stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהודה בן דמא
הערות שוליים

↑  על פי אחת הנוסחאות
| תנאים |
| --- | --- | --- |
| תקופת הזוגות | שמעון הצדיק • אנטיגנוס איש סוכו • יוחנן כהן גדול • יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן • יהושע בן פרחיה ונתאי הארבלי • יהודה בן טבאי ושמעון בן שטח • חוני המעגל • שמעיה ואבטליון • אבא • רבי מיאשא • בני בתירה • הלל הזקן ושמאי הזקן • מנחם |  |
| דור ראשון | אדמון • רבי אליעזר בן יעקב • אבא שאול בן בטנית • אבא חלקיה  • רבי אלעזר בן פרטא • רבי אלעזר בן חנניה • בבא בן בוטא •  רבן גמליאל הזקן • רבי דוסא בן הרכינס • רבי זכריה בן הקצב • רבי חנינא בן דוסא • רבי חנינא סגן הכהנים • חנן בן אבישלום • חנניה בן חזקיה • רבי יוחנן בן החורני • רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול • רבן יוחנן בן זכאי • יונתן בן עוזיאל • רבי יונתן בן הרכינס • יועזר איש הבירה • רבי יהודה בן בתירא • נחום הלבלר • רבי פפייס • עקביא בן מהללאל • רבן שמעון בן גמליאל הזקן • שמעון בן הלל |  |
| דור שני | רבי אליעזר בן הורקנוס • אבא יוסי חליקופרי איש טבעון • רבי אלעזר בן ערך • רבן גמליאל דיבנה • רבי זכריה בן אבקולס •  רבי יהושע בן חנניה • רבי יוחנן בן גודגדא • רבי יוסי הכהן • רבי יקים איש חדיד • רבי נחוניה בן הקנה • נחום המדי •  נחמיה העמסוני • נחום איש גמזו • רבי צדוק • רבי שמעון בן נתנאל • רבי שמעון בן הסגן • שמעון הפקולי |  |
| דור שלישי | אבטולמוס • רבי אלעזר חסמא • אלישע בן אבויה • רבי אלעזר ברבי צדוק •  רבי אלעאי • רבי אלעזר המודעי • אונקלוס • רבי אלעזר בן עזריה • רבי אלעזר בן יהודה איש ברתותא • בן זומא • בן עזאי • בן פטורי • רבי חנינא בן תרדיון • רבי חנינא בן אנטיגנוס • רבי חנינא בן חכינאי • רבי חוצפית המתורגמן • רבי חנינא בן גמליאל • חנן המצרי • רבי חלפתא • רבי חנינא איש אונו •  חנניה בן אחי רבי יהושע • רבי טרפון • רבי יוחנן בן ברוקה • רבי יהודה בן בתירא השני •  רבי יהודה בן בבא •  רבי יהודה הנחתום • רבי יוסי בן דורמסקית • רבי ישמעאל • רבי יוחנן בן תורתא • רבי יוסי הגלילי • רבי יוחנן בן נורי •  רבי יוסי בן קיסמא • רבי ישבב הסופר • רבי לויטס איש יבנה • רבי מתיא בן חרש • נחמיה איש שיחין •  רבי עקיבא • עקילס הגר •  שמעון בן ננס • שמעון התימני |  |
| דור רביעי | רבי אחא • רבי אליעזר בן יעקב (השני) • אבא גוריון איש צידן • אבא שאול • רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי • רבי אלעזר בן שמוע • רבי חנינא בן רבי יוסי הגלילי • רבי חנניא בן עקביא • רבי חנניה בן עקשיא • רבי שמעון בן עקשיא • רבי יהודה • רבי יוסי בן החוטף אפרתי • רבי יהושע הגרסי • רבי יוסי • רבי יהושע בן קרחה • רבי יוחנן הסנדלר • רבי יונתן • רבי יאשיה • רבי יצחק • רבי ינאי • רבי מאיר (ואשתו ברוריה) • רבי נהוראי • רבי נחמיה • רבי נתן • רבי פינחס בן יאיר • רבן שמעון בן גמליאל • רבי שמעון בר יוחאי • רבי שמעון שזורי |  |
| דור חמישי | רבי אלעזר ברבי שמעון • רבי אלעזר הקפר • אבא כהן ברדלא • אבא יוסי בן חנן • איסי בן יהודה • רבי אחי ברבי יאשיה • בר קפרא • רבי בנאה • רבי דוסתאי ברבי ינאי  • רב הונא קמא בבבל • רבי זוטרא • רבי חייא • רבי יהודה הנשיא • רבי ירמיה • יהודה בן גרים • רבי יוסי ברבי יהודה • רבי ישמעאל ברבי יוסי • רבי ישמעאל בנו של רבי יוחנן בן ברוקה • רבי יוסי בן זמרה • רבי יוסי בן כיפר • ידוע הבבלי • לוי בר סיסי • רבי מנחם ברבי יוסי • סומכוס •  רבי שמעון בן מנסיא • רבי שמעון בן אלעזר • רבי שמעון בן יהודה •  רבי שמעון בן חלפתא • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שמעון בן יוסי בן לקוניא |  |
| זמנם לא ידוע | שמואל הקטן • יהודה בן תימא |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בארי חזק

