stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שכירות
הגדרת הזכות בחוק הישראלי > ההבחנה בין שכירות לבעלות

זכות השכירות פחותה מזכות הבעלות בכך שהיא אינה לצמיתות, אלא לזמן מוגבל וקצוב. הבדל נוסף הוא שזכות השכירות יכולה לחול על חלק מחלקת מקרקעין, בעוד שזכות הבעלות יכולה לחול רק על חלקת קרקע שלמה.
הבדל מרכזי נוסף נעוץ ברישום הזכות. שכירות אינה צריכה להירשם במרשם המקרקעין, אולם ניתנת לרישום לבקשת הצדדים; אך חכירה וחכירה לדורות, חייבות ברישום. עם זאת, במצב שעל הנכס המושכר לא חל חוק הגנת הדייר, אזי גם בשכירות עד עשר שנים, אין צורך ברישום; זאת לפי חוק הגנת הדייר, שאליו כפופים סעיפי השכירות.
כמו כן לא דרוש מסמך בכתב לשם התחייבות לעשות עסקה של שכירות של עד 5 שנים, ואילו בחכירה וחכירה לדורות דרוש מסמך בכתב. הסיבה שהמחוקק מיעט את זכות השכירות הקצרה (שכירות לתקופה של פחות מחמש שנים) מהדרישה בחוק המקרקעין לרישום והתחייבות בכתב על כל עסקה של זכות במקרקעין, היא העובדה שעסקאות שכירות קצרת טווח רווחות ביותר. עם זאת, שכירות קצרה עם אופציה להארכתה לתקופה של מעבר לחמש שנים מחייבת רישום והתחייבות בכתב; זאת בשל החשש ששכירויות רבות יתחמקו מרישום על ידי ניצול ההיתר שלא לרשמן, בהיותן קצרות טווח, ויתבצעו כשכירויות קצרות עם אופציה להארכה.
יש הסוברים שזכות השכירות משתכללת (מתחילה בפועל) רק כאשר הנכס המושכר מוחזק בידי השוכר. יהושע ויסמן מסתייג מסברה זו והוא גורס כי השכירות החלה במועד אותו סיכמו הצדדים. לדוגמה, נשאלת השאלה מה קורה אם המשכיר מכר את הנכס המושכר לאחר החתימה על הסכם השכירות, לפני שהשוכר החזיק בפועל בנכס? לפי גישתו של ויסמן, ייתכן ולשוכר זכות קניינית בנכס, על אף שהוא עדיין לא מחזיק בו. גישה זו מעניקה לשוכר יתרון בתחרות עם הבעלים החדש של הנכס, אם הסכם השכירות קבע שהשכירות תחל לפני מועד ההחזקה בנכס.
חובות הצדדים

חובתו העיקרית של המשכיר היא להעמיד את הנכס לרשות השוכר, אשר מחויב בראש ובראשונה לשלם בתמורה את דמי השכירות. נוסף על כך קיימות חובות נוספות מכוח הדין:
על המשכיר מוטלת חובה למסור נכס פנוי ומתאים לשימוש.
המשכיר מחויב לתקן פגמים במושכר או להחליפו.
אסור למשכיר להפריע לשימוש בנכס המושכר. כאשר מדובר בנכס מקרקעין, המשכיר מחויב לאפשר גישה למושכר, אחרת השוכר יהיה פטור מדמי השכירות.
השוכר מחויב לקבל את הנכס לרשותו.
השוכר נדרש לאפשר למשכיר לבדוק את הנכס בתקופות סבירות.
חובה על השוכר לשמור על הנכס, להימנע מלפגוע בו, ולהחזירו במצב תקין.
הצדדים נוהגים להוסיף חובות נוספות ולעגן אותן בהסכם השכירות ביניהם.
סיבות לשכירת נכס

יש סיבות מגוונות בגינן קונים מחליטים לשכור נכס ולא לרכוש אותו:
משקיעים בעלי נזילות פיננסית מוגבלת, אשר לא מסוגלים לממן רכישת בית מגורים, עשויים לבחור לשכור נכס ולא ללוות את הכסף הדרוש לרכישה.
השוכר נושא בפחות סיכונים פיננסיים (דוגמת ירידת ערך, תוחלת החיים והתחזוקה של הנכס) ביחס לבעלים.
כאשר השימוש המבוקש הוא חד פעמי או קצוב בזמן, אין צורך ברכישת בעלות לצמיתות (למשל שכירת סרט קולנוע לשם צפייה בו או שכירת מכונית בעת חופשה בחו"ל).
במדינות מסוימות (דוגמת ארצות הברית, ספרד, אוסטרליה והודו) דמי שכירות לשימושים עסקיים הם הוצאה מוכרת לצורך ניכוי מס, דבר המהווה תמריץ לבעלי עסקים לשכור נכסים ולא לקנות אותם.
השכרת פריט עוזרת לאיכות הסביבה בגלל השימוש החוזר שנעשה בפריט.
צמיחת ענף ההשכרה

