stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע מירון
תיאור האירוע

ב-21 ביוני 1967 יצאו שני אזרחים חובבי טבע מבית ספר שדה שבהר מירון לאסוף דוגמאות של צמחים בפתחת נחל שיאון (ואדי עַסַל). בעודם מסיירים בנחל פתחו רועים לבנונים באש אוטומטית לעברם. השניים ניסו להימלט, אך רק אחד מהם הצליח להיחלץ ולדווח למשטרה על התקרית. השני, יחיאל מדור-חיים, נעדר. 
ב-22 ביוני בשעה 18:00 הורה אג"ם פיקוד הצפון לחטיבת גולני לצאת ל'מבצע מירון' – סריקת כל המזרעות (חוות חקלאיות) ומשכנות הרועים שעל מורדות החרמון משני צידי ואדי עַסַל.
אזור זה אומנם נכלל בהתאם להסכם הפסקת האש בתום מלחמת ששת הימים בתוך השטח שבשליטת צה"ל, אך  לא נסרק עד לאותה העת. בשעה 21:00 התכנסה קבוצת פקודות בגדוד 13, ועליו הוטלה המשימה. למילוי המשימה הוקצו לגדוד מחלקה מסיירת גולני ומסוק תובֶלֶת סער סיקורסקי S-58 שינחת בקֻנֵיטְרַה באור ראשון, וכן יימצא מטוס קל לקישור ולממסר בשדה הנחיתה בקֻנֵיטְרַה. הגדוד התארגן בחמישה כוחות סריקה, ולכל אחד מהם נקבע אזור סריקה. כמו כן היה כוח עתודה גדודי בפיקוד המג"ד, ומניינם של כל הלוחמים עמד על 160.
בשעה 02:00 במשוער הגיעו כוחות הגדוד לכפר הדרוזי עֵין קֻנִיֶה. לאחר תדריך קצר שנתנו המפקדים ללוחמים הם החלו לטפס המעלה ההר. פלוגה ד' בפיקודו של סרן יעקב בז'ה, פשטה על כפר קטן בשם מַזְרַעַת גַ'בֶּל סִירִי. בדרכה לשם עברה דרך  הכפר הנטוש ג'וּבָּתַה אֶ-זֵית (כיום נווה אטי"ב) וממנו ירדה בשביל סלול, חצתה את נחל ג'וּבָּתַה, והמשיכה לנוע בשביל המוביל לבִּרְכֶּת חַפוּר. ממנה פילסה דרכה מערבה כשלוש שעות במורדות התלולים והמכוסים בצמחייה סבוכה מאוד ובסלעים משוננים. מעט לפני עלות השחר הגיעה לקרבת היעד, שהתברר שהיה נטוש. לאחר התארגנות קצרה המשיכה הפלוגה לסרוק לאור היום את שלוחת סירין שעליה נמצאה, עד שהגיעה לערוצו העמוק של ואדי עַסַל. לאחר ירידה במדרון התלול הגיעה הפלוגה לערוץ הנחל שזרם בעוצמה.
בו בזמן סרקו עוד ארבעה כוחות את החוּרבות (ח'ירבות) שעל גדתו המערבית של הוואדי. צלפי 'המחלקה המיוחדת' של הפלוגה המסייעת ירו ירי מונע לעבר בתים חשודים. במהלך הבוקר נסרקו כל ה'מזרעות' והחורבות בכללן: חַ'לֶת עַ'זַאלֶה, מַזְרַעַת קַפְוַה, מַזְרַעַת זֵבְּדִין, פַשְׁכּוּל, רַמְתַא וגַ'בֶּל רוּאוּס, שלימים נקרא הר דב. במהלך הסריקות נפתחה אש לעבר תושב חַ'לֶת עַ'זַאלֶה שניסה להימלט, והוא נהרג. כל התושבים שנמצאו בחורבות נחקרו, עשרה בתים פוצצו לוחמי הסיירת שהונחתו ממסוק סיקורסקי S-58. שישה תושבי מַזְרַעַת זֵבְּדִין נעצרו לחקירה. רוב תושבי ה'מזרעות', רועים לבנונים מהכפרים הלבנוניים שַׁבְּעַא וכפר שׁוּבַּא, נמלטו לכפריהם. הנעדר לא נמצא. לאחר שכוחות הגדוד סיימו לסרוק את הערוץ שבמעלה הנחל, הם ירדו לעבר פתחת הנחל, סמוך לקיבוץ דן, שאליו הגיעו בשעות אחר-הצהריים. ארבעה ימים לאחר מכן הודיע ארגון הצלב האדום למשרד החוץ שנמצא בידם שבוי ישראלי בשם יחיאל מדור-חיים.
לקריאה נוספת

משה גבעתי, הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל. רעות: הוצאת 'רעות', תשע"ג-2013, עמ' 58-56.
חטיפה בואדי עסל, אתר נעמוש, 2.12.2018
רוני אלוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1944 (בן 81 בערך) 
 ענף מדעי:  ביולוגיה מולקולרית 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 אתר רשמי
 
