stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ח'וראמשהר
חינוך וכלכלה

כלכלת העיר מבוססת על הפקת נפט.
במקום אוניברסיטת מחקר מדעית-טכנולוגית שנוסדה ב-1976 והוקמה מחדש ב-1993.[דרושה הבהרה]
הערות שוליים

↑  נתוני מפקד האוכלוסין 2006
↑  מלחמת עיראק-אירן 1980-1988
↑  Iran marks 34th anniversary of liberation of Khorramshahr
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4672427-8  MusicBrainz: de9ee058-13f3-4185-82d4-e4a011053b2b  NARA: 10037685  VIAF: 237461023   WorldCat (עם VIAF): 237461023
יעקב שטיינהרדט (רב)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בדצמבר 1818 מאקו, האימפריה האוסטרית 
 פטירה:  2 בפברואר 1885 (בגיל 66) ארד, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 תקופת הפעילות:  ? – 2 בפברואר 1885 
 
הרב יעקב שטיינהרדט (בהונגרית: Steinhardt Jakab; מאקו, 17 בדצמבר 1818 – ארד, 2 בפברואר 1885) היה רב הונגרי.
ביוגרפיה

יעקב שטיינהרדט היה תלמידו של הרב אלעזר אולמן ממאקו ואחר כך של החתם סופר בברטיסלאבה (בהונגרית: פוז'ון; אז מקום מושבה של האספה הלאומית ההונגרית, למעשה בירת הונגריה). במהלך מושב הפרלמנט שם בשנת 1843 הוא ערך מאמר ליתוגרפי שכותרתו ששמו היה "המבשר" (Hírnök). לאחר מותו של הרב אהרן חורין (1844) הוא הפך לרב הראשי של העיר ארד. הוא כיהן בתפקיד זה בארד 40 שנה (1844–1885). בשנת 1868, בקונגרס הכללי של יהודי הונגריה הוא היה ממנהיגי המפלגה הפרוגרסיבית. בשנת 1877 היה חבר מייסד של בית המדרש לרבנים בבודפשט והיה חבר בוועדת הניהול של בית המדרש עד 1885.
חייו הפרטיים

בשנת 1843 נשא את רוזליה לפלר.
דרשותיו

דרשה שנשא בחנוכת בית הכנסת של באיה שזה עתה נבנה מחדש בעיר באיה ( ארד, 1845)
Auftrittspredigt (ארד, 1845)
דרשה בהונגרית ביום הולדתו של המלך (ארד, 1845)
דרשה שנשא בבית הכנסת של ארד ב-29 באוגוסט 1846. לרגל ביטול מס הסובלנות שהוטל עד אז על היהודים ההונגרים ובוטל על פי כתב מלכותי.
Predigt zur Feier der glückl. Geneung Franz Josef I.... in der Synagoge zu Nagy-Várad (1853)
Rede am Sarge des seligen Herrn Friedrich Gross (1858)
Rede (1860)
לרגל השעיית ההגבלות. נאום הזיכרון שלו על לאופולד לעף רבה של העיר סגד
לקריאה נוספת

הלקסיקון הגדול של פאלאס (אנ'), אנציקלופדיה של כל הידע, פאלאס-רוואי, 1893–1904.
הערות שוליים

1 2  Gyászjelentése
בראם ואן דר סטוק

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  13 באוקטובר 1915 איי הודו המזרחיים ההולנדיים
 פטירה:  8 בפברואר 1993 (בגיל 77) וירג'יניה ביץ', ארצות הברית 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 השכלה:  אוניברסיטת ליידן  אוניברסיטת אוטרכט 
 השתייכות:  חיל האוויר המלכותי ההולנדי חיל האוויר המלכותי
 תקופת הפעילות:  1937–1946 (כ־9 שנים)
 דרגה:  קצין
 תפקידים בשירות
 טייס
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
 מסדר אורנג'-נסאו צלב הארד ההולנדי חבר מסדר האימפריה הבריטית
 
בראם ואן דר סטוק (Bram van der Stok, נודע גם כבוב ואן דר סטוק; 13 באוקטובר 1915 – 8 בפברואר 1993) היה טייס קרב הולנדי במלחמת העולם השנייה, שירת בחיל האוויר המלכותי והיה לאלוף הפלות. הוא היה אחד משלושה שבויים בלבד מתוך 76 שהשתתפו בבריחה המפורסמת מסטלאג לופט III בגרמניה והצליחו להגיע אל החופש. עוטר בעיטורי מלחמה. לאחר המלחמה עבד כרופא בארצות הברית.
ביוגרפיה

ואן דר סטוק נולד באיי הודו המזרחיים ההולנדיים. הוא בילה את ילדותו במושבות הולנד שם ובים הקריבי, שבהן הועסק אביו בתעשיית הנפט. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים בשווייץ למד רפואה באוניברסיטת ליידן ובאוניברסיטת אוטרכט. היה ספורטאי נלהב ועסק בעיקר בחתירה ובהוקי קרח. ב-1937 הצטרף לחיל האוויר של הצבא ההולנדי.
ביוגרפיה > במלחמת העולם השנייה

