stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרומס ופינמרק
היסטוריה

אנשים גרים בפינמרק לפחות 10,000 שנים. גורלם של תרבויות ראשונות אלה אינו ידוע. שלוש קבוצות אתניות הן בעלות היסטוריה ארוכה בפינמרק: העם הסאמי, העם הנורווגי ועם הקוונים. מתוכם, ככל הנראה הסאמים היו האנשים הראשונים שחקרו את פינמרק.
היסטוריה > הסאמים

הסאמים הם בני הילידים של פינמרק, אך הנורווגים חיו מאות שנים בחלקים החיצוניים של האיים, שם היוו את הרוב. העם הסמי עדיין מהווה את הרוב בחלקים הפנימיים של פינמרק, ואילו אזורי הפיורד היו מעורבים אתנית במשך זמן רב. מצב זה נכון גם לימינו.
הסאמים היו במשך שנים רבות קורבנות של מדיניות הנורווגיזציה: ניסיון של הממשלה להפוך אותם ל"נורווגים אמיתיים" ולמחוק את אורח חייהם ואת הדת הסאמית, שנדמו נחותים. כתוצאה מכך, הסאמים החיים על החוף ובפיורדים איבדו בהדרגה חלק ניכר מתרבותם ולעיתים קרובות חשו בושה במורשתם הסאמית. הסאמים בפנים היבשת הצליחו לשמר יותר מתרבותם. בשנות השבעים החלה הוראת השפה הסאמית בבתי הספר ותחושת תודעה חדשה החלה לצמוח בקרב הסאמים; כיום רובם גאים ברקע ובתרבות שלהם.
בעיצומה של התעוררות זו (1979) החליטה ממשלת נורווגיה להקים סכר באלטה כדי לייצר אנרגיה מימית, מה שעורר סאמים ושאר אזרחים להפגנות ואי ציות אזרחי (אלטסקן). בסופו של דבר, הסכר הוקם בקנה מידה קטן בהרבה מכפי שהתוכנן במקור והתרבות הסאמית עמדה על סדר יומה של הממשלה. הפרלמנט הסאמי (סאמדיגי) נפתח בקראשוק בשנת 1989.
ממשל

מחוז הוא האזור המינהלי המקומי הראשי בנורווגיה. כל המדינה מחולקת ל-11 מחוזות. מחוז הוא גם אזור בחירות, עם הצבעות פופולריות המתקיימות כל 4 שנים. בטרומס ופינמרק, ממשלת המחוז היא עיריית מחוז טרומס ופינמרק. היא כוללת 57 חברים שנבחרים להקים מועצה מחוזית (פילקסטינג). בראש הפילקסטינג עומד ראש עיריית המחוז. מאז 2020 ראש עיריית המחוז הוא ג'ון אסלנד.
במחוז יש גם מושל מחוז (פילקסמן) שהוא נציג המלך והממשלה של נורווגיה. אליזבת אספקר היא מושלת המחוז הנוכחית.
במחוז טרומס ופינמרק יש בסך הכל 39 נפות.
ראו גם

פינמרק
מזרח פינמרק
מערב פינמרק
טרומס
מחוזות נורווגיה
הערות שוליים

↑  Lars Mæhlum, Troms og Finnmark, Store norske leksikon, 2020-03-22
↑  NRK, Folkeavstemningen i Finnmark: 87 prosent stemte nei, NRK, ‏2018-05-16 (ב־)
↑  Thomas Vermes, Det nye storfylket kan bli sprengt i to i 2021, www.abcnyheter.no, ‏2019-09-06 (בנורווגית)
↑  Føleide, Anita (2022-06-14). "Vedtatt i Stortinget: Storfylkene skal splittes igjen, nå ønsker de ansatte ro og forutsigbarhet". NRK (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2022-09-20.
↑  Lægland, Martin (29 באוקטובר 2021). "Vedum: Startet prosessen med oppløsning av Troms og Finnmark". Verdens Gang. נבדק ב-29 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Troms og Finnmark splittes: Slik svarer Vedum om Alta". 29 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bestemt i fylkestinget: Troms og Finnmark skilles". www.vg.no. נבדק ב-25 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Astrid Rommetveit, Kulderekorder – der DU bor, NRK, ‏2009-02-13 (ב־)
↑  LONDON/GATWICK AIRPO, UNITED KINGDOM Weather History and Climate Data, www.worldclimate.com
↑  Bjørn Bandlien, Bjarmeland, Store norske leksikon, 2018-03-01
| מחוזות וטריטוריות בלתי נפרדות של נורווגיה |
| --- | --- | --- |
| רשימת מחוזות מאז 2020 | אגדר • אוסלו • ויקן • וסטלן • וסטפול וטלמרק • טרומס ופינמרק • טרנדלג • ינלנה • מרה ורומסדל • נורדלנד • רוגלנד |  |
| מחוזות לשעבר | אופלנד • אסטפול • אקרסהוס • בוסקרוד • הדמרק • הורדלנד • וסטפול • טלמרק • טרומס • מזרח אגדר • מערב אגדר • סון או פיורנה • פינמרק |  |
| טריטוריות בלתי נפרדות | יאן מאיין • סבאלברד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 185be2d1-f117-4883-bb32-abaa4fbae353
יחידות צבאיות

