stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אי הטיבר
הערות שוליים

↑  אתר פסטיבל הסרטים
|  רומא |
| --- | --- | --- |
| רובעי רומא | אסקווילינו • בורגו • צ'ליו • טסטאצ'יו • טרסטוורה • טרווי • לודוויזי • מונטי • רגולה • ריפה • סאלוסטיאנו • סן סבא • פראטי • סנט'אאוסטאקיו • סנטאנג'לו • פאריונה • פונטה • פיניה • קאסטרו פרטוריו • קולונה • קמפו מרציו • קמפיטלי |  |
| אתרים מרכזיים | קולוסיאום • מזרקת טרווי • כיכר ונציה • פיאצה דל פופולו • פיאצה נאבונה • פורום רומאנום • המדרגות הספרדיות • הפנתאון |  |
| כנסיות | הבזיליקות הפטריארכליות • בזיליקת סנטה מריה מג'ורה • בזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו • סנטה מריה דל פופולו • סנטה מריה סופרה מינרווה • בזיליקת פאולוס הקדוש מחוץ לחומות • סנטה מריה דיי מיראקולי וסנטה מריה אין מונטסאנטו |  |
| מוזיאונים | ארמון ברבריני • גלריה בורגזה • הגלריה הלאומית לאמנות מודרנית • הגלריה העירונית לאמנות מודרנית • המוזיאון היהודי של רומא • המוזיאון לתרבות הרומית • מוזיאוני הוותיקן • מוזיאון השואה • המוזיאונים הקפיטוליניים • קיוסטרו דל ברמנטה • MAXXI |  |
| הוותיקן | בזיליקת פטרוס הקדוש • הקפלה הסיסטינית • טירת סנטאנג'לו |  |
| שבע גבעות רומא | גבעת האוונטין • גבעת אסקווילינו • גבעת וימינאליס • גבעת הפאלאטיום • גבעת הקווירינאליס • גבעת הקפיטולין • גבעת קאיליוס |  |
| אחר | נהר הטיבר • יהדות רומא • אי הטיבר • כביש הטבעת של רומא • ספיינצה – אוניברסיטת רומא |  |
פורטל רומא
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529793705171  GND: 4107092-6  LCCN: sh88005154  VIAF: 315530745   WorldCat (עם VIAF): 315530745 
בזיליקת סאן ברתולומאו אולאיסולה.
קצהו המערבי של האי. רציפי הטרוורטין.
הכניסה לבית החולים פטבנפרטלי (Ospedale Fatebenefratelli)
אינדיאני עץ האורן

אינדיאני עץ האורן (באנגלית: Pinewood Indians) הם חלק ממתקן המצוי בפארק השעשועים של חברת וולט דיסני: דיסנילנד שבקליפורניה. 
שבט האינדיאנים מורכב בפועל מרובוטים מסוג אודיו אנימטרוניקס שהם חלק מהאטרקציה נהרות אמריקה שבפארק.
בשבט האינדיאנים ניתן לצפות רק במסע באחת מהספינות המפליגה בנהר - ספינת הנהר מארק טוויין, הספינה קולומביה והקייקים של דייוי קורקט.
המתקן כולל את כפר האינדיאנים המצוי בפינה הצפון מערבית של הפארק - אינדיאנים שטים בסירותיהם, מבשלים חזיר בר על האש, יושבים ליד המדורה ומספרים סיפורים. כמו כן המבקרים בפארק פוגשים את ראש השבט - שנקרא "אוטו פארטס" (Auto Parts).
רק את דבריו של השאמאן ניתן לשמוע מסירות המבקרים.
|  אטרקציות בפארקי דיסני |
| --- | --- | --- |
| הרחוב הראשי של ארצות הברית | פנטזיה בשמים • התהלוכה החשמלית של הרחוב הראשי •  משאלות |  |
| ארץ הפנטזיה | טירת סינדרלה • מזחלות מטרהורן • הפילהרקסם של מיקי • המסע הפרוע של מר קרפד •  מעופו של פיטר פן • דרך השמים • טירת היפהפייה הנרדמת • זה עולם קטן • הרפתקאותיו הרבות של פו הדוב • מסעות הקסם |  |
| ארץ המחר | מסע דרך החלל הפנימי • אמריקה שרה • אוטופיה • משגרי החלל של באז שנות אור • קפטן איו • קרוסלת הקידמה • מעוף החלום של דלתא • מסע הצוללת בעקבות נמו • אם היו לך כנפיים • חדשנות • פיפלמובר / רשות התחבורה של ארץ המחר • סילוני הטילים / אסטרו אורביטר • מטות הטילים • הר החלל • סטאר טורס • הבריחה הגדולה של סטיץ' |  |
| ארץ המערב הפרוע | רכבת הר הרעם הגדול • אינדיאני עץ האורן • נהרות אמריקה • הר הרסס |  |
| ארץ ההרפתקאות | הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס • מסע בג'ונגל • שודדי הקאריביים • רוחות שוצפות / אינדיאנה ג'ונס ומקדש הסכנה • חדר הטיקי הקסום |  |
| מתקנים ואזורים נוספים | מועדון 33 • ג'מבורי דובי הכפר • ארץ החיות הקטנות • פנטזמיק! • הטירה המכושפת • כיכר ניו אורלינס • שומר הזמן • כיכר החרות • עיר ההנפשה של מיקי • משלחת אוורסט |  |
אדר והוד

