stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוביה בר-אילן

| --- | --- |

 לידה:  כ' בטבת ה'תרע"ג הקיסרות הגרמנית ברלין, הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  כ' בסיון ה'תשל"ט ישראל חולון, ישראל
 שם לידה:  טוביה ברלין 
 מקום לימודים:  בית ספר טנדון להנדסה באוניברסיטת ניו יורק  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 צאצאים:  נפתלי צבי יהודה בר-אילן, מאיר בר-אילן 
 
טוביה בר-אילן (כ' בטבת ה'תרע"ג, דצמבר 1912 – כ' בסיון ה'תשל"ט יוני 1979) היה דוקטור לכימיה, מעובדי מכון ויצמן למדע, ממקימי תעשיית הפלסטיק בישראל, יו"ר ועדת התרבות ברחובות, יו"ר מועדון העובדים המדעים של התחנה לחקר החקלאות ומכון ע"ש דניאל זיו ברחובות, חבר ההגנה ויו"ר מד"א ברחובות. מזכיר הסתדרות הכימאים רחובות. עם קום המדינה שרת כמפקד בסיס חיל המדע במחנה שנלר בירושלים בדרגת רב-סרן, תחת פיקודו של אפרים קציר. יו"ר בפועל של האיגוד לחקר הפלסטיקה בישראל. מנכ"ל אוניברסיטת בר-אילן, ומפרסם מאמרים בכתבי עת מדעיים בתחום הכימיה האורגנית, הביוכימיה, והפלסטיקה. חבר הדירקטוריון של הנדסת התפלה בישראל (תהליך זרחין) בע"מ.
בר-אילן היה בנו של הרב מאיר בר-אילן (שעל שמו קרויה האוניברסיטה), מראשי ומנהיגי תנועת המזרחי ומייסדו של עיתון "הצופה", ונכדו של הרב נפתלי צבי יהודה ברלין, ראש ישיבת וולוז'ין.
ביוגרפיה

בר-אילן נולד בברלין בסוף 1912. הוא עלה לארץ ישראל בשנת 1923 ולמד בבית המדרש למורים מזרחי. הוא קיבל תואר ראשון בכימיה מהמכון הפוליטכני בברוקלין ובשנת 1940 קיבל דוקטורט מהאוניברסיטה העברית בירושלים, על עבודה בנושא "חקירות במערכות ארומאטיות פוליצקליות" בהנחית פרופ' ארנסט ברגמן. לאחר קבלת התואר עבד במכון זיו ברחובות.
בתחילת 1943 התגייס לצבא הבריטי, שירת בו כקצין והגיע לדרגת מיג'ור. הוא היה פעיל בתנועת המזרחי ונסע מטעמה לוועידות התנועה בארצות הברית. במסגרת זאת יצר קשרים עם אנשי עסקים בארצות הברית לפיתוח תעשיית הפלסטיקה בארץ ישראל הקים את מפעל הפלסטיק הראשון בארץ "שרפון" ברחובות והיה המנהל הכללי שלו, ובשנת 1953 מונה למנהל של מפעל חדש בתחום הפלסטיקה שהוקם בישראל על ידי משקיעים מארצות הברית. לאחר מכן הקים מפעל שלישי לפלסטיקה.
בתחילת 1958 נתמנה למנהל אוניברסיטת בר-אילן. ביולי 1963 התפטר מתפקיד המנהל בפועל של האוניברסיטה ונותר חבר בוועד המנהל. לאחר מכן הקים את השלוחות של האוניברסיטה וניהל אותן ובכללן השלוחות בעמק הירדן, בצפת, בתל חי ובאשקלון.
במשך שתי קדנציות היה חבר במועצת עירית חולון מטעם המפד"ל.
נפטר ביוני 1979 ונקבר בחולון.
משפחתו

בר-אילן היה נשוי לתמימה (פלורנס עד עלייתה ארצה מארצות הברית) לבית ריבקוב. ילדיהם הם:
הרב נפתלי צבי יהודה בר-אילן, רב ברחובות (נפטר באב ה'תשפ"ד).
נעמה ביילה לזר.
ד"ר מיכה בר-אילן מהנדס אזרחי
פרופ' מאיר בר-אילן, שעמד בראש המחלקה לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן וכן מלמד במחלקה להיסטוריה של עם ישראל.
הערות שוליים

