stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בקרוב אצלי
הערות שוליים

↑  "בקרוב אצלי" חודשה לעונה שנייה: קשת 12 מאשרת את המשך הסדרה המצליחה, באתר וואלה, 25 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: עדי חבשוש בהשקה שוברת שיאים, משחקי השף מעל הפטריוטים, באתר אייס, 25 בנובמבר 2024
↑  רייטינג: עדי חבשוש ממשיכה לשלוט, הפטריוטים נצמדים להישרדות, באתר אייס, 3 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: הישרדות צוללת לשפל חדש, עדי חבשוש ממשיכה לשלוט, באתר אייס, 10 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: עדי חבשוש לוהטת, הישרדות מתקשה, טהרן פתחה חזק, באתר אייס, 17 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: עדי חבשוש שוברת שיא בקשת 12, הישרדות נכנעת לפטריוטים, באתר אייס, 24 בדצמבר 2024
↑  רייטינג: עדי חבשוש לוהטת בפרק הסיום, הישרדות הרחק מאחור, באתר אייס, 31 בדצמבר 2024
↑  ערן סויסה, אחרי הניצחון ב"רוקדים עם כוכבים": הפרויקט הבא של עדי חבשוש בקשת, באתר ישראל היום, 4 בינואר 2024
↑  ערן סויסה, מיהו הכוכב הישראלי הבינלאומי שירקוד עם עדי חבשוש בתוכנית חדשה?, באתר ישראל היום, 13 בפברואר 2024
↑  גיל משעלי, ‏נהיה לוהט: השחקן שעומד להתחרות על עדי חבשוש, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2024
1 2  ערן סויסה, עדי חבשוש מחפשת את האחד, באתר ישראל היום, 25 במרץ 2024
↑  בגיל 64: חיים כהן מקבל תפקיד ראשון בסדרת טלוויזיה, באתר אייס, 21 במרץ 2024
↑  שירה יום טוב, חיים כהן לא לבד: זה השחקן שמצטרף לתוכנית החדשה, באתר אייס, 28 במרץ 2024
↑  גיל משעלי, ‏בעקבות האירועים הקשים: שינויים בלוח השידורים, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2024
סלין סונג

| --- | --- |

 לידה:  19 בספטמבר 1988 (בת 36) קוריאה הדרומית 
 שם לידה:  송하영 
 מדינה:  קוריאה הדרומית, קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2014
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולומביה 
 יצירות בולטות:  חיים שלמים
 פרסים והוקרה:  סרטה חיים שלמים היה מועמד לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ופרס האוסקר לסרט הטוב ביותר.
 פרופיל ב-IMDb
 
סלין סונג (באנגלית: Celine Song; ‏נולדה ב־19 בספטמבר 1988 כ-Song Ha-yeong, בקוריאנית: 송하영), היא במאית-תסריטאית קולנוע ומחזאית קנדית-אמריקאית ממוצא דרום קוריאני. סרטה הראשון, "חיים שלמים", שאותו ביימה וכתבה, זכה לביקורות משבחות ומספר פרסים, כולל מועמדות לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ולתסריט המקורי הטוב ביותר. לפני כן סונג כתבה וביימה מחזות תיאטרון שוליים.
תחילת חייה והשכלתה

סונג נולדה בקוריאה הדרומית. אביה היה במאי שזכה להכרה מסוימת בדרום קוריאה, ואמה הייתה מאיירת ומעצבת גרפית. כשהייתה בת 12 הוריה היגרו למארקהם (אנ'), אונטריו, קנדה. בקנדה הוריה ניהלו חנות ציוד אומנות.
סונג למדה ב-אוניברסיטת קווינס בקינגסטון (אנ'), וב-2012 סיימה תואר עם מייג'ור בפסיכולוגיה ומינור בפילוסופיה. לאחר מכן, ב-2014, השלימה תואר MFA (אנ') במחזאות מאוניברסיטת קולומביה שבניו יורק.
קריירה > 2014–2020: תיאטרון שוליים

