stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פירט (עיר)
היהודים בפירט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-17 באפריל 1528 התיר גאורג, המרקגרף מברנדנבורג-אנסבך, לשני יהודים להתיישב בפירט, שהייתה אז בשטח חסותו. בשנת 1553 התיר בישוף במברג לשלוש משפחות יהודיות, כנראה מהגרים מבוואריה הישנה, להתיישב בפירט. פרנסי נירנברג, שגירשו את יהודיה בשנת 1499, מחו נגד התיישבות יהודים בקרבתה.
בית בקברות היהודי הוקם בשנת 1607 ובשנת 1617 נבנה בעיר בית הכנסת הראשון. בית חולים יהודי הוקם בשנת 1653.
לאחר גירוש היהודים מווינה בשנת 1670, התיישבו רבים מהמגורשים בפירט ובאנסבך הסמוכה. היריבות בין במברג ואנסבך באה לידי ביטוי בהענקת זכויות יתר ליהודים. מצבם של היהודים בפירט היה טוב יותר מאשר בערים אחרות בבוואריה. בשנת 1719 ניתנה להם האפשרות לשלוח שני נציגים למועצת העיר. הקהילה היהודית נדרשה לשלם מס שנתי בסך 2,500 פלורין, ובשנת 1754 עמד סכום המס על 4,500 פלורין. היהודים שהשתייכו למרקיז אסנבך שילמו מס שנתי שעמד על עשרה פלורין למשפחה. בעיר התקיימה אחת הישיבות הגדולות והחשובות בנסיכויות הגרמניות, שנוסדה כנראה בראשית המאה ה-17 ובשיאה למדו בה 600 בחורים. בקהילה פעלו גדולי תורה ידועים כרבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ, רבי שמואל קאיידנובר, רבי שמואל מפיורדא, רבי אליקום געץ, רבי יוסף שטיינהארט, רבי צבי הירש יאנוב, רבי אריה ליב ברלין, רבי אברהם בנימין זאב המבורג, רבי מנחם מנדל קרגוי, רבי יהודה לייב הלברשטאטער, ועוד רבים.
הקהילה היהודית בפיורדא הייתה גוף קורפורטיבי אוטונומי. השלטון היה בידי זקני הקהל, עשרים ואחד גברים, מתוכם נבחרו הפרנסים (barnossen), וראשי הוועד התחלפו מדי חודש. בשנת 1728, נקבעו תקנות הקהילה.
יהודי שרצה להצטרף לקהילה היה צריך לקבל את הסכמת החברים. מספר היהודים בעיר לא הוגבל, כפי שהיה במקומות אחרים. מצבם הטוב של היהודים בעיר גרם לשגשוג הקהילה. בתחילת המאה השמונה עשרה היו בעיר 350–400 משפחות, ובסוף המאה הוערך מספרם בכ-3,000 חברים. מרבית היהודים עסקו בהלוואה בריבית. איש הממשל הפרוסי כריסטיאן קונרד וילהלם פון דוהם הביא את פירט כדוגמה ליישובים בהם היהודים אינם מדוכאים והקהילה משגשגת. חלק מהיהודים היו לאנשי הכספים של הנסיכים, וליהודי החצר היה השפעה פוליטית על המרגרייבים של אנסבך.
לקראת מלחמת העולם השנייה התגוררו בעיר כאלפיים יהודים. בעיר פעלו בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20, ארבעה בתי כנסת לשירות הקהילה.
ספורט

את העיר מייצגת קבוצת הכדורגל גרויטר פירט, אשר משחקת בבונדסליגה (נכון לעונת 2021/2022). נכון לעונת 2023-2024 הקבוצה משחקת בליגת המשנה הגרמנית
גאוגרפיה

מרכז העיר העתיקה שוכן בין הנהרות רדניץ (Rednitz) ופגניץ (Pegnitz). צפונית-מערבית לעיר העתיקה מתמזגים שני הנהרות ויוצרים את הנהר רגניץ (Regnitz). מערבית לעיר, מעבר לתעלת מיין-דנובה, נמצא יער פירטר (Fürther Stadtwald). מזרחית לעיר, באותו קו רוחב נמצאת העיר נירנברג. צפונית לפירט נמצא אזור הנקרא Knoblauchsland, אזור חקלאי פורה.
עיירות וערים הגובלות בפירט: ארלנגן, נירנברג, שטיין, קאדולצבורג, זירנדורף, אובראסבאך, ויטסבורן, זויקנדורף, ואוברמיסלבאך.
ערים תאומות

לפירט ארבע ערים תאומות:
הממלכה המאוחדת פייזלי, סקוטלנד, הממלכה המאוחדת (מ־1969)
צרפת לימוז', צרפת (מ־1992)
טורקיה מרמריס, טורקיה (מ־1995)
יוון קסילוקסטרו (אנ'), יוון (מ־2006), בהסכם ידידות משנת 2001)
לקריאה נוספת

