stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יעל פוזנר
ביוגרפיה

יעל פוזנר נולדה וגדלה בגרמניה, כבת למשפחת תעשיינים עשירה, אביה, היינריך, היה עורך דין. קיבלה דוקטורט בפיזיקה בראשית שנות השלושים. בתקופת לימודיה הכירה את דוקטור לודויג (נחמן) פוזנר והם נישאו. אחר עליית היטלר לשלטון הם היגרו לשוודיה והקימו שם מוסד לילדים עולים פליטים בגילאי 5–6, שהיו צעירים מכדי להיקלט במסגרת עליית הנוער. ב-1937 עלה לודוויג לארץ ישראל ויעל עלתה בשנת 1938 עם שני ילדיה הקטנים. ב-1938 לימדה כשנה מתמטיקה בבית הספר התיכון האורתודוקסי לבנות ע"ש אוולינה דה רוטשילד. בשנת 1940 גייסה אותה הנרייטה סאלד לעבוד בעליית הנוער של הסוכנות היהודית כמטפלת ראשית, אחראית ציוד ואספקה ומדריכת מטפלות, היא עבדה בעליית הנוער במשך שתים עשרה שנים.
ב-1952 פנה אל יעל פוזנר אליעזר קפלן וגייס אותה לעבודה בהצלת יהודי אירן. אחרי כן עבדה במשך שתים עשרה שנים במוסד. למוסד הובאה על ידי ראובן שילוח, שזמן קצר אחרי כן הוחלף על ידי איסר הראל. תפקידה במוסד היה לבנות סיפורי כיסוי בעיקר לשליחים שיצאו לאירופה שם עבדה רבות עם יצחק שמיר, ובין השאר עבדה עם סוכנים שעקבו אחרי נאצים וטירפדו את פעילות המדענים הגרמנים במצרים. היא הכינה להם תעודות זהות ודרכונים מזויפים וביוגרפיה בדויה והכשירה את הקרקע לקליטתם בארצות היעד. אחד המבצעים הבודדים ששמה הוזכר בהקשר להם היה מבצע חטיפת אייכמן. היא הכינה את כל סיפורי הכיסוי לסוכני המוסד שחטפו את אייכמן ודאגה לתעודות זהות חדשות עבורם במקומות היעד.
בשנים 1965–1977 עבדה יעל פוזנר במשרד החינוך, בתחילה כמנהלת אגף בינוי, במסגרת זו הקימה בתי ספר ומבני חינוך ברחבי מדינת ישראל ולאחר מכן הייתה ראש מינהל הפיתוח של המשרד. בשנותיה בתפקיד היא עבדה תחת חמישה שרי חינוך: זלמן ארן, יגאל אלון, אהרון ידלין, זבולון המר ויצחק נבון.
בסוף שנות השישים גילו במשרד החינוך את התופעה של בתי ספר קהילתיים בארצות הברית, הפועלים במשך רוב שעות היממה ומשרתים קהל מכל הגילאים Community School ובמגוון פעילויות נרחב. הוקמה ועדה בראשה עמד רלף גולדמן, אז מנכ"ל קרן חינוך בארצות הברית ולימים מנכ"ל הג'וינט והיא הציעה לשר החינוך זלמן ארן להקים מרכזים להגברת חיי הקהילה בעיירות פיתוח ושר החינוך קיבל את מסקנות הוועדה. ב-1977 עזבה פוזנר את משרד החינוך והתמנתה ליו"ר הנהלת החברה למתנ"סים (מרכזים לתרבות נוער וספורט), תפקיד בו כיהנה עד 1984. בתחילה הפרויקט היה ניסיוני והשתתפו בו שלושה בתי ספר, היא החלה בפרויקט ביחד עם ד"ר ירדנה הרפז. אחרי כן הוציא מנכ"ל משרד החינוך אליעזר שמואלי חוזר למנהלי בתי הספר ובהם הצעה להשתתף במפעל. ב-1985 היו שותפים בכך 50 בתי ספר. ב-1985 הוקמה "העמותה לקידום החינוך הקהילתי בבתי הספר" ופוזנר מונתה למנכל"ית העמותה. בתחילת שנות ה-90 היו חברים בעמותה 220 בתי ספר ומהם 50 במגזר הערבי.[דרוש מקור]
בנה הוא יוחנן פרס, פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב ובתה, רותי אוטלונגי, הייתה מנהלת בית ספר בירושלים.
לקריאה נוספת

