stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטימה מסקוי
לקריאה נוספת

The Autobiography of an African Princess, lecture by Vivian Seton, Library of Congress, 2 October 2014
Massaquoi, Fatima (2013). The Autobiography of an African Princess. Palgrave Macmillan. ISBN 978-1-137-10250-8.Massaquoi, Fatima (2013). The Autobiography of an African Princess. Palgrave Macmillan. ISBN 978-1-137-10250-8.
Massaquoi Fahnbulleh, Fatima; Henries (artist), Doris Banks (1971). Fatu's Experiences: A Liberian First Reader. Liberian Information Service.Massaquoi Fahnbulleh, Fatima; Henries (artist), Doris Banks (1971). Fatu's Experiences: A Liberian First Reader. Liberian Information Service.
Massaquoi-Fahnbulleh, Fatima (1973). Writings and Papers of Fatima Massaquoi-Fahnbulleh. African Imprint Library Services.Massaquoi-Fahnbulleh, Fatima (1973). Writings and Papers of Fatima Massaquoi-Fahnbulleh. African Imprint Library Services.
Massaquoi, Fatima (1961). The Leopard's Daughter: A Folk Tale from Liberia. Bruce Humphries.Massaquoi, Fatima (1961). The Leopard's Daughter: A Folk Tale from Liberia. Bruce Humphries.
Massaquoi-Fahnbullet, Fatima (1953). "The Seminar on Standardization of the Vai Script." University of Liberia Journal, 3/1, 15–37.
הערות שוליים

1 2 3 4  Smyke 1990, p. 48.
↑  Dunn, Beyan & Burrowes 2000, p. 223.
↑  Olukoju 2006, p. 104.
1 2 3  Smyke 1990, p. 50.
↑  Massaquoi 2013, p. xvi.
1 2 3  M’bayo 2014, p. 187.
↑  Massaquoi 2013, p. 201.
1 2 3 4 5  Olukoju 2006, p. 105.
↑  Smyke 1990, pp. 50–55.
1 2  Smyke 1990, p. 71.
↑  Poikāne-Daumke 2004, p. 66.
↑  Smyke 1990, p. 55.
1 2 3  Darnell & Gleach 2006, p. 214.
1 2  Smyke 1990, p. 49.
↑  Massaquoi 2013, pp. xx–xxi.
↑  Massaquoi 2013, p. 136.
↑  Smyke 1990, p. 59.
↑  Smyke 1990, p. 67.
↑  Massaquoi 2013, p. xix.
1 2  Massaquoi 2013, pp. xviii–xix.
↑  Desmond-Harris 2013, p. 1.
↑  Smyke 1990, p. 65.
↑  Smyke 1990, p. 61.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16906095h (data)  GND: 1049911164  ISNI: 0000 0004 0327 3872  LCCN: no2013046083  NTA: 408145579  SUDOC: 189519924  VIAF: 300044966   WorldCat (עם VIAF): 300044966 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פטימה מסקוי".
Momolu Massaquoi (c.1905)
האוניברסיטה של ליבריה (2009)
כמו בלדה

| --- | --- |
 שיר בביצוע האחים והאחיות
 יצא לאור:  1973
 סוגה:  בלדה
 שפה:  עברית
 כתיבה:  נתן יונתן
 לחן:  גידי קורן 
 
