stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיילור הנסון
קריירת מוזיקה

הנסון שר ומנגן על מקלדת ופסנתר בלהקת הנסון אותה הקים עם אחיו הגדול, אייזק ואחיו הצעיר זאק ב-1992. שמה של הלהקה נודע בתחילה בשם האחים הנסון (מאוחר יותר שונה ל'הנסון' בלבד). באותה תקופה, אייזק היה בן אחת עשרה, טיילור בן תשע וזאק בן שש. הם הופיעו כקבוצת א-קפלה מחוץ למועדונים בטולסה. ב-6 במאי 1997 הוציאה הלהקה את אלבום הבכורה הגדול שלה, "Middle of Nowhere" (אמצע שום מקום), בחברת התקליטים Mercury Records. הסינגל הראשון, " MMMBop ", הגיע למקום הראשון במצעד Billboard Hot 100.
ה-6 במאי הוכרז "יום הנסון" בטולסה לכבוד יציאתו של Middle of Nowhere לאקרנים. מדי שנה ביום זה הלהקה מארחת קונצרטים וחגיגות בטולסה, ומעריצים נוסעים מרחבי העולם כדי להשתתף.
בשנת 2003, טיילור הנסון ייסד את 3CG Records יחד עם האחים אייזק וזאק הנסון.
בתחילת 2009 הוכרז כי טיילור הנסון, יחד עם הגיטריסט לשעבר של להקת "הסמאשינג פאמפקינס", ג'יימס איה, מתופף להקת "Cheap Trick Bun" אי. קרלוס והבסיסט של להקת Fountains of Wayne, אדם שלזינגר הקימו להקה חדשה בשם "Tinted Windows". הלהקה ניגנה את ההופעה המפורסמת הראשונה שלה ב-SXSW באוסטין, טקסס ב-20 במרץ 2009. אלבומם הראשון יצא ב-21 באפריל 2009. בשנת 2020 אדם שלזינגר נפטר מ-COVID-19. כמה חודשים לאחר מותו של שלזינגר, הנסון צוטט על כך שהלהקה נמצאת בתהליך איחוד והכנה לחזרה להופעות.
חיים אישיים

ב-8 ביוני 2002 התחתן הנסון עם נטלי אן בריאנט, אותה הכיר בשנת 2000. לזוג שבעה ילדים; בנים ילידי 2002, 2006, 2008 ו-2018 ובנות ילידות 2005, 2012 ו-2020.
בשנת 2014, טיילור הנסון הקים את ארגון המתנדבים "Food on the Move", שנמצא בטולסה שמטרתו לשים קץ לחסך במזון בקהילה. Food On The Move מציע תוצרת טרייה, ארוחות מוכנות וגישה לשירותי קהילה ובריאות.
בשנת 2021, כחלק מהפרויקט המוזיקלי The Sound of Black Wall Street, טיילור הנסון תרם לאלבום שהושק לכבוד 100 שנים לטבח במירוץ טולסה. השיר שלו, "Sound Like Joy", הוקלט בכנסיית Vernon AME ההיסטורית בלב הוול סטריט השחור של טולסה.
הערות שוליים

↑  "Taylor Hanson Actor's Page". imdb.com. נבדק ב-2006-12-10.
↑  "Gone Gonzo: Hanson". Hanson.net. 14 באוקטובר 2011. נבדק ב-16 בספטמבר 2020. Yeah, we're Danish. We're actually pretty Danish. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Band of Brothers: An Oral History of Hanson's 'MMMBop' and Their Debut Album". www.mentalfloss.com (באנגלית). 2017-05-11. נבדק ב-2021-06-03.
↑  Writer, JENNIFER CHANCELLOR World Scene. "Hanson Day event gives back to fans, band's hometown of Tulsa". Tulsa World (באנגלית). נבדק ב-2021-06-03.
↑  Iha, Carlos, Hanson, Schlesinger Form Band
↑  Tinted Windows to Release Debut Album April 21St (אורכב 26.02.2009 בארכיון Wayback Machine)
↑  Taylor Hanson Says Tinted Windows Reunion Was in the Works Before Adam Schlesinger's Death
↑  "Hanson lead singer weds his teenage girlfriend". Deseret News (באנגלית). 2002-06-15. נבדק ב-2021-06-03.
↑  Archive-Joe-DAngelo. "It's A MMMBoy! Taylor Hanson's A Dad". MTV News (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "And Now Another Hanson: Baby Girl Born". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "Taylor Hanson, Wife Welcome Baby No. 3". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "Taylor Hanson and His Wife Welcome Baby No. 4". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "Taylor Hanson Welcomes Daughter Wilhelmina Jane". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "Meet Indy! Taylor Hanson and Wife Natalie Welcome Their Sixth Child — See His First Photo". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "Baby No. 7! Taylor Hanson, Wife Natalie Welcome Daughter Maybellene Alma Joy: 'Beautiful Number'". PEOPLE.com (באנגלית). נבדק ב-2021-01-17.
↑  "About FOTM". Food On The Move (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-06-03.
↑  World, Jimmie Tramel Tulsa. "Gallery: Private listening session for 'The Sound of Black Wall Street' project". Tulsa World (באנגלית). נבדק ב-2022-09-21.
↑  Hanson, Taylor. "Taylor Instagram". www.instagram.com. ארכיון מ-2021-12-24. נבדק ב-2021-06-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14104867b (data)  ISNI: 0000 0003 6039 8287  LCCN: no98073396  MusicBrainz: 6ceee9db-0ea5-4c8b-aadc-a02eda689c6c  VIAF: 223774319   WorldCat (עם VIAF): 223774319 
הנסון בהופעה במדריד, 2000
חמדי סליחי

