stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרובע שלם
משפט המרובע השלם

את שש הנקודות ניתן לחבר בזוגות באופן כזה שאף קטע שמחבר זוג נקודות אינו מוכל באחד מארבעת הישרים שיוצרים את המרובע השלם. ל-3 הקטעים הללו נקרא אלכסונים של המרובע השלם. משפט המרובע השלם קובע ששלושת נקודת האמצע של האלכסונים תמיד נחות על ישר אחד. ישר זה נקרא ישר ניוטון על שם אייזק ניוטון שהוכיח את המשפט לראשונה.
ראו גם

גאומטריה פרויקטיבית
מערכת ניהול טיסה

מערכת ניהול טיסה (באנגלית: Flight Management System -‏ FMS) היא מרכיב מרכזי באוויוניקה של מטוסים מודרניים. ה-FMS היא מערכת שממכנת חלק ניכר מהמשימות המוטלות על צוות האוויר בטיסה עד שברוב מטוסי הנוסעים המודרניים הגדולים התייתר הצורך בנווט או מהנדס טיסה. חלק מרכזי מתפקוד ה-FMS הוא ניהול תוכנית הטיסה תוך כדי הטיסה. ה-FMS מחשב באופן רצוף את מיקומו העצמי של המטוס בהסתמך על נתוני מערכת הניווט האינרציאלית (INS), מערכי ניווט לוויינים (בדרך כלל GPS) ומידע מעזרי ניווט רדיו מסוגים שונים. ההתמשקות אל ה-FMS בתא הטייס מתבצע באמצעות צג שליטה (Control Display Unit - CDU) שבדרך כלל מורכב ממסך ומקלדת קטנים או ממסך מגע. ה-FMS שולח את תוכנית הטיסה אל התצוגות הראשיות בתא הטייס, אל תצוגת הניווט, או אל מסכי התצוגות הרב-תכליתיות (Multi Function Displays - MFD). מבחינת ארכיטקטורת מערכת, ה-FMS בדרך כלל מורכב מפאנל שליטה (CDU), מחשב ניהול טיסה (Flight Management Computer -‏ FMC) וחיבור אלקטרוני ביניהם.
מקובל לחשוב[דרושה הבהרה] ש-FMS של ממש הוצג לראשונה במטוסי בואינג 767. כיום, מערכות FMS מותקנות בכמעט כל מטוס מודרני. אף על פי שישנם סוגים רבים ומגוונים של מערכות FMS עדיין יש להן מאפיינים רבים דומים.
תא הטייס של בואינג 787
במטוסים מהדור האחרון (2010 והלאה), פונקציות ה-FMS ממומשות בתוך מחשב אוויוני יחיד והמערכת לא נמצאת בקופסה נפרדת במטוס. גם התצוגות הן חלק מהתצוגות שניתן להציג על מסכי מערכת מכשירי הטיסה האלקטרוניים (Electronic Flight Instrument System -‏ EFIS) כך למשל במטוס בואינג 787.
בסיס נתוני ניווט

כל גרסאות ה-FMS כוללות בסיס נתונים ששומר את הישויות הרלוונטיות לצורך ניווט ובכללן:
נקודות דיווח
נתיבי אוויר
עזרי ניווט באמצעות רדיו ובכלל זה מיקום ותדרים של תחנות, NDB, DME, VOR, ILS
שדות תעופה
מסלולי טיסה
עזיבות תקניות SID
הצטרפויות תקניות STAR
נקודות המתנה
גישות לנחיתה
תוכנית הטיסה

