stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיירת מטכ"ל
פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה > המאה ה-20 > שנות ה-80

הפיגוע במשגב עם – 1980: חילוץ בני ערובה מגן הילדים במשגב עם.
9 ביוני 1982 – במהלך מלחמת לבנון לחמה הסיירת בקרב על גבעה מיוערת כנגד כוח רגלי ורכוב של חיילי קומנדו הסורי. לוחמי הסיירת כיוונו לעברו ירי ארטילרי שכלל פצצות מצרר והשמידה אותו.
12 באפריל 1984 – השתלטות על מחבלים שחטפו אוטובוס בפרשת קו 300.
מבצע הצגת תכלית – 16 באפריל 1988: חיסול ראש הזרוע הצבאית של אש"ף אבו ג'יהאד בביתו שבפרברי תוניס.
מבצע בן בליעל – 15 בדצמבר 1988: חטיפתו מלבנון של ג'וואד קצאפי, ממנהיגי ארגון "ההתנגדות המאמינה", במטרה לספק מידע על רון ארד.
מבצע עלם חמודות – 27 ביולי 1989: חטיפתו של שייח' עובייד, מנהיג החזבאללה בדרום לבנון.
פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה > המאה ה-20 > שנות ה-90

30 במאי 1990 – השתלטות על מחבלים שהגיעו בסירה לחוף ניצנים, בפעולה זו הוענק צל"ש לנדב פדן.
מבצע עוקץ ארסי – 21 במאי 1994: חטיפת מוסטפא דיראני, חוטפו של הנווט רון ארד מלבנון, כדי להשיג מידע וכדי שישמש קלף מיקוח;
פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה > המאה ה-21 > העשור הראשון

מלחמת עיראק 2002- המגזין הבריטי ג'יינס דיווח כי לוחמים מסיירת מטכ"ל פעלו במערב עיראק לאיתור אחר אתרים לשיגור טילי סקאד של משטרו של סדאם חוסיין.
חילוץ נהג המונית החטוף אליהו גוראל – 15 ביולי 2003: פעולה משותפת עם יחידת דובדבן והימ"מ בכפר ביתוניא;
מלחמת לבנון השנייה – אוגוסט 2006
מבצע חד וחלק – 2 באוגוסט 2006: בשיתוף עם יחידת שלדג ובפיקודו של מפקד היחידה לשעבר ניצן אלון. המבצע התקיים בעומק לבנון וכלל חדירה למפקדת חזבאללה בבית החולים בבעלבכ. במהלך המבצע לוחמי היחידה אספו מודיעין ואמל"ח מהמפקדה, הרגו 19 מחבלים ושבו כמה לוחמי חזבאללה;
19 באוגוסט 2006 – כמה ימים לאחר הפסקת האש של מלחמת לבנון השנייה פעל כוח של היחידה בהשתתפות כמאה לוחמים באזור בעלבכ. הכוח נחשף בשלב נחיתת המסוק, ואף על פי כן הוחלט בבור להמשיך בפעולה. הפעולה הצליחה, ובדרך חזרה הכוח נתקל במארב של חזבאללה. בקרב שהתפתח מכך נהרג סא"ל עמנואל מורנו ונפצעו שני קצינים;
מבצע מחוץ לקופסה- על-פי הפרסום של ה"סאנדיי טיימס" כשהם מחופשים לחיילים סורים כוחות מסיירת מטכ"ל אספו חומר גרעיני מהמתקן בדיר א-זוּר שבצפון סוריה לפני שהופצץ.
פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה > המאה ה-21 > העשור השני

דצמבר 2012- במלחמת האזרחים בסוריה, חדר כוח סיירת מטכ"ל לעומק השטח הסורי, יחד עם כוחות מיוחדים צרפתיים ואמריקאים מחשש לנפילת המשטר בדמשק ואובדן שליטה על מאגרי הנשק הכימי.
1 באוגוסט 2014 – חוליית מחבלי חמאס יצאה ממנהרה באזור חקלאי באזור רפיח והרגה חיילים מסיירת גבעתי, וחטפה את סגן הדר גולדין. כוחות מסיירת מטכ"ל ויחידת יהל"ם הוקפצו והחלו בחיפושים אחר החטוף תוך ירי כבד מאוד של צה"ל בסביבה. החייל לא נמצא אך בגדיו נמצאו במנהרה.
בפברואר 2017- חשף נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי כוח סיירת מטכ"ל יחד עם המוסד פעל בעומק סוריה לסכל העברת נשק חדש וקטלני לידי דאעש. הפעילות הישראלית גילתה את המזימה להפוך מחשבים ניידים לפצצות.
פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה > המאה ה-21 > העשור השלישי

