stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התכנסות במידה שווה
כלים לחקירת התכנסות במידה שווה

קריטריון קושי: תהיינה  f_{n} סדרת פונקציות, הן מתכנסות במ"ש בקבוצה  S אם ורק אם לכל  \varepsilon >0 קיים  N טבעי כך שלכל  x\in S ולכל  m,n>N מתקיים  |f_{n}(x)-f_{m}(x)|<\varepsilon .
משפט דיני: תהיינה  f_{n} סדרת פונקציות רציפות, המוגדרות בקטע סגור  S, כך שלכל  x\in S, הסדרה  f_{n}(x) מונוטונית. אם הגבול של סדרת הפונקציות הוא פונקציה רציפה, אז ההתכנסות היא במידה שווה.
מבחן M של ויירשטראס: (משפט זה אינו משפט שייחודי לטורים וניתן לנסח אותו לסדרות אך הדבר אינו טבעי שכן הוא עוסק בסדרת ההפרשים, שבטורים זה פשוט אברי הטור) תהיינה  f_{n} סדרת פונקציות, ונניח שקיימת סדרת מספרים  M_{n} המקיימת שהטור:  \sum _{n\,=\,1}^{\infty }M_{n} מתכנס וכמו כן שלכל  x\in S ולכל  n מתקיים  |f_{n}(x)|\leq M_{n}. אזי  \sum _{n\,=\,1}^{\infty }f_{n} מתכנס במ"ש ובהחלט בקבוצה  S.
קריטריון דריכלה להתכנסות במ"ש: עבור סדרות פונקציות  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty },\{b_{n}\}_{n=1}^{\infty } בתחום  S, הטור  \sum _{n\,=\,1}^{\infty }a_{n}b_{n} מתכנס במ"ש ב- S אם נניח כי: הסדרה  \left\{\sum _{n\,=\,1}^{N}b_{n}\right\}_{N=1}^{\infty } חסומה במידה אחידה ב- S וגם לכל  x\in S הסדרה  \left\{a_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } מונוטונית ובנוסף  a_{n} מתכנסת במ"ש לפונקציה  f(x)=0.
קריטריון אבל להתכנסות במ"ש: עבור סדרות פונקציות  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty },\{b_{n}\}_{n=1}^{\infty } בתחום  S, הטור  \sum _{n\,=\,1}^{\infty }a_{n}b_{n} מתכנס במ"ש ב- S אם נניח כי: הטור  \sum _{n\,=\,1}^{\infty }b_{n} מתכנס במ"ש ב- S וגם לכל  x הסדרה  \{a_{n}\}_{n=1}^{\infty } מונוטונית וחסומה במידה אחידה ב- S.
טור חזקות מתכנס במ"ש עבור כל קטע סגור וחסום בתוך רדיוס ההתכנסות שלו.
תכונות

אם סדרת פונקציות רציפות מתכנסת במידה שווה, אזי גם הפונקציה הגבולית רציפה.
אם סדרת פונקציות אינטגרביליות רימן מתכנסת במידה שווה, אזי הפונקציה הגבולית גם היא אינטגרבילית רימן.
אם סדרת פונקציות גזירות מתכנסת במידה שווה, הפונקציה הגבולית לא בהכרח גזירה. עם זאת, אם סדרת הפונקציות מתכנסת נקודתית, ובנוסף סדרת הנגזרות של הפונקציות מתכנסת במידה שווה, אזי הפונקציה הגבולית גזירה (ונגזרתה היא גבול סדרת הנגזרות).
| חשבון אינפיניטסימלי |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | חשבון אינפיניטסימלי • סדרה • סדרה מתכנסת • גבול • סדרת קושי • טור • אינפיניטסימל • שדה המספרים הממשיים • ערך מוחלט • אי-שוויון המשולש • אי-שוויון קושי-שוורץ |  |
| פונקציות | פונקציה • גרף פונקציה • פונקציה ליניארית • פונקציה מונוטונית • נקודת קיצון •נקודת פיתול •נקודת אוכף • פונקציה קעורה • פונקציה קמורה • פונקציה רציפה • פונקציה רציפה במידה שווה • נקודת אי רציפות • נגזרת • טור טיילור • סדרת פונקציות • התכנסות נקודתית • התכנסות במידה שווה |  |
| משפטים | משפט בולצאנו-ויירשטראס • משפטי ויירשטראס • משפט קנטור • משפט ערך הביניים • משפט פרמה • משפט רול • משפט הערך הממוצע של לגראנז' • משפט הערך הממוצע של קושי • משפט דארבו • כלל השרשרת • כלל הסנדוויץ' • כלל לופיטל • משפט שטולץ • אריתמטיקה של גבולות |  |
| האינטגרל | אינטגרל • אינטגרל לא אמיתי • אינטגרל רב-ממדי • המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי • אינטגרציה בחלקים • שיטות אינטגרציה |  |
| אנליזה מתקדמת | פונקציה מרוכבת • אנליזה וקטורית • שיטת ניוטון-רפסון • משוואה דיפרנציאלית • טופולוגיה • תורת המידה |  |
אנליזה מתמטית • אנליזה וקטורית • טופולוגיה • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
מוטיב (כתב עת)

| --- | --- |

 תדירות:  ירחון
 סוגה:  כתב עת ספרותי כתב עת לשירה
 פורמט:  דיגיטלי
 מייסד:  אלירן דיין
 עורך ראשי:  אלירן דיין (2015–הווה)  רובי גורדון (2017–הווה)  עמליה ויניק (2020–הווה)  רוזי גולן (2023–הווה)  יאיר בן-חור (ירחון מוטיב 2015–2024)  (אתר מי סופר? 2024–הווה) 
 תאריכי הופעה:  2015–הווה (כ־10 שנים)
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל
 motiv-magazine.co.il
 
