stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיחנית קטנה
אטימולוגיה וטקסונומיה

קייסרלינג ובלסיוס, שהגדירו את הסוג, לא נתנו הסבר לשם הסוג Iduna, אם כי במיתולוגיה הנורדית אידון (Iðunn) היא אלת האביב והפוריות ששונתה לדרור (או אגוז) כדי לאפשר את הצלתה על ידי לוקי. הסבר אחר הוא שמקורו מהמילה Idoneus - "מתאים" או "הולם". שם המין הספציפי pallida הוא מלטינית, ופירושו "חיוור", "בהיר".
שיחנית קטנה סווגה בעבר במשפחת הסבכיים של העולם הישן כאשר אלו היו טקסון פסולת פרפילטי (קבוצה שמוגדרת לא בשל קשר ביולוגי בין חבריה, אלא בשל אי-התאמתם לקבוצות אחרות; אך לרוב עדיין עם דמיון חיצוני ביניהם). כיום היא נחשבת לחברה במשפחת הקניות (Acrocephalidae).
עד לאחרונה סווגו כל מיני השיחניות תחת סוג אחד, Hippolais, אך כיום השיחנית הקטנה מצויה בסוג נפרד, Iduna, לצד מיני שיחניות נוספים.
היא נחשבה בעבר כחלק ממין נרחב יותר של שיחנית קטנה, אך כתוצאה מהתפתחויות טקסונומיות מודרניות, מין זה פוצל לשני מינים הקרויים באנגלית "שיחנית קטנה מזרחית" (Eastern olivaceous warbler, Iduna pallida) ו-"שיחנית קטנה מערבית" (Western olivaceous warbler, Iduna opaca).
אטימולוגיה וטקסונומיה > תת-מינים

ישנם חמישה תת-מינים מוכרים:
I. p. elaeica (א. לינרמאייר, 1843) - מקייץ בדרום-מזרח אירופה דרך המזרח התיכון עד קזחסטן ואיראן, וחורף במרכז ומזרח אפריקה. זהו התת-מין הנצפה בישראל.
I. p. reiseri (הילגרט, 1908) - מקייץ בדרום-מזרח מרוקו, אלג'יריה, מאוריטניה, ומערב לוב. חורף בסנגל ודרום מאלי.
I. p. pallida (המפריך ואהרנברג, 1833) - מקייץ במצרים, חורף בסודאן ואריתריאה. פרט אחד נטפס במהלך טיבוע ציפורים בפארק הצפרות באילת.
I. p. alulensis (אש, ד. ג'.פירסון, ובנש, 2005) - צפון סומליה.
I. p. laeneni (ניטהאמר, 1955) - ניז'ר עד מרכז סודאן.
תיאור

זוהי ציפור שיר בינונית, באורך 12–14 ס"מ ומשקל 8–16 גרם. היא בעלת מראה אחיד יחסית ופשוט, ללא סימנים בולטים. אצל הבוגר החלקים העליונים אפורים-חומים עד זיתיים, והגרון ויתר החלקים התחתונים בעלי גוון בז'-לבנבן בהיר. הראש מחודד עם טבעת-עין בהירה עדינה מאוד, מצח שטוח, ומקור ארוך וחד המותאם לאיסוף חרקים. חלקו העליון של המקור כהה ואילו חלקו התחתון צהבהב. הרגליים אפורות. הזוויגים זהים, כמו אצל רוב בני משפחתה, אבל לצעירים יש יותר צהוב על הבטן. היא נוהגת להקפיץ את זנבה מעלה ומטה.
תיאור > שונות

התת-מין הצפון אפריקאי I. p. reiseri קטן מאוד ובעל גוון חולי יותר בחלקים העליונים, במיוחד באזור הראש. I. p. laenini ממרכז אפריקה גם קטן למדי, עם מקור וזנב קצרים. התת-מין הטיפוסי המצרי I. p. pallida גם קטן יחסית, אך כהה יותר ובעל זנב קצר יותר משני תת-המינים הנזכרים לעיל.
תיאור > קולות

היא קולנית למדי, ולעיתים קרובות מסגירה את הימצאותה בשירתה הרמה. השירה היא צקצוק פטפטני החוזר על עצמו, וקריאותיה הן "טק טק" אופייני לבני משפחתה.
תיאור > מינים דומים

שיחנית קטנה מערבית (Western olivaceous warbler, Iduna opaca) שונה ממין זה בהיותה גדולה יותר ובעלת גוון חום חם יותר בחלקים העליונים; יש לה גם מקור גדול יותר. לחלק מהפרטים יש לפעמים גוון ירקרק בחלקים העליונים, ויכול להיות קשה מאוד להבדיל אותם משיחנית אסייתית (Iduna rama).
אקולוגיה > תפוצה

