stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מונדיאל 1962

| --- | --- |

 מארחת:  צ'ילה צ'ילה
 תקופת התחרות:  30 במאי 1962 – 17 ביוני 1962 (19 ימים) 
 מספר משתתפות:  16  (מתוך 56 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:   ברזיל  (זכייה שנייה)
 מספר משחקים:  32
 מספר שערים:  89 (2.78 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  776,000 (24,250 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ברזיל גארינצ'ה   ברזיל ואוה   צ'ילה לאונל סאנצ'ס   יוגוסלביה דראז'ן ירקוביץ'   ברית המועצות ולנטין איבנוב   הונגריה פלוריאן אלברט   (4 שערים לכל אחד)
 השחקן המצטיין:  ברזיל גארינצ'ה
 → שוודיה 1958אנגליה 1966 ←
מונדיאל 1962 נערך בצ'ילה בין 30 במאי ל-17 ביוני. הנבחרת הזוכה הייתה ברזיל שזכתה בתואר בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את נבחרת צ'כוסלובקיה.
רק שלוש מדינות התמודדו על אירוח המונדיאל: גרמניה המערבית, ארגנטינה וצ'ילה. אף על פי שארגנטינה הייתה עדיפה, נבחרה צ'ילה לארח את הטורניר, שנתיים לאחר רעידת האדמה שפקדה אותה. צ'ילה בנתה אצטדיונים חדשים לכבוד אירוח הטורניר.
מבנה הטורניר נשאר כפי שהיה במונדיאל 1958. 16 נבחרות העפילו לטורניר לאחר טורניר מוקדמות, וחולקו לארבעה בתים של ארבע נבחרות בכל בית. שתי הנבחרות הטובות ביותר מכל בית העפילו לשלב רבע הגמר.
בשלב הבתים איבדה נבחרת ברזיל את שחקנה החשוב ביותר, פלה, שהספיק לשחק שני משחקים בלבד לפני שנפצע, ובאחד מהם אף כבש שער. הפציעה של פלה הובילה לכך שגארינצ'ה הפך למנהיג החדש של ברזיל בטורניר. אף על פי שנולד נכה, עבר גארינצ'ה בילדותו מספר ניתוחים שבזכותם קיבל את היכולת ללכת. בהתחשב בהישגיו המרשימים בחייו האישיים ובעולם הכדורגל הפך גארינצ'ה לאגדה.
כללית, טורניר זה עמד בסימן עלייתו של הכדורגל ההגנתי, שנמשכה גם בטורנירים הבאים, וניכרה בו ירידה משמעותית במספר השערים בהשוואה לטורנירים השופעים של שנות החמישים. זאת, יחד עם מיקומו הנידח יחסית, מיעוט צופים בחלק מהמשחקים, אפילו בשלבים מתקדמים, ואירועים אלימים שהתרחשו בו, הביאו לכך שהטורניר נחשב לאחד הפחות מוצלחים והפחות זכורים בתולדות המשחק.
שלב הבתים > בית א'

בבית א', ברית המועצות ויוגוסלביה סיימו לפני אורוגוואי וקולומביה שהודחו.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברית המועצות | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 5 | 3 |
|  יוגוסלביה | 4 | 3 | 2 | 0 | 1 | 8 | 3 | 5 |
|  אורוגוואי | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 6 | -2 |
|  קולומביה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 5 | 11 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אורוגוואי | 2 – 1 | קולומביה   |
|  ברית המועצות | 2 – 0 | יוגוסלביה   |
|  יוגוסלביה | 3 – 1 | אורוגוואי   |
|  ברית המועצות | 4 – 4 | קולומביה   |
|  ברית המועצות | 2 – 1 | אורוגוואי   |
|  יוגוסלביה | 5 – 0 | קולומביה   |
שלב הבתים > בית ב'

בבית ב' הפסידה נבחרת שווייץ את כל משחקיה בשלב הבתים וסיימה במקום הרביעי והאחרון, בזמן שנבחרות גרמניה המערבית וצ'ילה סיימו במקומות הראשונים בהתאמה, ואיטליה במקום השלישי שממנו הודחה. בבית זה נערך אחד המפגשים האלימים ביותר בטורניר, בין הנבחרת המארחת לבין איטליה, שבסיומו היו צריכות הנבחרות ליווי משטרתי כדי לעזוב את האצטדיון.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה המערבית | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 4 | 1 | 3 |
|  צ'ילה | 4 | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 3 | 2 |
|  איטליה | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 1 |
|  שווייץ | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 8 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  צ'ילה | 3 – 1 | שווייץ   |
|  גרמניה המערבית | 0 – 0 | איטליה   |
|  צ'ילה | 2 – 0 | איטליה   |
|  גרמניה המערבית | 2 – 1 | שווייץ   |
|  גרמניה המערבית | 2 – 0 | צ'ילה   |
|  איטליה | 3 – 0 | שווייץ   |
שלב הבתים > בית ג'

