stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ראיין פיליפה
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1992- 1993 | לחיות את החיים | בילי דאגלס (אנ') | 13 פרקים |
| 1993 | The Secrets of Lake Success | סטו אטקינס | מיני-סדרה |
| 1994 | מטלוק | מייקל | פרק: "The Scandal" |
| 1994 | The Case of the Grimacing Governor | רוברט פולר | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1994 | Due South | דל פורטר | פרק: "The Gift of the Wheelman" |
| 1995 | Deadly Invasion: The Killer Bee Nightmare | טום רידמן | סרט טלוויזיה של פוקס |
| 1996 | שיקגו הופ | דייוויד הולגרן | פרק: "Women on the Verge" |
| 1996 | בגבולות המסתורין (אנ') | ראסל "ראסטי" דובסון | פרק: "Straight and Narrow" |
| 2000 | המלך היל | וואלי | דיבוב; פרק: "Twas the Nut Before Christmas" |
| 2010 | Nick Swardson's Pretend Time | בחור נאה | פרק: "Powdered Doughnuts Make Me Go Nuts" |
| 2012 | Damages | צ'נינג מק'לארן | 10 פרקים |
| 2014 | Men at Work | עצמו | פרק: "I Take Thee, Gibbs" |
| 2015 | סודות ושקרים | בן קרופורד | תפקיד ראשי (עונה 1); 10 פרקים |
| 2015 | היסטוריה שתויה | בנג'מין איגנטיוס הייז (אנ') | פרק: "Los Angeles" |
| 2015, 2021 | רובוט צ'יקן | ג'ורג' טיילור / רג'י מנטל | דיבוב; 2 פרקים |
| 2016 - 2018 | על הכוונת (אנ') | בוב לי סוואגר (אנ') | תפקיד ראשי (3 עונות); 31 פרקים |
| 2017 | ברוקלין תשע-תשע | מילטון בויל | פרק: "The Bank Job" |
| 2017 | אהבה מפורסמת | עצמו | פרק: "Fifty Shades of Red" |
| 2019 | רוסטים היסטוריים | יוליוס קיסר | פרק: "Cleopatra" |
| 2020 | ויל וגרייס | עצמו | פרק: "Bi-Plane" |
| 2020 - 2021 | שמיים גדולים | קודי הויט | 5 פרקים |
| 2021 | מק'גרובר | דיקסון פייפר | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
יואל משה סלומון

ערך זה עוסק באחד ממייסדי פתח תקווה. אם התכוונתם לשיר שנכתב עליו, ראו .
קבר יואל משה סלומון ורעייתו בהר הזיתים
בול "הלבנון", משנת 1963 עם הכיתוב "מאה שנה לעיתונות בארץ", לציון העיתון שיואל משה סלומון היה בין מייסדיו
יואל משה סלומון בתבליט המוצג בכיכר המייסדים בפתח תקווה
יואל משה סלומון עם כנפיים - פסל במרכז פתח תקווה
יואל משה סלומון רוכב על אופנוע במרכז פתח תקווה
יואל משה סלומון (י"ח באדר תקצ"ח, 8 במרץ 1838 – י"ב בחשוון תרע"ג, 22 באוקטובר 1912) היה שד"ר, עיתונאי, עורך ומדפיס אשכנזי מפורצי חומות ירושלים וממייסדי פתח תקווה.
ביוגרפיה

