stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פילוסופיה פוליטית
הערות שוליים

↑  "כל אתונאי החפץ בכך, אחרי שנרשם כאזרח וראה את ענייני המדינה ואותנו, את החוקים, ולא מצאנו חן בעיניו, אנחנו מרשים לו במפורש שיצא עם כל רכושו וילך אל כל אשר יחפץ. . . אך כל איש מכם אשר יישאר לאחר שראה כיצד אנחנו גוזרים דינים ומנהלים את המדינה משאר הבחינות, הרי הוא כבר הסכים למעשה, לדידנו, שיעשה כפקודתנו." מתוך הדיאלוג "קריטון" כפי שהופיע בכתבי אפלטון, הוצאת שוקן, תרגום: יוסף ג. ליבס
↑  מתוך תולדות הפילוסופיה המערבית, בפרק העוסק באפלטון. Russell, Bertrand: A History of Western Philosophy, Simon & Schuster, 1972
↑  Malcolm Schofield, (1991), The Stoic Idea of the City. Cambridge University Press.
↑  מאמר מתוך "אינציקלופדית סטנפורד לפילוסופיה
↑  הטקסט המקורי באתר "british acadamy"
↑  הטקסט המקורי (באנגלית)
↑  מאמר בוושינגטון פוסט
↑  בירור בשאלה מי אמר את המשפט, אתר Classroomtools (באנגלית)
| חוק ומשפט |
| --- | --- | --- |
| ענפים עיקריים | משפט ציבורי • משפט חוקתי • משפט מנהלי • משפט פלילי • דיני חיובים • דיני חוזים • דיני נזיקין • דיני עשיית עושר ולא במשפט • דיני קניין • דיון אזרחי • דיון פלילי • משפט בין-לאומי פומבי • דיני היושר |  |
| תחומים נוספים | משפט ימי • דיני חדלות פירעון • דיני תאגידים •  דיני הגבלים עסקיים • משפט בין-לאומי פרטי • דיני הגנת הצרכן • דיני משפחה • דיני ירושה • קניין רוחני • דיני עבודה • משפט צבאי • דיני מיסים • דיני נאמנות |  |
| מקורות המשפט | חוקה • חוק • תקנות • צו • תקדים • קודקס • מנהג • פקודה • אסדרה |  |
| שיטות משפט | משפט קאנוני • המשפט המקובל • המשפט הקונטיננטלי • המשפט הרומי • משפט עברי • שריעה • יאסה • השיטה האינקוויזיטורית • השיטה האדברסרית |  |
| תורת המשפט | פוזיטיביזם משפטי • פורמליזם משפטי • ריאליזם משפטי • הגישה הביקורתית למשפט • משפט הטבע • משפט השוואתי • הגישה הפמיניסטית למשפט • ניתוח כלכלי של המשפט • מחשבה מדינית |  |
| מוסדות ובעלי תפקידים | רשות מחוקקת • הרשות השופטת • רשות מבצעת • שופט • עורך דין • בוררות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548824605171  BnF: cb11933106j (data)  GND: 4076226-9  LCCN: sh88004669  LNB: 000056390  NDL: 00902604  NKC: ph114545  NLK: KSH1998011839 
הפילוסוף היווני סוקרטס קיבל על עצמו עונש מוות בגלל משנתו הפוליטית והתנגדותו לדמוקרטיה האתונאית
הגותו של הפילוסוף קונפוציוס הייתה "הזרם המרכזי" בפילוסופיה הסינית העתיקה. הקונפוציאניזם היה "דת המדינה" בסין עד למאה העשרים.
בספר עיר האלוהים של התאולוג אוגוסטינוס הובעה התנגדות להתעסקות של אנשי הדת בעניינים ארציים. דעה זו היא במובן מסוים בסיס לרעיון הפרדת הדת מהמדינה
הפילוסוף קרל מרקס הוא אחד האנשים המשפיעים ביותר בפילוסופיה הפוליטית מאז ומעולם
יונה אטלינגר

| --- | --- |

 לידה:  28 במאי 1924 מינכן, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  24 ביוני 1981 (בגיל 57) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 מקום לימודים:  בית החינוך ע"ש א"ד גורדון 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  קלרינט 
 