רוני אלוני (נולד בדצמבר 1944) הוא ביולוג ישראלי, פרופסור אמריטוס במחלקה לביולוגיה מולקולרית ואקולוגיה של צמחים, בפקולטה למדעי החיים, באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

בשנת 1969 סיים תואר שני בבוטניקה באוניברסיטה העברית בירושלים בהנחייתו של פרופ' גדעון אורשן. בשנת 1974 סיים לימודי דוקטורט בביולוגיה באוניברסיטה העברית בהנחייתם של פרופ' אברהם פאהן וד"ר צבי זקס. בהמשך סיים פוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. היה חבר סגל בפקולטה לביולוגיה בטכניון ובאוניברסיטת ווטרלו בקנדה. בשנת 1992 התמנה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1991 התמנה לעמית באקדמיה הבינלאומית למדעי העץ. בשנת 2005 נבחר כעמית לאקדמיה לאופולדינה, האקדמיה הלאומית של גרמניה. במהלך שנות עבודתו היה פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד, באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ובמוסדות אקדמיים נוספים. בין השנים 1996–1998 היה נשיא החברה הישראלית לבוטניקה.
מחקרו של אלוני מתמקד בהבנת המנגנון ההורמונלי המעורר ומווסת הבחנה בצמחים וסקולריים, תוך התמקדות בשיפור ייצור הסיבים הצמחיים ואיכות היווצרות העץ בעצי יער. במחקרו עוסק אלוני בשאלות יסוד בתחום הביולוגיה ההורמונלית של צמחים: ייצור הורמונים, דרכי הובלתו ומנגנונים הורמונליים השולטים על ההבחנה של סוגי תאים שונים בעצה ובשיפה של רקמות מאורגנות, גידולים ועפצים. אלוני פרסם עשרות מאמרים בכתבי עת מובילים בתחום עבודתו.
הערות שוליים

↑  רוני אלוני, צומח הגליל התחתון (תזה לתואר שני בהנחיית גדעון אורשן), ירושלים: האוניברסיטה העברית, 1969
↑  רוני אלוני, דיפרנציאציה מאורגנת של רקמות הובלה (עבודה לתואר שלישי בהנחיית פרופ' אברהם פאהן וד"ר צבי זקס), ירושלים: האוניברסיטה העברית, 1974
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011289065605171  GND: 1168268559  ISNI: 0000 0001 2032 7148  LCCN: n88110737  NKC: mub2011639884  SUDOC: 031569595  VIAF: 297765367   WorldCat (עם VIAF): 297765367
היאם עבאס

| --- | --- |

עבאס, 2012
 לידה:  30 בנובמבר 1960 (בת 64) נצרת, ישראל 
 מדינה:  מדינה פלסטינית, צרפת, ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 בן או בת זוג:  זינדין סואלם 
 צאצאים:  Lina Soualem, Mouna Soualem 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר (2008)  Valois de l'actrice (2017)  Henri-Langlois award (2012)  אביר מסדר האמנויות והספרות 
 פרופיל ב-IMDb
 
היאם עבאס (בערבית: هيام عباس; נולדה ב-30 בנובמבר 1960) היא שחקנית ערבייה-ישראלית, זוכת פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר. הופיעה בעשרות סרטים וסדרות טלוויזיה, בארבע שפות: ערבית, צרפתית, עברית, ואנגלית. מגדירה עצמה כפלסטינית וגם כצרפתייה.
ביוגרפיה

עבאס נולדה בנצרת שבישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. גדלה בדיר חנא שבגליל התחתון, החמישית מבין עשרה אחים, שני בנים ושמונה בנות. הוריה היו שניהם מורים. למדה צילום, והחלה לעבוד כצלמת בתיאטרון אל-חכוואתי שבמזרח ירושלים. לאחר שאחת השחקניות פרשה מאחת ההצגות, הבמאי פרנסואה אבו סאלם הציע לה לשמש מחליפה. שבוע אחר כך הייתה על הבמה בסיבוב הופעות בצרפת, ומאז היא שחקנית במשרה מלאה.
ביוגרפיה > קריירה > בקולנוע

