stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המזח (סרט)

| --- | --- |
 בימוי:  כריס מרקר 
 הופק בידי:  אנטול דאומן 
 תסריט:  כריס מרקר 
 עריכה:  ז'אן רוול 
 שחקנים ראשיים:  ז'אק לדו ז'אן נגרוני הלן שטלה ליז'יה ברניס 
 מוזיקה:  טרבור דנקן 
 צילום:  כריס מרקר 
 מדינה:  צרפת 
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 בפברואר 1962 
 משך הקרנה:  28 דק' 
 שפת הסרט:  צרפתית, גרמנית 
 סוגה:  סרט דיסטופי, סרט מדע בדיוני, סדרת תצלומים, סרט פוסט-אפוקליפטי, מדע בדיוני 
 דף הסרט ב־IMDb
 
המזח (בצרפתית: La jetée) הוא יצירתו הקולנועית האניגמטית של הבמאי כריס מרקר. הסרט, או כפי שהוא מגדיר את עצמו "פוטו רומן", מורכב כמעט אך ורק מתמונות סטילס בשחור-לבן, שצולמו על ידי מרקר עצמו ומלווה בקריינות ובמספר קטעי מוזיקה.
"המזח" מתאר ניסיון למסע בזמן המתרחש בעולם שלאחר הפצצה גרעינית. אורכו של הסרט 28 דקות.
הוא נחשב ליצירת מופת ייחודית, סרטו של טרי גיליאם 12 קופים (1995) הושפע ממנו באופן מובהק.
תקציר העלילה

גיבור ה"מזח" הוא גבר חסר שם (אותו מגלם דניס הניש), אסיר בפריז ההרוסה והפוסט-אפוקליפטית, שנחרבה לאחר מלחמת עולם שלישית. יחד עם ניצולים אחרים הוא חי מתחת לאדמה בגלריות של ארמון שאיו. מדען, החוקר אפשרויות של מסע בזמן, תר אחר נסיין שישוגר לתקופות שונות, כדי לשנות את ההווה ומתקשה למצוא אדם בעל יכולת מנטלית חזקה דיה לשרוד את ההלם של המסע בזמן. לבסוף הוא בוחר בגיבור הסרט, האסיר, שהמפתח בזכרונו לעבר הוא זיכרון ילדות מעורפל אך טורדני מתקופת ילדותו שלפני המלחמה. בזיכרון הוא רואה אשה (הלן שטלה) אותה ראה ב"מזח" – אתר ההמראות והנחיתות בנמל התעופה אורלי שבפריז, דקות לפני שהיה עד לאירוע פתאומי במקום. הוא לא ידע בדיוק מה אירע, אך הבין שראה אדם מת.
לאחר מספר ניסיונות שיגור הוא מגיע לתקופה שקדמה למלחמה ולאחר מכן נערכים ניסויים לשגר אותו לעתיד. בפגישה חטופה עם דמויות עתידניות המצוידות בטכנולוגיות חדישות הוא מקבל יחידת כוח מיוחדת המאפשרת לו לסייע בחידוש החברה ההרוסה בה הוא חי.
בסמוך לחזרתו, כשמשימתו הושלמה הוא מגלה כי סוהריו מתכוונים להוציאו להורג. האנשים שפגש בעתיד מציעים לו מפלט ומחסה בתקופת הזמן שלהם, אבל חרף זאת הוא מבקש לחזור לתקופת הילדות שלו, טרום המלחמה, כדי לפגוש שוב באשה. הוא אכן פוגש בה, באותו ה"מזח" בשדה התעופה. כשהוא ממהר אליה, הוא מבחין באחד הסוהרים שעוקב אחריו ועומד להורגו. ברגעיו האחרונים הוא מבין כי זיכרון הילדות שלו מה"מזח", שרדף אחריו כל ימיו, הוא לא אחר מאשר מותו שלו.
אנשי צוות נוספים

ז'אן נגרוני – הקריין/מספר
ז'אק לדו – המדען
ליז'יה ברניס, ז'נין קליינה – נשים מהעתיד
ויליאם קליין – איש מהעתיד
השפעתו של הסרט

סרטו של טרי גיליאם 12 קופים (1995) הושפע באופן ישיר מה"מזח". כך גם הסרטים הקצרים La puppé ‏
(2003) – הומאז' פארודי ל"מזח" וכך מספר וידאו קליפים (לשיר "Dancerama" של Sigue Sigue Sputnik's מ-1989,‏ Jump thy say של דייוויד בואי ועוד). בשנת 2010 כלל המגזין "טיים" את "המזח" ברשימת עשרת סרטי המסע בזמן הטובים ביותר.
פרסים

