stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפלגת ציפור עדן
תוכנית ההפלגה

למניעת תשומת לב עוינת נקראו הנחתות בשמות אזרחיים ותוכננו לצאת בדירוג של יומיים כדי שלא תימצאנה שתי ספינות באותו נמל. אח"י אכזיב (פ-65) בשם "א.מ. נירה" ראשונה, ואח"י אשקלון (פ-63) שנקראה "א.מ. דקל" שנייה ואח"י אשדוד (פ-61) שנקראה "א.מ. שרון" שלישית. לוח הזמנים התפרס בין 20 באוגוסט עד 30 בדצמבר 1974.
הדרך מאשדוד לשארם א-שייח' באורך כולל של 12,350 מיל ימי חולקה לחמישה קטעים, בין נמלי התדלוק.
"נירה" ו"שרון" מאשדוד לאוגוסטה 1,010 מיל ימי "דקל" מאשדוד לפלרמו 1,160 מיל ימי
"נירה" ו"שרון" מאוגוסטה ללס פלמס 1,770 מיל ימי "דקל" מפלרמו ללס פלמס 1,616 מיל ימי.
"נירה" ו"שרון" מלס פלמס לקייפטאון 4,400 מיל ימי. "דקל" מלס פלמס לוולביס ביי דרום אפריקה 3,690 מיל ימי.
"נירה" ו"שרון" מקייפטאון לדרבן 800 מיל ימי. "דקל" מוולביס ביי לפורט אליזבט 1,110 מיל ימי
"נירה" ו"שרון" מדרבן לשארם א-שייח' 4,370 מיל ימי "דקל" מפורט אליזבט לשארם א-שייח' 4,740 מיל ימי.
הפלגת ספינות סער

זוג ספינות סער 4 כבר נמצאו בזירת ים סוף אחרי שעברו בתחילת שנת 1974 בהפלגת מוניטין בפיקוד סא"ל גדעון רז. במהלך ההפלגה תוכננה היערכות זוג ספינות סער 4 בפיקוד אברהם אשור שיצאו מחיפה ב-16 בספטמבר והגיעו לאילת ב-16 באוקטובר 1974. המצאות ספינות סער באזור ההפלגה תוכננה כדי לאפשר התערבות וסיוע לנחתות הלא חמושות במידת הצורך.
ביצוע ההפלגה

ההפלגות נעשו בדומה לתכנון ובלוח הזמנים במספר שינויים. דקל שהפליגה בצפון הים התיכון הגיעה מוקדם יותר ללס פאלמס וחיכתה ים אחד בחוץ עד שנירה תצא. ויתרה על וולביס ביי ונכנסה גם היא לקייפטאון. 

נירה שנזקקה לתיקונים עלתה למבדוק בקייפטאון. היות שבפורט אליזבט לא היה דלק מתאים נכנסה גם דקל לתדלוק בדרבן.
סיום ההפלגות שתוכנן לשארם א-שייח' היה באילת. כאשר נירה ודקל הקדימו הגעתם בארבעה ימים מהמתוכנן ושרון הגיעה בדיוק לפי התכנון ב-30 בדצמבר 1974.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אכזיב (פ-65)

הנחתת אח"י אכזיב (פ-65) בשם א.מ. נירה בפיקוד אבי שחף ועליה סא"ל יוסף יוחנן כמפקד הבכיר של ההפלגה. יצאה מנמל אשדוד ב-20 באוגוסט בשעה 20:00. לאחר 4 ימי הפלגה בים שקט עם רוחות צפוניות מערביות קלות נכנסה לנמל אוגוסטה תדלוק ומנוחה.

ב-25 באוגוסט בשעה 14:00 יצאה את הנמל כשהיא מקדימה את התוכנית. בקרבת מיצר גיברלטר התפתחה רוח נגדית חזקה. הנחתת הקטינה מהירות והתקרבה לחוף המרוקאי. בעת החשיכה החליטו לעגון קרוב מאוד לחוף.
בשעה 5:00 בבוקר הרימה "נירה" עוגן ועברה את מיצר גיברלטר לאוקיינוס האטלנטי. לאחר היציאה היה ים בעצמה 4 לפי סולם בופורט מכיוון צפון מערב. 

ב-1 בספטמבר בשעה 18:30 הגיעו ונכנסו לנמל לאס-פלמס באיים הקנריים. הקדמה של יומיים מהתוכנית. קיבלו דלק ומים ונשארו יומיים לחופשה במקום מעניין. 

ב-3 בספטמבר יציאה לכיוון קייפטאון עד קו רוחב של דקר בסנגל היה ים צפוני מערבי מול דקר היה ים שקט והתחלף לדרומית מזרחית בעוצמה בין 20–40 קשר. בדיוק נגד כיוון התנועה. הספינה שינתה קורס ב-30 מעלות כדי להתקדם בזווית לגלים ולא נגדם.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אכזיב (פ-65) > תקלות בדרך

מערכת כיבוי אש - באחת הלילות הופעלה מערכת הפריאון לכיבוי אף כי לא היה אש. המערכת נשארה עד סוף ההפלגה במצב לא אוטומטי. 

