stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שורופק
היסטוריה

באלף השלישי לפנה"ס הייתה שורופק עיר ראשית חשובה על גדות הנהר פרת, במרכז ארץ שומר. שורופק שימשה כעיר של אחסון והפצת תבואה. בעיר נמצאו יותר אסמי תבואה מאשר בכל עיר שומרית אחרת. השכבות הקדומות ביותר שנחפרו בשורופק שייכות לתקופת ג'מדת נצר 3200–2900 לפנה"ס. העיר ננטשה תקופה קצרה לאחר שנת 2000 לפנה"ס. הארכאולוג אריך שמידט מצא חותם גליל אחד מתקופת איסין-לרסה ומספר לוחות חרס המתוארכים לתחילת האלף ה-2 לפנה"ס. על פני השטח נמצאו ממצאים השייכים בעיקר לתקופת השושלות הקדומות המחצית הראשונה של האלף השלישי לפנה"ס.
ממצאים ארכאולוגיים באתר של חימר וחול מעידים שהתרחש במקום שיטפון בסוף תקופת ארך במאה ה-29 לפנה"ס. כלי חרס פוליכרומיים נמצאו בשכבת חורבן מתחת לשרידי השיטפון, והם תוארכו לתקופת ג'מדת נצר שקדמה לתקופת השושלות הקדומות.
בסוף תקופת השושלת הקדומה השלישית (2600–2350 לפנה"ס לערך) העיר התרחבה מאוד והגיע לשטח של כ-1000 דונם. שלב זה נהרס בשריפה שצרפה את לבנות הבוץ של חומות העיר ועל כן הן שרדו במשך כאלף שנים. מתקופה זו שרדו טקסטים מנהליים רבים המתעדים את ניהול העובדים באדמות החקלאיות. בנוסף נמצאו גם טקסטים ספרותיים. נראה ששורופק שיתפה פעולה עם ערים אחרות בפרויקטים גדולים כמו בנייה וצבא, על ידי שיתוף עובדיה עם ערים כמו ארך, אדב (Adab), ניפור ולגש.
שני מלכים של שורופק מוזכרים בטקסטים שנמצאו. ברשימת המלכים השומרית מופיע המלך אובר-תותו כמלך שורופק והמלך האחרון לפני המבול. ביצירה האפית עלילות גילגמש בלוח מס' 11, מופיעה דמותו של המלך אותנפישתים בנו של אובר-תותו, ומציין שם שהוא מלך שורופק. על פי היצירה האל אאה בהשפעת האל אנליל החליט להחריב את שורופק ולכן מורה לאותנפישתים לפרק את ביתו ולבנות ספינה. דמויות אלה יכולות להיות מיתולוגיות, לא נמצאו ממצאים ארכאולוגיים התומכים בקיומם.
דמות מיתית נוספת המוזכרת בקשר לשורופק היא זֶיאוּסוּדְרַה (מקבילו השומרי של אותנפישתים האכדי), המופיע בטקסטים עתיקים כמו "מותו של גילגמש" בפואמה של השליטים הקדומים (The Poem of Early Rulers) וביצירה "הוראות שורופק" (או משלי שורופק") שהוא ספר הכולל אמרי חכמה. ביצירה זאת, שורופק הוא מלך קדמון וחכם, בנו של אובר-תותו, אביו של זיאוסודרה שהיה ביצירה אחרת קטועה שנמצאה בניפור, גיבור המבול השומרי. בטקסט מאוחר יותר מהתקופה האשורית החדשה, זיאוסודרה מלך בעיר שורופק אחרי אביו אובר-תותו.
סיפור אחר שנמצא הוא סיפורו של אַתְרַחַסִיס. הטקסט נכתב במאה ה-17 לפנה"ס על ידי סופר בבלי בשם אלת-איה, והוא עוסק בסיפור בריאת העולם וסיפור המבול שבו משתלב סיפורו עם סיפורו של אותנפישתים בעלילות גילגמש. אותו אתרחסיס מופיע בטקסט נוסף כמלך האחרון שמלך בשורופק לפני המבול.
ברשימת המלכים השומרית, העיר שורופק הייתה העיר החמישית שבה התקיים השלטון על שומר, שתחילתו הייתה בעיר ארידו, המשכו בעיר באד-טיבירה, עבר ללרסה וסיפר ומשם לשורופק בשלטונו של אובר-תותו ולאחר מכן הגיע המבול.
ארכאולוגיה

