stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומאס תומפסון
ספריו

Thompson, Thomas L. (1974). Beihefte zur Zeitschrift für die alttestamentliche Wissenschaft. Walter de Gruyter. ISBN 9783110040968. נבדק ב-25 במרץ 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
Thompson, Thomas L. (2002). The Historicity of the Patriarchal Narratives: The Quest for the Historical Abraham. Continuum International Publishing Group. ISBN 978-1-56338-389-2.
Thompson, Thomas L. (1979). The settlement of Palestine in the Bronze Age. Reichert. ISBN 978-3-88226-069-4.
Thompson, Thomas L. (1987). The Origin Tradition of Ancient Israel. JSOT Press. ISBN 978-1-85075-083-3.
Thompson, Thomas L.; Francolino J. Gonçalves; Jean-Marie van Cangh (1988). Toponymie palestinienne: plaine de St Jean d'Acre et corridor de Jérusalem. Université catholique de Louvain, Institut orientaliste.
Thompson, Thomas L. (1992). Early History of the Israelite People: From the Written and Archeological Sources. BRILL. ISBN 978-90-04-09483-3.
Hyldahl, Niels; Thomas L. Thompson (1996). Dødehavsteksterne og Bibelen. Museum Tusculanum Press. ISBN 978-87-7289-390-7. נבדק ב-25 במרץ 2013. {{cite book}}:  (עזרה)
Cryser, Frederick H.; Thomas L. Thompson, eds. (1998). Qumran Between the Old and New Testament. Continuum International Publishing Group. ISBN 978-0-567-18135-0.
Thompson, Thomas L. (1999). The Bible in History: How Writers Create a Past. Cape. ISBN 978-0-224-03977-2.
Thompson, Thomas L. (1999). The Mythic Past: Biblical Archaeology And The Myth Of Israel. Basic Books. ISBN 978-0-465-01052-3.
Thompson, Thomas L., ed. (2003). Jerusalem in ancient history and tradition. T & T Clark International. ISBN 978-0-8264-6664-8.
(With Z. Mouna et alii), What is New in Biblical Archaeology (in Arabic: Cadmus: Damascus, 2004)
Tronier, Henrik; Thomas L. Thompson, eds. (2004). Frelsens biografisering. Museum Tusculanum Press. ISBN 978-87-635-0214-6.
Mogens, Müller; Thomas L. Thompson, eds. (2005). Historie og konstruktion: festskrift til Nils Peter Lemche i anledning af 60 års fødselsdagen den 6. september 2005. Museum Tusculanum Press. ISBN 978-87-635-0377-8.
Thompson, Thomas L. (2007). The Messiah Myth: The Near Eastern Roots of Jesus and David. Basic Books. ISBN 978-0-7867-3911-0.
Thompson, Thomas L.; Thomas S. Verenna, eds. (25 בספטמבר 2012). 'Is This Not the Carpenter?': The Question of the Historicity of the Figure of Jesus. Isd. ISBN 978-1-84553-986-3. {{cite book}}:  (עזרה)
Thompson, Thomas L. (28 בפברואר 2013). Biblical Narrative and Palestine's History: Changing Perspectives 2. Equinox Publishing Limited. ISBN 978-1-908049-95-7. {{cite book}}:  (עזרה)
הערות שוליים

↑  יואב קרני, ‏תיבת הפנדורה של עיר הקודש נפתחת, באתר גלובס, 27 בספטמבר 2000
1 2  "Thompson, Thomas L. 1939– - Contemporary Authors, New Revision Series | Encyclopedia.com". www.encyclopedia.com. נבדק ב-2016-08-04.
↑   עפרי אילני, שמונה המילים ששיכתבו את ההיסטוריה של העם היהודי, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268974905171  PLWABN: 9811341957405606  BnF: cb12508034j (data)  CANTIC: a10962748  GND: 1032030798  ISNI: 0000 0001 1472 8228  LCCN: n2002054945  NKC: mub2015864267  NTA: 068115717  SNAC: w6mb2m8n  SUDOC: 034312498  VIAF: 54253400   WorldCat (עם VIAF): 54253400
שפתון

ערך זה עוסק במוצר קוסמטי. אם התכוונתם לסוג דגים במשפחת השפתוניים, ראו .
דוגמה של שפתון נתון בשפופרת אופיינית עם מוליך
שימוש בשפתון בצבע אדום לצרכים קוסמטיים
שפתון (נקרא גם ליפסטיק או אודם) הוא מוצר קוסמטי ורפואי הנמרח על השפתיים. שפתונים קוסמטיים משמשים להבלטה והדגשה חזותית של השפתיים או להברקה שלהן, לרוב צבעם אדום בגוונים שונים. שפתונים רפואיים משמשים להגנה על השפתיים מקרינת השמש ומהתייבשות.
שפתונים מכילים מגוון של חומרים, בעיקר פיגמנטים, שמנים, שעווה, חמרים לריכוך העור, בושם ותבלינים.
היסטוריה > בעת העתיקה

