stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמות ספרי עיון
ביוגרפיות > מֵעֵין ביוגרפיה

"חייו ומותו של סוקרטס – שלושה דיאלוגים" (אפלטון, מיוונית שמעון בוזגלו, הוצאת ידיעות אחרונות).
על פי שמו, הספר הוא ביוגרפיה של סוקרטס, אך למעשה לא מדובר כאן על חייו של האיש, אלא על תורתו. הספר מביא שלושה דיאלוגים שכתב אפלטון, דיאלוגים שבהם מופיע סוקרטס כשואל השאלות. שמו של הספר בעברית ניתן על ידי המתרגם. אותם דיאלוגים באנגלית, למשל, מופיעים בשם "משפטו ומותו של סוקרטס – ארבעה דיאלוגים" ("The Trial and Death of Socrates – Four Dialogues").
ביוגרפיות > רה-ביוגרפיה

לצד הביוגרפיה מתקיימת סוגה של רה-ביוגרפיה. רה-ביוגרפיות הן גרסאות של סיפורי חיים, רומנים המייצגים עלילות חיים בדויות, וגם אוטוביוגרפיות, אותנטיות לכאורה, המעוצבות כטקסטים ספרותיים. ספרים אלה אינם נמנים עם ספרי עיון, אך אזכורם כאן לצד ביוגרפיות – מתבקש.
"שבעים פנים לחיים – רה-ביוגרפיה מדרשית כפסיכותירפיה אישית" (מרדכי רוטנברג, הוצאת מוסד ביאליק)
"לארוג את סיפור החיים – רה-ביוגרפיה של ניצולי השואה" (אילה יחזקאל, הוצאת הקיבוץ המאוחד)
ביוגרפיות > על ביוגרפיות ועל ביוגרפים

נכתבים גם, ספרים שעניינם מלאכת הכתיבה של ביוגרפיות, ולא הביוגרפיות עצמן. שמות הספרים מעידים על תוכנם.
"Biography – Writing Lives" (Catherine N. Parke, Published by Routledge),
"Mapping Lives – The Uses of Biography" (Peter France and William St Clair, Published by Oxford University Press),
החלפת שם הספר > מהדורה חדשה

שם של ספר הוא יותר מאשר זיהוי סתמי של הספר. לפיכך מוחלף לעיתים שם הספר במהדורה שנייה שלו, בהתאם לשיקולים שונים.
סיבה נפוצה לשינוי כזה היא הרצון להדגיש גם בשם הספר את ההתפתחות שחלה בספר. שינוי מזערי מסוג זה בוצע לספרו של אברהם אבן-שושן מילון חדש, אשר יצא לאור תחת שם זה במהדורות אחדות, עד אשר במהדורתו החדשה, שהחלה לצאת לאור בשנת תשכ"ו, שונה שמו במקצת לשם המילון החדש. שינוי זה משיג מחד את המטרה של הדגשת התפתחות הספר, ומאידך שומר על קשר הדוק עם השם הקודם והמוניטין הצבור בו. במהדורה שיצאה לאור בשנת 2004, כעשרים שנה לאחר פטירת המחבר, שונה שם המילון לשם שבו נודע בציבור כבר שנים רבות, מילון אבן-שושן.
בדרך דומה נהגו באנציקלופדיה "בריטניקה לנוער", ובמהדורה החדשה שמה היה "הבריטניקה החדשה לנוער" וגם הוספה לה כותרת משנה: "אנציקלופדיה עברית-בינלאומית" (הוצאת אנציקלופדיות לנוער בע"מ).
שינוי ניכר מעט יותר, המתבסס על שיקולים דומים, בוצע בספר חזור ולמד לקלוע. ספר זה הוא גרסה חדשה לחלוטין, שיצאה לאור בשנת 1975, לספר למד לקלוע, שיצא לאור לראשונה בשנת 1950. לאחר הופעתו הראשונה יצא הספר בשתי מהדורות נוספות, בשנים 1952 ו-1958, אך השינויים שנכללו בהן לא הצדיקו החלפת שם לספר, שהרי בספר עיון המתאר מציאות דינמית אין הצדקה להחלפת שם עם כל מהדורה חדשה של הספר.
שינוי ניכר עבר שם ספרו של יהודה כהנא, שבגרסתו הראשונה, שיצאה לאור בשנת 1976, נקרא ביטוח סוציאלי, הסדרי גמל וביטוח חיים בישראל. גרסתו השנייה, שיצאה לאור בשנת 1983, נקראה מדריך לביטוח חיים, פנסיה וגמל, ובגרסתו השלישית, הכפולה בהיקפה מהראשונה, שיצאה לאור בשנת 1989, נקרא ספר ביטוח החיים, הפנסיה והגמל בישראל.
החלפת שם של ספר נעשית לפעמים גם ללא כל שינוי בתוכנו, למשל עקב שיקולי שיווק, בבחינת "משנה שם – משנה מזל". שינוי כזה מבלבל את הקורא הפוטנציאלי, ומבחינתו יש בשינוי נזק בלבד. יש מו"לים שבמצב זה מציינים את שמו הקודם של הספר בצד הפנימי של דף השער, אך יש שאינם טורחים לתת אפילו הערה זו.
למו"ל ולשיקוליו משקל רב בקביעת שמו של הספר, ולכן נפוצה יותר התופעה של החלפת שם בעת החלפת מו"ל. הספר The Unexpected Hanging שהוזכר לעיל, נקרא כך במהדורתו האמריקאית, אך במהדורתו האנגלית (בהוצאת Penguin) שונה שמו לשם שמרני יותר: Further Mathematical Diversions.
סיבה נוספת לשינוי שמו של ספר טמונה בעיבוד הספר לסרט. כאשר הסרט נעשה פופולרי, לעיתים מותאם שם הספר לשם הסרט, משיקולי שיווק. כך, לדוגמה, הספר מה חלומות נראה מאת ריצ'רד מאתסון הפך ללחלום אותך, לאחר שנעשה סרט בשם זה בעקבות הספר. עוד דוגמה לשינוי שכזה היא הספר הכריש, שבמהדורות מאוחרות יותר שונה שמו למלתעות, בעקבות סרטו המצליח של סטיבן ספילברג.
החלפת שם הספר > שנתונים

