stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפנתר הוורוד - הוקוס פוקוס
המשחק

המשחק הוא משחק הצבעה והקלקה והשחקן שולט על דמותו של הפנתר הורוד. השחקן משתמש בעכבר המחשב במטרה לגרום לפנתר לנוע לכיוונים שונים וליצור אינטראקציה עם דמויות וחפצים שונים. עולם המשחק מורכב ממפות קטנות והשחקן יכול לעבור ביניהן בעזרתו של ספוט, החור השחור.
במהלך המשחק, השחקן יכול לאגור פריטים שונים שאסף בכיסו האינסופי של הפנתר הורוד. בכל פעם שהשחקן יקליק על הפנתר, הכיס ייפתח והשחקן יוכל להקליק על חפץ שאסף קודם לכן ולגרור אותו למקום כלשהו במפת המשחק. בכך, הפנתר יכול להשתמש באותו החפץ (במידה והמקום בו השחקן הקליק מאפשר זאת) על מנת להתקדם.
לשחקן יש באמתחתו ספר ידע, אותו הספר שנתן הרס בתחילת המשחק. במהלך המשחק, השחקן שמגיע לארצות שונות ויכול לאסוף את הדפים האבודים מהספר. הספר משמש כמקור מידע נוסף על הארצות, החיות והתופעות עבור השחקן והשחקן יכול לגשת אל הספר בכל עת על מנת ללמוד עוד על המקומות בהם הפנתר ביקר.
על מנת להתקדם בעלילת המשחק, השחקן נדרש להגיע למקומות שונים בעולם, לאסוף חפצים שונים שיסייעו לו ולתקשר עם הדמויות השונות.
כל שלב במשחק מתוכנן בהתאם להתפתחות שמתרחשת במשחק ומאפשר לפנתר לבקר במקומות שונים (סיביר, ישראל, אינדונזיה, אפריקה, הג'ונגלים של בורנאו, יוון העתיקה). המשחק הוא משחק חינוכי לילדים ולכן הוא בנוי כך שהשחקן לומד ומכיר מקומות שונים בהם מבקר הפנתר וכן את ההיסטוריה שלהם.
אחת לשלב מתחיל להתנגן שיר המוקדש לחיה, מנהג, אזור גאוגרפי או דמות מוכרת אשר מופיעה במשחק. השירים במשחק מושרים בעברית.
דמויות

הפנתר הוורוד - דמותו המצוירת המוכרת והחביבה של הפנתר הוורוד. בתחילת המשחק הצהיר שמאסו עליו עסקי הריגול הבינלאומיים והוא הפך למוכר ספרים מדלת לדלת, בכך הוא הגיע לביתו של נתן. הדמות ניחנת בידע כללי רב ובשנינות משעשעת. לפנתר ישנו כיס אינסופי אשר באמצעותו הוא אוסף חפצים אשר מסייעים למהלך המשחק (ובאמרי אינסופי, כוונתי לכך שניתן להכניס לתוכו אפילו ממותה).
נתן - ילד אשר הקדיש את חייו ללימודי כישוף וקוסמות, למורת רוחם של הוריו. למרות כוונותיו הטובות, נתן סובל ממזל רע ותוכניותיו משתבשות לעיתים קרובות. חלק גדול מהידע שברשותו דלה בזכות גנבת ספרים מהמכשף דמוזר. נתן אחראי להפיכתה של ויולט לדובון כיס.
המכשף דמוזר - מכשף מבוגר ומנוסה אשר מתגורר בסמוך לביתו של נתן. דמוזר מעורר פחד רב בקרב תושבי העיר המאמינים כי הוא מרושע, אך בסוף המשחק מתגלה הפתעה נעימה לגבי טבעו האמיתי של המכשף.
ספוט - חור שחור חביב ומיוחד במינו השייך לדמוזר, אותו הפנתר הוורוד "שואל" ללא רשות עבור ליקוט רכיבים רלוונטיים מרחבי העולם.
ויולט - ילדה חביבה אך מפונקת מאוד אשר נתן הפך בטעות לדובון כיס המתאווה בכל ליבה להיות "נסיכה בת-ים נינג'ה קסומה ובת אלמוות".
ההורים של נתן - צמד רופאי שיניים עשירים וגאוותנים אשר הקדישו את כל חייהם לרפואת שיניים ולפיתוח טכנולוגיות יוצאות דופן בהקשר לאומנות זו.
מקומות

