stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קמא-טק
פעילות החברה

"קמא-טק" נוסדה בשנת 2016 על ידי משה פרידמן, ד"ר יוסי ורדי וזיקה אב-צוק (סמנכ"לית בסיסקו ישראל) במטרה לסייע לחרדים שעוסקים במקצועות הטכנולוגיה וביזמות טכנולוגית. בהמשך הזמן הצטרף אבריימי וינרוט כמנהל לצידו של פרידמן.
עם חברי הדירקטוריון של החברה נמנים אלוף (מיל') אליעזר שקדי, דן שפירו (עד 2021), יורם יעקבי וזיקה אב-צוק.
קמא-טק פועלת בשלוש גזרות עיקריות:
הכשרות טכנולוגיות: קמא-טק מכשירה בשנה כאלפיים נשים במסגרת תוכנית אולטרא קוד שפועלת ב-23 סמינרים של בית יעקב. התכנית מוסיפה 700 שעות לימוד מעבר ללימודי מה"ט הקיימים במסגרת הסמינרים, כשבסיום הלימודים המצטיינות מתפצלות לעשרות בוטקמפים (אנ') בשיתוף ענקיות הטכנולוגיה הבינלאומיות שמטרתן להנגיש טכנולוגיות באופן מעשי לתלמידות. בין החברות השותפות ניתן למצוא את גוגל, פייסבוק, אמזון, מיקרוסופט, אינטל, קוואלקום, וסטרן דיגיטל, ועוד.
מאיץ סטארט-אפים (אקסלרטור):) קמא-טק מפעילה מדי שנה תוכנית האצה לשש עד עשר חברות הזנק של יזמים מהמגזר החרדי במטרה להביאן לבשלות וגיוס הון. לב התכנית הוא חיבור היזמים לתעשיית ההון סיכון בישראל, כשמבין הקרנות הבולטות שתומכות במאיץ ניתן למצוא את קרן וינטאג', פיטנגו, בסמר, אנטרי קפיטל, ועוד. עד לשנת 2022 גייסו חברות המאיץ יותר מ-180 מיליון דולר לפי בשווי כולל של כ-1.5 מיליארד דולר.
פעילות הסברה ועידוד כניסה להייטק. קמא-טק מקיימת סדנאות, הרצאות, ימי עיון, האקתונים, ירידי תעסוקה ועוד, לקידום שילובם של חרדים בתעשיית ההיי-טק בישראל.
בשנת 2018 הקימו יזמי "קמא-טק" את חלל העבודה המשותף הראשון בבני ברק שנקרא "אמפרסנד". בשנת 2021 סגרה קמא-טק את פעילות חלל העבודה המשותף.
פעילות החברה > מימון החברה

קמא-טק ממומנת באמצעות שיתופי פעולה עם משרדי הממשלה, בהם משרד המדע, רשות החדשנות וזרוע העבודה של משרד הכלכלה והתעשייה. בנוסף גופים פילנתרופיים תומכים בקמא-טק, הבולטים שבהם הם פרופ' אמנון שעשוע, פדרציית ניו יורק, קרן ראסל ברי, גיגי לוי-וייס, ועוד.
עוד טרום הקמת העמותה הקימו יזמי קמא-טק את קרן ההון סיכון 12A ונצ'ר קפיטל, שמטרתה להשקיע בחברות סטארט-אפ של יזמים מהמגזר החרדי. ובמקביל גם חברת השמה בשם אקסטרא-טק. גופים אלו פועלים במודלים עסקיים סטנדרטיים וממומנים על ידי משקיעים פרטיים וגופים מוסדיים.
ראו גם

מפתח - מרכזי פיתוח תעסוקת חרדים
הערות שוליים

↑  בילי פרנקל, חרדיות, צנועות אבל לא פראייריות: הכירו את מפתחות התוכנה הבאות של גוגל, באתר ynet, 4 באוקטובר 2019
↑  יניב אביטל, ‏בעזרת הטק: 224 סטארטאפים נרשמו לאקסלרטור החרדי הראשון, רק 6 התקבלו, באתר Geektime‏, 20 באפריל 2015;
יניב אביטל, ‏בעזרת הטק: הנה 8 בוגרות האקסלרטור החרדי של קמאטק, באתר Geektime‏, 24 בפברואר 2017
↑  מאיר אורבך, קמא-טק מקימה מרכז ענק להייטק חרדי בבני ברק, באתר כלכליסט, 27 בספטמבר 2017;
הילה חיימוביץ', ‏מרכז הייטק ומתחם עבודה משותף נפתח ליזמים חרדים, באתר Geektime‏, 16 באפריל 2018;
שושנה סולומון, למלא את החלל // ביקור בחלל העבודה המשותף החרדי הראשון, באתר זמן ישראל, 14 ביולי 2019
קארין ביטנר-יאנץ

