stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת השביעית
חקיקה > חקיקה בתחום המשטר

חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 4) - תיקון זה, הידוע בשם חוק בדר-עופר, קבע מחדש את אופן חלוקת עודפי הקולות לאחר הבחירות.
חוק מימון מפלגות.
חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 5) - בתיקון זה נוסף למבקר המדינה תפקידו כנציב תלונות הציבור.
חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 4) - בתיקון חקיקה זה נאסרה תעמולת בחירות באמצעות שימוש בכלי רכב ובאמצעות מודעות שלא הודבקו על לוחות מודעות. כן הוסמך יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית להוציא צווי מניעה נגד ביצוע מעשה המהווה עבירה לפי החוק.
חוק ועדות חקירה (תיקון) - התיקון מסמיך ועדות חקירה להוציא דו"חות חלקיים ודו"חות ביניים, וכן נוספה עבירה של השפעה שלא כדין על חברי הוועדה
חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 3) - תיקון בחוק הבחירות לכנסת המסדיר מחדש את אופן הצבעתם של שוטרים.
חקיקה > חקיקה חברתית

חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7) - במסגרת תיקון זה הונהגו לראשונה דמי אבטלה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 13) - במסגרת תיקון זה נקבעת קצבת נכות ונקבעות הוראות שונות לזכאותם של נכים לטיפולים שונים.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 10) - תיקון מקיף בחוק הביטוח הלאומי, במסגרתו, בין היתר, מוצמדות קצבאות הנכות והמשפחה לשכר הממוצע במשק, נקבע כי קצבת שאירים תומר בקצבת זקנה עם ההגעה לגיל המתאים, נקבע כי בחישוב דרגות נכות ניתן יהיה להתחשב בדרגות נכות קודמות, וכן נקבע כי גברים מגיל 65 ונשים מגיל 60 יהיו פטורים מתשלום דמי ביטוח לאומי, למעט דמי ביטוח נפגעי עבודה, ועוד.
חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה - מסדיר מתן תגמולים ממדינת ישראל לנפגעי פעולות איבה.
חוק החיילים המשוחררים (הוראת שעה) - חוק זה מקנה שורה של הטבות והקלות לחיילים ששירתו תקופות ממושכות בשנה שהחלה עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים. בין היתר, ניתנה לחיילים אלה עדיפות במכרזים, בקבלה למוסדות להשכלה גבוהה, בשיכון ובהלוואות לדיור, הנחה בתשלום שכר לימוד במוסדות להשכלה גבוהה, זכות ללמוד בחינם לשם קבלת תעודת בגרות, זכות לקבל בחינם הכשרה מקצועית הניתנת על ידי המדינה ומענקי סיוע לעובדים עצמאיים.
חוק המזונות (הבטחת תשלום).
חקיקה > חקיקה כלכלית

חוק מילווה מלחמה - החוק נחקק במהלך מלחמת יום הכיפורים, ונועד לאפשר את מימון הוצאות המלחמה באמצעות מלווה מהאזרחים.
חוק מס מקביל - חוק הקובע כי על המעסיקים להעביר למוסד לביטוח לאומי 2.7% משכרו של כל עובד, והמוסד יעביר את הכספים לקופות החולים.
חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (תיקון מס' 3) - תיקון חקיקה המסמיך את שר התעשייה והמסחר להוציא צווים האוסרים על העלאת מחירים, לגבי מצרך מסוים או סוגי מצרכים, אדם מסוים, סוג מפעלים מסוים, או אזור מסוים בישראל.
חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון) - חוק שהעניק הטבות כלכליות לחברות שהון המניות שלהן הוא 100 מיליון דולר לפחות, ושמטרותיהן הקמה, רכישה או הפעלה של מפעלים ועסקים בישראל.
חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון מס' 6) - התיקון מסמיך את שר האוצר לקבוע, כי ניתן יהיה לתת פיצויים לפי החוק גם בגין נזקים שנגרמו לנכסים מסוימים מחוץ למדינת ישראל. התיקון נוסף בשל פעולות הטרור שהחלו נגד מטרות ישראליות בחו"ל.
חוק מס שירותים (מוסדות בנקאיים וחברות ביטוח) - החוק מטיל מס בשיעור של 3.5% על הכנסותיהם של מוסדות בנקאיים וחברות ביטוח.
חקיקה > חקיקה פלילית

חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) - חוק המסדיר את ההליכים הפליליים נגד קטינים.
חוק לתיקון דיני העונשין (שכר עבירה) - תיקון הקובע, כי אם אדם קיבל שכר תמורת ביצוע עבירה, ניתן להטיל עליו בנוסף לכל עונש קנס בשיעור פי שלושה מגובה שכרו, וכן קבע הוראות שונות לגבי חילוט חפצים שניתנו כשכר תמורת ביצוע עבירה.
חוק לתיקון פקודת החוק הפלילי (מס' 35) - תיקון חקיקה במסגרתו נוספו עבירות של מתן כלים, חומרים או אמצעים לביצוע פשע, השפעה והטרדה בקשר לעדות או חקירה, נשיאת נשק בבית משפט וחבלות ותקיפות בנסיבות מחמירות, שונו הגדרות העבירה של איומים, מסירת ידיעות כוזבות, שיבוש עשיית משפט, סחיטה בכוח וסחיטה באיומים, וכן ניתנה לשוטרים הסמכות לחפש בגופם ובחפציהם של הבאים לבית משפט.
חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות מרמה, סחיטה ועושק) (תיקון) - התיקון מוסיף לספר החוקים עבירות של רישום כוזב במסמכי תאגיד ונטילת נכסים לשם סחיטה.
חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 4) - תיקון לחוק הנוער (טיפול והשגחה) הקובע, בין היתר, כי שופט רשאי למנוע את זימונו של קטין להעיד, או להפסיק את עדותו, אם סבר שמתן העדות עלול לסכן את שלומו של הקטין, וכן לקבל תחת זאת כראיה עדות שגבה חוקר נוער. עוד קבע התיקון, כי בסמכותו של בית המשפט לכפות את התייצבותו של קטין בפניו או בפני מוסד שקבע, וכן הסמיך את המשטרה לסייע לפקידי הסעד באכיפת צווים.
חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות שוחד) (תיקון מס' 5) - תיקון הקובע עונש של שלוש שנות מאסר על שוחד שנועד להשפיע על תוצאות תחרות.
חוק לתיקון פקודת החוק הפלילי (מס' 34) - במסגרת התיקון הוחמרה הענישה על עבירה של החזקת נשק לא חוקי ונקבעה תקופת מעבר בה ניתנה אפשרות למסור נשק בלתי חוקי לתחנות משטרה ללא סנקציה פלילית.
חוק דיני עונשין (דרכי ענישה) (תיקון מס' 2) - במסגרת תיקון זה נקבע, כי על קנס שלא שולם במועד תיווסף תוספת פיגור.
חוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה) (תיקון מס' 7) - התיקון קובע הוראות לגבי מי שהוטל עליו הן מאסר פלילי והן מאסר אזרחי.
חקיקה > חקיקה אזרחית

חוק החוזים (חלק כללי).
חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה).
חוק יחסי ממון בין בני זוג.
חוק המכר (דירות).
חוק המיטלטלין.
חוק השכירות והשאילה.
חוק המכר (מכר טובין בינלאומי).
חוק נכסי נפקדים (פיצויים) - החוק מאפשר מתן פיצויים לתושבים שנכסיהם הועברו לאפוטרופוס על נכסי נפקדים. החוק הוא כללי, אך מיועד בעיקר לתושבי ירושלים המזרחית, אשר לא שופו עד חקיקת החוק, מאחר שבעת העברת הנכסים לאפוטרופוס, אלה היו תחת שלטון ירדן.
חוק לתיקון פקודת הראיות (מס' 2) - תיקון לפקודת הראיות הקובע כי הממצאים והמסקנות שבפסק דין חלוט במשפט פלילי יכולים לשמש ראיה לכאורה במשפט אזרחי.
חוק לתיקון פקודת הנזיקין (מס' 4) - תיקון לפקודת הנזיקין הקובע הוראות חדשות לגבי עוולת הסגת גבול.
חקיקה > דת ומדינה

חוק השבות (תיקון מס' 2) - תיקון לחוק השבות שהתקבל בעקבות בג"ץ שליט ועורר דיונים סוערים בשאלת מיהו יהודי. התיקון קובע, כי יהודי על פי החוק הוא "מי שנולד לאם יהודייה או שנתגייר והוא אינו בן דת אחרת", וכן קבע כי הוראות החוק יחולו לא רק על יהודים, אלא גם על ילד ונכד של יהודי, על בן זוג של יהודי ועל בן זוג של ילד ונכד של יהודי, אך לא יחולו על יהודים שהמירו דתם מרצון.
חוק הבחירות למועצת הרבנות הראשית.
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון) - חוק המסמיך את שר הדתות להוציא למועצה דתית צו למלא חובה, או לבצע פעולה שהיא מוסמכת לעשותה והיא אינה עושה זאת, וכן למנות אדם אחר שיעשה זאת במקומה, על חשבונה.
חקיקה > מערכת המשפט