בספרים שמטבעם דורשים עדכון תקופתי, לצורך הדגשת העדכניות מוסיפים לשמם את מספר המהדורה או את שנת ההוצאה.
"גינס שיאי עולם 2013" (הוצאת כרטא)
"שנתון הממשלה תש"י" (הוצאת המדפיס הממשלתי)
"שנתון סטטיסטי לישראל מספר 63 – 2012" (הוצאת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה)
"תָּו שִׁין וָו". שנתון "דבר" לדברי ספרות, עיון וסקירה. העורך: ז. רובשוב (לימים נשיא המדינה). שנתון "דבר" פורסם בשנים תש"ג – תשי"ז. השנתון אימץ את שם השנה העברית כשם המהדורה של אותה שנה, למעט חריג אחד: בעקבות מלחמת העצמאות, הופיע כרך אחד לשנים תש"ח–תש"ט בשם "במבחן קרבות".
החלפת שם הספר > אבולוציה של שם

סדרת הספרים של חוק מרפי יצאה לאור בשלבים, בהפרש של שנים בין הפרסומים. כך מתגלגל שמו של הספר בשלושת הכרכים ובמהדורה המקבצת את שלושתם בכרך אחד:
1968: (Murphy's Law and Other Reasons Why Things Go Wrong (Arthur Bloch
1980: Murphy's Law Book Two
1982: More Murphy's Law
1985: Murphy's Law Complete
תקצירים

לצד מהדורות חדשות ומורחבות, יש מקום גם למהדורות מקוצרות. אלה ספרים הידועים כתקציר, קיצור, תמצית, גרסת כיס, מהדורה עממית, וכיוצא בזה. בדרך כלל זו מהדורה זולה יתר, אם בשל דילול הטקסט או בזכות הפקת דפוס פשוטה יותר (כריכה רכה, אותיות מוקטנות, נייר פשוט, ללא צבע).
"קיצור כתבי א.ד. גורדון, בכרך אחד". הוכן ונערך בידי נ. תרדיון. יו"ל מטעם חבר הקבוצות ואיגוד גורדוניה על ידי הוצאת א. י. שטיבל, תל אביב, תרצ"ו, נדפס בארץ ישראל (כל המלל במקור).
"מילון הלשון העברית הישנה והחדשה, מהדורה עממית מיוחדת" (אליעזר בן-יהודה, הוצאת ועד ציבורי לעם), כרך אחד.
"מִלּוֹן כִּיס, מְנֻקָּד וּמְצֻיָּר" (אברהם אבן-שושן, ד. ירדני, הוצאת קריית ספר). על פי הספר, המהדורה מיועדת לתלמידים ולכל דוברי העברית ולומדיה.
"הַמִּלּוֹן הָעִבְרִי הַמְּרֻכָּז" (אברהם אבן-שושן, הוצאת קריית ספר). המילון מבוסס על "המילון החדש" שיצא לאור בארבעה וגם בשבעה כרכים.
Economy – Israel Pocket Library. Compiled from material originally published in the Encyclopaedia Judaica, Published by Keter
מתברר שאפשר להוציא מהדורה מתומצתת שהיא מורחבת.
The Concise Oxford Dictionary of Quotations. New Expanded Edition (Edited by A. Partington, Published by Oxford University Press).
"The Nuttall Encyclopædia – Being a Concise and Comprehensive Dictionary of General Knowledge" (Edited By James Wood, Published by Frederick Walne and Co., 1900)
תרגום שמות ספרי עיון

