stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טלסקופ החלל ג'יימס וב
הערות שוליים

↑  FAQ Full General Public Webb Telescope/NASA, www.jwst.nasa.gov (באנגלית)
1 2  Stuart Clark, Spacewatch: James Webb telescope to launch in December, The Guardian, September 17, 2021 (באנגלית)
1 2 3   ציוץ של סטיפן קלארק ברשת החברתית אקס (טוויטר), 23 בדצמבר 2021
↑   ציוץ של Spaceflightnow ברשת החברתית אקס (טוויטר), 23 בדצמבר 2021
↑  ESA Science & Technology - Science Portal, sci.esa.int
↑  GSFC Project Office JWST/NASA, www.jwst.nasa.gov (באנגלית)
↑  James Webb Space Telescope - Webb/NASA, www.jwst.nasa.gov
↑
↑  אבי בליזובסקי, ‏טלסקופ החלל ווב של נאס"א שישוגר בדצמבר מוכן לחשוף סודות של כוכבי הלכת הכי מסתוריים בגלקסיה, באתר "הידען", 25 בנובמבר 2021
↑  (הקישור אינו פעיל, 1.10.2021)
↑  NASA - Final Polishing Complete on Remaining Twelve Webb Mirrors, www.nasa.gov (באנגלית)
↑  (הקישור אינו פעיל, 1.10.2021)
↑  "HubbleSite – Webb: Past and Future"(הקישור אינו פעיל, 1.10.2021)
↑  "About James Webb"
↑  "ESA – Europe's Contributions to the JWST Mission"
↑  "L2 Orbit"(הקישור אינו פעיל, 1.10.2021)
↑  "About the Webb". NASA.
↑  Reichhardt, Tony (March 2006). "US astronomy: Is the next big thing too big?". Nature 440, pp. 140–143.
↑  ראשי תיבות של Microarcsecond X-ray Imaging Mission
↑  ראשי תיבות של Single Aperture Far-Infrared Observatory
↑  ראשי תיבות של Space Ultraviolet-Visible Observatory
↑  ראשי תיבות של Submillimeter Probe of the Evolution of Cosmic Structure
↑  דיווח באתר נאס"א
↑  דיווח באתר נאס"א
↑  דיווח באתר Space Daily
↑  Icy Moons, Galaxy Clusters, and Distant Worlds Among Selected Targets for James Webb Space Telescope, in NASA website, June 15, 2017 (באנגלית)
↑  Engineers Warm NASA’s Webb Telescope as End of Cryogenic Testing Nears, באתר נאס"א, 27 בספטמבר 2017 (באנגלית)
↑  עדכון על הארכת משך המשימה, באתר universetoday.com
↑  Alise Fisher, Orbital Insertion Burn a Success, Webb Arrives at L2, nasa.gov, January 24, 2022
↑   ניו יורק טיימס, טלסקופ ווב השלים מסע של 1.5 מיליון קילומטרים והגיע לביתו החדש בחלל, באתר הארץ, 27 בינואר 2022
↑  Tereza Pultarova published, James Webb Space Telescope's 1st view of the cosmos has scientists thrilled for more, Space.com, ‏2022-03-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  ווב טסלקופ עדיין מתפקד היטב לאחר פגיעת מיקרומטאורואיד, לדברי נאס"א, 8 ביוני 2022
↑  במקרה: Webb צילם את החלל הכי עמוק עד כה * שידור חי של הכרזת התמונות המדעיות הראשונות, באתר הידען, ‏2022-07-11
↑  ד"ש מהחלל: נחשפה התמונה הראשונה שצולמה מטלסקופ החלל ווב, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑   גילי איזיקוביץ, שי גל יצא להרפתקה היקרה בתולדות נאס"א, באתר הארץ, 26 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 97039445  LCCN: nr97043411  VIAF: 129468073   WorldCat (עם VIAF): 129468073 
דקלוקמניית טלסקופ החלל ג'יימס וב
טלסקופי החלל האבל ו־וב יהיו מצפי כוכבים משלימים, שני הטלסקופים שונים בגודלם, בצורתם, במרחק המסלול מכדור הארץ ובכיסוי אורך הגל
השוואת טלסופי החלל וב, האבל ושפיצר על הספקטרום האלקטרומגנטי
תצורת שיגורו של טלסקופ החלל ג'יימס וב
פוסטר משימת טלסקופ החלל וב
השוואה בין המראה הראשית של ג'יימס וב להאבל ולאדם ממוצע
ג'ונתן דוליבר

ג'ונתן פרנטיס דוליבר (באנגלית: Jonathan Prentiss Dolliver‏; 6 בפברואר 1858 – 15 באוקטובר 1910) היה נואם רפובליקני, חבר בית הנבחרים של ארצות הברית, ולאחר מכן סנאטור אמריקאי מאיווה בתחילת המאה ה-20. בוועידות הלאומיות של הרפובליקנים ב-1900 וב-1908, הוא הועלה כמועמד לסגן הנשיא, אך מעולם לא נבחר.
ביוגרפיה > ראשית חייו

