stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת חקירה ממלכתית (ישראל)
המלצות

במהלך השנים התפתח נוהג שוועדות חקירה מצרפות מסקנות והמלצות בדו"ח הסופי שלהן. המצדדים בעמדה זו טוענים שזהו חלק מתפקידן הציבורי וזו הציפייה הציבורית מהן. אם הוועדה לא תצביע על האשמים ולא תמליץ על סנקציות בהתאם, ייתכן שהציבור לא ימצא טעם בהקמתה, ודו"ח הוועדה ייראה כניסיון טיוח של הממשלה, דבר העלול להעצים את תחושת חוסר האמון של הציבור במערכת השלטונית. ועדת חקירה נתפסת כממלאת תפקיד מוסרי ציבורי ממדרגה ראשונה וכיוצרת אמות מידה אתיות בתרבות הפוליטית.
המתנגדים להגשת מסקנות והמלצות בדוח הסופי של הוועדות טוענים כי תפקידה של הוועדה הוא ביסודו בירור עובדתי בלבד של נושא החקירה. הוועדה היא גוף מקצועי וההמלצות שייכות לתחום הפוליטי וראוי שגוף פוליטי יכריע בהן. קביעת ההמלצות עלולה לפגוע בזווית הראייה הנייטרלית והמקצועית של הוועדה. בצרפה המלצות עלולה הוועדה לנכר חלק מהציבור.
דעות שונות הושמעו בשאלה האם הממשלה חייבת לבצע המלצות של ועדת חקירה ממלכתית. פרופסור יצחק זמיר טען שבהחליטה להקים ועדת חקירה, מסכימה הממשלה מראש למלא אחר מסקנותיה ועל כן הממשלה מחויבת לשקול את ההמלצות לגופן, ורק מקרים נדירים וטעמים יוצאים מן הכלל עשויים להצדיק דחיית ההמלצה. לעומת זאת, אביגדור קלגסבלד טען שהממשלה אינה מחויבת להמלצות של ועדת חקירה כשם שהיא אינה חייבת להקים ועדת חקירה מלכתחילה וכי לוועדת חקירה אין כל עדיפות במומחיות ובמעמד על פני הממשלה בהסקת מסקנות ושלא ראוי שהממשלה תישא באחריות משותפת להחלטות ולפעולות הנכפות עליה.
דרישות להקמת ועדת חקירה ממלכתית

במקרים רבים הועלתה דרישה להקמת ועדת חקירה ממלכתית. בחלק ממקרים אלו הוגשו עתירות לבג"ץ בדרישה להקמת ועדת חקירה ממלכתית. כל העתירות הללו נדחו בנימוק שלממשלה "שיקול דעת רחב ביותר בסוגיית הקמתן של ועדות חקירה, והתערבות בנושא זה היא חריגה ונדירה ביותר, אם בכלל".
ב-27 ביוני 2024 הוגשה עתירה לבג"ץ בדרישה להקמת ועדת חקירה ממלכתית לאירועי טבח שבעה באוקטובר. דיון בעתירה התקיים ב-11 בדצמבר 2024 ובסופו ביקשו השופטים עדכון בעוד 60 יום לגבי דיון בממשלה בנושא.
הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת אורית פרקש הכהן ("המחנה הממלכתי"), להקמת ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת אירועי 7 באוקטובר, פרוץ מלחמת חרבות ברזל והנסיבות שהובילו אליהם, הורדה מסדר היום של הכנסת עקב התנגדות חברי הכנסת מהקואליציה.
ראו גם

ועדת חקירה פרלמנטרית
ועדת בדיקה ממשלתית
ועדת בירור
לקריאה נוספת

אביגדור קלגסבלד, ועדות חקירה ממלכתיות, הוצאת נבו, 2001
אביגדור קלגסבלד, מדריך לוועדות חקירה, אוניברסיטת רייכמן וכנרת, זמורה, דביר, 2024
אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך ב: רשויות השלטון ואזרחות, פרק 19 - ועדות חקירה
הערות שוליים

