stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשיד עאלי אל-כילאני
לקראת ההפיכה

בשנת 1936 התחוללה ההפיכה הראשונה בעולם הערבי, כאשר קצין בשם בכר סדקי הכריח את המלך לפטר את ראש הממשלה יאסין אל-האשמי, ולמנות במקומו פוליטיקאי בשם חכמת סוליימן. ההפיכה הייתה תוצר של קואליציה אד-הוק בין כמה גורמים קיצוניים - קציני צבא ממורמרים, אנשי השמאל הרפורמיסטי הקיצוני, ואנשי ימין קיצוני. קואליציה זו כשלה בהשגת מטרותיה, ובצבא התגבשה קבוצה של קצינים בכירים, שעד מהרה זכו לכינוי הקולקטיבי "המרובע המוזהב" (אנ') בראשותו של סלאח א-דין א-סבאע', שהתנגדה לשלטונו של סדקי. כאשר חולל סדקי את ההפיכה נאלץ אל-כילאני לעזוב את עיראק, מחשש לחייו. באוגוסט 1937 נרצח סדקי, וקבוצת הקצינים בראשות א-סבאע' החזירה את השלטון הקודם למקומו. אירועים אלו ערערו לחלוטין את היציבות הפנימית בעיראק. בין 1938 ל-1941 התערב הצבא חמש פעמים לפחות בחילופי השלטון בעיראק, ומינה מועמדים מטעמו לכהונת ראש הממשלה. לרוב היו אלו אנשי הימין הקיצוני כאל-כילאני עצמו, או טה אל-האשמי, אך גם אישים כנורי סעיד הפרו בריטי הצליחו לתמרן את אנשי הצבא לטובתם.
בשנת 1939 מת המלך ראזי בתאונת דרכים, ואת מקומו החליף המלך פייסל השני שהיה אז בן 4. לפייסל מונה עוצר, דודו, עבד אל-אילה, בן נוסף לשושלת ההאשמית, שנקט באופן מובהק במדיניות פרו בריטית. כת הקצינים הלאומנית פיתחה בינתיים עמדות פרו-נאציות ואנטי בריטיות במובהק. באותה תקופה היו פעילים בעיראק מספר גורמים שהביאו להתססה ולהקצנה של קבוצת "המרובע המוזהב". עליית כוחות מדינות הציר בעולם, והתעמולה שהפיצו במזרח התיכון ובעיראק אנשים מטעם גרמניה הנאצית ואיטליה הפשיסטית, וכן התעמולה שהפיץ חאג' אמין אל-חוסייני, המופתי הירושלמי, שנמלט לעיראק לאחר המרד הערבי הגדול.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הייתה עיראק מחויבת, על פי הוראות החוזה האנגלו-עיראקי, להכריז מלחמה על אויביה של בריטניה, ולהעמיד לרשות בריטניה את מתקניה האסטרטגיים - נמלים, שדות תעופה, פסי רכבת. ההנהגה העיראקית התמהמהה ביישום מחויבויותיה. היא לא הכריזה מלחמה על גרמניה, אלא רק ניתקה עמה את היחסים הדיפלומטיים, ועם הצטרפות איטליה למלחמה, בשנת 1940, לא ניתקה עמה את הקשרים. הפוליטיקאי המוביל בפוליטיקה העיראקית באותה התקופה נורי סעיד היה פרו בריטי, אך עמד בלחצים אדירים מצד קבוצת הקצינים והמופתי שדחפו לכיוון תמיכת עיראק במדינות הציר. החל משנת 1940 סבר סעיד כי אם ימונה אל-כילאני לראשות הממשלה, הדבר ישתיק את הקצינים, אך אל-כילאני יבין כי עליו להמשיך ולסייע בבריטניה, וכך יקטן הלחץ הפנימי. ב-31 במרץ 1940 מונה אל-כילאני לראשות הממשלה.
אל-כילאני שימש כראש הממשלה במשך כשנה, אל מול לחץ פנימי וחיצוני גובר והולך. מלחמת העולם השנייה הגיעה בסוף שנת 1940 אל המזרח התיכון כאשר המערכה במדבר המערבי הביאה לאזור לוב ומצרים כוחות גרמניים חזקים שאיימו על הנוכחות הבריטית במזרח התיכון. אל-כילאני, שהיה בעל נטיות פרו-נאציות ואנטי בריטיות, שימש כראש ממשלתו של עבד אל-אילה הפרו בריטי, כאשר שר החוץ שלו הוא נורי סעיד, שאף הוא היה פרו-בריטי. הוא קיים קשרים עם מדינות הציר, ואף שלח, בדצמבר 1940 את שר המשפטים בממשלתו נאג'י שוכת למגעים עם השגריר הגרמני באנקרה, פרנץ פון פאפן. לאור עמדתם הפרו בריטית של גורמים משמעותיים בממשל העיראקי לא היה חופשי לממש את מדיניותו, ובסופו של דבר הוחלף בפברואר 1941 בטה אל-האשמי.
ההפיכה והמרד

