stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1860
פירוק האיחוד

במסע הבחירות, בל ודאגלס טענו שהיבחרו של לינקולן לא בהכרח יפרק את האיחוד. אולם מיליציות נאמנות לממשלה בווירג'יניה, קנזס וקרוליינה הדרומית הזהירו את לינקולן מפני ההכנות הצבאיות שהתרחשו במדינתן. תומכי הפרישה תמכו בברקינרידג' בניסיון לעצור את הרפובליקנים או להביא את הבחירות אל בית הנבחרים, שלפי החוק יצביע לפי הרכבו משנת 1858, לפני השתלטות הרפובליקנים עליו. וינפילד סקוט הציע ללינקולן שייקח את כוחותיו כמנהיג הכוחות המזוינים לפני כניסתו לתפקיד.
הדרום היה מחולק לשלושה אזורים מבחינה כלכלית, תרבותית ופוליטית. מדינות הגבול (דלאוור, קנטקי, מרילנד ומיזורי, יחד עם טריטוריית קנזס) תמכו בהישארות באיחוד, והצביעו ברובן ללינקולן, דאגלס ובל. בארבע מתוך חמש מדינות האמצע, דאגלס ובל זכו לתמיכה הגדולה ביותר בווירג'יניה ובטנסי. בקרולינה הצפונית ובארקנסו, בל ודאגלס כמעט השיגו רוב. טקסס הייתה המדינה היחידה מאמצע הדרום שברקינרידג' ניצח בה בצורה החלטית. בשלוש מתוך שש מדינות הדרום העמוק, תומכי ההישארות באיחוד (בל ודאגלס) זכו ברוב בג'ורג'יה ובלואיזיאנה, והתקרבו אליו באלבמה. ברקינרידג' ניצח בשלוש מדינות בדרום העמוק (קרוליינה הדרומית, פלורידה ומיסיסיפי). בשלושתן הייתה כמות קטנה יחסית של אוכלוסייה לבנה: כתשעה אחוזים בלבד מהלבנים בדרום.
במדינות הקונפדרציה, המדינות עם אחוזי ההצבעה הגבוהים ביותר היו ההחלטיות ביותר. טקסס, עם חמישה אחוזים מאוכלוסיית הדרום, העניקה 80% מהקולות לברקינרידג'. קנטקי ומיזורי, שביחד היו רבע מהאוכלוסייה, העניקו 68% מהקולות לבל, דאגלס ולינקולן. לעומת זאת, שש מדינות הדרום העמוק, שהיו כרבע מאוכלוסיית הקונפדרציה, העניקו 57% לברקינרידג'. ארבע המדינות שהצטרפו לקונפדרציה לאחר תקרית פורט סאמטר היו כמעט חצי מאוכלוסייתה. הם הצביעו לתומכי האיחוד ברוב דחוק של 53%.
באחת-עשרה המדינות שלאחר מכן פרשו מהאיחוד ונשלטו בידי צבא הקונפדרציה, לינקולן התמודד רק בווירג'יניה (1.1%). בשביל להתמודד במדינה, המועמדים היו צריכים אזרחים במדינה שיתחייבו להצביע להם. בעשר מדינות עבדות, אף אזרח לא הסכים לתמוך בלינקולן באופן פומבי.
בארבע מדינות העבדות שלא פרשו (מיזורי, קנטקי, מרילנד ודלאוור) לינקולן הגיע למקום האחרון מלבד בדלאוור (שם הגיע למקום השלישי). בחמש עשרה מדינות העבדות, לינקולן זכה בשני מחוזות מתוך 996, ושניהם היו במיזורי. לעומת זאת, ב-1856, פרימונט לא השיג קולות בכלל בעשר מתוך 14 מדינות עבדות.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המועמד לנשיאות | מפלגה | מדינה | כמות האלקטורים | השותף | מדינת השותף | כמות האלקטורים של השותף |
| אברהם לינקולן | רפובליקנית | אילינוי | 180 | האניבל המלין | מיין | 180 |
| ג'ון ברקינרידג' | דמוקרטית דרומית | קנטקי | 72 | ג'וזף ליין | אורגון | 72 |
| ג'ון בל | איחוד חוקתי/וויגית | טנסי | 39 | אדוארד אוורט | מסצ'וסטס | 39 |
| סטיבן דאגלס | דמוקרטית צפונית | אילינוי | 12 | הרשל ג'ונסון | ג'ורג'יה | 12 |
פרוץ מלחמת האזרחים