תרגומו של ספר מחייב גם את תרגום שמו. בפני המתרגם עומדות מספר דרכים לביצוע משימה זו.
תרגום מילולי, מדויק ככל האפשר, של שם הספר:
ספרו של ריצ'רד פיינמן, "!Surely you are Joking, Mr. Feynman", תורגם לשם "אתה בטח מתלוצץ, מיסטר פיינמן!".
ספרו של אלווין טופלר, "Future Shock", יצא לאור בעברית בשם "הלם העתיד" (הוצאת עם עובד).
תרגום רוחו של השם, ללא הקפדה על תרגום מילולי:
ספרו של ג'ונתן מילר, "States of Mind" יצא לאור בעברית בשם "מחשבות על מחשבות" (הוצאת עם עובד).
בחירה עצמאית של שם עברי לספר:
ספרו של ג'ון אלן פאולוס, "Innumeracy", יצא לאור בעברית בשם "חרדת המספרים" (הוצאת זמורה ביתן), ולוּ רק מפני שאין תרגום עברי נאה למילה "Innumeracy", ותרגום מילולי, כגון "אי-התמצאות במספרים" (כפי שמופיע במבוא לספר), היה יוצר שם מסורבל ולא אטרקטיבי.
ספרו של סיימון סינג, "The Code Book" יצא לאור בעברית בשם "סודות ההצפנה" (הוצאת משכל). בכך ויתר המתרגם או המו"ל על משחק המילים שבשם המקורי, אף שניתן היה לשמרו בשם "ספר הצופן".
שילוב תעתיק שאינו תרגום:
"קורות – שנתון לתולדות הרפואה ומדעי הטבע" שמו באנגלית הוא: "Korot – The Israel Journal of the History of Medicine and Science".
גם בספר שבדוגמה הראשונה לעיל, שולב תעתיק, וכך ה-.Mr הפך ל-מיסטר.
תהליך בחירת השם לספר

לכל ספר אפשריים שמות רבים, מתוך הקטגוריות שנידונו לעיל. בתהליך בחירת השם לספר נבחנים שמות שונים, לשם מציאת השם המתאים ביותר. לשם הספר חשיבות גדולה, ככלי לקידום הפצתו של הספר ולפיתויו של הקורא הפוטנציאלי, ולכן השם בו יתפרסם הספר אינו דווקא השם בו בחר המחבר; בחירת השם נעשית בשיתוף פעולה עם המו"ל, לאחר ניתוח חלופות אפשריות.
בתהליך בחירת השם לספר עולים לדיון שמות רבים. כל השמות תואמים את תוכן הספר, ולפיכך מכילים כולם מעט מהמסר שבספר. אחד מכל השמות שהועלו נבחר לתפקידו, וכל האחרים יורדים לטמיון. לא הכול משלימים עם אובדן השמות הנותרים, ולכן יש המנסים להעביר לקורא את כל השמות שהועלו. את ספרה ירושלים מבפנוכו מסיימת נתיבה בן-יהודה בעמוד שכותרתו "השמות האפשריים לספר הזה", ובו נאמר:
טייס הקרב רן פקר הסביר גם הוא כיצד בחר את השם לספרו האוטוביוגרפי נץ בשחקים:
הערות שוליים

↑  "הארץ/ספרים", 6 באפריל 1994
↑  מדריכים לאובדי עצות
↑  ראה בהקדמת הרוקח לספרו, ובשם הגדולים לחיד"א מערכת ספרים ערך ספר הזכרונות
↑  "הארץ/ספרים", 7.12.94.
↑  Set Theory – תורת הקבוצות
↑  "ידיעות אחרונות", 2.10.92
↑  על פי אבשלום קור בתוכניתו בגלי צה"ל – באופן מילולי, על מסע של שמונה רבנים ל-26 יישובי חלוצים בשנת תרע"ד (1913); על הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שיזם את המסע. שודר ב-17 בנובמבר 2013
↑  "ידיעות אחרונות", 16.8.91.
↑  דן סלע, ‏רן פקר – לא מה שחשבתם, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 ביוני 2002
עמוד השער של ספר בישול ששמו "אמנות הבישול" (מאת האנה גלסי, יצא לאור לראשונה בשנת 1747)
שער מורה נבוכים
ספר נְאוּמוֹלוֹגְיָה
עטיפת הספר 'קיצור כתבי א.ד. גורדון, בכרך אחד'.
רובו ככולו

רֻבּוֹ כְּכֻלּוֹ הוא כלל הלכתי המבטא מצבים של ספק לגבי הדין עבור מציאות חלקית, לדוגמה כגון חלק משעור מסוים (כגון רביעית) או חלק מגופו של האדם.
על פי הכלל, במציאות חלקית, דנים מצב או מקרה על פי הדין שבו דנים את הנידון אילו כולו היה כרובו. במקרים אלו, פוסקים את הדין לגבי המציאות החלקית כאילו הייתה שלמה.
הכלל רובו ככולו משמש כנידון במקרים רבים. לדוגמה, לדין האם רובו ככולו נחשב שנמצא בסוכה (ונפקא מינה האם קיים בכך מצוות סוכה או לא), לגבי הרגע שבו קובעים שהייתה לידה (ונפקא מינה לגבי קביעת יום הלידה לדוגמה), בחיוב ארבע כוסות של פסח ועוד.
מקור הכלל

