stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרנארבון
היסטוריה

בתקופה שקדמה לשלטון הרומי בבריטניה, אזור זה היה מזוהה עם לב שטחם של שבט האורדוביקים הקלטי. עם הכיבוש הרומי של צפון ויילס בשנת 78 לספירה, נבנה במקום קסטרום (מבצר רומי) בשם סגונטיום שהיה מוקד הכוח העיקרי של שלטון האימפריה באזור ונועד להכיל כ-1,000 לוחמים. המבצר חובר על ידי דרך רומית חדשה למרכז הרומי בצ'סטר, שמו נובע ככל הנראה משם שפך נהר הסיונט שלצידו הוא נבנה.
לאחר שהרומאים עזבו את בריטניה, אזור צפון-מערב ויילס החל לסבול מפלישת קבוצות מאירלנד שגרמו לחוסר יציבות באזור. כתגובה לכך הגיע לאזור קונד'ה, שמלך בממלכה פיקטית במרכז סקוטלנד, וביסס את ממלכת גוויניד'. ייתכן ובתקופה זו היישוב בקרנארבון המשיך להתקיים על בסיס העיירה הרומית שנבנתה במקום ואזור זה נחשב למרכז הממלכה, כאשר ארמון הממלכה שכן מספר קילומטרים משם לאורך החוף הצפון-מערבי של ויילס ובהמשך עבר לאברפראו באנגלסי (מספר קילומטרים צפונית לקרנארבון).
בשנת 1282 נפלה ממלכת גוויניד' ונסיכות ויילס שירשה אותה לאחר מספר שנים של מערכות כנגד ממלכת אנגליה. עם הכיבוש האנגלי, אדוארד הראשון, מלך אנגליה הפך את העיר קרנארבון לבירת השלטון האנגלי בצפון ויילס והקים במקום את טירת קרנארבון שהפכה למרכז הצבאי והשלטוני של האזור. בשנת 1284 חולקה ויילס למחוזות ניהוליים בעלי אופי ושם אנגלי, קרנארבון הפכה לבירת מחוז קרנארבונשייר (שתאם לחלק נכבד ממלכת גוויניד' ההיסטורית).
בשנת 1911 הפכה קרנארבון למוקד המזוהה עם התואר נסיך ויילס, תואר מלוכה בריטי, כאשר המלכות לנסיכות ויילס התבצעו מאז בטירה עצמה. בשנת 1963 העניקה המלכה אליזבת השנייה את התואר "עיירה מלכותית" לקרנארבון, היא כיום היישוב המלכותי היחיד בוויילס ואחד ממספר בודד של יישובים כאלה ברחבי הממלכה המאוחדת כולה. בשנת 1974, בהתאם לחוק השלטון המקומי של 1972, בוטל מחוז קרנארבונשייר (בדומה לשאר מחוזות ה-'שייר' בוויילס) ואת שטחו ירש מחוז גוויניד', כאשר קרנארבון המשיכה לשמש כבירת מחוז.
גאוגרפיה

קרנארבון ממוקמת בגדה הדרומית של מצר מנאי כ-4 ק"מ מזרחית לפתח המצר הדרום-מערבי, בצמוד לשפך נהר הסיונט (אפון סיונט). בפתחו השני של מצר מנאי, כ-14 ק"מ מצפון-מזרח ממוקמת העיר בנגור, העיירה פורת'מדוג ממוקמת כ-31 ק"מ מדרום. לכיוון פנים ויילס, ל'אנבריס ממוקמת כ-13 ק"מ דרום-מזרחית לקרנארבון ומעט לאחר מכן נמצאת הפסגה הגבוהה ביותר של הר סנודון וחלקה המערבי של שמורת סנודוניה.
את העיירה חוצה כביש ה-A487 אשר מחבר אותה לבנגור ויורד גם דרומה לכיוון פורת'מדוג. כביש ה-A4086 יוצא ממנה לכיוון מזרח אל תוך שמורת סנודוניה ול'אנבריס וכביש ה-A4085 נכנס לשמורה בנתיב דרומי יותר ומתחבר עם בד'גלרט. בעבר העיירה הכילה תחנת רכבת אשר שימשה לתנועה לאורך צפון ויילס וחיברה אותה לרשת הרכבות של בריטניה, בנוסף קרנארבון הייתה עיירת נמל חשובה בעיקר לתעשיית הלווחה בוויילס. כ-7.2 ק"מ מדרום לקרנארבון נמצא נמל תעופה המשמש כמוזיאון תעופה ולטיסות תיירות ופנאי.
אתרים בעלי חשיבות

