stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נחום היימן
יצירתו

היימן נשלח מטעם קיבוץ בית אלפא ללימודים במדרשה למורים למוזיקה ולמד אצל המלחין פאול בן-חיים. בתום ההשתלמות הקים את חמישיית גלבוע, חמישייה כלית שאף נמנה עם חבריה כנגן אקורדיון. ב-1961 החל לעבוד עם הגבעטרון, ויזם את הוצאת תקליטיו הראשונים. הלהקה כללה ברפרטואר שלה חלק משיריו, כשהמפורסם שביניהם השיר "לאן נושבת הרוח" על שני לחניו.
היימן החל לארגן ערבי שירה בציבור והחל משנת 1965 הוא ארגן פסטיבל שנתי של מוזיקה וכוריאוגרפיה של בני קיבוצים בשם פסטיבל "ענות".
באותה תקופה הלחין היימן את שירי המחזמר "זרעים של מסטיק" שכתבה לאה נאור. בנוסף לעבודתו כמלחין טיפח היימן זמרים רבים בראשית דרכם, ביניהם אסנת פז, חוה אלברשטיין (לה גם הלחין בין היתר את השירים "עוד חוזר הניגון", "החול יזכור" ואת "כמו צמח בר"), צמד הפרברים (להם הלחין את שיריהם הראשונים, בהם "את אני והרוח", "אילו כל האוהבים", "רק הד קולך", "ריח תפוח אודם שני" ואת הנעימה "פוגה קטנה"), עליזה עזיקרי, הצמד אורנה ומשה דץ (להם הלחין בין היתר את השירים "אנשי הגשם" ו"שיר למענך"), יזהר כהן (לו הלחין בין היתר את השיר "כמו ציפור מטורפת" למילותיו של איציק איינהורן) וחני ליבנה (לה הלחין בין היתר את השיר "שירים עד כאן" למילותיו של נתן יונתן).
לשושנה דמארי הלחין את "שובי בת ירושלים". שיתוף פעולה פורה במיוחד היה עם המשורר נתן יונתן, שהוליד עשרות שירים שהיו לקלאסיקה בזמר העברי, ביניהם "חופים", "שיר אהבה ישן" (המוכר בשם "אניטה וחואן") ו"החול יזכור".
ב-1967 נסע לצרפת, וזכה להצלחה בינלאומית כשגדולי הזמרים שרו משיריו, בהם ננה מושקורי ומארי לאפורה, וגם ישראלים שהשתקעו בצרפת – בהם מייק בראנט וריקה זראי. ב-1972 עבר ללונדון בה למד במגמת מוזיקה בבית הספר לקולנוע והקים וניהל חברה להקלטות, שהכינה מוזיקה לסרטים, פרסומות ותקליטים. ב-1980 הפיק היימן את אלבומה של חוה אלברשטיין – אני הולכת אלי המורכב כולו מלחניו והוקלט בלונדון עם מוזיקאים מקומיים.
היימן שב לישראל ב-1984, והפיק את המופע "חופים" עם האמנים מאיר בנאי, משה דץ, חני ליבנה וליזה לנג, שהיו בראשית דרכם. כן היה המנהל האמנותי של חגיגות הזמר העברי בערד.
היימן הלחין גם פסקולים רבים לסרטי קולנוע. הראשון שבהם היה סרטו של מיכה שגריר "המלחמה לאחר המלחמה" לו הוא הלחין את השיר "מרדף" שכתב ירון לונדון, וביצעה חוה אלברשטיין. ב-1981 הלחין את הפסקול לסרט "סיפור אינטימי" של נדב לויתן. ב-1984 הלחין את הפסקול של הסרט "החורף האחרון". לסרט "אדמה משוגעת" כתב היימן את שיר הנושא, "אני ממשיך לשיר". זהו אחד השירים הבודדים שהיימן כתב את מילותיהם. הנעימה לחליל צד הנסיעה לירושלים הולחנה לסרט "אין שמות על הדלתות"(1997) (מושמעת בפתיחת שידורי הבוקר של רשת ב'). ב-1986 הלחין את הפסקול של סרט הקומדיה "סוף שבוע מטורף". ב-1999 הלחין את הפסקול לסרט הטלוויזיה "גופה בחולות". ב-2002 הלחין את הפסקול לסרט הטלוויזיה "שתי דקות מפארדיס".
בשנת 2002 הקים את העמותה למורשת הזמר העברי, ששמה לה למטרה להוציא מהדורות חדשות של הקלטות מוזיקה ישנות מראשית ימי הזמר העברי, על שירי העליות, עבודת האדמה ושאר חוויות הקהילה הארץ-ישראלית. עם הזמן נקלע היימן לעימות חריף עם הנהלת העמותה ופרש ממנה כשהוא פגוע.
ב-2005 הלחין את הפסקול לסרט הטלוויזיה "עכשיו או לעולם לא".
הגיש תוכנית זמר עברי יחד עם גבי ינון ברשת ג' ("נחצ'ה בגימל").
חיים אישיים

