stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1989/1990 בליגה הלאומית

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  1 בספטמבר 1989 – 26 במאי 1990 (268 ימים)
 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  בני יהודה תל אביב
 מספר משחקים:  192
 מספר שערים:  395 (2.06 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אורי מלמיליאן (16 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל משה סיני
 → 1988/19891990/1991 ←
 
עונת 1989/1990 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-34 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. עונה זו הייתה העונה הראשונה בה שיחקה הפועל תל אביב בליגת המשנה.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1989/1990 לליגה הלאומית עלתה קבוצת הפועל רמת-גן. הליגה צומצמה ל-12 קבוצות בלבד. לאחר שני סיבובים פוצלה הליגה לבית העליון (בית האליפות) ולבית התחתון (בית המעבר).
בתום העונה סיימה בני יהודה תל אביב במקום הראשון, וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה. זכייתה של בני יהודה באליפות נקבעה במחזור הלפני האחרון לאחר ניצחון חוץ של הכתומים על בית"ר תל אביב 0–3 באצטדיון רמת גן.
המבקיע המצטיין של העונה היה אורי מלמיליאן ממכבי תל אביב שכבש 16 שערים.
בסיום העונה הפועל רמת גן ושמשון תל אביב ירדו ליגה, כאשר ירידתן נקבעה במחזור הסיום. הפועל רמת גן פגשה במחזור הסיום את הפועל באר שבע באצטדיון המכתש, כאשר היא הייתה זקוקה לניצחון כדי לשרוד ואילו הפועל באר שבע הייתה זקוקה לתיקו. תוצאת הסיום הייתה 0–0 מה שהשאיר את הפועל באר שבע בליגה הבכירה והוריד את הפועל רמת גן לליגה השנייה. שמשון תל אביב התארחה באצטדיון ימק"א אצל הפועל ירושלים, כשהיא חייבת ניצחון ובנוסף שהפועל רמת גן לא תנצח את הפועל באר שבע, או שבית"ר ירושלים לא תנצח את מכבי נתניה, אלא שהפועל ירושלים ניצחה 0–1 והורידה את שמשון תל אביב לליגה הארצית. מאז לא חזרה שמשון תל אביב לליגה הבכירה. בית"ר ירושלים שגם היא הייתה בסכנת הירידה ערב המחזור האחרון ניצחה באצטדיון הקופסה את מכבי נתניה 2–3 ושרדה עונה נוספת בליגה הלאומית.
בנוסף,למרות מיקומה בסיום העונה,רק שתי קבוצות ספגו פחות שערים מבית"ר ירושלים.
האלופה,בני יהודה ת"א וסגניתה,הפועל פתח תקווה.
בית"ר ירושלים הייתה גם הקבוצה היחידה באותה העונה,שניצחה בכל המשחקים בהן כבשה ראשונה
לעונת 1990/1991 בליגה הלאומית, עלו הפועל צפרירים חולון והפועל תל אביב.
בעונה זו הותר לראשונה שיתוף שחקנים זרים.
טבלת הליגה > הבית העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בני יהודה תל אביב | 32 | 17 | 11 | 4 | 48 | 24 | 24 | 62 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 2 | הפועל פתח תקווה | 32 | 16 | 10 | 6 | 40 | 21 | 19 | 58 |  |
| 3 | מכבי חיפה | 32 | 14 | 8 | 10 | 40 | 29 | 11 | 50 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 4 | מכבי תל אביב | 32 | 14 | 6 | 12 | 48 | 44 | 4 | 48 |  |
| 5 | בית"ר תל אביב | 32 | 10 | 8 | 14 | 35 | 46 | 11- | 38 |  |
| 6 | הפועל כפר סבא | 32 | 10 | 6 | 16 | 28 | 41 | 13- | 36 |  |
טבלת הליגה > הבית התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | מכבי נתניה | 32 | 9 | 12 | 11 | 31 | 31 | 0 | 39 |  |
| 8 | הפועל ירושלים | 32 | 9 | 12 | 11 | 29 | 35 | 6- | 39 |  |
| 9 | הפועל באר שבע | 32 | 8 | 14 | 10 | 29 | 33 | 4- | 38 |  |
| 10 | בית"ר ירושלים | 32 | 10 | 8 | 14 | 20 | 25 | 5- | 38 |  |
| 11 | הפועל רמת-גן | 32 | 8 | 12 | 12 | 24 | 34 | 10- | 36 | ירדו ליגה |
| 12 | שמשון תל אביב | 32 | 7 | 13 | 12 | 23 | 32 | 9- | 34 | ירדו ליגה |
הערות שוליים

