stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיעונים לעונש
שלבי ההליך

על פי כן, ניתן לחלק את שלב הטיעונים לשלושה חלקים עיקריים:
השלב הראשון בהליך הטיעונים הוא קביעת מתחם הענישה, כאשר על פי "עקרון ההלימה", על העונש להלום את מידת חומרת העבירה.
בתחילה נקבע העונש הקל במסגרת המתחם, למשל קנס כספי ובהתאם העונש החמור לעונש מאסר (למשל 5 שנות מאסר).
במסגרת הטיעונים לעונש, התביעה שלה אינטרס להרתיע את הנאשם שלא יחזור על מעשיו, וגם לצורך הרתעת עבריינים פעילים או פוטינציאליים, תציג בדרך כלל בפני בית המשפט מקרי ענישה דומים מפסקי דין אחרים ואף תבקש להחמיר בעונש. כמו כן, התביעה תוכל להציג את עברו הפלילי של הנאשם אם קיים.
מנגד, להגנה יש את האינטרס לקבל את העונש המקל ביותר, תציג בדרך כלל בפני בית המשפט את הנסיבות שהביאו לביצוע העבירה לצד מצבו המשפחתי, הפיננסי, הבריאותי, ותעסוקתי של הנאשם (אם הנ"ל רלוונטיים) על מנת להקל בעונשו.
כמו כן, ההגנה תוכל לטעון כי הנאשם נעדר עבר פלילי, לקח אחריות על מעשיו, הביע חרטה, הודה וחסך זמן שיפוטי, רוצה בשיקום ואף לצרף המלצות שירות המבחן.
בשלב הטיעונים לעונש יכול קורבן העבירה לבקש להשמיע את קולו, להביע את עצמו בכתב, בעדות בעל פה או באמצעות תסקיר נפגע.
ואילו, לנאשם עצמו יש את הזכות לומר את המילה האחרונה לפני שבית המשפט קובע את עונשו.
בשלב השני נבחנות הנסיבות הנוכחיות ובית המשפט קובע אם יש לחרוג מן מתחם הענישה, לחומרה או לקולא. לבית המשפט סמכות לחרוג ממתחם הענישה כאשר ישנו סיכוי גבוה לשיקום הנאשם אם עונשו יוקל או להחמיר אם קיים סיכוי שיחזור על העבירה, כאשר מדובר בנאשם בעל עבר פלילי.
בשלב האחרון, שוקל בית המשפט את הטיעונים וקובע את העונש.
ינה רייטה

| --- | --- |

 לידה:  29 במרץ 1905 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  1 בינואר 1943 (בגיל 37) Evdakovo, רוסיה 
 שם לידה:  Reich Jenő 
 מדינה:  הונגריה 
 שם עט:  P. Howard, Gibson Lavery 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 סוגה:  פארסה 
 יצירות בולטות:  The Lost Cruiser, The Blonde Hurricane, The Found Cruiser, The 14-Carat Roadster, The Three Musketeers in Africa, Dirty Fred, the Captain, בפסקה זו 6 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 תקופת הפעילות:  מ-1934 
 
לוח זיכרון על בית הולדתו בבודפשט
אחד מהרומנים: שלושת המוסקיטרים באפריקה
אחד מספריו
יֶנה רֶיְיטה (במקור רַייך, בהונגרית: Rejtő Jenő, שמותיו הספרותיים הבדויים היו: P. Howard, Gibson Lavery; בודפשט, 29 במרץ 1905 – יֶבְדְאקוֹבוֹ (רו'), נפת קַמֶנְקָה, מחוז (אוֹבְּלַאסט) ווֹרוֹנֵז', אזור כיבוש גרמני ברוסיה, ברית המועצות, 1 בינואר 1943), סופר יהודי-הונגרי, יוצר לקברט ולאולם תיאטרון, תסריטאי, נציג פופולרי וחדשני של ספרות הבידור ההונגרית שנספה בשואת יהודי הונגריה.
יצירותיו הידועות הן כנראה מסוג הספרות הזולה, אך כיום מעריכים מאוד את כל יצירתו. בגיל ההתבגרות כתב שירים (שלא פורסמו), ומשנת 1928 פרסם סיפורים קצרים קודרים בעיתונות היומית. בשנות השלושים המוקדמות הופיעו יצירות קברט ובורלסקות שלו שהועלו על במות תיאטראות בודפשט. באותו הזמן יצר ספרות זולה בחוברות ובכריכה דקה, ולאחר נסיעות מחוץ להונגריה, ובהסתמך חלקית על חוויותיו בנסיעות אלה, גם ספרי הרפתקאות. סגנונו המיוחד התאפיין בהומור לשוני אינדיבידואלי, גרוטסקי, ובפיתולי עלילה אבסורדיים בלתי צפויים, דמויות סוריאליסטיות, לעיתים קרובות דמויות של "האזרח הקטן" תוך ביקורת עטופה בהומור עסיסי. ההצלחות הגדולות ביותר שלו היו פרודיות ספרות זולה, שנכתבו תחת השם הבדוי פ. הווארד. הוא היה דמות ידועה בחיי האמנות של בודפשט, בחברות הדוקה עם אמנים מרכזיים של התקופה, כגון פְרִידְיֶיש קארינְתי, דיולה קאבוש, בלה שאלאמון וקלמן לאטבאר. כיהודי גויס לשירות העבודה בשנת 1942 (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), ובגיל 37 מת או נעלם בשטח הכיבוש הגרמני בשטח רוסיה בברית המועצות.
ביוגרפיה

