stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איב מיילס
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 |  | Hang the DJ | טרייסי |  |
| 2000 |  | Nuts and Bolts | קריס ויליאמס |  |
| 2000–2009 |  | Belonging | סרי (Ceri) | סדרת טלוויזיה |
| 2001 |  | Tales from Pleasure Beach | אנג'י |  |
| 2001 |  | Score | פולה |  |
| 2003 | איסטאנדרס | EastEnders: Dot's Story | גוון הצעירה |  |
| 2005 | דוקטור הו | Doctor Who | גווינית' | בפרק "מתים חסרי מנוח" |
| 2005 | קולדיץ | Colditz | ג'יל |  |
| 2006 |  | Soundproof | בלשית שרה מק'גוואן |  |
| 2006 |  | These Foolish Things | דולי נייטינגייל |  |
| 2006–2011 | טורצ'ווד | Torchwood | גוון קופר | פרס "BAFTA Cymru" לשחקנית הטובה ביותר (2007) פרס מגזין SFX לשחקנית הטובה ביותר מועמדות לפרס "BAFTA Cymru" לשחקנית הטובה ביותר (2010) מועמדות לפרס סטלייט לשחקנית הטובה ביותר - סדרת דרמה מועמדות לפרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה |
| 2006–2008 |  | Torchwood Declassified | בתפקיד עצמה |  |
| 2008 | מרלין | Merlin | ליידי הלן | בפרק "The Dragon's Call" |
| 2008 | דוריט הקטנה | Little Dorrit | מגי פלורניש |  |
| 2008 | דוקטור הו | Doctor Who | גוון קופר | בפרק "The Stolen Earth" ובפרק "Journey's End" |
| 2009 | לשחק אותה טום ג'ונס | A Bit of Tom Jones | סאלי |  |
| 2009 |  | Framed | אנגהרד סטאנרד |  |
| 2011 |  | Wales and Hollywood | מנחה | דוקומנטריה |
| 2011 |  | Baker Boys | שרה |  |
| 2013 | פרנקי | Frankie | פרנקי מדוקס | תפקיד ראשי |
| 2013–2015 |  | You, Me & Them | לורן גריי |  |
| 2014 | תחת חורש חלב | Under Milk Wood | לילי סמולס |  |
| 2015 | ברודצ'רץ' | Broadchurch | קלייר ריפלי |  |
| 2017-הווה | בוקר אחד | Keeping Faith | פיית' האוולס | סדרת טלוויזיה; 2 עונות |
| 2018 | שערורייה אנגלית למדי | A Very English Scandal | גוון פארי-ג'ונס | מיני-סדרה |
| 2020-הווה |  | We Hunt Together | לולה פרנקס | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| TBA |  | The Crow Girl | ג'נט קירקלנד | סדרת טלוויזיה עתידית של פרמאונט+ |
| TBA |  | Cold Water | רבקה | סדרה עתידית של ITV |
תפקידים בתיאטרון

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | אילוף הסוררת | The Taming of the Shrew | ביאנקה | זכייה בפרס איאן צ'ארלסון |
| 2003 | טיטוס אנדרוניקוס | Titus Andronicus | לביניה |  |
| 2005 | הנרי הרביעי | Henry IV - Part I & II | ליידי מורטימר / דול טירשיט |  |
| 2012 |  | All New People | אמה |  |
חטא

ערך זה עוסק בחטא בדת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
"החטא", ציור מעשה ידי פרנץ פון שטוק
בדת, חטא הוא הפרה של נורמה מוסרית, לרוב חוק אלוהי, שנקבעה על ידי ישות עליונה. חטא נוצר על ידי עשיית מעשה אסור או אי עשייה של מעשה שחובה לעשותו, ולעיתים אפילו על ידי מחשבה אסורה, או דחף לעשיית מעשה אסור. ישנן דרגות חומרה שונות של חטא, כאשר על חטאים מסוימים יש דין מיתה ואילו על אחרים יש כפרה.
התפיסה הדתית של איזה מעשה נחשב לחטא משתנה בהתאם לדת, למדינה ולזמן. חטאים אחדים התגלגלו לחוקים ולאיסורים אוניברסליים, כגון רצח וגנבה, ואילו מעשים אחרים הנתפסים כחטאים על פי דתות מסוימות, כגרגרנות וכמשכב זכר מקובלים היום בצורה נרחבת יותר מבעבר בקרב חברות מסוימות.
אטימולוגיה

המילה חטא מקורה בפועל להחטיא. זאת כיוון שלפי תפיסת מרבית הדתות, אדם אשר מבצע חטאים החטיא את ייעודו בעולם. לכן, חטאים יכולים להיות פעולות הפוגעות באל (עבודת אלוהים אחרים) באדם אחר (רצח), או אפילו בעתיד ביתו של אדם (שפיכת זרע לשווא). [דרוש מקור]
האדם הטוב, לפי תפיסת מרבית האמונות, אמור לממש את הפוטנציאל שלו עד סופו (מה שיביא בתורו גם להתחזקות עמו והאנושות כולה).
תפיסת החטא בדתות מונותאיסטיות > יהדות

