stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קריית בורוכוב (רמת גן)
היסטוריה > מבנה קריית בורוכוב בעת הקמתה

קריית בורוכוב תוכננה על ידי משרד האדריכלים והמהנדסים אריה שרון וחברת "שיכון" ונבנתה על ידי חברת "סולל בונה".
הדירות נבנו על פי התקנות המיוחדות לחוקת בניין ערים של ירושלים משנת 1944,  אשר חייבו מינימום של 35 מ"ר ליחידת דיור בת חדר וחצי ומינימום של 45 מ"ר ליחידת דיור בת 2.5 חדרים.
בין השנים 1947 - 1950 נבנו בשכונה כ־2,000 יחידות דיור עבור ותיקי ההסתדרות בבתים דו קומתיים, כאשר בכל קומה שתי דירות ולכל דירה כניסה נפרדת.
בשלהי שנת 1949 נבנה שיכון העולים, בפרק זמן של חמישה חודשים, בהנהלת המהנדס גינצבורג מ"סולל בונה" ובעבודת פועלים עולים מבני השכונה. בשיכון העולים שוכנו 344 משפחות ב-186 בניניים בני שתי קומות, ארבע דירות בכול קומה וכניסה נפרדת לכל שתי דירות. בשלב השני, בשנת 1950, הוקמו תוך שבעה חודשים 500 יחידות דיור נוספות בשיכון הוותיקים.
סביב כל בית הוסדר שטח אדמה של כ־250 - 300 מ"ר, משותף לדיירי הבית, לרוב מגודר, שיועד לשתילת עצים פרי ופיתוח משק חקלאי קטן.
שלד רחובות השכונה מורכב משלושה רחובות היקפיים, חד סטריים, היוצרים יחד צורת האות ח'. הכניסה לשכונה מתאפשרת מרחוב עוזיאל, דרך רחוב גרנדוס, ומרחוב בן-גוריון דרך רחוב מנחם, והיציאה ממנה, חזרה אל רחוב עוזיאל, מתאפשרת דרך רחוב פבריגט. בתוך השכונה מערך "שתי וערב" של רחובות, חלקם רחובות ללא מוצא. בשכונה שבילים רבים להולכי רגל. רחובות השכונה צרים, המדרכות צרות ובחלק מהרחובות ללא מוצא אין כלל מדרכות. הציר הירוק, שדרת השחרור, חוצה את הקריה ממזרח למערב ומחבר בין רחוב בן-גוריון לרחוב עוזיאל. השדרה מיועדת להולכי רגל בלבד.
במרכז השכונה הוקמה בשנת 1955 גינה ציבורית, מקום מפגש לתושבי השכונה.
בנייני הציבור נבנו במרכז השכונה, סביב הגינה הציבורית ובמפגש בין שדרת השחרור לבין הרחובות המרכזיים.
בגינה הציבורית הוקמו מרפאה של קופת חולים, בית כנסת ומקלט ציבורי שכונתי. המקלט הציבורי שימש במשך שנים רבות ספריה שכונתית והתקיימו בו חוגים לילדים ולמבוגרים. כיום (שנת 2022) פועל בו מרכז גמלאים. המרפאה פעלה במקום מראשית ימי השכונה. המבנה הוקם על ידי המחלקה הטכנית של מרכז קופת חולים. היא כללה מעבדה, בית מרקחת, מרפאה כללית ומרפאת ילדים ובהמשך מרכז דיאליזה. העירייה מתכננת להכריז על הבניין בניין לשימור.
בשנת 1952 הונחה אבן הפינה למעון ילדים שהוקם בעזרת הסתדרות נשים חלוציות באנגליה ובו מקום ל־80 ילדים. הבניין פעיל עדיין (שנת 2022) בקרן הרחובות גרנדוס 35, עוזיאל 106 ויש כוונה להגדירו כבניין לשימור.
התחדשות עירונית

הגן הציבורי שופץ ושודרג מספר פעמים. בשנת 1980 הוא נקרא "גן אֵלְקֵס" על שמו של אליעזר אֵלְקֵס ז"ל, חבר מועצת העיר רמת גן שנפתר בשנת 1979.
ברחוב עוזיאל 106 ,פינת שדרת השחרור 24, במקום בו עמד "בית החינוך של זרם העובדים", פועל משנת 1987 בית הספר התיכון "אלון", תיכון למנהיגות טכנולוגית. המרכז הקהילתי קריית בורוכוב על שם כפיר גולדשטיין ז"ל, בו שוכנים משרדיה של "עמותת קריית בורכוב בר"ג לשיפור פני השכונה (ע"ר)" נמצא ברחוב עוזיאל 104, פינת שדרת השחרור.
במרוצת השנים, הבתים הורחבו על ידי בעליהם על חשבון שטחי החצרות ובאחדים נוספה חנייה, ללא חריגה מקו הגדר. בבתים אחדים, בקומה העליונה, נוספה יציאה לגג או קומה נוספת על הגג. תוכניות השדרוג, השיקום וההתחדשות העירונית שמות דגש על שמירה על אופייה של השכונה ועל מרקם הבנייה האופייני לה. מסיבה זאת העירייה מאשרת פרויקטים של פינוי בינוי ובנייה לגובה רק ברחובות המקיפים את לב השכונה, דרך בן-גוריון, כנפי נשרים ועוזיאל.
העירייה מתכננת להציב שלטי הסברה במקום מבני ציבור שנהרסו וליד מבני ציבור שעדיין קיימים ומיועדים לשימור.
שדרת השחרור וגן אֵלְקֵס הוכרזו אתרים נופיים לשימור.
הערות שוליים