↑  יוני לב ארי, היסטוריוני: זר לא הבין זאת, באתר ynet, 3 בספטמבר 2009
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
עמנואל אמבולה

עמנואל אמבולה (באנגלית: Emmanuel Mbola; נולד ב-10 במאי 1993) הוא כדורגלן זמבי המשחק בנקאנה בעמדת המגן השמאלי.
קריירת מועדונים

אמבולה התחיל את הקריירה שלו במינינג ריינג'רס. בשנת 2008 הצטרף לזנאקו.
בינואר 2009 הצטרף לפיוניק ירוואן מליגת העל הארמנית. ב-14 ביולי 2009 השתתף במשחק נגד דינמו זאגרב והפך לזמבי הראשון שמשחק במוקדמות ליגת האלופות. בעונתו הראשונה במועדון זכה בדאבל. בשנת 2010 היה מועמד לטוטנהאם הוטספר וארסנל אך המהלך לא יצא לפועל.
בספטמבר 2010 בית הדין של פיפ"א ביטל את חוזהו של אמבולה בפיוניק משום שהוא חתם עליו בהיותו קטין, ולבסוף הוא חתם במזמבה. בפברואר 2012 הושאל לפורטו ושיחק בקבוצת המילואים.
ב-2 בספטמבר 2013 חתם בהפועל רעננה. ב-13 בספטמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 0-4 נגד הפועל פתח תקווה, שבוע לאחר מכן הורחק בהפסד 2-0 נגד מכבי תל אביב.
בעונת 2018/2019 חלה ירידה במעמדו, וב-17 בינואר 2019 אמבולה חתם בבני סכנין.
ב-31 במרץ 2021, אמבולה חתם בנקאנה.
קריירה בינלאומית

ב-15 בנובמבר 2008 אמבולה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת זמביה נגד הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2010 והפך לשחקן השני הכי צעיר בתולדות המפעל, כאשר הוא היה בן 16 שנים ו-8 חודשים.
תארים

אליפות ארמניה: 2009
הגביע הארמני: 2009
ליגת העל של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בכדורגל: 2019/2020
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏בא לעזור: עמנואל אמבולה חתם בבני סכנין, באתר ONE‏, 15 בינואר 2019
| נבחרת זמביה – גביע אפריקה לאומות 2013 |
| --- | --- | --- |
|  1 טיטימה •  2 קסונדה •  3 לונגו •  4 מוסונדה •  5 הימונדה •  6 אנקאוסו •  7 ג'. מולנגה •  8 צ'אנסה •  9 אמסבומה •  10 פ. קטונגו •   11 כ. קטונגו •  12 צ'מאנגה • 13 סונזו •  14 צ'יבוטה • 15 נג'ובו • 16 אמווינה • 17 קלאבה • 18 אמבולה • 19 סינקלה • 20 מאיוקה • 21 סאקוואהה • 22 מוניאו • 23 מ. מולנגה • מאמן: רנאר |  1 טיטימה •  2 קסונדה •  3 לונגו •  4 מוסונדה •  5 הימונדה •  6 אנקאוסו •  7 ג'. מולנגה •  8 צ'אנסה •  9 אמסבומה •  10 פ. קטונגו •   11 כ. קטונגו •  12 צ'מאנגה • 13 סונזו •  14 צ'יבוטה • 15 נג'ובו • 16 אמווינה • 17 קלאבה • 18 אמבולה • 19 סינקלה • 20 מאיוקה • 21 סאקוואהה • 22 מוניאו • 23 מ. מולנגה • מאמן: רנאר | זמביה |
| נבחרת זמביה – גביע אפריקה לאומות 2015 |
| --- | --- | --- |
|  1 מוניאו •  2 מלאמה •  3 לונגו •  4 מונת'אלי •  5 קבווה •  6 אנקאוסו •  7 סאוטו •  8 מוסקאניה •  9 קמפמבה •  10 מולנגה •   11 מוסונדה •  12 קנגווה • 13 סונזו •  14 אמטונגה • 15 סינגולומה • 16 אמווינה • 17 קלאבה • 18 אמבולה • 19 סינקלה • 20 מאיוקה • 21 אמוונזה • 22 טיטימה • 23 אנגומה • מאמן: ג'אנזה |  1 מוניאו •  2 מלאמה •  3 לונגו •  4 מונת'אלי •  5 קבווה •  6 אנקאוסו •  7 סאוטו •  8 מוסקאניה •  9 קמפמבה •  10 מולנגה •   11 מוסונדה •  12 קנגווה • 13 סונזו •  14 אמטונגה • 15 סינגולומה • 16 אמווינה • 17 קלאבה • 18 אמבולה • 19 סינקלה • 20 מאיוקה • 21 אמוונזה • 22 טיטימה • 23 אנגומה • מאמן: ג'אנזה | זמביה |
פארק ויקטוריה המלכותי