מוטיב החל את דרכו ככתב עת מקוון בנושא שירה וספרות עברית היוצא לאור אחת לחודש. כיום הוא שם כולל למספר כתבי עת ומיזמים העוסקים בשירה ובספרות עברית.
מוטיב - ירחון בנושא שירה וספרות עברית ע"ש ליאורה דיין

מוטיב החל את דרכו ככתב עת מקוון בנושא שירה וספרות עברית היוצא לאור אחת לחודש. הירחון נוסד על ידי הסופר אלירן דיין בשנת 2015 לזכר אמו שנפטרה באותה שנה ממחלת הסרטן והוא קרוי על שמה. הגיליון הראשון פורסם בספטמבר 2015. מאז ועד היום יוצא כתב העת מוטיב ברצף אחת לחודש. עד כה פורסמו למעלה מ־120 גיליונות. המשורר יאיר בן-חור הצטרף לכתב העת מראשיתו ויחד הם ניסחו את כלליו והחליטו על אופיו. בן-חור שימש העורך הראשי, המגיה והנקדן של כתב העת מראשיתו ועד שנת 2024.
הירחון ניתן להורדה לקריאה חופשית במדיה הדיגיטלית כגון מחשב, מחשב לוח או טלפון נייד. בכל גיליון מציג כתב העת 10 שירים וסיפורים קצרים בנושא מסוים שנבחר מראש, והוא נותן במה ליוצרים חדשים וגם למשוררים וסופרים ותיקים וידועים. הירחון מאופיין בהקפדה יתרה על עריכה וניקוד ובעיצוב גרפי צבעוני.
בפברואר 2017 הצטרף לעריכת כתב העת הסופר רובי גורדון, ומאז ועד היום הוא משמש גם המעצב הגרפי הראשי של כתב העת.
ביולי 2020 הצטרפה לצוות העורכים עמליה ויניק. באוגוסט 2023 הצטרפה לצוות עורכת הלשון רוזי גולן. ביוני 2024 פרש יאיר בן־חור ובמקומו הפכה רוזי גולן לעורכת הראשית, המנקדת והמגיהה של כתב העת.
כתב העת נועד לשמש במה לכלל המשוררים, הסופרים ואוהבי המילה הכתובה, והוא מקיים מיזמים רבים הקשורים לכך ובהם ראיונות עם סופרים ומשוררים, במות לכתיבה ויצירה ביוטיוב וברשתות חברתיות ועוד. עד כה פורסמו בירחון למעלה מ־1,500 שירים וסיפורים קצרים של למעלה מ־600 יוצרים, בהם שושנה ויג, אביחי קמחי, מיכל סנונית, אילן שיינפלד, זוהר אביב, צביה גולן, עדנה אפק, יוסף מורג, ריקה ברקוביץ, רון גרא ונורית צדרבוים. לעיתים עורכי כתב העת מפרסמים את יצירותיהם־שלהם בדפי המבוא לגיליונות כדי שלא לתפוס את מקומם של שאר היוצרים בין דפי הגיליון.
בנובמבר 2024 חזר יאיר בן־חור למיזם אחר של מוטיב וביחד עם רוזי גולן הם עורכים שירים וסיפורים באתר "מי סופר?" שמפרסם שירים וסיפורים שלא ראו אור בבמות אחרות לפני כן.
גיליונות בולטים בירחון