שיחנית קטנה מתרבה מדרום-מזרח אירופה והמזרח התיכון ועד למערב אסיה. התת-מינים הצפוניים נודדים למרחקים ארוכים, החורפים במזרח ובצפון-מזרח אפריקה ומקומיים בדרום-מערב חצי האי ערב. התת-מינים הדרומיים יותר, laeneni, alulensis וכנראה גם אוכלוסיות דרומיות של pallida ו-reiseri יציבות או מבצעות שיטוט קצר בלבד. היא מזדמנת נדירה לצפון אירופה.
אקולוגיה > בית גידול

מין זה מעדיף עצים ושיחים גבוהים במגוון בתי גידול: גנים צפופים, פארקים, יערות, לרוב של צפצפה, וגם שיחים גבוהים צפופים או עצים על גדות אגמים, פרדסים ומטעים, כולל עצי אורן צעירים. היא מצויה גם בחורשות אלון, ורדים, אורנים נמוכים, רותם, שיטים וכדומה.
אקולוגיה > תזונה

כמו רוב קרוביה היא אוכלת בעיקר פרוקי-רגליים כמו כנימות, זבובונים וחרקים זעירים אחרים. בימי הנדידה היא ניזונה גם במזונות עתירי אנרגיה, כמו פירות וצוף, בייחוד בקיץ המאוחר.
אקולוגיה > קינון

עונת הקינון נמשכת ממאי עד יוני, ובתטולה שתיים או שלוש ביצים. הדגירה נמשכת 12 ימים והגוזלים פורחים מן הקן כעבור שבועיים נוספים. הקן הוא גביע חזק של גבעולים וזרדים רכים, המרופד בפרווה צמחית וממוקם במזלג של ענף, בדרך כלל של עצי אשל.
סטטוס

ארגון BirdLife International העריך בשנת 2021 את גודל האוכלוסייה האירופית בכ-6,510,000–13,600,000 פרטים בוגרים. כיוון שאוכלוסייה זו נחשבת לכ-30% מסך האוכלוסייה העולמית, מעורכת זו בכ-21,700,000–45,300,000 פרטים בוגרים. מגמת האוכלוסייה לא נאמדה, אך גודל האוכלוסייה העצום וטווח התפוצה הנרחב הביאו את האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע לסווג את המין במצב שימור "ללא חשש".
הערות שוליים

↑  שיחנית קטנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3  ערד בן דוד, שיחנית קטנה, באתר הצפרות הישראלי
↑  "Birds of the World - Comprehensive life histories for all bird species and families".
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 202, 289. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  Silke Fregin; Martin Haase; Urban Olsson; Per Alström (2009). "Multi-locus phylogeny of the family Acrocephalidae (Aves: Passeriformes) – The traditional taxonomy overthrown". Molecular Phylogenetics and Evolution. 52 (3): 866–878. doi:10.1016/j.ympev.2009.04.006. PMID 19393746.
↑  Iduna pallida (Hemprich & Ehrenberg, 1833); Taxonomic Serial No.: 916790, Integrated Taxonomic Information System
↑  Eastern Olivaceous Warbler, Iduna pallida, observation.org
↑  ברק גרניט, Egyptian Olivaceous Warbler? A real identification challenge, מרכז הצפרות הישראלי, ‏30 ביולי 2017 (באנגלית)
↑  Lars Svensson, Eastern Olivaceous Warbler (Iduna pallida), version 1.0, Birds of the World, 2020 doi: 10.2173/bow.eaowar1.01species_shared.bow.project_name
↑  Kevin Baker, Warblers of Europe, Asia and North Africa, London: Helm, 1997, Helm identification guides, עמ' 202–203, ISBN 978-0-7136-3971-1
1 2 3  Olivaceous Warbler, Iduna pallida, BirdLife International Datazone
↑  Ottosson, U.; Bensch, S.; Svensson, L.; Waldenström, J., Differentiation and phylogeny of the olivaceous warbler Hippolais pallida species complex, Journal of Ornithology 146, 2005, עמ' 127-136
שיחנית קטנה בשירה, ישראל
ביצים של התת-מין I. p. elaeica, אוסף מוזיאון טולוז
שיחנית קטנה, סלובקיה
ניהול לחצים