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת 
 תאריך הקמה:  1830 
 נתונים ומידות
 שטח:  22.46 הקטאר
 מיקום
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  באת' וצפון מזרח סומרסט 
 קואורדינטות:  51°23′09″N 2°22′13″W﻿ / ﻿51.3858°N 2.3704°W﻿ / 51.3858; -2.3704
  (למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי פארק ויקטוריה המלכותי(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי פארק ויקטוריה המלכותי
 
שער הכניסה לגן הבוטני
מבט מהפארק על הסהר המלכותי
פארק ויקטוריה המלכותי (אנגלית: Royal Victoria Park) הוא פארק השוכן בעיר באת' שבאנגליה. הפארק נחנך ב-1830 על ידי הנסיכה ויקטוריה בת ה-11, והוא היה הפארק הראשון שנקרא על שמה, ואף נבנה בו אובליסק המוקדש לה. בתקופה הוויקטוריאנית נוהל המקום על ידי תושבים אמידים מהעיר, שקיבלו לשם כך תרומות, וב-1921 עבר לחזקתה של מועצת העיר.
מבנה הפארק

אדריכל הגן היה אדוארד דייוויס, שכיהן גם כאדריכל העיר באת'. הנהלת הפארק רצתה להפוך את הפארק לגן הבוטני העיקרי של מערב אנגליה, וכתוצאה מכך הוחלט לשתול מגוון רחב של שיחים ועצים. הגן הבוטני הנוכחי הוקם ב-1887, והוא מכיל את אחד מאוספי הצמחים הגדלים על אבן גיר הגדולים ביותר במערב אנגליה. העתק של המקדש הרומי הנמצא בגן הוצג בתערוכת האימפריה הבריטית, שנערכת בלונדון ב-1924. במלחמת העולם השנייה נלקחו מהפארק שערי הכניסה והגדרות, על מנת לסייע למאמץ המלחמה. ב-1987 הורחב הגן הבוטני כך שיכלול את גרייט דל, שהיא מחצבה נטושה שהייתה חלק מהפארק באופן רשמי והכילה עצים מחטניים רבים.
הפארק משתרע על פני 231,000 מטרים רבועים במעלה גבעה לכיוון צפון. בכל אחד מהצדדים שלו יש שער כניסה, כשהראשי נמצא בפינה הדרום-מזרחית. בתוך הפארק יש שביל היקפי, הנקרא רויאל אווניו, וממנו מתפצלים שבילים קטנים יותר המובילים אל האתרים השונים בפארק. בכיוון מערב ברויאל אווניו נמצאים מגרשי הטניס והכדורת מצד שמאל וצמחייה בצד ימין. מהקצה המזרחי של הפארק ניתן להשקיף על החלק הצפוני של הסהר המלכותי. לאחר חציית מרלבורו ליין מגיעים אל לב הפארק, בו נמצא האובליסק לזכר המלכה ויקטוריה. לאחר האובליסק נמצאות המדשאות, המשתרעות לכיוון צפון ונחצות על ידי מספר שבילים. בחלק המערבי של הפארק שוכנים הגרייט דל, האגם המשמש לשיט, והגן הבוטני.
בשנת 2007 החל ביצועה של תוכנית שיקום ובנייה מחדש על ידי מועצת באת' וצפון מזרח סומרסט, שקיבלה סיוע קרן הלוטו למורשת. הוא ידוע גם בזכות אטרקציות כגון רמפה לסקייטבורדים, מגרש טניס, כדורת, מסלול גולף, קונצרטים במרחב הפתוח, גן שעשועים והגן הבוטני המשתרע על פני 36,000 מטרים רבועים. בזכות תכונותיו הוכלל הפארק על ידי קרן המורשת האנגלית ברשימת הפארקים והגנים בעלי עניין היסטורי מיוחד באנגליה.
פאדמסרי ווריור

