stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסך הברזל
מקור המושג > במלחמה הקרה

המטפורה "מסך הברזל" זכתה לתפוצה רבה בעקבות השימוש שעשה בה וינסטון צ'רצ'יל, אז מנהיג האופוזיציה בבריטניה, בנאום שנשא בנוכחות הנשיא הארי טרומן בקולג' וסטמינסטר בפולטון שבמיזורי, ב-5 במרץ 1946.
בנאום זה אמר צ'רצ'יל:
צל נפל על הזירה שהוארה לא מכבר על ידי ניצחון בעלות הברית. אין איש יודע, מה יש בדעתם של ברית המועצות והארגון הקומוניסטי הבינלאומי שלה לעשות בעתיד הקרוב, והיכן הגבולות, אם ישנם כאלה לפעולתם להתפשטות  ולהפצת רעיונותיהם... משטטין שלחופי  ים הבלטי ועד טריאסטה באדריאטי,נמתח "מסך ברזל" לאורך היבשת. מאחורי קו זה שוכנות הבירות של מדינות עתיקות יומין של מרכז אירופה ומזרחה: ורשה, ברלין, פראג, וינה, בודפשט, בלגרד, בוקרשט וסופיה. כל הערים המפורסמות האלה, והאוכלוסייה שמסביבן נמצאות במה שעלי לקרוא "הספירה הסובייטית", וכולן נתונות, בצורה זו או אחרת, לא רק להשפעה סובייטית, אלא גם לדרגה גבוהה ביותר, ובכמה מקרים הולכת וגוברת, של שליטה ממוסקבה.
צ'רצ'יל דייק כאשר ציין את וינה כאחת הערים מאחורי מסך הברזל, כיוון שבאותה עת נמצאה באזור הכיבוש הסובייטי, כחלק מכיבוש אוסטריה בידי ארבע המעצמות, בדומה לגרמניה. ב-1955 נסוגו המעצמות ואוסטריה הפכה למדינה עצמאית תוך הכרזת נייטרליות. בשנים הראשונות לאחר הנאום, המונח לא התקבל היטב בקרב הציבור במערב, שעדיין רחש כבוד לברית המועצות כשותפה מרכזית בהבסת הנאצים, אולם הוא צבר פופולריות עם התעצמות המלחמה הקרה.
ראו גם

הפיקניק הפאן-אירופי
הערות שוליים

↑  Katy Steinmetz, Winston Churchill Did Not Coin the Phrase 'Iron Curtain', Time,  March 5, 2015
| ברית המועצות (1955–1980) המלחמה הקרה ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו | ברית המועצות • הגוש המזרחי • ברית ורשה | ארצות הברית • הגוש המערבי • נאט"ו |  |
| שנות ה-40 | מבצע מהדק נייר • ההתנגדות האנטי-קומוניסטית בפולין • שיטת הסלמי • משבר איראן • מלחמת האזרחים הסינית • מלחמת הודו-סין הראשונה • מלחמת האזרחים ביוון • מצב החירום המלאי • הפיצול היוגוסלבי-סובייטי • הסגר על ברלין • בריחת המוחות מגרמניה המזרחית |  |
| שנות ה-50 | מלחמת קוריאה • בהלת הלבנדר • המרד המזרח גרמני • משפטי פראג • הפיצול האלבני–סובייטי • המרד ההונגרי • משבר סואץ • משבר הספוטניק • משבר ברלין השני • ויכוח המטבח • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת וייטנאם |  |
| שנות ה-60 | משבר קונגו • משבר מטוס הריגול U-2 • מלחמת האזרחים בגואטמלה • הפלישה למפרץ החזירים • משבר הטילים בקובה • מלחמת האזרחים של צפון תימן • האביב של פראג • הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה |  |
| שנות ה-70 | ביקור ניקסון בסין • מלחמת יום הכיפורים • משבר האנרגיה העולמי • מבצע מוקינגברד • המהפכה האתיופית • מלחמת האזרחים באנגולה • מבצע קונדור • מבצע טוקאן • מלחמת האזרחים במוזמביק • מלחמת אוגדן • סכסוך לוב–צ'אד • מלחמת אפגניסטן |  |
| שנות ה-80 | החרם על אולימפיאדת מוסקבה • החרם על אולימפיאדת לוס אנג'לס • יוזמת ההגנה האסטרטגית • אייבל ארצ'ר 83 • תקרית הנגיחות בים השחור • אירועי כיכר טיין-אן-מן • סתיו העמים • נפילת חומת ברלין • מהפכת הקטיפה • המהפכה הרומנית • הפיקניק הפאן-אירופי |  |
| שנות ה-90 | איחוד גרמניה מחדש • איחוד תימן • התפרקות צ'כוסלובקיה • התפרקות ברית המועצות • התפרקות יוגוסלביה • תקרית הטיל הנורווגי |  |
| מושגי יסוד | הגוש המזרחי • הגוש המערבי • מסך הברזל • קומוניזם • קפיטליזם • מרוץ חימוש • המרוץ לחלל • מלחמה גרעינית • השמדה הדדית מובטחת • הקו החם מוסקבה-וושינגטון • המלחמה הקרה השנייה |  |
| מדיניות | דוקטרינת טרומן • תורת הבלימה • מקארתיזם • דוקטרינת אולבריכט • דוקטרינת הלשטיין • דוקטרינת ברז'נייב • דוקטרינת אייזנהאואר • דטאנט • אוסטפוליטיק • דוקטרינת רייגן • גלאסנוסט • פרסטרויקה • דוקטרינת סינטרה |  |
| דיפלומטיה | פגישות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה • ועידת טהראן • ועידת יאלטה • ועידת פוטסדאם • הסכמי פריז ולונדון • הסכמי הלסינקי • סאל"ט • האמנה למניעת ניסויים גרעיניים • פסגת מלטה |  |
| כלכלה | תוכנית מרשל • קומקון • הנס הכלכלי בגרמניה • הקהילה הכלכלית האירופית |  |
| ארגונים | נאט"ו • ברית ורשה • CIA • ק.ג.ב. • שטאזי • ברית בגדאד • המדינות הבלתי-מזדהות • תנועת "סולידריות" בפולין |  |
| גרמניה | חומת ברלין • ברלין המערבית • ברלין המזרחית • הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית • צ'ק פוינט צ'ארלי • מחנה המעבר מריינפלדה • אני ברלינאי • מר גורבצ'וב, הפל חומה זו! |  |
| רשימת ערכים מלאה | רשימת ערכים מלאה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb166487868 (data)  GND: 4249777-2  NKC: ph942779  SUDOC: 169040801  VIAF: 112144647639641197467   WorldCat (עם VIAF): 112144647639641197467 
מעבר למסך הברזל הרוסי (Järnridå = מסך ברזל) - ספר שוודי משנת 1923
וינסטון צ'רצ'יל
מיהאל מרטין