"כמו בלדה" (ידוע גם במילותיו הראשונות: "אִם זֵר קוצים כואב") הוא שירו של המשורר הישראלי נתן יונתן. השיר הולחן על ידי המלחין והרופא גידי קורן, ובוצע לראשונה על ידי להקת "האחים והאחיות".
אף שהשיר נכתב זמן קצר לפני מלחמת יום הכיפורים, בתודעה הציבורית קוּשַר השיר כמו שירים נוספים של נתן יונתן, אל המלחמה הזו ואל נפילת בנו במהלכה. בנו של יונתן, ליאור, נהרג במלחמת יום הכיפורים, בסתיו 1973. לדברי נתן יונתן, חודשים מספר לאחר מלחמת יום הכיפורים, פנה אליו העורך של מדור הספרות של "מעריב", הסופר משה שמיר, וסיפר לו כי מצא אצלו שיר שלו, וביקש לפרסמו. כיוון שיונתן חש כבוד רב אל שמיר, שהיה הראשון שפרסם את שיריו, נאות לבקשתו. השיר ששמיר פרסם היה "כמו בלדה" ולמרות היותו שיר אהבה, הוא נצרב בתודעה הישראלית כשיר זיכרון.
על נסיבות הכתיבה סיפר נתן יונתן: "השיר נכתב בימים של מצוקת נפש שלא הרפתה ממני, הייתי מרבה באותם ימים לנסוע ברכבת לחיפה, בשעות ערב, והשיר הולך ומתחבר בתוכי, כמין דיאלוג מדומה, שרק האני בו מדַבּר; וכדי שלא להתפתות לביטוי פתטי, שהיה אולי הולם את מצב הרוח, לבשתי את מסכת הבלדה, שנועדה מטבע בריאתה למצבים פתטיים באמת, לרגעים הרי־גורל, ובה הכול אפשרי ואמין: הנכונות ללכת למדבר כדי ללמוד לכאוב, או לגור בין הכֵפים הקשים והבודדים – ובה גם אפשר לדבּר ללא פחד על מה ששואל הלב שיקרה לאחר שיידום: 'תגידי לי מלים יפות מבכי ואושר, הוא כנראה אהב אותי, האיש הזה'. ה'מסכה' הִכתיבה את התבנית הריתמית, התמטית, אפילו איזה לחן ליווה את הכּתיבה, כשהגעתי לכלל כתיבה. היו לשיר בתים נוספים שנמחקו, וטוב שנמחקו. בלדה קלאסית לא נוצרה כאן, וגם לא שאפתי לכך, אבל משהו מהבלדה יש".
השיר בלחנו של קורן נעשה אהוב מאוד, במיוחד על צעירים, וזכה לעיבודים וביצועים רבים, בין השאר על ידי דודו זכאי, אייל גולן, שלומי שבת, נריה חובב, אמיר דדון, סוזי מילר (חברת ההרכב "האחים והאחיות") ביחד עם הילה הררי ואחרים.
לחן נוסף נכתב על ידי שלמה גרוניך. השיר בלחנו של גרוניך ליווה את סרטם התיעודי של נתן יונתן וחיים שירן, "ליאור", ששודר בטלוויזיה הישראלית.
הערות שוליים

↑  מופע הצדעה לנתן יונתן שהתקיים בלשכתו של ראש עירית ת"א במסגרת פסטיבל הפסנתר 2002 (לאחר 5:19 דקות בסרטון), באתר "מפגש זמר"
↑  מכתב מאת נתן יונתן אל משה ידעיה, חניתה, 31.10.1983, "משיצא השיר לאור, יצא מרשותי: נתן יונתן מספר על כתיבת השיר 'כמו בלדה'", הביא לדפוס: גדעון טיקוצקי, ידיעות אחרונות, "7 לילות", 22.9.2023, עמ' 17-16
↑  על פי ריאיון עם זיו יונתן ברשת ג' זיו יונתן מתארח ברשת גימל, 25 בינואר 2014, באתר לזכר נתן יונתן
↑  הסרט "ליאור", באתר לזכר נתן יונתן
הקונגרס הלאומי הסורי

הקונגרס הלאומי הסורי, דמשק. על מדרגות בניין המועדון הערבי, 1920.
הקונגרס הלאומי הסורי (מכונה גם הקונגרס הפאן-סורי או הוועידה הכל-סורית; בערבית: المؤتمر السوري العام, תעתיק: אל-מואתמר א-סורי אל-עאם) התקיים בשנת 1919 בדמשק, לאחר סילוק האימפריה העות'מאנית מן האזור במלחמת העולם הראשונה, ובעת שבדמשק פעלה ממשלה בראשות פייסל.
באפריל 1919 אישר פייסל את כינונו של הקונגרס כגוף פרלמנטרי לאומי. משימת הקונגרס הייתה לדון על עתיד "סוריה", כפי משמעותה על פי האוטופיה הפאן-ערבית אודות "סוריה הגדולה". הקונגרס גם נועד להציג את השקפות הערבים לועדת קינג-קריין האמריקאית. הקונגרס נחשב לפרלמנט הלאומי הראשון בהיסטוריה המודרנית של סוריה.
הקונגרס הראשון, 1919