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בת 63 בערך) ויג'יאוואדה, אנדרה פרדש, הודו 
 שם לידה:  పద్మశ్రీ వారియర్ 
 מדינה:  הודו
 השכלה:  המכון הטכנולוגי ההודי של דלהי  אוניברסיטת קורנל  הקולג' להנדסה של אוניברסיטת קורנל 
 מקצוע:  מהנדסת כימית, אשת עסקים
 מעסיק:  סיסקו מערכות, מוטורולה 
 תפקיד:  סמנכ"לית לטכנולוגיה ולאסטרטגיה בחברת סיסקו מערכות
 השקפה דתית:  הינדואיזם 
 בן זוג:  מוהנדס ווריור
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של נשים בטכנולוגיה (2007) 
 
פּאדְמַסְרִי ווֹרִיוֹר (נולדה בוויג'יאוואדה, אנדרה פרדש, הודו) היא מהנדסת כימית ואשת עסקים הודית. היא כיהנה כסמנכ"לית הטכנולוגיה והאסטרטגיה של חברת סיסקו מערכות משנת 2007 ועד 2015. לפני כן עבדה שנים ארוכות בחברת מוטורולה, ובתפקיד סמנכ"לית טכנולוגיה מאז 2003. כתב העת פורבס דירג אותה במקום ה-71 ברשימת "הנשים החזקות בעולם", שפרסם בשנת 2014.
ראשית דרכה

ווריור נולדה וגדלה בעיר ויג'יאוואדה, בדרום מדינת אנדרה פרדש בהודו, למשפחה דוברת טלוגו. היא למדה בבית ספר בשיטת מונטסורי ובמכללת מאריס סטלה בעיר. היא השלימה תואר ראשון בהנדסה כימית במוסד ההודי לטכנולוגיה (IIT) בדלהי בשנת 1982. היא השלימה תואר שני בהנדסה כימית באוניברסיטת קורנל.
קריירה

ווריור החלה לעבוד במוטורולה בשנת 1984. במהלך 23 שנותיה בחברה ניהלה את חטיבת מערכות האנרגיה של החברה, ואחר כך את חטיבת המוליכים למחצה (פריסקייל סמיקונדקטור). התפקיד האחרון שמילאה לפני שקודמה למשרת סמנכ"לית הטכנולוגיה של מוטורולה היה מנהלת כללית של מוצר בשם Thoughtbeam. התפקיד נמשך שנתיים בלבד, שכן התברר שטכנולוגיית Thoughtbeam הייתה מבוססת על מדידות שגויות. בינואר 2003 קודמה לדרגת סמנכ"ל, וב-2005 לדרגת סמנכ"ל בכיר.
במהלך כהונתה מנהל טכנולוגיות ראשי, זכתה מוטורולה לראשונה במדליית הטכנולוגיה הלאומית לשנת 2004 מידי נשיא ארצות הברית. באותה תקופה קידמה את הרעיון "Seamless mobility" ("ניידות חלקה"), אך הרעיון לא הגיע למימוש מלא במוצרי החברה, ולבסוף נזנח. בראשית שנת 2007, עם הכרזת אפל על המוצר אייפון, פרסמה ווריור רשומה בבלוג שכתבה באותה עת, ובו ספקות לגבי האייפון, לרבות לגבי אם מסך המגע יתקבל על ידי משתמשים. בדצמבר 2007 עזבה את מוטורולה כדי ליטול את משרת סמנכ"לית הטכנולוגיה בסיסקו מערכות.
כיבודים

בשנת 2001 הייתה אחת משש נשים בארצות הברית שנבחרו לקבל את פרס "נשים המקדמות מדע וטכנולוגיה" מכתב העת Working Woman. בשנת 2005 דירג אותה ה-Economic Times ההודי במקום ה-11 ברשימת האזרחים ההודיים המשפיעים בעולם. כתב העת Fortune מנה אותה בין ארבע "כוכבות עולות" ברשימת "הנשים החזקות בעולם" שלו משנת 2006, ומיקם אותה בין עשר המשׂתכרות הכי הרבה, ובין עשר ה"צעירות וחזקות". בשנת 2014, הופיעה במקום ה-71 ברשימת הנשים המשפיעות בעולם של כתב העת פורבס.
פעילות ציבורית

