stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלישיית צבע טרי
היסטוריה

הלהקה החלה את דרכה בשנת 1971 תחת השם "אבירי מפתח סול", אך לאחר כשנה בלבד שינתה את שמה לשלישיית "צבע טרי". מאז הלהקה פעלה תחת שם זה בשנים 1972–1979. פרסומה בא לה הודות לשיתוף הפעולה עם אילנית בשיר ללכת שבי אחרייך שזכה להצלחה.
ב-1978 הוציאה הלהקה את אלבומה היחיד "שלושה חברים" (בהוצאת "התקליט חיפה") שאיגד את מיטב הקלטותיה לאורך שש שנות פעילותה.
האלבום כלל 12 שירים מקוריים שחלקם הולחנו למילות שירי משוררים כמו "אני ואתה" (רחל המשוררת, שייקה פייקוב) - שהיה השיר הראשון שהקליטה הלהקה עם הקמתה, "הצופים והצופות" (יעקב שבתאי, סשה ארגוב) הידוע יותר בשם "צ'רלי קצ'רלי", ו"רוח בהרים" (לאה גולדברג, נחמה הנדל).
האלבום כלל גם את השיר "שיר החתונה" (מילים: ברק עמרני) עמו הופיעו בפסטיבל הזמר המזרחי - "דרור למנצח שיר מזמור" ואת השיר "צ'רלי קצ'רלי".
ב-1978 הקליטה את השיר "עוד אבינו חי" וזמן קצר לאחר מכן התפרקה.
שטפן פרוינד

שטפן פרוינד (בגרמנית: Steffen Freund; נולד ב-19 בינואר 1970 בברנדנבורג שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בתפקיד הקשר ההגנתי.
קריירה

פרוינד החל את הקריירה שלו בקבוצת שטאהל ברנדנבורג, לאחר שעבר דרך מחלקות הנוער של המועדון. בשנת 1991, הוא עבר לקבוצת הבונדסליגה שאלקה 04, ובמהלך שהייתו בקבוצה רכש לעצמו מעמד של שחקן קישור יציב וטוב. שאלקה נאלצה להעביר את פרוינד עקב קשיים כלכליים בשנת 1993, ולכן כרטיסו נרכש על ידי בורוסיה דורטמונד, בה שיחק עד שנת 1998. במהלך התקופה בה שיחק בדורטמונד, הוא זכה עם קבוצתו פעמיים באליפות הבונדסליגה (1995, 1996) ואף זכה עימה פעם אחת בליגת האלופות, בשנת 1997. ב-1998, מועדון הפרמייר ליג טוטנהאם הוטספר, רכש את כרטיס השחקן של פרוינד. תקופת משחקו באנגליה ידועה בשל העובדה שלא כבש אפילו שער אחד, בחמש העונות בהן שיחק בטוטנהאם. בשנתו האחרונה בקריירה, שיחק פרוינד תקופות קצרות בקייזרסלאוטרן ובלסטר סיטי.
בין השנים 1995–1998, פרוינד השתייך לסגל נבחרת גרמניה, בה שיחק 21 משחקים, ולא הבקיע אף שער. הוא היה שותף בזכיית  נבחרתו ביורו 1996, והיה גם חלק מסגל הנבחרת במונדיאל 1998 בצרפת.
אחרי שפרש מהמשחק, ב-5 בדצמבר 2007, פרוינד התמנה להיות עוזר מאמן הנבחרת הניגרית שאותה אימן ברטי פוגטס.
תארים

עם בורוסיה דורטמונד:
אליפות הבונדסליגה: 1994/95, 1995/96
ליגת האלופות: 1996/97
הגביע הביניבשתי: 1997
עם טוטנהאם הוטספר:
גביע הליגה האנגלית: 1999
עם נבחרת גרמניה:
יורו 1996
רפאל משולם

| --- | --- |

 לידה:  5 בנובמבר 1930 סופיה, ממלכת בולגריה 
 פטירה:  9 במרץ 2023 (בגיל 92) ירושלים 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום מגורים:  בולגריה, ישראל
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  מכון ויצמן למדע 
 מנחה לדוקטורט:  פרנץ זונדהיימר 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס ישראל לחקר הכימיה לשנת התש"ס 2000
 תרומות עיקריות
 הבהרת מבנהו ופעילותו של הקנבינואיד
 
רפאל משולם (5 בנובמבר 1930 – 9 במרץ 2023) היה כימאי ישראלי, פרופסור במחלקה לחומרי טבע בבית הספר לרוקחות שבפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, רקטור האוניברסיטה בשנים 1979–1982, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משנת 1994, וחתן פרס ישראל לחקר הכימיה לשנת תש"ס 2000. חקר תרופות וחומרי טבע, מגלה החומר הפעיל בקנאביס, ה-THC.
ביוגרפיה