היבחרו של לינקולן גרמה לפרישת הדרום מהאיחוד. התנגדותו להרחבת העבדות הובילה אותו להכחיש את זכות המדינות לפרוש, והוא לא היה מוכן לוותר על הרכוש הפדרלי במדינות הדרום. ההיסטוריונים[דרוש מקור] טענו שהדרומיים תמכו בפרישה מהאיחוד כדי לשקם את כבודם: הם לא יכלו לסבול את הגישה הצפונית שתפסה אותם כחוטאים בעלי עבדים, ושנאו את הפוליטיקאים הצפוניים שניסו לעצור את התפשטות העבדות. הם האמינו שהיבחרו של לינקולן תגרום לפגיעה באורחות חייהם, ופרשו מהאיחוד.
קריקטורה שבה לינקולן מונע מדאגלס, בל וברקינרידג' מלהיכנס לבית הלבן
אלי קמפר

| --- | --- |

 לידה:  2 במאי 1980 (בת 44) קנזס סיטי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 עיסוק:  שחקנית, קומיקאית
 מקום לימודים:  ווסטר קולג', אוקספורד  בית הספר ג'ון בורוז  אוניברסיטת פרינסטון  Upright Citizens Brigade Theatre 
 פרופיל ב-IMDb
 
קמפר, 2002
אליזבת' קלייר "אלי" קמפר (באנגלית: Elizabeth Claire "Ellie" Kemper; נולדה ב-2 במאי 1980) היא שחקנית, קומיקאית ומדבבת אמריקאית. נודעת בעיקר בשל תפקידה בתור ארין האנון בסדרה הקומית "המשרד" בגרסתה האמריקאית, וכן בזכות תפקידה בתור קימי שמידט בסיטקום "קימי שמידט".
ביוגרפיה

קמפר נולדה בקנזס סיטי, מיזורי שבארצות הברית, למשפחה נוצרית-קתולית אדוקה. בתם השנייה מתוך ארבעה ילדים, של דורות'י אן "דוטי" (לבית ג'אנארוני) ושל דייוויד וודס קמפר, מנהל חברת החזקות הבנק Commerce Bancshares, Inc.
אחותה הצעירה, קארי קמפר, היא תסריטאית שכתבה פרקים אחדים לסדרה הקומית "המשרד", בגרסתה האמריקאית. הן נכדותיו של מילידרד ליין קמפר שעל שמה קרוי מוזיאון מילדרד ליין קמפר השוכן באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס.
קמפר גילתה את אהבתה למשחק ולקומדיה כאשר למדה בבית ספר ג'ון בורגס. אחד ממוריה בבית הספר היה כוכב הסדרה "מד מן", ג'ון האם. בשנת 2002 סיימה את לימודיה באוניברסיטת פרינסטון שם למדה לתואר ראשון בחוג ללימודי אנגלית, והצטרפה אל ההרכב הקומי מוזיקלי "מועדון משולש פרינסטון". קמפר שיחקה בנבחרת הוקי שדה של האוניברסיטה והייתה חלק מהקבוצה שהגיעה לגמר התיכונים בשנת 1998.
לאחר ששיחקה כשנה פרשה על מנת להקדיש את עצמה לתיאטרון. לאחר מכן היא למדה לתואר שני בספרות אנגלית בווסטר קולג' באוניברסיטת אוקספורד.
קריירה

קמפר התגלתה לראשונה בשלוש הופעות אורח בתוכנית האירוח של קונאן או'בראיין.
ב-2009 לוהקה קמפר לסדרה הקומית המוקומנטרית "המשרד" בגרסתה האמריקאית ברשת NBC - לתפקיד פקידת הקבלה של המשרד ארין האנון.
מאז -2010 הופיעה גם בתפקידים זוטרים כגון בסרט הקומדיה "Get Him to the Greek", בתור חברתו לעבודה של אהרון גרין (ג'ונה היל) ובדרמה מקום אחר.
ב-2011 שיחקה קמפר בסרט הקומדיה "מסיבת רווקות" ,בתפקיד בקה חברתה של הכלה ליליאן (מאיה רודולף).
בשנת 2014 שיחקה בתפקיד קטן בסרט הדרמה "התבגרות מאוחרת" בכיכובן של קירה נייטלי וקלואי גרייס מורץ.
בשנת 2015 החלה לשחק בתפקיד הנשי המרכזי בסדרה הקומית של טינה פיי "קימי שמידט"; שנוצרה ששודרה בנטפליקס במשך ארבעה עונות; עבורו הייתה קמפר מועמדת לשני פרסי אמי.
קריירה > עיסוקים אחרים

ב-2018 העניקה את קולה להקלטת ספר הילדים "יום בחייו של מרלון באנדו".
בנוסף בשנת 2018, פרסמה קמפר את ספרה האוטוביוגרפי "My Squirrel Days" בהוצאת צ'ארלס סקריבנר ובניו, שקיבל בעיקר ביקורות חיוביות.
חיים אישיים

