ספרות מצרים העתיקה
הערות שוליים

↑  Foster 2001, p. xx.
↑  Parkinson 2002, pp. 64–66.
↑  Forman & Quirke 1996, p. 26.
↑  Okasha El Daly. (2005). Egyptology: The Missing Millennium: Ancient Egypt in Medieval Arabic Writings.
↑  Wilson 2003, pp. 7–10; Forman & Quirke 1996, pp. 10–12; Wente 1990, p. 2; Allen 2000, pp. 1–2, 6.
↑  Wilson 2003, p. 28; Forman & Quirke 1996, p. 13; Allen 2000, p. 3.
↑  Forman & Quirke 1996, p. 13; for similar examples, see Allen (2000: 3) and Erman (2005: xxxv-xxxvi).
↑  Wilkinson 2000, pp. 23–24; Wilson 2004, p. 11; Gardiner 1915, p. 72.
↑  Wilson 2003, pp. 22, 47; Forman & Quirke 1996, pp. 10; Wente 1990, p. 2; Parkinson 2002, p. 73.
↑  Forman & Quirke 1996, p. 10.
↑  Wilson 2003, pp. 63–64.
1 2 3  Wilson 2003, p. 71; Forman & Quirke 1996, pp. 101–103.
↑  Erman 2005, p. xxxvii; Simpson 1972, pp. 8–9; Forman & Quirke 1996, p. 19; Allen 2000, p. 6.
1 2  Forman & Quirke 1996, p. 19.
↑  Wilson 2003, pp. 22–23.
↑  Wilson 2003, pp. 22–23, 91–92; Parkinson 2002, p. 73; Wente 1990, pp. 1–2; Spalinger 1990, p. 297; Allen 2000, p. 6.
↑  Parkinson 2002, pp. 73–74; Forman & Quirke 1996, p. 19.
1 2  Forman & Quirke 1996, p. 17.
↑  Forman & Quirke 1996, pp. 17–19, 169; Allen 2000, p. 6.
↑  Forman & Quirke 1996, pp. 19, 169; Allen 2000, p. 6; Simpson 1972, pp. 8–9; Erman 2005, pp. xxxvii, xlii; Foster 2001, p. xv.
1 2  Wente 1990, p. 4.
1 2  Wente 1990, pp. 4–5.
↑  Allen 2000, p. 5; Foster 2001, p. xv; Wente 1990, pp. 5–6 for a wooden writing board example.
1 2 3  Forman & Quirke 1996, p. 169.
1 2  Quirke 2004, p. 14.
↑  Wente 1990, pp. 2–3; Tait 2003, pp. 9–10.
↑  Wente 1990, pp. 2–3.
1 2 3  Tait 2003, pp. 9–10.
1 2  Wilson 2003, pp. 91–93.
↑  Wilson 2003, pp. 91–93; Wente 1990, pp. 132–133.
↑  Tait 2003, p. 10; Parkinson 2002, pp. 298–299.
1 2 3  Fischer-Elfert 2003, p. 121.
↑  Simpson 1972, pp. 3–4; Foster 2001, pp. xvii–xviii.
1 2 3  Allen 2000, p. 1.
↑  Allen 2000, p. 1; Fischer-Elfert 2003, p. 119; Erman 2005, pp. xxv–xxvi.
↑  Allen 2000, p. 1; Wildung 2003, p. 61.
↑  Allen 2000, p. 6.
↑  Allen 2000, pp. 1, 5–6; Wildung 2003, p. 61; Erman 2005, pp. xxv–xxvii; Lichtheim 1980, p. 4.
↑  Allen 2000, p. 5; Erman 2005, pp. xxv–xxvii; Lichtheim 1980, p. 4.
↑  Wildung 2003, p. 61.
↑  Wente 1990, pp. 6–7; Wilson 2003, pp. 19–20, 96–97; Erman 2005, pp. xxvii–xxviii.
↑  Wilson 2003, p. 96.
↑  Wente 1990, pp. 7–8.
↑  Zinn, Katharine (2012). "Literacy, Pharaonic Egypt". The Encyclopedia of Ancient History (PDF). Wiley. doi:10.1002/9781444338386.wbeah15244. ISBN 978-1-4051-7935-5.
↑  Literacy, University College London
↑  Wente 1990, pp. 7–8; Parkinson 2002, pp. 66–67.
↑  Wilson 2003, pp. 23–24.
↑  Wilson 2003, p. 95.
↑  Wilson 2003, pp. 96–98.
↑  Parkinson 2002, pp. 66–67.
↑  Fischer-Elfert 2003, pp. 119–121; Parkinson 2002, p. 50.
