stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלוסובה

קלוסובה (באוקראינית: Клесів, קלסיב; בפולנית: Klesów, קלסוב) הוא יישוב במחוז המשנה סארני במחוז רובנו באוקראינה. בקלוסובה חיו מאות יהודים ובו הוקם ופעל "קיבוץ חוצבי אבנים על שם יוסף טרומפלדור".
הכפר היה קיים כבר באמצע המאה ה-19 ועד מלחמת העולם השנייה היה תחת שלטון פולני. במאה ה-19 נמנו בכפר כ-15 משפחות יהודית ולקראת סופה של אותה מאה גדלה האוכלוסייה ל-25 משפחות שעסקו בתחומי כריתת עצים, עיבוד חומר ללבנים וחציבה. ב-1900 הונחה מסילת הרכבת קייב-קובל והוקמה תחנת רכבת Klesive כ-3 ק"מ ממרכז הכפר. רבים מבני הכפר זיהו את הפוטנציאל הכלכלי של תחנה זו ועברו לשם וביניהם כ-10 מהמשפחות היהודיות.
בקיץ 1941 כבשו הגרמנים את קלוסובה, וריכזו את יהודיו בגטו, ובאוגוסט 1942 נרצחו כ-580 יהודי קלוסובה בסארני.
ב-1945, לאחר סיום המלחמה ובעקבות החלטות ועידת יאלטה וועידת פוטסדאם, סיפחה רוסיה חלקים נרחבים ממזרח פולין וביניהם גם את קלוסובה. עם פירוק הגוש הסובייטי עבר המקום לשלטון אוקראינה.
"קיבוץ חוצבי אבנים"

הקיבוץ הוקם ב-1924 על ידי אנשי תנועת "החלוץ" בסארני. בסארני הייתה מחצבה ומנסרה בבעלות משפחת פיינשטיין. זו העסיקה בתחילה אסירים שנדונו לעבודת פרך אך קיבלה את אנשי "החלוץ" שהיטיבו לעבוד בעבודה מפרכת זו. מקיבוץ הכשרה עונתי הפך הארגון לגרעין קבע בו נוצרו זוגות ונערכו חופות. עם הזמן גדל היקף ההכשרה בקלוסובה והגיע למאות חלוצים מדי שנה. ב-1926 עלה לארץ ישראל המחזור הראשון של בוגרי קלוסובה. בין חניכיו של "קיבוץ חוצבי אבנים" היו כ-8,000 צעירים יהודים מתנועות חלוציות מיישובי הסביבה. רוב בוגריו של הקיבוץ עלו לארץ ישראל לאחר תום תקופת הכשרתם. שליחים רבים מארץ ישראל שהגיעו לפולין ביקרו גם בקלוסובה.
יוצאי קלוסובה פעלו בכשבעים פלוגות בעיירות שונות, פלוגות שבהן פעלו בין 30 ל-200 חברים. פלוגות אלה הציעו תעסוקה בתקופת האבטלה שלאחר המשבר הכלכלי העולמי של 1929. בעקבות הקמת ההכשרה קמו פלוגות בנות ברוקיטנה, דומברוביץ, פינסק, קליבאן, רובנה, קובל ועוד. הכשרות אלה הכינו אלפי צעירים יהודים לעלייה לארץ. יוצאי קלוסובה השתלבו בעיקר ביגור ובגבעת השלושה, וכן ברמת רחל, רמת הכובש, גליל ים, קיבוצים נוספים של הקיבוץ המאוחד ועוד.
ב-1937 מנעו שלטונות פולין את המשך קיומו של הקיבוץ, והחרימו את המנסרה והמחצבה.
בקלוסובה נטבע הביטוי "התנועה החלוצית היא אכזרית במהותה ונפלאה במעשיה" ששימש בקיבוצים אחרים.
מקורות נוספים

חיים דן, אריה פיאלקוב (כינסו וערכו), ספר קלוסובה - קיבוץ חוצבי אבנים על שם יוסף טרומפלדור בקלוסובה ופלוגותיו, בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון; הקיבוץ המאוחד, 1978
ראו גם

חוות ההכשרה בגרוכוב
הערות שוליים

↑  תחומי עיסוק אלו נבחרו מאחר שתנאי השטח צימצמו את האפשרויות לעסוק בחקלאות
↑  עדותם של יוסף ומרדכי זולר, 1976, "ספר קלוסובה", עמודים 16-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547825405171  LCCN: n78059138  VIAF: 132503949   WorldCat (עם VIAF): 132503949 
תעודת חופשה שקיבל ב-1925 אריה ברלינסקי, יליד סארני וחבר "קיבוץ חוצבי אבנים בקלוסובה על שם יוסף טרומפלדור".
אישור שקיבל אריה ברלינסקי, חבר "קיבוץ חוצבי אבנים", לקראת עלייתו לארץ ישראל, 1925.
רג'ינלד פרייס מישל