חמדי סליחי (באלבנית: Hamdi Salihi; נולד ב-19 בינואר 1984) הוא כדורגלן עבר אלבני ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה

סליחי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ולאזניה שקודרה. בעונת 2002/2003 עלה לקבוצה הבוגרת אך שיחק רק בשני משחקים. בעונת 2003/2004 הבקיע סליחי 14 שערים ב-33 משחקים. בעונתו השלישית במועדון הוא שיחק ב-20 משחקים וכבש 16 שערים. בשנת 2004 עבר לקבוצת פאניוניוס היוונית, אך מיעט לשחק ובעיקר עלה כמחליף ולאחר חצי עונה חזר למולדתו וחתם בקבוצת קיי אף טירנה. בעונתו הראשונה זכה עם המועדון בגביע האלבני והוכתר למלך השערים של הליגה לאחר שכבש 29 שערים.
בחלון ההעברות בינואר 2007 עבר סליחי לקבוצת ריד האוסטרית. בעונתו הראשונה במועדון כבש שישה שערים וסיים עם המועדון במקום השני בליגה. סליחי גם הבקיע שני שערים במוקדמות גביע אופ"א נגד נפטצ'י באקו, כאשר השער השני היה שער שהעלה את ריד לשלב הבא. בעונת 2007/2008, הבקיע סליחי 12 שערים וסיים במקום הרביעי בטבלת מלכי השערים, כאשר קבוצתו סיימה במקום השביעי בטבלה. ב-31 באוגוסט 2009 חתם סליחי בראפיד וינה לשלוש שנים. במשחקו הראשון במועדון סליחי נכנס למשחק כמחליף במחצית שנייה, וכבש בדקה 83 את שער הבכורה שלו בתיקו 2-2 נגד רד בול זלצבורג. את עונתו הראשונה במועדון סיים סליחי עם 17 שערים (2 במדי ריד). סליחי סייע לקבוצתו לסיים במקום השלישי ובהשגת כרטיס למוקדמות הליגה האירופית. ב-3 בנובמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו באירופה עבור ראפיד וינה, נגד צסק"א סופיה בליגה האירופית. ב-20 בנובמבר 2010 הבקיע רביעייה בניצחון 0-5 על לאסק לינץ.
ב-2 בפברואר 2012 חתם סליחי בדי.סי. יונייטד מה-MLS. ב-3 בפברואר 2013 חתם בג'יאנגסו סיינטי הסינית. ב-26 בפברואר הבקיע את השער הראשון שלו בהופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 5-1 נגד סיאול בשלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית. ב-3 במרץ זכה סליחי עם הקבוצה בסופר קאפ הסיני לאחר ניצחון 1-2 נגד גואנגג'ואו אוורגראנד.
ב-31 בינואר 2014 הגיע סליחי לישראל, ולאחר יומיים חתם בהפועל עכו. ב-10 בפברואר 2014 ערך את הופעת הבכורה בליגת העל, בניצחון 1-2 נגד הפועל תל אביב. ב-15 בפברואר 2014 הבקיע צמד בניצחון 3-4 נגד הפועל רמת השרון. ב-1 במרץ 2014 הבקיע סליחי שער במספרת בתיקו 1-1 נגד מכבי חיפה.
ב-2 בפברואר 2015 חתם בהפועל חיפה עד סוף העונה. שבוע לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 4-3 לבית"ר ירושלים. סליחי סייע לקבוצה להישאר בליגת העל, לאחר שבמחזורי הסיום כבש צמד בניצחון 2-3 על הפועל פתח תקווה וצמד בניצחון 1-2 על הפועל רעננה.
ביולי 2015 חתם למספר שבועות בסקנדרבו קורצ'ה האלבנית על מנת לעזור לקבוצה במשחקי מוקדמות ליגת האלופות. כבר במשחק הראשון שלו בקבוצה כבש צמד בדרך לניצחון 1-4 נגד קרוסדרס הצפון אירית. בעונתו הראשונה סייע לקבוצה להעפיל לשלב הבתים של הליגה האירופית, ולזכות באליפות.
קריירה > נבחרת אלבניה

