stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת גבעתי (תש"ח)
גדודי גבעתי

בארגון ההגנה ובראשיתו של צה"ל, מספרו של גדוד הורכב משילוב מספרה של החטיבה הממונה, יחד עם מיקומו הכרונולוגי של הגדוד בסדר הקמת הגדודים בחטיבה. כך לדוגמה, גדוד 51 הוא הגדוד הראשון שהוקם תחת חטיבה 5 (גבעתי), גדוד 52 הוא הגדוד השני שהוקם תחת חטיבה 5, וכך הלאה.
| מספר הגדוד | הרכב | תאריך הקמה | פעילות לפני הוצאת גבעתי מתל אביב | פעילות לאחר הוצאת גבעתי מתל אביב | מפקדים ואנשי מפתח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 51 | הפלוגה הדתית של חי"ש תל אביב, חי"ש חולון וטירוני חי"ש מתל אביב | קיץ 1947 | אחזקת הקו ואבטחת התחבורה בחזית דרום תל אביב - בת ים - חולון - מקוה ישראל. תגבורת ליישובי הדרום ולירושלים. חלק מהפלוגה הדתית הועבר לכפר הנוער בן שמן וסופח לחטיבת קרייתי וחלקה השני נשלח לגוש עציון וסופח לעציוני. | אבטחת גזרת ראשון לציון וקטע הכביש תל אביב - ירושלים בגזרה זו - דרך הביטחון. כיבוש יאזור (אזור) ובית דג'אן (בית דגן) הרחיב את תחום אחריות הגדוד עד שער הגיא. הגדוד ספג אבדות כבדות במבצע בן נון ב' לכיבוש לטרון. מיד לאחר הקמת צה"ל - קרבות בלימת הצבא המצרי בקו יבנה - גן יבנה - חצור אשדוד, הקרב על גבעה 69, מבצע גי"ס, מבצע יואב, חבלני גדוד 51 השתתפו בשתי התקפות על משטרת עיראק סווידאן (מצודת יואב) בתאריכים 19.10.48 ו-21.10.48. בהתקפה השנייה נפצעו רבים מהחבלנים כתוצאה מפגזי "2 ששוגרו אליהם מהמשטרה. בין הפצועים היה מפקד מחלקת החבלה סגן דוד אלפלנג. | מאיר דודזון, אפרים דגן (קמפינסקי), שמעיה ברקת (בקנשטיין), יהודה ואלך, יובל נאמן, יוסף (יוש) הרפז |
| 52 | חי"ש רחובות, ראשון לציון ו"נפת דרום" | סוף נובמבר 1947 | אחזקת המרובע: ניצנים - גלאון - כפר אוריה - גזר - תל אביב. | סיוע לגדוד 51 בכביש לירושלים וליווי שיירות דרך חולדה. פיצוץ מפקדת חסן סלאמה, מבצע חמץ, השתלטות על סרפנד (צריפין), כיבוש משלטי חוליקאת במבצע יואב. | יעקב פרי (פרולוב), שמואל איל |
| 53 | פלוגת "השחר" מבני גדוד הפרברים ופלוגות "נחשונים" של משוחררי הצבא הבריטי | סוף נובמבר 1947 | אחזקת החזית המרכזית מול יפו, פעולות גמול כנגד סלמה (כפר שלם) ויאזור ואבטחת התחבורה היהודית. | הגדוד יצא למבצעים התקפיים לשיתוק התחבורה הערבית באזור יבנה - איסדוד, פרץ את הדרך לגת וגלאון והשמיד כוחות צבא ההצלה באזור גלאון. הוא השתתף במבצעים חסידה, חמץ, ברק, בו פוצץ את גשר עד הלום; ובמבצע תינוק לפינוי ילדי ניצנים. לאחר הקמת צה"ל השתתף הגדוד במבצע יואב. | יצחק פונדק, נחמן ניר |
| 54 | המשכו של גדוד א' של חי"ש תל אביב שנוסד עוד ב-1946 ומגויסים ייעודיים | סוף נובמבר 1947 | סיוע בגזרות תל אביב השונות | ליווי שיירות לירושלים, מבצע נחשון, מבצע מכבי, מבצע ברק. לאחר הקמת צה"ל - כיבוש משלטי חוליקאת (כיום צומת גבעתי) במבצע יואב. במסגרת הגדוד פעלה פלוגת הג'יפים הנועזת, שועלי שמשון (פלוגה ב'). | צבי צור, ד"ר אליהו ויור, אלדד אוארבך, אריה שפק |
| 55 | סגל ההדרכה החטיבתי, פל"מים (פטרולים לוחמים, היחידות הכפריות של החי"ם) של מושבות הדרום (נס ציונה, רחובות) | מאי 1948 | הכשרת טירונים ומ"כים | בלימת הצבא המצרי בגזרת רחובות, כיבוש איסדוד ומג'דל (אשקלון) ושחרור יד מרדכי, קרב רמת הכובש. | רפאל ורדי. |
| 56 | חיילי חטיבת קרייתי | מאי 1948 | — | מבצע פלשת |  |
| 57 | כוחות אצ"ל | ראשית יוני 1948 |  | מבצע פלשת | איתן לבני |
מפקדי החטיבה