רג'ינלד פרייס מישל (באנגלית: Reginald Price Michell,‏ 9 באפריל 1873 - 20 במאי 1938) היה שחמטאי אנגלי. היה אלוף אנגליה בשחמט לחובבים בשנת 1902, שיחק בשמונה התמודדויות באמצעות כבל ימי מול ארצות הברית בין השנים 1901 ו-1911 ופעמיים ייצג את אנגליה במשחקים האולימפיים: באולימפיאדת השחמט 1927 ובאולימפיאדת השחמט 1933.
במשך כ-20 שנים מישל התמודד פעמים רבות בתחרויות הבינלאומיות בהייסטינגס, בין היתר ניצח את מיר סולטאן חאן ואת ורה מנצ'יק. באליפויות אנגליה לשחמט סיים במקום השני, השלישי והרביעי, ובין היתר ניצח מספר פעמים את הנרי ארנסט אטקינס .
מישל עבד במשרד הצי, ואשתו אדית מישל (טאפסל) הייתה אלופת אנגליה לנשים בשנים 1931, 1932 ו-1935.
הערות שוליים

↑
↑
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0003 9074 1656  NTA: 161751415  VIAF: 284453620   WorldCat (עם VIAF): 284453620
רג'ינלד דייר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 באוקטובר 1864 הודו הבריטית מרי, הודו הבריטית
 פטירה:  23 ביולי 1927 (בגיל 62) בריטניה לונג אשטון, בריטניה
 מקום קבורה:  Golders Green Crematorium 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  המכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט  בית הספר בישופ קוטון  Midleton College 
 השתייכות:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי
 תקופת הפעילות:  1885–1920 (כ־35 שנים)
 דרגה:   קולונל
 פעולות ומבצעים
 המלחמה האנגלו-בורמזית השלישית המערכה לשחרור צ'יטראל מלחמת העולם הראשונה המלחמה האנגלו-אפגנית השלישית
 עיטורים
 מסדר האמבט 
 
רג'ינלד אדווארד הארי דייר (באנגלית: Reginald Edward Harry Dyer; 9 באוקטובר 1864 – 23 ביולי 1927) היה קצין בצבא הבריטי, אשר פיקד על כוחות בהודו, והתפרסם בעיקר כמי שיזם וביצע את טבח אמריטסר.
ביוגרפיה

דייר נולד ב-9 באוקטובר 1864 בעיר מרי שבהודו הבריטית (כיום בפקיסטן). אביו, אדוארד, היה המנהל של מבשלת מרי המפורסמת. עד גיל 11 הוא למד בבתי ספר בהודו, ולאחר מכן עבר ללמוד באירלנד. לאחר סיום לימודיו היסודיים למד לזמן קצר רפואה בקולג' המלכותי לכירורגיה בדבלין. לאחר מכן למד באקדמיה הצבאית המלכותית בסנדהרסט וב-1885 התגייס לצבא בריטניה. הוא הוצב ברגימנט המלכה המלכותי (מערב סארי) כלוטננט.
דייר השתתף בהרגעת המהומות בבלפסט ב-1886. שנה לאחר מכן הוא השתתף במלחמה האנגלו-בורמזית השלישית. לאחר מכן שרת בצבא בנגל, ומונה למפקד הרגימנט הפנג'אבי ה-25. ב-1895 הוא השתתף במערכה לשחרור צ'יטראל.ב-1910 הוא הועלה לדרגת לוטננט קולונל. במהלך מלחמת העולם הראשונה, הוא שימש כמפקד "כוח סייסטן". כוח מיוחד שנועד למנוע מסוכנים גרמנים לחדור מפרס לאפגניסטן ולעורר התקוממות אנטי-בריטית. ב-1915 הוא הועלה לדרגת קולונל. ב-1916 הוענקה לו דרגה זמנית של בריגדיר גנרל.
ב-13 באפריל 1919, התאספו בגן ג'אליאנוואלה בעיר אמריטסר שבפנג'אב בערך 20,000 אזרחים במהלך חג לאומי. הם הפרו בכך את הצו הצבאי הבריטי שאסר על התכנסות, אולם מעטים מבין המפגינים ידעו על קיומו של הצו. דייר הופיע במקום יחד עם 50 רובאים, מהם 25 גורקים ו-25 ספווים. בלי להזהיר את האזרחים, הורה דייר לאנשיו לפתוח באש חופשית. בטבח נהרגו 379 אזרחים ונפצעו למעלה מאלף נוספים.
ועדת חקירה הוקמה כדי לחקור את הטבח. הוועדה קבעה שדייר פירש באופן שגוי את חוקי החירום. הוא לא הועמד לדין פלילי, אך נשללה ממנו דרגת הבריגדיר גנרל הזמנית שלו. רודיארד קיפלינג, שטען שדאייר היה "האיש שהציל את הודו", פתח קופת גמל שגייסה מעל 26,000 ליש"ט, כולל כסף שנתרם על ידי קיפלינג עצמו. לעומת זאת, ועידת מפלגת הלייבור הבריטית בסקרבורו העבירה פה אחד החלטה ב-24 ביוני 1920 בה היא מגנה את טבח אמריטסר כ"פעולה אכזרית וברברית".
חודש לאחר הטבח, נשלח דייר להשתתף במלחמה האנגלו-אפגנית השלישית. ב-17 ביולי 1920 הוא עזב את הצבא. בכספים שקיבל, השתמש דייר כדי לקנות חווה ובית בלונג אשטון, שם התגורר עד מותו ב-23 ביולי 1927 משבץ מוחי.
רג'ינלד קל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 ביוני 1906 יורק, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  5 באוגוסט 1981 (בגיל 75) פרנקפורט, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית למוזיקה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  קלרינט 
 