רייטה נולד ב-29 במרץ 1905 בבודפשט, הילד השלישי למשפחה יהודית. אביו, אהרון ליאופולד רייך (1876-1951), היה סוחר נייר ופקיד, אמו הלנה וולף (1879-1944). אחיו הגדול, לאַיוֹש, היה שחמטאי וסופר (1902-1952). אח גדול נוסף, דְיוּלָה (יוליוס), למד משפטים והפך לעורך דין ולשחקן ברידג' מקצועי (1903-1976). שלושת האחים בחרו שמות משפחה שונים. ינה בחר בשם העט רייטה (Rejtő), אך מעולם לא שינה את שמו באופן רשמי. גם אחיו שינו את שם משפחתם רק אחרי מלחמת העולם השנייה.
בגיל 19 הלך רייטה ללמוד משחק. הוא היה בעל כישרון ממוצע, ונעדר רבות מהלימודים. בהצגת הבחינה שלו בינואר 1924 (פרנץ מולנר: "הסיגלית") לא הייתה לו הצלחה מיוחדת. אז הופיע לראשונה עם השם רייטה, שהפך מאוחר יותר לשם העט שלו.
השנים 27–1924 די לוטות בערפל. בעוד אחיו למדו מקצוע – לאיוש ראיית חשבון ודיולה משפטים והפך לעורך דין, את ינה הצעיר פרנסו הוריו. ביולי 1927 הגיש בקשה לתפקיד של כתב (מכאן האוטוביוגרפיה הידועה היחידה שלו), אך לא קיבל את המשרה. אז החליט לצאת לדרך למערב אירופה (באוסטריה – וינה, בגרמניה – המבורג וברלין, ואחר כך שווייץ וצרפת), הוא חי מעבודה מזדמנת במשרות מזדמנות. נסע לכמה ימים גם לצפון אפריקה - אזור קולוניאלי צרפתי באותה תקופה - אך בניגוד לאמונה הרווחת, לא התגייס ללגיון הזרים הצרפתי (שם או במקום אחר). בינתיים משפחתו התרוששה בשל השפל הגדול. הוריו עברו לאופטיה שבקרואטיה, שהייתה זולה יותר, אך לא פחות בשל מצבה הבריאותי של אמו. בינתיים (בגיל 23) הוא פרסם את עבודתו המודפסת הראשונה, סיפור קצר על התאבדותו הפומבית של "נער זהב" שהתרושש.
בקיץ 1930 חזר מהסיור במערב, ובסתיו של אותה שנה הופיע בעריכתו צהובון בשם "הבולבר הגדול", שרק מהדורה אחת יצאה ממנו. בפברואר 1931 התפרסמה ידיעה על היעלמותו, אולי התאבדותו (למעשה נסע לווינה באווירת הקרנבל של אותו החודש ורק בדרכו חזרה גילו אותו שני בלשים בתחנת הרכבת בעיר דיור). פרידייש קארינתי כתב על כך גם בעיתון וביקש ממנו לחזור הביתה. היכרותם החלה כנראה בנקודת זמן זו, ונמשכה עד סוף ימיו של קארינתי. רייטה אכן נראה באחת התמונות האחרונות בהן צולם קארינתי באוגוסט 1938 על חוף אגם בלטון בשיופוק, בחברתו של השחקן והקומיקאי בלה שאלאמון ואדם לא מוכר.
כתוצאה מהחוקים נגד העסקת יהודים הוא כתב תמלילים לקומדיות ואופרטות. כתריסר אופרטות נקשרו לשמו. רבות מעבודותיו לא ראו אור כלל, וחלקן נרשמו תחת שמות אחרים. רובן הוצגו בבודפשט, אך שתי הופעות בכורה קשורות לעיר סגד (תחת ניהולו של הבמאי ינו סיקלאי היהודי, שנרצח גם הוא אחר כך במסגרת "שירות העבודה").
ביוגרפיה > תרגומיו

