stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רדיוכירורגיה
התוויות לטיפול

גרורות מוחיות - ההתוויה המובילה לרדיוכירורגיה, עם מעל 50% מהמטופלים. ניתן לטפל במספר גרורות בו זמנית. המספר והגודל המקסימלי נקבע על ידי הרופא המטפל. ניתן לבצע טיפול יחיד או מספר טיפולים, בהתאם לגודל, מיקום ומספר הגרורות. משמש גם כטיפול חוזר לאחר הקרנה כל מוחית.
מום עורקי (Arteriovenous_malformation) סבכים לא תקינים של עורקים וורידים במוח. ב-AVM, דם זורם ישירות מהעורקים לוורידים, ועוקף כלי דם קטנים יותר (נימים) AVMs עשויים לשבש את זרימת הדם הרגילה ולהוביל לדימום (דימום) או שבץ מוחי כתוצאה בהפרש לחצים גבוה בין הדם העורקי והורידי. זוהי ההתוויה המקורית עבורה פותח הטיפול. כיום רוב המקרים מטופלים בצנתור מוחי, ואילו רק חלק קטן מהמקרים מופנה לרדיוכירורגיה. רדיוכירורגיה במקרה של AVM יוצרת נמק בדופן הוריד, דבר אשר מקשיח אותו וגורם לכך שהוא יהיה יותר עמיד להפרש הלחצים הנובע מחיבור העורק לוריד. התקשחותו של הוריד מונע קרעים כתוצאה מעודף לחץ דם וכך מונע דימום ושבץ.
גידולים שפירים - סוגים שונים של גידולים שפירים בהם הניתוח קשה או מסוכן.
תסמונות נוירולוגיות - תסמונות עצביות כמו נויראלגיה טריגמינלית (Trigeminal neuoralgia). הטיפול ניתן במנה גבוהה מאוד (כ-70 גריי) לאזור קטן ומקטין משמעותית את הכאב הרב של הסובלים מהתסמונת.
מחלות נוירולוגיות תנועתיות כמו מחלת פרקינסון הן התחום המחקרי המתקדם בתחום. הטיפול הרדיוכירורגי בהן עדיין לא התבסס ונמצא בשלבי ניסוי. כיום לא קיים בישראל טיפול רדיוכירורגי לחולי פרקינסון והוא מבוצע כטיפול ניסיוני במדינות שונות בעולם.
תכנון טיפול

בשלב הראשון המטופל מגיע למכון הקרינה ליחידת הסימולציה, שם מותאמים לו אמצעי הקיבוע (במקרה של קיבוע חודרני הדבר מבוצע על ידי נוירוכירורג). לאחר מכן הוא עובר סריקת CT בתנוחת הטיפול ואז הוא מועבר לסריקת MRI באותה התנוחה. הסריקות מועברות למערכת תכנון הטיפול.
בשלב הבא צוות הרופאים, הרדיותרפיסט והנוירוכירורג, מסמנים ביחד את אזור המטרה וכן איברים חיוניים שחשוב להגן עליהם (עיניים, כיאזמה, גזע המוח וכו'). הם מגדירים את מנת הקרינה הנדרשת למטרה וכן את המנות המקסימליות לאיברים הרגישים על מנת לא לגרום להם נזק בלתי הפיך.
כעת מתחיל שלב תכנון הטיפול, המבוצע על ידי הפיזיקאי הרפואי. התכנון כיום מבוצע לרוב על ידי "תכנון לאחור" (Inverse Planning), כלומר המתכנן מגדיר למערכת את התוצאה המתבקשת והמערכת מציעה פתרון טיפולי מתאים.
ההגדרה נעשית על ידי הגדרת עדיפויות. מגדירים כמות מינימלית של קרינה שנדרשת כדי לפגוע במטרה ובנוסף גם כמות מקסימלית של קרינה שיכולה לעבור דרך האיברים באזור מבלי לפגוע בהם. כגון: המטרה חייבת לקבל לא פחות מ ... גריי. העיניים יכולות לקבל לא יותר מ ... גריי. הקרינה הממוצעת במוח לא תעלה על ... גריי.
כמו כן יגדיר הפיזיקאי את סוג הטיפול הרצוי (קרניים סטטיות, IMRT, VMAT וכו'). לאחר הגדרת כל המשתנים מערכת החישוב תתחיל לחשב פתרונות אפשריים. הפיזיקאי יכול להתערב תוך כדי ולשנות חלק מהמשתנים על מנת לכוון את המערכת לפתרון רצוי ומיטבי.
כאשר תגיע המערכת לפתרון שיספק את הפיזיקאי, הוא יציג אותו לרופאים. אם יאשרו את התוכנית היא תועבר לבקרת איכות ולטיפול. אם ירצו שינויים, התוכנית תחזור לתכנון מחדש עד שכל הצוות יאשר אותה.
לאחר אישור, התכנית מוזנת במערכת שבה ישתמשו (סכין גמא, מאיץ ליניארי, סכין סייבר) והמטופל מועבר לטיפול עצמו.
תוצאות הטיפול

