stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק אנגלרד
לקריאה נוספת

גדעון ספיר, שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו - על השוני בפסיקתם של השופטים מנחם אלון ויצחק אנגלרד בשאלת מקומו של המשפט העברי, עיוני משפט כה (2001).
דפנה ברק-ארז וגדעון ספיר (עורכים), ספר יצחק אנגלרד, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2010
ללא גלימה - שיחות עם שופטי בית המשפט העליון הפרק: יצחק אנגלרד, הוצאת למשכל - ידיעות ספרים, 2017, עמ' 301 - 328
הערות שוליים

↑  מוסמך למשפטים, חרות, 2 במאי 1957
↑  עולים חדשים בין המוסמכים לעורכי־דין, הצופה, 16 באוקטובר 1960
↑  יוסף צוריאל, למעלה ממאתיים ילדים מאומצים, מעריב, 21 בינואר 1969
↑  מינויים באוניברסיטה העברית, דבר, 21 ביוני 1970
↑  IACL members by status, International Academy of Comparative Law
↑  המחברים/המראיינים הם קבוצה של שמונה סטודנטים למשפטים באוניברסיטת בר-אילן: אליחי שילה, יאיר טייטלבאום, שירי ליברמן - שלו, נפתלי פורת, שירה זילכה, אביחי יהוסף, שלומי שוורץ, יובל תמיר
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309899705171  BIBSYS: 90620625  BnF: cb129666459 (data)  CiNii: DA0627908X  GND: 141826835  ISNI: 0000 0001 1614 0081  LCCN: nr91039572  NTA: 075197324  RERO: 02-A020477089  SUDOC: 057048215  Trove: 1067802  VIAF: 29664256   WorldCat (עם VIAF): 29664256
יעבד

| --- | --- |
יעבד
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  ג'נין
 ראש העיר:  אמג'ד עטאטרה
 שטח:  21.6 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  16,953 (2016)
 קואורדינטות:  32°26′46″N 35°10′20″E﻿ / ﻿32.446134°N 35.172113°E﻿ / 32.446134; 35.172113
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) יעבד(למפת הכרמל רגילה) יעבד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יעבד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום יעבד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
יַ֫עְבַּד (בערבית: يعبد) היא עיירה פלסטינית בצפון-מערב השומרון. העיירה ממוקמת מדרום לאום אל-פחם ו-20 ק"מ מערבית מג'נין, 7 ק"מ מכביש שכם–ג'נין. מספר תושביה 16,953 (נכון לשנת 2016).
היסטוריה

לפי ממצאים ארכאולוגיים, על פי סקר הר מנשה, ראשית היישוב במקום בתקופה הפרסית.
במרכז הכפר נמצא מבנה מקאם א-שייח' עווידאת. המבנה כנראה נבנה על שרידי כנסייה ביזנטית. הכפר מוקף במספר אתרים ארכאולוגיים: תל דותן, תל מחפר וח'ירבת אל-חמאם.
סייר מוסלמי בשם עבד אל-ע'אני א-נבולסי חלף במקום בשנת 1105 והזכיר בכתביו "כפר בין ג'נין לבין עראבה".
היסטוריה > התקופה העות'מאנית

ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר עם 62 בתים בסנג'ק שכם. תושבי הכפר שילמו מס על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, גפנים, עיזים ועל כוורת דבורים לייצור דבש.
בשנת 1870, חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן ראה את המקום מרחוק וכתב: "הכפר ממוקם על גבעה מוקפת מטעי זיתים, תושבי הכפר מעבדים את האדמות שבעמק (דותן)". גרן ציין כי במקום מספר משפחות נוצריות וכן שתי סיעות מוסלמיות: עבד אל-האדי ובני טוקאן, שגרות בשכונות נפרדות. בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882 מתואר הכפר כ"כפר הבנוי על רכס, רוב תושבי הכפר הם משתי חמולות, וגרים גם נוצרים".
היסטוריה > בתקופת המנדט הבריטי

במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, הייתה ביעבד אוכלוסייה של 1,733 נפש, כולם מוסלמים. במפקד 1931 גדלה האוכלוסייה ל-2,383 נפש ונמנו 418 בתים.
ב-20 בנובמבר 1935 התחולל קרב במקאם א-שייח' זיד הסמוך ליעבד, בין כוח בריטי לבין אנשי "כנופיית עז א-דין אל-קסאם". בקרב נהרג השיח' עז א-דין אל-קסאם עצמו.
בתקופת מאורעות 1936–1939 שימשה יעבד אחד המרכזים לארגון המרד הערבי הגדול. כאשר שלטונות המנדט החליטו לשים קץ למרד היה הכפר אחד הראשונים שבו הופעלו האמצעים הקשים נגד המורדים.
בשנת 1945 אוכלוסיית הכפר מנתה 3,480 תושבים ושטח אדמותיו כ-37,000 דונם, על פי סקר הכפרים של המנדט הבריטי בארץ ישראל.
במהלך הקרב על ג'נין, ב-1 ביוני 1948, הופצץ הכפר מן האוויר על ידי חיל האוויר הישראלי.
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עבר משליטה בריטית לירדנית.
היסטוריה > לאחר מלחמת ששת הימים

במלחמת ששת הימים, גדוד 25 מחטיבת ברק, בפיקוד סא"ל משה בר כוכבא, כבש את הכפר, בבוקר 6 ביוני, לאחר הפצצה אווירית, והוא עבר משליטה ירדנית לישראלית.
בפברואר 1980 החלה הקמתה של ההתנחלות מבוא דותן מדרום לכפר. כ-120 דונם של אדמה חקלאית ששימשה את הכפר הופקעו לצורך הקמת ההתנחלות, בעיקר לצורך סלילת כבישי גישה לגבעה שעליה הוקמה מבוא דותן. גבעת הטרשים שעליה הוקמה ההתנחלות הוכרזה אדמת מדינה על ידי פליאה אלבק, מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, מאחר שלא הייתה מעובדת.
לאחר הסכם אוסלו ב', השטח הבנוי של הכפר סווג כשטח B אך כמעט כל השטח החקלאי סווג כשטח C. בפברואר 2001 הוקם מאחז "מעוז צבי" על גבעה החולשת על הכפר מדרום. המאחז נקראה על שמו של צבי שלף, תושב מבוא דותן שנרצח בפיגוע ירי. לאחר האינתיפאדה השנייה הופקעו מאות דונמים מאדמות הכפר לצורך סלילת כביש "עוקף יעבד" ובניית גדר הפרדה.
הרחוב המרכזי בכפר ואחד מבתי הספר בו נקראים על שמו של סדאם חוסיין.
היסטוריה > אירועי אלימות בכפר ובסביבתו

ב-12 ביוני 2003 נרצח בכפר אבנר מימון, תושב נתניה שהגיע לכפר כדי לרכוש פחמים.
ב-16 במרץ 2018, בפיגוע דריסה שבוצע כנגד מחסום צבאי בסמוך לכפר, נרצחו סרן זיו דאוס וסמל נתנאל קהלני ונפצעו שני חיילים נוספים.
ב-2 בינואר 2019, במהלך פעילות של כוחות צה"ל בכפר, השליך מחבל מטען על החיילים שלא נפגעו והשיבו לעברו בירי.
ב-12 במאי 2020, במהלך פעולה צבאית של צה"ל בכפר, נרצח סמ"ר עמית בן יגאל מבלוק במשקל כ-10 ק"ג שהשליך מחבל תושב הכפר. בעקבות זאת קיים צה"ל פעילות נרחבת במקום על מנת למצוא את המחבל. המחבל, נזמי אבו בכר בן 49, נתפס כחצי שנה לאחר מכן.
כלכלה

סביבת היישוב עשירה בסדנאות לייצור פחם עץ לשימוש ביתי, שנמכר בעיקר בישראל לשימוש במנגלים. תעשייה זו מהווה מקור פרנסה עיקרי לתושבי האזור, אך מהווה גם מפגע סביבתי משמעותי המזהם את האוויר. הגזם מובא בעיקר מישראל, ומוצב בערימות בצורת חרוט. הערימות מכוסות קש, ומוצתות למשך 21 יום, עד שנוצר פחם.
מחסור בוויטמין B12

| --- | --- |
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 תסמינים:  אנמיה, קרדיומיופתיה, cognitive dysfunction, אובדן זיכרון, דלדול עצם, היפרפיגמנטציה, גלוסיטיס, sensory loss 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D014806
 סיווגים
 ICD-10:  E53.8 
 ICD-11:  5B5F 
 