פריצת מים לחרטום - ב-13 בספטמבר בשעה 22:00 הוזעק מפקד הנחתת לגשר היות שהספינה לא מגיבה להגאים. עד מהרה התברר כי נכנסו מים לקדמת המחסן ונוצרה נטייה חזקה כלפי החרטום כמעט עד גובה הסיפון.

כניסת המים נגרמה מהחלק העליון של הדלת שבדרך כלל היה סבכה פתוחה והלוח שרותך לקראת ההפלגה נפרץ מהגלים החזקים. אנשי הצוות פתחו את הפתחים שהוכנו לכך והפעילו משאבות לריקון המים. הוכרזו עמדות נטישה, שודרה קריאת מצוקה, ובסופו של יום הספינה התגברה בכוחות עצמה על התקלה. 

אובדן מי נטל - במקביל התגלתה תקלה במכלי הנטל הקיימים בדפנות הנחתת בתא הירכתיים. המכלים מולאו מי ים כדי לאזן את נטיית הנחתת. התברר כי המים במכל השמאלי מתרוקנים וההטיה לפנים מתגברת. בדיקה מצאה שניבעו שני סדקים בדופן הנחתת והמים נזלו החוצה. המכל מולא מחדש במהלך ההפלגה.

אנטנת המכ"ם דקה 916 התפרקה. חוברה בלב ים על ידי הצוות והמכ"ם חזר לעבודה תקינה.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אכזיב (פ-65) > קייפטאון ודרבן

ב-23 בספטמבר 1974 בשעה 21:30 הגיעה נירה לנמל קייפטאון. למחרת בבוקר הוספנה במבדוק לתיקון הסדקים בגוף באזור מכלי הנטל. לאחר כיממה ירדה מהמבדוק. הנחתת קיבלה אספקה ודלק והצוות נח וטייל באזור. מפקד חיל הים בנימין תלם נמצא בקייפטאון עם אשתו וקיבל את פני הצוות.

ב-29 בספטמבר יצאה בקייפטאון במגמה להקיף את כף התקווה הטובה. נתקלה ברוח חזקה וגלים גבוהים חזרה לכמה שעות למפרץ קייפטאון. לאחר כמה שעות יצאה שוב במהירות איטית כנגד הרוח והגלים. ב-30 בספטמבר בצהריים הקיפה את כף התקווה הטובה. הים היה קשה אך לאחר מספר שעות התחלפה הרוח לדרומית.

ב-3 באוקטובר בשעה 3:00 הגיעה לקרבת דרבן. "דקל" כבר הייתה בפנים, המתינו עד אחרי הצהרים ונכנסו לנמל. קיבלו אספקה, דלק ומים.
מפקד חיל הים בנימין תלם ורעייתו פוגשים את סא"ל יוסף יוחנן בקייפטאון ליד הספינה "נירה" 1974.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אכזיב (פ-65) > מדרבן לאילת

ב-5 באוקטובר אחרי הצהריים יצאה נירה צפונה. עברה בתעלת מדגסקר לאחר יום אחד של גלים מהחרטום נעשה ים שקט. ב-13 באוקטובר שעה 16:50 חצו את קו המשווה מדרום לצפון ללא חגיגה או טקס.

ב-18 באוקטובר בשעה 5:00 חצו את מיצר באב אל-מנדב ונכנסה לים האדום. במהלך ההפלגה נוצרה תקלת פיח במנוע. ראש המנוע פורק ולאחר 4 שעות המשיכה הנחתת בדרכה. "נירה" הגיעה לאילת ב-22 באוקטובר 1974.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשקלון (פ-63)

אח"י אשקלון (פ-63) שנקראה "א.מ. דקל" בפיקוד רב חובל אמנון תדמור, יצאה מנמל אשדוד ב-23 באוגוסט. עברה מדרום לכרתים בדרך לתעלת מסינה עברו לידה שתי ספינות סער ישראליות. המשיכו ונכנסו לנמל פלרמו. שם נתקלו בבעיה שעל דופן הנחתת לא היה סימון קו טעינה היה צורך בשכנוע מיוחד את מפקחי הנמל לוותר על כך.

ארגון - תדמור שהיה לו ניסיון רב בשייטת המשחתות. לכן חילק את הצוות לשניים צד ימין וצד שמאל למשמרות בחוף. ולמשמרות ים חילק לשלוש: אדום ירוק ולבן. 

ניהוג – עקב ניסיונו הנחה את החשמלאי לשפר את ההיגוי לצורה שהנחתת תשמור קורס מצפן. כמו בצי הסוחר הישראלי באופן כמעט אוטומטי כך ההגאי צריך להשגיח ומתעייף פחות.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשקלון (פ-63) > פלרמו - לס פלמס

לאחר שהייה של יומיים תדלוק ואספקה יצאה. בהמשך הדרך זכתה לרוח צפונית וים גלי. תדמור כיוון את הנחתת צפונה ועבר קרוב לסרדיניה ומשם לחוף הספרדי. ב-2 בספטמבר התקרבה לאיים הקנריים אך נדרש להמתין את הלילה בחוץ עד שלמחרת יצאה הנירה ודקל נכנסה ללס פלמס.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשקלון (פ-63) > לס פלמס - דרבן

