stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוצב לב
סוגי קוצבי לב > קוצב לב דו-חדרי (CRT)

מטרתו של קוצה הלב הדו-חדרי, הוא לטפל בחולים הסובלים מאי ספיקת לב קשה. קוצבים אלה שימושיים ביותר כאשר קוצב הלב הטבעי לא מתפקד. לקוצב זה שלוש אלקטרודות (בניגוד לקוצב לב רגיל-דו לשכתי). אלקטרודה אחת ממוקמת בחלק העליון של הלב (עליה ימין), אלקטרודה שנייה ממוקמת בחלק התחתון של הלב (חדר ימין) והאלקטרודה השלישית מוחדרת לחדר שמאל דרכו מועברים אותות חשמליים שגורמים לשני צידי הלב לפעום בו זמנית.
לאנשים רבים עם אי ספיקת לב, החדרים אינם מתכווצים באותו הזמן. קוצב לב זה, כאמור, מתאם את התכווצות החדרים, כדי ששניהם יתכווצו יחד. תיאום זה עוזר ללב להזרים דם בצורה יעילה יותר ויכול להקל על סימפטומים כמו קוצר נשימה, חולשה, וכן שיפור כללי במצב הבריאותי.
תהליך השתלת הדפיברילטור אורך כשלוש עד ארבע שעות באופן דומה להשתלת קוצב רגיל. ההחלמה מהירה וניתן להשתחרר מבית החולים לאחר 24 עד 48 שעות ממועד ההשתלה.
קוצב לב דו-חדרי אינו מרפא את בעיית אי ספיקת הלב, אך הוא משפר את איכות החיים.
פעולת הקיצוב

הלב פועל באמצעות סדרת אותות חשמליים שחוזרת על עצמה. הסדרה מתחילה בייצור האות החשמלי על ידי הקוצב הראשי של הלב ה־SA Node, אשר ממוקם בין עלייה ימין לווריד הנבוב העליון. הקוצב שולח אות חשמלי שגורם לעלייה ימין להחל בפעולת הכיווץ. לאחר מכן, האות ממשיך אל הקוצב המשני ה-AV Node אשר ממוקם בין עלייה ימין לחדר ימין. זה בתורו מעביר את האות למערכת היס (Bundle of His) ומשם על ידי שתי הסתעפויות הזרם מפוזר בחדרים מלמטה למעלה בעזרת סיבי פורקייניה, דבר הגורם לכיווץ החדרים.
פעולת הקיצוב > הפרעות קצב

מטופלים בעלי הפרעות קצב חווים תופעות קליניות מגוונות כמו עלפון, איבוד הכרה פתאומי, פלפיטציות ועוד.
פעולת הקיצוב > הפרעות קצב > אבחון הפרעות קצב

את הפרעות הקצב מאבחנים תחילה בעזרת שינויים בהולכה החשמלית של הלב על ידי בדיקת אק"ג (שאינה פולשנית) ומאפשרת זיהוי מדויק למדיי אם אכן קיימות הפרעות קצב.
בעזרת מעקב אחר מעבר הפולס החשמלי הנוצר על ידי הקוצב הראשי של הלב, על מעברו לקוצב העלייתי-חדרי, סיבי פורקנייה ופיזורו וכן תרגומו לגלים, מציג מכשיר האק"ג את התוצאות אשר פענוחן יביא לאבחנה.
המצבים של הפרעות קצב אשר יטופלו על ידי השתלת קוצב לב:
מצב בו יש בעיה בייצור הפולס החשמלי במוקדים מסוימים בלב, בייחוד בתפקוד לקוי של הקוצב הראשי של הלב, ה-SA Node המתבטא לרוב בברדיקרדיה (דופק איטי של הלב)
מצב בו ישנה בעיה בהולכה החשמלית של הלב.
פעולת הקיצוב > השתלת הקוצב הראשונה

השתלת הקוצב הראשונה נעשתה בשנות ה-50 של המאה ה-20 (8.10.58), קוצב זה החזיק שלוש שעות בלבד, הניסיון השני של ההשתלה החזיק כשבוע אחד בלבד. מאז, קוצב הלב עבר מספר שינויים, ביניהם- הקטנת גודלו וכן הארכת תוחלת השימוש בו.
פעולת הקיצוב > קוצב הלב כיום

קוצבי הלב המודרניים בעלי יכולות מגוונות המתאפשרות בשל שימושם במספר חיישני קצב שונים כגון: פעילות או תנועה, אוורור לדקה או מרווחי QT.
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב

צורות השימוש בקוצב הלב נקראות על ידי קוד בן חמש אותיות.
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב > האות הראשונה

מייצגת את החדר/ העלייה, עליה מתבצעת פעולת הקיצוב:
O- על אף אחד מהם (לא על החדר ולא על העלייה).
A- על העלייה (מלשון Atrium).
V- על החדר (מלשון Ventricle)/
D- מלשון דואלי (על החדר ועל העלייה יחד).
S- בודד (Single).
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב > האות השנייה

