stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Relax
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983–1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983–1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983–1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983–1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 4 |  |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 5 |  |
|  איסלנד | Tónlist | 2 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 1 |  |
|  איטליה | מוזיקה אי דיסקי | 1 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 10 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 20 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 1 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 5 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הונג קונג | IFPI Hong Kong Group | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |  |
|  ישראל | רשות השידור | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 2 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 10 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 1 |  |
|  פולין | ZPAV | 18 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 18 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 2 |  |
|  צרפת | SNEP | 1 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 11 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 4 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |  |
|  תאילנד | מצעד הסינגלים התאילנדי | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 6 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 8 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 40 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 7 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 1 |  |
|  צרפת | SNEP | 23 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 15 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1984)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 20 |  |
|  אוסטרליה | קנט מיוזיק רפורט | 16 |  |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 3 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 63 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 33 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 16 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 22 |  |
|  צרפת | SNEP | 12 |  |
|  קנדה | מצעד הסינגלים של RPM | 88 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1985)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הפופ השנתי של ג'ואל ויטבורן | 102 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 91 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1980–1989)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1980–1989)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1980–1989)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף עשור (1980–1989)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי | 108 |  |
מיקומי שיא > Relax '93

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1993–1994)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 10 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 22 |  |
|  אירופה | מצעד הדאנס האירופאי | 7 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 13 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 12 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 5 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הדאנס הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הקלאב של מיוזיק ויק | 16 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 13 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1993)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 92 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 76 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 98 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 50,000 |
| איטליה (FIMI) | זהב | 50,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 2,103,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
ראו גם

צנזור שירים על ידי ה-BBC
לקריאה נוספת

Reynolds, Simon (2005). Rip It Up and Start Again: Postpunk 1978–1984. Penguin. ISBN 0-14-303672-6.
הערות שוליים

↑  Maconie, Stuart (2013). The People's Songs: The Story of Modern Britain in 50 Records. p. 263. ISBN 978-1409033189.
↑  "Relax by Frankie Goes to Hollywood – Songfacts". ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-11-28.
↑  "'Banned' Frankie tops chart". BBC News. 6 באוקטובר 2000. ארכיון מ-2007-12-26. נבדק ב-4 בינואר 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lane, Dan (27 ביוני 2013). "Daft Punk's Get Lucky becomes one of the UK's biggest selling singles of all-time!". Official Charts Company. ארכיון מ-2013-07-03. נבדק ב-6 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: cc8e8460-b5f8-3fb1-a8a3-6b79d3490c27
TN J0924-2201

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  נחש מים
 תאריך גילוי:  1999
 סוג:  גלקסיית רדיו
 בהירות נראית:  25.85 
 עלייה ישרה:  09ʰ 24ᵐ 19.92ˢ
 נטייה:  ‏41.5″ ‏01′ ‏22°‏-
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  12.523 מיליארד שנות אור 3.84 מיליארד פארסק
 הסחה לאדום:  284,542 ק"מ/שנייה 5.19±0.01  z
 
TN J0924-2201 היא גלקסיית הרדיו השנייה במרחקה הרב ביותר שהתגלתה עד כה, אחרי גלקסיית HD1. הגלקסיה התגלתה בשנת 1999 על ידי ויל ואן בראוגל. על פי מדידת ההסחה לאדום של ספקטרום הגלקסיה, היא מתרחקת במהירות של כ-285,000 ק"מ בשנייה, קרוב ל-95% ממהירות האור.
הערות שוליים

↑  SIMBAD: TN J0924-2201
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Y2HACK

סמליל הכנס Y2HACK4 בעיצוב ניר מטרסו
Y2HACK הוא כנס ההאקרים הראשון בישראל שהתקיים בשנת 2000, בשנת 2004 התקיים Y2HACK4, כנס ההאקרים השני בישראל והיו כנסים בינלאומיים. המארגנת של שני הכנסים הייתה נאורה שם שאול.
הכנס הראשון