מאז שנת 2006 משחק סליחי בנבחרת אלבניה. ב-23 באוגוסט 2007 הבקיע סליחי את השער הראשון שלו במדי הנבחרת, בניצחון 0-3 נגד מלטה.
סטטיסטיקה > מועדונים

נכון ל-1 ביוני 2015
| מועדון | עונה | ליגה> משחקים | ליגה> שערים | גביע> משחקים | גביע> שערים | אירופה/אסיה> משחקים | אירופה/אסיה> שערים | אחר> משחקים | אחר> שערים | סה"כ> משחקים | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ולזניה שקודרה | 2002/2003 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | 3 | 0 |
| ולזניה שקודרה | 2003/2004 | 33 | 14 | 3 | 2 | 2 | 0 | - | - | 38 | 16 |
| ולזניה שקודרה | 2004/2005 | 20 | 16 | 2 | 1 | 4 | 2 | - | - | 26 | 19 |
| ולזניה שקודרה | סה"כ | 55 | 30 | 6 | 3 | 6 | 2 | - | - | 67 | 35 |
| פאניוניוס | 2004/2005 | 6 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | - | - | 7 | 1 |
| פאניוניוס | סה"כ | 6 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | - | - | 7 | 1 |
| קיי אף טירנה | 2005/2006 | 35 | 29 | 5 | 2 | 4 | 1 | - | - | 44 | 32 |
| קיי אף טירנה | 2006/2007 | 17 | 13 | 3 | 2 | 4 | 2 | - | - | 24 | 17 |
| קיי אף טירנה | סה"כ | 52 | 42 | 8 | 4 | 8 | 3 | - | - | 68 | 49 |
| ריד | 2006/2007 | 15 | 6 | 2 | 0 | 0 | 0 | - | - | 17 | 6 |
| ריד | 2007/2008 | 33 | 12 | 2 | 2 | 4 | 2 | - | - | 39 | 16 |
| ריד | 2008/2009 | 28 | 14 | 3 | 2 | 0 | 0 | - | - | 31 | 16 |
| ריד | 2009/2010 | 6 | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 | - | - | 7 | 4 |
| ריד | סה"כ | 82 | 34 | 8 | 6 | 4 | 2 | - | - | 94 | 42 |
| ראפיד וינה | 2009/2010 | 23 | 15 | 3 | 1 | 5 | 1 | - | - | 31 | 17 |
| ראפיד וינה | 2010/2011 | 32 | 18 | 5 | 6 | 7 | 1 | 5 | 4 | 49 | 29 |
| ראפיד וינה | 2011/2012 | 12 | 3 | 3 | 8 | - | - | - | - | 15 | 11 |
| ראפיד וינה | סה"כ | 67 | 36 | 11 | 15 | 12 | 2 | 5 | 4 | 95 | 57 |
| די. סי. יונייטד | 2012 | 23 | 6 | 2 | 1 | 0 | 0 | - | - | 25 | 7 |
| די. סי. יונייטד | סה"כ | 23 | 6 | 2 | 1 | 0 | 0 | - | - | 25 | 7 |
| ג'יאנגסו סיינטי | 2013 | 28 | 9 | 2 | 1 | 5 | 2 | 1 | 0 | 36 | 12 |
| ג'יאנגסו סיינטי | סה"כ | 28 | 9 | 2 | 1 | 5 | 2 | 1 | 0 | 36 | 12 |
| הפועל עכו | 2013/2014 | 13 | 5 | - | - | - | - | - | - | 12 | 5 |
| הפועל עכו | 2014/2015 | 20 | 7 | 5 | 1 | – | – | – | – | 25 | 8 |
| הפועל עכו | סה"כ | 33 | 13 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 13 |
| הפועל חיפה | 2014/2015 | 10 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 4 |
| סקנדרבו קורצ'ה | 2015/2016 | 30 | 27 | 1 | 1 | 8 | 5 | 1 | 2 | 40 | 34 |
| סה"כ בקריירה | סה"כ בקריירה | 335 | 166 | 38 | 31 | 36 | 13 | 7 | 5 | 416 | 215 |
סטטיסטיקה > נבחרת אלבניה

נכון ל-1 ביוני 2015
| אלבניה> שנה | אלבניה> הופעות | אלבניה> שערים |
| --- | --- | --- |

| 2006 | 1 | 0 |
| 2007 | 5 | 1 |
| 2008 | 4 | 0 |
| 2009 | 8 | 1 |
| 2010 | 9 | 4 |
| 2011 | 10 | 3 |
| 2012 | 4 | 0 |
| 2013 | 6 | 2 |
| 2014 | 2 | 0 |
| 2015 | 1 | 0 |
| סה"כ | 50 | 11 |
תארים