מדי פעם בפעם מפרסם כתב העת גיליונות מיוחדים. למשל, באפריל 2018 פרסם הירחון גיליון מיוחד ובו 70 יצירות של סופרים, משוררים וכותבים לרגל 70 שנים לעצמאותה של מדינת ישראל. חודש לאחר מכן פרסם הירחון גיליון בשם "רגע עם החינוכית" שהוקדש כולו לטלוויזיה החינוכית הישראלית כהזדהות עם המאבק למניעת סגירת הערוץ. בפברואר 2022 פרסם הירחון גיליון העוסק באהבת הארץ לזכרו של יורם טהרלב.
באוגוסט 2019 פרסם הירחון גיליון מיוחד ראשון מסוגו בשיתוף המרכז לבריאות הנפש גהה ובעידודו של מנהל בית החולים, פרופ' גיל זלצמן, בשם "צעדים במסע". בגיליון הופיעו יצירות שכתבו מתמודדי נפש ששהו ושוהים בבית החולים. יצירותיהם חשפו את עולמם המורכב של מתמודדי הנפש מנקודת מבטם אל מול הצוות הרפואי המטפל בהם, יחסם לבית החולים והסביבה החיצונית המדירה אותם ממנה וכן את התמודדותם האישית ונבכי נפשם ומחשבותיהם. גיליון זה היה הגיליון הראשון של הירחון שיצא לאור בדפוס לרכישת הקהל הרחב וכל הכנסותיו נתרמו לעמותת הידידים של גהה.
ביום הזיכרון לשואה ולגבורה ה'תש"ף 2020 פרסם הירחון גיליון מיוחד בשם "כוחה של הרוח" בשיתוף סניף רחובות והשפלה של עמותת עמך. בגיליון הופיעו יצירות וציורים של שורדי שואה שחשפו את ההתמודדות שלהם בתקופת המלחמה וגם לאחריה. עם פרסום הגיליון, התקיים מפגש באמצעות יישומון זום בו לקחו חלק שורדי השואה, משוררים וסופרים, צוות עמך ועורכי כתב העת. בהמשך הודפס הגיליון וחולק בסניפי עמך.
ביום הזיכרון לשואה ולגבורה ה'תשפ"א 2021 פרסם הירחון גיליון מיוחד בשם "לזיכרון לדור יבוא..." בשיתוף בית לוחמי הגטאות בגיליון הופיעו יצירות של נספים בשואה. היצירות נלקחו מארכיון המוזיאון ומהציבור הרחב לאחר שיצא קול קורא מיוחד לציבור לאיסוף שירים וסיפורים שכתבו קרובי משפחה שנספו בשואה. בחודש לאחר מכן פורסם גיליון נוסף "לזיכרון לדור עבר..." בו כתבו יוצרים שירים וסיפורים המתכתבים עם יצירות הנספים. שני הגיליונות אוגדו לחוברת אחת המייצגת את השואה והתקומה. על מיזם זה, זכה כתב העת מוטיב במלגה מטעם המוזיאון וקרן ג'נסיס (Genesis Philanthropy Group). החוברת שהודפסה חולקה על ידי המוזיאון לבאי טקס המלגות.
בעקבות מלחמת חרבות ברזל פרסם הירחון 3 גיליונות עוקבים (בין אוקטובר 2023 לדצמבר 2023) בנושא אירועי ה־7 באוקטובר והמלחמה שבאה בעקבותיהם. בגיליונות מיוחדים אלה השתתפו 95 כותבים ויוצרים ששיתפו בתחושותיהם.
באוקטובר 2024, במלאת שנה לאסון השבעה באוקטובר פרסם הירחון גיליון מיוחד, בה ניתנה הבמה לשורדות ולשורדים של הזוועות להביע את תחושותיהם. אלה שעמדו מול אכזריות המחבלים, אלה שאיבדו את הקרובים להם ביותר, אלה שזכו לחזור מהשבי ואלה שיקיריהם עדיין שם. בין הכותבים המופיעים בגיליון זה גם נילי מרגלית שחזרה משבי החמאס, נעם דן בת דודתה של הדס קלדרון, ומשה לוטם אביה של הגר ברודץ' שחזרה מהשבי עם ילדיה ועם אביגיל עידן..
עורכי מוטיב כיום

אלירן דיין - סופר ומשורר, מייסד כתב העת מוטיב ובעל הוצאת "מוטיב ספרים". עוסק בגרפיקה, בכתיבה וכן במיזמים אינטרנטיים. הוציא לאור עד עתה שבעה ספרים. נוסף על כך, ייסד עם הסופרת והמשוררת עדנה אפק את כתבי העת המקוונים "צמדים" לשירה רב־תרבותית, "רסיסים" לסיפורים קצרים ואת כתב העת המקוון בעקבות דמויות המקרא "אחריך נרוצה". הוציא לאור עד עתה שמונה ספרים.
רובי גורדון - סופר ובוגר החוג לקולנוע וטלוויזיה של אוניברסיטת תל אביב ובית הספר לקופירייטינג של תרצה גרנות ומוטי מורל. עוסק בכתיבה, עריכה ועיצוב. משמש עורך ומעצב גרפי של הירחון. הוציא לאור עד עתה שני ספרי פרוזה.
רוזי גולן - עורכת לשון ותוכן, בעלת תואר ראשון ותעודת הוראה בספרות צרפתית והשתלמות בביבליותרפיה מטעם אוניברסיטת בר־אילן, בוגרת החוג ללימודי עברית באוניברסיטת תל אביב בתוכנית ללימודי עריכה לשונית.
עמליה ויניק - בעלת תואר ראשון בניהול מלונאות, תיירות ומשאבי מזון מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים.
עורכי עבר

יאיר בן-חור - עורך לשון ותוכן, נקדן, משורר ועורך שירה. בעל תואר שני בלשון עברית ותואר ראשון בלשון עברית וספרות עברית. משמש עורך ונקדן הירחון ונקדן אתר השירה והסיפור הקצר "ליריקה". הוציא לאור עד עתה חמישה ספרי שירה וספר מאמרים פילוסופי.
ספרי מוטיב