באירופה ובצפון אמריקה השימוש בשכירות נפוץ בעסקאות מגוונות, לרבות השכרת נכסי מקרקעין. בשוק האירופאי לבדו תעשיית השכירות לטווח קצר (למעט נדל"ן ויחידות נופש) עומדת על 160 מיליארד דולר לשנה. בשנים האחרונות ניתן לאתר שתי סיבות למגמת הצמיחה של תעשיית השכירות. הראשונה היא השימוש הגובר באינטרנט לעסקים ולרכישות, והשנייה היא משברים כלכליים. בעת משבר כלכלי קיימת העדפה לבחור בשכירות הן מפאת החשש לירידת ערך הנכס והן מכיוון שלאנשים יש פחות כסף נזיל מאשר נדרש לרכישת בעלות מלאה בנכס. כך המשבר הכלכלי של 2007–2009 הרחיב עוד יותר את השימוש בשכירות הן בישראל והן בעולם.
בשנת 2013, מיזם משותף של מספר עיריות ברחבי ישראל הקים מערכת שיתוף מכוניות, אשר הרחיב את השימוש בשכירות בעיקר במרכז הארץ. בשנים שלאחר מכן החלה תופעה נרחבת של השכרות בעזרת רשת פייסבוק בקבוצות מיועדות ובשנת 2015 הוקם האתר Rentitb אשר בו מבוצעות השכרות מקוונות במגוון רחב של מוצרים ושירותים.
פיקוח על שכירות דירות

במקומות רבים בעולם, יש פיקוח על שכר דירה, המגביל את יכולת המשכיר להעלות את שכר הדירה לדייר. בין היתר, בעיר ניו יורק יש יותר ממיליון יחידות דיור הכפופות לסוג כלשהו של פיקוח על השכירות.
 בברלין העירייה הגישה בשנת 2019 הצעת חוק לפיה תיאסר באופן גורף העלאת שכר דירה לחמש שנים. בשנת 2021, החוק נפסל על ידי בית המשפט בטענה שהוא סותר את חוק השכירות הפדרלי אשר פיקח על השכירות. החוק נועד להטיב עם הדיירים.
לפיקוח על שכירות כמה השפעות עקיפות, שקיים להן תיעוד נרחב בעולם:
חלק מבעלי הדירות יימנעו מלהשכיר את הדירות שכן לא יוכלו לשלוט על שכר הדירה שהם יקבלו. בכך מספר הדירות המוצעות לשכירות בהכרח יקטן.
במקרים רבים דמי השכירות המפוקחים לא יצדיקו את תחזוקת הנכס ברמה שהייתה שוררת לולא הפיקוח. בכך האיכות של מלאי הדיור לשכירות תקטן.
נוצר תמריץ לאפליה פסולה, שכן בהינתן מספר רב של דיירים פוטנציאליים בשכר דירה זהה, אין כל הפסד למשכיר שירצה לבחור דייר על פי קריטריונים מפלים (לאום, גיל, אורח חיים וכו').
עשוי להיות מצב בו, השוכרים יציעו תשלום בשחור ובכך יעקפו את החוק.
הצדדים יחפשו מבנים משפטיים שונים כדי לעקוף את החוק, דוגמת דמי מפתח.
ההשפעה השלילית של פיקוח על שכר דירה היא בין הנושאים בעלי ההסכמה הרחבה ביותר בקרב כלכלנים. בסקר שנערך בשנות התשעים בקרב חברי האיגוד האמריקאי לכלכלה, יותר מ-90% הביעו הסכמה עם האמירה: "פיקוח על שכר דירה מקטין הן את הכמות והן את האיכות של הדיור הזמין".
חרם שכירות

חרם שכירות היא צורה של מחאה קולקטיבית ישירה. קבוצה של דיירים מחליטה לסרב לשלם את שכר הדירה עד שרשימת דרישות שלהם מתקבלת ידי בעל הבית. היסטורית, פעמים רבות חרם שכירות קשור לשכר דירה גבוה, תנאים ירודים בנכס או דרישות בלתי סבירות מהשוכרים; עם זאת, היו מצבים בהם סוגיות רחבות יותר הובילו לחרם.
שכירות במשפט העברי