ב-2011 התארסה עם התסריטאי והמפיק היהודי-אמריקאי מיכאל קומן, השניים נישאו ב-7 ביולי 2012 ולהם שני בנים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Mystery Team | ג'יימי |  |
| 2009 | Cayman Went | בחורה בבר |  |
| 2010 | תביא אותו כמו גבר | עובדת-שותפה |  |
| 2010 | אי שם | קלייר |  |
| 2011 | מסיבת רווקות | בקה |  |
| 2012 | רחוב ג'אמפ 21 | מיס גריגס |  |
| 2013 | חשבון משותף | פלו |  |
| 2014 | התבגרות מאוחרת | אליסון |  |
| 2014 | סקס טייפ | טס |  |
| 2014 | באים ביחד | קארן |  |
| 2016 | החיים הסודיים של חיות המחמד | קייטי | דיבוב |
| 2017 | סרט לגו באטמן | פיליפ | דיבוב |
| 2017 | דרדסים: הכפר האבוד | דרדסית בלוסום | דיבוב |
| 2019 | החיים הסודיים של חיות המחמד 2 | קייטי | דיבוב |
| 2020 | בא בדוב: הסרט | לוסי | דיבוב |
| 2020 | חיה בסרט | ג'נה ג'ונס |  |
| 2021 | שכחתי שאין כמו בבית | פאם |  |
| 2023 | מבוא לאושר | הלן קרפנטר |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | לייט נייט עם קונאן או'בריאן | דנה / נערת אייפון | 2 פרקים |
| 2009, 2010 | דברים חשובים עם דמיטרי מרטין | אליסון / פלישיה | 2 פרקים |
| 2013-2009 | המשרד | ארין האנון | תפקיד חוזר (עונה 5) תפקיד ראשי (עונות 9-6); 107 פרקים |
| 2012 | NTSF:SD:SUV:: | פיצפטריק | פרק: "Whack-a-Mole" |
| 2012 | רובוט צ'יקן | טרייסי | דיבוב; פרק: "Crushed by a Steamroller on My 53rd Birthday" |
| 2013-2012 | מינדי | הת'ר | 3 פרקים |
| 2018-2013 | הנסיכה סופיה הראשונה | קראקל | דיבוב; 10 פרקים |
| 2014 | אבא אמריקאי | ג'נה | דיבוב; פרק: "Introducing the Naughty Stewardesses" |
| 2014 | Comedy Bang! Bang! | עצמה | פרק: "Ellie Kemper Wears a Purple Ruffled Sleeveless Top & Lavender Flats" |
| 2020-2015 | קימי שמידט | קימי שמידט | תפקיד ראשי (4 עונות); 52 פרקים |
| 2015, 2018-2017 | בא בדוב | לוסי | דיבוב; 4 פרקים |
| 2015, 2017 | קונאן | רייצ'ל המתמחה | 3 פרקים |
| 2015 | כוח מילולית | רוז פרנקלין | דיבוב; פרק: "News Girl" |
| 2015 | היסטוריה שתויה | נלי בליי | פרק: "Journalism" |
| 2015 | Long Live the Royals | מודריה | דיבוב; פרק: "Yule Scare" |
| 2016 | אנימלס | נסיכה | דיבוב; פרק: "Dogs." |
| 2016 | ג'וליאן המלך | קארן | דיבוב; פרק: "Revenge of the Prom" |
| 2019 | Live in Front of a Studio Audience | גלוריה סטיביק | פרק: "Norman Lear's All in the Family and The Jeffersons" |
| 2019 | You're Not a Monster | אלזה ברנר | דיבוב; 3 פרקים |
| 2020 | משפחת סימפסון | מארי | דיבוב; פרק: "A Springfield Summer Christmas for Christmas" |
| 2020 | קימי שמידט: קימי נגד הכומר | קימי שמידט | סרט אינטראקטיבי של נטפליקס |
הערות שוליים

↑  Ellie Kemper of The Office Marries Michael Koman, PEOPLE.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 11080914  LCCN: no2011143587  MusicBrainz: 3f6f6386-350f-4a5f-b5ff-b63a8a74a901  NTA: 400862948  VIAF: 185808343   WorldCat (עם VIAF): 185808343
תאודן

| --- | --- |
 שם ספר:  שר הטבעות
 הופעה ראשונה:  שני הצריחים
 הופעה אחרונה:  שיבת המלך
 יוצרים:  ג'.ר.ר. טולקין
 גילום הדמות:  ברנרד היל
 מידע
 סטטוס:  חי
 מין:  זכר
 מקצוע:  רוהן מלך רוֹהָן
 תואר:  רוהן מלך רוֹהָן
 שיוך:  רוהן רוֹהָן
 כלי רכב:  סְנוֹמָנָה (סוס)
 אזרחות:  רוהן רוֹהָן
 מקום מגורים:  רוהן מֶדוּסֶלְד, אֵדוֹרָס, רוֹהָן
 מקום פטירה:  שדות הפֶּלֶנוֹר
 סיבת המוות:  קרב שדות הפֶּלֶנוֹר
 דמויות קשורות
 משפחה:  תֶנְגֵל (אב), מוֹרְוֶּן (אם), אֶלְפְהִילְד (אישה), תֵאוֹדְרֶד (בן), אֵאוֹמֶר (אחיין), אֵאוֹוִּין (אחיינית)
 חברים:  מֶרִיאָדוֹק בְּרֶנְדִיבַּק
 אויבים:  סָאוּרוֹן, סָרוּמָן, גְרִימָה "לשון-נחש"
 
