stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
וספר (קוקטייל)

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  ג'ין, שמפניה קופה, לילט, וודקה, lemon twist 
 כוס:  גביע שמפנייה עמוק
 קישוט:  סליל לימון
 הערות:  ניתן להשתמש בכוס מרטיני במקום גביע שמפנייה עמוק
 
וספר או וספר מרטיני (באנגלית: Vesper) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי. הקוקטייל מורכב מג'ין, וודקה ולילט בלנק.
מקור הקוקטייל

הקוקטייל הומצא על ידי ג'יימס בונד בספר משנת 1953 - קזינו רויאל. הקוקטייל המקורי שונה במעט בכמויות המוכרות על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי.
"מרטיני יבש." אמר בונד. "אחד. בגביע שמפנייה עמוק."

"כן אדוני."

"רק רגע. שלוש מידות של גורדונ'ס, אחת של וודקה, חצי מידה של קינה לילט. נער היטב עד שזה יהיה קר כקרח, אז הוסף חתיכת סליל לימון גדולה ודקה. הבנת?"

"בהחלט אדוני." הברמן נראה מרוצה מהרעיון.

"אללי, זהו בהחלט משקה," אמר לייטר.

"בונד צחק. "כאשר אני... אה... מתרכז," הוא הסביר, "אני לעולם לא שותה יותר ממשקה אחד לפני ארוחת הערב. אולם, אני אוהב שהמשקה הזה יהיה גדול וחזק מאוד וקר מאוד ומוכן היטב מאוד. אני שונא מנות קטנות של כל דבר, במיוחד כשיש להן טעם רע. המשקה הזה הוא המצאתי שלי. אני הולך לרשום עליו פטנט כשאחשוב על שם טוב.
פלמינג ממשיך כאשר בונד אומר לברמן, לאחר שלקח לגימה ארוכה:
"מצויין ... אבל אם אתה יכול להשיג וודקה שעשויה מדגנים במקום מתפוחי אדמה, תגלה שהוא טוב יותר," ואז מוסיף "Mais n'enculons pas des mouches"
בפרק הבא, קורא בונד למשקה וספר. הוא מוצג בפני וספר לינד היפהפייה שמסבירה את משמעות שמה: "נולדתי בערב... בערב סוער מאוד..." ומבקש ללוות ממנה את שמה.
הקוקטייל וספר, שונה מקוקטייל המרטיני שבונד רגיל להזמין, בכך שנעשה שימוש בג'ין ווודקה יחדיו, וקינה לילט במקום ורמוט וסליל לימון במקום זית.
למרות שיש דיון מקיף על הקוקטייל הזה, בונד מזמין אותו רק פעם אחת לאורך כל הספרים של פלמינג. בונד מזמין את הוספר בסרט "קזינו רויאל". פליקס לייטר מזמין לו את הקוקטייל הזה בספר יהלומים הם לנצח עם קרסטה בלנקה במקום קינה ליליט.
במציאות הומצא הוספר על ידי חברו של פלמינג - איוואר ברייס.
הערות שוליים

↑  בעברית: "אבל בוא לא נשגל זבובים" - ביטוי גס בצרפתית שמשמעו "בוא לא נדקדק"
↑  בלטינית קלאסית, משמעות המילה וספר היא ערב
↑  קינה לילט היה מותג המקור של לילט בלנק לפני שהמתכון שונה
| קוקטיילים רשמיים של איגוד הברמנים הבין-לאומי (IBA) |
| --- | --- | --- |
| בלתי נשכחים   The Unforgettables | אלכסנדר •  אמריקנו • אנג'ל פייס • אוויאיישן • בין הסדינים • בולברדייה • ברנדי קרסטה • קזינו • קלווור קלאב • דאקירי • דרי מרטיני • ג'ין פיז • האנקי פאנקי • ג'ון קולינס • מילה אחרונה • מנהטן • מרטינז • מארי פיקארד • בלוטת הקופים • נגרוני • אולד פאשנד • פארדייז • פלאנטרס פאנץ'  • פורטו פליפ • ראמוס פיז • ראסטי נייל • סזראק • סיידקאר • סטינגר • טוקסידו • Vieux Carré •  ויסקי סאוור • וייט ליידי |  |
| קלאסיקות עכשוויות   Contemporary Classics | בליני • רוסי שחור (רוסי לבן) • בלאדי מרי • קאיפיריניה • קוקטייל שמפניה • קורפס רוויוור 2 • קוסמופוליטן • קובה ליברה • פרנץ' 75 • פרנץ' קונקשן • גולדן דרים • גראסהופר • המינגוויי ספיישל • צוואר סוס • אייריש קופי • קיר • לונג איילנד אייסד טי • מאי תאי • מרגריטה • מימוזה • מינט ג'ולפ • מוחיטו • מוסקו מיול • פינה קולדה • פיסקו סאוור • סי בריז • סקס על החוף • סינגפור סלינג • טקילה סאן רייז • וספר •  זומבי |  |
| משקאות עידן חדש   New Era Drinks | ברקודה • ברכי דבורה • ברמבל • קנהנצ'ארה • דארק אנ סטורמי • אספרסו מרטיני • פרננדיטו • פרנץ' מרטיני •  לא חוקי • למון דרופ מרטיני •  עירום ומפורסם  • ניו יורק סאוור • אולד קובן  •  פלומה • מטוס נייר • פניצילין • ראשן ספרינג פאנץ' • סולת'סייד • ספייסי פיפטי • שפריץ • ספרינג באסטרד • טיפררי • טומיס מרגריטה • טרינידד סאוור • VE.N.TO • ציפור צהובה |  |
התאונה בבסיס חיל האוויר המלכותי פולד

