stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לואה (שפת תכנות)
תחביר > בקרת זרימה > לולאות

לולאות for נומרית כמו בדוגמה למטה תבצע מחזור מ־1 עד 10 עבור האינדקס i ותוסיף לו 2 בכל מחזור.
for i = 1, 10, 2 do
    print(i) -- 1 3 5 7 9
end
לולאת for על טבלה לפי מפתח בסדר אקראי:
local weekdays = {
    ["Sunday"] = 1,
    ["Monday"] = 2,
    ["Tuesday"] = 3,
    ["Wednesday"] = 4,
    ["Thursday"] = 5,
    ["Friday"] = 6,
    ["Saturday"] = 7,
}
for key, value in pairs(weekdays) do
    print(key, value)
end
לולאת for על טבלה לפי אינדקס בסדר קבוע:
local weekdays = {
    "Sunday",
    "Monday",
    "Tuesday",
    "Wednesday",
    "Thursday",
    "Friday",
    "Saturday",
}
for index, value in ipairs(weekdays) do
    print(index, value)
end
לולאת while בודקת את התנאי בתחילת כל מחזור:
local i = 1
while weekdays[i] do
    print(weekdays[i])
    i = i + 1
end
לעומת זאת, לולאת repeat בודקת את התנאי בסוף כל מחזור; לפיכך, בלולאה מסוג זה המחזור הראשון מתקיים תמיד. בניגוד לשפות רבות, משתנים מקומיים שנוצרו בתוך הלולאה הם עדיין זמינים גם בתנאי למחזור אחרי המילה repeat.
local i = 1
repeat
    print(weekdays[i])
    i = i + 1
until not weekdays[i]
כמו בהרבה שפות אחרות, בלואה ניתן לבצע עצירה ויציאה ידנית מכל לולאה באמצעות הפקודה break.
תחביר > פעולות

| סיווג | סיווג | אופרנדים | פעולה | סימן | סימן |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בינארי | הקצאה | קליטת ערך למשתנה | קליטת ערך למשתנה | = |  = |
| בינארי | יוחסה | מספרים | שווה ל־ | == |  = |
| בינארי | יוחסה | מספרים | לא שווה ל־ | ~= |  \neq  |
| בינארי | יוחסה | מספרים | גדול מ־ | > |  > |
| בינארי | יוחסה | מספרים | קטן מ־ | < |  < |
| בינארי | יוחסה | מספרים | גדול או שווה ל־ | >= |  \geq  |
| בינארי | יוחסה | מספרים | קטן או שווה ל־ | <= |  \leq  |
| בינארי | לוגיקה | אמת או שקר | וגם | and |  \land  |
| בינארי | לוגיקה | אמת או שקר | או | or |  \lor  |
| בינארי | חשבון | מספרים | חיבור | + |  + |
| בינארי | חשבון | מספרים | חיסור | - |  - |
| בינארי | חשבון | מספרים | כפל | * |  \times  |
| בינארי | חשבון | מספרים | חילוק | / |  \div  |
| בינארי | חשבון | מספרים | חילוק ללא שארית | // |  |
| בינארי | חשבון | מספרים | מודולו | % |  |
| בינארי | חשבון | מספרים | העלאה בחזקה | ^ |  x^{n} |
| בינארי | סיביות | סיביות | וגם | & |  |
| בינארי | סיביות | סיביות | או | | |  |
| בינארי | סיביות | סיביות | או מוציא | ~ |  |
| בינארי | סיביות | סיביות | הזזה ימינה | << |  |
| בינארי | סיביות | סיביות | הזזה שמאלה | >> |  |
| אונארי | סיביות | סיביות | לא | ~ |  |
| אונארי | לוגיקה | אמת או שקר | לא | ~ או not |  \neg  |
| אונארי | חשבון | מספר | סימן שלילי | - |  - |
↑  פעולות אלו נוספו בגרסה 5.3
תחביר > מחרוזות

