stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דרך ארץ פלשתים
חפירות ביר אל-עבד

סמוך לימת ברדוויל, ליד היישוב ביר אל-עבד, ממערב להיאחזות הנחל "נחל ים" לשעבר, נערכו חפירות ארכאולוגיות על ידי חוקרי אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע.
התחנה השתרעה על 50 דונם. נחשפו בה שרידי מצודה, ארבעה אסמים גדולים שעל רצפת שלושה מהם התגלו גרגירי תבואה. במקום התגלו גם סימנים לבריכת אגירה. שרידים אלה מספרים לנו על תפקידה של תחנה בדרך:
מתן הגנה באמצעות מצודה.
אספקת מזון על ידי אסם.
אספקת מים מבריכה.
בין הממצאים נכללו חרפושיות וכן ידיות של קנקני אגירה ועליהן טביעת חותם של סתי הראשון.
הקשר ל"דרך הים"

דרך הים (בלטינית Via Maris - וִיאָה מָרִיס) היא דרך עתיקה עוד מתקופת הברונזה שחיברה בימי קדם את מצרים עם סוריה, אנטוליה, ומסופוטמיה (איראן ועיראק של ימינו) כאשר חלק ממנה עבר בתחומה של ארץ ישראל.
שמה המקורי של הדרך היה דרך ארץ פלשתים, תזכורת לעובדה שהדרך עברה דרך מישור פלשתים. הדרך התפצלה באזור קיסריה לשתי דרכים, דרך אחת חצתה את הרי מנשה לכיוון מגידו, והשנייה המשיכה לאורך הים עד דאר, שם חצתה את ההרים. הדרכים התאחדו שוב על חוף ימת הכנרת והמשיכו צפונה. כיום, תוואי הדרך ברצועת עזה נקרא דרך צלאח א-דין.
לקריאה נוספת

צבי אילן, סיני ורצועת עזה, תרבות וחינוך - תל אביב, 1968.
צבי אילן, אתמולים - מחקרים ותגליות בעברה של ארץ ישראל, מודן - הוצאה לאור - תל אביב, 1988
דוב קצר-פנים

| דוב קצר-פנים |
| --- | --- |

תקופה
אמצע הפליסטוקן עד סופו, כ-800–11 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: דוביים
סוג:: דוב קצר-פנים
מינים
  A. simus (Cope, 1879)  A. pristinus (Leidy, 1854) 
שם מדעי
 Arctodus ‏ליידי, 1854
תחום תפוצה


השוואה בין דוב קצר-פנים לאדם
דוב קצר-פנים, דוב הבולדוג או ארקטודוס (שם מדעי: Arctodus; מילולית: "שן דוב") הוא סוג קדום של דוב צפון-אמריקני שחי בתקופת הפליסטוקן.
מאפיינים

דוב קדום זה חי לצד חיות כמו ממותה, טיגריס שנחרבי, זאב בלהות, עצלן קרקע ועוד. בנוסף לציד, הארקטודוס לקח את הטרף של טורפים אחרים. היו לו לסתות חזקות ביותר שאיפשרו לו לכרסם גם עצמות פגרים. מחקרים אחרים מציעים כי הדוב קצר-פנים, כמו גם קרובו דוב המערות ובדומה לדובים המודרניים, היה אוכל כל, ועיקר תזונתו הייתה צמחונית אם כי ייתכן שטרף מעת לעת.
הדוב קצר-הפנים היה אחד הדובים הגדולים ביותר שהתקיימו אי-פעם (אך עדיין היה קטן מקרובו הארקטותריום). משקלו הגיע לכ-900 ק"ג, ומחקרים מצביעים כי ייתכן והגיע גם למשקל של 1000 ק"ג. סימני טלפיים בגובה של 4.6 מטרים על קירות מערת ריברבלוף(אנ') סמוך לספרינגפילד, מיזורי מצביעים על גודלו העצום של הדוב.
הדוב נכחד בסוף הפליסטוקן, לפני כ-11,600 שנה. המין החי הקרוב אליו ביותר שחי כיום הוא דוב המשקפיים.
בתרבות

הופיע בסדרה מועדון קרב היורה, שם הוא הורג אריה אמריקני.
הופיע גם בסדרות טורפים פרהיסטוריים, העולם החדש הפראי ומפלצות שפגשנו.
הופיע במשחק עולם היורה: המשחק.
הערות שוליים