בתחילת יוני 1919 נערכו בחירות לקונגרס ברחבי סוריה, והוא נתכנס לראשונה ב-6 ביוני. הקונגרס אמור היה לכלול 120 חברים, אולם התכנסו בו רק 69 חברים ואליהם הצטרפו נוספים. רבים מחבריו באו מקרב אישי ה"אעיאן" (הנכבדים) הוותיקים, שניצלו את השפעתם על האוכלוסייה וזכו במושבים רבים, אך דיוניו נשלטו בידי הלאומיים ובראשם אנשי "אל-פתאת". הקונגרס דחה את רעיון המנדט.
הקונגרס שנתכנס ביולי 1919 נערך בבית "המועדון הערבי" ("א-נאדי אל-ערבי"), ארגון שהוקם שנה קודם לכן בדמשק על ידי פלסטינים במטרה להתנגד לציונות ולאחד את פלסטין עם סוריה, והפך לארגון הלאומי הראשי בסוריה. מזכיר "המועדון הערבי", עזת דרוזה משכם, היה גם מזכיר הקונגרס.
בראש הקונגרס עמד האשם אל-אתאסי והשתתפו בו נציגים מכל חלקי "סוריה".
ככל הנראה, השתתף בו גם נציג יהודי אחד, יוסף לניאדו. הנציגים הערבים מארץ ישראל היו בעיקר נכבדים שנבחרו על ידי האגודות המוסלמיות-נוצריות. בין הצירים היה גם ראע'ב נשאשיבי. מלבד הנציגים שנשלחו מארץ ישראל, השתתפו בוועידה גם מספר פלסטינים צעירים שכבר ישבו בדמשק באותה תקופה. צעירים אלה המשיכו לפעול בדמשק והשתתפו גם בקונגרס הכלל-סורי השני.
אזורי עבר הירדן יוצגו בידי עשרה נכבדים.
מספר משתתפים הביעו את תמיכתם בדרישות פייסל, אולם אחרים החלו לפקפק בו בשל מוכנותו להסכים לוויתורים לקבוצות פרו-ציוניות.
בנוסח החלטות הקונגרס מיום 3 ביולי 1919, שהוגשו לוועדת קינג־קריין, קבע סעיף 6: "אנו איננו מכירים בתביעה כלשהי של מדינת צרפת לחלק כלשהו של ארצנו הסורית, ומסרבים לקבל ממנה כל עזרה, ומתנגדים שידה תהיה מעורבת בארצנו באיזו צורה שהיא".
התזכיר שהגיש לוועדה כלל תביעה ל"עצמאות מדינית גמורה, בלי כל חסות, דחיית המנדט הצרפתי", וכן דחיית תביעות הציונים על "חלקה הדרומי של סוריה, הידוע בשם פלסטין, וגם לא של אזור החוף המערבי, הכולל את לבנון, מהארץ הסורית". בתגובה, ועדת קינג-קריין המליצה כי "אחדותה של סוריה תישמר".
הקונגרס השני, 1920

ב-7 וב-8 במרץ 1920 נערך מושבו השני של "הקונגרס הלאומי הסורי". ב-8 במרץ הכריז הקונגרס על עצמאותה של סוריה רבתי (כולל לבנון, עבר הירדן וארץ ישראל), והכריז על פייסל "מלך סוריה". בהצהרת העצמאות של הקונגרס ב-8 במרץ, נאמר:
הקונגרס החל בניסוח חוקה למשטר פרלמנטרי במדינה שלשונה ערבית, ודתה האסלאם. משתתפי הקונגרס העיראקיים נתכנסו בנפרד תחת השם "הקונגרס הלאומי העיראקי", והכריזו על עצמאות ארצם והמלכת עבדאללה עליה.
המדינה החדשה, הממלכה הערבית של סוריה, התיימרה לכלול את סוריה, ארץ ישראל, לבנון וחלקים מצפון מסופוטמיה. באותו הזמן, הנסיך זייד, אחיו של פייסל, הוכרז כעוצר מסופוטמיה. האשם אל-אתאסי הוכרז כראש הממשלה ויוסוף אל-עט'מה (يوسف العظمة) (אנ') הפך לשר המלחמה וראש המטה הכללי.
הקונגרס המשיך להתקיים לאורך חייה הקצרים של הממלכה עד יולי 1920, כאשר הצרפתים הציבו לפייסל אולטימטום להיכנע או להילחם. פייסל נכנע, פיזר את הקונגרס ב-17 ביולי, והביא לסופה של הממלכה ולפירוק מוסדותיה.
הערות שוליים