בין 2014 ל-2020 סונג כתבה מספר מחזות. רוב המחזות הופיעו בתיאטרונות בוטיקיים, וגם המעט שהצליחו יותר, נשארו מוגבלים לנישה של תיאטרון שוליים מקומי.
המחזה "Family", שכתבה ב-2014 עבור תזת ה-Master of Fine Arts שלה, היה דרמה משפחתית עם מאפיינים של הומור שחור. "The Feast", מחזה ניסיוני על תשוקה ומחסור במשאבים, עוסק בסעודת ערב מתורבתת שמתדרדרת לקאניבליזם. המחזה, שסונג כתבה במהלך לימודיה, עלה לראשונה ב-2013 באוניברסיטת קולומוביה במסגרת הלימודים, ולאחר מכן ב-2015 ו-2016 בתיאטרונים מקצועיים. המחזה Beep and Boop Fight Crime (2014) עסק באלימות משטרתית, ובמהלכו שוטרים לבושי מדי קו קלוקס קלאן יורים באזרחים.
ב-2016 סונג הגיעה למסקנה שהיא צריכה לעזוב את העיסוק בתיאטרון. תיאטרון השוליים לא סיפק כלכלית את סונג, שעבור אחד מהמחזות קיבלה רק 500$. בנוסף לאילוץ הכלכלי, החיבור של סונג לתיאטרון נשחק, והיא התקשתה להתמודד עם היררכיית הגזע של התיאטרון (סונג אמרה בריאיון ש"הבייס של צופי תיאטרון הם לבנים וזקנים"). בשלב מסוים, סונג עבדה במשך חצי שנה רצופה כשדכנית בניו-יורק. אך ייקח שנים עד שסונג תמצא את דרכה האומנותית מחוץ לתיאטרון.
ב-2016 עלה מחזה בשם "Tom & Eliza", שסונג תכננה שיהיה המחזה האחרון שלה. המחזה עסק בזוג שמנסה להבין למה הזוגיות שלהם נכשלה. המחזה היה סמי-פיינליסט לפרס ה-"Relentless Award" של ה-American Playwriting Foundation. על אף התכנון לעזוב את התיאטרון, סונג נשאבה לכתיבת מחזה נוסף: "Endlings", שעלה ב-2019 והפך למחזה המצליח ביותר שלה. הסיפור עוסק בשלושה האניו, דייגות קוראניות מסורתיות, ובמקביל במחזאית אמריקאית-קוריאנית שגרה בניו-יורק (בדומה לסונג עצמה). המחזה עלה תחילה בתיאטרון הרפרטוארי האמריקני במסצ'וסטס, ולאחר מכן גם בניו-יורק (עד שמגפת הקורונה קטעה את העלאת המחזה).
ב-2020 העלתה את המחזה הניסיוני The Seagull via The Sims באתר Twitch.tv, כחלק מעונת הקורונה של ה-New York Theater Workshop (אנ'). במהלך המופע, סונג מנסה לשחזר את המחזה השחף (The Seagull) מאת אנטון צ'כוב במשחק המחשב סימס 4. כ-10,000 אנשים צפו בשידור (רובם לא בזמן אמת). ביקורת של Vulture ציינה שהמופע "מרגיש כמו ג'אנר חדש לגמרי, שנולד מגובש ובטוח בעצמו", והביקורת של AV Club קראה למחזה "תיאטרון מרתק".
ב-2020 סונג עזבה לבסוף את התיאטרון והצטרפה כתסריטאית זוטרה (staff writer (אנ')) לסגל התסריטאים של סדרת הטלוויזיה מחזור כישור הזמן.
קריירה > מ-2021: פריצה עם "חיים שלמים"

סונג פרצה למיינסטרים עם סרט הדרמה חיים שלמים, שאותו כתבה וביימה. הסרט הופק על ידי אולפני A24 היוקרתיים. הסרט עוסק במחזאית אמריקאית ממוצא קוריאני, ורגשותיה המורכבים סביב הגירתה מקוריאה לארצות הברית. הסרט מבוסס חלקית על חייה של סונג. בכורת הסרט הייתה בפסטיבל סאנדנס ב-21 בינואר 2023. "חיים שלמים" זכה לשבחים מהביקורות, ומחזיק בציון 94 ב-Metacritic ו-95% ב-Rotten Tomatoes. הסרט היה מועמד לפרס האוסקר לסרט הטוב ביותר והתסריט הטוב ביותר. בנוסף היה מועמד לפרסי גלובוס הזהב, פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי, פרס אינדפנדנט ספיריט ודוב הזהב.
נכון למאי 2024, הצילומים החלו לסרטה הבא, "Materialists", קומדיה-רומנטית בכיכוב דקוטה ג'ונסון, פדרו פסקל וכריס אוונס ובהפקת A24. הסרט צפוי לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-13 ביוני 2025. עלילת הסרט מתמקדת בשדכנית צעירה ושאפתנית מניו יורק, שמוצאת את עצמה קרועה בין ההתאמה המושלמת עבורה לבין האקס הבלתי מושלם שלה.
סונג ביימה את הקליפ לשיר Goddess של המוזיקאית ליי-ווי, שיצא ב-11 באפריל 2024.
חיים אישיים

סונג נשואה לג'סטין קוריצקס (אנ'), סופר ומחזאי יהודי אמריקאי. הזוג חי בניו-יורק. הם הכירו ב-2014 במהלך artists residency, וב-2016 התחתנו.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | שם | במאית? | תסריטאית? | הערות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | חיים שלמים | כן | כן |  |  |
| 2025 | Materialists (אנ') | כן | כן | פוסט-פרודקשן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | מחזור כישור הזמן | Staff writer | 8 פרקים |  |
ראו גם

