רמלה
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  לטבלת הדירוג המלא.
↑  מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו בעיר פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף אוקטובר 2024 (אומדן).
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  משה גיל, ארץ ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634–1099), כרך א' - עיונים היסטוריים, אוניברסיטת תל אביב ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור (תל אביב, תשמ"ג-1983), סעיף 116, עמ' 86.
↑  "חולית של מחוזא": ערכין ב:ח, לפי מהדורת צוקרמאנדל, ירושלים, תשכ"ג, עמ' 544; ערכין ב:ה, לפי מהדורת האינטרנט של מכון ממרא
↑  ר' גיל, ארץ ישראל, סעיף 116 (עמ' 87). אפשרות אחרת היא, לדעתו, שימוש של המסורות המוסלמיות בשם 'רמלה', בירת גֻ'נד פלסטין, כל אימת שבאו להזכיר את גֻ'נד פלסטין, אף טרם הקמתה של העיר; או לחלופין בלבול בהגדרת הזמנים.
↑  גיל, ארץ ישראל, סעיף 116 (עמ' 86). מיכאל אסף, תולדות השלטון הערבי בארץ ישראל, הוצאת דבר, תל אביב, תרצ"ב, עמ' 60–61; ושם בעמ' 293 (הערת שולים 46) מפנה אסף ללוהוזן, המסתמך על טברי כמקור, ולפיו נשבעו לסולימאן כחליף ברמלה, בשנת 715, לפני שעבר לדמשק באותה השנה.
↑  אריה חורשי, תולדות היהודים בארץ ישראל תחת שלטון המוסלמים, חש"ד (תשל"ו), עמ' 82 ו-93.
↑  חורשי, תולדות היהודים, עמ' 82
↑  חורשי, תולדות היהודים, עמ' 82.
↑  אסף, תולדות השלטון הערבי, עמ' 123, המסתמך על בלדאד'ורי.
↑  Moshe Gil, "The political history of Jerusalem during the early Muslim period", in Joshua Prrawer ad Haggai Ben-Shammai (eds), "The history of Jerusalem, The early Muslim period, 638–1099", New York University press, 1996, pp. 15–30(הקישור אינו פעיל, 14 ביוני 2017)
↑  גת, קדמוניות 135, תשס"ח, עמ' 65–67
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, תקופת הצלבנים, עמ' 94.
↑  Honigmann, "Ramla", in: Bosworth (ed.), The Encyclopedia of Islam, Second Edition, 1995, p. 424
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 243, הערה 1.
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ ישראל, עם עובד ודביר, 1995, עמ' 304
↑  Meyer's Universum, oder Abbildung und Beschreibung des Sehenswerthesten und Merkwürdigsten der Natur und Kunst auf der ganzen Erde: ein belehrendes Bilderwerk für alle Stände ; in monatlichen Lieferungen jede geziert mit drey bis vier Stahlstichen der berühmtesten Künstler. Textteil, Bibliograph. Inst., 1836. (בגרמנית)
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ־ישראל, עמ' 606.
↑  באה"ק הקולוניא החדשה ברמלה, המליץ, 26 בנובמבר 1889
↑  רמלה, חבצלת, 15 באוגוסט 1890
↑  רמלה, חבצלת, 2 במאי 1890
↑  משה דאווידזאהן, בנו של דוד גיסין, בית אורחים ברמלה, חבצלת, עמוד 8, 7 במרץ 1890
↑  משה דאווידזאהן, בנו של דוד גיסין, בית אורחים ברמלה, חבצלת, עמוד 8, 21 במרץ 1890
↑  מפת רמלה, באתר מאת מחלקת המדידות של ממשלת המנדט. אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית, ‏1931
↑  פוצצה תחנת האוטובוסים ברמלה, דבר, 14 בדצמבר 1947
↑  פצצה בשוק של רמלה, דבר, 19 בפברואר 1948
↑  בני גשור, קרבות האצ"ל ברמלה במלחמת העצמאות, עלי זית וחרב ט"ז, 2016, עמ' 88–142

אוסף אצ"ל, קרבות רמלה - עדויות, מפות, כתבות, דו"חות (כולל מהשנים 1957–1992), סימול התיק: כ-4 - 7/ 18/ 1, בארכיון מכון ז'בוטינסקי בישראל
1 2  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה: דביר, תשס"ד 2004, עמ' 176.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 102.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, הוצאת עם עובד, 1991, עמ' 273.
↑  יואב גלבר, קוממיות ונכבה: ישראל, הפלסטינים ומדינות ערב, 1948, אור יהודה: דביר, תשס"ד 2004, עמ' 246.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 278–279.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 280.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 283.
↑  מ. מררי, יום ברמלה, על המשמר, 6 באוקטובר 1948
↑  רמלה הנטושה קולטת עלייה, מעריב, 14 בנובמבר 1948
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 259.