היימן נישא והתגרש שלוש פעמים בחייו. הוא אביהן של בילי ושל הזמרת והמוזיקאית סי היימן.
במשך השנים נקלע היימן לקשיים כלכליים.
בעקבות כתבה טלוויזיונית מיולי 2013 על מצוקה כלכלית בה היה שרוי, נפגשו עמו ראש הממשלה בנימין נתניהו ושרת התרבות לימור לבנת והוחלט שישמש כיועץ בפרויקט שיכלול בין השאר הנגשה ותיעוד דיגיטלי של שירים עבריים; בתמורה אמור היה להשתכר סך של 50 אלף ש"ח כל שנה, ברם הדבר לא יצא אל הפועל. היישוב בית אריה-עופרים התנדב לספק לו מגורים ללא תמורה, ואף קרא לאחת הכיכרות ביישוב על שמו. לאחר תקופת מגורים ביישוב, שב להתגורר בפתח תקווה.
היימן נפטר ב-17 באוגוסט 2016, בגיל 82, לאחר קריסת מערכות בעקבות חיידק אלים. למחרת נקבר בבית העלמין האזרחי מנוחה נכונה בכפר סבא.
הנצחה

בהיכל התרבות בפתח תקווה יש פינת זיכרון לנחום היימן ובה הפסנתר שלו, צילומים שלו וסרטון קצר עליו.
מהספרים שהיה שותף ליצירתם

זרעים של מסטיק: פזמונים ומנגינות, כתבה: לאה נאור, הלחין: נחום היימן, צייר: יורם קליינר, מוציא לאור: מרחביה, ספרית הפועלים (מהדורה שלישית), סדרה: אנקורים (שירי ילדים-מנוקד), תשל"ז, 1976 (מהדורה מתוקנת ומחודשת בהוצאת ספרית הפועלים, תל אביב, 1989, איור: אלונה פרנקל).
מהספרים שהיה שותף ליצירתם > מחזמר שהלחין

שוכני האלון כולם: אגדה ב-5 מערכות – מחבר/יוצר: בנימין הלוי, הלחנה: נחום היימן. מוציא לאור: תל אביב, מחלקת החינוך הבינקיבוצית (מחזה לגיל בר-מצווה), אחוד הקבוצות והקיבוצים, הקיבוץ הארצי, הקיבוץ המאוחד, מדור הבמאות, מדור החגים, תשמ"א (1981), הוועדה הבין קיבוצית לחינוך, הוועדה הבין קיבוצית לתרבות. המחזה נכתב בשנות החמישים עבור מסיבת הבר-מצווה של ילדי כתה ח' בקיבוץ בית-זרע.
פרסים

2002 – פרס הכנסת לזמר העברי.
2008 – יקיר העיר פתח תקווה.
2009 – חתן פרס ישראל לזמר עברי.
שיריו בעברית שתורגמו ללועזית

You And Me And The Morning Wind‏ – Jimmy Mcgregor & Robin Hall – את אני והרוח
Las Playas‏ – Perla Malcos – חופים הם לפעמים
Un Mur A Jerusalem – ריקה זראי – כותל בירושלים
Dites Lui – מארי לאפורה – כפל
Mes Bouquets D'asphodeles – מארי לאפורה – מרדף
Entre Nous Deux La Riviere – ננה מושקורי – נבל מזהב
Madam‏ – Maxime Le Forestier – סתיו
La Petite Fugue‏ – Maxime Le Forestier – פוגה קטנה
Petit Garson Ne Grandit Pas – ‏Monique Leyrac – קרוב למלאכים
Le Jour Ou La Colombe – ננה מושקורי – רק הד קולך
Lonely Crowd – דליה לביא – שיר אהבה ישן
Ta Erima Ta Savata – גליקריה – שיר אהבה ישן
Les Vagues De La Mer – סרז' למה – תפילת דייג
La nuit profonde‏ – Eva – נחל תנינים (בצרפתית)
Mille Violons – ריקה זראי – אלף כינורות
Déjà la fin de l'été – ריקה זראי – סופו של קיץ (בצרפתית)
La Petite Fugue – קתרין לה פורסטייה – פוגה קטנה (בצרפתית)
Le Bonheur Était Dans Le Bois‏ – Marie Noëlle – חצות וחצי (בצרפתית), 1968
A qui la faute‏ – Marie Laforêt – ארץ שבעת המינים (בצרפתית) 1969
ספר לכבודו

מישהו בי רן: משירי נחום היימן, ליקוט ועריכה: שרה שרון, עמוס פורת, עיצוב ואיור: עמוס פורת.
היימן נחום, לכבודו, מוציא לאור: עמק הירדן, המחלקה לתרבות מועצה אזורית עמק הירדן, קיבוצי עמק הירדן והתנועה הקיבוצית, מועדון הזמר עמק הירדן, ט"ו באייר תשמ"א, 19 במאי 1981 (סדרה: מועדון זמר עמק הירדן; 41; שירוני מועדון הזמר עמק הירדן).
דיסקוגרפיה