חיים שלמים
אמריקאים ממוצא קוריאני (אנ')
הערות שוליים

↑  "'패스트 라이브즈' 셀린 송 감독, 제2의 봉준호 될까" (בקוריאנית). Hankyoreh. 12 בדצמבר 2023. נבדק ב-2024-02-13. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Mallika Rao, Celine Song Is the One That Got Away, Vulture, ‏2023-05-25 (באנגלית)
1 2  Rebecca Ford, Celine Song’s Past, Present, and Future, Vanity Fair, ‏2023-12-08 (באנגלית)
↑  Feinberg, Scott (2024-02-24). "'Awards Chatter' Podcast: Celine Song on True Story Behind 'Past Lives,' Final Draft's Subtitles Problem and the 'In-Yun' in Her Life" The Hollywood Reporter (Podcast). Retrieved 2024-03-17.
↑  FAMILY by Celine Song at Shaking the Tree Studio in Portland, OR - Multiple dates through November 20, 2021, EverOut Portland
↑  Celine Song, Family, 2014 (באנגלית)
↑  The Feast | New Play Exchange, newplayexchange.org
↑  Tom & Eliza | New Play Exchange, newplayexchange.org
↑  Helen Shaw, The Best Online Staging of Chekhov’s The Seagull Is in The Sims. Really., Vulture, ‏2020-11-15 (באנגלית)
↑  Watching Chekhov’s The Seagull via The Sims is riveting theater, AV Club (באנגלית)
1 2  Lawson, Richard (2023-01-21). "'Past Lives' Is a Note-Perfect Directorial Debut". Vanity Fair (באנגלית). נבדק ב-2023-01-22.
↑  BAFTA (2023-09-19), How director Celine Song hopes you'll feel about Past Lives | BAFTA, נבדק ב-2024-06-01
↑  Past Lives, www.metacritic.com (באנגלית)
1 2  Past Lives | Rotten Tomatoes, www.rottentomatoes.com (באנגלית)
1 2  Past Lives - Awards, IMDB (באנגלית)
1 2  Celine Song’s ‘Materialists’ Has Begun Filming in NYC, World of Reel, ‏2019-08-19 (באנגלית)
1 2  Alex Ritman, Celine Song’s ‘Materialists,’ Starring Dakota Johnson, Chris Evans and Pedro Pascal, Sets June Release Date, Variety, ‏2025-03-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Willman, Chris (2024-04-11). "Laufey as Screen 'Goddess': How Working With 'Past Lives' Director Celine Song and Co-Star Will Gao on Music Video Gave the Singer Her First Real Acting Gig". Variety (באנגלית). נבדק ב-2024-04-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 21169859057578002366   WorldCat (עם VIAF): 21169859057578002366 
צילום מסך מהמחזה The Seagull On Sims 4.
ערן צדקיהו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בנובמבר 1980 (בן 44) ירושלים
 ענף מדעי:  מדע המדינה
 עיסוק:  מדריך גאופוליטי
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים המכון למדע המדינה פריז Sciences Po
 מנחה לדוקטורט:  יצחק רייטר, אלן דיקהוף 
 erantzidkiyahu.com
 
ערן צדקיהו (נולד ב-17 בנובמבר 1980) הוא חוקר, מדריך ויועץ גאופוליטי ישראלי המתמחה בסכסוך הישראלי-פלסטיני, לאומיות דתית, ויחסי יהודים-ערבים במרחב הישראלי-פלסטיני כולו, עם דגש על ירושלים. מחקריו עוסקים בהשפעות הדדיות בין דת וזהות לאומית כמו גם בסוגיות הנוגעות לאתרים קדושים במזרח התיכון.
צדקיהו מפרסם מעת לעת מאמרים אקדמיים ופובליציסטיים בנושאי הסכסוך הישראלי-פלסטיני ומשמש כפרשן בנושאים אלו בכלי תקשורת בישראל ובעולם.
ביוגרפיה