בשנת 1936 קיבל עבודה בהוצאת הספרים בשם המוסד הספרותי נובה ותרגם לראשונה את ספרו של אריך קסטנר מ-1936. בשנים 37–1936, במקביל לתרגומיו, פרסם שני ספרי ספרות זולה הומוריסטיים בכריכה דקה תחת השם פ. הווארד ("שכירי החרב של הגיהנום", "ללכת או למות"), ושוב תרגומים ב-1938 מגרמנית. אז מצא את קולו האמיתי, את ספרי ההרפתקאות ההומוריסטיים.
ביוגרפיה > חייו הפרטיים

מתכתובת נעוריו מתברר שהבנות אהבו אותו מאוד. עם זאת, הוא לא היה מאהב מתמיד. התלהבותו הפכה בקלות לקנאה, ואז נפרד מחברתו בפתאומיות ופתח בהתכתבות עם אחרת. קשריו התבססו על היכרות מזדמנת. בתקופת הזוהר שלו הרוויח הון, אך לא היה מסוגל לטפל בכסף. התמכרותו התבטאה בהימורים (משחקי קלפים). לא הייתה לו דירה משלו מעולם, והוא נהג להתגורר בדירות שכורות - בפנסיון – אצל חברים – אצל נשותיו (בהתאם למצבו הכלכלי או מצב רוחו). מתוך מכתב רשמי שקיבל מתברר שרק מהוצאת נובה קיבל 50,000 פנגה (בחמש שנים) רק עבור הרומנים (זה היה הון רב באותה תקופה). בנוסף על כך, היו לו גם הכנסות מכתיבה בעיתונות, מהופעות הקברט והאופרטות, מסרטים קצרים, מתסריטים לקולנוע, ועוד זכויות קטנות אחרות וכו'. רייטה היה נשוי פעמיים, בשתי הפעמים נשא את הקלדנית הגרושה שלו. לא נולדו ילדים מנישואים אלה, ורייטה מת ללא צאצאים. אשתו הראשונה בשנים 37–1935 הייתה רוזה בורוש 1900–1945, שנספתה במחנה הריכוז ברגן-בלזן). הם התחתנו באוקטובר 1935, אך הוא עזב אותה כבר לאחר חצי שנה. הם התגרשו רשמית רק בשנת 1937. רק שבועיים חלפו, ובפברואר 1937 נשא את אשתו השנייה. הם עברו לחיות באיטליה למשך שנה בין השנים 1937–1938 ונדדו מעיר לעיר. רייטה המשיך בעבודתו הספרותית, ואשתו הקלידה עבורו. בספטמבר 1938 נטש גם את אשתו השנייה, הגירושין הרשמיים התרחשו באוקטובר 1940.
ביוגרפיה > שנותיו האחרונות ומותו

בשנת 1942 התפרסם מאמר בעיתון של הימין הקיצוני, שהלין על כך שרייטה המשיך לכתוב את ספריו, עשה כסף, וכיהודי לא קיבל כלל צו גיוס לשירות העבודה. רייטה תבע מייד את העיתון על הוצאת דיבה. נציגו המשפטי היה אחיו, ד"ר דיולה רוואי. עם זאת, כיוון שפרסום הכתבה היה תחת שם בדוי, העורך הראשי נתבע. זה כחבר פרלמנט נהנה מחסינות פרלמנטרית. זמן קצר לאחר שהכתבה התפרסמה רייטו אכן קיבל מסמכי גיוס. ממרכז הגיוס נשלח על ידי מפקד פסיכופת וסאדיסט (שהוצא להורג בתום המלחמה כפושע מלחמה) לעבודות כפייה בחזית המזרחית ליד נהר הדון, כחלק מכוחות העזר של הצבא ההונגרי. התנאים הבלתי אנושיים והקור הנורא (40 מעלות מינוס) פגעו אנושות בבריאותו. הוא מת בתחילת 1943.
ההומור שלו

רייטה ידוע בעיקר כסופר של ספרי הומור: באמנות שלו שולט ההומור הלשוני; הביטויים בעלי המשמעות הכפולה שעליהם נבנות התפניות בטקסט, הבדיחות המבוססות על משחקי מילים שלא ניתנות לתרגום. ההרפתקאות הגרוטסקיות (ובעקבותיהם) הדיאלוגים האבסורדיים.
תרגום יצירותיו, הוצאות בישראל ומחוצה לה

רייטה נחשב כסופר בלתי ניתן לתרגום. עם זאת כן תורגם לאנגלית, לבולגרית, לצ'כית, לאסטונית, לפינית, לצרפתית, לעברית, לליטאית, לגרמנית, לאיטלקית, לרוסית, לרומנית, לשוודית, לסרבית, לסלובקית. כמו כן, רבות מעבודותיו תורגמו לאספרנטו (אלה זמינות בעיקר באינטרנט או בהדפסה ידנית בספריות ציבוריות). את ספרי הספרות הזולה שלו בארץ הזניק בזמנו מיקלוש פרגו, מייד אחרי מלחמת העולם בהוצאה לאור הרומן הזעיר ((לימים שני בניו, אברהם וישראל (אישטוואן ואנדראש) המשיכו תחת שם הוצאה לאור "הקולמוס")). מדינת ישראל טרם קמה, אבל את סיפורי בודפשט כבר ניתן היה לרכוש בפלשתינה. פרגו קנה בבודפשט את זכויות הספרים במחיר לעד, והספרים בישראל נמכרו תחילה בהונגרית ואחר כך בעברית - לפעמים תרגמו רק את שם המחבר ואת שם הספר, אבל עטיפת הספר נותרה כפי שהייתה במהדורה ההונגרית.
מידע נוסף