השפה מצוידת בספרייה לחיפוש, החלפה, והתאמת דפוסים במחרוזות באמצעות ביטויים דומים לביטויים רגולריים.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
.: כל תו
| %a | אותיות | %A | לא אותיות |
| %c | תווי בקרה | %C | לא תווי בקרה |
| %d | מספרים | %D | לא מספרים |
| %g | תווים נראים לא כולל רווחים. | %G | תווים בלתי נראים כולל רווחים |
| %l | אותיות קטנות | %L | לא אותיות קטנות |
| %p | סימני פיסוק | %P | לא סימני פיסוק |
| %s | תווי ריווח | %S | לא תווי ריווח |
| %u | אותיות רישיות (אותיות גדולות) | %U | לא אותיות רישיות (אותיות גדולות) |
| %w | אותיות ומספרים | %W | לא אותיות ולא מספרים |
| %x | תווים של מספרים הקסדצימליים | %X | לא תווים של מספרים הקסדצמיליים |
+: לפחות פעם אחת או יותר
*: לפחות אפס פעמים או יותר (הרצף הארוך ביותר)
-: לפחות אפס פעמים או יותר (הרצף הקצר ביותר)
?: אפס פעמים או הופעה אחת לכל היותר
(...): לכידת תווים להחזרה. ניתן ללכוד כמה רצפים, הם מוחזרים בסדר הופעתם. בלכידה ריקה (), לואה מחזירה את המיקום שלה במחרוזת.
[^...]: מבחר אפשריות של תווים, בזמן שהסימן ^ בתחילת הרשימה הופך את כל האפשרויות לשלילה (כלומר, אף אחד מהתווים ברשימה).
%: סימון תווים מיוחדים או שימוש בתווי דקדוק כתווים רגילים; לדוגמה, %% יחשב כהופעה רגילה של התו % במחרוזת.
$: סוף מחרוזת
^: תחילת מחרוזת
דוגמה ללכידת שנה, חודש, ויום מתאריך תפוגה במחרוזת באמצעות הפונקציה string.match:
local text = "EXP:2010-01-01"
local year, month, day = string.match(text, "(%d+)%-(%d%d)%-(%d%d)")
שימושים

לואה זכתה לשימוש נרחב בין היתר במשחקי מחשב, רובוטיקה, עיבוד תמונה, עורכי טקסט, אוטומציה, ביואינפורמטיקה, ובמערכות משובצות מחשב. למרות יעודה כשפה מוטמעת, ללואה קיימת קהילה עצמאית, מנהל חבילות, וספריות המאפשרים בה פיתוח נוח ורב תחומי ללא תלות ב־C או בשפות אחרות. מבין השימושים המפורסמים בלואה ניתן למנות את התבניות במיזם ויקיפדיה.
מנהל חבילות

LuaRocks היא מערכת ניהול החבילות של לואה, היא פותחה בשפה עצמה והושקה בשנת 2007. המערכת יוצרת סביבה נוחה לפיתוח יציב ושיתופי בלואה ויודעת לטפל ביחסי תלות בין החבילות עצמן, בגרסאותיהן, ובגרסאות של המפרש הזמין במחשב. החבילות מסודרות במקום מרוכז בכל מחשב וכך חוסכות הכלה מיותרת של אותם רכיבים בכל פרויקט לואה חדש.
מימושים

מהיותה שפה חופשית שנועדה להטמעה, ללואה קיימים מימושים רבים שפותחו למגוון מטרות על ידי מפתחים וצוותים עצמאים, ואין בניהם בהכרח תאימות. כמו כן, גם המפרש הסטנדרטי של האוניברסיטה הקתולית עבר שינויים ללא תאימות לאחור לאורך הפיתוח של השפה.
מימושים > PUC Rio Lua

PUC Rio Lua הוא המימוש המרכזי והנפוץ ביותר של לואה, נהוג לכנות אותו גם PUC Lua. המימוש מפותח באוניברסיטה הקתולית (PUC Rio) שבריו דה ז'ניירו משנת 1993 ומופץ תחת רישיון MIT. המפרש כתוב בשפת C והוא מתאפיין בצריכה חסכונית של זיכרון וכוח עיבוד למרות ביצועיו המהירים ביחס לשפות מפורשות אחרות. PUC Lua ממיר קוד מקור של Lua ל־bytecode לפני שלב הריצה לאחר שהקוד עובר בדיקות ראשוניות כגון חוקיות התחביר.
מימושים > LuaJIT

LuaJIT הוא מימוש המכוון לביצועים גבוהים מאוד עם לואה בעזרת הידור תוך כדי זמן ריצה (Just In Time compilation). חלקים מהמפרש כתובים בשפת סף. למימוש קיים ממשק FFI שמאפשר תיווך בין לואה ושפת C מבלי לגרוע בביצועים של המפרש ובלי צורך להיעזר ב־Lua C API כפי שדרוש במימוש הסטנדרטי של PUC Lua. בנוסף למהדר, גם המפרש של LuaJIT הוא מהיר בכפולות מהמפרש הסטנדרטי של PUC Lua, אפילו אם המהדר אינו מופעל כלל. הביצועים של LuaJIT מהירים עשרות מונים משל PUC Lua 5.1. עובדה זו הפכה את המימוש לאטרקטיבי בתעשייה.
מימושים > eLua

