stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חמוטל בר-יוסף
הערות שוליים

↑  האוניברסיטה העברית בירושלים - רשימת המסיימים תשמ"ה, מעריב, 22 באוגוסט 1985
↑  מיה סלע, חמוטל בר-יוסף וצבי עצמון הם הזוכים בפרס יהודה עמיחי לשירה לשנת תשע"א, באתר הארץ, 2 במאי 2011
↑  חמוטל בר-יוסף בין זוכי פרס אקו"ם, באתר ynet, 22 בדצמבר 2013
↑  הארץ, גלילה רון פדר עמית ודרור בורשטיין בין זוכי פרס היצירה לסופרים ומשוררים, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2017
↑  רשימת ארכיונים, באתר מכון גנזים
↑  לולא היה עלי למהר - טקסט מלא(הקישור אינו פעיל, 5.2.2020), באתר של חמוטל בר-יוסף
↑  לקחת אוויר - טקסט מלא(הקישור אינו פעיל, 5.2.2020), באתר של חמוטל בר-יוסף
↑  רק הירוק - טקסט מלא(הקישור אינו פעיל, 5.2.2020), באתר של חמוטל בר-יוסף
↑  מתנות קופצות - טקסט מלא(הקישור אינו פעיל, 5.2.2020), באתר של חמוטל בר-יוסף
↑   דן מירון, קול בודד במקהלה הגדולה, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2020
↑   רן יגיל, "השגיאה המופלאה" כולל שירים מופלאים לצד יצירות לא טובות, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311856505171  BIBSYS: 58822  BNE: XX5351423  BnF: cb13330006s (data)  CiNii: DA19008799  GND: 103303642  ISNI: 0000 0001 2130 4968  LCCN: n81002502  LNB: 000072386  NKC: xx0015642  NLA: 35448016  NSK: 000292108  NTA: 202011097  RERO: 02-A013521251  SUDOC: 131062069  VIAF: 44444807   WorldCat (עם VIAF): 44444807
אדוארדו גררו

אדוארדו אנטוניו גררו לוסקנו (בספרדית: Eduardo Antonio Guerrero Lozcano; נולד ב-21 בינואר 2000 בפנמה סיטי, שבפנמה) הוא כדורגלן פנמי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת דינמו קייב ובנבחרת פנמה.
קריירת מועדונים

ב-23 בינואר 2017 ערך גררו את הופעת הבכורה שלו בצ'ורילו מליגת העל הפנמית, כשנכנס כמחליף בדקה ה-81 בניצחון 0–1 על אתלטיקו נסיונל במסגרת המחזור השני בליגה. בסך הכל ערך גררו 24 הופעות ליגה בשתי עונות בקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-3 בספטמבר 2018 הושאל גררו למכבי תל אביב מליגת העל לעונה אחת עם אפשרות רכישה. גררו שיחק במהלך עונה זו בקבוצת הנוער של המועדון. ב-17 ביולי 2019 רכשה מכבי תל אביב את כרטיס השחקן של גררו באופן קבוע, והוא חתם במועדון על חוזה לשלוש שנים. ב-1 באוגוסט הושאל גררו לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית לעונה אחת, וב-22 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בפתיחת המחצית השנייה והבקיע את שער הבכורה שלו, שער שוויון בדקה ה-85, בתיקו 2-2 נגד הפועל ניר רמת השרון במסגרת המחזור הראשון בליגה.
בעונת 2020/2021 חזר גררו למכבי תל אביב וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-8 באוגוסט 2020 במשחק אלוף האלופים נגד הפועל באר שבע, ושותף במשחק הגמר בגביע הטוטו נגד בני סכנין. את שערו הראשון בקבוצה כבש ב-2 בנובמבר 2020 במשחק במסגרת ליגת העל נגד מכבי חיפה. ב-11 באפריל 2021 כבש לראשונה צמד בליגת העל, בניצחון 1–3 על מכבי פתח תקווה. בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2-1 את הפועל תל אביב.
בינואר 2022 הושאל לקבוצת הפועל ירושלים עד לסיום העונה. ב-21 באוגוסט 2022 הושאל לעונה אחת לבית"ר ירושלים. בפברואר 2023 הושאל לזוריה לוהנסק. בתום העונה נמכר לקבוצה האוקראינית תמורת 400 אלף אירו.
ב-4 בספטמבר 2024 חתם בדינמו קייב תמורת דמי העברה של 2.5 מיליון דולר.
קריירה בינלאומית

ב-25 באוקטובר 2017 ערך גררו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פנמה, כשנכנס כמחליף בדקה ה-57 בניצחון 0–5 על נבחרת גרנדה במשחק ידידות. גררו היה חלק מסגל נבחרת פנמה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 שנערך בשנת 2019, וערך הופעה אחת בטורניר.
נכלל בסגל נבחרת פנמה לקופה אמריקה 2024.
ב-2 ביולי 2024 כבש את שערו הבכורה מול בוליביה במסגרת שלב הבתים של הטורניר, כשעלה מספסל בדקה 74 ושיחק כ-17 דקות בתוצאה שהסתיימה בניצחון 3-1.
תארים