↑  Prehistoric Bears Ate Everything And Anything, Just Like Modern Cousins, ScienceDaily (באנגלית)
↑  Borja Figueirido, Juan A. Pérez-Claros, Vanessa Torregrosa, Alberto Martín-Serra, Paul Palmqvist, Demythologizing Arctodus simus , the ‘short-faced’ long-legged and predaceous bear that never was, Journal of Vertebrate Paleontology 30, 2010-01-29, עמ' 262–275 doi: 10.1080/02724630903416027
↑  Bear Claw Marks, www.riverbluffcave.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים פרה-היסטוריים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
האנציקלופדיה של המדעים הפילוסופיים

| --- | --- |

כריכת המהדורה הראשונה בגרמנית 1817
 מידע כללי
 מאת:  גאורג וילהלם פרידריך הגל
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  פילוסופיה
 נושא:  1. מדע הלוגיקה   2. מדע הטבע   3. מדע הרוח
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1817
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  1821   1830
 סדרה
 ספר קודם:  מדע הלוגיקה 
 
האנציקלופדיה של המדעים הפילוסופיים בקווי יסוד (בגרמנית: Enzyklopädie der philosophischen Wissenschaften im Grundrisse) מאת גיאורג וילהלם פרידריך הגל, היא חיבור פילוסופי המציג גרסה מקוצרת של השיטה ההגליאנית, והיא הצורה היחידה שבה הגל פרסם אי פעם את כל המערכת הפילוסופית הבשלה שלו. מהדורה ראשונה פורסמה ב-1817, שנייה ב-1827, ושלישית ב-1830, כשנה לפני מותו. התיאור התמציתי של השיטה בספר מהווה ניסוח מובק לאידיאליזם הגרמני בגרסתו של הגל בתורת "אידיאליזם מוחלט" (אנ').
הגל כתב את הספר ככלי עזר פדגוגי בהרצאותיו. הוא תיקן והרחיב את האנציקלופדיה במשל יותר מעשור, אך הדגיש את תפקידו כ"ספר לימוד" הדורש הסבר באמצעות פרשנות בעל פה. הטקסט משנת 1830 זמין באופן בתרגומים שונים לאנגלית עם תוספות רבות (Zusätze) שנוספו לאחר מותו על ידי תלמידיו של הגל, הנובעות מההערות שניתנו בעל פה בהרצאות שלהם. תוספות אלו מרחיבות על הטקסט עם דוגמאות ואיורים, ובעוד שהחוקרים אינם מתייחסים לתוספות כאל תעתיק מילולי של הרצאותיו של הגל, סגנונם הבלתי פורמלי מסייע בפירוש הגותו של הגל.
חלקה הראשון של האנציקלופדיה (מדע הלוגיקה) מכונה לפעמים "הלוגיקה הקטנה" כדי להבחין בינו לבין חיבור נפרד בשם מדע הלוגיקה (אנ') העוסק באופן נרחב יותר באותן סוגיות ומכונה בהתאם "הלוגיקה הגדולה". בדומה לכך, תת־החלק "הרוח האובייקטיבי" מתוך החלק השלישי "מדע הרוח" שקול לחיבורו של הגל קווי יסוד לפילוסופיה של המשפט הכולל הרחבות ופיתוחים נוספים.
מבנה