חוק לתיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט (מס' 14) - בתיקון זה לפקודת סדרי השלטון והמשפט נמשכת המגמה של ההתנתקות מהוראות המשפט המנדטורי, בכך שנקבע בו כי "כל הוראה בחוק שלפיה יש לפרש אותו, או ביטויים שבו לפי דיני אנגליה, או לפי עיקרי פרשנות משפטית המקובלת באנגליה - לא תהיה עוד הוראה מחייבת".
חוק הסיוע המשפטי - מכוחו פועל הסיוע המשפטי במשרד המשפטים.
חוק העזרה המשפטית למדינות זרות (תיקון) - במסגרת תיקון זה, נקבעו הוראות לגבי מסירת חפצים שנתפסו לרשויות שיפוטיות, וכן נקבעו הוראות לגבי העברת אסירים ועצירים לחו"ל.
חקיקה > חקיקה ביטחונית

חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7) - תיקון לחוק שירות ביטחון, שבין היתר מסמיך פוקדים לקרוא למיועדים לשירות ביטחון לבדיקות מוקדמות ("צו ראשון"), מסמיך את הצבא לחסן את הבאים לבדיקות המוקדמות, מסדיר מחדש את סוגיית ההתנדבות לשירות, מסדיר מחדש את סמכויות שר הביטחון לפטור משירות, ומעלה את גיל הפטור משירות מילואים מ-49 ל-54.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 7) - תיקון לחוק השיפוט הצבאי במסגרתו הוקם מוסד נציב קבילות חיילים.
חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל וחוק העיטורים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר.
חקיקה > עבודה

חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון מס' 2) - תיקון זה קובע הוראות לגבי הסכמים קיבוציים במגזר הציבורי.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 3) - תיקון זה נועד לאפשר לנשים שאימצו ילדים לצאת לחופשה המקבילה לחופשת לידה.
חוק עבודת הנוער (תיקון מס' 6) - התיקון קובע כי כל נער עובד בן 15 עד 18 יהיה חייב בלימודים לשם הכשרה מקצועית.
חוק עבודת הנוער (תיקון מס' 5) - תיקון זה מתיר לבני נוער מגיל 14 לעבוד בתקופות שבהן יש חופשות מן הלימודים.
חוק לתיקון פקודת המשטרה וחוק לתיקון פקודת בתי הסוהר - תיקונים לפקודת המשטרה ולפקודת בתי הסוהר, שהבהירו כי בין המשטרה לבין השוטרים, ובין שירות בתי הסוהר לבין הסוהרים, לא מתקיימים יחסי עובד-מעביד בכל הנוגע לסוגיות של מינויים, שינויי דרגות, השעיות ופיטורים.
חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 4) - חוק המקנה זכות לפיצויי פיטורים למי שהתפטר מעבודתו כדי להתגייס למשטרה או לשירות בתי הסוהר.
חקיקה > שלטון מקומי

חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 11) (מבקר העירייה) - חוק המחייב עיריות, שבהן למעלה מ-30 אלף תושבים, למנות מבקר וקובע את תפקידיו וסמכויותיו, וכן מסמיך ערים קטנות יותר למנות מבקרים, אם יהיו מעוניינות בכך.
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 13) - תיקון בפקודת העיריות הקובע, כי חברי המועצה רשאים לעיין בכל מסמכי העירייה.
חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (מס' 5) - תיקון חקיקה הקובע כי בכל רשות מקומית תוקם ועדת מל"ח, וכי הכנת משק לשעת חירום והפעלתו יהיו בין תפקידי הרשות המקומית.
חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (מס' 3) - החוק קובע, כי פושט רגל לא יוכל לכהן כחבר מועצה.
חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (מס' 2) - התיקון מסמיך את הרשויות המקומיות לחייב בעלי עסקים לנקות את המדרכות שמול בתי העסק שלהם.
חקיקה > חינוך

חוק לימוד חובה (תיקון מס' 8)- תיקון לחוק לימוד חובה המחמיר את הענישה על הורים שלא שולחים את ילדיהם לבית הספר, וקובע כי בית משפט הדן בעבירה כזו ישמע את חוות דעתו של עובד סוציאלי ושל היועץ בבית הספר.
חוק לימוד חובה (תיקון מס' 9) - בתיקון זה מוסמכת מערכת החינוך להורות על בדיקות רפואיות לתלמידים לשם קביעת התאמתם למוסדות חינוך מסוימים.
חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 3) - התיקון אוסר על פתיחת מוסד להשכלה גבוהה ללא היתר מהמועצה להשכלה גבוהה.
חקיקה > בריאות

חוק לתיקון פקודת הרוקחים (מס' 3) - חוק הקובע, כי מחירי התרופות יהיו אחידים, על פי קביעת שר הבריאות.
חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 4) - תיקון לפקודת בריאות העם הקובע הוראות לגבי איכותם התברואתית של מים.
חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 5) - חוק המסדיר את פעילות השירות הסניטרי ומסמיך את שר הבריאות לקבוע הוראות לגבי השקיה במי שופכין ולקבוע מפרטים למכשירים רפואיים ועוד.
חוק לטיפול בחולי נפש (תיקון) -  תיקון הקובע הוראות לגבי תשלום בגין אשפוז במוסד לחולי נפש.
חקיקה > תעבורה

