stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1956/1957 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  9 בספטמבר 1956 – 21 באפריל 1957 (225 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  777 (3.24 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ארגנטינה אלפרדו די סטפנו   (31 שערים)
 → 1955/19561957/1958 ←
 
עונת 1956/1957 הייתה העונה ה-26 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-9 בספטמבר 1956 והסתיימה ב-21 באפריל 1957.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 יעברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שתי קבוצות מליגת משנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. שיטת משחקי המבחן שהיית הנהוגה מספר שנים בוטלה.
מליגת המשנה עלו אוססונה, ריאל חאאן, קונדל וריאל סרגוסה. לראשונה עיר ברצלונה הייתה מיוצגת על ידי שלוש קבוצות: ברצלונה, אספניול וקונדל.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם החמישית בתולדות המועדון.
דפורטיבו לה קורוניה וקונדל ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק אלפרדו די סטפנו (ארגנטינה), ריאל מדריד. זאת בפעם השלישית בקריירה ובפעם השנייה ברציפות. בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP הוא כבש 31 שערים ב-30 משחקים.
השוער הטוב ביותר היה אנטוני רמלייטס מברצלונה שספג 35 שערים ב-29 משחקים. זאת בפעם השלישית בקריירה ובפעם השנייה ברציפות.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 30 | 20 | 4 | 6 | 74 | 35 | 39 | 44 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | סביליה | 30 | 17 | 5 | 8 | 64 | 49 | 15 | 39 | העפלה לגביע האלופות |
| 3 | ברצלונה | 30 | 16 | 7 | 7 | 70 | 37 | 33 | 39 | זכייה בגביע חנרליסימו |
| 4 | אתלטיק בילבאו | 30 | 16 | 5 | 9 | 59 | 45 | 14 | 37 |  |
| 5 | אתלטיקו מדריד | 30 | 15 | 4 | 11 | 65 | 54 | 11 | 34 |  |
| 6 | אוססונה | 30 | 12 | 7 | 11 | 40 | 38 | 2 | 31 |  |
| 7 | אספניול | 30 | 11 | 8 | 11 | 39 | 48 | 9- | 30 |  |
| 8 | ריאל ואיאדוליד | 30 | 11 | 6 | 13 | 52 | 58 | 6- | 28 |  |
| 9 | ריאל סרגוסה | 30 | 11 | 6 | 13 | 37 | 51 | 14- | 28 |  |
| 10 | לאס פאלמס | 30 | 9 | 9 | 12 | 41 | 58 | 17- | 27 |  |
| 11 | ולנסיה | 30 | 10 | 7 | 13 | 43 | 46 | 3- | 27 |  |
| 12 | ריאל סוסיאדד | 30 | 9 | 8 | 13 | 39 | 47 | 8- | 26 |  |
| 13 | סלטה ויגו | 30 | 8 | 7 | 15 | 39 | 47 | 8- | 23 |  |
| 14 | ריאל חאאן | 30 | 9 | 5 | 16 | 37 | 55 | 18- | 23 |  |
| 15 | דפורטיבו לה קורוניה | 30 | 10 | 2 | 18 | 41 | 61 | 20- | 22 | ירדה ליגה |
| 16 | קונדל | 30 | 7 | 8 | 15 | 37 | 57 | 20- | 22 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארגנטינה אלפרדו די סטפנו | ריאל מדריד | 31 |
| 2 | ספרד (1945-1977) חואקין מוריו | ריאל ואיאדוליד | 18 |
| 3 | ספרד (1945-1977) מנואל בדנס | ריאל ואיאדוליד | 17 |
| 4 | ספרד (1945-1977) מאורו רודריגז | סלטה ויגו | 16 |
| 5 | ספרד (1945-1977) לורן פרז | סביליה | 14 |
| 5 | ספרד (1945-1977) אנריק מטאוס | ריאל מדריד | 14 |
| 5 | ספרד (1945-1977) חואקין פיירו | אתלטיקו מדריד | 14 |
| 5 | ספרד (1945-1977) חוסה גרסיה | סביליה | 14 |
| 5 | ספרד (1945-1977) לואיס סוארס | ברצלונה | 14 |
צביה מרגליות

| --- | --- |

 לידה:  1 במאי 1983 (בת 41) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 שפות היצירה:  עברית 
 
