stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הזנב הארוך
הזנב הארוך והשפה העברית

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
כדי לקיים את אפקט הזנב הארוך יש צורך במסה של יצרנים וצרכנים, ולכן נשאלת השאלה האם קיום כזה אפשרי רק בשוק גלובלי של דוברי אנגלית, או גם בשוק מקומי וקטן, כמו זה של ישראל ודוברי העברית. במסגרת כנס שנערך ביוני 2007 בנושא הקהילה כמודל עסקי לתוכן ברשת עלתה לדיון גם שאלה זו.
מהנתונים שהוצגו בדיון עולה כי בשנת 2007 כ-0.35 אחוז מהתכנים ברשת היו בעברית, לעומת כ-30% באנגלית וכ-15% בסינית. לעומת זאת, אחוז חדירת האינטרנט בקרב דוברי העברית הוא גבוה ועומד על כ-60%, ועל כן הוא לא צפוי לגדול בהיקף ניכר. אך מצד שני, האתרים הישראלים בעברית ברשת לא כללו, נכון לאותה השנה, חיקויים מקומיים לאתרי זנב ארוך כמו eBay, תחום מודעות המילים עדיין לא הצליח בישראל וגם הבלוגים לא הצליחו כפי שהצליחו בארצות הברית. החוקרים בכנס היו חלוקים ביניהם לגבי הפרשנות לנתונים אלה.
בכנס נבחן הרעיון של הישרדות השפה העברית לאור התפשטות האינטרנט והשימוש הנרחב בה בשפה האנגלית. פרופ' שיזף רפאלי, יו"ר המרכז לחקר חברת המידע באוניברסיטת חיפה, טען כי בעבר הטכנולוגיה פעלה כנגד השפה השולטת, וסייעה לשפות המיעוטים, כפי שאירע כאשר המצאת הדפוס סייע לשמר את העברית. עיתונאי הטכנולוגיה האמריקני דן גילמור, טען כי אכן השיח התרבותי ממשיך להתקיים בשפת האם במדינות רבות, אף על פי שיש צורך בלימוד השפה האנגלית כדי להשתלב בעולם גלובלי.
תחום נוסף שנידון הוא עקרון השיתופיות, החיוני גם הוא לקיום הזנב הארוך. ד"ר טל ז'רסקי, מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה טען כי תגובות לכתבות באינטרנט ודוגמאות אחרות אינן מעידות על שיתופיות, בטח לא ברמה גבוהה, וכי הישראלים אינם נוטים לתרום. רפאלי חלק עליו, וטען שהישראלים משתפים לא פחות מאזרחי מדינות אחרות, אולם דפוס השיתופיות שלהם ייחודי, כפי שעולה ממגוון אתרים עצמאיים בעברית, אוכלוסיית משתפי הקבצים, פורומים מצליחים העוסקים דווקא בתחומי עניין אזוטריים.
לטענת גל מור בטורו ב-ynet משנת 2007, המרחק הקצר בין המרכז לשוליים של התרבות הישראלית לא איפשרו לאפקט הזנב הארוך להתקיים. אבל ייתכן והתפתחות טכנולוגיות עתידיות של תרגום סימולטני ואוטומטי של תוכני האינטרנט (כמו גוגל תרגום) יבטלו את מחסום השפה, לא בכך שהמיעוטים ילמדו שפה נוספת וייקחו חלק פעיל בקהילה הגלובלית, אלא בכך שהם יאפשרו ליצרני תוכן ומוצרים בשפה המקומית לקבל גישה גם לקהל הגלובלי, ולהפך. כך אפקט הזנב הארוך יוכל להתקיים גם במסגרת קהילות קטנות יותר.
ביקורת על התאוריה

