stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בטא בזאב
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD:β Lupi
1 2  J. Daszyńska-Daszkiewicz & E. Niemczura: Metallicity of mono- and multiperiodic β Cephei stars, Astronomy & Astrophysics, Vol. 433, Iss. 3, p. 1032 (2005)
1 2  A. B. Underhill, L. Divan, M. L. Prevot-Burnichon & V. Doazan: Effective temperatures, angular diameters, distances and linear radii for 160 O and B stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, vol. 189, p. 601 (1979)
1 2  N. Tetzlaff, R. Neuhäuser & M. M. Hohle: A catalogue of young runaway Hipparcos stars within 3 kpc from the Sun, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 410, Iss. 1, p. 190 (2011)
↑  F. F. Gardner & D. K. Milne: The supernova of A.D. 1006, Astronomical Journal, Vol. 70, p. 754 (1965)
↑  P. F. Winkler, G. Gupta & K. S. Long: The SN 1006 Remnant: Optical Proper Motions, Deep Imaging, Distance, and Brightness at Maximum, The Astrophysical Journal, Vol. 585, Iss. 1, p. 324 (2003)
ארנסט ברלך

| --- | --- |
ארנסט ברלך; דיוקן עצמי, 1928
ארנסט ברלך; דיוקן עצמי, 1928
 לידה:  2 בינואר 1870 Wedel, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  24 באוקטובר 1938 (בגיל 68) רוסטוק, גרמניה הנאצית 
 מקום לימודים:  אקדמיה ז'וליאן 
 תחום יצירה:  פיסול 
 זרם באמנות:  אקספרסיוניזם 
 הושפע על ידי:  רוברט דייז 
 יצירות ידועות:  הנוודים הנמים (קרמיקה, 1912), החפרפרת (הדפס, 1922), ישו ותומא (פיסול בגבס, 1926), אנדרטת המלחמה במגדבורג (פיסול בעץ אלון, 1929)
 פרסים והוקרה:  פרס קלייסט (1924)  פור לה מריט  אות מסדר ההצטיינות במדעים ואמנויות של גרמניה 
 צאצאים:  Nikolaus Barlach 
 חתימה:   
 
מצבת הזיכרון בקתדרלה של מגדבורג; הוחרמה והוצגה ב-1937 בתערוכת האמנות המנוונת וב-1955 הושבה על כנה
ארנסט ברלך (גרמנית: Ernst Barlach;‏ 2 בינואר 1870 – 24 באוקטובר 1938) היה פסל גרמני אקספרסיוניסט, אמן גילוף, יוצר הדפסים, במאי וסופר חבר הזצסיון הברלינאי. פסליו הוחרמו על ידי המשטר הנאצי כ"אמנות מנוונת".
קורות חייו ויצירתו