טירת קרנארבון - טירה אשר נבנתה על ידי אדוארד הראשון בשנת 1282 וממוקמת בין שפך הסיונטי וחופי מצר מנאי.
סגונטיום - מבצר רומי עתיק אשר הריסותיו שוכנות בתוך העיירה.
העיר העתיקה של קרנארבון כוללת מספר בתים היסטוריים, אזור זה ממוקם בתוך חומות העיר אשר מתחברות לטירה בפינה המערבית.
כלכלי בלילה

| --- | --- |

פתיח התוכנית במסך הטלוויזיה
 סוגה:  אקטואליה 
 מנחים:  דני רופ
 משתתפים:  פאנל לצד כתבי ופרשני הערוץ
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 הפקה
 אתר צילומים:  קריית התקשורת במודיעין
 אורך פרק:  45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  עכשיו 14
 תקופת שידור מקורית:  17 במרץ 2024 – הווה
 קישורים חיצוניים
 https://calcala-tv.co.il/
 
כלכלי בלילה היא תוכנית טלוויזיה כלכלית בערוץ עכשיו 14. בימים ראשון עד רביעי, בשעה 23:00 בלילה. 
ובה סיקור ענייני כלכלה, נדל"ן, טכנולוגיה, תרבות וחדשות מהעולם. בהגשת איש התקשורת והחזאי, דני רופ.
היסטוריה

ב-17 במרץ 2024 החלו שידורי התוכנית, לאחר הקצאת משאבים ייחודיים וחדשניים למיתוגה והפקתה.
מוגשת בימים ראשון עד רביעי, בשעה 23:00 בלילה כארבעים וחמש דקות. ובה סיקור כלכלה, נדל"ן, טכנולוגיה, תרבות וחדשות מהעולם, פינות "כלכלה בדקה", ומבזקי פיתוחים טכנולוגים. בהגשת דני רופ
ובעריכת, קשת סידי משל.
בפאנל הפרשנים והאורחים לצד כתבי ופרשני הערוץ נמנים: ברק קפיטל, איציק יהושע, אמציה סמקאי, סוניה גורודיסקי, ענבל עומר, נתי כץ, קשת סידי משל, מושיקו כחלון, מאור פריד, מורן סקיטל, אילון ברלס, טלי ירון-אלדר, רעות רז, רווה אפלטון, ניר קסטרו, אוריאן בן ארוש, לינוי שטרית, ערן בר-טל, ליבי אלון, אורי תובל, ארז צדוק, אושר עשור, איריס שטרק ועוד.
עם השקת התוכנית הגיע רייטינג המהדורה לכ-3.5% ו-93 אלף צופים, נתון זהה לתוכנית הצינור המקבילה לה.
בינואר 2025 הוקם ערוץ הכלכלה, המשתייך אף הוא לבעלות עכשיו 14.
הערות שוליים

↑  מעל לתחזית: ההישג המרשים של דני רופ בהופעת הבכורה בערוץ 14, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2024
|  |
| --- | --- | --- |
| תוכניות | "ישראל הבוקר" • "עדן ועודד" • "האולפן הפתוח" • "ארבע" • "ריקלין ושות" • "הדו"ח של אראל" • "שבע" • "מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14 "•"הפטריוטים" • ריקלין ושות • "פָתְחִי את שַׁי" • "כלכלי בלילה" |  |
| סגל | דור אזרד  • אמיר איבגי • שגיא אלמוג כהן • נועם אמיר • מולי ארי • עקיבא ביגמן • הלל ביטון רוזן • דרור בלאזדה • יעקב ברדוגו • שרה ב"ק • שי גולדשטיין • בועז גולן • טל היינריך • עדן הראל • יהונתן וייס • דנה ורון • יותם זמרי • יערה זרד • עידו טאובר • מגי טביבי • ברוך ידיד • שלו כחלון • אדיר לחקים • רונה לוי •  שיראל ללום נהיר • נתי לנגרמן • טל מאיר • ינון מגל • תמיר מורג • עודד מנשה • אראל סג"ל • גיל ססובר • מורן סקיטל • ליאור סודרי • אריאל עידן • איתמר פליישמן • אליה פרג'ון • גלעד צוויק • מוטי קסטל • דני רופ • שמעון ריקלין • עתי שלו • ליטל שמש |  |
יוסף ישר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 ביוני 1948 (בן 76) ה'תש"ח ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 מקום פעילות:  אילת, עכו
 בת זוג:  נחמה לבית רקובסקי
 אב:  הרב שמעון יוז'וק
 אם:  צירל לבית שפירא
 
 תפקידים נוספים:  רבה של עכו; ממלא מקום רבה של קריית ביאליק; רבה של אילת
 
 פרסים והוקרה:  יקיר העיר עכו
 
הרב יוסף ישר (נולד ב-י"א בסיוון תש"ח, 18 ביוני 1948) הוא רבה הראשי של העיר עכו וממלא מקום רבה של קריית ביאליק. בעבר כיהן כרבה של אילת וכרב קופת חולים כללית ובתי החולים שלה.
תולדות חייו > ראשית ימיו