יונה אטלינגר (28 במאי 1924 – 24 ביוני 1981) היה קלרניתן שפעל ולימד בישראל, צרפת ובריטניה. אטלינגר נחשב לנגן קלרינט קלאסי בולט בדורו, והוא מאמני הביצוע החשובים שיצאו מישראל. אישיותו המוזיקלית, נגינתו והצליל הייחודי שפיתח, עשיר בהבעה אך חסכני בוויברטו, השפיעו רבות על אמנות נגינת הקלרינט בישראל ובאירופה במחצית השנייה של המאה העשרים. עם תלמידיו של אטלינגר נמנו עשרות קלריניתנים, סולנים ונגני תזמורת מארצות רבות.
ביוגרפיה

אטלינגר נולד ב-1924 במינכן שבגרמניה, וב-1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל עם משפחתו. המשפחה השתקעה בתל אביב ואטלינגר למד בבית הספר ע"ש א"ד גורדון - בו גם הועסק מאוחר יותר כמורה למוזיקה. בילדותו ניגן בפסנתר ובנערותו עבר לנגן בקלרינט. מורהו הבולט היה הקלרניתן צבי ציפין. את המשך הכשרתו עבר אטלינגר בארצות הברית ובצרפת, שם למד אצל הקלרינטן לואי קהוזאק. מורהו לקומפוזיציה היה המלחין פאול בן-חיים.
מ-1947 ועד 1964 שימש כנגן ראשון בתזמורת הפילהרמונית הישראלית, שעימה הופיע פעמים רבות כסולן תחת שרביטם של מנצחים כזובין מהטה, סרג'יו צ'ליבידאקה, פול פאריי ואחרים. בישראל נטל אטלינגר חלק בהקמתם של כמה מההרכבים הקאמריים המובילים, וביניהם רביעיית תל אביב, איתה הופיע והקליט עד מותו. עם רביעיית תל אביב ועם הפסנתרנית פנינה זלצמן, הופיע אטלינגר בפסטיבלי המוזיקה ובמרכזי התרבות המובילים בארצות הברית, דרום אמריקה, אירופה, אוסטרליה והמזרח הרחוק. הוא גם הופיע כמנצח עם התזמורת הקאמרית הישראלית והתזמורת הסימפונית ירושלים. כמה מהמלחינים הישראלים הבולטים בתקופתו חיברו עבורו במיוחד יצירות, ביניהם המלחינים צבי אבני, בן-ציון אורגד, יוסף טל, ומרדכי סתר.
ב-1964 עבר אטלינגר לפריז, שם לימד קלרינט ולמד קומפוזיציה וניצוח אצל המלחינה והמנצחת נדיה בולאנז'ה. ב-1966 הצטרף לבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון, שם שימש כמנצח התזמורת הסימפונית של בית הספר, וכפרופסור לקלרינט ומוזיקה קאמרית.
יונה אטלינגר נפטר בלונדון במפתיע ב-1981, ממחלת לב, בגיל 57. נקבר בבית העלמין הדרום.
הקלטות

בחייו הופיעו תקליטים של אטלינגר בחברות RCA, Decca ו-'הרמוניה מונדי'. בנוסף הוקלטו קונצרטים רבים של אטלינגר על ידי קול ישראל. מהקלטותיו של אטלינגר ידועה במיוחד ההקלטה של חמישית הקלרינט של ברהמס עם רביעיית תל אביב, שהופיעה בשנות ה-60 בתקליט של חברת Decca, ונחשבת על ידי מבקרים לאחד משיאי הביצוע בהקלטות היצירה.
ההקלטה יצאה מחדש בשנות ה-80 על תקליטור בתפוצה מוגבלת של חברת סוני, יחד עם חמישית הקלרינט של מוצרט, גם היא בביצוע עם רביעית תל אביב.
הקלטות > תקליטים

