stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הזרקת SQL
פתרון > שימוש במבנה קשיח יותר של שאילתה

שפות התכנות השונות מציעות פתרון עדיף לבעיה, על ידי כך שהמתכנת יכול להכין שאילתה מובנית ולשים "שומרי מקום" (placeholder) במקומות שאליהן יוכנס אחר כך הנתון הנקלט מהמשתמש.
לדוגמה במקום קטע הקוד הבא, הכתוב בשפת JAVA:
Connection con = (acquire Connection)
 Statement stmt = con.createStatement();
 ResultSet rset = stmt.executeQuery("SELECT * FROM users WHERE name = '" + userName + "';");
ניתן לכתוב כך:
Connection con = (acquire Connection)
 PreparedStatement pstmt = con.prepareStatement("SELECT * FROM users WHERE name = ?");
 pstmt.setString(1, userName);
 ResultSet rset = pstmt.executeQuery();
באופן זה תשתית התוכנה עצמה מוודאת שמבנה השאילתה אינו משתנה על ידי הנתון. אם ינסה אותו משתמש זדוני את אותה שיטה המודגמת למעלה, תיווצר חריגה בעת הרצת השאילתה, שכן כבילת (binding) הנתון לשומר המקום תיכשל.
אזכורים בתרבות

פריצה לאתר אינטרנט באמצעות הזרקת SQL מהווה את הבסיס לאחת מעלילות המשנה בספר "כיסא פנוי" מאת ג'יי קיי רולינג, משנת 2012.
בפרק בשנת 2019 בסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי" מזהה אחד המפקדים בספינה תקיפה שבוצעה באמצעות כמה הזרקות SQL, אך מאגר הנתונים לא נפגע.
בספר שליחות חשאית: מבצע מנהטן גיא פורץ לאתר העבודה של אביו באמצעות הזרקת SQL.
ראו גם

Log4Shell
XSS
CSRF
היועץ

| --- | --- |

 בימוי:  רידלי סקוט 
 הופק בידי:  ניק וקסלר, רידלי סקוט 
 תסריט:  קורמאק מקארתי 
 עריכה:  פייטרו סקאליה 
 שחקנים ראשיים:  מייקל פסבנדר רובן בליידס רוזי פרז נטלי דורמר טובי קבל גוראן וישניץ' וליבור טופיץ' אנדריאה דק Giannina Facio ג'ון לגוויזאמו אדגר רמירס קמרון דיאז בראד פיט Emma Rigby פנלופה קרוז ברונו גנץ חאווייר ברדם דין נוריס ריצ'רד קברל 
 מוזיקה:  דניאל פמברטון 
 צילום:  דאריוז וולסקי 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 
 חברה מפיצה:  InterCom, וודו, נטפליקס, דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 בנובמבר 2013 
 משך הקרנה:  117 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט פשע, סרט מתח 
 הכנסות באתר מוג'ו:   counselor
 דף הסרט ב־IMDb
 
היועץ (באנגלית: The Counselor) הוא סרט מתח ופשע משנת 2013 בבימויו של רידלי סקוט על פי תסריט של קורמק מקארתי ובכיכובם של מייקל פסבנדר, פנלופה קרוז, חאווייר ברדם, קמרון דיאז ובראד פיט. העלילה נכתבה על ידי הסופר קוֹרְמָק מָקַרְתִּי ומתמקדת בעורך דין (מייקל פסבנדר) שנקלע לעסקת סמים מסוכנת שמסתבכת, תוך שהוא מתמודד עם ההשלכות ההרסניות של החלטותיו.
הפעילות האלימה וצמאת דם של קרטלי הסמים מתוארת כשהיועץ, עורך דין ברמה עולמית, מסתבך בעסקת סמים סביב אזור הגבול הבעייתי סיודאד חוארז, מקסיקו / טקסס .
היועץ נבחר כסרט הסיום בפסטיבל מורליה 2013 וגם הוקרן בפסטיבל קורק. הסרט יצא לאקרנים ב-25 באוקטובר 2013, והוא מוקדש לאחיו של סקוט, טוני סקוט, שמת ב-2012. הוא קיבל ביקורות מעורבות והכניס 71 דולר מיליון דולר ברחבי העולם מול תקציב של 25 מיליון דולר.
עלילה