את הכלל רובו ככולו, לומדים חז"ל מכך שכתוב בפסוק "בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי יְגַלְּחֶנּוּ" (ספר במדבר, פרק ו', פסוק ט') ושם מבואר כי צריך לגלח כל ראשו ואסור לשייר ב' שערות. ומכך שצריך לימוד מיוחד על ידי פסוק זה, משמע שבכל התורה כולה רובו ככולו, ולכן צריך פסוק מיוחד בנזיר ללמד ששם באופן חריג אין הדין רובו ככולו חל.
דנה הגמרא:
אמר מר, וכולם שגילחו שלא בתער או ששיירו שתי שערות, לא עשו ולא כלום. אמר רב אחא בריה דרב איקא, זאת אומרת, רובו ככולו מדאורייתא.
ממאי (כלומר מאין בתורה לומדים את הדין)?
מדגלי רחמנא (מכך שגילה ה' בתורה) גבי נזיר "בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי יְגַלְּחֶנּוּ" הכא הוא דעד דאיכא כולו (כאן העידה התורה שצריך "כולו" דווקא) הא (מכאן נובע) - בעלמא רובו ככולו (ואם כך בסתם דינים בתורה, רובו ככולו).
בחידושי הגר"ח מבריסק, כותב שהמקור ש"רובו ככולו" הוא דווקא הפסוק "אַחֲרֵי רַבִּים לְהַטֹּת"(ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק ב') שנאמר בנושא דיינים. ואומר כי לומדים משם שני דינים, האחד שהולכים אחר הרוב שמכריע את הספק, והשני שבדיני ממונות צריך ג' דיינים ובדיני נפשות כג', וכשהמיעוט לא מצטרף לרוב חסר במניין של בית הדין (כי אז הרי יש פחות דיינים הפוסקים את הדין של הרוב מאשר הגבול ההכרחי, והרי בית דין חסר אינו בית דין שיכול לפסוק), אלא מכאן שרובו ככולו, וכיוון שכך, נחשב בית הדין מלא, על אף שישנם דיינים שאינם מסכימים לדין (המיעוט).
יוצאים מן הכלל ופרטי דינים > פקוח נפש

ישנו יוצא מן הכלל שבעניין הנוגע לדיני נפשות אשר בו פקוח נפש אין הולכים אחר הרוב. כך פסק רבי יוסף קארו בשולחן ערוך.
יוצאים מן הכלל ופרטי דינים > רובו ככולו (רק) מתוך כולו

בדיני שעורים לא נאמר רובו ככולו. כלומר אי אפשר לקדש על רוב רביעית, או לטבול במקווה שיש בו רוב ארבעים סאה (ארבעים סאה הם אמה על אמה ברום שלוש אמות, השעור המינימלי שקבעו חז"ל למקווה כשר). ונשאלת השאלה מדוע שלא יחול גם כאן הכלל רובו ככולו? (ראו לדוגמה שאלת החת"ם סופר)

החת"ם סופר עונה על כך, שלא שייך לומר רובו ככולו אלא מתוך כולו כלומר שרק אם הרוב הוא מתוך כולו. ואם כך בשאלת השעורים, אין מציאות של כולו בכלל אלא יש רק מציאות חלקית של רוב רביעית שבה לא שייך להגיד רובו ככולו, ולומדים זאת מסנהדרין, שאם נתיישבו רק רוב סנהדרין לדון, אין דינם תקף, מכיוון שצריך רוב מתוך כל.
יוצאים מן הכלל ופרטי דינים > רוב בהנחת תפילין

דין ידוע בהלכות הנחת תפילין הוא ש"אם כמלוא נימא מהתפילין אינם על ראשו אלא על מצחו, אינו יוצא ידי חובה." (ראו במשנה ברורה) ואם כן מדוע אין הדין בתפילין הולך על פי הכלל "רובו ככולו" שכן יצא ידי חובת המצווה? ועוד שואלים מה שונה הדין שבתפילין שכתב הטורי זהב שאם נשמטו רובן חוזר ומברך כשמניחן שוב, ואילו בטלית שאם נשמט כולו חוזר ומברך, אבל בנשמט רובו אינו צריך לחזור ולברך. ומדוע שונה הדין?
ה"משמרת חיים" עונה על כך שאומרים רובו ככולו רק כאשר לכל מקצת יש חשיבות בפני עצמה, כגון שחיטה, שבכל מקצת יש "שם שחיטה", אלא שיש שעור שצריך (ב' סימנים) ונתחדש שברוב שניים עולה רובו ככולו ונחשב שחיטה. אבל בתפילין, רוב בית תפילין אינו נחשב בית תפילין כלל, ועל כן לא שייך בזה דין רובו ככולו.
לעומתו ה"אשל אברהם" כתב שיש ללמד זכות על אילו שאינם נזהרים בזה מטעם הדין רובו ככולו, ומשמע שחולק.

