stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כיסא אליהו
הערות שוליים

↑  סוף פרק כט.
↑  על פרשת לך לך, חלק א, דף צג, עמוד א.
↑  מחזור ויטרי, הלכות מילה, תקה.
↑  דרך פקודיך, מצווה ב, חלק המעשה, אות יג. וכן כתב בערוך השולחן יורה דעה סימן רסה סעיף לד: וכיון שכיסא זו הוא של אליהו לכן מהדרין להיות סנדק לישב על כיסא קדוש הזה ולהחזיק הילד על ברכיו בעת המילה
↑  ספר יד הקטנה, הלכות מילה, פה; וכן מובא בספר דרך פקודיך המוזכר לעיל.
↑  ספר מגדל עוז, הלכות מילה.
↑  רוקח הלכות שבת סימן קי״ג, וארחות חיים הלכות מילה הלכה ט׳
↑  סדר תפילה כמנהג ספרד,
↑  הרב יעקב עמדין, סידור בית יעקב - חלק א, ווארשא, תרמ"א, עמוד 208, באתר היברובוקס
1 2  מכתב, המליץ, 31 ביולי 1862; המשך; המשך
↑  דוד לידא, סוד ה', אמשרדם, תק"ה, הקדמה, דף ז', באתר היברובוקס
↑  דוד לידא, סוד ה', אמשרדם, תק"ה, הקדמה, עמוד 2, באתר היברובוקס
↑  טהרת הקודש, הכרמל, 14 בפברואר 1862; המשך
↑  מכתב, הכרמל, 28 במרץ 1862
↑  ספר כללי המילה לרבי יעקב הגוזר.
↑  ספר מעבר יבק, מד, פ"ה.
אילנה אליה

| --- | --- |

אליה בהופעה בבית הקונפדרציה
 לידה:  24 באפריל 1955 (בת 69) ירושלים 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 סוגה:  מוזיקה אתנית
 ilanaeliya.com
 
אילנה אֶלִיָּה (נולדה ב-24 באפריל 1955) היא זמרת ישראלית, המבצעת שירה אתנית-קלאסית, מהנשים הבודדות הידועות העוסקות בארץ במוזיקה כורדית, נחשבת קול ייחודי בזירת המוזיקה העולמית הישראלית.
ביוגרפיה

אליה נולדה בירושלים למשפחה יוצאת כורדיסטן העיראקית, וגדלה בקטמונים. לאורך ילדותה היא נחשפה לשירתו של אביה, אליהו אליה, שהיה מאזין בביתם לרדיו ממחוזות ילדותו, הכפרים ההרריים שלגבול עיראק-טורקיה מקליט אותם, והיה מבצע אותם בלוויית נגן העוד והקנון נסים סלמן באירועים משפחתיים של הקהילה הכורדית בירושלים. בנעוריה לא היה שום מקום שבו היה אפשר ללמוד מוזיקה מזרחית, ולאחר חיפוש שלחו אותה הוריה ללמוד פיתוח קול בימקא, שם שרה אריות וגוספל. נוסף על כך למדה תיאטרון באוניברסיטה העברית.
אליה עבדה לפרנסתה כפקידת בנק והחלה לעסוק בביצוע מוזיקה עממית-כורדית רק לאחר שאביה נפטר, ב-1988, ולמעשה, החלה בקריירה המוזיקלית שלה בגיל 37, בעקבות האזנה להקלטות של אביה. כשבשנת 1992 יצא תקליטה הראשון, שנשא את השם "ג'אבליו" ("בן-ההרים"), שם שנבחר להישאר גם עם להקת הליווי עימה אליה מופיעה, הכוללת ארבעה נגנים על כלים אותנטיים.
שירתה מתאפיינת בהידהוד, מתח, גרוניות והבעות-פנים והשירים שהיא מעלה הם בנושאים מגוונים וכוללים מחאה פוליטית ומחאה נשית, כמו גם שירי אהבה וחתונה. סגנון שירתה, עם זאת, שואב לתוכו גוון מערבי, עובדה שמיקמה את אליה בדיאלוג מורכב עם קהלים מרקע מגוון. היא שרה שירים בכורדית, עברית, אנגלית ואף בארמית.
אליה השתתפה בכמה פרויקטים עם יוצרים ישראליים בעלי שם ובהם מרק קופיטמן ואבי בללי, והופיעה הופעות רבות ברחבי מערב אירופה, שם זכתה לביקורים של מאזינים כורדים. היא שרה בין היתר בפסטיבל למוזיקה יהודית בקרקוב ב-2010, ובאקדמיה למוזיקה של ברוקלין.
ב-2000 השתתפה בערב ערב משירי אום כולתום במסגרת פסטיבל ישראל, יחד עם זהבה בן והזמרת סאפו. ב-2001 העלתה מופע משלה של שירי אום כולתום. בנובמבר 2003 העלתה שוב את המופע, במסגרת פסטיבל העוד בירושלים.
ב-2010 הוציא לאור את האלבום "שירה", שכלל עיבודים כורדיים לשירי משוררים בעברית.
ב-2012 העלתה במסגרת פסטיבל העוד את המופע "שירת נשים", שכלל טקסטים של נשות התנ"ך דבורה וחנה, שירים ששרו נשים בכורדיסטן ושירי משוררות ישראליות כדליה רביקוביץ ויונה וולך. באותה שנה גם השתתפה בפסטיבל "גלוקאלי", שנערך בתל אביב.
ב-2013 השתתפה במופע מחווה למסורת המוזיקלית של יהודי כורדיסטן, במסגרת פסטיבל הפיוט השישי בירושלים.
ב-2014 נכלל שיר בביצועה באוסף "בת המקום" שהפיק האתר "קפה גיברלטר".
ב-2019 יצא לאור אלבומה החמישי "אהבה בתענוגים".
דיסקורגפיה