↑  תקנון האגודה ומסמכים נוספים הקשורים בה
↑  מפתח התקציב - קרית בורוכוב ד' אגודה שיתופית לשכון בע"מ (אגודה שיתופית), באתר מפתח התקציב
↑  משרד ספרי האחוזה בתל אביב, מחוז הדרום, העיר רמת גן, חוזה חכירה משנה 5512/53 (אוסף פרטי)
↑  תכנית מפורטת: 506-0671155 פרוטוקול ועדת המשנה ישיבה מספר: 2018001 בתאריך: 0701/2018
↑  סקר שימור מתחמי.  קריית בורוכוב, רמת גן.  נספח לתכנית מפורטת מס' 506-0592766
↑  דרור מימון - הוועדה המקומית לתכנון ובנייה רמת גן, הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה מחוז תל אביב
↑  חנוכת גן בקריית בורוכוב, 1955
↑  ⁨הסתדרות נשים חלוציות תקים בתי ילדים נוספים, דבר, 1954 (בערבית)
↑  הנחת אבן הפינה למעון נעמ"ת, 1952
↑  חנוכת גן אלקס
↑  עיריית רמת גן, השכונה שלי מתחדשת - קריית בורוכוב
ניקולאוס קופרניקוס

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1473 טורון, פרוסיה, פולין 
 פטירה:  24 במאי 1543 (בגיל 70) פראואנבורג (אנ'), פרוסיה, פולין 
 שם לידה:  Niklas Koppernigk 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, פיזיקה, מתמטיקה
 מקום מגורים:   נסיכות-הבישוף וארמייה
 מקום קבורה:  Archcathedral Basilica of the Assumption of the Blessed Virgin Mary and Saint Andrew in Frombork 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה היגלונית (1495)  אוניברסיטת בולוניה (1500)  אוניברסיטת פדובה (1503)  אוניברסיטת פרארה (1503) 
 מנחה לדוקטורט:  דומניקו מריה נובארה דה פררה, Leonhard von Dobschütz 
 מוסדות:  אוניברסיטת פדובה  האוניברסיטה היגלונית 
 תלמידי דוקטורט:  גיאורג יואכים רטיקוס 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה הבנילאומי של החלל (1995) 
 תרומות עיקריות
 המודל ההליוצנטרי
 חתימה:   
 
ניקולאוס קוֹפֶּרניקוּס (חתם את שמו כ: Niklas Koppernigk, בגרסה הלטינית: Nicolaus Copernicus;‏ 19 בפברואר 1473 – 24 במאי 1543) היה אסטרונום, מתמטיקאי, כלכלן ואיש אשכולות בן תקופת הרנסאנס, נתין הנסיכות-בישופות של ורמייה בפולין. פיתח את המודל ההליוצנטרי (לפיו כוכבי הלכת סובבים את השמש) על בסיס חישובים מתמטיים ולכן היה שימושי, מבחינה מדעית, לממשיכיו. הקדיש את רוב זמנו לפעילות למען הציבור כמנהל נכסי הכנסייה, מושל, משפטן, דיפלומט, אסטרולוג ורופא, על אף שתחום התעניינותו העיקרי היה אסטרונומיה. התאוריה שלו לגבי מיקומה של השמש במרכז מערכת השמש, בניגוד למודל הגאוצנטרי (בו כדור הארץ במרכז) ששלט בכיפה עד אז, נחשבת לאחת מאבני הבסיס החשובות ביותר בהתפתחות האסטרונומיה המודרנית והמדע המודרני בכלל, וניתן לומר כי הייתה נקודת הפתיחה של המהפכה המדעית.
ביוגרפיה > תחילת חייו

קופרניקוס נולד ב-1473 בעיר טורון שבפרוסיה, אז ברית נחלות אוטונומיות שהייתה כפופה לממלכת פולין. אביו, ניקלאס, תושב קרקוב (בירת פולין דאז), עבר לטורון ב-1460, למרות שהעיר הייתה אז מעורבת בצורה פעילה במלחמת שלוש עשרה השנים (אנ') נגד מדינת המסדר הטווטוני. הוא ביסס בטורון עסק מצליח למסחר בנחושת וסחר עם העיר דנציג (גדנסק של היום). גם טורון וגם דנציג היו חברות בברית הערים הנזה וקשרי המסחר הנרחבים של הברית הביאו להצלחת עסקיו. בערך ב-1463 הוא נשא לאישה את ברברה ווצנרודה, בת למשפחה מקומית מבוססת. ניקולאוס האב הפך לאחד מראשי העיר טורון ושופט. לזוג נולדו ארבעה ילדים וניקולאוס היה הצעיר שבהם.
האב נפטר כשקופרניקוס היה בן עשר והאם כנראה מתה עוד לפני בעלה. דודו מצד האם, לוקאס ווצנרודה, איש כנסייה (ואחר-כך הנסיך-בישוף של ורמייה) גידל את ארבעת ילדי אחותו לאחר מות אביהם. בת אחת, ברברה, נעשתה לנזירה בנדיקטינית והבת האחרת, קתרינה, נישאה לאיש עסקים מקומי, ברתל גֶרטנר.
ניקולאוס ואחיו אנדריאס נשארו בטורון והמשיכו את לימודי היסוד. בשנת 1488, בהיותו בן 15, נשלח ניקולאוס ללמוד בבית הספר של הקתדרלה של וולוצלאבק.
ביוגרפיה > לימודים באוניברסיטה בקרקוב