אישה נחושה ורגישה: לזכרה של יעל פוזנר, עריכה: ירדנה הרפז, העמותה לקידום החינוך הקהילתי בבתי הספר; אלישבע מאי, החברה למתנ"סים. ירושלים, חשוון תשנ"ב, נובמבר 1991.
הערות שוליים

↑  איסר הראל, הבית ברחוב גריבלדי, מהדורה מעודכנת; תל אביב: זמורה ביתן, תש"ן 1990
Your Mother Should Know

| --- | --- |

 שיר בביצוע הביטלס
 מתוך האלבום Magical Mystery Tour
 יצא לאור:  ארצות הברית 27 בנובמבר 1967   בריטניה 8 בדצמבר 1967
 תאריך הקלטה:  22 -23 ו-29 בספטמבר 1967
 מקום הקלטה:  EMI
 סוגה:  מיוזיק הול, וודוויל
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:29
 חברת תקליטים:  ארצות הברית קפיטול רקורדס   בריטניה פרלופון
 כתיבה:  לנון-מקרטני
 לחן:  ג'ון לנון, פול מקרטני 
 הפקה:  ג'ורג' מרטין
 
You Mother Should Know הוא שיר של להקת הרוק האנגלית הביטלס. השיר פורסם בשנת 1967 כחלק מהאלבום Magical Mystery Tour. הוא נכתב על ידי פול מקרטני והיה רשום תחת הקרדיט לנון-מקרטני. הקליפ לשיר יצא בסרט שיצא במקביל לאלבום עם שם זהה.
"Your Mother Should Know" מבוצע בסגנון מיוזיק הול, בדומה לשיר אחר של מקרטני, "When I'm Sixty-Four".מקרטני הציע אותו לראשונה כתרומת הביטלס לשידור הלוויין Our World ביוני 1967, אך הלהקה העדיפה את " All You Need Is Love " של ג'ון לנון בשל משמעותו החברתית. ההקלטות הראשוניות לשיר התקיימו באולפני ההקלטות Chappell בלונדון לקראת סוף אוגוסט.
רקע והשראה

פול מקרטני החל לכתוב את "Your Mother Should Know" על הרמוניום בביתו בסנט ג'ונס ווד שבלונדון. כתיבתו הושפעה מאהבתו של אביו למיוזיק הול. השיחה שניהל עם בני משפחתו ביום הכתיבה היוותה השראה לנושא השיר. מקרטני חשב על שם השיר משורה מהסרט "קורטוב של דבש" (1961), המספר על נערה מתבגרת לבנה שנכנסת להריון מגבר שחור ואינה מספרת זאת לאמה השתלטנית. ב-1997 מקרטני טען שהוא ביקש בשיר לטפל בפערים שבין הדורות השונים.
מקרטני אמר שהוא חשב על הלחנת השיר ועיבודו בעת העבודה על הסרט Magical Mystery Tour. הלהקה סיימה להקליט את שיר הנושא של הסרט במאי 1967, ולאחר מכן העבודה על השיר נפסקה, מכיוון שהאריסון ולנון לא התלהבו ממנו. מקרטני הציע לראשונה את "Your Mother Should Know" לשידור הלוויין של Our World  אך הלהקה העדיפה את "All You Need Is Love" של לנון בשל משמעותו החברתית.
הקלטה