במהלך שנות ה-90, לאחר שעברה לגור בצרפת, שיחקה במספר סרטים וסדרות טלוויזיה דוברי צרפתית. בשנות ה-2000 החלה לשחק בהפקות גם בישראל, ארצות הברית ובריטניה, בהם: "גן עדן עכשיו" (2005) של הבמאי האני אבו אסעד, "הכלה הסורית" (2004) ו"עץ לימון" (2007) בבימויו של ערן ריקליס, "Nadia et Sarra" עם דורה זרוק (2004), "מינכן" בבימויו של סטיבן ספילברג (2005), "אזור חופשי" (2005), "התנתקות" (2007) של עמוס גיתאי ו"האורח" (2008), "גבולות השליטה" בבימויו של ג'ים ג'ארמוש (2009), "מים ואהבה" של ראדו מיכאיליאנו (2011), "אקסודוס: אלים ומלכים" בבימויו של רידלי סקוט (2014), "נפלאות החושים" (2015), "בלייד ראנר 2049" (2017).
בשנת 2009 שיחקה בסרט "Amreeka" של הבמאית האמריקאית-פלסטינית שרין דביס (אנ') ובמרכזה אם חד הורית פלסטינית נוצרית מבית לחם שמהגרת עם בנה המתבגר לעיר קטנה באילינוי.
לאחר שביימה שני סרטים קצרים, בשנת 2011 ביימה בישראל סרט הראשון באורך מלא, "האג'ר". הסרט היה מבוסס על תסריט שכתבה עבאס יחד עם עלא חליחל, בשיתוף נאדין נרוז וגאזי אל-בילאווי. העלילה מתמקדת בסיפורה של משפחת טאלב, משפחה ערבית-ישראלית החיה בכפר על גבול לבנון-ישראל. ברקע מתחוללת מלחמה, ולאחר שאבי המשפחה נכנס לתרדמת, מגיעים הסכסוכים המשפחתיים לכדי פיצוץ.
בפסטיבל קאן בשנת 2012, הוזמנה להית שותפה בחבר השופטים של התחרות הרשמית.
בשנת 2015, השתתפה בסרט "Degrade", של האחים הפלסטינים אחמד ומוחמד אבו נאסר. הסרט מציג ביקורת נוקבת על התנהלות החמאס ברחובות עזה, דרך עיניהן של הנשים המתגוררות בה, והשתתף בפסטיבל קאן.
בשנת 2017 כיכבה בסרט המלחמה הבלגי "בסוריה" אודות מלחמת האזרחים בסוריה; עבור תפקידה בסרט הייתה עבאס מועמדת לפרס לומייר לשחקנית הטובה ביותר.
בשנת 2019, שיחקה בסרט הדרמה הצרפתי "אחי" של הבמאי ג'וליאן אברהם.
באפריל 2021 לוהקה לחידוש של סרט האימה "מעורר השאול" לצד השחקנים ברנדון פלין ודרו סטארקי.
בשנת 2023 שיחקה בסרט האימה העל-טבעי "הרוע שבפנים: הדלת האדומה" בבימויו של פטריק וילסון; הסרט הוא החמישי בסדרת סרטי "הרוע שבפנים".
ביוגרפיה > קריירה > בטלוויזיה

בשנת 2016, שיחקה בסדרה "The OA" מבית נטפליקס.
בשנת 2017 שיחקה במיני-סדרה הבריטית "המדינה" מבית ערוץ 4 ונשיונל ג'יאוגרפיק.
בשנים 2018 ועד 2023, שיחקה בסדרה האמריקאית "יורשים" ברשת HBO, את דמותה של מרסיה "מרשה" רוי, אשתו השלישית של לוגן רוי (בריאן קוקס).
בשנת 2019, החלה לשחק בסדרת הדרמה-הקומית של שירות הזרמת המדיה "הולו", "ראמי", בתור אמו של הדמות הראשית, כשהעלילה עוסקת בחייהם של מוסלמים-ערבים בארצות הברית.
בשנת 2022 החלה לגלם את אבי צ'ייס בסדרת הדרמה והמסתורין "הזקן" (אנ') ברשת הטלוויזיה האמריקאית FX.
פרסים ומועמדויות

ב-2004 הייתה מועמדת לפרס אופיר על תפקידיה ב"הכלה הסורית" וב"אזור חופשי", וב-2008 זכתה בפרס השחקנית הראשית הטובה ביותר על תפקידה ב"עץ לימון". על תפקידה ב"הכלה הסורית" הייתה מועמדת גם לפרס האקדמיה האירופית.
ב-2017 הייתה מועמדת לפרס לומייר לשחקנית הטובה ביותר עבור משחקה בסרט הבלגי "Insyriated".
ב-2019, דיבבה בסרט האנימציה הצרפתי "הסנוניות של קאבול" שהיה מועמד לפרס האקדמיה האירופית לקולנוע, מועמד בפסטיבל הקולנוע בקאן ולפרס סזאר לסרט האנימציה הטוב ביותר.
בשנת 2024 הייתה מועמדת לפרס אמי לשחקנית אורחת הטובה ביותר בסדרת דרמה על תפקידה בסדרה "יורשים".
חיים אישיים

מתגוררת בצרפת מאז 1988. הייתה נשואה לשחקן הצרפתי ממוצא אלג'יראי, זינדין סוואלם (אנ'), ולהם שתי בנות.
מוחמד סבאח א-סאלם א-סבאח

