stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תנועת הצופים של קזחסטן
תוכנית וערכים

צופי קזחסטן מחזיקים בערכים רוחניים ובנאמנות לאומית, והארגון אינו מפלה על פי אמונה או מוצא אתני. כמו כן, מצפים מחברי תנועת הצופים לעמוד בשבועת הצופים ובחוקת הצופה ולשרת את הקהילות שלהם, דבר שהם משיגים באמצעות פעילויות כמו עבודה עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים וניקוי שטחים טבעיים. מטרת התוכנית היא לחזק אופי ולקדם גוף ונפש בריאים אצל המשתתפים.
לארגון צופי קזחסטן אין כרגע נכסים מלבד משרדי מטה התנועה. הארגון מעדיף חברות נוער ומעורבות נוער באמצעות אסטרטגיה פעילה לגיוס בני נוער. תפקידם של המבוגרים הוא לתמוך במנהיגות הצעירה ובגיוס של מתנדבים.
צופי קזחסטן פתוחים לבנות ובנים, נשים וגברים, בארבעה מדורי גיל:
צופים צעירים מגיל 7 עד 10
צופים מגיל 11 עד 14
צופים בכירים בגילאי 15 עד 17
מדריכי הצופים הם מעל גיל 18
המוטו של הצופים הוא Dayyin Bol, המתורגם כ-"היה נכון" בקזחית, ו-Bud'Gotov ברוסית. שם העצם של צופה יחיד הוא Скаут בשתי השפות. צופים קזחים לובשים מדים ירוקים כהים.
תג החברות של ארגון תנועת הצופים של קזחסטן משלב אלמנטים של דגל קזחסטן המוצב בתוך רוב אל חיזב (۞).
המועצה הלאומית, המורכבת מאחד עשר חברים, כוללת שבע נשים וארבעה גברים. לארגון הצופים שלושה עובדים מקצועיים המועסקים באופן קבוע. ראש המועצה הוא ויקטור ג'ורג'יביץ' דיימונד, והנציבה הבינלאומית היא הגברת איינור שייחימובה אביליייבנה.
הערות שוליים

↑  "World Scouting welcomes a new member country: Kazakhstan". ארגון הצופים העולמי. אורכב מ-המקור ב-2008-07-25. נבדק ב-2008-01-25.
↑  "Triennal review: Census as at 1 December 2010" (PDF). World Organization of the Scout Movement. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-05-08. נבדק ב-2011-01-13.
↑  "📣 World Scout Committee Meeting Highlights - March 2023". mailchimp. World Scout Bureau.
השופט דרד (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בארצות הברית
 מבוסס על:  "השופט דרד" (קומיקס)
 בימוי:  פיט טראוויס 
 הופק בידי:  אלכס גרלנד אנדרו מקדונלד (אנ') אלון רייך
 תסריט:  אלכס גרלנד 
 עריכה:  מארק אקרסלי
 שחקנים ראשיים:  קארל אורבן אוליביה ת'ירלבי לנה הידי ווד האריס
 מוזיקה:  פול ליאונרד-מורגן 
 צילום:  אנתוני דוד מנטל 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית, דרום אפריקה, הודו 
 חברת הפקה:  סרטי IM
 חברה מפיצה:  Lionsgate
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 21 בספטמבר 2012 ישראל 27 בספטמבר 2012
 משך הקרנה:  96 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט באדי קאפ, סרט פעולה, סרט דיסטופי 
 תקציב:  45 מיליון דולר
 הכנסות:  41.5 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   dredd
 סרט קודם:  השופט דרד
 www.dreddthemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
השופט דרד (באנגלית: Dredd) הוא סרט פעולה ומדע בדיוני בבימויו של פיט טראוויס ובכיכובו של קארל אורבן. הסרט, שמבוסס במקור על הקומיקס השופט דרד, אינו מהווה המשך ישיר לעיבוד הקולנועי לסרט משנת 1995. הסרט יצא לאקרנים ב-21 בספטמבר 2012.
עלילת הסרט מתרחשת במאה ה-22 בעולם דיסטופי פוסט-אפוקליפטי שבו הניצולים ממלחמות גרעיניות עברו לחיות בערי ענק המגנות על התושבים מפני מדבר רדיואקטיבי המאוכלס במוטציות. העלילה מתמקדת בקצין אכיפת חוק בכיר המכונה השופט דרד (המגולם על ידי קארל אורבן) וצוערת המכונה השופטת אנדרסון (מגולמת על ידי אוליביה ת'ירלבי) הנאבקים, בתוך בניין מגורים ענק ומסוגר, בארגון פשע המונהג בידי הפושעת מדלן "מא-מא" מדריגאל (מגולמת על ידי לנה הידי).
הסרט זכה לביקורות חיוביות ששיבחו את עבודת האפקטים הוויזואליים, הליהוק והאקשן, מנגד היו שביקרו את עודף האלימות והחוסר בהומור וביסודות סאטיריים שהיו חלק מחומר המקור והקומיקס. למרות הביקורות גרף הסרט מעט יותר מ-41 מיליון דולר לעומת תקציב מוערך של 35 מיליון דולר. הסרט הצליח יותר במכירות ה-DVD שלו והפך לסרט קאלט. נערכו מגעים להפקת סרט המשך, אך אלה לא הבשילו.
צוות השחקנים

