stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Am Woman (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע הלן רדי
 מתוך האלבום I Am Woman
 יצא לאור:  מאי 1972
 תאריך הקלטה:  23 אפריל 1972
 סוגה:  פופ, רוק רך
 שפה:  אנגלית 
 בי-סייד:  "More Than You Could Take"
 חברת תקליטים:  קפיטול רקורדס
 כתיבה:  הלן רדי, ריי ברטון
 לחן:  ריי ברטון
 הפקה:  ג'יי סנדר
 
"I Am Woman" (בעברית: "אני אישה") הוא שיר שכתבו המוזיקאים האוסטרליים הלן רדי וריי ברטון. השיר בוצע ב-1972 על ידי רדי, זמרת פופ אוסטרלית-אמריקאית ילידת אוסטרליה והפך אותה לכוכבת על ולאייקון פמיניסטי.
השיר נכתב בזמן שהיה קרוב לשיאה של תקופת תרבות הנגד של שנות השישים ותקופת הגל השני של הפמיניזם ובאמצעות העצמה נשית, הפך להמנון פמיניסטי שליווה את התנועה לשחרור הנשים בארצות הברית.
הקלטתו הראשונה של השיר הופיעה באלבום הבכורה של רדי I Don't Know How to Love Him (אני לא יודעת איך לאהוב אותו) שיצא במאי 1971, ונשמעה במהלך הקרנת כתוביות הסיום של סרט מ-1972 "Stand Up and Be Counted". הקלטה מעודכנת של השיר שוחררה כסינגל במאי 1972 והגיעה להיות להיט מספר אחד במצעדים בהמשך אותה השנה, בסופו של דבר נמכר הסינגל בלמעלה ממיליון עותקים. לאחר מותה של רדי בספטמבר 2020, צבר השיר הצלחה מחודשת במולדתה והגיע שוב למקום ה-2 במצעד המכירות הדיגיטלי האוסטרלי.
השראה לשיר

לאחר שחתמה חוזה הקלטות ב-1971 עם חברת קפיטול רקורדס שהניב את הלהיט " I Don't Know How to Love Him" שכיכב במחזמר ישו כוכב עליון, התבקשה רדי - שגרה אז בלוס אנג'לס ליצור חומרים לאלבום. היא מסרה סט של עשרה שירי פופ בעלי גוון ג'אז. כאשר בין שירים אחרים באלבום של ליאון ראסל, גרהאם נאש וואן מוריסון היו שני שירים מקוריים של רדי ושל ריי ברטון כשאחד מהם היה השיר "אני אישה". יצירתו של השיר הייתה תוצאה לחיפושיה של רדי אחר שיר שיבטא את התשוקה הגוברת שלה להעצמה נשית. בראיון משנת 2003 הסבירה רדי שלא חשבה על עצמה ככותבת שירים אבל הגיעה לצורך לכתוב שיר כזה לאחר שלא מצאה שירים חיוביים שמבטאים את המשמעות של להיות אישה. היא נזכרה בנשים החזקות ממשפחתה שעברו את תקופת השפל הגדול ואת מלחמות העולם ועמדו כנגד בעלים שיכורים ואלימים אבל לא מצאה שירים שיבטאו זאת מלבד שיר "I Feel Pretty" ושיר נוסף שהיה להיט ב-1966 "Born a Woman" של Sandy Posey שלדעתה של רדי היה איום במובן שמילותיו דיברו על השפלה ולא על העצמה נשית.
שנותיה הארוכות של רדי על הבמה, עוררו בה בוז לגברים שמזלזלים בנשים. היא אמרה, "נשים מאז ומתמיד הוחפצו בעסקי השעשועים. הופעתי בתחילת המופע וכשיצאתי מהבמה הוא היה אומר, 'כן, הורידי את בגדייך וחכי לי בחדר ההלבשה, אגיע לשם מייד' זה היה משפיל עבור כל אישה במיוחד כשזה קורה בפומבי".
רדי מציינת את השיר כבעל השראה על טבעית. היא אמרה: "אני זוכרת ששכבתי במיטתי לילה אחד והמילים, 'אני חזקה, אני בלתי מנוצחת, אני אישה', המשיכו להופיע בראשי שוב ושוב. את החלק הזה אני מחשיבה כבעל השראה אלוהית. נבחר להעביר מסר". למחרת כתבה את השיר והעבירה אותו לגיטריסט האוסטרלי ריי ברטון כדי להלחין אותו.
ברטון, שהיה בן 26 באותה תקופה, הופיע בלוס אנג'לס עם להקת הרוק האוסטרלית The Executives (ולאחר מכן היה החבר המייסד של איירס רוק). הוא עבד קודם לכן עם רדי במופעים ברחבי אוסטרליה. לברטון זיכרון שונה על הולדתו של השיר. הוא סיפר "למגזין" שדיבר עם רדי לאחר שאירחה סדרה של פגישות נשים שבהן הוא אומר שהן "ישבו ויללו על החברים שלהן". לדבריו אמר לרדי: אם את רצינית לגבי זה, מדוע שלא תכתבי מילים ואני אצור מזה שיר, וכך זה התרחש. היא העבירה לי דף עם המילים ואני הלחנתי את השיר תוך כשלוש שעות ושיניתי מעט את הטקסט כדי שיתאים ללחן. רדי לעומת זאת מתעקשת שברטון לא שינה מילה ממילות השיר.
מילות השיר

