stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסטרונומיית גלי כבידה
ערך מדעי

עד היום האסטרונומיה ברובה התבססה על אספת נתונים מהספקטרום האלקטרומגנטי. כל פעם שמצאו דרך לקלוט תדירויות חדשות מהספקטרום האלקטרומגנטי הידע שלנו על היקום התרחב רבות. במאה ה-20, כאשר הצליחו לקלוט ניוטרינים נפתח תחום חדש באסטרונומיה, אסטרונומיה ניוטרינית, תחום זה הרחיב את ההבנה שלנו על ליבת השמש ועל התהליכים השונים שמתרחשים בשמש. גילוי גלי הכבידה, כמו כל גילוי באסטרונומיה עד כה, ישמש ככלי לאיסוף נתונים חדשים על היקום.
גלי כבידה הם מקור מצוין לאיסוף נתונים מפני שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים לכן ניתן לקלוט אותם עם הפרעות מינימליות. מצד שני, העובדה שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים גורמת לכך שקשה לקלוט אותם.
אסטרונומיה של גלי כבידה היא שונה בתכליתה מאסטרונומיה המבוססת על גלים אלקטרומגנטים, כיוון שניתוח של גלי כבידה מגלה לנו יותר "צליל" מאשר "תמונה", לא ממש אוסף של נתונים שונים אלא גל מורכב והרמוני. אם אור מראה לנו את הצורה של הגוף והמבנה שלו, גלי כבידה יספקו לנו מידע אודות האירועים שכתוצאה מהם הם נוצרו. לכן, גלי כבידה נושאים מידע שאנו לא יכולים להשיג בדרכים אחרות - כגון מידע על זרימה של חומר בליבה של סופרנובה, או על תכונות החומר של כוכבי נייטרונים מתמזגים. גלי כבידה נושאים מידע על אזורים בחלל שאחרת היו נסתרים, או נגישים רק בצורה עקיפה דרך סימולציות מחשב.
גלי הכבידה מאוד חשובים ככלי חדש לראיית היקום מפני ששילוב הנתונים שיאספו מגלאי הכבידה עם נתונים שנאספו בדרכים אחרות, כמו ניוטרינים והספקטרום האלקטרומגנטי, הולכים ללמד אותנו עוד הרבה תגליות חדשות על חורים שחורים, חומר אפל ואפילו על היווצרות היקום.
סוכנות החלל האירופאית עובדת כיום על הפרויקט eLisa שאמור לצאת לפועל ב-2034, אנטנת חלל זו כנראה תוכל לאסוף נתוני על התפתחותם של חורים שחורים וגלקסיות. נתונים אלו יכולים לעזרו לנו להבין כיצד חומר אפל מתנהג, ואפילו לאשש את התאוריה כי גלקסיות מתפתחות מסביב לחורי חומר אפל.
ייתכן שבעזרת ניתוח קרינת הרקע הקוסמית יהיה אפשר לגלות גלי כבידה מהרגעים הראשונים של היקום ובעזרתם ללמוד על היווצרותו.
התפתחות

אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית ולכן תחום זה עוד מתפתח. יכולותינו בקליטת גלי כבידה עוד מאוד מוגבלות אבל בעתיד הקרוב יחסית תהייה לנו את הטכנולוגיה הדרושה. רוב האסטרופיזיקאים כיום מאמינים שאסטרונומית גלי כבידה תהייה חלק חשוב מאוד מהאסטרונומיה של המאה ה-21.
הערות שוליים

1 2  P. Agith and K G Arun, “Gravitational-Wave astronomy, A New Window to the Universe”, Indian Academy of Sciences, עמ' 2
1 2 3  P. Agith and K G Arun, “Gravitational-Wave astronomy, A New Window to the Universe”, Indian Academy of Sciences, עמ' 7-9
↑  William H. Press and Klp S. Thorne, Gravitational-Wave Astronomy, California Institute of Technology, Pasadena, California, עמ' 335
↑   "Gravitational wave astronomy (Max-Planck-Institute for Garvitational physics)” בתאריך 25 באוגוסט 2013, בארכיון האינטרנט
↑  Katyanna Quach, "Gravitational waves: A new type of astronomy", The Register, ‏20.06.2016
↑  P. Agith and K G Arun, “Gravitational-Wave astronomy, A New Window to the Universe”, Indian Academy of Sciences, עמ' 5
נגה קרונפלד-שור

