stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמעון היבש
חייו

היבש נולד ב-1948 לבתיה ואהרון. הוא התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מכבי פתח תקווה בשנת 1956 ושיחק בעמדת הקשר המרכזי, ולעיתים תפקד גם בעמדת הקיצוני. בין השנים 1964 ל-1975 היבש שיחק בקבוצת הבוגרים של מכבי פתח תקווה, עמה זכה ב-1973 בגביע 25 שנים למדינת ישראל, לאחר ניצחון על מכבי חיפה. לאחר מכן עבר למכבי הרצליה בה שיחק 5 עונות, עד ל-1981.
ב-1964, למרות גילו הצעיר, הוא נכלל בסגל נבחרת ישראל במשחקי גביע אסיה אך לא זכה לדקות משחק. ב-1965, הוא ערך את הופעתו הראשונה בנבחרת במשחק ידידות לא רשמי נגד קבוצת ספרטק מוסקבה, בו שותף לאורך כל 90 הדקות. ב-1966 הוא זכה עם נבחרת ישראל בטורניר אליפות אסיה לנוער עד גיל 20 במנילה, ואף שיחק במשחק הגמר מול הנבחרת המקבילה מבורמה, שהיה הפעם השלישית ברציפות שבה התמודדו שתי הנבחרות במשחק הגמר של הטורניר. ב-1968 סיים עם הנבחרת במקום הרביעי בטורניר זה בסיאול.
היבש משמש כיום כיו"ר ועדת הביקורת של מכבי פתח תקווה, והיה ממארגני כנס כדורגלני ופעילי מכבי פתח תקווה לדורותיהם (2002). הוא הפיק וערך את "אלבום כדורגלני ופעילי מכבי פתח תקווה לדורותיהם 1912–1992".
שימש שנים רבות כמנהל משאבי אנוש בחברת אמרז.
היבש משמש כיו"ר ארגון יוצאי בוצ'אץ' ופעיל בנושאי הנצחת זיכרון השואה.
היבש נשוי בשנית ואב לשתי בנות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011946157705171  VIAF: 490167025432353390009   WorldCat (עם VIAF): 490167025432353390009
שטר מטען

שטר מטען (באנגלית: Cargo Manifest/ Airway Bill) הוא מסמך הזהות של מטען (יבשתי, ימי או אווירי) בתנועה, בדומה לדרכון לנוסע. בשטר המטען מפורטים כתובת שולח המטען, כתובת מקבלה, כמות האריזות אשר נשלחות משקלן ומידותיהן. כמו כן יצוינו במטען תנאי המכר, מחיר ההובלה והנחיות שונות המיועדות לסוכן המטענים או למוביל המטען.
סוגי שטרי המטען ומעמדם המשפטי משתנים על פי זהותו של המוביל, כך לדוגמה לשטר המטען הימי מעמד חוקי של המחאה ועל מנת להסב אותו לצד ג', יש צורך בחתימת הסבה.
מספר שטר המטען מחולק לשתי קבוצות, קידומת ומספר. הקידומת משתנה בהתאם לזהות המוביל.
תפקידו וחשיבותו של שטר המטען

המטרה העיקרית של שטר המטען היא לשמש כערובה למטען הנמסר לידי המוביל. הוא מהווה אמצעי לאימות ולהוכחה שהמטען אכן נשלח, מה שנתפס כהכרחי בעולם המודרני, שבו סחורות ומוצרים נעים בין יבשות ומדינות בקצב מהיר. שטר המטען מאפשר גם לעקוב אחר המטען במהלך הובלתו ולוודא שהוא מגיע ליעדו במצב תקין.
בנוסף לפרטים הבסיסיים אודות השולח, המקבל והמטען, שטר המטען מכיל גם מידע על תנאי המכר, מחיר ההובלה והנחיות מיוחדות שניתנו למוביל או לסוכן המטענים. הוא מספק כלים משפטיים לטיפול בסכסוכים אפשריים ולהבטחת זכויות הצדדים השונים.
בעולם הגלובלי של ימינו, שבו סחורות ומוצרים עוברים בין יבשות ומדינות בקלות רבה, שטר המטען מהווה אבן יסוד בתהליך הלוגיסטי והמסחרי. הוא מאפשר לכל הצדדים המעורבים לשמור על שקיפות ולהבטיח שהתהליכים נעשים באופן מסודר, חוקי ובטוח.
בסופו של דבר, שטר המטען אינו רק מסמך - הוא הבטחה לשמירה על זכויות וחובות המשתתפים בתהליך ההובלה, ומהווה כלי חיוני לניהול יעיל ומדויק של מערכות הלוגיסטיקה וההובלה ברחבי העולם.
סוגי שטרי המטען ומעמדם המשפטי