הסרט עוקב אחר עורך דין מצליח שמסתבך בעולם הפשע כשהוא נכנס לעסקת סמים בשווי מיליונים במטרה להרוויח בקלות. ככל שהעסקה מסתבכת, הוא מוצא את עצמו מוקף בדמויות מסוכנות ומתמודד עם השלכות קטלניות.
צוות השחקנים

מייקל פסבנדר בתפקיד היועץ
פנלופה קרוז בתפקיד לורה
חאווייר ברדם בתפקיד ריינר
קמרון דיאז בתפקיד מאלקינה
בראד פיט בתפקיד ווסטר
ביקורות

היועץ קיבל ביקורות מעורבות עד שליליות. בעוד שהסרט שיבח על הופעות השחקנים ועל הבימוי, המבקרים ציינו שהעלילה מורכבת מדי ואיטית. באתר Rotten Tomatoes, הסרט קיבל ציון של 34% על סמך 225 ביקורות, וב-Metacritic הוא קיבל ציון של 48 מתוך 100.
הזמן האטומי הבין-לאומי

הזמן האטומי הבין-לאומי (בצרפתית: Temps Atomique International; בראשי תיבות: TAI) הוא תקן זמן אטומי בעל דיוק גבוה. התקן מגדיר אלגוריתם חישוב ממוצע הזמן הנמדד על ידי שעונים אטומיים (שעוני צזיום) הממוקמים ברחבי העולם. יחידת זמן זו נמצאת בשימוש משנת 1955.
ב-1967 הוגדרה השנייה כמשך הזמן שבו מתרחשות 9,192,631,770 תנודות של אטומי היסוד צסיום-133.
הזמן האטומי הבין-לאומי סונכרן עם הזמן הבין-לאומי (UT1) ב-1 בינואר 1958. אך מכיוון שהזמן הבין-לאומי מבוסס על זמן הסיבוב של כדור הארץ, הסנכרון הופר במרוצת השנים.
הזמן האוניברסלי המתואם (UTC) מסונכרן עם הזמן האטומי בסטייה קבועה של מספר שלם של שניות (37, החל מ-31 דצמבר 2016) על מנת לשמור על הקשר בינו לבין הזמן הבין-לאומי.
ראו גם

GMT
זמן אוניברסלי מתואם
דקה מעוברת
הדרבי של קייב

מפגן התמיכה של אוהדי אובולון ודינמו, במשחק הדרבי
ארסנל נגד דינמו, 2007
הדרבי של קייב מתייחס בדרך כלל למשחק הדרבי בין שתי קבוצות הכדורגל הבכירות של העיר קייב, דינמו וארסנל, אף שישנן משחקי דרבי מתוחים בין כל אחת מקבוצות הכדורגל בקייב (אף שבשנים 2013–2018 דינמו הייתה הקבוצה הבכירה היחידה בליגה שמייצגת את קייב).
ארסנל נגד דינמו

היריבות בין ארסנל לדינמו התקיימה בשנים 2002–2013 ואומנם גררה מפגשים אלימים בין אוהדי שתי הקבוצות, אך דינמו ניצחה את כל המפגשים בין הקבוצות וארסנל מעולם לא הצליחה לנצח את יריבתה העירונית.
בעבר ארסנל נקראה צסק"א קייב וליריבות שלה מול דינמו יש רקע היסטורי, בעיקר בשל היות דינמו קבוצה שהוקמה ביוזמת המשטרה, בעוד צסק"א קייב הוקמה בחסות הצבא.
בעונת 2018 שוב חודשו המפגשים לאחר שארסנל קייב העפילה חזרה לליגת העל האוקראינית בכדורגל.
ארסנל נגד דינמו > מאזן המפגשים

|  | ניצחונות לדינמו | תיקו | ניצחונות לארסנל | שערי דינמו | שערי ארסנל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות | 22 | 3 | 0 | 58 | 11 |
| גביע | 2 | 0 | 0 | 4 | 1 |
| סך הכל | 24 | 3 | 0 | 62 | 12 |
אובולון נגד דינמו

היריבות בין קבוצת אובולון קייב לדינמו התקיימה בשנים 2001–2011 והייתה אחת המתוחות במשחקי הדרבי באוקראינה, בשנים שבהן אובולון התמודדה בליגת העל.
לאורך השנים המאזן נטה באופן מובהק לטובת דינמו, שניצחה ב-7 מתוך 11 המפגשים בין הקבוצות, בכל המסגרות.
|  | ניצחונות לדינמו | תיקו | ניצחונות לאובולון | שערים לדינמו | שערים לאובולון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות | 9 | 2 | 1 | 35 | 10 |
| גביע | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| סך הכל | 11 | 2 | 1 | 41 | 10 |
הערות שוליים