ב-2 באפריל 1941 מרדו קציני "המרובע המוזהב", הם הכריחו באיומי נשק את ראש הממשלה החוקי אל-האשמי להתפטר, ונטלו לידם את השלטון. העוצר עבד אל-אילה, שחזה את ההפיכה, הצליח להימלט מבעוד מועד אל ממלכת ירדן. לאחר ההפיכה עמדה בראש המדינה העיראקית חבורה של קציני צבא ופוליטיקאים קיצוניים. אל קציני המרובע המוזהב הצטרפו רשיד עאלי אל-כילאני, נאג'י שוכת ויונס א-סבעאווי שייצגו את הקו הימני הפרו-נאצי. לכל אלו חבר המופתי. לימים, טען המופתי כי בעת שהתכנסה החבורה, קודם להפיכה, הכירה בו כמנהיגם הבלתי מעורער.
ב-10 באפריל כינס אל-כילאני את הפרלמנט באופן בלתי חוקי, שכן על פי החוקה העיראקית רק המלך יכול לכנס את הפרלמנט, והעוצר החוקי, עבד אל-אילה, לא הורה על כינוס הפרלמנט. הפרלמנט החליט על הדחתו של עבד אל-אילה, והחלפתו בקרוב רחוק בן השושלת ההאשמית, שריף שרף בין פואז. העוצר החדש הטיל על כילאני להקים ממשלה. בממשלה החדשה שימש אל-כילאני כראש הממשלה ושר הפנים, שוכת שימש כשר ההגנה, ומוסא שהבנדר כשר החוץ. בין המצביעים מאונס לטובתו בפרלמנט היו גם הצירים היהודים.
אל-כילאני החל מיד להעלות דרישות ליציאת הבריטים אל מחוץ לגבולות עיראק, על אף שעיראק הייתה מחויבת לנוכחות כוחות בריטיים בשטחה על פי ההסכם מ-1930. בסופו של דבר שלח חיילים להתעמת עם אנשי ה-RAF שהחזיקו בבסיס צבאי גדול ליד חבניה, ושם מצור על הבסיס. בעלות הברית לא יכלו לוותר על עיראק, שהייתה אז נקודה אסטרטגית ראשונה במעלה, במיוחד בשל תפוקת הנפט, אך גם בשל הנמלים האסטרטגיים, קווי הרכבות ושדות התעופה שחיברו בין הנכסים האסטרטגיים הבריטים במזרח התיכון ואלו שבהודו ומזרח אסיה. העימות התפתח למלחמה גלויה, המלחמה האנגלו-עיראקית במסגרתה פלשו כוחות בריטים מארץ ישראל לעיראק, וכן הגיעו כוחות בריטים מהודו דרך נמל בצרה, והתקדמו אל בגדאד.
הכוח הצבאי העיראקי קרס אל מול המתקפה הבריטית, ובתוך ימים ספורים עמדה בגדאד בסכנה.
עוד בטרם הוכרז על התבוסה, הבריח אל-כילאני את ממשלתו ואת משפחתו לטורקיה. כאשר רצה להצטרף אליהם, לא הצליח, כי הגבול עם טורקיה נחסם על ידי כוחות בריטניה שהתקרבו לבגדאד.
ב-29 במאי נמלט אל-כילאני לאיראן, והכריז על בגדאד כשטח מפורז. לאחר בריחתו של אל-כילאני השתלטו הבריטים על עיראק כולה, והשיבו לשלטון את העוצר עבד אל-אילה. בימים שלאחר מכן, בתקופת הביניים שבין שלטונו של אל-כילאני וייצוב שלטונם של הבריטים והעוצר עבד-אל אילה בבגדאד, התחולל טבח ביהודי בגדאד שכונה הפרהוד.
אל-כילאני ויהודי עיראק