↑  הפודקאסט "240 זום אין" עם מורן מישל - ובפרק השלישי מתארחת עו"ד שרה חביב, 2024-05-24, נבדק ב-2024-05-25
↑  אביגדור קלגסבלד, מדריך לוועדות חקירה, אוניברסיטת רייכמן וכנרת, זמורה, דביר, 2024, עמ' 23
1 2  יצחק גל נור, ועדות חקירה כאמצעי לקבלת החלטות בידי הממשלה, נתיבי ארגון ומנהל, אפריל 1973, עמ' 323–332
↑  אביגדור קלגסבלד, ועדות חקירה ממלכתיות (נבו, 2001), עמ' 22
↑  Nadav G. Molchadsky (2015), History in the Public Courtroom: Commissions of Inquiry and Struggles over the History and Memory of Israeli Traumas (Ph.D. Dissertation, University of California, Los Angeles))
↑  נדב מולצ'דסקי, ועדות לחוד וציפיות לחוד, העין השביעית, 11 מאי, 2021 וכן שעתה היפה ביותר?, באתר העין השביעית, 26 יולי 2022
↑  שש אחרי המלחמה, באתר התנועה לחופש המידע, ‏13 בנובמבר 2023
↑  בג"ץ 9223/10 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' ראש הממשלה, ניתן ב־19 בנובמבר 2012, סעיף 22
1 2  רוני סופר, נתניהו נפגש עם ח"כים וסיכל ועדת חקירה, באתר ynet, 13 בדצמבר 2010
↑  תומר אביטל, ועדת חקירה אחרי משבר הקורונה? תשכחו מזה, באתר "שקוף", 11 באפריל 2020
↑  מורן אזולאי, טובה צימוקי, קובי נחשוני, אחרי 52 ימים: הוקמה ועדת חקירה ממלכתית לאסון במירון, באתר ynet, 20 ביוני 2021
↑   רותם שטרקמן, כל עוד נתניהו בשלטון - הוא לא יאפשר הקמת ועדת חקירה ממלכתית, באתר TheMarker‏, 17 באוקטובר 2023
↑  יובל אליצור, אליהו סלפטר, עלילות נפט סיפור פריצת מצור הדלק על ישראל, עמ' 147–149, הוצאת זמורה ביתן, 1999
↑  דו"ח ועדת החקירה הממלכתית בנושא ניהול משק המים בישראל - הקמת צוות בינמשרדי | מספר החלטה 1789, באתר GOV.IL
↑  בג"ץ 3921/20 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' היועץ המשפטי לממשלה ואחרים, ניתן ב־22 ביולי 2021, סעיף 59
↑  גלעד מורג, בג"ץ: על המדינה להשיב תוך חודש לעתירה בעניין הקמת ועדת חקירה ממלכתית ל-7/10, באתר ynet, 28 ביוני 2024
↑  בג"ץ 4889/24 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נ' ממשלת ישראל ואחרים
גלעד כהן, בג"ץ דן בוועדת חקירה: "איך הממשלה לא רוצה לדעת כיצד ילדים הלכו לרקוד ולא חזרו?", באתר ynet, 11 בדצמבר 2024
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק ועדת חקירה ממלכתית בגין אירועי 7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, התשפ"ה-2024, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  סיון חילאי, לקול קריאות "בושה" ממשפחות שכולות: הקואליציה הפילה הצעה להקמת ועדת חקירה ממלכתית, באתר ynet, 22 בינואר 2025
שלט הקורא להקמת ועדת חקירה ממלכתית בעצרת מחאה של משפחות החטופים מול שער בגין, תל אביב 15.2.2025 - במהלך מלחמת חרבות ברזל
נשר רמלה (אתר פלאוליתי)

| --- | --- |

 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות המוסטרית
 תקופות:  התקופה הפלאוליתית התיכונה
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  2010
 חפירות:  2010–2011
 ארכאולוגים:  פרופסור יוסי זיידנר
 גישה לציבור:  לא נגיש
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°54′28″N 34°55′43″E﻿ / ﻿31.9079°N 34.9285°E﻿ / 31.9079; 34.9285
  (למפת גוש דן מוגדלת) נשר רמלה(למפת גוש דן רגילה) נשר רמלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נשר רמלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נשר רמלה
 
נשר רמלה הוא אתר ארכאולוגי-פרהיסטורי שהתגלה בעקבות פעולות חציבה במפעל נשר רמלה בשפלה. האתר נמצא בתוך שקע קרסטי גדול, תחת כיפת השמים. חפירות האתר חשפו שכבות ארכאולוגיות עמוקות המעידות על ביקורים חוזרים ונשנים במקום של חבורות ציידים באמצע התקופה הפלאוליתית התיכונה, לערך 140–100 אלף שנים לפני זמננו. עיקר העדויות הן כלי צור מסותתים ששימשו לטביחת בעלי חיים ועצמות מאובנות של פרסתנים שניצודו. בחלק מהשכבות קיימים שרידי אש ומדורות. בשכבה התחתונה ביותר באתר התגלו חלקי לסת וגולגולת אנושיים בעלי צורה קדמונית מהצפוי; בתקופה זו כבר ידועים באזור הלבנט וסביבתו אוכלוסיות של אדם מודרני (הומו ספיאנס) ואדם ניאנדרטלי אך האדם מנשר רמלה ארכאי יותר בצורתו.
הערות שוליים

