stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנוקמים (סרט)
ביקורות והכנסות

עם צאתו, זכה הסרט לביקורות משבחות, והוא מחזיק בציון של 92% ביקורות חיוביות באתר Rotten Tomatoes, עם ציון כללי של 8/10 בהתבסס על 301 ביקורות (277 מתוכן "טריות" בעוד 24 "רקובות"), בציינו כי "עם תסריט שאינו שוכח את אנושיותם של גיבוריו, וללא מחסור בסצנות פעולה על-אנושיות, הסרט עונה על הציפיות שנתלו בו, ומעלה את הרף לסרטי מארוול". זקי חסן ממגזין הפינגטון פוסט ציין כי סרט "הנוקמים" הוא אינו רק איחוד של סרטי גיבורי העל האחרונים של מארוול, אלא גם ביטוי אולטימטיבי לדרך אותה סרטי גיבורי-העל סללו במשך 34 שנים מאז סופרמן בגילומו של כריסטופר ריב יצא מהדלתות המסתובבות והרקיע שחקים". ג'סטין צ'אנג ממגזין וראייטי מוסיף ואומר כי הסרט הוא "כמו מודל בנוי כהלכה מחלקים נפרדים" וכי "האיחוד השנון והמבדר ביותר פרי יצירתו של ג'וס וידון הוא אסקפיזם מהרמה החכמה ביותר, ומתהדר בקצב מבטיח והומור עשיר שמרעננים סיפור מקור נוסחאי ומקרטע בן 143 דקות".
הביקורות שיבחו את ביצועיהם של כמה משחקני הסרט, ביניהם גילומו של ברוס באנר/הענק בידי מארק רופאלו, שחלקם ציינו שהתעלה מעל ביצועיהם של אריק באנה ("הענק") ואדוארד נורטון ("הענק הירוק"). "רופאלו הוא התגלית שהופכת את באנר למאגר סרקסטי של רוגע שמוכן לשנות צורה להר געש מתפרץ". אותה ביקורת מתייחסת גם לגילומו של כריס אוונס את קפטן אמריקה, בציינה כי "השחקן העביר בצורה מדויקת את מאבקיה הפנימיים של הדמות". בעניין איירון מן בגילומו של רוברט דאוני ג'וניור, "איירון מן הוא בהחלט שחקן קבוצתי, אך מר דאוני מגיע לקבוצה עם שני כוחות-על שלא ניתן להתגבר עליהם - דמות בעלת תיחכום מיושם מראש של תעשיין וממציא חלק לשון, ועצם נוכחותו הגאוותנית שמבטאת את עצמה באירוניה עצמית".
טוד מקארתי ממגזין הוליווד ריפורטר העניק לסרט ביקורת חיובית באומרו כי "זהו אותו סיפור רועש של הצלת העולם אותו ראו כולם כבר מספר פעמים, והדמויות היו קיימות בקומיקס כמעט חצי מאה במעל ל-500 חוברות, אולם וידון ושותפיו הצליחו לערבב את כל האישויות והמרכיבים יחדיו כך שהמנה המוצעת היא טעימה ביותר, למרות שהיא כבר מוכרת".
בשבוע הראשון להפצתו, הכניס הסרט 441.5 מיליון דולר, וכיסה את התקציב שלו, שעמד על 220 מיליון דולר. הסרט שבר שיא כאשר הכניס בסוף השבוע הראשון להקרנתו בארצות הברית 207 מיליון דולר, והפך לסרט בעל הפתיחה השנייה הגדולה ביותר בכל הזמנים אחרי עולם היורה בעודו עוקף את "הארי פוטר ואוצרות המוות חלק 2" (169.2 מיליון דולר), "האביר האפל" (158.4 מיליון דולר), ו"משחקי הרעב" (152.5 מיליון דולר).
הסרט הכניס כ-623 מיליון דולר בארצות הברית וקנדה ויותר מ-895 מיליון דולר ברחבי העולם. סך כל ההכנסות עומד על מעל ל-1.5 מיליארד דולר, ונכון ל-2019 הסרט ממוקם במקום השביעי ברשימת הסרטים המכניסים בכל הזמנים, ובמקום הרביעי ברשימת סרטי גיבורי-העל המכניסים ביותר בכל הזמנים.
סרטי המשך