נולד בירושלים למרדכי סלומון, מראשי היישוב האשכנזי בירושלים. סבו, רבי אברהם שלמה זלמן צורף (הראש"ז), עלה בעליית תלמידי הגר"א והיה ממייסדי היישוב הישן האשכנזי, נהרג בפעולת טרור. להלוייתו של הראש"ז כתב יואל משה שהיה אז בן 13 שיר הספד לסבו. בשנת 1865 שכל יואל משה את שני הוריו שמתו במגפת הכולירה. סלומון קיבל חינוך תורני בירושלים והמשיך את לימודיו בישיבה בליטא. כאשר חזר לירושלים הצטרף לבאי בית מדרשו של ר' עקיבא יוסף שלזינגר. הוא ניצל את שהותו באירופה ללימוד מקצוע הדפוס בקניגסברג, ועם שובו לארץ בשנת 1863 יזם ביחד עם מיכל הכהן הקמת בית דפוס עברי בירושלים. העבודה הראשונה שהודפסה בבית הדפוס הייתה ה"שושנתא". בדפוס זה נדפס כתב העת הלבנון, שסלומון היה אחד משלושת עורכיו לצד מיכל הכהן ויחיאל ברי"ל.
סלומון סירב לקבל כעובדה את הצפיפות, המחסור ודלות החיים שהיו מנת חלקם של אנשי "היישוב הישן", והיה מן הבולטים ב"פורצי החומות" - יוצאי היישוב הישן בירושלים שהיו לחלוצי המתיישבים מחוץ לחומות העיר העתיקה. ב-1869 ייסד, יחד עם עוד שישה חברים שהתאגדו באגודה, את שכונת נחלת שבעה והקים בה את ביתו. סלומון היה חלוץ הקבוצה ובחודשים הראשונים הוא גר בבית הראשון שנבנה בשכונה לבדו מכיוון שמשפחתו פחדה מלצאת מביתה הבטוח שבתוך החומות. בשנת 1872 היה בקבוצה שניסתה לרכוש אדמות ביריחו, ניסיון שלא הצליח. באותה שנה ניסה גם לרכוש את אדמות דוראן. כעבור מספר שנים, ב-1874, היה בין מייסדי שכונת מאה שערים שהתאגדו בצורה דומה לאגודת נחלת שבעה. היה פעיל גם בתוך תחומי העיר העתיקה, והיה אחד מאלה שהשקיעו מכספם כדי לגאול את הקרקע במורד משער ציון אל הכותל המערבי (השטח עליו הוקמה שכונת בתי מחסה).
סלומון עסק גם בעבודה ציבורית כללית ובין השאר היה חבר הנהלת "הוועד הכללי כנסת ישראל" שהיה בזמנו המוסד הראשי של העדה האשכנזית בירושלים. למרות זאת הוא יצא נחרצות נגד תלותם של יהודי ירושלים בכספי החלוקה, והטיף להתיישבות חקלאית בארץ ישראל על בסיס כלכלי ויצרני. את דעותיו אלה ביטא בכתב העת "יהודה וירושלים⁩⁩" שייסד בשנת 1877 ושימש כעורכו. דעות אלה היו לצנינים בעיני הרבנים ראשי הכוללים, שהכריזו חרם על כתבי עתו.
לאחר שנה של מלחמות מאמרים כתובים נטש סלומון את עיתונו כשבגליונו האחרון פרסם מאמר בו כתב: "רב לך דבר שפתיים. צא אל עולם העשייה".
וכך, בשנת ה'תרל"ח (1878) נמנה סלומון בין מייסדי המושבה פתח תקווה, והתיישב במקום. הוא עקר משם לאחר שפרצה מגפת מלריה במקום, וייסד את המושבה יהוד. ביהוד חי ועבד שבע שנים. בעקבות עקירתו מפתח תקווה התעורר ויכוח עד כמה יש לראות בו מקבוצת המייסדים שיש להנציח את שמם.
בשנת 1888 הגיע למושבה זכרון יעקב במסגרת משלחת של חובבי ציון. המשלחת מנתה שלושה חברים: יחיאל מיכל פינס, זאב יעבץ ויואל משה-סלומון. המשלחת הגיעה בניסיון לגבש פשרה במרד של האיכרים במפקח מטעם הברון רוטשילד - יהודה וורמסר. האיכרים דחו את הצעת המשלחת להפסיק את המרד ללא תנאי.
בשנת 1895 נשלח כשד"ר מטעם "הוועד הכללי כנסת ישראל" לרוסיה וכשהיה בעיר בויסק התארח אצל רב הקהילה הרב קוק. בעקבות מפגש זה פעל להבאתו של הראי"ה קוק לא"י. בערוב ימיו שב לירושלים.
ב-22 באוקטובר בשנת 1912 נפטר סלומון בירושלים ונקבר בהר הזיתים.
חלקו בייסוד פתח תקווה זכה לפרסום רב בשירו של יורם טהרלב "הבלדה על יואל משה סלומון".
במרכז פתח תקווה, ברחוב חיים עוזר, מוצב פסל של יואל משה סלומון עם כנפיים, כפי שמתואר בבלדה.
ביוגרפיה > משפחתו

