stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בני ברית
ארגוני משנה

הליגה נגד השמצה (Anti-Defamation League, בקיצור ADL) – הוקמה בשנת 1913 ומטרתה הבסיסית היא להבטיח צדק ויחס הגון לכל האזרחים בשווה ולשים קץ ללעג ולאפליה, לא צודקת ולא הגונה, נגד כת או גוף של אזרחים. הליגה פעילה במיוחד במלחמה נגד אנטישמיות, גזענות ואנטי-ישראליות. נכון לשנת 2023, הליגה נגד השמצה אינה חלק מבני ברית אלא מהווה ארגון נפרד.
תנועת הנוער בני ברית – הוקמה בשנת 1923. זוהי תנועת הנוער היהודית הוותיקה ביותר (עבור תלמידי תיכון). היא משמשת כארגון הגג של תנועת הנוער לבנים "אל"ף צד"י אל"ף" (AZA – אחווה, צדקה אחדות) ושל התנועה לבנות "בנות בני ברית" (B'nai B'rith Girls, BBG). עד שנת 2001 תמך הארגון בתנועת הנוער בני ברית (B'nai B'rith Youth Organization, BBYO), שהפך מאז ל-BBYO, Inc.
ארגון הלל (Hillel-Foundation) – הוקם גם היא בשנת 1923 באוניברסיטת אילינוי במטרה לקדם ולהעשיר את החיים התרבותיים של סטודנטים יהודים ולהעניק מלגות לסטודנטים נזקקים. לקרן מוסדות באוניברסיטאות רבות בארצות הברית וכל מוסד משמש כמרכז דתי, תרבותי, וחברתי לסטודנטים יהודים.
אותות הוקרה

בני ברית מעניקה מדי פעם אותות הוקרה שונים לאישים שפעלו למען העם היהודי ולמען מדינת ישראל. בין מקבלי האותות נמנים דוד בן-גוריון, ג'ון פיצג'רלד קנדי, גולדה מאיר, סטיבן הרפר והלמוט קוהל.[דרושים מקורות]
בשנת 2005 זכה הקנצלר האוסטרי לשעבר פרנץ ורניצקי במדליית הזהב הנשיאותית וב-2006 הוענק פרס זה לראש ממשלת אוסטרליה לשעבר ג'ון הווארד.
ב-2008 זכתה קנצלרית גרמניה, אנגלה מרקל, באות הוקרה על מאבקה באנטישמיות.
בשנת 2021 הוענק פרס "בני ברית" למצוינות בסקירת התפוצות, בעיתונאות מודפסת לדן לביא, כתב העולם היהודי ב"ישראל היום" ובתקשורת המשודרת לנורית קנטי (מגישה ועורכת בגלי צה"ל).
אות מפעל חיים הוענק לפיי גריר קשמן, כתבת של "ג'רוזלם פוסט".[דרוש מקור]
אות הוקרה הוענק ליוצר דני סנדרסון על תרומתו לקשר עם התפוצות באמצעות אמנות.
"אות המציל היהודי" ניתן במשותף על ידי המרכז העולמי של בני ברית, הוועדה להוקרת גבורתם של המצילים היהודים בשואה וקק"ל. הטקס מתקיים החל משנת 2001 ביער הקדושים שבפרוזדור ירושלים, בו נטועים 6 מיליון עצים לזכר קורבנות השואה, ונמצאות אנדרטאות זיכרון אשר חלקן לזכר חברי "בני ברית" מאירופה שנספו בשואה. ב-2022, זכתה בפרס גם ד"ר חנה דרוקר (בשמה ההולנדי, אנס ואן דאם), על הצלת יותר מ-35 ילדים בשואה, תוך סיכון אישי.
חברים נוספים בארגון בני ברית ישראל

יצחק לוי
ראובן מס
פנחס גרייבסקי
שבתי זכריה
ברוך דובדבני
אהרן רבינוביץ
בן-ציון קאודרס
חברים נוספים בארגון בני ברית ישראל > פרופסורים

שאול ליברמן
יוסף יואל ריבלין
יוסף קלוזנר
אברהם הלוי פרנקל
חברים נוספים בארגון בני ברית ישראל > רבנים

ר' איסר יהודה אונטרמן
ר' בן-ציון מאיר חי עוזיאל
ר' יעקב מאיר
ר' מאיר בר-אילן
ר' סלימאן מנחם מני
ראו גם

חברת אחוות ציון
הליגה נגד השמצה
הלל (ארגון)
לקריאה נוספת

Berman. Aaron. Nazism, the Jews and American Zionism. Wayne State University Press. Detroit. 1990.
Feingold, Henry L. A Time for Searching: Entering the Mainstream, 1920 – 1945. The Johns Hopkins University Press. Baltimore. 1992.
ביאורים