נערך בין ה-28 ל-30 במרץ 2000, במרכז הירידים, תל אביב, בחסות אנשים ומחשבים ונטוויז'ן. ארגנה אותו נאורה שם שאול, היועצים הטכנולוגיים היו: נמרוד קרת, לירז סירי ואורן תירוש, ניר מטרסו היה אחראי על המיתוג, ונכחו בו כ-400 איש. בכנס דנו בחופש המידע, אבטחת מידע וחופש הביטוי. חה"כ אליעזר זנדברג דרש לאפשר לכוחות הביטחון להשתתף בכנס בגלוי, ענת מאור, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת ניסתה לאסור על קיום הכנס ודרשה מאליקים רובינשטיין, היועץ המשפטי לממשלה, לאסור על קיום הכנס ושיבקש מנתן שרנסקי, שר הפנים, למנוע את כניסת הפושעים לישראל, רובינשטיין לא אסר על קיום הכנס; חה"כ מיכאל איתן תמך בקיומו וגם הרצה בו. השתתפו בו המתכנת וההאקר האמריקאי ג'ון דרייפר (אנ') (קפטן קראנץ') וההאקר הגרמני אנדי מילר-מגון (אנ') מארגון Chaos Computer Club (CCC) (אנ') והתקיימה שיחת טלפון עם ההאקר האמריקאי קווין מיטניק נציגי שירות הביטחון לא נכחו רשמית בכנס.
הכנס השני

התקיים ב-16 בנובמבר 2004 בתל אביב. מארגנת הכנס הייתה נאורה שם שאול, היועצים הטכנולוגיים היו: נמרוד קרת, קרן אלעזרי וערן ורד. ניר מטרסו היה אחראי על המיתוג. הוא התקיים במועדון TLV שבנמל תל אביב ומאות הכרטיסים נרכשו בלילה הראשון שפורסם על קיומו. בכנס דנו בקוד פתוח, תרבות דיגיטלית, פשע מקוון, חוקי מחשב, הוקרנו סרטי האקרים, נערך חידון נושא פרסים והיה תא וידויים שבו האקרים יוכלו למרק את מצפונם. נערכה תחרות בה קבוצות של האקרים ניסו לפרוץ לרשת של רעותה ונלמדו טכניקות פריצה. המשחקים והפעילויות היו במסורת של כנסי האקרים בינלאומיים כמו DEF CON (אנ'), הנערך בארצות הברית כל שנה וכמו Hacking in Progress האירופי (הול'), הנערך מדי 4 שנים בהולנד. למשתתפים ניתנה אפשרות להירשם באמצעות כינוי וללא שם מלא ונאסרה כניסת צוותי עיתונות וצלמים לשטח הכנס. בכנס השתתפו כ-800 אנשים וחולק בו הספר הקתדרלה והבזאר שיצא לכבוד הכנס.
הערות שוליים

1 2 3  יעקב הכט, פעולות מחאה ואבטחה או פשיעה ווירטואלית, יוני 2000
↑  דרור גלוברמן, למרות התנגדות הכנסת: כנס ההאקרים נפתח בתל אביב, עסקים, מעריב, 29 במרץ 2000.
↑  יובל דרור, "אינטרנט / כנס האקרים ראשון מסוגו יתקיים בישראל במרץ", הארץ, שישי, 18 בפברואר 2000.
↑  Avi Machlis, “Hacking guru says raiders hold the key to net security”, Financial Times, March 29, 2000
↑  אורי רבין, ‏מאור נגד ההאקרים, באתר גלובס, 15 בפברואר 2000
↑  יואב גורדון, "איפה כל ההאקרים", פריק, אפריל 2000.
↑  y2hack under political attack, wired‏, 16 בפברואר 2000
↑  Victory for Israel Hack Meet?, wired‏, 23 בפברואר 2000
↑  Cap'n Crunch, Blacktiger sign up as hackers get serious, ‏The Australian Jewish News (אנ')
↑  Hackers in Tel Aviv point to their virtues, ‏J. The Jewish News of Northern California (אנ')
↑  ההאקרים בדרך לישראל, ידיעות אחרונות, 15 במרץ 2000.
↑  גל מור, פרש בלי סוס, קפטן אינטרנט, הארץ, 4 באפריל 2000.
↑  ענת כהן, ‏הונאות באינטרנט, באתר גלובס, 29 במרץ 2000
↑  ראובן שפירא, המשטרה החמיצה הזדמנות ללמוד את סודות ההאקרים, מעריב, 1 במאי 2000.
↑  יעקב הכט, האקרים: בין טכנופיליה לפשיעה ווירטואלית, 6 בפברואר 2005
↑  כנס האקרים ייערך בישראל בחודש הבא, באתר ynet, 15 באוקטובר 2004
↑  עידו קינן, כנס נדחה בשבוע, מעריב, 25 באוקטובר 2004.
↑  דרור גלוברמן, הכנס של הפורצים, מעריב, 17 באוקטובר 2004
↑  דרור גלוברמן ועידו קינן, למה לפרוץ?, מעריב, 17 באוקטובר 2004.
↑  עודד ירון, האקינג - לא לומדים את זה בחמישה ימים, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2004.
↑  גל מור, כך פורצים לשידור, ynet‏, 17 בנובמבר 2004.
↑  שחר סמוחה, הפראנויה של מגלי הארצות, הארץ, 19 בנובמבר 2004.
הספר הקתדרלה והבזאר שנכתב וחולק במסגרת הכנס
Xen