בשנתיים הראשונות לקיומו של הירחון אוגדו היצירות בספרים מודפסים שהושקו במסגרת ערב מיוחד של הירחון ובו נערכו מחוות ליוצרים וחולקו גם תעודות הערכה מטעם כתב העת למשוררים ולסופרים. האסופות שיצאו במסגרת זו:
בשנתיים הראשונות לקיומו של הירחון אוגדו היצירות בספרים מודפסים שהושקו במסגרת ערב מיוחד של הירחון ובו נערכו מחוות ליוצרים וחולקו גם תעודות הערכה מטעם כתב העת למשוררים ולסופרים. האסופות שיצאו במסגרת זו:
מגירות שקופות - ספר המאגד את יצירות השנה הראשונה של כתב העת (מוטיב ספרים), 2017 - הספר עוטר בציוריו של שורד השואה אפרים הלר. בערב השקת הספר נערכה מחווה לזכרה של המשוררת אילנה בר-שלום שנפטרה באותה שנה.
מקום באור - ספר המאגד את יצירות השנה השנייה של כתב העת (מוטיב ספרים), 2018 - הספר עוטר בציוריו של הצייר ממנחמיה אלברט בלטנר, סבא רבא של אלירן דיין. בערב השקת הספר נערכה מחווה לזכרן של המשוררת פזית אלעזר שנפטרה ממחלת הסרטן ולזכרה של הסופרת ריקה ברקוביץ' שנפטרה במפתיע. בערב הוקרן סרטון מחווה לזכרה של ברקוביץ'. שתיהן הלכו לעולמן שבוע לפני ערב השקת הספר.
בהמשך פורסמו אסופות נוספות במסגרת מיזמי מוטיב השונים ובהוצאת מוטיב ספרים:
בצעדים קטנים - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2022
חוכא ואטלולא - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2022
לובשי כובעים - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2022
האדם החומל - אסופת סיפורים קצרים בנושא חמלה, (מוטיב ספרים) 2022
שירת המפתחות - אסופת שירים בנושא מפתחות, (מוטיב ספרים) 2022
איש רעים להתרועע - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2023
בעבותות אהבה - אסופת שירי אהבה של מוטיב מאוהב, (מוטיב ספרים) 2023
מושב זקנים - אסופת סיפורים קצרים בנושא זקנה, (מוטיב ספרים) 2023
שקט קמאי - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2023
שד בא לקחת אותי - אסופת סיפורים קצרים בנושא פחדים, (מוטיב ספרים) 2023
פתאום... אונס! - אסופת שירים וסיפורים קצרים בנושא אונס, (מוטיב ספרים) 2023
בנתיב הגעגועים - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2023
פרדה מתמשכת - אסופת שירים בנושא פרדות, (מוטיב ספרים) 2023
למצוא את האושר - אסופת שירים בנושא אושר, (מוטיב ספרים) 2023
לפתע בא הקיץ - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2023
כתיבתי שלי - אסופת שירים וסיפורים בנושא כתיבתם של הכותבים, (מוטיב ספרים) 2023
תחרויות שירה וכתיבה

תחרויות הכתיבה של מוטיב:
תחרות הכתיבה הארצית לילדים ע"ש ריקה ברקוביץ' - תחרות הנערכת בין תלמידי כיתות ג'-ו' בבתי הספר היסודיים בישראל. התחרות נוסדה ב-2004 ונוהלה מיום היווסדה על ידי ריקה ברקוביץ' ובעזרת אגודת הסופרים העברים עד מותה של ברקוביץ' בטרם עת ב-2019. בדצמבר אותה שנה העבירה משפחתה את ניהול וארגון התחרות לידי אלירן דיין וצוות כתב העת מוטיב.
תחרות מוטיב לשירה עברית ע"ש מיכל, כרמלה ואברהם נסים - תחרות שירה למבוגרים שהתקיימה בשנת 2020.
תחרות הסיפור הקצר של מוטיב - תחרות סיפורים קצרים למבוגרים שהתקיימה בשנת 2020.
מיזמים עיקריים מבית מוטיב

כיום מוטיב הוא שם כולל למספר כתבי עת ומיזמים העוסקים בקידום השירה והספרות עברית:
"מי סופר?" – אתר ספרות ושירה עברית המפרסם שירים וסיפורים שלא ראו אור בבמות אחרות
"מוטיב בקטנה" כתב עת מקוון היוצא אחת לרבעון ומפרסם שירים קצרים במיוחד, שירי הייקו ואמרות
"מוטיב מאוהב" כתב עת מקוון היוצא פעמיים בשנה ומאגד שירי אהבה
"מוטיב יום-יומי" עמוד פייסבוק המפרסם בכל יום שיר אחד של יוצר אחד
"מוטיב מתריס" כתב עת מקוון העוסק בנושא מחאה והתנגדות
מוטיב במחאה - עלון לחלוקה בהפגנות המחאה
"אוצר הספרות העברית" – מאגר מידע על סופרים ומשוררים (הועבר בשנת 2024 לידי דגש - אגודת אנשי הספרות והשירה בישראל)
"המוסיף" – כתב עת למנויים בלבד הכולל מאמרים, טורים, אמנות והרחבות על נושאי גיליונות ירחון מוטיב (2022–2023)
"מוטיב על נס" כתב עת מקוון המעלה על נס בכל גיליון ספר אחד של יוצר אחד (2019–2021)
"קול כותב" עמוד פייסבוק המפרסם ראיונות קצרים של חמש שאלות עם משוררים וסופרים (2017–2020)
"מוטיב בהמשכים" כתב עת מקוון המפרסם סיפורים ארוכים בבלעדיות ושמפורסמים בו לראשונה ולא פורסמו בדפוס, במרשתת או בכתבי עת אחרים (על פי רעיון של הסופרת והמשוררת שושנה ויג) (2020–2021)
הוצאת הספרים