תֵאוֹדֶן, מלך רוֹהָן (אנגלית: Théoden, משמעות ברוֹהִירִית: "שליט המישורים") הוא מלך רוֹהָן בספר שר הטבעות מאת ג'. ר. ר. טולקין. הוא מופיע כדמות משנה ב"שני הצריחים" ו"שיבת המלך". כשהוצג לראשונה, תֵאוֹדֶן נחלש מזקנה וצער וממעשה ידיו של היועץ הבכיר שלו, גְרִימָה "לשון-נחש", והוא לא עשה דבר בזמן שממלכתו מתפוררת על ידי סָרוּמָן, אחד האִיסְטָרִי ואדון אַיסֶנְגַרְד, או בשמה האחר, אַנְגְרֵנוֹסְט. אולם לאחר ש"התעורר" על ידי הקוסם גַנְדָלְף, הוא הופך לבעל ברית מועיל במלחמה נגד סָרוּמָן וסָאוּרוֹן, ומוביל את הרוֹהִירִים אל קרב שדות הפֶּלֶנוֹר, שם הוא וצבאו נוחלים ניצחון, אך במחיר חייו שלו. יורשו הוא אֵאוֹמֶר, אחיינו.
חוקרים השוו את תֵאוֹדֶן לתאודוריד, מלך הויזיגותים, ואת מותו של תֵאוֹדֶן בקרב למות תאודוריד בקרב במישורים הקטאלונים. הוא הוצג כדמות מנוגדת לגיבור אחר ב"שר הטבעות", דֵנֵתוֹר השני, עוצר גוֹנְדוֹר; במקומות בהם דֵנֵתוֹר קשוח, תֵאוֹדֶן פתוח ומסביר פנים.
אטימולוגיה

המילה תֵאוֹדֶן מועתקת ישירות מהאנגלית העתיקה, "מלך, נסיך", בתורה מתֵאוֹד, "עם, אומה". כמו בשמות תיאוריים אחרים בלגנדריום שלו, טולקין משתמש בשם זה כדי ליצור את הרושם שהטקסט הוא היסטורי. טולקין מייפה את שפת המערב או הדיבור השכיח לאנגלית מודרנית; שפת אבותיהם של הרוֹהִירִים במערכת השפות המומצאות שלו הייתה ממפה אפוא לאנגלית עתיקה. בשפתו, רוֹהִירִית, משמעות שם זה היא: שליט המישורים.
ביוגרפיה > רקע

תֵאוֹדֶן נולד לתֶנְגֵל, יורש העצר של רוֹהָן, ולמוֹרְוֶּן בלוֹסַרְנָך אשר בגוֹנְדוֹר. זמן קצר לאחר שאביו חזר עם משפחתו לרוֹהָן (כולל תֵאוֹדֶן), סָרוּמָן החל להציק לרוֹהָן. הוא נשא לאישה את אֶלְפְהִילְד, אך היא מתה ביולדה את תֵאוֹדְרֶד. בזמן הספר אחוות הטבעת, תֵאוֹדֶן וסָרוּמָן נלחמו בקרבות על מעברות האַיסֶן ומצב צבאו היה בכי-רע. בקרב השני מת בנו, תֵאוֹדְרֶד.
ביוגרפיה > שני הצריחים

תֵאוֹדֶן מוצג ב"שני הצריחים", הכרך השני של שר הטבעות, כמלך רוֹהָן. בשלב זה תֵאוֹדֶן נחלש עם הגיל, ונשלט במידה רבה על ידי היועץ הראשי שלו גְרִימָה לשון-נחש, שהיה מרגל בחשאי של הקוסם המושחת סָרוּמָן. אחד מכתבי היד האחרונים ב"ציד הטבעת" אומר שללשון-נחש יש "השפעה רבה על המלך", ש"מתלהב מעצתו". בסיפורים שלא נשלמו, משתמע עוד שהכשל בבריאותו של המלך "נגרם או גדל על ידי רעלים עדינים, מנוהלים על ידי גְרִימָה". כשתֵאוֹדֶן ישב חסר אונים, רוֹהָן הייתה מוטרדת מהאורקים ואנשי דוּן, אשר פעלו על פי פקודתו של סָרוּמָן, השולט מאַיסֶנְגַרְד.
כאשר גַנְדָלְף ואָרָגוֹרְן, יחד עם לֵגוֹלָס וגִימְלִי, הופיעו לפניו ב"שני הצריחים", תֵאוֹדֶן דחה תחילה את עצתו של הקוסם להתנגד לסָרוּמָן. עם זאת, כאשר גַנְדָלְף חשף את לשון-נחש, תֵאוֹדֶן חזר להתעשת. הוא שחרר את אחיינו, אֵאוֹמֶר, שהיה בצינוק בגלל שרדף אחרי פלוגת אורקים בניגוד להוראותיו (מרדף שהסתיים בהרג כל פלוגת האורקים) נטל את חרבו הֵרוּגְרִים, ולמרות גילו, הוביל את רוכבי רוֹהָן לניצחון בקרב על מצולת הֶלְם. לאחר מכן הוא ביקר באַיסֶנְגַרְד, ראה שהיא נהרסה על ידי עֵצָנִים מיער פַנְגוֹרְן בהנהגת זְקַנְעֵץ, ובשיחה עם הקוסם סָרוּמָן במגדל אוֹרְתַנְק, ראה את גַנְדָלְף שובר את המטה של סָרוּמָן.
ביוגרפיה > שיבת המלך

