stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוז'קוין
הערות שוליים

↑  Roose, Kevin (2017-09-15). "Is There a Cryptocurrency Bubble? Just Ask Doge". הניו יורק טיימס. ISSN 0362-4331. אורכב מ-המקור ב-2017-10-03. נבדק ב-2017-10-03.
↑  Couts, Andrew (12 בדצמבר 2013). "Wow. Dogecoin is the most Internet thing to happen, ever". Digital Trends. אורכב מ-המקור ב-14 בדצמבר 2013. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hutcheon, Stephen (2014-01-24). "The rise and rise of dogecoin, the internet's hottest cryptocurrency". Sydney Morning Herald. אורכב מ-המקור ב-31 במרץ 2014. נבדק ב-5 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dogecoin Price Prediction as Doge Pumps 30% After Musk Twitter Logo Rebrand, is Love Hate Inu Next to Explode?, cryptonews.com (באנגלית)
↑  Tesla, Musk Slam Dogecoin Buyers' 'Fanciful' Fraud Suit - Law360, www.law360.com (באנגלית)
| מטבעות מבוזרים - סוגים וטכנולוגיות |
| --- | --- | --- |
| מבוססי SHA-256 | ביטקוין • Bitcoin Cash • Factom • Namecoin • NuBits • Peercoin |  |
| מבוססי Scrypt | Auroracoin • דוז'קוין • Litecoin • PotCoin |  |
| מבוססי Zerocoin | Zcash • Zcoin • Zclassic • ZeroVert |  |
| מבוססי CryptoNote | Boolberry • Bytecoin • DigitalNote • Monero |  |
| מבוססי Ethash | אתריום • Ethereum Classic • Ubiq |  |
| שיטות שאינן Proof-of-work | Ardor • BitShares • BlackCoin • Burstcoin • Counterparty • Enigma • FunFair • Gridcoin • Lisk • Melonport • NEM • NEO • Nxt • OmiseGO • Polkadot • Qtum • RChain • ריפל • Shadow • Simple Token • Stellar • Waves Platform • Nimiq |  |
| מבוססי Proof-of-stake | Nimiq • טזוס |  |
| טכנולוגיות | רשת ברק • בלוקצ'יין • Cryptocurrency tumbler • Initial coin offering • Proof-of-space • מערכת הוכחת סיכון • מערכת הוכחת עבודה • Zerocoin |  |
ד'תכ"ב

ד'תכ"ב (4422)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 661 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 662. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ד'תכ"א

ד'תכ"א (4421)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 660 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 באוגוסט 661. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תרל"ב

ד'תרל"ב (4632)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-20 בספטמבר 871 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 872. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ד'תרמ"א

ד'תרמ"א (4641)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-8 בספטמבר 880 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 881. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
דגלי המשנים למושל קנדה

דגלי המשנים למושל קנדה אושרו בשנת 1980 על ידי המושל הכללי של קנדה עבור המשנים למושל. דגל זה מונף בעדיפות על הדגל הלאומי של קנדה, אולם חשיבותו משנית לדגל מלכת קנדה וכן חשיבותו משנית לדגל המושל הכללי של קנדה, למעט במגורי המשנה למושל עצמו - שם המשנה למושל פועל כנציג מלכת קנדה בעוד שהמושל הכללי הוא רק אורח של הפרובינציה, ולכן בבית המשנה למושל חשיבותו של דגל המשנה למושל משנית רק לדגל המלכה (במקרה בו המלכה נמצאת במבנה).
כל אחד מהדגלים כולל את סמל הפרובינציה וסביבו עשרה עלי עץ אדר מוזהבים, שעליה כתר מלכותי על רקע כחול, למעט דגלי המושלים של נובה סקוטיה (ששימרה את הדגל הבריטי המושחת בסמל הפרובינציה) וקוויבק (אשר מציג את סמל הפרובינציה במרכזה של דסקה לבנה על דגל כחול ללא עלי האדר).
נס המשנה למושל מונף מעל בית המשנה למושל או משרדו, וכן באתרים בהם הוא מבקר; כמו כן הדגל מונף בחזית מכוניתו של המשנה למושל. נס המושל לא יונף על כנסייה בו נמצא המשנה למושל, וכן לא יורד לחצי התורן בעת אבל. עם מותו של המשנה למושל מורד הדגל, ועם השבעת משנה חדש מונף הדגל מחדש.
הדגל לעולם לא יונף בתוך בניין.
ראו גם

