stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסקה

| --- | --- |

 מדינה:  קמרון קמרון
 אזור:  אזור המרכז
 גובה:  252 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  145,181 (2001)
 קואורדינטות:  3°39′00″N 10°46′00″E﻿ / ﻿3.65°N 10.7667°E﻿ / 3.65; 10.7667 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קמרון מוגדלת) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה במנדה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה אסקה(למפת קמרון רגילה) יאונדה דואלה מרואה גארואה ברטואה במנדה נגאונדרה ניגריה ניז'ר צ'אד הרפובליקה המרכז אפריקאית  קונגו גבון גינאה המשוונית  מפרץ גינאה אסקה(למפת אזור המרכז רגילה) יאונדה אובאלה ננגה-אבוקו באפיה נטואי המזרח הדרום אדמאווה החוף המערב צפון-מערבאסקה(למפת אזור המרכז מוגדלת) יאונדה אובאלה ננגה-אבוקו באפיה נטואי המזרח הדרום אדמאווה החוף המערב צפון-מערבאסקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אסקה (בצרפתית: Eséka) היא עיירה בקמרון שנמצאת באזור המרכז.
גאוגרפיה

העיירה ממוקמת כ-87 ק"מ מבירת המדינה ומבירת האזור יאונדה.
תנועה ותחבורה

אסקה נמצאת ליד הכביש D91 והכבישים האזוריים P9 ו-P10.
ב-21 באוקטובר 2016, היה ליד אסקה תאונת רכבת (אנ') שבה 79 נהרגו ו-551 נפצעו.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 20 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא מאי (22 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא אוגוסט (17 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 2,251 מילימטרים בשנה. חודש אפריל הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (392 מ"מ גשם), וחודש ינואר הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (15 מ"מ גשם).
תיירות, בריאות וכלכלה

באסקה יש בית מרקחת, 4 בתי מלון וסניף בנק.
הערות שוליים

↑  "Cameroun: 79 morts dans l'accident du train Yaoundé-Douala". Le Point. 24 באוקטובר 2016. אורכב מ-המקור ב-24 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Accident de train au Cameroun: le bilan humain mis en doute". RFI-Afrique. 30 באוקטובר 2016. נבדק ב-7 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמילי מרפי

| --- | --- |

אמילי מרפי, 1917 בערך
 לידה:  14 במרץ 1868 איניספיל, קנדה 
 פטירה:  27 באוקטובר 1933 (בגיל 65) קנדה 
 מדינה:  קנדה 
 השכלה:  Bishop Strachan School 
 
אמילי מרפי (באנגלית: Emily Murphy;‏ 14 במרץ 1868 – 27 באוקטובר 1933) הייתה משפטנית, פעילת זכויות נשים וסופרת קנדית. ב-1916 יסדה עם פעילות אחרות את "בית משפט נשים" אשר שמע עדויות במקרים של גירושים ותקיפה מינית. באותה שנה היא מונתה כשופטת - האישה הראשונה בתפקיד זה בקנדה ובאימפריה הבריטית כולה. היא מוכרת בעיקר בשל תרומתה לתנועה הפמיניסטית הקנדית, ובמיוחד בתחום המשפטי, שם עסקה בשאלה האם נשים נחשבות לבני אדם תחת החוק הקנדי. מרפי הייתה אחת מ"החמישייה האמיצה", קבוצת נשים אקטיביסטיות אשר פתחו במאבק משפטי להכרה כאנשים על פי חוק, ספציפית החוק שקבע מי זכאי להיבחר לסנאט. הנשים הגיעו עם התיק (שנקרא "תיק בני האדם") עד לבית המשפט העליון, אשר קבע כי הן לא בני אדם לפי החוק. רק בפנייה למשרד המשפטים זכו הנשים בעתירתן ועשו היסטוריה.
עם כל זאת, מרפי היא דמות שנויה במחלוקת בשל עבודתה המאוחרת יותר, אשר מקושרת לגזענות ואאוגניקה נגד מהגרים, בעיקר מסין.
אלפבית גאורגי

