stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנטוניו דה קורג'ו
האמנים בחיי קורג'ו והשפעתם על אופן ציורו את "דנאה"

בתחילת המאה שהה במודנה שם התוודע לקלאסיציזם ובייחוד לעבודתיו של לורנצו קוסטה.
קורג'ו למד את יסודות האמנות אצל דודו, לורנצו אלגרי (Lorenzo Allegri), ועיצוב אצל הפסל בגארלי (Begarelli) בפארמה (Parma). ייתכן, כי לימודי הפיסול תרמו לסגנונו ביצירת "דנאה". ניתן לראות כי אופן תיאור הדמויות מזכיר פסל קלאסי, בעל נפח. האופי הפיסולי נוצר הודות למשחקי האור והצל ולמרקם האסתטי הקיים, היוצרים תחושה של פסל שיש חלק ונטול פגמים.
מקובל לחשוב, שקורג'ו ביקר באיטליה הצפונית וברומא בין השנים 1510–1520 וכך יכול היה ללמוד מיצירות נחשבות של האמנים רפאל (Raffaello Sanzio), לאונרדו דה וינצ'י (Leonardo (da Vinci ואנדראה מנטניה (Andrea Mantengna). נראה כי את הדמויות הנפחיות והפשוטות למד אף מסגנונו האישי של מאנטנייה. את הצבעים החיים, שבהם נהג מאנטנייה להשתמש, לקח קורג'ו ומיתן כך שיתאימו לסגנונו האישי. הדבר בא לידי ביטוי בצורה ברורה ביצירה "דנאה", כאשר הצבעים שבוחר קורג'ו הם החומים הרכים יחד עם הלבן והבז' המעניקים אווירה שלווה ורגועה יחסית.
קיימת השערה כי יכולתו המופלאה ליצור מעברים מהכהה לבהיר באה מתוך התבוננותו בציוריו של
לאונרדו דה וינצ'י. כישרונו זה מתבטא באופן ברור ביצירתו "דנאה" - אפקטים מרשימים ומשכנעים של אור וצל על גבי הדמויות השונות והשימוש בהם על מנת להדגיש את דמותה של דנאה על פני האחרות. ייחודו של קורג'ו הוא ביצירת מעברים רכים ועדינים כך שהדבר נראה לצופה כזרימה טבעית ועדינה.
קיימת מחלוקת בין החוקרים השונים. חלקם טוענים, כי קורג'ו מעולם לא ראה את ציוריו של רפאל, ואילו אחרים סבורים, כי ראה אותם ולמד מהם. שני הדברים העיקריים שלמד מרפאל הם יצירת מרחב והבעת רגש בדמויות, אך נראה כי שבסופו של דבר הישגיו של קורג'ו היו גבוהים יותר. הדבר התבטא ביכולתו להביע רגשות בציוריו בצורה נועזת יותר מרפאל, שהתאפיין ביתר איפוק וכן בתפיסת מרחב טובה יותר. תפיסתו של קורג'ו את המרחב נראית ביצירה "דנאה" באלמנטים שונים, התורמים כולם לתחושת העומק.
אלמנט ההסתרה המושג באמצעות הרבדים השונים, כמו הקופידונים המסתירים את המיטה ודנאה וקופידון המסתירים את הוילונות, דבר המחזק את תחושת המרחב והחלל שהדמויות נעות בו. בנוסף, משחקי האור והצל אשר קורג'ו עושה בהם שימוש מחדדים את תחושת הנפחיות של הדמויות ומחזקים את המרחב בו הן שוהות.
סגנונו האישי של קורג'ו והשתקפותו ביצירה "דנאה"