דגל המושל הכללי של קנדה
דגל קנדה
ד'תרל"ח

ד'תרל"ח (4638)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-12 בספטמבר 877 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 31 באוגוסט 878. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דוורסואר

שפך האגם המר הגדול לתעלת סואץ (דוורסואר נמצאת בצד שמאל של התמונה)
דוורסואר הוא שם נקודת השפך של מי תעלת סואץ אל האגם המר הגדול שבמצרים. מקור השם הוא מצרפתית (Déversoir) ומשמעותו: "שפך מלאכותי". השם ניתן למקום על ידי המהנדסים הצרפתים שעסקו בחפירת תעלת סואץ. בזמן מלחמת העולם השנייה פעל בדוורסואר, בגדה המערבית של תעלת סואץ, שדה תעופה של חיל האוויר המלכותי, ששימש לאחר מכן גם את חיל האוויר המצרי. במלחמת יום הכיפורים היווה המקום נקודה אסטרטגית כשצה"ל צלח את תעלת סואץ בנקודה זו, במסגרת מבצע אבירי לב. בספרות הערבית העוסקת במלחמת יום הכיפורים זכתה המערכה סביב ראש הגשר הישראלי בדוורסואר לשם "מערכת דוורסואר".
שדה התעופה דוורסואר

שדה התעופה דוורסואר (ידוע גם בשם שדה תעופה אבו סולטן), הוקם עוד לפני מלחמת העולם השנייה. שדה התעופה שימש את חיל האוויר המלכותי ואת חיל האוויר האמריקאי בזמן המערכה בצפון אפריקה. בינואר 1949 יצאו משדה התעופה בדוורסואר ומשדה התעופה הסמוך אליו, פאיד, מטוסים בריטיים שהיו מעורבים בתקרית האוויר הישראלית-בריטית. באמצע שנות ה-50, כחלק מההסכם האנגלי-מצרי לפינוי אזור תעלת סואץ, פונה השדה ועבר לשמש את חיל האוויר המצרי. בשדה נבנו מחסים למטוסים אך בשלב מסוים חדל הצבא המצרי מלהשתמש בו לתקופה ארוכה.
מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים

בזמן מלחמת ההתשה ובניית קו בר-לב, הוקם בדוורסואר, בצד המזרחי של תעלת סואץ, המעוז "מצמד".
עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים הותקף המעוז על ידי כוחות חי"ר מצריים שחצו את התעלה ועל ידי ארטילריה מצרית. הכוחות המצריים השתייכו לחטיבת החי"ר 112 שפעלה תחת דיוויזיית חי"ר 16 המצרית. במעוז שהו באותה עת 34 חיילים ישראלים, רובם אנשי חטיבת המילואים הירושלמית. לאחר יותר מיומיים בהם צרו הכוחות המצרים על המוצב, ולאחר ניסיון היחלצות שנכשל, נכנעו אנשי המעוז ב-9 באוקטובר בשעה 08:00. לכוח הישראלי היו 2 הרוגים ו-32 חיילים נשבו על ידי המצרים.
לאחר קרב השריון של ה-14 באוקטובר, שנסתיים בניצחון ישראלי, החליט צה"ל להעביר את היוזמה לידיו ולצלוח את תעלת סואץ מערבה. כנקודת הצליחה נבחר אזור דוורסואר וזאת, בשל מספר סיבות:
היותו "תפר" בין הארמייה השנייה של הצבא המצרי שהחזיקה את האזור הצפוני של תעלת סואץ עד האגם המר הגדול, ובין הארמייה השלישית שהחזיקה באזור הדרומי. דבר זה היה אמור לאפשר לכוחות הישראלים להגיע סמוך לאזור הצליחה ללא קרב הבקעה קשה.
האגם המר הגדול היווה אגף בטוח מבחינת התקפות מצריות מדרום.
כאחת מנקודות הצליחה המתוכננות של צה"ל, עוד בטרם המלחמה, הוכשרה בדוורסואר "חצר" - שאמורה הייתה לשמש כמקום ריכוז לכוחות הצולחים.
קיום שני כבישי אורך (מזרח-מערב) הסמוכים לנקודת הצליחה: ציר "טרטור" בצפון וציר "עכביש" בדרום (הוביל למעוז "לקקן"), שהגיעו עד לציר "לכסיקון" (ציר הרוחב לאורך תעלת סואץ) והיו אמורים לאפשר תנועה נוחה יותר אל נקודת הצליחה.
רצועה צרה יחסית של חיץ חקלאי ממערב לתעלת סואץ באזור הצליחה. דבר שהיה אמור לאפשר לכוחות צה"ל "לצאת החוצה" במהירות ולהביא לידי ביטוי את יתרונם ב"תנועה ואש".
מבצע הצליחה הישראלי, שכונה מבצע אבירי לב, החל ב-15 באוקטובר בלילה כשכוח צנחנים ישראלי מחטיבה 247 חצה את התעלה בסירות גומי לאחר שהגיע לאתר הצליחה בציר הדרומי (ציר עכביש). ביומיים שלאחר מכן התחוללו קרבות עזים במתחם "החווה הסינית" שמצפון מזרח לנקודת הצליחה ובמקביל, נכשלו הישראלים בקידום כוחות משמעותיים לאזור הצליחה בשל כשלים טכניים ולוגיסטיים. בה בעת, נראה שהמצרים לא ייחסו חשיבות רבה ל"פרצת דוורסואר" (בערבית: "ثغرة الدفرسوار", זה הכינוי שנתנו המצרים למבצע הצליחה הישראלי) ונמנעו מהסטת כוחות גדולים לאזור הפרצה. רק ב-17 באוקטובר החלו המצרים להסיט כוחות אל עבר דוורסואר ולהפגיז את אזור הצליחה. ההפגזות הארטילריות והפצצות חיל האוויר המצרי על צידו המזרחי של ראש הגשר הישראלי שכונה "החצר" גבו מחיר דמים יקר מצה"ל. למעלה מ-100 חיילי צה"ל נהרגו ב"חצר" שזכתה לכינוי "חצר מוות" והופגזה עד הפסקת האש ב-24 באוקטובר. צה"ל הצליח לשמור על אחיזתו בראש הגשר ולהעביר כוחות נוספים אל הגדה המערבית של תעלת סואץ.
עד סיום מלחמת יום הכיפורים נשאר ראש הגשר בדוורסואר ראש הגשר היחיד שבידי ישראל על תעלת סואץ. לאחר חתימת הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים בינואר 1974, פונה אזור דוורסואר על ידי הכוחות הישראלים ועבר במרץ 1974 לידי המצרים.
הערות שוליים

↑  זאב וילנאי, סיני עבר והווה, הוצאת אחיעבר, 1969, עמ' 131
↑  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל - עשור שלישי, הוצאת כרטא והוצאת משרד הביטחון, 1983, עמ' 75,73
↑  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל - עשור שלישי, הוצאת כרטא והוצאת משרד הביטחון, 1983, עמ' 70
1 2  מלחמת יום הכיפורים, "בעוז רוחם", אתר אכ"א
1 2  אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל - עשור שלישי, הוצאת כרטא והוצאת משרד הביטחון, 1983, עמ' 81
↑  איתן הבר וזאב שיף, דני אשר - עורך משנה, לקסיקון מלחמת יום הכיפורים, הוצאת זמורה ביתן, 2003, עמ' 193
דוורסואר בזמן מלחמת ההתשה (1969)
ד'תרל"ד

ד'תרל"ד (4634)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-27 באוגוסט 873 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 15 בספטמבר 874. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תרל"א

