stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפה נח
הערות שוליים

↑  על אף שהמיקום המדויק שעליו הוקם בית הקפה לא נכלל בשטח הכפר סלמה ניתן להניח כי בעלי הפרדס היו ככל הנראה תושבי הכפר ונמלטו ממנו במהלך מבצע חמץ באפריל 1948. להשוואה ראו: מפת הכפר סלמה.
↑  חלוקת המתחם לחלק צפוני ודרומי מצוינת בדיון משפטי סביב פנוי מתחם בית הקפה ובתי המגורים. ראו: ת"א 16289-07-13 לוי ואח' נ' פרידמן חכשורי חברה להנדסה ולבניה בע"מ.
↑  ענבל פרלסון, רביעי: מוסדות אלטרנטיביים, שמחה גדולה הלילה: מוזיקה יהודית-ערבית וזהות מזרחית, תל-אביב: רסלינג, 2006, עמ' 120-116.
1 2  תמר דרסלר, ‏מתחם קפה נח לקראת פינוי: "המקום הוא החיים שלנו. לאן נלך?", באתר מעריב אונליין, 17 בינואר 2016
↑  תמר דרסלר, ‏מתחם קפה נח לקראת פינוי: "המקום הוא החיים שלנו. לאן נלך?", באתר מעריב אונליין, 17 בינואר 2016
↑  ראו למשל מודעות שפורסמו בעיתון למרחב, בעיתון זמנים ובעיתון דבר.
↑  ברשימת מקורות התרבות הערבית המועטים של יהודי ארצות האסלאם בישראל של אותן שנים ניתן למנות את שידורי הרדיו בערבית שנקלטו מן המדינות השכנות, שידורי רשת ד' (ובייחוד תזמורת קול ישראל בערבית) ואת הסרט הערבי ששודר בימי שישי בערוץ הראשון.
↑  בנושא זה ראו בהרחבה בחוק נכסי נפקדים.
רוגיאנים

אזורי התיישבות של הרוגיאנים: רוגלנד, פומרניה (מאז המאה ה-1), רוגילנד (המאה ה-5); ריגן (לא ברור)
הרוּגִי (בלטינית: rugii) היו שבט גרמאני שמקורו ככל הנראה באזור רוגלנד בנורווגיה, אשר התיישב מאוחר יותר באזור שמזרחית לשפך נהר האודר ומערבית לשפך הויסטולה.
האזכור הראשון לרוגי נמצא ב"גאוגרפיה" של תלמי, המזכיר קבוצה בשם "רוּטיבקלאיאוי" או "רוּגיקלאי" (קלאן הרוגיאנים) היושבת בין ממזרח לאודר ועד הויסטולה. גם יורדנס, היסטוריון הגותים, מזכיר את הרוגיאנים כאחד השבטים שעדיין נותרו בסקאנצה. למידע זה יש להתייחס בפקפוק מסוים משום שיורדנס כתב את דבריו במאה השישית, בתקופה בה היו רוגיאנים רבים באיטליה. שמו הישן של אזור מושבם היה ריגיאפילקה (Rygiafylke), כשה-y בשם צריכה להיקרא כמו ü ב-Rügen, מה שמחזק את הסברה שזה היה מקום מושבם בסקנדינביה.
הרוגיאנים נותרו משך זמן באזור פומרניה ובתחילת המאה הרביעית הם עברו דרומה והתיישבו באזור הונגריה של היום, בחלק העילי של נהר טיסה. מאוחר יותר, הוכנעו הרוגיאנים על–ידי ההונים ונטלו חלק במסעות המלחמה של אטילה, אך עם מותו מרדו ויצרו ממלכה משלהם בשטח אוסטריה של היום. הרוגיאנים הובסו על ידי המלך אודואקר בשנת 487 והצטרפו לאוסטרוגותים. מאוחר יותר הם הצטרפו למלך האוסטרוגותי תיאודריך הגדול כאשר פלש לאיטליה בשנת 489. הרוגיאנים כשבט מובחן נעלמו ביחד עם האוסטרוגותים.
קתקאלי

קתקאלי (കഥകളി) הוא סוג של תיאטרון-מחול הודי.
הקתקאלי נפוץ בעיקר בקוצ'ין ובערים אחרות בקרלה. תוכני הריקודים לקוחים מהמהאבהראטה ומהראמאיאנה.
מופע קתקאלי
תוכן

הדמויות המוצגות על הבמה הם לרוב שדים או אלים מהמיתולוגיה ההינדואית. את כל התפקידים, גם הנשיים משחקים שחקנים-רקדנים גברים. 
רוב ההופעה היא אילמת, עם קריאות וצעקות בודדות. את הטקסט שרים אחד או שני מוזיקאים מצד הבמה. את ההכשרה מתחילים שחקנים כבר בגיל ילדות, והיא יכולה להימשך עשר שנים.
מסכה