לאחר הפלישה הגרמנית להולנד הפיל ואן דר סטוק בקרב אוויר את המטוס הגרמני הראשון בקריירה התעופתית שלו. לאחר כניעת הולנד לגרמנים הוא עשה שלושה ניסיונות שלא צלחו לצאת את המדינה ולהגיע לבריטניה כדי להמשיך ולהילחם. הניסיון הרביעי הצליח, כאשר הגיע מרוטרדם לסקוטלנד ביוני 1941 כנוסע סמוי על סיפונה של אוניית סוחר שוודית. לאחר אימון של כחצי שנה הוצב בדצמבר 1941 לטייסת 91 של חיל האוויר המלכותי ולאחר מכן הועבר לטייסת 41, אשר הפעילה מטוסי קרב מדגם ספיטפייר. הוא הוסמך לקצין, ובשירותו בטייסת הצליח להפיל עד אפריל 1942 שישה מטוסים גרמניים נוספים.
ב-12 באפריל 1942, במהלך תקיפת מטרת קרקע בצפון צרפת, הופל מטוסו של ואן דר סטוק. הוא צנח ליד העיר סנט אומר ונתפס על ידי חיילים גרמנים. הוא הועבר למחנה השבויים סטלאג לופט III שבמזרחה של גרמניה. בשל הכשרתו הרפואית עבד שם במתקן הרפואי לשבויים. הוא ניסה שלוש פעמים לברוח מהמחנה. הניסיון הראשון נכשל בשל שגיאה שעשה אחד מהשבויים. הניסיון השני נכשל כאשר זקיפים גרמנים הבחינו בזיוף בתעודה שהציג להם כדי לצאת מהמחנה. הניסיון השלישי והמוצלח שלו היה במסגרת הבריחה הגדולה – בריחת 76 שבויים מהמחנה בליל 24–25 במרץ 1944 דרך מנהרה שחפרו במשך חודשים. הוא ברח תחת זהות בדויה של עובד תעשייה הולנדי.
לאחר הבריחה נסע ואן דר סטוק ברכבת מהעיר ז'אגאן דרך ברסלאו ודרזדן עד שהגיע לאוטרכט שבהולנד, ובדרך נבדק מספר פעמים על ידי הגרמנים. באוטרכט יצר קשר עם חבר המחתרת ההולנדית. לאחר מספר שבועות של המתנה במחבוא הוא הועבר לבלגיה. שם הוא צויד על ידי המחתרת במסמכים מזויפים של אזרח פלמי ולאחר המתנה נוספת נסע ברכבת מבריסל דרך פריז ועד לעיר טולוז שבצרפת. בטולוז צורף לקבוצה של שבויים אחרים, שהמחתרת הצרפתית הצליחה להעבירה דרך הרי הפירנאים אל מעבר לגבול לספרד. הקונסול הכללי הבריטי בספרד קיבל את פניו, וב-8 ביולי הגיע ואן דר סטוק לגיברלטר. משם הוטס לבריטניה, אליה הגיע ב-11 ביולי. הוא היה אחד משלושה שבויים בלבד מבין ה-76 שברחו מסטלאג III והצליחו להגיע אל החופש. כל יתר הבורחים נלכדו, ו-50 מהם הוצאו להורג על ידי הגרמנים.
בבריטניה חזר ואן דר סטוק לטייסת 91 והשתתף בפעולות אוויריות במסגרת המערכה בנורמנדי וכן ביירוט רקטות V-1 שנורו מהיבשת אל בריטניה. לאחר שירות בטייסת 74 קיבל במרץ 1945 את הפיקוד על טייסת 322 של חיל האוויר המלכותי, שהייתה מאוישת על ידי טייסים הולנדים ומוצבת בשדה תעופה מאולתר בדרום הולנד. הוא פיקד על הטייסת עד לפירוקה באוקטובר 1945. בהולנד יצר קשר עם בני משפחתו, שאותם לא פגש מאז בריחתו לבריטניה ב-1941. אז נודע לו ששני אחיו נרצחו במחנות הריכוז הגרמניים וכי אביו התעוור חלקית עקב עינויי הגסטפו.
ואן דר סטוק עוטר באות מסדר אורנג'-נסאו (אנ'), שנוסף לעיטור צלב הארד ההולנדי שבו עוטר לאחר בריחתו לבריטניה ב-1941. כמו כן קיבל את אות חבר מסדר האימפריה הבריטית.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