eLua (קיצור של Embedded Lua) היא מימוש מלא של השפה המיועד למערכות משובצות מחשב ומציע אופטימיזציות והרחבות חדשות לשפה שהן רלוונטיות לחומרה האופיינית למערכות משובצות. התכונות המרכזיות:
שליטה מלאה וישירה בחומרה בהיעדר מערכת הפעלה. עם זאת, המימוש נמנע מלהפוך לתחליף עבור מערכת הפעלה.
תאימות על מערכות עם ארכיטקטורת מחשבים שונות. המימוש דואג למגר כל הבדל אפשרי בהתנהגות השפה על גבי מעבדים עם סט פקודות שונה.
המימוש מתוכנן כדי לאפשר החלפה ושדרוג מזדמן של החומרה מבלי לגרום לאי תאימויות בקוד שנכתב עד כה.
מעטפת המאפשרת אינטראקציה נוחה בתהליך הפיתוח בין הקוד המוטמע לקוד שנערך על ידי המשתמש. לדוגמה, הטמעת הקוד וקבלת משוב על שגיאות תוך כדי הריצה בלי צורך בסימולציות לפני ההטמעה.
ראו גם

מודולה־2 – שפת תכנות מערכות שנתנה את ההשראה לתחביר של לואה.
Scheme – ניב של שפת התכנות Lisp שנתן השראה סמנטית לשפת התכנות לואה.
לקריאה נוספת

Roberto Ierusalimschy, Programming in Lua, 4th Edition, Lua.org, 2016, ISBN 8590379868. (באנגלית)
Roberto Ierusalimschy, Luiz Henrique de Figueiredo, Waldemar Celes, The Evolution of Lua, Proceedings of the third ACM SIGPLAN conference on History of programming languages, HOPL III, Association for Computing Machinery, 2007-06-09, עמ' 2–1–2–26 doi: 10.1145/1238844.1238846
הערות שוליים > מדריך השפה מהדורה רביעית

1 2 3 4 5  Programming in Lua, About the Book, pp. xiii–xviii
↑  Programming in Lua, Bits and Bytes, pp. 115–123
1 2 3 4 5 6 7  Programming in Lua, Strings, pp. 29–38
↑  Programming in Lua, Data Files and Serialization, pp. 137–146
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Programming in Lua, Getting Started, pp. 3–12
1 2 3 4 5 6 7 8  Programming in Lua, Filling Some Gaps, pp. 67–76
↑  Programming in Lua, Numbers, pp. 17–27
1 2 3  Programming in Lua, Pattern Matching, pp. 89–104
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17  Programming in Lua, Tables, pp. 39–48
1 2 3  Programming in Lua, Data Structures, pp. 125–136
1 2 3 4 5  Programming in Lua, Closures, pp. 79–88
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Programming in Lua, Functions, pp. 49–58
1 2 3  Programming in Lua, The External World, pp. 59–66
↑  Programming in Lua, Date and Time, pp. 109–114
1 2 3 4 5 6 7  Programming in Lua, Compilation, Execution, and Errors, pp. 147–157
1 2  Programming in Lua, Modules and Packages, pp. 159–168
הערות שוליים > מקורות נוספים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78  Roberto Ierusalimschy, Luiz Henrique de Figueiredo, Waldemar Celes, The Evolution of Lua, Proceedings of the third ACM SIGPLAN conference on History of programming languages, HOPL III, Association for Computing Machinery, 2007-06-09, עמ' 2–1–2–26 doi: 10.1145/1238844.1238846
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21  News, www.lua.org
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28  Version history, www.lua.org
1 2  Luiz Henrique de Figueiredo, Roberto Ierusalimschy, Waldemar Celes Filho, The design and implementation of a language for extending applications, www.lua.org
↑  Luiz Henrique de Figueiredo, Roberto Ierusalimschy, Waldemar Celes Filho, Lua: An extensible extension language, www.lua.org
↑  Logos, www.lua.org
↑  Download, luajit.org
1 2  Jarry1250, Why "Lua" is on everybody's lips, and when to expect MediaWiki 1.19, Wikipedia Signpost, 2015-04-07
↑  Lua 5.3 Reference Manual: Lexical Conventions, www.lua.org
↑  Roberto Ierusalimschy, Luiz Henrique de Figueiredo, Waldemar Celes, Lexical Conventions, Reference Manual of the Programming Language Lua, Lua.org, 1994
↑  Lua: 4.0 Reference Manual: Lexical Conventions, www.lua.org
↑  Lua 5.0 Reference Manual: Lexical Conventions, www.lua.org
↑  Lua 5.2 Reference Manual: Lexical Conventions, www.lua.org
↑  Lua 5.3 Reference Manual: Expressions, www.lua.org (באנגלית)
↑  License, www.lua.org
1 2  Performance: x86/x64, luajit.org
↑  LuaJIT Sponsorship Program, luajit.org
↑  Overview, www.eluaproject.net
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563918605171  BnF: cb166522948 (data)  GND: 7547043-3  LCCN: sh2004007514
מסדרון התשתיות