| --- | --- |
 בארי חזק, ברקע שירו "רבונו של עולם"
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  25 באוגוסט 1944
 נהרג:  17 באוקטובר 1973 (בגיל 29) קרב סרפאום
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  משורר, כלכלן
 שפות היצירה:  עברית 
 
בארי חזק (25 באוגוסט 1944 – 17 באוקטובר 1973) היה משורר, בן קיבוץ אפיקים, שנהרג בקרב סרפאום במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה

בארי חזק נולד בקיבוץ אפיקים, לטניה ואברהם חזק. נקרא על שם ברל כצנלסון שהלך לעולמו באותו חודש. בארי סיים את לימודיו בבית-הספר התיכון החקלאי בית-ירח שבעמק הירדן. הוא היה פעיל בתנועת איחוד הקבוצות והקיבוצים ואף ריכז את אזור הנגב ויהודה.
בקיץ 1963 התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. בהמשך סיים בהצטיינות קורס קציני חי"ר. עם שחרורו מצה"ל שב לקיבוצו, שם ריכז את ענף התמרים ושיחק בנבחרת הכדורסל. במקביל, החל בלימודי כלכלה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים ועבד כמדריך נוער בפנימיית בית הספר התיכון על שם מיי בויאר בירושלים. הוא ליווה את חניכיו במשך ארבע שנים.
במלחמת ששת הימים היה קצין מודיעין גדודי. במהלך הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים נפצע מרסיס ברגלו, אולם המשיך להילחם. באוקטובר 1971 התחתן עם נעמה. הוא עזב את הקיבוץ והחל לימודי לתואר שני בכלכלה ובשירה עברית בירושלים. הוא החל לעבוד באגף התקציבים במשרד האוצר שם היה אחראי על תקציב החינוך והתרבות. באוקטובר אותה שנה נולד בנו אבירם.
אחרי המלחמה התמנה לקצין המבצעים של גדודו והועלה לדרגת סרן. במלחמת יום הכיפורים גויס למילואים. ב-17 באוקטובר 1973, במהלך הקרב על תחנת הרכבת בסרפאום ממערב לתעלה, נפגע מכדור בחזהו ונהרג במקום. הוא נקבר בבית-העלמין באפיקים.
שנה לאחר מותו קובצו מכתביו, רשימותיו וחמשת שיריו בספר "בבכי אותי תקצור" שנערך על ידי יגאל וילפנד, ונעמה חזק (אשתו) בהוצאת הקיבוץ המאוחד. שירו, "ריבונו של עולם", התפרסם לאחר מותו והולחן ב-2001 במסגרת הפרויקט "עוד מעט נהפוך לשיר" של גלי צה"ל על ידי ברי סחרוף יחד עם אורן לוטנברג ויצא באלבומו "האחר". השיר שימש כשיר הסיום של הסדרה שעת נעילה ב-2020. חזק הוזכר בספרו של בן קיבוצו אסף ענברי, "הביתה". אחיו הוא המשורר יחיאל חזק.
הערות שוליים

↑  עופרה עופר אורן, איך ניבא בארי חזק את מותו, ואיזה טענות היו לו לריבונו של עולם, באתר Xnet‏, 21 במאי 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309330105171  ISNI: 0000 0000 6697 7560  LCCN: nr92020156  VIAF: 56474601   WorldCat (עם VIAF): 56474601 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דניאל הארדינג

| --- | --- |

 לידה:  31 באוגוסט 1975 (בן 49) אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה צ'טאם 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  דויטשה גרמופון 
 פרסים והוקרה:  אביר מסדר האמנויות והספרות (2002)  מפקד במסדר האימפריה הבריטית (2021)  Classic Brit Awards 
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאל הארדינג (באנגלית: Daniel Harding; נולד ב-31 באוגוסט 1975 באוקספורד) הוא מנצח בריטי, שעלה כבן חסותו של סיימון ראטל וכיהן כמנהלה המוזיקלי של התזמורת הקאמרית מאהלר.
הוא ניצח על האופרה כך עושות כולן של מוצרט בפסטיבל איי בשנת 2005 ושוב ב-2006. הוא מנצח על תזמורת לה סקאלה, מילאנו בשנת 2006. בשנת 2004 התמנה גם למנצח אורח ראשי של התזמורת הסימפונית של לונדון. ממלא את תפקיד המנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של רדיו שוודיה מ-2007.
בין השנים 2016 - 2019 הוא שימש כמנהלה המוזיקלי של תזמורת פריז.
בשנת 2023 התמנה למנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית של האקדמיה הלאומית למוזיקה סנטה צ'צ'יליה ברומא.
המלחמה הממלוכית-עות'מאנית