בצבאות שונים ברחבי העולם ישנו מגוון רחב של יחידות צבאיות, כוחות צבאיים המצויים תחת דרג פיקודי משלהם. כחלק מההיררכיה הצבאית, ליחידות אלו תהיינה כפופות יחידות בסדר גודל קטן יותר, ובמקביל הן בעצמן תהוונה חלק מיחידה צבאית גדולה יותר. מטרת החלוקה הצבאית ליחידות היא ייעול ופישוט תהליכי הפיקוד והשליטה בכוחות, ומתוך כך ניהול נכון ומוצלח של הצבא בכללותו. יחידות קיימות גם בכוחות מיוחדים וכן במשטרה ובז'נדרמריה.
יחידות יבשתיות

| יחידה | סימון | יחידות כפופות | דרגת מפקד היחידה | מספר החיילים ביחידה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| חוליה Fireteam | Ø / לא מסומן | אין | טוראי או רב-טוראי | 4 |
| כיתה Squad | • | 2–3 חוליות | רב-טוראי או סמל | 8–12 |
| צוות Section | •• | 2 כיתות או 3–6 חוליות | סמל או סמל ראשון | 12–24 |
| מחלקה Platoon | ••• | 2 צוותים או 2–5 כיתות | סגן משנה או סגן לוטננט | 26–55 |
| פלוגה Company | I | 2–5 מחלקות | סרן או רב-סרן קפטן או מייג'ור | 80–250 |
| גדוד Battalion | II | 2–5 פלוגות | סגן-אלוף לוטננט קולונל | 300–1,000 |
| רגימנט Regiment | III | 2–4 גדודים | אלוף-משנה קולונל | 1,000–3,000 |
| חטיבה Brigade | X | 2 רגימנטים או 2–5 גדודים | אלוף-משנה בריגדיר גנרל | 3,000–5,000 |
| אוגדה Division | XX | 2–4 חטיבות או רגימנטים | תת-אלוף מייג'ור גנרל | 6,000–20,000 |
| גיס Corps | XXX | 2 אוגדות או יותר | אלוף לוטננט גנרל | 20,000–50,000 |
| ארמייה Field army | XXXX | 2 גייסות או יותר | רב-אלוף קולונל גנרל, גנרל, גנרל ארמייה | 100,000–200,000 |
| קבוצת ארמיות Army group | XXXXX | 2 ארמיות או יותר | פילדמרשל, גנרל ארמייה, גנרל הצבא | 400,000–1,500,000 |
| זירה Theater | אין/Ж | 2 קבוצות ארמיות או יותר | פילדמרשל, גנרל ארמייה, גנרל הצבא | 1,500,000–10,000,000 |
| צבא יבשה Army | אין/ЖЖ | בין זירה למספר זירות | גנרל הצבאות, גנרליסימו | משתנה בין הצבאות הקיימים |
בחלקים שונים בחלק מצבאות העולם נהוגים מונחים שונים מאלו המקובלים לתיאור יחידות ספציפיות. בכלל זאת אפשר לציין את הפלגה כיחידה המקבילה למחלקה ואת הסוללה (מקבילה לפלוגה) והאגד (מקביל לרגימנט או חטיבה) – יחידות אשר נעשה בהם שימוש בעיקר בקשר ליחידות ארטילריה.
Staffel (ראו: אנ' (אנ'), גר') הוא מינוח ליחידה בסדר גודל שבין מחלקה לבין פלוגה. ובשימוש על ידי מדינות דוברות גרמנית. ונרשם בתקן נאט"ו עם רישום ארבע נקודות מעל סוג הכוח.
עוצבה במינוח הנהוג בצה"ל מוגדרת ככוח צבאי המכיל את כל מרכיבי הכוח הנדרשים לשם ניהול פעולה מערכתית באופן עצמאי. על כן יכלול כוח כזה שילוב של כוחות חי"ר, שריון, תותחנים וכיוצא בזה. עוצבה תהיה בדרך כלל בסדר גודל חטיבתי או אוגדתי. יחידה צה"לית נוספת היא הפיקוד המרחבי, המקביל לגיס. בדומה לכך אך בסדר גודל גבוה יותר, חזית הייתה היחידה הסובייטית המקבילה לקבוצת ארמיות.
זרוע (אשר ידועה באנגלית בתור Military branch), למשל זרוע היבשה, היא יחידה פיקודית הכוללת את כלל הכוחות הצבאיים שאופיים דומה. בדרך כלל החלוקה תהיה בין כוחות יבשה, אוויר וים. בכל זרוע וזרוע נהוג לבצע מדרגת חלוקה נוספת, לחילות, למשל חיל שריון. כל חיל (אשר בדרך כלל יוכר באנגלית בתור Corps, ככוח בסדר גודל של גיס) מאגד את כוחותיו ובתחומי אחריותו עומדים בניין הכוח כמו גם עבודת ניהול ומטה. חילות כמו זרועות מהווים יחידות פיקודיות בשגרה ולרוב לא יהוו יחידות לוחמות כשלעצמן.
יחידות ימיות