אדר והוד (שמו מפארים עדת חבלו) הוא פיוט מסוג קיקלר, שחובר על ידי רבי שמעון בן יצחק הגדול, כחלק מהקדושתא "אמרתך צרופה" הנאמרת במנהג אשכנז בשחרית של היום השני של ראש השנה.
מבנה הפיוט

אדר והוד ממוקם כ"פיוט ה'" בקדושתא, ולכן הוא בעל מבנה של "קיקלר". ה"קיקלר" בנוי ממחרוזות משולשות (כל אחת מורכבת משלוש צלעות חורזות), שבמקרה הזה מסודרות באקרוסטיכון אלפביתי. הפיוט מתחלק לגושים של שלוש מחרוזות, ולאחר כל גוש קוטעת את הרצף "מחרוזת קדוש". מחרוזת הקדוש גם היא מחרוזת משולשת, אך היא חורגת מהמחרוזות הרגילות באקרוסטיכון ובמבנה, ומסתיימת תמיד במילה "קדוש". בעוד בקיקלרים אחרים יש לעיתים רק מחרוזת קדוש אחת או שתים, שחוזרות לאחר כל גוש כרפרן, בפיוט הזה יש שבע סטרופות פזמון, אשר אינן חוזרות על עצמן.
בשלב מוקדם התקבל המנהג לומר את מחרוזות הקדוש, מלבד במקומן המקורי בתוך הפיוט, גם לפניו, ככותרות לפיוט. בדורות האחרונים, קהילות רבות מדלגות על הפיוט עצמו, ומסתפקות באמירת מחרוזות הקדוש המשמשות כותרת. כך, הפיוט המלא שתחילתו במילים "אדר והוד", הפך לפיוט המכיל רק שבע פזמונות, ומכונה "שמו מפארים".
תוכן הפיוט

נושאיו העיקריים של הפיוט, כמו פיוטים אחרים לראש השנה, הם ענייני מלכויות זכרונות ושופרות. גושי המחרוזות, ובהתאמה גם הפזמונות שלהם, עוסקים לסירוגין בשלושה נושאים אלה.
אמירת הפיוט

הפיוט הוא חלק מהקדושתא הנאמרת ביום השני של ראש השנה. הפיוט המקביל לו בקדושתא הנאמרת ביום הראשון, אדרת ממלכה, מזכיר את תקיעת השופר, ומאידך, הפיוט "אדר והוד" מזכיר בפירוש את ההימנעות מתקיעת שופר בשבת. לכן, כאשר היום הראשון של ראש השנה חל בשבת, ובאותו יום לא תוקעים בשופר, מחליפים את הפיוטים, ואומרים את "אדר והוד", המזכיר את איסור התקיעה בשבת, ביום הראשון, וביום השני אומרים את "אדרת ממלכה". עם זאת, את החלק ב"אדר והוד" המזכיר גם הוא תקיעת שופר ("עמוסיך תוקעים...") ואת הפזמון השייך לו ("שבח מגדל עוז...") מדלגים בשבת, ומשלימים אותם ביום השני.
לחן

לפיוט לחן מקובל בקרב יהודי אשכנז. הלחן שימש בשימוש משני בהרבה פיוטים שונים, בעיקר בתפילות ימים נוראים. כך למשל קיקלרים אחרים בתפילת יום הכיפורים, קטעי הסליחות מחי ומסי, מכניסי רחמים, מרן דבשמיא ושומר ישראל, הפיוט מלך עליון אל דר במרום, הקטע "יחדשהו" בברכת החודש של חודש אלול, ושיר המעלות לימים נוראים.