צביה מרגליות (נולדה ב-1 במאי 1983) היא משוררת, מחזאית, שחקנית, ואמנית ספוקן וורד/המלה המדוברת. כלת פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך לשנת ה'תשפ"ג.
ביוגרפיה

נולדה בשנת תשמ"ג בפתח תקווה לאיש העסקים עמיחי גרנביץ ולדבורה קרניאל, מורה לפיזיקה. בתיכון למדה באולפנית בני עקיבא תל אביב, ולאחר מכן שירתה במסגרת שירות לאומי במשך שנה בעיר נתיבות. אחרי שנת לימוד במדרשה ליהדות 'אורות עציון' שבגבעת וושינגטון, למדה באוניברסיטת בר-אילן לתואר ראשון במדעי המדינה וספרות, וסיימה בהצטיינות יתרה. במקביל למדה תסריטאות בבית ספר מעלה בירושלים. עם סיום התואר, עברה לגור בירושלים והחלה לעבוד ביד בן צבי כמדריכת טיולים. במקביל, למדה משחק במכינה של ניסן נתיב. לאחר מכן, פנתה ללימודי משחק בתוכנית מלאה בסמינר הקיבוצים. אחרי שנה פרשה, בגלל הקושי לשלב את הלימודים עם אורח חייה הדתי.
לאחר פרישתה, עברה קורס מורי דרך, הוסמכה, והחלה להתמחות בתיאטרון שטח, ובסיורים במסגרת עבודתה כתבה מחזות היסטוריים לאתרי תיירות שונים.
סמוך לנישואיה, החלה מרגליות לעסוק בספוקן וורד, היינו כתיבת קטעי שירה מדוברת, וביצועם על במות שונות. ב-2012, זכתה מרגליות באליפות הארץ בשירה מדוברת של "פואטרי סלאם ישראל". עם עליית קרנו של הספוקן וורד בישראל, זכתה מרגליות להכרה ציבורית כאחת האמניות הבולטות בתחום, על הבמה ובסרטוני היוטיוב, והשתתפה עם מופעי יחיד בפסטיבלים שונים. ב-2015, זכתה בפרס שרת התרבות למשוררים בתחילת דרכם. ב-2016, החלה להשתתף בתוכניתו של גיא זוהר "היום שהיה" בערוץ 10, שם הגישה קטעי סאטירה על ענייני דיומא במסגרת הפינה "המועדון". במקביל, היא מסתובבת ברחבי הארץ עם מופע יחיד של שירה מדוברת "מילים נטו". ב-2017, החלה ללמד כתיבה לבמה בבית אורי צבי גרינברג ובמכללת אמונה. בשנת 2023, זכתה בפרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך בתחום התיאטרון.
מרגליות חיה ויוצרת בירושלים, נשואה לרועי מרגליות, מאייר, בוגר בית הספר בצלאל ובעל סטודיו עצמאי בירושלים, ואם לחמישה ילדים.
פרסים

מלגת הצטיינות של אוניברסיטת בר-אילן - 2004
מלגת הצטיינות לסטודנטים של קרן וולף - 2005
אלופת הארץ בתחרויות ה"פואטרי סלאם" - 2012
פרס שרת התרבות למשוררים בתחילת דרכם - 2015
פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך בתחום התיאטרון - 2022
שאנדור ברטה (סופר)

| --- | --- |

 לידה:  7 באוקטובר 1897 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  3 ביוני 1938 (בגיל 40) מוסקבה, ברה"מ 
 שם לידה:  Blau Sándor 
 מדינה:  ברית המועצות, הונגריה 
 שפות היצירה:  רוסית, הונגרית 
 בן או בת זוג:  Erzsi Újvári 
 צאצאים:  ז׳וז׳ה ברטה 
 
שאנדור ברטה (שמותיו הספרותיים הבדוים היו: (b.s), שאנדור בֶשֶנֶיה, (.B.S)) (בהונגרית: Barta Sándor; בודפשט, 7 באוקטובר 1897 – מוסקבה, מקום ההוצאה במחנה בוּטובו, 3 ביוני 1938) היה סופר, משורר ועורך הונגרי-יהודי, שהוצא להורג בברית המועצות במסגרת הטיהורים הגדולים של סטלין.
כתביו נאסרו לפרסום ולקריאה בהונגריה במהלך מלחמת העולם השנייה ונגרסו. אשתו הייתה ארז'בט קַשַאק.
קורות חיים

