stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חזיתות מלחמת חרבות ברזל
החזית המזרחית > זירת עיראק > תקיפות איראניות בכורדיסטן העיראקית

ב-15 בינואר 2024, איראן ביצעה שורה של תקיפות אוויריות ומזל"טים בתוך עיראק וסוריה, בטענה כי תקפו את המפקדה האזורית של המוסד וכמה מעוזים של "ארגוני טרור" דוגמת ג'יש אל-עדל, בתגובה לפיגוע בכרמאן ב-3 בינואר, שעליו נטלה אחריות המדינה האיסלאמית (דאעש). העיר ארביל, בירת חבל כורדיסטן העיראקית, הייתה היעד של 11 מתוך 15 הטילים הכוללים שנורו. ארבעת הטילים הנותרים כוונו לעבר נפת אידליב בסוריה, לאזורים שבשליטת האופוזיציה הסורית. בהתקפה האיראנית בארביל עצמה, נהרגו ארבעה אזרחים ונפצעו 17 אחרים. ממשלת עיראק וכורדיסטן העיראקית גינו את התקיפות ודחו את טענות איראן כי כוונתה הייתה לפגוע בנוכחות הישראלית ובארגוני הטרור שם.
החזית המזרחית > הזירה האיראנית

ב-1 באפריל 2024 תקפו מטוסי קרב, תקיפה המיוחסת לישראל, את מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק, הצמוד למבנה השגרירות האיראנית בעיר, שכתוצאה ממנה נהרג מוחמד רזא דאהדי, מפקד כוח אל-קודס בלבנון ובסוריה, סגנו, ואישים נוספים במשמרות המהפכה.
בתגובה, ב-13 באפריל תקפה איראן את ישראל במעל 100 כטב"מים ומעל 100 טילי שיוט שהיו לתקיפה הראשונה על ישראל משטח איראן מאז המהפכה האיסלאית ב-1979. רובם המוחלט של הטילים והכטב"מים יורטו. נגרם נזק קל לבסיס נבטים, וילדה בת 7 מהפזורה הבדואית נפצעה קשה.
חזית יהודה ושומרון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לצד הלחימה ברצועת עזה היוותה גזרת יהודה ושומרון את אחת מזירות הלחימה העיקריות. ארגוני הטרור הפלסטינים ביהודה ושומרון, בעיקר חמאס, הגבירו מאמצים להוציא פיגועים, ולגרום לתסיסה ציבורית על רקע אירועי המלחמה. במקביל לתקיפות חיל הים וחיל האוויר הישראלי ברצועת עזה וכניסת כוחות היבשה לתוכה, פעלו כוחות צה"ל למיגור וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון.
ב-28 באוגוסט 2024, פתח צה"ל במבצע מחנות קיץ במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני.
ב-21 בינואר 2025, החלו כוחות צה"ל, שב"כ ומג"ב את מבצע חומת ברזל שנועד למגר את הטרור בצפון השומרון, בדגש על מחנה הפליטים ג'נין. במהלך המבצע נהרסו בתים רבים, ונהרגו עשרות מחבלים פלסטינים.
בפעילות בחזית יהודה ושומרון נהרגו 15 לוחמי צה"ל ומג"ב.
Strong Enough

Strong Enough (בעברית: חזקה מספיק) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית שר, מתוך אלבומה העשרים ושניים, Believe. השיר יצא לאור ב-19 בפברואר 1999, כסינגל השני מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום החמישי במצעד הסינגלים הבריטי, וה-57 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מארק טיילור ופול בארי והופק על ידי טיילור גם כן. השיר הוא שיר בסגנון הדיסקו. השיר זכה לביקורות ולשבחים ממבקרי המוזיקה ובפרט מאתר המוזיקה AllMusic שסקר את השיר בחיוב רב.
בנוסף לכך, זכה השיר למעמד הזהב בצרפת, על סך מכירות של 250,000 עותקים.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ ה-Vevo של שר ב-11 באוגוסט 2016. הקליפ בוים על ידי נייג'ל דיק ובו משתתפת השחקנית שאנין סוסאמון. בתחילת הקליפ, ניתן לראות צג בו נראית שר.
נכון לפברואר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-13 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1999)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 11 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 3 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 10 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 11 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 57 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 29 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 31 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 3 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 5 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 11 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 5 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 4 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 16 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 6 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 4 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 4 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 7 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 6 |  |
|  צרפת | SNEP | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 16 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 21 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1999)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 40 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 65 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 68 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 26 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים המסחריים | 14 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 39 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 56 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 72 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 12 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 42 |  |
|  צרפת | SNEP | 22 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 81 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 28 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 39 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 50,000 |
| בריטניה (BPI) | כסף | 200,000 |
| גרמניה (BVMI) | זהב | 250,000 |
| צרפת (SNEP) | זהב | 250,000 |
הערות שוליים