כבר ביצירותיו המוקדמות של קורג'ו ניתן להבחין בידיעותיו באופטיקה, פרספקטיבה, אדריכלות, פיסול ואנטומיה. כמו כן, ניתן לראות כיצד הוא מתקדם במהירות לעבר סגנונו האישי והייחודי.
באופן ציורו סצנות מיתולוגיות בולטת ארוטיות ברורה, שאין דומה לה באמנות אירופה שבתקופתו. החושניות הכמעט בוטה לעיתים שבציוריו מתקשרת באיזשהו אופן לאהבתו הגדולה של קורג'ו לנשים. הוא אהב את צורתן העגלגלה, קווי גופן הרכים והעידון שבשפת גופן. הוא ראה את גוף האשה כנשגב, יפהפה, טהור ואף מושלם. ניתן לראות כיצד בא הדבר לביטוי בתיאורו את דמותה של דנאה מהמיתולוגיה היוונית. סיפורה של דנאה, כפי שנכתב, איננו מתאר את הפרטים הקיימים ודמות דנאה אינה מתוארת בו במלואה. למרות זאת, נראה כי קורג'ו בוחר להציגה עירומה וחושנית. היא שכובה על מיטה, כאשר פרט לסדין הלבן המכסה את פלג גופה התחתון, היא עירומה לחלוטין. גופה מתואר כנטול כל פגם, שקע או קמט. אדרבא - הוא מצויר צחור וחלק כפסל שיש. הקימורים המחוטבים של גופה העירום, יחד עם התנוחה בה היא שרויה, "צובעים" את היצירה בארוטיות מהולה באידיאליזציה.
נראה, כי קורג'ו שאב את השראתו לאותן דמויות מיתולוגיות ממודלים פרובוקטיביים, עובדה שנחשבה כיוצאת דופן באותה תקופה בשל האופי הנאיבי והתמים ששויך לדמויות אלה. תיאורה של דנאה בחושניות שאינה משתמעת לשתי פנים איננו חלק מן הסצנה המתוארת והוא אופייני לסגנונו הייחודי של קורג'ו.
אם משווים את אופן תיאורו של קורג'ו את דנאה למלאכתו של האמן יאן גוסארט (Jan Gossaert), המתארת גם היא את סצנת מטבעות הזהב של דנאה. בשונה מקורג'ו, נראה כי גוסארט בוחר לתאר את דנאה עטופה כולה בבד כחול פרט לשד הימני, הנותר חשוף. מעין מיניות מרומזת ולא ישירה וברורה כביצירתו של קורג'יו. נוסף לכך, גוסארט בוחר להציב את הדמות כישובה בתוך מבנה עגול וקטן בשונה מקורג'ו הבוחר להשכיבה על מיטה בתנוחה ארוטית וחושנית, עובדה המעצימה את מיניותה של הדמות. כלומר, סיפורה של דנאה לא מחייב תיאור כפי שבחר קורג'ו להציג וכי נקודת מבטו משתקפת בבירור בהצגתו את דמויותיו.
כך למשל, ביצירתו של קורג'ו, "ונוס וקופידון עם סטיר" (אל היער) ("Venus and Cupid with a Satyr",1528) מוצגות כל שלוש הדמויות עירומות לחלוטין, כאשר ונוס במרכז. תנוחתה סקסית, פניה פונות מעלה כאשר ידה מעליהן, שפתיה בולטות ועירומה נחשף כולו לצופה ואף בולט בשימוש באור חזק יותר. היא שכובה על הארץ בתנוחה שאינה משתמעת לשתי פנים וניתן לחשוב, כי היא מצויה בעיצומו של אקט מיני, אם כי למעשה היא אמורה להצטייר כישנה.
אך ייחודיותו של קורג'ו לא באה לידי ביטוי בעירום הארוטי בלבד. הוא לא התייחס לדמויותיו כאל מודלים מיניים נטולי כל אופי, אלא בדיוק להפך. הקסם שלו היה בכך שיחד עם החושניות השופעת, הוא הצליח להעביר בצורה מופלאה את אופי הדמות המתוארת, את מאווייה ותחושותיה. נראה שהיה בו הכישרון המיוחד למזג את יופייה ואופייה של הדמות כמקשה אחת ובכך להקרין כלפי חוץ את יופייה הפנימי. יחד עם האווירה הארוטית שמנסה קורג'ו ליצור, נראה כי דנאה מתוארת כאישה רכה, בעלת אופי עדין המודעת למיניותה השופעת ובוחרת לתת לה ביטוי. היא איננה מפנה מבט חצוף לעבר הצופה, ומקרינה שלווה המשתלבת באופן מושלם עם הצבעים הרגועים שבוחר קורג'ו. נראה כי הוא מצליח ליצור דמות סימפתית ומקסימה אשר פשוט קל מאוד לאהוב. אין דבר מאיים או בוטה מדי במיניותה והיא מצליחה לגרום לצופה לחוש בנוח למרות הסיטואציה האינטימית כביכול שהיא מציגה.
הערות שוליים

↑  לפי וסארי, למד קורג'יו אצל מאנטניה, זמן קצר לפני פטירתו של מאנטניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280516105171  PLWABN: 9810606381205606  BIBSYS: 90181764  BNE: XX873684  BnF: cb140061860 (data)  CANTIC: a10666254  CiNii: DA0314071X  GND: 11867692X  ICCU: CFIV002976  ISNI: 0000 0003 8595 0883  KulturNav: 54d59d40-cf91-4164-b6c9-d2216a254886  LCCN: n80160167  LNB: 000201034  NDL: 00512661  NGV: 4566  NKC: ola2002161478  NLA: 35798972  NLG: 218391  NSK: 000133919  NTA: 070788499  RERO: 02-A000044329  RKD: 18481  SELIBR: 182901  SNAC: w62j6xnx  SUDOC: 027395456  TePapa: 58313  Trove: 1092499  ULAN: 500006208  VcBA: 495/56408  VIAF: 97748522   WorldCat (עם VIAF): 97748522
אסכולת ברביזון

