stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טירת שיון
אתרי עניין

המרתף - הארכיטקטורה של חדרי המרתף מזכירה קתדרלה גותית מהמאה ה-13. החלק הזה של הטירה מצית את הדמיון, עם מספר רב של אגדות שיוחסו למקום. המפורסמת שבהם היא כליאתו של בוליבאר, כפי שפורסמה בפואמה של הלורד ביירון.
החצרות - בטירה יש שלוש חצרות. החל מהחצר התחתונה, שהייתה העמוסה ביותר דרך חצר אדון הטירה ועד לחצר הכבוד, שהייתה שמורה לדוכס של סבויה.
האולמות הגדולים - יש ארבעה אולמות רשמיים בטירה כאשר כל החלונות שלהם צופים על אגם ז'נבה. אבירי בית סבויה ערכו בהם משתאות והברנאים הפכו אותם לבתי משפט.
התא הברנאי - חדר שינה בעיצוב מינורי, עם מיטה, חימום, שירותים ואפילו מים זורמים.
הקפלה - הקפלה היא יהלום ארכיטקטוני, הציורים מהמאה ה-14 הופכים אותו לאחד מבנייני הדת המיוחדים שנשתמרו מאז ימי הביניים.
גלריה

טירת שיון והכביש
מבט מהדרום
מבט מעל
מבט מהחזית
הקריפטה
האולם הגדול
חצר הטירה
חתימתו של הלורד ביירון במרתף
מבט מהאוויר
נהר מידל (קולומביה הבריטית)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  35 קילומטרים
 מוצא:  אגם טאקלה 
 שפך:  Trembleur Lake 
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה 
  (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט נהר מידל(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט נהר מידל
 
נהר מידל (באנגלית: Middle River; מילולית: הנהר האמצעי) הוא נהר באזור אומינקה במרכז פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
בשפת קארייר, שפת האומה הראשונה (האבוריג'ינים) טאקל הנהר נקרא "דזיטיל'אייננלי קו". שמו הנוכחי של הנהר אומץ רשמית ב-15 ביולי 1936.
הנהר זורם לכיוון דרום-מזרח ממוצא אגם טאקלה ונשפך אל אגם טרמבלאור. אורכו של הנהר כ-35 קילומטרים. דגי האלתית עולים במעלה הנהר (מסלול האלתית) שבין נהר סטויארט ואגם טאקלה.
לחופי הנהר ממוקמת העיירה מידל ריוור ("נהר מידל"), וכן שמורת האינדיאנים (שמורת האומות הראשונות) דזיטיליין לי 9 כמו גם שמורת האינדיאנים א-ק'איי ווה צ'ו 26.
הנהר הוא אתר שייט קיאק פופולרי.
נהר מידל הוא אזור טבע מוגן בעל חשיבות מיוחדת בשל המגוון הרחב של הציפורים ובעלי החיים שבו.
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של שם הנהר
↑  העיירה מידל ריבר באתר ממשלת קולומביה הבריטית
↑  שמורת האינדיאנים באתר ממשלת קולומביה הבריטית
↑  שייט קייאקים בקולומביה הבריטית
↑  British Columbia’s Important Bird & Biodiversity Areas, עמ' 12
| ההרים הפנימיים |
| --- | --- | --- |
| רכסי הרים | או. קיי. • אווויג'י • אומינקה • אוסילינקה • אטנה • איגלנסט • אינג'ניקה • אספי • אקסלגולד • באביין • באטלר • באלקלי • בורנייט • בידי • בייט • ג'רמנסן • דריפטווד • האוסון • הארט • הוגם • הורסראנץ' • הייזלטון • וולברין • וייטסייל • טאהצה • טאקלה • טויה • טוצ'ה • טלקווה • טנקיהי • לבל • ליי • מוריס • מטסאנטאן • מיטשל • מקונל • נס • סוואנל • סטראטה • סיבולה • סיטליקה • סיפטון • סיקאני • סמיואל בלק • ספקטרום • סקינה • פאטולו • פינליי • פיק • פישינג • צ'יקמין • קאסאלקה • קאריבו הארט • קוואניקה • קוון יוטאסי • קונלי • קורמייר • קלאפאן • קצ'יקה • ראסל • רדה • רובי |  |
| הרים | אייס • אש • דארק • האוסון • וימפר • טאדדה • לבל • מוריין • מיהאז • נאנוק • ניישן • סטורם • ספאציזי • ספינקס • ספקטרום • קדה • קלאסטליין • קרטונה • קרונין |  |
| נהרות | אומינקה • אוסילינקה • אינג'ניקה • ג'רמנסן • מידל |  |
| אגמים | בר • טאקלה |  |
| פארקים פרובינציאליים | אגם באבין • אטלין • צ'ייס • קרחון בר |  |
מפל טאקאקו

