stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות הכלליות בגרמניה 2025
רקע

בנובמבר 2024 הודיע הקנצלר אולף שולץ כי יגיש הצעת אי-אמון לבונדסטג ב-15 בינואר 2025. אם הבונדסטאג לא יביע בו אמון, הוא יכול להציע לנשיא גרמניה בחירות בזק. אם תהיה לכך הסכמה, הבחירות יוקדמו. האופוזיציה דרשה לקיים הצעת אמון בהקדם, מה שהיה עלול להוביל לבחירות בזק כבר בינואר 2025.
בתחילה, הקבינט הפדרלי המליץ על 28 בספטמבר כתאריך הבחירות, ותאריך זה אושר על ידי הנשיא פרנק-וולטר שטיינמאייר. בעקבות משבר ממשלתי, מנהיג ה-FDP, כריסטיאן לינדנר, הודח מהממשלה המכהנת על ידי אולף שולץ ב-6 בנובמבר 2024, מה שגרם לקריסת הקואליציה ובכך הגיעה הקדמת הבחירות.
בבחירות 2021 הורכבה הקואליציה ממפלגות בעלות תפיסות שונות באופן קיצוני. כל מפלגה משכה לאג'נדה שלה וכתוצאה מכך הממשלה נכנסה למצב מתמשך של קיבעון והעדר יכולת לתפקד. מצב זה מנע אפשרות לטפל במשבר הדיור ובמשבר הכלכלי הקיים בגרמניה. המשבר המסוים שהוביל בסופו של דבר לפירוק הקואליציה נסב סביב אי הסכמה בנוגע למדיניות האפס השחור, מדיניות על פיה קיימת מחויבות שלא להיכנס כמעט לגירעון במסגרת התקציב השנתי אשר מעוגנת בחוק יסוד. שר האוצר כריסטיאן לינדנר מהמפלגה הדמוקרטית החופשית דבק במדיניות זו בעוד שהסוציאל־דמוקרטים והירוקים דרשו ממנו להשעות לשנה את המדיניות, כדי לממן השקעות בתשתיות, במהפכה הירוקה ובחימוש הצבא הגרמני. סירובו היווה את הטריגר לפירוק הממשלה.
הבחירות התקיימו על רקע עליית כוחה של מפלגת הימין הקיצוני "אלטרנטיבה לגרמניה" בעלת הסממנים של שנאת זרים ועל רקע התחזקות קולות קיצוניים הקוראים לסילוק גורמים זרים ומהגרים. יש הטוענים כי קולות אלה מזכירים קולות שנשמעו בשנות הארבעים של המאה ה-20 ומעלים חשש רב בקרב חוגים ליברליים. עם זאת, באלטרנטיבה עצמה טוענים כי הם בעד ישראל ובעד יהודים, ומתמודדים לעיתים עם תקריות בעייתיות בשולי המפלגה. ראוי לציין כי פרידריך מרץ, מנהיג המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הצהיר כי לא יקים קואליציה עם אלטרנטיבה לגרמניה.
מערכת הבחירות

חוקת גרמניה וחוק הבחירות הפדרלי קובעים כי בחירות פדרליות חייבות להתקיים ביום ראשון או ביום חג לאומי לא לפני 46 ולא יאוחר מ-48 חודשים לאחר הישיבה הראשונה של הבונדסטאג, אלא אם הבונדסטאג יתפזר מוקדם יותר. הבונדסטאג ה-20 והמכהן ערך את ישיבתו הראשונה ב-26 באוקטובר 2021. לפיכך, הבחירות הבאות חייבות להתקיים ביום ראשון בין ה-31 באוגוסט 2025 ל-26 באוקטובר 2025, כאשר בסופו של דבר הוחלט על 28 בספטמבר כמועד הבחירות המקורי, אלא שהן הוקדמו כאמור.
לאחר שהבחירות הפדרליות בגרמניה ב-2021 יצרו בונדסטג עם 736 חברים - מה שהפך אותו לפרלמנט הנבחר הגדול ביותר בעולם - החל ויכוח מחודש על שיטת חלוקת המושבים מאז הבחירות ב-2013. הקבינט של שולץ העביר חוק רפורמה במרץ 2023 כדי להגביל את גודל הבונדסטאגים העתידיים ל-630 חברים.
כללי הבחירות

