stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליפות ה-WWE

ערך זה עוסק באליפות הראשית בארגון WWE. אם התכוונתם לאליפות סמאקדאון בין 2002 ל-2013, ראו .
|   אליפות ה-WWE>  חגורת אליפות ה-WWE (2014–היום).פרטים |   אליפות ה-WWE>  חגורת אליפות ה-WWE (2014–היום).פרטים |  חגורת אליפות ה-WWE (2014–היום)>  |
| --- | --- | --- |
| ארגון מפעיל | WWE |  |
| מותג | סמאקדאון |  |
| תאריך יצירה | 25 באפריל 1963 |  |
| האלוף הנוכחי | קודי רודס |  |
| תאריך זכייה  | 7 באפריל 2024 |  |
| סטטיסטיקות | סטטיסטיקות |  |
| האלוף הראשון | באדי רוג'רס |  |
| הכי הרבה זכיות | ריק פלייר וג'ון סינה (16 זכיות) |  |
| האלוף לזמן הארוך ביותר | ברונו סמרטינו (2803 ימים) |  |
| האלוף לזמן הקצר ביותר | אנדרה הענק (דקה אחת ו-48 שניות) |  |
| האלוף המבוגר ביותר | מר. מקמהן (54 שנים, 21 ימים) |  |
| האלוף הצעיר ביותר | ברוק לסנר (25 שנים, 44 ימים) |  |
| האלוף הכבד ביותר | יוקוזונה (258 ק"ג) |  |
| האלוף הקל ביותר | ריי מיסטריו (79 ק"ג) |  |
אליפות ה-WWE היא האליפות העולמית המשתייכת לתוכנית WWE SmackDown בארגון ה-WWE. השיאנים של אליפות ה-WWE הם ג'ון סינה וריק פלייר, שלהם 16 זכיות כל אחד אך ריק פלייר זכה 16 פעמים באליפויות עולם מכמה ארגוני היאבקות... וג'ון סינה לעומת זאת רק בwwe זכה 16 פעמים באליפויות עולם וזה מה שמדהים בג'ון סינה. האלוף הנוכחי הוא קודי רודס.
היסטוריה > שמות האליפות לאורך השנים

| שם | שנים |  |
| --- | --- | --- |
| אליפות העולם במשקל כבד של ה-WWWF | ‏1963–1971 |  |
| האליפות במשקל כבד של ה-WWWF | ‏1971–1979 |  |
| האליפות במשקל כבד של ה-WWF | ‏1979–1983 |  |
| אליפות העולם במשקל כבד של ה-WWF | ‏1983–1998 |  |
| אליפות ה-WWF | ‏1998–2001 |  |
| האליפות הבלתי מעורערת של ה-WWF | ‏2001–2002 |  |
| האליפות הבלתי מעורערת של ה-WWE‏ | 2002 |  |
| אליפות ה-WWE | ‏2002–2013, 2016–הווה |  |
| אליפות ה-WWE העולמית במשקל כבד | 2013–2016 |  |
| אליפות ה-WWE העולמית | 2016–2017 |  |
| אליפות ה-WWE האוניברסלית הבלתי מעורערת | 2022–2024 |  |
| אליפות ה-WWE הבלתי מעורערת | 2024-היום |  |
היסטוריה > שיאים

האלוף הראשון הוא באדי רוג'רס.
האלוף שהחזיק בתואר במשך הכי הרבה זמן הוא ברונו סמרטינו - 2803 ימים.
האלוף שהחזיק בתואר במשך הכי פחות זמן הוא אנדרה הענק - דקה אחת ו-48 שניות.
האלופים שהחזיקו בתואר הכי הרבה פעמים הם ג'ון סינה וריק פלייר - 16 פעמים כל אחד.
האלוף שזכה בתואר בגיל הצעיר ביותר הוא ברוק לסנר - 25 שנים, 44 ימים.
האלוף שזכה בתואר בגיל המבוגר ביותר הוא וינס מקמהן - 54 שנים, 27 ימים.
האלוף הכבד ביותר הוא יוקוזונה - 258 ק"ג.
האלוף הקל ביותר הוא ריי מיסטריו - 73 ק"ג.
האלוף הגבוה ביותר הוא אנדרה הענק - 2.24 מטר.
האלוף הנמוך ביותר היה ריי מיסטריו - 1.68 מטר.
היסטוריה > המספר הרב ביותר של זכיות באליפות

| מתאבק | פעמים |
| --- | --- |
ג'ון סינה, ריק פלייר: 16
טריפל H, רנדי אורטון: 14
הרוק: 8
ברוק לסנר: 7
האלק הוגאן, סטיב אוסטין: 6
ברט הארט, דניאל בריאן: 5
אנדרטייקר, קורט אנגל, אדג', רומן ריינס: 4
היסטוריה > 5 המתאבקים שהחזיקו באליפות הכי הרבה זמן

| מתאבק | מס' ימים | מספר הזכיות |
| --- | --- | --- |
| ברונו סמרטינו | 4,040 | 2 |
| האלק הוגאן | 2,185 | 6 |
| בוב באקלנד | 2,138 | 2 |
| ג'ון סינה | 1,254 | 16 |
| פדרו מוראלס | 1,027 | 1 |
מוצב חממה

|  מידע על המבנה |
| --- | --- |
 סוג:  מוצב 
 תקופת הבנייה:  ? – שנות ה-80
 תאריך הריסה:  2000
 נשלט על ידי:  מערך ההגנה האווירית
 קואורדינטות:  33°17′13″N 35°35′15″E﻿ / ﻿33.286958°N 35.58758°E﻿ / 33.286958; 35.58758
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמוצב חממה(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןמוצב חממה
 