תפקיד חשוב מאוד יש לאיפור. האיפור לוקח זמן רב, ולעיתים אף שעות שלמות. הדמויות העיקריות:
PACHCHA – הצבע הירוק שולט. אלה דמויות חיוביות, גיבורים ואלים.
KATHI – הוא רשע. גם הוא ירוק, אך יש לו שפם הבולט כלפי מעלה.
CHUVANNA THAADI – הוא צמא שלטון, מרושע, מאופר בשחור ובעל זקן אדום
KARI – הם אוכל אדם ומכשפות, איפור שחור וחזה גדול.
MINUKKU – אצילי, נשים ויתומים. האיפור הוא צהוב בהיר, התלבושת: סארי
ראו גם

טירובלה
קרלה
קרחון מופט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  24 ק"מ 
 רוחב:  13 ק"מ 
 קואורדינטות:  85°52′00″S 161°00′00″W﻿ / ﻿85.8667°S 161°W﻿ / -85.8667; -161
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מופט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מופט
 
קרחון מופט (באנגלית: Moffett Glacier) הוא קרחון יובלי, בהרי המלכה מוד, באזור חוף אמונדסן של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 24 קילומטרים או (לפי מדידה אחרת) 32 קילומטרים; ורוחבו של הקרחון 13 קילומטרים.
הקרחון זורם לכיוון מזרח ממישור רוסון; ונשפך אל קרחון אמונדסן, בסמוך מדרום להר בנג'מין.
גובהו של הקרחון 1,317 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון התגלה על ידי אדמירל משנה ריצ'רד בירד, במהלך טיסתו אל הקוטב הדרומי שנערכה ב-28 - 29 בנובמבר 1929.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של אדמירל ויליאם א. מופט (William A. Moffett), מצי ארצות הברית, שהיה המפקד הראשון של אגף האווירייה (Bureau of Aeronautics) של מחלקת הצי במחלקת ההגנה של ארצות הברית.
רוגה

ערך זה עוסק בשליט ההוני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  19 בינואר 367 
 פטירה:  434 (בגיל 66 בערך) פאנוניה, רומא העתיקה 
 
 
רוּגָה או רוּאָה (Ruoa) או רוּאָס או יגבו רוילה הוא הראשון מבין שליטי ההונים במערב שעליו ידועים פרטים מסוימים בוודאות. ידוע כי לפניו היו שליטי ההונים במשותף אחיו מונדזוק או מונדז'וק (בערך 390 עד 420) שהיה שליט ההונים במערב במקביל לשרטון (411 עד 420) ששלט בהונים המזרחיים באזור הים השחור. אחרי מות מונדזוק ושרטון עלה רוגה לשלטון באזור המערב יחד עם אחיו אוקטר (420 עד 432) ואחרי מותו של זה שלט עד שנת 434 כשליט יחיד.
רוגה שמר על יחסים טובים עם רומא בזמן שלטונו ואף סייע לה מספר פעמים, כמו בהשאלת כוחות לדיכוי בגאודס בגאליה. בנו, אטילה, אף בילה תקופה מסוימת בחצר ברומא. אחרי מותו של רוגה עבר השלטון לבניו של מונדזוק, אטילה ובלדה, שקיבלו את השליטה ממערב וממזרח לנהר הדון.
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רותם ארליך

| --- | --- |

רותם ארליך, 2017
 לידה:  10 באפריל 1969 (בן 55) רמת השרון שבישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.80 מטר
 קבוצות כשחקן
 1987–1988   1988–1992   1992–1995   1995–1996   1996–1999   1999   1999–2000   2000–2001   2001   2001–2002:  הפועל תל אביב   א.ס. רמת השרון   בני הרצליה    הפועל אילת   מכבי רעננה   מכבי גבעת שמואל   מכבי ראשון לציון   הפועל חולון   אליצור אשקלון   מכבי ראשון לציון
 הישגים כשחקן
 בני הרצליה - גביע המדינה (1995)
רותם ארליך (נולד ב-10 באפריל 1969) הוא כדורסלן עבר ישראלי. שיחק בעמדת הרכז, גובהו 1.80 מטר.
ביוגרפיה