תל פארה, האתר של העיר העתיקה, נמשך לאורך יותר מק"מ מצפון לדרום. האתר של שורופק משתרע על שטח כולל של כ-1200 דונם, מתוכם כ-30 דונם שטח תלוליות בגובה של 3 מטר מעל פני השטח שסביבם.
האתר נסקר קצרות בשנת 1900 על ידי האשורולוג הגרמני-אמריקאי הרמן פולראט הילפרכט (אנ'), ונחפר לראשונה בשנת 1902 במשך שמונה חודשים על ידי רוברט קולדווי (אנ') ופרידריך דליטש מהחברה האוריינטלית הגרמנית (אנ'). הם חפרו שלוש שכבות של שרידי מבני מגורים בנויים היטב מתקופת אור 3 המאה ה-21 לפנה"ס. בנוסף, כללו הממצאים שלהם מאות לוחות חרס מהתקופה שקדמה לסרגון מאכד (המאה ה-24 לפנה"ס), שהועברו בהמשך למוזיאון בברלין ולמוזיאון לארכאולוגיה באיסטנבול. החפירה שלהם נערכה על ידי יצירת שוחות לאורך ורוחב התלוליות, ללא הקפדה על חפירה סטרטיגרפית מתאימה.
בשנת 1932 נערכה חפירה נוספת במשך 6 שבועות בצוות משותף של בית הספר האמריקאי לחקר המזרח ואוניברסיטת פנסילבניה. בחפירה זאת השתתפו אריך שמידט כמנהל החפירה ושמואל נח קרמר כאפיגרף. החפירה התמקדה בארבע נקודות על התל. הם גילו 87 לוחות חרס ושברים לא צרופים, 84 מתוכם מהתקופה שקדמה לסרגון מאכד, אחד מתחילת תקופת סרגון, ושניים מתקופת אור 3. הלוחות נמצאו בעומק שנע בין 0.2 עד 1.3 מטר מתחת פני השטח. מחפירתם ניתן לדעת שהתל היה מאוכלס בין השנים 3000 עד 2000 לפנה"ס. בשנת 1973 נערך במשך שלושה ימים סקר פני שטח על ידי הארייט פ. מרטין (Harriet P. Martin). הסקר אסף חרסים שאישרו שקדמותו של האתר מגיעה לפחות לתקופת ג'מדת נצר, ושהעיר התרחבה מאוד בתקופת השושלת הקדומה והייתה גם חלק מהאימפריה האכדית והשושלת השלישית של אור.
לקריאה נוספת

Harriet P. Martin, Settlement Patterns at Shuruppak באתר Jstor ‏ Iraq, Vol. 45, No. 1, Papers of the 29 Rencontre Assyriologique Internationale, London, 5-9 July 1982 (Spring, 1983), pp. 24-31
Erich Schmidt, Excavations at Fara, 1931, University of Pennsylvania's Museum Journal, 2, pp 193-217, 1931
Reflections on the Mesopotamian Flood מאמר של שמואל נח קרמר באתר Penn Museum של אוניברסיטת פנסילבניה
Journal of the American Oriental Society Vol. 52, No. 2 (Jun., 1932), pp. 110-132 New Tablets from Fara Samuel N. Kramer
הערות שוליים

↑  אריה ש. איסר ומתניה זהר, והרעב כבד בארץ : שינויי אקלים והשפעתם על ההיסטוריה של ארצות המקרא, הוצאת כרמל, 2008, עמ' 68
↑  Tell Fara (ancient: Shuruppak)
↑  אריה ש. איסר ומתניה זהר, והרעב כבד בארץ : שינויי אקלים והשפעתם על ההיסטוריה של ארצות המקרא, הוצאת כרמל, 2008, עמ' 66
↑  יעקב קליין, ספרות המקרא: מבואות ומחקרים, כרך שני, עורכת ציפורה טלשיר, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2011, עמ' 555-554
↑  שם היצירה הוא Sumerian creation myth
↑  יעקב קליין, ספרות המקרא : מבואות ומחקרים, כרך שני, עורכת ציפורה טלשיר, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2011, עמ' 552
↑  Fara, Iraq expedition records אוניברסיטת פנסילבניה
↑  Shuruppak באנציקלופדיה בריטניקה
| מסופוטמיה |
| --- | --- | --- |
| ממלכות בתקופת הברונזה | ממלכות בתקופת הברונזה |  |
| שומר | אומה • אור • ארידו • ארך • אשנונה • באד-טיבירה • בורסיפה •  דיר • לגש • מלגיום • נגירסו • ניפור • סיפר • כיש • שדופום • שורופק |  |
| עילם | שושן • אנשאן |  |
| אכד | אכד • מארי • גותים |  |
| אמורים | אמר • תותול • איסין • ארך • לרסה • בבל • כיש • מרי • תרקה • ימחֿד • אכלתום |  |
| בבל | התקופה הבבלית הקדומה • כשים • האימפריה הבבלית החדשה • כשדים • דור-כוריגלזו |  |
| אשור | אשור • כלח • דור שרוכין • נינוה • חרן • אימגור-אנליל • האימפריה האשורית החדשה |  |
| חור | מיתני • אורקש • נוזי • אוררטו |  |
| נושאים מרכזיים | נושאים מרכזיים |  |
| ממשל | מלכי שומר • מלכי אשור • מלכי בבל |  |
| מיתולוגיה | מיתולוגיה מסופוטמית • הוראות שורופק • אנומה אליש • עלילות גילגמש • מרדוך • קינת ניפור • הדת הבבלית אשורית |  |
| שפה | כתב יתדות • אלפבית ארמי • שומרית • אכדית • אמורית • עילמית • חורית • ארמית |  |
| נהרות | פרת • חידקל • חבור • בליח • דיאלא • הזב הגדול • הזב הקטן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541805705171 
סיכום חשבון העוסק במתכת כסף שנכתב למושל, בכתב יתדות שומרי, נמצא בשורופק ומתוארך ל-1500 לפנה"ס. המוזיאון הבריטי
שיטפון 1910 בפריז