הלכות שכירות מופיעים במשנה במסכת בבא מציעא פרק ה' ובתלמוד הבבלי במסכת בבא מציעא בדפים רבים למשל דף ק"א.
הרמב"ם מתייחס להלכות שכירות ב'משנה תורה' וכך גם הטור והשולחן ערוך חושן משפט (סימנים ש"כ–ש"ל, הלכות חכירות).
ראו גם

שכר דירה
חכירה
חזקה (קניין)
דיני קניין
דמי פינוי
מיסוי הכנסה משכר דירה
שוכר
לקריאה נוספת

מיכאל ויגודה, שכירות ושאילה, בתוך סדרת חוק לישראל, דיני שכירות ושאילה במשפט העברי, הוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, ירושלים תשנ"ח
שלום לרנר, שכירות נכסים, תש"ן 1990.
מיגל דויטש, קניין – כרך א, תשנ"ז 1997.
יהושע ויסמן, דיני קניין – החזקה ושימוש, תשס"ו 2006.
אברהם וינרוט, דיני קניין – פרקי יסוד, הוצאת נבו, 2020, פרק ז – שכירות, עמ' 77–104.
הערות שוליים

↑  John Laurits, A History of Landlords: Rent & the Feudal Origins of a Non-Working Class, John Laurits, ‏2018-09-27 (באנגלית)
1 2  Peter A. Kemp, Stefan Kofner, Contrasting Varieties of Private Renting: England and Germany, International Journal of Housing Policy 10, 2010-12-09, עמ' 379–398 doi: 10.1080/14616718.2010.526401
↑  Donald A. Krueckeberg, The grapes of rent: A history of renting in a country of owners, Housing Policy Debate 10, 1999-01, עמ' 9–30 doi: 10.1080/10511482.1999.9521325
↑  הפרת הסכם שכירות: כמה פיצויים הוטלו על שוכר שלא שילם ארנונה ודמי ועד בית?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏30 ביולי 2024
↑  ביטול חד-צדדי של חוזה שכירות שלא עקב הפרתו, באתר כל זכות
↑  אריק מירובסקי, יותר ישראלים מוותרים על חלום קניית הדירה, ומחירי השכירות מזנקים ב-15%, באתר TheMarker‏, 6 בינואר 2010
↑  "בעלות על בית – לא לכל אחד", באתר הארץ, 23 באפריל 2009
↑  תומר הדר, לא רק לתל אביבים: שיתוף רכבים, גם ברעננה ורמת גן, באתר כלכליסט, 30 באפריל 2013
↑  דף מידע של מרכז פורמן לחקר הנדל"ן Furman Center Rent Stabilization Fact Sheet http://furmancenter.org/files/publications/HVS_Rent_Stabilization_fact_sheet_FINAL.pdf
↑  אסף אוני, ‏הקפאת מחירי השכירות לחמש שנים: עיריית ברלין מסירה את הכפפות מול בעלי הנכסים, באתר גלובס, 18 ביוני 2019
↑  גרמניה: ביהמ"ש ביטל את הקפאת השכירות בברלין, באתר כלכליסט, 15 באפריל 2021
↑  מאמר של ריצ'רד ארנוט http://pubs.aeaweb.org/doi/pdfplus/10.1257/jep.9.1.99
↑  SAGE Publications (ע), The SAGE encyclopedia of economics and society, First edition, Los Angeles: SAGE Publications, 2016, עמ' 1394, ISBN 978-1-4522-1797-0
↑  משנה תורה להרמב"ם, ספר משפטים, פרק ה' הלכות ה'. ו'. ז'. ח'. ופרקים ו'. ז'.
↑  וראו דיון בן ימינו על פי ההלכה בנושא שכירות באתר מכון חושן משפט businesshalacha
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4039168-1  HDS: 044866  NDL: 00573061
ילדי איננו ילד עוד

| --- | --- |
 שיר בביצוע חוה אלברשטיין
 מתוך האלבום משירי ארץ אהבתי
 יצא לאור:  1970
 שפה:  עברית
 אורך:  2:53
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  יוסי גמזו
 לחן:  חיים ברקני
"ילדי איננו ילד עוד" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את השיר הוציאה בשנת 1970 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, כרצועה ה-11 באלבומה העשירי של אלברשטיין, "משירי ארץ אהבתי".
רקע וכתיבה