מובילת הביקורת העיקרית על תאוריית הזנב הארוך היא פרופ' אניטה אלברס (Anita Elberse) מהפקולטה למנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד.
מחקר שערכה בשנת 2008 בנושא המכירות באינטרנט הציג ממצאים לפיהם האינטרנט מעצים את החשיבות של הלהיטים ושוברי הקופות. בנוסף, בשנה זו היא פרסמה את המאמר "האם צריך להשקיע בזנב הארוך?" בו היא מזהירה ממצב שזנב ארוך מידי יוביל את המשק והצרכנים לאי שביעות רצון ולקריסה בטווח הארוך ולפיכך קוראת לקמעונאים להמשיך ולהתמקד בייצור ושיווק מוצרים הנחשבים לפופולריים ול"להיטים" במטרה למנוע זאת.
מבקרי התאוריה מצביעים על נקודות תורפה הנובעות בעיקר מהמחסור במכנה משותף, לכידות, או דרך משותפת. טענתם המרכזית היא שהמודל הכלכלי החדשני של תאוריית הזנב הארוך מחייב פיתוח אסטרטגיה שיווקית חדשנית שאינה עומדות בקנה אחד עם הידע השיווקי הקלאסי הנפוץ במאה ה-21. ישנו קושי ביכולת להבין היטב את התנהגות הצרכנים אשר נמצאים לאורך הזנב ולפיכך, פיתוחם של מודלים עסקיים מותאמי זנב ארוך נחשב למוגבל.
לדעת מבקרי התאוריה, כדי שהמודל העסקי המותאם לזנב הארוך יהיה כדאי כלכלית, הוא צריך להתבסס על פילוח נישתי קטן ובאותה העת גם להמשיך לספק תכנים ומוצרים פופולריים לחלק ה"עבה" של הזנב.
נתונים שנאספו בשנת 2008 אודות תעשיית המוזיקה בבריטניה הראו כי מתוך סך כל האלבומים הזמינים רק מעט מעל 10 אחוז נקנו וכי השאר לא הצליחו למכור אפילו עותק אחד במהלך כל השנה. כלומר, הערך הכלכלי של הזנב הארוך נמוך יותר מזה שאנדרסון טען ואולי אף אפסי. מניתוח הנתונים עולה כי מוצר השייך למותג ימכור יותר. במסגרת מחקרם הם קישרו זאת לעובדה שזמרים מפורסמים ומצליחים מכרו את האלבום שלהם הרבה יותר מזמרים לא מפורסמים, גם אם לפחות מפורסמים היו מספר אלבומים זמינים בשוק הרלוונטי.
ראו גם

התפלגות זנב עבה
לקריאה נוספת

כריס אנדרסון, הזנב הארוך, הוצאת מטר, 2010
הערות שוליים

↑  כריס אנדרסון, The decade the blockbuster died (Part II),‏ באתר Wired,‏ 4 בינואר 2006; בעת הזאת, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is"
1 2 3 4 5 6  גל מור, האם הזנב הארוך של העברית ארוך מספיק?, באתר ynet, 27 ביוני 2007
↑  Elberse, Anita (ביולי 2008). "Should You Invest in the Long Tail?". Harvard Business Review. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bud, A & Page W. (2008). Long Tail theory contradicted as study reveals 10m digital music tracks unsold.
גרף שמדגים את הזנב הארוך (מסומן בצהוב)
כמות המכירות של אלבומים שנמכרו ביותר מחצי מיליון עותקים בארצות הברית לפי שנים. נראית ירידה ברורה במאה ה-21. אנדרסון מוכיח שהירידה היא לא בגלל הזמן הקצר שעבר מאז פרסום האלבום. מבוסס על נתוני איגוד חברות התקליטים - RIAA
Love Has No Labels

| --- | --- |

 בימוי:  דניאל לוויט (Danielle Levitt)
 הופק בידי:  Ad Council (אנ') וR/GA (אנ')
 מוזיקה:  Same Love
 הקרנת בכורה:  פברואר 2015
 משך הקרנה:  3.20 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  תשדיר שירות
 פרסים:  פרס אמי, פרס פסטיבל הפרסום בקאן, פרס קליאו
 סרט הבא:  We Are America
 lovehasnolabels.com
 דף הסרט ב־IMDb
Love Has No Labels (בעברית: לאהבה אין תוויות) הוא שמו של תשדיר שירות בחסות הארגון Ad Council (אנ') ומשרד הפרסום R/GA (אנ'), זוכה פרס אמי לסרטון הפרסומת הטוב ביותר (אנ') לשנת 2016. תשדיר השירות הושק בשנת 2015 במסגרת קמפיין 'לאהבה אין תוויות' לקידום קבלה ושוויון בין כל בני האדם ללא הבדל דת, גזע, מגדר, נטייה מינית, גיל ויכולות. מטרת תשדיר השירות היא לעורר דיון בנושא דעות קדומות וסטריאוטיפים כלפי האחר, ולקרב בין בני האדם באמצעות אהבה.
תיאור התשדיר

התשדיר צולם ביום ולנטיין בסנטה מוניקה, קליפורניה, בשנת 2015. התשדיר מציג בני אדם, שאינם שחקנים, במערכות יחסים מגוונות (רומנטיות, משפחתיות, ידידותיות) המוסתרים על במה ברחוב הומה אדם מאחורי מסך המדמה צילום רנטגן, כך שהקהל יכול לראות רק את השלדים הנעים שלהם. מאחורי המסך, המשתתפים רוקדים זה עם זה, מתנשקים ומתחבקים, והצופים מנסים להשלים את החסר באמצעות הדמיון ולנחש אילו מערכות יחסים מסתתרות מאחורי מסך ה"רנטגן". בשלב מסוים, המשתתפים חושפים את עצמם, וזהותם מפתיעה את הצופים ומעודדות אותם להרהר בדעותיהם הקדומות. בין המשתתפים ניתן לראות זוג לסביות, זוג הומוסקסואלים, זוג קשישים, שני חברים (מוסלמי ויהודי), ושתי אחיות (האחת נוירוטיפיקלית והשנייה עם תסמונת דאון). לאורך הסרטון מופיעים על מסך הרנטגן משפטים שונים כגון "לאהבה אין מגדר", "לאהבה אין גיל", "לאהבה אין דת" וכדומה.
כדי ליצור את אשליית מסך הרנטגן, ההפקה עשתה שימוש בטכניקת לכידת תנועה: המשתתפים הצמידו לגופם חיישני תנועה באזורים שונים בגוף (מפרקי כף היד, עקבים, צוואר וכדומה), וכך המחשב יכול היה לעקוב אחר תנועותיהם. על חלק מהמשתתפים ניתן לראות בתשדיר עצמו את חיישני התנועה על פרקי כף היד ובעורף.
שיר הנושא של התשדיר הוא Same Love.
השפעה