צדקיהו נולד בירושלים וגדל בשכונת תלפיות מזרח. מצד אביו, אילן (ששון) צדקיהו, הוא צאצא למשפחת סוחרים יהודים-כורדים אשר היגרה לירושלים בשלהי שנות העשרים של המאה ה-20 מזאכו שבכורדיסטן העיראקית והתיישבה בשכונת שבת צדק (שכונת הפחים), סמוך לשוק מחנה יהודה. משפחת צדקיהו הייתה מבין הראשונות לרכוש חנויות קבע בשוק. מגיל צעיר נחשף צדקיהו לערביי ירושלים ולשפה הערבית, כשבילה שעות רבות בחנות של אביו בשוק לצד הפועלים הערבים או בשכונת ילדותו במזרח ירושלים, הממוקמת בין הכפרים הפלסטינים צור באהר וג'בל מוכאבר.
סיים 12 שנות לימוד בתיכון לאמנויות בירושלים ללא תעודת בגרות. שירת בצבא כלוחם ומפקד בגדוד 50 של חטיבת הנח"ל. לימים השלים את תעודת הבגרות, סיים תואר ראשון ושני מהחוג ללימודי האסלאם והמזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים, ודוקטורט במכון למדע המדינה בפריז.
רקע אקדמי

צדקיהו כתב את הדוקטורט שלו בסוציולוגיה פוליטית השוואתית במכון למדע המדינה פריז (Sciences Po) בנושא הלאומיות הדתית בסכסוך הישראלי-פלסטיני מנקודת מבט השוואתית. בין השנים 2022–2024 במסגרת מלגת פוסט-דוקטורט באוניברסיטה העברית, צדקיהו חקר את המאבק היהודי-מוסלמי בהר הבית ומסגד אל-אקצא. באותן שנים הוא לימד קורס אקדמי בנושא הסכסוך על ההר הקדוש בחוג למדע המדינה באוניברסיטה העברית.
צדקיהו הוא עמית מחקר בפורום לחשיבה אזורית, שם הוא כותב על קונפליקטים דתיים ולאומיים, יחסי יהודים-ערבים בישראל, ובמיוחד במזרח ירושלים. בעבר, שימש כיועץ לרבנות הראשית, ראשי הכנסיות בארץ והמשרד לענייני הקדשים ברשות הפלסטינית במסגרת למועצת המוסדות הדתיים בארץ הקודש (CRIHL). בתפקידו במועצה צדקיהו שם סייע למנהיגים דתיים להשתלב במשא ומתן במסגרת יוזמת השלום של מזכיר המדינה האמריקאי דאז, ג'ון קרי. כמו כן, ניהל את תחום ירושלים והמקומות הקדושים בארגון "Search for Common Ground" ופעל לקידום קוד אתי אוניברסלי לאתרים קדושים.
בשנים 2023-2024 הוביל ד"ר צדקיהו את שתי העונות הראשונות של הפודקאסט "כאן זה שאם", העוסק בחקר המזרח התיכון, כפרויקט משותף של מכון ון ליר בירושלים, הפורום לחשיבה אזורית והאגודה הישראלית ללימודי המזרח התיכון והאסלאם (אילמ"א).
רקע אקדמי > מחקריו

צדקיהו חוקר את הסכסוך הישראלי פלסטיני מתוך הגישה השואפת להעמיד את שני הצדדים לקונפלינקט תחת אותן אמות מידה מחקריות. כתלמיד של ההיסטוריון הלל כהן, צדקיהו נאמן לעקרון של מורו:
במחקר על אודות סכסוך בין קבוצות לאומיות, התמקדות על צד אחד בסכסוך אינה מאפשרת לראות את התמונה בשלמותה ויש בה מידה של עיוות.
רקע אקדמי > מחקריו > לאומיות דתית במבט משווה

לאור שאיפה זו לאובייקטיביות מחקרית, זאת על אף היותו גבר ישראלי ויהודי, צדקיהו כתב את עבודת הדוקטורט שלו מחוץ לישראל. עיקר העבודה היא השוואה בין החתירה להגמוניה של הלאומיות הדתית היהודית בישראל והמוסלמית הפלסטינית. לדבריו
מראשית שנות התשעים של המאה הקודמת ועד לימינו אנו, נעה הלאומיות הדתית מן השוליים אל המרכז והפכה להגמוניה החברתית, התרבותית והפוליטית החדשה. אמירה זו נכונה לגבי הציונות הדתית בישראל וכן לגבי הלאומיות-הדתית האסלאמית הפלסטינית, אשר באה לידי ביטוי מוסדי בעיקר בתנועת חמאס (ובמידה פחותה מכך דרך התנועה האסלאמית בישראל). בצד ההבדלים המהותיים והברורים בין הציונות הדתית לחמאס, בין היהדות לאסלאם ובין ישראלים לפלסטינים, בחינה השוואתית של מהלך זה נוגעת ישירות גם בקווי הדמיון שבין שתי התנועות המקדשות את הלאומיות ואשר עבורן הדת והפוליטיקה חד הן. במילים פשוטות, יש בינינו הרבה יותר קווי דמיון ממה שרובנו מוכנים להודות.
שתי התנועות הדתיות-לאומיות – הישראלית-יהודית והמוסלמית-פלסטינית – ראו בתהליך השלום איום, נאבקו בו בשילוב של כוח פוליטי וחברתי ובאלימות. לא רק שהן הצליחו לעצור את תהליך השלום, אלא שמתוך מאבקן, הן הפכו להגמוניה הפוליטית-חברתית.
בעבודתו התחקה צדקיהו אחר עלייתן של החמאס ושל הציונות הדתית להגמוניה, כמו גם את עלייתו של הכהניזם ככוח מוביל בציונות הדתית ובפוליטיקה הישראלית, מתוך התמקדות בגבול שבין השוליים למרכז בציונות הדתית.
רקע אקדמי > מחקריו > מנהיגות פלסטינית במזרח ירושלים

