stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היילמאר שאכט
היחס אליו בישראל

ישראלים נחלקו לגבי היחס אל עצותיו של שאכט. ביוני 1949 פרסם העיתון "מעריב" מאמר פרי עטו של שאכט, בו הציע לישראל להשתמש בשיטה בה הוא עצמו השתמש, על מנת להדביר את ההיפר-אינפלציה בגרמניה. לעומת זאת, בינואר 1950 פורסמה ביקורת על עצם מכירת ספרו בישראל. ב-25 בנובמבר 1951 טס שאכט מפקיסטן לדנמרק וביצע נחיתת ביניים בנמל התעופה לוד, בדרכו מוועידה כלכלית באינדונזיה. שאכט שהה זמן קצר על אדמת ישראל, התראיין לעיתונות, והביע את דעתו כי לאור מצבה הכלכלי של גרמניה, לא חלה עליה החובה לשלם שילומים לנפגעי השואה. ביקור זה עורר סערה, שכן למרות הזמן הקצר שחלף מאז השואה, העז אחד מראשי המשטר הנאצי להגיע למדינת ישראל, לא נעצר ולא הועמד לדין. במיוחד, עלו טענות שהיועץ המשפטי של משרד החוץ, שבתאי רוזן, אירח את שאכט בעת שהותו בישראל. משרד החוץ פרסם הכחשה שטענה שרוזן לא יצר כל מגע עם שאכט.
הערות שוליים

↑  ש. פיליפסון, למה לא שתי מטבעות?, מעריב, 13 ביוני 1949
↑  אודי קיסרי, הכלכלה של שאכט במדינת ישראל ..., מעריב, 23 בינואר 1950
↑  ת. לויטה, ד"ר שאכט, יועץ היטלר, שהה בישראל, מעריב, 26 בנובמבר 1951
↑  יחיעם ויץ, ‏נוסע עובר בשדה התעופה לוד: פרשת שאכט בלוד ומשמעותה, ישראל אביב 2006, עמ' 87-107
↑  עזריאל קרליבך, לנו אסור היה, מעריב, 2 בדצמבר 1951
↑  ש. רוזן לא נפגש עם שאכט, הצופה, 3 בדצמבר 1951
| הנאשמים במשפט פושעי המלחמה בנירנברג |
| --- | --- | --- |
| נשפטו לגזר דין מוות | ארנסט קלטנברונר • ארתור זייס-אינקווארט • מרטין בורמן (מת זמן רב לפני תחילת המשפט, אך נידון) • הרמן גרינג (התאבד לפני ההוצאה להורג) • אלפרד רוזנברג • אלפרד יודל • וילהלם קייטל • וילהלם פריק • הנס פרנק • פריץ זאוקל • יוליוס שטרייכר • יואכים פון ריבנטרופ |  |
| נידונו למאסר | ולטר פונק (מאסר עולם) • אריך רדר (מאסר עולם) • רודולף הס (מאסר עולם) • באלדור פון שיראך (20 שנה) • אלברט שפר (20 שנה) • קונסטנטין פון נויראט (15 שנה) • קרל דניץ (10 שנים) |  |
| זוכו מכל אשמה | הנס פריטשה • היילמאר שאכט • פרנץ פון פאפן |  |
| לא נידונו | רוברט ליי • גוסטב קרופ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267527905171  PLWABN: 9810648963505606  BIBSYS: 90088928  BNC: 000153343  BnF: cb135585463 (data)  CANTIC: a11120794  CiNii: DA03149000  GND: 118606026  ISNI: 0000 0001 0877 3890  LCCN: n79096979  NARA: 18501113  NDL: 00455434  NKC: xx0011536  NLA: 35478530  NLG: 253172  NTA: 071128247  RERO: 02-A003791337  SNAC: w6j99q6p  SUDOC: 052496899  Trove: 967545  VIAF: 20473220   WorldCat (עם VIAF): 20473220
הכינור ואני

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אשר כנפו
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  רומאן אוטוביוגרפי
 הוצאה
 הוצאה:  בימת קדם לספרות
 תאריך הוצאה:  2016
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789657103265
 הספרייה הלאומית:  003968209
 
הכינור ואני הוא רומן אוטוביוגרפי מאת הסופר אשר כנפו. הספר עוסק בילדותו ובסיפור עלייתו לארץ של הסופר. הרומן יצא לאור בהוצאת בימת קדם בשנת 2016.
עלילה

