stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונית לוי
ביוגרפיה > פרויקטים עיתונאיים ומשדרים מיוחדים

לוי נשלחה לניו יורק בעקבות פיגועי 11 בספטמבר 2001 וסיקרה משם בהרחבה את הנושא. כשנתקלה בנשיא ארצות הברית לשעבר ביל קלינטון שעבר לידה ברחוב, שוחחה איתו לוי באופן ספונטני.
ב-2005 ערכה כתבת מעקב אחר משפחה שפונתה מגוש קטיף ותיעדה את החודשים האחרונים שלהם כתושבי הגוש בזמן שלפני יישום תוכנית ההתנתקות שהושלמה באוגוסט 2005. בעת ביצוע תוכנית ההתנתקות, נשלחה לוי לשדר במשך מספר שבועות את המהדורה המרכזית מהאולפן הפתוח שנבנה במיוחד בנווה דקלים, אחד ממוקדי הפינוי העיקריים. עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה ביולי 2006 נשלחה לעמדת השידור בצפון (קריית שמונה וחיפה) ומשם הגישה במשך מספר שבועות. בזמן אסון השרפה בכרמל, הגישה לוי את המשדרים המיוחדים של אולפן שישי וחדשות סוף השבוע מאוניברסיטת חיפה סמוך לדליקות. בשנת 2012, בזמן מבצע עמוד ענן, הגישה לוי את המהדורה המרכזית, אולפן שישי וחדשות סוף השבוע מיישובי הדרום.
בשנת 2014, בזמן מבצע צוק איתן, לצד הגשת המשדרים המיוחדים מגבול רצועת עזה, ראיינה לוי את ראש הממשלה, שר הביטחון, את מפקד חטיבת גולני אל"ם רסאן עליאן, ואת ארוסתו של סגן הדר גולדין לאחר מותו.
באוקטובר 2011, ביום חתונתה של לוי, פורסמה העסקה לשחרור גלעד שליט, ואורחים רבים שנכחו בחתונה עזבו את מתחם החתונה בדירתה של לוי ומיהרו לאולפני הטלוויזיה. לאחר שבוע, קטעה לוי את ירח הדבש שלה על מנת לשדר את חזרתו של גלעד שליט, והגישה את משדר הבוקר המיוחד משעה 7:00 ואת המהדורה המרכזית בערב.
לוי הגישה את המשדרים המרכזיים של שידורי הבחירות בישראל (סה"כ 10 במספר) החל משנת 2003, ובהמשך בשנים 2006, 2009, 2013, 2015, אפריל וספטמבר 2019, 2020, 2021 ו-2022. וכאשר ברצף המשדרים בין 2019 ל-2021 שברה שיא שידור כאשר שידרה 14 שעות ברצף לאורך כל הלילה. כל משדרי הבחירות בהגשתה של לוי היו השידורים הנצפים ביותר בישראל.
החל משנת 2021 לוי מגישה את הפודקאסט "Unholy", העוסק באקטואליה מנקודת מבט ישראלית-יהודית, במשותף עם העיתונאי היהודי-בריטי ג'ונתן פרידלנד.
ביוגרפיה > תקריות לאורך הקריירה

בשנת 2006, בזמן מלחמת לבנון השנייה, לוי קטעה את שרת החוץ ציפי לבני בהינף יד מבטל במהלך ריאיון שערכה עימה במהדורת החדשות. באותה מהדורה ביקשה לוי מלבני הסברים לגבי הסכם הפסקת האש והעלתה השגות בנושא. לבני החלה להשיב ונקטעה באמצע דבריה על ידי לוי, בתוספת אותו נפנוף יד. שרת החוץ נותרה פעורת פה. בעקבות תלונות שקיבלה הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו על הזלזול שהפגינה לוי כלפי לבני, ולאחר בדיקה הועבר הטיפול בנושא לחברת החדשות – שהחליטה כי לוי תתנצל בפני לבני על התנהגותה. לוי התנצלה טלפונית בפני לבני, שמצדה אמרה שההתנצלות התקבלה לשביעות רצונה.
ב-2009 במהלך מבצע עופרת יצוקה, כאשר לוי העבירה את משדר החדשות של ערוץ 2 לאורך המבצע לצד דני קושמרו לסירוגין באולפן ובגבול רצועת עזה, חתמו כ-35,000 איש על עצומה הקוראת להדחתה מתפקיד מגישת החדשות המרכזית בערוץ 2, בטענה כי היא אינה אובייקטיבית בדיווחיה. העצומה עוררה דיון תקשורתי בנושא והביאה את חברת החדשות של ערוץ 10 לפרסם הודעת תמיכה בלוי באופן חריג.
בספטמבר 2018 ישבה לוי לראיין את מוניקה לווינסקי לאחר הרצאה שנשאה האחרונה. כשלווינסקי נשאלה על ידי לוי אם, לאחר שנים, היא עדיין מצפה להתנצלות אישית מביל קלינטון, השיבה לוינסקי: "אני מצטערת, לא אוכל לעשות את זה" ועזבה את הבמה. לאחר מכן הבהירה לווינסקי כי לוי הפרה את הסיכום המוקדם שלא יישאלו שאלות בנושא. התקרית סוקרה בתקשורת העולמית. לוי או חברת החדשות לא פרסמו הצהרה בנושא מטעמם, מלבד תודה ללווינסקי על ההרצאה. עיתונאים בישראל (מחברת החדשות ומחוצה לה) פרסמו הודעות תמיכה בלוי והדגישו את יושרה העיתונאי.[דרוש מקור]
ב-15 בפברואר 2021 ראיינה לוי באולפן חדשות 12 את ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. הריאיון גרר תגובות רבות, וניתוח שלו בידי חברת VIGO מקבוצת יפעת מצא כי בעקבותיו פורסמו כ-52 אלף פוסטים ברשתות החברתיות, בעקבות הראיון לוי ספגה גם ביקורת משני צדי המפה הפוליטית.
ביוגרפיה > חיים אישיים

