stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קולונל
היסטוריה

השימוש הראשון בדרגה נעשה בצבא הרומאי, קולונל היה הקצין האחראי על טורי החיילים (מקור השם במילה הלטינית columnella שפירושה טור קטן). השימוש נמשך בימי הביניים כשהדרגה קולונל הוחזקה על ידי אציל שפיקד על מספר חיילים גדול, הדרגה קולונל-גנרל ניתנה למפקד הראשי בשדה הקרב שלו היו כפופים מספר קולונלים.
השימוש המודרני בדרגה התחיל בסוף המאה ה-16 שעה שיחידות צבא התחילו להתארגן כרגימנטים ועם המעבר מצבאות שכירי חרב לצבאות לאומיים קולונל היה דרגה שניתנה לאציל שרכש את הפיקוד על רגימנט מהמפקד הקודם והוא בתורו ימכור את המינוי לסגנו לאציל אחר שיחזיק את הדרגה סגן-קולונל (Lieutenant Colonel — לויטננט קולונל).
עם המעבר לצבאות מקצועיים במהלך המאה ה-19 דרגת הקולונל ניתנה לקצין שפיקד על רגימנט. עם התפשטות ההשפעה הארופית ברחבי העולם הדרגה נכנסה לשימוש בצבאות מחוץ לגבולות אירופה.
דרגות מקבילות

אלוף-משנה (צה"ל)
פולקובניק (צבאות מזרח אירופה)
אוברסט (צבאות המדינות הדוברות גרמנית ומדינות סקנדינביה)
אלבאיי (טורקיה)
סנגצאווה (קוריאה הצפונית)
טריונג (קוריאה הדרומית)
סינטגמטרקיס (יוון)
פאן אקה (תאילנד)
דרגת קולונל בצבא יבשה ובחיל אוויר (OF-5)

צה"ל
אלוף משנה
צבא ארצות הברית
 קולונל
הצבא הקנדי
 קולונל
בונדסוור
אוברסט
הצבא הפולני
פולקובניק
הצבא הרוסי
פולקובניק
הצבא הסורי
עקיד
צבא איטליה
קולונלו
צבא צרפת
קולונל
קו (תחבורה)

קו שירות (בקיצור קו) הוא מסלול נסיעה של תחבורה ציבורית, מתחנת מוצא אל תחנת יעד, שבדרך כלל קבועות בו תחנות נוספות להעלאת נוסעים ולהורדתם.
בישראל נפוץ ביטוי זה בקרב נוסעי האוטובוסים, ובדרך כלל מזוהה עימם. אם כי, כיום נפוצים גם קווים של מוניות שירות, אשר על פי רוב נוסעות במסלולים דומים מאוד לאלה של קווי האוטובוסים השונים. שימושים נוספים לביטוי הם קווי רכבות וקווי תעופה.
אוטובוס בקו 132 בבואנוס איירס
בישראל > קו עירוני

נסיעה בתוך גוש ערים באוטובוס נמוך-רצפה, המותאם להעלאה והורדה מרובה של נוסעים, ואינו מתאים בדרך כלל לנסיעה בכבישים מהירים. סוג קו כזה נפוץ במטרופולינים הישראליים: גוש דן, חיפה וירושלים. קווים אלו משולטים במספר חד ספרתי, דו ספרתי או תלת ספרתי.
בישראל > קו עירוני-פנימי

נסיעה פנימית בתוך העיר. לרוב אלו קווים הנוסעים מן התחנה המרכזית אל שכונה מסוימת בעיר, או קווים הנוסעים במסלול מעגלי בעיר, דבר האופייני לערים קטנות יותר. לרוב ממוספר הקו בספרה אחת או שתיים (לדוגמה: קו 2 ברעננה הנוסע במסלול סיבובי מצומת רעננה לאזור התעשייה דרך השכונות, או קו 17 בבאר שבע הנוסע מהתחנה המרכזית לרחוב הברזל).
בישראל > קווים בין עירוניים