קארין ביטנר-יאנץ (בגרמנית: Karin Büttner-Janz; נולדה ב-17 בפברואר 1952) היא דוקטור לרפואה, רופאה ראשית במרפאות בברלין, גרמניה. מתעמלת מזרח גרמניה לשעבר, זכתה ב-7 מדליות אולימפיות בשתי אולימפיאדות (מינכן 1972 ומקסיקו סיטי 1968) מהן 2 זהב. אלופה אולימפית (מינכן 1972) בתרגילים סוס קפיצות ומקבילים מדורגים, סגנית אלופת אולימפית (מינכן 1972) בקרב רב. אלופת עולם (1970) במקבילים מדורגים ואלופת אירופה (1969) בתחרות קרב-רב, במקבילים מדורגים, בסוס קפיצות ובקורה.
ביוגרפיה

המאמן הראשון שלה היה אביה, גווידו יאנץ, שלימד אותה את היסודות בהתעמלות. היא עברה לבית ספר לספורט בפורסט, שם התאמנה בהדרכתו של קלאוס הלבק. המאמן האחרון שלה היה ירגן הרץ.
ביוגרפיה > 1967

באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד בשנת 1967 זכתה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בתרגיל מקבילים מדורגים ומדליית ארד בתרגיל סוס קפיצות.
ביוגרפיה > 1968 > סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת מקסיקו סיטי זכתה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף בתרגיל מקבילים מדורגים בתוצאה של 19.500 נק', אחרי ורה צ'סלבסקה מצ'כוסלובקיה (19.650 נק') ולפני זיניידה וורונינה מברית המועצות (19.425 נק') ומדליית ארד בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 379.100 נק', אחרי ברית המועצות (382.850 נק') וצ'כוסלובקיה (382.200 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 76.55 נק', במקום רביעי בתרגיל קורה (19.00 נק') ופעמיים במקום שמיני בתרגיל סוס קפיצות (19.20 נק') ובתרגיל קרקע (19.00 נק').
ביוגרפיה > 1969 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה בלנדסקרונה, שוודיה בשנת 1969 זכתה ב-5 מדליות, 4 זהב ו-1 כסף והייתה למתעמלת המצטיינת באליפות. מדליות זהב בתחרות קרב-רב בתרגילים על מקבילים מדורגים, סוס קפיצות וקורה מדליית כסף בתריל קרקע.
ביוגרפיה > 1970 > אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בלובליאנה, סלובניה בשנת 1970 היא זכתה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב בתרגיל מקבילים מדורגים (19.550 נק'), לפני לודמילה טורישצ'בה (19.450 נק') וזיניידה וורונינה (19.300 נק'), שתיהן מברית המועצות. מדליות כסף בתחרות הקבוצתית (377.750 נק'), אחרי ברית המועצות (380.650 נק') ולפני צ'כוסלובקיה (371.950 נק') ובתרגיל על סוס קפיצות (19.350 נק'), אחרי בת ארצה אריקה צוכולד (19.450 נק') ולפני לודמילה טורישצ'בה וליובוב בורדה מברית המועצות (19.300 נק'). נוסף לכך, היא סיימה פעמיים במקום רביעי, בתחרות קרב רב בתוצאה של 76.000 נק' ובתרגיל קרקע בתוצאה של 19.200 נק'.
ביוגרפיה > 1972 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת מינכן היא זכתה ב-5 מדליות, 2 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב בתרגילים על סוס קפיצות בתוצאה של 19.525 נק', לפני בת ארצה אריקה צוכולד (19.275 נק') ולודמילה טורישצ'בה מברית המועצות (19.250 נק') ומקבילים מדורגים בתוצאה של 19.675 נק', לפני אולגה קורבוט מברית המועצות ואריקה צוכולד (19.450 נק'). מדליית כסף בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 76.875 נק' אחרי לודמילה טורישצ'בה (77.025 נק') ולפני תמרה לזקוביץ' מברית המועצות (76.850 נק') ובתחרות הקבוצתית בתוצאה של 376.550 נק', אחרי ברית המועצות (380.500 נק') ולפני הונגריה (368.250 נק') ומדליית ארד בתרגיל על קורה בתוצאה של 18.975 נק', אחרי אולגה קורבוט (19.400 נק') ותמרה לזקוביץ' (19.375 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בתרגיל קרקע בתוצאה של 19.400 נק'.
ביוגרפיה > קריירה לאחר השתתפות בספורט תחרותי