25 באוקטובר 2022 – במסגרת מבצע שובר גלים, פעלה היחידה בשיתוף הימ"מ, השב"כ וסיירת גבעתי לסיכול תשתית הטרור "גוב האריות" בשכם. במבצע הלוחמים פוצצו מעבדת נפץ, הרגו 5 מחבלים ופצעו 21 מחבלים, חלק מהם בידי צלפי סיירת מטכ"ל שהשתמשו ברובה צלפים בארט MRAD.
7 באוקטובר 2023 - במסגרת בלימת טבח שבעה באוקטובר, כוחות רבים מהיחידה השתתפו בלחימה כנגד החמאס בקיבוץ בארי, בקיבוץ רעים ובכפר עזה נבזירות לחימה אלו, נהרגו בקרבות אחדים תשעה (בקיבוץ בארי נפלו  נוה לקס, דוד מאיר ואמיר סיקורי. בכפר עזה נהרגו אמיר צור, טל כהן, הדר קמה ועילי זיסר. בקיבוץ רעים נהרגו אריאל בן משה ואדיר גאורי) מלוחמי היחידה. בשעות המוקדמות של הלחימה, לוחמי היחידה התפרשו על שטח נרחב בעוטף עזה, כגון: צומת יכיני, שדרות, צומת שער הנגב, קיבוץ סופה ובסיס סופה. בשטחים הללו, נפצעו לא מעט מלוחמי הסיירת. בעקבות השעה המוקדמת שבה לוחמי היחידה הגיעו לעוטף עזה, נמנע טבח גדול יותר.
היחידה, נוטלת חלק פעיל ומרכזי במלחמת חרבות ברזל, החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל ובתמרון הקרקעי בלבנון, בפעילות מבצעית המאפיינת את יעדי הסיירת.
כישלונות ומחדלים

לצד ההצלחות דלעיל, ועוד עשרות משימות אשר צלחו היטב ואשר לא נחשפו, היו גם כמה כישלונות, ובהם:
מבצע "בולמוס 4" - 13 במאי 1969: ניסיון כושל לפעול בצידה המצרי של תעלת סואץ, בשיתוף שייטת 13. הכוח נסוג לאחר שנפתחה אש כבדה אל הסירות. מהאש נהרג קצין היחידה סגן חיים בן יונה.
ניסיון כושל לחלץ טייס שבוי שמטוסו הופל בחזית המצרית במלחמת יום הכיפורים. בפעולה נהרג לוחם הסיירת אבנר רון ("ג'בל").
ב-2 בנובמבר 1973 נשלח כוח של היחידה לחלץ פלוגת צנחנים שנתקעה בשיא החרמון (2,814 מטר). מזג האוויר הסוער ריתק את הצנחנים הנצורים לפסגה. במעלה ההר נפגע שי שחם מהיפותרמיה. הוא קפא למוות קילומטר אחד בלבד לפני שיא החרמון;
הפיגוע במעלות: חילוץ כושל של תלמידים שנלקחו כבני ערובה;
18 בדצמבר 1984: אחד מהכישלונות המבצעיים הגדולים ביותר בתולדות היחידה, תחת פיקודו של עמר בר-לב מבצע שערכה הסיירת בשטח סוריה הסתבך, לוחם היחידה ברק שרעבי נהרג ומספר לוחמים נוספים נפצעו. עם זאת, אופן החילוץ מההסתבכות עם מינימום אבדות ונזקים נחשב למוצלח. הכישלון הביא לכמעט שיתוק מבצעי של היחידה במשך כשנה.
14 באוקטובר 1994: ניסיון חילוץ כושל של החייל החטוף נחשון וקסמן מידי פעילי החמאס. בפעולה זו נהרגו וקסמן ומפקד הכוח סרן ניר פורז.
11 בנובמבר 2018: פעולת צה"ל בח'אן יונס, אשר בה נהרג סא"ל מחמוד ח'יר א-דין (הפעולה יוחסה לסיירת לפי הודעת חמאס שצוטטה בתקשורת הישראלית, אך דבר זה לא אושר רשמית בישראל).
תאונות אימונים

אנדרטה לזכרו של נחמיה אפרים שנהרג בעת אימון ניווטב-25 במרץ 1968 נהרגו שניים מלוחמי היחידה, זהר ליניק ודוד בן חמו, מפצצת מרגמה בקוטר 52 מ"מ בעת שהיו בהכנות למבצע צבאי.
ב-11 במרץ 1980 במהלך אימון מבצעי משותף עם שייטת 13 בנהר הירדן טבע למוות לוחם השייטת יוחאי פרייס.
ב-18 בפברואר 1988 נהרג לוחם היחידה נחמיה אפרים (נמי) בעת תרגיל ניווט באזור מצפה רמון.
אסון צאלים ב': תרגיל שבמהלכו נהרגו חמישה מלוחמי היחידה עקב טעות במהלכה נורה טיל חי בשלב היבש. התרגיל דימה התנקשות מתוכננת בחיי שליט עיראק, סדאם חוסיין.
ב-28 במאי 1992 אירעה תאונת אימונים, ובה שניים מלוחמי היחידה, ירון בר-דור וערן עופר, מתו ממכת חום באימון באזור אילת. בעקבותיה, מתוך הרגשת אחריות, פרש עמוס בן אברהם מפיקוד על היחידה.
ב-1 בינואר 2008 נהרג לוחם היחידה, סמל תמיר נבואני, לאחר שנפל ממצוק במהלך תרגיל ניווט.
מפקדי סיירת מטכ"ל