סיפור ילדותו ועלייתו לארץ של הסופר אשר כנפו. ילדותו בעיר מוגדור, לימודיו במוגדור ובקזבלנקה. עלייתו לארץ במסגרת עליית הנוער וקליטתו בישראל כחלק מחבורת נוער בקיבוץ כפר דרום- כיום מושב בני דרום. הסיפור שזור גם בסיפורים שונים על תקופות מאוחרות יותר.
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה

| --- | --- |


 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  1779–הווה (כ־245 שנים)
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°45′50″N 37°39′43″E﻿ / ﻿55.76375278°N 37.66184444°E﻿ / 55.76375278; 37.66184444
 האתר הרשמי
  (למפת מוסקבה מוגדלת) האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה(למפת מוסקבה רגילה) האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה
 
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה (ברוסית: Моско́вский госуда́рственный университе́т геоде́зии и картогра́фии) היא האוניברסיטה היחידה ברוסיה ללימודי גאודזיה וקרטוגרפיה ואחת מהאוניברסיטאות הראשונות בעולם למקצועות אלו.
בית ספר לגאודזיה נפתח לראשונה בשנת 1779 במוסקבה. בשנת 1835 הוא קיבל זכויות של מוסד להשכלה גבוהה. בשנת 1873 המוסד עבר לבניין חדש שמשמש אותו גם כיום, לצד בניינים חדשים שנבנו לצורך הרחבתו. בשנת 1930 המוסד פוצל לשתי האוניברסיטאות הקיימות כיום בצמוד אחת אל השנייה. כיום היא בעלת שבע פקולטות. ליד האוניברסיטה פועלת סיפרייה שכוללת חצי מיליון ספרים בנושאי הלימוד. האוניברסיטה נמצאת בצמוד אל "האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע" שהייתה בעבר חלק מן האוניברסיטה.
מדעני האוניברסיטה לקחו חלק פעיל בחקר הירח והכנות מפות על בסיס חומר שהתקבל מחלליות שצילמו אותה. בשנת 2004 על שמה של האוניברסיטה נקרא אסטרואיד 11785 Migaic.
הייפפי

| --- | --- |
סמל הייפפיסמל הייפפי

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת מזצ'אט
 שטח:  17.02 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,026 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°53′47″N 20°54′33″E﻿ / ﻿47.896380555556°N 20.909111111111°E﻿ / 47.896380555556; 20.909111111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.hejopapi.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.הייפפי(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.הייפפי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הייפפי (בהונגרית: Hejőpapi) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית הייפפי קטנה  מ-1,154 תושבים בשנת 1990 עד 1,080 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-8%).
בהייפפי חיו מעט יהודים.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 16 |  |
| 1880 | 21 | 1,001 |
| 1910 | 29 |  |
| 1920 | 16 |  |
| 1930 | 22 |  |
| 1941 | 20 | 1,359 |
הייצה

הייצה (בהונגרית: Hejce) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית הייצה קטנה משמעותית בשנים האחרונות, מ-333 תושבים בשנת 1990 עד 194 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-41%).
בהייצה חיו מעט יהודים.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 18 |  |
| 1880 | 49 | 993 |
| 1910 | 25 |  |
| 1920 | 32 |  |
| 1930 | 5 |  |
האוניברסיטה הממלכתית לרפואה של טביליסי

| --- | --- |


האוניברסיטה הממלכתית לרפואה של טביליסי
 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  27 בפברואר 1918 – הווה (106 שנים)
 בעלי תפקידים
 נשיא:  מרב קווטרדזה
 רקטור:  גאורגה מנבדה
 תלמידים
 :  5,250 
 מיקום
 מיקום:  טביליסי טביליסי, גאורגיה גאורגיה
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 קואורדינטות:  41°43′39″N 44°45′14″E﻿ / ﻿41.727388888889°N 44.753972222222°E﻿ / 41.727388888889; 44.753972222222
 www.tsmu.edu
  (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור האוניברסיטה לרפואה של טביליסי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור האוניברסיטה לרפואה של טביליסי(למפת טביליסי רגילה) האוניברסיטה לרפואה של טביליסי(למפת טביליסי מוגדלת) האוניברסיטה לרפואה של טביליסי
 