המלקטות (1857) - ציור של ז'אן-פרנסואה מילה (Jean-François Millet)
אסכולת ברביזון הם קבוצת ציירים, שפעלו בכפר ברביזון בצרפת בין השנים 1830 ו-1870 בקירוב. ציירי האסכולה השתייכו לתנועת הריאליזם שהתנגדה בתקופתה לזרם הרומנטי.
ב-1824 הוצגו עבודות של ג'ון קונסטבל בתערוכת הציורים של פאריס. ציורי הנוף הכפריים שלו השפיעו על כמה מהאומנים הצעירים של התקופה, והניעו אותם לנטוש את הפורמליזם ולשאוב השראה ישירות מן הטבע. הנוף והטבע הפכו לנושאים המרכזיים של עבודתם ולא כתפאורת רקע לציור אירועים דרמטיים.
בתקופת אביב העמים נאספו בברביזון אומנים כדי לעסוק ברעיונותיו של קונסטבל, והפכו את הטבע לנושא המרכזי של ציוריהם.
אחד מהם, ז'אן-פרנסואה מילה, הרחיב את הרעיון מציורי טבע לתיאור דמויות – דמויות של איכרים, ציורים של חיי הכפר ושל העבודה בשדות. בתמונה המלקטות (1857), מילֶה מתאר שלוש נשים איכרות העובדות בקציר. הלקטנים הם אנשים עניים, המורשים לאסוף את השאריות לאחר שבעל השדה השלים את הקציר העיקרי. ניתן לראות את הבעלים, (המתוארים כעשירים) עומדים במרחק. מילה בחר להעביר את המיקוד מן העשירים והחזקים אל אלה הנמצאים בתחתית הסולם החברתי. על מנת להדגיש את שקיפותן החברתית של הדמויות, הסתיר את פניהן. גופן הכפוף מייצג את עבודתן הקשה והיומיומית.
ראשי אסכולת ברביזון היו ז'אן-בטיסט קאמי קורו, תאודור רוסו, ז'אן פרנסואה מילה ושארל פרנסואה דוביני. רוסו ומילה, נפטרו שניהם בברביזון (ב-1867 וב-1875 בהתאמה).
ראו גם

הברביזון החדש
לקריאה נוספת

Steven Adams, The Barbizon School & the Origins of Impressionism, Phaidon Press, Reissue edition, May 22, 1997, מסת"ב 978-0714836232
Sarah Herring, The Nineteenth-Century French Paintings: Volume 1, The Barbizon School (National Gallery Catalogues), National Gallery London, January 7, 2020, מסת"ב 978-1857099249
אפילפסיה פוטוסנסיטיבית

תווית אזהרה מפני סכנת אפילפסיה על מכונת פינבול.
אפילפסיה פוטוסנסיטיבית (PSE – Photosensitive epilepsy) היא צורה של אפילפסיה שבה ההתקפים מופעלים על ידי גירויים חזותיים הנוצרים מתבניות בזמן או במרחב כמו אורות מהבהבים, צורות קבועות או צורות קבועות נעות. רק ל-5%-3% מן החולים באפילפסיה יש רגישות לגירויים חזותיים ועלולים לקבל התקפים.
סימפטומים

אנשים שיש שלהם PSE חווים התקפים אפילפטיים כאשר הם נחשפים לגירויים חזותיים מסוימים. טבעו המדויק של הגירוי או הגירויים שמעוררים את ההתקפים משתנה מחולה אחד למשנהו, כפי שגם משתנה אופי וחומרת ההתקפים הנובעים מן הגירוי שנעים בין התקפי ניתוק קצרים עד התקפי טוני-קלוני מלאים. רבים מהחולים שיש להם PSE חווים אאורה או תחושות מוזרות לפני שההתקף מתרחש ודבר זה יכול לשמש כאזהרה לחולה לעזוב את אזור הגירוי.
הגירוי החזותי להתקף הוא בדרך כלל מחזורי כשהוא יוצר תבנית קבועה בזמן או בחלל. אורות מהבהבים או דמויות המתחלפות במהירות (כמו במועדונים, ליד רכבי הצלה, בסרטי פעולה או תוכניות טלוויזיה וכו') הם דוגמה של תבניות בזמן העלולות לגרום להתקף ואלה הם הגורמים הנפוצים ביותר. תבניות סטטיות במרחב כמו פסים וריבועים עלולים, גם הם, לגרום להתקף, למרות שהם לא זזים. במקרים אחדים הגורם חייב להיות מחזורי גם במרחב וגם בזמן, כמו פסים נעים מסוימים.
כמה מאפיינים משותפים לגירויים של רבים מחולי PSE. התבניות מאירות בדרך כלל בתאורה חזקה (הבהובים מבריקים של אור מתחלף עם חושך, או פסים לבנים כנגד רקע שחור). ניגודיות בצבע לבדו (בלי שינוי ברמת האור) יגרום להתקף פוטוסנסיטיבי לעיתים נדירות. כמה חולים מושפעים יותר מתבניות בצבעים מסוימים מאשר מתבניות בצבעים אחרים. הריווח המדויק של תבנית בזמן או בחלל הוא חשוב ומשתנה מאדם לאדם. חולה יכול לחוות התקפים כאשר הוא נחשף לאורות המהבהבים שבע פעמים בשנייה אך הוא לא יושפע מאורות המהבהבים פעמיים בשנייה או עשרים פעמים בשנייה. סביר שגירויים הממלאים את כל שדה הראייה יגרמו ליותר התקפים מאשר אלה הנראים רק בחלק משדה הראייה. גירויים המתקבלים בשתי העיניים יגרמו, בסבירות גבוהה יותר, להתקפים מאשר גירויים הנראים בעין אחת (לכן כיסוי עין אחת מאפשר לחולים להימנע מהתקף). חולים אחדים רגישים יותר כאשר עיניהם עצומות; אחרים רגישים יותר כאשר עיניהם פתוחות.
הרגישות גדלה על ידי צריכת אלכוהול, מחסור בשינה, מחלה וצורות אחרות של מתח.
טלוויזיה

