stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מזון לתינוקות
שיווק בישראל

שיווק בישראל של מזון לתינוקות תעשייתי, ממותג כמוצר מדעי המותאם להתפתחותו של התינוק, החל בישראל בשנות ה-60 של המאה ה-20. החלוצה בתחום זה הייתה חברת "רמדיה" שהוקמה בשנת 1963 על ידי ד"ר ליביו לנדס, שהיה רוקח מומחה לייצור תרופות, ואשתו הרופאה ד"ר אריקה לנדס. השניים עלו שנתיים קודם לישראל מרומניה, והחליטו להקים מפעל לייצור תרופות ומזון לתינוקות (בעיקר דייסות) בראשון לציון. המפעל זכה להצלחה והחל להתמקד בעיקר בייצור מזון לתינוקות תחת המותג "רמדיה" השפך פופולרי.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 החל יבוא של מותגי מזון לתינוקות בינלאומיים, דוגמת "גרבר", "ביצ'נט" (Beech-Nut) ו"היינץ". לאחר העלייה בפופולריות של מוצרים אלו החל משרד הבריאות לפעול לאסדרה של התחום.
בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלו לשווק בישראל באופן נרחב גם תרכובות מזון לתינוקות, בהם "מטרנה" שיוצרה בישראל על ידי חברת מוצרי מעברות (מאז 2017 נמצאת בבעלות מלאה של קבוצת "אסם-נסטלה"). ו"סימילאק" תוצרת חברת מעבדות אבוט.
הערות שוליים

↑  חידושים בשוק המזון מזון לתינוקות - תחום מיוחד של ייצור המזון, הארץ, 26 בפברואר 1960
↑  היינץ - מזון התינוקות היחידי באריזת הבטחון הכפולה, חדשות, 27 במאי 1991 - פרסומת של היינץ
↑  "רמדיה" מפעל המייצר מזון לתינוקות תחת פיקוח רפואי ועל בסיס מדעי, דבר, 24 במרץ 1967
הודעה חשובה לאמהות, מעריב, 12 ביולי 1972
↑  שני דורות של צברים בריאים וחסונים כבר גדלו על מזון תינוקות רמדיה, מעריב, 25 ביולי 1984
↑  גרבר - המזון הבריא ביותר לתינוקך, דבר, 9 במרץ 1973 - פרסומת של גרבר
↑  תהילה עופר, מזון מוכן לתינוקות, מעריב, 6 במרץ 1972
↑  נילי ארקין, מכינים צו-סימון למזון־תינוקות, מעריב, 20 בדצמבר 1976
↑  תחליף חלב אם בקיבוץ מעברות, דבר, 31 במאי 1982
מוצרי מעברות - מטרנה, כותרת ראשית, 11 בדצמבר 1985
↑  תזונה בגיל הרך, חדשות, 4 במרץ 1992
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284658605171  GND: 4178899-0  LCCN: sh85010753  LNB: 000051024  NDL: 01078173
מזון רו

מזון רו (Rho Meson) הוא האדרון בעל תוחלת חיים קצרה. למזון רו יש איזוספין טריפלט, ושלושת מצבי האיזוספין שלו מסומנים כ- ρ+, ρ0 ו- -ρ.
מזון רו, יחד עם פאיונים ומזוני אומגה, נושא את הכוח הגרעיני בתוך גרעין האטום. מזון רו הוא השלישי הקל ביותר מבין החלקיקים המגיבים במיוחד (אחרי הפאיון והקאון). מסתו של מזון רו בשלוש צורותיו היא כ־775.45±0.4MeV (שווה לכ-770MeV).
למזון רו תוחלת חיים קצרה מאוד, ורוחב הדעיכה שלו הוא בערך -145MeV. זהו חלקיק בעל תכונה ייחודית - לא ניתן לתאר אותו באמצעות פילוג ברייט-ויגנר. מזון רו לרוב דועך לזוג פאיונים עם קצב סיעוף של 99.9%.
מבנה