המלחמה הממלוכית-עות'מאנית היה סכסוך מזוין שהתרחש בין השנים 1516–1517 בין הסולטנות הממלוכית שמרכזה במצרים לבין האימפריה העות'מאנית. תוצאות המלחמה היו נפילתה של הסולטנות הממלוכית, וסיפוחן של סוריה, מצרים, ארץ ישראל וחצי האי ערב לאימפריה העות'מאנית. הסיפוח חיזק את מעמדם של העות'ומאנים, בכך שנתן להם שליטה במרכזים איסלאמיים ותיקים כמו חלב, דמשק, קהיר ומכה.
שתי האימפריות היו בסכסוך ממושך מזה שנים רבות, בין היתר על שליטה בנתיבי סחר התבלינים. בין השנים 1485–1491, התקיים סכסוך מקדים בין שתי המעצמות, שהסתיים בלא הכרעה. בשנת 1514, ניצחו העות'מאנים, בהנהגת סלים הראשון את הפרסים בקרב צ'לדיראן, והפנה את צבאו לטפל בממלוכים.
בעוד שהצבא ממלוכי היה מורכב מלוחמים בחץ וקשת, העות'מאנים ידעו לעשות שימוש בארקבוז, אחד מהרובים הראשונים. שני הצבאות נלחמו זה בזה בשלושה קרבות: בשנת 1516 ניצחו העות'מאנים את הממלוכים בקרב מרג' דאבק, צפונית לחלב. באותה שנה נוצחו הממלוכים פעם נוספת בקרב ח'אן יונס, ליד עזה, ובינואר 1517 ניצחו העות'מאנים את הממלוכים בקרב רידניה (אנ') וכבשו את קהיר. קהיר נשארה תחת שלטון עות'מאני עד להגעת כוחות צרפתים בראשות נפוליאון בשנת 1798.
לקראת סוף המלחמה, אירע הטבח בחברון (1517), שכוון נגד אנשי היישוב היהודי בחברון.
האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים

| --- | --- |
סמל האקדמיה

בניין האקדמיה הישראלית הלאומית למדעים בכיכר אלברט איינשטיין בירושלים
 אקדמיה למדעים
 תקופת הפעילות:  שנת 1961 – הווה
 בעלי תפקידים
 נשיא:  פרופסור דוד הראל
 סגן נשיא:  פרופ' מרגלית פינקלברג
 מנהלת:  גליה פינצי
 סגל אקדמי בכיר:  מועצת האקדמיה: פרופ' דוד הראל (הנשיא), פרופ' מרגלית פינקלברג (סגנית הנשיא), פרופ' נילי כהן (הנשיאה הקודמת), פרופ' ידין דודאי (יו"ר החטיבה למדעי הטבע), פרופ' סרג'יו הרט (יו"ר החטיבה למדעי הרוח), גליה פינצי (המנהלת) 
 שונות
 הון עצמי:  תקציב לשנת תשפ"ג: 38,705 ש"ח 
 חוב כספי:  אין
 מיקום
 מיקום:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′14″N 35°12′57″E﻿ / ﻿31.77048056°N 35.21576111°E﻿ / 31.77048056; 35.21576111
 hebrew-academy.huji.ac.il
 he
 
פסל אלברט איינשטיין בגן האקדמיה
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין עם נשיאי האקדמיה למדעים לשעבר (עומדים) לקראת חילופי תפקידים, יושבות נשיאת האקדמיה הישראלית למדעים היוצאת, פרופ' רות ארנון (מימין לנשיא) ומחליפתה פרופ' נילי כהן
נשיא המדינה, ראובן ריבלין ורעייתו, נחמה ריבלין, מארחים את אירוע "מדע ודעת" של האקדמיה הלאומית למדעים לציון 70 שנות מדע בישראל. בתמונה: מימין פרופ' דן שכטמן, התלמידה ליזה ריסיץ מבית הספר "און" לחינוך מיוחד בתל אביב, נשיא המדינה, פרופ' מונא חורי-כסאברי, נחמה ריבלין, נשיאת האקדמיה הלאומית למדעים פרופ' נילי כהן והתלמידה הידאיה זיאדנה מבית ספר למצוינות במדעים בחורה, מרץ 2018
האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים היא תאגיד סטטוטורי ישראלי הפועל לקידום המחקר והפעילות המדעית בישראל.
האקדמיה נוסדה בשנת 1961, לפי חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, התשכ"א-1961 (למעשה הקמתה, בחירת החברים הראשונים והישיבה הראשונה נעשו עוד קודם לחקיקת החוק). נכון למרץ 2024, חברים בה 147 מדענים ומלומדים ישראלים מן המעלה הראשונה, מהם 76 במדעי הטבע ו-71 במדעי הרוח והחברה.
האקדמיה שוכנת בצמוד למכון ון ליר ולבניין המועצה להשכלה גבוהה בירושלים ובכניסה אליה מצויה כיכר על שם אלברט איינשטיין. בתוך מתחם האקדמיה ישנו פסל של איינשטיין שהוא העתק של פסל הנמצא באקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים בוושינגטון הבירה.
מטרות ותאור כללי

