stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוונטין מייאסו
לקריאה נוספת

Pierre-Alexandre Fradet, «Sortir du cercle corrélationnel : un examen critique de la tentative de Quentin Meillassoux », Cahiers Critiques de philosophie, num. 19, dec. 2017, p. 103-119
Pierre-Alexandre Fradet and Tristan Garcia (eds.), issue "Réalisme spéculatif", in Spirale, no 255, winter 2016—introduction here : "
Olivier Ducharme et Pierre-Alexandre Fradet, Une vie sans bon sens. Regard philosophique sur Pierre Perrault (dialogue between Perrault, Nietzsche, Henry, Bourdieu, Meillassoux), foreword by Jean-Daniel Lafond, Montréal, Éditions Nota bene, coll. "Philosophie continentale", 2016, 210 p.
Harman, Graham. Quentin Meillassoux: Philosophy in the Making. Edinburgh: Edinburgh University Press, 2011.
Watkin, Christopher. Difficult Atheism: Post-Theological Thinking in Alain Badiou, Jean-Luc Nancy and Quentin Meillassoux. Edinburgh: Edinburgh University Press, paperback: March 2013; hardback: 2011.
Ennis, Paul. Continental Realism. Winchester: Zero Books, 2011.
Edouard Simca, "Recension: Q. Meillassoux, Après la finitude: Essai sur la nécessité de la contingence, Paris, Seuil, 2006"
Michel Bitbol. Maintenant la finitude: Peut-on penser l'absolu?. Paris, Flammarion, 2019.
הערות שוליים

↑  "Quentin Meillassoux - CIEPFC : Centre International d'Etude de la Philosophie Française Contemporaine". Ciepfc.fr. אורכב מ-המקור ב-2011-09-08. נבדק ב-2011-09-21.
↑  Harman, Graham (2015-01-12). Quentin Meillassoux (באנגלית). Edinburgh University Press. ISBN 9780748693474.
↑  Après la finitude. Essai sur la nécessité de la contingence, Paris, Seuil, coll. L'ordre philosophique, 2006 (foreword by Alain Badiou).
↑  After Finitude, trans. Ray Brassier, Continuum, 2008, foreword, p. vii
↑  After Finitude, Chap. 1, p. 5
↑  After Finitude, Chap. 1, p. 10
↑  After Finitude, Bibliography, p. 141
↑  Le nombre et la sirène. תבנית:ASIN.
↑  "Graham Harman (website), Meillassoux on Mallarmé". נבדק ב-2011-09-25.
↑  "Collapse Vol. II: Speculative Realism". Urbanomic. נבדק ב-2011-09-21.
↑  "Collapse Vol. III: Unknown Deleuze [+ Speculative Realism". Urbanomic. נבדק ב-2011-09-21.
↑  "Collapse Vol. IV: Concept Horror". Urbanomic. נבדק ב-2011-09-21.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007436616305171  PLWABN: 9810621048805606  BnF: cb150538375 (data)  CiNii: DA16102655  GND: 137007914  ISNI: 0000 0000 8359 4254  LCCN: n2007064012  NDL: 001227117  NKC: jx20120208026  NLK: KAC201005839  NTA: 310501911  SUDOC: 096275456  VIAF: 15057171   WorldCat (עם VIAF): 15057171
קירובו

קירובו (באנגלית: KIROBO) הוא האסטרונאוט הרובוטי הראשון בחלל, שנשלח לתחנת החלל הבינלאומית כדי ללוות את האסטרונאוטים שם כדי להפיג את בדידותם. עם זאת, נכון למועד שיגורו, הוא יודע רק לדבר יפנית.
השם קירובו הוא שילוב בין המילה "קיבו" ((希望) תקווה ביפנית) ו"רובו" ((ロボ) קיצור גנרי לרובוט).
חזון

החזון של מפתחי הרובוט היה לקדם את הרובוטיקה העולמית בכך שישלחו רובוט לחלל, המסוגל לקיים שיחות ולזהות פנים. באתר הפרויקט נכתב כי "קירובו הוא התקווה של הטכנולוגיה היפנית".
פיתוח