רג'ינלד קל (באנגלית: Reginald Kell; יורק, אנגליה, 1906 - 5 באוגוסט 1981 פרנקפורט, קנטקי, ארצות הברית) היה קלרניתן בריטי.
קריירה

על קל נאמר, שהיה הקלרינטן הראשון שיכול היה לנגן ללא זיוף מלמעלה למטה והוא היה הנגן הראשון החשוב, שהשתמש בוויברטו באופן מודע ועקבי בצליל שלו ובמובן זה הציב לו כמופת את עמיתו האבובן לאון גוסנס (ג'ק בריימר היה גם הוא חלוץ בוויברטו, אבל הוא התפרסם במועד מאוחר יותר מקל). בהשראת הזמרות הגדולות שפגש, בייחוד קירסטן פלגסטד, שאף קל לחקות את צלילי קולותיהן החמים ועשירי הביטוי בקלרינט.
סר תומאס ביצ'ם בחר בו להיות קלרינטן ראשי בתזמורת הפילהרמונית של לונדון לפני מלחמת העולם השנייה ובפילהרמונית המלכותית אחריה. בראשונה החליף אותו ברנרד וולטון ובשנייה ג'ק בריימר.
ההקלטה שעשה לחמישיית הקלרינט של ברהמס עם רביעיית בוש נחשבה לציון דרך וקבעה אמת מידה. רפרטואר הסולו שלו נמשך מקורלי ולפניו עד ליצירות המאה ה-20.
קל היגר לארצות הברית בשנת 1947, שם בנה לו קריירה קונצרטית מצליחה. הוא פרש בגיל מוקדם, בן 51.
קראז

ערך זה עוסק בכוכב. אם התכוונתם לעיירה קראז' בליטא, ראו .
| --- | --- |
   
 מיקומו של קראז בקבוצת עורב
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עורב
 שמות נוספים:  β בעורב, HD 109379
 סוג:  ענק צהוב
 בהירות נראית:  2.64
 סיווג ספקטרלי:  G5 II-III
 עלייה ישרה:  12ʰ 34ᵐ 23.235ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏48.34″ ‏23′ ‏23°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.61-
 מרחק:  146  שנות אור 44.76  פארסק
 רדיוס:  16 רדיוסי שמש
 מסה:  3.7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 150 מהשמש
 טמפרטורה:  5,100 K
 מהירות סיבוב:  2.58±0.55 קילומטר לשנייה
 גיל:  206 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  −7.34±0.08 קילומטר לשנייה
 היסט:  22.0049±0.2333 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  3.7 
 
קְרָאז או β בעורב הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים עורב עם בהירות נראית מדרגה 2.64. מקור שמו לא ידוע והוא ככל הנראה ניתן לו רק במאה ה-20. כ-3.5 מעלות מדרום-דרום-מזרח לכוכב נמצא הצביר הכדורי M68.
תכונות