| --- | --- |

מראה מהאוויר של המכתש שנותר לאחר האסון ושל הנזק לשטח שסביבו
 תאריך:  27 בנובמבר 1944 
 מיקום:  בסיס חיל האוויר המלכותי פולד 
 קואורדינטות:  52°50′50″N 1°43′50″W﻿ / ﻿52.847117°N 1.730608°W﻿ / 52.847117; -1.730608
 הרוגים:  70 
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים התאונה בבסיס חיל האוויר המלכותי פולד(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים התאונה בבסיס חיל האוויר המלכותי פולד
 
מראה של חלק מהמצבור לפני האסון
האנדרטה לאסון
התאונה בבסיס חיל האוויר המלכותי פולד במחוז סטפורדשייר שבבריטניה התרחשה ב-27 בנובמבר 1944, במהלך מלחמת העולם השנייה. במהלכה התפוצצו אלפי טונות של תחמושת שאוחסנו בבסיס. אלו היו מן ההתפוצצויות הלא-גרעיניות הגדולות בהיסטוריה והגדולות ביותר שהתרחשו בתחומי האיים הבריטיים. באסון נספו כ-70 איש.
התאונה

בסיס פולד (Fauld) היה מצבור תחמושת תת-קרקעי של חיל האוויר המלכותי, שהיה ממוקם במכרה גבס לשעבר. הוא היה הגדול מסוגו בבריטניה. בשעה 11:11 בבוקר התפוצצו 3,500 עד 4,000 טון תחמושת שהיו מאוחסנים בו. אלו כללו בעיקר פצצות אוויר ממולאות בחומר נפץ מרסק, אך גם סוגים אחרים של תחמושת, לרבות 500 מיליון כדורים לנשק קל.
עדי ראייה סיפרו על שתי התפוצצויות גדולות, שבעקבותיהן היתמרו לאוויר שני ענני פטרייה של עשן שחור לגובה של מאות מטרים. ההתפוצצויות הותירו במקום מכתש ענק בשטח של כ-49 דונם ובעומק של 120 מטרים. מאגר סמוך שהכיל 450 אלף מטרים מעוקבים של מים נהרס עקב ההתפוצצויות והשיטפון שנוצר עקב כך הוסיף על הנזק שגרמו.
ההתפוצצויות והשיטפון גרמו הרס למבנים ורכוש ברדיוס של 1,300 מטרים מסביב לאתר האסון. חווה חקלאית שעמדה בשטח זה נהרסה כליל. נהרס גם מפעל באותו שטח, שהוצף במי השיטפון. מספר חוות נוספות ניזוקו קשות ונזק נגרם גם למבנים בכפר סמוך.
מספר הנפגעים המדויק עקב האסון איננו ידוע. ככל הנראה נספו בו 70 איש. גופות 18 מהם לא נמצאו מעולם. כ-26 אנשים נספו בבסיס התחמושת עצמו - חיילים, עובדים אזרחיים וחלק מ-189 שבויים איטלקים שהועסקו בו לפני האסון. כ-37 איש נספו במפעל שהוצף. נספו גם כשבעה עובדי חוות שעבדו בקרבת אתר ההתפוצצות. עוד כ-20 אנשים נפצעו. בנוסף נספו באסון כמאתיים ראשי בקר.
בסך הכל הושמד שליש ממצבור התחמושת, אך הביצורים סביב חלקיו האחרים החזיקו מעמד והם לא התפוצצו. בכך נמנע אסון חמור עוד יותר.
לאחר התאונה