ב"שיבת המלך", תֵאוֹדֶן הוביל את הרוֹהִירִים לעזרת גוֹנְדוֹר בקרב שדות הפֶּלֶנוֹר. באותו קרב, הוא תקף את חיל הפרשים של הָרָד, והרג באופן אישי את ראשם. הוא קרא תיגר על המלך המכשף של אַנְגְמָר, מנהיג הנַזְגוּל, אך נפצע אנושות כאשר סוסו שלו, סְנוֹמָנָה נפל עליו בעקבות התקפתה של חיית הרכיבה המעופפת של המלך המכשף. נקמו בשמו אחייניתו אֵאוֹוִּין והוֹבִּיט, מר בְּרֶנְדִיבַּק, אשר רכבו יחד למלחמה בסתר; יחד, הם השמידו את המלך המכשף. ברגעיו האחרונים, תֵאוֹדֶן נפרד ממֶרִיאָדוֹק ואֵאוֹוִּין.
גופתו של תֵאוֹדֶן שכבה במִינַס טִירִית עד שנקברה ברוֹהָן לאחר תבוסתו של סאורון. הוא היה האחרון מהשושלת השנייה של מלכי רוֹהָן, אם לשפוט ממוצא ישיר מאֵאוֹרְל הצעיר.
ביאורים

↑  מבצר גדול המורכב משטח גדול מוקף בחומה, ומגדל בלתי-חדיר באמצע הנקרא אוֹרְתַנְק
↑  העם קרה לו לחזור אחרי מות פֶנְגֵל, אביו.
↑  ברוהן קראו לו "הוֹלְדְוַּין"
הערות שוליים

1 2  ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 1182
↑  Wynne, Hilary (2013) [2006]. "Theoden". In Drout, Michael D. C. (ed.). The J. R. R. Tolkien Encyclopedia (first ed.). Routledge. p. 643. ISBN 978-0-415-96942-0. 'the chief of a :þeod (a nation, people)'... His name as King, Theoden "Ednew," comes from the Old English ed-niowe, 'To recover, renew.'
↑  Elizabeth Solopova, Languages, Myths and History: An Introduction to the Linguistic and Literary Background of J. R. R. Tolkien's Fiction, New York City: North Landing Books, 2009, עמ' 22, ISBN 978-0-9816607-1-4
1 2 3  ג'.ר.ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות: שני הצריחים, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998, עמ' 489
"תֵאוֹדֶן", היא מילה אנגלית עתיקה ל"נסיך" או "מלך"
עידו לוינגר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באפריל 1973 (בן 51) כ"ב בניסן ה'תשל"ג גבעת שמואל
 סוגה מועדפת:  תיאטרון
 מדינה:  ישראל
 מקום לימודים:  מעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות
 
עידו לוינגר (נולד בכ"ב בניסן ה'תשל"ג, 24 באפריל 1973) הוא מחזאי, במאי ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בגבעת שמואל ליעקב לוינגר שהיה פרופסור לפילוסופיה יהודית ולאם מורה. דודו הוא הרב משה לוינגר. למד בישיבת נתיב מאיר, ישיבת הר עציון, ישיבת שיח יצחק ובישיבת עתניאל. בצה"ל שירת בחטיבת גבעתי. הוא בעל תואר ראשון בעבודה סוציאלית מהאוניברסיטה העברית.
למד בבית הספר לכתיבת דרמה בתל אביב. למד משחק במגמת תיאטרון שניהל שולי רנד במעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות. במהלך הלימודים גילם את התפקיד הראשי במחזה "מעשה מבן מלך ובן שפחה שנתחלפו" שכתב וביים שולי רנד על פי סיפור מאת רבי נחמן מברסלב. למד תסריטאות בבית הספר מעלה.
ביוגרפיה > תיאטרון