הסרט זכה בפרס על שם ז'אן ויגו לסרט הקצר הטוב ביותר.
לקריאה נוספת

מיכל גרובר פרידלנדר וורד לב כנען (עורכות), הקול והמבט: בין פילוסופיה וספרות, קולנוע ואופרה, מיתוס ומשפט , תל אביב: רסלינג, 2002.
ירון סנדרוביץ, "'המזח' - המבט ופרדוקס התנועה בזמן", עמ' 159–174.
כריס מרקר, "המזח", עמ' 175–180.
הערות שוליים

↑  Lisa Ko, La Puppé,PBS Independent Lens website, December 28, 2004.
↑  Gilbert Cruz, Top 10 Time-Travel Movies: La Jetée, TIME Entertainment website ,March 26, 2010.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011045472005171  PLWABN: 9810564163405606  BnF: cb14648888z (data)  CANTIC: a12094420  LCCN: n92041787  SUDOC: 092140858  VIAF: 188542445   WorldCat (עם VIAF): 188542445
הארקה

הסימון המקובל של הארקה
תיבת חיבורי הארקה
הַאֲרָקָה היא חיבור חשמלי מלאכותי בין גוף מוליך, שמבודד חשמלית מכדור הארץ, לבין כדור הארץ. תפקידה המרכזי של הארקה זה לשמש מנגנון הגנה למקרי חירום חשמליים מסוכנים. תוצאת ההארקה היא כי הגוף המוארק יימצא באותו פוטנציאל חשמלי בו נמצא כדור הארץ באזור ההארקה, ובחלק ממקרי התקלה הזרם החשמלי יזרום דרך ההארקה ולא דרך גופים אחרים בסביבה. לעיתים תפעיל הארקה אמצעי הגנה אחרים, אם קיימים, במערכת.
גיזרון

מקור המונח הארקה מהמילה הארמית אַרְקָא – הארץ, ומשמעותו "חיבור לארץ" או "חיבור לאדמה". על-פי האקדמיה ללשון המילה הַאֲרָקָה משמשת כשם פעולה, ואילו אַרְקָה כשם עצם.[דרוש מקור]
מונחים

אבזר – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת או לחלוקה של אנרגיה חשמלית.
אלקטרודת הארקה – מוליך הנמצא במגע טוב עם המסה הכללית של האדמה, במישרין או דרך בטון של יסוד המבנה, בין שהוא בודד ובין שהוא מורכב ממספר גופים המחוברים ביניהם.
אלקטרודת הארקת יסוד – אלקטרודה המורכבת מחלקי פלדה הטמונים ביסוד של מבנה והמחוברים ביניהם.
בידוד – חומר שמוליכותו היא זניחה למעשה.
גוף מתכת – חלק מתכתי נגיש של ציוד חשמלי שלא נועד לשמש כמוליך (למשל דפנות של מקרר).
חי – מצב של מוליך או אבזר המחובר למקור של מתח חשמלי באופן גלווני או השראתי, או כשהוא טעון חשמל.
מוליך – גוף המיועד להעברת זרם חשמלי.
ציוד – פריטים המהווים חלק ממתקן.
קצר – חיבור בעל עכבה נמוכה, יחסית, הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות שקיים ביניהן הפרש פוטנציאלים במצב תקין.
מטרות מערכת הארקה

מטרות מערכת הארקה הן:
בטיחות חשמלית. מניעת עליית מתחי מגע, מתחי צעד והפרשי פוטנציאלים בין חלקים מתכתיים בזמן קצר, מעל הערכים הבטיחותיים.
יצירת מסלול בעל התנגדות נמוכה לזרמי תקלה כדי להבטיח ניתוק אוטומטי על ידי מבטח של מעגל שיש בו תקלה.
חלק ממערכת הגנה בפני ברקים. ביצוע מעגל לזרם הברק עם מוליכות טובה בין מערכת קולטי ברקים לבין האדמה.
הגנה על ציוד אלקטרוני רגיש על ידי חיבור הסיכוך.
עקרון פעולה

הארקה היא חיבור חשמלי בין גוף מוליך לכדור הארץ באמצעות מוליך חשמלי בעל התנגדות נמוכה. טיב ההארקה נמדד בהתנגדות הכוללת שבין הגוף לאדמה, וככל שזו קטנה יותר, ההארקה נחשבת לטובה יותר. העוצמה של זרם חשמלי העובר ביותר מנתיב אחד במקביל תלויה בהתנגדות של כל אחד מהנתיבים, כשעוצמת הזרם הגבוהה ביותר מתקבלת בנתיב ההתנגדות הנמוך ביותר, ביחס הפוך להתנגדות הנתיב. לכן, אם זרם עובר דרך הארקה וגם דרך תווך בעל התנגדות גבוהה יותר (כמו גוף האדם למשל) אז רוב הזרם יעבור בהארקה ולא בתווך בעל ההתנגדות הגבוהה יותר.
שימושים