דוליבר נולד ב-6 בפברואר 1858 ליד קינגווד במחוז פרסטון, מחוז של וירג'יניה שיסרב להצטרף לקונפדרציה ובמקום זאת יישאר באיחוד כחלק מהמדינה החדשה של וירג'יניה המערבית. הוא למד בבתי הספר הציבוריים וסיים את לימודיו באוניברסיטת וירג'יניה המערבית במורגנטאון ב-1876. לאחר שלמד משפטים, דוליבר התקבל ללשכת עורכי הדין בשנת 1878, והחל לעסוק בכך בפורט דודג', איווה. הוא שימש כעורך דין עירוני של פורט דודג' מ-1880 עד 1887.
בשנת 1884, כצעיר בן עשרים ושש, זכה דוליבר לתשומת לב לאומית על כישוריו כנואם, כאשר ערך קמפיין ברחבי האומה מטעם המועמד הרפובליקני לנשיאות ג'יימס ג' בליין. ציטוט פוליטי מפורסם מיוחס לדוליבר. בהתייחסו לנאמנותה המסורתית של מדינתו המאומצת למפלגה הרפובליקנית, דוליבר (בנו של כומר מתודיסט) אמר, "איווה תהפוך לדמוקרטית כשמתודיסט ילך לגיהנום".
ביוגרפיה > בית הנבחרים של ארצות הברית

בשנת 1888, דוליבר קרא תיגר על חבר הקונגרס המכהן מטעם מחוז הקונגרס העשירי של איווה, אדונירם ג'. הולמס, על המועמדות הרפובליקנית. לאחר 110 הצבעות בוועידת המועמדים המחוזית, דוליבר ניצח. הוא ניצח בקלות בבחירות הכלליות והחל לייצג את צפון מרכז איווה בבית הנבחרים של ארצות הברית ב-1889. הוא נבחר שוב לבית הנבחרים חמש פעמים. הוא כיהן כיו"ר ועדת הפיקוח והרפורמה של בית הנבחרים בקונגרס ה-56.
בבחירות לנשיאות 1900, הנשיא ויליאם מקינלי נזקק ליורש שיחליף את סגן הנשיא הראשון שלו, גארט הוברט, שמת בנובמבר 1899. דוליבר נחשב על ידי חלק לפייבוריט לזכייה במקום בוועידה הלאומית הרפובליקנית ב-1900. עם זאת, מושל ניו יורק תאודור רוזוולט, שנודע בזכות ניצחונו בקרב על גבעת סן חואן במלחמת מלחמת ארצות הברית–ספרד, התגלה עד מהרה כמועמד המוביל לתפקיד זה. דוליבר זז הצידה.
ביוגרפיה > הסנאט האמריקאי

בחודש שלאחר מכן (יולי 1900), מת הסנאטור האמריקני מאיווה ג'ון ה. גיר בזמן כהונתו. מושל איווה לסלי מ. שו בחר בדולליבר להחליף את גיר. דוליבר נבחר בשנית לסנאט על ידי האספה הכללית של איווה. בסנאט, הוא כיהן כיו"ר הוועדה למסילות ברזל באוקיינוס השקט בקונגרסים ה-57 עד ה-59, ועדת החינוך והעבודה בקונגרסים ה-59 ו-ה-60, והוועדה לחקלאות ויערות בקונגרס ה-61.
בבחירות לנשיאות של 1908, שמו של דוליבר הוכרז שוב כמועמד פוטנציאלי לסגן הנשיא, הפעם לצד ויליאם הווארד טאפט. כשהכינוס התקרב ציין דוליבר שהוא מעדיף להישאר בסנאט. בתגובה ללחץ נוסף (והצעות תמיכה מהבית הלבן של רוזוולט), הוא ריכך את עמדתו בכך שציין כי לא יסרב לתפקיד אם יוצע לו. עם זאת, הוועידה בחרה במקום זאת בג'יימס ס. שרמן.
במהלך כהונתו של דוליבר בסנאט, הרפובליקנים של איווה היו מחולקים בין משמר ותיק שמרני ששלט בפוליטיקה של המדינה מאז מלחמת האזרחים, לבין אגף פרוגרסיבי חדש בראשות אלברט ב. קאמינס, עורך דין ומושל איווה (לאחר 1902). נקודת הבזק של פלג זה הייתה מאמציו של קאמינס ב-1908 להצטרף לדוליבר בסנאט על ידי קריאת תיגר על הסנאטור האגדי ויליאם ב. אליסון בפריימריז הרפובליקני. לדוליבר היה מוניטין לאומי של פרוגרסיבי. עם זאת, הוא תמך באליסון, שבסופו של דבר ניצח בפריימריז אך מת זמן קצר לאחר מכן, וקאמינס קיבל את מקומו. עד מהרה השלים דוליבר עם קאמינס, והתיישר יותר ויותר עם קאמינס באגף הפרוגרסיבי של מפלגתו.
ביוגרפיה > מוות ומורשת