בשנת 1491, ניקולאוס ואחיו אנדריאס החלו את לימודיהם באוניברסיטה בקרקוב - כיום האוניברסיטה היגלונית. אחיו המשיך שם את לימודיו ונעשה לכומר בפראואנבורג (אנ'), הנקראת היום פרומבורק.
באוניברסיטת קרקוב התוודע קופרניקוס לאסטרונומיה, תחת שרביט מורו המוכשר, אלברט ברודזבסקי (אנ') (Albert Brudzewski). האוניברסיטה של קרקוב הייתה ידועה ברמה גבוהה של הוראת אסטרונומיה, אסטרולוגיה ומתמטיקה, אך לא במובן המודרני. לימודי המתמטיקה נועדו להכיר לסטודנטים את הקוסמולוגיה של אריסטו ושל תלמי ולאפשר להם לחשב את תאריכי החגים וגם לנווט בים, כיאה לארץ אשר חלק מעריה היו חברות בברית ערי הנזה ועיסקיהם הקיפו את אזור הים הבלטי. לימודי האסטרונומיה נטו יותר לכיוון האסטרולוגיה ומטרתם ללמד סטודנטים לחשב את ההורוסקופ על פי תאריך הלידה.
מדעים אלה ריתקו את קופרניקוס, והוא רכש ספרים שהכילו את טבלאות אלפונסין (אנ') לחישוב עמדת השמש, הירח וכוכבי הלכת וכן תעתיק לטיני של "האלמנטים" (ספר "היסודות") של אוקלידס. ספריו של קופרניקוס נמצאים היום בספרייה של אופסלה, לאחר שנלקחו כשלל מלחמה על ידי השוודים, באחת ממלחמות שוודיה - פולין, בשנת 1650.
ביוגרפיה > לימודים באוניברסיטת בולוניה

לאחר ארבע שנים באוניברסיטה הוא חזר לטורון. דודו, אשר התמנה בינתיים לבישוף של ורמיה, שאף להעניק לאחיינו הכנסה קבועה ויכולת להמשיך בלימודיו, לכן כיוון אותו לתפקיד במסגרת הכנסייה. לשם כך, בשנת 1496, קופרניקוס נסע לאוניברסית בולוניה, ללמוד משפט קאנוני. בזמן שהותו בבולוניה, דודו השיג עבורו מינוי כקאנון בקתדרלת פראונבורג, ללא חובת נוכחות, למרות שלא הוסמך לכומר. באוניברסית בולוניה, חוץ ממשפט קאנוני, קופרניקוס למד גם יוונית, מתמטיקה ואסטרונומיה.
בבולוניה, קופרניקוס גר בשכירות אצל דומניקו מריה נוברה דה פרארה (אנ') (Domenico Maria Novara da Ferrara), אשר היה האסטרונום הראשי של האוניברסיטה. הוא למד אצלו ונעשה עוזרו במחקרים ובתצפיות אסטרונומיות. שם ראה את ליקוי הכוכב אלדברן על ידי הירח.כנראה שדה פרארה הוא זה שהכיר לקופרניקוס שני ספרים אשר השפיעו רבות על ניסוח התיאוריה שלו: האחד תמצית לאלמג'סט של תלמי עם הערות ועדכונים על ידי מחבר התמצית ואילו השני הכיל ביקורת נוקבת על הנחות היסוד של האסטרולוגיה, בייחוד לאור העובדה שבאותה תקופה האסטרונומים טרם החליטו על סדר כוכבי הלכת.
בשנת 1500 קופרניקוס נסע לרומא לחגיגות היובל, שם הוא הרצה במשך שנה בנושאי אסטרונומיה ומתמטיקה וצפה בליקוי הירח שהתרחש ב-6 בנובמבר 1500.
באביב שנת 1501 הוא נסע לפראואנבורג וקיבל את תפקידו כקאנון. בהמשך, ביקש ממעסיקיו לאפשר לו לחזור לאיטליה על מנת לסיים את לימודיו במשפט הקאנוני וללמוד רפואה בפדואה. האפשרות שבעתיד יוכל להעמיד לרשותם טיפול רפואי צמוד קסמה לחבר הנהלת המחוז הכנסייתי. הם אישרו את נסיעתו וגם מימנו את כל הכרוך בה. אוניברסיטת פדואה הייתה ידועה ברמת לימודי הרפואה בה, אך חוץ מלימודי אנטומיה ניתן שם מישקל רב ללימודי אסטרולוגיה משום האמונה, שרווחה באותם ימים, על הקשר בין גוף האדם לבין מצב גרמי השמים בעת הולדתו ובתקופת מחלתו. גם הדיאגנוזה התבססה על שיקולים אסטרולוגיים.מניחים כי בפדואה הוא גילה את הפסקאות בכתבי אפלטון וקיקרו על דעות ההוגים בעת העתיקה לגבי תנועת כדור הארץ, ושם הוא גיבש את התשתית הראשונית לתאוריה שלו.
ביוגרפיה > חזרה לפולין ועבודה כקנון בכנסייה