ברזיל סיימה את בית ג' במקום הראשון לפני צ'כוסלובקיה שסיימה שנייה, ולפני מקסיקו וספרד שהודחו.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 4 | 1 | 3 |
|  צ'כוסלובקיה | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | -1 |
|  מקסיקו | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | -1 |
|  ספרד | 2 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 | -1 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ברזיל | 2 – 0 | מקסיקו   |
|  צ'כוסלובקיה | 1 – 0 | ספרד   |
|  ברזיל | 0 – 0 | צ'כוסלובקיה   |
|  ספרד | 1 – 0 | מקסיקו   |
|  ברזיל | 2 – 1 | ספרד   |
|  מקסיקו | 3 – 1 | צ'כוסלובקיה   |
שלב הבתים > בית ד'

בבית ד' העפילו נבחרות הונגריה ואנגליה לשלב רבע הגמר, כשסיימו לפני נבחרות ארגנטינה ובולגריה שהודחו.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הונגריה | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | 6 |
|  אנגליה | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 | 1 |
|  ארגנטינה | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | -1 |
|  בולגריה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 7 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ארגנטינה | 1 – 0 | בולגריה   |
|  הונגריה | 2 – 1 | אנגליה   |
|  אנגליה | 3 – 1 | ארגנטינה   |
|  הונגריה | 6 – 1 | בולגריה   |
|  הונגריה | 0 – 0 | ארגנטינה   |
|  אנגליה | 0 – 0 | בולגריה   |
שלב הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברית המועצות |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברית המועצות |  1 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   צ'ילה |  2 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   צ'ילה |  2 |   |   |   צ'ילה |  2 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |   צ'ילה |  2 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |   ברזיל |  4 |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  3 |   |   |   ברזיל |  4 |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  3 |   |   |  |  |   |   |   |   |
|  |   אנגליה |  1 |   |   |  |  |   |   |   |   |
|  |   אנגליה |  1 |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  3 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |   ברזיל |  3 |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |   צ'כוסלובקיה |  1 |
|  |   גרמניה המערבית |  0 |   |   |  |  |   |   |   צ'כוסלובקיה |  1 |
|  |   גרמניה המערבית |  0 |   |   |   |   |   |   |  |  |
|  |   יוגוסלביה |  1 |   |   |   |   |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   יוגוסלביה |  1 |   |   |   יוגוסלביה |  1 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   |   |   |   |   יוגוסלביה |  1 |   |   |    |    |
|  |   |   |   |   |   צ'כוסלובקיה |  3 |   |   |    |    |
|  |   הונגריה |  0 |   |   |   צ'כוסלובקיה |  3 |   |   |   צ'ילה |  1 |
|  |   הונגריה |  0 |   |   |  |  |   |   |   צ'ילה |  1 |
|  |   צ'כוסלובקיה |  1 |   |   |  |  |   |   |   יוגוסלביה |  0 |
|  |   צ'כוסלובקיה |  1 |   |   |  |  |   |   |   יוגוסלביה |  0 |
שלב הנוקאאוט > רבע גמר

