stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הייתם צריכים להיות שם

| --- | --- |

 בימוי:  ירון ניסקי אבי מרקדו
 הופק בידי:  שי גאני ירון ניסקי
 תחקיר:  תומר שרקי
 עריכה:  רן בורמן לירן רחאנה
 צילום:  אבנר שחף יאן פינקלברג
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  20 באפריל 2020
 משך הקרנה:  53 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט תיעודי
הייתם צריכים להיות שם הוא סרט תיעודי ישראלי ששודר בכאן 11 ב-20 באפריל 2020 (ערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה). הסרט, בהנחייתו של הקומיקאי טל פרידמן, עוסק בהומור בזמן השואה בעזרת ראיונות עם שורדי שואה, מומחים, וכן קומיקאים ישראלים מוכרים.
רקע

טל פרידמן, בן של שורדי שואה, מראיין דמויות רבות בעלות זיקה לשואה במטרה להתחקות אחר תופעת ההומור באותה תקופה, וכן על המניעים הפסיכולוגים מאחוריה.
פרידמן לומד על מרקם החיים התרבותי של היהודים בגטאות ובמחנות ההשמדה, לרבות משחקי קופסה ואיורים סאטיריים, הופעות תיאטרון וקברטים, ובדרנים נודדים כדוגמת רובינשטיין, "הליצן של גטו ורשה". שורדי השואה אף משתפים בבדיחות אמיתיות שהיו מספרים בזמן השואה.
בנוסף, הסרט משלב ראיונות עם היסטוריונים וחוקרים כדוגמת חיה אוסטרובר וכן קומיקאים ישראלים ידועים כגון רבקה מיכאלי ודב נבון, המנתחים את המניעים מאחורי השימוש בהומור כדי לצלוח תקופות קשות ולשמור על צלם אנוש.
בסוף הסרט, פרידמן מנהל שיחה עם הוריו, זאב ומיכל פרידמן, שהיו פתוחים במיוחד לדבר על מאורעות התקופה בילדותו, לרבות הומור שחור וקיצוני.
משתתפים

פרופ' אריה סובר
דוד (דוגו) לייטנר
דב נבון
דני חנוך
הלינה בירנבאום
זאב אנגלמאייר
ד"ר חיה אוסטרובר
זאב פרידמן
חנה מלכה
טומי שחם
ד"ר טרזה מייזלס
מוני מושונוב
רבקה מיכאלי
ד"ר מיכל פרידמן
מרדכי פפירבלנט
שמוליק עצמון
הדיוויזיה ה-301 (ורמאכט)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  דיוויזיית חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  ספטמבר 1939 – 14 באוקטובר 1939 (כ־44 ימים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  אקארד פון גבלנץ
 
הדיוויזיה ה-301 (בגרמנית: 301. Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-ספטמבר 1939, על בסיס "חטיבת נצה", אשר הייתה תחת פיקודו של אקארד פון גבלנץ, ולחמה במהלך המערכה בפולין כחלק מהקורפוס ה-3 במסגרת הארמייה הרביעית, אולם הדיוויזיה פורקה כבר ב-14 באוקטובר 1939.
ה'רע"א

.
ה'רע"א (5,271) ובקיצור רע"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 בספטמבר 1510 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1511.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 20 שעות ו-1017 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 7 (סימנה זידא) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,442 לחורבן הבית, ושנת 1,822 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
ה'רס"ב

ה'רס"ב (5,262) ובקיצור רס"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1501 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1502.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 23 שעות ו-474 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-277. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 26 (סימנה כולזז) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,433 לחורבן הבית, ושנת 1,813 לשטרות.
נפטרו

רבי נתן הכהן שולאל, נגיד מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
האי של יום האתמול

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אומברטו אקו
 שפת המקור:  איטלקית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1994
 מספר עמודים:  459
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כנרת
 תאריך:  1995
 תרגום:  אריה אוריאל
 סדרה
 ספר קודם:  המטוטלת של פוקו 
 הספר הבא:  באודולינו 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002322589
 
