stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכסנדר פון הומבולדט
המסע לאמריקה הלטינית > חקירות על ברוא יערות

בפברואר 1800 יצא הומבולדט יחד עם בונפלאן, משרת בשם חוזה, וארבעה פרדים מקרקס. לאחר כשבוע הגיע לאגם ולנסיה. האגם שכן בלב עמק חקלאי. הנוף במקום היה אידלי אולם תושבי המקום היו מודאגים בשל ירידת מפלס מי האגם. המקומיים חשבו שהדבר נגרם עקב מוצא תת-קרקעי שמנקז את מי האגם אולם הומבולדט חשב אחרת. הוא השווה את שיאור ההתאיידות מהאגם לנהרות ואגמים אחרים בעולם והגיע למסקנה כי בירוא היערות מסביב לאגם והטיית המים להשקיית גידולים היא זו שגרמה לירידת המפלס בו. בעלי המטעים הטו נחלים לשם השקיה וכן כרתו עצים כדי לברא אדמה לגידולים, ודבר זה גרם לאובדן סבך הצמחייה התחתון שהיה ביער וכלל טחב, שיחים ושורשים – דבר זה הוביל לאדמה חשופה שאינה מסוגלת לאגור מים. דבר זה גרר ירידה בפוריות החקלאית של האדמה ובעלי המטעים נאלצו לנוע הלאה. הומבלדט היה אחד הראשונים שהבין שהדבר הוביל לתוצאות הרסניות לטבע ולאדם. הוא הבין כי היערות בעבר הגנו על האדמה וכך הפחיתו את ההתאיידות.
"כאשר משמידים יערות, כפי שעושים בלי מטעים בכל רחבי אמריקה, בפזיזות ובלי שיקול דעת, המעיינות מתייבשים לגמרי או נעשים שופעים פחות. אפיקי הנהרות הנשארים יבשים במשך חלק מהשנה, הופכים לנתיבי שיטפון כישורדים גשמים גדולים במקומות הגבוהים. העשבייה והטחב נעלמים עם השיחים בצלעות ההרים, ודבר אינו בולם עוד את שטף מי הגשם: תחת שיתווספו אט-אט למפלסי הנהרות בסינון הדרגתי, הם חורשים תלמים בצלעות ובגבעות ברדת ממטרים כבדים, זורמים על העפר שנעשה תחוח וגורמים להצפות פתאומיות העושות שמות בארץ."
עצים היו נחוצים לתעשייה, לבניית אוניות ולדלק במאות ה-17, 18 בדומה לחשיבות הנפט בימנו. ג'ון איוולין הזהיר מפני התמעטות העצים וכך גם ג'ון ברטרטם ופרנקלין (שהמציא אח חסכונית יותר). ז'אן בטיסט קולבר העביר חוק לצמצום הכריתה והגברת הנטיעות, אולם כל אלה עשו זאת עקב שיקולים כלכליים. הומבלדט היה הראשון שהבין את חשיבות היערות לאדם והזהיר כי ברוא יערות עלול לגרום נזק לדורות הבאים. בהמשך הוא תיאר דבר זה גם במקומות שונים כמו פרו או רוסיה. הוא הבהיר כי ברוא היערות עלול לגרום פגיעה באדמות ובאקלים. לפי וולף דעות אלה הובילו לכך שהומבולדט בלא ידיעתו הפך לאבי התנועה הסביבתית.
המסע לאמריקה הלטינית > מודעות להרס הטבע