מלבד משפט הפתיחה האייקוני "אני אישה, שמעו אותי שואגת" שנאמר בקול רך אך בעוצמה, מכיל השיר עוד אוסף משפטים עוצמתיים:
אני יודעת יותר מדי מכדי לחזור אחורה ולהעמיד פנים, כי שמעתי הכל בעבר. אני הייתי שם למטה על הרצפה ואף אחד לעולם לא ישאיר אותי למטה שוב
כן, אני חכמה, אבל זו חוכמה שנולדה מכאב
כן, שילמתי את המחיר אבל ראה כמה הרווחתי. אם אצטרך, אוכל לעשות הכל
אני חזקה (חזקה), אני בלתי מנוצחת (בלתי מנוצחת), אני אישה
אתה יכול לכופף אותי אבל לעולם לא תשבור אותי. כי זה רק עושה אותי נחושה יותר להשיג את מטרתי הסופית
ואני חוזרת חזקה יותר, כבר לא טירונית...
אבל אני עדיין עובר קטן, עם דרך ארוכה כל כך לפני, עד שאגרום לאחי להבין
השיר צובר עוצמה באמצעות החזרה על הפזמון: אני חזקה (חזקה), אני בלתי מנוצחת (בלתי מנוצחת), אני אישה
תחילת פרסומו של השיר

לרדי לא היו ציפיות להצלחה של השיר. "ברור שזה לא היה חומר ללהיט ולא זכה להשמעה בכלל. השתמשתי בו כשיר פתיחה בכל פעם שהופעתי בהופעה חיה והוא תמיד התקבל בברכה. שמתי לב גם שהשיר קיבל התייחסות בדואר ממעריצים." לאחר כשנה, נבחר השיר להיות מושמע בסרט Stand Up and Be Counted, קומדיה הוליוודית קלת משקל לנשים בכיכובן של ז'קלין ביסט, סטלה סטיבנס, לורטה סוויט וסטיב לורנס. בנוסף להשמעת השיר בסיום הסרט, מושמעת מוזיקת השיר בתחילתו של הסרט כולל על רקע סרטונים של הפגנות למען שחרור האשה בארצות הברית מאותה התקופה.
"מקבלי ההחלטות בקפיטול רקורדס חשבו שבמקרה שהסרט יהיה להיט, עליהם להוציא את 'I Am Woman' כסינגל". גרסתו המקורית של השיר ארכה קצת יותר משתי דקות, ורדי התבקשה לכתוב פסוק ופזמון נוספים. הפסוק הנוסף הוסיף התייחסות יחידה לגברים בשיר: "Until I make my brother understand" (עד שאגרום לאחי להבין).
ההקלטה של גרסה חדשה זו התקיימה באפריל 1972. רדי סיפרה בראיון שאינה זוכרת דבר מזה ולא ידעה אילו מוזיקאים ניגנו בשיר. למעשה, השתתפו בהקלטה כמה מהמוזיקאים הטובים ביותר בסשן של לוס אנג'לס.
המפיק ג'יי סנטר תכנן להרכיב את הקטע הקצבי באולפני SunWest בשעה 19:00 ללא שירתה של רדי, ולכן נאמר לה להגיע שעתיים מאוחר יותר. רדי ובעלה דאז הגיעו במחשבה שהם עומדים להקליט בלייב עם הלהקה, אבל עד שהגיעו סנטר והלהקה כבר הקליטו את המוזיקה כולל צידו השני של התקליט, "Don't Mess with a Woman". רדי ובעלה זעמו על כך אבל בסופו של דבר. רדי הוסיפה את קולה להקלטה ועזבה את האולפן.
מיד לאחר מכן, הגיטריסט מייק דיזי ניגן את הריף על הגיטרה החשמלית 12 המיתרים שלו שהפכה לצליל החתימה של השיר. ולאחר מכן השלים סנטר את ההקלטה בעזרת חלק מהנגנים.
הצלחת השיר