תותח וולקן מורכב על רק"ם
מוצב חממה היה מוצב של מערך ההגנה האווירית של צה"ל בגזרה המזרחית ברצועת הביטחון בלבנון, צפונית מזרחית למושבה מטולה שעל גבול לבנון. המוצב שכן על רכס חממיס ליד רכס אל ח'יאם. המוצב שלט על נתיב חדירה אווירי מעמק עיון ומהמורדות המערביים של הר דב.
דרומית למוצב שכן הכפר מזרעת סירדה, צפונית למוצב שכן הכפר אל-ח'יאם, מערבית לו שכן הכפר חורה ומוצב צה"ל גלגלית, ומזרחית לו שכן הכפר ואזאני.
עד 1987 הוחזק המוצב על ידי מחלקת חי"ר בפיקוד מ"מ מפלוגת (מוצב) נרקיס, בדרך כלל פלוגת מסלול מגדוד של צנחנים או גולני. בנוסף לחיילי החי"ר היו במוצב טנק ועמדת תצפית שהופעלה על ידי חיילי החי"ר. הטנק ביצע מארבי ארטישוק, מעמדה צמודה למוצב, לכיוון עמק עיון ומארג' עיון.
לאחר ליל הגלשונים, החלו לפעול במוצב כוחות נ"מ, שהתחלפו ביניהם כל כמה חודשים, המוצב היה סוללתי והכיל את מפקדת הסוללה וחיילים שאיישו את המוצב. הסוללה איישה גם את מוצב נרקיס (מוצב שהיה בשטח ישראל, דרומית למטולה). אף על פי שהמוצב היה אחרי קו כחול (פונה בעת הנסיגה), גדר המערכת הייתה לפני המוצב. הכוחות שהיו במוצב היו לוחמים של צ'פרל או וולקן שהתחלפו ביניהם. מטרת המוצב הייתה למנוע חדירת כלי טיס מעמק עיון והגנה קרקעית על הגבול.
תחת דפוס פעולה דומה פעל בגזרה המערבית מוצב הרדוף סמוך לשלומי, שהיה גם הוא תחת פיקוד סוללת נ"מ מגדודי הנ"מ המתנייע. הסוללות במוצבים אלה החזיקו כוננות קרקעית ואווירית כאחד.
מוצב חממה נבנה משני מפלסים:
מפלס עליון - שימש כאזור מבצעי ובו היו: עמדת תצפית לכיוון לבנון, עמדות לחימה מבוטנות מסביב לעמדת תצפית ונגמ"ש שעמד לא רחוק מעמדת התצפית
מפלס תחתון - האזור המנהלי בו היו: מגורים ומספר מבנים ששימשו את החיילים במוצב (משרדים, חדר אוכל, שירותים ומקלחות וחדר תדריכים). הש"ג היה ממוקם במפלס התחתון ולידו היה מטווח קטן ששימש את החיילים
מהמוצב היה ניתן לתצפת על הגזרה המזרחית של רצועת הביטחון לכיוון הכפרים אל-ח'יאם וקליעה וגם לכיוון המורדות המערביים של הר דב.
ב-24 במאי 2000, בעת נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון, ננטש המוצב ופוצץ.
ראו גם

הלחימה בדרום לבנון (1985–2000)
he
לקריאה נוספת

משה (צ'יקו) תמיר, מלחמה ללא אות, תל אביב: מערכות - משרד הביטחון, 2005, מסת"ב 9650512969
כנפי תחזוקה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 חברת אם:  כנפיים אחזקות
 מיקום המטה:  בסיס חצרים של חיל האוויר
 שליטה בחברה:  כנפיים אחזקות
 ענפי תעשייה:  תעופה, תחזוקה
 מנכ"ל:  יוסף ברזני
 עובדים:  225
  
 www.mawi.co.il
כנפי תחזוקה היא חברה המתמחה בתפעול ואחזקת מטוסי חיל האוויר שונים במגוון הדרגים המקצועיים. כנפי תחזוקה היא חברה בת (שליטה 100%) של חברת "כנפיים אחזקות". לחברה שלושה אתרים: בסיס חצרים, בסיס נבטים ובסיס רמת דוד. כאשר מטה החברה נמצא בבסיס חצרים. בנוסף לאחזקת מטוסים החברה מבצעת פרויקטים להשבחת מטוסים ומתמחה בטיפול במגוון דגמי מנועים: מנוע J-52 למטוס סקייהוק, מנוע F-124 למטוס הלביא, מנוע JT3D למטוס הבואינג 707. רוב עובדי החברה הם יוצאי צוותי קרקע של חיל האוויר.
היסטוריה