בתיאטרון אספקלריא: ב-2000 שיחק בהצגה "הקמצן שהפך לקבצן" שכתב אלי ויסברט וביימה איילת סטולר. בשנת 2001 כתב (לצד אלי ויסברט וחגי לובר) את ההצגה "אויש ומויש" בבימוי צביקה פישזון. בשנת 2003 גילם את מתניה לצד חגי לובר בהצגה "סוף הדרך" שכתב דביר שרייבר וביים אורי וייל. ההצגה מספרת על בני נוער ממשפחות טובות המתמודדים עם מצוקות רגשיות ומגיעים אף להתמכרות לסמים ולאלכוהול.
בתיאטרון נקודה טובה: ב-2009 כתב (לצד עמרי ורטש ועמיחי חזן) ושיחק בהצגה "טאטע" שעיבדה וביימה ורדה בן חור. הצגת הבכורה הייתה בפסטיבל עכו, והיא הועלתה בין השאר גם בתיאטרון תמונע, בתיאטרון החאן ובבית גשר. על ההצגה סיפר עמיחי חזן: "ההצגה מתארת שלושה אנשים – דתי-לאומי, חוזר בתשובה חרדי, ומסורתי, שמחכים לרב (בהשראת דמותו של ר' אשר פריינד), כשלכל אחד יש בעיה משלו. תוך כדי המתנה, העולם הפנימי שלהם עולה ודווקא שם הם עוברים את החוויה של חיבור לעצמם דרך הכאב, שמרומם אותם להתחבר לה'. זו הייתה הצגה מאוד מיוחדת, לא קונבנציונלית, שלצעירים היה הרבה יותר קל להתחבר אליה מאשר לדתיים מהדור הישן, שנרתעים מהחסידות העמוקה של ר' צדוק הכהן מלובלין ור' נחמן מברסלב, שנוגעת בדברים הכי קיומיים ולא פשוטים. זה די זעזע חלק מהצופים, שמבחינתם חיים דתיים הם דבר פשוט ושלו, 'נורמלי' ככל האפשר". בשנת 2011 ההצגה זכתה במקום הראשון בפסטיבל גוש עציון לתיאטרון ומוזיקה יהודית.
בתיאטרון אודיו אבות האומה: ב-2009 השתתף בתסכית "השטר" שכתב מנחם לוי וביים יואל דרורי. ב-2013 השתתף בתסכית "יוסף הצדיק" שכתב מנחם לוי וביים יואל פריימן (דרורי). ב-2016 השתתך בתסכית "ויקר מקרה" שכתב מנחם לוי וביים יואל פריימן (דרורי).
משחק גם בקבוצת תיאטרון פלייבק "הבעטלר'ס".
ביוגרפיה > תיאטרון > תיאטרון עמוקה

ב-2006 הקים יחד עם אהרון יוקל את תיאטרון עמוקה.
ב-2006 עלתה ההצגה "ניסים ונישואין". בהצגה ישנם מונולוגים, קטעי דרמה ושירים העוסקים ברווק הדתי בדרך אל החופה.
ב-2008 שיחק בהצגה "עזר בר מזל".
ב-2009 עלתה ההצגה "לקפוץ בחושך" ששיחק אהרון יוקל וביים לוינגר.
ב-2011 שיחק בהצגה "תוציאו את השטיח מהבית" שכתב וביים איז'ו ליבוביץ'.
כתב, ביים ושיחק בהצגה "היהלום שבלב" על פי סיפור מאת רבי נחמן מברסלב.
ב-2015 כתב (ע"פ ספרה של רות עציון בעל אותו השם) וגילם את אייל - התפקיד הראשי בהצגה "הסנדל של אייל".
כתב ביים ושיחק בהצגה "הרפתקאות בארץ אבות", העוסקת בשני אחים שלא מסתדרים ביניהם, ובאמצעות ספר פלאי הם מוצאים את עצמם בתקופתו של רבי עקיבא - בפקודתו הם יוצאים לשליחות סודית הקשורה במסכת אבות.
עיבד את המחזה "המעיל המופלא" ושיחק בו. את המחזה כתבה אתי לוינגר וביים ליאור אבשלום. המחזה מספר על מטאטא רחובות פשוט בשם מוטק'ה מטאטא רחובות החולם להיות חייט, ויום אחד חלומו מתגשם והוא הופך להיות חייטו האישי של הפריץ.
ב-2018 כתב, ביים (לצד ליאור אבשלום) ושיחק בהצגה "גבעת החלומות" העוסקת באהבת ארץ ישראל וזיכרונות מגוש קטיף. את ההצגה הפיק אלחנן אבן חן, ושיחק בין השאר גם דני שטג. על העלאת ההצגה סיפר לוינגר: "את כל הנושא של גוש קטיף חוויתי באופן מאוד חזק. הרב מנחם פרומן, שהיה רב שלי בישיבה ביקש שאצור הצגה בנושא. התפטרתי מהתיאטרון בו עבדתי, הופעתי בכמה הפגנות, וערכתי ספר תפילות שנקרא "ציר כיסופים". כל השנים רציתי להעלות את הנושא הזה וליצור הצגה שתהיה סוג של תפילה".
צבי פישמן כתב על ההצגה: "עונג גדול היה לי לצפות בהצגה "גבעת החלומות" העוסקת באהבת הארץ וזיכרונות מגוש קטיף. הכתיבה מיומנת והדיאלוג נשמע אמיתי, הלוך וחזור בין הומור לבין אמונות מקושטות שמחזיקות ראי של עצמנו. המחזה מאלץ את הקהל להתעמת עם כמה מן הנושאים המאתגרים ביותר של ימינו. לדעתי, כל עיר וישוב בישראל צריכים להפוך את ההצגה לזמינה לציבור".
ב-2020 כתב וביים את ההצגה "נשוי בנס". לוינגר שיחק בהצגה זו לצד ליאור אבשלום, אלחנן אבן חן וכרם וילדר. על הצגה זו כתב יוסף ארנפלד בעיתון בשבע: "אם נתחיל מהשורה התחתונה, ההצגה קורעת מצחוק... הכתיבה והבימוי של עידו לוינגר חדים וקולחים. גם המשחק שלו ושל שותפיו לבמה עושים חסד עם הדמויות, שאותן הם מחליפים בזריזות, בעיקר עידו".
ביוגרפיה > קולנוע חרדי