נולד בירושלים לאביו הרב שמעון יוז'וק, אב"ד בנתניה וחבר מערכת אוצר הפוסקים ולאמו צירה בת הרב משה אריה לייב שפירא, ראש ישיבת תורת אמת ורב שכונת בית ישראל בירושלים.
למד בישיבת פוניבז' לצעירים בבני ברק ובישיבת חברון בירושלים. הוסמך לרבנות על ידי ראש הישיבה הרב משה חברוני ועל ידי סבו הרב שפירא. קיבל כושר לרבנות עיר מהרבנים הראשיים לישראל איסר יהודה אונטרמן ויצחק נסים. נישא לנחמה בת הרב רפאל יעקב מן רקובסקי, רב המרכזים הרפואיים "הדסה" בירושלים.
תולדות חייו > קריירה רבנית

לאחר נישואיו התגורר ברחובות, שם החל לכהן כרב שכונת חבצלת. בינואר 1972 (ה'תשל"ב), בהיותו כבן 25, נבחר לכהן כרב האשכנזי של העיר אילת, והיה בכך לרב העיר הצעיר ביותר בישראל. לאחר כשבע שנים עזב את אילת והחל לכהן כרב קופת חולים כללית ובתי החולים שלה.
תולדות חייו > קריירה רבנית > כרב ראשי לעכו

בשנת ה'תש"ם נבחר לתפקיד הרב הראשי של העיר עכו, תפקיד שבו הוא מכהן עד היום. בשנת 1980 עורר סערה כאשר פרסם פסק הלכה שקורא ליהודים לא להתגורר בשכנות לערבים בעכו, ובהמשך נאבק במעברם של תושבים ערבים לשכונת וולפסון בעיר. בשנת 2008, לאחר שנהג ערבי נכנס לשכונה יהודית בעיצומו של יום הכיפורים וגרר תקריות אלימות בין ערבים ליהודים, דחה את מכתב הפיוס שכתבו מנהיגי הציבור הערבי בעיר (בהם חבר הכנסת עבאס זכור), בטענה שמעשהו של הנהג ותגובות התושבים היהודים הוצגו בו כשווים בחומרתם. ב-2012 הותקפו הרב ישר ובני לווייתו על ידי צעירים ערבים תושבי העיר. בהמשך הקריירה שלו, פעל לפיוס ודו-קיום בין יהודים לערבים בעכו. בשנת ה'תשנ"ח זכה לתואר "יקיר העיר עכו".
הוא הקים את עמותת "ימין מקרבת" במטרה להביא לקירוב ואחדות בין כל הזרמים בעיר. פעל לייסוד הגרעין התורני "אומץ" וישיבת ההסדר עכו, והוא פועל עמם בשיתוף פעולה מלא. יזם עריכת טקסי נישואין יהודיים לזוגות שנישאו בנישואין אזרחיים בברית המועצות.
בשנת ה'תש"ע נתמנה על ידי מועצת הרבנות הראשית לכהן גם כממלא מקום רב העיר קריית ביאליק, במקומו של הרב עמינדב קריספין שפרש מהתפקיד.
הרב ישר מרצה בתחומי היהדות, ומקיים מפגשים בישראל ומחוצה לה עם סטודנטים ואנשי דת.
חיים אישיים

