stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יגאל צרפתי
ביוגרפיה

צרפתי בעל תואר ראשון במדע המדינה וגאוגרפיה, בעל תואר מגיסטר במקרקעין מהטכניון, בעל תואר שני בהצטיינות בגאוגרפיה עם התמחות בלימודים עירוניים ואזוריים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני נוסף במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד בה למד במסגרת תוכנית וקסנר.
הוא שימש סמנכ"ל משרד החינוך ומנהל מינהל הפיתוח במשרד. באפריל 2013 מונה למנכ"ל משרד הפנים ובדצמבר 2013 מונה לראש מועצת מגדל תפן. בפברואר 2016 מונה למנהל מינהל אזורי פיתוח במשרד הכלכלה והתעשייה.
צרפתי נשוי ואב לשלושה.
פרסים

בשנת 1998 זכה בפרס גינטר עבור כתיבת עבודת מחקר על אודות התפתחות השטח הבנוי של שכונת בקעה בירושלים.
בשנת 1999 זכה במלגת וקסנר לעובדים מצטיינים במגזר הציבורי.
בשנת 2012 זכה בפרס מצוינות בניהול בדרג בכיר מטעם נציב שירות המדינה.
הערות שוליים

1 2 3  הממשלה אישרה בתאריך 21.4.13 פה אחד את מינויו של מר יגאל צרפתי לתפקיד מנכ"ל משרד הפנים.  אתר האינטרנט הרשמי של משרד הפנים
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טירת שאבאן

טירת שאבאן
טירת שאבאן (בצרפתית: Château de Chabannes) היא כינויו של מבנה בכפר שאבאן (Chabannes) בקומונת סן-פייר-דה-פורסאק (צר'), במחוז קרס שבמרכז צרפת.
היסטוריה

בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש צרפת על ידי גרמניה הנאצית ב-1940, פעל במבנה בית ילדים שאליו הובאו כ-400 ילדים יהודים לשם הסתרתם מפני הנאצים וצרפת של וישי, משתפי הפעולה עם הנאצים. את בית הילדים הפעילו אנשי אוז"ה. מנהל בית הילדים היה פליקס שברייה, מפעילי אוז"ה, שלימים קיבל על פעילותו זו את אות חסיד אומות העולם מיד ושם.
בסוף אוגוסט 1942 נערכה פשיטה של ז'נדרמים צרפתים על בית הילדים בטירת שאבאן, עצרה מספר אנשי צוות וילדים, והם נשלחו למחנות ההשמדה הנאציים במזרח אירופה, שם נספו כולם למעט שניים. שברייה קיבל לידיו רשימת שמות של ילדים יהודים, והצטווה להסגירם לידי המשטרה הצרפתית. הוא ניצל אי דיוקים ברשימה כדי לטעון שלגבי חלק מהילדים, הוא אינו יודע היכן הם, ולגבי האחרים, הם נמלטו. בין הילדים ברשימה היה הרברט אודנהיימר (Odenheimer), ששמו נרשם בטעות "אופנהיימר" (Oppenheimer).
אחרי 31 באוגוסט 1942 פוּזרו רוב הילדים ששמותיהם הופיעו באותה רשימה בין משפחות נוצריות.
בסוף 1943 החליט ארגון האוז"ה לסגור את בית הילדים מחשש לשלום הילדים ולפזר את הילדים במקומות מסתור חלופיים. חלק מהילדים השוהים בבית הילדים פוזרו בין בתיהם של נוצרים שהצילו אותם עד תום השואה, וחלק מהילדים הוברחו לשווייץ, בסיוע נוצרים. חלק מנוצרים מצילים אלה קיבלו לימים את אות חסיד אומות העולם מיד ושם.
הערות שוליים

↑  לימים ד"ר אהוד לב, היסטוריון של האמנות ורשם במוזיאון ישראל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2016022946  VIAF: 481145857988223021622   WorldCat (עם VIAF): 481145857988223021622 
ערך זה הוא קצרמרבנושא צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טירת ריבו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טירה, שאטו 
 מיקום:  Lémeré 
 מדינה:  צרפת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1445
 תאריך פתיחה רשמי:  1834 
 סגנון אדריכלי:  רנסאנס 
 קואורדינטות:  47°06′14″N 0°19′24″E﻿ / ﻿47.103889°N 0.323333°E﻿ / 47.103889; 0.323333
 www.chateaudurivau.com/fr/
  (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי טירת ריבו(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי טירת ריבו(למפת פיי דה לה לואר רגילה) נאנט אנז'ה לאוואל לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה טירת ריבו(למפת פיי דה לה לואר מוגדלת) נאנט אנז'ה לאוואל לה מאן לה רוש סור-יון  ברטאן נורמנדי סאנטר- עמק הלואר  אקיטן החדשה מפרץ ביסקאיה טירת ריבו
 