ב-2002 גילם את התפקיד הראשי בהצגה "מוטל הגנב" שכתבה כנרת בלויגרונד (על פי סיפור בעל אותו השם מאת חיים ולדר) וביים נעם בלויגרונד בהפקת גרינטק מדיה. ההצגה צולמה והופצה כסרט.
בסרטי "ניצוצות של קדושה": ב-2005 שיחק בסרט "כל יהודי זהב" שכתבו יגאל ואיילת הושיאר. ב-2006 שיחק בסדרת הסרטים "חבורת מכל הלב" ("חבורת מכל הלב: הסערה", "חבורת מכל הלב: המחצבה", "חבורת מכל הלב: בבית הפלאות", "חבורת מכל הלב: בעקבות המטמון", ו"חבורת מכל הלב: וציפור הקסמים") שכתבה מירי לוין. ב-2007 גילם את אויש בסרט "אויש ומויש" שכתב חגי לובר. ב-2010 גילם את אויש בסרט "אויש ומויש וסוד התפילה" שכתב חגי לובר. ב-2012 שיחק בסרט "משפט צדק" שכתבו יגאל ואיילת הושיאר.
בערוץ מאיר לילדים: גילם את רפי בסדרה "אסי וטוביה".
ביוגרפיה > שירה ומוזיקה

ב-2004 הוציא קובץ בקשות ותפילות בשם "לך אמר ליבי".
בתמוז ה'תשנ"ה פורסמו 2 שירים פרי עטו בגיליון השני של משיב הרוח: "נשמות יחפות" ו"אהובתי כורעת".
בקיץ ה'תשס"ה ערך לצד אלחנן ניר ודבורה רזיאל את קובץ התפילות ציר כיסופים - תפילות על ארץ ישראל.
ב-2012, במהלך אזכרה לרב חנן פורת, הלחין וביצע שיר שכתב הרב מנחם פרומן על דוד המלך. ביתו של הרב פרומן סיפרה על הלחנת השיר: "כמה חודשים לפני פטירתו של אבא, באחד משיעוריו, עלה תלמיד בשם עידו לוינגר, ושר לו (את) השיר על דוד המלך, שיר שנכתב על ידי אבא שלי. עידו הלחין וזה יצא מקסים. מיד עלה לי הרעיון לקחת את השירים שאבא כתב ולחלק אותם להלחנה, לכל האמנים שהיו איתו בקשר" ובעקבות כך יצא לאור האלבום "כנפי רוח" ובו שירים מולחנים של הרב פרומן.
בשנת 2015 הוציא סינגל בשם "אבא שלך". ב-2016 הוציא סינגל נוסף בשם "אשרייך נשמה".
הערות שוליים