"הנוקמים" הוא החלק המסכם בשלב ראשון של סרטי מארוול, שהחל עם הקרנתו של "איירון מן". בקיץ 2012 חשפה מארוול את תוכניותיה לשלב השני - שלב שהחל עם "איירון מן 3" (מאי 2013), המשיך עם "תור: העולם האפל" (נובמבר 2013), "קפטן אמריקה: חייל החורף" (אפריל 2014), "שומרי הגלקסיה" (אוגוסט 2014) ו"הנוקמים: עידן אולטרון" (מאי 2015), והסתכם ב"אנטמן" (יולי 2015). באוגוסט 2012 נודע כי ג'וס וידון נבחר לשוב למלאכת הבימוי, וזאת לאור ההצלחה לה זכה "הנוקמים". לפי וידון, הוא מעוניין שסרט ההמשך יהיה "בקנה מידה קטן יותר, אישי יותר וכואב יותר. הדבר הבא שאמור לקרות לדמויות הללו, ולא רק חזרה על מה שעבד בסרט הראשון. פיתוח תמה שהיא רעננה לחלוטין ועומדת בפני עצמה". במהלך כנס קומיק-קון 2013 נחשף, כי סרט ההמשך ייקרא "הנוקמים: עידן אולטרון" כאשר אולטרון הוא דמות הנבל הראשית. חרף הדמיון בשמות, הסרט לא מתבסס על קשת סיפור מהקומיקס בשם "עידן אולטרון", שפורסמה בין מרץ ליוני 2013.
הסרט "הנוקמים: מלחמת האינסוף" יצא כחלק מהשלב השלישי באפריל 2018. סרט המשך נוסף, הנוקמים: סוף המשחק, יצא באפריל 2019.
1989 בישראל

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1988   1987  1986 |  דגל ישראל | 1989  בישראל |  »»»  1990   1991   1992 |
כל ערכי השנים בישראל • אירועים בולטים בעולם ב-1989 כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל פורטל ישראל • לוח שנה של שנת 1989
1989 בישראל (ה'תשמ"ט–ה'תש"ן) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 41 שנים להקמתה.
הנהגה

נשיא המדינה – חיים הרצוג
ראש ממשלת ישראל  העשרים ושלוש  – יצחק שמיר
יושב ראש הכנסת השתים עשרה – דב שילנסקי
נשיא בית המשפט העליון – מאיר שמגר
ראש המטה הכללי – דן שומרון
מפכ"ל המשטרה – דוד קראוס
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ב-29 בינואר – תאומי המבחנה הראשונים בישראל נולדים.
1 במרץ – נערכות בחירות לרשויות המקומיות, לאחר שנדחו ממועדן המקורי ב-1988.
ביולי – המכביה ה-13.
ב-11 באוקטובר ערק לישראל הטייס הסורי בסאם עאדל עם מטוסו מדגם מיג 23 ונחת במנחת מגידו.
אירועים בולטים > פיגועי טרור פלסטינים בולטים

פיגועי טרור פלסטינים בולטים שבוצעו נגד מטרות ישראליות במהלך 1989:
16 בפברואר – נחטף ונרצח החיל אבי סספורטס לאחר שעלה לטרמפ בצומת הודיה. תמורת שחרורו נדרש שחרורם של 1,500 מחבלים. גופתו נמצאה לאחר שלושה חודשים.
3 במאי – חייל צה"ל, רב-טוראי אילן סעדון, נחטף ונרצח על ידי אנשי חמאס.
22 ביוני – פרופסור מנחם שטרן, מומחה עולמי לתולדות עם ישראל נדקר למוות בידי מחבל בעמק המצלבה בירושלים.
6 ביולי – הפיגוע בקו 405: מחבל מדרדר את אוטובוס אגד קו 405, לתהום ליד קריית יערים. 16 הרוגים.
13 ביולי – מחבל משליך רימון לרחבת הכותל המערבי במהלך טקס סיום המכביה ה-13. 31 איש נפצעו.
20 באוקטובר – רצח השבעה - גופות של חמש נשים ושני גברים מתגלות בשתי דירות בדרום תל אביב וביפו. כעבור כמה שבועות נתפס המחבל, מוחמד חלבי, עזתי ששימש כמשתף פעולה של השב"כ ובגד בו וביצע את הפיגוע.
אירועים בולטים > תאריכים לא ידועים