לוואן דר סטוק הוצע תפקיד פיקודי בכיר בחיל האוויר ההולנדי, אך הוא בחר לוותר עליו וב-1946 שב ללימודי הרפואה באוניברסיטת אוטרכט, שאותם סיים ב-1951. הוא נשא אישה ונולדו להם שלושה ילדים. המשפחה היגרה לארצות הברית. שם עבד כגינקולוג במדינת ניו יורק ובהמשך כרופא כללי במדינת ניו מקסיקו. בהמשך הצטרף לצוות מחקר של נאס"א במדינת אלבמה. ב-1970 עבר להוואי, שם המשיך לעבוד כרופא. הוא שירת גם במילואים במשמר החופים של ארצות הברית ובמסגרת זאת השתתף ב-162 פעולות חילוץ. ב-1980 פרסם אוטוביוגרפיה תחת השם Oorlogsvlieger van Oranje ("טייס קרב של אורנג'").
בראם ואן דר סטוק מת בעיר וירג'יניה ביץ' שבוירג'יניה ב-8 בפברואר 1993, בגיל 77. אשתו מתה שלוש שנים קודם לכן.
הנצחה

חלק מקורותיו של ואן דר סטוק במחנה השבויים הוכנס לתסריט של סרט הקולנוע "הבריחה הגדולה", שהופק אודות הבריחה שבה השתתף, במסגרת דמותו של השבוי סדג'וויק, שאותה גילם השחקן ג'יימס קובורן. בשנת 2019 פורסמה בבריטניה מהדורה חדשה של האוטוביוגרפיה שלו. מטוס הרקולס של חיל האוויר ההולנדי נקרא על שמו.
הסופר קאפ הטורקי

| --- | --- |

 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1966
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל של טורקיה 
 מספר מתמודדים:  2
 מדינות משתתפות:  טורקיה טורקיה
 זוכה:  בשיקטאש (2024)
 הכי הרבה זכיות:  גלאטסראיי (17 זכיות)
 
הסופר קאפ הטורקי (בטורקית: TFF Süper Kupa), הוא משחק המתקיים מדי שנה בין אלופת הליגה הטורקית לבין הזוכה בגביע הטורקי. במקור, משנת 1966 עד 1998 היה המשחק ידוע בשם: Cumhurbaşkanlığı Kupası (גביע הנשיאות). בין 1999 ל-2005, לא התקיים המשחק תחת שם זה אלא בשם "גביע אטאטורק". המשחק מתקיים בדרך כלל בחודש אוגוסט.
אם הקבוצה שזכתה באליפות זכתה גם בגביע, היא תשחק מול הקבוצה אותה פגשה בגמר הגביע. דבר שקרה בסופר קאפ של שנת 2021 בפעם האחרונה.
גלאטסראיי היא הקבוצה המצליחה ביותר בתחרות עם 17 זכיות ו-27 הופעות.
דירוג הזוכות

| קבוצה | זכיות | סגנויות | שנים בהן זכתה | שנים כסגנית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| גלאטסראיי | 17 | 10 | 1966, 1969, 1972, 1982, 1987, 1988, 1991, 1993, 1996, 1997, 2008, 2012, 2013, 2015, 2016, 2019, 2023 | 1971, 1973, 1976, 1985, 1994, 1998, 2006, 2014, 2014, 2018, 2024 |
| טרבזונספור | 10 | 3 | 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1983, 1995, 2010, 2020, 2022 | 1981, 1984, 1992 |
| בשיקטש | 10 | 12 | 1967, 1974, 1986, 1989, 1992, 1994, 1998, 2006, 2021, 2024 | 1966, 1975, 1977, 1982, 1990, 1991, 1993, 1995, 2007, 2009, 2016, 2017 |
| פנרבחצ'ה | 9 | 10 | 1968, 1973, 1975, 1984, 1985, 1990, 2007, 2009, 2014 | 1970, 1974, 1978, 1979, 1983, 1989, 1996, 2012, 2012, 2013, 2023 |
| גוזטפה | 1 | 1 | 1970 | 1969 |
| אנקרגוג'ו | 1 | 1 | 1981 | 1972 |
| אסקסיריספור | 1 |  | 1971 |  |
| קוניאספור | 1 |  | 2017 |  |
| בורסאספור |  | 3 |  | 1986, 2010, 2015 |
| Altay S.K |  | 2 |  | 1967, 1980 |
| גנצ'לרבירלי |  | 1 |  | 1987 |
| קוסאליספור |  | 1 |  | 1997 |
| סקאריאספור |  | 1 |  | 1988 |
| קייסריספור |  | 1 |  | 2008 |
| איסטנבול בשאקשהיר |  | 1 |  | 2020 |
| סיוואספור |  | 1 |  | 2022 |
חבוש (לבנון)

| --- | --- |

 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  א-נבטיה
 נפה:  א-נבטיה
 גובה:  400 מטרים
 קואורדינטות:  33°24′00″N 35°29′00″E﻿ / ﻿33.4°N 35.48333333°E﻿ / 33.4; 35.48333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןחבוש(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןחבוש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חַבּ֫וּשׁ (בערבית: حبّوش) הוא כפר שיעי, לבנוני, בנפת א-נבטיה, מחוז א-נבטיה שבדרום לבנון. הכפר שוכן על הרכס שממערב לזהראני כ-3.5 קילומטרים צפונית מערבית מהעיר א-נבטיה, על הכביש המוביל לשפך הזהראני.
השטחים המעובדים של הכפר נמצאים ממזרח, עד לזהראני שהיה המקור העיקרי למים וכן פעלה בו טחנת קמח.
אטימולוגיה