ביטנר-יאנץ החלה ללמוד רפואה כבר בשנת 1971 באוניברסיטת הומבולדט של ברלין. היא קיבלה תעודה ברפואת חירום. מאוחר יותר עשתה התמחות באורתופדיה. את עבודת הפוסט-דוקטורט עשתה על פיתוח דיסק בין-חולייתי מלאכותי, ביחד עם קורט שלנק. משנת 1990 ניהלה מרפאות בברלין. ב-2005 היא קיבלה תואר פרופסור. מ-2008 עד 2009 היא הייתה נשיאת האגודה לניתוחי מפרקים בעמוד השדרה. מ-2014 ועד 2016 למדה באוניברסיטת ברלין למדעים וקיבלה תואר שני במנהל עסקים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

קארין יאנץ נישאה לקרל היינץ ביטנר, חבר בהנהלה של דינמו ברלין. בנם נולד ב-1978. הזוג התגרש.
בשנת 2012 יצאה מהארון כלסבית בתביעה משפטית כנגד המעסיקים שלה שפיטרו אותה כרופאה ראשית בשל הזוגיות החד מינית שלה. היא זכתה במשפט וקיבלה פיצוי פיטורים על סך 590 אלף אירו.
תארים והישגים

בשנים 1969 ו-1972 זכתה בתואר ספורטאית השנה במזרח גרמניה.
ב-2003 נבחרה להיכל התהילה של ההתעמלות
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
להט"בים במשחקים האולימפיים
הערות שוליים

↑  Olympic champion receives 590,000 euros in severance pay, PANORAMA, September 4, 2012
↑  קארין ביטנר-יאנץ באתר International Gymnastics Hall of Fame
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394284505171  BnF: cb14501853m (data)  GND: 111838916  ISNI: 0000 0000 5203 5476  LCCN: nr2003023204  VIAF: 241340   WorldCat (עם VIAF): 241340
קופה סנטרואמריקנה

| --- | --- |


 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1991
 תאריך פירוק:  2017
 ארגון מפעיל:  UNCAF
 מספר מתמודדים:  7
 יבשת:  אמריקה המרכזית
 שמות קודמים:  גביע UNCAF לאומות
 זוכה אחרון/נה:   הונדורס (זכייה רביעית)
 הכי הרבה זכיות:   קוסטה ריקה (8 זכיות)
 אתר רשמי
 
קופה סנטרואמריקנה (בספרדית: Copa Centroamericana) הוא טורניר כדורגל לנבחרות לאומיות מאמריקה המרכזית המנוהל בידי UNCAF. בעבר נקרא גביע UNCAF לאומות. בקופה סנטרואמריקנה משתתפות כל שבע הנבחרות של מרכז אמריקה ללא מוקדמות: קוסטה ריקה, הונדורס, גואטמלה, אל סלוודור, פנמה, ניקרגואה ובליז.
הטורניר משמש גם כטורניר העפלה לגביע הזהב.
הטורניר נערך מדי שנתיים מאז שנת 1991, והנבחרת לה מירב הזכיות בגביע היא נבחרת קוסטה ריקה.
הטורניר האחרון נערך ב-2017, ולאחר מכן נקלט בליגת האומות של CONCACAF.
מבנה