למרות ההרס הנרחב בבסיס הוא הוסיף לשמש לאחסנת תחמושת עד לשנת 1966. בין 1967 ל-1973 אוחסנה במקום תחמושת של יחידות צבא אמריקאיות שהשתייכו לארגון נאט"ו.
סיבה לאסון לא פורסמה במשך שנים לאחריו. בשנת 1974 התפרסם כי הוא אירע ככל הנראה לאחר שחייל ניסה להסיר נפץ מאחת מהפצצות שבמצבור באמצעות אזמל מתכת, תוך הפרה ברורה של הוראות הבטיחות בטיפול בפצצות.
בשנת 1979 הוקפו בגדר אתר ההתפוצצויות והמכתש שנותר בו. הם כוסו מאז בצמחייה ושוכנות בהם חיות בר. הכניסה לאתר אסורה שכן עדיין קבורות בו כמויות גדולות של תחמושת, אשר לא סולקה מהמקום בשל העלות הכרוכה בפינוי שכזה.
בשנת 1990 הוצבה ליד אתר התאונה אנדרטה לקורבנות האסון. לימים היא הועברה אל משתלת הזיכרון הלאומית ומוצבת בה.
ראו גם

פיצוץ הליפקס
מכתש לוכנאגר
ודוביצה

| --- | --- |
סמל ודוביצהסמל ודוביצה

צילום אוויר של הכיכר המרכזית בעיר
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  פולין קטן (פרובינציה) פולין קטן
 ראש העיר:  אוה פיליפק
 תאריך ייסוד:  המאה ה-14
 שטח:  12.98 קמ"ר
 גובה:  450 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  17,905 (31 במרץ 2021)
  ‑ צפיפות:  1,475 נפש לקמ"ר (2001)
 קואורדינטות:  49°53′N 19°29′E﻿ / ﻿49.883°N 19.483°E﻿ / 49.883; 19.483
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.wadowice.pl
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיודוביצה(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיודוביצה(למפת פרובינציית פולין קטן רגילה) קרקוב טרנוב נובי סונץ' אושוויינצ'ים שוויינטוקז'יסקיה שלזיה פ ו ד ק ר פ צ ק י ה סלובקיהודוביצה(למפת פרובינציית פולין קטן מוגדלת) קרקוב טרנוב נובי סונץ' אושוויינצ'ים שוויינטוקז'יסקיה שלזיה פ ו ד ק ר פ צ ק י ה סלובקיהודוביצה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
כיכר יוחנן פאולוס השני בעיר
וָדוֹבִיצֶה (בפולנית: Wadowice; ביידיש: וואדוביץ') היא עיר השוכנת בדרום פולין, בפרובינציית פולין קטן, 50 קילומטר מדרום לקרקוב. בעיר כ-17,900 תושבים (נכון לשנת 2021). העיר שוכנת ליד נהר סקאווה (Skawa), יובל של הוויסלה. העיר נודעת בעיקר כעיר הולדתו של האפיפיור יוחנן פאולוס השני.
היסטוריה

ההתיישבות הראשונה באזור הייתה במאות ה-10 וה-11, ועל פי האגדה המקומית העיר נוסדה על ידי אדם בשם ולאד או ואד, אך העיר מוזכרת לראשונה ברישומים משנת 1325. באותה תקופה העיר הייתה מרכז מסחרי שהיה שייך לנסיכות שלזיה, ולפי כמה היסטוריונים כבר אז הוכר היישוב כעיר. בשנת 1430 נהרסה העיר בשריפה, אך היא הוקמה ושוקמה במהרה וניתנו לה זכויות עיר.
במאות ה-16 וה-17 הייתה העיר מרכז אמנות ומסחר. עם חלוקת פולין הראשונה עברה העיר לשטח אוסטריה כחלק מממלכת גליציה. הקמת הדרך מווינה ללבוב תרמה רבות להתפתחותה של העיר.
לאחר מלחמת העולם הראשונה וביטול המלוכה, הפכה ודוביצה חלק מפולין שנוסדה מחדש.
במלחמת העולם השנייה בשנת 1941 הוקם בעיר גטו; מרבית האוכלוסייה היהודית, למעלה מ-2,000 איש נרצחו בשואה רובם באושוויץ הקרובה.
כלכלה