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ניהול לחצים הוא מגוון רחב של טכניקות פסיכותרפיות ופיזיותרפיות שמטרתן לסייע בשליטה ברמות הדחק (סטרס או מתח פסיכולוגי) של האדם, במיוחד דחק כרוני, בדרך כלל לצורך השיפור בתפקוד היומיומי של האדם הנתון בדחק.
בהקשר זה, המונח 'דחק' מתייחס רק לדחק שיש לו השלכות שליליות משמעותיות, או למצוקה בטרמינולוגיה שמייצג המדען האוסטרי הנס סלייה, ולא במה שסלייה מכנה "יוסטרס", שמשמעותו לחץ שהשלכותיו מועילות או אחרות (אך בכל אופן לא מזיקות).
מתח מייצר סימפטומים פיזיים ונפשיים רבים, המשתנים בהתאם לגורמים השונים המשפיעים אצל כל אדם. סימפטומים אלו יכולים לכלול ירידה בריאותית פיזית, כמו גם דכדוך.
תהליך ניהול הלחצים ידוע כאחד מהמפתחות לחיים מאושרים ומוצלחים בחברה המודרנית. על אף שאורח החיים המודרני מייצר דרישות רבות אשר יכולות להתברר כקשות להתמודדות, תהליכי ניהול לחצים יכולים לספק מספר דרכים לניהול של חרדות ולהשפעה חיובית על רווחה כללית של האדם.
על אף שלחץ לעיתים קרובות נחשב כחוויה סובייקטיבית, רמות של דחק הן משהו הניתן למדידה בקלות יחסית, על ידי שימוש במבחנים פיזיולוגיים שונים.
ישנן שיטות מעשיות רבות לניהול לחצים: חלקן מיועדות לשימוש על ידי אנשי מקצוע בתחומים רפואיים ובתחומים נוספים, וחלקן שיטות לעזרה עצמית שעשויות לסייע לאדם הנמצא בדחק להפחית את רמות הלחץ, לספק תחושת שליטה חיובית על חייו ולקדם רווחה כללית.
טכניקות אחרות להורדת מתח יכולות לכלול שגרת אימונים יומיומית, אימוץ של תחביב כלשהו, כתיבת יומן המפרט מגוון מחשבות, תחושות ומצבי רוח וגם שיחה עם אדם קרוב שניתן לסמוך עליו. לא כל הטכניקות מתאימות ויעילות עבור כל אחד וכל מצב, ולכן יש לנסות אסטרטגיות שונות לניהול לחצים על מנת למצוא את המתאימה ביותר עבור אותו אדם. דוגמה לכך יכולה להיות תגובתם של שני אנשים שונים לנסיעה במתקן רכבת הרים: אחד יכול לצעוק ולהחזיק בכוח במעקה, בעוד השני צוחק ונהנה מכל רגע בעוד הוא מעיף את ידיו באוויר. זוהי דוגמה להשפעת הלחץ בצורה שונה על כל אדם, כי כל אחד מטיפוסים אלו יכול להזדקק לטכניקת טיפול שונה בלחצים. טכניקות אלו לניהול לחצים לרוב אינן דורשות אישורים רפואיים, אבל חשוב מאוד גם לבדוק האם שיטות רפואיות יכולות לסייע במצבים של לחץ ומתח.
רקע היסטורי

ריצ'רד לזרוס וסוזן פולקמן הציעו בשנת 1981 כי דחק הוא "חוסר איזון בין דרישות ומשאבים". ניהול לחצים פותח על בסיס הרעיון כי ניתן לשנות את תפיסת הדרישות והמשאבים.
גורמי המתח נפוצים בעבודה כוללים:
קונפליקטים בחברה בה הם עובדים
יחס שמקבלים העובדים מהבוסים שלהם / הממונים עליהם / החברה בה הם עובדים
חוסר ביטחון תעסוקתי
מדיניות החברה
עמיתים לעבודה שאינם עושים את חלקם במשימות העבודה
ציפיות לא ברורות מהם כעובדים
תקשורת גרועה
חוסר שליטה במשימות הניתנות להם
שכר או הטבות לא מספקים
תזמונים קצרים מידי
עומס עבודה
שעות עבודה ארוכות
מצבים פיזיים לא נוחים
קונפליקטים במערכות יחסים
טעויות רשלניות של עמיתים
התמודדות עם לקוחות גסי רוח
חוסר שיתוף פעולה
יחס של החברה לעמיתים לעבודה.
על מנת לפתח תוכנית יעילה לניהול לחצים, יש צורך לאתר ולמפות תחילה את הגורמים המרכזיים בהם משתמש האדם לשליטה בדברים שגורמים לו ללחץ, כדי לזהות שיטות התערבות שיכולות להיות יעילות עבור אותו אדם.
הפרשנות של לזרוס ופולקמן למתח מתמקדת באינטראקציות של אנשים עם סביבתם החיצונית (מה שידוע כמודל הטרנזאקציות). לפי מודל זה, לחץ לא ייגרם לאדם אם הוא לא יתפוס את מה שגורם לו ללחץ כאיום, אלא יראה את הגורם הזה כדבר שמאתגר אותו. כמו כן, אם אותו אדם יכול להשתמש או לאמץ מיומנוית התמודדות, אז התוצאה לגורמי לחץ כלשהם לא בהכרח תהיה סטרס. על פי מודל זה, אנשים יכולים ללמוד כיצד לנהל את ההתמודדות שלהם עם גורמי לחץ. הם עשויים ללמוד לשנות את נקודת המבט שלהם על הגורמים המלחיצים, ועל ידי כך לספק לעצמם יכולת וביטחון כדי לשפר את חייהם ולהתמודד עם סוגים שונים של גורמים מעוררי מתח.
טכניקות להתמודדות עם דחק