נישא לחנה פרומה בת ר' אברהם רוטנברג (1834–1927), חסיד חב"ד, בעל דפוס רוטנברג בירושלים.
ילדיו:
יוחנן דוד סלומון - מילא את תפקידי אביו הציבוריים בירושלים עם עזיבת אביו לפתח תקווה, מבעלי דפוס סלומון, נפטר בקהיר בגיל 50
שלמה זלמן סלומון - נפטר בגיל 19 בזמן שעבד בדפוס.
טוביה סלומון - מבעלי דפוס סלומון, חוקר, ומשורר
אריה לייב סלומון - נישא לחנה פרל, בתו של מרדכי דיסקין שהיה מראשוני המתיישבים בפתח תקווה
מרדכי סלומון - מראשוני המתיישבים בפתח תקווה, חוקר ההתיישבות, מחבר הספר "שלשה דורות ביישוב"
אסתר גוטפריד, נישאה לרב ראובן גוטפריד, ר"מ בישיבת עץ חיים. רבו הראשון של הרב צבי יהודה הכהן קוק. חתנם יצחק אלשטיין היה אחד משלושת המייסדים של בית המסחר לרפואות "סלומון לוין אלשטיין" (לימים חברת טבע)
חיים זלמן סלומון - איש ציבור, סגן ראש עיריית ירושלים. אחד משלושת המייסדים של בית המסחר לרפואות "סלומון לוין אלשטיין" (לימים חברת טבע)
צפורה לוין - נישאה למשה גוטל לוין - איש ציבור, יו"ר ועד הקהילה היהודית בחיפה. אחד משלושת המייסדים של בית המסחר לרפואות "סלומון לוין אלשטיין" (לימים חברת טבע)
ביוגרפיה > אילן יוחסין

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אברהם שינדלר | אברהם שינדלר | אברהם שינדלר | אברהם שינדלר | אברהם שינדלר | אברהם שינדלר |   |   | שרה מיכל | שרה מיכל | שרה מיכל | שרה מיכל | שרה מיכל | שרה מיכל |  |  | אביגיל אנגלמן | אביגיל אנגלמן | אביגיל אנגלמן | אביגיל אנגלמן | אביגיל אנגלמן | אביגיל אנגלמן |   |   | מתניהו אנגלמן | מתניהו אנגלמן | מתניהו אנגלמן | מתניהו אנגלמן | מתניהו אנגלמן | מתניהו אנגלמן |  |  | יאיר וולנסקי | יאיר וולנסקי | יאיר וולנסקי | יאיר וולנסקי | יאיר וולנסקי | יאיר וולנסקי |  |  | מישאל חשין | מישאל חשין | מישאל חשין | מישאל חשין | מישאל חשין | מישאל חשין |   |   | רות חשין | רות חשין | רות חשין | רות חשין | רות חשין | רות חשין |  |  | דליה הורביץ | דליה הורביץ | דליה הורביץ | דליה הורביץ | דליה הורביץ | דליה הורביץ |   |   | אלי הורוביץ | אלי הורוביץ | אלי הורוביץ | אלי הורוביץ | אלי הורוביץ | אלי הורוביץ |  |  | חובב חת | חובב חת | חובב חת | חובב חת | חובב חת | חובב חת |  |  |  |  |  |  |  |  |
לקריאה נוספת

אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, חלק ראשון, פרק טז: קניית אדמת השכונה "נחלת שבעה", מזכרונות ר' יואל משה סלומון, תרכ"ו (1866), עמ' 191–193; פרק יט: ר' יואל משה סלומון שר על קנית אדמת יריחו, מזכרונות פנחס גראייבסקי, תרל"ב (1872); פרק כ: ניסיון לקנות את אדמת דורן, מזכרונות יואל משה סלומון, תרל"ב (1872), עמ' 208–211.
פנחס גרייבסקי, מגנזי ירושלים: חוברת 100: מוקדשת... לראש הבונים של היישוב העירוני והחקלאי... הרב יואל משה סלומון, ירושלים תרצ"ג
מרדכי סלומון (בנו), שלושה דורות ביישוב, דפוס סלומון, ירושלים, תש"ב-1942
זאב ענר, סיפורי משפחות - סיפורן של חמישים משפחות בתולדות היישוב, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון.
יעקב סלומון, בדרכי שלי, תש"ם-1980
ר' יואל משה סלומון - פועלו ותולדותיו. דגם: מאת עודד וולנסקי ושמחה מנדלבוים
רמי יזרעאל, ‏טיוטה של 'קול-קורא' מאת יואל משה סלומון אל מנהיגי תנועת חיבת-ציון ברוסיה (שלהי תרמ"א-ראשית תרמ"ב), קתדרה 10, ינואר 1979
יוסף אביב"י, "קול התור - דור אחר דור", מכילתא א (תש"פ), עמ' 159–336.
הערות שוליים