רפאל משולם נולד בסוף שנת 1930 בסופיה שבבולגריה. אביו, ד"ר מורנו משולם, היה רופא, מנהל בית החולים היהודי בסופיה ונשיא ההסתדרות הציונית "מכבי" (בבולגריה). משולם למד בילדותו בבית הספר האמריקאי בסופיה (אנ'). עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, כשבולגריה חברה לגרמניה, נדדה המשפחה מכפר לכפר כשאביו משמש כרופא במקומות נידחים, כעבור זמן נשלח אביו למחנה ריכוז בבולגריה ושוחרר לקראת סיום המלחמה. רפאל משולם למד הנדסה כימית במשך שנה, ב-1949 עלתה המשפחה לישראל. ב-1952 קיבל תואר שני בביוכימיה מהאוניברסיטה העברית.
קריירה

בעת שירותו הצבאי בשנים 1953–1956 ערך מחקר על קוטלי חרקים. בשנים 1956–1958 עשה דוקטורט במכון ויצמן, והיה מראשוני המוכתרים בתואר דוקטור על ידי מכון ויצמן. נושא עבודת הדוקטור שלו היה סינתזה של סטרואידים והיא נערכה בהדרכתו של פרופסור פרנץ זונדהיימר. בשנים 1959–1960 עשה פוסט-דוקטורט במכון רוקפלר בניו יורק במחקר על מבנה הטרפנים. בשנים 1960–1965 עבד כחוקר במכון ויצמן למדע, וחקר את הכימיה של חומרים טבעיים, בכללם קנבנואידים, טרפנים, ואלקלואידים. ב-1966 הוא הועלה לדרגת חוקר בכיר ובסוף אותה שנה הצטרף לסגל האוניברסיטה העברית בירושלים, כמרצה אורח לרוקחות. בשנת 1967 הוא קיבל מענק מחקר מהמכון לבריאות הנפש בארצות הברית להמשך מחקריו על החשיש. בשנת 1968 מונה לפרופסור חבר וב-1972 לפרופסור מן המניין. ב-1975 הופקד על הקתדרה על שם ליונל יעקובסון לכימיה רפואית, בשנים 1979–1982 כיהן כרקטור האוניברסיטה העברית, בשנים 1983–1985 כפרו-רקטור. בשנת 1982 שהה כפרופסור אורח באוניברסיטת אוהיו, בשנים 1993–1994 שהה כפרופסור אורח במחלקה לפרמקולוגיה בקולג' לרפואה של ריצ'מונד.
בשנים 1999–2000 כיהן כנשיא חברת מחקר הקנבנואידים הבינלאומית.
מאז שנת 2007 ועד 2018 שימש כיו"ר החטיבה למדעי הטבע באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
חיים אישיים

רפאל משולם נפטר ב-9 במרץ 2023. הותיר אחריו אישה, דליה לבית בורוביץ, בן, שתי בנות, ושבעה נכדים.
מחקריו

ב-1963 החל רפאל משולם לעבוד על מרכיבי צמח הקנאביס, ממנו מיוצרים החשיש והמריחואנה. אף על פי שהקנאביס היה ועודנו הסם הבלתי חוקי הנפוץ ביותר בשימוש בחלקים רבים של העולם לאורך מאות שנים, הרי שהכימיה והביולוגיה שלו לא היו ידועות עד שמשולם התחיל את מחקריו. המרכיבים הפסיכואקטיביים של הקנאביס לא בודדו בצורתם הטהורה, והמבנה הכימי לא הוסבר. היה זה בניגוד גמור לידע הקיים על מורפין וקוקאין, שני הסמים הבלתי-חוקיים הנפוצים האחרים, שבודדו כבר במאה ה-19. משולם בודד את החומר הפעיל בחשיש ובהמשך גילה חומרים בגוף האדם הנקשרים לקולטנים הקנבינואידים, ומהווים מערכת העברת אותות (neurotransmission) חדשה. את החשיש למחקריו קיבל ממשטרת ישראל, שהחרימה אותו ממבריחים. משולם פרסם מעל 450 מאמרים מדעיים, פרקים בספרים וסקירות, רובם על מערכת הקנבינואידים וערך שלושה ספרים על הנושא.
מחקריו > הבהרת מבנהו ופעילותו של הקנבינואיד