הבחירות בגרמניה נערכות במחוזות, כאשר כל מתמודד גם רשום עבור מפלגה. כדי לעבור את אחוז החסימה, צריכה מפלגה לקבל 5% מכלל הקולות וגם לזכות בלפחות שלושה מחוזות (הזכייה במחוז אינה דורשת רוב מוחלט של 51%. המפלגה שזוכה באחוז הגבוה ביותר היא המנצחת). למעשה, בין לפני הרפורמה ובין אחריה, המושבים בפרלמנט מחולקים על פי סך הקולות הכללי, ולא על פי המחוזות.
מפלגות ומנהיגים פוליטיים

המפלגות הבולטות וכוחן הפוליטי הנוכחי, טרם הבחירות:
| מפלגה | אידאולוגיה מרכזית | מושבים בבונדסטאג ערב הבחירות | סטטוס פוליטי |
| --- | --- | --- | --- |
| המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה | סוציאל-דמוקרטיה | 207 | קואליציה |
| הגוש המשותף של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה | דמוקרטיה נוצרית | 196 | אופוזיציה |
| מפלגת הירוקים | סביבתנות | 117 | קואליציה |
| המפלגה הדמוקרטית החופשית | ליברליזם | 90 | קואליציה |
| אלטרנטיבה לגרמניה | פופוליזם ימני | 77 | אופוזיציה |
| די לינקה | סוציאליזם דמוקרטי | 28 | אופוזיציה |
| מפלגת BSW | סוציאליזם | 10 | אופוזיציה |
| אחרים ועצמאיים |  | 7 | אופוזיציה |
| בסך הכל |  | 733 |  |
תוצאות הבחירות

| מפלגה | אידאולוגיה מרכזית | מושבים בבונדסטאג | אחוז מהקולות | מחוזות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה | דמוקרטיה נוצרית (ימין מתון) | 208 | 28.5% | 190 |
| אלטרנטיבה לגרמניה | לאומיות ופופוליזם (ימין קיצון) | 152 | 20.8% | 46 |
| המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה | סוציאל-דמוקרטיה (מרכז שמאל) | 120 | 16.4% | 45 |
| מפלגת הירוקים | סביבתנות (שמאל) | 85 | 11.6% | 12 |
| די לינקה | סוציאליזם (שמאל) | 64 | 8.8% | 6 |
| מפלגת BSW | סוציאליזם | 0 | 4.97% |  |
| המפלגה הדמוקרטית החופשית | ליברליזם (ימין מתון) | 0 | 4.3% |  |
| אחרים |  | 1 | 4.6% |  |
| סך הכל |  | 630 |  |  |
הערות שוליים

↑  von der Burchard, Hans; Nöstlinger, Nette; Buchsteiner, Rasmus (6 בנובמבר 2024). "Scholz sets stage for German snap election as government collapses". Politico. נבדק ב-6 בנובמבר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bräutigam, Frank (7 בנובמבר 2024). "Wie es nach dem Ampel-Aus rechtlich weitergeht". tagesschau.de (בגרמנית). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Germany's president approves the date for next year's national election". Associated Press (באנגלית). ארכיון מ-2024-08-23. נבדק ב-23 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  tagesschau.de. "Kanzler Scholz will im Januar Vertrauensfrage stellen". tagesschau.de (בגרמנית). נבדק ב-2024-11-06.
↑  von der Burchard, Hans; Nöstlinger, Nette; Buchsteiner, Rasmus (2024-11-06). "German government coalition collapses as Scholz sacks Finance Minister Lindner". Politico (באנגלית בריטית). נבדק ב-2024-11-06.
1 2  מזהים תהליכים: בגרמניה קורים דברים שלא קרו מאז מלחמת העולם, והלחץ עולה | פרק 158, 2024-11-21, נבדק ב-2024-11-27
↑  אסף אוני, ‏מדיניות "האפס השחור" שהובילה לנפילת הממשלה בגרמניה, באתר גלובס, 11 בנובמבר 2024
↑  דב גיל-הר מיכל רשף יואב זהבי, בחירות בגרמניה: האם הימין הקיצוני יעלה לשלטון?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בפברואר 2025
↑  "Nach der Bundestagswahl: Wie geht es jetzt weiter?" [After the general election: what's next]. RND (בגרמנית). 26 בספטמבר 2021. ארכיון מ-27 בספטמבר 2021. נבדק ב-30 בספטמבר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  tagesschau.de, Bundestagswahl 2025: Ergebnisse, tagesschau.de (בגרמנית)
↑  "Live German election results". Reuters (באנגלית). 2025-02-23. נבדק ב-2025-02-24.
| גרמניה מערכות בחירות בגרמניה |
| --- | --- | --- |
| רפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר וגרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1932 (יולי) • 1932 (נובמבר) • 1933 (מרץ) 1933 (נובמבר) • 1936 • 1938 |  |
| גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 1969 • 1972 • 1976 • 1980 • 1983 • 1987 |  |
| גרמניה גרמניה | 1990 • 1994  • 1998 • 2002 • 2005 • 2009 • 2013 • 2017 • 2021 • 2025 |  |
ליצן