צבי פרידהבר, מנהגות המחול של יהודי פיורדא בראי ספר התקנות משנת 1728, בתוך: דוכן: מאסף למוזיקה יהודית דתית, ט"ו, ירושלים: רננות, תש"ס, עמ' 105–113.
בנימין שלמה המבורגר, הישיבה הרמה בפיורדא: עיר תורה בדרום גרמניה וגאוניה א-ג, בני ברק: מכון מורשת אשכנז, תש"ע 2010.
הערות שוליים

↑  אלון קונפינו, עולם ללא יהודים: מרדיפות לרצח עם, ירושלים, אסיה הוצאה לאור, אוניברסיטת בן-גוריון, יד ושם, 2017, עמ' 18
↑  הישיבה הרמה בפיורדא; _FU_JU_fuerth1.pdf Chronoloy of the Jewish Community in Fürth until 1945.
↑  FÜRTH באתר האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  FUERTH באתר הספרייה היהודית המקוונת (באנגלית)
↑  אלון קונפינו, עולם ללא יהודים: מרדיפות לרצח עם, ירושלים, אסיה הוצאה לאור, אוניברסיטת בן-גוריון, יד ושם, 2017, עמ' 18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564578305171  GND: 4018827-9  LCCN: n81062642  MusicBrainz: 593244e5-a86c-4ec9-b746-7a1ef8ddf98b  NKC: ge1014318  VIAF: 125498663   WorldCat (עם VIAF): 125498663 
עמוד שער של סידור מהעיר פירט, לה היהודים קראו פיורדא, תצ"ח (1738), מאוספי הספרייה הלאומית
פרויקט גוטנברג

| --- | --- |

 סוג:  ספרייה דיגיטלית 
 תקופת הפעילות:  4 ביולי 1971 – הווה (53 שנים) 
 מייסדים:  מייקל ס. הארט 
 gutenberg.org
 
פרויקט גוטנברג (באנגלית: Project Gutenberg; בראשי תיבות: PG) הוא מיזם ליצירת ספרייה ממוחשבת (ארכיון דיגיטלי) חופשית באינטרנט, של ספרים ופרסומים שונים מתוך הקלאסיקה האנגלית והעולמית. הטקסטים (לעיתים מכונים גם e-texts) במיזם הם מסוג הפריטים הנחשבים כשייכים לנחלת הכלל או רשות הציבור, משמע, יצירות אשר אינן מוגנות על ידי זכויות יוצרים, שתוקפן של זכויות היוצרים פג, או שהתקבל אישור המחבר להכללתן במיזם.
המיזם החל בשנת 1971 על ידי פרופסור מייקל הארט (Michael Hart), באוניברסיטת אילינוי. הוא נקרא על שם ממציא מהפכת הדפוס במאה ה-15, יוהאן גוטנברג. המיזם מכיל יותר מ-70,000 כותרים.
למיזם זה קיים מיזם מקביל בשפה העברית, הנקרא פרויקט בן-יהודה.
פרויקט מקביל נוסף הוא פרויקט רונברג לספרות של המדינות הנורדיות.
הערות שוליים

↑  המכון לחקר מדיה חדשים, חברה ופוליטיקה, עדיין לא נפרדים מהנייר: ספרים דיגיטליים בישראל 2015, הדוח השנתי: התקשורת בישראל 2015 פרק תשיעי, 2015
| ספריות דיגיטליות בנושאי יהדות |
| --- | --- | --- |
| ספרות מקור - טקסט | ספריא • על התורה • פרויקט השו"ת • דעת • סנונית • ויקיטקסט • אוצר הספרים היהודי השיתופי • המילון ההיסטורי ללשון העברית • מכון ממרא • פרויקט בן-יהודה • הזמנה לפיוט • Grimoar |  |
| ספרות מקור - סרוקה | היברובוקס • אוצר החכמה • הספרייה הלאומית • ספריית אסיף • אוצרות התורה |  |
| כתבי יד | המכון לתצלומי כתבי יד עבריים |  |
| ספרים סרוקים - כללי | גוגל ספרים • פרויקט גוטנברג • ארכיון האינטרנט |  |
| ביבליוגרפיה | מפעל הביבליוגרפיה העברית • רמב"י • רמבי"ש • הלכה ברורה ובירור הלכה |  |
ספריות דיגיטליות בנושאים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266750605171  BnF: cb17049330w (data)  LCCN: no94013195  NLA: 56963947  Trove: 1667482  VIAF: 141011491   WorldCat (עם VIAF): 141011491 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספריות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פול קרוגמן