נולד בעיר וֶדֶל (גר') בשלזוויג-הולשטיין. היה הבכור מארבעה אחים. למד בבית ספר יסודי ברצבורג (גר'). אביו נפטר כשהיה בן 14. בין השנים 1888 ל-1891 למד בהמבורג. ב-1891 החל ללמוד באקדמיה המלכותית לאמנות יפה בדרזדן (גר') אצל הפַּסָּל רוברט דייז. אחרי ארבע שנים, בשנת 1895, עבר לפריז להמשיך את לימודיו באקדמיה ז'וליאן, שם נחשף לזרמים אומנותיים כמו תנועת הנאבי והפרימיטיביזם של פול גוגן.
לאחר שסיים את לימודיו החל לעבוד כפסל בהמבורג ובאלטונה ופיסל בעיקר בסגנון הארט-נובו. בשנת 1904 זכה לתצוגת יחיד ראשונה מעבודותיו בברלין. בשנת 1906 נסע עם אחיו ניקולאס לרוסיה לפגוש את אחיהם האנס, שם הושפע מאוד סגנונו האמנותי. באותה שנה נולד בנו, ניקולאוס.
לאחר שחזר מרוסיה השתפר מצבו הכלכלי בזכות משכורת קבועה מסוחר האמנות פול קסירה שניתנה בתמורה ליצירותיו. ברלך החל להתמקד בפסליו מאותה תקופה בפנים ובידיים של אנשים ופחות בשאר חלקי הגוף. בשנת 1909 בילה כעשרה חודשים בפירנצה וכשחזר התיישב בעיר גיסטרו שבגרמניה, שם התגורר עד למותו.
בתקופה שלפני מלחמת העולם הראשונה היה ברלך פטריוט ותומך נלהב של המלחמה, וקיווה שהיא תייצר עידן חדש יצירה אמנותית. בין השנים 1915–1916 התנדב למלחמה כחייל רגלי וחזר ממנה כפציפיסט. זוועות המלחמה ימשיכו להיות נושא לפסליו.
לאחר מלחמת העולם הלכה וגברה הפופולריות שלו. הוא זכה בפרסים שונים, בהם פרס קלייסט (1924). בשנת 1919 צורף כחבר באקדמיה הפרוסית לאמנויות, ובשנת 1925 נבחר לאקדמיה של מינכן לאמנויות.
משנת 1928 יצר פסלים רבים המשקפים גישה אנטי-מלחמית כתגובה לזוועות מלחמת העולם הראשונה. גישה פציפיסטית זאת עמדה בניגוד להלך הרוח בגרמניה עם התחזקות הנאציזם וברלך היה נתון לביקורת רבה על כך.
כשהוזמן להכין אנדרטה לחללי מלחמת העולם הראשונה בעיר מגדבורג, הפתיע את המזמינים בכך שלא יצר פסל המתאר את הגבורה של הלוחמים. במקום הוא העמיד שלושה חיילים גרמנים, חייל צעיר שרק גויס, קצין צעיר ואיש מילואים מבוגר, עומדים בבית קברות שעליהם ניכרים זוועות המלחמה והבעת כאב ודיכאון בעיניהם. אישה אלמנה מכסה את פניה, גולגולת חובשת קסדה גרמנית ואזרח (פניו כשל ברלך עצמו) שעיניו עצומות. ברלך הגדיר את שלושת חצאי הדמויות באזור התחתון כ"מצוקה, מוות וייאוש". האנדרטה עוררה תרעומת בקרב הציבור הלאומני בגרמניה והנאצים הסירו אותה ממקומה.
בשנת 1936 עבודותיו הוחרמו ביחד עם יצירות של קתה קולוויץ ושל וילהלם למברוק (Lehmbruck), מכיוון שהואשמו ביצירת אמנות מנוונת. ברלך נאלץ להפסיק לעבוד כפסל וחברותו באקדמיה לאמנויות בוטלה.
בנוסף לפיסול, ברלך כתב כשמונה מחזות אקספרסיוניסטים, שני ספרי פרוזה ואוטוביוגרפיה בשם "Ein selbsterzähltes Leben"‏ (1928).
בטא בעגור

| --- | --- |
   
 מיקומו של β בעגור בקבוצת עגור
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עגור
 סוג:  ענק אדום
 בהירות נראית:  2.11
 סיווג ספקטרלי:  M4.5 III
 עלייה ישרה:  22ʰ 42ᵐ 40.05ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏04.48″ ‏53′ ‏46°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 משך מחזור השתנות:  37~ סדיר למחצה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.56-
 מרחק:  177  שנות אור 54.27  פארסק
 רדיוס:  200 רדיוסי שמש
 מסה:  2.4 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 360 מהשמש
 טמפרטורה:  3,750 K
 מהירות רדיאלית:  −0.3±0.3 קילומטר לשנייה
 היסט:  18.43±0.42 אלפיות של שניות קשת
β בעגור, הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים עגור והוא הכוכב השני הכי בהיר בשמים שאין לו שם (אחרי δ במפרש).
תכונות

β בעגור הוא ענק אדום מסוג ספקטרלי M4.5 III שנמצא במרחק של כ-177 שנות אור ממערכת השמש. מסתו כ-2.4 מסות שמש, רדיוסו כ-200 רדיוסי שמש, והוא מאיר בעוצמה של פי 360 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה שמוערכת בכ-3,750 קלווין, למעלה מ-90% מקרינתו היא בתחום התת-אדום כך שעוצמת הארתו הכוללת היא קרוב לפי 4,000 מעוצמת ההארה של השמש. בהירות נראיתו של β בעגור משתנה בין דרגות 1.90 ו-2.25 עם זמן מחזור ממוצע של 37 ימים והוא מסווג כמשתנה סדיר למחצה מסוג SRB. בעבר הוא סווג בטעות כמשתנה לא-סדיר איטי מסוג LC, למרות שסיווג זה מתאר על-ענקים עם שינויים איטיים בהרבה.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: β Gruis
1 2  S. A. Otero & T. Moon: The Characteristic Period of Pulsation of β Gruis, The Journal of the American Association of Variable Star Observers, vol. 34, no. 2, p. 156 (2006)
↑  P. G. Judge: Constraints on the Outer Atmospheric Structure of Late Type Giant Stars with IUE Application to Alpha-Tauri K5III and Beta-Gruis M5III, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 223, NO.2, P. 241 (1986)
1 2  P. Gondoin: Evolution of X-ray activity and rotation on G-K giant, Astronomy and Astrophysics, v. 352, p. 218-219 (1999)
↑  General Catalogue of Variable Stars: Beta Gruis
בטא בנחש מים קטן