חוף אחר: משירי נחום היימן, פסטיבל ערד 1991, מחבר / יוצר: נחום היימן (מלחין), בהשתתפות: חגי לבנה, חבורת הזמר משגב, צליל בירן (פסנתר), אורן עזר (פסנתר), מנחה: נחום היימן. מוציא לאור לא ידוע, 1991.
חמישים שנות זמר וסיפור מיטב שיריו של נחום היימן (חמישים שנות זמר וספור [תווים]), עורך: יוסף צוקר, עריכה ספרותית: נילי כרמל יונתן, מלחין: נחום היימן. מוציא לאור: כפר-סבא, הוצאת המוזיקה אור תו, 1998 (1 כרך תווים, 240 עמודים).
לחיות בתוך השיר משיריו של נחום (נחצ'ה) היימן, הלחין: נחום היימן, עריכה והנחיה: נחומי הרציון, כתבה ואחראית לביצוע: אילנה האי (דביר). מועדון הזמר האזורי (בני שמעון), מוציא לאור: בני שמעון: מועצה אזורית בני שמעון – מחלקת התרבות, שבט תשנ"ב, ינואר 1992, הפקה: ועדת תרבות בני שמעון, מועדון הזמר האזורי בני שמעון, מספר 56, (מילות השירים ללא תווים), (40 עמודים).
נוסטלגיה עברית שירים מסדרת התקליטורים בהפקת הליקון וישראפון בעריכת נחום נחצ'ה היימן, מחבר/יוצר: עריכה והנחיה: נחומי הרציון, ארגון: אילנה האי, מושי האי, מלחין: נחום היימן, מוציא לאור: בני שמעון, מועצה אזורית בני שמעון – מחלקת תרבות, ועדת תרבות בני שמעון, מועדון הזמר האזורי בני שמעון, תשס"ב, 2001.
הערות שוליים

↑  קונצרט שירי ראשונים נערך בירושלים, דבר, 3 במאי 1963.
↑  א. מש, גבעטרון וחמישיית הגלבוע, דבר, 3 בנובמבר 1963.
↑  שרגא הר-גיל, הקיבוצניקים רוצים במה בעיר, מעריב, 4 ביולי 1966; צבי לביא, הבה ונעשה מסיבה בקיבוץ, מעריב, 25 במאי 1965; חוה נובק, פסטיבל ענות, דבר, 22 בפברואר 1968.
↑  חוה נובק, תקליט ראשון לזמרת בת קיבוץ, דבר, 7 בדצמבר 1964.
↑  חוה אלברשטיין: אני מעריצה את הקהל שלי, מעריב, 7 בפברואר 1969.
↑  יואב קרני, המהפכה המוסיקלית של הקיבוצניק מפיקדלי, מעריב, 29 במאי 1980.
↑  חגיגות הזמר בערד 85, מעריב, 19 ביולי 1985.
↑  דוד שליט, ‏רבותיי ההיסטוריה מתפוררת, באתר גלובס, 21 בפברואר 2008
↑  מרב יודילוביץ', מלחמת הזמר העברי, באתר ynet, 8 במרץ 2011
↑  אבי מורגנשטרן, הגרופיס של נחצ'ה, מעריב, 7 בנובמבר 1985.
↑  אסף נבו, ‏נחום היימן יקבל 50 אלף שקלים בשנה על תיעוד הזמר העברי, באתר ‏מאקו‏, 7 ביולי 2013
↑  היוצר נחום (נחצ'ה) היימן הלך לעולמו, באתר ‏מאקו‏, 17 באוגוסט 2016.
↑  נחום היימן – חתן פרס הכנסת לזמר העברי, באתר הארץ, 20 במאי 2002
↑  דף אודות, באתר מוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה
↑  עפרי אילני, פרס ישראל בזמר העברי לנחום היימן, באתר הארץ, 18 במרץ 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296038905171  PLWABN: 9810691356005606  BnF: cb16000366r (data)  ISNI: 0000 0000 6666 8442  LCCN: n88680613  LNB: 000263517  MusicBrainz: b80727b9-0bd0-4c51-ae3b-4be15e4c94bc  RERO: 02-A019009158  SUDOC: 251403351  VIAF: 38500631   WorldCat (עם VIAF): 38500631 
פינת הנצחה לנחום היימן והפסנתר שלו בהיכל התרבות בפתח תקווה
המצבה על קברו של נחום היימן בבית הקברות מנוחה נכונה בכפר סבא (תאריך הפטירה העברי המוצג בה שגוי, וצריך להיות התשע"ו)
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
מיקרוסופט קופיילוט