החוקר אניס פריחה סבור שמקור השם הוא מהמלה הארמית חבּוֹס (حبوس) שהיא צורת רבים של חבְּס (حبس) שפירושו מקום בידוד דתי.
היסטוריה

בכפר ישנם מספר שרידים ארכאולוגיים המתוארכים לתקופה הרומית. רובם מזרחית לכפר ב"ח'רבת שרמא" (خربة شرما).
בשנת 1875 ויקטור גרן ביקר ביישוב ומצא שגרים בו 200 מוסלמים מתואלים.
אוכלוסייה

בשנת 2014 היו רשומים בכפר 5,516 בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני. מהם: 5,323 שיעים, 100 מוסלמים סונים, 14 נוצרים (בני עדות שונות), 1 עלווי, 1 דרוזים (והיתר לא מזוהים).
הערות שוליים

1 2  متزن الوثائقية Motazen Documentary (2023-01-14), بلدة حبوش - البرنامج الوثائقي بلادي - الحلقة 16, נבדק ב-2024-06-18
↑  Victor Guérin, Description géographique, historique et archéologique de la Palestine, Paris, 1868, עמ' 519
↑  أسماء العائلات في بلدة حبوش، قضاء النبطية، محافظة النبطية في لبنان, إعْرَفْ لبنان (בערבית)
פלאסה דה אספניה (מדריד)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  כיכר עירונית 
 על שם:  ספרד 
 מיקום:  מדריד 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1911
 תאריך פתיחה רשמי:  1911 
 קואורדינטות:  40°25′24″N 3°42′44″W﻿ / ﻿40.423391666667°N 3.7122333333333°W﻿ / 40.423391666667; -3.7122333333333
  (למפת מדריד מוגדלת) פלאסה דה אספניה(למפת מדריד רגילה) פלאסה דה אספניה
 
פסלו של דון קישוט
פלאסה דה אספניה (בספרדית: Plaza de España) היא כיכר עירונית מפורסמת ומרכזית במדריד, בירת ספרד. הכיכר ממוקמת במרכז העיר מדריד, בקצהו המערבי של רחוב גראן ויה ובסמוך לארמון המלכותי.
ברחובות הגובלים בכיכר נמצאים שניים מהמבנים הגבוהים בעיר - מגדל מדריד ובניין ספרד.
אנדרטת סרוואנטס

במרכז הכיכר מוצבת אנדרטה לזכרו של הסופר והמחזאי הספרדי מיגל דה סרוואנטס. עיקר בנייתה של האנדרטה נערכה בין השנים 1925 ו-1930, אך האנדרטה הושלמה רק בשנת 1957. האנדרטה מורכבת מעמוד אבן שבחלקו התחתון פסלו של סרוואנטס ולרגליו פסלי ארד של דון קישוט וסנצ'ו פנצ'ו, גיבורי הרומן המפורסם של סרוואנטס, דון קישוט. בשני צדי העמוד מוצבים פסלי אבן של דולצינאה, בחירת לבו של דון קישוט.
פסלו של דון קישוט
פלאסה דה אספניה
עיר תת-קרקעית