בשנות לימודיו התיכוניים עבד עם אביו והשתתף בפעילות חוג גלילאו. בגיל צעיר חלה בשחפת. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית היה עיתונאי, ואחרי נפילתה יצא לגלות בווינה והפך לעורך משנה של כתב העת "מא" (Ma) שפירושו בהונגרית "היום". כתב עת זה הושק על ידי לאיוש קשאק, גיסו, ככתב עת ספרותי ואמנותי (1916-1925) שערך והוציא לאור קשאק עד לסגירתו. בהצהרות שלו שאף כתב העת לשנות את האמנות ואת החברה, תוך השינויים ההיסטוריים בהונגריה. לאחר מכן הפך ברטה לעמית במערכת כתב עת אחר "טוז" (Tűz) בתרגום מהונגרית "אֵש" שהיה כתב עת ספרותי, אמנותי אף הוא, אך גם מדעי וכן עסק גם בביקורת. הוא הושק על ידי גולים הונגרים וסלובנים צעירים בברטיסלבה (1921- 1923). לאחר מכן הקים ברטה מגזין משלו בשם "האיש התלוי" (1922-1923). הוא השתייך תחילה לחוג קשאק בבירה האוסטרית, ואחר כך בשנת 1924 הצטרף ל"קבוצת האחדות" של אלדאר קומיאט (הונגרי-יהודי גם הוא) והצטרף גם למפלגת הקומוניסטים בהונגריה. משנת 1925 התגורר בברית המועצות, שם הפך חבר בסקציה ההונגרית של "האיגוד הרוסי לסופרים פרולטריים", ובהמשך השתתף בהקמתו ובעבודתו של "הארגון הבינלאומי לסופרים מהפכניים". בהמשך עבד ב"איגוד הסופרים הסובייטי" ומילא תפקידים שונים בברית המועצות. הוא השיק מגזין בשנת 1938 בשפה ההונגרית בשם "קול חדש" (Új Hang) שהופיע במוסקבה שאחד מכתביו היה אנדור גאבור, אך ברטה נעצר ב־14 במרץ באותה השנה על בסיס אישומים כוזבים. הוא נידון למוות ב -22 במאי והוצא להורג ב -3 ביוני. שמו טוהר מכל אשמה ב־29 באוגוסט 1957. אשתו הייתה אחותו של לאיוש קשאק, ארז'בט קשאק, שכתבה בשם ארז'י אויווארי.
שירתו

כישרונו המקורי נתגלה כבר על דפי כתב העת "היום" בעריכתו של לאיוש קשאק, דרך שיריו האקספרסיוניסטיים וסיפוריו הקצרים. כרך השירים הראשון שלו, "הדגל האדום", ראה אור בשנת 1919. עבודותיו שירתו את השקפת העולם הסוציאליסטית. הוא נסע למוסקבה כאמור בשנת 1925, ובהשפעת התנועה הפרולטרית, הסכמטיזם התגבר בעבודותיו. (סכמטיזם:במובן הצר, במהותו האמנות שעקבה כ"משרת" אחר הסכימה הוולגרית שנקבעה על ידי הפוליטיקה התרבותית הדוגמטית בעידן פולחן האישיות והתחייבה לשירותה הדידקטי של הפוליטיקה היומיומית, ולהמחשה ישירה של קווים אידאולוגיים. לעיתים קרובות הסכמטיזם קשור לסגנון נטורליסטי ולפאתוס השווא של הרומנטיקה המהפכנית). השקפתו האבסורדית הזו התגלמה למעשה בדרמה "קרקס קפיטליזם". הפרוזה הריאליסטית שלו היא מחפשי זהב (1935).
מידע נוסף

A magyar irodalom arcképcsarnoka
A magyar irodalom története
Magyar életrajzi lexikon
Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar zsidó lexikon. 1929.
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái
Irodalmi lexikon. Szerk. Benedek Marcell. Bp., Győző A., 1927.
Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Bp., Akadémiai Kiadó, 1963-1965.
Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
Schweikert, Werner: Bibliographie der ungarischen Literatur des 20. Jahrhunderts in deutscher Sprache. Flein bei Heilbronn, Verlag Werner Schweikert, 2000.
Társadalmi lexikon. Szerk. Madzsar József. Bp., Népszava-Könyvkereskedés, 1928.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
Liselotte Maas: Handbuch der deutschen Exilpresse 1933-1945. I-III. k. (München-Wien, 1976-1981)
Irodalmi Szemle; 1982/6. (Pasiaková, J.)
הערות שוליים