השפתון היה בשימוש גם לפני 5,000 שנים בבבל, כאשר הנשים היו מקשטות את שפתיהן ועיניהן במשחה שכללה אבני חן צבעוניות מרוסקות. המצרים הקדמונים נהגו למצות פיגמנט אדום-סגול מצמחים מכילי כספית ולהשתמש בו להאדמת השפתיים, אך היו לכך השלכות בריאותיות מרחיקות לכת על המשתמש.
הנשים היווניות במאה החמישית לא התאפרו, מכיוון שהאיפור היה מיועד לשחקנים שצבעו את פניהם.
ביפן העתיקה הנשים חויבו להתאפר כאשר נראו במקומות ציבוריים. הנשים היפניות השתמשו בשפתון העשוי משעווה, דבש ופיגמנטים בגוון עדין.
המלכה קלאופטרה נהגה להשתמש בשפתון שנוצר מרסק חיפושיות ונמלים, שיצר פיגמנט ארגמני.
היסטוריה > בעת החדשה

המלכה ויקטוריה התנגדה נחרצות לאיפור וראתה בו דבר פרובוקטיבי השייך לעולמן של פרוצות, שאינו יאה לגבירות מהוגנות. באותה תקופה אף שררה נורמה האוסרת על עלמות להתאפר טרם נישואיהן, שמא יהווה האיפור משום הטעיית הארוס הפוטנציאלי לגבי יופייה של בחירת ליבו.
כיום השימוש בשפתון מקובל בקרב נשים בכל רחבי העולם.
עקבות עופרת

עופרת ועקבות של מתכות אחרות עלולים להימצא בשפתונים. עם זאת כיוון שמדובר על זיהום, אין ציון של מתכות אלו. מחקר מ-2007 מצא ב-33 מותגי שפתונים עופרת. כאשר הכמויות הגבוהות ביותר נמצאו בקרב המותגים Revlon ,L'Oreal ו-Cover Girl.
סוגי שפתונים > ליפ גלוס

הליפ גלוס הוא מוצר הנמרח מעל השפתון או ישירות על השפתיים והוא נותן לשפתיים מראה "רטוב" ומבריק. קיימים סוגים שונים של ליפ גלוס:
גלוס בסיסי בצבע שקוף.
גלוס צבעוני הקיים בשלל גוונים שונים שנמרחים ישירות על השפתיים.
גלוס נוצץ המכיל נצנצים למראה נוצץ.
אודם נוזלי מאט
סוגי שפתונים > שפתון לחות

שפתון לחות הוא מוצר קוסמטי שמיועד להגן על השפתיים מפני יובש, נזקי השמש וכוויות קור, ומשתמשים בו גם גברים וגם נשים. רוב שפתוני הלחות מורכבים מדונג, קרמים, ויטמינים, שמנים אתריים, חמאת שיאה, חמאת קקאו וכדומה (ראו למשל לבלו).
הערות שוליים

↑  Lead in Lipstick, Campaign for Safe Cosmetics
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551608205171  BnF: cb125564168 (data)  GND: 4421572-1  LCCN: sh97008740  NKC: ph803971 
שפתון ומכסה
תקליטי יהלום

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2018–הווה (כ־6 שנים) 
 ענפי תעשייה:  מוזיקה
 מוצרים עיקריים:  תקליטים
  
 https://www.yahalomx.com
 
תקליטי יהלום (באנגלית: Yahalom Records) היא חברת תקליטים ישראלית עצמאית, המתמחה בייצוג והפצה של תוכני מוזיקה בניו מדיה. החברה עובדת בשיתוף פעולה עם חברת הליקון.
החברה מייצגת ומפיצה מוזיקה של אמנים ישראלים שונים כגון ג'יין בורדו, רונה קינן, אלון עדר, איה זהבי פייגלין ועוד.
החברה הוקמה על ידי גלעד אדמוני ושרון ארביב בשנת 2018.
רשימת אמנים

רונה קינן
עטר מיינר
איה זהבי פייגלין
אלון עדר
יסמין מועלם
ג'יין בורדו
עידו מימון
דניאלה ספקטור
דניאל רובין
דוד שאול
טהר שפי
ערוץ הכיבוד
הערות שוליים