טירת ריבו (בצרפתית: Château du Rivau) היא טירה בסגנון הרנסאנס בעמק הלואר בצרפת. הטירה ממוקמת בקרבת טירת שינון בשטח אנדר ולואר.
היסטוריה

הטירה הורחבה באופן משמעותי בשנת 1445. היא הייתה בבעלות משפחת דה בובו, מייסדי הטירה, עד לסוף המאה ה-17. לאחר מכן הוא היא הייתה תחת בעלויות שונות ושימשה בין היתר כחווה. הצייר פייר ברנו התגורר בטירה בשנים 1960–1992. בשנת 1991 השטח נרכש על ידי משפחת לניה. הם פעלו לשיפוץ המבנה ושטחים נלווים ובשנת 2000 היא נפתחה לציבור.
גני הטירה

הטירה ידועה בגניה הציוריים שהוקמו סביבה, 12 במספר, בנושאי שונים. בתוך הגנים משולבים יצירות של אמנים שונים לרבות פיליפ ראמט. גן הוורדים כולל אוסף של 450 זנים של ורדים. בין מבני שרות ממוקם גן ירקות שבו גדלים ירקות בממדים גדולים. גן מיוחד מוקדש לספר אליסה בארץ הפלאות וניתן לראות בו פסלים של דמויות מהספר. כמו כן בתוך הטירה עצמה מצוי מוזיאון.
טומאת שכבת זרע

טומאת שכבת זרע היא טומאה בדרגת אב הטומאה החלה על האדם אשר יוצאת ממנו שכבת זרע ומביאה אותו לדרגת ראשון לטומאה. טומאה זו מקורה בפרשת מצורע בפסוק "ואִישׁ כִּי תֵצֵא מִמֶּנּוּ שִׁכְבַת זָרַע וְרָחַץ בַּמַּיִם אֶת כָּל בְּשָׂרוֹ וְטָמֵא עַד הָעָרֶב" (ויקרא פרק ט"ו פסוק ט"ז). הנטמא בטומאה זו נקרא בהרבה מקומות "בעל קרי".
טעם המצווה

טומאה זו מהותה היא לעורר את האדם שיצאה ממנו שכבת הזרע המגיעה על ידי מחשבות תאווה גופניות, בין מרצונו ובין באונס בשנתו. ועל ידי שנהיה טמא למשך יום אחד תתנקה מחשבתו ואחר כך יטהר על ידי טבילה. ובדומה לכך כתבו שטומאת בעל קרי היא טומאה הבאה על ידי קלות ראש וזחות הדעת.
גדרי הטומאה

שיעור שכבת הזרע המטמאת במגע היא כעדשה, אך לאדם עצמו היוצאת ממנו שכבת הזרע שיעורה בכל שהוא. והטומאה חלה על האדם בין אם ראה באונס ובין ברצון. חכמים גזרו אף על המהרהר בלילה וחלם ששימש וכשהתעורר מצא את בשרו חם, שהוא טמא, ואף שלא ראה שכבת זרע, אך טומאה זו חלה רק לעניין תרומה, ואינה מטמאת חולין.
הזרע המטמא צריך להיות לבן, אך אדום או צבע אחר אינו מטמא. וכן צריך האדם להרגיש ביציאת שכבת הזרע כדי להיטמא. זרעו של קטן אינו מטמא אותו או אחרים. וזרעו של אנדרוגינוס טמא מספק, מכיוון שהוא ספק האם מוגדר כזכר, נקבה, או מין אחר. זרעו של הגוי אף אם הוא גר תושב, וכן זרעו של עבד כנעני, וזרע הבהמה אינם מטמאים.
השוכב עם האשה וגמר ביאתו שניהם טמאים. וטומאת האשה אינה משום שבית סתריה נגע בשכבת זרע, אלא משום טומאה מיוחדת אשר גזרה התורה על האשה הנבעלת. יש שהסתפקו בדין האשה כאשר בא עליה אדם ולא הוציא שכבת זרע, האם הביאה מספיקה דיה כדי לטמאותה. אך מוסכם שאם רק הערה בה אינה נטמאת. אם היה הבועל פחות מבן תשע או הנבעלת פחותה מבת שלוש ולכן אינם נחשבים כראויים לביאה, אינם טמאים מחמת הביאה, והיא לא תהיה טמאה אף במגע משום שאין בית סתריה נטמאים במגע. וכן ביאה שלא כדרכה אינה נחשבת ביאה כדי לטמאות.
פולטת שכבת זרע