בתיאור דה-רוג'ולה-גאורגי-גלשאו של האדרונים (De Rujula-Georgi-Glashow description of hadrons), מזוני רו מוצגים כמצב מאוגד של קווארק ואנטי-קווארק - גרסה "נלהבת" יותר של פאיונים. למרות התיאור הזה, קיימים כמה הבדלים בין פאיונים למזוני רו. בניגוד לפאיון, מזון רו הוא בעל ספין של j=1 (מזון וקטור) ומסתו גדולה יותר בהשוואה. ההבדל בין מסתו של מזון רו למסתו של פאיון מיוחס לתגובה על-דקה בין הקווארק והאנטי-קווארק.
הבעיה העיקרית עם תיאור דה-רוג'ולה-גאורגי-גלשאו היא שהתיאור מייחס את מסתם הנמוכה יחסית של פאיונים לצירוף מקרים, ולא לתוצר של שבירת סימטריה בלתי ניתנת לכיפוף (סימטריה כיראלית). ניתן לחשוב על מזוני רו כעל בוזוני כיול המשויכים לשבירה ספונטנית של סימטריית הכיול, כאשר דמותם המקומית נובעת מהשפעה כבידתית (נובע מ-QCD). סימטריית הכיול השבורה (לפעמים מכונה "הסימטרייה המקומית הנסתרת") שונה מהסימטריה הכיראלית העולמית הפועלת על הטעמים. הווארד גאורגי (Howard Georgi) תיאר את המצב במאמרו "המגבלות הווקטוריות של הסימטריה הכיראלית" (באנגלית: The Vector Limit of Chiral Symmetry). גאורגי שייך הרבה מהספרות העוסקת בסימטריה המקומית הנסתרת למודל סיגמה לא ליניארי.
מבנה > מזוני רו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שם החלקיק | סמל החלקיק | סמל האנטי-חלקיק | תוכן הקווארק | מסת מנוחה [MeV / c2] | IG | JPC | מוזרות S | קסם C | תחתיות 'B | תוחלת החיים האופיינית [sec] | תוצרי דעיכה שכיחים |
| מזון רו טעון | (ρ+(770 | (ρ-(770 | קווארק למעלה ואנטי קווארק למטה  (u{\bar {d}}) | 775.45±0.4 | +1 | -1 | 0 | 0 | 0 |  \thicksim 4.5\times 10^{-24} |  \pi ^{+}+\pi ^{0} |
| מזון רו נייטרלי | (ρ0(770 | עצמו  [(ρ0(770] |  {u{\bar {u}}-d{\bar {d}} \over {\sqrt {2}}} | 775.45±0.34 | +1 | - -1 | 0 | 0 | 0 |  \thicksim 4.5\times 10^{-24} |  \pi ^{+}+\pi ^{-} |
הערות שוליים

1 2 3  C. Amsler et al. (2008): Particle listings – ρ
↑  Rujula, Georgi, Glashow (1975) "Hadron Masses in Gauge Theory." Physical Review D12, p.147
↑  H. Georgi. (1990) "Vector Realization of Chiral Symmetry." inSPIRE Record
↑  C. Amsler et al. (2008): Quark Model
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4178056-5
מחילות

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אודי אלוני
 הופק בידי:  דוד זילבר   לימור סיוון   אודי אלוני
 תסריט:  אודי אלוני
 שחקנים ראשיים:  איתי טיראן   קלרה ח'ורי   מוני מושונוב   רובא בלאל
 מוזיקה:  תמיר מוסקט
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  מטרו תקשורת   סרטי יונייטד קינג   הוט
 הקרנת בכורה:  2006
 משך הקרנה:  97 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
"מחילות" הוא סרט קולנוע ישראלי של הבמאי אודי אלוני שיצא לאקרנים בשנת 2006.
תקציר העלילה

דוד, יהודי מארצות הברית, מתגייס לצה"ל, ובמהלך השירות הצבאי שלו הורג בשוגג ילדה פלסטינית. בעקבות זאת לוקה דוד בהלם, ומאושפז בבית חולים לחולי נפש, המצוי במקום שבו שכן הכפר הפלסטיני דיר יאסין. ניצול שואה החי במוסד מספר לדוד שרוחות תושבי הכפר שנרצחו מנסות לתקשר עמו. אביו של דוד מביא אותו לניו יורק שם הוא מתאהב בלילה, אמריקאית פלסטינית, שבתה, אמל, דומה לילדה שאותה הרג דוד.
שחקנים

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
איתי טיראן: דוד
קלרה ח'ורי: לילה
מוני מושונוב: מוזל-מן (מוסלמי)
מכרם ח'ורי: ד"ר ייסאק שמש
עומר ברנע: יוני
עידית טפרסון: קולונל דניאל
לקריאה נוספת

פבלו אוטין, קרחונים בארץ החמסינים - הקולנוע הישראלי החדש - שיחות עם במאים, רסלינג, 2008, הפרק "'מחילות' - שיחה עם אודי אלוני", עמ' 154-135.
מנדלת חול טיבטית