↑  Wilson 2003, pp. 97–98; see Parkinson 2002, pp. 53–54; Fischer-Elfert 2003, pp. 119–121.
↑  Parkinson 2002, pp. 54–55; Morenz 2003, p. 104.
1 2  Simpson 1972, pp. 5–6.
↑  Fischer-Elfert 2003, p. 122.
↑  Parkinson 2002, pp. 78–79; for pictures (with captions) of Egyptian miniature funerary models of boats with men reading papyrus texts aloud, see Forman & Quirke 1996, pp. 76–77, 83.
1 2 3  Parkinson 2002, pp. 78–79.
↑  Wilson 2003, p. 93.
1 2  Parkinson 2002, pp. 80–81.
1 2  Forman & Quirke 1996, pp. 51–56, 62–63, 68–72, 111–112; Budge 1972, pp. 240–243.
↑  Parkinson 2002, p. 70.
↑  Wente 1990, pp. 1, 9, 132–133.
↑  Wente 1990, p. 9.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46, 49–50, 55–56; Morenz 2003, p. 102; Simpson 1972, pp. 3–6 and Erman 2005, pp. xxiv–xxv.
1 2  Morenz 2003, p. 102.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46, 49–50, 55–56; Morenz 2003, p. 102.
1 2  Parkinson 2002, pp. 47–48.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46; Morenz 2003, pp. 103–104.
↑  Parkinson 2002, p. 46.
↑  Parkinson 2002, pp. 46–47; Morenz 2003, pp. 101–102.
↑  Morenz 2003, pp. 104–107.
1 2  Wente 1990, pp. 54–55, 58–63.
↑  Parkinson 2002, pp. 75–76.
↑  Parkinson 2002, pp. 75–76; Fischer-Elfert 2003, p. 120.
↑  Tait 2003, pp. 12–13.
↑  Parkinson 2002, pp. 238–239.
↑  Wente 1990, p. 7.
↑  Wente 1990, pp. 17–18.
↑  Fischer-Elfert 2003, pp. 122–123; Simpson 1972, p. 3.
↑  Fischer-Elfert 2003, pp. 122–123; Simpson 1972, pp. 5–6; Parkinson 2002, p. 110.
↑  Parkinson 2002, pp. 108–109.
↑  Foster 2001, pp. xv–xvi.
↑  Foster 2001, p. xvi.
1 2 3 4  Parkinson 2002, p. 110.
1 2  Parkinson 2002, pp. 110, 235.
↑  Parkinson 2002, pp. 236–237.
↑  Erman 2005, p. 54.
↑  Loprieno 1996, p. 217.
↑  Simpson 1972, p. 6; Parkinson 2002, pp. 236–238.
↑  Parkinson 2002, pp. 237–238.
↑  Parkinson 2002, pp. 313–319; Simpson 1972, pp. 159–200, 241–268.
1 2 3 4  Parkinson 2002, pp. 235–236.
↑  Parkinson 2002, pp. 313–315; Simpson 1972, pp. 159–177.
↑  Parkinson 2002, pp. 318–319.
↑  Parkinson 2002, pp. 313–314, 315–317; Simpson 1972, pp. 180, 193.
↑  Simpson 1972, p. 241.
↑  Parkinson 2002, pp. 295–296.
1 2 3  Parkinson 2002, p. 109.
↑  Fischer-Elfert 2003, p. 120.
↑  Parkinson 2002, pp. 294–299; Simpson 1972, pp. 15–76; Erman 2005, pp. 14–52.
↑  Simpson 1972, pp. 77–158; Erman 2005, pp. 150–175.
↑  Gozzoli 2006, pp. 247–249; for another source on the Famine Stela, see Lichtheim 1980, pp. 94–95.
1 2  Morenz 2003, pp. 102–104.
↑  Parkinson 2002, pp. 297–298.
↑  Simpson 1972, p. 57.
↑  Simpson 1972, p. 50; Foster 2001, p. 8.
↑  Foster 2001, p. 8.
↑  Simpson 1972, pp. 81, 85, 87, 142; Erman 2005, pp. 174–175.
1 2  Simpson 1972, p. 57 states that there are two Middle-Kingdom manuscripts for Sinuhe, while the updated work of Parkinson 2002, pp. 297–298 mentions five manuscripts.
↑  Simpson 1972, pp. 6–7; Parkinson 2002, pp. 110, 193; for "apocalyptic" designation, see Gozzoli 2006, p. 283.
↑  Morenz 2003, p. 103.
↑  Simpson 1972, pp. 6–7.
↑  Parkinson 2002, pp. 232–233.
↑  Gozzoli 2006, pp. 283–304; Parkinson 2002, p. 233, who alludes to this genre being revived in periods after the Middle Kingdom and cites Depauw (1997: 97–9), Frankfurter (1998: 241–8), and Bresciani (1999).