"ילדי איננו ילד עוד" נכתב על ידי יוסי גמזו, והולחן על ידי חיים ברקני. השיר מבטא את השינוי והאובדן שהמלחמה מביאה לנפשו של הלוחם הצעיר, ואת הכאב שחווה אימו כשהיא מבחינה בשינוי הרגשי שעבר בנה. המילים מתארות את תהליך ההתבגרות הכפויה שעבר בנה, שחזר הביתה ממאבקים ומלחצים מלא חוויות של קרב ומראות של סבל. כל אלו חרכו את ילדותו והותירו אותו מרוחק, כבד ורציני.
דרך תיאור עיניו הכחולות המבטאות עדינות ותום ילדות, נשקפים השינויים שחווה, ותחושת האובדן מועצמת עוד יותר על ידי חוסר האפשרות להחזיר את הזמן אחורה. על-אף שעדיין נותרו בו סממנים חיצוניים של אותו ילד שהיא גידלה, עיניו והבעותיו משקפות את הסבל וקשיי המלחמה שעבר.
במרוצת השנים הוקלטו לשיר כמה גרסאות כיסוי, כשהמוכרות מבניהן הוקלטו על ידי אילנית, בן ארצי וביצוע מסדרת הטלוויזיה "דני הוליווד".
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   ילדי איננו ילד עוד - אילנית, סרטון בערוץ "אילנית - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב, 26 בספטמבר 2020
↑   שיר עד - ילדי איננו ילד עוד - מילים: יוסי גמזו | לחן: חיים ברקני | שירה: בן ארצי, 2002 - Ben Artzi, סרטון בערוץ "שיר עד", באתר יוטיוב, 7 במרץ 2022
↑   דני הוליווד- ילדי איננו ילד עוד, סרטון בערוץ "דני הוליווד", באתר יוטיוב, 7 ביוני 2020
| חוה אלברשטיין |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | "האבן מיר א ניגונדל" • "שירי עם ביידיש" • "בשירים עבריים" • "צעצועיה של אסנת" • "מות הפרפר" • "שירי רחל" • "אנדנדינו" • "מארגאריטקעלעך" • "מירדף" • "משירי ארץ אהבתי" • "לאט, לאט, לאט..." • "חוה ועודד בארץ הקסמים" • "לו יהי" • "חוה אלברשטיין והפלטינה" • "כמו צמח בר" • "טיקיליטון" • "צוללת צברית" • "הלילה הוא שירים" • "קרוסלה" • "התבהרות" • "קרוסלה 2" • "קרסולה לחגים" • "מה קרה בארץ מי" • "אני הולכת אליי" • "חוה זינגט יידיש" • "שיר במתנה" • "קולות" • "שירו אחרי" • "נמל בית" • "מהגרים" • "עוד שירים ביידיש" • "הצורך במילה, הצורך בשתיקה" • "לונדון" • "האהבה מאלתרת" • The Man I Love • "מארגאריטקעלעך" • "דירה אחת" • "יונת האהבה" • The Well‏ • Foreign letters • "מוצאי חג" • "קוקוס" • "לעמעלע" • "שביל החלב – שירי ערש" • "טבע האדם" • "ברוך הבא" • "ילדת טבע" • "ואיך אצלך" • "סרנדה" • "בוא המורה" • "ערב אחר" |  |
| מיני-אלבומים | "התגלית החדשה בשירי נחום היימן" • "אין יידישע פאלקס-לידער" • "צעצועיה של אסנת" • "ירושלים של זהב" • "טוביה ושבע בנותיו" • "הבובה ימימה" |  |
| אלבומי אוסף | "להיטי זהב" • "משירי ארץ אהבתי – האוסף הראשון" • "החיטה צומחת שוב – האוסף השני" • "אדבר איתך" • Crazy Flower: A Collection‏ • Yiddish Songs • "תיכף אשוב" • "סיפור אינטימי" • "עץ הכוכבים" • "סיפור חיים – אנתולוגיית שירי משוררים" |  |
| אלבומי הופעה | "בתכנית יחיד – חלק א'" • "בתכנית יחיד – חלק ב'" • "חוה והגיטרה – הופעה חיה בצוותא" • "בהופעה חיה – מבחר שירים מתוך המופע "לונדון"" • "בהופעה" • "חוה שרה ושלומי מנגן – בהופעה (Live)" |  |
| מארזי תקליטורים | "האוסף" • "חוה אלברשטיין שרה לילדים" • "השנים הראשונות" |  |
| חוה אלברשטיין – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-1960 | "בא אלי נער" |  |
| שנות ה-1970 | "מירדף" • "עץ הכוכבים" • "משירי ארץ אהבתי" • "שחמט" • "אליעזר בן-יהודה" • "שבע" |  |
שנות ה-1980: 
שנות ה-1990: 
שנות ה-2000: 
שנות ה-2010: 
שנות ה-2020: 
| סינגלים אחרים | "נחל התנינים" • "נשים רוקדות" • "ליידי גודייבה" • "הנביא" • "שיר לאוהבים הנבונים" • "לא ידע איש מי היא" • "נפט" • "אמא אל תהיי עצובה" • "לו ידעת" • "ספינתנו" • "תרגיל בהתעוררות" • "אין לך זכות חנינה בעולם" |  |
| שירים | "רבנו תם" • "מקהלה עליזה" • "פרח הלילך" • "כנרת" • "פנס בודד" • "פרחי זהב" • "מה שיש לי לומר לך" • "ירושלים של זהב" • "מות הפרפר" • "חיוכים" • "כפל" • "בשביל אל הבריכות" • "רק על עצמי" • "בגני נטעתיך" • "עקרה" • "אני" • "זמר נוגה" • "אל ארצי" • "מתי" • "ספר שירי" • "שי" • "הבובה ימימה" • "ילדי איננו ילד עוד" • "אישה באבטיח" |  |
גיקטופיה