קראז הוא ענק צהוב מסוג ספקטרלי G5 II-III שנמצא במרחק של כ-146 שנות אור ממערכת השמש. מסתו כ-3.7 מסות שמש, רדיוסו פי 16 מרדיוס השמש, טמפרטורת פניו כ-5,100 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 150 מעוצמת ההארה של השמש. בעבר דווח שבהירותו של הכוכב משתנה באופן ניכר, אך בקטלוג הכוכבים המשתנים הוא מופיע רק כחשוד כמשתנה, עם השתנות של מספר מאיות של דרגת בהירות. גילו של קראז מוערך בכ-200 מיליון שנים, כך שהוא כבר סיים להתיך מימן להליום בליבתו וההיתוך עבר לשכבות חיצוניות יותר, מה שגורם להתנפחות והתקררות של פני הכוכב. בשל מסתו, הוא צפוי בעתיד, כשיגמר המימן בשכבות המקיפות את הליבה, להתכווץ ולהתחמם יותר עד שיתחיל להתיך את ההליום שבליבתו לפחמן. כשגם ההליום בליבה ייגמר הוא צפוי להפוך לענק אדום ולאחר מכן לננס לבן.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: Kraz
1 2  L. S. Lyubimkov, D. L. Lambert, S. I. Rostopchin, T. M. Rachkovskaya & D. B. Poklad: Accurate fundamental parameters for A-, F- and G-type Supergiants in the solar neighbourhood, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 402, Iss. 2, p. 4 (2010)
↑  A. Richichi, I. Percheron & M. Khristoforova: CHARM2: An updated Catalog of High Angular Resolution Measurements, Astronomy & Astrophysics, v.431, p.773 (2005) המרה לרדיוסי שמש מאלפיות שניית קשת על ידי מעבר לרדיאנים, הכפלה במרחק וחלוקה בפעמיים רדיוס השמש
1 2  L. S. Lyubimkov, D. L. Lambert, S. I. Rostopchin, T. M. Rachkovskaya & D. B. Poklad: Accurate fundamental parameters for A-, F- and G-type Supergiants in the solar neighbourhood, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 402, Iss. 2, p. 9 (2010)
↑  E. F. Sawyer: On the variability of β Corvi, Astronomische Nachrichten, volume 111, p.271 (1885)
↑  General Catalogue of Variable Stars: β Corvi
קלופידוגרל

|  נתונים כימיים |
| --- | --- |
 מסה מולרית:  321.059 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B1 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון B 
 מזהים
 קוד ATC:  B01AC04 
 מספר CAS:  113665-84-2
 PubChem:  60606
 ChemSpider:  54632
 
קלופידוגרל (Clopidogrel) היא תרופה המשווקת בישראל בשמות המסחריים: פלוויקס, קלוד, קלופידקסל וקלופידוגרל טבע. תרופות אלה מעכבות את הצימות של טסיות דם וכך מונעות היווצרות של קרישי דם. התרופה מסייעת במניעה של אירועים לבביים ומוחיים.
שימושים בקליניקה

קלופידוגרל היא תרופה המיועדת לשימוש במצבים הבאים: תסמונת כלילית חריפה (ACS), התרופה מסייעת במניעת התקפי לב במטופלים בעלי היסטוריה של אוטם בשריר הלב או מטופלים שסובלים מתעוקת חזה לא יציבה. בנוסף היא מסייעת במניעת אירוע של שבץ מוחי ואירועים של תנגודת עורקים פריפרית ובמחלת עורקים קורונריים.
אזהרות בשימוש

אין ליטול את התרופה במצבים הבאים:
התרופה עוברת מטבוליזם על ידי ציטוכרום P450 ובתוך זה על ידי CYP2C19. מטופלים שסובלים ממחסור ב־CYP2C19 לא יכולים ליטול את התרופה.
דימום פעיל למשל: כיב פפטי, דימום תוך-גולגולתי וכו'
רגישות למרכיבי התרופה
תופעות לוואי

תופעת הלוואי הנפוצה ביותר היא דימום, אשר יכול להתבטא במגוון דרכים: החל מדימום קל מהאף, ועד הופעת שטפי דם תת-עוריים. כמו כן, ניתן לראות שלאחר פציעה נדרש זמן רב יותר עד שהדימום נפסק. במקרים נדירים התרופה יכולה לגרום לדימומים בשתן, במוח ובעיניים. תופעות הלוואי כוללות ביניהן רגישות יתר שיכולה להתבטא כפריחה, גרד, אדמומיות, קילוף של העור, קוצר נשימה (שיכול להתלוות בצפצופים, קשיי נשימה, ולחץ בחזה). בנוסף הרגישות יכולה לגרום להתנפחות של אחד או יותר מהאיברים הבאים: פה, שפתיים, לשון ועפעפיים. סוג נוסף של תופעות לוואי יכול להתבטא בירידה במספר תאי הדם הן לבנים והן אדומים. דבר היכול להתבטא באנמיה, חיוורון, עייפות, זיהומים חוזרים, חום גבוה ודימומים. יתר על כן, השימוש יכול לגרום למצב מסכן חיים בשם TPP בו יש חום גבוה, הופעות שטפי דם תת-עוריים, בלבול וצהבת.
הריון והנקה

לא נמצא קשר בין נטילת התרופה בהריון לבין מומים בעובר או הפלות.
בזמן הלידה השימוש בתרופה מגביר את הסיכון של האמא לדימומים. מומלץ להימנע משימוש באפידורל בעת השימוש בתרופה בגלל הסכנה לדימומים בעמוד השדרה. אם יש אפשרות ניתן להפסיק את התרופה כ5–7 ימים לפני הלידה והשימוש באפידרול.
כיום לא קיימות עדויות על מעבר התרופה בהנקה ובנוסף לא נצפו תופעות בילודים של אימהות שנטלו את התרופה במהלך ההנקה.
פרמקולוגיה