ד'תרל"א (4631)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-31 באוגוסט 870 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 19 בספטמבר 871. שנה מסוג השג, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השג, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
דוד גורמישווילי

| --- | --- |

מטבע אוקראיני עליה מונצחת דמותו של דוד גורמישווילי
 לידה:  1705 כפר גוריסובני, ממלכת אימרתי (כיום גאורגיה)
 פטירה:  1 באוגוסט 1792 (בגיל 87 בערך) אוקראינה
 מדינה:  ממלכת כארתלי 
 לאום:  גאורגיה גאורגיה
 מקום קבורה:  מירהורוד 
 שפות היצירה:  גאורגית 
 סוגה:  שירה 
 יצירות בולטות:  משורר גאורגי. מחבר היצירה דוויתיאני
 
תוכנית של טחנת מים מתוך דוויתיאני. במרכז דיוקנו של גורמישווילי
קבר דוד גורמישווילי בעיר מירהורוד שבאוקראינה
דוד גוּרַמישווילי (בגאורגית: დავით გურამიშვილი;‏ 1705 – 1 באוגוסט 1792) היה משורר גאורגי.
ביוגרפיה

דוד גורמישווילי נולד בשנת 1705 בכפר גוֹרִיסאוּבַּנִי (גאו') שבממלכת אימרתי למשפחת אצולה מכארתלי. בנעוריו הוא גר באחוזה של משפחתו בכפר סַגוּרָמוֹ (גאו') שבממלכת כארתלי.
בשנת 1723/24 דוד גורמישווילי לחם בקרב זֵדַווֵלי (גאו') שבו צבא כארתלי נוצח על ידי הטורקים העות'מאנים, שהסתייעו בלזגינים ובבני ברית גאורגים מקרב האצולה.
בשנים שלאחר מכן הפכה גאורגיה, המסוכסכת והמפוצלת, למוקד מאבק בין האימפריה הפרסית לאימפריה העות'מאנית. משפחתו של דוד גורמישווילי נאלצה לעזוב את אחוזתה ולמצוא מחסה בכפר למיסקנה שבכארתלי הפנימית.
בשנת 1728 דוד גורמישווילי נחטף על ידי שודדים לזגינים, שכנופיותיהם ניצלו את התוהו ובוהו במזרח גאורגיה לפשיטות ביזה ולחטיפת גאורגים למטרת מכירתם לעבדות. גורמישווילי הועבר לכפר אוסוכול שבדאגסטן והיה כלוא מספר חודשים, עד שהצליח להימלט; הוא הגיע במסע רגלי, דרך ההרים, עד עמק הנהר טרק, שבו קיבל סיוע ביישוב של קוזאקים רוסים.
מצפון קווקז דוד גורמישווילי נסע למוסקבה, שם הצטרף למלך כארתלי הגולה - וחטנג השישי. גורמישווילי היה חלק מהפמליה של המלך, שסייעה לו במפעלו התרבותי.
בשנת 1737 המלך וחטנג השישי מת בגולה. בני פמלייתו האצילים נואשו מלחזור לגאורגיה ונשבעו אמונים לכתר הרוסי; בשנת 1738 הם הקימו פלוגת הוסרים גאורגית (שמאוחר יותר הורחבה ואורגנה כרגימנט).
האצילים הגאורגים הנאמנים קיבלו אחוזות ברחבי האימפריה הרוסית, רובם באוקראינה. דוד גורמישווילי זכה באחוזה ליד העיר מירהורוד שבמרכז אוקראינה.
כקצין הוסרים בצבא הרוסי, דוד גורמישווילי השתתף בשלוש מלחמות: בהמלחמה העות'מאנית-רוסית (1739-1735), במלחמה הרוסית-שוודית (1743-1741) (אנ') ובמלחמת שבע השנים (שרוסיה לחמה בה בשנים 1762-1757); במלחמתו האחרונה, הוא נפצע בקרב מול הפרוסים בשנת 1758 ונשבה על ידם. גורמישווילי הוחזק בכלא מגדבורג ושוחרר רק בדצמבר של שנת 1759.
בשנת 1760 דוד גורמישווילי שוחרר מהצבא הרוסי בגלל נכות חלקית. המצב הפוליטי והביטחוני הקשה בגאורגיה אילץ את גורמישווילי להישאר בגולה; הוא השתקע בקביעות באחוזתו שליד העיר מירהורוד (באוקראינה) עם אשתו הצעירה טטיאנה אַווַלישווילי.
דוד גורמישווילי שיקם את המשק החקלאי של אחוזתו אחרי הזנחה ממושכת ולימד את האיכרים האוקראינים שבּה להשתמש בטחנות מים (שנפוצות בגאורגיה); במקביל, הוא התחיל ביצירתו הספרותית - מחזור ענקי של שירה לירית ושתי פואמות, שלבסוף הועתקו על ידו בשנת 1787 לאסופה בשם "דַוויתיאני" (אנ') (על שם המחבר בגרסה הגאורגית - דַווית). גורמישווילי שלח את כתב היד לקרמנצ'וג - העיר האוקראינית שאליה הגיע בנו של מלך ממלכת כארתלי-קאחתי ב-1787 בדרכו לפגוש את הצאר הרוסי - בתקווה שיצירתו תתפרסם בגאורגיה.
דוד גורמישווילי מת בשנת 1792 ונקבר בחצר קתדרלת עליית מרים שבעיר מירהורוד.
גנית אורין