↑  BBYO, Inc
הערות שוליים

↑  יורי ילון, כתב "ישראל היום" דן לביא זכה בפרס מצויינות של מרכז "בני ברית", באתר ישראל היום, 1 ביולי 2021
↑  יניב פוהורילס, מתחת לאף של הנאצים: היהודייה שחטפה 35 ילדים - והצילה את חייהם, באתר ynet, 27 באפריל 2022
↑  נתן אפרתי, מלשון יחידים ללשון אומה, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית, תשס"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258442305171  BnF: cb12254297j (data)  GND: 301513-0  ISNI: 0000 0001 0659 2738  LCCN: n86827643  NKC: ko2003207913  SUDOC: 031301444  VIAF: 128324816   WorldCat (עם VIAF): 128324816 
ועידת בני ברית ט"ז בשבט ה'תרפ"ט (27 בינואר 1929) בזכרון יעקב.
יושב שישי מימין: מאיר דיזנגוף. עומד במרכז התמונה בשורה השלישית: ישעיהו קרניאל, מייסד הלשכה בזכרון יעקב
מערת בני ברית ביער הקדושים
לשכת הנשיא ויצמן ברחובות
שאנסון רוסי

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  ג'אז, מוזיקה עממית, כליזמר, מוזיקה צוענית, מוזיקה עממית רוסית, אוקראינית וליד
 מקורות תרבותיים:  האימפריה הרוסית, אודסה, שנות העשרים
 מוצא:  רוסיה 
 פופולריות מיינסטרים:  שנות התשעים
 תת-סוגות
 בלטנוי שאנסון, שאנסון לירי
 
שאנסון רוסי (ברוסית: Русский шансон, "רוסקיי שאנסון", מצרפתית: שאנסון) הוא מונח קולקטיבי שמשמש לציון ז'אנרים שונים של מוזיקה רוסית: רומנסה עירונית, שירי מלחמה, שירי מהגרים ושירי אסטרדה מסוימים.
היסטוריה

בתעשיית המוזיקה הרוסית, המונח "שאנסון רוסי" הוצג כאיפמיזם בשנות התשעים, כשיר קרימינלי "Blatnaya pesnya" החל להישמע על הבמה, ברדיו ובטלוויזיה, והוא עובר פופולריזציה על ידי תחנת הרדיו המפורסמת באותו הם "שאנסון רוסי". לפיכך, מושג השאנסון הרוסי כולל פרפורמרים שונים למדי - מפיוטר לשצ'נקו, מיכאל שופוטינסקי ומיכאל קרוג ועד קלבדיה שולז'נקו ומארק ברנס, מה שהופך את המונח הזה לבלתי עקבי ולא מקובל על כולם. כך או אחרת, מאז 2002, נערך טקס חלוקת פרס "שאנסון השנה" בארמון הקרמלין הממלכתי.
שאנסון רוסי הוא שיר בעל אופי חברתי אופייני, שמבוצע לרוב בגוף ראשון.
הערות שוליים

↑  admin, Russian Chanson, Ruslanguage School, ‏2018-07-31 (באנגלית אמריקאית)
↑  https://www.nytimes.com/2006/07/13/arts/13iht-chanson.2191666.html
↑  https://rateyourmusic.com/genre/Russian+Chanson/
יעקב לומרנץ

| --- | --- |

יעקב לומרנץ, 2018
 לידה:  10 בינואר 1937 לייפציג, גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 פטירה:  13 ביוני 2021 (בגיל 84)
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב אוניברסיטת דיוק
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב המרכז האקדמי רופין אוניברסיטת בוסטון אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
 תלמידי דוקטורט:  מ. לאקין ה. שיפמן מ. וואלך
יעקב (ג'קי) לומרנץ (10 בינואר 1937 – 13 ביוני 2021) היה פרופסור בבית הספר למדעי הפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב, מייסדו של מכון הרצג לחקר ההזדקנות והזיקנה באוניברסיטת תל אביב ומנהלו הראשון בשנים 1992–1997, פסיכולוג קליני ומפקח מוסמך. הקים גם את המסלול לתואר שני בפסיכולוגיה קלינית-גרונטולוגית במרכז האקדמי רופין ועמד בראשו בשנים 2015–2017.
מחקריו > תאוריית הא-אינטגרציה