↑   קטעים מתוך ההצגה סוף הדרך, סרטון  באתר יוטיוב
↑   טאטע, סרטון  באתר יוטיוב
↑  מאיר קליינר, הטאטע של כולם, באתר ynet, 22 בנובמבר 2009
↑  עפרה לקס, מחפשים את אבא, באתר ערוץ 7, 26 בנובמבר 2009
↑  nrg מעריב, עכו קצת אחרת: המדריך לפסטיבל לתיאטרון אחר, באתר nrg‏, 1 באוקטובר 2009
↑  מרב יודילוביץ', מהומה בטקס הנעילה של פסטיבל עכו, באתר ynet, 8 באוקטובר 2009
↑  נטע סלע, אחד אלוהינו? ביקורת על הצגת התיאטרון "טאטע", באתר nrg‏, 7 בדצמבר 2009
↑  כל האולם במה • טורו של ידידיה מאיר, באתר בחדרי חרדים, 8 בנובמבר 2013
↑  אביגיל ארד, ‏טאטע,  באתר כיפה, 30 בנובמבר, 2009  0:00
↑  חזקי ברוך, פסטיבל גוש עציון - מעודדים תיאטרון יהודי, באתר ערוץ 7, 9 באוקטובר 2011
↑   אתר האינטרנט הרשמי של הבעטלר'ס
↑  ברק ליבוביץ', מופע: "ניסים ונישואים" - רווקוּת זה כן מצחיק, באתר ynet, 15 בפברואר 2007
↑  יפה גולדשטיין, בשבע 262: הצגה שוברת חופות, באתר ערוץ 7, 11 באוקטובר 2007
↑  חזקי ברוך, ניסים ונישואין - הצלחה בהצגת "הבעיה", באתר ערוץ 7, 10 בדצמבר 2008
↑  יפעת ארליך, בלי דיון אחרי ההצגה, באתר "מורשת"
↑  פרוייקט 252, רווק מתבגר עולה על במה - ומכיר את אשתו, באתר ערוץ 7, 10 באוגוסט 2022
↑   עזר בר מזל, סרטון  באתר יוטיוב
↑  חזקי ברוך, הצגה: "לקפוץ בחושך" ולראות את האור, באתר ערוץ 7, 3 בפברואר 2009
↑   תוציאו את השטיח מהבית, סרטון  באתר יוטיוב
↑   תוציאו את השטיח מהבית 1, סרטון  באתר יוטיוב
↑  עפרה לקס, מתחת לשטיח, באתר ערוץ 7, 3 בפברואר 2011
↑   היהלום שבלב, סרטון  באתר יוטיוב
↑   הרפתקאות בארץ אבות, סרטון  באתר יוטיוב
↑   הרפתקאות בארץ אבות 1, סרטון  באתר יוטיוב
↑   המעיל המופלא, סרטון  באתר יוטיוב
↑   גבעת החלומות, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  צבי פישמן, הצגה חדשה: "גבעת החלומות", באתר ערוץ 7, 27 בינואר 2019
1 2  יוסף ארנפלד, מה גברים רוצים, באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2020
↑  מוטל הגנב באתר גרינטק מדיה
↑   אויש ומויש, סרטון  באתר יוטיוב
↑   אויש ומויש וסוד התפילה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  גיליון ב' - משיב הרוח
↑  ציר כיסופים באתר הספרייה הלאומית
↑  תמר וולף-מונזון, 'ציר כיסופים': שירה בעקבות תוכנית ההתנתקות בתוך: עיונים בתקומת ישראל כרך 27 (2017), עמ' 73 - 107
↑  יוני קמפינסקי, מחברים את התל-אביבים לרב חנן פורת ז"ל, באתר ערוץ 7, 15 בספטמבר 2012
↑  יותם יזרעאלי, "הוא כל הזמן חיפש את הדברים הכי רחוקים ממנו וחיבר אותם", באתר בית אבי חי, 20 באפריל 2015
↑   אבא שלך, סרטון  באתר יוטיוב
↑   אשרייך נשמה, סרטון  באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297098805171
מגדלור דונה מריה פיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מגדלור
 מיקום:  פראיה 
 מדינה:  כף ורדה כף ורדה
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1881
 תאריך פתיחה רשמי:  1881
 מידות
 גובה:  21 מטר
 גובה מעל פני הים:  10 מטר
 
 קואורדינטות:  14°54′02″N 23°30′33″W﻿ / ﻿14.90043056°N 23.50914167°W﻿ / 14.90043056; -23.50914167
 he
 
מגדלור דונה מריה פיה (נקרא גם מגדלור דה פונטה טמרוסה או מגדלור דה פראיה) הוא מגדלור הממוקם בדרום האי סנטיאגו שבכף ורדה. המגדלור ממוקם בכניסה לנמל פראיה, 2 ק"מ מדרום למרכז העיר פראיה.
היסטוריה

המגדלור נבנה בשנת 1881. במשך שנים רבות נזקק המגדלור לשיפוץ, ובשנת 2018, המגדל שופץ מבפנים ומבחוץ. לאחר השיפוץ תוכנן לבנות בתוכו מוזיאון קטן ובית קפה, אך נכון לעכשיו הוא סגור למבקרים. גובה המגדל המתומן הוא 21 מטרים ומישור המוקד שלו בגובה 25 מטרים מעל פני הים. כיום המגדלור משמש לצורכי ניווט.
המגדלור נקרא על שם מריה פיה מסבויה, שהייתה באותה תקופה מלכת פורטוגל.
גלריה

המגדלור
דלת הכניסה של המגדלור
המגדלור במבט מהעיר
מבט על המגדלור מצפון - מערב
הערות שוליים

↑  מגדלורים בכף ורדה, באתר ibiblio.org (באנגלית)
שוקדה

| --- | --- |
פריחת כלניות ביער שוקדה
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: שדות נגב
גובה ממוצע: ‎76 מטר
תאריך ייסוד: 1957
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 747 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 730 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) שׁוֹקֵדָה(למפת מערב הנגב רגילה) שׁוֹקֵדָה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שׁוֹקֵדָה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שׁוֹקֵדָה31°25′19″N 34°31′29″E﻿ / ﻿31.4219907432954°N 34.524722251639°E﻿ / 31.4219907432954; 34.524722251639  heמפת היישובים של מועצה אזורית שדות נגב באדום - שוקדה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

שׁוֹקֵדָה הוא מושב עובדים דתי בצפון-מערב הנגב, כ־6 קילומטרים מערבית לנתיבות. המושב משתייך לתנועת הפועל המזרחי והוא שוכן בתחומי מועצה אזורית שדות נגב. שטחו כ־6,000 דונם. משמעות שם המושב סמלי, לציון עצי השקד בנגב.