| --- | --- |


 מפתח:  Jan Beulich 
 גרסה אחרונה:  4.19.0 (29 ביולי 2024) 
 נכתבה בשפות:  C
 סוג רישיון:  GPL גרסה 2
 קוד מקור:  https://xenbits.xen.org/gitweb/?p=xen.git  https://xenbits.xen.org/git-http/xen.git 
 קטגוריה:  וירטואליזציה
 xenproject.org
 
Xen (מבוטא "זֶן") היא תוכנת Hypervisor המאפשרת להריץ מערכות הפעלה על גבי מכונה וירטואלית. Xen רצה על מעבדי אינטל, AMD ומעבדי PowerPC של IBM. ניתן להריץ באמצעותה מספר מערכות הפעלה על אותו המחשב בו זמנית, כולל גרסאות של לינוקס, BSD וחלונות. היא עושה זאת בשיטה של פארא-וירטואליזציה, שיטה הדורשת שינויים במערכת ההפעלה האורחת, או ללא שינוי כלל – באמצעות וירטואליזציית חומרה (טכנולוגיית VT, פסיפיקה וכדומה).
היסטוריה

פיתוחה של Xen החל בשנת 1995 במעבדות אוניברסיטת קיימברידג' בראשות ד"ר איאן פראט (Ian Pratt), כחלק ממערכת הפעלה למולטימדיה בשם Nemesis. באותה תקופה המחשבים הביתיים לא היו בעלי משאבים מספקים כדי להריץ את Xen. עם השנים המחשבים הפכו לחזקים דיים כדי להפיק את מלוא התועלת מטכנולוגיה זו.
כיום החברה XenSource, שהוקמה על ידי איאן פראט, תומכת בפיתוח Xen בפרויקט קוד פתוח.
התוכנה פורסמה לראשונה לרשות הציבור ב־2003.
בסוף שנת 2007, נרכשה XenSource על ידי Citrix Systems האמריקאית, אשר הוסיפה את הטכנולוגיה לסל המוצרים שלה בשם המסחרי XenServer.
דרך הפעולה

מעבדים מודרניים עוזרים למערכות הפעלה להגן על מרחבי זיכרון של תהליכים על ידי כך שפעולות מסוימות מותרות לביצוע רק כאשר המעבד נמצא במצב מיוחס (privileged mode). ליבת מערכת ההפעלה רצה במצב מיוחס: יש לה גישה מלאה למעבד. במצב כזה, יישומים או דרייברים גרפיים למשל, עלולים לגרום לקריסת מערכת ההפעלה. וירטואליזציה מלאה של החומרה מאפשרת לבודד יישומים זה מזה וממערכת ההפעלה תוך הבטחת רמת שירות סבירה.
תוכנות וירטואליזציה מנסות לאפשר למשתמש להריץ גם הוראות של ליבת מערכת (במערכת המדומה) בתור תהליך משתמש רגיל. למערכות שונות יש פתרונות שונים, אולם אפילו הפתרונות היעילים יחסית של התוכנה VMWare הם עדיין יקרים למדי. הפתרון של Xen הוא לשנות את מערכת ההפעלה כך שהיא לא תריץ הוראות במצב מיוחס.
הפתרון של Xen

