stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בינה עסקית 3.0
בינה עסקית ניידת

בעקבות התפתחות המכשירים הניידים כגון טלפונים חכמים וטאבלטים, ובעקבות השימוש במכשירים הניידים לצורכי עבודה, בינה עסקית ניידת (Mobile BI) נהייתה צורך בסיסי. בינה עסקית ניידת מאפשרת לעובדי הארגון להתחבר מהמכשיר הנייד ישירות למידע ארגוני, ולצפות במידע תוך שימוש בכלי בינה עסקית המותקנים על המכשיר הנייד.
כלי בינה עסקית ניידת אמנם מוגבלים ביכולת הצגת הנתונים עקב גודל המסך הקטן יחסית ונפח הנתונים המוגבל שניתן להעביר ברשת, אך מאפשרים לכל משתמש קצה לבצע עיצוב אישי של הכלי, ולהתאים את הכלי להעדפותיו האישיות. זהו המשך טבעי לבינה עסקית חברתית המקשרת בין בינה עסקית לרשתות החברתיות, אשר מאפשרות למשתמשי הקצה לעצב את מקומם ברשת לפי העדפותיהם וטעמם.
מוצרים כגון Business Objects, Cognos, MicroStrategy וQlikView הם כלי בינה עסקית חזקים ונפוצים בשוק, המאפשרים שימוש בבינה עסקית ניידת.
בינה עסקית מקומית

השימוש בבינה עסקית ניידת הציף בעיות זמן ותקשורת בשימוש בכלי בינה עסקית על מכשירים ניידים. העובדה שהמידע מוצג על המכשיר הנייד, אך מחושב על מאגר הנתונים העלתה את זמן התגובה, והפחיתה את שביעות רצון המשתמש.
מרבית החברות המיישמות בינה עסקית ניידת במוצריהם, פיתחו שימוש בניהול מערכות מידע בזיכרון הנדיף המקומי של המכשיר (IMDb - In Memory Data Base), המאפשר טעינה של מידע רב למכשיר המקומי, וביצוע חישובים וניתוחים מבלי ליצור קשר עם מאגר הנתונים המרוחק.
בינה עסקית מקומית (Local BI) מנצלת את הטכנולוגיה הזו, ומקצרת את זמני החישוב בשימוש בבינה עסקית ניידת. חשוב לציין כי בינה עסקית מקומית מיושמת לא רק בכלי בינה עסקית ניידת על מכשירים ניידים, אלא גם בכלי בינה עסקית על מחשב ניידים ונייחים, ומקצרים את משך חישוב המידע באופן משמעותי.
ראו גם

בינה עסקית
בינה עסקית 2.0
בית חולים רות רפפורט לילדים

| --- | --- |

בניין בית החולים בתוך מתחם רמב"ם
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים לרפואת ילדים
 אוניברסיטה:  הטכניון
 בעלים:  מדינת ישראל
 מנכ"ל:  ד"ר דניאלה מגן
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1986
 שירותים
 מיטות:  125
 http://www.rambam.org.il/DepartmentsandClinics/ChildrensHospital/Pages/Default.aspx/
 גאוגרפיה
 כתובת:  רח' עפרון
 מיקום:  חיפה
 קואורדינטות:  32°50′03″N 34°59′07″E﻿ / ﻿32.834169444444°N 34.985211111111°E﻿ / 32.834169444444; 34.985211111111
  (למפת חיפה מוגדלת) בית חולים רות רפפורט לילדים(למפת חיפה רגילה) בית חולים רות רפפורט לילדים(למפת הגליל המערבי רגילה) בית חולים רות רפפורט לילדים(למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית חולים רות רפפורט לילדים
 
בית חולים רות רפפורט לילדים (לשעבר בית החולים מאייר לילדים) הוא בית חולים לרפואת ילדים הממוקם בשכונת בת גלים בחיפה, כחלק ממתחם המרכז הרפואי רמב"ם.
בבית החולים 125 מיטות ב-6 מחלקות אשפוז וחדר מיון. כמו כן ישנן 20 מרפאות חוץ לרפואת ילדים. סגל בית החולים מונה 300 עובדים, מתוכם 60 רופאים מומחים ו-150 אחיות.
בית החולים פועל בשיתוף עם הפקולטה לרפואה של הטכניון.
היסטוריה