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  20 בינואר 1910
 תאריך סיום:  28 בינואר 1910
 משך האסון:  20 בינואר 1910 – 28 בינואר 1910 (9 ימים)
 הרוגים:  0 
 נזק:  400,000,000 gold franc 
 קואורדינטות:  48°51′52″N 2°19′24″E﻿ / ﻿48.8645°N 2.3234°E﻿ / 48.8645; 2.3234
 האזורים המפוספסים בכחול הם האזורים הנמוכים שהוצפו
 
הצפה בכיכר תחנת סן לאזאר
שיטפון 1910 בפריז (בצרפתית: Crue de la Seine de 1910) היה אסון טבע במסגרתו הוצפו בין ה-20 ל-28 בינואר 1910 חלקים נרחבים במרכז פריז עקב עליית נהר הסן על גדותיו. על אף נזקים כבדים ברכוש, לא היו באירוע הרוגים.
רקע

בחורף 1909–1910 ירדו כמויות משקעים גדולות באגן הפריזאי המנוקז על ידי נהר הסן. על אף שמפלס הנהר עלה באופן חריג בחודש נובמבר, לא עורר הדבר דאגה רבה בקרב הפריזאים, כיוון שהתופעה לא הייתה יוצאת דופן במיוחד ולפני כן לא הגיע עד כדי עלייה על גדותיו והצפה של חלקים עירוניים. מפלס הנהר אף ירד בדצמבר, אך בינואר עלה שוב והזרם בנהר התגבר אף הוא. זרמי מים החלו פורצים מרתפים ותעלות ביוב ומים החלו חודרים גם למערכת הרכבת התחתית של פריז. ערים על גדות הנהר ממזרח וממערב לבירה הוצפו, אך המים לא עלו מעבר לגדות הנהר במרכז פריז עד 20 בינואר, אז הוצפה תחנת הרכבת גאר ד'אורסה (כיום, מוזיאון ד'אורסה). ב-21 בחודש פונו תושבים באזורים הנמוכים מבתיהם. תשתיות חשמל וגז עירוניות, שהוקמו בתוך מנהרות מערכות הביוב והרכבת התחתית נהרסו. באזורים הנמוכים הסמוכים לנהר הגיעו המים הגואים עד לגובה הקומה הראשונה של הבתים. כוחות הצלה נעו בסירות ברחבי העיר וחילצו לכודים מהקומות העליונות. הפליטים רוכזו בבתי ספר וכנסיות באזורים הגבוהים יותר של העיר, המרוחקים מן הנהר.
ב-28 בינואר הגיעו המים לגובהם המרבי, 8.62 מעל המפלס הרגיל ובמרץ שב נהר הסן למפלס הרגיל בעונה.
השלכות

אירוע השיטפון אירע לאחר תקופה של תנופת שיקום שהחלה ב-1871, עם סיום מלחמת צרפת–פרוסיה ובלבה של תקופת שיא בפריחתה של פריז, תקופת ה"בל אפוק". הנזקים ברכוש נאמדו ב-400 מיליון פרנק, אך לא דווחו מקרי מוות וגם החשש מפני פרוץ מגפות או מהומות התבדה. פריז השתקמה מהאירוע עד מהרה. רק בשנות ה-60 של המאה ה-20 הוסדרו סכרים בנהר שסיכלו אפשרות עתידית של שיטפון בסדר גודל הרסני.
השיטפון בתרבות