| --- | --- |

פול קרוגמן, 2008
 לידה:  28 בפברואר 1953 (בן 71) אולבני, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  international economics, מקרו-כלכלה, international economic relations 
 מקום לימודים:  גרייס הופר קולג' (1974)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1977)  תיכון ג'ון פ. קנדי 
 מנחה לדוקטורט:  רודי דורנבוש 
 מוסדות:  בנק פורטוגל (1976–1976)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1984–ערך בלתי־ידוע)  אוניברסיטת פרינסטון (2000–יוני 2015)  ניו יורק טיימס (2000)  מועצת היועצים הכלכליים של ארצות הברית (1982–1983)  מכון המחקר המסמיך של אוניברסיטת העיר ניו יורק (יוני 2015)  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (1979–1982)  אוניברסיטת ייל (ספטמבר 1977–ערך בלתי־ידוע)  הלשכה הלאומית למחקר כלכלי (1979)  מועדון ה-30  אוניברסיטת ייל  בית הספר לכלכלה של לונדון  אוניברסיטת סטנפורד 
 תלמידי דוקטורט:  אליס ברזיס, Krishnamurthy Narayanan, Stephen Yung-li Jen, Philip Lowe, Sadao Nagaoka, C. Keith (Charles) Head, Vincent Rodolphe Koen, Eiichi Tomiura, Raul Alejandro Livas Elizondo, Zhichao Yuan, Michael J. Chapman, Ludwig Boris Chincarini, Gustavo Enrique Cañonero, Mikhail Mikhailovich Klimenko, Robert Brandon Kahn, Edward Hudson Gardner, Matthew J. Slaughter, Donogh Colm McDonald, Richard Baldwin, לאנט פיטצ'ט, Michael Kende, Tahir R. Andrabi, Luca Barbone, Won Am Park, Harry Leon Foster, Charles Bram Cadsby, Salvador Valdes-Prieto, Israel Gutierrez-Guerrero, Kai Lilaka Chan 
 פרסים והוקרה:  פרס אדם סמית (1995)  פרס הכלכלה העולמית (2010)  פרס ג'יימס ג'ויס (2014)  Clarivate Citation Laureates (2006)  עמית החברה האקונומטרית (1986)  פרס רקטנוולד בכלכלה (2000)  Gerald Loeb Award winners for Columns, Commentary, and Editorials (2011)  מדליית ג'ון בייטס קלארק (1991)  פרס נובל לכלכלה (2008)  פרס נסיכת אסטוריאס למדעי החברה (2004)  עיטור ארבע החירויות - חירות הדיבור (2013)  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  James Aronson Award 
 בן או בת זוג:  רובין ולס 
 web.mit.edu/krugman/www/
 
פול רובין קרוגמן (באנגלית: Paul Robin Krugman; נולד ב-28 בפברואר 1953) הוא כלכלן יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2008. קרוגמן הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת פרינסטון ובעל טור בעיתון הניו יורק טיימס.
קורות חייו

קרוגמן נולד למשפחה יהודית באולבני, וגדל בלונג איילנד שבניו יורק. הוריו היגרו לארצות הברית מברסט, בלארוס בשנת 1922. הוא בוגר תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת ייל. בשנת 1977 סיים לימודי דוקטורט ב-MIT. הוא היה בין תלמידיו של ג'אגדיש בהאגוואטי אך בהמשך הוא הפך להיות בין מבקריו הבולטים בתחום הגלובליזציה.
קרוגמן לימד באוניברסיטאות ייל, MIT, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בית הספר לכלכלה של לונדון ואוניברסיטת סטנפורד, בטרם הצטרף לסגל ההוראה באוניברסיטת פרינסטון, שם הוא לימד מאז שנת 2000. ב-2014 עבר ללמד באוניברסיטת העיר ניו יורק.
בין השנים 1982–1983 עבד בבית הלבן בעת כהונת רונלד רייגן כחבר בסגל מועצת היועצים הכלכליים לנשיא ארצות הברית. ב-1991 זכה במדליית ג'ון בייטס קלארק, המוענקת לכלכלן האמריקאי המשפיע ביותר מתחת לגיל 40. מאז 1992 הוא עמית באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים, ב-2004 זכה בפרס נסיך אסטוריאס בתחום מדעי החברה.
לצד עבודתו האקדמית קרוגמן כתב לאורך השנים בעיתונים וירחונים כלכליים בולטים, בהם פורצ'ן, Harvard Business Review, האקונומיסט, ועוד. קרוגמן אף מפרסם בלוג קבוע באתר עיתון הניו יורק טיימס. בבוקר ה-13 באוקטובר 2008, לאחר שקיבל את הבשורה על זכייתו בפרס נובל לכלכלה, תחת הכותרת "בוקר מעניין", בחר לכתוב שורה אחת בלבד: "דבר מצחיק קרה לי הבוקר", תוך שהוא מפנה להודעה על זכייתו בפרס.
נשוי לרובין ולס, אף היא פרופסור בפרינסטון.
מחקריו ותפיסותיו