האוניברסיטה הממלכתית לרפואה של טביליסי (בגאורגית: თბილისის სახელმწიფო სამედიცინო უნივერსიტეტი) היא אוניברסיטה מובילה באירופה, הממוקמת בטביליסי שבגאורגיה. נוסדה ב-27 בפברואר 1918 כהמכון לרפואה של טביליסי שהפך, ב-10 ביוני 1930, לפקולטה לרפואה באוניברסיטה הממלכתית של טביליסי. לאחר עצמאות גאורגיה, בשנת 1992 הפכה לאוניברסיטה נפרדת בשמה הנוכחי.
כדי לקבל רישיון לעסוק ברפואה, נדרשים הסטודנטים להגיש עבודת מחקר, בשנה השישית ללימודיהם (לאחר שהשלימו את לימודי הבסיס, והלימודים הקליניים).
הכיכר לזכר קורבנות הנאציזם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 כתובת:  העיר העתיקה של מינכן 
 מיקום:  העיר העתיקה של מינכן 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1946
 תאריך פתיחה רשמי:  1946 
 קואורדינטות:  48°08′34″N 11°34′26″E﻿ / ﻿48.142874°N 11.573861°E﻿ / 48.142874; 11.573861
  (למפת מינכן מוגדלת) הכיכר לזכר קורבנות הנאציזם(למפת מינכן רגילה) הכיכר לזכר קורבנות הנאציזם
 
הכיכר לזכר קורבנות הנאציזם (בגרמנית: Platz der Opfer des Nationalsozialismus) נמצאת ברחוב בריינר שבעיר העתיקה של מינכן, בין כיכר מקסימיליאן וכיכר אודיאון. הכיכר ממוקמת בפינת מפגש של שני רחובות מרכזיים של העיר, ואשר בפינה המנוגדת לה עמד בשנים 1933 ועד 1945, בית הסוהר ומפקדת הגסטאפו בעיר.
קביעת שם הכיכר בשנת 1946 מיד לאחר סיום תקופת השלטון הנאצי, עורר תרעומת בקרב התושבים שאף הרסו את שלט הרחוב, וגרמו לכך ששלט חלופי לא הוצב. בשנת 2012 החליטה מועצת העיר על ביצוע שיפוץ ועיצוב מחדש של הכיכר כך שיהווה אתר זיכרון מכובד, ובשנת 2014 הושלם והכיכר המחודשת נחנכה.
האנדרטה לקורבנות הנאציזם

האנדרטה לקורבנות הנאציזם (Denkmal für die Opfer der NS-Gewaltherrschaft) המוצבת בכיכר בחלקה הסמוך לפינת הרחוב הסואן, נוצרה בשנת 1985 על ידי הפסל אנדראס זובק (Andreas Sobeck) אשר זכה בתחרות לעיצוב האנדרטה שנערכה על ידי עירית מינכן.
האנדרטה מתנשאת לגובה של שישה מטרים. היא מורכבת מאסטלה העשויה בזלת ומעליה קוביית פלדה צבועה שחור, מסורגת, במבנה המזכיר תא כלא. בתוך קוביית הפלדה דולק לפיד של אש תמיד. האנדרטה הנוכחית החליפה אנדרטה זמנית מאבן גרניט שיצר הפסל קארל אופנרידר (Karl Oppenrieder) שהוצבה בכיכר בשנת 1962 ואשר הועברה להצגה בכיכר החירות (Platz der Freiheit). לאחר השיפוץ והעיצוב מחדש שנערך בכיכר והסתיים בשנת 2014 נוסף בצד האנדרטה גם לוח ברונזה באורך של 18 וחצי מטרים ובגובה של 1.30 מטר שעליו חרוטות המילים (בתרגום חופשי): "לזכר קורבנות העריצות הנציונל-סוציאליסטית".
במרחק מה מן האנדרטה מוטבע בדשא שלט זיכרון נוסף עשוי אבן לזכר הנרצחים בני מינכן מן העם הצועני.
האנדרטה ושלט הזיכרון-מבט לכיוון רחוב בריינר.
היצרות מסתם אבי העורקים

| --- | --- |
מסתם אבי העורקים עם היצרות קשה כתוצאה ממחלת לב שיגרונית
מסתם אבי העורקים עם היצרות קשה כתוצאה ממחלת לב שיגרונית
 תחום:  קרדיולוגיה 
 מיקום אנטומי:  מסתם אבי העורקים 
 תסמינים:  תעוקת לב, התעלפות 
 קישורים ומאגרי מידע
 InfoMed:  הערך היצרות אב העורקים, באתר InfoMed
 eMedicine:  150638 
 DiseasesDB:  884
 MeSH:  D001024
 MedlinePlus:  000178
 סיווגים
 ICD-10:  I35.0, I06.0, Q23.0
 ICD-11:  BB70 
 