השיטפון מהווה את הרקע לעלילת הסרט מפלצת בפריז מ-2012.
רקפת רוסק עמינח

| --- | --- |

 לידה:  1 בפברואר 1966 (בת 58) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 מקצוע:  רואת חשבון, מנכ"לית
 בן או בת זוג:  ראם עמינח 
 פרסים והוקרה:  100 נשים (BBC) (2016) 
 
רקפת רוּסַק עמִינֹחַ (נולדה ב-1 בפברואר 1966) שימשה מנכ"לית בנק לאומי בשנים 2012–2019. דורגה שלוש פעמים ברשימת "100 הנשים המשפיעות בעולם העסקים" של מגזין "Fortune".
השכלה

רוסק עמינח נולדה וגדלה ברמת אביב לרחל ושמואל רוסק, רואה חשבון. היא האמצעית משלוש בנות.
לאחר סיום לימודיה בתיכון פנתה ללימודים אקדמיים במסגרת העתודה האקדמית. סיימה לימודי תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות יתרה. את התמחותה בראיית חשבון עשתה במשרדו של אביה.
בגיל 21 החלה ללמוד לתואר שני במינהל עסקים באוניברסיטת תל אביב, עם התמחות במימון, אותו סיימה בהצטיינות, וזאת במקביל להיותה מרצה[דרושה הבהרה] בחוג לחשבונאות. בהמשך השלימה גם תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב. בגיל 24 החלה בשירות סדיר, ושימשה מרצה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, שם לימדה חקר ביצועים וניהול פרויקטים.
קריירה

בין השנים 1992–1994 שימשה עוזרת אישית לגליה מאור, אז משנה למנכ"ל בנק לאומי. ב-1995 הצטרפה למשרד רו"ח KPMG סומך חייקין כשותפה. כעבור חמש שנים, באוגוסט 2000, מונתה למנכ”לית המשרד.
בינואר 2004, בגיל 38, מונתה לראש החטיבה העסקית של בנק לאומי, והייתה לחברת ההנהלה הצעירה ביותר של הבנק. ב-1 ביולי 2011 מונתה למשנה בכיר למנכ"לית בנק לאומי, גליה מאור, במקביל לתפקידה כראש החטיבה העסקית בבנק.
רוסק עמינח מכהנת כיושבת ראש אגודת הידידים של "אחריי!", עמותה חינוכית-חברתית הפועלת להצמיח מנהיגות צעירה ולעודד מעורבות חברתית בקרב בני נוער וצעירים מהפריפריה.
מנכ"לית בנק לאומי

ב-1 במאי 2012 החלה לכהן כמנכ"לית בנק לאומי. תוך שש שנים מאז כניסתה לתפקיד, הפך לאומי להיות הבנק בעל שווי השוק הגדול בישראל.
באפריל 2013 פנה לבנק לאומי איש העסקים הארגנטינאי, אדוארדו אלשטיין, שביקש להצטרף כשותף בחברת "גנדן", החברה האם שבאמצעותה שלט נוחי דנקנר באי די בי חברה לאחזקות, לצורך גיבוש הסדר חוב לחברה. במסגרת ההסדר צפוי היה הבנק לקבל 150 מיליון שקלים במזומן, להותיר חוב של 150 מיליון שקלים ולמחוק כ-150 מיליון שקל מחובותיה של "גנדן". לאור התייתרות ההסדר בשל אי קבלת הסכמת צדדים שלישיים שהסכמתם היוותה תנאי להסדר, רוסק עמינח הנחתה את הצוות המקצועי בלאומי לפעול למיצוי כל האפשרויות האחרות העומדות לרשות הבנק לגביית החוב.
במאי 2014 החליטה רוסק עמינח להרחיב משמעותית את פעילות הבנק בתעשיית ההייטק הישראלית, ובתוך כך הקימה את לאומיטק, זרוע בנקאות ההייטק של קבוצת לאומי, המספקת שירותים פיננסיים בהתאמה אישית לחברות הייטק ישראליות. ללאומיטק מרכזי פעילות בישראל, ניו יורק, לונדון ופאלו אלטו. באוגוסט 2018 לאומיטק הרחיבה את פעילותה בארצות הברית, במסגרתה היא מספקת שירותים גם לחברות הייטק שאינן בעלי זיקה ישראלית.
בשנת 2014 הפכה רוסק עמינח למטרה העיקרית של קבוצת המחאה החברתית "באים לבנקאים". ביולי 2015 הוציא בית משפט השלום בתל אביב צו למניעת הטרדה מאיימת למשך שישה חודשים נגד ברק כהן ופעילים נוספים מהקבוצה לבקשת רוסק עמינח. בסוף 2018 בית המשפט העליון דחה את הערעור של ברק כהן נגד השעייתו מעיסוק בעריכת דין למשך שנה וחצי, וזאת בשל האישומים נגדו, שכללו מספר רב של מעשי הטרדה ופגיעה בפרטיותם של מנכ"לית לאומי, מנכ"ל בנק הפועלים ומקורביהם. ביולי 2019 ביטל בית המשפט המחוזי את השעייתו של ברק כהן, בעקבות המלצת ועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין לאחר ביטול מרבית האישומים נגדו במסגרת הסדר טיעון.
בראשית 2017, לאור התוצאות העסקיות של הבנק, חזר לאומי לחלק דיבידנד לבעלי מניותיו בשיעור של 40% מהרווח הנקי, וזאת לאחר הפסקה של שש שנים.
ביוני 2019 אושרה בקשתה לסיום התפקיד והיא פרשה ב-31 באוקטובר 2019.
מנכ"לית בנק לאומי > בנקאות דיגיטלית