גביע המדינה: 2020/2021
גביע הטוטו: 2020/2021
אלוף האלופים: 2020/2021
הערות שוליים

↑  אדוארדו גררו הצטרף בהשאלה למכבי באתר הרשמי של מכבי תל אביב, 3 בספטמבר 2018
↑  גררו חתם על חוזה חדש ל-3 שנים באתר הרשמי של מכבי תל אביב, 19 ביולי 2019
↑  גיא בן זיו ואיציק כלפי, ‏יעזור לה לשרוד? גררו הושאל להפועל ירושלים, באתר ONE‏, 2 בפברואר 2022
↑  אדוארדו גררו הושאל לבית"ר ירושלים, באתר מכבי תל אביב, ‏21 באוגוסט 2022
↑  יניב טוכמן‏, חצי מיליון יורו ואחוזים ממכירה עתידית: תנאי השאלת גררו, באתר וואלה, 28 בפברואר 2023
↑  רווח נאה למכבי תל אביב: אדוארדו גררו נמכר לדינמו קייב, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2024.
↑  Lista de Panamá para la Copa América 2024: Jugadores y plantilla de los Canaleros para el torneo באתר The Sporting News, ‏20 ביוני 2024 (בספרדית)
| נבחרת פנמה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 מחייה •  2 בלקמן •  3 קורדובה •  4 אד. אנדרסון •  5 אייארסה •  6 מרטינס •  7 רודריגס •  8 קראסקייה •  9 גררו •  10 ברסנאס •   11 דיאס •  12 סאמודיו • 13 גונדולה •  14 ולץ' • 15 דוויס • 16 הארווי • 17 פחארדו • 18 ולנסיה • 19 אי. אנדרסון • 20 קאמינגס • 21 יאניס • 22 מוסקרה • 23 מורייו • 24 פאריניה • 25 מילר • 26 לניס • מאמן: כריסטיאנסן |  1 מחייה •  2 בלקמן •  3 קורדובה •  4 אד. אנדרסון •  5 אייארסה •  6 מרטינס •  7 רודריגס •  8 קראסקייה •  9 גררו •  10 ברסנאס •   11 דיאס •  12 סאמודיו • 13 גונדולה •  14 ולץ' • 15 דוויס • 16 הארווי • 17 פחארדו • 18 ולנסיה • 19 אי. אנדרסון • 20 קאמינגס • 21 יאניס • 22 מוסקרה • 23 מורייו • 24 פאריניה • 25 מילר • 26 לניס • מאמן: כריסטיאנסן | פנמה |
אבי פרץ (כדורגלן)

אבי פרץ (נולד ב-2 בספטמבר 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער ומתפקד היום כיושב ראש איגוד הטניס בישראל.
קריירה

פרץ נולד בבת ים, וכנער שיחק בקבוצת הנערים של מכבי יפו. בגיל 17 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל באר שבע.
בעונת 1990/1991 הצטרף למכבי יבנה ושיחק במדיה במשך שתי עונות, שבהן עלה לליגה הבכירה וירד בחזרה לליגת המשנה. בעונת 1992/1993 עבר להפועל בת ים וגם בה שיחק שנתיים. בעונת 1994/1995 שיחק במדי הפועל אשקלון עונה אחת, אז עבר לקבוצת הפועל באר שבע, בה שיחק שתי עונות ועמה זכה בגביע המדינה, בהדרכת המאמנים ויקו חדד ויטאלי סבצ'נקו ואלי גוטמן.
בעונת 1997/1998 עבר יחד עם גוטמן להפועל חיפה בה שיחק שתי עונות ועמה זכה באליפות בעונת 1998/1999. בעונת 1999/2000,  עבר לקבוצת מכבי חיפה בעקבות פציעת ניר דוידוביץ'  ובה שיחק שתי עונות. עם מכבי חיפה זכה פרץ באליפות בעונת 2000/2001 ואף זומן לסגל נבחרת ישראל על ידי ריצ'רד מולר נילסן אך זימונו לא הגיע לידי מימוש עקב פציעה. בעונת 2001/2002 חזר להפועל חיפה בה שיחק שוב שתי עונות ושימש זמן מה כקפטן הקבוצה.
בעונת 2003/2004 הצטרף לבית"ר ירושלים כשוער המחליף של איציק קורנפיין ובעונה לאחר מכן, 2004/2005, עבר לשחק במדי מכבי נתניה, בה שימש כקפטן, הניף את גביע הטוטו בו זכה עם הקבוצה, ואף נבחר לשחקן העונה בליגה הלאומית. בנתניה שיחק פרץ שנתיים ועלה עמה לליגת העל. בתחילת עונת 2006/2007 חזר פרץ להפועל אשקלון, שהגיעה לגמר גביע המדינה והפסידה להפועל תל אביב בגמר. בסוף אותה עונה עזב את הקבוצה וחתם בהפועל פתח תקווה לעונה אחת ועלה פעם נוספת לליגת העל וזכה בגביע הטוטו של ליגה לאומית. לאחר מכן, עבר להפועל בני לוד, ופרש ממשחק פעיל עקב פציעה בשנת 2009.
לאחר הפרישה