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 סוג:  נפט, גז טבעי, חשמל, מים ותקשורת
 מדינות:  טורקיה, ישראל
 מוצא:  ג'ייהאן, טורקיה
 יעד:  חיפה, ישראל
 אורך:  460 ק"מ
 כיוון זרימה:  צפון-דרום
מסדרון התשתיות היה מיזם מתוכנן להעברת תשתיות ואנרגיה מטורקיה לישראל, באמצעות הנחת חמישה צינורות תשתית תת-ימיים. צינורות אלו היו מתוכננים להעביר נפט, גז טבעי, חשמל, מים ותקשורת. תחילתו של מסדרון התשתיות באזור ג'ייהאן במפרץ איסכנדרון שבדרום-מזרח טורקיה. משם אמורים היו צינורות התשתית לצאת, לאורך 460 ק"מ דרך הים התיכון, עד לאזור חיפה. המיזם בוטל לנוכח החרפת היחסים בין המדינות.
היסטוריה

מגעים ראשונים עם טורקיה על הקמת מסדרון התשתיות החלו בתחילת שנות ה-2000, תחילה דובר על צינור לאספקת גז טבעי בלבד, אותה הציעה להקים חברת גזפרום הרוסית, במטרה לספק גז טבעי לישראל מרוסיה דרך טורקיה. שבמקביל החל משא ומתן על יבוא מים במיכליות לישראל, עקב המחסור במים בישראל. במרץ 2004 נחתם הסכם עקרונות בין טורקיה לישראל, ליבוא מים בכמות של 50 מיליון מ"ק בשנה. באוקטובר 2004 הודיעה הרשות הפלסטינית שהיא גם מעוניינת לייבא מים מטורקיה.
במאי 2004 ביקר בטורקיה שר התשתיות, יוסף פריצקי, וקיבל את ברכת הממשלה הטורקית לבצע בדיקת היתכנות כלכלית בעניין הקמת מסדרון תשתיות מקיף. שר האנרגיה הטורקי הציע, באותה עת, כי גם מצרים תצורף לפרויקט. עם זאת בפברואר 2005 הודיע משרד התשתיות כי לנוכח מסקנות סקר היתכנות שנעשה נדחתה ההצעה לייבא חשמל מטורקיה עקב העלות הגבוהה, ושרעיון המסדרון אינו כלכלי.
באוקטובר 2005 חידש שר התשתיות, בנימין בן אליעזר, את המגעים עם טורקיה לגבי הקמת המסדרון. בשלב זה שני צינורות נפט וגז אזוריים שמסתיימים בעיר ג'ייהאן היו בשלבי הקמה ודובר שהמסדרון יוביל גז ונפט מרוסיה וחבר המדינות. בדצמבר 2005 ביקר מנכ"ל משרד התשתיות באזרבייג'ן במטרה לדון בשימוש במסדרון התשתיות להזרמת נפט מהים הכספי לטורקיה ומשם יתחבר גם לקו צינור אילת-אשקלון.
בפברואר 2006, עלתה הצעה שיבוא המים מטורקיה יתבצע באמצעות צינור ימי ולא במכליות. במאי 2006 בנק ההשקעות האירופי הסכים להשקיע 15 מיליון דולר בבדיקת היתכנות להקמת צינור מים מג'ייהאן לישראל. מטרת הצינור שתוכנן, בקיבולת של 200–300 מיליון מ"ק בשנה, הייתה לספק מים לישראל, לירדן והרשות הפלסטינית, עקב משבר המים באזור. באוקטובר 2006 ביקר שר התשתיות בנימין בן אליעזר במצרים במטרה לדון בהארכת המסדרון עד מצרים, במטרה להוביל אליה גז טבעי.
בדצמבר 2006 נחתם מזכר ההבנות בין ישראל לטורקיה לביצוע סקר ההיתכנות למסדרון התשתיות. בעת חתימת ההסכם אמר שר האנרגיה הטורקי, ד"ר הילמי גולר, כי הוא "מאמין שפרויקט התשתיות עם ישראל הוא הרבה יותר מחלום; שתי המדינות יהפכו למרכזי אנרגיה אזוריים שיניבו יתרונות רבים לכולם". במקביל החלה חברת גזפרום בתכנון צינור להולכת גז טבעי מטורקיה לישראל.
באוקטובר 2007 הוצג בפני השר בן אליעזר סקר ההיתכנות המקדים, שהוכן על ידי החברות ENI האיטלקית ו-CALIK הטורקית, שקבע כי יש כדאיות כלכלית בקידום הפרויקט.
עלות הפרויקט נעה, לפי סקר ההיתכנות, בין שניים לארבעה וחצי מיליארד דולר, בהתאם למספר הצינורות שהונחו ושיונחו והיקף המוצרים שיסופקו. ובנייתו הייתה מתוכננת להסתיים בשנת 2012. תחילת התשתית הוקמה. אך במהלך חודש יוני 2010, לאחר פרשת המשט לעזה והצטננות מערכת היחסים בין טורקיה לישראל, הודיעה ממשלת טורקיה על הקפאת המיזם.
הרכב > צינור נפט