חוגי הימין הקיצוני העיראקי, שאל-כילאני נמנה עמם, היו אנטישמים ופרו-נאצים. מעורבותם בפוליטיקה העיראקית של אישים כמופתי הירושלמי, וד"ר פריץ גרובה, שגריר גרמניה הנאצית בבגדאד, תרמה לנטיות אלו והחריפה אותן.
בתקופת שלטונו של כילאני הפכה האנטישמיות לגלויה, ונוכחות הגרמנים הפכה למורגשת. בעריה של עיראק נערכו הפגנות כנגד היהודים, שהסתיימו לעיתים בפרעות. יהודים נכלאו ועונו על ידי השלטונות בטענות כי הם מסייעים לבריטניה במלחמה. תנועות הנוער, שהיו למעשה כנופיות אנטישמיות חמושות, קיבלו לידיהן את שמירת הסדר הציבורי. כאשר הסתיימה המלחמה בכישלון העיראקי, הפנה ההמון המוסת את זעמו אל היהודים. אחריותו האישית של אל-כילאני לפרהוד היא רבה, בשל מסע ההסתה כנגד היהודים שאפיין את שלטונו.
לאחר המלחמה האנגלו-עיראקית

ב-29 במאי 1941 עבר רשיד עאלי יחד עם המופתי אמין אל-חוסייני את הגבול לאיראן וב-30 במאי הגיעו לטהראן. לאחר שהגרמנים הבטיחו לו שיבריחו אותו מטורקיה, הוא הסכים לבסוף לשני התנאים שהציבה ממשלת טורקיה לבואו: להימנע מפעילות פוליטית וצבאית בתחומה, ולא לעזוב את אדמתה מבלי להודיע על כך מראש לשלטונות. ב-20 ביולי יצא מטהראן וכעבור יומיים, יחד עם עוזריו, חצה את הגבול לטורקיה באופן חוקי. באוגוסט 1941 התרחשה הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן במגמה למנוע את נפילת איראן לידי מדינות הציר, בדומה למה שאירע בעיראק בתקופת אל-כילאני. ב-21 בנובמבר הוטס אל-כילאני מקושטא בשם הבדוי "מר וורטמן" (Herr Wortmann), כחבר במשלחת בת 8 עיתונאים במטוס של יואכים פון ריבנטרופ, כשהוא חבוש בתחבושות. לאחר שהגיע לגרמניה, הוסתר במשך כמה ימים ושהותו נשמרה בסוד, כדי לא להביך את הטורקים. אל-כילאני שהה בברלין במחיצתו של המופתי. ביזמתו של ד"ר פריץ גרובה שהיה השגריר בבגדאד בתקופת המלחמה, עמד בראש "משרד ערבי", שנועד לקדם את תעמולת מדינות הציר במדינות ערב, וקרא לעצמו "השליט החוקי של עיראק". ב־1942 חתם על מכתב עם המופתי, המביע תמיכה בגרמניה ובשאיפה לחסל את הבית היהודי בפלסטין. באותה שנה נדון למוות שלא בפניו על ידי בית דין צבאי בעיראק.
לאחר תבוסת גרמניה במלחמה נמלט ומצא מקלט אצל המלך אבן סעוד בערב הסעודית.
לאחר נפילת השושלת ההאשמית בעיראק, בעקבות הפיכת עבד אל-כרים קאסם ביולי 1958, בה נרצחו המלך פייסל השני והעוצר עבד אל-אילה, שב אל-כילאני לבגדאד, ושב וניסה את כוחו בזירה הפוליטית. בתחילה התקבל בברכה על ידי המשטר החדש, אך לאחר שבועות ספורים סר חינו, הוא הואשם בקשר כנגד המשטר, ונדון למוות. קאסם חס על חייו של רשיד עאלי, וביולי 1961 הוא שוחרר ממאסר והורשה לצאת לגלות בביירות. בשנת 1963 כאשר החליף עבד א-סלאם עארף את קאסם, והוציא אותו להורג, התאפשר לאל-כילאני לשוב לעיראק, אך הוא העדיף להישאר בגלות. הוא מת בביירות בשנת 1965.
הערות שוליים