חברת "כנפי תחזוקה" הוקמה בשנת 2005 בבסיס חצרים כמתן מענה תפעולי ואחזקתי למטוסי הסקייהוק (עיט) מתוצרת חברת מקדונל דאגלס (היום בואינג) של בית הספר לטיסה של חיל האוויר הישראלי. החברה מספקת אחזקה התומכת לפעילות אימונים ומבצעית, בדרגי האחזקה השונים (א', ב', ד') וכן אחזקת מנועי המטוסים.
בשנת 2008 החברה נבחרה לשמש כקבלן משנה לתעשייה האווירית לתחזוקת מטוסי תובלה כבדה בחיל האוויר, בבסיס נבטים (מטוסי קרנף ומטוסי ראם).
בשנת 2012 הוקמה חברת "תור" כמיזם משותף של אלביט מערכות והתעשייה האווירית אשר חתמה עם משרד הביטחון על חוזה לרכישה, השכרה ותחזקה של מטוסי לביא תוצרת חברת לאונרדו האיטלקית עבור בית הספר לטיסה של חיל האוויר בבסיס חצרים. בשנת 2013 חברת כנפי תחזוקה התקשרה בהסכם עם התעשייה האווירית לביצוע הפרויקט כקבלן משנה.
בשנת 2017 התעשייה האווירית חתמה עם משרד הביטחון על החוזה החדש לתחזוקת מטוסי תובלה של חיל האוויר: שמשון, הרקולס, ראם ונחשון. חברת כנפי תחזוקה נבחרה לשמש כקבלן משנה לתעשייה האווירית בפרויקט הזה.
בשנת 2021 החברה זכתה במכרז להשבחה ותחזוקה של מטוסי ה– F-16 (ברק) מתוצרת חברת לוקהיד מרטין בבסיס רמת דוד של חיל האוויר.
הערות שוליים

↑  שי סלינס והדר קנה, עסקת ענק לאלביט: תתחזק את מטוס האימון החדש ב-1.7 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2012
↑  אסף גילעם, חוזה ענק בין כנפיים לחיל האוויר: תתחזק את מטוס ה"לביא" במשך 23.5 שנים, באתר כלכליסט, 28 ביולי 2013
↑  יובל אזולאי, ‏התעשייה האווירית תתחזק את מטוסי ההרקולס ב-390 מיליון ש', באתר גלובס, 30 באוגוסט 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה ובנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוברה

| חוברה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חובתאים
משפחה:: חובתיים
סוג:: חוברה
מינים
 Chlamydotis undulata  Chlamydotis macqueenii
שם מדעי
 Chlamydotis ‏לסון, 1839
תחום תפוצה


חוּבָּרָה (שם מדעי: Chlamydotis) הוא סוג של עופות במשפחת החובתיים, החיה באזור צפון אפריקה ודרום-מערב אסיה באזורים חמימים וצחיחים. זהו סוג קטן יחסית ובו שני מינים, כשבעבר נכללו שניהם כמין אחד.
מינים

בסוג שני מינים:
חוברה מדברית (Chlamydotis macqueenii), המצויה בישראל.
חוברה צפון-אפריקאית (Chlamydotis undulata)
מגדר