האי של יום האתמול (באיטלקית L'isola del giorno prima) הוא ספרו השלישי של אומברטו אקו, אשר יצא לאור ב-1994.
הספר מספר על אציל איטלקי בן המאה ה-17. האציל הוא ניצול יחיד מספינה שניזוקה קשות בשל סופה. בתחילת הספר הוא מוצא עצמו על הספינה כשמולו נמצא אי אשר הוא משוכנע שעליו עובר קו התאריך הבינלאומי. הוא מסוגל לראות את האי אך אינו מצליח להגיע אליו. בקטע זה של הסיפור, מתחיל הגיבור לשקוע בזכרונות על חייו ואהבותיו והוא נהיה אובססיבי לגבי התאום המרושע שלו אשר התפצל ממנו כתוצאה מתהליך הדמה את אפקט דופלר. הגיבור משוכנע כי כל דבר רע אשר התרחש בחייו, קרה כתוצאה ממעורבות של האח המרושע. כעת, בתהליך שכנוע עצמי, הוא בטוח שאם בכל זאת יצליח להגיע לאי, כל צרותיו עד אותו הרגע ייפסקו.
הסיפור מסופר מנקודת ראות של עורך מודרני אשר הדברים נודעו לו כתוצאה מקריאה ביומניו של גיבור הסיפור.
הספר יצא בעברית ב-1995. הוא תורגם לעברית על ידי אריה אוריאל ויצא בהוצאת כנרת.
ה'רע"ב

ה'רע"ב (5,272) ובקיצור רע"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-23 בספטמבר 1511 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 10 בספטמבר 1512.
המולד של תשרי חל ביום שני, 18 שעות ו-526 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,443 לחורבן הבית, ושנת 1,823 לשטרות.
לפי דברי רוב הראשונים שנה זו היא שנת היובל.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
הערות שוליים

↑  ראו למשל בעל המאור עבודה זרה ט:
היסטוריה של עם ישראל
ה'רס"ט

ה'רס"ט (5,269) ובקיצור רס"ט – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 באוגוסט 1508 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 14 בספטמבר 1509.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 14 שעות ו-632 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 5 (סימנה הלבא) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,440 לחורבן הבית, ושנת 1,820 לשטרות.
נפטרו

כ"ד בתשרי – מהר"י מינץ, פוסק הלכה וראש ישיבה אשכנזי שפעל בפדובה שבאיטליה.
כ"ט בתשרי – דון יצחק אברבנאל – פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך. (נולד בה'קצ"ז)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
ה'רס"ג

ה'רס"ג (5,263) ובקיצור רס"ג – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 בספטמבר 1502 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 1503.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 8 שעות ו-270 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחג. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 27 (סימנה כזיאא) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,434 לחורבן הבית, ושנת 1,814 לשטרות.
אירועים

לפי חשבונו של אברבנאל שנה זו היא תחילת הגאולה של העם היהודי והעולם כולו.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ה'רס"ה

ה'רס"ה (5,265) ובקיצור רס"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1504 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 1505.
המולד של תשרי חל ביום שני, 14 שעות ו-655 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 1 (סימנה אלדא) במחזור השמש ה-189, ולכן מברכים בה את ברכת החמה.
שנה זו היא שנת 1,436 לחורבן הבית, ושנת 1,816 לשטרות.
נולדו

ז' בטבת - מישל דה נוסטרדם (נוסטרדמוס), אסטרולוג ורופא צרפתי.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ברכת החמה ביום רביעי כ"א בניסן - 26 במרץ 1505 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
דיוקן של נוסטרדמוס שצויר על ידי בנו סזאר
היסטוריה של עם ישראל
הייתי פעם ילד

הייתי פעם ילד הוא אלבום האולפן ה-27 של אריק איינשטיין, שיצא כפרויקט משותף עם יוני רכטר ב-20 בדצמבר 1989.
הפקה