| --- | --- |
קובץ:Microsoft 365 Copilot Icon.svg

 מפתח:  מיקרוסופט
 מחזור חיים:  7 בפברואר 2023 – הווה (שנתיים)
 מערכת הפעלה:  יישום רשת  Microsoft Windows  אנדרואיד  iOS
 סוג רישיון:  קנייני
 copilot.microsoft.com
מקש הקופיילוט במחשב הנייד Lenovo Legion 7i. החל משנת 2024 מקש זה מחליף את מקש ה-Menu במקלדות המורשות של Windows
מיקרוסופט קופיילוט (באנגלית: Microsoft Copilot) היא תוכנת בינה מלאכותית יוצרת המשולבת בתוכנות שונות של מיקרוסופט ואשר נועדה לשפר את הפרודוקטיביות של המשתמשים בביצוע משימות שונות באמצעות טכנולוגיית בינה מלאכותית. התוכנה, אשר מבוססת על מודל שפה גדול, משתמשת במודל פרומתאוס של מיקרוסופט אשר בנוי על מודל השפה GPT-4 של OpenAI.
התוכנה יצאה לשווקים בפברואר 2023 כתחליף של מיקרוסופט ליישום העוזרת האישית הווירטואלית קורטנה.
המיתוג של התוכנה היה בתחילה "Bing Chat" ולפי הפרסום הראשוני הוא היה אמור בעיקר לסייע למשתמשים במנוע החיפוש של מיקרוסופט בינג ובדפדפן האינטרנט של מיקרוסופט מיקרוסופט אדג'. במהלך שנת 2023, מיקרוסופט בחרה במקום זאת במיתוג "קופיילוט", כחיזוק של האנלוגיה לטייס משנה במטוסים. בכנס "Build 2023" של מיקרוסופט, החברה הכריזה לראשונה על תוכניותיה לשלב את הקופיילוט במערכת ההפעלה Windows 11 באופן אשר יאפשר למשתמשים לגשת אל השירות ישירות דרך שורת המשימות במערכת ההפעלה. בינואר 2024 הוכרז לראשונה שהמקלדות של Windows יכילו מקש קופיילוט ייעודי.
הקופיילוט זמין לציבור על בסיס מודל פרימיום. רוב הפיצ'רים של התוכנה זמינים למרבית המשתמשים, בעוד שפיצ'רים מתקדמים יותר, כמו יצירת צ'אטבוט מותאם אישית, ניתנים רק למנויים בתשלום במסגרת שירות המנוי בתשלום. מספר צ'אטבוטים המוגדרים כברירת מחדל זמינים בגרסה החינמית של התוכנה, כולל הצ'אטבוט הסטנדרטי של קופליילוט וכמו גם הצ'אטבוט Microsoft Designer אשר משתמשים ב-Image Creator על מנת ליצור תמונות על סמך תיאור טקסטואלי של המשתמש.
פיצ'רים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
Microsoft 365 Copilot – כלי אשר משולב בגרסאות החדשות של יישומי חבילת התוכנה Microsoft 365, כגון Word, Excel, PowerPoint, Outlook ו-Teams ומאפשר בין היתר לשכתב וליצור טקסטים חדשים על סמך הנחיות אותם המשתמש מספק בשפה טבעית. באקסל הכלי מסוגל לסייע למשתמשים בניתוח נתונים בגיליונות האלקטרוניים על ידי עיצוב נתונים, יצירת גרפים, יצירת טבלאות ציר, זיהוי מגמות וסיכום מידע, וכמו גם לייצר נוסחאות מורכבות עבור המשתמשים. בפאורפוינט הכלי מסוגל ליצור באופן אוטומטי מצגות המסכמות מידע ממסמכי וורד או גיליונות אקסל, או על סמך הנחיות אותם המשתמש מספק בשפה טבעית. בנוסף, הכלי מסוגל גם לבצע התאמות שונות לעיצוב הטקסטים, ההנפשה, המראה הכללי, ואורך המצגות על סמך הנחיות המשתמש. ב-Outlook הכלי מסוגל לנסח הודעות דואר אלקטרוני, לשנות את האורך והסגנון שלהם על סמך הנחיות המשתמש. בנוסף הכלי מסוגל לספק תמצות של הודעות דואר אלקטרוני ארוכות. ב-Microsoft Teams הכלי מסוגל לתמלל פגישות, ובצע סיכומים לתוכן עליו דיברו המשתתפים במפגשים שהתקיימו ב-Teams.
Copilot Pro – כלי למנויים בתשלום שהושק בינואר 2024 אשר עולה 20 דולרים בחודש. הכלי מאפשר למשתמשים ליצור צ'אטבוטים מותאמים אישית עם Copilot GPT Builder, ומספק רזולוציית תמונה גבוהה יותר ב-Image Creator.‏
צ'אטבוטים – הכלי מכיל מספר צ'אטבוטים המוגדרים כברירת מחדל, כגון הצ'אטבוט הסטנדרטי של קופיילוט, Microsoft Designer (להפקת תמונות על סמך הנחיות של המשתמש), וצ'אטבוטים אחרים כמו "מתכנן הטיולים", "עוזר בישול" ו"מאמן כושר".
שילוב במערכת ההפעלה Windows – במערכת ההפעלה Windows ניתן לגשת למיקרוסופט קופיילוט דרך שורת המשימות. הכלי אשר משולב במערכת ההפעלה תומך בפקודות קוליות. כלי זה ניתן להפעיל גם באמצעות מקש הקופיילוט הייעודי במקלדת במקלדות המורשות של מיקרוסופט אשר מיוצרות משנת 2024 ואילך.
אפליקציות לנייד – אפליקציות של מיקרוסופט קופיילוט זמינות הן לטלפונים חכמים עם מערכות הפעלה של Android‏ ו-iOS.‏
מגדלור