1 2  Yahalom records | תקליטי יהלום, באתר Yahalom | יהלום
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמות הצדיקים

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  נתן מנמירוב 
 סוגה:  ספרות תורנית 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002017420
 
שמות הצדיקים הוא ספר שנכתב על ידי רבי נתן מברסלב בעקבות דברי רבו, רבי נחמן מברסלב בספר המידות.
הספר במהדורתו הנפוצה מכיל את שמות כל הצדיקים המוזכרים בתנ"ך, במשנה, בגמרא, במדרשים ובספר הזוהר, וכן צדיקים נוספים רבים - גאונים, ראשונים ואחרונים עד לדורו.
במהדורות מאוחרות יותר נוספו שמות של חסידי ברסלב ושמות של צדיקים נוספים רבים.
הספר הודפס בעשרות אלפי עותקים.
מהות הספר

לפי דברי רבי נחמן מברסלב, "מִי שֶׁהַקָּדוֹשׁ-בָּרוּךְ-הוּא חָשׁוּב בְּעֵינָיו, יִכְתֹּב בְּסֵפֶר כָּל שְׁמוֹת הַצַּדִּיקִים וְהַתַּנָּאִים וְהַיְרֵאִים לְזִכָּרוֹן" וכן "על ידי הזכרת שמות הצדיקים יכולים להביא לשינוי במעשה בראשית - כלומר לשנות הטבע".
נאמן להוראת רבו, ליקט רבי נתן את שמות כל הצדיקים המופיעים בתנ"ך, ואת שמות התנאים, האמוראים, הסבוראים, הגאונים, הראשונים והאחרונים, ורשמם על ספר, אשר הודפס על ידו בשנת תקע"א בעיר מאהלוב כתוספת לספר המידות, ולאחר מכן בשנת תקפ"א כספר שלם, ולאחר מכן הודפס במהדורות רבות.
לפי אמונת חסידי ברסלב, הקריאה בספר היא סגולה לכל צורכי האדם.
הצדיק האחרון שהופיע במהדורת ורשה ה'תרפ"ה היה הראי"ה קוק. במהדורות הבאות נוספו צדיקים אחרים.
הערות שוליים

↑  "שמות הצדיקים" לרבי נחמן מברסלב, הספר שמסוגל לשנות את הטבע, לקראת המהדורה החמישית, מערכת "אומן שלום", י"ט חשון תשע"ה
↑  ספר המידות צדיק יט
↑  ספר המידות צדיק ח"ב כ
↑  ימי מוהרנ"ת צט
| חסידות ברסלב |
| --- | --- | --- |
| אתרים | אומן • ברסלב • קבר רבי נחמן מברסלב |  |
| רבנים | נחמן מברסלב • נתן מברסלב • נחמן מטולטשין • נחמן מטשערין • אברהם חזן • אברהם שטרנהרץ • אלתר טפליקר • ישראל קרדונר • ישראל דב אודסר • לוי יצחק בנדר • שמואל שפירא • גדליהו אהרן קניג • יחיאל מיכל דורפמן • אלעזר מרדכי קניג • יעקב מאיר שכטר • אליעזר ברלנד • אליעזר שלמה שיק • ישראל יצחק בזנסון • שלום ארוש • ארז משה דורון • ניסן דוד קיוואק • יצחק לעזער |  |
| ספרות | ליקוטי מוהר"ן • ספר המידות • סיפורי מעשיות משנים קדמוניות • שיחות הר"ן • מגילת סתרים • ליקוטי עצות • ליקוטי תפילות • ליקוטי הלכות • עלים לתרופה • שבחי הר"ן • חיי מוהר"ן • משיבת נפש • ספרים נוספים |  |
| קהילות | קהילת ברסלב צפת • ישיבת שובו בנים • מוסדות חוט של חסד • נ נח נחמ נחמן מאומן • השול |  |
| מנהגים | תיקון הכללי • התבודדות • הקיבוץ באומן • ניגוני ברסלב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011382342105171  LCCN: n85235067   WorldCat (עם LCCN): n85-235067
שפות פולינזיות

| --- | --- |
 תפוצה גאוגרפית:  פולינזיה
 סיווג שפה:  שפות אוסטרונזיותשפות מלאיו-פולינזיותשפות אוקיאניותשפות אמצע-פסיפיותשפות פולינזיות
 שפה אם:  פרוטו-פולינזית
 חלוקות משנה:  שפות טונגאיות שפות אמצע-פולינזיות
 מזהים
 קוד גלוטולוג:  poly1242
 מפת תפוצה
 
 שפות אמצע-פסיפיות: בירוק זית: שפות פולינזיות.
 
