stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זרימה דחיסה
משוואות איזנטרופיות עבור זרימה דחיסה

המשוואות האיזנטרופיות מתארות את היחס בין הפרמטרים של זרימה איזנטרופית לאורך קו זרם, כתלות במספר המאך (M). כלומר, עבור מספר מאך נתון ניתן למצוא את הפרמטרים כגון צפיפות, טמפרטורה, לחץ ומהירות הקול, כתלות בערך הסטגנציה שלהם- הערך שבו הגז נמצא במנוחה ומהירותו שווה ל-0. כל מה שנותר לעשות כדי לקבל את הפרמטרים זה למצוא את הערך של הזורם במצב של מנוחה, ולחלץ את הפרמטרים מהמשוואות האיזנטרופיות.
זרימה דחיסה איזנטרופית (בעלת אנטרופיה קבועה, S=const) מאופיינת על ידי המשוואות הבאות:
טמפרטורה:  {\frac {T_{0}}{T}}=1+{\frac {M^{2}(\gamma -1)}{2}}
מהירות הקול בחתך:  {\frac {a_{0}}{a}}=(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2})^{\frac {1}{2}}
צפיפות בחתך:  {\frac {\rho _{0}}{\rho }}=(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2})^{\frac {1}{\gamma -1}}
לחץ בחתך:  {\frac {P_{0}}{P}}=(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2})^{\frac {\gamma }{\gamma -1}}
M- מס' מאך,
\gamma ={\frac {C_{p}}{C_{v}}}- אינדקס אדיאבטי
T - טמפ',  T_{0} - טמפ' במצב סטגנציה (v=0)
a - מהירות הקול,  a_{0} - מהירות הקול במצב סטגנציה
\rho  - צפיפות,  \rho _{0} - צפיפות במצב סטגנציה
P - לחץ,  P_{0} - לחץ במצב סטגנציה
זרימה דו־ממדית

למרות שניתן לבצע ישירות אנליזה אנליטית עבור זרימה חד־ממדית, זאת רק מקרה פרטי של זרימה דו־ממדית. מכאן נובע כי אחת התופעות המאפינות של זרימה חד־ממדית, גל הלם ניצב, הוא גם רק מקרה פרטי השייך לקבוצה גדולה יותר של גלי הלם משופעים. גלי הלם משופעים הם הרבה יותר נפוצים ביישומים כגון: עיצוב אף של מטוסים, חפצים בטיסה על־קולית, וברמה בסיסית יותר נחירים ודיפיוזרים על־קוליים. בהתאם לתנאי הזרימה, גל הלם משופע יהיה מחובר או מופרד מהזרימה בצורה של גל הלם ניצב- BOW SHOCK.
זרימה דו־ממדית > גלי הלם משופעים

גלי הלם משופעים דומים לגלי הלם ניצבים, אבל הם מתרחשים בזוויות קטנות מ-90 מעלות עם כיוון הזרימה. כאשר הפרעה לזרימה מופיע בזווית שונה מאפסת (δ), הזרימה חייבת להגיב לתנאי השפה משתנים. לכן גל הלם משופע נוצר, וכתוצאה מכך משנה את כיוון הזרימה.
זרימה דו־ממדית > דיאגרמה פולרית של גל הלם

עוצמת גלי ההלם המשופעים תלויה ברמת סטיית הזרימה δ. גלי הלם חזקים מאופיינים בסטייה מכיוון הזרימה המקורי ואובדן אנטרופיה גדולה יותר על פני גל ההלם מפני גלי הלם חלשים. על מנת להגיע לתובנה מהירה לגדלים אלו, ניתן להשתמש בדיאגרמה פולרית של הלם. עם הטמפרטורה הסטטית אחרי גל הלם, *T, ידוע אזי מהירות הקול אחרי הגל מוגדרת:
A^{*}={\sqrt {(}}\gamma \cdot RT^{*})
כאשר R קבוע הגזים ו- \gamma  הוא יחס החום סגולי.
שדה הזרימה דו־ממדי ולכן ניתן לחלק את מספרי המאך לקואורדינטאות קרטזיות:
M_{2}x^{*}=V_{x}/a^{*}
M_{2}y^{*}=V_{y}/a^{*}
כאשר  V_{x} ו-  V_{y} הם הקואורדינטות בכיוון x ו-y של מהירות הזורם בהתאמה. כאשר מספר המאך לפני גל ההלם נתונה ניתן לחלץ מספר פרמטרים. עבור δmax הזרימה עוברת מגל הלם משופע חזק לחלש. ועבור δ = 0° נוצר גל הלם ניצב.
זרימה דו־ממדית > שיקוף של גל הלם משפוע

כתוצאה מכיוון של גל ההלם, לאחר שגל הלם משופע נוצר, הוא יכול לקיים אינטראקציה עם גבול בשלושה באופנים שונים, הסבר של שני אופנים מוצג למטה.
זרימה דו־ממדית > שיקוף של גל הלם משפוע > גבול אחיד