1992 - ג'אבליו
1996 - אילנה אליה
2008 - ארם (אוסף)
2010 - שירה (שירה עברית מעובדת עם מוטיבים כורדיים)
2019 - אהבה בתענוגים
הערות שוליים

1 2 3  רפי אהרון, היא תשבור את השוק, חדשות, 14 במרץ 1993
↑  בן שלו, טראומה בכמה גרסאות, באתר הארץ, 9 באפריל 2008
↑  עמוס נוי, חלבג'ה, חורבן, חלבג'ה, באתר "העוקץ", 5 באפריל 2011
↑   אינס אליאס, געגועי לארמית שדיברנו בבית, באתר הארץ, 12 במאי 2016
↑  עירית נחמני, ‏פסטיבל ישראל מאייוני 2000, באתר גלובס, 10 באפריל 2000
↑  עכבר העיר, אילנה אליה בשירי אום כולתום, באתר הארץ, 3 באפריל 2001
↑  יון פדר, ביקורת: אילנה אליה שרה אום-כלתום, באתר ynet, 19 בנובמבר 2003
↑  בן שלו, שנתם היפה של הנידחים במוסיקה העברית, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2011
↑  פסטיבל העוד: עשרה ימים של שיכרון צלילים, באתר מגפון ניוז Megafon News, ‏4 באוקטובר 2012
↑  בן שלו, הבארבי בלהבות, באתר הארץ, 30 במאי 2012
↑   בן שלו, תזמורת ירושלים החדשה ופווארוטי של עולם הפיוט, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2013
↑   בן שלו, ממזרח נפתחה הבשורה, באתר הארץ, 21 במאי 2014
↑  יעקב בר-און, ‏נשמה כורדית: אילנה אליה מביאה את הצליל הכורדי למוזיקה הישראלית, באתר מעריב אונליין, 17 באוקטובר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304512405171  BnF: cb16167300x (data)  ISNI: 0000 0000 7349 855X  VIAF: 103247210   WorldCat (עם VIAF): 103247210
1942 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1942  בקולנוע |  |
< · 1940 · 1941 — 1942 — 1943 · 1944 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1942 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
סרטים שוברי קופות

גברת מיניבר
מסע נואש
קציר הגורל
יאנקי דודל דנדי
Gentleman Jim
אביב ברמות
אי שם אמצאך
This Gun for Hire
Reap the Wild Wind
Footlight Serenade
פרסים

פרס אוסקר
נולדו

9 בינואר – סוזאנה יורק, שחקנית בריטית
10 בינואר – וולטר היל, במאי אמריקאי
31 בינואר – דניאלה ביאנקי, שחקנית איטלקייה
31 בינואר – דרק ג'רמן, במאי בריטי (נפטר ב-1994)
2 בפברואר – בו הופקינס, שחקן אמריקאי
20 בפברואר – קלוד מילר, במאי צרפתי
21 בפברואר – מרגרטה פון טרוטה, במאית גרמנית
23 במרץ – מיכאל הנקה, במאי גרמני
27 במרץ – מייקל יורק, שחקן בריטי
28 במרץ – מייק ניואל, במאי בריטי
3 באפריל – מרשה מייסון, שחקנית אמריקאית
5 באפריל – פיטר גרינוויי, במאי בריטי
6 באפריל – בארי לוינסון, במאי אמריקאי
8 באפריל – דאגלס טרמבול, יוצר אפקטים מיוחדים ובמאי אמריקאי
13 באפריל – ביל קונטי, מלחין פסקולים אמריקאי
17 באפריל – דייוויד בראדלי, שחקן בריטי
23 באפריל – סנדרה די, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2005)
24 באפריל – ברברה סטרייסנד, זמרת ושחקנית אמריקאית
26 באפריל – קלודין אוז'ה, שחקנית צרפתייה
18 ביוני – רוג'ר איברט, מבקר אמריקאי
1 ביולי – ז'נבייב בוז'ולד, שחקנית קנדית
9 ביולי – ריצ'רד ראונטרי, שחקן אמריקאי
13 ביולי – האריסון פורד, שחקן אמריקאי
21 ביולי – ורוניק ונדל, שחקנית צרפתייה
24 ביולי – כריס סרנדון, שחקן אמריקאי
29 ביולי – טוני סיריקו, שחקן אמריקאי
1 באוגוסט – ג'אנקרלו ג'אניני, שחקן איטלקי
20 באוגוסט – אייזק הייז, מוזיקאי ושחקן אמריקאי (נפטר ב-2008)
5 בספטמבר – ורנר הרצוג, במאי, תסריטאי, שחקן ומפיק גרמני
29 בספטמבר – מדליין קאהן, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1999)
29 בספטמבר – איאן מקשיין, שחקן בריטי
5 באוקטובר – ג'ון סיל, צלם אוסטרלי
6 באוקטובר – בריט אקלנד, שחקנית שוודית
10 באוקטובר – פיטר קויוטי, שחקן אמריקאי
11 באוקטובר – אמיטאב באצ'אן, שחקן הודי
12 באוקטובר – דליה לביא, שחקנית ישראלית
15 באוקטובר – פני מרשל, במאית אמריקאית
23 באוקטובר – מייקל קרייטון, סופר, תסריטאי, במאי ומפיק אמריקאי (נפטר ב-2008)
26 באוקטובר – בוב הוסקינס, שחקן בריטי
2 בנובמבר – סטפני פאוורס, שחקנית אמריקאית
17 בנובמבר – מרטין סקורסזה, במאי אמריקאי
18 בנובמבר – לינדה אוונס, שחקנית אמריקאית
30 בדצמבר – פרד וורד, שחקן אמריקאי
נפטרו