רותם ארליך נולד ברמת השרון. למד בתיכון רוטברג ברמת השרון, וזכה פעמיים עם נבחרת הכדורסל של התיכון באליפות לבתי ספר תיכוניים, בקבוצה בה שיחק גם נדב הנפלד. באליפות העולם לתיכונים זכתה הקבוצה במקומות השני והשלישי במהלך שתי עונות.
גדל במחלקת הנוער של רמת השרון. בעונת 1987/88 הצטרף להפועל תל אביב. בעונה שלאחר מכן שיחק בקבוצת נעוריו א.ס. רמת השרון, ששיחקה אז בליגה הארצית השנייה. בתום העונה עלתה הקבוצה לליגה הלאומית. ארליך המשיך בקבוצה שתי עונות נוספות, ובתום עונת 1991/92 ירדה הקבוצה ליגה. לאחר שעזב את רמת השרון בשנת 1992 הוא חתם בבני הרצליה. בעונת 1994/95 הוא זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. בעונה זו רשם 9.3 נקודות למשחק, ו-3.1 אסיסטים בממוצע. ב-1995 חתם ב הפועל אילת, ועונה לאחר מכן הצטרף למכבי רעננה. את עונת 1996/97 סיים עם ממוצע של 6.8 נקודות למשחק ו-5.2 אסיסטים, ואת עונת 1997/98 סיים עם ממוצע 5.5 נקודות ו-3.6 אסיסטים. בשתי העונות הראשונות בהן שיחק ברעננה, סיימה הקבוצה במקום השני בליגה הסדירה והגיעה לחצי גמר הפלייאוף. במהלך העונה השלישית שלו בקבוצה, עבר למכבי גבעת שמואל. שיחק גם במכבי ראשון לציון, הפועל חולון ובאליצור אשקלון. בעונת 2001/02 חזר לשחק בראשון לציון, ובסיום העונה הודיע על פרישתו ממשחק, בעקבות פציעות חוזרות בקרסול. ארליך קלע בליגה הראשונה 2208 נקודות.
ארליך היה חבר בנבחרת הנוער ובנבחרת ישראל בכדורסל, נודע כמוסר אסיסטים מצטיין.
בשנת 2007 שימש כעוזר המאמן עדי אזולאי במכבי ראשון לציון.
כיום (2017) ארליך משמש כמאמן אישי בכדורסל ופרשן טלוויזיה. בנו עמית ארליך הוא שחקן בני הרצליה.
הערות שוליים

↑  כדורסל תיכונים: רוטברג - מטרו-ווסט, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2002
↑  סטטיסטיקה אישית, באתר מנהלת ליגת העל
↑  יצחק ויסהוף, רותם ארליך החליט לפרוש: "הפציעות הכריעו אותי", באתר ynet, 31 ביולי 2002
↑  סגל מכבי רעננה 1996 - 1997, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  רותם ארליך עוזב את מכבי ראשון לציון, באתר nrg, באתר nrg מעריב, 14 ביוני 2007
רותם דנון

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1978 (בן 46) חולון, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  RottemD
 
רותם דנון (נולד ב-18 ביולי 1978 בחולון) הוא עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי.
בשנים 2013–2021 שימש כעורך הראשי ומייסד המגזין הפוליטי "ליברל". קודם לכן ערך את התוכניות "אולפן שישי", "תוכנית חיסכון" ו"חדשות הלילה" בערוץ 2. כיהן בין השנים 2021–2023 כסמנכ"ל התוכן של חדשות 13.
ביוגרפיה