הלקסיקון ההונגרי לקורות חיים - Magyar életrajzi lexikon
יצירותיו של ינו רייטו בספריה האלקטרונית ההונגרית - Rejtő Jenő művei a Magyar Elektronikus Könyvtárban
לפני 100 שננה נולד ינה רייטה - Száz éve született Rejtő Jenő (Index-cikk)
עמוד רייטה - Rejtő oldal
ינה רייטה בעמוד אינטרנט (בהונגרית) - Rejtő Jenő a PORT.hu-n (magyarul)
הערות שוליים

↑  לפני 70 שנה נפטר ינו רייטו
↑  [תצלום: מימין רייטו, שאלמון, קארינתי ואדם לא מוכר https://www.europeana.eu/portal/hu/record/2048006/Athena_Plus_ProvidedCHO_Pet_fi_Literary_Museum_766496.html?q=rejtő+jenő]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267043405171  PLWABN: 9810561433805606  BnF: cb10126119w (data)  CiNii: DA1548939X  GND: 120272989  ISNI: 0000 0000 6976 8422  LCCN: n85825352  NKC: kup19980000082085  NLA: 35902180  NTA: 129014559  SELIBR: 189771  Trove: 1138507  VIAF: 54974682   WorldCat (עם VIAF): 54974682
נוהל

.
נוֹהַל (גם הֲלִיךְ; בלועזית: פְּרוֹצֶדוּרָה) הוא רשימה של כללים המגדירים את דרך ביצועה של משימה מסוימת.
בארגון נקבע אוסף של נהלים לטיפול במשימות שהארגון ניצב בפניהן – משימות שגרתיות, שהנוהל מופעל לגביהן פעמים רבות, ומשימות נדירות, שהנוהל העוסק בהן מופעל לעיתים רחוקות. בגיבושו של נוהל עוסקת בדרך כלל ועדה שמונתה לכך, או מנהל שהנוהל נמצא במסגרת סמכותו. הנוהל מבטיח טיפול אחיד ומוסכם מראש במשימה, ומצמצם את הצורך בהחלטות אד הוק. הנוהל מפרט את האחראים לביצוע המשימה, את המשאבים הנחוצים לביצוע המשימה, ואת השלבים שיש לבצע לשם השלמתה. לעיתים דורש הנוהל תיעוד של העמידה בו, באמצעות חתימה על רשימת תיוג או כתיבת תיאור של ביצוע הנוהל, לשם בקרה עתידית.
לנוהל חשיבות גדולה במיוחד כאשר הוא עוסק בהתקשרות בין ארגונים נפרדים, שנדרש תיאום ביניהם.
בנוסף לנהלים המשמשים להכוונת פעילות אנושית, מקובלים נהלים להכוונת פעולתם של מחשבים, ובפרט נהלים העוסקים בתקשורת מחשבים, שקיומה התקין מחייב נוהל שלפיו פועלים המחשבים המתקשרים. נהלים מסוג זה הופכים פעמים רבות לתקנים בין-לאומיים. דוגמה בולטת לכך היא חבילת פרוטוקולי התקשורת TCP/IP.
הבסיס לנהלים

בדרך כלל, הבסיס לנהלים ארגוניים הוא כפול:
אסדרה חוץ ארגונית, אם מטעם המדינה ומוסדותיה ואם מטעם גופים מקצועיים המגדירים תקני ביצוע.
ידע פנים ארגוני, המנחה את דרך ההתנהלות המתאימה לארגון.
נהלים וניהול ידע

עולם הנהלים קשור קשר אמיץ לעולם ניהול הידע.
הנהלים משקפים ידע חשוב וליבתי של הארגון, ומהווים, על כן, חלק ממערך ניהול הידע.
בו בזמן, הנהלים הם מסמכים, שטכניקות של ניהול ידע, יכולות לשפר הן את כתיבתם, אך בעיקר את מידת קריאותם, בהירותם והבנתם.
תהליכים לניהול נהלים