הקופה סנטרואמריקנה מחולק לשני בתים, באחד משחקות ארבע נבחרות ובשני שלוש. בכל בית משוחק משחק אחד בין כל זוג נבחרות (ולכן כל נבחרת בבית שבו ארבע נבחרות משחקת שלושה משחקים ובבית שבו שלוש נבחרות כל נבחרת משחקת שני משחקים), שני המקומות הראשונים מכל בית ממשיכים לחצי הגמר שמשוחק בשיטת נוקאאוט במשחק אחד והמנצחות בחצי הגמר משחקות ביניהן בגמר והמנצחת מהשתיים זוכה בגביע. נערך גם משחק על המקום השלישי בין שתי המפסידות בחצי הגמר ומשחק על המקום החמישי בין שתי המסיימות במקום השלישי בשלב הבתים.
ארבע הראשונות מעפילות לגביע הזהב, והנבחרת שסיימה חמישית מתמודדת על כרטיס נוסף מול המקום החמישי בגביע הקריביים.
היסטוריה

| שנה | מארחת | זוכה | מקום שני | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 |  קוסטה ריקה |  קוסטה ריקה |  הונדורס |  גואטמלה |
| 1993 |  הונדורס |  הונדורס |  קוסטה ריקה |  פנמה |
| 1995 |  אל סלוודור |  הונדורס |  גואטמלה |  אל סלוודור |
| 1997 |  גואטמלה |  קוסטה ריקה |  גואטמלה |  אל סלוודור |
| 1999 |  קוסטה ריקה |  קוסטה ריקה |  גואטמלה |  הונדורס |
| 2001 |  הונדורס |  גואטמלה |  קוסטה ריקה |  אל סלוודור |
| 2003 |  פנמה |  קוסטה ריקה |  גואטמלה |  אל סלוודור |
| 2005 |  גואטמלה |  קוסטה ריקה |  הונדורס |  גואטמלה |
| 2007 |  אל סלוודור |  קוסטה ריקה |  פנמה |  גואטמלה |
| 2009 |  הונדורס |  פנמה |  קוסטה ריקה |  הונדורס |
| 2011 |  פנמה |  הונדורס |  קוסטה ריקה |  פנמה |
| 2013 |  קוסטה ריקה |  קוסטה ריקה |  הונדורס |  אל סלוודור |
| 2014 |  ארצות הברית |  קוסטה ריקה |  גואטמלה |  פנמה |
| 2017 |  פנמה |  הונדורס |  פנמה |  אל סלוודור |
מספר זכיות

קוסטה ריקה - 8 זכיות (4 פעמים מקום שני)
הונדורס - 4 זכיות (3 פעמים מקום שני)
גואטמלה - 1 זכיות (5 פעמים מקום שני)
פנמה - 1 זכיות (2 פעמים מקום שני)
קק

קֵק (בהונגרית: Kék) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית קק קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,963 תושבים בשנת 1990 עד 1,917 תושבים בשנת 2020.
יהודי קק

יהודים חיו בקק בתקופות זמן שונות. בכפר קיים עדיין בית קברות יהודי. הקהילה התקיימה וקיבלה את שירותי הדת שלה מקהילת יהודי קמצ'ה בשנת 1944 נרצחו 76 היהודים שנשארו בעיירה בשואה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 22 |  |
| 1880 | 97 | 825 |
| 1910 | 98 |  |
| 1920 | 65 |  |
| 1930 | 68 |  |
| 1941 | 86 | 1,995 |
לקריאה נוספת

קאק, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 345–346. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי בקק
↑  דף קהילת קק במפקד קהילות הונגריה
↑  תיעוד יהודי קק שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת קמצ'ה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קמצ'ה • ברקס • בסטרץ • דמצ'ר • גגן • קק • נירבוגדאן • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007480280705171  LCCN: n2002061250  VIAF: 147942193   WorldCat (עם VIAF): 147942193
קוראים לי צביקי גרין

| --- | --- |

כריכת הספר בעברית
 מידע כללי
 מאת:  חיים ולדר
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  דרמת נעורים
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001356222
קוראים לי צביקי גרין הוא רב-מכר לילדים ונוער של הסופר החרדי חיים ולדר. עלילת הספר בדיונית, וכרבים מספריו של הסופר עוסקת בהתמודדות של בן נוער, גיבור העלילה, העונה לשם צביקי גרין. הספר תורגם למספר שפות.
עלילה