קווים המקשרים בין יישובים, באוטובוסים גבוהים המתאימים לנסיעה בכבישים ראשיים מהירים. שילוט הקווים הוא לרוב תלת ספרתי, כשאזורים שונים מזוהים עם ספרות שונות (כך הקווים מירושלים למרכז ולדרום מתחילים ברובם ב-4, הקווים מגוש דן דרומה ברובם ב-3, מגוש דן לצפון ברובם ב-8, ומירושלים לצפון ברובם ב-9). קיימים גם קווים בעלי שילוט דו-ספרתי, בעיקר ביישובים קטנים יחסית שאין בהם הרבה שירות. בעבר, היו חיילי צה"ל יכולים לנסוע חינם רק בקווים הממוספרים במספור תלת-ספרתי. ולכן, לקווים דו-ספרתיים רבים נוסף המספר 0 בהתחלה.
הקווים הבין עירוניים מזוהים גם עם רכבות, לדוגמה: קו נהרייה-מודיעין.
בישראל > קווים בין לאומיים

בעבר פעלו בישראל קווי אוטובוס למצרים וירדן במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים והסכם השלום בין ישראל לירדן. חברת אגד הפעילה את קו 100 לקהיר ואילו קווים נוספים פעלו מחיפה ותל אביב לערים רבת עמון ואירביד שבירדן על ידי חברות האוטובוסים דן וחברת הנסיעות והתיירות נצרת. בהתייחס לקווי רכבות, אפשר לציין את קו רכבת העמק ההיסטורי מחיפה לדמשק טרם קום המדינה.
חלופה

חלופה היא שינוי מסלול של קו מסוים בשעה מסוימת של היום, בטווח שעות מסוים או בימים מסוימים, בנוסף לנסיעות במסלול הרגיל של הקו או במקומן, על מנת לספק מענה לצורך בשעה מסוימת, לרוב של ציבור היוממים. חלופות על פי רוב מתבטאות בתחנת מוצא שונה, כאשר בנקודה מסוימת מתמזג מסלול החלופה למסלול הקו הרגיל, וממשיך לפי המסלול הרגיל, אם כי לעיתים החלופה מתבטאת בכניסה לשכונה או לאזור תעשייה מסוימים, או באי-עצירה בחלק מתחנות הביניים של הקו.
חלופה > שילוט החלופה

לעיתים חלופות נושאות את אותו השילוט של הקו המקורי - שיטה זו מקובלת כאשר החלופה היא יציאה מנקודה שאינה תחנה המוצא או היעד.
לעיתים מוספת להן את האות א (לדוגמה: קו 2א כחלופה של קו 2. שיטה זו מקובלת לחלופה שהיא כניסה לשכונה מסוימת או לא נכנסת לשכונה שהקו הרגיל נכנס).
לעיתים החלופה נושאת מספר שונה אך עם קשר למספר הקו הרגיל. לדוגמה: קו 39 כחלופה לקו 29, קו 123 כחלופה לקו 23.
כפילות

בשל ריבוי מפעילי התחבורה הציבורית נוצר לעיתים מצב של כפילות בו קו אחד משמש שני מפעילים שונים באותה עיר, ומוביל ליעדים שונים.
הערות שוליים

↑  "נסיעות ותיירות נצרת" זכתה במיכרז להפעלת קו אוטובוסים ת"א-רבת עמון, באתר גלובס, 3 בדצמבר 1997
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph172877
קופה אמריקה נשים 1995

| --- | --- |
 מארחת:  ברזיל ברזיל
 תקופת התחרות:  8 בינואר 1995 – 22 בינואר 1995 (15 ימים) 
 מספר משתתפות:  5
 הזוכה:  ברזיל ברזיל
 מספר משחקים:  11
 מספר שערים:  86 (7.82 בממוצע למשחק)
 מלכת השערים:  ברזיל סיסי (12 שערים)
 → 19911998 ←
 
קופה אמריקה נשים 1995 (נקראה אז: אליפות דרום אמריקה בכדורגל נשים 1995, בספרדית: Campeonato Sudamericano de Fútbol Femenino 1995) הוא הטורניר השני של הקופה אמריקה לנשים שארגנה CONMEBOL. הטורניר נערך בברזיל והתקיים מ-8 בינואר עד ה-22 בינואר 1995. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 1995, שנערך באותה שנה בשוודיה.
הטורניר שוחק במתכונת של בית אחד עם 5 נבחרות, כאשר שתי הנבחרות שסיימו במקומות הראשון והשני העפילו למשחק הגמר. בגמר נפגשו ארגנטינה (שסיימה במקום השני) וברזיל - האלופה המכהנת. בסיום המשחק, שנערך באוברלנדיה מול 50,000 צופים, ניצחה ברזיל 0-2 וזכתה בטורניר בפעם השנייה ברציפות. בעקבות זכייתה היא העפילה לגביע העולם כנציגה היחידה של קונפדרציית הכדורגל של דרום אמריקה.
תוצאות > הבית המוקדם