דנון היה בנעוריו פעיל פוליטי במפלגת העבודה, וניהל מטות צעירים במערכות בחירות בשנות ה-90'. ב-1995 עבר לתל אביב והחל לעבוד בהפקות טלוויזיה שונות, בערוץ הילדים, ערוץ 2 וערוץ 3. בגיל 19 זכה במכרז להפקת אירועי הגאווה והפיק את אירועי הענק הראשונים בישראל שכללו את המצעד הראשון בישראל, ב-1998. נוסף לכך, ייסד אירועים קהילתיים נוספים כמו "שבוע המודעות לאיידס".
לאחר מכן, עבד דנון כיועץ בחברת הלובינג "שיזף תקשורת", כעורך ומגיש בתחנת הרדיו רדיוס, וככותב במעריב. לאחר תקופה בה שימש כמפיק מסחרי ואיש שיווק, הצטרף למערכת וואלה! בה שימש בתפקידו האחרון כמשנה לעורך ראשי וראש מערכת החדשות. בוואלה! ערך וניהל דנון את אתר הצעירים וואלה! zone, הקים וערך את וואלה! ברנז'ה, וואלה! סלבס, את חדשות התרבות ואת מערכת החדשות העצמאית. בנוסף, כתב מאמרי דעה ושימש כמבקר הקולנוע לאורך מספר שנים.
באוגוסט 2007 הצטרף לנענע 10, עם הקמתו המחודשת כגוף המשותף לנטוויז'ן וערוץ 10. באתר שימש כעורך ראשי ולאחר מכן כעורך וסמנכ"ל התוכן במקביל.
החל משנת 2009 שימש דנון כעורך המגזין "פירמה" (מבית "גלובס"), העוסק בנושאי עיתונות, תקשורת, אינטרנט ושיווק. בנוסף, הוא מפרסם מדור ביקורת תקשורת בשם "חתוך תוכן" ומאמרים מעת לעת וכן משמש כמרצה לענייני תקשורת ועיתונות.
בשנת 2011 הצטרף דנון למערכת חדשות 2 ושימש כעורך התוכנית "אולפן לילה" ובהמשך גם כעורך "תוכנית חיסכון". והחל מנובמבר 2013 עם עליית התוכנית "החדשות הלילה" שימש כעורך ראשי גם של תוכנית זו.
בדצמבר 2013 פורסם כי דנון פורש מחברת החדשות ועריכת התוכניות "תוכנית חיסכון" ו"החדשות הלילה", ועובר להיות עורך ראשי בירחון חדש בשם "ליברל". הוא סיים את תפקידו בליברל ביוני 2021, כשימש במקביל כעורך התוכנית "אולפן שישי". בין ספטמבר 2021 לבין אפריל 2023 הוא כיהן כסמנכ"ל התוכן של חדשות 13.
דנון הוא גם מגיש הפודקאסט הפוליטי-היסטורי "הפוליטיקאים".
הערות שוליים

↑  לי-אור אברבך, רותם דנון מונה לעורך נענע 10, באתר nrg‏, 8 באוגוסט 2007
↑  לי-אור אברבך, רותם דנון מונה לעורך מגזין "פירמה" של גלובס, באתר nrg‏, 22 בפברואר 2009
↑  דוד אברהם‏, עוד צ'אנס לפרינט: נבזלין יקים ירחון חדש, באתר וואלה, 29 בדצמבר 2013
↑  לי-אור אברבך, ‏שמו של המגזין החדש של ליאוניד נבזלין: "ליברל", באתר גלובס, 2 בפברואר 2014
↑   ציוץ של רותם דנון ברשת החברתית אקס (טוויטר), 17 ביוני 2021
קרייזלר איירפלו

| --- | --- |

Chrysler Airflow
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  קרייזלר
 שנות ייצור:  1934 – 1937
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מודל קודם:  קרייזלר רויאל
 מודל אחריו:  Chrysler Windsor (אנ')
 סיווג:  מכונית סלון
 אורך:  5,280 מ"מ
 רוחב:  1,790 מ"מ
 גובה:  1,780 מ"מ
 משקל:  1,890 ק"ג (ריק, דגם סדאן)
 בסיס גלגלים:  3,048  מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  8 צילינדרים, 4,090 סמ"ק המפיק 122 כ"ס ב-3,400 סל"ד  8 צילינדרים, 5,301 סמ"ק המפיק 130 כ"ס, יחס דחיסה 6.5:1
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  145 קמ"ש (מנוע 5,301 סמ"ק)
קרייזלר איירפלו (באנגלית: Chrysler Airflow) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית קרייזלר שיוצרה בין השנים 1934–1937 בארצות הברית.
"קרייזלר איירפלו"

במכוניות מסורתיות של שנות ה-30 של המאה ה-20 ההיה העיצוב הדו-ארגזי הטיפוסי, עם כ -65% מהמשקל מעל הגלגלים האחוריים. כשהוא עמוס בנוסעים, חלוקת המשקל נטתה לחוסר איזון נוסף, ועלתה ל-75% ומעלה מעל הגלגלים האחוריים. התוצאה הייתה מאפייני נסיעה לא בטוחה בכבישים חלקלקים.
חלוקת משקל חדשנית בדגם "קרייזלר איירפלו" החדשה של קרייזלר נבעה מהצורך בדינמיקה חדשנית. המנוע הועבר קדימה מעל הגלגלים הקדמיים בהשוואה לרכבים המסורתיים באותה תקופה, והנוסעים כולם הועברו קדימה כך שנוסעי המושב האחורי ישבו בתוך בסיס הגלגלים, ולא על גבי הציר האחורי. חלוקת המשקל הייתה בערך 54% מהמשקל על הגלגלים הקדמיים, שהסתכמו בכמעט 50-50 עם הנוסעים, והביאו לשיעורי קפיצים נוחים יותר, ואיכות נסיעה מעולה בהרבה.
דגם "קרייזלר איירפלו" היה נמוך בהשוואה למכוניות אחרות בכבישים אמריקאים. עבודות הסורג של המכונית התפלסו קדימה ולכיוון מטה ויצרו מראה מפל.
כל החלונות היו עשויים זכוכית בטיחות. הנוסעים הובלו בגוף פלדה מלא, בתקופה בה יצרני רכב כמו ג'נרל מוטורס, פורד ואפילו קרייזלר עצמה המשיכו להשתמש בחלקי מסגרת מבניים מעץ בגופי המכונית שלהם.
המושב הקדמי היה רחב יותר מאשר במכוניות אחרות והמושב האחורי היה עמוק יותר.  בסך הכל, המכונית הייתה בעלת יחס כוח יותר למשקל טוב יותר, וההשלמות המבניות שלה היו חזקות יותר מדגמים אחרים.
תאוצה דגם "קרייזלר איירפלו" בין 0–100 קמ"ש היא 19.5 שניות.
"קרייזלר איירפלו" > מכירות