דוליבר מת בעת מילוי תפקידו ב-15 באוקטובר 1910 בפורט דודג', איווה. הוא נקבר בבית הקברות של אוקלנד בפורט דודג', איווה.
העיירה הקטנה דוליבר, איווה, שהוקמה על קו רכבת חדש ב-1899, והפארק הלאומי דוליבר ממוריאל מדרום לפורט דודג', נקראו על שמו.
אחיינו, ג'יימס י. דוליבר, ייצג אזור דומה באיווה בבית הנבחרים מ-1945 עד 1957.
M1919 בראונינג

| --- | --- |
מקלע בראונינג M1919 במוזיאון יד מרדכי משואה לתקומה
מקלע בראונינג M1919 במוזיאון יד מרדכי משואה לתקומה
 מידע כללי
 סוג:  מקלע בינוני
 נגזרות:  M1919A1-M1919A6
 תכנון:  ג'ון בראונינג, 1919
 מדינה מייצרת:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  בראונינג (חברה) 
 תקופת השימוש:  1919–הווה (כ־105 שנים) 
 מלחמות:  מלחמות הבננה, מלחמת וייטנאם, מלחמת הסבך הרודזי, מלחמת האזרחים הקמבודית, מלחמת סין-וייטנאם, משבר קונגו, מלחמת קוריאה, מלחמת הודו-סין הראשונה, מלחמת העולם השנייה, מלחמת אפגניסטן 
 יחידות שיוצרו:  438,971
 מידע טכני
 קליבר:  0.30 אינץ' (7.62 מ"מ) (.30-06 ספרינגפילד)
 פעולה:  רתע
 הזנה:  250 כדורים מסודרים בסרטי בד
 כוונות:  ברזל
 אורך קנה:  610 מ"מ (24 אינץ')
 משקל ריק:  13 ק"ג
 קצב אש:  400-600 כדורים לדקה
 
חיילים אמריקאים יורים בבראונינג M1919A4 באאכן
שני נחתים עם M1919A4 באי רוי-נאמור במהלך מלחמת העולם השנייה
Browning M1919 (בראונינג) הוא מקלע בינוני בקוטר 0.3 אינץ' תוצרת חברת בראונינג האמריקנית, שהיה כלי הנשק הנפוץ מסוגו במהלך המאה ה-20. המקלע שירת בצבא ארצות הברית ביחידות הרגלים וכנשק רכוב על גבי כלי רכב קרביים קלים וכבדים, כולל טנקים, מטוסים וכנשק נגד מטוסים. כמו כן, שירת בצבאות של מדינות רבות אחרות. הבראונינג שימש במלחמת העולם השנייה, מלחמת קוריאה ומלחמת ווייטנאם. הבראונינג סופק גם חצי מאה לאחר מכן, בעיצובים שונים (בדומה ל-M2 המבוסס על אותו עיצוב).
היסטוריה

ה-M1919 הוא מקלע הפועל על קירור-אוויר, פותח ויוצר בארצות הברית. מבוסס על המקלע הסטנדרטי של מלחמת העולם הראשונה M1917 בראונינג שפעל על קירור מים. עוצב על ידי ג'ון בראונינג, כאשר הנשק המקורי התבסס על תחמושת M1 .30-06 שמאוחר יותר שונתה.
דגמים

דגם ראשון סטנדרטי – פותח עבור חילות הרגלים במטרה להחליף את מכונות הירייה הקודמות הכבדות שפעלו על בסיס קירור הקנה בעזרת מים. ה-M1919 דורש לפחות שני אנשי צוות של המקלע אך בדרך כלל ארבעה אנשים מפעילים; מספר אחד – היורה, מספר שתיים – עוזר היורה המגיש את סרטי הכדורים ושני לוחמים העוזרים בנשיאת התחמושת.
דגם שני קל יותר במשקלו – פותח עבור חיל האוויר והותקן בכנפי מטוסי הקרב.
מלחמת העצמאות