הביטלס החלו להקליט את "Your Mother Should Know" ב-22 באוגוסט 1967, הסשן הראשון שלהם מזה קרוב לחודשיים. ההקלטה התקיימה באולפני ההקלטות של צ'אפל במרכז לונדון מכיוון שאולפני EMI לא היו זמינים בהתראה קצרה. אף על פי שהביטלס מעולם לא עבדו בצ'אפל לפני כן, מקרטני השתתף בפגישה שם עבור "Catcall" בחודש הקודם.
ההקלטה נמשכה בצ'אפל ב-23 באוגוסט. האובר-דאבינג כלל קולות רקע של לנון, מקרטני והריסון,  שלפי מבקר המוזיקה טים ריילי נותנים להקלטה "חוסר כבוד פרודי". ההקלטות באותו יום היו האחרונות שבהן נכח בריאן אפשטיין, אמרגן הלהקה. לאחר מותו של אפשטיין ב-27 באוגוסט, הביטלס הרגישו מחויבים לעשות את Magical Mystery Tour, שכן מקרטני עמד על כך שהלהקה צריכה להתמקד בפרויקט יצירתי חדש.
הביטלס המשיכו להקליט ב-16 בספטמבר באולפני EMI, מאחר שמקרטני לא היה מרוצה מהגרסה הראשונה. הגרסה המחודשת נמחקה, עם זאת, כיוון שהוא ולנון השלימו את ההקלטות עד 29 בספטמבר. מקרטני הוסיף גיטרה בס בעוד לנון עבד על אורגן האמונד על מנת למלא את קטעי הגשר נטולי הקול של השיר. המיקס הושלם ב-7 בנובמבר.
בעת ההקלטות על השיר, ביקר את הלהקה האמרגן בריאן אפשטיין. ביקור זה היה הביקור האחרון של אפשטיין בהקלטות הלהקה לפני מותו ב-27 באוגוסט.
פרסום השיר

"Your Mother Should Know" וחמשת השירים הנוספים מהסרט קובצו לשחרור באלבום Magical Mystery Tour, למעט בארצות הברית. שם, Capitol קפיטול רקורדס בחרה להוציא את השיר ב-27 בנובמבר 1967. תקליט הפסקול כבר היה מוכר למעריצים לפני הופעת הבכורה של הסרט וזכה להצלחה מסחרית.
ה-BBC החליט לשדר את Magical Mystery Tour בפריים-טיים בחג המולד. הסרט שודר בבריטניה ב-BBC1 ב-26 בדצמבר, אך בשחור-לבן ולא בצבע, מה שקיבל ביקורות רבות. הסרט נחשב לכישלון הבולט הראשון של הלהקה. כתוצאה מהביקורות השליליות, רשתות בארצות הברית סירבו להקרין את הסרט.
גרסאות אחרות

בשנת 1989, וירד אל ינקוביק יצר פרודיה על הריקוד שבקליפ. העיבוד המחודש של הביטלס לשיר נכלל באוסף משנת 1996 Anthology 2. מקרטני ביצע לראשונה את "Your Mother Should Know" בהופעה ב-4 במאי 2013 במינייראו שבבלו הוריזונטה, ברזיל.
הערות שוליים

↑  O'Toole, Kit (16 באפריל 2018). "The Beatles, 'Your Mother Should Know' from Magical Mystery Tour (1967): Deep Beatles". Something Else!. נבדק ב-4 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fontenot, Robert. "The Beatles Songs: Your Mother Should Know – The history of this classic Beatles song". oldies.about.com. אורכב מ-המקור ב-17 בינואר 2013. נבדק ב-4 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Beatles recorded the film's theme song, "A Taste of Honey", in 1963 for their debut album, Please Please Me. Author Ian MacDonald describes "A Taste of Honey" as one of McCartney's "mainstream fancies of the period" and comments that "the film's wry vision of sentimental self-sufficiency appealed strongly" to him.
↑  In McCartney's description, it was "traditionally music hall and Bruce Forsyth and Jimmy Tarbuck time".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: cb7aa612-1c13-3e62-93ec-9bb4ba42a419
ילד מסדרון

ילד מסדרון הוא אלבום סולו הבכורה של הראפר הישראלי אביחי נפתלי. האלבום יצא לאור ב-1 בספטמבר 2019. הוא מורכב מ-10 שירים, ואורכו 30 דקות ו-35 שניות.
מתוך האלבום יצאו כסינגלים "היית לי הכל", "אין מנצחים", "כמה אפסים" ו"חוזרת אליי". באלבום זה, מתארחים אומנים כמו נומי, ויק אוחנה ורון בוחניק.
רקע והפקה

כל שירי האלבום הופקו על ידי אביחי נפתלי, שהיה אחראי גם על מרבית המילים והלחן, אף על פי שהיו שותפים בו אומנים אחרים לכתיבה והלחנה של שירים באלבום. השירים באלבום הכילו עטיפות שונות זו מזו, שעוצבו במיוחד על ידי דניאל וינבוש.
הוצאה