↑  Zaidner et al. (2021). Middle Pleistocene Homo behavior and culture at 140,000 to 120,000 years ago and interactions with Homo sapiens
. Science
↑  Hershkovitz et al. (2021). A Middle Pleistocene Homo from Nesher Ramla, Israel
. Science
| אתרי התרבות המוסטרית בישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים בכרמל | מערת הגדי • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת תנור |  |
| אתרים בגליל | מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת קפזה |  |
| אתרים בבקע הירדן | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים |  |
| אתרים בשפלה והרי יהודה | נשר רמלה • מערת שוקבא |  |
| אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התחתונה | ביצת רוחמה • בריכת רם • ג'לג'וליה • גשר בנות יעקב • מחצבת עברון • מחצבת רבדים • מערת גמל • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת מיסליה • מערת קסם • מערת תנור • עובדייה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית התיכונה | האתר המוסטרי בשפך נחל מחניים • הר כרכום • מערת הגדי • מערת היונים • מערת זוטייה • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת מנות • מערת עמוד • מערת רקפת • מערת שוקבא • מערת תנור • נשר רמלה |  |
| אתרים מהתקופה הפלאוליתית העליונה | אוהלו II • הר כרכום • מערת היונים • מערת הנחל • מערת כבארה • מערת מנות • מערת ספונים • מערת קפזה • מערת רקפת • נחל אורן • נחל עין גב I • ערק אל-אחמר • תל רקית |  |
| אתרים מהתקופה האפיפלאוליתית | מדרגות הירדן • מערת היונים • מערת הנחל • מערת חילזון תחתית • מערת כבארה • מערת ספונים • מערת רקפת • מערת שוקבא • נווה דוד • נחל אורן • חתולה • נחל עין גב II • עין גב I • עינן • תל יריחו • תל רקית |  |
מוזיאון סטרומה

| --- | --- |
 סמל המוזיאון

הכניסה למוזיאון
 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה
 כתובת:  כיכר קפלן 6, באר שבע
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 5 במרץ 2006
 תאריך פתיחה רשמי:  5 במרץ 2006 
 
 קואורדינטות:  31°14′58″N 34°47′30″E﻿ / ﻿31.249388888889°N 34.791527777778°E﻿ / 31.249388888889; 34.791527777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) מוזיאון סטרומה(למפת באר שבע רגילה) מוזיאון סטרומה(למפת צפון הנגב רגילה) מוזיאון סטרומה(למפת צפון הנגב מוגדלת) מוזיאון סטרומה  he מוזיאון סטרומהhe מוזיאון סטרומהמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כניסה למוזיאון סטרומה 2015
מוזיאון סטרומה הוא מרכז לחקר ההעפלה בבאר שבע ומוזיאון הנצחה היסטורי אשר הוקם לזכרם של 769 המעפילים של אוניית "סטרומה" שטבעו בשנת 1942 בדרכם לארץ ישראל.
המוזיאון מוקדש לסיפור טביעתן של אוניות המעפילים: "סטרומה" ש-769 המעפילים על סיפונה נספו, "מפקורה" עם 380 נספים, שנרצחו על ידי הנאצים, "פאטריה" עם 200 נספים, "אגוז" עם 44 נספים וכן סירות קטנות נוספות של מעפילים שנספו בדרכם לארץ.
המוזיאון נמצא בקומה השנייה בבית הכנסת הוותיק לזכר קדושי "סטרומה" של יוצאי רומניה, בשכונה א' בבאר שבע. במוזיאון מסמכים נדירים, הנוגעים לסיפורה של אוניית המעפילים "סטרומה", תמונות, מיצג מהעדות האנושית כפי שמובאת בסרט התעודה ומוסברת על ידי אנשי המקום. נוסף על כך, במקום ספרייה אשר משאילה את ספריה לכל המעוניינים, וחדר זיכרון לזכר הנספים.
ב-5 במרץ 2006, הוקם המוזיאון ובטקס חנוכת המוזיאון השתתפו שר הבינוי והשיכון זאב בוים, ראש עיריית באר שבע יעקב טרנר, מפקד חיל הים דוד בן בעש"ט, שגרירת רומניה בישראל מריאנה סטוקה, הרב הראשי של באר שבע יהודה דרעי, הרב הראשי של חיפה שאר-ישוב הכהן, נציגי המשפחות השכולות וקהל רב.
 הפעילויות העיקריות במוזיאון הן הדרכת תלמידי בתי ספר וחיילים בצה"ל, וארגון עצרת שנתית לזכר הרוגי אסון סטרומה.
בית הכנסת