באלבום 12 שירי ילדים, שהולחנו ועובדו כולם על ידי יוני רכטר. מילות השירים נכתבו על ידי משוררים ופזמונאים שונים, בהם תרצה אתר, יהונתן גפן וחיה שנהב. השירים מאופיינים כשירי ילדים, אך במרוצת השנים הפכו חלקם לנכסי צאן ברזל של המוזיקה העברית - לאו דווקא כשירי ילדים. בין השירים הבולטים והמוכרים באלבום: "אדון שוקו", "שבת בבוקר" ו"גברת עם סלים". השיר בואי אמא שבמקור לאה נאור כתבה אותו למנגינה רוסית של אדוארד קולמנובסקי, הולחן מחדש על ידי רכטר. גם "בגן החיות" הולחן מחדש על ידי רכטר עבור האלבום, לאחר שתלמה אליגון הלחינה אותו קודם עבור אלבום הילדים של שושיק שני "יעל מטיילת" (שהתבסס על ספרה של תרצה אתר בעל אותו השם) בתחילת שנות השבעים.
שם האלבום לקוח משיר שכתב איינשטיין לאלבום שירי ילדים בשנת 1972. עטיפת האלבום, שצולמה על ידי הצלם עודד קליין, מנציחה את איינשטיין ובנו במהלך משחק סביב פסל האריה בסמטה פלונית שבתל אביב. בסרטם של אריק איינשטיין, מוני מושונוב וצבי שיסל "כמו גדולים", מופיעים שבעה שירים מתוך האלבום, ביניהם "שבת בבוקר" ו"אדון שוקו".
שלוש שנים לאחר הוצאת אלבומם משותף זה הוציאו איינשטיין ורכטר אלבום נוסף של שירי ילדים, "האריה, היונה ותרנגולת כחולה".
בשנת 2020, לרגל "יום חנויות התקליטים", הוציאה NMC לאור מהדורת ויניל של "הייתי פעם ילד".
רשימת רצועות

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יוני רכטר.
| הייתי פעם ילד> מס' | הייתי פעם ילד> שם | הייתי פעם ילד> מילים | הייתי פעם ילד> משך | הייתי פעם ילד>  | הייתי פעם ילד>  | הייתי פעם ילד>  | הייתי פעם ילד>  | הייתי פעם ילד>  | הייתי פעם ילד>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הצריך הזה  | יהונתן גפן | 02:56 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אדון שוקו  | חיה שנהב | 03:31 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | כמה שרציתי כלב  | יהונתן גפן | 02:45 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | המחבוא שלי  | יהונתן גפן | 02:43 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | גברת עם סלים  | חיה שנהב | 02:28 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בגן החיות  | תרצה אתר | 03:18 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | לולו  | יהונתן גפן | 03:37 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שבת בבוקר  | תרצה אתר | 03:02 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | שותפים  | שלומית כהן-אסיף | 02:35 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | התפייסות  | שלומית כהן-אסיף | 02:04 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | קילפתי תפוז  | נורית זרחי | 02:57 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | בואי אמא  | לאה נאור | 02:53 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 34:49 |  |  |  |  |  |  |
בגרסת המקור: שירים 1–6 צד א', שירים 7–12 צד ב'
קרדיטים

אריק איינשטיין - שירה
יוני רכטר - פסנתר, קלידים, אקורדיון, שירה, לחנים, עיבוד והפקה מוזיקלית
יצחק קלפטר וגיל דור - גיטרות
זיו הרפז - ומיכה מיכאלי - בס
מאיר ישראל - תופים
ירוסלב יעקובוביץ' - סקסופון
שם טוב לוי - חליל
מיכאל תפוח ואתי אנטה - הפקה
ה'רס"ד

ה'רס"ד (5,264) ובקיצור רס"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-21 בספטמבר 1503 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1504.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 5 שעות ו-859 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 1 במחזור העיבור ה-278. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 28 (סימנה כחיבז) במחזור השמש ה-189.
שנה זו היא שנת 1,435 לחורבן הבית, ושנת 1,815 לשטרות.
נולדו