לעומת התוכנות VMWare, QEMU, Bochs ויישומים אחרים, הפתרון של Xen דורש ביצוע שינויים במערכת ההפעלה האורחת. במקום שהמכונה הווירטואלית של Xen תנצל משאבים רבים, מערכת ההפעלה האורחת תוכל לתקשר אתה ישירות, מאחר שהיא מודעת לקיומה. Xen עצמה היא מעין ארכיטקטורת חומרה חדשה, שמחליפה את הפלטפורמה בה מותקנת מערכת ההפעלה העיקרית, ועבורה יש צורך להסב ליבות של מערכות ההפעלה שרוצים להריץ במכונה הווירטואלית.
השינויים הם קטנים יחסית, ולכן צוות הפיתוח יכול לעמוד במשימה. הפרויקט המקורי יצר גרסת לינוקס, גרסת NetBSD וגם גרסת FreeBSD שרצות על Xen. מספר הפצות לינוקס, בהן SUSE ו-Fedora כבר מופצות כאשר הן כוללות אפשרות לרוץ כמערכת אורחת במכונת Xen וירטואלית.
ההבדל היחיד בין מערכת ההפעלה העיקרית (VMX Root) ומערכות ההפעלה האחרות (VMX Non-Root) שיותקנו בהמשך, הוא בהרשאות המיוחדות שיש לה. למערכת ההפעלה הראשונה יש גישה מלאה לחומרה והיא יכולה ליצור מכונות וירטואליות אחרות. קרנל Xen של SUSE יכול להריץ עותק נוסף של מערכת ההפעלה במכונה וירטואלית נפרדת, ולספק לה חלק יחסי של הזיכרון ומשאבי המעבד שזמינים עבור מערכת ההפעלה העיקרית.
הבעייתיות של Xen

לצורך ביצוע השינויים הנדרשים כדי ש- Xen תוכל לפעול, יש צורך בגישה לקוד המקור של מערכת ההפעלה. כאשר מדובר במערכות הפעלה פתוחות כמו לינוקס ו-BSD, אין בכך כל קושי, אבל לא כך הדבר כאשר מדובר במערכות הפעלה קנייניות כדוגמת חלונות.
אינטל, HP, IBM וסאן מיקרוסיסטמס עסוקות כולן בהסבת Xen לארכיטקטורות החומרה ומערכות ההפעלה שלהן. לעומתן מיקרוסופט, שהייתה מעורבת בשלבים המוקדמים בפרויקט באמצעות מעבדות המחקר שלה, ואף פיתחה בהן אב-טיפוס של חלונות עבור Xen, הפסיקה את הפיתוח וכיום אינה מפתחת יותר תמיכה ב־Xen למערכת ההפעלה שלה.
מיקרוסופט השקיעה מאמצים בטכנולוגיות Virtual PC אותן היא רכשה בשנת 2003 מחברת Connectix כפי הנראה במטרה לפתח פתרון משלה.
במהלך הזמן, הודות למאמציהן של AMD ו־Intel הטכנולוגיה הפכה יעילה עוד יותר. בשבבים החדשים של מעבדיהן יש חלק מיוחד בשם VMX Root, שמבצע את מה שה- VMM של Xen עשה בחומרה וללא צורך בפאטצ' בינארי יקר. שבבים אלו אינם מיועדים להחליף את מדמה החומרה של Xen או של VMWare, אלא לשמש אותם ולעזור להם.
המתחרים

ל-Xen יש מתחרים למרות הסיוע והגיבוי הנרחב שהפרויקט זוכה לו, חברת EMC שרכשה את VMWare כבר מציעה תמיכה בריבוי מעבדים (עד 8 מעבדים בגרסה העדכנית של vSphere). חברת מיקרוסופט מפתחת טכנולוגיית מכונה וירטואלית דומה שהייתה צפויה להיות זמינה בשנת 2007, וגם IBM מפתחת טכנולוגיה משלה בשם rHype, אבל ככל הנראה לא עבור מעבדי אינטל.
בנוסף לכך, ישנן אופציות פחות כבדות, אשר מאפשרות חלוקת מחשב בין מספר משתמשים. לדוגמה: User Mode Linux, OpenSZ/Virtuozo, ו־ Linux-VServer
שימושים