שטרי המטען מתחלקים לכמה סוגים, בהתאם לסוג ההובלה: ימית, אווירית ויבשתית. לכל אחד מסוגי שטרי המטען מעמד משפטי שונה, המשפיע על דרכי הטיפול בשטר והעברת בעלות על המטען. לדוגמה, שטר מטען ימי נחשב למסמך נגזרתי, דומה להמחאה, ודורש חתימה מיוחדת כדי להעביר את הזכויות על המטען לצד שלישי. הדבר מאפשר שליטה ואבטחה רבה יותר על התהליך הלוגיסטי והמשפטי המלווה את הובלת המטען.
החלוקה והזיהוי של שטרי המטען

מספר שטר המטען מורכב משתי חלקים: קידומת ומספר. הקידומת משתנה בהתאם לזהות המוביל ולסוג ההובלה, ומאפשרת זיהוי מהיר של החברה המובילה וסוג השירות. המספר, הייחודי לכל שטר, משמש לזיהוי ספציפי של המטען ולמעקב אחריו במהלך כל שלבי ההובלה.
הערות שוליים

↑  Bill of lading - what is it and why is it important?, www.maersk.com (באנגלית)
1 2  Bill of Lading: Meaning, Types, Example, and Purpose, Investopedia (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284621805171  BnF: cb13319106t (data)  GND: 4165052-9  LCCN: sh85014067  NARA: 10640886  NDL: 00563664 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שטר הון

שטר הון (באנגלית: capital note) הוא כינוי למספר סוגים של ניירות ערך. ניירות ערך המכונים "שטר הון" נחלקים לשלושה סוגים נפרדים לחלוטין: אחד הוא סוג של נייר ערך המיר, אחר הוא סוג של איגרת חוב וסוג נוסף הוא נייר ערך המשמש במימון מובנה (איגוח).
נייר ערך מונפק על ידי תאגיד ומקנה לבעליו זכות (claim) ביחס לתאגיד ובעקיפין, ביחס לחלק מנכסי התאגיד, לפי התנאים החוזיים והחוקיים המגדירים את נייר הערך. השימוש בביטוי "הון" ב"שטר הון" נעשה על מנת לציין ששטר ההון מקנה זכות "נחותה" או "נדחית" (junior או subordinated) ביחס לנכסי התאגיד, כלומר, זכות הקרובה לזו שיש לבעלי מניות ולבעלים אחרים של זכות ביחס להון העצמי של התאגיד, שהיא זכות לקבל נתח מנכסי התאגיד רק לאחר ששולמו חובות התאגיד לנושים האחרים והעדיפים שלו.
נייר ערך המיר

שטר הון הוא סוג של נייר ערך המיר, הניתן להמרה למניות. התמורה שהתאגיד המנפיק מקבל בגין שטר ההון נמנית עם ההון העצמי של התאגיד. שטרי הון דומים מאוד לכתבי אופציה, אולם, בדרך כלל, אין להם מחיר מימוש (הסכום שאותו יש לשלם בעת ההמרה על מנת לקבל את מניית הבסיס) או תאריך פקיעה (המועד שלאחריו כתב האופציה חדל מלהקנות זכות המרה). לפיכך, כל התמורה שהתאגיד מצפה לקבל, עבור ההקצאה העתידית של המניות שתבוצע בעת המרת שטר ההון, משולמת לתאגיד כבר בעת הקצאת שטר ההון עצמו. לעיתים, בתנאי שטר ההון נקבע מועד שרק החל ממנו ואילך ניתן להמיר את שטר ההון למניית הבסיס. כמו במקרה של ניירות ערך אחרים שהתמורה בגינם נכללת בהון העצמי, חברה אינה רשאית לבצע רכישה עצמית (buyback) של שטרי הון אלא בכפוף לעמידתה במבחני החלוקה הקבועים בחוק.
לעיתים, שטרי הון מונפקים בעת הסדר חוב הכולל רכיב של המרת חוב להון עצמי (debt-for-equity swap). במקום להעניק לנושים מניות של התאגיד, מקצים לנושים שטרי הון שיהיו ניתנים להמרה למניות במועד מאוחר יותר. זאת, בין היתר, על מנת לדחות את מועד הדילול של בעלי המניות הנוכחיים.
דוגמה לשטר הון שהוא נייר ערך המיר מהווים שטרי ההון שהוקצו על ידי טאואר סמיקונדקטור בע"מ בין 2006 ל-2009, במסגרת הסדר חוב שערכה החברה עם חלק מנושיה. במספרם הגבוה ביותר (מיד לאחר הקצאתם), היו שקולים שטרי הון אלו לכ-250% מההון העומד של מניות החברה, כך שהם יִצגו דילול פוטנציאלי נרחב למדי. עד סוף 2017, הומרו למניות, או יצאו מהמחזור באופן אחר, למעלה מ-95% משטרי הון אלו.
איגרת חוב