בשנים 1999– 2002 לוי הייתה בזוגיות עם מגיש החדשות, יעקב אילון.
באוקטובר 2011 לוי נישאה לאיש הטלוויזיה, עידו רוזנבלום. השניים מתגוררים בתל אביב, ולהם שלושה ילדים.
סרטים שיצרה

"גיבורים מהחיים" – לקראת "טקס אנשי השנה 2004" עבור שידורי קשת.
"הקרב על אמריקה" – על מערכת הבחירות בארצות הברית בנובמבר 2004.
"בואי, אמא" – עבור יומטוב 2005.
"הפכת לאבא" – סרט דוקומנטרי משנת 2007, המלווה שתי נשים ישראליות צעירות שהתאלמנו מבעליהן במהלך מלחמת לבנון השנייה כשהיו בחודש השישי להריונן.
"ילדי החיים" – סרט דוקומנטרי משנת 2009, המספר על ילדי השואה – איך נפרדו ממשפחתם, על מה שעברו בשואה, על הכאב, התקווה וההרגשות.
"הגמלאים" – סדרה משנת 2010, המתעדת את הקשיים הנפשיים, הכלכליים והבדידות שבשגרת יומם של בני גיל הזהב, עבור החדשות.
"האמריקאים" – סדרה ששודרה בשנים 2019–2020 אודות הקהילה היהודית בארצות הברית בשנה לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית, עבור החדשות.
הערות שוליים

↑    הדס מנור, ‏שוק הפסטה עומד לקראת מהפכה: יוסר הפיקוח ממוצרי אסם ויבוטל היטל הייבוא, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2003
↑  נעמי לוי, באתר new.huji.ac.il
↑  "אני משדרת פיגוע שאמא שלי אולי נפגעה בו", באתר ‏מאקו‏, 16 בינואר 2019
1 2   רז שכניק, "מתי הייתי הכי קרובה למוות? כשאמרתי לאמא שלי שהשם יונית לא הכי מוצלח", באתר "ידיעות אחרונות", 1 באפריל 2019
↑  איילת רוזן, ‏מה הקשר בין ספרות אנגלית ליונית לוי?, באתר ‏מאקו‏, 27 באוגוסט 2013
↑  הראיון המלא עם נשיא ארה"ב ברק אובמה, באתר Youtube, ‏2010-07-08
↑  יונית לוי, ‏נשיא ארה"ב אובמה בראיון בלעדי ליונית לוי: "בתוך שנה אירן תגיע ליכולת גרעינית", באתר ‏מאקו‏, 14 במרץ 2013
↑  יונית לוי, ‏ראש ממשלת רוסיה בריאיון ליונית לוי: "יחסינו עם אמריקה בשפל הסטורי", באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2016
↑   יונית לוי, ‏הסכם הגרעין, היחסים עם סעודיה והבחירות בישראל: הנשיא ביידן בריאיון בלעדי ליונית לוי, באתר ‏מאקו‏, 13 ביולי 2022
↑   קיץ ברבנר, ‏צפו: הנשיא ביידן מפתיע את יונית לוי בשירתHappy Birthday" ", באתר מעריב אונליין, 13 ביולי 2022
↑  אופיר בר-זהר, יונית לוי - אשת החדשות האמינה ביותר, באתר News1 מחלקה ראשונה, 20 בינואר 2009
↑  נאמר זאת כך, יונית: בחרנו את אנשי החדשות הטובים בישראל, באתר nrg‏, 24 ביוני 2012
↑  דני בלר, אוניברסיטת בן-גוריון העניקה תוארי דוקטור  לאות כבוד ליהודית רביץ, יונית לוי ונילי מרגלית,  באתר "חדשות באר שבע והנגב",  23 במאי 2024
1 2  עסקת שליט פוצצה את החתונה של יונית ועידו, באתר וואלה, 11 באוקטובר 2011
↑  רתם קלינה, "סוג של התנשאות שאינו בא בחשבון", באתר nrg‏, 23 בספטמבר 2006
↑  ביד רמה, באתר ynet, 19 בספטמבר 2006
↑  ערן סויסה, למה בכתה יונית?, באתר nrg‏, 8 בינואר 2009
↑   חדשות 10 למען יונית לוי, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2009
↑  מוניקה לוינסקי מסבירה: זו הסיבה שפוצצתי את הראיון עם יונית לוי, באתר כלכליסט, 4 בספטמבר 2018
↑  רן בוקר, מוניקה לווינסקי פוצצה ריאיון עם יונית לוי: "היא הפרה הסכם", באתר ynet, 4 בספטמבר 2018
↑  הראיון של לוינסקי עושה כותרות מסביב לעולם, באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2018
↑   צפו בראיון המלא: ראש הממשלה בנימין נתניהו אצל יונית לוי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 32:44)
1 2  גדעון דוקוב, ‏מה חשבו הגולשים על הראיון של נתניהו, ומה מגלים נתוני האמת על ההבדלים בין יונית לוי לקרן מרציאנו, באתר גלובס, 16 בפברואר 2021
↑  מוריה קור, יונית וביבי על הבר, באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2021
↑   רוגל אלפר, החיקוי המלעיג של נתניהו בראיון מול יונית לוי הפך את היוצרות ביניהם, באתר הארץ, 17 בפברואר 2021
↑  דור בביוף, ‏מזל שנגמר: 15 זוגות מפורסמים ששכחתם שהיו יחד, באתר ‏מאקו‏, 21 ביולי 2023
↑  רן בוקר, יונית לוי ועידו רוזנבלום נשואים, באתר ynet, 11 באוקטובר 2011
↑  יפעת הללי, ‏איזה טיימינג: עידו ויונית התחתנו הערב, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2011
↑   תכנית ההתרחבות: יונית לוי ועידו רוזנבלום עוברים דירה, באתר וואלה, 25 באוקטובר 2017
↑  חודשיים לאחר הלידה: זה השם שבחרה יונית לוי לבתה, באתר "סרוגים", 15 ביולי 2018
לוי באולפן ערוץ 2, בדצמבר 2014
יונית לוי (משמאל) מראיינת את נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, ביולי 2022
אלגוריתם חמדן