תחת ידה החל בנק לאומי להוביל אסטרטגיה עסקית המתמקדת, בין השאר, בחדשנות דיגיטלית ובהטמעת טכנולוגיה מתקדמת בכל קווי העסקים של הבנק. בתוך כך, בראשית 2016 הקימה רוסק עמינח את 'חטיבת הבנקאות הדיגיטלית' של לאומי. מטרת החטיבה הייתה לקדם את נושא הדיגיטל בלאומי ולהקים את הבנק הדיגיטלי הראשון בישראל.
בפברואר 2017 השיק לאומי את אפליקציית התשלומים Pay, המאפשרת ללקוחות כל הבנקים להעביר תשלומים לאנשי קשר דרך הטלפון הנייד (לאפליקציה זו תפוצה נמוכה במידה ניכרת מזו של המתחרה מבנק הפועלים - bit). מספר חודשים לאחר מכן הושק Pepper מבית לאומי, בנק דיגיטלי ראשון מסוגו בישראל, אשר מאפשר ניהול חשבון מלא באמצעות אפליקציה סלולרית בלבד.
בראשית 2019 ביצעה רוסק עמינח מספר שינויים מבניים בבנק כדי להתאימו לעולם הבנקאות המשתנה. בתוך כך הוקמה חטיבת דאטה חדשה, במטרה למנף את נכסי הדאטה של הבנק ועל מנת לייצר הצעת ערך יותר איכותית ללקוחות. כמו כן, הוקמה חטיבת אסטרטגיה, חדשנות וטרנספורמציה, אשר מובילה את כל התהליכים הנדרשים לצורך התאמת מודל הפעילות של הבנק לעידן הדיגיטלי, במטרה להעניק ללקוחות חוויית משתמש מתקדמת וחדשנית.
לאור הישגיו של הבנק בתחום הבנקאות הדיגיטלית, זכה לאומי למגוון אותות ופרסים בינלאומיים לאורך השנים, בהם "הבנק הדיגיטלי הטוב בישראל" (מגזין גלובל פייננס 2016, 2017, 2018).
במאי 2018 זכה לאומי בפרס Innovator Award מטעם חברת Dell העולמית, הודות להקמת הבנק הדיגיטלי Pepper.
בדצמבר 2018 מגזין הבנקאות The Banker, מקבוצת הפייננשל טיימס, הכתיר את לאומי כ"בנק השנה בישראל", בין היתר בזכות המובילות של הבנק בתחום החדשנות והבנקאות הדיגיטלית.
מנכ"לית בנק לאומי > הוקרה