על פי היהדות, חטא הוא הפרה של אחת מתרי"ג מצוות או המצוות דרבנן, ובמשמעות רחבה יותר, כל מעשה שנוגד את רצון ה' נחשב לחטא. החטאים החמורים ביותר, עונשם ארבע מיתות בית דין או כרת. הגדרת האדם כחוטא משתנה על פי התנהגותו בהווה, ואינה מצב קבוע.
תפיסת החטא בדתות מונותאיסטיות > נצרות

הנצרות מתייחסת לחטא הקדמון, הוא חטא עץ הדעת, שבגללו בני האדם נולדים כחוטאים מנותקים מהאלוהים, והדרך לגן העדן סגורה בפניהם. לפי פאולוס ייסוריו ומותו של ישו נועדו לכפר על החטא הקדמון, ולכן כל המקבל את האמונה בו, ייוושע ויזכה לחיי גן עדן בעולם הבא. על פי הנצרות המערבית החטא מרחיק את החוטא מאלוהיו, ואילו על פי הנצרות המזרחית חטא הוא אי הליכה לפי תוכנית האלוהים, והוא מביע רצון להיות אלוהים.
תפיסת החטא בדתות מונותאיסטיות > אסלאם

על פי האסלאם חטא (בערבית ذنب, דנב) הוא כל דבר העומד בניגוד לרצונו של אללה. על פי הקוראן הנפש האנושית נוטה באופן טבעי לרע. האסלאם מגדיר רמות שונות של חטאים ובהם שירכ (شرك, מילולית שיתוף), חטא האמונה ביותר מאל אחד וחראם (حرام, מילולית איסור).
תפיסת החטא בדתות מונותאיסטיות > הדת הבהאית

בניגוד לאסלאם, על פי הדת הבהאית האדם הוא ביסודו טוב, והאנושות נוצרה מאהבת האל. כאשר ליבו של האדם סוטה הוא אינו יכול לקבל את אהבתו של האל. על הבאהים אסור להתוודות על חטאיהם בפני אחריהם מכיוון שהמחילה היא בין האדם לאלוהיו. החטא הוא טבעי ואל לו לעצור את ההתקדמות להגשמה רוחנית.
תפיסת החטא בדתות פוליתאיסטיות

בהינדואיזם חטא (בסנסקריט pāpa) מתאר לרוב פעולות המפרות קוד אתי או מוסרי ובכך יוצרות קארמה שלילית. בניגוד ליהדות, לנצרות ולאסלאם, החטא אינו פשע כנגד רצונו של האל אלא כנגד הדהרמה או כנגד האדם עצמו. האתיקה הבודהיסטית היא תוצאתנית בטיבה ולכן אין בבודהיזם מקבילה לחטא. בדומה גם בשינטו אין דוקטרינה של חטא, אך מעשים מסוימים יוצרים סוג של זוהמה טקסית, אשר "תנוקה" רק כדי להשקיט את נפשו של האדם ולהביא לו מזל טוב ולא כי יש פגם בהיותו "מזוהם".
תפיסת החטא באתאיזם

באתאיזם נעשית הבחנה בין חטא לבין קוד התנהגות. מכיוון שחטא מקושר למערכת אמונות תאולוגית, האנטיתזה לאתאיזם, נעשה שימוש במונחים של "נכון ולא נכון" או אתי ולא אתי, כדי להימנע מהאסוציאציה למונח דתי. על פי האתאיזם הקוד המוסרי נובע מתכונות האדם ולא מחוקיו של אל כלשהו. בעוד שאסונות טבע מיוחסים לעיתים על ידי אנשים מאמינים לחטאי האדם, השוללים את קיומו של אל טוענים כי ישנה נטייה אנושית לייחס תכליתיות לכל תופעה או עצם, בין אם הוא מלאכותי או טבעי כאחד וכי זו טעות לייחס תכלית כלשהי לטבע הפועל על פי חוקי המדע.
דוגמאות לחטאים מהתורה(מקור האמונה המונותאיסטית)

אונאת דברים - איסור גרימת צער באמצעות הדיבור
אונאת ממון - איסור על גזל
מדבר שקר תרחק
איסור לשון הרע ורכילות
המשפט הפלילי

המשפט הפלילי הוא ענף מתחום המשפט, שתכליתו הסדרת חיי החברה על ידי הגדרת התנהגויות שליליות מסוימות כבלתי-חוקיות בהתאם לחוק העונשין אשר חלקו מבוסס על חלק ממצוות לא תעשה מהתורה (אשר מגדירות התנהגויות אסודות של האדם)
מידת הזהירות במסילת ישרים