| יחידה | סימון | יחידות כפופות | דרגת מפקד היחידה | מספר כלי השיט ביחידה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלי שיט Task Element | •••/II/I | אין | לוטננט קומנדר עד קפטן כתלות בגודל כלי השיט  סרן עד סא"ל בצי הישראלי | כלי שיט אחד |
| פלגה או שייטת  Flotilla / Squadron | X/III/II | מספר כלי שיט או מספר פלגות | לוטננט קומנדר עד קומודור  סגן-אלוף או אלוף-משנה או תת-אלוף | מספר משתנה של כלי שיט |
| צי fleet |  | מספר פלגות או מספר שייטות | אדמירל | מספר משתנה של כלי שיט |
| חיל ים Navy |  | מספר פלגות או מספר שייטות, או לחלופין מספר ציים | אלוף אדמירל או אדמירל הצי או גרנד-אדמירל | מספר משתנה של כלי שיט |
יחידות אוויריות

| יחידה | סימון | יחידות כפופות | דרגת מפקד היחידה | מספר כלי הטיס ביחידה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צוות אוויר Aircrew | • | אין | סגן משנה או סגן לוטננט | 1–3 |
| גף Flight | ••• | 4–6 צוותי אוויר | סגן או סרן לוטננט או קפטן | 4–6 |
| טייסת Squadron | II | 3–4 גפים | רב-סרן או סגן-אלוף מייג'ור או לוטננט קולונל | 7–16 |
| להק / כנף Group / Wing | X/III | 3–4 טייסות | אלוף-משנה או תת-אלוף קולונל או בריגדיר גנרל | 17–100 |
| דיוויזיית אוויר / חטיבת אוויר Air Division / Air Brigade | XX | להקים, יחידות כנף | מייג'ור גנרל או לוטננט גנרל | מספר משתנה |
| ארמיית אוויר / פיקוד אוויר Air army / Air Command |  | דיוויזיות, חטיבות, להקים, יחידות כנף | גנרל או מרשל | מספר משתנה |
| חיל אוויר Air Force |  | ארמיות, פיקודים, דיוויזיות, חטיבות, להקים, יחידות כנף | אלוף מייג'ור גנרל או לוטננט גנרל או גנרל או מרשל | מספר משתנה |
כוחות מיוחדים

כוחות מיוחדים מאורגנים כזרוע או פיקוד נפרד ברוב הצבאות בעולם. הם פועלים ביחידות קטנות ורב-תכליתיות ובמבנה היררכי גמיש יותר מאשר בכוחות הצבא הרגילים. היחידות המיוחדות מורכבות מפלגות וצוותים.
משטרה וז'נדרמריה

יחידות קיימות גם בגופים צבאיים-למחצה כגון ז'נדרמריה, משטרה צבאית ואף במשטרה רגילה. בצרפת, גם מכבי האש מחולקים ליחידות.
היחידה היא גוף מבצעי בעל ייעוד מוגדר הכפוף למפקד או קצין משטרה. משטרות וז'נדרמריה מפעילות יחידות טקטיות, כגון SWAT (ובישראל ימ"מ), בהן אופי הפעילות קרבי וצבאי יותר והפעילות נעשית לרוב בקבוצות ולא ביחידים.
הערות שוליים

