stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בראוני מרי
אקטיביזם > 1992-1997, מעצר שלישי, Proposition 215

רת'בון נעצרה בפעם השלישית בקזאדרו, קליפורניה, ב 19 ביולי 1992, בעודה שופכת חשיש לתוך הבלילה של הבראוני בביתה. היא הייתה מואשמת בהחזקה של 1.1 ק"ג קנאביס ולאחר מכן שוחררה בערבות. משרד התובע המחוזי במחוז סונומה ניסה להעמיד אותה לדין בטענה כי אינה יודעת להבדיל בין טוב ורע (People v), רת'בון סחפה אחריה סיקור תקשורתי בינלאומי. היא הודתה באשמה בשני סעיפים של החזקת מריחואנה. לאחר מכן רת'בון זוכתה מן ההאשמות. עו"ד נורמן אליוט קנט מציין כי ההגנה המשפטית של רת'בון הסתמכה על הצורך הרפואי, אותה הגנה המשמשת את רוברט רנדל ב"ארצות הברית נגד רנדל" (1976). לדברי קנט, רתבון "הייתה מסוגלת להעיד כי המשלוחים שלה נעשו כדי לסייע לאחרים, לא כדי לקדם את חמדנות הפרט, כי אצילות מעשייה עולה על העבירה שלה על פי החוק". באוגוסט 1992, רת'בון העידה בדיון שנערך על ידי מועצת המפקחים של סן פרנסיסקו בנושא קנאביס רפואי. מועצת המפקחים קיבלה החלטה כי מעצר או העמדה לדין של אנשים שבבעלותם קנאביס רפואי תעבור ל"עדיפות הנמוכה ביותר". הוועדה הכירה בעבודת ההתנדבות של רת'בון בבית החולים בכך שהכריזה על 25 באוגוסט כיום "בראוני מרי". בספטמבר 1992 הצטרפה רת'בון להפגנה בוושינגטון, נגד מדיניות הקנאביס הרפואי של ממשל ג'ורג' בוש. קבוצת המפגינים שלחו מכתב מחאה לג'יימס או. מייסון, ראש שירות הבריאות הציבורי של ארצות הברית, וביקשו כי אנשים עם איידס יקבלו גישה מיידית לקנאביס. ממשל קרטר הקים לראשונה את התוכנית המקלה ביחס לסמים (Compassionate IND) בשנת 1976, כאשר רוברט סי. רנדל הוכרז כזכאי בטענת הצורך הרפואי בקנאביס בתיק "ארצות הברית נגד רנדל". לאחר ארבע-עשרה שנים שבהן אפשר לקבוצה קטנה של אנשים להשתמש בקנאביס למטרות רפואיות, במרץ 1992 ביטל מייסון את החוק המקל לשימוש בקנאביס.
בנוסף על ביטול התוכנית (Compassionate IND), מייסון נתן הערות שנויות במחלוקת על התוכנית, וטען, בין היתר, שאנשים עם איידס שהשתמשו בקנאביס "עלולים להשתמש פחות באמצעי מניעה בזמן קיום יחסי מין". "קואליציית האיידס" ביקשו ממייסון להתפטר מתפקידו אם לא יעמוד בדרישותיהם כדי להחזיר את הגישה לקנאביס. לאחר מכן התרחשה הפגנה שבמהלכה חולקו בראוניז לכבודה של רת'בון, שנעצרה כחודש לפניכן, ועמדה בפני אישום פלילי בגין הפצת בראוניז המכילים חשיש לחולי איידס. רת'בון הזמינה את מייסון להצטרף אליה למחלקה שהיא שבה היא מתנדבת, "אתה מוזמן להצטרף ולראות, כשאני מבקרת את הילדים שלי במחלקות, ואז תחליט מה דעתך בנושא".
בשנת 1992, רת'בון עזרה לפרון לפתוח את "San Francisco Cannabis Buyers Club", חנות הקנאביס הראשונה בארצות הברית. ב -1996 היא ופרון ניהלו קמפיין בנושא הצעת חוק קליפורניה 215, הצעת החוק משכה בוחרים מכל הארץ, החוק אפשר למטופלים להחזיק ולטפח קנאביס לשימוש רפואי אישי בהמלצת רופא. הצעת החוק עברה עם יותר מ -55% מהקולות והפכה לחוק המדינה, מדינות אחרות עברו מאז חקיקה דומה. ב -1997 היא זכתה להכרה כגרנד מרשל של מצעד הגאווה של סן פרנסיסקו, יחד עם דניס פרון.
חיים אישיים