על פי מסילת ישרים ספר מוסר בסיסי ביהדות, על האדם לאמץ קודם את מידת הזהירות וללמוד קודם מהתורה מה לא לעשות (מצוות לא תעשה) ולהימנע מהחטא, ועליו לפקח על מעשו ולהתבונן בהם.
ראו גם

היבריס
טאבו
שבעת החטאים
אין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברך
המשפט הפלילי
חוק איסור לשון הרע
מסילת הישרים
לקריאה נוספת

עדין שטיינזלץ, חטא. בתוך, ארתור א. כהן ופול מנדס-פלור (עורכים), אברהם שפירא (עורך המהדורה העברית), לקסיקון התרבות היהודית בזמננו: מושגים, תנועות, אמונות, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ג, 1986. עמ' 188–190.
הערצת עגל הזהב מאת ניקולא פוסן. חטא עגל הזהב הוביל למותם של 3,000 איש על פי ספר שמות
בהינדואיזם חטא היא פעולה המפרה את המוסר ובכך מביאה לקארמה שלילית
רוד לוריא

| --- | --- |

 לידה:  15 במאי 1962 (בן 62) ישראל 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 מקום לימודים:  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית  Brunswick School 
 בן או בת זוג:  Kyra Davis 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוד לוריא (באנגלית: Rod Lurie; נולד ב-15 במאי 1962) הוא במאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי-אמריקאי.
ביוגרפיה

לוריא נולד בהרצליה, בנם של תמר והקריקטוריסט רענן לוריא. בגיל ארבע עבר עם משפחתו לארצות הברית וגדל בקונטיקט ובהוואי. ב-1984 סיים לימודים באקדמיה הצבאית של ארצות הברית והתגייס לצבא כקצין נ"מ. לאחר שירותו הצבאי עבד ככתב בידור ומבקר קולנוע בין השאר בניו יורק דיילי ניוז, אנטרטיינמנט ויקלי, פרמייר, מוביליין וכמגיש תוכנית אירוח ברדיו.
ב-1999 יצא לאקרנים סרטו הראשון "Deterrence" אותו כתב וביים. בשנת 2000 כתב וביים את הסרט "המועמדת" שהיה מועמד לשני פרסי אוסקר בקטגוריות משחק. ב-2001 ביים את הסרט "המבצר האחרון".
בשנת 2011 ביים את הסרט "כלבי הקש" אותם גם כתב והפיק; והוא מהווה רימייק לסרט בעל אותו שם משנת 1971.
בשנת 2020 ביים את סרט המלחמה "לכודים תחת אש" על פי ספרו של ג'ייק טאפר על קרב במלחמת אפגניסטן.
בשנת 2025, יצא לאקרנים סרטו "The Senior", דרמת ספורט המבוססת על סיפורו האמיתי של מייק פלינט, שבגיל 59 הפך לשחקן פוטבול בקולג'.
בטלוויזיה יצר לוריא את הסדרות "Line of Fire" ו"גבירתי הנשיא" שהוקרנו ב-ABC כל אחת במשך עונה אחת עד שבוטלו. הוא ביים פרקים בסדרות "גיהנום על גלגלים", "American Odyssey" ו"נידונים" ואת סרט הטלוויזיה "להרוג את רייגן".
חיים אישיים

לוריא נשוי לסופרת קיירה דייוויס ומתגורר בלוס אנג'לס.
איילים (עמותה)

| --- | --- |
סמליל העמותה
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  באר שבע 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־23 שנים) 
 www.ayalim.org.il
 
שבוע בנייה והתיישבות
כפר הסטודנטים "עדיאל" באשלים
איילים – התיישבות סטודנטים ויזמים היא עמותה ישראלית שמטרתה לעודד צעירים להתיישב בנגב, בגליל ובפריפריה החברתית והגאוגרפית של מדינת ישראל.
העמותה מקימה ומפעילה ברחבי הנגב והגליל כפרי סטודנטים, גרעיני התיישבות ומיזמי תרבות לצעירים, במטרה לחזק את העשייה הציונית במרחבים הללו ולקדם בהם עשייה חברתית וקהילתית.
הקמת העמותה

עמותת איילים הוקמה בשנת 2002 על ידי שני צעירים יוצאי צבא, מתן דהן ודני גליקסברג, לזכרם של בני הזוג אייל ויעל שורק שנרצחו בפיגוע בכרמי צור ביוני 2002. השניים החליטו להשקיע את מענק השחרור שלהם ברכישת שני קרוואנים, אותם הציבו סמוך ליישוב אשלים שבנגב. בחודשים שלאחר מכן הצטרפו אל השניים סטודנטים רבים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ראש הממשלה אריאל שרון היה מהראשונים לתמוך בפעילות העמותה ולמנף את העשייה שלה בנגב, לאחר שביקר במקום וסייע בהצבת 20 קרוואנים חדשים.
כפר הסטודנטים שהוקם באשלים היה לכפר הראשון של העמותה.
פעילות