טלוויזיה הייתה, באופן מסורתי, אחד המקורות השכיחים ביותר להתקפים פוטוסנסיטיביים. עבור החולים ב- PSE מסוכן במיוחד לצפות בטלוויזיה בחדר חשוך במרחק קצר מן המכשיר, או כאשר הטלוויזיה אינה מכוונת ומראה דמויות מהבהבות במהירות. מכשירי טלוויזיה דיגיטליים מודרניים שאי אפשר להוציא אותם מכיוון בצורה הזאת וקצב הריענון של המסך מאוד גבוה מציג פחות סיכון מאשר מכשירי טלוויזיה ישנים יותר.
אחדים מהחולים, במיוחד ילדים יכולים להפגין משיכה בלתי נשלטת לדמויות בטלוויזיה שגורמות להתקפים עד שיכול להיות שיצטרכו להרחיק אותם פיזית ממכשירי הטלוויזיה. חולים אחדים (במיוחד כאלה בעלי פגמים קוגניטיביים, למרות שלרוב חולי PSE  אין פגמים כאלה) גורמים לעצמם התקפים על ידי הנעת אצבעותיהם לפני העיניים מול אור בהיר או על ידי אמצעים אחרים.
תוכניות טלוויזיה

בכמה מקרים תוכניות טלוויזיה מיוחדות בהן יש סוגים מסוימים של גירויים חזותיים גרמו להתקפים אצל מיעוט מצופי הטלוויזיה, כולל צופים בלי היסטוריה של התקפים מכל סוג שהוא. הפרק פוריגון החייל החשמלי מתוך פוקימון הוא הדוגמה המצוטטת ביותר. השידור של פרק זה ביפן הכולל סצנות הבהוב חזקות גרם להתקפים במספר מפתיע של צופים, למרות ששיעור הצופים שהושפעו היה נמוך במידה רבה מאוד.
תאורה פלואורסצנטית

כאשר נורה פלואורסצנטית הפועלת מתדר הרשת פועלת כשורה, תדירות ההבהוב הוא מאוד גבוה (100 הרץ). עם זאת נורה פלואורסצנטית פגומה עלולה להבהב בתדירות נמוכה הרבה יותר (50 הרץ) ולגרום להתקפים. הרשת להתאמת מקומות עבודה בארצות הברית מציינת הפחתה או צמצום בתאורה פלואורסצנטית כהסדר מתאים במצבים רבים, כולל אפילפסיה. נורות פלואורסצנטיות הפועלות בתדר גבוה (20,000 הרץ) באמצעות משנק אלקטרוני פותרות את בעיית ההבהוב.
משחקי וידאו