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  קנדה 
 נהר:  יוהו 
 גובה כולל:  302 מטר
 נפילת מים רציפה:  260 מטר
 קואורדינטות:  51°29′59″N 116°28′22″W﻿ / ﻿51.499722222222°N 116.47277777778°W﻿ / 51.499722222222; -116.47277777778
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מפל טאקאקו(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי מפל טאקאקו(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מפל טאקאקו(למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מפל טאקאקו
 
מפל טאקאקו (באנגלית: Takakkaw Fall) הוא מפל מים בהרי הרוקי הקנדיים, בשטח הפארק הלאומי יוהו, בסמוך לעיירה פילד שבפרובינציית קולומביה הבריטית בקנדה.
גובהו של המפל, מהנקודה הגבוהה ביותר שלו ועד בסיסו - 302 מטרים. למפל ארבע מדרגות. שתי המדרגות העליונות קצרות, ולא ניתן לראותן מבסיסו. גובהה של המדרגה העיקרית - 260 מטרים.
מקורם של מי המפל בקרחון דיילי וקרחון ניילס - שניהם בשדה הקרח ואפטה (עיקר המים מקורו בקרחון דיילי). הנחלים זורמים בכל ימות השנה, אולם בחורף, בשל הטמפרטורות הנמוכות, השלג והקיפאון, הזרימה פוחתת משמעותית עד האביב, עת השלגים נמסים. הזרימה החזקה ביותר במפל היא בין החודשים יולי - ספטמבר, בעיקר בשעות הצהריים ואחר הצהריים.
המפל ייחודי במרחק שבו המים ניתזים מקיר הסלע שמאחורי המפל. נפילת המדרגה השנייה של המפל (שגובהה 30 מטרים) על זיז סלע יוצרת מתז זה, שלעיתים מגיע למרחק של 45 מטרים מקיר הסלע.
מקור שמו של המפל

שם המפל - טאקאקו - מקורו בשפת הקרי, ומשמעות השם "זה מדהים".
קשת הנוצרת בנתזי מפל טאקאקו.
מראה המפל באוגוסט 2017
ערפל הנוצר מנתזי המפל
מראה קרחון דיילי ומפל טאקאקו הזורם ממנו, 16 ביולי 2005
ווה

ערך זה עוסק בעיירה בשווייץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
סמל ווהסמל ווה

מראה העיר מאגם ז'נבה
 מדינה:  שווייץ שווייץ
 קנטון:  וו (קנטון) וו
 מחוז:  ריביירה פי-ד'אנאו
 ראש העיר:  Laurent Ballif
 שפה רשמית:  צרפתית 
 שטח:  2.38 קמ"ר
 גובה:  383 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  19,891 (31 בדצמבר 2018)
  ‑ צפיפות:  7,910 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  46°28′00″N 6°51′00″E﻿ / ﻿46.466666666667°N 6.85°E﻿ / 46.466666666667; 6.85 
 אזור זמן:  UTC +1
 האתר הרשמי
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת שווייץ מוגדלת) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.ווה(למפת שווייץ רגילה) ברן בזל ז'נבה ציריך לוגאנו לוזאן לוצרן סנט גאלן כור צרפת גרמניה איטליה אוסטריה ליכ.ווה(למפת וו רגילה) לוזאן איוורדון-לה-בן מונטרה ניוןווה(למפת וו מוגדלת) לוזאן איוורדון-לה-בן מונטרה ניוןווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
וֵוֵה (בצרפתית: Vevey) היא עיר בת למעלה מ-18,000 תושבים, בירת מחוז ריביירה פי-ד'אנאו בקנטון וו השוכנת על גדות אגם ז'נבה באזור דובר הצרפתית בשווייץ.
בעיר ישנם ארבעה עשר מבנים, המקוטלגים כאתרי מורשת לאומית שווייצרית. ביניהם ארבעה מוזיאונים: מוזיאון האוכל, מוזיאון יהודי, מוזיאון לצילום יישומי ומוזיאון אחוות הייננים (יצרני היין). בעיר ישנו גם מוזיאון הצעצועים, שאינו ברשימה.
העיר היא מקום מושבה של חברת המזון הבינלאומית נסטלה שהוקמה בעיר בשנת 1866 על ידי אנרי נסטלה. מחסני החברה נכללים ברשימת אתרי המורשת הלאומית השווייצרית.
היסטוריה