תוכנית הטיסה, כעקרון, נקבעת על הקרקע, עוד לפני שהטיסה מתחילה. את התוכנית מכין הטייס, במקרה של מטוסים קטנים או "המבצעים" של חברת התעופה, כאשר מדובר בחברות תעופה גדולות המפעילות קווי טיסה סדירים. תוכנית הטיסה מוטענת אל ה-FMS או על ידי הקלדה ידנית, או באמצעות ה-EFB, או באמצעות מערכת ה-ACARS שמשדרת את תוכנית הטיסה, בתווך תדר רדיו אל המטוס באמצעות ערוץ תדר רדיו.
במהלך ההכנות לקראת הטיסה עצמה (Pre-Flight), מכניסים חישובים אחרונים בנוגע לטיסה ובכלל זה משקל כללי בהמראה, משקל כלל הדלק ומרכז הכובד של המטוס. בנוסף, התוכנית תכלול גובה טיסה רצוי בכל נקודה בניווט. פעמים רבות, מכיוון שלכל חברה יש קווי תעופה קבועים, הטענת תוכנית הטיסה אל ה-FMS יכולה להתבצע על ידי בחירת תוכנית מתוך תפריט של תוכניות מוכנות מראש. במטוסים ללא GPS, נדרש גם להכניס את נקודת הציון של הרחבה בה המטוס מניע את המנועים.
לעיתים מזומנות נדרש לעדכן את תוכנית הטיסה, תוך כדי טיסה. מאמץ רב מושקע בתחום הנדסת האנוש של ה-FMS כדי למנוע טעויות הקלדה וסיכונים שעלולים לנבוע מהכנסת נתונים שגויה. ה-FMS שולח את תוכנית הטיסה אל תצוגת הניווט המוקרנת על מסכי תא הטייס. נתיב הטיסה יוצג בדרך כלל בצבע סגול-מג'נטה, ועל אותה תצוגה יופיעו גם אייקונים המסמלים מידע רלוונטי כמו שדות תעופה, עזרי ניווט ונקודות דיווח.
בחלק ממערכות ה-FMS ניתן לשלב "תוכניות טיסה מיוחדות" כמו הנחיות לביצוע נתיב אופטימלי לחיפוש והצלה, הנחיות לחבירה למטוסים אחרים, נתיבי טיסה של מטוסי תדלוק איתם צריך להיפגש, הנחיות טיסה לנקודת הטלה מיטבית של מטען או צנחנים וכיוצא האלו.
קביעת המיקום העצמי

מרגע ההמראה, אחד התפקידים העיקריים של ה-FMS הוא חישוב המיקום העצמי של המטוס וחישוב שגיאת המיקום המחושב. FMS מתקדמים יביאו בחשבון את נתוני ה-INS, את נתוני ה-GPS, קליטות של עזרי רדיו כמו VOR,‏ DME וכדומה. ה-FMS מחשבת כל הזמן את המיקום העצמי של המטוס ואת רמת הדיוק של חישוב המיקום העצמי. בכל רגע נתון, המערכת משווה בין הדיוק הקיים (Actual Navigation Performance -‏ ANP) לבין הדיוק הנדרש (required navigation performance -‏ RNP). המטוס צריך לדאוג שה-ANP יהיה תמיד קטן מה-RNP, וכאשר יש חריגה ממצב זה, ה-FMS יציג התרעה לטייסים.
הנחיה

בהינתן נתיב הטיסה המתוכננת ומיקומו העצמי של המטוס, ה-FMS מחשב את הכיוון שנדרש לשמור כדי להגיע אל נקודת הניווט הבאה. את שמירת הכיוון יכול לבצע טייס אנושי או הטייס האוטומטי. בדרך כלל, מצב הפעולה של ה-FMS מאפשר לחשב את "היטל העל" של הניווט, מצב שנקרא LNAV or Lateral Navigation. מצב אפשרי נוסף, מביא בחשבון את הגובה הרצוי בכל נקודה ונקודה בניווט, מוד זה נקרא VNAV. במצב זה, הטייס האוטומטי צריך גישה אל בקרת המנועים כמו גם אל היגוי המטוס במישור העלרוד ויכולת שליטה ממוכנת במצערות. במצב VNAV עלולים לחול שינויים במהירות המטוס בהמשך לזוויות הנמכה או טיפוס תלולות וכיוצא באלו.
הנחיה > LNAV