מיהאל מרטין (באנגלית: Micheál Martin;‏ נולד ב-1 באוגוסט 1960) הוא פוליטיקאי אירי המכהן כטנשטה (סגן ראש הממשלה האירי), שר הביטחון ושר החוץ של אירלנד. ביוני 2020 נבחר להיות הטישך (ראש ממשלת אירלנד) החמישה-עשר של אירלנד וכראש מפלגת פיאנה פול משנת 2011 וכיהן בתפקיד זה עד דצמבר 2022.
בשנת 1989 נבחר לראשונה לפרלמנט האירי. בשנת 1992 נבחר לתפקיד ראש עיריית קורק, אך סיים את תפקידו לאחר שנה. בין השנים 1997–2000 כיהן בתפקיד שר החינוך והמדע.
בין השנים 2000 ל-2004 כיהן כשר הבריאות והילד. בשנת 2004 הוביל רפורמה לאיסור על עישון במקומות העבודה באירלנד, ובכך אירלנד הייתה למדינה הראשונה בעולם בהנהיגה איסור כאמור. כן הקים מרטין את מנהל שירותי הבריאות האירי. בשנת 2004 מונה מרטין לתפקיד שר התעשייה והתעסוקה.
בשנת 2008 ממונה על ידי ראש הממשלה בריאן קוואן לתפקיד שר החוץ. במסגרת זאת ערך בשנת 2009 את הביקור הרשמי הראשון של שר אירי בקובה. באותה שנה, הוא נסע לח'רטום בעקבות חטיפת שרון קמינס והילדה קוואי (אנ'). בשנת 2010 היה לשר החוץ המערבי הראשון שביקר בעזה מאז השתלטות חמאס בשנת 2007.
בינואר 2011 התפטר מרטין מתפקידו כשר חוץ ונבחר למנהיגה השמיני של מפלגת פיאנה פול, לאחר התפטרותו של בריאן קוואן ממנהיג המפלגה. בבחירות הכלליות שנערכו בשנת 2011 (אנ'), הוביל מרטין את המפלגה לתוצאה הגרועה בתולדותיה עם ירידה של 57 מושבים בפרלמנט וסך הכל 17.4% אחוזי הצבעה מהאוכלוסייה הכללית. לאחר הבחירות החל מרטין לכהן כראש האופוזיציה. בבחירות הכלליות לשנת 2016 (אנ') הוביל מרטין את המפלגה לשיפור משמעותי והכפיל את ייצוגה בפרלמנט ל-44 מושבים (לעומת 20 מהבחירות הקודמות). לאחר מכן המשיך לכהן כראש האופוזיציה.
בבחירות הכלליות שנערכו בשנת 2020 (אנ') הפכה פיאנה פול למפלגה הגדולה ביותר וקיבלה 38 מושבים בפרלמנט, מושב אחד יותר ממפלגת שין פיין. מרטין הרכיב קואליציה עם המפלגה פינה גייל והמפלגה הירוקה (אנ'). ב-27 ביוני 2020 מונה מרטין לטישך החמישה-עשר של אירלנד וכיהן בתפקיד זה עד דצמבר 2022, כאשר הוחלף על ידי ליאו ורדקר במסגרת הסכם רוטציה שנחתם בין מפלגותיהם.
ראשית חייו