BRAHMS, Clarinet Quintet in B minor, Op. 115. Yona Ettlinger (clarinet), Tel Aviv Quartet (Chaim Taub, Menahem Breuer, violins; Daniel Benyamini, viola; Uzi Wiesel, cello). Decca, L'Oiseau-Lyre OLS-R146. Recorded in London, 1962.
MOZART, Clarinet Quintet in A, K.581 / Quartet Nº21 in D, K.575. Yona Ettlinger (clarinet), Tel Aviv Quartet (Chaim Taub, Yefim Boyko, violins; Daniel Benyamini, viola; Uzi Wiesel, cello). RCA RL-37003. Recorded in London, 1976.
BRAHMS, The Two Sonatas for Clarinet and Piano, Op. 120. Yona Ettlinger (clarinet), Pnina Salzman (piano). RCA FRL1-0131. Recorded in Jerusalem, 1975.
הקלטות > תקליטורים

MOZART, Clarinet Quintet in A, K.581. BRAHMS, Clarinet Quintet in B minor, Op. 115. Yona Ettlinger (clarinet), Tel Aviv Quartet (the 1962 and 1976 recordings). Sony-Edition 3. Issued 1988 and reprinted 1998, both prints in limited distributions.
PNINA SALZMAN Vol. 2, BRAHMS: Trio for Piano, Clarinet and Cello in A minor Op. 114, Sonata for Clarinet and Piano in F minor Op. 120 No. 1, Sonata for Clarinet and Piano in Eb major Op. 120 No. 2. Yona Ettlinger (clarinet), Pnina Salzman (piano), Uzi Wiesel (cello). Recorded live, Jerusalem, 1975. Doremi Records, DHR-7830.
PNINA SALZMAN Vol. 6, MOZART: Trio for Clarinet, Viola and Piano in Eb major, K. 498. Yona Ettlinger (clarinet), Daniel Benjamini (viola), Pnina Salzman (piano). Recorded live, Tel Aviv, 1975. Doremi Records, DHR-7870/1 (2 CDs including other pieces by Mozart, Bach, Liszt and De Falla).
PNINA SALZMAN Vol. 7, SCHUMANN, Three Romances for Clarinet and Piano Op. 94. BEETHOVEN, Trio for Clarinet, Cello and Piano in Bb major, Op. 11. C.P.E. BACH, 4 Sonatas for Clarinet, Piano and Cello from Wq.92: Allegretto, Allegro, Andante, Allegro di molto. GLINKA, Trio for Clarinet, Cello and Piano in D minor. POULENC, Sonata for Clarinet and Piano (2 versions). RAMEAU-ETTLINGER, Suite for Clarinet and Piano. Yona Ettlinger (clarinet), Pnina Salzman (piano), Uzi Wiesel (cello). Doremi Records, DHR-7883-7 (5 CDs including other pieces by Schumann, Debussy and others).
YONA ETTLINGER - CLARINET CONCERTOS: MOZART, Clarinet Concerto in A major, K.622. Carl STAMITZ, Clarinet Concerto No.3 in Eb major. HANDEL-ETTLINGER, Clarinet Concerto in G minor. J. C. BACH-ETTLINGER: Clarinet Concerto in D major. Yona Ettlinger (clarinet), Israel Chamber Orchestra, Gary Bertini – conductor, Israel Radio Orchestra, Mendi Rodan – conductor. Doremi Records, DHR-7859.
עיבודים לקלרינט

בנוסף לקריירה כסולן, נגן תזמורת, מנצח ומורה, הוסיף אטלינגר לספרות הקלרינט לא מעט עיבודים חשובים מיצירות הבארוק והקלאסיקה המוקדמת:
Bach, Johann Christian and Wolfgang Amadeus Mozart. Concerto in E-flat Major for Clarinet and Strings, arr. Yona Ettlinger. Boosey & Hawkes, London, 1974.
Mozart, Wolfgang Amadeus. Four Church Sonatas for Clarinet and Piano, arr. by Yona Ettlinger. Boosey & Hawkes, London, 1978.
Mozart, Wolfgang Amadeus. Tema Con Variazioni and Rondo, from Serenade for 13 Wind Instruments (Gran Partita) K.361. Broekmans and Van Poppel, Amsterdam.
Rameau, Jean Philippe. Suite, arr. Yona Ettlinger. Boosey & Hawkes, London, 1968.
Rossini, Gioacchino, Sonata No. 3, arr. Yona Ettlinger. Boosey & Hawkes, London, 1982.
Pre-Classical Encores for Clarinet, Piano and Cello or Bassoon Continuo. A selection of pieces by J.S. Bach, J.C. Bach, Scarlatti, Pergolesi, Rameau, Sammartini, Senaille, Veracini, Fiorillo. arr. by Yona Ettlinger. Edition Peters, New York, 1984.
עיבודים נוספים של אטלינגר לקונצ'רטי מאת פרגולזי, הנדל ווראצ'יני מבוצעים על ידי ממשיכיו הרבים של אטלינגר בישראל ובחו"ל, ואולם לא הופיעו בדפוס עד היום.
ביקורות