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הנחיה > VNAV

במצב זה, ה-FMS מחשב את מצב המצערת ואת הגלגול והעלרוד הנדרשים, כך שיהיה אפשר לפגוש את כל אחת מנקודות הניווט בגובה ובמהירות הנכונים. בשביל שזה יהיה אפשרי נדרש מודל מאוד מפורט ומדויק, הן של המטוס והן של המנועים. מימוש מצב זה מחייב התחשבות בתשתיות התעבורה. לדוגמה, המערכת צריכה להבין הגדרה מהסוג של: "בנקודת סאלין צריך להיות בגובה 4,000 רגל ומעלה". מההמראה ועד לגובה השיוט, ה-FMS נותן הנחיות לטיסה על פי ה-SID. במהלך השיוט, אפשר לבחור אחד מתוך מספר מצבי פעולה, כמו "להרשות" למטוס לטפס בגובה, ככל שמשקלו יורד בגלל צריכת הדלק. ה-FMS יודע לתת את זמן ההגעה המשוער ליעד (Estimated Time of Arrivl -‏ ETA), כמו גם לכל אחת מנקודות הניווט שבדרך. חישובים אלו לוקחים בחשבון את הרוחות החזויות לאורך נתיב הטיסה בכל הגבהים. ה-FMS גם יודע לחשב איפה הנקודה הרצויה לתחילת ההנמכה כדי שיהיה אפשר להנמיך עם מנועים בסרק עד לנחיתה - מה שחוסך בדלק, מקטין את זיהום האוויר ומקטין את הרעש על הקרקע. הנמכה כזו לא מותרת תמיד, אלא על פי שיקולי פקחי הטיסה ושמירת מרווחי הבטיחות, בעיקר מכיוון שהיא מחייבת פרופיל שונה לכל סוג מטוס.
הערות שוליים

↑  מאמר של Randy Walter, Smiths Industries
↑  Vertical Navigation for the vertical flight plan
משכילים מוקדמים
לקריאה נוספת

עמנואל אטקס, "לשאלת מבשרי ההשכלה במזרח אירופה", תרביץ נז (תשמ"ט), עמ' 95 - 114; נדפס שוב בתוך הדת והחיים: תנועת ההשכלה היהודית במזרח אירופה, הוצאת זלמן שזר, 1993, עמ' 25 - 44
שמואל פיינר, מהפכת הנאורות - תנועת ההשכלה היהודית במאה ה-18, ירושלים תשס"ב, עמ' 37 - 109
טל קוגמן, המשכילים במדעים: חינוך יהודי למדעים במרחב דובר הגרמנית בעת החדשה, הוצאת מאגנס 2013
מסורת הכנסייה
ראו גם

חדית' וסונה
תורה שבעל פה
לקריאה נוספת

פול אביס, Tradition,‏ בתוך: The Oxford Companion to Christian Thought, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2000. עמ' 711-712.
מתיאולתי

מתיאולתי בגאורגיה
מתיאוּלֶתי (בגאורגית: მთიულეთი, תרגום: "האדמה ההררית") הוא מחוז היסטורי-גאוגרפי במזרח גאורגיה, במדרונות הדרומיים של הרי הקווקז הגדול. הוא כולל בעיקר את עמק ארגווי הלבן. גבולותיו: חבי וחבסורתי מצפון, פשאבי ממזרח, כארתלי מדרום וסמאצ'בלו (דרום-אוסטיה) ממערב. מתיאולתי כולל חלקים מנפת דושתי ונפת קזבגי, שבמחוז מצחתה מתיאנתי. העיירה פסנאורי נודעת בחינקלי מתוצרתה. העיירה היא המרכז המסורתי של המחוז ההיסטורי.
במקורו ובמובן הצר כלל מתיאולתי קהילה היסטורית הררית קטנה, שנקראה "צחַווֶתי". החל מהמאה ה-13 נחשבו לרוב העמקים השכנים של חאדו וגודמע'ארי לחלקים ממתיאולתי.
על פי המסורת ההיסטורית, נינו הקדושה, המטבילה של הגאורגים, הטיפה במקום לנצרות בתחילת המאה ה-4. מתיאולתי, ואנשיה, נזכרים בהקשר של המערכה הגאורגית נגד משלחת הענישה, בראשות בוגה אל-כביר אל-שרעבי (ידוע גם בשם בוגה הטורקי), לדיכוי המרד של יצחק ב. אסמאעיל, שנשלח על ידי הח'ליף אל-מתוכל (المتوكل على الله جعفر بن المعتصم), בשנת 853. צבאו תקף את ההרים של איבריה/כארתלי, אבל נכשל בניסיונו להכניע את המתיאולתים. בוגה שרף את טביליסי עד לאפר וערף את ראשו של יצחק ב. אסמאעיל. המתיאולתים נשארו נאמנים לכתר הגאורגי והצטרפו למשלחת שנשלחה על ידי המלכה תמר, כדי לדכא את השבטים ההרריים שמרדו בתחילת המאה ה-13. תחת שלטונה של תמר, בהתאם למיקומו האסטרטגי, הוכפף מחוז מתיאולתי לסמכותם של פקידים בדרגה גבוהה כמו "אבולאסן", שהיה המשנה למלך כארתלי וצ'יבר, השר הראשי של גאורגיה. מאוחר יותר, בתחילת המאה ה-14, היה מתיאולתי מוקד המאבק בין שני בתים פאודליים חזקים, האריסתווים של קסאני וארגווי. ידם של הארסתווים של ארגווי הייתה על העליונה, והם שלטו באזור עד שנושלו על ידי מלכי גאורגיה בשנת 1743. ממאי עד ספטמבר 1804 היה מתיאולתי לזירה של מרד טורדני נגד האימפריה הרוסית, שסיפחה את גאורגיה בשנת 1801. המרד התפשט במהירות למחוזות ההרריים השכנים. בסופו של דבר דוכא המרד על ידי המפקד הרוסי פאבל ציציאנוב, לאחר קרב קשה.
מסוף תל השומר