נוסד הקיבוץ נאות סמדר.
נערכו הבחירות לוועידה ה-16 של ההסתדרות הכללית של העובדים בישראל
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989)
3 בפברואר – ישי ריבו, זמר-יוצר ישראלי
4 באפריל – בניה ברבי, זמר-יוצר ישראלי
17 באפריל – מאור אדרי, זמר ישראלי
26 במאי – עמית פרקש, שחקנית וזמרת ישראלית ילידת קנדה
8 ביולי – ירדן ג'רבי, ג'ודוקא עבר ישראלית
22 ביולי – יון תומרקין, שחקן ישראלי
10 באוגוסט – בן סהר, כדורגלן ישראלי
16 באוגוסט – רן בוקר, עיתונאי ישראלי
3 בספטמבר – מאור שוויצר, שחקן ישראלי
12 בספטמבר – תמר אריאל, נווטת הקרב הדתיה הראשונה בחיל האוויר הישראלי (נהרגה ב-2014 בסופת השלגים בנפאל)
8 באוקטובר – חגית יאסו, זמרת ישראלית
20 באוקטובר – בריו חקשור, זמר ישראלי
28 באוקטובר – שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית
16 בדצמבר – לי בירן, שחקן ישראלי
26 בדצמבר – נגה ארז, זמרת ישראלית
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
(קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989)
4 בינואר – דבורה נצר, חברת הכנסת מטעם מפא"י (נולדה ב-1897)
21 בפברואר – משה אונא, מראשי הקיבוץ הדתי וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-1902)
9 באפריל – משה ציפר, פסל ישראלי (נולד ב-1902)
20 באוקטובר – דן בן אמוץ, סופר ישראלי (נולד ב-1924)
2 בנובמבר – רוני רוזין, כירורג ישראלי (נולד ב-1931)
הערות שוליים

↑  פצע פתוח, באתר ישראל היום, 28 במרץ 2014
| שנים בישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 • 2026 |  |
דן בן אמוץ
לורנס איש ערב (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  שבעת עמודי החכמה 
 בימוי:  דייוויד לין 
 הופק בידי:  סם שפיגל 
 תסריט:  רוברט בולט  מייקל וילסון
 עריכה:  אן קוטס 
 שחקנים ראשיים:  פיטר או'טול, עומר שריף,  אלק גינס
 מוזיקה:  מוריס ז'אר 
 צילום:  פרדי יאנג 
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  הוריזון פיקצ'רס 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  10 בדצמבר 1962
 משך הקרנה:  216 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית, ערבית, טורקית
 סוגה:  סרט מלחמה, סרט פלאשבק, סרט שמבוסס על ספרים, סרט הרפתקאות, סרט ביוגרפי, סרט דרמה, סרט אפי 
 מקום התרחשות:  עקבה, קהיר, לונדון, ירדן 
 תקופת התרחשות:  1916, 1935, מלחמת העולם הראשונה 
 תקציב:  15,000,000‏$
 הכנסות:  70,000,000‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   lawrenceofarabia
 פרסים:  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר (סם שפיגל)  פרס אוסקר לארט דיירקטור הטוב ביותר, צבע (ג'ון בוקס, ג'ון סטול, Dario V. Simoni)  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (מוריס ז'אר)  פרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר (ג'ון קוקס)  פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (אן קוטס)  פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (דייוויד לין)  פרס אוסקר לסינמטוגרפיה, צבע (פרדי יאנג)  פרס סולקלומפן לסרט הזר הטוב ביותר  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
לורנס איש ערב (באנגלית: Lawrence of Arabia) הוא סרט דרמת פעולה הרפתקאות היסטורי אפי בריטי משנת 1962, המבוסס על סיפור חייו של תומאס אדוארד לורנס ועל ספרו האוטוביוגרפי של לורנס, "שבעה עמודי חוכמה", אשר יצא לאור בדצמבר 1926. את הסרט ביים דייוויד לין והפיק סם שפיגל לפי תסריט של רוברט בולט ומייקל וילסון. הסרט עוקב אחר הרפתקאותיו של תומאס אדוארד לורנס בתקופת מלחמת העולם הראשונה במהלכה הוא סייע לערבים במלחמתם נגד הבריטים והטורקים. הסרט נעשה בקנה מידה גרנדיוזי ומפואר למרות תקציב הפקה דל של כ-15 מיליון דולר בלבד לצד זמן ריצה של כ-222 דקות (שלוש שעות ו־42 דקות).
בסרט כיכב פיטר או'טול בתפקיד הראשי, לצד אנסמבל שחקנים כגון עומר שריף, אלק גינס, אנתוני קווין, ג'ק הוקינס, חוזה פרר, אנתוני קווייל, קלוד ריינס וארתור קנדי. את המוזיקה לסרט הלחין, יצר וכתב מוריס ז'אר.
עלילת הסרט