אשף של הכלי ואמן יוצא מגדר הרגיל.
אחד מהאמנים הרציניים והמסורים בעולם הקלרינט של היום.
הצליל מלא ההבעה שלו יוצא דופן ברגיסטר הנמוך, ויש לו עושר של קרן יער ברגיסטר האמצעי. סולן נדיר בעוצמתו, שנגינתו נשארת תמיד גמישה, לעולם לא חורגת או בלתי-נעימה בעוצמות הגבוהות, ושומרת על מלוא הגוון שלה גם בפיאניסימו החלש ביותר.
רכות כובשת וברק של צליל.
רק לעיתים רחוקות נשמע ביצוע כה אלגנטי של חמישית הקלרינט של מוצרט. מנעד הגוונים והפיסוק המושלם של אטלינגר הוא נדיר.
רומנטי וכובש לחלוטין – ברהמס כפי שניתן לחלום עליו.
הערות שוליים

↑  יונה אטלינגר באתר GRAVEZ
↑  (הקישור אינו פעיל, 27 ביוני 2018)Gramophone Archive, July 1972; כמו כן ביקורות של High Fidelity Magazine ו-The Clarinetist Solo Repertoire, Discography.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273330305171  BIBSYS: 4051279  BnF: cb138244233 (data)  GND: 134369009  ISNI: 0000 0000 5546 6335  LCCN: n86856146  NKC: xx0158796  NTA: 342963317  SUDOC: 16657998X  VIAF: 23641854   WorldCat (עם VIAF): 23641854
בוכה על הקבר

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביב גפן
 מתוך האלבום עכשיו מעונן
 יצא לאור:  1993 
 שפה:  עברית
 אורך:  2:40
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 
"בוכה על הקבר" הוא פזמון שכתב והלחין אביב גפן וביצעו אביב גפן ולהקת "התעויוט". השיר יצא לאור בשנת 1993.
רקע

השיר נכלל באלבום עכשיו מעונן, אלבומו השני של גפן. את השיר כתב גפן על מותה הדמיוני של אמו, נורית.
בווידאו קליפ שיצא לשיר שצולם בכנסייה ביפו, צולמה נורית גפן בתוך ארון קבורה. גפן סיפר על השיר: "השיר הזה על הפחד שלי הגדול ביותר. בשיר ובקליפ ניסיתי לראות בעיניים שלי שנייה לפני שזה קורה את כל ההכנות, שהיא בארון והיא מתה. זה שיר פרידה, שיר התבגרות. אני כבר מתגבר והולך קדימה".
בשיר מזכיר גפן גם את אביו, יהונתן גפן, הסובל מבעיות שכרות. גם בשירו עכשיו מעונן מאותו האלבום, כתב גפן על בעיות השתייה של אביו.
השיר היה 22 שבועות במצעד השבועי העברי של רשת ג' מתוכם שבועיים במקום הראשון, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי דורג השיר במקום השישי.
הערות שוליים

↑  103FM, ‏"אנחנו עדיין דור מזוין": אביב גפן מדבר על האלבום "עכשיו מעונן", באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2016
↑  אביב גפן: "אבא שלי נעלב מאוד מ@@@עכשיו מעונן@@@, גם אני נעלבתי מהילדות שלי", באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2018
↑  בוכה על הקבר, באתר "פזמונט"
Pop 2