תדמור החליט לותר על כניסה לוולביס ביי ואושר לו להמשיך לפורט אליזבט. קטע באורך של 4,800 מיל ימי. "דקל" הצטיידה באספקה ודלק בהתאם לכך. לאחר יומיים מנוחה יצאה "דקל" לדרכה. למחרת היציאה ארעה תקלה למצפן הגירוסקופ תדמור התקרב לחוף האפריקאי ונהג לפי מצפן מגנטי.
הווי – אנשי המילואים: הרופא ד"ר מיכאל כץ ורס"ר המכונה עמי צפריר, הכינו עלון יומי "גוזל עדן" בו כתבו את חוויות ההפלגה. בעת מעבר קו המשווה מצפון לדרום ביום ו' 13 בספטמבר, שימשו השניים כנפטון ועוזרו וערכו טקס חציית המשווה כדת וכדין. כולם זכו לתואר "אבירי הים".
לאחר שייט של 4,800 מיל ימי הגיעה דקל לפורט אליזבט והתברר כי אין במקום דלק המתאים למנועי הנחתת. הנחתת המשיכה, עוד 370 מיל ימי, לנמל דרבן תדלקה וקיבלה אספקה. 

לקראת הצפי של רוחות וגלים נגד כיוון ההפלגה, וכלקח מהתקלה של "נירה", הזמין תדמור סגירה בריתוך של דלת החרטום.

חשמלאי מומחה תיקן את מצפן הג'ירו.
תדמור הזמין ספר לאנייה ואנשי הצוות קיבלו תספורת. לזכות הצוות הצטברו 8 ימי מנוחה. בכסף שחסך במקום לשלם לבתי מלון הזמין תדמור חברת תיירות מקומית והוציא את אנשי צוות ל-3 ימי טיול, בשתי קבוצות, ומראה להם חלק מעניין מדרום אפריקה.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשקלון (פ-63) > מדרבן לאילת

לאחר היציאה מדרבן עבר בתעלת מוזמביק קרוב לחוף האפריקאי ונהנה מרוח גבית. 

תקלה בבוקר התגלתה חדירת מים מסדק באורך 70 ס"מ בדופן ימין בחדר ההגה. תדמור השקיע את החרטום להוציא את ירכתי הנחתת מהמים. הסדק נאטם בריתוך באלקטרודות שהוכנו לריתוך תת-מימי. 

ההפלגה בים האדום מתקדמים במהירות. מתקבלת הוראה להיכנס לשארם א-שייח' ומשם להמשיך לאילת. תדמור מורה על גילוח קרצוף ניקוי וצביעה של הנחתת ואנשי הצוות. כדי לשכנע שהוא מתכוון ברצינות הנחתת מפליגה במעגלים עד שמתקבלת התוצאה הרצויה. 

ביום ד 23 באוקטובר 1974 לאחר חודשיים הפלגה מגיעה דקל לשארם א-שייח' אוספת קציני חיל הים וממשיכה לבסיס אילת וכן חוזרת לשמה אח"י אשקלון (פ-65).
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשדוד (פ-61)

אח"י אשדוד (פ-61) הייתה במצב טכני שדרש טיפול רב. מפקדה היה סרן ישראל הכט, והמפל״ג מיכאל (מייק) אלדר הוה אמור להפליג אתו. אלדר הודח יום לפני ההפלגה (מחמת אי הבנה) ורס"ן מוסה לוי החליף אותו יום לפני היציאה. הנחתת שנקראה בשם "א.מ. שרון" (ע״ש בתו של מייק) ויצאה מנמל חיפה ב-25 באוגוסט 1974, יום אחד מאוחר יותר מהמועד שנקבע בפקודת המבצע.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשדוד (פ-61) > בים התיכון והאיים הקנריים

הקטע הראשון עד כרתים היה מזג אוויר נוח ושרון התקדמה טוב. מוסה לוי חשב וביקש לותר על הכניסה לאוגוסטה ומפקד חיל הים אישר לפעול לפי החלטתו בהמשך הדרך. לאחר שעברה שרון את האי כרתים מדרום נקלעה לסערה צפונית שגרמה נזקים לכיסוי האברזין של המחסן וחדירת מים למספר מדורים.

לוי נכנס לאוגוסטה בסיציליה ובנמל התגלו נזקים של חדירת מים רבה לחדרי המשאבות. דלתות למספר מדורים לא היו אטומות. עובדי מספנה מקומית חידשו את האטימה ומשאבות שהתקלקלו הועברו לבית מלאכה לתיקון. הנחתת הייתה מוכנה ביום א' אך הסוכן לא הצליח לשחרר אותה מהנמל.

ביום שני 2 בספטמבר יצאה "שרון" מאוגוסטה בדרכה ללאס פאלמס. לקראת מצר גיברלטר תפסה רוח מערבית חזקה שאילצה להוריד מהירות. 

באוקיינוס האטלנטי הייתה רוח צפון מערבית וההפלגה הייתה נעימה. בכניסה ללאס פאלמס כנחתת שלישית התברר כי הכסוי האזרחי כבר נפרץ. הצי הספרדי הציב שמירה על הנחתת ואף ערך בדיקת תחתית בצלילה.