באחת מעסקות הנשק המוצלחות של אנשי הרכש של ההגנה שנערכה בחדשים שקדמו לסיום המנדט הבריטי, נקנו כ-180 מקלעי בראונינג M1919 תמורת 300 לירות שטרלינג למקלע ממייג'ור בריטי בשם ראלף ניומן, שהיה אחראי על מחסני נשק ותחמושת בבסיס טירה שליד חיפה. פרט לכך לא הצליחה ההגנה לרכוש מקלעים נוספים מדגם זה. חלק גדול מהם הותקן על כלי רכב ושריוניות.
מקלע אחד כזה נלכד על ידי סיור של לוחמי פלמ"ח שנערך בכביש החוף בסמוך לקיבוץ יד מרדכי בתחילת מאי 1948. אנשי הפלמ"ח שהגיחו מאחור במשוריין פרפר, הצליחו להפתיע את הערבים שירו צרורות לעבר הקיבוץ, התגברו עליהם, לקחו את המקלע והשאירו אותו בקיבוץ. מקלע זה היה הנשק היחידי שסייע לבלום את גלי ההסתערויות של חיילי הרגלים המצריים שתקפו את הקיבוץ שבועיים מאוחר יותר.
במסגרת מבצע חורב נתקלו כוחות צה"ל בטנקים מצריים מסוג לוקסט M22. הטנקים שהיו מתוצרת אמריקנית היו מצוידים כל אחד בשני מקלעי בראונינג "0.3.
צה"ל לאחר מלחמת העצמאות

בתום מלחמת העצמאות היה מקלע זה הנשק התקני ביחידות השריון והחרמ"ש. מקלעים מסוג זה היו מותקנים בכל טנקי השרמן ויותר מאוחר גם בטנקי הצנטוריון והפטון. בטנק השרמן הותקן מקלע אחד בעמדת המקלען שליד הנהג ואחד על הצריח. בטנקי הצנטוריון והפטון הורכבו שלושה מקלעים: אחד במקביל לתותח, שכונה "מקלע מקביל" ומופעל על ידי תותחן הטנק, ושני מקלעים על גבי הצריח מבחוץ, אחד לשימוש המפקד והשני לשימושו של הטען קשר. בחרמ"ש הותקנו מקלעים אלה בזחל"מים. בכל זחל"ם הותקן מקלע בתא המפקד שליד הנהג וכן אחד עד שניים נוספים בצידי הזחל. המקלע היה נשק תקני גם על הג'יפים של יחידות הסיור החטיבתיות ומחלקות הסיור הגדודיות של חטיבות השריון והחרמ"ש.
הכינוי הרווח של המקלע בצה"ל היה "אפס שלוש" או "מקלע אפס שלוש", וברבים "אַפְסֵי שלוש".
רק מספר שנים לאחר מלחמת ששת הימים, בשנות השבעים, החלה החלפת מקלעי הבראונינג במקלעי מאג, תחילה ביחידות הרגלים ובהמשך גם בחטיבות השריון. המקלע המשיך לשרת בצה"ל עד סוף המאה ה-20, וביחידות מסוימות אף בראשית המאה ה-21.
לקריאה נוספת

פנחס וזה, המשימה רכש, מערכות, 1966
מקלע בראונינג "0.3 על מנשא גב
שריונית גי.אמ.סי. אוטר, מצוידת בשני מקלעי בראונינג, חטיבה 7, 1948
מכ"ם מזג האוויר

מכ"ם גשם בנורמן, אוקלהומה לנוף עמוד גשם (rainshaft)
מכ"ם גשם או מכ"ם מזג האוויר הוא סוג של מכ"ם המיועד לאתר משקעים, לחשב את תנועתם, ולהעריך את סוגם. המכ"ם שולח פולסים של גלי רדיו וקולט את הגלים המוחזרים מעננות וממשקעים. לפי עוצמת הגלים המוחזרים (והפרש הפאזה שנגרם בגלל תנועתם במכ"מי גשם המבוססים על אפקט דופלר), ניתן לחשב את כיוון המשקעים, מהירותם, עוצמתם, ואת גודל החלקיקים.
במהלך מלחמת העולם השנייה התגלה כי מזג האוויר גורם להד הנקלט במכ"ם מבצעי, וכך למעשה ממסך מטרות אויב פוטנציאליות. פותחו טכניקות לסנן את ההפרעות, אולם מדענים החלו להתעניין בתופעה ולחקור אותה. זמן קצר לאחר המלחמה הוסבו מכ"מים עודפים לזיהוי משקעים. מאז מכ"מי גשם התפתחו, וכיום הם בשימוש של שירותים מטאורולוגיים לאומיים, במחלקות מחקר אקדמיות ובתחזית מזג אוויר משודרת. תוכנות ייחודיות משתמשות בתמונות גולמיות של המכ"ם ליצירת תחזית טווח קצר של מיקום עתידי של משקעים, עוצמות גשם, שלג, ברד, ותופעות מזג אוויר אחרות. נעשה שימוש בנתונים לתחזית נומרית של מזג האוויר לצורך שיפור הניתוח והתחזית.
אופן פעולת המכ"ם > שידור הפולסים