היצרות מסתם אבי העורקים (באנגלית: Aortic valve stenosis, ובראשי תיבות: AS), היא מחלת מסתמים שכיחה יחסית, שבה חלה הסתיידות דלקתית ניוונית של מסתם אבי העורקים הגורמת להיצרותו. המחלה מתרחשת אצל כרבע מן החולים במחלות לב מסתמיות, כאשר כ-80% מן החולים המציגים תסמינים הם גברים. מחלה זו מופיעה כמעט תמיד בד בבד עם היצרות המסתם הצניפי ואי-ספיקת המסתם הצניפי.
היצרות מסתם אבי העורקים מאפיינת את הגיל המבוגר, אם כי היא יכולה להופיע אצל אנשים צעירים יותר עם מסתם המועד להסתיידות ניוונית, כגון מסתם דו-פסיגי או מסתם פגוע בעקבות קדחת שיגרונית. מסתם ותיני דו-פסיגי, כלומר מסתם בעל שני פסיגים במקום שלושה, הוא המום המסתמי המולד השכיח ביותר. מום זה נפוץ יותר אצל זכרים, ושכיחותו בממוצע היא 1% מהאוכלוסייה. דפוס ההורשה הוא ככל הנראה אוטוזומלי דומיננטי עם חדירות לא מלאה, אף שנצפו דפוסי הורשה נוספים. אצל חולים אלו יש תופעות לבביות נוספות כגון הצרת אבי העורקים.
פתופיזיולוגיה

ככל הנראה, תהליך ההסתיידויות של המסתם איננו פסיבי, אם כי תהליך הדומה במאפייניו לתהליך המתרחש בטרשת עורקים, דהיינו תהליך דינמי הקשור בפעילותם של תאי דם לבנים המביאים לשחרור ציטוקינים ומביאים להפעלת פיברובלסטים הקיימים על פני המסתם. בסופו של התהליך תאים מיופיברובלסטיים שעל גבי המסתם מייצרים חלבוני עצם המביאים להצטברות של גבישים של סידן הידרוקסיאפטיט.
גורמי סיכון להתפתחות המחלה כוללים מגוון של מרכיבים גנטיים שונים לרבות הרצפטור לוויטמין D, הרצפטור לאסטרוגן, אינטרלוקין 10, וכן גורמי סיכון המשותפים לטרשת עורקים, ובהם רמות LDL גבוהות, סוכרת, עישון, מחלת כליות כרונית ותסמונת מטבולית.
כתוצאה מההסתיידויות על המסתם ומהיצרותו נוצרת חסימה בזרימת הדם מן החדר השמאלי לאבי העורקים. כאשר החסימה נוצרת בפתאומיות, החדר השמאלי מגיב על ידי התרחבות וירידה בנפח הפעימה, אולם אצל חולים מסוימים החסימה יכולה לעלות בהדרגה במשך שנים והחדר השמאלי ישמור על תפקודו במחיר של היפרטרופיה. בסופו של התהליך היפרטרופיה של חדר שמאל מביאה לירידה ביכולת הסיסטולית של החדר השמאלי ולבעיה בתפקוד הדיאסטולי, וכן להתפתחות לא הפיכה של פיברוזיס בשריר הלב. כמו כן, ההיפרטרופיה כשלעצמה מעלה את הלחץ הקיים בחדר בסוף הדיאסטולה, ובכך מפחיתה את מפל הלחץ על פני העורקים הכליליים, שמספקים את הלב בזמן הדיאסטולה. הירידה בזילוח של כלי דם אלו לאותה שכבה של פנים הלב מביאה לאיסכמיה, ולאחר מכן, בסופו של דבר, לפגיעה בתפקוד הדיאסטולי.
חסימה משמעותית מוגדרת כחסימה מעל 40 מ"מ כספית על פני שטח פתח מסתם הנמוך מ-1 סמ"ר, בנוכחות תפקוד לבבי תקין. עליה בלחץ הסוף דיאסטולי מסמנת התחלה של ירידה בהיענות שריר הלב, כאשר בשלבים מאוחרים יותר של המחלה יש עלייה בלחץ הממוצע הקיים בעלייה השמאלית, עורקי הריאה והחדר הימני.
תסמינים