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 12 | 4 | 4 | 0 | 0 | 42 | 1 | 41 |
|  ארגנטינה | 9 | 4 | 3 | 0 | 1 | 18 | 9 | 9 |
|  צ'ילה | 4 | 4 | 1 | 1 | 2 | 14 | 9 | 5 |
|  אקוודור | 4 | 4 | 1 | 1 | 2 | 9 | 21 | -12 |
|  בוליביה | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 44 | -43 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ברזיל | 13 – 0 | אקוודור   |
|  צ'ילה | 11 – 0 | בוליביה   |
|  ברזיל | 6 – 1 | צ'ילה   |
|  ארגנטינה | 5 – 1 | אקוודור   |
|  ארגנטינה | 12 – 0 | בוליביה   |
|  צ'ילה | 2 – 2 | אקוודור   |
|  ברזיל | 8 – 0 | ארגנטינה   |
|  אקוודור | 6 – 1 | בוליביה   |
|  ברזיל | 15 – 0 | בוליביה   |
|  ארגנטינה | 1 – 0 | צ'ילה   |
תוצאות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 בינואר 1995 |  ברזיל | 2–0 |  ארגנטינה | אצטדיון פארקה דו סאביה, אוברלנדיה צופים: 50,000 |
| 22 בינואר 1995 | מייקל ג'קסון  4'  רוזלי  50' | (סיקור) |  | אצטדיון פארקה דו סאביה, אוברלנדיה צופים: 50,000 |
קוטר עלסופי

באנליזה מתמטית של מרחבים מטריים, הקוטר העלסופי של קבוצה קומפקטית הוא מספר המודד את גודל הקבוצה באופן שמדמה פיזור של מטען חשמלי, בדומה לקיבול אלקטרוסטטי. את המושג פיתח מיכאל פקטה, שעסק רבות בנושא.
את הקוטר הרגיל של קבוצה קומפקטית מגדירים כמרחק הגדול ביותר האפשרי בין זוגות של איברים בקבוצה, דהיינו  \ d_{2}(A)=\max {d(x_{1},x_{2})}, כאשר  \ d(\cdot ,\cdot ) היא פונקציית המרחק בקבוצה. כהכללה של מושג זה, ניתן להגדיר קוטר מסדר n, המודד את המכפלה הגדולה ביותר של מרחקים בין זוגות נקודות, שאותה אפשר להשיג מפיזור n נקודות בקבוצה. הקוטר מסדר n מוגדר לפי הנוסחה  \ d_{n}(A)=(\max \prod _{1\leq i<j\leq n}{d(x_{i},x_{j})})^{\frac {2}{n(n-1)}}, כאשר המקסימום נלקח מבין כל הבחירות האפשריות של נקודות  \ x_{1},\dots ,x_{n}\in A (הנקודות שבהן המקסימום מתקבל נקראות נקודות פקטה). הגורם  \ {\frac {2}{n(n-1)}} בחזקה נבחר כך ש-  \ d_{n}(A) הוא הממוצע ההנדסי של המרחקים.
סדרת הערכים  \ d_{n}(A) היא סדרה יורדת, כלומר  \ d_{2}(A)\geq d_{3}(A)\geq \dots , והגבול  \ d(A)=\lim _{n\rightarrow \infty }d_{n}(A) נקרא הקוטר העלסופי של  \ A. תחת הגדרה זו, הקוטר העלסופי של קבוצה סופית הוא אפס, הקוטר העלסופי של מעגל שווה לרדיוס שלו, והקוטר העלסופי של קטע שווה לרבע אורכו של הקטע.
תכונות נוספות של הקוטר העלסופי, כאשר  \ A קבוצה במרחב אוקלידי:
\ d(\alpha A)=|\alpha |d(A) לכל קבוע  \ \alpha
אם  \ A_{s} קבוצת הנקודות שמרחקן מ-A לכל היותר s, אז הקוטר העלסופי "רציף" במובן הבא: הגבול של  \ d(A_{s}), כאשר s שואף לאפס, הוא  \ d(A)
כאשר  \ A קבוצה במישור המרוכב ו-  \ P:\mathbb {C} \rightarrow \mathbb {C}  העתקה פולינומית ממעלה m, אז  \ d(P^{-1}(A))=d(A)^{1/m}
ראו גם

