stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מעטפת כדור הארץ
היווצרות > היווצרות המעטפת

אף שקיימת הסכמה על טבעו השכבתי של כדור הארץ, זו נעדרת כאשר מדובר בסיבות ובתהליכים שיצרו את השכבות:
השערה אחת גורסת כי כדור הארץ במבנה השכבתי החל את דרכו מגלעין מתכתי, שסביבו הצטברו חלקיקים סלעיים ליצירת המעטפת.
השערה חלופית גורסת כי החומר הסלעי והחומר המתכתי הצטברו סימולטנית ויצרו כוכב לכת הומוגני ולא משוכב, וכי החום הרב – שנבע מהתנגשות החלקיקים זה בזה ומדעיכה רדיואקטיבית – התיכה אותו וגרמה לשקיעת יסודות כבדים דוגמת ברזל וניקל בהרכב ניפה לגלעין, וציפה של יסודות קלים דוגמת חמצן, צורן, מגנזיום ואלומיניום למעטפת.
בשתי ההשערות קיימת הסכמה כי היווצרותו של הקרום בהרכב סיאל וסימה מאוחרת להיווצרות הגלעין והמעטפת, ונובעת ברובה מגעשיות.
מחקרים שנערכו במטאוריטים מודרניים ובסלעים מן הירח תומכים בהשערה השנייה, וגורסים כי הגלעין נוצר לפחות 62 מיליון שנים לאחר התמזגות החלקיקים לכדי כוכב לכת. עם זאת, אירועים אלה התרחשו לפני זמן רב ולא הותירו עדויות רבות, ולכן עשויים מחקרים עתידיים לשפוך עליהם אור נוסף.
חקר המעטפת

לא ניתן לדגום את המעטפת ישירות, אך באמצעים עקיפים ניתן לקבל מידע חלקי המותיר אי-ודאות באשר להרכב המדויק שלה.
חקר המעטפת > סייסמולוגיה

גלים סייסמיים הנוצרים ברעידות אדמה וגלים דומים הנוצרים באמצעות פיצוץ מלאכותי מספקים את מרבית העדויות על מבנה והרכב המעטפת. מהירותם של הגלים תלויה במאפיינים הפיזיקליים של החומרים דרכם הם עוברים. ניסויים מעבדתיים מגדירים את התנהגותם של הגלים בעוברם דרך טווח של חומרים מוצקים שמאפייניהם ידועים, וניתן להשוות מהירויות המתקבלות במעבדה לאלה המתקבלות בשטח. עם זאת, להשוואה זו יש מגבלות מפני שלתמיסות אין מאפיינים ייחודיים. בנוסף, קיים קושי לשכפל באמצעים מעבדתיים את הלחץ הרב המתקיים במעטפת, כך ששיטות אלה אינן מספקות מידע מדויק על התנאים בעומק הולך וגדל בתוך המעטפת.
חקר המעטפת > מחקרי שיווי משקל כימי

ניסויים הנערכים בתנאי לחץ וטמפרטורה גבוהים משמשים לבחינת תגובות החליפין בין מינרלים שונים ובין מינרלים למאגמה, וכן את שדות היציבות של מינרלים בלחצים ובטמפרטורות שונים המייצגים התנאים ברבדים שונים של המעטפת. מניסויים כאלה ניתן להסיק בסבירות גבוהה את ההרכב הכימי והמינרלי של המעטפת, אך לא בוודאות.
חקר המעטפת > טומוגרפיה

טומוגרפיה מדמה בשלושה ממדים אזורים של גלים סייסמיים מהירים ואיטיים בתוך כדור הארץ. גלים אלה עשויים לייצג חומר קר שוקע או חומר חם מתרומם, ולחלופין – שינויים בהרכב בשכבות מעטפת ראשוניות, ההופכים מורכבים ומסובכים בגלל המערבָּל הקיים במעטפת.
אי סדירויות טומוגרפיות מיוחסות לכמה מצבים אפשריים:
שקיעת לוחות טקטוניים לתחתית המעטפת
עלייה של תמרות מעטפת מתחום אי הרציפות בגבול בין המעטפת העליונה לתחתונה
לעומת אפשרויות אלה ניצבת גישת המחזוריות הסגורה במעטפת במסגרת טקטוניקת הלוחות של הגאופיזיקאי האמריקאי וורן המילטון (Warren B. Hamilton‏, נולד ב-1925). חסידי גישת המחזוריות הסגורה סבורים כי התמרות אינן יכולות לחדור מבעד לתחום אי רציפות זה בעומק של כ-670 ק"מ, וכי תאי הערבול מוגבלים למעטפת העליונה ואינם נובעים מהמעטפת התחתונה – שהתנועה בה זוחלת ביחס לזו שבמעטפת העליונה.
חקר המעטפת > ניתוח של סלעים