מסעותיו של הומבולדט הובילו אותו לימים למסקנה התקדימית כי "כל הדברים הם פעולות גומלין ותגובות הדדיות". וכן כי פעילות האדם עלולה לגרום לנזק סביבתי ניכר. הוא למד זאת באמצעות צפייה בהשפעות כריתת היערות על אגם ולנסיה ועל פוריות האדמות סביבו, והוא ראה זאת גם בתחומים אחרים – מסיונרים האירו את הכנסיות שלהן באמצעות שמן שהופק מביצי צבים, אולם הדבר הוביל להתמעטות אוכלוסיית הצבים, הוא הזהיר גם כי שלייה מוגזמת של פנינים בחוף וונצואלה מפחיתה את מרבצי הצדפות.
הומבולדט נטש בהדרגה את ההשקפה האנתרופצרטית, ששמה את האדם במרכז הבריאה ואשר משלה בכיפה במשך אלפי שנים כאשר אנשים תארו את יחס האנושות אל הטבע. החל מאריסטו שכתב כי "הטבע יצר את כל הדברים במפורש למען האדם", ועד קארולוס לינאוס שקבע ב-1749 כי "כל הדברים נוצרו למען האדם". בהשפעת ספר התנ"ך (בין היתר בראשית א' כ"ח) האמינו כל האנשים בתקופת הומבולדט כי אלוהים ייעד את האדם לשלוט בטבע. במאה ה-17 כתב בייקון כי "העולם נברא לאדם". דקארט קבע כי בעלי החיים הם "אוטומטונים- חסרי כוח בינה, נחותים מבני האדם שהם "אדוני הטבע ובעליו".
במאה ה-18 רווח בקרב ההוגים המערביים הרעיון לפיו ניתן לשכלל את הטבע באמצעות עבודת האדמה. החשיבה המערבית דגלה בכך ששדות חקלאות, ברוא יערות וכפרים הופכים את הישימון הפראי לנוף פורה ונעים. לפי תפיסה זו יערות בראשתיים של העולם החדש היו לדעתם "שממה פראית" שצריך לכבוש, להשליט סדר בתוהו ובוהו, ובכך להפוך דבר רע לטוב. לדוגמה ב 1748 כתב מונטסקייה כי האנושות "הפכה את הארץ ראויה יותר למשכנה" – גנים ושדות מראה היו האידיאל שהוגי הדעות חשבו עליו. אלכיס דה טוקוויל כתב ב-1833 כי "רעיון ההרס" – כריתת יערות אמריקה בגרזינים הוא שהעניק לנוף את "החינניות הנוגעת ללב שלו". יו וילאמסון, רופא ופוליטקאי מקרולזינה הצפונית פרסם ב-1770 מאמר בזכות ברוא יערות שכן הדבר הועיל לדעתו לאקלים. אחרים הציעו לכרות עצים כדי לייבש ביצות. וההסכמה הכללית הייתה כי "כיבוש השממה" הוא "היסוד לרווחים לעתיד". הרוזן דה ביפון תיאר את יערות העד כמקום מתועב מלא עצים נשחתים, צמחים טפילים, חרקים ארסיים, עלים נרקבים ושלולית מים עכורות. את הישימון הוא תיאר כ"עיוות". השקפתו עיצבה את דעת הקהל. היופי זוהה עם התועלת לאדם. על האדם התרבותי היה לנצח את הטבע הלא תרבותי ולאלף אותו. ביפון כתב כי "כיבוש הטבע הוא היפה".
אל מול כל זאת הומבולדט היה הראשון להבין כי ראיית עולם זו שגויה שכן האדם תלוי בהמשך תפקודו של העולם הטבעי. הוא הזהיר באופן תקדימי כי על האדם להכיר את כוחות הטבע שנשזרים אחד בשני כחוטים שונים במעשה רקמה. הוא כתב כי "האדם יוכל לפעול על הטבע ולהפקיע את כוחותיו לשימושו, רק אם יבין את חוקיו". הוא גם הזהיר כי האנושות עלולה להרוס את הסביבה וכי התוצאות עלולות להיות הרות אסון.
המסע לאמריקה הלטינית > מסע לגילוי חיבור האמזונס אל אורינוקו

במשך שנה וחצי סיירו בג'ונגל של האורינוקו, בסירות עץ וברגל. בין השאר, חקר פון הומבולדט את הנהר יוצא הדופן קסיקיארה. נהר זה מתפצל לשניים: צד אחד נשפך לאורינוקו, בעוד הצד השני לנהר ריו נגרו, ולפיכך לאמזונאס. במשך שנים כינו את הנהר הזה "הנהר הזורם לשני כיוונים", ויש סברו שהוא בעצם תעלה. הומבולדט, בזמן שהותו בוונצואלה, גילה את האמת על נהר זה.
המסע לאמריקה הלטינית > חציית האנדים וטיפוס על צ'ימבורסו

מוונצואלה נסעו פון הומבולדט וידידו להוואנה בירת קובה, ומשם לנמל קרטחנה ובמעלה נהר מגדלנה אל בוגוטה, בירת קולומביה. מקולומביה המשיכו אל אקוודור של ימינו, שם נכשל הומבולדט בניסיונו לכבוש את פסגת הר הגעש צ'ימבורסו, שגובהו 6,268 מטרים. פון הומבולדט האמין שזהו הר הגעש הגבוה בעולם. הוא סירב לוותר גם כשכל התנאים היו לרעתו: מורה הדרך נטש אותו ואת חבריו, ערפל כבד הכה בהם, פון הומבולדט חלה במחלת גבהים, ובגובה 5,800 מטר החלה סופת שלגים. בצער רב הוא נאלץ לחזור על עקבותיו ולזנוח את רעיון הטיפוס על פסגת ההר. ברם, ההר לא נכבש ב-80 השנים הבאות, אז העפיל לפיסגתו האלפיניסט אדוארד וימפר.
מאקוודור נסעו פון הומבולדט ובונפלאן דרומה לפרו. הם עברו בעיר טרוחיו ובלימה בירת פרו, ומשם לעיר קייאו, תחנתם הדרומית ביותר במסע, לשם הגיעו כדי לערוך תצפית אסטרונומית.
המסע לאמריקה הלטינית > מסע במקסיקו