כאשר החלה "שרון" לצאת מהנמל התגלתה תקלה במערכת ההגה. חשמלאי מהחוף תיקן והספינה יצאה בבוקר בעיכוב של 4 שעות.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשדוד (פ-61) > באוקיינוס האטלנטי

בדרך לקייפטאון ולקראת חציית קוו המשווה נקלעה שרון לגשם טרופי שוטף. מים חדרו דרך בסיסי האנטנות לתחנת האלחוט. מוסה לוי החליט להתקרב לחוף האפריקאי. בהמשך נקלעו לים גבוה מכיוון דרום מזרח נגד כיוון ההפלגה. שרון הפליגה בקורסים משתנים 40 מעלות הצידה מהנתיב כדי להציג את פינת החרטום לגל ולא את הדלת השטוחה. שרון התקדמה בצורה איטית ביותר. למוסה לוי הייתה מחשבה להיכנס למפרץ וולביס ביי להמתין לשוך הסערה. אך קיבל מברק ממפקדת חיל הים לא להיכנס לשם. 

כאשר נמצאה "שרון" בעגינה לקראת הכניסה לקייפטאון התגלתה תקלה של חדירת מי-ים למכלי הדלק. גנרטור אחד הפסיק לעבוד והדבר השפיע לרעה על המנועים. מוסה לוי הצליח להכניס את שרון לרציף.

ב"שרון" כמו ל"נירה" נמצאו סדקים בלוחות החיצוניים באזור ירכתיים. הסדקים נאטמו בריתוך בעת העמידה בנמל קייפטאון. 

קצין התיקונים רס"ן יצחק שחם פיקח על הספנת "נירה" והתיקונים ב"שרון". ניהל את פינוי הדלק המעורב במי ים וביצע את תיקון המנועים בהתאם להנחיות שקיבל ממספנת חיל הים.
ביצוע ההפלגה > הפלגת אח"י אשדוד (פ-61) > באוקיינוס ההודי והים האדום

"שרון" יצאה מקייפטאון לדרבן כאשר עדיין לא היה ברור מצב חדירת המים לשני מכלים קבועים בנחתת. יצחק שחם הצטרף להפלגה. לאחר ארבעה ימים נכנסה "שרון" לנמל דרבן. 

אספקת מזון ודלק הסתיימו אך לפני היציאה התברר שיש תקלה במשאבות המים. בדומה למה שבוצע באוגוסטה. הגיע מתקן מהחוף באמצע הלילה ו"שרון" יצאה לדרך. 

ההפלגה צפונה בתעלת מדגסקר נעשתה צמוד לחוף האפריקאי ו"שרון" נהנתה מזרם שדחף אותה צפונה. בכניסה לים האדום ביקש מוסה לוי רשות לעבור את המצרים באור יום אך הסתבר שיש משחתת מצרית שבאה לביקור בעדן ושרון קיבלה הוראה לעבור את מצרי באב אל-מנדב בשעות החשיכה.
שרון עברה את המצרים בלילה, ונכנסה לים האדום. קיבלה הודעה שיפגשו אותה ספינות סער. המפגש התקיים יממה מאוחר יותר.
"שרון" הגיעה לבסיס מפרץ שלמה בשארם א-שייח' ב-30 באוקטובר 1974. וחזרה לשמה המקורי אח"י אשדוד (פ-61) ובכך הסתיים מבצע ציפור עדן.
נחתת אח"י אשדוד (פ-61) נושאית סירות גומי מאשדוד אל חוף ההיערכות בסיני אוקטובר 1973.
תחקיר

תחקיר האירוע התקיים בתל אביב בפני מפקד חיל הים בנימין תלם ב-5 בנובמבר 1974. המסקנות חיוביות הושם דגש על כך שלוח הזמנים לא השתבש וההפלגה הסתיימה במועד שנקבע בתכנון.
בעלי תפקידים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| תפקיד  | דרגה ושם | הערות | תמונה |  |  |
המשלחים: 
| ראש המטה הכללי | רב-אלוף מרדכי גור |  |  |  |  |
| מפקד חיל הים | אלוף בנימין תלם | הגיע לדרום אפריקה ופגש את הנחתות בפורט אליזבט ודרבן |  |  |  |
| עוזר ראש מספן ים | אל"ם מיכאל ברקאי | בדק את תהליך ההכנות |  |  |  |
| מפקד בסיס אשדוד | סא"ל יוסף אלדר |  |  |  |  |
| מפקד פלגת הנחתות | רס"ן מייק אלדר | תכנן את ההפלגה ארגן את הכנת הנחתות ליציאה. |  |  |  |
| מרכז עבודת הכנת כלי השיט | רס"ן שמעון ישורון |  |  |  |  |
המפליגים: 
| סא"ל יוסף יוחנן | מוביל ההפלגה יצא באח"י אשדוד (פ-65) |  |  |  |  |
| מפקד אח"י אכזיב (פ-65) | סרן אבי שחף | בקרת נזקים במהלך ההפלגה |  |  |  |
| מפקד אח"י אשקלון (פ-63) | רס"ן אמנון תדמור |  |  |  |  |
| מפקד אח"י אשדוד (פ-61) | סרן ישראל הכט | ו | רס"ן משה לוי | כמפקד בכיר | 1975  |
מצטרפים בדרום אפריקה: 
| קצין מכונה ותחזוקה | רס"ן יצחק שחם | הספנת אח"י אכזיב (פ-65) ותיקון מנועים באח"י אשדוד (פ-61). |  |  |  |
מקורות וקריאה נוספת