ערך זה עוסק במגדל מפיץ אור המסייע לניווט. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מגדלור בקנדה מול האוקיינוס האטלנטי
מִגְדַּלּוֹר הוא מגדל המפיץ אור לשם סיוע בניווט ושיט בים, בנהרות ובאגמי מים גדולים. המגדלור משמש לסימון קווי־חוף מסוכנים, שרטונים רחוקים מחופים ודרכי מוצא בטוחות לנמלים.
המגדלור מחליף שיטות קדומות יותר כגון הדלקת משואות בראשי צוקים וגבעות. עזרי הניווט החדשים בהם נעשה שימוש כיום צמצמו את מספר המגדלורים ברחבי העולם לפחות מ־1,500.
אטימולוגיה

שם העצם בעברית הוא הלחם בסיסים של המילים מגדל+אור.
מגדלור נודע הוא המגדלור שהוצב באי פארוס (Pharos) במצרים העתיקה ונמנה עם שבעת פלאי תבל של העולם העתיק. נראה שמקור השם הוא במילה היוונית "פַנוס" (ϕανός) שמשמעותה "לפיד" וממנה נגזרה גם המילה העברית "פנס", וכך גם ברוסית: фонарь (פָנַר). פארוס, שמו של האי, עדיין משמש בתור המילה ל'מגדלור' במספר שפות: בצרפתית (phare), באיטלקית (faro), בספרדית (faro), ברומנית (far), ובפורטוגזית (farol). המילה האנגלית pharology, מחקר המגדלורים, נגזרת אף היא משמו של האי. השכונה שנבנתה באיסטנבול באזור המגדלור נקראה "פנר", ועל שמה נקראת קבוצת הכדורגל פנרבחצ'ה.
אופן פעולת המגדלור

כדי להיראות כמה שיותר מרחוק, האור המופץ על ידי המגדלור צריך להיות מרוכז וכמה שיותר גבוה (בשל עקמומיות כדור הארץ). ריכוז האור מושג על ידי שימוש במערך של עדשות מסתובבות.
בעבר מקור האור היה בעירה ואילו כיום נעשה שימוש במערכת של מנורות ועדשות. עד התקנת החשמל במגדלורים, שימשו מנורות נפט או פרפין כמקור אנרגיה להפקת האור. העדשות הסתובבו באמצעות מנגנון־שעון שנמתח מדי־יום על ידי שומר המגדלור. מערך העדשות הוחזק בדרך־כלל בכספית להפחתת החיכוך. במגדלורים המודרניים נעשה שימוש בנורת חשמל ובמנגנון־שעון המוזנים בדרך־כלל על ידי גנרטורים חשמליים הפועלים על שריפת סולר. גנרטורים אלה גם מספקים חשמל לשומר־המגדלור.
ריכוז האור ביעילות ממקור אור הפולט אור לכל הכיוונים דורש שימוש בעדשה בעלת קוטר גדול מאוד, דבר העלול להפוך אותה לעבה וכבדה מאוד. כדי להימנע מכך, פותחה עדשת פרנל (Fresnel lens). עיצובה הייחודי של עדשה זו מאפשר רוחק מוקד קצר אך משקל ונפח קטנים משהיו דורשות עדשות רגילות בעלות מאפיינים אלה. עדשות זוהרות מאוד (Hyperradiant lenses) המיוצרות על ידי קונצרן Chance Bros הותקנו במספר מגדלורים, כגון בקייפ־רייס, בניו פאונדלנד ובהוואי.
במגדלורים מודרניים לא מאוישים, מערכת העדשות המסתובבות מוחלפת לעיתים קרובות באור בהיר מאוד ששולח הבזקים קצרים לכל הכיוונים - בשיטה זו הדגש הוא על ריכוז האור בזמן ולא במרחב. אורות אלה דומים לאורות הנפלטים ממשואות המותקנות על מבנים גבוהים.
בשיטות עיצוב אלה, במקום להבחין באור חלש תמידי, המתבונן מהים מבחין באור בהיר, כשבין הבזק להבזק יש מרווח זמן קצר של חשיכה. הבזקי אור אלה יוצרים תבנית אור אופיינית הייחודית לכל מגדלור ומגדלור. לדוגמה, המגדלור של Scheveningen מאופיין במרווח זמן של 2.5 ו־7.5 שניות לסירוגין בין הבזק אחד למשנהו.
היסטוריה