ישנן טכניקות רבות להתמודדות עם לחצים. לדוגמה:
קשרים בין-אישיים
טיפול קוגניטיבי
פתרון קונפליקטים
טכניקות עיסוי
אימוץ תחביב
מדיטציה
קשיבות
מוזיקה
נשימה סרעפתית
יוגה
קריאה
תפילה
טכניקות הרפייה
יצירתיות
הומור
פעילות גופנית
טיפולי ספא
בילוי בטבע
ניהול זמן
תכנון וקבלת החלטות
בילוי זמן עם חיות מחמד
טכניקות להתמודדות עם דחק > מניעת מתחים וחוסן נפשי

על אף שטכניקות רבות פותחו במקור כדי להתמודד עם ההשלכות של מתח, נעשו גם מחקרים משמעותיים בנושא של מניעת מתחים, נושא הקשור ישירות לבניית החוסן הפסיכולוגי. פותחו מספר גישות לעזרה עצמית למניעת מתח ובניית עמידות נפשית, המבוססות בעיקר על התאוריה והפרקטיקה של טיפול קוגניטיבי-התנהגותי.
טכניקות להתמודדות עם דחק > אפקטיביות

לניהול מתחים יש יתרונות פיזיולוגיים ואימונולגיים. תוצאות חיוביות נצפו כתוצאה משילוב של התערבויות שאינן תרופתיות:
טיפול בכעס או בעוינות
אימון אוטוגני
טיפול פסיכולוגי (בהקשר למערכות יחסים או גורמים קיומיים)
ביופידבק
טיפול קוגניטיבי לחרדה או לדיכאון קליני.
במקום העבודה

לחץ במקום העבודה נפוץ ברחבי העולם בסוגים שונים של עסקים. ניהול הלחצים הוא מרכיב חיוני על מנת לשמור על ביצועי עבודה כמו גם על איכות מערכות היחסים עם עמיתים לעבודה ומעסיקים. עבור חלק מהעובדים, שינוי של סביבת העבודה יכול להקל על הלחץ בעבודה. הפיכה של סביבת העבודה לתחרותית פחות יכולה לסייע בהקטנת הלחצים על העובדים. עם זאת, כל אדם הוא שונה וישנם אנשים שאוהבים את הלחץ בעבודה וזקוקים לו על מנת לתפקד טוב יותר.
שכר יכול להיות נושא חשוב שמעסיק את העובדים. נושא השכר יכול להשפיע על הדרך בה אנשים מתנהלים במסגרת עבודתם מאחר שעובדים יכולים לשאוף לקידום על מנת להגיע לתוצאה של משכורת גבוהה יותר, מה שעלול להביא ללחץ כרוני.
על מנת לנהל את הלחץ במקום העבודה, מעסיקים יכולים לספק לעובדים תוכניות שונות להתמודדות עם לחצים, כמו למשל: טיפול, תוכניות תקשורת, ולוחות זמנים גמישים יותר.
במקום העבודה > תוכניות לניהול לחצים