בנובמבר 2017 הוקמה הוצאת "מוטיב ספרים" בידי אלירן דיין. הוצאה זו מוציאה את אסופות כתב העת מוטיב, ומתמחה בעיקר באסופות שירה, ספרי שירה וספרי ילדים.
הערות שוליים

↑  אינדקס כתב העת מוטיב
↑  ירחון מוטיב, גיליון 34 - ישראל: שבעים פנים
↑  ירחון מוטיב, גיליון 35 - רגע עם החינוכית
↑  ירחון מוטיב, גיליון 52 - צעדים במסע
↑  ירחון מוטיב, גיליון 62 - כוחה של הרוח
↑  ירחון מוטיב, חוברת - לזיכרון לדור...
↑  ירחון מוטיב, גיליון 117 - שנה באוקטובר
↑  מערכת גל גפן ראשון לציון, יוצאת לדרך: תחרות כתיבה לזכרה של סופרת הילדים, תושבת העיר, ריקה ברקוביץ, באתר גל גפן ראשון, ‏4 בפברואר 2020
עורכי כתב העת מוטיב בערב השקת הספר "מקום באור" 2018
קבוצת המניע

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  אברהם ליפשיץ
 תקופת הפעילות:  1932–הווה (כ־93 שנים)
 מיקום המטה:  תל אביב
 משרד ראשי:  אשדוד, ישראל
 בעלות:  אמיר ועמיעד ליפשיץ
 ענפי תעשייה:  הובלה
 מנכ"ל:  ניהול החברה: אמיר ורן ליפשיץ
 עובדים:  200
 
משאית ליילנד ביבר של חברת המניע, 1958
משאיות של המניע מובילות נגמ"שים בשירות צה"ל, 2012
קבוצת המניע (שבעבר נקראה "קבוצת לינוע") היא חברה פרטית בענף הלוגיסטיקה וההובלה היבשתית, הפועלת מאז 1932. נכון ל-2017, מפעילה החברה למעלה מ-200 משאיות ו-250 נגררים.
החברה מספקת שירותים בתחום ניהול שרשרת האספקה. לחברה מרכזי תפעול בנמלי חיפה ואשדוד ובנמל התעופה בן-גוריון.
ראשיתה של החברה עם הקמתה של חברת "המניע" בתל אביב על ידי אברהם ליפשיץ ויואל בנו. החברה עסקה בהובלת פרי הדר מנס ציונה לנמל יפו ובהובלת אבן ממחצבות מגדל צדק לתל אביב הנבנית.
משנות ה-80 של המאה ה-20 נוהלה החברה על ידי עמיעד ליפשיץ (שכיהן גם כחבר הנהלה במועצת המובילים, חבר בנשיאות לשכת המסחר - תל אביב והמרכז ויושב ראש ועדת תובלה ונמלים באיגוד לשכות המסחר). החברה עסקה גם בהובלות לירדן.  ב-2003 פעלה החברה תחת נאמן שגיבש לה תוכנית הבראה, עקב חובות גדולים שצברה. בהמשך רכשה החברה חברות אחדות בתחומה ובין השאר התאחדה בשנת 2004 עם חברת "לינוע דרך הים בע"מ" שהוקמה בשנת 1999. ב-2018 אוחדה חברת הבת ליעד עם חברת אוברסיז.
חברות הבנות של הקבוצה הן: לינוע איתן חדרה והמניע .
בשנת 2020 איתן חדרה רוכשת את ח.ש.א הובלות ,ובשנת 2022 איתן חדרה רוכשת את נתיבי המזרח והערבה.
בשנת 2023 חברת לינוע רוכשת את סדצקי הובלות.
המניע - שירותי אספקה והובלה מנמל אשדוד חיפה ואילת  של מכולות ומוצרים למפעלים ,עבודה במשרד הביטחון, והתעשייה הצבאית.
לינוע -  הובלה של קמח במייכליות על גבי סמיטריילרים.
איתן חדרה -  הובלה ואחסנה של מכולות.
הערות שוליים