שטר הון הוא סוג של איגרת חוב, המתאפיינת במספר תכונות ייחודיות המבדילות אותה מאיגרת חוב "רגילה". ראשית, לשטר הון יש מועד פדיון סופי רחוק מאוד ממועד הנפקתו – לעיתים, 100 שנים או יותר. מכיוון שלשטר ההון בכל זאת יש מועד פדיון (בניגוד למניות, למשל), התמורה בגינו נכללת תחת ההתחייבויות (liabilities) במאזן התאגיד המנפיק. אולם, מאחר שמועד הפדיון נמצא כה רחוק בעתיד, הלכה למעשה, התמורה בגין שטר ההון מגלמת תפקיד דומה להון עצמי. בדומה למניות, שטרי הון מאפשרים לתאגיד לשמור את התמורה שהתקבלה בהנפקה, מבלי שידרש להחזירה למשקיעים, למשך זמן ארוך מאוד.
לעיתים אף מונפקים שטרי הון צמיתים (perpetual capital notes), שהם שטרי הון ללא מועד פדיון כלל. במקרה כזה, על אף שהמנפיק מחויב לשלם ריבית תקופתית על שטר ההון, התמורה בגינו מהווה חלק מההון העצמי של המנפיק.
לשטרי הון יש תכונות נוספות, המיועדות להקטין את יסוד ה"התחייבות" שבהם ולקרבם אל ה"הון", כגון העובדה שלרוב הם אינם מלווים בשעבוד כלשהו וכן הקביעה החוזית כי שטר ההון נדחה (subordinated) ביחס להתחייבויות אחרות של התאגיד המנפיק – לעיתים, ביחס לכל התחייבויותיו האחרות. יתר על כן, ניתן לקבוע בתנאי שטר ההון כי התאגיד המנפיק רשאי להשעות את תשלומי הריבית והקרן בגינו, או להמירו למניות (או למכשירי הון נחותים אחרים) באופן חד-צדדי, על פי החלטת המנפיק או בהתקיים תנאים הקשורים ליציבותו הפיננסית (למשל, אם יחס הלימות ההון שלו ירד מתחת לרמה מסוימת).
תכונות אלו של שטר ההון שימושיות בעיקר עבור תאגידים שהם בנקים ומוסדות פיננסיים אחרים. בנקים מנפיקים שטרי הון על מנת לעמוד בדרישות של הלימות ההון. דרישות אלו מיועדות לשמר את יציבותם הפיננסית של הבנקים, על ידי הקפדה על יחס מינימלי, לכל הפחות, בין "הון" הבנק (המורכב מההון העצמי במובנו החשבונאי והמשפטי ומרכיבים "דמויי הון עצמי", לרבות התמורה בגין שטרי הון) לבין סך המאזן שלו. כך, שטרי הון מונפקים במטרה לקיים את הוראות משטר בזל (The Basel Accords), לרבות בזל 2, הקובע מערך מדוקדק של הנחיות לפיהן אמורים בנקים לנהל את מבנה ההון שלהם. התמורה המתקבלת בגין שטרי הון נכללת ברבדים (tiers) הנמוכים של הון הבנק, אשר השאיפה הרגולטורית היא להרחיבם ככל האפשר. עבור הבנקים, הגדלת ה"הון" באמצעות שטרי הון עדיפה על פני הגדלתו באמצעות הנפקת מניות, שכן בדרך הראשונה נמנע דילולם של בעלי המניות הנוכחיים, הן בזכויות הכלכליות (לרבות דיווידנד) והן בזכויות הממשליות (לרבות ההצבעה באספה הכללית).
תנאים דומים לאלו של שטרי הון ניתן למצוא בסוגים שונים של מניות בכורה.
גם בנקים בישראל הנפיקו איגרות חוב מסוג שטרי הון. כך, לדוגמה, בנק מזרחי טפחות בע"מ הנפיק לציבור סדרה אחת של שטרי הון. מועד הפדיון הסופי של הסדרה, שהוקצתה לראשונה ב-2006, חל כעבור 100 שנים – ב-2106. תנאי שטרי ההון כוללים, בין היתר, את המנגנונים שהוזכרו לעיל: הם אינם מלווים בשעבוד; הם נדחים מפני כל התחייבויותיו האחרות של הבנק; הבנק רשאי להשעות את תשלומי הריבית והקרן על שטרי ההון, בהתקיים תנאים המעידים על חשש לפגיעה ביציבותו הפיננסית של הבנק (כגון היעדר רווח נקי במשך תקופה מסוימת); הבנק רשאי להמיר את שטרי ההון למניות, ללא זכות ברירה לבעלי שטרי ההון.
מימון מובנה