העלילה מחולקת לשני פרקים, אשר ביניהם יש הפסקה.
עלילת הסרט > חלק 1

בשנת 1935, לורנס נהרג בתאונת אופנוע. באזכרה שלו בקתדרלת סנט פול, עיתונאי מנסה להשיג תובנות על האיש, ומבין כי לורנס היה אדם מסתורי ונערץ וכי אנשים רבים ניסו להכירו מבלי הצלחה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, לורנס הוא לוטננט בצבא הבריטי שהוצב בקהיר, וידוע בשל החוצפה והידע שלו. למרות התנגדותו של הגנרל ארצ'יבלד מארי, הוא נשלח על ידי מר דריידן (דייוויד הוגארת), ראש "הלשכה הערבית" של משרד החוץ הבריטי, להעריך את סיכוייה של הברית הבריטית עם הנסיך פייסל במרד שלו נגד הטורקים. בדרך אל הנסיך, המדריך הבדווי של לורנס נהרג על ידי שריף עלי מכיוון שהם משתייכים לשבטים אויבים, והמדריך שתה מהבאר של השריף בלי רשות. לאחר מכן, לורנס נפגש עם הקולונל ברייטון, שמורה לו לשמור על שקט, להבין את כוונותיו של פייסל, ולעזוב. לורנס מייד מתעלם מהפקודות של ברייטון כשהוא פוגש פייסל. חכמתו, גישתו וגילוי הלב של לורנס מעוררים את עניינו של הנסיך. הערבים טועים לחשוב ששמו של לורנס הוא "אל-אורנס", כלומר שם מיודע בערבית, והוא רוכש לעצמו את הכינוי "אורנס".
ברייטון מייעץ לפייסל לבצע נסיגה לעיר ינבוע לאחר תבוסה גדולה, אך לורנס מציע מתקפת פתע נועזת בעקבה, שאם תצליח, תייצר נקודה בנמל שממנה הבריטים יוכלו לפרוק ציוד נחוץ ולסייע למרד. לורנס משכנע את הנסיך ואת השריף, והנסיך מתיר ללורנס לקחת עימו 50 אנשים. החבורה חוצה את מדבר נפוד בדרך לעקבה. בעת מעבר בחלק יבש וקשה מאוד במדבר מגלה לורנס כי אחד מן האנשים נשכח בדרך. חרף הצמא הגדול והסכנה הוא מחליט לחזור ומצליח להציל אותו, ובכך זוכה להערכה עצומה מאנשי השבט. לורנס ושריף עלי פוגשים את עודא אבו טייה, מנהיג שבט החוויטת, ומשכנעים אותו להפסיק לתמוך בטורקים ולהצטרף למרד – ומבטיחים לו שיזכה בכסף רב אם יעשה זאת.
קטטה פורצת בין אנשי שני השבטים, ואחד מהם נרצח. כדי למנוע נקמת דם מתמשכת, לורנס נאלץ להוציא להורג את הרוצח – ומגלה שזה אותו האיש שהציל במדבר נפוד.
למחרת בבוקר לורנס ואנשיו מסתערים על עקבה ומצליחים לכבוש אותה. עודא זועם על כך שאין בעיר זהב, כפי שהובטח לו, ולורנס מבטיח לו שהבריטים יפצו אותו. הוא חוצה את מדבר סיני על מנת להגיע לקהיר, ובדרך אחד משני הנערים שמתלווים אליו נופל לחול טובעני ומת. בקהיר לורנס המזועזע מודיע על ניצחונו ומבקש מהגנרל החדש, אדמונד אלנבי, סיוע, תחמושת וכסף על מנת להמשיך במרד. הגנרל נענה לבקשה, מנחם את לורנס על מות הנער ועל ההוצאה להורג שביצע, ומקדם את לונרס לדרגת מייג'ור.
עלילת הסרט > חלק 2

בשלב זה, לורנס משיק מלחמת גרילה כנגד הטורקים. במתקפה זו הוא מפוצץ רכבות ואת מסילת הרכבת החיג'אזית ומטריד את הטורקים בכל צעד ושעל. כתב מלחמה אמריקאי מסקר אותו על מנת לגרום לארצות הברית להצטרף למלחמה, והופך אותו לידוע ונערץ בכל העולם. באחת הפשיטות, הנער השני שהלך עמו במדבר סיני נפצע והוא יורה בו כהמתת חסד, כדי שלא יעונה על ידי הטורקים. לאחר מכן הוא נוסע לעיר דרעא, שהייתה עיר אויב, בשביל לבחון אותה. הוא נתפס על ידי הטורקים, מולקה ונרמז כי הוא נאנס. לורנס חוזר לקהיר, מוכה תדהמה ומזועזע ומבקש מהגנרל אלנבי להעבירו מתפקידו.
במטה הבריטי בירושלים, הגנרל מבקש מלורנס לחזור על מנת לסייע בכיבוש דמשק; הוא מתלבט אך לבסוף נענה. בדרך לדמשק נתקלים אנשיו בשיירה טורקית שביצעה טבח בעיר טפס. למרות מחאתו של שריף עלי, ולאחר שחייל בודד מאנשיו הסתער ונהרג מיד, לורנס מורה לאנשיו להסתער על הטורקים, ובמתקפה נהרגים רבים מאנשיו.
אנשיו של לורנס מצליחים להקדים את אנשי הצבא הבריטי וכובשים את דמשק. הם מספיקים להקים גוף ממשלתי ואוחזים בשטח נרחב מהעיר, אך הבריטים מסרבים לסייע להם בעניינים טכניים מכיוון שהם לא רוצים שהממשל הערבי יתקבע. לורנס מנסה לגשר על הפערים בין מנהיגי השבטים אך נכשל; הערבים מתווכחים ביניהם בלי הפסקה ולבסוף נוטשים את העיר.
הצבא הבריטי נוזף בלורנס על כישלון המועצה ועל בית חולים טורקי שהוא נטש אף על פי שהיה מלא בחיילים טורקים. הוא מועלה לדרגת קולונל ומוחזר לבריטניה, מכיוון שאין ביכולתו לעזור יותר לבריטים או לנסיך פייסל. לורנס עוזב את העיר וצופה בערבים שעוזבים אותה גם כן.
יציאת הסרט > הצלחת הסרט