קירובו פותח על ידי טומוטאקה טקאהאשי (Tomotaka Takahashi) בשיתוף פעולה בין Dentsu, מרכז המחקר לטכנולוגיה באוניברסיטת טוקיו, Robo Garage מאוניברסיטת קיוטו, חברת טויוטה (Toyota) וJAXA סוכנות החלל היפנית. האוניברסיטה של טוקיו וRobo Garage עבדו על החומרה של הרובוט ויצירת התנועה, חברת טויוטה עבדה על הזיהוי הקולי, וDentsu יצרו את יכולת השיחה וניהלו את הפרויקט.
מאפיינים טכניים

קירובו הוא בערך 34 ס"מ גובה, 18 ס"מ רוחב ו-15 ס"מ עומק. הוא שוקל כמעט 1 ק"ג ומדבר רק יפנית.
יכולותיו כוללות גם זיהוי קול ודיבור, עיבוד שיחה, גם זיהוי פנים והקלטה. קירובו תוכנן במיוחד להתמודד בסביבת כבידה נמוכה ולנווט ולסייע לאסטרונאוט Wakata בניהול ניסויים בתחנת החלל. משימתו העיקרית היא לבדוק איך רובוטים ובני אדם יכולים לעבוד יחדיו. הוא מתמחה בתקשורת ובפעילות בתוך התחנה. הוא מקבל הוראות בעל פה ומסוגל לנהל שיחות, לזהות מילים ולשעשע גם את הרציניים שבאסטרונאוטים.
שיגור ושהות בחלל

קירובו הגיע לתחנת החלל הבינלאומית ב-10 באוגוסט 2013, ברכב חלל בלתי מאויש שהכיל גם 3.5 טונות של ציוד ואספקה לששת אנשי צוות החלל בתחנה. במרץ 2014 הוא חבר לקואיצ'י ואקאטה (Koichi Wakata), מפקד משלחת מספר 39 לתחנת החלל הבינלאומית והיפני הראשון הממלא תפקיד מפקד משלחת. רובוט תאום לקירובו הוא מיראטה (Mirata), בעל מאפיינים דומים שנשאר על כדור הארץ בתור גיבוי.
קירובו שהה בתחנת החלל 18 חודש ונחת בחזרה במרץ 2015. עם חזרתו אמר: "מלמעלה, כדור הארץ זוהר כמו מנורת LED כחולה".
שיאי עולם

עם חזרתו ליפן, הכריזו נציגי ספר השיאים של גינס כי קירובו קבע שני שיאי עולם:
הרובוט אסטרונאוט הראשון
הגובה הגבוה ביותר שבו רובוט ניהל שיחה, 414 ק"מ מעל פני הים, בשיחה שנערכה ב-7 בדצמבר 2013.
הערות שוליים

↑  "Little Kirobo to Become First Robot Space Talker | Space". TechNewsWorld. 2013-06-27. נבדק ב-2013-07-01.
↑  "World's first talking robot set to go into space | Mail Online". Daily Mail. 2013-06-27. נבדק ב-2013-07-01.
↑  אורן דותן, ‏יפן שיגרה את האסטרונאוט הרובוטי הראשון לחלל, באתר ‏מאקו‏, 4 באוגוסט 2013
↑  יפן שיגרה לחלל רובוט מדבר שיארח חברה לאסטרונאוטים, מעריב, אוגוסט 2013
1 2  Robot astronaut Kirobo sets two Guinness World Records titles באתר שיאי גינס, מרץ 2015
סינכרוטרון האור למדע ניסויי ויישומי במזרח התיכון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מעבדה 
 מדינה:  ירדן 
 קואורדינטות:  32°06′36″N 35°44′12″E﻿ / ﻿32.109987°N 35.736679°E﻿ / 32.109987; 35.736679
 www.sesame.org.jo
  (למפת ירדן מוגדלת) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלסינכרוטרון האור(למפת ירדן רגילה) עמאן אירביד סלט ג'רש זרקא טפילה כרכ מידבא מעאן עקבה סוריה לבנון ע י ר א ק  ערב הסעודית  ישראלסינכרוטרון האור
 