בעת היותו מתמחה במכון ירושלים למחקרי מדיניות (בשנת 2009) החל צדקיהו להתעמק בגאופוליטיקה של מזרח ירושלים. לפיכך, למרות התמקדותו הקודמת בהיסטוריה אסלאמית של הלבנט ושל ירושלים בימי הביניים, החליט לכתוב כתזה מחקרית לתואר שני את הביוגרפיה הפוליטית של המנהיג הפלסטיני המנוח פייסל חוסייני, שהוביל את המנהיגות הפלסטינית במזרח ירושלים, מחזיק תיק ירושלים באש"ף ומי שהקים את מטה הארגון באוריינט האוס שבשכונת שייח' ג'ראח בעיר. העבודה, שכותרתה "נסיך ירושלים" נכתבה בהנחיה משותפת של הלל כהן ואלי פודה.
רקע אקדמי > מחקריו > הסכסוך היהודי-מוסלמי על הר הבית ומסגד אל-אקצא

צדקיהו חוקר את הסכסוך הישראלי פלסטיני על הר הבית ומסגד אל-אקצא, תוך כדי שימת דגש על יחסי הגומלין שבין יהודים ומוסלמים על ההר הקדוש וסביבותיו הפיזיות והרעיוניות. עבודתו המחקרית מבוססת במידה רבה על היותו מדריך הנוכח בשטח. בהתאם, במחקריו נוקט צדקיהו במתודולוגיה של תצפית משתתפת ונטמע במושא המחקר. כך בשנת 2017 סיים צדקיהו את קורס המדריכים הראשון של "הקרן למורשת הר הבית והמקדש" (כיום "בידינו למען הר הבית") בהובלת פעיל המקדש ארנון סגל.
צדקיהו טוען שההר הקדוש עומד, פיזית ורעיונית, בלב ההתנגשות היהודית-מוסלמית בארץ הקדוש ובלב הסכסוך הישראלי פלסטיני בארץ הקודש. לדבריו, פולחן יהודי בהר הבית יהיה מקובל על הפלסטינים אך ורק בתוך הקשר של הסכם מדיני כולל המבטיח שוויון זכויות לפלסטינים, מימד של ריבונות פלסטינית בירושלים ובמסגד אל-אקצא ומתוך תהליך של פיוס הכולל בתוכו הכרה בעוולות ושיח בינדתי.
פעילות מקצועית > מדריך גאופוליטי

צדקיהו החל להדריך סיורים בשנת 2005, תחילה במערכת החינוך הישראלית במסגרת בית הספר ללימודי ירושלים של יד יצחק בן צבי, ובהמשך באמצעות סיורים גאופוליטיים בישראל ובגדה המערבית תוך התמקדות במזרח ירושלים. בסיוריו הוא חושף גורמי מקצוע שונים כמו גם את הציבור הישראלי והבינלאומי למורכבות הסכסוך הישראלי-פלסטיני בשטח, תוך התמקדות במציאות בשטח, במפגשים אנושיים ובהדגשת פערים חברתיים ופוליטיים ובאפשרויות למפגש ולשיתוף פעולה. בסיוריו מדגיש צדקיהו את המתח בין הנרטיבים השונים ואת החשיבות של הכרה בירושלים כמרחב משותף.
חיים אישיים

ערן צדקיהו מתגורר עם משפחתו בירושלים. בשנת 2024 עבר לדרום צרפת במסגרת שבתון אקדמי דו-שנתי של בת זוגו. הוא דובר עברית, ערבית, אנגלית וצרפתית.
הערות שוליים