לאחר פרישתו שימש כמאמן שוערים בהפועל חיפה. בשנת 2010 הצטרף לצוות המקצועי של מכבי נתניה כמאמן השוערים תחת המאמן ראובן עטר, ולקראת עונת 2012/2013 עבר עמו לקבוצת מכבי חיפה. לאחר פיטוריו של עטר נשאר פרץ בתפקידו לצד המאמן המחליף אריק בנדו. לקראת עונת 2013/2014 חזר פרץ לשתף פעולה עם עטר כמאמן השוערים של הפועל חיפה, תפקיד שאותו מילא עד תום העונה למרות חילופי המאמנים בקבוצה.
בשנת 2015 החל לשמש פרשן בתוכנית הרדיו "שירים ושערים" ששודרה ברשת ב', ושימש גם כמגיש אורח בתוכנית הספורט היומית "זה ברשת" עם יואב אביב. כמו כן, הצטרף לפאנל הכדורגל של תוכנית הספורט "בוקר ספורט" עם סלוצקי ודומינגז בערוץ הספורט.
בשנת 2016 הקים עמותה ומועדון טניס בנתניה "גולדן טניס נתניה".
בשנת 2019 החל לשמש כפרשן כדורגל בערוץ הספורט בתוכנית "מגרש פתוח".
בשנת 2020 נבחר לתפקיד יו"ר איגוד הטניס בישראל לאחר שניצח בהתמודדות בבחירות את היו"ר המכהן ד"ר יוני ירום ואת איש התקשורת מודי פרידמן.
חיים אישיים

פרץ גדל בבת ים כבן למשפחה בת 4 ילדים. לפרץ שתי בנות.
הערות שוליים

↑  דורון בן דור, ‏נשאר בכרמל: קובאר האריך את חוזהו בהפועל חיפה, באתר ONE‏, 30 ביוני 2015
אדולף קורט בהם

| --- | --- |

 לידה:  27 ביוני 1926 אוברלנגנשטט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  3 בפברואר 2020 (בגיל 93) מורנאו אם שטפלזה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מוקד פעילות:  פריז 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (26 בדצמבר 1994)  צלב מסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 
אדולף קורט בהם (בגרמנית: Adolph Kurt Böhm; ‏27 ביולי 1926 – 3 בפברואר 2020) היה מתנגד המשטר הנאצי והוא סופר, צייר, פסנתרן, מוזיקאי, מלחין, וחסיד אומות העולם מגרמניה.
קורות חיים

בהם נולד בשנת 1926 באוברלנגנשטט (אנ') שבצפון בווריה, גרמניה. אמו של בהם, מארי האגן (Marie Hagen) נולדה באוסטריה למשפחה קתולית. היא נישאה לתעשיין יהודי גרמני, יוזף בהם. בשנת 1933 נכלא יוזף במחנה הריכוז דכאו אך מארי הצליחה להביא לשחרורו לאחר מספר חודשים.
לאחר שחרורו של אביו היגר בהם לפריז עם הוריו ואחיו ג'ררד, ושם גודל לאור עיקרי הדת הקתולית. במאי 1940, בעת המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה נכלא בהם האב במחנה המעצר גירס, מכיוון שהיה אזרח גרמני וגרמניה הייתה מדינת אויב. לאחר כניעת צרפת ביוני 1940 השתחרר האב והגיע לשווייץ.
קורות חיים > בתקופת מלחמת העולם השנייה

במשך כל תקופת המלחמה התגורר בהם עם אמו ואחיו הצעיר ג'ררד בפריז. ביתם הפך למקום מקלט עבור פליטים רבים ממוצא זר, בהם יהודים רבים. אמו של בהם ארגנה קבוצת נשים לשם הצלת יהודים. עקב קשריה עם המחתרת הצרפתית הצליחה לקבל התרעות על פעילות הגסטפו והמשטרה הצרפתית, וכך הייתה מזהירה יהודים מסתתרים ומודיעה להם שעליהם להימלט ממקומות המסתור עם הגעת ז'נדרמים צרפתים לאזור.
בתקופה זו למד בהם ציור, והשתמש בכישרון הציור שלו כדי לזייף חותמות בהן נעשה שימוש לשם יצירת מסמכים מזויפים עבור מתנגדי הנאצים, פליטים ויהודים נרדפים.
בתקופת המלחמה היה בהם ידידו של השחקן הצרפתי מישל סרו (אנ').
קורות חיים > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה התאחד בהם עם אביו, ששהה בשנות המלחמה בשווייץ. בהם היה חברם של מוזיקאים רבים, בהם מוריס ראוול וגיורגי סיפרא (אנ'). לימים ייחס את השפעתם להתפתחותו המוזיקלית. בין היתר הלחין מיצירותיהם של היינריך היינה, הרמן הסה, רוברט פרוסט, פול ורלן, וילהלם בוש, יוזף פון אייכנדורף, תאודור שטורם, אנטה פון דרוסטה-הילסהוף, אויגן דרוורמן (אנ'), מנפרד קיבר (גר'), אלברכט גראף פון רכברג (גר') ואחרים. בהם כתב למעלה מ-450 שירים ויצירותיו הופקו בשיתוף פעולה עם זמרים, בהם זמרי אופרה, ומוזיקאים אחרים. בין היתר מופיעות יצירותיו ברשת השידור הבווארית Bayerischer Rundfunk (אנ').
הכרה והנצחה

