קהילת יהודי יולשווה
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יהושע רוברט ביכלר, פנקס הקהילות סלובקיה, ישראל: יד ושם, 2003-תשס"ג, עמ' 284-286
1 2 3 4 5 6 7  אורי יעקובוביץ, הקהילות היהודיות בנפת רבוצה - סקירה על פי עדויות בכתב ובעל פה, חלק מהמאמר שימש כמקור לפנקס הקהילות - סלובקיה, עמ' 1-7
↑  ירון לונדון, מתוך הספר "דו שיח ביוגרפי"- ראיונות עם אפרים קישון, עמודים 52–64, אפרים קישון מספר לירון לונדון על מחנה העבודה יולשבה., באתר http://www.lifestories2.info/, ‏2018
↑  Dr. Artúr Stein, A felekezeti anyakönyvek Magyarországon. II. rész. A zsidók anyakönyvei és konskripciói, כרך 2, Budapest: Nyomatott Neuwald Illés Utódai, 1941, עמ' 45-46
1 2 3  קוֹפְּרָאשׁ ׁ(Koprášׂ) ומְנִישָׁאנִי (Mníšany) אוחדו בשנת 1960 לכפר מגנזיטובצה (Magnezitovce).
↑  יומן חיים - אליהו צבי זוסמן (יומן פרטי, מורשת משפחתית) - תולדות משפחתו 1868-1938.
↑  אורי יעקובוביץ', ראיונות עם שורדי הקהילה: יהודה-יצחק (אאוגן) ואחותו ליויה רוזנר, מהלך 1989.
↑  רות לנדאו, מחיר השתיקה - ההנהגות היהודיות בסלובקיה ובהונגריה בתקופת השואה, ישראל: רסלינג, 2022, עמ' 59
↑  מתוך "מחנה העבודה ביולשבה" - מאמר שפרסמה במדיה החברתית אסתר לוינסון-הוכפלדר, בעקבות מחקר אישי על סבה שהגיע לשם. המאמר מבוסס על עדויותיהם של גבריאל פישר ביד ושם, על עדותו של אפרים קישון בספר "קישון - דו-שיח ביוגרפי" (היחיד מהם שהעיד שהמקום היה גיהנום), עדות Vajda Tibor בספר "Hope dies last" וקטע מאת אריה דקנר בספר הזיכרון לקהילת איפוישאג.
↑  Ľudovít Hajster, Jelšava, Jelšava: Mestský úrad Jelšava, 1998, עמ' 81
1 2 3  המידע עובד בקבוצת צאצאי מחוז Gemer/Gomor בפייסבוק, קבוצה פעילה המרכזת צאצאי קהילת יולשווה והאזור. הקבוצה חוקרת ומתעדת את קורות הקהילה וחבריה, קבוצת צאצאי יולשווה והאזור
↑  ההצעה להכיר באונדריי חלבוש כחסיד אומות העולם הוגשה במאי 2002 על ידי החוקר אורי יעקובוביץ שראיין את הניצולים. המידע כאן מבוסס על מסמך ההצעה.
↑  ההצעה להכיר באימריך לאקנר כחסיד אומות העולם הוגשה במאי 2002 על ידי החוקר אורי יעקובוביץ שראיין את הניצולים. המידע כאן מבוסס על מסמך ההצעה.
↑  מאגר מידע על רבנים בתקופת השואה, שהוקם בעזרת ועידת התביעות, ר' אברהם קליין, באתר https://mevoot.michlala.edu/
↑  המורשת של ינו בארקאני - Bárkány Jenő hagyatéka, חוברת אותה כתב ינו בארקאני בכתב יד. שמורה במוזיאון והארכיון היהודי-הונגרי במתחם בית הכנסת הגדול בבודפשט.
המבנה שנבנה על חורבות בית הכנסת נצבע בצהוב ומשמש כיום (שנת 2023 ומזה מספר שנים) כמרכז קהילתי לבני נוער.
שרידי לוחות הברית במתחם בו היה בעבר בית הכנסת.
מבנה המקווה בחצר מתחם בית הכנסת לשעבר
מבט ליולשווה בגלויה משנת 1902, בתקופת האימפריה האוסטרו-הונגרית, בה הייתה חלק מהונגריה.
לוח הזיכרון לחללי מלחמת העולם הראשונה מיולשווה, בהם יוזף זוסמן ויוזף קליין, חברי הקהילה היהודית.
חלק מחברי הקהילה היהודית ביולשווה, סביבות 1920.
אֶאוגן קאופמן - ראש הקהילה בתחילת שנות ה-30. נספה בשואה. ביתו הגדול, שכלל חנות כל-בו בקומה הראשונה, משמש כיום כבניין עיריית יולשווה.
בית משפחת אאוגן קאופמן - המבנה משמש כיום כבית עיריית יולשווה.
תמונת תלמוד תורה ביולשווה 1932. יהודה-יצחק רוזנר עומד שלישי מימין בשורה העליונה. הראשונה מימין בשורה זו היא אחותו ליוויה. במרכז, המורה מיקשה (מקס) מאיר קולקה.
מצבות בבית הקברות היהודי ביולשווה.
לוח הזיכרון התלוי על הקיר החיצוני של המבנה שהוקם לאחר הריסת בית הכנסת על ידי המקומי שרכש את השטח. הלוח נקבע בספטמבר 2022 על ידי עיריית יולשווה.
לוח השנה 2020 שהוציאה עיריית יולשווה. בשערו - ציור בית הכנסת, כפי שציירה הציירת המקומית אוה וילסון (Eva Wilson).
רישום לידתו של פטר סוכוסטבר, היהודי האחרון שנולד ביולשווה, בספר הלידות של יולשווה (השמות האחרים בדף, שאינם קשורים לקהילה היהודית, טושטשו לצורך פרסום התיעוד).