מישל דה נוסטרדם, הידוע כנוסטרדמוס, אסטרולוג ורופא צרפתית בן ליהודים מומרים. (נפטר בה'שכ"ו)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
היכחדות שפה

האישה האחרונה מבין האבוריג'ינים של טסמניה.
היכחדות שפה הוא מושג בבלשנות, אשר מתאר תהליך שבו מצטמצמת ונעלמת הכשירות הלשונית (השליטה בשפה) בקרב קהילת דובריה.
מוות מוחלט של שפה מתרחש כאשר לא נותרו עוד דוברים חיים של השפה ברמת שפת אם. מוות מוחלט של שפה יכול להתרחש בכל סיווגי השפות, כולל ניבים (דיאלקטים) ושפות.
ברמת הפרט מתמקדים מחקרים בתחום איבוד השפה בסוג השפה שנעלמת (שפת אם – L1, או שפה שנייה, L2); ובסביבה שבה מתרחש איבוד השפה.
דוגמאות לשפות שמצויות בימינו על סף היכחדות הן הלאדינו – שפה שהייתה נפוצה אצל יהודי ספרד, וכן שפות הערבית יהודית, דהיינו הניבים של הערבית שהיו שגורים בפי הקהילות היהודיות, כגון הערבית יהודית העיראקית יהודית והערבית יהודית המרוקאית.
אנלוגיה בין ביולוגיה להיכחדות שפות

אנלוגיה בין האבולוציה של הביולוגיה לבין התפתחות שפות הדיבור (והסימנים) של האדם המודרני היא אנלוגיה נפוצה מאוד. שפות דיבור שונות מתפתחות ונכחדות כל העת. בזמנים בהם יש שיפורי תחבורה ותקשורת, או כיבושים נרחבים והגירה נרחבת, ישנה הכחדות המונית של שפות, בדומה להיכחדות של מינים. דהיינו, המאורע שבו הדובר האחרון של שפה מסוימת נפטר הופכים לשכיחים ביותר.
שפות שנכחדו

מסיתית, סרמטית ואלאנית הן שפות שנכחדו, ומהן התפתחה ככל הנראה השפה ה-אוסטית. אוסטית היא שפה הודו-איראנית מזרחית המדוברת בחבל אוסטיה השוכן במורדות הרי הקווקז.
אכדית, חורית, לוּוִית פַּלַאית (אנ') (הפלאית דוברה לתקופה קצרה באזור קטן בצפון-מרכז אנטוליה ונעלמה) וחִתִּית, הן שפות שדוברו בממלכת חתים.
המדאנית יהודית היא השפה הנכחדת של הקהילה היהודית שהתגוררה בהמאדן ומהווה ניב של שפה פרסית יהודית.
ראו גם

שפה בסכנת הכחדה
החייאת שפה
אטלס השפות בסכנת הכחדה בעולם
הערות שוליים

↑  איתמר זינגר, החתים ותרבותם, הוצאת מוסד ביאליק, 2009, עמ'11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541629805171  GND: 4222015-4  LCCN: sh88003305 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הדיוויזיה ה-305 (ורמאכט)

| --- | --- |

סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 בדצמבר 1940 – 2 במאי 1945 (4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
הדיוויזיה ה-305 הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה לחמה בקרב סטלינגרד, והושמדה במהלך הקרב. לאחר מכן הוקמה הדיוויזיה מחדש, ולחמה בחזית האיטלקית עד סוף המלחמה.
היסטוריה > הקמה ראשונה

הדיוויזיה הוקמה ב-15 בדצמבר 1940, והועמדה תחת פיקוד קורט פלוגראדט. הדיוויזיה לחמה במתקפת הקיץ הגרמנית, כחלק מהקורפוס ה-8 במסגרת הארמייה השישית, ובהמשך לחמה כחלק מהקורפוס ה-51 בקרב סטלינגרד במסגרת הארמייה השישית, וב-31 בינואר 1943 נכנעו שרידי הדיוויזיה ונלקחו לשבי.
היסטוריה > הקמה שנייה