רת'בון נהגה להופיע בציבור בחליפת פוליאסטר, ונאמר עליה שיש לה "פה של מלח". כלומר משתמשת בשפה וולגרית. ג'יין מרדית' אדמס מהעיתון היומי The Dallas Morning News, הבחינה כי "מילים בנות 4 אותיות הן חלק בלתי נפרד מאוצר המילים של בראוני מרי". מבחינה פילוסופית, רת'בון הגדירה את עצמה כאנרכיסטית ואתאיסטית.
חיים אישיים > פטירתה

רת'בון סבלה ממחלה נשימתית חסימתית כרונית (COPD), ומדלקת מפרקים ניוונית. היא שרדה את סרטן המעי הגס והלכה עם ברכיים מלאכותיות. על מנת להקל על כאבי הברכיים, רת'בון נהגה לצרוך בעצמה חצי עוגיית קנאביס (בראוניז) בבוקר, וחצי נוסף אחר הצהריים. לטענתה, הבראוניז אפשרו לה להמשיך ללכת והקלו על דלקת המפרקים. באביב 1996, רת'בון כבר סבלה מכאבים עזים ולא יכלה לאפות עוד. היא איבדה משקל רב, ואף אמרה לפרון, ששקלה לנסוע למישיגן לטובת ביצוע התאבדות בסיוע רופא - אצל ד"ר ג'ק קבורקיאן. לאחר שנפלה באוגוסט 1998, רת'בון אושפזה בבית החולים הר ציון לניתוח בצווארה ובעמוד השדרה. היא החלימה מהניתוח במרכז רפואי דייוויס, אך זכתה למעט מאוד ביקורים. לאחר מכן, היא עברה לבית אבות לעניים, שם הייתה מרותקת למיטה עד יום מותה. רת'בון מתה מהתקף לב בגיל 77 ב-10 באפריל 1999. ב -17 באפריל השתתפו 300 איש, כולל חברתה, התובעת המחוזית טרנס הלינאן, במשמרת של נרות שנערכה לכבודה בקסטרו. הלינאן סיפרה למאות האנשים שהגיעו לכבוד רת'בון, שהיא הייתה גיבורה "שתיזכר יום אחד כפלורנס נייטינגייל של תנועת המריחואנה הרפואית".
מורשת

אסוסייטד פרס, יונייטד פרס אינטרנשיונל, רויטרס וסי.אן.אן הפיצו סיפורים על מעצרי רת'בון ברחבי העולם והובילו את מאבקה לנגישות לקנאביס רפואי לקהל הרחב. תדמית הסבתא הפכה לפנים הציבוריות של תנועת הקנאביס הרפואית האמריקאית בתחילת שנות התשעים, והביאה לתמיכה ולאהדה לתנועה. תמיכה בהצעה P ובקליפורניה 215 צברה מומנטום כאשר מעצריה פורסמו. והתיק המשפטי שלה הפכו בשנת 1992, על פי ג 'יין מרדית' אדמס מחדשות הבוקר של דאלאס: "סיבה למסיבה עבור אלה שנלחמו כדי להכשיר מריחואנה לשימוש רפואי ... גיבורה לאנשים עם איידס וסרטן" ואחרים. מגזין חדשות אנגלי "האקונומיסט" ייחס את מאמציה של רת'בון כגורמים באופן ישיר להעלאת התמיכה הפרלמנטרית לקנאביס הרפואי בארצות הברית: "בשנת 1996 קליפורניה הקלה על חוק השימוש במריחואנה, השינוי מאפשר לרופאים במדינה לרשום את התרופה אם הם מאמינים שזה יקטין את הכאב של המטופל, והרגיעה במצב הרוח הציבורי כלפי השימוש במריחואנה מיוחסת בעיקר למרי ג'יין רת'בון".
מעצרה של ראתבון ב -1992 תפס את תשומת ליבו של דונלד אברמס, פרופסור קליני באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו, רופא בבית החולים הכללי של סן פרנסיסקו (SFGH) וחבר של רת'בורן. אברמס שהה באמסטרדם לרגל השתתפות בכנס בנושא מחלת האיידס כאשר נודע לו על מעצרו של ראתבון באמצעות רשת CNN. ריק דבלין מהאגודה הרב-תחומית ללימודים פסיכדליים קרא על מעצרה של ראתבון בעיתון. הוא שלח מכתב לתוכנית האיידס ב- SFGH, שהציע כי "מוסד בראוני מרי" ישקול לערוך ניסויים קליניים של חשיש על "תסמונת הבזבוז" (תסמונת המתאפיינת באיבוד משקל מסיבי) בחולי איידס. בהשראת מעצרה של ראתבון, אברמס ודובלין שיתפו פעולה ועבדו על פיתוח פרוטוקול לבדיקת השפעת הקנאביס על תיאבון ומשקל הגוף. חמש שנים מאוחר יותר, לאחר ששניים מהמחקרים שהציעו למכון הארצי לטיפול בסמים (NIDA) נדחו, פרוטוקול המחקר השלישי שלהם, "השפעות קצרות טווח של קנבינואידים בחולים עם זיהום HIV-1", אושר לבסוף בשנת 1997. המחקר מומן עם 978,000 $ מן המכונים הלאומיים לבריאות עם קנאביס שסופקו על ידי NIDA.
פרסומים