| --- | --- |
 קארל אורבן - השופט דרד  אוליביה ת'ירלבי - השופטת אנדרסון  לנה הידי - מדלן "מה-מה" מדריגל  ווד האריס - קאיי  ג'ייסון קופ  דונל גליסון - טראוויס סניידרס  לאנגלי קירקווד - השופט לקס  פרנסיס צ'אלר - השופט גתרי:  קיבון קיין - מארק  חוזה ווז - ג'ו הגדול  קרל טאנינג - השופט צ'אן  ווריק גארייר  סקוט ספארו  לוק טיילר - פריל  מרטין קינטו
המקצוענים (אתר אינטרנט)

| --- | --- |

 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 מייסדים:  ארז סתר
 מנכ"ל:  רועי אשכנזי
 שירותים עיקריים:  חיבור בין בעלי מקצוע מומלצים לבין לקוחות
 המקצוענים
המקצוענים היא פלטפורמה דיגיטלית (אתר אינטרנט ואפליקציה) המחברת בין בעלי מקצוע שונים לבין לקוחות. ניתן למצוא בה בעלי מקצוע בתחומים רבים, בהם תיקונים ושיפוצים, גינון, הובלות, תיקון מוצרי חשמל, מנעולנות, נגרות, ניקוי שטיחים, שירותי ניקיון ועוד. האתר עורך סינון של בעלי המקצוע המפורסמים באתר, מפרסם מחירונים מומלצים וחוות דעת על השירות, וכן מפעיל מוקד לאיכות השירות ולפתרון מחלוקות של לקוחות מול אנשי המקצוע.
היסטוריה והקמה

חברת המקצוענים הוקמה באוקטובר 2003 על ידי ארז סתר במטרה ליצור רשימת בעלי מקצוע אמינים ולקשר אותם ישירות ללקוחות. בשנותיו הראשונות הופץ המקצוענים מדלת לדלת כמדריך מודפס ובו רשימת בעלי מקצוע מומלצים לבית בתחומים שונים, מחירון מומלץ לצרכן, מוקד טלפוני לגישור ויישוב מחלוקות מול בעלי המקצוע ומידע מקצועי שיסייע ללקוחות בהתנהלות מולם.
בשנת 2007 הושק ועלה לאוויר לראשונה אתר האינטרנט של החברה. בשנת 2010 רכש אתר ynet‏ 50% מפעילות אתר המקצוענים. בשנת 2017 הושקה אפליקציית המקצוענים לטלפונים ניידים, ובשנת 2019 עלתה גרסתו הנוכחית של האתר.
האתר מעסיק כ-60 עובדים, משרדיו ממוקמים בתל אביב-יפו.
שירותים עיקריים

אתר המקצוענים מכיל אנשי מקצוע אשר עברו סינון ובדיקת איכות. הדבר נאכף על מנת לשמור על רמה מקצועית אחידה וסטנדרט אחיד של שירות, ובעלי מקצוע שאינם עומדים בסטנדרט הדרוש מוסרים מהאתר. האתר כולל גם מחירון מומלץ לצרכן אשר מציג טווח מחירים לעבודות הנפוצות בכל תחום, עם פירוט מלא של מרכיבי העבודה והפרמטרים שעשויים להשפיע על המחיר הסופי.
המשתמשים יכולים להזמין בעל מקצוע דרך האתר או האפליקציה, וגם לשלם תמורת השירות בכרטיס אשראי ובפריסה לתשלומים. לאחר כל הזמנה נוצר קשר בין מוקד שירות לקוחות של המקצוענים לבין הלקוח לצורך ליווי עד לסיום העבודה. הלקוחות יכולים לפרסם חוות דעת על העבודה אשר מתפרסמת באתר. במקרים של מחלוקת בין הלקוח לבעלי המקצוע, פועל מוקד ייעודי של המקצוענים ליישוב המחלוקת.
הערות שוליים