5 בינואר – טינה מודוטי, צלמת, שחקנית ופעילה פוליטית איטלקית
16 בינואר – קרול לומברד, שחקנית
29 במאי – ג'ון ברימור, שחקן
3 באוגוסט – ג'יימס קרוז, שחקן ובמאי אמריקאי
29 באוגוסט – ג'ון גוטווט (אנ'), במאי גרמני-יהודי
20 באוקטובר – מיי רובסון, שחקנית אוסטרלית
9 בנובמבר – עדנה מיי אוליבר, שחקנית קולנוע
14 בנובמבר – סידני פוקס, שחקנית אמריקאית
16 בנובמבר – יוזף שמידט, זמר אופרה, חזן ושחקן יהודי יליד בוקובינה
סרטים נוספים

במבי
האמברסונים המופלאים
קזבלנקה
ראו גם

1941 בקולנוע
1942
1943 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
ֿ
ראובן הכהן

אין תמונה חופשית
הרב ראובן הכהן (כ"ה באדר ה'תרע"ז, 19 במרץ 1917 - י"ד באלול ה'תשס"ג, 11 בספטמבר 2003) היה רב העדה התימנית בחדרה.
תולדות חייו

נולד בכ"ה באדר תרע"ז בכפר אלנד'ארי שבתימן לסעידה ולרב עודד (עוואץ'), אב"ד במחוז בעדאן בתימן (תלמידו הוא הרב ישעיהו משורר, אב"ד בפתח תקווה וחבר בית הדין הרבני הגדול בירושלים). מגיל צעיר גילה בקיאות בתורה ובגיל 14 החל לעסוק בשחיטה. בגיל 16 נישא לאסתר בת אברהם וסלאמה מנצור. שנה לאחר מכן הוסמך לסדר חופה וקידושין ואף השתתף בבית הדין בסידור גיטין. בגיל 18, לאחר מות אביו, הסמיכו אותו רבני צנעא לרבנות.
במוצאי ל"ג בעומר ה'תש"ו יצא מכפרו במטרה לעלות לארץ ישראל והגיע למחנה חאשד (מחנה גאולה), שם שימש רב הקהילה ממנה עלה וחבר בבית הדין של המחנה. לישראל הגיע בי"ט באדר ה'תש"ט.
בשנותיו הראשונות בישראל התיישב הרב הכהן בזכרון יעקב, שם עסק בעבודה ביקב ובהמשך גם בהוראה בבנימינה. באלול תש"ט אישרו הרב ראובן כ"ץ והרב עובדיה הדאיה, חברי בית הדין בפתח תקווה, את סמיכתו. סירב לעבור לבאר שבע, שם הוצעה לו משרת דיינות, מפני שרצה לגור לצד קהילתו. בל' בשבט ה'תשי"ב נבחר לרבנות עדת התימנים בחדרה ובהמשך קיבל הכשר לרב עיר מידי הרבנים הראשיים לישראל, הרב עובדיה יוסף והרב שלמה גורן.
בי"ד באלול ה'תשס"ג (11 בספטמבר 2003) נפטר הרב ראובן הכהן כשהוא בן 86, והובא למנוחות בבית העלמין החדש בחדרה. הותיר אחריו חמש בנות ושני בנים.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ראובן הכהן".
התזמורת הסימפונית רמת גן

| --- | --- |

התזמורת הסימפונית רמת גן בעת קונצרט בתיאטרון היהלום, יולי 2019
 תאריך ייסוד:  2003
 מייסד:  אלכס וסרמן  צבי בר  משה בודגה
 תאריך פירוק:  2020
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  רמת גן, ישראל
 אולם קונצרטים:  תיאטרון היהלום
 מנצח:  אלכס וסרמן
 