בית הכנסת (בית אברהם לזכר קדושי "סטרומה") הוקם בערך בשנת 1961 בבאר שבע על ידי מספר משפחות עולים מרומניה, ביניהם משפחות הנספים באוניית סטרומה. הרעיון היה להקים את בית הכנסת המרכזי הראשון בבאר שבע ובעולם לזכר קדושי סטרומה.
בבית הכנסת כ-250 מקומות.
לדברי יו"ר מוזיאון סטרומה, אריה רייטר: "אלו מצבות חיות שבאות להנציח ולחנך את הנוער היום ובדורות הבאים בלימוד ההיסטוריה של עם ישראל על ההעפלה וקרבנותיה".
בשנת תשפ"ג שופצה רצפת בית הכנסת והוחלפה בחדשה.
אוניית סטרומה

סטרומה היא אוניית מעפילים שנשאה על סיפונה כ- 760 מעפילים אשר ניסו להימלט מרומניה הפשיסטית ולהעפיל לארץ ישראל, והוטבעה בים השחור בידי צוללת סובייטית. טביעת כל מעפיליה ואנשי ציוותה למעט אחד, נחשבת לאסון הגדול בתולדות ההעפלה לארץ ישראל ולאסון הגדול ביותר בהיקפו של טביעת אונייה אזרחית בזמן מלחמת העולם השנייה. במהלך מסעה של הספינה מרומניה אל עבר ישראל, התקלקל מנוע האונייה והיא נגררה לטורקיה. לאחר תקופה של משא ומתן מול הטורקים והבריטים שסירבו לקלוט את הפליטים היהודים, גררו הטורקים באישון לילה את הספינה אל מחוץ למים הטריטוריאליים של טורקיה והותירו אותה שם. צוללת רוסית ששמרה על גבולות הים השחור, זיהתה את הספינה הלא מזוהה וירתה לעברה טורפדו. בעקבות הפגיעה האוניה טובעה ואתה כל נוסעיה. רק שניים שרדו פגיעה זו. בעקבות אירוע הטביעה, נעשה מאמץ הנצחה הן ברומניה, שם הוקמה מצבה לזכר נספי האסון בבית הקברות בבוקרשט והן בישראל.
מטרת המוזיאון

המוזיאון הוקם כמרכז חינוכי לתלמידים ולתושבים על אסון סטרומה ועל אוניות נוספות של מעפילים שלא הצליחו להגיע לארץ. מטרת המוזיאון לחנך ולהעביר חוויית זיכרון מוחשי למבקרים בו, באמצעות עזרי המחשה ועיצובו הייחודי של המוזיאון. המוזיאון הוא ארגון ללא מטרות רווח והוא מתקיים בעיקר מתרומות. הנהלת המוזיאון מתכננת להרחיב את המוזיאון כדי שיוכל לקבל קהל גדול יותר, אולם תוכניות אלו טרם יצאו לפועל.
אדריכלות

בית הכנסת בנוי בצורה של ספינה, על תקרת המבנה ישנם כוכבים בצורת מגן דוד שכן לא נהוג לצייר כוכבים רגילים. הכוכבים על התקרה באים לסמל את השמיים מלאי הכוכבים שהיו מעל לאונייה.
סמל המוזיאון

בסמל ישנה יד המטביעה אונייה, היא אוניית סטרומה, והיד המטביעה היא כל אותם צדדים אשר פעלו ישירות או בעקיפין להטבעת האונייה.
הערות שוליים

↑  מוזיאון 'סטרומה' נפתח בבאר שבע, באתר ערוץ 7, 6 בנובמבר 2005
↑  מוזיאון "סטרומה" בבאר שבע, מתוך אתר א.מ.י.ר. - ארגון מאוחד של יוצאי רומניה בישראל
1 2  עודד בר-מאיר, תלמידים, על האוניה סטרומה כבר שמעתם?, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 3 בנובמבר 2009
↑  הפעולות שנעשו לפני האסון להציל אנשי "סטרומה" ולהביאם לארץ, דבר, 6 במרץ 1942
↑  נערכה אזכרה בבוקרשט ב־30 שנה לאסון סטרומה, מעריב, 6 במרץ 1972
↑  שולחן ערוך יורה דעה קמא ד: "במה דברים אמורים בבולטת אבל בשוקעת כאותם שאורגים בבגד ושמציירים בכותל בסמנין מותר לעשותם. וצורת חמה ולבנה וכוכבים אסור בין בולטת בין שוקעת"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284487705171
רוסלנה רודינה

| --- | --- |

 לידה:  11 בספטמבר 1988 (בת 36) הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות (כיום באוקראינה)
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  רמת גן, ישראל
 פעילות בולטת:  "הישרדות הונדורס"   "פולמון"
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 בן זוג:  איל גולן (2012–2017) איתי פז (2021–2025)
 מספר צאצאים:  1 
 
רוּסלנה רוֹדינה (באוקראינית: Руслана Родина; נולדה ב-11 בספטמבר 1988 באוקראינה הסובייטית) היא דוגמנית ישראלית.
ביוגרפיה