לאנציקלופדיה שלושה חלקים עיקריים:
מדע הלוגיקה (מדע החשיבה)
מדע הטבע (מדע החומר)
מדע הרוח (מדע האדם)
כל אחד מהחלקים מחולק לתתי חלקים נוספים המתפתחים זה מזה באורח דיאלקטי (Aufheben). סידורם יחד מתיימר לכסות את כל ההיבטים היסודיים של הממשות, ויוצרים שיטה פילוסופית אחדותית.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1 מדע הלוגיקה (Wissenschaft der Logik) 1.1 תורת ההוויה (Die Lehre vom Sein) 1.1.1 איכות (Qualität) 1.1.1.1 הוויה (Sein) 1.1.1.2 מציאות (Dasein) 1.1.1.3 בשביל עצמו (Fürsichsein) 1.1.2 כמות (Quantität) 1.1.2.1 כמות (Quantität) 1.1.2.2 קוונטום (Quantum) 1.1.2.3 גודל (Grad) 1.1.3 מידה (Maß) 1.1.3.1 מידה (Maß) 1.1.3.2 מידה ספציפית (spezifisches Maß) 1.1.3.3 מידה חופשית (Maßloses) 1.2 תורת המהות (Die Lehre vom Wesen) 1.2.1 מהות (Wesen) 1.2.1.1 תנאים רפקלסיביים (Reflexionsbestimmungen) 1.2.1.2 קיום (Existenz) 1.2.1.3 דבר (Ding) 1.2.2 תופעה (Erscheinung) 1.2.2.1 עולם (Welt) 1.2.2.2 תוכן וצורה (Inhalt und Form) 1.2.2.3 יחסים (Verhältnis) 1.2.3 ממשות (Wirklichkeit) 1.2.3.1 אפשרות ריאלית (reale Möglichkeit) 1.2.3.2 צורך חיצוני (äußere Notwendigkeit) 1.2.3.3 ממשות מפורשת (unbedingte Wirklichkeit) 1.3 תורת האידאה (Die Lehre von der Idee) 1.3.1 מושג (Begriff) 1.3.2.1 מושג (Begriff) 1.3.2.3 שיפוט (Urteil) 1.3.2.3 סילוגיזם (Schluss) 1.3.2 אובייקט (Objekt) 1.3.2.1 מכניזם (Mechanismus) 1.3.2.2 כימיזם (Chemismus) 1.3.2.3 תכלית (Zweck) 1.3.3 אידאה (Idee) 1.3.3.1 חיים (Leben) 1.3.3.1 הכרה (Erkennen) 1.3.3.1 אידאה (Idee) |  2 מדע הטבע (Wissenschaft der Natur) 2.1 מכניקה (Mechanik) 2.1.1 נפרדות מופשטת (Abstraktes Auseinander) 2.1.2 מכניקה סופית (Endliche Mechanik) 2.1.3 מכניקה שמימית (Himmelsmechanik) 2.2 פיזיקה (Physik) 2.2.1 פיזיות כללית (Allgemeine Körperlichkeiten) 2.2.2 פרטיקולריות(Eigenheiten) 2.2.3 מכניקה שמימית של הגוף הפיזי (Physikalischer KörperHimmelsmechanik) 2.3 פיזיקה אורגניות (Organische Physik) 2.3.1 כדור הארץ (Die Erde) 2.3.2 חיי צמחים (Pflanzliches Leben) 2.3.3 חיי חיות (Tierisches Leben) |  3 מדע הרוח (Wissenschaft des Geistes) 3.1 הרוח הסובייקטיבי (Subjektiver Geist) 3.1.1 אנתרופולוגיה (Anthropologie) 3.1.1.1 נשמה טבעית (natürliche Seele) 3.1.1.2 נשמה חושית (fühlende Seele) 3.1.1.3 נשמה ממשית (wirkliche Seele) 3.1.2 פנומנולוגיה (Phänomenologie) 3.1.2.1 מודעות (Bewusstsein) 3.1.2.2 מודעות־עצמית (Selbstbewusstsein) 3.1.2.3 תבונה (Vernunft) 3.1.3 פסיכולוגיה (Psychologie) 3.1.3.1 רוח תאורטית (theoretischer Geist) 3.1.3.2 רוח מעשית (praktischer Geist) 3.1.3.3 רוח חופשית (freier Geist) 3.2 הרוח האובייקטיבי (Objektiver Geist) 3.2.1 זכות/משפט (Recht) 3.2.1.1 קניין (Eigentum) 3.2.1.2 חוזה (Vertrag) 3.2.1.3 עוול (Unrecht) 3.2.2 מוסריות (Moralität) 3.2.2.1 מטרה (Vorsatz) 3.2.2.2 הכוונה והרווחה (Die Absicht und das Wohl) 3.2.2.3 הטוב והרע (Das Gute und das Böse) 3.2.3 חיים אתיים (Sittlichkeit) 3.2.3.1 משפחה (Familie) 3.2.3.2 חברה אזרחית (bürgerliche Gesellschaft) 3.2.3.3 מדינה (Staat) 3.3 הרוח המוחלט (Absoluter Geist) 3.3.1 אמנות (Kunst) 3.3.2 דת (Religion) 3.3.3 פילוסופיה (Philosophie) |  |  |  |  |  |
לקריאות נוספות > ספרות ראשונית ומהדורות מדעיות > בגרמנית

von eigener Hand: 1817; 2. Auflage 1827, 3. Auflage 1830.
Georg Wilhelm Friedrich Hegel: Enzyklopädie der philosophischen Wissenschaften im Grundrisse. Faksimilierter Druck der ursprünglichen Fassung Heidelberg 1817. Mit einem Vorwort von Hermann Glockner. F. Frommann, Stuttgart 1927, wieder in ders.: Sämtliche Werke. Bd. 6. Frommann, Stuttgart 1927, 1938, 1956, 1968 und 1988.
Georg Wilhelm Friedrich Hegel: Enzyklopädie der philosophischen Wissenschaften. [1830]. 3 Bände. Redaktion: Eva Moldenhauer, Karl Markus Michel. Frankfurt am Main, 1970, Suhrkamp. מסת"ב 3-518-09718-0.
Erster Teil. Die Wissenschaft der Logik. Mit den mündlichen Zusätzen (Auf der Grundlage der Werke von 1832–1845 neu herausgegeben) Frankfurt am Main 1986 (= Werke. 8).
Zweiter Teil. Die Naturphilosophie. Mit den mündlichen Zusätzen (Auf der Grundlage der Werke von 1832–1845 neu herausgegeben) Frankfurt am Main 1986 (= Werke. 9).
Dritter Teil. Die Philosophie des Geistes. Mit den mündlichen Zusätzen (Auf der Grundlage der Werke von 1832–1845 neu herausgegeben) Frankfurt am Main 1986 (= Werke. 10).
dto. Neu herausgegeben von Friedhelm Nicolin, Otto Pöggeler. Meiner, Hamburg. 8. Auflage 1991. 515 Seiten. מסת"ב 978-3-7873-1032-6.
לקריאות נוספות > ספרות ראשונית ומהדורות מדעיות > תרגומים לאנגלית