↑  מספר החיילים המובא ביחידות היבשתיות הוא אומדן כללי לגבי יחידות המבוססות על כוחות חי"ר. ברמות היחידה הגבוהות יותר, למשל אוגדה ומעלה, בדרך כלל תכלול היחידה כוחות משולבים, למשל חי"ר, שריון, תותחנים וכיוצא בזה.
1 2 3 4 5  ברוב הצבאות שאינם גדולים למדי לא מתקיימת יחידה מעין זו.
↑  בהתאם להבדל בין מדינה למדינה, אך לרוב פלגה (Squadron) תורכב ממספר כלי שיט ושייטת (Flotilla) תורכב ממספר פלגות. חשוב להבדיל ולא להתבלבל בין שייטת של צי ימי לבין שייטת נהרות שמתקיימת במדינות יבשתיות, ששם בדרך כלל זאת Flotilla המורכבת מסירות קטנות.
↑  בהתאם להבדלים ממדינה למדינה, לעיתים להק יכלול מספר יחידות כנף וכנף עשויה לכלול מספר יחידות להק.
| יחידות צבאיות |
| --- | --- | --- |
| העת העתיקה | פלנקס • דקוריה • טורמה • מאניפולוס • קנטוריה • קוהורטה • לגיון • מורה |  |
| העת החדשה | חוליה • כיתה • צוות • מחלקה • פלוגה • גדוד • רגימנט • חטיבה (בריגדה) • אוגדה (דיוויזיה) • גיס (קורפוס) • ארמייה • קבוצת ארמיות • זירה • מטה כללי |  |
| יחידות בחיל הים וחיל האוויר | פלגה • שייטת • מספן • טייסת • כנף • בח"א • להק |  |
| יחידות בצה"ל | חטיבה מרחבית • אוגדה מרחבית • פיקוד מרחבי • המטה הכללי של צה"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph683976
מופע כישרונות

מופע כישרונות בית-ספרי שהתקיים בגלאזגו שבסקוטלנד.
מופע כישרונות או תחרות כישרונות הוא אירוע בו המשתתפים מציגים על הבמה מיומנויות שונות, דוגמת שירה, ריקוד, ליפ סינק, משחק, אמנות לחימה, נגינה בכלי וסטנדאפ. לעיתים האירוע מתוכנן כמופע, אולם בחלק מהמקרים נשפטים המשתתפים על ידי צוות שיפוט מקצועי, כשבסוף מוכרז המנצח. ברוב התחרויות ישנו פרס.
בשלהי שנות ה-40 של המאה ה-20 הפכו מופעי כישרונות לז'אנר בולט בתחום הריאליטי. תחרות הכישרונות הראשונה שעלתה לאוויר היא Doorway to Fame ב-1947. במרוצת השנים הופקו עשרות תוכניות דומות בישראל ובעולם. בין תחרויות הכישרונות המוכרות בישראל נמנים "כוכב נולד", "הכוכב הבא לאירוויזיון", "אקס פקטור ישראל", "גוט טאלנט ישראל", "בית ספר למוזיקה", "The Voice ישראל", "הדבר הגדול הבא", "רק רוצים לרקוד" ו"רוקדים עם כוכבים".
הערות שוליים

↑  Parke, Beverly N. (2003). Discovering Programs for Talent Development. Thousand Oaks, California: Corwin Press. pp. 131–32. ISBN 978-0-7619-4613-7.
↑  Redden, Guy (2008). "Making Over the Talent Show". Exposing Lifestyle Television: The Big Reveal. Ashgate Publishing. pp. 129–144. ISBN 978-1-4094-9286-3.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544076605171  GND: 7640242-3  LCCN: sh87004834
טייסת 109

| --- | --- |
סמל טייסת 109
סמל טייסת 109
 אלפא, 0 נפילות, מירב הפלות
 פרטים
 כינוי:  "טייסת העמק"
 כינוי עבר:  "טייסת המיסטר הצפונית"
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   חיל האוויר הישראלי
 סוג:  טייסת מטוסי קרב
 בסיס האם:   בסיס רמת דוד
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  יולי 1951 – הווה (כ־73 שנים) 
 מלחמות:  מלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מבצע ליטני, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל
 נתוני היחידה
 ייעוד:  משימות מיוחדות אסטרטגיות וכירורגיות לטייס ונווט, כלל סוגי משימות ההתקפה וההגנה.
 כלי טיס:  F-16D ("ברק" דו-מושבי)
 כלי טיס בעבר:  כפיר C-2, כפיר C-1‏, סקייהוק, מיסטר, מוסקיטו
 הפלות:  ?
 אובדן כלי טיס:  ?
טייסת 109, המכונה גם "טייסת העמק", היא טייסת התקיפה הוותיקה בחיל האוויר הישראלי. הטייסת הטיסה לאורך שנותיה חמישה סוגים שונים של מטוסי קרב ומפעילה כיום מטוסי F-16D ("ברק") דו-מושביים מבסיס רמת דוד.
היסטוריה > הקמת הטייסת