ב-5 במרץ 1943 הוקמה הדיוויזיה מחדש בברטאן שבצרפת, ובספטמבר אותה שנה נשלחה לאיטליה, שם לחמה בקרבות השונים כחלק מהארמייה העשירית עד סוף המלחמה.
מפקדים

קורט פלוגראדט (15 בדצמבר 1940 - 12 באפריל 1942)
קורט אופנלנדר (12 באפריל 1942 - 1 בנובמבר 1942)
ברנהרד שטיינמץ (1 בנובמבר 1942 - 31 בינואר 1943)
פרידריך וילהלם האוק (5 במרץ 1943 - דצמבר 1944)
פרידריך טרומפטר (דצמבר 1944 - 29 בדצמבר 1944)
פרידריך פון שלוויץ (29 בדצמבר 1944 - 2 במאי 1945)
הדיוויזיה ה-302 (ורמאכט)

| --- | --- |

סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  12 בנובמבר 1940 – 9 באוקטובר 1944 (3 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
הדיוויזיה ה-302 (בגרמנית: 302. Infanterie-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-12 בנובמבר 1940, על בסיס יחידות מהדיוויזיות ה-75 וה-292, והועמדה תחת פיקוד קונרד האזה. הדיוויזיה הוצבה בדייפ בצרפת, ונטלה חלק חשוב בהדיפת הפשיטה על דייפ באוגוסט 1942. בינואר 1943 נשלחה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם לחמה במבצע סערת חורף, כחלק מקבוצת ארמיות דון. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה בקרב חרקוב השלישי ובקרבות השונים באוקראינה, ובכלל זה במהלך מבצע דנייפר-קרפטי, ובאוגוסט 1944 ספגה הדיוויזיה אבדות כבדות במהלך מבצע יאשי-קישינב. ב-9 באוקטובר 1944 פורקה הדיוויזיה, ושרידיה צורפו לדיוויזיות ה-15 וה-76.
מפקדים

קונרד האז (12 בנובמבר 1940 - 26 בנובמבר 1942)
אוטו אלפלדט (26 בנובמבר 1942 - 12 בנובמבר 1943)
קרל רידיגר (12 בנובמבר 1943 - 25 בינואר 1944)
אריך פון בוגן (25 בינואר 1944 - יולי 1944)
וילי פישר (יולי 1944 - 9 באוקטובר 1944)
הדיוויזיה ה-29 (האימפריה הגרמנית)

| --- | --- |

סמל מפקדת דיוויזיה בצבא הקיסרי הגרמני
 פרטים
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית
 שיוך:   צבא הקיסרות הגרמנית
 סוג:  דיוויזיה
 בסיס האם:  פרייבורג 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 ביולי 1871 – 10 בדצמבר 1919 (48 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקד נוכחי:  Adolf von Glümer 
 
הדיוויזיה ה-29 (בגרמנית: 29. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-1 ביולי 1871, על בסיס דיוויזיית הדוכסות הגדולה של באדן, שלחמה במלחמת צרפת–פרוסיה, יחד עם הדיוויזיה ה-28, וחייליה גויסו מהדוכסות הגדולה של באדן, ובפרט מאזור פרייבורג.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-14 בפיקוד ארנסט פון הוינינגן, אשר היה חלק מהארמייה השביעית בפיקוד יוזיאס פון הרינגן. הדיוויזיה נטלה חלק בקרב מילוז ולאחר מכן בקרב לורן. בסוף ספטמבר הועברה הדיוויזיה תחת פיקוד הארמייה השישית באזור אראס, ולחמה בקרב אראס (1914). לאחר מכן הועברה הדיוויזיה לשמפאן, שם נטלה חלק בקרב שמפאן השני בשנת 1915, ובשנת 1916 היא השתתפה לתקופה קצרה בקרב על הסום. בשנת 1917 היא לחמה בקרב השני על האן, ובשנת 1918 השתתפה הדיוויזיה במתקפת האביב, ולאחר מכן לחמה כנגד מתקפת מאה הימים של מדינות ההסכמה. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-10 בדצמבר 1919 פורקה הדיוויזיה.
מפקדים