אפשרויות השימוש הן רבות. בין היישומים המתבקשים: וירטואליזציה של חוות שרתים, סביבות מבחן לניהול תצורה, מערכות בדיקות איכות, העברה "חמה" של מערכת הפעלה מחומרה אחת לאחרת. VM Relocation, מתחרה בטכנולוגיה דומה של חברת VMWare המכונה VMotion, אבל עם היתרון המובהק של Xen הודות לתקשורת הבלתי אמצעית עם מערכת ההפעלה האורחת.
Q (ג'יימס בונד)

| --- | --- |

דזמונד לואלין, שגילם את הדמות ב-17 סרטים
 שם סרט:  סדרת סרטי ג'יימס בונד
 הופעה ראשונה:  ד"ר נו (1962)
 הופעה אחרונה:  לא זמן למות (2021)
 מספר הופעות:  23
 גילום הדמות:  פיטר ברטון (1962) דזמונד לואלין (1963-‏1999) ג'ון קליז (2002) בן וישו (2012-‏2021) הפקות לא רשמיות: ג'פרי ביילדון (1967) אלק מקאוון (1983)
 מידע
 מקצוע:  ראש המחקר והפיתוח הבדיונית של שירות הביטחון החשאי הבריטי
 חבר בקבוצה:  שירות הביטחון החשאי הבריטי
 אזרחות:  הממלכה המאוחדת 
 דמויות קשורות
 חברים:  ג'יימס בונד M
 
Q הוא כינוי לדמות בדיונית בסדרת סרטי וספרי ג'יימס בונד. שמו האמיתי מוזכר פעם אחת בספרים: רב-סרן רותרויד.
Q משמש כראש "ענף Q" - חטיבת המחקר והפיתוח הבדיונית של שירות הביטחון החשאי הבריטי. דמות זו ידועה בשל המוטיב הסדרתי בסרטים שבמסגרתו Q מתדרך את בונד לפני כל פעילות מבצעית. בתדריכים אלו, Q מציג לבונד את האמצעים הטכנולוגיים שישמשו אותו במהלך המבצע.
רקע

Q הופיע ב-21 מתוך 24 סרטי הסדרה. שלושת הסרטים שבהם לא הופיע הם "חיה ותן למות" (1973), "קזינו רויאל" (2006) ו"קוונטום של נחמה" (2008). הדמות הופיעה גם בהפקות שאינן רשמיות, כגון הסרט "לעולם אל תאמר לעולם לא".
בנובלות של איאן פלמינג הדמות כמעט ואינה מופיעה, אלא רק בספרים של סופרים מאוחרים יותר.
גילום הדמות

לאורך השנים גילמו את Q שחקנים שונים. בסרט הראשון בסדרה, "ד"ר נו", אשר יצא לאקרנים בשנת 1962, מגלם את Q השחקן פיטר ברטון. בשנים 1963–1999 גילם את Q השחקן הוולשי דזמונד לואלין. הוא נבחר לתפקיד לאחר שברטון לא יכול להתפנות להמשך הסרטים. לואלין שיחק ב-17 סרטים – האחרון שבהם, "העולם אינו מספיק", יצא לאקרנים מעט לפני מותו של לואלין. בסרט זה, Q מציג בפני בונד את דמותו של ג'ון קליז, R, כיורשו המיועד. קליז החליף את לואלין לאחר מותו בסרט "למות ביום אחר". בנובמבר 2011 נודע כי השחקן בן וישו הוא שיגלם את הדמות בסרט "סקייפול". וישו, אשר היה באותה העת כבן 31, הוא הצעיר ביותר שגילם את הדמות. הוא גילם את Q גם בסרטים "ספקטר" ו"לא זמן למות".
הערות שוליים

↑  "No deals, mr. Bond" משנת 1987
↑  רק הוזכר שמו, אך הוא לא נראה בסרט.
↑  ל-Q אין טקסט והוא מופיע בתפקיד שולי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Qlik

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  נאסד"ק (QLIK) 
 מייסדים:  לארס ביורק
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים) 
 מיקום המטה:  רנדור, פנסילבניה
 ענפי תעשייה:  תעשיית התוכנה 
 עובדים:  2,500 (2015)
  
 www.qlik.com
 
Qlik (בעבר QlikTech) היא חברת תוכנה המפתחת ומשווקת תוכנה לבינה עסקית. מטה החברה ממוקם בראנדור, שבפנסילבניה, ארצות הברית.
היסטוריה