| --- | --- |

גרסה עתיקה של האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי (גאו') במנזר דוד גרג'ה
 מורשת תרבותית בלתי מוחשית הוכרזה על ידי אונסק"ו בשנת 2016
האלפבית הגאורגי הוא האלפבית שבו משתמשים בשפה הגאורגית, בשפות גאורגיות אחרות (כמו מגרלית), ולעיתים גם בשפות אחרות המדוברות בקווקז (כמו האוסטית בשנות ה-40). בשנת 2016 הכיר ארגון אונסק"ו באלפבית הגאורגי כמורשת תרבותית בלתי מוחשית.
באלפבית הגאורגי המודרני ישנן 33 אותיות. בעבר השתמשו באותיות נוספות (מודגשות בצבע בטבלה שלהלן), וכעת הן נחשבות לאותיות מתות.
האותיות שמסומנות בכוכבית אלה אותיות שנוספו לאלפבית הגאורגי אבל הן לא חלק מהאלפבית הגאורגי עצמו.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אותיות
| ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | ჱ | თ | ი | კ | ლ | მ | ნ |
| ჲ | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | ჳ | უ | ფ | ქ | ღ | ყ | შ |
| ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჴ | ჯ | ჰ | ჵ | *ჶ  | *ჷ  | *ჺ  | *ჸ  |
*ჹ : 
כתב היד הגאורגי אינו מבחין בין אותיות גדולות לאותיות קטנות.
מכל מקום, משוררים מודרניים מסוימים עשו שימוש באותיות אסומטברולי כאותיות גדולות, כמעין ניסוי בכתיבה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אֲסוֹמְתַוְרּוּלִי
| Ⴀ  | Ⴁ  | Ⴂ  | Ⴃ  | Ⴄ   | Ⴅ  | Ⴆ  | Ⴡ  | Ⴇ  | Ⴈ  | Ⴉ  | Ⴊ  | Ⴋ  | Ⴌ  |
| Ⴢ  | Ⴍ  | Ⴎ  | Ⴏ  | Ⴐ  | Ⴑ  |  bgcolor="#E9E9FD" | Ⴣ  | Ⴓ  | Ⴔ  | Ⴕ  | Ⴖ  | Ⴗ  | Ⴘ  |  |
| Ⴙ  | Ⴚ  | Ⴛ  | Ⴜ  | Ⴝ  |  bgcolor="#E9E9FD" | Ⴤ  | Ⴟ  |  bgcolor="#E9E9FD" | Ⴥ  | bgcolor="#FFFFFF" | |  |  |  |  |  |  |
ההיסטוריה של האלפבית