הסופרקאפ הסיני: 2013
אליפות אלבניה: 2006/2007
הגביע האלבני: 2005/2006
הסופרקאפ האלבני: 2005, 2006
אליפות אלבניה: 2015/2016
מלך השערים באלבניה: 2005/2006
שחקן השנה באלבניה: 2010
הערות שוליים

↑  תומר לוי, ‏החלוץ האלבני חמדי סליחי סיכם בהפועל עכו, באתר ערוץ הספורט, 31 בינואר 2014
↑   Amazing Bicycle kick! Hamdi Salihi with the wonderful kick!, סרטון  באתר יוטיוב
סליחי במדי ראפיד וינה, 2010
חוקי הזרים וההמרדה

חוקי הזרים וההמרדה (Alien and Sedition Acts) הם סדרה של ארבעה חוקים שחוקקו ביוני ויולי 1798 על ידי הרוב בקונגרס שהשתייך למפלגה הפדרליסטית על רקע המלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת ונועדו לטענת תומכי החוק למנוע ניסיונות לקרוע את ארצות הברית מבפנים על ידי מהגרים ממדינות עוינות. החוקים זכו לביקורת קשה מצד חברי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית שהציגו אותם כמכוונים למטרות פוליטיות וכפגיעה בחופש הביטוי. החוקים היו מאוד לא פופולריים בעיני הציבור והיה להם חלק מרכזי בדעיכתה של המפלגה הפדרליסטית אשר הפסידה בבחירות לנשיאות, לסנאט ולבית הנבחרים בבחירות של 1800 ולא התאוששה עוד.
החוקים

חוקי הזרים וההמרדה כוללים:
(18 ביוני 1798) תיקון לחוק ההתאזרחות שהאריך את השהות המינימלית בארצות הברית על מנת להתאזרח, מחמש שנים, לארבע עשרה שנים. החוק בוטל בשנת 1802.
(25 ביוני 1798) חוק הזרים המסמיך את נשיא ארצות הברית כהוראת שעה למשך שנתיים לגרש זרים המסכנים את שלום וביטחון ארצות הברית". החוק לא דרש מהנשיא לנמק את הגירוש ולא העניק למגורש זכות שימוע.
(6 ביולי 1798) חוק בנוגע לזרים ממדינות אויב המסמיך את נשיא ארצות הברית לעצור ולגרש תושבים של ארצות הברית שהם נתיני מדינות הנלחמות בארצות הברית. החוק אושר ב-6 ביולי 1798 ונשאר בתוקפו עד היום.
(14 ביולי 1798) חוק ההמרדה שהכליל בחוק העונשין פעולות של פרסום שקרים וכתיבה עוינת נגד הממשלה ופקידיה. החוק אושר כהוראת שעה ב-14 ביולי 1798 עם תוקף עד 2 במרץ 1801, היום האחרון לכהונתו של נשיא ארצות הברית אז, ג'ון אדמס.
הליך החקיקה

בתחילת שנת 1798 יחסי ארצות הברית וצרפת עלו על שרטון ובקרב המפלגה הפדרליסטית שהייתה בשלטון עלו חששות מפני שליחים צרפתים שיפעלו להתפוררות השלטון בארצות הברית, כפי ששליחים צרפתים פעלו באיטליה ובמדינות אחרות. לכך הצטרף החשש של הפדרליסטים מפני המהגרים שהגיעו באותה תקופה מאירלנד שהיו בעיקר תומכים של המפלגה הרפובליקנית-דמוקרטית ורבים מהם היו בוגרי מרידות נגד השלטון הבריטי באירלנד ועל כן נחשדו בפעילות דומה בארצות הברית. בעקבות זאת בקשו חלק מהפדרליסטים לסיים את ההגירה החופשית לארצות הברית ולמנוע התאזרחות של מהגרים. אולם משחוק למטרה זאת לא עבר בקונגרס, הסתפקו הפדרליסטים בחוק שהאריך את משך התושבות הנדרש לצורך קבלת אזרחות, מחמש שנים ל-14 שנים. חוק זה עבר בבית הנבחרים ברוב דחוק של 41-40.
החוק השני, המסמיך את הנשיא לגרש זרים, עלה בסנאט בסוף אפריל 1798, ואושר בסנאט ב-8 ביוני 1798. בבית הנבחרים הוא נתקל בהתנגדות עיקשת של הרפובליקנים בהובלת אלברט גלטין ואדוארד ליוונגסטון, שטענו לשרירותיות ואי חוקתיות של החוק. החוק אושר בבית הנבחרים ב-21 ביוני 1798 ונחתם על ידי הנשיא ב-25 ביוני 1798.
החוק השלישי המסמיך את הנשיא לגרש זרים ממדינות אויב הנמצאים במלחמה עם ארצות הברית עבר בהסכמת רב חברי המפלגה הרפובליקנית דמוקרטית. הוא עבר בבית הנבחרים ב-26 ביוני 1798, בסנאט ב-3 ביולי 1798 ונחתם כחוק על ידי הנשיא ב-6 ביולי 1798.
חוק ההמרדה נוצר בעקבות חוק דומה באנגליה. תומכי החוק הפדרליסטים ראו בו חוק שאינו פוגע בחופש הביטוי על פי הגדרתם. החוק כפי שנחקק היה מצומצם בהיקפו יחסית לחוק האנגלי בכך שהוא התיר פרסומים אמיתיים, דרש הוכחת כוונת זדון לערער את הכבוד לשלטון ובכך שהמשפט נוהל בפני חבר מושבעים. הרפובליקנים, לעומת זאת, ביקרו את החוק כפוגע קשות בחופש הביטוי והציגו לראשונה הגדרה רחבה של המושג "חופש הביטוי". החוק עבר בסנאט ברוב של 18-6 ב-4 ביולי 1798, בבית הנבחרים ברוב של 44-41 ב-10 ביולי וב-14 ביולי 1798 נחתם לחוק על ידי הנשיא.
שימוש