לאחר שסיים את לימודיו, קופרניקוס עזב את איטליה, אך לא שב לפרומבורק (אנ'), אלא עבר לגור עם דודו, בארמון הבישוף בהיילסברג. שם הוא עסק בענייני הכנסייה ושימש גם יועץ ומזכיר אישי של הדוד. כאשר דודו חלה, ב-1507, קופרניקוס העניק לו טיפול רפואי צמוד. בגלל עיסוקים אלה, הזמן שעמד לרשותו לתצפיות אסטרונומיות היה מצומצם ביותר, אך כנראה שזו הייתה התקופה בה הבשילו הרעיונות לתיאוריה ההליוצנטרית.
דודו נפטר ב-1512 וקופרניקוס שב למלא את תפקידו כקאנון בקתדרלת פרומבוק (אנ'), שם קיבל מגורים בתוך דירה בביצורי העיר, ובמגדל הצמוד קיים תצפיות אסטרונומיות.
גם בתקופה זו, קופרניקוס הירבה בפעילות למען הכלל. הוא היה אחראי על ניהול רכוש הכנסייה, גישר בסכסוכים, השתתף בישיבות וניהל חשבונות ורישומים שונים. הוא גם השתתף במלחמה נגד האבירים הטאוטונים והעניק טיפול רפואי לבישוף החדש ולראשי כנסייה אחרים. דמויות בולטות בפרוסיה המערבית ובפרוסיה המזרחית נמנו בין מטופליו.
ביוגרפיה > חיבור ה-קומנטריולוס

קופרניקוס רכש מוניטין כאסטרונום גם מחוץ לפולין. ב-1514 הוזמן לייעץ לוועדה האפיפיורית אשר תפקידה היה לתקן את לוח השנה שחובר עוד בזמנו של יוליוס קיסר. הוא דחה את ההזמנה ובאותה שנה כתב את קומנטריולוס (Commentariolus).זהו טקסט קצר בכתב יד, המתאר את הרעיונות שלו לגבי ההיפותזה ההליוצנטרית. החיבור פורסם בין חבריו, ללא חתימתו. בחיבור מצומצם זה קופרניקוס אף הביע את כוונתו לכתוב חיבור נרחב יותר. זאת לפי הציטוט של דבריו: השמטתי כאן את ההוכחות המתמטיות, אשר יופיעו בעבודה עתידית, נרחבת יותר.
עם זאת במשך שנים רבות קופרניקוס נמנע מפרסום והרחבה של עבדותו זו, למרות בקשות מצד עמיתים ומלומדים שקראו את ספרו וביקשו ממנו לעשות זאת.
ביוגרפיה > הגנה על נרטיו פרימה ותפקידים בממשל ובכנסייה

בזמן המלחמה בין המסדר הטווטוני לבין ממלכת פולין (1519–1524) הגן קופרניקוס בהצלחה על אלנשטיין, בראש הכוחות המלכותיים, שהיו במצור בידי הכוחות של המדינה הטאוטונית. כהוקרה על הצלחתו זו הוא מונה לבנות מחדש את אזור ארמלנד (ורמיה - מזוריה) וידידו הקרוב, טידמן גיזה (אנ'), מונה כעוזרו.
כחלק משיקום המחוז, החל ב-1522, קופרניקוס יעץ במשך שנים לאוצר של פרוסיה המלכותית ואף הציע רפורמת מטבע, בה התעניינו מנהיגי פרוסיה ופולין, אך לא אימצו אותה. רק אחרי שנים רבות גישתו הפכה לתיאוריה כלכלית בשם חוק גרשאם.
בשנים אלה הוא ערך נסיעות רבות בענייני ממשל ודיפלומטיה, בשליחות הבישוף של ורמיה.
ביוגרפיה > עבודה עם רטיקוס על הצגה התאוריה ההליוצנטרית בספריו