עלילת הספר עוסקת בצביקי גרין, בנו של עסקן חרדי פוליטי העובר לארצות הברית יחד עם הוריו ואחותו הצעירה ממנו בשל שליחות אליה נשלחה המשפחה. צביקי, ילד פופולרי בכיתתו בישראל מגיע לארצות הברית שם נתקל בקשיים חברתיים עקב מחסום השפה, ושוקע בדיכאון ובפיגור בלימודים בעקבות הסביבה החדשה והלא מוכרת. בסופו של דבר, הוא מצליח להשתלב בחברה, לאחר שמביס צמד בריונים שהטיל את אימתו על הילדים החלשים בכיתתו. מעמדו נוסק, הוא לומד את השפה והופך לתלמיד מצטיין ולראש ועד הכיתה. בדיוק אז מודיע אביו שהם חוזרים לארץ. כעת, לאחר שצבר מעמד והשתלב בחברה מסרב צביקי לחזור לארץ. מעט לפני החזרה צביקי נפגש באקראי עם נשיא ארצות הברית, רונלד רייגן באירוע של הקהילה היהודית בארצות הברית.
עם חזרתו לארץ, מסרב צביקי להשלים עם המציאות החדשה. הוא מזלזל בלימודים, וציוניו צונחים. הוא מתחיל לחזור לתלם עם התחברותו לבנו של מורו ילד חולה סרטן, ולבסוף חוזר לציוניו הטובים בזכות חלום. לאחר מכן הוא פוגש חבר חדש, אריאל, בעת שהוא ניגש למבחנים מאורגנים בגמרא, שמתברר כבנו של יריב פוליטי של אביו. אף על פי שאביו מבהיר שהוא רק מתנגד לדרכו של אביו של החבר החדש והוא אינו "יריב" שלו, וכי אין לו התנגדות שהם יהיו חברים, קיימת מתיחות על רקע הסכסוך בין האבות - אביו של צביקי פותח סופרמרקט המתחרה בצרכנייה של אביו של אריאל. הילדים נפרדים לחלוטין עם פתיחת הסופרמרקט. בשלב מסוים משתלטים מחבלים על הצרכנייה של אביו של אריאל בעת שהייתו של צביקי בה, והוא הוגה תוכנית בעזרתה הוא משחרר את הצרכנייה בעזרת המשטרה. האבות והילדים משלימים. הספר נחתם בתיאור בר המצווה של צביקי ותחילת לימודיו בישיבה קטנה.
בנוסף, יש בספר עלילת משנה - מערכת היחסים של אחותו, מירי, עם ילדה עיוורת בשם ג'ודי.
במוסף סיפורים של יתד נאמן שיצא לקראת חג הסוכות תשע"ה כתב ולדר פרק נוסף בסיפור העוסק בצביקי המתבגר כבחור בן 20.
בדצמבר 2019 יצא הספר בקומיקס כשבמקום הנשיא רונלד רייגן בספר הקומיקס מופיע הנשיא דונלד טראמפ.
קליניקות ניידות באפריקה שמדרום לסהרה

קליניקה ניידת היא מרפאה רפואית המאוישת בידי צוות מקצועי מצומצם המגיע אל החולים שאינם מסוגלים להגיע אל בתי החולים ומטפל בהם בדרך כלל במקום. הקליניקות הניידות עונות על חלק מהצרכים הרפואיים באזורים נידחים, עניים ומוכי-מגפות באפריקה. הצוותים, הציוד והמימון באים בדרך כלל ממדינות העולם המערבי. הקליניקות הניידות הופיעו באפריקה בשנות ה-2000.
רקע