↑  Warner Music Group Official Website, Warner Music Group Official Website (באנגלית)
↑  Official Charts Company, www.officialcharts.com
↑  Cher Chart History, Billboard
↑  Cher – Strong Enough (באנגלית), נבדק ב-2019-02-08
1 2  Cher Fan Club, Cher - Strong Enough (Official Video), נבדק ב-2019-02-08
↑  Believe - Cher | Songs, Reviews, Credits, AllMusic (באנגלית)
1 2  Les Certifications, SNEP, ‏2013-11-01 (ארכיון)
↑  TraduccionesStarrr, Cher - Strong Enough "Video Official" (Subtitulada en Español) [HQ], נבדק ב-2019-02-08
↑  ARIA Charts - Accreditations - 1999 Singles, www.aria.com.au
↑  www.ultratop.be
↑  www.bpi.co.uk
↑  BVMI | Datenbank, www.musikindustrie.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 1e69d063-4f58-3391-85e8-beaeed713dfa  MusicBrainz work: cd85666f-f957-317c-8e12-6fb82abbdfb6
אור בלוריאן

אור בלוריאן (נולד ב-7 במרץ 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בהפועל באר שבע.
קריירת מועדונים

בלוריאן נולד בפתח תקווה וגדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. בלוריאן ערך 16 הופעות במדי המועדון בעונת 2019/2020, בה שיחק המועדון בליגה הלאומית. בתום העונה עלה המועדון לליגת העל.
ב-30 באוגוסט 2020 ערך בלוריאן את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2-1 על מכבי תל אביב במסגרת המחזור הראשון לעונת 2020/2021. ב-12 בדצמבר הבקיע בלוריאן את שער הבכורה שלו במדי המועדון, בהפסד 3-2 למכבי נתניה במסגרת המחזור העשירי בליגה. בעונת 2020/2021 ערך בלוריאן 36 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-14 בספטמבר 2022 חתם בלוריאן לארבע שנים בהפועל באר שבע, וב-5 ביולי 2023 עבר לקבוצת הפועל תל אביב בהשאלה וחתם על חוזה לשנה, עם אפשרות לרכישתו בסוף העונה.
נבחרות ישראל

מגיל 16 שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל. שימש כקפטן נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21, ולו 11 הופעות במדיה.
בלוריאן זומן לסגל נבחרת ישראל הבוגרת לראשונה ב-18 במרץ 2021, לקראת שלושת המשחקים שפתחו את קמפיין מוקדמות מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  איציק כלפי, ‏רשמית: אור בלוריאן חתם בהפועל ת"א בהשאלה, באתר ONE‏, 5 ביולי 2023
↑  https://www.uefa.com/under21/match/2031723--israel-vs-hungary/
↑  יניב טוכמן‏, נבחרת ישראל: וילי רוטנשטיינר פרסם את הסגל, באתר וואלה, 18 במרץ 2021
רן קוריאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 בינואר 1949 (בן 76) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
רן קוריאל (נולד ב-19 בינואר 1949) הוא דיפלומט ישראלי.
ביוגרפיה

קוריאל קיבל תואר ראשון בלימודי מזרח תיכון, אפריקה וארכאולוגיה מאוניברסיטת תל אביב, ותואר השני מאוניברסיטת חיפה. בין 1990 ל-1992 למד קוריאל לימודי אירופה באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת ג'ונס הופקינס.
בשנת 1975 הצטרף קוריאל למשרד החוץ ועבד בשגרירות ישראל בבואנוס איירס בין השנים 1976 ל-1981. בין השנים 1981-1985 עבד במחלקה לענייני מערב אירופה במשרד החוץ בירושלים. בין השנים 1985–1989 שימש כיועץ בשגרירות ישראל בוושינגטון. בשנת 1996 מונה קוריאל לשגריר ישראל ביוון, תפקיד בו כיהן עד 2001. בין השנים 2007–2011 היה קוריאל סגן מנכ"ל משרד החוץ וראש מחלקת מערב אירופה. קוריאל שימש כשגריר ישראל לאיחוד האירופי ונאט"ו בין 2007 ל-2011.
רן הוא אביה של המעצבת נועה קוריאל.
הערות שוליים