בשנת 1539 הגיע לפראונבורג גיאורג יואכים רטיקוס, מתמטיקאי צעיר מוויטנברג. יש לציין שבאותם ימים של מלחמות דת, היה זה מעשה אמיץ מצידו של רטיקוס להגיע מאזור פרוטסטנטי למעוז הקתוליות. רטיקוס הפך לתלמידו של קופרניקוס, נשאר איתו למשך שנתיים, שבמהלכן חיבר ספר בשם "נרטיו פרימה" (Narratio prima), שהיווה הצגה ראשונית על התאוריה של קופרניקוס.
חיבור זה התקבל בעניין וגרם לקופרניקוס להשלים את החיבור המלא, כולל החישובים המתמטיים, 27 שנים לאחר ההבטחה מ"קומנטריולוס". ב-29 באוגוסט 1541 החיבור של קופרניקוס De revolutionibus orbium coelestium (על הקפות כיפות השמיים) היה מוכן לדפוס. רטיקוס לקח את כתב היד איתו לויטנברג ומסר אותו למדפיס בנירנברג, תחת השגחתו של אנדריאס אוסיאנדר (אנ'), תאולוג לותרני, שהתמחה בהדפסת כתבים מתמטיים.
בינתיים קופרניקוס חלה בשיתוק, רותק מיטתו והיה שרוי בתרדמת. תוך ניצול מצבו של המחבר, אוסיאנדר שילב במקום בולט, מעבר לדף הכותרת, פניה אנונימית לקורא. בפניה זו נאמר :ההיפוטזות המובאות כאן אינן מתארות בהכרח מצב אמיתי או אפילו אפשרי. אם יש התאמה בין החישובים לבין התצפיות, דיינו. פניה זו חטאה מאד לכוונתו של קופרניקוס, אך אולי גרמה לחוגים שונים לא לדחות את התיאוריה על הסף. ברור שאוסיאנדר חשש מתגובת הכנסייה, לפי מכתב שהפנה לקופרניקוס בנושא, כאשר זה היה עדיין בריא. אותו מכתב נכתב בשנת 1541 ובו אוסיאנדר מציע נוסח אשר יגן על קופרניקוס מהתקפותיהם של תאולוגים. היות הקדמה זו זיוף התגלה ופורסם בידי קפלר ב-1609.
ביוגרפיה > מותו וקבורתו

מסופר כי העותק הראשון של "דה רבולוטיוניבוס" הגיע לידיו של קופרניקוס על ערש דווי. הוא התעורר מהתרדמת בה היה שרוי, הסתכל בספר ומת משטף דם מוחי.
קופרניקוס נקבר בקתדרלת פראואנבורג, אך ציון קברו נעלם. חיפושים אחר הקבר התנהלו ב-1802, 1909, 1939 ללא תוצאות. קבוצת ארכאולוגים יזמו חיפוש נוסף ב-2004 ושרידי גופתו אכן נמצאו ב-2005. הם זוהו על פי בדיקות גנטיות, תוך השוואה למספר שערות שנותרו בכתב יד שלו. הוא נקבר מחדש בטקס מפואר בשנת 2010.
לאומיות

במאות ה-19 וה-20, הן הלאומיות הגרמנית והן הלאומיות הפולנית תבעו בעלות על קופרניקוס. הוא היה נתין נחלה פיאודלית שדיבר גרמנית כשפת אמו, אשר באוניברסיטת בולוניה נרשם כחבר אגוד הסטודנטים "האומה הגרמנית" וכתב בלטינית את החיבורים המדעיים ונכתב בפולנית ברישומי הכנסייה. היסטוריונים וכותבים לאומיים משני הצדדים התאמצו להוכיח שהוא "שייך" לצד שלהם. מחאות פולניות, על כך שקופרניקוס איננו מוצג כפולני במקומות שונים, פורצות מפעם לפעם.
פעילות מדעית > התאוריה ההליוצנטרית של קופרניקוס > תאוריות מוקדמות

ידוע על טקסטים מהתקופה הקלאסית העוסקים ב-תיאוריות הליוצנטריות מוקדמות. פילולאוס (המאה ה-5 לפנה"ס) היה מהראשונים שהציעו כי הארץ נעה, כנראה בהשראת התאוריות של פיתגורס על הגלובוס העגול.
אריסטרכוס מסאמוס (המאה ה-3 לפנה"ס) פיתח כמה תאוריות של הרקלידס פונטיקוס (שכבר דיבר על סיבוב של כדור הארץ סביב צירו) והציע את התאוריה הראשונה המוכרת לנו של מערכת שמש הליוצנטרית. החיבור שלו על ההיפותזה ההליוצנטרית לא שרד, ולכן אין יודעים את המקור המדויק של תיאוריה זו. כנראה שזו הייתה גם ההתנגשות הראשונה בין דת כלשהי לתיאוריה ההליוצנטרית. פלוטרכוס, בן זמנו של אריסטרכוס, אשר היה כהן במקדש אפולו בדלפי, האשים את אריסטרכוס בחוסר אדיקות בשל כך ש"הניע את הארץ".
קופרניקוס ציטט את אריסטרכוס ופילולאוס בכתב יד ראשוני של ספרו ששרד, כשהוא כותב: "פילולאוס האמין בתנועת הארץ, ויש אף שאומרים כי גם אריסטרכוס איש סאמוס היה בדעה זו". בנוסח הסופי קופרניקוס מחק משפט זה, כנראה כדי לא להזכיר שדת אחרת כבר התנגדה לתיאוריה זו.
במשך כמעט 1800 שנה שלטה בעולם התיאורה של אריסטו (384–322 לפנה"ס), שקבעה שני עקרונות: הארץ היא מרכזו של העולם וכל מה שנמצא מעל הירח הוא קבוע ונצחי. מי שתרם יותר מכל לחיזוקה של תיאוריה זו היה האסטרונום קלאודיוס פתולמיי (תלמי), שחי במצריים בין השנים 100–168. הוא הציע הסברים לסימני השאלה אשר הוצבו בפני התיאוריה של אריסטו על ידי תופעות קוסמיות שונות. הוא הוסיף לשם כך שתי תיאוריות - האחת תנועה אפיצקלית והשניה קיום אקוואנט (אנ').
החיבור של האסטרונום המוסלמי בן המאה ה-14, אבן אל-שאטיר, הביא דגם לא תלמי לשמש ולירח. הוא כולל תצפיות וחישובים הדומים לאלה של קופרניקוס, ויש שהציעו כי קופרניקוס הושפע ממנו.
יחס הכנסייה לתיאוריה ההליוצנטרית