1 2 3 4  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, ספר ג, עמ' 470.
1 2  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, יחידה 5, עמ' 157.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 62.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 48.
1 2  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 71.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 79.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ב, יחידה 3, עמ' 188.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר א, יחידה 1, עמ' 36.
1 2  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, ספר ג, עמ' 472.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, ספר ג, עמ' 157: "בשמונה במארס 1920, הכריז הקונגרס על פיצל ״מלך סוריה״"; לעומת זאת בעמ' 472: "פיצל הוכרז "מלך סוריה" (ב־11 במארס 1920)".
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ג, יחידה 5, עמ' 158.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, ספר ג, עמ' 473.
| המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון |
| --- | --- | --- |
| הסכמים | הסכם סייקס–פיקו (1916) • ועידת סן רמו (1920) • הסכם אנקרה (1921) • הסכם ניוקומב-פולה (1923) • חוזה העצמאות הצרפתי-סורי (1936) • גבול טורקיה–סוריה • יום העצמאות של לבנון (1943) |  |
| ישויות פוליטיות | מנהלת שטחי האויב הכבושים • הממלכה הערבית של סוריה (1920) • יצירת לבנון הגדולה (1914–1920) • לבנון הגדולה (1920–1943) • מדינת דמשק (1920–1925) • מדינת חלב (1920–1925) • מדינת העלווים (1920–1936) • מדינת ג'בל א-דרוז (1921–1936) • סנג'ק אלכסנדרטה (1921–1938) • הפדרציה הסורית (1922–1925) • מדינת סוריה (1925–1930) • הרפובליקה הסורית הראשונה (1930–1946) |  |
| עימותים צבאיים | המרד העלווי של 1919 (אנ') • מלחמת הממלכה הערבית של סוריה–צרפת (1920) • קרב מייסלון (24 ביולי 1920) • כיבוש דמשק (24 ביולי 1920) • מאורעות תל חי (1920) • מרד הנאנו (אנ') (1920–1921) • מלחמת טורקיה–צרפת (1920–1921) • המרד הסורי הגדול (1925–1927) • השביתה הכללית הסורית 1936 (אנ') • הפלנגות הנוצריות • צבא הלבאנט • המערכה בסוריה ובלבנון במלחמת העולם השנייה (1941) • משבר הלבנט (אנ') (1945) |  |
| נציבים עליונים | אנרי גורו (1920–1922) • רובר דה קה (צר') (1923–1922) • מקסים וגאן (1923–1924) • מוריס סראי (1924–1925) • אנרי דה-ז'ובנל (אנ') (1925–1926) • אנרי פונסו (אנ') (1926–1933) • דמיאן דה מרטל (אנ') (1933–1939) • גבריאל פואו (1939–1940) • ז'אן שיאפ (אנ') (1940) • אנרי פרנאן דנץ (1940–1941) • ז'ורז' קאטרו (1941–1943) • ז'אן הלו (צר') (1943) • איב שטאיינו (אנ') (1943–1944) • אטיין פול באינט (Étienne Paul Beynet, 1944–1946) |  |
| הנהגה מקומית  | האמיר פייסל בן חוסיין • הקונגרס הלאומי הסורי (1919–1920) • יוסוף אל-עזמה • סאלח אל-עלי • אדהם ח'נג'ר • אבראהים הנאנו (אנ') • אליאס חויכ (אנ') • אמיל אדה • בשארה אל-ח'ורי • סולטאן אל-אטרש • עבד אל-רחמן שהבנדר (אנ') • חסן אל-חראט (אנ') • עיאש אל-חאג' (אנ') • אנטון סעאדה • שוכרי אל-קוותלי • האשם אל-אתאסי • הגוש הלאומי • זכי אל-ארסוזי • ריאד א-סולח |  |
פורטל צרפת צרפת
פטרסון (ניו ג'רזי)

| --- | --- |
דגל פטרסוןדגל פטרסון

מרכז פטרסון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ניו ג'רזי ניו ג'רזי
 מחוז:  פסאיק
 ראש העיר:  Andre Sayegh
 תאריך ייסוד:  1791
 על שם:  ויליאם פטרסון 
 שטח:  22.544 קמ"ר
 גובה:  112 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  159,732 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  6,697.4 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  40°54′53.09″N 74°09′46.18″W﻿ / ﻿40.9147472°N 74.1628278°W﻿ / 40.9147472; -74.1628278
 אזור זמן:  UTC -5
 www.patersonnj.gov
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה פטרסון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה פטרסון(למפת ניו ג'רזי רגילה) טרנטון ניוארק ג'רזי סיטי לייקווד טומס ריבר קמדן ויינלנד פרסיפני-טרוי הילס אטלנטיק סיטי ניו יורק פנסילבניה דלאוור האוקיינוס האטלנטיפטרסון(למפת ניו ג'רזי מוגדלת) טרנטון ניוארק ג'רזי סיטי לייקווד טומס ריבר קמדן ויינלנד פרסיפני-טרוי הילס אטלנטיק סיטי ניו יורק פנסילבניה דלאוור האוקיינוס האטלנטיפטרסון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פטרסון (באנגלית: Paterson) היא בירת מחוז פסאיק במדינת ניו ג'רזי שבארצות הברית. בעיר, שנמצאת במטרופולין של ניו יורק, מתגוררים למעלה מ-159 אלף איש (נכון ל-2020), מה שהופך אותה לעיר השלישית בגודל אוכלוסייתה בניו ג'רזי, אחרי ניוארק וג'רזי סיטי.
היסטוריה