רדיוס קונפורמי
קיבולת (אנליזה מרוכבת)
צ'ינו דה פיסטויה

| --- | --- |

 לידה:  1270 פיסטויה, איטליה 
 פטירה:  1336 (בגיל 66 בערך) פיסטויה, איטליה 
 שם לידה:  Guittoncino di Francesco dei Sigisbuldi 
 מקום קבורה:  Pistoia Cathedral 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בולוניה 
 שפות היצירה:  לטינית, איטלקית 
 סוגה:  שירה 
 מספר צאצאים:  5 
 
צ'ינו דַַה פיסטוֹיה (באיטלקית: Cino da Pistoia נולד בסביבות 1270 ככל הנראה בפיסטויה – 24 בדצמבר 1336 או 27 בינואר 1337 בפיסטויה) היה משורר ומשפטן איטלקי, פעל, בין היתר, כדיפלומט, שופט ופרופסור למשפטים. צאצא של משפחות ותיקות בפיסטויה ולוחם בצעירותו במחנה הגואלפים השחורים, צ'ינו הצטיין בסונטות שלו, בהן העשיר את "הסגנון החדש המתוק" ("dolce stil nuovo"), תוך תיאור ריאליסטי של המצבים הרגשיים, בנימה נוגה ומלכנולית. חלקן מוקדשות לאהובתו, סלוואג'ה. קובץ שיריו "חרוזים" (Rime) בישר את שירתו של פטרארקה. השאיר גם התכתבות חשובה עם ידידו דנטה ועם פטרארקה. במסתו De vulgari eloquentia דנטה קרא לו "משורר המתיקות" (il poeta della dolcezza)
צ'ינו דה פיסטויה היה אחד משלושת המשפטנים החשובים באיטליה במאה ה-14, לצידם של בלדו וברטולו. בשנים 1331-1317 לימד משפטים באוניברסיטאות בפירנצה, בולוניה נאפולי ובעיקר בסיינה ופרוג'ה.
בתחום המשפט ספרו החשוב ביותר הוא "Lectura in codicem ‏ (1314-1312), שבו פירש את ה"קורפוס יוריס קיוויליס" של יוסטיניאנוס.
הנצחה

פטרארקה הקדיש לזכרו שיר הספד ומזכיר את הזוג צ'ינו וסלווג'ה לצדם של דנטה ולבאטריצ'ה בפרק הרביעי של "Trionfi "d'amore
בעיר הולדתו הוקם מכון המוקדש לו ולפעלו.
יולי 2005- האסטרואיד 36446 נקרא לזכרו.
Lectura in Codicem, 1547
Le rime, 1862
לקריאה נוספת

Weimar, Peter (2001). "Cino da Pistoia". In Michael Stolleis (ed.). Juristen: ein biographisches Lexikon; von der Antike bis zum 20. Jahrhundert (2nd edition ed.). München: Beck. p. 133
(בגרמנית)
Sebastiano Ciampi, Vita e poesie di messer Gino da Pistoia, Pisa, 1813
MORPURGO, Giuseppe — Antologia Italiana e pagine di letterature straniera, VIII edizione, Milano, Mondadori, 1954, p. 93
הערות שוליים

↑  בשמו האמיתי המלא גוויטונצ'ינו די פרנצ'סקו דיי סיג'יסבּוּלדי או גוויטונצ'ינו דיי סיניבּלדי דה קנדיה פיסטויה, (או סיגיבּוּלדי, סיניבוּלדי, סיניבלדי) (,‏ Guittoncino di Francesco dei Sigisbuldi,‏ Guittoncino dei Sinibaldi de Candia Pistoia; בלטינית: קינוּס או צ'ינוּס דה פיסטוקיו Cinus de Sigibuldis de Pistorio או Cynus
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275866705171  PLWABN: 9810640822405606  BIBSYS: 90604805  BNE: XX1239491  BnF: cb12073075h (data)  CANTIC: a10065969  CiNii: DA06835514  GND: 119028921  ICCU: RAVV064302  ISNI: 0000 0003 5579 9545  LCCN: n85224853  NLA: 36005744  NLG: 167111  NTA: 067463509  RERO: 02-A003107835  SNAC: w6v69qn8  SUDOC: 029016134  Trove: 1181961  VcBA: 495/12307  VIAF: 162879953   WorldCat (עם VIAF): 162879953 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם (1948)