בית החולים בגלגולו הראשון הוקם בשנת 1986, ונקרא על שם מנשה יצחק מאיר מסינגפור.
לאחר מלחמת לבנון השנייה התעורר צורך בבניית בית חולים ממוגן במתחם רמב"ם, והוחל בבנייתו של בית חולים חירום תת-קרקעי בעל 3 קומות, אשר בשגרה משמש כחניון. מעל הקומות התת-קרקעיות נבנה בניין חדש בן 9 קומות, בתכנונו של האדריכל ארד שרון, והפך לבניין הראשי של בית החולים לילדים, תוך ששמו שונה ל-"רות רפפורט", להנצחת אשתו של הנדבן ברוס רפפורט אשר תרם 80 מיליון שקלים לבנייתו (בנוסף, 30 מיליון שקלים הקציבה מדינת ישראל, ו-70 מיליון הגיעו מתורמים אחרים). כל קומה בבניין החדש עוצבה על פי נושא מסוים, למשל קומת הים, הפרדס, הכרם ועוד. על אף הגדלת שטח בית החולים, מספר מיטות האשפוז לא גדל. שטח חדר המיון לילדים גדל פי שלושה יחסית לגודלו בבניין הישן.
בית החולים המחודש נחנך ביוני 2014, ובמהלך אותה שנה הועברו המחלקות מהבניין הישן. על פי התכנון, לבניין מאייר יועברו המחלקות אשר ממוקמות בביתנים. במקום הביתנים אשר יהרסו יוקם גן גדול לרווחת החולים והמבקרים.
ביף (אי)

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 קואורדינטות:  18°27′00″N 64°32′00″W﻿ / ﻿18.45°N 64.533333333333°W﻿ / 18.45; -64.533333333333
 נתונים מדיניים
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
  (למפת איי הבתולה הבריטיים מוגדלת) רואוד טאון אנגאדה וירג'ין גורדה  איי הבתולה האמריקניים פוארטו ריקו  הים הקריבי האוקיינוס האטלנטי ביף(למפת איי הבתולה הבריטיים רגילה) רואוד טאון אנגאדה וירג'ין גורדה  איי הבתולה האמריקניים פוארטו ריקו  הים הקריבי האוקיינוס האטלנטי ביף
 
האי ביף, כפי שצולם מחלון מטוס
האי ביף (Beef Island) הוא אחד מאיי הבתולה הבריטיים.
האי ממוקם בסמוך לאי טורטולה, ומקושר אליו באמצעות גשר המלכה אליזבת.
על האי ממוקם שדה התעופה המרכזי של איי הבתולה - שדה התעופה ביף איילנד.
היישוב העיקרי באי הוא מפרץ טרליס (Trellis Bay), ובו שוק מקומי וכן אתרי תיירות כגון חופי רחצה, מסעדות ובתי קפה.
על האי התגוררה השחקנית האירית מורין או'הרה.
אתנוקרטיה בישראל

אתנוקרטיה הוא מונח מתחום הממשל המתאר מצב בו קבוצה אתנית אחת אוחזת ברוב עמדות הכוח הממשלתיות, אחוז הגבוה אף מאחוז קבוצה זו באוכלוסייה של אותה מדינה.
במשטר אתנוקרטי, קבוצות המיעוט באוכלוסייה מופלות לרעה באופן קבוע על ידי המדינה ועלולות לסבול מדיכוי, רדיפה ו/או הפרות של זכויות האדם והאזרח שלהן.
אתנוקרטיה