הטייסת הוקמה בשנת 1951 בבסיס תל נוף על בסיס 3 מטוסים מבית הספר לטיסה. בראש צוות ההקמה הוצב דב ארליך ואילו למפקד הטייסת מונה דני שפירא. מקימי הטייסת השתלמו בבריטניה בהטסת מטוסי מוסקיטו, מטוסי בוכנה דו-מנועיים בעל טווח טיסה ארוך שהיו בשימוש הצי המלכותי הבריטי. בשנת 1952 קיבלה הטייסת 25 מטוסי מוסקיטו, התמקמה בבסיס חצור והפכה לטייסת התקיפה הראשונה של חיל האוויר. במקביל שימשו מטוסיה למשימות צילום ארוכות טווח. הטייסת החלה לבצע סיורים ימיים ולהחזיק בכוננות קבועה זוג מטוסים חמושים בתותח ומקלעים. במקביל למטוסי המוסקיטו, הטיסה הטייסת לתקופת מה, מטוסי הרווארד לצורך אימון מתקדם של טייסי קרב. בשנת 1956 הוצאו מטוסי המוסקיטו משירות, עקב ריבוי תקלות ותאונות.
היסטוריה > תקופת המיסטר

בשנת 1956, אחרי הדממה קצרה, התמקמה הטייסת בבסיס רמת דוד, וצוידה ב-37 מטוסי סילון צרפתיים מסוג מיסטר. עם המעבר כונתה הטייסת "טייסת המיסטר הצפונית" והופקדה על שמירת שמי ישראל בחזית הצפון. עם הזמן נתקבע שמה כ"טייסת העמק" על שם עמק יזרעאל, בו ממוקם בסיס רמת דוד. בעשורים הראשונים לקיומה היו רבים מן הטייסים והנווטים בטייסת מבני הקיבוצים והמושבים בעמק יזרעאל. במבצע קדש הוטסו מטוסי הטייסת, ביחד עם שלוש טייסות קרב צרפתיות שפרסו לארץ, בידי צוותים צרפתיים.
ב-1964 הטייסת ביצעה תקיפה מבצעית ראשונה כאשר הפציצה כוחות סוריים בתל עזזיאת ובתל חמרה. במלחמת ששת הימים השתתפו מטוסי המיסטר של הטייסת במבצע מוקד - תקיפת שדות התעופה הערביים במהלך הפתיחה של המלחמה. לזכות הטייסת נזקפו גם שתי הפלות של מטוסי מיג 17 מצריים באמצעות תותחים ביום הפתיחה של המלחמה, אך לטייסת אבדו שני מטוסים.
היסטוריה > תקופת הסקייהוק

בדצמבר 1967 קלטה הטייסת את מטוסי ה-A-4 סקייהוק ("עיט"). במלחמת ההתשה פעלה הטייסת בגזרות ירדן, מצרים, סוריה ולבנון. במהלך מבצע רביב לתקיפת הכוחות המצריים בגדה המערבית של מפרץ סואץ נהרג טייס המילואים חגי רונן, לשעבר סגן מפקד הטייסת. במהלך המלחמה, במאי 1970, הפיל מפקד הטייסת עזרא דותן (בבן) שני מטוסי מיג 17 סוריים, האחד באש תותחי 30 מ"מ, והשני, באופן חריג, באמצעות רקטות אוויר-קרקע נגד טנקים. תקיפות הטייסת נמשכו עד הפסקת האש באוגוסט 1970.
במלחמת יום הכיפורים, תחת פיקודו של יצחק דוד, המשיכה הטייסת להטיס את מטוס הסקייהוק. עם פרוץ המלחמה, ומתוקף מיקומה הצפוני, הייתה 109 הטייסת הראשונה שזינקה לתקיפה ברמת הגולן. בתקיפה נפגע המוביל חנן איתן והיה לחלל הראשון של חיל-האוויר במלחמה. עיקר משימותיה של הטייסת היו תקיפות סוללות טילי קרקע-אוויר, סיוע קרוב לכוחות היבשה, גיחות לוחמה אלקטרונית וגיחות תצפית. במסגרת זאת השתתפו מטוסי הטייסת במבצע תגר, מבצע דוגמן, ובתקיפת גשרי הצליחה המצריים בגזרת תעלת סואץ. מטוסי הסקייהוק היו בעלי מהירות נמוכה וללא אמצעי לוחמה אלקטרונית, ולכן סבלו מאבדות קשות במלחמה מאש נ"מ וטילי קרקע-אוויר. במלחמה איבדה טייסת העמק 7 טייסים ו-16 מטוסים מתוך ה-26 שעמדו לרשותה בתחילת הקרבות, אך המשיכה בתפקוד מלא עד למהלכים האחרונים של המלחמה בהם תקפה את הכוחות הסוריים בחרמון.
היסטוריה > תקופת הכפיר