צבי זינגר, הנחתות שהקיפו את אפריקה, במחנה, גיליון 41, 16 ביוני 1976.
מייק אלדר פרקים מיומן המסע של א.מ. דקל", בספר "האויב והים" הוצאה לאור משרד הביטחון, 1991 עמ' 227–234.
מייק אלדר שייטת 11 הד ארצי 1996 עמ' 118–130.
ביאורים

↑  טווחי ההפלגה בין הנמלים רשומים במיל ימי מעוגלים ל-10 מיל.  המקור  בפרסום TABLE OF DISTANCES BETWEEN PORTS בהוצאת המשרד ההידרוגרפי של צי ארצות הברית, 1948.
↑  ר/ח אמנון תדמור בדק בספר הימאות (Ports of The World) ואמר שלא יהיה דלק מתאים אך לא שעו לדעתו.
↑  בתחקיר הוברר כי לא הייתה לכך סיבה מיוחדת.
↑  הדרגה רשומה כפי שנשאו בעת המבצע. מרבית הקצינים עלו בדרגה בהמשך שירותם.
הערות שוליים

↑  מייק אלדר "שייטת 11" עמ' 122.
↑  מייק אלדר, "האויב והים" עמ' 231.
↑  רס"ן מוסה לוי בתחקיר חיל הים, עמ' 9.
טורנגה לילה

| --- | --- |

 תוכנית טלוויזיה:  פיוצ'רמה
 הופעה ראשונה:  Space Pilot 3000 (הפרק הראשון בסדרה)
 הופעה אחרונה:  Meanwhile (הפרק האחרון בסדרה)
 יוצרים:  מאט גריינינג 
 גילום הדמות:  קייטי סגל 
 דיבוב:  קייטי סגל
 מידע
 תאריך לידה:  29 ביולי 2975 
 מקום לידה:  ניו ניו יורק 
 גזע:  מוטציית אדם
 מין:  נקבה
 מקצוע:  המפקדת של ספינת החלל פלנט אקספרס
 מקום מגורים:  ניו ניו יורק 
 
טורנגה לילה (באנגלית: Turanga Leela) היא דמות בדיונית בסדרת האנימציה פיוצ'רמה, המדובבת על ידי קייטי סגל. לילה היא המפקדת של ספינת החלל פלנט אקספרס ומושא אהבתו העיקרית של הדמות הראשית בסדרה, פיליפ ג'יי פריי. בתחילה האמינה לילה כי היא חייזרית חד-עין שננטשה מסיבות לא ידועות על כדור הארץ, אבל בפרק "Leela's Homeworld" היא מתגלה כמוטצית-ביוב.
תפקיד בפיוצ'רמה

במקור הייתה לילה יועצת קריירה למופשרים במעבדה הקריוגנית בשנת 2999, אך התפטרה כשפגשה את פיליפ ג'יי פריי, מופשר משנת 1999, ובנדר, רובוט-מכופף מסרב-עבודה. ביחד הם מוצאים עבודה בפלנט אקספרס, חברת משלוחים בין-גלקטית שמנוהלת על ידי פרופסור יוברט פארנסוורת'. לילה משרתת כמפקדת ספינת פלנט אקספרס, כשהוכיחה שהיא עובדת מוכשרת שתדיר מצילה מסכנה את העובדים הפחות-מוכשרים.
מערכת היחסים של פריי ולילה הוא קו מרכזי בסדרה. פריי תדיר מחפש את אישורה, ולילה מסרבת בקביעות ליציאה איתו בגלל אי-בגרותו. עם זאת יש רגעים שלילה נופלת לרגליו אך לזמן קצר, במיוחד כשהוא מסכן את חייו למענה. היא רואה בו חבר טוב מאוד ולא רוצה ממנו יותר, אך לעיתים קרובות נראה כי היא מסתירה (או מונעת מעצמה) רגשות עמוקים יותר כלפיו.
בסרט "Into the Wild Green Yonder", כשהאנסיקלופד מופיע, לילה מודה בגלוי שהיא מאוהבת בפריי.
דמות > יצירה