זרימה נכנסת במקביל לגבול אחיד ומוסטת ב- זווית δ על ידי הפרעה. גל ההלם משתקף מהגבול האחיד, והזרימה מוסטת שנית בזווית  כדי שוב לזרום במקביל לגבול. חשוב לציין כי כל גל הלם עוקב מתחלש וזווית הגל גדלה.
זרימה דו־ממדית > שיקוף של גל הלם משפוע > שיקוף אסימטרי

שיקוף אסימטרי הוא כמה המקרה המוצג לעיל רק שהפעם  הרבה יותר גדול מזווית הסטייה המקסימלית. כתוצאה מכך גל הלם מנותק נוצר והשתקפות הרבה יותר מורכבת מתרחשת.
זרימה דו־ממדית > מניפות מתפשטות

עד לשלב זה, תופעות הזרימה שהוזכרו הם גלי הלם, אשר מאטים את הזרימה ומגדילים את האנטרופיה שלה. ניתן להאיץ זרימה על־קולית על ידי מה שמכונה מניפה פרנדט-מאייר מתפשטת על שם לודוויג פרנדט ותיאדור מאייר. אופן ההתפשטות מוצג באיור משמאל.
זרימה דו־ממדית > מניפות מתפשטות > מניפות פרנדט-מאייר

ניתן לבטא מניפות פרנדט-מאייר כמניפות מתפשטות ומתכנסות ויכולים גם לחצות שכבות גבול אשר גם כן גורם לשינויים בשדה הזרימה. כאשר גל הלם פוגעת בגוף קשיח הוא המניפה הנוצרת או כהלם שמתכנס או כמניפה שמתפשטת בניגוד לסוג גל ההלם שפגע.
בניגוד לזרימת בא נתקלים במכשול קעור ומייצר גל הלם משופע, הזרימה מתרחבת מעבר לפינה קמורה ומהווה מניפה מתפשטת באמצעות סדרה של גלי מאך איזנטרופים. המניפה הנוצרת מורכבת מגלי מאך המתפרשים מזווית מאך ההתחלתית לזווית מאך הסופית. הזורם יכול להתרחב סביב פינה חדה או מעוגלת במידה שווה, והגידול במספר מאך פורפוציונלי לזווית הקמורה של הקטע (δ). הפינה המרחיבה שמייצרת את מניפת פרנדט-מאייר יכולה להיות חדה (כפי שמודגם באיור) או מעוגלת. אם זווית המניפה הכולל זהה,
אז גם פתרון זרימת ה-P-M (פרנדט-מאייר) זהה.
זרימה דו־ממדית > מניפות מתפשטות > מניפות פרנדט-מאייר > מניפת פרנדט-מאייר מתכנסת

מניפת פרנדט-המאייר מתכנסת היא התופעה ההפוכה למניפת פרנדט-מאייר מתפשטת. אם הזרימה מוסטת בהדרגה דרך מחסום בזווית של δ, מניפה מתכנסת יכולה להיוצר. מניפה זו מהווה סדרה של גלי מאך שבסופו של דבר מתגבשים לגל הלם משופע. מכיוון שהזרימה מוגדרת על ידי אזור איזנטרופי (הזרימה שעוברת דרך מניפה) וכן על ידי אזור לא איזנטרופי (זרימה שעוברת דרך גל הלם משופע), נוצר קו החלקה בין שני אזורי הזרימה.
זרימה בנחיר אדיאבטי מתכנס

נחיר מתכנס הוא מתקן שככל שמתקדמים לאורכו כך קטן שטח החתך שלו. משתמשים בנחיר מתכנס על מנת להגביר את מהירותו של הזורם על ידי יצירת "מפל-לחץ"- הפרש לחצים בין הכניסה ליציאה מהנחיר שגורם להגברת מהירות הזורם ובכך להגברת הספיקה המסית  {\dot {m}}.
זרימה דחיסה היא בעלת משמעות חשובה לגבי ההתנהגות של הזורם בנחיר, ומגיבה שונה לשינויים בשטח החתך כאשר הזורם הדחיס נע במהירות על-קולית או תת-קולית. בעוד שזרימה תת-קולית הזורמת דרך צינור מתכנס (הקוטר של הצינור משתנה מרחב יותר לצר יותר עם כיוון הזרימה) חווה עלייה במהירות, זרימה על-קולית דרך צינור זהה תחווה ירידה במהירות.
זרימה בנחיר אדיאבטי מתכנס > ערכים קריטיים (M=1)

הערכים הקריטיים מתקבלים עבור מס' מאך השווה ל-1 (M=1), ויסומנו על ידי כוכבית (*) כך לדוגמה הלחץ הקריטי יסומן על ידי  p^{*}.
{\frac {p^{*}}{p_{0}}}=({\frac {2}{\gamma +1}})^{\frac {\gamma }{\gamma -1}}
{\frac {T^{*}}{T_{0}}}={\frac {2}{\gamma +1}}
{\frac {\rho ^{*}}{\rho _{0}}}=({\frac {2}{\gamma +1}})^{\frac {1}{\gamma -1}}
{\frac {A_{0}}{A^{*}}}={\frac {1}{M}}[({\frac {2}{\gamma +1}})(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2})]^{\frac {\gamma +1}{2(\gamma -1)}}
זרימה בנחיר אדיאבטי מתכנס > זרימה חנוקה