הגם שחוקי הזרים הביאו לעזיבתם של כמה מהגרים צרפתים את ארצות הברית, איש לא גורש על ידי הנשיא ג'ון אדמס מתוקף חוקי הזרים. מכיוון שלחימה עם צרפת לא פרצה, לא נעשה כמובן שימוש בחוק שאפשר גירוש זרים ממדינות אויב.
25 אנשים נעצרו בקשר לחוק ההמרדה, 11 הועמדו לדין ו-10 הורשעו, בהם חבר קונגרס מהמפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית. לאחר שנבחר לנשיא, תומאס ג'פרסון חנן את המורשעים על פי חוקי ההמרדה, שעדיין היו בכלא.
החוקים לא הועמדו לביקורת שיפוטית, שכן בית המשפט העליון של ארצות הברית טרם ביסס את סמכותו לפסול חוקים, אולם הסברה המקובלת היא שחוק ההמרדה לא היה עומד במבחן החוקתיות והיה נפסל על פי הסטנדרטים שנוצרו מאז.
דיון ציבורי

החוקים זכו לביקורת קטלנית מצד תומאס ג'פרסון ואנשי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית שטענו שמטרת החוקים הייתה לפגוע במפלגתם. החוקים גם היו לנושא מרכזי במערכת הבחירות של 1800 ומוזכרים כאחת הסיבות להפסדו של ג'ון אדמס בבחירות.
הערות שוליים

↑  Allan Taylor, The Alien and Sedition Acts, in Julian E. Zelizer (editor), The American Congress: The Building of Democracy, Houghton Mifflin Harcourt, 2004, page 68
↑  Allan Taylor, The Alien and Sedition Acts, in Julian E. Zelizer (editor), The American Congress: The Building of Democracy, Houghton Mifflin Harcourt, 2004, pages 69-70
↑  Julian E. Zelizer, The American Congress: The Building of Democracy, Houghton Mifflin Harcourt, 2004, pages 68-69
↑  Alexander Hamilton, page 667
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294089405171  GND: 7685742-6  LCCN: sh85003501  NARA: 10665834  VIAF: 210982094   WorldCat (עם VIAF): 210982094
חסינות מדינה

חסינות מדינה היא הגנה הניתנת למדינה מפני תביעה בבית משפט מדינתי של מדינה זרה.
אין לבלבל מונח זה עם חסינות ריבון (אנ'), היא החסינות הניתנת למדינה או לריבון במערכת המשפטית של המדינה עצמה.
היסטוריה