מחסור בוויטמין B12 (באנגלית: Vitamin B12 deficiency) הידוע גם כ-hypocobalaminemia מתייחס לרמות נמוכות בדם של ויטמין B12 הכמות היומית הדרושה בגוף מ-B12 היא 5 מיקרוגרם. נגרם בגלל חוסר צריכה תזונתית, ספיגה ירודה של ויטמין B -12, הסרה כירורגית של הקיבה, דלקת כרונית של הלבלב או הפרעות גנטיות. מגוון רחב של סימנים ותסמינים עלול להתרחש כולל ירידה ביכולת לחשוב ושינויים באישיות כמו דיכאון, עצבנות, ופסיכוזה ולעיתים גם אנמיה ממארת העלולה לדמות סרטן-דם (AML).
לוויטמין B12 תפקיד חשוב ביותר בייצור החומר הגנטי והחלבונים בגוף ומקבלים אותו מהחי כמו בשר, מוצרי חלב, ודגים. מחסור בוויטמין B12 אינו שכיח משום שבגופינו קיימים מחסנים של ויטמין זה שמספיקים לכמה שנים. אנשים טבעוניים, צמחוניים וקשישים נמצאים בסיכון גבוה לחלות במחלה הזאת.
תחושות חריגות של חוסר בוויטמין B12 הם: תפקוד שרירים לא תקין, תחושת טעם נחלשת, כמות תאי דם אדומים נמוכה, תפקוד לב שאינו תקין, וירידה בפוריות. אצל ילדים צעירים תסמינים כוללים פיגור התפתחותי, פיתוח עני, וקשיים בתנועה. אם לא מקבלים טיפול מוקדם חלק מהסימפטומים עלולים להיות קבועים.
סימפטומים

מחסור בוויטמין B12 עלול לגרום לאנמיה והפרעה בתפקוד נוירולוגי, אך אם המחסור קל יחסית הוא לא גורם לתסמינים. תסמינים משמעותיים יותר של אנמיה עלולים לגרום לחולשה, עייפות, סחרחורת, דופק מהיר, נשימה מהירה וצבע חיוור של העור ועלולים לגרום לשטפי דם קלים או דימום, כולל דימום מחניכיים.
תופעות לוואי במערכת העיכול כוללות לכאבי לשון, קלקול קיבה, ירידה במשקל ושלשולים. אם לא מספקים לחולה טיפול מתאים תיתכן פגיעה בתאי עצב.
מחסור בוויטמין B12 עלול לגרום לנזק חמור ובלתי הפיך, במיוחד למוח ומערכת עצבים. עוד תסמינים הם:
עייפות וחולשה כללית
עוררות יתר
ירידה בתיאבון לאוכל
עצלות ואדישות
אדמומיות של הלשון
דימומים מהחניכיים ונטייה לדמם ולהיפצע בקלות
ירידה במשקל
אם המחסור חמור מאוד, תיתכן פגיעה במערכת העצבים שגורמת לתחושת נימול בכפות הידיים והרגליים, הליכה לא תקינה, דיכאון ופגיעה בזיכרון
גורמים

מחסור בוויטמין B-12 כתוצאה מתזונה לקויה, לכן מחלה זאת נפוצה מאוד בקרב אנשים צמחוניים וטבעוניים. ילדים נמצאים בסיכון גבוה יותר למחסור ב-B12 עקב תזונה לקויה, בנוסף לכך מאגר הוויטמינים בגוף אנשים צעירים להם חנויות ויטמין פחות וצורך ויטמין גדול יחסית לקלוריות של צריכת מזון.
זיהום חיידקי יכול להיות גורם למחסור בוויטמין B12 בגוף. אנשים שסובלים ממחלות שונות שכרוכות בתנועתיות איטית של מעבר המזון דרך המעיים, כמו סוכרת, עלולים לסבול ממחסור בוויטמין B12. במצב כזה מתפתחות מושבות חיידקים מרובות בצד העליון של המעי הדק, שצורכות את הוויטמין על מנת להגדיל את החיידקים.
צריכה קבועה של אלכוהול גורמת להפחתת ספיגה של ויטמין B12.
חולים שמטופלים בתרופות שגורמות להפחתת את החומציות בקיבה, כמו לוסק, גסטרו ופאמו סובלים מהפרעה בספיגת ויטמין B12. תרופה ששמה גלוקופאג', לטיפול בסוכרת, גורמת אף היא להפחתת ספיגת הוויטמין.
הסרה כירורגית של המעי הדק שגורם לחוסר ספיגה של ויטמין B12.
ניתוחי כריתת קיבה במיוחד אלה הכרוכים בהסרת חלק גדול מהקיבה.
ספיגה סלקטיבית לקויה לוויטמין B12 בגלל מחסור בגורם מהותי למשל מחסור בתאי דופן הקיבה לאחר.
מחלות מעי דלקתיות, צליאק, מחלות במערכת העיכול ואי ספיקה של הלבלב.
טיפולים