להארקה מספר רב של שימושים:
השימוש המוכר ביותר הוא ניסיון לעקיפה חשמלית של גוף, בדרך כלל יצור חי, אשר נמצא קרוב למקור מתח חשמלי או זרם גבוה. במצב הרגיל, על הגוף האמור לא אמור להימצא מתח. אם כתוצאה מקצר חשמלי (למשל עקב תקלה או רטיבות) הגוף מקבל מתח ממקור המתח הסמוך אליו, עשוי להוצר זרם חשמלי דרכו. זרם אל האדמה. זרם זה יגרום להתחשמלות. הארקה טובה תיצור מתח חשמלי במעקף, ובכך תפנה חלק מהמתח והזרם, ורצוי שאת כל המתח והזרם, אל האדמה דרך המעקף החשמלי. וכך תקטן השפעתה של ההתחשמלות. ככל שהיכולת של המעקף להעביר מתח וזרם דרכו גדולים יותר, כך ההתנגדות החשמלית של חיבור ההארקה קטנה יותר. והוא טוב יותר.
הארקה משמשת באופן דומה להגנה מברקים: ברק יוצר מתח וזרם גדולים מאוד, אשר שואפים להגיע לאדמה בדרך בעלת ההתנגדות הקטנה ביותר. התנגדות האוויר גבוהה מאוד, כך שברק נוטה לזרום דרך כל חומר אחר. ככל שהחומר האחר קרוב יותר למקום הוצרות הברק, אך גם מחובר לאדמה, הדרך החשמלית מתקצרת. ולכן הסיכוי למעבר הברק דרכו (כלומר מכת ברק בחומר האחר) גדולה יותר. הגנה נגד ברקים היא לכן מוט בעל מוליכות גבוהה שמוצב גבוה מעל הגופים שעליהם רוצים להגן. כך שזרם הברק נוטה תמיד להקלט בקצה הגבוה של המוט, במקום דרך כל גוף אחר בסביבה.
הגנה אלקטרוסטטית (ESD): הארקה שמטרתה להגן על מכשיר אלקטרוני עדין מפני זרם חזק מדי. בדרך כלל ההגנה נדרשת מפני חשמל סטטי (ראו בהמשך), ולכן הארקה כזו תהיה מחוברת למשטחים שעליהם מוצב המכשיר (משטח אנטיסטטי, Antistatic mat), ולבני האדם אשר נוגעים במכשיר (רצועה אלקטרוסטטית, Antistatic wrist strap).
השוואת מתח במעגל חשמלי: במעגלים מורכבים נדרש מתח ייחוס כלשהו, שביחס אליו נמדד המתח בכל הנקודות במעגל. הארקה היא שיטה שמאפשרת קביעת מתח כזה גם ללא מגע חשמלי בין החלקים השונים.
הגבלת מתחי יתר: במעגל חשמלי, כאשר יש מספר מעגלים ללא מגע חשמלי ביניהם, עלול להיווצר בין האזורים השונים הפרש מתחים גדול. כאשר שני אזורים כאלו נמצאים במיקום סמוך זה לזה, עלולים להיווצר זרמים לא רצויים, ואף פריצה חשמלית. הארקה תשווה פוטנציאלים בנקודות מתוכננות כך שלא ייווצרו הפרשים כאלו.
הפחתת מתח מושרה.
הצטברות חשמל סטטי