פטרסון הוקמה ב-1791 על ידי האגודה להקמת יצרנים יעילים (Society for Establishing Useful Manufactures). האגודה שמה לה למטרה להבטיח את העצמאות הכלכלית של האזור מיצרני אנרגיה בריטיים על ידי הזרמת מים מהמפלים בנהר פסאיק למפעלים באזור. העיירה נקראה על שמו של ויליאם פטרסון, שהיה מושל ניו ג'רזי שאישר את הקמתה. פטרסון קיבלה מעמד של עיר ב-1851.
הכוח שנרתם מהמפלים עזר להתפתחות בתי חרושת ברחבי העיר שהאוכלוסייה סביבם גדלה. תחילה התעשייה בעיר התרכזה בעיקר בטקסטיל, ובהמשך בייצור נשק, משי וקטרים. בחצי השני של המאה ה-19 ייצור המשי הפך לענף הכלכלי המרכזי של העיר, והיא התחילה לשגשג.
הריכוז הגדול של עובדי התעשייה המהגרים בעיר גרם לכך שהייתה בה פעילות רבה למען זכויות עובדים. ב-1913 התקיימה שביתה באורך של כחצי שנה בתעשיית המשי בעיר בדרישה ליום עבודה בן 8 שעות ותנאי העסקה טובים יותר, אך היא נכשלה. עם זאת, בהמשך עברו המפעלים למקומות בהם לא היו איגודי עובדים.
במהלך מלחמת העולם השנייה הייתה בפטרסון תעשיית ייצור מנועי מטוסים חשובה. עם זאת, לאחר המלחמה הייתה ירידה גדולה בתעשייה שגרמה לאחוזי אבטלה גבוהים ולעזיבה של חלקים גדולים מהאוכלוסייה הלבנה בעיר בשנות ה-60 של המאה ה-20. על אף זאת, עדיין משכה העיר מהגרים רבים שסייעו לשיקומה בעשורים שלאחר מכן.
ב-1991 הייתה במרכז העיר שרפה שגרמה לנזקים כבדים. פטרסון גם נפגעה מהוריקן איירין ב-2011 שגרם לעליית נהר פסאיק על גדותיו.
תחבורה

בפטרסון עובר קו של רכבת פרוורית של חברת "ניו ג'רזי טרנזיט" אל העיר הובוקן.
מהעיר יוצאים קווי אוטובוסים של "ניו ג'רזי טרנזיט" לניו יורק וכן למספר מקומות נוספים בניו ג'רזי.
בעיר עוברים כביש בין-מדינתי 80 וכן הכבישים המדינתיים של ניו ג'רזי 4, 19 ו-20.
בתרבות

המשורר ויליאם קרלוס ויליאמס כתב יצירה אפית רחבת יריעה בשם "פטרסון", שהעיר פטרסון היא מקום התרחשותה.
ב-2016 ביים ג'ים ג'ארמוש סרט בשם "פטרסון", המתאר שבוע בחייו של נהג אוטובוס מהעיר.
ערים תאומות

טורקיה אסקישהיר, טורקיה
בנוסף, לפטרסון יש גם הסכם ידידות עם העיר מונטסקליוזו באיטליה.
הערות שוליים

↑  אתר American FactFinder של לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית.
↑  אוכלוסיה בניו ג'רזי מפקד 2020 לעומת מפקד 2010
↑  פטרסון, ניו ג'רזי קישורים מהירים בארכיון ב-22 במאי 2012, ב-וייבאק מאשין, לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית
↑  מתי ברנהרט, ‏יום הנכבה בניו ג'רזי: אלפים חגגו את "רחוב פלסטין", באתר "סרוגים", 17 במאי 2022
↑  דני קושמרו, ‏פלסטין של אמריקה: בתוך המעוז הפלסטיני הכי גדול בארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 25 בדצמבר 2024
↑   צח יוקד, בניו ג'רזי מצאתי את פלסטין הקטנה, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2017
| דגל ניו ג'רזי מדינת ניו ג'רזי |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | טרנטון |  |
| אזורים גאוגרפיים | מרכז ג'רזי • חוף ג'רזי • שפלת ניו ג'רזי • צפון ג'רזי • פיין בארנס • דרום ניו ג'רזי • עמק הדלאוור |  |
| היישובים הגדולים ביותר | ניוארק • ג'רזי סיטי • פטרסון • אליזבת • טרנטון • קליפטון • קמדן • פסאיק • יוניון סיטי • איסט אורנג' • בייון • ויינלנד • ניו ברונסוויק • פרת' אמבוי • הובוקן • פליינפילד • האקנסק • קירני • לינדן • אטלנטיק סיטי |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ניו ג'רזי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557377205171  BnF: cb12648659j (data)  GND: 4442930-7  ISNI: 0000 0004 0419 528X  LCCN: n50056247  MusicBrainz: fc48401a-52bc-4a20-b756-dcf79aae2591  NARA: 10045805  VIAF: 139491974   WorldCat (עם VIAF): 139491974
פעילות פאראפונקציונלית