↑  א. בכרך, בכוח הידע פרקים בתולדות חיל המדע (חמ"ד), תשס"ט, עמ' 42
1 2 3  ד"ר טוביה בר־אילן נתמנה כמנהל האוניברסיטה ע"ש אביו, חרות, 10 בפברואר 1958
↑  פקולטות לפדגוגיה וחקלאות באוניברסיטה, הַבֹּקֶר, 1 במאי 1940
↑  עבודת מחקר של מלומדים צעירים, הצופה, 2 בינואר 1940
↑  ד"ר ט. ברלין התגייס, הצופה, 25 בינואר 1943
↑  הרבנית בילה ברלין ז"ל, הצופה, 18 באוקטובר 1944
↑  כינוס המזרחי באמריקה, משמר, 4 בנובמבר 1946
↑  השתתפות יהודי אמריקה בתעשית הפלסטית האדצישראלית, הצופה, 14 במאי 1947
↑  נחנך ביח"ר חדיש לפלסטיקה, דבר, 30 בדצמבר 1953
↑  הרב לוקשטיין: הוקמה ועדה למינוי נשיא קבע לאוניברסיטה בר־אילן, הצופה, 22 ביולי 1963
↑  נשיא אוניברסיטה בר אילן, הצופה, 5 בינואר 1967
אותר שטח לשלוחת בר אילן, מעריב, 4 בדצמבר 1967
↑  ד"ר ט. בר אילן נפטר והובא לקבורות בחולון, מעריב, 17 ביוני 1979
↑  אישים ומוסדות, הצופה, 5 ביוני 1945
↑  השמחה בביתו של הרב מאיר ברלין, הצופה, 2 בפברואר 1949
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308686205171  ISNI: 0000 0004 0261 1147  VIAF: 298474748   WorldCat (עם VIAF): 298474748
תהילה שוורץ אלטשולר

| --- | --- |

ד"ר תהילה אלטשולר - חוקרת בכירה במכון הישראלי לדמוקרטיה - 2024
 לידה:  1973 (בת 52 בערך) 
 ענף מדעי:  משפטים
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 
תהילה שוורץ-אלטשולר (נולדה ב-21 באוגוסט 1973) היא עמיתה בכירה במכון הישראלי לדמוקרטיה ובמרכז פדרמן למשפט וסייבר באוניברסיטה העברית. בעלת טור במגזין "דה-מרקר" ומתבטאת בקביעות בתקשורת הישראלית והבינלאומית. בנוסף היא ממלאת תפקידים ציבוריים בתחומי תקשורת ודמוקרטיה.
ביוגרפיה

תהילה שוורץ-אלטשולר גדלה באלון שבות ולמדה באולפנת חורב, ולאחר מכן השלימה תואר ראשון במשפטים בהצטיינות באוניברסיטה העברית בירושלים (1995). בשנת 1999 קיבלה רישיון עריכת דין. עבודת הדוקטור שלה, שנכתבה בהנחייתו של פרופ' דוד קרצמר, עסקה בנושא "בעלות ריכוזית בשוק העיתונות הכתובה" (2003). עשתה פוסט דוקטורט בבית הספר קנדי לממשל באוניברסיטת הרווארד.
במהלך השנים הייתה מרצה במוסדות אקדמיים שונים בישראל (האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת בר-אילן, המכללה האקדמית הדסה ירושלים) וחוקרת אורחת במחלקה למזרח הקרוב באוניברסיטת ברנדייס (2006-2007) ובמרכז ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת הרווארד (2008-2010). כיום מרצה בבית הספר פדרמן למדיניות ציבורית באוניברסיטה העברית.
בשנת 2011 ניהלה את מחלקת המחקר ברשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. בשנת 2012 הקימה את פרויקט ממשל פתוח במכון הישראלי לדמוקרטיה. בשנת 2014 הייתה חברה בוועדת שכטר לבדיקת עתיד אסדרת הטלוויזיה המסחרית בישראל.
נכון ל-2017 היא מנהלת המרכז לערכים דמוקרטיים וראש התוכנית לרפורמות במדיה ודמוקרטיה בעידן המידע במכון הישראלי לדמוקרטיה. בנוסף היא משמשת חברת נשיאות מועצת העיתונות, חברת הוועד המנהל של התנועה לזכויות דיגיטליות וחברת מועצת המרכז לאתיקה בירושלים.
תחומי מחקרה הם: דיני תקשורת, מדיניות תקשורת ומדיה דיגיטלית; חופש מידע וממשל פתוח; הממשק בין טכנולוגיה לדמוקרטיה ובין אדם ומכונה בשירות הציבורי.
נשואה ליאיר אלטשולר ואם לשלושה ומתגוררת באלון שבות.
ביוגרפיה > אתיקה מקצועית

שוורץ אלטשולר עמדה בראש הצוות שניסח את הקוד האתי של תאגיד השידור הציבורי - כאן (2018); עמדה בראש הצוות שניסח את הקוד האתי של העיתון "גלובס" (2019), והובילה, יחד עם פרופ' יחיאל לימור, את כתיבת הקוד האתי המעודכן של מועצת העיתונות והתקשורת בשנת 2020. מאז 2019 היא מעבירה סדנא באתיקה עיתונאית בקורסי ההכשרה של עיתונאי גלי צה"ל. כיהנה כחברה בנשיאות מועצת העיתונות בין השנים 2016–2020.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