כאשר קיים הפרש פוטנציאלים משמעותי בין שני גופים המבודדים זה מזה מבחינה חשמלית, לדוגמה בגלל הצטברות חשמל סטטי, עלולה להתרחש פריצת מתח דרך האוויר בצורת ניצוץ. דוגמה לכך היא ברק, הנובע מהתפרקותו של מטען חשמלי סטטי שהצטבר בין שני עננים או בין ענן לבין כדור הארץ. ככלל, כאשר נוצר שדה חשמלי גדול דיו בין שני גופים, הוא יפרוץ דרך התווך שביניהם במרחק הקצר ביותר האפשרי. כדי למנוע מברק להשתמש במבנים או במתקנים אחרים הבולטים מעל פני הקרקע ולפרוץ דרכם אל כדור הארץ, משתמשים בכליא ברק, התקן הגנה המיועד כביכול ל"כליאת" הברק. כליא הברק הוא גוף מתכתי מוארך הבולט מטרים ספורים מעל המתקן שעליו הוא מיועד להגן, וקצהו התחתון מוארק או טמון בעומק האדמה. ברק שיפגע במבנה או במתקן יקצר את דרכו לאדמה בדרך ה"נוחה" יותר מבחינה חשמלית, ויעביר את מטענו דרך כליא הברק, מבלי לגרום נזק למבנה המוגן על ידו. לעומת זאת אדם הנמצא בשדה חשוף בשעת סערת ברקים עלול להיפגע, בהיותו המקצר את דרכו של הברק אל האדמה.
חיכוך בין צמיגים של כלי-רכב לבין כביש יבש מביא להצטברות של מטען חשמלי בכלי הרכב. ניתן לעיתים להרגיש זאת ביציאה ממכונית, כאשר נוגעים בדלת או בידית הדלת בימים יבשים במיוחד, והמטען החשמלי שהצטבר פורק את עצמו אל כדור הארץ דרך גופו של הנוגע. הדבר איננו נעים כלל וכלל, אך התופעה כשלעצמה מסוכנת מאוד כאשר מדובר בכלי רכב הנושא מטען רגיש כגון חומרי דלק או חומר נפץ. פריקת המטען החשמלי עלולה להתרחש באופן ספונטני תוך כדי נסיעה, ולגרום לדליקה ולפיצוץ. כלי רכב בעלי סיכון מחויבים בסידורי בטיחות מיוחדים על פי תקני-בטיחות שנקבעו לכך, אשר בדרך כלל כוללים בין היתר שרשרת מתכתית או רצועה מחומר מוליך המחוברת בקצה האחד אל גוף כלי הרכב ובקצה השני נגררת על הכביש ובכך מונעת הצטברות מטען חשמלי בגוף כלי הרכב.
מטענים חשמליים אלקטרוסטטיים עלולים להצטבר גם בגופו של אדם כתוצאה מחיכוך בין חלקי לבוש שונים, או בינם לבין הסביבה. בדרך כלל אין סכנה ישירה במטענים כאלה, אך פריקתם עלולה לגרום כאב או אי-נוחות, ועלולה לפגוע ברכיבי אלקטרוניקה עדינים הנמצאים בקרבת מקום.
הצטברות חשמל סטטי > פתרונות

קיימים פתרונות שונים למניעת נזקי פריצה של מטען חשמלי לפי העניין:
סרטים מוליכים המחברים חשמלית בין פרקי הידיים לחפצים מתכתיים גדולים ולרצפה. אלו משמשים בעיקר עובדי אלקטרוניקה, המטפלים ברכיבים אלקטרוניים עדינים הרגישים לפריצות מתח קטנות.
נעליים מוארקות – נעליים שבקרקעיתן חלקי מתכת.
אביזרים המצמידים חוטי מתכת בין הקרסול והרצפה.
שימוש בריהוט, ריפוד, כלי עבודה, בגדים ונעליים המכילים סיבי פחם ואבקת פחם לשם הולכת המטענים לרצפה מוליכה מיוחדת נגד חשמל סטטי.
מד הולכה – לאחר ההצטיידות באמצעי הארקה אפשר לעלות על מד הולכה, אשר מודד את הולכת הגוף בסיוע האביזרים השונים. מד ההולכה מוודא שהאביזרים מחוברים נכון ותקינים.
ישנן חברות מיוחדות המספקות ציוד, ריהוט, בגדים, אביזרים, כלים וחומרים שכל ייעודם הוא פריקת החשמל הסטטי.
סוגי הארקות

בישראל ישנן 3 שיטות עיקריות לביצוע הארקה במתקן:
סוגי הארקות > TT

חיבור מוליכי הארקה של המתקן אל המסה הכללית של האדמה.
סוגי הארקות > איפוס TN-S

איפוס על ידי הארקת שיטה (הארקת נקודת האפס של השנאי) לפס השוואת הפוטנציאלים הראשי.
סוגי הארקות > איפוס TN-C-S

איפוס על ידי חיבור מוליך ה-PEN (אפס) לפס השוואת הפוטנציאלים הראשי.
הסבר מתמטי

כאשר גוף גדול וגוף קטן טעונים במטענים חשמליים שונים, מטענו של הגוף הקטן אינו משפיע משמעותית על הפוטנציאל של הגוף הגדול כתוצאה מהשוואת המטענים ביניהם. הדבר דומה לחפירת בור על שפת הים. כשהבור מתמלא במים עד לגובה פני הים, גובה פני הים מושפע מכך במידה זניחה. לכן מתייחסים לפוטנציאל של הגוף הגדול ביותר שבנמצא (כדור הארץ, ברוב המקרים) כ"אדמה" או כ"פוטנציאל אפס".
הסבר מתמטי > הוכחה