מכ"מי גשם שולחים פולסים של גלי מיקרו, בתדירות בסדר גודל של מיקרו-שנייה, תוך שימוש במגנטרון או קליסטרון מחובר באמצעות מוליך גל (גלבו) לאנטנה פרבולית. אורכי הגל 1–10 ס"מ הם בערך עשר פעמים קוטר הטיפות או חלקיקי הקרח הנמדדים, מאחר שפיזור ריילי מתרחש בתדירויות אלה. כתוצאה מהפגיעה בחלקיקים, חלק מהאנרגיה של כל פולס תחזור אל תחנת המכ"ם.
אורכי גל קצרים יותר שימושיים עבור חלקיקים קטנים יותר, ואולם האות נחלש מהר יותר. מסיבה זו, מכ"ם 10 ס"מ (S-band) עדיף, אך יקר יותר ממכ"ם 5 ס"מ C-band. מכ"ם 3 ס"מ X-band משמש רק לטווחים קצרים, ו-1 ס"מ Ka-band משמש רק למחקר תופעות של חלקיקים קטנים כמו קילוח (drizzle) או ערפל.
עם התרחקותו מהתחנה, פולס המכ"ם מכסה נפח אוויר גדול יותר, והרזולוציה דועכת. במרחק של כ-150–200 ק"מ, נפח האוויר הנסרק על ידי פולס בודד, עשוי להגיע לסדר גודל של קילומטר רבוע. מושג זה מכונה נפח הפולס.
נפח האוויר המכוסה על ידי הפולס בכל נקודת זמן ניתן להערכה על ידי הנוסחה  \,{v=hr^{2}\theta ^{2}}. כאשר v הוא הנפח המכוסה, h הוא רוחב הפולס (למשל במטרים, מחושב לפי זמן הימשכות הפולס במכפלת מהירות האור), r הוא מרחק הפולס מהמכ"ם, ו-θ היא רוחב האלומה (או "קרן") ברדיאנים. נוסחה זו מניחה שהאלומה מעגלית וסימטרית, r גדול-גדול מ-h, כך שה-r הנלקח בשני קצוות הפולס הוא כמעט זהה, וצורת הנפח היא חרוט קטום עם עומק h.
אופן פעולת המכ"ם > האזנה לאותות חוזרים

בין כל פולס, המכ"ם משמש כמקלט - הוא מאזין לאותות מחלקיקים באוויר. משך ההאזנה הוא מסדר גודל של מילי-שנייה, זמן הארוך פי אלפי פעמים ממשך הפולס. אורך המופע (פאזה) נקבע לפי הזמן הדרוש לקרינת המיקרוגל להתפשט מהגלאי למטרה ובחזרה, מרחק שיכול להגיע לכמה מאות קילומטרים. המרחק האופקי מהתחנה למטרה מחושב בקלות על ידי הפרש הזמן בין שליחת הפולס ובין זיהוי האות המוחזר. הזמן מומר למרחק על ידי הכפלה במהירות האור.
{\text{Distance}}=c{\frac {\Delta t}{2n}}
כאשר מהירות האור, c=299,792.458 km/s, ומקדם השבירה של האוויר n≈ 1.0003.
אם פולסים נשלחים בתדירות גבוהה מדי, החזרה של פולס אחד תיטרף עם החזרות מפולסים קודמים, וכתוצאה מכך תיפול שגיאה בחישובי המרחק.
אופן פעולת המכ"ם > קביעת הגובה

בהנחה שכדור הארץ עגול, קרן המכ"ם בריק תעלה בהתאם לעקמומיות של כדור הארץ. עם זאת, מאחר שלאטמוספירה מקדם שבירה הקטֵן עם הגובה, בשל צפיפותה הפוחתת, קרן המכ"ם מתעקמת מעט לכיוון הקרקע, ובתנאי אטמוספירה סטנדרטית נכון להניח שעקמומיות הקרן היא 4/3 מהעקמומיות האמיתית של כדור הארץ. בהתאם לזווית הגובה של האנטנה ומפאת שיקולים אחרים, ניתן להשתמש בנוסחה הבאה כדי לחשב את הגובה של היעד מעל פני קרקע.
H={\sqrt {r^{2}+(k_{e}a_{e})^{2}+2rk_{e}a_{e}\sin(\theta _{e})}}-k_{e}a_{e}+h_{a}
כאשר:
אופן פעולת המכ"ם > מכ"ם דו קוטבי

המכ"ם יכול לשדר ולקלוט בקיטובים שונים, בדרך כלל בקיטוב אופקי וקיטוב אנכי. היחס בין האנרגיה המוחזרת בין הקיטובים (שידור וקליטה בקיטוב אופקי לעומת שידור וקליטה בקיטוב אנכי) או היחס בין האנרגיה המשודרת לנקלטת בקיטוב צלוב (כאשר משדרים בקיטוב אחד וקולטים בשני) מספק מידע נוסף לגבי הענן. למשל, טיפת מים גדולה תהיה פחוסה ולכן יהיה יהיה הפרש בין הקיטובים, אולם חלקיקי קרח גדולים יהיו עגולים ולכן לא יהיה הפרש בין הקיטובים. מידע נוסף שמתקבל הוא האם המעטפת של חלקיקי הקרח היא קפואה או נוזלית. מידע זה עוזר להבין את המצב המיקרופיזיקלי של הענן ולכן גם את יכולת ההמטרה שלו.
כיול המכ"ם