נשוי לנחמה (לבית רקובסקי).
בנו הרב ישראל ישר הוא ר"מ בישיבה בבית שמש.
אחיו: הרב מאיר בנימין - מחבר ספרי "אמרי בנימין" על הש"ס, הרב חיים - מחבר ספרי "שמועת חיים" על הש"ס. שרה - אלמנת הרב דוד צבי הופמן, מו"צ בפתח תקווה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  משה אליעזר בייער  משה אליעזר בייער     |  משה אליעזר בייער  משה אליעזר בייער     |  משה אליעזר בייער  משה אליעזר בייער     |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| עץ משפחת אדלשטיין | עץ משפחת אדלשטיין | עץ משפחת אדלשטיין |   |  שרה ביילא  שרה ביילא     |  שרה ביילא  שרה ביילא     |  שרה ביילא  שרה ביילא     |     |  אברהם יצחק גרשונוביץ  אברהם יצחק גרשונוביץ     |  אברהם יצחק גרשונוביץ  אברהם יצחק גרשונוביץ     |  אברהם יצחק גרשונוביץ  אברהם יצחק גרשונוביץ     |   |   |   |   |  מרים  מרים     |  מרים  מרים     |  מרים  מרים     |     |  מתתיהו שציגל  מתתיהו שציגל     |  מתתיהו שציגל  מתתיהו שציגל     |  מתתיהו שציגל  מתתיהו שציגל     | עץ משפחת פינקל | עץ משפחת פינקל | עץ משפחת פינקל |   |  לאה יוז'וק  לאה יוז'וק     |  לאה יוז'וק  לאה יוז'וק     |  לאה יוז'וק  לאה יוז'וק     |   |   |
|  |   |  |   |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   |  |   |   |     |   |   |   |
|  פסיה  פסיה     |  פסיה  פסיה     |  פסיה  פסיה     |     |  ראובן יוסף גרשונוביץ  ראובן יוסף גרשונוביץ     |  ראובן יוסף גרשונוביץ  ראובן יוסף גרשונוביץ     |  ראובן יוסף גרשונוביץ  ראובן יוסף גרשונוביץ     |   |  חוה אסתר  חוה אסתר     |  חוה אסתר  חוה אסתר     |  חוה אסתר  חוה אסתר     |   |  מיכל יהודה ליפקוביץ  מיכל יהודה ליפקוביץ     |  מיכל יהודה ליפקוביץ  מיכל יהודה ליפקוביץ     |  מיכל יהודה ליפקוביץ  מיכל יהודה ליפקוביץ     |   |  מאשה  מאשה     |  מאשה  מאשה     |  מאשה  מאשה     |     |  נחום לסמן  נחום לסמן     |  נחום לסמן  נחום לסמן     |  נחום לסמן  נחום לסמן     |   |  דב ירדן  דב ירדן     |  דב ירדן  דב ירדן     |  דב ירדן  דב ירדן     |   |  שמעון יוז'וק  שמעון יוז'וק     |  שמעון יוז'וק  שמעון יוז'וק     |  שמעון יוז'וק  שמעון יוז'וק     |
 
|   |   |  מרים  מרים     |  מרים  מרים     |  מרים  מרים     |   |  ירחמיאל אונגרישר  ירחמיאל אונגרישר     |  ירחמיאל אונגרישר  ירחמיאל אונגרישר     |  ירחמיאל אונגרישר  ירחמיאל אונגרישר     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  גיטל  גיטל     |  גיטל  גיטל     |  גיטל  גיטל     |   |  אליעזר יהודה פינקל  אליעזר יהודה פינקל     |  אליעזר יהודה פינקל  אליעזר יהודה פינקל     |  אליעזר יהודה פינקל  אליעזר יהודה פינקל     |   |   |   |  יוסף ישר  יוסף ישר     |  יוסף ישר  יוסף ישר     |  יוסף ישר  יוסף ישר     |
הערות שוליים

↑  למרות שם המשפחה הזהה, אין קשר משפחתי בין הרב יוסף ישר (במקור יוז'וק) לבין קודמו בתפקיד, הרב ברוך ישר (במקור שליכטר).
↑  אחות קופ"ח נמצאה ללא הכרה, מעריב 21/01/1972
↑  מאיר הראובני, מזלה של עכו, מעריב 11/01/1984.
↑  אריה דיין, מגפת פינקלשטיין - עכשיו עכו קודחת, כותרת ראשית, 11/01/1984.
↑  פנחס וולף‏, הערבים הציעו פיוס, רב העיר עכו התנגד, באתר וואלה, 12 באוקטובר 2008
↑  יואל הלוי, רב העיר עכו הותקף בידי ערבים, הקול היהודי, 25/12/2012.
↑  הרב יוסף ישר - שנה אחרי המהומות, אתר "דוסים"
↑  כבוד הרב ישר מארח יהודים וערבים בסוכתו, סרטון באתר youtube.
↑  צבי שימן, 16512-%d7%a8%d7%91-%d7%94%d7%a2%d7%99%d7%a8-%d7%a2%d7%9b%d7%95-%d7%94%d7%92%d7%a8%d7%a2%d7%99%d7%9f-%d7%94%d7%aa%d7%95%d7%a8%d7%a0%d7%99-%d7%94%d7%91%d7%99%d7%90-%d7%9c%d7%9e%d7%94%d7%a4%d7%9b%d7%94 רב העיר עכו: "הגרעין התורני הביא למהפכה בעיר", סרוגים, 24,02,2011.
↑  מאיר הראובני, ויקטוריה ובוריס לא התגרשו אך התחתנו שנית, מעריב, 31/03/1987
כשהארי פגש את סם

| --- | --- |

 בימוי:  פיטר פייג' 
 תסריט:  פיטר פייג', ג'וש סנטר 
 שחקנים ראשיים:  ג'ייק בורלי   ניקו טרהו   בריט בראון   קאראמו בראון   פיטר פייג'
 מוזיקה:  טימו חן   מטאו מסינה
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקרנת בכורה:  2020 
 משך הקרנה:  85 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט להט"בי, סרט רומנטי, קומדיה רומנטית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
כשהארי פגש את סם (באנגלית: The Thing About Harry) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי-להט"בי משנת 2020. תסריט הסרט נכתב על ידי ג'וש סנטר ופיטר פייג', והסרט בוים על ידי פיטר פייג'. הסרט עוקב אחרי סם (ג'ייק בורלי), צעיר גאה שמתאחד מחדש עם בריון בית הספר התיכון לשעבר, הארי (ניקו טרהו), בשביל להיות ידידים, ולאחר מכן להתאהב אחד בשני לאחר שהארי יוצא מהארון, בכך שהוא מזדהה כפאנסקסואל.
הסרט הוצג לראשונה ב-Freeform ובהולו ב-15 בפברואר 2020.
הפקה