כיום מגיעות מרבית הכנסותיה של העיר מתיירות, אך יש גם תעשייה זעירה לייצור מכונות. בעיר ממוקם גם המטה של החברה הגדולה בפולין לייצור מיץ.
לקריאה נוספת

דוד יעקבובוביץ' (עורך), ספר זיכרון לקהילות ודוביצה, אנדריכוב, קלווריה, מישלניץ, סוכא, ארגון עולי ודוביצה, אנדריכוב, קלווריה, מישלניץ וסוכא בישראל בשתוף עם הוצאת מסדה, 1967.
הערות שוליים

↑  Meʼir Shimʻon Geshuri, ספר סאסנאוויץ און זאגלעמביער אומגעגנט, ארגון יוצאי סוסנוביץ והסביבה בישראל, 1973, עמ' 119. (בiw)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564871105171  GND: 4330857-0  LCCN: n85359280  MusicBrainz: 2128abb8-b37b-465d-a4a0-cb542802ee8a  NKC: ge302806  NSK: 000675620   WorldCat (עם LCCN): n85-359280 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בפולין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנדרטה לזכר יהודי ודוביצה שנספו בשואה, בבית העלמין קריית שאול
ודאי

ערך זה עוסק במחוז בצ'אד. אם התכוונתם לידיעה שאין בה ספק, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  צ'אד צ'אד
 בירת המחוז:  אבשה 
 שטח:  30,000 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,032,500 (יולי 2019)
 קואורדינטות:  13°49′48″N 20°49′58″E﻿ / ﻿13.83°N 20.8328°E﻿ / 13.83; 20.8328 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צ'אד מוגדלת) נג'מנה מונדו אבשה פאיה-לארגו לוב סודאן הרפובליקה המרכז אפריקאית קמרון ניגריה ניז'רודאי(למפת צ'אד רגילה) נג'מנה מונדו אבשה פאיה-לארגו לוב סודאן הרפובליקה המרכז אפריקאית קמרון ניגריה ניז'רודאי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ודאי (בערבית: وداي) הוא מחוז בצ'אד, הממוקם בדרום-מזרח המדינה, ובירתו אבשה. לפני 2002 היה שם האזור אואדאי. ב-2008 פוצלו החלקים הדרומיים של אואדאי (לסילה ולג'ורף אל-אחמר) למחוז חדש ששמו סילה (הנקרא גם דאר סילה).
היסטוריה

המחוז ודאי היה לב ליבה של אימפריית אואדאי, שהתקיימה מתחילת המאה ה-16 ועד 1911, כאשר נכבשה על ידי צרפת במלחמת אואדאי. שתי בירות האימפריה - אוארה (שכיום לא מיושבת) ואבשה - היו ממוקמות באזור שבו ממוקם ודאי כיום.
גאוגרפיה

מצפון לוודאי שוכן מחוז ודאי פירה, מצפון למחוז ממוקם מחוז סילה, מחוז אשר הוקם בשנת 2008 לאחר שהתפצל ממחוז ודאי. ממזרח למחוז שוכנת מדינת סודאן וממערבה ממוקם המחוז גבהות ודאי.
גאוגרפיה > התיישבויות

אבשה היא עיר הבירה של מחוז ודאי, והעיר הרביעית בגודלה בצ'אד. יישובים מרכזיים אחרים במחוז: עבדי, אדרה, אם חיטאן, בורטאייל, צ'קויאן, האדג'ר חדיד, מרפה, מברון וטוראן.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין של צ'אד משנת 2009, במחוז מתגוררים 721,166 תושבים. במחוז מדברים בסונגורית ובערבית (בדרך כלל בערבית צ'אדית), אך מיעוטים במחוז מדברים גם בשלל שפות נוספות.
הערות שוליים

↑  REPUBLIQUE DU TCHAD, MINISTERE DU PLAN, DE L’ECONOMIE ET DE LA COOPERATION INTERNATIONALE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb119640529 (data)
הרטס

| --- | --- |

הרטס, מרץ 2014
 מקום הקמה:  מנצ'סטר 
 מוקד פעילות:  מנצ'סטר, אנגליה
 תקופת הפעילות:  מ-2009
 סוגה:  סינת'-פופ
 חברת תקליטים:  תקליטי RCA
 פרסים והוקרה:  פרסי NME (2011)  פרסי NME (2012)  ECHO Pop (2011) 
 InformationHurts.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 תיאו הוצ'קרפט אדם אנדרסון
 