שער בית החולים הפסיכיאטרי בבית לחם (תמונה משנת 2018)
פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם התרחשה בעיצומה של מלחמת העצמאות. 75 מאושפזים יהודים נותרו לאחר פרוץ המלחמה בבית החולים הפסיכיאטרי המנדטורי בבית לחם, מעבר לקווי האויב. לאחר תום שלטון המנדט החלו מגעים להעברתם לישראל בתיווך ארגון הצלב האדום. הם הגיעו לישראל רק בינואר 1949.
רקע

בית החולים בבית לחם הוקם על ידי שלטונות המנדט הבריטי ב-1928 והיה למוסד האשפוז הציבורי העיקרי לחולי נפש בארץ ישראל המנדטורית בניהול מחלקת הבריאות של שלטונות המנדט. מנהל בית החולים היה בריטי והרופאים היו ערבים. אושפזו בו ערבים ויהודים במחלקות מעורבות.
לאחר תום המנדט הבריטי במאי 1948 עבר המוסד לניהולה של אגודת הרופאים הערבית בפלסטין. דוקטור מוחמד טאהה דג'אני מונה למנהלו. באותה עת שהו בבית החולים 75 חולים יהודים בגילאי 24 עד 74. חלקם היו מאושפזים בבית החולים מאז שנות השלושים. למעשה, לאחר נפילת גוש עציון והליכת מגיניו שלא נטבחו לשבי בירדן היו החולים בבית לחם היהודים האחרונים שנותרו בשטחי יהודה ושומרון. הפסיכיאטר דוקטור דניאל ארגו, שחקר את הפרשה, העריך כי עובדת היותם חולי נפש גוננה עליהם מפגיעה.
הפרשה

ב-5 ביולי שלח ד"ר פפילימין, ראש משרד הצלב האדום בארץ ישראל, מכתב אל דוקטור אברהם קצנלסון, מנכ"ל משרד הבריאות הישראלי, ובו התריע על הימצאם של החולים היהודים בבית לחם וציין את בקשתו של מנהל המוסד דג'אני להעביר אותם לישראל בהקדם האפשרי.
כחודש וחצי לאחר קבלת המכתב נדון עניינם של החולים בישיבה שנערכה בלשכת שר הבריאות חיים משה שפירא. על פי הצעת עובדי משרד הבריאות התקבלה החלטה לדרוש להעביר לישראל את החולים היהודים תמורת העברתם חזרה של כ-45 חולי נפש ערבים שהיו מאושפזים במחלקת חולי נפש בבית הכלא בעכו (במקור אחר הוזכר מספר של מאה חולים ממספר מוסדות בישראל). לא ברור אם הייתה כוונה לאשפזם במתקן בעכו, אשר נמצא כבלתי מתאים לאשפוז. משרד הבריאות הסכים לשלם עבור החזקת החולים היהודים בבית לחם, אך דרש מהצלב האדום להודיע לשלטונות הערבים שישראל דורשת לקבל מהם תשלום עבור החזקת החולים הערבים בעכו. ב-1 בספטמבר העבירה הממשלה דרך הצלב האדום שיק תשלום ראשון על סך 1,350 לירות ארץ ישראליות. בהמשך הועבר תשלום נוסף, אך לא ידוע אם הגיע ליעדו כיוון שהצלב האדום כבר עזב באותה עת את ירושלים. ההתכתבויות בין הצדדים בנוגע להעברת החולים היהודים נמשכו.
בחודש אוקטובר התריעה אגודת הרופאים הערבית שאין בידה כספים להזנת החולים. ב-11 בדצמבר כתב ד"ר דג'אני למשקיפי האו"ם והדגיש כי החולים זקוקים למזון וכי הוא לא מצליח להשיג משום מקור שהוא מימון להאכלתם. במהלך זמן זה מתו שלוש מהחולות היהודיות. סיבת המוות איננה ברורה - האם מאי ספיקת לב או מרעב. מקום קבורתן איננו ידוע. אפשר שפניות אלו ופטירת החולות זירזו את שלטונות ישראל למצוא פתרון לשיכונם של החולים. בידיעה שפורסמה בעיתון "מעריב" בדצמבר נאמר שהערבים הודיעו שהם מוכנים להמשיך ולהחזיק את החולים בבית לחם תמורת קבלת דמי כלכלתם מישראל, אלא שישראל העדיפה להעבירם אליה.
הפרשה > העברת החולים לישראל