זרימה חנוקה היא זרימת אשר משויכת לזרימה דחיסה, כאשר הפרמטר שהופך להיות "נחנק" או "מוגבל" הוא קצב זרימת המסה (ספיקה מסית)  {\dot {m}}.
כאשר זורם דחיס (לדוגמה: אוויר), הזורם בלחץ ומהירות מסוימים, עובר דרך הגבלה (כמו נחיר אדיאבטי מתכנס או שסתום בצינור) הלחץ אליו הוא עובר קטן ואילו המהירות גדלה. עבור זרימה איזנטרופית אנו יודעים גם כי  h_{0}=h+{\frac {v^{2}}{2}}=Vmax^{2} כלומר ניתן לראות שלמהירות הזרימה יש ערך עליון Vmax שאותו לא ניתן לעבור, ובעקבותיו גם יש הגבלה על הספיקה המסית. זרימה חנוקה היא מצב מגביל שמשמעותו שיש "רף עליון" עבור הספיקה המסית, ואפילו אם נמשיך ונגדיל את היחס בין הלחץ לפני הנחיר  P_{0} לעומת הלחץ מחוץ לנחיר  P^{\infty }, עדיין הספיקה המסית לא תשתנה.
יש להבדיל בין 2 מקרים:
p^{*}<p^{\infty }: במצב זה מתקבלת זרימה תת-קולית ביציאה מהנחיר, והלחץ ביציאה יהיה  p^{\infty }.
p^{*}>p^{\infty }: זוהי זרימה חנוקה. במצב זה מהירות היציאה מהנחיר היא מהירות הקול, והלחץ ביציאה הוא הלחץ הקריטי  p^{*}.
משוואות אקוסטיות

המשוואות האקוסטיות מתארות את הקשרים המתמטיים הקיימים עקב הפרעות בזרימה דחיסה.
במצב של בוכנה שנעה קדימה, ניתן לראות איך ההפרעות הנוצרות בזרימה כתוצאה מתנועת הבוכנה משפיעות על הצפיפות והלחץ בחומר הדחיס.
משוואות אקוסטיות > הנחות

תנועה חד-ממדית
למהירות רק רכיב בכיוון האופקי
הגז היה בהתחלה במצב של מנוחה, ללא הפרעות.
p=p_{1}=const;\rho =\rho _{1}=const;v=0
בזרימה נוצרות הפרעות וכתוצאה מכך משתנים הלחץ המהירות והצפיפות: p=p_{1}+p';\rho =\rho _{1}+\rho ';v=v'
v',\rho ',p' הם ההפרעה במהירות, בצפיפות ובלחץ, והם קטנים מאוד ביחס למהירות הקול, לצפיפות ההתחלתית והלחץ ההתחלתי בהתאמה.
משוואות אקוסטיות > המשוואות האקוסטיות

{\frac {\partial \rho '}{\partial t}}\rho _{1}+{\frac {\partial v'}{\partial x}}=0
\rho _{1}{\frac {\partial v'}{\partial t}}=-{\frac {\partial p'}{\partial x}}
p_{1}=a_{1}^{2}\rho '
לקריאה נוספת

Shapiro, Ascher H. (1953). The Dynamics and Thermodynamics of Compressible Fluid Flow, Volume 1. Ronald Press. ISBN 978-0-471-06691-0.
Anderson, John D. (2004). Modern Compressible Flow. McGraw-Hill. ISBN 0-07-124136-1.
Liepmann, H. W.; Roshko A. (2002). Elements of Gasdynamics. Dover Publications. ISBN 0-486-41963-0.
von Mises, Richard (2004). Mathematical Theory of Compressible Fluid Flow. Dover Publications. ISBN 0-486-43941-0.
Meyer, Richard E. (2007). Introduction to Mathematical Fluid Dynamics. Dover Publications. ISBN 0-486-45887-3.
Saad, Michael A. (1985). Compressible Fluid Flow. Prentice Hall. ISBN 0-13-163486-0.
Schreier, S. (1982). Compressible Flow. Wiley-Interscience. ISBN 0-471-05691-X.
Lakshminarayana, B. (1995). Fluid Dynamics and Heat Transfer of Turbomachinery. Wiley-Interscience. ISBN 978-0-471-85546-0.
גלי הלם משופעים על מודל של מטוסX-15  במנהרת רוח על־קולית
דוגמה לגל הלם מנותק על גוף קהה
דיאגרמת חסימה
דיאגרמה פולרית של  גל הלם משופע
דיאגרמה של מניפת פרנדט-מאייר מתפשטת
דיאגרמה של מניפת P-M מתכנסת.
יוסף אוג'ן קמפוס