על פי החוקר אורן יפתחאל ישנם מספר סממנים מאפיינים למשטר פוליטי אתנוקרטי:
שיוך אתני (ולא אזרחות טריטוריאלית) הוא המניע העיקרי לחלוקת משאבי המדינה. קיים מתח אתני-אזרחני ניכר ועירוב של עקרונות אתניים ואזרחיים.
גבולות המדינה והקהילה האתנית מעורפלים.
הקבוצה האתנית ה"מייסדת" מנכסת את השלטון לצרכיה וקובעת את רוב כיווניה של המדיניות הציבורית.
העיקרון האתני הריבודי מתקיים בשתי רמות עיקריות: לאומיים-אתניים ומעמדות-אתניים בתוך כל לאום.
האתנוקרטיה שונה ממשטר עריצי ומדמוקרטיה של "עם אדונים" בהעניקה זכויות פוליטיות ואזרחיות משמעותיות (אם גם חלקיות) למיעוטים האתניים.
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל

אתנוקרטיה הוא מונח שהוטבע בשיח הישראלי על ידי החוקר אורן יפתחאל שבא לבקר את המונח 'דמוקרטיה אתנית' של הסוציולוג הפוליטי סמי סמוחה. באתנוקרטיה השלטון מכונן על ידי, ולמען, קבוצה אתנית דומיננטית אחת המתגוררת בשטחי המדינה, אך גם מחוצה להם. שלטון זה אינו דמוקרטי, אך גם אינו סמכותי או עריצי. בהיותו מושתת על "היגיון אתני", שלטון זה מחזק או יוצר רבדים של זהויות אתניות על בסיסים לאומיים ומעמדיים, וממעיט את חשיבות האזרחות הטוטלית.
המשטר האתנוקרטי, מעצם מהותו המעצימה את ההשתייכות האתנית על זו האזרחית-טריטוריאלית, מעמעם את גבולות המדינה כאסטרטגיה של שליטה בקבוצות להן מוענקת אזרחות מלאה. כך גם בישראל בה ערערו מערכת הבעלות הקרקעית ומדיניות ההתיישבות היהודית את קיומה של המדינה הישראלית כיישות טריטוריאלית חוקית.
אתנוקרטיה קיימת בארצות שבהן קיימת פתיחות פוליטית, אך בו זמנית קבוצה אתנית אחת מנכסת לעצמה את המדינה ופועלת להבטחת התפשטותה ושליטתה בטריטוריה שנויה במחלוקת. המשטר האתנוקרטי דוחק קבוצות אחרות למעמד של אזרחים או תושבים סוג ב'.
החוקר יפתחאל ואחרים סבורים שבישראל אין דמוקרטיה אמיתית. בין השאר הם מצביעים על כך שהמשטר הישראלי מיישם מגוון רחב של חוקים, פרקטיקות ונהלים מדיניים המפרים את עקרונות הדמוקרטיה הבסיסיים: הבדלה חוקית בין אזרחים על בסיס לאומיותם האתנית; חשיפת המיעוט לעריצות הרוב; שמירה על גבולות פוליטיים וטריטוריאליים מטושטשים המערערים את מושג ה"דמוס"; והפליה רחבה של אזרחי ישראל הערבים-פלסטינים.
הרציונל הבסיסי של האתנוקרטיה היהודית – יצירת בידול פוליטי, תרבותי ומרחבי בין יהודים וערבים. תהליך זה נתן כלים ולגיטימציה לתהליכים של אתניזציה בתוך הקהילות הלאומיות. אתניזציה זו הופיעה בצורות שונות, אך היא בולטת יותר מכל בתחום של ההתארגנות והיזמות הפוליטית, בו "ההון האתני" מהווה בשנים האחרונות גורם מרכזי בכינונן של תנועות פוליטיות ובגיוס התמיכה בהן, כמו במקרים של ש"ס, מפלגת ישראל בעלייה, גשר, ובל"ד.
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל > הצד היהודי