במקומות עבודה רבים כיום החלו להשתמש בתוכניות שונות לניהול לחצים עבור עובדים אשר מתקשים להתמודד עם מתחים במקום העבודה או בבית. ישנן חברות מסוימות שמספקות לעובדים שלהם ציוד מיוחד להתמודדות עם לחצים במקום העבודה, כגון חוברות צביעה וגאדג'טים להקלת מתחים. אצל אנשים רבים יש זליגה של לחצים מהבית אל תוך סביבת העבודה שלהם. ישנן כמה דרכים בהן חברות כיום מנסות להקל על הלחצים של העובדים שלהן. אחת הדרכים היא התערבות אישית. ההתערבות מתחילה על ידי ניטור המתחים המשפיעים על הפרט. לאחר ניטור והבנה של הגורמים המשפיעים על הלחץ של העובד, השלב הבא הוא לתקוף את גורמי הלחץ האלו ולנסות להבין כיצד ניתן להקל על העובד בכל דרך שהיא. פיתוח של תמיכה חברתית הוא חיוני בהתערבות אישית, מאחר שלהיות עם אחרים בסביבה תומכת הוכח ככלי יעיל כדי לעזור לעובדים להימנע ממתחים. הימנעות מגורמי לחץ היא הדרך הטובה ביותר למנוע מתחים, אבל הימנעות זו היא מאוד קשה לביצוע במקום העבודה. שינוי בדפוסי התנהגות, עשוי בתורו, לסייע בהפחתת חלק מהלחצים המופעלים בעבודה.
תוכניות סיוע לעובדים יכולות לכלול תוכניות ייעוץ פנימיות בתוך מקום העבודה, שמטרתן ניהול מתחים. ממחקר הערכה שבוצע על ידי EAPs עולה כי יש טכניקות יעילות לשליטה במתחים אצל הפרטי, כמו למשל: הרפיה, ביופידבק, וארגון מחדש קוגניטיבי. מחקרים מראים כי תוכניות אלו יכולות לסייע בהפחתת רמת העוררות הפיזיולוגית הקשורה ללחץ גבוה. משתתפים במחקר שניהלו טכניקות התנהגותיות וקוגניטיביות של הקלה במתח דיווחו על פחות לחצים, פחות הפרעות שינה ויכולת התמודדות גבוהה יותר עם לחצים שונים במקום העבודה.
דרך נוספת להפחתת רמות הלחץ בעבודה היא על ידי ביצוע שינויים פשוטים של הקלה בעומס העבודה שמוטל על העובד. עובדים לעיתים נוטים להיות מוצפים מאחר שמוטל עליהם עומס עבודה גבוה, ומנגד יש עובדים שנוטים לסבול ממחסור בעבודה, והם לא בטוחים מה לעשות עם עצמם בעבודה. כמו כן שיפור התקשורת בין העובדים בחברה, שנשמע כמו גישה פשוטה ליישום, הוא כלי יעיל מאוד היכול לסייע בהפחתת הלחץ. לעיתים לתת לעובדים הרגשה שהם חלק ממערך גדול של החברה, כגון לתת להם אפשרות להשמיע את דעתם בסיטואציות מורכבות, מראה שאתה בוטח בהם ומעריך את דעתם. פעילות על מנת לאחד בין כלל העובדים בחברה, זה גורם בסיסי וחשוב אשר יכול להפחית הרבה מהלחץ בעבודה. כאשר העובדים משתלבים היטב בחברה ותומכים אחד בשני, הסיכוי לריבוי מתחים יורד משמעותית. בנוסף, שינוי פיזי של סביבת העבודה עשוי לסייע בהפחתת לחצים, כמו למשל: שינוי בגורמים כמו למשל תאורה, טמפרטורת האוויר, ריח, וטכנולוגיה מעודכנת.
ההתערבות מחולקת לשלושה שלבים: ראשוני, משני, שלישוני. השלב הראשוני עוסק עם ביטול של גורמי הלחץ בכללם. השלב המשני עוסק באיתור של הלחצים, בדיקת דרכי ההתמודדות עם לחצים אלו ושיפור של מיומנויות ניהול מתחים ולחצים. לבסוף, השלב השלישי עוסק בהתאוששות מכל גורמי הלחץ ושיקום. שלושת השלבים האלו הם בדרך כלל דרך יעילה להתמודדות עם מתחים לא רק במקום העבודה אלא גם באופן כללי.
במקום העבודה > תעשיית התעופה

תעופה הוא ענף שבו רמות המתח גבוהות, מאחר שהעבודה דורשת רמה גבוהה של דיוק בכל עת. רמות מתח כרוניות גבוהות יכולות בסופו של דבר להביא להפחתה בביצועים ולהתפשרות בנושאי בטיחות. על מנת להיות יעילים, כלי המדידה ללחצים חייבים להיות כלים ספציפיים לתעשיית התעופה, בהתחשב בסביבת העבודה הייחודית ובמדדי לחץ אחרים. מדידת מתח בתחום תעשיית התעופה אמורה לכמת את רמת הלחץ הפסיכולוגי שחווים טייסים, עם המטרה לביצוע של שיפורים הדרושים עבור טייסים בתחום של מיומנויות התמודדות עם ניהול מתחים.
כדי למדוד במדויק יותר מתחים, מפרקים את תחומי האחריות של טייסים רבים ל"עומסי עבודה". פירוק זה עוזר לסווג את המושג הרחב של "מתח" ללחצים ספציפיים. בנוסף, מאחר שעומסי עבודה שונים עלולים להוות גורמי לחץ ייחודיים, שיטה זו עשויה להיות אפקטיבית יותר מאשר מדידת רמות לחץ באופן כללי. כלים למדידת מתח יכולים לסייע לטייסים לזהות מה הם גורמי הלחץ הבעיתיים ביותר עבורם, ובכך לסייע להם לשפר את ניהול עומסי העבודה, לתכנן טוב יותר את משימותיהם, ולהתמודדות בצורה יעילה יותר עם לחצים.
כדי להעריך עומס עבודה, ניתן להשתמש במספר כלים. הסוגים העיקריים של כלי המדידה הם:
אמצעים מבוססי ביצועים
אמצעים סובייקטיביים, כמו למשל שאלונים שטייסים עונים עליהם בעצמם
אמצעים פיזיולוגיים, כמו מדידת קצב הלב.
יישום של כלי הערכה דורש זמן, כלי מדידה ותוכנות לאיסוף של הנתונים.
במקום העבודה > תעשיית התעופה > מערכות מדידה