במהלך המשחק, הפנתר הורוד מבקר במספר מקומות על מנת לאסוף מרכיבים לכישוף של נתן:
מקומות > ישראל

הפנתר הורוד מגיע לים המלח שבישראל ולומד שם על היען ועל סוג מסוים של פטריה שמסוגלת לחיות בים המלח.
מקומות > אפריקה

הפנתר הורוד מגיע לקניה שבאפריקה ולומד שם על שבט המסאי.
מקומות > יוון

הפנתר הורוד מגיע אל הר האולימפוס, מכיר את האלים היוונים ומתעמת עם הגורגונות המרושעות.
מקומות > רוסיה

הפנתר הורוד מגיע אל כפר בסיביר, שם הוא מצליח למצוא לעצמו ממותה קפואה וכן להיחשף למאורת עכברושי ענק.
מקומות > אינדונזיה

הפנתר הורוד מגיע אל הג'ונגלים של בורנאו ולומד שם על לטאות הכוח ועל ציד לא חוקי של כרישים.
מדבבים לעברית

חנן גולדבלט - הפנתר הוורוד
נתן דטנר - דמוזר, אחד מציידי הכרישים
שרון דטנר - נתן
ברוך פרידלנד
אלברט סופר
גילה קפלן
אפי דמארי
שרון קרלן
ענת שן
דגנית לוי
אדי סומרין
דודי רוזנטל
שירים

"יש דרקונים גם בקומודו" (אינדונזיה) - שירה וקולות: שרון קרלן.
"שיר בקר מסאי" (קניה) - שירה וקולות: אפי דמארי; קול בס: אלברט סופר; קולות: ברוך פרידלנד, שרון קרלן.
"מי הציפור הכי גדולה?" (ים המלח) - שירה וקולות: אפי דמארי; קולות: ברוך פרידלנד, אלברט סופר, שרון קרלן.
"פגסוס" (יוון העתיקה) - שירה: ברוך פרידלנד.
"עכברושים" (סיביר) - שירה וקולות: ברוך פרידלנד; קולות: אלברט סופר, אפי דמארי, שרון קרלן.
לוגנץ דורט

| --- | --- |

דורט בשנת 2019
 לידה:  19 באפריל 1999 (בן 25) מונטריאול, קנדה
 עמדה:  קלע, סמול פורוורד
 גובה:  1.93 מטרים
 מספר:  5
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של אריזונה
 דראפט:  לא נבחר, 2019
 קבוצות כשחקן
 2019–   2019–2020:  אוקלהומה סיטי ת'אנדר   ← אוקלהומה סיטי בלו
לוגנץ "לו" דורט (באנגלית: Luguentz "Lu" Dort; נולד ב-19 באפריל 1999) הוא כדורסלן קנדי, שמשחק בקבוצת אוקלהומה סיטי ת'אנדר מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע והסמול פורוורד. נודע בעיקר בשל כישוריו ההגנתיים.
קריירת תיכונים ומכללות

דורט נולד בעיר מונטריאול שבקוויבק, קנדה, להורים שמוצאם בהאיטי, ובגיל 15 עבר ללמוד בג'קסונוויל שבפלורידה. בתור אחד משחקני התיכונים המצטיינים בארצות הברית, הוזמן בשנת 2017 להשתתף במשחק נייקי הופ סאמיט.
בשנת 2018 החל ללמוד באוניברסיטת המדינה של אריזונה. בעונתו היחידה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה נבחר לחמישיית ההגנה של "מחוז Pac-12", ורשם ממוצעים של 16.1 נקודות, 4.3 ריבאונדים, 2.3 אסיסטים ו-1.5 חטיפות למשחק.
קריירת משחק מקצועית