עצם כינונה ויישובה של מדינה "יהודית" אל מול הנוכחות הערבית-פלסטינית, יצרו ריבוד זכויות על בסיס יהודי-ערבי. רק ליהודים במדינת היהודים ניתנו מלוא הזכויות, בעוד שהאוכלוסייה הערבית הודרה ממצב של אזרחות מלאה. כאן בהכרח עולה חשיבותה של הדת היהודית כמכשיר פוליטי, רק בעזרת דיני הדת ניתן להגדיר "מיהו יהודי" בצורה חותכת וחוקית, וכך נהפכו הרבנים לשומרי השער של האזרחות הישראלית המלאה.
אפשר לראות במצעי הבחירות 2009 איך המצב בא לידי ביטוי, לדוגמה, מצע הבחירות של מפלגת האיחוד הלאומי: "ארץ ישראל היא ביתו הלאומי של העם היהודי. היא שייכת לעם ישראל לפי תורת ישראל והחוק הבינלאומי. האיחוד הלאומי יפעל לחיזוק ולשימור ארץ ישראל וקרקעותיה למען הדורות הבאים של העם היהודי. נפעל לחיזוק אופייה של מדינת ישראל כמדינה יהודית-דמוקרטית, לחידוש והעצמה של אופייה החלוצי והיהודי של המדינה". כמו כן גם מצעה של מפלגת ישראל ביתנו מביעה העדפה ברורה של האתניות על פני הדמוקרטיה:"...כאשר קיימת התנגשות בין ערכי היהדות לבין ערכי הדמוקרטיה, כי אז יש לדאוג לאיזון הוגן וצודק בין השניים תוך התחשבות ניכרת ולעיתים אף תוך העדפה חד משמעית של אינטרס העל – קיום מדינה יהודית. הערכים היהודיים הם הערובה להבטחת קיומה של המדינה וזהותה היהודית. ונאמר אף זאת: לא סתם מדינת ישראל מוגדרת כמדינה יהודית ודמוקרטית, ובסדר הזה - כמדינה שהיא קודם כל יהודית ורק אחר כך דמוקרטית. סדר המילים אינו עניין מקרי או סמנטי בלבד. הוא מעיד על אוריינטציה יהודית מובהקת ועל היררכיה ברורה לפיה מדינת ישראל צריכה להתקיים.
המענה היחיד לקונפליקט הישראלי-ערבי הוא חילופי שטחים ואוכלוסיות. רק הוא מסוגל להגן את אופייה היהודי של מדינת ישראל ולהגשים את שאיפתה הציונית להיות בית מוגן לעם היהודי".
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל > הצד הערבי

נתונים רבים שנאספו אודות עמדותיו הבסיסיות של המיעוט הערבי בישראל מראים בבירור כי רובו של הציבור הערבי משלים עם עצם קיומה של מדינת ישראל.[דרוש מקור] עמדה זו נובעת ממספר גורמים: שליטה ופיקוח של השלטונות, פחד מהשלטון ומשינוי, השלמה בסיסית עם קיומה של המדינה, אך רצון לשנותה למערכת לגיטימית שניתן לחיות בה.[דרוש מקור] כמו כן, בקרב הציבור הערבי מתגבש הרצון שלא להפריע לפתרון בעייתם הקרדינלית של הפלסטינים – הכיבוש בגדה וברצועה והפליטים.
מנתונים אלה עולה גם שהערבים אזרחי המדינה מערערים על מבנה המשטר הישראלי, מאחר שהוא מכליל את היסוד האתני, היהודי-ציוני, כעמוד תווך בסיסי הקובע את אופיו ויעדיו. ערעור זה מתבטא בשאיפה לשנות את מעמדם של הערבים באופן מהפכני. מכאן עולה התנגדות ערבית בסיסית למצב הקיים במדינה, ובמיוחד לעמדת הרוב והשלטונות בנוגע למעמד הראוי לערבים.
מהמחקרים שנערכו בנושא האוריינטציה הפוליטית של הערבים, עולה תמונה של מחלוקת פנימית עזה בכל הנוגע לשאיפה המהותית לשנות מהיסוד את המצב הקיים בתחומים כגון הציונות, אופייה היהודי-ציוני של המדינה ומעמדם הנוכחי של הערבים. מניתוח הנתונים עולים מספר קווים כלליים שלפיהם ניתן לשרטט את עמדותיהם של הערבים:
רובם המכריע של הערבים בישראל מתנגדים לאופייה היהודי-ציוני של המדינה, כולל מרכיביו הבסיסיים של אופי זה.
רוב הערבים בישראל אינם רואים בסמלי המדינה השאובים מהמורשת, מהמסורת ומההיסטוריה היהודית, סמלים שלהם.
רוב הערבים בישראל מתנגדים לצעדים פוליטיים המיישמים בפועל את האופי היהודי-ציוני, כגון הגירה יהודית לארץ, אפליה שיטתית בחלוקת קרקעות ומשאבים אחרים, הקניית מעמד ייחודי למוסדות יהודיים לא ישראליים והוצאת הערבים מצומתי קבלת ההחלטות.
הערבים בישראל אינם מסכימים לקבל את מעמדם הנוכחי במדינה ושואפים לשנותו מן היסוד באמצעות השגת אוטונומיה מוסדית והפיכת המערכת בארץ לדו-לאומית. השאיפה לדו-לאומיות מערערת על אופייה ויעדיה של המדינה, ובעצם מערערת על יסודותיה של המערכת הפוליטית הישראלית כפי שהיא פועלת כיום.
נראה שהמיעוט הערבי בישראל מערער באופן בסיסי על חלק מהותי מיסודותיו של המשטר הישראלי. זה מקבל ביטוי בדחיית הסדר הקיים ובשאיפה לשנותו, אם בשתיקה או בערעור גלוי על הסדר הקיים, ולמאבק מגוון ומתמשך לשינוי היחסים בין מדינה, רוב ומיעוט בישראל.
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל > הוויכוח אל מול "הדמוקרטיה האתנית" > דמוקרטיה אתנית