שימוש באלגוריתם חמדן עבור קביעת מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1.
במדעי המחשב, אלגוריתם חמדן (באנגלית: Greedy Algorithm) הוא אלגוריתם המתבסס על היוריסטיקה שלפיה בוחרים את האפשרות הטובה ביותר הנראית לעין בשלב הנוכחי, מבלי לקחת בחשבון את ההשפעה של צעד זה על המשך הפתרון. אלגוריתמים חמדנים נפוצים בפתרון בעיות מיטוב, שבהן מנסים למצוא את הפתרון הטוב ביותר.
יעילות

לעיתים כאשר לא ניתן למצוא את הפתרון האופטימלי בזמן סביר, שימוש באלגוריתם חמדן עשוי לתת קירוב טוב לפתרון המיטבי בזמן קצר. בהתחשב בעובדה שבעיות אופטימיזציה רבות הן NP-קשות, שימוש באלגוריתמים חמדניים יכול להיות יעיל במיוחד.
במקרים מסוימים האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי. כלומר, סדרת בחירות חמדניות נותנת לפעמים את הפתרון האופטימלי הכללי לבעיה. למשל, האלגוריתם של פרים למציאת עץ פורש מינימלי בגרף.
כדי להוכיח שאלגוריתם חמדן יוביל לפתרון אופטימלי ניתן להשתמש בתורת המטרואידים. במקרים רבים של בעיות שאפשר לפתור בגישה חמדנית, ניתן להציג מופע של הבעיה כמטרואיד שבו קבוצת הבסיס הוא אוסף כל האיברים שמתוכם ניתן לבחור (למשל, אוסף כל הצלעות בגרף) ואוסף הקבוצות הבלתי תלויות הוא בדיוק אוסף תתי קבוצות "חוקיות" לפי הגדרת הבעיה (למשל, צלעות שאינן מכילות מעגל, בבעיית עץ פורש מינימלי). לא כל בעיה שאפשר לפתור בגישה חמדנית היא בהכרח מטרואיד (לדוגמה, בעיית התרמיל השלם). ניתן להשתמש גם בהוכחה בדרך השלילה או בלמת החלפה, אך שיטות הוכחה אלו נוטות להיות פחות אלגנטיות.
דוגמאות