יישוב קטן היה במקום זה כבר באלף ה-2 לפנה"ס, בתקופה הרומית, היה נקרא היישוב בשם ויויסקוס (Viviscus) או ויביסקום (Vibiscum), והיה אחת התחנות המרכזיות בדרך הראשית שעברה ממעבר סן ברנאר הגדול לאוונטיקום (Aventicum), כיום אוואנש (Avenches), שהייתה בזמנו הבירה הרומית של האזור.
לאחר התקופה הרומית עברה השליטה באזור להגמון של לוזאן ולאחר מכן למשפחת בלוניי (Blonay).
במלחמת העולם השנייה, הגיעו לאזור פליטים יהודים מהולנד, ששוכנו במלונות ופנסיונים סגורים, שהיו על תקן של 'Hotel Camp' העיקריים היו במונט פלארין [Mont Pelerin] וביו סייט [Beau Site].
בין הפליטים שהגיעו לשווייץ היה גם הזמר יהודי המפורסם יוזף שמידט, שנפטר שם ממחלה.
עד שנת 2008 הייתה העיר בירת מחוז ווה, אז הוחלף המחוז והיום נקרא ריביירה פי ד'אנאו.
גאוגרפיה

ווה שוכנת על גדות אגם ז'נבה בין הערים מונטרה ובירת הקנטון לוזאן.
תחבורה

הדרך הראשית לעיר היא מהכביש הראשי מס' 9 וכן מהכביש האזורי מס' 9.
בעיר ישנה תחנה של הרכבת השווייצרית ויוצאות ממנה רכבות מערבה לערים לוזאן וז'נבה ומזרחה לערים מונטרה, וילנב ואגל.
ישנם קווים קבועים של אניות נוסעים בין העיר ווה לערים השווייצריות לוזאן, מונטרה ולה-בוברה וכן לעיר הצרפתית אויאן-לה-ביין.
ערים תאומות

לווה מספר ערים תאומות, והן:
צרפת קרפנטרה (אנ'), צרפת
גרמניה מילהיים, גרמניה
שווייץ לוקרנו, שווייץ
תושבים מפורסמים

מפורסמים רבים חיו תקופות מסוימות בווה, ביניהם:
המנצח השווייצרי ארנסט אנסרמה - נולד בעיר ב-11 בנובמבר 1883
השחקנית הרוסייה אולגה בקלנובה - מתה בעיר ב-6 בספטמבר 1974
השחקן צ'ארלי צ'פלין - מת בעיר ב-25 בדצמבר 1977
הסופר הרוסי פיודור דוסטויבסקי - חי בעיר
המחזאי הרוסי ניקולאי גוגול - התגורר בעיר בין השנים 1836–1839
הפסנתרנית היהודיה-רומנייה קלרה הסקיל - מתה בעיר 7 בדצמבר 1960.
הסופר הצרפתי ויקטור הוגו.
האדריכל השווייצרי לה קורבוזיה.
הסופר הפולני הנריק סנקביץ' - מת בעיר ב-15 בנובמבר 1916.
הפילוסוף הצרפתי ז'אן-ז'אק רוסו - התגורר בעיר תקופה בין השנים 1762–1765.
השחקן הבריטי ג'יימס מייסון - מת בעיר ב-27 ביולי 1984.
ראו גם

שווייץ במלחמות העולם
הערות שוליים

↑  Jochebed Leuvenberg-Nathans, Hans Hamburger (ע), תרגום: Betty Morhee, Mont P'elerin, Twee palestina-pioniers in oorlogstijd, 2000, Bedum , Nederland: Profiel, 2000, עמ' 53-54, ISBN 9052942196. (בהולנדית)
↑  Geoffrey L. Shisler, Joseph Schmidt, Music and the Holocaust (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562072405171  BnF: cb12485972b (data)  GND: 4063428-0  HDS: 002620  LCCN: n80139588  MusicBrainz: 8f50a995-3418-4698-b24a-f7f0aa43ac03  NARA: 10045205  NKC: xx0188169  SUDOC: 034065598  VIAF: 129007730   WorldCat (עם VIAF): 129007730 
פסלו של צ'ארלי צ'פלין בטיילת העיר על חוף אגם ז'נבה
מיסמי

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  5,597 מ' 
 מדינה:  פרו 
 מיקום:  ארקיפה, פרופרו
 רכס הרים:  Chila mountain range 
 קואורדינטות:  15°31′31″S 71°41′27″W﻿ / ﻿15.525277777778°S 71.690833333333°W﻿ / -15.525277777778; -71.690833333333
  (למפת פרו מוגדלת) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטמיסמי(למפת פרו רגילה) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטמיסמי
 
מיסמי (בספרדית: Mismi) היא פסגת הר ממקור געשי ברכס הרי צ'ילַה שבהרי האנדים בפרו. נחל שזורם על המיסמי זוהה ב-1996 כמקור המרוחק ביותר של נהר האמזונאס; ממצא זה אושר לראשונה בשנת 2001, ושוב בשנת 2007. המים ממיסמי זורמים לנחלים קראוואסנטה ואפצ'יטה, הזורמים לנהר אפורימק. זהו יובל של אוקיאלי שמתלכד מאוחר יותר עם מרניון.
מיקום