מטרת העמותה היא לחזק את מפעל ההתיישבות והמעורבות החברתית בנגב ובגליל, והיא פועלת ליישום מטרה זו ברוח חזון דוד בן-גוריון והמפעל הציוני, על ידי קידום מיזמי התיישבות בנגב, בגליל וברשויות ושכונות במרכז הארץ. בבסיס פעילות העמותה עומדת התפיסה כי להתיישבות בנגב ובגליל חשיבות לאומית לעתידה של מדינת ישראל, וכי למשיכת צעירים לאזורים האלו חשיבות רבה עבור ההתיישבות הציונית מחוץ למרכז הארץ. חברי העמותה וגרעיני שנת השירות והנח"ל שלה מקימים את כל כפרי ומיזמי העמותה בעצמם מתוך הכרה בחשיבותה של עבודה עברית.
פעילות > כפרי הסטודנטים

אחת היוזמות המרכזיות של העמותה היא הקמת כפרי סטודנטים, שמספקים לצעירים הזדמנות להכיר מקרוב את הנגב והגליל. במהלך שהותם בכפר, הסטודנטים לוקחים חלק בפעילויות קהילתיות, תורמים לסביבה ומסייעים לחיזוק ההתיישבות המקומית. עם סיום לימודיהם, חלק מהבוגרים בוחרים להשתקע במקום, בין אם באופן עצמאי ובין אם כחלק מגרעין ההתיישבות של העמותה.
נכון ל-2025, חברים בעמותה קרוב ל-1,000 סטודנטים, המאכלסים 15 כפרי סטודנטים ברחבי הארץ: קריית שמונה, כרמיאל, עכו, פתח תקווה, אור יהודה, לוד, שדרות, אשדוד, יכיני, אופקים, ערד, דימונה, אשלים, ירוחם ואילת.
הכפרים מהווים בסיס יציאה למעורבות חברתית ולהתיישבות קבע בעתיד ומאפשרים לחבריהם להכיר את הפוטנציאל הטמון בהתיישבות בנגב ובגליל. החברים בכפרי הסטודנטים לוקחים חלק בתוכנית המלגות של העמותה ופועלים במסגרות חברתיות, חינוכיות והתיישבותיות באזור או ברשות בה הם חיים.
פעילות > גרעיני התיישבות

העמותה מעודדת את חברי כפרי הסטודנטים וצעירים נוספים להמשיך לחיות בנגב ובגליל גם לאחר תום פרק הלימודים האקדמיים. לאורך השנים בחרו למעלה מ-40% מבוגרי העמותה להמשיך לחיות באזורים הללו, דרך גרעיני התיישבות או קהילות חלוציות שצמחו מתוך העמותה.
גרעיני התיישבות של העמותה התיישבו לאורך השנים בקיבוצים במערב ובצפון הנגב. בשנת 2011 הקימה איילים יחד עם החטיבה להתיישבות והמועצה האזורית רמת הנגב את היישוב הדתי-חילוני שיזף. בשנת 2020 הקימה וחנכה העמותה את מעלה שחק, שכונה קהילתית אקולוגית הממוקמת בשטח המוניציפלי של העיר דימונה.
פעילות > מיזמי תרבות חברתיים

איילים מקימה ומפעילה מיזמים קהילתיים, בתי קפה חברתיים וחצרות תרבות, במטרה לייצר מקומות בילוי ותעסוקה באזורי הפעילות של העמותה. בשנת 2008 הקימה העמותה בבאר שבע את מועדון ההופעות החלוץ 33, המארח מדי שבוע אמנים ומופעים ומשמש במה לתרבות בנגב. בנוסף, מפעילה העמותה בתי קפה וברים חברתיים הפועלים ללא מטרת רווח בכפר הסטודנטים של העמותה בשדרות, יכיני, אופקים, אשלים, דימונה ופתח תקווה.
פעילות > תוכניות נוספות

שנת שירות – תוכנית שנת השירות מיועדת לבוגרי תיכונים הדוחים את שירותם הצבאי ומקדישים שנת התנדבות במסגרת הארגון. חברי שנת השירות עוסקים בבינוי כפרי סטודנטים, עבודה עברית ומיזמים קהילתיים, כמו גם עבודה במסגרות חינוכיות וחברתיות. בעקבות מלחמת חרבות ברזל, חברי תוכנית שנת השירות מסייעים בשיקום האזורים שנפגעו במלחמה באזור עוטף עזה והנגב המערבי, וכן בצפון הארץ.
תוכנית המנהיגות – מטרתה של תוכנית המנהיגות בעמותת איילים היא גיבוש דור העתיד של המנהיגות הציונית בפריפריה החברתית והגאוגרפית של מדינת ישראל, מקרב מנהלי כפרי הסטודנטים. התוכנית עוסקת בתכנים הנעים סביב צירי הזהות היהודית והציונית, כמו גם בהקניית ידע מקצועי בתחומים המשיקים לעשייה בכפרי הסטודנטים.
מלחמת חרבות ברזל