הקיבול c של גוף כדורי בעל רדיוס r הוא:  \ c={\frac {r}{k}}.
כמו כן, הפוטנציאל של גוף טעון במטען q ובעל קיבול c נתון לפי הנוסחה:  \ v={\frac {q}{c}}.
נניח מספר הנחות:
הגוף המוארק הוא גוף כדורי והגוף השני הוא כדור הארץ.
הגוף הראשון הוא כדור הארץ בעל רדיוס  \ r_{1} וקיבול של  \ c_{1} ומטען של  q_{1} (לאחר שוויון הפוטנציאלים).
הגוף השני הוא הגוף המוארק בעל רדיוס r2 וקיבול של c2 ומטען של q2 (לאחר שוויון הפוטנציאלים).
כיוון שהפוטנציאלים משתווים לאחר חיבור הגופים (עד שלא יהיה שוויון פוטנציאלים תהיה תנועת מטענים), נוכל לומר כי:
v_{1}=v_{2}\to {\frac {q_{1}}{c_{1}}}={\frac {q_{2}}{c_{2}}}\to {\frac {q_{1}}{q_{2}}}={\frac {c_{1}}{c_{2}}}\to {\frac {q_{1}}{q_{2}}}={\frac {\left({\frac {r_{1}}{k}}\right)}{\left({\frac {r_{2}}{k}}\right)}}\to {\frac {q_{1}}{q_{2}}}={\frac {r_{1}}{r_{2}}}
כלומר, הגענו למסקנה כי יחס המטענים הוא כיחס הקיבולים ויחס הרדיוסים. לפי הנוסחה הראשונה אנו יודעים כי ככל שהרדיוס גדול יותר כך קיבול הגוף גדול יותר, ולכן הגוף בעל הרדיוס הגדול יותר יהיה בעל מטען גדול יותר לאחר החיבור.
אם ניקח את כדור הארץ כגוף גדול מאוד ונתייחס לרדיוסו  \ r_{1} כאל אינסופי, ונרצה לחשב את מטענו של הגוף השני שמוארק לאחר החיבור, נשתמש בנוסחת היחס האחרונה, ונקבל כי
\ {\frac {q_{1}}{q_{2}}}={\frac {r_{1}}{r_{2}}}\to q_{2}={\frac {r_{2}\cdot q_{1}}{r_{1}}}\to q_{2}={\frac {r_{2}\cdot q_{1}}{\infty }}\to 0
מכאן הגענו בצורה מתמטית כי לגוף המוארק לכדור הארץ (לאדמה) יהיה מטען של 0, כלומר הוא יהיה חסר מטען. חשוב לציין שבמקרים אחרים, בהם על הגוף המוארק פועלים כוחות חשמליים אחרים, יש לבדוק את השפעתם של אלו על הגוף יחד עם ההארקה. במקרים אלו מטען הגוף המוארק לאחר החיבור לא בהכרח יתאפס.
ראו גם

כלוב פאראדיי
{{צבעי חוטי חשמל}}
שלט עם הכיתוב "הארקה לא לפרק" בבית חולים שיבא - תל השומר
חיבור הארקה לקרקע
הטבח בקפיטריית לובי'ס

| חלק מירי המוני בארצות הברית |
| --- | --- |

 תאריך:  16 באוקטובר 1991
 מקום:  קילין, טקסס, ארצות הברית
 קואורדינטות:  31°05′37″N 97°43′26″W﻿ / ﻿31.0936°N 97.7239°W﻿ / 31.0936; -97.7239
 סוג:  ירי המוני
 נשק:  גלוק 17 רוג'ר P89
 הרוגים:  23
 פצועים:  27
 מבצע:  ג'ורג' "ג'ו ג'ו" פייר הנארד
 מספר מפגעים:  1
 מפגעים הרוגים:  1
  (למפת טקסס מוגדלת) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקוהטבח בקפיטריית לובי'ס(למפת טקסס רגילה) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקוהטבח בקפיטריית לובי'ס(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הטבח בקפיטריית לובי'ס(למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הטבח בקפיטריית לובי'ס
 
הטבח בקפיטריית לובי'ס (באנגלית: The Massacre At Luby's Cafeteria) היה אירוע רצח המוני שהתרחש בסניף הקפיטריה של לובי'ס (אנ') בקילין, טקסס, ארצות הברית, ב-16 באוקטובר 1991, ובוצע בידי המפגע ג'ורג' "ג'ו ג'ו" פייר הנארד, אשר ריסק את רכב הטנדר שלו דרך חלון הראווה של המסעדה בטרם יצא ממנו והחל לירות לכל עבר. במהלך הטבח נהרגו עשרים ושלושה בני אדם ונפצעו עשרים ושבעה נוספים, דבר שהפך אותו לאירוע הירי ההמוני הקטלני ביותר בארצות הברית דאז, לאחר הטבח בסניף המקדונלד'ס בסן איסידרו ב-1984 וקודם לטבח בווירג'יניה טק ב-2007. בתום הטבח נקלע הנארד לקרב חילופי ירי עם כוחות המשטרה שהוזעקו למקום ונורה בפלג גופו העליון. לאחר שסירב להיכנע לדרישות השוטרים, אשר הפצירו בו להניח את נשקו, התאבד באמצעות ירייה בראשו.
הטבח > התרסקות חזיתית