↑  Voice, European (2010-08-12). "Patten's 'destructive criticism' does not serve peace efforts". POLITICO. נבדק ב-2020-08-14.
↑  "Israeli ambassador: Recognising Palestinian state could spark 'eruption of violence'". www.euractiv.com (באנגלית בריטית). 2011-05-09. נבדק ב-2020-08-14.
↑  "Agricultural Affairs". Mission of Israel to the EU and NATO. נבדק ב-2022-09-12.
↑  "The Israeli tourist T-shirts even Tel Avivians want to wear". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2020-08-14.
מתן בלטקסה

מתן בלטקסה (נולד ב-20 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי והבלם בהפועל באר שבע ובנבחרת ישראל.
קריירה

בלטקסה החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי שוהם ובגיל נערים עבר להפועל פתח תקווה, וב-8 בנובמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על הכח עמידר רמת גן בליגה הלאומית. עד תום העונה ערך בסך הכל שבע הופעות במדי הקבוצה הבוגרת, אשר העפילה לליגת העל. בעונת 2014/2015 המשיך לשחק בקבוצת הנוער, וב-31 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בדקה האחרונה של המשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 1–1. בתום העונה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית, ובעונת 2015/2016 הפך לשחקן הרכב. ב-2 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 4–5 להפועל אשקלון. בעונת 2016/2017 הבקיע שישה שערים בליגה הלאומית.
ב-15 בפברואר 2017 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב, אשר שילמה עבורו 750 אלף שקלים, והצטרף אליה בתחילת עונת 2017/2018. ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–0 על בני יהודה במסגרת גביע הטוטו. בלטקסה לא שותף במשחקי הליגה של הקבוצה, וב-9 בינואר 2018 הושאל להפועל עכו. ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 1–2 לבני יהודה. בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, והוא עזב את המועדון.
ב-15 באוגוסט 2018 הושאל לבני יהודה תל אביב עד לסיום העונה. שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 4–5 לבני סכנין בגביע הטוטו. ב-16 בדצמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על מ.ס. אשדוד. בסך הכול כבש שני שערים לצד שישה בישולים ב-35 הופעות ליגה בעונת 2018/2019, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ששיחק 120 דקות במשחק הגמר מול מכבי נתניה.
לקראת עונת 2019/2020 חזר למכבי תל אביב, ושותף במשחק אלוף האלופים בו ניצחה את בני יהודה, אך לאחר מכן הושאל שוב לבני יהודה. בעונה זו רשם 31 הופעות הכוללות שער ובישול.
לקראת עונת 2020/2021 חזר שוב למכבי תל אביב. ב-22 באוגוסט 2020 כבש שער בניצחון 2–0 של מכבי תל אביב על בני סכנין בגמר גביע הטוטו. בסיום אותה העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב בניצחון 1–2 על הפועל תל אביב במשחק הגמר.
ב-17 ביוני 2022 חתם לשלוש שנים באוסטריה וינה מהבונדסליגה האוסטרית.
ב-5 בינואר 2024 חזר לקנדציה שנייה בקבוצת מכבי תל אביב כאשר חתם לעונה וחצי.
ב-11 בספטמבר 2024 חתם בהפועל באר שבע בחוזה לשנתיים.
נבחרת ישראל

ב-9 ביוני 2021 ערך את הופעת בכורה בנבחרת ישראל הבוגרת, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–4 במשחק ידידות בחוץ מול פורטוגל.
תארים

גביע המדינה: 2018/2019
גביע המדינה: 2020/2021
אלוף האלופים: 2019, 2021, 2024
גביע הטוטו: 2020/2021
אליפות: 2023/2024
הערות שוליים

↑  רז אמיר, ‏בלטקסה חתם במכבי ת"א, יצטרף בעונה הבאה, באתר ONE‏, 15 בפברואר 2017
↑  דורון בן דור, ‏מתן בלטקסה הושאל ממכבי תל אביב להפועל עכו, באתר ONE‏, 9 בינואר 2018
↑  תומר לוי, ‏מתן בלטקסה הושאל ממכבי ת"א לבני יהודה, באתר ערוץ הספורט, 15 באוגוסט 2018
↑  יניב טוכמן‏, בלטקסה חתם באוסטריה וינה: עושה את הצעד הגדול בקריירה, באתר וואלה, 17 ביוני 2022
↑  מוטי פשכצקי, ‏מתן בלטקסה חתם לשנה וחצי במכבי ת"א, באתר ערוץ הספורט, 5 בינואר 2024
↑  איציק כלפי, ‏בלטקסה חתם בהפועל באר שבע לשנתיים: נרגש, באתר ONE‏, 11 בספטמבר 2024.
קובי פרג'