| --- | --- |
 מיקום:  רמת גן
 אתרים סמוכים:  בית חולים תל השומר, מחנה דורי, אוניברסיטת בר-אילן
 שירות אוטובוסים:  לתל אביב, אור יהודה, קריית אונו, יהוד, חולון, בת ים, רעננה, כפר סבא, הרצליה ונתניה
 קואורדינטות:  32°03′02″N 34°50′57″E﻿ / ﻿32.050555555556°N 34.849166666667°E﻿ / 32.050555555556; 34.849166666667
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף תל השומר(למפת גוש דן רגילה) מסוף תל השומר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף תל השומר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף תל השומר  he מסוף תל השומרhe מסוף תל השומרמפת  __ רמת גן (in English: Ramat Gan)  __ גבעתיים (in English: Givatayim) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון ומערב: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono), __ מחנה דורי (in English: Tel HaShomer Base) מדרום: __ אור יהודה (in English: Or Yehuda), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף תל השומר הוא מסוף אוטובוסים בשטחה של העיר רמת גן, המסוף נמצא בסמוך לבית חולים שיבא-תל השומר ובסמוך למחנה דורי ולשכת הגיוס.
מסוף שוהם

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים)
 מיקום:  שוהם
 אתרים סמוכים:  שוהם, פארק תעשייה חבל מודיעין, כביש 6, איירפורט סיטי
 שירות אוטובוסים:  לנמל תעופה בן-גוריון, לוד, באר יעקב, ראשון לציון, רמלה, פתח תקווה, תל אביב ומודיעין
 קואורדינטות:  32°01′02″N 34°57′25″E﻿ / ﻿32.017168°N 34.956914°E﻿ / 32.017168; 34.956914
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף שוהם(למפת גוש דן רגילה) מסוף שוהם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף שוהם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף שוהם  he מסוף שוהםhe מסוף שוהםמפת  __ שוהם (יישוב) (in English: Shoham) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מכל הכיוונים: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף שוהם הוא מסוף אוטובוסים ביישוב שוהם. מהמסוף יוצאים קווי אוטובוס בעיקר לאזור גוש דן והמרכז, והוא ממוקם בצפונה של שוהם ליד אזור התעשייה של היישוב.
המסוף נבנה על ידי החברה הכלכלית שוהם ב-2016.
קווי אוטובוס במסוף