הסרט יצא לאקרנים ב-10 בדצמבר ,1962 בהפצת סרטי קולומביה. עם יציאתו, זכה הסרט לשבחים אדירים ברחבי העולם כולו מצד מבקרי קולנוע והקהל. הסרט ברובו שובח על הצילום הייחודי שלו, עיצוב ההפקה הגרנדיוזי, המוזיקה, המשחק, סצנות האקשן ובעיקר על הופעתו של פיטר או'טול בתפקיד הראשי. בנוסף להצלחתו הביקורתית הנרחבת, הסרט הפך להצלחה קופתית מהירה כשגרף יותר מ-70 מיליון דולר ברחבי העולם.
בנוסף להצלחתו בקופות ובביקורות, הסרט היה מועמד לעשרה פרסי אוסקר כולל לסרט הטוב ביותר ולבמאי הטוב ביותר בטקס פרסי האוסקר ה-35 ב-1963. הסרט זכה בשבעה פרסים כולל הסרט הטוב ביותר והבמאי הטוב ביותר ואף זכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הדרמטי הטוב ביותר ו-2 פרסי באפט"א לסרט הטוב ביותר והסרט הבריטי הטוב ביותר.
שנים מאוחר יותר לאחר יציאתו, הסרט הפך לסרט פולחן בקרב רבים ואף זכה להכרה עולמית בתור אחד מבין סרטי הקולנוע החשובים והגדולים ביותר בתולדות הקולנוע האמריקאי ובשנת 1991 ,הסרט זכה להישמר בספריית הסרטים של הקונגרס האמריקאי על היותו "סמלי מבחינה תרבותית, היסטורית ואסתטית" וב-1998 ,בחר מכון הסרטים האמריקני לשבצו במקום החמישי ברשימתם של "100 שנים...100 סרטים".
בנוסף, הסרט שימש השראה לבמאי קולנוע ידועים כדוגמת סטיבן ספילברג, מרטין סקורסזה, ג'ורג' לוקאס ורבים אחרים. בפרט, ספילברג ציין שוב ושוב את מספר הפעמים הרב שצפה בסרטון בהיותו בן 16.
באתר "Rotten Tomatoes" ,זכה הסרט לציון משמעותי של כ-98% "טרי לגמרי" עם ציון נורמלי של כ-9.1/10 בהתבסס על 81 ביקורות. האתר מציין: "האפוס הקולנועי של כל האפוסים, "לורנס איש ערב" מלווה את מעמדו של דייוויד לין בפנתיאון הקולנועי עם כמעט ארבע שעות של היקף הפקה גדול, הופעות מבריקות וצילום יפהפה".
יציאת הסרט > אורך הסרט השנוי במחלוקת

אורך הסרט עומד על כ-222 דקות (3 שעות ו-42 דקות) ,מה שגרם לביקורות עזות רבות. על מנת להרגיע את הרוחות, הבמאי דייוויד לין פרסם במהלך השנים גרסאות קצרות יותר לסרט. בינואר 1963 יצאה לאוק גרסה של 202 דקות, ובשנת 1971 הופיעה גרסה של 187 דקות. בשנת 1989 יצאה הגרסה המשוחזרת שנעשתה תחת פיקוחו של לין, ואורכה היה 216 דקות. זאת הגרסה הנפוצה כיום.
פרסים > פרסי אוסקר

פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר (סם שפיגל) - זכייה
פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר ( דייוויד לין) - זכייה
פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר - זכייה
פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר - זכייה
פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר - זכייה
פרס אוסקר לתפאורה הטובה ביותר - זכייה
פרס אוסקר לסאונד הטוב ביותר - זכייה
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר (פיטר או'טול) - מועמדות
פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ( עומר שריף ) - מועמדות
פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר - מועמדות
פרסים > פרסי גלובוס הזהב

פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה (סם שפיגל ודייוויד לין) - זכייה
פרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר - סרט קולנוע (דייוויד לין) - זכייה
פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר (עומר שריף) - זכייה
פרס גלובוס הזהב לשחקן המבטיח ביותר ( פיטר או'טול ועומר שריף) - זכייה של שניהם
פרס גלובוס הזהב לצילום הטוב ביותר בצבע - זכייה
פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה (פיטר או'טול) - מועמדות
פרסים > פרס באפט"א

הסרט הטוב ביותר מכל מדינה (סם שפיגל ודייוויד לין) - זכייה
הסרט הבריטי הטוב ביותר (סם שפיגל ודייוויד לין) -זכייה
השחקן הבריטי הטוב ביותר (פיטר או'טול) - זכייה
התסריט הטוב ביותר - זכייה
השחקן הזר הטוב ביותר - אנתוני קווין -מועמדות
בית בנימיני

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גלריה ומרכז לאמנות קרמית
 על שם:  יהודית ויששכר בנימיני
 כתובת:  העמל 17 
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2011
 תאריך פתיחה רשמי:  16 ביוני 2011 
 
 קואורדינטות:  32°03′08″N 34°46′22″E﻿ / ﻿32.05225°N 34.772888888889°E﻿ / 32.05225; 34.772888888889
 www.benyaminiceramics.org
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
"בית בנימיני – המרכז לקרמיקה עכשווית" הוא מרכז לאמנות קרמית וגלריה.
היסטוריה

המרכז נפתח ב-16 ביוני 2011 בבניין שנרכש בקריית המלאכה תל אביב-יפו, שופץ והותאם בעזרת קרן מעזבון יהודית ויששכר בנימיני, שהיו אמני קרמיקה.
בשנת 2012 החל המרכז להעניק את "פרס קרן אליכס דה רוטשילד" ו"פרס מוד פרידלנד לאמנות קרמית" על שם מוד פרידלנד.
המרכז מציג תערוכות תערוכות קבוצתיות לצד תערוכות יחיד בשלושת גלריות התצוגה, ומקיים ימי עיון, שיחי גלריה וסיורים. בבניין פועל בית ספר המציע סדנאות וקורסים לקרמיקה המיועדים ליוצרים חובבים ולאמנים. למרכז גם ספרייה עיונית הפתוחה לציבור המבקרים.
הערות שוליים

↑  בית בנימיני - מרכז לקרמיקה עכשווית, באתר גלריות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007290879105171 
פתיחת התערוכה "חמור", בית בנימיני, תל אביב, 30.8.2012
בוב בלבן

| --- | --- |

בלבן בפסטיבל הסרטים טרייבקה, 2012
 לידה:  16 באוגוסט 1945 (בן 79) שיקגו, אילינוי, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1965
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קולגייט  בית הספר הלטיני של  שיקגו  סטודיו אייץ' בי 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט אלמר "בוב" בלבן (באנגלית: Robert Elmer "Bob" Balaban; נולד ב-16 באוגוסט 1945) הוא שחקן, סופר, מפיק ובמאי קולנוע יהודי-אמריקאי. הוא היה אחד המפיקים שהועמדו לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר בסרט פארק גוספורד, סרט אשר הוא השתתף בו גם כשחקן.
חייו האישיים

בלבן נולד בשיקגו, אילינוי. הוא בנם של אלינור ואלמר בלבן אשר היו בבעלותם מספר אולמות קולנוע והיו חלוצי הטלוויזיה בכבלים. אימו שיחקה תחת השם אלינור ברי. דודו ברני בלבן היה נשיא סרטי פרמאונט למשך כמעט 30 שנה בין 1936-1964. בעלה השני של סבתו מצד אמו, סם כץ, היה סגן נשיא מטרו גולדווין מאייר בתחילת 1936.
בלבן החל את לימוד הקולג שלו באוניברסיטת קולגייט ובהמשך עבר לאוניברסיטת ניו יורק. הוא התגורר באפר וסט סייד של מנהטן עם משפחתו. בלבן הוא יהודי. סבו וסבתו מצד אביו היגרו מרוסיה לשיקגו, בעוד משפחתה של אמו הגיעה מגרמניה, רוסיה ורומניה.
קריירה