צינור הנפט המתוכנן אמור היה להוות את המשכו של צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן שתחילתו בים הכספי וכן צינור הנפט כירכוכ-ג'ייהאן שתחילתו בשדות הנפט הכורדיים בצפון עיראק. נבחנה אפשרות להמשכת צינור הנפט מחיפה לאשקלון, ומשם, דרך מתקני קצא"א, יובל הנפט למפרץ אילת ומשם למזרח הרחוק ולהודו. בדרך זו עשויה הייתה לגדול מהותית הכדאיות הכלכלית להקמת הצינור בין טורקיה לישראל שכן כמויות הנפט שיוזרמו בו יהיו גדולות יותר.
הרכב > צינור גז

צינור הגז אמור היה להוות את המשכו של צינור הגז באקו–טביליסי–ארזורום (אנ') המוביל גז אזרי ממאגרי הים הכספי (בעיקר ממאגר שאח-דניס). הגז שיוזרם לישראל ישמש בחלקו את ישראל ובחלקו ישווק הגז במצב נוזלי (LNG) למדינות אחרות. לפי התוכנית יוזרם הגז בצינור דרומה לכיוון אל עריש, ומשם למתקני הנזלת הגז הממוקמים בדלתה של הנילוס.
ראו גם

צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן
יחסי טורקיה–ישראל
הערות שוליים

↑  שרון קדמי, חלון ההזדמנויות של מסדרון התשתיות, באתר TheMarker‏, 16 באוקטובר 2005
↑  דוד חיון, ‏פריצקי: מגעים עם טורקיה וגזפרום לרכישת גז טבעי מהצינור הרוסי-טורקי, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2003
↑  צבי לביא, ‏גזפרום הציעה לספק גז דרך טורקיה; מוכנה לממן את התשתית היבשתית, באתר גלובס, 27 ביולי 2003
↑  דליה טל, ‏משרד האוצר יפרסם בעוד חודש מכרז בינלאומי להובלת מים מטורקיה לישראל, באתר גלובס, 23 במרץ 2001שילה הטיס רולף, יבוא מים מטורקיה - מדיניות זיג זג, באתר הארץ, 16 באוגוסט 2002
דליה טל, ‏הקבינט החברתי-כלכלי ידון בישיבתו הבאה באישור ייבוא המים מטורקיה, באתר גלובס, 28 באוגוסט 2003
↑  עמירם כהן, נחתם הסכם לרכישת מים מטורקיה: ישראל תייבא 50 מיליון מ"ק בשנה, באתר TheMarker‏, 4 במרץ 2004
↑  הארץ, הפלשתינאים מבקשים לייבא מים מטורקיה, באתר TheMarker‏, 18 באוקטובר 2004
↑  דוד חיון, ‏למרות העימות המדיני: התעניינות של הטורקים בפרויקטי תשתית ואנרגיה, באתר גלובס, 27 במאי 2004
↑  עמירם כהן, נדחתה הצעה לייבא חשמל מטורקיה  עקב עלות שליותר ממיליארד דולר, באתר הארץ, 14 בפברואר 2005
↑  שרון קדמי, חלון ההזדמנויות של מסדרון התשתיות, באתר TheMarker‏, 16 באוקטובר 2005
↑  שרון קדמי, מנכ"ל משרד התשתיות ייצא לאזרביג'אן לדון במסדרון התשתיות מטורקיה לישראל, באתר TheMarker‏, 18 בדצמבר 2005
↑  שרון קדמי, מסתמן: יבוא המים מטורקיה יתבצע באמצעות צינור ימי - ולא במכליות, באתר TheMarker‏, 7 בפברואר 2006
↑  דליה טל, ‏הבנק האירופי להשקעות יממן בדיקת היתכנות להקמת צינור מים ימי מטורקיה, באתר גלובס, 22 במאי 2006
↑  שרון קדמי, "צינור הגז טורקיה-ישראל יוארך עד מצרים", באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2006
↑  שרון קדמי, סקר ההיתכנות למסדרון התשתיות בין ישראל לטורקיה יושלם תוך חצי שנה, באתר TheMarker‏, 13 בדצמבר 2006
↑  שרון קדמי, "טורקיה תעשה כל שביכולתה כדי להוציא את מסדרון התשתיות אל הפועל", באתר TheMarker‏, 24 בדצמבר 2006
↑  הארץ, גזפרום: נמשיך בתוכניות להנחת צינור להולכת גז טבעי מטורקיה לישראל, באתר TheMarker‏, 1 ביולי 2007
↑  ליאור ברון, ‏עלות הקמת מסדרון התשתיות עם טורקיה מוערכת ב-2–4 מיליארד ד', באתר גלובס, 24 באוקטובר 2007
↑  אורה קורן, טורקיה מקפיאה שני פרויקטים ממשלתיים בתחום האנרגיה עם ישראל, באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2010
מלכת השערים של כל נבחרת לאומית