מנדלת חול
מנדלת חול טיבטית (בסינית: 沙壇城/壇城沙畫, בטיבטית: དཀྱིལ་འཁོར།) היא מסורת ייחודית של הבודהיזם הטיבטי הכוללת יצירה והרס של מנדלות העשויות מחול צבעוני. לאחר יצירת המנדלה ועשיית כל הטקסים הפולחניים הנלווים, נהרסת המנדלה בהתאם לתפיסה הבודהיסטית בטבע החולף של החיים החומריים. מנדלה זו היא כלי להשגת חוכמה וחמלה, ולהגיע להארה. היא מתארת הרכב גאומטרי מאוזן שבו שוכנים אלוהויות.
מבנה וחומרים

בעבר החול שהשתמשו לבניית המנדלה הייתה מכתישה של אבן צבעונית. בעידן המודרני אבנים לבנות פשוטות נטחנות ונצבעות בדיו אטום על מנת לקבל את אותו אפקט. בנוסף מערבבים את החול הזה עם פחם, גבס, ואבן חול רגילה ואדומה על מנת לקבל את הגוון הרצוי. כמו כן לעיתים מוסיפים קמח תירס, אבקת פרחים ושורשי וקליפות עץ. הנזירים מעדיפים להשתמש בריכוז גבוה וצפוף של חול כדי למזער הפרעות כגון רוח או התעטשות.
הנזירים מציירים על גבי לוח, שולחן או על הרצפה לפני הנחת החול, את הדגם הגאומטרי הרצוי, בעזרת חוטים או סרגלים ומחוגה גדולה וקטנה עם גיר מיוחד. אז מניחים את החול על התרשימים בעזרת צינוריות מיוחדות הנקראות צ'אק-פור (אנ') העשויות מתכת עליהן הנזירים מקישים בעדינות עם מקל על מנת לאפשר לחול לזרום בצורה עדינה ומדויקת על התרשים. יש מנדלות שמונחות בעזרת האצבעות בלבד.
בשל מורכבות העבודה ובהתאם לגודל וייעוד המנדלה, הפרויקט יכול להיעשות מכמה ימים עד מספר שבועות. מנדלת הקלאצ'קרה למשל, המכילה 722 אלוהויות המתוארות בתוכה, יכולה לקחת כמה שבועות ואילו מנדלות קטנות יותר כמו לאלוהות ימנטקה הדורשת פחות גאומטריה נערכות במשך ימים מספר.
מקובל שצוות של נזירים יעבוד יחד על פרויקט, תוך עבודה בכל פעם על מקטע אחר. העבודה מלווה במוזיקה ובמזמורים מקודשים כדי להפעיל את האנרגיה האלוהית של האלים השוכנים במנדלה. הנזירים מתעסקים בפעולה זו שעות רבות תוך התרכזות ומאמץ בפרטים הקטנים ונוצרת פעולה מדיטטיבית. מקובל שהדלאי לאמה גם יעצב מנדלה זו. לאחר שהמנדלה מוכנה היא נהפכת למקודשת ובעלת כוחות של טיהור וריפוי. כוחה המרפא של המנדלה משתרע על כל העולם עוד טרם פיזורה למים זורמים.
העבודה נעשית מהאמצע כלפי חוץ. המנדלה מייצגת במרחב דו-ממדי את העולם של התלת מימד. הנזירים מדמים אותה כארמון תלת־ממדי.
הרס פולחני

הרס המנדלה נחשב לפעולת על בתרבות הטיבטית, על מנת להעביר את המסר של הארעי והחולף. אף האלוהויות עצמן נהרסות בסדר מסוים יחד עם שאר המוטיבים. החול נאסף לצנצנת, נעטף בבד משי ומושלך לנהר או לכל מקור מים הנמצא בתנועה. המטרה היא לשחרר אותה חזרה לטבע כדי לפזר את אנרגיית הריפוי - ההילינג של המנדלה ליצורים שחיים במים ביבשה ובאוויר. הטקס מלווה בתהלוכה ססגונית של נזירים עם כלי נגינה ומזמורים בליווי קהל.
ראו גם

רנגולי
מנדלה
קולאם
הערות שוליים

↑  מהי מנדלת החול הטיבטית שיוצרים נזירים?, באתר אאוריקה
↑  תהליך העבודה, באתר יוטיוב, ‏2016
↑  Tibetan Healing Mandala, סמית'סוניאן
הנזירים בשעת פעולה עם הצ'אק פור
מנדלה שעדיין לא הושלמה והחול הצבעוני שמחולק לקעריות
מס דיבידנדים

מס דיבידנדים הוא המס המוטל על דיבידנד המחולק על ידי חברה לידי בעלי מניותיה. המס מוטל כאשר מתרחש אירוע מס והוא מוטל על מקבל הדיבידנד ולא על המחלק. בחלק מהמדינות, מחלק הדיבידנד נדרש לנכות את המס במקור ולהעבירו לרשויות המס. בישראל מיסוי דיבידנדים הוא חלק ממס הכנסה.
סוג מס