מפקדי חטיבה 5 - חטיבת גבעתי הסדירה בתש"ח ובשנות ה-50 עד פירוקה. (למפקדי חטיבת המילואים 17 / 5 ראו חטיבה 5 במילואים):
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| שמעון אבידן | 1949–1947 | מקים החטיבה ומפקדה הראשון. מפקד החטיבה במלחמת השחרור. |
| יעקב פרי (פרולוב) | 1949 | לשעבר מג"ד 52 בחטיבת גבעתי, במלחמת השחרור. לימים אלוף. |
| יהודה ואלך | 1950 | לשעבר מג"ד 51 בחטיבת גבעתי, במלחמת השחרור. לימים מפקד אוגדה 38 במבצע קדש. |
| צבי זמיר | 1953–1951 | לשעבר מפקד הגדוד השישי של הפלמ"ח בחטיבת הראל, במלחמת השחרור. לימים אלוף פיקוד דרום, וראש המוסד. |
| עודד מסר | 1954–1953 |  |
| חיים בר-לב | 1955–1954 | לשעבר מפקד הגדוד התשיעי של הפלמ"ח בחטיבת הנגב, במלחמת השחרור. לימים, הרמטכ"ל השמיני, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל. |
| יוסף גבע | אוקטובר 1955 - ספטמבר 1956 | המפקד האחרון של חטיבת גבעתי הסדירה. לימים אלוף פיקוד מרכז. |
לקריאה נוספת

מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן ההגנה, 1992
יוסף אוליצקי, ממאורעות למלחמה, תל אביב 1949 - תולדות קרייתי, גבעתי ואלכסנדרוני
בן-ציון דינור (עורך ראשי), ספר תולדות ההגנה. הוצאת מערכות, 1955-1972 כרכים ג' ו-ד'
מאיר פעיל, התפתחות כוח המגן העברי, אוניברסיטה משודרת, 1987
משה (מוסא) אשד, חיל השדה ("הח"יש") במחוז תל אביב: אוסף סיפורי חברות וחברים, תל אביב, 2001. ו-גדוד 54 גבעתי במלחמת העצמאות, תל אביב, 2004 ראו גם סקירה על המחבר מאת אלי אשד
חטיבת גבעתי במלחמת הקוממיות, הוצאת מערכות, 1958
אריה חשביה, "עד הלום: סיפורו של גדוד 53 מחטיבת גבעתי", משרד הביטחון, 2005
יצחק פונדק, "גדוד 53 (הפרברים) בחטיבת גבעתי במלחמת העצמאות" הוצאת ירון גולן, 2006
מרדכי בר-און, 'גבעתי' כמו כולם: קורות גדוד 55 במלחמת העצמאות, העמותה לחקר כוח המגן על שם ישראל גלילי, 2009
הערות שוליים

↑  דוד בן-גוריון, מדינת ישראל המחודשת, כרך א', עמוד 106.
↑  דוד טל, מי בלם את המצרים במלחמת 1948?, עיונים בתקומת ישראל'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'10, 2000, עמ' 102–121
↑  ראו למשל הביוגרפיה של אורי אבנרי: "שירת בפלוגת-הקומנדו המפורסמת "שועלי שמשון", הסיירת הראשונה בצה"ל"
↑  גדוד 56 היה גדוד של חיילי חטיבת קרייתי אשר הוכפף זמנית לגבעתי על מנת לסייע במבצע פלשת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298707105171  BnF: cb16978002m (data) 
כוח של חטיבת גבעתי במלחמת העצמאות
אנדרטה לחללי גדוד 54 של גבעתי, באזור משלטי חוליקאת. "ההלך - ברדתך לנגב זכור אותנו".
שמעון אבידן (משמאל) מפקד חטיבת גבעתי וסגנו מאיר (מאירק'ה) דודזון במלחמת העצמאות
חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  10 במרץ 1992
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באדר ב' ה'תשנ"ב
 גוף מחוקק:  הכנסת השתים עשרה
 תומכים:  6
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1389, עמ' 134
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים
 מספר תיקונים:  4
 נוסח מלא:  חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור, התשנ"ב-1992
 
חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור, התשנ"ב-1992  נחקק במטרה לעודד עובדי ציבור לחשוף מעשי שחיתות או עניינים אחרים הפוגעים בטוהר המידות במקום עבודתם. למטרה זו משמשים שני צעדים שבחוק:
מסירת תעודת ממצאים: למתלונן שתלונתו נמצאה מבוססת תיתן הרשות המוסמכת שבפניה התלונן תעודת ממצאים ובה ממצאי הבדיקה או תוצאותיה.
הענקת תעודת הוקרה: למתלוננים שיימצאו ראויים לכך תינתן תעודת הוקרה על ידי נשיא המדינה בטקס מיוחד שיתקיים במשכן הנשיא.
היסטוריה חקיקתית

ב-17 בפברואר 1992 הוגשה לכנסת הצעת חוק פרטית של ח"כ רן כהן מסיעת מרצ, לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור . בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב:
החוק אושר בכנסת ב-19 במרץ 1992.
התקנות לחוק הותקנו לראשונה בשנת 1994, ועסקו בדרכי ציון הממצאים בבדיקת תלונה, בפרטי תעודת הממצאים ובהמלצה לתת תעודת הוקרה. בעקבות התיקון השלישי לחוק משנת 2007, נוספו הסעיפים הקשורים לדיווח על תלונות ועל ממצאים, וכן לפנייה לציבור ולגופים ציבוריים כדי שימליצו על עובדים שחשפו שחיתות במקום עבודתם כמועמדים לקבלת תעודות הוקרה.
אי יישום החוק במהלך 23 שנים

מתן תעודת ממצאים למתלונן כחוק, וקיום הליך להענקת אות הוקרה על ידי נשיא המדינה קיימים כבר בהצעת חוק הראשונית משנת 1992. למרות זאת, במשך עשרים ושלוש שנים שחלפו מיום פרסום החוק ב"רשומות", לא יושם החוק כלל. זאת בכל הקשור להמלצת שר המשפטים, הממונה על קיום החוק, לנשיא המדינה להעניק תעודות הוקרה למתלוננים שנמצאו ראויים לכך, וממילא נשיא המדינה לא העניק תעודות כאלה בכל התקופה האמורה. בכל הקשור למתן תעודות ממצאים למתלוננים שהתלוננו על מעשי שחיתות או פגיעה אחרת בטוהר המידות בשירות הציבור, הוענקו במהלך 23 השנים הללו תעודות ממצאים בודדות מטעם הגופים המוסמכים.
בתחילת שנת 2007 נעשה ניסיון בכנסת לשפר מצב זה. חברי הכנסת שלי יחימוביץ', אריה אלדד ועמירה דותן הגישו הצעה לתיקונים ותוספות לחוק, שכללו דרכים להביא את דבר החוק לתודעה הציבורית, כדי לעודד ביתר שאת עובדים בשירות הציבור להתלונן על מעשי שחיתות ופגיעה בטוהר המידות. בדיונים שנערכו אודות החוק בשנת 2008, עלה כי ייתכן שהבעיות ביישום החוק נובעות מכך שאין תקנות הנוגעות לביצועו. הצעתם של השלושה באה לעולם לאחר שנוכחו שהחוק הפך לאות מתה בספר החוקים. בדברי ההסבר להצעתם כתבו בין היתר:
"המציאות מלמדת כי הלכה למעשה – הפך החוק העיקרי לאות מתה בספר החוקים, כך לא מוצאות "תעודות ממצאים" על ידי הגופים הבודקים בגופים הציבוריים (למרות לשונו המפורשת של סעיף 2 לחוק). כך גם תעודות הוקרה אינן מחלוקות לעובדי ציבור שתרמו לטוהר המידות במוסדות הציבור בישראל (סעיף 4 לחוק). בפועל, אם כן, כוונת המחוקק אינה באה לידי ביטוי. נראה שאי יישום הוראות החוק נובע, בין היתר, בשל חוסר מודעות להוראות החוק, וחוסר החלחול של הרציונל הטמון בו בקרב גורמי הביקורת והעובדים של המערכת הציבורית בישראל".
גם תיקונים ותוספות אלו לחוק לא הביאו לשיפור המצב. בשלהי שנת 2013, פנה מבקר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ד"ר רון אבני, לח"כ ד"ר עדי קול שהייתה בעת ההיא יו"ר הוועדה לפניות הציבור של הכנסת, בתלונה על כך שהחוק ממשיך להיות אות מתה בספר החוקים. ב-3 בפברואר 2014 התקיימה ישיבת הוועדה לפניות הציבור של הכנסת בראשות ח"כ קול, ובהשתתפות כל הנוגעים בדבר ממשרדי הממשלה השונים, נציגי משכן נשיא המדינה ועמותות רלוונטיות. לאחר שד"ר רון אבני הציג את הבעיה התקיים דיון ובעקבותיו התקיים תהליך שהניעה חברת כנסת קול כדי להביא לידי כך ששרת המשפטים, בעקבות הליך שהמשרד יקיים, תמליץ לנשיא המדינה על הענקת תעודות הוקרה על-פי חוק זה. ואכן, כעבור כמעט שנתיים, התקיים הטקס והענקת תעודות ההוקרה במשכן הנשיא. בהודעת משרד המשפטים בעניין זה נכתב בין השאר
"ביום 31 בדצמבר 2015 העניק נשיא המדינה, בפעם הראשונה, תעודות הוקרה על תרומה לטוהר המידות במוסדות הציבור בישראל לגב' מעיין אגם על פעילותה בין השנים 1998 - 2005 לחשיפת מעשי שחיתות בהסתדרות העובדים הלאומית אשר באה לידי ביטוי במעילות בהיקף של מיליוני שקלים שבוצעו על ידי בכירים לשעבר בהסתדרות, למר שאול כרמלי על פעילותו בין השנים 1999 - 2013 לחשיפת מספר מקרים של התנהלות לא תקינה בחברת נמל חיפה בנושאים שונים וביניהם פרשת סידורי העבודה של עובדי הנמל והסמכה שלא כדין ולפרופ' אשר ברנר על פעילותו בשנת 2002 לחשיפת שימוש בכספי מחקר אקדמאי שלא כדין על ידי פרופסור באוניברסיטת בן-גוריון בנגב".
אחרית הדבר