ווריור מכהנת בוועד המנהל של בלט ג'ופרי בשיקגו ושל מוזיאון המדע והתעשייה בשיקגו. כמו כן, היא מכהנת במועצה הטכנולוגית של ראש עיריית שיקגו, במועצת ההנדסה של אוניברסיטת קורנל, ובמועצה המייעצת של המכון ההודי לטכנולוגיה. בשנת 2013 הצטרפה ווריור לוועד המנהל של חברת גאפ.
בעבר, כיהנה במועצה לכלכלה דיגיטלית של מושל טקסס, במועצה המייעצת הטכנולוגית של רשות התקשורת הפדרלית (FCC), ובוועדה המייעצת למחשבים ומדעי המידע והנדסה בקרן המדע הלאומית של ארצות הברית. כמו כן היא משמשת חונכת בשותפות החניכה למנהיגות נשית בינלאומית של מחלקת המדינה של ארצות הברית.
הערות שוליים

1 2  "The World's 100 Most Powerful Women", באתר פורבס
↑  "IIT-Delhi Award goes to Padmasree Warrior, CTO Motorola", באתר העיתון The Economic Times ההודי, 23 באוגוסט 2004
↑  "IIT alumni dominate global Indian tech influencers list", באתר העיתון Times of India,‏ 18 בפברואר 2012
↑  לינדזי גילפין, "Cisco CTO Padmasree Warrior: Engineer, Artist, Business Leader, Sage", באתר TechRepublic
1 2 3  הדף של ווריור, באתר VideoLectures.net (באנגלית)
↑  ידיעה על סגירת Thoughtbeam, בעותק שמור בארכיון האינטרנט מאתר Silicon Strategies‏, 7 בפברואר 2003 (באנגלית)
↑  מצוטט אצל ברד ריס (באנגלית)
↑  אריק סאביץ, "Cisco Names Padmasree Warrior Chief Technology Officer", באתר Tech Trader Daily
↑  הודעה לעיתונות על הפרס, באתר PR Newswire (באנגלית)
↑  אישאני דאטאגופטה, "Advantage IIT", בעותק שמור בארכיון האינטרנט של הידיעה המקורית ב-Economic Times,‏ 11 באפריל 2005
↑  דיווח על הרשימה, באתר CNN (באנגלית)
↑  שינה מקנזי, "5 things you didn't know about Cisco's Warrior", באתר CNN,‏ 20 במאי 2014
↑  אדי דאגדייל, "Crib Sheet: Padmasree Warrior, CTO of Cisco Systems", באתר Fast Company
↑  מייקל קוני, "Cisco lands Padmasree Warrior, Geek Queen", באתר Network World
↑  "Breaking rules to push conventional boundaries", באתר אוניברסיטת קורנל
1 2  "Padmasree Warrior", באתר WITI (נשים בטכנולוגיה)
↑  שיינה לינץ', "Cisco CTO Padmasree Warrior joins Gap board", באתר BizJournal
ספקנות מדעית

ספקנות מדעית היא תפיסה הדוגלת בכך שההבנה הטובה ביותר של המציאות - היא בדיקה מדעית. ספקנות מדעית דוחה אמונות בעל-טבעי וטענות פסאודו-מדעיות.
מקור המונח ותחולתו

המונח ספקנות מדעית הופיע כנראה לראשונה בספריו של קארל סייגן, תחילה בנובלה מגע, ולאחר מכן בספר בליונים ובליונים, אך שורשי המושג נטועים במאה ה-19, וגישות ספקניות בפילוסופיה חוזרות אחורה עד לדקארט ולפילוסופים היווניים. ספקנות מדעית מכונה לעיתים ספקנות רציונלית או חקירה ספקנית. הספקנות החדשה, כפי שהגדיר פול קורץ בספרו, גם היא למעשה ספקנות מדעית. לעיתים קרובות, כשמדובר בספקנות סתם, הכוונה היא לספקנות מדעית.

הספקנות המדעית נעזרת בהסקה דדוקטיבית כדי להעריך את תוקפן של טענות חסרות בסיס-ראייתי מספק.
סקירה כללית

ספקנים מדעיים מאמינים כי חקירה אמפירית של המציאות תוביל אל האמת, וכי השיטה המדעית היא המתאימה ביותר לביצוע חקירה זו. בהתחשב בקפדנותה של השיטה המדעית, המדע עצמו יכול להיחשב כצורה מאורגנת של ספקנות.

הספקן המדעי אינו בהכרח מדען (אם כי אין מניעה שיהיה מדען), אלא אדם המקבל טענות המבוססות על השערות הניתנות לבדיקה מדעית ועומדות בחשיבה ביקורתית. ספקן מדעי אינו מחויב לבדוק כל טענה המובאת בפניו בכוחות עצמו, אלא לדרוש לקבל ראיות התומכות בטענה ולבדוק אותן כמיטב יכולתו.