Rathbun, Mary. (April 17, 1993). 50th Anniversary of LSD: Marijuana and Medical Uses; Sacred and Healing Plants and Psychedelic Drugs in the Treatment of Substance Abuse. San Francisco Unitarian Center. (Audio/Video).
Rathbun, Mary; Dennis Peron (1996). Brownie Mary's Marijuana Cookbook and Dennis Peron's Recipe for Social Change. Trail of Smoke Publishing. ISBN 0-9639892-0-0.
Burch, Claire. (2007). California Chronicles of Medical Marijuana. Regent Press. DVD.
ראו גם

לגליזציה לסמים קלים
לקריאה נוספת

Adams, J. M. (1992, September 29). "Marijuana Mix May Put Her Behind Bars; Some Cancer, Aids Patients Are High On 'Brownie Mary'". The Philadelphia Inquirer.
Atcheson, R., & Mathison, D. (1995). "Proud Mary". Modern Maturity. 38 (6): 22. ISSN 0026-8046
Herscher, E. (1992). "Brownie Mary Arrested In the Act of Baking". San Francisco Chronicle, p. A24.
Palmer, C. (2008, March 21). "'SheShamans': An Illustrated History of Women and Psychedelics." World Psychedelic Forum.
ברכה ביינ' ונידה גיא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  פברואר 1948 (בת 76) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה  מכון אבני  אוניברסיטת תל אביב 
 תחום יצירה:  אמנית רב תחומית, ציור, רישום, הדפס ומיצב
 מספר צאצאים:  3 
 www.brachaguy.com
 
ברכה ביינ' ונידה גיא (נולדה בפברואר 1948 בתל אביב) היא אמנית רב תחומית, מנחה ואוצרת ישראלית.
ביוגרפיה

בתם של שמואל (סמי) ורבקה בכר, נשואה לחרות גיא (גיג) ולהם שלושה ילדים. אמה, רבקה, היא ילידת ירושלים העתיקה. גיא נולדה וגדלה בפתח תקווה, שירתה בצבא בחיל הקשר, למדה בשלוחה של אוניברסיטת חיפה, ניהול משאבי אנוש ובמקביל למדה אומנות במכון אבני ובמדרשה לאומנות ברמת השרון ובבית ברל. עבדה כסגנית מנהל כח אדם בבית חולים בילינסון משנת 1968 ועד 1979 ולאחר מכן כמנהלת כוח אדם, במוסדות השתלמות ומחקר עד שנת 1989.
משנת 1989 עד 2006, הייתה אמנית הבית של גלריה רוזנפלד.
ב-2006 קיבלה מלגת שהייה ב-Cite' internationale des Arts Paris ,(Artists in residencies), פריז. משרד החינוך והתרבות.
עבודותיה נמצאות באוספים רבים, פרטיים וציבוריים באירופה, בארצות הברית ובישראל.
לימודים והוראה

1973-1975 - אמנות במכון אבני, תל אביב
1976-1980 - למדה, תולדות האמנות באוניברסיטת תל אביב, החוג לתולדות האמנות.
1981-1988 - השלמות בסטודיו של מוטי מזרחי.
1988-1992 - בוגרת המדרשה לאומנות, רמת השרון (כיום בית ברל)
1999-2001 - מדרשה לאמנות, בית ברל, תחריט, הדפס וקורס אוצרות.
חברה באגודת הציירים והפסלים תל אביב
משנת 1995 ועד היום מלמדת בבית הלוחם תל אביב סדנאות אמנות ואוצרת הבית.
יצירתה