בנוסף, הלחן משמש גם לפיוט אנעים זמירות ומוכר בעיקר בשימוש זה.
הפיוט "שמו מפארים" הולחן על ידי גולן ואך ובוצע על ידי משפחת ואך בדיסק "פיסת חיים".
הערות שוליים

↑  כאשר חל יום ראשון של ראש השנה בשבת, נוהגים בקהילות אשכנז להחליף חלק מהפיוטים שבקדושתות בין הימים, ואז פיוט זה נאמר ביום הראשון.
↑  פזמונו הוא ”תָּעִיר וְתָרִֽיעַ. לְהַכְרִית כָּל מֵרִֽיעַ. וְתֻקְדַּשׁ בְּיוֹדְעֵי לְהָרִֽיעַ. קָדוֹשׁ.”
↑  ניתן להאזין ללחן כאן בדקה 1:28:50 וכאן בדקה 00:43
↑  הפיוט "אשא דעי למרחוק" והפיוט מערב עד ערב אנצחה
↑  ראו כאן
↑  כאן החל מדקה 43:10
↑  כאן  בדקה 1:13:40
↑  כאן בדקה 17:57
↑  כאן בעמוד נד
↑  ראו כאן
↑  אם כי בין לחן אדר והוד ללחן המוכר של אנעים זמירות יש שינויים קלים.
↑  כך למשל:  אנעים זמירות, בביצוע אבי ואיתי סנדיק, סרטון  באתר יוטיוב
↑  שמו מפארים באתר הפיוט והתפילה
אומברטוס ארגירוס

| --- | --- |

 לידה:  1882 קוואלה, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  12 במאי 1963 (בגיל 81 בערך) אתונה, ממלכת יוון 
 
אומברטוס ארגירוס (ביוונית: Ουμβέρτος Αργυρός, ‏ 1882 קוואלה – 12 במאי 1963 אתונה) היה צייר יווני.
ביוגרפיה

אומברטוס ארגירוס נולד בקוואלה (אז בתחומי האימפריה העות'מאנית). הוא למד ציור באתונה וסיים את הלימודים בשנת 1904 בהצטיינות.
בשנת 1906 הוא נסע למינכן וקיבל מלגה להמשך לימודים. הוא היה תלמיד של לודוויג פון לופץ והתגורר במינכן 23 שנים.
בשנת 1929 ארגירוס מונה לפרופסור בבית הספר לאמנויות יפות באתונה ובהמשך היה סגן מנהל ומנהל בית הספר. הוא עבד בבית הספר עד לשנת 1953. רבים מציירי יוון לרבות אסאדור בחריאן למדו אצלו.
אומברטוס ארגירוס השתתף בתערוכות רבות ברחבי העולם. בשנים 1934 ו-1936 הוא הציג בביאנלה של ונציה. עבודות שלו מוצגות בגלריה הלאומית באתונה.
במהלך מלחמת איטליה–יוון הוא מונה לצייר רשמי ובעקבות סיורים באזור הלחימה צייר 32 תמונות. הם מוצגות כיום במוזיאון המלחמה באתונה.
בשנת 1952 הוא קיבל עיטור מהאקדמיה למדעים של יוון ובשנת 1959 התקבל כחבר באקדמיה.
הערות שוליים

↑  לפי נתונים אחרים 1877 או-1884
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1037463633  ISNI: 0000 0004 4888 1425  LCCN: no2002105733  RKD: 120645  ULAN: 500135839  VIAF: 75993812   WorldCat (עם VIAF): 75993812
אומברטו השני, רוזן סבויה

אומברטו השני, רוזן סבויה (באיטלקית: Umberto II di Savoia; ‏1065 – 14 באוקטובר 1103), היה רוזן סבויה בין השנים 1080–1103.
ביוגרפיה

אומברטו נולד בשנת 1065 בקריניאנו, לאמדאו השני, רוזן סבויה ולז'אן מז'נבה, בתם של ז'רולד השני, רוזן ז'נבה וגיזלה.
בשנת 1080 מת אביו אמדאו השני, רוזן סבויה, ואומברטו עלה לשלטון במקומו. באותה שנה פלשו כוחותיו של היינריך הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה בדרכם לרומא, וכבשו חלק מאדמות הדוכסות. במקביל בוניפאצ'יו דל ואסטו שהיה נשוי לבת דודו - אליצ'ה מסבויה, בתו של פייטרו הראשון, רוזן סבויה, פלש אף הוא לדוכסות, וטען לזכותו על מרקיזות טורינו, אולם אומברטו הצליח להדוף את כוחותיו של בונפאצ'יו, אך הפלישות החלישו מאוד את כוחו של אומברטו. במהלך שלטונו ניסה אומברטו להחזיר את הנחלות שנכבשו ממנו, אולם בעקבות מותו בגיל צעיר לא הצליח בכך.
ב-14 באוקטובר 1103 מת אומברטו במוטייר, ובנו אמדאו השלישי, רוזן סבויה עלה לשלטון במקומו.
משפחתו