הסרט נמכר לראשונה על ידי המפיקים הבכירים גרג גוליוטה ופ. ג'יי. דני ל-Freeform.‏ כתיבת התסריט הושלם ביולי 2019, וההפקה החלה בנובמבר באותה השנה. פייג' הצהיר כי אחת ממטרותיו בכתיבת הסרט היה לגרום לו להשתקף מהעובדה שאנשים צעירים להט"בים ממשיכים ומתייגים את זהותם המינית בדרכים מגוונות יותר מאשר בדורות קודמים; למשל, הארי הוא פאנסקסואל, ולא הומו או ביסקסואל, מכיוון ש”הסיכוי ששני גברים צעירים וקווירים מתחת לגיל 25 [והם] שניהם מזדהים כהומוסקסואלים, נראה לי רזה בדור הזה.”
פייג' לא תכנן במקור להופיע בסרט בתור קייסי, אך החליט למלא את התפקיד לאחר שהשתכנע שמפני ששנת 2020 מציינת 20 שנה להופעת הבכורה של הכי גאים שיש, יש ערך סמלי בכך שהסרט יכיל מחווה קטנה להופעה שלו בתור אמט הניקט בסדרה ההיא.
הסרט צולם בשיקגו.
ביקורת

הסרט זכה לביקורות חיוביות על ביצועו הקלאסי של ז'אנר הרום-קום עם תחומי עניין רומנטיים הומוסקסואלים, והביא את הנורמליזציה הנחוצה הרבה של מערכות יחסים קוויריות תוך שהוא לא שולל אותו מייחודיותו. יסמין בלו מ-TV Fanatic שיבחה את הסרט ואמרה כי: ”[הסרט] דבק בנוסחה הרומ-קומית הקלאסית, בעודו עדיין מהורהר ומודע מספיק כדי לא להחליף זוג הטרו לזוג קווירי אחר ולהשאיר את כל הסרט נטול נקודת המבט והתרבות הלהט"בית.” אלכס רייף שיבח את הסרט על הכימיה שהוצג על ידי הדמויות הראשיות ואת הדמויות השליליות האמורות. אמרי אללה מסיק מהסרט כי הסרט מציג ייצוג חיובי של פאנסקסואליות תוך הימנעות מנושא הטראומה הנפוצה בסרטי להט"ב, אך ציין את חוסר הגיוון שלו בליהוק.
הערות שוליים

↑  Erik Pedersen, "'The Thing About Harry': Freeform Casts & Sets Premiere Date For Road-Trip Valentine's Day Movie From 'Good Trouble' Director" (אורכב 14.03.2020 בארכיון Wayback Machine). Deadline Hollywood, January 6, 2020.
1 2 3 4  Turchiano, Danielle (14 בפברואר 2020). "Peter Paige on Writing Titular The Thing About Harry Character as Pansexual". Variety. ארכיון מ-2020-06-14. נבדק ב-16 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Nilles, Billy (15 בפברואר 2020). "Why The Thing About Harry Matters". E! News. ארכיון מ-2020-02-19. נבדק ב-16 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How to watch 'The Thing About Harry'". The Daily Dot. 2020-02-15. ארכיון מ-2020-02-16. נבדק ב-2020-02-16.
↑  "'The Thing About Harry': Freeform Casts & Sets Premiere Date For Road-Trip Valentine's Day Movie From 'Good Trouble' Director". Toshiba Start. 6 בינואר 2020. ארכיון מ-2020-02-16. נבדק ב-16 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mason, Charlie; Mason, Charlie (2020-02-10). "The Thing About Harry Review: Freeform's Belated Gay Valentine Is Heartwarming, If Not Groundbreaking". TVLine (באנגלית). ארכיון מ-2020-03-05. נבדק ב-2020-03-05.
↑  Blu, Jasmine (2020-02-15). "The Thing About Harry Review: A Quirky, Cute, and Quietly Subversive Queer Rom-Com We Needed!". TV Fanatic (באנגלית). ארכיון מ-2020-05-05. נבדק ב-2020-03-05.
↑  "Movie Review: "The Thing About Harry" (Freeform)". LaughingPlace.com (באנגלית אמריקאית). 2020-02-10. ארכיון מ-2020-05-15. נבדק ב-2020-03-05.
↑  Allah, Amari (2020-02-16). "The Thing About Harry (2020) - Review/ Summary (with Spoilers)". Wherever I Look (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-2020-05-15. נבדק ב-2020-03-05.
שמעון יוז'וק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1916 
 פטירה:  1993 (בגיל 77 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ?–1993 
 