| Lettere |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | ჱ  | თ | ი | კ | ლ | მ | ნ |  |
| ჲ  | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | ჳ  | უ | ფ | ქ | ღ | ყ | შ |  |
| ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჴ  | ჯ | ჰ | ჵ  | ჶ  | ჷ  | ჺ  | ჸ  | ჹ  |
הדוגמה הישנה ביותר של הכתב האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי שאינה שנויה במחלוקת, היא הקדשה מכנסייה בבית לחם משנת 430. גמקרלידזה טוען בספרו "כתיבת האלפבית והכתב הגאורגי העתיק" (1990) כי זה חייב להיות עיקבי להופעת הנצרות בגאורגיה (שנת 317). וכן, כי צורת האותיות הומצאה כחיקוי חופשי של המודל היווני. בכל אופן, רבים מצורות האותיות דומות לכתב הפהלווי המודרני (הכתב של הפרסים הסאסאנים). וכן גם לאלפבית של השפה הסוגדית, שפה שדוברה בצפון מזרח איראן, כשהכתיבה משמאל לימין וסדר האותיות היה של האלפבית היווני.
במסורת ההיסטורית הגאורגית, מיוחסת החדרת האלפבית הגאורגי לפרנאווז הראשון במאה השלישית לפני הספירה. על פי סברות אחרות, הוחדר האלפבית האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי בשנת 412 לפנה"ס על ידי כומר גאורגי מכת ה"מטרה" (מיטרה הפרסי),
ועברה רפורמה בשנת 284 לפנה"ס על ידי פרנוואז הראשון.
האלפבית האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי ידוע גם בשם "מרגוולובני" (מעוגל). דוגמה לכך השתמרה בהקדשות המונומנטליות, כמו זו של הכנסייה בבית לחם (משנת 430) וזו של כנסיית בולניסיס סיוני אשר בבולניסי (מהמאות ה-4 וה-5). הקדשות אחרות באלפבית האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי תוארכו לתקופה שלפני הופעת הנצרות, המאה השלישית לפני הספירה ועד המאה השלישית לספירה. אלה נמצאו בארמזציחה (ליד מצחתה) ונקרסי, שבקאחתי, בשנת 1940 ובשנים 1995–2003 במסעו המדעי של סימון ג'נשיה (1900-1947) ולבן צ'ילשווילי. ההקדשות מארמזציחה נחקרו על ידי פבלו אינגורועבה (התמחה בספרות ושירה גאורגית עתיקה, אשר יצירתו הראשונה, "השירה הדתית של גאורגיה העתיקה בין המאה השמינית לעשירית" מהווה את הבסיס לכל מחקר בתחום זה). הכתיב ה"נוסחורי" ("אות קטנה") והכתיב ה"קוחוואני" (עגול), הופיעו לראשונה במאה ה-9. האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי והנוסחורי, יחד, ידועים בשם "חוּצוּרי" (בגאורגית: ხუცური) או "הכתב הכנסייתי", שכלל 38 אותיות, היו בשימוש יחד לכתיבת תרגומים לגאורגית של התנ"ך והברית החדשה, כאשר האֲסוֹמְתַוְרּוּלִי משמש כאותיות הגדולות. בהקשר זה, הספרים הראשונים שנכתבו בגאורגית הם: "עיוניה של שושניק" מאת יעקוב חוצסי מהמאה ה-5, "עיוניו של אווסטתה ממצחתה" מהמאה ה-6, "עיוניו של אבו תביללי" מאת יואן סבניסדזה מהמאה ה-8.
האלפבית המודרני נקרא "מחדרולי" (მხედრული), "הכתב החילוני", "הכתב הצבאי" או "כתב האבירים". כתב זה הופיע לראשונה במאה ה-11, ושימש מטרות לא-דתיות. כאשר הוא החליף לגמרי את החוצורי, טענו בלשנים גאורגים כי האורתוגרפיה פוֹנֶמִית.
לפי קורוין (אנ'), היסטוריון ארמני מהמאה החמישית, האלפבית הגאורגי, ואף האלפבית הארמני, הומצאו על ידי מסרוב משדוץ הארמני. אבל מדענים גאורגים שוללים סברה זו, עקב ההבדל הגדול שבין האלפבית הארמני לגאורגי.
אותיות

| אות | יוניקוד | שם | ISO 9984 | BGN | IPA | עברית | אות | יוניקוד | שם | ISO 9984 | BGN | IPA | עברית | אות | יוניקוד | שם | ISO 9984 | BGN | IPA | עברית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ა | U+10D0 | an | Aa | Aa | /a/ | אַ | მ | U+10DB | man | Mm | Mm | /m/ | מ | ღ | U+10E6 | ɣan | Ɣɣ | Gh/gh | /ɣ/ | ע' |
| ბ | U+10D1 | ban | Bb | Bb | /b/ | בּ | ნ | U+10DC | nar | Nn | Nn | /n/ | נ | ყ | U+10E7 | q’ar | Q’qʼ | Q’qʼ | /qʼ/ | ק' |
| გ | U+10D2 | gan | Gg | Gg | /ɡ/ | גּ | ო | U+10DD | on | Oo | Oo | /ɔ/ | אוֹ | შ | U+10E8 | šin | Šš | Sh/sh | /ʃ/ | ש |
| დ | U+10D3 | don | Dd | Dd | /d/ | דּ | პ | U+10DE | par | P’pʼ | P’pʼ | /pʼ/ | פּ' | ჩ | U+10E9 | čin | Čč | Ch/ch | /ʧ/ | צ' |
| ე | U+10D4 | en | Ee | Ee | /ɛ/ | אֶ | ჟ | U+10DF | žan | Žž | Zh/zh | /ʒ/ | ז' | ც | U+10EA | can | Cc | Ts/ts | /ʦʰ/ | צ |
| ვ | U+10D5 | vin | Vv | Vv | /v/ | וו | რ | U+10E0 | rae | Rr | Rr | /r/ | ר | ძ | U+10EB | ʒil | Ʒʒ | Dz/dz | /ʣ/ | דז |
| ზ | U+10D6 | zen | Zz | Zz | /z/ | ז | ს | U+10E1 | san | Ss | Ss | /s/ | ס | წ | U+10EC | c’il | C’cʼ | Ts’/tsʼ | /ʦʼ/ | צ |
| თ | U+10D7 | tan | Tt | Tt | /t̪ʰ/ | ת | ტ | U+10E2 | t’ar | T’tʼ | T’tʼ | /t̪ʼ/ | ט | ჭ | U+10ED | č’ar | Č’čʼ | Ch’/chʼ | /ʧʼ/ | צ' |
| ი | U+10D8 | in | Ii | Ii | /ɪ/ | אִי | უ | U+10E3 | un | Uu | Uu | /ʊ/ | אוּ | ხ | U+10EE | xan | Xx | Kh/kh | /x/ | ח |
| კ | U+10D9 | k’an | K’kʼ | K’kʼ | /kʼ/ | ק | ფ | U+10E4 | par | Pp | Pp | /pʰ/ | פּ | ჯ | U+10EF | ǯan | Ǯǯ | Jj | /ʤ/ | ג' |
| ლ | U+10DA | las | Ll | Ll | /l/ | ל | ქ | U+10E5 | kan | Kk | Kk | /kʰ/ | כּ | ჰ | U+10F0 | hae | Hh | Hh | /h/ | ה |
ראו גם