| --- | --- |

 לידה:  31 באוגוסט 1980 (בן 44) י"ט באלול ה'תש"ם פתח תקווה, ישראל ישראל
 שם לידה:  קובי פרג'
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
קובי פרג' (נולד ב-31 באוגוסט 1980, י"ט באלול ה'תש"ם) הוא שחקן, קומיקאי, כוכב ילדים, במאי דוקומנטרי, מגיש רדיו ומפיק ישראלי. בין סרטיו "פוטו פרג'" (2016), אלבום פרטי (2018), "להאיר את יוסי" (2019),"המלכה שושנה" (2021), "סרט בסנטר" (2023) ו"שאגת ש"ס" (2024). כשחקן, תפקידיו הידועים הם בסדרות "הפיג'מות", "תאג"ד" ו"סברי מרנן".
ביוגרפיה

פרג' נולד בפתח תקווה לדליה ולעזרא פרג'. משפחתו עלתה מבגדאד שבעיראק בשנת 1951 למעברת עמישב בפתח תקווה. אביו הקים יחד עם אחיו את חנות הצילום "פוטו פרג'", תחילה בפתח תקווה ולימים מוקד עבודתה עבר לתל אביב. החנות, בה עבדו כל בני המשפחה, הפכה תוך מספר שנים לסיפור הצלחה ארצי ולשם נרדף לצילום בישראל.
בנעוריו עבד פרג' בחנויות ומעבדות הצילום של אביו ואחיו, עזרא ובן פרג'. בשנת 1999 התגייס לתיאטרון צה"ל והחל בקריירת משחק.
ביוגרפיה > תחילת הקריירה

במהלך שירותו בתיאטרון צה"ל, הכיר את אילן רוזנפלד ועודד פז. מיד לאחר שחרורם יצרו, שיחקו וכתבו לצד במאי הסדרה רובי דואניאס את קומדיית הקאלט "הפיג'מות". סדרה בת 9 עונות ששודרה בין השנים 2003–2015 בערוץ הילדים. פרג' ועמיתיו כיכבו בסדרות ספין-אוף שיצרו לסדרה, "קפה קר-סול" ו-"הפיג'מות במופע של דובל'ה". השלושה יצרו גם את תוכנית המערכונים "העיר שלנו" ששודרה בערוץ 2, ושיחקו בסדרת הטלוויזיה "האחים דה גמה" בערוץ לוגי.
ביוגרפיה > קריירת משחק

לאחר 9 עונות בתור יוצר ושחקן בסדרה "הפיג'מות" בשנים 2003-2015, פרג' המשיך לסדרות נוספות.
בשנים 2008-2010 פרג' שיחק בתוכניות הבידור בפריים טיים של רשת וערוץ 10, "נבחרת ישראל בטלוויזיה" ו-"שבוע סוף!".
בשנים 2016-2018 גילם את דמותו של אלברט בסדרת הילדים "ילדי בית העץ" (כאן11).
בשנים 2017-2025 גילם את דמותו של אהרון כץ בסדרה הקומית "סברי מרנן" (קשת, ערוץ 12). כמו כן החל מ-2018 פרג' מוביל בקולו את הסדרה "להציל את חיות הבר" (כאן חינוכית, כיום "להציל את חיות הבית").
לאורך השנים פרג' יצר תוכניות נוספות ולקח חלק בעשרות תפקידי אורח בסדרות שונות. מבין תפקידיו הבולטים הנוספים בסדרות טלוויזיה: "תאג"ד", "האחיות המוצלחות שלי", "היא לא תדע", "השיר שלנו", "השמיניה", "צרבת", "העיר שלנו", "קפה קר-סול", "הפיג'מות במופע של דובל'ה", "האחים דה-גמה", "פגע וברח", "שב"ס", "החברים של נאור", "אלישע", "מותק בול באמצע", "מצולמים" ו"שלומי 6".
בין תפקידיו בקולנוע - סרטו של אבי נשר, "פעם הייתי", "מפריח היונים" של ניסים דיין, "הכל שבור ורוקד" של נוני גפן ו"קריוקי" של משה רוזנטל.
פרג' הוא גם שחקן תיאטרון. בין השנים 2014–2018 שיחק בתיאטרון הקאמרי, בהצגות: "חולה אהבה בשיכון ג'" ו"ציד המכשפות". בשנת 2019 החל לשחק בתיאטרון בית ליסין, בהצגות: "לילה אחד, מרקוביץ" בבימויו של עירד רובינשטיין ו"סינית אני מדברת אליך" בבימויה של ציפי פינס. קובי שיחק גם בהצגה "טריאז'" בבימויו של אילן רונן בין השנים 2023-2024.
בשנת 2025 גילם את דמותו של חזי בסדרת הילדים ״שכונת חיים״ (כאן חינוכית,בעבר ״הילדים משכונת חיים״)
ביוגרפיה > קריירת בימוי