לגבי קושיית הטורי זהב שראינו, תירץ האשל אברהם שבציצית כידוע, מה שמחייב בציצית הוא הבגד (וגם מקצת בגד נקרא בגד), ולכן אם נשאר מיעוט הטלית עליו אינו צריך לברך. מה שאין כן בתפילין, שהמצווה היא תלויה בשלמות התפילין, ומקצת תפילין אינו כלום ואם כך נחשב כאילו הסתלקה לגמרי וחייב לחזור לברך.
יוצאים מן הכלל ופרטי דינים > מקצת מניין לחשיבות תפילה בציבור

בספר עמק ברכה כתב שיש להוכיח מהרמב"ם שגם כשמקצת הציבור התפללו, נחשבת התפילה לתפילה בציבור, וביאר הכסף משנה שהטעם הוא משום שרובו ככולו. אבל בספר "יד אליהו" וכן בשו"ת אגרות משה סוברים שאין זה נחשב תפילה בציבור כיוון שזה עניין שעורים כפי שהזכרנו כבר שבשעורים אין דין רובו ככולו.
הברכת שמואל כתב שהגר"ח תלה את שאלה זו בחקירה האם חיוב חזרת הש"ץ חל על עשרה ביחד, ואז אם אין עשרה, אין חיוב, או שהחיוב הוא על כל יחיד, אלא שאינה נאמרת אלא בעשרה ואז יכול לחול החיוב ביחד עם רובו ככולו, שאז אפשר לומר שרובו ככולו מדמה כאילו יש מניין שלם, ואם החיוב חל אז ניתן לעשות חזרת ש"ץ.
ראו גם

רוב (הלכה)
ביטול ברוב
אין הולכין בממון אחר הרוב
כל קבוע כמחצה על מחצה דמי
הכרעת רוב בדיינים
ספק כוודאי
הערות שוליים

↑  בתלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף מ"ב, עמוד א'
↑  על תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ"ז, עמוד ב'
↑  וצריך עיון בדבריו שהרי כבר ציינו שבגמרא לומדים את הדין מגילוח נזיר.
↑  או"ח, סימן שכ"ט סעיף קטן ב'
↑  שו"ת אורח חיים, ק"מ
↑  סימן כ"ז, ס"ק י"ח
↑  סימן ס"ח, י"א
↑  כמבואר באורח חיים, סימן ח', ט"ו
↑  ראו שם, תפילין בחלק א'
↑  סימן כ"ז
↑  ששאלנו מה שונה דין הטלית מדין התפילין.
↑  הלכות תפילה, פרק ח', הלכה ד'
↑  אורח חיים, סימנים כח',ל'
↑  על מסכת יבמות, סימן כ"א
שבתי שמואלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1902 סקידל, בלארוס 
 פטירה:  1989 (בגיל 87 בערך) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 השכלה:  ישיבת מרכז הרב 
 מעסיק:  ישיבת מרכז הרב 
 השקפה דתית:  יהדות 
 
הרב שבתי שמואלי (1902–1989; ה'תרס"ב-כ"ט בחשון תש"ן) היה אחד משני התלמידים הראשונים בישיבת מרכז הרב ומזכיר הישיבה משך שנים רבות.
ביוגרפיה