קלופידוגרל עובד כקדם-תרופה שעוברת אקטיבאציה לאחר הנטילה בגוף בשני שלבים. השלב הראשון כולל אקטיבאציה על ידי האנזים CYP2C19 והשלב השני על ידי CYP2C9. לאחר ההפעלה התרופה פועלת בכך שמעכבת בצורה בלתי הפיכה את P2Y12 שהוא רצפטור של ADP. לרצפטור תפקיד חשוב בהפעלה של טסיות ולכן כעת הן לא יפעלו ולא ייווצר קריש.
לתרופה לוקח כשעתיים עד שמתחילה לפעול וזמן מחצית החיים שלה הוא כ6 שעות לקדם תרופה וכחצי שעה כתרופה הפעילה. התרופה מתפנה גם בשתן וגם בצואה.
רנדל קרמר

| --- | --- |

 לידה:  18 במרץ 1828 פרהאם, המפשייר, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  22 ביולי 1908 (בגיל 80) לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  קבר סר ויליאם רנדל קרמר בבית הקברות המפסטד 
 תפקיד:  חבר הפרלמנט ה־28 של הממלכה המאוחדת (12 בינואר 1906–22 ביולי 1908)  חבר הפרלמנט ה־24 של הממלכה המאוחדת (1 ביולי 1886–28 ביוני 1892)  חבר הפרלמנט ה־25 של הממלכה המאוחדת (4 ביולי 1892–8 ביולי 1895)  חבר הפרלמנט ה־27 של הממלכה המאוחדת (1 באוקטובר 1900–8 בינואר 1906)  חבר הפרלמנט ה־23 של הממלכה המאוחדת (24 בנובמבר 1885–26 ביוני 1886) 
 מפלגה:  המפלגה הליברלית 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לשלום (1903)  אביר מסדר אולף הקדוש  אביר בלגיון הכבוד  Knight Bachelor 
 
סר ויליאם רנדל קרמר (באנגלית: Sir William Randal Cremer ‏; 18 במרץ 1828 - 22 ביולי 1908), הידוע בדרך כלל בשמו האמצעי, היה חבר הפרלמנט של בריטניה ופציפיסט.
קרמר נבחר למזכיר האינטרנציונל הראשון ב-1865, אך התפטר שנתיים לאחר מכן. בשנת 1903 זכה קרמר בפרס נובל לשלום והיה הראשון שזכה בו כאיש יחיד. הוא זכה בפרס בעיקר עבור פעילותו בבוררות בינלאומית ובמיוחד הסכם הבוררות האנגלי-אמריקאי של 1897.

הוא גם זכה באות לגיון הכבוד הצרפתי והוענק לו תואר אביר ב-1907.
רושדי תעשיות מזון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  משפחת בשיר
 תקופת הפעילות:  1984–הווה (כ־40 שנה)
 מיקום המטה:  אזור התעשייה אלון תבור
 שליטה בחברה:  משפחת בשיר
 ענפי תעשייה:  מזון
 מוצרים עיקריים:  טחינה
  
 www.baracke.co.il
 
רושדי תעשיות מזון בע”מ היא אחת היצרניות הגדולות בישראל של טחינה גולמית, וחלבה תחת המותג בארכה.
מפעל החברה נמצא באזור התעשייה אלון תבור שבעמק יזרעאל. החברה נמצאת בבעלות משפחת בשיר, מנכ"ל החברה הוא מוחמד בשיר.
היסטוריה

בשנת 1984 אבי משפחת בשיר, אבו רושדי, חבר לחברת תוצרת מזון ישראלית (תלמה) ויחד הקימו מפעל לייצור טחינה. בשנת 1993 קיבל המפעל את תו התקן ISO 9002.
בשנת 2004 רכשה משפחת בשיר את חלקה של יוניליוור (שרכשה את תלמה) ומאז רושדי תעשיות מזון בע”מ היא חברה פרטית. השלב הבא בצמיחתה של החברה היה מיתוג מוצרי הטחינה והחלבה תחת השם "בארכה" והשקת קו מוצרים חדש.
בשנת 2016 השיקה בקבוק לחיץ של טחינה גולמית מעודנת ומוכנה לאכילה, במרקם קטיפתי.
בנוסף למוצרי טחינה בארכה וחלבה בארכה, מייצרת חברת רושדי חטיפי חלבה הנקראים "חלבה בקטנה".
איברהים בשיר, המנכ"ל הראשון וממייסדי החברה, גדל באום אל-פחם, במשפחה בת שבעה ילדים. אבי המשפחה, אבו רושדי, ניהל את לשכת התעסוקה באזור וכשסיים את תפקידו פעל להקמת מפעל טקסטיל בשיתוף חברת לודז'יה, במטרה לספק תעסוקה לתושבי האזור.
בשנת 1984, כאשר נוצרה השותפות בין אביו של איברהים לבין תלמה, נשלח איברהים ללמוד ייצור טחינה בשכם. לאחר שנתיים של למידה במפעל טחינה מסורתי, חזר איברהים והיה שותף להקמת המפעל ולניהולו. הצלחתו של איברהים כמנכ"ל "רושדי תעשיות מזון בע"מ" זיכתה אותו בשנת 2014 בפרס מפעל חיים מטעם איגוד תעשיות המזון.
ראו גם