מקייאו בתחילת 1804 הם הפליגו למקסיקו, שם חקרו את הר הגעש פופוקטפטל, ההר השני בגובהו במקסיקו. בין היתר הם חקרו מערכת ניקוז מים באזור מקסיקו סיטי ולצורך כך הגיעו לאזור טקיסקיאק. אחרי שנה במקסיקו.
המסע לאמריקה הלטינית > מפגש עם תומאס ג'פרסון בארצט הברית

לאחר חמש שנות מסע היה אמור הומבולדט לחזור לאירופה, אבל הוא שינה את תוכניתיו והחליט לבקר למספר שבועות בארצות הברית כדי להפגש עם נשיא ארצות הברית השלישי, תומאס ג'פרסון. במאי 1804 הוא נחת בפילדפידה שמנתה אז 75,000 תושבים. הוא כתב מכתבים אל ג'פרסון ואל שר החוץ ג'יימס מדיסון. קונסול ארצות הברית בקובה כתב גם הוא אל מדיסון כדי לקדם את הפגישה בגלל המידע רב הערך שהיה להומבולדט על מקסיקו. ב-2 ביוני נפגש עם ג'פרסון והשניים דנו בנושאים רבים הקשורים ליבשות אמריקה, במיוחד בנוגע למקסיקו שבה היה לארצות הברית עניין רב וידע מועט מאד. הם המשיכו להפגש בשבוע שלאחר מכן והומבולדט עדכן את ג'פרסון וממשלתו במידע רב בנושא כולל מפות, טבלאות וסיכום של 19 עמודים של סיכומי המחקרים שלו. בנוסף הוא וג'פרסון דנו בנושאים רבים הקשורים במדע, אקולוגיה, אימפראלזים ופוליטיקה. הומבולדט התנגד לקולוניאליזם ולניצול דרום אמריקה והבהיר כי המשך מדיניותה של ספרד במושבותיה יביא לאסון סביבתי וחברתי. הומבולדט התלהב מארצות הברית הצעירה והדמוקרטית אבל הסתייג מהעבדות שהייתה בה. בסוף יוני 1804 הפליג הומבולדט מארצות הברית לצרפת
מגורים בפריז ופרסום ספריו

החל מ-1808 התגורר הומבולדט בפריז, שם הוציא לאור את מחקריו ב-33 כרכים. לכלל מחקריו קרא בשם "מסע לגלילות המשווניים של היבשת החדשה". הוא זכה לפרסום רב וספריו השפעיו על מדענים רבים ביניהם לייל ודרווין. הוא גם פגש את סימון בוליבר הצעיר וכתביו השפיעו על החלטתו לשחרר את דרום אמריקה מהכיבוש הספרדי. לאחר שבוליבר פנה לדרום אמריקה כתב פון הומבולדט ספרים ביקרותיים על הקולוניאליזם הספרדי במושבות. מגוריו בפריז היו לצנינים בעיני המלך הפרוסי ובעיני אחיו שהפך עם הזמן לשר החינוך – וזאת בגלל המצב המלחמתי בין צרפת לפרוסיה, עם זאת הומבולדט שנא את הקור של החורף הגרמני ואהב לשבת בפריז שהייתה מרכז המחקר האירופאי. הוא נהנא מפרסום רב ברחבי אירופה. נפולאין שהפך לקיסר צרפת לא אהב את הומבולדט וניסה לסלקו מארצו אבל בגלל הפופאלריות הרבה שלו בצרפת גירוש זה נמנע. הומבולדט היה מרצה מבוקש ברחבי פריז והשפיע על מדענים רבים שפעלו שם.
במשך שנים ניסה הומבולדט לקבל אישור מחברת הודו המזרחית לבצע מסע מחקר בהודו, כדי לחקור את ההרים שם ולהשלים את מחקריו. למרות קשריו הרבים בחברה המלכותית ובחברה הבריטית, אישור כזה לא ניתן להומבלט כנראה בגלל חשש מביקורת חברתית שלו על הקולוניאליזם בהודו.
עם הזמן התרוקן הונו של הומבולדט בגלל הוצאתיו הרבות על מסעות וכן בגלל ההוצאה הגדולה בפרסום ספריו וכן תמיכה במדענים שונים. במשל שנים הוא קיבל קצבה מהמלך הפרוסי. כמו כן השהייה בפריז הפכה לפחות ופחות מושכת – לאחר הדחת נפולאיון השתרר משטר נוקשה שדגל בצנורה שמרנות נוצרית. בעקבות דרישה הולכת ומתחזקת מצד מלך פרוסיה חזר הומבולדט לברלין. הוא שרת שם בחצר המלך, וכמעט לא יכל לעסוק במחקריו ופרסומיו. עם זאת תוך זמן קצר הוא החל בפעילות חינוכית של מתן הרצאות לקהל הרחב, שניתנו בחינם ואפשרו גם כניסה לנשים, מה שלא היה מקובל. הרצאות אלו היו מבוקשות מאוד ומשכו מאות בני אדם. הוא כיסה בהם נושאים רבים בצורה שהדהימה את שומעיו.
מסעו לרוסיה