| קו | מפעילה | מסלול | יעד | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת אל-על - נמל תעופה בן-גוריון, טרמינל 2 - רשות שדות תעופה - טרמינל 3 | נמל תעופה בן-גוריון |  |
| 22 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - בית עריף - כפר טרומן - צומת אל-על - לוד, אזור תעשייה צפוני - תחנה מרכזית לוד - עיריית לוד - תחנת רכבת | לוד - תחנת רכבת |  |
| 23 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - איירפורט סיטי - צומת אל-על - לוד, אזור תעשייה צפוני - העיר העתיקה - כיכר הבנים - שדרות ירושלים - רמלה, כלא איילון - הרצל - משכנות - צהל - באר יעקב | באר יעקב - בית חולים שמואל הרופא |  |
| 29 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - צומת אל-על - צומת בית דגן - צריפין - רמלה, הרצל - תחנה מרכזית רמלה | רמלה - תחנה מרכזית |  |
| 208 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת אל-על - תל אביב-יפו, רכבת האוניברסיטה - גני התערוכה - לונה פארק - אצטדיון הדר יוסף - ראול ולנברג - מחלף הכפר הירוק - מחנה גלילות | בסיס צבאי גלילות |  |
| 385 | מטרופולין | מסוף שוהם - ברקת - גבעת כוח - טירת יהודה - צומת הטייסים - בארות יצחק - מגשימים - מחלף שעריה - פתח תקווה, צומת גנים - כפר אברהם - תחנה מרכזית פתח תקווה | פתח תקווה - תחנה מרכזית |  |
| 500 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת אל-על - תל אביב-יפו, מחלף לה גוורדיה - המסגר - דרך בגין - מסוף 2000 | תל אביב-יפו - מסוף 2000 |  |
| 502 | קווים | מסוף שוהם - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת אל-על - תל אביב-יפו, רכבת השלום - דרך בגין - הבימה - אבן גבירול - כיכר רבין - עיריית תל אביב - ארלוזורוב - הירקון - רידינג | תל אביב-יפו - מסוף רידינג | קו לילה |
| 503 | קווים | מסוף שוהם - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת אל-על - תל אביב-יפו, דרך בגין - אלנבי - מגדל האופרה - מסוף כרמלית | תל אביב-יפו - מסוף כרמלית | הקו פועל בקיץ בלבד. |
| 504 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - הדסים - צומת מתקן אדם - צומת קדומים - צומת שילת - מודיעין, רכבת מודיעין - אזור תעשייה מרכז עינב | מודיעין - תחנה מרכזית ורכבת |  |
| 506 | קווים | מסוף שוהם - פארק תעשייה חבל מודיעין - שדרות עמק איילון - איירפורט סיטי - צומת אל-על - תל אביב-יפו, מחלף לה גוורדיה - המסגר - דרך בגין - מסוף 2000 - דרך נמיר - אוניברסיטת תל אביב | תל אביב-יפו - אוניברסיטה |  |
הערות שוליים

↑  קו לילה הפועל בחמישי בלבד. בחופשות הקו פועל גם בימים ראשון ושלישי בנוסף לחמישי
↑  חלק מנסיעות הקו מסתיימות בתחנה המרכזית במודיעין ולא ממשיכות למרכז עינב
מפלגת העבודה הסוציאל-דמוקרטית

| --- | --- |
סמליל המפלגה
 מדינה:  צפון אירלנד 
 מייסד:  Gerry Fitt 
 מנהיגים:  קולום איסטווד
 תקופת הפעילות:  20 באוגוסט 1970 – הווה (54 שנים)
 אידאולוגיות:  סוציאל-דמוקרטיה, רפובליקניות אירית
 מטה:  דרך אורמו 121, בלפסט
 מיקום במפה הפוליטית:  שמאל
 ארגונים בינלאומיים:  מפלגת הסוציאליסטים האירופאים, האינטרנציונל הסוציאליסטי 
 צבעים רשמיים:  ירוק-זהב-אדום
 נציגויות בפרלמנטים
 האספה של צפון אירלנד:  12 / 90
 הפרלמנט האירופי:  3 / 75170 מושבים מוקצים לאנגליה
 www.sdlp.ie
 
מפלגת העבודה הסוציאל-דמוקרטית (אירית: Páirtí Sóisialta Daonlathach an Lucht Oibre, בראשי תיבות PSDLO; אנגלית: Social Democratic and Labour Party, בראשי תיבות: SDLP) היא מפלגה צפון אירית הדוגלת בסוציאל-דמוקרטיה וברפובליקניות אירית. על אף תמיכתה באיחוד סופי של הצפון עם הרפובליקה האירית והפחתת הנוכחות הבריטית למינימום, מפלגת העבודה איננה מסרבת להישבע אמונים לשלטון וציריה מכהנים בבית הנבחרים בווסטמינסטר, בניגוד לשין פיין. המפלגה מחזיקה ב-12 מושבים באספה של צפון אירלנד, אך נכון לאחר בחירות 2019, יש לה רק מושב אחד בפרלמנט בלונדון. מנהיגה המכהן מאז 2015 הוא קולום איסטווד.
היסטוריה