התזמורת הסימפונית רמת גן הייתה תזמורת סימפונית ישראלית שפעלה בין השנים 2003–2020 ביוזמת ראש עיריית רמת גן, צבי בר ומנהל אגף החינוך של העירייה, משה בודגה.
בראשיתה היא פעלה כתזמורת נוער. מאוחר יותר היא הייתה תזמורת חובבים, ולאחר מכן היא הייתה תזמורת סימפונית בת 60 נגנים, רובם מקצועיים.
המנצח הקבוע והמנהל המוזיקלי של התזמורת, אלכס וסרמן, בחר לפעול ברמת גן, שבה מצא מקום לעשייה מוזיקלית, לעומת תל אביב, שם חש שפעילותו בתחום המוזיקה הקאמרית לא הייתה משמעותית דיה.
חלק מן הנגנים קיבלו מלגות מהעירייה, שהן שוות ערך למשכורת. חלקם היו מוזיקאים מקצועיים, בוגרי אקדמיה למוזיקה, ואחרים היו אנשי מקצוע בתחומים אחרים, מורים למוזיקה ובוגרים של התזמורת הצעירה.
רפרטואר התזמורת כלל יצירות קלות ופופולריות לצד יצירות תזמורתיות גדולות ומוזיקה קלאסית ישראלית.
באוגוסט 2013 השיקה התזמורת סדרה סימפונית למנויים, הכוללת גם קונצרטים לילדים.
בשנת 2020 נסגרה התזמורת עקב פיטוריו של אלכס וסרמן ממרכז המוזיקה ברמת גן.
מקור

נעם בן זאב, "אוטופיה מוזיקלית ברמת גן", הארץ, 14 בפברואר 2011
1935 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1935  בקולנוע |  |
< · 1933 · 1934 — 1935 — 1936 · 1937 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1935 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

ג'ודי גרלנד חתמה על חוזה עם מטרו גולדווין מאייר (MGM).
שירלי טמפל זכתה בפרס האוסקר לשם כבוד.
סרטים שוברי קופות

| מקום | שם | אולפן | שחקנים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | המרד על הבאונטי | MGM | קלארק גייבל וצ'ארלס לוטון |
| 2. | בקי שארפ | RKO | מרים הופקינס |
| 3. | כובע צילינדר | RKO | פרד אסטר וג'ינג'ר רוג'רס |
| 4. | The Littlest Rebel | פוקס המאה ה-20 | שירלי טמפל |
| 5. | המלשין | RKO | ויקטור מקלגלן |
| 6. | China Seas | MGM | קלארק גייבל וג'ין הארלו |
| 7. | Barbary Coast | יונייטד ארטיסטס | מרים הופקינס ואדוארד ג'י רובינסון |
| 8. | קפטן בלאד | האחים וורנר | ארול פלין ואוליביה דה הבילנד |
| 9. | אנה קרנינה | MGM | גרטה גרבו |
| 10. | Curly Top | פוקס המאה ה-20 | שירלי טמפל |
פרסים

פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר - המרד על הבאונטי - MGM
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - ויקטור מקלגלן - המלשין
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - בטי דייוויס - מסוכנת
סרטים

39 המדרגות - ביים אלפרד היצ'קוק
אנני אוקלי - ביים ג'ורג' סטיבנס בכיכובה של ברברה סטנוויק
דייוויד קופרפילד - ביים ג'ורג' קיוקור כיכבו עדנה מיי אוליבר פרדי ברת'ולומיו ווו. סי. פילדס
חלום ליל קיץ - עם ג'יימס קאגני ומיקי רוני
סקרוג' - עיבוד למזמור חג המולד מאת צ'ארלס דיקנס
בין שתי ערים - עיבוד לרומן "בין שתי ערים" בכיכובו של רונלד קולמן
נולדו

8 בינואר - אלביס פרסלי
19 באפריל - דאדלי מור
17 ביולי - דונלד סאת'רלנד
9 בספטמבר - חיים טופול
1 באוקטובר - ג'ולי אנדרוז
20 באוקטובר - ג'רי אורבך
18 באוקטובר - פיטר בויל
8 בנובמבר - אלן דלון
1 בדצמבר - וודי אלן
14 בדצמבר - לי רמיק
נפטרו