בשנת 1090 התחתן אומברטו עם גיזלה מבורגונדי, מרקיזת מונטפראט, בתם של גיום הראשון, רוזן בורגונדי וסטפני מויין, ממנה היו לו 7 ילדים:
אמדאו השלישי, רוזן סבויה (1095–1148)
גוליילמו, בישוף ליאז'
רינאלדו מסבויה
אומברטו מסבויה
אדליידה מסבויה (1092–1154), התחתנה עם לואי השישי, מלך צרפת
גידו מסבויה
אגנזה מסבויה, התחתנה עם ארכימבלד השישי, אדון בורבון
איילורופודים

| איילורופודים |
| --- | --- |
 פנדה ענקית בגן חיות בסינגפור
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: דוביים
תת־משפחה:: איילורופודים
שם מדעי
 Ailuropodinae ‏Grevé, 1894

איילורופודים (שם מדעי: Ailuropodinae) היא תת-משפחה פרימיטיבית של יונקים דמויי כלב ממשפחת הדוביים המכילים כיום רק מין אחד - פנדה ענקית (Ailuropoda melanoleuca).
תת-משפחה זו התפתחה במהלך המיוקן בחצי הכדור הצפוני ברחבי אירואסיה ובאמריקה הצפונית, שם התפתחו מינים גדולים כמו האינדרקטוס שהזכיר יותר את דוב הבולדוג במראהו מאשר את הפנדות הקיימות. רוב המינים של הקבוצה היו אוכלי כל עד לסוף הפליוקן לפני 2.4 מיליון שנה, אז הופיעו הפנדות הצמחוניות שתזונתם בעיקר מחזרן. עם זאת הם השתמשו בשיניהם בעלות המלתעות והחותכות הגבוהות שהתפתחו מאכילת בשר.
טקסונומיה ומיון

בעבר נחשבו הפנדות וקרוביהם לבני משפחת הראקוניים, בני משפחת הפנדות האדומות ואף בני משפחה עצמאית (Ailuropodidae). מאפיין מקביל של הפנדה הענקית והפנדה הזנובה (שלמרות שמה איננה קרובה לפנדות) הוא "אגודל" נגדי שנוסף לחמש האצבעות הרגילות ועוזר להם לכופף את קני הבמבוק במטרה להגיע לעליהם המזינים יחסית. עם זאת מאפיין זה ידוע גם ממצאים של קרוביו של דוב המשקפיים מתת-המשפחה טרמרקטיים שהתפתחה באמריקה, לאחר שהתרחקו מקבוצת הדובים העיקרית. שאר מבנה השלד שלהם מזכיר את הדובים הרגילים.
מיון האיילורופודים:
שבט Indarctini - נכחד
סוג Miomaci
סוג אינדרקטוס (Indarctos)
שבט Ailuropodini
סוג קרטזויארקטוס (Kretzoiarctos) - נכחד
סוג Agriarctos - נכחד
סוג אילורארקטוס (Ailurarctos) - נכחד
סוג פנדה (Ailuropoda )
מין פנדה ענקית (Ailuropoda melanoleuca)
מין פנדה מיקרוטה (Ailuropoda microta) - נכחד
מין Ailuropoda wulingshanensis - נכחד
מין Ailuropoda baconi - נכחד
אהבה גדולה (שיר)

"אהבה גדולה" הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת והמוזיקאית הישראלית אתי אנקרי. השיר יצא לאור כסינגל מתוך אלבומה השישי, "מיליונים" (2004).
יחס הביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי כתב שלשיר ”תחושה ברזילאית” וש”האיפוק והעידון [שבשיר] מחלחלים עמוק. זוהי גדולתה של זמרת. להביע רגשות, לא לצעוק אותן, לא לרוץ לפני השיר”. גידי אביבי מ"הארץ" כתב שהשיר הוא אחד מהשירים הפותחים את האלבום שהם ”בלדות שמימיות, גדושות אמונה דתית”.
הצלחה

השיר הוצג ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־9 במאי 2004. הוא זכה להצלחה והגיע למקום הרביעי ב־30 במאי 2004. הוא יצא מהמצעד ב־1 באוגוסט 2004 בתום 11 שבועות צעידה. במצעד השנתי של התחנה (תשס"ד) הוא דורג במקום ה־28.
הצלחה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2004)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2004)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2004)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2004)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשס"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 28 |  |
משתתפים

אתי אנקרי – זמרה, פסנתר
ערן פורת – תופים
גיגה – בס, גיטרות, קלידים
משתתפים > הפקה

עיבוד והפקה מוזיקלית – גיגה
טכנאים – ארז כספי, גל נבון, מרקו גורקן
אולפנים – גיגה, קיצ'ה, ברדו
מיקס – גל נבון, מרקו גורקן
הערות שוליים