פעילות פאראפונקציונלית (מאנגלית: Parafunctional activity) היא הפעלת אחד מחלקי הגוף בצורה שונה משימושו הטבעי. מונח זה שימושי בעיקר במקצועות רפואת השיניים על מנת לתאר שימושים פאראפונקציונליים של הפה, הלשון והלסת. דוגמאות לפעילויות פאראפונקציונליות הן חריקת שיניים, דחיקת לשון, כסיסת ציפורניים וכל שימוש של הפה שאינו קשור לאכילה, שתיה או דיבור.
ביומכניקה

בניגוד לדעה הרווחת, פעולות פונקציונליות (כלומר, פעולה טבעית של אחד מאיברי הגוף), כמו לעיסה, אינן הגורם המרכזי לשחיקה בחומר השן. פעילות פאראפונקציונלית היא כוח הרסני יותר מכמה סיבות. בעוד שבזמן הלעיסה השיניים נוגעות אחת בשנייה לעיתים נדירות, חריקת שיניים עשויה להתרחש מספר שעות ביום, בדרך כלל בזמן שינה. הלחץ המופעל על השיניים בזמן הפעולות הפונקציונליות נע בין 20 psi ל-80 psi. מן הצד האחר, הלחץ המופעל על השיניים בזמן פעולות פאראפונקציונליות יכול להגיע אף ל-3000 psi. כיוון הכוחות בזמן פעילות פונקציונלית הוא אנכי לציר האורך של השיניים. כיוון זה גורם לנזק המועט ביותר לשן כתוצאה מהמבנה האנטומי של חיבור השן לעצם. לעומת זאת, פעילות פאראפונקציונלית יוצרת כוח אופקי על השיניים.
כוחות חזקים עשויים לפעול על השיניים גם בזמן מקרים שבהם הגוף מפעיל רפלקס מגן. כאשר אדם חש בלחץ בזמן תאונת דרכים לדוגמה, הלסתות ננעלות בחוזקה. פעולה זו נחשבת פעולה פאראפונקציונלית, למרות שיש לה תפקיד פונקציונלי.
ביומכניקה > השלכות קליניות

לכוחות החזקים שמופעלים בזמן הפעילות הפאראפונקציונלית משמעות בבחירת הטיפול הנכון למטופל. הכוחות שמופעלים בזמן הפעילות חזקים בעשרות מונים על הכוחות הטבעיים שפועלים על השיניים בזמן מנוחה. לעיתים, שיחזורים דנטליים, כמו כתרים וסתימות, עשויים להיות מושפעים מפעילות שכזאת וליפול או להישחק תוך זמן קצר. לכן, במקרים כאלה רופא השיניים יעדיף להציע למטופל טיפול שעמידותו לפעילות הפאראפונקציונלית גבוהה יותר מאשר טיפולים אחרים.
ראו גם

חריקת שיניים
הפרעת שינה
פרגיים

| פרגיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: נוריתאים
משפחה:: פרגיים
שם מדעי
 Papaveraceae ‏ז'יסייה, 1789
פרגיים (שם מדעי: Papaveraceae) היא משפחת צמחים בעלי פרחים הכוללת 46 סוגים מסדרת הנוריתאים. מיניה מתאפיינים בפרחים בעלי 4 עלי כותרת שרובם בצבע אדום, ובמרכזם כתם שחור. והם כוללים עשבים חד-שנתיים, דו-שנתיים או רב-שנתיים הנפוצים בכל העולם עם מעט מינים באזורים הטרופיים. המשפחה הופיעה לפני 115 מיליון שנים בתקופת הקרטיקון.
בישראל, צומחים בר 37 מינים ממשפחה זו, הכלולים בשמונת סוגים הבאים: ארגמן (1), בן-פרג (2), בר-עשנן (1), מגלית (5), עשנן (11), פרג (9), פרגה (5), קורידלית (2). משפחת העשנניים, שנחשבה עד לאחרונה משפחה נפרדת, אוחדה עם משפחת הפרגיים.
מהידועים שבמינים:
פרג אגסי הוא הנפוץ מכולם. לפרח 2 עלי גביע ירוקים שנושרים כשהפרח נפתח, ו-4 עלי כותרת אדומים.
פרג תרבותי הוא גדל בר בישראל, אך גידולו והפצתו אסורים. משמש למאכל ולהפקת סם האופיום.
פרג זיפני. הוא לפרח 4 עלי כותרת שפורחים בבוקר ונושרים כבר בצהרים.
פרגה ערבית - לפרגה האדומה יש 4 עלי כותרת שצבע חלקם התחתון אדום וצבע חלקם העליון נוטה לכתום.
פרגה אדומה - לפרגה האדומה יש 4 עלי כותרת שבבסיסם כתם שחור. הצמח גדל בצידי דרכים במדרונות וכדומה.
פרגה קרחת - לפרגה הקרחת 4 עלי כותרת, אדומים באמצעם ובקצוות צבעם צהוב בהיר. בבסיס עלה הכותרת 4 כתמים שחורים אפורים.
עשנן מטפס - ראה ערך מורחב
עשנן צפוף -
עשנן יהודה -
פרג אגסני בכרמל
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563279905171  GND: 4170357-1  LCCN: sh85097570  NKC: ph184825 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פונקציית הסתברות