בעיית הסוכן הנוסע: סוכן מכירות רוצה לעבור במספר יישובים כדי למכור את הסחורה שלו. המטרה היא למצוא את המסלול הקצר ביותר שיעבור דרך כל היישובים. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, הסוכן הנוסע צריך להסתכל בכל פעם במפה ולנסוע ליישוב הקרוב ביותר שבו לא ביקר עדיין. במקרה זה שיטת האלגוריתם החמדן לא תיתן בהכרח את הפתרון הטוב ביותר. כפי שניתן לראות באיור, יכול להיות מצב שבו הסוכן ידלג על יישוב מסוים משום שישנו יישוב אחר קרוב יותר, כך שייאלץ לחזור ליישוב שעליו דילג בסוף המסלול ולעשות דרך ארוכה יותר.
בעיית בחירת פעילויות: יש לבחור פעילויות מתוך רשימה כך שלוח הזמנים יתמלא בכמה שיותר זמן פעילות. האלגוריתם יבחר בכל פעם את הפעילות שזמן הסיום שלה הכי מוקדם ויחפש את הפעילות הבאה שזמן הסיום שלה הכי מוקדם, מתוך אלה שמתחילות אחרי הפעילות שכבר נבחרה.
בעיית תרמיל הגב: יש לבחור את מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, בכל שלב נבחר המטבע שערכו הוא הגבוה ביותר, אך עדיין נמוך (או שווה), לשארית הסכום שעדיין לא חושבה, עד להשלמת הסכום.
בדוגמה זו, ניתן להראות כי עבור סדרת הערכים הנתונה וסדרות דומות לה, האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי, אך עבור סדרות ערכים אחרות אין זה כך.
קוד הופמן: בקידוד לשפה בינארית, יש לבחור בכל פעם את התו בעל השכיחות הגבוהה ביותר ולהגדיר לו את הייצוג המתאים כך שייצוג של תו לא יכיל בטעות תת-תווים בתוכו.
אלגוריתם ID3: אלגוריתם חמדן שמייצר עץ החלטה מקבוצת דוגמאות נתונה.
ראו גם

קוד הופמן
האלגוריתם של קרוסקל
בעיית כיסוי קבוצות
שימוש באלגוריתם חמדן לפתרון בעיית הסוכן הנוסע.
ברטה צוקרקנדל

| --- | --- |

 לידה:  13 באפריל 1864 וינה, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  16 באוקטובר 1945 (בגיל 81) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Berta Szeps 
 מקום קבורה:  קרמטוריון-קולומבריום דו פר-לאשז 
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 בן או בת זוג:  אמיל צוקרקנדל (אנטומיסט) (15 באפריל 1886–28 במאי 1910) 
 צאצאים:  Fritz Zuckerkandl 
 פרסים והוקרה:  אבירה בלגיון הצרפתי 
 
ברטה צוקרקנדל (בגרמנית: Berta Zuckerkandl;‏ 13 באפריל 1864 - 16 באוקטובר 1945) הייתה מבקרת אמנות ועיתונאית יהודיה-אוסטרית ובעלת הסלון התרבותי החשוב ביותר בווינה ממפנה המאה העשרים ועד האנשלוס.
תולדות חייה

אביה, מוריץ שפס (Szeps), שמקור משפחתו מגליציה, היה עורך ומו"ל העיתון הליברלי נויה וינר טאגבלאט. בנעוריה הצטרפה ברטה, יחד עם אחותה סופי לאביה במפגשים עם שועי עולם, בהם רודולף, נסיך הכתר האוסטרי, ראש ממשלת בריטניה בנג'מין דיזראלי וראש ממשלת צרפת ז'ורז' קלמנסו. אחיו של קלמנסו, פול, אף נשא לאשה את סופי, אחותה של ברטה.
ב-1886 נישאה לפרופסור לרפואה ואנטומיה באוניברסיטת וינה, אמיל צוקרקנדל. השניים התגוררו בפרבר דבלינג (Döbling). אמיל נפטר ב-1910 וב-1917 עברה ברטה לפאלה (ארמון) ליבן-אאוספפיץ (Palais Lieben-Auspitz) ברינגשטראסה, השדרה המקיפה את מרכז וינה. ברטה הזמינה אל ביתה את מיטב היוצרים בבירה הוינאית, אמנים ואינטלקטואלים מהתנועה המודרניסטית, שהיו בין מייסדי הזצסיון הווינאי. הסלונים התרבותיים הוינאיים היוו חלופה למוסדות הרשמיים שהיו שמרניים, אנטישמיים ושוביניסטים. בין המבקרים הקבועים בסלון נמנו גוסטב קלימט, ארתור שניצלר, פרנץ ורפל, פליקס זאלטן, אגון פרידל, יוהאן שטראוס, אלמה וגוסטב מאהלר (שנפגשו לראשונה אצל צוקרקנדל), הוגו פון הופמנסתאל ומקס ריינהרדט. כמו כן ביקרו בו מוריס ראוול ואוגוסט רודן בעת ביקוריהם בבירה האוסטרית. לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה (1933) הצטרפו לסלון אינטלקטואלים גולים כאלברט איינשטיין, ולטר גרופיוס וברטולט ברכט.
צוקרקנדל כתבה ביקורות בתחומי האמנות והתיאטרון בעיתונים וינר אלגמיינה צייטונג (Wiener Allgemeine Zeitung) ונוייה וינר ז'ורנל (Neue Wiener Journal). כן חיברה מספר חיבורים על אמנות זמנה ותירגמה מספר ספרים מצרפתית.
לאחר ה"אנשלוס" (צירוף אוסטריה לגרמניה הנאצית, 1938) סייע הסופר הצרפתי פול ג'רלדי (Paul Géraldy) לברטה להימלט לפריז. ב-1940 עברה לאלג'יר, שם עבדה צוקרקנדל ברדיו שהפעילו בעלות הברית וקראה לאוסטרים להתנגד לכיבוש הגרמני. לאחר תום המלחמה שבה לפריז חולה מאוד ונפטרה שם. היא קבורה בבית הקברות פר לשז.
ראו גם