קירוב לניתוח ישיר של סלעי המעטפת ניתן לקבל באמצעות ניתוח סלעים הנובעים ממנה, שעברו מבעד לקרום אל פני השטח.
חקר המעטפת > ניתוח של סלעים > פרידוטיט ובזלת אוקיינית

החומרים הנפלטים ממרכזי ההתפשטות האוקייניים, דוגמת בזלת ופרידוטיט, נחשבים לבלתי-מזוהמים כמעט מפני שהם מתפרצים מרבדיה השונים של המעטפת במהירות גבוהה. מסלעים אלה ניתן להסיק מידע חשוב, ודגימתם נחשבת שיטה אמינה לקבלת מידע על הרכב המעטפת עד לעומק של 300 ק"מ. פרידוטיט עשוי להתקיים בעומקים גבוהים יותר של המעטפת, ויש אף חוקרים הסבורים כי המעטפת כולה פרידוטיטית בהרכבה.
חקר המעטפת > ניתוח של סלעים > קימברליט

סלעי קימברליט הם פרידוטיטים המכילים נציץ ומינרלים קרבונטיים, ובניגוד לפרידוטיט שמוצאו אוקייני – הם עשירים בחומרים נדיפים דוגמת מים ופחמן דו-חמצני. סלעים אלה מתפרצים במהירות ובהתפרצויות מתפוצצות מבעד לקרום יבשתי באמצעות דיאטרם או צינור הזנה, והם מאפשרים לדגום את הרכב המעטפת בשני אופנים:
קסנוליתים וקסנוקריסטים – סלעי קימברליט מכילים קסנוקריסטים וקסנוליתים במגוון גדלים וסוגים, המהווים חלקיקים אקראיים של מינרלים וסלעים הניתקים מסלעי הסביבה ונישאים על ידי הסלע המארח במהלך עלייתו אל פני השטח. יהלומים נישאים באמצעות קימברליט מעומק רב במעטפת וייתכן שאף מתחתיתה, והם מכילים נתך סלעי או תכלילים מינרליים. ניתוח איזוטופי של היהלומים מראה כי גילם עולה על גילו של הקימברליט המארח.
עומק – קימברליטים נוצרים בליתוספירה יבשתית מתחת לקרום, ולכן מספקים מידע הנוגע להרכבה של מעטפת תת-יבשתית בלבד.
נראה שהתכלילים האקראיים הנישאים על ידי הקימברליט דוגמים את המעטפת בעומק של לפחות 150 ק"מ.
חקר המעטפת > אנלוגיה למטאוריטים

בניסיון ללמוד את הרכבה של המעטפת נוצרו מודלים גאוכימיים תוך התבססות אנלוגית על הרכבם של מטאוריטים כונדריטיים, שלא חלו בהם התכה או גיבוש מפריט המשנים את הרכבם ותכונותיהם. התבססות אנלוגית זו נערכה מכמה סיבות:
מטאוריטים הם הגופים החוץ-ארציים הנפוצים ביותר בכדור הארץ לפי שיעורי נפילתם
המטאוריטים הכונדריטיים דומים במהותם לסלעים ארציים אולטרה-מאפיים (פירוליט) המורכבים מאוליבין ופירוקסן והם בעלי יחס ברזל:מגנזיום דומה
נתוני איזוטופים יציבים עולים בקנה אחד עם מודל כזה
קבלת מודל ארץ כונדריטי כזה נתקלת בקשיים. הקושי הגדול ביותר נובע מהבדל בתכולת היסודות האלקליים בין המטאוריטים לבין סלעי כדור הארץ. קושי נוסף נובע מהיחס הנמוך בין האיזוטופים 12C:13C במטאוריטים כונדריטיים נפוצים ובבזלות ארציות לבין היחס הגבוה ביניהם בסלעים קרבונטיים ארציים וביהלומים. קושי אחר, הנובע מנדירות נפילתם לכדור הארץ של חומרים כונדריטיים קרבונטיים ביחס לחומרים הכונדריטיים הנפוצים, מוסבר באמצעות שבריריותם הרבה של הכונדריטים הקרבונטיים והתמרה ההופכת אותם לכונדריטים נפוצים.
קשיים אלה הובילו להשערה כי המעטפת נובעת מהצטברות של כונדריטים קרבונטיים, ולא מהצטברות של הכונדריטים המרכיבים את המטאוריטים הנפוצים. השערה זו נתמכת בקיומם של מים וחומרים נדיפים אחרים בתוך המעטפת, כפי שעולה ממחקריו של הגאולוג האמריקאי ויליאם רובי (William Walden Rubey‏, 1898–1974) שנערכו בניסיון להתחקות אחר מקורם של חומרים אלה. במחקר כזה, שעסק במקורם של מי ים וגזי האטמוספירה ופורסם בשנת 1951, טען רובי:
רמז למקור זה עולה מהכמויות היחסיות של עודפי נדיפים שונים. אלה דומים לכמויות היחסיות של אותם חומרים בגזים הנפלטים מהרי געש, מפומרולות וממעיינות חמים, ולגזים האגורים בסלעי יסוד.
עם זאת, נותרות שתי שאלות פתוחות:
האם חומרים כונדריטיים שהצטברו בחגורת האסטרואידים בחלל שבין מאדים לצדק לפני כ-4.5 מיליארד שנים אכן מייצגים את החומר ממנו הצטברה מעטפת כדור הארץ באותה עת?
האם הצטברות חומרי המעטפת מהענן המולקולרי הייתה הומוגנית או שכבתית?
מאפיינים