ליצן
ליצן, צילום של הצלם האמריקאי צ'ארלס דפורסט פרדריקס (אנ') מסביבות 1680
צדודית ליצן, ציור של הצייר הגרמני קארל בוכנר (גר') מתחילת המאה ה-20
ליצן הוא בדרן שמבדר באמצעות הומור, על ידי התחפשות לדמות מצחיקה וביצוע תרגילי סלפסטיק וסוגים נוספים של בדיחות. ליצנים לבושים לרוב בתלבושת אופיינית, צבעונית ובולטת בשונותה מהמקובל, למשל בגדים שדוגמת מחציתם האחת שונה משל המחצית השנייה, עם צווארון גדול ומסולסל, כובע גבוה ומחודד, ונעלי ליצן - נעליים ענקיות, שעשויות להיות מעוטרות בפונפון. איפור אופייני לליצן כולל פנים מולבנות, פה גדול הצבוע באדום הרבה מעבר לגבולות הפה הטבעי ומעוצב כחיוך, אף בצורת כדור אדום.
ליצנים מופיעים בקרקס, בירידים, בפארקי שעשועים, בבלט, בסרטי קולנוע ותוכניות טלוויזיה, בבתי חולים ובמסיבות פרטיות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מקצוע הליצן המודרני צמח מדמותו של ליצן החצר.
ליצנים בקרקס

ליצנים החלו לתפוס מקום מרכזי יותר בהופעות הקרקס עם התחזקותן של עמדות הרואות בהופעת בעלי חיים בקרקס ואילופם לשם כך התעללות. מגמה זו התחזקה עם חקיקתם של חוקים האוסרים הופעת בעלי חיים בקרקס במדינות או ישויות מוניציפליות.
פרדוקס "הליצן העצוב"

פרדוקס "הליצן העצוב" (אנ') מתאר את הקשר, שהוא לכאורה בעל סתירה פנימית, בין קומדיה לבין הפרעות נפשיות כמו דיכאון וחרדה. חלק מהליצנים הם ביסודם אנשים עצובים שנלחמים באמצעות ההומור והבדיחות במרה השחורה שלהם עצמם, לאחר שחוו בילדותם ובנעוריהם תחושות של חסך רגשי ובדידות. מספר מחקרים פסיכולוגיים הצביעו על תכונות התנהגותיות ייחודיות אצל קומיקאים שאינן נמצאות אצל שחקנים רגילים, והראו כיצד הם משתמשים בהומור כמנגנון התמודדות להסתרת טראומה נפשית ולהתגברות על חרדה חברתית.
בשל תפיסה זו הפכה דמות הליצן באורח אירוני לסמל העצב והבדידות. לתפיסה זו ניתן למצוא עוגנים רבים בתרבויות השונות לדוגמה בציוריו של האמן פבלו פיקאסו בתקופה הוורודה או ב"שיר הליצן" של מרדכי לבנון בו מתוארת דמות של ליצן שנאלץ להיות שמח כל עת שעוברות עליו חוויות חיים קשות וטראגיות.
פחד מליצנים

יש המשתמשים, החל משנות השמונים של המאה העשרים, במונח "קולרופוביה" לתיאור פחד חריג מליצנים. חרף השימוש בסיומת "פוביה", אין זה מונח מקובל בפסיכולוגיה. פחד מליצנים הוצג בסיטקומים אחדים ובסדרות טלוויזיה מצוירות, עקב הסיטואציה הקומית הגלומה בו. פחד מליצנים גרם ליצירת סרטים וסדרות רבות בהם ליצנים מגולמים כמפחידים וכרשעים.
ליצנות רפואית