המקרה הראשון של התקפי אפילפסיה המיוחסים למשחקי וידאו דווח ב-1981. מאז דווחו הרבה מקרים של התקפים שנגרמו על ידי משחקי וידאו, לא רק אצל ילדים רגישים מבחינת פוטוסנסיטיבית כי אם גם אצל ילדים שאינם רגישים ואצל מתבגרים שיש להם אפילפסיה. אמצעי מניעה מיוחדים הנוגעים למאפיינים הפיזיים במשחקי הווידאו המסחריים (תדירות ההבהוב, בחירת הצבעים, תבניות וניגודיות) יכולים, בעתיד, להוביל להפחתה ניכרת בבעיה זו. ניתן להפחית את הסכנות באמצעים כמו שמירת מרחק בטוח מן הצג (לפחות 2 מטרים).
בעוד שמחשבים מהווים היום, בדרך כלל, סכנה קטנה מאוד ליצירת התקפים אצל חולי PSE (הרבה פחות סכנה מאשר זו המוצגת על ידי מכשירי טלוויזיה) הרי משחקי וידאו שיש בהם תחלופה מאוד מהירה של דמויות או תבניות מאוד מסודרות עלולים לגרום להתקפים. משחקי וידאו גדלו בחשיבותם כגורמים כשהפכו להיות נפוצים יותר. אנשים אחדים ללא היסטוריה קודמת של PSE עלולים לחוות לראשונה התקף בזמן שהם משחקים במשחק וידאו. הרגישות, לעיתים קרובות היא מאוד ספציפית, כלומר, יכול להיות שסצנה מסוימת במשחק ספציפי תגרום להתקפים ולא סצנה אחרת.
עיצוב אתרי אינטרנט

כמו במשחקי וידאו  דמויות מתחלפות במהירות או תבניות מאוד מאורגנות כמו באנרים מהבהבים של פרסומות או גופנים לא סדירים עלולים לגרום להתקפים אצל אנשים בעלי אפילפסיה פוטוסנסיטיבית. יש שתי מערכות של קווים מנחים שעוזרות למעצבי אתרים ליצור תוכן שיהיה בטוח עבור אנשים בעלי אפילפסיה פוטוסנסיטיבית.
גרסה 2 של World Wide Web Consortium שנוצרה ב-2008 מציינת שאסור שהתוכן יהבהב יותר מ-3 פעמים בשנייה. עם זאת היא מאפשרת הבהוב  מעל התדירות הזאת אם ההבהוב הוא מתחת ל"סף הכללי וההבהוב האדום". (באופן בסיסי זה בסדר להבהב יותר מ-3 פעמים בשנייה אם ההבהוב הוא קטן דיו או בעל ניגודיות קטנה דיה).
בארצות הברית אתרים הנבנים על ידי סוכנויות פדרליות מפוקחים על ידי סעיף 508 בחוק השיקום. החוק אומר שדפים יעוצבו בצורה כזאת שימנעו מלגרום לצג להבהב בתדירות גבוהה מ-2 הרץ ופחות מ-55 הרץ. תקנות 508 מעודכנות עתה וצפויות להשתמש באותם קריטריונים כמו WCAG 2.0 כאשר יגמרו לעבוד עליהן.
כלי חופשי להערכת תוכן הדף בקשר להבהוב נקרא כלי לניתוח אפילפסיה פוטוסנסיטיבית (Photosensitive Epilepsy Analysis Tool - PEAT) Photosensitive Epilepsy Analysis Tool וניתן להשיגו מ Trace R&D Center באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.
אבחון

ניתן לבצע אבחון על ידי ציון ההתאמה בין חשיפה לסוגים ספציפיים של גירויים חזותיים ופעילות אפילפטית. חקירה מדויקת יותר יוכל להתבצע על ידי שילוב של EEG עם מכשיר המייצר גירוי אור לא רציף (Intermittent Photic Stimulation – IPS). מכשיר ה IPS מייצר סוגים מיוחדים של גירויים שניתן לשלוט בהם ולכוונן אותם בצורה מדויקת. הרופא הבודק מכוונן את מכשיר ה IPS ומחפש אנומליות אופייניות ב EEG שמתאימות לאפילפסיה פוטוסנסיטיבית. הבדיקה נעצרת לפני שהתקף אכן מתרחש.
לעיתים האינדיקטורים הדיאגנוסטים המתאימים ל PSE יכולים להימצא  בזמן הבדיקה המגרה ב IPS ולמרות זאת לא יהיו התקפים בחיים האמיתיים. אנשים רבים יראו אי תקינות דמוית PSE בפעילות המוחית עם גירוי מספיק אגרסיבי אבל הם לעולם לא יחוו התקפים והם לא נחשבים בחולים באפילפסיה פוטוסנסיטיבית.
טיפול ופרוגנוזה

לא ניתן לרפא אפילפסיה פוטוסנסיטיבית למרות שהרגישות אצל חלק מן החולים יורדת עם הזמן. ניתן לטפל בתרופות על מנת להפחית את הרגישות כשסודיום ולפוראט היא התרופה הנפוצה ביותר לכך. חולים יכולים גם ללמוד להימנע ממצבים בהם הם יהיו חשופים לגירויים הגורמים להתקפים וינקטו צעדים כדי לצמצם את הרגישות (כמו, למשל, בכיסוי עין אחת) אם הם נחשפים באופן בלתי נמנע. פעולות אלה יכולות להפחית את הסכנה להתקפים לכמעט אפס אצל רוב חולי PSE.
לקריאה נוספת