קרוגמן מוכר בחוגי האקדמיה בזכות מחקרו על תאוריית מסחר ובזכות הסבריו הבהירים באשר למשבר מאזן תשלומים ותאוריית המסחר החדשה. מחקרו הידוע ביותר מכיל מודל שבו חברות ומדינות יוצרות וסוחרות בגלל יתרונות לגודל (באנגלית: Economy of scale). קרוגמן בלט כמבקר הכלכלה החדשה בשלהי שנות ה-90. קרוגמן אף מתח ביקורת על שערי חליפין קבועים הנהוגים במזרח ודרום-מזרח אסיה, וכן על מדיניותה הכלכלית של תאילנד לפני המשבר הכלכלי במזרח אסיה בשנת 1997.
סמוך לפרוץ המשבר הפיננסי ברוסיה בשנת 1998 מתח קרוגמן ביקורת על משקיעי קרן הגידור לונג טרם קפיטל, אשר רווחיהם היו תלויים בקיום שיטת שער החליפין הקבוע. באותה שנה קרוגמן גם ביקר את בועת האינטרנט וטען ש"עד 2005 לערך יתברר שהשפעת האינטרנט על הכלכלה אינה גדולה מזו של מכשיר הפקס.". קרוגמן מתואר ככלכלן נאו-קיינסיאני. ספרו "כלכלה בינלאומית: תאוריה ומדיניות", אשר התפרסם בשמונה מהדורות, הוא ספר לימוד מקובל בכלכלה בינלאומית ללא תחשיבים, בזכות הסבריו המקיפים על משבר מאזן התשלומים ותאוריית המסחר החדשה.
קרוגמן נחשב כבעל דעות פוליטיות ליברליות בנושאים חברתיים וסוציאל-דמוקרטיות בנושאים כלכליים. הוא היה ממבקריה החריפים של מדיניותו הכלכלית של נשיא ארצות הברית ג'ורג' וו. בוש.
בתקופת משבר הסאבפריים שב קרוגמן וקרא למדיניות ממשלתית מרחיבה על פי המסורת הקיינסיאנית וכן למדיניות מוניטרית מרחיבה של הבנק הפדרלי. הוא היה סקפטי לגבי סיכויי ההתאוששות כל עוד התמריץ שניתן הוא קטן מדי והירבה לתקוף את המפלגה הרפובליקנית על התעקשותה בנושא צמצום הגירעון, התעקשות שהיא לדעתו שלא במקומה בתקופה של מיתון. קרוגמן גם ביקר בחריפות את הבנק המרכזי האירופי וטען שמדיניותו המרסנת בתקופה של שפל מובילה באופן בלתי נמנע להתפרקותו של גוש האירו ולסבל אנושי מיותר ובלתי מוצדק. ספרו End This Depression Now! שיצא באמצע 2012 זכה לתשומת לב בתקשורת ובקרב הכלכלנים. טיעונו המרכזי היה שלפתרון המשבר בארצות הברית נדרש שילוב של הגדלה דרמטית בהוצאות הממשלה וחתירה של הבנקים המרכזיים לאינפלציה גבוהה יחסית. להערכתו, שילוב כזה יוכל לפתור את המשבר בזמן קצר יחסית.
הוא פרסם למעלה מ-200 מאמרים מקצועיים וכ-20 ספרים, חלקם אקדמיים וחלקם לציבור הרחב.
ספרו בעברית

כלכלה בימי משבר: איך יוצאים מזה?, תרגם מאנגלית: ירון בן עמי. הוצאת ידיעות ספרים, 2009.
ראו גם

