ירוחם הירשקוביץ כהנא
הערות שוליים

↑  כך כתב חתנו - ניסן, בהקדמה לספר שו"ת התשב"י.
↑  במכתב לתלמידו הרב משה נחום ירושלמסקי משנת תרל"א הוא כותב: מכתבו הגיעני קודם חג המצות ובוודאי היותי משיב לו בחדוה ודיצות אך מפאת טרדתי בכתיבת השטר מכירת חמץ לא היה פנאי מספיק לזה. ע"כ עתה בהרחבת הפנאי אמרתי לשום על מכתבו עיוני וכו'. הצעיר ירוחם הכהן אב"ד הונטשעשט. המכתב נמצא במכון שוקן - אוסף ירושלמסקי.
↑  שו"ת התשב"י יו"ד סי' נ'.
↑  כאשר ישב בקישינב, החל לחקור ולראות מה ניתן לעשות לאחר שגורש בעל כרחו, ויעצו לו כמה אנשים שיתן להם כסף והם ישחדו את הממשלה כדי שיתנו לו אישור לשוב לגור באיזמאיל, ובעת הזאת היו בידיו של ר' ירוחם מעות מן הדירה שמכר בקאושני, ועל כן הוא נתן לאותם אנשים יותר מ-300 רובל כסף, אך הם לא פעלו כלום בעניין, כך נותר ר' ירוחם בשבוע שחל בו ט' באב ערום וחסר כל, ללא דירה וללא מעות וללא פרנסה.
↑  בספר אהלי שם [ערך פעטראווקע] כתוב שרבי ירוחם היה מגדולי רבני קישינב.
↑  מתוך ספר הזיכרון דובוסרי
↑  ע"פ מאמרו של ל. רובין בספר הזיכרון דובסרי.
↑  כתבי ידו של רבי ירוחם באתר הספרייה הלאומית.
↑  בתוך חודשיים - מחנוכה ועד ראש חודש אדר עלה בידו לתרץ הכל על נכון. והם מאה ושמונים תירוצים שכתב המחבר.
↑  וכך כותב במכתב שכתב למחרת יום הכיפורים תרמ"ז לתלמידו הגאון ר משה נחום ירושלמסקי: "ועלה ברעיוני לנסוע עם הספר שלי שו"ת התשב"י מעיר לעיר לקבץ עליו להדפסה, אולי יהי לי לעזר לפרנסת נישואין בני ובנות [בני ובנותי], אבל מאד היה קשה עלי דבר זה כי לא יכולתי להכיל ברעיוני האיך להיות מטולטל נע ונד ימים רבים ותורתי מתי נעשית, והייתי משוטט ברעיוני כל החג הנ"ל [פסח תרמ"ו]. המכתב נמצא במכון שוקן - אוסף ירושלמסקי.
↑  וכותב רבי ירוחם לתלמידו הגאון ר' משה נחום ירושלמסקי: "גם אודיע לכבודו הרמה על דבר ספרו הנדפס מחדש כעת הנקרא "ברכת משה", שדיברתי פה עם הנערים לומדי התורה שייקחו הספר והבטיחו אותי על שני או שלשה ספרים, כי בעוונותינו הרבים בזמנינו זה התורה מונחת בקרן זוויות ואין דורשין וכו', ומיעוטא דמיעוטא שרוצים קצת בלימוד נמצא כאן פה דובסאר. ומפני שאני רואה שאין בנמצא כל כך בזמנינו נערים חושקי תורה בלימודי פוסקים, לכן משכתי ידי מלהשתדל לדפוס ספרי שו"ת התשבי, רק יהא מונח עד שיעזור השי"ת שיגיע העת שיתגלה התשבי במהרה במהרה אמן. וכעת כבר נמצא אצלי בערך שתי מאות דפים גדולים על חצי בוגין, ובכל פעם יתרבה ספרי הנ"ל בעה"י, ואם כי איני רואה הרווח בעולם הזה, על כל פנים הקרן קיימת לעולם הבא".
עם זאת בהקדמה להגדה של פסח כותב הרב ירוחם, שלא היה בידו כסף להדפיס את הספר שו"ת התשב"י, ולכן שמע לעצת חבריו להוציא לאור את ההגדה של פסח, כדי שעל ידי הכסף שיקבל על ההגדה יהיה לו מאין לממן את הדפסת ספרו שו"ת התשב"י. המכתב נמצא במכון שוקן - אוסף ירושלמסקי.
↑  בעניין קידושי שוטה.
↑  בעניין אין שליח לדבר עבירה. ובעניין כתיבת העיר ירושלים בגט.
↑  [אודיל - האדיל].
↑  פייגה - הייתה מושפעת מאד מהאצילות הרבה של בית אביה הגדול - ר' ירוחם, ומסרה לבניה שפע של אהבה. וציון זה על מצבת קברה באודסה נשאר חקוק עד היום.
↑  שנכתב עליו "היה משכיל וציוני מקוראי הצפירה דוברי עברית ממשפחת חסידים נלהבים, סוחר, יחד עם זה כחו רב בחשבון וב"צפנת פענח" תפיסה טובה בלמודי קודש וחולין גם יחד, מבין ראשוני המארגנים והמיסדים את ה"חדר ה"מתוקן"", ממיסדי טרוסטים ושותפיות בעירה ובערוב ימיו סוכן פירמות ידועות בקאליש, לודז, ורשה וקישינב". שמעון נפטר באודסה ט' סיון תרפ"ב.
↑  שו"ת התשב"י סי' כ"ח.
↑  מובא בספר אהלי שם, ושם כתוב שר' ירוחם היה מגדולי רבני קישינב.
↑  הסכמה על ספר יד שלום.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010860648105171  VIAF: 44229139   WorldCat (עם VIAF): 44229139