התשדיר זכה להכרה להצלחה ויראלית רבה. בתוך יממה, זכה ל-11 מיליון צפיות, ובתוך שתי יממות, זכה ל-40 מיליון צפיות. בשנתו הראשונה, זכה התשדיר ל-160 מיליון צפיות, והפך בכך לתשדיר השירות השני הנצפה ביותר בהיסטוריה עם מעל מיליארד וחצי חשיפות (אנ'). כמו כן, הוא היה לסרטון הויראלי ביותר בפייסבוק בשנת 2015. כלי תקשורת רבים וגדולים כמו וול סטריט ג'ורנל, בוקר טוב אמריקה וחדשות CNN סיקרו אותו, וארגונים גדולים כמו ה-WWE שיתפו פעולה עם תשדיר השירות ופרסמו אותו בפלטפורמות שלהם. ידוענים שונים כגון מישל אובמה, אי. אל. ג'יימס, ג'ורג' טאקיי ודיפאק צ'ופרה פרסמו אותו בחשבונות הרשתות החברתיות שלהם. בדצמבר 2015, אתר יוטיוב כלל את התשדיר הזה בסרטון הסרטונים המשפיעים ביותר לשנת 2015 של יוטיוב. בשנת 2017, ה-NFL הפיק בשיתוף ארגון Ad Council את גרסת ה-Kiss cam (אנ') של התשדיר. ב-10 בספטמבר 2016, התשדיר זכה בפרס אמי לסרטון הפרסומת הטוב ביותר, ובכך היה לתשדיר השירות הראשון בהיסטוריה לזכות בפרס זה.
שנה לאחר צאת התשדיר, הקמפיין הצליח לגייס תרומות בסך 27 מיליון דולר.
ב-4 ביולי 2016, ביום העצמאות של ארצות הברית, פורסם תשדיר ההמשך בכיכובו של ג'ון סינה שנקרא We Are America (בעברית: "אנחנו אמריקה").
פרסים

בשנת 2015, זכה בשמונה פרסים מטעם פסטיבל הפרסום בקאן.
בשנת 2015, זכה ב-11 פרסי קליאו.
בשנת 2016, זכה בארבעה פרסי D&AD (אנ').
בשנת 2016, זכה בשמונה פרסי The One Club (אנ').
ב-10 בספטמבר 2016, זכה בפרס אמי לסרטון הפרסומת הטוב ביותר (אנ').
הערות שוליים

1 2  We Are America ft. John Cena - Love Has No Labels - Ad Council
1 2  Love Has No Labels - Ad Council, Outstanding Commercial - 2016, emmys.com
↑  Diversity & Inclusion, adcouncil.org
↑  Love Has No Labels, lovehasnolabels.com
↑  Love Has No Labels, rga.com
↑  The Ad Council and R/GA’s ‘Love Has No Labels’ Wins the Emmy for Best Commercial, First Emmy win for a PSA, rga.com
↑  "Love Has No Labels" Wins Emmy Award, xsens.com
1 2 3 4 5 6 7  Dancing Skeletons PSA from Love Has No Labels Celebrates One-Year Anniversary on Valentine's Day, prnewswire.com
1 2 3  Love Has No Labels, welovead.com
1 2 3  Love Has No Labels, clios.com
↑  Ad Council Releases New “Love Has No Labels” Video Following Viral Success of PSA with More Than 90 Million Views, multivu.com
↑  Love Has No Labels, community.wwe.com
↑  Love Has No Labels: Case Study Blog Post!, sites.psu.edu
↑  YouTube Rewind: Now Watch Me 2015 - #YouTubeRewind
↑  NFL teams up with Ad Council for 'Love Has No Labels' commercial featuring Pro Bowl Kiss-Cam stunt, smh.com.au
1 2  New PSA from Love Has No Labels Challenges Viewers to Confront the State of Freedom in the U.S. for Black Americans, prnewswire.com
↑  Cannes Lions International Festival of Creativity, adforum.com
↑  THE ONE SHOW, oneclub.org
ולה (סדרת לוויינים)