מיסמי ממוקמת כ-160 ק"מ מערבית לאגם טיטיקקה ו-700 ק"מ דרום-מזרחית לעיר הבירה של פרו, לימה. זוהי אחת הנקודות הגבוהות ביותר של קניון קולקה.
משלחת האמזונאס של קוסטו

בשנת 1982 הוביל ז'אן מישל קוסטו משלחת בקנה מידה גדול אל האמזונאס – מראשיתו ועד למקורו. "משלחת האמזונאס של קוסטו" עלתה 11 מיליון דולר והגיעה לשיאה בסרט תיעודי בן שש שעות בשם "האמזונאס של קוסטו" שיצא ב-1983. הסרט הביא תובנות לגבי הביולוגיה והגאולוגיה של מערכת הנהרות הגדולה ביותר על פני כדור הארץ. משלחת זו חולקה לשלוש קבוצות נפרדות וחלק העליון של האמזונאס כוסה על ידי "המשלחת המעופפת" שהופקדה לחקור את השליש העליון לארקיפה ממוצא הנהר.
צוות "המשלחת המעופפת" הורכב מ-12 מומחים מגרמניה, צרפת, ארגנטינה, פרו וארצות הברית.
משלחת נשיונל ג'יאוגרפיק

בשנת 2001 אומתה ההשערה שמקורו הקרחוני של נהר האמזונס נמצא במיסמי. משלחת של נשיונל ג'יאוגרפיק גילתה שנחל קראוואסנטה הזורם לנהר אפורימאק מקורו במורדות הצפוניים של ההר ולאחר מכן עובר דרך יובלים ונהרות אחרים כדי לעזור ליצור את נהר האמזונס הראשי. בשנת 2007, מדענים ברזילאים אישרו כי מי הראשים של נהר אפורימאק הם המקור של נהר האמזונס והצביעו על מיסמי כמקור הסביר ביותר של האמזונס.
ראו גם

מפלי ריפון
אגם טאנה
נהר רובירונזה
הערות שוליים

↑  Source of the Amazon River Identified (Jacek Palkiewicz)
↑  "Explorers Pinpoint Source of the Amazon". National Geographic News. 21 דצמ' 2000. נבדק ב-2010-12-05. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Amazon river 'longer than Nile'". BBC News. 16 ביוני 2007. נבדק ב-2010-12-05. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  One Cold Day
מקור האמזונס הוא מצוק במיסמי, שלו סימן יחיד של צלב מעץ.
הר קופר (אלברטה)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  2,795 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  אלברטה, קנדהקנדה
 רכס הרים:  רכס בול 
 קואורדינטות:  51°12′30″N 115°52′59″W﻿ / ﻿51.2083°N 115.883°W﻿ / 51.2083; -115.883
  (למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתהר קופר(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתהר קופר
 
הר קופר (באנגלית: Copper Mountain; מילולית: "הר הנחושת") הוא הר ברכס בול, בשטח הפארק הלאומי באנף, בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
גאוגרפיה

גובהו של ההר 2,795 מטרים. ההר ממוקם בצדו המערבי של הכביש המהיר הטרנס-קנדי, צפונית מזרחי לנחל רדארת', כ-20 ק"מ צפונית לעיירה באנף.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו בשנת 1884 על ידי ג'ורג' מ. דוסון, לאחר שטיפס לאתר כריית נחושת שהוקם על ידי ג'ו הילי (Joe Healy) וג'. ס. דניס (J.S. Dennis) בשנת 1881, וממנו ראה את הר קופר (וכן את הר אסיניבוין - ונתן גם לו את שמו).
היסטוריה > טיפוס על ההר

הראשונים שטיפסו על ההר היו ג'י. מאקון (J. Macoun) ווו. ט. מאקון (W.T. Macoun) בשנת 1885.
הערות שוליים

1 2 3  מידע גאוגרפי והיסטורי
מעבר פיין

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  875 מ' 
 מדינה:  קנדה 
 מיקום:  קולומביה הבריטית, קנדהקנדה
 קואורדינטות:  55°24′00″N 122°37′59″W﻿ / ﻿55.4°N 122.633°W﻿ / 55.4; -122.633
  (למפת קולומביה הבריטית מוגדלת) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפון-מערביות יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מעבר פיין(למפת קולומביה הבריטית רגילה) ויקטוריה ונקובר סארי קלונה קאמלופס פרינס ג'ורג' ארצות הברית אלברטה הטריטוריות הצפ. מע יוקון אלסקה האוקיינוס השקט מעבר פיין
 