העיר התת-קרקעית של מונטריאול בסמוך לתחנת הרכבת התחתית של מונטריאול בונוונטשור.
עיר תת-קרקעית היא מערכת של מנהרות תת-קרקעיות המחברת בניינים, בדרך-כלל במרכזי הערים. בניינים אלה עשויים לכלול מבני משרדים, מרכזים מסחריים, רכבת תחתית ומרכזי בידור שונים. בדרך-כלל, תהיה עיר תת-קרקעית נגישה באמצעות המרחב הציבורי בכל אחד מהמבנים המחוברים אליה, ולעיתים יהיו לה גם כניסות ייעודיות נפרדות.
ערים תת-קרקעיות זוכות לחשיבות מיוחדת בערים המאופיינות באקלים קשה בין אם קר ובין אם חם, בכך שהן מאפשרות את המשך פעילות מרכזי הערים במשך השנה כולה, ללא קשר למזג האוויר השורר בחוץ.
הערים התת-קרקעיות פועלות בעקרון הדומה למעברי-העל (skyway) המחברים בין בניינים מעל-פני השטח ובדומה למעברים מקורים במפלס הרחוב, אך הן רחבות ומסועפות יותר.
ערים תת-קרקעיות הוקמו גם לאורך ההיסטוריה, לצורך מטרות שונות. במאה ה-21 עזה תחתית היא עיר בשרות ארגון הטרור חמאס. בקפדוקיה שבטורקיה הוקמו ערים תת-קרקעיות רבות, ושתיים מהן, דרינקויו (אנ') וקאימאקלה (אנ'), זכו לפרסום מיוחד. שתי הערים שוכנות במרחק 9 קילומטרים זו מזו ומחוברות במחילה. הראשונה כוללת 8 קומות מתחת לאדמה, ושימשה למסתור כבר בתקופה החתית ובמאה ה-19 הסתתר בה צבאו של מוחמד עלי. הערים כוללות חדרי מגורים רבים, כיתות לימוד ושירותים שונים, כגון יקב. עד היום לא ברור כיצד הוארו הערים וכיצד פעלה מערכת האוורור.
דוגמה נוספת לעיר תת-קרקעית הוקמה בסמוך לעיר בון בגרמניה. העיר, שבנייתה הסתיימה ב-1972, בתקופת המלחמה הקרה, נבנתה במטרה לספק מקלט לכ-3,000 מבכירי הממשל במקרה של מתקפה גרעינית. העיר מחולקת למספר מתחמים - אזור מגורים, מרכז לטיפולים רפואיים ועוד, ואף כוללת אולפן טלוויזיה ומספרה.
דוגמאות לערים תת-קרקעיות ברחבי העולם

באוסטרליה:
סידני - מספר מרכזי קניות תת-קרקעיים מחברים בין תחנת הרכבת התחתית המרכזית של העיר למתחם הקניות המרכזי Pitt Street Mall. מרכזי הקניות התת-קרקעיים כוללים כ-100 חנויות.
קובר פידי - עיירה באוסטרליה הדרומית, המשמשת מרכז לכריית האבן היקרה אופאל (לשם), וייחודית בכך שחלקה הגדול נמצא מתחת לפני האדמה.
בקנדה:
העיר התת-קרקעית במונטריאול - La villa souterraine כוללת 32 קילומטרים של תעלות המחברות 7 תחנות רכבת תחתית ומבני משרדים ומרכזי קניות מרכזיים הפזורים על-פני 41 בלוקים ברחבי העיר, כאשר מערכת מנהרות מצומצמת בשאר חלקי העיר מחברת אזורים בעלי חשיבות ציבורית אל תחנות הרכבת התחתית שבאזורם. מונטריאול זכתה להכרה עולמית בתחום זה ומדובר באטרקציה תיירותית מרכזית בעיר.
העיר התת-קרקעית בטורונטו - מערכת PATH מקשרת בין מבנים מרכזיים בלב מרכז העיר לבין 5 תחנות של הרכבת התחתית העירונית, באמצעות 27 קילומטרים של מנהרות.
בפינלנד:
בהלסינקי קיימת עיר תת-קרקעית החובקת את מתחם תחנת הרכבת המרכזית בעיר, שתי תחנות רכבת תחתית ומרכזי קניות. מערכת מנהרות דומה קיימת בשתי תחנות רכבת תחתית בעיר.