Pop 2 (בעברית: "פופ 2") הוא אלבום המיקסטייפ הרביעי של הזמרת-היוצרת הפופ הבריטית צ'ארלי XCX. האלבום יצא לאור ב-15 בדצמבר 2017, על ידי חברות התקליטים אסיילום רקורדס. הסינגל הראשון מהאלבום, "Out of My Head", יצא לאור ב-8 בדצמבר 2017.
על גבי האלבום נתמך סיבוב ההופעות "Pop 2 Tour".
ביקורת

האלבום זכה לשבחים ממבקרי המוזיקה ובמטקריטיק אף קיבל ציון של 84 מתוך 100. Consequence of Sound העניקו לאלבום ציון של +B. הגרדיאן העניקו לאלבום ציון של חמישה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.
פיצ'פורק הפנו כלפי האלבום ביקורת חיובית מאוד, תוך שנתנו לו ציון של 8.4 מתוך 10.
רשימת רצועות

| Pop 2> מס' | Pop 2> שם | Pop 2> משך | Pop 2>  | Pop 2>  | Pop 2>  | Pop 2>  | Pop 2>  | Pop 2>  | Pop 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Backseat (בשיתוף קארלי ריי ג'פסן)   | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Out of My Head (בשיתוף טובה לו, אלמה)   | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Lucky  | 3:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Tears (בשיתוף קרוליין פולצ'ק)   | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | I Got It (בשיתוף ברוק קנדי, פבלו ויטאר, Cupcakke)   | 3:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Femmebot (בשיתוף דוריאן אלקטרה, Mykki Blanco)   | 3:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Delicious (בשיתוף טומי קאש)   | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Unlock It (בשיתוף קים פטרס, ג'יי פארק)   | 3:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Porsche (בשיתוף מו)   | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Track 10  | 5:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:26 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Pop 2 by Charli XCX (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2019-07-13
↑  Charli on Instagram: “💜 POP 2 LONDON & POP 2 PARIS. 19TH & 20TH JUNE. WITH SPECIAL GUESTS. TICKETS ON SALE FRIDAY 💜”, Instagram (באנגלית)
↑  Charli on Instagram: “💜 POP 2 SHOWS. LA & NY. MARCH 15 & MARCH 18. LOTS OF SPECIAL GUESTS. TICKETS ON FRIDAY 💜”, Instagram (באנגלית)
↑  Charli on Instagram: “POP 2 SYDNEY 💜 OCTOBER 23RD 💜 TICKETS ON SALE NEXT WEDNESDAY 💜”, Instagram (באנגלית)
↑  Pop 2 [Mixtape] by Charli XCX (באנגלית), נבדק ב-2019-07-13
↑  Album Review: Charli XCX - Pop 2, Consequence of Sound, ‏2017-12-22 (באנגלית)
↑  Petridis, Alexis (2018-01-04). "Charli XCX: Pop 2 review – kick-ass hits from a parallel universe". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2019-07-13.
↑  Charli XCX: Pop 2, Pitchfork (באנגלית)
| צ'ארלי XCX |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • סיבובי הופעות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • סיבובי הופעות |  |
| אלבומי אולפן | True Romance • Sucker • Charli • How I'm Feeling Now • Crash • Brat |  |
| מיקסטייפים | Heartbreaks and Earthquakes • Super Ultra • Number 1 Angel • Pop 2 |  |
| מיני-אלבומים | You're the One • Vroom Vroom |  |
| אלבומי הופעה | Live from Austin |  |
| אלבומי רמיקס | Brat and It's Completely Different but Also Still Brat |  |
| סינגלים | "Nuclear Seasons" • "You're the One" • "You (Ha Ha Ha)" • "SuperLove" • "Boom Clap" • "Break the Rules" • "Doing It" • "Famous" • "After the Afterparty" • "Boys" • "5 in the Morning" • "Focus / No Angel" • "Girls Night Out" • "1999" • "Blame It on Your Love" • "Dream Glow" • "Gone" • "Forever" • "Claws" • "I Finally Understand" • "Spinning" • "Good Ones" • "New Shapes" • "Beg for You" • "Baby" • "Hot in It" • "Speed Drive" • "In the City" • "Von Dutch" • "360" • "Guess" • "Apple" • "Talk talk" |  |
| השתתפות בסינגלים | "I Love It" • "Fancy" • "Drop That Kitty" • "Crazy Crazy" • "Dirty Sexy Money" • "Girls" • "Bitches" • "Spicy" • "Flash Pose" • "Ringtone (Remix)" • "Out Out" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Cross You Out" • "2099" • "Click" |  |
| שירים אחרים | "3AM (Pull Up)" • "Unlock It" |  |
| סיבובי הופעות | Girl Power North America Tour • Charli and Jack Do America Tour • Charli Live Tour • Brat Tour • Sweat Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: bc8868e9-dda3-477d-ab89-b62d82cd7ea7
La Voix (שיר)