עבודותיה של ברכה גיא עומדות על הקשר שבין מה שנראה לבין מה שקיים בפועל. היא יוצרת בטריטוריה וברווח הסבוך שבין האניגמטי לגלוי, בין החשוך והמואר, בין גוף חי לשיירים של זיכרון דהה. היא מפזרת בעבודותיה סימנים וסמלים של תמימות ושל יופי וחותרת תחתם תוך בעבוע של יצר, זעקה וגעגוע.
הדימויים בגוף עבודותיה מביאים אטריבוטים של ילדות ושזורים בזרי פרחים, בבובות שנדמה שפג תוקפן ומטעינה את העבודות בסמנים של חיים ויופי ובמחוות של מוות ופרידה בו זמנית. היא כמו מבקשת לסמן את הנטייה הקולקטיבית שלנו להתאבל על הזמן החולף באמצעות חפצים שגורים, "יפים" או "מתוקים".
בעבודותיה של גיא המטפורה נוגעת בכליה, במה שגרעין סופו טמון בו. היא מעבירה את הדימוי הישיר והמזוהה, אל רובד תודעתי, מורכב ומסתורי ומבקשת ללכוד ולתאר חוויה. הקומפוזיציות והנושאים שלה הם פשוטים ובו בזמן מורכבים, עקיפים, רבי פנים ומשמעויות. היא מזמינה התייחסות אינטימית, דו משמעית, המעלה על הדעת משהו לא מוגדר. היא כמו מבקשת לברוא סדר רגשי בעולם כאוטי כשדה פעיל המהדהד תחושות ורגש, פוערת באופן מטאפורי תהום של צער ושל חמלה.
גיא מפגישה את צופיה, באופן מעודן, עם רוחות הרפאים שהן המוזות והדמונים של כולנו. עבודותיה מופקעות מזיכרון פרטי והופכות לשדה מנטלי קולקטיבי ורחב בו הדימויים נראים כשייכים לטריטוריה של זיכרון משותף. ניר הרמט, 2016
פרויקטים מיוחדים

2004 - פרופיל תל אביב, דיוקן אמיל זולה, אוצרת: קטי בר.
2001 - תחרות פומבית רעיונית, בין אדריכלים ומעצבים תכנון ועיצוב מתקני חברת החשמל בתחנות.
2001 - טרנספורמציה, זכייה במקום שני, בשיתוף עם האדריכל קובי מקמילאן.
1997 - עבודה ציור, באורך 4 מטר, מלון ויסטה, אילת.
מענקים ופרסים

2006 - פרס מלגת שהייה, ב- Cité Internationale des Arts, פריז. משרד החינוך והתרבות.
אוספים

עבודותיה נמצאות באוספים רבים, מוזיאונים וגלריות פרטיים וציבוריים בישראל ומחוצה לה.
אוסף פרפ' אופנהיים, אוסף פרופ' יהודה דנון. אוסף פרופ' יהודה יונה.
הערות שוליים

↑  שהות בסיטה Cite' international des Arts
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 272598  NLI: 987007519179305171  ISNI: 0000 0004 0296 0187  VIAF: 299323780   WorldCat (עם VIAF): 299323780
ברכה הסמוכה לחברתה

ברכה הסמוכה לחברתה היא הגדרה הכוללת סוג של ברכות שלפי ההלכה אינה פותחת ב"ברוך אתה ה'", וכן אין צורך להזכיר בהן "מלכות" כלומר לומר בהן את הנוסח "מלך העולם". באופן זה בנויים רצפים של ברכות כמו למשל בתפילת העמידה, בברכת המזון ובברכות קריאת שמע, כך שרק הברכה הראשונה מביניהן כוללת אזכרת "מלכות".
מקור הדינים

הדין שאין פותחים בברוך בברכה הסמוכה לחברתה מובא בברייתא בתלמוד. כך נאמר שם: ”תניא: כל הברכות כולן פותח בהן בברוך וחותם בהן בברוך חוץ מברכת הפירות וברכת המצות וברכה הסמוכה לחברתה.”
הדין שאין צורך להזכיר מלכות בברכה הסמוכה לחברתה (גם לשיטת רבי יוחנן שסבור שיש להזכיר מלכות בכל ברכה) מובא בדברי התלמוד, ונפסק בדברי הרמב"ם.
טעם הדין