הבשורות של אנבנדידי
הכתובת הגאוגרגית העתיקה ביותר שנת 430. נתגלתה בבית לחם
ארמון CEC

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מבנה אדריכלי 
 שימוש:  CEC Bank
 כתובת:  בוקרשט 
 מיקום:  בוקרשט
 מדינה:  רומניה רומניה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  8 ביוני 1897 – 1900 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  1900 
 עלות:  כ-30 מיליון לאו רומני
 אדריכל:  פול גוטרו
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות האמנויות היפות
 מידות
 קומות:  3
 קואורדינטות:  44°25′55″N 26°05′47″E﻿ / ﻿44.432°N 26.0965°E﻿ / 44.432; 26.0965
 he
 
ארמון סי.אי.סי (ברומנית: Palatul CEC; באנגלית: CEC Palace) הוא ארמון מהמאה ה-19 הממוקם בעיר בוקרשט, מול המוזיאון הלאומי להיסטוריה של רומניה (אנ').
הארמון משמש כמטה הראשי של בנק סי.אי.סי (CEC Bank).
היסטוריה

הארמון תוכנן על ידי האדריכל הצרפתי פול גוטרו (רו') ובנייתו נעשתה בפיקוח האדריכל הרומני יון סוקולסקו (רו').
בנייתו של הארמון הושלמה בשנת 1900 והוא הפך למטה המרכזי של בנק סי.אי.סי..
בשנת 2009, מרגרטה נסיכת רומניה חגגה בארמון את יום הולדתה ה-60 ומדי שנה מארח את אירוע הצדקה שלה.
הערות שוליים

↑  ארמון CEC בנק - בוקרשט, באתר Discovery4u
↑  CEC Palace (Palatul CEC) - Shichor, www.shichor.co.il
↑  CEC Palace, Visit Bucharest, ‏2019-10-25 (ב־)
↑  romaniainsider, Bucharest Centennial: The C.E.C. Palace, a landmark of the changing capital, Romania Insider, ‏2018-07-04 (באנגלית)
↑  THE MONARCHIST INITIATIVE: Crown Princess Margarita Celebrated 60th Birthday, THE MONARCHIST INITIATIVE, ‏2009-04-01
↑  FRMR - Fundatia Regală Margareta a României, Fundația Regală Margareta a României (ב־)
ארמה ברנמן פיק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1934 דרום אפריקה 
 פטירה:  2023 (בגיל 89 בערך) 
 השכלה:  אוניברסיטת ויטווטרסראנד 
 
ארמה ברנמן פיק (באנגלית: Irma Brenman Pick; נולדה ב-1934, נפטרה ב-2023) היא פסיכולוגית ופסיכואנליטיקאית יהודיה בריטית ילידת דרום אפריקה, נשיאת החברה הפסיכואנליטיקאית הבריטית בשנים 1997–2000. נודעה בעבודתה בנושא העברה נגדית.
קורות חיים