היצרות מסתם אבי העורקים איננה בעלת חשיבות קלינית עד הרגע בו פתח המסתם מצטמצם ל-1 סמ"ר בלבד. חולים יכולים להיות ללא תסמינים במשך שנים רבות, אולם בסופו של דבר הם יחושו בתסמיני המחלה הכוללים קוצר נשימה, תעוקת לב והתעלפות. חולים עם היצרות שנגרמה ממסתם דו-פסיגי, למשל, מדווחים על תסמינים בשלב מוקדם יותר של חייהם. לרוב החולים מדווחים על החמרה בתסמיני עייפות וקוצר נשימה. קוצר הנשימה נובע מעלייה בלחץ של הנימים הריאתיים, לאור עלייה בלחצים הפועלים בחדר השמאלי. תעוקת לב מתרחשת מאוחר יותר ומבטאת חוסר שיווי משקל בין דרישות הלב ההיפרטרופי לחמצן לעומת היצע החמצן. התעלפות במאמץ יכולה לנבוע כתוצאה מירידה בלחץ הדם.
מאחר שתפוקת הלב נשמרת יחסית היטב עד שלבים מאוחרים של המחלה, סימנים כגון עייפות, כיחלון, כיחשון וחולשה קשה המרמזים על ירידה בתפוקת הלב, מתרחשים בשלבים מאוחרים יחסית של המחלה. גם מצבים של אי-ספיקת לב שמאלית, כגון בצקת ריאות, קוצר נשימה וכדומה מתרחשים מאוחר יותר. כאשר יש במקביל להיצרות מסתם אבי העורקים גם היצרות של המסתם הצניפי, הירידה בתפוקת הלב הנגרמת על ידי היצרות המסתם הצניפי מביאה למיסוך של ממצאים קליניים הקיימים בהיצרות של מסתם אבי העורקים.
בדיקה גופנית ובדיקות נוספות

לרוב, קצב הלב נותר שמור עד שלבים מאוחרים יחסית של המחלה וכן לחץ הדם. בשלבים מאוחרים יותר יש ירידה בנפח הפעימה ולחץ הדם הסיסטולי יכול לרדת. ניתן לשמוע אוושה סיסטולית של המסתם עצמו, הנשמעת לאחר הקול הראשון כנשיפה יהלומית. טרם האוושה ישנו קול נקישה. אוושה ארוכה וחלשה עלולה להעיד על היצרות קשה יותר, מאחר שההסתיידויות מפחיתות את עוצמתה. כמו כן, ניתן לשמוע אוושה על פני העורקים התרדמניים אשר קורנת מהמסתם. ככל שחומרת המחלה מתקדמת כך עוצמת האוושה פוחתת, מאחר שההסתיידויות מפחיתות את עוצמתה. לעיתים מסתם אבי העורקים יכול להיסגר מעט אחרי מסתם עורק הריאה, דבר הגורם לפיצול פרדוקסלי בין המרכיבים של הקול השני.
בבדיקת אלקטרוקרדיוגרם ניתן להתרשם מהיפרטרופיה של החדר השמאלי. לעיתים יש היפוכי גל T וצניחה במקטע ST המעידים על המתח (strain) המופעל בחדר השמאלי. יש לציין כי אין קשר קרוב בין הממצאים באק"ג לבין החומרה ההמודינמית של החסימה, והיעדר סימנים להיפרטרופיה לבבית לא שוללים חסימה קשה. באקוקרדיוגרפיה ניתן לראות מסתם מעובה ומסויד עם היפרטרופיה של חדר שמאל. ניתן גם להעריך את מפל הלחצים המופעל על המסתם באמצעות דופלר. בדיקה זו משמשת לאישוש האבחנה, במיוחד במקרים שבהם יש קושי לשמוע את האוושה. צנתור לב ימני ושמאלי יכול להיעשות במקרה שאין התאמה בין התסמינים הקליניים לבין ממצאי האקוקרדיוגרפיה. הצנתור יעיל במקרים מסוימים, כגון במחלה רב-מסתמית, אצל חולים צעירים יחסית ללא תסמינים הסובלים מהיצרות מולדת של המסתם (אשר יכולים להרוויח מצנתור או ניתוח), וכן מטופלים שאצלם יש חשש כי החסימה איננה ברמת המסתם אלא מתחתיו או מעליו. כמו כן, מומלץ לעשות אנגיוגרפיה של עורקי הלב כדי לשלול מחלת עורקים כלילית אצל חולים המועמדים לניתוח, ובמידת הצורך לבצע אצלם ניתוח מעקפים יחד עם ניתוח להחלפת המסתם.
פרוגנוזה