| --- | --- |

 לידה:  20 באוגוסט 1973 (בת 51) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1997 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת חיפה  קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות 
 מספר צאצאים:  2 
 https://ganit710.wixsite.com/my-site
 פרופיל ב-IMDb
 
גנית אורין (נולדה ב-20 באוגוסט 1973) היא תסריטאית, במאית, מפיקה, צלמת וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה

אורין נולדה, גדלה ולמדה בחיפה.
בין השנים 1991–1994 שירתה שירות חובה ושירות קבע בצבא במודיעין ביחידת 8200 כמתרגמת מערבית וכחוקרת שפה.
לאחר סיום השירות הצבאי ובו זמנית ללימודיה האקדמיים עבדה כמפיקה במערכת "ידיעות אחרונות" ולאחר מכן, בין השנים 1999–2001, עבדה בגליל ובאצבע הגליל כצלמת עיתונות עבור "הארץ" ועבור רשת "ידיעות תקשורת". לאחר מכן עבדה כצלמת אמנותית והציגה בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות.
בשנת 2007 הקימה ביחד עם אמנים נוספים את החנות "תותה"- קואופרטיב מעצבים ואמנים בתל אביב, שהציגו ומכרו את עבודותיהם ישירות ובלי תיווך או קונסיגנציה.
לאחר סיום לימודי הקולנוע המעשיים החלה להפיק סרטים בצורה עצמאית תחת חברת ההפקות שיצרה, "שינגה הפקות". בשנת 2012 הקימה ביחד עם ארבל רום מעין השופט הפקות את עמותת "הקרן הגלילית לקולנוע ולטלוויזיה" לעידוד הפקות באזור הגליל.
אורין עובדת כמטפלת רגשית בתחום בריאות הנפש וכלקטורית בקרנות קולנוע. כמו כן, כתבה והוציאה לאור ספרים לילדים ולמבוגרים.
לימודים

אורין למדה בבית ספר "הרצל" ולאחר מכן בתיכון עירוני ה' חיפה.
עשתה טר"צ תרגום מערבית לפני השירות הצבאי. עם תום השירות בשנת 1994 החלה ללמוד בתוכנית הרב תחומית באמנויות של אוניברסיטת תל אביב והשלימה תואר ראשון.
לאחר מכן בין השנים 1999–2002 למדה לימודי קולנוע מעשיים (בדגש על תסריטאות ובימוי) ולימודי צילום סטילס בבית הספר קאמרה אובסקורה. במהלך לימודיה זכתה במלגות קרן תרבות אמריקה-ישראל בהצטיינות בקולנוע-תסריטאות ובצילום סטילס, וכתבה וביימה כמה סרטים קצרים.
בשנת 2004 החלה ללמוד לתואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה והשלימה את התואר כעבור שנתיים. בהמשך למדה שנתיים אנימציה תלת־ממדית במסגרת מכללת האקריו.
בשנת 2022 החלה ללמוד תואר שני בקולנוע עיוני באוניברסיטת תל אביב וסיימה את התואר בשנת 2023.
חיים אישיים