מיהאל מרטין נולד באזור טרנרס קרוס שבקורק. אביו היה פאדי מרטין, איש כוחות ההגנה האירים, איש מערכת התחבורה האירית הממשלתית ומתאגרף בינלאומי. אמו הייתה איילין "לנה" קורבט. מרטין הוא הילד השלישי מתוך חמשת ילדי המשפחה. אחיו הבכור, שון ואחיו התאום פודרג' נעשו לימים מעורבים בפוליטיקה המקומית של קורק. מרטין התחנך בבית ספר תיכון בקורק ולאחר מכן למד אומנות בקולג' קורק של האוניברסיטה הלאומית של אירלנד.
במהלך לימודיו החל מרטין להיות מעורב בפוליטיקה. הוא היה חבר בולט באגף הצעירים של פיאנה פול ובהמשך שימש כיושב ראש הארצי שלו. לאחר סיום לימודי התואר הראשון השלים מרטין תואר שני בהיסטוריה מדינית. לאחר מכן הוא השלים תואר בחינוך והחל ללמד היסטוריה בקולג' בקורק.
ב-2009 הוא פרסם את עבודת הגמר שלו לתואר השני כספר בשם "החופש לבחור: קורק ופוליטיקה מפלגתית באירלנד 1918–1932" (Freedom to Choose: Cork and Party Politics in Ireland 1918–1932).
ראשית הקריירה הפוליטית

הקריירה של מרטין בהוראה הייתה קצרת ימים ולאחר שנה, ב-1985, הוא פרש מעבודתו והיה לפוליטיקאי במשרה מלאה כאשר הוא נבחר למועצת העיר קורק כנציג פיאנה פול. מבסיס פוליטי מקומי זה הוא החליט שנתיים לאחר מכן לפנות לקריירה פוליטית ארצית. הוא היה אחד מארבעת המועמדים שזכו להיבחר כנציגי המפלגה במחוז הבחירה של קורק דרום-מרכז בבחירות הכלליות של 1987, אך מתוך הארבעה הוא זכה במספר הקולות הנמוך ביותר ולא נבחר. ב-1988 הוא היה לחבר הנהלת המפלגה הארצית.
ב-1989 הכריז הטישך צ'ארלס הוהי על עריכת בחירות בזק ומועמדותו של מרטין הוצגה שוב באותו מחוז בחירה. הפעם עלה בידו להיבחר לדאל אירן ומאז הוא נבחר מחדש בכל מערכות הבחירות שהתקיימו.
בשנתו הראשונה כחבר הדאל שימש מרטין כחבר בכמה מוועדות הבית, כולל אלו שעסקו בפשע, פיננסים והשפה האירית. ב-1992 הוא כיהן כראש עיריית קורק. שנתיים מאוחר יותר, בדצמבר 1994, נבחר ברטי אהרן כמנהיג החדש של פיאנה פול, שאיבדה את כוחה ומצאה את עצמה באופוזיציה. מרטין הצטרף לשורות הספסלים הקדמיים של המפלגה וב-1995 הוא היה לדובר המפלגה לענייני חינוך ולענייני הגיילטאכט.
חבר הממשלה > שר החינוך והמדע

עם שובה של פיאנה פול לממשלה לאחר בחירות 1997, מונה מרטין לתפקיד המורחב החדש של שר החינוך והמדע. בגיל 36 הוא היה צעיר השרים בממשלתו הראשונה של ברטי אהרן. כשר החינוך והמדע, התאפיינה כהונתו בהגדלת ההוצאות בכל רמות החינוך, במקביל למספר יוזמות חינוכיות, כמו בדיקה של תוכנית הלימודים של בתי הספר היסודיים והעסקתם של סייעים לבעלי צרכים מיוחדים.
חבר הממשלה > שר הבריאות והילדים