שטר הון הוא נייר הערך הנחות (junior) ביותר המונפק על ידי תאגיד ההשקעה הייעודי (SIV) בהשקעות מימון מובנה (structured finance) או "איגוח". במאזן ה-SIV, התמורה בגין שטר ההון מופיעה תחת ההתחייבויות. אולם, זו התחייבות מטיפוס ייחודי ל-SIV והיא בעלת מאפיינים שונים מאלו של מרבית ה"התחייבויות" במאזנים. זאת, בעיקר מכיוון שה-SIV אינו מחויב להחזיר את הכסף בכל מקרה, אלא רק בהתקיים תנאים מסוימים הנגזרים מערכו של נכס בסיס מוגדר. כנהוג בתחום האיגוח, הקביעה, האם בעלי שטר ההון יקבלו חזרה את הכסף שהשקיעו או חלק ממנו, תלויה בעיקר בתזרים המזומנים הנובע ל-SIV מנכס הבסיס בו השקיע. מבין הרבדים (tranches) השונים של ניירות הערך שמנפיק ה-SIV, שטר ההון הוא הרגיש ביותר לשינויים בערכו של נכס הבסיס ובתזרים המזומנים הנובע ממנו. אם תזרים המזומנים יורד מתחת לרמה המאפשרת לשלם את כל התחייבויות ה-SIV לנושיו, בעלי שטר ההון יהיו הראשונים לסבול מאי-תשלום (default).
שינות

ציור של צריח עם שינות בגג
שִׁינוֹת או שיני חומה (מן המילה שן; אנגלית: Merlon) הן עמדות ירי הבנויות על חומות או גגות צריחים ומגדלים, ואשר יוצרות תבנית זיגזג של ריבועי אבן המשמשים מסתור לקשתים בעוד המרווחים בין שיני האבן מאפשרים ירי כנגד האויב. לעיתים נבנו אל תוך השינות חרכי ירי שאיפשרו ירי ללא צורך בחשיפת גופו של היורה. מערכת של שינות על חומה קרויה "בטלמנט" (Battlement) ולעיתים קרובות משולבת על גבי קיר מגן נמוך "פרפט" (Parapet) המאפשר למגינים תנועה נסתרת בין השינות.
השימוש בשינות ידוע עוד בעת העתיקה ובביצורים מצריים ואשוריים השתמשו בשינות כדרך קבע ואלמנט זה מופיע ברוב הביצורים מאז. החל מתקופת הרנסאנס שימשו שינות גם, ולעיתים בעיקר כאלמנט אדריכלי דקורטיבי, תחילה על הביצורים עצמם ולאחר מכן במנותק לחלוטין, על גגות בתים.
ראו גם

מבצר צלבני
הסגנון הארץ ישראלי
הערות שוליים

↑  שִׁנּוֹת במילון ארכאולוגיה (תש"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
גלריה

שינות על צריח (שחמט): השינות הפך לסמל היכר של הכלי ושל המערך המבוצר
שינות בצריח וחומה באביניון
צריח מרובע עם שינות
שינות על המגדל הלבן, מגדל העוז של מצודת לונדון
שינות חומה דקורטיביות על בנין הטכניון הישן בחיפה.
שינות דקורטיביות על גג בית ג'לאט בירושלים.
שינות עם חרכי ירי ומשיקולי בסמוך לשער יפו בחומות ירושלים.
אלמנטים של ביצורים ובהם שינות בעיצוב הגימנסיה העברית "הרצליה".
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שינחואה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא היעדר נקודת מבט נייטרלית (NPOV).
אחד מסמליה של סוכנות הידיעות לאורך השנים
שינחואה (בסינית מפושטת: 新华通讯社, פין-יין: Xīnhuá tōngxùnshè, תעתיק מדויק:  שִׂינְחְווָה טונְגְשׂוּ'נְשֶׁה, תרגום מילולי: סוכנות הידיעות של סין החדשה) היא סוכנות הידיעות הגדולה בעולם, בבעלות חלקית של ממשלת הרפובליקה העממית של סין.
מטה הסוכנות ממוקם בעיר בייג'ינג ולה כ-220 משרדים אזוריים ברחבי העולם. כ-30,000 איש עובדים כשכירים של הסוכנות – מלבד פרילנסרים רבים העובדים בשבילה – מספר ההופך אותה לסוכנות הידיעות הגדולה בעולם. היא בעלת הפריסה הרחבה ביותר בעולם מבין כל כלי התקשורת: משרדי ועיתונאי שינחואה ממוקמים בכל מדינה בעולם. נוסף על היותה סוכנות ידיעות, משמשת שינחואה כמו"ל, ומוציאה לאור עיתונים וכתבי-עת במעל עשר שפות, ביניהן אנגלית, ספרדית, רוסית, צרפתית, גרמנית, פורטוגזית, ערבית, יפנית, הינדית ועוד. אתר האינטרנט של שינחואה מדורג במקום ה-20 בעולם בפופולריות שלו בדירוג אלקסה, מקום אחד אחרי האתר של נטפליקס, והרבה לפני כל כלי תקשורת אחר בעולם. דפי הפייסבוק של שינחואה באנגלית מגיעים ביחד למעל 160 מיליון עוקבים, מה שהופך אותה להכי פופולרית בפייסבוק, מלבד הדף הרשמי של פייסבוק עצמה. בטוויטר עוקבים אחרי שינחואה באנגלית כ-13 מיליון איש ברחבי העולם.
היסטוריה