הרטס (באנגלית: Hurts) הוא צמד סינת'-פופ אנגלי שיוסד בשנת 2009. בהרכב שר תיאו הוצ'קרפט ובסינתיסייזר ובגיטרה מנגן אדם אנדרסון.
היסטוריה > Happiness

ב-6 בספטמבר 2010 הוציא הצמד את אלבום הבכורה "Happiness". מהאלבום יצאו ארבעה סינגלים: "Better Than Love"‏, "Wonderful Life",‏ "Stay" ו-"Sunday".
הסינגל הראשון, "Better Than Love", קדם ליציאת האלבום, ויצא ב-23 במאי 2010, והגיע למקום החמישים במצעד הסינגלים הבריטי של חברת המצעדים הרשמית, ולשישי במצעד שירי הדאנס של החברה. אחריו יצא הסינגל "Wonderful Life". ‏"Wonderful Life" הצליח ברחבי אירופה, ואף הגיע למקום הראשון במצעד הפולני, והגיע למעמד של פלטינה בגרמניה. הסינגל השלישי, "Stay", יצא בנובמבר ובפברואר מתוכנן לצאת סינגל נוסף מהאלבום: "Sunday".
בדצמבר 2010 הוציא הצמד לקראת חג המולד את השיר "All I Want For Christmas Is New Year's Day".
היסטוריה > Exile

ב-14 בדצמבר 2012 הכריז הצמד על אלבומם החדש "Exile" המתוכנן לצאת במרץ 2013, והיה זמין לקנייה מוקדמת בiTunes. הסינגל "Miracle" של האלבום שודר לראשונה ברשת הרדיו הבריטית BBC ב-4 בינואר 2013, וב-19 במרץ 2013 יצא האלבום רשמית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2010: Happiness
2013: Exile
2015: Surrender
הערות שוליים

↑  Better Than Love באתר הלהקה
↑  Wonderful Life באתר הלהקה
↑  Stay באתר הלהקה
↑  Sunday באתר הלהקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16249289g (data)  GND: 16078037-8  ISNI: 0000 0001 0805 2997  LCCN: no2007080919  MusicBrainz: fcd954c7-f327-446f-87a3-2c4b242c6f38  NKC: xx0134811  SUDOC: 167224492  VIAF: 122733906   WorldCat (עם VIAF): 122733906
הרטפורדשייר

הרטפורדשייר (באנגלית: Hertfordshire) הוא אחד ממחוזות אנגליה. המחוז, הנמצא בדרום-מזרח אנגליה שבממלכה המאוחדת, נחשב לאחד המחוזות המסורתיים של אנגליה, וגובל במחוזות המסורתיים בדפורדשייר, קיימברידג'שייר, אסקס, בקינגהאמשייר ולונדון רבתי.
היסטוריה

הרטפורד היה שטח הנחלה של מצודה שנבנתה בהרטפורד על ידי אדוארד הזקן בשנת 913. השם הרטפורד נגזר מאנגלו סקסונית - heort ford, משמע חציית-נחל של איילים. סמל האייל מופיע במקומות שונים בהרטפורדשייר, כולל הדגל הרשמי.
יש עדויות ארכאולוגיות של מושבות אדם בהרטפורדשייר החל מהתקופה המזוליתית, דרך מושבות קבע בתקופה הנאוליתית ועד עידן הברונזה ועידן הברזל. במהלך הכיבוש הרומי של בריטניה נבנו במחוז ערים כגון ורולמיום (כיום סנט אולבנס). במקום זה נהרג הקדוש המעונה הראשון בבריטניה: אולבן, חייל בריטי-רומי, ביכר למות על מנת שכומר נוצרי יורשה לחיות. סמל הקדושה שלו, שהיה בצבעי כחול וצהוב, משתקף בסמלים רבים במחוז, ועל שמו נקראה העיר סנט אולבנס ("של אולבן הקדוש").
עם עזיבת הרומאים במאה ה-5, נכבש השטח על ידי האנגלו-סקסונים, והאזור הפך לחלק ממלכת סקסון המזרחית, ששלטה באזור עד המאה ה-9, אז הוא עבר לידי ממלכת מרסיה. כמאה שנים מאוחר יותר כבש את האזור ויליאם הכובש, ושילב אותו כחלק מממלכת אנגליה.
עם גדילתה של לונדון, הקרבה אליה סייעה להרטפורדשייר כלכלית, והמחוז משך אליו אצולה מקומית. העלייה המשמעותית באוכלוסייה ובעושרה אירעה עם בוא המהפכה התעשייתית, ובעקבותיה נוסדה לצ'וורת' כעיר הגנים הראשונה בעולם ב-1903, ומאוחר יותר הוקמה סטיבנג' כעיר המתוכננת הראשונה בעקבות רפורמת הערים החדשות של 1946.
בין שנות העשרים לשנות השמונים של המאה ה-20 הייתה העיר בורהמווד משכנו של אולפן הפקת הסרטים MGM-בריטיש פילמס, בו צולמו סרטים מפורסמים רבים כולל מלחמת הכוכבים (פרקים 4, 5 ו-6).
בשנת 2012 אירוע הסלאלום לקאנו וקיאק של אולימפיאדת לונדון התרחש באזור ברוקסבורן במתקן מרכז החתירה במים סוערים עמק לי שבהרטפורדשייר.
אתרים בעלי חשיבות