28 בספטמבר - ויליאם קנדי דיקסון
ראו גם

1934 בקולנוע
1935
1936 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
מרדכי נמצא-בי

| --- | --- |

 לידה:  22 ביוני 1903 פינסק, האימפריה הרוסית
 נהרג:  7 בינואר 1949 (בגיל 45) ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 תאריך עלייה:  1925
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צה"ל
 תקופת הפעילות:  1948–1949 (כשנה)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש הג"א
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 
מרדכי (מקס) נמצא-בי (נימצָביצקי) (כ"ז בסיוון תרס"ג, 22 ביוני 1903 – ו' בטבת תש"ט, 7 בינואר 1949) היה סא"ל בצה"ל, משפטן ופעיל ציוני, מייסד הג"א.
ביוגרפיה > ראשית חייו

מקס נימצָביצקי נולד בפינסק שברוסיה הלבנה (אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית, כיום בלארוס) בבית ציוני. במלחמת העולם הראשונה עבר עם משפחתו לקאזאן, שם היה ממייסדי ארגון התלמידים הציוני "החבר הצעיר" (ארגון כל-רוסי של נוער קדימה), והיה מזכיר וחבר המרכז של תנועת-הנוער הציונית המאוחדת, במקביל ללימודי משפטים באוניברסיטאות: קאזאן, מוסקבה ולנינגרד. נימצביצקי נאסר בגין פעילותו הציונית באודסה וגזר דינו לגלות לסיביר הוחלף בגירוש לצמיתות מרוסיה, וכך הגיע לארץ ישראל בשנת 1925. בארץ החל לעבוד בחבורת "הדרום" בסלילת כביש נס ציונה-רחובות ובפרדסי נס ציונה. מאוחר יותר עבר לגור בחיפה, בנה את ביתו בשכונת כרמל מערבי ועבד כעורך דין.
ביוגרפיה > הקמת הג"א

בחיפה ארגן את שירות מכבי אש מתנדבים ומגן דוד אדום (בניהולו של ברוך ניסנבוים) ונבחר לנשיאות מרכז מכבי אש בארץ. במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט היה מפקד במשטרה המיוחדת בחיפה וככזה שכנע את השלטונות הבריטיים בחימוש מכבי האש בחיפה, וכך יכלו מתנדבי השירות, שכולם היו חברי ההגנה, לשאת ולהתאמן ברובים באופן חוקי. כחבר בהגנה בחיפה הקים את "המחלקה האזרחית" בה שירתו עולי גרמניה בעלי מקצועות חופשיים, וכמו כן שימש מדריך בקורסים שונים של ההגנה. בראשית מלחמת העולם השנייה יסד וניהל בחיפה את שירותי הג"א ונשלח מטעם הסוכנות, בתמיכת השלטון הצבאי הבריטי, להשתלמות באנגליה. כאשר שב, סגר את משרדו, עקר לתל אביב ונתמנה יועץ הסוכנות לענייני הג"א. במסגרת זאת הוציא את החוברת "ביתך כמקלט בפני התקפות מהאויר".
במלחמת העצמאות, ניהל בדרגת סגן-אלוף, את שירותי הג"א ("שירות התגוננות בפני הרעשות") בכל הארץ ובתפקידו זה היה חבר המטכ"ל.
ביוגרפיה > הטמעת השם העברי

ב-1944 הטיל עליו הוועד הלאומי את ניהול הפעולה וההדרכה למען ההתאזרחות והשם העברי. נמצא-בי המליץ על עברות מאורגן של שמות משפחה לועזיים, כלומר קביעת שם עברי אחיד. כדוגמה אישית עיברת את שמו לנמצא-בי.
בעיצומה של מלחמת העצמאות הוקמה בצה"ל "ועדת שמות עבריים" ועליה הופקד נמצא-בי. הוועדה פרסמה באלפי עותקים את החוברת "בחר לך שם עברי" שנועדה להמריץ את החיילים לעברת את שמותיהם הלועזיים לשמות בעלי ניחוח צברי. הוראות הממליצות לבחור בשם עברי ניתנו לשגרירים, לקצינים בכירים בצה"ל (הוראת בן-גוריון אינה מחייבת אלא ממליצה), לשופטים ולנציגי המדינה בגופים בינלאומיים.
ביוגרפיה > הצעתו לדגל

ביולי 1948 פרסם ספר ("הדגל") שבו טען שעל אף שיש להפוך את הדגל הציוני לדגל המדינה, אין הדבר אפשרי שכן יהודים רבים ימשיכו לחיות בגלות על אף הקמת המדינה ולכן לא יוכלו להניף את דגל תנועתם הפוליטית. הפתרון, לדעתו, היה שילובו של הדגל הציוני בתוך דגל המדינה בדומה לשילוב של דגל הממלכה המאוחדת בדגלי ממלכות חבר העמים הבריטי.
ביוגרפיה > מותו

נמצא-בי נהרג בתאונת דרכים. בעקבות מותו יזם המטכ"ל מבצע לאכיפת חוקי התנועה ומניעת תאונות דרכים, שנקרא על שמו - "מבצע מרדכי". הוא נקבר בבית הקברות נחלת יצחק ב-9 בינואר 1949.
לקריאה נוספת