|  מידע קומיקס |
| --- | --- |
 יוצר:  תומי זנדשטיין
 סוגה:  קומדיה, גיימינג
 סטטוס:  פעיל
 תקופת פרסום מקורית:  2009 – עדיין רץ
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפת המקור:  עברית
 מספר החוברות:  3 (נכון ל-2016)
 
גיקטופיה הוא קומיקס רשת ישראלי (Web-comics) המתפרסם מדי שבוע באתר הגיימינג "Vgames" מאז 2008. הקומיקס נכתב ואויר על ידי הקומיקסאי, תומי זנדשטיין.
עלילת הקומיקס > חוברת ראשונה

במרכז החוברת דמותו של גבי. גבי הוא חובב גיימינג גדול, המקבל הצעה לעבוד ב"גיקטופיה" - חנות ענקית הכוללת בה משחקייה וחנות גיימינג, לצד העובד השני אלכס. גבי מקבל את העבודה, ונקלע לשלל מצבים מוזרים בחנות.
במהלך החוברת גבי קונה את הלפטופ, לפטופ פרנואידי שיכול לדבר בעצמו, ותמיד צועק ומתבכיין שיש לו וירוס.
בהמשך החוברת גבי פוגש בעצמו מהעתיד, (עתידגבי) שמזהיר אותו לראות טריילר של משחק חדש מכיוון שהוא יפתח לו ציפיות לא נכונות, ומאז גבי ועתידגבי מתיידדים, ועתידגבי הופך לדמות קבועה.
כשגבי רוצה להוריד את המשחק ספור, הוא פוגש במתכנת שלו, וויל רייט. רייט נוהג לקרוא לכל הסובבים אותו "פיראט".
עלילת הקומיקס > חוברת שנייה

בחוברת זו מצטרפת דמות חדשה: סימור, מפלצת תמנונית שגרה בקומה השנייה, ולמעשה הייתה הגורם המעכב לפתיחת המשחקייה.
בהמשך החוברת גבי ואלכס נתקעים בחלל אינסופי, אך חוזרים לאחר זמן קצר.
לכבוד הפרק ה-100 של הקומיקס החליטו גבי ואלכס לפתוח את המשחקייה סוף כל סוף (מה שהיה מיוחד בפרק הוא שכולו היה אנימציה).
מיכל, ילדה בעלת מגבלות דיבור, מתחילה לעבוד בגיקטופיה. וויל רייט ממשיך לפתח משחקים, ביניהם סימס 3.
עתידגבי עוזב את גיקטופיה, מכיוון שהוא יודע שהיא תיסגר, מה שגורם לגבי לחשוב מה יגרום לסגירה.
כשאלכס מביא את הדיסקומבבלטור גבי ואלכס משחקים בו אבל אז הדיסקומבבלטור מתחרפן ומשחרר אדם שנתקע בו, וגבי חושב שבגלל זה גיקטופיה נסגרת, אז הם מצילים את המצב אבל גיקטופיה נסגרת עקב פשיטת רגל.
עלילת הקומיקס > חוברת שלישית