מוחמד סבאח א-סאלם א-סבאח (בערבית: محمد صباح السالم الصباح, תעתיק מדויק: מחמד צבאח אלסלאם אלצבאח; נולד ב-10 באוקטובר 1955) הוא חבר בכיר במשפחת המלוכה הכוויתית ומילא תפקידי מפתח שונים כפוליטיקאי, כלכלן ודיפלומט. הוא כיהן ארבעה חודשים כראש ממשלת כווית, בין ה-17 בינואר 2024 ל-15 במאי 2024.
לרוב מקדימים לשמו את התואר שייח'.
רקע והשכלה

א-סבאח הוא בנם של שייח' סבאח א-סאלם אל-מובארכ א-סבאח (ער') האמיר לשעבר של כווית והוא אחיו של סאלם סבאח א-סאלם א-סבאח (אנ') שכיהן כשר ההגנה ושר הפנים.
מוחמד א-סבאח למד כלכלה לתואר ראשון במכללת Claremont McKenna בקליפורניה והמשיך לתואר שני ושלישי בכלכלה ולימודי המזרח התיכון באוניברסיטת הרווארד.
קריירה > שירות ממשלתי

בשנת 1993 מונה א-סבאח לשגריר כווית בארצות הברית וכיהן בתפקיד עד 2001, עת הפך לשר החוץ. בין ינואר ליולי 2003 הוא כיהן בתפקיד שר האוצר. בפברואר2006 מונה לסגן ראש הממשלה, והמשיך לכהן כשר חוץ.
ב-18 באוקטובר 2011 הוא התפטר מתפקידו במחאה על שחיתות בממשלת כווית ועבר לבריטניה כעמית אורח באוניברסיטת אוקספורד.
קריירה > ראש ממשלה

ב-4 בינואר 2024 מינה אמיר כווית, השייח' משעל אל-אחמד אל-ג'אבר אל-סבאח, את מוחמד א-סבאח לראש הממשלה והוא הושבע לתפקידו ב-17 בינואר 2024. זה היה מינוי זמני, עד למינויו הקבוע של שייח' אחמד אל-עבדאללה אל-אחמד א-סבאח (ער'), שכן מינויו היה מותנה בהרכבת הקבינט שלו ובשבועתו בפני האספה הלאומית. אחמד אל-עבדאללה א-סבאח מונה לראש הממשלה ב-15 באפריל 2024.
חיים אישיים

אל-סבאח נשוי ולו ארבעה ילדים.
מועצות, ועדות וחברות

2003–2011, יושב ראש מועצת המנהלים של קרן כווית לפיתוח כלכלה ערבית (אנ'),
2003–2011, חבר במועצה העליונה של הרשות הציבורית לאיכות הסביבה בכווית,
20011-2003, חבר המועצה לביטחון לאומי של כווית,
2006–2011, חבר המועצה העליונה לתכנון ופיתוח,
2009–2011, חבר הוועדה הלאומית לאנרגיה גרעינית של כווית.
הוקרה ופרסים

2014, פרס "Robert and JoAnn Bendetson" למנהיגות עולמית בדיפלומטיה ציבורית מבית הספר פלטצ'ר (אנ') באוניברסיטת טאפטס.
הערות שוליים

1 2  Naar, Ismaeel (2024-01-17). "Kuwaiti PM forms new government with 13 ministers". The National (באנגלית). נבדק ב-2024-11-25.
↑  "كونا : Kuwait caretaker PM congratulates Poland on national day - الديوان الأميري - 03/05/2024". www.kuna.net.kw. נבדק ב-2024-11-25.
1 2 3  Wayback Machine, web.archive.org
↑  "وزارة المالية – دولة الكويت". mof.gov.kw. ארכיון מ-3 באוגוסט 2020. נבדק ב-26 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kenneth Katzman (30 באוגוסט 2013). "Kuwait: Security, Reform, and U.S. Policy" (PDF). Congressional Research Service. אורכב מ-המקור (PDF) ב-26 בנובמבר 2021. נבדק ב-14 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Wayback Machine, web.archive.org
↑  "Kuwait names Ahmad Abdullah al-Ahmad al-Sabah as prime minister". Reuters. 15 באפריל 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  KUNA : Sheikh Dr. Mohammed Al-Sabah awarded Robert and JoAnn Bendetson Public Diplomacy Award' - Politics - 03/03/2014, web.archive.org, ‏2014-11-01
דוח ממדי העוני והאי-שוויון בהכנסות