במסגרת חילופי הגברי שבוצעו בקבינט בינואר 2000, מונה מרטין כשר הבריאות והילדים. קודמו בתפקיד, בריאן קוואן, תיאר את התפקיד שהוא "כמו להיות באנגולה", בגלל ש"מוקשים" יכולים לצוץ בכל רגע.
על אף התנגדות נמרצת לכך, הנהיג מרטין איסור על עישון בכל מקומות העבודה באירלנד, כולל בפאבים ובמסעדות. ב-30 בינואר 2003 הוא הודיע על כוונתו להחיל את האיסור הזה החל מ-1 בינואר 2004. בספטמבר 2003 הוא ביקר בניו יורק כדי לבחון כיצד פועל שם איסור דומה וחתם על מסגרת לאמנה של האו"ם לשליטה על צריכת טבאק. איסור העישון נכנס לתוקפו ב-29 במרץ 2004, ובכך הייתה אירלנד למדינה הראשונה בעולם שהנהיגה איסור כולל על עישון במקומות עבודה. בספטמבר אותה שנה הוענק למרטין בגלאזגו פרס על ידי החברה האירופאית לנשימה עבור פועלו לאיסור העישון.
מרטין הנהיג את הרפורמה המקפת הראשונה במערכת הבריאות האירית מזה שלושים שנה. הרפורמה כללה ביטול של מועצות הבריאות ואת הקמת מנהלת שירותי הבריאות. הוא הסיר את הפיקוח על בתי המרקחת החל מ-31 בינואר 2002.
באוקטובר 2003 הבטיח מרטין לבדוק מקרים של חתך של מאחה החיק (Symphysiotomy) בבתי החולים האירים שאירעו במהלך שנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20, והציע טיפול רפואי לאלו שהושפעו מהם.
חבר הממשלה > שר המיזמים, הסחר והתעסוקה

בספטמבר 2004 התחלף מרטין בתפקידים עם מרי הרני והיה לשר המיזמים, הסחר והתעסוקה. שנה לאחר מכן הציגה רשת הטלוויזיה RTE שיא ביוקר המחיה. מצב זה הוביל את מרטין לבטל את פקודת חנויות המכולת השנויה במחלוקת משנת 1987, שעל פיה נאסרה מכירה של מוצרים בחנויות המכולת מתחת לעלותם.
ב-29 בפברואר 2008 נשלחו מכתבים למרפאת פוריות בולטת בדבלין ומוענו למרטין עם איומים ברצח ועם תרמילי רובה על ידי קבוצה הקרויה "כוח ההגנה של האזרחים האירים".
חבר הממשלה > שר החוץ

עם התפטרותו של  ברטי אהרן מתפקיד הטישך במאי 2008 תמך מרטין במועמדותו של בריאן קוואן כמנהיג פיאנה פול.
בחילופי הגברי בקבינט שבוצעו באותו חודש בעקבות בחירתו של קוואן כטישך, מונה מרטין לתפקיד שר החוץ. אחד הנושאים הראשונים בהם הוא עסק היה משאל העם לאשרור אמנת ליסבון. הוא הוביל את המערכה של הממשלה לאשרור האמנה. על אף התמיכה הגורפת של הממשלה ומפלגות האופוזיציה שתמכו באשרור האמנה, היא לא אושרה במשאל. מרטין וקוואן כשלו בלשכנע את הציבור האירי לתמוך באמנה והצבעת מחאה זו הובעה במשאל שנערך ב-12 ביוני וכך  שקעה הממשלה במשבר פוליטי קשה.
בפברואר 2009 יצא מרטין לביקור באמריקה הלטינית בפעם הראשונה. הוא ביקר במקסיקו ובקובה, שהייתה זו הפעם הראשונה בה ביקר בה שר אירי בביקור רשמי.
בספטמבר אותה שנה הוא נסע לח'רטום, בירת סודאן כדי לדון עם ממשלת סודאן בעניין חטיפתן של שרון קומינס והילדה קווקי.
בפברואר 2010 הוא הגן על ההחלטה לבצע שיפוץ בשגרירות אירלנד באוטווה, קנדה בעלות של 4.4 מיליון אירו. בביקורו בבריסל באותו חודש הוא ביקש הבהרות משר החוץ של ישראל אביגדור ליברמן על השימוש שנעשה בדרכונים אירים מזויפים במהלך חיסולו של מחמוד אל-מבחוח.
במרץ אותה שנה הוא קיים פגישה בבית הלבן עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה כאשר התלווה לטישך קוואן.
במאי אותה שנה נפגש מרטין עם מנהיגים סינים בכירים בבייג'ינג כדי לדון על יחסי אירלנד–סין. לאחר מכן הוא המשיך במסעו לשאנגחאי כדי לבקר את הביתן האירי בתערוכת אקספו 2010.
ביוני אותה שנה הוא קיים ביקור בן חמישה ימים באוגנדה ובאתיופיה.
חבר הממשלה > שר החוץ > ביקורת על הסגר על רצועת עזה