ניהול הנהלים בארגון כולל חלק או את כל התהליכים הבאים:
בדיקת תקינות התהליכים המיועדים לתיעוד בנוהל. הבדיקה כוללת:
התייעצות עם מומחי תוכן
בדיקת המערכת המיכונית התומכת בתהליך
בדיקת חוקים ותקנות הקשורים לתהליך
בדיקת תהליכים אחרים בארגון החופפים לתהליך המתואר בנוהל
בדיקה בשטח מול משתמשי הקצה
בדיקת דוחות ביקורת קודמים בנושא ווידוא כי התהליך עונה על דרישות הביקורת
בדיקת חשיפות וסיכונים בתהליך הקיים ומציאת פתרונות לצמצומם.
גיבוש סופי של התהליך/ תהליכים על סמך כל הבדיקות
כתיבת טיוטת נוהל
הפצה של טיוטת הנוהל להערות עמיתים ובעלי עניין
אישור הנוהל על ידי הרמה הממונה
הפצת הנוהל למי שאמורים ליישם אותו
אישור בחתימה על קריאת הנוהל
ביצוע מבחן על הנוהל
רענון תקופתי לנוהל (למשל אחת לשלוש שנים)
שימוש בנוהל לאורך זמן
תוצר לוואי של הנוהל הוא מסמך דרישות לפיתוחים עתידיים לשיפור התהליך.
דוגמאות לנהלים

בתחומים מסוימים העבודה על פי נהלים מהותית ביותר. בין תחומים אלה: תעופה, רפואה (ובפרט רפואת חירום), טיפול בחומרים מסוכנים, עריכת טקסים ועוד.
להלן מספר דוגמאות לנהלים מסוימים בישראל:
נוהל חבצלת: מפרט את כללי הטקס להלוויה ממלכתית במדינת ישראל. בגרסתו הנוכחית גובש הנוהל בהחלטת ממשלה (החלטה מספר 1428) המבוססת על החלטה קודמת של ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים.
נוהל סיר לחץ: תרגולת צה"לית לטיפול ללכידת אויב המתבצר בבית. מטרת הנוהל היא הכנעת המתבצר, או בלית ברירה – הריגתו, וזאת מבלי לפגוע בחפים מפשע ותוך מזעור הסיכון לחיילי צה"ל.
נוהל מפת"ח (ראשי תיבות של מתודולוגית פיתוח ותחזוקה): מתודולוגיה לניהול פרויקטי תוכנה, הנדסת תוכנה, ניתוח מערכות וניהול איכות תוכנה בישראל. הנוהל הוא פרי פיתוח משותף של משרד האוצר וחברת מתודה מחשבים בע"מ.
ראו גם

זיכרון נוהלי
אסטרטגיה (מדעי החברה)
אלגוריתם
פקודת מבצע
כלכלת הפלטפורמה

שליח על אופניים של פלטפורמת Just Eat Takeaway חברת האם של תן ביס
קורקינטים חשמליים להשכרה באמצעות אפליקציה בתל אביב
כלכלת הפלטפורמה היא פעילות כלכלית וחברתית המנוהלת ומאורגנת באמצעות פלטפורמות דיגיטליות, לרוב על בסיס רשת האינטרנט.
סוג הפעילות הנפוץ ביותר הוא פלטפורמות עסקאות. פלטפורמות אלו הן אפליקציות ואתרים לחיבור ותיווך בין צרכנים לבין נותני שירותים, באמצעות 'מיקור המונים', לעיתים גלובלי או בפריסה גאוגרפית רחבה, או תוך הצעת עבודה לנותני שירות קרובים באמצעות אפליקציות מבוססות מיקום (כגון מוניות ושליחויות). בניגוד לצורות אחרות של תיווך בין נותני שירותים וצרכנים (כמו לוח מודעות או ספר טלפונים), במודל כלכלת הפלטפורמה הן נותני השירות והן הצרכנים מתקשרים מול חברת הפלטפורמה ולא ישירות האחד עם השני. דוגמאות לפלטפורמות שכאלו הן Airbnb, Uber, Gett ו-וולט.
מודל זה, המכונה לעיתים גם פלטפורמות עבודה דיגיטליות, מתבסס על פי רוב על הימנעות מיצירת יחסי עובד-מעביד, באמצעות הגדרת העובדים במסגרתו כ'נותני שירות' או כ'פרילנסרים'. הוא מכונה לעיתים בביקורתיות כלכלת הגיג (Gig Economy) או בתרגום מקובל לעברית: כלכלת החלטורה (מבקרי התחום מכנים אותו לעיתים אף בשם 'כלכלת החלטורע' כהלחם בסיסים של חלטורה ורע). אף על פי כן, לאורך השנים במספר מדינות נקבע כי במקרים מסוימים ובהתאם למידת השליטה של הפלטפורמה בניהול העבודה - כן חלים יחסי עבודה בין חברת הפלטפורמה לבין העובדים שנתנו באמצעותה שירותים.
ניהול כוח העבודה בכלכלת הפלטפורמה נעשה פעמים רבות באמצעות מנגנונים אלגוריתמיים המתבססים על אפליקציות המנתרות את מיקום העובד, על מערך דירוגי ביצועים והתנהגות ומשוב מלקוחות. אלגורתמים אלו, כמו גם המערכת ההסכמים שבין העובדים לאפליקציה לרבות התגמול, ההתחייבויות, האפשרות לקבל או לדחות עבודה, הנורמות המצופות מעובד, האפשרות לבטל את ההתקשרות והשימוש בנתונים הנאספים על ידי הפלטפורמה - נקבעים על פי רוב באופן חד-צדדי על ידי חברת הפלטפורמה.
סוג נפוץ נוסף של פלטפורמות הן אלו המספקות עבור לקוחותיהן מסגרות טכנולוגיות אותן ניתן להתאים לשימוש אישי (לדוגמה: Wix). סוג אחר פעילות במסגרת כלכלת הפלטפורמה המתבססת על הנגשת משאבים פיזיים, על פי רוב באמצעות השכרתם לטווח קצר - כגון אפליקציות להשכרת אופניים, קורקינטים או מכוניות (דוגמת אוטותל או תל אופן) כלכלה זו מכונה לעיתים גם כלכלה שיתופית, על אף שאיננה בהכרח כלכלה שיתופית במובן הקואופרטיבי או הקומונלי של המילה. גם מודלים של כלכלה משתפת, במסגרתם המשתמשים תורמים או יוצרים תוכן על גבי פלטפורמות דיגיטליות, עשויה להתפס כחלק מכלכלת הפלטפורמה.
התפתחות