השפות הפולינזיות הן משפחת שפות, חלק מן הענף האוקיאני של משפחת השפות האוסטרונזית. ישנן 38 שפות פולינזיות, המייצגות 7% מ-522 השפות האוקיאניות, ו-3% מן השפות האוסטרונזית. בעוד שמחציתם מדוברת באזור הגאוגרפי הקרוי פולינזיה (המשולש הפולינזי), החצי השני - המכונה שפות אמצע-פולינזיות - מדובר דווקא בחלקים אחרים של האוקיינוס השקט: ממיקרונזיה ועד לאטולים הפזורים בפפואה גינאה החדשה, באיי שלמה ובוונואטו. השפות הפולינזיות הבולטות ביותר, לפי מספר הדוברים, הן סמואית, טונגאית, טהיטית, מאורית והוואית.
אבותיהם של הפולינזים המודרניים היו נווטי לפיטה, אשר התיישבו באזור טונגה וסמואה לפני כ-3,000 שנה. בלשנים וארכאולוגים מעריכים כי אוכלוסייה ראשונית זו עברה התפתחות משותפת במשך כ-1,000 שנים, מה שהוליד את הפרוטו-פולינזית, האב הקדמון הלשוני של כלל השפות הפולינזיות המודרניות. לאחר אותה תקופה של פיתוח משותף, החברה הפרוטו-פולינזית התפצלה למספר אוכלוסיות צאצאות, כאשר נווטים פולינזים התפזרו ברחבי ארכיפלגים שונים ברחבי האוקיינוס השקט - חלקם הפליגו מערבה לאזורים אשר היו מיושבים כבר, בעוד אחרים ניווטו מזרחה והתיישבו בטריטוריות חדשות (איי החברה, איי מרקיז, הוואי, ניו זילנד, אי הפסחא וכו').
עד היום, השפות הפולינזיות מראות דמיון לשוני רב, במיוחד באוצר המילים שלהן. בין המילים שבהן ישנו דמיון רב ניתן למנות מילים חשובות מבחינה תרבותית כגון טאבו, אריקי, מוטו, פנואה, קאווה וטאפה וכן *סוואיקי (מילה משוחזרת), המולדת המיתולוגית של חלק מהתרבויות.
הערות שוליים

↑  Harald Hammarström, Robert Forkel, Martin Haspelmath, "Polynesian languages", Glottolog 3.0, Jena, Germany: Max Planck Institute for the Science of Human History, ‏2017
↑  Te Rangi Hīroa, Vikings of the Sunrise, 1964, עמ' 69, ISBN 0-313-24522-3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563254705171  BnF: cb119635126 (data)  GND: 4135407-2  LCCN: sh85104690 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן חשבונאות

תקן חשבונאות הוא קובץ כללים בתחום החשבונאות. כל תקן עוסק בנושא אחר, וכך למשל, תקן חשבונאות מספר 4 של המוסד הישראלי לתקינה חשבונאית מתייחס לכללי החשבונאות הנוגעות לעבודות על פי חוזה ביצוע.
כל תקן מורכב מרשימת כללים והנחיות אשר מנוסחים על ידי מוסד שייועד לכך בהוראת המדינה. מוסד זה לעיתים כפוף למשרד המשפטים או פועל בעיקר על בסיס התנדבותי. התקנים משמשים ארגונים עסקיים לצורך עריכת הדוחות הכספיים ומסייעים לרואי החשבון לקבוע את דרך הטיפול בסוגיות חשבונאיות שונות.
בעבר כל מדינה ומדינה ניסחה כללים משלה, וכך נוצר מצב שבו לא ניתן לבצע השוואה בין דוחות כספיים של חברה במדינה אחת לזו במדינה אחרת, עקב דרך טיפול שונה בסוגיות החשבונאיות. ואולם, עם השנים אימצו מדינות רבות את כללי הדיווח הבינלאומיים (IFRS) אשר נכתבו על ידי המוסד הבינלאומי לתקינה בחשבונאות. ישראל אימצה גם היא תקנים בינלאומיים אלו בכל הנוגע לחברות ציבוריות (ראה תקן חשבונאות ישראלי מספר 29). חברות פרטיות יכולות לבחור בין עריכת הדוחות הכספיים לפי IFRS או לפי תקנים ישראליים. מלכ"רים בישראל אשר חייבים על פי החוק לערוך ולהגיש דוחות כספיים, נדרשים להתייחס לתקן חשבונאות ישראלי מספר 5.
ראו גם