מעבר פיין (באנגלית: Pine Pass; מילולית: מעבר אורן) הוא מעבר הרים גבוה ברכסי הארט בהרי הרוקי הצפוניים בפרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.
גובהו של מעבר ההרים 875 מטרים מעל פני הים, והוא חוצה את קו פרשת המים של אמריקה בצפון קולומביה הבריטית.
המעבר משמש כיום את הכביש המהיר 97 של קולומביה הבריטית, ואת מסילת הרכבת הלאומית הקנדית.
היסטוריה

המעבר התגלה על ידי המתיישבים האירופאים באזור בשנת 1806. המעבר "התגלה מחדש" על ידי ג'וזף האנטר בשנת 1877 בעת שנבחנו מסלולים עבור הרכבת הקנדית במטרה לקשר בין העיר פרינס ג'ורג' והעיר דוסון קריק.
בשנת 2016 גשמים עזים באזור (130 מ"מ גשם ביומיים) הביאו להרס של הכביש ומסילת הברזל.
הערות שוליים

1 2  תיאור המעבר וההיסטוריה שלו באתר האנציקלופדיה הקנדית
↑  ההיסטוריה של גילוי מעבר פיין
↑  Matt Preprost, Repairs to Highway 97 in Pine Pass could take weeksAlaska Highway News, JUNE 19, 2016
נחל סנאים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  4 ק"מ
 שפך:  נחל שיאון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
 
נחל סנאים (בערבית: وادي أطيرة; ואדי א-ת'ע'רה; "נחל המדרון") הוא נחל קצר הנמצא על הר סנאים, הממוקם בשמורת נחל הבניאס ברמת הגולן שבישראל. אורך הנחל כ-4 קילומטרים.
ניתן להגיע לנחל סנאים מנחל שיאון באזור מורד נחל, או מדרום להר כחל. הנחל מתחיל בשיפוע מתון אך מתרחב לאחר 800 מטרים. בנחל גודלים עצי אלון התולע, אלון מצוי, אלה ארצישראלית, אגס סורי, שזיף הדב ולבנה רפואי.
מקור שמו של נחל סנאים מגיע מהעובדה שבנחל מסתובבים סנאים זהובים, אשר בישראל נחשבים לפחות נפוצים.
הערות שוליים

1 2 3  מדריך ישראל החדש כרך 2, עמ' 175
↑  יותם יעקבסון, ‏לחרמון בקיץ, באתר גלובס, 14 ביולי 2011
| נחלי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| נחלי איתן | נחל חרמון • נחל סער • ואדי אבו סעיד • נחל שוח • נחל גילבון • נחל משושים • נחל זוויתן • נחל יהודיה • נחל עיט • נחל גמלא • נחל בזלת • נחל דליות • נחל סמך • נחל אל על • ירמוך |  |
| נחלי אכזב | נחל שיאון • נחל חבושית • נחל ערער • נחל גובתה • נחל סנאים • ואדי אל-חמאם • נחל חזורי • נחל ירדינון • נחל עורבים • נחל פרש • נחל חמדל • נחל נשף • ואדי עין א-תינה • נחל יוסיפון • מסיל אל-ע'נאמה • נחל קצרין • נחל חיוויאי • נחל בתרא • נחל נשרים •  נחל שפמנון • נחל כנף • נחל נוב • נחל  צלצל • נחל עין גב • נחל מיצר • ואדי ברברה • ואדי סמר • נחל פרע • נחל רוקד |  |
פירוש רש"י לתורה

ספר חמשה חומשי תורה עם פירוש רש"י למקרא שנדפס באמסטרדם בשנת 1749. ניתן להבחין במחיקות בדיו כהה המסתירים חלק מפירושו מטעמי צנזורה נוצרית.
פירוש רש"י לתורה הוא הפירוש הנודע ביותר לתורה. נכתב על ידי רבי שלמה יצחקי (רש"י) במאה ה-11, כחלק מפירושו הכולל לתנ"ך, הכולל פירוש כמעט לכל התנ"ך. כשני שלישים מפירוש רש"י לתורה מבוסס על מדרשי חז"ל, ועיקר מלאכתו הייתה בסינון דברים המתאימים לפשוטו של מקרא או המוסיפים תוספות נחוצות, ובניסוחם בדרך תמציתית.
כתבי-יד ודפוס ראשון