לאחר שלא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 2019, חתם דורט על "חוזה כפול" בקבוצת אוקלהומה סיטי ת'אנדר, במסגרתו שיחק לסירוגין גם בקבוצת הבת של הת'אנדר מליגת הפיתוח של ה-NBA – אוקלהומה סיטי בלו. במהלך עונת הרוקי שלו זכה למקום קבוע בחמישיית הקבוצה, ולקראת סיומה הומר חוזהו לחוזה NBA סטנדרטי ל-4 עונות. ב-3 באפריל 2021 קלע דורט שיא קריירה של 42 נקודות בהפסד הת'אנדר ליוטה ג'אז.
סטטיסטיקה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | אוקלהומה סיטי | 36 | 28 | 22.8 | 0.394 | 0.297 | 0.792 | 2.3 | 0.8 | 0.9 | 0.1 | 6.8 |
| 2020/2021 | אוקלהומה סיטי | 52 | 52 | 29.7 | .387 | 0.343 | 0.744 | 3.6 | 1.7 | 0.9 | 0.4 | 14.0 |
| 2021/2022 | אוקלהומה סיטי | 51 | 51 | 32.6 | 0.404 | 0.332 | 0.843 | 4.2 | 1.7 | 0.9 | 0.4 | 17.2 |
| 2022/2023 | אוקלהומה סיטי | 74 | 73 | 30.7 | 0.388 | 0.330 | 0.772 | 4.6 | 2.1 | 1.0 | 0.3 | 13.7 |
| 2023/2024 | אוקלהומה סיטי | 79 | 79 | 28.4 | 0.438 | 0.394 | 0.826 | 3.6 | 1.4 | 0.9 | 0.6 | 10.9 |
| קריירה | קריירה | 292 | 283 | 29.3 | 0.403 | 0.347 | 0.794 | 3.8 | 1.6 | 0.9 | 0.4 | 12.8 |
סטטיסטיקה > בעונה הסדירה של ה-NBA > פלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | אוקלהומה סיטי | 6 | 6 | 29.2 | 0.355 | 0.260 | 0.533 | 3.7 | 1.0 | 0.3 | 1.0 | 12.5 |
| 2023/2024 | אוקלהומה סיטי | 10 | 10 | 35.0 | 0.363 | 0.391 | 0.842 | 4.6 | 2.0 | 1.3 | 0.2 | 10.7 |
| קריירה | קריירה | 16 | 16 | 32.8 | 0.359 | 0.333 | 0.706 | 4.3 | 1.6 | 0.9 | 0.5 | 11.4 |
הערות שוליים

↑  Oklahoma City guard Luguentz Dort deserves real All-Defense consideration, באתר ca.nba.com,‏ 14 ביוני 2021
↑  הסטטיסטיקות של דורט בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דוני ענבר

| --- | --- |

 לידה:  1958 (בן 66 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  הגימנסיה העברית "הרצליה" 
 
דוני ענבר (נולד ב-1958) הוא איש תקשורת ותיאטרון ישראלי, מתרגם וחוקר תרבות יהודית.
ביוגרפיה

יליד תל אביב. בוגר "גימנסיה הרצליה". סיים לימודי הוראת משחק ובימוי ב"דרמה סנטר" (אנ') בלונדון (1983–1981). בעל תואר דוקטור מ-Graduate Theological Union, ברקלי (קליפורניה) (2002). כתב את עבודת הדוקטורט שלו על אברהם גולדפדן, תיאטרון היידיש, הולדת השואו ביזנס היהודי וחלקו בתופעות החילון של העם היהודי במזרח אירופה, באמריקה ובארץ ישראל. בוגר האקדמיה הקולינרית של קליפורניה בסן פרנסיסקו (1999–1997).
מאז 1997, מתגורר בסן פרנסיסקו, קליפורניה.
תקשורת ועיתונות

את שירותו הצבאי עשה ב"גלי צה"ל" (1980–1976) כעורך ומפיק תוכניות. בין השאר היה העורך הראשון של תוכנית האקטואליה "שעתיים משתיים" בהגשת יצחק בן נר, מיכאל הנדלזלץ ותום שגב וערך תוכניות תרבות רבות, ביניהן תוכנית התיאטרון הפומבית "האולם כולו במה" בהנחיית יעקב אגמון. כמו כן היה כתב התיאטרון של התחנה והגיש תוכניות תרבות בעריכתו. בגל"צ החל לתרגם שירים באופן מקצועי. בין השאר תרגם שירים להפקות פומביות בביצוע שחקנים וזמרים דוגמת חנה מרון ("גברת וורת'ינגטון" – מאוחר יותר "גברת ורדימון" של נואל קאוורד), סנדרה ג'ונסון, מיקי קם, וחנה לסלאו. המשיך לערוך ולהגיש תוכניות בגל"צ עד 1997.
בתקופות לימודיו ב"דרמה סנטר", שימש כתב התרבות של "ידיעות אחרונות" בלונדון. בין השאר ריאיין את ליז טיילור,  גלנדה ג'קסון, איאן מקלן, הבמאי אלן פארקר וחיים טופול.
בישראל הצטרף לעיתון "הארץ" ב-1985, שם שימש כעורך עמודי הפנים, עורך חדשות ובעל טור בנושאי טלוויזיה. מאוחר יותר היה עורך המקומונים "כלבו" בחיפה ו"העיר" בתל אביב. תפקידו האחרון ברשת שוקן היה העורך המייסד של רשת IOL, שהעלתה את המהדורה האינטרנטית הראשונה של "הארץ".
עוד פרסם כתבות ב"מעריב", ובכתבי עת כ"מסע אחר", "דווקא", ו"הד החינוך".
שימש כרכז המערכת של התוכנית "ערב חדש" של הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
תיאטרון