לא ניתן להסביר את היעילות של SRS במלואן על ידי מינון הקרינה הגדול ולהניח שפשוט הורגים את כל תאי הגידול. מספר תצפיות תומכות במנגנון פעולה מורכב יותר, וככל הנראה המנגנון מעורב בתגובה החיסונית של המארח. המינון המשמש לבקרת גרורות מוחיות (14 עד 20 Gy) אינו מעקר את תאי הגידול במבחנה. לאחר הקרנה כזו במבחנה, 0.01 עד 1 אחוז מתאי הגידול שורדים. ביופסיות לאחר SRS חושפות בדרך כלל תאי גידול, אם כי לעיתים רחוקות נצפה גידול פעיל בגידול. ייתכן שהתוצאה של ניתוחי הרדיולוגיה לא תהיה ניכרת עד חודשים לאחר הטיפול. מכיוון שהרדיוכירורגייה אינה מסלקת את הגידול אלא משתקת אותו באופן ביולוגי, בדרך כלל חוסר הגידול בנגע נחשב כהצלחה בטיפול.
תוצאות הטיפול > סיכונים

כירורגיה סטריאוטקטית אינה כוללת חתכים כירורגיים, ולכן היא בדרך כלל פחות מסוכנת מהניתוחים המסורתיים. בניתוחים מסורתיים קיימות סכנות סיבוכים הכוללות: הרדמה, דימום וזיהום.
סיבוכים או תופעות לוואי מוקדמים הם בדרך כלל זמניים. הם עשויים לכלול:
עייפות וערפול - עשויים להופיע בשבועות הראשונים שלאחר רדיוכירורגיה סטראוטקטית.
נפיחות במוח - באזור הטיפול או בסמוך לו. הנפיחות יכולה לגרום לסימנים ותסמינים כמו כאב ראש, בחילה והקאות. לרוב תופעות אלו מאוזנות באמצעות תרופות אנטי דלקתיות (סטרואידים) כדי למנוע בעיות כאלה או לטיפול בתסמינים אם הן מופיעות.
הקרקפת עשויה להיות אדומה, מגורה או רגישה באתרים בהם התקן מחובר לראש במהלך הטיפול. יש אנשים שמאבדים באופן זמני כמות קטנה של שיער.
לעיתים נדירות אנשים עלולים לחוות תופעות לוואי מאוחרות, כמו בעיות מוחיות.
הפיזיקה של כירורגיה סטראוטקטית

ברדיוכירורגיה, במקום להשתמש בסכין כירורגית בעת הטיפול משתמשים בקרינה מייננת. קרינה מייננת היא כל קרינה אלקטרומגנטית או חלקיקית המסוגלת לייצר יונים במישרין או בעקיפין דרך חומר. הפוטון, הוא הנפוץ ביותר לטיפול בחולים.
הפיזיקה של כירורגיה סטראוטקטית > סכין גאמא

קובלט–60 הוא האיזוטופ הרדיואקטיבי המשמש כמקור הקרינה לטיפול בסכין גאמא. זהו אטום עם גרעין לא יציב שמנסה לייצב את עצמו באמצעות דעיכה רדיואקטיבית על ידי פליטה של קרינה מייננת הכוללת חלקיקי אלפא, בטא ו / או גמא. כשקובלט 60 עובר דעיכה רדיואקטיבית, הוא פולט חלקיקי בטא ושתי קרינות גמא חזקות, אחת עם 1.17 MeV של אנרגיה והשנייה עם אנרגיה של 1.33 MeV והופך לNi 60. לכן האנרגיה היעילה של סכין גמא היא מעט נמוכה מ־1.25 MeV (הממוצע של 1.17 ו-1.33 MeV).‏ (MeV היא יחידת האנרגיה כאשר 1 eV שווה לכמות האנרגיה שנצברה על ידי אלקטרון שמאיצה דרך הפרש פוטנציאל של וולט אחד.
הפיזיקה של כירורגיה סטראוטקטית > ייצור רנטגן במאיץ ליניארי