קואופרטיב השמרטפות של גבעת הקפיטול
הערות שוליים

↑  Andrew Odlyzko, Collective hallucinations and inefficient markets, page 10
| זוכי פרס נובל לכלכלה |
| --- | --- | --- |
| 1969–1975 | פריש, טינברגן (1969) • סמואלסון (1970) • קוזנץ (1971) • היקס, ארו (1972) • לאונטיף (1973) • מירדאל, האייק (1974) • קנטורוביץ', קופמאנס (1975) |  |
| 1976–2000 | פרידמן (1976) • אולין, מיד (1977) • סיימון (1978) • שולץ, לואיס (1979) • קליין (1980) • טובין (1981) • סטיגלר (1982) דברה (1983) • סטון (1984) • מודיליאני (1985) • ביוקנן (1986) • סולו (1987) • אלה (1988) • הוולמו (1989) • מרקוביץ, מילר, שארפ (1990) • קוז (1991) • בקר (1992) • פוגל, נורת' (1993) • הרסני, נאש, זלטן (1994) • לוקאס (1995) • מירליס, ויקרי (1996) • מרטון, שולס (1997) • סן (1998) • מנדל (1999) • הקמן, מקפאדן (2000) |  |
| 2001 ואילך | אקרלוף, ספנס, שטיגליץ (2001) • כהנמן, סמית' (2002) • אנגל, גריינג'ר (2003) • קידלנד, פרסקוט (2004) • אומן, שלינג (2005) • פלפס (2006) • הורוביץ, מסקין, מאירסון (2007) • קרוגמן (2008) • אוסטרום, ויליאמסון (2009) • דיאמונד, מורטנסן, פיסרידס (2010) • סימס, סרג'נט (2011) • רות, שפלי (2012) • פאמה, הנסן, שילר (2013) • טירול (2014) • דיטון (2015) • הארט, הולמסטרום (2016) • ת'יילר (2017) • נורדהאוס, רומר (2018) • קרמר, באנרג'י, דופלו (2019) • מילגרום, וילסון (2020) • אימבנס, אנגריסט, קארד (2021) • ברננקי, דיימונד, דיבוויג (2022) • קלודיה גולדין (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310902105171  PLWABN: 9810667954705606  BIBSYS: 90258384  BNE: XX1137625  BnF: cb12277570g (data)  CANTIC: a10109845  CiNii: DA00696630  GND: 121368033  ICCU: LO1V002770  ISNI: 0000 0001 2283 9649  LCCN: n84238684  LNB: 000034017  MusicBrainz: 938a9688-826b-4a45-ac7b-0e7eac7b41f7  MGP: 169788  NDL: 00469885  NKC: vse2005270972  NLA: 35527760  NLG: 72701  NLK: KAC199615532  NSK: 000251129  NTA: 071314857  RERO: 02-A003476355  SELIBR: 319316  SNAC: w6rc7xns  SUDOC: 031590713  Trove: 985412  VIAF: 108473482   WorldCat (עם VIAF): 108473482
פלומה באיזה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 במאי 1975 (בת 49) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, מקסיקו 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בריסטול 
 בן או בת זוג:  אלכס גרלנד 
 פרופיל ב-IMDb
 
פלומה באיזה (באנגלית: Paloma Baeza; נולדה ב-1 במאי 1975) היא שחקנית ובמאית בריטית ממוצא מקסיקני.
ביוגרפיה

באיזה גדלה במקסיקו. היא נולדה בלונדון לאב מקסיקני ולאם אנגלייה. הוריה היו מוזיקאים היפים. ב-1975 כשהייתה בת חמישה חודשים התחתנו הוריה בלונדון ועברו לחיות במקסיקו סיטי. תשע שנים אחר כך הם התגרשו.
ב-1985 חזרה באיזה עם אמה לאנגליה. היא נרשמה לשיעורי משחק והופיעה בתיאטראות בלונדון ובהפקות בטלוויזיה הבריטית. היא למדה אנגלית ואמנות הבמה באוניברסיטת בריסטול.
באיזה ביימה שני סרטים. ב-2001 ביימה את הסרט "Watchmen",שאותו כתבה עם השחקן קיליאן מרפי שגם כיכב בו. ב-2006 ביימה את סרט הטלוויזיה "The Window".
ביוגרפיה > חיים אישיים

בן זוגה של באיזה הוא התסריטאי, הסופר ובמאי הקולנוע אלכס גרלנד. לבני הזוג יש שני ילדים.
פילמוגרפיה > משחק

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 |  | Mud | פיליפה | סדרת טלוויזיה |
| 1994 |  | Look Me in the Eye | פולה |  |
| 1995 | יוסף | La Bible: Joseph | דינה | סרט טלוויזיה |
| 1995 | ילד בחצר המלך ארתור | A Kid in King Arthur's Court | הנסיכה קייטי |  |
| 1996 |  | No Bananas | פינק גרנט | מיני-סדרה |
| 1996 | הדיירת מאחוזת ויילדפל | The Tenant of Wildfell Hall | רוז מרקהם | מיני-סדרה |
|  |  | Barnaby Inspector | מג מון |  |
| 1997 | האודיסיאה | The Odyssey | מלאנת' |  |
| 1997 | ברמוול | Bramwell | אמליין או'ניל | מיני-סדרה |
| 1998 | הרחק מן ההמון הסואן | Far from the Madding Crowd | בת שבע אברדין | סרט טלוויזיה |
| 1998 |  | A Knight in Camelot | סנדי | סרט טלוויזיה |
| 1999 |  | A Touch of Frost | רייצ'ל דרו | בפרק "Private Lives" |
| 1999 | חברים בחופשה | Sunburn | איידין היגינס |  |
| 2000 | הכל נשכח | All Forgotten | משנקה |  |
| 2000 | אנה קארנינה | Anna Karenina | קיטי |  |
| 2001 | לב המורד | Rebel Heart | איטה פיני | מיני-סדרה |
| 2001 | להעיר את המתים | Waking the Dead | אנה מייטלנד | בפרק "Every Breath You Take" |
| 2001 | העולם על פי מלמוט | The Way We Live Now | הטה קרבורי | מיני-סדרה |
| 2002 |  | The Escapist | ואלרי הופקינס |  |
| 2002 | הפרויקט | The Project | איירין לויד | סרט טלוויזיה |
| 2004 |  | Essential Poems for Christmas | קריאה |  |
| 2006 |  | Scars | סופיה | סרט טלוויזיה |
| 2007 | שמש | Sunshine | אחותו של קאפה |  |
| 2008 |  | The Passion | מריה מגדלנה | מיני-סדרה |
| 2008 | ספוקס | Spooks | אליזבטה סטרקובה | עונה שביעית |
| 2022 | הבית | The House |   | סרט אנימציה בנטפליקס; במאית |
פילמוגרפיה > בימוי