שוורץ אלטשולר כיהנה ומכהנת בהתנדבות במספר ארגונים בנושאי תקשורת וטכנולוגיה. הייתה חברת מועצת המרכז לאתיקה במשכנות שאננים בירושלים עד לסגירתו ב-2020. מאז 2014 היא חברה בוועד המנהל של Jerusalem Press Club מאז 2016 היא חברה בוועד המנהל של התנועה לזכויות דיגיטליות, ומאז 2020 חברה מייסדת של "פרטיות ישראל". מאז 2017 מכהנת גם כנציגת ציבור במועצת הארכיונים העליונה – הגוף המייעץ לארכיון המדינה.
בין השנים 2013–2017 שימשה כאנליסטית לתחום ישראל במדד חופש העיתונות freedom of the press index של ארגון Freedom House.
מכּתביה

שוורץ אלטשולר תהילה וגדי פרל, מדריך לאימוץ טכנולוגיות חדשות על ידי רשויות השלטון בישראל, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2024)
שוורץ אלטשולר תהילה ועמיר כהנא, אדם, מכונה, מדינה: לקראת אסדרה של בינה מלאכותית, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2023)
שוורץ אלטשולר תהילה, אסף וינר ואייל זילברמן,  מתווה לאסדרת רשתות חברתיות בישראל, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2023)
שוורץ אלטשולר תהילה ורחל ארידור הרשקוביץ, מהו סייבר? חלק ב': אתגרי האסדרה של הגנת הסייבר, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2023)
שוורץ אלטשולר תהילה וגדי פרל, מודל ליצירת שקיפות אלגוריתמית, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2022)
שוורץ אלטשולר תהילה, רחל ארידור הרשקוביץ ועידו סיוון סיביליה, מהו סייבר? חלק א': על מרחב הסייבר, תקיפות סייבר והגנת סייבר, (המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2021)
שוורץ אלטשולר תהילה, ארגז כלים להצלת שוק העיתונות, 2020, המכון הישראלי לדמוקרטיה
שוורץ אלטשולר תהילה וגיא לוריא, תעמולה דיגיטלית והאיום על הבחירות, 2020, המכון הישראלי לדמוקרטיה.
שוורץ אלטשולר תהילה ואסף וינר, ריכוזיות בשוק התוכן העיתונאי, 2020, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה.
שוורץ אלטשולר תהילה ורחל ארידור הרשקוביץ, הצעת חוק הגנת פרטיות למדינת ישראל, 2019, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה.
שוורץ אלטשולר, תהילה (עורכת), עיתונות דוט. קום – העיתונות המקוונת בישראל, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2007
שוורץ אלטשולר, תהילה ויונתן ארבל, מידע רוצה להיות חופשי: על הטמעת חופש המידע במדינת ישראל, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2009
אם דלת היא, או: מדוע בכה ירמיהו – על טקסט וקונטקסט אצל א.ב. יהושע, בתוך: ניצה בן דב, זיוה שמיר ואמיר בנבג'י (עורכים), מחקרים לא.ב. יהושע, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010
מדיניות ממשל פתוח בישראל בעידן הדיגיטלי, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2012
שוורץ אלטשולר תהילה (עורכת), פרטיות בעידן של שינוי, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2013
שוורץ אלטשולר, תהילה ותובל צ'סלר, הסדרת פרסום סמוי בתקשורת הישראלית, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2014
שוורץ אלטשולר, תהילה וגיא לוריא, רפורמה בדיני תעמולת הבחירות, ירושלים: המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2015
Tehilla Shwartz Altshuler and Rachel Aridor Hershkovitz, Digital Contact Tracing and the CoronaVirus: Israeli and Comparative Perspectives, Brookings Institute, Washington D.C., 2020
Tehilla Shwartz Altshuler and Rotem Medzini, Dealing with Hate Speech on Social Media, Israel Democracy Institute and Yad VaShem, Jerusalem 2020.
Swartz Altshuler, Tehilla, "Jonah the prophet or Jonah the Dove: Some Feminist Remarks to the Book of Jonah", in: Mishael Caspi and Tim Greene (eds.), The Book of Jonah in Recent Research, University Press of America, 2010
חבצלת