↑  מקום הוצאה להורג  בוטובו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303139405171  GND: 143481037  ISNI: 0000 0001 1536 8850  LCCN: nb2002070795  SUDOC: 066765021  VIAF: 121398316   WorldCat (עם VIAF): 121398316 
לוח זיכרון על ביתו ברובע 5 בבודפשט
אנדרה רמאליו

אנדרה רמאליו סילבה (בפורטוגזית: André Ramalho Silva, נולד ב-16 בפברואר 1992) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הבלם בפ.ס.וו. איינדהובן.
קריירת מועדונים

רמאליו ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה האוסטרית ב-20 ביולי 2013 במשחק נגד וינר נוישטאדט. שבוע לאחר מכן, הוא כבש את שער הבכורה שלו במדי רד בול זלצבורג בניצחון 1–5 על אוסטריה וינה. את שערו השני כבש ב-10 באוגוסט במשחק נגד גרודיג.
ב-1 ביולי 2015, רמאליו עבר לבאייר לברקוזן מהבונדסליגה.
לאחר תקופה של שלוש שנים בליגה הגרמנית כולל תקופת השאלה במיינץ 05, רמאליו חזר לשורות רד בול זלצבורג בקיץ של שנת 2018.
ב-3 במאי 2018, הוא שיחק במשחק הגומלין במסגרת חצי הגמר של הליגה האירופית נגד אולימפיק מרסיי, שבסופו זלצבורג ניצחה 1–2, אך אינה עלתה לגמר עקב ניצחון 0–2 של מרסיי במשחק הראשון.
ב-25 במאי 2021 חתם בפ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית.
תארים

אליפות אוסטריה (4): 2013/14, 2014/15, 2019/20, 2020/21
הגביע האוסטרי (4): 2013/14, 2019/20, 2019/20, 2020/21
פ.ס.וו. איינדהובן
מגן יוהאן קרויף (3): 2021, 2022, 2023
הגביע ההולנדי: 2021/2022
הערות שוליים

↑  רמאליו עובר ללברקוזן
↑  סיכום המשחק: רד בול זלצבורג 2 - 1 אולימפיק מרסיי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 31146030656935862765   WorldCat (עם VIAF): 31146030656935862765 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנדרה רמאליו".
מטריצה אקראית

בתורת ההסתברות, מטריצה אקראית היא מטריצה שרכיביה הם משתנים מקריים בעלי התפלגות נתונה. מטריצות אקראיות משמשות מודל למערכות פיזיקליות חשובות, כמו קיבול החום של גבישים או ספקטרום הפליטה של גרעין האטום, ומשמשות לניתוח מערכות כאוטיות, ובכאוס קוונטי. בנוסף לשימושיהן בתחומים שונים בפיזיקה, יש למטריצות אקראיות שימושים בהסתברות, סטטיסטיקה, אנליזה נומרית, תורת האופרטורים, תורת המספרים האנליטית, כמו גם קשרים להשערת רימן.
התוצאה הבסיסית בתורת המטריצות האקראיות היא חוק חצי המעגל של ויגנר, שלפיו לערכים העצמיים של מטריצה סימטרית ממשית אקראית (כשלהתפלגות הרכיבים יש מומנטים מכל סדר ושחוץ מדרישת הסימטריה, הרכיבים בלתי תלויים) יש התפלגות שצורתה כחצי עיגול: אם בוחרים ערך עצמי אקראי  \ \lambda  של מטריצה מסדר n, אז
\ \lim _{n\rightarrow \infty }P(\lambda <t{\sqrt {n}})=\int _{-2}^{t}{\frac {1}{2\pi }}{\sqrt {4-x^{2}}}dx.
במודל זה, הערכים העצמיים תלויים זה בזה, וההפרשים בין ערכים עצמיים סמוכים, שהם הרבה יותר קשים לניתוח, מצייתים להתפלגות ויגנר-דייסון.
מחקר המטריצה האקראית החל על ידי ג'ון וישהארט (אנ'), שעסק באנליזת מידע, והמשיך אצל יוג'ין ויגנר במסגרת מחקרו על גרעין האטום באטומים כבדים. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 פותחה תורה מתמטית, עצמאית משימוש ספציפי, של מטריצות אקראיות. אחד החוקרים הנודעים בתחום הוא הישראלי עפר זיתוני.
ראו גם