בשנת ב-1533 יוהאן וידמנשטטר (אנ') (Widmanstetter), מזכירו של האפיפיור קלמנס השביעי, הציג את התאוריה של קופרניקוס לאפיפיור עצמו ולשני קרדינלים. האפיפיור התרשם לטובה והעניק שי למזכיר . ב-1536 התאוריה כבר הייתה מנוסחת בצורה ברורה, ושמועות עליה הגיעו למלומדים רבים באירופה. לכן, ממקומות שונים ביבשת, קופרניקוס נקרא לפרסם את התאוריה. אחד מהפונים היה הקרדינל ניקולאוס משונברג (אנ')אשר אף ביקש עותק לעצמו. אולם, קופרניקוס חשש מתגובותיהם של מי שאינם בעלי הידע המתמטי הנחוץ, כפי שהוא עצמו כתב, בהקדשת ספרו לאפיפיור פאולוס ה-3. חוקרים בני זמננו חלוקים בדעותיהם באשר לסיבת הדחיה המתמשכת בפרסום "על תנועת גרמי השמיים" המהווה את מפעל חייו של קופרניקוס. חלק טוענים שהוא לא היה בטוח בשלמות חישוביו בעוד אחרים טוענים שהחששות שלו היו קשורים גם להיבטים דתיים.לינדברג ונמברס טוענים שקופרניקוס לא חשש מתגובת הכנסייה בעוד Koyré ו-Rosen תומכים בדיעה זו. בשלב ראשון, פרסום De Revolutionibus לא עורר שום תגובה שלילית משמעותית. בוועידת טרנטו עניין הספר לא עלה כלל. במהלך המאה ה-16 ספרו של קופרניקוס היה חלק מתוכנית הלימודים באוניברסיטאות קתוליות, כמו אוניברסיטת סלמנקה..ההתנגדות הקתולית החלה רק כ-60 שנה אחרי פרסום הספר, כנראה בעקבות ניתוח תאולוגי של ג'ורדאנו ברונו, אשר סתר דוגמות יסוד של הנצרות ובעקבות משפטו של גלילאו גליליי. ב--1616 הספר נכנס לרשימת הספרים האסורים על ידי האיקוויזיציה האיטלקית. האיקוויזיציה הספרדית לא נקטה עמדה, ובסלמנקה המשיך לשמש כספר לימוד. הרבה מתמטיקאים ואסטרונומים קתוליים המשיכו להשתמש בחלק המתמטי של הספר, תוך התעלמות מהחלק הקוסמולוגי.
אנשי הכנסייה הפרוטסטנטית היו הראשונים לתקוף את התיאוריה ההליוצנטרית. ארבע שנים לפני פרסום הספר, מרטין לותר העיר הערות מזלזלות על הגישה ההליוצנטרית של קופרניקוס, לפי פרטי התיאוריה, שכבר היו ידועים. התנגדותו של לותר התבססה על הכתוב בתנ"ך, בספר יהושע, פרק י', פסוק י"ב. שם נכתב שיהושוע פקד על גרמי השמים: "שמש בגבעון דום", כלומר מי שנע היא השמש ולא כדור הארץ. פיליפ מלנכטון, שותפו של לותר, הציע ששליטי ארצות יאסרו פרסומים כאלה, הנגועים בקלות ראש.דמויות נוספות מעולם הרפורמציה פסלו את תורתו של קופרניקוס על הסף.
חשיבות התיאוריה של קופרניקוס