המערכות הנפוצות ביותר למדידת מתח הן בראש ובראשונה מבוססות דירוג סולם. מערכות אלו נוטות להיות מורכבות ולרוב מכילות מספר רמות עם מגוון של חלקים, כדי לנסות ולתפוס את כל גורמי הלחץ הרבים שהם חלק מתעשיית התעופה. ניתן להשתמש במערכות מדידה שונות בהתמחויות מבצעיות שונות.
סולם המתח הנתפס (PSS) - הוא כלי סובייקטיבי הנמצא בשימוש נרחב לצורכי מדידת רמות מתח. סולם זה מורכב מעשר שאלות בהן מתבקשים המשתתפים לדרג, בסולם של חמש רמות, עד כמה הם הרגישו לחוצים לאחר אירוע מסוים. הציון הכולל במענה על כל עשר השאלות האלו הוא 0 עד 40. בתעשיית התעופה, למשל, כבר נעשה שימוש בסולם זה בקרב סטודנטים לטיסה כדי למדוד את רמות הלחץ שחשו לאחר אימוני טיסה.
מאגר של מיומנויות התמודדות - המודד כישורים שיש לטייסים להתמודדות עם מצבי לחץ. זהו מדד סובייקטיבי נוסף המבקש מהמשתתפים לדרג, בסולם של חמישה שלבים, את הדרך בה הם נוהגים להשתמש בשמונה מיומנויות ההתמודדות השכיחות: התמכרות לסמים, תמיכה רגשית, תמיכה אינסטרומנטלית (עזרה עם דברים מוחשיים, כגון טיפול בילדים, כספים, או חלוקת-משימות), חשיבה חיובית (שינוי החשיבה של אדם לגבי אירוע שלילי ואימוץ של חשיבה חיובית לגבי אותו אירוע במקום), האשמה עצמית, תכנון, הומור ודת. הציון הכולל של אדם מציין את המידה בה הוא משתמש במיומנויות התמודדות יעילות וחיוביות (כמו הומור ותמיכה רגשית) לעומת המידה בה הוא משתמש במיומנויות התמודדות לא-יעילות (כמו שימוש בסמים ואשמה עצמית); ואיפה אותו אדם יכול להשתפר.
טכניקה של הערכת עומסים סובייקטיבית (SWAT) - היא מערכת דירוג המשמשת למדידת עומס עבודה נפשי על אנשים בעת ביצוע משימה, כגון פיתוח מכשירים במעבדה, משימות מוטסות מורכבות או ביצוע הגנה אווירית. טכניקה זו משלבת שיטות מדידה שונות לפיתוח סולם דירוג עולמי.
במקום העבודה > תעשיית התעופה > מערכות דיווח לחץ אצל טייסים

המערכות הראשונות לדיווח על מתחים בקרב אוכלוסיית הטייסים הותאמו לאוכלוסייה זו והתבססו על שאלונים וסקרים פסיכולוגיים קיימים. הנתונים מסקרים ספציפיים עבור טייסים מעובדים ומנותחים באמצעות מערכת או סולם ממוקד עבור תעשיית התעופה. שאלונים מוכווני-טייסים לרוב בנויים כדי למדוד את הלחצים והמתחים במסגרת העבודה או במסגרת המשפחתית. דיווחים עצמיים יכולים גם כן לשמש במדידת שילוב מתחים: לחצים בעבודה, בבית וביצועים נתפסים. במחקר שנערך על ידי פידלר, דלה רוקו, שרודר ונגויאן (בשנת 2000) נעשה שימוש בשאלון שחקר את תפיסותיהם של הטייסים לגבי הקשר בין סוגי לחץ שונים. התוצאות הצביעו על כך שהטייסים שהאמינו בביצועים נפגעו כאשר הלחץ בבית השפיע על סביבת העבודה שלהם. מידת הלחץ שהם חשו בסביבה הביתית אשר השפיע על הלחץ במקום העבודה, הייתה קשורה משמעותית בצורה שלילית לביצועים המוטסים של אותם טייסים, כמו תכנון, בקרה ודיוק בנחיתות. השאלון היה מסוגל לשחזר רטרואקטיבית את התפיסות של הטייסים ואת הדיוק של תפיסות אלו.
אלקוב, בורובסקי וגיינור ניסחו שאלון המונה כ - 22 שאלות המיועד עבור טייסים של חיל הים האמריקני ב -1982, כדי לבחון את ההשערה שלאסטרטגיות התמודדות לא מתאימות עבור מצבי לחץ גרמו לתאונות טיסה. השאלון מורכב מפריטים הקשורים לשינויים בסגנון החיים ומאפיינים אישיותיים. לאחר השלמת השאלון, קבוצת המבחן נחלקת לשתי קבוצות: "אשם" בתקלה ו"לא אשם" בתקלה. לאחר מכן, נותחו שאלונים משתי הקבוצות כדי לבחון את ההבדלים. מחקר של טייסי תעופה בריטיים, שנערך על ידי סלואן וקופר ב-1986, בדק כ-1,000 טייסים חברי איגוד הטייסים הבריטי. הם השתמשו בגרסה שונה של שאלונים כדי לאסוף נתונים על תפיסות של טייסים לגבי הקשר בין לחץ לביצועים. בהיותו מדד סובייקטיבי, נתוני מחקר זה התבססו על תפיסותיהם של הטייסים, ועל כן הם מסתמכים על הזיכרון שלהם לחוויית המתח. למרות ההסתמכות על תפיסות סובייקטיביות וזיכרונות, המחקר הראה כי יש לקחת בחשבון דיווחים כאלו של טייסים.
Beck Depression inventory- שאלון בֶּק להערכת דיכאון - הוא כלי מדידה נוסף המשמש בתעשיות רבות, כולל מקצועות בריאות הנפש, כדי לסנן סימפטומים דיכאוניים.
פרסה וקפדייה (1997) השתמשו בשאלון זה על מנת לדגום קבוצה של 57 טייסי קרב בחיל האוויר האמריקני שהיו חלק מפעולות לחימה מוטסות. ההתאמה של שאלון זה עבור עובדים בתחום התעופה הייתה בעייתית. בכל אופן, מהמחקר עלו כמה ממצאים מפתיעים. לפי המחקר, 89% מהטייסים חוו נדודי שינה; 86% דיווחו על עצבנות; 63% דיווחו על חוסר שביעות רצון; 38% על אשמה ; 35% על אובדן ליבידו. 50% מטייסי הטייסת שנבדקה ו 33% מטייסת אחרת הגיעו לציונים של מעל 9 בסולם זה, מה שהצביע על רמות נמוכות של דיכאון.
בספרות בתרבות ובאומנות