הרב שמעון אריה יוז'וק (תרע"ו, 1916 - תשנ"ג, 1993) היה דיין ואב"ד וכן חבר מערכת "אוצר הפוסקים".
תולדותיו

נולד בעיירה מוטלה שבמחוז פינסק לחיים חלוונה יוז'וק וללאה, בת משה אליעזר הכהן בייער ממוטלה. למד בישיבת נובהרדוק בפינסק, משם עבר לישיבת ברנוביץ' והיה מתלמידיו של הרב אלחנן וסרמן. זיכרונותיו משם מתוארים בביוגרפיה של הרב וסרמן, 'אור אלחנן', מאת אהרן סורסקי. בהמשך למד בישיבת מיר.
בשנת תרצ"ג (1933) עלה לארץ ישראל. למד בישיבת בית יוסף בבני ברק, שבראשה עמד דודו, הרב מתתיהו שצ'יגל. בשל התקרבותו ומגעו עם קבוצת חלוצים ציוניים שהתיישבה בסמוך לישיבה בניגוד לעמדת ראשי הישיבה, סולק מהישיבה עם חברו שמואל בן ארצי. אלא שיוז'וק המשיך במסלול הישיבתי. הוא הוסמך לראשונה מרבה של בני ברק, הרב יוסף צבי קליש. בשנת תרצ"ח (1938) עבר ללמוד בישיבת חברון בירושלים.
בקיץ תרצ"ג נשא לאשה את צירה, בתו של הרב משה אריה לייב שפירא, ראש ישיבת תורת אמת. לאחר נישואיו למד בכולל "אוהל תורה" של הרב שמואל יצחק הילמן. אחר כך עבד כחבר מערכת באוצר הפוסקים. בשנת תשי"ח (1958) קיבל "תעודת כושר" לדיינות. היה חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה במשך שנים. אחר כך כיהן כאב בית הדין בנתניה. מסר שיעורי תורה בבית הכנסת "מקור חיים" ובבית הכנסת הגדול בפתח תקווה.
יצירתו

עם ייסוד "אוצר הפוסקים" נבחר לחבר המערכת והטביע חותמו על סגנון וצורת העבודה. כמו כן הרבה לכתוב ולחדש בכל תחומי העניין היהודיים, ומאמרים תורניים וסקירות ספרים פרי-עטו ראו אור בכתבי עת תורניים כמו: המאור, תבונה (כתב עת).
בשנת תשנ"ד, לאחר מותו של הרב יוז'וק, הדפיס הרב מיכל יהודה ליפקוביץ מתוך כתביו את מהדורתו המוערת לספרו של רב האי גאון "משפטי שבועות". הספר נדפס כנספח לספרו הגדול של רב האי גאון "המקח והממכר" העוסק בדיני קניין במשפט העברי, ובדרכי הקניין.
ערך רשימת שמות אנשים ונשים מתוך אלפי גיטין שנכתבו בבתי-הדין הרבניים בארץ ישראל. רשימותיו נדפסו במהדורת סטנסיל, ואחר זמן הוקלדו ומופיעים במאגר שמות גיטין של הרבנות הראשית לישראל וכן בתכנת המחשב אוצרות התורה.
לקריאה נוספת

אברהם בר-אוריין (עורך), 100 שנים רבנות ורבנים בפתח תקווה (תרל"ח-תשל"ח), בהוצאת הרבנות הראשית לפתח תקווה, תשל"ח
הערות שוליים

↑  שלמה טיקוצינסקי, שמואל בִּילְגוֹרַיֶיער, אתר 'מוסף שבת' של מקור ראשון, נובמבר 2011
↑  אריה אביב"י (יוזוק), ואני בגולת סיביר עמ' 8-9.
↑   מאגר שמות גיטין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438451305171  VIAF: 87148874571949621573   WorldCat (עם VIAF): 87148874571949621573
בנימין מובשוביץ

| --- | --- |

 לידה:  1893 
 פטירה:  דצמבר 1952 (בגיל 59 בערך) 
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בהרצליה 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – דצמבר 1952 
 
הרב בנימין הלוי מובשוביץ (תרנ"ג, 1893 - כ"א בכסלו תשי"ג, דצמבר 1952) היה רבה של קניזיץ בבלארוס, ולאחר עלותו לארץ ישראל כיהן כרבה של הרצליה ומייסד ישיבת השרון.
קורותיו