לפי חוק האקדמיה מטרותיה הן:
לרכז בתוכה כחברים את טובי אישי המדע תושבי ישראל;
לייעץ לממשלה בסוגיות בעלות חשיבות לאומית בתחום המחקר והתכנון המדעי, לרבות במתן הערכות מצב לאומיות ביוזמת האקדמיה, ולהגיש דוחות וסקירות, וכן לייעץ ולתת מידע למשרדי הממשלה לפי פנייתם;
לטפח ולקדם פעילות מדעית, לרבות פעילות מדעית בין תחומית ופעילות מדעית בתחומי דעת חדשים;
לקיים מגע עם גופים מקבילים בחוץ לארץ;
לפעול בייצוג המדע הישראלי במוסדות ובכינוסים בינלאומיים, מתוך תיאום עם מוסדות המדינה;
לפרסם כתבים שיש בהם כדי לקדם את המדע;
לעסוק בכל פעילות שיש בה כדי לשמש את המטרות האמורות.
ייעודה של האקדמיה לפי פרסומיה:
האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים רואה בקידומה ובפיתוחה של מערכת המחקר המדעי הבסיסי יעד בעל חשיבות לאומית. האקדמיה שמה לה למטרה לקדם ולטפח את המחקר הבסיסי ואת הפעילות המדעית בישראל בכלל. האקדמיה עושה למען פיתוח תשתית למחקר מדעי משגשג: קובעת אמות-מידה גבוהות במדעי הרוח, במדעי הטבע ובטכנולוגיה, מעודדת הצטיינות בתחום היצירה והמחשבה המדעית ויוזמת פעולות שיביאו לידי ביטוי את הישגי המדע בישראל.
בתחום החינוך מגשימה האקדמיה את ייעודה בעזרת היזמה למחקר יישומי בחינוך, יחידה של האקדמיה.
מקום מושבה של האקדמיה בירושלים. האקדמיה מתכנסת לאספה כללית פעם אחת בשנה לפחות וכל חטיבה מתכנסת לישיבות בין פעם לשלוש פעמים בשנה.
ייעוץ לממשלה

אחד מתפקידיה המרכזיים של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים הוא לספק ייעוץ לממשלה בנושאים בעלי חשיבות לאומית בתחום המחקר והתכנון המדעי. בעקבות תיקון חוק האקדמיה ב-2010, הוסמכה האקדמיה לשמש גוף מייעץ רשמי לממשלה.
כחלק מתפקידה כגוף מייעץ, האקדמיה ממנה ועדות מומחים הבוחנות סוגיות שונות בתחום המחקר ומגבשות המלצות מדיניות על בסיס מסקנותיהן.
על פי התיקון לחוק, האקדמיה מחויבת גם להגיש לממשלה ולכנסת אחת ל-3 שנים דוח הסוקר את מצב המדע והמחקר בישראל לעומת העולם. דוחות אלה כוללים סקירה של הישגים, פערים ואתגרים בתחום המחקר הבסיסי בישראל, לצד המלצות מדיניות לקידומו.
ב-20 במרץ 2024 יצאה האקדמיה בגילוי דעת לא שגרתי, שתחילתו במילים: "אנו, חברי מועצת האקדמיה ונשיאיה הקודמים, מביעים דאגה עמוקה וחריפה מפעולותיה של ממשלת ישראל השלושים ושבע, ומתריעים מפני פגיעה חסרת תקדים במחקר המדעי, בחינוך הגבוה ובעולמות המדע, הרוח והתרבות בישראל."
חברי האקדמיה