732 יחידות (דגם קופה)  - שנת 1934.
7,226 יחידות (דגם סדאן) - שנת 1934.
307 יחידות (דגם קופה)  - שנת 1955.
4,617 יחידות (דגם סדאן) - שנת 1935.
110 יחידות (דגם קופה)  - שנת 1936.
1,590 יחידות (דגם סדאן) - שנת 1936.
230 יחידות (דגם קופה)  - שנת 1937.
4,370 יחידות (דגם סדאן) - שנת 1937.
תצורות

4 דלתות - סדאן.
2 דלתות - קופה.
תמונות

"קרייזלר איירפלו", שנת 1934
"קרייזלר איירפלו", שנת 1937
"קרייזלר איירפלו", שנת 1934
"קרייזלר איירפלו", שנת 1937
"קרייזלר איירפלו"
"קרייזלר איירפלו"
"קרייזלר איירפלו", שנת 1934 - מבט ללוח מחוונים
"קרייזלר איירפלו", שנת 1934
ראו גם

קרייזלר
דה סוטו איירפלו
הערות שוליים

↑  Kimes, Beverly Rae (1996). The Standard Catalog of American Cars: 1805-1942. Iola, IA: Krause Publications. p. 1612. ISBN 0873414284
↑  "קרייזלר איירפלו" auto.howstuffworks.com/1934-1937-chrysler-airflow
↑  "קרייזלר איירפלו"  oldcarbrochures.com/static/NA/Chrysler
↑  "קרייזלר איירפלו" hemmings.com/blog/article/1934-37-chrysler-airflow
↑  "קרייזלר איירפלו" - תמונות classiccars.com/listings/find/all-years/chrysler/airflow
קרחון מורלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  71°12′S 162°45′E﻿ / ﻿71.2°S 162.75°E﻿ / -71.2; 162.75
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מורלי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מורלי
 
קרחון מורלי (באנגלית: Morley Glacier) הוא קרחון יובלי תלול, ברכס אקספלוררז, בהרי באוורס, שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם לכיוון דרום בין רכס היקס והר טוקורואה.
הקרחון ממוקם 12.8 קילומטרים מזרחית להר סוזה.
גובהו של הקרחון 942 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1962.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של קית' ט. מורלי (Keith T. Morley), שהיה במסגרת השנה הגאופיזית הבינלאומית, צופה מזג אוויר בתחנת אמריקה הקטנה V בשנת 1958.
קניין מסירה

.
קניין מסירה: אחיזת אוכף הבהמה, בהוראת המוכר
במשפט העברי, קניין מסירה הוא מעשה קניין בבעלי חיים כבדים, מסירת בעל החיים על ידי בעליו הקודמים (המוכר) לבעליו החדשים (הקונה).
במסכת קידושין מבואר אופן קניין זה:
כיצד במסירה אחזה בטלפה, בשערה באוכף שעליה, בשליף שעליה, בפרומביא שבפיה ובזוג שבצוארה, קנאה
.
מהות הקניין

רש"י ותוספות נחלקו בקשר לקניין זה, לפי שיטת רש"י, על המוכר למסור את בעל החיים ליד הקונה, ולפי שיטת ר"י ורשב"ם, אין צורך שהמוכר יהיה נוכח וימסור לקונה אלא על הקונה לאחוז בבעל החיים בהוראת ובהסכמת המוכר לשם קניין, ללא מעורבות פיזית של המוכר.
דיני הקניין

קניין זה שנוי במחלוקת. לדעת התוספות כבר חכמי המשנה נחלקו בנושא, ובעוד שרבי מאיר סבור, שקיים קניין זה בבהמות גסות (בעלי חיים כבדים) שבהם הדרך היא לקנות אותם באופן כזה, מכיוון שמשיכתם והנעתם קשה יותר משל בעלי חיים קלים ככבשים ועזים, חלוק עליו רבי אלעזר וסבור שדווקא קניין משיכה הוא הקונה בבעלי חיים.
דיני הקניין > קניין מסירה מול קניין משיכה