אחת התכונות המעניינות של אלקטרון הנע במהירות היא שכאשר הוא נמצא באינטראקציה עם חומר, הוא יכול לייצר רנטגן. חלק מהאנרגיה הקינטית של האלקטרון או כולה הופכים לאנרגיה אלקטרומגנטית. עוצמת חלקיקי הרנטגן המיוצרים עולה ככל שהאנרגיה הקינטית של האלקטרונים המאיצים עולה. האלקטרונים מאיצים על ידי הפרש פוטנציאלים לכמה מאות אלקטרון וולט (kev). מנגנון ההאצה במאיץ ליניארי מעט שונה ממנגנון של מכשיר רנטגן, מכיוון והוא משתמש בטכנולוגיה של גלי מיקרו. במאיץ ליניארי האלקטרונים מאיצים לאנרגיה בטווח של 4–25 MeV, כאשר 6 MeV היא האנרגיה שבה לרוב משתמשים לצורך רדיוכירורגיה. שתי הטכנולוגיות הנפוצות ליצור הגל הנושא הן שימוש במגנטרון, המייצר מראש את הגל בעצמה הנדרשת (רוב מאיצי אלקטה מבוססים על מגנטרון) או יצור גל אלקטרומגנטי ב-RF Driver והעלתו לעוצמה הנדרשת על ידי קלייסטרון, שהוא פטנט של וריאן.
אקדח אלקטרונים פולט אלקטרונים על ידי פליטה תרמית. האלקטרונים נמצאים בטמפרטורה התחלתית קבועה ונמוכה בחומר מבודד. כשהטמפרטורה עולה האלקטרונים מקבלים אנרגיה התחלתית שמאפשרת להם לעבור את המחסום בין החומר המבודד לוואקום. האלקטרונים האלו מגיעים לצינור של מאיץ החלקיקים לפי קבלת אות מהמודולטור. משמש את כל יצרני המאיצים.
הפיזיקה של כירורגיה סטראוטקטית > מאיץ פרוטונים

קרן פרוטון נוצרת על ידי הפשטת אטומי מימן מהאלקטרונים שלהם והאצת הפרוטונים שנותרו בשדה מגנטי בעזרת סינכרוטרון המאיץ את החלקיקים באמצעות שדות חשמליים משתנים.
לפרוטונים הטעונים יש תכונות ביולוגיות שונות מקרן של פוטונים ולכן יש יתרונות בשימוש בה במצבים מסוימים.
את צורת שחרור האנרגיה מייצגת עקומת בראג כאשר בראג פיק (Bragg peak) היא נקודת שיא שבולטת על העקומה ומייצגת את אבדן האנרגיה של הפרוטון במהלך החדירה שלו לתוך חומר (במקרה שלנו, רקמות גוף). בהקרנת הפרוטון, בדרך למטרה, הקרן עוברת ברקמות גוף. מינון הקרינה בדרכו למטרה גדל באיטיות, בהגיעו למטרה מינון הקרינה הוא המרבי (בראג פיק) ולאחריו נפילה לכמעט אפס. עקומת בראג פיק היא פונקציה של האנרגיה של קרן הפרוטון ומכוונים אותו כך שפיזור הקרינה המרבי שלו יהיה באזור המטרה. מכיוון שאין שחרור אנרגיה משמעותי נוסף מעבר לנקודת המטרה, רקמות שמעבר למטרה כמעט ואינן חשופות לקרינה.
צורת השחרור הזו היא ייחודית לפרוטונים, לעומת הפוטון שמשחרר קרינה בכל הרקמות אליהם הוא חודר.
מספר מתקני הטיפול בפרוטונים יחסית נדיר בעקבות המורכבות של המתקנים והעלות הגבוהה שלהם. מספר המתקנים הולך וגדל עם השנים כאשר כ־20 מרכזים נפתחו בשנת 2017 לעומת שני מרכזים בשנת 2000.
בעקבות הזמינות המוגבלת, בחירת המטופלים ל- SRS של פרוטונים היא קפדנית. גידולים גדולים, בלי שוליים ברורים או כאלה הקרובים במיוחד למבני מוח קריטיים לרוב יוקרנו על ידי קרני פרוטון.
ראו גם

רדיותרפיה
נוירוכירורגיה
מאיץ חלקיקים
רדיוכירורגיה סטריאוטקטית
שמס בדראן

שַמְס א-דין בדראן (בערבית: شمس الدين بدران; 19 באפריל 1929 – 28 בנובמבר 2020) היה פקיד ממשל מצרי. הוא כיהן כשר ההגנה של מצרים בתקופת גמאל עבד אל נאצר ובמלחמת ששת הימים בשנת 1967. הוא הודח מתפקידו במהלך המלחמה ומאוחר יותר נכלא. לאחר שחרורו הוא התחתן עם אישה בריטית וחי ב"גלות שהטיל על עצמו" בבריטניה.
ביוגרפיה > חיים מוקדמים וחינוך

בדראן נולד ב-19 באפריל 1929. הוא למד באקדמיה צבאית וסיים את לימודיו בשנת 1948. הוא השתתף במלחמת העצמאות וזכה במדליית הכבוד הזהובה מפארוק המצרי על לחימתו באל-פאלוג'ה. מאוחר יותר הוא נשלח במלגה צבאית לצרפת.
ביוגרפיה > קריירה