לסיווג ההכנסה מדיבידנד השפעה מהותית על סוג המס ושיעור המס שיוטל על המקבל. בחלק ממדינות העולם, למשל בארצות הברית, קבלת דיבידנד מסווג כהכנסה פירותית. במדינות אחרות, ביניהן ישראל, מדובר בהכנסה הונית. יתרה מכך, ישנן מדינות בהן קיים מיסוי חד-שלבי ובאחרות מיסוי דו-שלבי. הכרת שיטת המס מאפשרת ביצוע תכנון מס לצורך הקטנת המס המשולם.
מס דיבידנדים בישראל

בישראל, תקבול דיבידנד היא הכנסה חייבת במס הכנסה ככל הכנסה אחרת. בהתאם להוראות סעיף 2(4) לפקודת מס הכנסה נקבע כי דיבידנד, לרבות דיבידנד המשתלם מתוך רווחי הון של חברה, ריבית, הפרשי הצמדה או דמי נכיון הם הכנסה חייבת במס.
החוק בישראל קובע שיעורי מס שונים לחברות ויחידים המקבלים דיבידנד:
חברה, תושבת ישראל, חייבת במס על דיבידנד שקיבלה מחברה ישראלית אחרת בשיעור של 0%, פרט למקרה שהחברה הישראלית המחלקת את הדיבידנד היא מפעל מאושר או מפעל מוטב במקרה זה היא חייבת במס בשיעור של 20%.
יחיד, תושב ישראל, חייב במס על דיבידנד בשיעור של 25%, פרט למקרה שהיחיד הוא בעל מניות מהותי (המחזיק לכל הפחות 10% מהון המניות של החברה) במקרה זה הוא חייב במס בשיעור של 30%.
| שנת מס | חברות> חברה | חברות> מפעל מאושר | יחידים> יחיד | יחידים> בעל מניות מהותי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2004 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2005 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2006 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2007 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2008 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2009 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2010 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2011 | 0% | 15% | 20% | 25% |
| 2012 | 0% | 15% | 25% | 30% |
| 2013 | 0% | 15% | 25% | 30% |
| 2014 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2015 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2016 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2017 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2018 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2019 | 0% | 20% | 25% | 30% |
| 2020 | 0% | 20% | 25% | 30% |
נוסף להוראות החוק, קיימות הוראות שעה המפחיתות את שיעור מס הדיבידנדים על מנת להגדיל את הכנסות המדינה ממסים בתקופות מיתון או אחרי מבצעים צבאיים. כיוון שהמס מוטל רק כאשר הדיבידנד מחולק, הפחתת שיעור המס מעודדת בעלי חברות להכריז על חלוקת דיבידנד. הפחתת שיעור המס אומנם מפחיתה את המיסוי, אך בפועל הגביה עולה ככל שיותר נישומים מעדיפים לשלם מס בשיעור נמוך, והמדינה רואה הכנסות גבוהות מהתחזיות ומצליחה לממן את הוצאותיה החריגות.
מס דיבידנדים בארצות הברית

בארצות הברית, תקבולי דיבידנדים בידי הנישום מסווגים הכנסה רגילה לכן שיעור המס נקבע לפי מדרגות המס של הנישום.
בשנת 2003 הציע הנשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש לבטל את המס המוטל על דיבידנדים באומרו כי ”מיסוי דו-שלבי הוא רע לכלכלה שלנו ומשפיע לרעה בעיקר על הפורשים לגמלאות”. בנוסף הוא טען כי מיסוי רווחי חברות היא פעולה הוגנת אולם מיסוי בעלי המניות על אותם הרווחים היא פעולה לא הוגנת.
| 2003–2007> מדרגה | 2003–2007> מס ליחיד | 2003–2007> מס מוטב | 2008–2012> מדרגה | 2008–2012> מס ליחיד | 2008–2012> מס מוטב | 2013 - והלאה> מדרגה | 2013 - והלאה> מס ליחיד | 2013 - והלאה> מס מוטב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10% | 10% | 5% | 10% | 10% | 0% | 10% | 10% | 0% |
| 15% | 15% | 5% | 15% | 15% | 0% | 15% | 15% | 0% |
| 25% | 25% | 15% | 25% | 25% | 15% | 25% | 25% | 15% |
| 28% | 28% | 15% | 28% | 28% | 15% | 28% | 28% | 15% |
| 33% | 33% | 15% | 33% | 33% | 15% | 33% | 33% | 15% |
| 35% | 35% | 15% | 35% | 35% | 15% | 35% | 35% | 15% |
| 35% | 35% | 15% | 35% | 35% | 15% | 39.6% | 39.6% | 20% |
החל משנת 2003 שיעור מס הדיבידנדים נקבע לפי דרגות המס של הנישום, אך ברוב המקרים בדיבידנדים "רגילים" הכנסה מדיבידנד תחשב כמו רווח הון ארוך טווח שתמוסה בשיעור המקסימלי של 15% "מס דיבידנד מוטב". בשנת 2013 ממשל אובמה הוסיף דרגת מס מקסימלית חדשה בסך 39.6% הממסה דיבידנד מוטב בשיעור של 20%.
ראו גם