אפסילון רשת
הערות שוליים

↑  An Introduction to Random Matrices, page 1
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543966505171  LCCN: sh86001920  NKC: ph1086061 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מומו היראי

זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

מומו ב-2024
 לידה:  9 בנובמבר 1996 (בת 28) קיוטונאבה, מחוז קיוטו, יפן
 שם לידה:  מומו היראי
 שם במה:  Momo
 מוקד פעילות:  יפן 
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  זמרת • רקדנית
 סוגה:  K-pop • J-pop
 שפה מועדפת:  קוריאנית, יפנית 
 כלי נגינה:  קול
 חברת תקליטים:  JYP • וורנר מיוזיק גרופ • ריפבליק רקורדס
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
מומו היראי (יפנית: 平井 もも), ידועה בפשטות כמומו (אנגלית: Momo; קוריאנית: 모모; יפנית: もも) היא רקדנית, ראפרית וזמרת יפנית המבוססת בקוריאה הדרומית. היא חלק מלהקת הבנות טווייס תחת החברה JYP Entertainment. מומו היא הרקדנית הראשית של הקבוצה. היא אחת משלוש חברות יפניות בקבוצה, היא הכי גדולה מביניהן.
חיים מוקדמים

מומו נולדה בקיוטונאבה שבמחוז קיוטו, יפן. היא החלה לרקוד בגיל שלוש, יחד עם אחותה הגדולה.
קריירה > קדם הבכורה

למומו הייתה חשיפה מוקדמת לתעשיית המוזיקה בדרום קוריאה. בשנת 2008 היא הופיעה בסרטון מוזיקה לזמר לקסי ובשנת 2011 הופיעה בתוכנית הכישרונות Superstar K. מומו ואחותה אותרו במקור על ידי JYP Entertainment בסרטון מקוון שנשלח לחברה בשנת 2012. שתיהן התבקשו להיבחן, ורק מומו הצליחה, מה שהניעה אותה לעבור לדרום קוריאה מביתה ביפן באפריל 2012. לפני שמומו הצטרפה לטווייס, היא רקדה במספר סרטוני מוזיקה כ"מתלמדת K-Pop". בשנת 2015 מומו השתתפה בתוכנית הריאליטי הדרום קוריאנית Sixteen, בהנחיית והפקת JYP ובשיתוף עם MNet . למרות שהודחה בתחילת התחרות, היא הוחזרה בסוף התחרות בהחלטת JYP והצטרפה לקבוצת הנערות שזה עתה הוקמה - טווייס.
קריירה > קריירה עם טווייס

באוקטובר 2015, מומו עלתה לראשונה כחברה בטווייס עם המיני-אלבום הראשון שלהן, The story begins. הסינגל הראשי באלבום בשם "Like Ooh-Ahh" היה שיר הבכורה הראשון בתעשיית הקיי-פופ שהגיע למאה מיליון צפיות ביוטיוב.
קריירה > הַכָּרָה

בסקר המוזיקה השנתי של גאלופ קוריאה לשנת 2018, מומו נבחרה לאמנית הקיי-פופ במקום ה-20 הפופולרי ביותר בדרום קוריאה. היא אחת מכוכבות הקיי-פופ הפופולריות בתעשייה אשר לא-קוריאניות, והפופולריות שלה קיבלה קרדיט על שיפור היחסים בין דרום קוריאה ליפן על ידי הצ'וסון אילבו. מומו ידועה בזכות הכושר הגופני ותנועות הגוף המרשימות שלה, היא מכונה "מכונת הריקודים". תפקידה של מומו בקבוצה הוא הרקדנית הראשית. בהקשר זה, מומו תוארה בעבר כהרקדנית הטובה ביותר של טווייס. בשנת 2019, מומו דורגה במקום העשירי כאמנית הקיי-פופ הפופולרית ביותר בסקר שנערך על חיילים המשרתים שירות צבאי חובה בדרום קוריאה.
חיים אישיים