ב-1963 פרסם רפאל משולם את המבנה והסטראוכימיה של קנאבידיול (CBD), מרכיב ראשי לא-פסיכואקטיבי של קנאביס. ב-1964 הוא פרסם, ביחד עם יחיאל גאוני, וחביב אדרעי את הבידוד הראשון של מרכיב קנאביס פסיכואקטיבי טהור, Δ9-tetrahydrocannabinol‏ (Δ9-THC), והסביר את מבנהו. מאוחר יותר זיהו משולם וגאוני קנבינואידים טבעיים נוספים רבים, והבהירו את הקונפיגורציה של Δ9-THC. תוך שנים מועטות דיווחו משולם וגאוני על הסינתזה הראשונה של ה-THC
ואלו של קנבינואידים רבים המצויים בצמח. ה-THC מזוהה היום כמרכיב הפסיכואקטיבי היחידי של הקנאביס והוא נושא לאלפים רבים של פרסומים בכימיה, פרמקולוגיה, ביוכימיה, פיזיולוגיה, פסיכולוגיה ורפואה.
ב-1970 דיווח רפאל משולם על הבידוד הראשון של מטבוליט THC אקטיבי בגוף האדם, במסגרת עבודת הדוקטורט של פרופ' צבי בן צבי, ומאוחר יותר, בשיתוף עם קבוצות בארצות הברית, קנדה ושוודיה זיהה מטבוליטים רבים נוספים. כמה מהמטבוליטים של ה-THC הם אקטיביים פרמקולוגית ותורמים לפרופיל הפרמקולוגי של ה-THC. בשיתוף עם קבוצה יפנית הבהיר משולם את תהליך יצירת ה-THC בצמח הקנאביס סאטיבה. הבהרת הבסיס הכימי של פעילות הקנבינואיד הייתה בעלת חשיבות רבה בהבנתנו את פעולת סם זה.
במהלך שנות השמונים המשיך רפאל משולם בעבודתו על המתרחש במבנה הפעיל בסדרת הקנבינואידים
ועל היבטים ביוכימיים ופרמקולוגיים שונים של THC ויזם ניסויים קליניים עם THC וקנבינידיול (CBD) בשיתוף עם קלינאים. כך, בהתבסס על ההשוואה המבנית עם הפניטואין, נחקר ה-CBD בהצלחה כחומר אנטי-אפילפטי במודלים של חיות, שהוביל לניסוי קליני מוצלח. CBD הוכח כחומר נוגד חרדה, מגן על הלב, מונע בחילה, מסייע לשינה,
נוגד סוכרת תלוית אינסולין
וכבעל השפעה אנטי-דלקתית במודלים של בעלי חיים הלוקים בדלקת מפרקים שגרונית.
ב-1987 יזם רפאל משולם, בשיתוף פעולה עם פרופ' א אברהמוב, ניסוי קליני עם Δ8-THC (איזומר יציב יותר של Δ9-THC) בילדים שעברו טיפולים כימותרפיים נגד סרטן. החומר מנע לחלוטין בחילות והקאות. Δ8-THC נמצא יעיל גם במודל של בעלי חיים הלוקים בטרשת נפוצה.
Δ9-THC נמצא בשימוש קליני נגד בחילות והקאות במטופלים בכמותרפיה.
מחקריו > גילוי ה-CB1, האנאנדמיד וה-arachidonoyl L-serine

ב-1989 ביסס רפאל משולם את התפיסה שפעילות מסגנון ה-THC היא תלוית מבנה תלת-ממדי (סטריאוספציפית). הבחנה זו, שהייתה בניגוד לרעיונות המקובלים שקדמו לה, הייתה אחד מהגורמים שהובילו לגילוי החשוב (בידי קבוצות אחרות) של קולטן ספציפי של קנבינואיד (ידוע כ-CB1). מכיוון שברור שקולטנים אינם נוכחים במערכות ביולוגיות על מנת לפעול באמצעות מפעילים חיצוניים, יזם משולם פרויקט שמטרתו הייתה זיהויו של מתווך (טרנסמיטור) קנבינואידי במוח. ב-1992 בודדו משולם וקבוצתו מרכיב חדש מהמוח, אותו כינה אנאנדמיד (Anandamide). האננדמיד שהוא נגזרת של חומצה שומנית, שונה במבנהו מהקנבינואיד הצמחי, והוא בעל אותו פרופיל פעילות כמו ה-THC. פרסום זה צוטט יותר מ-4000 פעמים בספרות המדעית. קבוצתו של משולם בודדה אנדו-קנבינואיד נוסף מהטחול (2-arachidonoyl (glycerol‏ (2-AG). פרסום זה צוטט למעלה מ-930 פעמים. האננדמיד וה-2-AG הם שני האנדו-קנבינואידים העיקריים שזוהו. מחקר זה לא רק שסייע לבסס את אופן הפעילות של הקנבינואידים, אלא גם קידם את ההבנה של הקואורדינציה הגסה, התיאבון, הזיכרון והרגשות, כפי שעבודותיהן של קבוצות רבות מראות את המעורבות של האנדוקנבינואיד בתהליכים כאלה.
ב-2006 זיהתה קבוצתו של רפאל משולם אנדו-קנבינואיד נוסף, הarachidonoyl L-serine. הוא אינו קשור לקולטנים הידועים של קנבינואיד, אבל הוא כנראה ליגנד אנדוגני של קולטן קנבינואידי חדש, הגורם להרחבת כלי הדם. משולם דיווח ביחד עם עמיתו פרופ' איתי באב אודות מרכיב דמוי קנבנואיד המפחית אוסטאופורוזיס (הרס של עצם).
מחקריו > פעילות האנדוקנבינואיד

המחקר במעבדתו של רפאל משולם, במיוחד בשיתוף פעולה עם קבוצות אחרות בישראל ומחוצה לה, סייע להבהיר את חשיבות הקנבינואידים של הצמח והאנדו-קנבינואידים בתהליכים פיזיולוגיים רבים ובמצבים פתולוגיים כגון הגנה עצבית (neuroprotection), שינה, הרחבת כלי הדם, סרטן, דלקת, הנקה, בניית עצמות
conditioning, וסוכרת תלוית אינסולין.
המערכת האנדוקנבינואידית היא מערכת העברת אותות (neurotransmission) חדשה יחסית, בעלת פעילות מוחית והשפעה על מגוון תפקודים ומערכות בגוף האדם. גילויה של המערכת האנדוקנבינואידית וחקר תפקידיה בגוף על ידי רפאל משולם, סייעו לפתוח שטח חדש בביוכימיה ובחקר המוח.
מחקריו > יישומי מחקריו