בין השנים 1977 ו-1985 הטיסה הטייסת מטוסי כפיר, בתחילה מדגם C-1. יעוד מטוסי הכפיר היה משימות אוויר-קרקע בלבד, והחל בנובמבר 1977 הרבו בתקיפות בדרום לבנון והשתתפו במבצע ליטני. משנת 1981 החלה הטייסת להפעיל מטוסי כפיר מדגם C-2. מטוסי תקיפה אלה השתתפו במלחמת לבנון הראשונה, ובכלל זה במטסים המאוחרים של מבצע ערצב-19 ובמצור על ביירות. עם הוצאת הכפירים משירות בשנת 1985 נכנסה הטייסת להדממה.
היסטוריה > הקמה מחדש כטייסת F-16

בשנת 1991 הוקמה טייסת 109 מחדש כשהיא מצוידת במטוסי F-16D (ברק) דו-מושביים ומתמחה בהפעלת חימוש אוויר-קרקע מדויק ובתקיפה בתנאי אל-ראות. בראש צוות ההקמה הוצב אליעזר שקדי שמונה למפקד הטייסת. בשנת 1994 נקלטה בטייסת מערכת ה-LANTIRN המאפשרת תקיפות מדויקות בלילה ובתנאי ראות נמוכה. בשנת 1999, החלה הטייסת להשתמש גם במערכת משופרת לרכישת מטרות ולהנחיית חימוש בשם "לייטנינג". מערכת זו, מתוצרת רפא"ל, מצוידת בחיישן תת-אדום לאיתור מטרות בלילה, במערכת CCD לאיתור מטרות ביום, ביכולות הכוונת חימוש מונחה לייזר ו-GPS, ובתצוגה עילית.
בעקבות התקנת מערכות אלו החל פיקוד חיל האוויר להטיל את מירב משימות התקיפה בלבנון על הטייסת ולקראת נסיגת ישראל מרצועת הביטחון בדרום לבנון, היא ביצעה יותר גיחות הפצצה מכל טייסת ישראלית אחרת. בשנת 1998 קלטה הטייסת את נווטת הקרב הראשונה בחיל האוויר הישראלי.
במלחמת לבנון השנייה השתתפה הטייסת בהשמדת משגרי הטילים ארוכי הטווח של חזבאללה בלבנון והפילה כטב"ם מסוג אבאביל של החזבאללה בשדות כברי.
במהלך מבצע עופרת יצוקה השתתפה הטייסת במשימות לתקיפת מטרות חמאס, מנהרות, אתרי ייצור אמל"ח, אתרי אחסנה, כמו גם בציד משגרים, תקיפת משגרים מוטמנים, סיוע לכוחות היבשה, ומשימות צילום.
בדצמבר 2018, קיבלה הטייסת את פרס הרמטכ"ל ליחידות המצטיינות של אותה שנה.
ב-2 ביולי 2022, בשעה 15:00, מטוס F-16D מהטייסת הפיל כטב"ם של חזבאללה, שטס לכיוון אסדת הגז "כריש" במים הכלכליים של ישראל סמוך לגבול ישראל-לבנון הימי.
סמל הטייסת

בשל ייעודה של הטייסת נקבע סמלה כעיט נושא פצצה. מוטיב העיט נשמר לאורך השנים, אך הפצצה הוחלפה מאוחר יותר בסהר הנשבר על ידי העיט, הרומז ליכולת תקיפה ארוכת טווח ברחבי הסהר הפורה ומדינות ערב[דרוש מקור]. העיט עוצב על פי הסמליל של בירה נשר [דרוש מקור].
סמל הטייסת > סמלי הטייסת בעבר