The Encyclopaedia Logic: Part 1 of the Encyclopaedia of Philosophical Sciences, trans. T. F. Geraets, W. A. Suchting, and H. S. Harris (Indianapolis: Hackett, 1991).
Philosophy of Nature (Part Two of the Encyclopaedia of Philosophical Sciences), trans. Michael John Petry, 3 vols., (London: George Allen and Unwin, 1970).
Hegel's Philosophy of Mind: Being Part Three of the Encyclopaedia of Philosophical Sciences, trans. William Wallace (Oxford: Clarendon Press, 1971).
הערות שוליים

1 2  Hegel, Georg Wilhelm Fredrich (2010-10-28). "Introduction".  In Brinkmann, Klaus; Dahlstrom, Daniel O. (eds.). Georg Wilhelm Friedrich Hegel: Encyclopedia of the Philosophical Sciences in Basic Outline, Part 1, Science of Logic (באנגלית). Cambridge University Press. ISBN 9780521829144.
↑  Hegel, Georg Wilhelm Fredrich (2010-11-29).  Brinkmann, Klaus; Dahlstrom, Daniel O. (eds.). Georg Wilhelm Friedrich Hegel: Encyclopedia of the Philosophical Sciences in Basic Outline, Part 1, Science of Logic (באנגלית). Cambridge University Press. p. 8. ISBN 9780521829144.
↑  See for example

‏•‏‏ Hegel, Georg (1991). The encyclopaedia logic, with the Zusätze : Part I of the Encyclopaedia of philosophical sciences with the Zusätze. Indianapolis: Hackett. ISBN 9780872200708.,

‏•‏‏Hegel, Georg (2004). Hegel's philosophy of nature : being part two of the Encyclopaedia of the philosophical sciences (1830), translated from Nicolin and Pöggeler's edition (1959), and from the Zusätze in Michelet's text (1847. Oxford New York: Clarendon Press Oxford University Press. ISBN 0199272670.
‏•‏‏Hegel, Georg (1975). Hegel's Logic : being part one of the Encyclopaedia of the philosophical sciences (1830). Oxford: Clarendon Press. ISBN 0198245122.
‏•‏‏Hegel, Georg (2015). Encyclopedia of the philosophical sciences in basic outline. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 1107499690.
‏•‏‏Hegel, Georg (1990). Hegel's Philosophy of mind : being part three of the Encyclopaedia of the philosophical sciences (1830). Oxford: Clarendon Press. ISBN 0198750145.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb119391316 (data)  GND: 4366297-3
הובפרמה ארנה

| --- | --- |

 מיקום:  ראזגרד, בולגריה
 קואורדינטות:  43°32′4.4″N 26°31′39.8″E﻿ / ﻿43.534556°N 26.527722°E﻿ / 43.534556; 26.527722
 תקופת הפעילות:  25 בספטמבר 2011 – הווה (13 שנים)
 שופץ:  2013, 2015, 2017
 בעלים:  ראזגרד 
 מפעיל:  לודוגורץ ראזגרד 
 משטח:  דשא
 אדריכל:  ארדיסט, RB גרין
 קבוצות:  לודוגורץ ראזגרד   דונב רוסה (2016–2017)   בולגריה הצעירה
 מושבים:  9,000
 he
 
הובפרמה ארנה (בבולגרית: Хювефарма Арена) הוא אצטדיון כדורגל הנמצא בראזגרד שבבולגריה ומכיל 9,000 מקומות ישיבה ומשמש את קבוצת הכדורגל לודוגורץ ראזגרד והנבחרת הצעירה.
היסטוריה