באופן מפתיע, ניצחה נבחרת צ'ילה בשלב רבע הגמר את ברית המועצות, והעפילה לשלב חצי הגמר נגד המנצחת במשחק בין ברזיל לאנגליה. במשחק זה ניצחה ברזיל בתוצאה 1:3, תוך משחק נהדר של גארינצ'ה, שהבקיע צמד. במקביל ניצחונות בתוצאה 0:1 של נבחרת יוגוסלביה על גרמניה המערבית ושל נבחרת צ'כוסלובקיה על הונגריה, הובילו את שתי הנבחרות הסלאביות למפגש ביניהן בשלב חצי הגמר.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1962   14:30 |  צ'ילה | 1:2 |  ברית המועצות | אצטדיון קרלוס דיטבורן, אריקה צופים: 17,268 שיפוט: לאו הורן (הולנד) |
| 10 ביוני 1962   14:30 | ל. סאנצ'ס  11'   רוחאס  29' | (סיקור) | צ'יסלנקו  26' | אצטדיון קרלוס דיטבורן, אריקה צופים: 17,268 שיפוט: לאו הורן (הולנד) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1962   14:30 |  צ'כוסלובקיה | 0:1 |  הונגריה | אצטדיון אל טניינטה, רנקגואה צופים: 11,690 שיפוט: ניקולאי לטישב (ברית המועצות) |
| 10 ביוני 1962   14:30 | שרר  13' | (סיקור) |  | אצטדיון אל טניינטה, רנקגואה צופים: 11,690 שיפוט: ניקולאי לטישב (ברית המועצות) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1962   14:30 |  ברזיל | 1:3 |  אנגליה | אצטדיון סאוסליטו, ויניה דל מאר צופים: 17,736 שיפוט: פייר שווינט (צרפת) |
| 10 ביוני 1962   14:30 | גארינצ'ה  31', 59'   ואוה  53' | (סיקור) | היצ'נס  38' | אצטדיון סאוסליטו, ויניה דל מאר צופים: 17,736 שיפוט: פייר שווינט (צרפת) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביוני 1962   14:30 |  יוגוסלביה | 0:1 |  גרמניה המערבית | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 63,324 שיפוט: ארתורו ימאסאקי (פרו) |
| 10 ביוני 1962   14:30 | רדקוביץ'  85' | (סיקור) |  | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 63,324 שיפוט: ארתורו ימאסאקי (פרו) |
שלב הנוקאאוט > חצי גמר

רק כ־6,000 צופים חזו במשחק חצי הגמר בין נבחרות צ'כוסלובקיה ויוגוסלביה, שבו ניצחה צ'כוסלובקיה בתוצאה 1:3.
במקביל חזו יותר מ-76,000 צופים במשחק חצי הגמר השני בין הנבחרת המארחת, צ'ילה, לבין ברזיל. במשחק ניצחה ברזיל בתוצאה 2:4, ושלחה את צ'ילה למשחק על המקום השלישי נגד יוגוסלביה, שבו ניצחה המארחת בתוצאה 1:0.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 ביוני 1962   14:30 |  צ'כוסלובקיה | 1:3 |  יוגוסלביה | אצטדיון סאוסליטו, ויניה דל מאר צופים: 5,890 שיפוט: גוטפריד דינסט (שווייץ) |
| 13 ביוני 1962   14:30 | קדרבה  48'   שרר  80', 84' (פ) | (סיקור) | ירקוביץ'  69' | אצטדיון סאוסליטו, ויניה דל מאר צופים: 5,890 שיפוט: גוטפריד דינסט (שווייץ) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 ביוני 1962   14:30 |  ברזיל | 2:4 |  צ'ילה | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 76,594 שיפוט: ארתורו ימאסאקי (פרו) |
| 13 ביוני 1962   14:30 | גארינצ'ה  9', 32'   ואוה  47', 78' | (סיקור) | טורו  42'   ל. סאנצ'ס  61' (פ) | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 76,594 שיפוט: ארתורו ימאסאקי (פרו) |
שלב הנוקאאוט > מקומות 3-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 ביוני 1962   14:30 |  צ'ילה | 0:1 |  יוגוסלביה | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 66,697 שיפוט: חואן גרדייסבל גאראי (ספרד) |
| 16 ביוני 1962   14:30 | רוחאס  90' | (סיקור) |  | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 66,697 שיפוט: חואן גרדייסבל גאראי (ספרד) |
שלב הנוקאאוט > גמר

האצטדיון הלאומי בסנטיאגו דה צ'ילה, בירת צ'ילה אירח את משחק הגמר.
לאחר 15 דקות של משחק הוביל מסופוסט את צ'כוסלובקיה ליתרון 1:0, לאחר שהשתלט על כדור רוחב שנבעט לעברו ודחק אותו פנימה.
כמו בגמר המונדיאל הקודם, שבו חזרה ברזיל מפיגור, גם כאן הצליחה לחזור מפיגור לאחר שער של אמרילדו, לאחר שתי דקות בלבד. הברזילאים לא עצרו, ושערים של זיטו וואוה הובילו אותה ליתרון 3:1, שממנו כבר לא יכלו לחזור הצ'כוסלובקים.
המשחק הסתיים בתוצאה 3:1, והוביל את ברזיל לזכייה שנייה ברציפות בתואר, הפעם בלי כוכבם שהוביל אותם לזכייה במונדיאל הקודם, פלה, שראה את נבחרתו מגנה בהצלחה על הגביע.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 17 ביוני 1962   14:30 |  ברזיל | 1:3 |  צ'כוסלובקיה | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 68,679 שיפוט: ניקולאי לטישב (ברית המועצות) |
| 17 ביוני 1962   14:30 | אמרילדו  17'   זיטו  69'   ואוה  78' | (סיקור) | מסופוסט  15' | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו צופים: 68,679 שיפוט: ניקולאי לטישב (ברית המועצות) |
כובשי השערים