מציינת את החדר/ העלייה, בה מתרחשת החישה, כלומר, איסוף המידע אודות קצב הלב (אותן אותיות כפי שמתואר לעיל).
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב > האות השלישית

מציינת את התגובה לאירוע שהורגש:
O- לא הורגש כלל.
I- עיכוב/ מעצור (מלשון Inhibition).
T- מעורר (מלשון Triggered).
D- מהווה שילוב של I ו-T.
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב > האות הרביעית

מתייחסת לקצב התגובה R- Rate responsive.
פעולת הקיצוב > קוד קוצב הלב > האות החמישית

מתייחסת לפונקציה נוספת של קוצב הלב הנקראת אנטיטכיקרדיה (פונקציה שקיימת בקוצבי לב אצל חולים הסובלים מטכיקרדיה- קצב לב מהיר), אשר מתנגדת למצבי טכיקרדיה. אם קיימת טכיקרדיה ומושתל קוצב עם פונקציה של אנטיטכיקרדיה, האות החמישית תיוצג כך:
O- לא קיימת.
P- קצב אנטיטכיקרדי.
S- שוק.
D- שילוב של P ו-S.
פעולת הקיצוב > אופן השתלת הקוצב

קוצב הלב מושתל באזור החזה ומחובר בחלקו העליון למערכת הולכה, אשר בקצוותיה אלקטרודות, המושתלות בתוך הלב (מס' האלקטרודות שיושתלו יהיה בהתאם למצבו הקליני של המטופל). האלקטרודות מעניקות לקוצב את יכולת החישה שלו לקצב הלב וכן קיצוב בעת הצורך.
ניטור קצב הלב אחר הפעילות החשמלית של הלב (בודק שהקצב תואם לקצב שהוגדר לו וכן מזהה את הקצב הטבעי של הלב) מתבצע בעזרת האלקטרודות. הן קולטות ושולחות את הסיגנלים החשמליים הטבעיים של הלב, העוברים בעת פעילות הקיצוב הטבעית שלו וכאשר סיגנלים אלו לא מגיעים אל הקוצב, או שמא הקצב יורד מתחת לקצב המינימלי שהוגדר במכשיר, הקוצב מייצר ושולח גירוי חשמלי דרך האלקטרודות ללב. בכך, גורם להחזרת הקצב הסדיר של הלב וכן לכיווץ אידיאלי של העליו והחדרים. כלומר, כאשר קצב הפעימות תקין, המכשיר לא ייקח חלק בקיצוב הלב- משמע, הוא פועל כקוצב לפי דרישה.
סוללת ליתיום

כל הקוצבים המושתלים סבלו מבעיה של חוסר אמינות ואורך חיים קצר של סוללת הכספית (תא אנרגיה ראשוני). לקראת סוף שנות ה-60 מספר חברות פיתחו קוצבי לב מונעים בידי איזוטופים, אך פיתוח זה נעצר עם פיתוחו של הקוצב המופעל בסוללת ליתיום, על ידי וילסון גרייטבאץ'. סוללות ליתיום הפכו לסטנדרט בקוצבי לב.
מכשול נוסף למהימנות של קוצבי הלב המוקדמים היה התפשטות אדי מים מנוזלי הגוף דרך השרף האפוקסי שהקיף את הקוצב, באופן שהשפיע על המעגל החשמלי. על תופעה זו התגברו באמצעות עטיפת קוצב הלב באריזת מתכת אטומה הרמטית. גם טכנולוגיה זו, העושה שימוש בטיטאניום כמתכת העוטפת, הפכה לסטנדרט בייצור קוצבי לב. הראשונים שעשו בה שימו היו TELECTRONICS באוסטרליה בשנת 1969, ו־Cardiac Pacemakers Inc ממיניאפוליס, בשנת 1972.
שותפים נוספים שתרמו לפיתוח קוצבי הלב בימיהם הראשונים היו בוב אנדרסון מ-Medtronic Minneapolis, ג'פרי דייוויס מבי"ח סנט ג'ורג' בלונדון, בארו ברקוביץ' ושלדון טאלר מ־American Optical, ג'פרי וויקאם מ-Telectronics Australia, וולטר קלר מ-Cordis Corp. of Miami, האנס ת'ורנאנדר שהצטרף אל רון אלמקוויסט ב-Elema-Schonander בשוודיה, ז'אנווילם ואן דן ברג מהולנד, ואנתוני אדוצ' מ-Cardiac Pacemakers Inc.
קוצב לב תוך לבי