המעטפת היא האמצעית משלוש השכבות הקונצנטריות הראשוניות המרכיבות את כדור הארץ, וביחד עם הגלעין מרכיבה יותר מ-99% מנפחו. המעטפת משתרעת מתחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ' – המצוי בתחתית הקרום בעומק של 25–35 ק"מ מתחת לקרום יבשתי ו-6–11 ק"מ מתחת לקרום אוקייני, ועד לתחום אי הרציפות וייכרט-גוטנברג בעומק של 2,890 ק"מ – בגבול עם הגלעין החיצוני.
בעומק שבין 100 ו-350 ק"מ במעטפת שוררת טמפרטורה גבוהה, בעטיה מותכים כ-2 אחוזים מסלעיה ומתאפשרת תנועה איטית מאוד של חומרים. בעומק העולה על 350 ק"מ הטמפרטורה גבוהה יותר ומגיעה עד 4,000 מעלות צלזיוס, אך הלחץ הרב מונע את התכתו של המסלע.
מאפיינים > מבנה המעטפת

המעטפת מצויה בתחום שבין שני תחומי אי רציפות: תחום אי הרציפות מוהו בגבולה העליון ותחום אי הרציפות וייכרט-גוטנברג בגבולה התחתון, והיא נחלקת לשתי שכבות עיקריות:
מאפיינים > מבנה המעטפת > המעטפת העליונה

השכבה העליונה של המעטפת משתרעת מתחום אי הרציפות מוהו ועד לעומק של כ-670 ק"מ. מהירות הגלים הסייסמיים משתנה תוך כדי מעברם במעטפת העליונה, עובדה המעידה על שינויים בצפיפות החומר לפיהם נהוג לחלק את המעטפת העליונה לשתי רצועות:
רצועה עליונה קשיחה שעומקה המרבי כ-100 ק"מ, המרכיבה ביחד עם הקרום את הליתוספירה. נהוג לחשב את עובי הליתוספירה כמשתנה הנע בין עובי מרבי מתחת ליבשות ועד לעובי אפסי ברכסים מרכז אוקייניים – גבול בין-לוחי המהווה מרכז להתפשטות קרקעית הים.
רצועה תחתונה גמישה המרכיבה את חלקה העליון של האסתנוספירה. בבסיסה של רצועה זו מוגדר אזור מעבר המשתרע מעומק של כ-400 ק"מ ועד לעומק של כ-670 ק"מ. המעבר בין אזור מעבר זה לבין המעטפת התחתונה הדרגתי ולא חד.
מאפיינים > מבנה המעטפת > המעטפת התחתונה