שלט הכתוב בפונט עברי המשלב ויזואלית בין לשון נקבה וזכר באותן אותיות - ברוכות~ים הבאות~ים.
שירותים הפתוחים לכל המגדרים(אנ').
סטיקר המופיע בכניסה לחדר יועצת בבית ספר תיכון.
מִגְדָּר (באנגלית: Gender, גֶ'נְדֶּר) הוא מונח במדעי החברה המתייחס להבחנות בין גבר לבין אישה שהן תלויות חברה ותרבות. זהו למעשה התרגום הפסיכולוגי חברתי-תרבותי למונח זוויג (sex) לתיאור הנקבה או הזכר, על-פי מאפיינים פיזיולוגיים ואנטומיים (כגון כרומוזומים ואיברי מין). בדרך כלל, מתפתחת זהות מגדרית אחת, הזהה לזהות המינית.
המונח מגדר הוא תרגום חברתי-תרבותי של המין הביולוגי, המגדיר כיצד צפויים נשים וגברים להתנהג ולהראות בכל חברה נתונה. בהתאם לכך, נשים צפויות להתנהג על פי קודים חברתיים ולהיות נשיות בהתאם ומאפיינים מקובלים של נשיות, וגברים – להתנהג על פי קודים חברתיים ומאפיינים של גבריות. למשל, נשים נתפסות בחברה כמזוהות עם המרחב הביתי (בית, ילדים, משפחה) והגברים עם הספרה הציבורית (עבודה, פוליטיקה, מסחר). בהתאם לכך נשים אמורות להיות מונעות מרגש לעומת גברים שאמורים להיות מונעים מהיגיון.
הקטגוריות הדומיננטיות במגדר הן הקטגוריות הנשיות והגבריות הנתפסות כהפוכות ומשלימות זו את זו, ומקושרות עם שני סוגי מאפיינים, בהתאמה. מאפיינים נשיים (כלומר, מאפיינים המיוחסים יותר לנשים מלגברים) כוללים בעיקר עניין ברווחת הזולת: אכפתיות, ותרנות ונכונות לסייע, רגישות בין-אישית ואמפתיה, נעימות, חמימות ועדינות. מאפיינים גבריים (כלומר, מאפיינים המיוחסים יותר לגברים מלנשים) כוללים החלטיות, דומיננטיות, שאפתנות, ביטחון עצמי ותחרותיות. פרט לתכונות אישיות, מאפיינים מגדריים מתבטאים גם במראה החיצוני, בסגנון הלבוש ועוד. קבוצות מאפיינים אלו הן היבטים של תפקידי מגדר. עם זאת, מאפיינים המיוחסים למגדר מסוים יכולים להשתנות.
מכאן שמאפייני מגדר אינם נובעים רק מהבדלים ביולוגיים בין המינים, אלא מבטאים גם כן את התפיסה התרבותית המתרגמת שוני ביולוגי לערכים הקובעים את המעמד החברתי של המינים בחברה. המערכת הפטריארכלית המערבית מציבה את הגבר בהיררכיה מעל האישה ומעל אנשים חורגים מגדרית. כך, התפיסה או הציפיות המגדריות מעצבות את תהליכי החיברות של נשים וגברים ומסייעות להתפתחות זהותם המגדרית.
בנוסף לכך, המונח "מגדר" משמש לתיאור כל ההבדלים שבין גברים ונשים הקשורים לתחום המיני ולכן מקובל כיום להשתמש בביטויים כגון "רפואה מגדרית" ו"תזונה מגדרית".
זהות מגדרית

ברוב המקרים לכל בן אדם מתפתחת זהות מגדרית עיקרית אחת; מן המחקר הפסיכולוגי[דרוש מקור] עולה שלעיתים הזהות המגדרית שבנפשו של אדם שונה מזו שנתנו לו בלידה בהתאם למאפיני המין, ובמקרה כזה האדם עשוי לעבור לחיות כבן הקבוצה המגדרית התואמת את זהותו או לעבור תהליך קוסמטי וכימי של התאמה מגדרית; אנשים אלו מכונים טרנסג'נדרים. על פי מחקרים שונים 3% מאוכלוסיית העולם שייכים לקשת הטרנסג'נדרית[דרוש מקור], אם כי כמות הטרנסג'נדרים תלויה גם בהגדרת המונח "טרנסג'נדריות", וייתכן שעם הגדרות מסוימות יגיעו חוקרים למסקנות שונות. קיימים מקרים בהם לאדם יש זהות מגדרית שאינה רק גבר או אישה; למשל, אדם שלעיתים מרגיש שהוא גבר ולעיתים מרגיש שהוא אישה (ג'נדרפלואיד), או אדם ביג'נדר הגדרות אלו אינן בערך קשורות למאפיינים פיזיולוגים אלא קשורות לאופן הפסיכולוגי והסוציולוגי שבהן נתפס מגדר.
התפתחות המושג