תקן דיווח כספי בינלאומי
תקן ביקורת
המוסד הבינלאומי לתקינה בחשבונאות
תקינה ישראלית
עקרונות חשבונאיים מקובלים
תקן

תֶּקֶן (או בלועזית: סְטַנְדַּרְט) הוא מפרט או שיטה מקובלים, ואף במקרים מסוימים מחייבים, ליישום בתחום מסוים (בתעשייה, בשירותים, בדקדוק וכיוצא בזה).
כדי לתקן תְּקָנים קמו ארגונים; חלקם מתוקצבים על ידי ממשלות וחלקם נתמכים על ידי צרכני התקנים. תקנים יכולים להיות מוגדרים ברמה לאומית, אזורית, או בינלאומית. תהליך תיקון תקנים הוא ארוך ומקצועי, ויש הטוענים כי חיוני להשיג מטרות כמו:
נורמת ייצור שמבטיחה רמת שימוש בטוחה במוצר.
נורמה לביצוע שמבטיחה מוצר איכותי ופונקציונלי (התואם את ייעודו השימושי).
תצורה אחידה לנוחות המשתמשים במוצר שייצרו יצרנים שונים.
ממשק יעיל לתאימות בין יצרנים, לאחר פיתוח של טכנולוגיות חדשות.
אף על פי כן, הרי שקיימים שירותים ומוצרים רבים העונים על כל דרישות אלו מבלי שנקבע תקן עבורם.
בדרך כלל נקבעים סימנים מוסכמים לתקן שהטבעתם מעידה על היותו של המוצר או השרות תואם את התקן.
המילה תִּקְנוּן או תְּקינה הן המילים העבריות לסטנדרטיזציה – כלומר: קביעת תקן מסוים, מתכונת אחידה או עשייה לפי תקן.
בישראל

בישראל מסמיך חוק התקנים את מכון התקנים הישראלי לקבוע תקנים. כאשר תקן שקבע מכון התקנים הוכרז על ידי שר הכלכלה והתעשייה כתקן רשמי, חובה לציית לתקן זה (למעט חריגים המפורטים בחוק). הציות לתקן שאינו תקן רשמי הוא וולונטרי. התקנים הרשמיים מוצגים באתר האינטרנט של המכון.
ראו גם

תקן ישראלי
מכון התקנים הישראלי
ארגון התקינה הבין-לאומי (ISO)
World Wide Web Consortium
פרוטוקול תקשורת
הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC)
הערות שוליים

↑  תקנים, באתר של מכון התקנים הישראלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012403387805171  LNB: 000308793  NDL: 00566187  NKC: ph260676 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומאס שטרונץ

תומאס שטרונץ (בגרמנית: Thomas Strunz, נולד ב-25 באפריל 1968 בדיסבורג שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בעמדת הקשר האחורי.
שטרונץ שיחק 12 שנים בבונדסליגה, בעיקר בבאיירן מינכן ובשטוטגרט, והיה חלק מזכייתה של נבחרת גרמניה ביורו 1996.
קריירת מועדונים

שטרונץ שיחק בקבוצת הנוער של דיסבורג, וממנה עלה לבוגרים בשנת 1986. בדיסבורג צבר שטרונץ 94 הופעות והבקיע 30 שערים.
בשנת 1989, בגיל 21, חתם שטרונץ בבאיירן מינכן, וכבר בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 5 שערים ב-20 הופעות, וזכה באליפות הבונדסליגה. בשנת 1992 עבר שטרונץ לשטוטגרט, בה צבר 79 משחקים והבקיע 12 שערים בשלוש עונות.
בשנת 1995 חזר שטרונץ לבאיירן מינכן, והחל לקצור הצלחות ותארים. כבר בעונתו הראשונה זכה בגביע אופ"א בשנת 1996, לאחר ניצחון כפול בגמר על בורדו. שטרונץ שיחק חמש עונות בקדנציה השנייה בבאיירן מינכן, בהן לבד מגביע אופ"א, זכה בארבע אליפויות, שני גביעים מקומיים וארבעה גביעי הליגה הגרמנית, והיה חלק מהקבוצה שהגיעה לגמר ליגת האלופות 1999 והפסידה למנצ'סטר יונייטד משני שערים בתוספת הזמן, אך לא שיחק בגמר. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצה מיעט לשחק עקב פציעות טורדניות, ונאלץ לפרוש בסוף שנת 2000, בגיל 32.
קריירה בינלאומית