רודינה נולדה באוקראינה הסובייטית, ליעקב ויליזבטה רודין, ולה אח אחד גדול ממנה. עלתה לישראל עם משפחתה ב-1997, והתגוררה בשכונת בית אליעזר בחדרה. זמן לא רב לאחר שעלו לישראל, התגרשו הוריה, ונשארו בקשר עם שני הילדים. את לימודי התיכון עשתה בתיכון נעמ"ת בחדרה. היא שוחררה מצה"ל אחרי שבועיים של טירונות מכיוון שהייתה בתת-משקל.
ביוגרפיה > דוגמנות

בגיל 15 הגיעה למקום שלישי בתחרות היופי של חדרה.
היא הצטלמה לקמפיינים של בגדי ים, הלבשה תחתונה, איפור ובישום, שמלות כלה, לחברות האופנה ולמעצבים ישראלים מפורסמים ובהם "דן קסידי בוטיק", "ג'יבאגו", "לי קופר/המשביר לצרכן", "אקסטרה מינרל", "קלאב אופנה", "טוונטי סיקס", "נטורל פורמולה", "גלית לוי", "אקספוז", "פמינה" ו"טופ טן".
היא הופיעה על שערים של המגזינים הפופולריים בישראל ביניהם: "לאשה", "סטילטו", "את", "זמנים מודרניים", "סגנון", "לה ז'ורנל", "פנאי פלוס", "24 שעות", "בלייזר" ו-"GO style".
ביוגרפיה > בטלוויזיה

מינואר 2014 הנחתה פינה בתוכנית של קשת בערוץ 2: "מה אתם אומרים" עד לסיום התוכנית ביולי 2015 לצד חיים אתגר, קותי סבג, זוהר ישראל וסיון קליין.
בין השאר השתתפה גם בתוכניות הבידור: "אנשים", "אמבוש", "סלבריישן", "החברים של דנה" ו"כלוב הזהב" בערוץ 2, והתארחה גם ב"גיא פינס" בערוץ 10, ב"חדשות הבידור" בהוט בידור ישראלי, וב"חיות לילה" בהוט קומדי סנטרל.
ביולי 2015 עלתה לאוויר בערוץ 2 העונה השביעית של תוכנית המציאות "הישרדות", בה רודינה לקחה חלק, והיא העפילה לגמר וזכתה במקום השלישי (במשותף עם עומרי כוכבי).
במרץ 2016 היא שיחקה במחזמר הראשון שלה "מגילת אסתר" בתפקיד ושתי, לצד רינת גבאי במהלך חג הפורים. באותה שנה, דיבבה את קולה של אפריל או'ניל בסרט הלייב-אקשן "צבי הנינג'ה יוצאים מהצללים".
בפברואר 2017 החלה לשחק בטלנובלה של HOT בידור ישראלי "פולמון" בתפקיד דפני, מנהלת הריזורט. באותה שנה שיחקה בקומדיה "אנחנו במפה" ב-HOT3 בכיכובם של שלישיית מה קשור. הצטלמה לסרט האקשן "ג'סטה" בבימויו של קובי מחט אשר יצא לאקרנים בקיץ 2017.
ב-2018 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "פמת"א" בכאן 11 בתור נטלי כלפון.
ב-2019 שיחה בסרט הטלוויזיה "יציאת מצרים".
בשנת 2021 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "גולסטאריות".
בשנת 2022 השתתפה ב"ספיישל VIP" של תוכנית הבישול "מאסטר שף" והגיעה למקום השביעי.
בשנת 2023 השתתפה רודינה בתוכנית "הזמר במסכה" בתחפושת האננס.
חיים אישיים

בשנת 2012 רודינה החלה בזוגיות עם הזמר אייל גולן, ולהם בן, באפריל 2017 הם נפרדו.
ביולי 2021 התחתנה עם איתי פז אחרי ארבע שנות זוגיות. ב-16 בינואר 2025 פורסם שהשניים נפרדו.
מתגוררת ברמת גן.
הערות שוליים

↑  זיוה מוגרבי-קובני, במקום הימלבלוי: הג'וב החדש של רוסלנה, באתר ישראל היום, 22 בדצמבר 2019
↑  יוני פרוים, קוואבנגה: רוסלנה רודינה משיקה מחשוף נדיב, באתר ynet, 18 ביולי 2016
↑  יפעת הללי אברהם, ‏"אם אתה רוצה לשמח את רוסלנה, אל תשלח לה פרחים - תשלח לה מנה", באתר ‏מאקו‏, 3 בפברואר 2022
↑  יפעת הללי אברהם, ‏בלעדייך: אייל גולן ורוסלנה רודינה נפרדו , באתר ‏מאקו‏, 18 באפריל 2017
↑  יפעת הללי אברהם, ‏רגע לפני: הדרמה של רוסלנה ואיתי עם ירח הדבש, באתר ‏מאקו‏, 4 באוגוסט 2021
מבחן פיז"ה