קיימות שתי אפשרויות לטיפול:
כדורי ויטמין B12: מכיוון שוויטמין B12 נספג לגוף על ידי רירית הפה חשוב למצוץ את הכדור (לא לבלוע). טיפול זה מומלץ כאשר מדובר במחסור קל או בינוני כך שהמינון בדרך כלל הוא כדור אחד ביום והטיפול נמשך לכמה חודשים.
זריקות ויטמין B12: כאשר מדובר במקרים קשים וחמורים של מחסור בוויטמין B12 יועדף הטיפול הזה. בתחילת הטיפול יינתנו זריקות בתדירות גדולה. אם המחסור הוא כרוני אז מזריקים ויטמין B12 לחולה באופן חודשי לאורך כל החיים.
התאמה תזונתית: צמחונים טבעונים או אנשים שצורכים כמויות נמוכות של הוויטמין בתזונה צריכים להתאים תפריט תזונתי. חולים שסובלים מבעיות בספיגת הוויטמין צריכים לאכול דיאטה מזון שמספק גם רמות תקינות של ויטמין C, ברזל וחומצה פולית, שחיוניים כולם לייצור תקין של כדוריות דם אדומות. מקורות לצמחונים: שמרים למאכל, דגני בוקר מועשרים ב-B12, חלב סויה מועשר או מאכלי סויה מועשרים, ומאכלים שעובדו בהתססה כגון טמפה או מיסו ואצות.
טיפול אנטיביוטי: אנשים הסובלים מזיהום חיידקי במערכת העיכול מקבלים טיפול אנטיביוטי נגד החיידקים, שמאפשר לגוף לשוב ולספוג את הוויטמין.
התמודדות עם המחלה

אנשים שאינם צורכים מאכלים שמכילים ויטמין B12 כמו צמחוניים או טבעוניים מומלץ להם להשלים את המחסור של B12 ולפנות לדיאטנית.
חולים שאובחנו במחסור כרוני בוויטמין B12 יצטרכו לעבור בדיקות דם תקופתיות ולאכול מזון שעשיר בוויטמין B12.
קשישים צריכים להקפיד על תזונה עשירה בוויטמין B12 ועל עריכת בדיקות תקופתיות. במקרה ומופיעים תסמינים שרומזים על מחסור בוויטמין B12 כמו דיכאון, עייפות, בלבול וירידה בזיכרון צריך לפנות לבדיקה רפואית.
ראו גם

ויטמין B12
אנמיה
פסיכוזה
טבעונות
צמחונות
הערות שוליים

↑  Cristi Aitelli, Lori Wasson, Ray Page, Pernicious anemia: presentations mimicking acute leukemia, Southern Medical Journal 97, 2004-03-01, עמ' 295–297 doi: 10.1097/01.SMJ.0000082003.98003.88
↑  ויטמין B12: כל מה שחשוב שתדעו, באתר www.clalit.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543709105171  LCCN: sh85143972 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אמפולות תמיסת B12 להזרקה של חברת טבע
יחסי גאורגיה–ישראל

| יחסי גאורגיה–ישראל |
| --- | --- |
גאורגיה: ישראל


גאורגיה: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 22,072
אוכלוסייה
3,807,082: 10,023,983
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,021: 50,868
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: דמוקרטיה פרלמנטרית

נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין עם יו"ר הפרלמנט הגאורגי, איראקלי קובחידזה, ינואר 2017
היחסים בין גאורגיה לישראל מוסדו לראשונה ב-1 ביוני 1992, לאחר פירוקה של ברית המועצות והכרזת העצמאות של גאורגיה.
שתי המדינות מחזיקות שגרירויות זו אצל זו, כאשר שגרירות גאורגיה ממוקמת בתל אביב ושגרירות ישראל ממוקמת בטביליסי. בנוסף, קיימת בישראל לשכת מסחר העוסקת בפיתוחם והרחבתם של יחסי הסחר בין ישראל לגאורגיה.
בשנים האחרונות התפתחו היחסים בין המדינות עד כדי יחסי ידידות, ועזרה הדדית בין שתיהן בפן הצבאי, התרבותי, הכלכלי והחינוכי.
היסטוריה > יחסים דיפלומטיים