בפסקול הסרט הושמעה ההקלטה המקורית. ההקלטה החדשה של השיר שוחררה כסינגל תוך זמן קצר מיציאת הסרט, בעלה של רדי השתמש בכישוריו לקידום השיר באמצעות השמעות בתחנות רדיו וארגון הופעות לרדי שכבר הייתה בהריון מתקדם ואז "נשים החלו להתקשר לתחנות רדיו ולבקש את השיר, ובכך כפו את השמעתו".
למרות הצלחתו בקרב צופי הטלוויזיה, השיר טיפס לראש המצעדים במסלול ארוך וקשה. לאחר קרטוע בשולי מצעד הבילבורד הוט 100 ויציאה ממנו, נכנס שוב למקום ה-87 לאחר חודשיים, והטיפוס למקום הראשון ארך שלושה חודשים נוספים עד דצמבר 1972.
עם יציאת הסינגל, כינה אותו רקורד וורלד "ביצוע רגיש ומקצועי בדרך כלל מהזמרת האוסטרלית המשובחת".
"I Am Woman" היה הלהיט הראשון במצעד הבילבורד של אמן יליד אוסטרליה והשיר הראשון שנכתב על ידי אוסטרלי שזכה בפרס גראמי. בנאום לאחר זכייתה בגראמי בתואר ההופעה הנשית הטובה ביותר, רדי הודתה ל"אלוהים, כי היא עושה הכל אפשרי". השיר הפך ללהיט שני של הלן רדי שהגיע למקום השני במולדתה אוסטרליה אחרי ההצלחה של "I Don't Know How to Love Him".
השפעה ומורשת

בשנה שבה הושק המגזין Ms. של גלוריה סטיינם בארצות הברית ומגזין קליאו באוסטרליה, השיר כבש במהירות את דמיונה של התנועה המתפתחת לשחרור נשים. כפי שסיפרה בטי פרידן, מייסדת ארגון נשים לאומי (NOW): בשנת 1973, הסתיים נשף גאלה חגיגי בוושינגטון די.סי בכנס השנתי NOW עם השמעת "I Am Woman". "לפתע", אמרה, "קמו נשים מהמושבים והחלו לרקוד מסביב לאולם הנשפים של המלון ולשלב ידיים במעגל שגדל והולך עד שאולי אלף מאיתנו רקדנו ושרו, 'אני חזקה, אני בלתי מנוצחת, אני אישה'. זה היה ביטוי ספונטני ויפהפה של ההתרגשות שכולנו חשנו באותן שנים, נשים ממש נעות כנשים".
כמה פמיניסטיות הסתייגו ממילות השיר, "אני עדיין עובר, ויש לי עוד דרך ארוכה, ארוכה ללכת", שמזהה את התנועה לשחרור הנשים עם הריון. זה היה נכון במיוחד לאחר שהחלטת בית המשפט העליון בארצות הברית פסק דין רו נגד וייד משנת 1973 הסתיימה באזכור ללהיט מ-1974 של פול אנקה, "Having My Baby".
לפי רדי, המסר של השיר הוא מעבר לפמיניזם. "הוא לא מיועד רק לנשים", אמרה. "זה שיר העצמה כללי על להרגיש טוב עם עצמך ולהאמין בעצמך. כשגיסי לשעבר, רופא, הלך לבית ספר לרפואה הוא השמיע אותו כל בוקר רק כדי לגרום לעצמו לנוע". ב-2002, לעומת זאת, היא אמרה, "לא היה לי מושג למה השיר נועד להפוך. אם הייתי יודעת, הייתי חוששת לכתוב אותו".
השיר סלל את דרכה של רדי לרצף של סינגלים להיטים שהפכו אותה לעשירה. היא ובעלה חיו אורח חיים ראוותני שכלל אחוזות, לימוזינות, תכשיטים וסירות.
כשהביצוע של רדי לשיר בתחרות מיס עולם ב-1981 עורר את זעמן של הפמיניסטיות, היא הגיבה: "תנו להן להתקדם ולשלם את שכר הדירה שלי ואני אשאר בבית. מה שאני עושה זה לפרסם מוצר שלא הייתי משתמש בו".
רדי צוטטה כאומרת, "עד היום אני מקבלת דואר מנשים שאומרות, 'הלכתי לבית ספר למשפטים בזכות השיר שלך'. אבל אני שונאת את המחשבה שמתוך הספקטרום הרחב של דברים שעשיתי בקריירה שלי, יזכרו אותי בגלל שיר זה." אבל באוטוביוגרפיה שלה, The Woman I Am: A Memoir, היא נזכרת במפגש משנת 2000 עם אחיין של חבר בגיל התיכון שאמר ש"בספר הלימוד של היסטוריה אמריקאית מודרנית, במדור על עליית הפמיניזם בשנות ה-70 אני נזכרת יחד עם המילים לשיר אני אישה", בשנת 2002, הסבירה את פרישתה: "חשבתי, 'טוב, אני חלק מההיסטוריה עכשיו. ואיך אני יכולה להתעלות על זה?'". כך שההחלטה להפסיק לשיר נהייתה קלה. ב-2012 חזרה לבמה ובראיון משנת 2014, נשאלה "האם אי פעם התחרטת על שיר זה כי הוא כל כך אייקוני? האם הוא מאפיל על כל השאר? כי אנשים שוכחים כמה שירי להיטים היו לך" רדי החלה במענה, "לא, לא", ואחרי הפסקה אמרה, "אני גאה בזה".
ב-2017 שרה רדי את השיר במהלך מצעד נשים בלוס אנג'לס.
סרט ביוגרפי על חייה של רדי, ששמו כשם השיר (I Am Woman (film)) יצא לבתי הקולנוע ב-2020 בסמוך לפטירתה.
בטקס פרסי המוזיקה של ARIA שנערך בסוף נובמבר 2020, בוצע השיר כמחווה לרדי המנוחה על ידי אנסמבל של זמרות אוסטרליות. הן הוצגו על ידי ראש ממשלת אוסטרליה לשעבר, ג'וליה גילארד, ונתמכו על ידי מקהלה וירטואלית שכללה מעל עשרים זמרות.
לאחר מותה הוזכר השיר במאמרי הספד לרדי כהמנון פמיניסטי.
קורותיו של ברטון לאחר הלחנת השיר