ערך זה עוסק בסוג של צמח. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| חבצלת |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: נרקיסיים
סוג:: חבצלת
שם מדעי
 Pancratium ‏לינאוס, 1753
חבצלת (שם מדעי: Pancratium) הוא סוג של צמחים עשבוניים בעלי בצל רב-שנתיים במשפחת הנרקיסיים. הסוג כולל 24 מינים שתחום תפוצתם היא באפריקה ומאגן הים התיכון ועד מלזיה בדרום. הסוג מאופיין בעלים יושבים (ללא פטוטרת), צרים עד דמויי רצועה, ולעיתים קרובות מסולסלים או מפותלים. העלים מופיעים לאחר הפריחה וערוכים בחלקו התחתון של עמוד הפריחה.
בארץ ישראל גדלים שני מינים בלבד בשני אזורים שונים:
חבצלת החוף מצוי עד פזור לאורך אזור הרסס בחופים חוליים של הים התיכון בישראל, עד 100 מ’ מקו החוף. לעיתים רחוקות הוא פולש בכיסי חול למרחק של מאות מטרים מהחוף  בקיסריה ובנחל אלכסנדר.
חבצלת הנגב מצוי בחולות המדבריים של הנגב המערבי וחולות מישור ימין. נדיר בכתמי החול של מכתש רמון, הנגב הדרומי והערבה. בעולם תפוצתה העולמית מוגבלת ומשתרעת בקרקעות חוליות-מדבריות בארצות המזרח התיכון השכנות לישראל מסוריה ועד צפון מזרח לוב ועד ערב הסעודית.
בעבר סווגה בת-חבצלת קטנת-פרחים  כחלק מהסוג חבצלת, אך כיום היא משויכת לסוג בת-חבצלת (Vagaria). בסוג זה קיימים שני מינים. המין השני הוא - בת-חבצלת מרוקנית (Vagaria ollivieri), אשר תפוצתה מוגבלת למרוקו בלבד.
כל מיני החבצלת הם ערכי טבע מוגנים בישראל.
חבצלת בתרבות

החבצלת היא אחד מהצמחים המקושרים לסמל פלר דה ליס שבעבר הופיע בסמלים צרפתיים עד למהפכה הצרפתית והיום מסמל ניווט וסיירות ומופיע בסמלי חילות מודיעין ותנועות נוער כגון ״הצופים״ ו״השומר הצעיר״. במצפנים מסוגננים ובמפות ישנות פלר דה ליס משמש כדי לסמן את כיוון הצפון. הקשר לסיירות ולמודיעין הוא בכך שבלי מצפן אפשר ללכת לאיבוד, והמודיעין תפקידו לספק את ההתמצאות הנדרשת, "למצוא את הצפון" ולמקם את האדם על המפה - הן בשטח, והן מבחינה מדינית ואסטרטגית.
תאוריה אחת מסבירה למה החבצלת מסמלת את הצפון באמצעות ציירי מפות ומעצבי מצפנים מימי הביניים. אחד משמותיה הקלאסיים בימי הביניים של רוח הצפון הוא Tramontane, ובקיצור - האות T. האות הזו עברה עיצוב וסגנון, וקיבלה צורה של חבצלת.
חבצלת בתרבות > באגף המודיעין בצה"ל

תג היחידה של אגף המודיעין מורכב מצמח החבצלות. יש לכך השערות רבות. בין היתר, נטען כי החבצלת מסמלת את עבודת המודיעין בכך שהיא רדומה ביום ונפתחת בלילה בהתאם לאופי עבודת המודיעין. סברה נוספת עוסקת בכך שבמצרים העתיקה הפיקו דיו סתרים מכתישת פקעת החבצלת, כזה ששימש ככלי למרגלים בלבד. תוכנית חבצלות, תוכנית הדגל של חיל המודיעין נושאת גם כן חבצלת על הסיכה שלה, כאות לחלק האינטגרלי שבוגריה לוקחים בעבודת המודיעין השוטפת.
תמונות

נביטה של חבצלת החוף בחוף אשדוד
נביטה - שורשון ועלה אחד
חבצלת החוף שצולמה בשמורת גדור
הערות שוליים

↑  Pancratium Dill. ex L., POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  [Pancratium maritimum חבצלת החוף], באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  Pancratium sickenbergeri, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Vagaria ollivieri Maire, Vagaria ollivieri Maire
↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), ה'תשס"ה-2005, ק"ת 6369, ה'תשס"ה, 15 בפברואר 2005 (תוקן ב־17 בדצמבר 2019), בספר החוקים הפתוח
1 2  יאיר טיקטין, שביל ישראל מקטע 17 על אירוסים חבצלות ומחלקת ההר, באתר ספריה
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטרסבורג (מחוז)

| --- | --- |
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  בורגנלנד בורגנלנד
 שטח:  237.84 קמ"ר
 גובה:  243 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  40,983 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°44′46″N 16°25′01″E﻿ / ﻿47.746°N 16.417°E﻿ / 47.746; 16.417 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מטרסבורג (בגרמנית: Mattersburg) הוא מחוז במרכז מדינת בורגנלנד שבאוסטריה.
במחוז 19 ערים ועיירות:
| --- | --- |
 אנטאו  באד זאוארברון  באומגרטן  דרסבורג  הירם  ויזן  זיגלס  זיגרבן  לויפרסבאך אים בורגנלנד  מארץ:  מטרסבורג  נוידירפל  פורכטנשטיין  פטלסדורף  פטשינג  צמנדורף-שטטרה  קרנסדורף  רוהרבאך ביי מטרסבורג  שטנדורף
מטריקס: התחייה