↑  Статистика матчів дербі на сайті allplayers.in.ua
↑  Статистика матчів дербі на сайті wildstat.ru
ה'רמ"ח

ה'רמ"ח (5,248) ובקיצור רמ"ח – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-18 בספטמבר 1487 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1488.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 4 שעות ו-445 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכה. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-277. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,419 לחורבן הבית, ושנת 1,799 לשטרות.
אירועים

ז' בניסן – רבי עובדיה מברטנורא עולה לארץ ישראל
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
ה'רמ"ז

ה'רמ"ז (5,247) ובקיצור רמ"ז – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 1486 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 1487.
המולד של תשרי חל ביום רביעי, 6 שעות ו-936 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנה רביעית לשמיטה, ושנת 3 במחזור העיבור ה-277. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 11 (סימנה יאיבא) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,418 לחורבן הבית, ושנת 1,798 לשטרות.
אירועים

הוקמה חברה קדישא בקהילת יהודי וילנה, בירת הדוכסות הגדולה של ליטא.
מסע הרב עובדיה מברטנורא לארץ ישראל:
בא' בכסלו יצא מצ'יטה די קאסטלו, בה שימש כרב וכבנקאי מספר שנים, עבר דרך רומא (שתיהן במדינת האפיפיור) והגיע לנאפולי (ממלכת נאפולי, כתר אראגון) בה שהה מספר שבועות, עבר לסלרנו הסמוכה בה דרש כארבעה חודשים, ושב לנאפולי.
ביום צום י"ז בתמוז הפליג לפלרמו שבסיציליה (ממלכת סיציליה, כתר אראגון), שם דרש מדי שבת על איסורי הלשנה, נידה ונישואי תערובת. הקהילה המקומית הציעה לו להשתקע למשך שנה לפחות, אך הוא סרב.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
הערות שוליים

↑  ר' עובדיה מברטנורא באתר עיר דוד, מתוך: הרב ד"ר מנחם עמנואל הרטום ואברהם פריץ דוד, מאיטליה לירושלים, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, 1997
היסטוריה של עם ישראל
הזמן הירוק (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  חדשות 
 מנחים:  יפעת גליק
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  19 במאי 2022 – 8 ביוני 2023
 קישורים חיצוניים
 הזמן הירוק
 
"הזמן הירוק" הייתה תוכנית אקטואליה שבועית בנושאי אקלים וסביבה אשר שודרה בערוץ כאן 11 בימי חמישי, בהגשת יפעת גליק. התוכנית מסקרת בהרחבה את נושאי הגנת הסביבה, משבר האקלים והתמודדות ממשלת ישראל עם נושאים אלו. בנוסף, "הזמן הירוק" היא מוסף במהדורת חדשות הערב של כאן, שכולל לרוב תחקירים בתחום. התוכנית מצטרפת לתוכנית הרדיו "כאן בסביבה" המשודרת בכאן ב בהנחיית שרון וכסלר ואורי לוי.
התוכנית האחרונה שודרה ב-8 ביוני 2023 ולאחר מכן היא ירדה מהאוויר וחזרה להיות משודרת כמוסף במהדורת חדשות הערב.
הערות שוליים