גנרל-לוטננט אדולף פון גלימר (1 ביולי 1871–7 במרץ 1873)
גנרל-לוטננט אמיל פון וויינה (8 במרץ 1873–14 באוגוסט 1876)
גנרל-לוטננט קרל פון שפלר (15 באוגוסט 1876–9 בדצמבר 1881)
גנרל-לוטננט רודולף פון ברקן (13 בדצמבר 1881–2 בנובמבר 1885)
גנרל-לוטננט לודוויג פון פטרסדורף (3 בנובמבר 1885–18 בספטמבר 1888)
גנרל-לוטננט אברהרד יוהנס פון מאנטיי (19 בספטמבר 1888–15 בפברואר 1892)
גנרל-לוטננט אלברט פון שלייניץ (16 בפברואר 1892–10 באפריל 1893)
גנרל-לוטננט פרידריך, נסיך באדן (11 באפריל 1893–26 בינואר 1897)
גנרל-לוטננט ארנסט פון בילו (27 בינואר 1897–31 באוגוסט 1897)
גנרל-לוטננט מוריץ פון ביסינג (1 בספטמבר 1897–17 במאי 1901)
גנרל-לוטננט יוזף פון פאלואה (18 במאי 1901–3 באפריל 1907)
גנרל-לוטננט אמיל פון שיקפוס אונד נוידורף (4 באפריל 1907–21 במרץ 1910)
גנרל-לוטננט ברתולד פון דיימלינג (22 במרץ 1910–31 במרץ 1913)
גנרל-לוטננט אוגוסט איזברט (1 באפריל 1913–3 באוגוסט 1916)
גנרל-מיור הרמן פון דר היידה (4 באוגוסט 1916–6 באוגוסט 1918)
גנרל-מיור ריכרד פון ברנדט (7 באוגוסט 1918–10 בדצמבר 1918)
לקריאה נוספת

Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
הג'וב הבריטי

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  רוג'ר דונלדסון 
 תסריט:  דיק קלמנט, איאן לה פרנה 
 עריכה:  ג'ון גילברט 
 שחקנים ראשיים:  ג'ייסון סטיית'האם האטי מוראהן Craig Fairbrass קולין סלמון קילי הוז אליסטר פטרי פיטר בולס ג'וליאן פירת' רופרט ונסיטרט מיק ג'אגר דייוויד סושה ריצ'רד לינטרן ספרון בורוז קורין רדגרייב סטיבן קמפבל מור דניאל מייס ג'יימס פוקנר פיטר דה ג'רזי 
 מוזיקה:  פיטר רובינסון 
 צילום:  מייקל קולטר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  רלטיביטי מדיה 
 חברה מפיצה:  פורום הונגריה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 ביוני 2008 
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט שוד, סרט דרמה, סרט מתח, סרט פשע 
 הכנסות באתר מוג'ו:   bankjob
 דף הסרט ב־IMDb
 
הג'וב הבריטי הוא סרט מתח מ-2008 בבימויו של רוג'ר דונלדסון (Roger Donaldson), שתסריטו נכתב על ידי דיק קלמנט ואיאן לה פרנה, ובכיכובו של ג'ייסון סטיית'האם. הסרט מבוסס על שוד בנק לוידס שהתבצע ב-1971 ברחוב בייקר במרכז לונדון, שממנו נשדדו כסף ודברי ערך אשר לא נמצאו מעולם. המפיקים טוענים כי הסיפור לא סופר בשנת 1971 לכאורה כדי להגן על חבר בולט של משפחת המלוכה הבריטי. לדברי המפיקים, הסרט נועד לחשוף את האמת בפעם הראשונה, למרות שהוא כולל אלמנטים בדיוניים.
הקרנת הבכורה התקיימה בלונדון ב-18 בפברואר 2008. הסרט הוקרן גם בבריטניה ב -29 בפברואר 2008, ובארצות הברית ב-7 במרץ 2008, והרוויח 64.8 מיליון דולר ברחבי העולם.
עלילה