מאז הטקס הראשון שהתקיים בסוף שנת 2015, התקיים (עד כתיבת שורות אלה - מאי 2020) רק עוד טקס אחד ב־9 יולי 2017, בו קיבלו תעודות הוקרה: אפרים ארליך (קרמשניט) ממשטרת ישראל על חשיפת פגיעות בטוהר המידות במשטרה, ושלומית בוסקילה על חשיפת התעללות בחסרי ישע בבית החולים הפסיכיאטרי בטירת הכרמל.
בשנת 2020 פרסם משרד מבקר המדינה נוהל מעודכן בדבר יישום הוראות החוק לעידוד טוהר המידות בשירות ציבור, התשנ"ב-1992, במשרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור.
ב-22 פברואר 2022 הוענקו במשכן נשיאי ישראל ובמעמד נשיא המדינה, שר המשפטים ומבקר המדינה, תעודות הוקרה ל-4 חושפי שחיתויות.
ככל הידוע, לאחר מועד זה, טרם התקיימה הענקת תעודות הוקרה מטעם נשיא המדינה, והגוף שמוטל עליו לפתוח בתהליך הוא משרד המשפטים, שככל הנראה נמנע מלעשות זאת.
הערות שוליים

↑  הענקת תעודת הוקרה על תרומה לטוהר המידות, באתר משרד המשפטים
↑  חוק עידוד טוהר המידות בשירות הציבור התשנ"ב-1992., באתר הכנסת
↑  הצעת חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור, התשנ"ב-1992, ה"ח 2114 מ-17 בפברואר 1992
↑  חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור, התשנ"ב-1992, ס"ח 1389 מ-19 במרץ 1992
↑  סעיף 7 לחוק.
↑  חוק לעידוד טוהר המידות בשירות הציבור (תיקון מס' 3), התשס"ז-2007, באתר הכנסת
↑  הצגת הנושא בפתיחת הדיון בוועדה לפניות הציבור של הכנסת, ‏3 פברואר 2014 (3:18 דק').
↑  הנשיא ריבלין העניק תעודת הוקרה על תרומה לטוהר המידות לפרופ' אשר ברנר, באתר אוניברסיטת בן גוריון בנגב, 3 ינואר, 2016
↑  נוהל בדבר יישום הוראות החוק לעידוד טוהר המידות בשירות ציבור, התשנ"ב 1992, במשרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור, באתר משרד מבקר המדינה, דצמבר, 2020.
↑  מאיר כהן, טקס הענקת תעודות הוקרה לחושפי שחיתות, באתר בחזית, 28/02/2022
↑  שיא המדינה אירח את אנשי התנועה לאיכות השלטון לאחר שהעניק תעודות הוקרה לחושפי שחיתות, באתר התנועה לאיכות השלטון, 28 בפברואר 2022
חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  31 ביולי 1985
 תאריך חקיקה עברי:  י"ג באב תשמ"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת האחת עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1156, עמ' 204
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד האוצר
 מספר תיקונים:  8
 נוסח מלא:  חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985
 
חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985 הוא חוק המעניק הקלות מס אחדות לתושבים ולעסקים באילת. החוק אושר בכנסת האחת עשרה ב-31 ביולי 1985, והוא נכנס לתוקף ב-1 בנובמבר 1985.
היסטוריה

דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את מטרתו:
החוק אושר בכנסת האחת עשרה ב-31 ביולי 1985, ונקבע בו שהוא ייכנס לתוקף ביום שיקבעו שר האוצר, שר התיירות ושר התעשייה והמסחר, אך לא יאוחר מ-1 בנובמבר 1985. החוק נכנס לתוקף ב-1 בנובמבר 1985 (לא לפי קביעת השרים אלא בתיקון לחוק).
הוראות החוק

החוק מעניק הקלות מס אחדות לתושבי אזור אילת (שהגדרתו בחוק: "תחום העיר אילת; ולגבי שירותי תיירות מסוימים, עד קו רוחב 924") ולעסקים באילת הרשומים בה כעוסקים.
הקלות המס:
מס ערך מוסף (מע"מ): מכירתם של טובין המצויים באזור אילת, בידי עוסק תושב אזור אילת, לצריכה באזור אילת או לשימוש בו, פטורים ממע"מ (פטור זה אינו חל על מוצרים אחדים, כגון רכב פרטי, תכשיט שמחירו מעל 200 דולר ובולי דואר). פטור זה חל גם על מכירתם של מקרקעין המצויים באזור אילת ועל מתן שירותים באזור אילת בידי תושב אזור אילת. בינואר 1994 בוטל הפטור על מכירת סיגריות באילת בשל פרופורציות צריכה לא סבירות (עם ביטול הפטור ירד שיעור קניית הסיגריות באילת ב-65%).
מס מעסיקים: מעסיק תושב אילת פטור ממס מעסיקים בשל הכנסת עבודה שהוא משלם בעד עבודה המתבצעת באילת. מס זה בוטל כליל החל מ-1 בינואר 2008, כך שהקלה זו הפכה מאז לחסרת משמעות.
מס הכנסה: מי שהיה במשך כל שנת המס תושב אילת זכאי באותה שנה לזיכוי ממס בשיעור 10% מהכנסתו החייבת שהיא הכנסה מיגיעה אישית, עד לסכום של 241,800 ש"ח (בשנת 2019), שנצמחה או הופקה באזור אילת או בתחום מועצה אזורית חבל אילות, אך לא יותר מהמס שהוא חייב בו בשל הכנסתו האמורה. בנוסח המקורי של החוק ניתן זיכוי זה רק להכנסה שנצמחה או הופקה באזור אילת, ובתיקון לחוק שתוקפו מ-1 בינואר 1994 הורחב הזיכוי גם להכנסה שנצמחה או הופקה על ידי תושב אילת בתחום מועצה אזורית חבל אילות.
הטבה למעסיק להפחתת עלויות: מעסיק תושב אילת המשלם הכנסת עבודה לעובדו בעד עבודה המתבצעת באילת, זכאי להטבה לשם הקטנת עלויות השכר, בשיעור של 20% מהכנסת העבודה האמורה, אך לא יותר מסכום המס שעליו לנכות מהכנסת העבודה של אותו עובד.
פטור ממיסים עקיפים: לא יוטלו מיסים עקיפים על יבוא טובין לאזור אילת לשם מכירתם בו תמורת מטבע חוץ, לתיירים או לתושבי ישראל היוצאים לחוץ לארץ בדרך האוויר או הים.
את החוק משלימות תקנות אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ו-1985.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985, ה"ח 1747 מ-23 ביולי 1985
↑  חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ה-1985, ס"ח 1156 מ-7 באוגוסט 1985
↑  חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים) (תיקון), התשמ"ו-1985, ס"ח 1161 מ-3 בנובמבר 1985
↑  קו רוחב 924 הוא לפי רשת ישראל הישנה
↑  חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ד-1994, ס"ח 1445 מ-9 בינואר 1994
↑  חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג-2003, ס"ח 1892 מ-1 ביוני 2003
↑  חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים) (תיקון מס' 6), התשע"ב-2011, ס"ח 2322 מ-30 בנובמבר 2011
↑  תקנות אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ"ו-1985, באתר חילן
גיל אליה

| --- | --- |

 לידה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד יחידת עוקץ  מפקד היחידה המטכ"לית לאבטחת בכירים  מפקד מרום
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
גיל אליה הוא קצין בצה”ל בדרגת אלוף-משנה, המכהן כמפקד חטיבת המרום. שימש כמפקד יחידת עוקץ והיחידה המטכ"לית לאבטחת בכירים.
ביוגרפיה

אליה יליד 1983, נולד בירושלים ולמד בבית הספר ג'נוגלי. התגייס לצה"ל, והתנדב ליחידת עוקץ. השלים את הכשרת מסלול הלוחם ביחידה, ויצא לקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לעוקץ ושימש בה במספר תפקידי פיקוד, בהם, מפקד פלגה. בשנים 2017–2020 שימש כמפקד יחידת עוקץ. עם סיום תפקידו בעוקץ מונה למפקד היחידה המטכ"לית לאבטחת בכירים, באוקטובר 2022 מונה למפקד חטיבת מרום, משמש כמפקד החטיבה במהלך מלחמת חרבות ברזל.
הערות שוליים