ישנם מספר כתבי-יד (לא שלמים) מפירוש רש"י לתורה מהמאה ה-13, ואילו ההדפסה הראשונה הידועה לנו של פירוש רש"י (השלם) לתורה הייתה בדפוס העברי הקדום ברומא, בסביבות שנת 1470. הספר העברי הראשון שבו מצוינים בפירוש שנת הדפסתו, מקום הדפוס ושם הדפוס, הוא פירוש רש"י לתורה שנדפס בשנת 1475 (ה'רל"ה), ברג'ו די קלבריה שבאיטליה. במהדורה זו הודפס פירוש רש"י בכתב הרהוט היהודי-ספרדי, על מנת להבדילו מגוף הטקסט המקראי שהודפס באותיות עבריות מרובעות. 300 עותקי המהדורה נשלחו לספרד, אך עותק יחיד נשמר בספריית פאלאטינה,, ושני דפים מתוך דפוס זה נמצאים בספריית חב"ד בניו יורק., בעקבות כך מכונה כתב זה כיום "כתב רש"י", אך למעשה זהו הכתב הקורסיבי (הרהוט) שהיה נהוג בספרד בימי הביניים.
בנימין נתניהו קיבל מנשיא רוסיה ולדימיר פוטין בשנת 2017 חלק מספר תנ"ך מיוחד, הראשון שהתווסף אליו פירוש רש"י.
דרכו של רש"י בפירושו לתורה

בניגוד לרמב"ן ולרבי אברהם אבן עזרא, לא כתב רש"י הקדמה לפירושו, שבה יפרש את דרכו הפרשנית. אך הערה המבהירה את הקו שהנחה אותו בפירושיו מופיעה בדרך אגב בתחילת ספר בראשית: ”יש מדרשי אגדה רבים וכבר סדרום רבותינו על מכונם בבראשית רבה ובשאר מדרשות, ואני לא באתי אלא לפשוטו של מקרא ולאגדה המיישבת דברי המקרא דבר דבור על אופניו.” יש שפירשו כוונתו שאין עניינו של רש"י להביא בפירושו אגדות ומדרשים, אלא ליישב קשיים המתעוררים בפסוקים. כאשר מצטט רש"י את דברי המדרש, הוא עושה זאת משום שקושי בפסוק הביא אותו לסטות מדרך הפשט והקיצור. על דרך זו בנויה שיטת הלימוד של פרשני רש"י כמו נחמה ליבוביץ', לנסות לחקור ולהבין לעומק את פירושו של רש"י תוך כדי ירידה לעומקה של כל מילה ומילה בפירושו. לעומת זאת יש שנקטו שדרכו של רש"י בפירושו להביא את מדרשי חז"ל במדרש ובתלמוד על סדר הפסוקים, ובדבריו הוא מסייג שיביא רק מדרשים היכולים להתיישב עם הפסוק ולא כאלו הרחוקים יותר מפשוטו של מקרא כמו ניתן לומר שמביא מדרשים בשביל מסר חינוכי או להביא הלכות חשובות לידיעת הלומד .
דוגמאות
”וַיִּקָּחֻהוּ וַיַּשְׁלִכוּ אֹתוֹ הַבֹּרָה וְהַבּוֹר רֵק אֵין בּוֹ מָיִם” (בראשית ל"ז, כד): מים אין בו, אך נחשים ועקרבים יש בו.
”וְהַנַּעֲרָ טֹבַת מַרְאֶה מְאֹד בְּתוּלָה וְאִישׁ לֹא יְדָעָהּ” (בראשית כ"ד, טז): בתולה – ממקום בתולים, ואיש לא ידעה – שלא כדרכה.
בשני הפסוקים האלה, כמו ברבים אחרים, נזקק רש"י למדרש כדי ליישב את הכפילות.
לעיתים מזכיר רש"י את קיומו של מדרש המתייחס לפסוק, אך לא מצטט אותו. מעיון במדרש ניתן להבין מדוע לא הביאו רש"י, אך לא יכול היה להתעלם כליל מקיומו:
”וַיֹּאמֶר קַיִן אֶל-הֶבֶל אָחִיו וַיְהִי בִּהְיוֹתָם בַּשָּׂדֶה וַיָּקָם קַיִן אֶל-הֶבֶל אָחִיו וַיַּהַרְגֵהוּ” (בראשית ד', ח) – נכנס עמו בדברי ריב ומצה להתעולל עליו להורגו, ויש בזה מדרש אגדה, אך זה ישובו של מקרא.
לא נאמר בפסוק מה בדיוק אמר קין להבל. דבריו של רש"י מכוונים לדברי המדרש בבראשית רבה, המביא שלוש דעות בדבר הוויכוח של האחים, האם הִדיינו בסוגיית חלוקת הרכוש, בתחומו של מי ייבנה המקדש, או מי יזכה בתאומתו הנוספת של הבל. לפי מדרש זה משתמע שהתנהל ויכוח ענייני ושקול בין האחים, ולא רצח חסר סיבה. המדרש נוגד את המגמה הכללית של הפרק, ולכן נמנע רש"י לצטט אותו.
דרך פירושו של רש"י פונה, במתכוון, הן לקהל "עממי" והן לקהל תלמידי חכמים. ייתכן שפנייה רחבה זו היא, בין היתר, הסיבה לפופולריות הרבה של פירושו למקרא עד ימינו.
כאשר נתקל רש"י במאורע שלפי הסדר הכרונולוגי אמור היה להופיע לפני מאורע שכבר סופר לנו עליו, הוא נוטה לפרש שאין מוקדם ומאוחר בתורה.
שפת הפירוש