חלק מרכזי מבעיית הבריאות באפריקה מקורו בעובדה שהממשלות באפריקה הן לעיתים חסרות מעט ואף ומושחתות. מי שעודד אותן לכך היה בשעתו המערב. מצב זה ראשיתו בתקופה הקולוניאלית והמשכו בתקופת המלחמה הקרה עת ששיחדו שליחי המערב מנהיגים מקומיים ואחר כך ממשלות כדי שיתמכו בצד הנכון. המצב נמשך כיום בשל שליטה של חברות מסחריות גדולות. יש לזכור אף שישראל מימנה בשעתה ממשלות מושחתות באפריקה כמו זאת של אידי אמין. ההתנשאות של האדם הלבן על אפריקה שורשיה נעוצים עוד מימי הפלישה האירופית לאפריקה במאה החמש עשרה. היא התבטאה בסחר עבדים, ניצול תושבי אפריקה והרס של תרבות שעל מנת להצדיק אותה נבנתה מערכת גזענית. השליטה במשאבים של המדינה תוך ניצול תושביה נמשכים גם היום. מצב הסיוע של מדינות העולם לאפריקה הוא עגום. חלק מהכסף נעלם לכיסיהם של מנהיגים מושחתים וחלק משמש למשכורות של פקידים. כשתרמו מאה מיליון דולר לאפריקה, הכסף שימש למימון משכורות של פקידים ואדמיניסטראטורים שיושבים באירופה או באיזשהו מרכז באפריקה, אך האדם הפשוט נותר עני מתמיד. לכאורה השקיעו סכומי ענק במערכת ההסברה וחינוך בנושא מחלת האיידס אך שכיחות האיידס באפריקה דווקא עולה חלק בשל כישלון אפריקאי וחלק בשל כישלון המערב.
אף על פי שבשנים האחרונות[דרושה הבהרה] ניכר שיפור רב במערכות הבריאות במדינות השונות באפריקה הבונות בתי חולים משוכללים ומשפרות את החקיקה ואת הרגולציה בנושא, עדיין הבעיות שם קשות מאוד. עיקר הבעיות נעוצות במציאות בה תשתיות מערכת הבריאות מונחות בעיקר בערי הבירה ובערים הגדולות. הפריפריה באפריקה (למעשה עיקר היבשת) חסרה תשתית טיפולית סבירה.
יתר על כן, העדר מודעות, לפחות במובן המערבי, לא מאפשר רפואה מונעת ברמה טובה. בעיות של היגיינה, סביבה (מקורות מים מזוהמים, חקלאות שאינה מוקפדת, העדר מתקני שירות לצרכים וכיוצא בזה) מביאים למחלות רבות. כאשר מגיעים החולים, אם הם מגיעים, אל בתי החולים, לעיתים גם שם האחזקה של המקום בעייתית.
אך דומה שהבעיה הגדולה מכולן היא העדר רופאים מערביים כיוון שבשל העדר חינוך הבעיות שלעיל רבים מהם לומדים באירופה או בצפון אמריקה וחלקם אף מהגר לשם. על הרופאים הללו להתמודד עם הרפואה המסורתית שיש לה באפריקה מקום מרכזי.
ביטוי מובהק למצבה של מערכת הבריאות באפריקה אפשר למצוא בעובדה שב-2008 לבדה מתו באפריקה יותר ממיליון וחצי ילדים.
הקליניקות הניידות

מיליוני אנשים באפריקה מתים כל שנה ממחלות או מפציעות, אפילו פשוטות יחסית, בשל העדר נגישות למרפאה ולרופא, שלא לדבר על אשפוז בבתי חולים. החולים בפריפריה האפריקנית הסובלים ממחלות אופייניות כגון מלריה, קרצינומה של הקולון, אפילפסיה, לימפומה, כוויות וכיוצא בזה, לא מסוגלים להגיע לבתי החולים בערים הגדולות גם בשל המרחק הרב וגם בשל מחיר הנסיעה שבשל העוני הקיצוני בו הם שרויים, הם אינם מסוגלים לעמוד בו. כך למשל, יש מקומות בהם נדרשים יומיים עד שבוע של נסיעה על גבי בעלי חיים או בכלי רכב מסחריים סגורים לעיתים ההופכים לכלי תחבורה סבירים באמצעות פתיחת חלונות בגג. לעיתים מעבירים את החולים או את הפצועים מעבירים יחד עם בעלי חיים כגון כבשים וחזירים. בגאנה לבדה מתים, גם בימינו אלה, מדי שנה כ-510,000 ילדים ממלריה. הילדים מגיעים מאוחר מידי לטיפול כשהם במצב של תת-תזונה ולא תמיד הם מקבלים את התרופות הנכונות. חלק מהתרופות ישנות כשהפרזיט מפתח עמידות נגדן.
מספר החולים הרב קשור לבעיית היגיינה והעדר הטיפול והחינוך לבריאות. הפציעות הרבות קשורות גם במצב הסוציו-פוליטי באפריקה הבא לידי ביטוי בפשע רב ומלחמות בין קבוצות או שבטים אלה באלה.
המסע עצמו עשוי לעלות 10 דולר ויותר - כסף רב מאוד באותם מקומות - ובנוסף יש לשלם לבית החולים ולרופאים, עובדה ההופכת את הפנייה לעזרה רפואית עירונית לבלתי אפשרית מבחינתם. לעיתים הם עושים מסע של לילה שלם ברגל עם ילד גווע וכשמגיעים לבית החולים, אם הילד עדיין חי, לא מוצאים שם רופא או שהתור גדול מנשוא.
פרויקט הקליניקות הניידות נועד לתת סיכוי לכל חולה או פצוע ללא הבדל בסוג המחלה, דת, גזע, מין או מקום מגורים, לראות רופא מומחה ולקבל טיפול העשוי לרפא אותו או להציל את חייו פשוטו כמשמעו. במקום שהחולים יגיעו אל המרפאה או אל בתי החולים, הקליניקה הניידת מגיעה אליהם במקומותיהם הנידחים ביותר, כדי לרפאם ללא תנאי וללא תמורה זולת הסיפוק שבהצלת בן אנוש.
מתי החלו הקליניקות הניידות להופיע באפריקה וכמה כאלה פועלות שם