אשה הפולטת מבית סתריה שכבת זרע לחה בתוך שלוש עונות (עונה היא יום או לילה) מעת הביאה, הרי היא טמאה ואף אם פלטה כל שהוא. אך אם שכבת הזרע יבשה או שכבר עברו שלוש עונות, אין שכבת הזרע מטמאת. אמנם זכר שנרבע, שכבת הזרע הנפלטת ממנו מטמאת אף לאחר שלוש עונות. ויש שהסתפקו על גויה או בהמה הפולטות שכבת זרע של ישראל לאחר שלוש עונות, אם מטמא.
דיני הטמא

הטמא הוא ראשון לטומאה ולכן כדי להיטהר עליו לטבול ולהמתין בטומאתו עד הערב, ועד שאינו נטהר ייחשב כטבול יום ואסור לו להיות בהר הבית ולאכול קדשים.
טבילת עזרא

עזרא תיקן שבעל קרי יהיה אסור בקריאת שמע ובתפילה וכל דבר שבקדושה עד שיטבול, והטבילה תטהר אותו מיד. וטעמו היה כדי שיהיו נקיים וטהורים במחשבתם, וכן כדי שלא יהיו האנשים מצויים אצל נשותיהם כתרנגולים. לאחר תקופת עזרא ביטלו חכמים את תקנתו, ויכול אדם לקרוא קריאת שמע אף בלי טבילה, ויש הטוענים שלעניין תפילה לא בטלה התקנה ויש לטבול קודם. אמנם אף לאחר ביטול התקנה הטבילה נחשבת כמעלה גדולה ומעשה רצוי.
ראו גם

בעל קרי
ראשון לטומאה
הערות שוליים

↑  ספר החינוך מצווה ק"פ
↑  רש"י במסכת ברכות דף כב עמוד א
↑  מסכת נדה דף מג עמוד ב
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק ה הלכה ה
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק ה הלכה ג
↑  ספר החינוך מצווה קפ
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק ה הלכה ד. וספר החינוך מצווה קפ
↑  מנחת חינוך מצווה קפ
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק ה הלכה ט
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק ה הלכה יא
↑  רמב"ם ספר היד החזקה הלכות אבות הטומאה פרק י הלכה א
↑  טור ובית יוסף אורח חיים סימן פח
↑  ספר החינוך מצווה קפ, והרחיב בנושא שם המנחת חינוך
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
יחסי גאורגיה–פינלנד

| יחסי גאורגיה–פינלנד |
| --- | --- |
גאורגיה: פינלנד


גאורגיה: פינלנד
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 338,145
אוכלוסייה
3,807,418: 5,618,827
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 300,187
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 53,425
משטר
רפובליקה פרלמנטרית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי גאורגיה–פינלנד הם היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לרפובליקת פינלנד. גאורגיה ופינלנד משתפות פעולה באופן הדוק בתחום הפוליטי, הבין-פרלמנטרי, הכלכלי, הביטחוני והחינוך. גאורגיה פתחה בשנת 2011 שגרירות בהלסינקי, בירת פינלנד.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לרפובליקת פינלנד כוננו ב-8 ביולי 1992.
פינלנד תומכת בתוקף בשלמותה הטריטוריאלית של גאורגיה ובמדיניות אי-ההכרה ביחס לשטחים הבדלניים במדינה, הן במתכונת דו-צדדית והן במתכונת רב-צדדית. בנוסף, פינלנד מצטרפת להחלטה על "סטטוס של עקורים פנימיים ופליטים מאבחזיה, גאורגיה ואזור צחינוואלי/דרום אוסטיה, גאורגיה" המוגשת מדי שנה על ידי גאורגיה לעצרת הכללית של האו"ם. יתרה מכך, פינלנד מעורבת באופן פעיל במשימת המעקב של האיחוד האירופי (EUMM) בגאורגיה.
ישנה גם חשיבות רבה לתמיכתה של פינלנד בתהליך האינטגרציה של גאורגיה באיחוד האירופי. יש להדגיש שפינלנד משתתפת באופן פעיל ביישום פרויקטי התאום של האיחוד האירופי עם גאורגיה. מ-2013 עד 2017, פינלנד הייתה מעורבת בפרויקטים שמטרתם להכשיר נציגים של שירות החקירות והאקדמיה תחת משרד האוצר של גאורגיה. הפרויקטים נועדו גם להבטיח את המודרניזציה המוסדית של המשרד.
גם שיתוף הפעולה הבין-פרלמנטרי בין שתי המדינות מתפתח בצורה חיובית. בראש קבוצת הידידות עם גאורגיה בפרלמנט הפיני עומד מתיאס מרטין, חבר במפלגת הקואליציה הלאומית, בעוד שקבוצת הידידות עם פינלנד בפרלמנט הגאורגי מנוהלת על ידי מריאם לאשקי.
סקירה כללית > ביקורים בדרג גבוה