בדראן היה ראש שירותי הביטחון הצבאיים של מצרים באמצע שנות השישים.  כמו כן שימש כמנהל המשרד של פילדמרשל עבד אל-חכים עאמר תחת הנשיא גמאל עבד אל נאצר.  בדראן היה אחד מעוזריו הבכירים של עאמר. האחים המוסלמים האשימו אותו ואת עאמר באחריות לעינויים של מנהיגי האחים שנעצרו בגלל תוכניותיהם לכאורה להתנקש בחייו של נאצר בשנת 1965.
בדראן מונה לשר ההגנה בסתיו 1966, חודשים ספורים לפני מלחמת ששת הימים ביוני 1967, והחליף את עבד אל ווהאב אל בישרי בתפקיד. עאמר תמך במינויו של בדראן.  בדראן מונה גם כראש הקבינט של נאצר באותה שנה.  ב-25 במאי 1967 ביקר בדראן במוסקבה ופגש בכירים סובייטים, בהם ראש הממשלה אלכסיי קוסיגין, כדי להבטיח את תמיכתם באיום ישראלי נתפס. בדראן התפטר מתפקידו במהלך מלחמת ששת הימים הלא מוצלחת, והוחלף כשר ההגנה על ידי אמין האווידי.
ביוגרפיה > הרשעה

בדראן יחד עם בכירים אחרים, כולל עאמר, נעצרו ב-25 באוגוסט 1967 באשמת מזימה נגד נאצר.  עם זאת, הם נשפטו על תפקידיהם במהלך מלחמת ששת הימים בשנת 1967, כולל בגין אישומים של בדראן בעינויים של אנשי האחים המוסלמים. בדראן הופיע בבית המשפט בשני משפטים נפרדים. הוא וסלאח נאסר, לשעבר ראש המודיעין וגם חלק מסיעתו של עאמר, הורשעו ונידונו לעבודות פרך בשל תפקידיהם בתבוסה.
לאחר שחרורו מהכלא על ידי הנשיא אנואר סאדאת ב-23 במאי 1974, בדראן עזב את מצרים ועבר להתגורר בלונדון. בדראן פרסם חלק מזכרונותיו בעיתון הכוויתי "א-סיאסה" בשנת 2014.
ביוגרפיה > מותו

ב-28 בנובמבר 2020 נפטר בדראן בבית החולים האוניברסיטאי פלימות' NHS; עם זאת, הוא ביקש להיקבר במצרים.
חיים אישיים

בדראן התחתן עם אשתו הראשונה, מונא רושדי, ב-7 ביוני 1962. לבני הזוג נולדה בת אחת בשם היבה; הם התגרשו בינואר 1989 בהחלטת בית משפט, מכיוון שהוא נעדר שלוש שנים. רושדי עבדה באוניברסיטה האמריקאית בקהיר. בשנות השבעים התחתן עם אישה בריטית, ממנה נולדו לו שלושה ילדים. בדראן התגורר עם משפחתו ב"גלות עצמית" בבריטניה, אף שאחד מילדיו עבר לסעודיה ואחר לארצות הברית.
הערות שוליים

1 2  Panayiotis J. Vatikiotis (1978). Nasser and His Generation. Croom Helm. p. 163. ISBN 978-0-85664-433-7.
↑  "رحيل شمس بدران.. آخر وزراء جمهورية ما وراء الشمس". Al Jazeera (בערבית). 1 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gilles Kepel (1985). Muslim Extremism in Egypt: The Prophet and Pharaoh. University of California Press. p. 32. ISBN 978-0-520-05687-9.
↑  Abdou Mubasher (7–13 ביוני 2007). "The road to Naksa". Al Ahram Weekly. 848. אורכב מ-המקור ב-25 במרץ 2013. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Richard Bordeaux Parker (1996). The Six-Day War: A Retrospective. University Press of Florida. p. 56. ISBN 978-0-8130-1383-1. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Your torture still shows on our bodies, Brothers tell Nasser's defense minister". Almasry Alyoum. 3 ביולי 2012. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  John Sainsbury (2 באוגוסט 2013). "Army-Muslim Brotherhood feud has dire consequences for Egypt's future". The Star. נבדק ב-10 בפברואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Egypt-Internal Relations". Mongabay. נבדק ב-31 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Afaf Lutfi Al-Sayyid Marsot (29 במרץ 2007). A History of Egypt: From the Arab Conquest to the Present. Cambridge University Press. p. 147. ISBN 978-0-521-87717-6. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Nasser picks new aide". Eugene Register Guard. AP. 21 ביולי 1967. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Ex-Egyptian vice president arrested". The Evening Independent. 4 בספטמבר 1967. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hamied Ansari (1986). Egypt: The Stalled Society. SUNY Press. p. 142. ISBN 978-0-88706-183-7.
1 2 3 4 5  "وفاة وزير الحربية المصري الأسبق شمس بدران في لندن". Independent (בערבית). 1 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Mustafa el Fiqi (25 בספטמבר 2008). "Shams Badran". Almasry Alyoum. נבדק ב-30 בינואר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278713305171  ISNI: 0000 0000 3131 4396  LCCN: n88242070  VIAF: 45867284   WorldCat (עם VIAF): 45867284
תצוגת רטינה