המרפאה המפורסמת הראשונה שהוקמה על ידי אדם לבן באפריקה הייתה זו של דוקטור אלברט שוויצר (Albert Schweitzer;‏ 14 בינואר 1875 - 4 בספטמבר 1965) שהוקמה כבר ב-1913 בלמברנה הנמצאת בגבון של ימינו. שוויצר היה תאולוג, מוזיקאי, פילוסוף ורופא גרמני-צרפתי. הוא נולד בקייזרברג שבחבל אלזס-לוריין בגרמניה (כיום בצרפת). זוכה פרס נובל לשלום ל-1952 עבור ייסוד בית החולים למברנה בגבון שבמערב אפריקה המשוונית. כמו כן היה אחד מ-25 הנושאים בתואר "מסדר ההצטיינות" של חבר העמים הבריטי, וקיבל גם תואר אבירות ממסדר לזארוס הקדוש בירושלים. לא מקרה שפעילותו הרפואית של שוויצר באפריקה הייתה קשורה בפעולה מיסיונרית נוצרית. אלא שלאלברט שוויצר לא הייתה לא טכנולוגיה ולא מימון לרעיון הקליניקה הניידת. הקליניקה הניידת הראשונה הגיעה לאפריקה ככל הנראה לא לפני 2002.[דרוש מקור]
מתי החלו הקליניקות הניידות להופיע באפריקה וכמה כאלה פועלות שם > שיטת עבודתן והפעולות העיקריות נוכח מחלות נפוצות של הקליניקות הניידות

הקליניקות הניידות מנסות להעניק כיסוי רפואי לאזור נרחב ככל האפשר באזורים נידחים באפריקה חלק מהן עובדות בשיתוף פעולה עם בית חולים מיסיונרים או אחרים חלקם בשליטה של המדינה בה הם פועלים. הצוות הרפואי הנייד מתמודד עם שורה ארוכה של מחלות. בעיקר מלריה ואיידס ולא פחות עם העובדה שבבתי החולים התנאים הסניטריים והרמה הטכנולוגית פוגעים בחולים ואף ביולדות בריאות ובוולד שלהן בכל יום יוצא הצוות הרפואי לכפר מרכזי זה או אחר שנמצאת בו מרפאה כלשהי וכל הכפריים מסביב מתנקזים אליו. הצוות הרפואי של הקליניקה הניידת מנסה לחזור ולבקר בכל כפר כזה פעם בשניים, שלושה שבועות עד פעם בחודש. הם אוספים את כל החולים הספציפיים שלהם כאשר שמצבם מצריך התערבות נוספת בעיקר בתחום ההתמחות של חברי הצוות הרפואי באותה קליניקה ניידת. לפעמים הם גם מיילדים כאשר מרפאת הכפר מאכלסת מיילדת, אח או עובד בריאות שקיבל הכשרה רפואית קצרה. לעיתים הם מטפלים במחלות כלליות כולל בשברים ובכוויות.
המצבים הכירורגיים הנפוצים ביותר הם מומים מולדים והרניה אומבליקלית המצויה ב-100 אחוזים מהילדים. ייתכן וישנה השפעה לתת-תזונה הנפוצה בכפרים הללו ואולי למרכיב גנטי. בסקר של מומים מולדים שעשתה רופאת ילדים (דוקטור בריטה שוורצמן), היא גילתה ב-100 אחוזים של המקרים הרניות אומבליקליות ענקיות. בילדים מגיל שישה חודשים ואילך נתקלה בריטה גם בהרניות אינגווינאליות ענקיות. כמו כן נפוצות באזורים אלה מחלת הירשפרונג ואטרזיה אזופגאלית.
דוקטור בריטה שוורצמן (רופאה גרמניה הנשואה לרופא ישראלי. ראו להלן), למשל מנתחת בגאנה את הילדים החולים בבית החולים המיסיונרי הסמוך. כך עושים במקרים רבים גם רופאים במרפאות ניידות אחרות באפריקה. התנאים בחדרי הניתוחים שם אינם דומים לתנאים שאנו רגילים להם בבתי החולים בארץ או בארצות מערביות. רוב הניתוחים נעשים ללא תאורה בשל מחסור בחשמל. פותחים את החלון לרווחה כדי שיכנס אור. אין מנורות מצח ואין גם בטריות למנורות מצח. אין מכונת הנשמה ומנשימים באמצעות אמבו ואם המנותח זקוק לתנאי הנשמה מיוחדים- מוותרים עליו. בחצר בית החולים בגאנה יש באר שניתן לשאוב ממנה מים נקיים ברציפות. דוקטור בריטה שוורצמן מעידה שתוך כדי ניתוח היא נאלצת לפנות את הנמלים החודרות למיטת המנותח. כלב השייך לאחד הרופאים הגנאים נכנס ויוצא מחדר הניתוח ובחצר מהלכות תרנגולות.
לעיתים עוסקים הצוותים הניידים גם ברפואה מונעת. כלומר, בהכשרה של עובדים סוציאליים ובהכשרה בריאותית לאנשים מהקהילה המקומית
מתי החלו הקליניקות הניידות להופיע באפריקה וכמה כאלה פועלות שם > כמה חולים על כל רופא בקליניקה ניידת ותנאי העבודה