ערך זה מפרט את מלכת השערים בכל הזמנים עבור כל נבחרת כדורגל נשים. רשימה זו אינה רשימת מלכות השערים לנבחרות לאומיות, מכיוון שלכמה מדינות יש שתי שחקניות ומעלה עם יותר שערים מאשר מלכת השערים של מדינה אחרת.
רשימת מלכי השערים

שחקניות מודגשות עדיין פעילות ברמה בינלאומית.
שחקניות בכתב נטוי גם מחזיקות בשיא ההופעות בנבחרתן.
| מקום | שחקן | נבחרת | שערים | הופעות | שערים למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | כריסטין סינקלייר |  קנדה | 190 | 319 | 0.6 |
| 2 | אבי וומבאק |  ארצות הברית | 184 | 256 | 0.72 |
| 3 | בירגיט פרינץ |  גרמניה | 128 | 214 | 0.6 |
| 4 | ג'ולי פליטינג |  סקוטלנד | 116 | 121 | 0.96 |
| 5 | מרטה |  ברזיל | 115 | 172 | 0.67 |
| 6 | מייסה גב'ארה |  ירדן | 113 | 110 | 1.03 |
| 7 | אליזבטה ויניוטו |  איטליה | 107 | 110 | 0.97 |
| 7 | פטריציה פאניקו |  איטליה | 107 | 196 | 0.55 |
| 9 | סון ון |  סין | 106 | 163 | 0.65 |
| 10 | פורטיה מודיסה |  דרום אפריקה | 101 | 124 | 0.81 |
| 11 | ויויאן מידמה |  הולנד | 95 | 115 | 0.83 |
| 12 | לוטה שלין |  שוודיה | 88 | 185 | 0.48 |
| 13 | אז'ני לה סומר |  צרפת | 86 | 175 | 0.49 |
| 14 | הומארה סאווה |  יפן | 83 | 205 | 0.4 |
| 15 | מריבל דומינגז |  מקסיקו | 82 | 116 | 0.71 |
| 16 | פרפטואה נקווצ'ה |  ניגריה | 80 | 99 | 0.81 |
| 17 | מרגרט לארה וידרסדוטיר |  איסלנד | 79 | 124 | 0.64 |
| 18 | פרניל הארדר |  דנמרק | 70 | 140 | 0.5 |
| 19 | טסה וולארט |  בלגיה | 69 | 115 | 0.6 |
| 20 | איזבל הרלובסן |  נורווגיה | 67 | 133 | 0.5 |
| 20 | אנה-מריה קרנוגורצ'ביץ' |  שווייץ | 67 | 136 | 0.49 |
| 22 | ווין טיינגי טון |  מיאנמר | 65 | 65 | 1 |
| 22 | ג'י סו-יון |  קוריאה הדרומית | 65 | 141 | 0.46 |
ראו גם

מלכת השערים לנבחרות לאומיות
מלכי שערים בנבחרות כדורגל לאומיות
כריסטין סינקלייר מקנדה היא מלכת השערים בכל הזמנים בנבחרות הנשים.
מחיקה לסבית

מחיקה לסבית (באנגלית: Lesbian erasure) היא הנטייה להתעלם, להסיר, לזייף או להסביר מחדש עדויות על נשים לסביות או מערכות יחסים לסביות בהיסטוריה, באקדמיה, באמצעי התקשורת, ובמקורות ראשוניים אחרים. ייתכן וגם בקהילה הגאה, מתעלמים מקיומן של לסביות ולא מכירים בזהותן.
בהיסטוריה