ליצנות רפואית הוא תחום ברפואה בבתי החולים ובמרכזים הרפואיים שנעשה על ידי ליצנים מיוחדים הנקראים "ליצנים רפואיים", ובו נעשה שימוש בכוחו המרפא של ההומור לצורך שיפור באיכות חייהם, בתפקודם ובמצבם של חולים.
ליצנים רפואיים מקצועיים החלו לעבוד בבתי חולים בעיר ניו יורק בשנת 1986 במסגרת תוכנית שנקראה "יחידת הליצנות הרפואית של קרקס התפוח הגדול", שהוקמה על ידי מייקל כריסטנסן. כריסטנסן טבע את המשפט: "אם החולים לא יגיעו לקרקס, הקרקס יגיע אליהם". אחד ממיסדי הענף הוא פאץ' אדמס, שב-1972 הקים עם עמיתיו מוסד לטיפול בשיטה הליצנות בווירג'יניה המערבית.
הקשרים שליליים של המילה

בעברית, בנסיבות ובהקשרים מסוימים, נעשה שימוש במילה "ליצן" דווקא בלשון צינית וסרקסטית. בעוד שמשמעותה המקורית של המילה מתארת אדם מצחיק ומבדר, הרי ששימוש בהקשרה הציני של המילה מתאר מאידך אדם השם עצמו ללעג, מתנהג בצורה מגוחכת, שאינו מודע למשמעות התנהגותו, מעשיו או דבריו, והגורם לסובביו ללעוג לו. לעיתים, מתבטא הדבר גם בצחוק סרקסטי, או הנובע ממבוכה - שמקורו אינו הומוריסטי. גם המונח "ליצן החצר" משמש למשמעות זו.
ראו גם

בדחן
סטנד-אפ
צחוק
תפילת הליצן
הערות שוליים

↑  שיר אנוש, גם במציאות היה ליצן רוצח, מעריב לנוער, 13 בספטמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283916005171  BNE: XX526179  BnF: cb13318806h (data)  GND: 4010309-2  LCCN: sh85027215  NARA: 10636910  NKC: ph189271 
ליצן בקרקס נודד, צילום מסביבות 1910
דוד מוכמל

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1945 (בן 79) בגדד, עיראק עיראק  
 ענף מדעי:  פיזיקה עיונית
 תאריך עלייה:  יולי 1951
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית  מכון ויצמן למדע
 מנחה לדוקטורט:  שמואל שטריקמן ושמואל גושן
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע
 פרסים והוקרה:  פרס קרן בת שבע דה רוטשילד (1977)   עמית החברה האמריקאית לפיזיקה (1986)   פרס סיגמה פי (2017)
 תרומות עיקריות
 מעברי פאזה, תופעות קריטיות, מערכות לא בשיווי משקל ואינטראקציות ארוכות טווח
 
דוד מוכמל (נולד ב-24 בדצמבר 1945) הוא פיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בפקולטה לפיזיקה במכון ויצמן למדע. ממובילי המחקר העולמי בפיזיקה סטטיסטית של מעברי פאזה ותופעות קריטיות (אנ') במערכות בשיווי משקל תרמודינמי, וכן בחקר ההתנהגות של מערכות שאינן בשיווי משקל ובמכניקה סטטיסטית של מערכות עם אינטראקציות ארוכות טווח. כיהן כדקאן הפקולטה לפיזיקה במכון, כיו"ר הוועדה לפיזיקה סטטיסטית של הארגון הבין לאומי לפיזיקה טהורה ויישומית (IUPAP) וכחבר המועצה להשכלה גבוהה.
ביוגרפיה