| --- | --- |
   
 מיקומו של β בנחש מים קטן בקבוצת נחש מים קטן
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  נחש מים קטן
 שמות נוספים:  גליזה 19, LHS 6,‏ HD 2151
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית צהוב
 בהירות נראית:  2.79
 סיווג ספקטרלי:  G0 V
 עלייה ישרה:  00ʰ 25ᵐ 45.07ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏15.29″ ‏15′ ‏77°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.43
 מרחק:  24.3  שנות אור 7.45  פארסק
 רדיוס:  1.8 רדיוסי שמש
 מסה:  1.1 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 3.5 מהשמש
 טמפרטורה:  5,872 K
 מהירות סיבוב:  1.72±0.39 קילומטר לשנייה
 גיל:  6,400 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  23.1 קילומטר בשנייה
 תנועה עצמית:  2,250 מילי-שניות קשת בשנה
 מתכתיות:  −0.069 
 
β בנחש מים קטן, נקרא גם גליזה 19 וכן LHS 6, הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים נחש מים קטן עם בהירות נראית מדרגה 2.79. בשל מיקומו הדרומי הכוכב (כמו גם הקבוצה) לא היו ידועים לתרבויות המערביות ולכן לא קיבל הכוכב שם משלו. במאה ה-2 לפנה"ס היה הכוכב במרחק של כשתי מעלות מהקוטב השמיימי הדרומי כך שניתן היה לראותו בכל שעות הלילה לאורך כל השנה בחצי הכדור הדרומי. גם כיום זהו הכוכב עם בהירות מתחת לדרגה 3 הקרוב ביותר לקוטב השמיימי הדרומי. כ-4 מעלות מצפון לכוכב נמצא הענן המגלני הקטן שקצהו הדרומי בולט מקבוצת הכוכבים טוקאן אל תוך קבוצת נחש מים קטן.
מאפיינים

β בנחש מים קטן הוא כוכב הסדרה הראשית צהוב עם סיווג ספקטרלי G0 V (לפעמים מסווג כתת-ענק צהוב עם סיווג ספקטרלי G2 IV), שנמצא במרחק של כ-24 שנות אור ממערכת השמש. מסתו מעט גדולה ממסת שמש, רדיוסו גדול ב-80% מרדיוס השמש וטמפרטורת פניו מעט חמה יותר מטמפרטורת השמש, ובשל הבדלים אלה הוא מאיר בעוצמה של פי 3.5 מעוצמת ההארה של השמש. הסיבה להבדל בינו ובין השמש למרות המסה והטמפרטורה הדומות, היא שככל הנראה בגילו, המוערך בכ-6.5 מיליארד שנים, הוא כבר נמצא בשלבי סיום של היתוך מימן להליום בליבתו תוך כדי תהליך של התקררות והתנפחות בדרך להפוך לתת-ענק ולאחר מכן לענק אדום. לכוכב תנועה עצמית גדולה במיוחד של כשתיים ורבע שניות קשת בשנה ובשל כך הוא נכלל בקטלוג לויטן של כוכבים בעלי תנועה עצמית גדולה. תנועה זו בשילוב עם המהירות הרדיאלית שלו מראות שהכוכב נע במהירות גבוהה יחסית של כ-82 קילומטר בשנייה ביחס לשמש. בשל קרבתו למערכת השמש הוא נכלל גם בקטלוג גליזה לכוכבים קרובים.
בעבר דווח שבהירותו של β בנחש מים קטן משתנה מעט בין דרגות בהירות 2.75 ו-2.81 ובשל כך הוא סווג כחשוד ככוכב משתנה, אך מדידות עדכניות לא מצאו השתנות גדולה ממאית של דרגת בהירות. לעומת זאת התגלו שינויים קטנים במהירות הרדיאלית של β בנחש מים קטן, שייתכן שנגרמים בהשפעתו של כוכב לכת עם מסה של כ-4 מסות צדק, שמקיף את β בנחש מים קטן במרחק של כ-7.5 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של כ-20 שנים.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD:β Hydri
1 2 3 4 5  I. M. Brandão, G. Doğan, J. Christensen-Dalsgaard, M. S. Cunha, T. R. Bedding, T. S. Metcalfe, H. Kjeldsen, H. Bruntt & T. Arentoft: Asteroseismic modelling of the solar-type subgiant star β Hydri, Astronomy & Astrophysics, Volume 527, id. A37, p. 4, 7
1 2  W. J. Luyten: LHS Catalogue, 2nd Edition, (1979)
↑  W. Gliese: Catalogue of Nearby Stars, Veröffentlichungen des Astronomischen Rechen-Instituts Heidelberg, Nr. 22, p. 18 (1969)
↑  General Catalogue of Variable Stars: β Hydri
↑  S. J. Adelman: Research Note Hipparcos photometry: The least variable stars, Astronomy & Astrophysics, vol. 367, p. 297 (2001)
↑  M. Endl, M. Kürster, S. Els, A. P. Hatzes, W. D. Cochran, K. Dennerl, S. Döbereiner: The planet search program at the ESO Coudé Echelle spectrometer. III. The complete Long Camera survey results, Astronomy & Astrophysics, vol. 392, p. 687 (2002)
אפנון משרעת