האצטדיון נפתח בשנת 2011 עם 5,000 מקומות ישיבה כאשר לפי התכנון הסופי, האצטדיון יכיל כ-12,000 מקומות ישיבה. ב-25 בספטמבר 2011 נערך המשחק הראשון בתולדות האצטדיון שהסתיים בניצחון 1-2 של לודוגורץ המקומית 1-2 נגד לבסקי סופיה. את השער הראשון באצטדיון כבש מירוסלאב איבנוב בדקה ה-10 של המשחק.
ב-12 באוגוסט 2017 נחנך באצטדיון יציע חדש המכיל 3,500 מקומות ישיבה, דבר המאפשר ללודוגורץ לארח משחקים בשלב הבתים של המסגרות האירופיות. ב-28 בספטמבר 2017 נערך באצטדיון המשחק הראשון במסגרת אירופית בו ניצחה לודוגורץ 1-2 את הופנהיים הגרמנית.
ב-18 בדצמבר 2019, שונה שם האצטדיון ל"הובפרמה ארנה".
הדיוויזיה הרב-לאומית מרכז-דרום

| --- | --- |

חיילים פולנים בעיראק
 פרטים
 כינוי:  MND-CS
 מדינה:  נאט"ו נאט"ו
 סוג:  דיוויזיה
 בסיס האם:  האזור הפולני בעיראק
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2003–2008 (כ־5 שנים)
 מלחמות:  occupation of Iraq 
 פיקוד
 יחידת אם:  הקורפוס הרב-לאומי עיראק
 
הדיוויזיה הרב-לאומית מרכז-דרום (בפולנית: Wielonarodowa Dywizja Centrum-Południe) הידועה גם בראשי התיבות MND-CS, הייתה דיוויזיה של ברית נאט"ו אשר לקחה חלק חשוב במלחמת עיראק. הדיוויזיה כללה חיילים מ-23 מדינות, אולם הכוח המשמעותי ביותר בה היה של צבא פולין, ולפיכך קיבלו הפולנים את הפיקוד על הדיוויזיה ואת ניהול האזור שעליו שלטה, אשר נודע בתור האזור הפולני בעיראק. באזור זה נמצאה אוכלוסייה של כ-5 מיליון תושבים הפרוסים על פני 65,632 קמ"ר. בהדרגה הוציאו מרבית המדינות את חייליהן מעיראק, והפולנים נאלצו להעביר את האזור בהדרגה לשליטת צבא ארצות הברית. ב-2008 פורקה הדיוויזיה באופן רשמי והחיילים הפולנים עזבו את עיראק.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-2003, וכללה בתחילה 2,500 חיילים מהדיוויזיה הממוכנת ה-12 של צבא פולין. עד מהרה צורפו אל הדיוויזיה חיילים מ-23 מדינות שונות. אוקראינה שלחה את הבריגדה הממוכנת ה-5 אשר מנתה 1,656 חיילים. ספרד שלחה 1,300 חיילים, וצרפה אותם אל עוד 1,200 חיילים שהגיעו ממדינות מרכז אמריקה, לבריגדה אחת שנקראה בריגדת פלוס אולטרה. מכיוון שמספר החיילים הפולנים בדיוויזיה היה הגדול ביותר, הרי שמפקדיה היו פולנים. עם זאת, החיילים מכל המדינות נותרו כפופים למטות הכלליים שלהם, וכל החלטה הייתה צריכה לקבל אישור מכולם. כתוצאה מכך הייתה התנהלות הדיוויזיה מסורבלת מאוד.
הדיוויזיה שימשה ככוח כיבוש בעיראק, והייתה ממונה על אבטחת המחוזות אל-קאדסיה, כרבלא, באבל וואסט. מכיוון שהפולנים פיקדו על הדיוויזיה, הרי שהם גם ניהלו את אזור הכיבוש שנודע בתור האזור הפולני בעיראק. באזור זה נמצאה אוכלוסייה של כ-5 מיליון תושבים הפרוסים על פני 65,632 קמ"ר. כוחות נאט"ו עסקו בלוחמה בטרור, אך גם באימון כוחות סדירים של צבא עיראק. עם זאת, ב-2004 החליטה ספרד להסיג את כל כוחותיה מעיראק, ובעקבות כך הסיגו גם מדינות מרכז אמריקה את חייליהן. בשל כך, נאלצו הפולנים להעביר את נג'ף לשליטת צבא ארצות הברית. בהדרגה החלו עוד ועוד מדינות לעזוב את האזור, וב-2006 נאלצו הפולנים להעביר גם את באבל לאמריקנים. בהדרגה הוציאה גם פולין את כל אנשיה מהאזור. ב-2008 עזב אחרון החיילים הפולנים את עיראק, והדיווזיה פורקה באופן רשמי יחד עם אזור הכיבוש.
רשימת המדינות