תאוריה שפיתח לומרנץ העוסקת בדיאלקטיקה בחיים עם ניגודים בלתי פתירים. התאוריה גורסת כי בני האדם מסוגלים לשאת דברים מנוגדים, שאינם רציפים, אינם עקביים, חסרי לוגיקה ואף פרדוקסליים ויחד עם כך מסוגלים לחיות בתחושות של שלמות עצמית ושלווה. התאוריה מסבירה את הגיוון בחיים וכן את הכוח האנושי להתקיים ולהתפתח חרף החיים המורכבים והמסובכים הכרוכים בחוסר ודאות, טראומות ונדודים. תאוריית הא-אינטגרציה מנוגדת להשקפות מקובלות בפסיכולוגיה ההתפתחותית (תיאורית אריקסון הגורסת אינטגרציה מסודרת של התנסויות החיים) ובפסיכולוגיה החברתית (תיאורית העקביות, כגון הדיסוננס הקוגניטיבי).
מחקריו > בריאות נפשית בזיקנה

ג'קי לומרנץ היה חלוץ בישראל ביישום הפסיכולוגיה הקלינית על אוכלוסיית הזקנים. הוא מיפה את הצרכים של הבריאות הנפשית של אנשים זקנים, בחן אמצעים פסיכולוגיים למדידת הפרעות בבריאות הנפשית, בראש ובראשונה דיכאון. בנוסף לכך תיאר את המודלים השונים לסיוע נפשי לאנשים זקנים, בכלל זה פסיכותרפיה. פרויד סבר שישנה השפעה מועטה לטיפול נפשי בגיל המבוגר ובגיל הזיקנה. לומרנץ חקר את הנושא, הראה שטיפולים נפשיים בגיל הזיקנה עוזרים וחשובים. לומרנץ סבר כי יצירתיות היא תנאי להזדקנות מיטבית, וכן סבר כי ישנה נטייה לשפוט יצירתיות לפי תוצריהם של גאונים, אולם יצירתיות היא היכולת ליצור עבודה חדשנית בתחומים שונים. היצירתיות עשויה להופיע גם בחייהם של אנשים שגרתיים באמצעות פתרונות מקוריים ובלתי שגרתיים לאתגרי היום יום. זיקנה שמתאפיינת בהליכה בתלם ובנוקשות, עלולה לדכא את היצירתיות; מאידך, אדם זקן השומר על חירות נפשית, גמישות והסתגלות, גם אם הוא עובר קשיים בריאותיים, עשוי להיות יצירתי. אובדן וסבל עשויים תכופות להוביל ליצירתיות.
מחקריו > ניצולי השואה

לומרנץ הרבה לחקור את ההשפעה ארוכת הטווח של השואה על ניצולי השואה. הוא בדק את השפעת התנסותם בשואה בגיל צעיר על חייהם המאוחרים, חייהם של הניצולים לאחר השואה, מאפייני הטראומה, תפישת הזמן, התפתחותם הפסיכולוגית והמסגרות החברתיות בהן השתלבו.
הוא הפך את חקר ניצולי השואה לתחום מרכזי בתארים הראשון והשני והעביר עליהם עשרות סמינרים. הוא אפיין את השפעה המתודולוגיה המחקרית על מצבם של הניצולים. לומרנץ הראה כיצד ניצולים רבים גילו יכולת התמודדות מעולה. הוא סבר כי מתן דגש לתגובות פסיכופתולוגיות אצל ניצולים גורם לדימוי מעוות שלהם, שממעיט מחוסנם הנפשי.
מחקריו > מצבי לחץ וטראומה

לומרנץ חקר הלומי קרב, פגועי ראש וכאב. הוא היה ממייסדי מסגרות הטיפול הראשונות בשדה הקרב בהלומי קרב במלחמת יום הכיפורים. בנוסף לכך חקר את השפעותיהן הנפשיות של מלחמת לבנון הראשונה ומלחמת המפרץ. ברוב העבודות הללו תיאר את ההתמודדות והשיקום והציע דרכי טיפול.
מחקריו > תפישת המרחב והזמן

לומרנץ חקר את התפישה הפיזיקלית של המרחב ותפישת הזמן, בשלושה היבטים: השואה, ההתפתחות האישיות ובריאות הנפש. הוא הראה שהזמן יוצר תחושה של התקדמות עקבית לעבר יעדים, אולם גם תחושה של מעגליות, שבו ההתנסויות חוזרות על עצמן. הזמן גם משרה עלינו תחושה של פסיביות מתחמקת, מחד ואקטיביות שמניעה אותנו להספק אפקטיבי, מאידך.
ספריו

לומרנץ, יעקב; נוה, גדליה (עורכים) (1994); טראומה וזיקנה: התמודדות עם לחצי מלחמת המפרץ. מכון ברוקדייל לגרונטולוגיה והתפתחות אדם וחברה בישראל
Mostofsky, D & Lomranz, J. (Eds.) (1997). Handbook of Pain and Aging. New York: Plenum Publishing Corporation
Lomranz. J. (Ed.) (1998). Handbook of Aging and Mental Health: An Integrative Approach. New York: Plenum Publishing Corporation
מונוגרפיות