מודל "הדמוקרטיה האתנית" של סמי סמוחה מנתח את המבנה המשטרי שבו מעוצבים היחסים הפוליטיים בין אזרחים יהודים וערבים, ומשלב תובנות תאורטיות בנוגע לטיבן של מדינות דמוקרטיות הנשלטות על ידי רוב אתני, עם ניתוח אמפירי של עמדות הציבור. ברמה התאורטית טוען סמוחה שדמוקרטיות אתניות משלבות מתן זכויות פוליטיות ואזרחיות שוות לפרטים וזכויות קיבוציות מסוימות למיעוטים מצד אחד, עם מיסוד העיקרון כי אחת מן הקבוצות האתניות היא השלטת במדינה מצד שני. דמוקרטיזציה של מדינות אתניות, לפי סמוחה, פירושה בדרך כלל מעבר לשיטה ליברלית או קונסוסיונלית, אם כי יש אפשרות שאחדות מהמדינות הללו ייהפכו ל"דמוקרטיות אתניות", כלומר שהמיעוטים בהן יהיו מקופחים אך יוכלו לנצל את האמצעים הדמוקרטיים העומדים לרשותם כדי להיאבק למען תנאי דו-קיום טובים יותר.
כמו שאפשר להבין מסמוחה "דמוקרטיה אתנית" היא משטר שבמסגרתו ניתנות זכויות פוליטיות וחברתיות לכלל הזרים אולם לקבוצה אתנית אחת יש עליונות ועדיפות מבנית מהותית על פני קבוצה אחרת. ישנו מרכיב דמוקרטי המעניק זכויות לכולם ומאפשר לכלל הקבוצות להיאבק על מעמדן וזכויותיהן, וישנו מרכיב אתני המעניק עדיפות ברורה ומהותית לקבוצה אחת, הרוב היהודי, על פני קבוצה אחרת, האוכלוסייה הערבית. דמוקרטיה אתנית משתקפת בהיבטים רשמיים ומוסדיים, כגון, המנון, הגדרת המדינה כ"יהודית ודמוקרטית" אך היא מתבטאת בעיקרה במגוון היבטים בלתי רשמיים בתפקודה של המדינה, כגון, חוק השבות המעניק העדפה ליהודים ולבני משפחותיהם בזכויות הגירה, זכויות שאינן ניתנות לבני משפחה של אזרחים ערבים. עובדות כמו שמפלגות ערביות נחשבות כבלתי לגיטימיות וכבלתי רצויות לשיתוף פעולה מלא בקואליציה אינן רשומות בשום מקום אך הן מהוות דפוס התנהגות פוליטי יציב ומתמשך. ישנו קיפוח תקציבי מתמשך בין רשויות מקומיות יהודיות לערביות ועוד.
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל > הוויכוח אל מול "הדמוקרטיה האתנית" > הוויכוח