סדנה לעצבים (סרט) -אחרי מהומה שהחלה תוך כדי טיסה ויצאה מכלל שליטה, דייב בוזניק (אדם סנדלר) מקבל בפסק דין לפיו השופטת גוזרת עליו להשתתף בסדנה לעצבים המנוהלת על ידי דוקטור באדי ריידל (ג'ק ניקולסון), יחד עם עוד קבוצת טיפוסים של נשים וגברים המשתתפים בסדנה. עמוד הסרט סדנה לעצבים במסד הנתונים הקולנועיים IMDb.
סדנה לעצבים (סדרת טלוויזיה) - גיבור הסדרה, צ'ארלי גודסון (צ'ארלי שין) הוא שחקן בייסבול מקצועי לשעבר שלאחר פציעה פרש והפך למנהל סדנה לעצבים.
ראו גם

מיינדפולנס
דחק
הפרעת דחק פוסט-טראומטית
טכניקת הרפיה
ביופידבק
סבכי רונן

| סבכי רונן |
| --- | --- |
 סבכי רונן מהר הימטוס, יוון
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: סבכיים
סוג:: Curruca
מין:: סבכי רונן
שם מדעי
 Curruca cantillans ‏פאלאס, 1764

Curruca cantillans inornata
Curruca cantillans cantillans
סִבְּכִי רוֹנֵן (שם מדעי: Curruca cantillans) הוא סבכי קטן המתרבה באזורים הדרומיים ביותר של אירופה.
בישראל זהו מין נדיר למדי – נפוץ מעט יותר במהלך נדידת האביב, במרץ ותחילת אפריל, אז הוא מופיע לעיתים במספרים קטנים, בעיקר בחבל המדברי. בסתיו נדיר יותר. בישראל נצפה רק התת-מין C. c. albistriata.
טקסונומיה ואטימולוגיה

הוא תואר לראשונה על ידי חוקר הטבע הגרמני פטר סימון פאלאס בשנת 1764 וקיבל את בתחילה השם המדעי Motacilla cantillans.
הסוג Curruca הוצג בידי חוקר הטבע הגרמני יוהאן מתאוס בכשטיין בשנת 1802. המין הטיפוסי בסוג (Curruca curruca) הוחלט להיות סבכי טוחנים. שם הסוג Curruca מגיע ממילה לטינית לציפור קטנה ובלתי-מזוהה שהזכיר המשורר הרומאי יובנאליס. הסוג Curruca פוצל מהסוג Sylvia ב-2014 בעקבות מחקר פילוגנטי שפורסם ב-2011, והפיצול מוכר כיום על ידי רוב הרשימות. שם המין הספציפי cantillans הוא מלטינית ומשמעותו "שר", מהמילה canere - "לשיר".
נראה כי ציפור זו קשורה למין-על של סבכי שחור-ראש וסבכי אשלים. לכולם יש פסי-שפם לבנים, הראשים כהים אצל זכרים בוגרים, וטבעות העיניים חשופות. שלושת המינים הללו קשורים למין-על המורכב מסבכי שחור-גרון וסבכי קפריסאי, שגם הם חולקים את פס-השפם הלבן והראש הכהה (Shirihai et al. 2001, Jønsson & Fjeldså 2006).
טקסונומיה ואטימולוגיה > פיצולים במין