המונח "סמוכה" בהקשר זה מבטא הישענות, לכן נחשבת הברכה השנייה תלויה ונשענת על הברכה הראשונה, הן לגבי הפתיחה בברוך והן לגבי הזכרת ה"מלכות", בשני הדברים מה שיש בברכה הראשונה משמש גם לצורך הברכה השנייה.
מקרים פרטיים > פסוקי דזמרא

ברכת ישתבח אינה פותחת בברוך.  לפי שיטה אחת, זו משום שהיא נחשבת כסמוכה לברוך שאמר, למרות שאומרים את כל פסוקי דזמרא בינתיים.
מקרים פרטיים > ברכות קריאת שמע

רק הברכה הראשונה (יוצר אור או המעריב ערבים) פותחת בברוך, פותחת בברוך. קריאת שמע עצמה לא נחשבת כהפסק, כך ש"אמת ויציב" או "אמת ואמונה" נחשבות כסמוכות לברכות שלפני שמע, וגם הן לא פותחות בברוך.
מקרים פרטיים > תפילת העמידה

ברכת אבות היא הברכה היחידה בתפילת העמידה אשר פותחת במילים "ברוך אתה ה'", המילים המציינות פתיחה של ברכה. שאר הברכות רק נחתמות במילים אלו, אך לא נפתחות בהן. הדבר נובע מהגדרה זו של ברכה הסמוכה לחברתה, שלפיה רק הברכה הראשונה ברצף נפתחת ב"ברוך". לגבי הזכרת "מלכות" בתפילת העמידה אמרו הראשונים כמה הסברים.
מקרים פרטיים > ברכת אלוהי נשמה

ברכת אלוהי נשמה אינה פותחת בברוך. בטעם הדבר נאמרו כמה הסברים. לפי אחד ההסברים, הסיבה נובעת מכך שהיא ברכה הסמוכה לחברתה.
מקרים פרטיים > ברכת המזון

רק הברכה הראשונה פותחת בברוך ואילו שאר הברכות אינן פותחות בברוך מפני שהן סמוכות לברכה הראשונה.
מקרים פרטיים > ברכות ההפטרה

לאחר קריאת ההפטרה מברכים ארבע ברכות. הברכה הראשונה פותחת בברוך ואילו שאר ברכות ההפטרה אינן פותחות בברוך. טעם הדבר הוא מפני שהם סמוכות לברכה הראשונה
מקרים פרטיים > תפילת הדרך

תפילת הדרך אינה פותחת בברוך. בטעם הדבר מובאות כמה שיטות. לדעת מהר"ם מרוטנבורג יש להסמיך אותה לברכה אחרת כגון לאחת מברכות השחר. לדעת ר"י היא אינה ברכה אלא תפילה, ולדעת רבינו יונה (תלמידי רבינו יונה ברכות א.) כיוון שברכת שומע תפילה שבתפילת העמידה סמוכה לברכת אבות, לכן גם תפילת הדרך אינה צריכה לפתוח בברוך. לדעת רשב"א (חידושי הרשב"א ברכות כט:) היא אחת מכמה ברכות שאינן סמוכות ואפילו הכי אינן פותחות בברוך.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ו, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ט, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'.
↑  ראו כסף משנה למשנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'.
↑  ראו שו"ת הרא"ש כלל ד, ג וכן במשנה ברורה, סימן ו', סעיף קטן י"ב.
↑  שלש הדעות מובאות בטור אורח חיים סימן קי.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
גביע אפריקה לאומות 1965

| --- | --- |
 מארחת:  תוניסיה תוניסיה
 תקופת התחרות:  12 בנובמבר 1965 – 21 בנובמבר 1965 (10 ימים)
 מספר משתתפות:  6
 הזוכה:  גאנה (1964–1966) גאנה
 מספר משחקים:  8
 מספר שערים:  31 (3.88 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  גאנה (1964–1966) בן אצ'ימפונג   גאנה (1964–1966) אוסי קופי   חוף השנהב מאנגלה   (3 שערים כל אחד)
 → 19631968 ←
 