בהקשר בינלאומי, חסינות ריבונית היא הגנה הניתנת על ידי מדינה למדינות אחרות, מפני תביעות בבתי המשפט שלה בהתייחס לפעילותה כמדינה ריבונית. מאחורי הרעיון של חסינות ריבונית עומד העיקרון שסכסוכים בין מדינות יש ליישב בערוצים דיפלומטיים ולא בבתי המשפט. בעבר הייתה חסינות המדינה כמעט מוחלטת. סיבה ראשונה היא חשש כל מדינה כי מדינות אחרות תשתמשנה במערכת המשפט שלהן ככלי ניגוח פוליטי כנגדה. בנוסף, העדר סייגים לתנאים לתבוע מדינה אחרת, יאפשר לכל אזרח שליטה ביחסי החוץ.
החיסרון המרכזי בחסינות מוחלטת הוא, שבגלל אינטרסים שונים מדינה עשויה להעדיף את האינטרסים של מדינה אחרת על פני אינטרסים של אזרחיה. (כמו בפס"ד אדלסון – ברק קורא לכנסת
להסדיר את הנושא ואזי נחקק חוק חסינות מדינות זרות).
אין חסינות למדינה בפעולות נזיקיות המתחשבות[דרושה הבהרה] בשטחה של המדינה שבה מוגשת התביעה. חריג לכך הוא פעולות מלחמתיות שלגביהן יש חסינות.
דוגמה לעניין ניתן לראות בפסק דין "The Schooner Exchange v. M'Faddon" שם אונייה אמריקאית נתפסה על ידי שלטונות צרפת בתקופת נפוליון בשנת 1812 והוסבה לאוניית מלחמה צרפתית, לאחר זמן מה הגיעה אותה אונייה לנמל פילדלפיה בארצות הברית ובעליה הקודמים ביקש לקבל את רכושו חזרה והגיש
הבקשה לביהמ"ש העליון האמריקאי. שם נקבע שמכיוון שההלאמה של האונייה על ידי צרפת בוצעה על פי דין צרפתי במימי הים הצרפתי אין למערכת החוק האמריקאית דריסת רגל בנושא.
כאשר נוצר קרע בין העולם המערבי למזרחי בזמן המלחמה הקרה נוצר חשש לביטול כוחה של החסינות הריבונית מכיוון שבחוזי המכר בין בעלי עסקים שונים ברחבי העולם הוכנס סעיף אשר קבע כי אין לחסינות הריבונית שום משמעות לצורך העסקה.
המגמה ברחבי העולם בשנים האחרונות היא לצמצם את תחולתה של חסינות הריבון.
בשנת 2008 חוקקה הכנסת את "חוק חסינות מדינות זרות, התשס"ט-2008" המסדיר את היקף חסינות המדינה במדינת ישראל. לעניין פעילות מסחרית החוק אימץ את המבחן שקבע ברק בפס"ד אדלסון – מבחן טיב הפעולה (כך אין חסינות בפעולות בעלות אופי מסחרי). על פי הפסיקה, אם גם אדם פרטי יכול לבצע את הפעולה – אין חסינות, בשונה מפעולה שייחודית למדינה בה יש חסינות. החוק גם קובע את החריג הנזיקי לחסינות מדינה, שעל פיו דחה בית המשפט העליון טענה של ממשלת ארצות הברית לחסינות ריבונית בתביעת נזיקין.
חסינות ראש מדינה

מדינות העולם נאלצות להתמודד עם שאלות של חסינות ריבון מול העובדה שכל מדינה מוגבלת למגבלות זכויות האדם כיוון שבראש כל מדינה עומד אדם. המקרה הראשון שגרם למחלוקת רבה בין אנשי האקדמיה ובין אנשי הפרקטיקה היה מקרה שנידון באנגליה ב1999 בעניין אוגוסטו פינושה, שם עלה דיון נרחב האם על מדינות לכבד את החסינות גם כאשר הנושא הנדון הוא בזכויות אדם. מצד אחד עמדו האידאולוגים שטענו כי במקרה של התנגשות בין השניים זכויות אדם עדיפים בעוד הריאליסטים הבהירו כי הצורך בשמירה על החסינות הריבונית גדולה יותר ומטרתה לשמר את יחסי השכנות בין מדינות שונות.
בשנת 2010 קבע בית המשפט העליון של ארצות הברית כי לעלי סמנטר אין חסינות ריבון על מעשים שעשה בתקופת מלחמת האזרחים בסומליה, בעת שכיהן כשר הביטחון, שכן החסינות חלה רק על מעשי המדינה ולא על מעשים שנעשו על ידי אדם פרטי.
במקרה דומה שקרה בבלגיה החל הליך של משפט כנגד ראש הממשלה דאז אריאל שרון כנגד פשעי מלחמה שלכאורה היה אחראי לאי-מניעתם בסברה ושתילה. על פי החוק הבלגי בנוסחו אז לא הייתה חסינות בתביעות בגין פשעי מלחמה. באותה המשיך עד שהוגשה תלונה דומה כלפי בכיר אמריקאי, מה שעורר את זעם האמריקאים שדרשו
לשנות את תחולת החוק כך שיחול רק כאשר אזרח בלגי היה בין הנפגעים ולא באופן
כוללני מה שאכן נעשה.
ראו גם