מבצע ההעברה היה אמור להתקיים באמצע דצמבר אך יצא לפועל לבסוף ב-24 בינואר 1949 בסיוע משקיפי האו"ם והצלב האדום. 67 עד 69 חולים (לא ידוע מה עלה בגורל האחרים) הובאו אל מעבר מנדלבאום בירושלים והועברו אל ירושלים העברית. הם הוסעו בארבע משאיות ובאמבולנס שסיפק הצבא המצרי ובליווי של רופאים ואחיות ערבים ושל נזירות נוצריות ממנזרים בבית לחם. בדיווח עיתונאי על ההעברה נכתב כי החולים לבשו גלימות חולים אפורות ונעלו נעלי בית וכי ד"ר קצנלסון ביקש מהרופא המלווה הערבי למסור לד"ר דג'אני את הערכתו על הטיפול בהם. בעיתונות נכתב כי נקבע שהם יועברו בירושלים למנזר סן ונסן דה פול, לבית החולים הר הצופים שהשתכן ברחוב בצלאל, לבית החולים עזרת נשים ולמתקן בגבעת שאול. כנגד העברת החולים שילמה ישראל דרך הצלב האדום סכום נוסף של 2,500 לירות.
עיתון "הצופה" כתב באמצע דצמבר כי מספר שבועות לפני כן העבירה ישראל לעיר העתיקה המוחזקת על ידי ירדן מאה חולים ערבים.
לקריאה נוספת

* Daniel Argo, Vladislav Fainstein, Edgar Jones, MZ. Abramowitz, , , 14 March 2020
הערות שוליים

↑  בידיעות העיתונאיות על הפרשה מופיעות גרסאות סותרות על מספר הגברים והנשים בין החולים.
↑  ד"ר ארגו ועמיתיו ולדיסלב פיינשטיין, אדגר ג'ונס ומ.ז. אברמוביץ חקרו את פרשת החולים בבית לחם על בסיס מסמכים שהשתמרו בארכיון המדינה ופרסמו עליה מאמר מדעי (ראו בפסקה לקריאה נוספת).
1 2  חולי רוח יהודיים יוחזרו מבית לחם לירושלים, מעריב, 14 בדצמבר 1948.
↑  היום - העברת חולי הרוח מבית לחם לירושלים, הַבֹּקֶר, 24 בינואר 1949.
↑  שיירת חולי-הרוח הגיעה לירושלים, הַבֹּקֶר, 25 בינואר 1949
הוחזרו 67 חולי-רוח מבית לחם, דבר, 25 בינואר 1949
י. אופיר, מחזות היסטריים בזמן העברת חולי הרוח, חרות, 25 בינואר 1949
↑  שוב נדחתה העברת חולי הרוח מבית לחם, הצופה, 15 בדצמבר 1948.
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
מעבר מנדלבאום, 1948 (צילום של וילם ואן דה פול)
צ'יננדגה

צ'יננדגה (בספרדית: Chinandega) היא בירת מחוז צ'יננדגה בניקרגואה. העיר נמצאת במרחק של 134 קילומטרים צפון-מערבית למנגואה, בירת ניקרגואה.
היסטוריה

עוד לפני בואם של הספרדים לאזור ניקרגואה במאה ה-16, צ'יננדגה הייתה כפר ילידי.
ההתיישבות הספרדית בכפר התחילה ב-1796. ב-15 במרץ 1835 צ'יננדגה קיבלה מעמד של עיירה, וב-2 בספטמבר 1839 היא קיבלה מעמד של עיר. ב-1858 ניקרגואה חולקה למחוזות וצ'יננדגה הפכה להיות בירת מחוז צ'יננדגה.
העיר נפגעה משיטפון קשה שנגרם על ידי הוריקן מיטש ב-1998.
כלכלה

העיר היא מרכז כלכלי ומסחרי חשוב באזור. הדבר נובע בין היתר מקרבתה ללאון, העיר השנייה בגודלה בניקרגואה, ולקורינטו, עיר נמל חשובה.
הכלכלה המקומית מתבססת על חקלאות, הכוללת גידול קנה סוכר, גידול מקנה ותעשייה.
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה צ'יננדגה.
צ'ינו אקס אל

| --- | --- |

צ'ינו אקס אל, 2012
 לידה:  8 באפריל 1974 הברונקס, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  28 ביולי 2024 (בגיל 50) איסט אורנג', ניו ג'רזי, ארצות הברית
 שם לידה:  דרק קית' ברבוסה
 שם במה:  Chino XL 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1992–2024 (כ־32 שנים)
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ 
 חברת תקליטים:  אמריקן רקורדינגס 
 www.chinoxl.com
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'ינו אקס אל (באנגלית: Chino XL;‏ 8 באפריל 1974 – 28 ביולי 2024) היה שם הבמה של דרק קית' ברבוסה, ראפר אמריקאי ממוצא פורטוריקני.
ביוגרפיה