דוד מוכמל נולד בבגדד, בנם של מרסל לבית שמש ומאיר מוכמל, אח לד"ר אלי מוכמל, גילה קליינר, ופרופ' שאול מוכמל (אנ'). עלה לישראל עם משפחתו ב-1951 והם השתקעו בתל אביב, שם למד בתיכון עירוני א'.
ב-1963 החל את לימודי התואר הראשון בפיזיקה באוניברסיטה העברית במסגרת העתודה האקדמית. עם סיום לימודיו ב-1966 התגייס לצה"ל. סיים תואר שני (ב-1970) ושלישי (ב-1973) בפיזיקה במכון ויצמן למדע, בהנחיית פרופ' שמואל שטריקמן וד"ר שמואל גושן. עבודת הדוקטורט שלו עסקה במעברי פאזה בחומרים מגנטיים, בהבהרה ויישום תורת לנדאו למעברי פאזה רציפים (אנ') במערכות פיזיקליות שונות.
את מחקריו כבתר-דוקטורט החל במעבדות הלאומיות בברוקהייבן (אנ') (1975–1973), שם עבד עם מרטין בלום, ולאחר מכן עם מייקל פישר (אנ') כעמית מחקר באוניברסיטת קורנל (1975–1977). שב למכון ויצמן ב-1977 כחוקר בכיר, ב-1979 התמנה לפרופסור חבר וב-1984 לפרופסור מן המניין.
בין 1995–2002 כיהן כדקאן הפקולטה לפיזיקה במכון, היה חבר המועצה להשכלה גבוהה (2002–1996) ונבחר ליו"ר הוועדה לפיזיקה סטטיסטית של הארגון הבין לאומי לפיזיקה טהורה ויישומית (2005–2008). הוא פרופסור אמריטוס משנת 2016, וממשיך בפעילות מחקרית. במרוצת השנים כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטאות ומכוני מחקר שונים: מרכז מחקר ע"ש תומאס ווטסון (יבמ) (אנ'), המרכז לאנרגיה אטומית CEA Paris-Saclay (אנ'), בית הספר הגבוה לפיזיקה תעשייתית וכימיה בעיר פריז (אנ') (ESPCI), מכון אייזק ניוטון (אנ'), אוניברסיטאות אדינבורו ופירנצה ועוד.
מחקר

מחקרו של מוכמל מקיף את השטח הרחב של פיזיקה סטטיסטית, עם דגש על תופעות קולקטיביות במערכות רב-חלקיקיות. התמחה בתורת לנדאו למעברי פאזה רציפים במערכות בשיווי משקל תרמודינמי והפעיל אותה על שורת מערכות פיזיקליות שונות. שילב שיקולי סימטריה עם חבורת הרנורמליזציה, שילוב שהוביל להבנות עמוקות בתורת מעברי הפאזות ולהרחבה של כללי לנדאו לזיהוי מעברים מסדר ראשון. ממצאים אלו היו משמעותיים עבור קשת רחבה של מערכות פיזיקליות. סדרת עבודות בביופיזיקה הובילה להבנת מעבר הפאזה של ההיפרדות בין שני גדילי DNA בטמפרטורות גבוהות (אנ').
בהמשך עסק בחקר מערכות ששדות חיצוניים גורמים להיותם מחוץ לשיווי משקל, שעדיין לא קיימת מסגרת עיונית להבנתן. פתר מודלים למערכות מסוג זה, שהובילו לגילוי קשר עמוק בינן לבין מערכות בעלות אינטראקציות ארוכות טווח בשיווי משקל תרמודינמי, ותרם להבנת מערכות מסוג זה.
מחקר > מעברי פאזה ותופעות קריטיות: מערכות בשיווי משקל תרמודינמי

מוכמל השתמש בהבנתו העמוקה של תורת החבורות ויישומה על ידי לנדאו לאנליזה של מעברי פאזה במערכות פיזיקליות מגוונות: מגנטיות, גבישים נוזליים וחומרים פרואלקטרים. בסדרת עבודות חשובות שילב בין תורת לנדאו וחבורת הרנורמליזציה (אנ'). הוא הראה כיצד ניתן לבנות על בסיס תכונות הסימטריה ושבירתה במעבר את ההמילטוניאן של לנדאו-גינזבורג המתאר נכונה מעבר במערכת פיזיקלית נתונה. בהינתן ההמילטוניאן שנגזר משיקולי סימטריה, ניתן להשתמש בו כנקודת המוצא לטיפול באמצעות חבורת הרנורמליזציה (בפיתוח ב-  \epsilon =4-d), ולאו דווקא בקירוב השדה הממוצע. שתי התגליות המרכזיות של עבודות אלו היו גילוי קיומן של מערכות פיזיקליות עם פרמטר סדר בעל  n\geq 4 מרכיבים והצגת ההשערה לפיה להמילטוניאן מסוים אין נקודת שבת יציבה (תחת הפעלת חבורת הרנורמליזציה), אזי מעבר הפאזה יהיה מסדר ראשון. תוצאות עיוניות אלו נבחנו מול ניסויים שנעשו במגוון רחב של מערכות פיזיקליות.
מוכמל זיהה, על בסיס שיקולי סימטריה, מערכות מגנטיות שתחת שינוי שדה חיצוני עוברות מעברי פאזה של מודל פוטס עם  q=3,4 מרכיבים ב- d=3 ממדים. בסדרת עבודות הראה שהפעלת שדה מגנטי יכול לשנות את מעבר הפאזה מסדר ראשון לרציף. עבד על מעברי פאזה בגזים מסופחים ובמערכות של גלי צפיפות מטען, וכן במערכות פיזיקליות אקראיות, כולל פתרונות מדויקים עבור מודלים אקראיים בממד אחד. חקר יציבות של חומרים קוואזי-גבישיים. הראה שבשני ממדים מודלים עם סימטריה O(n) שקולים למודל של לולאות. בסדרת מאמרים מוכמל הראה שמעבר הפאזה של היפרדות שני גדילי DNA זה מזה הוא מסדר ראשון .
מחקר > מערכות מחוץ לשיווי משקל תרמודינמי