סינכרוטרון האור למדע ניסויי ויישומי במזרח התיכון (Synchrotron-Light for Experimental Science and Applications in the Middle East, בראשי תיבות: SESAME, בעברית: ססמי) הוא מאיץ סינכרוטרון הממוקם באלאן במחוז בלקא בירדן. הוא נוצר תחת חסותה של UNESCO ב-20 במאי 2002.
ססמי הוא מיזם שיתופי של מדענים וממשלות באזור המזרח התיכון שהוקם במתכונתו של CERN (על אף שיש להם מטרות מחקריות שונות). הוא המתקן היחיד מסוגו במזרח התיכון, מתוך בערך שישים בכל העולם. מתקן ססמי הוקם על מנת לספק סינכרוטרון לצורכי מחקר למדינות המזרח התיכון (וכך, בין היתר, למנוע בריחת מוחות), וכדי לתרום לכינון שלום בין מדינות המזרח התיכון המסוכסכות בעזרת שיתוף פעולה מדעי בינלאומי.
המתקן נבחר להיבנות בירדן, כי היא המדינה היחידה שמשמרת יחסים דיפלומטיים איתנים עם החברות המייסדות של הפרויקט: קפריסין, מצרים, איראן, ישראל, ירדן, פקיסטן וטורקיה. בנוסף גם הרשות הפלסטינית שותפה לפרויקט.
אבן הפינה של המתקן הונחה ב-6 בינואר 2003, ובנייתו החלה ביולי 2003. המתקן נחנך בטקס חגיגי ב-16 במאי 2017 במעמד מלך ירדן עבדאללה השני ומשלחות מדעיות רבות מכל רחבי המזרח התיכון והעולם.
נשיא מועצת ססמי הנוכחי הוא הפרופסור הגרמני רולף-דיוטר היור, מנהל הארגון האירופאי למחקר גרעיני לשעבר.
הסינכרוטרון בססמי

סינכרוטרון הוא מאיץ חלקיקים מעגלי בו חלקיקים טעונים מואצים באמצעות שדות חשמליים משתנים. סיבוב קרן החלקיקים מתבצע באמצעות הפעלת שדות מגנטיים. המבנה המעגלי של הסינכרוטרון קרוי גם "טבעת אחסון", משום שניתן לשמור בו חלקיקים בתנועה מעגלית במשך זמן רב. תנועת החלקיקים הטעונים יוצרת קרינה רבת עוצמה הנקראת "קרינה סינכרוטרונית". המהירות והאנרגיה של החלקיקים בטבעת האחסון נותרת קבועה ומטרת השדות החשמליים המופעלים על הסינכרוטרון היא לפצות על אובדן אנרגיה כתוצאה מהיווצרות הקרינה הסינכרוטרונית.
לסינכרוטרונים שני שימושים עיקריים:
גרימה להתנגשויות רבות עוצמה של חלקיקים בתוך המתקנים וחקירת תוצרי ההתנגשות.
שימוש בקרינה הסינכרוטרונית לצורך זיהוי חומרים ביולוגיים שונים, צילום מבנה של חומרים ועוד. שימוש זה של סינכרוטרונים מתבצע במחקרים בתחומי מדעי החיים, כימיה, ביולוגיה ואף ארכאולוגיה. במחקרה של עדה יונת, למשל, היא השתמשה בסינכרוטרון.
שם

השם ססמי (sesame - שומשום באנגלית) נבחר בשל הביטוי "שומשום היפתח" (open sesame), המייצג את מטרת המיזם - להוות מכון מחקרי הפתוח בפני מדעני המזרח התיכון והעולם בכלל. בנוסף, הוא נועד לייצג את תרבות אזור המזרח התיכון, בו שומשום הוא גידול חשוב כבר אלפי שנים. ראשי התיבות Synchrotron-Light for Experimental Science and Applications in the Middle East הותאמו למילה SESAME.
מבנה

המתקן מורכב מארבעה חלקים:
מבנה > מיקרוטרון

המיקרוטרון הוא מאיץ חלקיקים קטן המאיץ את האלקטרונים שלבסוף יואצו במתקן לאנרגיה של כ-22.5 MeV. המיקרוטרון בססמי נכנס לפעילות בנובמבר 2011. האלקטרונים המואצים עוברים לשלב הבא במתקן, הבוסטר-סינכרוטרון.
מבנה > בוסטר-סינכרוטרון

הבוסטר-סינכרוטרון מקבל את האלקטרונים המואצים מהמיקרוטרון ומאיץ אותם לאנרגיה של כ-800 MeV. את האלקטרונים המואצים הוא מעביר לחלק הבא - טבעת האחסון.
מבנה > טבעת האחסון