נולד בניו יורק ובילה את רוב ילדותו בניו ג'רזי.
התחיל לעסוק בראפ בסוף שנות ה-80 ופרסם את הסינגל הראשון שלו בשנת 1992 עם הקבוצה Art Of Origin.
בשנת 1994 הצטרף לחברת הקלטות Rick Rubins, והוציא ב-1996 את אלבומו הראשון "Here To Save You All".
האלבום גרף תגובות חיובית מאת הקהל והושמע ב-MTV וברדיו.
ב-2001 יצא אלבומו השני "I Told You So" שהגיע למקום ה-98 במצעד בילבורד של אלבומי היפ הופ ו-R&B.
לאחר מכן הוציא צ'ינו שני אלבומים נוספים.
ב-2007 הצטרף לחברת התקליטים הלטינית Machete Music.
באביב 2010 הוציא צ'ינו לאור את אלבומו החמישי "The RICANstruction" עם הראפרים אימורטל טכניק, טק ניין, ראס קאס, D12, ביג פן, באן בי וקרוקד איי. האלבום הופק על ידי די ג'יי חאלד.
נפטר ב-29 ביולי 2024.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1996: Here to Save You All
2001: I Told You So
2006: Poison Pen
2008: Something Sacred (עם Playalitical)
2012: Ricanstruction: The Black Rosary
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

1996: Here to Save You All in '96
1996: Wake Up Show Exclusives!‎
קילוגרם-כוח

ק"ג-כוח היא יחידת מידה למדידת כוח ומוגדרת כך: 1 ק"ג-כוח הוא הכוח שמפעילה מסה של 1 ק"ג על כדור הארץ. מאחר ש- g\approx 9.8\ \mathrm {m} /\mathrm {s} ^{2} נובע ש-1 ק"ג כוח שווה בקירוב ל-9.8 ניוטון.
באופן דומה, טון-כוח הוא  הכוח שמפעילה מסה של 1 טון מטרי, כלומר: 1,000 ק"ג. יחידה זו שימושית יותר להמיר לקילוניוטון. 1 טון-כוח שווה לבערך 9,800 ניוטון, או ל-9.8 קילוניוטון. קילוניוטון אחד שווה ל-0.102 טון-כוח ו-10 קילוניוטון שווה ל-1.02 טון-כוח.
יחידות אלו שימושיות יותר בהנדסה מאשר בפיזיקה.
|  | ניוטון (N) (יחידות SI) | דיין (dyne) | קילוגרם-כוח (kgf) | ליברת-כוח (lbf) ‏ | Poundal (pdl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 N | = 1 kg·m/s² | = ‎105 dyne‎ | ≈ 0.10197 kgf | ≈ 0.22481 lbf | ≈ 7.2330 pdl |
| 1 dyne | = ‎10-5 N‎ | = 1 g·cm/s² | ≈ ‎1.0197×10-6 kgf‎ | ≈ ‎2.2481×10-6 lbf‎ | ≈ ‎7.2330×10-5 pdl‎ |
| 1 kgf | = 9.80665 N | = 980665 dyne | = gn·(1 kg) | ≈ 2.2046 lbf | ≈ 70.932 pdl |
| 1 lbf | ≈ 4.448222 N | ≈ 444822 dyne | ≈ 0.45359 kgf | = gn·(1 lb) | ≈ 32.174 pdl |
| 1 pdl | ≈ 0.138255 N | ≈ 13825 dyne | ≈ 0.014098 kgf | ≈ 0.031081 lbf | = 1 lb·ft/s² |
gn בטבלה זו משמעותו תאוצת הכובד.
באופן דומה, קילוגרם-כוח-מטר משמש למדידת מומנט, ונפוץ בשם המקוצר קג"מ. יחידה זו שימושית מאוד בתעשיית הרכב.
ערך זה הוא קצרמרבנושא הנדסה ובנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קילו (סדרת צוללות)

| --- | --- |

 תיאור כללי
 סוג אונייה:  סדרת צוללות 
 צי:  חיל הים של צבא השחרור העממי, הצי הפולני, הצי הרומני, הצי הרוסי, הצי הסובייטי, חיל הים האיראני 
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  רובין 
 מידות
 אורך:  72.6 מ' 
 רוחב:  9.9 מ' 
 שוקע:  6.6 מ' 
 