מס חברות
מיסוי דמי שכירות
מנדלי מוכר ספרים ברשת

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  הוצאת ספרים, חנות ספרים
 מייסדים:  ירון גולדשטיין, הנרי הראל, כרמל רביד
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־14 שנים)
 ענפי תעשייה:  ספרים אלקטרוניים, הוצאות לאור
  
 https://www.mendele.co.il
 
מנדלי מוכר ספרים ברשת היא חנות מקוונת למכירת ספרים אלקטרוניים. החנות מציעה ספרים בפורמטים EPUB-3 ,EPUB ו-MOBI (למכשירי קינדל ואפליקציות קינדל) המאפשרים שימוש ברוב מכשירי הקריאה, מחשבים, טאבלטים וטלפונים סלולריים חכמים.
מנדלי מוכר ספרים מציעה לסופרים הוצאה לאור עצמית של ספרים אלקטרוניים ומודפסים, ולהוצאות לאור אחרות המסתייעות בעיקר בשירותיה להפקת ספרים אלקטרוניים. המיזם הוא הוצאת הספרים הגדולה בישראל, אשר ספריה אינם נמכרים על ידי רשת חנויות ספרים מסחרית.
היסטוריה

החנות נוסדה ב-7 בינואר 2010 על ידי ארבעה יזמים שבאו מתחומי ההיי-טק וההוצאה לאור: ירון גולדשטיין, הנרי הראל, כרמל רביד וישראל וינטה.
אתר החנות היה הראשון מסוג מכירת הספרים האלקטרוניים ברשת בישראל. בעקבותיו קמו חנויות נוספות לספרים אלקטרוניים ברשת, כגון מיזם עברית ובוקסילה.
מנדלי מוכר ספרים ברשת מציעים כיום למכירה כ-1,300 ספרים - חלקם יצאו לאור בעבר, הופצו ונמכרו בחנויות והומרו לפורמט אלקטרוני, וחלקם כתבי יד שיוצאים לאור כספר אלקטרוני ולא מופצים בחנויות בצורה מסורתית. הספרים נקראים על ידי קוראי ספרים אלקטרוניים מסוגים שונים המותאמים לעבודה עם הקבצים בפורמטים השונים, כגון האייפד והמכשירים מבוססי מערכת ההפעלה אנדרואיד, כמו גם על מכשירי קינדל ותוכנות קינדל ועל מחשבי חלונות, מקינטוש ולינוקס.
שיתופי פעולה

החנות האינטרנטית של מנדלי מוכר ספרים ברשת משתפת פעולה עם הוצאות לאור המשווקות את ספריהן דרך האתר. בין ההוצאות המשתפות פעולה עם האתר: הוצאת כרמל, גרף, הקבוץ המאוחד, הוצאת נהר, הוצאת חדקרן, הוצאת אוריון, הוצאת רימונים, הוצאת קדמת עדן ועוד. 

מנדלי מוכר ספרים ברשת עובדים עם סופרים וכותבים המפרסמים את ספריהם באתר באופן ישיר, בהם יצחק בן נר, סמי מיכאל, נאוה סמל, עידן רבי, מואיז בן הראש, רוני גלבפיש, ציפי שחרור ועוד.
שיתופי פעולה > שירותים נוספים

מנדלי מוכר ספרים ברשת מפיקים ומציעים למכירה גם ספרים מודפסים בדפוס דיגיטלי בכמויות קטנות, וכן גם בהדפסה לפי דרישה (POD). שירות נוסף מאפשר להפיק ספרים באנגלית, בספרדית, ברוסית, ובשפות אחרות, מכירתם וקידומם באמזון כספרים לקינדל וכספרים מודפסים על פי דרישה (POD) ובאתרים נוספים בעולם, כגון האייבוקסטור (iBooks) של אפל.
הערות שוליים