העיתונאית והסופרת ויקטוריה א. בראונוורת' כתבה כי מחיקת המיניות הלסבית מהתיעוד ההיסטורי ”דומה למחיקה של כל מיניות נשית (אנ') אוטונומית: מאז ומתמיד נצפו, נדונו והוצגו תשוקות מיניות של נשים במסגרת המבנה והטווח של המבט הגברי”. לעיתים קרובות, מחיקה לסבית מתרחשת כאשר ארגוני להט"ב לא מצליחים להכיר בתרומותיהם של לסביות, למשל ההצהרה של המרכז הלאומי לזכויות לסביות מ-2018, אודות האי-הכרה במעורבתה של סטורמה דלרוורי (אנ') במהומות סטונוול.
ב-1974, המועמדת לבחירות בארצות הברית, קתי קוזצ'נקו (אנ'), יצאה מהארון, שבסופו של דבר זכתה בבחירות. עם זאת, הישג זה בהיסטוריית להט"ב (אנ') יוחס באופן שגוי לפוליטיקאי, הארווי מילק, מסן פרנסיסקו.
בקבלת מלגות

למרות עליית זכויות הלהט"ב לאורך השנים, הקנון האקדמי המסורתי מזניח, לעיתים קרובות, לסביות. חוקרת התיאוריה הפוליטית, אנה מארי סמית', הצהירה כי הלסביות נמחקה מה-"שיח הרשמי" בבריטניה משום שלסביות נתפסות כ-"הומוסקסואלים אחראיים" בדיכוטומיה בין זה לבין "הומוסקסואליות מסוכנת". כתוצאה מכך, יחסי מין לסביים בבריטניה לא הפללו לעומת הפליית יחסי מין הומוסקסואליים. סמית' הצביעה גם על הדרת נשים ממחקר האיידס במרכזים לבקרת מחלות ומניעתן. סמית' מאמינה כי מחיקות אלו נובעות מאפליה מינית, והיא מציעה כי יש לטפל בבעיות אלו ישירות על ידי אקטיביזם לסבי.
בפרסום

הוחקרת מממכון קליימן לחקר מגדר באוניברסיטת סטנפורד, מרסי ביאנקו, אמרה כי מחיקה לסבית מתרחשת גם בפרסומות. מפרסמים אינם מכוונים לקהל הלסביות, כאשר מתפרסמים מוצרים בפני הקהל הלהט"בי. כדוגמה לכך, היא ציינה את התמוטטותו של האתר AfterEllen (אנ'), שלדבריה נבעה ממחסור במפרסמים כאלו. העורכת הראשית לשעבר של AfterEllen, קרמן קרגלואי, הצהירה כי מפרסמים אינם חושבים על לסביות כנשים, וטריש בנדיקס, הבחין כי המפרסמים מניחים כי לסביות אוהבות את אותם הדברים שהומוסקסואלים אוהבים, גם אם הם ממוקדים למין הגברי.
ראו גם

מחיקה ביסקסואלית
הנוקמות הלסביות
סטריאוטיפים על להט"בים
מוטציה נקודתית

דוגמאות לסוגים שונים של מוטציות נקודתיות והשפעתן על קודונים
מוטציה נקודתית (בעברית: תשנית נקודתית) או החלפה היא מוטציה גנטית, שבה נוקלאוטיד בודד מוחלף, מוחדר או מושמט מרצף DNA או RNA בגנום של אורגניזם. למוטציות נקודתיות יכולות להיות השפעות שונות על התוצר החלבוני, ולעיתים ניתן לחזות השלכות של מוטציות ספציפיות. ייתכן שלהחלפה לא תהיה השפעה כלל על התוצר החלבוני, והדבר מכונה החלפה נרדפת, אך ייתכנו השלכות עם פוטנציאל הרסני, כגון מוטציית פסק ומוטציית סלף.
מוטציות נקודתיות הן הסוג הדומיננטי של SNP בגנום.
גורמים

מקורן של המוטציות הנקודתיות הוא לרוב בתהליך שכפול ה-DNA. שכפול קורה כאשר DNA דו-גדילי נפרד לשני גדילים, שכל אחד מהם משמש תבנית ליצירת גדיל משלים. מוטציה יכולה להיווצר בצורה ספונטנית. קצב יצירת המוטציות עולה בחשיפה למוטגנים. מוטגנים יכולים להיות פיזיקליים, כגון קרינת UV, קרני X, חשיפה לחום קיצוני או לכימיקלים מסוימים שפוגעים ב-DNA.
ישנם מנגנונים שונים שמובילים ליצירת מוטציה נקודתית. קרינת UV ואור בתדירות גבוהה מסוגלים ליינן אלקטרונים, ובכך להשפיע על הבסיסים המרכיבים את ה-DNA או ה-RNA. מולקולות חמצן פעילות בעלות רדיקלים חופשיים, שהן תוצר לוואי של מטבוליזם תאי, עלולות אף הן להזיק. תוצרי היינון והרדיקלים החופשיים יכולים לגרום לשבר חד- או דו- גדילי. שלמות ה-DNA יכולה להיפגע כתוצאה מדגרדציה של הקשרים הכימיים בין המולקולות שמרכיבות אותו. בנוסף, טעויות של אנזימים המשתתפים בתהליך יכולות להוביל למוטציות החלפה, החדרה, או השמטה.
סיווג > החלפים בדומה ובשונה