| דירוג | שחקן | מס' שערים |
| --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל גארינצ'ה | 4 |
| 1 | ברזיל ואוה | 4 |
| 1 | צ'ילה לאונל סאנצ'ס | 4 |
| 1 | יוגוסלביה דראז'ן ירקוביץ' | 4 |
| 1 | ברית המועצות ולנטין איבנוב | 4 |
| 1 | הונגריה פלוריאן אלברט | 4 |
| 7 | ברזיל אמרילדו | 3 |
| 7 | צ'כיה אדולף סצ'רר | 3 |
| 7 | יוגוסלביה מילאן גאליץ' | 3 |
| 7 | הונגריה לאיוש טיכי | 3 |
מצטיינים

| כדור הזהב | כדור הכסף | כדור הארד |
| --- | --- | --- |
| ברזיל גארינצ'ה | צ'כיה יוזף מסופוסט | צ'ילה לאונל סאנצ'ס |

| נעל הזהב | נעל הכסף | נעל הארד |
| הונגריה פלוריאן אלברט   ברית המועצות ולנטין איבנוב   ברזיל ואוה   ברזיל גארינצ'ה   יוגוסלביה דראז'ן ירקוביץ'   צ'ילה לאונל סאנצ'ס | ברזיל אמרילדו   צ'כיה אדולף שרר   יוגוסלביה מילאן גאליץ'   הונגריה לאיוש טיכי | 9 שחקנים |
כפפת הזהב
צ'כיה ויליאם שרויף
השחקן הצעיר המצטיין
הונגריה פלוריאן אלברט
נבחרת הטורניר:
| שוער | הגנה | קישור | התקפה |
| --- | --- | --- | --- |
| צ'כיה ויליאם שרויף | ברזיל דז'למה סאנטוס     איטליה צ'זארה מלדיני     ברית המועצות ולרי ורונין     גרמניה קרל-היינץ שנלינגר | ברזיל מריו זגאלו     ברזיל זיטו     צ'כיה יוזף מסופוסט | ברזיל ואוה     ברזיל גארינצ'ה     צ'ילה לאונל סאנצ'ס |
מועצת מקרקעי ישראל

מועצת מקרקעי ישראל היא מועצה המפקחת על פעולתה של רשות מקרקעי ישראל ומאשרת את תקציבו.
המועצה הוקמה על-פי חוק רשות מקרקעי ישראל תש"ך - 1960 (סעיף 3) ואחראית על קביעת המדיניות הקרקעית שלפיה ינוהלו מקרקעי מדינת ישראל. על-פי החוק, הממשלה ממנה את חברי מועצת מקרקעי ישראל ואת ממלאי מקומם. המועצה מתכנסת מספר פעמים בשנה לדון בנושאים הקשורים למדיניות הקרקע של המדינה ולפעילות רשות מקרקעי ישראל. הצעות לסדר היום של המועצה מועברות לתגובות הציבור אחרי הפצתן לחברי המועצה. פעם בשנה מגיש מנהל הרשות למועצת מקרקעי ישראל דוח מפורט על פעולות הרשות. המועצה בוחרת מבין חבריה ועדות משנה כגון: ועדת פטור, ועדת ביקורת ועוד.
במועצה מכהנים שר האוצר כיו"ר המועצה וכן 9 חברים נוספים. על פי חוק מכהנים 7 נציגי ממשלה ו-2 נציגי קק"ל. בנוסף במועצה משקיף של הגופים שעניינם בשמירת איכות הסביבה. נציגי הממשלה הם: נציג ראש הממשלה, נציג שר החקלאות, נציג שר השיכון, נציג משרד האוצר, נציג משרד המשפטים ונציג המשרד להגנת הסביבה.
ביולי 2014 החליטה המועצה על שינוי הקריטריונים לרישוי מתקנים סולאריים תוך הכשרת מתקן קיים של חברה פרטית בבעלות גלעד שרון, למרות התנגדות היועץ המשפטי לממשלה. ההחלטה לא יושמה בשל התנגדות משרד האוצר, ובעקבות עתירה של התנועה לאיכות השלטון, ב-2016 פסק בג"ץ שהחלטת המועצה הייתה פסולה.
הערות שוליים