↑  נסים קזז, ‏דו"ח ועדת-החקירה מטעם ממשלת עיראק על מאורעות 1–2 ביוני 1941, פעמים 8, 1981, עמ' 46 - 59
1 2  מנחם קפליוק, רשיד עאלי מת בגלות, דבר, 3 בספטמבר 1965
1 2  Names in the news, פלסטיין פוסט, 2 באפריל 1940
↑  המדיניות העיראקית, דואר היום, 17 באוגוסט 1926
↑  פתיחת המורשון העיראקי, דואר היום, 9 בנובמבר 1926
↑  מכתבים מבגדאד, דואר היום, 22 בנובמבר 1926
↑  הוזרה העיראקית החדשה, דואר היום, 7 בדצמבר 1926
↑  ממשלת באגדאד רוכשת את האופוזיציה, דבר, 3 בדצמבר 1931
↑  יאיר אורון, ג'נוסייד - רצח העם הארמני, השכחה והכחשה, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2007, עמ' 53
↑  כיצד נעשתה ההפיכה, דבר, 5 בנובמבר 1936
↑  י. שמעוני, מדינות ערב, פרקי היסטוריה מדינית, הוצאת עם עובד, 1994, עמ' 198
↑  יעקב שמעוני, "אסיה ואפריקה בין שתי המלחמות",תולדות המאה ה-20, בעריכת ד"ר ש.י. בלוך, הוצאת יזרעאל, תל אביב, 1963, עמ' 412
↑  וינסטון צ'רצ'יל, מלחמת העולם השנייה, כרך שלישי, "הברית הגדולה", הוצאת עם הספר, 1960, עמ' 220
↑  מיכאל אפל, המזרח התיכון בימינו; עיראק - מלוכה, מהפכה, רודנות, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2005, עמ' 57
↑  דמותה של ממשלת אל-כילאני בבגדאד, דבר, 14 במאי 1941
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין שתי מלחמות העולם, ספר ה', הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1992, עמ' 88
↑  Antony R. De Luca, "Der Grossmufti" in Berlin: The politics of collaboration. International Journal of Middle East Studies", vol. 10 (Feb 1979) pp 133.
↑  עוצר חדש בלתי חוקי בעיראק, דבר, 13 באפריל 1941
↑  New Iraqi Cabinet Formed, פלסטיין פוסט, 15 באפריל 1941
↑  אברהם בן־יעקב, יהודי בבל: מסוף תקופת הגאונים עד ימינו, עמ' ר"נ
1 2 3  ג'ני לבל, חאג' אמין וברלין, עמ' 67 - 68
↑  עיראק אתר יד ושם
↑  נסים קזז, ‏דו"ח ועדת-החקירה מטעם ממשלת עיראק על מאורעות 1–2 ביוני 1941, פעמים 8, 1981, עמ' 46 - 59
↑  צבי אל-פלג, המופתי הגדול, עמ' 65
↑  ג'ני לבל, חאג' אמין וברלין, עמ' 62
↑  נקמתו של 'אפריקה קורפס', על המשמר, 25 בספטמבר 1953
↑  נדב שרגאי, 100 הפנים של המופתי הגדול, באתר ישראל היום, 13 בספטמבר 2015
↑  Death sentence for Iraqi Quisling, פלסטיין פוסט, 9 בינואר 1942
↑  אבן סעוד מבקש חנינה לרשיד עאלי, מעריב, 4 במאי 1948
↑  יצא זכאי ונדון למיתה, דבר, 6 במרץ 1959
↑  קאסם שחרר את רשיד עלי, הארץ, 14 ביולי 1961
| מנהיגי מדינות הציר ובנות בריתם במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | אדולף היטלר |  |
| איטליה הפשיסטית איטליה הפשיסטית | בניטו מוסוליני |  |
| האימפריה היפנית האימפריה היפנית | הירוהיטו |  |
|  ממלכת הונגריה | מיקלוש הורטי |  |
| רומניה ממלכת רומניה | יון אנטונסקו |  |
|  הרפובליקה הסלובקית הראשונה | יוזף טיסו |  |
| בולגריה ממלכת בולגריה | בוריס השלישי • קיריל |  |
|  המדינה העצמאית של קרואטיה | אנטה פאבליץ' |  |
| תאילנד תאילנד | פלק פיבונסונגרם |  |
| פינלנד פינלנד | ריסטו רייטי |  |
|  ממלכת יוגוסלביה | פאבלה, נסיך יוגוסלביה |  |
|  ממלכת עיראק | רשיד עאלי אל-כילאני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256734905171  BnF: cb12410320s (data)  GND: 118958496  ISNI: 0000 0000 6676 6587  LCCN: n83127377  SUDOC: 033214271  VIAF: 37715944   WorldCat (עם VIAF): 37715944 
רשיד עאלי אל-כילאני והמופתי אמין אל-חוסייני מציינים בברלין את יום השנה למרידת רשיד עאלי, בנוכחות קצינים נאצים
רתמה (טיפוס)