חוק חגורות בטיחות ברכב - חוק המחייב לראשונה נהגים ונוסעים היושבים במושב הקדמי להשתמש בחגורת בטיחות.
חוק הספנות (ימאים) - חוק ההמסדיר את העיסוק במקצועות הימאות.
חוק הטיס (עבירות ושיפוט).
חוק הטיס (תיקון מס' 2) - תיקון המסדיר את הפעלתם של מנחתים.
חוק רשות הנמלים (תיקון) - תיקון המוציא את נמל תל אביב ונמל יפו מאחריותה של רשות הנמלים, ובכך קבע כי נמלים אלה יחדלו לשמש כנמלי סחורות.
חקיקה > סביבה

חוק המים (תיקון מס' 5) - תיקון לחוק המים הקובע הוראות לגבי מניעת זיהום מים.
חוק לתיקון פקודת המכרות (מס' 2) - תיקון חקיקה הקובע הוראות לגבי שיקום מחצבות.
חקיקה > שונות

חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה.
חוק האזרחות (תיקון מס' 3) - תיקון לחוק האזרחות המסמיך את שר הפנים לתת אזרחות למי שזכאי לאזרחות מכוח חוק השבות, עוד בטרם הגיע לישראל, אך הביע נכונות להשתקע בה.
חוק כלי היריה (תיקון מס' 4) - תיקון אשר, בין היתר, מחייב קבלת מידע ממשרד הבריאות על מחלות נפש לפני מתן רישיון נשק, וכן מסדיר את השימוש בכלי ירייה בסרטים ובהצגות.
חוק השבת אבידה.
חוק זכויות מטפחים - חוק המסדיר את זכויותיהם של מטפחי זני צמחים.
חוק מועצת הפירות (ייצור ושיווק).
חוק לתיקון פקודת העתיקות (מס' 2) - התיקון אוסר על מכירה ומסירה של עתיקות למי שאינו תושב ישראל ללא רישיון.
חוק לביטול פקודת הפיקוח על הבדואים - החוק מבטל פקודה מנדטורית שכללה הוראות ארכאיות ודרקוניות הנוגעות לפיקוח על המגזר הבדואי, ואשר לא נעשה בה שימוש.
חוק רשות נאות מרפא.
חברי הכנסת

חברי הכנסת שכיהנו בכנסת זו:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| המערך |  | גולדה מאיר, יגאל אלון, אבא אבן, משה דיין, מאיר יערי, פנחס ספיר, יעקב שמשון שפירא, זאב שרף, ישראל גלילי, יעקב חזן, חיים גבתי, שמעון פרס, ישראל ישעיהו-שרעבי, יוסף-אהרן אלמוגי, אליהו ששון, ראובן ברקת, גד יעקבי, משה כרמל, ראובן ארזי, אהרן בקר, משה ברעם, ישראל קרגמן, חיים יוסף צדוק, מרדכי בן-פורת, יצחק בן-אהרן, דב זכין, אהרן ידלין, אריה אליאב, צבי דינשטיין, מנחם כהן, יצחק נבון, עדה פיינברג-סירני, שלמה רוזן, משה ורטמן, אברהם זילברברג, זינה הרמן, צבי גרשוני, מרדכי ביבי, דוד קורן, חייקה גרוסמן, מרדכי זר, עוזי פיינרמן, מרדכי עופר, שלום לוין, מטילדה גז, עבד אל-עזיז א-זועבי, שושנה ארבלי-אלמוזלינו, ארי אנקוריון, זאב הרינג, יצחק קורן, יהונתן יפרח, בן-ציון חלפון, עדיאל אמוראי, מרדכי סורקיס, אברהם עופר, יזהר הררי, משה שחל, אביעד יפה, מאיר אביזוהר |
| גח"ל |  | מנחם בגין, יוסף ספיר, יוחנן בדר, אלימלך-שמעון רימלט, בנימין הלוי, יוסף סרלין, אריה בן-אליעזר, יצחק-הנס קלינגהופר, חיים לנדאו, צבי צימרמן, אסתר רזיאל-נאור, שמחה ארליך, יוסף קרמרמן, אהרן גולדשטיין, מנחם ידיד, יוסף תמיר, אברהם שכטרמן, שניאור זלמן אברמוב, יורם ארידור, אברהם כץ, חיים קורפו, משה נסים, בן-ציון קשת, דוד לוי, דב מילמן, יעקב נחושתן, גדעון פת, מתתיהו דרובלס |
| מפד"ל |  | חיים משה שפירא, יוסף בורג, זרח ורהפטיג, יצחק רפאל, ישראל שלמה בן-מאיר, משה צבי נריה, מיכאל חזני, דניאל יצחק לוי, זבולון המר, שמחה פרידמן, טובה סנהדראי, בנימין שחור, יוסף גולדשמידט, אברהם מלמד, יהודה בן-מאיר |
| אגודת ישראל |  | יצחק מאיר לוין, שלמה לורינץ, מנחם פרוש, שלמה יעקב גרוס, יהודה מאיר אברמוביץ, יעקב מזרחי |
| ליברלים עצמאיים |  | משה קול, גדעון האוזנר, יהודה שערי, יצחק גולן, נסים אליעד |
| הרשימה הממלכתית |  | דוד בן-גוריון, יגאל הורביץ, איסר הראל, זלמן שובל |
| רק"ח |  | מאיר וילנר, תופיק טובי, אמיל חביבי, אברהם לבנבראון |
| קידמה ופיתוח |  | סיף א-דין א-זועבי, ג'בר מועדי |
| פועלי אגודת ישראל |  | קלמן כהנא, אברהם ורדיגר |
| שיתוף ואחווה |  | דיאב עובייד, אליאס נח'לה |
| העולם הזה - כוח חדש |  | אורי אבנרי |
| המרכז החופשי |  | שמואל תמיר, אליעזר שוסטק |
| מק"י |  | משה סנה, שמואל מיקוניס |
| ח"כ יחיד |  | אבנר חי שאקי |
| ח"כ יחיד |  | שלום כהן |
חברי הכנסת > חילופי גברי