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  לנה וצ'אוסקי 
 הופק בידי:  גרנט היל 
 תסריט:  לנה וצ'אוסקי, דייוויד מיטשל, אלכסנדר המון 
 עריכה:  Joseph Jett Sally 
 שחקנים ראשיים:  קיאנו ריבס קארי-אן מוס ג'יידה פינקט סמית' יאיא עבדול-מאטין השני ניל פטריק האריס ג'סיקה הנוויק ג'ונתן גרוף
 מדבבים:  מקסימיליאן מאוף 
 מוזיקה:  ג'וני קלימיק, טום טיקוור 
 צילום:  ג'ון טול, Daniele Massaccesi 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Village Roadshow Pictures 
 חברה מפיצה:  InterCom, האחים וורנר, אולפני האחים וורנר, HBO Max 
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  קנדהרוסיה 16 בדצמבר 2021 ארצות הברית 22 בדצמבר 2021
 משך הקרנה:  148 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סייברפאנק, סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט גיבורי-על 
 תקציב:  190 מיליון דולר אמריקני
 הכנסות:  159.1 מיליון דולר אמריקני
 סרט קודם:  מטריקס רבולושנס 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
המטריקס: התחייה (באנגלית: The Matrix Resurrections) הוא סרט מסוגת אקשן ומדע בדיוני אמריקאי. הסרט הופק בידי האחים וורנר והחברה Village Roadshow ו-Venus Castina Productions בבימויה של לאנה וצ'אוסקי, מהווה המשך לטרילוגית המטריקס ומככבים בו קיאנו ריבס, קארי-אן מוס וג'יידה פינקט סמית', אשר השתתפו גם בסרטים שקדמו לו. צילומי הסרט החלו ב-2 בפברואר 2020 בסן פרנסיסקו, בשיקגו ובגרמניה והוא יצא לאור ב-22 בדצמבר 2021.
רקע ליציאת הסרט

לאחר יציאת רבולושנס, האחיות וצ'אוסקי הכחישו אפשרות של הפקת סרט מטריקס נוסף. יתר על כן, טענו האחיות וצ'אוסקי כי המשכיות העלילה נתונה בידי שחקני משחק התפקידים ההמוני "The Matrix Online" (שפעל עד יולי 2009), וכך הפכו בעקיפין את המשחק להמשך הרשמי של הסרטים. אם כי מאז צצו שמועות על סרט מטריקס רביעי והאולפן הביע כל הזמן עניין בהחייאת הזיכיון ושכרו את זאק פן לכתוב תסריט חדש לאחר שהן סירבו לכל הצעה ליצור סרטי המשך נוספים. בסוף 2019 הוכרז סרט רביעי של מטריקס, בבימויה של אנה וצ'אוסקי, ללא אחותה, כאשר ריבס ומוס מגלמים את הדמויות הראשיות. הצילומים החלו בפברואר 2020 אך נעצרו במרץ בשל מגפת הקורונה. וצ'אוסקי השתעשעה באפשרות לגנוז את הפרויקט ולהשאיר את הסרט לא גמור, אבל צוות השחקנים התעקש שהיא תשלים אותו. הצילומים חודשו באוגוסט 2020 והסתיימו שלושה חודשים לאחר מכן.
הקרנת הבכורה העולמית נערכה בטורונטו, קנדה, ב-16 בדצמבר 2021 והסרט שוחרר על ידי Warner Bros. Pictures במדינות שונות ב-22 בדצמבר 2021 וזמין גם לצפייה ישירה בשרתי HBO Max בארצות הברית. הסרט הכניס למעלה מ-22 מיליון דולר והביקורות לסרט היו חיוביות בדרך כלל; הביצועים וקטעי הפעולה זכו לשבחים, אם כי הכתיבה והוויזואליות זכו לתגובות שליליות.
שחקנים ודמויות

קיאנו ריבס - תומאס אנדרסון / ניאו
קארי-אן מוס - טריניטי / טיפני
ג'סיקה הנוויק - באגס
ג'יידה פינקט סמית' - ניאובי
למברט וילסון - מרובינגיאן
יאיא עבדול-מאטין השני - מורפיאוס. עבדול-מאטין השני מחליף בתפקיד את לורנס פישבורן, שגילם את דמותו של מורפיאוס בסרטים הקודמים בסדרה.
ניל פטריק האריס - הפסיכולוג של ניאו / האנליסט
פריאנקה צ'ופרה - סאטי
ג'ונתן גרוף - הסוכן סמית'
ארנדירה איברה - לקסי
טובי אונומר - סק
אנדרו קולדוול - אקו
ג'וליאן גריי - ברנדון
בריאן ג'יי סמית' - ברג
צ'אד סטהלסקי - צ'אד, בעלה של טיפני (בהופעת קמע)
הפצה