רתמה לטיפוס וגלישה
רתמה (באנגלית: harness, בצרפתית: baudrier) היא מערך של רצועות התפורות יחד כך שאדם יכול להיתלות בהן על חבל. קיימות רתמות לטיפוס, רתמות לעבודה, רתמות חזה ורתמות גוף מלא. ניתן לבנות רתמה מאולתרת מרצועה או חבל בעזרת קשרים.
מרבית הרתמות מיוצרות מניילון ומיעוטן מדיינימה. בעת רכישת רתמה רצוי לבדוק שהיא נוחה, גם לאורך זמן וגם כאשר תלוי עליה ציוד רב.
חלקי הרתמה

הרתמה מורכבת מרצועות ועוביין וריפודן משתנה לפי יעודן. רתמות טיפוס תהיינה לרוב קלות, בעוד שרתמות לעבודה הן מאסיביות ומרופדות. מרבית הרתמות המיועדות לטיפוס וגלישה מורכבות מ:
רצועות נושאות עומס - המהוות את גוף הרתמה.
אבזמים - לכוונון של רצועות המתניים ו/או של לולאות הרגליים של הרתמה.
לולאות לאיבטוח ותליה - בעזרתן מתחברים אל החבל
לולאות לציוד - המאפשרות תליית ציוד וגישה מהירה אליו.
רתמות לטיפוס וגלישה

קיימות רתמות במידה קבועה ורתמות מתכווננות. ככל שהרתמה מתכווננת יותר, כך היא כבדה יותר (כי יש בה רצועות ארוכות יותר ואבזמים).
רתמות לטיפוס וגלישה > רתמה לטיפוס אלפיני ולמסלולים ארוכים

רתמות אלה ניתן ללבוש מעל בגדים, בלי להכניס את הרגליים (על מנת שיהיה ניתן ללבוש ולפשוט אותן עם קרמפונים - מערכת קוצים המורכבת על הנעל להגברת היציבות על קרח ושלג) ללולאות הרתמה. תכונה נוספת היא שניתן לפתוח את לולאות הרגליים ולהוריד את המכנסיים, בלי להתנתק מן החבל, דבר היכול להיות שימושי במסלולים ארוכים ובסביבה אלפינית.
רתמות לטיפוס וגלישה > רתמה לטיפוס ספורטיבי

רתמות לטיפוס ספורטיבי הן לרוב קלות במשקל ופשוטות במבנה. רתמה כזו לרוב אינה מתכווננת שכן היא מיועדת לשימוש על ידי אדם אחד, ולכן מתאימה לו. לרתמות ספורטיביות יש רצועות צרות, מעט ריפוד ואבזמים קטנים, כדי לחסוך משקל. בשנים האחרונות משתמשים יותר ויותר בחומרים קלים. דיינימה הופך פופולרי כי הוא חומר קל וחזק, למרות שדיינימה אינו עמיד בשחיקה ורתמות המיוצרות מחומר זה מתבלות במהירות רבה יותר.
רתמות גוף מלא

רתמת גוף מלא היא רתמה שנקודת התליה שלה גבוהה יותר. השימוש ברתמת גוף מומלץ במקרים בהם מרכז הכובד גבוה: אנשים גדולים וכבדים וילדים קטנים. קיימות גם רתמות חזה שניתן לשלבן עם רתמה רגילה ליצירת רתמת גוף.
רתמות גוף מלא > רתמה לילדים