אחת ההופעות המוקדמות ביותר שלו בקולנוע הייתה בסרטו של ג'ון שלזינגר "קאובוי של חצות" משנת 1969. לפני כן השתתף בהפקת אוף ברודוויי של המחזמר "אתה אדם טוב, צ'רלי בראון" בשנת 1967. בין תפקידיו הראשונים ניתן למנות את תפקידו כמתורגמן דייוויד לאפלין בסרטו של סטיבן ספילברג "מפגשים מהסוג השלישי". ב-1979 היה מועמד לפרס טוני עבור תפקידו במחזה "רביזור".
במהלך שנות ה-80 הוא הופיע בסרטים כגון "ללא כוונת זדון" של סידני פולאק, "מצבים משתנים" של קן ראסל, "של מי החיים האלה לעזאזל?" (1981). ב-2007 שיחק בסרט "אהבה בתפריט".
ב-2010. הוא ביים את סרטו של רנדי קווייד "הורים", ואת סרטו של ארמין מילר-שטאל "הזמנים הטובים האחרונים".
בלבן שיחק בתפקידי משנה בין היתר בסרטים: "בוב רוברטס", "מג'סטיק", "אהבה בפקק תנועה" ו"מחכים לגופמן".
בלבן הופיע גם בסדרה "מיאמי מחלק מוסר". בשנות ה-90 שיחק בעונה הרביעית של "סיינפלד", בתפקיד ראסל דאלרימפל, הנשיא הבדיוני של רשת NBC.
בשנת 1999 ביים את סרט הזומבים "החבר שלי חזר"; שם הסרט הוא רפרנס לשיר באותו שם משנת 1963 של להקת הבנות האמריקאית "המלאכיות" (שנעשה בו שימוש בטריילרים לקידום מכירות, אך אינו מופיע בסרט עצמו). באותה שנה ביצע הופעת אורח בסדרה "חברים" בתפקיד פרנק, אביה של פיבי בופה, והשתתף בסרט "צריך שלושה לטנגו", לצדם של נב קמפבל ומת'יו פרי.
בשנת 2000 שיחק בסרט "הכי טוב בשלג".
בשנת 2001 הפיק בלבן את סרטו של רוברט אלטמן "פארק גוספורד" שעליו היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר. הוא גם שיחק בסרט כמוריס וייסמן, מפיק הוליוודי. הוא הופיע בפרק של הסדרה "הפמליה" כרופא הידוע כנותן מרשמים לקנאביס רפואי.ב-2005 דיבב בסדרת האנימציה "תמונות חסרות תקווה".
הוא ביים מספר פרקים של הסדרה "האחות ג'קי".
בשנת 2011 התארח לפרק אחד בסדרה הקומית "טיפול אונליין" ברשת שואוטיים בכיכובה של ליסה קודרו.
בשנת 2012 שיחק בתפקיד ראשי בדרמה הקומית "ממלכת אור הירח" בבימויו של וס אנדרסון.
בשנת 2017 השתתף בסדרת הדוקו-דרמה "לענה" בנטפליקס, בבימויו של ארול מוריס.
בשנת 2018 דיבב את דמותו של קינג בסרטו של אנדרסון "אי הכלבים", ושיחק בסדרה "קונדור", לצדו של מקס איירונס.
בשנת 2025 גילם את מארק ווילקינס בעונתה השנייה של הסדרה "ניתוק" בשירות הסטרימינג "אפל TV פלוס".
בלבן חיבר סדרה של 6 ספרי ילדים בכיכובם של כלב ביוני.
הריגת בנימין מייסנר

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, האינתיפאדה הראשונה |
| --- | --- |
 תאריך:  24 בפברואר 1989
 מקום:  שכם
 סוג:  זריקת גוש בטון
 הרוגים:  1
 
הריגת בנימין מייסנר אירעה ב-24 בפברואר 1989, במהלכו מחבלים פלסטינים בשכם הפילו גוש בטון על ראשו של סמל בנימין מייסנר (נכתב גם בן מייסנר או בני מייסנר) והרגו אותו. הוא היה החייל הישראלי החמישי שנהרג באינתיפאדה הראשונה.
רקע

במהלך האינתיפאדה הראשונה נערכו הפגנות אלימות בשכם לאחר ירי על מתקן הלוויה על ידי כוחות ישראליים ב-18 בדצמבר 1988. שני פלסטינים נהרגו, ושמונה נוספים נהרגו כאשר ישראל ביטלה את ההפגנות. לאחר מכן הוטל על העיר עוצר למשך שישה ימים. למעלה מ-31 פלסטינים נהרגו ואלף נפצעו מאש ישראלית, שהופנתה לעבר המונים, עד 16 בינואר 1989.
תקרית