(2001) Watchmen - סרט קצר
(2006) The Window - סרט טלוויזיה
(2009) The Odds – סרט קצר
(2017) Poles Apart – סרט קצר
הערות שוליים

↑  "Alex Garland on Ex Machina: ‘I feel more attached to this film than to anything before'", The Guardian, January 11, 2015
↑  BBC Press Release
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1037859464  ISNI: 0000 0000 5662 2117  LCCN: no98098891  NKC: pna2008456682  NTA: 261641913  SUDOC: 152668101  VIAF: 85138208   WorldCat (עם VIAF): 85138208
פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה

פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה  (13 ביולי 1608 – 2 באפריל 1657), שלט בין ה-15 בפברואר 1637, ועד מותו, כעשרים שנים לאחר מכן.
ביוגרפיה

פרדיננד נולד בגראץ ב-13 ביוני 1608, והיה בנם הבכור של פרדיננד משטיריה, ארכידוכס אוסטריה לבית הבסבורג ואשתו הראשונה, מריה אנה מבוואריה, בתם של וילהלם החמישי, דוכס בוואריה ורנאטה מלורן. בשנת 1625 הוכתר למלך הונגריה, כעבור שנתיים – למלך בוהמיה, ובשנת 1636 – למלך הרומאים.
לאחר מותו של הגנרל הקתולי אלברכט פון ולנשטיין בשנת 1634, הועמד פרדיננד השלישי בראשות הצבא הקתולי הקיסרי, אשר לחם בפרוטסטנטים במלחמת שלושים השנים. בספטמבר הצטרף אליו בן דודו, פרדיננד מאוסטריה, תת-קרדינל ספרד, ויחד הביסו את השוודים בקרב נורדלינגן.
פרדיננד, שהיה בעל עמדות יוניות, סייע למאמצי השלום שנעשו בעיר פראג ב-1635, והשתתף במשא ומתן מול המדינות הפרוטסטנטיות, ובמיוחד סקסוניה.
בשנת 1637 נפטר אביו, ופרדיננד הוכתר כקיסר האימפריה הרומית הקדושה. עם עלייתו לשלטון קיווה להגיע לפשרה מהירה עם שוודיה וצרפת, ואולם האחרונה, שלא הייתה שבעת רצון מכך שבית הבסבורג עדיין נהנה מעוצמה רבה ברחבי היבשת, סירבה לגישושי השלום. המלחמה נמשכה 11 שנים נוספות, עד שהגיעה לסיומה בשלום וסטפאליה (הסכם מינסטר עם צרפת, והסכם אוסנבריק עם שוודיה) בשנת 1648.
משפחתו

פרדיננד נשא שלוש נשים בחייו: ראשונה הייתה דודניתו, האינפנטה מריה אנה מספרד, אשר שניים מהבנים שילדה לו הגיעו לבגרות: פרדיננד הרביעי, מלך הרומאים, בנו בכורו, אשר נפטר לפני אביו, ולאופולד הראשון, אשר בסופו של דבר ירש את הכתר. לאחר מותה של מריה אנה בשנת 1646, נישא לדודנית אחרת, הארכידוכסית מריה לאופולדינה מאוסטריה, בתו של לאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה, שליט טירול. היא מתה ב-1649, ופרדיננד נישא בשלישית לאלאונורה גונזאגה, בתו של קרלו גונזאגה השני, דוכס נוור, בתם אלאונורה מריה יוזפה מאוסטריה הייתה אשתו של מלך פולין מיכל הראשון, ולאחר מכן אשתו של קרל החמישי, דוכס לורן.
פיקוד הכוח המשותף בברונסום

| --- | --- |

פיקוד הכוח המשותף בברונסום
 פרטים
 כינוי:  JFCBS
 מדינה:  נאט"ו נאט"ו
 סוג:  פיקוד
 בסיס האם:  ברונסום, הולנד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1953–הווה (כ־71 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  פיקוד המבצעים של בעלות הברית
 מפקדים:  יורג פולמר (נוכחי)
פיקוד הכוח המשותף בברונסום (באנגלית: Allied Joint Force Command Brunssum) הידוע גם בראשי התיבות JFCBS, הוא פיקוד מרחבי של ברית נאט"ו אשר מטהו ממוקם בעיר ברונסום שבהולנד. הפיקוד הוקם ב-1953, אולם עבר גלגולים רבים לנוכח האתגרים המשתנים שהוצבו למול נאט"ו. גלגולו הנוכחי של הפיקוד הוקם ב-2004.
היסטוריה