טירת ברקהמסטד
קתדרלת סנט אולבנס
הריסות ורולמיום
אזכורים בספרות

בספרו של אוסקר ויילד "חשיבותה של רצינות", ביתו של ג'ק וורת'ינג מצוי במחוז. מרבית עלילת "גאווה ודעה קדומה" של ג'יין אוסטן מתרחשת בהרטפורדשייר. בית בליק בספרו של צ'ארלס דיקנס הנושא את אותו שם ממוקם גם הוא במחוז.
הספר חוות החיות של ג'ורג' אורוול מבוסס על הכפר וולינגטון המצוי במחוז.
תושבים ידועים

הרטפורדשייר, עם קרבתו ללונדון רבתי, היה בית לידוענים רבים במרוצת השנים. בין השאר התגוררו בו המשורר ויליאם קופר והסופר גרהם גרין. בשנים האחרונות התגוררו במחוז ידוענים עכשוויים יותר כגון ויקטוריה בקהאם, רופרט גרינט, גאי ריצ'י, ג'ורג' מייקל, שרה ברייטמן, ג'רי הליוול וסיימון לה-בון.
וספרמוורשאן

וספרמוורשאן (בהונגרית: Veszprémvarsány) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי וספרמוורשאן

בוספרמוורשאן חיו יהודים בתקופות זמן שונות, ובמקום היה בית קברות יהודי ששופץ בשנת 2014:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 4 |  |
| 1880 | 36 | 1,100 |
| 1910 | 31 |  |
| 1920 | 27 |  |
| 1930 | 35 |  |
| 1941 | 30 | 1,307 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  שיפוץ בית הקברות היהודי בוספרמוורשאן
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת פנונהלמה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פנונהלמה • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • רומאנד • שיקאטור • טאפ • טאפסנטמיקלוש • טריאנפוסטה • וספרמוורשאן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ולדימיר סולוביוב

| --- | --- |

 לידה:  16 בינואר 1853 (יוליאני) מוסקבה, רוסיה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  31 ביולי 1900 (יוליאני) (בגיל 47) אוזקויה, פלך מוסקבה, רוסיה, האימפריה הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מקום לימודים:  הפקולטה להיסטוריה ופילולוגיה של אוניברסיטת מוסקבה 
 שפות היצירה:  רוסית 
 הושפע מ:  ארתור שופנהאואר, אפלטון 
 
ולדימיר סולוביוב, ציור מאת איוואן קראמסקוי
ולדימיר סרגייביץ' סולוביוב (רוסית: Владимир Сергеевич Соловьёв;‏ 16 בינואר (כך על פי הלוח היוליאני; על פי הלוח הגרגוריאני: 28 בינואר)‏ 1853, מוסקבה, האימפריה הרוסית – 31 ביולי ‏(13 באוגוסט)‏‏ 1900, אוסקויה, ליד מוסקבה) היה תאולוג נוצרי, פילוסוף, משורר, מבקר ומחזאי רוסי.
ביוגרפיה