↑  ערן צדקיהו, באתר תלם
↑  ערן צדקיהו, באתר הארץ
↑  ערן צדקיהו, באתר מרכז משה דיין
↑  הפורום לחשיבה אזורית (2016-10-11), ערן צדקיהו על השלכות הפיגוע בירושלים, בתוכנית "עושים סדר" בטלוויזיה החינוכית, 10.10.2016, נבדק ב-2024-12-03
↑  הפורום לחשיבה אזורית (2017-08-28), ערן צדקיהו על משבר המגנומטרים בהר הבית/אל-אקצא, חמש מקורי, כאן, 16.7.2017, נבדק ב-2024-12-03
↑  Eran Tzidkiyahu (2024-02-21), ד"ר ערן צדקיהו ב"כאן 11" 20/2/2024, נבדק ב-2024-12-03
↑  הפורום לחשיבה אזורית (2021-05-10), עמית הפורום ערן צדקיהו מסביר למה אחת לכמה שנים המתח במזרח ירושלים מתפרץ | כאן, חדשות הלילה, 9/5/21, נבדק ב-2024-12-03
↑  Eran Tzidkiyahu (2023-01-03), i24 News Le Prime avec Jean-Charles Banoun lundi 2 Janvier 2023 - Eran Tzidkiyahu et Yomtob Kalfon., נבדק ב-2024-12-03
↑  חיה גביש, היינו ציונים: קהילת זאכו בכורדיסתאן, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2004, עמ' 189
↑  עליי, באתר ערן צדקיהו // Eran Tzidkiyahu
↑  ערן צדקיהו, על נסיונו במערכת החינוך, פוסט ברשת החברתית, באתר פייסבוק, ‏1 ספטמבר 2018
↑  F. P. Editors, The Best International Relations Schools in the World, Foreign Policy, ‏2024-12-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Eran Tzidkiyahu, From the Margins to the Center: Religious-Nationalism in the Israeli-Palestinian Conflict - A Comparative Approach, Paris: Sciences Po, 2021, עמ' 444
↑  סגל אקדמי, באתר politics.huji.ac.il
↑  ערן צדקיהו, באתר הפורום לחשיבה אזורית
↑  Elhanan Miller, In Israel, more Jewish holy sites desecrated than Christian, Muslim ones combined, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  ארכיון כאן זה שאם, באתר הפורום לחשיבה אזורית
↑  הלל כהן, תרפ"ט: שנת האפס בסכסוך היהודי-ערבי, ירושלים: כתר, 2013, עמ' 15
1 2  ערן צדקיהו, המקרה המשותף של חמאס ושל הציונות הדתית, באתר הפורום לחשיבה אזורית, ‏2022-12-29
↑  הבית המשותף (2024-01-30), מהשוליים למרכז: לאומיות דתית בסכסוך הישראלי-פלסטיני - ד"ר ערן צדקיהו, נבדק ב-2024-12-03
↑  ד"ר ערן צדקיהו, מדריך ויועץ גיאופוליטי, באתר ערן צדקיהו // Eran Tzidkiyahu
↑  ערן צדקיהו, נסיך ירושלים פיצל אל-חסיני והמנהיגות הפלסטינית הלאומית בשטחים, באתר הספריה הלאומית, ‏2012
↑  ערן צדקיהו, אבנים ודמעות: "דיאלוג בין-דתי" עדיף על ההר הקדוש, פוליטיקה: כתב עת למדע המדינה וליחסים בינלאומיים גליון מס' 33, 2023, עמ' 92-125
↑  National Library of Israel הספרייה הלאומית (2020-05-21), בין ירושלים לחברון - סיור וירטולי במקומות הקודשים עם ערן צדקיהו, נבדק ב-2024-12-02
↑  בידינו למען הר הבית | עליה להר הבית | הדרכה בהר הבית, באתר בידינו למען הר הבית ובית המקדש
↑   איילת שני, האנשים האלה רוצים להקים את בית המקדש השלישי, והם רציניים מאוד, באתר הארץ, 3 באוגוסט 2017
↑  ג'רמי פוגל, ההיסטוריה (הלא מוכרת) של המקומות הקדושים, אורח: ד"ר ערן צדקיהו, באתר Think&Drink DIfferent, פודקאסט למי שאוהב לחשוב, ‏1 אוקטובר 2023
↑  Relevant רלוונט (2024-07-15), קלצ'קין | פרק 31: שופר בהר הבית. אורח: ד"ר ערן צדקיהו, נבדק ב-2024-12-03
↑   ערן צדקיהו, מטרת המלחמה היא בניין בית המקדש השלישי, ושהעולם יתפוצץ, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2024
↑  עליי, באתר ערן צדקיהו // Eran Tzidkiyahu
ינשפין

ערך זה עוסק בעיר בשוודיה. אם התכוונתם למחוז בשוודיה, ראו .
| --- | --- |
סמל ינשפיןסמל ינשפין