כשר החוץ מתח מרטין ביקורת על הסגר על רצועת עזה, במיוחד לאחר שלא אושר לו להגיע לשם ב-2009. היא כתב לספרד (ששימשה אז כנשיאה התורנית של האיחוד האירופי), והציע שהאיחוד יישלח צוות של שרי חוץ לאזור ב-2010. מרטין ביקר ברצועת עזה ב-25 בפברואר 2010 יחד עם משלחת הומניטרית שעברה ליום אחד ממצרים אל הרצועה. בעשותו זאת הוא היה לשר החוץ המערבי הראשון שביקר ברצועה מאז תחילת שלטון חמאס שם ב-2007. בעת שהותו בעזה הוא ביקר בבתי חולים ובבתי ספר. הוא לווה בכלי רכב של האו"ם. הוא פנה לממשלת ישראל ואמר: "אני פונה לממשלת ישראל ולכל הנוגעים בדבר להסיר את הסגר".
בשבוע שלאחר ביקורו הוא כתב מאמר דעה על התנסותו בניו יורק טיימס הבינלאומי.
בעת כהונתו כשר החוץ התרחש המשט לעזה. הוא הודיע לדאל אירן שהוא ביקש שממשלת ישראל תאפשר לספינה "רייצ'ל קורי" להעביר מטען סיוע לרצועה כדי שלא תהיה מעורבת ב"שפיכות דמים נוספת".
מנהיג פיאנה פול > 2016–2018

ב-2016 מתח מרטין ביקורת על מפלגת השלטון פינה גייל בשל תוכניותיה להורדת שיעור המיסוי באירלנד לרמה הנהוגה בארצות הברית. בבחירות הכלליות שהתקיימו באותה שנה הוביל מרטין את פיאנה פול להתאוששות צנועה ומספר מושביה בדאל אירן עלה ל-44 מתוך 158.
ב-2018 הצהיר מרטין שהוא יתמוך בהקלה בחוקי ההפלות המלאכותיות באירלנד ודיבר על "חוסר גמישות אכזרי והשלכות בלתי צפויות". הוא ציין ש"הוא יצביע בעד ביטול התיקון השמיני כדי לאפשר הפלות על פי בקשה עד לסוף השליש הראשון של ההריון", ובכך הוא גרם לעימותים פנימיים בפיאנה פול. 31 מתוך חברי הדאל אירן וחברי הסנאט של המפלגה התייצבו לצילום משותף שהראה את התנגדותם לביטול התיקון השמיני, כמחצית מכלל נציגי המפלגה.
באוקטובר אותה שנה השתררה מבוכה במפלגה כאשר סיפרה סורשה מקנספיי שמרטין הבטיח לה שהיא תהיה מועמדת המפלגה בבחירות בצפון אירלנד, בניגוד לדעת המפלגה.
בנובמבר התעמתו מרטין וליאו ורדקר בנוגע להגדלת המס על הדלקים שכמעט והוביל לפיזור הדאל אירן. בדצמבר החליט מרטין על כניסה למשא ומתן על הסכם תמיכה (confidence-and-supply). באותו חודש הוא פסל אפשרות של עריכת בחירות  כלליות ב-2019.
טישך

ב-27 ביוני 2020 מרטין כטישך (ראש ממשלת אירלנד), במסגרת הסכם קואליציוני היסטורי בו חברה מפלגתו, פיאנה פול ליריבותיה ההיסטוריות, פינה גייל והמפלגה הירוקה. 93 מחברי הדאל אירן הצביע עבורו מול 63 מתנגדים. יומיים לאחר מכן התעוררה מחלוקת בין מרטין לבין שאר מנהיגי המפלגה על כך שהוא לא מינה שרים ממערב אירלנד ועל כך שדארה קאלרי מונה כמצליף הראשי ולא כשר.
חיים אישיים