ולדימיר סולוביוב היה בנם של המלומד סרגיי מיכאילוביץ' סולוביוב, היסטוריון חשוב באוניברסיטת מוסקבה ושל פוליקסנה ולדימירובנה לבית רומנוב, ממוצא פולני-קוזקי. לאחר סיום לימודיו בבית הספר החל את לימודיו באוניברסיטה בשנת 1869. תחילה למד מדעי הטבע, ובעיקר ביולוגיה. אך בהמשך נטה למדעי הרוח, וסיים את לימודיו, בשנת 1873, כפילוסוף.
לאחר מות מורו, פמפיל יורקביץ, שאליו היה קרוב מאוד, יצא סולוביוב בשנת 1874 להשלמת לימודיו במוזיאון הבריטי בלונדון. בשנת 1875 היה אמור סולוביוב הצעיר לשוב לרוסיה, אך בהשפעת לימודיו במוזיאון הבריטי יצא למסע לימודים במזרח התיכון. הוא סייר באיטליה וביוון, והמשיך עד למצרים.
בשנת 1876 שב ולדימיר סולוביוב לרוסיה, והחל להורות פילוסופיה באוניברסיטה של מוסקבה. שם החל בעבודותיו הייחודיות, שבהן גם שילב פעילות חברתית. הוא עבר לסנקט פטרבורג בשנת 1877, והתפרסם שם מאוד כמרצה מבריק וכפעיל במשרד לחינוך הציבור. בשנת 1880 השלים סולוביוב את לימודי הדוקטור שלו, והתפרסם בפולמוסים ציבוריים חשובים ברוסיה הצארית.
בשנותיו האחרונות עסק בשאלות של פילוסופיה, אמנות ומוסר. הוא היה דמות רבת השפעה, בעלת יחס מיוחד של הבנה וחיבה כלפי היהודים והיהדות עד כדי כך שכונה על ידי הרב אברהם יצחק קוק בכינוי "החסיד שבאומות העולם". בשנת 1900, בהיותו אך בן 47, חלה ומת. לאחרונה גובר העניין ברוסיה ובעולם בהגותו וביצירותיו. חוקרת הספרות והמתרגמת חמוטל בר יוסף פרסמה בשנת 2006 ממבחר כתביו.
ספרי סולוביוב בעברית

ולדימיר סולוביוב פרסם ברוסית כחמישה ספרים בשאלות פילוסופיות, ספרותיות, רוחניות ואמנותיות. על יצירתו נכתבו ספרי פרשנות רבים. אך ייצוגו בעברית עדיין דל מאד.
תלמוד, מאת וולדימיר סערגעיעוויטש סאלאוויאוו, לאדז (לודז'), מסורה, תרפ"ה 1925 (תרגום ליידיש).
משמעות האהבה, מבחר כתבים, בתרגומה של חמוטל בר יוסף, כרמל, ירושלים, תשס"ז 2006.
ממלכת השטן (סיפור נבואי), מבחר כתבים, בתרגומו של בנימין בן-צדוק, הומני, תל אביב, תשע"ז, 2017.
לקריאה נוספת עליו ועל יצירתו

חמוטל בר-יוסף, "ההתקבלות של ולדימיר סולוביוב בעיתונות, בהגות ובספרות היהודית" בתוך: איגוד ג (תשסח), עמ' 195–211. גם בתוך: ההקשר הרוסי של הספרות העברית, מוסד ביאליק 2020.
פרדריך מוקרמן, סולוביוב - פילוסוף העתיד, תורגם על ידי בנימין בן-צדוק, הומני, תל אביב, 2019
חמוטל בר יוסף, הנשיות הגואלת בשירת ביאליק, נדפס בשפע טל, תשס"ד 2004.
אסתר נתן, ענקים מאובנים מקיצים : על הקבלה בין שיר של סולוביוב לפואמה "מתי מדבר, נדפס בדפים למחקר בספרות, 6, 1992.
יצחק מאור, ולדימיר סולוביוב - "אדם עם אידיאות", נדפס בשדמות, ע'ח, 1981.
הערות שוליים

↑  אגרות הראי"ה א עמ' י"ח הוצאת מוסד הרב קוק
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268485905171  PLWABN: 9810637197105606  BIBSYS: 7043342  BNE: XX972315  BnF: cb119251222 (data)  CANTIC: a11330284  CiNii: DA00536747  GND: 118819127  ICCU: CFIV046599  ISNI: 0000 0001 2145 507X  LCCN: n79068418  LNB: 000026568  NDL: 00457143  NKC: jn19992017288  NLA: 35748873  NLG: 161923  NLK: KAC200907269  NSK: 000008742  NTA: 069209812  RERO: 02-A000153770  RSL: 000104902  SELIBR: 93145  SNAC: w6xd22g6  SUDOC: 028236408  Trove: 1069695  VcBA: 495/161340  VIAF: 100906199   WorldCat (עם VIAF): 100906199 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ודבר דבר