ריי ברטון גורש מארצות הברית ב-1971 בגלל בעיות בהיתרי עבודה ונאלץ לצפות מרחוק בהצלחת השיר בארצות הברית. "זו הייתה יכולה להיות נקודת השקה לקריירת כתיבה ושירה", אמר, "הם ניצלו את העובדה שלא הייתי שם".
לטענתו, הוא נאלץ לנקוט בצעדים משפטיים נגד הזמרת ב-1998 כדי לגבות חלק מתמלוגי כותב השירים שנמנעו ממנו מאז 1972. הוא אמר: "יש לי קצת כסף מזה, אבל לא כפי שיכול היה להיות בשנות ה-70 כשהשיר רכב על גלי התהילה".
רדי חלקה על טענותיו של ברטון. "הזכויות נרכשו לפני 25 או 30 שנה", אמרה ל-Sunday Magazine. "לאף אחד מאיתנו לא היה מושג שהשיר יהפוך למה שהוא הפך להיות. לפני כ-10 שנים ריי יצר איתי קשר כי היה בקשיים כלכליים. הצטערתי על גורלו והפעלתי שוב את תמלוגי כותב השירים שלו. בעיות הדרכון שלו הן אלו שמנעו ממנו קריירה בארצות הברית, ואיכשהו המרירות הזו הועברה אליי, אני מאחלת לו כל טוב".
בהופעותיו באולמות גולד קוסט של קווינסלנד, שם התגורר, כלל את השיר לעיתים, ועורר צחוק בקהל כשאמר, "הנה שיר שכתבתי בשנות ה-70, עם טוויסט". הוא שר את זה כ "היא אישה, שמע אותה שואגת".
לאחר יציאת הסרט "אני אישה" ב-2020, הגיב ברטון בכעס ובאכזבה מהמעטת תרומתו לשיר
בתרבות נפוצה

שורת הפתיחה של השיר "I am woman, hear me roar" (אני אישה, שמע אותי שואגת) זכתה להתייחסות רחבה בתקשורת. בפרק משנת 1975 ממופעה של קרול ברנט, אורחת התוכנית ג'ין סטייפלטון מגלמת פמיניסטית שמכריזה בגאווה, "אני אישה!" ועל כך משיבה דמותו של הארווי קורמן, "אני יודע. שמעתי את השאגה שלך."
במהלך הקמפיין הרפובליקני לנשיאות של אליזבת דול בשנת 2000, ציינה אחת מיועצותיה שיש למועמדת מסר מעבר ל'אני אישה, שמעו אותי שואגת'"
התיאור של רדי ל "תגובת הדי ג'יי הטיפוסית" לשיר כפי שמצוטטת בספר הבילבורד ללהיטים שהגיעו לראש המצעד: 'איני יכול לסבול את התקליט הזה! אני שונא את השיר הזה! אבל למרבה הצחוק, אשתי אוהבת את זה!'
בשנת 2006, ברגר קינג הוציאה מסע פרסום שכותרתו "Manthem" ובו "I Am Man", פרודיה על השיר של הלן רדי, כדי לקדם את ההמבורגר טקסס Double Whopper שלה.
בסדרת הטלוויזיה האנה מונטנה, נושא הפרק ה-12 בעונה הרביעית את השם "אני סבתא, שמעו אותי שואגת".
בספרה של אליסון פירסון, "אין לי מושג איך היא עושה את זה" העוסק בלחצים המופעלים על נשים באימהות המודרנית, שמה של הגיבורה הוא קתי (קתרין) הלן רדי. על פי הסופרת, היא בחרה בשם קתי (קתרין) על שמה של השחקנית קתרין הפבורן, והלן רדי על שמה של הזמרת שחיברה את הבלדה להעצמה נשית אותה הסופרת רקדה במהלך לימודיה באוניברסיטה.
ביצועי השיר במצעדים