טבעת האחסון, המקבלת את האלקטרונים המואצים מהבוסטר-סינכרוטרון, מאיצה את האלקטרונים ל-2.5 GeV ושומרת על תנועתם המעגלית למשך שעתיים בערך. בגלל תנועת האלקטרונים, הם פולטים קרינה סינכרוטרונית, המנותבת למקטע הבא - מסלולי האלומות.
מבנה > מסלולי האלומות

הקרינה הסינכרוטרונית מנותבת לשבעה מסלולי אלומות לצרכים מחקריים נבדלים:
מסלול BASEMA משמש לחקר המבנה העדין של בליעת קרני רנטגן (אנ') ולפלואורסצנצית קרני רנטגן.
מסלול EMIRA משמש לספקטרו-מיקרוסקופיה בתחום התת-אדום.
מסלול SUSAM משמש למחקר בהנדסת חומרים.
מסלול MX משמש לקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן של מאקרו-מולקולות ביולוגיות (אנ').
מסלול אלומת קרני רנטגן רכות.
מסלול SAXS/WAXS לפיזור קרני רנטגן בזוויות צרות (אנ') ובזוויות רחבות (אנ').
מסלול טומוגרפיה.
ראו גם

סינכרוטרון
CERN
הערות שוליים

↑  אתר האינטרנט של ססמי (ארכיון)
↑  אתר האינטרנט של סוכנות החלל הישראלית
↑  אתר האינטרנט של מכון דוידסון למדע
↑  אתר האינטרנט של ססמי (ארכיון)
↑  אתר האינטרנט של ססמי (ארכיון)
תמר הוסטובסקי ברנדס

| --- | --- |
 ענף מדעי:  משפט בין-לאומי פומבי, משפט חוקתי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת קולומביה
 
תמר הוסטובסקי ברנדס היא חברת סגל (בדרגת פרופסור חבר) בפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו. היא בעלת תואר ראשון במשפטים (LL.B) מאוניברסיטת תל אביב בהצטיינות, תואר שני (LL.M) בהצטיינות ודוקטורט (J.S.D) במשפטים מאוניברסיטת קולומביה. תחומי המחקר של הוסטובסקי ברנדס הם משפט בין-לאומי פומבי ומשפט חוקתי, והיחס בין השניים, וכן בממשק בין משפט לתאוריה פוליטית. לפני שהצטרפה לסגל הקריה האקדמית אונו, עבדה הוסטובסקי ברנדס כעורכת דין במחלקה המסחרית במשרד עורכי הדין Schulte, Roth & Zabel, LLP, בניו יורק, ולימדה בתואר השני בלימודים גלובליים באוניברסיטת ניו יורק. בשנת 2018 היא התארחה כ-Short Term International Visiting Professor בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת קולומביה.
מאמרה "The Diminishing Status of International Law in the Decisions of the Israeli Supreme Court concerning the Occupied Territories" זכה בפרס המאמר הטוב ביותר לשנת 2021 בכתב העת "International Journal of Constitutional Law".
הוסטובסקי ברנדס היא עמיתה בכירה במכון למחשבה ישראלית. כמו כן היא חברה בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה הפועל נגד הרפורמה המשפטית בשנת 2023. במהלך 2023 מונתה הוסטובסקי ברנדס לצוות המשא ומתן של מפלגת העבודה בבית הנשיא, לצד אבי ניסנקורן וחברי הכנסת אפרת רייטן וגלעד קריב, וכיהנה בו עד לפרישת המפלגה מהשיחות.
הוסטובסקי ברנדס נולדה וגדלה בירושלים. למדה בבית הספר התיכון הגמנסיה העברית ושירתה בצה״ל כקצינת חינוך.
הערות שוליים

↑  ד"ר תמר הוסטובסקי ברנדס, באתר הקריה האקדמית אונו, ‏1 במאי 2019
↑  Tamar Hostovsky Brandes, The diminishing status of international law in the decisions of the Israeli Supreme Court concerning the Occupied Territories, International Journal of Constitutional Law, ‏17 September 2020
↑  I•CON Best Paper Prize: prize-winning papers, International Journal of Constitutional Law
↑  ד"ר תמר הוסטובסקי ברנדס, באתר המכון למחשבה ישראלית
↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.
↑  מפלגת העבודה תצטרף לשיחות הרפורמה בבית הנשיא, באתר אייס, 28 במרץ 2023
↑  ניצן שפיר, ‏צוות המשא-ומתן של העבודה פרש משיחות ההידברות בבית הנשיא, באתר גלובס, 16 באפריל 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007408123905171  VIAF: 35156675114533582793   WorldCat (עם VIAF): 35156675114533582793
חן בנוז