מיכאל דובלין ויהודית מנליס, 2005. המדריך השלם לאפילפסיה (אורכב 12.08.2011 בארכיון Wayback Machine)
Photosensitive epilepsy
Giuseppe Erba,Shedding Light on Photosensitivity, One of Epilepsy’s Most Complex Conditions
Graham F. A. Harding, Peter M. Jeavons. Photosensitive epilepsy. London : MacKeith Press, 1994 Photosensitive epilepsy
הערות שוליים

↑  המדריך השלם לאפילפסיה, פרק 14
↑  Giuseppe Erba. Who is Affected?
↑  Epilepsy society
↑  Graham F. A. Harding, Peter M. Jeavons
↑  "Japanese cartoon triggers seizures in hundreds of children". Reuters. 1997-12-17. נבדק ב-2007-09-29.
↑  British Epilepsy Association
↑  Job Accommodation Network
1 2 3  Bureau, M; Hirsch, E; Vigevano, F (2004). "Epilepsy and videogames". Epilepsia. 45 Suppl 1: 24–6. PMID 14706041.
↑  "Web Content Accessibility Guidelines (WCAG) 2.0". W3C. 8 דצמ' 2008. נבדק ב-2010-11-03. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  http://www.section508.gov/index.cfm?FuseAction=Content&ID=12#Web
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אריאל מקדונלד

| --- | --- |

 לידה:  5 בינואר 1972 (בן 52) הרוואי, אילינוי, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטר
 מכללה:  מינסוטה
 קבוצות כשחקן
 1995–1996   1996–1999   1999–2002   2002–2004   2004–2005   2005–2008   2008   2008–2009:  קסטורס בריין  אולימפיה ליובליאנה  מכבי תל אביב  פנאתינייקוס  דינמו מוסקבה  ז'ירונה  דינמו מוסקבה  מונטפסקי סיינה
אריאל מקדונלד (באנגלית: Ariel McDonald; נולד ב-5 בינואר 1972 בהרוואי, אילינוי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-סלובני ששיחק בעמדת הרכז ומתנשא לגובה 1.91 מטר.
מקדונלד הוא אחד מהרכזים הטובים בהיסטוריה של מכבי תל אביב והוליך אותה לשלושה פיינל פורים רצופים.
קריירה מוקדמת

משנת 1989 עד שנת 1994 שיחק מקדונלד באוניברסיטת מינסוטה. הוא נבחר בדראפט של ליגת ה-CBA במקום ה-102 על ידי סו פולס סקייפורס. בעונת 1995/1996 שיחק מקדונלד בקסטורס בריין הבלגית. מעונת 1996/1997 עד עונת 1998/1999 שיחק מקדונלד באולימפיה ליובליאנה הסלובנית, שם גם התאזרח וכיום הוא מחזיק גם באזרחות סלובנית.
מקדונלד העפיל עם ליובליאנה למעמד הפיינל פור שהתקיים ברומא בעונת 1996/1997 אך הפסיד עם קבוצתו לאולימפיאקוס בחצי הגמר.
תקופת השיא בקריירה

לאחר עזיבתו של עודד קטש את מכבי תל אביב לטובתה של פנאתינייקוס, החתים המועדון בתחילת עונת 1999/2000 את מקדונלד בתור מחליפו. יחד עם אריאל הצטרף לקבוצה גם נייט האפמן.
הקבוצה פתחה את העונה עם הפסד חוץ לאולימפיאקוס, והציפיות בקרב האוהדים היו נמוכות, במיוחד עקב ההחתמה של זרים לא ידועים בזירה האירופית. למרות זאת, תוך זמן קצר הקבוצה הצליחה להתחבר בהנהגתו של מקדונלד והפגינה יכולת מצוינת, במיוחד בפן ההגנתי. בשלב רבע הגמר התמודדה הקבוצה מול פאף בולוניה האיטלקית החזקה, ולמרות הפסד במשחק הראשון בתל אביב הצליחה להפוך את תוצאת הסדרה ולהעפיל לשלב הפיינל פור לראשונה מאז עונת 1990/1991 שהתקיים בסלוניקי. בחצי הגמר ניצחה הקבוצה את ברצלונה, אך במשחק הגמר הפסידה הקבוצה לפנאתנאייקוס כאשר עודד קטש מפגין יכולת מצוינת במדי המועדון היווני וקולע 18 נקודות. מקדונלד סיים את העונה האירופית עם 11.4 נקודות ו-4.6 אסיסטים ב-67.4% מ-2 נקודות.
בעונה הבאה 2000/2001 מכבי תל אביב צירפה את אנתוני פארקר במקומו של דורון שפר שפרש, והמועדון הצהוב הפגין יכולת מצוינת באירופה תוך שהוא משייט בקלילות לפיינל פור שנערך בפריז. לעיני אלפי אוהדים שהגיעו מישראל זכתה הקבוצה בגביע הנכסף, לאחר שחזור של הגמר משנה שעברה נגד פנאתנאייקוס. מקדונלד סיים את המשחק עם 21 נקודות וזכה בתואר ה-שחקן המצטיין של הפיינל פור. את העונה האירופית סיים מקדונלד עם 13.6 נקודות ו-3.8 אסיסטים בממוצע למשחק.
בעונתו השלישית והאחרונה בישראל, עונת 2001/2002, הציג מקדונלד יכולת טובה פחות מקודמותיה, אך למרות זאת מכבי תל אביב שוב הגיעה לפיינל פור, אך הפסידה הפעם כבר בשלב חצי הגמר. את העונה האירופית סיים מקדונלד עם 9.7 נקודות ו-3.5 אסיסטים בממוצע למשחק.
בכל שלוש עונותיו בקבוצה הציג המועדון שליטה מוחלטת בזירה המקומית וזכה בדאבל.
הרקע לעזיבתו של השחקן את המועדון היה הריב שלו עם נייט האפמן לאחר שזה חשד שאשתו בגדה בו עם מקדונלד, וריאיון שנוי במחלוקת שהעניק לעיתון מעריב בו הוא הביע תמיכה בפלסטינים.
בעונות 2002/2003 ו-2003/2004 שיחק מקדונלד עבור קבוצת פנאתינייקוס וקלע 8 נקודות בממוצע למשחק, אך לא הצליח להוביל את המועדון למעמד הפיינל פור.
שלב מאוחר בקריירה