הסלון של ברטה צוקרקנדל
לקריאה נוספת

אן-מארי אוקונור, האשה בזהב: הסיפור המופלא של יצירת המופת של גוסטב קלימט "דיוקן אדלה בלוך באור". הוצאת פן/ידיעות ספרים 2013 עמ' 90-92; 224-227
אמילי בילסקי, "הספה שעליה קמה אוסטריה לתחייה – אשת הסלון ברטה צוקרקנדל ", וינה 1900 - פריחה על סיפה של תהום, שרון גורדון ורינה פלד (עורכות), ירושלים: כרמל, 2019.
שלט המנציח את מיקום הסלון של ברטה צוקרקנדל בפאלה ליבן-אאוספפיץ
טלוויזיה

אנטנה לקליטת שידורי טלוויזיה
RCA 630-TS, מקלט טלוויזיה משנות הארבעים
מקלט טלוויזיה משנות החמישים
מקלט טלוויזיה משנות החמישים
מסך טלוויזיה 40 אינץ'
מסכי טלוויזיה בחנות (2008)
טלוויזיה (מאנגלית: Television, קיצור מקובל באנגלית: TV ‏(TeleVision)) היא אמצעי תקשורת טלקומוניקטיבי המשמש לשידור וקליטה של תמונות וצלילים. המונח "טלוויזיה" מקבל את משמעותו בהתאם למיקומו התחבירי והסמנטי, ויכול לשמש לציון שם המכשיר או שם הטכנולוגיה, כתיאור התוכן הטלוויזיוני וכתיאור הטלוויזיה כמדיום תקשורת המונים.
הטכנולוגיה עליה מבוססים שידורי הטלוויזיה הייתה קיימת כבר מראשית המאה העשרים, אך רק לאחר מלחמת העולם השנייה החל אמצעי התקשורת החדש לצבור תאוצה בקרב הציבור. בבסיסו, היה התהליך הטכנולוגי מבוסס על משדר טלוויזיה המשדר אותות רדיו (RF) הנושאים מידע חזותי וקולי, ועל מקלט טלוויזיה הקולט את האותות, מפענחם ומציגם בפני הצופה. במשך השנים, בעקבות חידושים ופיתוחים בתחום, נכנסו לשימוש רחב היקף גם טכנולוגיות נוספות כמו שידור הטלוויזיה בכבלים, שידורי הלוויין והטלוויזיה הדיגיטלית.
כבר מראשיתה של הטלוויזיה כאמצעי תקשורת ניתן היה להפיץ את שידוריה למרחק רב. בזכות מאפיינים אלו הפכה הטלוויזיה לאמצעי תקשורת פופולרי המאפשר צפייה המונית ומשותפת של קהל רחב ומגוון גאוגרפית – תכונה שהייתה באותה עת ייחודית רק לשידורי הרדיו. המדיום הטלוויזיוני אפשר לראשונה שידור של אירועים שונים בשידור חי, גם במראה וגם בצליל.
אטימולוגיה

השם "טלוויזיה" הוא צירוף המילה היוונית "Τηλε" – רחוק, והמילה הלטינית "Vision" – ראייה, ויחד: "לראות למרחוק". המקור העברי של השם "טלוויזיה" הוא מהאקדמיה ללשון העברית שחיברה את המילה מאנגלית עם סיומת "יה" על מנת לציין כי מדובר בשם עצם.[דרוש מקור: אין סימוכין שכך קבעה האקדמיה]
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > טלוויזיה מכנית

ב-1884 הציע פבליק גוטליב ניפקו את גלגל ניפקו, מודל לטלוויזיה המבוססת על רעיון הדיסקה המסתובבת (spinning disk) אך מודל זה הפך לישים טכנולוגית רק ב-1907. בין 1907 ל-1910 בנו בוריס רוזינג וולדימיר זבוריקין את המודל הראשון של טלוויזיה אלקטרומכנית. זבוריקין הגה את הרעיון להשתמש בשפופרת קרן קתודית והוא המציא את מצלמת הטלוויזיה הראשונה והכבלים, בעוד רוזינג המציא את צורתה של הטלוויזיה.
הטלוויזיה האנלוגית הראשונה הוצגה בלונדון ב-1924 על ידי ג'ון לוגי ביירד, ותוכנית הטלוויזיה הראשונה שהוצגה באמצעותו הייתה סרט אנימציה של פליקס החתול ב-30 באוקטובר 1925. הטכנולוגיה של ביירד אומצה על ידי ה-BBC ונשארה בשימוש עד שהוחלפה ב-1937 בטכנולוגיה אלקטרונית לחלוטין.
היסטוריה > טלוויזיה אלקטרונית