↑   אמיתי זיו, רוצים להוציא ספר? דלגו ישר לאינטרנט, באתר TheMarker‏, 20 במאי 2013
↑  עומר כביר, הושקה חנות לספרים דיגיטליים בעברית, באתר כלכליסט, 10 בינואר 2010
↑  ירון גולדשטיין, למה עברתי מניהול בהיי-טק למכירת ספרים?, באתר ynet, 9 בינואר 2014
↑  מהפיכת הספרים בעיצומה
מבועים

| --- | --- |
שלט הכניסה ליישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: מרחבים
גובה ממוצע: ‎170 מטר
תאריך ייסוד: 1958
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,238 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-1.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) מבועים(למפת מערב הנגב רגילה) מבועים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מבועים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מבועים31°26′59″N 34°39′17″E﻿ / ﻿31.449851523372°N 34.6546543413241°E﻿ / 31.449851523372; 34.6546543413241  heמפת היישובים של מועצה אזורית מרחבים (in English: Merhavim Regional Council) באדום - מבועים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

מַבּוּעִים הוא יישוב קהילתי בנגב הצפוני, מצפון-מזרח לעיר נתיבות, בתחום המועצה האזורית מרחבים. שטח מבועים כולל כ-6,400 דונם. אך ללא משקים חקלאיים.
מקור השם

משמעות שם היישוב היא מעיינות, והוא ניתן למקום בהשראת פסוק מספר ישעיהו המסמל את הפרחת השממה: ”וְהָיָה הַשָּׁרָב לַאֲגַם וְצִמָּאוֹן לְמַבּוּעֵי מָיִם”.
היסטוריה

מבועים הוקמה בשנת 1958 כמרכז כפרי המספק שירותים למושבי האזור. בגל העלייה בשנות ה-90, קלט היישוב עולים רבים וכן ילידי הארץ מבני היישובים הסמוכים.
תרבות

ביישוב ישנו אולם תרבות הניתן גם להשכרה לאירועים משפחתיים ולכנסים עסקיים, וכן בריכת שחייה.
דת

במבועים פועלים שני בתי כנסת - "רינת אבות" ו"היכל מנשה".
הנצחת נופלים

ביישוב הוקמו "גן תומר" לזכרו של סגן משנה תומר בסטקר, ו"גן נועה" לזכרה של סמל ראשון נועה פרייס, תושבי היישוב.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לשנת 2022 (אומדן), מתגוררים במבועים 1,238 תושבים וביניהם כ-285 משפחות.
חינוך

ביישוב פועלים 5 פעוטונים, 4 גנים ובית ספר יסודי. בני הנוער לומדים בתיכון האזורי במועצה האזורית או באשל הנשיא. ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער האיחוד החקלאי.
גלריית תמונות

גן ילדים
קופת חולים
רחוב ביישוב
עוד רחוב
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מבועים, באתר www.merchavim.org.il
↑  ספר ישעיה, פרק ל"ה, פסוק ז'
↑  מרכז כפרי חדש ייחנך היום בנגב, על המשמר, 9 באוקטובר 1958
↑  תרבות מבועים, באתר מתנ״ס מרחבים.
↑  בריכת שחייה מבועים, באתר מועצה אזורית מרחבים.
↑  Meydata Advanced Internet Technologies, שירותי דת, באתר מבועים
↑  דף הבית, באתר בית ספר מבועים
↑  מבועים, באתר תנועת אור
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588264405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחילה (משפט עברי)

במשפט העברי, מחילה היא מעשה קנייני השייך לסוגת הקניינים הנעשים על ידי סילוק בעלות ותביעה משפטית, שהם הפקר, ייאוש, וסילוק, ויש הסוברים שהיא עצמה מדין סילוק.
חלות הקנין

בניגוד לשאר הקניינים שנעשים על ידי פעולה חיובית של גמירות דעת, הייאוש ומחילה נעשית על ידי שלילת והסחת דעת גמורה מהחוב.
הראשונים נחלקו האם המחילה נעשית על ידי מעשה קניין או שמא די באמירה.
מחילה בטעות