בחודש דצמבר 2020 נודע כי הסרט יצא לאור גם בשירות הסטרימינג HBO Max במקביל ליציאתו לאקרנים.
הסרט היה כישלון קופתי עם הכנסות של כ- 159.1 מיליון דולר אמריקני, מתוך תקציב של כ- 190 מיליון דולר אמריקני, ללא אפשרות כיסוי ההשקעה שלו. זאת בעקבות הביקורות המעורבות שקיבל שרובם הגדול התייחסו בעיקר לתכנים השליליים של הסרט וגרמו לקהל היעד לוותר על הרצון לראות אותו.
הערות שוליים

↑  The Matrix Online - IGN, web.archive.org, ‏2017-08-16
↑  כמו שהתרחש בסרט הראשון בסדרה
↑  כפי שהתרחש בסרט השלישי
↑  בסרט השלישי בסדרה
↑  "'The Matrix Resurrections': Yahya Abdul-Mateen II Reveals He's Playing Morpheus". Collider. September 9, 2021. Archived from the original on September 10, 2021. Retrieved September 9, 2021. After the release of the trailer for The Matrix Resurrections, many long-time fans of the franchise have pondered what role Yahya Abdul-Mateen II would be playing, given his eerily similar appearance to Laurence Fishburne's Morpheus. Fans can now rest easy (or not, depending on your perspective), as the Candyman star has confirmed on Instagram that he is, in fact, taking over the role of Morpheus for the franchise's fourth installment."
↑  Warner Bros. to Debut Entire 2021 Film Slate, Including ‘Dune’ and ‘Matrix 4,’ Both on HBO Max and In Theaters, Variety, ‏3 בדצמבר 2020 (באנגלית אמריקאית)
חבצלת החוף

| חבצלת החוף |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: אספרגאים
משפחה:: נרקיסיים
סוג:: חבצלת
מין:: חבצלת החוף
שם מדעי
 Pancratium maritimum ‏לינאוס, 1753
חבצלת החוף (שם מדעי: Pancratium maritimum) היא צמח חוף ממשפחת הנרקיסיים, הפורח בקיץ לאורך חופי הים התיכון.
נביטה של זרעים רבים בחוף אשדוד
פריחת החבצלת גדולה ומרשימה, בייחוד כיוון שהיא פורחת בשלהי הקיץ (יולי עד אוקטובר), כאשר רוב הצמחייה התייבשה כבר. היא עושה זאת בזכות בצלה, שאגר מים ומזון בחורף הקודם. זרעיה מצופים בשכבת שעם המאפשרת הפצת הזרעים דרך הים.
Pancratium maritimum
חבצלת החוף על בול משנת 1960 שיצא לכבוד יום העצמאות ה-12, בעיצובו של צבי נרקיס
גובהה מגיעה עד ל-60 סנטימטר ועל כל גבעול בין שניים לעשרה פרחים. הפרי דומה לביצה, בכל פרי שלושה חדרים שבכל אחד מהם יש 20 זרעים.
חבצלת החוף נפוצה לחופי הים התיכון, אך היא מופיעה גם בחופי האוקיינוס האטלנטי ובאזור האירו-סיבירי.
בישראל חבצלת החוף היא פרח שכיח, אך עם זאת היא צמח מוגן. חבצלת החוף מופיעה בסמל העיר נתניה.
החבצלת במקרא

החבצלת נזכר פעמיים במקרא כצמח הגדל בשרון: ”אני חבצלת השרון שושנת העמקים” (שיר השירים ב א). הוא משמש גם סמל להפרחת השממה: ”ותגל ערבה ותפרח כחבצלת” (ישעיהו לה א).
אין למילה 'חבצלת' זיהוי מוסכם בקרב התרגומים והפרשנים הקדומים. ייתכן שמדובר בשם כללי לצמחים או שם נרדף לוורד (שלעיתים נקראת בטעות 'שושנה') וגם כשם צמח ספציפי בישעיהו. רוב הזיהויים המוצעים הם לצמחים גאופיטים בעלי פרחים גדולים ממשפחת השושניים (לִילִי) או הנרקיסיים. הצמח הקרוי בימינו חבצלת החוף הוא רק הצעה אחת מני רבים לזיהוי החבצלת המקראית. בתרגום התנ"ך לאנגלית חבצלת השרון נקראת Rose of Sharon ("ורד השרון" או "שושנת השרון").
שימושים רפואיים

היוונים השתמשו בבצל חבצלת החוף להכנת תרופות להמרצת פעילות הלב ולהשפעה על דרכי הנשימה. לפני קום המדינה הפיקו הערבים מבצל החבצלת תרופות נגד נזלת.
תמונות