הטלוויזיה האלקטרונית הראשונה הוצגה והומצאה על ידי פילו טיילור פארנסוורת' ב-1927.
שידור הטלוויזיה הראשון לטווח רחוק התרחש ב-7 באפריל 1927 בין וושינגטון לניו יורק.
ב-1930 גייס מנכ"ל RCA, דייוויד סארנוף, את ולדימיר זבוריקין, שהיה עד אז עובד ווסטינגהאוז על מנת להוביל את פיתוח תחום הטלוויזיה של RCA. לזבוריקין היו מספר פיתוחים בנושא כבר מ-1923 (המכשיר שלו נקרא "איקונוגרף"). עם זאת, פרנסוורת', שהציג פתרון לטלוויזיה אלקטרונית ב-1928, קיבל מסארנוף ב-1931 הצעה למכור את הפטנט שלו ל-RCA תמורת 100,000 דולר, ולהפוך לעובד RCA. הוא סירב ומאוחר יותר הצטרף לחברת פילקו. סארנוף הגיש תובענה למשרד האמריקאי לרישום פטנטים בטענה שיש לזקוף את הפטנט לטלוויזיה לזכותו של זבוריקין מ-RCA, שקדם לפרנסוורת' בפיתוח (אף שלא ביצע הדגמה מוצלחת שלו לפני שפרנסוורת' עשה כן). הדיונים נמשכו עד 1934 ובסופם זכה פרנסוורת' להכרה בפטנט שלו, ערעורים הפכו את ההחלטה על פיה עוד מספר פעמים עד שנקבעה החלטה סופית שחייבה את סארנוף לשלם לפרנסוורת' תמלוגים על המצאתו.
בתערוכה העולמית של ניו יורק (1939) הציגה RCA לראשונה לציבור טלוויזיה אלקטרונית (מקלט ושידור), בו שודרה תבנית הבדיקה "ראש אינדיאני", כמו כן שידרה NBC את טקס הפתיחה של התערוכה ל-200 מקלטי RCA באזור ניו יורק. במלחמת העולם השנייה הוסב תחום הטלוויזיה לפיתוח מכ"ם, אולם מיד עם תום המלחמה החלה RCA למכור מכשירי טלוויזיה לשוק הביתי.
גרמניה הנאצית הייתה חלוצה בשימוש רחב היקף בשידורי טלוויזיה (תחנת הטלוויזיה הממשלתית הייתה למעשה תחנת הטלוויזיה הראשונה בעולם ששידרה על בסיס קבוע עם לוח שידורים מתוכנן מראש) ועודדה מפעלים לייצר מכשירי טלוויזיה במחיר שווה לכל נפש. מספר חברות ייצרו את המקלט Volkfernseher, ששווק במחיר 650 רייכסמרק. שידורי הטלוויזיה שודרו לכל גרמניה, אך מכשירים פרטיים היו בעיקר בברלין, בשאר המדינה ובארצות הכבושות הוקמו אולמות לצפייה בשידורי הטלוויזיה. בספטמבר 1942 הוקם משדר של הטלוויזיה הגרמנית בראש מגדל אייפל.
היסטוריה > טלוויזיה בצבעים

בשידורי טלוויזיה אנלוגיים חלוקת התמונה לאזורים מתבצעת באופן של חלוקת המידה האנכית של התמונה לכמה מאות קווים אשר כל אחד מהם נסרק ברצף אחד לכל אורכו, על ידי מצלמת הטלוויזיה. מכל קו כזה מפיקה מצלמת הטלוויזיה אות חשמלי משתנה אשר השינויים בעוצמתו מבטאים את שינויי הבהירות לאורך קו התמונה המצולמת המיוצג באמצעותו. רצף של כמה מאות קווים כאלה מייצגים את התמונה כולה, ומצלמת הטלוויזיה חוזרת על פעולת הסריקה הזו כ-25 פעמים בכל שנייה.
כאשר מסתפקים בשידור התמונה בשחור-לבן, יש להמיר לאות חשמלי רק את מידת הבהירות הכללית של כל אזור. בשידור בצבע, יש להמיר בנפרד את הבהירות היחסית של כל אחד משלושת צבעי היסוד (אדום, ירוק, כחול) לשלושה אותות חשמליים נפרדים.
איכות התמונה נקבעת על ידי שלושה גורמים:
בהירות – זוהי עוצמת ההארה הממוצעת של התמונה
ניגודיות (קונטרסט) – זהו היחס בין הבהירות המרבית לבהירות המזערית של רכיבי התמונה
רזולוציה – זהו מספר הרכיבים המרכיבים את התמונה על המסך
מידת ההבחנה של תמונה בכיוון האנכי היא המספר המרבי של רכיבי התמונה, בהם ניתן להבחין לאורך קו אנכי של המסך. מידת ההבחנה של התמונה בכיוון האופקי, היא המספר המרבי של רכיבי התמונה בהם ניתן להבחין לאורך קו אופקי של המסך.
ב-1945 הציגה CBS טלוויזיה צבעונית לאישור ה-FCC. שיטת השידור של CBS לא נקלטה במכשירי RCA ולו הייתה מתקבלת, הייתה מחייבת את הצרכנים להיפטר ממכשירי הטלוויזיה של RCA שברשותם ולרכוש אחרים. סארנוף פעל בשתי חזיתות, מחד הוא ניסה לבלום החלטה לטובת CBS ב-FCC ומאידך האיץ במהנדסיו לפתח שיטת טלוויזיה צבעונית אלקטרונית עדיפה. אף על פי שב-1950 (לאחר שסארנוף הצליח לעכב את ההחלטה מספיק) אישרה ה-FCC את הטלוויזיה של CBS, בידי RCA היה כבר פתרון מתחרה עדיף (שהיה הבסיס לתקן NTSC).
ב-1963 פיתח מהנדס חברת טלפונקן, ולטר ברוש (Walter Bruch), את שיטת שידור הטלוויזיה PAL, הנפוצה ברוב מדינות העולם.
היסטוריה > טלוויזיה דיגיטלית