דוח ממדי העוני והפערים החברתיים (מכונה לרוב בקיצור "דוח העוני") הוא דוח שנתי המפורסם על ידי המוסד לביטוח לאומי.
הדוח מציג תמונת מצב חברתית-כלכלית בדגש על עוני. המדדים מחושבים לפי נתוני הכנסות למשק בית (מתוקנן לגודל המשפחה). מטרת הדו"ח להציג תמונה עכשווית של העוני והאי-שוויון בישראל, לזהות שינויים במצב העניים, במספרם, לזהות מגמות באי-השוויון הכלכלי בישראל, לזהות את מקורותיהן ולהמליץ על השינויים הנדרשים למנוע החרפת העוני.
משנת 2012, בעקבות הפסקת ביצוע סקרי הכנסות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ״ס), מתבסס הדו״ח על נתוני ההכנסות כפי שנמדדים בסקרי הוצאות משק הבית של הלמ"ס. 
החל מדוח 2019 מתבסס הדוח על נתונים מינהליים.
היסטוריה

עד סוף שנות ה-60 לא היה מחקר מסודר של היקף העוני במדינת ישראל. בשנת 1968 ערך יצחק קנב מהמוסד למחקר סוציאלי מחקר על היקף העוני בישראל, כחלק ממחקר עולמי. כשנכנס ישראל כץ לתפקיד מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי הוא גרס שהמוסד צריך לספק מידע ממלכתי על העוני. בסוף 1970 הצהיר רפי רוטר, הממונה על המחקר במוסד לביטוח לאומי כי המוסד מגבש קריטריונים למחקר העוני. בתחילת 1971 פורסמו ממצאי המוסד לביטוח לאומי על פיהם העוני היה גדול בהרבה משחשבו, כי רוב העניים סירבו לפנות ולבקש עזרה ולהחשב מקרים סוציאליים. בתחילת שנות ה-80 החל הביטוח הלאומי לפרסם סקירה שנתית שכללה נתונים על ממדי העוני בישראל. החל משנת 1984 כללה הסקירה השוואה בינלאומית.
בינואר 2021, בשל המשבר הבריאותי-כלכלי-חברתי בשנת 2020 ובשל עיכוב בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בהעברת סקר הוצאות משק הבית 2019 המשמש בסיס לדוח העוני והפערים החברתיים, הוצא לראשונה דוח על בסיס נתונים מינהליים המצויים במוסד לביטוח לאומי. הדוח מציג ממצאים על מצב העוני והאי-שוויון בהכנסות לשנים 2018–2019 ואומדן ל-2020.
פרמטרים עיקריים בדו"ח לפי שנים

בשנת 1983, קבע הדו"ח ש-8.2% ממשפחות השכירים היו מתחת לקו העוני. בשנת 1984, עלה השיעור ל-10.1%. בשנת 1988 נקבע ששישית מהאוכלוסייה מתחת לקו העוני.
| מדד | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תחולת העוני (משקי בית) באחוזים לאחר תשלומי העברה ומיסים | 18.1 | 19.3 | 20.3 | 20.6 | 20.5 | 19.9 |
| תחולת העוני של נפשות (באחוזים) | 21.1 | 22.4 | 23.6 | 24.7 | 24.7 | 23.8 |
| תחולת העוני אצל ילדים באחוזים | 29.6 | 30.8 | 33.2 | 35.2 | 35.9 | 34.2 |
| יחס פער העוני | 29.7 | 30.5 | 33.3 | 33.1 | 33.8 | 34.3 |
| מדד FGT | 0.0306 | 0.0332 | 0.0403 | 0.0407 | 0.0412 | 0.0418 |
| מדד ג'יני של העניים | 0.1833 | 0.1852 | 0.204 | 0.1948 | 0.1946 | 0.2039 |
| מדד SEN | 0.090 | 0.097 | 0.111 | 0114 | 0.114 | 0.113 |
תגובות

דו"ח העוני עורר ביקורת רבה בטענה שהוא מציג ממדי עוני גבוהים בהרבה מהמציאות. בשנת 1972 אמר שר האוצר, פנחס ספיר: "בארץ מתהלך אדם מסית ומדיח, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי ד"ר ישראל כץ, אשר מספר כי בארץ יש 250,000 רעבים ושיש 250,000 ילדים בתת-תזונה. זה שקר ועלילה".
דו"ח העוני של הביטוח הלאומי, כמקובל במדינות המערביות, מודד עוני יחסי כלומר עוני המתייחס לפערים בהכנסות ולא בהכרח מייצג מחסור בצרכים חיוניים. ולכן וכפי שצוין בדוח העוני של הבטל"א לשנת 2020, בשנים של משבר כלכלי (כגון, בשנת הקורונה 2020), כאשר יש ירידה כללית ברמת החיים (שכתוצאה ממנה יורד גם קו העוני) ייתכן מצב שבו אנשים שהיו עניים ומצבם לא השתפר, יוגדרו כלא עניים, כיוון שהעוני מוגדר באופן יחסי ולכולם יש פחות.
ראו גם