↑  Simpson 1972, pp. 7–8; Parkinson 2002, pp. 110–111.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46, 49–50, 303–304.
↑  Simpson 1972, p. 234.
↑  Parkinson 2002, pp. 197–198, 303–304; Simpson 1972, p. 234; Erman 2005, p. 110.
↑  Gozzoli 2006, pp. 301–302.
↑  Parkinson 2002, pp. 308–309; Simpson 1972, pp. 201, 210.
↑  Parkinson 2002, pp. 111, 308–309.
↑  Parkinson 2002, p. 308; Simpson 1972, p. 210; Erman 2005, pp. 92–93.
↑  Parkinson 2002, p. 309; Simpson 1972, p. 201; Erman 2005, p. 86.
↑  Bard & Shubert 1999, p. 674.
1 2 3  Forman & Quirke 1996, pp. 48–51; Simpson 1972, pp. 4–5, 269; Erman 2005, pp. 1–2.
↑  Forman & Quirke 1996, pp. 116–117.
↑  Forman & Quirke 1996, pp. 65–109.
↑  Forman & Quirke 1996, pp. 109–165.
↑  Simpson 1972, p. 285.
↑  Erman 2005, p. 140.
↑  Erman 2005, pp. 254–274.
↑  Erman 2005, pp. 137–146, 281–305.
↑  Erman 2005, p. 10.
1 2  Simpson 1972, p. 279; Erman 2005, p. 134.
↑  Erman 2005, p. 134.
↑  Simpson 1972, p. 297; Erman 2005, pp. 132–133.
↑  Erman 2005, pp. 288–289; Foster 2001, p. 1.
↑  Simpson 1972, p. 289.
↑  Tait 2003, p. 10.
↑  Lichtheim 1980, p. 104.
↑  Simpson 1972, pp. 7, 296–297; Erman 2005, pp. 242–243; Foster 2001, p. 17.
↑  Erman 2005, pp. 242–243.
↑  Wente 1990, pp. 2, 4–5.
↑  Wilson 2003, pp. 91–92; Wente 1990, pp. 5–6.
↑  Erman 2005, p. 198; Lichtheim 2006, p. 167.
↑  Erman 2005, pp. 198, 205.
↑  Erman 2005, p. 205.
↑  Wente 1990, p. 54.
↑  Wente 1990, pp. 15, 54.
↑  Wente 1990, p. 15.
↑  Wente 1990, p. 55.
↑  Wente 1990, p. 68.
↑  Wente 1990, p. 89.
↑  Wente 1990, p. 210.
↑  Wente 1990, p. 98.
1 2 3  Wente 1990, pp. 98–99.
↑  Parke 2002, pp. xxi, 1–2.
1 2  Parke 2002, pp. 1–2.
↑  Perdu 1995, p. 2243.
↑  Greenstein 1995, p. 2421.
1 2 3  Koosed 2006, p. 29.
1 2  Koosed 2006, pp. 28–29.
↑  Breasted 1962, pp. 5–6; Foster 2001, p. xv.
↑  Breasted 1962, pp. 5–6; Bard & Shubert 1999, pp. 36–37.
↑  Breasted 1962, pp. 5–6.
↑  Lichtheim 2006, p. 11.
↑  Lichtheim 1980, p. 5.
↑  Lichtheim 1980, p. 6.
↑  Gozzoli 2006, pp. 1–8.
↑  Breasted 1962, pp. 12–13.
↑  Seters 1997, p. 147.
↑  Lichtheim 2006, p. 6.
↑  Gozzoli 2006, pp. 1–8; Brewer & Teeter 1999, pp. 27–28; Bard & Shubert 1999, p. 36.
1 2  Bard & Shubert 1999, p. 36.
↑  Lichtheim 1980, p. 7; Bard & Shubert 1999, p. 36.
↑  Lichtheim 1980, p. 7.
1 2  Gozzoli 2006, pp. 8, 191–225; Brewer & Teeter 1999, pp. 27–28; Lichtheim 1980, p. 7.
1 2 3  Fischer-Elfert 2003, p. 133.
↑  Fischer-Elfert 2003, p. 131.
1 2  Fischer-Elfert 2003, p. 132.
↑  Fischer-Elfert 2003, pp. 132–133.
↑  Bard & Shubert 1999, p. 76.
↑  Simpson 1972, p. 81.
↑  Mokhtar 1990, pp. 116–117; Simpson 1972, p. 81.
↑  Mokhtar 1990, pp. 116–117.
↑  Gozzoli 2006, pp. 192–193, 224.
↑  Wilson 2003, pp. 104–105; Foster 2001, pp. xiv–xv.