יחסיהם הדיפלומטיים של ישראל וגאורגיה היו מועטים מאוד עד הכרזת העצמאות של גאורגיה ב-1991 עם התפרקות ברית המועצות, וב-1 ביוני 1992 נחתם כינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן. עד 1991 עלו מרבית יהודי גאורגיה לישראל בעיקר בגל העלייה הגדול בשנים 1971–1973, לאחר מאבק ממושך בשלטונות הסובייטים ועם שליחת מכתב ח"י המשפחות לוועדת זכויות האדם של האו"ם. בעזרת לחץ של הממשלה הישראלית, ועם מכתב שני שנשלח על ידי ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר, נפתחו שערי ברית המועצות לעלייה לישראל.
ב-12 במאי 2002, לאחר רעידת אדמה חזקה שהכתה בגאורגיה, שלחה ישראל סיוע הומניטרי לנפגעים במדינה בעזרתה של שגרירת ישראל בגאורגיה רבקה כהן.
בתאריכים 30 ביולי 2004 ו-31 באוקטובר 2006, ביקר נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי בישראל.
באוקטובר 2010 נכלאו בגאורגיה רוני פוקס וזאב פרנקל, שני אנשי עסקים ישראליים, שנגזר עליהם 7 ו-6.5 שנות מאסר בהתאמה בחשד למתן שוחד לסגן שר האוצר הגאורגי. השניים שוחררו לאחר מאסר של שנה וחודשיים בכלא הגאורגי, בעקבות לחצים על גאורגיה מצד נשיא המדינה שמעון פרס, ושר החוץ אביגדור ליברמן, שדרשו את חנינתם של שני הישראלים.
ב-10 ביולי 2011, נהרגה תיירת ישראלית בצפון גאורגיה לאחר שמיניבוס המכיל תיירים ישראלים התנגש במשאית והתהפך. בעזרת התערבות של שלטונות גאורגיה, טופלו הפצועים הישראלים במהירות והועברו להמשך הטיפול בישראל.
ב-13 בפברואר 2012, גילה עובד שגרירות ישראל בגאורגיה מטען שהוצמד לרכבו, שחנה בסמוך לנציגות הישראלית. האירוע הסתיים ללא נפגעים לאחר שחבלנים של משטרת גאורגיה הגיעו למקום ונטרלו אותו. האירוע קרה בסמוך לניסיון פיגוע אחר על שגרירות ישראל בניו דלהי שבהודו בו נפגעה באורח בינוני אשת דיפלומט בכיר בשגרירות לאחר שמטען שהונח ברכבה התפוצץ. על פי מקורות ישראליים רשמיים, האחראית לניסיונות הפיגוע הללו היא איראן, וכך גם האשים אותה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.
בישראל חיים כיום כ-1200 בעלי אזרחות גאורגית ובעלי זכות הצבעה בגאורגיה, שחלקם הצביעו בבחירות האחרונות במדינה בשנת 2008.
בדצמבר 2018 פורסם כי בין ישראל לגאורגיה התקיימו מגעים בנושא העברת שגרירות גאורגיה לירושלים.
בינואר 2020 חנכה גאורגיה קונסוליית כבוד בירושלים.
היסטוריה > יחסים צבאיים