חן בנוז (נולד בשנת 2006) הוא מתעמל אקרובטי ישראלי. אלוף אירופה (פזארו 2021) וסגן אלוף עולם (ז'נבה 2020) בתחרות לרביעיית גברים, סגן אלוף עולם (באקו 2022) בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל הדינמי, וזוכה מדליית ארד באליפות עולם (באקו 2022) בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל המשולב ובתרגיל שיווי המשקל.
ביוגרפיה > 2021

באליפות העולם שנערכה בז'נבה שבשווייץ ביולי זכה במדליית כסף בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם תומר אופיר, אמיר דאוס וליאור בורודין.
באליפות אירופה שנערכה בפזארו שבאיטליה בספטמבר-אוקטובר זכה במדליית זהב בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם תומר אופיר, אמיר דאוס וליאור בורודין.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה בבאקו שבאזרבייג'ן במרץ זכה במדליית כסף בתחרו לרביעיית גברים בתרגיל הדינמי, ובמדליות ארד בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל שיווי המשקל ובתרגיל המשולב, ביחד עם תומר אופיר, אמיר דאוס וליאור בורודין.
במשחקי העולם שנערכו בברמינגהאם שבאלבמה, ארצות הברית, ביולי, סיים במקום רביעי בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם תומר אופיר, אמיר דאוס וליאור בורודין.
רות שפירא

ערך זה עוסק במתמטיקאית ישראלית. אם התכוונתם לאשת רדיו, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1940 (בת 84 בערך) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  גאומטריה חישובית 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת ניו יורק 
 מוסדות:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  רפאל – מערכות לחימה מתקדמות 
 מספר צאצאים:  4 
 אתר רשמי
 
רות שפירא (נולדה ב-1940) היא מתמטיקאית ומדענית מחשב ישראלית וכלת פרס רפא"ל למפעל חיים. שפירא תרמה רבות לתחום הגאומטריה החישובית והראייה הממוחשבת. בשנת 1975 הוכיחה את משפט פרימן-שפירא לחסימת פוליגונים בשני ממדים.
קורות חיים

שפירא נולדה בתל אביב. סיימה תואר ראשון ושני בטכניון בשנים 1962 ו-1964, שניהם במתמטיקה, והמשיכה ללמד שם במשך 8 שנים. בשנת 1976 קיבלה תואר דוקטור למדעי המחשב מאוניברסיטת ניו יורק.
משפט פרימן-שפירא

בשנת 1975, במהלך המחקר שביצעה באוניברסיטת ניו יורק לעבודת הדוקטורט שלה, הצליחה להוכיח השערה בגאומטריה חישובית, כי על דופן המלבן בעל השטח הקטן ביותר החוסם מצולע כלשהו, מונחת לפחות צלע אחת של המצולע החסום. משפט זה נודע לאחר מכן כמשפט פרימן-שפירא (על שמה ועל שם המנחה שלה, פרופ' הרברט פרימן), ושימש מאוחר יותר לפתרון בעיות אריזה של מצולעים בשני ממדים.
בתעשיות הביטחון

מתחילת שנות השמונים עבדה שפירא ברפא"ל, ומילאה תפקידים שונים בתחום עיבוד תמונה וראייה ממוחשבת. בשנת 2003 זכתה בפרס רפא"ל למפעל חיים.
חיים אישיים

רות נשואה ליוסף שפירא, מהנדס רדיו, ולהם ארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הבית של רות שפירא
↑  פרסום המשפט, 1975
תומר אופיר

תומר אופיר (נולד בשנת 2000) הוא מתעמל אקרובטי ישראלי. אלוף אירופה (פזארו 2021) וסגן אלוף עולם (ז'נבה 2020) בתחרות לרביעיית גברים, פעמיים סגן אלוף עולם (באקו 2022 וגימארייש 2024) בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל הדינמי, וסגן אלוף עולם (גימארייש 2024) בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל המשולב ובתרגיל שיווי המשקל.
ביוגרפיה > 2021