משפט בינלאומי פומבי
ריבונות
חסינות דיפלומטית
הערות שוליים

↑  The Schooner Exchange v. M'Faddon, 11 U.S. (7 Cranch.) 116, 3 L. Ed. 28
↑  החוק האמריקאי
↑   היסטוריית החקיקה של חוק חסינות מדינות זרות, התשס"ט–2008, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  רע"א 7484/05 The United States of America נ' שוחט, ניתן ב־3 באוגוסט 2010.
↑  Parte Pinochet, House of Lords, 24 Mar. 1999, 38 ILM (1999) 581.
↑  פרשנות: ספק אם הבלגים ימצו את ההליכים המשפטיים, באתר ynet, 13 בפברואר 2003
↑  שרון שדה, ביהמ"ש הבלגי התיר לשפוט שרון בעתיד על פשעי מלחמה, באתר הארץ, 12 בפברואר 2003
↑  Belgium rethinks war crimes law
↑  Belgium's genocide law Too embarrassing
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541085605171  BNE: XX4576960  BnF: cb11961845h (data)  GND: 4230755-7  LCCN: sh85064540  NLK: KSH1998044614
טלק

| --- | --- |
בלוק של טלק
בלוק של טלק
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  Mg3Si4O10(OH)2
 מערך קריסטלוגרפי:  מונוקליני
 צורת הגביש:  מקבץ לוחי או גרגרי דק.
 צבע:  ירוק, אפור, לבן עד כסוף
 ברק:  עמום, פנינתי או שמנוני
 שקיפות:  הגבישים הבודדים שקופים למחצה אך במקבץ הטלק אטום
 פצילות:  מושלמת בכיוון אחד
 שבירה:  בלתי שווה עד לוחית
 קשיות:  1 בסולם מוס (המינרל הרך ביותר בסולם)
 משקל סגולי:  2.82
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  קוורץ, פירוקסן, אמפיבול, ביוטיט, ואוליבין
טלק (מפרסית: تالک) הוא מינרל סיליקטי ממשפחת הפילוסיליקטים (סיליקטים במבנה בצורת לוחיות) השייך לקבוצת הסמקטיט במשפחת מינרלי החרסית. הוא מופיע לרוב במקבץ עלעלי או סיבי וקשה מאוד להבחין בגבישים המרכיבים אותו. הלוחיות המרכיבות אותו ניתנות לכיפוף אך אינן גמישות. הטלק שמנוני למגע.
טלק הוא מינרל מותמר שהוא תוצאה של התמרה של סיליקטים של מגנזיום כדוגמת הפירוקסן, האמפיבול, האוליבין ומינרלים דומים נוספים. הטלק מצוי בדרך כלל בסלעים מותמרים בסיסיים כתוצאה מהתמרה של המינרלים שהוזכרו.
טלק הוא המינרל עם הקשיות הנמוכה ביותר (דרגה 1 מתוך 10 בסולם מוס). ותכונות אלה מנוצלות לשימושים רבים.
מקומות בהם מוצאים את הטלק כוללים מכרות במחוז ארייז' בצרפת, הרי האפלצ'ים, קליפורניה וטקסס שבארצות הברית, גרמניה, פירנצה באיטליה, טירול באוסטריה, טרנסוואל בדרום אפריקה ואיי שטלנד בסקוטלנד.
מקור השם מפרסית (تالک – תאלכּ), משם הגיע לערבית (طَلْق – טַלְק), וממנה ללטינית של ימי הביניים (talcum).
שימושים

סלע הבנוי מטלק אפרפר מחוספס קרוי אבן-סבון או סטיאטיט ובשימוש לתנורים, כיורים, משטחי עבודה, לוחות מיתוג חשמל וכו'. בטלק נעשה שימוש בקוסמטיקה (כאבקת טלק), כאחד המרכיבים בהכנת צבעים, כחומר סיכה, כחומר מילוי בתעשיית הנייר. טלק הוא אחד המרכיבים באבקה לתינוקות, אבקה עוצרת דימום שתפקידה למנוע פריחות באזור המכוסה על ידי החיתול. הגיר בו משתמשים חייטים עשוי מטלק כמו גם הגיר בו נעשה שימוש בעבודות מתכת. כמו כן נעשה שימוש בטלק כתוסף מזון או בתרופות.
בעבר היו חששות שמא הטלק גורם למחלות ריאות אולם מנהל המזון והתרופות בארצות הברית (ה-FDA) מסווג את הטלק שאינו מכיל סיבי אזבסט כחומר בטוח. 

ב-2024 ארגון הבריאות העולמי (IARC) סיווג את הטלק כחומר ש"ככל הנראה מסרטן", אם כי יש מערערים על איכות המחקרים.
הערות שוליים

↑   עידו אפרתי, ארגון הבריאות העולמי סיווג את הטלק כחומר ש"ככל הנראה מסרטן", באתר הארץ, 10 ביולי 2024
↑  IARC Monographs evaluate the carcinogenicity of talc and acrylonitrile, WHO, July 5, 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558436605171  BnF: cb11981709s (data)  LCCN: sh85132075  NDL: 00565136 
אבקת טלק
טובי גד

| --- | --- |

 לידה:  12 באפריל 1968 (בן 56) מינכן, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  Tobias Gad 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1986 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  גרמנית, אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 www.tobygad.com
 פרופיל ב-IMDb
 