עד לשנות ה-60 של המאה ה-20, שימש הביטוי הלועזי ג'נדר (gender) בעיקר במשמעות של מין דקדוקי. במדעי החברה לא התקיימה ההבחנה בין מגדר לבין מין ביולוגי. המינוח המקובל במדעי החברה היה תפקידי מין, וציין את כלל ההבדלים החברתיים בין גברים לנשים. בהגדרה זו טמונה ההנחה כי מקורם של ההבדלים החברתיים בין גברים לבין נשים הוא בהבדלים הביולוגיים.
בשנות השישים החלו תאורטיקניות פמיניסטיות בעיצוב ההבחנה בין מין לבין מגדר. הן יצרו הפרדה בין המין המוכתב ביולוגית, לבין מערכת ההגדרות והאבחנות התרבותיות, שאנו מייחסים להיות גבר או אישה. המילה העברית מגדר נוצרה בתחילת שנות ה-90 על ידי ורדה ביקוביצקי. המילה מבוססת על השורש ג.ד.ר שלו שתי משמעויות: חיץ (כמו במילה גדר) והגדרה. משקל המילה מציין בין השאר קבוצות. בנוסף, המילה משמרת את הצלילים של המונח הלועזי gender.
להבחנה בין מין לבין מגדר חשיבות בשני מישורים. במישור המחקרי האנליטי, השימוש במושג המגדר נותן לחוקרים את הכלים לשאול מגוון של שאלות חדשות, בדבר מיקומם של הבדלים שונים בין נשים לגברים, נסיבות יצירתם והתפתחותם. במישור הפוליטי, יצירת ההבחנה בין המין למגדר ממקמת את מרבית ההבדלים בין גברים לנשים במישור החברתי ההיסטורי, ובכך מכירה בכך שהבדלים אלו ניתנים לשינוי על ידי פעולה פוליטית.
בשנות ה-90 חוקרי המגדר הצביעו שהגישה שקובעת שמין הוא נתון ביולוגי מוחלט ומגדר הוא היחיד שמושפע מהסביבה גם היא מוטעית[דרוש מקור]. בשיח הנפוץ מקובל לדבר על כך שההבדלים הביולוגיים יוצרים שתי קטגוריות מובחנות, שעל בסיסן נבנות ההבחנות החברתיות, והגישה החדשה מבקשת לערער את התפיסה הביולוגית ולהפוך גם את אבחנותיה, ואת האופן בו אנו מבינים את ההבדלים בין המינים, לתופעה היסטורית.
גישה זו אינה באה לערער על העובדות הפיזיות – המחזיקים בה יסכימו כי קיימים יצורים אנושיים רבים בעלי איברי רבייה זכריים או נקביים, אך יטענו כי מעובדה זו לא ניתן להסיק את קיומם של שני מינים מובחנים. תומכי גישה זו מצביעים על שתי נקודות לחיזוק טענתם:
ראשית, התפיסה של המינים הייתה שונה לאורך ההיסטוריה. כך למשל ישנם חוקרים הטוענים כי תפיסת ההבדלים בין המינים בימי הביניים, הייתה שונה מזו של ימינו. נשים וגברים לא נתפסו כשני מינים מובחנים אלא כשני קצוות של רצף.
משקל רב יש בתאוריה זו גם לתופעת האינטרסקסואליות. העובדה כי קיימים בני אדם בעלי מערכת ביולוגית שאינה זכרית או נקבית מעידה, לדעת תאורטיקניות מזרם הפמיניזם הפוסט-מודרני וחוקרי תאוריה קווירית, כי החלוקה הביולוגית, לכאורה, בין גברים לבין נשים אינה חלוקה דיכוטומית כפי שנהוג להציגה, וקיימים מקרים בהם המין הכרומוזומלי, הגונדי והאנטומי אינם תואמים[דרוש מקור]. ממקרים אלו מסיקים החוקרים כי קביעת הקטגוריה המגדרית אינה עניין ביולוגי-טכני אלא פעולה חברתית של מתן משמעות.
היבטים והקשרים למונח מגדר

המונח עצמו קשור באופן מובהק בשלושה היבטים פסיכו-חברתיים: אישי-זהותי (Gender Identity, כלומר, זהות מגדרית), תפקודי-התנהגותי (Gender Role) – האם הפרט מתנהג כפי הראוי בתרבותו, לאנשים עם זהות מגדר מסוימת, והיבט חברתי-ייחוסי (Attributed Gender) – איזו זהות מגדרית מייחסים פרטים שונים בחברה לאותו אדם. הפסיכולוג ג'ון מאני הקדיש חשיבות רבה לשני ההיבטים הראשונים, הוא טבע את המונח "Gender identity-Role", כראוי לשימוש בהקשר לאנשים שיש הלימה, כביכול, בין זהותם המגדרית לבין התפקיד המגדרי שאותו הם חיים (יש להבחין בין "תפקיד מגדרי" לבין "תפקידי מגדר"). מונח זה אשר טבע מאני, משמש במחקר בהתייחסות לאנשים עם הלימה זו.
למונח "מגדר", מספר הקשרים משמעותיים ופרקטיים. למשל, ההקשר המשפטי - אשר יתבטא בסוגיות כגון שאלת השוויון החוקתי בין המינים, זכויות בן או בת מין מסוים בתחומי המשפחה והירושה, מעמדם המגדרי-ליגאלי של אינטרסקסואלים, טרנסג'נדרים, וטרנסקסואלים, ועוד; ההקשר הכלכלי-עסקי – המקיף נושאים כגון: הרגלי צריכה בקרב בני המינים, הקשר שבין שיווק ופרסום מגדרי לסטריאוטיפים מגדריים, הקשר תעסוקתי הנוגע למספרים כמותיים ויחסיים של מועסקים בתחומים מסוימים על פי שיוך מגזרי, הקשר תעסוקתי הנוגע לגובה המשכורות המשולמות בתפקידים מסוימים ובמקצועות שונים בהשוואה מגדרית, ועוד; הקשר אמנותי – זכריות ונקביות בקלאסיקה אמנותית, שיח מגדרי בקולנוע, השפעת סופרים ומשוררים לעומת סופרות ומשוררות, ועוד; הקשר חברתי-חינוכי – סביב תפישות לימוד שונות ומקצועות לימוד בחלוקה מגדרית, הדרה או מיזוגניות באירועי תרבות, ועוד.
הומוסקסואליות כמגדר