באליפות העולם שנערכה בז'נבה שבשווייץ ביולי זכה במדליית כסף בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם חן בנוז, אמיר דאוס וליאור בורודין.
באליפות אירופה שנערכה בפזארו שבאיטליה בספטמבר-אוקטובר זכה במדליית זהב בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם חן בנוז, אמיר דאוס וליאור בורודין.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה בבאקו שבאזרבייג'ן במרץ זכה במדליית כסף בתחרו לרביעיית גברים בתרגיל הדינמי, ובמדליות ארד בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל שיווי המשקל ובתרגיל המשולב, ביחד עם חן בנוז, אמיר דאוס וליאור בורודין.
במשחקי העולם שנערכו בברמינגהאם שבאלבמה, ארצות הברית, ביולי, סיים במקום רביעי בתחרות לרביעיית גברים, ביחד עם חן בנוז, אמיר דאוס וליאור בורודין.
ביוגרפיה > 2023

בסבב גביע העולם שנערך בשנת 2023 הוא זכה במדליית כסף בפולין.
ביוגרפיה > 2024

בסבב גביע העולם שנערך בשנת 2024 הוא זכה במדליות זהב בפורטוגל ובפולין.
באליפות העולם שנערכה בגימארייש שבפורטוגל בספטמבר זכה במדליית כסף בתחרות לרביעיית גברים בתרגיל המשולב, בתרגיל שיווי המשקל ובתרגיל הדינמי, ביחד עם ליאור בורודין, רותם עמיחי ואור אברהם.
דרג אופרטיבי מס' 1

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  רומניה רומניה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1941–1945 (כ־4 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה 
 
איסוף ומעצר יהודים ברחוב ביאשי, בזמן פרעות יאשי
דרג אופרטיבי מס' 1 (ברומנית: Eșalonul I Operativ), הידוע גם בשם האשלון המיוחד, הייתה יחידה צבאית מיוחדת שהוקמה ברומניה, לקראת כניסתה למלחמת העולם השנייה. דרג אופרטיבי מס' 1 הוקמה ופעלה במסגרת השירות החשאי הרומני וראשית פעילותה הייתה בהכנות וביצוע פרעות יאשי.
בראש היחידה עמד תחילה אאוג'ן קריסטסקו Eugen) Cristescu) ולאחר מכן יון ליסייביץ (Ion Lisievici). היחידה פעלה במתכונת דומה לאינזצגרופן והייתה מתואמת עם הגרמנים באמצעות המאיור הגרמני דובר הרומנית אלכסנדר שטרנסקי (Alexandr von Stranschi) והקולונל הרומני יונסקו מיקנדרו (Ionescu Micandru).
לפי דיווח של בראונשטיין, תושב יהודי מיאשי, היחידה, שכונתה בפי היהודים "הגסטאפו הרומני", הגיעה ליאשי כשבועיים לפני הפרעות והמרכז שלה הוקם ברחוב פקוררי, בקרבת היציאה מהעיר. במקום זה הם חימשו פורעים רבים בנשק שסופק ישירות על ידי שירות המודיעין המיוחד והיה מחוץ לכל בקרה צבאית או משטרתית. ברחוב פקוררי התגורר ז'וניוס לקה (קרוב משפחתו של ראדו לקה), עוזר ראש המשרד הסטטיסטי של שירותי המודיעין ביאשי והוא סיפק לקריסטסקו את כל המידע על המוקדים והמרכזים היהודים ביאשי.
שלוש קבוצות מבצעיות (echipe), שנשלחו מבוקרשט לקחו חלק בביצוע הפרעות ביאשי.
לקריאה נוספת

ז'אן אנצ'ל, הקדמה לרצח – פרעות יאסי, 29 ביוני 1941, הוצאת יד ושם, 2003, עמ' 13–20.
הערות שוליים

↑  ALEXANDRU FLORIAN, Memoria publică și capacanele actului de justiţie.  (ברומנית)
↑  ז'אן אנצ'ל, הקדמה לרצח – פרעות יאסי, 29 ביוני 1941, הוצאת יד ושם, 2003, עמ' 13
עבדאללה חמדוכ