דוגמה של אפנון משרעת (במישור הזמן). התרשים העליון מראה את הגל (באדום) שאותו מעוניינים לאפנן, ואת הגל הנושא (ירוק). התמונה התחתונה מראה את תוצאת אפנון המשרעת בין שני הגלים.
אפנון משרעת או אפנון תנופה (אמפליטודה) (באנגלית: Amplitude Modulation; בראשי תיבות: AM) הוא שיטת שידור לשם העברת מידע המורכב על גבי גלים אלקטרומגנטיים בתדר רדיו כך שמשרעת (עוצמת) הגל המשודר משתנה בתלות במידע, בעוד תדר הגל נשאר ללא שינוי. בדרך כלל תדירות הגל הנושא גבוהה יותר מהתדירות של המידע המורכב עליו. שיטה זו נועדה בעיקר להפצת אותות שמע אלחוטיים, אך ניתן להעביר בה גם צפנים ונתונים. שיטה זו נפוצה בשידורי הרדיו בתחום הגלים הארוכים, הבינוניים והקצרים.
אפנון משרעת מתבצע על ידי הכפלת האות לשידור באות קוסינוס בתדר מסוים (הגל הנושא). במישור התדר האות מכיל שתי אונות צד סימטריות (זהו גל המידע), בתדרים שמעל ומתחת לתדר הגל הנושא. אפנון AM מתבצע במשדר על ידי הכנסת אות השידור והגל הנושא למיקסר RF (מערבל תדר רדיו). במקלט מתבצעת פעולת הגילוי והפענוח של המידע הנקלט, שהיא הפרדת המידע מהגל הנושא אותו. פעולה זו מבוצעת לרוב על ידי יישור הגל (קטימת מחצית הגל המיותרת), לרוב על ידי שימוש בדיודה. פעולת הסינון נעשית לרוב על ידי שימוש בקבל או במערכות מבוססות קבלים.
אפנון AM הוא קל לביצוע, אבל בזבזני ברוחב הסרט  מכיוון שנדרש רוחב סרט כפול מרוחב הסרט של האינפורמציה. בין הפתרונות לבעיה זו נמצאים אפנונים "מבוססי" AM, ביניהם DSB ו-SSB. כמו כן, אפנון משרעת רגיש יחסית לרעשים ולהפרעות. בנוסף, אפנון זה בזבזני בהספק, שכן רק חלק קטן מהאנרגיה המשודרת מנוצל להעברת מידע.
תיאור מתמטי של אפנון משרעת