מקום ראשון במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית
מקום ראשון במצעד קנדה הוט 100
מקום שני במצעד המוזיקה האוסטרלי, ב-1972 ושוב ב-2020 לאחר פטירתה של רדי
גרסאות אחרות

"I Am Woman" יצא ב-1973 כסינגל של בובי רוי אבל בהצלחה נמוכה יותר.
עיבוד אינסטרומנטלי לשיר הושמע בטקס פרסי האוסקר ה-82 לאחר נאומה של במאית הקולנוע קתרין ביגלו, כשלראשונה בתולדות האוסקר זכתה אישה באוסקר הבמאית הטובה ביותר עבור הסרט "מטען הכאב" בשנת 2009,
הרברט מוריסון (שדרן רדיו)

| --- | --- |

 לידה:  14 במאי 1905 ארצות הברית 
 פטירה:  10 בינואר 1989 (בגיל 83) מורגנטאון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Fairmont State University 
 
הרברט "הרב" מוריסון (באנגלית: Herbert Morrison;‏ 14 במאי 1905 – 10 בינואר 1989) היה כתב רדיו אמריקני. מוריסון ידוע בעיקר בשל השידור הדרמטי מהבסיס הימי בלייקהרסט, ניו ג'רזי, ב-6 במאי 1937, כשדיווח על אסון ההינדנבורג.
ג'ון הנרי פוינטינג

| --- | --- |

 לידה:  9 בספטמבר 1852 מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  30 במרץ 1914 (בגיל 61) ברמינגהאם, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 ענף מדעי:  פיזיקה, שדה חשמלי, שדה מגנטי 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קיימברידג'  אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר 
 מנחה לדוקטורט:  ג'יימס קלרק מקסוול 
 מוסדות:  אוניברסיטת ברמינגהאם 
 פרסים והוקרה:  Adams Prize (1893) Hopkins Prize (1893) Royal Medal (1905)
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
ג'ון הנרי פוינטינג (באנגלית: John Henry Poynting; ‏9 בספטמבר 1852 – 30 במרץ 1914) היה פיזיקאי אנגלי. הוא היה הפרופסור הראשון לפיזיקה במכללת מייסון למדע (אנ') בשנים 1880–1900, ובמוסד האקדמי הממשיך, אוניברסיטת ברמינגהם עד מותו.
ביוגרפיה

פוינטינג היה בנו הצעיר של תומאס אלפורד פוינטינג, כומר אוניטריאני. הוא נולד בבית הכומר של הקפלה האוניטריאנית מונטון באקלס בלנקשייר (אביו כיהן שם ככומר בשנים 1846- 1878). בילדותו התחנך בבית הספר הסמוך שהפעיל אביו. מ-1867 עד 1872 הוא למד באוונס קולג', כיום אוניברסיטת מנצ'סטר, שם היו מורי הפיזיקה שלו אוסבורן ריינולדס ובלפור סטיוארט. משנת 1872 ועד 1876 הוא היה סטודנט באוניברסיטת קיימברידג', שם הצטיין. בסוף שנות ה-70 הוא עבד במעבדת קוונדיש בקיימברידג' תחת ג'יימס קלרק מקסוול . ב-1880 הוא היה לפרופסור הראשון לפיזיקה באוניברסיטת ברמינגהם .
הוא היה ההוגה של וקטור פוינטינג, המתאר את הכיוון והגודל של זרימת האנרגיה האלקטרומגנטית ומהווה חלק במשפט פוינטינג, שעוסק בשימור אנרגיה עבור שדות חשמליים ומגנטיים. עבודה זו פורסמה לראשונה בשנת 1884. כמו כן ערך מדידה של קבוע הכבידה של ניוטון באמצעים חדשניים לזמנו, במהלך 1893. בשנת 1903 היה הראשון שהבין שקרינת השמש יכולה למשוך אליה חלקיקים קטנים - אפקט פוינטינג-רוברטסון.
פוינטינג וחתן פרס נובל ג'יי ג'יי תומסון כתבו יחד ספר לימוד רב-כרכים בפיזיקה לתואר ראשון, שהודפס במשך כ-50 שנה והיה בשימוש נרחב במהלך השליש הראשון של המאה ה-20. פוינטינג חיבר את רובו.
בשנת 1901 הוענק לו תואר שני של כבוד במחקר בסיס על ידי אוניברסיטת ברמינגהם.
פוינטינג מת בגיל 61 בשנת 1914. ב-1880 נישא למריה אדני קרופר. הותיר אחריו אלמנתו, בן ושתי בנות.
מורשת