השכבה התחתונה של המעטפת עבה יותר ומשתרעת מתחתית המעטפת העליונה ועד לתחום אי הרציפות וייכרט-גוטנברג בעומק 2,900 ק"מ לערך. מעלייה במהירותם של גלים סייסמיים עולה כי חלק זה של המעטפת מתאפיין בעלייה חדה של כ-20% בצפיפות לעומת המעטפת העליונה.
מאפיינים > הרכב המעטפת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המעטפת מורכבת מהיסודות הבאים: חמצן, מגנזיום, סילקון, ברזל, אלומיניום וקלציום.
סלעים המשקפים את הרכבה המשוער של המעטפת:
קסנולית של פרידוטיט
אקלוגיט
דוניט
המעטפת מורכבת בעיקר מסלעי סיליקט עשירים במגנזיום וברזל. חום רב גורם לסלעים לעלות אל עבר הקרום שם הם מתקררים ויורדים בחזרה אל הליבה. הסברה היא כי תנועה זו (הדומה לתנועת הנוזלים במנורת לבה) היא הגורמת לתנועת הלוחות הטקטוניים.
מאז קבלתה של פרדיגמת טקטוניקת הלוחות השתנו התפיסות הנוגעות להרכבה של מעטפת כדור הארץ. את האמונה הרווחת באותה עת ואת הקשר בין הרכבה של המעטפת העליונה לזה של מטאוריטים תיארו הגאוכימאי והמינרלוג הניו זילנדי בריאן מייסון (Brian Mason‏, 1917–2009), שהיה בין חלוצי המחקר המטאוריטי, והגאולוג הבריטי ארתור הולמס (Arthur Holmes‏, 1890–1965).
בשנת 1965 יצאה מהדורה שנייה לספרו של הולמס "Principles of physical geology" משנת 1944, בה ציין כי:
כבר מזמן נחשבו מטאוריטים, סלעיים וברזליים, רמזים ישירים לטבעם של המעטפת והגלעין של כדור הארץ. מטאורים סלעיים דומים לפרידוטיטים הארציים שלנו בכמה אופנים, ויותר מכך, לכמה סוגים יש הרכבים שאינם שונים מכמה מן הבזלות שלנו. מסיבות אלה ואחרות, טווח דומה של הרכבים במעטפת, הנשלט על ידי חומרים אולטרה-מאפיים, נראה כניחוש סביר. השינוי הפתאומי של מהירויות סייסמיות במוהו מצביע על שינוי בהרכב (כלומר, מסלע מאפי למעלה לאולטרה-מאפי למטה) או שינוי במצב (למשל מגברו או אמפיבוליט לשינוי בלחץ, אשר, לשם הנוחות, אנו עשויים להתייחס אליו כאל אקלוגיט), ללא שינוי רב בהרכב. סוגי פרידוטיטים עתירי אוליבין ונושאי גארנט, בטמפרטורות ובלחץ המתאימים, מניבים מהירויות סייסמיות המתאימות בערך למרבית חלקי המעטפת העליונה. גם אקלוגיט יתאים במידה שווה, והֶקשֵׁרים של סלעים יתאימו לדרישות הצפיפות והסייסמיוּת. העובדה שסלעי אקלוגיט קיימים במעטפת מוכחת באמצעות קיומם כתכלילים בצינורות יהלומים, וכמה מהם מכילים יהלומים בעצמם. ועוד, מאגמה בזלתית עולה מן המעטפת, ומקור אפשרי מאוד לאספקת בזלת יהיה התכת אקלוגיט. אפשרות אחרת, שתוסיף מגוון לסוגי הבזלת הנוצרת, תהיה התכה חלקית של פרידוטיט נושא גארנט.
אף שסלעי אקלוגיט עשויים לייצג את המעטפת הראשונית או קרום אוקייני מופחת, קיימת בעיה בהשערת המעטפת העליונה האקלוגיטית: קסנוליתים של אקלוגיט נדירים בקימברליט, ואילו תפוצתם של קסנוליתים פרידוטיטיים בו גבוהה.
גם מייסון, במהדורה השלישית של ספרו "Principles of Geochemistry" שיצאה בשנת 1966, מתייחס לקשר בין הרכבה המשוער של המעטפת העליונה – פרידוטיט וכמויות קטנות של פלגיוקלז, להרכבם של מטאוריטים כונדריטיים. עם זאת, הוא הצביע על מחלוקת הנוגעת לתחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ': בעוד חלק מהחוקרים ראו בו גבול פיזיקלי הנובע משינוי במהירות מעבר גלים סייסמיים, ראו בו אחרים גבול כימי בדמות הבדל בהרכב הסלעים המתבטא במודל לפיו למעטפת העליונה הרכב אולטרה-מאפי – שלושה רבעים דוניט או פרידוטיט ורבע בזלת תולאיטית.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
גאופיזיקה
גאוספירה
לקריאה נוספת

עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
עקיבא פלכסר, גיאולוגיה, יסודות ותהליכים, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0
Ian Jackson (editor), The Earth’s Mantle – Composition, Structure, and Evolution, Cambridge University Press, 1998, 2nd print, 2000, ISBN 0521563445
Encyclopedia of Geology, Richard C. Selley, Robin Cocks, Ian Plimer (Editors), Elsevier Academic Press, First edition 2005, ISBN 0-12-636380-3
Arthur Holmes, Principles of Physical Geology, Sunbury-on-Thames : Nelson, 2nd edition, 1965, ISBN 0-17-761299-1
Brian Mason, Principles of Geochemistry, John Wiley, 3rd edition, 1966, ISBN 0471575216
Don L. Anderson, New Theory of the Earth, Cambridge University Press, 2007, ISBN 0521849594
Graham R. Thompson and Jonathan Turk, Introduction to Physical Geology, Brooks Cole, 2nd edition, 1997, ISBN 0030243483
Jay D. Bass and John B. Parise, Deep Earth and Recent Developments in Mineral Physics, Elements, v. 4, no. 3, June 2008, pp. 157-163, doi:10.2113/GSELEMENTS.4.3.157
הערות שוליים

1 2  Encyclopedia of Geology, כרך 1, עמ' 402
↑  The Earth’s Mantle – Composition, Structure, and Evolution, פתיח
↑  The Earth’s Mantle – Composition, Structure, and Evolution, עמ' 3
↑  The Earth’s Mantle – Composition, Structure, and Evolution, עמ' 4
↑  Origin of the Moon in a giant impact near the end of the Earth's formation
↑  Origin of the Moon and its Topography
↑  Introduction to Physical Geology, עמ' 8
↑  The Interior of the Earth
↑  התבדלות (differentiation) – היפרדות של מרכיבים או יסודות
↑  The Earth’s Mantle – Composition, Structure, and Evolution, עמ' 7
1 2  Introduction to Physical Geology, עמ' 9
1 2 3 4  Encyclopedia of Geology, כרך 1, עמ' 399
↑  The Structure of the Earth
↑  Introduction to Physical Geology, עמ' 10
1 2 3 4 5 6 7 8  Encyclopedia of Geology, כרך 1, עמ' 397
↑  שדה יציבות (stability field) – טווחים של מצב יציב
↑  מערבל (קונווקציה, Convection) – העברת חום באמצעות תנועה אנכית מאזור קר לאזור חם, ר' זרמי הערבול
↑  Hamilton, W.B., The closed upper-mantle circulation of plate tectonics, "Plate Boundary  Zones", Seth  Stein and Jeffrey T. Freymueller (editors) "Geodynamics Series" 30, Amercan Geophysical Union, 2002, p. 359-409
↑  וורן המילטון באתר בית הספר למכרות בקולורדו
↑  Driving mechanism and 3-D circulation of plate tectonics, שם גורס המילטון תחום אי רציפות כזה בעומק של 660 ק"מ ולא 670 ק"מ, וכך גם Deep Earth and Recent Developments in Mineral Physics, עמ' 161
1 2 3 4  Encyclopedia of Geology, כרך 1, עמ' 398
↑  קסנוקריסט – גביש זר שנכלא בתוך סלע
↑  ביוגרפיה של ויליאם רובי
↑  Geological History of Sew Water: An Attempt to State the Problem
↑  Introduction to Physical Geology, עמ' 9
↑  understanding earth, p.12
↑  Principles of Physical Geology, עמ' 975–976
↑  Encyclopedia of Geology, כרך 1, עמ' 400
↑  Principles of Geochemistry, עמ' 37
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4138985-2  NDL: 00567468  NKC: ph191254 
איור: היווצרות כדור הארץ מהצטברות חלקיקים (נאס"א)
התבדלות: מחומר הומוגני לשכבתיות
תחומי אי רציפות: A – תחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ', B – תחום אי הרציפות וייכרט-גוטנברג, C – תחום אי הרציפות ג'פריס, 1 – קרום יבשתי, 2 – קרום אוקייני, 3 – מעטפת עליונה, 4 – מעטפת תחתונה, 5 – גלעין חיצוני, 6 – גלעין פנימי
קימברליט נושא גבישי יהלום ואוליבין
מטאוריט כונדריטי
התפשטות גלים סייסמיים בחתך של כדור הארץ
עם הארץ