רמת החיים בישראל
קו העוני
עובדים עניים
הערות שוליים

↑  274 אלף נפש חיים במצוקה, דבר, 27 באוקטובר 1968
↑  פ. סבר, על המלחמה בעוני, על המשמר, 30 באפריל 1969
↑  המוסד לביטוח לאומי חוקר את רמת העוני, מעריב, 25 בנובמבר 1970
↑  עוד 32 אלף משפחות - מתחת ל"קו העוני", מעריב, 14 בינואר 1971
↑  יוסף אלמוגי, הפער הכלכלי מתרחב, דבר, 26 בנובמבר 1981
נחום פסה, יותר עשירים, יותר עניים, דבר, 30 בינואר 1983
אהרן גבע, 150 אלף מתחת לקו העוני, דבר, 14 בינואר 1983
↑  אזרחים עניים במדינה עניה, מעריב, 25 בפברואר 1986
1 2  אורן הלר, ניצה (קלינר) קסיר, להב כראדי ומירי אנדבלר, רמת החיים, העוני והאי-שוויון בהכנסות – 2019-2018 אומדן ל-2020 (לפי נתונים מינהליים), באתר המוסד לביטוח לאומי, ‏ינואר 2021
↑  שרים נדהמו מנתוני הביטוח הלאומי: חצי מיליון תושבים מתחת לקו העוני, מעריב, 17 בינואר 1984
↑  שרגא מקל, עוני - קשר השתיקה, מעריב, 13 בספטמבר 1985
↑  16.6% מן האוכלוסייה - מתחת לקו העוני, מעריב, 15 בנובמבר 1988
↑  מעובד מתוך המקור הבא ומקורות נוספים ממדי העוני והפערים החברתיים, המוסד לביטוח לאומי 2008
↑  עוני 1989, מעריב, 1 בדצמבר 1989
↑  דוד ליפקין, ספיר: אנפץ העלילה שהפער גדל, דבר, 28 ביולי 1972
שפעת העופות
הידבקות ומניעתה

הנגיף מועבר על ידי מגע בעופות נגועים או בהפרשות שלהם. עד היום, רוב הנדבקים במחלה הם עובדי לולים או עובדי שווקים פתוחים. טרם נודע על הידבקות מבשר עופות או ביצים למאכל.
אמצעי ההגנה המומלצים כדי להימנע מהידבקות הם:
הימנעות מקניית עוף, הודו וביצים ממקורות ללא פיקוח וטרינרי.
רחצת ידיים היטב לפני הכנת המזון ואחריה.
הפרדה בין כלים אשר באים במגע עם מזון לא מבושל ובין אלה המשמשים להגשת מזון מבושל.
ניקיון כלים ומשטחים.
הימנעות מבשר עוף, הודו וביצים שלא חוממו לטמפרטורה של 70 מעלות לפחות (שבה מומת הנגיף), כך שלא יישאר בשר בצבע ורוד, וכן ביצים תעבורנה בישול מלא.
השפעת בישראל

מקרה ראשון של התפרצות שפעת העופות בארץ התגלה ב-17 במרץ 2006, בקיבוצים חולית ועין השלושה שבדרום הארץ, ובמושב שדה משה שבחבל לכיש. בעקבות תמותה גבוהה של תרנגולי הודו שנועדו לפיטום, נמצא בבדיקה ראשונית שהעופות מתו כתוצאה מנגיף שפעת העופות. בעקבות ממצא זה, החלה המתה של כל העופות החקלאיים (תרנגולות, תרנגולי הודו, אווזים וברווזים) ברדיוס של שלושה קילומטרים ממוקדי פגיעת המגפה, על ידי החדרת רעל למי השתייה בלולים, כמתחייב מפקודת בעלי החיים.
ב-20 במרץ, דווח על הידבקות נוספת בשני יישובים נוספים בדרום - ניר עוז ועמיעוז. ב-22 במרץ התגלה הנגיף אף בעופות ברצועת עזה. יום למחרת, אימת משרד הבריאות את התפשטות המחלה למושב בקעות בבקעת הירדן.
מוקד נוסף של מגפת שפעת העופות התגלה בקיבוץ כרם שלום הסמוך לקיבוץ חולית, ב-31 במרץ. ככל הנראה, המחלה אשר התפרצה בחולית החלה להתפשט גם בכרם שלום הסמוכה.
ב-3 בינואר 2008, זוהה זן של שפעת העופות בתרנגולות בפינת חי בגן ילדים בבנימינה. כל העופות שנמצאו בלולים ברדיוס של שלושה קילומטרים מגן הילדים הומתו.
ב-26 בינואר 2010 זוהה נגיף של שפעת העופות בלול בקיבוץ עין-שמר.
ב-6 במאי 2010 נתגלתה זן אלים מאוד של השפעת בשני אמוּ בפינת החי של קיבוץ עין גדי. להערכת משרד הבריאות, ההדבקות נעשתה על ידי עופות נגועים שעברו במקום במסגרת נדידת ציפורים.
ב־11 במאי 2015 פרצה המגפה בלול תרנגולי הודו במושב בצת. כל העופות הושמדו.
באוקטובר 2020 התגלתה התפרצות של המחלה בלול של 35,000 תרנגולים בקיבוץ מענית, ומיד לאחר מכן גם בקרב ברבורים בגן החיות התנ"כי בירושלים, בלול של 19,000 תרנגולי הודו ברבדים, בלול רבייה של 34,000 תרנגולים ברם און, ובפארק הלאומי ברמת גן.
בדצמבר 2021 הופיעה שפעת עופות מזן H5N1 בצפון הארץ וגרמה למותם של אלפי עופות באגמון החולה. האגמון נסגר למבקרים. זואולוגים אחרים מציינים מקרים רבים של תמותה נרחבת באותה תקופה, של מיני עופות רבים, כגון: אלפי ברנטות לבנות-לחי בסקוטלנד, אלפי חופיות להקניות בהולנד, אלפי פרטים של קורמורן הכף בדרום-אפריקה, ואפילו מאות שקנאים בעמק המעיינות - כולם במקומות בהם לא בוצעה האכלה [דרוש מקור]. קיימת גם טענה [דרוש מקור] כי ההתלהקות הטבעית ללינה של העגורים באגמון החולה (לגבי המינים שצוינו) היא הגורם להתפרצות זו.
בהמשך הנגיף אותר בלולים ביישובים מרגליות, מעין צבי, כפר ברוך, עין צורים, אביגדור, עין החורש, רם-און, גבעת יואב, דבורה, ברק. גדיש, נאות גולן ונהלל,
ומאות אלפי תרנגולות הושמדו או מתו מהנגיף.
יש זואולוגים הסבורים שלהתפרצות בשנת 2021 מאגמון החולה גרמה צפיפות העגורים שהואכלו בידי אדם.
עד 14 בינואר 2022, המחלה פגעה באופן משמעותי בכ-20 מוקדי לולים ובעגורים באגמון החולה.
בדצמבר 2023 התגלתה המחלה במושב מגל שבצפון השרון. משרד החקלאות הטיל סגר על הלולים בטווח 10 ק"מ מהלול שנמצא נגוע.
ראו גם