↑  "תחכום, יצירתיות ואומץ לב", באתר ערוץ 7, 29 באוגוסט 2017.
↑   מפקד חדש לחטיבת המרו"ם, באתר צה"ל, 7 באוקטובר 2022.
↑  יורי ילון,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'"לוחם אמיץ עם לב רחב": רס"ר במיל' ג'וזף אבנר דורן, שנהרג בצפון רצועת עזה, הובא למנוחות, באתר ישראל היום, 17 בדצמבר 2023.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נעמי (מתאבקת)

| --- | --- |

נעמי, אפריל 2017
 לידה:  30 בנובמבר 1987 (בת 37) סנפורד, פלורידה, ארצות הברית
 שם במה:  מיס פלורידה נעמי נעמי נייט טריניטי מקריי
 משקל:  57 ק"ג
 גובה:  1.65 מטר
 מקום מגורים:  פנסקולה, פלורידה, ארצות הברית
 לאום:  אמריקאי
 קריירה מקצוענית:  3 בספטמבר 2009 – הווה (15 שנים)
 מאמנים:  Florida Championship Wrestling
 ליגות:  WWE
 תרגילי סיום:  Rear View F.T.G (Feel The Glow)
 מידע אישי
 בן או בת זוג:  ג'ימי אוסו 
 
טריניטי פאטו (באנגלית: Trinity Fatu; שמה לפני הנישואים מקריי; נולדה ב-30 בנובמבר 1987) הידועה יותר בשם הבמה שלה, נעמי היא מתאבקת אמריקאית, המופיעה בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית סמאקדאון. כמו כן, טריניטי היא דוגמנית, שחקנית, כותבת שירים, רקדנית ומעודדת מקצועית לשעבר.
באוגוסט 2009, חתמה נעמי על חוזה בארגון World Wrestling Entertainment‏ (WWE) ונשלחה ישירות לארגון הפיתוח Florida Championship Wrestling‏ (FCW), שבו היא כיהנה כאלופת הדיוות הראשונה. שנה לאחר מכן, היא השתתפה בעונה השלישית של התוכנית NXT (שהייתה הגרסה הנשית הראשונה), שבו סיימה כסגנית הזוכה. בינואר 2012, היא ערכה את הבכורה שלה ברוסטר הראשי לצד קמרון כחלק מצמד הפאנקדקטילס. מאז יולי 2013, נעמי היא חלק מהקאסט הראשי של תוכנית המציאות, Total Divas.
בפברואר 2017, נעמי זכתה באליפות הנשים של סמאקדאון, ובכך הפכה למתאבקת האפרו-אמריקאית הראשונה שזוכה בתואר זה. לאחר שנאלצה לוותר על התואר עקב פציעה, היא זכתה בתואר בחזרה חודשיים לאחר מכן ברסלמניה 33. בנוסף לכך, נעמי ניצחה בקרב הבאטל רויאל הראשון של הנשים ברסלמניה 34.
בשנת 2025 שיחקה בדרמת הספורט הביוגרפית "Queen of the Ring" בתור המתאבקת המקצוענית אתל ג'ונסון.
ביוגרפיה

פאטו נולדה ב-30 בנובמבר 1987 בסנפורד, פלורידה. היא הייתה מעודדת ורקדנית של קבוצת הכדורסל, אורלנדו מג'יק, מליגת ה-NBA. כמו כן, היא הייתה אחד מרקדניות הרקע של הראפר פלו ריידה.
חיים אישיים

טריניטי וחברה הוותיק, ג'ונתן פאטו, המוכר יותר בשם הבמה ג'ימי אוסו, התחתנו במאווי ב-16 בינואר 2014. עקב נישואיה, היא נחשבת לחברה במשפחת אנואי, שהיא שושלת היאבקות סמואנית-אמריקאית ידועה.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013–היום | Total Divas | את עצמה | קאסט ראשי (עונה 1–4, 6–היום) אורחת (עונה 5) |
| 2015 | WWE Tough Enough | את עצמה | אורחת (עונה 6) |
| 2017 | הנחת 5: שדה קרב | מרפי |  |
| 2018 | Ridiculousness | את עצמה | (עונה 11, פרק 25) |
| 2019 | The Misery Index | את עצמה | (עונה 1, פרק 1) |
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות Florida Championship Wrestling - FCW
אליפות הדיוות של FCW (פעם אחת, האלופה הראשונה)
טורניר אליפות הדיוות של FCW‏ (2010)
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותה במקום ה-7 מתוך 50 המתאבקות הטובות ביותר לשנת 2015
הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment - WWE
אליפות הנשים של סמאקדאון (פעמיים)
אליפות זוגות הנשים של ה-WWE (פעמיים) - ביחד עם סשה בנקס (1), ביאנקה בלאייר (1)
באטל רויאל של הנשים ברסלמניה (2018)
פרס הסלאמי (פעם אחת)
מהלכי הריקוד הטובים ביותר של השנה (2013)  - עם קמרון כצמד הפאנקדקטילס
פרסי סוף השנה של WWE (פעם אחת)
המתאבקת הכי פחות מוערכת של השנה (2018)
הישגים במגזין ההיאבקות Wrestling Observer Newsletter
הפיוד הגרוע של השנה (2015)  - צוות PCB נגד צוות B.A.D. נגד צוות בלה
הקרב הגרוע של השנה (2013)  - עם ברי בלה, קמרון, איווה מארי, ג'וג'ו, נטליה וניקי בלה נגד AJ לי, אלישה פוקס, אקסנה, קייטלין, רוזה מנדס, סאמר רה וטמינה סנוקה באירוע סדרת ההישרדות
הערות שוליים