לומרנץ, י. (עורך מוזמן), גיליון מיוחד; (1996) גרונטולוגיה: כתב עת בנושאי זיקנה; שואה וזיקנה
Lakin, M., Lomranz, J. & M. Lieberman (1969). Arab and Jew in Israel: A case study in human relations approach to conflict. Washington, National Training Laboratories. American Academic Association for Peace in the Middle East. Middle East Area Studies - Series I. New York. pp. 1-50
Lakin, M., Lomranz, J., & M. Lieberman (1969). Arab and Jew in Israel: A human relations training approach to conflict. NTL Institute for Applied Behavioral Science. Exploration in Applied Behavioral Science, 1, Washington, DC, Library of Congress Cat. #76-95235
Shmotkin, D., Lomranz, J., Eyal N., & Zemach, M. (1999). The contribution of personal resources to physical and mental heath: Looking into age and gender effects. Genetic Social and General Psychology Monographs. 125, 5-125
לקריאה נוספת

"פרופ' יעקב (ג'קי) לומרנץ – מנהיג ופורץ דרך בתחום הפסיכולוגיה של הבגרות והזיקנה". בתוך מנהיגים ומפעלות חיים בגרונטולוגיה הישראלית. ראיין וכתב: פרופ' דב שמוטקין, ערכה: עמיאלה גלוברזון. עמודים 1–15
חוברת בעברית ובאנגלית על אמנותו ובה מאמרים קצרים עליו ודוגמאות מציוריו: "ג'קי לומרנץ – נקודת מבט", סטודיו איתמר סיאני, יפו העתיקה, 26 עמודים. בתוך החוברת: ביוגרפיה (עמוד 3), הקדמה מאת איתמר סיאני (עמוד 4), מאמר מאת עמוס אריכא "ג'קי לומראנץ – מנקודת מבטו" (עמוד 5), מאמר מאת פיטר מקס "נאיביות יפהפייה" (עמוד 6)
סרחיו בוסקטס

סרחיו בוסקטס אי בורגוס (בספרדית וקטלאנית: Sergio Busquets i Burgos; נולד ב-16 ביולי 1988) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני המשחק באינטר מיאמי בעמדת הקשר האחורי. החל את הקריירה המקצועית שלו בעונת 2008/2009 תחת ניהולו של מאמן ברצלונה ז'וזפ גוארדיולה, ומאז הוא משחק בעקביות בהרכב הקבוצה. עם הקבוצה זכה תשע פעמים באליפות ספרד ושלוש פעמים בליגת האלופות. בנוסף, היה חלק מרכזי בזכייה בשתי הזדמנויות שונות בטרבל – זכייה בשלושת התארים המרכזיים של הכדורגל: אליפות ספרד, הגביע הספרדי וליגת האלופות – הראשון בעונת 2008/2009, והשני בעונת 2014/2015. במשך שנים שיחק בקישור הקבוצה לצדם של צ'אבי ואנדרס אינייסטה, והשלושה היוו קישור חזק ודומיננטי. עם נבחרת ספרד היה שותף לזכייתה הראשונה בתולדותיה במונדיאל ב-2010 וכן בזכייתה השנייה ברציפות ביורו ב-2012.
קריירת נבחרות