| --- | --- |

 לידה:  14 בדצמבר 1964 (בת 60) ישראל 
 ענף מדעי:  זואולוגיה 
 מקום מגורים:  גדרה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב (1990)  אוניברסיטת תל אביב (1992)  אוניברסיטת תל אביב (1992)  אוניברסיטת תל אביב (1996)  אוניברסיטת תל אביב (1997)  אוניברסיטת בוסטון (1998)  אוניברסיטת תל אביב (2001)  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (2001)  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 2001)  אוניברסיטת תל אביב  המשרד להגנת הסביבה 
 
נגה קרונפלד-שור (נולדה ב־14 בדצמבר 1964) היא פרופסור מן המניין בבית הספר לזואולוגיה ובית ספר סגול למדעי המוח באוניברסיטת תל אביב, ופרופסור נלווה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת מונש באוסטרליה.
מכהנת כמדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה. מחקריה עוסקים בפיזיולוגיה אקולוגית וסביבתית, בין השאר בחקר השעון הביולוגי בבעלי חיים ובאדם.
ביוגרפיה

קרונפלד-שור נולדה בכפר שמריהו כנגה קרונפלד, בת בכורה לימימה (ג'ימי) ואמיתי קרונפלד, ולה שני אחים ושתי אחיות. למדה בתיכון לחינוך סביבתי במדרשת בן-גוריון. שירתה בצה"ל כמדריכה בבית ספר שדה עין גדי של החברה להגנת הטבע.
לקרונפלד-שור תואר ראשון בביולוגיה, תארים שניים בזואולוגיה ובמנהל מערכות בריאות, תעודת הוראה ותואר שלישי (דוקטורט) בזואולוגיה, כולם באוניברסיטת תל אביב. את לימודי הפוסט-דוקטורט למדה באוניברסיטת בוסטון, ארצות הברית. עם חזרתה לישראל השתתפה במשך שנה בתוכנית העמיתים לפיתוח מנהיגות סביבתית וחברתית של מרכז השל לקיימות. הוא בוגרת תוכנית קרן וקסנר.
בשנת 2001 התקבלה לאוניברסיטת תל אביב כחברת סגל אקדמי במלגת אלון. במהלך השנים כיהנה כראש המחלקה וראש בית הספר לזואולוגיה, מנהלת אקדמית של הגן למחקר זואולוגי, ראש התכנית לתואר שני באקולוגיה וסביבה, ועוד.
בשנים 2003–2005 הייתה חברה בוועד המנהל של החברה לזואולוגיה בישראל. בשנים 2005–2007 הייתה חברת הוועד המנהל של החברה להגנת הטבע. בשנים 2009–2014 הייתה יו"ר הוועדה המדעית מקצועית של מליאת רשות הטבע והגנים וחברת מליאת רשות הטבע והגנים.
בשנים 2008–2015 הייתה חברת מועצת גדרה וראש ועדת איכות הסביבה.
בשנים 2017–2020 הייתה חברה במועצת גנים ושמורות. 2017–2020 חברה בוועדה המייעצת של Compassionate Conservation Middle East, 2018-2020 וב־2018–2020 חברה בוועדת ההיגוי של הפורום לתזונה בת קיימא.
בשנת 2020 הייתה אחד משני המועמדים הסופיים לתפקיד רקטור אוניברסיטת תל אביב, אך לא נבחרה.
בינואר 2021 מונתה למדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה. בשנת 2024 תמכה וליוותה ובשיתוף משרד הבריאות מחקר חדש שבחן את הקשרים בין חשיפה לחלקיקים נשימים עדינים PM2.5 במהלך היריון לבין תוצאי לידה בהשוואה בין האוכלוסייה במפרץ חיפה לשאר הארץ. ביולי 2024 סיימה את תפקידה זה. במקביל, היא מכהנת כחברת סגל בכיר בבית הספר לזואולוגיה ובבית ספר סגול למדעי המוח באוניברסיטת תל אביב, ופרופסור נלווה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת מונש באוסטרליה. נוסף על כך, היא חברה בוועדת ההיגוי לשימור ופיתוח אוספי הטבע הלאומיים באוניברסיטאות המחקר בישראל מטעם האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חברה בוועדה המדעית העליונה של מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט. ומשמשת כחברה בוועד המנהל של הארגון האירופאי לחקר שעונים ביולוגיים.
בשנת 2023 נבחרה להיות אחת מאנשי הסביבה של האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה.
במסגרת האוניברסיטה תקים פרופ' קרונפלד-שור בית ספר על-פקולטאי לסביבה וקיימות, ותמשיך לקדם את הסביבה מהאוניברסיטה.
פרסמה מעל 100 מאמרים מדעיים, והנחתה מעל 50 תלמידים לתארים מתקדמים.
חיים אישיים