בשנת 2016 החל פרג' את דרכו כבמאי קולנוע תיעודי עם סרט הביכורים שלו "פוטו פרג'". הסרט מגולל את סיפור משפחתו שעלתה מעיראק והקימה את חנות הצילום המיתולוגית. הסרט היה מועמד לפרס אופיר לסרט התיעודי הטוב ביותר לשנת 2016 וזכה בפרס הצילום בפורום היוצרים הדוקומנטריים. הסרט הוקרן בפסטיבל ירושלים ובפסטיבלים רבים בעולם, והופץ מסחרית בבתי הקולנוע בארץ.
בשנת 2017 הקים פרג' יחד עם מוריס בן מיור את "סטודיו בן-מיור & פרג'" לסרטים תיעודיים. יחד עם הבמאי והעורך שאולי מלמד החלו השלושה ביצירת סרטים תיעודיים עבור גופי שידור שונים.
בשנת 2018 יצא סרטם הראשון לטלוויזיה "אלבום פרטי".
בשנת 2019 יצא סרטם "להאיר את יוסי" אודות יוסי בנאי. הסרט היה מועמד לפרס אופיר בקטגוריית הסרט התיעודי. "להאיר את יוסי" זכה בפרס העריכה ובפרס המוזיקה המקורית בפורום היוצרים הדוקומטריים. באותה שנה אף היה היה לסרט הישראלי הנצפה ביותר בסינמטק תל אביב.
בשנת 2021 יצא סרטו הרביעי, "המלכה שושנה" אודות חייה של הזמרת שושנה דמארי. הסרט נבחר לפתוח את פסטיבל דוקאביב באותה השנה וזכה לשבחים מהמבקרים.
בשנת 2023 הוציאו פרג' ובן מיור את "סרט בסנטר" אודות דיזנגוף סנטר בתל אביב.
בשנת 2024 יצאה סדרה בת 3 פרקים "שאגת ש"ס" שיצרו בן מיור ופרג' אודות קורותיה של מפלגת ש"ס. הסדרה שודרה בהוט 8.
ביוגרפיה > רדיו

פרג' יוצר ומגיש תוכניות רדיו. הוא החל את דרכו בגלי צה"ל בתוכנית ציפורי לילה.כיום נמנה עם מגישי גלי צה"ל הקבועים, מעל לעשור הוא מגיש יחד עם אחיו בן פרג' תוכנית דו-שבועית בימי חמישי ושבת.
בנוסף כיום הוא מגיש תוכניות גם ברדיו מהות החיים - בפרט את התכנית פגישה לאין קץ לצד ירון ברובינסקי.
חיים אישיים

פרג' מתגורר בתל אביב עם בת זוגו, נועה גלונסקה, ושני ילדיהם.
פילמוגרפיה > בימוי

פוטו פרג' (2016) – yes דוקו (פסטיבל ירושלים, התחרות הישראלית 2016)
אלבום פרטי (2018) – רשת 13
להאיר את יוסי (2019) – HOT8 (פסטיבל ירושלים, התחרות הישראלית 2019)
המלכה שושנה (2021) – HOT8 (פסטיבל דוקאביב, הסרט הפותח 2021)
סרט בסנטר (2023) – HOT8 (פסטיבל דוקאביב, התחרות הישראלית 2023)
שאגת ש"ס (2024) – HOT8
פילמוגרפיה > משחק