ב-1829 נסע עם פרופסור כריסטיאן גוטפריד אהרנברג ועם חוקרים מרוסיה למסע משותף בהרי אורל, הרי אלטאי והים הכספי. הומבולדט הדהים את מארחיו כאשר גילה להם איפה וכיצד אפשר למצוא יהלומים במכרות שכללו פלטינה וזהב. עם זאת עיקר מטרת מסעו הייתה לבצע מחקרים בגאולוגיה בוטניקה והשוואת מחקרים בתחומים שונים באזור עולם נוסף ובמיוחד בהרי אלטאי.
את המסע הוא פרסם בספר בן 3 כרכים בשם "אסיה התיכונה". שני ספרים אלה נכתבו בצרפתית ויועדו לבעלי ידע מדעי; לעומת זאת, ספריו בגרמנית "מחזות הטבע" ו "הקוסמוס" יועדו לכל בעלי השכלה בסיסית באשר הם.
פון הומבולדט נפטר ב-6 במאי 1859 בגיל 90 – גיל מופלג, בהתחשב במסעות שערך באזורים מן המסוכנים ושורצי המחלות ביותר שבעולם.
תרומתו למדע

הכרונולוגיה של פרסומי הומבולדט עדיין אינה נהירה כיום. אפילו הומבולדט עצמו לא ידע בדיוק מה פורסם, מתי ובאיזו שפה. פון הומבולדט נחשב עד היום לאחד מגדולי חוקרי הטבע. מסעותיו ומחקריו תרמו לתחומים רבים מספור של המדע, בהם: פיזיקה, כימיה, גאולוגיה, גאוגרפיה, מינרלוגיה, וולקנולוגיה, בוטניקה, גאובוטניקה, זואולוגיה, קלימטולוגיה, אוקיינוגרפיה, אסטרונומיה, כלכלה, אתנוגרפיה ודמוגרפיה.
פרסומיו הנוגעים לאמריקה הלטינית הפכו לסדרה בת 34 כרכים בשם "מסע לאזורים האקווינוקטיים של היבשת החדשה". מתוך סדרה זו מספר ספרים הפכו לרבי מכר שהשפיעו על מדענים והוגי דעות רבים. ביניהם "מראות הטבע" שכלל תיאור מדעי לצד תאורי נוף פיוטיים ומרגשים ו"סיפור אישי" שהיה שילוב של ספר מסעות וספר מדעי ותיאר את מסעם של הומבולדט ובונפלאן באמריקה הדרומית. ספר רב מכר נוסף היו שני הכרכים הראשונים של ספרו "קוסמוס". ספרים משפיעים אחרים כללו את "מסה פוליטית על ממלכת ספרד החדשה", "מסה פוליטית על האי קובה", "מראות הקורדיירה ואתרי פאר של העמים הילדיים של אמריקה", ו"מסה על הגאורפיה של הצומח".
הומבולדט ידוע רבות בזכות זרם הים שגילה וקרוי על שמו, סמוך לחופי אמריקה הדרומית. בנוסף לכך, היה פון הומבולדט פילוסוף והוגה דעות ידוע; הוא הוקיע בחריפות את העבדות, ותמך בשוויון זכויות לכל אדם באשר הוא.
עוד בימי חייו זכה פון הומבולדט לתשבחות ומחמאות להן זכו מעטים בלבד בדורו. הוא כונה "קולומבוס השני", "מגלה אמריקה מחדש", "נסיך המדע" ו"אריסטו החדש". הוא הושווה לגתה ולנפוליאון, שאת שניהם הכיר, ונחשב עד היום לאחד מגדולי הנוסעים וחוקרי הטבע.
הנצחה