נגה קרונפלד-שור נשואה לרונן שור, ולהם ארבעה ילדים.

בשנת 2013 זכתה המשפחה בפרס מטעם ynet בתחרות "המשפחה הירוקה של המדינה".
פרסים והוקרה

בשנת 1997 זכתה במלגת רוטשילד ומלגת פולברייט לפוסט-דוקטורט.
בשנת 2002 זכתה במלגת אלון למדענים צעירים מצטיינים מהמועצה להשכלה גבוהה
בשנת 2013 זכתה בפרס "המשפחה הירוקה" מטעם ynet
בשנת 2016 זכתה בפרס גוטווירט לחקר סוכרת מסוג 2
בשנת 2019 זכתה בפרס גווינר של החברה האירופאית לחקר שעונים ביולוגיים
בשנת 2021 זכתה בתואר עמיתת כבוד מהמרכז האקדמי רופין לתרומתה ארוכת השנים לקידום המחקר התאורטי והיישומי בתחום הסביבה והאקולוגיה בישראל ובעולם.
בשנת 2021 נבחרה על ידי האתר ISRAEL21c לרגל ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים 2021 בגלאזגו, לאחת מתוך 20 מנהיגים הישראלים הפועלים לטובת בלימת משבר האקלים.
הערות שוליים

↑  מדענית ראשית של המשרד להגנת הסביבה
↑  eagleray, הבוגרים שלנו, באתר קרן וקסנר ישראל (באנגלית אמריקאית)
↑  אילנה קוריאל, אוניברסיטת ת"א בחרה רקטור ועוררה סערה: "20 שנה בלי אישה", באתר ynet, 12 בספטמבר 2020
↑  אילנה קוריאל, מאונ' ת"א לסביבה: מדענית ראשית חדשה במשרד להגנת הסביבה, באתר ynet, 18 בינואר 2021
↑  המשרד להגנת הסביבה, מחקר חדש: חשיפה לחלקיקים נשימים עדינים במהלך היריון, ‏05.08.2024
↑  בוועדה המדעית של מוזיאון לטבע ע"ש שטיינהרדט
↑  רומי בן צבי, זווית, 22 הנבחרים: אלו אנשי הסביבה של ישראל השנה, באתר ynet, 6 באוקטובר 2023
↑  מאיר תורג'מן, "ממחזרים הכל, גם בדיחות ישנות", באתר ynet, 6 בינואר 2013
↑  פרסים: פולברייט, רוטשילד ואלון
↑  עמיתת כבוד מהמרכז האקדמי רופין
↑  20 המנהיגים הישראלים הפועלים לטובת בלימת משבר האקלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007375866605171  ORCID: 0000-0002-5224-3341  VIAF: 51152199278314281277   WorldCat (עם VIAF): 51152199278314281277
ישיבת התפוצות

| --- | --- |

 ישיבה
 מוטו:  דבקות בלמוד תורה
 השתייכות:  חרדים ליטאים
 תקופת הפעילות:  ה'תשכ"ז (1967) – הווה
 מייסדים:  הרב מרדכי גולדשטיין
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  בצלאל יעקבזון
 ראש הישיבה:  הרב יצחק גולדשטיין
 תלמידים
 :  כ-200
 מיקום
 מיקום:  הר ציון בירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′18″N 35°13′45″E﻿ / ﻿31.7718038°N 35.2292812°E﻿ / 31.7718038; 35.2292812
 Diasporayeshiva.org
  (למפת ירושלים מוגדלת) ישיבת התפוצות(למפת ירושלים רגילה) ישיבת התפוצות
 