שינחואה נוסדה בנובמבר 1931. היא נקראה בתחילה "סוכנות הידיעות של סין האדומה" (紅色中華通訊社‏; Hóngsè Zhōnghuá Tōngxùnshè), ובשנת 1937 ניתן לה שמה הנוכחי. היא החלה להפיץ מידע באנגלית על סין בשנת 1944.
שינחואה כיום

סוכנות הידיעות שינחואה מפיצה ידיעות ותמונות הקשורות באירועים שונים המתרחשים בסין לגופי תקשורת ברחבי העולם, במספר שפות ובהן אנגלית, ספרדית, רוסית, צרפתית וערבית. בניגוד ליומון העם, עיתון רשמי של המפלגה הקומוניסטית של סין, מופיעים מאמרי מערכת ודעות באופן נדיר בדיווחי שינחואה. כסוכנות ידיעות בעלת נוכחות גלובלית, מעבירה שינחואה ידיעות מהמתרחש בעולם לתושבי סין. היא מפעילה אתרי אינטרנט במגוון שפות.
ראו גם

CCTV
שמעון הרוש

שמעון הרוש (נולד ב-20 בפברואר 1987) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת הפועל קריית ים.
קריירה

הרוש גדל במחלקת הנוער של הפועל חיפה ובשנת 2006 זכה עם קבוצת הנוער של המועדון באליפות ליגת העל לנוער, תחת הדרכתו של המאמן שלומי דורה ולצידם של רן יצחק, רן אבוקרט ואושרי רואש. לאחר מכן עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון ושיחק עמה בליגה הלאומית. בשנת 2007 היה הרוש חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, במדיה רשם 4 הופעות.
בקיץ 2008 הושאל הרוש לקבוצת מכבי אחי נצרת וסייע לה להעפיל לליגת העל. בתום העונה הוחתם בקבוצת הפועל באר שבע, וב-22 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1-2 על הפועל רעננה באצטדיון וסרמיל. ב-17 באפריל 2010 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 4–0 על מכבי נתניה. בעונה שלאחר מכן הושאל הרוש לקבוצת הפועל עכו, וכעבור שנה חזר לבאר שבע ושיחק במדי הקבוצה בעונת 2011/2012, אך לרוב הועדף על פניו המגן הצעיר אופיר דוידזאדה, והרוש לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה.
לקראת עונת 2012/2013 הושאל הרוש לקבוצת בני סכנין, ובמהרה הפך לשחקן מפתח בקבוצה. בחצי הראשון של העונה כבש שני שערים במדי בני סכנין, ובחלון ההעברות של חודש ינואר הוחתם בקבוצת הפועל תל אביב. ב-27 בינואר 2013 ערך הרוש את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשפתח בהרכב במשחק מול מכבי חיפה בקריית אליעזר. ב-18 בינואר 2014 כבש את שערו היחיד במדי הקבוצה, בניצחון 4–1 על הפועל רעננה, ובסוף העונה שוחרר מהפועל תל אביב לאחר שנה וחצי במועדון.
ב-11 ביוני 2014 חתם הרוש בקבוצת מכבי נתניה, העולה החדשה לליגת העל. ב-18 באוקטובר 2014 כבש הרוש את שער הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 2–3 להפועל חיפה במסגרת המחזור הרביעי של ליגת העל. בסך הכל שיחק שנתיים במועדון, וערך 37 הופעות בליגת העל בהן כבש שני שערים, ובסוף עונתו השנייה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. ב-19 בספטמבר 2016 חתם הרוש בקבוצת הפועל רובי שפירא חיפה, העולה החדשה לליגה א'.
ב-28 ביוני 2017 חתם הרוש בקבוצת עירוני נשר מהליגה הלאומית, אך בנובמבר 2017 עזב את המועדון וחתם בהפועל אכסאל מליגה א'. הרוש כבש חמישה שערים ב-14 הופעות עד תום העונה, וסייע לקבוצה להעפיל לליגה הלאומית. בעונת 2018/2019 ערך ארבע הופעות במדי הקבוצה בליגה הלאומית, ובינואר 2019 חתם בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א', אך לא שיחק עד תום העונה. בתחילת העונה שלאחר מכן ערך הרוש ארבע הופעות במדי הקבוצה, ובדצמבר 2019 חתם במכבי טמרה מליגה א'.
הערות שוליים