טלוויזיה
2003–2015 הפיג'מות (ערוץ הילדים)
2004 צרבת (ערוץ המוזיקה)
2004 השיר שלנו (תפקיד אורח)
2006 השמיניה (תפקיד אורח)
2007–2008 העיר שלנו (קשת, ערוץ 2)
2007–2008 הפיג'מות בקפה קר סול (Hot)
2008 היא לא תדע – במאי: עדי סופר (ישראל)
2008–2010 שבוע סוף! (רשת, ערוץ 2)
2009 האחים דה גמה (לוגי)
2009 הפיג'מות במופע של דובל'ה (Hot)
2011 נבחרת ישראל בטלוויזיה (ערוץ 10)
2011 החברים של נאור (תפקיד אורח)
2011–2012 חצויה (Hot)
2012 בית ספר למוסיקה - עולים כיתה (ערוץ הילדים)
2016–2020 תאג"ד (yes)
2016–2017 ילדי בית העץ (כאן חינוכית)
2017–2025 סברי מרנן (קשת)
2019 אלישע (תפקיד אורח)
2020–2021 שב"ס (כאן 11)
2021 מצולמים (Hot)
2021 פגע וברח (Netflix)
2022 הכל טוב (ערוץ הופ!)
2025 – שלומי 6 (Hot)
2025 שכונת חיים (כאן חינוכית)
תיאטרון
1999–2002 מופע בידור "מה קרה מלחמה?!" (תיאטרון צה"ל)
2013–2014 תעלת בלאומילך (התיאטרון הקאמרי) בימוי: אלי ביז'אווי וגורי אלפי
2015–2017 חולה אהבה בשיכון ג' (התיאטרון הקאמרי) בימוי: עדנה מזי"א
2018–2019 ציד המכשפות (התיאטרון הקאמרי) בימוי: גלעד קמחי
2020–2021 לילה אחד מרקוביץ (תיאטרון בית ליסין) בימוי: עירד רובינשטיין
2021–2022 סינית אני מדברת אליך (תיאטרון בית ליסין) בימוי: ציפי פינס
2023 טריאז' (תיאטרון בית ליסין) בימוי: אילן רונן
קולנוע
2010 פעם הייתי – במאי: אבי נשר (ישראל)
2013 מפריח היונים – במאי: ניסים דיין (ישראל)
2017 הכל שבור ורוקד – במאי: נוני גפן (ישראל)
2018 מבצע שלאגר – במאי: האראלד זיכריץ (ישראל, אוסטריה)
2021 עוד סיפור אחד – במאי: גורי אלפי (ישראל)
2022 קריוקי – במאי: משה רוזנטל (ישראל)
מגיש רדיו וקריין
2007–2009 סיידקיק – רדיו 99 (eco99)
2007–2009 המסך הלבן – רדיו 99 (eco99)
2013–2015 ציפורי לילה טורס – גלי צה"ל
2015–היום בן וקובי פרג' – גלי צה"ל
2018–היום להציל את חיות הבר – קריינות (כאן חינוכית)
2023-היום להציל את חיות הבית - קריינות (כאן חינוכית)
דיבוב
2006 טום
2006 לילי המכשפה
2007 מיקס מאקסטר
2007 ספירו ופנטזיו
2007 ההיסטוריה המטורפת של העולם
2007 אולימפיאדת החיות
2008 אנימליה
2009 הקרקס של ג'וג'ו
2011 איך עושים את זה
2011 צעצוע של סיפור בקיצור: פעמיים באז בבקשה
2011 מיקמק
2013 המסע לכוכב המינימיקים
2013 דני פנטום
מופעי ילדים
2006 פסטיגל גיבורי הממלכה
2006–2011 הפיג'מות - המופע
2007 פסטיגל על הזמן
הערות שוליים

↑  מאיה בניטה, ‏מה המאכל האהוב על קובי פרג'?, באתר ‏מאקו‏, 23 באפריל 2013
↑  Kobi Farag | Actor, Writer, Director, IMDb (באנגלית אמריקאית)
| הפיג'מות |
| --- | --- | --- |
| להקת הפיג'מות | אילן • אלונה • דנה • ימית • נתן • עודד • קובי |  |
| דמויות נוספות | גרי מנדלבאום • רוני • גברת ברכה קירשנברג • מר לטין • שמעון צמחוני • בדש השטן • רובי דואניאס • שייקה פולי וגברי •  אלברט השיפוצניק |  |
| סדרות בת | הפיג'מות בקפה קר סול • הפיג'מות במופע של דובל'ה • מנדלבאום בלש פרטי |  |
| יוצרים ותסריטאים | יוני גרא • רובי דואניאס • אלי דראי • אורי הלוי • אריק זילברמן • דודו ירדני • טמירה ירדני • יובל סגל • עודד פז • קובי פרג' • יואב צפיר • אלעד קוריש • חן קלימן • איציק קריחלי • אילן רוזנפלד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007500944505171  ISNI: 0000 0004 3043 1530  LCCN: no2013110352  VIAF: 307448703   WorldCat (עם VIAF): 307448703
צליפה בצה"ל