המדינות אשר שלחו חיילים לדיוויזיה:
פולין פולין 2,500 חיילים
אוקראינה אוקראינה 1,640 חיילים
ספרד ספרד 1,340 חיילים
תאילנד תאילנד 886 חיילים
בולגריה בולגריה 480 חיילים
הונדורס הונדורס 364 חיילים
הפיליפינים הפיליפינים 350 חיילים
אל סלוודור אל סלוודור 346 חיילים
הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית 300 חיילים
הונגריה הונגריה 300 חיילים
רומניה רומניה 220 חיילים
מונגוליה מונגוליה 190 חיילים
לטביה לטביה 145 חיילים
ניקרגואה ניקרגואה 111 חיילים
סלובקיה סלובקיה 111 חיילים
ארמניה ארמניה 46 חיילים
ליטא ליטא 45 חיילים
קזחסטן קזחסטן 25 חיילים
דנמרק דנמרק 10 חיילים
הולנד הולנד 6 חיילים
נורווגיה נורווגיה 5 חיילים
ארצות הברית ארצות הברית יועצים צבאיים
בריטניה בריטניה יועצים צבאיים
כלי רכב פולניים באזור הכיבוש
חיילים פולנים בתדרוך
דנילו גלינארי

| --- | --- |

גלינארי בשנת 2021
 לידה:  8 באוגוסט 1988 (בן 36) סנט'אנג'לו לודיג'נו שבאיטליה
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  2.08 מטר
 מספר:  12
 דראפט:  בחירה שישית, 2008 ניו יורק ניקס
 קבוצות כשחקן
 2004–2005   2005–2006   2006–2008   2008–2011   2011   2011–2017   2017–2019   2019–2020   2020–2022   2023–2024 2024 2024–:  קאסלפוסטרלנג'ו   אדמיס פאביה   ארמאני מילאנו   ניו יורק ניקס   ארמאני מילאנו    דנוור נאגטס   לוס אנג'לס קליפרס   אוקלהומה סיטי ת'אנדר   אטלנטה הוקס   וושינגטון ויזארדס דטרויט פיסטונס מילווקי באקס
 הישגים כשחקן
 הכוכב העולה של היורוליג (2008)   ה-MVP של ליגת העל האיטלקית (2008)
דנילו גלינארי (באיטלקית: Danilo Gallinari; נולד ב-8 באוגוסט 1988 בסנט'אנג'לו לודיג'נו שבאיטליה) הוא כדורסלן איטלקי המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד במילווקי באקס מליגת ה-NBA.
קריירה > אירופה

גלינארי החל את קריירת המשחק שלו בגיל 15 במועדון הכדורסל קאסלפוסטרלנג'ו. תוך מספר חודשים בודדים חתם על חוזה ארוך טווח לשבע שנים במועדון הפאר האיטלקי ארמאני מילאנו. גלינארי נשלח לאדימסון פאביה, קבוצה מהליגה השנייה באיטליה על מנת לצבור ניסיון, הוא הפך לכוכב במועדון וזכה בתואר השחקן האיטלקי הטוב ביותר בליגה השנייה. ב-2006 החליט מאמן מילאנו, אטיליו קאג'ה, להחזירו לקבוצה בשל פציעתם של כמה משחקני המועדון. בשנתו הראשונה זכה בתואר השחקן הטוב ביותר מתחת לגיל 22, ובשנתו השנייה זכה בתואר הכוכב העולה של היורוליג לעונת 2007/08.
קריירה > ניו יורק ניקס

ב-2008 נבחר גלינארי בדראפט ה-NBA על ידי ניו יורק ניקס, בבחירה השישית. בניקס שיחק גלינארי עבור המאמן מייק ד'אנטוני, עמיתו לשעבר של אביו בעת ששיחקו השניים באולימפיה מילאנו. בעונתו הראשונה ב-NBA מיעט לשחק בשל כאבים בגבו, אך בעונתו השנייה זכה למקום קבוע בחמישיית הקבוצה וקלע 15.1 נקודות בממוצע למשחק.
קריירה > דנוור נאגטס

ב-22 בפברואר 2011 הועבר לדנוור נאגטס בטרייד שכלל גם את ריימונד פלטון, כרמלו אנתוני וצ'אנסי בילאפס. במהלך שביתת השחקנים ב-NBA שבתחילת עונת 2011/2012 חזר לשחק עבור אולימפיה מילאנו, והספיק להשתתף במדיה בשבעה משחקי יורוליג בטרם הסתיימה השביתה. בינואר 2012 חתם על הארכת חוזה בדנוור לשלוש עונות נוספות. באפריל 2013 נפצע ונאלץ לעבור ניתוח ברצועה הצולבת הקדמית אשר השבית אותו ממשחק לאורך כל עונת 2013/2014.
קריירה > לוס אנג'לס קליפרס

ביולי 2017 הועבר ללוס אנג'לס קליפרס כחלק מטרייד משולש בו הייתה מעורבת גם אטלנטה הוקס. בעונת 2017/2018 שיחק ב-21 משחקים בלבד בשל פציעות שונות.
קריירה > אוקלהומה סיטי ת'אנדר

ב-10 ביולי 2019 נשלח לאוקלהומה סיטי ת'אנדר, כחלק מטרייד אשר העביר לקליפרס את פול ג'ורג'.
קריירה > אטלנטה הוקס

