המשרד לשיתוף פעולה אזורי
פעולות המשרד

המשרד עסק ברשימה ארוכה של פעולות בתחום המדיניות והפרויקטים. מבין הפרויקטים יש לציין את: תעלת הימים - 'מובל השלום' מים סוף לים המלח שלווה על ידי הבנק העולמי וכן ועדה משותפת לישראל, ירדן והרשות הפלסטינית; פרויקט דרך הבשמים (ישראל) שהסתיים בהכרת הערים העתיקות בנגב כמורשת עולמית בשנת 2005; פרויקט המעבר הקבוע שעדיין נמצא ברשימת הנושאים להסכם עם הפלסטינים; הסכמי Qualified Industrial Zones (בראשי תיבות QIZ) עם ירדן ומצרים. לפי הסכמים אלה יזמים המקימים מפעלים ליצוא לארצות הברית באזורי תעשייה מסוימים פטורים ממכס בארצות הברית, אם עומדים בתנאים של רכישה של תשומות בהיקף מסוים מישראל (מעיין שדרוג לרעיון אזורי הסחר המיוחדים). בראש אזורים אלו עומד מיזם "אזור התעשייה שער הירדן", שצפוי לשמש כאזור תעסוקה ותעשייה משותף בין ישראל לירדן על הגבול צפונית לטירת צבי. לפי הסכמים אלה מעסיקים המפעלים המורשים עשרות אלפי עובדים בירדן ובמצרים ומייצאים סחורות בהיקף של מיליארדי דולרים בשנה. בנוסף לפרויקטים הגדולים בוצעו עשרות פרויקטים קטני היקף המתקיימים עד היום כמו: הסדרי עבודה של מאות עובדים יומיים ירדניים באילת; שיתוף פעולה בין חקלאי הערבה ועמק הירדן בירדן ובישראל בנושאי גידולים חקלאיים, בארות מים והגנת הצומח כולל על ידי הדברה ביולוגית באמצעות הזבוב הים תיכוני ותנשמות; שיתוף פעולה עם חקלאי עזה בנושאי וטרינריה, הגנת הצומח, איכות התוצרת, שיווק ויצוא תוצרת חקלאית וכולי; 'הצל ליבו של ילד' - מפעל של ניתוחי לב של ילדים פלסטינים עם מומים מולדים מעזה; שיתוף פעולה עם ירדן בנושא ניקוי הירדן הדרומי.
בשנים הראשונות לפעילות המשרד נתקל שיתוף הפעולה האזורי בקשיים שהאטו את היקף וקצב שיתוף הפעולה. תהליך השלום לא חלחל מלמעלה למטה והרעיונות לפרויקטים היו של מתכננים לא מהעולם העסקי הפרטי והציבורי. לא בכל המקרים היו אינטרסים ברורים שהיו זקוקים לפרויקטים בטווח הבינוני והקצר. היו גורמים בולמים נוספים ביניהם: גורמים פוליטיים שהיו חסרי אמון בתהליך השלום ונחיצותו; גורמים ביטחוניים שחששו מפני החשיפה לסיכונים המתלווה לפעילות כלכלית משותפת או פתיחה חופשית יותר של הגבולות; אינטרסים משוריינים של עובדים או גורמים בענפים שהיו נחשפים לתחרות עם גורמים כלכליים מעבר לגבול; פעילות סיכול מוגברת של משרדי הממשלה שבטריטוריה שלהם היו הפרויקטים והיעדר יכולת פוליטית להתגבר על הקשיים ולגיס את המשאבים המתאימים; ופעילות סיכול מוגברת של משרד האוצר שחשש מהפריצה התקציבית האפשרית מפרויקטים חדשים. הבלימה של התפתחות הפרויקטים הייתה משני צידי הגבול. הגורמים השותפים מעבר לגבול נבלמו: על ידי הדעה שהפרויקטים מקדמים נורמליזציה עם ישראל לפני שהבעיה הפלסטינית נפתרת; על ידי גורמים כמו האחים המוסלמים שהתנגדו לתהליך השלום ונלחמו עם מבצעי הפרויקטים; ועל ידי הבירוקרטיה.
בעשור האחרון חל שינוי משמעותי בהיקף פעילותו של המשרד, הפרויקטים שהוביל וכן היקף המדינות עימן בוצע שיתוף פעולה. פעילות המשרד הורחבה גם למדינות אגן הים התיכון, מדינות המפרץ, מדינות צפון אפריקה, מדינות הבלקן וחלקן של מדינות מזרח אירופה. עם חתימת "הסכמי אברהם" ב-2020 לכינון היחסים בין ישראל לבין איחוד האמירויות ובחריין, וכן הסכם הנורמליזציה עם מרוקו, החל המשרד בקידום פעילויות מול מדינות אלו באופן נרחב. בין הפעילויות השונות, יזם וכונן המשרד את הפורום האזורי למלחמה בסוכרת והשמנת יתר בישראל ומדינות האזור שהושק בוועידת ה-'אקספו' בדובאי, בשנת 2022. תוכנית זו הורחבה ב-2023, וכיום מקצה המשרד 5 מיליון ש"ח לטיפול בינלאומי-אזורי בנושא; קידום הקשרים התרבותיים בין ישראל למרוקו באמצעות משלחות ופעילויות גומלין לחיזוק היחסים; יזם וייסד את פורום נשים מובילות, המפגיש נשות תקשורת מישראל, איחוד האמירויות, בחריין ומרוקו, לצורך העלאת נושאים רוחביים על סדר היום האזורי וחיזוק קולן של נשים במרחב כמובילות שינויים ותהליכי עומק בישראל והמרחב; כינון הסכם שיתוף הפעולה בין לשכות עורכי הדין בישראל ובמרוקו, ועוד.
בשנים האחרונות הגביר המשרד באופן משמעותי את תמיכתו ברשויות, מוסדות אקדמיים וכן מוסדות ציבור, המקיימים פעילויות שמקדמות שיתופי פעולה אזוריים, באמצעות קולות קוראים ומבחני תמיכה. תמיכה זו זכתה להצלחה גדולה ולהגברת הפעילות של הגופים הנתמכים, שהביאו לחיזוק הקשרים והעמקת היחסים בתחומי מחקר, בריאות, חינוך, תיירות, אנרגיה, חדשנות, חקלאות, אקלים וסביבה, תרבות וספורט, ועוד.
בנובמבר 2024 כתב מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, בדו"ח ביקורת על המשרד: "מומלץ כי ראש הממשלה והשר לשיתוף פעולה אזורי יבחנו את נחיצותו של המשרד לשיתוף פעולה אזורי כמשרד עצמאי", ונימק: "מחד, מרבית תקני המשרד מיועדים לעובדים במשרות אמון בלשכות השר והמנכ"ל - ומאידך, מרבית ההשקעות של המשרד בפרויקטים ירדו לטמיון."