1 2  הערות אלבום "מיליונים", באתר hermon.com, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
↑  יוסי חרסונסקי, מיליונים | אתי אנקרי, באתר יוסמיוזיק, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
↑  גידי אביבי, אין לחם, נאכל לחמניות, באתר הארץ, 29 באפריל 2004
↑  השיר מוצג ב"פינה לשיפוטכם" של רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (4), החל מ־30 במאי 2004, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
↑  השיר יוצא ממצעד רשת ג', באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
1 2  המקום ה־28 במצעד השנתי של רשת ג' (תשס"ד), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־8 בפברואר 2023
אומברטו טוצי

| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1952 (בן 72) טורינו
 שם לידה:  Umberto Antonio Tozzi 
 מוקד פעילות:  איטליה
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 סוגה:  רוק 
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  איטלקית, אנגלית, ספרדית
 כלי נגינה:  גיטרה בס
 פרסים והוקרה:  פסטיבל סן רמו מקום 1. (1987)
 www.umbertotozzi.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אומברטו אנטוניו טוצי (באיטלקית Umberto Antonio Tozzi נולד ב-4 במרץ 1952 בטורינו), הוא זמר, מלחין ופזמונאי איטלקי, זוכה פסטיבל סן רמו, אשר רוב שירו הם בסגנונות הפופ ורוק. מחוץ לאיטליה מוכר בעיקר בזכות שיריו שזכו להצלחה בין לאומית ביניהם: גלוריה, Ti Amo וTu.
ביוגרפיה

טוצי נולד בטורינו שבאיטליה, הוא החל את הקרירה המוזיקלית שלו בגיל 16 כאשר את הצטרף להרכב מוזיקלי מקומי בשם "Off Sound", במהלך סיבוב ההופעות של הרכב בצפון איטליה פגש את המוזיקאי אדריאנו פפאלרדו וחבר אליו להרכב בשם "13 החלקים" בשלב זה החל לכתוב שירים.
הצלחתו הראשונה בתחום הכתיבה הייתה בשנת 1974 כאשר כתב יחד עם דוטלי דמיאנו את השיר "Un Corpo, un'anima" (גוף אחד, נשמה אחת).
ב-1976 פרסם טוצי אלבומו הראשון "Donna Amante Mia" (אישה, אהובתי), הסינגל "Io Camminerò" שנכלל באלבום זכה להצלחה גדולה. ב-1977 הוציא את הסינגל Ti Amo שהפך לשירו המצליח ביותר עד אז, השhר דורג במקום הראשון במצעדים באיטליה לתקופה של שבעה חודשים ברציפות וזכה להצלחה גדולה גם מחוץ לאיטליה, בין היתר דורג במקום הראשון במצעדים השנתיים בצרפת, בשוודיה ובשוויץ. במדינות נוספת באירופה כגרמניה, אוסטריה ובלגיה דורג השיר במקומות הראשונים במצעדים השנתיים. בנוסף נמכר הסינגל בכחצי מיליון עותקים בצרפת והפך ללהיט במועדוני הלילה באירופה ואף באוסטרליה.
בשנת 1978 הוציא את הסינגל "Tu" שזכה גם הוא להצלחה גדולה באיטליה ובאירופה, במצעדי סוף השנה זכה השיר במקום הראשון במעצד המערב גרמני ובמצעד השווצרי, באיטליה דורג במקום ה-4 וכמו קודמו זכה להצלחה גדולה בצרפת עם כארבע מאות ותשעים אלף עותקים. בעקבות ההצלחה יצא טוצי לסיבוב הופעות נרחב באירופה ובאוסטרליה אשר הסתיים בהופעה בבית האופרה של סידני.
בשנת 1979 הוציא את הסינגל "גלוריה" שהפך עם צאתו ללהיט, ובהמשך לשירו המצליח ביותר של טוצי. השיר שזכה לפופולריות באיטליה ואירופה תורגם לאנגלית וספרדית וטוצי הוציא גרסאות נוספת לאחר התרגום, גרסת המקור האיטלקית זכתה להצלחה גדולה באיטליה, אוסטריה, בלגיה, הולנד, שווייץ ומערב גרמניה, הגרסה האנגלית זכתה להצלחה באוסטרליה ובדרום אפריקה והגרסה הספרדית זכתה למעמד של אלבום זהב בספרד ואף דורגה במקום הראשון במצעדים השנתיים. ב-1980 תרגם המוזיקאי הבריטי ג'ונתן קינג את השיר בתרגום משלו והוציא את השיר מחדש כסינגל באנגליה. בשנת 1982 כתב טוצי מילים חדשות באנגלית לשיר, לגרסה שביצעה לורה ברניגן. השיר בביצועה של ברניגן זכה להצלחה אדירה כאשר צעד 36 שבעות ברציפות בבילבורד הוט 100 האמריקני בנוסף להצלחה גדולה בנוסף למכירת מיליון ושלוש מאות אלף עותקים. ב-1980 הוציא את הסינגל "Stella Stai", שיר פופ שהפך ללהיט באיטליה, מאוחר יותר באותה השנה הוציא את אלבומו החי "Tozzi" אשר הוקלט עם קבוצה של מוזיקאים אמריקאים.
במהלך שנות השמונים המוקדמות לקח טוצי פסק זמן מפעילות מוזיקלית. בשנת 1987 שב אל הבמות והופיע בפסטיבל סן רמו יחד עם אנריקו רוגארי וג'אני מורנדי בו ביצע את השיר "Si Può Dare Di Più" אשר זכה במקום הראשון בקטוגורית שירי האמנים הגדולים (החשובה בפסטיבל). בעקבות הזכייה נשלח טוצי לייצג את איטליה באירוויזיון 1987 בבריסל. בתחרות הופיע טוצי יחד עם הזמר האיטלקי רף (אנ') ויחד ביצעו את השיר "Gente di mare" השיר קיבל 103 נק' וזכה במקום השלישי בתחרות.
ב-1991 השתתף בפעם השנייה בפסיטבל סן רמו עם השיר "Gli altri siamo noi" אשר הגיע למקום ה-4. בהמשך שנות ה-90 הוציא טוצי מספר סינגלים נוספים אשר זכו להצלחה מקומית.
בשנת 2000 הופיע בפעם השלישית בפסטיבל עם השיר "Un'altra vita" אשר נבחר במקום ה-16, בשנת 2005 הופיע בפעם הרבעית והאחרונה בפסטיבל עם השיר "Le parole" אך לא העפיל לשלב הגמר. בסך הכל הוציא טוצי כ-20 אלבומי אולפן, 5 אלבומי הופעה ומספר סינגלים אשר מכרו כ-70 מיליון עותקים.
אלבומים