 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מחוז:  ינשפין
 חבל ארץ:  סמולנד סמולנד
 תאריך ייסוד:  המאה ה-13
 שטח:  44.82 קמ"ר
 גובה:  104 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  103,032 (31 בדצמבר 2023)
  ‑ במטרופולין:  144,699
  ‑ צפיפות:  2,500 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  57°46′9.36″N 14°11′09.38″E﻿ / ﻿57.7692667°N 14.1859389°E﻿ / 57.7692667; 14.1859389
 אזור זמן:  UTC +1
 www.jonkoping.se
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי ינשפין(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי ינשפין(למפת מחוז ינשפין רגילה) ורנמו נחו טרנוס ויטלנדה איסלבד בנקריד אגם וטרן  וסטרה ייטלנד  אסטרייטלנד ק. קרונוברי הלנדינשפין(למפת מחוז ינשפין מוגדלת) ורנמו נחו טרנוס ויטלנדה איסלבד בנקריד אגם וטרן  וסטרה ייטלנד  אסטרייטלנד קאלמאר קרונוברי הלנדינשפין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ינשפין (בשוודית: Jönköping) היא עיר בדרום שוודיה עם 112,766 תושבים (2022).
ינשפין ממוקמת על החוף הדרומי של אגם וטרן, האגם השני בגודלו בשוודיה, במחוז סמולנד.
בסוף 2019, ינשפין נתפסה כעיר עם סיכויי העתיד הטובים ביותר בשוודיה.
העיר היא מקום מושבה של עיריית ינשפין, שאוכלוסייתה מונה 144,699 (2022) והיא העירייה המאוכלסת ביותר בסמולנד.
ינשפין היא גם מקום מושבו של מחוז ינשפין שאוכלוסייתו מונה 367,064 (2022).
ינשפין היא מקום מושבם של בית המשפט המחוזי ובית המשפט לערעורים וכן מנהל בתי המשפט הלאומיים של שוודיה.
זהו מקום מושבה של מועצת החקלאות השוודית.
ממשל מחוזי

מטה העירייה ממוקם במקום שנקרא רוֹדְהִיסֶט (בשוודית: Rådhuset; פירוש: בניין העירייה).
הרודהיסט הוא מרכיב חשוב בתפקידה של העירייה שכן היא פועלת כמשרד ממלכתי עבור מחלקות שונות של ינשפין ובמרכזה.
רודהיסט תלויה בעירייה אך היא ישות משלה, לראש הרודהיסט יש עוצמה פוליטית אך אינו ראש מדינת ינשפין.
ראש מדינת ינשפין נקרא קוֹמוּנְפוּלְמֵקְטִיגֵה (בשוודית: kommunfullmäktige; פירוש: מועצה עירונית) שיש לו את כל הכוח המוניציפלי, אך לעיתים אינו מקבל את ההחלטות; אלה מועברים למחלקות אחרות או ל-kommunstyrelsen.
המחלקות הטבועות במשרד אינן מוגבלות אלא ידועות בקצרה בשם:
היסטוריה

ינשפין היא מרכז מסחר ישן (שפין) הממוקם בצומת דרכים טבעית למסלולים בעקבות הנהרות ניסאן ולאגאן, והכביש המחבר בין המחוזות אסטרייטלנד ווסטרייטלנד, כתוצאה בשל מיקומה הגאוגרפי של העיר בקצה הדרומי של אגם וטרן, אשר מחלק את שני המחוזות.
ב-18 במאי 1284 הפכה ינשפין לעיר הראשונה בשוודיה שקיבלה את זכויותיה על ידי המלך מגנוס השלישי, ששלט בעיקר מהאי הגדול ביותר של וטרן, ויסינגסה. החלק הראשון של שמה של העיר, "ין", נגזר מנחל, "Junebäcken", בטַלאוויד, במה שהוא כיום החלק המערבי של העיר. החלק השני של השם "שפין", הוא, כאמור לעיל, מילה ישנה למרכז מסחר או שוק.
מיקומה הגאוגרפי של העיר אף הותיר אותה פגיעה להתקפות דרך נתיבי הנהר שהובילו דרומה, בעיקר מדנים. באותה תקופה המחוזות של מה שהיא היום דרום שוודיה – סקונה, הלנד ובלקיניה - היו שייכים לדנמרק. העיר נבזזה ונשרפה מספר פעמים עד שהתבצרה במהלך המאות ה-16 וה-17.
ינשפין הייתה ידועה בתעשיית הגפרורים שלה בין השנים 1845 ו-1970. גפרור הזרחן הומצא בשנת 1831, והגפרורים הללו הפכו לפופולריים מאוד מכיוון שאפשר היה להכות אותם בכל משטח כדי להציתם. עם זאת, הבעיה הייתה שהם התלקחו בקלות רבה מדי, גרמו להרבה תאונות והיו רעילים. בשנת 1844, הפרופסור השוודי גוסטב אריק פאש רשם פטנט על המצאה חדשה, "גפרורי בטיחות - מכה רק בקופסה". כדי למנוע מהגפרורים להתלקח כל כך בקלות, גוסטב אריק פאש הפריד את הכימיקלים בראש הגפרורים והניח את הזרחן על משטח נפרד בצד החיצוני של הקופסה להצתה. יוהאן אדוורד וקרל פרנס לונדסטרם לקחו את הפטנט של פאש ושיפרו אותו. מאוחר יותר, הם ייצרו את גפרורי הבטיחות החדשים שלהם במפעל שלהם בינשפין. כיום זהו מרכז לוגיסטי נורדי חשוב, עם מחסנים מרכזיים של חברות רבות (כגון אלשופ, איקאה, אלקטרולוקס והוסקוורנה).
הווה