מטביעי המונח "אתנוקרטיה" טוענים שבישראל יש סממנים של דמוקרטיה אך המבנה המשטרי אינו דמוקרטי.
ישנם מספר עקרונות בסיסיים של דמוקרטיה ומרכיבים דמוקרטיים שאינם מתממשים בישראל.
יפתחאל מתעמת עם קביעתו של סמוחה שאי-שוויון אתני-מבני, מוסדי וארוך טווח, הנתמך על ידי המדינה, יכול לדור בכפיפה אחת עם משטר דמוקרטי. בעוד סמוחה מבחין בין זכויות קולקטיביות לבין זכויות הפרט, בפועל אי אפשר על פי רוב להפריד ביניהן, מאחר שהגבלת זכויות קולקטיביות פוגעת גם בזכויות הפרט, כך מופר עיקרון יסודי דמוקרטי של שוויון אזרחי. יפתחאל תוהה על אמינותה התאורטית של הכללת שני עקרונות מנוגדים של הארגון הפוליטי – ה"אתנוס" (על פי "דם") וה"דמוס" (על פי אזרחות) – "דמוקרטיה אתנית".
אין הגדרה אחת של משטר דמוקרטי, אך רוב הוגי הדעות הפוליטיים מסכימים שמספר עקרונות בסיסיים מהווים את שלד המשטר הדמוקרטי: אזרחות שוויונית לכל תושביה הקבועים של המדינה; בחירות חופשיות ותקופתיות; הגנה על אזרחים ומיעוטים בפני "עריצות הרוב"; מערכת זכויות אזרח בסיסיות, ובמיוחד חופש ההתארגנות, הביטוי, התנועה והדת (והחופש מדת). עיקרון נוסף הוא ניהול זכויות אלה על ידי מערכת שלטונית מייצגת, שבתוכה קיימת הפרדה משמעותית בין שלוש זרועות השלטון: המחוקקת, המבצעת והשופטת.
הטענה היא שבישראל כאשר מנתחים את "המצב הדמוקרטי" על גבי רצף אחד שמשתרע בין קטבים תאורטיים של דמוקרטיה צרופה לבין שלטון עריצי ישראל נוטה לכיוון העריצי למרות שיש לה רמות קיום שונות של משטר דמוקרטי. אך עדיין ישראל יש פגיעה מבנית כמעט בכל עקרונות הדמוקרטיה.
אתנוקרטיה בשיח הפוליטי בישראל > הוויכוח אל מול "הדמוקרטיה האתנית" > נקודות מרכזיות