לתאוריות של קופרניקוס יש חשיבות רבה בהיסטוריה של הידע האנושי, מעבר לשינוי בגישה האסטרונומית. רבים טוענים כי רק לגאומטריה האוקלידית, לתאוריית האבולוציה של דרווין ולפיזיקה של ניוטון הייתה השפעה דומה על התרבות האנושית ככלל ועל המדע בפרט.
ישנן משמעויות רבות לתאוריה של קופרניקוס, לבד מהערך המדעי שלה. אפשר לראות כאן תרומה אדירה של אסטרונום, איש כנסייה, רופא, שחי בכנסייה נידחת בפולין, והביא למהפיכה בהבנת מבנה היקום. חיבורו היה מהפכני ביחס שלו למחקר המדעי ולסתירת תיאוריות מהעת העתיקה, אשר שימשו עדיין נכסי צאן ברזל.
עמנואל קאנט, לדוגמה, ראה את המשמעות הסמלית של המהפכה הקופרניקאית כמייצגת את הדעה שהרציונליות האנושית היא המקור האמיתי להבנת התופעות הנצפות. גם פילוסופים מודרניים רואים חשיבות רבה בקופרניקניזם.
במישור של האסטרונומיה עצמה, תיאורית קופרניקוס שימשה תשתית למדע מודרני, מבוסס תצפיות מדויקות, בלי ניסיון לתרץ פערים בין תיאוריה לתופעות קיימות.
התיאוריה של קופרניקוס שימשה תשתית לתצפיותיו של טיכו ברהה (1546–1601). על בסיס תצפיות אלו עוזרו, יוהנס קפלר (1571–1630), ניסח את מה שנקרא היום "חוקי קפלר", המגדירים את המסלולים של כוכבי הלכת. ואז הצטרף למהפכה גלילאו גליליי (1564–1642), אשר נעזר בטלסקופ שבנה, והוסיף תצפיות אשר חיזקו את המודל ההליוצנטרי. גלילאו אף כתב את ספרו " דיאלוג בעניין שתי מערכות העולם העיקריות" בשפה האיטלקית ופנה לקהל הרחב, בניגוד לקודמיו, אשר כתבו לטינית ופנו רק למלומדים. את ההסבר הפיזיקלי השלם לתמונה שהתקבלה מהגילויים של קופרניקוס, ברהה, קפלר וגלילאו סיפק המדען האנגלי אייזיק ניוטון, בחוקי התנועה שלו.
בסופו של דבר גם הכנסייה הפנימה את השינוי ובשנת 1757 הוסרו הספרים של קופרניקוס ושל גלילאו מרשימת הספרים האסורים. רק בשנת 1992, כ-360 שנה אחרי פרסום ספרו של גלילאו, הכיר האפיפיור יוחנן פאולוס השני בכך שכדור הארץ אכן סובב סביב השמש ושגלילאו צדק.
בדיעבד, לכל המוקדם מהמאה ה-17, הפכה שנת 1543, שנת פרסום ספרו של קופרניקוס "על הקפות כיפות השמיים" כמועד תחילתה של המהפכה המדעית ושנת 1609, שבה החל גלילאו את תצפיותיו, כשנת תחילתה של האסטרונומיה המודרנית.
הנצחה

פסלו של קופרניקוס, מעשה ידי הפסל הדני ברטל תורוואלסן, ניצב בחזית ארמון סטאשיץ (אנ') בוורשה, משכנה של האקדמיה הפולנית למדעים. (אנ')
על שמו נקראו מכתש על הירח ועל המאדים וכן אסטרואיד 1322.
לוויין של נאס"א, אשר שוגר ב-21 באוגוסט 1972, אשר נשא גלאי לקרינת X וטלסקופ אולטרא-סגול, ואשר פעל עד פברואר 1981, נקרא על שם קופרניקוס.
בינואר 2010 הוחלט כי היסוד הכימי שנקרא בעבר אונונביום ייקרא על שמו של קופרניקוס - קופרניקיום.
בעיר ולבז'יך שבפולין הוקם תיכון על שמו, ובעיירה לובין הוקמה אוניברסיטה על שמו.
נמל תעופה בעיר ורוצלב נקרא על שמו.
לאורך השנים פולין הנפיקה מספר מטבעות ושטרות לזכרו של קופרניקוס: ב-1925 מטבע של 100 זלוטי, ב-1959 מטבע של 10 זלוטי, ב-1973 מטבע של 100 זלוטי, ב-1965 שטר של 1000 זלוטי וב-1975 שטר דומה נוסף.
ראו גם

יחסי גרמניה–ליטא
מדינת המסדר הטווטוני
מסגר

מסגר ליד הסדן בנען, שנות ה-30 של המאה ה-20
מסגר עובד עם מחרטה, במסגריה בנען, שנות ה-30
מַסְגֵּר הוא אוּמָן, בעל מקצוע מומחה העוסק בעיצוב רכיבי פלדה מעובדים לצרכים שונים, בייצור ותיקון של אביזרים וחפצים ממתכת, ובביצוע שינויים במִסְגָּרוֹת ובקורות, בפרט כאלה בהן מותקנים מנעולים. על פי רוב מסגר מחזיק במיומנויות ובכלים המאפשרים לו לכופף חלקי מתכת, לרתך חלקי מתכת זה לזה, ולבצע בהם פעולות של חיתוך, השחזה וקדיחה.
בהשוואה לבעלי תפקידים אחרים

מיומנויותיו של המסגר קרובות לאלו של בעלי מקצוע אחרים העוסקים במתכת. בין מרכיבי תפקידו הוא מטפל במסגרות ובקורות המכילות מנגנוני נעילה כמו המנעולן, מרתך מתכת כמו הרַתָּךְ, וחותך, מחמם ומכופף מוטות ברזל כמו הנַפָּח. אלא שבניגוד למנעולן, הוא אינו מתמקד רק במנעולים ובמסגרותיהם אלא עוסק גם בייצור כלים ממתכת לפי דרישה; בניגוד לרתך, תפקידו כולל פעולות אחרות מלבד ריתוך; ובניגוד לנפח, הוא אינו עוסק במתכת הגולמית - אין ברשותו כבשן לחימום גושי מתכת עד ריכוכם, ולכן גם אינו מעצב מתכת במצב נוזלי-למחצה, אלא מעבד רכיבי מתכת שכבר עברו עיבוד ראשוני.
כלי המסגר