ארמה ברנמן פיק נולדה בדרום אפריקה, בת למשפחה יהודית, וגדלה שם. קיבלה תואר ראשון במדעי החברה מאוניברסיטת ויטווטרסראנד ביוהנסבורג. בגיל 20 נישאה לד"ר אייב פיק, ובשנת 1955 עברו שניהם ללונדון, להתמחות כפסיכואנליטיקאים. היא הצטרפה לקליניקת טוויסטוק (אנ') לשם התמחות בפסיכותרפיית ילדים. בשנת 1960 החלה התמחות בפסיכותרפיית מבוגרים, ובאותה שנה נולד בנה הבכור. שנה לאחר מכן התאלמנה. בשנת 1975 נישאה לד"ר אריק ברנמן, שנפטר בשנת 2012.
בעבודתה הושפעה מעבודותים של מלאני קליין, וילפרד ביון והרברט רוזנפלד. בשנים 1997–2000 כיהנה כנשיאת החברה הפסיכואנליטיקאית הבריטית (אנ').
בשנת 2018 יצא לאור אוסף מאמריה Authenticity in the Psychoanalytic Encounter: The Work of Irma Brenman Pick, בעריכת מ. פחרי דייוידס ונעמי שביט, העוסק בעבודתה.
הערות שוליים

↑  Michael Brearley, Eric Brenman obituary, The Guardian, 1 Apr 2012
↑  בשנת 2021 יצא לאור תרגום לעברית, אותנטיות במפגש הפסיכואנליטי: עבודתה של ארמה ברנמן פיק, הוצאת כרמל, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010000316405171  PLWABN: 9810552919205606  CiNii: DA19031815  GND: 1236868595  LCCN: n2018003001  NTA: 382651030  VIAF: 310638357   WorldCat (עם VIAF): 310638357
אנסטסיה סלוצקאיה

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־15 לא ידוע 
 פטירה:  1526? לא ידוע 
 מדינה:  הדוכסות הגדולה של ליטא 
 בן או בת זוג:  סמיון סלוצקי 
 
אנסטסיה סלוצקאיה הייתה נסיכה ממוצא בלארוסי מבית מסטיסלבסקי, בתו של איוואן יורייביץ', נסיך מסטיסלב. שימשה כעוצרת נסיכות סלוצק משנת 1503 ועד 1512. ידועה גם בכינוי ז'אן ד'ארק הבלארוסית, משום שהייתה מצביאה שמילאה תפקיד מפתח בשליטה על נסיכות סלוצק ופיקדה על כוחות הצבא במלחמתם בטטרים.
ביוגרפיה

לא ידוע פרטים על חייה המוקדמים. מהמעט שידוע הוא שב-1496 אנסטסיה נישאה לנסיך סלוצק סמיון מיכאילוביץ' סלוצקי, שמת ב-1503. מכיוון שבנם, יורי, עדיין היה קטן, השליטה בנסיכות הייתה בידיה של אנסטסיה ששימשה כעוצרת, שדאגה לספק הטבות מס לאוכלוסייה וחיזקה את הטירות העליונות והתחתונות של סלוצק. כאשר בשלב זה, הטטרים תקפו לעיתים קרובות את שטחי הנסיכות. הנסיך סמיון נאלץ להדוף פשיטות יותר מפעם אחת. ואחרי מותו, הנסיכה אנסטסיה, שהובילה באופן אישי את הכוחות, לקחה לידיה את השליטה על הכוחות והיא הצליחה להגן על סלוצק בשנים 1505–1508, למרות ששטח הנסיכות היה נתון לבזיזה והרס מתמיד. פעמים רבות שחיילי הדוכסות הגדולה של ליטא גויסו להגן על העיר.
נסיכת האלמנה הצעירה משכה יותר מפעם אחת את תשומת לבם של בני דורה. המפורסם ביותר מבין מעריציה של אנסטסיה היה אציל בשם הנסיך מיכאילו לבוביץ' גלינסקי. לפי ההיסטוריון הפולני מסוף המאה ה-16, מאצ'יי סטריקובסקי, התנהל רומן בין אנסטסיה למיכאילו, אך כאשר מיכאילו הציע נישואין לנסיכה ב-1508, אנסטסיה סירבה להינשא לו. על מנת לזכות בה, מיכאילו ניסה פעמיים לכבוש בכוח את סלוצק, אך נכשל. עד מהרה נכנסו מיכאיל גלינסקי ואחיו לשירותו של הנסיך הגדול ממוסקבה וסילי השלישי. עם זאת, מהמסר של מיכאילו גלינסקי לווסילי השלישי ידוע שבתקופת המרד סלוצק הייתה נתונה למצור על ידי קרובו אנדריי דרוז'דז'.
לאחר שבנה של אנסטסיה, יורי, התבגר, הוא עצמו קיבל לידיו את ניהול הנסיכות ואמו נסוגה. לא ידוע דבר על השנים האחרונות לחייה של אנסטסיה. ב-1523 היא איפשרה לבתה אלכסנדרה להינשא לנסיך-אלמן הלא כל כך צעיר, קונסטנטין איוואנוביץ' אוסטרוזקי, שהחזיק בתפקיד רב ההשפעה של ההטמן הגדול של ליטא. לא ידוע דבר על השנים האחרונות לחייה של אנסטסיה. הנסיכה מתה בגיל 55 בסביבות 1526.
דמותה בתרבות