הפתיח לעבודותיו על מערכות שאינן בשיווי משקל היה פתרון מדויק של מודל TASEP. זהו מודל של חלקיקים המאכלסים אתרים של שרשרת חד־ממדית המוגדר על ידי חוקי דינמיקה: החלקיקים יכולים לעבור בין אתרים שכנים, אך רק בכיוון אחד, נאמר שמאלה, כאשר חלקיקים מוזרקים לשרשרת מצד ימין ועוזבים אותה בצד שמאל, ואתר יכול להיות ריק או מאוכלס על ידי חלקיק יחיד . זהו מודל בסיסי של מערכות תחת השפעת שדה חיצוני, שאינו בשיווי משקל (זורם בו זרם), ומגיע למצב יציב שאינו משתנה בזמן. בשורת מאמרים הורחב הפתרון המדויק לשניים ושלושה סוגי חלקיקים, חושב מקדם הדיפוזיה, נחקרה הפרדה בין פאזות שונות ושבירת סימטריה במערכות אלו, ונחקרו תכונות נוספות.
בחינה של מודלים של מערכות רב חלקיקיות שאינן בשיווי משקל הובילה את מוכמל ושותפיו לתגלית מפתיעה: בניגוד למודלים בשיווי משקל, קיימת ההיתכנות של סדר ארוך טווח (או שבירה ספונטנית של סימטריה) במודלים חד־ממדיים כמו זה של תנועה בגשר צר ובהכללה של מודל מסוג TASEP לשלושה סוגי חלקיקים. המודל האחרון סיפק תובנה נגישה לתופעה זו, שם נצפה כי בנקודה מיוחדת התפלגות המצבים המאפיינים את המצב היציב זהה להתפלגות של שיווי משקל תרמודינמי, אך עם המילטוניאן בעל אינטראקציות ארוכות טווח. תופעות נוספות של מערכות רב גופיות שאינן בשיווי משקל שנחקרו כוללות זרימה של גופים בתעלות צרות וכן קורלציות ארוכות טווח המושרות על ידי הפרעה מקומית.
ההיתכנות של שבירה ספונטנית של סימטרית ההזזה בזמן המובילה למצבים מחזוריים בזמן, היא נושא מאתגר מבחינה תאורטית. בסדרת עבודות על הנושא הראו מוכמל ושותפיו כי קיימות מגבלות תאורטיות המונעות את האפשרות לתופעה זו במגוון רחב של מצבים פיזיקליים.
מחקר > מערכות עם אינטראקציות ארוכות טווח

התרמודינמיקה של מערכות בשיווי משקל עם אינטראקציות ארוכות טווח שונה בצורה ניכרת מזו של המערכות הנפוצות בהן האינטראקציה היא קצרת טווח. מוכמל ושותפיו הראו שבמערכות עם אינטראקציות ארוכות טווח, טיפול באמצעות צברים שונים מוביל לתוצאות שונות במצב שיווי המשקל התרמודינמי. מצב זה מאופיין לעיתים בחום סגולי שלילי בצבר המיקרו-קנוני. הם גילו במערכות אלו שבירת ארגודיות המלווה בזמני רלקסציה ארוכים.
הנחיה

מוכמל הנחה 46 תלמידי מחקר: 11 לתואר דוקטור, 16 מוסמך ו-19 בתר-דוקטורנטים. רבים מתוכם חברי סגל באוניברסיטאות בישראל ובעולם: אורי אלון (מכון ויצמן); עופר ביהם (אנ') (האוניברסיטה העברית); קאויטה ג'אין (מכון נהרו בבנגלור); שאמיק גופטה (מכון ויוקנדה); האיה הינריכסן (אוניברסיטת וירצבורג); יאנוש טורוק (האוניברסיטה טכנולוגית בבודפשט); סטיבן טייטל (אוניברסיטת רוצ'סטר); יריב כפרי (הטכניון); אראל לוין (אוניברסיטת נורת'איסטרן); דב לוין (הטכניון); פראדיפ מוהאנטי (מכון סאהא בקולקטה); טרידיב סאדהו (מכון טאטא במומבאי); פרוליאק סילביין (אוניברסיטת טולוז); ואדק פראסד (אוניברסיטת קוצ'ין); אנורם קונדו (ICTS בבנגלור).
פרסים והוקרה