זוג לווייני ולה במפעל (הופרדו לאחר השיגור)
ולה(באנגלית:Vela)‏ הייתה מערכת לווייני ריגול של ארצות הברית שהייתה מיועדת לבדוק יישום האמנה למניעת ניסויים גרעיניים באטמוספירה, בחלל החיצון, ותחת פני המים שנחתמה בשנת 1963.
פרויקט התחיל בתקציב קטן בשנת 1959 ופעל עד לשנות ה-70 של המאה ה-20 כאשר פותחו לווייני מסדרה DSP שבהמשך הוחלפו על ידי מערכת GPS.
המערכת כללה זוג לוויינים פעילים. הלוויינים פעלו במסלול בגובה 118 ק"מ. תחילה המערכת הייתה מיועדת לגילוי פיצוץ גרעיני תת-קרקעי ובהמשך נוספה יכולת גילוי פיצוץ באטמוספירה. לצורך הצבת הלוויינים במסול נוצל שיגור ראשון של משגר מדגם "אטלס-אג'ינה SLV 3". לוויינים היו מתוכננים לפעול במשך חצי שנה אך פעלו במשך 5 שנים. משקל הלוויינים היה 150 ק"ג. הלוויינים היו מצוידים בגלאי קרינת רנטגן, קרינת גמא ונייטרונים. הספק של כ-90 ואט סופק על ידי פאנל סולארי. הזוג הראשון שוגר ב-17 באוקטובר 1963, כשבוע לאחר חתימת האמנה. הלוויינים נבנו על ידי TRW
החל מדגם VELA 4 הלוויינים היו מסוגלים לגלות פיצוץ באטמוספירה ומשקלם גדל ל-230–260 ק"ג. ללוויינים מדגם זה התווספו חיישנים של פעימה אלקטרומגנטית והספק של פאנל סולרי כגל ל-120 ואט. הם שוגרו על ידי משגר מדגם "טיטן 3C". לוויינים מדגם זה היו מתוכננים לפעול במשך 18 חודשים. בדרך כלל הם פעלו 7 שנים ויותר. זוג לוויינים אחרון שוגר בשנת 1970.
בשנת 1979 לווייני VELA 5 רשמו פיצוץ גרעיני שידוע כתקרית ולה. קיימות טענות שמדובר בפיצוץ גרעיני בו הייתה מעורבת ישראל.
בתקופת פעילותם לווייני VELA רשמו התפרצויות גמא שמקורם מחוץ למערכת השמש. הממצאים פורסמו בשנת 1973.
ברית המועצות שיגרה לוויין ריגול לגילוי ניסוי גרעיני באוויר מתוצרתה ב-20 באוקטובר 1962 - "קוסמוס 11".
רשימת שיגורים

כל השיגורים בוצעו מנמל החלל קייפ קנוורל.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | שם חללית | הערות |
| 17 באוקטובר 1963 | Vela 1A Vela 1B | כלל 3 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 17 ביולי 1964 | Vela 2A Vela 2B | כלל 8 חיישנים השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 20 ביולי 1965 | Vela 3A Vela 3B | כלל 8 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 28 באפריל 1967 | Vela 4A Vela 4B | כלל 32 חיישנים |
| 23 במאי 1969 | Vela 5A Vela 5B | כלל 32 חיישנים. |
| 8 באפריל 1970 | Vela 6A Vela 6B | כלל 32 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
הערות שוליים

↑  אורן נהרי‏, 40 שנה לפיצוץ המסתורי באוקיינוס: "ישראל ביצעה ניסויים גרעיניים", באתר וואלה, 22 בספטמבר 2019
אזעקת מלחמה בישראל

צופר אזעקה פנאומטי בחיפה. כל הצופרים מסוגו הוצאו משימוש.
צופר אזעקה אלקטרוני ברמת גן
צופר אלקטרוני מדגם HPSS 32 בירושלים
צופר אלקטרוני מדגם ECN 3000 בכפר הס
בישראל קיימת מערכת התרעה המזהירה את התושבים מפני סכנה קרובה של תקיפה על ידי מטוסים, טילים, רקטות וכלי טיס בלתי מאוישים. עם הישמע האזעקה מתבקשים האזרחים להיכנס למקלט, מרחב מוגן או לחדר אטום, בתוך פרק זמן המוגדר מראש על ידי פיקוד העורף.
קולות האזעקה

אזעקת מלחמה היא חלק מההגנה האזרחית בישראל. עד 10 ביוני 1948 אזעקת המלחמה בישראל הייתה צפירה ממושכת, וצפירת ההרגעה הייתה צפירה עולה ויורדת. בתאריך זה הוחלפה משמעות שתי הצפירות, ומאז אזעקת מלחמה היא צפירה עולה ויורדת. וצפירת ההרגעה היא צפירה ממושכת, שמבשרת לתושבים כי אפשר לחזור לשגרה, וכן היה עד מלחמת המפרץ. מאז, צפירה זו אינה בשימוש תדיר. במקומה, פיקוד העורף נותן הנחיה מראש בדבר הזמן שיש לשהות במקלט (10 דקות אם לא נמסרה הוראה אחרת). אחת הסיבות המרכזיות למיעוט השימוש בצפירת ההרגעה, היא כדי למנוע בהלה כתוצאה מבלבול בינה לבין האזעקה וכן העובדה שהיא מתאימה יותר לתרחיש של הפצצה באמצעות מטוסים, המרוקנים את מטען הפצצות שלהם ומסתלקים (ומכאן שמה באנגלית: all-clear, כלומר הכל "נקי" ממפציצים), אבל לא לתרחיש של שיגור טילים שאין לו התחלה וסוף מובהקים.
הצופרים > צפירות זיכרון