מספר חברות מפתחות היום תרופות הקשורות למערכת האנדוקנבינואידית. ה-THC כבר אושר כתרופה נגד הקאות הנגרמות על ידי טיפול כימותרפי ולהגברת התיאבון בחולי סרטן ואיידס. חברה בריטית, GW, הציגה תרסיס של THC ו-CBD לטיפול בכאב ולטיפול בהשפעותיה של טרשת נפוצה. חברה ישראלית מפתחת תרופה נגד סרטן המבוססת על cannabinoid quinone
וחברה ישראלית אחרת מפתחת חומרים קנבינואידים כנוגדי דלקת, המבוססים על עבודתו של משולם.
פרסים, אותות כבוד וחברויות

2019 – פרס הארווי
2019 - דוקטור לשם כבוד, מטעם מכון ויצמן למדע.
2014 – נבחר על ידי הג'רוזלם פוסט כאחד מחמישים היהודים המשפיעים ביותר בעולם.
2013 – דוקטור לשם כבוד, מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
2012 – פרס א.מ.ת
2012 – פרס רוטשילד לשנת ה'תשע"ב (2012) במדעי הכימיה ובמדעי הפיזיקה.
2011 – פרס המכון הלאומי לחקר הסמים, ארצות הברית, NIDA Discovery Award
2009 – פרס החברה הישראלית לכימיה עבור מצוינות במחקר, ירושלים.
2007 – פרס מיוחד עבור "עבודה יוצאת דופן בקנבנואידים ומערכת האנדוקנבנואידים" מטעם איגוד הקנבנואידים ברפואה (IACM), בקולון.
2006 – פרס עבור מפעל חיים, מטעם הקולג' האירופאי לנוירופסיכופרמקולוגיה (ECNP), בפריז.
2006 – דוקטור לשם כבוד, מטעם אוניברסיטת קומפלוטנסה במדריד.
2005 – פרס על שם הנרייטה סולד עבור הישגים במחקר הרפואי, מטעם עיריית תל אביב.
2004 – פרס היינריך וילנד על קידום המחקר על "הליפידים והחומרים הקרובים בשדה הכימיה, ביוכימיה, פיזיולוגיה ורפואה קלינית", במינכן שבגרמניה.
2002 – נבחר כחבר כבוד בחברה הישראלית לפיזיולוגיה ולפרמקולוגיה.
2001 – דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת המדינה של אוהיו.
2000 – פרס אריאנס מטעם החברה הפרמקולוגית ההולנדית.
2000 – פרס ישראל לחקר הכימיה.
1999 – החברה הבינלאומית לחקר הקנאבנואידים (ICRS) יסדה פרס שנתי על שמו של רפאל משולם לחקר הקנאבינואיד.
1998 – פרס דייוויד בלום, מטעם האוניברסיטה העברית, עבור "מצוינות במחקר פרמקלוגי".
1998 – מדליית הנוש, מטעם החברה הכימית הצ'כית כאות הוקרה לתרומה לחקר הקנאביס.
1997 – פרס האנף, עבור "גילוי ה-THC והמחקר המתמשך על הקנאביס – אנאנדמיד".
1994 – נבחר כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
1994 – פרס קולטהוף לכימיה מהטכניון.
1964 – פרס סומך זקס עבור המחקר הטוב ביותר של מדען מתחת לגיל 35 במכון ויצמן.
שפמנון אדום-זנב

| שפמנון אדום-זנב |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: שפמנונאים
משפחה:: פימלודיים
סוג:: Phractocephalus
מין:: שפמנון חד זנב
שם מדעי
 Phractocephalus hemioliopterus ‏בלוך ושניידר, 1801

שפמנון חד זנב (שם מדעי: Phractocephalus hemioliopterus) הוא מין של דג גדול ממשפחת הפימלודיים החי בנהרות אמריקה הדרומית. דג זה יחידי בסוגו.
אורכו של שפמנון זה יכול להגיע ל-1.8 מ' ומשקלו ל-80 ק"ג. הוא בעל צבעים בולטים כשהגוף העליון חום כהה, הצידיים ופתחי הזימים צהובים-לבנים והזנב אדום. לדג שפמות ארוכים מהם שניים על הלסת העליונה ושתיים על התחתונה.
הדג חי ביובלי נהרות האמזונאס, האורינוקו והאסקיבו לאורך אמריקה הדרומית. הוא שוכן בנהרות, אגמים ובריכות עמוקות. הוא אוכל בשר תוקפני. ילידי אמריקה לא אוכלים אותו אך אנשים צדים אותו למטרות ספורט. כמו כן הוא מגודל באקווריום אך צריך שהאקווריום יהיה גדול.
דג זה הוא מין פולש בתאילנד אליה הובא על ידי האדם.
שיחת חולין

