תפילת האדם (סידור תפילה)
על הספר

סידור "תפילת האדם", בעריכת הרבה פרופ' דליה מרקס והרבה ד"ר אלונה ליסיצה, יצא לאור בשנת 2021 (תשפ"א) בהוצאת כנרת זמורה-ביתן. קדמו לו בתנועה הרפורמית הישראלית סידור "העבודה שבלב", המחזור לימים הנוראים "כוונת הלב" והמחזור לרגלים "השמחה שבלב".
ניתן להבחין במפנים משמעותיים בסידור "תפילת האדם" לעומת הסידורים שקדמו לו בקהילה הרפורמית בישראל ובעולם במספר היבטים מרכזיים:
התקרבות למסורת: בראשית דרכה, נהגה התנועה הרפורמית להשמיט או לשנות באופן נרחב קטעים הנוגעים בנושאים שנתפסו כבעייתיים (כגון התפילה לחידוש הקרבנות, היבטים מגדריים, הייחול לשיבת ציון, ועוד). סידור "תפילת האדם" כולל תפילות מסורתיות שנעדרו מרוב הסידורים הרפורמיים, כולל תחנון, תפילות המוספים, שיר של יום, קידוש לבנה ועוד. גם שינויי נוסח שהיו מקובלים בסידורים רפורמיים, כגון החלפת הנוסח המסורתי של ברכת מחיה המתים ב"מחיה הכול" (מתוך ספקנות בעיקר האמונה של תחיית המתים), מופיעים בו לצדו של הנוסח המסורתי, ומותירים למתפלל את הבחירה באיזה נוסח להתפלל. מגמה זו של התקרבות יחסית למסורת מאפיינת גם את סידור התפילה הרפורמי הצפון אמריקני משכן תפילה, אך במידה מצומצמת יותר.
תפילות ממקורות נוספים: בנוסף לתפילות המסורתיות, נוספו לסידור תפילות מספרות בית שני (כגון המגילות הגנוזות, הספרים החיצוניים והספרות היהודית ההלניסטית),  מהספרות המיסטית והפילוסופית היהודית[דרושה הבהרה], שירי תפילה של משוררים ישראלים כלאה גולדברג, רחל המשוררת, אליעז כהן, אלמוג בהר, ויהודה עמיחי, ותפילות שחיברו ורבנים רפורמים ישראלים ויוצרים אחרים בני זמננו. התפילות המסורתיות מקבלות מעמד חשוב יותר בכך שהן מובאות בגופן גדול ושחור, ואילו התוספות - בגופן קטן וכחול.
ציון מועדיה האזרחיים של מדינת ישראל: נוספו לימי הזיכרון והמועדים האזרחיים של מדינת ישראל בלוח העברי (יום הזיכרון לשואה ולגבורה, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה, יום העצמאות, יום ירושלים (המצוין גם כיום הזיכרון לחללי עליית ביתא ישראל מאתיופיה), ויום הזיכרון לרצח יצחק רבין), בשיטתיות רבה מאשר בקודמו, "העבודה שבלב". כמו כן, בסידור ישנם גם תפילה לשלום המדינה ולחיילי צה"ל, מי שברך למתגייסים לצה"ל, ובקשות בברכת המזון לקיבוץ גלויות, לשלום מדינת ישראל, לחיילי צה"ל ולשלום בין בני שרה לבני הגר.
הרחבת המנעד העדתי: נוסח התפילה הרפורמי מבוסס ברובו על נוסח אשכנז. בסידור "תפילת האדם" נכללים לעיתים גם נוסחים ומנהגים של עדות אחרות - לדוגמה, הקדיש מובא הן בנוסח אשכנז והן בנוסח עדות המזרח, מגילת שיר השירים נכללת במלואה בתפילת ליל שבת, ולצד תפילת אל מלא רחמים האשכנזית מובא גם נוסח תפילת האשכבה הספרדי. לסידור נוספו פיוטים על בסיס מסורת עדות המזרח.
שוויון מגדרי
הסידור נוקט לשון זכר ולשון נקבה ביחס למתפללים (למשל, בתפילת עלינו לשבח: "ואנחנו כורעים ומשתחווים ומודים | ואנחנו כורעות ומשתחוות ומודות"), מקפיד על הוספת המילה "ואמותינו" לאחר ההתייחסות ל"אבותינו" וכך יוצר שוויון ביחס לאבות ולאמהות, ומוסיף דמויות נשים לצד אזכור של דמויות הגברים (בתחילת תפילת העמידה מוזכרות ארבע האימהות לצד שלושת האבות, ויש המוסיפים גם את שמות בלהה וזלפה). הסידור מציע גם פנייה לאלוהות בלשון נקבה (למשל, בברכות השחר מובא נוסח חלופי המשלב פנייה זכרית בלשונות שונים לאלוהות בפניה נקבית אליה כ'עין החיים', כ'מקור הברכה' וכ'הויה').
בסידור מוקדש מקום רב לשירים ותפילות כאלה שחוברו על ידי נשים בנות זמננו.
בסידור כלולה תפילה ליוצאים מן הארון, המברכת אותם "באהבה ובתמיכה, בסביבה מבינה וחומלת".
השארת הכרעות בידי המתפלל: הסידור מציע נוסח ראשי של תפילה ולידו נוסחי תפילה חלופיים כמעט בכל דף. לפעמים מוצעת למשתמש החלפה של מילים בודדות (כמו בחתימת ברכת העבודה שבתפילת העמידה, שם מוצעים הנוסחים המקובלים ביהדות הרפורמית, "שאותך לבדך ביראה נעבוד" ו"המחזיר שכינתו ועמו לציון", לצד הנוסח המסורתי "המחזיר שכינתו לציון"), לעיתים מופיע נוסח חלופי לתפילות שלמות (כך, בקריאת שמע מוצע קטע חלופי לשתי הפרשיות האחרונות, ולשורות מסוימות בתפילת "עלינו לשבח" מוצעים נוסחים חלופיים רבים), ובצד העמוד מופיעות יצירות שניתן לקרוא במקום לשון התפילה המסורתית (כך, בקבלת שבת לצד ששת מזמורי התהלים מופיעים שלושה שירים מודרניים). ההחלטה באיזה נוסח להתפלל נשארת בידי המתפללים, ולא מוכרעת בידי העורך (אם כי נוסחים מסוימים עדיין מופיעים באותיות מודגשות).