על אף שדוגמאות לתצורה כלכלית זו ניתן למצוא גם מוקדם יותר, השימוש בביטוי כלכלת הפלטפורמה החל בשנות ה-2000 ובייחוד לאחר המשבר הכלכלי של 2008 שלאחריו התחזקו ברחבי העולם חברות המתבססות על מודל עסקי זה, כשהן משתלטות על נתח הולך וגדל של הפעילות הכלכלית, לעיתים גם על חשבון עסקים מסורתיים. תרמו לכך בין היתר התרחבות הנגישות לאינטרנט בפס רחב, שירותי הענן וההתבססות של טלפונים חכמים בשוק, שאפשרה הטמעת אפליקציות בהיבטים נוספים של חיי היום יום. כך לדוגמה תחנות המוניות המסורתיות הצטמצמו בהדרגה לעומת אפליקציות להזמנת מוניות או שירותי נסיעה כמו Uber או GETT. מגפת הקורונה שהגבירה באופן משמעותי את העבודה מרחוק בעולם המערבי וטלטלה את שוק העבודה המסורתי שרבים מעובדיו יצאו לחופשות כפויות או לאבטלה, תרמה אף היא להתבססות כלכלת הפלטפורמה. גם חברות מסורתיות הגבירו את שיתוף הפעולה והקשרים העסקיים שלהם עם פלטפורמות. כך למשל, ענף המסעדנות שתחום השליחויות בו התרחב מאוד באמצעות פלטפורמות שליחיות כגון וולט או תן ביס.
התפתחות הבינה המלאכותית, פתחה שוק עבודה נוסף שחלקו הגדול מבוצע באמצעות כלכלת פלטפורמה בשיטה של 'מיקור המונים' - הן להכשרת ואימון האלגוריתמים והן להשלמת משימות ותיקונים של פרויקטים המבוצעים באמצעות בינה מלאכותית. בנוסף חברות תוכן וטכנולוגיה רבות מוציאות משימות כגון עיצוב, תמלול, תרגום, תיוג תמונות וכו' ל'מיקור המונים' באמצעות הפלטפורמות.
על פי מחקר של האיחוד האירופי גדלה כלכלת הפלטפורמה מ-3 מיליארד יורו ב-2016 ל-14 מיליארד יורו ב-2020 עם למעלה מ-500 פלטפורמות פעילות. כ-75% מהפלטפורמות הושפעו מהשלכות מגפת הקורונה, כשפעילות פלטפורמות המוניות ירדה ב-35% ופעילות פלטפורמות משלוחי המזון גברה ב-125%. מספר עובדי כלכלת הפלטפורמה באיחוד האירופי מוערך בכ-28 מיליון ועל פי ההערכות צפוי לגדול ל-43 מיליון עד שנת 2025.
על פי מחקר של ארגון העבודה הבינלאומי, מספר הפלטפורמות האינטרנטיות ומבוססות המיקום צמח בעולם מ-142 בשנת 2010 ל-777 בשנת 2020. 29% מהן היו בארצות הברית, 8% בהודו ו-5% בבריטניה. כ-96% מכספי ההשקעות בפלטפורמות עבודה דיגיטליות היו מרוכזות באסיה (56 מיליארד דולר), צפון אמריקה (46 מיליארד דולר), ואירופה (12 מיליארד דולר) בעוד אמריקה הלטינית, אפריקה והמדינות הערביות הושקעו בכך 4 מיליארד שקלים. נכון ל-2019, פלטפורמות שכאלו הניבו הכנסות ב-52 מיליארד דולר, מהם 49% בארצות הברית, 23% בסין ו-11% באירופה. הערכת שיעור המועסקים בכלכלת הפלטפורמה היא מורכבת. סקרים ומחקר סטטיסטי מארופה וארצות הברית מציגים נתונים משתנים הנעים בים 0.3% ל-22% מהמועסקים.
עובדי כלכלת הפלטפורמה