פונקציית ההסתברות הבדידה של קוביית משחק הוגנת. לכל הפאות בקובייה סיכוי שווה להתקבל בעת הטלתה
בתורת ההסתברות, פונקציית הסתברות היא פונקציה המחזירה את ההסתברות שערכו של משתנה מקרי בדיד יהיה שווה בדיוק לערך כלשהו. בשונה מפונקציית הצפיפות, ההסתברות למאורע כלשהו מתקבלת ישירות על ידי הצבה בפונקציה, ולא באמצעות אינטגרציה שלה.
הגדרה מתמטית

יהי  \ X:\Omega \rightarrow \mathbb {R}  משתנה מקרי בדיד המוגדר על מרחב מדגם  \ \Omega . פונקציית ההסתברות  \ f_{X}:\mathbb {R} \rightarrow [0,1] מוגדרת על ידי  \,f_{X}(x)=\Pr(X=x)=\Pr(\{\omega \in \Omega :X(\omega )=x\}). על-פי ההגדרה,  \ f_{X} מוגדרת עבור כל המספרים הממשיים, ומחזירה את הערך 0 בערכים ש- \ X אינו יכול לקבל.
פונקציית ההסתברות מקיימת את שלוש האקסיומות הבאות:
הסתברותו של כל מאורע במרחב המדגם גדולה או שווה לאפס  \forall A\in \Omega P(A)\geq 0
סכום ההסתברויות של כל המאורעות במרחב המדגם שווה 1  \Sigma P(\omega _{i})=P(\Omega )=1
סכום ההסתברויות של שני מאורעות זרים שווה להסתברות של איחוד מאורעות אלו, קרי אם  A,B\in \Omega  ומתקיים  P(A\cap B)=0 אז  P(A\cup B)=P(A)+P(B)
דוגמאות

ערכים מרכזיים: התפלגות ברנולי, התפלגות בינומית, והתפלגות גאומטרית
דוגמאות > התפלגות בדידה