רש"י בחר לכתוב את פירושיו בעברית, והוא משתמש בתרגום לשפות אחרות, בעיקר צרפתית, רק כאשר הוא חש שהדבר יועיל להבנה. לשון הפירוש של רש"י יפה ולעיתים פיוטית וניכרת בה רגישותו לעברית. השימוש שעשה רש"י בעברית לצורכי פרשנות ורגישותו הלשונית הביאו אותו לחדש מילים רבות בעברית, שחלקן נמצאות בשימוש גם היום.
מקורות ששימשו את רש"י

בפירושו מזכיר רש"י מקורות רבים ששימשו אותו. בראשם תלמוד בבלי ותלמוד ירושלמי, וכן מדרש בראשית רבה, ויקרא רבה, מדרש תנחומא, ספרי, תרגום אונקלוס, סדר עולם רבה, פרקי דרבי אליעזר, מכילתא דרבי ישמעאל, ה'מחברת' של מנחם בן סרוק, מדרשי רבי משה הדרשן ועוד. כמו כן, רש"י הושפע מתלמידיו ר' שמעיה ור' יוסף קרא, ובכמה מקומות אף שינה את פירושיו בעקבותיהם.
בפירושיו לתנ"ך נעזר רש"י גם בפיוטים רבים. בין הפייטנים שבפיוטיהם נעזר רש"י: הקליר, רס"ג, ורבי שלמה הבבלי.
אמנם ברוב המקומות לא מציין רש"י את המקור לפירושו. כמה ממפרשי ומהדירי פירוש רש"י עסקו בחשיפת מקורותיו של רש"י. מביניהם ניתן למנות את מהדורת ברלינר ("רש"י על התורה עם באור זכור לאברהם"), והעבודה המקיפה במהדורת 'רש"י השלם' של מכון אריאל.
נוסח פירוש רש"י

בשל הפופולריות הרבה של פירוש רש"י למקרא, עוד בימי חייו נכתבו והועתקו כתבי יד רבים מאוד של פירושיו, וכתבי יד רבים הגיעו לידינו. בחינת כתבי היד מראה הבדלים רבים מאוד בין נוסחי הפירוש המיוחס לרש"י. יש קטעי פירוש המופיעים בחלק ואינם מופיעים באחרים, ועל בעיה זו כבר עמדו פרשני רש"י המסורתיים, ומתחבטים בה גם חוקרי רש"י בני זמננו.
פרופ' מנחם כהן חקר את התוספות ברש"י וחילק אותן למספר סוגים: א. קטע המצוי במקצת כתבי היד ולא מצוי באחרים. ב. קטע המצוי במקצת כתבי היד כתוספת בגיליון ואילו בכתבי יד אחרים נמצא בגוף הנוסח ג. קטע המשולב בגוף הנוסח גם בכתבי יד, אבל במקצתם אין בו כל סימני היכר, ואילו במקצתם נותרו סימנים שהיה תוספת מלכתחילה. ד. קטע זהה אשר בכתבי יד שונים מופיע במקומות שונים בפירוש. ה. מילות קישור המקשרות שני פירושים שונים אבל ניסוחן משתנה בין כתבי היד. ו. קטע המצוי בכתב יד אחד, ואילו בכתב יד אחר מופיע קטע שונה במקומו. חלק מהתוספות הן תוספות של רש"י עצמו, חלק מהתוספות הן תוספות של תלמידי רש"י אשר כתבו הערות בצידי הפירוש אשר הוכנסו במהלך ההעתקה לתוך הפירוש, לעיתים קטעים חסרים נובעים מהשמטת מעתיקים, וחלק מהתוספות הן תוספות מאוחרות, שחלקם נכנסו לפירוש אפילו בעידן הדפוס. במהדורת מקראות גדולות הכתר ניתן לראות את התוספות ואת ההבחנה בין תוספות רש"י עצמו, תוספות רבי שמעיה, לתוספות אחרות.
בשונה מפרופ' כהן, המבסס את מחקר התוספות שלו על השוואה של עשרות כתבי יד, פרופ' אברהם גרוסמן רואה בכתב-יד לייפציג 1 מקור חשוב לבירור הנוסח המקורי של הפירוש. פרופ' גרוסמן רואה בו חשיבות רבה עד שלטענתו ניתן לשחזר דרכו את הפירוש המקורי כמעט בשלמות לטענתו כתב היד הוא כלי שני לאוטוגרף של רבי שמעיה תלמידו של רש"י שגרוסמן רואה בו כסמכות עליונה להעברת תורתו של רש"י. גרוסמן הראה במאמריו על מקומות רבים בהם יש תיעוד בכתב היד להוספות של רש"י על פירושו המקורי וכן למחיקות ותיקונים בפירוש שעל פי עדות כתב היד נעשו על ידי רש"י עצמו.
מפרשי רש"י