בשנת 2006 קיבל בהם את אות מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מנשיא גרמניה הורסט קלר.
בשנת 1994 הכיר יד ושם באדולף קורט בהם ובאמו מריה בתור חסידי אומות העולם.
HOT CINEMA

| --- | --- |


בית הקולנוע של הרשת בוואן פלאזה, באר שבע, 6 ביוני 2009
 נתונים כלליים
 מייסדים:  יורם גלובוס
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־18 שנים) 
 חברת אם:  אלקו, הוט
 מיקום המטה:  תל אביב
 בעלות:  אלקו, הוט
 ענפי תעשייה:  קולנוע
  
 hotcinema.co.il
HOT CINEMA (הוט סינמה) היא חברה ישראלית העוסקת בהפעלת רשת בתי קולנוע ומתחמי בידור ופנאי. בין 2007 לינואר 2019 פעלה תחת המותג "גלובוס מקס".
היסטוריה

סמלילי החברה בין 2014 לפברואר 2019, כשנקראה "גלובוס מקס"
"HOT CINEMA" נוסדה בשם "גלובוס מקס" בשנת 2007 כרשת בתי קולנוע ומתחמי בידור ובילוי בישראל. הייתה זו שותפות של איש העסקים בנט קפלן, הבעלים של מתחם The Max Entertainment Palace באילת, עם איש הקולנוע יורם גלובוס, בעליה של רשת בתי הקולנוע "גלובוס גרופ", אשר כיהן גם כמנכ"ל החברה.
בשנת 2010 עברה החברה תהליך של מיתוג מחדש שכלל חידוש הלוגו ותדמית החברה, תוך שיפוץ, שיפור ושדרוג מתחמי הקולנוע של הרשת.
באמצע שנת 2014 קנתה הקבוצה בראשות בנט קפלן את מניות החברה שהיו בבעלות יורם גלובוס, ומאז החזיקה בבעלות מלאה על החברה. בתי הקולנוע של רשת גלובוס גרופ עברו לשליטת גלובוס מקס ומותגו בהתאם. עוד בשנת 2014 הפכה החברה למפיצה בישראל של סרטי האחים וורנר, יוניברסל וסרטי פרמאונט.
במהלך השנים 2010–2015 ידעה החברה גידול ניכר במכירות הכרטיסים בכל סניפי הרשת מה שהוביל את מנכ"ל החברה להאיץ את תהליך הצמיחה. למרות התוצאות העסקיות המצוינות, בסוף 2015 בוצעו שינויים בהנהלת החברה בין היתר בגלל סכסוך בין הבעלים לגבי אופן ביצוע תהליך הצמיחה והמינוף. ההנהלה החדשה לא הצליחה כקודמתה וביוני 2017 נקלעה הרשת לחובות של קרוב ל-100 מיליון ש"ח והגישה לבית המשפט בקשה להקפאת הליכים. בספטמבר באותה שנה אושרה מכירתה לקבוצת אלקו תמורת 144 מיליון ש"ח. מיד לאחר מכירת החברה לקבוצת אלקו, בסוף 2017 הודיעה חברת "וורנר" שהיא עוזבת את חברת ההפצה גלובוס מקס. שבועיים אחר כך הודיעה גם חברת UIP, דרכה הופצו סרטי יוניברסל ופרמאונט גלובל, על עזיבת החברה.
נכון לסוף 2018 הרשת הפעילה 12 מתחמי קולנוע: קריית ביאליק, חיפה, כרמיאל, כפר סבא, באר שבע, פתח תקווה, רחובות, מודיעין-מכבים-רעות, אשדוד, נהריה ואשקלון.
בדצמבר 2018 חתמה קבוצת אלקו חתמה על הסכם עם "הוט", במסגרתו שינתה הרשת את שמה ל-"HOT CINEMA". המיתוג-מחדש של הרשת החל בפברואר 2019.
סניפי בתי הקולנוע > בתי קולנוע פעילים