לשטרונץ 41 הופעות במדים הלאומיים. שטרונץ ייצג את גרמניה במונדיאל 1994, ולקח חלק בזכייה הגרמנית בטורניר יורו 1996, כאשר בדרך אל הזכייה הבקיע פנדל בבעיטות הכרעה נגד נבחרת אנגליה בחצי הגמר.
לאחר הפרישה

שטרונץ שימש כמנכ"ל בוולפסבורג בשנת 2005, פוטר מהתפקיד כעבור שנה. בהמשך הועסק באותו תפקיד על ידי רוט-וייס אסן, ופוטר גם משם. כיום שטרונץ מועסק בפרשנות כדורגל בערוץ ספורט 1 הגרמני.
חיים אישיים

אשתו של שטרונץ, קלאודיה, עזבה אותו לטובת שטפן אפנברג, חברו לבאיירן מינכן ולנבחרת גרמניה.
תארים

עם באיירן מינכן:
אליפות הבונדסליגה (5): 1989/90, 1996/97, 1998/99, 1999/00, 2000/01
הגביע הגרמני (2): 1997/98, 1999/00
גביע אופ"א: 1995/96
גביע הליגה הגרמנית (4): 1997, 1998, 1999, 2000
עם נבחרת גרמניה:
יורו 1996
תקן סקירה 2410

תקן ביקורת 2410 – סקירה של מידע כספי לתקופות ביניים הנערכת על ידי רואה החשבון המבקר של הישות הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן סקירה זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת דוחות כספיים של תקופת ביניים (ע"פ רוב רבעון או חצי שנה). בתקן יוצא מנקודת הנחה שהיקף הסקירה הוא מצומצם יותר מהיקף ביקורת מלאה, על כן הוא נותן הנחיות וכללים כיצד יש לבצע את עבודת הסקירה- אילו ראיות צריך לאסוף, האם וכיצד ניתן להסתמך על הדוחות השנתיים המלאים והביקורת עליהם ועוד. כמו כן, התקן מגדיר את ניסוחו דו"ח רואה החשבון המבקר.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן סקירה 1 (שפורסם בשנת 2008) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 2410 באתר לשכת רואי החשבון
תקן סקירה 2410 באתר הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
תקן סקירה 1 באתר לשכת רואי החשבון
תקן סקירה 2 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שדה התעופה ארושה

שדה תעופה ארושה הוא שדה תעופה לטיסות פנים ברובע אולאסיטי בעיר ארושה, בירת מחוז ארושה בטנזניה.
מטוס אייר טנזניה בנמל התעופה ארושה, 2023
בקצה המערבי של השדה נמצאת משואה לא-כיוונית (מזהה: AR). השדה הוקם ב-1956 כשדה תעופה פרטי, וב-1961 לאחר הקמת טנגניקה עבר השדה לבעלות ממשלתית.
חברות תעופה ויעדים

שדה התעופה ארושה משרת על ידי שש חברות תעופה:
| חברה | יעדים |
| --- | --- |
As Salaam Air: זניזבר
Coastal Aviation: דאר א-סלאם, קיגאלי, קילימנג'רו, מאפיה, מניארה, מיקומי, מוואנזה, פמבה, רואהה, סלוס, הפארק הלאומי סרנגטי, טנגה, טרנגיר, זנזיבר
Precision Air: דאר א-סלאם, זנזיבר
Regional Air: קילימנג'רו, מניארה, זנזיבר
Tropical Air: דאר א-סלאם, זנזיבר
ZanAir: דאר א-סלאם, מומבסה, פמבה, זנזיבר
סטטיסטיקה

| שנה | נוסעים | נוסעים | תנועות מטוסים | תנועות מטוסים | מטען (ק"ג) | מטען (ק"ג) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 154,174 |  20.5% | 19,460 |  15.5% | 812,930 |  6.69% |
| 2011 | 112,433 |  -37.1% | 21,306 |  8.66% | 41,238 |  -1871% |
| 2012 | 162,268 |  30.7% | 22,690 |  6.10% | 192,725 |  78.6% |
| 2013 | 187,911 |  13.7% | 23,868 |  4.94% | 212,760 |  9.42% |
| 2014 | 179,511 |  -4.68% | 23,904 |  0.15% | 148,390 |  -43.4% |
| 2015 | 142,224 |  -26.2% | 20,692 |  -15.5% | 141,061 |  -5.20% |
מקור: רשות שדות התעופה של טנזניה
תאונות ותקריות

