מסע וילהלם השני לארץ ישראל
הערות שוליים

↑  קונרד שיק, 'הכנות שנעשו בירושלים לקראת ביקורו של הקיסר הגרמני וילהלם השני בסתיו 1898', בתוך: אלי שילר, למען ירושלים (אריאל 130–131, עמ' 200–202).
↑  דוד ילין מציין י"ט בסיוון תרנ"ח. וראו גם: ידיעה על תחילת ההכנות, חבצלת, 10 ביוני 1898.
↑  הצפירה י"א חשון תרנ"ט.
↑  גוטליב שומאכר, יוסי בן ארצי מתוך קתדרה ספט' 1994 ושמעו גם גשר, נמל, חזית עיר והיכל העירייה, הרצאה מאת יוסי בן-ארצי בערוץ האקדמי.
↑  בזמן ייבוש השטח בקצה המושבה ובניית הנמל (באזור דגון של היום) הובאו מספר אבנים מהמזח של שומאכר ונקבעו בגדר של בית העם (כיום נמצאות האבנים בחצרו של מוזיאון העיר).
↑  עמוס אילון, הרצל, עמ' 321.
↑  ידיעה מתורגמת מהעיתון "Le Progres", חבצלת, 8 ביולי 1898.
↑  בתערוכה מטעם מוזיאון ישראל שהתקיימה בבית טיכו 100 שנה לאחר הביקור הוצג גם אלבום שעליו נכתב כי התקבל כמתנה מעזריאל זליג הויזדורף וכנראה הועבר עם שאר הפריטים שהוצגו בתערוכה להוספיס האוסטרי
↑  הצפירה, כסלו תרנ"ט (1898).
↑  בית היתומים דיסקין או בית היתומים האשכנזי של זאב וילהלם הרצברג, שהיה קשור לבית הספר למל.
↑  הדפים מצויים כיום בידי המשפחה לאחר שנמצאו בארכיב המלכים והובאו לארץ בידי אלכס כרמל.
↑  בספר חכמת חיים, מאת שלמה זלמן זוננפלד בעמוד תלח, מתוארות הנסיבות: "בשנת תרנ"ח [=1898] ערך הקיסר וילהלם השני ביקור מלכותי בירושלים. יהודי ירושלים קיבלוהו בכבוד גדול, ואף בנו שער מקושט, שבו קיבלו את פני הקיסר רבני ירושלים בראשות רבי שמואל סלנט זצ"ל. כל יהודי ירושלים – אנשים, נשים וטף יצאו לקבל את פני הקיסר בעיקר כדי לזכות לברך 'ברוך שחלק מכבודו לבשר ודם'. היחיד שנשאר בבית ולא יצא לקבל את פני הקיסר, היה מורנו [=הרב חיים יוסף זוננפלד] ונימוקו: 'מקובלני מאת מורי ורבי מרן הגרי"ל דיסקין זצ"ל שגרמניה זו עמלק ואין מקום לברך בשם ומלכות על מלך שהוא מזרע עמלק, שאנו מצווים למחות את זכרו. זקני ירושלים מוסיפים, שהצדיק רבי צבי מיכל שפירא, נסתפק אם לקבל את פני הקיסר ומן השמים מנעוהו. כי יומיים לפני בוא הקיסר, נתהפך על רגליו קומקום של חמין, שמנעו ממנו את ההליכה". (מובא במאמר הזה של פרופ' ישראל רוזנסון במוסף פורים תשע"א של מקור ראשון).
↑  אלכס כרמל, תולדות חיפה בימי הטורקים מהדורה רביעית, עמ' 139–138.
↑  ז. וילנאי, "אריאל, "אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל", עם עובד/תרבות וחינוך, כרך ב, ג-ז, תל אביב, 1977, עמ' 2005
↑  בציון הזיכרון שנקבע על כותלו של הבורג' של בנימינה נכתב: "כאן חנה הקיסר הגרמני וילהלם השני, בבואו לארץ לפגוש את הרצל" בפורום 'טיול בעיר' בפורטל תפוז
↑  ז. וילנאי, מדריך ארץ ישראל — תל אביב, השרון והשפלה, "תור" [תל אביב] תש"א, עמ' 81
↑  "השכמנו היום [ביפו] לפני השעה השישית... ובמשך שעה באנו אל גשר אבנים אשר כמעט נחרב. וכאשר עברנו את נהר פַּטְרַס באנו בשעה התשיעית אל קבר אללה אבן עלים". אַבּוּ בֻּטְרֻס, שיבוש השם אנטיפטריס - אפיקו העליון של הירקון בפי הערבים. עלי אִבְּן עוּלַם, הוא סידנא עלי בחוף נוף ים של היום.
↑  עורכים: גבריאל ברקאי ואלי שילר, אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל - ליקוטי ארץ-ישראל, ירושלים, הוצאת ספרים אריאל, תשס"א - 2001, עמ' 93
1 2  עמוס אילון, הרצל, עמ' 322.
↑  מזכרונות תמר קופרשטין, (חשון תרנ"ט 1898). עג. הרצל במקווה-ישראל, עמ' 764–765, בתוך: אברהם יערי (עורך), זכרונות ארץ ישראל, ב', ירושלים, תש"ז–1947.
↑  מכתבים מירושלים, המליץ, 24 בנובמבר 1898
↑  אברהם יערי, מסעות, עמ' 750–754.
↑  עניין היהודים - פרקי יומן, מוסד ביאליק, כרך ב', עמ' 60.
וילהלם השני במדי שרד, 1905
הסולטאן עבדול חמיד השני
ברכות מאת הקהילה היהודית בירושלים
השער שהוקם לכבוד הקיסר בביקורו בירושלים על ידי הקהילה היהודית בעיר
שער היהודים מבפנים; ניתן לראות היטב את הפרוכות של בתי הכנסת ואת הרבנים והנכבדים יושבים בסוכה.
ירידת הקיסר בחיפה
אובליסק הקיסר על הכרמל, ליד טיילת לואי
חנוכת גשר שרונה על מעבר מוסררה 1898
רחוב יפו מקושט ומעוטר
מחנה הקיסר ברחוב הנביאים
חנוכת כנסיית הגואל
הקיסר על הר הבית. ניתן לראות את הקיסר "לבוש בכובעו הלבן ובמעטה לבן מעל לבגדו הכתום". (דוד ילין, עמ' 289)