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  5 בפברואר 1915 בוקרשט, ממלכת רומניה 
 פטירה:  2 בנובמבר 2012 (בגיל 97) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 שפות היצירה:  רומנית, עברית, צרפתית 
 
יוסף אוג'ן קמפוס, יוסיף אאוג'ן קמפוס או אואג'ן קמפוס (ברומנית: Iosef Eugen Campus;‏ 5 בפברואר 1915  – 2 בנובמבר 2012) היה מבקר ספרות, מסאי וסופר ישראלי ברומנית, עברית וצרפתית, איש חינוך, יהודי יליד רומניה.
חייו

יוסף אוג'ן קמפוס נולד בבוקרשט במשפחה של יהודים ספרדים.
בשנת 1932 סיים בהצטיינות את בחינות הבגרות בתיכון "מאטיי בסאראב" בעיר הולדתו. בשנים 1934–1936 חי קמפוס בארץ ישראל ולמד וסיים תואר ראשון בפילוסופיה של המדע באוניברסיטה העברית. בשנת 1938 סיים את התואר הראשון בספרות באוניברסיטת בוקרשט.
בימי השלטון הצבאי-פאשיסטי של יון אנטונסקו לימד בבית הספר של העדה הספרדית בבוקרשט והיה למנהלו.
היה מורה מוערך מאוד בגלל בקיאותו ואהוב על ידי תלמידיו. אחרי נפילת משטר אנטונסקו, קמפוס יכול היה להמשיך בלימודיו באוניברסיטה וסיים בשנת 1948 דוקטורט בספרות ובפילוסופיה בהצטיינות יתרה (Magna cum laudae).
עבודת הדוקטורט שלו הייתה מוקדשת ליצירתו של קונסטנטין דוברוג'אנו-גריה.
קמפוס עבד בהמשך כמורה לשפה והספרות הרומנית במכללת "ספנטול סאבה" בבוקרשט וכעורך במחלקה לבקורת ספרות של הירחון לספרות "ויאצה רומניאסקה" (Viaţa Românească - "החיים הרומנים"). בשנות ה-50 פוטר מעבודתו בכתב העת. בהמשך כתב בכתבי העת "קונטמפוראנול" (Contemporanul) "אפוסטרוף" (Apostrof), "טריבונה" (Tribuna), "ואטרה" (Vatra) וכו'. נבחר לחבר באיגוד הסופרים הרומנים ובישראל - באיגוד הסופרים הישראלים בשפה הרומנית.
קמפוס כתב מחקרים קריטיים על הספרות לילדים (1939), על כתבי הסופרים הרומנים אנטון בקלבאשה ונ.ד. קוצ'ה ("נ.ד. קוצ'ה - פמפלטים", "נ.ד. קוצ'ה - אמן הפמפלט הספרותי"). כמו כן ערך את יצירותיו של האחרון. כתב ספרי חינוך (ניסוי פדגוגי - השתלבות הילד בחיים), ספרים על תולדות עם ישראל (Istoria evreilor în epoca răsăriteană תולדות היהודים בתקופה המזרחית (1943), Istoria evreilor în epoca apuseană תולדות היהודים בתקופה המערבית,
בני הגולה - Fiii exilului, מערת המלך דוד (1942)Peştera regelui David ‏ Vântule tâlharule, הו, רוח, הו שודד!).
קמפוס עלה לישראל בשנת 1960. בישראל עבד כמורה לצרפתית בבתי ספר תיכון - ברמלה-לוד וב"אוהל-שם" ברמת גן - והמשיך לעסוק בבקורת ספרות על דפי העיתונות בשפה הרומנית (ויאצה נואסטרה", "סקולול 20","סמנאלול", "איזווארה", "מינימום", "פונקט", "פרו שי קונטרה"). אחרי המהפכה ברומניה ב-1989 חזר לפרסם גם ברומניה.
בישראל פרסם מאמרי עיון ובקורת ספרותית גם בכתבי עת עבריים כמו מאזנים, "קסת" ו"מחברות".
יוסף אוג'ן קמפוס שלט היטב בשפות רבות, פרט לרומנית ועברית - לדינו, ספרדית, צרפתית, אנגלית, גרמנית, וכמו כן לטינית ויוונית עתיקה.
יוסיף אאוג'ן קמפוס היה נשוי לאנג'לה ונולדו להם שני ילדים: עדנה קמפוס-דיבואה ועמנואל קמפוס.
הנצחה

לזכרו הוקמה קרן שמעניקה פרס ספרותי לסופרים בראשית דרכם
ספרים

2002 - Deschizând noi orizonturi (לפתוח אופקים חדשים) ב-2 כרכים - כולל 275 מאמרים ומחקרים מוקדשים לרוב לספרות הישראלית בשפה הרומנית
2004 Le temps dans le roman moderne (הזמן ברומן המודרני - מסות - בצרפתית)
2004 Prozatori ebraici (פרוזאיקנים עבריים)
הערות שוליים