↑  שיר ההספד - באתר משפחת סלומון .
↑  לאחר כעשרים שנה נרכשו אדמות אלו על ידי יהושע חנקין ועליהן הוקמה העיר רחובות.
↑  החוזה היה מול עיני. נמצא בארכיון של יוסף (יוסקה) רום.
↑  גם אחד מבניו - מרדכי סלומון הקים במושבה משק חקלאי.
↑  גיא בחור, פעמון סדוק, שנייה, אור עקיבא: גיא בחור, 2017, עמ' 130
↑  בשנת ה'תרצ"ג פרסם הרב קוק מאמר מיוחד על יואל משה סלומון בחוברת של פנחס גרייבסקי "מגנזי ירושלים" : "מעת היכרתיו בהיותו אורח בביתי בחוץ לארץ, בעיר בויסק, נתמלאתי נהרה מהליבוב אשר ליבבני איש ירושלים הזה, בחן שפתיו ורוח בינתו ובלהבת האידיאלים שלו לתחיית ישראל על אדמתו ברגש מלא אצילות וטהרה..." .
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309060105171  BnF: cb170501818 (data)  GND: 1176144367  ISNI: 0000 0000 6001 6806  LCCN: nb2009009629  NTA: 275400328  VIAF: 88438228   WorldCat (עם VIAF): 88438228 
שלט רחוב על שם יואל משה סלומון בשכונת נחלת שבעה בירושלים
ערים בארצות הברית

רשימת ערי ארצות הברית כוללת נתוני אוכלוסייה, שטח, צפיפות וגידול אוכלוסין.
הרשימה כוללת את 30 הערים הגדולות ביותר בארצות הברית. עיר שמוצגת בכתב מודגש היא עיר הבירה של המדינה או המחוז הפדרלי שבו היא נמצאת. לדוגמה: אוסטין. עיר שמוצגת בכתב נטוי היא העיר הגדולה ביותר במדינה / במחוז הפדרלי שבה היא נמצאת. לדוגמה: ניו יורק. עיר שמוצגת גם בכתב מודגש וגם בכתב נטוי היא גם בירתה של המדינה / המחוז הפדרלי שבה היא נמצאת וגם העיר הגדולה ביותר במדינה / במחוז הפדרלי שבה היא נמצאת. לדוגמה: פיניקס. ל-17המדינות הבאות יש ערים נציגות ברשימה: ניו יורק (1), קליפורניה (4), אילינוי (1), טקסס (6), אינדיאנה (1), פלורידה (1), אוהיו (1), צפון קרוליינה (1), מישיגן (1), טנסי (2), וושינגטון (1), קולורדו (1), מסצ'וסטס (1),אורגון ,(1)אוקלהומה (1), קנטקי (1), ומרילנד (1). הנתונים מסתמכים על מפקד האוכלוסין האמריקאי מ-1 ביולי 2023.
לערי ארצות הברית שמות בעלי מקורות מגוונים:
שמות של ערים ב"עולם הישן": המהגרים הראשונים שנדדו מאירופה לאמריקה נתנו ליישוביהם החדשים שמות של ערים בארצות מולדתם: ניו יורק (על-שם יורק שבצפון אנגליה; בעבר נקראה ניו אמסטרדם, על-שם בירת הולנד), בוסטון, קליבלנד (16 ערים בארצות הברית), אוקספורד (גם כן 16 ערים בארצות הברית), מנצ'סטר (17 ערים; ארבעה שמות אלו על-שמות ערים באנגליה), את'נס (על-שם אתונה, בירת יוון) בג'ורג'יה. כמו כן, הערים טולדו (אוהיו), קהיר (אילינוי) ובתלחם (פנסילבניה) גם הן קרויות על שם ערים בעולם הישן - טולדו שבספרד קהיר שבמצרים ובית לחם וירושלים בישראל, בהתאמה.
שמות אישים: וושינגטון (על-שם ג'ורג' וושינגטון), בולטימור (על-שם ססיליוס קאלוורט, ברון בולטימור השני, אשר כונה לורד בולטימור), אוסטין (על שם סטיבן אוסטין), יוסטון (על-שם סם יוסטון).
שמות אינדיאניים: שיקגו, מילווקי, סיאטל, אוקלהומה, טוסון, קנזס סיטי.
שמות ספרדיים: לוס אנג'לס ("המלאכים"), סן דייגו ("יעקב הקדוש"), לאס וגאס ("שטחי המרעה").
שמות דתיים: בקטגוריה זו נכללים שמות על-שם ערים בעלי משמעות דתית, חלקן קיימות עד היום (ערים שנזכרו בתנ"ך או בתולדות יוון ורומא העתיקות, למשל), שמות של יצורים מיתולוגיים ושמות של קדושים דתיים: ירושלים, חברון, בית לחם, פיניקס (על-שם עוף החול במיתולוגיה המצרית), פילדלפיה (שמן של כמה ערים ביוון העתיקה), ממפיס (עיר במצרים העתיקה), סן פרנסיסקו (על-שם פרנציסקוס הקדוש), סיינט פול (על-שם פאולוס הקדוש), ובת'סדה (נקראת על שמה של הכנסייה המקומית שלה, "בית ישיבות בת'סדה" (אנ'), אשר שמה הוא עיוות של השם "בית חסדא", שם נוסף של בריכות הצאן שבירושלים).
שמות בעלי משמעות: לונג ביץ' ("החוף הארוך" באנגלית), באפאלו (שיבוש של "נהר יפה" בצרפתית, Beau fleuve), דטרויט (שיבוש של "המצר" בצרפתית), אנקורג' (העיר הגדולה באלסקה; "מעגן" באנגלית).
ארצות הברית