↑  חוק רשות מקרקעי ישראל תש"ך - 1960, באתר נבו
↑  בוסו, נמרוד. "מועצת מקרקעי ישראל הכשירה בדיעבד את המתקן הסולארי של גלעד שרון". TheMarker. נבדק ב-2016-11-14.
↑  פסק הדין בבג"צים 14/5134, 14/6151, 14/7501
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מכ"ם עננים

מכ"ם עננים הוא מכ"ם אשר מסייע לחיזוי מזג האוויר בטווח הקצר בכך שהוא מזהה עננים.
מכ"ם עננים משדר גל אלקטרומגנטי בתחום תדר KA הגבוה מזה המקובל במכמים אחרים המיועדים לאיתור כלי טיס, כלי שיט או עצמים אחרים וזאת לנוכח ההחזר הנמוך מהעננים בתחומי התדר המקובלים. תדר השידור של מכ"ם עננים הוא בדרך כלל 35 גיגה-הרץ ועל פי עוצמת ההחזר ונתוני האזימוט מחושבת מפת עננים שבה גם נתוני פוטנציאל הורדת גשם מהענן.
מיכאיל רולר

| --- | --- |

צילום משנת 1933 אחרי מעצרו
 לידה:  6 במאי 1908 בוחוש, ממלכת רומניה 
 התאבד:  21 ביוני 1958 (בגיל 50) בוקרשט, הרפובליקה העממית הרומנית 
 מדינה:  רומניה 
 מקום קבורה:  Crematoriul Cenușa 
 השכלה:  אוניברסיטת מוסקבה  האוניברסיטה הטכנית של ברלין 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של גרמניה, המפלגה הקומוניסטית הרומנית, המפלגה הקומוניסטית של צרפת, המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות 
 פרסים והוקרה:  פרס המדינה של הרפובליקה העממית הרומנית 
 
מיכאיל (מיכאי) רולר (ברומנית: Mihail Roller‏; 6 במאי 1908 - 21 ביוני 1958) היה היסטוריון קומוניסט יהודי-רומני ומהנדס.
קורות חיים

מיכאיל רולר נולד לרב בן ציון רולר, רב העיר בוחוש שברומניה, שהיה ציוני נלהב ומחבר כמה ספרים. אחיו החורג, יצחק רולר, נפל במלחמת ששת הימים. את לימודיו בבית הספר התיכון לבנים עשה בבקאו. הוא הצטרף לתנועה הקומוניסטית בעת לימודי ההנדסה במכון הפוליטכני בברלין. לאחר מכן המשיך ללימודים בפריז. היה פעיל המפלגה הקומוניסטית ברומניה ואף נאסר בשל פעילותו.
שיתף פעולה עם פעילי התעמולה הקומוניסטית לאונטה ראוטו ויוסיף קישינבסקי ובסופו של דבר נמלט לברית המועצות. במוסקבה עבר השתלמות בהיסטוריה המרקסיסטית. הוא שב לרומניה בסוף שנת 1944, וב-1947 עמד בראש קבוצת ההיסטוריונים שחיברו את ספר הלימוד הקאנוני (לפי התפיסה הקומוניסטית) "ההיסטוריה של רומניה" (Istoria României). רולר היה קומוניסט אדוק ונאמן, וספרי ההיסטוריה הרבים שכתב הציגו את הקו הרעיוני של המפלגה הקומוניסטית באותן השנים, בהשראת מדיניות ברית המועצות.
בשנת 1955, תוך כדי "ארגון מחדש" של המחלקה לתעמולה של הוועד המרכזי של המפלגה ששולבה בתוך המחלקה למדע ולתרבות, איבד רולר את תפקידו כסגן מנהל המחלקה והועבר לתפקיד סגן מנהל במכון לתולדות מפלגת הפועלים הרומנית השלטת, שבראשו עמד קונסטנטין פרבולסקו. בעקבות שינויים בקו המפלגה ב-1956 ערכו אנדריי אוצטיה, קונסטנטין דייקוביצ'ו ובארבו קמפינה דו"ח שמתח בקורת קטלנית על ספריו של רולר שהואשם ב"גישה אנטי-לאומית" ובכתיבת פלגיאט. הדו"ח נמסר למנהיג המפלגה, גאורגה גאורגיו-דז'.
בקיץ 1957 סולקו יוסיף קישינבסקי ומירון קונסטנטינסקו מהנהגת המפלגה. בכינוס של מליאת ועד המרכזי של מפלגת הפועלים הרומנית, ב-9–13 ביוני 1958, הואשם רולר בגישה שגויה ואנטי-מפלגתית בהצגת מאבק הפועלים בסדנאות הרכבות גריביצה משנת 1933, שבהם מילא תפקיד מנהיג המפלגה גאורגה גאורגיו-דז'. רולר, שלא הוזמן לאותו כנס, נמצא מת בביתו ב-21 ביוני 1958. הוא היה ידוע כחולה סוכרת. היו שמועות כי התאבד, אולם הדבר אינו ודאי. הנתיחה אבחנה אירוע מוחי ובצקת ראות.
אחרי 1965 וכן בתקופה הפוסט-קומוניסטית ספריו בוקרו קשות, על עיוות האמת ההיסטורית, כדי להתאימה לקו המפלגה. על רולר וספריו נמתחה ביקורת קשה גם בדו"ח הסופי של ההיסטוריונים שחקרו את נושא השואה ברומניה. לדברי ההיסטוריונים, ספריו הציגו את הקורבנות המרכזיים של השואה בתור רומנים וקומוניסטים, ולא כיהודים. כתוצאה מכך האשימו אותו החוקרים בהכחשת השואה. מצד שני זה ייצג את "הקו האידאולוגי" הרשמי של המפלגה הקומוניסטית הסובייטית ושל בני חסותה ברומניה.
רולר היה נשוי ואב לבת. בתו, סוניה, נהרגה בשנת 1957 עקב חבלה בראשה בנפילה לתוך בריכה בפרק אוטופן בבוקרשט, קרוב לבית ההבראה שבו טופל אביה. האסון השפיע לרעה על בריאותו של רולר.
ספריו