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אברהם ארנן | 1957–1961 | מקים סיירת מטכ"ל |
| יוסף קסטל | 1961–1962 | לימים מושל רצועת עזה |
| אברהם ארנן | 1962–1964 |  |
| דב תמרי | 1964–1967 | לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
| עוזי יאירי | 1967–1969 | לימים מפקד חטיבת הצנחנים |
| מנחם דיגלי | 1969–1971 |  |
| אהוד ברק | 1971–1973 | לימים הרמטכ"ל ה-14, שר הביטחון וראש הממשלה ה-10 |
| גיורא זורע | 1973–1975 | לימים קצין מודיעין ראשי |
| יוני נתניהו | 1975–1976 | נהרג במהלך מבצע יונתן |
| עמירם לוין | 1976–1978 | לימים אלוף פיקוד הצפון, ומשנה לראש המוסד. |
| נחמיה תמרי | 1978–1980 | לימים אלוף פיקוד המרכז |
| עוזי דיין | 1980–1982 | לימים ראש אג"ת, אלוף פיקוד המרכז וסגן הרמטכ"ל |
| שי אביטל | 1982–1984 | לימים מפקד מפקדת העומק |
| עמר בר-לב | 1984–1987 | לימים מפקד חטיבת הבקעה והשר לביטחון הפנים |
| משה יעלון | 1987–1989 | לימים הרמטכ"ל ה-17 ושר הביטחון |
| רן שחור | 1989–1991 | לימים מפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| עמוס בן אברהם | 1991–1992 | לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה |
| דורון אביטל | 1992–1994 | לימים חבר הכנסת |
| שחר ארגמן | 1994–1996 | לימים מפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| יובל רחמילביץ | 1996–1998 |  |
| ניצן אלון | 1998–2001 | לימים מפקד פיקוד המרכז וראש אגף המבצעים |
| הרצי הלוי | 2001–2004 | לימים הרמטכ"ל ה-23, ראש אמ"ן ואלוף פיקוד הדרום |
| עודד ראור | 2004–2007 | לימים מפקד חטיבה 5 |
| אורי גורדין | 2007–2010 | לשעבר מפקד עוצבת האש, לימים ראש מטה זרוע היבשה ואלוף פיקוד צפון |
| גיא שפרן | 2010–2013 | לימים מפקד עוצבת הגולן |
| שלומי בינדר | מאי 2013 – מרץ 2016 | לימים מפקד חטיבת גולני, אוגדה 91, ראש חטיבת המבצעים וראש אמ"ן. |
| ח.פ | מרץ 2016 – אפריל 2019 | פרש מצה"ל בסיום תפקידו |
| יונתן רום | 15 באפריל 2019 – 30 בספטמבר 2021 | לשעבר מפקד יחידת אגוז, מפקד עוצבת חצי האש, לימים מפקד מערך ההתקפה בסייבר ביחידה 8200 |
| י' | 30 בספטמבר 2021 – 21 במאי 2024 |  |
| נ' | 21 במאי 2024 – | מפקד היחידה הנוכחי |
דרגתו של מפקד הסיירת היא אלוף-משנה. עד שנת 2013 הייתה דרגת מפקד היחידה, לפי התקן, דרגת סגן-אלוף. עם זאת, בעשור וחצי שקדמו לשינוי התקן, נהוג היה להעלות את דרגתו של מפקד הסיירת לדרגת אלוף-משנה בסיום התפקיד, דהיינו בטקס חילופי המפקדים. כך היה אצל ניצן אלון, הרצי הלוי ועודד ראור. בספטמבר 2009 הועלה לראשונה מפקד היחידה, סא"ל אורי גורדין, לדרגת אלוף-משנה תוך כדי תפקידו. אחריו, בינואר 2013 הועלה לדרגה זאת מפקד הסיירת, סא"ל גיא שפרן, במהלך כהונתו. בשני המקרים ניתנה הדרגה כ"אות הוקרה על פעולות מבצעיות וחשאיות יוצאות דופן". בהמשך שנת 2013, עם כניסתו של שלומי בינדר לתפקיד מפקד הסיירת, החליט הרמטכ"ל, בני גנץ, שדרגת "אלוף-משנה" תהיה הדרגה הקבועה של מפקדי הסיירת.
איתור, מיון וקבלה