| דירוג | שם העיר | שם המדינה | אוכלוסייה | גדילה ממפקד האוכלוסין 2010 (באחוזים) במודגש: ערים בגידול שלילי | שטח (בקמ"ר) | צפיפות (אנשים/קמ"ר) | מיקום (קואורדינטות) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ניו יורק | ניו יורק | 8,258,035 | 6.20%- | 783.8 | 11,312 | 40.6643°N 73.9385°W |
| 2 | לוס אנג'לס | קליפורניה | 3,820,914 | 2.00%- | 1,213.9 | 3,206 | 34.0194°N 118.4108°W |
| 3 | שיקגו | אילינוי | 2,664,452 | 2.98%- | 589.6 | 4,657 | 41.8376°N 87.6818°W |
| 4 | יוסטון | טקסס | 2,314,157 | 0.42%+ | 1,552.9 | 1,390 | 29.7805°N 95.3863°W |
| 5 | פיניקס | אריזונה | 1,650,070 | 2.61%+ | 1,338.3 | 1,199 | 33.5722°N 112.0880°W |
| 6 | פילדלפיה | פנסילבניה | 1,550,542 | 3.32%- | 347.3 | 4,607 | 40.0094°N 75.1333°W |
| 7 | סן אנטוניו | טקסס | 1,495,295 | 4.23%+ | 1,193.8 | 1,110 | 29.4724°N 98.5251°W |
| 8 | סן דייגו | קליפורניה | 1,388,320 | 0.10%+ | 842.2 | 1,670 | 32.8153°N 117.1350°W |
| 9 | דאלאס | טקסס | 1,302,868 | 0.12%- | 881.9 | 1,493 | 32.7757°N 96.7967°W |
| 10 | ג'קסונוויל | פלורידה | 985,843 | 3.82%+ | 1,934.7 | 455 | 30.3370°N 81.6613°W |
| 11 | אוסטין | טקסס | 979,882 | 1.87%+ | 771.5 | 1,170 | 30.3072°N 97.7560°W |
| 12 | פורט וורת' | טקסס | 978,468 | 6.48%+ | 880.1 | 962 | 32.7795°N 97.3463°W |
| 13 | סן חוזה | קליפורניה | 969,655 | 4.30%- | 457.2 | 2,231 | 37.2969°N 121.8193°W |
| 14 | קולומבוס | אוהיו | 913,175 | 0.82%+ | 562.5 | 1,520 | 39.9848°N 82.9850°W |
| 15 | שארלוט | צפון קרוליינה | 911,311 | 4.20%+ | 771.0 | 1,064 | 35.2087°N 80.8307°W |
| 16 | אינדיאנפוליס | אינדיאנה | 879,293 | 0.94%- | 936.1 | 914 | 39.7767°N 86.1459°W |
| 17 | סן פרנסיסקו | קליפורניה | 808,988 | 7.43%- | 121.4 | 7,170 | 37.7751°N 122.4193°W |
| 18 | סיאטל | וושינגטון | 755,078 | 2.45%+ | 217.4 | 3,245 | 47.6205°N 122.3509°W |
| 19 | דנוור | קולורדו | 716,577 | 0.15%+ | 396.3 | 1,746 | 39.7618°N 104.8806°W |
| 20 | אוקלהומה סיטי | אוקלהומה | 702,767 | 3.19%+ | 1,570.3 | 407 | 35°28′56″N 97°32′07″W |
| 21 | נאשוויל | טנסי | 687,788 | 0.24%- | 1,230.8 | 536 | 36.1718°N 86.7850°W |
| 22 | וושינגטון | קולומביה | 678,972 | 1.53%- | 158.1 | 4,304 | 38.9041°N 77.0171°W |
| 23 | אל פאסו | טקסס | 678,958 | 0.02%+ | 661.1 | 1,030 | 31.8484°N 106.4270°W |
| 24 | לאס וגאס | נבדה | 660,929 | 2.96%+ | 348.1 | 1,818 | 36.2292°N 115.2601°W |
| 25 | בוסטון | מסצ'וסטס | 653,833 | 3.23%- | 125.0 | 5,381 | 42.3320°N 71.0202°W |
| 26 | דטרויט | מישיגן | 633,218 | 0.92%- | 359.4 | 1,871 | 42.3830°N 83.1022°W |
| 27 | פורטלנד | אורגון | 630,498 | 3.37%- | 345.8 | 1,851 | 45°31′12″N 122°40′55″W |
| 28 | לואיסוויל | קנטקי | 622,981 | 1.59%- | 324.9 | 1,948 | 38.17°N  85.65°W |
| 29 | ממפיס | טנסי | 618,639 | 2.28%- | 297.0 | 2,132 | 35.11°N 89.97°W |
| 30 | בלטימור | מרילנד | 565,239 | 3.49%- | 80.9 | 7,240 | 39.30°N 76.61°W |
ראו גם