כמעט בכל האלבומים השירים והלחנים נכתבו על ידי טוצי בשיתוף פעולה עם ג׳יאנקרלו ביגאצי.
Donna Amante Mia (1976)
È nell'aria ... Ti Amo (1977)
Tu (1978)
Gloria (1979) (מקום 91 ברשימת מאה התקליטים הנמכרים בכל הזמנים באיטליה על פי מגזין הרולינג סטון)
Tozzi (1980)
Notte rosa (1981)
Eva (1982)
Hurrah (1984)
Invisibile (1987)
Gli Altri Siamo Noi (1991)
Equivocando (1994) (כל המילים והלחנים של טוצי)
Il Grido (1996) (כל המילים והלחנים של טוצי)
Aria e Cielo (1997) (מקום רביעי באיטליה במצעדים השנתיים)
Un'altra Vita (2000)
Le Parole (2005)
Heterogene (2006)
Tozzi Masini (2006)
Superstar (2009) (אלבום כפול)
Yesterday, Today (2012)
Ma Che Spettacolo (2015)
טוצי בהופעה 2014
אינדיאנים על גבעה 16

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אביחי בקר
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר עיון
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת משרד הביטחון
 תאריך הוצאה:  2003
 מספר עמודים:  88
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002331377
אינדיאנים על גבעה 16 - פלוגה בקרב החרמון הוא ספר שנכתב בידי העיתונאי אביחי בקר אשר יצא לאור בשנת 2003 בהוצאת משרד הביטחון. הספר מתאר את לחימתה של פלוגה ג' בגדוד 51 של חטיבת גולני במלחמת יום הכיפורים ובקרב החרמון בפרט.
הספר הוא ספר עיון, אך אינו כולל בתוכו מפות מרשמי קרב ותמונות. הזווית שבה בחר בקר לספר באמצעותה את סיפור הקרב היא של הלוחמים הזוטרים עד לרמת מפקד הפלוגה, סרן יגאל פסו. כמו כן נזכרים בספר מפקד החטיבה אמיר דרורי, וקצין האג"ם החטיבתי, יואב גולן (לוי), אשר פיקד על הקרב לאחר ששדרת הפיקוד כולה נפצעה או נהרגה, ובכלל זה מפקד הגדוד שנפצע, סא"ל יהודה פלד ומפקד הפלוגה, פסו, שנהרג. הספר שימש בסיס לסרט תיעודי ששודר בערוץ 1.
הערות שוליים