בספטמבר 2015 נבחרה רוסק עמינח לראשונה לרשימת "100 נשות העסקים המשפיעות בעולם" של המגזין הכלכלי Fortune. היא דורגה במקום ה-23 באזור אירופה, המזרח התיכון ואפריקה.
בדצמבר 2015 נבחרה כאחת מ"עשרת מנכ"לי הבנקים החדשניים בעולם" על ידי הבלוג האמריקאי Bank Innovation. בדצמבר 2016 נכללה שוב ברשימה זו.
בספטמבר 2016 נבחרה בשנית לרשימת "100 נשות העסקים המשפיעות בעולם" של המגזין Fortune, כאשר דורגה במקום ה-43 ברשימה הבינלאומית.
בנובמבר 2016 נבחרה לראשונה לרשימת "100 נשים משפיעות ומעוררות השראה" של רשת BBC הבריטית.
באפריל 2017 דורג בנק לאומי במקום ה-13 במדד EQUILEAP הבינלאומי, המדרג מדי שנה את 200 החברות המובילות בעולם בתחום של שוויון מגדרי במקום עבודה. נכון לסוף שנת 2017, כ-52% מהסגל הניהולי בבנק וכ-44% מסגל ההנהלה הבכירה בבנק לאומי הורכב מנשים.
באוקטובר 2018 נבחרה רוסק עמינח בפעם השלישית לרשימת ״100 נשות העסקים המשפיעות בעולם" של המגזין "Fortune", כאשר דורגה במקום ה-43 ברשימה הבינלאומית.
באפריל 2019 דורגה ברשימת "50 הנשים המשפיעות בפיננסים במזרח התיכון" של העיתון Financial News.
רקפת רוסק עמינח השתתפה כמרצה אורחת במספר כנסים בינלאומיים, בהם: כנס החדשנות של ה-Financial Times (לונדון, נובמבר 2016), במסגרתו נשאה דברי פתיחה; כנס Money 20/20 (לאס וגאס, אוקטובר 2017), בו סיפרה על עתיד עולם הבנקאות ועל החלטתה להקים את הבנק הדיגיטלי Pepper; כנס DLD מינכן (מינכן, ינואר 2019), בו הסבירה לקהל על ההבדל בין הטמעת אסטרטגיה של 'כיסוי דיגיטלי', בניגוד לבניית בנק דיגיטלי מן היסוד; וכנס Most Powerful Women של המגזין Fortune (לונדון, יוני 2019), בו השתתפה בפאנל על בנקאות בעידן הדיגיטלי.
לאחר פרישתה מבנק לאומי

לאחר פרישתה מבנק לאומי נמנתה יחד עם קרן Team8, עם מייסדי קרן Team8 Fintech שמתמקדת בבנייה של חברות פינטק. מונתה לדירקטורית בחברת הספאק האמריקאית Fortess Acquisition, והחזיקה בקרוב לאחוז אחד ממניות החברה. במאי 2024 מונתה ליו"ר חברת היילו טכנולוגיות.
משפחה

רקפת רוסק עמינח מתגוררת ברמת השרון ונשואה לתא"ל (מיל.) ראם עמינח, רואה חשבון, לשעבר היועץ הכספי לרמטכ"ל, ראש המערך הכלכלי של צה"ל וראש אגף התקציבים במשרד הביטחון. להם שתי בנות.
שלומי דהאן

שלומי דהאן (נולד ב-30 בספטמבר 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר אחורי.
קריירה

דהאן החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי נתניה, אך עד מהרה צד את עיניהם של קבוצת הצמרת הגרמנית, בורוסיה דורטמונד. יחד עם הקשר עמוס סאסי הם עשו את הדרך מנתניה לדורטמונד, שם השניים נחלו הצלחה רבה, ואף זכו יחד עם נבחרת אורט נתניה באליפות העולם לבתי-ספר.
על אף הצלחתם, דהאן וסאסי חזרו לישראל על מנת להשלים שירות מלא בצה"ל, זאת במטרה לשחק בהמשך בנבחרת ישראל. השניים הושאלו למכבי חיפה, ולא זכו לדקות משחק מרובות בעיקר בשל בעיות בירוקרטיה.
בשנת 1999 הצטרף בהשאלה למכבי נתניה והיה שותף לעליתה לליגת העל שנה לאחר מכן חתם באופן רשמי לחמש שנים במועדון במהלכן הושאל להפועל ראשון לציון, צפרירים חולון והפועל ניר רמת השרון. בשנת 2005 עזב את מכבי נתניה וחתם בהפועל עפולה בה שיחק כשנה עד שחתם בבית"ר שמשון תל אביב. בשמשון שיחק דהאן במשך כחמש עונות וסייע לקבוצה להעפיל לליגה הלאומית בעונת 09–2008. בנוסף לכך היה חלק מהניצחון הסנסציוני בגביע המדינה על מכבי תל אביב בשנת 2008. בשנת 2011 חתם במכבי דלית אל כרמל מליגה א' צפון אך שיחק במועדון כשנתיים עד שעבר למכבי כפר יונה ששיחקה בליגה א' מחוז דרום. ב-2012 חתם במכבי השרון נתניה מליגה ב' ועונה לאחר מכן הצטרף למ.ס באקה מליגה ג' שם זכה לארבע הופעות בלבד. ב-2016, אחרי כשלוש שניים בהם לא שיחק כדורגל, חזר דהאן לכר הדשא וחתם במכבי השרון נתניה מליגה ג' בה שיחק עד שפרש בשנת 2019.
בנוסף לכן, דהאן לקח חלק בנבחרת ישראל כששיחק בנבחרות ישראל הצעירות עד גיל 18 ולאחר מכן עד גיל 21.
שחמת ראשונית של המרה

| --- | --- |
 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 טיפול:  חומצה אורסודאוקסיכולית  obeticholic acid  חומצה אורסודאוקסיכולית  D-penicillamine 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  171117 
 MeSH:  D008105
 סיווגים
 ICD-11:  DB96.1 
 