תצוגת רטינה (באנגלית: Retina Display) היא מותג מסכים של חברת אפל, המצטיין בצפיפות פיקסלים גבוהה במיוחד. המונח נמצא בשימוש במספר מוצרים של אפל: אייפון, אייפוד טאץ', אייפד, מקבוק פרו, אייפד מיני, אייפד אייר ו-iMac.
תצוגת רטינה 326 PPI (שמאל) מול תצוגה של 163 PPI (ימין)
מכיוון שמרחק המשתמש מהמסך משתנה ממכשיר למכשיר, מספר הפיקסלים לאינץ' (PPI) המוגדרים כתצוגת רטינה משתנה אף הוא. צפיפות הפיקסלים תהיה גבוהה יותר במסכים קטנים ונמוכה יותר במסכים גדולים. במכשירים מתקדמים יותר ובעלי שיפור גדול יותר במספר הפיקסלים או בצפיפותם, אפל משתמשת במונח תצוגת רטינה HD או תצוגת רטינה 5K:
| PPI | גודל מסך | דגמים |
| --- | --- | --- |
| 401 | 5.5 אינץ' | אייפון 6 פלוס |
| 326 | 3.5 אינץ' | אייפוד טאץ' (דור רביעי), אייפון 4 ואייפון 4S |
| 326 | 4 אינץ' | אייפון 5, אייפון 5c, אייפון 5s, אייפון SE ואייפוד טאץ' (דור חמישי) |
| 326 | 4.7 אינץ' | אייפון 6 |
| 326 | 7.9 אינץ' | אייפד מיני 2 |
| 302 | 1.5 אינץ' | Apple Watch – דגם 42 מ"מ |
| 290 | 1.32 אינץ' | Apple Watch – דגם 38 מ"מ |
| 264 | 9.7 אינץ' | The new iPad ואילך |
| 227 | 13 אינץ' | מקבוק פרו דור שלישי |
| 220 | 15 אינץ' | מקבוק פרו דור שלישי |
| 218 | 27 אינץ׳ | iMac עם תצוגת רטינה 5K |
המלבן הירוק מסמן פיקסל בודד, משמאל תצוגת רטינה, מימין תצוגה רגילה
המונח ״רטינה״ הוא סימן מסחרי רשום של אפל למסכי מחשבים ומכשירים ניידים, וזאת מה-27 בנובמבר 2012, עם אישור הרישום ע״י משרד הפטנטים וסימני המסחר של ארצות הברית. המסכים מיוצרים ברחבי העולם על ידי LG וג'פאן דיספליי.
הסבר טכני

כאשר סטיב ג'ובס הציג את האייפון 4, הוא אמר שמספר הפיקסלים הנדרשים לתצוגת רטינה הוא בערך 326 PPI למכשיר הנמצא במרחק של 10 עד 12 ס"מ מהעין. ניתן לבטא זאת כיחידת מידה של פיקסלים לכל מעלה (PPD), בה נלקחים בחשבון גם רזולוציית המסך וגם המרחק ממנו צופים בו. על פי ״מספר הקסם של ג'ובס״ 326, הסף לתצוגת רטינה מתחיל ב-57 PPD. הכוונה היא שמשולש עם גובה השווה למרחק הצפייה מהמכשיר וזווית עליונה של מעלה אחת יהיה בעל בסיס על מסך המכשיר, אשר מכסה כ-57 פיקסלים. כל מדידה לאיכות תצוגה ביחס למרחק צפייה יכולה להתבצע באמצעות PPD, החל ממסכי מכשירים ניידים קטנים ועד מקרני ענק. ה-PPD אינו משמש למדידת המסך עצמו, בשונה מרזולוציית פיקסלים מוחלטת (לדוגמה: 1920×1080 פיקסלים), או צפיפות פיקסלים (לדוגמה: 401 PPI), אלא הוא תלוי במרחק בין המסך לעיניים. קירוב העיניים למסך יפחית את ה-PPD, ולהפך.
תצורה (גאולוגיה)