אלפרד ג'יי לוטקה היה בין תלמידיו המפורסמים ביותר של פוינטינג. בהשראת פוינטינג יישם את רעיונות הכימיה הפיזיקלית בביולוגיה. לוטקה הקדיש את ספרו הקלאסי על ביולוגיה מתמטית של אוכלוסיות לפויטינג. פוינטינג חזה את "אפקט פוינטינג-רוברטסון", לפיו חלקיק אבק המקיף כוכב חווה כוח גרירה שגורם לו להתגלגל לאט לתוך הכוכב. הווארד פ. רוברטסון שחזר מאוחר יותר את התחזית באמצעות תורת היחסות הכללית. שמו של פוינטינג נוגע גם לאגודת הסטודנטים הפופולרית באוניברסיטת ברמינגהם, "האגודה לפיזיקה פוינטינג", או Poynting Physical Society - PPS.
מכתשים על מאדים ועל הירח נקראים על שמו, וכך גם בניין הפיזיקה הראשי באוניברסיטת ברמינגהם והחברה המחלקתית שם, האגודה הפיזיקלית של פוינטינג. הוא טבע את הביטוי "אפקט החממה" בשנת 1909 כדי להסביר כיצד גזי בולעי קרינה תת־אדומה כמו פחמן דו-חמצני באטמוספירה מעלים את טמפרטורת פני השטח של כדור הארץ ומאדים.
עבודותיו

1884 השוואה של התנודות במחיר החיטה וביבוא הכותנה והמשי לבריטניה הגדולה, כתב העת של האגודה הסטטיסטית המלכותית ; 47, 1884, עמ'. 34–64
1894 הצפיפות הממוצעת של כדור הארץ לונדון, סי. גריפין
1899 (עם JJ Thomson) A Text-Book of Physics: Volume I: Sound London, C. Griffin; מהדורה שנייה, 1900
1902 (עם JJ Thomson) A Text-Book of Physics: Volume II: Properties of Matter London, C. Griffin
1904 (עם ג'יי ג'יי תומסון) ספר לימוד לפיזיקה: כרך שלישי: Heat London, C. Griffin
1913 הארץ; צורתו, גודלו, משקלו וסיבובו של Cambridge University Press
1914 (עם ג'יי ג'יי תומסון) ספר לימוד לפיזיקה: כרך ד': חשמל ומגנטיות. נקודות I ו-II: חשמל סטטי ומגנטיות לונדון, סי גריפין
1920 מאמרים מדעיים שנאספו הוצאת אוניברסיטת קיימברידג'
הערות שוליים