שחמת ראשונית של המרה (באנגלית: Primary biliary cholangitis) היא מחלה אוטואימונית של הכבד המאופיינת בהרס דרכי המרה בכבד.
הלוקים במחלה סובלים מהרס תעלות דרכי המרה, ונוזל המרה נאגר בכבד. לאחר זמן נוצר נזק לרקמה שעלול לגרום להצטלקות, פיברוזיס ושחמת. בעבר, סברו כי זוהי מחלה נדירה, אולם עבודות אחרונות בתחום זה העלו כי המחלה פוגעת ב 1 מתוך 3,000 עד 4,000 אנשים, כאשר נשים, בעיקר בגילאי 40, חולות במחלה ביחס גבוה יותר לעומת גברים (יחס של 1:9).
תסמינים קליניים

התסמינים הקליניים של המחלה כוללים בין היתר, עייפות, גרד בעור (אשר אופייני לחסימה בדרכי המרה), צהבת (כתוצאה מעליה של בילירובין בדם, קסנתומה (הצטברות מקומית של כולסטרול על העור, בעיקר מסביב לעיניים), מיימת (סיבוכים של יתר לחץ דם פורטלי), טחול מוגדל, אנצפלופתיה כבדית, עד לקומה במקרים חמורים. השתן כהה והצואה בהירה, סימנים לכולסטאזיס(אנ').
אבחון

כדי לאבחן שחמת ראשונית של המרה (PBC), יש לערוך בדיקת דם אבחנתית. בבדיקת דם אצל חולה ב-PBC תהיה רמה גבוהה של אלקלין פוספטאז, AST ,ALT גבוהים (אנזימי כבד שרמתם הגבוהה מרמזת על פגיעה בכבד), ומאחר ומדובר במחלה שהבסיס שלה אוטואימוני, בדיקת הדם תכיל נוגדנים עצמיים כגון: נוגדן אנטי מיטוכונדריאלי (AMA) וכן רמה גבוהה של IgM.
שלבי המחלה

השלב הפורטלי, או fluid stage: בשלב זה יש דלקת באזורים הפורטליים בכבד, ויש נזק לתעלות המרה. ניתן להבחין בגרנולומות בשלב זה. רואים הסננה לימפוציטרית (של לימפוציטים) באזורים הפורטליים, תאי הדלקת חודרים לדרכי המרה והורסים את תאי האפיתל של דרכי המרה.
השלב הפרי-פורטלי או chronic hepatitis: זהו השלב שבו יש התרבות של דרכי מרה באזור הפורטלי.
השלב הספטלי או הרס דרכי המרה: דרכי המרה נעלמות לחלוטין, יש פיברוזיס.
שחמת (צירוזיס): הדלקת הורסת את הכבד ויש צלקות גדולות, רואים אזורים גדולים פיברוטיים עם אזורים תקינים ביניהם.
הגורמים למחלה

הגורמים למחלה זו מצביעים על בסיס אוטואימוני, הגוף תוקף את דרכי המרה. נמצא כי אצל רוב החולים (מעל ל-90%) יש נוגדן אנטי מיטוכונדריאלי הקרוי AMA אשר פועל כנגד קומפלקס פירובט דהידרוגנז (קומפלקס הפועל בתוך המיטוכונדריה). ישנם מבחנים נוספים לביצוע אבחנה, בהם נמצאו נוגדנים נוספים הקיימים במחלה זו.
טיפול

אין טיפול ידוע למחלה זו, אולם תרופות (כגון ursodiol) יכולות להאט את קצב התפתחות הנזק לכבד ולאפשר תוחלת חיים נורמלית. כמו כן מומלץ לצרוך מולטי ויטמינים כגון ויטמין D וסידן לאור העובדה כי אצל חולים אלו יש ספיגה נמוכה של ויטמינים מסיסים בשומן.
כאשר המחלה מתקדמת למרות הטיפול התרופתי, אין מנוס מביצוע השתלת כבד.
שיינדל ויינשטיין