שלב איתור הלוחמים, ושלבי הקבלה והמיון ליחידה, סלקטיביים במיוחד, מפאת אופייה המבצעי-משימתי של הסיירת, הדורשת איכות אנושית יוצאת דופן מלוחמיה. כך גם לגבי שלב תהליך ההכשרה, הכרוך בדרישות גבוהות מאוד, פיזית-אישית-צוותית. זאת לאור המשימות המבצעיות, הדורשות אימונים ארוכי-טווח ופיתוח מיומנויות ייחודיות להגשמתן, בשירות הסדיר ולאחר מכן גם בשירות המילואים.
איתור, מיון וקבלה > שלב האיתור

מועמדים שנמצאו מתאימים לאחר הצו הראשון מקבלים זימון ליום סיירות, בו נערכים מבדקים גופניים. אלה שעוברים מבדקים אלו, ובוחרים ללכת לסיירת מטכ"ל מקבלים זימון לבדיקות רפואיות ועיוניות לבדיקת התאמתם ליחידה, והמתאימים מוזמנים לגיבוש. הגיבוש נמשך חמישה ימים ונערך בפלמחים, והעוברים אותו מקבלים זימון לבדיקות רפואיות מקיפות אחרונות (שלב ההמתנה) שבסופו נודע למלש"ב האם התקבל.
איתור, מיון וקבלה > שלב המיון

להלן זרימת השלבים וקריטריוני המיון של "היחידה" בהתאם:
דרישות מוקדמות – פרופיל 97 ללא סעיפים פוסלים, קב"א 52 ומעלה ודפ"ר 50 ומעלה.
יום סיירות – מועמדים מוזמנים ליום סיירות הנערך בבסיס פלמחים-ראשון לציון פעמיים בשנה, בינואר ובאוקטובר.
גיבוש – "גיבוש מטכ"ל", הגיבוש אורך כחמישה ימים, וממיין בראשית את המועמדים לשירות ביטחון בין סיירת מטכ"ל ויחידת שלדג. המתגבשים אשר לא נבחרו כמתאימים לשתי היחידות, עשויים להיבחר בשיטת דראפט ליחידות חטיבת הקומנדו (אגוז, מגלן ודובדבן) וליחידה 669. אלו שלא יבחרו לאף אחת מ-6 היחידות הממיינות בגיבוש אך יסיימו אותו, יהיו זכאים לשבוע ראיונות הכולל יחידות מיוחדות אחרות וסיירות חי״ר.
המתגבשים שנבחרו ליחידה מקבלים זימון לירפ"א – מעבר בדיקות רפואיות מקיפות ויסודיות, הכולל גם ראיון פסיכולוגי.
שלבי ההכשרה

המתקבלים מגויסים לסיירת ומתחילים מסלול של סייר לוחם חי"ר, הנמשך שנה ושמונה חודשים, לעיתים אף יותר. זמן המסלול, תלוי בדינמיקה הצוותית. המסלול כולל סדרת אימונים בסיסית, אקלקטית ומגוונת. בחצי השנה הראשונה, ההכשרה הבסיסית כוללת טירונות חי"ר וטירונות יחידה. בפרק בסיסי זה של המסלול ביחידה, הלוחמים למעשה מוכשרים כחי"רניקים מן המניין. לאחר מכן, מתחיל האימון המתקדם הייחודי לסיירת מטכ"ל, אשר בו מושם דגש מרכזי על ניווט מבצעי לקראת ביצוע סיור מיוחד, לוחמה בטרור ודינמיקה צוותית בתנאי לחץ, הפתעה ואי-ודאות.
להלן זרימת שלבי ההכשרה במסלול הסייר לוחם של "היחידה":
מסלול סייר לוחם – אורך המסלול נע בין 18–22 חודשים בהתאם לצוות, וכולל את ההכשרה הבסיסית של לוחמי סיירות החי"ר ויחידות הקומנדו בצה"ל: טירונות חיל רגלים במתקן אדם, טירונות יחידה, קורס צניחה. בהמשך, במסלול ההכשרה ישנו שילוב של אלמנטים ייחודים ליחידה, על פי הייעוד שלה, כגון: קורס שחייה וצלילה; דגש רב על ניווטים רגליים (המתמקד בנוסף בניווטי בדד-יחידים) ובמהלך המסלול גם ניווטים רכובים (בכלי רכב שונים); קורס לוט"ר הכולל מיומנויות של צוות השתלטות; איסוף מודיעין וסיור; כישורי הישרדות; סדרת שבי; אימוני קליעה וצליפה; לוחמה בכל תנאי שטח ומזג אוויר; לוחמת גרילה; לוחמת קומנדו ואמנויות לחימה.
הכשרה ביחידה – אורכת כ־4.5 חודשים, הייעודית לכל צוות ואסורה בפרסום בין הצוותים ביחידה.
שירות קבע – האורך 3 שנים, ומותאם לכל לוחם ביחידה בזיקה להכשרתו במערך המבצעי הלוחם, כאשר השנה האחרונה מוקדשת לתואר שנה א'.
בוגרים מפורסמים