כמו ייאוש, חלות המחילה נעשית בקלות יותר מקניינים אחרים, ולכן לפי שיטת רש"י, הריב"ש וראשונים נוספים גם מחילה בטעות היא מחילה. ההסבר לכך הוא שכן בקניין זה אין דרושה דעתו של האדם שעל כך תיתכן טענת טעות האומרת שדעתו של האדם לא הייתה קיימת באופן זה, אלא המחילה היא דווקא שלילת דעתו של האדם, ולכן לא שייכת בה טענת טעות.
הגמרא בבבא מציעא אומרת – לפי פירושו של רש"י – כי אדם המקנה לחברו דבר שלא בא לעולם, למשל: פירות של עץ שעדיין לא צמחו, ואותו מקנה טעה וחשב כי הדבר נקנה, וכאשר צמחו הפירות אכל הקונה את פירותיהם, אין המוכר יכול לתבוע את הפירות כאשר יתברר לו כי הקניין היה בטעות, שכן הוא מחל על הפירות, על אף שהמחילה הייתה בטעות.
התוספות חלוק על רש"י בפירוש הגמרא, מכוח שורה של ראיות: רב נחמן פוסק שמחילה בטעות אינה מחילה, במסכת בבא מציעא הגמרא מניחה כי שומא בטעות אינה חלה, במסכת נזיר אומרת הגמרא בשם בית הלל שהקדש בטעות אינו הקדש, במסכת גיטין אומרת הגמרא ש"כל קנין בטעות חוזר".
הערות שוליים

↑  ראו תוספות תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ט"ז, עמוד א'.
↑  ראו עוד בחידושי הגרנ"ט סוף סימן ק"ג.
↑  ראו עוד במחנה אפרים הלכות זכייה ומתנה סימן ל'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ס"ו, עמוד ב'.
↑  שם ד"ה התם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ל"א, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף י"ד, עמוד א'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מיגו (הלכה)

ערך זה עוסק במיגו בהלכה. אם התכוונתם למיגו במשפט העברי, ראו .
מיגו היא מילה בארמית שמשמעותה "מתוך". בהקשר ההלכתי היא משמשת להרחבת המשמעות ההלכתית של פעולות ומצבים מסוימים לתחומים בהם לא אמורה להיות להם משמעות, מכוח (מתוך) המשמעות שיש להם בתחום הלכתי אחר.
יישומים

אחד היישומים בתלמוד למיגו, הוא הטענה שמתוך שיש לאדם כוח להשפיע על חפץ באופן אחד, יהיה לו כוח להשפיע עליו גם באופנים אחרים. למשל, אף על פי שעשיר לא יכול לזכות בפאה, רבי אליעזר סובר הוא יכול ללקט פאה ולזכותה לחבירו העני. בתלמוד הבבלי מובאת אפשרות שטעמו של רבי אליעזר הוא "דמיגו דאי בעי מפקר להו לנכסיה והוי עני וחזי ליה ומיגו דזכי ליה לנפשיה זכי לחבריה". כלומר שכיון שבאופן תאורטי יש לעשיר כוח להפקיר את נכסיו, להפוך לעני ולזכות בפאה, או יכול לזכות בפאה גם בלי הפקרת נכסיו, בתנאי שהוא לא זוכה בשביל עצמו אלא זוכה בשביל חבירו העני.
מין אחר של "מיגו", הוא "מיגו דהוי דופן לעניין סוכה הוי דופן לעניין שבת". הלכה זו אומרת, כי אף על פי שכדי להחשיב מקום מסוים כרשות היחיד לעניין מלאכת הוצאה בשבת, עליו להיות מוקף בשלוש דפנות מלאות, בשבת החלה בחג הסוכות, תיחשב לרשות היחיד גם סוכה בעלת שתי דפנות מלאות, ודופן שלישית ברוחב טפח בלבד. הסיבה לכך היא, שכיון שבהלכות סוכה, נחשבת דופן זו לאחת משלשת הדפנות הנצרכות לכשרות הסוכה (ע"פ הלכה למשה מסיני), היא יכולה להיחשב כדופן גם לעניין החשבת המקום כרשות היחיד לעניין הלכות שבת
בדיני הכשר טומאה, נאמר בחולין ששחיטה מכשירה את הבשר לקבל טומאה. ההסבר לכך הוא על פי רש"י, במיגו - מכיוון שהשחיטה מכשירה את הבשר לאכילה, היא גם מכשירה את הבשר לקבל טומאה. מכך ניתן להסיק ככל הנראה[דרוש מקור: הנחה חסרת בסיס שנראית כמחקר מקורי], שהתורה דרשה שיֵעשה מצד האדם מעשה המכשיר את הדבר לאכילה, ולכן המטרה המבוצעת על ידי מים, שפעולתם היא גמר מלאכת הפרי נפעלת גם על ידי שחיטה, שגם היא מעשה הנעשה מצד האדם כדי להכשיר את האוכל למלאכתו.
שאלת המיגו הידועה נשאלה גם בנוגע לסוגיא העוסקת בהלכות שיעור הוצאה המגבילות את מלאכת הוצאה רק במי שהוציא אוכל לרשות הרבים בשיעור מסוים שחשוב וראוי לאכילה או לזריעה בהתאם למטרה אליה היא מוצאת כדי שתחשב פעולה תועלתית - "מלאכה". בנוגע לאדם שזרק אוכל במידה פחותה מהשיעור ההלכתי והאוכל נח על חתיכה אחרת כך שלעניין טומאה הועילה זריקה זו לצרף את האוכל לאוכל אחר ולהחשיבו לשיעור מספיק שתוכל לחול עליו טומאת אוכלין, ומיגו (מכוח) שנחשבת זריקה זו כמלאכה ופעולה חשובה לעניין טומאה, תחשב זו גם פעולה חשובה לעניין שבת.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף י"ב, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף ז', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ע"א, עמוד א'.
↑  כשיטת רב הונא בריה דרב יהושע - ראו ערך הכשר טומאה.
↑  שבת צ"א ע"א, לפי פרשנות הרמב"ן.
מיגור מגפת הגרענת בארץ ישראל