ישנן שלוש התפלגויות בדידות מרכזיות: התפלגות ברנולי, ההתפלגות בינומית, וההתפלגות הגאומטרית.
בהתפלגות ברנולי  X\sim \mathrm {b} (p) נשתמש כדי לתאר ניסוי בעל שתי תוצאות אפשריות בלבד. נהוג לכנות את התוצאות 1 ו-0, או הצלחה וכישלון, כאשר ההסתברות להצלחה נתונה לפי p. פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג ברנולי נתונה על פי הנוסחה הבאה: Pr(X=k)={\begin{cases}p,&k=1{\text{ םא}}\\1-p,&k=0{\text{ םא}}\end{cases}}אחת מהופעותיה הנפוצות של התפלגות ברנולי היא בעת הטלת מטבע. נניח כי  S הוא מרחב המדגם המייצג את כל התוצאות האפשריות של הטלת בודדת. נגדיר על  S משתנה מקרי  X הקובע את תוצאת הטלת המטבע כך שאם המטבע נחת על עץ ערכו יהיה 1 ואם נחת על פלי ערכו יהיה 0. ידוע כיההסתברות שהמטבע ינחת על עץ היא  {\frac {1}{2}}. על פי הנוסחה הנתונה לעיל ובהינתן  p={\frac {1}{2}} ההסתברות להצלחה, נוכל לחשב את ההסתברות לכישלון: 1-p=1-{\frac {1}{2}}={\frac {1}{2}}. בסך הכל נקבל את פונקציית ההסתברות הבאה Pr(X=k)={\begin{cases}{\frac {1}{2}},&k=0,\\{\frac {1}{2}},&k=1,\\0,&k\notin \{0,1\}.\end{cases}}
בהתפלגות הבינומית  X\sim \mathrm {Bin} (n,p) נשתמש כדי לתאר סדרה בת  n ניסויי ברנולי בלתי תלויים כאשר לכל אחד מהם הסתברות הצלחה  p. פונקציית ההסתברות משתנה מקרי המתפלג בינומית נתונה על פי הנוסחה הבאה: \Pr \left(X=k\right)={\binom {n}{k}}p^{k}q^{n-k}נרחיב את הדוגמה הנוגעת בהטלת מטבע כך שהפעם נטיל 7 פעמים מטבע קסם המאופיין בכך שההסתברות שייפול על עץ היא 0.6. במקום להציג את תוצאות הניסוי באמצעות שבעה משתנים מקריים בלתי תלויים המתפלגים ברנולי:  Y_{1},\dots ,Y_{7}\sim \mathrm {b} (0.6), נוכל לאגד את הניסויים תוך הגדרת משתנה מקרי המתפלג בינומית באופן הבא X\sim \mathrm {Bin} (7,0.6). נציב את הפרמטרים של  X בנוסחת פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג בינומית שלהלן המחזירה את ההסתברות ש- k הטלות של מטבע הקסם מתוך 7 ייפלו על עץ: \Pr \left(X=k\right)={\binom {7}{k}}0.6^{k}(1-0.6)^{7-k}={\binom {7}{k}}0.6^{k}(0.4)^{7-k}כעת נוכל לחשב את ההסתברות לכך שארבעה מתוך שבעת המטבעות ייפלו על עץ ביתר קלות: Pr(X=4)={\binom {7}{4}}\cdot 0.6^{4}\cdot (1-0.6)^{7-4}={\binom {7}{4}}\cdot 0.6^{4}\cdot (0.4)^{3}=0.290304
בהתפלגות הגאומטרית  X\sim \mathrm {G} (p) נשתמש כדי לתאר את כמות הפעמים שנצטרך לחזור על ניסוי בטרם תוצאה מסוימת תתקבל, כאשר ההסתברות לקבלת התוצאה המבוקשת היא  p. פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג גאומטרית היא: Pr(X=k)=(1-p)^{k-1}\cdot pנוכל להשתמש במשתנה מקרי המתפלג גאומטרית בכדי לתאר את תוצאות הניסוי הבא: נטיל מטבע רגיל עד לקבלת עץ בפעם הראשונה ונמנה את כמות ההטלות שנדרשו להשלמת הניסוי. לשם כך נגדיר משתנה מקרי  X\sim \mathrm {G} \left({\frac {1}{2}}\right) נציב את ההסתברות  p={\frac {1}{2}} לקבלת עץ בנוסחה לפונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג גאומטרית ונקבל:  Pr(X=k)=(1-{\frac {1}{2}})^{k-1}\cdot {\frac {1}{2}}={\frac {1}{2^{k}}}. כעת נוכל לחשב ביתר קלות את ההסתברות שיידרשו  1,2,\dots  הטלות בכדי לקבל עץ בפעם הראשונה. למשל ההסתברות שהמטבע ייפול על עץ בפעם הראשונה לאחר 5 הטלות היא:  Pr(X=5)={\frac {1}{2^{5}}}={\frac {1}{32}}.
דוגמאות > התפלגות רציפה

בהתפלגות אחידה רציפה  X\sim \mathrm {U} (a,b) נשתמש כדי לתאר ניסוי שבו כל תוצאה מתקבלת באותה ההסתברות, כאשר טווח הערכים האפשרי נתון על ידי התחום  \left[a,b\right]. פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג בהתפלגות אחידה רציפה נתונה על פי הנוסחה הבאה: f(x)={\begin{cases}{\frac {1}{b-a}}&a\leq x\leq b\\0&{\text{תרחא}}\end{cases}}נבחין בסקלר  c שהתווסף אל נוסחת הפונקציה. ייעודו הוא לוודא כי הסכום של כלל ההסתברויות שהפונקציה מפיקה הוא  1 בתהליך המכונה נירמול. נוכל להשתמש במשתנה מקרי בעל התפלגות רציפה בכדי לתאר את הניסוי הבא: כדור מתגלגל לאורכו של קרש ועוצר באופן אקראי בנקודה מסוימת בקטע  \left[0,5\right]. נרצה לחשב את ההסתברות שעצר בנקודה  x=4. לשם כך נציב את הפרמטרים הנתונים בניסוי בנוסחה לקבלת פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי בעל התפלגות אחידה רציפה  f(x)={\begin{cases}{\frac {1}{5}}&0\leq x\leq 5\\0&{\text{תרחא}}\end{cases}} ואז נציב  x=4 בפונקציה זו כדי לקבל את ההסתברות המבוקשת:  f(4)={\frac {1}{5}}.
ההתפלגות האקספוננציאלית  X\sim \mathrm {E} (\lambda ) מהווה מעין הרחבה של ההתפלגות הגאומטרית באופן המאפשר את הרחבת כמות הניסויים ממספר טבעי למספר ממשי. פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי המתפלג אקספוננציאלית נתונה על פי הנוסחה הבאה:  f(x;\lambda )={\begin{cases}\lambda e^{-\lambda x}&x\geq 0,\\0&x<0.\end{cases}}דוגמה לשימוש במשתנה מקרי המתפלג אקספוננציאלית היא מדידת הזמן החולף בין התרחשות של אירועים נדירים לרבות מדידת זמן החיים של מכשיר חשמלי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4514608-1