בשנת 1959 ארנסט פריס טבע את המונחים הֶחְלֵף בְּדוֹמֶה (transition) והֶחְלֵף בְּשׁוֹנֶה (transversion) כדי לסווג מוטציות נקודתיות שונות. החלף בדומה הוא מצב שבו פורין מוחלף בפורין אחר (A ↔ G), או החלפה של פירימידין בפירימידין אחר (C ↔ T). החלף בשונה הוא מצב שבו פורין מוחלף בפירמידין, או הפוך – החלפה של פירימידין בפורין (C/T ↔ A/G). מצב של החלף בדומה נפוץ פי עשרה מאשר החלף בשונה.
סיווג > סיווג תפקודי

מוטציות פֶּסֶק כוללות מצבים בהם המוטציה מובילה ליצירת קודון סיום מוקדם מהמצב הרגיל (stop-gain), ובהם נוצר חלבון קצר מהרגיל, וכן מצבים בהם המוטציה קורית בבסיסים השייכים לקודון הסיום עצמו ומובילים לביטולו (stop-loss) כך שנוצר חלבון ארוך מהרגיל. מוטציה נקודתית עלולה גם להוביל ליצירה של קודון התחלה (AUG) מוקדם מהרגיל, באזור הלא מתורגם של רצף ה-RNA, ובכך להשפיע על תהליך השעתוק כולו (start-gain). המוטציה עלולה גם לפגוע בקודון ההתחלה ולשנות אותו, ובכך ייתכן שה-RNA כלל לא יתורגם (start-loss).
מוטציות סֶלֶף גורמות לקידוד של חומצה אמינית אחרת מהרגיל, באמצעות שינוי בסיס היוצר קודון לא תקין. עם זאת, ייתכן שהחומצה האמינית החריגה דומה בתכונותיה לחומצה האמינית המקורית או שמיקום המוטציה הוא באזור פחות חשוב בחלבון, ולכן רוב החלבונים יכולים לשאת מספר נמוך של מוטציות סלף בלי פגיעה משמעותית בתפקוד החלבון. במקרים אחרים, מספיקה מוטציה נקודתית אחת כדי להוביל למחלה, כגון באנמיה חרמשית, שבה מוטציה נקודתית משנה חומצה גלוטמית אחת לוולין בחלבון בטא המוגלובין ובכך פוגעת בתפקודו. ייתכן גם מצב שבו מוטציה תגביר פעילות של חלבון, וזהו המצב האופייני במוטציות שונות המעורבות במחלות סרטן שונות, כגון החלפה של ולין בחומצה גלוטמית בחלבון BRAF, שמובילה לשגשוג תאים.
החלפה נרדפת (או מוטציה נרדפת) היא מוטציה נקודתית שלא מובילה לשינוי של חומצה אמינית, מפני ששינוי הבסיס יוצר קודון שמתורגם לאותה חומצה אמינית כמו הקודון התקין. כתוצאה מכך, רצף החלבון שנוצר זהה לזה שנוצר במצב תקין. עם זאת, החלפה נרדפת יכולה להשפיע על שעתוק, שחבור, העברה של mRNA ותרגום, ובכך להשפיע על הפנוטיפ של האורגניזם.
מוטציה שקטה היא מוטציה נקודתית שאינה מובילה לשינוי שניתן להבחין בו בפנוטיפ של האורגניזם. לעיתים משתמשים בצירופים "מוטציה שקטה" ו"מוטציה נרדפת" כבעלי אותה משמעות; אך למעשה, לא כל מוטציה נרדפת היא שקטה, ולא כל מוטציה שקטה היא נרדפת. לדוגמה, יש מוטציות נקודתיות שמשנות קודון באופן שגורם להחלפת חומצה אמינית אחת באחרת, אבל בעלת פונקציונליות דומה, כך שרצף החלבון שנוצר הוא שונה אך תפקודו כמעט זהה. מוטציות כאלה לעיתים קרובות נחשבות כשקטות, על אף שאינן נרדפות.
סיווג > החדרה או השמטה של נוקלאוטיד בודד

מוטציה נקודתית שבה בסיס אחד מוחדר לרצף או מושמט ממנו עלולה להוביל למוטציית הסט (אנ'), ובכך ליצור חלבון לא תקין. מכיוון שהקודונים נקראים בשלשות, השמטה או החדרה של בסיס אחד יכולה לשנות את מסגרת הקריאה של השלשות, ובכך להפוך את החלבון לשונה לחלוטין מהחלבון המקורי – מאותה נקודה והלאה.