תצורה (באנגלית: Formation) היא יחידת סלעים בסיסית בחלוקה סטרטיגרפית יחידה ליתוסטרטיגרפית המשמשת למטרת מיפוי גאולוגי. התצורה הגאולוגית מורכבת מסלעים, הנראים לעין, אשר להם זיקה בשלבי יצירתם, והנבדלת משכנותיה על ידי גבולות סלע ברורים. לתצורה הגאולוגית יש תפוצה גאוגרפית מסוימת.
הכינוי אותו מקבלת תצורה מורכב משתי מילים. סוג הסלע העיקרי הבונה את התצורה ושם המקום בו מצויה התצורה. לדוגמה "דולומיט יגור" בהר הכרמל. אם אין בתצורה סוג סלע אחד בולט נוהגים להשמיט את שם הסלע ולהסתפק בשם המקום כשלפניו מוסיפים את המילה תצורה. לדוגמה: "תצורת חתירה".
התצורה יכולה להתחלק בחלוקת משנה לפרטים (Members) הנבדלים מהחלקים הקרובים אליהם בתצורה. חלוקה זו נהוגה רק כשיש לה מטרה מועילה. רק חלק מהתצורה יכול להיות מורכב מפרטים, כאשר פרט יכול להשתרע על יותר מתצורה אחת. בתוך התצורה יכולים להופיע גם יחידות קטנות יותר המכונות עדשה או לשון (Lense או Tongue). אוסף של תצורות גאולוגיות מכונה חבורה.
דוגמה לכך היא תצורת ורדים הכלולה בחבורת יהודה. היא מורכבת מסלעים ממוצא דומה סלעי משקע מסביבת היווצרות ימית – הדולומיט והקירטון. בתצורה זו נוצרה מערת שורק וכן מערת שמשון ומערת התאומים שמצפון ומדרום לה. ניתן ללמוד מהעובדה שהן כולם בתצורה אחת כי תהליך יצירת שלוש המערות היה דומה.
כמה תצורות מוכרות:
תצורת הל קריק (Hell Creek Formation), צפון אמריקה
תצורת ג'ודית ריוור (Judith River), צפון אמריקה
תצורת מוריסון (Morrison Formation), צפון אמריקה
תצורת צ'ניני (Chenini Formation), אפריקה
שכבות טנדגורו (Tendaguru Beds), אפריקה
הצוקים הבוערים (The Flaming Cliffs), מונגוליה
לקריאה נוספת

עמנואל מזור, גיאולוגיה בפטיש ישראלי, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1980, מסת"ב 965-06-0276-3
שער העמקים

| --- | --- |
טחנת הקמח האיקונית בקיבוץ
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: חיפה
מועצה אזורית: זבולון
גובה ממוצע: ‎59 מטר
תאריך ייסוד: 1935
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
מוצא המייסדים: רומניה ויוגוסלביה
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 782 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.6% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) שער העמקים(למפת הגליל המערבי רגילה) שער העמקים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שער העמקים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שער העמקים32°43′23″N 35°06′45″E﻿ / ﻿32.7229869510069°N 35.1124911244129°E﻿ / 32.7229869510069; 35.1124911244129  heמפת היישובים של מועצה אזורית זבולון (in English: Zevulun Regional Council) באדום - שער העמקים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10
http://www.s-h.org.il
שַׁעַר הָעֲמָקִים הוא קיבוץ שיתופי בעברו (כיום הקיבוץ מופרט), השייך לזרם התנועה הקיבוצית המאוחדת (בעבר השתייך לקיבוץ הארצי השומר הצעיר). הקיבוץ שוכן באזור הצפון (גליל מערבי תחתון), ליד קריית טבעון, ושייך למועצה אזורית זבולון.
הקיבוץ שנוסד ב-1929 ברומניה, התאחד עם גרעין יוגוסלבי, ושני הגרעינים עלו לקרקע באזור חרתיה ב-2 ביוני 1935.
עיקר פרנסתו של היישוב על מפעל דודי השמש "כרומגן" ובנוסף קיימים בו ענפי חקלאות כגון רפת, מטעי אבוקדו וגידולי שדה; כמו כן פועל בו בית סיעודי ("מול כרמל"), ענף חינוך וענף של יזמויות.
מקור השם

ב-1 בפברואר 1935 החליטו בשיחת הקיבוץ להציע לוועדת השמות של הקרן הקיימת לישראל (קק"ל) שלושה שמות שמתוכם ייבחר שמו החדש של הקיבוץ. השמות היו: חרתיה, שער העמק, בין עמקים. הוועדה הציעה את השם שער העמקים, ורוב החברים קיבלו אותו בשמחה.
שמו של היישוב נובע ממיקומו, "המחבר" בין עמק יזרעאל לעמק זבולון.
היסטוריה