חברי האקדמיה נבחרים לכל ימי חייהם באספה כללית של חברי האקדמיה. עם הקמתה נקבע שבאקדמיה יהיו עד 50 חברים מתחת לגיל 75, חציים בחטיבה למדעי הרוח וחציים בחטיבה למדעי הטבע. בתחילת 1962 היו באקדמיה 33 חברים, בסוף 1963 42 חברים ובתחילת 1967 היו בה 45 חברים. בהמשך הוגדל המספר המרבי של חברים מתחת לגיל 75 בכל חטיבה ל-40. בשנת 2002 היו באקדמיה 81 חברים, בשנת 2008 94 חברים ובסוף 2009 מספר החברים הגיע ל-99. סה"כ מספר החברים כולל אלו שהלכו לעולמם הגיע בשנת 2024 ל-265.
עד ראשית שנות ה-90 נבחרו לאקדמיה רק שתי נשים: דורותיאה קרוק ורות נבו, שתיהן בחטיבת מדעי הרוח, ועד שנת 2000 נוספו לאקדמיה עוד שלוש נשים: רות ארנון, יהודית בירק ועדה יונת, שלושתן בחטיבת מדעי הטבע. לאחר מכן נוספו לאקדמיה עוד נשים: נילי כהן, מרגלית פינקלברג, שולמית וולקוב, חוה טורניאנסקי ומיכל בירן, חמישתן בחטיבה למדעי הרוח. נכון לשנת 2024 נבחרו לאקדמיה שלושים ואחת נשים כולל אלו שכבר הלכו לעולמן. מיעוט הנשים באקדמיה הלאומית למדעים מוסבר בכך שלאקדמיה מגיעים פרופסורים מבוגרים יחסית ועל כן שיעור הנשים באקדמיה משקף את שיעורן בקרב הפרופסורים מן המניין בעבר. אולם היו שטענו שהסיבה היא שיטת החבר-מביא-חבר שמנעה ייצוג הולם לנשים[דרוש מקור].
נכון לשנת 2024 ישנם 61 חברי אקדמיה מהאוניברסיטה העברית, 30 ממכון ויצמן למדע, 34 מאוניברסיטת תל אביב, 10 מהטכניון, 4 מאוניברסיטת חיפה, 4 מאוניברסיטת בר-אילן, 3 מאוניברסיטת בן-גוריון, 1 מאוניברסיטת רייכמן (פרופ' אהרן ברק), 1 מהמרכז הרפואי שיבא (פרופ' יהודה שינפלד שנבחר ב-2019). ההסבר שניתן למיעוט נציגים מהאוניברסיטאות הצעירות יותר בכך שלאקדמיה מגיעים פרופסורים מבוגרים יחסית ועל כן חברי הסגל באוניברסיטאות החדשות לא הספיקו להגיע להכרה הנדרשת, אולם היו שטענו שהסיבה היא שיטת החבר-מביא-חבר[דרוש מקור].
חברי האקדמיה > בעלי תפקידים

נשיא האקדמיה מתמנה על ידי נשיא המדינה על-פי המלצת האקדמיה. תקופת כהונתו שלוש שנים, אך הוא יכול לכהן תקופות נוספות. לפי התנאי הבא: הנשיא לא יכהן יותר משתי תקופות כהונה ברציפות, אך שלא ברציפות אין הגבלה על מספר תקופות הכהונה. סגן-הנשיא נבחר על ידי חברי האקדמיה לשלוש שנים. הנשיא וסגנו באים מחטיבות שונות. כל חטיבה בוחרת ביושב-הראש שלה לשלוש שנים. נשיא האקדמיה הנוכחי הוא פרופ' דוד הראל ממכון ויצמן למדע, וסגניתו היא פרופ' מרגלית פינקלברג מאוניברסיטת תל אביב. בראש החטיבה למדעי הרוח עומד פרופ' סרג'יו הרט מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ובראש החטיבה למדעי הטבע עומד פרופ' ידין דודאי ממכון ויצמן למדע.
| שנה | נשיא | סגן נשיא | יושב ראש החטיבה למדעי הטבע | יושב ראש החטיבה למדעי הרוח |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960–1962 | מרטין בובר | אהרן קציר | יואל רקח | גרשם שלום |
| 1962–1965 | אהרן קציר | גרשם שלום | אריה דבורצקי | אפרים אלימלך אורבך |
| 1965–1968 | אהרן קציר | גרשם שלום | אריה דבורצקי | אפרים אלימלך אורבך |
| 1968–1971 | גרשם שלום | אריה דבורצקי | ארנסט דוד ברגמן | אפרים אלימלך אורבך, יהושע פראוור |
| 1971–1974 | גרשם שלום | אריה דבורצקי | ארנסט דוד ברגמן | יהושע פראוור |
| 1974–1977 | אריה דבורצקי | אפרים אלימלך אורבך | יגאל תלמי | נתן רוטנשטרייך |
| 1977–1980 | אריה דבורצקי | אפרים אלימלך אורבך | יגאל תלמי | נתן רוטנשטרייך |
| 1980–1983 | אפרים אלימלך אורבך | יהושע יורטנר | שמשון אברהם עמיצור | דן פטינקין |
| 1983–1986 | אפרים אלימלך אורבך | יהושע יורטנר | שמשון אברהם עמיצור | נתן רוטנשטרייך |
| 1989-1986 | יהושע יורטנר | נתן רוטנשטרייך | ישראל דוסטרובסקי | אהרן ברק |
| 1992-1989 | יהושע יורטנר | נתן רוטנשטרייך | יצחק שטיינברג | יהושע בלאו |
| 1995-1992 | יהושע יורטנר | נתן רוטנשטרייך, מנחם יערי | יעקב זיו | יהושע בלאו |
| 2001-1995 | יעקב זיו | חיים תדמור | רות ארנון | שאול שקד |
| 2004-2001 | יעקב זיו | חיים תדמור | דן שכטמן | בנימין זאב קדר |
| 2007-2004 | מנחם יערי | רות ארנון | אלכסנדר לויצקי | בנימין זאב קדר |
| 2010-2007 | מנחם יערי | רות ארנון | רפאל משולם | יוחנן פרידמן |
| 2015-2010 | רות ארנון | בנימין זאב קדר | רפאל משולם | יוחנן פרידמן |
| 2019-2015 | נילי כהן | דוד הראל | איתמר וילנר | יוסף קפלן |
| 2021-2019 | נילי כהן | דוד הראל | ידין דודאי | סרג'יו הרט |
| 2021 | דוד הראל | מרגלית פינקלברג | ידין דודאי | סרג'יו הרט |
האקדמיה הצעירה הישראלית