החברה קמה ב-1993 בלונד שבשוודיה, ופיתחה תוכנת בינה עסקית למחשבים אישי בשם QlikView - ‏(Quality, Understanding, Interaction Knowledge).
בתחילה פעלה בעיקר בשוודיה, אך ב-2004 קרן JVP הישראלית וקרן אקסל פרטנרס האמריקאית השקיעו 12.5 מיליון דולר בחברה, במטרה לפתח ולהרחיב את עסקי החברה לשווקים בינלאומיים. מטה החברה עבר לארצות הברית
והחברה הפכה לשחקן משמעותי בשוק הבינה עסקית תוך שנים ספרות. החברה הונפקה ב-2010 בנאסד"ק (סימול: Qlik) והגיעה במהרה לשווי של מעל 2 מיליארד דולר.
ב-2016 נמכרה החברה בכ-3 מיליארד דולר לקרן ההשקעות תומאס בראבו ונמחקה מהמסחר בבורסה.
פעילות בישראל

החברה מיוצגת בישראל, מאז שנת 2000, על ידי "QlikView ישראל", חברת בת של חילן.
בפברואר 2019, רכשה קליק את חברת התוכנה הישראלית אטיוניטי תמורת 560 מיליון דולר. אטיוניטי הוקמה בשנת 1988 על ידי אריה גולן ואייק שגיא ופיתחה מוצר הפותר בעיות של תקשורת בין מסדי נתונים. בשנת 1993 הונפקה בבורסת הנאסד"ק. לאחר שנקלעה לקשיים נרכשה השליטה בחברה בשנת 2003 על ידי שמעון אלון ורון צוקרמן, תמורת 7 מיליון דולר.
הערות שוליים

↑  היימיש מקנזי, סטארט-אפ סיטי: שטוקהולם בעקבות עמק הסיליקון, באתר TheMarker‏, 28 בנובמבר 2012
↑  גיא גרימלנד, אראל מרגלית הפך השקעה של 9 מיליון דולר ל-1.5 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2011
↑  גיא גרימלנד, חברת הבינה העסקית Qliktech - בה מושקעת JVP הישראלית - הנפיקה בנאסד"ק, באתר TheMarker‏, 16 ביולי 2010
↑  יוסי הטוני, ‏טל וייסר, QlikView ישראל: "בעתיד, כל משתמש BI יהיה מדען נתונים", באתר "אנשים ומחשבים", 13 בספטמבר 2016
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏מנכ"ל אטיוניטי מסכם אקזיט שני: "מכרנו כי לא לעולם חוסן", באתר גלובס, 22 בפברואר 2019
↑  שלומית לן, ‏אייק שגיא: "הספיק לי המרדף אחרי התפקיד האקזקוטיבי", באתר גלובס, 14 בפברואר 2014
↑  יובל דרור, ההגנה הכי טובה היא ביטול העסקה, באתר הארץ, 4 באפריל 2001
↑  סופי שולמן, "יש קווי דמיון רבים בין פריסייס לאטיוניטי", באתר הארץ, 30 בדצמבר 2003
סופי שולמן, שמעון אלון ורון צוקרמן נהפכו לבעלי השליטה בחברת אטיוניטי, באתר הארץ, 5 בפברואר 2004
Q Who

| פרק מ"מסע בין כוכבים: הדור הבא" |
| --- | --- |

האנטרפרייז-D נפגשת בקוביית בורג בפעם הראשונה.
 מספר פרק:  16
 מספר עונה:  2
 קוד הפקה:  142
 תאריך שידור מקורי:  8 במאי 1989
 אורך:  כ-45 דקות
 שפה:  אנגלית
 תסריט:  מוריס הארלי
 בימוי:  רוב באומן 
 כוכבים אורחים:  ג'ון דה לנסי - קיו ליסיה נאף – סג"ם סוניה גומז קולם מיני – צ'יף או'בריאן וופי גולדברג – גאינן
 דף הפרק ב-IMDb
 
"Q Who" הוא הפרק ה-16 של העונה השנייה של תוכנית הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא", והפרק ה-42 מתוך סך כל פרקי הסדרה.
פרק זה היה מועמד לשלושה פרסי אמי וזכה בשניים מתוכם: עריכת הסאונד הטובה ביותר ועיבוד הסאונד הטוב ביותר.
תקציר