ב-14 ביוני 1929 התכנסה בחוות ההכשרה "מסדה" אשר בבסרביה קבוצה של חלוצי השומר הצעיר ברומניה, שהניחה את היסוד לקיבוץ העלייה המאורגן הראשון מאותה מדינה. עם מייסדי הקיבוץ נמנה אהרן כהן.
בספטמבר 1929 עלו ראשוני החברים. כמקום ריכוזו הזמני של הקיבוץ נקבעה חדרה. ב-15 באוקטובר 1929 הגיעה קבוצת עלייה שנייה. בינואר 1930 הגיע מספר החברים בקיבוץ לשלושים.
הקיבוץ השתכן בחדרה ב"חצר גלילי" וחבריו עסקו בחקלאות ביישובי האזור. הסביבה הייתה נגועה בקדחת מאד ועובדה זו גרמה לחברים לדאגה רבה. כאשר הועלתה ההצעה לעבור למגדיאל, קיבלו זאת החברים ללא היסוס. ב-3 במרץ 1930 עברו ראשוני החברים למגדיאל, וב-15 במרץ 1931 נולד הילד הראשון של הקיבוץ, רמי.
ב-10 במרץ 1932 נוסד קיבוץ עלייה א' ביוגוסלביה. ב-15 במאי 1932 קיבוץ ה' מרומניה, שישב בנס ציונה, התאחד עם קיבוץ מגדיאל. ב-1932 נקלע הקיבוץ למשבר וחברים רבים עזבו. כדי לייצב את המצב החברתי השברירי נדרשו החברים להצהיר מי נשאר ומי לא. ב-29 במאי 1933 התאחד קיבוץ מגדיאל עם הגרעין היוגוסלבי שבמשמר העמק.
ב-20 בינואר 1935 נקבע אתר ההתיישבות של הקיבוץ בחרתיה (הכפר הערבי שזוהה עם חרושת הגויים המקראית). ב-2 ביוני 1935 עלה הקיבוץ להתיישבות בחרתיה. ממגדיאל עלו לחרתיה 107 חברים ו-3 ילדים. מבנה קבע ראשון, מבטון, שכלל 12 חדרים, הוקם בשנת 1936, בעזרת הלוואה מהקרן הקיימת. מבנה שני ובו שמונה חדרים הוקם על ידי קרן מגרמניה, ובית ילדים הוקם במימון ויצו ביוגוסלביה.
בשנותיו הראשונות סבל הקיבוץ מהתקפות פורעים ערבים ושני חברים נהרגו בקרבת המשק.
ארכאולוגיה

בשטח הקיבוץ התגלה בשנת 1966 אתר ארכאולוגי שהחל להיחפר בשנת 1984 על ידי בן הקיבוץ יהודה נאור ופרופ' ארתור סג"ל. האתר שהתגלה הוא מצד שער העמקים, המתוארך לתקופה ההלניסטית.
גלריית תמונות

הכניסה הראשית לחדר האוכל
שער העמקים וקריית טבעון במבט מתל מעמר (צומת העמקים)
טחנת הקמח של שער העמקים בשנות ה-50 של המאה ה-20
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  קיבוץ השוה"צ להתיישבות קבע, דבר, 3 ביוני 1935
↑  שער העמקים, דבר, 13 ביוני 1937
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567211805171  BnF: cb178416754 (data)  GND: 1160556504  LCCN: n88030701  VIAF: 151372324   WorldCat (עם VIAF): 151372324 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קיבוצים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
स

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

אלפבית דוונאגרי
תנועות
| अ | आ | इ | ई | उ | ऊ | ऋ |  |
| ए | ऐ | ओ | औ |  |  |  |  |
עיצורים
| क | ख | ग | घ | ङ | च | छ |  |
| ज | झ | ञ‌ | ट | ठ | ड | ढ |  |
| ण | त | थ | द | ध | न | प |  |
| फ | ब | भ | म | य | र | ल |  |
| व | श | ष | स | ह |  |  |  |
הגיית האות स
स - סַה היא האות ה-43 (אחרי ष) והשלישית מבין אותיות העיצורים השורקים באלפבית הדוונאגרי. האות היא 
עיצור בתר-מכתשי, חוכך שורק, אטום (/s/). המקבילה העברית הקרובה ביותר היא האות ס' או שׂ שמאלית (s). האות הבאה אחריה היא האות ह.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ﭺ