אורין מתגוררת בחיפה ולה שני ילדים.
קולנוע

בשנת 2014 אורין ייצגה את ישראל בתחרות בינלאומית לסרטי מובייל שנערכה בהונג קונג יחד עם טריילר לסרט שנמצא בהפקה בשם "העובר שחזר מן הכפור" ("The embryo who came in from the cold"). הסרט הוא סרט באורך מלא באנימציית תלת מימד שנמצא בהפקה והוא דרמה קומית אודות חמישה עוברים שנוצרו בטיפולי פוריות, היוצאים למסע בעקבות אימם המשותפת.
בשנת 2016 יצא לאקרנים להקרנות מסחריות הסרט באורך מלא "שגר אותי לחלל, סשה!", שכתבה, ביימה והפיקה. הסרט הוא קומדיה על אודות מדען המתבקש על ידי אוליגרך רוסי לפתח תוכנה שבלחיצת כפתור ימצא את השידוך האולטימטיבי. הסרט היה מועמד לפרס אופיר בשנת 2014 בקטגוריית הפרינג' והוקרן גם במסגרת פסטיבל אוטופיה לסרטי פנטזיה ומד"ב בתל אביב.
קולנוע > פילמוגרפיה

תמונה אחת שווה (1997) - סרט תיעודי בנושא צלמי עיתונות (מפיקה).
לעולם לא יחסר לי כח (2000) - סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית, מפיקה).
המסיבה (2001) - סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית, מפיקה).
צייר לי כבשה (2002) - סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית, מפיקה).
מה שאת רוצה (2002) - סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית, מפיקה).
יוסף המשתין בדרכים (2002) - סרט קצר מוקומנטרי (תסריטאית, במאית ומפיקה). הוקרן בתוכנית "המוסף" של ערוץ 8.
Honey, I’m home! (2005) - סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית ומפיקה) נכלל בבחירה הרשמית בפסטיבל סן פרנסיסקו לסרטים קצרים. הסרט קיבל מענק הפקה מקרן התרבות אמריקה-ישראל.
בנקז (2009) סרט קצר עלילתי (תסריטאית, במאית ומפיקה) הוקרן במסגרת פסטיבל ניו-יורק לקולנוע עצמאי בינ"ל.
שגר אותי לחלל, סשה! (2016) - סרט באורך מלא עלילתי (תסריטאית, במאית ומפיקה). (סיכום ביקורות על הסרט "שגר אותי לחלל, סשה!").
העובר שחזר מן הכפור - סרט עלילתי באנימציית תלת מימד באורך מלא - בהפקה
לוליט - סרט עלילתי משולב לייב אקשן ואנימציה באורך מלא - בהפקה.
אמנות פלסטית – תערוכות צילום

אורין הציגה בשלל תערוכות יחיד וקבוצתיות ביניהן:
חשיפה לצפון (2002) - תערוכת יחיד במרכז ההנצחה בקריית טבעון. סיכום עבודה כצלמת עיתונות באצבע הגליל לאחר נסיגת צה"ל מלבנון.
ארטיק 5 (2003) - השתתפות בתערוכת זוכי מלגות קרן תרבות אמריקה-ישראל במוזיאון רמת-גן.
אנורקסיה אהובתי (2004) - תערוכת יחיד בגלריית בית האמנים בתל אביב (סטילס ווידאו). סיכום עבודת צילום עם נערות שלקו באנורקסיה ואושפזו במחלקה להדרכת הילד בבית החולים בנהריה.
אורין עבדה כצלמת עיתונות, צילמה צילומים מגזינים עבור מוסף "הארץ", צילומי חדשות עבור "הארץ", ynet ומקומוני "ידיעות תקשורת" לרבות צילומי ספורט, תרבות, אופנה, פוליטיקה, משפט ועוד. לאחר מכן עבדה כצלמת אמנותית בפרויקטים אישיים ועבור הצגות תיאטרון וספרים. לדוגמה, צילמה את הכריכה של הספר "האדמה היא מרחק" מאת ענת שרון ועבור ההצגה "מכתבים לאורפיאוס" שהתבססה עליו.
חלק מהצילומים יצאו בספר "פורטפוליו - גנית אורין" באתר "עברית" והשאר זמינים בפורטפוליו אינטרנטי.
אמנות פלסטית – תערוכות צילום > גלריית צילומים