| תאריך | חבר הכנסת היוצא | חבר הכנסת המחליף | רשימה | סיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בדצמבר 1969 | משה קול | נסים אליעד | ליברלים עצמאיים | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 15 בדצמבר 1969 | יוסף בורג | יוסף גולדשמידט | מפד"ל | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 15 בדצמבר 1969 | זרח ורהפטיג | אברהם מלמד | מפד"ל | התפטרות (נשארו חברים בממשלה) |
| 29 בינואר 1970 | אריה בן-אליעזר | גדעון פת | גח"ל | נפטר |
| 27 במאי 1970 | דוד בן-גוריון | זלמן שובל | הרשימה הממלכתית | התפטרות |
| 16 ביולי 1970 | חיים משה שפירא | אבנר חי שאקי | מפד"ל | נפטרו |
| 4 באפריל 1971 | ישראל שלמה בן-מאיר | יהודה בן-מאיר | מפד"ל | נפטרו |
| 7 באוגוסט 1971 | יצחק מאיר לוין | יהודה מאיר אברמוביץ | אגודת ישראל | נפטרו |
| 1 בספטמבר 1971 | מרדכי עופר | משה שחל | המערך | נפטרו |
| 16 בפברואר 1972 | אמיל חביבי | אברהם לבנבראון | רק"ח | התפטרות |
| 26 בפברואר 1972 | יוסף ספיר | מתתיהו דרובלס | גח"ל | נפטרו |
| 1 במרץ 1972 | משה סנה | שמואל מיקוניס | מק"י | נפטרו |
| 5 באפריל 1972 | ראובן ברקת | אביעד יפה | המערך | נפטרו |
| 27 בנובמבר 1972 | שלמה יעקב גרוס | יעקב מזרחי | אגודת ישראל | התפטרות (במסגרת הסכם רוטציה) |
בעלי תפקידים

| התפקיד> נשיאות הכנסת | בעל התפקיד> נשיאות הכנסת | הערות> נשיאות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| יושב ראש הכנסת |   ראובן ברקת  ישראל ישעיהו-שרעבי  |  |
| סגני יושב ראש הכנסת | סיף א-דין א-זועבי, ראובן ארזי, מרדכי ביבי, אריה בן-אליעזר, ישראל שלמה בן-מאיר, מרדכי זר, יצחק נבון, אליאס נח'לה, טובה סנהדראי, צבי צימרמן, שלמה רוזן |  |
ראשי הוועדות הקבועות
| יושב ראש ועדת החוץ והביטחון | חיים יוסף צדוק |  |
| יושב ראש ועדת חוקה, חוק ומשפט | יוסף גולדשמידט |  |
| יושבי ראש ועדת החינוך והתרבות | אלימלך-שמעון רימלט, אברהם כץ |  |
| יושבי ראש ועדת הכלכלה | אברהם שכטרמן, שמואל תמיר |  |
| יושבי ראש ועדת הכנסת | ישראל ישעיהו-שרעבי, ארי אנקוריון |  |
| יושב ראש ועדת הכספים | ישראל קרגמן |  |
| יושבת ראש ועדת העבודה | שושנה ארבלי-אלמוזלינו |  |
| יושב ראש ועדת הפנים | מרדכי סורקיס |  |
| יושב ראש ועדת השירותים הציבוריים | חייקה גרוסמן |  |
בעלי תפקידים פרלמנטריים אחרים
| ראש האופוזיציה | מנחם בגין | באותה העת לא הוגדר התפקיד בחוק באופן רשמי |
בעלי תפקידים בכנסת
| מזכיר הכנסת | חיים ליאור, נתנאל לורך |  |
| קצין הכנסת | יצחק בן-גל |  |
הערות שוליים