ראש הישיבה הרב יצחק גולדשטיין לצד דב שורין במהלך שמחת בית השואבה בקבר דוד (סוכות תשע"ד, 2013)
ישיבת התפוצות (מכונה לעיתים גם ישיבת הר ציון) היא ישיבה חרדית, על הר ציון בירושלים, ליד מתחם דורמיציון. הישיבה נוסדה בידי הרב מרדכי גולדשטיין כישיבה לחוזרים בתשובה אמריקאים בשנת תשכ"ה - 1965. עם השנים הפך אופייה ישראלי יותר ונוסדו לצדה גם ישיבה קטנה וישיבה גדולה "תורת ישראל" לישראלים. לאחר פטירת הרב מרדכי גולדשטיין, בכסלו תשע"ז (דצמבר 2016), עומד בראשות הישיבה בנו הרב יצחק, והמשגיח בישיבה הוא בנו הרב יוסף.
תולדות הישיבה ואופייה

הרב מרדכי גולדשטיין, (יליד 1930), בוגר ישיבות 'חפץ חיים' ולייקווד בארצות הברית, הקים את הישיבה בשנת תשכ"ה.
היא שכנה תחילה בעזרת נשים של ישיבת ישיבת חברון כנסת ישראל, בשכונת גאולה, ובהמשך עברה למתחם בית היתומים דיסקין. הייתה זו הישיבה הראשונה שנועדה לתלמידי ישיבות שגרים בחו"ל. בשנת התשכ"ח -­ 1968, לאחר ניסיון קצר של השתכנות בבית כנסת הרמב"ן ברובע היהודי, עברה הישיבה להר ציון, ביוזמת מנכ"ל משרד הדתות שמואל זנוויל כהנא. הישיבה השתכנה במבנה ששימש כבית כנסת. מתחת מבנה זה ממוקם מרתף השואה.
הישיבה הוקמה עבור חוזרים בתשובה וכמה מהבולטים בהם בשנות השבעים למדו בה. רבים מהלומדים בשנים הראשונות היו ילדי פרחים. הרב מרדכי גולדשטיין הוביל אווירה ששילבה ערכים אוניברסליים כדוגמת "Peace & love" עם מחויבות לעולם הערכים היהודי ולימוד התורה. הישיבה עודדה מעורבות של תלמידיה בתחומים כמו מוזיקה וקולנוע. אופי זה משך אליה שחקנים, אמנים ואנשי רוח. בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20, פעלה בישיבה להקת ישיבת התפוצות (אנ'), מחלוצות ז'אנר הרוק היהודי. הלהקה קיימה מדי מוצאי שבת מסיבות מלווה מלכה רבות משתתפים בקבר דוד.
בין רבני הישיבה בעבר נתן למנות את הרב שרגא פייבל פרנק, רבה של שכונת ימין משה.
לישיבה קשר הדוק עם היישוב מיצד: רבים מתלמידי הישיבה מגיעים משם מדי יום, ובני משפחת גולדשטיין, שהתגוררו ביישוב, נושאים תפקידים בישיבה. ביישוב אף פעלה שלוחה של הישיבה. שלוחות נוספות פעלו בפקיעין ובמתחם מערת אליהו הנביא בחיפה[דרוש מקור].
מינהל מקרקעי ישראל תבע בבית המשפט את פינוייה של הישיבה מן אחד המבנים שבה הישיבה שוכנת בטענה שהיא פלשה למקום. בית משפט השלום בירושלים דחה בשנת 2012 "צו סילוק פולש" שהגיש המינהל וקבע כי על התביעה להתנהל בהליך משפטי רגיל.
לישיבה נוכחות בתרבות הישראלית. הספר "אל תוך האש" של יאיר דרעי מתרחש ברובו בישיבה ובסביבתה וגיבור העלילה הוא תלמיד בישיבה. גם הרומן "החצי השני של הלילה" של שפרה קורנפלד, שהוריה היו קשורים לישיבה, מתרחש ברובו בסביבתה של הישיבה בשנות השבעים. כמה קטעי סרטים ותוכניות טלוויזיה הוסרטו בישיבה, בהם הסרט "הגונב מגנב פטור" וסדרות הטלוויזיה "פעם בחיים" ו"בני ערובה"[דרוש מקור].
כמו כן הוסרט במתחם הישיבה הסרט "סיפור אחר" של אבי נשר.
מוסדות הישיבה