בחודש נובמבר 2012 החלה לפעול האקדמיה הצעירה הישראלית בחסות האקדמיה הלאומית, עם בחירתם של 26 המדענים הראשונים. מסגרת זו הוקמה בעקבות הקמת מסגרות דומות בעולם. היא מיועדת לקדם את מעמדו של המדען הצעיר בישראל ולעודד קשרים, שיתוף פעולה ומחקרים משותפים בין חוקרים צעירים מתחומים שונים ובין חוקרים צעירים בישראל ומחוץ לה.
חברי האקדמיה הצעירה (בגילאי 45 או פחות בעת בחירתם) הם חוקרים בולטים ומצטיינים בתחומי עיסוקם, שהדגימו חשיבה מקורית וזכו במענקי מחקר יוקרתיים, בפרסים חשובים ובאותות הצטיינות, ובעלי רצון לעשייה אקדמית, חינוכית וחברתית ברמה הלאומית. החברים נבחרים לכהונה בת ארבע שנים. נכון לשנת 2024, מונה האקדמיה הצעירה הישראלית 28 חברות וחברים.
הוצאה לאור

אחד מיעדי האקדמיה המוצהרים הוא "לפרסם כתבים שיש בהם כדי לקדם את המדע". במסגרת ההוצאה לאור של האקדמיה הישראלית למדעים ראו אור מעל ל-300 כותרים. הם עוסקים בכל תחומי המדע וצורות הצגת המידע הקשור למחקר המדעי: דו"חות; סקירות שיטתיות; סדרות נושא, המציגות ניתוח עדכני ממצה; ונתונים או מלל מבואר, כמו כתבי יד מהודרים; וכמו כן, דו"ח שמוציאה האקדמיה על פעילותיה.
הוצאה לאור > מבחר מפרסומיה (לפי סדר כרונולוגי) > מדעי הטבע

Einstein’s masterpiece : the foundation of general relativity Die Grundlage der allgemeinen Relativitätstheorie; The foundation of the general theory of relativity, Jerusalem 2010.
רות ארנון, דו"ח ועדת ההיגוי להערכת מצב המחקר הביו-רפואי בישראל: דו"ח שאושר במועצת האקדמיה ביום י"ג במרחשוון תשס"ט, 11 בנובמבר 2008, ירושלים: תשס"ט 2009.
הביוטכנולוגיה בישראל בעידן הפוסט-גנומי : דברים שנאמרו ביום עיון שנערך ביום י"ט בשבט תשס"א / 12 בפברואר 2001, (עורכים: יוסי סגל ורות צדקיה (לנדאו) ), ירושלים: תשס"ג 2003.
הוצאה לאור > מבחר מפרסומיה (לפי סדר כרונולוגי) > מדעי הרוח

סיריל אסלנוב, שירי אהבה ושירי מלחמה בשירת הטרובודורים: בין ניגוד להשלמה הדדית, ירושלים: תש"ע-2010.
צביה ברזניץ ורעות ימין, אבחון, מדידה והערכה גן-ב: תמונת מצב והמלצות צוות הבדיקה לנושא אבחון, מדידה והערכה לגיל הרך, ירושלים: היזמה למחקר יישומי בחינוך: תשס"ח 2008.
יהושע בלאו, מילון לטקסטים ערביים יהודיים מימי הביניים, (עורך: יחיאל קארה), כותרים נוספים: A dictionary of mediaeval Judaeo-Arabic, مقابل صفحة العنوان: قاموس اللغة العربية اليهودية في العصور الوسطى / تأليف يهوشوع بلاو, ירושלים: תשס"ו 2006.
ראו גם