פעולת האפנון מתבצעת, כאמור, עלי ידי שימוש בשני אותות: האות הנושא ואות המידע. נניח כי משוואת הנושא היא
c(t)=C\cos(\omega _{c}t)\,
כאשר c מבטא את תנופת האות הנושא ו-  \omega _{c} את תדירותו הזוויתית של הגל הנושא (כאשר  \omega _{c}=2\pi f_{c} וכאשר fc היא תדירות הנושא).
נניח כי 
 m(t)=M\cos(\omega _{m}t+\phi )\,
היא משוואת גל המידע כאשר M היא תנופת המידע ו-  \omega _{m} היא תדירותו הזוויתית של גל המידע (כאשר  \omega _{m}=2\pi f_{m} וכאשר fm היא תדירות גל המידע) כך ש-φ הוא הפרש המופע בין המידע לנושא.
פעולת האפנון מתבצעת על ידי הוספת גל המידע לנושא והכפלת הביטוי ב-  \ \cos(\omega _{c}t). התוצאה המתקבלת היא:
\ X_{AM}(t)=[C+m(t)]\cos(\omega _{c}t)=[C+M\cos(\omega _{m}t+\phi )]\cos(\omega _{c}t).
על ידי שימוש בנוסחאות טריגנומטריות ניתן להציג נוסחה זו בדרכים נוספות, ביניהן:
\ X_{AM}(t)=C\cos(\omega _{c}t)+{M \over 2}[\cos(\phi +(\omega _{m}+\omega _{c})t)+\cos(\phi +(\omega _{m}-\omega _{c})t)].
כדי לקבל את האות המקורי יש לבצע פעולת גילוי אשר מסירה את האפנון ומשחזרת האות המקורי. גלאי נפוץ הוא גלאי מעטפת.
תיאור מתמטי של אפנון משרעת > עומק אפנון

אחד ממאפייניו החשובים של אות המשודר באפנון משרעת הוא עומק האפנון (נקרא גם "מקדם אפנון" או "יחס אפנון"). עומק האפנון מוגדר כיחס שבין תנופתו המקסימלית של גל המידע לבין תנופתו המקסימלית של הגל הנושא, כלומר:
m_{a}={M \over C} כאשר נוהגים להעביר את הצגתו של עומק האפנון לאחוזים.
בהינתן הגדרה זו, ניתן להציג את נוסחת האפנון גם בדרך הבאה:
\ X_{AM}(t)=C[1+m_{a}\cos(\omega _{m}t)]\cos(\omega _{c}t).
ניתן להוכיח כי באופן אידיאלי נצילות שידור AM תלויה בעומק האפנון בלבד ונתונה על ידי הביטוי:
\ \eta ={\frac {1}{1+{2 \over {m_{a}^{2}}}}}.
לפיכך, באופן אידיאלי, אם ברצוננו לשמור על נצילות גבוהה, יש להשתמש בעומק אפנון גבוה ככל הניתן. באופן מעשי, משתמשים בעומק אפנון של כ - 30% עקב מגבלות טכניות בגלאי אפנון משרעת.
ראו גם

גלי רדיו
שידורי AM
אפנון תדר (שידורי FM)
אפנון פאזה
בית חלבנה ניידיץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 על שם:  חלבנה ניידיץ
 כתובת:  חובבי ציון 12, פתח תקווה
 מיקום:  פתח תקווה
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  תחילת המאה ה-20
 קואורדינטות:  32°05′17″N 34°52′59″E﻿ / ﻿32.08794°N 34.882944°E﻿ / 32.08794; 34.882944
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) בית חלבנה ניידיץ(למפת גוש דן רגילה) בית חלבנה ניידיץ(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חלבנה ניידיץ(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית חלבנה ניידיץ  he בית חלבנה ניידיץhe בית חלבנה ניידיץמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית חלבנה ניידיץ הוא בית היסטורי בפתח תקווה, שהיה ביתו של חלבנה ניידיץ, מראשוני פתח תקווה ומורה בתלמוד תורה של אריה ליב פרומקין ובבית הספר פיק"א.
תיאור המבנה

חלבנה ניידיץ הגיע לפתח תקווה בשנת 1899 ובנה בה מתחם ובו שלושה מבנים:
המבנה הגדול בן שתי קומות שנמצא על רחוב חובבי ציון. נבנה בתחילת המאה ה-20. בבית זה שכנו משרדי האחים בן עזר ראב ששיווקו את פירות המושבה. בניין זה שופץ ושוקם בשנת 1994.
מבנה כורכר וטיט קטן במרכז חצר האחורית, היה ביתו הראשון של חלבנה לפני הבית בן שתי הקומות.
מבנה כורכר קטן בקצה החצר שימש במשך כמה שנים כביתו של שלמה יצחק שטמפפר, ראש העיר הראשון של פתח תקווה.
ארכיון איי הודו