↑  יואל ליפשיץ ז"ל, באתר עמותת חיל הים
↑  יואל ברב' אברהם ליפשיץ ז"ל, מעריב, 21 בדצמבר 1979
↑  נבחר ועד ללשכת המסחר ת"א, מעריב, 22 ביולי 1987
↑  מרדכי אלקן, מיתון על גלגלים, מעריב, 9 בינואר 1990
1 2  המובילים: "משאיות נוסעות לירדן ללא ביטוח", באתר גלובס, 5 בפברואר 1997
↑  זוהר בלומנקרנץ, נשיאים חדשים בלשכה, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2005
↑  הכירו את חברי הנשיאות של לשכת המסחר תל- אביב והמרכז, באתר לשכת המסחר תל אביב והמרכז, 10 באפריל 2016
↑  ליפשיץ: מנכ"ל חנ"י התחייב להסדיר חנית משאיות בכניסה לנמל אשדוד, אתר port2port, 22 ביוני 2010
↑  הקפאת הליכים לחברת ההובלה המניע, באתר ynet, 2 בדצמבר 2003
↑   גיא ארז, אוברסיז מתמזגת עם ליעד לוגיסטיקה - ותכפיל את פעילות ההובלה וההפצה, באתר TheMarker‏, 21 בינואר 2018
יוליוס מיינל

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תאגיד
 מייסדים:  יוליוס מיינל
 תקופת הפעילות:  1862–הווה (כ־163 שנים)
 חברות בנות:  Julius Meinl Kaffee- und Teeimport AG  Brüder Kunz  Charles Cabos  Austria Papierindustrie  Julius Meinl Kaffee-Einfuhr  Julius Meinl Kaffee-Import  Wiener Oelwerke 
 מיקום המטה:  וינה 
 משרד ראשי:  וינה
 ענפי תעשייה:  קפה
 מוצרים עיקריים:  קפה 
  
 www.meinl.at
 
החברה האוסטרית יוליוס מיינל נוסדה בווינה בשנת 1862 על ידי יוליוס מיינל הראשון (ברובע הראשון, ליד פליישמרקט). בתחילה סיפקה החברה רק פולי קפה ירוקים, ולאחר מכן הציעה גם קפה קלוי טרי. הסימן המסחרי שלה עוצב על ידי יוזף בינדר, שיצר את "כושי-מיינל", ראש ילד כהה עור החובש תרבוש אדום, על רקע צהוב.
בשנת 1938 בעל השליטה בחברה יוליוס מיינל השלישי עזב את אוסטריה ביחד עם אשתו היהודיה בגלל רדיפות הנאצים, שהכריזו על המשפחה כולה כ"אויבי הרייך". מאז המשפחה מתגוררת בבריטניה. כיום החברה מנוהלת על ידי יוליוס מיינל החמישי שעבר להתגורר בפראג.
מטה החברה ממקום בווינה, ביוליוב מיינל גאסה. בצמוד למטה נמצא מפעל הקפה של החברה. בשנת 2005 נפתח מפעל נוסף בויצ'נצה.
מיינל ב-Graben

הסניף הווינאי המפורסם ברחוב Am Graben 19 הוגדל ושופץ בשנת 2000, וימשיך לתפקיד כמעדניית מיינל בגראבן. תיירים רבים פוקדים את הסניף. במזרח אירופה, רשת הסניפים הקיימת נמכרה ברובה: ב-1999 הונגריה (ל-Delhaize בבלגיה) וב-2005 צ'כיה (ל-Ahold). רק מספר סניפים בפולין עדיין פועלים. הועלה רעיון בשנת 2000, לפתוח חנות דומה לזו שב-Graben בווינה, בכיכר האדומה במוסקבה או במינכן. בארצות הברית פועלות שלוש חנויות, שלושתן בחלק הצפוני של שיקגו, אילינוי.
המבחר בחנות המותג גדל משמעותית, ואיתו גם השתפרה האיכות הכללית. טווח המחירים גדל גם הוא, במיוחד בקטגוריות התה, הקפה, ריבות, ממתקים, יין ואלכוהול, אולם קיימים גם פריטי נוסטלגיה כגון פוסטרים ומתנות.
המסעדה זכתה בשנת 2004 על ידי גו-מיו בשלוש מצנפות. החל משנת 2010 שף המסעדה הוא מטין יורסטוון הידוע, וזכה ב-2012 במצנפת גו-מיו הראשונה שלו.
הערות שוליים

↑  https://www.economist.com/business/2009/07/30/a-viennese-grind
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: kn20050518029  VIAF: 136740534   WorldCat (עם VIAF): 136740534
אנוש גבעתי

| --- | --- |

 לידה:  28 בפברואר 1933 ביירות, לבנון
 פטירה:  24 במרץ 2014 (בגיל 81)
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי בראשון לציון 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1951–1989 (כ־38 שנים)
 דרגה:  ניצב
 תפקידים בשירות
 מפקד נפה, מפקד מחוז מרכז
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל החברה הכלכלית ראשון לציון
 