לרשת 10 מתחמים ברחבי הארץ:
הוט סינמה קריון - ממוקם בתוך קניון הקריון בקריית ביאליק, כולל 16 אולמות קולנוע ומתחם VIP. בעבר פעל בקניון קולנוע של גלובוס גרופ במקום אחר בקניון, אולם זה נסגר עם פתיחת המתחם החדש. מתחם בתי הקולנוע והמסעדות עבר שיפוץ בשנים 2014–2015 וכולל מתחם ענק של מסעדות ואטרקציות. ופעם פעל בסמוך לבית הקולנוע משחקייה.
הוט סינמה גרנד קניון חיפה - נפתח באפריל 2016 בגרנד קניון בחיפה וכולל 17 אולמות קולנוע בשלושה מפלסים. עם מערכת הסאונד דולבי אטמוס. במתחם יש מזנון גדול המציע ארוחות לילדים ומבוגרים.
הוט סינמה אשדוד - ממוקם בקניון סי-מול אשדוד. כולל 6 אולמות קולנוע מאובזרים.
הוט סינמה נהריה - ממוקם בקניון נהריה. כולל ארבעה אולמות קולנוע בלבד ונחשב ל"קולנוע בוטיק", לפי החברה. נפתח באוקטובר 2013.
הוט סינמה פתח תקווה - ממוקם בקניון הגדול בפתח תקווה. כולל שמונה אולמות קולנוע. בעבר שכן במקום קולנוע של רשת רב חן וב-12 בדצמבר 2014, נפתח בית הקולנוע המחודש לקהל.
הוט סינמה מודיעין - ממוקם בישפרו סנטר, מודיעין וכולל עשרה אולמות קולנוע. המציעים חווית בילוי קולנועית מהנה במתחם ישפרו סנטר.
הוט סינמה כפר סבא - קומפלקס גדול של גלובוס מקס שנבנה בעיר כפר סבא במתחם "אושילנד" ומכיל 18 אולמות קולנוע במתחם בידור, בילוי ומסחר בשטח של 45 אלף מ"ר. בעבר, בית הקולנוע פעל תחת המותג "גלובס מקס" בקניון מקס ערים כפר סבא.
הוט סינמה רחובות - ממוקם בקניון רחובות. כולל 8 אולמות קולנוע מאובזרים עם מערכת הסאונד דולבי אטמוס.
הוט סינמה כרמיאל - באגף חדש בקומפלקס קניון חוצות כרמיאל שבאזור התעשייה - כולל שישה אולמות קולנוע. נפתח ביולי 2017.
הוט סינמה אשקלון - ממוקם במתחם "מרינה מול" באשקלון וכולל 8 אולמות קולנוע. נפתח ב-14 בדצמבר 2017.
סניפי בתי הקולנוע > בתי קולנוע שנסגרו

עד שנת 2009 היו בתי קולנוע של רשת "גלובוס מקס" בקניון עזריאלי בתל אביב ובקניון מלחה בירושלים שהוחלפו ברשת חנויות הבגדים H&M השוודית. בית הקולנוע בקניון חולון נסגר אף הוא באותה תקופה, והוחלף על ידי סניף של המשביר לצרכן. באוגוסט 2010 נסגר בית הקולנוע בקניון הזהב בראשון לציון. בחורף 2011 נסגר בית הקולנוע בנס ציונה והוחלף על ידי סניף נוסף של המשביר לצרכן. בדצמבר 2011 נסגר בית הקולנוע במרכז הקונגרסים שבחיפה. הרשת הפעילה בעבר גם את The Max Entertainment Palace שהיה ממוקם במתחם איימקס לשעבר באילת. כולל אולם יחיד עם מסך גדול ממדים, בסטנדרט IMAX. בקולנוע היו מוקרנים בעיקר סרטי תלת-מימד מיוחדים וסרטים הוליוודים מסוימים. בנוסף האולם היה מארח הופעות סטנד-אפ ומשמש בעיקר כאטרקצייה תיירותית. המתחם נסגר בדצמבר 2015.
ערים אשר בהן נסגרו בתי קולנוע של רשת "גלובוס מקס": תל אביב (קניון עזריאלי, רח' פסג' הוד, רח' ישעיהו), קריית שמונה (קניון נחמיה), קריית מוצקין (במרכז הקניות "הרבמד"), חיפה (גרנד קניון, קניון חיפה, מרכז הקונגרסים חיפה), נוף הגליל (קניון לב העיר), נתניה (קניון הדרים ומתחם y), פתח תקווה (רח' ההסתדרות, קניון סירקין), חולון (קניון חולון), אור יהודה (קניון קנאור), ראשון לציון (מרכז רוטשילד, קניון הזהב), מבשרת ציון (קניון הראל), נס ציונה (קניותר), אשדוד (קניון סימול אשדוד), ירושלים (קניון מלחה, בנייני האומה), באר שבע (קניון אביה, וואן פלאזה), אילת (קניון מול הים, מתחם איימקס), הוד השרון (קניון מרגלית עזריאלי), כפר סבא (קניון ערים) כיום הקולנוע פועל בקניון אושילנד כפ"ס תחת השם הוט סינמה, עפולה (קניון העמקים), אשקלון (קניון חוצות), ועכו (קניותר שלום הגליל).
בפברואר 2019 פורסם כי הוט סינמה סיכמה עם חברת קניוני עזריאלי על הקמת מתחמים בקניון עזריאלי בתל אביב ובקניון הנגב בבאר שבע, לאחר שב-2009 פונו שני המתחמים לטובת חנויות אופנה.
הערות שוליים