צילום מגזיני: ברלין
מתוך התערוכה: "חשיפה לצפון", תהלוכת פורים במטולה סמוך לגבול
צילום עיתונות: ירי כדורי גומי על ידי מג"ב לתוך בית בנצרת במהלך מהומות אוקטובר 2000
מתוך התערוכה: "אנורקסיה אהובתי", כריכת הספר:"הנוקמות של שלוותא"
אנורקסיה אהובתי
צילום מגזיני-אופנה
צילום אופנה
צילום מגזיני
ספרים

"תותה כבר חתולה גדולה" (ספר ילדים), הוצאת נורד, 2005.
"לא רוצה לצאת!" (ספר ילדים), הוצאה עצמית, 2007.
"נבי וגיבורת השזיפים" (ספר ילדים), כתיבה: נגה אורין, איורים: גנית אורין, 2014.
"הנוקמות של שלוותא" (ספר למבוגרים), הוצאת אינדיבוק, 2014. אסופת תסריטים סיפורים קצרים.
"גנית אורין: פורטפוליו 2016" (ספר צילומים), הוצאה עצמית, 2016.
"ארוחה משפחתית" (רומן למבוגרים), הוצאת מטר, 2021.
"העובר שחזר מן הכפור" (רומן גרפי), הוצאת שינגה 2022
"בנקז" (רומן למבוגרים), הוצאת שינגה 2023.
הספר "ארוחה משפחתית" זכה להד תקשורתי מכיוון שהוא כולל רומן פיקטיבי בין יהודיה לערבי, ומשווה את הישראליות למשפחה בהפרעה ואת מצב ערבי ישראל לדמנציה מבחירה כאמצעי הגנה.
הספרים ברובם זמינים באתר "עברית".
דגליליים

| דגליליים |
| --- | --- |
 זכר Fundulopanchax fallax 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: גמבוזאים
תת־סדרה:: Aplocheiloidei
משפחה:: דגליליים
שם מדעי
 Aplocheilidae ‏בליקר, 1859

Fundulopanchax gardneri
Aphyosemion elberti
דגליליים (שם מדעי: Aplocheilidae) היא משפחה של דגים מסדרת הגמבוזאים החיים במים מתוקים ובמים מליחים ברחבי אפריקה, אסיה ואמריקה הדרומית. הם קרוביהם של הנאוויתיים, ובעבר נכללו במשפחה זו. הם קרובים בעיקר למשפחה Nothobranchiidae, אך שייכים לתת-סדרה עצמאית - Aplocheiloidei.
מינים אלו מגיעים לאורך 5–10 ס"מ והם בעלי סנפירים צבעוניים היוצרים מראה של דגל ומכאן שמם. הם חיים סביב צמחי מים באזורים טרופיים וניזונים מפלנקטון ומיצורים קטנים. רבים מהם הם דגי נוי נפוצים.
סוגים