ב-2 בינואר,2020 החברה Label SJ ו-JYP Entertainment אימתו את הידיעה שמומו נמצאת במערכת יחסים עם קים היי-צ'ול מלהקת הבנים סופר ג'וניור. לקראת סוף 2021 הזוג נפרד.
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שָׁנָה | שִׁיר | אַלבּוֹם | אמן | עם | ש>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | "Shot Thru the Heart" | Summer nights | טווייס | סאנה, מינה |   |
| 2019 | "Hot" | Fancy You | טווייס | קאנג און-ג'ונג |  |
| 2019 | "Love Foolish" | Feel Special | טווייס | שים אונג'י |  |
| 2019 | "21:29" | Feel Special | טווייס | כל חברות טווייס |  |
פילמוגרפיה > תוכניות טלוויזיה

| שָׁנָה | כותרת | רֶשֶׁת | תַפְקִיד | הערה | ש>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Sixteen | Mnet | מתחרה |  |  |
| 2016 | Hit The Stage | Mnet | מתחרה | פרק 1–4 |  |
| 2017 | Real Class - Elementary Kid Teachers | SBS | צוות | פרק מיוחד לשנה הסינית החדשה (2 חלקים) |  |
פילמוגרפיה > אירוח אירועים

| שָׁנָה | כותרת | שותפים) | רֶשֶׁת | ש>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Suwon K-pop Super Concert | קים היי-צ'ול, ג'ואו מי, צ'ייונג | SBS MTV |  |
Xeon

| --- | --- |

 מידע כללי
 יצרן:  אינטל 
 מידע טכני
 סט פקודות:  IA-32, x86-64 
 
Xeon היא משפחה של מיקרו-מעבדים x86 בתכנון וייצור אינטל שאינם מיועדים לשוק הצרכני (אלא לחברות, ארגונים וכולי) עבור תחנות עבודה, שרתים ומערכות משובצות.
הסדרה נפוצה במיוחד בעולם המעבדים לשרתים ותחנות קצה של ארגונים בקטגוריית "Enterprise", בשל ביצועים טובים במיוחד אולם אינם מתאימים לשוק הצרכני ה"רגיל" בשל מחירם הגבוה. מעבדים אלו תומכים באופן מובנה בעבודה עם יותר מתושבת אחת, עם מספר ליבות רב יותר ותומכים בזיכרון ECC (אנ').
קיימות שלוש סדרות של מעבדי Xeon המדורגות לפי רמות: סדרת E3 הסדרה החלשה ביותר, סדרת E5 הסדרה הבינונית, וסדרת E7 המספקת את רמת הביצועים הגבוהה ביותר.
כרשנא

כַּרְשְׁנָא הוא דמות מקראית, אחד משרי פרס ומדי של המלך אחשוורוש המוזכר במגילת אסתר.
בסיפור המגילה

כרשנא נזכר במגילת אסתר פעם אחת כאחד משרי פרס ומדי שחשבו מה לעשות לושתי, לאחר שלא הגיעה למשתה שעשה אחשוורוש.
”וְהַקָּרֹב אֵלָיו כַּרְשְׁנָא שֵׁתָר אַדְמָתָא תַרְשִׁישׁ מֶרֶס מַרְסְנָא מְמוּכָן שִׁבְעַת שָׂרֵי פָּרַס וּמָדַי רֹאֵי פְּנֵי הַמֶּלֶךְ הַיֹּשְׁבִים רִאשֹׁנָה בַּמַּלְכוּת.”
שמו

יש החוקרים הסבורים ששמו מגיע מהמילה האווסטית karasna, שפירושה תמיר. חוקרים אחרים חושבים שהמקור לשמו של כרשנא הוא המילה karsha, שבאה מן הפועל Karsh שפירושו ח.ר.ש, בצירוף עם המילה har שפירושה אדם. כלומר, לפי חוקרים אלו, פירוש שמו של כרשנא הוא החורש.
יש הסוברים שהסריסים והשרים הם אותם בני אדם, רק בהיפוך סדר השמות. לפי חוקרים אלו, כרשנא הוא גם כרכס, והשם כרשנא הוא במקור כרכס אך הוא שונה בהשפעת השם מרסנא.
במדרשים ובחז"ל

במדרש אבא גוריון נאמר שכרשנא היה מאפריקה.
הערות שוליים

↑  מגילת אסתר, פרק א', פסוק י"ד
1 2  ראו אנציקלופדיה מקראית, כרך ד
↑  מדרש אבא גוריון א
↑  אוצר אישי התנ"ך, האות כ', עמוד רלב
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צווארון