ב-1950 מונה דווייט אייזנהאואר למפקד העליון של כוחות נאט"ו באירופה. כדי לפשט את היררכיית הפיקוד בגזרה, חילק אייזנהאואר את כל הכוחות באירופה לשלושה פיקודים נפרדים: אוויר, ים ויבשה. כל פיקוד היה אחראי על כל הכוחות בכל רחבי אירופה, והיה כפוף לפיקוד העליון בלבד. ב-20 באוגוסט 1953 החליט יורשו של אייזנהאואר, מת'יו רידג'וויי לפצל את הכוחות באירופה לפי אזורים ולא לפי זרועות. אחד מהפיקודים שהוקמו היה מטה בעלות הברית במרכז אירופה (AFCENT). בסיסו הראשון היה בפונטבלו שבצרפת ומפקדו הראשון היה אלפונס ז'ואן.
המטה נותר בפונטבלו עד 1967, ובהתאם לכך היה באופן מסורתי תחת פיקוד צרפתי. ב-1967 הועבר המטה לעיר ברונסום שבהולנד והוצב תחת פיקוד גרמני. הפיקוד נמצא מאז באופן קבוע תחת פיקוד גרמני, למעט תקופה קצרה בין 2001–2004 אז היה תחת פיקוד בריטי, ובין 2016–2018 אז היה תחת פיקוד איטלקי.
ב-2000 הוחלט לאחד את מטה מרכז אירופה עם כוחות בעלות הברית בצפון אירופה. ב-2004 פוצלו המטות מחדש, ומטה מרכז אירופה הפך לפיקוד הכוח המשותף בברונסום. מפקדו הנוכחי הוא יורג פולמר, גנרל-לויטננט בבונדסוור. סגן המפקד הוא סטיוארט סקייטס מצבא בריטניה, וראש המטה הוא הובר דה ריוור דה מאני מצבא צרפת.
פקולית

עדשות פקולית
פקולית הוא מחדר פלוטוני הנוצר מחדירת מאגמה לסלעי הליתוספירה והתגבשותה לסלע פלוטוני בין שכבות סלע קיימות. פקוליתים הם גופי חדירה תואמים, כלומר הם חודרים במקביל לשכבות סלעי הסביבה ומתגבשים ביניהם.
השם

הראשון לקבוע את השם "פקולית" לסוג זה של גוף חדירה היה הגאולוג והפטרולוג האנגלי אלפרד הרקר (Alfred Harker‏, 1859-1939), שעסק בהיווצרות מאגמה ובתוצריה. בשנת 1909 כתב ב"The natural history of igneous rocks" על הבחירה בשם:
מאחר ונראה שנדרש שם מסוים, נוכל לקרוא להם פקוליטים. השם לקוליט משמש לרוב בהרחבה וכולל גופים כאלה, אך דבר זה מבלבל בין שני גופים שונים באופן קיצוני.
האיות של הארקר לשני הגופים שונה מהמקובל כיום: הסיומת lite משמשת בשמם של מינרלים, במקרה זה פקוליט (Phacolite) מקבוצת הזאוליט, ו-lith (מיוונית: אבן) כאשר מדובר בסלע.
היווצרות

פקולית נוצר בין שכבות קימוט של קמרים וקערים קיימים, ומקבל על כן מבנה דמוי עדשה המהווה את פסגתם של הקמרים ואת תחתיתם של הקערים.
המאגמה חודרת בין השכבות לאזורים של חולשה לאורך ציר הקימוט, הנובעים מירידת לחץ באזורים שעברו קימוט אינטנסיבי.
פקולית נוצר באופן דומה גם מחדירה של מאגמה בין מישורי פצילות של סלעים לאחר שעברו קימוט.
במקרים נדירים עשוי להיות מגע בין אזורי החולשה בראש קמר ובתחתית קער סמוך. במקרים אלה יתמשך הפקולית, ובחתך רוחב ייראה כאות S מוטה על צדה.
מאפיינים