שיחת חולין
שיחת חולין (בסלנג: סמול טוק, נלקח מהצירוף האנגלי: small talk) הוא שיח לא פורמלי, בדרך כלל בנושאים שטחיים. שיחות חולין לרוב לא יעסקו בנושאי שיחה ענייניים בהרחבה, או בנושאים שיש להתייחס אליהם ברצינות לקבל החלטות לגביהם.
ההגדרה המילונית בעברית לשיחת חולין: שיחה מזדמנת על עניינים קלילים ולא מחייבים.
היכולת לנהל שיחות חולין היא מיומנות חברתית ולכן שיחות חולין הן סוג של תקשורת חברתית. מרבית השיחות הן שיחות מנומסות העוסקות בדברים שחשיבותן נמוכה.
התופעה של שיחות חולין הופיעה במחקר משנת 1923 שנערך על ידי הנתרופולוג והאתנוגרף ברוניסלב מלינובסקי. מלינובסקי כתב מאמר בשם: "בעיית המשמעות בשפות פרימיטיביות" וטבע את הביטוי "תקשורת פתטית" כדי לתאר את שיחות החולין.
מטרה

למרות שנראה כי אין לשיחות אלו מטרה מוגדרת, שיחות חולין הן טקס היקשרות ואסטרטגיה לניהול מרחק בין-אישי.
שיחות אלו משמשות בסיוע בהגדרת מערכות היחסים בין חברים, עמיתים ומכרים חדשים. שיחות חולין יכולות לעזור למכרים חדשים לחקור ולקטלג את העמדה החברתית של העומד מולם.
שיחות חולין קשורות לצורך של אנשים לשמור על גישה חיובית ולהרגיש שהם מקבלים אישור ממי שמקשיב להם. השיחות משמשות ל"שימון" והנעה של אינטראקציות חברתיות, אך הפונקציה הרצויה תלויה לעיתים קרובות בנקודת הזמן בשיחה בה מתרחשת שיחת החולין:
בפתיחת השיחה: כאשר הדוברים אינם מכירים זה את זה, שיחת חולין יכולה לאפשר להם להראות שיש להם כוונות ידידותיות ושהם מעוניינים באינטראקציה חיובית. בפגישה עסקית היא מאפשרת לאנשים לגבש דעה על העומד מולם בכמה מישורים: המוניטין, רמת המומחיות של השותף לשיחה ועוד. אם קיים קשר קודם בין הצדדים בשיחה, אז שיחת החולין בעצם משמשת הקדמה לפני המעבר לעיסוק בנושאי שיחה ענייניים יותר. זה מאפשר להם לאותת על מצב הרוח שלהם ולחוש את מצב הרוח של האחר.
בתום שיחה: סיום פתאומי של שיח בין שני אנשים עלול ליצור מצב בו אחד הצדדים יחוש דחייה. ניתן להשתמש בשיחות חולין כדי להקל על תחושת הדחייה האפשרית, לאשר את הקשר בין שני האנשים ולרכך את הפרידה.
מילוי חלל כדי להימנע משקט: בתרבויות רבות, שתיקות בין שני אנשים נחשבות בדרך כלל כלא נוחות ו/או מסורבלות. ניתן להפחית את המתח על ידי פתיחת שיחות פתטיות עד שמתעורר נושא מהותי יותר. באופן כללי, בני אדם מוצאים שתיקה ממושכת לא נוחה, ולעיתים בלתי נסבלת. זה יכול לנבוע מההיסטוריה האבולוציונית האנושית כמין חברתי, כמו אצל בעלי חיים חברתיים רבים אחרים, שתיקה היא סימן תקשורתי לסכנה פוטנציאלית.
בשיחות מסוימות, אין כלל גורמים פונקציונליים או אינפורמטיביים. הדוגמה הבאה לשיחת חולין היא בין שני עמיתים העוברים זה מול זה במסדרון:
בדוגמה זו באים לידי ביטוי אלמנטים של שיחה פתטית בתחילת השיחה ובסיומה. כל השיחה הקצרה עצמה היא חסרת תוכן משמעותי ובמהותה היא מילוי חלל. שיח מסוג זה נקרא לרוב פיטפוטים.
הצורך להשתמש בשיחות חולין תלוי באופי הקשר בין האנשים המנהלים את השיחה. זוגות במערכת יחסים אינטימית יכולים לאותת על רמת הקרבה שלהם על ידי חוסר שיחות חולין. הם יכולים לקבל בנוחות שתיקה בנסיבות שלא היו נוחות לשני אנשים שהם רק חברים מזדמנים.
במקום העבודה, שיחות חולין נוטות להתרחש בעיקר בין עובדים באותה רמה, אך מנהלים יכולים להשתמש בשיחות אלו כדרך לפתח את קשרי העבודה עם הצוות המדווח להם. מנהלים המבקשים מעובדיהם לעבוד שעות נוספות עשויים לנסות להניע אותם באמצעות שיחות חולין כדי להפחית באופן זמני את ההבדל בסטטוס החברתי שלהם.
האיזון בין שיחה פונקציונלית לשיחות חולין במקום העבודה תלוי בהקשר ומושפע גם מהעוצמה היחסית של שני הדוברים. בדרך כלל הממונים יהיו אלו שמגדירים את השיחה מכיוון שיש להם את הכוח לסגור את שיחת החולין ו"לרדת לשורש העניין".
נושאים