נולד בבלארוס, בנם של הרב מרדכי שלמה הלוי מובשוביץ, רבה של מלסטובקה, וגיטל, בתו של הרב יעקב שנפיר משקלוב. מילא את מקום אביו כרבה של קניזיץ שבמחוז מוהילב. בתחילת שנות ה-30 עלה לארץ ישראל והתמנה כרבה של הרצליה.
בשנת תרצ"ג (1933) ייסד סמוך לביתו את בית הספר "יסודי התורה" בהרצליה, כדי להעניק חינוך תורני לילדי המשפחות הדתיות שנמנו עם מייסדי העיר. בשנים הראשונות מנה בית הספר פחות מעשרה תלמידים, ועם השנים התרחבו שורותיו. במשך עשרים שנה פעל בית הספר באופן פרטי, ובשנת תשי"ג (1953) הסתפח לחינוך העצמאי. בשנות ה-60 עבר בית הספר ממקומו, בסמוך לביתו של הרב מובשוביץ, למשכנו החדש.
בשנות ה-40 יזם את הקמת בית הכנסת הגדול בעיר.
היה חבר המועצה של מרכז חינוך התורה בארץ ישראל שפעל בתל אביב ואיגד את מוסדות החינוך הדתיים בארץ ישראל.
בתחילת שנות ה-50 ייסד ברמת השרון את ישיבת השרון, יחד עם אחיינו הרב יעקב אדלשטיין. בראש חודש כסלו תשי"ג (1952) ביקר החזון איש בישיבה וערך מבחן פומבי לתלמידיה. שלושה שבועות לאחר מכן נפטר הרב מובשוביץ, בעקבות ניתוח מוח שלא הצליח. הוא קבור בבית הקברות פינסקר בהרצליה. לאחר מותו נותר הרב אדלשטיין לעמוד בראשות הישיבה לבדו.
בעשור הראשון של המאה ה-21 הקים נכדו הרב דניאל יעקובוביץ את ישיבת "נחלת בנימין" במודיעין עילית, על שמו. כמו כן נקרא על שמו רחוב בהרצליה.
לאחר פטירתו התמנה חתנו, הרב יצחק יחיאל יעקבוביץ, לרבה של הרצליה. בנו, הרב חיים, שימש עד לשנת תשע"א (2011) כרב בית הכנסת אור לישראל בהרצליה. בנו הרב בן ציון היה ר"מ ומנהל ישיבת השרון.
הערות שוליים

↑  בנימין מובשוביץ באתר GRAVEZ
מידורי פרנסיס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 באפריל 1994 (בת 30) לייקווד, ניו ג'רזי, ארצות הברית ארצות הברית
 שם לידה:  Midori Anne Iwama
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  בית הספר לאמנויות מייסון גרוס  Rumson-Fair Haven Regional High School 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 עיסוק:  שחקנית
 
מידורי אן איוואמה (באנגלית: Midori Anne Iwama; נולדה ב-16 באפריל 1994), הידועה בשם הבמה מידורי פרנסיס, היא שחקנית אמריקאית.
ראשית חייה

פרנסיס גדלה ברומסון, ניו ג'רזי. היא בתם של ג'ואן וקן איוואמה. היא נקראה על שם סבתה מצד אביה, פרנסיס היא ממוצא יפני מצד אביה וממוצא אירי ואיטלקי מצד אמה.
פרנסיס למדה בבית הספר התיכון "Rumson-Fair Haven". בשנת 2014, היא קיבלה תואר ראשון באומנויות מבית הספר מייסון גרוס לאומנויות באוניברסיטת ראטגרס. היא המשיכה ללמוד, ואף עברה ללונדון, שם היא התאמנה עם טים קרול והופיעה בהפקה של "שני האדונים מוורונה".
קריירה > תיאטרון

עם סיום לימודיה בראטגרס, פרנסיס החלה לשחק בתיאטרון בהפקות אזוריות של "וניה וסוניה ומאשה וספייק" ו"פיטר ולוכד הכוכבים" בתור נינה ומולי בהתאמה. היא זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בטקס פרסי התיאטרון החדשני של ניו יורק לשנת 2016 וכן קיבלה מועמדות לאנסמבל הטוב ביותר על תפקידה כמייגן במחזה "מחוברים". משנת 2017 עד 2018, היא הייתה בקאסט המקורי של "הזאבים".
קריירה > קולנוע וטלווזיה