צליפה בצה"ל, שורה עליונה ימין: צלפי חי"ר עם רמינגטון M24 קלאסי. שורה עליונה שמאל: צלפי חי"ר עם M24 צה"לי משודרג. שורה תחתונה ימין: צלף ארוך טווח עם רובה ברק (HTR 2000) ולצידו מאתר. שורה תחתונה שמאל: צלף לוט"ר וכוחות מיוחדים עם בארט MRAD ולצידו מאתר.
צה"ל מפעיל מערך צליפה בחיל הרגלים וביחידות מובחרות ומיוחדות. צלפי צה"ל מאומנים בקליעה מדויקת למרחקים קצרים, בינוניים וארוכים, ובשדאות, ניווט והסוואה צבאית. צה"ל הפעיל צלפים עוד ממלחמת העצמאות, אך תחום הצליפה סבל מהזנחה שנים רבות, עד שבוצעו בו רפורמות ושתי מהפכות גדולות: האחת בשנות ה-90 של המאה ה-20 והשנייה בעשור הראשון של המאה ה-21. במהפכות אלה נוסד בית הספר לקליעה וצליפה צבאית כמרכז ידע לאומי בנושא הצליפה, הכשרת הצלפים שופרה באופן ניכר, נרכשו רובי צלפים ייעודיים אחידים ומדויקים, וכן נרכש ציוד צליפה הכולל כוונות טלסקופיות, תחמושת צליפה, עזרים טקטיים וחליפות הסוואה. כיום מפעיל צה"ל צלפי חי"ר שדה וטווח ארוך (בחיל הרגלים, ובעבר גם בחיל ההנדסה הקרבית) וצלפי לוט"ר וסער (ביחידות המיוחדות).
סוגי קלעים וצלפים בצה"ל

בצה"ל כל הלוחמים מאומנים בקליעה בסיסית. עם זאת, ישנם מקצועות קליעה וצליפה בהם הלוחם זוכה להכשרה ואימונים נרחבים יותר על מנת לשפר את יכולותיו ולהעניק לו מיומנות ויכולת קליעה לטווחים רחוקים יותר מלוחם החי"ר הבסיסי.
סוגי קלעים וצלפים בצה"ל > קלעים ו"צלפים-למחצה"

המקצועות הבאים מוכשרים ומאומנים בקליעה מדויקת, מעבר להכשרת החי"ר הבסיסית, אך לא נחשבים לצלפים.
רובאי 07/קלע – אדם במיומנות הירי הדרושה מלוחם פשוט בחיל הרגלים. מקלע מצופה לפגוע במטרת ראש ממרחק 100 מטר, מטרת גוף מ-300 מטר ומטרה מקובצת (מספר אנשים צמודים) מ-500 מטר.
קלע סער/קלע לילה – זהו קלע מצטיין המצויד בנשק מדויק יותר. הוא מתמקד במטרות איכותיות ומזדמנות. תפקיד זה ניתן לחייל שהצטיין בלימודי הירי הרגילים, אך לא עבר קורס צלפים. במחלקת הנדסה קרבית ובמחלקת חי"ר צה"לית יש בין ארבעה לשישה קלעי סער.
מפעיל בארט – לוחם-פלס או לוחם-סלק של חיל ההנדסה הקרבית שעבר הכשרה והוסמך להפעיל רובה נגד ציוד מדגם בארט M82A1. מטרתו לפגוע במטרות חומר וציוד ולפרק מטעני חבלה בירי מרחוק. עם זאת, לבארט יש גם פוטנציאל לצליפה לטווח רחוק ולהריגת מחבלים מאחורי מחסה.
סוגי קלעים וצלפים בצה"ל > צלפים (הסמכה מלאה)