אנוש גבעתי (28 בפברואר 1933 – 24 במרץ 2014) היה ניצב במשטרת ישראל.
גבעתי נולד בביירות שבלבנון לצפורה ויעקב ברג. חודשים ספורים לאחר לידתו עברה המשפחה לירושלים, שם למד והוכשר בבית ספר ערב למקצועות החשמל. בשנת 1946 התנדב לארגון "ההגנה" והחל לשמש בתפקידי קישור. בשנת 1948 הוכשר בקורס מפקדי כיתות בגדנ"ע ולאחריו לקח חלק בפעולות מבצעיות בעיר. בשנת 1950 עסק בהדרכת נוער.
בשנת 1951 היה גבעתי בין מייסדי משמר הגבול והיה חבר פלוגה א' כשש שנים. בעת טבח כפר קאסם היה גבעתי מפקד מחלקה בגדוד משמר הגבול של שמואל מלינקי. במשפט של נאשמי הטבח העיד גבעתי שלדעתו יש למלא פקודות בכל מקרה, אך סיפר שהפקודות שהוא קיבל ממפקד הפלוגה היו מתונות, והטבח לא התבצע במחלקתו.
בשנת 1957 עבר לשרת במשטרת ישראל ושימש במהלך השנים כמפקד תחנת לוד, סגן קצין הביטחון במשפט אייכמן, ולאחר מכן ראש לשכת תנועה, ראש אגף מבצעים בנפת הנגב ודובר נפת הנגב. לאחר מלחמת ששת הימים מונה למפקד נפת יהודה בבית לחם}. ב-1973 מונה למפקד נפת עזה וסיני. באוגוסט 1977 נתמנה למפקד מרחב מרכז. בשנת 1979 הוצע לו לעבור לפקד על מרחב ירושלים, אך הוא העדיף שלא לקבל את ההצעה. בשנת 1981 היה גבעתי לסגן מפקד מחוז המרכז לאחר שניהל את הקמת המחוז החדש. עד לאיוש תפקיד מפקד המחוז על ידי ניצב גבי עמיר, שימש כמ"מ מפקד המחוז. ובשנים 1985–1989 היה מפקד מחוז מרכז. בין האירועים המרכזיים שבהם עסקה משטרת המחוז בתקופה זו היו פיזור הפגנות עובדי התעשייה האווירית על רקע ביטול פרויקט הלביא, אבטחת ביקורו של נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר ומרדף אחר האסיר הנמלט הרצל אביטן. כן הוקמו במחוז יחידה לחקירות הונאה ותחנת המשטרה בטייבה.
בשנת 2004 היה בין החותמים על מכתב תמיכה של בכירי מערכת הביטחון בתוכנית ההתנתקות, הקובע שהתכנית חיונית לביטחון ישראל.
לאחר פרישתו מהמשטרה שימש כמנכ"ל החברה הכלכלית ראשון לציון, ובסיום תפקיד זה עבר לשמש כיו"ר ועד מגדלי היקב בעיר. בעבור פעילויותיו בראשון לציון, בהן ייסוד סניף "יד שרה" והתנדבותו בסניף כאחראי לאולם התצוגה, הוענק לו בשנת 2008 תואר יקיר העיר.. משנת 2013 שימש כחבר מועצת המומחים של סיעת התנועה החברתית הירוקה במועצת עיריית ראשון לציון. נפטר ב-24 במרץ 2014 ממחלת הסרטן. נקבר בבית הקברות הצבאי בראשון לציון.
הערות שוליים

↑  לפי פקודת המג"ד מלינקי הוטל להרוג אנשים - טוענים עדים, הצופה, 12 ביולי 1957
↑  ש. גבעון, המכונית נפלה לתוך ערוץ, מעריב, 20 בנובמבר 1961
↑  נקודת המשטרה בערד, מעריב, 8 בדצמבר 1966
↑  קורס ראשון לשוטרים ערבים בנפת יהודה, דבר, 27 במאי 1968
↑  מפקד נפת יהודה עלה לדרגת סגן ניצב, מעריב, 18 בפברואר 1972
↑  מפקד משטרת נפת יהודה, דבר, 26 בפברואר 1973
↑  מינויים חדשים במשטרת ישראל, דבר, 2 באוגוסט 1977
↑  ראובן שפירא, נצ"מ בוגלר ימונה מפקד מרחב ירושלים, דבר, 13 ביולי 1979
↑  יצחק בן חורין, טלפון מהמפיץ בלונדון ואין סרט בפ"ת, מעריב, 8 באפריל 1984
↑  אנוש גבעתי באתר משטרת ישראל
↑  אטילה שומפלבי, בתגובה למכתב הרבנים: "מכתב אלופים" בעד התנתקות, באתר ynet, 29 באפריל 2004
↑  חוברת יקיר העיר ראשון לציון לשנת 2008
איציק שולמייסטר

איציק שולמייסטר (נולד ב-31 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל חדרה.
קריירה

שולמייסטר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל תל אביב. ב-4 בדצמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד בני יהודה. בינואר 2018 הושאל להפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. ב-16 בפברואר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-3 נגד הפועל פתח תקווה. שיחק בקבוצה גם בעונה שלאחר מכן.
בהמשך שיחק במ.ס. כפר קאסם, הפועל פתח תקווה, מכבי אחי נצרת ומכבי יפו.
בקיץ 2023 חתם בהפועל חדרה מליגת העל. ב-28 באוקטובר 2024 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 4-2 למכבי חיפה.
קווי אשראי לישראל