בשנת 2018, נפתלי הודיע שהוא בתהליך יצירת אלבום חדש, שהוא הבכורה שלו כזמר יחיד. ב-12 במרץ 2019, הוא הודיע שהוא סיים ליצור את אלבום זה, שהוחלט לקרוא לו בשם "ילד מסדרון". ב-28 באפריל, הסינגל הראשון, "היית לי הכל", מתוך האלבום יצא לאור, לצד וידאו קליפ. הסינגל השני מתוך האלבום יצא לאור ב-28 במאי גם הוא יחד עם קליפ והוא נקרא "אין מנצחים". הסינגל השלישי והרביעי, "כמה אפסים" ו"חוזרת אליי", גם הם יצאו לאור לצד קליפים, ב-26 ביוני וב-13 באוגוסט, בהתאמה. ב-1 בספטמבר 2019, האלבום יצא במלואו בפלטפורמות השונות.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | ילד מסדרון  | 3:37 |
| 2. | לא אני  | 2:28 |
| 3. | בולשיט  | 2:24 |
| 4. | היית לי הכל  | 3:53 |
| 5. | שקט  | 1:30 |
| 6. | חוזרת אליי (עם רון בוחניק)   | 3:34 |
| 7. | כמה אפסים  | 3:45 |
| 8. | אין מנצחים  | 2:40 |
| 9. | מרטאב  | 3:25 |
| 10. | מה השם שלי (עם נומי ו-ויק אוחנה)   | 3:19 |
| משך כולל: | משך כולל: | 30:35 |
הערות שוליים

↑  סיימתי את האלבום באתר פייסבוק
↑  אביחי נפתלי - היית לי הכל באתר יוטיוב
↑  אביחי נפתלי - אין מנצחים באתר יוטיוב
↑  אביחי נפתלי - כמה אפסים באתר יוטיוב
↑  אביחי נפתלי - חוזרת אליי באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 63b78109-9e5e-4a1e-bd3a-dac65f0c7a17
לה (כפר)

| --- | --- |
סמל להסמל לה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת סיקסו
 שטח:  8.43 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  429 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°17′28″N 20°58′51″E﻿ / ﻿48.29105°N 20.980930555556°E﻿ / 48.29105; 20.980930555556 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.leh.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לה (בהונגרית: Léh) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית לה קטנה משמעותית בשנים האחרונות, מ-475 תושבים בשנת 1990 עד 395 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-16%).
בלה חיו מעט יהודים לתקופת זמן מוגבלת.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 16 |  |
| 1880 | 10 | 290 |
| 1910 | 4 |  |
| 1920 | 4 |  |
יהוד מדינתא

ערך זה עוסק ביהוד מדינתא. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

יהוד מדינתא (בוורוד)
יהוד מדינתא (בוורוד)
 ממשל
 עיר בירה:  ירושלים
 גאוגרפיה
 יבשת:  אסיה 
 היסטוריה
 הקמה:  האימפריה הפרסית בהנהגת כורש הגדול מביסה את בבל ומקימה את המחוז
 תאריך:  539 לפנה"ס
 פירוק:  מלחמותיו של אלכסנדר הגדול
 תאריך:  332 לפנה"ס
 ישות קודמת:   יהוד (תחת שליטת האימפריה הנאו-בבלית)
 ישות יורשת:   קוילה-סוריה (תחת שליטת הממלכות ההלניסטיות) ואחר כך הממלכה החשמונאית
 כלכלה
 מטבע:  דרכמון
 
מטבעות הנושאים את השם "יהד" (באלפבית עברי עתיק), כשהאות ד' נכתבת כבר באלפבית ארמי
מטבע יהֻד מדינתא. צד ימין: דימוי נשר או בז
יהֻד או יְהוּד מְדִינְתָּא הוא שמה הארמי של פַּחְוָות יהודה – רשות ממשל עצמי יהודי בחבל יהודה בארץ ישראל בתקופה הפרסית החל מהמאה ה-6 לפנה"ס, שהייתה חלק מהאחשדרפניה (סטראפיה) "עבר נהרה" (עבר הנהר) (שבראשה עמד אחשדרפן).
היסטוריה