Din istoria drepturilor omului în România 1937
în principate ‏ (1848 בנסיכויות הרומניות)
Anul revoluționar 1848 (השנה המפכנית 1848)
Anul revoluționar 1848 în Moldova (השנה המהפכנית 1848 במולדובה)
Ana Ipătescu (אנה איפטסקו)
Cugetători și luptători ruși din secolul al XIX (הוגי דעות ולוחמים רוסים במאה ה-19)
Despre pedagogia în URSS (על הפדגוגיה בברית המועצות)
Eroicul și sângerosul 1907 (שנת 1907 - שנת גבורה ושפיכות דמים)
Evenimentele premergătoare anului 1877 (האירועים שקדמו לשנת 1877)
Figuri din Revoluția franceză 1789-1794 (דמויות מן המהפכה הצרפתית 1789–1794)
L'héroisme du peuple roumain dans sa lutte pour indépendence 1877-1878 (בצרפתית - גבורת בעם הרומני במאבקו לעצמאות 1877–1878)
Istoria RPR, manual pentru învățămîntul mediu, sub red. Mihail Roller, Editura de Stat Didactică și Pedagogică, 1947, 1948, 1952, 1956 {תולדות הרפובליקה העממית הרומנית) פורסם
Moldova (מולדובה)
Nicolai Zuber Petrovici (ניקולאי זובר פטרוביץ')
Documente din mișcarea muncitorească (3 vol.) (תעודות של תנועת הפועלים - 3 כרכים)
Documente privind istoria României (תעודות בנוגע לתולדות רומניה)
Războiul pentru independență (9 vol.) (מלחמת העצמאות - ב-9 כרכים)
Starea economică și social-politică în ajunul anului 1877 (המצב הכלכלי וסוציו-פוליטי בסביבות שנת 1877)
Transilvania (טרנסילבניה)
Țara Românească (ולאכיה)
Studii și note științifice privind istoria României. (מחקרים והערות מדעיות בנוגע להיסטוריה של רומניה)
הערות שוליים

↑  FINAL REPORT of the International Commission on the Holocaust in Romania, November 11, 2004, pp. 7-8
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007583252705171  PLWABN: 9810533402405606  GND: 126507597  ISNI: 0000 0000 4868 2304  LCCN: no2006049393  NKC: xx0114383  NTA: 130825638  SUDOC: 069439109  VIAF: 29284571   WorldCat (עם VIAF): 29284571
מונדיאל 1950

