התקופה העות'מאנית בארץ ישראל - מונחים
הערות שוליים

1 2  איגרת על עלית אברהם רויגו וסיעתו, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, עמ' 230.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העות'מאני, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו-1955, עמ' 105-100.
↑  סבלות יהודי ירושלים בימי הפחה מחמד בן פרוך (מזכרונות איש ירושלים, ה'שפ"ה-ה'שפ"ז 1625-1626), בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, רמת גן: הוצאת מסדה, 1974, עמ' 46.
↑  ראו למשל: דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960], תל אביב: הוצאת ידידים: 1961, עמ' 24.
↑  רבקה אלפר, קורות משפחה אחת, עמ' 256.
↑  אליהו אבן-טוב, בפתח-תקוה בתקופת "החרם", בתוך: ספר העלייה השניה, עמ' 167.
↑  רבקה אלפר, קורות משפחה אחת, עמ' 233.
↑  על פי יצחק בן-צבי, ארץ ישראל ויישובה, .
↑  מסעות ר' חיים יוסף דוד אזולאי, בתוך: אברהם יערי, מסעות ארץ ישראל, עמ' 372.
↑  ראו למשל: גד, תחנות, בתוך: קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937, עמ' 89.
↑  איגרת על עלית אברהם רויגו וסיעתו, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, עמ' 237.
↑  סבלות יהודי ירושלים בימי הפחה מחמד בן פרוך, זכרונות ארץ ישראל, עמ' 48.
↑  ראו למשל: גרשם שלום, סדר תפילות של ה'דונמה' מכת האיזמירים, מחקרים ומקורות לתולדות השבתאות וגלגוליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשמ"ב-1982, עמ' 421-370.
↑  יהודה אידלשטיין, אברהם שפירא, ב, תל אביב: הוצאת ידידים, תרצ"ט 1939, עמ' 246.
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים, הבנייה הערבית מחוץ לחומות, עמ' 460.
↑  על פי המקוראתר פורמולה, הטורקים קשרו בין צבעים לרוחות השמיים, ואלה משתקפים בבירור בשמות הגאוגרפיים המוכרים לנו כיום. הם ייחסו ירוק וכחול למזרח, לבן למערב, שחור לצפון ואדום לדרום. גם ה"מרכז" זכה לצבעים משלו: צהוב וזהוב. לפיכך הים הלבן אינו אלא הים המערבי, השוכן מערבית לטורקיה; הים השחור הוא הים הצפוני (השוכן צפונית לטורקיה), הנהר הירוק ישילאירמאק (Yeşilırmak) הוא הנהר המזרחי.
1 2  ראו למשל: מסעות שמואל בן דוד הקראי מקרים, בתוך: אברהם יערי (עורך), מסעות ארץ ישראל, עמ' 227.
↑  ראו למשל: יהושע ילין, משא ומתן על קניית אדמת יריחו, בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, א, עמ' 205.
↑  במשמעה זה, נזכרה המילה לראשונה בכתובים בשנת 1070.
↑  רבקה אלפר, קורות משפחה אחת, עמ' 238.
↑  ראו למשל: דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960], עמ' 28.
↑  יהושע ילין, גידול היישוב היהודי בירושלים, תקצ"ד-תרכ"ג (1834–1863), בתוך: אברהם יערי (עורך),זכרונות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 164.
↑  ראו למשל: בן-ציון טל, בעבודת ה"בחר", ספר העלייה השניה, עמ' 270.
↑  גבי מזור, החפירות בתל בית שאן ובתל אצטבה, באתר רשות העתיקות.
1 2  יהודה אידלשטיין, אברהם שפירא, ב, תל אביב: הוצאת ידידים, תרצ"ט 1939, עמ' 245.
↑  מ' קריגסר, קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937, עמ' 97-96.
↑  ראו: יוסף חיים ברנר, רְגָשִׁים וְהִרְהוּרִים (על העיתונות הציונית), "הפועל הצעיר", שבט תר"ע-1910, באתר פרויקט בן-יהודה.
↑  איגרת ר' אברהם ישמעאל חי סנגויניטי מעכו לאביו במודינא, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 256.
↑  ראו:טמבל.
↑  ראו למשל: מסעות בנימין זאב הרצל בארץ-ישראל, בתוך: אברהם יערי, מסעות ארץ ישראל, עמ' 751.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, עמ' 158.
↑  ראו למשל: אלכסנדר זייד, בראשית הימים, בתוך: ספר העלייה השניה, עמ' 174.
1 2  סבלות יהודי ירושלים בימי הפחה מחמד בן פרוך, זכרונות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 48.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, כרך חמישי, תל אביב, הוצאת מצפה, תרצ"ז-1937, עמ' 157-156.
↑  ראו: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, כתבי יצחק בן-צבי: כרך חמישי, תל אביב, הוצאת מצפה, תרצ"ז-1937, עמ' 158-157.
↑  גד פרומקין, דרך שופט בירושלים, תל אביב: הוצאת דביר, תשט"ו-1955, עמ' 35-36.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, תל אביב: הוצאת מצפה, תרצ"ז, עמ' 158-157.