"La Voix" (בעברית: "הקול") הוא השיר שייצג את שוודיה באירוויזיון 2009. השיר בוצע על ידי מאלנה ארנמן. השיר נכתב והולחן על ידי מאלנה ארנמן, אלוף לולאב ופרדריק קמפה. השיר היה השיר השוודי הראשון לאירוויזיון שכלל מילים בשפה הצרפתית והוא היה גם האחרון (נכון ל-2017) שכלל מילים בשפה שהיא לא השפה האנגלית.
ארנמן ניצחה במלודיפסטיבלן עם השיר ב-14 במרץ 2009 וייצגה את שוודיה בחצי הגמר איתו ב-12 במאי 2009, השיר הגיע למקום הרביעי עם 105 נקודות והעפיל לגמר. בגמר הופיע השיר רביעי בסדר ההשמעה וסיים במקום ה-21 עם 33 נקודות. השיר היה השיר השוודי במיקום הנמוך ביותר מאז השיר של שנת 1992 שהגיע למקום ה-22 והוא היה הפעם השנייה אי פעם ששיר שוודי לא מגיע לטופ ה-20 של תחרות האירוויזיון.
ב-2010 ביצעו זמרת האופרה הרוסייה-אוסטרית אנה נטרבקו וזמר הפופ הרוסי פיליפ קירקורוב שתי גרסות כיסוי לשיר: האחת עם מילים זהות למילות השיר המקורי והאחרת עם מילים חדשות בשפה הרוסית.
השיר שמש גם כשיר רקע בסרט קצר.[דרושה הבהרה]
רשימת השמעה

CD (שוודיה)
La Voix - גרסת רדיו
La Voix - קריוקי
מיקומים במצעדים

השיר הופיע לראשונה במצעד הסינגלים השוודי בשבוע של ה-13 במרץ 2009 במקום 31, בשבוע השני הגיע השיר למקום העשירי, ובשבוע שאחריו הצליח להעפיל כבר למקום הרביעי.
בחודש מאי 2009, הסינגל נכנס למצעד הבלגי למקום ה-29, שבוע לאחר מכן עלה בשני מקומות אל המקום ה-27, ובשבוע השלישי כבר לא לקח חלק במצעד.
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 138 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 27 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 20 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 19 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
הערות שוליים

↑  ס.
 אנדראס, Sweden: Malena Ernman to Moscow!, אתר האירוויזיון, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  Anna Netrebko & Philipp Kirkorov - La Voix (גרסה אנגלית), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  Anna Netrebko & Philipp Kirkorov - LA VOIX (גרסה רוסית), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  "Veckolista Singlar - Vecka 13, 6 mars 2009", בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
1 2  "Malena Ernman - La voix", אתר האולטרה טופ הבלגי, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  UK Singles Chart, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  Norwegian Singles Chart, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  Finnish Official Download Chart, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
↑  swedishcharts.com - Malena Ernman - La voix, בדיקה אחרונה ב-30 בספטמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 941f2282-c000-418b-b158-1c8defcec7a7
היישוב היהודי בחברון