בשנת 539 לפנה"ס כבש כורש מלך פרס את האימפריה הנאו-בבלית, שכללה גם את ארץ ישראל. בארץ ישראל ישבו בתקופה הפרסית יהודים, שבטים ערבים (בני קדר), אדומים, פלשתים ושומרונים – צאצאיהם של גולים שהובאו על ידי אשור ובבל לארץ ישראל והשתקעו בהּ.
בשנת 538 לפנה"ס פרסם המלך את "הכרזת כורש", שבהּ קרא ליהודים לשוב "לירושלים אשר ביהודה" ולהקים בה מחדש את בית המקדש לאלוהי ישראל.
בעקבות קריאתו של כורש, החלה שיבת ציון, אשר כללה חלק מגולי בבל. העולים הגיעו בכמה גלי עליות ובראשם מנהיגים מקרב הגולה בבבל. גל העלייה הראשון בהנהגת ששבצר "הנשיא ליהודה" כלל 50,000 נפש. לאחריו התמנו זרובבל בן שאלתיאל כ"פחת יהודה", עזרא הסופר ונחמיה. חלק מהעליות תוארו בספרים עזרא ונחמיה. העולים פנו אל בנייה מחודשת של היישוב וקימום ההריסות בירושלים. מלכי פרס שלאחר כורש נטו חסד ליהודים, אישרו בניית בית המקדש השני ומימון שוטף של הוצאותיו מקופת הממלכה. תחת שליטת מלכי פרס זכו היהודים בארץ ישראל לממשל עצמי דתי ופולחני מלא, אך ללא ריבונות מדינית. כדי לצמצם סיכויים למרד מנעו מצאצאי בית דוד לקחת חלק בהנהגת הממשל העצמי של פחוות יהודה.
בנית ההתיישבות ושיקום ההריסות נתקלו בקשיים והתנהלו באיטיות. בשנה הראשונה לחזרתם של הגולים, הוקם באתר הר הבית והמקדש החרב המזבח וחודשה עבודת הקורבנות. בשנה השנייה לחזרתם של הגולים, הונחה אבן הפינה לבית המקדש השני. הפעולות הללו עוררו את חשדותיו של המנהל הפרסי השליט ואת מורת רוחם של השומרונים. בקשתם של השומרונים להשתתף בהקמת המקדש סורבה והם בנו מקדש משלהם בהר גריזים. התקבל האישור מן המלך הפרסי דריווש הראשון לבניין המקדש. משום ההשהיה בהקמת המקדש השני הפצירו הנביאים חגי וזכריה בעם להאיץ קצב הקמתו. לאחר איסוף תרומות למימון הבנייה ובנייה מאומצת לפי ההלכה והמנהג, נחנך בית המקדש השני בשנת 516 לפנה"ס.
גבולותיה של יהודה החדשה הצטמצמו במידה משמעותית לעומת שטחה טרם חורבן הבית הראשון: שטח פחוות יהודה עמד על כ-1,600 קמ"ר בלבד. כל דרום יהודה, כולל חברון, הפך להיות השטח אדומי. היא הייתה חלק מהאחשדרפניה (סטראפיה) "עבר-נהרה", ומושלה נקרא "פחה".
יהוד מדינתא הייתה יחידה מנהלית עצמאית, אשר הנפיקה מטבעות קטנים עם האותיות "יהֻד".
היא חולקה לפלכים שעליהם משלו "שרי פלך", והפלכים נחלקו לשני חצאים, שעליהם משלו "שרי חצי פלך". בספר נחמיה נזכרים חמישה פלכים: ירושלים, בית הכרם, המצפה, בית צור וקעילה. אך קרוב לוודאי שגם יריחו וסביבתה היו פלך נפרד, ולדעת מיכאל אבי-יונה ואברהם שליט, גם תקוע הייתה כנראה פלך. בפלכים היו ערים מרכזיות וערי משנה. הערים הגדולות בתקופה זו היו ירושלים, עזה, יריחו, לכיש ועכו.
בשלהי התקופה התגברה השפעתה של התרבות ההלניסטית.
בשנת 332 לפנה"ס כבש אלכסנדר מוקדון את ארץ ישראל מידי הפרסים, ובכך תמה התקופה הפרסית והחלה התקופה ההלניסטית בארץ ישראל.
ארכאולוגיה