דמוגרפיה של ארצות הברית
לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית
הערים הגדולות בעולם
הערות שוליים

↑  העיר שיקגו מתפרשת על פני 9 מחוזות באילינוי ועל 3 מחוזות באינדיאנה.
↑  העיר וושינגטון נמצאת במחוז קולומביה (District of Columbia), שהוא אינו מדינה אלא מחוז פדרלי.
| ערים של מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין    • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה    • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
לוס אנג'לס, קליפורניה
שיקגו, אילינוי
יוסטון, טקסס
קוקה-קולה זירו

| --- | --- |
  
פחית קוקה-קולה זירו
 סוג:  סימן מסחר 
 יצרן:  חברת קוקה-קולה 
 מוצא:  ארצות הברית 
 מועד הכנה ראשוני:  2005 
 
קוקה-קולה זירו (באנגלית: Coca-Cola Zero Sugar) הוא משקה קולה בגרסה נטולת סוכר מטעם חברת קוקה-קולה. מקור שמו בכמות הסוכר שבו (0 גרם סוכר בפחית משקה).
השקה ושיווק

המשקה הושק בארצות הברית בשנת 2005 ובעשרות מדינות מאז. המשקה ממותג בדרך שונה מדיאט קוקה-קולה ולמעשה נבדל ממנו בשלושה מובנים. ראשית, בעוד שנוסחת הטעם של המשקה דיאט קוקה-קולה שונה מזו של משקה הקוקה-קולה המקורי, נוסחת הטעם של קוקה-קולה זירו אמורה להיות זהה לזו של קוקה-קולה. בפרסומות למשקה נשאלים עורכי דין על ידי נציגים של "קוקה-קולה" האם הם יכולים לתבוע את "קוקה-קולה זירו" על הפרת זכויות בטעם (taste infringement), זכות שאינה קיימת (וממילא חברה אינה יכולה לתבוע את עצמה). שנית, בעוד שהמשקה דיאט קוקה-קולה ממותק במינון גבוה יחסית של אספרטיים ובמינון נמוך של אצסולפאם-K, קוקה-קולה זירו ממותק במינון נמוך יותר של אספרטיים ובמינון גבוה יותר של אצסולפאם-K. שלישית, קוקה-קולה זירו נושא שם אחר, בין היתר למטרות שיווק: המשקה פונה, בין היתר, לקהל יעד של גברים צעירים שהיו עשויים להירתע מצריכת משקה דיאטטי, אך מוכנים לצרוך משקה נטול קלוריות. המשקה הושק וממוצב בארצות הברית כמתחרה העיקרי של המשקה פפסי של חברת פפסיקו, ומתחרה למעשה גם ביתר משקאות הקולה המוגזים נטולי הסוכר כגון דיאט קוקה-קולה ודיאט פפסי. המוצר תפס במהירות נתח שוק לא מבוטל ולדברי בכירים בחברת קוקה-קולה מדובר בהשקה המוצלחת ביותר של החברה בתקופה של 20 שנה.
החברה המרכזית לייצור משקאות קלים החלה לייצר ולפרסם את המשקה בישראל בחודש מרץ 2008. בתוך חודשיים ממועד ההשקה כבש המוצר נתח של 10% משוק משקאות הקולה, בעיקר על חשבון משקאות הקולה האחרים של החברה המרכזית לייצור משקאות קלים (קוקה-קולה ודיאט קוקה-קולה). סיסמת הפרסום שבה נעשה שימוש בישראל היא: "טעם נהדר, Zero סוכר" (טעם נהדר, אפס סוכר).
ביוני 2017 פורסם שקוקה קולה תוריד מהמדפים את הזירו, זאת עקב השקת הקולה ללא סוכר, משקה ללא סוכר הקרוב בטעמו לקולה הרגיל "האדום", בשל הצלחת המשקה במספר מדינות בעולם הודיעה חברת קוקה קולה שלא תוריד את המשקה.
בישראל המשקה מותג מחדש בשנת 2018 בהחלפת צבע הבקבוק והפחית שהיה עד כה בצבע שחור. העיצוב החדש חציו באדום וחציו בשחור ונקרא "קוקה קולה זירו", ולא "קולה זירו" כבעבר.
ביולי 2018 הושק משקה חדש "קוקה קולה זירו-לימון" טעם הזירו המוכר ללא סוכר בשילוב טעם לימון, בעבר היה שילוב לימון על משקאות קוקה קולה, אך זה הפעם ראשונה שבו בוצע שילוב טעם נוסף ל"קוקה קולה זירו".
ביולי 2021 החברה עדכנה כי תעשה שינוי קל במשקה שאינו קשור ברשימת המרכיבים של המשקה, כמו כן, גם האריזה הגרפית של המשקה תשתנה. הטעם החדש יופיע על המדפים בארצות הברית כבר בחודש אוגוסט.
באותו חודש יצאה קריאת החזרה ("ריקול") לפחיות קוקה קולה זירו שיובאו מאוקראינה ביבוא מקביל בשל טעות בסימון האזהרה.
רכיבים וערך תזונתי