מיגור מגפת הגרענת בארץ ישראל החלה בתחילת מלחמת העולם הראשונה, ביוזמה של מספר רופאים שהתארגנו יחדיו לצורך המטרה המשותפת. זו הייתה ראשיתה של ההתארגנות הרפואית בארץ ישראל וראשיתה של בריאות הציבור בארץ ישראל.
הגרענת הייתה מגפה קשה, שפגעה בעיניהם של תושבי ארץ ישראל (היישוב וערביי ארץ ישראל) מסוף המאה ה-19 ועד המאה ה-20.
היסטוריה

בשנת 1896 דוקטור ט. גרמן, רופא עיניים מסנקט פטרבורג שברוסיה עבר בין מקומות שונים בארץ ישראל, וערך בדיקות בערים ובכפרים ובין תלמידי בתי ספר שונים, דיווח כי מצא בקרב הערבים תחלואה בגרענת בהיקף של 60 אחוז מהכפריים ו-51 אחוז מהעירוניים. בין ילדי המושבה הגרמנית בחיפה הוא לא מצא אפילו חולה גרענת אחד.
עד לשנות ה-80 של המאה ה-19 לא היו בארץ ישראל בתי חולים מיוחדים או מחלקות מיוחדות המתמחות באופתלמולוגיה, אך הגיעו אליה, מטעם קהילות יהודיות באירופה, רופאי עיניים שפעלו כרופאים כלליים במושבות וסביבתן.
כך התמנה האופתלמולוג חיים לייב רוטשיין לרופא הקהילה בטברה בשנת 1893. כך גם האופתלמולוג האמריקאי, ישעיהו בלידן, שהגיע לצפת ב-1885 שימש כרופא המושבה ראש פינה. במקומות אחרים בארץ נאלצו רופאים שהיו חסרי ידע ברפואת עיניים לטפל בתושבים שחלו במחלת הגרענת.
בשנת 1883 נוסד בירושלים בית החולים הבריטי למחלות עיניים על שם סיינט ג'ון. בית החולים נוהל על ידי המיסיון הנוצרי ובראשו עמד ד"ר הריסון בטלר. בית החולים שירת בעיקר את האוכלוסייה הערבית והטיפול בו הוענק חינם.
בשנות מלחמת העולם הראשונה פעילות בית החולים הופסקה. לאחר המלחמה חודשה הפעילות בראשות ד"ר ג'ון סטרטהירן, ואחר כך הוא הוחלף בתפקיד על ידי ד"ר נורמן מנסון.
החל משנת 1900 החלה לפעול מחלקת עיניים בבית החולים "רוטשילד" אך מספר המיטות בה היה מועט. גם בבתי החולים "שערי צדק" ו"משגב לדך" טיפלו במחלות עיניים, אך לא אלה היו רופאים שעסקו בכך, אלא עוזרים וחובשים.
באותה התקופה הצורך הנואש לבית חולים למחלות עיניים הגיע לידי ביטוי גם בעיתונות: "מן הראוי היה להעוסקים בצרכי צבור בירושלם לדאוג אודות מחסור בית הולים מיוחד למחלת העיניים, בו יקבלו בייחוד הולי המחלה הזאת אשר אי אפשר לרפאותם בלעדי בית-חולים, וגם לקליניק בו ישב רופא מומחה למחלת העיניים לענות חנם אין כסף לכאלה שיכולים ללכת ולבוא, אך שאין ידם משגת לשלם את שכרו, וגם הרפואות יינתנו מן הבית-החולים הזה."
בשנת 1905 הקים ארגון "למען ציון" מפרנקפורט את בית החולים למחלות עיניים למען ציון בירושלים. מנהלו הראשון היה משה יהושע ארלנגר.
הערות שוליים

↑  חבצלת, י' בסיוון תרס"ג.