עַם הָאָרֶץ הוא כינוי מתקופת בית שני למעמד חברתי של יהודים שלא היו בקיאים בהלכה ובדינים, בניגוד למעמד החברים שהיו בקיאים. מקורו של הביטוי הוא תיאור "העם החי בארץ", כלומר באזור הכפרי שאינו עיר. בגלל הריחוק ועול החיים - היו בקיאים בהלכה פחות מתושבי העיר. חז"ל דרשו מהפסוק "כי תהיו אתם ארץ חפץ", שגם עמי הארץ מלאים מצוות כרימון.
בימינו ביטוי זה משמש בעיקר ככינוי גנאי לציון בורות בתחומים שונים, למשל בתחום ידיעת התורה וקיום מצוותיה.
מקור השם > במקרא

מקור כינוי זה במקרא, שם הוא שימש ככינוי לציבור, בין ציבור בני ישראל ובין ציבור גויים אחרים:”וַיָּקָם אַבְרָהָם וַיִּשְׁתַּחוּ לְעַם-הָאָרֶץ, לִבְנֵי-חֵת” ( בראשית, כ"ג, ז'), ”וְאִם הַעְלֵם יַעְלִימוּ עַם הָאָרֶץ אֶת-עֵינֵיהֶם, מִן-הָאִישׁ הַהוּא, בְּתִתּוֹ מִזַּרְעוֹ, לַמֹּלֶךְ--לְבִלְתִּי, הָמִית אֹתוֹ” (ויקרא, כ', ד') ”וּכְכַלּוֹת אֵלֶּה, נִגְּשׁוּ אֵלַי הַשָּׂרִים לֵאמֹר--לֹא-נִבְדְּלוּ הָעָם יִשְׂרָאֵל וְהַכֹּהֲנִים וְהַלְוִיִּם, מֵעַמֵּי הָאֲרָצוֹת כְּתֹעֲבֹתֵיהֶם...” (עזרא, ט', א').
החוקר יגאל בן-נון סבור כי המונח "עם הארץ" המופיע בספר מלכים אינו מציין את אוכלוסיית הממלכה, אלא מציין גורם פוליטי, מוקד כוח של האצולה בירושלים, שמשפיע על המלכת המלכים ביהודה.
מקור השם > בספרות חז"ל

בסוף ימי בית שני נוצר הביטוי עם הארץ ככינוי ליהודים שאינם זהירים בדיני התורה, ובעיקר בענייני טומאה וטהרה ובתרומות ומעשרות, וכן לאנשים שאינם בקיאים בתורה ולעיתים גם למי שמערער על סמכותם הדתית של חכמים.
מיהו עם הארץ

עם הארץ הוא כינוי שמשמעותו המדויקת משתנה מתקופה לתקופה, נראה שיש הרבה סוגי עמי ארצות וכל אחד מהם רלוונטי להלכות אחרות. חכמי המשנה חלוקים בהגדרת המונח:
איזהו עם הארץ? כל שאינו אוכל חוליו בטהרה, דברי ר' מאיר, וחכמים אומרים: כל שאינו מעשר פירותיו כראוי... תנו רבנן: איזהו עם הארץ? כל שאינו קורא קריאת שמע, ערבית ושחרית, דברי ר' אליעזר. רבי יהושע אומר: כל שאינו מניח תפילין. בן עזאי אומר: כל שאין לו ציצית בבגדו. ר' נתן אומר: כל שאין מזוזה על פתחו. ר' נתן בר יוסף אומר: כל שיש לו בנים ואינו מגדלם לתלמוד תורה. אחרים אומרים: אפילו קרא ושנה ולא שימש תלמידי חכמים - הרי זה עם הארץ. אמר רב הונא: הלכה כאחרים.
ניתן לראות שהגדרות עם הארץ של חכמים משתנות וניתן לתת בהגדרות השונות סימנים:
הקפדה על דיני טהרה, הקפדה כזאת תאפשר אפילו למחמירים ביותר לארח ולהתארח אצלם.
העברת המסורה.
הקפדה וידע בדיני מעשרות כדי לא להכשיל את ציבור שומרי המצוות בדמאי.
הקפדה על דינים בסיסיים מהתורה.
הקפדה על תקנות חכמים.
התנהגות שמראה שייכות לעם היהודי.
הלכות הקשורות לעם הארץ