ספקנים מדעיים מעריכים טענות על סמך היכולת לוודא אותן, ונוטים לדחות טענות המבוססות על אמונה או ממצאים אנקדוטלים.

לעיתים קרובות הם ממקדים את ביקורתם בטענות שהם מחשיבים כבלתי סבירות, מפוקפקות או סותרות ידע מדעי מקובל באופן ברור. אין לפרש ביקורת כזו כדחיה על הסף של טענות יוצאות דופן. על פי הגישה הספקנית, טענות בדבר תופעות על טבעיות או חריגות יש לבחון באופן ביקורתי, וטענות יוצאות דופן דורשות הוכחות יוצאות דופן לפני קבלתן כבעלות תוקף.

ישנם קריטריונים רבים לבחינת טענות מדעיות, ובהן עמידה בעקרון ההפרכה של פופר, תערו של אוקאם, עוצמת ההסבר, ויכולת התאוריה לחזות תוצאות נסיוניות.

ספקנות היא לכן חלק מהשיטה המדעית; למשל תוצאה ניסיונית אינה נחשבת כמבוססת עד שניתן יהיה כי ניתן לשחזר אותה בניסוי נוסף שאינו תלוי בניסוי המקורי.

באופן אידיאלי, על פי העקרונות הספקניים, כל אדם אמור להיות מסוגל לגבש דעה בנוגע לכל טענה שהיא על סמך העדויות המובאות לפניו, ללא צורך בפנייה לסמכות ספקנית או אחרת. בפועל, הדבר נעשה קשה יותר ויותר עקב כמות הידע המדעי הנצבר. לכן היכולת לאזן בין חשיבה ביקורתית והסתמכות על קונצנזוס מדעי נעשית חיונית.
תחומי פעילות > מושאי עניין נפוצים

אף על פי שהגישה הספקנית ניתנת ליישום לגבי כל טענה בדבר ידע, ישנם נושאים הזוכים לתשומת לב רבה יותר מצד הקהילה הספקנית. בין הנושאים הנדונים בספרות הספקנית המדעית ניתן למצוא טענות בתחום הבריאות (כגון היתרונות והחסרונות באכילת מוצר כלשהו, הליכים רפואיים בלתי מקובלים ורפואה אלטרנטיבית), הקיום וההתכנות של יכולות על-טבעיות, קיומם של יצורים על טבעיים (כגון ערפדים, רוחות רפאים) או מפלצות (כגון המפלצת מלוך נס) בריאתנות ותכנון תבוני, דאוזינג, תאוריות קשר, וטענות נוספות המצטיירות כבלתי סבירות מדעית.
תחומי פעילות > פסבדו-מדע

בפרט זוכים לתשומת לב פסבדו-מדעים, תחומי ידע הנתמכים או מתיימרים להיתמך על ידי המדע, אך אינם עומדים בדרישות השיטה המדעית. בין התחומים אשר לדעת הספקנים הם פסבדו-מדעיים ניתן למצוא את האסטרולוגיה, הכירומנטיקה וההומיאופתיה.
לדעת הספקנים, פסבדו-מדע טומן בחובו סכנות ממשיות. ברטראנד ראסל טען כי מאחר שמעשיו של אדם מבוססים על אמונותיו והשקפותיו, אזי אם אותן אמונות והשקפות אינן מבוססות על עדויות הן עלולות להוביל לפעולות הרסניות.

ג'יימס רנדי כותב רבות על הונאות שמבצעים חוזי עתידות ומרפאים ("הילרים"). מבקרי תורות רפואה אלטרנטיבית למיניהן טוענים כי הסתמכות על ייעוץ שהוא לדעתם פסבדו-רפואי עלול להוביל למצבים רפואיים קשים ואף למוות.
תופעות כאלה נצפו גם בישראל. התנגדות לחיסונים עלולה להוביל לפרוץ מגפות. הספקן ריצ'רד דוקינס מרחיק לכת וטוען כי דתות (המבוססות מטבען על אמונות ולא על עדויות מדעיות) הן גורם מרכזי לאלימות (בעיקר בספרו יש אלוהים?), וכי תורות בריאתניות מהוות איום ממשי על מדע הביולוגיה.
תחומי פעילות > הנגשה לציבור הרחב

ספקנים כג'יימס רנדי התפרסמו בהלעגת טענות הקשורות לחלק מהנושאים שהוזכרו.
עם זאת, חוקר התופעות הפאראנורמליות ג'ו ניקל מזהיר כי גם על "מלעיגנים" להתייחס לטענות פאראנורמליות ברצינות וללא הטיה. לטענת ניקל, סביר כי חקירה נטולת פניות תשפיע יותר מאשר לעג.
ערוץ יוטיוב "Captain Disillusion" מציג סרטים בנושא וצבר פופולריות רבה.
פסבדו-ספקנות

במאמר בכתב העת New Statesman התייחס ריצ'רד קמרון וילסון לתומכים בעמדות שנויות במחלוקת, כגון הכחשת קיום מחלת האיידס או הכחשת השואה, כאל פסבדו-ספקנים.