הנושאים של שיחות החולין בדרך כלל פחות חשובים מתפקודם החברתי. הנושא הנבחר תלוי בדרך כלל בכל מערכת יחסים שקיימת מראש בין שני האנשים, ובנסיבות השיחה. בשני המקרים, מישהו שיוזם שיחות חולין נוטה לבחור נושא שעבורו הוא יכול להניח שיש רקע משותף, כדי למנוע מהשיחה להיות חד צדדית מדי.
את רוב הנושאים ניתן עקרונית לסכם כנושאים ישירים או עקיפים:
נושאים ישירים יכולים לכלול ניתוח אישי של המתבונן ותגובה לנושאים כמו בריאות או מראה חיצוני.
נושאים עקיפים מתייחסים להקשרים קונטקסטואליים כמו למשל נושאים אקטואליים שעל הפרק כרגע בחדשות, או לתנאים הקשורים למצב בתקשורת.
נושאים מסוימים נחשבים ל"בטוחים" ברוב הנסיבות כמו למשל מזג האוויר, ספורט וטלוויזיה.
רמת הפירוט המוצעת לא צריכה לחדור את גבולות המרחב הבין אישי. כשמישהו נשאל "מה שלומך?" על ידי מכר שהוא לא מכיר היטב, סביר להניח שאדם יבחר בתשובה כללית פשוטה כמו "אני בסדר, תודה." בנסיבות אלה, לרוב לא יתאים לנשאלים להשיב עם רשימת סימפטומים של כל המצבים הרפואיים מהם הם סובלים. במידה ואדם כן עושה זאת בתשובה לשאלה "מה שלומך", סביר להניח שיש מידה רבה יותר של היכרות בין שני האנשים. במידה וההיכרות אינה רבה והנשאל משיב בפירוט, סיטואציה זו עלולה ליצור מצב לא נוח אצל שני הצדדים.
דפוסי שיחה

החוקר קלאוס שניידר ערך מחקר על שיחות חולין במצבים הכרוכים במפגש עם אנשים זרים. הוא העלה תאוריה לפיה שיחה כזו לרוב תהיה מורכבת ממספר קטעים צפויים למדי, או "מהלכים". המהלך הראשון מנוסח בדרך כלל כך שקל לאדם האחר להסכים. זו יכולה להיות שאלה או הצהרת דעה עם שאלת תיוג. לדוגמה, קו פתיחה כמו "מזג אוויר יפה, לא?" היא הזמנה ברורה להסכמה. המהלך השני הוא תגובתו של האדם האחר. בשיחות פונקציונליות העוסקות בנושא מסוים, עקרון שיתוף הפעולה של גריס מציע כי התגובות לא צריכות להכיל מידע נוסף ממה שנדרש במפורש. שניידר טוען כי אחד העקרונות של שיחות חולין סותר את מיקסום הכמות. הוא מציע שהנימוס בשיחות חולין ממקסם על ידי תגובה עם תשובה מהותית יותר.
אם נחזור על הדוגמה של "מזג אוויר יפה, לא?", להגיב עובדתית על ידי סתם לומר "כן" (או אפילו "לא") זה פחות מנומס מאשר להגיד, "כן, יחסית רגוע מאוד לתקופה הזו של השנה". שניידר מתאר כי מהלכים שלאחר מכן עשויים לכלול הכרה כמו "אני רואה", הערכה חיובית כמו "זה נחמד", או מה שנקרא "התנהגות סרק", כמו "מממ", או "באמת?" .
הבדלים מגדריים

לרוב, סגנון השיחה ודפוסי הדיבור בשיחות בין נשים בלבד הם שיתופיים יותר מאלו של גברים, ונוטים לעודד מעורבות גבוהה של הצד השני בשיחה. נושאים לשיחות חולין של נשים יכולים לעיתים לכלול מחמאות על היבטים הקשורים במראה חיצוני, כמו למשל: "השמלה הזו ממש מתאימה לך." שיחות חולין בין נשים שהן חברות עשויות לכלול גם מידה רבה יותר של חשיפה עצמית. הנושאים עשויים לגלוש גם להיבטים אישיים יותר בחיים הפרטיים, בעיות וסודות אחת של השנייה. החשיפה העצמית הזו יכולה לייצר קרבה רבה יותר ובסופו של דבר להביא לחיזוק של מערכות יחסים, גם אלו שהיו קרובות יחסית, מאחר שהשיחות האלו יכולות להוות בסיס ואיתות לכך שיש יחסי קרבה חבריים.
לעומת זאת, שיחות חולין של גברים נוטות להיות תחרותיות יותר. השיחות האלו יכולות לכלול סלנג צבאי, וגם בדיחות שיכולות להיות עוקצניות ואף ירידות מעליבות. למרות זאת, לא מדובר רק בשימוש בצורה שלילית בכל אלו, אלא גם ובעיקר בדרך שיכולה לסמן או לעורר גם סולידריות חברתית; הגברים מאותתים כי הם מרגישים מספיק בנוח בחברת המעורבים בשיחה הזו, כדי להיות מסוגלים לומר את הדברים האלה מבלי שהם יובילו לעלבונות או יתפרשו בצורה שלילית.
הבדלים תרבותיים