אין מזמנין על עם הארץ.
פירות של עם הארץ נקראים דמאי מאחר שספק אם הופרשו מהם מעשרות ספק לא הופרשו, וחייבים לחזור ולהפריש מחמת ספק.
'חברים' היו מתבדלים מעמי הארץ
"המקבל עליו להיות חבר (כלומר תלמיד חכם המקפיד במיוחד על דיני טהרה) אינו מתארח אצל עם הארץ ולא מארחו בכסותו"
אולם בימינו אין נהוגות הרחקות אלו, והן אינן מתקיימות למעשה.
מתיחות בין תלמידי החכמים לעמי הארץ

בתקופות שונות הייתה מתיחות גדולה בין תלמידי חכמים לעמי ארצות. הסיבות למתיחות הזו הן מגוונות, חלק מהן כנראה מקורן בערעור על סמכות רבנים, חלק מהריחוק שנוצר מטעמים הלכתיים ויש המציעים שמדובר גם במתיחות על רקע מעמדות חברתיים.
עדים למתיחות זו ניתן לראות ברחבי התלמוד, כך למשל מובא במסכת פסחים:
גדולה שנאה ששונאים עמי הארץ לתלמיד חכם יותר משנאה ששונאים עכו"ם לישראל
עוד אמרו שם בשם רבי עקיבא שכשהיה 'עם הארץ' אמר: ”מי ייתן לי תלמיד חכם ואנשכנו כחמור”
הגמרא מסבירה את הסיבה, בקנאה שמקנאים עמי הארצות, את תלמידי החכמים, בסתר לבם, בכך ש"כל הלומד תורה בפני עם הארץ - כאילו בועל ארוסתו בפניו".
דברי חז"ל בגנאי עם הארץ

חז"ל בתלמוד מנו מספר דברים שיש להימנע מהם ביחס לעמי הארץ:
אין להתחתן עם בנותיהם.
אין להתחתן עמהם, שהם מתנהגים בגסות בשעת תשמיש המיטה.
אין מוסרים להם עדות.
אין מאמינים לעדותם.
אין מגלים להם סוד.
אין למנותם אחראיים על קופה של צדקה ושל יתומים.
אין הולכים איתם בדרך.
אסור להם לאכול בשר.
יש אומרים שאין משיבים להם אבידה.
לקריאה נוספת

גדליהו אלון, תולדות היהודים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, כרך ב' עמ' 80–83
הערות שוליים

↑  פרופ' גדי אלגזי, הערים בימי הביניים
↑  יגאל בן-נון, קיצור תולדות יהוה, עמ' 105–106.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ט, עמוד ב'
אגודת אכסניות נוער בישראל

| --- | --- |
אכסניית אנ"א בחיפה
אכסניית אנ"א בחיפה
 תחום:  הארחה, תיירות, הדרכת טיולים
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  צור 5, מבשרת ציון
 סינוף ארצי:  משרד החינוך
 סינוף בינלאומי:  הפדרציה הבינלאומית לאכסניות נוער (אנ')
 עובדים:  493 (נכון ל־2022) 
 תקופת הפעילות:  1937–הווה (כ־88 שנים) 
 www.iyha.org.il
 
אגודת אכסניות נוער בישראל (בראשי תיבות: אנ"א) היא עמותה המאגדת את כל ראשי האכסניות בישראל ונמצאת תחת חסותו של משרד החינוך. האגודה הוקמה בשנת 1937 בתור מוסד ללא כוונת רווח בתחום הארחה, תיירות, והדרכת טיולים. האגודה אחראית על אכסניות נוער בכל רחבי הארץ ומפעילה "תוכניות חינוכיות" כגון: חידוני ידיעת הארץ, ומיצגים אור-קוליים.
האגודה אחראית גם על העברת קורסי הכשרה לבעלי אכסניות והדרכה של עובדי אכסניות ברחבי הארץ. האגודה מפעילה אתר אינטרנט, כרטיסי חבר ומגזין חודשי.
מקום מושבה של האגודה, נכון ל-2023, היה במבשרת ציון. בעבר שכן המטה בבנייני האומה בירושלים.
פעילות האגודה