ישיבת תורת ישראל מיועדת עבור בחורי ישיבה ליטאיים ישראליים. זהו המרכיב העיקרי של הישיבה כיום.
ישיבת התפוצות שבה לומדים כיום בעיקר חוזרים בתשובה וגרי צדק ממדינות דרום אמריקה. הישיבה מפעילה סניפים[דרושה הבהרה] בעולם. מתקיימת בה גם מסגרת לימודית עבור פנסיונרים וכולל אברכים. ניתוח הטקסט התלמודי נעשה בין השאר על פי מחשבת הרמח"ל. כמו כן בישיבה מכון הוראה ודיינות. רב העיר באר שבע הרב יהודה דרעי העביר תקופת הרב מרדכי גולדשטיין שיעורים שבועיים בישיבת תפוצות עשרות שנים.
ישיבת תורה מציון - עבור בחורים שהתקשו להשתלב במסגרות הישיבתיות הרגילות. בישיבה לומדים כשלושים בחורים. היא מנוהלת על ידי הרב יחזקאל רפופורט ונשיאה הרוחני הוא הרב אריה שפירא.
ישיבת השיבנו עבור נוער מתמודד. בראשות הישיבה עומד הרב שלמה חנן והמשגיח הוא הרב הלל גולדשטיין, בוגר הישיבה. במקביל ללימוד עובדים התלמידים או משרתים במסלול צבאי דתי.
ישיבת נפש החיים - בית מדרש ללימודי קבלה במתחם קבר דוד המלך. בראשותו עומד הרב יעקב אברהם שפהרד. בית המדרש מוציא ספרי קבלה.
מכון רוני מיועד לנשים ולנערות בתהליכי גיור מתקדמים, בעיקר ממדינות דרום אמריקה,המכון נמצא ברחבת בית הכנסת החורבה.
מרכז חינוכי ארמון המלך דוד מקיים סיורים והדרכות בנושאי יהדות לקבוצות חיילים וסטודנטים.
הישיבה מנהלת את מוזיאון מרתף השואה, הנמצא סמוך אליה באותו מבנה. בתחקיר עיתונאי בדצמבר 2022 עלה שהישיבה הזניחה מאוד את המוזיאון, והשתמשה בחלל לאפסון ציוד ומזרנים.
בעבר ניהלה הישיבה גם את אתר קבר דוד המלך הסמוך. כיום מנהל את המקום המרכז הארצי למקומות הקדושים. הישיבה מנהלת מאבק נגד מסירתו של קבר דוד לידי הוותיקן[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  חזקי שטרן, ‏בית המשפט קבע: ישיבת התפוצות לא תסולק מהר ציון, באתר כיכר השבת, 18 ביוני 2012
↑  קובי בן-שמחון, שפרה קורנפלד, בת 31, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2011
↑  איתי שיקמן איתי שיקמן, כך הפך חדר הנצחה לנרצחי השואה למחסן של ישיבה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 בדצמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270271305171
מרגרט בריאן

| --- | --- |

 לידה:  1759 (משוער)
 פטירה:  31 במרץ 1836 (משוער)
 מקום קבורה:  כנסית סנט לוק, צ'לסי
 עיסוק:  מחברת ספרי מדע, מחנכת
 
מרגרט בריאן (בערך 1759–31 במרץ 1836) הייתה חוקרת מדעי הטבע ומחנכת אנגלייה, שחיברה שלושה ספרי לימוד מדעיים. היא לימדה מדעים לנשים ולנערות בבתי ספר שהקימה במרגייט (קנט) ובלונדון, ולכן נחשבת לחלוצה בתחום החינוך המדעי לנשים.
ביוגרפיה