תומכי עמדות מסוימות מגדירים עצמם כספקנים, אך בוררים רק את העדויות המאששות את טענותיהם מתוך מאגר העדויות המלא.

 באופן כזה, העדויות שהם מציגים תומכות בתאוריה בה האמינו מלכתחילה. .

לפי וילסון, המתאר בהרחבה את התופעה בספרו Don't Get Fooled Again (2008)‎, פסבדו-ספקנים ניתנים לאפיון בכך ש-"אינם מתרכזים בחיפוש אובייקטיבי אחר האמת, אלא בהגנה על עמדה אידאולוגית בה החזיקו מראש".
ספקנות מדעית מול ספקנות פילוסופית

יש להבדיל בין הספקנות המדעית והספקנות הפילוסופית החוקרת את יכולת האדם לרכוש ידע על טבע העולם והאופן בו הוא נתפס בעיניו.

בעוד שספקן מדעי דורש ראיה סבירה לתקפותן של טענות לפני קבלתן כידע, ספקן פילוסופי עשוי להכחיש את עצם קיומו של הידע ממגוון סיבות כגון: אי אפשר להסתמך על ידע מכיוון שישנה תמיד חוסר ודאות, המציאות אינה אובייקטיבית והיא רק פרשנות אישית שלנו, או שדדוקציה היא כלי שפועל בניגוד לאינטואיציה.
לקריאה נוספת

ורדה ליברמן ועמוס טברסקי, חשיבה ביקורתית - שיקולים סטטיסטיים ושיפוט אינטואיטיבי, בית ההוצאה לאור של האוניברסיטה הפתוחה, 1996
קרל סייגן (תרגום: עמנואל לוטם; עורך מדעי: מיקי אלעזר), עולם רדוף שדים: המדע כנר בעלטה, אור יהודה: הד ארצי, תשנ"ז-1997.
קרל סייגן (תרגום: עמוס כרמל), ביליונים וביליונים: מחשבות על חיים ועל מוות על סף המילניום, אור יהודה: ספרית מעריב, תשס"ב-2002.
סיימון סינג ואדזארד ארנסט (תרגום: דפנה לוי), ריפוי או פיתוי (במקור: Trick or Treatment), ספרי עליית הגג/ידיעות ספרים, 2009.
גלעד דיאמנט, חשיבה חדה - בין מציאות לאשליה, הוצאה עצמית, 2014
הערות שוליים

↑  מגע / קרל סאגאן (תרגמו מאנגלית: שלי ומיכאל תמרי), גבעתים: מסדה, 1986. מהדורה נוספת: קונטקט, תל אביב: מודן, 1997.
↑  ביליונים וביליונים: מחשבות על חיים ועל מוות על סף המילניום / קרל סייגן (מאנגלית: עמוס כרמל), אור יהודה: ספרית מעריב, תשס"ב-2002.
↑  Asbjørn Dyrendal, "Oh no it isn't!" Skeptics and the Rhetorical Use of Science in Religion., Olav Hammer & James R. Lewis (red.) Handbook of Religion and the Authority of Science. pp. 879–900., Leiden: Brill Academic Publishers, 2010, עמ' 879–900
↑  Loxton Daniel, Why Is there a Skeptical Movement?
↑  Marjorie Grene, Descartes and Skepticism, The Review of Metaphysics, Philosophy Education Society Inc., 1999, עמ' 553-571
↑  Ancient Skepticism, Stanford Encyclopedia of Philosophy, ‏24.2.2010
↑  Kurtz, Paul (1992). The New Skepticism: Inquiry and Reliable Knowledge. Prometheus Books. pp. 371.
↑  Wudka, Jose (1998). "What is the scientific method?"
↑  Martin Gardner, Fads and Fallacies in the Name of Science, Dover, 1957
↑  "Skeptics Dictionary Alphabetical Index Abracadabra to Zombies". skepdic.com. 2007.
↑  Russell, Bertrand (1907). "On the Value of Scepticism". The Will To Doubt. Positive Atheism.
↑  Fighting Against Flimflam, TIME, Jun. 24, 2001
↑  דוד רטנר, מאסר בפועל להומיאופת על טיפול ללא רשיון, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2002
↑  תופעה: הורים לא מחסנים את ילדיהם - ומסכנים את הציבור.