בשנת 2018, פרנסיס עשתה את הופעת הבכורה שלה במסך בסרט העלילתי ב"אושן 8". בשנה שלאחר מכן, היא הופיעה ב"הר דרום" וב"ילדים טובים". באוקטובר 2019, הוכרז שפרנסיס תגלם את לילי בקומדיה הרומנטית של נטפליקס, "דאש ולילי", זהו התפקיד הראשי הראשון של פרנסיס.
פרנסיס הופיעה לצד ויקטוריה ג'סטיס בסרט של נטפליקס "אחרי מות המפלגה" בשנת 2021. במרץ 2021, הוכרז שפרנסיס תשחק בסדרה "חיי המין של בנות המכללה", ששוחררה מאוחר יותר באותה שנה.
קריירה > קולנוע וטלווזיה > האנטומיה של גריי

ביולי 2022, הוכרז כי פרנסיס לוהקה לסדרת הטלוויזיה של ABC, "האנטומיה של גריי". בסדרה היא מגלמת את ד"ר מיקה יאסודה, מתמחה חדשה לרפואה בבית החולים גריי סלואן ממוריאל. היא שיחקה בסדרה במשך 3 עונות, כאשר היא הצטרפה בעונה ה-19 והיא עזבה את התוכנית אחרי שנתיים, בשנת 2024, במהלך העונה ה-21.
חיים אישיים

היא קולנית לגבי ייצוג התרבות האסייתית בתקשורת ומדברת לעיתים קרובות על הניסיון שלה כאמריקאית-אסייתית בהוליווד.
היא מזדהה כקווירית.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | אושן 8 | אפריל |  |
| 2019 | הר דרום ('אנ) | אמי |  |
| 2019 | ילדים טובים | לילי |  |
| 2021 | לאחר מות המפלגה ('אנ) | ליסה | סרט בסטרימינג |
| 2023 | בלתי נראה ('אנ) | אמילי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | יאנגר | לין | פרק: "The Marshmallow Experiment" |
| 2017 | גות'האם | אמה הסואה | פרק: "A Dark Knight: A Day in the Narrows" |
| 2018 | גירושים | קייטי | פרק: "Going, Going... Gone" |
| 2018 | פטרנו ('אנ) | מרואיינת | סרט טלוויזיה |
| 2019 | הליבנה | לני בושאר | תפקיד חוזר; 8 פרקים |
| 2020 | דאש ולילי ('אנ) | לילי | תפקיד ראשי |
| 2021–הווה | חיי המין של בנות קולג' ('אנ) | אלישיה | תפקיד ראשי (עונה 1), תפקיד אורח (עונה 2) |
| 2022–2024 | האנטומיה של גריי | ד"ר מיקה יאסודה | תפקיד ראשי (עונות 19–21) |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | פרויקט | תפקיד | מקום |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | וניה וסוניה ומאשה וספייק | נינה | סירקיוז |
| 2015 | פיטר ולוכד הכוכבים | מולי | תיאטרון וולס, נורפוק, וירג'יניה |
| 2016 | מחובר | מייגן | 59E59 תיאטראות, אוף-ברודוויי |
| 2017–2018 | הזאבים | מס' 8 | הדוכס ברחוב 42, אוף-ברודוויי; תיאטרון מיצי ניוהאוס, אוף-ברודוויי; במה וקולנוע של ניו יורק, ואסר |
| 2019 | לפני הפגישה | ניקול | פסטיבל התיאטרון של וויליאמסטאון, וויליאמסטאון, מסצ'וסטס |
| 2019 | בנות רגילות | קייאונג | Roundabout Theatre Company, אוף-ברודוויי |
פרסים ומועמדויות

| שנה | מסגרת | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | הפניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | פרסי התיאטרון החדשני של ניו יורק | שחקנית מצטיינת | מחוברים | זכייה |  |
| 2016 | פרסי התיאטרון החדשני של ניו יורק | אנסמבל מצטיין | מחוברים | מועמדות |  |
| 2017 | פרסי אובי | ביצוע מכובד של אנסמבל | הזאבים | זכייה |  |
| 2017 | פרסי דרמה דסק | אנסמבל מצטיין | הזאבים | זכייה |  |
| 2019 | פרסי דרמה דסק | שחקנית מצטיינת במחזה | בנות רגילות | מועמדות |  |
| 2021 | פרסי אמי לבידור בשעות היום | שחקנית ראשית מצטיינת בתוכנית ספרותית בשעות היום | דאש ולילי | מועמדות |  |
יוסף סרגוסי

| --- | --- |

קברו בעין זיתים
 לידה:  1460 סרגוסה, ספרד 
 פטירה:  1507 (בגיל 47 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1507 
 
רבי יוסף סרגוסי (או יוסי סרגוסי, ה'ר"כ, 1460 – ה'רס"ז, 1507) היה מחכמי צפת ומנהיגיה במאה ה-16, ורבו של רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז). בקרב יהודי צפת נהגו לכנותו בשם "הצדיק הלבן" או "הצדיק של התרנגולים". האגדה אף מספרת עליו שזכה לגילוי אליהו.