מפלגת העבודה הסוציאל-דמוקרטית הוקמה ב-20 באוגוסט 1970, זמן קצר לאחר ההסלמה בסכסוך בצפון אירלנד, על ידי קבוצת חברי הפרלמנט המקומי בראשות גֶ'רִי פִיט. הם היו קתולים ודגלו בלאומיות אירית ובאיחוד עם הרפובליקה מדרום, אך התנגדו לטרור ולאלימות בכלל, ולזו של "הצבא האירי הרפובליקני הזמני" בפרט. כמו כן, פיט היה עסקן סוציאליסטי לשעבר, ולתומכיו היה מצע סוציאליסטי מודגש. בניגוד ללאומיים אחרים, הם ניסו לפעול מתוך המערכת השלטונית הקיימת ולא שללו אותה על הסף. עמדתה המתונה זיכתה את המפלגה מיד בתמיכה נרחבת בקרב הציבור הקתולי בחבל המסוכסך. בבחירות הראשונות שהשתתפה בהן, למועצה החדשה של צפון אירלנד ביוני 1973, קיבלה כמעט 160,000 קולות, 22% מן הכלל. הניסיון להקים ממשל מקובל על הכל בחסות בריטית ובהשתתפות הרפובליקה האירית קרס לנוכח מחאה לויאליסטית חריפה. מפלגת העבודה הוסיפה לקצור הישגים ניכרים: בבחירות לווסטמינסטר בפברואר 1974 קיבלה בערך אותו מספר קולות ומושב אחד בפרלמנט הבריטי, הנציגות היחידה למפלגה אירית לאומית בלונדון.
היא שמרה על כוחה בעשורים הבאים, ומילאה תפקיד חשוב במשא ומתן לאורך שנות ה-90 שהוביל להסכם יום שישי הטוב ולהשכנת שלום בצפון. מנהיגה ג'ון יום אף קיבל פרס נובל לשלום על השתתפותו. בבחירות שנערכו סביב ההסכם, המפלגה הגיעה לשיא כוחה ונעשתה לגדולה בחבל: בהצבעה לווסטמינסטר ב-97' זכתה ב-190,814 קולות ובשלושה צירים (בבחירות 92' היו לה אמנם ארבעה, המספר הגבוה בתולדותיה, אך עם פחות מצביעים) ובבחירות לאספה ב-98' קיבלה 177,963 קולות ו-24 צירים. עם זאת, התמתנות השין פיין והצלחת תהליך השלום פגעו בנישה הפוליטית שלה מבחינות רבות: דרישותיה לנסיגה בריטית סופית, יחסים מיוחדים עם אירלנד, גבול פתוח לדרום ומעמד חריג במשא ומתן אודות הברקזיט, לא היוו עוד אלטרנטיבה של ממש. והיא הלכה ונחלשה במהלך שנות ה-2000. מספר ציריה בלונדון, על אף ירידה חדה במצביעים, נותר קבוע על שלושה עד בחירות 2017, אז קיבלה רק 95,419 קולות ולא הצליחה להיכנס לפרלמנט. גם המצביעים עבורה לאספת צפון אירלנד התמעטו ובבחירות 2 במרץ 2017 קיבלה רק 95,958 קולות ו-12 צירים.
מצפה נח כנרתי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  נקודת תצפית 
 מיקום:  עמק הירדן 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2013
 תאריך פתיחה רשמי:  2013 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  264 מ' 
 קואורדינטות:  32°38′37″N 35°31′30″E﻿ / ﻿32.643583333333°N 35.524944444444°E﻿ / 32.643583333333; 35.524944444444
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) מצפה נח כנרתי(למפת עמק בית שאן רגילה) מצפה נח כנרתי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה נח כנרתי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה נח כנרתי
 
אבן ההנצחה לנח כנרתי, המונחת ליד גדר מאגר המים בכניסה לתצפית
מצפה נח הוא מצפה לצפייה בציפורים ונקודת תצפית, הקרויה על שמו של נח כנרתי ונמצאת על רמת סירין.
המצפה