| --- | --- |

 מארחת:  ברזיל ברזיל
 תקופת התחרות:  24 ביוני 1950 – 16 ביולי 1950 (23 ימים) 
 מספר משתתפות:  13  (מתוך 32 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:  אורוגוואי אורוגוואי  (זכייה שנייה)
 מספר משחקים:  22
 מספר שערים:  88 (4 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  1,337,000 (60,773 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ברזיל אדמיר   (8 שערים)
 השחקן המצטיין:  ברזיל זיזיניו
 → צרפת 1938שווייץ 1954 ←
מונדיאל 1950 נערך בברזיל בין 24 ביוני ל-16 ביולי בשנת 1950. הנבחרת הזוכה הייתה אורוגוואי, שזכתה בגביע בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שזכתה גם בטורניר הגביע העולמי הראשון ב-1930. המשחק המכריע של הטורניר, בו גברה אורוגוואי על ברזיל בתוצאה 1–2, זכה בברזיל לכנוי "מרקנאסו" (האסון במרקנה). היה זה המונדיאל הראשון שבו הוענק הגביע על שם ז'יל רימא, לכבוד יום השנה ה-25 מאז הפך לנשיא פיפ"א.
טורניר זה היה המונדיאל הרביעי והיה היחיד שלא נערך בו משחק גמר. זאת, מאחר שעל פי המתכונת החריגה של הטורניר הספציפי הזה, עלו ארבע קבוצות משלב הבתים לשלב של בית הגמר; ולאחר מכן, הקבוצה שהוכתרה כמנצחת הטורניר (אורוגוואי) היא זו שצברה את הניקוד הגבוה ביותר בתום שלושה משחקים שלה (משחק עם כל אחת משלושת היריבות) בבית הגמר. זוהי מתכונת שדומה למתכונת המקובלת להכתרת אלופת ליגה על פי חישוב הנקודות המצטברת בתום מחזורי המשחקים של הליגה. בשונה ממונדיאל זה, ברוב טורנירי המונדיאל, המתכונת שלאחר שלב הבתים היא משחקי נוק-אאוט (אשר מוכרחים להסתיים בניצחון; ובאם המשחק נגמר בתיקו בתום כל דקות המשחק, מתקיים דו-קרב פנדלים להכרעת ניצחון): בכל שלב, הקבוצות המנצחות מעפילות לשלב הבא ומדיחות את יריבותיהן; השלב האחרון הוא משחק הגמר, שבו הקבוצה המנצחת היא האלופה וזו המפסידה היא סגניתה.
ממוצע הצופים למשחק של כ-61,000 קבע שיא שלא נשבר עד 1994, כשארצות הברית אירחה את הגביע העולמי.
רקע

מלחמת העולם השנייה גרמה לביטולם של שני טורנירים של 1942 ו-1946, וזה היה המונדיאל הראשון מאז 1938. בזמן מלחמת העולם השנייה לא התקיימו משחקי ליגה במדינות אירופה שהושפעו מהמלחמה. באנגליה ובצרפת לא התקיימו ליגות לאורך כל שנות הלחימה מ-1939 ועד 1945. ביוגוסלביה הליגה הופסקה לאחר הפלישה ליוגוסלביה ביוני 1941, אך התקיימו ליגות מקומיות לקרואטיה סלובניה וסרביה עד 1944. באיטליה התקיימה ליגה עד שאיטליה חולקה בין שטח תחת בעלות הברית בדרום איטליה, לשטח כיבוש גרמני במרכז ובצפון איטליה בקיץ 1943. למעט קיום משחקי גביע אזוריים שהתרחשו ב-1944. בהולנד בלגיה ובקרב מעצמות הציר בפרט גרמניה הצליחו לשחק כדורגל בצורה סדירה על לקיץ 1944, כאשר עונת 1944/45 לא התקיימה בהן עקב התקדמות בעלות הברית אל מדינות אלו. כאשר המדינה היחידה אשר השתתפה במלחמת העולם השנייה בהן התקיימה ליגת כדורגל באופן רציף לאורך כל שנות המלחמה הייתה דנמרק.
כתוצאה מכך במדינות אמריקה הדרומית בהן המשיכו להתקיים ליגות וטורנירי קופה אמריקה, גם לאורך שנות המלחמה, הכדורגל המשיך להתפתח לאורך שנות הארבעים ומדינות דרום אמריקה החלו להגדיל את הפער ממדינות אירופה. והדבר מסביר שבין המדינות האירופאיות שהשתתפו במונדיאל היו שלוש מדינות שהיו נייטרליות במהלך המלחמה: ספרד, שווייץ ושוודיה. נבחרות גרמניה עדיין לא צורפו מחדש לפיפ"א.
כתוצאה מהמלחמה, נחרבו חלקים נרחבים מאירופה, וכתוצאה מכך פיפ"א התקשתה למצוא מדינה שמעוניינת לארח את הטורניר. תוצאותיה הקשות של המלחמה גרמו לכך שמדינות רבות לא הסכימו לארח את הטורניר שנחשב באופיו לססגוני ושמח, ויותר מכך העדיפו המדינות להשקיע כספים בשיקומן ובשיפור חזותן, מאשר באירוח הטורניר.
היות שאף מדינה לא הסכימה להתנדב לאירוח הטורניר, המונדיאל היה בסכנת ביטול לתקופה מסוימת, עד שברזיל הציגה את מועמדותה לאירוח, ומפני שהייתה היחידה שהציגה מועמדות, היא גם נבחרה.
שלב המוקדמות