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל באוקטובר 2023, פונו כפרי הסטודנטים של העמותה הממוקמים בנגב המערבי: אופקים, שדרות ויכיני. הכפר בשדרות נפגע מירי רקטי במהלך המלחמה. בהמשך שופץ הכפר ואוכלס מחדש, כמו גם יתר הכפרים בעוטף עזה. בנוסף, הוקם גרעין הנח"ל של העמותה הפועל במסגרת שתי קומונות, בכפר עזה ובשדרות. משימתו המרכזית של הגרעין היא שיקום ההתיישבות בנגב המערבי בעקבות המלחמה. בתום שנת השירות מיועדים חברי הגרעין להתגייס לחטיבת הנח"ל לשירות צבאי, בסיומו יחזרו לפרק משימה בכפר עזה ובשדרות.
בחזית הצפונית, כפר הסטודנטים בקריית שמונה פונה אף הוא באוקטובר 2023 וחזר לפעילות בפברואר 2025 במבנה חדש. באותו חודש, החליטה העמותה גם על הקמת כפר סטודנטים נוסף, בשלומי שבגליל המערבי, לאחר תקופה ארוכה בה סבלה הרשות מהמצב הביטחוני.
שיתופי פעולה ומימון

העמותה נתמכת על ידי גופים ממשלתיים ותורמים פרטיים מהארץ ומחוצה לה, בראשם משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי, קרן מיראז', הסוכנות היהודית, החטיבה להתיישבות וקרן היסוד. תורמים נוספים לעמותה הם קרן קיימת לישראל, קרן שעשוע, קרן מנדל, בנק מזרחי טפחות ומפעל הפיס.
הוקרה

העמותה זכתה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי לשנת 2007.
בשנת 2019 זכתה העמותה בפרס בגין על עשייה ציונית ותרומה לעם ישראל.
פרשת ישראל ביתנו

בדצמבר 2014 נחקרו יו"ר העמותה, מתן דהן, וסגנו, דני גליקסברג, במסגרת פרשת השחיתות בישראל ביתנו. בספטמבר 2016 הוחלט להזמינם לשימוע בגין עבירות שוחד והלבנת הון בשנים 2009-2014.
ביוני 2018 הרשיע השופט צבי גורפינקל את מתן דהן בעבירת שוחד וגזר עליו 6 חודשי מאסר שירוצו בדרך של עבודות שירות. כמו כן קבע השופט כי אין במעשיו כדי לפסול אותו מלשמש חבר ועד בעמותת איילים, ושמעשיו היו מתוך קידום מטרותיה החברתיות של העמותה. באותו הסדר טיעון הורשע גם השדלן (לוביסט) של העמותה, סטיבן לוי, בעבירה של הפרת אמונים בתאגיד. עונשו של לוי נגזר להיות שלושה חודשי מאסר שירוצו בעבודות שירות.
הערות שוליים

1 2 3  אילנה שטוטלנד,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'‏"הגרעין הגדול ביותר בתולדותינו; המלחמה גרמה לאנשים לרצות להתנדב", באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2024
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'יסמין גואטה,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'איך הסתבכה עמותת איילים בפרשת שוחד: "ככה המערכת הפוליטית עובדת", באתר TheMarker‏, 21 במרץ 2018
↑  יוגב ישראלי,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'"הייתי בדיכאון. הרגשתי שאני חייב לעשות משהו שיתרום לחברה וירים אותי על הרגליים", באתר ynet, 9 בספטמבר 2024
1 2  סו סורקיס,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'החלוצים של המאה ה-21 זקוקים לכפר אקולוגי שלם, באתר זמן ישראל, 3 בינואר 2021
↑  נמרוד בוסו, היישוב שיזף בנגב - שנתיים אחרי ההתיישבות הלא חוקית, באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2013
↑  מיטל שרעבי,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏תרבות פוגשת מדבר: המתחם החדש שיגרום לכם לנסוע לאשלים, באתר מעריב אונליין, 15 בדצמבר 2024
↑  מתנדבי שנת השירות של עמותת איילים משקמים מחדש את הצפון, באתר קים קונקשנ'ס, 5 בינואר 2025
↑  יניב פורמנסקי,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'‏אחרי שנפגע במלחמה: כפר הסטודנטים בשדרות שודרג בהשקעה של 7 מיליון שקל, באתר מעריב אונליין, 15 באפריל 2024
↑  גלית חתן,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'‏גרעין נח"ל חדש יירתם לטובת כפר עזה ויישובי העוטף, באתר גלובס, 6 בפברואר 2024
↑  הודעת ראש המועצה המקומית שלומי, גבי נעמן, בעמוד הפייסבוק של גבי נעמן 9 בפברואר 2025
↑  עמותת איילים היא הזוכה השנה בפרס בגין, באתר האיחוד החקלאי, 12 בדצמבר 2019
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'שוקי שדה, ליאור דטל,'"`UNIQ--nowiki-00000017-QINU`"'החומרים שמהם עשויה שחיתות: "איילים מחוברת בעטינים לשלטון, יש לה תקציב ענק", באתר TheMarker‏, 1 בינואר 2015
↑  טובה צימוקי וגלעד מורג,'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'כתבי אישום בכפוף לשימוע נגד השר לשעבר מיסז'ניקוב וסגנית השר קירשנבאום, באתר ynet, 26 בספטמבר 2016
↑  מנחם שטאובר,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'‏תיק ישראל ביתנו: יו"ר "איילים" יוכל להמשיך בפעילות ציבורית, באתר גלובס, 27 ביוני 2018
1 2  גלעד מורג,'"`UNIQ--nowiki-0000001D-QINU`"'פרשת ישראל ביתנו: הסדרי טיעון עם נאשמים בשוחד, באתר ynet, 9 באפריל 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011876368905171
מלחמת וייטנאם (מיני-סדרה)