שמו של הומבולדט מונצח במקומות רבים ברחבי כדור הארץ ולמעשה יותר מקומות קרויים על שם הומבולדט מאשר על שמו של כל אדם אחר -ביניהם זרם הומבולדט סמוך לחופי אמריקה הדרומית ליד צ'ילה ופרו. בנוסף יש עשרות פארקים, הרים ואנדרטאות על שמו באמריקה הלטינית הכוללים את סיירה הומבולדט במקסיקו, ופיקו הומבולדט בוונצולאה. על שמו קרויה גם עיירה בארגטינה, נהר בברזיל, מפרץ בקולומביה וגייזר באקוודור. כף הומבולדט וקרחון הומבולדט קרואים על שמו ונמצאים בגרינלנד. רכסי הרים על שמו קיימים גם בצפון סין, בניו זינלנד, בדרום אפריקה ובאנטארקטיקה. באמריקה הצפונית קרויים על שמו 13 עיירות, ארבע נפות, וכן הרים, מפרצים, אגמים ונהר. הפארק המדינתי רדווד המבולדט ופארק הומבולדט בשיקגו ובבאפלו.
על שמו של הומבולדט קרויים כמעט 300 צמחים ומעל 100 בעלי חיים כולל חבצלת הומבולדט הקליפורנאית, פינגווין הומבולדט הדרום אמריקאי, הדג אורנן נקוד החי בזרם הומבולדט. כמה מינרלים קרויים על שמו של הומבולדט כולל הומבולדטיט והומבולדטטין.
האסטרואיד 54 Alexandra (אנ') שהתגלה ב-1858 על ידי הרמן גולדשמידט נקרא על שמו. היה זה האסטרואיד הראשון שנקרא על שם אדם (גבר) ולא דמות מהמיתולוגיה. גם בירח יש אזור על שמו - ים הומבולדט
לקריאה נוספת

אנדריאה וולף, המצאת הטבע – הרפתקאותיו של אלכסנדר פון הומבולדט, הגיבור האבוד של המדע, תרגם עמנואל לוטם, הוצאת שוקן, 2017.
דניאל קלמן, מודדים את העולם, ספרי עליית הגג ומשכל, תרגום מגרמנית: יפתח הלרמן-כרמל ועדינה שטרן, 2009.
חיים זעליג סלאנימסקי, אות זיכרון לאלכסנדר פֿאן הומבאלד ביום מלאת לו שמונה ושמונים שנה. בערלין, בהוצאת הגבירים פֿייט ושותפו, התרי"ח. 100 עמ'. העתקה דיגיטלית באתר "מאגרים" של האקדמיה ללשון העברית, ב פרויקט בן-יהודה וב־ויקיטקסט. עותק סרוק באתר Internet Archive.
הערות שוליים

↑  אנדריאה וולף, המצאת הטבע, עמ' 29
↑  המצאת הטבע, עמ' 34
1 2 3  אנדריאה וולף, המצאת הטבע, 2017, תרגם עמנואל לוטם, עמ' 35
↑  אנדריאה וולף, המצאת הטבע, 2017, תרגם עמנואל לוטם, עמ' 36
↑  אנדריאה וולף, המצאת הטבע: הרפתקאותיו של אלכסנדר פון הומבולדט, 2017, עמ' 40
↑  אנדריאה וולף, המצאת הטבע: הרפתקאותיו של אלכסנדר פון הומבולדט, 2017, פרק "דמיון וטבע", עמ' 41
↑  המצאת הטבע, פרק דמיון וטבע, עמ' 40–53
1 2 3 4 5 6 7  המצאת הטבע, אמריקה הדרומית, עמ' 69-74
↑  המצאת הטבע, עמ' 23-24
↑  המצאת הטבע, עמ' 24
↑  (54) Alexandra In: Dictionary of Minor Planet Names. Springer. 2003. doi:10.1007/978-3-540-29925-7_55. ISBN 978-3-540-29925-7.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262944505171  PLWABN: 9810618940705606  BIBSYS: 90087311  BNC: 000040413  BNE: XX1721460  BnF: cb119080343 (data)  Botanist: Humb.  CANTIC: a10475461  CiNii: DA02510303  DSI: 3746  GND: 118554700  ICCU: CFIV119109  ISNI: 0000 0001 2144 1671  LCCN: n80051862  LNB: 000165059  Léonore: 189323  MGP: 234382  NDL: 00620845  NKC: jn20000603067  NLA: 36059683  NLK: KAC199634474  NLR:   NSK: 000058291  NTA: 068351976  RERO: 02-A000082208  RKD: 40585  RSL: 000021472  SELIBR: 207611  SNAC: w68735qb  SUDOC: 027399427  TePapa: 50161  Trove: 1204265  ULAN: 500023604  VcBA: 495/32890  VIAF: 95193235   WorldCat (עם VIAF): 95193235 
אלכסנדר וילהלם פון הומבולדט, פרידריך שילר, וגתה ביינה
מסעו של פון הומבולדט לדרום אמריקה
אלכסנדר פון הומבולדט ואמה בונפלאן למרגלות הר הגעש צ'ימבורסו
פסל "אלחנדרו דה המבולדט" המוצב באוניברסיטת הוואנה, קובה
מסע הומבולדט ברוסיה
July

