הרפורמה המשפטית בישראל (2023)

.
שר המשפטים יריב לוין (מימין) ויו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט ח"כ שמחה רוטמן.
הרפורמה המשפטית (נקראת גם המהפכה המשפטית או ההפיכה המשטרית) היא יוזמת חקיקה של ממשלת ישראל השלושים ושבע לביצוע שינויים מהותיים במערכת המשפט בישראל. הרפורמה מצמצמת את עצמאות מערכת המשפט, ובכלל זה היועצים המשפטיים, ובית המשפט העליון, ומחזקת את הרשות המבצעת, הלוא היא הממשלה.
את התוכנית הציג שר המשפטים וסגן ראש הממשלה יריב לוין ב-4 בינואר 2023, בתמיכת ראש הממשלה בנימין נתניהו. בתוכנית המקורית נכללו אישור פסקת התגברות והסדרת פסילת חוקים, ביטול עילת הסבירות, הגדרת תפקיד הייעוץ המשפטי כמייעץ ולא מחייב ושינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים. התוכנית הוצגה שישה ימים לאחר השבעת ממשלת ישראל השלושים ושבע.
נגד החקיקה עלתה תנועת מחאה נרחבת, שביקרה בחריפות את מהלכי הרפורמה. רבים מן המוחים, וכן מומחים רבים מהארץ והעולם, ראו בחקיקה ניסיון להפיכה משטרית, שעלולה לגרום לפגיעה קשה ובלתי הפיכה בשיטת המשטר הדמוקרטית בישראל ושינוי אופייה של מדינת ישראל כדמוקרטיה ליברלית, לעומת זאת תומכיה ראו בה תיקון עיוות, להשקפתם, בדמוקרטיה הישראלית.
מומחי כלכלה רבים, בישראל ובעולם הזהירו החל מתחילת ינואר 2023 כי ביצוע צעדי הרפורמה יוביל להשלכות כלכליות קשות על ישראל. חשש אחד הוא כי פגיעה בעצמאות מערכת המשפט עלולה לפגוע בדרוג האשראי של ישראל מה שעלול להגביר את נטל החוב של הממשלה ולהקשות על חברות ישראליות לגייס הון. היבט זה יחד עם חשש מפגיעה בזכויות אדם בעקבות הרפרומה הוביל להזהרה מפני פגיעה בחברות הייטק בישראל וכן לחשש מ"בריחות מוחות". חשש נוסף שמתבסס על מחקרים של זוכי פרס נובל דאגלס נורת', אנדריי שלייפר ודרון אג'מולו נוגע לנזק ארוך טווח עקב ריכוז של כוח פוליטי בידי קבוצה קטנה, בלא איזונים ובלמים חזקים, שנחשב גורם מרכזי לנחשלות כלכלית. החשש הוא שהסרת המגבלות על הממשלה תוביל להגברת החקיקה הפרסונלית וכי המנגנון הבירוקרטי יהפוך בלתי מקצועי וכי הנזק הצפוי מכך עלול להמשך עשרות שנים לאחר קידום מהלכי חקיקה של הממשלה בנושא, גופים פיננסים רבים בעולם הורידו המלצות השקעה בישראל והורידו את דרוג האשראי שלה, תוך ציון מפורש של הפגיעה בעצמאות מערכת המשפט כנימוק לכך, לצד היבטים אחרים.
ב-23 במרץ 2023 אושר בכנסת חוק הנבצרות הנחשב חלק מרפורמה זו. ב-27 במרץ, לאור התעצמות המחאות ושביתת ראשי המשק, ההסתדרות החדשה וועד רשות שדות התעופה, הודיע בנימין נתניהו על השהיית חקיקת הרפורמה וכניסה לשיחות משא ומתן עם האופוזיציה בבית הנשיא. ביוני 2023, בעקבות אי הסכמות בין הקואליציה והאופוזיציה לגבי בחירת נציגי הוועדה לבחירת שופטים, הופסקו השיחות ומהלכי החקיקה של הרפורמה התחדשו.
ב-24 ביולי 2023 אושר בכנסת החוק לצמצום עילת הסבירות. זאת, על אף אזהרת הרמטכ"ל כי חקיקה חד-צדדית כזו תביא לפגיעה חמורה בכשירותו של צה"ל. בעקבות עתירות נגד החוק, בית המשפט העליון פסל את החוק ב-1 בינואר 2024, בנימוק שהכנסת השתמשה לרעה בסמכות המכוננת, ובנימוק שהחוק חותר תחת היסודות הדמוקרטיים של המדינה. ב-3 בינואר 2024 קבע בית המשפט העליון ברוב של 6 מתוך 11 כי תוקפו של חוק הנבצרות יידחה לכנסת הבאה, משום שהחוק בתחולתו המיידית הוא חוק פרסונלי ונועד לשרת תכלית פרסונלית מובהקת.
בתחילת מלחמת חרבות ברזל נטען כי הרפורמה המשפטית הוקפאה. במהלך שנת 2024 התברר כי הרפורמה נמשכת, ומלווה בצעדים נוספים, כמו מניעת מינויים חיוניים של שופטים, ובמיוחד מינויו של השופט יצחק עמית לנשיא בית המשפט העליון. היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, וכן שופטי בג"ץ, דיווחו כי הממשלה מנסה לשתק את מערכת המשפט, ולבצע "רפורמה שקטה וסמויה מהעין וניסיון לפוליטיזציה של מערכות ציבוריות". ואכן, הממשלה פעלה בגלוי להצרת צעדי היועמ"שית, והתעלמה מסמכויותיה המוגדרות על פי דין.
בינואר 2025 הכריז לוין במשותף עם שר החוץ, גדעון סער, על מתווה חדש לשינוי הוועדה לבחירת שופטים, לחקיקת "חוק יסוד: החקיקה" ולהגבלת הביקורת השיפוטית על חקיקה.