בראשית המאה העשרים המציא הממציא השוודי גוסטב דאלן את מגדלור ה־AGA, שייתר את הצורך באיוש המגדלור. אך המגדלורים המאוישים המשיכו לפעול שנים רבות לאחר מכן, סיבה חלקית לכך היא יכולתם של שומרי־המגדלור לעזור בהצלה בשעת־צרה. השיפורים בניווט הימי ובביטחון, כגון ה־GPS, הובילו לצמצום הדרגתי של מספר המגדלורים המאוישים. אחרוני שומרי־המגדלור עזבו את תפקידם בשנות התשעים של המאה ה־20. היום נשארו מעט מגדלורים מאוישים.
מגדלורים הפכו לאתרי תיירות מבוקשים ובמספר מקומות בעולם הם מתוחזקים בהתאם לכך. אף על פי כן, באזורים לא נגישים מותקנים מגדלורים מודרניים גם בימינו. מגדלורים אלה מאופיינים במבנים פונקציונליים יותר ופחות ציוריים בהשוואה לאבותיהם הקדומים. מקור האנרגיה שלהם הוא בדרך־כלל סולארי ויש להם אור מהבהב אחד שאינו מסתובב.
ברית המועצות הקימה מספר מגדלורים לא־מאוישים שמופעלים על ידי גנרטורים רדיואיזוטופיים תרמואלקטריים. מגדלורים אלו מעוררים דאגה משום שהחומר הרדיואקטיבי עלול לדלוף ולגרום לזיהום, או להיגנב על מנת להשתמש בו להרכבת פצצה מלוכלכת. חלק ממגדלורים אלה טרם אותרו בשל רישום לקוי.
בארצות הברית ובקנדה המגדלורים מתוחזקים על ידי משמר החופים של המדינה, ובבריטניה התחזוקה מבוצעת על ידי Trinity House, גוף האמון על תחזוקת אמצעי הניווט הימי בממלכה.
מגדלורים למטוסים

בראשית התפתחות התעופה, בשנות ה־20 וה־30 של המאה ה־20, נבנו מגדלורים כדי לאותת למטוסים ולסמן להם כיווני טיסה ושדות תעופה. השימוש בהם היה בזמן שקדם לאמצעי ניווט כגון GPS, גלי רדיו, מכ"ם וכדומה. כך לדוגמה נמתח קו של מגדלורים ואמצעי ניווט נוספים לרוחב כל ארצות הברית כחלק מנתיב האוויר חוצה ארצות הברית. גם באירופה ובעיקר באנגליה נבנו מגדלורים רבים כאלה ונעשה בהם שימוש עד תקופת מלחמת העולם השנייה.
רשימת מגדלורים > מגדלורים בישראל

מגדלור עכו – ממוקם בעיר העתיקה בעכו, שימש בעבר את נמל עכו.
מגדלור חיפה – ממוקם בסוף הרציף על שובר הגלים הפנימי של נמל חיפה.
מגדלור סְטֶלָה מַארִיס (מגדלור "כוכב הים", "מגדלור הר הכרמל") – ממוקם בבסיס חיל הים בחיפה, ליד מנזר סטלה מאריס.
מגדלור מכמורת ("מגדלור מבואות ים") – מגדלור פעיל הממוקם בצפון חוף מכמורת, כחלק מכפר הנוער מבואות ים.
מגדלורי הרצליה – צמד מגדלורים פעילים הממוקמים על שוברי הגלים משני צדי הכניסה למרינה הרצליה.
מגדלור תל אביב ("מגדלור רֶדִינְג") – ממוקם בנמל תל אביב אותו שימש בעבר, ליד תחנת הכוח רדינג בצמוד לתל כודאדי שעל שפך הירקון. כיום פועל בו בית קפה.
מגדלור יפו – ממוקם באזור יפו העתיקה, פעל בשנים 1865–1966.
מגדלור אשדוד – ממוקם על גבעת יונה באשדוד, בעבר שימש את נמל אשדוד.
המגדלור במרינה אשקלון – מגדלור פעיל הממוקם על שובר הגלים של המרינה באשקלון.
מגדלור נמל קצא"א באשקלון – מגדלור פעיל הממוקם בקצה שובר הגלים הראשי של נמל קצא"א באשקלון.
מגדלור אילת – ממוקם מדרום-מערב למפרץ אילת, קרוב לגבול עם מצרים.
רשימת מגדלורים > מגדלורים בחו"ל