מאז התקנתם ועד היום, משמשים צופרי האזעקה בישראל לתכלית נוספת - צפירות הדומייה השנתיות הקבועות: ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. צפירות אלו נשמעות ברחבי המדינה כצפירת הרגעה (טון רציף) לזמן קצוב. צפירות כאלו נשמעו מהצופרים גם לאחר אסון צור הראשון ובמהלך הלווייתו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לאחר הירצחו.
הצופרים > פריסה ותחזוקה

צופרי האזעקה פרושים ברחבי המדינה בכל המקומות המיושבים, אך בדרכים ובמקומות שאינם סמוכים ליישוב לא ניתן לשמוע אותם. לשם כך מתקיימות פריצות לשידורי הרדיו בזמן אזעקת אמת לתדרים אזוריים שהוקצו מראש, שבזמן רגיעה משדרים כרגיל ובזמן אזעקה מתקיימת פריצה מיידית לשידור על ידי פיקוד העורף ומשודרת אזעקה. כמו כן בימי הזיכרון מושמעות צפירות הדומייה ברובם המוחלט של ערוצי הרדיו בישראל.
מדי פעם, כדי לבדוק את תקינותם של צופרי האזעקה באזור צפירה מסוים - עורך פיקוד העורף ניסוי צופרים בכך שבשעה ובתאריך שנקבע מראש הוא מפעיל צפירה עולה ויורדת או אזעקת "צבע אדום" בכל הצופרים באזור הצפירה לזמן קצוב. הניסויים ידועים מראש, ועל מנת למנוע בהלה בקרב הציבור בכך שיחשוב שמדובר באזעקת אמת - פיקוד העורף מפרסם הודעה מראש על קיום הניסוי באמצעי התקשורת. נוהל ניסוי הצופרים הוא חלק מהפקת הלקחים של צה"ל לאחר כשלים במלחמת לבנון השנייה, בה בין השאר חלו תקלות רבות במערכות האזעקה, ורבים לא שמעו את האזעקה בזמן מטחי הטילים שנורו לאזור, דבר שגרם לנפגעים בנפש.
סוגי התרעות מפני סכנות

קריאת צבע אדום של פיקוד העורף בשעת אמתצפירה עולה ויורדת המתריעות על טילים, רקטות או כלי טיס עוינים שעתידים ליפול בשטח ישראל בזמן מלחמה.
התרעה קולית היא אזהרה בקול אנושי המזהיר ברמקול מקומי על סכנת טילים.
צבע אדום (בעבר נקראה "שחר אדום") היא מערכת אזעקה קולית בקול של אישה המתריעה במילים אלו מפני נפילה אפשרית של רקטות קסאם ביישובי עוטף עזה והעיר שדרות. מערכת זאת מושמעת גם היא באמצעות צופרי האזעקה.
מערכת תרועה היא מערכת אזעקה קולית המתריעה מפני רעידות אדמה, ועושה שימוש בצופרי האזעקה.
זימונית - היא מערכת המחליפה את מערכת הצופרים והמיועדת לכבדי שמיעה
יישומון (אפליקציית) פיקוד העורף הוא יישומון לטלפון חכם, שמתריע על אזעקות צבע אדום, לפי בחירת המשתמש שיכול לבחור מספר אזורים בארץ (מקום מגורים שלו/משפחתו או מקום העבודה) או לחלופין את כל הארץ.
מסרון לטלפונים סלולריים - פיקוד העורף עושה שימוש בטכנולוגיית Cell Broadcast כך שבזמן אזעקה מתבצעת פריצה על ידי מערכות ההתרעה של פיקוד העורף למערכות האנטנות הסלולריות של החברות השונות באזור הנתון ונשלח מסרון מיוחד לכל הטלפונים הסלולריים באזור המודיע על אזעקת אמת.
הודעה מתפרצת / כתובית מתפרצת - ברשתות הרדיו נשמעת הודעה מתפרצת על אזעקה מעל השידורים הרגילים. באתרי האינטרנט והטלוויזיה התרעת פיקוד העורף מופיעה בכתובית אדומה מעל או בתחתית המסך. יש אתרי אינטרנט (כגון ערוץ 7, ynet) בהם הכתובית מלווה בציפצוף אזהרה.
סוגי התרעות מפני סכנות > התפתחות דרכי ההתרעה