↑  ucoadminen, Lot 393 - Istoria Evreilor in epoca Apuseana, תולדת עם ישראל בתקופה המערבית, מאת Eugn Campus. בורקשט, 1944. רומנית | בית המכירות תפארת, באתר תפארת Auction House, ‏2021-11-06
↑  https://www.facebook.com/hakibutzpoalim/posts/1267670169948625/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259196005171  PLWABN: 9810669926205606  GND: 1118875567  ISNI: 0000 0001 1420 6411  LCCN: nb2003113887  VIAF: 167114216   WorldCat (עם VIAF): 167114216
יבגני אגרסט

| --- | --- |

 לידה:  15 באוגוסט 1966 (בן 58) ויטבסק, ברה"מ 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב אמן (מ-1997)
 מד כושר מרבי:  2616 (ינואר 2004)
 מד כושר נוכחי:  2553 ‏(אוקטובר 2024)
 מדינה:  ברית המועצות, רוסיה, שוודיה
 
יבגני אגרסט (ברוסית: Евгений Агрест; נולד ב-15 באוגוסט 1966) הוא שחמטאי סובייטי-שוודי ממוצא יהודי בדרגת רב אמן.
נכון לינואר 2019, מדורג במקום השלישי בשוודיה לפי מד כושר.
ביוגרפיה

יבגני אגרסט נולד בוויטבסק. הוא התאמן לצד איליה סמירין ורחל איידלסון. בשנת 1994 הוא בוגר לימודי כלכלה באוניברסיטת מוסקבה. זמן קצר לאחר מכך אגרסט היגר לשוודיה.
בשנת 1995 הוא ניצח בתחרות בינלאומית שנערכה בשוודיה, ב-1997 זכה במקום השני וגם באליפות שוודיה של אותה שנה הוא היה שני. על הישגיו אלו הוענקה לו דרגת רב אמן.
אלוף שוודיה בשנים 1998, 2001, 2003 ו-2004 ואלוף סקנדינביה ב-2001 עם ארטור קוגן, ב-2003 עם קורט הנסן וב-2005.
הוא היה חבר נבחרת שוודיה באולימפיאדת השחמט ובאליפות אירופה בשחמט לנבחרות.
בשנת 2015 הוא היה שלישי בתחרות שנערכה בשוודיה.
יבגני אגרסט באולימפיאדת השחמט

בשנים 1998–2014 השתתף אגרסט ב-8 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1998 | 2 | שוודיה | 2545 | 5 מ-9 | 3+ 4= 2- | 55.6 | 20 קבוצתי, 38 אישי |
|  2000 | 2 | שוודיה | 2545 | 5 מ-10 | 1+ 8= 1- | 50.0 | 42 קבוצתי, 64 אישי |
|  2002 | 2 | שוודיה | 2607 | 5 מ-10 | 2+ 6= 2- | 50.0 | 32 קבוצתי, 66 אישי |
|  2004 | 1 | שוודיה | 2604 | 4 מ-11 | 1+ 6= 4- | 36.4 | 45 קבוצתי, 96 אישי |
|  2006 | 2 | שוודיה | 2570 | 6.5 מ-10 | 3+ 7= 0- | 65.0 | 17 קבוצתי, 18 אישי |
|  2008 | 2 | שוודיה | 2574 | 5.5 מ-9 | 2+ 7= 0- | 61.1 | 25 קבוצתי, 17 אישי |
|  2010 | 2 | שוודיה | 2585 | 6 מ-9 | 4+ 4= 1- | 66.7 | 34 קבוצתי, 16 אישי |
|  2014 | 2 | שוודיה | 2595 | 2.5 מ-7 | 2+ 1= 4- | 35.7 | 33 קבוצתי |
הערות שוליים

↑  Agrest, Evgenij - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 9598 1894  NTA: 334172306  VIAF: 290851893   WorldCat (עם VIAF): 290851893 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יד וכדור שיקוף

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  מאוריץ קורנליס אשר
 תאריך יצירה:  1935
 טכניקה וחומרים:  הדפס אבן (ליתוגרפיה)
 ממדים בס"מ
 רוחב:  21.3 ס״מ 
 גובה:  31.8 ס״מ 
 
יד וכדור שיקוף המכונה גם דיוקן עצמי במראה כדורית הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מעשה ידי האמן ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר שהודפס לראשונה בינואר 1935.
תיאור היצירה

ביצירה ניתן לראות את השתקפות האמן בכדור שיקוף (כדור בדולח) שהוא מחזיק בידו. בהשתקפות רואים את כל חדר העבודה של האמן, והיצירה מהווה משחק בפרספקטיבות שונות המתאפשרות בציור השתקפות, בדומה ליצירה קודמת של האמן "דומם וכדור שיקוף". אין מדובר ביצירה ריאליסטית שכן ברקע התמונה לא ניתן לראות את חדר העבודה הנראה בהשתקפות.
בספרו מתאר אֶשֶר את היצירה, כאמירה לגבי יחס האמן לאופן שבו הוא רואה את יצירתו:
בעד המראה הזו יכול האמן לראות את סביבתו במבט שלם הרבה יותר מאשר בצפייה ישירה, שכן כמעט כל הסובב אותו - ארבעת הקירות, הרצפה ותקרת חדרו - דחוסים, הגם שבמעוות, בלוח העגול הקטן. ראשו... נמצא במרכז המוחלט. לכל אשר יפנה את ראשו - תמיד ישאר במרכז. ה"אני" הוא לב ליבו הבלתי מעורער של עולמי.
אזכורים תרבותיים