↑  שירי אלג'ם, ‏טל בן חיים יחמיץ את חיפה, הרוש חתם לעונה וחצי, באתר ONE‏, 24 בינואר 2013
↑  קובי פורטל, שמעון הרוש חתם ב"רובי שפירא", באתר דאבל פס, 19 בספטמבר 2016
שבע ערי הזהב

מפת מסעותיו של פרנסיסקו וסקס דה קורונדו בחיפושיו אחרי שבע ערי הזהב
שבע ערי הזהב (בספרדית: Siete Ciudades de Oro) היא אגדה שגרמה להרפתקנים ולקונקיסטאדורים לארגן משלחות במאה ה-16 במטרה לאתר אותן. האגדה על ערי הזהב מופיעה בכמה יצירות של התרבות העממית. על פי האגדה שכנו שבע ערי הזהב בין כפרי הפואבלו של טריטוריית ניו מקסיקו.
מקור האגדה

במאה ה-16 החלו הספרדים בספרד החדשה (כיום מקסיקו) לשמוע שמועות על "שבע ערי הזהב" של ממלכת סִיבּוֹלָה (Cíbola) השוכנות מעבר למדבר, מאות קילומטרים צפונה. העובדה שרק החוף המזרחי של יבשת אמריקה הצפונית מופה בתקופה זו ולא היה ידוע דבר על פנים היבשת צפונית למקסיקו של ימינו העניקה לאגדה נופך של אמינות. ייתכן שמקורם של סיפורים אלו באגדה פורטוגלית קדומה על שבע ערים שנוסדו על האי המיתי אנטילה, אי שם באוקיינוס האטלנטי בידי בישופים ויזיגותים שנמלטו מחצי האי האיברי עם הכיבוש המוסלמי של האי במאה השמינית עם בני קהילתם באוניות מלאות זהב. הסיפורים הספרדיים המאוחרים יותר קיבלו חיזוק בעיקר תודות לדיווחים של ארבעת הניצולים היחידים ממשלחת פַּאנְפִילוֹ דֶה נַארְוַואֶס (Pánfilo de Narváez) שנחתה בפלורידה ב-1528 ורוב חבריה מתו ברעב, מחלות או התקפות אינדיאנים. הם נתגלו ב-1536 כשהם קרובים למות באזור הנהר סינלואה, כ-1,100 קילומטרים צפונית מערבית למקסיקו סיטי. ארבעת הניצולים עברו ברגל במשך שמונה שנים שני שלישים מיבשת אמריקה הצפונית באזורים שהם כיום דרום ודרום-מערב ארצות הברית. בין הניצולים היה קבסה דה ואקה (Álvar Núñez Cabeza de Vaca), שתיעד אחר-כך את ההיסטוריה של משלחת נארוואס, ועבד משוחרר שנודע בכינוי אסטוואניקו (Estevanico, כינוי חיבה לאסטבן). הם סיפרו ששמעו סיפורים מהילידים על ערים ובהן אוצרות בלא גבול.
על מנת לברר האם האגדה נכונה שלח פרנסיסקו וסקס דה קורונדו, מושל ממלכת נואבה גליסיה ב-1539 את הכומר הפרנציסקני מרקוס דה ניסה ואת העבד המשוחרר אסטוואניקו בראש משלחת צפונה. שני אלו נבחרו משום שהכירו את תרבותם ומנהגיהם של האינדיאנים בגבול הצפוני של ספרד החדשה. דה ניסה פעל שנים רבות בקרב האינדיאנים בגבול הצפוני של ספרד החדשה ואֶסְטֶוַואנִיקוֹ היה אחד מארבעת הניצולים שפגש אינדיאנים בני שבטים רבים במהלך מסעו בן שמונה השנים.
המשלחת יצאה מקוליאקאן (כיום בירת מדינת סינלואה) ב-7 במרץ 1539, אבל רק הכומר דה ניסה חזר בחיים מהמסע. בספטמבר של אותה שנה דיווח דה ניסה לאנטוניו דה מנדוסה, המשנה למלך, שהוא הגיע לסיבולה והיא עיר עשירה ביותר, ושתושבי העיר, הילידים בני עם הזוני הרגו את אסטוואניקו. הוא אומנם סיפר שהוא לא נכנס לעיר סִיבּוֹלָה ורק ראה אותה מרחוק, אבל העיר שניצבה על גבעה רמה, נראתה עשירה וגדולה כמו טנוצ'טיטלאן בירתם של האצטקים (כיום מקסיקו סיטי).
דה מנדוסה החליט למנות את קורונדו, שהיה ידידו, לפקד על משלחת שמטרתה למצוא ולספח לספרד החדשה את סיבולה ואת הערים העשירות סביבה. משלחת קורונדו הגיעה ליישוב אותו ראה דה ניסה מרחוק ב-7 ביולי 1540, אבל לאכזבתם התברר שהסיפורים היו חסרי כל שחר ולא היו במקום שום אוצרות. היישוב אותו כינו סיבולה, בפועל היישוב הגדול ביותר של הזוני, האוויקה (Hawikuh) וחמשת היישובים הסמוכים של בני הזוני, קצ'יפבוואה (Kechipbowa), הלונה (Halona), מטסקי (Matsaki), קיאקימה (Kiakima) וקוואקינה (Kwakina), היו אוסף של בקתות טיט. אף שתמיד הוזכר יישוב שביעי, לא נמצאה עדות לקיומו.
בהיותו בערי הזוני שמע קורונדו שמועה נוספת מיליד לו קרא "אֶל טוּרְקוֹ" (El Turco), כלומר "הטורקי" בגלל היותו שחום, כי במקום שממנו הגיע, "ממלכת קִיווירָה" (Quivira) השוכנת מזרחה מעבר למישורים הגדולים, מצוי זהב בשפע, אנשים אוכלים מכלי כסף והכדים עשויים זהב. בעקבות הסיפורים יצא קורונדו לצפון מזרח, אבל כשהגיע למקום המדובר (המיקום הנוכחי אינו ידוע וההשערות שמדובר באזור בקנזס או בנברסקה או במיזורי של ימינו), הוא גילה כפרים של בקתות מקורות בקש.
בתרבות הפופולרית