סמלה הראשון של הטייסת, בתקופת ה"מוסקיטו".
סמלה השני של הטייסת, בתקופת המטוסים "מוסקיטו" ו־ "הרווארד".
סמל הטייסת בתקופת המטוסים "מיסטר" ו־ סקייהוק, עד להגעת ה"כפיר".
מפקדי הטייסת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| דני שפירא |  | מקים הטייסת |
| שעיה גזית | אוקטובר 1952 – פברואר 1953 |  |
| אלי איל (פיינגרש) | פברואר 1953 - אוגוסט 1953 |  |
| שעיה גזית | אוגוסט 1953 - 1954 |  |
| יעקב שלמון (סלומון) | 1954 |  |
| ישראל להב (לוחובסקי) | 1954 - 1955 |  |
| יחזקאל סומך | ספטמבר 1955 - 1956 | מפקדה במלחמת סיני |
| מנחם בר | דצמבר 1956–1957 | מפקדה הראשון בעידן המיסטר |
| שמואל שפר | 1957 - 1960 |  |
| אמנון הלבני | 1960–1963 |  |
| דוד עברי | 1963 - 1964 | לימים מפקד חיל האוויר |
| אוהד שדמי | 1964 - 1968 | מפקד הטייסת במלחמת ששת הימים |
| עזרא דותן (בבן) | 1968 - 1971 | מפקד הטייסת במלחמת ההתשה |
| אמנון ארד (פקטורי) | 1971 - 1972 |  |
| יורם אגמון | 1972–1973 |  |
| יצחק דוד | 1973 - 1975 | מפקד הטייסת במלחמת יום הכיפורים |
| אורי גיל | 1975 - 1978 |  |
| עמוס בר | 1978-1979 |  |
| יוסי לביא | 1979-1981 |  |
| דני סחף | 1981 - 1983 | מפקד הטייסת במלחמת לבנון הראשונה |
| גדעון אילת | 1983 - 1985 | עד להדממת הטייסת בשנת 1985 |
| אליעזר שקדי | 1991–1993 | מקים הטייסת המחודשת. לימים מפקד חיל האוויר |
| אביב תמיר | 1993–1995 |  |
| רונן דן | 1995–1997 |  |
| אבי יעקבי (ג'ק) | 1997–1999 |  |
| חגי טופולנסקי | 1999–2001 | לימים ראש אגף כוח אדם |
| רמי בן אפרים | 2001–2003 |  |
| רונן שמחי | 2003–2005 |  |
| ניר ברקן | 2005–2007 | מלחמת לבנון השנייה |
| אבשלום עמוסי | 2007–2009 |  |
| סא"ל ישי שלח | 2009–2011 |  |
| סא"ל נטע | 2011–2013 |  |
| מתן כהנא | 2013–2015 | מבצע צוק איתן |
| תומר דגני | 2015-2017 |  |
| סא"ל ל' | 2017-2019 |  |
| סא"ל נ' | 2019-2021 |  |
| סא״ל ג’ | 2021-היום |  |
הנצחה

מצפור טייסת העמק הוקם על דרך נוף כרמל, מעט צפונית לקרן הכרמל, לזכר שני אנשי הטייסת, סרן ליאור הררי ורס"ן יונתן בגין, שמטוסם התרסק בשעת אימון במימי הים התיכון. המצפור צופה על עמק יזרעאל מכיוון דרום מערב.
הערות שוליים

↑  תמר אשכנזי, שלושה אחים יצאו למלחמה, אחד לא חזר, באתר ynet, 8 באוקטובר 2019.
↑  ,McDonnell Douglas A-4 Skyhawk, Ra'anan Weiss, Yoav Efrati
,Isradecal עמ' 31
↑  יואב זיתון, צה"ל יירט 3 כטב"מים של חיזבאללה בדרך לאסדת גז, לראשונה גם עם טילים מסטי"ל, באתר ynet, 2 ביולי 2022.
| טייסות חיל האוויר הישראלי |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב |  הפטישים (69) •  הקרב הראשונה (101) •  הנמר המעופף (102) •  העקרב (105) •  חוד החנית (106) •  אבירי הזנב הכתום (107) •  העמק (109) •  אבירי הצפון (110) •  הדרקון המעופף/ הטייסת האדומה (115) •  אריות הדרום (116) •  הסילון הראשונה (117) •  העטלף (119) •  אבירי הזנב הכפול (133) •  נשר הזהב (140) •  התוכי המנפץ (149) •  האחת (201) •  הנגב (253) •  מרכז המדינה (254) |  |
| מסוקים |  הצרעה (113) •  מובילי הלילה (114) •  דורסי הלילה (118) •  ציפורי המדבר (123) •  החרב המתהפכת (124) •  המסוקים הקלים (125) •  מגע הקסם (190) •  מגיני המערב (193) |  |
| תובלה, כיבוי, בקרה ומודיעין |  הגמל המעופף/ הטייסת הראשונה (100) •  הפילים (103) •  ענקי המדבר (120) •  הנחשון (122) •  אבירי הציפור הצהובה (131) •  מלכי האוויר (135) •  ההוקאיי (192) •  טייסת הכיבוי (249) |  |
| כלי טיס מאוישים מרחוק |  עוף החול (144) •  האיל הנוגח (147) •   ציידי הצללים (160) •  הנחש השחור (161) •  ציפורי האש (166) •  המל"טים הראשונה (200) •  הנשר הלבן (210) •  הברון האדום |  |
| טייסות מדמי טיסה |  טייסת מאמני כטב"ם ומסוקים (320) •  טייסת מאמני קרב (420) |  |
| ניסוי |  טייסת מרכז ניסויי טיסה (5601) |  |
| כנף 2 | טייסת 150 • טייסת 199 • טייסת 248 |  |
| הטייסות הראשונות | טייסת תל אביב (1) • טייסת הנגב (2) • טייסת הגליל (3) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299928805171 
מטוס F-16D (ברק) של טייסת 109 בעת אימון באיטליה בשנת 2011
עמק יזרעאל ממצפור טייסת העמק שעל הכרמל. פסי האבן מדמים את מסלולי הטיסה של בסיס רמת דוד הנראה ברקע
לכידת חיות