בנובמבר 2020 סיכם על חוזה לשלוש עונות עבור כ-61.5 מיליון דולר באטלנטה הוקס, והועבר אליה בעסקת "החתמה והעברה" (Sign and Trade).
ביולי 2022 חתם בבוסטון סלטיקס, אך בספטמבר נפצע ונעדר למשך כל העונה, מבלי שהספיק לשחק בשורות הקבוצה.
קריירה > וושינגטון וויזארדס

ב-22 ביוני 2023 הועבר בטרייד לוושינגטון ויזארדס.
סטטיסטיקות הקריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 | מילאנו | 1 | 0 | 2.3 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2007/2008 | מילאנו | 11 | 11 | 31.7 | 0.420 | 0.318 | 0.781 | 4.2 | 1.7 | 1.5 | 0.4 | 14.9 |
| 2011/2012 | מילאנו | 7 | 2 | 28.3 | 0.406 | 0.267 | 0.753 | 4.4 | 1.1 | 0.7 | 0.4 | 16.4 |
| קריירה | קריירה | 19 | 13 | 25.6 | 0.413 | 0.293 | 0.796 | 4.1 | 1.4 | 1.1 | 0.4 | 14.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008/2009 | ניו יורק | 28 | 2 | 14.7 | 0.448 | 0.444 | 0.963 | 2.0 | 0.5 | 0.5 | 0.1 | 6.1 |
| 2009/2010 | ניו יורק | 81 | 74 | 33.9 | 0.423 | 0.381 | 0.818 | 4.9 | 1.7 | 0.9 | 0.7 | 15.1 |
| 2010/2011 | ניו יורק | 48 | 48 | 34.8 | 0.415 | 0.347 | 0.893 | 4.8 | 1.7 | 0.8 | 0.4 | 15.9 |
| 2010/2011 | דנוור | 14 | 12 | 30.9 | 0.412 | 0.370 | 0.772 | 5.4 | 1.6 | 0.9 | 0.6 | 14.7 |
| 2011/2012 | דנוור | 43 | 40 | 31.4 | 0.414 | 0.328 | 0.871 | 4.7 | 2.7 | 1.0 | 0.5 | 14.6 |
| 2012/2013 | דנוור | 71 | 71 | 32.5 | 0.418 | 0.373 | 0.822 | 5.2 | 2.5 | 0.9 | 0.5 | 16.2 |
| 2013/2014 | דנוור | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 2014/2015 | דנוור | 59 | 27 | 24.2 | 0.401 | 0.355 | 0.895 | 3.7 | 1.4 | 0.8 | 0.3 | 12.4 |
| 2015/2016 | דנוור | 53 | 53 | 34.7 | 0.410 | 0.364 | 0.868 | 5.3 | 2.5 | 0.8 | 0.4 | 19.5 |
| 2016/2017 | דנוור | 63 | 63 | 33.9 | 0.447 | 0.389 | 0.902 | 5.2 | 2.1 | 0.6 | 0.2 | 18.2 |
| 2017/2018 | קליפרס | 21 | 21 | 32.0 | 0.398 | 0.324 | 0.931 | 4.8 | 2.0 | 0.6 | 0.5 | 15.3 |
| 2018/2019 | קליפרס | 68 | 68 | 30.3 | 0.463 | 0.433 | 0.904 | 6.1 | 2.6 | 0.7 | 0.3 | 19.8 |
| 2019/2020 | אוקלהומה | 62 | 62 | 29.6 | 0.438 | 0.405 | 0.893 | 5.2 | 1.9 | 0.7 | 0.1 | 18.7 |
| 2020/2021 | אטלנטה | 51 | 4 | 24.0 | 0.434 | 0.406 | 0.925 | 4.1 | 1.5 | 0.6 | 0.2 | 13.3 |
| 2021/2022 | אטלנטה | 66 | 18 | 25.3 | 0.434 | 0.381 | 0.904 | 4.7 | 1.5 | 0.4 | 0.2 | 11.7 |
| 2022/2023 | בוסטון | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| קריירה |  | 728 | 563 | 29.9 | 0.428 | 0.382 | 0.877 | 4.8 | 1.9 | 0.7 | 0.4 | 15.6 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010/2011 | דנוור | 5 | 5 | 29.6 | 0.432 | 0.467 | 0.714 | 3.4 | 2.0 | 0.8 | 0.0 | 12.0 |  |
| 2011/2012 | דנוור | 7 | 7 | 31.7 | 0.362 | 0.174 | 0.917 | 5.1 | 2.4 | 0.7 | 0.6 | 13.4 |  |
| 2018/2019 | קליפרס | 6 | 6 | 33.5 | 0.351 | 0.302 | 0.848 | 6.2 | 2.7 | 1.3 | 0.2 | 19.8 |  |
| 2019/2020 | אוקלהומה | 7 | 7 | 30.3 | 0.405 | 0.324 | 0.967 | 5.4 | 1.0 | 0.7 | 0.1 | 15.0 |  |
| 2020/2021 | אטלנטה | 18 | 0 | 24.6 | 0.425 | 0.405 | 0.942 | 3.9 | 0.8 | 0.3 | 0.2 | 12.8 |  |
| 2021/2022 | אטלנטה | 5 | 3 | 22.4 | 0.400 | 0.267 | 1.000 | 4.2 | 0.8 | 0.2 | 0.0 | 10.2 |  |
| קריירה |  | דנוור | 48 | 28 | 27.9 | 0.395 | 0.341 | 0.901 | 4.6 | 1.4 | 0.6 | 0.2 | 13.8 |
הערות שוליים