בנובמבר 2018, ערך שר החוץ של גאורגיה ביקור דו-צדדי בפינלנד. באותה שנה, נשיא פינלנד, סאולי ניניסטה, ביקר בגאורגיה לרגל יום השנה ה-100 להקמתה של הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה. שרי החוץ של גאורגיה ופינלנד ערכו פגישה נוספת בז'נבה שבשווייץ בשנת 2020.
שיתוף פעולה כלכלי, חינוכי וביטחוני

שתי המדינות מעמיקות את קשריהן בתחום הכלכלה והתיירות. ההשתתפות הקבועה של גאורגיה ביריד הנסיעות הגדול ביותר בצפון אירופה "MATKA" ראויה לציון מיוחד. מגזין התיירות הפיני "MONDO" – אחד ממשתתפי המפתח של היריד מונה את גאורגיה בין חמשת יעדי התיירות המובילים של 2018. בינואר 2020 זכתה גאורגיה בתואר "יעד החוץ של השנה" של המגזין.
על מנת להעמיק עוד יותר את היחסים המסחריים-כלכליים בין שתי המדינות, נחתם מזכר הבנות בין לשכת המסחר והתעשייה הגיאורגית לבין Finpro - הארגון הפיני לקידום הסחר.
שתי המדינות משתפות פעולה גם בתחום הביטחוני, ליתר דיוק, בתחומי אבטחת סייבר, כוחות מילואים וגיוס. חשיבות מיוחדת היא מעורבותה של פינלנד בפיתוח תפיסת ההגנה הכוללת של גאורגיה.
משרדי החינוך של גאורגיה ופינלנד חתמו על מזכר שיתוף פעולה הדדי בשנת 2019. באותה שנה, באמצעות מימון ברית הקבוצות הגיאורגית ובתמיכת הקונסורציום הפיני לחינוך, הוקם בכפר סגורמו בית ספר פיני.
טיסקצ'קה

טִיסַקֵצְ'קֶה (בהונגרית: Tiszakécske) היא עיירה במחוז באץ'-קישקון, מקום מושבה של נפת טיסקצ'קה על גדות נהר הטיסה.
מיקום

כל האזור המנהלי של טיסקצ'קה ממוקם על הגדה הימנית של נהר הטיסה. מצפון, עם כיוון השעון: Jászkarajenő בצפון, Tiszajenő בצפון מזרח, Nagyrév במזרח (בצד השני של הנהר), Tiszainoka ו-Tiszakürt בדרום מזרח, Tiszaug בדרום. בגדה השמאלית, Lakitelek בדרום מערב, Szentkiraly במערב, ובצפון מערב Kocsér.
נגישות > בכביש

העיר נעקפת על ידי כבישים ראשיים, רק כבישים ציבוריים בני ארבע וחמש ספרות (דרגה נמוכה) עוברים בשטחה. ניתן להגיע אליה במספר מסלולים מבודפשט, אך יש שתי גישות עיקריות: מהכביש הראשי 4 ומהכביש המהיר M4 מכיוון צגלד, ומהכביש המהיר M5 דרך קצ'קמט. ניתן להגיע אליה מצגלד לנג'קרש בכביש המהיר 441.
נגישות > ברכבת

ניתן להגיע אליה ברכבת בקו רכבת רכבות הונגריה (מ.א.ב) סולנוק-קצ'קמט מספר 145, שיש לו ארבע תחנות באזור המנהלי של העיר.
נהר הטיסה

האטרקציה התיירותית הבולטת של טיסקצ'קה היא נהר הטיסה הגדול והרחב. 22.5 ק"מ אורך של היישוב גובל בנהר. החוף גובל ביערות, שהם חלק ממחוז הגנת הנוף ה"טיסה-תיכון". מינים רבים של צמחים ובעלי חיים מוגנים מוצאים שם מקלט.
היסטוריה

בהתבסס על התוצאות הארכאולוגיות, ישנם עקבות של יישוב שאוכלס לפני כמעט אלף חמש מאות שנה באזור טיסקצ'קה. צמיחת היישוב והתארגנותו לכפר החלה בתקופה שלאחר מכן (המאות ה-11, ה-12, ה-13). במהלך הפלישה המונגולית לאירופה הואץ הגידול המספרי של האוכלוסייה. רשימת המעשרות הכנסייתית שנשמרה בארכיון הוותיקן מזכירה את הכפר לראשונה בצֶצ'ְקֶה ׁ(Cechke), ב-1332.
אתרים בעלי חשיבות