על פירושו הגדול של רש"י לתורה נכתבו למעלה ממאה פירושים, שמחבריהם מכונים לעיתים "מפרשי רש"י". הידועים שבהם הם המהר"ל מפראג, שכתב את "גור אריה", רבי אליהו מזרחי (הרא"ם), ר' מרדכי יפה, שכתב את הספר "לבוש האורה", ר' אברהם הלוי בקראט, שכתב את "ספר הזיכרון" ר' דוד פארדו, בעל הספר "משכיל לדוד", ורבי דוד הלוי סגל (הט"ז) שכתב את הספר "דברי דוד טורי זהב". פירושיהם סוכמו בספר "שפתי חכמים" מאת ר' שבתי משורר בס, שתומצת מאוחר יותר על ידי מחבר אנונימי תחת השם "עיקר שפתי חכמים" (הודפס לראשונה בדפוס ראם תרל"ה).
בדורנו נפוצים פירושי-סיכום לכל מפרשי רש"י, המיועדים בעיקר לתלמידים ומורים, אך גם לחוקרים ומעיינים. הבולטים מתוכם הם הספרים "לפשוטו של רש"י" שכתב שמואל פנחס גלברד (להלן), "שי למורא" שערך הרב שמואל יהודה וינפלד, ירושלים, "רש"י כפשוטו" על ידי "מכון לשם" ו"רש"י המפורש" מאת שלום דובער שטיינברג.
רבי מנחם מנדל שניאורסון יצר שיטה חדשה בהבנת פירושו של רש"י על התורה. שיטתו בנויה מכללים רבים ומורכבים, שלוקטו מדברי רש"י בפירושו (כללים אלה ודוגמאות לשימוש בהם רוכזו בספר "כללי רש"י" של הרב טוביה בלוי). על פי שיטה זו תירץ קושיות רבות של המפרשים הקדומים. חלק מפירושיו לוקטו בספרי "לקוטי שיחות" (39 חלקים) ו"ביאורים לפירוש רש"י על התורה" (5 חלקים).
הרב יחזקאל סופר הוציא על זה את מעייני רש"י, שהם ביאורים ברש"י על־פי שיטת הרבי מליובאוויטש, ועל זה הוא בנה גם ביאורים שלו.
הרב שאול דוד בוצ'קו כתב את 'בעקבות רש"י', שהוא התבוננות מבחינה אמונית בפירושי רש"י, ועיונים בדבריו.
הרב אהרן שפירא הקים את מפעל "מתיבתא דרש"י" שמטרתו לימוד והפצת פירוש רש"י לתורה. ב"מתיבתא" קיים ספריה למאות מפרשי רש"י, שיעורי עיון ברש"י, מבחנים ומלגות, עריכת מפרשי רש"י חדשים וישנים, בעיקר מתוך כתבי יד עתיקים, והוצאתם לאור.
הרב משולם ברנדווין כתב את 'אילנא דפלפלי', שהוא פלפולים על דברי רש"י- מדוע הביא דבר בשם אומרו דווקא במאה ואחד מקומות ובשאר המקומות סתם.
הרב פנחס דורון פרסם פירושים לדברי רש"י בשישה כרכים.
לקריאה נוספת

חיים דוב שעוועל, פירושי רש"י על התורה, מוסד הרב קוק, תשמ"ב.
נחמה ליבוביץ, משה ארנד, פירוש רש״י לתורה: עיונים בשיטתו, האוניברסיטה הפתוחה, 1990.
שמואל גלברד, לפשוטו של רש"י - באור לפירוש רש"י על התורה, מפעל רש"י, 1989.
נחמה ליבוביץ, "דרכו של רש"י בהבאת מדרשים בפירושו לתורה", בסוף ספרה עיונים חדשים בספר שמות, בהוצאת ההסתדרות הציונית העולמית.
שרה קמין, רש"י - פשוטו של מקרא ומדרשו של מקרא, הוצאת מאגנס, 2007.
ערן ויזל, "מעמדו של תרגום אונקלוס בתודעתו הפרשנית של רש"י", תרביץ עה, חוברת ג-ד, תשס"ו
טוביה בלוי, כללי רש"י, על פי שיטת הרבי מלובביץ' הוצאת קה"ת, תשנ"א
יצחק ש. פנקובר, תולדות פירוש רש"י לתנ"ך, מוסד ביאליק 2023.