↑  חברת "המקצוענים" ממשיכה לחזק את הקשר עם לקוחותיה ומשיקה ערוץ שיווקי ומכירתי, באתר AIImarketink‏, 19 במרץ 2008
↑  ynet רכש 50% מפעילות אתר המקצוענים, באתר ynet, 29 באוגוסט 2010
↑  אפליקציה חדשה: להזמין בעל מקצוע בלחיצת כפתור, באתר ynet, 12 ביולי 2017
↑  רועי גולדנברג, ‏שיפוצניק בקליק, באתר גלובס, 30 ביולי 2013
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "המקצוענים (אתר אינטרנט)".
המקרה והטעות

המקרה והטעות הוא אלבום הסולו ה-12 (ה-11 בעברית) של היוצר והזמר שלום חנוך, שיצא במרץ 2015. האלבום עובד והופק מוזיקלית על ידי שלום חנוך, משה לוי ולואי להב, והוקלט באולפנו של שלום חנוך - "האולימפוס הפרטי".
הסינגלים שיצאו מן האלבום היו "תמיד זה עכשיו" ו"אנשים" (שבוצע לראשונה בהופעת "חיות לילה" במועדון הבארבי ולאחר מכן באולפן התוכנית "גב האומה"). לסינגל "תמיד זה עכשיו" צולם קליפ בבימויו של הבמאי ואמן הווידאו יואב כהן. לסינגל "אנשים", וכן ל"פחדתי (היפותזה)" ו"חרש נושבת", צולמו קליפים בבימויו של הבמאי והעורך עודד פרבר.
לאחר צאת האלבום יצא שלום חנוך לסיבוב הופעות ארצי, בין השאר במועדון הזאפה, מועדון הפורום בבאר שבע ובפסטיבל ישראל.
עטיפת האלבום צולמה על ידי אלכס ליבק, ועל פי דברי חנוך, מדובר בשחזור סצנה מאחד מסרטי פדרו אלמודובר.
רשימת השירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי שלום חנוך (למעט היכן שמצוין אחרת).
| המקרה והטעות> מס' | המקרה והטעות> שם | המקרה והטעות> מילים | המקרה והטעות> משך | המקרה והטעות>  | המקרה והטעות>  | המקרה והטעות>  | המקרה והטעות>  | המקרה והטעות>  | המקרה והטעות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | המקרה והטעות  |   | 3:39 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | פחדתי (היפותזה)   | מאיר אריאל | 2:58 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | תלוי בטונים  |   | 4:02 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | לא שבעה ממני  |   | 3:05 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תמיד זה עכשיו  |   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | הנשים בחיי  | מאיר אריאל | 3:37 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אנשים  |   | 4:05 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | חרש נושבת  |   | 2:34 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | לשכוח שלא טוב  |   | 4:47 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | סופרת גדולה  |   | 3:12 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ההר  |   | 3:31 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ליל קיץ  | נתן אלתרמן | 3:05 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 42:36 |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

שלום חנוך - גיטרות, קלידים, תכנותים ועיבודים
משה לוי - פסנתר, המונד, אקורדיון, סינתיסייזר, גיטרה חשמלית, עיבודים והפקה מוזיקלית
לואי להב - עיבודים, הפקה מוזיקלית וטכנאי מיקס
רוני פיטרסון - גיטרות
אבי סינגולדה - גיטרה אקוסטית ("תמיד זה עכשיו")
יוסי פיין - גיטרה בס
זיו הרפז - הרמוניום ("חרש נושבת"), קונטרבס ("פחדתי (היפותזה)", "סופרת גדולה"), גיטרה בס
טל אבירם - קלידים, תכנותים וטכנאי Pro Tools
אשר פדי - תופים
גליה חי - ויולה, כינור וקולות ("פחדתי (היפותזה)", "תלוי בטונים", "תמיד זה עכשיו")
הדס קליינמן - צ'לו וקולות ("פחדתי (היפותזה)", "תלוי בטונים", "תמיד זה עכשיו")
נועה איילי - צ'לו ("חרש נושבת")
אבישי כהן - חצוצרה ("ליל קיץ")
אמיר מילשטיין - חליל צד ("לשכוח שלא טוב")
ארן לביא - פנדירו ("פחדתי (היפותזה)"), טכנאי הקלטה, מיקס ומאסטרינג
אלכס ליבק - צילום עטיפה
יעל יעקבי - עיצוב עטיפה
| שלום חנוך |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | Shalom‏ (1971) • אדם בתוך עצמו (1977) • חתונה לבנה (1981) • על פני האדמה (1983) • מחכים למשיח (1985) • רק בן אדם (1988) • בגלגול הזה (1991) • א-לי-מות (1994) • ערב ערב (1997) • אור ישראלי (2003) • שלום חנוך (2009) • המקרה והטעות (2015) • זום (2016) • הרצל לילנבלום (2021) |  |
| עם אריק איינשטיין | שבלול (1970) • פלסטלינה (1970) • מוסקט (1999) • מחוברים: שבלול ופלסטלינה (2011) |  |
| עם השלושרים | השלושרים (1969) • היושבת בשורה הראשונה / פגישה לאין קץ (1970) • זה לא יכול להיות / תסתכל אלוהים ותראה  (1970) |  |
| עם תמוז | סוף עונת התפוזים (1976) |  |
| אלבומי הופעה | בהופעה חיה (1978) • אריק איינשטיין ושלום חנוך בהופעה משותפת (1979) • שלום חנוך בהופעה - רומן אמיתי (1989) • יציאה (עם משה לוי) (2004) • שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה (2005) • 4 תחנות (2011) • יציאה 2 (עם משה לוי) (2012) |  |
| אוספים ומארזים | לא יכול לישון עכשיו (1992) • משירי שלום חנוך (1995) הקופסה (2004) • המיטב (2006) • האלבומים המקוריים (2013) |  |
הערות שוליים