רכבת הילדים טיסקצ'קה
המרחצאות התרמיים לגדת הטיסה
הכנסייה הרומית-קתולית
הכנסייה הקלוויניסטית בסגנון נאו-גותי
בית הקהילה אוקצ'קה
בנייני מגורים רבים טיפוסיים בסגנון אר נובו.
פסל סוסים של אישטוואן הראשון, מלך הונגריה (הקדוש)
דגל לאומי, אנדרטה ואבן מצבה באתר המרד ההונגרי
סחרחרת
שביל טבע Nádirígo, לאורך הענף ה"מת" של הטיסה
ילידי המקום

פאל סילאדי (במקור שוורץ, 1914 – 1972) היה רופא יהודי-הונגרי אורתופד וכירורג של תאונות.
הערות שוליים

↑  "Tiszakécske, Nádirigó tanösvény". Kiskunsági Nemzeti Park (בהונגרית). נבדק ב-2022-02-21.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564909405171  LCCN: n88258555  VIAF: 150209135   WorldCat (עם VIAF): 150209135 
Barrack Resort Spa
יגאל קמחי

| --- | --- |
יגאל קמחי
יגאל קמחי
 לידה:  17 בינואר 1915 ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  30 בספטמבר 1993 (בגיל 78) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
יגאל קמחי (17 בינואר 1915 – 30 בספטמבר 1993) היה סופר עברי, מתרגם ועורך.
ביוגרפיה

יגאל קמחי, בנו היחיד של הסופר דב קמחי ואשתו רינה, נולד בירושלים. לאחר סיום לימודיו יצא ללונדון ולמד שם עיתונאות. ידיעת האנגלית שלו הביאה אותו לכהן כמתרגם בכיר במזכירות הראשית של ממשלת המנדט הבריטי. הוא שימש בתפקידו זה בין השנים 1942-1936.
בשנת 1942 התגייס יגאל קמחי לצבא הבריטי ושירת בחיל האוויר במזרח התיכון ואחר כך גם באיטליה. לימים פרסם סיפורים קצרים ראשונים, מהווי היהודים הארצישראלים בצבא הבריטי. בגמר מלחמת העולם השנייה התגייס קמחי לארגון ההגנה, ועם פרוץ מלחמת העצמאות שירת בצה"ל.
בדצמבר 1948 מונה למזכירו הפרטי של הנשיא הראשון, חיים ויצמן, ושוחרר מצה"ל. הוא כיהן בתפקיד עד מאי 1951, אז מונה לסגן מנהל של לשכת נשיא המדינה. מיד לאחר פטירתו של ויצמן פרסם ספר זכרונות על חוויותיו עם הנשיא שחלקים ממנו פורסמו בעיתונות. כשפרש מהשירות הציבורי עבר יגאל קמחי לעסקים פרטיים.
קמחי החל לפרסם סיפורים קצרים, ארצישראלים, כבר בסוף שנות השלושים, וחבר לקבוצת הסופרים הצעירים, ילידי הארץ ברובם, שלימים כונו "דור הפלמ"ח". בשנת 1944 הוציא את ספרו הראשון, "אוהלים", בו כינס את סיפוריו המוקדמים. כסופר לא התבלט קמחי בין סופרי דור הפלמ"ח. אבל הוא התפרסם כמתרגם מאנגלית של כמה מהספרים החשובים של התקופה.
ספרי יגאל קמחי

אהלים, סיפורים מאי-שם, מסדה, ירושלים תש"ד 1944.
מעבר לקווים, רומן, ליריק, רמת גן 1987.
הנשיא הראשון, פרקים בחייו של חיים ויצמן, מסופרים בידי יגאל קמחי, מי שהיה מזכירו הפרטי, משרד הביטחון, תשנ'ד 1994.
מתרגומיו של יגאל קמחי