צואורון של חולצה.
בביגוד, צווארון הוא חלק מחולצה, שמלה או מעיל, המהודק סביב צוואר הלובש. הצווארון שונה בהגדרתו המקצועית מהדש, בכך שהוא עשוי מחתיכת בד נפרדת, ולא רק מקפל בגוף הבגד.
הצווארון יכול להיות מחובר באופן קבוע לבגד או ניתן לניתוק.
מקור המילה בעברית

המילה מופיעה (בכתיב חסר) בשיר השירים (פרק ד, פסוק ט) ”לִבַּבְתִּנִי אֲחֹתִי כַלָּה לִבַּבְתִּנִי באחד [בְּאַחַת] מֵעֵינַיִךְ בְּאַחַד עֲנָק מִצַּוְּרֹנָיִךְ” (פרק ד פסוק ט), אולם הפרשנות המקובלת היא שהכוונה לתכשיט הנענד סביב הצוואר.
המילה במשמעותה זו הופיעה במילון המצויר למונחי הלבשה והנעלה שיצא לאור ב-1936, על ידי ועד הלשון העברית.
היסטוריית הצווארון

הצווארון הפך לנפוץ במאה ה-13, בתחילה כאמצעי להגברת הנוחות, כאשר בד הבגד נעשה מבד קשיח ולא נעים. אך במהרה הפך לסמל סטטוס, עם השפעת אופנתיות, תרבותיות ואף פוליטיות.
קרל החמישי הפך את הצווארון הלבן בעל הצורה המקובלת כיום (מורכב משני חלקים הנפתחים לצדדים) לסמל היכר שלו ולרוב הוא מצויר כשהוא לובש צווארון כזה.
אולם צווארונים אחרים בעלי נפח וצורה גדולים יותר היו נפוצים, הן בקרב גברים והן בקרב נשים.
קיימים סוגי צווארונים רבים: כגון צווארון פולו, צווארון זקוף, צווארון מלח, צווארון אקורדיון ועוד.
ראו גם

צווארון לבן
צווארון כחול
צווארון ורוד
הערות שוליים

↑  מנחי לשון - הלבשה והנעלה, תל אביב: האגוד להשלטת העברית/ועד הלשון העברית, 1936
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4242660-1 
קרל החמישי לבוש בצווארון לבן
פלורה סעדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 באוגוסט 1959 (בת 65) מרוקו
 תאריך עלייה:  1962
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקנית, מורה
 צאצאים:  הילה סעדה
 מספר צאצאים:  4
 פרופיל ב-IMDb
 
פלורה סעדה (נולדה ב-22 באוגוסט 1959) היא שחקנית ומורה ישראלית.
ביוגרפיה

פלורה עלתה לישראל ממרוקו בשנת 1962 בגיל 3 עם הוריה ותשעת אחיה ואחיותיה, ומאז מתגוררת במגדל העמק. נשואה ואם לארבעה ילדים. ביתה של פלורה היא השחקנית הילה סעדה. בנוסף להיות שחקנית פלורה היא מורה בבי"ס לחינוך מיוחד קישון רמת דוד.
קריירה

בשנת 2013 השתתפה בעונה הראשונה של הסדרה הקומית של ערוץ 2 "שנות ה-80" גילמה את הרבנית מזל כהן אשתו של הרב כהן. באותה השנה שיחקה בסדרת הטלוויזיה "בית המשאלות".
בשנת 2014 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "חברות" ששודרה בערוץ עשר גילמה את מלכה שלם אמא של ארז.
בשנת 2018 התארחה בתוכנית הבישול שהנחה השף אבי ביטון "במטבח עם אמא".
קריירה > בקולנוע

בקולנוע שיחקה בכמה סרטים בניהם: "סרטים עלילתיים במסגרת קידום נוער" שביים אורי זגורי, בסרט "צא לטיול", "הכול לטובה", "שטינקר" שיחקה לצד עמוס לביא וניר לוי, בסרט הסטודנטים "valley tower" במכללת ספיר שביים תומר אסולין, ושיחקה לצד ביתה בסרט "שער הפרחים" שיצר ושיחק בו גם אריק משעלי גילמה את ראשל השכנה של משפחת וקנין.
קריירה > בתיאטרון