אחד המחסומים ליישום עקרונות הדמוקרטיה בישראל במלואם ושממנו למעשה מתעלם סמוחה, הוא תהליך הייהוד, שעל בסיסו כוננה ומכוננת למעשה המדינה הישראלית. תהליך זה מונע על ידי התפיסה שהמרחב הישראלי/פלסטיני "שייך" לקהילות היהודיות בעולם, ושייעודה של המדינה הוא ריכוזן של קהילות אלה בטריטוריה הנזכרת. הגדרת המדינה כ"יהודית" – ולא כמתבקש מעקרונות ההגדרה העצמית המקובלים כ"ישראלית" – נתנה לגיטימציה למדיניות ייהוד נרחבת שאינה דמוקרטית בעליל עקב ערעורם של שני עקרונות מרכזיים בדמוקרטיה המודרנית: אזרחות שוויונית והגנה על מיעוטים. באמצעות חקיקה ומערך ממסדי עיגנה מדיניות הייהוד את הפלייתם ה"חוקית" של אזרחיה הערבים של המדינה.
שוויון חוקי ופוליטי בין אזרחים הוא אחד העקרונות המרכזיים בדמוקרטיה. רוב הוגי הדעות רואים בשוויון ובהסכמה תנאי מוקדם לדמוקרטיה, אלא ששני המרכיבים האלה נעדרים ממערכת המדינה הישראלית.
במודל "הדמוקרטיה האתנית" מנסה סמוחה לשרטט מצב של איזון בין העקרונות הדמוקרטיים האוניברסליים המוענקים לכל אזרח ישראלי, לבין הזכויות האתניות המעניקות עדיפות לאופייה היהודי-ציוני של המדינה. לדעת סמוחה, איזון זה, המספק את הבסיס התאורטי והאמפירי למודל, פותח נתיבים למוביליזציה ולאינטגרציה של המיעוט, בעיקר בזכות הפוליטיזציה והמודרניזציה שבהן מתנסה המיעוט הערבי במסגרת המערכת הפוליטית הישראלית. אך בפועל ישראל מונעת את המוביליזציה של המיעוט הערבי באמצעות הדרתו השיטתית מזירות מפתח של החברה הישראלית. למשל, אי הכנסת ח"כ ערבי לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת. מבנה פוליטי זה מפר לטענת יפתחאל את עקרון ההגנה על המיעוט שהוא עקרון יסוד של שלטון דמוקרטי.
גבולות. מהם הגבולות של הישות הפוליטית הישראלית? סמוחה מקבל כמובן מאליו את גבולות 1967, הידועים כ"ישראל הקטנה". אך ישות כזו אינה קיימת, מאחר שקשה להגדיר את "ישראל" כיחידה מרחבית וקשה גם להגדירה כקהילה פוליטית מובחנת. וזאת משתי סיבות עיקריות: פריצת גבולות 1967 על ידי התיישבות יהודית בשטחים הכבושים והעצמתה הפוליטית המתמשכת של הפזורה היהודית.
ביקורת נוספת של האתנוקרטיה על ה"דמוקרטיה האתנית" היא שהמודל מתעלם מההיבט האנליטי: היכן צריך להתחיל ולסיים את ניתוחו של המשטר הישראלי? כאן נרתע סמוחה מלבחון מספר מכשולים נוספים לדמוקרטיה בישראל, כגון מיליטריזם נרחב, אפליית נשים, רמות נמוכות של אחריותיות שלטונית, ובעיקר, סדר היום הפוליטי של חלק מהגורמים הדתיים והחרדיים. האיום על הדמוקרטיה מצד היהדות הדתית והחרדית נובע בעיקרו מכך שאת התפיסה בדבר ריבונות העם ואת שוויון הזכויות האזרחי החליפו סמכות רבנית וטקסים מקודשים.
הצד האשכנזי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לקריאה נוספת

יפתחאל, א. (2000), "אתנוקרטיה, גאוגרפיה ודמוקרטיה: הערות על הפוליטיקה של ייהוד הארץ", אלפיים (כתב עת) 19, עמ' 78–105.
סמוחה, ס. (1999), "אופציית הסטטוס-קוו: ישראל כדמוקרטיה אתנית-מדינה יהודית-דמוקרטית", בתוך: שרה אוסצקי-לזר, אסעד גאנם, אילן פפה (עורכים), 7 דרכים-אופציות תאורטיות למעמד הערבים בישראל, גבעת חביבה: המכון לחקר השלום, עמ' 23–77.
הערות שוליים

↑  יפתחאל, עמ' 98
↑  יפתחאל, עמ' 91
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 72
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 58
↑  מצע מפלגת האיחוד הלאומי, באתר המפלגה
↑  מצע מפלגת ישראל ביתנו, באתר המפלגה
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 67–68
1 2  סמוחה
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 60
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 63
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 70
↑  יפתחאל, גנאם ורוחאנה, עמ' 70–74
בלדה בין כוכבים

| --- | --- |
 סינגל בביצוע מרדכי ארנון
 מתוך האלבום כל אחד
 יצא לאור:  1970
 תאריך הקלטה:  1969
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:19 דקות
 כתיבה:  יענקל'ה רוטבליט
 לחן:  שלום חנוך
 
"בלדה בין כוכבים" הוא פזמון שכתב יענקל'ה רוטבליט, הלחין שלום חנוך וביצע מרדכי ארנון. השיר הוקלט לראשונה ב-1969.
רקע

השיר נכתב לרגל הנחיתה המאוישת הראשונה של החללית אפולו 11 על הירח. הוא בוצע על ידי שלישיית התאומים, ולאחר מכן נכלל נכלל באלבום "כל אחד" משנת 1970, אלבום הסולו היחיד של חבר הלהקה מרדכי ארנון. בשיר מוזכרים גרמי שמיים כגון נוגה, צדק, שביל החלב, העגלה הגדולה, העגלה הקטנה, קסיופאה ושביטים.