מקדונלד שיחק במכבי תל אביב במשך 3 עונות, מעונת 1999/2000 עד עונת 2001/2002. בתקופתו במכבי תל אביב זכה מקדונלד באליפות הסופרוליג בשנת 2001 לאחר ניצחון בגמר הפיינל פור על פנאתינייקוס היוונית. מקדונלד אף זכה בתואר ה-MVP של הפיינל פור. בעונת 2003/2004 שיחק מקדונלד בפנאתינייקוס, אותה ניצח ביחד עם מכבי בגמר הסופרוליג בעונת 2000/2001. בשנת 2005 שיחק בדינמו מוסקבה הרוסית. בשנת 2006 שיחק מקדונלד בז'ירונה הספרדית. בה הספיק לזכות ביורוקאפ. קיץ 2008 חתם אריאל בקבוצתו של המאמן הישראלי דייוויד בלאט וקבוצתו לשעבר, דינמו מוסקבה הרוסית. בסוף 2008 עבר למונטפסקי סיינה האיטלקית בגלל מיעוט בדקות משחק.
הפרסומת נגד מקדונלד'ס

בשנת 2000 הוציאה חברת בורגר קינג פרסומת ובה נראה מקדונלד מתדפק על דלתות סניף של רשת בורגר קינג, ונאלץ להסיר את חולצתו עם הכיתוב "מקדונלד" על מנת לאכול בסניף. הפרסומת מסתיימת כאשר מקדונלד אוכל מנה של מזון מהיר כשהוא לובש חולצה עם הכיתוב "בורגר קינג", ואומר: "תקשיבו למקדונלד, רק בורגר קינג!". בעקבות פרסומת זו, שידרה חברת "אלוניאל", הזכיינית הישראלית של חברת מקדונלד'ס, פרסומת ובה ציטוטים מראיון של אריאל מקדונלד, בו הוא מספר בדרך אגב על כך שהוא נוהג לאכול ב"מקדונלד'ס".
מקדונלד תבע את חברת אלוניאל, בגין השימוש בשמו ללא הסכמתו, ומנגד אלוניאל תבעה אותו על הפרת סימן המסחר שלה. בבית המשפט המחוזי בתל אביב נפסקו פיצויים בסך 300,000 ש"ח לטובתו של מקדונלד. אך בערעור לבית המשפט העליון התקבלה תביעתם של אלוניאל ונפסק שמקדונלד צריך לפצותה ב-20,000 דולר.
תארים

זכה ב-3 אליפויות סלובניה עם אולימפיה ליובליאנה (1997–1999).
זכה ב-3 גביעי סלובניה עם אולימפיה ליובליאנה (1997–1999).
סגנות אליפות אירופה לשנת 2000 עם מכבי תל אביב.
אלוף הסופרוליג לשנת 2001 עם מכבי תל אביב.
השחקן המצטיין של פיינל פור הסופרוליג 2001.
אלוף היורוקאפ לשנת 2006 עם ז'ירונה.
זכה ב-3 אליפויות ישראל עם מכבי תל אביב (2000–2002).
זכה ב-3 גביעים עם מכבי תל אביב (2000–2002).
זכה ב-2 אליפויות יוון עם פנאתינייקוס (2003–2004).
זכה בגביע היווני עם פנאתינייקוס (2003).
לקריאה נוספת

