מלחמת חרבות ברזל
המערכה הדיפלומטית > סוגיית "היום שאחרי" בעזה

כחודש לאחר תחילת המלחמה, אמר ראש הממשלה נתניהו כי האחריות הביטחונית הכוללת על המתרחש ברצועת עזה תהיה בידי ישראל לאחר המלחמה, למשך תקופת זמן בלתי מוגבלת. בריאיון אחר אמר ראש הממשלה כי הרצועה "מפורזת ותחת ממשלה אזרחית, אך יידרש כוח מהימן שייכנס ויהרוג את הרוצחים כך שלא תופיע ישות כמו חמאס". לראשי הרשויות בנגב המערבי אמר כי צה"ל ימשיך להחזיק ברצועת עזה גם אחרי המלחמה לתקופה מסוימת ושאחרי חיסול חמאס תהיה שליטה ביטחונית ישראלית כוללת על רצועת עזה, כולל פירוז מלא. ב-11 בנובמבר הביע נתניהו התנגדות לאפשרות שהרשות הפלסטינית תשלוט אזרחית ברצועה. במענה לשאלה בדבר אפשרות להחזרת ההתיישבות היהודית לרצועה בצורה זו או אחרת, התנגד ואמר שאינו רואה בכך יעד ריאלי.
סוגיית גורלה של רצועת עזה ביום שאחרי המלחמה נידונה בממשל האמריקאי ובמדינות נוספות.
בדצמבר 2023 פורסם כי ארצות הברית, צרפת ומדינות ערביות קיימו דיונים שקטים עם לבנון. בין הצעדים שנידונו היו הרחקת חזבאללה צפונה אל מעבר לנהר הליטאני והכנסת כוח בין-לאומי לחוות שבעא שבהר דב ולצפון הכפר ע'ג'ר. פורסם גם כי גורמים ישראלים סיפרו כי האמריקנים בחנו את האפשרות לתהליך הסדרה והסכם בין ישראל ללבנון, בדומה להסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון. המטרה הייתה הרחקה קבועה של חזבאללה מהגבול באמצעים דיפלומטיים.
בהמשך חודש דצמבר פורסם כי אנשי הפת"ח ובכירים מהלשכה המדינית של חמאס החלו במשא ומתן על היום שאחרי המלחמה בניגוד לעמדת בכירי חמאס בעזה, בראשם יחיא סנוואר. נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הציגה חמישה עקרונות בסיסיים ליום שאחרי המלחמה בין ישראל לחמאס. היא אמרה שלישראל יש זכות להגן על עצמה בשעה שחמאס התחבא בבונקרים והסליק נשק מתחת למחנות פליטים ולתשתיות אזרחיות. את השימוש של חמאס בפלסטינים חפים מפשע ובבני הערובה כמגינים אנושיים הגדירה כרשע טהור.
כמאה ימים לאחר תחילת המלחמה, דיבר שר הביטחון גלנט על הצורך בהכרעה הצבאית ואמר שסופה של המערכה הצבאית חייב להיות מעוגן במעשה מדיני. לדבריו, המחשבה המדינית היא המובילה את המעשה הצבאי וחוסר החלטה מדינית עלול לפגוע בהתקדמות הפעולה הצבאית.
בינואר 2024, ראש הממשלה הפלסטיני מוחמד אשתייה הודיע על תחילת יישומה של תוכנית רפורמה ברשות הפלסטינית, בהנחיית הנשיא הפלסטיני מחמוד עבאס. לפי בכירים ברשות, התוכנית פורסמה בהמשך לדרישה האמריקאית לעריכת שינויים במערך הניהולי של הרשות, שעלתה בשיחות שקיימו הצדדים סביב המלחמה. בסוף פברואר 2024, הממשלה הפלסטינית התפטרה בעקבות לחץ של ארצות הברית ומדינות האזור, מתוך כוונה להקים ממשלת טכנוקרטים שתשלוט בשטחי הרשות הפלסטינית ועזה יחדיו.