Anablepsoides
דַּגְלִיל (Aphyosemion)
יַטְרוּף (Aplocheilus)
סוג ומין יחיד Archiaphyosemion guineense'
Atlantirivulus
Austrofundulus
Austrolebias
Callopanchax
Campellolebias
Cynodonichthys
Cynolebias
Cynopoecilus
Epiplatys
סוג ומין יחיד Episemion krystallinoron
Fenerbahce
סוג ומין יחיד Foerschichthys flavipinnis
Fundulopanchax
סוג ומין יחיד Fundulosoma thierryi
סוג ומין יחיד Gnatholebias zonatus
Hypsolebias
Kryptolebias
Laimosemion
סוג ומין יחיד Leptolebias marmoratus
Leptopanchax
סוג ומין יחיד Llanolebias stellifer
Maratecoara
Melanorivulus
סוג ומין יחיד Micromoema xiphophora
סוג ומין יחיד Millerichthys robustus
Moema
סוג ומין יחיד Mucurilebias leitaoi
Nematolebias
Neofundulus
Nimbapanchax
Nothobranchius
Notholebias
סוג ומין יחיד Ophthalmolebias ilheusensis
Pachypanchax
Papiliolebias
Pituna
Plesiolebias
Pronothobranchius
סוג ומין יחיד Prorivulus auriferus
Pterolebias
Rachovia
סוג ומין יחיד Renova oscari
נַחֲלוֹן (Rivulus)
Scriptaphyosemion
Simpsonichthys
Spectrolebias
Stenolebias
סוג ומין יחיד Terranatos dolichopterus
Trigonectes
Xenurolebias
ד'תרל"ט

ד'תרל"ט (4639)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 878 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 20 בספטמבר 879. שנה מסוג בשז, היא מעוברת, ואורכה 385 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשז, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
דוד רוקח

ערך זה עוסק במשורר. אם התכוונתם להיסטוריון, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 ביולי 1916 לבוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  29 במאי 1985 (בגיל 68) דיסבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
דָּוִד רוֹקֵח (22 ביולי 1916, למברג – 29 במאי 1985, דויסבורג) היה משורר עברי, מתרגם, חוקר ועורך.
ביוגרפיה

דוד רוקח נולד בעיר למברג (לביב) שבגליציה ההאוסטרו-הונגרית (כיום בחלק האוקראיני של גליציה) בשנת תרע"ו-1916. בשנת 1936 עלה לארץ ישראל, ובהּ סיים את לימודיו כמהנדס.
ספר שיריו הראשון, "בגשר היעוד", יצא לאור בשנת תרצ"ט-1939. ומאז ועד מותו פרסם כעשרה ספרי שירה. שיריו זכו להצלחה והערכה מחוץ לישראל, בעיקר בגרמניה ובשווייץ; בין מתרגמי שירתו היו המחזאי הנודע פרידריך דירנמאט והמשורר פאול צלאן, אם כי זה התייחס אל השירים כ"חומר בינוני". בארץ לא התקבל כמשורר חשוב, וזכה להערכה רק בקרב מעטים. הצייר יוסל ברגנר אייר אחד מספרי השירה שלו. רבים משיריו תורגמו לגרמנית.
ספר שיריו "טוחן אבנים", יצא בהוצאת ספרית הפועלים בשנת 1981.
רוקח היה פעיל ביצירת תוכניות לימודי הספרות והשירה בבתי הספר הממלכתיים-דתיים.
דוד רוקח נפטר בשנת 1985, בזמן ששהה בדיסבורג לרגל הקראת שירה (אנ').
מספריו

ולא בא יום אחר, הוצאת דגה, 1969.
עיניים בסלע, הוצאת דגה, תשכ"ז, (1966).
מקיץ אל קיץ, הוצאת ארבה, תשכ"ד, (1965).
שחר להלך, הוצאת דגה, תשכ"ה, (1964).
קינו של ים, הוצאת דגה, תשכ"ג, (1963).
גבולות הערגה, הוצאת כתר, 1988.
עיר שזמנה קיץ, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ו, (1975).
מועדי ערגה, הוצאת ספרי תרשיש, תשי"ד, (1954).
נושאי האור (תווים), הוצאת י. ניידט, תל אביב, 1954.
בגשר היעוד, מו"ל ה. לוונשטיין, תל אביב, תרצ"ט, (1938).
ימים עשנים, מו"ל ר' מס, ירושלים, תש"א, (1940), (הוצאה מחודשת : הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשמ"ו, (1985) ).