צוללת מסדרת קילו
קילו הוא כינוי נאט"ו לסדרת הצוללות המיוצרת ברוסיה ששמן ברוסית - Па́лтус (דג הליבוט) והמכונות גם Варшавянка.
ייעוד הצוללות הוא להגנה מספינות וצוללות אויב בעיקר במים רדודים. הן מצוידות בסונאר MGK-400 רוביקון (מכונה בנאט"ו Shark Gill), אשר כולל אפשרות של גילוי מוקשים ימיים.
ישנן גרסאות מתקדמות יותר עם מכ"ם MGK-400EM.
סדרת הצוללות הייתה אמורה להיות מוחלפת על ידי סדרת הצוללות "לאדה". אולם בנובמבר 2011 לאחר גילוי כשלים רבים בסדרה החדשה, הצי הרוסי הודיע כי לא יצטייד בהן.
ביולי 2012 חידש הצי את כוונתו לבנות צוללות מסוג לאדה והייצור חזר למסלולו.
הצוללות משווקות לארצות שונות ומלבד רוסיה, נמצאות בשימוש סין, אלג'יר, הודו, פולין, איראן, רומניה ווייטנאם.
קורנהול

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  lawn game, ספורט 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 כלי משחק:  bean bag 
 
קורנהול (אנגלית: Cornhole, מילולית "חור תירס") הוא משחק מדשאה המשוחק על ידי שני שחקנים או ארבעה (במשחקי זוגות) בו כל שחקן בתורו צריך לזרוק שקיות קטנות מלאות בתירס (או חול או שעועית) לכיוון לוח מורם עם חור בקצה הלוח. המטרה היא לקלוע את השקיות אל תוך החור בקצה הלוח. על כל שקית תירס אותה השחקן יקלע לתוך החור, השחקן יקבל 3 נקודות. שקיות אשר נוחתות על לוח המשחק בלבד מזכות את השחקן בנקודה אחת בלבד. המשחק נמשך עד אשר אחד השחקנים יצליח לצבור 21 נקודות.
לוח המשחק בדרך כלל עשוי מעץ לבוד או לעיתים פלסטיק וצבוע בדרך כלל בלבן. גודל לוח המשחק הסטנדרטי הוא 1.2 מטר × 0.6 מטר. הגובה של גב הלוח מגיע ל-30.5 סנטימטרים.
המשחק פופולרי במיוחד בארצות הברית.
קווין וייטלי

| --- | --- |

קווין וייטלי
 לידה:  6 בפברואר 1951 (בן 73) הקסהאם, הממלכה המאוחדת 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פולק 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1979 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי לנאום ודרמה בלונדון  Barnard Castle School  אוניברסיטת נורת'מבריה 
 בן או בת זוג:  Madelaine Newton (1984–?) 
 פרופיל ב-IMDb
 
קווין וייטלי (באנגלית: Kevin Whately; נולד ב-6 בפברואר 1951) הוא שחקן אנגלי. וייטלי ידוע בעיקר מהופעתו בתפקיד רוברט "רובי" לואיס בסדרת הטלוויזיה "המפקח מורס" ובספין-אוף "לואיס". עוד הוא מוכר מהופעתו בדמות נוויל הופ בסדרה הקומית הבריטית "Auf Wiedersehen, Pet" ובתפקיד ד"ר ג'ק קרוויש בסדרת הדרמה "Peak Practice".
ביוגרפיה

וייטלי נולד ב-Humshaugh (אנ') קרוב להקסם בנורת'מברלנד. אמו מרי הייתה מורה, ואביו ריצ'רד היה מפקד בצי המלכותי הבריטי. סבתו מצד אמו, דוריס פיליפס, הייתה זמרת מקצועית, וסבא של סבא שלו ריצ'רד וייטלי (אנ'), היה הארכיבישוף האנגליקני של דבלין.
הוא התחנך בבית הספר ברנרד קאסל ולמד משחק ב-"Central School of Speech and Drama". ב-2011 היה הפטרון של להקת התיאטרון בבית הספר "Full House Theatre Company". אחיו, פרנק, הוא מרצה לדרמה באוניברסיטת לונדון. בשנות השבעים של המאה העשרים לפני שפנה לקריירה מקצועית הופיע וייטלי כשחקן חובב בתיאטרון פיפל'ס בניוקאסל.