לפחות במקרה של זוג הרופאים אורי ובריטה שוורצמן, מדובר על 4000 חולים המטופלים על ידם.
צוות רפואי נייד כולל במקרים רבים בנוסף לרופא גם שתי אחיות, עובד בריאות קהילתי, עובד סוציאלי, נהג ועוזר אדמיניסטרטיבי.
בחלק גדול מהמקרים פונים החולים אל הקלינקה הניידת ביוזמת מנהיגים מקומיים שייצרו קשרים עם הצוותים הרפואיים. לעיתים באה היוזמה גם מיחידים או מגופים ממשלתיים מקומיים. במקרים רבים מאתר הצוות הנייד את החולים בכוחות עצמו
מימון

הקליניקות הניידות שייכות ברובן לגופים פרטיים ולעיתים לאנשים בודדים הממנים חלק מפעולתם מכספם הם. המימון רובו ככולו בא מגורמים חיצוניים כגון ארגון הבריאות של האו"ם (WHO), ממשלות מערביות, חברות מסחריות, ארגונים ללא כוונות רווח (NGO) או תורמים פרטיים. הממשלות האפריקניות עצמן ממעטות להשתתף 
במימון הקליניקות הניידות.
הערות שוליים

1 2  לימור שריר, "אלברט שוויצר ואורי שוורצמן", e-mago,‏ 14 באוגוסט 2011
↑  ראו, Africa Facts and Statistic, www.wvafrica.org
↑  www.wvafrica.org
↑  Mobile Clinics Africa
↑  Mobile Clinics Africa
קישור שבור

דף שגיאה המופיע בעת פניה לכתובת URL בקישור שבור, שאומר: "הדף אינו נמצא", ומציע קישורים חלופיים.
קישור שבור הוא מונח המתייחס לתופעה של קישורים הנוטים עם הזמן להפסיק להצביע על דף האינטרנט, הקובץ או השרת אליו הצביעו במקור, בגלל שהאובייקט הזה (למשל דף אינטרנט) הועבר לכתובת חדשה או הפך לא זמין לצמיתות.
שיעור הקישורים השבורים הוא נושא ללימוד ומחקר בשל משמעותו ליכולת האינטרנט לשמר מידע. ההערכות לגבי שיעור זה משתנות באופן דרמטי בין המחקרים. מומחי מידע הזהירו כי תופעת הקישורים השבורים עלולה לגרום לנתוני ארכיון חשובים להיעלם, מה שעלול להשפיע על מערכת המשפט ועל נגישות ידע בעולם האקדמי.