ספר ההרפתקאות לילדים ערי הזהב הנסתרות שכתב הסופר האמריקני סקוט אודל (Scott O'Dell).
עובד לסדרת אנימה בשם ערי הזהב הנסתרות.
משחק המחשב Colonization שבו בין המשימות מחפשים אחר שבע ערי הזהב של סיבולה.
הסרט אוצר לאומי: ספר הסודות שבו מחפשים הגיבורים אחר סיבולה.
ביאורים

↑  גַלִיסְיָה החדשה, פרובינציה של ספרד החדשה ששכנה בצפון מערב מקסיקו וכללה את מדינות מקסיקו חליסקו, סינלואה ונאיאריט של ימינו
הערות שוליים

↑  Seven Cities of Cibola Legend Lures Conquistadors
↑  "Hawikuh and the Zuni-Cibola Complex". National Park Service.
שגרירות ישראל בהאנוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 כתובת:  49 Hai Bà Trưng 
 עיר:  האנוי 
 קואורדינטות:  21°01′33″N 105°50′46″E﻿ / ﻿21.0259°N 105.8461°E﻿ / 21.0259; 105.8461
 תאריך פתיחה:  דצמבר 1993
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי וייטנאם–ישראל
 שגריר:  ירון מאיר
 שטח האמנה:  וייטנאם וייטנאם  לאוס לאוס
 מדינה מיוצגת:  ישראל ישראל
 https://embassies.gov.il/hanoi
  (למפת האנוי מוגדלת) שגרירות ישראל בהאנוי(למפת האנוי רגילה) שגרירות ישראל בהאנוי
 
שגרירות ישראל בהאנוי היא נציגות דיפלומטית של מדינת ישראל ברפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם. השגריר המכהן כיום הוא ירון מאיר.
היסטוריה

וייטנאם וישראל כוננו לראשונה יחסים דיפלומטיים מלאים ב-12 ביולי 1993. בעקבות זאת פתחה ישראל לראשונה שגרירות בהאנוי בדצמבר 1993, ושגרירה הראשון שם היה דוד מתנאי.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בווייטנאם. בנוסף למשרד הראשי בהאנוי, מפעילה הנספחות המסחרית משרד מאויש בבירה הכלכלית של וייטנאם הו צ'י מין סיטי. הנספחות פועלת לסייע לתעשייה הישראלית באמצעות מגוון רב של פעולות בהן איתור שותפים פוטנציאליים בווייטנאם, ליווי צמוד של תהליכים עסקיים, פתרון בעיות ביורוקרטיות ארגון סדנאות, כנסים, פורומים ותערוכות והעברת מידע ראשוני על הזדמנויות עסקיות בשוק הווייטנאמי.
הנספח הכלכלי בהאנוי הוא יניב טסל.
האמנות נוספות