1 2 3 4  Wilson 2003, pp. 104–105.
↑  Allen 2000, p. 8
↑  Allen 2000, pp. 8–9Thompson 2015, p. 123
↑  Gardiner 1915, p. 62
↑  Bierbrier 2012, p. 476
↑  Loprieno 1996, pp. 211–212.
1 2 3  Loprieno 1996, pp. 212–213.
↑  Loprieno 1996, pp. 211, 213.
מצבת הלוחות מתקופת הממלכה הקדומה של הנסיכה המצרית נפרת-יאבת (מתוארכת לקירוב 2590–2565 לפני הספירה), מקברה בגיזה, עם חרטומים מגולפים וצבועים על אבן גיר
פפירוס אבוט (אנ'), רשומה כתובה בכתב היראטי. הוא מתאר בדיקה של קברי מלכות בנקרופוליס תבאי ומתוארך לשנת המלוכה ה-16 של רעמסס התשיעי, בשנת 1110 לפני הספירה לערך.
אוסטרקון עם כתב היראטי המזכיר פקידים המעורבים בבדיקה ובפינוי קברים בתקופת השושלת העשרים ואחת של מצרים, כ.1070–945 לפני הספירה
איכרים מצרים קוטפים פפירוס, מציור קיר בקבר דיר אל מדינה המתוארך לתקופת ראמסייד המוקדמת (כלומר השושלת התשע-עשרה)
עמודים עם הירוגליפים מצריים כתובים ומצוירים, מאולם ההיפוסטייל של הרמסאום (בלוקסור) שנבנה בתקופת שלטונו של רעמסס השני (1279–1213 לפני הספירה).
פסל של לבלר מצרי יושב מחזיק מסמך פפירוס בחיקו, שנמצא בבית הקברות המערבי בגיזה, השושלת החמישית של מצרים (מאות 25 עד 24 לפנה"ס)
פסל עץ של הסופר כא-אפר (אנ'), השושלת החמישית או הרביעית של הממלכה הקדומה, מסקארה, בסביבות 2500 לפני הספירה
הירוגליפים ממקדש המתים של סתי הראשון (אנ'), הנמצא כעת במוזיאון הבריטי
אסטלת מינחת, ראש הלבלרים, כתובות חרטומים, מתוארכת לתקופת שלטונו של איי (1323–1319 לפנה"ס)
אחד מפפירוסי הקאנאחת (אנ'), אוסף של מכתבים פרטיים היראטיים המתוארכים לשושלת האחת-עשרה של הממלכה התיכונה
עותק פפירוס של הוראות נאמנות מתקופת הממלכה החדשה, כתוב בכתב היראטי.
פפירוס ווסטכר, למרות שנכתב בכתב היראטי במהלך השושלות החמש עשרה עד השבע עשרה, מכיל את סיפור חצר המלך ח'ופו (חיאופס), שנכתב במצרית תיכונה המתוארכת לשושלת השתים-עשרה.
תיאור תבליט גבוה של אמנמחת הראשון בליווי אלוהויות. מותו של אמנמחת הראשון מדווח על ידי בנו סנוסרת הראשון בסיפורו של שאנהת.
הבה בצורת ציפור, מרכיב אחד בנפש המצרית הנדונה בשיח מחלוקת בין אדם לבה שלו מתקופת הממלכה התיכונה.
וינטה (אנ') המתארת סצנה מתוך ספר המתים בה נשקל לבו של הונפר (אנ') (השושלת התשע-עשרה) מול נוצת האמת. אם לבו קל יותר מהנוצה, מותר לו להיכנס לעולם הבא; אם לא, לבו נבלע על ידי אמות.
נבלאי עיוור. ציור קיר מתקופת השושלת השמונה עשרה של מצרים, המאה ה-15 לפני הספירה
כתב היראטי על אוסטרקון עשוי אבן גיר; התסריט נכתב כתרגיל על ידי תלמיד בית ספר במצרים העתיקה. הוא העתיק ארבעה מכתבים מהוזיר חאי (שהיה פעיל בתקופת שלטונו של רעמסס השני).
אסטלת הלוויה של אדם בשם בא (יושב, מריח לוטוס קדוש תוך קבלת סליחות); בנו של בא, מאס, ואשתו איני יושבים גם הם. זהותו של נושא השחרור אינה ידועה. האסטלה מתוארכת לשושלת השמונה-עשרה מתקופת הממלכה החדשה.
דברי הימים של פרעה תחותמס השלישי בכרנכ
כתובת קיר אמנותית של דמות כלב במקדש כום אומבו, שנבנה בתקופת השושלת התלמיית
אבן רוזטה התלת-לשונית במוזיאון הבריטי