| --- | --- |

 סוגה:  סרט תיעודי 
 כותבים:  ג'פרי וורד
 בימוי:  קן ברנס לין נוביק
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 תקציב:  30,000,000 דולר אמריקאי 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 
 הפקה
 מפיק:  WETA-TV 
 הפצה:  PBS, נטפליקס 
 מוזיקה:  טרנט רנזור, אטיקוס רוס 
 שידור
 רשת שידור:  PBS 
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 2017 – 28 בספטמבר 2017 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלחמת וייטנאם היא מיני סדרה בת 10 פרקים משנת 2017 העוסקת במלחמת וייטנאם. הסדרה הופקה עבור רשת הטלוויזיה האמריקאית PBS ובוימה על ידי קן ברנס ולין נוביק. הפרק הראשון של הסדרה שודר בארצות הברית ב-17 בספטמבר 2017.
הפקה

את הסדרה הפיקו קן ברנס ולין נוביק, ששיתפו בעבר פעולה במספר פרויקטים דוקומנטריים, למשל "The War", מיני סדרה משנת 2007 אשר עסקה בקורות מלחמת העולם השנייה והשפעתה על החברה האמריקאית. בשנת 1990, ביים ברנס את סדרת הטלוויזיה התיעודית "The Civil War" אשר עסקה במלחמת האזרחים האמריקנית וזכתה בפרסים רבים.
במהלך עבודת התחקיר על הסדרה, שארכה כשש שנים, אספו תחקירני הסדרה קטעי ארכיון כתובים ומצולמים ב-13 מדינות, עברו על כמאה אלף צילומי סטילס (מתוכם השתמשו ב–1,500 בסדרה) ועל כ-1,500 שעות של קטעי וידאו. בסך הכול, ארכה הפקת הסדרה כעשר שנים בעלות בעלות של 30 מיליון דולר.
כחלק מתהליך ההפקה, קיימו התחקירנים ראיונות עם כאלף אנשים. לאחר סיום סבב הראיונות, שולבו בסדרה ראיונות עם 79 אנשים, בהם לוחמים לשעבר שנטלו חלק במלחמה, הן מהצד האמריקאי והן מהצד הווייטנאמי. כמו כן רואיינו אזרחים וייטנאמים מהצפון ומדרום המדינה שחלקו את חוויותיהם. ברנס ונוביק נמנעו באופן מכוון משילוב מרואיינים מפורסמים ובעלי שם, דוגמת הנרי קיסינג'ר, ג'ון מקיין, על אף מעורבותם במלחמה. הסיבה לכך היא רצונם של הבמאים לתת נקודת מבט אישית של המלחמה כפי שחוו אותה הלוחמים והאזרחים הפשוטים. יחד עם זאת, הסדרה משלבת צילומים רבים של שני האישים מתקופת המלחמה, כולל הסרטון שצפון וייטנאם פרסמה של מקיין בשבי.
שידורים וגרסאות

בארצות הברית שודרו הפרקים בערוץ PBS באורך המלא, כאשר כל פרק נמשך בין 1:22 לבין 1:54 שעות. בממלכה המאוחדת שודרה הסדרה בערוץ BBC בגרסה מקוצרת, במשך של 55 דקות לכל פרק.
בישראל שודרה הגרסה המקוצרת של הסדרה, בתחילה בערוץ yes דוקו החל מ-3 בדצמבר 2017, ובהמשך בערוץ כאן 11, החל מ-28 ביולי 2018.
פרקים