↑  דנה בלאנדר וערן קליין, "חקיקה פרטית - נייר עמדה", באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  חוק יישוב סכסוכי עבודה, התשי"ז–1957, באתר הכנסת
חברי הממשלה מצביעים בבחירות ליו"ר הכנסת בפתיחת מושב הכנסת השביעית, בירושלים.
מלחמת יום הכיפורים – ראש הממשלה גולדה מאיר, האלוף רחבעם זאבי ושר הביטחון משה דיין בטיסה במסוק צבאי במלחמת יום כיפור.
חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7). תיקון לחוק שירות ביטחון שבין היתר הסמיך פוקדים לקרוא למיועדים לשירות ביטחון לבדיקות מוקדמות ("צו ראשון"), הסמיך את הצבא לחסן את הבאים לבדיקות המוקדמות, הסדיר מחדש את סוגיית ההתנדבות לשירות, הסדיר מחדש את סמכויות שר הביטחון לפטור משירות, והעלה את גיל הפטור משירות מילואים מ-49 ל-54.
חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה
חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 4). תיקון זה, הידוע בשם חוק בדר-עופר, קבע מחדש את אופן חלוקת עודפי הקולות לאחר הבחירות.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 7). תיקון לחוק השיפוט הצבאי במסגרתו הוקם מוסד נציב קבילות חיילים. בתמונה: חיים לסקוב, נציב קבילות החיילים הראשון.
חוק השבות (תיקון מס' 2). תיקון לחוק השבות שהתקבל בעקבות בג"ץ שליט ועורר דיונים סוערים בשאלת מיהו יהודי. התיקון קבע כי יהודי לפי החוק הוא "מי שנולד לאם יהודייה או שנתגייר והוא אינו בן דת אחרת", וכן קבע כי הוראות החוק יחולו לא רק על יהודים, אלא גם על ילד ונכד של יהודי, על בן זוג של יהודי ועל בן זוג של ילד ונכד של יהודי, אך לא יחולו על יהודים שהמירו דתם מרצון.
גדעון גלעדי

| --- | --- |

גדעון גלעדי  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  3 בינואר 1940 אשדות יעקב, פלשתינה (א"י) 
 נהרג:  16 באוקטובר 1973 (בגיל 33) 
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  שטקר
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    רב-סרן
 תפקידים בשירות
 מפקד פלוגת טנקים בחיל השריון
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים  קרב החווה הסינית
 עיטורים
   עיטור הגבורה
 
גדעון גלעדי (3 בינואר 1940 – 16 באוקטובר 1973) היה מפקד פלוגת טנקים בחיל השריון שנהרג במלחמת יום הכיפורים. על לחימתו בקרב החווה הסינית במלחמה זו קיבל את עיטור הגבורה.
ביוגרפיה