כאמור המכ"ם קולט את האנרגיה שמוחזרת מהעננים, אולם התוצר הרצוי של המכ"ם הוא כמות הגשם בקרקע. על מנת להמיר את עוצמת האנרגיה לכמות הגשם משתמשים ביחסי Z-R, כלומר יחסים בין האנרגיה הנקלטת לכמות הגשם. יחסים אלו מושפעים מסוג הענן, למשל אם הוא יבשתי (בעל ריכוז אירוסולים גבוה) או ימי (בעל ריכוז אירוסולים נמוך). היחסים יכולים להישתנות במצבים סינופטים שונים. על מנת לכייל את היחסים, נהוג להשתמש במדי גשם שמפוזרים במקומות שונים בקרקע ובהם יודעים את כמות הגשם האמיתית שירדה (המיצוע בזמן מחפה על השונות המרחבית בירידת הגשמים).
מרכיבים

משדר – פולט פולסים של קרינה אלקטרומגנטית בטווח התדירות רדיו (אורך גל של מספר סנטימטרים).
אנטנה – ממקדת ומכוונת את אלומת הגלים.
מקלט – מזהה את האנרגיה מגלי הרדיו המוחזרים מהאובייקטים.
מערכת עיבוד ותצוגה.
בהנחה שהפולסים נעים במהירות האור c, אז היחס בין המרחק r לאובייקט, כאשר t הוא הזמן בין שידור וקליטה הוא: r=ct/2.
בישראל

בשירות המטאורולוגי הישראלי הותקן בשנת 1997 מכ"ם גשם מתוצרת חברת EEC מדגם 90C-DWSR. בשנת 2007 הותקנו במכ"ם מערכות קליטה, עיבוד ותצוגה מתוצרת חברת SIGMET ובשנת 2017 שודרגו מחשבי המכ"ם ושולבה יכולת לאיחוד תמונת מכ"מים. נתוני המכ"ם זמינים לציבור באתר האינטרנט של מכ"ם הגשם. ב-11 בדצמבר 2018 התקלקל המכ"ם וחדל מלפעול. כתחליף הופנו תושבי ישראל לשימוש במכ"מי הגשם של ירדן וטורקיה. התקלה תוקנה, אך בדצמבר 2019 שוב התקלקל מכ"ם הגשם. בדצמבר 2020, מכ"ם הגשם החל לפעול שוב לאחר תיקון התקלות במכ"ם. עלות התיקון נאמדת ב-2.5 מיליוני ש"ח.
בנוסף למכ"ם של השירות המטאורולוגי במרכז הארץ, קיים גם מכ"ם של חברת מקורות בדלתון שבצפון הארץ שנועד לייעל את תהליך זריעת העננים.
הערות שוליים