גביע אפריקה לאומות 1965 היא אליפות אפריקה לאומות החמישית שנערכה בתוניסיה מ-12 בנובמבר עד ה-21 בנובמבר 1965. 
הזוכה באליפות הייתה האלופה המכהנת נבחרת גאנה שניצחה בגמר 3–2 את המארחת נבחרת תוניסיה בתוספת הזמן.
הנבחרות המשתתפות

| נבחרת | סיבת העפלה | מספר הופעות בטורניר | הופעה אחרונה בטורניר | הישג שיא (עד תחילת הטורניר) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  תוניסיה | מארחת | 2 | 1963 | מקום שלישי (1962) |
| גאנה (1964–1966)גאנה | מנצחת גביע אפריקה לאומות 1963 | 1 | 1963 | אלופת אפריקה (1963) |
| אתיופיה (1897–1975) אתיופיה | העפלה מהמוקדמות | 4 | 1963 | אלופת אפריקה (1962) |
| הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (1966–1971)הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | העפלה מהמוקדמות | 0 |  |  |
|  חוף השנהב | העפלה מהמוקדמות | 0 |  |  |
|  סנגל | העפלה מהמוקדמות | 0 |  |  |
שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  תוניסיה | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 4 | 0 | 4 |
|  סנגל | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 5 | 1 | 4 |
|  אתיופיה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 9 | -8 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  תוניסיה | 4 – 0 | אתיופיה   |
|  סנגל | 0 – 0 | תוניסיה   |
|  סנגל | 5 – 1 | אתיופיה   |
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גאנה | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 9 | 3 | 6 |
|  חוף השנהב | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 4 | 4 | 0 |
|  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 8 | -6 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  גאנה | 5 – 2 | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו   |
|  חוף השנהב | 3 – 0 | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו   |
|  גאנה | 4 – 1 | חוף השנהב   |
מקום שלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 בנובמבר 1965 |  סנגל | 0–1 |  חוף השנהב | אצטדיון שדלי זואיתן, תוניס |
| 21 בנובמבר 1965 |  |  | יבואה  35' | אצטדיון שדלי זואיתן, תוניס |
הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 בנובמבר 1965 | גאנה (1964–1966) גאנה | 3–2 |  תוניסיה | אצטדיון שדלי זואיתן, תוניס |
| 21 בנובמבר 1965 |  |  |  | אצטדיון שדלי זואיתן, תוניס |
טבלת מלכי השערים

3 שערים
גאנה (1964–1966) אוסי קופי
גאנה (1964–1966) בן אצ'ימפונג
מאנגלה
2 שערים
קאללה
גאנה (1964–1966) ג'ונס
גאנה (1964–1966) אודוי
לואיס קמארה
מטאר ניאנג
טהאר חאיבי
ג'וזפה טורנאטורה

| --- | --- |

 לידה:  27 במאי 1956 (בן 68) בגרייה, איטליה 
 מדינה:  איטליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1985 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר (1989)  פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (1990)  גרנד פרי של פסטיבל קאן (1989)  פרס באפט"א לסרט הזר הטוב ביותר (1990)  European Film Academy Special Jury Award (1989)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע בחירת הקהל לסרט האירופי הטוב ביותר (2007)  פרס חבר השופטים של פסטיבל ונציה (1995) 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וזפה טורנאטורה (באיטלקית: Giuseppe Tornatore, נולד ב-27 במאי 1956) הוא במאי איטלקי זוכה פרס אוסקר לסרט הבינלאומי הטוב ביותר לשנת 1990.
ביוגרפיה

טורנאטורה נולד בכפר בגריה ליד פאלרמו שבסיציליה, איטליה. גילה עניין בתיאטרון ומשחק מגיל 16. בהמשך החל להתעניין בקולנוע. סרטו הראשון היה סרט תיעודי בשם Le minoranze etniche in Sicilia (המיעוטים האתניים בסיציליה) אשר זכה בפרס בפסטיבל סאלרנו. לאחר מכן הועסק על ידי חברת הטלוויזיה הציבורית של איטליה RAI. סרטו הקולנועי הראשון באורך מלא - Il Camorrista - יצא לאקרנים בשנת 1985.
פרסומו העיקרי בא בעקבות הסרט סינמה פרדיסו העוסק בשובו של במאי סרטים מצליח לעיירת הולדתו בסיציליה להלוויית מורו וחברו, ובהעלאת הזכרונות על ילדותו ונעוריו באותה העיירה. הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר וכן בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר. סרטיו הבאים לא הצליחו לשחזר הצלחה זו.
סרטים