המהפכה הדיגיטלית בשידורי הטלוויזיה הביאה לכך שכל התהליך מהצילום, אל האחסון, ההפצה ועד לצפייה מבוצע באופן דיגיטלי. השידור הקרקעי, הלווייני, ההפצה בכבלים או באינטרנט מבוצעות בתקנים דיגיטליים שונים ומפוענחת על ידי הממיר. מסכי ה-CRT האנלוגיים הוחלפו במסכי LCD מתקדמים, ופלזמה דיגיטליים ושטוחים. למסכים אלה ממשקים כמו HDMI שמתאימים להצגת מדיה דיגיטלית, תכנים מהמחשב וגם תצוגה של תמונה בהבחנה גבוהה (HDTV). במקביל, נכנסים לסלון מחשבים וקופסאות הצגת מדיה כמו HTPC כמוצרים משלימים והטלוויזיה הופכת למרכז בידורי שבאמצעותו ניתן להפעיל גם משחקי מחשב ותכני וידאו באתרים כדוגמה יוטיוב. כחלק ממהפכת התלכדות המדיה ניתן לצפות בשידורי הטלוויזיה גם בטלפונים חכמים ואילו טלוויזיות חכמות מציגות תכנים מהאינטרנט.
טכנולוגיה > אופן הפעולה

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת הערות שוליים.
יכולת המוח להבחין בשינויים קטנים בין תמונות המתחלפות במהירות היא מוגבלת, ולמעשה תאי הראייה בעין ממשיכים להעביר למוח תמונה מסוימת זמן מה לאחר שהתמונה השתנתה. לכן, אדם הצופה ברצף של תמונות נייחות יתפוס אותם כתמונה נעה, בדומה למתרחש בסרט קולנוע. אשליה זו מקושרת לתופעת ההתמשכות של הזיכרון החושי. אשליית התנועה מתחילה בדרך כלל בקצב החלפת תמונות של 16–18 פעמים בשנייה. בשיטות השידור השונות משתמשים בקצב החלפת תמונות גבוה יותר מיכולתה של העין, על מנת להבטיח שידור איכותי.
כל תמונה מורכבת מפרטים רבים הנבדלים זה מזה בצורתם, בצבעם ובמידת בהירותם. על מנת שניתן יהיה להעביר את המידע שבתמונה ולשדרו, מבטאים את פרטי התמונה באמצעות אותות חשמליים. על מנת לעשות זאת באופן שיטתי ורציף, מחלקים את שטח התמונה לאזורים קטנים והופכים את המידע שבכל אזור לאות חשמלי שעוצמתו מבטאת את נתוני אותו אזור.
ככל שמחלקים את התמונה לאזורים קטנים יותר כן ניתן לדייק יותר בהמרת כל פרטיה אל האותות החשמליים המייצגים אותה. לדוגמה, אם שני פרטים סמוכים בתמונה השונים בבהירותם ייכללו באותו אזור, הם יבוטאו באמצעות אות חשמלי משותף לשניהם, ולא ניתן יהיה לבטא את הייחוד שבכל אחד מהם. לעומת זאת אם השטח הכולל אותם יחולק לשני אזורים, כל אחד מהפרטים יוצג באמצעות אות חשמלי נפרד המבטא את הייחוד שבו. למעשה, אין צורך בחלוקה לאזורים רבים מאוד, שכן גם כאן האיכות מוגבלת על ידי כושר ההפרדה של העין האנושית.
טכנולוגיה > שיטות שידור