כיתת נבחנים במבחן פיז"ה הממוחשב
חוברת של מבחן פיז"ה, 2006
מבחן פיז"ה (באנגלית: Programme for International Student Assessment, בראשי תיבות: PISA) הוא מבחן הנערך כחלק ממחקר בין-לאומי בתחום החינוך, המתקיים אחת לשלוש שנים, מאז שנת 2000. המחקר נערך על ידי מנהל החינוך של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD). במסגרת המחקר נבחנים בני נוער שגילם 15–16 הלומדים במוסדות (בתי ספר, פנימיות, חונכות ועוד) במספר נושאי אוריינות לימודיים. המחקר בודק את רמת האוריינות של התלמידים בשלושה נושאים: אוריינות קריאה, אוריינות מתמטיקה ואוריינות מדעים, וכן, נאסף מידע אודות הרקע שלהם, הסביבה החינוכית ועמדותיהם ותפיסותיהם לגבי נושאי הלימוד הנבחנים במחקר. בנוסף לכך, נשאלים מנהלי בתי הספר אודות מדיניות בית הספר והאקלים הבית-ספרי, כמות השעות הנלמדת, ועוד. במחקר מושוות תוצאותיהם של המבחנים ומשתני הרקע והעמדות במדינות שונות בעולם ונעשה ניסיון להבין מה מביא לידי הישגים לימודיים גבוהים, ולהסביר את רמת ההישגים הלימודיים באמצעות משתני רקע ומשתנים אחרים (כגון: המדיניות הבית ספרית, האקלים הבית ספרי, עמדות התלמידים כלפי תחום הדעת, ומספר שעות הלימוד).
מטרת המחקר

מטרת מחקר פיז"ה היא לבחון ולהשוות את רמת ההישגים הלימודיים של בני 15 במדינות שונות בעולם, מתוך שאיפה לשפר את שיטות החינוך ואת ההישגים הלימודיים בבתי הספר ובמערכות חינוך. מחקר פיז"ה בודק באורח השוואתי את התוצרים של מערכות חינוך שונות בעולם. המחקר מבקש לבדוק באיזו מידה תלמידים הקרובים לסוף שלב חינוך חובה, מוכנים להשתלבות ולתרומה בחברה כבוגרים צעירים בחברה ובכלכלה מודרנית ומפותחת. המבחנים בודקים אפוא באיזו מידה רכשו התלמידים מיומנויות חשיבה כלליות והבנה של בנושאים הנבדקים במבחן באופן שיאפשר להם לתפקד, לתרום ולהתמודד התמודדות טובה ויעילה בסביבתם העתידית. המבחנים בודקים ידע יישומי בגישה מעשית, ידע החיוני ל"עולם המבוגרים", כישורי חיים ויכולת לפתור בעיות מחיי היומיום המצריכות שילוב בין תחומים שונים. המבחנים אינם מתמקדים בשליטה בתכנים ספציפיים או בנושאים של תוכנית לימודים כלשהי, אלא דורשים יישום של ידע ונושאים שונים שנרכשו לאורך שנים במערכת חינוך.
התחומים הנבדקים במבחנים

המבחנים בודקים את שליטתם של התלמידים בשלושה תחומים: אוריינות קריאה, אוריינות מתמטיקה ואוריינות מדעים וכן במספר "תחומים אורחים", כגון פתרון בעיות ואוריינות כלכלית.
מחקר פיז"ה מגדיר אוריינות כך: "אוריינות היא היכולת של תלמידים ליישם ידע וכישורים שרכשו בתחומים מרכזיים, וכן לנתח, להסיק ולהסביר בצורה יעילה את הדרכים שבהן הם ניגשים לבעיות, מפרשים אותן ומוצאים להן פתרונות, במגוון מצבים". אוריינות קריאה מוגדרת במחקר כיכולת להבין, להשתמש ולהעריך באופן ביקורתי טקסט כתוב, כדי להשיג את יעדיו של הפרט, לפתח את הידע והפוטנציאל שלו ולתרום לחברה. אוריינות מתמטיקה מוגדרת כיכולת לזהות ולהבין את התפקיד שממלאת המתמטיקה בעולם, לערוך שיפוטים מבוססים, להשתמש בה ולעסוק בה בדרך שתענה על צרכיו של הפרט כאזרח מועיל, מתעניין וביקורתי. אוריינות מדעים מוגדרת כיכולת לזהות שאלות, לרכוש ידע חדש, להסביר תופעות מדעיות ולהסיק מסקנות המבוססות על הוכחות ביחס לנושאים הקשורים למדע; להבין מה מייחד את המדע, להיות מודע לאופן שבו המדע והטכנולוגיה מעצבים את הסביבה; ולשאוף לעסוק בנושאים מדעיים בדרך ביקורתית.
במחזורי המחקר האחרון, נוספו, לצד מבחנים בנייר ועפרון גם מבחנים ממוחשבים הבודקים קריאה דיגיטלית (קריאה והבנה של טקסטים האופייניים לסביבה אינטרנטית וממוחשבת) פתרון בעיות (התמודדות עם בעיות מעולם המציאות המומחשות ומדומות במחשב), ואוריינות מתמטיקה באמצעות מחשב.
פיתוח המבחן ויישומו > פיתוח וביצוע