ב-18 בדצמבר 2013 נחתה טיסת בואינג 767 (ET-AQW) של אתיופיאן איירליינס מאדיס אבבה לנמל התעופה הבינלאומי קילימנג'רו באופן לא מתוכנן בשדה לאחר שלא הצליחה לנחות ביעד. המסלול קצר יותר ממה שה-767 מיועד עבורו. כמה ימים לאחר מכן הוא הוטס ריק לנמל התעופה הבינלאומי קילימנג'רו.
הערות שוליים

↑  "Arusha NDB (AR) @ OurAirports". ourairports.com. נבדק ב-2018-08-28.
↑  "SkyVector: Flight Planning / Aeronautical Charts". skyvector.com. נבדק ב-2018-08-28.
↑  Tanzania Airports Authority, taa.go.tz
↑  "TAA traffic consolidated statistics". taa.go.tz. Tanzania Airport Authority. אורכב מ-המקור ב-20 באוגוסט 2016. נבדק ב-15 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ethiopian Airlines Flight ET-815 of 18 December 2013" (הודעה לעיתונות). 18 בדצמבר 2013. אורכב מ-המקור ב-2013-12-19. נבדק ב-2013-12-18. {{cite press release}}:  (עזרה)
↑  THOME, WOLFGANG H. (18 בדצמבר 2013). "ETHIOPIAN AIRLINES IN UNSCHEDULED LANDING AT ARUSHA MUNICIPAL FIELD". eturbonews.com. נבדק ב-18 בדצמבר 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  jitu korofi (2013-12-20), bad ass pilot took off 767 with less than a kilometer, אורכב מ-המקור ב-2021-12-19, נבדק ב-2018-08-28
↑  "YouTube" (באנגלית). נבדק ב-2018-08-28.
↑  "VIDEO: Stranded Ethiopian 767 extracted from Arusha". Flightglobal.com (באנגלית). 2013-12-20. נבדק ב-2018-08-28.
שדה השלג פרסל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  הנרי פרסל 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  70°29′00″S 69°55′00″W﻿ / ﻿70.4833°S 69.9167°W﻿ / -70.4833; -69.9167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהשדה השלג פרסל(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהשדה השלג פרסל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישדה השלג פרסל(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומישדה השלג פרסל
 
שדה השלג פרסל (באנגלית: Purcell Snowfield) הוא שדה שלג, במרכז האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
רוחבו של שדה השלג 28 קילומטרים.
שדה השלג ממוקם בין החלק המזרחי של הרי קולברט, לבין החלק המערב של רכס דאגלס.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הרמה

הרמה מופתה בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, על בסיס תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הרמה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הרמה נקראת על שמו של המלחין האנגלי הנרי פרסל; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.
ריגובר סונג

ריגובר סונג בהנאג (באנגלית: Rigobert Song Bahanag; נולד ב-1 ביולי 1976 בנקנגילקוק שבקמרון) הוא כדורגלן עבר קמרוני ששיחק בעמדת הבלם, המשמש כמאמנה של נבחרת קמרון בכדורגל.
סונג שיחק לאורך הקריירה בליגות הבכירות בצרפת, איטליה, אנגליה, גרמניה וטורקיה, שם זכה בשתי אליפויות טורקיה ובשני גביעים. סונג הוא השחקן בעל מספר ההופעות הגבוה ביותר בתולדות נבחרת קמרון, עם 137 הופעות. הוא השחקן שהשתתף במספר הרב ביותר של טורנירי גביע אפריקה לאומות (8, מתוכן שתי זכיות), ובעל מספר ההופעות הרצופות הגבוה ביותר בתולדות הטורניר (36). בנוסף, ייצג סונג את נבחרתו בארבעה טורנירי מונדיאל, הראשון שבהם עוד בטרם מלאו לו 18. הוא השחקן הצעיר ביותר שהורחק בכרטיס אדום במסגרת המונדיאל, ויחד עם זינדין זידאן הוא היחיד שהורחק בשני טורנירי מונדיאל שונים.
אחיינו הוא שחקן הכדורגל אלכסנדר סונג.
קריירת אימון

באוקטובר 2015 התמנה סונג לתפקיד מאמן נבחרת צ'אד. בעקבות משבר כלכלי סיים את דרכו לאחר חודשים ספורים בלבד. בפברואר 2016 התמנה למאמן בצוות המקצועי של נבחרת קמרון, שם עבד לצדו של מאמן הנבחרת הוגו ברוס כמאמן הסגל המקומי.
ב-28 בפברואר 2022 מונה למאמנה של נבחרת קמרון לקראת ההתמודדות הכפולה מול אלג'יריה על העלייה למונדיאל 2022.
תארים