הארכיון הכללי של איי הודו (בספרדית: El Archivo General de Indias, "אל אַרצִ'יווֹ חֶנֶרַל דֶה אִינְדִיַאס") הוא מאגר מסמכים השוכן בקאסה לונחה דה מרצ'דרס, רובע המסחר העתיק של סביליה, ומכיל מסמכים יקרי ערך שבהם מתוארת ההיסטוריה של האימפריה הספרדית באמריקה ובפיליפינים.
מעצב הבניין היה האדריכל חואן דה הררה, וסגנון הבנייה הוא דוגמה ספרדית-איטלקית לאדריכלות הרנסאנס. הבניין ותכולתו הוכרזו על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית בשנת 1987, ביחד עם קתדרלת סביליה ומצודת סביליה (האלקאזאר).
שמו של הבניין שאוב מהתקופה בה האמינו כי מסע מערבה יביא את החוקרים להודו והגוף שנקרא "el Real y Supremo Consejo de Indias" מונה לטפל בכל נושאי האימפריה הספרדית. בפועל אין בבניין מסמכים הקשורים להודו.
היסטוריה

הבניין, הכולל שתי קומות, מקיף פטיו מרכזי גדול. החלונות שקועים בתוך הקיר החיצוני ובין שני פילסטרים שטוחים, ומעל כל אחד מהם יש חופת אבן. הבניין מוקף במעקה, ובפינות ניצבים אובליסקים. בבניין אין פסלים קישוטיים, למעט הטונאליות המנוגדת של האבן והסטוקו והצל המוטל על ידי ההבלטה המתונה של הפילסטרים כנגד העמודים התומכים שלהם, על ידי המזח שלהם, על ידי הקרניז ועל ידי פסי הקרניז המכסים כל חלון.
בשנת 1785 הורה המלך קרלוס השלישי לאחסן בארכיון את כל המסמכים הקשורים למועצת איי הודו, על מנת שכל התיעוד הקשור לאימפריה יהיה במקום אחד, לאחר שקודם לכן היה פזור בכמה מקומות כגון סימאנקאס (עיירה במרכז ספרד), קדיס וסביליה. בראש הפרויקט הועמד חוזה דה גאלבס, שהיה השר לענייני איי הודו, והוא נעזר בהיסטוריון חואן באוטיסטה מוניוז לצורך ביצוע התוכנית.
המסמך הראשון הוכנס לארכיון באוקטובר 1785. נוצר צורך לעצב מחדש את הקאסה לונחה על מנת להתאימו לחומרים שעתידים היו להגיע, וב-1787 הוסף גרם מדרגות שיש חדש שעוצב על ידי לוקאס קינטארה. הוחלט כי מסמכים שנוצרו לפני 1760 יישלחו לארכיון איי הודו, ואילו מסמכים מאוחרים יותר יוותרו בידי הגופים שהפיקו אותם על מנת לא להפריע להם בעבודתם.
בין 2002 ל-2004 בוצעו בארכיון עבודות שימור מקיפות, ללא הפרעה לתפקידו כספריית מחקר. בשנת 2005 החל מבצע של העברת הדפים השונים לפורמט דיגיטלי. נכון לשנת 2008 ארכיון איי הודו הוא הארכיון הגדול ביותר בספרד המכיל מידע הקשור להיסטוריה של האימפריה הספרדית ומושבותיה.
תיאור