על אף שבתחילת הסדרה מוצגת לילה כחייזרית בעלת עין אחת שננטשה על כדור הארץ כתינוקת, יוצר הסדרה מאט גריינינג והמפיק הראשי דייוויד אקס. כהן אמרו שאפילו לפני שהם הציגו את הסדרה לרשת הם תכננו שלילה תתגלה כמוטציית-ביוב. בהמשך הסדרה נחשף שהוריה נתנו אותה לבית יתומים כדי שיהיה לה סיכוי לחיים רגילים מעל הביוב. הוריה הצליחו להציג אותה כחייזרית ולהכניסה לבית היתומים בגלל שהשינוי היחיד בגופה הוא עין אחת גדולה. לדברי גריינינג, גופה הנאה (למעט עינה האחת) נועד לתאר את האישה המושלמת האופיינית בסדרות מדע בדיוני.
טיוטה מוקדמת של גריינינג על הדמות מפרטת את התכונות של לילה: "רצון חזק, דעתנית, עדינה (כשהיא לא נלחמת), מסודרת, חסרת מזל עם אהבה, אוהבת נשק, אוהבת חיות". קייטי סגל מתארת אותה כ"קשוחה, ילדת קריירה שלא מצליחה להחזיק ביחד את שאר חייה... היא רגישה וקשה באותו הזמן".
השם של לילה הוא משחק מילים מהעבודה המוזיקלית הידועה "Turangalîla-Symphonie" של אוליבייה מסייאן.
דמות > עיצוב

מלבד העין, מאפיינים חיצוניים אחרים של לילה כוללים קוקו עגול ואף גדול (ביחס לדמויות קומיקס אחרות). הקוקו נכלל כדי שלילה, כמו שאר הדמויות הראשיות בפיוצ'רמה ובקומיקס של גריינינג משפחת סימפסון, תזוהה גם כצללית. גריינינג החליט לתת לילה אף גדול רק בשביל הכיף, אבל המנפישים התנגדו לרעיון וטענו שהתוצאה אינה טבעית. המנפיש גרג ונזו אמר שבתחילה הם התקשו לצייר ללילה הבעות פנים ומצבי רוח בגלל שיש לה רק עין אחת. הביגוד הרגיל של לילה כולל עליונית לבנה ללא שרוולים עם מחשוף נמוך, חוֹתֶלֶת ומגפיים. למרות שגריינינג תכנן שדמותה של לילה תהיה מושכת וסקסית, בסופו של דבר הוא הורה למנפישים להפחית מהמראה של מאפיינים מסוימים, ואמר ש"למנפישים יש הרגל להגזים עם דמויות נשיות". מה שלילה קוראת "הדבר הזה על היד שלי" מסוגל להרבה דברים ואפילו לבדוק אם הצמחים רעילים או לא.
דמות > ליהוק

קייטי סגל מדובבת את לילה. סגל מיד רצתה את הדמות כשהיא נשאלה למבחן-במה לפני גריינינג. היא מהיחידים בקאסט של פיוצ'רמה שמשחקים גם בחי ולא רק באנימציה. בראיון, סגל אמרה: "זה משחק, אבל סוג שונה של משחק. את לא משתמשת בכל הכלי שלך כאן - הגוף שלך - אבל זה מאתגר בדרך הזאת. העבודה באנימציה היא מאוד לא רגילה. אין לך את אותו הניסיון כמו האנשים שאני עובדת איתם".
דמות > פיתוח דמות

החינוך של לילה כיתומה והמוצא המסתורי שלה עזר לתדלק את הדמות שלה לאורך הסדרה. למרות הרצון-החזק הטבעי שלה, היא תדיר מרגישה בשוני הגופני שלה, ובשלב מסוים היא בוחרת בניתוח (שאחרי זה החזירה למצב הקודם) שייתן לה שתי עיניים רגילות. בפרק "A Bicyclops Built For Two", היא נכנסת למערכת יחסים גרועה עם אלקזר, החייזר חד-עין היחיד ביקום, שמאוחר יותר מתגלה כחייזר מחליף-צורה רמאי. היא פוגשת את הוריה, מוטציות-ביוב המתגוררים בביוב בפרק "Leela's Homeworld". הוריה נתנו אותה לבית היתומים כדי שיהיה לה סיכוי לחיים טובים יותר ממוטציות ביוב ממוצעת, שמתייחסים אליהם כזבל.
למרות שהעין היחידה מונעת ממנה ראיית-עומק ולפעמים מנוצל לאפקט היתולי, זה כרגיל לא מונע ממנה להטיס את ספינת פלנט אקספרס או להפגין שליטה באמנויות הלחימה. היא מאוד אתלטית ובמצב גופני מצוין, ומרבית הגברים (של כל הגזעים) לא מסוגלים לנצח אותה בקרב פיזי.
לילה קיימה יחסי-מין-מרחמים עם השחצן, האדיוט קפטן זאפ בראניגן בפרק "Love's Labours Lost in Space"; לדברי גריינינג, הפרק סימן נקודת שינוי בסדרה, שהראה שכותבים יכולים להנמיך את גיבורי הסדרה והצופים עדיין אוהבים את הסדרה. במשך הסדרה, בראניגן מתרברב בלילה שבילה עם לילה ותדיר מנסה להגביר את הקשר ולמשוך אותה לדייטים ולמצבים רומנטיים, שהיא מתעבת. המזל הרומנטי הרע של לילה נמשך לאורך הסדרה, אפילו כשחברה פריי מתחיל להתעניין בה ברצינות. בסרט האחרון לילה מתוודה לפני פריי על אהבתה אליו ושניהם מתנשקים.
מחויבות לטבע ואהבה לחיות, גורמים ללילה לעבור על ההוראות של בראניגן במטרה להציל את ניבלר מעולם קורס, ומאמצת את ניבלר כחיית מחמד; בהמשך הסדרה ניבלר חושף את עצמו כשייך לגזע עתיק, נבון ומתחכם הידועים כ"ניבלונים".
קייטי סגל מספקת את הקול של לילה.
ארנון לוי

| --- | --- |
 www.dr-arnonlevy.com
 
ארנון לוי הוא פסיכולוג קליני ופסיכו-אנתרופולוג, מייסד הגישה Dynamic Positive Coaching Psychology.
ביוגרפיה