↑   ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 15 במאי 2022
| תוכניות תאגיד השידור הישראלי  |
| --- | --- | --- |
| חדשות ואקטואליה | חדשות הערב • חדשות הלילה • חדשות שישי • חדשות השבת • ערב ערב • העולם היום • שרון ואורי • מהצד השני עם גיא זהר • משחקי הכיס • עצם העניין • הכול פוליטי • שבע עם איילה חסון • הזמן הירוק |  |
| תוכניות תחקירים | זמן אמת • שטח הפקר • האזרח גואטה • דו"ח רולניק |  |
| דוקו ותעודה | וואי וואי וואי • יוצאים מהכלל • המהפכה הגאה • לבנון • אויבים • שרון • שופטים בשר ודם • לוחמים • הבלתי חשובים • המנדט • בשם האב • מדורות השבטים • חילוניות • 3 שירים |  |
| מציאות תיעודית | טיול אחרי צבא • בואו לאכול איתי • רילוקיישן • סליחה על השאלה • 80 וארבע • מתחילים מאפס • עוד ניפגש • סיפורים מהכורסה • יומני היקר • פרויקט משפחות • היהודי החדש • עולם קטן |  |
| שעשועונים | המרדף • האחוזון העליון |  |
| תרבות וראיונות | סוכן תרבות • פגישה עם רוני קובן • חדר 101 • קארפול קריוקי • פשוט בבית • ארון השירים היהודי • שאלה תשובה • מה שתגידו |  |
| סאטירה, בידור ואירוח | עד כאן! • הלילה עם לוסי וגורי • זהו זה! • ערב עם שי שטרן • ערוץ אפס |  |
| עלילתיות | קופה ראשית • היהודים באים • שב"ס • שטוקהולם • אבא משתדל • מתיר עגונות • טהרן • מנאייכ • שעת נעילה • חזרות • אחד על אחד • מותק בול באמצע • המפקדת • החנות שיש בה הכל • עלומים • שישו ושמחו • קרתגו • שישה אפסים • סובייצקה • הצבי • תיק נעדר • האיש שרצה לדעת הכל • האמת |  |
| סדרות רשת (כאן דיגיטל) | סוף הדרך • הטרמפיסטים • עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי • פגום • משפחת פנסטה |  |
| רדיו והסכתים | חיות כיס • שיר אחד • אגן הים התיכון • המעבדה • לך תזכור |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא איכות הסביבה ובנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הדיוויזיה השלישית "לאהור" (צבא הודו הבריטית)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שיוך:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 סוג:  דיוויזיה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1852–1919 (כ־67 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 דרגת המפקד:   מייג'ור גנרל
 מפקדים:  יו הנרי גאוג' (אנ') וולטר קיצ'נר (אנ') ארתור רג'ינלד הוסקינס
 
חיילים סיקים מהרגימנט ה-15 של בריגדת ג'ולונדור נוחתים בנמל מרסיי (ספטמבר 1914)
קציני רגימנט הרובאים ה-57 "וילדה" (רגימנט הרגלים ה-4 "פונג'אב") של בריגדת פרוזפור בחזית הצרפתית 1915
הדיוויזיה השלישית "לאהור" (Lahore) הייתה דיוויזיה של צבא הודו הבריטית שהוקמה באמצע המאה ה-19 ושולבו בה יחידות הודיות ובריטיות. ב-1857 עמדו חיילי הדיוויזיה משני עברי המתרס במהלך המרד ההודי הגדול. בתקופת מלחמת העולם הראשונה לחמו חיילי הדיוויזיה במספר חזיתות.
לפני מלחמת העולם הראשונה

לפי רישומים היסטוריים הדיוויזיה נוסדה באמצע במאה ב-19 כגוף אדמיניסטרטיבי טריטוריאלי שנועד, בעיקרו, לפקח על הבריגדות והרגימנטים שהיו פזורים בתחנות ומחנות באזור העיר לאהור אותה כבשו הבריטים ב-1849 במהלך המערכה בין האנגלים לסיקים (אנ').
ב-1857 פרץ המרד ההודי הגדול כשאחד ממרכזי המרד היה המחנה הצבאי (Lahore Cantonment) בלאהור. חלק מהחיילים ההודים של הדיוויזיה רקמו מזימה להשתלט על המצודה של העיר אולם המזימה נתגלתה, החיילים נאסרו ונשקם נפרק. בהמשך ניסו חיילי הרגימנט ה-26 של בנגל לפתוח במרידה, רצחו חלק מהמפקדים האנגלים וברחו מהמחנה הצבאי. לאחר סיום המרד נערכה רוויזייה במבנה הדיוויזיה.
ב-1890 ערך הלורד פרדריק רוברטס את הרפורמה הראשונה של צבא הודו הבריטית והדיוויזיה השלישית נכללה ברפורמה זו.
ב-1903 החל הרוזן הוריישו קיצ'נר ברפורמה השנייה של צבא הודו הבריטית במהלכה ארגן את הצבא באופן בדומה למבנה של הצבא הבריטי. במסגרת רפורמה זו שונה שמה לדיוויזיה השלישית "לאהור" והיא שויכה לפיקוד הצפוני. כחלק מהשינוי נבנתה הדיוויזיה מבריגדת פרשים ו-3 בריגדות רגלים (הבריגדה ה-7 "פרוזפור" (Ferozepore), הבריגדה ה-8 "ג'ולונדור" (Jullundur) והבריגדה ה-9 "שירהינד" (Sirhind)).
מלחמת העולם הראשונה > החזית המערבית באירופה