נכון לשנת 2021 מרבית עובדי כלכלת הפלטפורמות הם צעירים בני פחות מ-35, בייחוד במדינות מתפתחות. על אף שנשים עובדות אף הן באמצעות פלטפורמות, הן מהוות רק כ-40% מעובדי הפלטפורמות, ובפלטפורמות מבוססות מיקום רק 10%. נשים נוטות לבצע במסגרת כלכלת הפלטפורמות עבודות בתחום השירותים המשפטיים, תרגום, כתיבה ועריכה, ומשימות הקשורות לשירותים עסקיים למכירות ולשיווק. במדינות מסוימות מספקות הפלטפורמות מקור חשוב להזדמנויות עבודה עבור מהגרים.
המוטיבציות המרכזיות שנמצאו לעבודה בכלכלת הפטפורמה היא רצון בהשלמת הכנסה, העדפה או צורך לעבודה מהבית או לגמישות בשעות העבודה. בפלטפורמות מבוססות מיקום נמצא כי בין המוטיבציות המובילות - חוסר הזדמנויות לתעסוקה חלופית, שעות עבודה גמישות והכנסה גבוהה יותר בהשוואה לעבודות אחרות. באפליקציות מבוססות המיקום הרוב המוחלט של העובדים ציינו כי זהו מקור הכנסתם המרכזי ואילו באפליקציות אינטרנטיות למיקור המונים כשליש מהעובדים ציינו כי זהו מקור הכנסתם המרכזי. אחוז זה היה גבוה יותר בקרב נשים ובמדינות מתפתחות
במרבית העולם חוקי התחרות אוסרים על עובדי כלכלת הפלטפורמות המוגדרים כ'עצמאים' ולא במסגרת יחסי עובד-מעביד להתארגן באיגודי עובדים לצורך ניהול משא ומתן קיבוצי על זכויותיהם מול חברות הפלטפורמה. עם זאת, בכמה מקומות נעשו ניסיונות התארגנות של עובדים בכלכלת הפלטפורמות, וניסיונות לשבות במחאה על תנאי העבודה, לרבות בישראל. אופן התארגנות אפשרי נוסף במסגרת כלכלת הפלטפורמות הוא הקמת פלטפורמה קואופרטיבית בבעלות העובדים.
פוטנציאל

ארגון העבודה הבינלאומי מציין כי לכלכלת הפלטפורמות פוטנציאל לסייע לשילב קבוצות עובדים שונות הסובלות מחסמים שונים בשוק העבודה - לרבות אנשים עם מוגבלות, צעירים, מהגרים ועובדים ממדינות מתפתחות - שיכולים לקבל באמצעות הפלטפורמות עבודות במיקור המונים גם ממדינות מפותחות, ולבצע עבודות מרחוק. גם עסקים יכולים לדבריהם לקבל כך גישה לכוח עבודה גלובלי ומקומי נוסף ולהתרחב באמצעות הפלטפורמות לשווקים נוספים
פורום קהלת מציין כי באמצעות רשת המשתמשים הרחבה והאלגוריתמים, מאפשרת כלכלת הפלטפורמה לזרז ולהוזיל עסקאות. כשהצלחת החיבור בין ספק שירות ולקוח אינה תלויה במחויבות של הצדדים לפעול במועד קבוע, אלא בידיעה של הצדדים כי ככל הנראה יצליחו לתאם עסקה באמצעות ריבוי מידע והעברה יעילה שלו בין הצדדים.
חששות וביקורת