השפעת הספרדית
שפעת החזירים
העברה אנטיגנית
הערות שוליים

↑  Avian influenza - EFSA
1 2  Avian Influenza in Birds - CDC
1 2 3  "שפעת העופות - לא לעופות בלבד"/ ד"ר גל זגרון, המשרד להגנת הסביבה
↑  E Petersen et al., Avian ‘Bird’ Flu – undue media panic or genuine concern for pandemic potential requiring global preparedness action? - International Journal of Infectious Diseases, International Journal of Infectious Diseases, 2024
↑  Christopher Dye, Should we worry about a growing threat from “bird flu”?, BMJ 2024;385:q1199
↑  Wendy B. Puryear and Jonathan A. Runstadler, High-pathogenicity avian influenza in wildlife: a changing disease dynamic that is expanding in wild birds and having an increasing impact on a growing number of mammals, AVMA, 2024
↑  First Case of Lethal Bird Flu in Polar Bears Reported in Alaska, New York times
1 2  American cows now have bird flu, too – but it’s time for planning, not panic, The Guardian
↑  ד"ר גל זגרון בכנסת ינואר 2022, המשרד להגת הסביבה: "שפעת העופות השנה היא אסון אקולוגי חסר תקדים, ולא הרים מספיק כותרות"
↑  , אתר המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן
↑  Ducks identified as source of H10N5 avian flu in Chinese woman's coinfection, News brief University of Minnesota
↑  CDC, Reported Human Infections with Avian Influenza A Viruses
1 2  Highlights in the History of Avian Influenza (Bird Flu)
↑  מידע כללי על מחלת שפעת העופות - השירותים הווטרינרים במשרד החקלאות
1 2  Emergence and Evolution of H5N1 BIRD FLU
↑  צבאים חולים אובחנו באוהיו, ארצות הברית בדצמבר 2021, (אנ')
↑  משרד החקלאות לתושבי מרגליות: היזהרו מחתולים עם תסמיני שפעת, באתר מקור ראשון, ‏2021-12-29
↑  אמצעי זהירות אלו בטיפול במזון מן החי מומלצים על ידי משרד הבריאות ככלל ולא רק בעת חשש להידבקות בשפעת העופות
↑  ספיר פרץ, ‏"העופות הושלכו לבור, ואנחנו לבור כלכלי", באתר גלובס, 26 במרץ 2006
↑  דן אבן, עמירם כהן, שפעת העופות חזרה: מקרה של המחלה אובחן בלול בקיבוץ עין שמר בשרון, באתר הארץ, 26 בינואר 2010
↑  רמי שני ואריאל נוי‏, החשש אומת: שפעת העופות התגלתה בעין גדי, באתר וואלה, 6 במאי 2010
↑  שני אשכנזי, ‏שפעת העופות: אלפי עגורים מתים בעמק החולה, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2021
↑  אחיה ראב"ד, שפעת העופות בצפון: חשד שלולנים הסתירו תמותה, ואחד מהם ניסה להבריח ביצים למרות הסגר, באתר ynet, 23 בדצמבר 2021
↑  משה כהן, ‏"היקף תחלואה נרחב": שפעת העופות מתפשטת, באתר מעריב אונליין, 31 בדצמבר 2021
↑  שפעת העופות מתרחבת: מוקד נוסף אותר בנהלל, באתר מקור ראשון, ‏2022-01-03
↑   משה גלעד, זה לא אסון טבע — זה אסון אנושי לחלוטין, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2021
↑  גיא ורון, ‏משרד החקלאות: "הושגה שליטה על מוקדי שפעת העופות", באתר ‏מאקו‏, 14 בינואר 2022
↑  ירון משה תנעמי, שפעת העופות התגלתה בישראל – משרד החקלאות הטיל סגר באזור, באתר עכשיו 14, ‏7 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282449805171  BnF: cb131794563 (data)  GND: 4998967-4  LCCN: sh85010531  NKC: ph335379 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שלט הסגר סביב לול בנגב, 2006
אימא מלווה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אן פלטשר
 הופק בידי:  לורן מייקלס, ג'ון גולדווין, איוון גולדברג
 תסריט:  דן פוגלמן
 עריכה:  דנה גלאוברמן, פרסילה נד פרנדלי
 שחקנים ראשיים:  ברברה סטרייסנד סת' רוגן
 מוזיקה:  כריסטוף בק
 צילום:  אוליבר סטפלטון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  סקיידאנס 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 בדצמבר 2012
 משך הקרנה:  108 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  דרמה קומית, סרט קומדיה, סרט דרמה 
 תקציב:  40 מיליון דולר
 הכנסות:  41.9 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   mymotherscurse
 www.guilttripmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
אימא מלווה (באנגלית: The Guilt Trip) הוא סרט מסע וקומדיה אמריקאי משנת 2012 בבימויה של אן פלטשר, עם ברברה סטרייסנד וסת' רוגן בתפקידים הראשיים.
העלילה היא על יחסיים בין אם יחידנית יהודיה לבנה הרווק היוצאים למסע של 8 ימים ו-3000 ק"מ מחוף לחוף.
תקציר העלילה