פרס קנדי (1974)
פרס קרן בת שבע דה רוטשילד (1977)
פרס ז'נט וסמואל לובל (1985)
עמית האגודה האמריקאית לפיזיקה (1986)
הקתדרה על שם הארולד ומריון גרין (1992)
פרס סיגמה פי (2017)
חיים אישיים

דוד מוכמל נשוי לחביבה (לבית בן מאיר) ואב לבן רועי (פרופ' באוניברסיטת תל אביב) ולבת לילי. מתגורר ברחובות.
מאמרים נבחרים

Mukamel D., Physical realizations of n ≥ 4 vector models. Phys. Rev. Lett. 34, 481 (1975).
Mukamel D., Krinsky S., Bak P., First-order transitions, symmetry and the ε expansion. AIP Conf. Proc. No. 29, Magnetism and Magnetic Materials, 474 (1976).
Bennett C.H., Grinstein G., He Y, Jayaprakash C., Mukamel D. Stability of temporally periodic states of classical many body systems. Phys.Rev. A41, 1932 (1990) .
Grinstein G., Mukamel D., Seidin R., Bennett,C.H. Temporally periodic phases and kinetic roughening.Phys. Rev. Lett. 70, 3607(1993) .
Derrida B., Domany E. Mukamel D. An exact solution of one dimensional asymmetric exclusion model with open boundaries, J. Stat. Phys. 69, 667 (1992).
Evans M.R., Kafri Y, Koduvely M., Mukamel. D. Phase separation in one-dimensional driven diffusive systems, Phys. Rev. Lett. 80, 425 (1998).
Evans M.R., Foster D.P., Godréche C., Mukamel D. Asymmetric exclusion model with two species: spontaneous symmetry breaking, J. Stat. Phys., 80, 69 (1995) .
Kafri Y., Mukamel D., Peliti, L. Why is the DNA denaturation transition first order? Phys. Rev. Lett. 85, 4988 (2000).
Barre J., Mukamel D. Ruffo, S. Inequivalence of ensembles in a system with long range interactions, Phys. Rev. Lett. 87, 030601 (2001).
Jain K., Bouchet F. Mukamel D. Relaxation times of unstable states in systems with long range interactions, J. Stat. Mech. (2007) P11008.
היינסברג

היינסברג (באנגלית: Heinsberg) היא עיר בצפון נורדריין-וסטפאליה, שבגרמניה. זהו מקום מושבו של מחוז היינסברג. העיר ממוקמת בסמוך לגבול עם הולנד, על נהר וורם, בערך 20 ק"מ צפונית-מזרחית לסיטארד ו-32 ק"מ דרום-מערבית למנשנגלדבך.
גאוגרפיה

וסנברג היא העיר מצפון להיינסברג, הוקלהובן ממזרח, ולדפוט וגנגלט ממערב, לבין גיילנקירכן דרומה. שני נהרות זורמים דרך היינסברג, הוורם והרור. הוורם מתאחד עם הרור סמוך לרורקמפן, כפר השייך לעיריית היינסברג.
אתרים

בעיר היינסברג יש רק כמה מבנים עתיקים. רוב העיר נהרסה בשנת 1944 במהלך מלחמת העולם השנייה. המראות העיקריים הם:
כנסיית סנט גנגולף
חורבות טירה
בית המשפט המחוזי הישן.
מגפת הקורונה

העיר קיבלה תשומת לב בסוף מרץ 2020 עת פרסמו מדענים מהעיר מחקר ראשון מסוגו המסביר כיצד מתפשטת מגפת הקורונה. העיר ספגה מכה קשה במגפה עם מספר גבוה של נדבקים ומתים.
הערות שוליים

↑  Connolly, Kate (2020-03-31). "Worst-hit German district to become coronavirus 'laboratory'". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-07-22.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561971605171  BnF: cb16714092v (data)  GND: 4024225-0  LCCN: n78010355  MusicBrainz: 32f1aef6-1866-4bfe-a362-2ee2164c7c10  SUDOC: 050784900  VIAF: 137183833   WorldCat (עם VIAF): 137183833
Unbreakable