דמותה ותכונות האופי של אנסטסיה סלוצקאיה תואר באפוסים העממיים המזרחיים הסלאביים "על פולניקה נסטסיה מיקוליצ'נה האמיצה". בשנת 2003 אולפני בלארוספילם צילמו את הסרט אנסטסיה סלוצקאיה, המוקדש לנסיכה אנסטסיה. את דמותה גילמה סבטלנה זלנקובסקאיה.
בספטמבר 2016 הוצב בסלוצק אנדרטה לאנסטסיה סלוצקאיה. ב-30 באוקטובר 2018 התקיימה הבכורה של הבלט "אנסטסיה" למוזיקה של המלחין הבלארוסי ויאצ'סלב קוזנצוב על במת תיאטרון הבולשוי של בלארוס.
הערות שוליים

↑  artweb-design@yandex ru архивариус Alex, Легенды и Были (history.legends945) : Рассылка : Subscribe.Ru, subscribe.ru (ברוסית)
↑  Stryjkowski, Maciej (1846). Kronika polska, litewska, zmódzka i wszystkiéj Rusi Macieja Stryjkowskiego. Wyd. nowe, bedace dokadném powtórzeniem wydania pierowtnego królewieckiego z roku 1582, poprzedzone wiadomoscia o zyciu i pismach Stryjkowskiego przez Mikoaja Malinowskiego, oraz 96zprawa o latopiscach ruskich przez Daniowicza, pomnozone przedrukiem dzie pomniejszych Stryjkowskiego wedug pierwotnych wydan. Robarts - University of Toronto. Warszawa Nak. G.L. Glüsksverga.
↑  І. Масяляніцына. Княгіня-амазонка (בלארוסית) // Беларусь : Журнал. — Мн.: Полымя, 1996. — № 7(691). —  p. 19. — ISSN 0320-7544.
אליפות העולם בכדוריד 2021

| --- | --- |

 מארחת:  מצרים
 תקופת התחרות:  13 בינואר 2021 – 31 בינואר 2021 (19 ימים)
 מספר משתתפות:  32
 הזוכה:   דנמרק
 מספר משחקים:  102
 מספר שערים:  5803 (56.89 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  58 - פרנקיס מרצו קטר (מדינה)
 השחקן המצטיין:  מיקל האנסן דנמרק
 → דנמרק/גרמניה 2019שוודיה/פולין 2023 ←
אליפות העולם בכדוריד 2021 היא אליפות העולם ה-27 והיא נערכה על ידי איגוד הכדוריד העולמי. הטורניר התקיים במצרים בין ה-13 בינואר ל-31 בינואר 2021. משחק הגמר נערך בקהיר.
דנמרק זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות

| תחרות | מקומות | נבחרות |
| --- | --- | --- |
| המדינה מארחת | 1 |  מצרים |
| אלופת העולם המכהנת | 1 |  דנמרק |
| אליפות אירופה בכדוריד 2020 | 3 |  קרואטיה  נורווגיה  ספרד |
| אליפות אסיה 2020 | 4 |  בחריין  קטר  ערב הסעודית   קוריאה הדרומית    יפן |
| אליפות אפריקה 2020 | 6 |  אלג'יריה  אנגולה  תוניסיה  כף ורדה  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו   מרוקו |
| אליפות אמריקה הדרומית 2020 | 3 |  ברזיל  ארגנטינה  אורוגוואי |
| אליפות אמריקה הצפונית 2020 | 1 |  ארצות הברית |
| מוקדמות אירופה | 10+1 |  אוסטריה  בלארוס  צרפת  גרמניה  הונגריה  איסלנד  פורטוגל  סלובניה  שוודיה  מקדוניה הצפונית  שווייץ |
| הזמנה מיוחדת | 2 |  פולין  רוסיה. |
בגלל מגפת הקורונה מספר תחרויות לבחירת משתתפות בתחרות בוטלו. כמו כן סוכם שתחרות תיערך ללא נוכחות קהל. נבחרת כף ורדה התחילה להתחרות אך בהמשך התחרות בעקבות תשובות חיובית של בדיקת קורונה לא יכלה להציב סגל שחקנים והפסיקה את השתתפותה.
בתחרות לראשונה השתתפו 32 נבחרות. הקבוצות חולקו ל-4 בתים. 3 נבחרות חזקות מכל בית העפילו לשלב הראשי. בשלב זה הקבוצות חולקו ל-4 בתים. 2 נבחרות החזקות העפילו לרבע הגמר.
הנבחרות שלא העפילו לשלב הראשי, התמודדו על "גביע הנשיא".
מהלך התחרות > בית א'

משחקי הבית נערכו בשישה באוקטובר באולם Hassan Moustafa Sports Hall] שמכיל 5,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | 3 | 3 | 0 | 0 | 107 | 73 | 34 | 6 |
|  גרמניה | 3 | 2 | 1 | 0 | 81 | 43 | 38 | 5 |
|  אורוגוואי | 3 | 1 | 0 | 2 | 42 | 87 | 45- | 2 |
|  כף ורדה | 3 | 0 | 0 | 3 | 27 | 54 | 27- | 0 |
מהלך התחרות > בית ב'

משחקי הבית נערכו בבירת מצרים החדשה באולם New Capital Sports Hall שמכיל 7,500 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 3 | 2 | 1 | 0 | 92 | 85 | 7 | 5 |
|  פולין | 3 | 2 | 0 | 1 | 89 | 78 | 11 | 4 |
|  ברזיל | 3 | 0 | 2 | 1 | 84 | 94 | 10- | 2 |
|  תוניסיה | 3 | 0 | 1 | 2 | 90 | 98 | 8- | 1 |
מהלך התחרות > בית ג'

משחקי הבית נערכו בבורג' אל ערב באולם Borg El Arab Sports Hal שמכיל 5,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קרואטיה | 3 | 2 | 1 | 0 | 83 | 73 | 10 | 5 |
|  קטר | 3 | 2 | 0 | 1 | 85 | 80 | 10 | 4 |
|  יפן | 3 | 1 | 1 | 1 | 88 | 89 | 1- | 3 |
|  אנגולה | 3 | 0 | 0 | 3 | 74 | 88 | 14- | 0 |
מהלך התחרות > בית ד'

משחקי הבית נערכו בקהיר באולם Cairo Stadium Indoor Halls Complex שמכיל 17,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  דנמרק | 3 | 3 | 0 | 0 | 104 | 59 | 45 | 6 |
|  ארגנטינה | 3 | 2 | 0 | 1 | 72 | 74 | 2- | 4 |
|  בחריין | 3 | 1 | 0 | 2 | 75 | 85 | 10- | 2 |
|  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | 3 | 0 | 0 | 3 | 68 | 101 | 33- | 0 |
מהלך התחרות > בית ה'

משחקי הבית נערכו בשישה באוקטובר באולם Hassan Moustafa Sports Hall שמכיל 5,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 3 | 3 | 0 | 0 | 88 | 76 | 12 | 6 |
|  נורווגיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 93 | 824 | 11 | 4 |
|  שווייץ | 3 | 1 | 0 | 2 | 77 | 81 | 4- | 2 |
|  אוסטריה | 3 | 0 | 0 | 3 | 82 | 101 | 19- | 0 |
מהלך התחרות > בית ו'

משחקי הבית נערכו בבירת מצרים החדשה באולם New Capital Sports Hall שמכיל 7,500 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  פורטוגל | 3 | 3 | 0 | 0 | 84 | 62 | 22 | 6 |
|  איסלנד | 3 | 2 | 0 | 1 | 93 | 72 | 21 | 4 |
|  אלג'יריה | 3 | 1 | 0 | 2 | 67 | 88 | 21- | 2 |
|  מרוקו | 3 | 0 | 0 | 3 | 66 | 88 | 22- | 0 |
מהלך התחרות > בית ז'