בעוד אמריקאים, באופן כללי, יכולים בקלות לנהל שיחות קטנות עם זרים, בתרבויות אחרות שיחות אלו נתפסות לעיתים כבזבוז זמן.
כמו כן, הכללים והנושאים של שיחות החולין יכולים להשתנות באופן נרחב בין תרבויות. מזג האוויר הוא נושא שיחה נפוץ באזורים בהם האקלים משתנה מאוד ויכול להיות בלתי צפוי. שאלות לגבי המשפחה נפוצות בחלק מארצות ערב ומדינות שונות ברחבי יבשת אסיה. בתרבויות או בחברות בהן למעמד וסטטוס יש חשיבות גדולה, כמו למשל בתרבות הסינית והיפנית שיחות חולין בין מכרים חדשים עשויות לכלול שאלות המאפשרות סיווג חברתי של המשוחחים.
ההבדלים בין המשתייכים לקבוצות תרבותיות שונות בהיבטים של עמדותיהם ותפיסתם את שיחות החולין, נחשבים למושרשים בתפיסתם הסביבתית-תרבותית של יחסים בין אישיים. בתרבויות אירופאיות רבות מקובל לדון במזג האוויר, בפוליטיקה או בכלכלה, אם כי במדינות מסוימות נושאים בתחום הכספים האישיים כמו למשל משכורת נחשבים לטאבו ולא נהוג להעלותם בשיחות חולין.
נטען[דרושה הבהרה] כי פינלנד היא מדינה שתרבות שיחות החולין תופסת בה מקום מועט ולאנשים נוח יותר עם שתיקות.
ראו גם

הקשבה פעילה
דיבור זול (תורת המשחקים)
בלשנות חברתית
מודל ניתוח עסקאות
שון רייט-פיליפס

שון קמרון רייט-פיליפס (נולד ב-25 באוקטובר 1981 בגריניץ', לונדון) הוא כדורגלן עבר אנגלי ששיחק כקיצוני ימני. את עיקר הקריירה שלו בילה במדי מנצ'סטר סיטי וצ'לסי. ייצג את נבחרת אנגליה במונדיאל 2010.
הוא בן מאומץ של השחקן המפורסם איאן רייט ואחיו למחצה של הכדורגלן ברדלי רייט-פיליפס. הוא גדל בברוקלי שבדרום לונדון, והשתתף במשחקים במעמד הבית-ספרי של מכללת HAHC שבניו קרוס גייט.
קריירת המועדונים > מנצ'סטר סיטי

רייט-פיליפס שוחרר על ידי נוטינגהאם פורסט בגיל 15, ומנצ'סטר סיטי הביאה אותו למיין רואד. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו כמחליף במשחק גביע הליגה כנגד ברנלי, כאשר החליף את טרי קוק. הופעת הבכורה שלו בליגה הגיעה חודשיים מאוחר יותר בפורט וייל - הוא שיחק כחלוץ וכניסתו כמחליף סייעה לקבוצתו לחזור מפיגור 1-0 ולנצח 1-2. לאחר מכן הוא פתח בשני המשחקים הבאים במקומו של פול דיקוב, שנעדר עקב פציעה. לאחר שובו של דיקוב רייט-פיליפס חזר למילואים, ורשם הופעה נוספת אחת בלבד בקבוצה הבוגרת עד לסיום עונת 1999/2000. מנצ'סטר סיטי סיימה את העונה במקום השני בליגה הראשונה של הפוטבול ליג, ובכך העפילה לפרמייר ליג לעונת 2000/2001. רייט-פיליפס זכה לדקות משחק רבות יותר בעונה השנייה אך עדיין לא היה מבוסס בקבוצה הבוגרת, הוא פתח בהרכב 12 פעמים ועלה 7 פעמים כמחליף בתוך מגוון שחקני ההתקפה בקבוצה. שהותה של מנצ'סטר סיטי בפרמייר ליג הייתה קצרה, והיא ירדה בחזרה לפוטבול ליג בסיומה של העונה. הירידה הביאה לחילופי מאמנים: קווין קיגן במקום ג'ו רוייל.
תחת קיגן רייט-פיליפס ביסס את מעמדו בקבוצה, לא כחלוץ, אלא כשחקן כנף אחורי. קיגן נודע בגישתו לכדורגל התקפי, והחליט להציב את רייט-פיליפס בעמדה הגנתית באופן מסורתית, עקב יכולות הניידות והכדרור שלו.
בין השנים 2000–2003 הוא זכה בתואר השחקן הצעיר של השנה של מנצ'סטר סיטי ארבע פעמים ברציפות, ושבר את שיאו של סטיב קינסי שזכה שלוש פעמים ברציפות.
ב-17 בנובמבר 2004, הוא היה לאחד מהמטרות הראשיות של קריאות הגזענות מהקהל במשחק ידידות בינלאומי בין נבחרת אנגליה לנבחרת ספרד במדריד. לאחר יכולת טובה בניצחונה של מנצ'סטר סיטי על פורטסמות' במשחק שלאחר מכן, רייט-פיליפס אמר לכתבים בסיום המשחק: "אני רק נותן לכדורגל לדבר". הוא סיים את העונה יחד עם קבוצתו במקום השמיני בליגה.
ב-11 ביולי 2005, רייט פיליפס הצעיר עבר תמורת 21 מיליון ליש"ט לסטמפורד ברידג' של אלופת אנגליה צ'לסי, וחזר למקומו הטבעי בלונדון.
קריירת המועדונים > צ'לסי