לכידת ציפורים (איור מתוך טאקואינום סניטאטיס, המאה ה-14)
לכידת חיות היא פעילות ומקצוע אשר משמש לצורכי ציד - אך גם לצורכי השגת מזון, ויסות אוכלוסין, מחקר והדברה - תוך שימוש במלכודות.
לכידת בעלי חיים מתבצעת לעיתים על ידי בעלי חיים אחרים או אפילו על ידי צמחים: צמח הדיונאה מציב "מלכודות" לחרקים הנמשכים אליו, על מנת לטרוף אותם.
מחלוקות

ארגונים להגנה על בעלי חיים טוענים כי מתן רישיונות ללכידת חיות בר פוגע בהן, גם אם הוא ניתן במשורה. בנוסף, טוענים המתנגדים למדיניות של לכידת בעלי חיים, כי הרוכשים חיות בר (קופים, תוכים וכו') כחיות מחמד, תומכים בתעשייה של לכידת חיות אלו במדינות העולם השלישי ובפגיעה קשה באקולוגיה.
לכידת חיות בישראל

במדינת ישראל ניתנים לעיתים אישורים לאנשים פרטיים לכידת חיות בר (למשל, ללוכדי נחשים וחולדות), אך אלה מפוקחים בשל החשש לפגיעה בחיות בר. לכידה ללא רישוי מיוחד היא עבירה על החוק. מעבר לכך, קיימת בחלק מן הרשויות המקומיות מדיניות של לכידת בעלי חיים לשם ויסות אוכלוסין, במסגרתה נלכדים חתולי רחוב ומעוקרים.
רשות הטבע והגנים וגופי מחקר אחרים נוהגים ללכוד בעלי חיים על מנת לקדם את המחקר על אורחות חייהם. לבעל החיים שנלכד מוצמד משדר או אמצעי מעקב אחר ועם לכידתו, הוא מועבר, בעת הצורך, לטיפול וטרינרי.
הערות שוליים

↑  גיא קוטב,  כיבוש זוחל: קיץ של כיף בקורס ללוכדי נחשים, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב, מתוך "השבוע", 29 ביולי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1034164
ליטל גבאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  מזרחית
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  התו השמיני
 שיתופי פעולה בולטים:  הפרויקט של עידן רייכל, מארינה מקסימיליאן, מרק קקון, אורי זך, קובי אפללו
 בן או בת זוג:  מרק קקון 
 
ליטל גבאי (נולדה ב-18 באוקטובר 1981) היא זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית.
ביוגרפיה

גבאי החלה את הקריירה המוזיקלית שלה בתזמורת חיל האוויר. בשנת 2002 השתתפה במחזמר "מרי לו". ב-2004 השתתפה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "כוכב נולד". ב-2007 עלתה תוכנית הטלוויזיה "הישרדות", בה מבצעת גבאי את קריאת הפתיחה, המשמשת בתוכנית לאורך כל שנות שידורה.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הצטרפה גבאי להרכב "הפרויקט של עידן רייכל". במהלך ההופעות של הפרויקט, הכירה את בן זוגה, הגיטריסט מרק קקון. בשנת 2012 יצא אלבום הבכורה של גבאי, "רוצי מהר" בחברת התו השמיני, שהופק על ידי קקון ואורי זך. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים, ביניהם השיר "אנא וויאק", גרסה במרוקאית לשיר "אני ואתה" של אריק איינשטיין. האלבום זכה לשבחים ממבקרי המוזיקה. ב-10 ביוני השיקה גבאי את האלבום בהופעה במועדון זאפה בתל אביב, באירוח בית הבובות וצחי הלוי.
בשנת 2017 דיבבה בסרט "משפחה בהחלפה".
ב 23 ביוני 2021 ביצעה גבאי תוספת מוזיקלית קולית בשפה הפרסית בשיר "אלוהים שישמור"  מתוך האלבום "שובי" של המוזיקאי והסופר חנן יה (חנן-יה ישראל בוהדנה).
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2012: רוצי מהר