הומוסקסואליות היא על פי הגדרה נטייה מינית. אבל מפני שהמגדר והנטייה המינית מקושרים מאוד ומשתתפים באופן פעיל בעיצוב התפיסתי בחברה אחד של השני יש חוקרים שטוענים[דרוש מקור] שהומוסקסואלים ובמקרים מסוימים לסביות הם מגדר בפני עצמם (מכיוון שתפקידי המגדר, התרבות ובמקרים מסוימים זהותם נבדלים).
מבחינה לא פורמלית חוקרים מסוימים של תאוריות קוויריות טוענים כי קיימת הבנייה חברתית של הומוסקסואלים ולסביות כמגדר העומד בפני עצמו[דרוש מקור]. גם אם מבחינה פורמלית מגדר עוסק בקטגוריות חברתיות של גברים מול נשים, לא פורמלית הומוסקסואלים הם מגדר באופן שבו הם נתפסים על ידי אחרים. כיוון שהאבחנות החברתיות בין נשים לגברים כוללות גם את התפיסה לפיה נשים אמורות להימשך מינית לגברים ולהפך, ולסביות והומוסקסואלים מחזיקים, בהיבט זה, במאפיינים של בני המין השני. בנוסף, לא רק התוכן של סוגיית המגדר מובנה חברתית אלא גם הגבולות שלה. לכן, גם אם מבחינה פורמלית זו אינה סוגיה מגדרית, העובדה שרבים מגדירים אותה כך היא בעלת משמעות.
ביקורת

על המשמעות הפוליטית של יצירת ההבחנה בין מין ומגדר, נמתחת ביקורת. המבקרים טוענים כי אף שברור שבאופן בסיסי גברים ונשים דומים אלו לאלו, שהרי כולם שייכים לאותו מין ביולוגי, בין נשים וגברים קיימים הבדלים פיזיולוגיים, תפיסתיים ופסיכולוגיים משמעותיים שאינם תוצר של הבניה חברתית. התעלמות מהבדלים אלה מביאה לטענת המבקרים לכשלים חינוכיים. כדוגמה לתוצאה של בידול המגדר מהמין הם מביאים את מקרה דייוויד ריימר. ביקורת דומה נמתחה גם על ידי הרמטכ"ל גדי איזנקוט והאלוף במילואים יואב גלנט על הניסיון לשלב נשים בתפקידי לוחמה הדורשים כישורים פיזיים גבוהים.
ראו גם

מדע ומגדר
רפואה מגדרית
תפקידי מגדר
אפליה מגדרית
פריבילגיה חברתית
טרנסקסואליות
אינטרסקס
היסטוריה של מגדר
תזונה מגדרית
הטרונורמטיביות
קאסטה
הבדלי מגדר בגיל הרך
אחריות מגדרית
הבדלים בין המינים בפסיכולוגיה
לקריאה נוספת

רחל אליאור, רבגוני: בין איש לאישה: מגדר יהדות ודמוקרטיה, מסגרת למחשבה ולזהות יהודית בזמננו 3, מכון ון ליר בירושלים, (תש"ס): 30—35, ספטמבר 2000
ג'ודית באטלר, קוויר באופן ביקורתי, תרגום: דפנה רז, רסלינג, 2001
יאיר קדר, עמליה זיו, אורן קנר (עורכים), מעבר למיניות - מבחר מאמרים בלימודים הומו-לסביים ותאוריה קווירית. הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2003
לוס איריגארי, מין זה שאינו אחד: מבחר (מצרפתית: דניאלה ליבר; ייעוץ מדעי והקדמה: דינה חרובי; אחרית דבר: מירי רוזמרין), תל אביב: רסלינג, 2003
קתרין מקינון, "פמיניזם משפטי בתאוריה ובפרקטיקה," עריכה: דפנה ברק-ארז; תרגום מאנגלית: עידית שורר. תל אביב: רסלינג, 2005
חנה הרצוג, "מגדר", בתוך: אורי רם וניצה ברקוביץ (עורכים), אי/שוויון, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2006, עמ' 220–227
מרגלית שילה וגדעון כ"ץ (עורכים), מגדר בישראל: מחקרים חדשים על מגדר ביישוב ובמדינה (קובץ מחקרים בשני כרכים), 2011, עיונים: סדרת 'נושא', הוצאת מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות
עינת רמון, מחיר החופש - מבניין האומה לנזילות האהבה ומפוסט־מגדר לפוסט־אנושיות, אקדמות כ"ח, תשע"ג
צבי טריגר "כסף, חוזים ומגדר" משפט ועסקים כרך יח', 2014
דורי, נ' (תשע"ט). הגחכת דמות האישה בספרות ילדים: מסטראוטיפ מגדרי למחאה פמיניסטית, חמדעת, יא, תשע"ט
Sally Haslanger, Gender and Race:  (What) Are They? (What) Do We Want Them To Be?, NOUS 34:1, 2000, 31–55
הערות שוליים