בין בוגריה של סיירת מטכ"ל, נמנים כמה מהמפקדים והמנהיגים הבכירים של צה"ל ומדינת ישראל.
היחידה בתרבות > בקולנוע

מופעים של היחידה באים לידי ביטוי בסרטי קולנוע שונים, לדוגמה בעקבות מבצע אנטבה:
Victory At Entebbe "ניצחון באנטבה" (1976) - עם אנתוני הופקינס, ברט לנקסטר, אליזבת טיילור וריצ'רד דרייפוס, בבימויו של מרווין חומסקי (Marvin Chomsky).
Raid On Entebbe "הפשיטה על אנטבה" (1977) - עם צ'ארלס ברונסון, מרטין בלזם ויפת קוטו, בבימויו של ארווין קרשנר.
"מבצע יונתן" (1977) - עם יהורם גאון בתפקיד יוני נתניהו, בבימויו של מנחם גולן.
"שבעה ימים באנטבה" (2018) - עם רוזמונד פייק ודניאל בריהל, בבימויו של ז'וזה פאדיליה.
היחידה בתרבות > טלוויזיה

בטלוויזיה, בשנת 2023, עלתה לאוויר ברשת 13 וב-8 HOT הסדרה "סיירת מטכ"ל" של עמרי אסנהיים וגלעד טוקטלי העוסקת ביחידה.
מסדר דורשי טוב

"מסדר דורשי טוב", הוקם בשנת 1967 על ידי אברהם ארנן וחבריו מהגרעין המייסד של היחידה, כעמותה המאגדת ומאחדת את בוגרי היחידה. במקביל למורשת והנצחה, העמותה חרתה על דגלה ושמה לעצמה מטרה לפעול למען החברה בישראל. הפעילות החברתית אותה העמותה יוזמת, מובילה ומניעה היא על בסיס חברי העמותה במספר מיזמים. זאת ועוד, העמותה מהווה מערכת תומכת ליוזמות חברתיות של חבריה ועוזרת להניע ולקדם כל פעילות שתורמת לפיתוח החברה במדינת ישראל.
ראו גם

כוחות מיוחדים
סיור מיוחד
יחידות השתלטות אחרות של ישראל:
ימ"מ (משמר הגבול)
שייטת 13 (צה"ל)
לוט"ר אילת (מילואים, צה"ל)
יחידת מצדה (שירות בתי הסוהר)
יחידות מקבילות בעולם:
ארצות הברית כוח דלתא (צבא ארצות הברית)
הממלכה המאוחדת SAS (הממלכה המאוחדת)
רוסיה הכוחות למבצעים מיוחדים (רוסיה)
פולין JW גרום (פולין)
צרפת גדוד צנחני הדרקונים ה-13 (צרפת)
אוסטרליה שירות האוויר המיוחד (אוסטרליה)
ניו זילנד שירות האוויר המיוחד (ניו זילנד)
האמצעים המיוחדים
סדרת שבי
לקריאה נוספת

משה זונדר, "סיירת מטכ"ל", הוצאת כתר (פרק ראשון מתוך הספר), 2000.
אבנר שור, צוות איתמר, הוצאת כתר (פרק מתוך הספר), 2003.
אבנר שור, חוצה גבולות: סיירת מטכ"ל ומייסדה אברהם ארנן, הוצאת כנרת (פרק מתוך הספר), 2008.
כפיר אדם, סוגר מעגל, הוצאת "ליאור שרף - הפצות", 2009, (קטעים מתוך הספר).
עמרי אסנהיים, צאלים: הטראומה של סיירת מטכ"ל, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2012.
אורי צפריר, קול הדרך: להיות לוחם מטכ"ל, ספרי צמרת, 2014
משה גבעתי, המערכה בחרמון - הקרבות ברכסי החרמון במלחמת יום הכיפורים ולאחריה, תל אביב: הוצאת מערכות והוצאת מודן, תשע"ה-2015.
אבנר שור ואבירם הלוי, סיירת מטכ"ל - המבצעים הגדולים של היחידה, ידיעות ספרים, 2020.
פיליפ א. שרפ

| --- | --- |

 לידה:  6 ביוני 1944 (בן 80) Falmouth, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  ביולוגיה מולקולרית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין  Union Commonwealth University 
 מוסדות:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  המכון הטכנולוגי של קליפורניה 
 תלמידי דוקטורט:  Richard Carthew, Constance Cepko, אנדרו פייר 
 פרסים והוקרה:  AACR Award for Lifetime Achievement in Cancer Research (2020)  מדליית הזהב על שם אותמר (2015)  חבר זר של החברה המלכותית (2011)  המדליה הלאומית למדעים (2004)  מדליית מנדל (1993)  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1993)  פרס דיקסון ברפואה (1991)  פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי (1988)  פרס לואיזה גרוס הורביץ (1988)  פרס אלפרד סלואן (1986)  פרס קרן גיירדנר הבינלאומי (1986)  פרס הווארד טיילור ריקטס (1985)  פרס האקדמיה הלאומית למדעים בביולוגיה מולקולרית (1980)  Winthrop-Sears Medal 
 