↑  "The First Tornadic Hook Echo Weather Radar Observations". Colorado State University. 2008. נבדק ב-2008-01-30.
↑  Susan Cobb (29 באוקטובר 2004). "Weather radar development highlight of the National Severe Storms Laboratory first 40 years". NOAA Magazine. National Oceanic and Atmospheric Administration. אורכב מ-המקור ב-2013-02-15. נבדק ב-2009-03-07. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Crozier, C.L.; P.I. Joe; J.W. Scott; H.N. Herscovitch; T.R. Nichols (1991). "The King City Operational Doppler Radar: Development, All-Season Applications and Forecasting". Atmosphere-Ocean. Canadian Meteorological and Oceanographic Society (CMOS). 29 (3): 479–516. doi:10.1080/07055900.1991.9649414. ארכיון (PDF) מ-2006-10-02. נבדק ב-10 במאי 2012. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Information about Canadian radar network". The National Radar Program. Environment Canada. 2002. אורכב מ-המקור ב-2004-06-29. נבדק ב-2006-06-14.
↑  The PANTHERE project and the evolution of the French operational radar network and products: Rain estimation, Doppler winds, and dual polarization, Parent du Châtelet, Jacques et al.  Météo-France (2005) 32nd Radar Conference of the American Meteorological Society, Albuquerque NM
↑  New Tool Confirmed Tornado, Deseret News, 16 February 2013, p. A2: "The Dual-polarization Doppler technology allowed forecasters to see the shape and size of debris inside the tornado. In the past, forecasters have generally relied on visual reports of tornadoes, which are difficult to get at night."
↑  Doviak, R. J.; D. S. Zrnic (1993). Doppler Radar and Weather Observations (2nd ed.). San Diego CA: Academic Press. ISBN 0-12-221420-X.
↑  "Pulse volume". Glossary of Meteorology. American Meteorological Society. 2009. נבדק ב-2009-09-27.
↑  de Podesta, M (2002). Understanding the Properties of Matter. CRC Press. p. 131. ISBN 0-415-25788-3.
↑  Doviak, R.J.; Zrnic, D. S. (1993). "ATMS 410 – Radar Meteorology : Beam propagation" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-06-15. נבדק ב-2014-12-08.
↑  מכרז מס' 3/18 למתן שירותי תחזוקה למכ"מ הגשם, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי, 25 בדצמבר 2018
↑  מכ"ם גשם, באתר השירות המטאורולוגי הישראלי
↑  קלמן ליברמן, מה הסיפור של מכ"ם הגשם המקולקל, ואיך פותרים את זה?, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בדצמבר 2018
↑  ניר חסון, השירות המטאורולוגי מודה: מכ"ם הגשם שקרס "קריטי לשמירה על חיי אדם", באתר הארץ, 28 בדצמבר 2018
↑  שני אשכנזי, ‏השירות המטאורולוגי: "מכ"ם הגשם הקשיש שוב חולה", באתר גלובס, 25 בדצמבר 2019
↑  לפני שהגשם מגיע: המכ"ם שהושבת חזר לפעול, באתר ynet, 13 בדצמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555986205171  GND: 4270420-0  LCCN: sh85110320 
דייוויד אטלס
מכ"ם משנת 1960 מזהה טורנדו המייצר ענני "תאי על" מעל סיינט פול - מיניאפוליס
אלומת המכ"ם מתפשטת כשהיא מתרחקת מתחנת המכ"ם, ומכסה נפח הגדל עם המרחק.
גזוז (אלבום)

גזוז הוא אלבום הבכורה של להקת "גזוז". עם שני יוצאי להקת "כוורת", דני סנדרסון וגידי גוב, האלבום נשמע כהמשך ישיר של הקו המוזיקלי של הלהקה. את כל שירי האלבום כתב, הלחין ועיבד סנדרסון, ורובם הפכו ללהיטים גדולים. האלבום היה להצלחה גדולה, ונמכר ביותר מ-70,000 עותקים. אף על פי שמעולם לא יצא על גבי תקליטור, כל שירי האלבום מופיעים באוסף של הלהקה "20 הלהיטים", שיצא ב־1990.
הצלחה במצעדים

באוקטובר 1978 יצא הסינגל "תשע בכיכר", שבשיאו הגיע למקום השלישי במצעד השבועי של רשת ג' ולמקום ה-12 במצעד הפזמונים התשל"ט (1979) של התחנה. שלושה חודשים לאחר מכן יצא "היא לא תדע" שהגיע בשיאו למקום ה-8 במצעדים השבועיים ברשת ג'. אחריו יצא "אמא ודני" שהגיע גם הוא בשיאו למקום ה-8 במצעדים השבועיים ברשת ג'. הסינגל האחרון שיצא היה "לכבוד הקיץ" שצעד בראש המצעד של רשת ג' במשך שבועיים ולאחר מכן הגיע למקום ה-23 במצעד הפזמונים התשל"ט של התחנה. בעקבות הצלחת האלבום, נבחרה גזוז ללהקת השנה של המצעד.
רשימת השירים

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תשע בכיכר  | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | היא לא תדע  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | לכבוד הקיץ  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | גוביינא  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תקלה מהתחלה  | 4:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | אמא ודני  | 4:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ציפי פרימו  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | שיר עבודה  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | תה עושה סחרחורת  | 3:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | קפה בתחתית  | 4:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | חללית  | 5:05 |  |  |  |  |  |  |  |
מנוע על-מגח סילוני