הסיבות העיקריות שהניעו את הקמת הפרויקט היו המחסור במקום בארכיון הכללי של סימאנקאס (ששימש את הכתר הספרדי) מצד אחד, וברוח עידן האורות הוחלט לכתוב את ההיסטוריה של הכיבושים והקולוניזציה הספרדיים.
בניית הארכיון החלה בשנת 1572 כאשר המלך פליפה השני הזמין זאת אצל דה הררה, שהיה האדריכל של אל אסקוריאל שבו שכנה גילדת הסוחרים של סביליה. סוחרי סביליה נהגו לשהות בקתדרלה הקרירה ולבצע בה פעולות שונות הקשורות למסחר.
חואן דה מיחארס החל לבנות את הבניין ב-1584 לפי הוראותיו של דה הררה, ולפי כתובת שהתגלתה על החזית הצפונית בנייתו הסתיימה ב-1598. עבודות נוספות על הבניין בוצעו גם במהלך המאה ה-17, כאשר עד ל-1629 הן נוהלו על ידי הארכיבישוף חואן דה זומאראגה ולאחריו על ידי פדרו סאנצ'ז פלקונטה.
בארכיון יש מסמכים המתארים את התקופה שבין הקונקיסטאדור הראשון לשלהי המאה ה-19. בין המסמכים הידועים ניתן למנות את בקשתו של מיגל דה סרוואנטס לקבלת תפקיד רשמי, בולה של האפיפיור אלכסנדר השישי שלפיה חולק העולם בין ספרד לפורטוגל, אחד מיומניו של כריסטופר קולומבוס ומפות ותוכניות מתאר של הערים הקולוניאליות באמריקה. בנוסף למסמכים הללו נשמרו בארכיון מסמכים המתארים את העבודה הרגילה הקשורה לניהול האימפריה.
הארכיון כולל בתוכו למעלה מתשעה קילומטרים של מדפים, 43,000 ספרים עם 80 מיליון דפים ו-8,000 מפות, שהגיעו ממגוון סוכנויות מטרופוליטניות שהיו אחראיות על ניהול המושבות:
מועצת איי הודו (המאה ה-16 עד המאה ה-19)
בית הגיוס (המאה ה-16 עד המאה ה-18)
הקונסוליות בסביליה וקאדיס (המאה ה-16 עד המאה ה-19)
משרדי ממשל שונים (המאה ה-18 עד המאה ה-19)
מזכיר המלך בקאדיס (המאה ה-18 עד המאה ה-19)
המפקח הכלכלי הממונה על הכנסות הציבור מקאדיס והדירקטוריון הכללי של ההכנסות מהדואר (המאה ה-18 עד המאה ה-19)
חבר המנהלים של בית הדין לפיקוח כלכלי (המאה ה-19)
החברה המלכותית של הוואנה (המאה ה-18 עד המאה ה-19)
הארכיון מנוהל על ידי חבר מנהלים שהוקם על ידי צו רשמי של ממשלת ספרד, וחברים בו נציגים מטעם משרת התרבות הספרדי, ממשלת אנדלוסיה, העיר סביליה, המועצה העליונה למחקר מדעי, אוניברסיטת סביליה וחברים לא רשמיים.
לקריאה נוספת

GONZÁLEZ GARCÍA, Pedro (et al) (1995). Archivo General de Indias. Barcelona. Editorial: Lunwerg. ISBN 84-7782-365-0
LÓPEZ DÍAZ, María Teresa; DOMÍNGUEZ, Antonio (1983). Catálogo de documentos históricos farmacéuticos del Archivo General de Indias. Sevilla. Secretariado de Publicaciones de la Universidad. ISBN 84-7405-271-8
BAUDOT, Georges (1986). El Archivo General de Indias en mi recuerdo. Sevilla. Editorial: Junta de Andalucía, Consejería de Cultura. ISBN 84-505-2381-8
הערות שוליים

↑  Archivo General de Indias cervantes.es [7-7-2008]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257982005171  BNE: XX254009  BnF: cb119660654 (data)  CANTIC: a10041552  CiNii: DA05602510  GND: 1044969-3  ISNI: 0000 0001 2322 0936  LCCN: n80152906  NKC: ko20231174299  NLA: 35237170  NSK: 000254920  SUDOC: 027667294  Trove: 876729  VcBA: 494/24238  VIAF: 128438625   WorldCat (עם VIAF): 128438625 
הארכיון (צד ימין) והמצודה (צד שמאל)
הארכיון על רקע הקתדרלה והמצודה
אנזים

המבנה התלת-ממדי של האנזים נויראמינידאז
המבנה התלת-ממדי של האנזים קטלאז
אֶנְזִים (קרוי גם: תַּסָּס; באנגלית: Enzyme) הוא חלבון המזרז תהליכים כימיים ביצורים חיים.
בכל תא של כל יצור חי מצויים אלפי אנזימים, והתא החי אינו יכול לתפקד בלעדיהם. רובן המוחלט של התגובות הכימיות שעליהן מבוססים החיים אינן מסוגלות להתרחש בקצב הנדרש לקיום החיים בלא האנזימים. האנזימים מאפשרים את התרחשותן של תגובות אלו באמצעות זירוז קצבן בכמה סדרי גודל.
לצד האנזימים, המורכבים מחלבונים, קיים סוג נוסף של מולקולה קטליטית (מזרזת תגובות) בתא, המורכבת מ-RNA ומכונה "ריבוזים".
התחום בביוכימיה העוסק בחקר האנזימים קרוי אנזימולוגיה.
אטימולוגיה