ג'ורג' הנארד הגיע לאזור החנייה של קפיטריית לובי'ס בקילין, טקסס, בסביבות השעה 12:30 בצהריים ב-16 באוקטובר 1991. הוא הסתובב באזור במשך זמן-מה תוך כדי שנסע בפראות, בטרם ריסק את רכב הטנדר פורד ריינג'ר (אנ') בו נהג בחלון הראווה של המזנון, בשעה 12:39. היה זה יום המעסיק (אנ') האמריקאי, כך שהמסעדה הייתה עמוסה יותר מהרגיל, והכילה בערך כמאה וחמישים נפשות. הרכב ניפץ את הזגוגית הרחבה שבחזית בטרם פרץ פנימה והעיף מדרכו את עמדת המלצרים, בנוסף למספר שולחנות ריקים, בטרם נבלם כאשר פגע בעגלת משקאות אותה גרר אחד העובדים, אשר נדחף הצידה בידי אחד הסועדים ברגע האחרון. תכולתם של מספר בקבוקי קטשופ שנחו על העגלה ניתזה על שמשת הרכב ובהמשך זוהתה בטעות כדם.
רעש ההתרסקות האדיר הוביל להתעוררותה של מהומה כללית בקרב כל הנוכחים, שרבים מהם תפשו את האירוע כראשיתה של סופת טורנדו, כתאונת דרכים, או כמקרה נדיר של אדם אשר לקה בהתקף לב בזמן שנהג, וחלקם אף התקרבו לעבר הרכב בניסיון להושיט את ידם לעזרה. הנארד דומם את המנוע והרים את ידו השמאלית מבעד לחלון הנהג כשהוא אוחז באחד מאקדחיו, בטרם ירה ארבעה כדורים לעבר דלפק התשלום שבאזור המסדרון, וכדור נוסף מצד החלון הנגדי. אחד הקורבנות, תומאס סימונס, אשר התקרב לרכב יתר על המידה, קרס על ברכיו בפחד וניסה לגונן על עצמו על ידי הרמת ידיו באוויר כאשר הבחין בקנה האקדח המכוון לעברו, אולם הנארד ירה בו שלוש פעמים עד שהתמוטט ארצה ומת.
הטבח > חילופי הירי עם כוחות המשטרה

ניידות המשטרה הראשונות הגיעו לזירת הירי כעבור מספר דקות, לאחר שכשליש מהנוכחים במסעדה כבר הספיקו לברוח מבעד לחלון שנפרץ או דרך דלת המטבח האחורית. תחילה טעו הכוחות לחשוב את הנארד לשוטר סמוי הלבוש בבגדים אזרחיים מאחר שכמה מהנמלטים טענו בפניהם כי היה אפרו-אמריקאי אשר נשא נשק אוטומטי, דבר שעורר בלבול כאשר נתקלו באדם לבן עור העומד במרכז המזנון כשהוא מחזיק באקדח. רק לאחר שצפו בו יורה באמוק לכיוון הקורבנות שעדיין שכבו על הרצפה, הסתערו לעברו באחת כשהם צועקים ”משטרה, עצור!”, על אף שחלקם כבר החלו לירות לכיוונו.
אחד הקליעים שנורה מאזור מגרש החנייה פגע בידו הימנית וחדר לחלקו התחתון של חזהו של הנארד. הוא התמוטט ארצה, אולם הצליח לקום על רגליו במהירות מפתיעה ורץ להסתתר במסדרון צדדי. מספר שוטרים המשיכו לצעוק לעברו, ”משטרה, תניח את הנשק וצא החוצה עם הידיים באוויר!”, אך הוא החל לקלל אותם בתגובה, ”לכו תזדיינו! אני הולך להרוג עוד אנשים!”, והרים את ידו מבעד לפינת הקיר בין המסדרון בו התחבא לבין החלל המרכזי של המסעדה, כך שיכל להמשיך לירות כשהוא מוגן יחסית, על אף שפגע רק ברכבים שונים.
קרב הירי נמשך מספר דקות נוספות, במהלכן הוסיפו השוטרים להתקרב לבניין המסעדה עד שלבסוף נכנסו לתוכו. כוח מיוחד של יחידת הטקטיקות וכלי הנשק המיוחדים של העיר קילין הגיע לזירה וחבר לכוח המקומי שניהל את חילופי הירי. תוך כדי חילופי הקללות בין הנארד לבין השוטרים איים הלה כי הוא מחזיק בידיו בני ערובה, אך הם לא האמינו לדבריו והמשיכו לירות. אם היה בודק בשירותי הנשים, אליהם ניתן היה להיכנס אך ורק דרך המסדרון בו שהה, היה נתקל במספר אנשים שהסתתרו בהם.
כעבור זמן מה הבחינו השוטרים כי הירי הפך לחד צדדי לאחר שהנארד הפסיק להשיב באש לעברם, והניחו כי התחמושת שבידו אזלה. הם החלו להתקרב לכיוון מקום מחבואו כשהם סוגרים עליו יותר ויותר, כאשר לפתע יצא החוצה וירה לעבר שוטר שהסתתר מאחורי עגלת משקאות. קליעתו עשויה הייתה להיות קרובה ומדויקת, אך הוא נתקל במעצור לאחר שטען מחסנית של אקדח מסוג רוג'ר לכלי מסוג גלוק, ונאלץ לסגת אחורה במהרה. הוא השליך את עצמו ארצה בחיפוש אחר אחת המחסניות שהשליך קודם לכן, ומצא מחסנית גלוק בה נותר כדור אחרון. לאחר שטען אותה בנשקו הסתובב הצידה, כשהוא שוכב על גבו, והתאבד באמצעות ירייה בראשו. הטבח כולו נמשך כשתים עשרה דקות.
הקורבנות