ב-1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, צורפה הדיוויזיה לכוח A של חיל המשלוח ההודי ונשלחה לתגבר את חיל המשלוח הבריטי בחזית המערבית בצרפת. ההפלגה לחזית התעכבה בגלל ספינות גרמניות ששייטו באוקיינוס ההודי ולכן כוח החלוץ של הדיוויזיה נחת במרסיי רק בסוף ספטמבר. ההגעה לחזית התעכבה עוד לאחר שהיה צורך לצייד את חיילי הדיוויזיה בנשק אישי משופר. עם הגיעה לחזית פוצלה הדיוויזיה כשבריגדות הרגלים צורפו לקורפוס ההודי ובריגדת הפרשים צורפה לדיוויזיית הפרשים ההודית הראשונה.
עם הגיעה לחזית השתתפה הדיוויזיה בקרב לה-בסה (שהיה חלק מקרב המרוץ אל הים), קרב מסין וקרב ארמנטייר (אנ'). במהלך קרבות אלו הפסיקה הדיוויזיה לפעול כיחידה עצמאית לאחר שיחיותיה פוזרו לכל רוחב החזית ורק בדצמבר 1914 קובצו היחידות.
באביב 1915 השתתפה הדיוויזיה בקרב נאב צ'אפל (אנ'), קרב רכס אווברדג' (אנ') וקרב פסטוברט (אנ') (שהיו חלק מקרב ארטואה השני). בספטמבר 1915 השתתפה הדיוויזיה בקרב לוס (שהיה חלק מקרב ארטואה השלישי).
במהלך קרבות אלו סבלה הדיוויזיה מנפגעים רבים.
מלחמת העולם הראשונה > המערכה במסופוטמיה

באוקטובר 1915 הורה הפיקוד הבריטי להעביר את הדיוויזיה השלישית וכן את הדיוויזיה השביעית "מירוט" למערכה במסופוטמיה. יוזמה זו מקורה הן בבקשתו של גנרל ג'ון ניקסון (מפקד המערכה במסופוטמיה) לתגבור כוחותיו והן מרצונו של הפיקוד הבריטי למנוע מהחיילים ההודים סבל של חורף נוסף בחזית האירופאית.
בדצמבר 1915 החל פינוי הדיוויזיה ממרסיי לבצרה לשם הגיעו החיילים באפריל 1916 וצורפו ל"קורפוס חידקל". בגלל האיחור בהגעה לא יכלה הדיוויזיה לסייע במערכה לפריצת המצור על כות והגיעה לחזית רק לאחר כניעת כות והנפילה בשבי של צ'ארלס טאונסנד והדיוויזיה השישית "פונה".
במרץ 1917 השתתפה הדיוויזיה במערכה השנייה לכיבוש בגדאד. לאחר מערכה זו הסיט הפיקוד הבריטי של הזירה המזרח תיכונית את המאמץ המרכזי של הזירה לכוון ארץ ישראל והורה על העברת הדיוויזיות ההודיות השלישית והשביעית לארץ ישראל.
מלחמת העולם הראשונה > המערכה בארץ ישראל

במרץ 1918 הועברה הדיוויזיה, בפיקודו של מייג'ור גנרל סר ארתור רג'ינלד הוסקינס, למצרים ומשם לארץ ישראל. פה צורפה לחיל המשלוח המצרי במסגרת הקורפוס ה-21 בפיקודו של גנרל אדוארד באלפין. במהלך מעבר זה חוזקו הבריגדות הקיימות. לאחר הגעתה לארץ ישראל נערכה הדיוויזיה בקו שתי העוג'ות ובספטמבר 1918 השתתפה בקרב מגידו שם פעלה, עם הקורפוס ה-21, בגזרה המרכזית כדי להדוף את הטורקים מטולכרם ושכם.
עם התקדמות המערכה צפונה נשארה הדיוויזיה ככוח בלימה על גב ההר ולא הייתה שותפה בקרבות בצפון הארץ, סוריה ולבנון.
לאחר המלחמה