צדוק אשל, מערכות ההגנה בחיפה, משרד הביטחון, עמ' 108–113.
מרדכי נמצא-בי, הדגל, תל אביב, תש"ח.
מרדכי נמצא-בי, בחר לך שם עברי, תל אביב, 1949.
הערות שוליים

↑  יהודה סלוצקי, קיצור תולדות ההגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986, עמ' 163
↑  משה א. בר אילן, מרדכי (מקס) נמצא-בי (עשר שנים למותו), דבר, 15 בדצמבר 1958
↑  אתר פיקוד העורף, ארכיון האינטרנט
↑  ד"ר חגי חריף, ההיסטוריה הלועזית של הספורטאים העבריים, באתר מכון וינגייט
↑  אלכסנדר מישורי, ‏לקורותיו של דגל מדינת ישראל, קתדרה 62
↑  סא"ל מרדכי (מוטקה/מקס) נמצא-בי (נימצביצקי) ז"ל, באתר ארגון ההגנה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303719505171  ISNI: 0000 0004 0243 331X  VIAF: 297642015   WorldCat (עם VIAF): 297642015 
ביתו של מרדכי נמצא-בי בכרמל מערבי
אנדרטה לזכרו של מרדכי נמצא-בי. המלל נכתב על ידי המשורר אברהם שלונסקי
1939 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1939  בקולנוע |  |
< · 1937 · 1938 — 1939 — 1940 · 1941 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1939 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

היסטוריונים וחובבי סרטים רבים חוזרים ל-1939 ומכתירים אותה כ"שנה הטובה בהיסטורית הקולנוע". הוליווד הייתה בשיא תור הזהב שלה, וסרטים יוצאי דופן רבים מאוד יצאו לאור, חלקם נמנים בין הקלאסיקות של כל הזמנים.
15 באוגוסט - פרימיירה להקוסם מארץ עוץ בלוס אנג'לס, קליפורניה
17 באוקטובר - פרימיירה למר סמית הולך לוושינגטון בוושינגטון די. סי.
15 בדצמבר - פרימיירה לחלף עם הרוח באטלנטה, ג'ורג'יה
שוברי הקופות

| מקום | שם | אולפן | שחקנים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | חלף עם הרוח | סלזניק אינטרנשיונל, MGM | קלארק גייבל וויוויאן לי |
| 2. | הקוסם מארץ עוץ | MGM | ג'ודי גרלנד |
| 3. | נינוצ'קה | MGM | גרטה גרבו |
| 4. | דודג' סיטי | האחים וורנר | ארול פלין ואוליביה דה הבילנד |
| 5. | מר סמית הולך לוושינגטון | קולומביה | ג'יימס סטיוארט וג'ין ארתור |
| 6. | ג'סי ג'יימס | פוקס המאה ה-20 | הנרי פונדה וטיירון פאואר |
| 7. | The Old Maid | האחים וורנר | בטי דייוויס ומרים הופקינס |
| 8. | נשים | MGM | נורמה שירר וג'ואן קרופורד |
| 9. | סיפורם של ורנון ואיירין קסטל | RKO | פרד אסטר וג'ינג'ר רוג'רס |
| 10. | היה שלום, מר צ'יפס | MGM | רוברט דונאט וגריר גרסון |
טקס פרסי האוסקר

| פרס | זוכה |
| --- | --- |
הסרט הטוב ביותר: חלף עם הרוח
הבמאי הטוב ביותר: ויקטור פלמינג (חלף עם הרוח)
השחקן הטוב ביותר: רוברט דונאט (היה שלום, מר צ'יפס)
השחקנית הטובה ביותר: ויוויאן לי (חלף עם הרוח)
שחקן המשנה הטוב ביותר: תומאס מיטשל (מרכבת הדואר)
שחקנית המשנה הטובה ביותר: האטי מקדניאל (חלף עם הרוח)
סרטים

אינטרמצו – בכיכובם של אינגריד ברגמן ולסלי הווארד
אנקת גבהים – סרט בבימויו של ויליאם ויילר ובכיכובם של לורנס אוליבייה ומרל אוברון (אנ')
הקוסם מארץ עוץ – בכיכובה של ג'ודי גרלנד
חלף עם הרוח – בכיכובם של ויוויאן לי וקלארק גייבל
מר סמית הולך לוושינגטון – בבימויו של פרנק קפרה
נינוצ'קה – בבימויו של ארנסט לוביטש ובכיכובה של גרטה גרבו
ניצחון אפל – בכיכובה של בטי דייוויס
נולדו

3 בפברואר - מייקל צ'ימינו
7 באפריל - פרנסיס פורד קופולה
13 במאי - הארווי קייטל
19 במאי - ג'יימס פוקס
25 במאי - איאן מקלן
22 ביולי - טרנס סטמפ
22 ביולי - גילה אלמגור
30 ביולי - פיטר בוגדנוביץ'
2 באוגוסט - וס קרייבן
12 באוגוסט - ג'ורג' המילטון
29 באוגוסט - ג'ואל שומאכר
24 באוקטובר - פ. מארי אברהם
27 באוקטובר - ג'ון קליז
28 בדצמבר - יהורם גאון
נפטרו