גלעדי נולד בקיבוץ אשדות יעקב לעדה ודוד. בילדותו למד בבית הספר היסודי בקיבוץ. לאחר מלחמת העצמאות עזבה המשפחה את הקיבוץ. תחילה הייתה שנה בכפר יהושע וב-1950 עברה לנווה עוז שבסמוך לפתח תקווה. גלעדי סיים את לימודיו בבית הספר החקלאי כדורי והיה פעיל בתנועה המאוחדת.
גלעדי גויס לצה"ל בסוף יולי 1958 והצטרף לגרעין נח"ל, תחילה שירת ביחידת נח"ל מוצנח ולאחר שסיים קורס מש"קי תול"ר הוענקה לו דרגת סמל ראשון.
עם שחרורו משירות חובה עבר קורס לקציני מכונה בחיפה ועבד בחברת מקורות. בשנת 1961 נשא לרות ולאחר שנה נולד בנם הבכור, דגן.
בין השנים 1962- 1964 עבד במפעלי ים המלח בסדום, במפעל בניית הסכר וכמכונאי של דוברות. לאחר מכן עבר עם משפחתו לאשקלון, שם עבד כמכונאי בחברת "מנופים ודחפורים", וסיים בהצלחה קורס למנהלי מוסכים.
גלעדי גויס למלחמת ששת הימים במסגרת יחידתו בצנחנים. במהלך הקרבות נהרג אחיו אמנון, שהיה מ"פ טנקים, מה שהוביל אותו להתגייס לצבא קבע ולהתנדב בחיל השריון שבו שירת אחיו. בהמשך סיים קורס קצינים וקורס מפקדי פלוגות שריון, ובתקופת מלחמת ההתשה הוצב בסיני בתפקיד סגן מפקד פלוגת טנקים וקצין מבצעים באותה היחידה שבה לחם אחיו, והוענקה לו דרגת סרן.
בשנת 1970 השתחרר משירות קבע ונולד בנו ערן. במלחמת יום הכיפורים לחם במסגרת חטיבה 600 בקרבות הבלימה נגד המצרים בחזית סיני. ב-16 באוקטובר 1973, במסגרת מבצע אבירי לב, הוביל את פלוגתו לפתוח את ציר טרטור, במאמץ לפתוח נתיב לכוחות אל מעבר לתעלת סואץ. פלוגתו נתקלה במארב מצרי באזור צומת טרטור-לכסיקון, והטנק שלו נפגע בלחימה. גלעדי עבר לפקד על טנק אחר והמשיך לתקוף את הצומת יחד עם כוח שספג פגיעות רבות. לאחר זמן מה נותרו רק שני טנקים פעילים ובעזרתם פרץ גלעדי את הציר מזרחה ואפשר מעבר לכוחות הצנחנים שנעו אחריו. במהלך הקרב נפגעו שני הטנקים שנותרו וגדעון נהרג בעת פתיחת הציר. לאחר מותו הועלה לדרגת רב-סרן.
בתיאור המעשה נכתב:
בליל 15 אוק' 1973, במסגרת המשימה לפריצת הציר לתנועת כוחותינו אל מעבר לתעלה, הוביל את פלוגתו לפתיחת ציר "טרטור" ממערב. באזור צומת "טרטור - לכסיקון" נתקלה הפלוגה במארב מצרי. במהלך הקרב נפגע הטנק שממנו לחם סרן גדעון גלעדי ז"ל, והוא עבר לפקד מטנק אחר. הכוח המשיך במילוי משימתו ותקף את הצומת פעמים-מספר, למרות הפגיעות הרבות שחזר וספג, עד שנותרו בו רק 2 טנקים תקינים. בטנקים אלה פרץ לבסוף סרן גדעון גלעדי ז"ל בציר "טרטור" מזרחה ופינה את הדרך לכוחות הצנחנים שנעו אחריו, במהלך הקרב נפגעו גם טנקים אלה, וסרן גדעון גלעדי ז"ל נהרג בעת ביצוע המשימה. במעשיו אלה גילה דבקות במשימה, כושר-מנהיגות למופת, אומץ-לב וגבורה עילאית.
על פעולותיו בקרב עוטר גלעדי לאחר מותו בעיטור הגבורה על ידי שר הביטחון שמעון פרס, על "דבקות במשימה, כושר מנהיגות למופת, אומץ-לב וגבורה עילאית".
גלעדי הובא למנוחות בבית-העלמין הצבאי בקרית-שאול ונטמן סמוך לקברו של אחיו. השאיר אחריו אישה ושני בנים, הורים ואחות. לאחר מותו הוריו הוציאו לאור חוברת לזכרו ולזכר אחיו, ובה דברי חבריו על דמותו ושירים מפרי-עטו. לזכרם של האחים אמנון וגדעון גלעדי הוקמה אנדרטה בככר באשקלון הנקראת "ככר הגבורה".
הערות שוליים

↑  ככר הגבורה-לזכרם של אמנון וגדעון גלעדי, באתר הגבורה
| מעוטרי עיטור הגבורה  |
| --- | --- | --- |
| מלחמת העצמאות (אות גיבור ישראל) | אברהם אביגדורוב • יוחאי בן-נון • אמיל בריג • סימן-טוב גנה • זרובבל הורביץ • צבי זיבל • בן ציון ליטנר • עמנואל לנדאו • אריה עצמוני • יזהר ערמוני • רון פלר • יאיר רחלי |  |
| פעולות התגמול | יעקב מזרחי • פנחס נוי • צבי עופר |  |
| מלחמת סיני | עוזי בר-צור • דן זיו • שלמה ניצני • יהודה קן-דרור |  |
| מלחמת ששת הימים | נתי גולן • משה דרימר • דניאל ורדון • אורי וייסלר • שאול ורדי • משה טל • יוסף לפר • איתן נאוה • בני ענבר • מרדכי פרידמן • גד רפן • דוד שירזי |  |
| מלחמת ההתשה | עמי אילון |  |
| מלחמת יום הכיפורים | עודד אמיר • גדעון גלעדי • צביקה גרינגולד • משה לוי • יובל נריה • שלמה ערמן • אסא קדמוני • אביגדור קהלני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313676505171  ISNI: 0000 0001 0825 0950  VIAF: 160712693   WorldCat (עם VIAF): 160712693
הרי סנט אליאס