לפי שיטת רש"י ורבינו תם קניין מסירה נחשב לקניין חשוב יותר מקניין משיכה, רבי מאיר סבור שדווקא קניין מסירה הוא הקונה בבעלי חיים גדולים, אך התוספות רשב"ם ור"י חלוקים עליהם, וסבורים שקניין משיכה חשוב ממסירה, ורבי מאיר בא רק להוסיף על קניין משיכה, ולומר שגם קניין מסירה הוא הקונה. גם הרמב"ם סובר שקניין משיכה עדיף על קניין מסירה.
כך גם בקשר למקום הקניין: לפי שיטת רבנו תם קניין מסירה ניתן לבצע אפילו ברשות הרבים ואילו קניין משיכה ניתן לבצע דווקא בסימטא או ברשות שניהם, ולפי דעת התוספות קניין מסירה מועיל דווקא ברשות הרבים (לפי הרשב"ם רק מכיוון שלא ניתן לבצע שם משיכה, ולפי הרב חיים כהן מכיוון שכאשר המוכר מגיע ראשון למקום הקניין בסימטא, קנוי לו המקום, ושוב אין מועיל שום קניין ברשות המוכר).
אופן פעולת הקניין

לפי רש״י, הקניין הוא העברת בעלות של החפץ הנקנה. כלומר, שהמעשה מבטא את מה שקורה בפועל שהבעלות על החפץ עוברת מהמקנה לקונה במעשה המסירה מיד ליד.
ואילו לפי תוספות, הקניין הוא הוראת בעלות. כלומר, שהמעשה מבטא את בעלותו של הקונה עליו שעושה בו מעשה בעלות  כשמחזיק בו, דומה לקניין חזקה בקרקע.
פסק ההלכה

פסק ההלכה שנוי במחלוקת בין רש"י לתוספות:
לפי רש"י, הסובר שמסירה עדיפה ממשיכה: גדול אמוראי בבל רב, פסק שניתן לקנות רק במסירה (כדעת רעו שמואל), אבל לבסוף חזר בו ופסק שניתן לקנות אף במשיכה.
לפי התוספות הסוברים שמשיכה היא קניין עדיף מסירה: רב, פסק שמסירה הוא קניין תקין, אבל הוא חזר בו בדרשה שנשא בעיר קימחוניא, לאחר שמצא ברייתא בה מסכימים חכמי המשנה כי לא קיים קניין כזה.
רב יוסף התפלא על הדעה האומרת שלא ניתן לקנות במסירה (לפי רש"י - רבי שמעון בברייתא שם, ולפי תוספות - רב עצמו,) במה ניתן לקנות פיל שקשה להזיזו? על כך השיב לו אביי, כי ניתן לקנות פיל בקניין חליפין, או לחלופין בקניין חצר וזאת על ידי שכירת המקום בו שוהה הפיל.
הפוסקים השונים נחלקו בפסק ההלכה, ובשולחן ערוך ובהגהות הרמ"א מובאות שלש דעות:
ניתן לקנות הן בהמה דקה והן גסה במשיכה ולא במסירה (כשיטת רב על פי הסבר ר"י).
ניתן לקנות בהמה דקה במשיכה בלבד, אבל בהמה גסה אפשר לקנות הן במסירה והן במשיכה (כשיטת שמואל לפי חכמים המובאים במשנה, שיטה המובאת בהגהות מיימוניות).
ניתן לקנות הן בהמה דקה והן בהמה גסה הן במשיכה והן במסירה (כשיטת רב על פי הסבר רש"י).
קניית מסירה בבעלי חיים הקשורים כאחד

במסכת קידושין ישנן שתי גרסאות, בפסק הלכה אותו פוסק רב אחא בריה דרב איקא, באופן שמספר בעלי חיים קשורים כאחד, והקונה אוחז באפסר של אחד מהם, האם ניתן לקנות באופן כזה את כל הבהמות, מכיוון שכולם אחוזות בידו על ידי מוסירה זו או שמא לא ניתן לקנותם כך.
הגמרא מבקשת לדמות להלכה זו, קניית קרקעות מרובים על ידי קניין חזקה באחת מהקרקעות, אך מסקנת הגמרא היא שלא ניתן לדמות את שני הקניינים זו לזו, שכן בקניין מסירה יש מעלה שבאחיזת אפסרוה של אחד מבעלי החיים הוא אוחז ושולט למעשה בכולם, ובניגוד לקניין הנעשה בקרקע אחת, שאין לה השפעה מעשית על קרקע אחרת הרחוקה ממנה. לקניית קרקעות מרובים ישנה גם מעלה מקניית בעלי חיים מרובים, שכן "סדנא דארעא חד הוא" כלומר כל הקרקעות מחוברות זו לזו למרות ההפסק ביניהם, בניגוד לבעלי החיים המנותקים למעשה זה מזה.
קניין מסירה בספינה