עד שנת 2005 העניקה ישראל לגאורגיה סיוע צבאי נרחב, הכולל השבחת מטוסי מיג 25 של חיל האוויר הגאורגי, מכירה של תחמושת ונשק קל של התעשייה הצבאית, ושליחת מומחים צבאיים שיסייעו באימון צבא גאורגיה. כאמור, בעקבות לחץ של רוסיה על ישראל, בפברואר 2005, הוגבלו היחסים הצבאיים בין המדינות, למכירת ציוד צבאי מישראל בלבד שאינו למטרה התקפית.
בשנת 2008, במהלך המלחמה בדרום אוסטיה, תמכה ישראל בגאורגיה בפן הצבאי והמדיני, והכירה בזכות השליטה שלה על המחוזות דרום אוסטיה ואבחזיה. בעת המלחמה גאורגיה נלחמה באמצעות מלט"ים תוצרת ישראל, שנמכרו לה טרם המלחמה. לאחר שהסלימו הקרבות בין הרוסים לגאורגים, והשימוש הגאורגי בנשק הישראלי גדל, חששו בישראל, כי התמיכה הביטחונית בגאורגיה תביא לתמיכה צבאית נגדית של רוסיה במדינות ערב ובפרט באיראן ותגרום להגעת נשק מתקדם לידי ארגון חזבאללה. הוויכוח החל עוד שנים קודם לכן בין משרד החוץ למשרד הביטחון בנוגע לתמיכה בגאורגיה, דבר שהביא לקריאה להקפאת מכירת נשק לגאורגיה על ידי משרד החוץ. על פי מקורות ביטחוניים היקף העסקאות השנתי ממכירת נשק לגאורגיה על ידי ישראל עומד על כ-200 מיליון דולר. רוסיה האשימה את ישראל כל העת בתמיכה צבאית בגאורגיה, ולאחר שיירטה מלט"ים תוצרת ישראל שהיו בשימוש גאורגיה, דרשה מישראל להפסיק את מכירות הנשק המתקדם אליה. ב-12 באוגוסט 2008, במהלך סיקור המלחמה בדרום אוסטיה, נפגע כתב "ידיעות אחרונות" צדוק יחזקאלי מירי בעיר גורי ונפצע באורח קשה, בתקרית שבה נהרגו שלושה עיתונאים מקומיים, צלם הולנדי ועיתונאים נוספים נפגעו. יחזקאלי הוטס לטיפול בישראל. בעיר נכחו גם ישראלים שהגיעו לפקוד את קברי משפחותיהם לרגל תשעה באב, ו-200 יהודים הועברו לבירה טביליסי. שלושה ימים לאחר מכן, ב-15 באוגוסט, נערך מפגן תמיכה בגאורגיה בעיר תל אביב כנגד התוקפניות הרוסית כלפי גאורגיה ובו יצרו המפגינים שרשרת אנושית ודרשו מישראל להגביר את תמיכתה בגאורגיה. ב-20 בנובמבר 2012, בעת מבצע עמוד ענן, התקיים מפגן תמיכה גדול למען ישראל בעיר טביליסי בגאורגיה. בנוסף שידרה הטלוויזיה הגאורגית תעמולה אוהדת כלפי ישראל וחולקו חוברות הסברה לטובתה בבתי הספר.
ב-28 בפברואר 2012 פורסם באתר ויקיליקס מסמך ביון אמריקני לפיו ישראל ורוסיה קיימו לפני כמה שנים עסקה, שבמסגרתה סיפקה ישראל לרוסיה צפנים של מל"טים שמכרה לגאורגיה, ובתמורה סיפקה לה מוסקבה צפנים של מערכת הגנה המשמשת את איראן.
ביוני 2013, הגיעה לביקור בישראל משלחת גדולה מגאורגיה שכללה את ראש ממשלת גאורגיה בידזינה איוואנישווילי ואת שר ההגנה הגאורגי איראקלי אלאסניה, במטרה לחדש את עסקאות הנשק איתה, ולקדם רכישת אמצעי לחימה הגנתיים דוגמת מל"טים וטילים נגד טנקים ומטוסים. היקף העסקאות של מכירת הנשק לגאורגיה על ידי ישראל עד שנה זו עמד על כ-2 מיליארד דולר.
היסטוריה > יחסים כלכליים-מסחריים

בשנת 1996 הוקמה לשכת המסחר ישראל-גאורגיה. בשנת 2008 החליט שר התחבורה שאול מופז על הגבלת הטיסות מגאורגיה לישראל. ההחלטה גרמה ללשכת המסחר להוציא הודעת גינוי חריפה כלפי מופז בטענה כי ההחלטה מגבילה את היחסים העסקיים בין המדינות ופוגעת ביחסי הידידות ביניהן. בשנת 2009, שוב התרחש משבר אווירי בין המדינות, לאחר שגאורגיה השביתה את נחיתת הטיסות הישראליות בשטחה. בתגובה נחיתות של טיסות גאורגיות לא הורשו בישראל. לפי שגריר גאורגיה בישראל לאשה ז'ווניה, בשנת 2008 היקף השקעות הישראלים בגאורגיה מוערך בכמיליארד דולר.
ישראל נמנית בין שלוש המדינות החשובות ביותר לתיירות בגאורגיה. בשנת 2010 ביקרו בגאורגיה כ-20 אלף תיירים ישראלים. ב-12 במאי של אותה שנה, נחתמה אמנה למניעת כפל מס בין גאורגיה לישראל בהשתתפות שר האוצר יובל שטייניץ ושר הכלכלה הגאורגי. בכך הפכה גאורגיה למדינה ה-51 החתומה עם ישראל על הסכם זה. ב-18 באוקטובר 2012, נחתם הסכם תעופה בין שר התחבורה הישראלי ישראל כץ ושרת התחבורה של גאורגיה על הגדלת מספר הטיסות בין המדינות מ-6 בשבוע ל-10. בשנת 2004 מספר הנוסעים מישראל לגאורגיה וההפך עמד על כ-12 אלף, ואילו בשנת 2012, גדל המספר לכ-60 אלף נוסעים.
בשנים 2015–2017 נרשם בישראל גידול חד במספר מבקשי המקלט מגאורגיה. בעקבות זאת אושר באוקטובר 2017 נוהל הקובע כי בקשות אלה יידחו על הסף.
ב-30 במאי 2022 נפגשו ראש ממשלת ישראל, נפתלי בנט, השר לפיתוח הנגב ושר החקלאות עודד פורז וראש ממשלת גאורגיה, איראקלי ר'אריבאשוולי, לציון 30 שנה לכינון היחסים, והם דנו על שיתופי פעולה בתחום החקלאות, הסחר וההשקעות.
היסטוריה > מחוות ואירועים בין המדינות