פקוליתים נחשפים לאחר שהסלעים אליהם חדרו נסחפו. חשיפה זו מציגה רבים מהם כהרים בולטים בנוף.
כמה גופים כאלה, בהרי האלפים ובמקומות אחרים, מגיעים לממדים גדולים. הר אלטש (Aletschhorn) בשווייץ, שקיבל את שמו מקרחון אלטש המצוי למרגלותיו, הוא פקולית שאורכו כ-30 ק"מ ועוביו הנראה לעין מגיע ליותר מ-900 מטרים. לעומתו, אורכו של מסיב סנט גוטהרד (St. Gotthard) הסמוך עולה על 70 ק"מ ורוחבו על 4 ק"מ.
פקולית נוסף הוא גבעת קורנדון (Corndon) על גבול אנגליה-ויילס, שפסגתה מתנשאת לגובה של 513 מטרים מעל פני הים. הפקולית – המצוי סמוך לציר הקימוט – מורכב מסלעי דולריט. פקולית זה נוצר בראש קמר מחדירת מאגמה לסלעי פצלים מהאורדוביק.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
הערות שוליים

↑  על פקולית – אלפרד הרקר, "The natural history of igneous rocks", עמ' 77, לקריאה מקוונת
↑  The Vulcanicity of the lake district, עמ' 180
↑  פקוליט באתר מינדט
↑  הרקר, עמ' 78
↑  Pdaeomagnetic survey of the (Palaeozoic) Shelve inlier and Berwyn Hills, Welsh Borderlands - Piper - 2007 - Geophysical Journal of the Royal Astronomical Society - Wiley Onlin...
קורנדון היל
הר אלטש
פטרנליזם

פטרנליזם הוא התערבות של מדינה, מוסד, קבוצת אנשים או פרט מסוים בענייניו של פרט אחר כנגד או בלי קשר לרצונו, בכוונה להיטיב עם האחר או להגן עליו מפני פגיעה. יסוד עיקרי בפטרנליזם הוא הגבלת החופש או האוטונומיה של הפרט ואף כפייה ממש של פעולות. פטרנליזם עשוי גם לבוא לידי ביטוי בהטעיה מכוונת של האחר על מנת לגרום לו לפעול באופן הרצוי על ידי המטעה.
הפטרנליזם חורג מהשיטה האינדיבידואליסטית, עליה מושתת הכלכלה הקלאסית, ולפיה כל פרט הוא השופט הטוב ביותר של טובתו הוא, ומבטא גישה של עליונות.
מקור המושג בתפיסה של מערכת משפחתית בה האב (Pater) נתפס כרציונלי יותר מהאם והילדים, ולכן ראוי לכפות עליהם את דעותיו.
צורות

פטרנליזם "צר" מול "רחב" – פטרנליזם צר מתייחס לפטרנליזם המופעל על ידי המדינה ושלוחיה בלבד (חקיקה, מערכת המשפט וכיוצ"ב), פטרנליזם רחב מתייחס לכל התייחסות פטרנליסטית שהיא (למשל, בית חולים המונע ממטופל מידע רפואי הרלוונטי למצבו).
פטרנליזם "רך" – התערבות המיועדת להגן מפני פעולה שאינה מודעת. דוגמה: הצבת שלט המזהיר בפני רחצה בחוף ים בשל סכנת מערבולות.
פטרנליזם "קשה" – שלילת חופש הבחירה. בדוגמה הנ"ל, למשל, באמצעות הצבת כוחות שיטור המונעים כניסה למים.
פטרנליזם "טהור" – שלילת החירות או האוטונומיה נעשית רק על האדם או קבוצת האנשים המוגנים.
פטרנליזם "לא טהור" – קבוצת האנשים שחירותם או האוטונומיה שלהם נפגעת במידה מסוימת רחבה יותר מקבוצת האנשים עליהם נועדה הפעולה להגן.
פטרנליזם "מוסרי" – פעולה המיועדת לקדם את ההתנהגות המוסרית של אנשים גם אם לא תשפר את רווחתם.
ראו גם

משטר סמכותני
פיקוד המבצעים המיוחדים (דנמרק)

| --- | --- |
סמל הפיקוד
סמל הפיקוד
 Styrke Gennem Fælles Indsats כוח באמצעות מאמץ משותף
 פרטים
 מדינה:  דנמרק דנמרק
 שיוך:  כוחות ההגנה של דנמרק
 סוג:  כוחות מיוחדים
 בסיס האם:  אולבורג
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 בספטמבר 2014 – הווה (10 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  פיקוד ההגנה
 יחידות בת:  קורפוס היגר קורפוס האמודאים
 מפקד נוכחי:  Peter Harling Boysen 
 
פיקוד המבצעים המיוחדים (בדנית: Specialoperationskommandoen או בראשי תיבות: SOKOM) הוא פיקוד מיוחד בכוחות ההגנה של דנמרק המאגד תחתיו את שני הקורפוסים למבצעים מיוחדים של הצבא: קורפוס היגר וקורפוס האמודאים.