נביטה של חבצלת החוף בחוף אשדוד
נביטה - שורשון ועלה אחד
חבצלת החוף שצולמה במהלך טיול עמותת אתגרים בשמורת גדור
הערות שוליים

↑  זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים תשע"ב, עמ' 200-199
חבצלת החוף
אלינה לוי

| --- | --- |

לוי מאחורי הקלעים, 2015
 לידה:  3 בספטמבר 1990 (בת 34) קייב, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות (כיום באוקראינה) 
 תאריך עלייה:  1994
 שם לידה:  אלינה בוגטקו 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2010 
 בן זוג:  דור פרי
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
אלינה (אלין) לוי-פרי (נולדה ב-3 בספטמבר 1990) היא שחקנית, דוגמנית, רקדנית ומנחה ישראלית ילידת-אוקראינה הסובייטית. התפרסמה כשהשתתפה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "האח הגדול", שבה סיימה במקום השלישי.
ביוגרפיה

נולדה בשם אלינה בוגטקו (באוקראינית: Али́на Богатко) בקייב שבאוקראינה הסובייטית שבברית המועצות לשעבר, לסבטלנה ואנדרי בוגטקו. ב-1995 עלתה המשפחה לישראל. לאחר פרידת הוריה בילדותה, עזב אביה את ישראל, ונותק הקשר בינו לבינה בשנת 2021 פגשה את אביה לראשונה לאחר כ-25 שנה, בפגישה שתועדה בתוכנית התחקירים "חשיפה" בקשת 12. לה שני אחים צעירים. שם המשפחה לוי הוא מאביה-החורג מנישואיה השניים של אמה.[דרוש מקור]
גדלה בראשון לציון. למדה בתיכון במגמת תקשורת, והתאמנה בריקוד באקדמיה.
שירתה בצה"ל בתור פקידת לשכה בפיקוד העורף.
קריירה

בשנת 2010 התפרסמה לאחר שהשתתפה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "האח הגדול" בערוץ 2 של קשת, הגיעה לגמר וסיימה במקום השלישי.
לאחר סיום התוכנית הנחתה את התוכנית "ניק נט" בערוץ ניקלודיאון, ב-2011 השתתפה בתוכנית הדוקו "יום בחיי" ב-HOT בידור ישראלי, הצטרפה לצוות כתבי התוכנית "חדשות הבידור" בכבלים, השתתפה בסדרת הרשת "פאני", הייתה פאנליסטית בתוכנית הבנות "מ'שתגידי" של ערוץ ביפ, הייתה למומחית בתוכנית "האיש הכי מטומטם בעולם", הגישה פינה בתוכנית הקומית "האוניברסיטה" בהוט קומדי סנטרל, שיחקה במחזמר "אנה ומלך סיאם", והנחתה את התוכנית של ערוץ ניקלודיאון "שטותניק", לצידו של לי בירן. בשנת 2011 דגמנה במספר פרסומות לרשת האופנה הישראלית TNT. השתתפה גם בפרק של "בובה של לילה" בערוץ הספורט. בנוסף לתוכניות שבהן השתתפה והנחתה, גם שיחקה בשני פרקים בקומדיית המצבים "השועלים" של yes.
בשנת 2012 השתתפה בפרסומת לבזק לצדו של גידי גוב, עשתה תפקיד בסדרת הדרמה "תמרות עשן" ושיחקה במחזה "אני פה בגלל אשתי".
ב-10 במאי 2012 החלה להגיש את תוכנית הרדיו "אלינה באה לעיר" ברדיו ירושלים, מדי יום חמישי.
באותה שנה החלה ללמוד בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין. ב-2015 השתתפה בפרסומת לישראכרט לצדו של יובל סמו. במסגרת לימודיה שיחקה בתפקיד ואביס בבכורה העולמית למחזה "מבויש עד תום" מאת חנוך לוין, ובהצגה "יש לי חשק לדוקטור". שיחקה בתפקיד הראשי בתור שושה בהצגה "שושה", מחזה מאת יצחק בשביס-זינגר, בבימויו של ניר ארז.
בשנת 2016 שיחקה את שרון בסדרה הקומית "האחיות המוצלחות שלי" ב-yes, בבימויו של גורי אלפי.
שיחקה בסרט הקצר "מיומנו של צלם חתונות" בבימויו של נדב לפיד. הסרט התקבל לפסטיבל קאן במסגרת שבוע המבקרים והוקרן בפסטיבל הקולנוע בירושלים.
בשנת 2017 החלה להנחות את התוכנית "מיקרו שף" בערוץ הילדים yes Kidz. באותה שנה, שיחקה בתור הדר בסרטו של קובי מחט "ג'סטה".
בספטמבר 2018 השתתפה בעונה הראשונה של "נינג'ה ישראל VIP" בקשת 12, והגיעה למקום העשירי. באותה שנה שיחקה בתפקיד משנה בסדרה "יש לה את זה" בקשת 12.
באותה עת[דרושה הבהרה] לימדה גם תנועה לתיאטרון בסדנאות מקצועיות.
בשנת 2020 השתתפה בעונה השנייה של "נינג'ה ישראל VIP" בקשת 12, במקצה השני והגיעה שוב למקום העשירי.
ב-2020 השתתפה גם בתוכנית המציאות "הישרדות VIP עונה 3" ברשת 13, בה הייתה למודחת השבע-עשרה ולמושבעת השביעית.
חיים אישיים