כילד שיחק בהצגות התיאטרון מארץ עוץ של אברהם לוריא בשנים 1972–1970, ביניהן "היידי בת ההרים" ו"פינוקיו".
ב-1980 שימש כעורך ומתרגם ראשי של המופע "פנטסיה בארץ הפלאות" בהפקת אבשלום רובין ובבימוי צדי צרפתי. במופע כיכבו ששי קשת, ציפי שביט, נורית גלרון ולהקת סקסטה. ענבר תרגם למעלה ממחצית משירי המופע, ביניהם "זה עולם קטן", "שבעים ושישה טרומבונים", "שם מעבר לקשת", "זיפיטידודה," "כפית סוכר" ו"המון דברים יפים בעולם".
תרגם וביים בתיאטרון בית לסין את "טנזי" (1983) בהשתתפות אורלי זילברשץ, דליק ווליניץ, עמוס לביא, נירה רבינוביץ', אריה מוסקונה וענת טופול. מאוחר יותר המחזה עלה ב"בית צבי" באותו תרגום.
באותה שנה תרגם גם את מחזהו של טרי ג'ונסון "עניין שולי" בבית לסין. ב-1984 תרגם לתיאטרון הבימה את "בית הבובות" בהשתתפות דליה פרידלנד, מישא אשרוב, יהודה אפרוני, ואלכס פלג.
ב-1985–1983 לימד, ביים ותרגם מחזות ב"בית צבי" - בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה. בין השאר תרגם לראשונה לעברית גם את המחזמר "ברנשים וחתיכות", וביים את "השפעת קרני גמא על ציפורני החתול". בהוצאת בית צבי יצא לאור גם תרגומו של ענבר ל"בית הבובות".
ביים וחיבר שירים להצגות ילדים.
ב-1985 כתב וביים במסגרת פסטיבל עכו ו"תיאטרון יובל" את "בצחוק ודמע יהודה נפלה, בצחוק ודמע יהודה תקום: מלודרמה קורעת" על פי המחזה "ימות המשיח" של אברהם גולדפדן. בעקבות ההפקה כתב את עבודת הדוקטורט על גולדפאדן והולדת השואו ביזנס היהודי.
באותה שנה ביים בתיאטרון צה"ל את מחזהו של הלל מיטלפונקט, "טירונות בנות". כעבור שנתיים, ביים הפקה מסחרית של המחזה שצולמה במלואה עבור הערוץ הראשון.
בשנת 1986 ביים בסינפונייטה הישראלית באר שבע את האופרטה "העטלף" של יוהאן שטראוס (הבן) בניצוחו של מנדי רודן. באותה שנה שימש כבמאי הישראלי (לצד רובר מנואל הצרפתי) בהפקת "גברתי הנאווה" בהפקת משה יוסף, בכיכובם של ריטה, עודד תאומי, שלמה בר-שביט ואריק לביא.
עוד תרגם ענבר שירים רבים להפקות עצמאיות כגון "לואיזה" של אלכס כגן.
בין המחזות שתרגם: הטרגדיה האליזבתנית "היהודי ממלטה" של כריסטופר מרלו. התרגום יצא לאור ביולי 2019 בהוצאת "קמין" תל אביב. כמו כן תרגם בהוצאת "זמורה ביתן" את הספרים "קופסת הטבק מבגומבו" של קורט וונגוט ו"הכתם האנושי" של פיליפ רות.
תפקידים ציבוריים