נקודת התצפית נמצאת בגובה 264 מטר מעל פני הים, כ-460 מטר מעל גובה פני הקרקע בעמק הירדן, ומשקיפה מזרחה על כל עמק הירדן, הכנרת, הגולן והגלעד. המצפה הוקם ליד מאגר המים "מאגר נח", הקרוי גם הוא על שמו של כנרתי. במקום נמצאת אבן הנצחה הנושאת את שמו, עליה נכתב: "לזכר נח כנרתי, איש אמת חזון ומעש אוהב אדם אדמה ומים". המצפה הוקם על ידי רשות המים ואגודת המים בעמק הירדן.
המצפה נחנך רשמית ב-14 באוקטובר 2013 בנוכחות בני משקי עמק הירדן וחבריו של כנרתי, ביניהם רון חולדאי, עומרי שרון ונוספים. כביש הגישה למצפה הוא מתוך הכביש המוביל ליישוב מנחמיה, במעלה הכביש לרכס סירין בכיוון דרום. האתר נגיש לבעלי מוגבלויות.
מנקודת התצפית ניתן להשקיף על שרידי תחנת החשמל בנהריים, אי השלום, כל יישובי וקיבוצי עמק הירדן, מנחמיה, שנמצאת למרגלות נקודת התצפית ועד בתיה של המושבה כנרת וכן היישובים בממלכת ירדן, הנמצאים למרגלות הגלעד. הגישה למצפה היא דרך כביש הגישה למנחמיה. בנקודה התצפית נמצאת סככת עץ דקורטיבית וכן ספסל ישיבה. בנוסף, מותקן "מסבירן" הנותן מידע על המצפה והנוף בעברית ובאנגלית, לוח עם צילום של הנוף עליו מסומנות נקודות התצפית ומשקפת. מאגר המים שואב את מימיו מנהר הירמוך והוא חלק ממערכת ההשקיה שהוקמה כדי להשקות את המטעים וגידולי השדה של משקי עמק הירדן ברמת סירין. לרגלי הרמה נמצא מאגר מים נוסף שגם הוא חלק ממערכת ההשקיה המשמשת להשקיה ברמת סירין. מאגר המים מוקף בגדר מרושתת. כדי לאפשר תצפית נוחה על המאגר, הותקנה במקום, בקטע ללא גדר, סככת עץ דקורטיבית עם חלונות הצצה על המאגר בגבהים שונים.
נח כנרתי

נח כנרתי (2010-1941), שעל שמו נקראים נקודת התצפית ומאגר המים היה חבר קבוצת כנרת, והיה ממייסדי אגודת המים בעמק הירדן וב-1980 מונה להיות למנהלה. בשנת 1992 מונה להיות יועצו של ראש הממשלה יצחק רבין לענייני התיישבות. בשנת 1997 מונה לתפקיד יועץ שר הביטחון לנושאי מים. בתפקידו זה גם שימש כראש צוות המים במשא ומתן במסגרת השיחות עם הפלסטינים, עם ירדן ועם סוריה.
גלריית תמונות

מאגר מים נח - צידו הצפון-מערבי
מבט כללי על נקודת התצפית, ברקע רמת סירין, משמאל סככת התצפית על המאגר
תצפית נופית - חלקו הדרומי של עמק הירדן, בתמונה למטה מאגר המים הנוסף שהוא חלק ממערכת ההשקיה של רמת סירין
תצפית נופית - דרום הכנרת ועמק הירדן, בתמונה למטה היישוב מנחמיה
הערות שוליים

↑  נחנך מצפה ע"ש נח כנרתי בפורטל התנועה הקיבוצית
↑  אלי אשכנזי, מת נח כנרתי, שעמד בראש צוות המים בשיחות השלום, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2010
מסורת שבעל פה

"מאנאסצ'י" משורר את שירת המאנאס בקארקול שבקירגיזסטן
מסורת שבעל פה או ידע בעל פה היא צורת תקשורת אנושית שבה ידע, אמנות, רעיונות וחומר תרבותי מתקבלים, נשמרים ומועברים בעל פה מדור לדור. העברת המסורת מתבצעת באמצעות דיבור או שיר ועשויה לכלול סיפורי פולקלור, בלדות, מזמורים, פרוזה או פיוטים. משום שכותבי הסיפורים או השירים אינם ידועים, הם מכונים ״עממי״. דרך זו מאפשרת לחברה להעביר את ההיסטוריה שבעל-פה, הספרות שבעל-פה, המשפט שבעל-פה וידע אחר לאורך דורות, לא בדרך כתובה, או במקביל לכתוב. דתות כגון יהדות, בודהיזם, הינדואיזם וג'ייניזם השתמשו במסורת שבעל-פה, במקביל לכתב, כדי להעביר כתבי קודש, ידע כללי, מזמורים ומיתולוגיות מדור לדור.
מסורת שבעל פה כוללת מידע, זיכרונות וידע שחולקת קבוצת אנשים במשך דורות רבים, והיא אינה דומה לעדות או להיסטוריה שבעל-פה . ככלל, "מסורת שבעל-פה" מתייחסת לזיכרון ולהעברה של ידע טקסטואלי ותרבותי ספציפי שנשמר, באמצעות אמירה קולית. כדיסציפלינה אקדמית, היא מתייחסת הן לאובייקט של לימוד הן לשיטה שבה הם נלמדים.
לימוד המסורת שבעל-פה שונה מן הדיסציפלינה האקדמית של ההיסטוריה שבעל -פה, שהיא רישום של זיכרונות אישיים ותולדותיהם של אלו שחוו תקופות או אירועים היסטוריים. מסורת שבעל פה נבדלת מחקר האוראליות (אנ') המוגדרת כמחשבה והבעתה המילולית בחברות שבהן הטכנולוגיות של אוריינות (בעיקר כתיבה ודפוס) אינן מוכרות לרוב האוכלוסייה. פולקלור הוא סוג של מסורת שבעל-פה, אך גם ידע שאינו פולקלור הועבר בעל פה וכך נשמר בהיסטוריה האנושית.
היסטוריה