↑  Linda Nicholson, Interpreting Gender, Signs: Journal of Women in Culture and Society 20, University of Chicago Press, 1994 doi: 10.1086/494955 (באנגלית)
↑  John money, Sin, Science, and the Sex Police: Essays on Sexology & Sexosophy, Prometheus Books; 1St Edition edition (December 1998)
↑  חיים נבון, לא, ההבדלים בין גברים ונשים אינם "הבניה חברתית"
↑  ניר כהן ואלכסנדרה לוקש, גלנט: לא לקחת נשים לחי"ר. לוחמת: יכולות לעשות הכול, באתר ynet, 5 בפברואר 2018
| לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)  |
| --- | --- | --- |
| זהות ונטייה מינית | ביסקסואליות (הקהילה הביסקסואלית) • הומוסקסואליות • הטרוסקסואליות • לסביוּת • פאנסקסואליות • קוויר •  פוליסקסואליות • אומניסקסואליות • מונוסקסואליות • בי-קיוריוס • א-מיניות • הטרופלקסיביליות • דמוגרפיה • סאפיוסקסואליות • א-מיניות אפורה |  |
| זהות מגדרית | מגדר • מגדריזם • התפתחות הזהות המגדרית • ביטוי מגדרי • כינוי גוף מגדרי • התאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית • חרטה על הליך התאמה מגדרית • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס) • סיסג'נדר • טרנסקסואליות • קרוס-דרסינג • ג'נדרקוויר • ביג'נדר • אינטרסקס • אג'נדר • פאנג'נדר • טריג'נדר |  |
| מושגי יסוד | הקהילה הגאה • גיבוש זהות • יציאה מהארון • אאוטינג • מהומות סטונוול • חודש הגאווה • מצעד הגאווה • טיפול המרה • הומופוביה • הומופוביה מופנמת • ביפוביה • טרנספוביה • טרנסמיזוגניה • הטרוסקסיזם • הומונורמטיביות • הטרונורמטיביות • גאווה • פינקוושינג • סטרייטוושינג |  |
| סמלי להט"ב | משולש ורוד • משולש שחור • דגל הגאווה • דגל גאווה • הדגל הלסבי • דגל הגאווה הפאנסקסואלי • דגל הגאווה הביסקסואלי • דגל האינטרסקס • דגלי גאווה נוספים |  |
| שונות | גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים • G0y • דייקס און בייקס • הומופיל • אלימות נגד להט"ב • התאבדויות בני נוער • לסביות פוליטית • פמיניזם לסבי • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי • מבטא הומוסקסואלי • סטריאוטיפים על להט"בים • בריונות והטרדות נגד להט"ב • הזדקנות בקהילה הגאה • לימודי להט"ב |  |
לקטגוריה • לפורטל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009348886305171  BnF: cb123864365 (data)  LCCN: n96110116  NKC: ph175751  NLP: a0000002038898  VIAF: 175492952   WorldCat (עם VIAF): 175492952
גיורגי לומתדזה

גיורגי לוֹמְתַּדזֶה (בגאורגית: გიორგი ლომთაძე; נולד ב-30 באוקטובר 2001 בגאורגיה) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת גגרה מליגת העל הגאורגית.
קריירת מועדונים

לומתדזה גדל במחלקות הנוער של לוקומוטיב טביליסי ודינמו טביליסי. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות סמטרדיה ודילה גורי מליגת העל הגאורגית, וב-5 ביולי 2022 חתם בגגרה, גם היא מליגת העל הגאורגית.
ב-21 בינואר 2025 חתם בבני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית.
הערות שוליים

↑  ‏גיורגי לומטדזה חתם בבני יהודה: "נרגש להגיע לישראל", באתר ספורט1, 21 בינואר 2025
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גיורגי לומתדזה".
טרוצקיזם

סמל האינטרנציונל הרביעי, הגוף שייסד טרוצקי
טרוצְקיזם, היא תאוריה מרקסיסטית שפותחה על ידי לאון טרוצקי. טרוצקי הגדיר עצמו כ-"בולשביק – לניניסט" שצידד בהקמת מפלגת אוונגרד. הוא החשיב את עצמו כתומך של המרקסיזם "האורתודוקסי" (כוונתו של טרוצקי הייתה כנראה למרקסיזם המקורי שהגה קרל מרקס). התאוריות של טרוצקי עצמו, היו הפוכות בצורה חדה למשל לאלו של סטלין ומאו- בעיקר בהכרה של טרוצקי על חשיבות "המהפכה המתמדת" הבינלאומית- בניגוד למשל לסטלין, מאו, ואף גם לנין (טרוצקי תמך בהחלטות בחוגים רחבים יותר ובצורה דמוקרטית יותר על פני לנין, שהעדיף החלטות בגופים מסוגרים, מצומצמים וסמכותניים יותר- כשבמהשך סטלין ומאו כל אחד בנפרד ואף גם יחדיו- למעשה יותר הקצינו את הגישה בה החל לנין). מפלגות ברחבי העולם ממשיכות להגדיר עצמן כטרוצקיסטיות, ורואות עצמן כממשיכות דרכו של טרוצקי.
ייסוד האינטרנציונל הרביעי