באוקטובר 2008 זומן בוסקטס למשחקיה של נבחרת ספרד עד גיל 21 במסגרת מוקדמות אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 2009. בהופעת הבכורה שלו במדיה הבקיע בוסקטס שער לשערה של נבחרת שווייץ. בהמשך ערך שתי הופעות נוספות בלבד בנבחרת הצעירה, נגד שווייץ ונגד פורטוגל.
ב-1 באפריל 2009 שיחק בוסקטס לראשונה בנבחרת הבוגרת של ספרד, כאשר נכנס כמחליף במשחק מול נבחרת טורקיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. בהדרגה תפס מקום קבע בהרכב הנבחרת של ויסנטה דל בוסקה. הוא עזר לנבחרת להעפיל למונדיאל מהמקום הראשון בבית בשלב המוקדמות. בטורניר עצמו, שנערך בדרום אפריקה, פתח בוסקטס בכל משחקיה של ספרד בטורניר, עת זכתה לראשונה בתולדותיה במונדיאל, לאחר שגברה בהארכה על הולנד בתוצאה 0–1. למעשה, למעט המשחק הראשון נגד שווייץ, בו הוחלף בדקה ה-60, השתתף בוסקטס בכל דקת משחק אפשרית.
דרכו של בוסקטס המשיכה גם במוקדמות יורו 2012, שגם בו סיימה ספרד במקום הראשון בביתה והעפילה לטורניר הגמר, שנערך באוקראינה ובפולין. בוסקטס שיחק בכל ששת משחקי היורו והוא סייע לנבחרתו לזכות ביורו שני ברציפות (לאחר שזכתה ביורו 2008 לפני שבוסקטס החל לשחק במדי הנבחרת), כשהיא מביסה את איטליה 4-0 במשחק הגמר. בוסקטס נכלל בהרכב המצטיינים של הטורניר. בוסקטס העפיל עם נבחרת ספרד למונדיאל 2014 פעם נוספת מהמקום הראשון בביתה, מעל לצרפת שבמקום השני. במונדיאל, שנערך בברזיל, הודחה ספרד כבר בשלב הבתים לאחר שהובסה 1–5 על ידי הולנד והפסידה 0–2 לצ'ילה. בוסקטס פתח בשני משחקים אלו, ובמשחק השלישי של שלב הבתים נגד אוסטרליה, שהיה חסר חשיבות ספורטיבית עבור שתי הנבחרות, לא לקח חלק.
את שערו הראשון במדי נבחרת ספרד הבקיע בוסקטס ב-8 בספטמבר 2014, בניצחון 1–5 על מקדוניה במוקדמות יורו 2016. הוא הבקיע שער נוסף במוקדמות היורו שלושה חודשים לאחר מכן, בניצחון 0–3 על בלארוס ב-15 בנובמבר. נבחרת ספרד העפילה ליורו 2016, שנערך בצרפת, מהמקום הראשון בביתה.
במדי נבחרת קטלוניה הלא-רשמית ערך את הופעת הבכורה שלו בדצמבר 2008, במשחק ידידות מול נבחרת קולומביה. מאז הוא נוהג להשתתף במשחקי הידידות של הנבחרת מדי שנה.
נכלל בסגל נבחרת ספרד לטורניר מונדיאל 2022.
ב-16 בדצמבר 2022 הודיע בוסקטס על פרישה מהנבחרת.
סגנון משחק

בוסקטס הוא קשר אחורי, כשלרוב הוא משחק בברצלונה כקשר האחורי הבודד במערך 4-3-3, כשלצידו שני קשרים מרכזיים. במספר משחקים הוא תופקד כקשר מרכזי או כבלם. כקשר אחורי, סגנונו מורכב משני היבטים - בהגנה ובהתקפה. בהתקפה, משתמש בוסקטס ביכולת מסירה מדויקת, שליטה בכדור ויצירתיות כדי להעביר את הכדור במהירות וביעילות מחוליית ההגנה לקשרים או לשחקני ההתקפה מלפניו. במשך שנים רבות שיתף פעולה במרכז המגרש עם הקשרים צ'אבי ואנדרס אינייסטה, והשלושה היוו קישור חזק שמתבסס על מסירות קצרות, רבות ובקצב גבוה. בהגנה, משתמש בוסקטס בקריאת משחק, במיקום נכון, תיקולים מדויקים ובתזמון טוב כדי לבטל התקפות יריבות. הוא מכסה שטחים בהם ההגנה של ברצלונה דלילה, בעיקר כאשר המגנים עולים להתקפה, והוא חותך מסירות או חוטף כדורים מהשחקנים היריבים.
חיים אישיים

סרחיו בוסקטס הוא בנו של כדורגלן העבר קרלס בוסקטס, ששיחק בעמדת השוער והיה בסגל של ברצלונה מ-1990 ועד 1999, אם כי במשך רוב תקופתו בה שימש שוער שני.
ב-2014 החל בקשר זוגי עם אלנה גלרה. ב-2016 נולד בנם הראשון, אנסו. ב-2018 נולד בנם השני.
סטטיסטיקה > קריירת מועדונים