רשימת חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בעבר ובהווה שנכתבו עליהם ערכים בוויקיפדיה
המארג - התוכנית הלאומית להערכת מצב הטבע בישראל
פורום תל"מ - הפורום לתשתיות לאומיות למחקר ולפיתוח
הערות שוליים

↑  ראו המועצה באתר האקדמיה
↑  ראו תקציב באתר האקדמיה
↑  ראו הפרק ההיסטורי באתר האקדמיה
↑   חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  ראו חברי האקדמיה באתר האקדמיה
↑  בהתאם לתיקון החוק מספר 2 תש"ע  חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  אודות האקדמיה, באתר האקדמיה
↑  "בית ועד לחכמים", עמ' 98
↑  דו"ח מצב המדע
↑  גילוי דעת של מועצת האקדמיה ונשיאיה הקודמים בנושא פגיעות הממשלה במחקר המדעי, ברוח ובתרבות בישראל, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 20 במרץ 2024
↑  יוסף אמיר, היום מתכנסת האקדמיה הלאומית כתובת למדע הישראלי והיהודי, מעריב, 30 בינואר 1962
↑  חמישה חברים חדשים באקדמיה הלאומית למדעים, דבר, 4 בדצמבר 1963
↑  יוסף לפיד, קציר ראשון של האקדמיה, מעריב, 13 בינואר 1967
1 2  תמרה טראובמן, הפקולטה למדעי ההפליה, באתר הארץ, 26 במרץ 2002
↑  תקנון האקדמיה: הנשיא וסגנו
↑  נשיא וסגנית נשיא חדשים לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 7 חברים וחברות חדשים מצטרפים לאקדמיה, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 15 ביוני 2021
↑  מועצת האקדמיה, באתר האינטרנט של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
↑  פרופ' ג. שלום נשיא האקדמיה הלאומית למדעים, דבר, 27 ביוני 1968
↑  פרופ' ג. שלום נבחר לנשיא האקדמיה למדעים, מעריב, 30 ביוני 1971
↑  הודעה על מינוי נשיא האקדמיה, 23 באוקטובר 1974, ילקוט הפרסומים 2057, עמ' 276
↑  הודעה על מינוי נשיא האקדמיה, 6 בספטמבר 1977, ילקוט הפרסומים 2372, עמ' 94
↑  פרופ' יצחק שטיינברג (2017-1931)
↑  האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים בחרה וצירפה 26 מדענים ומדעניות ישראלים צעירים מהשורה הראשונה לאקדמיה הצעירה למדעים שהושקה בירושלים, אתר האקדמיה הלאומית למדעים, 8 בנובמבר 2012
↑  החברים, באתר "האקדמית הצעירה הישראלית"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257382405171  BnF: cb11876963z (data)  CiNii: DA0018421X  GND: 1002858-4  ISNI: 0000 0001 1955 2567  LCCN: n80038002  NKC: zmp20181003600  NLA: 35834110  SUDOC: 026541068  VcBA: 494/49191  VIAF: 128585828   WorldCat (עם VIAF): 128585828
דוד משאש

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1934 א' באב ה'תרצ"ד מקנס, מרוקו 
 פטירה:  20 בנובמבר 2011 (בגיל 77) כ"ג בחשוון ה'תשע"ב פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  הר המנוחות, ירושלים
 מדינה:  מרוקו, צרפת 
 מקום פעילות:  פריז, ז'נבה
 תקופת הפעילות:  ? – 20 בנובמבר 2011 
 תפקידים נוספים:  הרב הראשי לפריז 
 אב:  הרב שלום משאש
 
הרב דוד משאש (א' באב ה'תרצ"ד, 13 ביולי 1934 – כ"ג בחשון ה'תשע"ב, 20 בנובמבר 2011) היה רבה הראשי של העיר פריז שבצרפת.
ביוגרפיה