בשנת 2013, מספר חברות הכריזו על פיתוח מכשיר שיוכל להיות מוחדר אל הלב דרך עורק הרגל, ללא ניתוח פולשני. מתקנים אלה הם בערך בגודל ובצורה של קפליית מולטי-ויטמין, קטנים בהרבה מגודלו של קוצב הלב ה"מסורתי". לאחר ההשתלה, קוצב הלב מתחבר אל השריר באמצעות 'שיניים', ומייצב את קצב הלב. מהנדסים ומדענים עובדים כעת על סוג זה של אביזר. בנובמבר 2014 הושתל קוצב מסוג זה מתוצרת Medtronic Micra במטופל ביל פייק מאלסקה, בבית חולים בפורטלנד, אורגון, על ידי ד"ר ד. רנדולף ג'ונס. בשנת 2014 גם St. Jude Medical Inc. הכריזו על מחקר תצפיתי בהחדרת קוצב לב ללא מוליך, להערכת הטכנולוגיה של קוצב Nanostim ללא מוליך. קוצב ה-Nanostim קיבל אישור רשויות התקינה האירופאיות (סימון CE) בשנת 2013. מחקר ההערכה שנערך אירופה הופסק לאחרונה לאחר שהתגלו שישה מקרים של התנקבות שהובילו למות המטופלים. לאחר חקירה ובדיקה שב המחקר להיערך, אך בארצות הברית עדיין לא אושרה טכנולוגיה זו לשימוש על ידי ה-FDA. הציפייה היא כי קוצבי לב דו-תאיים ללא מוליך יהפכו לטיפול זמין ומומלץ לחולים עם חסימה של חדרי/עליות הלב, לאחר פיתוח נוסף.
בספטמבר 2024 פורסם שבבית החולים אסותא רמת החייל תבוצע השתלת קוצב לב בהליך צנתורי מוורידי הגפיים ללא צורך בניתוח. קוצב הלב מותקן ומקובע ישירות בעלייה הימנית של הלב.
עקרון הפעולה > קוצב לב מלאכותי קבוע

קיצוב לב מלאכותי קבוע מתבצע על ידי הנחת מוליכים (leads) בין הלב לבין מכשיר אלקטרוני המושתל בגוף החולה. למוליכים אלו משימה כפולה: זיהוי קצב הלב הטבעי (אם קיים), וגירוי חשמלי מתאים כדי להגיע לקצב לב מספק.
חולים שבגופם מושתל קוצב לב מלאכותי נתונים תחת מעקב רופא. במסגרת מעקב זה מתבצעת בדיקה שבה יכול הרופא לתשאל את המכשיר ולברר פרטים על מצב החולה ומצב קוצב הלב. קוצבי לב מצוידים בסוללה בעלת אורך חיים סופי (של עד עשר שנים, למשל). במסגרת המעקב שמתבצע אחרי מצב החולה והקוצב קובעים את מועד החלפת הסוללה (למעשה מחליפים את הקוצב כולו).
עקרון הפעולה > קוצב לב טבעי ומלאכותי

כדי שהלב יוכל לפעום – להתכווץ ולהתרפות, צריכים תאי השריר הבונים את העליות להתכווץ ולהתרפות יחד, וכן תאי השריר של החדרים מתכווצים ומתרפים ביחד.
לפעולה מאומצת זו של הלב אחראי אזור קטן בלב, הנקרא קוצב לב.
קוצב לב הוא קבוצה של תאים מיוחדים השולחים לשריר הלב אותות חשמליים.
האותות החשמליים הללו גורמים לכך שכל התאים בעליות יתכווצו ויתרפו באותו הקצב. אחרי עיכוב זמן קצר הנגרם על ידי תאים מיוחדים, האות החשמלי מגיע לחדרים וגורם להם להתכווץ. הכיווץ הזה מתחיל מתחתית החדר ובכך סוחט את הדם החוצה לעורקים.
קוצב הלב מאפשר ללב לעבוד באופן עצמאי, מבלי לקבל פקודות מהמוח, כמו מיכשור חשמלי הפועל על סוללות.
אצל אנשים מבוגרים מתעוררות לעיתים בעיות בפעולתו של קוצב הלב, ואז חלה הפרעה בקצב הלב ומשתבשת פעולתו. הפרעת קצב עלולה לשבש לחלוטין את פעולת הלב והיא מהווה סכנה לחיי האדם.
הפרעות בקצב הלב מתרחשות ללא התרעה מוקדמת ובכל מקום שהאדם נמצא בו. פותחו מכשירים באמצעותם יכולים אנשים לשלוח הקלטה של הפעילות החשמלים של לבם דרך הטלפון כאשר בצידו השני של הקו יושב רופא, או מומחה אחר, והוא מפענח את ההקלטה ומקבל מידע על תפקוד הלב אצל הנבדק.
כשקצב הלב איטי – ניתן להשתיל מכשיר אלקטרוני קטן – קוצב לב מלאכותי. מכשיר זה פועל על סוללות ומייצר אותות חשמליים בקצב קבוע בדומה לקוצב הלב הטבעי.
הקוצב המלאכותי מאפשר לאנשים רבים הסובלים מקצב לב איטי לשפר את איכות חייהם.
עד היום חולים עם קוצב לב היו מנועים מלעבור בדיקת MRI, (בדיקה בתהודה מגנטית המשמשת להדמיית הגוף ללא שימוש בקרני רנטגן).
במהלך הבדיקה נוצרים שדות מגנטיים חזקים העלולים לסכן את הקוצב ואת המוליכים (Leads) וכן את המטופל מושתל הקוצב.
כיום מפותח דור חדש של קוצבים ומוליכים תואמי MRI בשם: SureScan שעברו התאמות המאפשרות ביצוע MRI למטופל נושא קוצב בבטחה.
עקרון הפעולה > קוצב לב מלאכותי ודפיברילטור קבוע