פיליפ אלן שארפ (באנגלית: Phillip Allen Sharp, נולד ב-6 ביוני 1944) הוא גנטיקאי וביולוג מולקולרי אמריקאי שהיה שותף לגילוישחבור ה-RNA. הוא חלק את פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה לשנת 1993 עם ריצ'רד ג'יי רוברטס "על הגילוי כי גנים באיקריוטיים אינם שרשרות רציפות אלא מכילים אינטרונים וכי הקטיעה של mRNA כדי להוריד את אותם אינטרונים יכולה להתרחש בדרכים שונות, כך נוצרים חלבונים שונים מאותו רצף DNA".
בנוסף על הזכייה בפרס נובל, שארפ גם זכה במדליה הלאומית למדעים, ועמית באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, החברה המלכותית, האקדמיה הלאומית לרפואה והאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.
קורות חיים

שארפ נולד בפאלמות' שבקנטקי, לקתרין (קולווין) וג'וזף וולטר שארפ. הוא התחתן עם אן הולקומב בשנת 1964, ויש להם שלוש בנות.
שארפ למד ביוניון קולג' והתמחה בכימיה ומתמטיקה. הוא השלים את הדוקטורט שלו בכימיה באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין בשנת 1969. שארפ ביצע את הכשרת הפוסט-דוקטורט שלו במכון הטכנולוגי של קליפורניה עד 1971, שם חקר פלסמידים. לאחר מכן הוא חקר התבטאות גנים בתאים אנושיים תחת המדען הבכיר תחת ג'יימס ווטסון.
בשנת 1974, הוצע לו משרה ב-MIT על ידי הביולוג סלבדור לוריא. הוא היה מנהל המרכז לחקר הסרטן של MIT (כיום מכון קוך לחקר סרטן אינטגרטיבי) מ-1985 ועד 1991. הוא גם כיהן כראש המחלקה לביולוגיה בשנים 1991–1999. בשנת 2000 הוא הקים את מכון מקגוורן לחקר המוח ועמד בראשו עד שנת 2004. בשנת 1995, ה-FBI אישר כי שארפ קיבל מכתב מהרוצח טד קצ'ינסקי, הרומז ששארפ יהפוך למטרה של קצ'ינסקי בגלל עבודתו בגנטיקה.
שארפ הוא ממיסדי חברת התרופות ביוג'ן.
סימן שקל חדש

| סימן שקל חדש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סמל כביש אגרה בישראל הנושא את סימן השקל.
סימן השקל (₪) הוא סימן כתב המשמש לשקל חדש, שהוא המטבע של מדינת ישראל.
שקל ישראלי חדש (1986–הווה)

שקל חדש מסומן בסימן ₪ או בראשי התיבות "ש"ח". הסמל הוכרז רשמית ב-22 בספטמבר 1985, כאשר הוצגו שטרות ומטבעות השקל החדש. הוא בנוי משילוב של שתי האותיות העבריות המהוות את ראשי התיבות של שם המטבע: ש' ו-ח'. הסימן "₪" וגם ראשי התיבות ש"ח נמצאים בשימוש רווח.
הופעתו בטיפוגרפיה העברית

הסימן ₪ (המייצג שילוב של האותיות ש' וח', ראשי תיבות של שקל חדש) עוצב ב-1985 על ידי משה פרג. הגופנים העבריים הספורים שהיו קיימים אז כללו את הסימן בעיצוב מאוד דומה לזה של פרג, אך העיצוב לא תאם את סגנון טיפוס האות של כל גופן, וגרם לצרימה צורנית וחוסר אחידות במרקם הטקסט של אותם גופנים.
משפחות הגופנים 'סלעית' ו'סלע אציל', שעוצבו על ידי שמואל סלע ויצאו לאור כגופנים למחשבים אישיים בתחילת 1992, היו למעשה הראשונות שכללו סימן ₪ מעוצב בסגנון טיפוס האות (מובלט בתמונה). התקדים הזה יצר נורמה, ומאז רוב הגופנים העבריים כוללים סימן ₪ התואם בעיצובו לסגנון טיפוס האות שלו.
כתיב