גבי חוזר להווה לאחר הסגירה של גיקטופיה, ואלכס מספר לו שהוא נעדר שנה וחצי כבר, והוא הפסיד המון. גבי מתחיל לגור עם אלכס כי מישהו כבר תפס לו את הדירה.
גבי מנסה לשכנע את אלכס לפתוח שוב את גיקטופיה, אבל אלכס בהתחלה מתנגד לו מכיוון שהוא עובד בעבודה אחרת כבר כמעט שלוש שנים.
גבי ואלכס פותחים את גיקטופיה שוב לבסוף, בגלל שאלכס "לא רוצה שלשניידר (עובד מהחנות המתחרה של הגיימינג) יהיו יותר "נקודות חנון" משלו", ומביאים גם את סימור לפתיחה החדשה.
גבי ואלכס פותחים את "גיקטופיה" בסינמה פלאנט, מקום שמשותף גם לקומיקסים אחרים של זנדשטיין.
גבי פוגש בלפטופ שלו לאחר שהזדקן. הלפטופ טוען כי הוא נטש אותו, ובזמן הזה שאחרי הסגירה הוא שיחק עם סימור בקביעות מנצ'קין.
וויל, מיכל ותומיקס לא מופיעים בחוברת זו.
לקראת סוף החוברת הלפטופ עושה את אתגר שפיכת דלי הקרח, ומת, ואלכס וגבי מתאבלים עליו.
דמויות > דמויות ראשיות

גבי: גבי עובד בגיקטופיה, והוא מטורף על כל מה שקשור לגיימינג, קומיקס ואנימציה, גבי הוא חברו הטוב של אלכס. באחד הפרקים גבי מהעתיד עצר את גבי לראות טריילר של משחק, ומאז השניים הפכו להיות בקשר טוב. כשאלכס מביא את הדיסקומבבלטור הוא משחק בו אבל אז הדיסקומבבלטור מתחרפן ומשחרר אדם שנתקע בו, ואז הכול נשאר כרגיל אבל גיקטופיה נסגרת עקב פשיטת רגל, וגבי עוזב אבל חוזר ב-2013 על מנת להשלים פערים ולפתוח את גיקטופיה מחדש, ולבסוף מצליח.
אלכס: אלכס עובד ותיק בגיקטופיה, וכמו גבי הוא חובב גיימינג ענק, אלכס הוא חברו הטוב של גבי מאז שאלכס הכיר לגבי את גיקטופיה. אלכס ממוצא רוסי. כשאלכס מביא לגיקטופיה את הדיסקומבבלטור הוא משחק בו יחד עם גבי אבל אז הדיסקומבבלטור מתחרפן ומשחרר אדם שנתקע בו, ואז הכול נשאר כרגיל אבל גיקטופיה נסגרת עקב פשיטת רגל, ולאחר שגבי נעלם אלכס עובד כטכנאי מחשבים וכשגבי חוזר הוא לאט לאט נמשך לרעיון שלו להשיב את גיקטופיה, ולבסוף מצליח.
הלפטופ: כאשר הלפטופ בגיקטופיה הופך לחי וידוע בשל התנהגותו הפרנואידית, ומתבכיין על דברים מסוימים כמו שהוא מגלה שיש בו וירוס, מישהו פרץ אליו וכו'. בחוברת השלישית מתגלה שגבי שכח אותו לאחר הסגירה והוא המשיך לגור בחנות ביחד עם סימור, איתו שיחק בקביעות מנצ'קין. הוא חוזר לפתיחה החדשה, אך מת זמן קצר בסוף החוברת, עקב שעשה את אתגר שפיכת דלי הקרח.
וויל רייט: וויל רייט הוא מפתח סימולטור הבנייה "ספור", אשר שונא ופוחד מהורדות באופן פיראטי, ואף באופן כללי פוחד מפיראטים. וויל מפתח במהלך החוברת השנייה את "sims 3". רייט נוהג לקרוא לכל הסובבים אותו "פיראט". רייט מפסיק להופיע לאחר הסגירה של החנות.
דמויות > דמויות משנה