שלב הבתים של הטורניר היה בעל מבנה חריג, היות שלא היה מספר אחיד של נבחרות בכל בית.
בתים א' עד ו' היו לנבחרות מאירופה, כשאליהן נוספו נבחרות ישראל וסוריה.
בית א' הכיל את הנבחרות הבריטיות, לאחר שאלו הצטרפו מחדש לפיפ"א 4 שנים קודם לכן, אחרי 17 שנים של גלות מרצון מהארגון. הוחלט כי אליפות הבית הבריטית בשנים 1949–1950 תהווה שלב מוקדמות לגביע העולמי, ושתי הנבחרות שיסיימו במקומות הראשונים, יעפילו לגביע העולמי. אנגליה סיימה ראשונה וסקוטלנד שנייה, אך הסקוטים סירבו לשלוח את נבחרתם לטורניר, כשהיא לא אלופת בריטניה. הכרטיס השני הוצע מאוחר יותר לצרפת אך הצרפתים, שתחילה הסכימו, סירבו ולא השתתפו בטורניר.
בית ב' הכיל שלב מוקדם בו גברה טורקיה על סוריה במשחק הראשון. במשחק השני פרשה סוריה, דבר שהעלה את הנבחרת הטורקית למשחק מול אוסטריה, אך האוסטרים פרשו מהטורניר ולכן העפילה טורקיה אוטומטית. אלא שגם הטורקים פרשו, והכרטיס שהיה מיועד לבית הזה ניתן למפסידה בבית ו', בו התחרו ספרד ופורטוגל, ולבסוף הפסידה בו פורטוגל. הפורטוגלים דחו את הכרטיס ולכן לא השתתפו בטורניר, וספרד כן השתתפה, כזוכת בית ו'. בית ג' הפגיש בזוג מפגשים מוקדמים את נבחרות ישראל ויוגוסלביה כאשר בצמד המשחקים ניצחה יוגוסלביה, 6–0 ו-5–2, ועלתה למשחקי הכרעה מול צרפת. המשחקים הסתיימו בניצחון יוגוסלבי שהעניק ליוגוסלביה כרטיס לטורניר הגמר. בית ד' הפגיש בשלב מוקדם את נבחרות לוקסמבורג ושווייץ. שווייץ עלתה לשלב ההכרעה מול בלגיה, אך בשל פרישתם של הבלגים, העפילה שווייץ לטורניר הגמר.
בית ה' הכיל את נבחרות שוודיה, אירלנד ופינלנד, בית שהסתיים בעלייתה לטורניר הגמר של הנבחרת השוודית. בית ו', כאמור, הסתיים בניצחונה של ספרד על פורטוגל. בסיכום ששת הבתים הללו, העפילו לטורניר הגמר מיבשת אירופה נבחרות אנגליה, יוגוסלביה, שוודיה, ספרד ושווייץ, בנוסף לאיטליה שהעפילה אוטומטית בשל היותה האלופה בטורניר הקודם.
בית ז', שהכיל את נבחרות ארגנטינה, בוליביה וצ'ילה, לא התקיים בסופו של דבר שכן ארגנטינה פרשה. צ'ילה ובוליביה העפילו אוטומטית. בית ח' היה אמור להפגיש את נבחרות אורוגוואי, פרגוואי, פרו ואקוודור, אך אקוודור ופרו פרשו ולכן אורוגוואי ופרגוואי העפילו אוטומטית. בכך נסגרה תמונת דרום אמריקה, שהכילה גם את נבחרת ברזיל שהעפילה אוטומטית בשל העובדה שאירחה את הטורניר.
בית ט' הכיל את נבחרות ארצות הברית, מקסיקו וקובה, וממנו העפילו לשלב הבא ארצות הברית ומקסיקו. בית י', הבית האסיאתי, הכיל את נבחרות מיאנמר, הודו, הפיליפינים ואינדונזיה. אך אינדונזיה, הפיליפינים ומיאנמר פרשו ובשל כך העפילה הנבחרת ההודית לטורניר הגמר. עם זאת, ההודים פרשו בשל העובדה שלא הורשו לשחק ללא נעליים. אי לכך, לא השתתפה במונדיאל זה אף נבחרת מיבשת אסיה.