לצד הייתרונות הגלומים בכלכלת הפלטפורמות, הן ארגון העבודה הבינלאומי והן האיחוד האירופי הביעו חשש מהשפעות שליליות שעשויות להיות לה על שוק העבודה, בדגש על הפגיעה בהגנות שנוצרו לאורך השנים על זכויות עובדים. תצורת העבודה המקובלת בכלכלת הפלטפורמות המבקשת להימנע מקביעת יחסי עובד-מעסיק מייצרת אוכלוסיות גדולות של עצמאים קטנים שאינם נהנים מהגנות סוציאליות הקיימות בחוקי העבודה ובהסדרי העבודה עבור שכירים לרבות הטבות כלכליות, ביטחון תעסוקתי, זכות ההתאגדות - ובמקומות מסוימים אף נגישות לביטוחי בריאות שמסופקים על ידי המעסיקים. סוגיה נוספת היא מידת האחריות של הפלטפורמה לבטיחות עובדיה, להתנהלותם, ולביטוחם בביטוח כנגד תאונות.
יש הרואים בחלקים מכלכלת הפלטפורמה שכלול של תצורות העסקה קבלנית שנועדה להחליש את כוח המיקוח של העובדים ולהרחיק בין העובדים לבין הגורמים הנהנים מכוח עבודתם. גאי סטנדינג טוען שהתפתחות כלכלת הפלטפורמה ותצורות ההעסקה החריגות בה, יחד עם תצורות העסקה קבלניות אחרות, תרמו להתפתחות הפרקריאט - המעמד הפגיע, הנעדר ביטחון תעסוקתי, כלכלי וסוציאלי.
חשש נוסף הוא מפני הכוח של הפלטפורמות ביחס לעסקים הקטנים ההולכים ונהיים תלויים בהם לצורך שיווק וגיוס לקוחות כגון מפני מצבים של הפקעת מחירי עמלות מצד פלטפורמות משלוחים כלפי מסעדות.
לעיתים נמתחת ביקורת על השפעת כלכלת הפלטפורמות על מרחבים ציבוריים, בייחוד כשהרגולציה אינה מספיקה לקבוע תקנות בקצב שיהלום את התפתחותה המהירה. כך למשל ההתפתחות המהירה של שירותי פלטפורמה להשכרת קורקינטים ואופניים חשמליים, בטרם יש הסדרה מספיקה של שבילים ייעודיים לכלי רכב אלו - שינתה את אופי השימוש בכבישים ומדרכות, ויצרה חיכוכים ביניהם לבין הולכי רגל ורכבים ותאונות.
פלטפורמות להשכרת דירות כמו AirBNB, שלכאורה אמורות היו לאפשר סבלט של דירות מגורים לזמן קצר - יצרו בפועל שוק של דירות-מלון המושכרות קבוע באמצעות הפלטפורמה - זאת פעמים רבות בניגוד לרגולציה הקיימת על עסקי מלונאות. תופעה זו מעוררת ביקורת בין היתר שכן היא גרמה לעליית מחירי הדיור במרכזי ערים./
רגולציה, דיון משפטי ומאבק בנושא בישראל

שרת הכלכלה אורנה ברביבאי הורתה בינואר 2022 על הקמת צוות בזרוע העבודה אשר יבחן את סוגיית יחסי העבודה בכלכלת הפלטפורמה. ההסתדרות הגישה לצוות חוות דעת הקוראת להיפוך נטל ההוכחה, כך שעובדי כלכלת הפלטפורמה יוכרו כעובדים ביחסי עובד-מעביד, למעט במקרים בהם תוכיח חברת הפלטפורמה כי תצורת ההעסקה שלהם איננה הולמת את המבחנים המשפטיים שנקבעו ליחסי עובד מעביד.
במקביל, עובד בחברת השליחויות וולט עתר לבית הדין לעבודה במטרה לקבוע הכרה כי בין החברה לשליחיה חלים יחסי עובד מעביד. בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב קיבל את בקשתו לדון בתיק כתובענה ייצוגית. החברה ערערה לבית הדין הארצי לעבודה, והתיק בנושא עדיין נדון. מול העותר התייצבו בהליך גם ארבעה עובדים המתנגדים להגדרתם כשכירים, המיוצגים על ידי עורכי דין מארגון הימין פורום קהלת.
בחברת השליחויות תן ביס, שעובדיה כן מועסקים בהעסקה ישירה נעשו מספר ניסיונות להקמת ועד עובדים. בית הדין הארצי לעבודה קבע כי החברה פגעה בהתאגדות עובדיה. שליחי חברת וולט הפגינו לאורך השנים מספר פעמים ואף קיימו שביתות לא רשמיות בתגובה לשינויים חד צדדיים במדיניות החברה אשר השפיעו על שכרם ועל תנאי עבודתם. בבאר שבע מחו המסעדנים כנגד מודל העמלות של וולט ותן ביס, והקימו שירות משלוחים משותף.
חברת Uber ניסתה להיכנס לישראל החל משנת 2014, אך נתקלה במאבק ובהתנגדות מצד ועד נהגי המוניות, שהפעילו לחץ פוליטי במטרה למנוע את כניסתה. ביוני 2023 הודיעה החברה על הפסקת פעילותה בישראל.
בהקשר של אפליקציות להשכרת אופניים חשמליות וקורקנטים, נקבע בישראל כי הפלטפורמות יחויבו לוודא כי למשכיר יש רישיון נהיגה. כמו כן הרגולציה בישראל מחייבת חבישת קסדה בעת השימוש בכלי רכב אלו. עיריית תל אביב יפו מחייבת מחייבת התקנת לוחיות רישוי על קורקינטים להשכרה הפועלים בתחומה, ובעבר נבחנה הכוונה להטיל חובה כזו בחוק בכל הארץ.