↑  אין לבלבל את "גלובוס מקס" עם "גלובוס גרופ". לרשת גלובוס מקס הנהלה נפרדת, ואין לבלבל את היסטוריית האירועים של "גלובוס רשת בתי קולנוע" עם גלובוס מקס.
1 2  ישראל וולמן, גלובוס מקס הופכת ל-HOT סינמה, באתר כלכליסט, 3 בדצמבר 2018
↑  נטע להב, 15 מיליון ש"ח יושקעו בחידוש הקניון הגדול בפתח תקווה, באתר ""‏, 8 באוקטובר 2013
↑  בתי-הקולנוע של גלובוס מתפנים מקניוני עזריאלי ומלחה לטובת סניפי H&M, באתר גלובס, 19 ביולי 2009
↑  אורנה יפת, "כלכליסט", קניון חולון מוותר על בתי הקולנוע לטובת המשביר, באתר ynet, 19 באוקטובר 2008
↑  רז סמולסקי, גם בקניון הזהב מוותרים על הקולנוע, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2009
↑  טל טננבוים, אפקט סינמה סיטי? נסגר בית הקולנוע היחיד בנס ציונה, באתר nrg‏, 24 בפברואר 2011
↑  שני מוזס, ‏רשת גלובוס מקס סוגרת את הסניף בנתניה לצמיתות, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2018
↑  יוצאים מהקניון, הולכים לסרט, באתר גלובס, 18 באוגוסט 2009
↑  אורנה יפת, עשור לאחר הפינוי לטובת ענקיות האופנה: בתי הקולנוע חוזרים לעזריאלי תל אביב, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2019
אפוטרופוס

ערך זה עוסק באחראי על מי שאינו מסוגל לדאוג לענייניו. אם התכוונתם למושג זה במשפט העברי, ראו .
אַפּוֹטְרוֹפּוֹס (או אפיטרופוס; מיוונית: επιτροπος - "ממונה" או "נציב") הוא אחראי על מי שאינו מסוגל לדאוג לענייניו (במדינות מסוימות דוברות אנגלית כמו ארצות הברית המונח הרווח המקביל לאפוטרופוס הוא Legal guardian, בתרגום חופשי: "מגן לֶגָלִי" או "שומר על-פי חוק").
החוק המסדיר את האפוטרופסות בישראל

בישראל החוק המסדיר את עניין מינוי האפוטרופוס הוא חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב-1962.
הנחת המוצא של החוק היא "כל אדם כשר לזכויות ולחובות מגמר-לידתו ועד מותו" (סעיף 1 לחוק), ולכן אפוטרופסות קיימת על:
קטינים (שטרם מלאו להם 18 שנה).
בגירים שאינם מסוגלים לדאוג לענייניהם בעצמם.
החוק המסדיר את האפוטרופסות בישראל > אפוטרופסות טבעית

על פי סעיף 14 לחוק ההורים הם האפוטרופסים הטבעיים של ילדיהם הקטינים. כאשר החוק קובע בסעיף 3, כי קטין הוא "אדם שלא מלאו לו 18 שנה".
האפוטרופסות על קטין פוקעת באופן אוטומטי בהגיעו לבגרות, כלומר לגיל 18 (על פי סעיף 62 לחוק).
החוק המסדיר את האפוטרופסות בישראל > אפוטרופסות על פי מינוי