טוביאס "טובי" גד (באנגלית: Tobias "Toby" Gad; נולד ב-28 במרץ 1968) הוא מפיק מוזיקלי ופזמונאי גרמני, שמתגורר בלוס אנג'לס, הידוע בעיקר בשל שיתוף הפעולה במספר שירים, בין היתר השירים "All of Me" של ג'ון לג'נד,‏ "Big Girls Don't Cry" של פרגי, "If I Were a Boy" של ביונסה,‏ "Skyscraper" של דמי לובאטו, "Who You Are" של ג'סי ג'יי, "Untouched" של הוורוניקס, "A Year Without Rain" של סלינה גומז & הסצנה, "Don't Hold Your Breath" של ניקול שרזינגר, "Love You More" של JLS ו-"I Do" של קולבי קאליי.
ב-2014, המגזין בילבורד דירג את גד ככתוב השירים האמריקאי במקום השלישי, אחרי ראיין טדר ופארל ויליאמס.
הערות שוליים

↑  Gad, Toby (2022). All of Me. Munich: Riva. p. 58. ISBN 978-3742320315.
↑  "John Legend's 'All of Me' Ties 'Despacito' as Highest Certified Track in RIAA History - That Grape Juice". thatgrapejuice.net. ארכיון מ-2021-01-30. נבדק ב-2021-01-22.
↑  Moore, Jayne "Writer/Producer Toby Gad Has Breakthrough Success, Co-Writing #1 Hit "Big Girls Don't Cry" With Fergie'" (אורכב 13.08.2018 בארכיון Wayback Machine), 'Songwriters Universe'.
↑  Profile (אורכב 12.06.2019 בארכיון Wayback Machine), billboard.com; accessed 9 May 2015.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 134686136  ISNI: 0000 0000 5588 5353  LCCN: no2006123043  MusicBrainz: d6fc4548-8882-46d2-adde-1230aaf3ef4d  NKC: xx0072899  NLK: KAC2018M4379  VIAF: 27145971402432330884   WorldCat (עם VIAF): 27145971402432330884
חרתוויסי

| --- | --- |

הפינה המערבית של חרתוויסי מנהר הקורה במרכז התמונה ניתן לראות את נהר הפָּרַוְוָאנִי (גאו') נשפך לקורה
 מידע כללי
 סוג:  מצודה 
 כתובת:  חרתוויסי 
 מיקום:  נפת אספינדזה 
 מדינה:  גאורגיה 
 בעלים:  ממשלת גאורגיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־10
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־10 
 סגנון אדריכלי:  architecture of Georgia 
 קואורדינטות:  41°28′46″N 43°17′08″E﻿ / ﻿41.479573°N 43.285681°E﻿ / 41.479573; 43.285681
  (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור חרתוויסי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור חרתוויסי
 
מצודת חֶרְתְּוִויסִי היא אחת המבצרים העתיקים בגאורגיה, והייתה בשימוש במשך כל התקופה הפיאודלית בגאורגיה (אנ'). היא ממוקמת בצפון כפר חרתוויסי (אנ') שבנפת אספינדזה בדרום גאורגיה במחוז ההיסטורי ג'אוואחתי (סאמצחה-ג'אוואחתי). המצודה ממוקמת בראש מצוק על גדות נהר הפָּרַוְוָאנִי (גאו') בקרבת נקודת המפגש בין פָּרַוְוָאנִי לנהר הקורה. בתוך החומות ניצב מבצר (הקיפּ) מרובע עם פינות מעוגלות. מהקיר המזרחי של המצודה מובילות שתי מנהרות אל הנהר, האחת לאספקת מים והשנייה לתקשורת עם העולם שבחוץ. במתחם בחלק המערבי נמצאת כנסייה עתיקה.
היסטוריה

חרתוויסי נזכרת לראשונה ברשומות הגאורגיות במאות ה-10 וה-11. המצודה נבנתה במאה ה-2 לפנה"ס. הכנסייה נבנתה בשנת 985, בתקופת המלכה תמר הורחבה, והחומות הקיימות כיום נבנו ב־1354. במאה הרביעית לפני הספירה, לפי הרישומים של לאונטי מרובלי, כומר והיסטוריון גאורגי מהמאה ה-11, אלכסנדר מוקדון, בדרכו לכיבושיו במזרח, החריב אותה. במאות ה-10 וה-11, היא הייתה מרכז אזור מסכתי. במהלך המאה ה-12 היא הפכה לעיר. במאה ה-13, הרסו אותה המונגולים. ועד למאה ה-15 היא איבדה את כוחה. במאה ה-15 הייתה בבעלות הבעלים של מסכתי ממשפחת ג'קליי. במאה ה-16, פלשו העות'מאנים לדרום גאורגיה. במהלך שלוש המאות הבאות החזיקו גם בחרתוויסי. בסוף המאה ה-19, בתקופת מלחמת רוסיה טורקיה, הצבא הרוסי חזר לטריטוריות שאבדו, וחרתוויסי הפכה לבסיסם הצבאי.