הממצאים הם בעיקר משלהי התקופה (המאה ה-4 לפנה"ס): מטבעות יהֻד, מטבעות שהונפקו בפחוות יהודה כשעליהם מוטבעת המילה  ("יהד") באלפבית עברי עתיק.
בחלק מהמטבעות החל השימוש באלפבית הארמי לצד האלפבית העברי העתיק.
כמו כן, נמצאו בולות וידיות של קנקני חרס, שעליהם הוטבע  (י'-ה' באלפבית עברי עתיק, ד' באלפבית ארמי) וכן בולות שנכתב עליהן  ("יהוד", בכתיב מלא; י'-ו' בעברי עתיק, ה'-ד' בארמי).
מקורות במקרא

השם ידוע מן הפסוק:
”"יְדִיעַ לֶהֱוֵא לְמַלְכָּא (=ידע אדוני המלך) דִּי אֲזַלְנָא (=שהלכתי) לִיהוּד מְדִינְתָּא, לְבֵית אֱלָהָא רַבָּא (=לבית האלוהים הגדול)".” (ספר עזרא, פרק ה', פסוק ח').
המילה הארמית מדינתא דומה למילה מדינה בעברית, המוזכרת גם היא בהקשר התקופה:
”וְאֵלֶּה בְּנֵי הַמְּדִינָה הָעֹלִים מִשְּׁבִי הַגּוֹלָה” (ספר עזרא, פרק ב', פסוק א').
הממשל העצמי היהודי בחבל יהודה אשר בראשו עמדו יהודים שמונו על ידי הממלכה הפרסית נודע גם בשם "פחוות (=ממשל/ממשלה) יהודה".[דרוש מקור: האם אכן נקראה פחווה ולא מדינה?]
הפחווה, הנזכרת בספר עזרא, פרק ה', פסוק ח', הייתה מקום ישיבתם של שבי ציון, ונאספו אליה גם בני שבטים אחרים. שם הפחווה הוא חלק מתהליך השתרשות המילה "יהודי", בזיקה לחבל יהודה:
”וַיָּבֹא חֲנָנִי אֶחָד מֵאַחַי הוּא וַאֲנָשִׁים מִיהוּדָה וָאֶשְׁאָלֵם עַל-הַיְּהוּדִים הַפְּלֵיטָה אֲשֶׁר-נִשְׁאֲרוּ מִן-הַשֶּׁבִי וְעַל-יְרוּשָׁלָםִ” (ספר נחמיה, פרק א', פסוק ב').
ראו גם

תקופת בית שני
יהוד מדינתא (מטבע)
לקריאה נוספת

יוחנן אהרוני, יהוד, בתוך: אנציקלופדיה מקראית, כרך ג', עמ' 487
ישעיהו פרס, הערך "יהוד", ארץ ישראל - אנציקלופדיה טופוגרפית-היסטורית, (כרך ב, עמ' 387), הוצאת ראובן מס, תש"ח.
מיכאל אבי-יונה, אטלס כרטא לתקופת בית שני, המשנה והתלמוד, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974
נחמן אביגד, בולות וחותמות מתוך ארכיון ממלכתי מימי שיבת ציון, קדם, מונוגרפיות של המכון לארכאולוגיה, (עורך: יגאל ידין), האוניברסיטה העברית ירושלים 1976
בצלאל פורטן, אפרים שטרן ושמריהו טלמון, ‏דיון: "שיבת ציון" בחזון ובמציאות, קתדרה 4, יולי 1977, עמ' 30-4
מיכאל קוכמן, ‏'יהוד מדינתא’ לאור טביעות ’יהודי’-’פחוא', קתדרה 24, יולי 1982, עמ' 30-3
עודד ליפשיץ, "...ואין בתים בנויים" (נחמיה ז' 4): מדיניותה של האימפריה הפרסית ודלותו של הממצא הארכיטקטוני ב"יהוד מדינתא", חידושים בחקר ירושלים 7, רמת גן, 2001, עמ' 45–76
הערות שוליים