במהלך הטבח רצח הנארד כעשרים ושלושה קורבנות שטווח גילאיהם נע בין עשרים ותשע לשבעים וחמש, ופצע כעשרים ושבעה אנשים נוספים בדרגות חומרה שונות. שמותיהם של הנרצחים הם כדלהלן:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  חואן רומרו ג'וניור – בן עשרים ותשע  סילביה קינג – בת שלושים  דברה גריי – בת שלושים ושלוש  תומאס סימונס – בן שלושים ושלוש  סו-זאן ראשוט – בת שלושים ושש  קוני פיטרסון – בת ארבעים ואחת |  סטיבן דודי – בן ארבעים ושלוש  ננסי סטנסברי – בת ארבעים וארבע  אולגיקה טיילור – בת ארבעים וחמש  ג'ימי קארות'רס – בן ארבעים ושמונה  מייקל גריפית – בן ארבעים ושמונה  רות פוג'ול – בת חמישים וחמש |  גלן ארוול ספיבי – בן חמישים וחמש  פטרישיה קרני – בת חמישים ושבע  קרימהילד דייוויס – בת שישים ושתיים  קלודין האמפרי – בת שישים ושלוש  איווה ויליאמס – בת שישים וארבע  זונה לין – בת שישים וחמש |  אורסולה גרטיה – בת שישים ושבע  וניס הנהאן – בת שבעים  אלפונס "אל" גרטיה – בן שבעים ואחת  ג'יימס ולש – בן שבעים וחמש  לולה ולש – בת שבעים וחמש |
המפגע

ג'ורג' "ג'ו ג'ו" פייר הנארד (באנגלית: George "Jo Jo" Pierre Hennard, ‏15 באוקטובר 1956 – 16 באוקטובר 1991) נולד בסייר (אנ'), פנסילבניה, למשפחה אמידה, בנם הבכור של ג'ורג' מרסל הנארד וגלוריה ג'ינה לאמארי הנארד. אחיו אלן ואחותו דזירה נולדו מנישואיהם של הוריו, אולם היו לו גם שני אחים חורגים מנישואיה הקודמים של אמו. אביו נולד בשווייץ ועבד כרופא וכירורג בצבא ארצות הברית במשך מרבית חייו, מה שהוביל לנדידת המשפחה ברחבי המדינה בעקבות בתי החולים הרבים בהם הועסק, עד שלבסוף התקבעו בניו מקסיקו. הנארד האב נודע כאדם קשוח אשר השליט משטר משמעת נוקשה בביתם, אולם הוא וג'ינה התגרשו זה מזו ב-1983.
עם סיום חוק לימודיו בבית הספר התיכוני מייפילד (אנ') ב-1974 התגייס הנארד לחיל הים של ארצות הברית, ממנו שוחרר בכבוד כעבור שלוש שנים, ב-1977. עם שחרורו למד קורס חשמל ואלקטרוניקה וכן שליטה באש, אולם אהבתו לחיי הימאות סחפה אותו במהרה לרדוף אחר קריירה אזרחית בצי הסוחר (אנ') האמריקאי, ממנו הודח ממנו ב-1989 בשל בעיות אלימות, משמעת וסמים. בשנים הבאות עבד בעבודות מזדמנות שונות, וכן בחברת בנייה שהייתה בבעלותו של גיסו. מעת לעת נטה לטוס לארצות המזרח הרחוק, בהן ביקר לראשונה בעת שירותו הצבאי, ובזמנו הפנוי נהג לתופף, לעיתים יחד עם להקות חובבניות שונות. כמו כן עישן קנאביס על בסיס יומי במשך שנים רבות.
מורשת