רתמה לילדים היא רתמת גוף מלא עם נקודת תליה גבוהה יותר. אצל ילדים הראש גדול ביחס לגוף ולכן מרכז הכובד גבוה יותר. אצל ילדים קיימת סכנת התהפכות גבוהה יותר ולכן החשיבות של נקודת החיבור המוגבהת.
רתמות גוף מלא > רתמות עבודה

רתמות עבודה הם רתמות המשמשות לעבודה בגבהים: ניקוי חלונות ושיפוצים בגורדי שחקים, לדוגמה. כיוון שסוג עבודה זה משלב שהייה של זמן ארוך ברתמה, חישבות הנוחות בה גדולה ולכן רתמות עבודה הן רתמות גוף מלא. רתמות אלא לרוב  מאסיביות ומרופדות יותר.
רתמת גוף מלא
רמת הארווי (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהרים בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ויליאם הארווי 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  64°14′00″S 62°24′00″W﻿ / ﻿64.2333°S 62.4°W﻿ / -64.2333; -62.4
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרמת הארווי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהרמת הארווי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת הארווי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת הארווי
 
רמת הארווי (באנגלית: Harvey Heights) היא רמה הררית גבוהה צפונית להר פארי, ברכס המרכזי של הרי סטריבוג, באי בראבנט בארכיפלג פאלמר, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
להרי הרמה מדרונות תלולים במערב הרמה, שאינם מכוסים קרח.
הרמה מתנשאת מעל קרחון פארה שמצפון לה, מעל קרחון לאנק שמצפון מזרח לה, מעל הקרחונים מאלפיגי ומקנזי, שמדרום מזרח לרמה, מעל קרחון דז'ראסי שמערבה לרמה,  ומעל קרחון גוריצ'נה שמצפון מערבה לרמה.
היסטוריה > גילוי הרמה

הרמה מופיעה במפה ממשלתית ארגנטינאית משנת 1953. במפה זו לרמה אין שם.
הרמה צולמה על ידי האנטיג אירוסרוויירס בע"מ בסקר צילומי אוויר שערכה החברה בשנים 1956–1957. הרמה מופתה על בסיס צילומים אלה בשנת 1959.
היסטוריה > מקור שמה

שמה של הרמה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הרמה נקראת על שמו של ויליאם הארווי, רופא אנגלי שהציג לראשונה את מחזור הדם.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.
רנו NN

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  רנו 6 CV
 יצרן:  רנו
 שנות ייצור:  1924–1930
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  רנו Type KJ 
 מודל אחריו:  רנו ז'יוואקאטר  רנו מונאסיקס (אנ')
 פלטפורמה:  מנוע קדמי
 אורך:  4,690-4,930 מ"מ
 רוחב:  1,370 מ"מ
 גובה:  1,720 מ"מ
 משקל:  1,150 - 1,550 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,650 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, מקורר מים, 951 סמ"ק המפיק 11 כ"ס, 13 כ"ס, ו-15 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  70 קמ"ש
 צריכת דלק:  9 ליטר ל-100 ק"מ
 מעצב:  לואי רנו
 
רנו NN (בצרפתית: Renault NN) היא מכונית משפחתית (סדאן) קומפקטית תוצרת חברת רנו הצרפתית אשר יוצרה בין השנים 1924–1930. המכונית עוצבה בסגנון אופייני לאותה תקופה שזכה לכינוי "טורפדו" בשל צורתו. דגם זה שווק גם בתצורת 'גג נפתח' (קבריולה).
סך הכול יוצרו על פי שני סוגי העיצובים 150,000 יחידות.
גלריה

רנו NN
רנו NN
מנוע רנו NN, שנת 1925
רנו NN קבריולה
רנו NN, שנת 1926
רנו NN קבריולה, שנת 1927
רנו NN
הערות שוליים

↑  "רנו NN" auto.howstuffworks.com/1925-renault-6-cv
↑  "רנו NN" historics.co.uk/buying/auctions/2014-06-07/car/1928-renault-type-nn-tourer
↑  "רנו NN" gazoline.net/article2
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלי רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שורש 32