לסי חוזרת הביתה, מאת אריק נייט, אחיאסף, 1946
תולדות הלחם, ששת אלפים שנות ציויליזציה, מאת יעקב הינריך אדוארד, ניומן תל אביב, תש"' 1950.
קשר ההנאה , השקפה חדשה על חיי המין, מאת ויליאם מסטרס וירג’יניה ג’ונסון, בשיתוף עם רוברט לוין, ערכה פ’ חותם, עם עובד תל אביב, תשל'ח 1977.
צפיית שיא, מאת ג’ואן קולינס, כנרת תל אביב, 1989.
אחרי פגישת מחזור , מאת רונה יפה, כנרת חולון, 1987.
אליס איילנד, רומן, מאת פרד מסטרד סטיוארט, מזרחי, תל אביב, 1986.
אנשי צבא ומדינאים במלחמה הקרה, מאת ריצ’רד ק. באטס, משרד הביטחון 1981.
אצילי ממון, רומן, מאת ג’רום ויידמן, מזרחי תל אביב, 1988.
בחלוף ימי סגריר, רומן, מאת סינתיה פרימן, מזרחי תל אביב, 1990.
הדבורה קלודיה, מאת ג'ון פרישויק לימינג, צ'צ'יק תל אביב, 1955.
היה שלום, מיסטר צ'יפס, מאת ג’יימס הילטון, ירושלים 1947.
היו זמנים באמריקה, מאת לי הייז, תל אביב מודן 1985.
הערות שוליים

↑  נפטרה רינה קמחי, על המשמר, 31 ביולי 1958
↑  מי ומי, מעריב, 20 בדצמבר 1948
↑  מי ומי?, על המשמר, 10 ביוני 1949
↑  בחברה ובמשפחה, הַבֹּקֶר, 27 במאי 1951
↑  חיים ויצמן ידיד האדם, על המשמר, 11 בנובמבר 1952
↑  כניסתי לד' אמות הנשיא, מעריב, 20 בנובמבר 1952
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302793905171  LCCN: n88102066  VIAF: 55699056   WorldCat (עם VIAF): 55699056
טירת קרפילי

| --- | --- |

 מידע על המבנה
 סוג:  מצודה קונצנטרית
 מיקום:  קרפילי, מחוז קרפילי, ויילס
 תקופת הבנייה:  1268–1290 (כ־22 שנים)
 מצב:  הריסות
 בעלות נוכחית:  Cadw
 שטח:  1.2 הקטאר 
 פתוח לציבור:  פתוח, כניסה בתשלום.
 קרבות:  הכיבוש האנגלי של ויילס
 קואורדינטות:  51°34′34″N 3°13′13″W﻿ / ﻿51.576052°N 3.2203334°W﻿ / 51.576052; -3.2203334
  (למפת ויילס מוגדלת) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיקרפילי(למפת ויילס רגילה) קארדיף סוונסי ניופורט רקסהאם בארי אנגליה הים האירי אנגלסיקרפילי
 
טירת קרפילי (בוולשית: Castell Caerffili) היא טירה ולשית מהמאה ה-13 הממוקמת בעיירה קרפילי, מספר קילומטרים צפונית לקארדיף, דרום ויילס.
ביצורי הטירה משלבים גופי מים מלאכותיים ומערכת סכרים וחומות נרחבת סביב הטירה, מה שהופך אותה לטירה השנייה בגודלה בממלכה המאוחדת. טירת קרפילי נחשבת לטירה הראשונה באי הבריטי שנבנתה בצורה קונצנטרית. הטירה כיום מנוהלת בידי Cadw הוולשית ומשמשת יעד תיירותי חשוב באזור.
היסטוריה

הטירה הוקמה במחצית השנייה של המאה ה-13 על ידי הרוזן האנגלי גילברט דה קלר כחלק מהמאמץ האנגלי להשתלט על גלמורגן בדרום ויילס. לאורך תקופת בניית הטירה ובשנים שלאחר מכן, היא הותקפה מספר פעמים על ידי שליטים וולשיים, בהם ל'ואלין אפ גריפיד' ובמהלך המרידות הוולשיות של מאדוג אב ל'ואלין ול'ואלין ברן. עד לאמצע המאה ה-15 הטירה שימשה מעוז כוח חשוב למרשרים ולשליטה האנגלית בדרום ויילס, ב-1486 ירש אותה רוזן פמברוק ומאז החלה בתהליך הזנחה וחוסר שימוש מאחר שמגורים בקארדיף הסמוכה הועדפו על פניה.
לאחר שנים רבות של הזנחה הטירה הגיעה למצב קשה כאשר מספר מגדלים קרסו ואבנים נלקחו על ידי תושבי האזור. ב-1776 משפחת ביוט ירשה את הטירה והקרקעות והחלה בתהליך בלימה של ההרס למבנה הטירה ולאורך השנים ביצעה עבודות תחזוקה ושיפוץ לחלקים ההרוסים. החל מאמצע המאה ה-19 המשפחה התעשרה מאוד מתעשיית הפחם בדרום ויילס, מה שאיפשר לאדוני ביוט להשלים מספר שיפוצים נרחבים שהביאו את הטירה למעמדה הנוכחי, בהם תיקון מערכת הביצורים החיצונית ובניית שער הכניסה המרשים.
בשנת 1950 מרקיז ביוט החמישי העניק את הטירה והאדמות לרשויות הממלכה המאוחדת ובשנות ה-50 וה-60 התבצעו עבודות תחזוקה נרחבות סביב הטירה ומולאו מחדש האגמים המלאכותיים. כיום הטירה מוגדרת כמבנה לשימור מדרגה I והיא מנוהלת על ידי ביצורי הטירה משלבים גופי מים מלאכותיים ומערכת סכרים וחומות נרחבת סביב הטירה, מה שהופך אותה לטירה השנייה בגודלה בממלכה המאוחדת. טירת קרפילי נחשבת לטירה הראשונה באי הבריטי שנבנתה בצורה קונצנטרית. הטירה כיום מנוהלת בידי Cadw והיא פתוחה לציבור הרחב וזוכה למספר רב של מבקרים לאורך השנה.
גלריה