חולים אשר נמצאים בסכנה של פרפור פרוזדורים (עליות וחדרים) עשויים להזדקק לקוצב משולב עם דפיברילטור (ICD). זהו מכשיר שבנוסף ליכולתו לתפקד כקוצב לב רגיל, יכול לזהות מצבים בהם זקוק החולה לשוק חשמלי כדי לחזור לפעילות לבבית תקינה. במצב של פרפור (כאשר החדרים מתכווצים מעל קצב מסוים), המכשיר יכול לספק שוק חשמלי. יתרונם של מכשירים אלו לעומת דפיברילטורים חיצוניים הוא שהם מאפשרים לחולה חופש תנועה ואינם גורמים לכוויות בדרך כלל.
עקרון הפעולה > קוצב חיצוני

קוצבי לב חיצוניים משמשים לייצוב ראשוני של חולה. קיצוב חיצוני מתבצע על ידי הנחת שני מגעים על בית החזה. כאשר מעבירים זרם חשמלי בין שני מגעים אלו, יוצרים גירוי חשמלי בשרירי בית החזה, ובכלל זה שריר הלב. גירוי זה גורם להתכווצות שריר הלב ומאפשר פתרון זמני עד השתלת קוצב לב מלאכותי קבוע.
קוצבי לב חיצוניים אינם יעילים כמו קוצב לב שמשתמש במוליכים כדי לקצוב את הלב ישירות. הם גם גורמים לתחושת אי-נוחות כיוון שהם גורמים להתכווצות כל שרירי בית החזה.
עקרון הפעולה > סינכרון מחדש של התכווצות החדרים

ישנם סוגים רבים של קוצבי לב מלאכותיים. אחת ההתפתחויות נוגעת לסינכרון מחדש של התכווצות שני החדרים (Cardiac Resynchronization Therapy - CRT). במקרים של פגיעה בקיצוב הטבעי של הלב משתנה אופי התכווצות הלב. שני החדרים מתכווצים בצורה מעט לא טבעית, כיוון שהאות החשמלי שגורם לגירוי אינו מתפשט באותו אופן כמו האות הטבעי. CRT משתמש בחוט מוליך נוסף כדי לגרום לאות אשר פועל באופן דומה לאות הקיצוב הטבעי. התוצאה היא התכווצות יעילה יותר של הלב. CRT נמצא כמועיל מאוד לחולים מסוימים, במיוחד כאלו עם אי-ספיקת לב קשה.
קוצבי לב בישראל > פיתוח קוצב לב בישראל

במחצית השנייה של שנות ה-70' פיתחה חברת Mennen Medical הישראלית, באמצעות צוות מדענים ישראלי בראשות שמואל ירושלמי, קוצב לב "כחול לבן", בתמיכת לשכת המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר, וקרן בירד (BIRDF). פעילות המו"פ והייצור נרכשה בהמשך על ידי חברת Omikron Scientific.
קוצבי לב בישראל > השתלות מפורסמות בישראל

בשנת 2015 הושתל לראשונה בישראל קוצב לב במטופל בן 92. בשנת 2020 הושתל קוצב לב למטופל בן 104, ובשנת 2002 במטופל בן 107.
ביולי 2023 עבר בנימין נתניהו הליך להשתלת קוצב לב בהמרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר, בעקבות הפרעת קצב לב שממנה הוא סובל.
בתחילת 2024 בוצעו בהמרכז הרפואי שמיר השתלות ראשונות בארץ של קוצב לב הזעיר והחדשני מסוג Micra AV-2.
הערות שוליים