↑  הנאגטס מצרפים את חמישה שחקנים בטרייד עם הניקס והטימברוולבס, באתר הקבוצה, 22 בפברואר 2011
↑  הקליפרס מצרפים את גלינארי, באתר הקבוצה, 6 ביולי 2017
↑  הת'אנדר מצרפים את גלינארי וגילג'ס-אלכסנדר, באתר הקבוצה, 10 ביולי 2019
↑  גלינארי סיכם על חוזה באטלנטה, באתר ESPN,‏ 21 בנובמבר 2020
↑  אטלנטה מצרפת את גלינארי, באתר הקבוצה, 24 בנובמבר 2020
דרך ארץ (אלבום)

ערך זה עוסק באלבום של גידי גוב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
דרך ארץ הוא אלבום הסולו הרביעי של גידי גוב, שיצא בשנת 1987.
רקע

לאחר שבמהלך תחילת שנות ה-80 התמחה גוב ברוק רך וכן בשירי ילדים, הסתמן באלבום זה שינוי כיוון מוזיקלי - טקסטים מכוונים לבוגרים יחד עם צליל רוקיסטי כבד ומחוספס. האלבום, שיצא בתקופה פוליטית טעונה על רקע האינתיפאדה הראשונה ומלחמת לבנון הראשונה, השתלב באלבומי מחאה נוספים של התקופה כדוגמת "לונדון" של חוה אלברשטיין ו"אחרינו המבול" של נורית גלרון.
יהודה פוליקר הלחין את רוב השירים, ובכלל זה הלהיט הגדול - "שלל שרב" למילותיו של מאיר אריאל. לואי להב הפיק את האלבום ובדרך כלל נהוג ליחס לגישה התובענית של להב את הצרידות בקול של גוב, אם כי להב עצמו טוען שהצרידות נבעה מעייפות של גוב שהופיע בבקרים בפסטיגל והקליט את האלבום בערבים.
נוסף על העיבודים המוזיקליים המחוספסים כלל האלבום טקסטים מחאתיים כגון "פרח" ו"דרך ארץ" שהיו שונים משירי האהבה הליריים של גוב עד כה. את הטקסטים באלבום כתבו המשורר והזמר מאיר אריאל, הפזמונאית צרויה להב והפזמונאי עלי מוהר, היחיד ששיתף פעולה עם גוב קודם לכן. כמו כן כלל האלבום שיר אחד מאת המשורר מאיר ויזלטיר. זהו האלבום היחיד של גוב בו לא משתתף בדרך כלשהי אף אחד מחבריו ללהקת כוורת.
האלבום זכה להצלחה גדולה, נמכר ביותר מ-50,000 עותקים ובכך הפך לאלבום הנמכר ביותר של גוב עד אז. בעקבות ההצלחה יצא גוב לסיבוב הופעות, אשר הוקלט כאלבום נוסף - "דרך ארץ - ההופעה". בהופעות היה אחראי רמי קלינשטיין על העיבודים ואף שר מספר שירים.
רשימת שירים

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי יהודה פוליקר למעט "ערב בא נלך לרקוד" - משה לוי ולואי להב, "דרך ארץ" - משה לוי.
| דרך ארץ> מס' | דרך ארץ> שם | דרך ארץ> מילים | דרך ארץ> משך | דרך ארץ>  | דרך ארץ>  | דרך ארץ>  | דרך ארץ>  | דרך ארץ>  | דרך ארץ>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פרח  | צרויה להב | 5:24 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | גבר בעיר  | מאיר אריאל | 4:04 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שיר אחד שמח  | עלי מוהר | 4:19 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | שלל שרב  | מאיר אריאל | 4:55 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ערב בא נלך לרקוד  | מאיר ויזלטיר | 3:58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | דרך ארץ  | מאיר אריאל | 6:12 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | יורם  | עלי מוהר | 5:36 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כמעט סתיו  | צרויה להב | 4:55 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | לוליטה  | מאיר אריאל | 4:33 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 44:21 |  |  |  |  |  |  |