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  יובל רן, נתן שוורץ
 תקופת הפעילות:  1993–1997 (כ־4 שנים)
 משרד ראשי:  תל אביב, ישראל
 מוצרים עיקריים:  פעילות פיננסית, הלוואה בריבית
 יו"ר:  יובל רן
 מנכ"ל:  יובל רן
 
קווי אשראי לישראל (קווי אשראי, קאל) הוא שמו של תאגיד חברות ישראלי שפעל בין השנים 1993–1997 במבנה פירמידה תחת חברת האם "קווי אשראי לישראל שירותים פיננסיים בע"מ". מקור השם הוא בפעילותה המרכזית של החברה - מתן אשראי ללקוחות פרטיים ולעסקים קטנים ובינוניים.
יו"ר הדירקטוריון ומנכ"ל החברה עד סמוך למועד פירוקה היה יובל רן.
החברה השקיעה בתחומים נרחבים ומגוונים, בעיקר בתחומי הלוואה בריבית, פיננסים, נדל"ן ומסחר. עם החברות המוכרות שהיו בשליטתה לאורך השנים נמנות חברת אקוויטל (או כשמה דאז פספורט), יואל, נפטא, אספייד ואוקידוק. מספר רב של עסקאות כושלות שביצעה החברה, כמו גם ירידה חדה בהיקף הגביה של ההלוואות הרבות שהעניקה החברה הביאו אותה למצב כלכלי קשה.
בשנת 1997 הועבר הנכס המרכזי של החברה, השליטה בתאגידי הנפט של קבוצת יואל, לקובי מימון ולמשפחת לבנת. זאת, לאחר שקווי אשראי לא הצליחה להחזיר את ההלוואה שנתנו לה השניים.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1993 ושלטה לאורך השנים בכ-100 חברות ציבוריות ופרטיות. מנהלי החברה היו יובל רן, נתן שוורץ, אברהם גולדרייך ונתן טורנר.
במהלך שנות פעילותה גייסה החברה מאות מיליוני שקלים ממשקיעים. החברה השקיעה את הכספים שגייסה בכמאה חברות ודיווחה על רווחים גדולים כל שנה. בשנת 1995 התברר שהחברה נקלעה לקשיים והפסידה 66 מיליון שקל מפעילותה בעסקי מימון.
בחודש אוגוסט 1995 רכשה החברה מיוסף (ג'ו) אלמליח את גרעין השליטה בחברת פספורט, אשר החזיק בשרשור גם את חברות ישראמקו, יואל, נפטא ועוד. לאחר שבהתחלה ניסה קובי מימון למנוע מקווי אשראי לרכוש את פספורט מטולדנו באמצעות מאבק משפטי, בחודש נובמבר 1995 הצטרף מימון בעצמו לגרעין השליטה של פספורט ורכש 50% ממניות החברה. בחודש פברואר 1996 הצטרפה לגרעין השליטה של פספורט משפחת לבנת, בעלת השליטה בקבוצת תעבורה.
בחודש אפריל 1997 נמלט יובל רן מישראל להולנד ולאחר מכן לארצות הברית שם התיישב בעיר יוסטון שבטקסס. מיד לאחר בריחתו, החל רן לשמש כמנכ"ל חברת ישראמקו ארצות הברית. כמו כן מכר שתי חברות שהיו בשליטתו למוטי מנשה, ששימש כדירקטור בחברה.
בחודש יולי 1997 כשלה החברה בהחזר התשלום הראשון של הלוואה שניתנה לה בחודש ינואר על ידי קובי מימון וקבוצת תעבורה. כתוצאה מכך, קיבלו קובי מימון ומשפחת לבנת את מניותיה של קווי אשראי בתאגידי הנפט.
בשנת 1998 מונה לחברת הבת, קווי אשראי (מרכז), עו"ד ישראל קנטור ככונס נכסים זמני. במאי 2001 מונו עו"ד יצחק מירון ורו"ח חיים רבינוביץ' למפרקי החברה.
בחודש ינואר 1999 הוצת ארכיון החברה בפתח תקווה.
בשנת 2004 הגישו מפרקי החברה, תביעה נגד שורה של מנהלים ובעלי שליטה בחברה בגין פעולות תרמית והברחת נכסים שבוצעו בחברה. הנתבעים המרכזיים הם יובל רן, קובי מימון, חיים צוף, משפחת לבנת, עופר קרז'נר ובנק דיסקונט (ראו הרחבה בהמשך הערך).
מבנה ארגוני

בעלי השליטה בחברת האם "קווי אשראי לישראל שירותים פיננסים בע"מ" החזיקו באמצעותה בשאר חברות הקבוצה, ובהן: קווי אשראי (מרכז), פספורט, ישראמקו, יואל, נפטא, אספייד, אוקידוק, אוקטובה, מדרומיאה, פילסברי ישראל (נילס קוקיס), ניליביט, נביגטור נדל"ן ועוד.