בריאן הייתה בתם של סוחר הטקסטיל אוסוולד האברקם ושרה (לבית וול), בתו של רוקח. אמה נפטרה ב-1764, ומרגרט ואחיה הועברו לטיפולו של דודם תומאס נוטידג' ואפוטרופוס נוסף, ג'וזף גרין. אביה נישא מחדש ב-1769 ונפטר ב-1781. ב-12 ביולי 1783, בעת שגרה בצ'יגוול, נישאה מרגרט לסוחר ויליאם בריאן בלונדון. לזוג נולדו שתי בנות: אן מריאן ושרה מריה. ויליאם נפטר ב-11 בספטמבר 1788 בקורק, אירלנד, כשהייתה מרגרט כבת 29. זמן קצר לאחר מכן, עברה למרגייט ופתחה את בית הספר הראשון שלה לנערות, "Bryan House", ב-1791.
בית הספר השני הוקם בבלקהית', לונדון. בהמשך היא לימדה שיעורים פרטיים בביתה שבצ'לסי. הספר הראשון שלה, "A Compendious System of Astronomy" (1797), כולל את ההרצאות שלה בנושאי אסטרונומיה. בהמשך פרסמה את "Lectures on Natural Philosophy" (1806), ספר לימוד על יסודות הפיזיקה והאסטרונומיה, ואת "An Astronomical and Geographical Class Book for the Use of Schools and Private Families" (1815).
היא נפטרה ב-1836 ונקברה בכנסיית סנט לוק בצ'לסי, לצד בתה אן מריאן.
פרסומים

ב-1797 פרסמה בריאן את ספרה הראשון, "A Compendious System of Astronomy in a Course of Familiar Lectures", במהדורת קוורטו, ולאחר מכן במהדורות נוספות ב-1799 וב-1804. ב-1798 הוצע בית הספר למכירה, וב-1800 פתחה מרגרט בית ספר חדש בבלקהית', קרוב למצפה המלכותי בגריניץ'. במהלך שהותה בבלקהית', היא השתתפה בהפקת משחק לוח בנושא אסטרונומיה בשם "Science in Sport, or the Pleasures of Astronomy". ב-1806 פרסמה את ספרה השני, "Lectures on Natural Philosophy", שכלל יותר מארבעים איורים ותרשימים. ב-1807 מכרה מרגרט את בית הספר ועברה ללונדון. ב-1813 תכננה להעביר הרצאות לציבור מביתה בבאת' וב-Argyll Rooms במרכז לונדון, אך תוכניות אלה לא התממשו. ב-1815 פרסמה את ספרה השלישי, "An Astronomical and Geographical Class Book for the Use of Schools and Private Families", שזכה לשבחים.
הערות שוליים

↑  יוגב ישראלי, פורצת דרך: נחשפו פרטים על מחברת ספרי אסטרונומיה לפני כ-200 שנים, באתר ynet, 13 באפריל 2023
↑  Lee, Nikki (June 2024). "Margaret Bryan (c.1759-1836): Georgian crowdfunder and pioneer of women's education". The Antiquarian Astronomer. 18 (2024): 22–41.
↑  " Science in sport, or, The pleasure of astronomy: a new & instructive pastime: revised and approved by M. Bryan, of Blackheath", Yale Center for British Art, Gift of Ellen and Arthur Liman, Yale JD 1957.
↑  Meg Brown, "Margaret Bryan 1756-1837", Duke University Libraries.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294153505171  GND: 142909475  ISNI: 0000 0000 5088 2778  LCCN: nr90021450  SNAC: w60z8tr9  VIAF: 21993097   WorldCat (עם VIAF): 21993097 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מרגרט בריאן".
חיסון BCG

| --- | --- |

 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  J07AN01, L03AX03 
 
חיסון BCG נגד שחפת היה בעבר חלק משגרת חיסוני הילדות בישראל, אך הופסק לאור השכיחות הנמוכה של המחלה בישראל. חיסון BCG ניתן לילודים ולילדים ממשפחות של עולים חדשים ושל תושבים שאינם אזרחי ישראל, המגיעים מארצות בהן שכיחות השחפת גבוהה, עולים חדשים מוגדרים לצורך נוהל זה: ילדים אזרחי ישראל שנולדו באתיופיה, או לפחות אחד מהוריהם נולד באתיופיה, ללא התייחסות לתקופת הזמן שחלפה מאז עליית ההורים. וגם ילדים אזרחי ישראל שנולדו בארצות בהן שכיחות השחפת גבוהה (למעט אתיופיה), עד 5 שנים מהגעתם לישראל.
לחיסון BCG קיימת גם יעילות כנגד זיהום כיב בורולי. בנוסף, הוא משמש לעיתים כחלק מהטיפול בסרטן שלפוחיות השתן.
טיב החומר

החומר מורכב מחיידקים חיים-מוחלשים של זן שחפת הפרות. התרכיב נקרא על שמותיהם של שני המדענים, אשר הפיקו אותו לראשונה: BCG = Bacillus Calmette Guerin.
שימוש רפואי