שגרירות ישראל בהאנוי מואמנת גם על לאוס, עמה קיימה ישראל יחסים קודם השתלטות פאת'ט לאו על המדינה ב-1975, על ידי שגרירויות ישראל ביאנגון, בנגקוק וקמבודיה. ישראל ולאוס חידשו את היחסים הדיפלומטיים ביניהם ב-6 בדצמבר 1993, ושגריר ישראל בווייטנאם הגיש כתב האמנה לנשיא לאוס ב-4 במאי 1994.
שגרירים

| שם | תקופת כהונה |
| --- | --- |
דוד מתנאי: 1993–1995
אורי חלפון: 1995–1998
וליד מנצור: 1999–2001
עמיקם לוי: 2001–2003
אברהם ניר: 2003–2005
אפרים בן מתתיהו: 2005–2009
אמנון אפרת: 2009–2012
מירב אילון שחר: 2012–2017
נדב אשכר: 2017–יולי 2022
ירון מאיר: אוגוסט 2022–מכהן
הערות שוליים

↑  http://economy.gov.il/internationalaffairs/pages/economicoffices.aspx#blank
↑  משה יגר, המסע הארוך לאסיה, 2004, עמ' 219
| נציגויות דיפלומטיות של ישראל ישראל |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • בחריין • טורקיה • ירדן • מצרים • (מרוקו) |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • הפיליפינים • הודו (בנגלור • מומבאי) • (הונג קונג) • וייטנאם • טורקמניסטן • יפן • מיאנמר • נפאל • סין • סינגפור • קוריאה הדרומית • קזחסטן • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • אירלנד • אלבניה • בולגריה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לטביה • ליטא • נורווגיה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צרפת • קפריסין •  קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אנגולה • אתיופיה • גאנה • דרום אפריקה • חוף השנהב • ניגריה • סנגל • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית (סן פרנסיסקו) • ברזיל • גואטמלה • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • פנמה • פרו • צ'ילה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| נציגויות שנסגרו | איראן • (לבנון) • מאוריטניה |  |
מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ישראל
שמעון הקדוש

ערך זה עוסק בקדוש ירושלמי. אם התכוונתם לאחד משנים-עשר השליחים, ראו .
| --- | --- |

שמעון הקדוש אוחז בישו; רמברנדט, 1669
 לידה:  הגליל
 קדוש עבור:  נצרות הקתולית, נצרות אורתודוקסית, הכנסייה האנגליקנית, הזרמים הלותרנים
 חג:  3 בפברואר
 תכונות:  מתואר בדרך כלל כאיש מבוגר ומזוקן, האוחז בישו הילד
שמעון הקדוש הוא קדוש נוצרי, מהראשונים שהכירו במשיחיותו של ישו. על פי המסופר בבשורה על-פי לוקאס (ב', 35-25), כשהיה ישו התינוק בן ארבעים יום, העלוהו הוריו לבית המקדש, כדי לקיים את מצוות פדיון הבן ולהקריב קורבן יולדת. שמעון, ביחד עם חנה הנביאה, קיבלו את פניהם של ישו והוריו בבית המקדש.
לשמעון, שהיה איש "צדיק וחסיד", נגלה בנבואה שהוא לא ימות בטרם יראה במו עיניו את המשיח. הוא הגיע בהשראת רוח הקודש לבית המקדש באותו היום בו הגיעו מרים, אם ישו, יוסף הקדוש וישו וכאשר ראה את ישו הפעוט לקח אותו בזרועותיו ונשא את תפילת הנונק דימיטיס, שעודנה נכללת בליטורגיה של כנסיות שונות. בתאריך זה, שעל פי המסורת חל ב-2 בפברואר, נחוג חג הקנדלמאס.
לפי המסורת של הנצרות האורתודוקסית, היה שמעון אחד החכמים אשר עבדו על תרגום השבעים. כשהוא רצה בספר ישעיהו ז:יד לתרגם "עלמה" כ-"אשה", עצר אלוהים את ידו, ואמר שצריך לכתוב "בתולה", והבטיח שיחיה לראות שזה אכן התרגום הנכון. היום פסוק זה נחשב על ידי הנוצרים לנבואה על בואו של ישו.
כמה חוקרי נצרות מזהים את שמעון הקדוש עם שמעון בן הלל.
על פי האגדה, מעט לאחר מכן מת. במאה השישית שרידיו הועברו לקונסטנטינופול, שם היו לפחות עד המאה ה-13.
שמעון נחשב כקדוש בנצרות הקתולית, בנצרות האורתודוקסית ובנצרות האוריינטלית ויום חגו הוא ב-3 בפברואר, אשר מוקדש גם לחנה הנביאה.
ראו גם

מנזר סן סימון
הערות שוליים

1 2  הבשורה על פי לוקאס פרק ב – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  שמעון הקדוש במסורת הכנסייה הארמנית
1 2 3  Catholic.co.il, www.catholic.co.il
↑  Allan Cutler, Does the Simeon of Luke 2 Refer to Simeon the Son of Hillel?, Journal of Bible and Religion 34, 1966, עמ' 29–35
ערך זה הוא קצרמרבנושא קדושים נוצרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 131990330  VIAF: 60229619   WorldCat (עם VIAF): 60229619