דני ענבר, ישנתי כמו תינוק; בתוך: ספורט 5 – הספר, עורך: ירון טלפז, עמ' 56–59, טבע הדברים, 2002
הערות שוליים

↑  זאב אברהמי, טורונטו, האפמן בלוז, באתר ynet, 25 באוקטובר 2002
↑  שגיא אלבז, מקדונלד: "אני לא מאמין במלחמה ובילדים מתאבדים", באתר ynet, 30 באפריל 2002
אריסטודמוס מספרטה

ערך זה עוסק בחייל ספרטני. אם התכוונתם לרודן מקומאי המכונה "מלאקוס", ראו .
אריסטודמוס מספרטה היה חייל ספרטני, שהיה אחד משני הניצולים הספרטנים היחידים ששרדו את קרב תרמופילאי.
היעדרותו מקרב תרמופילאי

בעוד הצבא הספרטני תחת פיקודו של המלך לאונידס הראשון, מתארגן בתרמופילאי לקראת הקרב עם המחנה הפרסי, לקו שני חיילים אוריטוס ואריסטודמוס בזיהום חריף בעיניהם. ולפיכך נשלחו לנוח הרחק ממקום הקרב. כאשר שמעו את רעש הקרב חגר אוריטוס את נשקו וביקש מעבדו להוליך אותו אל מקום הקרב, הוא נהרג במהירות. אריסטודמוס לעומת זאת פנה לחזור אל ספרטה, אולם שם זכה ליחס כשל בוגד ופחדן. על יחס זה מספר הרודוטוס:
הוא סבל את החרפה שאיש מהספרטנים לא הדליק לו אש ולא דיבר אתו, והקלון היה שהוא נקרא אריסטודמוס מוג הלב.
אם כי בהמשך כותב הרודוטוס שאריסטודמוס תיקן חרפה זו בקרב פלטאיה שבמהלכו מת.
ניצול נוסף של הקרב היה פנטיטיס שיצא לתסאליה בשליחות לאונידס, וכאשר שמע על הקרב התאבד בתלייה.
אריסטודמוס בתרבות

קרולין דל סנידקר כתב ספר בשם "הספרטאי" בו הוא מגולל את סיפורו של אריסטודמוס. הספר תורגם לעברית על ידי אוריאל שלח, והודפס בהוצאת מ. ניומן בשנת ה'תשכ"ב.
אריסטודמוס הוא אחד מגיבורי הסרט 300 אם כי הוא נזכר שם בשם דיליוס. ישנם מספר הבדלים בין הגרסה ההיסטורית לבין זו של הסרט. בסרט דיליוס נשלח בידי לאונידס כדי לספר על גבורתם של הספרטנים, בעוד שבמציאות אריסטודמוס ניצל מהקרב בגלל מחלה. בסרט דיליוס זוכה ליחס של כבוד, בעוד שבמציאות אריסטודמוס זכה לחרפות וגידופים.
לקריאה נוספת

הרודוטוס, היסטוריה, תרגמו וכתבו מבואות: בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ, פפירוס, בית ההוצאה - אוניברסיטת תל אביב, 1998
הערות שוליים

↑  הרודוטוס, ספר ז', 231.
↑  הרודוטוס, ספר ז', 232.
ארומה מיוזיק

| --- | --- |

לוגו ארומה מיוזיק
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 חברת אם:  הליקון ארומה מיוזיק
 ענפי תעשייה:  חברת תקליטים, ייצוג אמנים והפצת מוזיקה
 מנכ"ל:  מיכל וייסברג
  
 אתר החברה
 
סמליל המותג "ארומה music בר"
סמליל החברה הראשון תחת השם "ארומה music"
ארומה מיוזיק (באנגלית: Aroma Music) היא חברת תקליטים אשר הוקמה בשנת 2007 ונמצאת בבעלות ארומה ישראל, בני מנשה ומיכל וייסברג, המשמשת מנכ"ל החברה. החברה עוסקת בניהול אישי וקידום אמנים, בהפקת מוזיקה ובהפצת מוזיקה באמצעים דיגיטליים ופיזיים.
ארומה מיוזיק היא חלק מקבוצת חברות בבעלות חלקית של המפיק בני מנשה, שעוסקות בתחומים משיקים למוזיקה: פרה2פוסט (חברה להפקות טלוויזיה) בי קונקט, חברה להפקות מופעים (פופאפ מיוזיק, קניה וסט, לורד אוף דה דאנס, דיסני על הקרח), חברת הפצה דיגיטלית D MUSIC, חברת הפרסום לצעירים "FRESH" והערוץ הים תיכוני.
החל מ-2021 החברה הפכה להיות חלק מהליקון ארומה מיוזיק גרופ, לאחר שהתמזגה עם חברת התקליטים הליקון.