בסרט "המבוך" בו מוזכרת עבודה נוספת של האמן ("יחסות") ישנם אזכורים גם של יצירה זו. גארת', מלך הגובלינים (המגולם על ידי דייוויד בואי) מציע לשרה, הגיבורה, כדור בדולח המופיע בידו, ובו ניתן לראות השתקפות. וכן, בסצנת החלום שבסרט, שרה מגלה שהיא כלואה בכדור בדולח וכשהיא רצה לקיר הכדור היא רואה את השתקפותה המעוותת, בדומה להשתקפות האמן המופיעה ביצירה זו.
לקריאה נוספת

מ.ק. אשר, עבודות גרפיות, סטימצקי טאשן, 1994, בתרגום עדנה קלגסברון ובעריכת שלומית אריאל.
יד הרב נסים

| --- | --- |


 מכון מחקר תורני
 על שם:  יצחק נסים 
 תקופת הפעילות:  1982–הווה (כ־42 שנים) 
 מייסדים:  מאיר בניהו 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′16″N 35°12′56″E﻿ / ﻿31.771166666667°N 35.215444444444°E﻿ / 31.771166666667; 35.215444444444
 yadharavnissim.com
  (למפת ירושלים מוגדלת) יד הרב נסים(למפת ירושלים רגילה) יד הרב נסים(למפת הרי ירושלים רגילה) יד הרב נסים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) יד הרב נסים
 
יד הרב נסים הוא מכון מחקר תורני והוצאת ספרים ע"ש הראשון לציון והרב הראשי לישראל, הרב יצחק נסים.
היסטוריה

מכון "יד הרב נסים" הוקם בשנת ה'תשמ"ב, 1982, בידי פרופ' מאיר בניהו לזכרו של אביו הראשון לציון והרב הראשי לישראל, הרב יצחק נסים. המכון ממוקם בבניין בשכונת טלביה בירושלים, ובו בתי מדרש ובית כנסת, חדרי עיון, ספריות ואולם הרצאות.
את תשתית עבודתו של המכון היוו ספריותיהם של הרב נסים ושל פרופ' בניהו, שמכתבי היד הנדירים שבהן, כמו גם מצילומי כתבי יד שנאספו ברחבי העולם, הוהדרו במסגרת המכון עשרות ספרים.
בשנת 2018 עברה למכון השלוחה הישראלית של ישיבת הדר ובמקום מתקיימת פעילות לימוד ותפילה ברוח הישיבה, אך זו עזבה את המקום בשנת 2022.
משנת 2022 מתקיימים במכון שיעורים וקבלות שבת של מיזם "שיחתי" לבוגרי ישיבות ההסדר והמדרשות.
בשנת 2023 הוקם במכון כולל "שערי ציון", להכשרת רבני ערים בראשותו של הרב יצחק בן דוד. הכולל הנושא את שמו של הכולל שפעל בראשות הרב עוזיאל, מכשיר רבני ערים מהציונות הדתית.
פרסומים בולטים

ספר הזיכרון להרב נסים (6 כרכים)
ספר השנה "אסופות" (15 כרכים)
הערות שוליים

↑  שיחתי | בית לבוגרי הישיבות והמדרשות, באתר www.sihati.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300217105171  LCCN: n86043302  VIAF: 137744261   WorldCat (עם VIAF): 137744261
יוסי מר-חיים

| --- | --- |

צילום מ-2018
 לידה:  20 באוקטובר 1940 (בן 83) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם 
 www.yossimarchaim.com
 פרופיל ב-IMDb
 