המגדלור באלכסנדריה ("המגדלור של פארוס") – היה ממוקם על חצי אי סמוך לעיר הנמל אלכסנדריה שבמצרים. אחד משבעת פלאי העולם העתיק. נחשב למגדלור הראשון בעולם.
מגדל הרקולס – ממוקם בקצה חצי אי קטן, מצפון למרכז  העיר לה קורוניה שבגליסיה, ספרד. מהווה מונומנט רומי ואתר מורשת עולמית.
מגדלור פטי מינו – ממוקם על תחנת העגינה ברסט, פלוזנה (אנ'), צרפת, ופועל במשותף עם המגדלור פורטזי (phare du Portzic).
מגדלור קוֹרְדוּאׇן ("ורסאי של הים", "מגדלור המלכים", "מלך המגדלורים") – ממוקם על שרטון קורדואן מול שפך הז'ירונד, באקיטן שבצרפת. המגדלור הפעיל העתיק ביותר בצרפת, מונומנט היסטורי ואתר מורשת עולמית.
מגדלור אדיסטון – ממוקם על צוקי אדיסטון שבתעלה האנגלית (למאנש), כ-21 ק"מ מפלימות'. המפורסם במגדלורי בריטניה.
מגדלור דירהוליי – ממוקם על צוק דירהוליי ומהווה את הנקודה הדרומית ביותר באיסלנד.
מגדלור דונה מריה פיה ("מגדלור דה פונטה טמרוסה", "מגדלור דה פראיה") – ממוקם בבכניסה לנמל פראיה, בדרום האי סנטיאגו שבכף ורדה.
מגדלור האור של בוסטון (Boston Light) –  ממוקם על האי ברוסטר הקטן שבמבואות נמל בוסטון. מהווה ציון דרך היסטורי לאומי בארצות הברית.
מגדלור פיג'ן פוינט – מגדלור פעיל הממוקם לחוף האוקיינוס השקט, מדרום לסן פרנסיסקו, במדינת קליפורניה שבארצות הברית.
רשימת מגדלורים > אחר

המגדלור בנלסון ביי ("המגדלור הפנימי בנלסון ביי") – ממוקם מצפון-מזרח לעיירה נלסון ביי (אנ'), ניו סאות' ויילס, אוסטרליה. למבנה זה אין מגדל ולכן איננו מגדלור כפשוטו. עם זאת, מיקומו אפשר לו למלא תפקיד של מגדלור ללא צורך במגדל.
מגדל נַבּ – מגדל ימי בריטי שהוקם כחלק ממערך הגנה מפני צוללות הצי הקיסרי הגרמני וכיום משמש כמגדלור.
גלריה

מגדלור יפו
המגדלור ומכ"ם החוף בסטלה מאריס שבחיפה
מגדלור בכניסה למרינה של הרצליה
מגדלור תל אביב
מגדלור בקורפו, יוון
מגדלור בפאקסוס, יוון
מגדלור באושואיה, בירת פרובינציית טיירה דל פואגו, ארגנטינה
מגדלור וסטרהברזאנד (Leuchtturm Westerheversand) (גר') בגרמניה
מגדלור עכו
מגדלור מאיר בשעות הלילה.
ראו גם

אוניית מגדלור – אונייה המשמשת כמגדלור צף.
מאפייני אורות עזר לניווט – מאפייני האורות המשמשים לניווט.
לקריאה נוספת

מ. ל. סטדמן, אור בין האוקיינוסים, תרגום: ברוריה בן-ברוך, הוצאת כתר 2012
גונסאלס מסיאס, האטלס הקצר של מגדלורי סוף העולם, הוצאת פרדס, 2022
הערות שוליים

↑   משה גלעד, גונסאלס מסיאס כתב אטלס על 34 מגדלורים ברחבי העולם בלי שביקר בהם, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529350205171  BnF: cb119330900 (data)  GND: 4035481-7  LCCN: sh85076918  NARA: 10637323  NDL: 00573146  NKC: ph303430 
מגדלור במהלך בנייתו, איור מאת סמואל בו
חלון גליל במגדלור Sumburgh Head (אנ') במיינלנד, איי שטלנד
מנורת פרפין תוצרת Chance Brothers (אנ') שהייתה בשימוש עד 1976 במגדלור Sumburgh Head במיינלנד, איי שטלנד
הלם היפוולמי

| --- | --- |

סרטון המסביר מהו הלם היפוולמי
 שמות נוספים:  הלם תת-נפחי
 תחום:  רפואת חירום
 גורם:  איבוד דם או נוזלים
 תסמינים:  התחלתיים: חולשה, לחץ דופק נמוך, קצב לב מהיר לאחר החמרה: לחץ דם נמוך, בלבול, תזזיתיות
 טיפול:  תלוי תסמינים והגורם להלם
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  760145 
 סיווגים
 ICD-10:  R57.1
 ICD-11:  MG40.1 
 
הֶלֶם הִיפֹּווֹלֵמִי, הידוע גם בשם הלם תת-נפחי (באנגלית: Hypovolemic shock), הוא סוג של הלם (מחזורי) שנגרם כתוצאה מחוסר דם או נוזלים בתוך כלי הדם. דבר זה קורה כאשר אין זרימת דם מספקת לרקמות הגוף. אבחון של הלם מסוג זה לרוב מתבסס על התסמינים שהמטופל מציג ועל ההיסטוריה של האירועים שהובילו לתסמינים. הלם מסוג זה נגרם פעמים רבות בשל פציעה והוא הסוג הנפוץ ביותר אצל ילדים. אך התדירות של הלם מסוג זה אינה ברורה.
תסמינים