עבדאללה חמדוכ עם סטיבן מנושין במחלקת האוצר של ארצות הברית, 2019
עבדאללה חמדוכ (בערבית: عبدالله حمدوك; נולד בשנת 1956) הוא פוליטיקאי סודני, אשר כיהן כראש הממשלה ה-15 של סודאן. לפני מינויו שימש חמדוכ בתפקידים מנהליים ארציים ובינלאומיים רבים. מנובמבר 2011 עד אוקטובר 2018 היה סגן מזכ"ל הנציבות הכלכלית של האומות המאוחדות לאפריקה (UNECA). באוגוסט 2019 הועלה חמדוכ כמועמד אפשרי לראשות ממשלת סודאן לקראת מעברהּ של סודאן לדמוקרטיה בשנת 2019. לאחר העברת השלטון ממועצת המעבר הצבאית למועצת הריבונות של סודאן, מינתה מועצת הריבונות את עבדאללה חמדוכ לראש הממשלה בתקופת המעבר. הוא הושבע ב-21 באוגוסט 2019. ב-25 באוקטובר 2021 הוא עוכב והועבר למקום שלא נחשף בעקבות הפיכה צבאית. ב-21 בנובמבר 2021 הוחזר להיות ראש ממשלה בעקבות הסכם לאחר ההפיכה הצבאית. הוא התפטר ב-2 בינואר 2022 לאחר שלא הצליח להקים ממשלה אזרחית.
חינוך

עבדאללה חמדוכ הוא בעל תואר ראשון במדע מאוניברסיטת ח'רטום ודוקטורט בכלכלה מאוניברסיטת מנצ'סטר.
קריירה

בשנים 1981–1987 היה חמדוכ בכיר במשרד האוצר והתכנון הכלכלי של סודאן.
בשנות ה-90 מילא חמדוכ תפקידים בכירים בדלויט וטוש, ואחר כך בארגון העבודה הבינלאומי בזימבבואה. לאחר מכן עבד כמה שנים בבנק האפריקאי לפיתוח (אנ') בחוף השנהב. חמדוכ היה המנהל של אזורי אפריקה והמזרח התיכון במכון הבינלאומי לדמוקרטיה ולסיוע אלקטורלי (אנ') משנת 2003 עד 2008.
חמדוכ עבד למשך תקופה קצרה עבור הנציבות הכלכלית של האומות המאוחדות לאפריקה (UNECA): בשנים 2001–2002 כמנהל אינטגרציה וסחר אזורי, ומשנת 2011 עד אוקטובר 2018 היה סגן מזכ"ל UNECA.
בספטמבר 2018 מונה חמדוכ לשר האוצר של סודאן תחת הנשיא עומר אל-בשיר, אך הוא סירב לקבל על עצמו את המינוי.
ראש ממשלת סודאן

דובר קואליציית ארגוני המחאה הסודאניים, כוחות החופש והשינוי (אנ'), הציע ביוני 2019 כי כוחות החופש והשינוי ימנו את חמדוכ לראש ממשלת סודאן, שכן הכוחות ניהלו באותו זמן משא ומתן עם מועצת המעבר הצבאית על שינוי שיטת הממשל בסודאן לדמוקרטיה. נוהלי המעבר לדמוקרטיה הוגדרו רשמית בהסכם הפוליטי שנחתם ב-17 ביולי 2019 על ידי כוחות החופש והשינוי ומועצת המעבר הצבאית, ובטיוטת ההצהרה החוקתית שעליה חתמו ב-4 באוגוסט 2019.
מועצת הריבונות של סודאן מינתה את חמדוכ לראש הממשלה ב-20 באוגוסט, כנדרש בטיוטת ההצהרה החוקתית. הוא הושבע ב-21 באוגוסט. על פי סעיף 19 לטיוטת ההצהרה החוקתית מאוגוסט 2019, חל על חמדוכ ועל שאר בכירי ממשלת המעבר להתמודד בבחירות הכלליות שמתוכננות להיערך בסודאן ב-2022 ולסיים את תקופת המעבר.
כראש ממשלה בחר חמדוכ בקבינט שרים. ב-4 באוקטובר 2019 טיהר את הנהלת האוניברסיטאות הסודאניות הציבוריות – פיטר 28 נשיאי אוניברסיטאות ו-35 סגנים, ומינה 34 סגנים מחליפים. המטרה הייתה להחליף אנשים בעמדות כוח המייצגים את ממשלת אל-בשיר. לדברי חמדוכ, ממשלתו תשתף פעולה עם מאמצי בית הדין הבינלאומי בהאג להעמיד לדין את המבוקשים על ביצוע פשעי מלחמה ורצח עם בחבל דארפור שמערב סודאן, והוא אישר שבכוונתו להעביר את אל-בשיר ובכירים אחרים לידי בית הדין.
ראש ממשלת סודאן > ניסיון התנקשות