רשימת חברות ישראליות בבעלות ערבית שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית
הערות שוליים

↑  טחינה גולמית מעודנת בבקבוק לחיץ, באתר ynet, 23 ביולי 2016
↑  פרס מפעל חיים
ריסה אדומת-רגל

| ריסה אדומת-רגל |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: שחפיים
סוג:: ריסה
מין:: ריסה אדומת-רגל
שם מדעי
 Rissa brevirostris ‏ברוך, 1853
תחום תפוצה


ריסה אדומת-רגל (שם מדעי: Rissa brevirostris) היא מין של עוף ימי ממשפחת השחפיים מהסוג ריסה שכולל 2 מינים. לעומת הריסה שחורת-הרגל, רגליה אדומות ומכאן שמה.
מאפיינים

התפוצה של הריסה מצומצמת מאוד יחסית לקרובתה והיא נפוצה באיי פריבילוף, בוגוסלוף ובולדיר שבים ברינג באלסקה ובאיי קומנדר ברוסיה. בחורף הם נמצאים באוקיינוס השקט.
הם קטנים מקרוביהם שחורי-הרגל. אורך הריסות 35–39 ס"מ ומוטת הכנפיים 84–92 ס"מ. משקלם 325–510 ק"ג. הם דומים לריסות שחורות-הרגל בצבע גופם, ראשם קצר ועיניהם קטנות כשמקורם הקצר צהוב. כמו שנרמז משמם רגליהם אדומות.
הריסות אוכלות דגים קטנים מסדרת פנסאים שחיים במים עמוקים יחסית, דיונונים וחסרי חוליות ימיים. הם דגים רחוק מהחוף הרבה יותר משחפים אחרים.
בקיץ הם מקננים בצוקים גבוהים במושבות צפופות ורועשות ביותר יחד עם אלקות שונות ובונים קן מאצות ומטחבים שונים.
הריסות נמצאות בסכנה וחלה ירידה גדולה בכמותם. ככל הנראה זה קשור לירידה בכמות הדגים עקב דיג אנושי או בשל להתחממות האקלים העולמית.
ראו גם

עופות ימיים
שחף
ריסה שחורת-רגל
הערות שוליים

↑  ריסה אדומת-רגל באתר הרשימה האדומה של IUCN
רב גדיאל נער

בספרות האגדה והקבלה, רב גדיאל נער הוא ראש ישיבה בישיבה של מעלה, בהיכל אגוז, שזכה למעמדו בשל מותו על קידוש השם בגיל צעיר. הוא היה ילד יתום בן 7 שלמד תורה במערה בשעת השמד, ובאו אויבים ומצאוהו והרגו אותו, ועלה למרום, שם מינה אותו הקב"ה לראש ישיבה. מן המדרשים המוכרים לנו, לא ברור לאיזו תקופה מיוחס הסיפור.
המקור העיקרי לסיפור הוא בשולחן ערוך האר"י, ואחר כך הובא גם כן בספר "חמדת ימים" וכן הובא בספר "אוצר מדרשים".
בחייו ובגן עדן

רב גדיאל נער נולד לאב צדיק בימי גזרת שמד והתייתם מאביו עוד לפני לידתו ואמו נפטרה בלידתו.
כשהיה בן שבע, בזמן שהסתתר במערה ולמד תורה, באו אויבים ומצאו אותו, הרגו אותו וביתרו את גופתו, ועלתה נשמתו למרום.
על פי המדרש, יש בגן עדן היכל ושמו היכל האגוז, ורב גדיאל נער מונה להיות ראש הישיבה שם, בעקבות צדקותו ומיתתו על קידוש השם, ובנוסף גילה לו הקב"ה סודות בתורה שלא גילה אף אדם לפניו, ולכן כל הצדיקים שבגן העדן רוצים ללמוד ממנו. בשעה שהוא יוצא, אותיות שם המפורש בולטות ונוצצות על ראשו וכל הצדיקים שמחים.
מסופר גם שהוא מצטער על כך שלא נולד לו בן לפני מותו, ויהושע בן יהוצדק הכהן הגדול מנחם אותו ואומר לו: "קום לך, חוורי חוורי הם בניך!"
רבן יוחנן בן זכאי