הצעת חוק בעניין הגבלת כלי נשק לידי הציבור אשר ביקשה למנוע את מכירתם של מספר סוגי כלי נשק ומחסניות, ביניהם אלו בהם השתמש הנארד במהלך הטבח, נקבעה לעלות להצבעה בבית הנבחרים של ארצות הברית  לאחר הטבח. רבים מהניצולים ובני משפחותיהם הרכיבו את קהל הבוחרים של צ'ט אדוארדס (אנ'), אשר ייצג את מדינת טקסס, בה התרחש הטבח, באותה העת, ובשל כך נאלץ הלה לבטל את התנגדותו כלפי השקפת הגבלת הנשק (אנ') אשר היוותה חלק עיקרי בהצעה, אשר לבסוף נפלה.
איגוד הרובאים של מדינת טקסס וגופים נוספים דבקו בעמדתם שטענה כי על המדינה לאפשר לאזרחיה לשאת עליהם כלי נשק מוסתרים. אן ריצ'רדס, מושלת טקסס דאז, דחתה הצעות חוק רבות מהסוג המדובר, אך ממשיך דרכה בתפקיד ולימים נשיאה של ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש, אישר לבסוף את אחת ההצעות ב-1995. בין הדמויות הבולטות ביותר שתרמו לקידום החוק הייתה סוזנה האפ (אנ'), ששני הוריה, אלפונס "אל" גרטיה ואורסולה "סוזי" גרסיה, נכחו בקפיטריית לובי בשעת הטבח ונרצחו בידי הנארד. לדבריה, היא הייתה עשויה לעצור את הנארד בעזרת אקדח התופי שהיה בבעלותה, אולם פחדה שרישיון הכירופרקטיקה שלה ישלל ממנה אם ייתפס עליה, ולכן הותירה אותו ברכבו. במובן זה, הטבח דווקא תרם להעצמת הפצתם של כלי נשק בארצות הברית, ולא להפך.
הקפיטרייה נפתחה מחדש כחמישה חודשים לאחר הטבח, אך נסגרה לצמיתות ב-9 בספטמבר 2000. כעבור שש שנים נפתח במקום מזנון בשם "יאנק סינג". אנדרטה מאבן גרניט ורודה נבנתה מאחורי המרכז הקהילתי של העיר קילין לזכרם של הקורבנות, עליה מצוינים שמותיהם והתאריך בו נרצחו.
לקריאה נוספת

| --- | --- |
קארף, אלינור; קארף, ג'ייסון; אנטומיה של טבח; הוצאת וו. ר. ס, 1994 (מסת"ב 978-1567960402, מסת"ב 1567960405): Karpf, Elinor; Karpf, Jason; Anatomy Of A Massacre; WRS Pub, 1994 (ISBN 978-1567960402, ISBN 1567960405)
האפ, סוזנה גרטיה (אנ'); דרך לובי'ס לבית המחוקקים: מאבקה של אישה אחת כנגד אסדרת הנשק; פרסומי פרייבטיר, 2009 (מסת"ב 096567844X, מסת"ב 978-0965678445): Gratia Hupp, Suzanna; From Luby's To The Legislature: One Woman's Fight Against Gun Control; Privateer Publications, 2009 (ISBN 096567844X, ISBN 978-0965678445)
הטבח בבית הספר קלן

| --- | --- |

 תאריך:  11 ביוני 1964
 מקום:  קלן, גרמניה המערבית
 קואורדינטות:  51°01′00″N 6°53′26″E﻿ / ﻿51.0167°N 6.89056°E﻿ / 51.0167; 6.89056
 סוג:  רצח המוני, טבח בבית הספר 
 נשק:  להביור, אלה, חנית
 הרוגים:  11 (כולל הרוצח, שהתאבד)
 פצועים:  22
 מבצע:  וולטר סיפרט
 מספר מפגעים:  1 
 he
 
הטבח בבית הספר קלן היה אירוע רצח המוני שהתרחש בבית הספר היסודי הקתולי בקלן, גרמניה המערבית, ב-11 ביוני 1964. מבצע הטבח, וולטר סיפרט, הידוע גם כ"שטן האש מוולקהובן", תקף את הנוכחים בעזרת להביור מתוצרת ביתית, אלה, וחנית, ורצח שמונה תלמידים ושני מורים תוך פציעתם של עשרים ושניים אחרים. כאשר המשטרה הגיעה לשטח בית הספר נמלט וולטר מהמקום והרעיל את עצמו. הוא נלקח לבית החולים ומת באותו הערב.