Unbreakable (בעברית: בלתי שבירה) הוא אלבומה ה-11 של הזמרת-יוצרת האמריקאית, ג'נט ג'קסון. האלבום יצא לאור ב-2 באוקטובר 2015, על ידי חברת התקליטים הפרטית של ג'קסון ריתם ניישן וברטלסמן מיוזיק גרופ, לאחר שהיא עזבה את חברת התקליטים הקודמת שלה איילנד, בעקבות הכישלונות שחוותה עם אלבומה הקודם.
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד הבילבורד 200.
רקע

לאחר מכן[דרושה הבהרה] ג'קסון התחילה להקליט שירים חדשים עם המפיק רודני ג'רקינס אך בסופו של דבר הוא הפסיק את העבודה עם ג'קסון והפרויקט לא יצא לפועל. במקום זאת היא החליטה להתמקד בתפקידים בקולנוע ובסיבוב הופעות חדש ובנישואיה לאיש העסקים הקטרי ויסאם אל מאנה. ב-2015 הודיעה ג'קסון כי היא שוב צפויה לצאת לסיבוב הופעות ואף להוציא אלבום חדש.
לאחר סיום העבודה עם ג'רקינס פנתה ג'קסון לעבוד עם צמד המפיקים ג'ימי ג'אם וטרי לואיס אשר עברו איתה על כל אלבומיה פרט לאלבומה האחרון. בנוסף היא גם עבדה עם המפיקים והכותבים דם ג'ינץ', טומי מקלנדון וותומאס לומפקינס. בנוסף באלבום זה הראפר ג'יי קול התארח בסינגל הראשון מהאלבום ואילו הראפרית מיסי אליוט התארחה בסינגל השיווקי "Burnitup!". מבחינה לירית האלבום משקף נושאים שונים בחייה של ג'קסון כמו מות אחיה מייקל ג'קסון והיבטים שונים של ילדותה. בנוסף האלבום גם מעביר מסרים חברתיים בדומה לאלבומה Rhythm Nation 1814.
סינגלים והצלחה

הסינגל הראשון מהאלבום היה השיר "No Sleep" אשר נכנס למקום ה-63 בארצות הברית ובכך הפך לסינגל הראשון של הזמרת מאז 2008 להיכנס למצעד הרשמי של המדינה. במצעד שירי ה-R&B למבוגרים השיר הגיע למקום הראשון במשך 12 שבועות. בנוסף יצאו מהאלבום שני סינגלים נוספים שהם שיר הנושא של האלבום והשיר "Dammn Baby". השיר "The Great Foreve" יצא כסינגל הרביעי מהאלבום כסינגל לתחנות הרדיו באיטליה בלבד ב-26 בפברואר 2016.
האלבום הגיע למקום הראשון בארצות הברית ונהיה לאלבום השביעי שלה לעשות זאת מה שהופך אותה לזמרת השלישית סך הכל שהצליחה להכניס אלבום למקום הראשון במדינה ב-4 עשורים שונים. בנוסף הוא הגיע ל-40 העליונים ברוב המדינות המרכזיות ואף זכה לביקורות חיוביות ממבקרי מוזיקה אשר רובם ציינו את התבגרותה המוזיקלית ודירגו אותו כאחד מהאלבומים הטובים ביותר של אותה שנה. נכון לאפריל 2016 האלבום מכר 253 אלף עותקים בארצות הברית.
רשימת רצועות

| Unbreakable> מס' | Unbreakable> שם | Unbreakable> משך | Unbreakable>  | Unbreakable>  | Unbreakable>  | Unbreakable>  | Unbreakable>  | Unbreakable>  | Unbreakable>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Unbreakable  | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | BURNITUP! (בהשתתפות מיסי אליוט)   | 4:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Dammn Baby  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Great Forever  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Shoulda Known Better  | 4:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | After You Fall  | 4:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Broken Hearts Heal  | 3:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Night  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | No Sleeep (בהשתתפות ג'יי קול)   | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Dream Maker / Euphoria  | 2:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | 2 B Loved  | 2:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Take Me Away  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Promise  | 0:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Lessons Learned  | 4:23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Black Eagle  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Well Traveled  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Gon' B Alright  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | No Sleeep  | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | No Sleeep (בהשתתפות ג'יי קול) (AFSHeeN Remix)   | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 71:02 |  |  |  |  |  |  |  |