| --- | --- |
סמל היישוב היהודי בחברון

חופה מחוץ לחומות מערת המכפלה
 מדינה / טריטוריה:  יהודה ושומרון (תחת שלטון ישראלי)
 מחוז בלתי רשמי:  יהודה ושומרון
 תאריך ייסוד:  1979 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  750
 קואורדינטות:  31°32′00″N 35°05′42″E﻿ / ﻿31.5333°N 35.095°E﻿ / 31.5333; 35.095 
 http://hebron.org.il/, http://en.hebron.org.il/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) היישוב היהודי בחברון(למפת הר חברון רגילה) היישוב היהודי בחברון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום היישוב היהודי בחברון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום היישוב היהודי בחברון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
היישוב היהודי בחברון מתקיים באופן רציף, למעט הפסקות אחדות, מתקופת המקרא ועד ימינו (המאה ה-21). בתקופה העות'מאנית, במאה ה-16, הוקמה בעיר קהילה של יוצאי יהדות ספרד והוקם בה בית הכנסת על שם אברהם אבינו. במהלך המאה ה-19 הגיעו יהודים רבים לעיר וביססו את היישוב היהודי בה, בהם גם אשכנזים. בקיץ 1929 טבחו המוסלמים המקומיים ביהודי חברון ועם פרוץ המרד הערבי הגדול ב-1936 (מאורעות תרצ"ו–תרצ"ט) עזבו אחרוני היהודים את העיר (למעט משפחה אחת).
זמן קצר לאחר כיבוש חברון במלחמת ששת הימים, חודש היישוב היהודי בעיר כהתנחלות בתוך העיר הערבית, בנוסף ליסודה של קרית-ארבע כישוב נפרד בסמוך לה.  היישוב היהודי בחברון הוא ההתנחלות הישראלית היחידה ביהודה ושומרון שקיומה אושר במפורש בהסכם בין ישראל והפלסטינים (הסכם חברון) והיחידה הנמצאת בתוך עיר פלסטינית. ליישוב היהודי בחברון ניתנו שירותים מוניציפליים על ידי "הוועדה המוניציפלית לניהול בתי היהודים בחברון", שמונתה על ידי קמ"ט (קצין מטה) פנים של המנהל האזרחי, ומאז 2017 על ידי ועדה מוניציפלית חברון שהיא במעמד הדומה למועצה מקומית.
כיום מתגוררים ביישוב היהודי בחברון כ-1,100 יהודים מתוכם כ-350 תלמידי ישיבת שבי חברון, כולם בשטח "H2" הנמצא בשליטת ישראל. לצידם שוכנים בשטח H2 כ-40,000 פלסטינים (מלבד כ־215 אלף פלסטינים הנמצאים בשטח "H1" - החלק הפלסטיני של חברון).
היסטוריה > תקופת המקרא

המסורת המקראית מייחסת לאברהם ישיבת קבע בעיר. על פי אותה מסורת אברהם קנה את מערת המכפלה ואת חלקת השדה סביבה מידיו של עפרון החתי. אברהם קבר שם את שרה אשתו ונקבר בה, ולאחר מכן נקברו שם יצחק ורבקה, יעקב ולאה גם יצחק קבע את מקום מושבו בחברון ולכן מכונה חברון "עיר האבות".
לאחר יציאת מצרים הגיעו שנים עשר המרגלים לעיר, שבה ישבו באותה עת אחימן, ששי ותלמי, ילידי הענק. העיר נכבשה על ידי יהושע בן נון כאשר נלחם בחמשת מלכי הדרום האמוריים. לפי הכתוב, מלך העיר היה הִיהַם ועירו הוחרמה ולא הושארה בה נפש חיה. גם הענקים שישבו בעיר הושמדו. העיר הייתה בנחלת שבט יהודה והיא ניתנה לכלב בן יפונה, אך כיוון שהוכרזה כאחת מערי המקלט. השייכות לנחלת שבט לוי, חולקה העיר בין כלב לבין הכהנים שזכו בעיר בגורל.
חברון הייתה העיר בה הומלך דוד ובה קבע את בירתו הראשונה, דוד מלך בחברון שבע שנים, עד כיבוש ירושלים מידי היבוסים וקביעתה כבירת ישראל.
על חשיבותה של העיר בימי ממלכת יהודה ניתן ללמוד מידיות של כלי חרס ועליהן החותמת "למלך" ו"חברן". החותמות מתוארכות לתקופת מלכותו של חזקיהו מלך יהודה - המאה ה-8 לפנה"ס - המאה ה-9 לפנה"ס. ההטבעה נמצאה על מספר גדול של קנקני אגירה שנמצאו ביהודה. נתגלו למעלה מ-1,200 ידיות של קנקנים ועליהן טביעת חותם עם הכתובת "למלך". לדעת רוב החוקרים, פירוש המילה "למלך" הוא "שייך למלך". לפי המשוער הקנקנים הכילו שמן ויין לצורכי הממלכה.
לפי ספר מלכים כבש שישק הראשון מלך מצרים, את ירושלים בשנת 926 לפנה"ס. בכתובת שנמצאה בכרנך שבמצרים מופיעה בין הערים שכבש גם "חקל אברהם" - שדה אברהם.
היסטוריה > תקופת בית שני