עד לשנת 2014, התרעות פיקוד העורף היו זמינות כאזעקה ובזימונית בלבד (לכבדי שמיעה).
סוגי התרעות מפני סכנות > התפתחות דרכי ההתרעה > התרעות בטלוויזיה

בזמן מלחמת המפרץ הועברה אזעקת "נחש צפע" דרך הטלוויזיה (וגם דרך הרדיו) תוך פריצה לשידורי הטלוויזיה הרגילים, עם הנחיות להתגוננות מפני מתקפת אב"כ אפשרית (חבישת מסכות וכניסה לחדר האטום) שהוקראו בידי שדרני הטלוויזיה.
מספר ימים אחרי תחילת מבצע צוק איתן, החל פיקוד העורף בשידורי התרעות על גבי מסך הטלוויזיה, תחת הכותרת "פיקוד העורף התרעה במרחב". ההתרעה כללה את סמליל פיקוד העורף ואת שמות המרחבים אליהם היא כוונה באותו רגע נתון (למשל: שפלה 175 - ראשון לציון, דן 157 - תל אביב). הודעות אלה החלו להופיע לראשונה בערוץ הראשון, ערוץ 2, ערוץ 10, וגם בערוץ HOT3 בכבלים, והמשיכו, עם שינוי מפת הערוצים לאפיקים החדשים, לכאן 11, קשת 12 ורשת 13. בהמשך, התרעות פיקוד העורף הפכו לזמינות גם באתרי אינטרנט וביישומונים שונים, באמצעות API והתעדכן בכל פעם שנשמעה אזעקה. כמו כן, ההתרעות החלו להיות מוצגות על המסך גם בעת ניסויי צופרים, במרחבים שבהם נקבעו ניסויים כאלו.
בעבר, הזכיינית "רשת", ערוץ 10 והערוץ הראשון עיצבו את התרעות פיקוד העורף לפי בחירתן, ואילו "קשת" השאירה את התרעות פיקוד העורף בעיצובן ובהנפשתן המקוריות. בערוץ הראשון נעשה שימוש בפונט "הצבי" לטקסטים, בערוץ עשר נעשה שימוש ב"נרקיס בלוק" ואילו ב"רשת" - שידורי ערוץ 2 הפונט נשאר אריאל (הספרות הוחלפו בספרות של הגופן סנטרי גות'יק (באנגלית)), אך המכנה המשותף לכולם הוא שהוחלף האפקט המקורי של פיקוד העורף בהנפשות מותאמות אישית.
כמו כן, הערוץ הראשון ובהמשך "כאן 11" היו מציגים גם בתחתית המסך פירוט של היישובים בכל אזור התרעה.
ב-14 במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות ערוץ 20 החל להציג את התרעות פיקוד העורף.
התרעות דומות מוצגות במצב חדירת כלי טיס עוין למרחב ישראל.
עם התרבות שידורי טלוויזיה על גבי האינטרנט, עולה קושי בקבלת התרעות בזמן אמת וזאת בשל השיהוי במספר שניות שיש בשידור על גבי האינטרנט, בחלק מהמקרים כאשר צופים בתוכניות מוקלטות לדוגמה עלולה שלא להופיע התרעה כלל. על כן ביולי 2024 השיק פיקוד העורף אפליקציה לטלוויזיות חכמות עם מערכת הפעלה אנדרואיד TV אשר מציגה התרעה בזמן אמת גם כאשר צופים בתכנים כגון נטפליקס, יוטיוב וכו'.
באוקטובר 2023 ההתראות החלו להיות מוצגות בשפה האנגלית בערוץ I24NEWS
בספטמבר 2024 השתנה העיצוב הגרפי של התרעות פיקוד העורף בחלק מערוצי הטלוויזיה, ובהם הערוצים המרכזיים - "כאן 11", "קשת 12", "רשת 13" ו"עכשיו 14". העיצוב החדש לא הוחל על ערוצים אחרים שמשדרים את התרעות פיקוד העורף, ובהם שני ערוצים מרכזיים של תאגיד השידור - ערוץ הילדים והנוער "כאן חינוכית" ושידורי הטלוויזיה הציבורית בערבית, "מכאן 33", אשר מופיעים בעיצוב הישן של התרעות פיקוד העורף. לפי פיקוד העורף בפייסבוק, העיצוב החדש טרם הוחל על ערוצים מסוימים מסיבות טכניות, וכי הטמעת העיצוב החדש נעשית באופן הדרגתי בערוצים השונים. העיצוב החדש, בגוונים כהים של כחול לכותרת ההתרעות, לבן להתרעות עצמן וכתום בהיר לגבולות המסך, שונה לחלוטין מהעיצוב המוכר, הן בגופן שנעשה בו שימוש - "עזר סטנדרט" של עודד עזר כתחליף לגופן אריאל, והן באופן הצגת ההתרעות על המסך - במקום מתחת לסמל הערוץ ועל פני המגישים והתכנית המשודרת, בצד ימין של המסך, תוך כיווץ חלקי של התכנית המשודרת לצד השמאלי של המסך.
התרעות פיקוד העורף מופיעות גם בערוץ כאן חינוכית, בערוצי ספורט 5 של RGE ובערוץ 24 של טלעד, וכן בשפות זרות בערוצים מכאן 33 (בערבית), וב-i24News (באנגלית).
התרעות פיקוד העורף המשודרות בטלוויזיה, הינן התרעות המתייחסות לירי טילים ורקטות ולחדירת כלי טיס עוין בלבד, ואינן משודרות במקרים של התרעת רעידת אדמה או חדירת מחבלים.
סוגי התרעות מפני סכנות > התפתחות דרכי ההתרעה > התרעות בסלולר ובאינטרנט