בין השנים 2004–1999 עבד ענבר בקונסוליה הישראלית בסן פרנסיסקו, שם שימש כנספח התרבות. לאחר מכן, היה מנהל התרבות של "מרכז ישראל" בפדרציה היהודית בסן פרנסיסקו (2015–2006). במסגרת שני תפקידיו אלה היה אחראי להבאת תרבות ישראלית לאזור סן פרנסיסקו ועמק הסיליקון, ואירח סופרים, מוזיקאים, שחקנים ויוצרים ישראלים. בנוסף, היה אחראי להבאת קונצרטים, הופעות מוזיקה, הצגות מחול ותיאטרון מישראל.
העלה מופעי מחווה ליוצרים ישראלים כחנוך לוין, יהודה עמיחי, נתן זך, ערב שירי משוררות והמופע "Tel Aviv from Sand to Rock", בו נחגגו מאה שנים לתל אביב, עם שירים קלאסיים בעיבודים מחודשים. במסגרת המופעים הנ"ל (בין השאר באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ואוניברסיטת סטנפורד) תרגם ענבר שירים ופזמונים רבים מעברית לאנגלית.
במשך שנותיו בסן פרנסיסקו לימד קורסים על תרבות ותיאטרון יהודיים באוניברסיטאות כ-GTU, San Francisco State University ו-San Jose State University והרצה על נושאים יהודיים וישראליים במסגרות רבות, ובהן המוזיאון היהודי של ס"פ, אוניברסיטת סטנפורד, פסטיבלי הקולנוע היהודיים של ס"פ, עמק הסיליקון וה-East Bay, מרכזים קהילתיים רבים וכנסים אקדמיים. בין השאר לימד על הפיוז'ן ששילב מזרח ומערב במוזיקה הישראלית מראשית ימיה, על שירי מלחמה ושלום בישראל, על האבולוציה של הקולנוע הישראלי, על הולדת התיאטרון היהודי ועל תיאטרון העוסק ביהדות, על יהודים בתרבות הפופולרית בארצות הברית, על ספרות ותרבות יידיש, על מיתוסים ועובדות בתנ"ך, על דתיות לכאורה וחילוניות בתרבות היהודית על האתגר שבתרגום טקסטים יהודיים לשפות יהודיות ועל מלחמות תרבות במטבח היהודי. בנוסף הרצה רבות על אוכל בתנ"ך, מסגרת שבה שילב את השכלתו היהודית והכשרתו הקולינרית.
פרסומים

המאמרים שפרסם בנושאי תרבות יהודית הופיעו בין השאר בכתב העת המקוון The Journal of Religion and Theatre, בכתב העת "בקורת ופרשנות" של אוניברסיטת בר-אילן, בעיתונים וכתבי העת "גשר" ו"דווקא" בישראל ו"הפורוורד" בארצות הברית, ובספרים Inventing the Modern Yiddish Stage: Essays in Drama, Performance, and Show Business, Wayne State University Press (Professors Joel Berkowitz and Barbara Henry, eds.) ו"הבימה: עיונים חדשים בתיאטרון לאומי" בהוצאת רסלינג, תל אביב, 2017.
הערות שוליים

↑  יואב לורך, תיאטרון - גולדפאדן בלי גולדפאדן - "בצחוק ודמע יהודה נפלה, בצחוק ודמע יהודה תקום",  על-פי אברהם גולדפארן, כתיבה ובימוי: דוני ענבר, כל העיר, 22 בנובמבר 1985
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417468605171  MusicBrainz: 6739a356-9d07-4c8d-bfe7-284cf41e17ec  VIAF: 14154327905726850321   WorldCat (עם VIAF): 14154327905726850321
הזירה (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 מבוסס על:  "The Floor" (אנ') (הולנד)
 סוגה:  שעשועון טריוויה
 מנחים:  רשף לוי
 פרסים:  250,000₪
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
הזירה הוא שעשועון טריוויה ישראלי בהנחיית רשף לוי המבוסס על הפורמט ההולנדי "The Floor" (אנ'). התוכנית צפויה להיות משודרת בכאן 11.
כללי המשחק

השעשועון נערך באולפן עם רצפה ענקית המחולקת ל-49 משבצות. על כל משבצת עומד מתמודד עם קטגורית ידע שבה הוא מתמחה. מטרת כל מתמודד היא להדיח את המתמודדים האחרים על ידי ניצחון בקרבות טריוויה והשתלטות על המשבצות שלהם.
במסגרת הקרבות, כל אחד משני המתמודדים יצטרך בתורו לזהות תמונות במגוון נושאים. בכל תור יעמדו בפני המתמודד 45 שניות לזהות את התמונה. אם הוא מזהה את התמונה התור עובר למתמודד השני, ובמידה ונגמר הזמן ללא זיהוי הוא מפסיד בקרב ומודח מיידית.
המתמודדים שלא הודחו ממשיכים מפרק לפרק, עד לפרק האחרון בו יישאר על הזירה רק מתמודד אחד שהשתלט על הזירה כולה ויזכה ברבע מיליון שקלים.
הפקה