מוות כתוצאה מהיצרות מסתם אבי העורקים מתרחש לרוב בעשורים השביעי והשמיני לחיים. בעבר, טרם האפשרות לטיפול ניתוחי, נמצא כי מוות אירע בממוצע תוך שנים ספורות ממועד תחילת הופעת התסמינים. למשל, תעוקת לב והתעלפות הביאו למוות תוך 3 שנים וקוצר נשימה תוך שנתיים. מחלה זו מתאפיינת בהתקדמות עם ירידה שנתית בפתח המסתם המוערכת בכ-0.1 סמ"ר בשנה.
טיפול

חולים עם היצרות חמורה של המסתם, צריכים להימנע ממאמץ גופני ומספורט תחרותי, גם אם המחלה היא ללא תסמינים. תרופות המיועדות למחלת עורקים כלילית, הקיימת אצל חלק מחולים אלו, כגון חוסמי בטא ומעכבי ACE, הן תרופות בטוחות באופן כללי לחולים אלו. חולים עם היצרות חמורה של המסתם, אולם ללא תסמינים, צריכים להיות תחת מעקב. ניתוח מומלץ אצל חולים עם היצרות חמורה (פתח מסתם הנמוך מ-1 סמ"ר) ועם תסמינים, חולים עם עדות לירידה בתפקוד החדר השמאלי, וכן אצל חולים עם מסתם דו-פסיגי, אף אם הם ללא תסמינים. חולים עם מחלה ללא תסמינים, אשר מופנים לצורך ניתוח מעקפים, צריכים לעבור במקביל גם החלפה של המסתם. הדעות חלוקות יותר לגבי חולים שלא מציגים תסמינים אולם כן מראים התקדמות במחלה. בכל אופן, על הניתוח להתבצע בתוך מספר חודשים ממועד תחילת הופעת התסמינים.
צנתור באמצעות בלון (valvuloplasty) הוא פעולה המבוצעת בעיקר אצל ילדים ומתבגרים הסובלים מהיצרות מולדת של המסתם שאינו מסויד, ואינה פעולה המבוצעת באופן תדיר אצל מבוגרים, לאור השיעור הגבוה של היצרות מחודשת וסיבוכים מהפעולה עצמה.
החלפה של המסתם באמצעות צנתור (TAVI) מבוצעת בשנים האחרונות בהצלחה אצל עשרות אלפי חולים, וגם אצל חולים מבוגרים מאוד. פעולה זו נחשבת כחלופה מועדפת אצל חולים הנחשבים בעלי סיכון גבוה לניתוח החלפת מסתם.
ראו גם

החלפת מסתם צניפי
הפרשי הלחצים בין אבי העורקים לחדר השמאלי בהיצרות של מסתם אבי העורקים
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע

| --- | --- |

 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  1930–הווה (כ־94 שנים)
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°45′47″N 37°39′49″E﻿ / ﻿55.76311667°N 37.663675°E﻿ / 55.76311667; 37.663675
 האתר הרשמי
  (למפת מוסקבה מוגדלת) האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע(למפת מוסקבה רגילה) האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע
 
האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע (ברוסית: Государственный университет по землеустройству) היא האוניברסיטה הממלכתית והיחידה ברוסיה, ללמודי ניהול ותכנון שימושי קרקע, קדסטר, שמאות מקרקעין, ותכנון ערים ואזורים.
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1779 במוסקבה ביחד עם "האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה" הצמודה אליה כיום לכדי מוסד אקדמי אחד עד לפיצולה לכדי שתי אוניברסיטאות נפרדות.
לאחר תקופת ברית המועצות בשנת 1930 הוחלט לפצל את האוניברסיטה לשני מוסדות סמוכים.
בשנת 1942 נפתחה גם מחלקה צבאית להכשרתם של אנשי צבא העוסקים בתחום בדומה אל מוסדות אקדמיים אחרים בתקופה הקומוניסטית.
הדיוויזיה ה-92 (ורמאכט)

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 בינואר 1944 – 20 ביוני 1944 (158 ימים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
 
הדיוויזיה ה-92 (בגרמנית: 92. Infanterie-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