יוסי מר-חיים (נולד ב-20 באוקטובר 1940) הוא מלחין, פסנתרן ומורה ישראלי.
ביוגרפיה

מר-חיים נולד בירושלים. אביו אליעזר היה איש העלייה השנייה, מיוזמי הגדוד העברי, איש עסקים ודירקטור בפועל של בנק קופת עם. אמו הייתה אשת העלייה השלישית וחברה בקיבוץ הראשון של השומר הצעיר.
למד באקדמיה למוזיקה על שם רובין בירושלים. מורו להלחנה היה יצחק סדאי וכן למד תורת הצורות אצל חיים אלכסנדר ופסנתר אצל אלכסנדר תמיר. בשנת 1966 יצא לארצות הברית ולמד שם אצל דייוויד דיאמונד בבית הספר מנהטן למוזיקה ואצל האל אוברטון ולוצ'אנו בריו בג'וליארד עד שנת 1968.
בין השאר הלחין מר-חיים מוזיקה לתיאטרון, קולנוע, רדיו ובלט. הוא מלמד ג'אז ואלתור במכון למוזיקה במכללה למורים "אורנים", מרצה בתחום הפופ והג'אז ומופיע כפסנתרן ג'אז.
בתחום ההלחנה מרבה מר-חיים לעבוד בשיתוף פעולה עם יוצרים בתחומים אחרים: מחול, תיאטרון, שירה וציור. כתיבתו מאופיינת בחיפושי דרך ובניסיונות חדשניים. עבודה משותפת עם יונה וולך, בשנות ה-60, כללה לצד הקראת שירים גם גרירת מאפרה, צעקות ורקיעות רגליים. ביצירה "פלייבק" משנת 1974, שפתחה תקופה של שיתוף פעולה בינו לבין ג'ואן פרנקס ויליאמס מקול ישראל, מתחלק הביצוע לשלושה מוקדים שונים: התזמורת מפוצלת לשלוש קבוצות בשלוש ערים שונות - ירושלים, תל אביב וחיפה, והמוזיקה מבוצעת בחלקה לפי שמיעה ובחלקה לפי שעון-עצר. בירושלים מוצב קריין ובחיפה זמרים, והביצוע בכללו מהווה אתגר מוזיקלי, טכני ורעיוני לכל המשתתפים, לרבות הקהל.
בתחילת שנות השמונים השתתף מר-חיים בתוכנית מסע הקסם המסתורי, סיפורה של להקת החיפושיות שהייתה סדרת תוכניות רדיו בעריכת יואב קוטנר ועודד היילברונר ואשר שודרה בגלי צה"ל. בתוכנית זו ניתח והסביר את שירי החיפושיות וניגן בפסנתר דוגמאות משיריהם.
ב-1990 יזם וניהל את פסטיבל המוזיקה "ג'אז סרטים ווידאוטייפ" בסינמטק תל אביב.
בשנות ה-2000, החל מר-חיים לעסוק ב"אמנות סאונד" (אנ'), שילוב בין תחומי של מוזיקה, קול, אמנות פלסטית ווידאו ארט. בין השאר הציג ב-2009 את עבודת הסאונד שלו, "The Autopsy of the Vulgar" בתערוכת הסאונד "לפטופיה". וב-2010 העלה בפסטיבל הטייפים השישי, יצירה לשלושה טייפים, פטיפון ומחשב.
יוסי מר-חיים כתב מוזיקה לכמאה הצגות תיאטרון בהבימה, הקאמרי, תיאטרון חיפה, תיאטרון באר שבע והחאן הירושלמי. בנוסף הלחין שירי משוררים, בין השאר את השיר "מכתב" של מאיה בז'רנו, ושירים של דוד אבידן.
יצירות

ביצירה "רקוויאם לכדור-סל" (1975), שנכתבה בשיתוף עם זמרת הסופרן עדי עציון-זק נדרש האמן לבצע תוך כדי הקונצרט פעולות שונות, כמו הקפצת כדור, משחק בגולות וכדומה.
ב"איוב" (1976), אופרה סאטירית במערכה אחת, לתמליל של עודד בארי, נוצר עימות בין שפת אופרה מודרנית לסגנון קברט, שבו מתבטא על פי רוב השטן. מר-חיים אף מעמיד לעיתים את שני הסגנונות, סריאליזם וג'אז זה מול זה או משלב אותם יחדיו. הצגת הבכורה הייתה בפסטיבל ישראל 1976, בביצוע התזמורת הסימפונית ירושלים בניצוח יצחק שטיינר, עם הבס-בריטון וילי הפרנס בתפקיד הראשי ועדי עציון בתפקיד השטן.
ביצירה "לונה רוסה" (1977) שילב מר-חיים מוטיבים משירי שנות החמישים והשישים של המאה ה-20 שנושאם הוא הירח וציטטה מהקלטה של אפולו 11 מן הנחיתה הראשונה על הירח. ביצוע בכורה: עדי עציון ולהקה בניצוח המלחין, 1977.
ב"סירנות" נקט מר-חיים בסגנון מולטי-מדיה. היצירה בוצעה באכסדרת מוזיאון תל אביב, עם שש רקדניות, שלושה כלי נשיפה ותוף. הנגנים פוזרו בשלוש קומות המוזיאון. בשונה מכל יצירותיו הקודמות של מר-חיים, זו יצירה אינסטרומנטלית ללא שירה.
בחמישייה לנבל, שני כינורות, צ'לו וקונטרבס (1979) נדרש המנצח, על פי הפרטיטורה, להשמיע צעקות בשעת ביצוע היצירה. החמישייה בוצעה בשנת 1979 על ידי נגני התזמורת הפילהרמונית הישראלית עם הנבלנית רות מעייני.
ב"מוזיקה על העצים" לכלי נשיפה מעורבים, הושיב מר-חיים את הנגנים על עצים, עם מיקרופון לכל נגן. ביצוע הבכורה היה בתל-חי ב-1980 והמוזיקה הועברה אל העמק באמצעות רמקולים.
"מכונות הרעש" מסתמכת על האידאולוגיה הפוטוריסטית של יצירת מוזיקה באמצעות רעש ועושה שימוש באופנוע, שואב-אבק, בלנדר, מקדחה חשמלית וכדומה, באמצעות טכניקות כתיבה ישנות. ביצירה זו התקרב מר-חיים לסגנון כתיבתו של אדגר וארז ואף כלל בה מובאות מיצירות של וארז. הנגנים לבושים חלקם בלבן וחלקם בשחור וסדר ישיבתם הוא בצורת מקלדת פסנתר.
חיים אישיים

מר-חיים נשוי לציירת מיכל נאמן. אחיו הוא עמוס מר-חיים.
פרסים והוקרה

פרס המלחין המצטיין בקולנוע מטעם משרד המסחר והתעשייה עבור הפסקול הטוב על המוזיקה שלו לסרטים "רובה חוליות" (בשנת 1979) ו"פני המרד" בשנת (1985).
פרס ראש הממשלה למלחין (1991)
פרס אקו"ם על מפעל חיים (2003).
לקריאה נוספת

יהודה כהן, נעימי זמירות ישראל: מוזיקה ומוזיקאים בישראל, תל אביב: עם עובד, תש"ן-1990.
הערות שוליים

↑  יגאל סרנה, יונה וולך, כתר, ירושלים 2009, עמ' 252-251.
↑  בועז כהן, ואת המלודיה הוא משאיר לנורווגיה, חדשות, 1 בפברואר 1990
↑  אלי ערמון אזולאי, להגדיר את אמנות הסאונד, באתר הארץ, 24 בפברואר 2010
↑  נויה כוכבי, קצת אוטופיה, הרבה וולגריה, באתר הארץ, 14 בינואר 2009
↑  בן שלו, בחזרה לסלילים: פסטיבל הטייפים נפתח מחר, באתר הארץ, 15 במרץ 2011
↑  עודד אסף, לא יהיה שיר ולא ציור עד שנשוב לחיות בלי דיכוי ופחד, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2007
↑  נעם בן זאב, שובו של הפסיכיאטור, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2003
חגי חיטרון, אהבת אבידן, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2003
↑  מרב יודילוביץ', אקו"ם: יוסי מר חיים יקבל פרס מפעל חיים, באתר ynet, 14 בדצמבר 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290360005171  BnF: cb14118561m (data)  GND: 1064689108  ISNI: 0000 0000 8396 5350  LCCN: nr94036637  MusicBrainz: 7db87f56-f139-401b-847c-223564b13485  NTA: 301869812  VIAF: 78663699   WorldCat (עם VIAF): 78663699
יאיר מילר

| --- | --- |

מילר בשנות האלפיים
 לידה:  23 באפריל 1948 (בן 76) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
יאיר מילר (נולד ב-23 באפריל 1948) הוא מלחין ישראלי.
ביוגרפיה

חבר באקו"ם משנת 1973. בין מבצעי שיריו קורין אלאל, גלי עטרי, נתנאלה, אילנית, ששי קשת, יזהר כהן, דורית ראובני, דודו זכאי, שלישיית המעפיל, עדנה לב, שלישיית אף אוזן גרון, שולי נתן, עדנה גורן, עוזי מאירי, מיכל טל (זמרת), משה הלל, להקת חיל הים, להקת חיל האוויר וצוות הווי גולני.
במשך 36 שנים שימש מילר כמנהל אמנותי מוזיקלי ומפיק של מגוון אירועי התרבות בפנימייה הצבאית לפיקוד שליד בית הספר הריאלי העברי בחיפה. בתקופה זאת, הלחין למעלה מ-400 שירים לאירועים ובהם מורשת קרב, ימי זיכרון, ימי ירושלים, חגים ומועדים. במקביל הלחין שירים ללהקות הצבאיות, לפסטיבלים רבים, לזמרים, לחבורות זמר ולפרויקטים מיוחדים.
תושב חיפה משנת 1967.
פרסים

מילר זכה על לחניו בפרס ראשון על לחניו בשלושה פסטיבלי שירי הילדים רצופים:
בפסטיבל שירי הילדים השלישי בשנת 1972 (השיר "בואו נשיר" ששרה עדנה לב);
בפסטיבל שירי הילדים הרביעי שנערך שנתיים לאחר מכן באפריל 1974 (השיר "שרה שרה שיר שמח" ששרה שלישיית אף אוזן גרון);
בפסטיבל שירי הילדים החמישי, שנערך בדצמבר 1974 (השיר "שובב עם לב זהב", מילים תמר פרימור, ששר ששי קשת).
הערות שוליים

↑  אתר שרים במדים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312771605171  MusicBrainz: ceccec61-fa34-46fd-9c36-ee0f369b21b6  VIAF: 245897818   WorldCat (עם VIAF): 245897818