נכון ל-22 במאי 2022
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברצלונה אתלטיק | 2007/2008 | הליגה הספרדית הרביעית | 23 | 2 | — | — | — | — | — | — | 23 | 2 |
| ברצלונה אתלטיק | 2008/2009 | הליגה הספרדית השלישית | 2 | 0 | — | — | — | — | — | — | 2 | 0 |
| ברצלונה אתלטיק | סך הכול | סך הכול | 25 | 2 | — | — | — | — | — | — | 25 | 2 |
| ברצלונה | 2008/2009 | לה ליגה | 24 | 1 | 9 | 0 | 8 | 2 | — | — | 41 | 3 |
| ברצלונה | 2009/2010 | לה ליגה | 33 | 0 | 4 | 0 | 10 | 0 | 5 | 1 | 52 | 1 |
| ברצלונה | 2010/2011 | לה ליגה | 28 | 1 | 5 | 0 | 12 | 0 | 1 | 0 | 46 | 1 |
| ברצלונה | 2011/2012 | לה ליגה | 31 | 1 | 8 | 0 | 10 | 1 | 3 | 0 | 52 | 2 |
| ברצלונה | 2012/2013 | לה ליגה | 31 | 1 | 4 | 0 | 8 | 0 | 2 | 0 | 45 | 1 |
| ברצלונה | 2013/2014 | לה ליגה | 32 | 1 | 5 | 1 | 9 | 1 | 2 | 0 | 48 | 3 |
| ברצלונה | 2014/2015 | לה ליגה | 33 | 1 | 4 | 0 | 10 | 0 | — | — | 47 | 1 |
| ברצלונה | 2015/2016 | לה ליגה | 35 | 0 | 5 | 0 | 9 | 0 | 4 | 0 | 53 | 0 |
| ברצלונה | 2016/2017 | לה ליגה | 33 | 0 | 5 | 0 | 8 | 0 | 2 | 0 | 48 | 0 |
| ברצלונה | 2017/2018 | לה ליגה | 31 | 1 | 7 | 0 | 10 | 0 | 2 | 0 | 50 | 1 |
| ברצלונה | 2018/2019 | לה ליגה | 35 | 0 | 6 | 0 | 12 | 0 | 2 | 0 | 54 | 0 |
| ברצלונה | 2019/2020 | לה ליגה | 33 | 2 | 2 | 0 | 7 | 0 | 1 | 0 | 43 | 2 |
| ברצלונה | 2020/2021 | לה ליגה | 36 | 0 | 6 | 0 | 6 | 0 | 2 | 0 | 50 | 0 |
| ברצלונה | 2021/2022 | לה ליגה | 36 | 2 | 2 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 51 | 3 |
| ברצלונה | סך הכל | סך הכל | 451 | 11 | 72 | 1 | 131 | 5 | 26 | 1 | 680 | 18 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 476 | 13 | 72 | 1 | 131 | 5 | 26 | 1 | 705 | 20 |
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  הופעות בליגת האלופות.
↑  הופעה אחת בסופר קאפ האירופי, 2 הופעות בסופר קאפ הספרדי, 2 הופעות ושער 1 בגביע העולם למועדונים.
1 2 3 4 5 6 7  הופעות בסופר קאפ הספרדי.
↑  הופעה אחת בסופר קאפ האירופי, הופעה אחת בסופר קאפ הספרדי, הופעה אחת בגביע העולם למועדונים.
↑  הופעה אחת בסופר קאפ האירופי, הופעה אחת בסופר קאפ הספרדי, 2 הופעות בגביע העולם למועדונים.
↑  6 הופעות בליגת האלופות, 6 הופעות ושער 1 בליגה האירופית.
סטטיסטיקה > נבחרת ספרד

נכון ל-12 ביוני 2022
| נבחרת | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 2009 | 10 | 0 |
|  ספרד | 2010 | 16 | 0 |
|  ספרד | 2011 | 11 | 0 |
|  ספרד | 2012 | 14 | 0 |
|  ספרד | 2013 | 12 | 0 |
|  ספרד | 2014 | 11 | 2 |
|  ספרד | 2015 | 8 | 0 |
|  ספרד | 2016 | 12 | 0 |
|  ספרד | 2017 | 8 | 0 |
|  ספרד | 2018 | 9 | 0 |
|  ספרד | 2019 | 5 | 0 |
|  ספרד | 2020 | 4 | 0 |
| 2021 | 13 | 0 |  |
| 2022 | 4 | 0 |  |
| סך הכול | סך הכול | 137 | 2 |
תארים

אליפות ספרד (9): 2008/2009, 2009/2010, 2010/2011, 2012/2013, 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019, 2022/2023
ליגת האלופות (3): 2008/2009, 2010/2011, 2014/2015
גביע המלך הספרדי (7): 2008/2009, 2011/2012, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2020/2021
הסופר קאפ הספרדי (7): 2009, 2010, 2011, 2013, 2016, 2018, 2022/2023
הסופר קאפ האירופי (3): 2009, 2011, 2015
אליפות העולם לקבוצות (3): 2009, 2011, 2015
מונדיאל: 2010
אליפות אירופה בכדורגל: 2012
פריצת השנה של הליגה הספרדית: 2008/2009
פרס בראבו: 2009
חמד חלאילה

חמד חלאילה (בערבית: حمد خلايلة; 1928 - 13 במאי 2014) היה חבר הכנסת בכנסת העשירית מטעם המערך.
חלאילה נולד בסח'נין. במהלך השנים עבד בהסתדרות העובדים הכללית.
בשנת 1981 נבחר חלאילה לכנסת העשירית מטעם המערך. בשנות כהונתו הוא היה חבר ועדת החינוך והתרבות, וחבר בוועדה למינוי קאדים שרעים .
נפטר ב-13 במאי 2014.
אלון (יישוב)