רבי יהודה הנשיא פוסק שניתן לקנות ספינה במסירה, ולמרות ששאר החכמים חולקים עליו, נפסקת ההלכה כמותו. חכמי התוספות נחלקו האם ניתן לקנות במסירה גם בסימטא - שם אפשר גם לקנות במשיכה, מכיוון שמסירה הוא קניין חשוב יותר ממשיכה - שבעל הדבר עצמו מוסר לו את החפץ, או שמא מסירה היא קניין גרוע שניתן לקנות עימה רק ברשות הרבים במקום שמשיכה אינה קונה.
קניית אותיות

התנאים נחלקו בשאלה האם ניתן להקנות חוב לאדם אחר על ידי מסירת השטר.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ב, עמוד ב'.
↑  קידושין כה ב, ד"ה בהמה גסה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ה, עמוד ב'.
↑  דעת תוספות הנ"ל שקנין משיכה עדיף על קנין מסירה, אך דעת רש"י קנין מסירה עדיף, ואף לרבי אלעזר מועיל קנין מסירה בבהמה גסה.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות מכירה, פרק ג', הלכה ג'.
↑  חוץ מקניין משיכה, לפי שגם ברשות המוכר יש לה משמעות שכן הוא מזיז אותה ממקומה הראשון - תוספות שם.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן קצ"ז, סעיף א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ז, עמוד ב'.
↑  לפי הסבר התוספות שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"ו, עמוד א'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מסר לו עשר בהמות באפסר אחת
קרייזי

ערך זה עוסק בסרט קנדי. אם התכוונתם לשיר של בריטני ספירס, ראו .
| --- | --- |

 בימוי:  ז'אן-מארק ואלה
 הופק בידי:  פייר איוון  ז'אן-מארק ואלה
 תסריט:  ז'אן-מארק ואלה
 עריכה:  Paul Jutras 
 שחקנים ראשיים:  מישל קוטיה מארק-אנדרה גרונדין דניאל פרולקס
 מוזיקה:  דייוויד בואי, פטסי קליין, פינק פלויד ועוד.
 צילום:  פייר מיגנוט 
 מדינה:  קנדה 
 חברה מפיצה:  TVA Films
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 במאי 2005 (קוויבק)  21 באפריל 2006 (בריטניה)
 משך הקרנה:  127 דקות
 שפת הסרט:  צרפתית
 סוגה:  סיפור התבגרות, סרט קומדיה, סרט עצמאי, דרמה היסטורית, סרט להט"בי 
 תקציב:  6,500,000 דולר קנדי
 פרסים:  פרס מסך הזהב (פייר איוון, ז'אן-מארק ואלה)  פרס ג'יני  לשחקנית המשנה הטובה ביותר (Danielle Proulx)  פרס האקדמיה הקנדית לקולנוע ולטלוויזיה לסרט העלילתי הטוב ביותר  Genie Award for Best Achievement in Costume Design (Ginette Magny)  Canadian Screen Award for Best Screenplay (ז'אן-מארק ואלה)  Toronto International Film Festival Award for Best Canadian Film 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קרייזי (C.R.A.Z.Y.‎) הוא סרט קנדי-קוויבקי דובר צרפתית שיצא לאקרנים בשנת 2005. במאי הסרט הוא ז'אן-מארק ואלה (אנ').
הסרט היה בין המועמדים בקטגוריית הסרט הזר בתחרות האוסקר בשנת 2006, וזכה באותה שנה בעשרה פרסי ג'יני (האוסקר הקנדי).
קרייזי הוא סרט מסוגת הדרמה הקומית. על אף שנדונים בו נושאים עמוקים ורציניים ויש בו רגעים נוגעים ללב הוא זורם בקלילות, וקיימת לאורכו נימה של הומור.
הסרט עוסק בילדותו, נערותו ותחילת בגרותו של זק, בחור קנדי צרפתי צעיר, ויחסיו עם אביו, עם בני משפחתו, ועם אחרים. לאורך הסרט עולה ומבצבצת ההומוסקסואליות שלו, ונסיונותיו, שהם לעיתים מבדחים ולעיתים נוגעים ללב, להילחם בנטייתו. על אף שהדבר מובן לצופה לאורך הסרט, יוצא ז'ק מהארון רק לקראת סוף הסרט.
את הפצתו של הסרט בישראל בשנת 2006 ליוותה החלטת הצנזורה הישראלית להגביל את הצפייה בו לגיל 18 ומעלה, זאת בשונה ממדינות מערביות אחרות. ההחלטה הוסרה במהירות יחסית לאחר ערעור מצד המפיצים. בהסברים לצנזורה לא הוזכרה ההומוסקסואליות אלא דווקא סוגיית השימוש בסמים במהלך הסרט.
שם הסרט במקור- C.R.A.Z.Y. הוא למעשה בעל משמעויות רבות בסרט והוא גם ראשי התיבות של שמות חמשת האחים שבסרט, לפי סדר היוולדותם: כריסטיאן, רמונד, אנטון, זאק ואיוון.
עלילת הסרט