מייסנר, חייל צנחנים בן 25 בשירות מילואים, נהרג כאשר הושלך לעברו גוש בטון מבניין בשכם, בעת שהשתתף בסיור שניסה לפזר פלסטינים שהפגינו בשוק הפתוח של שכם. מייסנר מת מהפגיעה.
העיתונאי סטיבן פרנקלין מהשיקגו טריביון תיאר את שכם, שם נהרג מייסנר, כאחת הערים "המיליטנטיות" ביותר בגדה המערבית, וכתב כי "סלעים, אבנים וגושים ענקיים של מתכת" "נפלו" באופן קבוע על חיילים ישראלים". מהגגות כשהם מפטרלים בסמטאות מכוסות בסיסמאות מצוירות טריות המעודדות את המרד". שבוע לפני שנהרג, ירו חיילים ישראלים "בצעיר ערבי שהתכוון לזרוק עליהם גוש בטון מגג בשוק בשכם ביום חמישי בלילה".
מייסנר גדל בקריית טבעון. הוא עלה לארץ מארגנטינה עם משפחתו בילדותו. היה שחקן כדורמים בהפועל קריית טבעון בכדורמים, ואף נמנה עם סגל נבחרת ישראל בכדורמים. הוא נקבר בקריית טבעון.
תקרית > משתפי פעולה והרוצחים

שישה ערבים נשפטו על ידי בית משפט ישראלי בגין רצח והורשעו ביולי 1989. עומר מוחמד קלאבונה (עמר מוחמד ח'ניס קלבונה), צעיר בן 19 שנטען כי השתתף בהרג, נהרג בעצמו בעימותים בין ערבים לישראלים בשכם בספטמבר 1989. איברהים טקטוק וסמיר נעניש (סמיר אל-נאניש), פעיל פת"ח, נשפטו ונידונו למאסר עולם. בתיהם נהרסו על ידי הצבא, וכך גם הבית שממנו נלקח גוש הבטון שהרג את מייסנר, אף על פי שלפי ארגון בצלם, המשפחה התגוררת בבית לא הייתה מעורבת באירוע.
התביעה ביקשה מאסר עולם בטענה שרצח מייסנר באמצעות הפלת חפץ גדול לעברו הוא פשע מתועב יותר מהריגת אסתר אוחנה על ידי זריקת אבנים לעבר המכונית בה נסעה, פשע שעליו נידונו העבריינים 11 עד 13 שנות מאסר.
סמיר נעניש (סמיר אל-נאניש) שוחרר מהכלא בשנת 2013.
איברהים טקטוק שוחרר מהכלא בדצמבר 2013.
תקרית > משתפי פעולה והרוצחים > תגובות לשחרור האסירים

לפי היומון הרשמי של הרשות הפלסטינית, אל-חיאת אל-ג'דידה, הרשות הפלסטינית ערכה לסמיר אל-נאניש ולחבריו האסירים המשוחררים קבלת פנים עם הגעתם לשכם בהשתתפות חבר הוועד המרכזי של פתח תאופיק טיראווי. בקבלת הפנים נאם מחמוד אלאלול, חבר מרכז פת"ח, שבירך את אל-נאניש ואת שאר האסירים על שחרורם.
נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס הצהיר שאף אחד מהאסירים ששוחררו בגדה המערבית לא יישלח לעזה, אף על פי שישראל טענה שהרשות הפלסטינית תגביל חלק מהאסירים המשוחררים לעזה. עבאס בירך באופן אישי 18 מהאסירים המשוחררים ברמאללה, לחץ יד לכל אחד וקרא להם "האסירים הגיבורים שלנו".
בן דודו של איברהים, חמזה טקטוק, אמר לעיתונאים כי בן דודו "וכל האסירים הם הגיבורים שלנו. . . אנחנו גאים בהם."
שחרורי האסירים היו שנויים במחלוקת; בישראל נערכו הפגנות נגדם אך בג"ץ דחה עתירה שנועדה להשאיר את המחבלים במאסר.
תקרית > פרשנות לאירוע

סטיבן פלטו, כתב העיתון אלגעמיינער זשורנאל, תיאר אבנים שנזרקו על ידי צעירים פלסטינים כ"נשק טרור", והצביע על כך ש-11 בני אדם נהרגו על ידי פלסטינים שיידו אבנים לעבר ישראלים; הוא אפיין יידוי אבנים על ידי צעירים פלסטינים של "ניסיון רצח", והצביע על כך שכאשר קבוצת צעירים בוושינגטון הבירה זרקו אבנים על מכוניות חולפות, הם הורשעו ב"תקיפה בכוונה לרצוח", ו"כל אחד מהם נידון ל 40 שנות מאסר".
בספרה, "סרבנות מצפון", מספרת הפרופסור לפסיכולוגיה רות לין סיפור שסיפר לה ישראלי שבחר להגר לאוסטרליה ולא להמשיך לשרת בצבא. לדברי החייל לשעבר, הוא סייר במהלך האינתיפאדה הראשונה, סמוך למקום בו נהרג מייסנר כשראה ילד בן 4 עומד על גג ליד גוש בטון שהונח על הגג עבור הילד. לדחוף אל הסיירת כשהיא עברה. החייל צעק על הילד, מה שגרם לו לדחוף את הבלוק מוקדם מדי, לפני שהחיילים היו מתחתיו.