עם סיום המלחמה פורקה הדיוויזיה וחייליה הוחזרו לארצותיהם. עם צאת הדיוויזיה לצרפת ב-1914 הוקמה בלאהור דיוויזיה מחוזית (אנ') שנשאה את אותו השם ומילאה תפקידי ביטחון אזוריים בגזרת העיר.
לקריאה נוספת

Army Council Instructions Issued During December 1916, London: HM Stationery Office.
Bullock, David L. (1988). Allenby’s War: the Palestine-Arabian Campaigns 1916–1918. London: Blandford. ISBN 0-7137-1869-2.
Corrigan, Gordon (1999). Sepoys in the Trenches: the Indian Corps on the Western Front, 1914-1915. Staplehurst: Spellmount. ISBN 1-86227-054-6.
Edmonds, Brig-Gen Sir James E. (1995) [1st. Pub. Macmillan:1925]. History of the Great War: Military Operations, France and Belgium, 1914. Vol. II: Antwerp, La Bassee, Armentieres, Messines, and Ypres, October–November 1914. London: Imperial War Museum. ISBN 1-870423-55-0.
Edmonds, Brig-Gen Sir James E.; Wynne, Captain G.C. (1928). History of the Great War: Military Operations, France and Belgium, 1915. Vol. II: Battle of Aubers Ridge, Festubert, and Loos. London: Macmillan.
Haythornthwaite, Philip J. (1996). The World War One Source Book. London: Arms and Armour Press. ISBN 1-85409-351-7.
Kempton, Chris (1997). A Register of Titles of the Units of the H.E.I.C. and Indian Armies 1666–1947. British Empire and Commonwealth Museum Research Paper No 1. ISBN 0-9530174-0-0.
Moberly, Brig-Gen F.J. (1924). History of the Great War: Military Operations: The Campaign in Mesopotamia. Vol. II. London: HMSO.
Moberly, Brig-Gen F.J. (1927). History of the Great War: Military Operations: The Campaign in Mesopotamia. Vol. IV. London: HMSO.
Perry, F.W. (1993). Order of Battle of Divisions Part 5B. Indian Army Divisions. Newport: Ray Westlake Military Books. ISBN 1-871167-23-X.
ה'רמ"ד

ה'רמ"ד (5,244) ובקיצור רמ"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-2 בספטמבר 1483 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 1484.
המולד של תשרי חל ביום שלישי, 15 שעות ו-755 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג גכז. היא מעוברת, ואורכה 384 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 19 במחזור העיבור ה-277. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 8 (סימנה חיהז) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,415 לחורבן הבית, ושנת 1,795 לשטרות.
אירועים

- נדפסה הגמרא הראשונה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
היפיאס

ערך זה עוסק בסופיסט היווני. אם התכוונתם לטיראן האתונאי, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  443 לפנה״ס אליס, יוון 
 פטירה:  399 לפנה״ס (בגיל 44 בערך) אליס, יוון 
 זרם:  סופיזם, פילוסופיה קדם-סוקרטית 
 תחומי עניין:  גאומטריה, פילוסופיה 
 עיסוק:  פילוסוף, אסטרונום, מתמטיקאי, סופיסט 
 מדינה:  אתונה העתיקה 
 בן או בת זוג:  Plathane 
 צאצאים:  Aphareus 
 