↑  ברמלה ועכו היהודית, הצופה, 19 בדצמבר 1948
↑  רמלה היהודית, דבר, 10 בינואר 1949
↑  ד"ר איתי גל, צפו: כך ייראה בנק הדם הארצי החדש שכולו מתחת לאדמה, באתר ynet, 17 בנובמבר 2016
↑  מיכל טביביאן-מזרחי, ‏פלישה לקרקעות ולמבנים, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 28 ביולי 2004
↑  אור רביד‏, למרות שלא התפטר רשמית: ברמלה נפרדים מראש העירייה יואל לביא, באתר וואלה, 8 בפברואר 2017
↑  ענת דניאלי, ראש עיריית רמלה יואל לביא פורש מתפקידו לאחר 24 שנים - ועובר לחברת נדל"ן פרטית, באתר כלכליסט, 19 באפריל 2017
↑  אור רביד‏, הבחירות ברמלה: מיכאל וידל נבחר לראש העיר עם 53% מהקולות, באתר וואלה, 14 ביוני 2017
↑  אמיתי גזית, רמלה וגזר מתקדמות להקמת אזור תעסוקה ענק, באתר כלכליסט, 1 ביוני 2020
↑  לפי מפקד האוכלוסין של המנדט הבריטי. ר' גם אצל וילנאי, רמלה, בעמ' 83.
↑  לפי מפקד האוכלוסין של המנדט הבריטי. ר' גם אצל וילנאי, רמלה, בעמ' 83, שם נכתב 10,346 (שני המספרים לסך הכולל של האוכלוסייה אינם מדויקים, לאור העובדה שחיבור סך מספר התושבים הוא 10,345).
↑  אומדן לסוף השנה
↑  פרופיל רמלה באתר הלמ"ס
↑  יצחק יעקבי, ג'ואריש - כפר ערבי משגשג ליד רמלה, דבר, 8 ביולי 1969
↑  דניאל מונטרסקו, הבנאליות של הגטו, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2015
↑  המרכז הקראי העולמי - אתר התיירות של רמלה, באתר www.goramla.com
↑  האתר הרשמי(הקישור אינו פעיל, 30.3.2020)
↑  אורנית עצר, עשור לגרעין התורני "עמיחי" ברמלה, באתר ערוץ 7, 31 בדצמבר 2013
↑   אריה ליבנת, אליצור רמלה: הניהול הכושל שחיסל את אימפריית כדורסל הנשים, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2015
1 2  חמאם רדואן, באתר התיירות של רמלה
↑  Lewis and Cohen (1978) Population and Revenues in the Towns of Palestine in the Sixteenth Century
↑  לשם השוואה בבית הקברות הבריטי בירושלים על הר הצופים הונצח זכרם של 5,769 חללים, מתוכן 2,473 מצבות על קברי החללים
↑  האנציקלופדיה לחפירות ארכאולוגיות בא"י, כרך 4, עמ' 1474–1498
↑  סמל העיר רמלה(הקישור אינו פעיל, 14 ביוני 2017)
↑  נקבע סמל עיריית רמלה, על המשמר, 4 בספטמבר 1952
|  מחוז המרכז |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת השרון • נפת פתח תקווה • נפת רמלה • נפת רחובות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ערים | אלעד • באר יעקב • גבעת שמואל • גני תקווה • הוד השרון • טייבה • טירה • יבנה • יהוד-מונוסון • כפר יונה • כפר סבא • כפר קאסם • לוד • מודיעין-מכבים-רעות • נס ציונה • נתניה • פתח תקווה • קלנסווה • ראש העין • ראשון לציון • רחובות • רמלה • רעננה |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות מקומיות | אבן יהודה • אליכין • בית דגן • בני עי"ש • גדרה • ג'לג'וליה • גן יבנה • זמר • כוכב יאיר צור יגאל • כפר ברא • מזכרת בתיה • סביון • פרדסיה • קדימה-צורן • קריית עקרון • שוהם • תל מונד |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| מועצות אזוריות | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| ועדי רובע עירוני | נוה מונוסון • מכבים-רעות |    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה    |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560356805171  BnF: cb159410908 (data)  GND: 4226805-9  LCCN: n88229650  MusicBrainz: 678955d7-81d2-4e0a-ae5e-de8b6910c423  SUDOC: 152972447  VIAF: 139666754   WorldCat (עם VIAF): 139666754 
חורבות מאגרי מים ליד המגדל הלבן ברמלה, 2006
חורבות מאגרי מים ליד המגדל הלבן ברמלה, 1963
מפה של רמלה מתוך ספרו של ז'אן זואלארט, 1587
רמלה בסוף המאה ה-19
צריח המסגד הלבן (המגדל הלבן)
מפה של רמלה בשנת 1657
רמלה בשנת 1917
גירוש ערביי רמלה ב-1948
אנדרטת האצ"ל ליד כביש 44 בכניסה הצפון-מערבית לרמלה
שוק רמלה (מחודש, לאחר הקירוי)
מרכז המבקרים של היהדות הקראית
תחנת הרכבת רמלה
המגדל הלבן
בריכת הקשתות
המסגד הגדול וקבר שיהאב א-דין
כנסיית טרה סנטה והמסגד הקטן הסמוך
בית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה
יד לבנים ברמלה
מפעל נשר רמלה
שיכונים סמוך למגדל המים (שדרות גולדה מאיר) ברמלה (בתמונה: חלק מפארק הצמוד למגדל המים בעיר)