שולחן ותבניות מתכת לצורך עיגון וכיפוף חלקי פלדה
מלחציים
מחרטה
כרסומת
רתכת
מקדחה
מסגר שתפקידו הקבוע הוא להפעיל מחרטה וכרסומת נקרא "מסגר מכני".
במקורות

במקרא כונה בעל מקצוע המעבד ברזל "חָרַש" או "חָרַש בַּרזֶל". פעולת ה"חרישה" מוּבָנַה עיבוד חומר הגלם בכלים קשים היוצרים בו תלמים וחריצים, כלומר מאפשרים לחרש לשנות את צורתו.
מכיוון שחָרָשִׁים, דהיינו כלל בעלי המלאכה העוסקים במתכת, נדרשו לבניית כלי מלחמה וביצורים, מחסור בהם הקשה על יציאה למלחמה, למשל במקרה של מלחמת מכמש: ”וְחָרָשׁ לֹא יִמָּצֵא בְּכֹל אֶרֶץ יִשְׂרָאֵל כִּי אמר [אָמְרוּ] פְלִשְׁתִּים פֶּן יַעֲשׂוּ הָעִבְרִים חֶרֶב אוֹ חֲנִית” (ספר שמואל א', פרק י"ג, פסוק י"ט).
מאותה סיבה של מניעת מרד, בגלות יהויכין, המכונה גם "גלות החרש והמסגר", הוגלו החרשים והמסגרים מיהודה לבבל יחד עם צמרת ההנהגה והצבא: ”וְכָל הֶחָרָשׁ וְהַמַּסְגֵּר לֹא נִשְׁאַר זוּלַת דַּלַּת עַם הָאָרֶץ...וְאֵת כָּל אַנְשֵׁי הַחַיִל שִׁבְעַת אֲלָפִים וְהֶחָרָשׁ וְהַמַּסְגֵּר אֶלֶף הַכֹּל גִּבּוֹרִים עֹשֵׂי מִלְחָמָה וַיְבִיאֵם מֶלֶךְ בָּבֶל גּוֹלָה בָּבֶלָה” (ספר מלכים ב', פרק כ"ד, פסוקים י"ד–ט"ז).
המסגר מופיע גם בהקשר של מנעולים וכליאה, כמונח חלופי לבית סוהר או למנעול: ”לְהוֹצִיא מִמַּסְגֵּר אַסִּיר, מִבֵּית כֶּלֶא יֹשְׁבֵי חֹשֶׁךְ” (ספר ישעיהו, פרק מ"ב, פסוק ז'); ”וְאֻסְּפוּ אֲסֵפָה אַסִּיר עַל בּוֹר וְסֻגְּרוּ עַל מַסְגֵּר וּמֵרֹב יָמִים יִפָּקֵדוּ” (ספר ישעיהו, פרק כ"ד, פסוק כ"ב).
הנפח, לשם השוואה, מוגדר כחרש שכדי לבצע את מלאכתו, נדרש לדאוג לאש חזקה באמצעות פחם והשבת אוויר: ”חָרָשׁ נֹפֵחַ בְּאֵשׁ פֶּחָם וּמוֹצִיא כְלִי לְמַעֲשֵׂהוּ” (ספר ישעיהו, פרק נ"ד, פסוק ט"ז).
ראו גם

מנעולן
רתך
נפח
צורף
עיבוד שבבי
הערות שוליים

↑  היסטורית, מנעולן הוא בעל המקצוע הקרוב ביותר למסגר, אם כי בימינו מנעולנים מתמקדים לרוב במנעולים ובדרך כלל אינם מייצרים כלים וחפצים ממתכת.
↑  באותו אופן נַגָּר הוא חָרַש עֵץ וסַתָּת הוא חָרַש אֶבֶן (וכך גם פַּסָּל ושאר אומנים העובדים באבן).
↑  כמו מחרשה החורשת באדמה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph567282
מפלגות ברשות הפלסטינית

מפלגות ברשות הפלסטינית התעתדו להשתתף במערכת הבחירות האחרונה שתוכננה ל־2021, לרשות הלאומית הפלסטינית בשטחים הפלסטיניים.
רקע

בשנת 1994 הוקמה הרשות הפלסטינית, הגוף המנהל לתקופת הביניים עד למשא ומתן על מעמד הקבע. נשיא הרשות הפלסטינית הוא התפקיד הפוליטי הבכיר ביותר, המקביל לראש מדינה. הנשיא נבחר בבחירות עממיות. המועצה המחוקקת הפלסטינית היא הרשות המחוקקת של הרשות הפלסטינית. לעומתה, המועצה הלאומית הפלסטינית, היא הרשות המחוקקת הלאומית של העם הפלסטיני בכללותו. הרשות הפלסטינית העבירה חוק חדש ביוני 2005 שהגדיל את מספר חברי הפרלמנט מ-88 ל-132, שקבע שמחציתם ייבחרו בשיטה של ייצוג יחסי ומחציתם על ידי מחוזות בחירה מסורתיים.[דרושים מקורות]