בסדרה עשרה פרקים באורך כולל של 17 שעות ו-25 דקות.
|  | שם הפרק | משך הפרק | שנים רלוונטיות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Déjà Vu | 1:22 שעות | 1858–1961 |
| 2 | Riding the Tiger | 1:24 שעות | 1961–1963 |
| 3 | The River Styx | 1:54 שעות | ינואר 1964 - דצמבר 1965 |
| 4 | Doubt | 1:54 שעות | ינואר 1966 - יוני 1967 |
| 5 | This Is What We Do | 1:25 שעות | יולי 1967 - דצמבר 1967 |
| 6 | Things Fall Apart | 1:24 שעות | ינואר 1968 - יולי 1968 |
| 7 | Chasing Ghosts | 1:47 שעות | יוני 1968 - מאי 1969 |
| 8 | The History of the World | 1:49 שעות | אפריל 1969 - מאי 1970 |
| 9 | A Disrespectful Loyalty | 1:49 שעות | מאי 1970 - מרץ 1973 |
| 10 | The Weight of Memory | 1:47 שעות | מרץ 1973 והלאה |
הערות שוליים

↑  THE VIETNAM WAR, A New Film By Ken Burns and Lynn Novick, to Air Fall 2017 on PBS, pbs.org, Jan 6, 2017
↑  Mark Lawson, The 50 best TV shows of 2017: No 9 The Vietnam War, theguardian.com, December 7, 2017
1 2  Jennifer Schuessler, Ken Burns and Lynn Novick Tackle the Vietnam War, nytimes.com, September 1, 2017
↑  רון מיברג,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'‏"מלחמת וייטנאם": "18 שעות שקרעו אותי לגזרים, ישבתי ובכיתי כמו ילד", באתר מעריב אונליין, 18 בנובמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 00b0d92e-38ae-4880-8111-1f926d2460af
יחזקאל לוינשטיין

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1885 ורשה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 במרץ 1974 (בגיל 89 בערך) בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת ראדין 
 תקופת הפעילות:  ? – 12 במרץ 1974 
 השתייכות:  תנועת המוסר, חרדים ליטאים 
 תלמידיו:  ראו להלן
 חיבוריו:  אור יחזקאל, ממזרח שמש
 
 תפקידים נוספים:  משגיח בישיבת מיר ובישיבת פוניבז'
 
ישיבת מיר בעת שהותה בשאנגחאי. הרב לוינשטיין היושב ראשון משמאל בשורה הראשונה
מצבת הרב יחזקאל לוינשטין
הרב יחזקאל (חצקל) לוינשטיין (תרמ"ה – י"ח באדר ה'תשל"ד; 1885 – מרץ 1974) היה מבעלי המוסר הבולטים במאה ה-20, שימש כמשגיח הרוחני של ישיבות מיר, לומז'ה-פתח תקווה וישיבת פוניבז'.
חייו

נולד בוורשה בשנת תרמ"ה. בגיל חמש התייתם מאמו, ובגיל בר מצווה התחיל לעבוד לפרנסתו. מסופר, כי לאחר עבודה של שבוע שלם (כמוכר פרחים), נגנבה כל משכורתו ביום ששי בבית המרחץ הוורשאי, ועובדה זו עוררה אותו להקדיש את חייו ללימוד תורה ומוסר, ולא לבלות את ימיו ברכישת עולם שיכולים ליטלו ממנו. הוא נסע לישיבת ראדין, בראשותו של הרב ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים"). כמו כן, היה תלמידם של הרב ירוחם ליבוביץ, הרב נחום זאב זיו (בנו של הסבא מקלם) ושל הרב צבי הירש ברוידא.
שימש כר"מ בישיבה הקטנה שעל ידי ישיבת קלם ואחר כך כמשגיח רוחני בישיבות קלצק ומיר (בין היתר בתקופת שהותה בשאנגחאי). בין השנים 7–1935 שהה בארץ ישראל ושימש כמשגיח בישיבת פתח תקווה, בראשותו של הרב ראובן כץ. לאחר פטירת רבו רבי ירוחם ליבוביץ משגיח ישיבת מיר, שב הרב לוינשטיין לפולין למלא את מקום רבו בתפקיד החינוכי.
אחד מתלמידיו בתקופת פתח תקווה מספר: ”"ר' חצק'ל ראה תמיד לנגד עיניו רק את העולם הבא... הוא נהנה מעט מאד מן העולם הזה. צם יותר ממה שאכל, וגופו הצנום החזיק מעמד רק הודות לנשמה העדינה שבתוכו. הכרתי אותו מקרוב בלומדי בישיבת פתח תקוה, ויכולני להעיד שבימים הלוהטים של הקיץ, כאשר שלח את תלמידי הישיבה לנוח או להתרחץ בים ואף לטייל במקצת, היה הוא נשאר בישיבה משעות הבוקר ועד מאוחר בערב ועובד על עצמו. הוא היה לנו דוגמה של 'עובד השם' בלילה וביום ללא הפסק... כל רגע יקר היה לו"”.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט עם ישיבת מיר לווילנה, שהייתה לזמן קצר תחת שלטון הליטאים. משם עבר עם הישיבה לקיידאן, ומשם נסע עם התלמידים מזרחה לקובה ולשנגחאי באמצעות 'ויזות קוראסו' המפורסמות. פעילות הבריחה, כמו גם יוזמות דומות שהעלה ראש הישיבה הרב אליעזר יהודה פינקל לא נעשו על דעתו של הרב לוישטיין, שצידד בקו פאסיבי יותר. בזמן שהייתו בשנגחאי התגלעו חילוקי דעות בינו לבין תלמידיה המבוגרים של הישיבה בענייני הנהגה שונים, ובאותן שנים התבלט כמנהיגה של הישיבה, כשמכתביהם של עסקני וגדולי הדור בשאלות שונות, כשאלת קו התאריך בהלכה, מופנות אליו.
לאחר כן עמד בראש תלמידי ישיבת מיר בארצות הברית, ושם הסתופפו בצילו קבוצה גדולה של לומדי מוסר, שחלק מהם עלה איתו יחד לארץ ישראל.
לאחר עלייתו לארץ ישראל בשנת תש"ט המשיך בתפקידו בישיבת מיר בירושלים. בשנת תשי"ד עבר לשמש כמשגיח של ישיבת פוניבז' בבני ברק.
הרב שך הכירו כבר מתקופת כהונתם ביחד בישיבת קלצק. כאשר עמד הרב לוינשטיין בראשות תלמידי ישיבת מיר בארצות הברית התייעץ עם הרב שך על המשך דרכו, והוא המריצו לעלות ארצה (המכתב נדפס באור יחזקאל - מכתבים). הרב שך אמר לתלמידי הישיבה: "אל תחשבו שלפני מלחמת העולם היו הרבה אנשים כמותו, כבר אז באותו דור דעה, היה המשגיח מן היחידים!". בהספדו עליו בשעת ההלויה, אמר ש"המשגיח הוא העובד ה' הכי גדול שראיתי מימי".
עמודא דנורא בקבורתו