מרכיביו של המשקה בגרסתו האמריקנית הבסיסית הם: מים, פחמן דו-חמצני, קרמל, חומצה זרחתית, אספרטיים, פוטסיום בנזואט, חומרי טעם טבעיים, פוטסיום ציטרט, אצסולפאם-K, קפאין. על פי תווית המוצר, במנה של 240 מיליליטר יש 0 קלוריות, 30 מיליגרם נתרן, ו-23 מיליגרם קפאין. אין במשקה חלבונים, פחמימות או שומנים.
הלוגו

הלוגו של קוקה-קולה זירו מבוסס על הלוגו המסורתי של קוקה-קולה - הכיתוב Coca Cola באותיות מחוברות בצבע אדום. במדינות מסוימות מוקף הכיתוב באדום בעיטור לבן. כיתוב זה מופיע על רקע שחור כשמתחתיו המילה zero באותיות קטנות כתובות בגופן הדומה ל-Twentieth Century. ישנם הבדלים קטנים בין מדינה למדינה ביחס לכיתוב המילה zero. למשל, בבריטניה האות o מופיעה בצורה ספירלית, ואילו בארצות הברית עובי האותיות יורד בהדרגה.
ארצות הברית וקנדה הן המדינות היחידות שבהן הרקע של הלוגו היה בתחילה לבן, והמילה zero נכתבה בשחור. כך הופץ המשקה מרגע השקתו ועד לשנת 2006, אז שונה הלוגו לרגל מהדורת חג מיוחדת ומאז נותר במתכונת המתוארת לעיל - תחילה רק בבקבוקי 2 ליטר, ולאחר מכן גם בפחיות ובבקבוקים קטנים יותר. שינוי זה צמצם מעט את הבלבול שהיה בשוק האמריקני בין המוצר החדש לבין הדיאט קוקה-קולה הוותיק.
טעמים נוספים

בנוסף לטעם הבסיסי של קוקה-קולה זירו עלו למדפים בארצות הברית משקה קוקה-קולה זירו בטעם דובדבן (ינואר 2007), ומשקה קוקה-קולה זירו בטעם וניל (מאי 2007). ייצור והפצת הטעמים החדשים מתבצע במדינות שונות ברחבי העולם, אך טרם הגיעו לישראל.
ביולי 2018 לאחר ירידת קוקה קולה דיאט מהמדפים, השלימה החברה את טעם הדיאט לימון בקוקה-קולה זירו בטעם לימון.
באוגוסט 2019 השיקה החברה בישראל את קוקה-קולה זירו פלוס קפה, לצד הגרסה הקלאסית עם סוכר.
ביוני 2020 השיקה החברה בישראל את קוקה-קולה זירו בטעם מנגו.
ב-2022 השיקה קוקה קולה משקה בטעם אבטיח תות בשיתוף פעולה עם דיג'יי מרשמלו.
ראו גם