↑  גל פרל, עיקשים, אמיצים ותוקפנים, הבלוג על הכוונת, ‏ 18 באוקטובר 2012.
↑  אביחי בקר, אינדיאנים על גבעה 16 - פלוגה בקרב החרמון, הוצאת משרד הביטחון, 2003, עמוד 50, "בשבת בצהריים יצא המח"ט אמיר דרורי מחרפא כשהוא מלווה בקצין האג"ם שלו, יואב לוי - יוצא שקד, ובקמ"ן החטיבתי יורם קתאלי, אל המפקדה הקדמית של פיקוד הצפון בצפת".
↑  אביחי בקר, אינדיאנים על גבעה 16 - פלוגה בקרב החרמון, הוצאת משרד הביטחון, 2003, עמוד 65, "'אנחנו נאלצים לסגת מהגבעה, יש פצועים', דיווח חייל אלמוני מפלוגה א' לקצין האג"ם. 'קחו אותם ודלגו לאחור', הורה לו לוי, ולאחר שווידא שאין יותר חיילים על גבעה 17 הפעיל ארטילריה לעברה. זה היה המהלך שהכריע סופית את הסורים".
↑  אביחי בקר, אינדיאנים על גבעה 16 - פלוגה בקרב החרמון, הוצאת משרד הביטחון, 2003, עמוד 6, "לאחר שהמג"ד סא"ל יודק'ה פלד שוחח עם ההולכים לקרב וסיפר כי 'אין מודיעין כך שאני לא יודע איפה בדיוק נפגוש את הסורים'."
↑  גל פרל פינקל, כדורסל מנצחים בהגנה, ומלחמה?, באתר זמן ישראל, 16 בנובמבר 2020.
אידרייצה

| --- | --- |
מראה לאורך הנהר
מראה לאורך הנהר
 מידע כללי
 אורך:  60 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  33.6 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  598 קמ"ר
 מוצא:  וויסקו ממערב לאידריה
 גובה מוצא הנהר:  924 מטרים
 יובלים:  Ljubevščica Creek, Trebušica, Kanomljica 
 שפך:  נהר סוצ'ה
 מדינות באגן הניקוז:  סלובניה
 
 
אידרייצה (סלובנית Idrijca; איטלקית Idria; גרמנית Fetschenbach) הוא נהר במערב סלובניה, שאורכו 60 ק"מ. הנהר נובע בגבעות ליד הכפר וויסקו (Vojsko) שממערב לאידריה, ונשפך אל נהר סוצ'ה מדרום לעיר טולמין. אגן הניקוז של האידרייצה משתרע על-פני שטח של 598 קמ"ר וספיקתו הממוצעת מגיעה ל-33.6 מ"ק לשנייה.
ב-1770 סכר יוז'ף מראק (Jožef Mrak) את הנהר מדרום לאידריה כדי ליצור מאגר לעץ שהושט אליו במורד הזרם, ואשר נועד לשמש במכרה הכספית של העיר. הסכר יצר אגם באורך של 800 מטרים ובנפח של 210,000 מטר מעוקב, ואפשר אגירת עץ בהיקף של 10,000 מטר מעוקב. הנהר עשיר בדגה.
אוריינות אקדמית

ויקיפדיה בכיתה
אוריינות אקדמית (באנגלית: Cognitive Academic Language Proficiency או בראשי התיבות CALP) היא אוסף קישורים הנדרשים ללימודי בית ספר תיכון ואוניברסיטה. האורייניות האקדמית מתבטאת ביכולות הבנה, ניתוח, הערכה וסינתיזה של טקסטים וסוגות טקסטים במקצועות שונים ונבדלים.
מקור המושג

התאורטיקן והחוקר פרופסור ג'ים קאמינס (אנ') פיתח את המונחים "אוריינות אקדמית" ו"כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים" ואת ההבחנה ביניהם. קאמינס חקר את נושא השפה השנייה בקרב אוכלוסיות מהגרים בטורונטו שבקנדה ומחקרו זה מהווה אף הוא בסיס למקור המושגים. בהתייחס ל"אוריינות אקדמית" הגדיר קאמינס, כי הכוונה היא לרכישת ידע, שפה גבוהה, אבסטרקטית, לעיתים נטולת הקשר, בעלת דחיסות רעיונית, המבוססת על ידע קודם (תרבותי, שפתי, רעיוני) ללא מימד אישי ובעלת אוצר מילים המותאם לתחום התוכן. רכישת מיומנויות אוריינות אקדמית מטרתה לקיים קשר בין העולם השפתי לעולם הקוגניטיבי באמצעות הדרישות שהיא מעמידה בפני הלומדים. לכן ניתן לזהות באיזה אופן המשימות והדרישות האורייניות משתנות במעבר מבית הספר היסודי לחטיבת הביניים והתיכון. המושגים "אוריינות אקדמית" ו"כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים" מצויים היום בשימוש נרחב. קאמינס משתמש גם במונחים "שפה מדוברת" (באנגלית: conversational language) ו"שפה אקדמית" (באנגלית: academic language).
אוריינות אקדמית לעומת כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים

אוריינות אקדמית נבדלת מכישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים הקרויים באנגלית Basic Interpersonal Communication Skills ובראשי תיבות BICS, הנרכשים בגילאים פורמטיביים. כישורי תקשורת בין-אישיים בסיסיים מתפתחים עוד בילדות, זמן רב בטרם מתפתחת שליטה טובה במיומנויות אוריינות אקדמית. לפיכך, הגם שבמסגרת בית ספרית תלמידים עשויים להיראות כבעלי מיומנויות שפתיות טובות, הם עודם נאבקים בפערים שפתיים המתהווים לנוכח הפער הקיים בין שני סוגי המיומנויות והכישורים. מיומנויות אוריינות אקדמית נרכשות לאורך מספר שנים והספרות מדברת על פרק זמן של בין 7 ל-11 שנים. כמו כן, קיים קשר חזק בין תפקודי שפה לתפקודים קוגניטיביים. תפקודים קוגניטיביים עשויים להיות ברמות גבוהות כגון ניתוח והערכה של טקסט או ברמות נמוכות כגון זיכרון לטווח קצר וזיהוי אוצר מילים בטקסט.
אוריינות אקדמית בית ספרית

אוריינות אקדמית בית ספרית כוללת מיומנויות קריאה, כתיבה ושיח המתקיים בבית הספר והיא שונה ממקצוע למקצוע. בהתאם, המיומנויות האורייניות הנלמדות במסגרת המקצועות הריאליים שונות מאלו הנלמדות במקצועות ההומניים.
"אוריינות אקדמית" מטרתה לצייד את הלומדים בכלים להכרת סוגות שונות של טקסט במסגרת המקצוע הנלמד, וכן הכרת מטרות השימוש בטקסט ובמדיה הקשורה לו. האוריינות האקדמית הבית-ספרית מושפעת מן המיומנויות האורייניות שיש לתלמידים בהקשרים חוץ בית-ספריים כמו חוויות אישיות, חברתיות ותרבותיות. אוריינות אקדמית בית ספרית, להבדיל מאוריינות כללית, מבקשת לבצע מיפוי של הסוגות השונות במקצועות השונים על מנת להעניק לתלמידים יכולות אסטרטגיות להבנת סוגים שונים של טקסטים, ניתוחם, הפקת הבנה מעמיקה והקניית כלים לעשות כן באופן עצמאי וביקורתי. אוריינות אקדמית בית ספרית שמה לה כיעד ללמד לפענח, לנתח וליישם.
אוריינות אקדמית ברכישת שפה זרה

מיומנויות אוריינות אקדמית הן בעלות חשיבות רבה במסגרת רכישת שפה זרה בבתי הספר על היסודיים. בהוראת שפה זרה לא ניתן להתבסס על הנחת היסוד כי הלומדים כבר שולטים במיומנויות אורייניות אקדמית כלליות שנדרשות ללימוד טקסטים, שכן הטקסטים נלמדים בשפה זרה. לא ניתן להניח מראש כי הלומדים מסוגלים ליישם את אותן מיומנויות אקדמיות, ככל שאלו קיימות להם, בשפת היעד. כי אם, יש להניח, כי מיומנויות האוריינות האקדמית נרכשות מחדש ולעיתים אף בפעם הראשונה בהקשר של הסוגה הנלמדת בשפה הזרה. קיימות טכניקות של הנגשת טקסטים המאפשרות לבצע את הקישור בין מיומנויות אוריינות אקדמית קיימות או חדשות לבין הטקסטים בשפה הזרה, וזאת במטרה להבין, לנתח, לבקר, להעריך ולהתאים בהקשר חדש את הטקסטים והסוגות הנלמדים בשפת היעד.
אוריינות אקדמית בעידן המודרני

האוריינות האקדמית בעידן המודרני משלבת הרבה מעבר למיומנויות קריאה, כתיבה ושימוש יום יומי בשפה בהקשרים בית ספריים. הגדרת המושג "אוריינות" השתנתה לאורך התקופות, אחת הסיבות לכך היא מהפכת החינוך להמונים. לאורך הזמן הגדרת המושג הרחיבה את משמעותה וכללה גם עמדות והרגלי חשיבה המאפשרים את: קיומו של שיח ברמה האקדמית ובתחומים שונים; פיתוח יכולות הבנה, סיכום, פירוט, הסבר, הערכה, השוואה וניתוח, המתאימות את אופן השימוש בשפה להקשר שבו מתנהל השיח ושילוב יכולת ההבנה הביקורתית של השיח הן בכתב והן בעל פה. בהקשר של מיומנויות אוריינות אקדמית בעידן המודרני, ניתן לדבר גם על "הרגלי חשיבה" אורייניים, למשל: הבעת סקרנות אינטלקטואלית, גילוי עניין ברעיונות הזולת בד בבד עם היכולת לשפוט ולבקר אותם וכן גילוי יוזמה בלמידה והפקת הנאה מהשיח. אוריינות אקדמית בעידן המודרני עוסקת ביכולת להתאים את התנהגות הפרט לסביבה האקדמית והכוונה בהקשר זה גם ליכולת לנהוג בנימוס, לעורר תשומת לב בדרך הראויה למוסד האקדמי, לפתח מיומנויות הקשבה לנעשה בכיתה וגילוי התמדה בביצוע המשימות המאתגרות.