אחד המקרים המתועדים של עמודא דנורא אירע בעת הלווייתו של המשגיח. על פי עדות הרבנית נחמה שטנצל, אשת תלמידו הרב שלמה שטנצל, נצפה עמוד אש שהתנשא מבית העלמין פוניבז' בבני ברק עד לשמיים, בדיוק בזמן הקבורה.
נפטר בביתו בגבעת ישיבת פוניבז', בי"ח באדר תשל"ד.
הגותו

גישתו המוסרית מפורסמת בעיקר במקום המרכזי המוענק ליראת העונש, ובשל תפיסת האמונה בחוש השוללת עיסוק פילוסופי ומאמצת את האמונה הפשוטה, שהפכה לסממן היכר של החברה החרדית. בפטירתו הספידו תלמידו הרב שלמה ולבה ואמר כי נפטר אחרון יוצאי מצרים.
ספריו

שיחותיו ואגרותיו לוקטו על ידי חתנו, הרב ראובן יהושע גינזבורג, בסדרת ספרים בשם אור יחזקאל. אחרי פטירתו המשיכו במפעל ההוצאה לאור בניו של הרב ראובן גינזבורג. וכן חמישה כרכים משיחותיו בשם "אור יחזקאל" שיצאו לאור על ידי נכדו הרב דניאל גינזבורג. כמו כן יצאו לאור שלושה כרכים של שיחותיו מתקופת ישיבת מיר בשאנגחאי בשם ממזרח שמש, שנכתבו על ידי תלמידו רבי משה בנימין ברנשטיין. שיחות מוקלטות שלו נמצאות בישיבת פוניבז', בפורמט של תקליטים, והן מושמעות בה מעת לעת.
משפחתו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לא מצוינות בנותיו.
חתנו הרב אפרים מרדכי גינזבורג - כיהן בראשות ישיבת מיר בארצות הברית
חתנו הרב ראובן יהושע גינזבורג - (אחיו של חתנו הראשון אפרים מרדכי) כיהן כמשגיח בישיבת בית מאיר, ואחרי חמיו כיהן כמשגיח בישיבת פוניבז'.
בנו, הרב אליעזר גינזבורג, היה משגיח בישיבת פוניבז' עד לפטירתו באלול תשע"ז.
בנו, הרב דניאל גינזבורג, ר"מ בישיבת בית מאיר בבני ברק.
בנו הרב שלמה גינזבורג ר"מ בישיבת הרי יהודה במושב בית מאיר.
בתו, הינדה נשואה לרב יגאל רוזן ראש ישיבת אור ישראל.
בתו דינה נשואה לרב מתיתהו מינצר
בנו, יוסף חיים (יוסל'ה), היה גר בביתו של המשגיח ר' חצ'קל שבישבת פונביז' עד לפטירתו.