ביפן:
אוסקה - תשתית תת-קרקעית עצומה, במיוחד ברבעים Umeda, Namba ו-Shinsaibashi, הכוללים אזורי מסחר, מסעדות, רכבת תחתית ותחנות רכבת בינעירונית.
טוקיו - מערכת עיר תת-קרקעיות מקיפה בסמוך לתחנות הרכבת המרכזיות וכן כמה תחנות רכבת תחתית המחוברות זו לזו. בטוקיו אפשר ללכת בקלות כמה קילומטרים מתחת למפלס הרחוב. בנוסף, ישנן שמועות עקשניות על מנהרות שאינן בשימוש המחוברות למערכת הרכבת התחתית העירונית, המוערכות בכמה עשרות קילומטרים. אף על פי שהעיר התת-קרקעיות בטוקיו נופלות אך במעט ממקבילתה במונטריאול, אין היא נחשבת אטרקציה תיירותית, אלא מאפיין נוסף של התגלמות המגלופוליס בעיר זו.
בארצות הברית:
אטלנטה, ג'ורג'יה - Underground Atlanta מאגדת 6 בלוקים במרכז העיר, כולל מרכזים מסחריים ומסעדות. המתחם החל את פעילותו ב-1968, נסגר אך נפתח מחדש לאחר התמוטטות כלכלית ב-1989.
שיקגו, אילינוי - העיר התת-קרקעית בשיקגו - Pedway - כוללת 4 מערכות מנהרות שאינן מחוברות ביניהן, שהגדולה בהן מחברת 10 בלוקים. המערכת מחברת, לדוגמה, תחנת רכבת אזורית, מרכז תרבות גדול, רשות התחבורה העירונית, תחנות הרכבת התחתית, מבנה העירייה ומרכז ג'יימס ר. תומפסון של מדינת אילינוי.
מיניאפוליס וסיינט פול, מינסוטה - ה-Gopher Way בקמפוס אוניברסיטת מינסוטה מקשרת בין רוב מבני כיתות הלימוד, במערכת רחבה ומסועפת ומאגדת מבנים במתחמים נפרדים בשתי גדותיו של נהר המיסיסיפי, המשלבת גם כמה מעברי-על בין המבנים, כך שלעיתים נדרשים ההולכים בנתיביה לעלות עד לקומה ה-5 כדי לעבור בין הבניינים. מפת המעברים במיניאפוליס; מפת המעברים בסנט. פול
רוצ'סטר, מינסוטה - מבני המרכז הרפואי מאיו קליניק במרכז העיר מחוברים ביניהם במערכת מעברים תת-קרקעיים ומעברי-על. לצידי המסדרונות התמקמו גם כמה בתי-עסק ובהם בתי מלון. מערכת המעברים התת-קרקעיים מכונה בשם Subway, למרות שאין רכבת תחתית בעיר.
ברצועת עזה:
עזה: עיר תחתית בשימוש ארגון הטרור חמאס וארגוני טרור אחרים. העיר התחתית והמנהרות מצויות גם בשטחי תת-הקרקע שמדרום לעזה, כולל חאן יונס ורפיח. בתקופות מסוימות מנהרות הברחה ותקיפה נחצבו גם כחוצות את גבול הרצועה לישראל וסיני שבמצריים.
אובליסק הקיסר בחיפה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אובליסק 
 על שם:  מסע וילהלם השני לארץ ישראל 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 25 באוקטובר 1910
 תאריך פתיחה רשמי:  25 באוקטובר 1910 
 קואורדינטות:  32°48′41″N 34°59′05″E﻿ / ﻿32.81151138°N 34.98458862°E﻿ / 32.81151138; 34.98458862
  (למפת חיפה מוגדלת) אובליסק הקיסר בחיפה(למפת חיפה רגילה) אובליסק הקיסר בחיפה(למפת הגליל המערבי רגילה) אובליסק הקיסר בחיפה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) אובליסק הקיסר בחיפה
 