↑  כוכבי סדרת הריאליטי Total Divas מתחתנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1294987607  VIAF: 179163332508802642854   WorldCat (עם VIAF): 179163332508802642854
כוח משמר

כוח משמר הוא כוח במכניקה קלאסית שניתן להגדיר לו אנרגיה פוטנציאלית. תכונה זו מאפשרת לנתח את השפעת כוח כזה בקלות רבה יותר מאשר כוחות אחרים. חשיבות המושג נגזרת מכך שכוחות רבים בטבע הם כוחות מרכזיים שהם בפרט כוחות משמרים: כוח הכבידה, הכוח האלקטרוסטטי, וכוחות אלסטיים הם דוגמאות לכוחות משמרים.
הגדרה

כוח  F נקרא כוח משמר אם ורק אם סך העבודה הנעשית על ידי  F על גוף הוא אפס בתנועתו בכל מסילה סגורה שהיא.
אין דרישה שהכוח יגרום לגוף לנוע במסילה סגורה, אלא רק שאם הגוף חוזר לנקודת ההתחלה בזמן כלשהו, אז העבודה הכוללת של  F על הגוף תהיה אפס, בלי תלות במסלול שביצע הגוף.
אם הכוחות האחרים הפועלים על הגוף הם כוחות מאלצים, הניצבים לתנועת הגוף, אז סך כל העבודה שתתבצע על הגוף במהלך התנועה יהיה אפס; כאשר יחזור לנקודת ההתחלה תהיה לו אותה אנרגיה קינטית (אותו גודל מהירות). תהליך זה הוא ביטוי לחוק שימור האנרגיה.
כוח משמר ואנרגיה פוטנציאלית

ההגדרה שניתנה מסבירה מדוע כוחות אלו נקראים משמרים, אך יש הגדרה שקולה ושימושית יותר:
כוח ייקרא משמר אם העבודה שהוא מבצע על גוף בתנועה תלויה אך ורק בנקודות הקצה של התנועה.
לדוגמה, בתרשים משורטטות שתי מסילות אפשריות לתנועה של גוף, S1 ו-S2, שלהן אותן נקודות קצה – נקודה 1 ונקודה 2. אם  F הוא כוח משמר, אז העבודה שהוא יבצע על הגוף בתנועה בשני המסלולים שווה.
הגדרה זו שקולה להגדרה המקורית, כיוון שמסילה סגורה היא מסילה שבה נקודות הקצה מתלכדות, כלומר נקודת ההתחלה זהה לנקודת הסיום. לכן, אם כוח הוא משמר לפי ההגדרה השנייה, העבודה שלו לאורך מסילה כזו תהיה שווה לעבודה שלו על גוף שנותר בנקודת ההתחלה (שהרי זו מסילה אחרת, עם אותן נקודות קצה), כלומר אפס.
ההוכחה בכיוון ההפוך קצת מורכבת יותר: העבודה של הכוח על מסילות סגורות היא אפס, ויהיו S1 ו-S2 מסילות כלשהן עם אותן נקודות קצה, כמתואר בתרשים. לפי ההנחה, העבודה של הכוח על המסילה הסגורה  \ {\tilde {S2}}\circ S1, כלומר המסילה S1 ולאחריה המסילה S2 בכיוון ההפוך, היא אפס. העבודה הכוללת היא העבודה על כל קטע במסילה בנפרד, לכן:
\ W_{S1}+W_{\tilde {S2}}=0
כאשר  \ W_{S} מייצג את העבודה של  F לאורך מסילה  S. אך היפוך המסילה הופך את הסימן של העבודה, ולכן מקבלים ש־ \ W_{S1}=-W_{\tilde {S2}}=W_{S2}, כנדרש.
בעזרת תכונה זו ניתן להגדיר פוטנציאל לכוח  F (או בניסוח אחר, להגדיר את האנרגיה הפוטנציאלית של גוף הנע בהשפעת  F), כך: בוחרים נקודה שרירותית בתור נקודת ייחוס,  O. עתה, לכל נקודה במרחב ניתן להגדיר פונקציה  U על ידי:
 \ U(X)=W_{X\to O}, כאשר  \ X\to O היא מסילה כלשהי מ־ X ל־ O (פה משתמשים בכך שהעבודה תלויה אך ורק בנקודות הקצה של המסילה).
העבודה של הכוח  F על גוף הנע מנקודה A לנקודה B נתונה על ידי  \ W_{A\to B}=-(U(B)-U(A))=-\Delta U. נוסחה זו מאפשרת לכתוב את חוק שימור האנרגיה בצורה הבאה:  \ W_{other}=\Delta E_{k}+\Delta U.
כאן  \ \Delta E_{k} הוא השינוי באנרגיה הקינטית של הגוף, ו- \ W_{other} היא העבודה של הכוחות האחרים (אם ישנם) על הגוף. בפרט, אם הגוף נע אך ורק בהשפעת כוח משמר, מתקבל גודל שנשמר לאורך כל התנועה –  \ E_{k}+U. גודל כזה מכונה "אינטגרל של התנועה", והוא מקל מאוד בפתרון המשוואות הדיפרנציאליות של התנועה.
תיאור מתמטי