הטירה מכיוון צפון-מערב
האולם הגדול והמגורים במרכז הטירה
המגדל הדרום-מזרחי הנוטה כלפי חוץ
ביצורי הטירה החיצוניים ושער הכניסה לכיוון צפון
לקריאה נוספת

Roger Thomas, Castles in Wales, Wales Tourist Board & Automobile Association, 1988.
ידי רשים

הפיוט 'ידי רשים' במחזור מקטלוניה, המחצית הראשונה של המאה ה-14.
ידי רשים נחלשים הוא פיוט מסוג 'אופן' שחיבר רבי יהודה הלוי ונקלט במחזורי הספרדים לראש השנה. הפיוט נתקן במקור לברכת יוצר אור של היום הראשון של הראש השנה, אך למעשה ברוב המקומות הוא נאמר לפני ברכת ברוך שאמר או לאחר חזרת הש"ץ.
מבנה

בפיוט חמישה בתים, הבנויים כל אחד משישה טורים, מלבד הבית הראשון בו ארבעה טורים בלבד. את כל בית חותמת השורה ”לְהַקְדִּישׁ אֶת קְדושׁ יַעֲקב וְאֶת אֱלהֵי יִשְׂרָאֵל”: ע"פ ספר ישעיהו, פרק י"ט, פסוק כ"ג: ”וְהִקְדִּישׁוּ אֶת קְדוֹשׁ יַעֲקֹב וְאֶת אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל יַעֲרִיצוּ”.
משקל הפיוט הוא שלש, שלש ושש הברות בכל טור - שלוש הברות בצלעיות א' וב', ושש בצלעית ג'. משקל זה אינו שכיח, אך מצוי גם בכמה מהאופנים שחיבר רבי יצחק אבן גיאת, ולא בכדי; לדברי אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "תבנית שקילה זו יוצרת מקצב דינמי וסוער ההולם את התכונה הרבה בפמליה של מעלה, שבה המלאכים מקדישים ומהללם את האל". הפיוט הוא שיר מסוג אזור, או מעין אזור - שכן השורה שלפני האחרונה בכל בית מתחרזת עם החתימה. שמו הפרטי של הפייטן מופיע כאקרוסטיכון בראש הבתים.
תוכן

לעומת רבים מפיוטי האופן, ובאופן חריג לראש השנה, הפיוט אינו מתמקד בתיאור הזמירות והשירות של צבא השמיים לפני האל. במקום זה, מתמקד הפיוט בעם ישראל כעם נרדף ההולך ונחלש, אשר למרות צרותיו, גלותו, והעדר בית המקדש, פונה אל אלוהיו ביום הדין, משבחו ומקדישו בבית הכנסת ודבק באלהיו. מה שנותר לעם ישראל ללא עבודת המקדש הוא קדושת ישראל הנדמים לשרפים גם מתוך העוני והדלות, הפניה לה'. הפייטן פונה לאלוהים ומבקש ממנו, בשם עם ישראל, גאולה, כשטיעונו הוא "”וְזָר יְרָשָׁם וְהוֹרִישָׁם הֲבָנִים אֵין לְיִשְׂרָאֵל?” - האם אין לישראל בנים היכולים לרשת את נחלת אבותם במקום הזרים השוהים בה כעת?
בבית הרביעי הפייטן פונה גם לטיעון זכות האבות, אשר יש להתחשב בו עת נגזר גורלם של ישראל ביום הדין. בניגוד לבתים הקודמים לו, המתמקדים בתיאור האל דרך פריזמה של עם ישראל.
בבית האחרון מתוארים גם גדלו ותפארתו האוניברסליים של אלוהים, כבורא העולם וארבעת היסודות.
בפיוט זה, מסוג אופן, שנועד להיאמר לצד הקדושה שבברכת יוצר המאורות, מתכתב הפייטן עם המוטיבים המרכזיים של קדושה זו ומזכירם לאורך הפיוט.
קבלה והשפעה