התסמינים הראשוניים כוללים בדרך כלל חולשה, לחץ דופק מופחת וקצב לב מהיר . ככל שהמצב מחמיר התסמינים שיכולים להופיע הם לחץ דם נמוך, בלבול או תזיזתיות, חוסר מנוחה. סיבוכים של השוק עשויים לכלול חוסר איזון אלקרוליטי(אנ'), אי ספיקת כליות ולתסמונת כשל רב- מערכתי (אי ספיקת איברים רב מערכתית).
רמות חומרה

היפוולמיה קלה מאופיינת בירידה בנפח הדם של עד כ־20%, בהיווצרות של דופק מהיר (טכיקרדיה קלה יחסית), גפיים קרות, הזעה וחרדה.
היפוולמיה בינונית מאופיינת בירידה בנפח דם שנעה בין 20% ל-40%. במצב זה המטופל הופך טכיקרדי יותר ונשימותיו הופכות מהירות. מתחילה להיות תפוקת שתן נמוכה ויש שינויים בלחץ הדם במעבר משכיבה לעמידה.
היפוולמיה חמורה (מעל 40% מנפח הדם- אובדן דם חמור), מופיעים הסימנים הקלאסיים של הלם: ירידה בלחץ הדם, טכיקרדיה משמעותית, ירידה בתפוקת השתן ומצב של בלבול ואגיטציה (תזזיתיות) ובמקרים חמורים יכול גם לגרום לתרדמת (קומה). זרימת הדם למערכת העצבים המרכזית (המוח) נותרת תקינה עד לשלבים יחסית מאוחרים.
גורמים

הלם היפוולמי יכול להתרחש עקב אובדן נוזלים או איבוד דם אשר גורמים לירידה בנפח הדם. איבוד הנוזלים יכול להתרחש עקב הקאות, שלשולים, ייצור מוגזם של שתן, מזג אוויר חם, כתוצאה מכוויה בדרגה שלישית או דלקת בלבלב. איבוד הדם יכול להתרחש עקב טראומה, דימום במערכת העיכול או הריון חוץ רחמי. הקאות ושלשולים הם הגורמים השכיחים ביותר להלם היפוולמי אצל ילדים.
דרכי טיפול

הטיפול תלוי בסוג הנוזל שאבד. למי שאיבד דם, צריך להפסיק את הדימום בעזרת מוצרי דם(אנ'), חומצה טרנקסמית (הקסקפרון) או ניתוח. עבור אלה שאיבדו נוזלים אחרים, משתמשים בדרך כלל בנוזל תוך ורידי (עירוי) בצורת תמיסה גבישית. בעת הטיפול יש להתייחס גם לסיבה שבגינה נגרם ההלם ולבלום גם אותה [כגון הפעלת לחץ ישיר\עקיף על אזור הדימום] .
ראו גם

הלם
הלם לבבי
הערות שוליים

1 2 3  International Trauma Life Support for Emergency Care Providers (8 ed.). Pearson Education Limited. 2018. pp. 172–173. ISBN 978-1292-17084-8.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Taghavi, S; Askari, R (בינואר 2020). Hypovolemic Shock. PMID 30020669. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Atluri, Pavan (2006). The Surgical Review: An Integrated Basic and Clinical Science Study Guide (באנגלית). Lippincott Williams & Wilkins. p. 265. ISBN 978-0-7817-5641-9.
↑  .Tintinalli, Judith E, Tintinalli's emergency medicine : a comprehensive study guide, 7th ed, New York: McGraw-Hill, 2011, ISBN 978-0-07-148480-0
↑  Hypovolemic shock: MedlinePlus Medical Encyclopedia, medlineplus.gov (באנגלית)
↑  Adam Silverman, Shock: A Common Pathway For Life-Threatening Pediatric Illnesses And Injuries, Pediatric Emergency Medicine Practice 2 (10)
↑  Hooper, N; Armstrong, TJ (בינואר 2020). Hemorrhagic Shock. PMID 29262047. {{cite book}}:  (עזרה)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אשטון סנדרס

| --- | --- |

סנדרס בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו 2016
 לידה:  24 באוקטובר 1995 (בן 29) קרסון, ארצות הברית 
 שם לידה:  Ashton Durrand Sanders 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2012 
 מקום לימודים:  Ramon C. Cortines School Of Visual And Performing Arts  אוניברסיטת דהפול 
 פרופיל ב-IMDb
 
אשטון דוראנד סנדרס (באנגלית: Ashton Durrand Sanders; נולד ב-24 באוקטובר 1995) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, התפרסם בשל תפקידו כשיירון המתבגר בסרט זוכה פרס אוסקר "אור ירח".
ראשית חייו

סנדרס נולד בקרסון, קליפורניה. הוא למד בבית הספר התיכון גרנד ארטס במרכז העיר לוס אנג'לס. הוא סיים את לימודיו בשנת 2013. הוא החל ללמוד לתואר ראשון בחוג לתיאטרון של אוניברסיטת דה פול, אך פרש טרם סיום הלימודים כדי להתמקד במשחק.