בנוסף לאפוטרופסות טבעית של הורים על ילדיהם הקטינים, סעיף 33 לחוק קובע כי בית המשפט לענייני משפחה רשאי למנות אפוטרופוס:
לקטין ששני הוריו מתו או שהוכרזו פסולי-דין או שהאפוטרופסות לקטין נשללה מהם לפי סעיף 27 או הוגבלה לפי סעיף 29 או שהם אינם מסוגלים למלא כלפי הקטין את חובותיהם לפי הפרק השני או שהם נמנעים, ללא סיבה סבירה, מלמלא את חובותיהם האמורות, כולן או מקצתן.
לקטין - בנסיבות האמורות בסעיף 28 או בסעיף 29 (הערה: סעיפים אלו עוסקים במצבים בהם יש הורה מתפקד אחד בלבד).
לפסולי-דין;
לאדם אחר שאינו יכול, דרך קבע או דרך ארעי, לדאוג לענייניו, כולם או מקצתם, ואין מי שמוסמך ומוכן לדאוג להם במקומו; (הערה: בעבר, אדם זה נקרא "חסוי" על פי סעיף 80 לחוק. באנגלית המונח המקביל לחסוי הוא "Ward". מאז התיקון ה-18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות ב-2016, אדם אשר מונה לו אפוטרופוס לא נקרא "חסוי" (ביטוי המוחק את משמעותו כאדם) והמונח החוקי הרשמי הוא "אדם אשר מונה לו אפוטרופוס".
לאדם שאין עדיין אפשרות לזהותו;
לעובר.
כאשר האפוטרופוס יכול להיות (על פי סעיף 34 לחוק).
אדם יחיד (פרטי), שהוא בדרך כלל קרוב משפחה של הקטין או החסוי או מספר אנשים יחידים (לפי סעיף 45 לחוק).
תאגיד (כמו הקרן לטיפול בחסויים).
האפוטרופוס הכללי.
ועדת אפוטרופסות לנפגעי השואה לגבי נפגעי השואה.
לצורך קבלת החלטה על מינוי אפוטרופוס, נעזר בית המשפט בחוות דעתו של פקיד סעד לסדרי דין, שהוא עובד סוציאלי שעבר הכשרה מיוחדת, הבוחן את פרטיהם של החסוי והמבקש להתמנות כאפוטרופוס, וממליץ על דבר המינוי לבית המשפט. זאת על מנת לוודא כי הצורך במינוי האפוטרופוס, הוא לטובת החסוי והחברה, וכי צורך זה גובר על זכויות הפרט של החסוי ומצדיק את שלילתם החלקית.
לאחר שבית המשפט ממנה אפוטרופוס באמצעות צו מינוי, האפוטרופוס נתון לפיקוחו של האפוטרופוס הכללי.
האפוטרופוס נדרש לפעול במילוי תפקידו לטובת החסוי כדרך שאדם מסור היה נוהג בנסיבות העניין (סעיף 41 לחוק), כאשר האפוטרופוס מוסמך לעשות כל הדרוש לשם מילוי תפקידיו. ישנן פעולות מסוימות המנויות בסעיף 47 לחוק, בהן על האפוטרופוס לפנות לקבלת אישורו של בית המשפט (על ידי הגשת בקשה מתאימה) טרם שהוא יוכל לבצען.
כמו כן אין האפוטרופוס מוסמך לפעול בשם החסוי, בפעולות בהן יש ניגוד עניינים לפי סעיף 48 לחוק, ללא אישורו של בית המשפט או של אפוטרופוס אחר שנתמנה למטרה זו.
גם כאשר אין יותר צורך באפוטרופסות, או במקרה בו האפוטרופוס מעוניין להשתחרר מתפקידו, עליו לפנות לבית המשפט בבקשה לביטול או החלפת המינוי.
במשפט העברי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לעניין השתחררות האפוטרופוס מתפקידו ישנן הגבלות במשפט העברי, בעקבות התוספתא שקובעת "אפוטרופין...משהחזיקו בנכסי יתומים אין יכולין לחזור בהן", אך במקרים, מוצדקים בהם הוא כבר איננו יכול לקיים את תפקידו, יש בידו להשתחרר מן התפקיד.
ראו גם

אפוטרופסות
האפוטרופוס הכללי
האפוטרופוס לנכסי נפקדים
אפוטרופוס (הלכה)
כשרות משפטית
משמורן
לקריאה נוספת

משה בן דוד, אפוטרופסות - הלכה ומעשה, הוצאת נבו, 2015.
הערות שוליים

↑  צורת הנקבה של אַפּוֹטְרוֹפּוֹס היא אַפּוֹטְרוֹפְּסִית או אַפּוֹטְרוֹפְּסָה, וברבים אַפּוֹטְרוֹפְּסִים (וזאת אף על פי שלפי ספרות חז"ל צורת הנקבה היא אפוטרופא וצורת הרבים אפוטרופים), על פי החלטת האקדמיה ללשון, דצמבר 2017
↑  חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, באתר כל זכות
↑  מינוי אפוטרופוס לקטין: באילו מקרים?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏14 באוגוסט 2017
↑  כשרות משפטית: הסבר, באתר נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, ‏10 בנובמבר 2020
↑  משרד המשפטים, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, הסבר על תיקון 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, באתר gov.il - שירותי ממשלה ומידע רשמי במקום אחד, ביום 11 באפריל 2016 פורסם תיקון נרחב לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות. נוספו לחוק חלופות מלבד אפוטרופסות, כדי לאפשר לאדם לממש את רצונו ובחירותיו, באופן התואם את עקרונות זכויות האדם., ‏27.06.2021 (בעברית)
↑  תוספתא, בבא בתרא, ח, ג.
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 165-166: הזכות להתפטר. אתר דעת
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
צור (סלע)