המחקר מנוהל ומפותח על ידי ה-OECD באמצעות תאגיד בין-לאומי של מוסדות מחקר וחינוך שאותו הובילה עד למחזור מחקר 2012 המועצה האוסטרלית למחקר חינוכי (Australian Council for Educational Research‏ – ACER). גופים אחרים, אירופאיים ואמריקאים (ETS, WESTAT), אחראים על היבטים שונים של המחקר, כגון פיתוח שאלוני הרקע והעמדות של התלמידים, תרגום המבחן לשפות המדינות המשתתפות השונות, ופיתוח השאלונים לתלמיד ולמנהל. במחזור מחקר 2015, קיבל את ההובלה על התאגיד, ה-ETS) Educational Testing Service) גוף אמריקאי מוביל בארצות הברית ובעולם בתחום פיתוח מבחנים.
בכל מדינה המשתתפת במחקר מוקם מרכז מחקר לאומי, האחראי לתרגום המבחן לשפות המדינה, לסיוע בהכנת מדגם התלמידים, להעברת המבחנים והשאלונים ובדיקתם. פעולות אלו מתבצעות תחת פיקוח הדוק וניהול של הגוף הבין-לאומי על פי תקני איכות מפורטים ונוקשים, המבטיחים כי התוצאות מעבר למדינות השונות ובמחזורי מחקר שונים יהיו בנות השוואה וכי המחקר יהיה תקף.
פיתוח המבחן ויישומו > מועדים ותוכן

המחקר מתקיים באופן מחזורי אחת לשלוש שנים. מחזור המחקר הראשון נערך בשנת 2000, ולאחר מכן בשנים 2003, 2006, 2009, 2012, 2015, 2018, 2022 (מחזור 2021 נדחה בשנה בשל מגפת הקורונה). כשבכל מחזור מושם במוקד אחד משלושת תחומי האוריינות העיקריים (קריאה, מתמטיקה או מדעים), ושני תחומי האוריינות האחרים הם תחומי משנה. לעיתים נבדקים, בנוסף לשלושת תחומי אוריינות אלו, גם תחומים "אורחים" נוספים.
פיתוח המבחן ויישומו > היקף

באופן כללי השתתפו במבחנים כל המדינות שחברות ב-OECD ובנוסף עוד מדינות.
במחזור המחקר הראשון, בשנת 2000 נבחנו 265,000 תלמידים מ-32 מדינות. 28 מן המדינות היו חברות ב-OECD. בשנת 2002 בוצע גל שני של מחקר זה ונבחנו בו 11 מדינות נוספות שלא היו חברות בארגון ה-OECD.
במחזור המחקר השני, בשנת 2003 נבחנו למעלה מ-275,000 תלמידים מ-41 מדינות שונות. נתוני בריטניה לא נכללו בתוצאות הסופיות, בגלל אי עמידה בתקני איכות.
בשנת 2006 השתתפו 58 מדינות.
בשנת 2009 השתתפו כ-470,000 תלמידים מ-64 מדינות ומהעיר שאנגחאי שבסין, שהשתתפה במחקר כישות חינוכית עצמאית.
בשנת 2012 נבחנו כחצי מיליון תלמידים מ-65 מדינות.
בשנת 2015 נבחנו מעל לחצי מיליון תלמידים מ-72 מדינות.
בשנת 2018 נבחנו מעל חצי מיליון תלמידים מ-79 מדינות.
בשנת 2022 השתתפו 81 מדינות.
השתתפות ישראל ויישום המחקר בישראל