רייט-פיליפס חתם על חוזה של חמש שנים בצ'לסי לאחר הסכמה על טיפולים רפואיים שיממן לו המועדון. זאת, אף על פי שאמר קודם לכן שלא יעזוב את מנצ'סטר סיטי. דקות המשחק שלו היו בתחילה מועטות, הוא פתח בהרכב צ'לסי 15 פעמים בלבד בעונת 2005/2006 והתקשה בהבקעת שערים. העונה הלא טובה שלו הסתיימה עם אי הכללה בסגל נבחרת אנגליה למונדיאל 2006 בגרמניה. שערו הראשון עבור הקבוצה הגיע בניצחון 0-2 על לבסקי סופיה בליגת האלופות ב-5 בדצמבר 2006, כמעט 17 חודשים לאחר העברתו.
אף על פי שמיעט לשחק במדי הקבוצה הבוגרת, רייט-פיליפס העיד כי הוא שמח בצ'לסי והוא רוצה להישאר בקבוצה ולהילחם בה על מקומו. עם התקדמותה של עונת 2006/2007 רייט-פיליפס השתפר, והבקיע את שני שעריו הראשונים בליגה כנגד וסטהאם יונייטד באותו משחק. לאחר מכן, הוא פתח במספר משחקים מרכזיים לקראת סיום העונה, ביניהם גמר גביע ה-FA שבו הוא נכנס כמחליף, וצ'לסי ניצחה את מנצ'סטר יונייטד וזכתה בגביע.
בפתיחת עונת 2007/2008, רייט-פיליפס חיזק את מעמדו כקיצוני הימני הפותח של הקבוצה, ומקומו אף השתפר לאחר שהמאמן ז'וז'ה מוריניו עזב את צ'לסי ובמקומו מונה אברהם גרנט הישראלי. רייט-פיליפס נכלל בסגל למשחק גמר גביע הליגה, בו צ'לסי הפסידה לטוטנהאם הוטספר. גרנט לא הרבה לשתף את פיליפס לאחר גמר גביע הליגה; הוא עלה פעמים ספורות בלבד מהספסל ולא שיחק במשחקים חשובים. רייט-פיליפס איבד את מקומו בהרכב הפותח ולא עלה אפילו מהספסל בגמר ליגת האלופות 2008, בו הפסידה צ'לסי למנצ'סטר יונייטד ובכך סיימה את העונה ללא זכייה בתואר.
קריירת המועדונים > חזרה למנצ'סטר סיטי

לאחר שפתח בהרכב צ'לסי 43 פעמים בלבד לאורך תקופתו בה, רייט-פיליפס חזר לקבוצת העבר שלו מנצ'סטר סיטי וחתם על חוזה לארבע שנים, תמורת סכום לא ידוע שהוערך ב-8.5 מיליון ליש"ט. הוא קיבל את חולצה מספר 8 של הקבוצה לעונת 2008/2009. בהופעתו השנייה במדיה, הוא כבש שני שערים בניצחון החוץ 0-3 על סנדרלנד. את שערו השלישי הוא הבקיע בניצחון הגדול של הסיטי 0-6 על פורטסמות' ב-21 בספטמבר 2008. הוא סייע לקבוצתו לנצח את אומוניה ניקוסיה הקפריסאית ב-2 באוקטובר, ובכך להעפיל לראשונה בקריירה שלו לשלב הבתים של גביע אופ"א. עד סוף העונה הוא שיחק 27 פעמים והבקיע 5 שערים במדי הקבוצה.
קריירת המועדונים > קווינס פארק ריינג'רס

ב-31 באוגוסט 2011 עבר רייט-פיליפס לקווינס פארק ריינג'רס. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ב-12 בספטמבר במשחק מול ניוקאסל יונייטד.
ב-27 במאי 2015 שוחרר רייט-פיליפס מקווינס פארק ריינג'רס.
קריירת המועדונים > ניו יורק רד בולס

ב-27 ביולי 2015 חתם רייט-פיליפס בניו יורק רד בולס מליגת ה-MLS. הוא ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה ב-1 באוגוסט בניצחון 3-1 על פילדלפיה יוניון.