כאשר חזרו לארץ ישראל הגולים מבבל, עם עזרא ונחמיה חודשה ההתיישבות בחברון או סביבתה. תושבי העיר נמנו על תושבי הערים שהתבקשו לשלוח אחד מתוך עשרה לירושלים לסייע בשיקומה. עם זאת, ההנחה היא שאדומים היגרו לדרום הר חברון שהיה ריק מיהודים, אולי בשל לחצם של שבטי הנבטים על ארצם העתיקה, בעבר הירדן מזרחה. וכן האדומים השתלטו על רוב האזור עד לבית צור.
בשנת 164 לפנה"ס יהודה המכבי כבש את חברון והחריב את העיר וביצוריה. בשנת 112 לפנה"ס יצא הנשיא החשמונאי יוחנן הורקנוס הראשון למלחמה באדומים, כבשם וגיירם בכוח, כאשר העמיד לפניהם שתי ברירות: גירוש או גיור. וכך חברון הייתה ליהודית, עם תושבים שבחלקם היו אדומים לשעבר. בתקופת המרד הגדול ברומאים 66–70 אחד ממנהיגי המרד, שמעון בר גיורא, רקם קשרים עם אחד מראשי ה"אדומים" לשעבר אשר הביא למסירת האזור לידיו. אולם עד מהרה היא נכבשה ונשרפה על ידי הכובשים הרומאים. לאחר המרד הגדול הייתה חברון ליישוב קטן בשם "אברמיום".
היסטוריה > בימי הביניים

בתקופת ימי הביניים היישוב היהודי בחברון היה דל ובלתי רציף, וכלל משפחות בודדות. בתקופה הביזנטית, כאשר הוקמה כנסייה מעל מערת המכפלה, התירו השלטונות לתושבים היהודים להתפלל באחד מחלקי הכנסייה. קודם התקופה הצלבנית הקימו יהודים בית-כנסת סמוך לכניסה למערת המכפלה. עם הכיבוש הצלבני הפך בית כנסת זה לכנסייה והיהודים גורשו מהעיר.
כמאה שנה לאחר מכן, בשנת 1211 חי בעיר צבע יהודי אחד על פי עדותו של רבי שמואל ב"ר שמשון. רבי משולם מוולטרה רשם בשנת 1481 בספרו מסע משולם מוולטרה בארץ-ישראל כי הגיע לחברון בשיירה עם "שר מערת המכפלה". הוא הגיע לחברון, ביקר במערת המכפלה וערך תרשים של המערה. בחברון מצא 20 משפחות יהודיות. גם בזמן מסעו של רבי משה באסולה (1521) היו כ-20 משפחות בעיר.
במאה ה-15 הגיעו לחברון פליטים יהודים מוונציה שעסקו בתעשיית הזכוכית. בתקופת שלטון הממלוכים התגבשה תודעה יהודית שכללה את חברון כאחת מארבע ערי הקודש. במהלך תקופה זו ננטש התל סופית והעיר הישנה, הקרויה גם "הקסבה", התפתחה סביב מערת המכפלה לכיוון מערב, לאורך התוואי של אמת מים. באותה תקופה התגבש במקום רובע יהודי. התושבים היהודים שהתיישבו במקום היו מגורשי ספרד. הם קנו מערבים את המגרשים שעליהם הוקם הרובע היהודי.
בשנת 1517 התרחש הטבח בחברון (1517), לקראת סוף המלחמה העות'מאנית-ממלוכית (1516–1517), כאשר העות'מאנים הטורקים הביסו את הממלוכים וכבשו את סוריה העות'מאנית.
במגפה קשה שפקדה את היהודים בשנת 1525 נמלטו יהודים רבים לעזה.