בשנת 2008, בחגיגות יום העצמאות ה-60 למדינת ישראל, נערך טקס חגיגי בבית הכנסת הגדול בעיר הבירה של גאורגיה טביליסי בנוכחות נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי. באוגוסט של אותה שנה, בעקבות המלחמה בין גאורגיה לרוסיה, נרתמה העיר אשקלון לטובת הפליטים שאיבדו את בתיהם במהלכה. נאספו בגדים וציוד רפואי עבור פליטים גאורגיים, ואף הוצע לשכן ילדים שאיבדו את בתיהם במלחמה בעיר.
בשנת 2010, התקיים בגאורגיה "שבוע ישראל", לציון 20 שנים מאז חידוש פעילותה של ישראל במדינות ברית המועצות לשעבר. השבוע כלל 18 אירועים ואורגן על ידי משרד המסחר ישראל-גאורגיה, שגרירות ישראל במדינה והסוכנות היהודית. את השבוע חתם משחק הכדורגל בין נבחרות ישראל וגאורגיה.
בדצמבר של אותה שנה נערכה פגישה בין יו"ר הדירקטוריון של קק"ל אפי שטנצלר, אשת העסקים הגאורגית וסגנית נשיא לשכת המסחר ישראל-גיאורגיה יה צ'נטלדזה, מזכ"ל מפלגת העבודה והמארח חיליק בר ושגריר גאורגיה בישראל ואכטנג ג'אושוילי, במטרה לנטוע יער בהר הכרמל לאחר השרפה בו ב-2010, אשר יקרא "יער גאורגיה". כמו כן הציעה גאורגיה לארח ילדים ישראלים תושבי הכרמל שנפגעו בשריפה.
ב-13 בנובמבר 2012, הוענקה לאיש העסקים הגאורגי גריגול מיקלדזה אזרחות ישראלית, בנוכחות שר הפנים אלי ישי כאות לתרומתו הרבה לעם היהודי, וליהודי גאורגיה בפרט. בכך הפך מיקלדזה ללא יהודי הראשון מגאורגיה שמקבל אזרחות ישראלית.
בחודש מאי 2021, במהלך העימות בין ישראל לבין החמאס (מבצע שומר החומות), התקיימו בערים טביליסי ובטומי מפגני תמיכה בישראל, וזאת על ידי אזרחים גאורגים לצד ארגון "בית ישראל".
היסטוריה > שגרירים > שגרירי גאורגיה בישראל

| שם | תקופת כהונה | הערה |
| --- | --- | --- |
| רוואז גאצ'צ'ילדזה | 1998–2004 | השגריר הראשון |
| לאשה ז'ווניה | 2005–2008 | שר הכלכלה בגאורגיה |
| ואכטנג ג'אושווילי | 2008–2012 |  |
| ארצ'יל קאקאליה | 2012–2014 |  |
| פאטה קלנדזה | 2014–2019 |  |
| לאשה ז'ווניה | מ-2019 | מכהן, כהונה שנייה |
היסטוריה > שגרירים > שגרירי ישראל בגאורגיה

| שם | תקופת כהונה | הערה |
| --- | --- | --- |
| ברוך בן נריה | 1993–1996 | שגריר בארמניה בו זמנית |
| לילי חכמי | 1996–1998 |  |
| אהוד איטם | 1998–2001 |  |
| רבקה כהן | 2001–2005 |  |
| שבתאי צור | 2005–2008 | ראש עיריית אשקלון לשעבר |
| יצחק גרברג | 2008–2012 |  |
| יובל פוקס | 2012–2016 |  |
| שבתאי צור | 2016–2020 |  |
| רן גידור | 2020–2022 |  |
| הדס מיצד | 2022– | מכהנת |
היסטוריה > יהדות גאורגיה