תחת אנ"א מאוגדות אכנסיות בכל רחבי הארץ, מתל חי ועד אילת והיא מתמקדת במתן שירותי לינה, אירוח והדרכת טיולים ליחידים, משפחות וקבוצות, מישראל ומחוצה לה באמצעות האכסניות בבעלותה.
כמו כן, מטופחת הכרת הארץ ואהבתה באמצעות ארגון כנסים בנושאי טבע וחברה תוך חינוך לפלורליזם וסובלנות.
באנ"א פועלות מחלקות שונות ובהם סוכנות נסיעות לתיירות נכנסת מחוץ לישראל המציעה חבילות נופש ליחידים ולקבוצות.
המחלקה לתיירות פנים עוסקת בארגון טיולים למשפחות, מבוגרים ועד בני גיל הזהב ונוער. היקף הפעילות משמעותי נוסף הוא ללינת תלמידי בית ספר בטיולים שנתיים. מחלקה זו תומכת גם בארגון מצעד החיים בפולין.
האגודה היא חברה ב"פדרציה הבינלאומית לאכסניות נוער" (אנ') ובפדרציה האירופית של אכסניות הנוער.
הדרכה

בחלק מן האכנסיות מופעלים מרכזים חינוכיים. כך בפקיעין נמצא מרכז הדרכה למורשת הדרוזים בישראל ובבית ההארחה על שם יצחק רבין בירושלים פועל מרכז הדרכה והשתלמויות למנהלי בתי ספר וחינוך לדמוקרטיה. כמו כן נמצאים בחלק מהאכסניות דגמי טופוגרפיה של ארץ ישראל.
הערות שוליים

1 2  אגודת אכסניות נוער בישראל, באתר "גיידסטאר ישראל", נשלף ב-26 בינואר 2024
↑  תוכניות חינוכיות לקבוצות, באתר אגודת אכסניות הנוער
↑  אנ"א באתר קו לחינוך
↑  Our Network of Hostels, Hostelling International
↑  אנ"א - אכסניות, באתר פורטל חדר מורים
↑  European Youth Hostel Associations, אתר EUFED
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257433105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דגם טופוגרפי, גאוגרפי, של ארץ ישראל באכסניית תל חי. ביצוע המודל: "גד מה-טוב"
פרסי ג'קסון וים המפלצות

| --- | --- |
עטיפת הספר בעברית
עטיפת הספר בעברית
 מידע כללי
 מאת:  ריק ריירדן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  רומן פנטזי לילדים
 נושא:  מיתולוגיה יוונית, פוסידון, גיזת הזהב 
 הוצאה
 הוצאה:  Miramax Books ובעברית כנרת זמורה-ביתן דביר
 תאריך הוצאה:  3 במאי 2006   2008, גרף (בעברית)
 מספר עמודים:  279 (באנגלית)   295 (בעברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  יעל אכמון
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  5
 פרסים
 -בחירת הספר הטוב ביותר של הקיץ מאת Book Sense", 2006". -פרס הספר הטוב ביותר לשנת 2006 מאת מגזין הילד. -ספר הפנטזיה הטוב ביותר לשנת 2006 מאת "Kirkus". -הספר הטוב ביותר לילדים ולנוער, 2006, מאת "Barnes & Noble". -הספרים הטובים ביותר לחטיבת הביניים של קול הנוערים, 2006. -בחירת הילדים הטובה ביותר של "Cooperative" לספרים, 2007. -הספר הטוב ביותר לנוער מאת "Young Adult Library Services Association".  -פרס "Mark Twain Readers Award" לשנת 2009 (פרסי ג'קסון וגנב הברק קיבל את אותו הפרס ב-2008).
 סדרה
 סדרת ספרים:  פרסי ג'קסון והאולימפיים
 ספר קודם:  פרסי ג'קסון וגנב הברק
 הספר הבא:  פרסי ג'קסון וקללת הטיטאן
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 0786856866
 
פֶּרְסִי ג'קסון וים המפלצות (באנגלית: The Sea Monsters) הוא ספר פנטזיה-הרפתקאות לילדים מאת הסופר האמריקאי ריק ריירדן. הספר מבוסס על מיתוסים המעובדים מן המיתולוגיה היוונית. הספר פורסם ב-2006. הספר הוא השני בסדרת "פרסי ג'קסון והאולימפיים". הוא סוקר את מעשיות האל למחצה בן ה-13, פרסי ג'קסון וחברתו אנבת' במסעם לחילוצו של גרובר, חברם הסאטיר ובמסע החיפושים אחר גיזת הזהב, אשר בכוחה לרפא את העץ המגן על המחנה מפני אויבים.
לספר עובד לסרט, שיצא ב-16 באוגוסט 2013 בארצות הברית, וב-29 באוגוסט בישראל.
המשך עלילות הספר נמצאות בספר הבא בסדרה: "פרסי ג'קסון וקללת הטיטאן".