בשנת 2014 במהלך מבצע צוק איתן, הופעלה לראשונה מערכת "מסר אישי" המבוססת על טכונולוגיית שידור תאי. המערכת עבדה כך שהאזרחים קיבלו הודעת SMS עם התרעה להיכנס למרחב מוגן על סמך מיקומם, בהתבסס על האנטנות הסלולריות אליהם הם מחוברים. בשנת 2016 הכריז פיקוד העורף כי יפסיק לעשות שימוש במערכת לאור קשיים טכניים שהתגלו. במקום זאת פותחה אפליקציה לסלולר שהושקה באותה שנה.
בשנת 2019 לאחר מבצע גן סגור נעשו שינויים במערכת ההתרעות של פיקוד העורף, כאשר, בין היתר, שונתה הכותרת מ"פיקוד העורף התרעה במרחב" ל"התרעות פיקוד העורף" ונחסמה הגישה ל-API, כך שרק אתרים ואפליקציות מורשים מטעם פיקוד העורף יוכלו לקבל ולהציג את ההתרעות. אזורי ההתרעה שונו כך שמאז יוני באותה שנה, הם מציגים את שמות הערים או האזורים המסוימים בהם נשמעת אזעקה (וערים גדולות מחולקות לאזורים מסוימים, כגון "רובע דרום" בירושלים, במקום ציון "ירושלים" בלבד, (הערים המחולקות לאזורים הן ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה, ראשון לציון, נתניה, אשדוד, באר שבע, צפת, רמת גן, אשקלון, הרצליה וחדרה).
מספר האזעקות

במלחמת המפרץ שוגרו מדי יום טילים לישראל, וגרמו לאזעקות ברחבי הארץ. לעבר העורף במלחמת לבנון השנייה שוגרו מעל 4,000 רקטות ואלפי אזעקות נשמעו.
מ-2014 היסטוריית ההתרעות נשמרת ונגישה בפורטל חירום לאומי| התרעות פיקוד העורף. מ-2014 ועד 6 באוקטובר 2023 נשמעו אזעקות ב-329 ימים. סה"כ 19,047 אזעקות ברחבי הארץ הופעלו לאורך עשר שנים. פעם בשבוע בממוצע.
במהלך מלחמת חרבות ברזל הושמעו יום יום אזעקות, למעט 4 ימי הפוגה להשבת חטופים ביום ה-51 למלחמה. אזעקות נשמעו בכל רחבי הארץ עקב התקפות רקטות, טילים וכטב"מים מרצועת עזה, מתימן, איראן, סוריה ולבנון, ועיראק.
ראו גם