שירותי הביטחון הבריטי (MI5) הביעו עניין בכספת הממוקמת בסניף של בנק לוידס בפינת רחוב בייקר ומרילבון רוד. הכספת הייתה שייכת לגנגסטר מיליטנטי אפרו אמריקאי מייקל X (פיטר דה ג'רזי), והכילה תמונות ערום של הנסיכה מרגרט, שהוא שמר עליהן כדי למנוע מהשלטונות הבריטיים לעצור אותו. מרטין לאב (ספרון בורוז), דוגמנית לשעבר שקשורה בקשר באופן רומנטי עם סוכן ה-MI5 טים אוורט (ריצ'רד לינטרן), נתפסת בנמל התעופה הית'רו מבריחה סמים לתוך המדינה, וכדי להימנע ממעצר היא עושה עסקה עם השלטונות ומסכימה להחזיר את התמונות.
מרטין ניגשת לחברה טרי (ג'ייסון סטיית'האם), סוכן מכירות במזרח לונדון המקושר לפושעים, ואומרת לו שאם יצליח להרכיב כנופיה שתעזור לה לשדוד את הבנק יזכה לתגמול, אך לא מספרת לו על התמונות שבכספת. טרי מגייס קבוצה קטנה הכוללת בתוכה את אחד העובדים שלו, אדי (מייקל גיבסון), דייב (דניאל מייס), קווין, במבאס, גיא זינגר. בעודו סורק את הבבנק, דייב נתקל בגנגסטר המקומי Lew Vogel (דייוויד סושה), שעבורו עשה כמה סרטים פורנוגרפיים.
הכנופיה שוכרת חנות למוצרי עור ליד הבנק וחופרת מנהרה אל תוך הכספת. הם שודדים את הכספות, אבל טרי מתחיל לחשוד כאשר מרטין מראה עניין רב בתיבה אחת. ההתרעה על השוד מגיעה ממפעיל רדיו שקול את תקשורת מכשירי הקשר של הכנופיה, אך עד שהרשויות מאתרות את הבנק, הכנופיה כבר יוצאת לדרך. השוד מעורר דמויות חשובות רבות של העולם התחתון, שהשתמשו בבנק, כולל ליו פוגל, שהחזיק בפנקס ובו תיעוד שוחד שנתן לשוטרים. ליו פוגל מודיע למייקל X על השוד, שחושד בגייל בנסון (האטי מוראהן) - המאהבת של חאכים ג'מאל - שריגלה עבור MI5, ורוצח אותה. פוגל מחליט שנוכחותו של דייב מחוץ לבנק המסוים הזה לא הייתה צירוף מקרים, ומענה אותו לקבלת מידע על השוד. שני שוטרים מושחתים נשלחים למוסך של טרי, וחוטפים שם את אדי. בינתיים, טרי מגלה בשלל השוד תצלומי העירום של פקידי ממשלה בכירים, ומשתמש בהם כדי לדרוש מסוכנות הביון דרכונים וזהויות חדשות עבור חברי הכנופיה.
אנשיו של פוגל עוקבים אחרי במבס וגיא זינגר ורוצחים אותם. אדי מסרב לשתף פעולה עם פוגל, אשר הורג את דייב ומאיים להרוג את אדי, אלא אם כן טרי יענה לדרישותיו; טרי מסכים להיפגש עם פוגל בתחנת פדינגטון כדי להחליף את הפנקס עבור אדי. טרי מארגן את הפגישה לאותו זמן שבו יאסוף את הדרכונים החדשים. פוגל נבהל ומנסה לברוח, תוקף אותו - ונעצר על ידי המשטרה. טרי משוחרר. מייקל X נעצר. אדי יורש את סוכנות הרכב של טרי, בעוד קווין ומרטין מתחילים להתכונן לחיים חדשים עם הכסף שגנבו. טרי ומשפחתו עוזבים את אנגליה ונהנים מחיים חסרי דאגות על סירה במקום שטוף שמש.