הישות הכל-יכולה המכונית "קיו" משליכה את צוות האנטרפרייז אל המפגש הראשון וההרסני שלהם עם הגזע הקיברנטי הכובש הידוע בשם "הבורג".
שחקנים ודמויות

| שם השחקן | שם הדמות |
| --- | --- |
פטריק סטיוארט: קפטן ז'אן-לוק פיקארד
ג'ונתן פרייקס: קומנדר ויליאם רייקר
לוואר ברטון: לוטננט ג'ורדי לה פורג'
מייקל דורן: לוטננט וורף
מרינה סירטיס: היועצת דיאנה טרוי
ברנט ספיינר: לוטננט-קומנדר דאטה
ויל ויטון: וסלי קראשר
ג'ון דה לנסי: קיו
ליסיה נאף: סג"ם סוניה גומז
קולם מיני: צ'יף או'בריאן
וופי גולדברג: גאינן
YAML

YAML (ראשי תיבות רקורסיביים של YAML Ain't Markup Language - קרי "YAML אינה שפת סימון"; נהגה: יָאמֵל) הוא פורמט סריאליזציה טקסטואלי שנועד להיות קריא בקלות לבן אנוש (human readable), המשמש בדרך כלל לקובצי תצורה (קונפיגורציה) וביישומים בהם מאוחסן או מועבר מידע. הפורמט משמש ביישומים דומים לאלו של XML, אך התחביר (syntax) שלו מינימלי. קינון (nesting) מתבצע באמצעות הזחה, בדומה לפייתון, והגדרת רשימה (list) ומפה (map) מתבצעות בצורה קצרה יותר לעומת XML באמצעות [...]  ו-{...}  בהתאמה, בדומה ל-JSON, ש-YAML מהווה למעשה הרחבה שלה (כל קובץ JSON הוא גם קובץ YAML תקין).
התקן תומך בהגדרת טיפוסי נתונים מותאמים, אך מעבר לכך YAML תומך בקידוד סקלרים (כמו מחרוזות, מספרים שלמים ומספרי נקודה צפה), רשימות ומפות. הגדרת ערכים בקובץ YAML (בצורת key-value) מתבצעת באמצעות נקודתיים (:), צורת הגדרה שמבוססת על פורמט header-ים בדואר אלקטרוני כפי שמוגדר ב-RFC 0822‎ (תקן ARPA), והמפריד --- המשמש לתיחום בין directives מקורו בתקן הדואר האלקטרוני MIME (‏RFC 2046). הגדרת רצפי מילוט (escape sequences) מתבצע בצורה דומה ל-C, והגדרת מחרוזות בעלות מספר שורות נעשה באמצעות רווחים בהשראת HTML.
תמיכה מובנית בכתיבה ובקריאה של קובצי YAML קיימת בשפות תכנות רבות. כמה עורכי טקסט כמו Emacs, וסביבות פיתוח (IDE), כוללים יכולות המאפשרות עריכה פשוטה של מסמכי YAML, למשל קיבוץ של מבנים מקוננים או התראה אוטומטית על שגיאות תחביר.
סיומת הקובץ המומלצת למסמכי YAML היא .yaml‎ (מאז 2006).
היסטוריה

התקן הוצע לראשונה בשנת 2001 על ידי קלארק אוונס, שתכנן אותה יחד עם אינגי דוט נט ואורן בן-קיקי. בתחילה הוגדר כי ראשי התיבות YAML משמען Yet Another Markup Language (עוד שפת סימון), אך לאחר מכן שונו ראשי התיבות ל-YAML Ain't Markup Language (‏YAML אינה שפת סימון) - החל מאפריל 2002.
דוגמאות לתחביר בסיסי