נולד בתחום האימפריה הרוסית בעיר סקידל הסמוכה לגרודנה לרב חנוך הענך טובולסקי ולינטה בריינה. אביו, תלמיד חכם ציוני, היה מבאי ביתם של הרב משה יהודה רבינוביץ רבה של גרודנה, הרב שמעון שקופ ראש ישיבת "שער התורה" בגרודנה, וה"חפץ חיים".
בגיל צעיר לקחו אביו אל העיר גרודנא, שם החל את לימודיו אצל הרב חיים לייב זופובינץ, ולאחר מכן אצל הרב שמעון שקופ, בישיבת "שער התורה", שם עוצבה אישיותו בין השנים תר"פ-תרפ"ב לערך. בגרודנה התוודע לתנועת ה"מזרחי", והקים אגודה שאיתה נמנו כ-30 צעירים ביניהם חיים משה שפירא, לימים שר בממשלת ישראל, שנבחר ליושב ראש הארגון. כן למד בהנחיית אביו בישיבת ראדין אצל ה"חפץ חיים" תקופה קצרה שחותמה נותר בו כל ימי חייו.
בשנת תרפ"ג יצא מראדין ועלה לארץ ישראל בכ"ד באייר. ביפו שהה מספר שבועות שלאחריהם עלה לירושלים, שם פגש במקרה את חברו ללימודים בישיבת גורדונה, הרב אריה בויארסקי. השניים הלכו לפגישה אצל הרב הראשי, הרב קוק, שם הציע להם הרב להיות התלמידים הראשונים של הישיבה העומדת להיפתח.
לאחר נישואיו בשנת תרפ"ז התמנה להיות אחד מעוזריו של הרב וכן התמנה למזכיר הישיבה, תפקיד אותו מילא כשישים שנה, תקופה ארוכה שבה עברה הישיבה הרפתקאות רבות. כן היה גבאי הישיבה כשלושים שנה, בעל התוקע ושליח הציבור בתפילות הימים הנוראים.
מטבע הדברים היה מעורב רבות בניהולו של בית הרב קוק ותיפקד לעיתים רבות כמזכירו של הרב קוק. שמואלי ניהל, יחד עם הרצי"ה קוק, את השגת הסרטיפיקטים להעלאת תלמידי ישיבות מן הגולה. כך ניצלו ידידיו הרב משה צבי נריה, הרב אברהם הלל גולדברג, ועוד רבים. כן היה מעורב בניסיון להעלות לארץ את רבו, הרב שמעון שקופ, על מנת שישמש כר"מ בישיבת מרכז הרב, ניסיון שלא צלח.
בשנות החמישים והשישים עמל לקדם יצירת מטבע ישראלי מיוחד לשם מצוות "מחצית השקל".
נפטר בירושלים בכ"ט חשון תש"ן. הספידו אותו הרב שאול ישראלי והרב אברהם אלקנה שפירא. ילדיו הם ציפורה, דבורה, חיה, יוסף ואברהם דוד.
לקריאה נוספת

שבתי שמואלי, 'שני הראשונים', הצופה, 3 במאי 1966
הרב יצחק גולדברג (עורך), הרב שבתי שמואלי, ירושלים תשס"ח
'הרב שבתי שמואלי', מגד ירחים, גיליון 146, חשוון תשע"ב, עמ' 4
הרב פרופ' נריה גוטל, 'שבעה לפטירתו', הצופה, ו כסלו תש"נ
הרב חיים אביהוא שוורץ, 'דברים על הרב שבתי שמואלי', מתוך התורה הגואלת, כרך ד', ירושלים תשנ"א, עמ' ריט-רכב
שמריה גרשוני, 'עד אשר אמצא מקום במשכנות לאביר יעקב : רבי שמעון שקופ ז"ל וכהונת ראש ישיבת 'מרכז הרב' - מסורות ועובדות', המעין, טבת תשע"ח [נח, ב]
הערות שוליים

↑  אברהם רותם, ר' שבתי נלחם ל"מחצית השקל", מעריב, 22 בפברואר 1962, עמ' 10; ד. יצחק, בכורי-ישראל ייפדו בשקלים שיונפקו על ידי חברה זרה, הצופה, 24 באוקטובר 1966, עמ' 3
↑  הרב שבתי שמואלי, אוהב ציון איש העוז והענוה, ספר לזכרו בעריכת הרב יצחק גולדברג ,פרק יד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521272005171  VIAF: 308282612   WorldCat (עם VIAF): 308282612
רכבות גירוש שעברו דרך קושיצה (1944)

אזרחיים הונגרים יהודים, שלא נקראו לשירות עבודה (עבודות כפייה במסגרת הצבא ההונגרי), גורשו מאסיבית החל מ-15 במאי 1944, רובם למחנה הריכוז אושוויץ כיוון שהם היו יהודים (או הוגדרו כאלה). לפני גירושם נאלצו להתאסף בגטאות ובמחנות איסוף ביישובים הגדולים יותר ברחבי המדינה. מאות אלפים המתינו משוללי כל רכוש, משוללי חירות ומשוללי כבוד אנושי, כדי לדעת מה יעלה בגורלם.
סקירה קצרה