↑  Pacemaker Insertion, www.hopkinsmedicine.org (באנגלית)
↑  Pacemaker - Mayo Clinic, www.mayoclinic.org
1 2  Venkateswara Sarma Mallela, V Ilankumaran, N.Srinivasa Rao, Trends in Cardiac Pacemaker Batteries, Indian Pacing and Electrophysiology Journal 4, 2004-10-01, עמ' 201–212
↑  (PDF) Trends in Cardiac Pacemaker Batteries, ResearchGate (באנגלית)
↑  Pacemaker - Mayo Clinic, www.mayoclinic.org
↑  How Pacemakers Work, www.bostonscientific.com (באנגלית)
↑  Pacemaker Battery - an overview | ScienceDirect Topics, www.sciencedirect.com
↑  What Is a Pacemaker and How Does It Work?, Verywell Health (באנגלית)
↑  Basics of Pacing Leads, How to Pace (באנגלית)
↑  Harry G. Mond, Cardiac Pacing for the Clinician, Boston, MA: Springer US, 2008, עמ' 3–45, ISBN 978-0-387-72763-9. (באנגלית)
↑  Types of Pacemakers | Stanford Health Care, stanfordhealthcare.org
↑  השתלת קוצב לב, באתר ביוטרוניק
↑  https://www.szmc.org.il/UploadFiles/01_2019/PACEMAKER.pdf
↑  סוגי קוצבי לב, באתר המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
↑  Donald Frey, Harrison's Principles of Internal Medicine, 15th Edition, Shock 17, 2002-04, עמ' 343–344 doi: 10.1097/00024382-200204000-00021
↑  John Hopps and the pacemaker: A history and detailed overview of devices, indications, and complications | British Columbia Medical Journal, bcmj.org
↑  Atlee, John L. Gombotz, H. Tscheliessnigg, K. H., Perioperative management of pacemaker patients, Springer-Verlag, 1992, ISBN 3-540-53874-7
↑   באסותא רמת החייל תבוצע השתלת קוצב לב בטכנולוגיה חדשה, באתר DoctorsOnly‏, 8 בספטמבר 2024
↑  אמיר אייזנברג, ‏כלל אלקטרוניקה ושותפיה מכרו את מנן מדיקל תמורת 7.2 מיליון דולר, באתר גלובס, 20 ביולי 1998
↑  David Prutchi, PhD, History: Mennen Medical and the First Israeli Pacemakers 1976-1980, implantable-device.com, ‏January 4, 2025
↑  ד"ר שמואל ירושלמי, "המעבר לתעשיה", באתר "סבא ז'רוזה - סיפור חיי", ‏פברואר 2015
↑  אורית בראון אגמי, ‏בפעם הראשונה בארץ: קוצב לב חדשני הושתל בקשיש בן 92, באתר מעריב אונליין, 25 בנובמבר 2015
↑    יאיר קראוס, ‏שבר שיא: בן 107 עבר השתלת קוצב לב, בעיתון מקור ראשון, 28 ביוני 2022
↑  איתי גל, אדיר ינקו, משוכלל ויקר פי חמישה: זה קוצב הלב שהושתל בגופו של נתניהו, באתר ynet, 23 ביולי 2023
↑  גלעד ילון, קוצבי לב זעירים מדור חדש הושתלו בישראל: "טכנולוגיה פורצת דרך", באתר ynet, 25 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555733305171  BnF: cb12006860z (data)  GND: 4024697-8  LCCN: sh85096422  NDL: 00576730  NKC: ph136559 
שלט המתאר את ההיסטוריה של קוצבי הלב, במרכז הלב של בית החולים שיבא - תל השומר
קוצב הלב הראשון שבוצע בו שימוש בסוללת ליתיום
דיאגרמת קוצב לב
הדגמה של קוצב לב מושתל שמראה את מיקומי החוטים המוליכים של קוצב הלב.
קוצב לב דו לשכתי
קוצב לב דפיברילטור
פרוטאזום

מבנה הפרוטאזום
פרוטֵאָזוֹמים (לעיתים נקראים בעברית גם בשם "פרוטאוזומים") הם קומפלקסים חלבוניים הנמצאים בכל האיקריוטיים והארכיאות ובחלק מהחיידקים. באיקריוטיים מצויים הפרוטאזומים בגרעין ובציטופלזמה. תפקידו העיקרי של הפרוטאזום הוא לפרק חלבונים שאינם דרושים או פגומים בתהליך של פרוטאוליזה, תגובה כימית שבה מתפרקים קשרים פפטידים. אנזימים המבצעים תהליך זה נקראים "פרוטאזות". הפרוטאזום הוא מרכיב חשוב במנגנון המבקר את ריכוז החלבונים בתא ובפירוק חלבונים בעלי קיפול פגום. תהליך הפירוק מניב פפטידים באורכים של 7–8 חומצות אמינו, העשויים להתפרק בהמשך לחומצות אמינו שישמשו לסינתזה של חלבונים חדשים. חלבונים מסומנים לפירוק על ידי חלבון קטן הנקרא "אוביקוויטין", ותגובת הסימון מסתייעת באנזימי אוביקוויטין ליגאז. סימון חלבון על ידי מולקולת אוביקוויטין יחידה מעודד ליגאזות להוסיף מולקולות אוביקוויטין נוספות, עד ליצירתה של שרשרת פוליאוביקוויטין, אשר קשורה לפרוטאזום ומאפשרת לו לפרק את החלבון המסומן.
מבנהו של הפרוטאזום גלילי (חבית), והוא מכיל "ליבה" של ארבע טבעות סביב נקבובית מרכזית. כל טבעת מורכבת משבעה חלבונים. שתי הטבעות הפנימיות מורכבות משבע תת-יחידות β, המכילות בין 3 ל-7 אתרים פעילים של פרוטאז. אתרים פעילים אלו מצויים בחלקן הפנימי של הטבעות, וחלבון המטרה נדרש להיכנס לנקבובית המרכזית לפני פירוקו. שתי הטבעות החיצוניות, מרכיבות כל אחת 7 תת-יחידות α, שתפקידן לשמש כ"שער" דרכו נכנסים החלבונים לפרוטאזום. תת-יחידות α אלו מבוקרות על ידי היקשרות ל"מכסים", חלקיקים רגולטוריים המזהים את סימון הפוליאוביקוויטין המסמן את החלבון, והם אחראים להתחלת תהליך הפירוק.
מסלול הפירוק הפרוטאזומי חיוני למגוון תהליכים תאיים, ובהם מחזור התא, בקרת ביטוי גנים, ותגובות לעקה חמצונית. האוביקוויטין התגלה ותואר במחקר שערכו בסוף שנות השבעים אברהם הרשקו ואהרן צ'חנובר מהפקולטה לרפואה בטכניון, יחד עם אירווין רוז מהמכון לחקר הסרטן בפילדלפיה. מחקר זה, שהביא לפריצת דרך בחקר הסרטן, מחלות ניווניות במוח ומחלות אחרות, זיכה את השלושה בפרס נובל לכימיה לשנת 2004.
מערכת האוביקוויטין-פרוטאזום > תהליך היצמדות האוביקוויטין לחלבון המיועד לפירוק ולפרוטאזום