12 בדצמבר - דאגלס פיירבנקס
ראו גם

1938 בקולנוע
1939
1940 בקולנוע
שנים בקולנוע
סרט קולנוע
אלחנן אורן

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  28 במרץ 1924
 פטירה:  25 באוגוסט 2007 (בגיל 83)
 ענף מדעי:  היסטוריה
 מקום מגורים:  גרמניה, ישראל, גאנה
 פרסים והוקרה:  פרס חולון ע"ש קוגל לחכמת ישראל
 תרומות עיקריות
 מחקרים על מערכות ישראל
אלחנן אורן (28 במרץ 1924 – 25 באוגוסט 2007) היה היסטוריון צבאי, סופר ומתרגם ישראלי.
ביוגרפיה

אורן נולד בשם אלחנן אריך אפל בברלין בירת גרמניה בשנת 1924. בילדותו זכה לחינוך ציוני. בגיל 10 בשנת 1934 עלה לארץ ישראל עם משפחתו.
אורן למד בגימנסיה הרצליה בתל אביב, שם הכיר את אשתו לעתיד, רבקה (לבית כהן). עם סיום בחינות הבגרות בגימנסיה, התגייס לצבא הבריטי, ולאחר שסיים קורס קצינים, הצטרף ליחידת הנהגים, ושירת במצרים. במקביל לשירות זה, ניגש לבחינות הבגרות האנגליות (London Matric), אותן סיים בהצטיינות.
קריירה

ב-1946 השתחרר מהצבא הבריטי, ולמד בסמינר לוינסקי. לאחר מכן החל לפעול בשורות "ההגנה" בתל אביב, במסגרת הגדנ"ע של ההגנה. הוא היה שותף יחד עם יוחנן סמואל ליצירת סמל הגדנ"ע. עם קום המדינה התגייס לצה"ל; בין תפקידיו: מפקד מחנה 80, ראש הלשכה של מרדכי מקלף בהיותו סגן הרמטכ"ל, ראש ענף משטר ומשמעת (בתום כהונתו של מנחם סבידור), סגן מפקד בה"ד 1, תחת פיקודו של יוסף הרפז. בתפקיד זה הוביל את טקסי הסיום של הצוערים.
בשנים 1962–1960 עמד אורן בראש משלחת צה"ל לגאנה, במסגרת 'חטיבת הבונים'. ייעוד המשלחת היה הקמת חטיבה מקבילה לנח"ל הישראלי. אורן נסע לגאנה עם משפחתו, וזכה לביקור של שרת החוץ דאז, גולדה מאיר. כשחזר ארצה התמנה לסגנו של שמואל איל, מפקד הנח"ל.
ב-1964 המשיך אורן את לימודיו האקדמיים באוניברסיטת תל אביב, במחלקה להיסטוריה כללית וישראלית, וסיים תואר מוסמך בהוראת היסטוריה בהצטיינות יתרה, אותו קיבל ב-1970.
ב-1965 התמנה אורן למפקד הפנימייה הצבאית שליד בית הספר הריאלי בחיפה. בשנים 1966–1969 שימש כמרצה באוניברסיטת תל אביב, וערך את מחקרו על אודות חובבי ציון בבריטניה, שעליו גם זכה בפרס קוגל לחכמת ישראל.
בין השנים 1969–1978 הקים אורן את המכינה האוניברסיטאית לעולים חדשים באוניברסיטת תל אביב. בשנים אלה ערך את מחקרו על אודות מבצע "דני" לכיבוש אזור רמלה-לוד, בזכות מחקר זה הוענק לו תואר דוקטור. עיקרי המחקר באים לידי ביטוי בספרו 'בדרך אל העיר', שיצא לאור בהוצאת מערכות.
במהלך מלחמת יום הכיפורים שימש כראש צוות היסטוריה באוגדת 'ברן' בפיקודו של אברהם אדן. בשלב מאוחר יותר, עסק אורן בעריכת מחקר אודות מלחמת יום הכיפורים, אשר הושלם ב-1992.
משנת 1978 החל אורן לעבוד כחוקר בכיר במחלקת היסטוריה של צה"ל.
בשנת 1982, לאחר שבע שנות מחקר, התפרסם ספרו דוד בן-גוריון – יומן מלחמה תש"ח-תש"ט, שערך בשיתוף גרשון ריבלין. ספר זה משמש כספר יסוד לחקר מלחמת העצמאות.
אורן המשיך לעבוד כחוקר במחלקת ההיסטוריה גם לאחר שפרש לגמלאות, ועבד בה ברציפות עד שלקה בשבץ מוחי באוגוסט 2000. אורן כתב עשרות מאמרים בתחום חקר מערכות ישראל, ותירגם מאמרים אחדים.
אורן נפטר ב-25 באוגוסט 2007. בן 83 היה במותו, והובא למנוחות בבית העלמין קריית שאול . היה נשוי במשך 64 שנים לרבקה, אב לזיוה ואון, סב ל-7 נכדים ו-4 נינים.
ספריו