אנדי ברוסטר (סת' רוגן) הוא רווק בן 30, בוגר UCLA בכימיה אורגנית. הוא מנסה ללא הצלחה לשווק מוצר ניקיון לא רעיל מחומרים אורגנים. הוא מגיע לאימו היחידנית ג'ויס ברוסטר (ברברה סטרייסנד) בניו ג'רזי ומשקר לה על "הצלחותיו".
ג'ויס מספרת לו על בחור בשם אנדי מרגוליס בו התאהבה אבל לבסוף נישאה לאביו של אנדי וקראה לבנה על שם אותו חבר.
אנדי מצליח לגלות את מקום מגוריו של מרגוליס בסן פרנסיסקו ומציע לאימו להצטרף אליו למסע שיווק שלו שייסתיים שם. היא מצטרפת אליו והם עוברים הרפתקאות. המכונית שלהם נתקעת בשלג בטנסי ומי שמחלץ אותם היא חברתו לשעבר ג'סיקה (איבון סטרהובסקי) ובעלה רוב (קולין הנקס).
הם ממשיכים לטקסס שם נכשל שוב אנדי לשכנע את מנהל קוסטקו בהמצאתו. אנדי מגלה לאימו את מצבו העגום והם מתחילים לריב. הוא מתחיל לשתות וג'ויס יורדת לבר שם היא מתחילה לשתות ואחד מהגברים עוגב עליה. אנדי משחרר אותה לאחר שהוא סופג "פנס" בעין.
במסעדת בשרים היא מתנדבת לסיים בשעה ארוחת שחיתות של סטייק ענק ותוספות כדי להרוויח פרס של 100 דולר עבור אנדי. היא מסתייעת בטקסני בשם בנג'מין גרו (ברט קולן) שרוצה להתחיל איתה, וזוכה בפרס למחיאות ידיים של הסועדים.
הם ממשיכים ללאס וגאס וג'ויס מדריכה אותו איך לשנות את המצגת שלו - לשכנע את הוועדה שהתכשיר אינו רעיל ולשתות אותו. הפעם המצגת משכנעת את הבודקים והם מעוניינים בשיווק.
כעת מגלה אנדי לאימו את סיבת נסיעתם לסן פרנסיסקו. שם הם נפגשים עם אנדרו מרגוליס ג'וניור (אדם סקוט) ואחותו ג'ויס (ארי גריינור). אנדרו ג'וניור מגלה להם שאביו נפטר לפני חמש שנים.
ג'ויס ואנדי נפרדים לדרכם בנמל התעופה הבין-לאומי של סן פרנסיסקו בידיעה כי המסע הזה חיזק את הקשר ביניהם.