↑  אברהם שליט, הורדוס המלך, עמ' 103.
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוק י"ד; פסוק ט"ו.
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוק ט'; פסוק י"ב; פסוקים ט"ז–י"ח.
↑  אברהם שליט, הורדוס המלך, עמ' 104.
↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוקים ט'–י"ח.
↑  אברהם שליט, הורדוס המלך, עמ' 106; עמ' 407, הערה 164: ההנחה שתקוע (מזרחית לבית צור) הייתה פלך שביעי היא "הכרחית, הואיל ורק על־ידי כך אין אנו נאלצים להרחיב את פלך בית צור יתר על המידה".
↑  השם "יהודית" עבור שפת היהודים נזכר בספר מלכים ב, יח, וכן במקבילה שבספר דברי הימים ב', פרק ל"ב. ראו עוד אצל: משה בר אשר, איש יהודי היה בשושן הבירה, פרשת תצוה ושבת זכור, תשנ"ט, באתר אוניברסיטת בר-אילן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n00050499  VIAF: 123118862   WorldCat (עם VIAF): 123118862
ימן בלוז

| --- | --- |

ימן בלוז בהופעה, 2011
 תקופת הפעילות:  מ-2010
 סוגה:  תימני • ג׳אז • תימנית • אקספרימנטלית חדשה • מזרחית
 yemenblues.com
 חברים
 רביד כחלני  עומר אביטל רוני עברין איתמר דוארי שניר בלומנקרנץ  איתמר בורוכוב
ימן בלוז (באנגלית: Yemen Blues; בתרגום חופשי לעברית: "בלוז תימני") הוא הרכב מוזיקלי בינלאומי, בראשותו של המוזיקאי רביד כחלני, סולן ההרכב. ההרכב יוצר מוזיקה מקורית המשלבת השפעות של ג׳אז לטינית פאנק ובלוז עם השפעות מוזיקה תימנית ואפריקאית.
היסטוריה

ההרכב הוקם בשנת 2010 על ידי רביד כחלני. ב-2011 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה שלו, בחברת התקליטים לב גרופ מדיה, הנושא את שם הלהקה באנגלית, Yemen Blues. האלבום נתמך על ידי סיבוב הופעות, שכלל מאות הופעות ברחבי העולם וזכה להצלחה רבה. בשנת 2014, בתום סיבוב ההופעות, החלו חברי ההרכב לעבוד על האלבום השני.
ב-2015 יצא האלבום השני של ההרכב, Insaniya, בלייבל "אינזימה". באלבום מתארחים הזמר הישראלי-תימני ציון גולן, הראפר הצרפתי דייב פוצינו, והזמרת המוסלמית מרים חסן. האלבום זכה להצלחה רבה ולשבחים, בישראל ובעולם.
ב-2018 יצא אלבום ההופעה, Live in Tel Aviv, המתעד את הופעתם בתל אביב, באותה השנה.
ב-2024 יצא האלבום השלישי של הלהקה, Only Love Remains.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2011: Yemen Blues
2015: Insaniya
2024: Only Love Remains
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

2018: Live in Tel Aviv
הערות שוליים

↑  סגנון מוזיקלי חדש: בלוז בתימנית, באתר ‏מאקו‏, 22 באפריל 2011
↑  Wren, Celia (2014-05-30). "For Ravid Kahalani, every show is a world tour". Washington Post (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2020-08-17.
↑  רביד כחלני, "ימן בלוז": "באלבום השני ננסה להגיע לקהל רחב יותר", באתר ‏מאקו‏, 15 באוקטובר 2014
↑  ynet, מעפרה חזה ועד ציון גולן: קבלו את ימן בלוז, באתר ynet, 29 באפריל 2015
↑   בן שלו, רביד כחלני וה"ימן בלוז" שיחררו את האלבום הכי פוליטי של התקופה, באתר הארץ, 3 ביולי 2015
↑  בארי דיוויס, ‏צעד תימני לאנושות: ה"ימן בלוז" עם אלבום חדש שעוד יכבוש את העולם, באתר מעריב אונליין, 21 במרץ 2015
↑  Diane Orson, Yemen Blues Brings Its Explosive Musical Fusion to Connecticut, www.wnpr.org (באנגלית)
↑  Singing the Yemen Blues, The Jerusalem Post | JPost.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6947 2524  MusicBrainz: 07f89d41-1a23-401f-b4c4-b4fe2cd2c752  VIAF: 233278948   WorldCat (עם VIAF): 233278948
יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב

יש לי אישה ילדה, ולַמְבְּרֶטָה ואני גר בתל אביב הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר, המלחין והמוזיקאי שלמה ארצי שיצא ביוני 1977. מעבד שירי האלבום הוא אילן גלבוע.
מתוך האלבום זכו להצלחה השירים "אני רוצה תמיד עיניים", "מקום היסטורי", "אהבה 1,5,2,5" (שהגיע למקום ה-29 במצעד הפזמונים של שנת תשל"ז (1977)) ו"יש לי אישה, ילדה ולמברטה".
רשימת רצועות

| יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב> מס' | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב> שם | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב> מילים | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב> לחן | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב> משך | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב>  | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב>  | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב>  | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב>  | יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ועכשיו לשיר  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:44 |  |  |  |  |  |
| 2. | פתאום עכשיו, פתאום היום  | תרצה אתר | יעקב הולנדר | 3:56 |  |  |  |  |  |
| 3. | אני רוצה תמיד עיניים  | נתן זך | שלמה ארצי | 2:53 |  |  |  |  |  |
| 4. | מקום היסטורי  | נתן אלתרמן | שלמה ארצי | 2:57 |  |  |  |  |  |
| 5. | מלאכים בעיר  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:51 |  |  |  |  |  |
| 6. | כל מי ששר מאושר  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 2:59 |  |  |  |  |  |
| 7. | מותר לומר  | נתן אלתרמן | שלמה ארצי | 2:55 |  |  |  |  |  |
| 8. | אהבה 1,5,2,5  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:24 |  |  |  |  |  |
| 9. | יש לי אשה, ילדה ולמברטה  | שלמה ארצי | שלמה ארצי | 3:56 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 30:35 |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

שלמה ארצי - כותב מילים, מלחין
קובי כהן - גיטרה בס
עמוס עבר-הדני - גיטרות
יאיר שרגאי - גיטרות
שלמה חממי - כלי הקשה
אילן גלבוע - פסנתר, מוג, עיבוד
יגאל מאירוב - גיטרות
ארנון פלטי - גיטרה בס
אצ'י שטרו - גיטרה בס
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, שלמה ארצי: תקליט מס' 10  - איש עם למברטה שגר בתל אביב, מעריב, 6 ביוני 1977
↑  בן שלו, שלמה ארצי, רגע לפני המרפסת, באתר הארץ, 18 באפריל 2008
| שלמה ארצי (דיסקוגרפיה) |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | שלמה ארצי (1970) • על אנשים (1971) • פתאום אחר ימים רבים (1972) • אומרים ישנה ארץ (1973) • לכל החברים מהמסע מים אל ים (1974) • את ואני (1975) • משחקי 26 (1975) • עת שערי רצון להפתח (1975) • יש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב (1976) • רומנסה ופיוט (1977) • גבר הולך לאיבוד (1978) • דרכים (1979) • חצות (1981) • מקום (1982) • תרקוד (1984) • לילה לא שקט (1986) • חום יולי אוגוסט (1988) • כרטיס ללונה פארק (1990) • ירח (1992) • שניים (1996) • אהבתיהם (2000) • צימאון (2002) שפויים (2007) • אושר אקספרס (2012) • קצפת (2016) |  |
| אלבומי ילדים | הטיול לארץ התווים (1972) • שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד (1976) • סיפורי התנ"ך לילדים (1982) |  |
| מיני-אלבומים | פתאום עכשיו פתאום היום (1970) • את ואני (1975) • ציונות בלי מירכאות • מממ-נננ\פנדל • חיוכו של ילד • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • Ich kann mich nicht ändern / Ich sah ein Lächeln • אחרי שנואיבה נגמרה (1977) • אהבתיה (1994) • גבר הולך לאיבוד (1995) • אנחנו לא צריכים (1999) |  |
| אלבומי הופעה | שלמה ארצי ואצ'י בהופעה חיה בצוותא (1983)  • ההופעה 97 (1997) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • עונת ההופעות (2010) |  |
| אוספים ומארזים | אוסף שירים מתורגמים לגרמנית (1975)  • שלמה ארצי השירים היפים (1976) • השירים 1 (1990) • השירים 2 (1990) • שירים 3 (1991) • האוסף המשולש (1993) • שירי אהבה שלי (2003) • השנים הראשונות (2008) • תתארו לכם (2013) • אלבומי המופת (2013) • אוסף השירים שהסתתרו (2016) • פעם תורי, פעם תורך (2017) • אתמול היה טוב (2019) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 8ab7da9e-1d90-43d8-8841-430969da215a