↑  ריאיון ליורם סוויסה, רדיו דרום, 30 במרץ 2015
הצוללות הגרעיניות מסדרת אוהיו

| --- | --- |
הצוללת מישיגן (SSBN-727) מסדרת אוהיו
הצוללת מישיגן (SSBN-727) מסדרת אוהיו
 
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  צוללת גרעינית
 צי:   צי ארצות הברית
 דגל הצי:  
 סדרה:  אוהיו
 סדרה קודמת:  בנג'מין פרנקלין
 אוניות בסדרה:  אוהיו, מישיגן, פלורידה, ג'ורג'יה, הנרי ג'קסון, אלבמה, אלסקה, נבדה, טנסי, פנסילבניה, וירג'יניה המערבית, קנטקי, מרילנד, נברסקה, רוד איילנד, מיין, ויומינג ולואיזיאנה
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  אלקטריק בוט של ג'נרל דיינמיקס בגרוטון שבקונטיקט
 הוזמנה:  1974
 הושקה:  1976
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־43 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  16,600 טון על פני המים, 18,750 טון בצלילה
 אורך:  170 מטר
 רוחב:  12.8 מטר
 שוקע:  11.5 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  24 קשר בצלילה, 12 קשר על פני הים
 גודל הצוות:  140 לוחמים ו-13 קצינים
 טווח שיוט:  לא מוגבל
 צורת הנעה:  כור גרעיני
 אמצעי לחימה
 חימוש:  24 טילי טרידנט C4 (בצוללות המשייטות באוקיינוס השקט) בעלי עד 8 ראשי קרב גרעיניים בעוצמה של כ-100 קילוטון. 24 טילי טרידנט D5 (בצוללות המשייטות באוקיינוס האטלנטי) בעלי עד 12 ראשי קרב גרעיניים בעוצמה של כ-300–475 קילוטון. ארבעה צינורות טורפדו בקוטר 533 מילימטר
הצוללות הגרעיניות מסדרת אוהיו הן סדרת צוללות גרעיניות המשרתות בצי ארצות הברית. בסדרה 18 צוללות, מתוכן 14 הן צוללות טילים בליסטיים המצוידות בטילים גרעיניים ו-4 הן צוללות טילי שיוט המצוידות בטילי טומהוק. הצוללות מסדרה זו הן הגדולות ביותר בצי האמריקני ושניות בגודלן רק לצוללות מסדרת אקולה ו-Borei הרוסיות. הצוללות פותחו בעת המלחמה הקרה כחלק מהשילוש הגרעיני של הטלת פצצות גרעיניות ממטוסים, שיגור מהקרקע ושיגור מהים. הצוללות מהוות חלק חשוב ביותר מיכולת ההרתעה של ארצות הברית.
בנייה ופיתוח

לקראת סוף שנות ה-60 של המאה ה-20, החל צי ארצות הברית בפיתוח סדרת צוללות טילים בליסטיים חדשה, שתוכל לשגר טילים בליסטיים בין-יבשתיים.
בתחילה תוכננו להבנות 10 צוללות בסדרה, ובשנת 1989 הזמין הצי 24 צוללות נוספות. אולם בשנת 1991, בעקבות הסכם START I להפחתת כלי נשק גרעיניים עליו חתמה ארצות הברית, צומצמה ההזמנה ורק 18 צוללות שנכנסו לשירות פעיל אושרו.
הצוללת הראשונה הוזמנה בשנת 1974 מחברת אלקטריק בוט השייכת לחברת ג'נרל דיינמיקס, ונבנתה במספנה בגרוטון, קונטיקט. הצוללת הייתה אמורה להיכנס לשירות בשנת 1977, אך הבנייה התארכה מעבר לצפוי והיא נכנסה לשירות רק בסוף 1981. למרות העיכוב, אלקטריק בוט המשיכה לבנות גם את יתר הצוללות בסדרה. הצוללת האחרונה מסדרת אוהיו נכנסה לשירות פעיל בשנת 1997.
עלות בניית הצוללת הראשונה הייתה 780 מיליון דולר. הצוללת השמינית, שנבנתה בשנת 1980 עלתה 1.12 מיליארד דולר ואילו בשנת 1985 האמיר מחיר הצוללת ל-1.8 מיליארד דולר.
רשימת צוללות

| סמל> צוללות טילי שיוט (SSGN) | שם> צוללות טילי שיוט (SSGN) | סימן> צוללות טילי שיוט (SSGN) | תאריך הזמנה> צוללות טילי שיוט (SSGN) | תאריך השקה> צוללות טילי שיוט (SSGN) | תאריך הפעלה> צוללות טילי שיוט (SSGN) | תאריך מסירה> צוללות טילי שיוט (SSGN) | נשלח למשימה> צוללות טילי שיוט (SSGN) | בסיס אם> צוללות טילי שיוט (SSGN) | זמן שירות  (מצב)> צוללות טילי שיוט (SSGN) | מקור> צוללות טילי שיוט (SSGN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | אוהיו | SSGN-726 | 1 יולי 1974 | 10 אפריל 1976 | 7 אפריל 1979 | 28 אוקטובר 1981 | 11 נובמבר 1981 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | מישיגן | SSGN-727 | 28 פברואר 1975 | 4 אפריל 1977 | 26 אפריל 1980 | 28 אוגוסט 1982 | 11 ספטמבר 1982 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | פלורידה | SSGN-728 | 28 פברואר 1975 | 19 ינואר 1981 | 14 נובמבר 1981 | 17 מאי 1983 | 18 יוני 1983 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | ג'ורג'יה | SSGN-729 | 20 פברואר 1976 | 7 אפריל 1979 | 6 נובמבר 1982 | 17 ינואר 1984 | 11 פברואר 1984 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
צוללות טילים בליסטיים (SSBN)
|  | הנרי מ.ג'קסון (ex Rhode Island) | SSBN-730 | 6 יוני 1977 | 19 נובמבר 1981 | 15 אוקטובר 1983 | 11 ספטמבר 1984 | 6 אוקטובר 1984 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | אלבמה | SSBN-731 | 27 פברואר 1978 | 27 אוגוסט 1981 | 19 מאי 1984 | 23 אפריל 1985 | 25 מאי 1985 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | אלסקה | SSBN-732 | 27 פברואר 1978 | 9 מרץ 1983 | 12 ינואר 1985 | 26 נובמבר 1985 | 25 ינואר 1986 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | נבדה | SSBN-733 | 7 ינואר 1981 | 8 אוגוסט 1983 | 14 ספטמבר 1985 | 7 אוגוסט 1986 | 16 אוגוסט 1986 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | טנסי | SSBN-734 | 7 ינואר 1982 | 9 יוני 1986 | 13 דצמבר 1986 | 18 נובמבר 1988 | 17 דצמבר 1988 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | פנסילבניה | SSBN-735 | 29 נובמבר 1982 | 2 מרץ 1987 | 23 אפריל 1988 | 22 אוגוסט 1989 | 9 ספטמבר 1989 |  |  |  |
|  | מערב וירג'יניה | SSBN-736 | 21 נובמבר 1983 | 18 דצמבר 1987 | 14 אוקטובר 1989 | 10 ספטמבר 1990 | 20 אוקטובר 1990 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | קנטקי | SSBN-737 | 13 אוגוסט 1985 | 18 דצמבר 1987 | 11 אוגוסט 1990 | 27 יוני 1991 | 13 יולי 1991 |  |  |  |
|  | מרילנד | SSBN-738 | 14 מרץ 1986 | 22 אפריל 1986 | 10 אוגוסט 1991 | 31 מאי 1992 | 13 יוני 1992 |  |  |  |
|  | נברסקה | SSBN-739 | 26 מאי 1987 | 6 יולע 1987 | 15 אוגוסט 1992 | 18 יוני 1993 | 10 יולי 1993 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | רוד איילנד | SSBN-740 | ינואר | 15 ספטמבר 1988 | 17 יולי 1993 | 22 יוני 1994 | 9 יולי 1994 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | מיין | SSBN-741 | 5 אוקטובר 1988 | 3 יולי 1990 | 16 יולי 1994 | 21 יוני 1995 | 29 יולי 1995 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
|  | ויומינג | SSBN-742 | 18 אוקטובר 1989 | 8 אוגוסט 1991 | 15 יולי 1995 | 20 יוני 1996 | 13 יולי 1996 | Naval Submarine Base Kings Bay, Georgia |  |  |
|  | לואיזיאנה | SSBN-743 | 19 דצמבר 1990 | 23 אוקטובר 1992 | 27 יולי 1996 | 14 אוגוסט 1997 | 6 ספטמבר 1997 | Naval Base Kitsap, Washington |  |  |
היסטוריית שירות

שמונה הצוללות הראשונות חומשו בטילים בליסטיים מדגם טריידנט 1 C4, החל מהצוללת התשיעית והלאה הן חומשו בטילים גדולים יותר מדגם טריידנט 2 D5. בשנת 2000 החל תהליך הסבה של השמונה הראשונות לשיגור הטילים החדשים יותר, שהסתיים באמצע שנת 2008.
מסלול משימות סיורי הצוללות הוא סודי ביותר, אשר ידוע רק למעטים המעורבים בתכנון המשימה והוצאתה לפועל. ככל הידוע, סיור ממוצע נמשך 70 יום.
בשנת 2014 שברה הצוללת פנסילבניה את שיא משך הסיור כאשר ביצעה בין החודשים ינואר ליוני סיור רצוף שנמשך 140 יום.[דרוש מקור]
עקב היותן הצוללות השקטות ביותר בצי ארצות הברית ומהשקטות בעולם כולו, הן משתתפות גם בסיורי איסוף מודיעין מול חופי מדינות אויב ואזורים בהם פעילות גלויה נחשבת למסוכנת.
צוללת פלורידה (SSGN-728) השתתפה בתקיפה צבאית בלוב בשנת 2011. ב-6 בנובמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל אותה צוללת נשלחה לאזור המזרח התיכון לקרבת ישראל, שטח הנמצא בתחום אחריותו של פיקוד מרכז האמריקאי.
ראו גם

צוללות התקיפה מסדרת זאב הים
צוללות התקיפה מסדרת וירג'יניה
צוללות התקיפה מסדרת לוס אנג'לס
הערות שוליים

↑  SSGN 726 אוהיו, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSGN 727 מישיגן, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSGN 728 פלורידה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSGN 729 ג'ורג'יה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 730 הנרי מ.ג'קסון, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 731 אלבאמה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 732 אלסקה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 733 נוודה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 734 טנסי, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 735 פנסילבניה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 736 מערב וירג'יניה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 737 קנטקי, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 738 מרילנד, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 739 נברסקה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 740 רוד איילנד, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 741 מיין, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 742 ויומינג, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  SSBN 743 לואיזיאנה, מרשם כלים של הצי האמריקאי
↑  אסף רוזנצוייג, ‏ארה"ב במסר לאיראן וחיזבאללה: "נערכים להתערב צבאית", באתר ‏מאקו‏, 6 בנובמבר 2023
הצוללות בזמן הבנייה. מימין: אוהיו, מישיגן, פלורידה ופיניקס (צוללת תקיפה)
תהילים מ"ז

תהלים מ"ז בתרגום התנ"ך של לותר (המאה ה-16)
תהילים מ"ז הוא המזמור ה-47 בספר תהילים. מזמור זה הוא אחד מעשרת המזמורים שנכתבו על יד בני קורח, והוא פותח במילים: ”לַמְנַצֵּחַ לִבְנֵי קֹרַח מִזְמוֹר. כָּל הָעַמִּים תִּקְעוּ כָף הָרִיעוּ לֵאלֹהִים בְּקוֹל רִנָּה”.
מבנה המזמור

הנושא המרכזי של המזמור, הוא המלכת ה' על כל העמים בתרועה ובקול שופר. מבחינת המבנה, ניתן לחלקו בכמה דרכים. יש הרואים בביטוי 'סלה' הוראה מוזיקלית על סיומו של הבית הראשון, ולכן הם מחלקים את המזמור לשני חלקים, כשהחלק הראשון (ב'-ה') קורא לכל העמים להריע לאלוהים בנימוק שהוא מלך גדול שמדברי עמים ובוחר בנחלת יעקב, החלק השני (ו'-י') מתאר את הכתרתו של אלוהים על כיסא כבודו, ופסוק ו' משמש כציר מרכזי המקשר בין חלקי המזמור.
יהודה קיל מחלק את המזמור לשלושה חלקים: חלק א' (ב'-ה') הוא קריאה לכל העמים לתקוע כף ולהריע לה', חלק ב' (ו'-ח') הוא קריאה לכול לזמר לה', וחלק ג' (ט'-י') הוא תיאור של אספתם של נדיבי העמים. חלוקה זו מסתמכת בעיקר על המבנה הפרוזודי של המזמור.
לדעת הרב אלחנן סמט המזמור בנוי משלושה בתים מקבילים באורץ מתקצר (ב'-ו', ז'-ט', י'), שכל אחד מורכב משלשה חלקים: 1. קריאה לעמים לזמר ולהריע לה', ובחלק השלישי - תיאור היענותם של העמים לקריאה זו. 2. נימוק לאספתם של העמים להריע לה', הפותח במילה "כי", ומתאר את היחס בין אלוהים על הארץ. בשני הבתים הראשונים מסתיים חלק זה בביטוי מוזיקלי "סלה" או "משכיל", המתאר את היענותם של העמים לזמר לאלוהים. 3. התוצאה של פעולות העמים שמתוארות בבתים הקודמים, מנוסחת בלשון עבר.
הרקע לכתיבת המזמור

מזמור מ"ז הוא חלק מקבוצת מזמורים הנקראת 'מזמורי המלכת ה, וקיימות שלוש דרכים עיקריות בתפישת הרקע לחיבורו:
הרקע לכתיבת המזמור > הגישה האסכטולוגית

בעלי הגישה האסכטולוגית מפרשים שהמזמור אינו עוסק מאורע שקרה בעבר, אלא בהתגלות מלכות ה' לכל העמים, שתהיה באחרית הימים. הרד"ק כתב שהמזמור עוסק ב"ימות המשיח אחר מלחמת גוג ומגוג". גישה זו מתאימה במיוחד לפירושם של הפסוקים במזמור שנאמרו בלשון עתיד, כמו "ידבר עמים תחתינו" ו"יבחר לנו את נחלתנו", אך היא יכולה לפרש גם את הפסוקים שבהם הפועל בזמן עבר, כמו "עלה אלהים בתרועה", כמשפטים אותם יאמרו העם לעתיד לבוא, בהם יספרו על מאורעות העבר, וכמו שפירש הרד"ק: ”יאמרו ישראל... כשישירו לאל”. יש המסבירים פסוקים אלו בדרך אחרת, שגם פסוקים אלו עוסקים במה שיקרה בעתיד, אך הם נכתבו בלשון "עבר נבואי" (אנ'), אשר בו העתיד נכתב בלשון עבר כדי לבטא את הודאות המוחלטת בהתגשמות הנבואה.
הרקע לכתיבת המזמור > הגישה ההיסטורית

בעלי הגישה ההיסטורית טוענים, שהמזמור נאמר לרגל ניצחון של עם ישראל במלחמה כלשהי, ובכך הוכרה מלכות ה'. לפי גישה זו, יש להסביר את הפסוקים הנאמרים בלשון עתיד ("ידבר עמים תחתנו"), כפועל המציין את המשכיות פעולת ה' למען עמו, בדומה לכתוב, "וכאשר יענו אותו, כן ירבה וכן יפרץ". גם יתר הביטויים שבפרק מתפרשים פירוש היסטורי: ארץ ישראל מכונה בכינוייה הנדיר "גאון יעקב", וגם הפסוק "עלה אלהים בתרועה" מתפרש בהקשר צבאי - ה' עלה למלחמה. הביטוי "יבחר לנו את נחלתנו" מתאים לנושא חלוקת הנחלות לשבטי ישראל שנעשתה על פי ה', לאחר המלחמה בעמי הארץ.
יש שהוכיחו גישה זאת, בעזרת המעברים התמוהים שבמזמור מהיגדים לאומיים להיגדים אוניברסליים ולהפך. מצד אחד פונה המזמור לכל העמים ואומר להם "תקעו כף, הריעו לאלהים בקול רנה", אך כשמחבר המזמור מנמק את הפניה הזו, הוא אומר: "ידבר עמים תחתנו, ולאמים תחת רגלנו", ויש לשאול למה העמים יצטרכו להתפעל משעבודם לעם ישראל? בעלי הגישה ההיסטורית יטענו, שהעמים שהשתעבדו לישראל יקבלו עליהם את שלטונו של אלקי ישראל מכוח כפיפותם לעמו.
ר' משה הכהן אבן ג'יקטילה כתב שהמזמור נאמר בבבל, אך לא ביאר מה ההקשר שבו נאמר המזמור. על פי רד"ק זהו המזמור לימות המשיח אחרי מלחמת גוג ומגוג.
הרקע לכתיבת המזמור > הגישה הפולחנית

סיגמונד מובינקל התנגד להסבר האסכטולוגי, משום שטען שאם המזמור היה מדבר על אחרית הימים, היו מוזכרים בו ביטויים דומים לביטויים המוזכרים בנבואות אחרית הימים, כמו "ואמרת ביום ההוא". לכן הוא טען, שמזמורי המלכת ה' עוסקים בחגיגה פולחנית שנערכה בבית המקדש ביום ראש השנה, ובה המליכו את ה'. לדעת מובינקל, מזמורי המלכת ה' מתארים את המעמד הטקסי של ההכתרה. גישה זו אינה עולה בקנה אחד עם המסורת היהודית, שלפיה "בני קורח" המוזכרים בתחילת המזמור, חיברו את המזמור בתקופה שבני ישראל היו במדבר, לפני שנבנה בית המקדש.
זמן חיבורו של המזמור > פרשנות מסורתית - בני קורח

המזמור פותח במילים: ”לַמְנַצֵּחַ לִבְנֵי קֹרַח מִזְמוֹר”. מילים אלו מלמדות על כך שמזמור זה הוא אחד מעשרת המזמורים בספר תהילים, אשר נכתבו על ידי בני קורח.
על פי המקרא והמסורת היהודית, קרח בן יצהר חלק על דרך הנהגתם של משה ואהרון, ולבסוף נענש ונבלע באדמה. בניו של קורח לא מתו, ומסופר בתלמוד על אופן הצלתם: "בני קורח לא מתו. מקום נתבצר להם בגהינם... ועשו תשובה". כלומר, שאכן נבלעו באדמה, אך המשיכו לחיות שם, ומשם הם (עצמם - ולא צאצאיהם) אמרו את מזמורי התהילים. לפי פרשנות זו, מזמורי המלכת ה' נכתבו בתקופה קדומה ביותר - תקופת נדודי בני ישראל במדבר, במאה ה-14 לפנה"ס.
זמן חיבורו של המזמור > פרשנות ביקורת המקרא

על פי ביקורת המקרא שאלת זמן חיבורו של המזמור תלויה בפרשנות לרקע לחיבור המזמור: לפי הגישה ההיסטורית או הפולחנית, נראה שהמזמור נאמר בתקופת בית המקדש הראשון, בה ניצחו ישראל במלחמות רבות, והיו נהוגים טקסים פולחניים דומים בדתות אחרות. יש גם המפרשים שהטקס הפולחני שבו עוסק המזמור התרחש במקדש שנבנה בתל דן על ידי אנשי שבט דן בסוף תקופת השופטים, וירבעם בן נבט הקים בו עגל זהב. לעומת זאת, לפי הגישה האסכטולוגית המפרשת את המזמור כציפייה להמלכת ה' על כל העולם, המזמור נאמר בתקופה הפרסית, בתקופת בית המקדש השני.
אמירת המזמור לפני תקיעת שופר

מנהג רוב העדות לומר את המזמור שבע פעמים לפני התקיעת שופר בראש השנה. ויש שמצאו מקור למנהג זה מהנאמר במסכת סופרים:
ובראש השנה אומר: "כל העמים תקעו כף... עלה אלהים בתרועה, ה' בקול שופר". בשעה שהקב"ה עולה לישב על כסא הדין בראש השנה, לדין הוא עולה. הדא הוא דכתיב: "עלה אלהים בתרועה". וכיון שישראל נוטלין שופרותיהן ותוקעין, מיד 'ה' בקול שופר'. מה הקב"ה עושה? עומד מכסא הדין ויושב על כסא רחמים, ומתמלא עליהם רחמים, והופך להם מדת הדין למדת רחמים. אימתי? בראש השנה, בחדש השביעי באחד לחדש.
יש הטוענים על פי מדרש זה, שבעבר מזמור מ"ז היה היה מעין "שיר של יום" ביום ראש השנה, שהוא יום המלכת ה' בעולם.
לקריאה נוספת

הרב יהודה שביב, המנון למלך על כל הארץ, מגדים ט' (תשרי תש"ן), באתר "התנ"ך - הרצוג"