באפריל 2024 פורסם שתאגיד השידור הישראלי רכש את הזכויות להפקת גרסה מקומית של השעשועון "The Floor".
ב-21 במאי 2024 פורסם על תחילת צילומי השעשועון. בנוסף פורסם שהשעשועון יקרא "הזירה" וינחה אותו הקומיקאי רשף לוי.
הערות שוליים

1 2 3  שירה יום טוב, פרס של רבע מיליון לזוכה: שעשועון חדש בדרך למסך, באתר אייס, 21 במאי 2024
↑  נפלנו ברצפה: השעשועון הלוהט ביותר בעולם בדרך לכאן 11, באתר "Time Out ישראל", 10 באפריל 2024
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏הזירה: השעשועון המצליח בעולם מגיע לישראל, באתר "סרוגים", 21 במאי 2024
הרמס 90

הרמס 90 הוא כלי טיס בלתי מאויש (מל"ט) המיועד למשימות טקטיות לטווח קצר באמצעות מנוע בעירה פנימית, מתוצרת אלביט מערכות.
פיתוח

בג'יינס אינפורמיישן גרופ נטען שההרמס 90 מבוסס על הכטב"מ I-View של התעשייה האווירית לישראל בהמשך הזכויות עליו נרכשו על ידי BAE סיסטמס שניסתה לפתח אותו עבור חיל הנחתים של ארצות הברית. לאחר מכן הועברה הבעלות על הזכויות לאלביט מערכות.
להרמס 90 טווח פעולה של כ-15 שעות ו-100 ק"מ.
בספטמבר 2009, ביצע ההרמס 90 את טיסת הבכורה שלו.
מאפיינים

משקל המראה: 115 ק"ג
משקל מטען מרבי: 25 ק"ג
טווח: 100 ק"מ
שהות באוויר: 15 שעות
סייג רום: 15,000 רגל
הערות שוליים

↑  Elbit Systems Hermes 90 (Israel), Unmanned aerial vehicles, באתר ג'יינס אינפורמיישן גרופ
1 2  ניר הר זהב, טיסת בכורה מוצלחת למל"ט הרמס 90, באתר ערוץ 7, 29 בספטמבר 2009
| כטב"מים תוצרת ישראל |
| --- | --- | --- |
| מזל"טים | בירד-איי • I-View • סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | מסטיף • מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 • הרמס 650 • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • הרמס 900 • הרמס 1500 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק • שרקרק • LANIUS |  |
| כלי טיס מתוצרת אלביט מערכות |
| --- | --- | --- |
| מיני-כטב"מים | סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 |  |
| כטב"מים לשהייה ממושכת | הרמס 900 • הרמס 1500 |  |
| חימוש משוטט | שרקרק • LANIUS |  |
בלינקי ופינקי

| --- | --- |
 
בלינקי ופינקי
 סוגה:  אנימה, קודומו

 אנימה
 אורך פרק:  25 דק'.
 במאי:  קי-נם נם וטאקו סוגיאמה
 אולפני אנימציה:  Nippon Animation
 רשת שידור:  Fuji Television (יפן) ערוץ 2 ערוץ הילדים
 מדבבים בשפה העברית:  יעל קרוון, שרית סרי
 תקופת שידור מקורית:  7 ביולי 1984 – 28 בדצמבר 1984
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  26
בלינקי ופינקי (באנגלית: Noozles, ביפנית: ふしぎなコアラ ブリンキー) היא סדרת אנימה יפנית לילדים בת 26 פרקים אשר הופקה על ידי ניפון אולפני אנימציה בשנת 1984. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בערוץ 2 ב-1990 ובהמשך בערוץ הילדים.
תקציר העלילה

גיבורת הסדרה היא ילדה בת 12 בשם סמדי. אביה של סמדי הוא ארכאולוג אשר נעלם באופן מסתורי. יום אחד, סמדי מקבלת חבילה אשר מכילה פוחלץ של דב קואלה בשם בלינקי אשר אבד בלב ים לפני 38 שנה. סמדי נותנת לדב הקואלה נשיקה אסקימוסית ובתגובה הוא מתעורר לחיים. לאחר זמן מה מצטרפת אליהם פינקי, אחותו של בלינקי, אשר מופיעה משום מקום מיד לאחר שבלינקי מתעורר לחיים ודורשת שבלינקי יחזור איתה מיד לארץ הקואלות. בלינקי מסרב, אף על פי כן השלישייה נשארת ביחד ועוברת הרבה הרפתקאות משותפים יחדיו. בלינקי ניזון מעץ האקליפטוס שסבתה של סמדי שתלה 38 שנה קודם לכן כאשר סבה של סמדי (שגם נעלם באופן מסתורי, כאשר האניה בה היה אבדה בלב ים) אמר לה שהוא הולך לשלוח לה דב קואלה במתנה, משום שסבתה תמיד ציינה כי היא רצתה אחד כחיית מחמד.
לוקח לסמדי קצת זמן להבין כי הנשיקה האסקימוסית היא הפעולה שהפיחה חיים בבלינקי.
ראו גם