בצעירותה ניהלה קשר זוגי ממושך עם הכדורסלן אלישי כדיר, אך ב-2012 נפרדו השניים.
בשנת 2014 היא החלה בתהליך גיור, אך אולצה להפסיק אותו מאוחר יותר על-ידי הרבנות; עקב התנגשות בין ערכי הצניעות ביהדות שנתבקשה לעמוד בהם מראש, לבין לימודי המשחק שבחרה להמשיך בהם באותה עת.
ב-2020 נישאה בחתונה אזרחית לכותב והעורך דור פרי, ולהם בן, שנולד ביולי 2022. מתגוררים ברעננה.
בנובמבר 2023 החלה בשנית בתהליך הגיור – כשבפברואר 2024 לוי סיפרה שהשלימה אותו בהצלחה, ולאחר שהתגיירה אף נישאה לדור פרי בשנית – אך הפעם עשתה זאת בחתונה כדת משה וישראל.
הערות שוליים

↑  חוזרת למקורות: אלין לוי שינתה את השם, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 10 ביוני 2015
1 2 3 4 5  הכירו את אלין לוי, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2009
1 2  גיל משעלי, ‏בגלל לימודי המשחק: הרבנות מסרבת לגייר את אלין לוי, באתר ‏מאקו‏, 16 במרץ 2014
↑  קרן נתנזון ויץ, אלינה לוי: "אוהד ואני מדברים את אותה שפה, ובשבילי זה גילוי", באתר ynet, 19 ביוני 2016
1 2  מתוך, ‏אחרי 25 שנה, אלינה לוי פגשה את אבא: "מבקש סליחה, בואי נתחיל חיים חדשים ביחד", באתר ‏מאקו‏, 8 ביולי 2021
↑  אלין לוי: "מה שקרה מולי היה שיגעון גדלות ולא הלכה", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 20 באוגוסט 2014
↑  יפעת הללי אברהם, ‏בשעה טובה: אלינה לוי ודור פרי נישאו, באתר ‏מאקו‏, 20 באוקטובר 2020
↑  בשורות טובות: כוכבת הריאליטי והשחקנית אלינה לוי ילדה בן בכור, באתר מעריב אונליין, 19 ביולי 2022
↑  בר זגה, אמאל'ה: אלינה לוי ילדה בן, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 19 ביולי 2022
↑  מציצים באינסטוש: בבית של אלינה לוי, באתר ‏מאקו‏, 9 בפברואר 2020
1 2  יוני פרוים, אחרי 14 שנה: אלינה לוי סיימה את תהליך הגיור ונישאה כדת משה וישראל, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 16 בפברואר 2024
קבוצת סקיי

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  רופרט מרדוק 
 תקופת הפעילות:  2 בנובמבר 1990 – הווה (34 שנים) 
 חברת אם:  קומקאסט 
 חברות בנות:  Sky Italia (company)  Acetrax  Sky UK  UK Online  Sky Betting & Gaming  Amstrad  Sky Deutschland  Sky Ireland  The Cloud  Sky Broadband  Easynet  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מיקום המטה:  איזלוורת' 
 ענפי תעשייה:  תעשיית התקשורת 
 מוצרים עיקריים:  שידורי טלוויזיה בלוויין, שידורי שלם וצפה, שירותי אינטרנט בפס רחב, רשת טלפון סלולרי
 יו"ר:  Nicholas Ferguson 
 מנכ"ל:  Dana Strong 
  
 www.skygroup.sky
 
קבוצת סקיי הוא קונצרן תקשורת בריטי, חברה בת של Comcast, שבסיסה בלונדון, אנגליה. החברה פועלת בבריטניה, אירלנד, גרמניה, אוסטריה, שווייץ, איטליה ובעבר ספרד. זוהי חברת המדיה הגדולה באירופה (נכון ל-2018), עם 23 מיליון מנויים ויותר מ-31,000 עובדים נכון לשנת 2019. החברה עוסקת בעיקר בטלוויזיה בלוויין, בהפקה ושידור. המנכ"ל הנוכחי הוא ג'רמי דארוץ'.