הפיוט נאמר בשחרית של יומו הראשון של ראש השנה. הוא יועד להיאמר בקדושת יוצר, אך משיקולים הלכתיים הוציאו אותו הקהילות ממקומו והעבירו אותו, יחד עם שאר הפיוטים אל לפני ברכת ברוך שאמר, לאחר חזרת הש"ץ, או לפני הקדיש שלאחר ברכת ישתבח. לפיוט מנגינות מסורתיות רבות, ואף גרסה מודרנית מאת מאיר בנאי.
ציטוטים מהפיוט, ובמיוחד השורות:
עַם נִבְדַּל, הוֹלֵךְ וָדַל, וְשִׂיחוֹ הוֹלֵךְ וָרָם.

בְּהִוָּעֲדָם, בְּבֵית מוֹעֲדָם, וּבִגְרֹנָם רוֹמְמוֹת אֵל:

לְהַקְדִּישׁ אֶת קְדוֹשׁ יַעֲקֹב וְאֶת אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל:
שימשו כסמל לתקומת עם ישראל בעת החדשה, בין היתר את הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, והרב יצחק נסים.
לקריאה נוספת

דב ירדן, שירי הקודש לרבי יהודה הלוי, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 37–40.
יעקב יצחקי, מחזור אהלי יעקב - ראש השנה, ירושלים ה'תרס"ח, עמ' 186–188.
חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 326-318.
הערות שוליים

↑  אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "פיוטי האופן בין רבי יצחק אבן גיאת לרבי יהודה הלוי", בתוך: מחווה למנחם, מכון שוקן תשע"ט, עמ' 168, הערות 79–80.
↑  אפרים חזן ואיריס יעל בלום-כהנא, "פיוטי האופן בין רבי יצחק אבן גיאת לרבי יהודה הלוי", עמ' 168.
↑  דב ירדן, שירי הקודש לרבי יהודה הלוי, כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 37.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ס"ח, סעיף א'.
↑  יעקב יצחקי, מחזור אהלי יעקב - ראש השנה, ירושלים ה'תרס"ח, עמ' 186-188,
↑  כך מנהג חלק מיוצאי מרוקו, ראו מחזור אבותינו לראש השנה, עמ' 209.
↑  ידי רשים – מילים, פירושים וביצועים | ר' יהודה הלוי | פיוט | הספרייה הלאומית – אתר הפיוט והתפילה, באתר www.nli.org.il
↑  ידי רשים - מאיר בנאי בשיר חדש, נבדק ב-2023-10-03, באתר יוטיוב.
↑  הרב בצמ"ח עזיאל, הרב י"ל מימון (ע) המשורר והלוחם בתוך: קובץ רבי יהודה הלוי, ירושלים תש"א
↑  הובאו דבריו אצל נכדו: חנן בניהו, מחזור קורן המבואר לראש השנה כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 319.
יואוקו

| --- | --- |

 סוג:  Internet audio-visual programming service provider 
 תקופת הפעילות:  21 בדצמבר 2006 – הווה (17 שנים) 
 מייסדים:  Victor Koo 
 בעלות:  הרפובליקה העממית של סין קבוצת עליבאבא   מטה ראשי: רובע האידיין, בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 www.youku.com
 
יוֹאוּקוּ (בסינית: 优酷 או בשמה המלא בסינית 优酷訊息技術 - "יואוקו טכנולוגיות מידע") היא חברה לשירות אירוח ושיתוף וידאו הממוקמת בבייג'ינג, סין. יואוקו היא חברה בת של קבוצת עליבאבא.
המטה המרכזי של יואוקו נמצא בקומה החמישית של הסינוסטיל פלאזה שבמחוז האידיאן.
בשונה מיוטיוב, ליואוקו יש גם שירותי סטרימינג לסדרות וסרטים.
הערות שוליים

↑  "Youku Tudou Inc.: Private Company Information". Bloomberg.com.
↑    Malcolm Moore, ‏Youku founder Victor Koo believes only China can help his company grow, make money and even beat piracy, The Telegraph, 14 December 2010
↑  "版权声明." Youku. Retrieved on 27 December 2010. "北京市海淀区海淀大街8号中钢国际大厦5层"
↑  "Contact Us." Youku. Retrieved 27 December 2010. "Beijing 5th Floor, Sinosteel Plaza, 8 Haidian Dajie, Haidian District, Beijing, 100080, China."
ערך זה הוא קצרמרבנושא חברות ובנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.