התנאים הבאים שקולים לכך שכוח  F הוא כוח משמר:
העבודה שהכוח מבצע על גוף לאורך כל מסילה סגורה C היא אפס:
 W\equiv \oint _{C}{\vec {F}}\cdot \mathrm {d} {\vec {r}}=0
ניתן להגדיר פוטנציאל U לכוח:
 {\vec {F}}=-\nabla U
הרוטור של הכוח הוא אפס בכל מקום:
 \nabla \times {\vec {F}}=0
דוגמאות לכוח משמר

כוח קבוע – כוח שאינו משתנה בהתאם לתנאי המערכת, כלומר שגודלו וכיוונו קבועים.
כוח מרכזי – כוח שכיוונו תלוי רק במרחקו מנקודה מסוימת. בפרט:
כוח הכבידה
הכוח האלקטרוסטטי
כוח אלסטי
פיתוח דוגמת הכבידה

שדה הכבידה סמוך לכדור-הארץ הוא בקירוב מצוין שדה כוח אחיד, כלומר כוח קבוע, הפועל על גוף בעל מסה מסוימת באופן שאינו תלוי במיקומו של הגוף. במקרה של כוח הכבידה, הכוח מכוון כלפי מטה וגודלו הוא  mg כאשר  m היא מסת הגוף, ו- g הוא קבוע תאוצת הכובד וערכו הוא בקירוב 9.81 מטר לשנייה בריבוע.
מכיוון שלכוח רכיב אנכי בלבד, שגודלו אינו תלוי במיקום הגוף, העבודה שהכוח מבצע על גוף תלויה אך ורק בתנועה של הגוף בציר האנכי. חישוב פשוט מראה שבתנועה מנקודה 1 לנקודה 2, העבודה שהכוח מבצע נתונה על ידי הנוסחה
\ W_{S}=mg(h_{1}-h_{2})=-{(mgh_{2}-mgh_{1})}
כאשר  h_{1} ו- h_{2} הם הגבהים של הנקודות A ו-B, בהתאמה. במילים אחרות, כוח הכבידה משמר ופונקציית הפוטנציאל שלו נתונה על ידי:
 U(X)=mgh
עובדה זו מאפשרת ניתוח של תנועת הגוף בהשפעת הכבידה בקלות רבה. למשל אם חרוז מחליק ללא חיכוך על מסילה חלקה כלשהי – מפותלת ומורכבת ככל שתהיה – ניתן לדעת שמהירותו בכל נקודה תקיים את המשוואה:
const=U(X)+E_{k}=mgh+{\frac {1}{2}}mv^{2}
כלומר:
 |v|={\sqrt {2(C-gh)}}
כאן  C=gh_{0}+{\frac {1}{2}}v_{0}^{2}, כאשר  v_{0} ו- h_{0} הם המהירות והגובה ההתחלתיים של הגוף.
הקירוב של כוח הכבידה ככוח אחיד אינו נחוץ, שכן כוח הכבידה הכללי הוא כוח משמר מנקודת המבט הקלאסית. ניוטון, שהיה הראשון שנתן ניסוח נכון של כוח הכבידה הרחק מפני כדור הארץ, הסתמך על כך שהוא כוח משמר בחישוב מסלוליהם של כוכבי הלכת. טיפול בנוסחה הכללית הוא מורכב יותר ודורש שימוש בחשבון אינפיניטסימלי.