↑  בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, א, א, הוצאת מערכות, תשט"ו-1954, עמ' 276.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, כרך חמישי, תל אביב, הוצאת מצפה, תרצ"ז-1937, עמ' 158.
↑  יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, עמ' 157.
↑  ראו: פורטל היסטוריה.
↑  ספרי נפוס טורקיים, באתר גנזך המדינה.
↑  מ' קריגסר, קובץ "השומר", תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937, עמ' 97.
↑  ראו למשל: דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960], עמ' 25-24.
↑  איגרת ר' חיים ב"ר טוביה כ"ץ מווילנא, מצפת (1810), בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 339.
↑  איגרת בני הישיבה בירושלים, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, עמ' 163, 171.
↑  על פי מילון הפרסית-טורקית של קָנָר (KANAR Farsça Türkçe Sözlük) ‏ (מאת Prof. Dr. Mehmet Kanar).
↑  סבלות יהודי ירושלים בימי הפחה מחמד בן פרוך, זכרונות ארץ ישראל, עמ' 46.
↑  ראו:במילון מקוון.
↑  פשליאי הוא צורת הסמיכות של המילה פשליק.
↑  ראו: יעקב שטיינברג, ב"אחוה" בימי המלחמה", בתוך: ברכה חבס (עורכת), ספר העלייה השניה, עמ' 270.
↑  ראו למשל: יהושע ילין, משא ומתן על קניית אדמת יריחו, בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, א, הוצאת מסדה, עמ' 205.
↑  ייתכן שמקורו במילה הטורקית: îdiyye, תעתיק טורקי:  אִידִיֶּה.
↑  איגרת ר' אברהם ישמעאל חי סנגויניטי מעכו לאביו במודינא, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, עמ' 256; איגרת ר' יוסף סופר מצפת, עמ' 298.
↑  ראו למשל: איגרת ר' אברהם ישמעאל חי סנגויניטי מעכו לאביו במודינא, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 255.
↑  במקורות העבריים הופיעו שלוש הצורות. ראו למשל: איגרת על עלית אברהם רויגו וסיעתו, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 231.
↑  ראו למשל: דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960], עמ' 22. 
יעקב יערי-פולסקין, מרגלים או גבורי המולדת?, תל אביב: הוצאת שומרון, תר"ץ-1930, עמ' 151.
↑  ראו: יעקב שטיינברג, ב"אחוה" בימי המלחמה", בתוך: ברכה חבס (עורכת), ספר העליה השניה, עמ' 270.
↑  מקורה של המילה בבולגרית או סרבית: על פי מילון בולגרית־אנגלית המקוון: המילה кочан (קוצ'ן) בבולגרית משמעה: 1) ספח קבלה, פנקס (לקבלות וטפסים). 2) לב או גזע (של ירק, כדוגמת כרוב או חסה), קלח, אשכול (תירס), לב, ליבה (תפוח). ואלה אכן גם מובניו האחרים של המונח הטורקי koçan.
↑  על פי פורטל לתרבות ואמנות: "המונח kapudane, שהשימוש בו החל בשנת 1682, ... ציין דרגה המקבילה לסגן אדמירל. בהיררכיית הפיקוד בצי הייתה דרגה זו שנייה רק למפקד הימייה (האדמירל, בטורקית דאז: Kaptan-ı Derya).
↑  איגרת ר' אברהם ישמעאל חי סנגויניטי מעכו לאביו במודינא (1741), בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 251.
↑  על פי אברהם יערי, שם.
↑  ראו למשל: משה סמילנסקי, ייסוד המושבה חדרה, בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, ב, הוצאת מסדה, עמ' 721.
↑  אברהם ברטורא, ישאו הרים שלום, מכתבי מסע ועלייה 1834–1836, ירושלים: הוצאת ראובן מס, חש"ד.
↑  ראו למשל: יצחק בן-צבי, אוכלוסי ארץ ישראל, עמ' 117-116.
↑  ראו למשל: אלכסנדר זייד, בראשית הימים, בתוך: ספר העלייה השניה, עמ' 167.
↑  ראו למשל: בן-תיון טול, בעבודת ה"בחר", בתוך: ברכה חבס (עורכת), ספר העליה השניה, עמ' 270.
↑  ראו למשל: רבקה אלפר, קורות משפחה אחת, ירושלים-תל אביב: הוצאת מ. ניומן, תשכ"ז-1967, עמ' 234.
יעקב שטיינברג, ב"אחוה" בימי המלחמה", בתוך: ברכה חבס (עורכת),ספר העליה השניה, עמ' 270.
↑  סבלות יהודי ירושלים בימי הפחה מחמד בן פרוך, זכרונות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 46.
↑  ראו: רבקה אלפר,קורות משפחה אחת, עמ' 245.
↑  למשל בספר יחזקאל כ"ז 14.
↑  שתי אגרות של ר' ישראל מפירושא מירושלים, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, עמ' 178.
↑  איגרת על עלית אברהם רויגו וסיעתו, בתוך: אברהם יערי (עורך), אגרות ארץ ישראל, הוצאת מסדה, עמ' 230, 237.
↑  ראו למשל: דוד תדהר, בשירות המולדת [1912–1960], עמ' 24-23.
מטה עם סמלי האימפריה העות'מאנית