לוח הסבר ליד אובליסק הקיסר בכרמל
אובליסק וילהלם השני, קיסר גרמניה, ניצב במרומי הכרמל בתוך גינה קטנה בקצה טיילת לואי ברחוב יפה נוף בחיפה.
היסטוריה

ביקור הקיסר בשנת 1898 היה גורם מכונן בחיי הקהילה הטמפלרית בארץ ישראל. מטרתו המוצהרת של הביקור הייתה חנוכת כנסיית הגואל בירושלים. ב-1869 ביקר פרידריך וילהלם, יורש העצר הפרוסי (ולימים הקיסר פרידריך השלישי), אביו של וילהלם השני, בירושלים, בדרכו לחגיגות הפתיחה של תעלת סואץ. ב-7 בנובמבר 1869 הוא ניצח על העברת השטח במוריסטן לרשות פרוסיה. וילהלם הקים קרן למימון בניית הכנסייה ועקב בעניין רב אחרי הגשמת התוכנית. ב-11 באוקטובר 1898 עזבה הפמליה הקיסרית את ברלין בדרכה לקושטא, ולאחר קבלת פנים נלהבת ומספר ימי סיור המשיכה בדרכה לארץ ישראל.
הקיסר ביקש לדרוך בתחילה על אדמה גרמנית, ומשום כך בנה המהנדס הטמפלרי גוטליב שומאכר מזח מיוחד על החוף, סמוך למושבה הגרמנית בחיפה באורך 65 מטר וברוחב 6 מטר.
ב-25 באוקטובר 1898 הגיע הקיסר ופמלייתו על סיפון היאכטה הקיסרית "הוהנצולרן" לחיפה ונתקבל בהתלהבות על ידי אנשי המושבה הגרמנית והשלטונות הטורקיים. בו ביום הם ביקרו במושבה הגרמנית על הכרמל, כרמלהיים, ובדרך חזרה השקיפו ממרומי ההר על חיפה והמושבה הגרמנית.
למחרת נערכה לאורחים קבלת פנים רבת משתתפים בגן הקונסוליה הגרמנית. הקיסר השיב למברכיו ואמר כי הוא משבח את המתיישבים ששמרו על האופי הגרמני והצליחו להפריח אדמה שוממה והבטיח למסור על כך למלך מדינת וירטמברג. הוא הבטיח למתיישבים כי תמיד יוכלו לסמוך על חסותו ולפנות אליו בשעת הצורך.
פרדריך קלר, ממנהיגי הטמפלרים, החליט לתרום שטח על הכרמל כהוקרה על ביקור הקייזר. כשנה אחר כך הציגו הטמפלרים תוכנית לבניית פארק שישתרע מהדרך המובילה לכרמל עד למקום שממנו השקיפו הקיסר ואנשי פמלייתו על חיפה. בקצה הפארק (שכונה בתוכנית "מרפסת הקיסר" או Kaiserplatz (קייזרפלאץ)) תוכנן להיבנות אובליסק לכבוד הקיסר ואשתו אוגוסטה ויקטוריה.
ב-25 באוקטובר 1910 נחנך במרומי הכרמל האובליסק לכבוד הזוג הקיסרי בתחילת המורד של הכרמל אל הים. בתחילה תוכנן שאוניית מלחמה גרמנית תעגון בחיפה וצוות מלחים ישתתף בטקס, אולם בשל מתיחות בין טורקיה לגרמניה בעקבות פרשת רצח האיכר הטמפלרי פריץ אונגר בנויהרדטהוף, בוטלה תוכנית זו.
מדי שנה באוקטובר, עד מלחמת העולם הראשונה, נהגו הטמפלרים לערוך במקום חגיגה לכבוד הקיסר - Kaiserfest (קייזרפסט).
העמוד המקורי שפניו היו צפונה (ושכן בצד השני של הרחוב היום) נהרס בחלקו עם כיבוש חיפה בידי הבריטים במלחמת העולם הראשונה. על העמוד נחרטו שמותיהם של הקיסר ואשתו, אוגוסטה ויקטוריה, וחתימה "קיסר ומלך" (JR=Imperator (et) Rex) ו"קיסרית ומלכה" (Imperatrix (et) Regina) כפי שהופיעה על מסמכי הקיסר. במלחמת העולם הראשונה מוקמה ליד האובליסק עמדת תותחים. הבריטים העפילו בהר, כבשו את העמדה והפקיעו את שטח הפארק ולימים נהרס האובליסק.
הגרמנים שחזרו את האובליסק, אולם עם גירוש הגרמנים הטמפלרים בימי מלחמת העולם השנייה והקמת מדינת ישראל, הוזנח המקום והאובליסק נעלם תחת צמחייה פראית.
המקום שופץ בביקור נכדו של הקיסר בחיפה ב-1982, בעידודו של פרופ' אלכס כרמל (ראשון חוקרי הטמפלרים בארץ). כיום נמצא במקום גם תותח ימי בלגי (שיוצר בלייז') ממודל צרפתי, בעל טעינת לוע שיוצר בשנת 1857., שהובא למקום מגן הזיכרון כ"משקל נגד" לצד הגרמני-טורקי שהפסיד במלחמה. במקום הונחו לוחות ועליהם ההיסטוריה של המקום בעברית ואנגלית.
השוואה בין הכתובים על גבי האובליסקים

בעת שהתקינו את האובליסק המשופץ קבעו טבלה ובה כיתוב המדמה את הכיתוב המקורי.
| --- | --- |
כיתוב על האובליסק המקורי: כיתוב על האובליסק המשופץ
.WILHELM II: WILHELM II
.J.R
Auguste: AUGUSTA
Victorja: VICTORIA
.J.R
Okt. 1898‏ 25: OCTOBER 1898 ‏ 25
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
אלכס כרמל: התיישבות הגרמנים בארץ ישראל בשלהי התקופה העות'מאנית, הוצאת האוניברסיטה העברית בירושלים, 1973.
הערות שוליים

↑  בגרמנית המילה קיסרית נכתבת כ-Imperatorin‏.
↑  Emperor Wilhelm II in Doorn, באתר The Western Front Museum
↑  מפנה העמוד הפעם דרומה.
↑  התותח העתיק שמוצב כיום בטיילת לואי ותותחים עתיקים בישראל, באתר הפורומים פרש
אנדרטת הקיסר המקורית מצילום מהעשור הראשון של המאה ה-20
ליבי ער

"ליבי ער" הוא אלבומה השני של הזמרת-יוצרת הישראלית יובל דיין. האלבום יצא לאור ב-17 במרץ 2016, על ידי חברת התקליטים ארומה מיוזיק. מתוך האלבום יצאו ששת הסינגלים: "בשעה טובה", "ליבי ער", "בדיוק כמו הירח", "לילותיי" ו-"שב מולי" אשר זכו להצלחה רבה בישראל.
האלבום זכה למעמד פלטינה על סך מכירות של 40,000 עותקים בסך הכל.
רקע והפקה

את האלבום הפיק גלעד שמואלי. בנוסף לכך, חלק משירי האלבום הופקו על ידי יובל דיין, שמואלי, דודו טסה וכולי. יוסי חרסונסקי סקר את האלבום בחיוב, ואף העניק לו ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
השיר "ליבי ער" שתיפקד כשיר הנושא של האלבום הפך ללהיט ארצי, ולאחד מלהיטיה הגדולים ביותר של דיין במצעדי הפזמונים.
רשימת רצועות