"July" (בעברית: "יולי") הוא סינגל שהקליטה הזמרת-יוצרת האמריקאית נואה סיירוס. השיר יצא לאור ב-31 ביולי 2019 כסינגל ראשון מתוך המיני-אלבום השני של סיירוס, The End of Everything, על ידי חברות התקליטים קולומביה ו-RECORDS.
רקע והפקה

השיר נכתב על ידי נואה סיירוס, פיטר הרדינג, ג'נה אנדרוס ומייקל סוניר והופק על ידי מייקל סוניר.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של סיירוס ב-31 ביולי 2019, בסמוך לצאתו כסינגל. הקליפ מציג את סיירוס מבצעת את השיר בשדות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 40 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 24 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 85 |  |
|  ארצות הברית | מצעד מיינסטרים טופ 40 | 35 |  |
|  ארצות הברית | מצעד רוק איירפליי | 42 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 7 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 66 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 30 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 8 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 99 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 183 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 13 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 40 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 78 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 77 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 6× פלטינה | 6,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 6,000,000 |
הערות שוליים

↑  נואה סיירוס, פיטר הרדינג, ג'נה אנדרוס, מייקל סוניר
↑  July Noah Cyrus (באנגלית), נבדק ב-2020-05-22
1 2  Noah Cyrus - July (Official Video), נבדק ב-2020-05-22
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
| נואה סיירוס |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | The Hardest Part |  |
| מיני-אלבומים | Good Cry • The End of Everything • People Don't Change |  |
| סינגלים | "Ponyo on the Cliff by the Sea" • "Make Me (Cry)" • "Stay Together" • "I'm Stuck" • "Again" • "My Way" • "We Are..." • "Team" • "Lately" • "Live or Die" • "Mad at You" • "July" • "Lonely" • "Fuckyounoah" • "This Is Us" • "I Got So High That I Saw Jesus" • "Young & Sad" • "All Three" • "Dear August" • "You Belong to Somebody Else" • "I Burned LA Down" |  |
| התארחות בסינגלים | "Chasing Colors" • "Waiting" • "All Falls Down" • "Slow" • "Expensive" • "Do You Know What Is Right?" • "Broken" |  |
| סיבובי הופעות | The Good Cry Tour • The Not So Tour, Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 0f71664e-dc5e-47ed-844a-0a03eb74613f
דורי גולד

איזידור (דורי) גולד (25 ביולי 1953 – 3 במרץ 2025) היה איש אקדמיה ודיפלומט ישראלי. כיהן כמנכ"ל משרד החוץ, שימש כיועצו המדיני של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושגריר ישראל באו"ם בין השנים 1997–1999, וכנשיא המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
ביוגרפיה

גולד נולד בהרטפורד שבמדינת קונטיקט בארצות הברית. את עיקר חינוכו היסודי קיבל בישיבת הרטפורד. בשנות ה-70 של המאה ה-20, למד גולד בבית הספר התיכון הפרטי היוקרתי "הר חרמון" (מחזור 1971), שנמצא בצפון מסצ'וסטס. את לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטת קולומביה, שם סיים תואר ראשון בלימודי אסלאם בשנת 1975.
בשנת 1976 קיבל תואר מוסמך במדע המדינה, ודוקטור בשנת 1984. הוא למד ערבית ספרותית ועבודת הדוקטורט שלו עסקה בערב הסעודית ושימשה כבסיס לספרו "ממלכת האיבה: ערב הסעודית החממה של הטרור הבינלאומי החדש". בספר, שכיכב ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס (מקום 9), טוען גולד כי הממלכה הסעודית מממנת בפועל ארגוני טרור ותומכת באויביה של ארצות הברית. דייוויד הרסט, כתב עיתון הגרדיאן, כתב על ממלכת האיבה: "לא תמצאו את ממלכת האיבה, שראה אור לאחרונה, בשום חנות ספרים בערב הסעודית, אבל הוא מבוקש שם בקרב פקידים בכירים עד כדי כך שהממשלה הדפיסה למענם מהדורה מיוחדת משלה". בשנת 1980, עלה גולד לישראל ושרת בצה"ל. התגורר בירושלים, היה נשוי ואב לשניים.
ב-2020 קיבל את פרס בוני ציון בתחום ההשפעה הגלובלית.
מנכ"ל משרד החוץ