ארנון לוי נולד וגדל בתל אביב ובגיל 7 עברה משפחתו לגבעתיים, שם הוא מתגורר עד היום. לוי למד לתואר ראשון בפסיכולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן המשיך ללימודי התמחות מתקדמים בפסיכולוגיה קלינית בסורבון, באוניברסיטת רנה דקארט (אנ'), ובהמשך ללימודי דוקטורט בבית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה בפריז, צרפת. סיים התמחות ומוכר כמומחה בפסיכולוגיה קלינית בישראל מ-1981.
לוי כיהן בעבר כיושב ראש האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה, הקים וניהל את התוכנית להכשרת מאמנים בגישה פסיכולוגית "Coaching Psychology" באוניברסיטת תל אביב, הראשונה מסוגה בישראל ובין הראשונות בעולם. בהמשך הקים ומונה ליושב ראש האיגוד הישראלי ל-Coaching Psychology. כיום מכהן כסגן נשיא החברה הבינלאומית International Society for Coaching Psychology, וכעמית מחקר בהנהלת המרכז הבינלאומי באוניברסיטת לונדון, העוסק במחקר Coaching Psychology. לוי הכשיר סטודנטים לדוקטורט בלמידה מרחוק ב- Coaching Psychology באוניברסיטת מידלסקס בבריטניה. הוא מונה כפרופסור לפסיכולוגיה בבית הספר למנהל עסקים 'Monarch' בשווייץ לניהול תוכנית ללימודי דוקטורט במנהל עסקים בשילוב עם פסיכולוגיה חיובית יישומית. בנוסף, לוי ניהל תוכנית להכשרת מאמנים בגישת Coaching Psychology ללימודי תעודה במסגרת לימודי המשך בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
גישת הפסיכולוגיה החיובית הדינמית > השלכות על פסיכותרפיה

מתפיסה זו נגזרות ההשלכות על הפסיכותרפיה וניתן לראותה בשני שלבים:
בשלב הראשון - מטרתנו להפריד בין התפקודים של העצמי האמצעי, שאחראי על ההתנהגות האוטומטית (שכהנמן כינה system one), מדפוסי התנהגות בלתי סתגלתניים שנוצרו על ידי העצמי הגבוה או העצמי העמוק וליצור התנהגות ספונטנית משוחררת מסטרס. השחרור יכול להעשות על ידי טכניקות שונות של פסיכותרפיה. כאשר העצמי האמצעי האחראי על הטייס האוטומטי משתחרר מדפוסים מכשילים שנלמדו בעבר תפקודו נעשה ספונטני ומשתפר בהתמדה על ידי דפוסי למידה חדשים כתוצאה מהתנסויותיו.
בשלב השני - מטרתו ליצור סינכרוניזציה בין חלקי העצמי. בעוד שהעצמי הגבוה מייצר עבור האדם את המשמעות בחייו, העצמי העמוק יוצר את תחושת האותנטיות. כאשר האדם חווה חוויה של משמעות ואותנטיות בו-זמנית והוא מבטא אותן באופן ספונטני כאן ועכשיו, הוא חווה תחושה הדומה לזו אשר מיהאי צ'יקסנטמיהאיי, מייסד תורת האושר המודרנית, כינה "זרימה". צ'יקסנטמיהאיי, תיאר את מצב הזרימה כמאופיין על ידי התרכזות אינטנסיבית וממוקדת כאן ועכשיו, התמזגות של הפעולה והמודעות, איבוד תחושת האגו והמודעות העצמית ואובדן תחושת הזמן. אפשר לראות מצבי זרימה כקשורים יותר לתחושת אותנטיות הנובעת מהעצמי העמוק ומשמעות שמקורה בעצמי הגבוה שמפעילים באופן ספונטני את העצמי האמצעי כאן ועכשיו. מצבי זרימה מתוארים לעיתים קרובות כמצבי יצירה אינטנסיביים, מצבים של להיות ב- zone ומצבים כאלה אצל יוצרים גדולים, אומנים ומדענים לא תמיד היו קשורים לאושר אך תמיד היו קשורים לחיבור בין יצירת משמעות ותחושת התנהגות אותנטית המתקיימת באופן ספונטני בזמן הווה.
המודל ליצירת שינוי - פותח על ידי לוי ומבוסס על כך שגם המוח וגם העצמי משתמשים באותה מטה-שפה של מערכות מורכבות מסתגלות:
גם המוח וגם התודעה מתפתחים דרך יצירת אסוציאציות (יצירת דפוסי פעילות עצביים חדשים במוח וקשר בין רעיונות במוח)
גם במוח וגם בתודעה מתקיימים עקרונות ארגון עצמי וויסות עצמי ((וזה מביא במוח לפעילות של neuroplasticity and neurogenesis ובעצמי לארגון עצמי מחדש שקורה כתוצאה של תובנות, חוויות מעצבות ופסיכותרפיה)
גם המוח וגם התודעה ערוכים להטמיע גירויים חדשים ולשנות בעקבותיהם את הדפוסים הקיימים (בעצמי זוהי מהות תהליך הלמידה ובמוח זה מביא ליצירת רשת נוירונים חדשה neuroplasticity).
המוח והעצמי זקוקים לקשר עם הסביבה לתפקוד תקין. המוח חייב לקבל אינפוט מהמערכת התחושתית/תנועתית/רגשית והעצמי חייב קשר עם התרבות והחברה בה הוא קיים.
עקרונות אלה ואחרים משותפים למוח ולעצמי ויישום של טכניקות פסיכותרפיה שונות, ויצירת פעילות לא שגרתית על סף הכאוס, כאשר הם נוצרים בתזמון המתאים יוצרים שינויים בו זמנית בעצמי ובמוח ומעוררים סינרגיה עוצמתית שמייצרת שינוי. המוח והעצמי מתפתחים ביחד על ידי סינרגיה, קו-אבולוציה, תלות הדדית ויחסי גומלין ולכן מטרת ההתערבות לשינוי היא ליצור התנהגויות והתנסויות חדשות שיוטמעו במוח ויצרו בו דפוסי פעולה חדשים. דפוסים אלה ישפיעו בחזרה על העצמי וייצרו התנסויות חדשות, ואלה יצרו דפוסי פעולה חדשים במוח וחוזר חלילה. כך נוצרים מעגלי משוב המתקיימים בסינרגיה ומאפשרים התפתחות אקספוננציאלית של המוח ושל העצמי לאחר שהמטפל/מאמן יסייע לפונה לפתח פרדיגמות מצמיחות זרימה חדשות ולנטרל את ההגנות, חסמי ההצלחה, והפרדיגמות המעכבות התפתחות.
לקריאה נוספת