שיחקה בתיאטרון המרוקאי שיסדה וביימה השחקנית רונית איבגי אחותו של השחקן משה איבגי. פלורה שיחקה מתחילת דרכו של התיאטרון משנת 2001.
ההצגה הראשונה שלה הייתה "הקמצן" של מולייר בתרגום למרוקאית, שיחקה את הבת שלו. לאחר מכן שיחקה בהצגות:
"משרתם של שני אדונים", "אל מג'ראב", "הכול כלול", "איזה מין שידוך", "חתונה בריבוע", "האמא של הכלה", "כל וואחד אומז'אלו", במחזמר המרוקאי "מונירה", ובמחזמר "אלכרוואד ולמקוח'ה" קומדיה מצחיקה בשפה המרוקאית.
כשרונית הלכה לעולמה עברה פלורה לתיאטרון של יוסי נזרי, כיום היא משחקת בשתי הצגות שונות במרוקאית בכל הארץ.
הערות שוליים

1 2 3 4  flora, el-magreb
↑   במטבח עם אמא עם אבי ביטון: דג מרוקאי של פלורה סעדה (אמא של הילה סעדה), סרטון בערוץ "ערוץ האוכל", באתר יוטיוב (אורך: 10:04)
1 2 3  הצגות, באתר el-magreb
↑  כל וואחד אומז, באתר אופקטיבי - החברה לקהילה, תרבות ופנאי באופקים
↑  חוגים, באתר www.pqpq.co.il
צווארון גולף

אדם לובש צווארון פולו מקופל
צווארון גולף (turtleneck; בארצות הברית וקנדה), צווארון פולו, צווארון גליל (roll-neck; בבריטניה ודרום אפריקה), או סקווי (skivvy; באוסטרליה, ניו זילנד וארצות הברית) הוא צווארון - בדרך כלל של סוודר - עם גזרה צמודה שמתקפל ומכסה את הצוואר.
גרסה פשוטה יותר של צווארון הפולו הסטנדרטי הוא צווארון הפולו המדומה, הדומה לצווארון הפולו עם הקפל הרך בחלקו העליון והאופן שבו הוא נכרך סביב הצוואר, אך שני קצוות הצינור היוצרים את הצווארון נתפרים לקו הצוואר. זה משמש בעיקר כדי להשיג מראה של צווארון פולו אבל עם יתרון של כריכת הצוואר בצורה טובה יותר. צווארון הפולו המדומה נצמד לצוואר בצורה חלקה, קל לייצור ועובד היטב גם עם סגירה ברוכסן.
היסטוריה > אירופה

בגדים עם צווארון דמוי צוואר צב נלבשו במשך מאות שנים, ויש המתוארכים לפחות למאה ה-15. הם תוכננו במקור כדי להגן על צווארם של אבירים העוטים שריון שרשראות. האצולה אימצה אופנת צוואר גבוה, כאשר הגובה והנפח של סלסול הצוואר מעידים על המעמד.
מסוף המאה ה-19, צווארי פולו נלבשו בדרך כלל על ידי דייגים, עובדי כפיים, ספורטאים, מלחים וקציני ים. בתחילת המאה ה-20 צוואר הפולו השחור היה לבוש טיפוסי של אוסוולד מוסלי, מנהיג איגוד הפשיסטים הבריטי ("חולצות שחורות"), אם כי מאז אמצע אותה מאה צווארי פולו שחורים היו קשורים קשר הדוק לשמאל ובתוכם אקדמאים רדיקליים, פילוסופים, אמנים ואינטלקטואלים. למשל, צוואר הפולו הפך לסמל אייקוני של הפילוסוף הצרפתי מישל פוקו. צווארי פולו התפתחו לאופנה גדולה אצל צעירים אמידים לאחר שלבשו אותם כוכבי הקולנוע האירופאים מרצ'לו מסטרויאני ואיב מונטנד.
גרטה גרבו לבשה לעיתים קרובות צווארי פולו ומכנסיים בחייה הפרטיים, ואודרי הפבורן הייתה עושה זאת מאוחר יותר אף בצילומים רשמיים.
ולדימיר פוטין, אנדראס פפנדראו ועמנואל מקרון הם דוגמאות למנהיגים אירופאים שאוהבים ללבוש צווארי פולו.