על פי המלצת האקדמיה ללשון העברית לכיתוב מספרים בעברית, יש לכתוב את הסימן משמאל למספר וללא רווח ביניהם.
שימושים

תמרור הכביש שמכריז על כניסה לכביש אגרה בישראל, כמו כביש 6 או מנהרות הכרמל, הוא סימן שקל חדש בתוך עיגול וברקע כביש.
יוניקוד וקלט

סמל היוניקוד של הסימן הוא U+20AA. הוא נמצא ביוניקוד מאז יוני 1993, גרסה 1.1.0.
תחת אלגוריתם הדו-כיווניות של יוניקוד, הקלדת הסימן ₪ לאחר המספר, תביא להצגתו מימין למספר בכל כיווניות. הדבר סותר את המלצת האקדמיה ללשון העברית למיקום הסימון משמאל למספר בכיתוב בעברית.
ב-Windows 8 ואילך ובמערכות לינוקס, המבוססות על ת"י 1492 הנוכחי, יש להקליד AltGr+4 להזנת הסימן. אותו התקן מלפני אוקטובר 2013, הגדיר AltGr+a.
במערכת אובונטו ניתן גם להזינו בלחיצה ממושכת על Ctrl+⇧ Shift+u, שחרור (u עם קו תחתון מופיעה) והקלדת קוד יוניקוד 20AA. 
ב-Mac OS X ניתן להזינו על ידי צירוף המקשים ⇧ Shift+7 כאשר המערכת מוגדרת לפריסת מקלדת עברית.
סימן השקל אינו מצויר על רוב המקלדות הנמכרות בישראל, ולעיתים נדירות משתמשים בסימן בהקלדה יומיומית.
שקל ישראלי ישן (1980–1985)

השקל הישראלי הישן, שהופץ בין 1980 ל-1985, סומן בסימן "", שהוכרז רשמית ב־18 במרץ 1980. הוא עוצב כאות ש' בצורת עריסה (כלומר מעוגלת ופתוחה מעלה). לפני כניסתו של השקל הישן בשנת 1980, לא היה שום סמל מיוחד למטבע הישראלי. סמל זה הופיע בהמחאות שהונפקו על ידי בנקים ישראלים בין 1980 ל-1985. פרסום מחירים בשקלים חדשים החלה באופן רשמי ב-1 בינואר 1986, וההמחאות השקליות הישנות שנותרו ללא שימוש היו צריכות להיות מוטבעות בסמל השקל החדש מעל הסמל הישן.
ראו גם

שקל חדש
אגורה
סימן מטבע
הערות שוליים

↑  הודעה על סימן לשיקים בשקלים חדשים, ילקוט הפרסומים 3254, תשמ"ו, 29 בספטמבר 1985, עמ' 430
↑  יובל סער, הצד השלישי של המטבע: ראיון עם המעצב משה פרג, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2011
↑  מידע מתוך עמוד הפייסבוק של "אות סלע", אוחזר ב-22.2.13
↑  סעיף ה': כתיבת ₪ או $ לפני המספר או אחריו, דף כתיבת מספרים, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  הודעה על סימון לשיקים בשקלים, ילקוט הפרסומים 2619, תש"ם, 19 באפריל 1980, עמ' 1423
סימן "שקל חדש" שעוצב על ידי משה פרג בשנת 1985 (מימין באפור), ומשמאלו אותו סימן המופיע בגופנים שונים.
חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל 
 תאריך חקיקה:  9 באוגוסט 1968
 תאריך חקיקה עברי:  ט"ו באב תשכ"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת השישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 536, עמ' 197
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  יושב ראש הכנסת
 מספר תיקונים:  17
 נוסח מלא:  חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, תשכ״ח–1968
 
משכן הכנסת וסביבותיו, 2015
חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, תשכ״ח–1968 הוא חוק של הכנסת, המעגן את חסינותה הפיזית של הכנסת וכן מסדיר את הסמכות לתת הוראות בנוגע לשמירת הסדר והביטחון במשכן הכנסת ובסביבתו ואת דרכי האכיפה של הוראות אלו.
החוק התקבל בשנת 1968 ושמו המקורי היה חוק משכן הכנסת ורחבתו. הוא ביטל חוק מוגבל יותר שנהג לפניו - חוק חסינות בנייני הכנסת, תשי"ב–1952. הוא תוקן מספר רב של פעמים וכולל כיום (2020) 48 סעיפים.
חסינות הכנסת

חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת מיועד בראש ובראשונה להגן על עצמאותה של הכנסת כמוסד מפני הפרעה פיזית לפעילותה על ידי הציבור - וגם על ידי הרשות המבצעת. הוא מיועד למנוע אפשרות שמפגינים או עובדי הממשלה ינסו להפריע בכוח לכנסת לפעול או לכפות על הכנסת וחבריה פעולה מסוימת.
לשם מימוש מטרה זו מסמיך החוק את יושב ראש הכנסת לתת כל הוראה ולנקוט כל אמצעי הנראים לו דרושים לקיום הסדר והביטחון במשכן הכנסת וברחבה - כלומר בשטח שסביב משכן הכנסת אשר הוגדר על פי החוק ככלול בתחום החסינות (סעיף 2). שטח זה כולל כיום את הגן שסביב בנייני הכנסת, את הכביש שלפני שערי הכנסת ואת הכביש העולה אל השערים.
בהוראה משלימה מורה החוק כי "כל אדם או גוף הממלא תפקיד על פי דין (בסעיף זה – עובד הציבור) אינו רשאי לעשות במשכן הכנסת או ברחבה כל פעולה שהוא חייב או רשאי לבצעה במילוי תפקידו, אלא בהיתר מאת יושב־ראש הכנסת..." (סעיף 6). הוראה זו מפקיעה למעשה את הסמכות של שוטרי משטרת ישראל לפעול במשכן וסביבו ומתנה את הפעלתה באישורו של יושב ראש הכנסת. על כן, יושב הראש רשאי להתיר לשוטרים להיכנס למשכן הכנסת ורחבתו ולהסתייע בהם שם, אך איננו חייב לעשות זאת.
בצד הפקעת סמכות האכיפה של המשטרה במשכן הכנסת ובסביבתו מספק החוק (לאחר שתוקן) בסיס חוקי לקיומו של כוח השיטור הייעודי והעצמאי של הכנסת - משמר הכנסת.
הטלת החסינות על השטח הסמוך לכנסת מגבילה את האפשרות של הציבור לקיים בקרבתה הפגנות בנוגע לנושאים העומדים על סדר היום. בעניין זה הביעו חברי כנסת הסתייגויות כבר בעת הדיונים על חקיקת חוק החסינות המקורי בשנת 1952.
סמכויות האכיפה במשכן הכנסת

החוק מוסר את סמכות האכיפה במשכן הכנסת ומימושה בידי יושב הראש, בידי אנשי משמר הכנסת ובידי סדרני הכנסת.
החוק קובע הוראות מפורטות בנוגע לסמכויות האכיפה ולהפעלתן. ההוראות מתייחסות לנושאים הבאים:
התרת והגבלת כניסה למשכן הכנסת ורחבתו בכלל ולאולם המליאה בפרט.
איסור על הכנסת חפצים מסוימים למשכן ולרחבה.
הגבלות על קיום פעילויות מסוימות - אספות ותהלוכות - במשכן וברחבה.
אכיפת הוראות ההתנהגות במשכן וברחבה.
סמכויות לדרישת הזדהות, עיכוב, מעצר, הרחקה, שימוש בכוח, חיפוש ותפיסת חפצים.
פיקוח על תנועת כלי רכב וחנייתם ברחבה, לרבות הטלת קנסות וגרירה.
ענידת תגי זיהוי והזדהות על ידי אנשי משמר הכנסת והסדרנים.
בנושאים אלו זהות סמכויות אנשי משמר הכנסת ומעמדם במידה רבה לאלו של שוטרי משטרת ישראל, אך אם עצר איש משמר הכנסת אדם, עליו למוסרו לידי שוטר בהקדם האפשרי ותוך ארבע שעות לכל היותר.
החוק פוטר את נשיא המדינה ואת חברי הכנסת מרוב המגבלות שקובע החוק, וזאת על מנת שיוכלו למלא את תפקידיהם הרשמיים ללא הפרעה. עם זאת החוק מכפיף גם את חברי הכנסת להוראות ההתנהגות במשכן וברחבה, כדי למנוע מהם להפריע לפעילות הכנסת.
סמכויות האכיפה במשכן הכנסת > מתחם נוסף

החוק קובע הוראות המאפשרות קיום ישיבה של הכנסת או של אחת מוועדותיה או קיום אירוע מטעם הכנסת במתחם נוסף, שהוא אתר הנמצא מחוץ למשכן הכנסת והרחבה. הוראה זו מיועדת לאפשר לכנסת ולוועדותיה לקיים את פעילותם לפי הצורך באתר שאיננו המשכן. לשם כך מוסמך יושב ראש הכנסת לתת הוראות מתאימות וזאת בהתייעצות עם המשטרה, שירות הביטחון הכללי וצה"ל. במתחם נוסף יחולו בעת הישיבה או הפעילות בו רוב הוראות ההתנהגות וסמכויות האכיפה הנתונים על פי החוק ליושב ראש הכנסת, לאנשי משמר הכנסת ולסדרנים. עם זאת, הפקעת סמכות האכיפה של משטרת ישראל ועובדי ציבור בכלל איננה חלה במתחם נוסף.