שבעים תעניות התענה רבן יוחנן בן זכאי לראותו, והראו לו בחלום שבעה רקיעים ולסוף כולם ראה אותו ברקיע העליון מזהיר כזוהר הרקיע ושבעים מלאכים סביבותיו וחמישים מפתחות (או שלושה על פי חלק מהמקורות) בידו וכתות של צדיקים לפניו ואותיות שם המפורש יוצאות על ראשו ונגנז מיד ולא ראהו, אמרו לו עד כאן הורשית וזהו כמראה הקשת אשר יהיה בענן כן מראה הנגה סביב הוא מראה דמות כבוד ה'.
מקור השם גדיאל

גרשם שלום הביא מפי דב סדן הערה על מקור השם גדיאל: "הרי פירוש שם זה כפשוטו דומה ל-Agnus Dei (שה-האל). אפשר ונתייהד כאן באגדה הקבלית מושג בעל משמעות רבה שנתפתח מפרק נג בספר ישעיה בעולם הנצרות? והרי גם באפוקליפסה על שם יוחנן ה'שה' הוא החותך את הדין על השטן ועל חייליו למעלה ולמטה!"
הלכה

היה מי שרצה להביא ממעשה זה ראיה לנידון האם קטן צריך למסור נפשו על קידוש השם.
בפיוט ובספרות

שמו של רב גדיאל נער מובא בכמה פיוטים ותפילות.
כמו כן, סיפורו של ש"י עגנון, "מעשה רבי גדיאל התינוק" מבוסס על המדרשים בעניין רב גדיאל נער.
לקריאה נוספת

אלחנן שילה, הקבלה ביצירת ש"י עגנון, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2011, הפרק "עוד על 'מעשה רבי גדיאל התינוק'", עמ' 196–199. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
עליזה שנהר, "מוטיבים עממיים ב'מעשה רבי גדיאל התינוק' לש"י עגנון", דפים למחקר בספרות 1, 1984, עמ'  91–115. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
ביאורים

↑  שמעולם לא ראה צורת אדם רשע ולא הסתכל מעולם בקשת בריתו ולא הוריד ידו למטה מטיבורו ולא עמד מלמודו לעסקי העולם ולא היה צדיק בעולם שלא נצטער בצערו ולא דיבר מעולם דברים בטלים אלא עוסק בתורה ובמצוותיה.
הערות שוליים

↑  פי' רבנו יוסף בכור שור חלק שני הקדמה עמוד 10, יוסף בכור שור, תש"כ
↑  דמשק אליעזר על התורה, אות שין ד"ה שמד, אליעזר הגר, תש"ט
1 2 3  אוצר המדרשים  גן עדן; גיהנם עמוד 87, (אייזנשטיין), 1915 תרע"ה
↑  לפי מקורות אחרים, בן 5 (מחניים ק"ג, עמוד ע"ב).
↑  שלחן ערוך האר"י ז"ל הפרק "קריאה בחכמת הקבלה" סעיף ד', 1660
↑  ספר חמדת ימים - חלק ראשון - שבת קודש פרק ט - ליל שבת - יסודי הקדושה, ישראל יעקב אלגאזי, 1731
↑  יסוד יוסף טהרת יום טוב חלק רביעי עמ נט, רבי יוסף אב"ד דובנא, תרכ"ז
↑  גרשם שלום, מקורותיו של 'מעשה רבי גדיאל התינוק', בספר לעגנון שי, תשי"ט. נכלל גם בספרו של שלום דברים בגו, עם עובד, 1976.
↑  ספר הקטן והלכותיו פרק עט, ברוך בן יונה דוד רקובסקי, 2004 תשס"ד
↑  תפילת הפרנסה בנוסח התימני, וכן בפיוט על ר' אהרון תומים, מובא בספר בגדי אהרון, מבוא עמוד 26
↑  הובא לראשונה בירחון בשנת תר"ף או תרפ"א
רוויזיוניזם היסטורי

רוויזיוניזם היסטורי (באנגלית: historical revisionism) הוא מונח אקדמי המשמש לתיאור בחינה מחדש של אירועים בהיסטוריה במטרה לעדכנם בגילויים חדשים, נטולי דעות קדומות, ובעלי מידע מדויק יותר. מחקר היסטורי רוויזיוניסטי הוא מקובל, מתבצע לעיתים קרובות בזרם המרכזי של לימודי ההיסטוריה, ונחשב לתהליך מתמשך של פיתוח ושיפור ההיסטוריה הכתובה.
הרוויזיוניזם ההיסטורי מעדכן עדויות, ראיות ופרשנות, וכך יוצר גרסה אמינה יותר של האירועים ההיסטוריים. עם זאת, יש המנצלים אמצעים אלה לרעה, על מנת להכחיש אירועים היסטוריים ולשנות את הזיכרון הקולקטיבי של החברה. סוג זה של רוויזיוניזם נקרא שכתוב ההיסטוריה (באנגלית: rewriting  history ו-historical negationism).
היסטוריה ורוויזיוניזם היסטורי