1984 Cento giorni a Palermo ("מאה ימים בפאלרמו", תסריטאי בלבד)
1985 Il Camorrista ("איש הקאמורה")
1989 סינמה פרדיסו
1991 Stanno tutti bene ("כולם בסדר")
1993 La domenica specialmente ("במיוחד ביום ראשון")
1994 Una pura formalità ("רק עניין פורמלי")
1995 L'uomo delle stelle ("איש הכוכבים")
1995 Lo schermo a tre punte ("המסך משולש הקצוות" סרט תיעודי)
1996 Ritratti d'autore: seconda serie (סרט תיעודי)
1998 La leggenda del pianista sull'oceano ("אגדת הפסנתרן על האוקיינוס")
2000 מלנה
2000 Il Manoscritto del principe ("כתב היד של הנסיך", מפיק בלבד)
2006 La Sconosciuta ("אישה אלמונית")
2009 באריה (Baarìa - La porta del vento)
2012 La migliore offerta ("ההצעה הטובה ביותר")
2016 La corrispondenza ("התכתבות״)
2021 אניו ("Ennio")
גביע דייוויס 2007

| --- | --- |
 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  9 בפברואר 2007 – 2 בדצמבר 2007 (297 ימים)
 מספר תחרות:  96 
 מספר מתמודדים:  123
 מדינה מארחת:  פורטלנד, ארצות הברית (משחק הגמר)
 אצטדיון:  Memorial Coliseum
 זוכה:   ארצות הברית (32)
 → 2006 2008 ← 
 
גביע דייוויס 2007 הייתה התחרות ה-96 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 123 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת BNP פריבה.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (בית אירופה/אפריקה, בית אמריקה ובית אסיה/אוקיאניה). הבתים האזוריים חולקו לתת-הבית העליון ו-3 תתי-הבית התחתונים תוך הסדרת העברות בינם. הקבוצות החזקות של הבתים האזוריים (4 מבית אירופה/אפריקה, 2 מבית אמריקה ו-2 מבית אסיה/אוקיאניה) קיבלו זכות להתמודד נגד 8 קבוצות של הבית העליון על העלייה לבית העליון.
המשחק על התואר התקיים בין נבחרת רוסיה לבין נבחרת ארצות הברית. הוא הסתיים עם התוצאה 1:4 לטובת ארצות הברית. בכך הם זכו בגביע בפעם ה-32.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| ארצות הברית   ארצות הברית   4 | ארצות הברית   ארצות הברית   4 | פורטלנד, ארצות הברית   30 בנובמבר - 2 בדצמבר 2007  משטח קשה באולם | פורטלנד, ארצות הברית   30 בנובמבר - 2 בדצמבר 2007  משטח קשה באולם | רוסיה   רוסיה   1 | רוסיה   רוסיה   1 | רוסיה   רוסיה   1 | רוסיה   רוסיה   1 | רוסיה   רוסיה   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ארצות הברית | אנדי רודיק |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | רוסיה | דמיטרי טורסונוב |  | 4 | 4 | 2 |  |  |
| 2 | ארצות הברית | ג'יימס בלייק |  | 6 | 77 | 63 | 77 |  |
| 2 | רוסיה | מיכאיל יוז'ני |  | 3 | 63 | 77 | 63 |  |
| 3 | ארצות הברית | בוב ומייק בריאן |  | 77 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | רוסיה | איגור אנדרייב/ניקולאי דווידנקו |  | 64 | 4 | 2 |  |  |
| 4 | ארצות הברית | בוב בריאן |  | 3 | 64 |  |  |  |
| 4 | רוסיה | איגור אנדרייב |  | 6 | 77 |  |  |  |
| 5 | ארצות הברית | ג'יימס בלייק |  | 1 | 6 | 7 |  |  |
| 5 | רוסיה | דמיטרי טורסונוב |  | 6 | 3 | 5 |  |  |
משחקי הבית העליון > העברות לקראת משחקי 2008

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון לבין הקבוצות שעלו מהבתים האזוריים:
אוסטריה, צ'כיה ורומניה נותרו בבית העליון
בריטניה, ישראל, פרו, סרביה וקוריאה הדרומית עלו לבית העליון
אוסטרליה, בלארוס, צ'ילה, קרואטיה ושווייץ ירדו לבתים האזוריים