סבתא: דמות זו היא הופעת קמע של סבתא, דמות מקומיקס אחר של תומיקס: "סיפורי סבתא". בהבדל מדמויות שונות, סבתא היא הופעת קמע קבועה בגיקטופיה. לעיתים היא מופיעה עם נכדה יונתן.
סימור: מפלצת תמנונית אשר גרה בגיקטופיה, סימור הייתה כל הזמן הסיבה ללמה לא פתחו את המשחקייה שבקומה השנייה. טרף את יונתן פעם אחת. התווסף שוב בפתיחה החדשה של גיקטופיה.
גבי מהעתיד או עתידגבי: גבי מהעתיד מזהיר את גבי לראות טריילר של משחק חדש, מכיוון שהוא ייפתח לו ציפיות, ומאז עתידגבי וגבי מתיידדים. עתידגבי עזב בסוף החוברת השנייה מכיוון שידע שגיקטופיה תיסגר וגבי הולך איתו אחרי הסגירה של גיקטופיה אבל אז הוא חוזר להווה כדי להשלים דברים ולחזור לשגרה.
תומיקס: צייר הקומיקס שמצייר את גיקטופיה, מופיע כעצמו כאשר תומיקס מספר לפעמים על דברים מוזרים שקרו לו בחיים האמיתיים הקשורים לגיימינג. בחוברת השלישית לא מופיע, רק מוסיף הערות משלו.
מיכל: ילדה בעלת מגבלות דיבור, מיכל מתחילה לעבוד בגיקטופיה בחוברת השנייה. עובדת בקומה השנייה כמוכרת של קונסולות משחקי וידאו. אחרי הסגירה הראשונה של גיקטופיה לא השתתפה.
חוברות

גיקטופיה - אוסף מס' 1: החוברת הראשונה של גיקטופיה, כוללת יותר מ-50 קומיקסים.
גיקטופיה - אוסף מס' 2: החוברת השנייה של גיקטופיה, כוללת יותר מ-50 קומיקסים.
גיקטופיה פאי: החוברת השלישית של גיקטופיה, כוללת יותר מ-40 קומיקסים.
עקבים גבוהים

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD העברי של "עקבים גבוהים"
 בימוי:  פדרו אלמודובר 
 הופק בידי:  אוגוסטין אלמודובר 
 תסריט:  פדרו אלמודובר 
 עריכה:  חוזה סלסדו 
 שחקנים ראשיים:  ויקטוריה אבּריל, מריסה פארדס, מיגל בוסה
 מוזיקה:  ריושי סקאמוטו 
 צילום:  אלפרדו מאיו 
 מדינה:  צרפת, ספרד 
 חברת הפקה:  Canal+, אל דסאו 
 חברה מפיצה:  Filmauro 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  23 באוקטובר 1991
 משך הקרנה:  110 דק' 
 שפת הסרט:  ספרדית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט קומדיה, סרט פשע, סרט להט"בי, סרט רומנטי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   highheels
 פרסים:  פרס סזאר לסרט הזר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עקבים גבוהים (בספרדית: Tacones Lejanos) הוא סרט קולנוע ספרדי משנת 1991, שכתב וביים פדרו אלמודובר. הסרט הוא מלודרמה המתמקדת ביחסי אם ובתהּ, ועוסקת גם ביחסים בין בני זוג, זאת על רקע חקירת רציחתו של בעלה של הבת, שהיה קודם לכן מאהבה של האם.
פסקול

הסרט עוסק בזמרת ובדראג קווין המחקה אותה, כך ששירים בביצועם משולבים בו כחלק מהעלילה. אלמודובר סיפר שהאזין לשירים רבים לשם בחירת אלה שיושרו בסרט, ולבסוף בחר בשירים Piensa en Mi ("חישבי עלי") ו-Un año De Amor ("שנה של אהבה"). מהשירים נדרשה התאמה לדמותה של בקי דל פאראמו, כך שיתאימו לתחילת הקריירה שלה וגם לסופה. Piensa en Mi הוא שיר פופולרי מאוד במקסיקו. אלמודובר בחר בגרסה שלו המושרת כקינה. Un Año de amor, שאותו שר לטאל, הוא במקורו שיר צרפתי שאותו שר נינו פרר, ואלמודובר תרגמו לספרדית. את השירים מבצעת למעשה הזמרת לוס קאסאל (Luz Casal), ששירים אלה הפכו ללהיטיה הגדולים ביותר.
בסרט נכללת גם סצנה בלתי צפויה של ריקוד מרנגה בחצר בית הכלא שבו כלואה רבּקה. הריקוד, שאותו מובילה דמות בגילומה של ביבי אנדרסן, הוא לצלילי השיר Pecadora של להקת לוס הרמנוס רוסאריו.
כמוזיקת רקע שימשו, בין השאר, נעימות שחוברו בידי מיילס דייוויס בשנות ה-60, וקיבלו השראתן מהפלמנקו. כן שימשו שתי נעימות שחיבר ג'ורג' פנטון לסרט "יחסים מסוכנים".
הצלחת הסרט