שורש 32, או טוּ בּוּ (בסינית: 土部, פיניין: Tǔ bù) הוא השורש השלושים-ושניים של הכתב הסיני. פירושו "אדמה", והוא אחד מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 580 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
בפילוסופיית חמשת היסודות (או "חמשת השלבים") הסינית, "טוּ" (土) מייצג את יסוד הארץ.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 土
+1: 圠 圡
+2: 圢 圣 (also SC of 聖 -> 耳) 圤 圥 圦 圧JP (=壓) 㘦
+3: 在 圩 圪 圫 圬 圭 圮 圯 地 圱 圲 圳 圴 圵 圶 圷 圸 圹SC (=壙) 场SC (=場)
+4: 圻 圼 圽 圾 圿 址 坁 坂 坃 坄 坅 坆 均 坈 坉 坊 坋 坌 坍 坎 坏SC (=壞; also variant of 坯) 坐 坑 坒 坓 坔 坕 坖 块SC (=塊) 坘 坙 坚SC (=堅) 坛 坜SC (=壢) 坝SC (=垻/壩) 坞SC (=塢) 坟SC (=墳) 坠SC (=墜) 㘧 㘨 㘩 㘪 㘫 㘬 㘭 㘮JP nonstandard (=墿) 㘯 (=場) 㘰
+5: 坡 坢 坣 坤 坥 坦 坧 坨 坩 坪 坫 坬 坭 坮 坯 坰 坱 坲 坳 坴 坵 坶 坷 坸 坹 坺 坻 坼 坽 坾 坿 垀 垁 垂 垃 垄SC (=壟) 垅SC (=壠) 垆SC (=壚) 垇 垈 垉 垊 㘱 㘲 㘳 㘴 (=坐) 㘵
+6: 型 垌 垍 垎 垏 垐 垑 垒SC (=壘) 垓 垔 垕 垖 垗 垘 垙 垚 垛 垜 (=垛) 垝 垞 垟 垠 垡 垢 垣 垤 垥 垦 垧 垨 垩SC (=堊) 垪 垫SC (=垫) 垬 垭SC (=埡) 垮 垯SC (=墶) 垰 (JP) 垱SC (=壋) 垲SC (=塏) 垳 垴SC/variant (=堖) 垵 城 㘶 㘷 㘸 㘹 㘺 㘻 㘼 㘽 㘾 埩|lang=zh-HansSC variant
+7: 垶 垷 垸 垹 垺 垻 垼 垽 垾 垿 埀 埁 埂 埃 埄 埅 埆 埇 埈 埉 埊 埋 埌 埍 埏 埐 埑 埒 埓 (=埒) 埔 埕 埖 埗 埘SC (=塒) 埙SC (=塤) 埚SC (=堝) 埛 﨏 㘿 㙀 㙁 㙂 㙃 㙄 㙅 㙆
+8: 埜 (=野 -> 里) 埝 埞 域 埠 埡 埢 埣 埤 埥 埦 埧 埨 埩|lang=zh-HantTC variant 埫 埬 埭 埮 埯 埰 埱 埲 埳 埴 埵 埶 執 埸 培 基 埻 埼 埽 埾 埿 堀 堁 堂 堃 堄 堅 堆 堇 堈 堉 堊 堋 堌 堍 堎 堏 堐 堑SC (=塹) 堒 堓 堔 堕SC/JP (=墮) 堵 㙇 㙈 㙉 㙊 㙋 㙌SC (TC form unavailable) 㙍
+9: 埪 堖 堗 堘 堙 堚 堛 堜 堝 堞 堟 堠 堡 堢 堣 堤 堥 堦 堧 堨 堩 堪 堫 堬 堭 堮 堯 堰 報 堲 堳 場 堶 堷 堸 堹 堺 堻 堼 堾 堿 塀 塁JP (=壘) 塂 塄 塅 塆SC (=壪) 塇 塈 㙎 㙏 㙐 㙑 㙒 㙓 㙔 㙕 㙖 㙗 㙘 塊|lang=zh-HansSC variant 塭|lang=zh-HansSC variant
+10: 堽 塃 塉 塊|lang=zh-HantTC variant 塋 塌 塍 塎 塏 塐 塑 塒 塓 塔 塕 塖 塗 塘 塙 塚 塛 塜 塝 塞 塟 塠 塡Kangxi/JP standard/KO (=填) 塢 塣 塤 塥 塦 塧 塨 塩JP (=鹽) 塪 填 塬 塭|lang=zh-HantTC variant 塮 塯 塰 塱 塞 塚 㙙 㙚 㙛 㙜 㙝 㙞 㙟
+11: 塲 (=場) 塳 塴 塵 塶 塷 塸 塹 塺 塻 塼 塽 塾 塿 墀 墁 墂 境 墄 墅 墆 墇 墈 墉 墊 墋 墌 墍Kangxi/JP/KO (=塈) 墎 墏 墐 墑 墒 墓 墔 墕 墖 増JP (=增) 墘 墙SC (=牆 -> 爿) 墚 墛 㙠 㙡 㙢 㙣 㙤 㙥 㙦 墴|lang=zh-HansSC variant
+12: 墜 墝 增 墟 墠 墡 墢 墣 墤 墥 墦 墧 墨 墩 墪 墫 墬 墭 墮 墯 墰 墱 墲 墳 墴|lang=zh-HantTC variant 墵 墶 墷 墸 墹 㙧 㙨 㙩 㙪 㙫 㙬 㙭 㙮 㙯
+13: 墺 墻 (=牆 -> 爿) 墼 墽 墾 墿 壀 壁 壂 壃 壄 壅 壆 壇 壈 壉 壊JP (=壞) 壋 壌JP (=壤) 㙰 㙱 㙲 㙳 㙴 㙵 㙶
+14: 壍 壎 壏 壐 壑 壒 壓 壔 壕 壖 壗 㙷 㙸 㙹 㙺
+15: 壘 壙 㙻 㙼 㙽
+16: 壚 壛 壜 壝 壞 壟 壠 壢 㙾 㙿
+17: 壣 壤 壥 㚀
+18: 壦
+20: 壧 壨
+21: 壩 㚁
+22: 壪 㚂
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 30