בתחנת השידור מצלמת הטלוויזיה מצלמת את התוכנית, ומפיקה אות חשמלי היחסי לעוצמת התאורה של כל אחד מאזורי התמונה. רשם הקול מקליט את הקולות. אותות התמונה והקול מועברים אל חדר הבקרה וניתוב התמונה. המשדר מבצע אפנון של אות הטלוויזיה.
מכוון שתדר זרם החילופין ברשת החשמל בישראל (ובאירופה) הוא 50 הרץ, שידורי הטלוויזיה בשיטה האנלוגית משתמשים ב-25 מסגרות בשנייה. שיטת שידור זו נקראת PAL. כדי למנוע ריצוד הגורם להתעייפות מהירה של העין, מעבירים כל תמונה לשני שדות ומשדרים 50 שדות בשנייה, דבר המבטיח צפייה נוחה וחלקה יותר ללא ריצוד. שיטת השידור האנלוגית בארצות הברית משדרת 60 שדות בשנייה שהם למעשה 30 מסגרות בשנייה, משום שתדר זרם החשמל שם הוא 60 הרץ. שיטת שידור זו נקראת NTSC.
בנוסף, קיימת שיטת שידור נוספת הנקראת SECAM.
אחד מהמרכיבים של שיטות השידור האנלוגיות הוא האפנון. זהו תהליך בו מרכיבים את אות הטלוויזיה על גבי גל נושא בעל תדירות המיוחדת לערוץ המשדר. תדר הגל הנושא גבוה בהרבה מקצב השינוי המרבי של אות הטלוויזיה הבסיסי, והוא מאפשר שידור לטווחים ארוכים והבחנה בין ערוצי שידור שונים המשדרים בו זמנית.
שידורי הטלוויזיה מועברים באמצעות ערוצי תקשורת שונים, המוצגים כאן לפי סדר התפתחותם:
שידורי טלוויזיה בתחנות ממסר: השידורים מועברים מתחנת השידור ומתחנות הממסר באוויר, באמצעות אותות רדיו, ואנטנה ביתית קולטת את השידורים.
טלוויזיה בכבלים: שידורי הטלוויזיה מועברים באמצעות כבלים, בדרך כלל תת-קרקעיים.
שידורי טלוויזיה בלוויין: שידורי הטלוויזיה מועברים ממרכז השידור אל לוויין בחלל וצלחת קליטת לוויין קולטת את שידוריה.
שידורי טלוויזיה באינטרנט.
אם בתחילת דרכה, הטלוויזיה שודרה בשיטות שידור אנלוגיות, הרי שכיום יש נטייה לעבור לשיטות שידור דיגיטליות (כגון DTT ו-DVB על צורותיו). בעקבות תפוצת השידור הדיגיטלי, מדינות וגופי שידור רבים מבצעים תהליכים של הפסקת השידור בשיטות האנלוגיות. כמו כן, יחד עם השידור הדיגיטלי חלו גם שיפורים באיכות האות המשודר, וכיום נפוץ השימוש באותות באיכות HDTV, ונבחן השימוש באיכות Ultra HDTV.
טכנולוגיה > מקלט הטלוויזיה

טלוויזיות כוללות בדרך כלל רכיבים גם לקליטת השידור וגם להצגתו, ומכאן השם מקלט הטלוויזיה (מקלט – מכשיר הקולט אותות רדיו הנושאים מידע ומפענחם). עם זאת, עקב רצונן של חברות ההפצה של השידורים לגבות מנוי חודשי, הן משכירות מכשיר נוסף שנקרא ממיר ובו מבוצע פענוח של שידור מוצפן. מקלט הטלוויזיה עבר התפתחויות ושינויים במשך השנים. המקלט המודרני מורכב מהחלקים הבאים:
בורר ערוצים (מכוון או טיונר) או ממיר (אנלוגי או דיגיטלי).
מנורת מסך, או שפופרת קרן קתודית-CRT, או מסך גבישי LCD, או מסך בעל תצוגת פלזמה או מסך בטכנולוגית דיודה פולטת אור (LED display) (נפוץ בעיקר במסכי ענק לפרסום, להופעות חיות או לאצטדיונים) או מסך חומר אורגני (OLED).
רמקול.
מעגלים אלקטרוניים.
היבטים חברתיים ותרבותיים

התוכן המשודר, עיצוב הדימויים, סוגות התוכניות, תיווך אירועים שונים "בזמן אמת" לציבור, ואף יצירת אירועים חברתיים ותרבותיים יש מאין ("אירועי מדיה") – הניחו את התשתית לחוקרי תקשורת וחברה לעסוק בהשפעתה של הטלוויזיה על החברה והתרבות. הטלוויזיה כאמצעי תקשורת המונים וויזואלי, חד כיווני, דומיננטי ופופולרי (בייחוד בחברות המערביות) נחשבת לבעלת תפקיד משמעותי בתהליכי חיברות או בהבניית המציאות.
היבטים חברתיים ותרבותיים > השפעה פסיכולוגית

האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים ממליצה להגביל את צפיית הילדים בטלוויזיה לפחות משעתיים ביום. מחקר שבדק את ההשפעה ארוכת הטווח של צפייה בטלוויזיה בגיל צעיר, מצא מתאם הפוך בין כמות הצפייה בטלוויזיה בגיל שנתיים, להצלחה בחשבון, מקובלות חברתית בכיתה, פעילות גופנית ומשקל גוף נכון, בגיל 10.