תהליך פירוק החלבונים על ידי מערכת זו מתחיל על ידי הצמדת שרשרת המורכבת ממספר יחידות של חלבון האוביקוויטין (Ubiquitin) לחלבון המיועד לפירוק. שרשרת זו משמשת כ"תגית זיהוי" ואישור לכך שהחלבון המסומן יכול להתפרק על ידי הפרוטיאוזום. תהליך ההצמדה של האוביקוויטין לחלבון נעשה במספר שלבים על ידי שלושה אנזימים .E3, E2, E1 :לכל אחד מאנזימים אלו יש תפקיד ייחודי בחיבור הספציפי של האוביקוויטין לחלבון המטרה המיועד לפירוק.
השלב הראשון מבוצע על ידי האנזים הE1 ההופך את האוביקוויטין לפעיל מבחינה כימית בתהליך תלוי ATP. במצב פעיל זה האוביקוויטין נקשר לאנזים E2, ויחד הם נקשרים לאנזים הE3 הקרוי ליגאז האוביקוויטין (Ubiquitin ligase). קומפלקס זה מקשר באופן ספציפי בין מולקולת האוביקוויטין לסובסטרט. במהלך קישור זה, מולקולת האוביקוויטין מועברת מאנזים ה-E2 ונקשרת לסובסטרט. באופן דומה תהליך זה יכול להתבצע מספר פעמים, עד ליצירת שרשרת המורכבת ממספר יחידות אוביקוויטין אשר יכולה לעבור צימוד לחלבון המטרה, או לחלופין בנייה של השרשרת על גבי חלבון.
הצמדת שרשרת אוביקוויטין לסובסטרט חלבוני משמשת לפעולות אחרות, מלבד סימון החלבון. חיבור בין מולקולות היוביק. דרך שרשרת הליזין 48 מעיד שההצמדה בין החלבונים נועדה לסימון הסובסטרט לפירוק.
לאחר שחלבון המטרה סומן על ידי שרשרת הפולי-אוביקוויטין, הוא מגיע לפירוק בפרוטאזום.
מערכת האוביקוויטין-פרוטאזום > מבנה קומפלקס הפרוטאזום

קומפלקס הפרוטאזום מורכב משתי יחידות: היחידה המכילה פרוטאזות המבצעות את חיתוך חלבון המטרה, והיחידה הרגולטורית המבקרת את הפעילות ומבצעת פעילויות מקדימות וחיוניות לפני פירוק הסובסטרט. הפרוטיאוזום השלם והיחידות המרכיבות אותו קרויות על פי מקדמי השקיעה שלהן (sedimentation):
26S או 30S - הפרוטיאוזום השלם המורכב משתי היחידות יחד.
20S – יחידת הפעילות הקטליטית הפנימית,
19S - יחידת הבקרה.
ה-19S מבצעת שלוש פעולות עיקריות הקובעות את קצב הפעילות של הפרוטיאוזום השלם:
זיהוי האוביקוויטין ופתיחת השער: ה-19S מתפקד כ"שער" המוביל ליחידה הקטליטית של הפרוטיאוזום (ה-20S). ה-19S מזהה את שרשרת האוביקוויטין שעל גבי הסובטרט ובכך קובע את הכוונתו ליחידה הקטליטית. תהליך הכניסה של הסובטרט ליחידה הקטליטית מחייב פתיחה של השער המפריד בינה לבין הסובסטרט.
התרת/פתיחת מבנה הסובסטרט החלבוני: חלבונים בתא הן במצב מקופל בו יש להם מבנה תלת-ממדי וחלקיהם הפנימיים קבורים ומוסתרים מפני הסביבה המקיפה אותם. כדי לפרק חלבונים יש צורך בהתרת המבנה שלהם וחשיפת השרשרת הפולי-פפטידית שלהם, כך שתהיה נגישה ליחידה הקטליטית. פתיחה והתרת המבנה של חלבון המטרה מבוצעת על ידי ה,19S- תוך כדי השקעת אנרגיה המתקבלת מפירוק מולקולות ATP.
הסרת שרשרת היוביקווטין מהסובסטרט: ה-19S חותך ומסיר את שרשרת האוביקוויטין מהסובסטרט לפני פירוקו, ובכך מאפשר שימוש חוזר במולקולות האוביקוויטין, שכמותן בתאים מוגבלת.
מלבד ה-19S ישנם מבנים נוספים המשמשים כ'מודולטורים' ומבקרים של פעילות הפרוטיאוזום, ביניהם ה-Blm10, PA200 ועוד, אך הדומיננטי מביניהם הוא ה-19S.
לאחר פעילות יחידת הבקרה, הסובסטרט נקשר לפרוטיאוזום, שרשרת הפולי-אוביקוויטין הוסרה ממנו והמבנה של הסובסטרט הותר. בשלבים הבאים, הסובסטרט מועבר דרך שער המחבר את יחידת הבקרה ליחידה הקטליטית, ה - 20S/ Core Particle (CP),(מסומן בכחול בתמונה).
ליחידה זו קיים מבנה דמוי חבית, המורכב מארבע שכבות של טבעות חלבונים. טבעות אלה מורכבות משני סוגי חלבונים: טבעת המורכבת משבעה חלבוני α, וטבעת המורכבת משבעה חלבוני β. לכל טבעת כזו יש שני עותקים, כאשר טבעות האלפא נמצאות בחלקיה החיצוניים של היחידה המחברים אותה ליחידת הבקרה, ואילו טבעות β נמצאות בחלק המרכזי והפנימי של היחידה הקטליטית.
הפירוק בתוך מבנה ה-20S- מבוצע על ידי 3 פרוטאזות β. (β1, β2, β5). כל אחת מהן אחראית על חיתוך חלק אחר מהחלבון.
פרוטאזת הטריפסין β2, (Trypsine) על חיתוך החלקים הבסיסיים בסובסטרט.
פרוטאזת הכימו-טריפסין, β5 ,(Chymotrypsin) אחראית על חיתוך החלקים ההידרופוביים מהחלבון.
פרוטאזת הקספאז β1 ,(Caspase), האחראי על חיתוך חלקים חומציים מהחלבון.<Regulation />
מערכת האוביקוויטין-פרוטאזום > יצירת פפטידים נוגדי חיידקים