מדינת ישראל השתתפה במחקר פיז"ה לראשונה בשנת 2002 (בגל השני של מחקר פיז"ה 2000). ישראל לא השתתפה במחזור המחקר של שנת 2003 שבדק במוקד את תחום אוריינות מתמטיקה, בשל הקרבה הרבה מדי של מועד המחקר למועד המחקר ב-2002. ישראל השתתפה בפעם השנייה במחקר פיז"ה בשנת 2006, בפעם השלישית בשנת 2009 ובפעם הרביעית בשנת 2012. ישראל השתתפה במחקר פיז"ה 2015 בפעם החמישית, שבו מוקד המחקר הוא תחום האוריינות מדעים.
החל ממחקר פיז"ה 2009, מנוהל המחקר בישראל ומיושם על ידי ראמ"ה – הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך. בעבר נוהלו המחקרים על ידי צוותים מן האוניברסיטאות שנבחרו לשם כך על ידי לשכת המדען הראשי של משרד החינוך. במחקר פיז"ה 2009 השתתפו בישראל 5,761 תלמידים, במדגם מייצג של שכבת בני ה-15 בישראל. השאלות בישראל מתורגמות ומותאמות לעברית (עבור התלמידים דוברי עברית) ולערבית (עבור תלמידים דוברי ערבית) על ידי מרכז מחקר פיז"ה בישראל (ראמ"ה). בשנת 2012 השתתפו במחקר בישראל כ-6,000 תלמידים בני 15 (ילידי 1996) מכ-170 בתי ספר ומוסדות חינוך, המייצגים את כלל שכבת בני ה-15 בישראל.
ישראל השתתפה במחזור מחקר פיז"ה 2015, שהשתתפו בו כ-6,000 תלמידים מכ-170 מוסדות חינוך.
ישראל השתתפה בפעם השישית במחזור מחקר פיז"ה 2018. השתתפו בו כ-6,000 תלמידים מכ-170 מוסדות חינוך שייצגו את כלל אוכלוסיית בני ה-15 בישראל.
התלמידים נבחנו במחשבי בית הספר ובמחשבים ניידים שהובאו אליהם במיוחד לצורך כך. תוצאות מחקר התפרסמו בדצמבר 2019 (וחלק ממנו יתפרסם במהלך 2020).
תוצאות

עיבוד תוצאות מחקר פיז"ה נערך על ידי ה-OECD ונמשך כשנה. פרסום התוצאות מלווה בדיווחים נושאיים המנתחים היבטים שונים של נתוני המחקר, כולל השוואה של ההישגים בין מדינות, ופרסום של נתוני הרקע והסביבה הלימודית. כמו כן נעשה ניסיון לקשור את רמת ההישגים במדינות השונות באמצעות משתני הרקע. את דוחות תוצאות מבחני פיז"ה הבין-לאומיים ניתן למצוא באתר האינטרנט של OECD. את התוצאות בישראל, כולל ניתוח פנים-ישראלי של התוצאות, והשוואה בין מגזרים שונים בתוך ישראל, ניתן למצוא באתר ראמ"ה (הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך). להלן תקציר של תוצאות מחקרי פיז"ה השונים:
תוצאות > פיז"ה 2003

ממוצע שש המדינות הראשונות בדירוג, בתחומי הידע השונים, על פי תוצאות מבחן פיז"ה לשנת 2003:
פרופסור יוני ואליארבי היה הממונה על מבחן פיז"ה בפינלנד. לדעתו, לתוצאות המצוינות שהשיגו תלמידי ארצו במבחנים אחראים המורים המצוינים בפינלנד וכן תוכנית החינוך הפינית, LUMA, אשר פותחה ויושמה בשנות ה-90 כדי לפתח את מיומנויות התלמידים במתמטיקה ובמדעי החיים. הוא אף הצביע על כך כי בפינלנד קיימת תוכנית לימוד אחידה בכל בתי הספר. מהשוואת התוצאות בין תלמידי פינלנד התברר כי כמעט ולא קיימת שונות בין תוצאותיהם של תלמידים מבתי ספר שונים.
תוצאות > פיז"ה 2006

התוצאות של מבחני פיז"ה לשנת 2006 (הדירוג שלהלן הוא באשר לנושא שבמוקד המחקר, אוריינות מדעים).
תוצאות > פיז"ה 2009

התוצאות שלהלן הן תוצאות המדינות המובילות בהישגיהן במבחני הפיזה בשלושת תחומי האוריינות שנבדקו ב-2009. בשנת 2009 חלק מן המדינות (לא כולל ישראל) נבחנו לראשונה גם במבחן ממוחשב שבדק "קריאה דיגיטלית". תוצאות מבחן זה דווחו בנפרד, וניתן למצוא אותן באתר האינטרנט של ה-OECD. ישראל לא השתתפה במבחן הממוחשב בשנה זו בשל אי התאמתה של התוכנה לקריאה ולכתיבה בכיוון ימין-שמאל.
תוצאות > פיז"ה 2012

התוצאות שלהלן הן תוצאות המדינות/הכלכלות המובילות בהישגיהן במבחני הפיזה בשלושת תחומי האוריינות שנבדקו ב-2012.
תוצאות > פיזה 2015

התוצאות שלהלן הן תוצאות המדינות/הכלכלות המובילות בהישגיהן במבחני הפיזה בשלושת תחומי האוריינות שנבדקו ב-2015.