לאחר קבלת ההחלטה על הגירוש הוכנה תוכנית מפורטת שלב אחר שלב. תוכנית הגירוש נכתבה ובוצעה בהדרכת קומנדו אייכמן הגרמנית שרכשו כבר ניסיון רב בגירושים מחוץ להונגריה ובוצע על ידי "המוסמכים" של משרד הפנים ההונגרי ובהם מזכיר המדינה לאסלו אנדרה, הרשויות ההונגריות ברחבי המדינה ורוב יחידות הז'נדרמריה.
כאשר הגיע הזמן, האנשים הוסעו מהגטו לתחנת הרכבת הסמוכה. הם נדחסו בקרונות משא, ואז יצאו רכבות אלה כשכל הקרונות בהן נעולים על בריח. המסע ארך מספר ימים ללא סידורי היגיינה בסיסיים וללא אספקה. עד 70 אנשים נדחסו לקרון, בממוצע גורשו יותר מ 3,200 איש ברכבת השלמה, עד 3–4 רכבות כאלה יצאו מדי יום ממקומות שונים, 136 רכבות בסך הכול בשמונה שבועות (56 ימים וכן אחת אחרונה ב -20 ביולי), 437,000 יהודים, 7,800 ליום בממוצע. לרכבות התלוו אנשי הז'נדרמריה עד לגבול המדינה שעבר אז בקושיצה, משם השלטונות הגרמנים ליוו את הרכבות לאושוויץ.
להלן רשימה של רכבות הגירוש שעברו דרך קושיצה בין 15 במאי לבין 9 ביולי 1944 (ואחת נוספת ב־20 ביולי). הנתונים נמסרו על ידי מפקד תחנת הרכבת בקושיצה והם פורסמו במקור בשם "רכבות המוות" בעבודתו של גַאסקוֹ מִיקוּלַש (טורונטו, 1984). הרשימה עשויה להכיל גם נתונים שגויים. לפעמים תאריך היציאה צוין כתאריך המעבר בקושיצה. (זה יכול להיות גם בשתי השורות הראשונות של 14 במאי למשל).
לקריאה נוספת

רנדולף בראהם. מדיניות רצח עם. השואה בהונגריה. A népirtás politikája: a holocaust Magyarországon / Hatodik függelék: A Kassán 1944-ben áthaladt halálvonatok.
לוח הרכבות כפי שפורסם ב 2014 (בהונגרית) Mink András: A menetrend, 2014. (Hozzáférés: 2019. február 5.)
הערות שוליים

↑  A listában 137 szerelvény adatai találhatók, kettővel többé, mint Randolph L. Braham könyvének első magyarországi, "A magyar holocaust" című 1988. évi kiadásának listájában (2. kötet, 514–515. oldal). Abban a listában nem szerepel a június 25-én Debrecenből és a június 3-án Nagyváradról indított vonat.
קרחון לוורט

| --- | --- |

מפת אזור קרחון לוורט‏. הקרחון נראה ברביע השמאלי התחתון במפה
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  85°38′00″S 147°34′59″W﻿ / ﻿85.6333°S 147.583°W﻿ / -85.6333; -147.583
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון לוורט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון לוורט
 
קרחון לֶוֶורֶט (באנגלית: Leverett Glacier) הוא קרחון בהרי טאפלי, בהרי המלכה מוד, בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון כ-90 קילומטרים ורוחבו בין 6 ל-7 קילומטרים.
הקרחון זורם צפונה ממתלול ווטסון, בין רמת קליפורניה לרמת סטנפורד, ואז נוטה למערב-צפון-מערב בין הרי טאפלי להרי הרולד בירד עד שהוא נשפך אל מדף הקרח רוס, מזרחית ובסמוך לקרחון סקוט.
שיא גובהו של הקרחון 790 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון התגלה בדצמבר 1929 על ידי הקבוצה הגאולוגית של משלחת בירד לאנטארקטיקה, בראשותו של לורנס גולד (Laurence Gould).
היסטוריה > מקור השם

גולד קרא לקרחון על שם פרנק לוורט (Frank Leverett), גאולוג ידוע מאוניברסיטת מישיגן, ובר-סמכא בתחום גאולוגיית הקרחונים במרכז ארצות הברית.
כביש חוצה הקוטב הדרומי

קרחון לוורט נמצא על הנתיב המוליך דרך ההרים הטראנס-אנטארקטיים אל כביש חוצה הקוטב הדרומי, נתיב אספקה יבשתי בין תחנת מקמרדו לתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט. ב-2013 השיגה מריה לייג'רסטם שיא גינס כאשר הגיעה תוך 10 ימים בדיווש על אופני קוטב מיוחדים על כביש זה, מקצה מדף הקרח רוס אל הקוטב הדרומי.
לקריאה נוספת

• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, , P 189
• Fegyveresi, John M., , Cold Regions Research and Engineering Laboratory (U.S.) Engineer Research and Development Center (U.S.) ERDC/CRREL;TR-17-16
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, , P 215
רוצה ויהיה