צ'ים או גים (בערבית: ﭼﻴﻢ), היא אות חיצונית לאלפבית הערבי שנוספה, כוואריאנט של ג'ים.
האות נוצרה בשפה הפרסית כשזו עברה להשתמש באלפבית הערבי כדי לייצג את העיצור /ʧ/ (כמו צד"י גרושה המשמשת בעברית למילים שאולות), שלא קיים בערבית. בהוראה זו היא משמשת ברוב השפות שבהן היא כלולה, בהן מלאית, אינדונזית, אורדו, ובכתב ג'אווי ושמה הוא צֶ'ה.
בישראל, ברשות הפלסטינית, בעיראק ובמדינות המפרץ הפרסי משתמשים בה כדי לייצג דווקא את העיצור /g/ (כמו גימ"ל) במילים משפות זרות ובשמות מקומות כמו ﺭﻣﺎت ﭼﺎﻥ (רמת גן) – כך מופיע שם העיר על תמרורי דרכים בישראל.
במצרים, האות ج נקראת "גים" ונהגית /g/ (כמו גימ"ל), ואילו האות چ נקראת "גים בשלוש נקודות" (جيم بتلات نقط) ונהגית /ʒ/, בדומה ל-ז' (זי"ן גרושה) המשמשת בעברית במילים שאולות ובשמות כמו ז'בוטינסקי.
בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.
ﭪ

.
האות ـڤـ בצורתה האמצעית בשלט לעיר גבעת שמואל
וא (בערבית: ڤاء) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי שנוספה כוואריאנט של פא, כדי לייצג את העיצור /v/ (כמו בי"ת רפה) במילים משפות זרות לדוגמה ڤولڤو (וולוו).
בג'אווי, אלפבית השאוב מהאלפבית הערבי, אות זו מייצגת את העיצור /p/ (כמו פּ"א), ושמה הוא פּא.
בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.
תצורת הבזלת התיכונה

תצורת הבזלת התחתונה (Intermediate Basalt Fm) - סימון במפה הגאולוגית - Mβi - כלולה בחבורת טבריה, מצויה בעמק יזרעאל ובגליל. הסלעים של התצורה נוצרו מלבה שהחלה להצטבר בעמק בתקופת המיוקן התיכון, לפני 16 מיליון שנה.
בעמק יזרעאל

בעמק יזרעאל היא התצורה העתיקה ביותר מבין היחידות הבונות את העמק.
העובי המרבי של התצורה, 450 מטר, אשר נמצא חשוף, נמצא במתלול כוכב הירדן במזרח. בעומק האדמה. בקידוח סמוך נמצא כי עובי התצורה הוא  650 מטר. לפי קידוחים נוספים נמצא כי העובי המשוער של התצורה הוא 1,100 מטר.
בשולי עמק יזרעאל נחשפים קונגלומרטים, הבנויים מחלוקים של אבן גיר מחבורת עבדת וחבורת יהודה. הם החלו להצטבר לאחר תחילת התפרצות הבזלת התחתונה. שכבות הביניים של החלוקים בתוך חתך עבה של הבזלת התחתונה מעידות על כך שבמהלך ההתפרצויות הגעשיות היו תקופות ממושכות של הפסקה.
מקורות ההזנה של הבזלת הם דייקים, צינורות הזנה, סילים והרי געש. בשולי עמק יזרעאל ניתן לאתר מקורות אלה במקומות הבאים: גבעת המורה, הר הגלבוע ושולי רמות מנשה וכן באזור התעשייה שמצפון-מערב למגדל העמק.
הדייקים בגבעת המורה ובגוש עינדור מופו ונמצא כי אורכם הוא בין 100 מטר עד 1,400 מטר. מכאן ההערכה כי המקור העיקרי להתפרצויות הוולקניות בשולי עמק יזרעאל הוא בגבעת המורה. בגבעה נמצאו ארבעה מחדרים (Pipes) וצינורות הזנה (Stocks).
בגליל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שירים שהוקלטו על ידי מלאני מרטינז

מרטינז, פברואר 2014
מלאני מרטינז היא זמרת, שחקנית, במאית ופזמונאית אמריקאית. מרטינז מוכרת בזכות ריאליטי השירה "The Voice", ונבחרה לצוות המתמודדים של המנטור אדם לוין. בשנת 2014, הוציאה את המיני-אלבום המצליח Dollhouse, מתוכו יצאו השירים "Dollhouse" ו-"Carousel", שזכו להצלחה. בשנת 2015, הוציאה את אלבום הבכורה שלה, Cry Baby. אלבום הבכורה הפך לאחד מאלבומי הבכורה הבודדים בהיסטוריה שכל שיריו קיבלו תארים על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי.
בין היתר, הוציאה להיטים כמו "Pity Party", ‏"Soap", ‏"Sippy Cup" ו-"Gingerbread Man". בשנת 2019, הוציאה את אלבום האולפן השני שלה, K-12. מתוך האלבום, יצא הסינגל המצליח "Lunchbox Friends", אשר צבר למעלה מ-35 מיליון השמעות בספוטיפיי. כמו כן, הוציאה את השיר "Piggyback", שכתבה לבדה.