ב-7 ביוני 2015 אישרה הממשלה את מינויו לתפקיד מנכ"ל משרד החוץ.
באוגוסט 2015 נחשף כי גולד נחשד בעבירת מס בשנת 2007, וכעונש לכך חויב לשלם כופר בסך של 200,000 ש"ח והסתיר זאת כאשר מונה למנכ"ל משרד החוץ. בטפסים שמילא גולד לקראת המועמדות למשרה בשירות המדינה, נשאל האם הוטל עליו תשלום כופר בגין עבירה כלשהי, והוא השיב בשלילה.
באוקטובר 2016 הודיע גולד על התפטרותו מתפקיד מנכ"ל משרד החוץ בשל נסיבות אישיות.
ספריו

The Fight for Jerusalem: Radical Islam, the West, and the Future of the Holy City (ISBN 0786147849 / Publisher: Regnery, Blackstone Audiobooks / Date: Jan 2007)
יצא לאור בתרגום לעברית בשנת 2008 בהוצאת ידיעות ספרים תחת השם "המערכה על ירושלים: האתגר המדיני של ישראל"
Hatred's Kingdom: How Saudi Arabia Supports the New Global Terrorism (Regnery, 2003)
יצא לאור בתרגום לעברית תחת השם "ממלכת האיבה".
Tower of Babble: How the United Nations Has Fueled Global Chaos (Crown Forum, November, 2004)ISBN 1-4000-5475-3
American Military Strategy in the Middle East: The Implications of the US Regional Command Structure (CENTCOM) For Israel (Tel Aviv: Ministry of Defense Publications), 1993
Israel as an American Non-NATO Ally: Parameters of Defense and Industrial Cooperation (Boulder: Westview Press), 1992.
הערות שוליים

↑  במקור אברהם יעקב אליעזר
↑  ממלכת האיבה ברבי המכר של הניו יורק טיימס(הקישור אינו פעיל, 15.5.2020)
↑  ממלכת האיבה באתר ידיעות ספרים
↑  הקדמה למהדורה האנגלית של Hatred’s Kingdom
↑  Yasir Arafat: A Political Biography
↑  The Brink of Peace: The Israeli-Syrian Negotiations, עמ' 234 The Brink of Peace
↑  Shattered Dreams
↑  עדי שורץ ועינת וילף, אחמדינג'אד היזהר, דורי גולד מחכה לך, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2006
↑  הכנס בניו יורק, אתר המרכז הירושלמי(הקישור אינו פעיל, 15.5.2020)
↑  The Legal Case against Iran's President, אתר המרכז הירושלמי(הקישור אינו פעיל, 15.5.2020)
↑  דיוני דוחה, האתר הרשמי
↑  עיקרי המצגת של ד"ר גולד בדיון עם השופט ריצ'רד גולדסטון(הקישור אינו פעיל, 15.5.2020)
↑  מינוי המנהל הכללי של משרד החוץ, החלטה מספר 53 של הממשלה, אתר משרד ראש הממשלה, 7 ביוני 2015
↑  אורי בלאו, דורי גולד נחשד בעבירת מס, שילם כופר והסתיר זאת כאשר מונה למנכ"ל משרד החוץ, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2015
↑  טל שלו‏, בצעד מפתיע: מנכ"ל משרד החוץ דורי גולד התפטר מתפקידו, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261856305171  BnF: cb12310531t (data)  GND: 142333204  ISNI: 0000 0001 0876 509X  LCCN: n86070598  NKC: jo2014809723  NTA: 264610687  SUDOC: 03199167X  VIAF: 19745302   WorldCat (עם VIAF): 19745302 
דורי גולד עם יעקב נגל (באמצע) ותת המזכיר לענייני מדיניות חוץ, טוני בלינקן, במהלך הדיאלוג האסטרטגי בין ישראל לארצות הברית בירושלים, יוני 2016
דורי גולד בחגיגות יום העצמאות האמריקאי 2015, בבית השגריר בהרצליה
דורי גולד יחד עם בנימין נתניהו בפגישה עם שגרירת ארצות הברית באו"ם, סמנתה פאוור, בעת ביקורה בישראל, פברואר 2016
דורי גולד בצוות הישראלי בפגישת ראש הממשלה, בנימין נתניהו, עם שר החוץ האוסטרי, סבסטיאן קורץ, מאי 2016
אפיגנטיקה