בצה"ל ישנם 4 סוגי צלפים: צלף שדה, צלף לטווח ארוך, צלף סער וצלף כוחות מיוחדים/לוט"ר. כל צלף בצה"ל יכול לשמש הן כצלף יורה והן כמאתר. חלק מהצלפים משמשים גם כמדריכי צליפה בבית הספר לקליעה ולצליפה שבמתקן אדם.
צלף חי"ר שדה – אחד או יותר בפלוגה היורה למטרות קבועות מראש, בדרך כלל מתוך מסתור או תחת הסוואה צבאית. חייל זה עבר קורס צלפים בנוסף למסלול ההכשרה הרגיל לחיל הרגלים. הוא מצויד גם במערכת נשק צלפים ייעודית, כיום בצה"ל מדגם רמינגטון M24 בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו. מצופה ממנו לפגוע במטרת ראש ממרחק 300 מטרים (330 יארד) ובמטרת גוף ממרחק 500 מטרים (550 יארד). בנוסף לצליפה עוסק צלף החי"ר גם בתצפית ואיסוף מודיעין חזותי.
צלף חי"ר לטווח ארוך – צלף שעבר קורס צלפים וקורס נוסף שמכשיר אותו לירי בטווחים ארוכים במיוחד, מעבר ל-1,000 מטרים (1,100 יארד). צלף זה חמוש ברובה צלפים המותאם לירי שכזה (בצה"ל, רובה ה"ברק" בקליבר 0.338 לפואה מגנום, שיעיל ל-1,200 מטר) ואמצעי עזר נוספים. נמצא הן ביחידות החי"ר הרגילות והן בכוחות המיוחדים.
צלף כוחות מיוחדים/קומנדו/לוט"ר – זוכה להכשרה ולאימון נרחבים יותר מאלו של צלף חיל הרגלים. בנוסף לצליפת שדה וצליפה לטווח ארוך הוא מאומן גם בירי סלקטיבי (ירי במטרה המייצגת אויב בין מטרות רבות המייצגות ידידים או עוברי אורח). צלפי לוט"ר, שפועלים לרוב בשטח בנוי, מבצעים את הירי לרוב מעמדת ישיבה או עמידה, כאשר הרובה מיוצב על גבי חצובה או שולחן ירי. צלפי היחידות המיוחדות משתמשים במגוון רובי צלפים איכותיים במיוחד, בהם המאוזר 86SR, ה-SR-25 Mk 11, המקמילן TAC-50, הבארט MRAD והבארט REC10. בעבר היו בשימוש גם רובי רמינגטון מודל 700 משופר, SVD דרגונוב, PSG-1 של הקלר וקוך, PGM Ultima Ratio,‏ אקורסי אינטרנשיונל AWM ומקמילן TAC-338.
צלף סער – צלף יחידות מובחרות החמוש ברובה צלפים חצי-אוטומטי (כיום מדגמי SR-25 Mk 11 או בארט REC10). תפקידו לייצר אש מדויקת ומהירה והוא נייד יותר מהצלף הרגיל. הרובה החצי-אוטומטי מאפשר לו להילחם גם בהיתקלויות מטווח קרוב ותוך כדי תנועה.
סוגי קלעים וצלפים בצה"ל > צלף ומאתר

צלפים כמעט תמיד עובדים בזוגות, ויש חלוקה של תפקידים: צלף ומאתר (באנגלית Spotter, נקרא בצה"ל גם "צופה" ו"בקר ירי"). תפקיד המאתר/צופה הוא חשוב מאוד וכולל מספר תפקידים:
חיפוי על הצלף והגנה עליו באמצעות ירי בטווח קצר ובינוני.
סריקת השטח ואיכון מטרות לצלף.
הצופה מחשב עבור הצלף את המרחק למטרה, מהירות וכיוון רוח, היסטים ועוד. תפקידו של הצופה לאפשר לצלף להתמקד רק במה שקשור לירייה עצמה, כדי לבצע ירי בדיוק מקסימלי.
לאחר הירי הצופה מדווח לצלף על פגיעה במטרה, או במקרה של החטאה על צורך בתיקון מהיר של הירי בהתאם למקום הפגיעה שזיהה הצופה.
בצה"ל, מאתר/צופה הוא גם צלף בהכשרתו, שכן הוא נדרש להכיר את עבודת הצלף כדי לתת לו את הנתונים המתאימים בזמן הנכון. הצופה מצויד בדרך כלל במשקפת תואמת לכוונת של הצלף, וכן ברובה סער או אקדח להגנה עצמית. לעיתים הצופה חמוש ברובה קלעים המאפשר לו להשלים את יכולותיו של הצלף, שבדרך כלל חמוש ברובה בריחי ארוך טווח (בצה"ל מדובר ברובי רמינגטון M24 וברק HTR 2000 במערך החי"ר, ובארט MRAD ומקמילן TAC-50 ביחידות המיוחדות).
בנוסף לקליעה מדויקת, הן הצופה והן הצלף משמשים גם כתצפיתנים שמעבירים מודיעין חזותי ומודיעין טקטי על תנועת האויב והמטרות.
לעיתים צלף ומאתר מחליפים ביניהם בתפקידים בעת משימה ממושכת, וזאת על-מנת שבעת ביצוע הירי הצלף יהיה רענן ולא שחוק פיזית.