גלובס, 14.4.2012
↑  Better living without God? - Religion is a dangerously irrational mirage, says Dawkins, San Francisco Chronicle, October 15, 2006
↑  http://www.pointofinquiry.org/joe_nickell_skeptical_inquiry_vs_debunki
↑  פרקטיקה כזו מכונה לעיתים ""איסוף דובדבנים" - תרגום מילולי של הביטוי האנגלי "cherry picking"
↑  Richard Wilson, Against the Evidence, New Statesman, 18 September 2008
↑  Richard C. Wilson, "Don't get fooled again: the sceptic's guide to life", Icon, 2008
פארק ולנטיינז

| --- | --- |

 נתונים ומידות
 שטח:  130 אקר
 מיקום
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מיקום:  רדברידג' 
 קואורדינטות:  51°34′14″N 0°04′16″E﻿ / ﻿51.5706°N 0.0711111°E﻿ / 51.5706; 0.0711111
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקספארק ולנטיינז(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקספארק ולנטיינז(למפת רובע רדברידג' רגילה) פארק ולנטיינז(למפת רובע רדברידג' מוגדלת) פארק ולנטיינז
 
פארק ואלנטיינז (באנגלית: Valentines Park) הוא הגדול בשטחים הירוקים המצויים ברובע רדברידג' של העיר לונדון באנגליה. הפארק נמצא בין השכונות אילפורד וגאנטס היל.
הקמת הפארק

הפארק הוקם בשטחי אחוזת ולנטיינז שהייתה קיימת במקום החל משנות ה-90 של המאה ה-17. בסוף המאה ה-17 נבנה במקום בית האחוזה.
השטחים הפרטיים נתרמו לרובע בשנת 1898 ושטחים נוספים נרכשו עד שנות ה-20 של המאה ה-20, העיקריים שבהם - שטחי אחוזת קרנברוק (Cranbrook Estate) המצוייה מערבית לאחוזת ולנטיינז, אשר בשנת 1899 הוצעה למכירה במטרה שיבנו עליה שכונות מגורים, ועיריית אילפורד רכשה את השטח במטרה להפוך אותו לפארק ציבורי לאוכלוסיית הרובע.
עמותת החתול

| --- | --- |
סמל עמותת החתול
 בצרה קראת ואחלצך (תהילים פ"א ח')
 פרטים
 כינוי:  חתול
 מדינה:  ישראל
 שיוך:  חיל האוויר
 סוג:  מוסד ללא כוונת רווח עמותה רשומה 580588812
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־9 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  יחידה 669
עמותת החתול היא עמותה המאגדת את בוגרי יחידה 669, היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669) של חיל האוויר. העמותה נוסדה ב-1 בינואר 2015 על ידי יוצאי היחידה, במטרה להוות גוף המלווה ותומך בבוגרי היחידה בחיים האזרחים, ומלווה את היחידה הסדירה.
בעלי תפקידים

עמותת החתול פונה לכלל בוגרי יחידה 669: אנשי המערך הלוחם, המערך הרפואי והמערך תומך הלחימה. לפיכך, בעלי התפקידים בעמותה מגיעים מאוכלוסיות אלו. מייסד העמותה ויושב הראש הראשון שלה היה אורי ורדי. כיום, יו"ר העמותה הוא סא"ל בדימוס דר' נחשון קנולר, מי שהיה מפקד יחידה 669 בעבר. מנכ"ל העמותה הוא יפתח דרעי. חבר הנאמנים של העמותה כולל בין השאר אנשי עסקים ואנשי רפואה, כמו: תא"ל בדימוס דר' אפרים סנה, רוני פיבקו, מני בנימין, עופר קוטלר, דר' יעקב (ג'קי) אור.
מטרות העמותה

מטרתה העיקרית של עמותת החתול היא לאגד את כלל בוגרי היחידה כדי למצות את יכולתם בזירה האישית והחברתית. בנוסף, העמותה חורטת על דגלה את התרומה לחברה הכללית ואת הנצחת חללי יחידה 669. כדי להגשים חזון זה, העמותה נוקטת במגוון פעילויות ופרויקטים, כגון כנסי בוגרים, הרצאות העשרה, הענקת מלגות ועוד.