ב-9 במרץ 2020 שרד חמדוכ התנקשות בבירה ח'רטום, שבמסגרתה הונח מטען חבלה על יד רכבו. האשמים טרם זוהו. לפחות 3 כלי רכב נפגעו בהתנקשות, אך בני אדם לא נפגעו, למעט קצין ביטחון אחד שנפצע "באורח קל".
ראש ממשלת סודאן > הפיכה צבאית

ב-25 באוקטובר 2021 פתח צבא סודאן בגל מעצרים נגד ההנהגה האזרחית של המדינה. נשיא סודאן עבד אל-פתאח אל-בורהאן הכריז על מצב חירום, פירוק הממשלה ובחירות שיתקיימו ב-2023. ב-21 בנובמבר 2021 הוחזר להיות ראש ממשלה בעקבות הסכם לאחר ההפיכה הצבאית.
הוא התפטר ב-3 בינואר 2022 לאחר שלא הצליח להקים ממשלה אזרחית.
עמדותיו > חקלאות

חמדוכ דחף למעבר מחקלאות קיום (אנ'), המיועדת לשימוש עצמי בעיקר, לחקלאות "דינמית יותר, מכוונת מסחרית" באפריקה, וקבע בשנת 2014 כי אפריקה מסוגלת להסתפק במזון שהיא מייצרת, אך 300 מיליון אפריקאים היו רעבים. בהתייחס לדו"ח ההערכה החמישי של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, שדן בהשפעות ההתחממות הגלובלית ב-2 מעלות צלזיוס מעל לרמות הטרום-תעשייתיות, ציין חמדוכ כי השפעות כמו כמות מצומצמת של גשמים עשויה למנוע מאפריקה להפחית את העוני הקיצוני (אנ'). כדי להילחם ברעב הציע חמדוכ שיפורים בתשתיות (כמו שיטות להמרת, אחסון והובלת עודפי תוצרת לשווקים); שימוש במידע אקלימי; ניהול מים משופר; ושילוב גדול יותר של החקלאות בתעשייה הלאומית ובמוסדות מחקר למדע ולטכנולוגיה.
עמדותיו > זכויות נשים

כראש ממשלה בחר חמדוכ בסוף אוגוסט 2019 שרים מרשימת המועמדים שהציעו לו אנשי כוחות החופש והשינוי (FFC), מלבד שרי הפנים והביטחון, שנבחרו על ידי אנשי צבא, החברים במועצת הריבונות. חמדוכ התעכב בהחלטתו באילו מועמדים לבחור, והצהיר כי אחת הסיבות להתנגדות שלו היא שמעט מדי נשים היו ברשימה. הוא הצהיר כי "יביא בחשבון ייצוג הוגן של נשים". ארבע נשים הפכו לשירות בקבינט: אסמא מוחמד עבדאללה נבחרה לשרת החוץ, לינא א-שייח' מחג'וב (אנ') לשרת העבודה והפיתוח החברתי, ולאא עסאם אל-בושי (אנ') לשרת הנוער והספורט ואנתסאר א-זין סרירון (אנ') לשרת ההשכלה הגבוהה.
בנובמבר 2019 ביטלה ממשלת סודאן את כל החוקים המגבילים את חופש הלבוש, התנועה, ההתאגדות, העבודה והלימודים של הנשים. חמדוכ שיבח נשים בהודעה שהתפרסמה ברשתות החברתיות, ואמר כי החוקים היו "מכשיר של ניצול, השפלה, פגיעה, תוקפנות בזכויות האזרחים". ב-2020 העביר חוק שאוסר על השחתת איבר המין הנשי.
חייו האישיים

חמדוכ נישא לכלכלנית מונא עבדאללה בשנת 1993 בדרום מנצ'סטר. יש להם 2 בנים בוגרים; אחד הלומד באוניברסיטת אקסטר, והשני סיים את לימודיו באוניברסיטה בארצות הברית בסוף 2010.