הִיפְּיָאס (יוונית: Ἱππίας) היה סופיסט יווני בן המאה החמישית לפנה"ס.
היפיאס נולד בחבל אליס שביוון (בצפון מערב חצי האי פלופונסוס) והיה בן תקופתם הצעיר של פרוטגורס ושל סוקרטס. הוא לימד ברחבי יוון ובסיציליה, אך ריכז את הוראתו בעיקר באתונה.
היפיאס היה פילוסוף רבגוני שעסק ברטוריקה, דקדוק, מתמטיקה, גאומטריה, אסטרונומיה וארכאולוגיה. הוא היה מוכן להרצות על כל נושא שנתבקש לדבר עליו. היפיאס היה גם היסטוריון, והכין רשימה של המנצחים במשחקים האולימפיים. הוא עסק גם בשירה ובמוזיקה, תפר בעצמו את בגדיו ועיצב את הטבעת שענד על אצבעו. הוא זכה להערכה רבה, ונשלח על ידי אנשי חבל מולדתו בשליחות דיפלומטית לערי מדינה שונות ביוון. באתונה פגש בסוקרטס ובתלמידיו.
בדיאלוג של אפלטון "היפיאס רבא", סוקרטס מבקש מהיפיאס להגדיר את המונח "יופי". היפיאס משיב: "נערה יפה, זהב, ולהיות עשיר ומכובד." סוקרטס מציג להיפיאס שאלות נוספות כדי להפריך את תשובותיו אלה. ואז היפיאס כועס ואומר: "בשם זאוס, לא תשמע את תשובתי עד שתציג את הגדרתך אתה. אתה לועג לזולתך ומנסה להפריך כל מה שהוא אומר, בעוד שאתה עצמך מסרב להביע את דעתך על נושא השיחה."
היפיאס תרם להתפתחותה של הספרות היוונית, ועמד על משמעותן של מילים ועל חשיבותו של הסגנון בספרות. הוא כתב ספר על הומרוס, ומאמרים בשטח הארכאולוגיה, וליקט קטעים מן הספרות היוונית ומן הספרות הזרה, אך מכל אלה לא שרד דבר מלבד מספר רשימות. חשיבותו של היפיאס היא בכך שהוא מסמל את המעבר מגדולי הפילוסופים הסופיסטים, כמו פרוטגורס ופרודיקוס, אל מספר רב של סופיסטים שעסקו בעיקר בפולמוס ובהתנצחות מילולית.
הפילוסוף היווני פרוקלוס מייחס להיפיאס את יצירת הקוואדרטריקס. הקוואדרטריקס קרוי לעיתים "הקוואדרטריקס של היפיאס".
הזמיר מניו אורלינס

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  נורמן טאורוג
 הופק בידי:  ג'ו פסטרנק
 תסריט:  סי גומברג
 עריכה:  ג'ין רוג'יירו
 שחקנים ראשיים:  מריו לנצה קתרין גרייסון דייוויד ניבן ג'. קרול נאייש
 מוזיקה:  ניקולס ברודסקי
 צילום:  ויליאם סניידר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 בספטמבר 1950
 משך הקרנה:  97 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט רומנטי 
 תקציב:  1,889,000 ‏$
 הכנסות:  3,251,000‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   toastofneworleans
 דף הסרט ב־IMDb
 
הזמיר מניו אורלינס (באנגלית: The Toast of New Orleans) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי משנת 1950 בבימויו של נורמן טאורוג, עם מריו לנצה, קתרין גרייסון ודייוויד ניבן בתפקידים הראשיים.
זה סרטו השני של מריו לנצה לאחר הופעת הבכורה שלו בסרטים ב"נשיקת חצות", גם כן לצידה של קתרין גרייסון. בשני הסרטים הוא מגלם בחור ממעמד חברתי נמוך (נהג משאית, דייג) שבזכות קולו המיוחד וכישרונו מגיע למעמד של זמר אופרה מפורסם.
בנוסף לאריות מתוך כרמן, לה טראוויאטה ומאדאם באטרפליי, לנצה שר גם את השיר "Be My Love" שהיה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר ולרשימת מאה שנים... מאה שירים.
תקציר העלילה