דיאגרמת המחשה לפעולת מנוע סקראמג'ט
מנוע על־מגח סילוני או סקראמג'ט (באנגלית: Scramjet) הוא גרסה של מנוע מגח-סילון "נושם אוויר" שבו הבעירה מתרחשת בעת זרימת אוויר על-קולית ושגיא קולית. כאשר מהירות האוויר קרבה למהירות הקול, מתחילה להיווצר תופעת המגח. תופעת המגח היא דחיסה עצמית של פרודות האוויר, כלומר, דחיסה ללא כוח חיצוני.
בדומה למנוע מגח-סילון, מנוע סקראמג'ט מסתמך על מהירות רכב גבוהה, כדי להאט ולדחוס בכוח את האוויר הנכנס, לפני הבעירה. אך בעוד שמנוע המגח הרגיל מאט את האוויר למהירות תת-קולית לפני הבעירה, מהירות זרימת האוויר במנוע סקראמג'ט היא על-קולית לאורך פנים המנוע כולו. דבר זה מאפשר למנוע סקראמג'ט לפעול ביעילות במהירויות גבוהות מאוד. דחיסת תערובת הדלק והאוויר מתבצעת במנוע זה על ידי תנועתו באוויר.
כלי הטיס "נושם האוויר" המהיר ביותר הוא ה-נאס"א X-43A הבנוי בתצורת סקראמג'ט, שהגיע למהירות 9.6 מאך. לשם השוואה, כלי הטיס "נושם האוויר" השני במהירותו הוא המטוס המאויש SR-71 "ציפור שחורה", שהגיע למהירות מקסימלית של 3.3 מאך (3,530+ קמ"ש בגובה 80,000 רגל, 24,384 מטר).
מנוע הסקראמג'ט מורכב משלושה רכיבים בסיסיים: כוֹנס יניקה (כונס אוויר) שבו האוויר הנכנס, נדחס ומאט מהירות; תא שרפה, שבו גזי דלק נשרפים יחד עם החמצן האטמוספירי כדי לייצר חום; ונחיר או צינור פליטה המתרחב ויוצא מתא השרפה, ממנו נוֹרה סילון האוויר החם, שמוּאץ לייצור הדחף. שלא כמו במנוע סילון טיפוסי (כמו טורבו-סילון או טורבו-מניפה) מנוע סקראמג'ט אינו משתמש ברכיבים כדוגמת מניפת להבים (אנ') סובבת (בדומה לטורבינה) לצורך דחיסת האוויר. במקום זה, המהירות המושגת על ידי כלי הטיס הנע באטמוספירה (שעליו מורכב מנוע הסקראמג'ט) גורמת לאוויר להדחס בתוך כונס היניקה, כך שכלל אין צורך בחלקים נעים במנוע סקראמג'ט. לשם השוואה, מנוע טורבו־סילון טיפוסי, דורש מספר שלבי מניפות יניקה, מספר שלבי מניפות דחיסה, ומספר שלבי מניפות טורבינה, שכולן מוסיפות משקל, מורכבות, ומספר רב יותר של נקודות-כשל אפשריות במנוע.
בשל אופי העיצוב שלו, מוגבל תפעול מנוע הסקראמג'ט לכמעט מהירות היפר-קולית (5 מאך ומעלה). היות שהוא חסר מדחסים מכניים, דוֹרש מנוע הסקראמג'ט אנרגיה קינטית גבוהה של זרימה על־קולית כדי לדחוס את האוויר הנכנס, למצב של תנאי עבודה תפעוליים. לפיכך, כלי המוּנע על ידי מנוע סקראמג'ט, חייב להיות מוּאץ למהירות הנדרשת, על ידי אמצעי הנעה אחרים, כמו מנוע טורבו־סילון, תותח־מסילה (railgun), או מנועי רקטה ‏‏. בטיסה של כלי הטיס הניסויי בואינג X-51 המוּנע על ידי סקראמג'ט, הועלה הכלי לגובה טיסה על ידי בואינג B-52, לפני ששוחרר והוּאץ באמצעות רקטה ניתקת, למהירות קרובה ל-4.5 מאך.
בעוד שמנועי סקראמג'ט הם פשוטים מבחינה רעיונית, היישום בפועל מוגבל על ידי אתגרים טכניים קיצוניים. טיסה היפר־קולית בתוך האטמוספירה יוצרת כוח גרר עצום, והטמפרטורות הגבוהות הנוצרות על גוף כלי הטיס ובתוך המנוע יכולות להגיע לערכים קיצוניים. שמירה על בעירה בזרימה העל־קולית מציבה אתגרים נוספים, כאשר הדלק חייב להיות מוזרק, מעורבב, מוּצת ונשרף בתוך אלפיות השנייה. בעוד שטכנולוגיית הסקראמג'ט נמצאת בפיתוח כבר מאז שנות ה-50 (של המאה ה-20), רק לאחרונה הושגה הצלחה בטיסה המונעת על ידי מנוע סקראמג'ט.
יתרונות וחסרונות המנוע > יתרונות

לא דורש נשיאת חמצן.
קל יותר לייצור בגלל העדר חלקים מסתובבים.
שחיקת מנוע נמוכה בגלל העדר חלקים מסתובבים.
בעל מתקף סגולי גבוה יותר מאשר מנוע סילון רגיל. יכול לספק בין 1,000 ל-4,000 שניות, בזמן שרקטה יכולה לספק עד 600 שניות בלבד.
יכולת עבודה בלחץ אטמוספירי נמוך.
הבאת כלי הטיס למהירות גבוהה ממהירות הקול.
מהירות גבוהה יותר, משמעותה גישה זולה יותר לחלל החיצון בעתיד.
יתרונות וחסרונות המנוע > חסרונות

אי הפעלה שלא בתנועה.
עבודה בלחצים פנימיים גבוהים מאוד.
עבודה בטמפרטורות פנימיות גבוהות מאוד.