דיוויזיית הרגלים ה-92 הוקמה כחלק מגל הפריסה ה-25. היא הופעלה לראשונה ב-15 בינואר 1944 במחוז הצבאי ה-17 (וינה) בעיר ניקולסבורג. כמו הדיוויזיות האחרות של הגל ה-25, היא כללה בתחילה שני רגימנטים ולא את שלושת הרגימנטים הסטנדרטיים. שני הרגימנטים הראשוניים של דיוויזיית הרגלים ה-92 היו רגימנטים הגרנדירים 1059 ו-1060.
דיוויזיית הרגלים ה-92 נשלחה לטוסקנה כדי להשתתף בהגנה מפני המערכה האיטלקית של בעלות הברית שהחלה ב-1943. שם, הדיוויזיה פעלה במערך רופף ולעיתים קרובות בכמה קבוצות קרב בודדות בגבעות אלבן עד שפורקה ב-20 ביוני 1944. היחידות הנותרות של דיוויזיית הרגלים ה-92 שימשו אז כדי לחדש את כוחה של דיוויזיית הרגלים ה-362.
מפקדים

ברון דה לה סאלה פון לואיסנטל (15 בינואר 1944 –10 בפברואר 1944)
ורנר גורליץ (10 בפברואר 1944 – 20 ביוני 1944)
הכינגן

| --- | --- |
סמל הכינגןסמל הכינגן
מבט על העיר העתיקה
מבט על העיר העתיקה
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 מדינה:  באדן-וירטמברג באדן-וירטמברג
 ראש העיר:  דורותיאה בכמן
 שטח:  66.44 קמ"ר
 גובה:  528 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  19,439 (31 בדצמבר 2022)
 קואורדינטות:  48°21′06″N 8°57′48″E﻿ / ﻿48.351666666667°N 8.9633333333333°E﻿ / 48.351666666667; 8.9633333333333 
 אזור זמן:  UTC+1
 אתר העיירה
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניהכינגן(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניהכינגן(למפת באדן-וירטמברג רגילה) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןהכינגן(למפת באדן-וירטמברג מוגדלת) שטוטגרט מנהיים קרלסרוהה פרייבורג היידלברג היילברון אולם פפורצהיים רויטלינגן בוואריה צרפת שווייץ ריינלנד פפאלץ  הסןהכינגן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הכינגן (בגרמנית: Hechingen) היא עיירה במרכז מדינת באדן-וירטמברג שבגרמניה, כ-60 ק"מ דרומית לשטוטגרט בירת המדינה, ו-90 ק"מ צפונית לימת קונסטנץ, והגבול השווייצרי. העיר שוכנת בתחתית האלפים השוואבים, למרגלות טירת הוהנצולרן.
ערים תאומות

הונגריה הודמזוושרהיי, הונגריה
הייפא אאל מוקרן

| --- | --- |
 מדינה:  ערב הסעודית 
 השכלה:  אוניברסיטת המלך סעוד (2000)  בית הספר ללימודי המזרח ואפריקה של אוניברסיטת לונדון (2007) 
 פרסים והוקרה:  מסדר אבן סעוד (6 באפריל 2021) 
 
הנסיכה הייפא אאל מוקרן (בערבית: هيفاء بنت عبد العزيز آل مقرن) היא כלכלנית ופוליטיקאית סעודית, הנציגה הקבועה של ערב הסעודית באונסק"ו.
קריירה

הייפא אאל מוקרן בוגרת תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת המלך סעוד. בשנת 2007 סיימה תואר שני בכלכלה מ-SOAS (אנ'). בשנת 2017 קודמה לתפקיד סגנית השר לפיתוח בר קיימא. בשנת 2020 היא עמדה בראש קבוצת העבודה לפיתוח G20.
בינואר 2020 מונתה אאל מוקרן כנציגת ערב הסעודית באונסק"ו. במינויה היא הציגה את אישוריה למנכ"לית אונסק"ו, אודרי אזולאי.[דרושה הבהרה] מינויה סימן הישג חדש לאישה מסעודיה. חלק מרכזי בתפקידה הוא קידום השפה הערבית במסגרות המורשת התרבותית של אונסק"ו. בשנת 2020 היא תוארה על ידי מגזין "אשת האמירויות", כ"אחד האנשים החזקים בסעודיה".
פרסים