| --- | --- |

מבט מדרום - אלון קיץ 2019
 טריטוריה:  יהודה ושומרון
 תאריך ייסוד:  1990 
 גובה:  250 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב הקהילתי:  250 משפחות
 קואורדינטות:  31°49′58″N 35°21′13″E﻿ / ﻿31.832794444444°N 35.353747222222°E﻿ / 31.832794444444; 35.353747222222 
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) אלון(למפת הרי ירושלים רגילה) אלון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אלון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הכניסה למדרשת בית פרת
השלט ההיסטורי דרך ארץ מרדפים בכביש בדרך לאלון
אלון היא התנחלות שמאורגנת כיישוב קהילתי מעורב דתי-חילוני, מיישובי המועצה אזורית מטה בנימין. ליישוב אין מעמד עצמאי והוא נחשב לשכונה של ההתנחלות כפר אדומים. היישוב נמצא באזור מדבר יהודה, על הגדה הדרומית של נחל פרת (ואדי קלט), בגובה של 250 מטרים מעל פני הים. ביישוב מתגוררות נכון לשנת 2018 כ-230 משפחות.
היסטוריה

היישוב, שהוקם באפריל 1990 באישור מועצת התכנון העליונה, נקרא על שם יגאל אלון וממוקם בתחילת "כביש אלון", בקרבת הדרך מירושלים לים המלח. בראשיתו נחשב היישוב לשכונת הרחבה של כפר אדומים ונקרא "כפר אדומים ב". כך נעקף הצורך באישור של ועדת השרים להתיישבות. לאחר זמן קצר נותקה השכונה מכפר אדומים ומאז היא מנוהלת על ידי אגודה שיתופית קהילתית, עם מזכירות עצמאית.
במרץ 2019, אישרה מועצת התכנון העליונה במנהל האזרחי תוכנית להכפלת גודל היישוב, והקמת 325 יחידות דיור חדשות.
ממערב ליישוב הוכשר "מצפה אורית", המשקיף על מתלול נחל פרת ויישובי האזור
אופי היישוב

ביישוב מתקיימים חוגים ופעילויות שונות למבוגרים לילדים ולנוער. ביישוב פועלים מספר מוסדות קהילתיים בין היתר פועלת ספרייה, המשמשת גם מרכז קהילתי תרבותי בו מתקיימות פעילויות מגוונות, וכן בית כנסת, המהווה מלבד מקום תפילה מקום כינוס ומפגש, בו מועברים בין השאר שיעורים והרצאות. ביישוב פועלת המדרשה "בית פרת - מדרשה ישראלית".
ביישוב פועלות מסגרות חינוך לגיל הרך, בהם מטופלים ומתחנכים ילדי היישוב מגיל 3 חודשים ועד לסיום גן החובה. בית הספר הממ"ד הניסויי בכפר אדומים לכיתות א'–ח' ממוקם ביישוב כפר אדומים הסמוך ומתאפיין בגישה ייחודית שמותאמת לרוח השילוב והשותפות בין דתיים וחילונים, ומשמש את יישובי האזור.
תנועת הנוער של הצופים מקיימת פעילות ענפה, פועלת אף היא ברוח יישובי גוש אדומים ופונה לילדים מכיתה ד' ומעלה. שבט יהודה הממוקם בכפר אדומים ומשויך רשמית לעדת הצופים הוא הראשון הפונה לקהל מעורב של חילונים ודתיים והוא מהשבטים המובילים בהנהגת יהודה.
מרבית התושבים עובדים בירושלים ובמעלה אדומים, באזור תעשייה מקומי ובו מספר מפעלי תעשייה קלה, בבתי הספר ובמסגרות החינוך בסביבה וכן ביוזמות תיירותיות מגוונות.
גלריית תמונות

הכניסה ליישוב
חוות "ארץ בראשית" בכניסה ליישוב
צידו הדרומי של היישוב 12/08
מצפה אורית
הערות שוליים

↑  חנן שלאין, אריה מדר, עזרא ינוב, שלשום התקבל האישור האחרון - אתמול עלתה "שכונת אלון" לקרקע, מעריב, 26 באפריל 1990
↑  אורן כהן, שלמה סלוצקי, התנחלות אלון הוקמה ללא אישור ועדת שרים; "שכונה בכפר אדומים", חדשות, 26 באפריל 1990
↑  יותם ברגר, המינהל האזרחי צפוי לאשר השבוע בניית כ-1,400 דירות בהתנחלויות, באתר הארץ, 31 במרץ 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007316576705171
ירין שחף

| --- | --- |

 לידה:  1962 (בן 62 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 www.yarin-shahaf.co.il
 
ירין שחף (נולד ב-1962 בתל אביב) הוא מאפר, מרצה על איפור, ובעל בית ספר למקצועות האיפור.
ביוגרפיה