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  הר סנט אליאס 
 גובה:  5,959 מ' 
 שטח:  112,509 קמ"ר 
 מדינה:  ארצות הברית, קנדה 
 מיקום:  אלסקה, ארצות הבריתארצות הברית
 רכס הרים:  רכסי החוף הפסיפי 
 קואורדינטות:  60°34′02″N 140°24′10″W﻿ / ﻿60.567222222222°N 140.40277777778°W﻿ / 60.567222222222; -140.40277777778
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי סנט אליאס(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הרי סנט אליאס(למפת יוקון רגילה) וייטהורס דוסון סיטי ווטסון לייק אלסקה הטריטוריות הצפון-מערביות  קולומביה הבריטית ים בופורהרי סנט אליאס(למפת יוקון מוגדלת) וייטהורס דוסון סיטי ווטסון לייק אלסקה הטריטוריות הצפון-מערביות  קולומביה הבריטית ים בופורהרי סנט אליאס
 
הרי סנט אליאס (באנגלית: Saint Elias Mountains - מילולית: הרי אליהו הקדוש; בצרפתית: Chaîne Saint-Élie - הרי סן אלי) הם תת רכס של רכסי פסיפיק, הנמצאים בדרום- מזרח מדינת אלסקה שבארצות הברית, בדרום מערב פרובינציית יוקון שבקנדה, ובצפון מערב פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
ההרים משתרעים בשטח הפארק הלאומי ראנגל-סנט אליאס שבאלסקה (אתר מורשת עולמית של אונסקו) ובשטח הפארק והשמורה הלאומית קלואן שביוקון.
היסטוריה > מקור השם

הרכס נקרא על שמו של הר סנט אליאס. שמו של ההר ניתן לו בשנת 1741 על ידי מגלה הארצות הדני ויטוס ברינג.
גאוגרפיה

שטח רכס ההרים 112,510 קמ"ר.
גאוגרפיה > תתי רכסים

הרי סנט אליאס מחולק לשני אזורים על ידי בקע דיוק (Duke Depression). רכס קלואן ממזרח (הנמוכים יותר), ורכסי אייספילד ממערב.
תתי הרכסים של הרי סנט אליאס הם רכסי אלסק, רכס פיירווד'ר ורכסי סנטניאל.
גאוגרפיה > הרים עיקריים

ההרים העיקרים ברכס הם:
| הר | גובה> מטרים | גובה> רגלים | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הר לוגן | 5,959 | 19,551 | יוקון | ההר הגבוה ביותר בקנדה |
| הר סנט אליאס | 5,489 | 18,008 | אלסקה-יוקון | ההר השני בגובהו בקנדה והשני בגובהו בארצות הברית |
| הר לוסניה | 5,226 | 17,147 | יוקון | ההר השלישי בגובהו בקנדה |
| פסגת קינג | 5,173 | 16,971 | יוקון | ההר הרביעי בגובהו בקנדה |
| הר סטיל | 5,073 | 16,644 | יוקון | ההר החמישי בגובהו בקנדה |
| הר בונה | 5,005 | 16,421 | אלסקה | ההר החמישי בגובהו בארצות הברית |
| הר ווד | 4,842 | 15,885 | יוקון |  |
| הר ונקובר | 4,812 | 15,787 | יוקון |  |
| הר צ'רצ'יל | 4,766 | 15,638 | אלסקה |  |
| הר סלאגארד | 4,742 | 15,557 | יוקון |  |
| הר מקולי | 4,690 | 15,387 | יוקון |  |
| הר פיירווד'ר | 4,671 | 15,325 | על הגבול בין קולומביה הבריטית ואלסקה | ההר הגבוה בקולומביה הבריטית, ההר ה-8 בגובהו בקנדה, וה-7 בגובהו בארצות הברית; הר פיירווד'ר הוא ההר ה-18 בגובהו ביבשת אמריקה הצפונית. |
| הר האבארד | 4,577 | 15,015 | יוקון |  |
| הר בר | 4,520 | 14,831 | אלסקה |  |
| הר וולש | 4,507 | 14,787 | יוקון |  |
| הר אלברסטון | 4,439 | 14,565 | על הגבול בין אלסקה ויוקון |  |
| פסגת יוניברסיטי | 4,410 | 14,470 | אלסקה |  |
| פסגת מקארתור | 4,389 | 14,400 | יוקון |  |
| הר אוגוסטה | 4,289 | 14,070 | על הגבול בין אלסקה ויוקון |  |
| הר קנדי | 4,250–4300 | ~ 14,000 | יוקון |  |
| הר קוק | 4,196 | 13,766 | על הגבול בין אלסקה ויוקון |  |
לקריאה נוספת

• Goodwin, Robert G, , Arctic and Alpine Research, vol. 20, no. 1, INSTAAR, University of Colorado, 1988, pp. 55–69, https://doi.org/10.2307/1551698.
הערות שוליים

↑  גבולות רכס ההרים
1 2  מידע גאוגרפי והיסטורי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546666005171  GND: 4118219-4  LCCN: sh91000363  NARA: 10038159  VIAF: 242135154   WorldCat (עם VIAF): 242135154