בשנת 2021 זכתה אאל מוקרן במסדר המלך עבדולעזיז (אנ').
הערות שוליים

↑  "Who's Who: Princess Haifa Al-Mogrin, KSA's permanent representative to UNESCO". Arab News (באנגלית). 2021-05-02. נבדק ב-2021-07-13.
↑  "G20 summit brings together world's leaders". Ajel (באנגלית). 2020-11-21. נבדק ב-2021-07-13.
↑  "Princess Haifa Al-Mogrin, Saudi diplomat". Arab News (באנגלית). 2020-01-15. נבדק ב-2021-07-13.
↑  "Saudi Arabia Appoints Princess Haifa Al-Mogrin to UNESCO". Al Bawaba (באנגלית). נבדק ב-2021-07-13.
↑  "More information - Arabie saoudite". UNESCO (באנגלית). נבדק ב-2021-07-13.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  باريس, واس- (2020-03-10). "الأميرة هيفاء بنت عبد العزيز آل مقرن تقدم أوراق اعتمادها لدى «اليونسكو»". alyaum (בערבית). נבדק ב-2021-07-13.
↑  "On UN Day, Take A Look At The Saudi Women Driving Change Through The UN". About Her (באנגלית). 2020-10-23. נבדק ב-2021-07-13.
↑  "ثقافي / سمو الأميرة هيفاء آل مقرن: المملكة أكبر داعم ومعزز لحضور اللغة العربية في اليونسكو".{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Saudi National Day: 8 incredible women you should be following". Emirates Woman (באנגלית). 2020-09-23. נבדק ב-2021-07-13.
↑  "أول تعليق من الأميرة هيفاء آل مقرن على حصولها على وسام الملك عبدالعزيز". صحيفة صدى الالكترونية (בערבית). 2021-05-25. נבדק ב-2021-07-13.
היידן סזטו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 בספטמבר 1985 (בן 39) ונקובר, קנדה 
 שם לידה:  Hayden Chun Hay Szeto 
 מדינה:  קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-2011 
 מקום לימודים:  האקדמיה לקולנוע של ניו יורק  האוניברסיטה הפוליטכנית של קוונטלן 
 http://www.haydenszeto.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
היידן צ'ון היי סזטו (בסינית: 司徒頌曦 נולד ב-11 בספטמבר 1985) הוא שחקן קנדי, הידוע בתפקידו כארווין קים בסרט הקולנוע "17 על הקצה", ומתפקידו כבראד צ'אנג בסרט האימה "מת או חובה".
קורות חייו

סזטו גדל באזור ריצ'מונד שבקולומביה הבריטית, שני הוריו הם מהונג קונג. אביו, נייג'ל סזטו, הוא צייר, וסבו מצד אביו, קיי סזטו, היה פסל סיני נערץ. הוא למד סוציולוגיה באוניברסיטה הפוליטכנית של קוונטלן. הוא בוגר האקדמיה לקולנוע של ניו יורק (אנ') בשנת 2011.
קריירה

בשנת 2016, גילם את ארווין קים קלי בסרט הדרמה-קומית "17 על הקצה" לצד היילי סטיינפלד. היה לו תפקיד חוזר בעונה השנייה של הסדרה הקומית המקום הטוב " של רשת NBC, כשהוא מגלם נזיר בודהיסטי בשם קן לואנג.
ב־24 במאי 2017 לוהק לתפקיד בסרט המותחן העל-טבעי "מת או חובה". הסרט הוקרן לראשונה בבתי הקולנוע ב־13 באפריל 2018.
בשנת 2019 שיחק בסרט "בואו איך שאתם" את דמותו של מאט.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | The Unbidden | דרק |  |
| 2016 | Fortune Cookie‏ | ליי |  |
| 2016 | 17 על הקצה | ארווין קים |  |
| 2018 | מת או חובה | בראד צ'אנג |  |
| 2019 | בואו איך שאתם | מאט |  |
| 2019 | ליל קיץ | קיילב גראס |  |
| 2020 | חרטות | אריק |  |
| 2020 | אליזבת היקרה (אנ') | קיטון |  |
| 2021 | יום הכן | השוטר צ'אנג |  |
| 2022 | Sex Appeal | מר ואמיר |  |
| TBA | Dealing with Dad | לארי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | America's Most Wanted | חבר כנופיה שלישי | פרק: "Crimes of Passion" |
| 2014 | ימי חיינו | נער מתבגר | פרק: "#1.12780" |
| 2017 | המקום הטוב | קן לונג | 2 פרקים |
| 2018 | לודג' 49 | תאגידי | 6 פרקים |
| 2019 | משפחה בהפרעה | ג'רמי | פרק: "Saving for Arraignment Day" |
| 2019 | הרופא הטוב | טוני לו | פרק: "Incomplete" |
| 2019 | מה שקורה בצללים | ג'ונתן קדגר | 2 פרקים |
| 2020-2019 | מגנום, בלש פרטי | הבלש פונו פלימה | 2 פרקים |