נולד בעיר מקנס שבמרוקו לג'אמילה אלכרייף ולרב שלום משאש, לימים רבה הראשי של ירושלים. בשנת 1964 היגר עם משפחתו לפריז שבצרפת, ומשנת 1967 החל לכהן בה במספר תפקידי רבנות. כמו כן כיהן כמנהל בית הספר היהודי רמב"ם בבולון הסמוכה לפריז. בסוף שנות ה-80 התמנה לרבה הראשי של ז'נבה, ומשנת 1995 התמנה כרבה הראשי של פריז. פעל בתחום הפצת היהדות בקרב יהודי פריז.
נשא לאישה את דולי לבית ברדוגו ולשניים נולדו שלושה ילדים - שני בנים ובת. הלך לעולמו בצרפת, והובא לקבורה בהר המנוחות שבירושלים, ליד קברו של אביו.
הליכות עולם (עובדיה יוסף)

| --- | --- |

כריכת הספר "הליכות עולם"
 מידע כללי
 מאת:  הרב עובדיה יוסף
הֲלִיכוֹת עוֹלָם הוא שמה של סדרת ספרים שכתב הרב עובדיה יוסף.
את הבסיס לספרים כתב בשנות ה-40, בהיותו רב צעיר, אך הם יצאו לאור עשרות שנים לאחר מכן, עם תוספות מאוחרות, מתשובות שכתב לאחר מכן, הספר הראשון בסדרה יצא לאור ב-1998, והשמיני והאחרון יצא לאור ב-תשס"ג (2003). הספרים בנויים במתכונת ספרו של רבי יוסף חיים, "בן איש חי", ובהם שוטח הרב עובדיה יוסף את השגותיו על פסקיו של רבי יוסף חיים.
הרקע לכתיבת הספר

הרב עובדיה יוסף העביר בצעירותו שיעור הלכה בכל יום בבית הכנסת "אוהל רחל" שבשכונת מקור ברוך בירושלים, על פי הספר הקאנוני בן איש חי. בשיעוריו חלק הרב יוסף על פסקי בעל הבן איש חי. טענותיו של הרב עובדיה יוסף נגד הרב יוסף חיים וספרו, הבן איש חי, היו שבעל הבן איש חי נוטה להחמיר בפסיקותיו כדי לצאת לכל הדעות, וכך לעיתים הוא פוסק על פי הרמ"א, מגדולי פוסקי אשכנז. כמו כן, הרב יוסף חולק על הרב יוסף חיים שמעדיף את פסקי האר"י על פני פסקי רבי יוסף קארו, בעל השולחן ערוך.
דבריו של הרב יוסף באותם שיעורים היו לצנינים בעיני שומעיו, במיוחד אלה מיוצאי בבל, אשר הלכו אחרי פסיקותיו של רבי יוסף חיים. רבו של הרב יוסף, הרב עזרא עטייה, עודד אותו להמשיך ולפסוק על פי הבנתו, חרף מחאותיהם של רבים. אחד מאלה שגערו ברב עובדיה יוסף היה הרב יצחק נסים, לימים הרב הראשי לישראל. בתגובה כתב לו הרב יוסף ב-1952:
"ואינני מכחיש שיש לי קונטרס מיוחד הערות על דברי הבן איש חי ומה יש בזה?... וידעתי כי כל מלחמתו של מר עתה היא להטיל עלי אימה שלא אדפיס את הקונטרס הלזה, אבל כבר למדונו רבותינו לא תגורו מפני איש, לא תאגור דבריך מפני איש, אלא שאין בדעתי עתה להדפיסו ועוד חזון למועד"
הוצאת הספר לאור

עשרות שנים לאחר מכן שב הרב יוסף לטקסטים שכתב בצעירותו, הוסיף עליהם תוספות רבות, ופרסמם בסדרת ספרים בשם הליכות עולם. מתכונת הספר היא כזו, שבתחילה מופיע פסק ההלכה של הרב עובדיה יוסף, ולאחר מכן, בחלק של ההערות, ישנו ציטוט מפסק ההלכה המקביל מן הספר בן איש חי, כאשר בהמשך מופיע דיון העוסק בנקודות המחלוקת שבין ההלכות.
הספר "הליכות עולם" הוא חלק מהפרויקט ההלכתי של הרב עובדיה יוסף, במסגרתו הוא מבקש לאחד את מנהגי הספרדים ולהכפיפם לפסקי רבי יוסף קארו, אשר נחשב בעיניו כ'מרא דאתרא' בארץ ישראל.
הערות שוליים

↑  על שם הפסוק בתנ"ך בספר חבקוק (פרק ג פסוק ו) עָמַ֣ד וַיְמֹ֣דֶד אֶ֗רֶץ רָאָה֙ וַיַּתֵּ֣ר גּוֹיִ֔ם וַיִּתְפֹּֽצְﬞצוּ֙ הַרְרֵי־עַ֔ד שַׁח֖וּ גִּבְע֣וֹת עוֹלָ֑ם הֲלִיכ֥וֹת עוֹלָ֖ם לֽוֹ׃
בית הכנסת אהל רחל בשכונת מקור ברוך
קווין סוני

קווין אוליבייה סוני (בצרפתית: Kévin Olivier Soni; נולד ב-17 באפריל 1998 בדואלה שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת החלוץ בבני סכנין.