חיבת ציון בבריטניה, 1878–1898 הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1974
בדרך אל העיר - "מבצע דני" הוצאת מערכות, 1976
התיישבות בשנות מאבק - הוצאת יד בן-צבי, 1978
אטלס מלחמת יום הכיפורים, המחלקה להיסטוריה של צה"ל, 1983
תולדות מלחמת יום הכיפורים, המחלקה להיסטוריה של צה"ל, 2013
ערכים על ארגון ומבנה ה"הגנה" אצל מרדכי נאור בלקסיקון כח המגן – ההגנה, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992
דוד בן-גוריון - יומן מלחמה תש"ח-תש"ט; דוד בן-גוריון - מן היומן (עורך, יחד עם גרשון ריבלין)
הערות שוליים

↑  רשימת מקבלי תארים ותעודות, מעריב, 29 ביוני 1970
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266121305171  BnF: cb169562028 (data)  GND: 1143552571  ISNI: 0000 0001 1877 6331  LCCN: n83175645  VIAF: 70310327   WorldCat (עם VIAF): 70310327 
סמל הגדנ"ע שהגה אלחנן אורן יחד עם יוחנן סמואל
1932 בקולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1932  בקולנוע |  |
< · 1930 · 1931 — 1932 — 1933 · 1934 · >
כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-20 · כל ערכי השנים בקולנוע במאה ה-21 · פורטל הקולנוע
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1932 ונוגעים לעולם הקולנוע.
אירועים

תחילת קריירת הקולנוע של קרי גרנט
תחילת קריירת הקולנוע של קתרין הפבורן
תחילת קריירת הקולנוע של שירלי טמפל
חברת וולט דיסני מוציאה את הסרט "פרחים ועצים", סרט האנימציה הראשון בצבעי טכניקולור
סרטים שוברי קופות

| מקום | שם | אולפן | שחקנים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | שנגחאי אקספרס | סרטי פרמאונט | מרלן דיטריך |
| 2. | גרנד הוטל | MGM | גרטה גרבו, ג'ון ברימור, ג'ואן קרופורד, וואלאס בירי וליונל ברימור |
| 3. | הקץ לנשק | פרמאונט | גרי קופר והלן הייז |
| 4. | אבק אדום | MGM | ג'ין הארלו וקלארק גייבל |
| 5. | The Champ | MGM | וואלאס בירי |
| 6. | צרות בגן עדן | פרמאונט | מרים הופקינס, קיי פרנסיס והרברט מרשל |
| 7. | Love Me Tonight | פרמאונט | מוריס שבלייה וג'ינט מקדונלד |
| 8. | Dr. Jekyll and Mr. Hyde | פרמאונט | פרדריק מארץ' ומרים הופקינס |
| 9. | Red-Headed Woman | MGM | ג'ין הארלו |
| 10. | פני צלקת | יונייטד ארטיסטס | פול מוני |
פרסי האוסקר

הסרט הטוב ביותר: גרנד הוטל – MGM
בשנה זו לא חולקו פרסים לשחקן הטוב ביותר ולשחקנית הטובה ביותר.
סרטים

אמה (אנ')
שנגחאי אקספרס
פריקס
פני צלקת
גרנד הוטל
נולדו

22 בינואר – פייפר לורי, שחקנית
6 בפברואר – פרנסואה טריפו, במאי קולנוע צרפתי (נפטר ב-1984)
14 בפברואר – אלכסנדר קלוגה, במאי גרמני
18 בפברואר – מילוש פורמן, במאי
23 בפברואר – מייג'ל בארט, שחקנית (נפטרה ב-2008)
27 בפברואר – אליזבת טיילור, שחקנית אנגלייה-אמריקאית (נפטרה ב-2011)
1 באפריל – דבי ריינולדס, שחקנית, זמרת ורקדנית (נפטרה ב-2016)
4 באפריל – אנדריי טרקובסקי, במאי סובייטי (נפטר ב-1986)
4 באפריל – אנתוני פרקינס, שחקן (נפטר ב-1992)
10 באפריל – עומר שריף, שחקן מצרי (נפטר ב-2015)
27 באפריל – אנוק איימה, שחקנית צרפתייה
22 ביוני – פרונלה סקיילס, שחקנית אנגלייה
2 באוגוסט – פיטר או'טול, שחקן אנגלי-אירי (נפטר ב-2013)
13 באוקטובר – דושאן מקבייב, במאי סרבי
10 בנובמבר – רוי שיידר, שחקן (נפטר ב-2008)
13 בנובמבר – ריצ'רד מאליגן, שחקן (נפטר ב-2000)
15 בנובמבר – פטולה קלארק, שחקנית אנגלייה
22 בנובמבר – רוברט ווהן, שחקן (נפטר ב-2016)
7 בדצמבר – אלן בורסטין, שחקנית