.
.
אבני צור
צוֹר הוא סלע משקע כימי המושקע מתוך סביבה מימית שאינה אוופוריטית. הצור הוא סלע קשה בעל מראה זגוגי הבנוי מסיליקה (SiO2) טהורה עם מעט מאוד "זיהומים" כימיים. הוא בנוי מגבישים זעירים (קריפטוקריסטלים – דהיינו גבישים נסתרים) של המינרל כלקדון ומקוורץ בעל גבישים גדולים, ולעיתים מכיל מאובנים זעירים. הצור מצוי כגושים בתוך סלעי קירטון, אבן גיר או דולומיט.
סוגי סלעי הצור

סלעי הצור מופיעים בטבע בצורות מגוונות.
צור (Flint) – במובן המצומצם נוהגים לקרוא בשם צור לסוג בעל הצבע הכהה, בדרך כלל אפור־כהה, כחול, שחור או חום עמוק.
חלמיש (Chert) – סוג בהיר יותר, בצבעי לבן, אפור, חום, חום אפרפר וירוק בהיר עד אדום חלודה. הבדלי הצבע הם תולדה של יסודות הקורט המצויים בסלע, כשהצבע האדום והירוק שייכים להופעת יונים של ברזל.
באנגלית ההגדרה הפוכה. המונח Chert מתייחס לכל סוגי סלעי הצור, כאשר Flint מתייחס לסוג סלע צור המצוי בקירטון בלבד. צור וחלמיש מכונים גם אבן אש משום שבעזרת חיכוך נוצרים גיצים. ניתן להדליק אש באמצעות חיכוך שתי אבני חלמיש, גם ללא שימוש בברזל.
תהליך ההיווצרות של הצור

תהליך היווצרות הצור אינו מוחוור דיו. המחקרים מצביעים על כך שהצור הוא משקע פוליגנטי, כלומר נוצר כתוצאה מגורמים שונים ובדרכים רבות. ידוע שהצור שקע בים וכי התורמים העיקריים לסיליקה שממנו נוצר סלע הצור הם אפר געשי מהרי געש הנישא על ידי הרוח, או סיליקה המומסת כימית מסלעים מגמתיים (כדוגמת בזלת וגרניט) והנישאת עם מי הנהרות לים. הסיליקה המומסת במי־הים שוקעת בשני תהליכים אפשריים:
צור ביוגני – צור שנוצר על ידי בעלי חיים חד־תאיים כדוגמת קרנוניות, ספוגים צורניים וצורניות (אצות ירודות) הבונים את שלדיהם על ידי ספיחת סיליקה ממי־הים. חוקרים רבים סבורים כי מרבית הצור בעולם הוא ביוגני.
צור כימי – צור שנוצר מהשקעה כימית בים. התנאי הבסיסי לתהליך זה היה ריכוז גבוה של סיליקה במי־הים, כמו באקלים חם. זהו תנאי בסיסי אך לא מספיק, גם בתנאים של תמיסה רוויה ביותר לא תתחולל השקעת גבישים אלא אם יוכנס לתמיסה גרעין מינרלי. מסתבר שריכוז גבוה של יוני קרבונט (CO3) משמש כזרז מסוג זה. ולכן מתחולל תהליך של החלפה שבו הצור מחליף גיר שמקורו בשלדי בעלי חיים מיקרוסקופיים. לכן מוצאים בתוך הצור מאובנים שקליפותיהם המקוריות היו גיר ועתה הן עשויות צור. שקיעת הצור הכימי מתבצעת בחללים קיימים בתוך המשקע. מקורם של החללים בפעילות של בעלי חיים היוצרים תעלות או מחילות, בהפסקות שבין שכבות הגיר או בסדקים שנוצרו במשקע הגירי עקב תהליך הדחיסה הגורם להוצאת מים מהמשקע, התכווצות המשקע ויצירת סדקים.
תצורות הצור

הצור מופיע בשתי תצורות עיקריות:
כרבדים דקים, עורקים, נודולות וכחגורות מסביב לבולבוסים בתוך שכבות של סלעי גיר, קירטון או דולומיט. בישראל ניתן לראות תופעה זו בסלעים מתקופת האאוקן למשל בקניון של עין עבדת.
שכבת צור מסיבית עבה. בישראל ניתן לראות תופעה זו בסלעים מתקופת הסנון, למשל ב"כביש הנפט" מצומת הנגב לירוחם. עובי שכבת הצור יכול להגיע עד 10 מטר. כאשר מתבוננים במקטע מתוך שכבת הצור רואים תופעה הדומה לברקציה. שברי צור זוויתיים בגוונים שונים הנתונים בתוך מסת אם (מטריקס) צורנית גם היא. בניגוד לברקציה, תופעה זו אינה מיוחסת לסחיפה והתקשות של שברי צור אלא לפעילות טקטונית שמתחה את מסת האם.
הצור נפוץ במדבר יהודה ובנגב (בתצורת משאש).