מרטין נשוי למרי אושיי, שאותה הוא הכיר בתקופת לימודיו באוניברסיטה ולשניים חמישה ילדים. באוקטובר 2010 הלכה לעולמה בתו הצעירה לנה לאחר שסבלה מבעיות לבביות. 11 שנים קודם לכן נפטר בנם התינוק בלידתו.
מלחמת האופל

| --- | --- |

 בימוי:  לן וייסמן 
 הופק בידי:  טום רוזנברג, גארי לוצ'סי 
 תסריט:  דני מקבריד 
 שחקנים ראשיים:  קייט בקינסייל (Selene) קווין גרוויו (Raze) Zita Görög (Amelia) Shane Brolly (Kraven) ביל ניי (Viktor) מייקל שין (Lucian) סקוט ספידמן (Michael Corvin) ונטוורת' מילר סופיה מיילס Robbie Gee ארווין לדר אנדרס פטון 
 מוזיקה:  פול הסלינגר 
 צילום:  טוני פירס-רוברטס 
 מדינה:  גרמניה, הממלכה המאוחדת, הונגריה, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  לייקשור אנטרטיינמנט 
 חברה מפיצה:  סקרין ג'מס, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  8 בספטמבר 2003 
 משך הקרנה:  121 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט ערפדים, סרט פנטזיה, סרט פעולה, גירלס ויד' גאנס, מותחן אקשן, סרט אימה, סרט אנשי זאב 
 הכנסות באתר מוג'ו:   underworld
 סרט קודם:  מלחמת האופל: עלייתם של אנשי הזאב 
 סרט הבא:  מלחמת האופל: אבולוציה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלחמת האופל (באנגלית: Underworld) הוא סרט פעולה-אימה משנת 2003, בבימויו של לנ וייזמן. הסרט הוא הראשון בסדרת סרטי "מלחמת האופל" ומספר את סיפור המאבק האפוקליפטי בין ערפדים לבין אנשי זאב (ליקאנים), כאשר במרכז העלילה עומדת לוחמת ערפדית בשם סלין. הסרט זכה לפופולריות רבה והפך לסדרת סרטים מצליחה.
הסרט זכה לביקורות שליליות מהמבקרים, אך מספר קטן יותר של מבקרים שיבחו אלמנטים כמו הוויזואליה הגותית של הסרט, הביצועים של קייט בקינסייל, והמיתולוגיה של ערפד-איש זאב המעובדת בהרחבה המשמשת כסיפור הרקע של הסרט. הסרט היה להיט רדום הכניס למעלה מ-95 מיליון דולר ברחבי העולם מול תקציב הפקה של 22 מיליון דולר והיווה זיכיון.
עלילה

הסרט מתרחש בעולם אפל שבו קיים סכסוך בן מאות שנים בין הערפדים לבין אנשי הזאב (ליקאנים). סלין (קייט בקינסייל) היא לוחמת ערפדית, שמוקדשת להכחדת אנשי הזאב בשל שנאה אישית כלפיהם. במהלך משימתה, היא מגלה שאנשי הזאב רודפים אחר אדם בשם מייקל קורבין (סקוט ספידמן), ומחליטה להגן עליו. סלין מגלה שמייקל הוא חלק ממזימה גדולה יותר שכוללת את הפיכת אנושיותו לליקאן, מה שעשוי לאיים על מאזן הכוחות בין הערפדים לליקאנים. בעוד סלין מתמודדת עם נאמנותה למשפחת הערפדים ועם רגשותיה כלפי מייקל, היא נחשפת לאמת שמאחורי הסכסוך בין שתי הקבוצות.
צוות השחקנים

קייט בקינסייל בתפקיד סלין - לוחמת ערפדית קרת-רוח ומיומנת, שמקדישה את חייה למאבק באנשי הזאב.
סקוט ספידמן בתפקיד מייקל קורבין - אדם שמוצא את עצמו לכוד במאבק בין הערפדים לליקאנים, ומגלה שהוא חלק ממזימה גדולה יותר.
מייקל שין בתפקיד לושיאן - מנהיג אנשי הזאב, שנחשב לאויב המסוכן ביותר של הערפדים.
ביל ניי בתפקיד ויקטור - ערפד ותיק וחזק, שנחשב לאחת הדמויות המשפיעות ביותר בקרב הערפדים.
סופיה מיילס בתפקיד אריקה - ערפדית נוספת שמשרתת את ויקטור ונמצאת במערכת יחסים מורכבת עם סלין.
ביקורות

הסרט "מלחמת האופל" זכה לביקורות מעורבות מצד המבקרים. בעוד שסצנות הפעולה והאווירה האפלה זכו לשבחים, חלק מהמבקרים מתחו ביקורת על העלילה הפשוטה והמשחק. הסרט קיבל ציון של 31% באתר Rotten Tomatoes וציון של 42 מתוך 100 באתר Metacritic. עם זאת, הסרט זכה להצלחה מסחרית והוביל להפקת מספר סרטי המשך.
מנזר יוחנן הקדוש התאולוג

מנזר יוחנן הקדוש התאולוג (ביוונית: Μονή του Αγίου Ιωάννου του Θεολόγου) הוא מנזר יווני אורתודוקסי שנוסד בשנת 1088 בחורה שבאי פטמוס. אונסק"ו הכריזה עליו כאתר מורשת עולמית.
היסטוריה