ארנון לוי, תבניות פרומתאוס - מבוא לפסיכולוגיה אבולוציונית של העצמי, צ'ריקובר, 1993
ארנון לוי, מעבר למראה הריקה, צ'ריקובר, 2006
Arnon Levy: The Mindful Brain -  In digital and paperback editions on Amazon
Coaching Psychology - a New Science in search for Identity. Coaching Psychology International 2013 Vol. 6 Issue 2
The Brain-consciousness knot revisited. Implications for Psychopathology, Psychotherapy and Coaching Psychology. Dynamic Psychiatry 2018 Vol. 51 1-2
הערות שוליים

↑  מס רישיון 27-1244
ליאנה בדר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בת 75 בערך) ירושלים 
 מדינה:  מדינה פלסטינית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ירדן 
 שפות היצירה:  ערבית 
 בן או בת זוג:  יאסר עבד רבו 
 
ליאנה בַּדר (בערבית: ليانة بدر; נולדה ב-1950) היא סופרת, משוררת ועיתונאית פלסטינית המכהנת כמנכ"לית משרד התרבות הפלסטיני.
ביוגרפיה

בדר נולדה בירושלים וגדלה ביריחו. אביה היה ד"ר עבד א-רחים בדר, רופא ואסטרונום שאמו הייתה יהודייה, ואמה הייתה מנהלת בית ספר לבנות. בדר למדה לתואר בפסיכולוגיה בירדן. אחר כך נסעה לביירות ולמדה לתואר בפילוסופיה ופסיכולוגיה מהאוניברסיטה הערבית בביירות. היא הייתה עורכת של מדור התרבות בכתב העת "אל-חורייה". בשנת 1982 היא עברה מלבנון וחיה בדמשק, תוניס ועמאן, ושבה לרשות הפלסטינית בשנת 1994.
בשנת 1979 פרסמה את ספרה הראשון, بوصلة من أجل عباد الشمس ("בוצלה מן אג'ל עבאד אלשמס" - "מצפן עבור החמנית"). יצירותיה תורגמו לשפות מספר. היא כותבת רומנים, סיפורים קצרים וספרי ילדים. כמו כן היא כתבה ספר על המשוררת פדואה טוקאן. היא כתבה את התסריט לסרט "החתונה של ראנה", המספר על צעירה פלסטינית שאביה מייעד לה חתן בניגוד לרצונה. כיום בדר מנהלת את המחלקה לקולנוע במשרד התרבות הפלסטיני ברמאללה, ומשמש כעורכת כתב העת של המשרד. היא שותפה ליוזמת ז'נבה.
"הגפן", סיפור קצר פרי עטה, הופיע בעברית בשנת 2004 באנתולוגיה "נעליים ללא עקבים: סיפורים מודרניים של יוצרות ערביות" בהוצאת מעריב.
בדר נשואה ליאסר עבד רבו, פוליטיקאי פלסטיני, ומתגוררת עמו ברמאללה. היא אם לשניים.