נגד מחלת שחפת.
נגד מיקובקטריה.
נגד סרטן.
מתן חיסון

חיסון BCG נגד שחפת מוזרק לתוך העור (Intra-dermal) בצורה אטית בחלק העליון של הזרוע, בדרך כלל בזרוע השמאלית.
ילודים יקבלו את חיסון BCG מיד לאחר הלידה, למעט פגים שיחוסנו לפני השחרור מבית החולים. תינוקות עד גיל 6 חודשים שלא חוסנו קודם יקבלו השלמה של חיסון BCG.תינוקות מגיל 6 חודשים וילדים עד גיל 5 שנים שלא חוסנו במועד לידתם או מאוחר יותר יקבלו חיסון BCG לאחר שיערך להם תבחין טוברקולין (אם תוצאותיו תהיינה שליליות). בדרך כלל יוזרק החיסון ביום קריאת תוצאות התבחין או סמוך למועד זה.
החיסון משפיע לשנים רבות אך אינו מקנה חסינות מלאה ויעילותו פוחתת כנראה עם השנים.
החיסון ניתן ליילודים במסגרת מחלקת היילודים בבית החולים ליולדות. תינוקות ופעוטות שלא קיבלו את החיסון במועד לידתם יוכלו להתחסן בלשכות הבריאות האזוריות או בטיפות החלב.
חיסון BCG יוזרק לתוך העור בצורה אטית בחלק העליון של הזרוע במינונים הבאים:
ילודים ותינוקות עד גיל 1 שנה – חצי מנת חיסון.
תינוקות מגיל 1 שנה – מנה אחת.
אין להזריק חיסון אחר באותה הזרוע בה הוזרק חיסון BCG מחשש להתפתחות דלקת בבלוטות הלימפה הסמוכות.
אפשר לתת את החיסון נגד שחפת בו זמנית עם חיסונים אחרים (מומתים או חיים-מוחלשים). יש להקפיד על שימוש במזרקים נפרדים ועל הזרקה באזורי גוף שונים.
במקרה של מתן חיסונים במועדים שונים יש לחכות כ־4 שבועות בין מתן חיסון BCG לבין הזרקת חיסונים חיים-מוחלשים אחרים. אין צורך להמתין אם מדובר בחיסונים מומתים או בחיסונים סבילים.
על המתחסן להישאר בהשגחה במשך 20–30 דקות לאחר ההזרקה על מנת לנטר את מצבו הרפואי בעקבות קבלת החיסון. אם מתפתחת תגובה חריגה יינתן במקום טיפול רפואי ראשון.
תופעות לוואי > תגובה רגילה

שבוע עד שלושה שבועות לאחר הרכבה תקינה, בדרך כלל מופיעה אדמומית (Erythema), חזזית (Papule), וסמט (Pustule) העלולה להתפתח לכיב תוך 3–6 שבועות, ויכולה להופיע הגדלה של בלוטות הלימפה האזוריות. תהליך זה נרפא עצמו ללא טיפול במשך כשלושה חודשים, ומשאיר צלקת בעור. גם אם לא מופיעה חזזית, אין צורך לחזור על החיסון. אין צורך לטפל בכיב. אם יש הפרשה אפשר לכסותו על ידי פד יבש לא סותם, מבלי למנוע מגע עם אוויר. בעת הרחצה אפשר לחבוש את המקום זמנית בלבד בחבישה המגינה נגד מים. אם מופיעה תגובה לחיסון, מומלץ להימנע מרחצה בים או בבריכה, על מנת לא לזהם את הכיב.
תופעות לוואי > סיבוכים

סיבוכים לאחר הרכבת BCG הם בדרך כלל נדירים. יכולים להופיע כיב קשה וממושך, מורסה מקומית או דלקת ממושכת בבלוטות הלימפה האזוריות או ניצור (fistula) מפריש מבלוטה תגובתי. תופעות אלו מופיעות עד החודש הרביעי אחרי ההרכבה. במקרים של תגובות יתר או סיבוכים, יש להפנות את המטופל ל מלש"ח לברור אפשרות של מתן טיפול מקומי או סיסטמטי, וכן לדווח למחלקה לשחפת ו א״דס על טופס "תגובות לחיסון".
תופעות לוואי > הגנה מפני זיהומים הטרולוגיים