↑  GRO Register of Births: DEC 1852 8c 391 BARTON – John Henry Poynting, mmn = unknown
↑  GRO Register of Deaths: MAR 1914 6d 128 KING'S N. – John Henry Poynting, aged 61
↑  "History of the School of Physics and Astronomy".
↑  Benest, Daniel; Froeschlé, Claude (1992). Interrelations Between Physics and Dynamics for Minor Bodies in the Solar System. Atlantica Séguier Frontières. p. 437. ISBN 2-86332112-9. Extract of page 437
↑  For a lengthy though incomplete listing of the editions of Poynting and Thomson's Text-book of Physics see Worldcat.org.
↑  Reported in the biography of JJ Thomson by Davis & Falconer, previewable at Google Book Search Preview.
↑  "University campus Blue Plaque Trail". Birmingham University. אורכב מ-המקור ב-6 באוקטובר 2014. נבדק ב-12 בנובמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Poynting Physical Society".
↑  Poynting, J.H. (1907). "LXXIV. On Prof. Lowell's method for evaluating the surface-temperatures of the planets; with an attempt to represent the effect of day and night on the temperature of the earth". The London, Edinburgh, and Dublin Philosophical Magazine and Journal of Science. 14 (84): 749–760. doi:10.1080/14786440709463737.
↑  Preston, Erasmus D. (1895). "Review of The Mean Density of the Earth by J. H. Poynting". Physical Review. American Physical Society. II: 76–80.
↑  "Review of A Text-Book of Physics: Sound by J. H. Poynting and J. J. Thomson". Westminster Review. 151: 463–464. באפריל 1899. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Review of Properties of Matter by J. H. Poynting and J. J. Thomson". The Athenaeum (3939): 534. 25 באפריל 1903. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Review of The Earth: its Shape, Size, Weight, and Spin by J. H. Poynting". The Geological Magazine. New Series. X: 318. 1913.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276830805171  PLWABN: 9812830761605606  BIBSYS: 9061100  BnF: cb12465133t (data)  CiNii: DA06769329  GND: 117716421  ISNI: 0000 0001 1041 5734  LCCN: n85296143  NKC: uk20181000403  NLA: 36011561  NTA: 228046246  RERO: 02-A008632190  SNAC: w6647373  SUDOC: 109407040  Trove: 1184749  VIAF: 17321194   WorldCat (עם VIAF): 17321194 
אוניברסיטת ברמינגהאם - בניין פיזיקת פוינטינג - לוח כחול
חשמל ומגנטיות, 1914
נתיבות השלום

.
| --- | --- |

שער הספר
 מידע כללי
 מאת:  משה מנדלסון, שלמה דובנא, נפתלי הרץ וייזל, הרץ הומברג, אהרן פרידנטאל, שלום ממעזריטש, שאול מנדלסון
 שפת המקור:  גרמנית, עברית
 סוגה:  ספרות תורנית
 נושא:  חמישה חומשי תורה
 הסכמות:  צבי הירש לוין, שאול לוין, חברי בית הדין של ברלין; שמואל זאנוויל מברנדנבורג, יהודה לייב פרנבך, שמעיה לנדסברג. (למהדורת 1783).  מרדכי בנט, משה מינץ (למהדורת 1818). נפתלי צבי קצנלנבוגן (למהדורת 1822) עקיבא אייגר, יעקב צבי מקלנבורג, יעקב יוסף אטינגר, אלחנן רוזנשטיין, יהודה לייב קארלבורג, אברהם לוונשטם (למהדורת ברלין 1831–1833).
 הוצאה
 הוצאה:  ג'ורג' פרידריך סטארק (1783), אנטון שמיד (1795, 1809, 1817, 1831, 1837)
 מקום הוצאה:  ברלין
 תאריך הוצאה:  1783–1780
 עורך:  משה מנדלסון
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  הביאור (מנדלסון)
 היברובוקס:  38304
 הספרייה הלאומית:  990018384820205171
מכתב מאת רבי עקיבא אייגר בשבח אחת המהדורות של החומש עם "הביאור" עם הבטחה לרכוש את החומש (1831)
נתיבות השלום (הביאור) היא מהדורה של חמישה חומשי תורה שיצאה לאור בין השנים 1780–1783 בברלין בהובלת משה מנדלסון. המהדורה כללה לצד פסוקי התורה, את תרגום הפסוקים לגרמנית באותיות עבריות, ביאור בעברית על פי פשוטו של מקרא והערות לנוסח המקרא בשם "תיקון סופרים".
הוצאת "הביאור" הייתה הבסיס לאסכולת "הביאוריסטים"(אנ'), והיא נחשבת מבחינה היסטורית כאחת מנקודות הפריצה של תנועת ההשכלה היהודית המאורגנת. ככזו, גררה התנגדות נרחבת בקרב הרבנים השמרנים.
רקע