על פי ג'ון פולי, חוקר העוסק בהשוואת מסורות שבעל פה, המסורת שבעל פה הייתה מסורת אנושית עתיקה שניתן היה למצוא אותה "בכל פינות העולם". ארכאולוגיה מודרנית חושפת ראיות למאמצים האנושיים שנעשו בתרבויות רבות על מנת לשמר ולהעביר אמנות וידע שהיו תלויים באופן מלא או באופן חלקי במסורת שבעל-פה.
באסיה, העברת הפולקלור והמיתולוגיות, כמו גם כתבי קודש בהודו העתיקה ובדתות הודיות שונות, הייתה על ידי המסורת שבעל פה, שנשמרה בדייקנות בעזרת טכניקות מנמוניקה משוכללות. חוקרים שונים ובהם ג'ק גודי, טוענים כי הוודות אינן תוצר בלעדי של המסורת שבעל פה. הם מבססים השקפה זו על ידי השוואת חוסר העקביות בגרסאות ספרותיות שהועברו מחברות אוראליות שונות כמו יוון, סרביה ותרבויות אחרות, וכך מבחינים כי הספרות הוודית עקבית ורחבה מדי מכדי שתורכב ותועבר בעל פה לדורות, מבלי שתירשם. על פי דבריו של גודי, הטקסטים הוודים עשויים לכלול הן מסורת כתובה והן מסורת בעל פה, וכינה אותם "תוצרים מקבילים של חברה אוריינית".
ביוון העתיקה, המסורת שבעל פה הייתה מסורת דומיננטית. מייקל גגארין טוען כי השירה האפית של הומרוס, הולחנה, הוצגה והועברה ברובה בעל פה. בעוד שפולקלורים ואגדות נערכו מול קהל רחוק, המשוררים היו מחליפים את השמות בסיפורים לשמות של דמויות מקומיות או שליטים על מנת לתת לסיפורים נופך מקומי ובכך להתחבר לקהל, אך בכך הפכו את האותנטיות של ההיסטוריה המוטבעת במסורת שבעל פה ללא אמינה. המחסור בטקסטים כתובים אודות המסורות הדתיות של היוונים והרומאים הוביל את החוקרים להניח כי הם היו פולחניים והועברו כמסורות שבעל-פה, אך יש חוקרים החולקים על כך שהטקסים המורכבים בתרבויות היווניות והרומניות העתיקות היו תוצר בלעדי של מסורת שבעל-פה . התורה וספרות יהודית עתיקה אחרת, כתבי קודש יהודיים-נוצריים וטקסטים של המאות המוקדמות של הנצרות נטועים במסורת שבעל-פה, והמונח "אנשי הספר" הוא מושג מימי הביניים. המסורת שבעל פה נטועה בנצרות ועדויות לכך ניתן למצוא בהצהרות מקראיות מרובות שנכתבו על ידי פאולוס השליח בהן הודה ב"מסורות שקדמו לו והועברו אליו" בעל פה.
משה ולין

| --- | --- |

משה ולין בשנות ה-40 של המאה ה-20
 לידה:  7 במאי 1906 שווינציאן, ליטא 
 פטירה:  25 באוגוסט 1979 (בגיל 73) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  חנה אהרוני 
 
משה ולין (נכתב גם ואלין) (7 במאי 1906 - 25 באוגוסט 1979) היה אמרגן, מפיק ואיש תיאטרון ישראלי. מראשוני האמרגנים העבריים בארץ.