המין נחלק בעבר לשתי קבוצות תת-מינים נפרדות, אשר נחשבו מגוונות מספיק כדי להיחשב כשני מינים נפרדים (Shirihai et al. 2001). לשתי הקבוצות יש ניצוי שונה של הזכר, קריאות ייחודיות והן אלופטריות. במאי 2020, רשימת הציפורים העולמית של ה-IOC זיהתה את הפיצול של סבכי רונן מערבי ומזרחי לשני מינים שונים. בהתאם, נוספה באנגלית תחילית לשם העממי של שני המינים הנפרדים, והם נקראים: "Eastern subalpine warbler" ו-"(Curruca iberiae) Western subalpine warbler".
בנוסף, המין Moltoni's warbler" (אנ') (Curruca subalpina)" נחשב בעבר גם הוא כחלק מהמין, אך קיבל מעמד של מין נפרד.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

כיום ישנם שני תת-מינים מוכרים:
C. c. cantillans (פ. ס. פאלאס, 1764) – מקייץ ומקנן בדרום איטליה וסיציליה, חורף במערב אפריקה.
C. c. albistriata (כ. ל. ברם, 1855) – מקייץ ומקנן בצפון-מזרח איטליה, דרך דרום-מזרח אירופה עד למערב טורקיה; וחורף בצפון-מזרח אפריקה.
תיאור

זהו סבכי קטן למדי, אורכו 12–13 ס"מ ומשקלו 10–12 גרם. כמו רוב המינים בסוג Curruca, יש לסבכי רונן דו-צורתיות זוויגית בולטת. לזכר הבוגר גב וראש אפור-כחלחל, גרון בגוון ערמוני מודגש, ופס-שפם לבן בולט. הנקבה חומה ואחידה למדי בחלקים העליונים, עם ראש אפור יותר, גוון לבנבן בחלקים התחתונים, מרכזי שלישוניות בולטים למדי, וזנב בגוון חום-אפור (ולא שחור כמו אצל סבכי אשלים). שירתו של סבכי רונן מהירה ומקשקשת, ודומה לזו של סבכי טוחנים.
הסבכי הרונן המזרחי נבדל מסבכי רונן מערבי (Curruca iberiae) בחלקיו העליונים בעלי גוני אפור-כחול עמוק יותר, מסכה כהה על קדמת העין וסוככות האוזניים, צבע חום-אדמדם המוגבל לגרון ולחזה ומתוחם בחדות בבטן לבנה ברובה, צדדים חיוורים יותר, ופס תת-שפם לבן רחב יותר.
בית גידול ואקולוגיה

מין זה מעדיף חורשים הטרוגניים גבוהים וצפופים עם כיסוי עצים דליל באזורים ים-תיכוניים יבשים, במיוחד חורשות של אלונים, עצי תות ואברש. הוא נמצא לעיתים קרובות גם ביערות אלונים צעירים ובאזורים שיחיים צפופים אך נטולי עצים, ובתוואי נוף עבותים הנשלטים על ידי פטל לאורך נקיקים שטופי שמש ועמקים. הוא אף חובב את שלבי הרצף המאפיינים שטחים לאחר שרפה.
בית גידול ואקולוגיה > קינון

עונת הקינון נמשכת מסוף מרץ עד סוף יוני והמין הוא מונוגמי. הזכר בונה כמה "קיני חיזור", אך שני הזוויגים בונים את קן הרבייה ביחד. לקן צורת גביע עמוק וחזק מעשבים, שורשים ועלים דקים והוא מרופד בעשבים עדינים יותר, שורשים ושיער. הוא ממוקם בשיח נמוך או עץ קטן כמו אלגומין, בגובה של 30–130 ס"מ מעל פני הקרקע. בתטולה שלוש עד חמש ביצים.
בית גידול ואקולוגיה > תזונה

תזונתו מורכבת בעיקר מחרקים קטנים והזחלים שלהם, אך מחוץ לעונת הקינון הוא ילקט גם גרגרי-יער ופירות קטנים.
סטטוס

מחקר שנעשה על השינויים במין בין השנים 1989 ל-2013 העלה שהאוכלוסייה במגמת עלייה, בעקבות התפשטות בטווח תפוצת הקינון שלו.
בשל תפוצתו הנרחבת, ומגמת האוכלוסייה שמוערכת בעלייה, האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN) סיווג את רמת הסיכון של המין כ"ללא חשש".