שורש 30, או קואו בּוּ (בסינית: 口部, פיניין: Kǒu bù) הוא השורש השלושים של הכתב הסיני. פירושו "פֶּה" והוא הראשון מתוך 31 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משלושה קווים.
במילון קאנגשי יש 1,146 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo. Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.0-89659-774-1
ליי לי: "התחקות אחר שורשי הדמויות הסיניות: 500 מקרים". בייג'ינג 1993,ISBN 978-7-5619-0204-2
רמת האסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  3,580 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי המלכה מוד 
 קואורדינטות:  84°53′00″S 176°00′00″E﻿ / ﻿84.8833°S 176°E﻿ / -84.8833; 176
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת האסקי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומירמת האסקי
 
רמת האסקי (באנגלית: Husky Heights) היא רמה הררית שטוחה באופן יחסית, המכוסה בקרח, בהרי המלכה מוד, באזור חוף דופק, בשטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.
הנקודה הגבוהה ביותר ברמה היא כיפת האסקי, שגובהה 3,580 מטרים מעל פני הים, והיא ההר ה-74 בגובהו באנטארקטיקה.
הרמה ממוקמת 7 קילומטרים דרומית לשולחן היינז.
הרמה מתנשאת מעל מוצאו של קרחון ברנדאו.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הרמה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הרמה נקראת על שם כיפת האסקי - הנקודה הגבוהה בה, וזו, בתורה, נקראת על שם כלבי ההאסקי באמצעותם הגיעו החוקרים מטעם משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד אל הרמה.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  כיפת האסקי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
1 2  הרי העולם לפי גובהם
↑  כלבי ההאסקי שימשו לגרירת מזחלות החוקרים
↑  מקור שמה של כיפת האסקי
רוני רוזנטל

רוני רוזנטל (נולד ב-4 באוקטובר 1963 בחיפה) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בקבוצת מכבי חיפה ואחר כך בבלגיה ובאנגליה. לזכותו 60 הופעות ו-11 שערים בנבחרת ישראל, והוא נכלל בהיכל התהילה של הכדורגל הישראלי. רוזנטל שיחק בדרך כלל בעמדת הקיצוני השמאלי או החלוץ, והתבלט ביכולת הפריצה שלו, אליה נלווה כיבוש שערים רבים, חלקם מרשימים במיוחד (שערו נגד נבחרת אזרבייג'ן נבחר לשער המילניום בכדורגל הישראלי).