בשנת 1088, הקיסר הביזנטי אלכסיוס הראשון נתן את האי פטמוס לחייל-כומר יוחנן כריסטודולוס. חלקו הגדול יותר של המנזר הושלם על ידי כריסטודולוס שלוש שנים מאוחר יותר. הוא חיזק את החלק החיצוני בגלל האיומים של פיראטים וסלג'וקים טורקים. בספרייה שוכנים 330 כתבי יד (267 על קלף), כולל 82 כתבי יד של הברית החדשה. זעירים: 1160-1181, 1385-1389, 1899, 1901, 1966, 2001-2002, 2080-2081, 2297, 2464-2468, 2639, 2758, 2504, 2639. נכון לשנת 2012, 40 נזירים מתגוררים בפטמוס. המנזר כולל, בין שרידיו, את גולגולתו של תומאס הקדוש השליח.
גלריה

פנים המנזר
בנות מדליקות נרות במנזר
כמרים יוונים אורתודוקסים במנזר
גברים במנזר במהלך חגיגות חג הפסחא
כמרים אורתודוקסים נכנסים למנזר
הערות שוליים

↑  UNESCO, World Heritage Site #942, webpage:WHC-UNESCO-942
↑  "Monastery of St. John, Patmos". 20 ביולי 2010. נבדק ב-13 בדצמבר 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Manuscripts by place at the INTF.
↑  "The Skull of the Holy Apostle Thomas in Patmos". www.johnsanidopoulos.com.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007314409805171  BnF: cb16761721k (data)  GND: 5107638-X  LCCN: n80017719  NLA: 61542533  NLG: 55565  SUDOC: 186355874  Trove: 1843656  VcBA: 494/24546  VIAF: 151264369   WorldCat (עם VIAF): 151264369
מפרשית מרושתת

| מפרשית מרושתת |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: פטריות
מערכה:: פטריות שק
מחלקה:: Lecanoromycetes
סדרה:: Lecanorales
משפחה:: Ramalinaceae
סוג:: מפרשית
מין:: מפרשית מרושתת
שם מדעי
 Ramalina lacera ‏(With.) J.R. Laundon (1984)
שמות נוספים
 Ramalina duriaei
מפרשית מרושתת (שם מדעי: Ramalina lacera) היא חזזית שיחנית מהמשפחה Ramalinaceae, הנפוצה באירופה, באסיה (הן בחלקה הממוזג והן בחלקה הטרופי), באפריקה (כולל מדגסקר) באמריקה הצפונית ובמקסיקו. הפטריה יוצרת סימביוזה עם ירוקיות מהסוג טרבוקסיה, וגדלה על עצים, על פי רוב.
תיאור

גוף החזזית (התאלוס) שיחני, רוחבו מגיע עד כ-8 ס"מ, צבעו ירוק עד צהוב חיוור, והוא מתאפיין בענפים רחבים, שטוחים ומסתעפים. לענפים טקסטורה רשתית, רוחבם עד כ-1.3 ס"מ, והם מגיעים עד לכ-3 ס"מ מעל פני המסד. החזזית בעלת סורדיות, אך גופי פרי נדירים מאד.
במבחן-כתם של החזזית כל התגובות שליליות.
החזזית גדלה לרוב על עצים, לפעמים גם על אבנים.
כמדד לזיהום

מפרשית מרושתת רגישה לזיהום, ועל כן יכולה לשמש כמדד ביולוגי לזיהום אוויר, בהתאם לחיוניות התאלוס.
בישראל

החזזית נפוצה בחלקה הים-תיכוני והסהרו-ערבי של ישראל.
הערות שוליים

↑  Ramalina lacera בקטלוג החיים
↑  Canaani, O., Ronen, R., Garty, J. et al. Photoacoustic study of the green alga Trebouxia in the lichen Ramalina duriaei in vivo . Photosynth Res 5, 297–306 (1984).
https://doi.org/10.1007/BF00034975
1 2  Gumboski, E., Sionara, S., & da Silveira, R. (2014). Extending the distribution of Ramalina lacera (With.) J. R. Laundon (Ramalinaceae, lichen forming Ascomycota): first record from eastern South America. Check List, 10(1), 195-198.
doi:10.15560/10.1.195
1 2  מרגלית גלון, יעקב גרטי, חזזיות ישראל: (מדריך מאויר); צילם: עמיקם שוב, תל אביב: עם עובד, תש"מ 1979.
↑  Garty, J., Weissman, L., Tamir, O., Beer, S., Cohen, Y., Karnieli, A. and Orlovsky, L. (2000), Comparison of five physiological parameters to assess the vitality of the lichen Ramalina lacera exposed to air pollution. Physiologia Plantarum, 109: 410-418.
doi:10.1034/j.1399-3054.2000.100407.x
↑  Galun, M., & Mukhtar, A. (1996). CHECKLIST OF THE LICHENS OF ISRAEL, Israel Journal of Plant Sciences, 44(2-3), 195-218.
doi:10.1080/07929978.1996.10676647
מפרשן רצעני

| מפרשן רצעני |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
משפחה:: מפרשניים
סוג:: מפרשן רצעני
מינים
 Kajikia albida  Kajikia audax
שם מדעי
 Kajikia