ב-1979 סיים לימודי איפור ב-Giorgio Make-up School בפירנצה שבאיטליה. עם שחרורו מצה"ל, בשנת 1983, התמנה למאפר הראשי של רבלון ישראל ועבד במקביל כמאפר בהפקות אופנה, פרסומות, סרטים ומופעים. במסגרת שירות המילואים התמנה ירין כמאפר הראשי של חיל הרפואה בצה"ל ועסק בהדמיות איפור פציעות והסוואות.
בשנת 1986 הקים את בית הספר למקצועות האיפור. במקביל להוראת איפור מקצועי בבית ספרו, מלמד שחף איפור מקצועי בבתי ספר בעולם (Make Up Institute בסטוקהולם שבשוודיה, Beni Durrer בברלין שבגרמניה).
בשנת 2001 הקים את מיזם "ירין שחף למען הקהילה", שבו בוגרי בית ספרו מתנדבים ומאפרים במופעים שונים המהווים מנוף לגיוס כספים לבתי חולים ועמותות שונות כגון עמותת עלם, האגודה למלחמה בסרטן, כתף לחייל והאגודה למען החייל.
בשנת 2015 הקים את "בית ירין שחף" בתל אביב, בית הספר למקצועות היופי. בבית הספר כיתות לימוד להכשרת מאפרים, מעצבי שיער וסטייליסטים, לצד גלריה לאמנות בה מוצגות תערוכות מתחלפות של אמנות מודרנית.
בשנת 2021 הקים סניף נוסף בחיפה, בסמוך למרכזית המפרץ. בשנת 2018 נבחר "ירין שחף" כבית הספר לאיפור הטוב בישראל מטעם I.U.M – האיגוד הבינלאומי לבתי ספר לאיפור.
שחף נשוי ואב לשתי בנות.
הערות שוליים

1 2 3  אודות, באתר ירין שחף
מאה שנים... מאה סרטים

מאה שנים... מאה סרטים היא רשימה של מאה הסרטים האמריקאיים הטובים ביותר, כפי שנקבע על ידי מכון הסרטים האמריקאי, על פי סקר של יותר מ-1,500 אנשי תעשיית הקולנוע, אשר בחרו מתוך רשימה של 400 סרטים. הרשימה פורסמה לראשונה בשנת 1998.
קריטריונים

הסרטים נשפטו על פי הקריטריונים הבאים:
סרטים עלילתיים באורך מלא (40 דקות לפחות)
סרטים אמריקאיים, דוברי אנגלית, הכוללים תרומה משמעותית, קריאטיבית או פיננסית, ממקורות אמריקאיים
הכרה ושבחים מצד מבקרים, בצורה פורמלית (כלומר: בדפוס)
זכייה בתחרויות פרסים משמעותיות, לרבות פרסים מטעם איגודים מתוך תעשיית הקולנוע ומפסטיבלי סרטים
פופולריות לאורך זמן, על פי נתוני רווחים (מותאמים לאינפלציה), שידורים בטלוויזיה, מכירות והשכרות בספריות וידאו וכדומה
משמעות היסטורית: סרטים המציינים נקודות דרך חשובות בהיסטוריה של הקולנוע, לרבות חדשנות טכנולוגית, אלמנטים נרטיביים חדשניים או הישגים אחרים פורצי דרך
השפעה תרבותית על החברה האמריקאית
ראו גם

ארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית
פרס אוסקר
פרס גלובוס הזהב
מאה הסרטים הישראליים הנצפים ביותר בכל הזמנים
בן שרפסטין

| --- | --- |

 לידה:  4 בנובמבר 1895 טקומה, וושינגטון, ארצות הברית
 פטירה:  20 בדצמבר 1980 (בגיל 85) קליסטוגה, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  בנג'מין שרפסטין
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בדייוויס
 תקופת הפעילות:  1920–1980 (כ־60 שנה)
 תחום יצירה:  במאי קולנוע, מפיק קולנוע
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר (1957)  פרס אוסקר לסרט התיעודי הטוב ביותר (1957)  אגדות דיסני (1998) 
 
בנג'מין שרפסטין (באנגלית: Benjamin Sharpsteen;‏ 4 בנובמבר 1895 – 20 בדצמבר 1980) היה במאי ומפיק קולנוע אמריקאי בחברת וולט דיסני. הוא ביים 31 סרטים במהלך הקריירה שלו, שהייתה בין השנים 1920–1980. כאשר הוא הצטרף לאולפני וולט דיסני בשנת 1929, הוא הפך במהירות ליד ימינו של וולט דיסני בהפקת סרטי הנפשה ולייב אקשן. כפי שכתב פעם וולט, "לגבי בן שרפסטין ותרומתו לפיתוח ארגון דיסני, אני רוצה לומר שהוא מילא תפקיד חשוב מאוד". על עשייתו בחברה הוא הוגדר בשנת 1998 כאגדת דיסני.