מקור השם "אנזים" מיוונית: Ένζυμο, ופירושו: 'בתוך שמר'. הוא כונה כך לאור העובדה שהאנזים הראשון התגלה כאשר בודדו תמצית מתאי שמרים.
אופן פעולה

אנזימים מזרזים התרחשות תגובות כימיות שמבחינה תרמודינמית מסוגלות לצאת אל הפועל. התגובות המזורזות על ידי האנזים יתרחשו גם בהיעדרו, אך בקצב איטי ביותר שלא יאפשר את תפקוד התא החי. האנזים מזרז את התגובה באמצעות הורדת אנרגיית השפעול שלה. במקרים רבים נקשר האנזים לחומרים המגיבים, מקרב אותם ומכוון אותם בזווית הרצויה לתגובה. התקרבות זו בכיוונים הנכונים תיקח זמן רב עד שתקרה באופן מקרי ללא האנזים.
לכל אנזים אתר פעיל אחד או יותר, אליו נקשרים המגיבים ובו מתרחשת התגובה הכימית. לא תמיד מדובר בשני מגיבים או יותר; אנזימים מסוגלים לזרז תגובות בהן מתפרקת מולקולה גדולה לכמה מולקולות קטנות, למשל. המגיב או המגיבים מכונים סובסטרט (Substrate) בעברית מצע ומסומלים באות S. התוצרים שמתקבלים מפעולות האנזים נקראים Products או בעברית תוצרים ומסומלים באות P. האנזים עצמו מסומל באות E, ואנזים הקשור לסובסטרט מסומל ES ("תצמיד אנזים-סובסטרט").
לאחר זיהוי הסובסטרט, גורם האתר הפעיל למספר שינויים בקשרים הכימיים במולקולות הסובסטרט. השינויים מסתיימים ביצירת קשר חדש בין שתי מולקולות או בפירוק מולקולות. לפעמים מתבטא השינוי רק בתזוזה של אטומים מסוימים בתוך המולקולה, היוצרת שינוי בתכונות המולקולה.
פעולת האנזימים מאופיינת בעזרת קבוע מיכאליס מנטן (Km) המייצגת בקשר הפוך את מידת הזיקה בין הסובסטרט לאנזים, וכן על פי מהירות הריאקציה המקסימלית כאשר ישנו עודף סובסטרט גדול מאוד (Vmax). מאפיינים אלו מוגדרים על פי קינטיקת מיכאליס-מנטן, והם נכונים עבור מודלים מסוימים בלבד.
אופן פעולה > מודל מנעול-מפתח

בשנת 1894 הציע אמיל פישר את מודל מנעול מפתח (באנגלית: Lock and Key) לתיאור האינטראקציה בין אנזים לסובסטרט. על פי מודל זה, גם בטרם הקישור של הסובסטרט לאנזים, האתר הפעיל של האנזים בעל מבנה ספציפי התואם (קומפלמנטרי) בדיוק, הן מבחינה מבנית והן מבחינה כימית, לסובסטרט (כשם שמנעול מתאים למפתח). כלומר, ההתאמה בין המבנים קיימת כבר לפני הקישור.
מודל מנעול מפתח מצליח להסביר את הספציפיות הרבה של אנזימים בעקבות המבנה הגאומטרי של האנזים והסובסטרט, אך מתקשה להסביר כיצד אנזים מוריד את אנרגיית האקטיבציה ומייצב את מצב המעבר של התגובה.
אופן פעולה > מודל התאמה מושרית

ב-1958 דניאל קושלנד הציע סייג למודל מנעול-מפתח. כיוון שאנזימים הם מבנים גמישים, האתר הפעיל משנה צורה ללא הרף בעת אינטראקציה עם חומר מצע. הנ"ל חל כאשר מתבצעת אינטראקציית חומר מצע אנזים.
כתוצאה מכך, חומר המצע אינו פשוט נקשר לאתר הפעולה הקשיח. חומצות האמינו משרשרות בחיבור צדדי (side chain) ומעצבות את אתר הפעולה לתצורה מדויקת אשר מאפשרת לאנזים לבצע את פעולתו המזרזת (קטליטית). במקרים מסוימים, כמו ב-Glycosidases גם מולקולות חומר המצע משתנות קמעא כאשר הן נכנסות לאתר הפעולה. אתר הפעולה ממשיך להשתנות עד אשר חומר המצע נקשר לחלוטין, ובנקודה זו ניתנת הצורה הסופית וגם המטען נקבע.