גביע הליגה הצרפתית: 1995/1996
אליפות טורקיה (2): 2005/2006, 2007/2008
הגביע הטורקי: 2004/2005
הגביע הטורקי: 2009/2010
גביע אפריקה לאומות (2): 2000, 2002
השחקן המצטיין בגביע אפריקה לאומות: 2002
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994/1995 | מץ | צרפתליגת העל הצרפתית | 24 | 2 |
| 1995/1996 | מץ | צרפתליגת העל הצרפתית | 37 | 0 |
| 1996/1997 | מץ | צרפתליגת העל הצרפתית | 34 | 0 |
| 1997/1998 | מץ | צרפתליגת העל הצרפתית | 28 | 1 |
| 1998/1999 | סלרניטנה | איטליהסרייה א' | 4 | 1 |
| 1998/1999 | ליברפול | אנגליהפרמייר ליג | 13 | 0 |
| 1999/2000 | ליברפול | אנגליהפרמייר ליג | 18 | 0 |
| 2000/2001 | ליברפול | אנגליהפרמייר ליג | 3 | 0 |
| 2000/2001 | וסטהאם יונייטד | אנגליהפרמייר ליג | 19 | 0 |
| 2001/2002 | וסטהאם יונייטד | אנגליהפרמייר ליג | 5 | 0 |
| 2001/2002 | פ.צ. קלן | גרמניהבונדסליגה | 16 | 0 |
| 2002/2003 | לאנס | צרפתליגת העל הצרפתית | 35 | 3 |
| 2003/2004 | לאנס | צרפתליגת העל הצרפתית | 28 | 0 |
| 2004/2005 | גלאטסראיי | טורקיהליגת העל הטורקית | 28 | 2 |
| 2005/2006 | גלאטסראיי | טורקיהליגת העל הטורקית | 29 | 1 |
| 2006/2007 | גלאטסראיי | טורקיהליגת העל הטורקית | 25 | 1 |
| 2007/2008 | גלאטסראיי | טורקיהליגת העל הטורקית | 22 | 0 |
| 2008/2009 | טרבזונספור | טורקיהליגת העל הטורקית | 28 | 0 |
| 2009/2010 | טרבזונספור | טורקיהליגת העל הטורקית | 18 | 0 |
| סך הכול קריירה | סך הכול קריירה | סך הכול קריירה | 414 | 11 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת קמרון> שנה | נבחרת קמרון> הופעות | נבחרת קמרון> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1993 | 1 | 0 |
| 1994 | 6 | 0 |
| 1995 | 2 | 0 |
| 1996 | 5 | 0 |
| 1997 | 7 | 0 |
| 1998 | 12 | 1 |
| 1999 | 3 | 1 |
| 2000 | 13 | 0 |
| 2001 | 10 | 0 |
| 2002 | 15 | 0 |
| 2003 | 7 | 0 |
| 2004 | 11 | 1 |
| 2005 | 7 | 1 |
| 2006 | 7 | 0 |
| 2007 | 6 | 0 |
| 2008 | 12 | 1 |
| 2009 | 7 | 0 |
| 2010 | 6 | 0 |
| סה"כ | 137 | 5 |
חיים אישיים

ב-3 באוקטובר 2016 התפרסם כי סונג עבר שבץ מוחי ונאבק על חייו.
שחלוף על

איור 1: סופר שחלוף של MnO
שחלוף על, הנקרא גם שחלוף על של קרמרס-אנדרסון, או סופר שחלוף, הוא אפקט מכני קוונטי הפועל בין חלקיקים זהים באופן לא ישיר. אינטראקציה זאת מוגדרת גם כצימוד (בדרך כלל אנטי פרומגנטי) בין 2 קטיונים שכנים דרך אניון לא מגנטי, והיא שונה מאינטראקציית שחלוף ישיר, שבה יש צימוד בין קטיונים שכנים ללא אניון מתווך.
שחלוף על הוא התוצאה של צימוד בין ספינים של אטומים תורמים לבין ספינים של אטום מקבל.
אם שני קטיונים שכנים שניים קרובים ביותר, מחוברים ב-90 מעלות דרך גשר של אניון לא מגנטי. אז האינטראקציה ביניהם יכולה להיות פרומגנטית.
סופר שחלוף התגלה לראשונה על ידי הנדריק קרמרס בשנת 1934, כאשר הבחין שבגבישים כמו מנגן וחמצן, קיימת אינטראקציה מגנטית בין יוני המנגן למרות יוני החמצן הלא מגנטיים המפרידים ביניהם (איור 1). פיליפ אנדרסון ליטש את המודל של קרמרס, מאוחר יותר, ב-1950.