מחקר שנערך במכון וייצמן מצא שהפרוטאזום יודע לפרק חלבונים לפפטידים שהם בעלי יכולת פעולה נגד חיידקים. מדובר על מנגנון חיסוני שלא היה מוכר עד למחקר זה. צוות החוקרים מצא יותר מרבע מיליון פפטידים בעלי פוטנציאל לאפקט אנטי חיידקי. פפטידים אלה עשויים להוות בעתיד בסיס לתרופות חדשות בעלות מנגנון פעלה שונה מאנטיביוטיקה. המחקר נערך על ידי קבוצת חוקרים בהבלת פרופסור יפעת מרבל, ופורסם בתחילת מרץ 2025 בכתב העת Nature.
הערות שוליים

1 2  Schmidt, M., & Finley, D, Regulation of proteasome activity in health and disease., Biochimica et Biophysica Acta (BBA) – Molecular Cell Research
↑  Keiji TANAKA, The proteasome: Overview of structure and functions.
↑  Karin Goldberg, Arseniy Lobov, Paola Antonello, Merav D. Shmueli, Idan Yakir, Tal Weizman, Adi Ulman, Daoud Sheban, Einav Laser, Matthias P. Kramer, Ronen Shteinvil, Guoyun Chen, Angham Ibraheem, Vera Sysoeva, Vered Fishbain-Yoskovitz, Gayatree Mohapatra, Anat Abramov, Sandy Shimshi, Kseniia Ogneva, Madhurima Nandy, Sivan Amidror, Hadar Bootz-Maoz, Shanny H. Kuo, Nili Dezorella, Assaf Kacen, Aaron Javitt, Gee W. Lau, Nissan Yissachar, Zvi Hayouka, Yifat Merbl, Cell-autonomous innate immunity by proteasome-derived defence peptides, Nature, 2025-03-05, עמ' 1–10 doi: 10.1038/s41586-025-08615-w
↑   גדעון לב, אוצר בתוך פח האשפה החלבוני: חוקרים ישראלים גילו מנגנון חיסוני חדש במקום מאוד לא צפוי, באתר הארץ, 5 במרץ 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4315827-4
איתמר בן גביר

איתמר בן גביר (נולד ב־6 במאי 1976, ו' באייר ה'תשל"ו) הוא פוליטיקאי ישראלי ימני קיצוני, יושב ראש מפלגת עוצמה יהודית וחבר הכנסת מטעמה, שכיהן בעבר כשר לביטחון לאומי.
בן גביר התמודד לכנסות ה־19 וה־21–25 ברשימות שונות מטעם מפלגת "עוצמה יהודית". קודם לכן שימש כעורך דין וכן יועץ התקשורת של חבר הכנסת מיכאל בן ארי ודובר תנועת "חזית יהודית לאומית".
במהלך פעילותו הפוליטית הוגשו נגדו, לדבריו, 53 כתבי אישום, שמתוכם הורשע בשמונה עבירות פליליות, בהן התפרעות, הפרעה לשוטר והסתה לגזענות, וכן שתי הרשעות בהחזקת חומר תעמולה עבור ארגון טרור ושתי הרשעות בתמיכה בארגון טרור.
ראשית חייו