YAML מאפשרת להגדיר רשימות ומפות במספר שורות, או בשורה בודדת / בתוך שורה (inline).
הגדרה של פריטים ברשימה במספר שורות נעשית באמצעות מקף ורווח לפני כל פריט:
--- # סרטים אהובים
- Casablanca
- North by Northwest
- The Man Who Wasn't There
בהגדרה של רשימה בשורה אחת הפריטים מופרדים בפסיק וברווח, עם סוגריים מרובעים לסימון תחילת וסוף הרשימה (בדומה ל-JSON):
--- # רשימת קניות
[milk, pumpkin pie, eggs, juice]
הגדרת מיפוי key-value נעשית באמצעות תחביר של נקודתיים (:) המפרידות בין רכיבי המיפוי. בהגדרה במספר שורות נעשה שימוש בהזחה, ובהגדרה בשורה אחת פריטי המיפוי מופרדים בפסיק וברווח, עם סוגריים מסולסלים לסימון תחילת וסוף המפה (בדומה ל-JSON):
--- # הגדרת מיפוי במספר שורות בהזחה
 name: John Smith
 age: 33
--- # הגדרת מיפוי בתוך השורה
{name: John Smith, age: 33}
בהגדרת מחרוזת אין צורך להוסיף סימני מירכאות. ישנן מספר דרכים להגדרת מחרוזות בעלות מספר שורות. כשמסמנים את תחילת המחרוזת באמצעות התו | נשמרים תווי ירידת השורה, וכשנעשה שימוש בתו < לסימון תחילת המחרוזת − פירוש המחרוזת יתעלם מירידות השורה ויתייחס אליהן כרווחים.
המחרוזת הבאה תכלול את תווי ירידת השורה:
data: |
 There once was a tall man from Ealing
 Who got on a bus to Darjeeling
 It said on the door
 "Please don't sit on the floor"
 So he carefully sat on the ceiling
המחרוזת הבאה תתעלם מתווי ירידת השורה - מלבד המקרה של השורה הריקה (שם תהיה ירידת שורה):
data: >
 Wrapped text
 will be folded
 into a single
 paragraph

 Blank lines denote
 paragraph breaks
ביאורים

↑  חלקים במסמך, ניתן לראות זאת כשני מסמכים שונים המוגדרים באותו קובץ
↑  רצף תווים בעל משמעות שונה מהתווים כפשוטם, למשל רצף של כמה תווים שבא לייצג תו אחר שאינו printable.
↑  ב-HTML הגדרת מחרוזת בעלת מספר שורות מתבצעת על ידי הזחה באמצעות טאבים. ב-YAML יש להשתמש ב-folded style לשם כך, כלומר להתחיל את המחרוזת בסימן < וכל שורה תתחיל בסימן רווח, או להתחיל את המחרוזת בסימן | באופן שמשמר תווי ירידת שורה.
↑  גם Sublime באמצעות התוסף  Pretty YAML
↑  למשל Eclipse באמצעות מספר תוספים או NetBeans ל-Ruby ו-Ruby on Rails, ראו כאן
הערות שוליים

↑  "Yet Another Markup Language (YAML) 1.0 / Working Draft". 10 דצמ' 2001. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "YAML Ain't Markup Language (YAML) Version 1.2". YAML.org. נבדק ב-2020-01-08.
↑  "The Official YAML Web Site". yaml.org.
↑  "YAML Ain't Markup Language". yaml.org.
↑  "YAML Ain't Markup Language". web.archive.org. 24 בספטמבר 2006. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Evans, Clark (11 במאי 2001). "YAML Draft 0.1". Yahoo! Tech groups: sml-dev. נבדק ב-2019-03-21. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "YAML Ain't Markup Language: About". YAML.org. נבדק ב-2019-05-29.
↑  "Yet Another Markup Language (YAML) 1.0". YAML.org. נבדק ב-2019-05-29.
↑  היסטוריית specifications, באתר yaml.org
אדוארד הודג'ס ביילי

| --- | --- |

 לידה:  10 במרץ 1788 בריסטול, ממלכת בריטניה הגדולה 
 פטירה:  22 במאי 1867 (בגיל 79) הולוויי, הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  בית הקברות הייגייט 
 תחום יצירה:  פיסול 
 יצירות ידועות:  אנדרטת פיל, עמוד נלסון 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית 
 
אדוארד הודג'ס ביילי (באנגלית: Edward Hodges Baily; ‏ 1788, בריסטול – 1867,הולוויי,לונדון) היה פסל אנגלי.
דיוקן עצמי במוזיאון ויקטוריה ואלברט.
ביילי התקבל בשנת 1809 כתלמיד של ג'ון פלקסמן באקדמיה המלכותית לאמנויות,   בשנת 1911  קיבל מדליית זהב על מודל של הרקולס מחזיר את אלקסטיס לאדמטוס.
ביילי הפך בשנת 1842 לחבר בחברה המלכותית.
ביילי נפטר בשנת 1867 ונקבר בבית הקברות הייגייט.