ההזדהות של יהודי גאורגיה עם מדינת ישראל הגיעה לשיאה לאחר מלחמת ששת הימים בשנת 1967. בתחילה, השלטונות הסובייטים סירבו לבקשת היהודים לעלות לישראל. באוגוסט 1969, 18 משפחות יהודיות מגאורגיה שלחו מכתב לוועדה לזכויות האדם של האו"ם, בתביעה להגר לישראל. המכתב היה התביעה הפומבית הראשונה של יהודים סובייטים לעליה לישראל. פעולה זו גרמה למערכה אינטנסיבית של ממשלת ישראל והעולם היהודי להתיר את עלייתם של יהודי ברית המועצות לישראל. מכתב שני נשלח בנובמבר 1969 לאו תאנט, המזכיר הכללי של האו"ם. ביולי 1971, קבוצה של יהודים גאורגים קיימו שביתת רעב במוסקבה. מאבקם של יהודי גאורגיה הוביל לשינוי היסטורי בעמדת השלטונות הסובייטים, ובמהלך שנות ה-70 החלה עליה מסיבית לישראל. כ-30,000 יהודים גאורגים עלו לישראל, וחלקם למדינות אחרות, כ-17% מיהודי ברית המועצות עלו בתקופה זו. מספר היהודים בגאורגיה ירד מכ-100,000 בשנת 1970 ל-24,800 ב-1989. מאז הכרזת העצמאות של גאורגיה ב-1991, אלפי יהודים גאורגים עלו לישראל. בשנת 1993 מספר היהודים בגאורגיה הוערך בכ-14,500 איש.
ראו גם

יחסי אבחזיה–ישראל
שגרירות ישראל בטביליסי
יורם שדה

| --- | --- |

יורם שדה בביתו ביפו, 2002
 לידה:  2 ביולי 1944 
 פטירה:  6 במרץ 2021 (בגיל 76) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  גבעת ברנר 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1973
 
יורם שדה (2 ביולי 1944 - 6 במרץ 2021) היה מתרגם מאנגלית לעברית ופעיל פוליטי אשר ניהל מאבקים ממושכים לשמירת נופה של יפו ולהכרה בבית יצחק שדה ובגן הסובב אותו כאתר מורשת ישראלי. בנו של האלוף יצחק שדה.
ביוגרפיה

יורם שדה, נולד למרגוט מאיר שדה (לשעבר מרגוט מאייר) וליצחק שדה (לשעבר איסאק לנדוברג). אמו נפטרה בשנת 1951, בהיותו בן שבע, ואביו נפטר באוגוסט 1952 בהיותו בן שמונה. הוא היה בן יחיד לאמו, ובן רביעי לאביו, שמנישואין ראשונים בעבר, הייתה לו בת אחת, אסיה, שנפטרה בגיל צעיר, ומנישואין שניים בעבר, לזהבה (גולדה) לבית פיטצקיה, היו לו שתי בנות, איזה ורבקה (רבושה). אביו קרא לו בשם יורם כשם אחד משמות הקוד שלו כשהיה במחתרת. לאחר מותם של הוריו, גידלה אותו האחות הצעירה של אמו, תמר מאיר (לשעבר הילדגרד מאייר). תמר מאיר נפטרה בשנת 1968. שדה גדל וגר בבית הקרוי בית יצחק שדה, ברחוב זיכרון קדושים ביפו, מגיל חמש ועד למותו.
שדה, שירת את שירותו הצבאי כחייל בנח"ל המוצנח. הוא היה חבר בגרעין אילתה, עבר תחילה הכשרות בקיבוצים גבעת חיים וגשר, ובהמשך באילות.
במסגרת לימודיו האקדמיים, למד שדה תחילה לתואר ראשון בכלכלה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית. בהמשך למד לתואר שני במדע-המדינה באוניברסיטת תל אביב, וכתב עבודת מ.א. בהדרכת פרופ' אשר אריאן, שעסקה בקבוצת "ברית שלום".