מפרשן רצעני (שם מדעי: Kajikia), הוא סוג של דגי גרם גדולים ממשפחת המפרשניים המצויים באוקיינוסים הפתוחים השונים. בבני סוג זה 2 מינים. בעבר הם היו כלולים יחד עם המין מקאירה כחולה בסוג מקאירה (Makaira).
בני הקבוצה הם דגי ים מובהקים עם סנפירים ארוכים דמויי-משוט, לסת ארוכה צבועה בשחור וקשקשים ירוקים-זהובים מפוספסים בלבן על הגב. מעל הגב ישנו מפרש גבוה בצבע סגול העוזר לדגים להאיץ לעבר טרפם.
מיני הסוג

| שם | שם מדעי | תמונה | אורך | משקל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מפרשן לבן | Kajikia albida |  | אורך: 2.8 מ' | משקל: 82 ק"ג |
| מפרשן מפוספס | Kajikia audax |  | אורך: 4.2 מ' | משקל: 190 ק"ג |
מפרשן מפוספס

| מפרשן מפוספס |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
משפחה:: מפרשניים
סוג:: מפרשן רצעני
מין:: מפרשן מפוספס
שם מדעי
 Kajikia audax ‏פיליפי, 1887

מפרשן מפוספס (שם מדעי: Kajikia audax), הוא מין של דג גדול ממשפחת המפרשניים החי באזורים טרופים וסובטרופיים באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט. הוא נמצא בקרבת הימים הרדודים ונמצא עד לעומק 100 מ'.
זהו דג גדול שיכול להגיע למשקל 190 ק"ג ולאורך מרבי של 4.2 מ'. הוא מפוספס בצבע סגול כהה ומעט ירוק עם פסים אנכיים לבנים וסנפיר גב ענקי בצבע סגול. הבטן לבנה וכך גם הלסתות. דג זה נחשב לדג מאכל משובח ויש דייגים הצדים אותו למטרות ספורט.
זהו דג טורף מהיר היכול לשעוט קדימה במהירות של 100 קמ"ש במרדף אחרי להקות דגים קטנים כמו סרדינים. הוא עלול להיות בסכנה בגלל הציד שלו והוא נחשב למין מוגן במדינות רבות.
הערות שוליים

↑  מפרשן מפוספס באתר הרשימה האדומה של IUCN
| מפרשניים |
| --- | --- | --- |
| מפרשן | מפרשן אטלנטי • מפרשן כלל-ימי |  |
| מפרשן שחור (סוג ומין יחיד) | מפרשן שחור |  |
| מקאירה | מקאירה כחולה • מקאירה הודו-פסיפית |  |
| קלען | קלען החץ • קלען קצר-מקור • קלען עגלגל • קלען ארך-מקור |  |
| מפרשן רצעני | מפרשן מפוספס • מפרשן לבן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541336605171
מקהלה הונגרית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יגאל שוורץ
 צילומים:  35 צילומים מהאלבום המשפחתי
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  אוטוביוגרפיה
 הוצאה
 הוצאה:  דביר
 תאריך הוצאה:  2014
 מספר עמודים:  284
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003705035
מקהלה הונגרית הוא ספר אוטוביוגרפי מאת חוקר הספרות פרופ' יגאל שוורץ, שיצא לאור בהוצאת דביר בשנת 2014.
בעקבות שיחותיו עם הסופרת רות אלמוג על זכרונות הילדות שלו כתבה אלמוג את הסיפור הקצר "גמדים על הפיז'מה", שנכלל בקובץ סיפוריה "תיקון אמנותי" משנת 1993. כעבור עשרים שנה כתב שוורץ את "מקהלה הונגרית", שתחילה מובא בו סיפורה של אלמוג, ולאחריו מופיעה התייחסותו הנרחבת של שוורץ לכל משפט בסיפור זה. דבריו של שוורץ כוללים ניתוח ספרותי של סיפורה של אלמוג, יחד עם השלמות ביוגרפיות שבאו לקשור את הסיפור האמיתי (שגם בו משולב בידיון) של ילדותו עם סיפורה הבדיוני של אלמוג.