רוצה ויהיה הוא אלבום הבכורה של הזמר ארקדי דוכין והוא מוקדש כולו לשיריו של המשורר ולדימיר ויסוצקי, כולם למעט אחד בעיבוד מילולי לעברית משפת המקור רוסית. האלבום, שיצא באפריל 1990 וזכה באלבום זהב כשמכר מעל 80 אלף עותקים, היה חלק בהבאתה של תרבות העלייה הרוסית של שנות ה-90 לשיח הציבורי בישראל ואיתה את המסרים המתנגדים למשטר בברית המועצות. האלבום מייצג את רוחו של ויסוצקי עם מסרים המתנגדים לדיקטטורה ולמען חופש.
האלבום, אשר יצא לשוק כשנה לאחר הצלחת אלבום הבכורה של להקת "החברים של נטאשה" (בה שותף דוכין ואף כתב לאלבום זה את רוב השירים), הוקלט באולפני קיבוץ העוגן, תוך שבעה ימים בלבד בספטמבר 1989. 
המילים בעברית נכתבו על ידי מיכה שטרית לאחר שדוכין הסביר לו את הרעיון הכללי של השיר, למעט השיר "טמבל" (במקור "דורצ'ינה-פרוסטופיליה", "Дурачина-простофиля") שמילותיו נכתבו על ידי יהונתן גפן לפי אותו דפוס פעולה וכן השיר "פארוס" שלא תורגמו מילותיו והוא מבוצע בשפה הרוסית. בכל שירי האלבום נשמרו לחניו של ויסוצקי. את הוצאת האלבום ליווה סכסוך בין דוכין, שטרית והאמרגנים שלהם סולו יורמן ומוטי שלמה, שהביא לעיכוב בסיום הפקתו. הסינגל הראשון מתוך האלבום שיצא לרדיו היה "צמרמורת", בפברואר 1990, וזכה לביקורות חיוביות.
רשימת השירים

| רוצה ויהיה> מס' | רוצה ויהיה> שם | רוצה ויהיה> משך | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  | רוצה ויהיה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לא דו  | 05:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | טמבל  | 03:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אם וודקה הייתה  | 02:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | פרידה  | 02:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | פארוס (ברוסית: парус)  | 01:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | שיר לירי  | 03:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ואלס הלטאה  | 04:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אגדה מוזרה  | 03:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | עניינים  | 01:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | צמרמורת  | 04:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 33:24 |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים ביצירת האלבום

ארקדי דוכין: שירה, גיטרה בס, פסנתר, kurzweil, גיטרה אקוסטית.
ברי סחרוף: גיטרות
דני מקוב: תופים
ניר בן ציון: קלידים, אקורדיון
מיכה שטרית: הפקה, נוסח עברי לכל השירים (פרט ל"טמבל" - יהונתן גפן ו"פארוס").
הוקלט באולפני קיבוץ העוגן - ספטמבר 1989
מיקס באולפני DB
הפקת סאונד: אורי ברק
עוזרי טכנאי באולפני DB: ערן שפר, דדי טל
ניהול הפקה: גילי דיין-פרל
עיצוב עטיפת אלבום: פיליפ בולקייה, בוריס ויידמן
הערות שוליים

↑  יונתן שטרן , ויסוצקי בישראל, חדשות, 27 בפברואר 1990
↑  נדב מנוחין‏, קשוב מאוד 83: היה היה אחד טוב לב, ולדימיר ויסוצקי, באתר וואלה, 3 במרץ 2015
↑  (המשמעות בעברית: מפרש)
↑  אירית ורד, החבר של נטשה הורשה להפיץ את תקליטו החדש, חדשות, 9 בינואר 1990
טל פרי, פשרה בסכסוך על שירי ויסוצקי, מעריב, 29 באפריל 1990
↑  תמי לוביץ, חדשותרבות - צמרמורת של ויסוצקי, חדשות, 20 בפברואר 1990
↑  רותם איתן, ציון לשבח, חדשות, 22 בפברואר 1990
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 78767dd2-db1b-32ac-ba60-e8f044acee81
רנטגניום

וילהלם רנטגן, על שמו נקרא היסוד רנטגניום
רֶנְטְגֶּנְיוּם (באנגלית: Roentgenium) הוא יסוד מלאכותי ממתכות המעבר, שסמלו הכימי Rg ומספרו האטומי 111. זהו היסוד השמיני בסדרת היסודות העל כבדים וה-19 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים.
היסטוריה

רנטגניום נוצר לראשונה ב-8 בדצמבר 1994 על ידי המדענים זיגורד הופמן, פטר ארמברוסטר, גוטפריד מינצנברג וצוות המדענים שעבדו במרכז הלמהולץ למחקר יונים כבדים (GSI), מכון מחקר בעיר דרמשטט שבגרמניה. שלושה אטומי 272Rg המשיכו להתקיים, בעקבות היתוך קר בין יוני 64Ni ו-209Bi במאיץ קווי:
בשנת 2001, ארגון ה JWP של IUPAC החליט שאין מספיק ראיות לגילוי היסוד בשנת 1994. צוות ה-GSI חזר על הניסוי בשנת 2000 וגילה שלושה אטומים נוספים. בעקבות דיווח הצוות בשנת 2003 אודות הניסוי השני שביצע, ה JWP החליט שצוות ה GSI יוכר כמגלה היסוד.
מקור השם

השם רנטגניום הוצע על ידי צוות ה GSI והתקבל כשם קבוע ב-1 בנובמבר 2004 כהוקרה לפיזיקאי הגרמני וילהלם רנטגן, על שמו היסוד נקרא.
לפני כן, היסוד נקרא אונונוניום, על פי Systematic element name, ‏Uuu.