בפברואר 2024 הציג ראש הממשלה נתניהו לקבינט את הצעתו ל"יום שאחרי חמאס". היא כללה ניהול של גורמים מקומיים.
כחצי שנה לאחר תחילת המלחמה, פורסם כי ראש הממשלה נתניהו מונע דיון אסטרטגי על יעדי המלחמה לאור אופן התקדמותה, בניגוד לסיכום בקבינט המלחמה. ב-12 במאי פורסם כי צמרת צה"ל דורשת מרה"מ הכרעה בסוגיית ה"יום שאחרי". ב-15 במאי כינס שר הביטחון גלנט מסיבת עיתונאים ובה הטיח ביקורת בראש הממשלה נתניהו על כך שהוא דוחה את ההתעסקות בשאלת ה"יום שאחרי" ברצועת עזה. שר הביטחון קרא לראש הממשלה להודיע שישראל לא תשלוט בעזה, והביע את התנגדותו לממשל צבאי ברצועה. דבריו עוררו ביקורת בקרב גורמים בקואליציה ובאופוזיציה, וזכו לתמיכת יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ.
במאי 2024 פורסם כי הרשות הפלסטינית ומדינות ערב קידמו תוכנית לטיפול ברצועת עזה והתקדמות לכינון מדינה פלסטינית, שכונתה ה"חזון הערבי". התכנית נדחתה על הסף על ידי ארצות הברית. ב-23 ביולי התקשורת הממלכתית בסין הודיעה כי 14 פלגים פלסטיניים שקיימו פסגה בבייג'ינג חתמו על הסכם להקמת ממשלת ביניים של "פיוס לאומי" כדי שזו תשלוט ברצועה אחרי המלחמה. בספטמבר פורסם שגורם בחמאס טענו כי הם הגיעו להסכמות – ופתח הוא זה שיהיה אחראי על הניהול האזרחי של הרצועה, ועל המעברים. גורם בפת"ח שלל זאת.
ב-24 ביולי נאם ראש הממשלה בנימין נתניהו בקונגרס האמריקאי ותיאר את חזונו לרצועת עזה לאחר המלחמה: "עזה מפורזת מנשק וללא קיצוניות. אנחנו לא רוצים להתיישב בעזה אבל נצטרך לשמור על אחריות ביטחונית שם. היא צריכה להיות מנוהלת על ידי גורמים פלסטינים שלא רוצים להשמיד את ישראל. דור חדש של פלסטינים צריכים לא ללמוד יותר לשנוא יהודים אלא לחיות איתנו בשלום. לאחר הניצחון שלנו, בעזרת שותפים מהאזור, פירוז עזה וסיום הקיצוניות בעזה, נוכל להביא לעתיד של שלום ושגשוג".
באוקטובר פורסם שארצות הברית ומדינות ערביות דנו עם איראן על הצעה להפסקת אש בכל הגזרות. לא היה ברור מה מקומה של הרצועה בהצעה שהתגבשה אז.
בסוף ינואר 2025, בראשית כהונתו השנייה של דונלד טראמפ כנשיא ארצות הברית, אמר טראמפ כי הוא מעוניין לפעול לכך שמדינות זרות כמו אינדונזיה, מצרים וירדן יקלטו מאות אלפי פליטים פלסטינים מרצועת עזה. אינדונזיה, מצרים, ירדן וערב הסעודית התנגדו להצעה, ולדברי נציג סעודי "העברת התושבים מעזה תערער את היציבות באזור ותשחק לידיהם של הקיצוניים". במסיבת עיתונאים עם נתניהו, טראמפ דיבר על ריקון הרצועה מכל תושביה, כאשר ארצות הברית תשתלט על רצועת עזה ותשקם אותה. מדינות בעולם הערבי, ובראשן סעודיה, שיתפו פעולה כדי לגבש תוכנית לעתידה של רצועת עזה - שתהווה חלופה לתוכניתו של דונלד טראמפ.