הסרט זכה להצלחה רבה בספרד. מתחילת הקרנתו, באוקטובר 1991, ועד סוף שנת 1991, צפו בו יותר מ-1.5 מיליון צופים. לעומת הצלחה זו, מבקרי הקולנוע הספרדים לא אהבו את הסרט. הסרט זכה להצלחה רבה גם באיטליה ובצרפת.
הסרט הצליח פחות בגרמניה ובארצות הברית. מבקרת הקולנוע של הניו יורק טיימס קטלה את הסרט. לעומתה, המבקר רוג'ר איברט שיבח את הסרט.
שחקנים ראשיים

ויקטוריה אבּריל: רבּקה, קריינית חדשות בטלוויזיה, בתהּ של בקי. אבריל הופיעה גם בסרטים נוספים של אלמודובר, "קשור אותי! אהוב אותי!" (1990) ו"קיקה" (1993).
מריסה פארדס: בקי דל פאראמו, זמרת נודעת, אמהּ של רבּקה. פארדס הופיעה בסרטים נוספים של אלמודובר: "הרגלים מגונים" (1983), "פרח הסוד שלי" (1995) ו"הכל אודות אמא" (1999).
מיגל בוסה: השופט דומינגז, החוקר את רציחתו של מנואל.
פאודור אטקין: מנואל, בעלה של רבּקה.
פרשנות > שם הסרט

שמו המקורי של הסרט, בספרדית, הוא Tacones Lejanos, כלומר "עקבים רחוקים". משמעותו של השם מתבררת לצופה רק בסצנת הסיום של הסרט, שבה מספרת רבּקה לאמהּ שבילדותה לא נרדמה עד ששמעה את קול עקבי האם. באנגלית נקרא הסרט High Heels, ובהתאם לכך נקרא גם בעברית "עקבים גבוהים". השם האנגלי והעברי מעוותים את המשמעות שהעניק הבמאי לשם הסרט.
פרשנות > יחסי אם ובת

סרטי קולנוע רבים עוסקים ביחסי אם ובת. אחד מהם, סרטו של אינגמר ברגמן, "סונטת סתיו", אף מוזכר בסרט שלפנינו. באתר האינטרנט שלו מזכיר אלמודובר סרטים נוספים העוסקים בנושא זה: "סטלה דאלאס" (שהוסרט בשלוש גרסאות), "מילדרד פירס", בכיכובה של ג'ואן קרופורד, "חיקוי לחיים" בכיכובה של לנה טרנר, "אמא יקרה", בכיכובה של פיי דאנאוויי, על פי ספרה האוטוביוגרפי של כריסטינה קרופורד, העוסק ביחסיה עם אמהּ, ג'ואן קרופורד, "תנאים של חיבה" ו"גלויות מהקצה".
לקריאה נוספת

Ernesto Acevedo-Muñoz, Pedro Almodóvar, British Film Institute, 2007, pp 135-152.
Orit Kamir, Framed: Women in Law and Film, Duke University Press, 2006.
הערות שוליים

↑  אושרה שוורץ, סרט / הלך הכלא, נותר חסד קולנוע -, חדשות, 10 ביוני 1992
↑  באתר האינטרנט שלו מציין אלמודובר שסצנה זו היא הגרעין שסביבו התפתח כל הסרט.
↑  Janet Maslin, High Heels (1991) - A Mother, A Daughter And a Murder, NY Times, December 20, 1991
↑  Roger Ebert, High Heels, December 20, 1991
↑  TACONES LEJANOS. THE DIRECTOR SPEAKS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289811205171
צעצועיה של אסנת

"צעצועיה של אסנת" המוכר בשם "בשירי ילדים: צעצועיה של אסנת", הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה לאור באוקטובר 1967 חברת התקליטים CBS ישראל. האלבום יצא באותה השנה בה הוציאה אלברשטיין שני אלבומי אולפן נוספים, האחד ביידיש והשני בעברית.
במסגרת האלבום, הקליטה אלברשטיין שירי ילדים כדוגמת "איך אפשר לישון", "פילפילון", "חנות הצעצועים" ו"דוד רדיו".
רשימת רצועות

| צעצועיה של אסנת> מס' | צעצועיה של אסנת> שם | צעצועיה של אסנת> משך | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  | צעצועיה של אסנת>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חנות הצעצועים  | 2:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | בשש בבוקר  | 1:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | דוד רדיו  | 2:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | נח אמיץ כח  | 0:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מה עושות הרכבות  | 2:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | יורם  | 1:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | נומה בו  | 2:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | צעצועיה של אסנת  | 2:41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | החולם הקטן  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אח, איזה חורף  | 1:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | עפרה  | 1:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ירח בלילה  | 1:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | פילפילון  | 2:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | איך אפשר לישון  | 1:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 29:20 |  |  |  |  |  |  |  |