משחקי הבית נערכו בקהיר באולם Cairo Stadium Indoor Halls Complex שמכיל 17,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | 3 | 3 | 0 | 0 | 97 | 69 | 28 | 6 |
|  מצרים | 3 | 2 | 0 | 1 | 96 | 72 | 24 | 4 |
|  מקדוניה הצפונית | 3 | 1 | 0 | 2 | 71 | 99 | 28- | 2 |
|  צ'ילה | 3 | 0 | 0 | 3 | 84 | 108 | 24- | 0 |
מהלך התחרות > בית ח'

משחקי הבית נערכו בבורג' אל ערב באולם Borg El Arab Sports Hal שמכיל 5,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  רוסיה | 3 | 2 | 1 | 0 | 93 | 83 | 10 | 5 |
|  סלובניה | 3 | 2 | 0 | 1 | 105 | 85 | 20 | 4 |
|  בלארוס | 3 | 1 | 1 | 1 | 89 | 85 | 4 | 3 |
|  קוריאה הדרומית | 3 | 0 | 0 | 3 | 79 | 113 | 34- | 0 |
מהלך התחרות > השלב הראשי - הבית הראשון

משחקי הבית נערכו בבירת מצרים החדשה באולם New Capital Sports Hall שמכיל 7,500 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 5 | 4 | 1 | 0 | 162 | 134 | 28 | 9 |
|  הונגריה | 5 | 4 | 0 | 1 | 160 | 131 | 29 | 8 |
|  גרמניה | 5 | 1 | 1 | 2 | 153 | 122 | 31 | 5 |
|  פולין | 5 | 2 | 1 | 2 | 138 | 119 | 19 | 5 |
|  ברזיל | 5 | 1 | 1 | 3 | 136 | 139 | 3- | 3 |
|  אורוגוואי | 5 | 0 | 0 | 5 | 88 | 192 | 104- | 0 |
מהלך התחרות > השלב הראשי - הבית השני

משחקי הבית נערכו בקהיר באולם Cairo Stadium Indoor Halls Complex שמכיל 17,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  דנמרק | 5 | 5 | 0 | 0 | 169 | 116 | 53 | 10 |
|  קטר | 5 | 3 | 0 | 2 | 132 | 135 | 3- | 6 |
|  ארגנטינה | 5 | 3 | 0 | 2 | 120 | 121 | 1- | 6 |
|  קרואטיה | 5 | 2 | 1 | 2 | 128 | 132 | 4 - | 5 |
|  יפן | 5 | 1 | 1 | 3 | 138 | 147 | 9- | 3 |
|  בחריין | 5 | 0 | 0 | 5 | 107 | 143 | 36- | 0 |
מהלך התחרות > השלב הראשי - הבית השלישי

משחקי הבית נערכו בשישה באוקטובר באולם Hassan Moustafa Sports Hall שמכיל 5,200 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 5 | 5 | 0 | 0 | 142 | 123 | 19 | 10 |
|  נורווגיה | 5 | 4 | 0 | 1 | 155 | 137 | 18 | 8 |
|  פורטוגל | 5 | 3 | 0 | 2 | 135 | 132 | 3 | 6 |
|  שווייץ | 5 | 2 | 0 | 3 | 125 | 131 | 6 - | 4 |
|  איסלנד | 5 | 1 | 0 | 4 | 139 | 132 | 7 | 2 |
|  אלג'יריה | 5 | 0 | 0 | 5 | 116 | 157 | 41- | 0 |
מהלך התחרות > השלב הראשי - הבית הרביעי

משחקי הבית נערכו בקהיר באולם Cairo Stadium Indoor Halls Complex שמכיל 17,000 מקומות.
| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | 5 | 3 | 2 | 0 | 144 | 117 | 23 | 8 |
|  מצרים | 5 | 3 | 1 | 1 | 149 | 117 | 32 | 8 |
|  סלובניה | 5 | 2 | 2 | 1 | 138 | 130 | 8 | 6 |
|  רוסיה | 5 | 2 | 1 | 2 | 138 | 139 | 1 - | 5 |
|  בלארוס | 5 | 1 | 2 | 2 | 139 | 148 | 9- | 2 |
|  מקדוניה הצפונית | 5 | 0 | 0 | 5 | 106 | 163 | 57- | 0 |