האזור העירוני של ינשפין כולל כיום את עיירת התעשייה המזרחית הוסקוורנה, איתה היא גדלה יחד.
אלמיה, יריד סחר ומרכז תערוכות מרכזי, ממוקם בעיר.
אלמיה ווד הוא יריד היערות הגדול בעולם, וירידים של קבלני משנה, משאיות, קרוואנים ומסילות ברזל הם הגדולים מסוגם באירופה.
מאז 2001, אלמיה היא האתר של מסיבת הרשת הגדולה בעולם, דְרימְהאק, עם שני אירועים מדי שנה, דרימהאק סאמר ודרימהאק וינטר.
דמוגרפיה > אוכלוסייה

נכון לשנת 2018, אוכלוסיית ינשפין מונה 139,222 תושבים.
| מין | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נקבה | 66,404 | 66,987 | 67,823 | 68,722 | 69,426 | 70,265 |
| זכר | 65,736 | 66,323 | 67,474 | 68,759 | 69,796 | 70,816 |
| סה"כ | 132,140 | 133,310 | 135,297 | 137,481 | 139,222 | 141,081 |
דמוגרפיה > שינוי באוכלוסייה

|  | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גידול אוכלוסייה | 1,342 | 1,170 | 1,987 | 2,184 | 1,741 | 1,859 |
| נולדים | 1,677 | 1,662 | 1,715 | 1,615 | 1,688 | 1,644 |
| נפטרים | 1,169 | 1,217 | 1,101 | 1,202 | 1,253 | 1,100 |
דמוגרפיה > ממוצע לגיל 2019

| מקום | נקבה | זכר | זכר ונקבה |
| --- | --- | --- | --- |
| ינשפין | 41.3 | 39.2 | 40.3 |
אקלים

האקלים של ינשפין היה יבשתי לח (Köppen Dfb) עם חורפים ארוכים וקרים וקיץ קצר וחמים במהלך התקופה 1961–1990.
עם זאת, האפשרויות בין אקלים תת-ארקטי לאקלים ימי קטנים מאוד בסוג האקלים המושפע ימי זה, ובשנים האחרונות האקלים דומה יותר לימי קר מאוד.
עם זאת, הנתונים מעט מוטים בגלל שתחנת מזג האוויר ממוקמת בנמל תעופה שנמצא בגובה של 228 מטר (748 רגל), בעוד שמרכז העיר נמצא בגובה 100 מטר (330 רגל).
הדבר כנראה גורם לטמפרטורות מתונות יותר של עד בין חצי מעלה למעלה שלמה במרכז העירוני.
הערות שוליים

↑  Nyheter, S. V. T. (2019-10-10). "Jönköping anses ha bäst framtidsutsikt i landet". SVT Nyheter (בשוודית). נבדק ב-2024-04-08.
↑  Lena Gustafsson, Stadskontoret, www.jonkoping.se, ‏2024-03-04 (בשוודית)
↑  http://nopr.niscair.res.in/handle/123456789/8636
↑  OrtshistoriaHuskvarna / Historia, ortshistoria.se (בשוודית)
↑  Daniel Petersson, Befolkningsstatistik, www.jonkoping.se, ‏2024-03-25 (בשוודית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564352305171  BnF: cb12066312z (data)  GND: 4222134-1  LCCN: n79064012  MusicBrainz: 579abdee-42cb-411f-b52a-819cb6573d2e  NKC: ge1119340  SUDOC: 02892911X  VIAF: 153593341   WorldCat (עם VIAF): 153593341
ראפיד (חברת פינטק)

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  אריק שטילמן, ארקדי קרפמן, עומר פריאל
 תקופת הפעילות:  2015–הווה (כ־10 שנים) 
 מיקום המטה:  ישראל 
 ענפי תעשייה:  פתרונות פיננסיים, הייטק
 מנכ"ל:  אריק שטילמן
  
 www.rapyd.net
 
אר איי פי ווי די פייננשיאל נטוורקס (2016) בע"מ, המוכרת במותג Rapyd, היא חברת פינטק ישראלית המפתחת ומפעילה פלטפורמת תשלומים בינלאומית לעסקים וצרכנים, שמאפשרת לבצע העברות בנקאיות, העברות לארנק אלקטרוני, תשלום מזומן ועוד.