הסרט מתאר את 20 השנים הראשונות בחייו של זק. זק נולד בקוויבק בערב חג המולד של שנת 1960, כבן רביעי למשפחה מהמעמד הבינוני. בתחילת הסרט נופל זק מידיהם של אחיו הצעירים על הקרקע, דבר המהווה רמז מטרים על נפילותיו הבאות.
עד הגיעו לגיל 7 והולדת אחיו הצעיר, זק הוא הבן האהוב על האב. בגיל 7 תופס אותו אביו לובש, במהלך משחק ולמשך זמן קצר, את בגדי אמו. דבר שישנה את יחסו כלפיו למשך שנות התבגרותו.
מגדת עתידות, שבדיעבד ניתן לראותה כ"מספר חיצוני" בסרט, מגלה לאימו שזק יהיה שונה, התברך על ידי ישו, ויוכל לרפא אחרים בכוח המחשבה.
מילד עדין ורגיש הופך זק להיות נער הנלחם על מקומו בחברה, ועל קבלתו על ידי אביו. חששו מההומוסקסואליות מביא אותו להתחבר עם נערה המאוהבת בו על אף שאינו נמשך אליה, ובאחד המקרים אף להכות באלימות נער אחר, המאוהב בו. במקביל נחשף זק לשימוש בסמים על ידי אחיו הבכור.
במשך מספר פעמים בסרט מתפלל זק לאל ומבקש ש"יירפא". במהלך נסיונותיו אף נוסע לביקור בירושלים, צועד בויה דולורוזה ואף מתייחד עם צעיר ישראלי.
לקראת סוף הסרט, במקביל ליציאה מהארון מתוארת הקבלה שלו את עצמו וגם הקבלה המלאה מצד האב.
דמויות הסרט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
זאקרי (זאק) בוליו (מארק-אנדרה גרונדין) - הוא הדמות המרכזית בסרט. הצופים נחשפים ל-20 השנים הראשונות בחייו של ולרגע חטוף משנות השלושים שלו. הוא נולד ב-25 בדצמבר, תאריך הולדת ישו, בשנת 1960. הוא נולד כבן הרביעי להוריו. ברגע הולדתו חלו אצלו סיבוכים רפואיים אשר גרמו לו למוות קליני לשניות אחדות. לזאק יש כתם לידה על הראש אשר גורם לקווצת שערות שלו להיות בצבע לבן. אמו של זאק מאמינה שהדבר נתן לזאק כוחות מיוחדים.
הערות שוליים

↑  ראו כתבה בנושא ב- ynet מתאריך 26.04.06 

http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3243744,00.html
↑  הסצנה עצמה צולמה במרוקו, לאחר שחברת הביטוח הקנדית סרבה לאשר את צילומו בישראל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb150769247 (data)  GND: 7600762-5  LCCN: n2006061164  VIAF: 185253247   WorldCat (עם VIAF): 185253247
קרחון מידשיפ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  76°52′00″S 161°30′00″E﻿ / ﻿76.86666667°S 161.5°E﻿ / -76.86666667; 161.5
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מידשיפ(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון מידשיפ
 
מפת רכס קונוויי. קרחון מידשיפ מצוי בפינה הימנית התחתונה, של הרביע הראשון מימין, בשורה התחתונה של רביעי המפה
קרחון מידשיפ (באנגלית: Midship Glacier) הוא קרחון רחב ושטוח, בעמק אלאטנה, ברכס קונוויי, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
הקרחון ממלא את מרביתו של עמק אלאטנה.
מוצאו של הקרחון במורדותיו של הר מוריסון.
הקרחון זורם צפונה, תוך שהוא נושק לקרחון בנסון, וזורם צפונה במקביל אליו.