מחקרים שונים מצאו שלחיסון יכולת להגן על הגוף גם מפני זיהומים הטרולוגיים שאינם קשורים לנגיף השחפת עצמו, ומגביר את היכולת החיסונית של הגוף. אחד המחקרים העלה שחיסון ה-BCG אחראי לשליש ממניעת תמותת התינוקות באפריקה, כאשר ניתן במהלך ההיריון, בין היתר מכיוון שהוא מפחית את הסיכון לדלקת ריאות ואלח דם. מחקר אחר שבדק את ההשפעות של חיסון ה-BCG בדנמרק לילדים בגילאי 5–6, מצא שקבלת החיסון הפחיתה ב-42% את הסיכון למות מסיבות טבעיות עד גיל 45 שנים.
אספקת החומר

החומר מסופק בצורת אבקה מוקפאת יבשה (Freeze-dried) בבקבוקון, מלווה בנוזל ממס מיוחד בבקבוקון אחר.
אחסון החומר והעברתו

יש לאחסן את התרכיב במקרר רגיל בטמפרטורה בין 2°C ל 8°C. אין להקפיא את התרכיב. יש למנוע חשיפת התרכיב לאור. במהלך העברת החומר יש להשתמש בצידנית עם קרחונים.
התוויות נגד

מחלות חדות מלוות חום עד להחלמה.
מחלת עור (כגון זיהום עור מפושט) כוויות.
ליקויים במערכת החיסונית.
מולדים או נרכשים (על ידי מחלות כגון לוקמיה, לימפומה, קרצינומטוזיס, מחלת איידס וכו'), או טיפול מדכא חיסון (כגון הקרנות, חומרים ציטוטים, סטרואידים במינון גבוה).
הערה - במקרה של סיכון גבוה להדבקה בשחפת, מומלץ על הרכבת BCG גם למקרים של HIV-חיוביים ללא סימנים קליניים.
היריון - מומלץ להימנע ממתן BCG, על בסיס הסיכון התאורטי של תרכיב חי-מוחלש, אף על פי שאין תצפיות על נזק שנגרם להתפתחות העובר על ידי חיסון BCG.
רישום ודיווח

יש לרשום את תאריך רקיחת התרכיב, המינון, מספר האצווה ושם השירות בו ניתן התרכיב בפנקס החיסונים האישי וברשומות. בנוסף, בשירותים מסוימים ישנם טפסים מיוחדים למטרת רישום מפורט יותר, כגון במרכזי קליטת עולים. יש לדווח בסוף כל שנה על כיסוי החיסון בקרב המועמדים של אותו שנתון. את הנתונים יש למלא בנספח מסי 1 ולשלוח ללשכת הבריאות שתעביר סיכומים (נספח מסי 2) למחלקה לשחפת ואיידס במשרד הבריאות.
הערות שוליים

1 2  חיסון ב.ק.ג - BCG – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
1 2 3 4 5  חיסון ב.ק.ג - BCG – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
1 2  תבחין עורי לשחפת, באתר מכבי שירותי בריאות
1 2  תבחין עורי לשחפת, באתר מכבי שירותי בריאות
↑  חיסון ב.ק.ג - BCG – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
↑  Konstantin Chumakov, Christine S. Benn, Peter Aaby, Shyamasundaran Kottilil, Robert Gallo, Can existing live vaccines prevent COVID-19?, science
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00560567 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כרטיס הרכבה לילודים – 1959
פטריק סטיוארט

| --- | --- |

סטיוארט בכנס קומיק-קון, סן דייגו 2019
 לידה:  13 ביולי 1940 (בן 84) מירפילד, מערב יורקשייר, אנגליה
 שם לידה:  Patrick Stewart 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-1955
 מקום לימודים:  בית הספר למשחק בריסטול אולד ויק  Crowlees Junior and Infant School 
 בן או בת זוג:  Wendy Neuss (25 באוגוסט 2000–2003)  Sunny Ozell (7 בספטמבר 2013–?)  Sheila Falconer (3 במרץ 1966–1990) 
 צאצאים:  Daniel Stewart 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי, תואר קצין מסדר האימפריה הבריטית, תואר אבירות
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
סר פטריק סטיוארט (באנגלית: Sir Patrick Stewart; נולד ב-13 ביולי 1940) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה בריטי.