הרוויזיוניזם ההיסטורי הוא הכלי שבאמצעותו ההיסטוריה הכתובה מתעדכנת בעובדות ופרשנויות חדשות.
נשיא האגודה ההיסטורית האמריקאית שיבח את הרוויזיוניזם ההיסטורי באומרו: ”הרוויזיוניזם ההיסטורי הוא נשמת אפו של המחקר ההיסטורי. ההיסטוריה היא דיאלוג מתמשך בין ההווה והעבר. פרשנויות העבר נתונות לשינוי כל אימת שמתגלות ראיות חדשות, צצות שאלות חדשות בנוגע לראיות, ומועלות נקודות מבט חדשות עם חלוף הזמן. אין "אמת" אחת, נצחית ובלתי משתנה המתארת את אירועי העבר ומשמעותם.”
הפילוסוף של המדע תומאס קון אמר כי בניגוד למדעים המדויקים, שבהם יש רק דרך אחת לתאר אירוע, מדעי החברה מאופיינים בכמה רבדים מקבילים לתיאור האירועים. לטענתו, שחורים, נשים ומעמד הפועלים לא יוצגו מספיק בהיסטוריה האמריקאית, מכיוון שהאליטה השלטונית בארצות הברית הייתה מורכבת בעיקר מגברים לבנים, והם היו בעלי האמצעים ללמוד בקולג' ולהפוך להיסטוריונים מקצועיים. לכן, ההיסטוריה כפי שנכתבה על ידם משקפת את מעמדם. כמו כן מצטט קון את דברי ויליאם אדוארד בורגהרד דו בויז משנת 1935: "מדהים אותי שהמחקר ההיסטורי נשען על הרעיון שאת הרשע האנושי חייבים לשכוח ולעוות, ולצמצם את נוכחותו. הקושי בגישה זו הוא שההיסטוריה מאבדת מערכה ומאמינותה. היא מתארת אנשים מושלמים ואומות אציליות, אבל היא לא אומרת את האמת."
רוויזיוניזם היסטורי ושכתוב ההיסטוריה

היסטוריונים רבים, בהם דבורה ליפשטדט, מבחינים בין רוויזיוניזם היסטורי לבין שכתוב ההיסטוריה למטרות פוליטיות או אידאולוגיות. לדוגמה, מכחישי שואה לרוב מציגים את מאמריהם כרוויזיוניזם היסטורי.
על פי רוב, משכתבי ההיסטוריה לא מציעים פרשנות חדשה של אירועים היסטוריים לאור ראיות חדשות, אלא מכחישים שהאירוע התרחש כלל.
מקורות לרוויזיוניזם היסטורי

חלק מן המקורות המשתמשים היסטוריונים למטרות עדכון כוללים:
גישה לנתונים חדשים, בהם מסמכים שנתגלו או הותרו לפרסום. מסמכים מסוג זה יכולים לשנות את הפרספקטיבה ההיסטורית של האירועים. לדוגמה, פרסום מסמכי ארכיון האולטרה בשנת 1970 חשף מידע רב שלא היה ידוע לפני כן, ושינה לחלוטין את ההיסטוריוגרפיה של המערכה באוקיינוס האטלנטי (1939 - 1945) ואף את ההיסטוריה של המחשוב.
מקורות חדשים בשפות אחרות.
התפתחויות בארכאולוגיה, כמו ניתוחי פלאוגנטיקה, תארוך פחמן-14 ופלינולוגיה.
שינויים בתרבות ובאידאולוגיה, שגורמים לנקודת מבט חדשה על הפרשנות שניתנה בעבר לאירועים היסטוריים.
סיבתיות היסטורית. סוגיות של סיבתיות בהיסטוריה מתעדכנות מדי פעם באמצעות מחקר מחודש. למשל, עד אמצע המאה העשרים הזרם המרכזי של ההיסטוריונים סבר שהגורם המרכזי לפרוץ המהפכה הצרפתית היה עליית מעמד הביניים. מחקרים שנעשו ב-1960 על ידי פרנסואה פירה ואחרים גילו שהמצב החברתי היה אז הרבה יותר מורכב, וכיום יש דיון ער (ולא מוכרע) בשאלת הגורמים למהפכה. באותן שנים, הפריכו חוקרים בריטיים את ההיסטוריוגרפיה הפרוגרסיבית – בין אם ויגית ובין מרקסיסטית – שהציגה חוקיות והתקדמות בגורמים למלחמות שלוש הממלכות ("מלחמת האזרחים האנגלית") והראו את הקונטינגנטיות והארעיות הרבה שדחפה לפריצתן.
דוגמאות לרוויזיוניזם היסטורי > ימי הביניים

תקופת ימי הביניים נקראה בעבר "Dark Ages" ("התקופה החשוכה") מכיוון שסברו שלא חלה בה התקדמות בתחומי המדע והתרבות. לאחר מכן התגלו כתבים רבים המפריכים סברה זו, וההיסטוריונים חדלו להשתמש בשם זה, ועברו לכינוי הנוכחי "ימי הביניים".