בלינקי ביל
דלת

ערך זה עוסק בחלק מבנה. אם התכוונתם לאות העברית, ראו .
דלת כניסה הכוללת שני מנעולים, ידית ותיבת דואר, עם שלט המציין מספר בית
דלת יציאה למרפסת עשויה שילוב של עץ וזכוכית המאפשרת מבט לנוף דרך הדלת, כך שבעת שהיא סגורה הדלת משמשת כחלון
דלת מתייחסת בדרך כלל לפתח בקיר, עליו מורכב לוח (הקרוי "כנף" או "אגף") הניתן לפתיחה ולסגירה. מבחינה לשונית, דלת מתייחסת לפתח שדרכו פוסעים ("לעבור בדלת"), או למבנה עצמו הכולל מסגרת, צירים ולוח נייד. אפשר למצוא דלתות גם במכוניות, ארונות, מקררים, כלובים וכדומה.
מבנה הדלת

דלתות מותקנות על גבי פתחים בקירות או בכל סוג אחר של מחיצה המפרידה בין חללים. החלק הנע של הדלת יכול להיות מחובר ישירות למחיצה, או למסגרת נפרדת הרתומה למחיצה.
החלק הנע של הדלת יכול להיות עשוי ממגוון של חומרים, אחד או יותר. החומרים הנפוצים ביותר מהן עשויים לוחות דלת הם עץ ומתכת, בנוסף נפוצים לוחות דלת מזכוכית, בד, נייר ועוד.
מסגרת הדלת בנויה ממספר חלקים נפרדים:
משקוף – קורה בחלק העליון של המסגרת התומכת בקיר שמעליה.
אינסרט – חלק תחתון מתכוונן של דלת פלדה המאפשר להתאים את גובהה למידות הפתח. האינסרט כולל מברשת למניעת כניסת אבק וחרקים.
מזוזות הדלת – הקורות האנכיות לדלת שמחוברות בקצה העליון למשקוף התומכת במסגרת.
סף הדלת – קורה בחלקה התחתון של המסגרת המחוברת אל שתי המזוזות ותומכת במסגרת.
לרוב הדלתות יש ידית המיועדת לתפעולן. ישנן דלתות המכילות גם מנגנון נעילה ו/או הברחה. אביזרים נלווים נוספים המחוברים לדלתות הם מקוש, תיבת דואר, עינית הצצה, ועוד.
סוגי דלתות > סוגי דלתות לבית ולכניסה

בבתים נחלקות הדלתות לדלתות כניסה (חוץ) או פנים. דלתות הכניסה מיוצרות מעץ, פלדה (פח מכופף) או שילוב של שניהם,
דלתות העץ מתאפיינות בעומק ויוקרה אולם אינן עמידות לשמש וגשם (כנ"ל דלתות הפלדה המחופות עץ).
דלתות הפנים בבית הן בדרך כלל במידות סטנדרטיות, אך ניתן לייצרן בכל מידה שרוצים. איכות ומחיר הדלת מושפעים מסוג מילוי הדלת ומהציפוי של הדלת (צבע, פורמייקה, פורניר, פולימר ועוד).
נגישות

כדי שדלת תהיה נגישה, על הידית שלה להיות בצבע שונה ממנה, כדי שכבדי ראייה יוכלו לאתר את הידית בקלות. מומלץ שלא להשתמש בידית כדורית, כדי שאנשים עם יכולת אחיזה לקויה יוכלו לפתוח את הדלת. מומלץ שהן כיפוף הידית והן הזזת הדלת כולה ידרשו הפעלה מינימלית של כוח. אפשר לסדר ליד הדלת לחצן חשמלי שפותח אותה או מנגנון פתיחה אוטומטי. לפני הדלת יש להקצות מרחב מספיק לתפעולה בישיבה על כיסא גלגלים והדלת צריכה להיות רחבה דייה כדי לאפשר מעבר עם כיסא גלגלים. אין לשלב מדרגה בסף הדלת.
שילוט הדלת צריך להיות במקום מקובל, כדי שאנשים עם קשיים בתפיסה חזותית יוכלו לאתר אותו וכדי שעיוורים הקוראים כתב ברייל יוכלו למצוא אותו ולהגיע אליו.
שימושים סמליים ומטאפוריים