נולד בירושלים, הצעיר בשני בניהם של שושנה וצדוק בן גביר. אביו יליד ירושלים, בן להורים יוצאי עיראק. האב עברת את שם משפחתו מ"חאנן", גביר בערבית. האם שושנה (לבית שנגלוף), בת להורים יוצאי כורדיסטן, הייתה פעילת האצ"ל ובגיל 14 נעצרה בשל כך על ידי הבריטים.
גדל בבית מסורתי במבשרת ציון, ולמד בתיכון אורט בירושלים. בגיל 12 החל בתהליך של חזרה בתשובה.
הליכים משפטיים

בשנים 2006–2008 עתר לבג"ץ, עם ברוך מרזל, בבקשה לבטל את ההיתר לערוך את מצעד הגאווה בירושלים. העתירות נדחו. בשנת 2011, במסגרת כתב אישום שהוגש נגדו, קיבל לידיו בהוראת בית המשפט מסמכים שלפיהם השב"כ ומשטרת ישראל השקיעו מאמצים רבים במעקב אחריו ובתיעוד מדויק של תנועותיו במשך שעות רבות ביום.
הליכים משפטיים > כתבי אישום והרשעות פליליות

עד פברואר 2009 הוגשו נגד בן גביר 46 כתבי אישום, מתוכם הורשע בשמונה, בהם בעבירות התפרעות, השחתת מקרקעין, הפרעה לשוטר, החזקת חומר תעמולה לטובת ארגוני טרור, והסתה לגזענות ותמיכה בארגון טרור. כעבור שש שנים אמר שהוגשו נגדו עוד שבעה כתבי אישום, בהם זוכה. על פי נתונים אלו, הוגשו נגדו 53 כתבי אישום, מהם הורשע בשמונה.
הליכים משפטיים > עריכת-דין

בן גביר רכש את השכלתו המשפטית בקריה האקדמית אונו. בתחילה החליטה לשכת עורכי הדין למנוע ממנו לגשת להתמחות עקב עברו הפלילי, אולם לאחר הליך שכלל כמה ערעורים - עבר את מבחני לשכת עורכי הדין ב־2012 והוסמך כעורך דין.
לפני כניסתו לפוליטיקה, הרבה בן גביר לייצג אנשי ימין שהואשמו בעבירות על רקע אידאולוגי. בסוף 2015 ייצג את אחד החשודים בפיגוע בדומא, וטען שחוקרי השב"כ אילצו את מרשו להודות באמצעות עינויים. בדצמבר 2015 השתתף בחתונת השנאה ואחרי כן ייצג חלק ממשתתפי האירוע שהוגשו נגדם כתבי אישום. בראיון לתקשורת אמר "אף אחד לא הבין שמדובר בתמונות של בן משפחת דוואבשה". ב־2017 ייצג פעיל של תנועת "חוזרים להר" שניסה להתגנב עם גדי להר הבית לשם חידוש עבודת הקורבנות ונעצר על ידי המשטרה.
הליכים משפטיים > תביעות דיבה

בן גביר הגיש תביעת דיבה נגד העיתונאי אמנון דנקנר, על שכינהו "נאצי קטן" בתוכנית "פופוליטיקה" בשנת 1995, וזכה בה בפיצוי סמלי של שקל אחד. באפריל 2018 פסק בית המשפט שעובד בתחנת דלק שכינהו "נאצי", הצדיע לו במועל יד והתעלם מזימונים למשפט, ישלם לו פיצוי בסך 200 אלף ש״ח. אנשי ימין שונים טענו מספר פעמים כי בן גביר הוא סוכן שב"כ שתול, בדומה לאבישי רביב, ואחד המפרסמים, ברי חמיש, נתבע על ידי בן גביר. בפסק הדין נקבע שהכינוי "סוכן שב"כ" נחשב כלשון הרע בקרב חוגים מסוימים, ושחמיש הציג את בן גביר כאדם לא הגון ואף מסוכן. בית המשפט פסק כי על חמיש לפצות את בן גביר ב־30 אלף ש״ח.
בן גביר הגיש תביעות דיבה רבות, ונכון לפברואר 2023 היה מעורב ב־10 תיקים פעילים. במאי 2022 שודר פרק בתוכנית "עובדה" אודות בן גביר, בו נטען בין השאר שבן גביר עודד נערי גבעות לבצע פעולות תג מחיר. בן גביר הכחיש את התחקיר, וכשבועיים לאחר שידור התכנית הגיש נגד התוכנית תביעה בסך שני מיליון ש״ח. תביעות נוספות שהגיש בשנת 2023 הן נגד העיתונאי יהושע בריינר ועיתונו "הארץ", נגד השר לשעבר משה יעלון, נגד גילת בנט, ערוץ 7 ונגד נתבעים נוספים. הגיש תביעה נגד דניאל עמרם ויוסי אבנרי ובהמשך ביקש את מחיקתה.