"ליבי ער"
"לילותיי"
"תנגן"
"שב מולי"
"בדיוק כמו הירח"
"בשעה טובה"
"שעה חלפה"
"מתארחת בעולם"
"אמא"
הערות שוליים

↑  דינה חלוץ, כתבת וידאו: הילה רגב, יובל דיין חוזרת ל"דה וויס" מחפשת אהבה: "אני טיפוס מאוד זוגי", באתר Xnet‏, 14 באוקטובר 2018
↑  ליבי ער (אלבום) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  יובל דיין – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  אלבום פלטינה ליובל דיין על במת המשכן באשדוד, באתר www.ashdodnet.com
1 2  ליבי ער, באתר יוסמיוסיק, ‏2016-04-06
↑  Yuval Dayan, יובל דיין - בדיוק כמו הירח, נבדק ב-2018-12-27
↑  Yuval Dayan, יובל דיין - בשעה טובה, נבדק ב-2018-12-27
↑  31.12.2015 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  Media Forest, mediaforest.biz (ארכיון)
↑  השיר בגלגלצ, באתר glz.co.il
חיים חדד (רב)

הרב חיים חדד (תרצ"ח 1937 - תשע"ה 2015) היה רב ישראלי, כיהן כרבה הראשי של העיר לוד בין השנים תשל"ב - תשע"ה.
ביוגרפיה

נולד בכ"ז בכסלו, נר שלישי של חנוכה ה'תרצ"ח (1937) בתוניסיה. עלה בצעירותו לארץ ולמד בישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים.
בשנת תשל"ב התמנה לרבה הספרדי של העיר לוד, כשנתיים לאחר מותו של רבה הקודם, יצחק אביחצירא, וכיהן לצד הרבנים האשכנזיים אברהם קוטנר ונתן אורטנר. בשנת 1976 הועמד בראש ועדה למציאת פתרון למשבר הדיור בלוד. הוא ייסד בית כנסת לעדה התוניסאית בשכונת "גן שרת" בעיר. הוא התנגד להגדרתה של לוד כעיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון ופסק שיש לחגוג בה את חג פורים בי"ד באדר בלבד.
נפטר בי"ז בניסן, חול המועד פסח ה'תשע"ה, בעת ששהה בחופשת חג בירושלים. נקבר בבית העלמין הישן בלוד.
הערות שוליים

↑  אהרן פריאל, המשטרה תפנה הבוקר פולשי הדירות בלוד, מעריב, 2 במאי 1976
↑  אהרן פריאל, "רצונך בדירה בלוד? לך תעשה כמה התפרצויות תהיה נרקומן או תרים כמה שולחנות במשרדים", מעריב, 6 במאי 1976
↑  עודד ניב, ביכ"נ 7 בשכונה בלוד; באחרות - אין אפילו אחד, מעריב, 15 בינואר 1980
↑  הרב יהודה זולדן, "מגילה במוקפות חומה", עמ' 316–326. הרב שי עילם, "פורים דלוד", כתב העת "קולמוס" גיליון 148, תשע"ז
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לאבד עניין בזמן

"לאבד עניין בזמן" הוא אלבומו השני של הזמר-יוצר הישראלי עידן חביב, שיצא ב-אוגוסט 2013.
סינגל הבכורה "עכשיו או לעולם" הושמע רבות בכל תחנות הרדיו בישראל ואף הגיע אל המקום ה-19 במצעד השנתי של גלגלצ. האלבום עצמו, פחות משנתיים לאחר צאתו, זכה במעמד "אלבום זהב".
רשימת רצועות

| לאבד עניין בזמן> מס' | לאבד עניין בזמן> שם | לאבד עניין בזמן> מילים | לאבד עניין בזמן> לחן | לאבד עניין בזמן> משך | לאבד עניין בזמן>  | לאבד עניין בזמן>  | לאבד עניין בזמן>  | לאבד עניין בזמן>  | לאבד עניין בזמן>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אם אני בא  | עידן חביב | עידן חביב | 3:24 |  |  |  |  |  |
| 2. | יתגבר  | עידן חביב | עידן חביב | 3:26 |  |  |  |  |  |
| 3. | לאבד עניין בזמן  | עידן חביב | עידן חביב | 3:58 |  |  |  |  |  |
| 4. | עכשיו או לעולם  | עידן חביב | עידן חביב | 3:20 |  |  |  |  |  |
| 5. | אור אדום  | עידן חביב | עידן חביב | 3:29 |  |  |  |  |  |
| 6. | נמלטים  | עידן חביב | עידן חביב | 3:49 |  |  |  |  |  |
| 7. | כמו כל יום  | עידן חביב | עידן חביב | 3:24 |  |  |  |  |  |
| 8. | לפחות בחלומות  | עידן חביב | עידן חביב | 3:07 |  |  |  |  |  |
| 9. | לשתות ולחיות  | עידן חביב | עידן חביב | 3:30 |  |  |  |  |  |