אפיגנטיקה (באנגלית: Epigenetics) הוא התחום בביולוגיה העוסק בשינויים בתפקוד הגנים שאינם כרוכים בשינוי רצף ה-DNA עצמו. אפי (מיוונית: ἐπι – מעל, מחוץ) מרמז שאין כלל שינוי ברצף הגנטי של ה-DNA, אלא רק בעיצוב ביטוים של גנים מסוימים, החלשה או חיזוק של גנים, וכדומה. המונח מתייחס לרוב לשינויים ברמת הכרומוזום המשפיעים על הפעילות והביטוי של גנים, אך ניתן להרחיב את המונח לכל פנוטיפ תורשתי שאינו נובע משינוי ברצף ה-DNA, כגון פריונים. שינויים אלו יכולים לנבוע כתוצאה משלבי התפתחות טבעיים, וכן ממשובים חיצוניים מהסביבה ומהעולם (כדוגמת דיאטה, לחץ נפשי ועוד).
שינויים בעלי השפעה על תפקוד הגנום, שאינם כרוכים בשינוי רצף ה-DNA, יכולים להתרחש כתוצאה ממספר רב של מנגנונים. לדוגמה, מתילציה של רצף ה-DNA וקוד היסטונים משפיעים על ביטוי הגנים בלי שהרצף עצמו משתנה. שינויים כאלה ניתנים להורשה דרך שלבי מחזור החיים של התא. דוגמה לתהליך כזה הוא תהליך התמיינות התאים. בתהליך המורפוגנזה תא גזע פלוריפוטנטי מתחלק ויוצר תאי גזע מולטיפוטנטיים, שמתחלקים ויוצרים סוג מסוים של תאים. כלומר, מתא אחד מופרה, הזיגוטה, מתקבלים תאי בת שיש בהם אותו רצף של DNA אך תפקידם ומהותם שונה, כגון תאי עצב, תאי שריר, כלי דם וכדומה, והם נבדלים זה מזה במגוון הגנים המבוטאים. מצב זה מתקבל כתוצאה משינויים אפיגנטיים שמפעילים ומחזקים גנים מסוימים ומדכאים אחרים.
מבחינה היסטורית, שימש המונח לתיאור תופעות שהן לא בהכרח תורשתיות, אך נכללו במונח מכיוון שאינן גורמות לשינוי ברצף ה-DNA עצמו. לדוגמה, כל שינוי של כרומוזומים, בייחוד על היסטונים, בין אם זהו שינוי תורשתי ובין אם לא, בין אם הוא משפיע על הפנוטיפ ובין אם לא, הוגדר כשינוי אפיגנטי. כיום מקובל כי התופעה חייבת להיות ניתנת להורשה כדי להיכנס להגדרה של אפיגנטיקה. שימוש בלתי תקין במונח על ידי אנשים שאינם בקיאים גרם להתקבעות הגדרה שגויה של המושג בתודעה הציבורית ולמחלוקות ציבוריות.
הגדרת המושג

המונח, כפי שאנו מכירים אותו כיום, הופיע בשנות ה-90, כשאז נעשה בו שימוש בכמה משמעויות שונות. ההגדרה המוסכמת כיום של המושג אפיגנטיקה מדברת על: פנוטיפ יציב, תורשתי, הנובע משינוי בכרומוזום ללא שינוי ברצף ה-DNA. הגדרה זו התקבלה בכנס של Cold Spring Harbor בשנת 2008, אם כי יש אחרים המשתמשים בהגדרות שכוללות תופעות שאינן תורשתיות.
הגדרת המושג > מקור המונח

מבחינה היסטורית, משמעות המונח אפיגנזיס הוא צמיחה נוספת, והוא נמצא בשימוש באנגלית מהמאה ה-17. משמעות הקידומת היוונית אפי היא בין השאר "בנוסף", ואכן האפיגנטיקה עוסקת בשינויים הנוספים שמתרחשים בנוסף לשינויים הגנטיים ה"רגילים" ב-DNA. את השימוש המודרני הראשון במושג אפיגנטיקה מייחסים לקונרד הל וודינגטון (אנ'), שבשנת 1942 הגדיר את האפיגנזה כתהליך שבו תאי גזע מתמיינים לסוג תא מסוים במהלך ההתפתחות העוברית. באותה תקופה לא היה קיים ידע רב על הגנים ותפקידם בתורשה; וודינגטון השתמש בו כמודל רעיוני כדי להסביר כיצד גנים יוצרים יחסי גומלין עם סביבתם כדי להוביל לפנוטיפ. הוא השתמש במונח 'נוף אפיגנטי' (epigenetic landscape) כמטאפורה להתפתחות עוברית. וודינגטון סבר כי גורלו של תא מסוים נקבע בצורה דומה לזו של כדור המתגלגל מראש הר אל הנקודה הנמוכה ביותר בסביבה (ידוע כתאוריית התיעול של וודינגטון). הוא הציע לראות את תהליך ההתמיינות הבלתי הפיך של התא כסביבה של רכסים ועמקים, שביניהם מתגלגל כדור (המדמה את התא). כיום מודל זה משמש בתחומי מחקר של התמיינות תאים, בגישה החוקרת את דינמיות המערכות הקובעות את גורל התא. לפי גישה זו ישנה דינמיות מסוימת בגורלם של התאים המתחלקים, התלוי בגורמי משיכה מסוימים (כגון נקודת שיווי משקל והגבלת מחזור התא) או תנודות.