וְדַבֵּר דָּבָר הוא איסור דרבנן הנוגע לדיני דיבור האסור והמותר בשבת, שמטרתו הוא "שלא יהא דיבורך של שבת כדיבורך של חול".
מקור

המקור לאיסור זה נלמד מהפסוק:
"אִם תָּשִׁיב מִשַּׁבָּת רַגְלֶךָ עֲשׂוֹת חֲפָצֶיךָ בְּיוֹם קָדְשִׁי וְקָרָאתָ לַשַּׁבָּת עֹנֶג לִקְדוֹשׁ יְהוָה מְכֻבָּד וְכִבַּדְתּוֹ מֵעֲשׂוֹת דְּרָכֶיךָ מִמְּצוֹא חֶפְצְךָ וְדַבֵּר דָּבָר"
מהמילים "דבר דבר" למדו חכמים:
" 'ודבר דבר' - דרשו חכמים, שלא יהא דיבורך של שבת כדיבורך של חול, שלא יאמר דבר פלוני אעשה למחר."
מטרתו של האיסור הוא על מנת שיהא ניכר בדיבורו ששבת היום, על ידי כך שיהא דיבורו שונה מזה של חול.
האיסור

איסור זה קובע שאסור לדבר אודות דברים האסורים בעשייה בשבת, אפילו דבר שאסור רק מדברי חכמים כמו שכירות או מקח וממכר. עיקר האיסור הוא באומר "למחר אעשה כן", כלומר המדבר על מלאכות האסורות בשבת, שיעשה לאחר השבת.
שונה איסור זה מהאיסור "ממצוא חפצך" שאוסר על פעולות בשבת המסייעות להגשמת פעולה האסורה בשבת, לפיו אסור לאדם לאמר לאדם אחר שיעשה בשבילו דבר אחרי השבת - דבר האסור לעשות בשבת - מכיוון שהוא מגשים את הפעולה האסורה בשבת על ידי דיבור זה.
בנוסף אסור להרבות בשיחת דברים בטלים בשבת, למרות שאין בהם עשיית מלאכה כלל, כדי שיהא דיבורו של שבת אחר משל חול, ולא יהא חוליני. עם זאת מותר לאדם לדבר לצורכי עונג שבת, כאשר הוא נהנה מהדבור, ולכן בני אדם שסיפור שמועות וחידושים עונג הוא להם מותר להם לדבר בהם בשבת כמו בחול. אך בכל זאת, אסור לאדם אחד לספר לאדם שני חידושים ושמועות אם הוא עצמו אינו מתענג מהם. איסור דיבור דברים בטלים חמור מאוד על פי תורת הקבלה והחסידות, כי בחינת "שמור" בפנימיות היא השביתה מדברים גשמיים, כמו ששבת האלוקים מעשרה מאמרות שנבראו בהם השמים והארץ הגשמיים.
האיסור > דברים האסורים לדבר בשבת

מלבד איסור "ודבר דבר", ישנם איסורים רבים נוספים המשפיעים על הלכות דיבור בשבת. למשל אסור לספר בשבת דבר הגורם לו צער.
כמו כן, גזרו חז"ל שלא יחשב יהודי את חשבונותיו בפיו בשבת, כגזירה ותקנה שמא יבוא מתוך כך לרשום אותם על גבי נייר ולעבור בכך על איסור מלאכת כותב. איסור זה קיים בין על דיבור על חשבון שכבר עבר וצריך לדעת אותו (כמו - כמה כסף שילם וממילא כמה כסף עדיין צריך לשלם), או חשבון שנחוץ לו לעתיד. אבל חשבון שאינו נוגע לו מעשית ללא כל ספק אינו נכלל בכלל איסור זה (אלא בכלל דברים בטלים שאסור להרבות בהם בשבת).
השואל חפץ מחבירו בשבת, יבקש ממנו בלשון "השאלה" שמשמעותה השאלת חפץ לזמן קצר ולא בלשון "הלוואה" שמשמעותה הלוואה לזמן ארוך, שכן הלוואה אסורה בשבת מכיוון שדרך היא לרשום אותה פן ישכח את סכום ההלוואה או את פרטיה עד לסוף הזמן. בשפה שאין חילוק בין שתי הפעולות יש לומר "תן לי".