בשנים שקדמו להוצאת הביאור, נהגו מלמדי התינוקות ביהדות אשכנז ללמד את הילדים – שבדרך כלל לא הבינו את העברית המקראית – תורה עם תרגום ליידיש. ההשקעה בלימודי החומש לא הייתה גדולה ומגיל צעיר יחסית התמקדו בעיקר בלימוד תלמוד בבלי. בנוסף היו קיימים מספר תרגומים של התורה לגרמנית שנעשו בעיקר על ידי נוצרים, המפורסם שבהם תרגום התנ"ך של לותר. מנדלסון הסתייג מהשימוש בתרגומים הנפוצים בזמנו, הן מהתרגומים היהודיים ליידיש והן מהתרגומים הנוצריים לגרמנית. על התרגום ליידיש של יקותיאל בליץ(אנ'), כתב מנדלסון שנכתב "בלשון עילגים מקולקל ומושחת מאוד, תגעל בה נפש הקורא היודע לדבר צחות". ומאידך, על תרגומי הנוצרים טען מנדלסון שהגיהו בנוסח המקרא כרצונם ולא התחשבו בדרשות חז"ל. כדי לתקן את המעוות ולספק תרגום ראוי לילדים שרוצים להעמיק במקרא, ראה מנדלסון צורך להכין תרגום חדש של התורה "בלשון אשכנז המסולסל והמתוקן", כלומר גרמנית "גבוהה" שיכולה לדעתו להכיל את מליצות המקרא יותר מהניב היידי.
באגרתו לאל"ם(אנ') כתב מנדלסון שהכין את התרגום בתחילה עבור בניו, והשתכנע להדפיסו רק בעקבות בקשתו של שלמה מדובנא (רש"ד) שנחשף לתרגום בהיותו מורה לדקדוק של בנו יוסף. הוא ביקש מרש"ד שיוסיף הערות ("ביאור"), שיסבירו את דרכו של המתרגם בהכרעותיו בין פרשני המקרא ובמקומות שחידש פרשנות משלו. גם בהקדמתו "אור לנתיבה" חזר על דברים אלו.
במכתב לידידו אוגוסט הנינגס(גר') הוסיף מנדלסון כי תרגום כתבי הקודש לגרמנית הוא גם "צעד ראשון לתרבות" עבור בני עמו המרוחקים מאוד ממנה. מתנגדי מנדלסון הרבו לצטט אגרת זו כהוכחה שמנדלסון הסתיר את כוונותיו האמיתיות בהוצאת התרגום.
חלקי החיבור

לצד פסוקי התורה הודפסו בחומשי "נתיבות השלום" שלושה חיבורים:
תרגום אשכנזי – תרגום של פסוקי התורה לגרמנית באותיות עבריות. התרגום לכל חמשת החומשים נעשה על ידי משה מנדלסון עצמו.
ביאור – פרשנות למקרא על דרך הפשט מלוקטת בעיקר מפירושיהם לתורה של רש"י, רשב"ם, רמב"ן ואבן עזרא. הביאור לחומש בראשית נכתב בידי שלמה דובנא מלבד הביאור לפרשת בראשית שנכתב על ידי מנדלסון עצמו. הביאור לספר שמות נכתב בידי מנדלסון, ולספר ויקרא בידי נפתלי הרץ וייזל. על מחברי הביאור לספרים במדבר ודברים כתב מנדלסון ש"מרוב ענווה לא הרשוני לגלות את שמם". מאוחר יותר נודע שהביאור לספר במדבר נכתב בידי אהרן פרידנטאל ולרוב ספר דברים בידי הרץ הומברג.
תיקון סופרים – הערות על נוסח המקרא. דקדוק, חסרות ויתרות, קרי וכתיב, מסורה וטעמי המקרא. לספרים בראשית ושמות חובר בידי שלמה דובנא. לספרים ויקרא במדבר ודברים בידי שלום ממעזריטש.
במהדורות מאוחרות נוספו לחומשים גם הפטרות, חמש מגילות ופיוטים כדי להתאים אותם לשימוש בבית כנסת, וכן תרגום אונקלוס, פירוש רש"י ופירושים נוספים.
עריכת החיבור והוצאתו לאור

בקיץ 1778 הוציא רש"ד באמסטרדם חוברת דוגמה לביאור בשם "עלים לתרופה". מטרת החוברת הייתה לעודד החתמת פרענומעראנטן לביאור. החוברת כללה חלקים מפרשת שמות ומפרשת בלק ובסופה הודפסה גם הקינה ציון הלא תשאלי עם תרגום. הזמן המיועד לתחילת ההדפסה היה לאחר חג הסוכות ה'תקל"ט (אוקטובר 1778), וב-1780 הושלמה הדפסת הכרך הראשון. בצדדים הכספיים והמנהליים של ההדפסה סייעו למנדלסון אחיו שאול ותלמידו דוד פרידלנדר. סמוך להדפסתו באותיות עבריות, הוציא מנדלסון לאור את תרגום ספר בראשית גם באותיות גותיות בשיתוף עם יוסיאס לופלר(גר').
על אף שהתקבלו הסכמות לפני ההדפסה, הכרך הראשון של החומש נדפס בלעדיהן. לכרך השני צורפו הסכמותיהם של רב העיר ברלין צבי הירש לוין, ובנו שאול לוין, וכן הסכמת חברי בית הדין של ברלין; שמואל זאנוויל מברנדנבורג, יהודה לייב פרנבך ושמעיה לנדסברג. עם סיום ההדפסה ב-1783, הודפסו שוב חמשת הכרכים בבת אחת וההקדמות וההסכמות הופיעו בתחילת חומש בראשית.