פפה דובאל (מריו לנצה) הוא יתום שגדל אצל דודו ניקי (ג'. קרול נאייש) בכפר באיו מינו באזור הביצות (Bayou) של דרום לואיזיאנה ושניהם עוסקים כל הזמן בדיג. יש לו קול זמרה מפותח מלידה ובנות הכפר ובמיוחד טינה (ריטה מורנו) מעריצות אותו.
יום אחד מגיעים לכפר ראש העיר ניו אורלינס עם זמרת האופרה המפורסמת סוזט מישלין (קתרין גרייסון) ואמרגנה ז'אק ריבודו (דייוויד ניבן). הם מתקבלים בהתלהבות על ידי צעירי הכפר שרוקדים ושרים לפניה. סוזט מתחילה לשיר את "Be my love" ובאמצע נכנס לשירתה פפה והם מסיימים בדואט נלהב בתשואותיהם של אנשי הכפר ולמורת רוחו של ראש העיר. ז'אק מבחין בכישרונו של פפה ונותן לו כרטיס ביקור.
פפה לא רוצה לעזוב את הכפר אבל סופה עזה מטביעה את סירתם וכעת הם נשארו ללא פרוטה. פפה וניקי מגיעים לעיר הגדולה ניו אורלינס ונפגשים עם ז'אק וסוזט.
פפה מתחיל ללמוד אצל מאסטרו טרבליני (ריצ'רד הגמן) שמתרשם מכישרונו. בינתיים מנסה ז'אק ללמד את פפה נימוסים ודרכי התנהגות ושוכר את אוסקר (קלינטון סנדברג) שמנסה ללמד את פפה ודודו נימוסים בכלל ונימוסי שולחן בפרט, בהצלחה מעטה.
פפה וזודו מוזמנים למסעדה יוקרתית שם יושבים כל אנשי החברה הגדולה ועושים "בושות" לסוזט וז'אק.
לבסוף פפה "נכנע" ומתחיל להתנהג כג'נטלמן מנומס. אישיותו משתנה וזה לא מוצא חן בעיני סוזט ובעיקר בעיני חבריו מהכפר טינה ופייר (ג'יימס מישל) שבאים לבקר אותו.
פפה מבין זאת וחוזר להיות קצת יותר מחוספס וזה ניכר בהופעתם האחרונה במאדאם בטרפליי, פפה בתפקיד הימאי האמריקאי פינקרטון וסוזט בהפקיד מאדאם באטרפליי. בסוף ההופעה היא בורחת ממנו אך הוא רודף אחריה ומשיג אותה ושניהם מתחבקים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מריו לנצה | פפה דובאל | דייג/זמר |
| קתרין גרייסון | סוזט מישלין | זמרת |
| דייוויד ניבן | ז'אק ריבודו | אמרגן |
| ג'. קרול נאייש | ניקי דובאל | דודו של פפה |
| ריטה מורנו | טינה | בחורה מהכפר |
| ג'יימס מישל | פייר | בחור מהכפר |
| קלינטון סנדברג | אוסקר | מדריך נימוסים |
| סיג ארנו | ראש עיריית ניו אורלינס |  |
| ריצ'רד הגמן | מאסטרו טרליני |  |
היפות והאמיצות

היפות והאמיצות הייתה תוכנית רדיו סאטירית ששודרה ב"רדיו תל אביב" בשנים 2000-1997.
שם התוכנית הייתה אנטיתזה לתוכנית הטלוויזיה "היפים והאמיצים" ששודרה באותו זמן בטלוויזיה.
לתוכנית רדיו זו היו 3 עונות שידור.
עונתה הראשונה שודרה מסוף שנת 1997 בהנחיית מיכל ניב ותמר מרום בשעות 09:00 עד 11:00 (לאחר התוכנית "לחמניות" בהגשת מרב מיכאלי).
בעונתה השנייה בספטמבר 1998 החליפה עינב גלילי את תמר מרום.
עונתה האחרונה של התוכנית מספטמבר 1999 שודרה בשעה 16:00 עד 18:00 להגברת נתוני השמיעה בתוכנית.
התוכנית הסאטירית הייתה דיאלוג בין שתי המנחות בשפה פוסט-פמיניסטית תוך שימוש במילים ייחודיות כגון "מוסית", "מרפסת" וכדומה.
התוכנית הייתה פופולרית ואף היה משא ומתן להעבירה לטלוויזיה.
בתוכנית היו פינות קבועות בהם השתתפו מרב מיכאל, וארז טל, מירי חנוך ושרי אנסקי.
התוכנית האחרונה שודרה ב-20 בינואר 2000, יום לפני התאבדותה של השדרנית מיכל ניב.
במלאת שנתיים למותה של מיכל ניב הושמעו ברדיו תל אביב בסוף כל שעה קטע ארכיון מתוך התוכנית "היפות והאמיצות".
הערות שוליים

↑  מערכת וואלה! NEWS‏, שנתיים למותה של מיכל ניב, באתר וואלה, 20 בינואר 2002
ה'רמ"ו

ה'רמ"ו (5,246) ובקיצור רמ"ו – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 1485 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 1486.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 22 שעות ו-60 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 2 במחזור העיבור ה-277. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 10 (סימנה ילאז) במחזור השמש ה-188.
שנה זו היא שנת 1,417 לחורבן הבית, ושנת 1,797 לשטרות.
אירועים

הדפסתו הראשונה של פירוש רד"ק לתנ"ך, בדפוס שונצינו.
נולדו

רבי שמעון לביא, מקובל ומשורר ממגורשי ספרד, רבה של יהדות לוב, מחבר הספר כתם פז והשיר בר יוחאי.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל