stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקדמיית זניט סנקט פטרבורג
הערות שוליים

↑  "О школе, история". DYuSSh Smena-Zenit. אורכב מ-המקור ב-2010-10-30. נבדק ב-2010-05-08.
↑  "КОМАНДЫ АКАДЕМИИ ФК "ЗЕНИТ" В СЕЗОНЕ 2010 ГОДА". DYuSSh Smena-Zenit. אורכב מ-המקור ב-2010-01-19. נבדק ב-2010-05-08.
↑  Хенк ван Стее: «Будущее - за молодёжью!»
↑  "Зенит" за два тура до конца чемпионата оформил чемпионство в ЮФЛ-2
1 2  Полузащитник Мигель Данни отдал своих сыновей в Академию ФК «Зенит»
1 2  בניו של דני מיגל אלבס
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אתנול

אֶתָנוֹל (באנגלית: Ethanol) הוא תרכובת אורגנית ממשפחת הכוהלים, שנוסחתה C2H6O או CH3CH2OH (מקובל גם בקיצור EtOH). זהו הכוהל הפשוט ביותר לאחר מתנול. האלכוהול הנמצא במשקאות חריפים הוא למעשה אתנול.
אתנול הוא חומר פסיכואקטיבי המצוי בכל המשקאות החריפים, והוא זה שמקנה להם את השפעתם המשכרת על גוף האדם. הדומיננטיות הרבה של האתנול בקרב משפחת הכוהלים, וכן ההשפעה הרבה של המשקאות החריפים על התרבות האנושית, הביאו לכך שבשפת היום-יום מכונה האתנול כוהל או אלכוהול, כמייצג הראשי של המשפחה כולה (הכוללת אלפי תרכובות אחרות). בעבר היה שמו הכימי של האתנול כוהל אתילי או אתיל אלכוהול.
בנוסף לשימושו בייצור משקאות חריפים, קיימים לאתנול שימושים רבים אחרים, בעיקר כחומר מוצא של מאות תרכובות בתעשייה הכימית, וכן כחומר חיטוי וכממס. בנוסף אתנול יכול לשמש כדלק במנועים.
יצירת האתנול

האתנול נוצר בפעולה הנקראת תסיסה הפועלת אצל חלק מהחיידקים והפיטריות האנארוביים. במהלך התסיסה הגלוקוז הופך לפירובט כחלק מתהליך הגליקוליזה (C3H4O3). בשלב הבא הפירובט מחומצן על ידי הקואנזים NADH2 לאתנול, הפעולה מלווה בפליטת פחמן דו-חמצני (CO2), אחוז הגלוקוז האופטימלי בתערובת לייצור אתנול בתסיסה ללא עיכוב על ידי ריכוז התוצר הוא 17%
. התהליך מנוצל ליצירת אלכוהול במשקאות חריפים, ולחלופין לשם התפחת הבצק על ידי התוצר השני בתהליך (CO2).
בנוסף לשיטת ההתססה, ניתן לייצר אתנול בצורה סינתטית באמצעות הידרציה של אתילן שמקורו בזיקוק נפט. לצורך כך מגיבים קיטור עם אתילן בלחץ גבוה, בנוכחות זרז חומצי (לרב חומצה גפרתית). האתנול שנוצר זהה בהרכבו הכימי ובתכונותיו לאתנול שמקורו בהתססה, ועל מנת להבדיל ביניהם יש צורך לזהות את האיזוטופים שמרכיבים את המולקולה.
שימוש באתנול כדלק

תערובת של בנזין עם אתנול משמשת במספר ארצות כתחליף לבנזין נקי. ,תערובת נפוצה כזו לתדלוק מכוניות מכונה "E85" ומכילה 85% אתנול לפי נפח ו 15% בנזין. כיום ישנם ברחבי העולם מפעלים המיצרים אתנול מתירס, קנה סוכר וגידולים עתירי פחמימות אחרים. הדלק בברזיל נדרש להכיל לפחות 25 אחוזי אתנול, שרובו מופק ממטעי קנה הסוכר באגן האמזונאס. אתנול נחשב לדלק "ירוק" הודות לעובדה שפחות פחמן דו-חמצני מגיע לאטמוספירה בייצורו בהשוואה לנפט. כמות הפחמן הדו-חמצני המשתחררת בעת שריפת אתנול דומה לזו שמשתחררת בעת שריפת בנזין.
אחד היתרונות של תערובת האתנול בנזין הוא שניתן להפיק אתנול מצמחים שונים בכל שטח קרקע פורייה, ואילו עתודות הדלק המאובן (נפט ופחם) הולכות ומתדלדלות. חיסרון של התערובת הוא העובדה שתכולת האנרגיה של אתנול נמוכה מעט מזו של בנזין, ומשמעות הדבר היא שהרכב עובר עם מכל תערובת מרחק קטן מזה שיעבור עם מכל בנזין רגיל.
ממחקר שנערך על ידי פורום האנרגיה של מוסד שמואל נאמן של הטכניון, עולה כי ניתן להפיק בישראל 265 מיליון ליטר אתנול מפסולת, כ-10% מצריכת הדלק של ישראל.
ראו גם

משקה אלכוהולי
ביו דיזל
ביומסה
הערות שוליים

↑  Weissermel, Klaus., Industrial organic chemistry, 3rd completely rev. ed, Weinheim: VCH, 1997, עמ' 191-193, ISBN 3-527-28838-4
↑  Seung-Soo Kim, Jinsoo Kim, Seong-Cheol Shin, Foster A. Agblevor, Distinction between Bioethanol and Synthetic Ethanol in a Mixture of Gasoline Using Low Level Liquid Scintillation Counting, Chemistry Letters 38, 2009-08-05, עמ' 850–851 doi: 10.1246/cl.2009.850
↑  יעל עברי-דראל, מחקר: 10% מצריכת הדלק של ישראל - בפסולת, באתר ynet, 21 ביולי 2008
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |

| מוצרי דלק |
| --- | --- | --- |
| דלק מאובנים | בנזין • ביטומן • חולות זפת • כבול • מזוט • פרפינים • נפט • נפטא • סולר • פחם אבן • פחם עץ • פצלי שמן • קרוסין/דלק סילוני • RP-1 • גז טבעי |  |
| דלקים שאינם מחצביים | גז פחמימני מעובה • ביו דיזל • דלק גרעיני • עצי הסקה • אתנול • אנרגיה הידרואלקטרית • אנרגיה גאותרמית • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • הפקת אנרגיה מפסולת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292895805171  BNE: XX534550  GND: 4125880-0  LCCN: sh2009007801  NKC: ph268193
באופן מילולי

| --- | --- |
 סוגה:  בידור חינוכי 
 מנחים:  אבשלום קור 
 ארץ מקור:  ישראל 
 הפקה
 אורך פרק:  5 דק' 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  1981–הווה 
 
באופן מילולי היא תוכנית רדיו יומית ישראלית המשודרת בתחנת הרדיו גלי צה"ל, בהגשתו של הלשונאי ד"ר אבשלום קור, ועוסקת בנושאי לשון עברית ובלשנות בליווי שירים עבריים ודוגמאות מחיי היום יום בישראל.
הפינה הושמעה לראשונה בשנת 1977 ביוזמת מפקד התחנה דאז, ד"ר מרדכי נאור. התוכנית משודרת מדי יום בשעות הבוקר מספר דקות לפני השעה 06:00 ואחר־הצהריים, מספר דקות לפני השעה 15:00. הפינה הקנתה לאבשלום קור פרסום רב כמומחה לענייני לשון וכמרצה מבוקש.
בעקבות הצלחת הפינה הרדיופונית ולאחר שזכה קור בפרס סוקולוב לתקשורת אלקטרונית, צולמה בסוף שנות ה-80 גם גרסה טלוויזיונית לערוץ הראשון בשם "הגיע זמן לשון".
בשנת 2014 אמר קור בתוכנית אמירות שנתפסו כגזעניות. בעקבות תלונות שהתקבלו, הובהר לקור שעליו לדבר בפינתו רק על ענייני לשון.
לאורך השנים

עד שנות האלפיים שודרו עשרת אלפים פינות לפחות.
בפברואר 2010 הוסרו מאתר גלי צה"ל יותר מ-300 פרקים,[דרושה הבהרה] ומאז מועלות הפינות ביוזמת פורום גלי צה"ל לאתר הפודקאסט הישראלי.
אות הפתיח

אות הפתיח של הפינה הוא פתיחת השיר "במזרח זורח ורד", בביצוע חבורת שירי תנועות הנוער. השיר, שנכתב על ידי נתן אלתרמן ב־1934, הולחן שנה לאחר מכן, על ידי דניאל סמבורסקי.
הערות שוליים

↑  נתי טוקר, אבשלום קור לא יתנצל על התבטאויותיו - אך ייאסר עליו לעסוק באקטואליה, באתר הארץ, 16 בינואר 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אריך גמא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 במרץ 1961 (בן 63) ציריך, שווייץ 
 ענף מדעי:  פיתוח תוכנה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ציריך 
 מוסדות:  IBM  מיקרוסופט 
 פרסים והוקרה:  Dahl–Nygaard Prize (2006)  Programming Languages Achievement Award (2005)  פרס ACM למערכת תוכנה (2011) 
 
אריך גמא (באנגלית: Erich Gamma; ‏נולד ב־13 במרץ 1961) הוא מהנדס תוכנה, חלוץ בתחום פיתוח מונחה-בדיקות ופיתוח תוכנה זריז, ואחד המחברים של הספר Design Patterns הנחשב לטקסט מכונן של תחום תבניות העיצוב בהנדסת תוכנה.
קריירה

בשנות התשעים המוקדמות, פיתח גמא יחד עם אנדרה ווינאנד את ‎ET++‎, אחד משלדי התוכנה הראשונים לפיתוח מונחה-עצמים של יישומים בשפת ‎C++‎. בעבודתו המשותפת עם קנט בק, פיתח גמא את JUnit, שיטה וכלי לבדיקות יחידה ב-Java. הכלי הורחב בהמשך לשפות תכנות רבות נוספות ומהווה היום נדבך יסודי בעבודת התכנות  של מתכנתים רבים בעולם.
במסגרת עבודתו בחברת IBM, היה גמא אחד מהמובילים של פרויקט פיתוח שנועד להסב את כלי ה-Smalltalk של החברה לכלים מקבילים ב-Java. גמא תרם רבות לפיתוח הכלי VisualAge for Java, וסייע לפתח טכנולוגיה וכלים חדשניים בתחום Java Micro Edition. בהמשך, הוביל ב-IBM את פיתוח דור העתיד של כלי ה-ג'אווה של החברה, שלימים הפך לפלטפורמה החופשית Eclipse.
גמא היה אחד הראשונים שישמו באופן שיטתי אלמנטים משמעותיים ממתודולוגיית הפיתוח הזריז Extreme Programming, והדגים את יישומה המוצלח בקנה מידה גדול בפרויקט JDT של Eclipse, שאותו הוביל.
לגמא תואר דוקטור במדעי המחשב מאוניברסיטת ציריך שבשווייץ.
פרסומים עיקריים

‎Contributing to Eclipse: Principles, Patterns, and Plugins (2003)‎
‎Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software (1995)‎
אנרגיה גרעינית בישראל

בעוד שישראל מפעילה שני כורי מחקר גרעיניים (הקריה למחקר גרעיני – נגב והמרכז למחקר גרעיני שורק), אין לה תחנות כוח גרעיניות. עם זאת, האפשרות להקים תחנות כוח גרעיניות בארץ נבחנה בתקופות שונות במהלך השנים.
מספר סיבות גרמו לכך שבמשך השנים לא הוקמו בישראל תחנות כוח גרעיניות. האחת היא העובדה שישראל אינה חתומה על האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני, מה שמקשה על המדינה להתקשר עם ספקים בינלאומיים בתחום הטכנולוגיה הגרעינית. סיבה נוספת היא שמרבצים גדולים מאוד של גז טבעי נמצאו מול החוף של קו החוף הישראלי החל משנות ה-2010 וניצול מרבצים אלו מאפשר הפקת חשמל בשיעורים משתלמים ביותר בהשוואה לייצור באמצעות כוח גרעיני.
תחנות כוח גרעיניות > היסטוריה

ב-26 באוגוסט 1958 הודיע שר האוצר הישראלי, לוי אשכול על כוונת הממשלה להקים תחנת כוח גרעינית. הנושא גם עלה בפגישה שהתקיימה בין ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון ונשיא ארצות הברית, ג'ון פיצג'רלד קנדי במלון וולדורף אסטוריה ב-30 במאי 1961, אך נזנח במהרה.
בחודש יוני 1966 ביקר נשיא מדינת ישראל זלמן שזר בבירת אורוגוואי מונטווידאו כחלק ממסעו הרשמי ביבשת דרום אמריקה. במסגרת הביקור נכח הנשיא בחתימת הסכם שיתוף פעולה בין ישראל לאורוגוואי שמטרתו פיתוח האנרגיה הגרעינית לצורכי שלום. ההסכם "מסמיך את הוועדות לאנרגיה אטומית של שתי המדינות לעבד תוכנית לחילופי אינפורמציה ונתונים טכניים ולארגן מלגות למדענים וסטודנטים".
במהלך ביקורו של הנשיא ריצ'רד ניקסון במזרח התיכון הצהיר האחרון כי בכוונתו לספק לישראל ולמצרים תחנות כוח גרעיניות תחת פיקוח הדוק. הצהרה זו יצרה פאניקה בקרב הממסד הישראלי וראש הממשלה יצחק רבין פגש את ניקסון ואת מזכיר המדינה, הנרי קיסינג'ר, בפגישתו השווה רבין את הסכנה לישראל בסיפוק הכורים למצרים לסכנת ההשמדה שחווה העם היהודי בשואה. על אף הצהרה זו, ניקסון פקפק בדבריו של רבין ואף התייחס ליכולות הגרעין הישראליות. לאחר מכן ובעקבות חשש שישראל תיאלץ לפתוח את הכור הגרעיני בדימונה לביקורת בינלאומית של פקחים הסביר שר החוץ, יגאל אלון לקיסינג'ר כי לישראל אין בעיה עם מכירת כור גרעיני למצרים אך שהממשלה הישראלית כלל לא בטוחה שהם רוצים אחת. עם זאת, לאחר שניקסון החליט להתפטר בעקבות פרשת ווטרגייט הנושא נזנח למספר שנים.
ב-5 באוגוסט 1976 נחתמו שני הסכמים אמריקנים זהים, עם ישראל ועם מצרים, לייצוא של "עד שתי תחנות כוח גרעיניות" לכל אחת מהמדינות, אך באותו הזמן החלו גורמים בארצות הברית להיות נוקשים יותר בגישתם כלפי טכנולוגיה גרעינית וייחסו לה כעת פוטנציאל מסוכנות גדול יותר ולא רצו לתת לישראל להפעיל כור גרעיני ללא פיקוח. הנשיא החדש שירש את ניקסון, ג'רלד פורד הבין שיש התנגדות רבה הן בסנאט והן בבית הנבחרים והחליט לא להביא את ההסכמים לאישורם וגנז אותם.
מאז שנות ה-80, אתר ליד שבטה שבנגב נחשב כמקום עתידי להקים בו תחנת כוח גרעינית. בעבר, אתר ליד ניצנים, נחשב אף הוא לכזה אך רעיון זה ירד מהפרק בשנות ה-70 בשל התנגדות עזה של תושבים סמוכים.
בינואר 2007 הצהיר שר האנרגיה, בנימין בן אליעזר, בכנס הרצליה: "אין די בהסתכמות על ייצור אנרגיה באמצעים קונבנציונליים בלבד, מחובותינו לשמר את האפשרות לייצר אנרגיה בדרכים אחרות" ורמז על רצונו לקדם שימוש באנרגיה גרעינית. חרף זאת, ב-2011 בעקבות האסון הגרעיני בפוקושימה אמר ראש הממשלה, בנימין נתניהו כי "אני רוצה לומר שקודם אהבתי את הרעיון הרבה יותר מאשר עכשיו. למעשה, יידרש טיעון משכנע מאוד כדי שאסכים לזה עכשיו" לאחר שנשאל לגבי האפשרות להקים תחנת כוח גרעינית בישראל".
בסוף 2017 השיק שר האנרגיה יובל שטייניץ סקר שמטרתו לבחון עד כמה הציבור הישראלי מוכן לקבל תחנת כוח גרעינית בקרבת הערים הגדולות. הסקר קבע שכ־70% מהציבור אינם מעוניינים בתחנה גרעינית בקרבתם, עם זאת רוב הציבור תומך באופן כללי ברעיון של הקמת תחנת כוח גרעינית בישראל.
הערות שוליים

↑  הסדנה להיסטוריה חברתית, מדוע אין בישראל תחנות כוח גרעיניות?, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2016
↑  DOLGOFF, A., & ARAD, A. (1981). Engineering—Geology Investigations of Nitzanim (NP-1) Nuclear Power Plant Site, Israel—A Case History of a “Difficult” Site. Bulletin of the Association of Engineering Geologists, 18(3), 277-295.
↑  Israel Prime Minister Netanyahu: Japan situation has "caused me to reconsider" nuclear power Piers Morgan on CNN, published 2011-03-17, accessed 17 March 2011
↑  Israeli PM cancels plan to build nuclear plant, Xinhuanet, published 2011-03-18, accessed 17 March 2011
↑  Netanyahu: We'll reconsider nuclear power plans ynetnews, published 2011-03-18, accessed 17 March 2011
↑  ליאור גוטמן, משרד האנרגיה מניע מחדש את רעיון הקמת תחנת כוח גרעינית, באתר כלכליסט, 29 באפריל 2019
אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 2023

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  8 ביולי 2023
 תאריך סיום:  16 ביולי 2023
 מספר משתתפות:  16
 מארחת:  יוון יוון
 ערים מארחות:  הרקליון
 זוכה:   צרפת
 סגנית:   ישראל
 מספר משחקים:  56
 השחקן המצטיין:  צרפת איליאס קאמרדין
 מלך הסלים:  איסלנד אורי גונארסון  18.3 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ישראל דניאל וולף  12 למשחק
 מלך האסיסטים:  ישראל נועם יעקב  7.6 למשחק
 אתר רשמי
 → 20222024 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 לשנת 2023 נערכה בתאריכים 8–16 ביולי 2023 בהרקליון שביוון. צרפת זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדותיה לאחר שגברה על ישראל בגמר 89–79 לאחר הארכה.
הקבוצות המשתתפות

בתחרות השתתפו 16 נבחרות:
ספרד, האלופה המכהנת לשנת 2022
איטליה
איסלנד -  מקום 2 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2022
אסטוניה -  מקום 3 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2022
בלגיה
גרמניה
טורקיה
יוון - המארחת
ישראל
ליטא
מונטנגרו
סלובניה
סרביה -  מקום 1 אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' 2022
צרפת
פולין
קרואטיה
הערים המארחות

| עיר מארחת | מקומות ישיבה | סיבוב |
| --- | --- | --- |
| הרקליון (דיו אראקיה) | 5,222 | שלב הבתים משחקי הנוקאאוט (כולל רבע הגמר ומעלה) |
| הרקליון (היכל אוניברסיטת הרקליון) | 1,080 | שלב הבתים, שמינית הגמר ומשחקי הדירוג |
שלב הבתים

בסיבוב זה חולקו הקבוצות ל-4 בתים של 4 קבוצות כל אחת, כאשר כל הקבוצות עולות לשלב שמינית הגמר, שהתקיים בשיטת הצלבה - בית א' עם בית ב' ובית ג' עם בית ד' (מקום ראשון בבית א' מול מקום רביעי בבית ב', מקום ראשון בבית ג' מול מקום רביעי בבית ד', מקום שני בבית א' מול מקום שלישי בבית ב' וכן הלאה).
שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  טורקיה | 5 | 3 | 2 | 0 | 1 | 195 | 205 | -10 |
|  בלגיה | 5 | 3 | 2 | 0 | 1 | 209 | 188 | 21 |
|  איטליה | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 182 | 177 | 5 |
|  ישראל | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 190 | 206 | -16 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בלגיה | 72 – 64 | איטליה   |
|  ישראל | 86 – 70 | טורקיה   |
|  ישראל | 50 – 66 | איטליה   |
|  בלגיה | 67 – 70 | טורקיה   |
|  איטליה | 52 – 55 | טורקיה   |
|  ישראל | 54 – 70 | בלגיה   |
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 257 | 178 | 79 |
|  סרביה | 5 | 3 | 2 | 0 | 1 | 211 | 206 | 5 |
|  אסטוניה | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 198 | 234 | -36 |
|  מונטנגרו | 3 | 3 | 0 | 0 | 3 | 211 | 259 | -48 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אסטוניה | 61 – 82 | סרביה   |
|  ספרד | 103 – 68 | מונטנגרו   |
|  אסטוניה | 81 – 74 | מונטנגרו   |
|  סרביה | 54 – 76 | ספרד   |
|  סרביה | 75 – 69 | מונטנגרו   |
|  ספרד | 78 – 56 | אסטוניה   |
שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ליטא | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 239 | 197 | 42 |
|  יוון | 5 | 3 | 2 | 0 | 1 | 212 | 211 | 1 |
|  קרואטיה | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 195 | 217 | -22 |
|  פולין | 3 | 3 | 0 | 0 | 3 | 188 | 209 | -21 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  פולין | 67 – 72 | יוון   |
|  ליטא | 86 – 67 | קרואטיה   |
|  פולין | 53 – 64 | קרואטיה   |
|  ליטא | 80 – 62 | יוון   |
|  ליטא | 73 – 68 | פולין   |
|  קרואטיה | 64 – 78 | יוון   |
שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  צרפת | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 271 | 169 | 102 |
|  גרמניה | 5 | 3 | 2 | 0 | 1 | 210 | 219 | -9 |
|  איסלנד | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 196 | 261 | -65 |
|  סלובניה | 3 | 3 | 0 | 0 | 3 | 187 | 215 | -28 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  איסלנד | 70 – 68 | סלובניה   |
|  צרפת | 80 – 63 | גרמניה   |
|  איסלנד | 81 – 83 | גרמניה   |
|  צרפת | 81 – 61 | סלובניה   |
|  גרמניה | 64 – 58 | סלובניה   |
|  צרפת | 110 – 45 | איסלנד   |
משחקי הדירוג > מקומות 5–8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר 5–8 | חצי גמר 5–8 |  |  | מקום חמישי | מקום חמישי |  |

|  | 15 ביולי | 15 ביולי |  |  |  |  |  |
|  |   טורקיה |  55 |   |  |  |  |  |
|  |   סרביה |  76 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 16 ביולי | 16 ביולי |  |
|  |   |   |   |   |   סרביה |  82 |  |
|  |   |   |   |   |   גרמניה |  78 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | מקום שביעי | מקום שביעי |  |
|  | 15 ביולי | 15 ביולי |   |  | 16 ביולי | 16 ביולי |  |
|  |   ליטא |  58 |   |  |   טורקיה |  70 |  |
|  |   גרמניה |  60 |   |  |   ליטא |  66 |  |
משחקי הדירוג > מקומות 9–16

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר 9–16 | רבע גמר 9–16 |  |  | חצי גמר 9–12 | חצי גמר 9–12 |  |  | גמר 9 | גמר 9 |
:  
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   מונטנגרו |  73 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   מונטנגרו |  73 |   |   | 15 ביולי | 15 ביולי |   |   |  |  |
|  |   איסלנד |  99 |   |   | 15 ביולי | 15 ביולי |   |   |  |  |
|  |   איסלנד |  99 |   |   |   איסלנד |  86 |   |   |  |  |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |   איסלנד |  86 |   |   |  |  |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |   איטליה |  98 |   |   |  |  |
|  |   איטליה |  72 |   |   |   איטליה |  98 |   |   |  |  |
|  |   איטליה |  72 |   |   |  |  |   |   | 16 ביולי | 16 ביולי |
|  |   פולין |  60 |   |   |  |  |   |   | 16 ביולי | 16 ביולי |
|  |   פולין |  60 |   |   |  |  |   |   |   איטליה |  75 |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |  |  |   |   |   איטליה |  75 |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  69 |
|  |   אסטוניה |  62 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  69 |
|  |   אסטוניה |  62 |   |   | 15 ביולי | 15 ביולי |   |   |  |  |
|  |   סלובניה |  83 |   |   | 15 ביולי | 15 ביולי |   |   | 11–12 | 11–12 |
|  |   סלובניה |  83 |   |   |   סלובניה |  72 |   |   | 11–12 | 11–12 |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |   סלובניה |  72 |   |   |  16 ביולי |  16 ביולי |
|  | 13 ביולי | 13 ביולי |   |   |   ספרד |  75 |   |   |  16 ביולי |  16 ביולי |
|  |   ספרד |  84 |   |   |   ספרד |  75 |   |   |   איסלנד |  75 |
|  |   ספרד |  84 |   |   |  |  |   |   |   איסלנד |  75 |
|  |   קרואטיה |  60 |   |   |  |  |   |   |   סלובניה |  90 |
|  |   קרואטיה |  60 |   |   |  |  |   |   |   סלובניה |  90 |
משחקי הדירוג > מקומות 13–16

שלוש הנבחרות שסיימו במקומות האחרונים ירדו לדרג ב' (כלומר רק הנבחרת במקום השלושה עשר נשארה בדרג א').
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר 13–16 | חצי גמר 13–16 |  |  | 13 | 13 |  |

|  | 15 ביולי | 15 ביולי |  |  |  |  |  |
|  |   מונטנגרו |  64 |   |  |  |  |  |
|  |   פולין |  61 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 16 ביולי | 16 ביולי |  |
|  |   |   |   |   |   מונטנגרו |  81 |  |
|  |   |   |   |   |   קרואטיה |  78 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 15 | 15 |  |
|  | 15 ביולי | 15 ביולי |   |  | 16 ביולי | 16 ביולי |  |
|  |   אסטוניה |  70 |   |  |   פולין |  71 |  |
|  |   קרואטיה |  98 |   |  |   אסטוניה |  62 |  |
פרסי הטורניר > MVP

צרפת איליאס קאמרדין
פרסי הטורניר > חמישיית הטורניר

ישראל נועם יעקב
צרפת איליאס קאמרדין
יוון אוונגלוס זוגריס
בלגיה תייס דה רידר
ישראל דניאל וולף
פרסי הטורניר > מלך הסלים

איסלנד אורי גונארסון - 18.3 למשחק
פרסי הטורניר > מלך הריבאונדים

ישראל דניאל וולף - 12 למשחק
פרסי הטורניר > מלך האסיסטים

ישראל נועם יעקב - 7.6 למשחק
דירוג סופי

| מקום | נבחרת | מאזן |
| --- | --- | --- |
|  |  צרפת | 7–0 |
|  |  ישראל | 4–3 |
|  |  יוון | 5–2 |
| 4 |  בלגיה | 4–3 |
| 5 |  סרביה | 5–2 |
| 6 |  גרמניה | 4–3 |
| 7 |  טורקיה | 4–3 |
| 8 |  ליטא | 4–3 |
לא העפילו לרבע הגמר
| 9 |  איטליה | 4–3 |
| 10 |  ספרד | 5–2 |
| 11 |  סלובניה | 2–5 |
| 12 |  איסלנד | 2–5 |
| 13 |  מונטנגרו | 2–5 |
|  14 |  קרואטיה | 2–5 |
| 15 |  פולין | 1–6 |
|  16 |  אסטוניה | 1–6 |
הערות שוליים

↑  בתשואות: ישראל הפסידה בגמר אליפות אירופה, באתר ערוץ הספורט, 16 ביולי 2023
1 2  France star Kamardine takes home MVP award, פיב"א (באנגלית)
↑  פולין לא ירדה לדרג ב' בגלל שהיא אירחה את אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 2024
ארכף סלע מערבי

| ארכף סלע מערבי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: חדפי פיל
משפחה:: חדפי פיל
סוג:: ארכף
מין:: ארכף סלע מערבי
שם מדעי
 Elephantulus rupestris ‏סמית, 1831
תחום תפוצה


ארכף סלע מערבי (שם מדעי: Elephantulus rupestris) הוא מין יונק קטן ממשפחת הארכפיים.
הארכפים הם יצורים קטנים דמויי חדף אך שייכים לקבוצה נפרדת הקרויה חדפי פיל. הם בעלי אף מוארך מעט וכפוף עם שערות חישה וכן אוזניים ועיניים גדולות. הרגליים שלהם גדולות והם יצורים מהירים ביותר.
הארכפים נפוצים בטבע בדרום אפריקה, נמיביה ואולי גם באנגולה ובוצוואנה. הם חיים במאורות בערבות עשב טרופיות ואזורים סלעיים יבשים.
הארכפים פגיעים לטורפים רבים ויודעים לנוע במהירות כדי לברוח מפניהם בנתיבים עקלתונים בצמחייה. הם בודקים את תחזוקת השבילים בצמחייה באמצעות פינוי זרדים שנפלו שם. השביל מספק להם גם מקום לאכול משום שהוא מושך חרקים קטנים כמו פרפרים וחגבים למאכל.
הערות שוליים

↑  ארכף סלע מערבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חדפי פיל |
| --- | --- | --- |
| ארכף | ארכף קצר-אף • ארכף הכף • ארכף שחור-רגל • ארכף שחור • ארכף הסבך • ארכף סלע מזרחי • ארכף קארו • ארכף סומלי • ארכף אדמוני • ארכף סלע מערבי |  |
| ארכף צפון-אפריקני | ארכף צפון-אפריקני |  |
| ארכף עגול-אוזן | ארכף עגול-אוזן נמיבי • ארכף עגול-אוזן קארו • ארכף עגול-אוזן אטנדקה |  |
| ארכף ארבע אצבעי | ארכף ארבע אצבעי |  |
| ארכף גדול | ארכף זהוב-גב • ארכף משובץ • ארכף אדום-ראש  • ארכף אפור-פנים |  |
ארכף סלע מערבי
ארכף הכף

| ארכף הכף |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: חדפי פיל
משפחה:: חדפי פיל
סוג:: ארכף
מין:: ארכף הכף
שם מדעי
 Elephantulus edwardii
תחום תפוצה


ארכף הכף (שם מדעי: Elephantulus edwardii) הוא מין ממשפחת הארכפיים האנדמי לדרום אפריקה.
אורכו של הארכף 22–28 ס"מ ומשקלו 37–80 גרם. הוא בעל אף כפוף ובעל שערות חישה וכן אוזניים ועיניים גדולות. הפרווה חומה בהירה והרגליים והזנב גדולים ועוזרים לארכף לשעוט קדימה.
כמו רוב הארכפים הם אוכלים חרקים קטנים והם חייבים לאכול כמעט כל הזמן. בלילות שאין מזון הם מורידים את חום גופם עד לחום הסביבה ובבוקר חוזרים לחימום הגוף.
הם מתגוננים מטורפיהם הרבים על ידי ריצה במהירות דרך השיחים העשבוניים והמפותלים עד שהטורף מתבלבל ועוזב. הם חיים באזורי שיחים וסלעים באזור המערבי של דרום אפריקה.
הערות שוליים

↑  ארכף הכף באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חדפי פיל |
| --- | --- | --- |
| ארכף | ארכף קצר-אף • ארכף הכף • ארכף שחור-רגל • ארכף שחור • ארכף הסבך • ארכף סלע מזרחי • ארכף קארו • ארכף סומלי • ארכף אדמוני • ארכף סלע מערבי |  |
| ארכף צפון-אפריקני | ארכף צפון-אפריקני |  |
| ארכף עגול-אוזן | ארכף עגול-אוזן נמיבי • ארכף עגול-אוזן קארו • ארכף עגול-אוזן אטנדקה |  |
| ארכף ארבע אצבעי | ארכף ארבע אצבעי |  |
| ארכף גדול | ארכף זהוב-גב • ארכף משובץ • ארכף אדום-ראש  • ארכף אפור-פנים |  |