בגלל תפקידה המרכזי בחציצה בין סביבות שונות, בעיקר בביתו של האדם, נעשה בדלת שימוש לשוני וסמלי. ביהדות מקובל במהלך תקופת השבעה להשאיר דלת פתוחה בבית האבלים, ובכך לחסוך מן האבלים את הטרחה בפתיחת הדלת והסחת דעתם מן האבל. ביהדות, יש מצווה להתקין על דפנות הדלת מזוזה. גם בעמים אחרים, ישנם מנהגים דומים הכוללים התקנת קמעות שונים. בטקס עתיק יומין בפתיחת הפרלמנט הבריטי, נטרקות דלתות הפרלמנט על פני "האדון נושא המוט השחור", במטרה לסמל את ריבונות הפרלמנט על השלטון המלכה, ועליו לנקוש על הדלת שלוש פעמים בקריאות הזדהות עד שהן נפתחות בפניו.
ראו גם

שער (מבנה)
מנעול
דלתות השער הדרומי של מתחם הנסן בירושלים
דלת כניסה
דלת באומנות - פסל בפארק הלאומי של רמת גן. על השלט כתוב "ישראל הרגילה. שער לשום מקום + נוף X 2"
האליפות הבין-יבשתית (WWE)

| האליפות הבין-יבשתית> פרטים |
| --- | --- |
ארגון מפעיל: WWE
מותג: Raw
תאריך יצירה: 1 בספטמבר 1979
האלוף הנוכחי: ברון ברייקר
תאריך זכייה: 21 באוקטובר 2024
שמות קודמים: האליפות במשקל כבד הבין-יבשתית של ה-WWF האליפות הבין-יבשתית של ה-WWF
עיצובים קודמים: 
סטטיסטיקות
האלוף הראשון: פאט פטרסון
הכי הרבה זכיות: כריס ג'ריקו ‏(9 זכיות)
האלוף לזמן הארוך ביותר: גונתר ‏(666 ימים)
האלוף לזמן הקצר ביותר: דין דאגלס ‏(11 דקות)
האלוף המבוגר ביותר: ריק פלייר ‏(56 שנים, 205 ימים)
האלוף הצעיר ביותר: ג'ף הארדי ‏(23 שנים, 224 ימים)
האלוף הכבד ביותר: ביג שואו ‏(200 ק"ג)
האלוף הקל ביותר: ריי מיסטריו ‏(79 ק"ג)
קודי רודס מציג את חגורת האליפות הבין-יבשתית, 2012
האליפות הבין-יבשתית (באנגלית: WWE Intercontinental Championship) היא תואר היאבקות מקצועית השייך לארגון ה-WWE ונחשבת לאליפות השנייה בחשיבותה ב-WWE (אחרי אליפות ה-WWE). האלוף הבין יבשתי הנוכחי הוא ברון ברייקר.
ב-15 בספטמבר 1979 האליפות נחנכה כשפאט פטרסון ניצח את טד דיביאסי והפך לאלוף הבין יבשתי הראשון בהיסטוריה. כאשר פטרסון זכה בטורניר בריו דה ז'ניירו, ברזיל, האליפות שינתה את שמה לאליפות הבין-יבשתית של ה-WWF. ב-2002, לאחר שינוי שם ארגון ה-WWF ל-WWE שונה בהתאם התואר לאליפות הבין-יבשתית של ה-WWE. עד כה היו 179 זכיות באליפות ו-86 אלופים שונים.
מובילי הזכיות

| מתאבק/ים | פעמים |
| --- | --- |
כריס ג'ריקו: 9
המיז: 8
דולף זיגלר, ג'ף ג'ארט, רוב ואן דאם: 6
טריפל H, אדג', באד ניוז בארט, ג'ף הארדי: 5
רייזר רמון, כריסטיאן, כריס בנואה, קופי קינגסטון, סמי זיין: 4
שון מייקלס, שלטון בנג'מין, ג'ון מוריסון, גולדאסט, דין אמברוז: 3