הגל השקט
הערות שוליים

↑  יוחלפו אותות הצפירה, מעריב, 9 ביוני 1948
↑  במהלך מבצע "צוק איתן" ב-25 באוגוסט 2014 בשעה 08:17 הייתה אזעקה עולה ויורדת בתל אביב. האזעקה הייתה אזעקת שווא, לפיכך היא הופסקה לפני סופה ובמקומה הושמעה צפירת הרגעה (צפירה ממושכת ללא עליות וירידות)
↑ דוגמאות:
צופר חדש בכפר סבא, דבר, 2 ביוני 1941
צופרי אזעקה יודיעו על פעולות טרוד, לחייל, 27 באוקטובר 1944
↑  התקפת האויר הראשונה על ארץ ישראל, דבר, 16 ביולי 1940
↑  דוגמה: פגיעה יעירה בבית "הארץ", הארץ, 20 במאי 1948
↑  יואב זיתון, שקל אחד, וכל הצופרים הישנים יורדים מהגגות, באתר ynet, 20 בפברואר 2012
↑  Hochleistungssirene - Standorte Liste, hochleistungssirene.de
↑  מיטל ר. פישמן, הדור החדש של האזעקות שיצילו חיים, באתר ynet, 16 בינואר 2019
↑  יואב זיתון, 1,800 אזורי התרעה: זו הסיבה שלא שמעתם אזעקה, ואלו ההנחיות לעורף, באתר ynet, 6 באוגוסט 2022
↑  phlegmat (2008-08-03), Gulf War 1991 Israeli Television מלחמת המפרץ בערוץ 1, נבדק ב-2024-09-17, וידאו מיוטיוב (האזעקה נשמעת החל מדקה 2:49)
↑  מה אומרים המספרים של פיקוד העורף שמופיעים על המסך בזמן אזעקה? הרשימה המלאה, באתר ‏מאקו‏, 9 ביולי 2014
↑  התרעות פיקוד העורף בשידורי רשת, ערוץ 2
התרעות פיקוד העורף בשידורי הערוץ הראשון
התרעות פיקוד העורף בשידורי ערוץ 10
↑  ציוץ בטוויטר, ערוץ 20
↑  פורטל חירום לאומי
1 2  אילן גטניו, האם יש השהייה בהתרעות בטלוויזיה?, באתר ישראל היום, ‏12 בנובמבר 2019
↑  Good news for television viewers: For the first time, the Home Front Command alerts are activated, in the English language, on i24NEWS TV channels, מתאריך 22 באוקטובר 2023, באתר משרד התקשורת
↑  יואב זיתון, יותר מהיר מהצופרים: צה"ל משיק אפליקציית התרעות, באתר ynet, 16 בפברואר 2016
↑  שמעון איפרגן, ‏מדוע חסם פיקוד העורף את אפליקציות "צבע אדום"?, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2019
↑  ניר דבורי, כתב צבאי, ‏השינוי במערך ההתרעות נכנס לתוקף, באתר ‏מאקו‏, 12 ביוני 2019
↑  פורטל חירום לאומי, התרעות פיקוד העורף
אזעקה בישראל, אוקטובר 2024
התרעה באמצעות טלפון חכם
תצוגת ההתרעות של פיקוד העורף בשידורי הטלוויזיה. למעלה, ההתרעות עד שינוי שיטת ההתרעות באמצע 2019 (לפי שם המרחב); למטה: ההתרעות לאחר מיקודן, כפי שמופיעות בזמן השידור מתחת לסמל הערוץ המשדר
התראות פיקוד העורף באנגלית, בערוץ I24NEWS
מספר האזעקות בישראל מ-2014 עד 6 באוקטובר 2023
מספר האזעקות בישראל מ-7 באוקטובר 2023 עד ל-14 במאי 2024
ירי מעשי

מצב ירי טיפוסי ליורה ירי מעשי
ירי מעשי הוא ענף ספורט בו מתחרים בירי באקדח, רובה או רובה ציד, הספורט שונה מספורט הקליעה בכך שהוא משלב מהירות ודיוק, בתנאים המבקשים להיות דומים לסיטואציות מתוך "העולם האמיתי".
היסטוריה

הענף נוסד בקליפורניה בשנות ה-50 של המאה ה-20 והתפשט משם לאזורים נוספים בעולם. במאי 1976 נוסדה הקונפדרציה העולמית לירי מעשי, ה-IPSC. ג'ף קופר, בחר לנשיא הראשון.
עיקרי הענף

ירי מעשי הוא ספורט קליעה המשלב דיוק, עוצמה, מהירות ותנועה. תחרויות ירי מעשי כוללות תרגילי ירי המבקשות לדמות מצבים מציאותיים. היורים נדרשים לירות תוך כדי תנועה, להתגבר על מכשולים, לירות מאחורי מחסות, אל מטרות נעות ומטרות מתכת. ככל שהיורים יסיימו את התרגיל מהר יותר ומדויק יותר בפגיעתם, כך תוצאתם תהיה גבוהה יותר. יורים המשתמשים בתחמושת בעלת עוצמה גבוהה יותר (דבר שמקשה על הירי), יקבלו על כל פגיעה במטרה ניקוד גבוה יותר.
במהלך התרגילים מבוצעות על ידי היורים פעולות שונות באקדח תוך כדי תנועה, מה שמצריך הקפדה רבה על בטיחות, למניעת פציעות או אף אובדן חיי אדם. מסיבה זו, ומהצורך להבהיר את כללי הענף, נוסחו חוקים להסדרת המותר והאסור בתחרויות, והם המתעדכנים מזמן לזמן. יורים החורגים מכללי הבטיחות עלולים להיות ומורחקים מהתחרות. מה שמעודד הקפדה רבה על הבטיחות.
עם השנים התרחק הספורט מהתוכן ה"מעשי" שלו והתרגילים נבחנים לפי מהירות ודיוק, ולא לפי שיקולים טקטיים הרלוונטיים למצבי מציאות. בשל כך פרשו כמה מהמייסדים והקימו את ארגון IDPA. בדומה לכך הוקמו בישראל החל מ-2016, עמותת IDPA ישראל, ומועדוני IDPA נוספים.
יורים המעוניינים להיות פעילים בענף נדרשים לעבור קורס ירי מעשי שתכניו נקבעים על ידי הגופים האחראיים על הענף, ולסיים בהצלחה את הבחינה המסכמת של הקורס.