בשנת 1938, הקימו טרוצקי ותומכיו את האינטרנציונל הרביעי. הוא טען כי רק האינטרנציונל הרביעי, שהיה מבוסס על הרעיונות של לנין בדבר מפלגת אוונגרד, תוכל להוביל את המהפכה העולמית, ושיש צורך לבנות את האופוזיציה גם לקפיטליזם וגם לסטליניזם. באותו הזמן, הטרוצקיזם כבר היווה כוח פוליטי חזק בווייטנאם, בסרי לנקה ומעט מאוחר יותר גם בבוליביה. הייתה גם תנועה טרוצקיסטית חזקה בסין אשר כללה גם את האב המייסד של התנועה הקומוניסטית הסינית, צ'ן דוצ'י (Chen Duxie), בין חבריה. בכל מקום שהסטליניסטים צברו כוח, הם ראו חשיבות עצומה ברדיפת הטרוצקיסטים, והתייחסו אליהם כאל הגרועים שבאויבים.
האינטרנציונל הרביעי סבל מרדיפה והתפלגויות במהלך מלחמת העולם השנייה. מבודדים האחד מהשני, ועומדים בפני התפתחויות פוליטיות שלא תמיד תאמו את תחזיותיו של טרוצקי, כמה ארגונים טרוצקיסטיים החליטו שברית המועצות היא כבר לא "מדינת פועלים מנוונת", ופרשו מהאינטרנציונל הרביעי. לאחר 1945, הטרוצקיזם נעלם כתנועה עיקרית בווייטנאם, ונותר כתנועה שולית בכמה מדינות נוספות.
המזכירות הבינלאומית של האינטרנציונל הרביעי ארגנה ועידה בינלאומית בשנת 1946, וכן שני קונגרסים עולמיים בשנים 1948–1951, במטרה לבחון את התנאים החדשים שנוצרו עם הקמת "הגוש המזרחי", האיום של מלחמת עולם שלישית (בין המערב לברית המועצות), ומשימות של המהפכן כיום. הממשלות הקומוניסטיות המזרח אירופאיות שקמו אחרי מלחמת העולם השנייה בכפייה על ידי ברית המועצות ללא שעברו מהפכה החברתית מתוך העם עצמו, תוארו בהחלטת הקונגרס מ-1948 כ"ממשלות ששולטות בצורה קפיטליסטית". בשנת 1951, הקונגרס הגיע למסקנה שהם נהפכו ל"מדינות פועלים מקולקלות".
עם התחזקות המלחמה הקרה, הקונגרס העולמי של האינטרנציונל הרביעי, בשנת 1951, אימץ את התאוריה של מישל פבלו (Michel Pablo) אשר צפתה מלחמת אזרחים בינלאומית. חסידיו של פבלו טענו כי המפלגות הקומוניסטיות בארצות החופשיות שבהן הן נתונות ללחץ של תנועת העובדים האמיתית, לא ילכו שולל אחר המניפולציות הסטליניסטיות ויבחרו בדרך המהפכנית. יוגוסלביה הייתה מקרה מבחן. כמו כן, נקבע בקונגרס של 1951 כי הטרוצקיסטים צריכים להתחיל ולפעול בצורה שיטתית בתוך אותן מפלגות קומוניסטיות שעדין נשלטו על ידי הרוב במעמד הפועלים (בניגוד למפלגות הקומוניסטיות הסטליניסטיות, שנשלטו בעיקר על ידי מנגנון הפקידות של המפלגה). בכל אופן, הטרוצקיסטים ראו את המנהיגות הסובייטית כ"אנטי-מהפכנית". ב-1951 נטען גם כי ברית המועצות השתלטה על ארצות הגוש המזרחי בעקבות התוצאות הצבאיות והפוליטיות שאחרי מלחמת העולם השנייה, וניסתה להקים בהם משטרים קפיטליסטיים על מנת לרצות את המערב ולמנוע פלישה לאותן ארצות. את הלאמת התעשייה והכלכלה שם, הנהיגה ברית המועצות רק לאחר שנוכחה לדעת שהקפיטליזם לא יהיה מה שימנע את הפלישה על ידי המערב.
האינטרנציונל הרביעי התחלק בשנת 1953 לשתי סיעות נפרדות. "הוועידה הבינלאומית של האינטרנציונל הרביעי" על ידי פורשים מהאינטרנציונל עצמו, כאלטרנטיבה מרכזית למזכירות הכללית. הם טענו להיותם "רוויזיוניסטים" והובלו על ידי מישל פבלו. משנת 1960 החלו קבוצות וארגונים שונים משני הגופים להתאחד מחדש. בשנת 1963 נערך קונגרס איחוד בין כלל התנועות והמפלגות הטרוצקיסטיות שחזרו להתאחד תחת האינטרנציונל הרביעי.
התנועות הבריטיות והצרפתיות המשיכו לקיים את "הוועדה הבינלאומית של האינטרנציונל הרביעי", ולא התאחדו עם כלל הקבוצות והארגונים.