פפסי ואן (מתחרה עיקרי בארצות הברית)
הערות שוליים

↑  הפרסומות באתר קוקה-קולה זירו
↑  ידיעה של סוכנות בלומברג מיום 18.4.2007
↑  שעת האפס הגיעה: קוקה-קולה זירו מגיע לישראל, באתר ynet, 20 בפברואר 2008
↑  קוקה קולה זירו כבש 10% מהקטגוריה, באתר ynet, 27 באפריל 2008
↑  "'קוקה קולה' תוריד את 'קולה זירו' מהמדפים - כיכר השבת". כיכר השבת. נבדק ב-2017-06-12.
↑  משקה חלופי ל"קולה זירו" מעבר לים, באתר ‏מאקו‏, 9 ביוני 2017
↑  חובבי קולה זירו? המשקה האהוב עליכם הולך להשתנות, באתר מעריב אונליין, 15 ביולי 2021
↑  ענבר טויזר, ‏ריקול בפחיות קוקה קולה זירו שיובאו מאוקראינה: "טעות בסימון האזהרה", באתר ‏מאקו‏, 19 ביולי 2021
↑  קוקה-קולה משיקה: זירו לימון, באתר מגזין שותים, ‏18.7.2018
↑  קוקה-קולה פלוס קפה הגיע למדפים בארץ, ואיך הטעם?, באתר מגזין שותים, ‏2.8.2019
↑  דנה בר-אל שוורץ, ‏קולה זירו מנגו - ביקורת מוצר, באתר ‏מאקו‏, 16 ביוני 2020
בקבוק קוקה-קולה זירו (ספרד)
בקבוק קוקה-קולה זירו ישן (לבן) וחדש (שחור)
ג'והורי

| --- | --- |
 מדינות:  ישראל, רוסיה – צפון הקווקז, ארצות הברית
 אזורים:  קברדינו-בלקריה, צ'צ'ניה, צפון אוסטיה – אלניה
 דוברים:  בין כ-80,000 ל-106,000
 שפת אם:  הודו-איראניות
 כתב:  אלפבית לטיני, אלפבית מבוסס על כתב עברי, אלפבית קירילי, אלפבית טאט 
 משפחה:  הודו-אירופית הודו-איראנית איראנית מערבית דרום-מערבית פרסית ג'והורי
 קוד שפה:  jdt
 קוד ISO 639-3:  jdt
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ג'וּהוּרי (çuhuri, жугьури, ז׳אוּהאוּראִ), הידועה גם כ"טאטית יהודית", היא שפתם של יהודי ההרים בקהילות שבצפון הקווקז ובמזרחו. השפה שייכת למשפחת הלשונות האיראניות. ג'והורי היא שפה יהודית, ניב של פרסית יהודית שבמשך הדורות קלט לתוכו מילים אזריות ועבריות עד שנוצרה השפה הנקראת היום ג'והורי או טאטית יהודית.
השפה נוצרה לאחר תקופתו של נַדִּיר שַאהּ, מלך פרס בשנים 1733–1747. עד לתקופה זו הקהילה היהודית הייתה קיימת בנסיכות דרבנט (היום ברפובליקה של דאגסטן) ושפותיה היו עברית ואזרית. עקב מדיניותו של נדיר שאה הועברו לנסיכות דרבנט אוכלוסיות דוברות לשון פרסית, ובתוכן היו גם יהודים. באזור נוצר ניב פרסי דרבנטי, ובקרב היהודים נוצר ניב פרסי דרבנטי יהודי, אשר התפתח ונעשה לשונם העיקרית של יהודי המקום, שמאוחר יותר התפזרו בכל מזרח הקווקז.[דרוש מקור]
השם הנוסף "טאטית יהודית" נולד לאחר המהפכה הבולשביקית על ידי השלטונות הסובייטיים. מסיבות פוליטיות ועקב רצונם לדכא את האמונה הדתית, רשמו השלטונות רבים מן היהודים ההרריים במפקדים הממלכתיים בתואר "טאטים" – כינוי לזרים דוברי פרסית. בכך סיווגו את היהודים ההרריים כחלק מהאוכלוסייה המוסלמית-טאטית; אולם את הטאטים המוסלמים הם הגדירו כבני העם האזרי, וכך הפך הכינוי "טאט" מילה נרדפת ליהודי.
בשנת 1923 פרסם קמואל גלעדוב מילון ג'והורי עם אותיות עבריות. עד שנת 1929 נכתבה שפת ג'והורי באותיות עבריות, אחר כך באלף-בית לטיני, ומאוחר יותר באותיות קיריליות. במאה העשרים החלו להופיע כתבי עת ועיתונים בשפת הג'והורי. אחד העיתונים היה Zakhmetkesh. לאחר מלחמת העולם השנייה, הסובייטים הורו על הרוסית כשפה הרשמית היחידה באזור ופרסום העיתונים הופסק.
שפה זו היא מקבוצת השפות האיראניות, שמשתייכת לענף ההודו-איראני של משפחת השפות ההודו-אירופיות.