אין תמונה חופשית
שיינדל ויינשטיין (שו"ש, שיינדי ויינשטיין; ב' באדר ב' תש"ח, 22 במרץ 1948) היא סופרת חרדית, הייתה עורכת המוסף השבועי לנשים "הבית שלנו" של העיתון "המודיע".
נולדה בלוצרן, שווייץ. אביה היה הסופר החרדי העברי-יידי דוד זריצקי. אמה הייתה ברטה לבית ארלנגר. בילדותה עלתה עם הוריה לישראל. היא מתגוררת בירושלים, נשואה ליצחק וינשטיין, ואם לשלושה עשר ילדים. אחיה הוא מומחה הכשרות הרב יוסף זריצקי.
בשנת 1969 ייסדה והחלה לערוך תחת השם "שו"ש" את המוסף "הבית שלנו" ב"המודיע", שבו כתב גם אביה. לאורך השנים התרחב המוסף. היא כותבת בו מאמרים וסיפורים. ביוני 2018 פרשה מעבודתה ב"המודיע" לאחר כיובל שנות עריכה.
הערות שוליים

↑  ראובן ארלנגר, בית אברהם: ענף עץ אבות ותולדות משפחת ארלנגר והקהילות היהודיות בגיילינגן ובלוצרן, 1998
1 2  יונתן פולק, ב'המודיע' החלו לפרסם שמות נשים, אתר אקטואליק, 21 ביוני 2018
↑  רבקה נריה בן שחר, ‏דימויים וייצוגים של נשים חרדיות בעיתונות הנשים החרדית מקום המדינה ועד ימינו, קשר 41, חורף 2011
ערך זה הוא קצרמרבנושא סופרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלמה רוזנפלד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בנובמבר 1956 (בן 67) י"ח בכסלו ה'תשי"ז גבעתיים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 מקום מגורים:  שדמות מחולה
 השתייכות:  ציונות דתית
 תחומי עיסוק:  חינוך
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת שדמות נריה
 רבותיו:  הרב משה צבי נריה, הרב אברהם צוקרמן, הרב יהודה עמיטל, הרב אהרון ליכטנשטיין
 
הרב ד"ר שלמה רוזנפלד (נולד ב-22 בנובמבר 1956, י"ח בכסלו ה'תשי"ז) הוא ראש ישיבת שדמות נריה ורב אזורי של המועצה האזורית עמק המעיינות, מראשי איגוד ישיבות ההסדר בישראל.
ביוגרפיה

נולד לאליעזר ופנינה רוזנפלד, זוג ניצולי שואה הונגריים בגבעתיים. בצעירותו למד בישיבת כפר הרא"ה אצל הרב משה צבי נריה והרב אברהם צוקרמן לאחר הישיבה התיכונית למד בישיבת הר עציון אצל הרב יהודה עמיטל והרב אהרון ליכטנשטיין, ושרת בצה"ל במסגרת ההסדר בחטיבת הצנחנים כחייל וכמ"כ. לאחר נישואיו התגורר בקרני שומרון, ולימד בחטיבת ביניים בגבעת שמואל. לאחר מכן שימש כרב הקיבוץ שדה אליהו וכמורה בבית הספר האזורי בקיבוץ.
בשנת ה'תשנ"ד ייסד הרב משה צבי נריה יחד עם הרב רוזנפלד ישיבת הסדר ביישוב שדמות מחולה אשר לימים נקראה על שם הרב נריה שדמות נריה, ומאז הוא מכהן בראשה. הרב רוזנפלד מכהן גם כרבה האזורי של המועצה האזורית עמק המעיינות.
הרב ד"ר רוזנפלד הוא חבר הנהלת איגוד ישיבות ההסדר, ובעבר כיהן כיו"ר האיגוד. חבר בבית המדרש הישיבתי.
פרסם מאמרים רבים בכתבי העת התורניים "תחומין", "צוהר", "אסיף", "אמונת עתיך", "ממעין מחולה" ועוד.
הרב רוזנפלד הוא אחיו של הרב פרופסור בן ציון רוזנפלד. שתיים מאחיניותיו נרצחו בשנת 2005 בפיגוע ירי בגוש עציון.
נשוי ליעל ומתגורר בשדמות מחולה שבבקעת הירדן.
הערות שוליים

↑  אתר בני דוד
↑  אתר בית המדרש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007417106105171  VIAF: 7153237739829210782   WorldCat (עם VIAF): 7153237739829210782
שיבון רדמונד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוגוסט 1959 (בת 65) Tollcross, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1982 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סנט אנדרוז 
 פרסים והוקרה:  חבר במסדר האימפריה הבריטית 
 פרופיל ב-IMDb
 
שיבון רדמונד, MBE (באנגלית: Siobhan Redmond; נולדה ב-27 ביולי 1959) היא שחקנית סקוטית.