אזכורו של אפלטון בשיר ("רק אל תתנהג לי כמו אפלטון, כאלה אינני אוהבת") נראית לכאורה נטול הקשר, וייתכן שחל כאן בלבול בין כוכב הלכת פלוטו (Pluto) לבין הפילוסוף אפלטון (Plato).
השיר בוצע באלבומו של הזמר אדם "חופשי", שיצא לאור ב-1989.
בשנת 2012, ביצע הזמר אורן לביא את השיר לאלבום "לילה של כוכבים" משירי שלום חנוך לפרויקט עבודה עברית.
ב-2020 הוקלטה בתוכנית זהו זה! גרסה חדשה של השיר.
הערות שוליים

↑  פינתי השבועית ברדיו: בלדה בין כוכבים, באתר "הבלוג של אורי הייטנר"
↑  אדם – חופשי (1989), באתר "סטריאו ומונו"
↑   זהו זה! 2020 בלדה בין כוכבים (שיר), סרטון  באתר יוטיוב, 15 באוקטובר 2020
| אדם |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | סוד • מרחוק לרחוק • חופשי • הימים שאנחנו ביחד • סוד האחד • רגעים קטנים • גאולה |  |
| אלבומי אוסף | פעמיים ביום • אדם – האוסף |  |
| אלבומי הופעה | LIVE זאפה – הלהיטים הגדולים • לייב בגריי 2023 |  |
| סינגלים | "לא לוקח בקלות" • "הכרזת מלחמה" • "ימים ברקיע" • "אין מוצא" • "בלדה בין כוכבים" • "סוד" • "תמונות" • "נוסע רחוק" • "מצטער" • "היא רוקדת לבדה" • "שקיעה אחת" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "מרחוק לרחוק" • "מכור לאהבה" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "תפקיד חיי" • "פעמיים ביום" • "עד" • "ברוש" • "לילות אהבה" • "נגד הגורל" • "סוס מעץ" • "מחר יהיה שקט" • "הדברים הכי פשוטים" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: da0d6cff-dee6-4818-a6cd-4d548414e710 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בלדד השוחי (מחבר)

בלדד השוחי הוא שם העט של כותב המדור "חוזר עם תשובה" ב"מוסף כלכליסט", וכתב בעבר את המדור "שאל בני ונענע" באתר האינטרנט "נענע".
מדוריו של בלדד עוסקים בעיקר בתשובות לשאלות מגוונות ואף מוזרות, שהופנו אליו בדואר אלקטרוני. השוחי עונה על השאלות תוך הסברים יחסים פשוטים ולעיתים בנימה הומוריסטית. בדרך כלל בלדד השוחי כותב תשובות ארוכות תוך הבאת סימוכין. עם זאת, במספר תשובות שסיפק לא הובאו די סימוכין, מה שגרם לכך שאצל חלק מהקוראים הוטל צל על אמינות הדברים ואז ענה "השוחי" בעצמו לשאלה שהופנתה אליו "מה המקורות לתשובותיו?".
המדור קיבל את ההשראה ממדורו של ססיל אדמס, והשוחי מונה מדור זה בין מקורותיו, יחד עם ויקיפדיה האנגלית והעברית, מילון הספקן, האתר סנופס ועוד.
הכינוי הוא על שם בלדד השוחי, אחד מרעי איוב. זהותו האמיתית של בלדד אינה ידועה. הועלו השערות שונות לגבי זהותו של השוחי, אך אף אחת מהן לא אומתה.
כתיבתו

פרסומו הראשון של בלדד השוחי היה מדור שאלות ותשובות באתר האינטרנט "נענע" בשם "שאל בני ונענע". שם המדור הוא משחק מילים המשלב משפט מתוך המערכון "הכה את המומחה" של הגשש החיוור עם שם האתר.
במדור התפרסמו החל מנובמבר 2003 במשך כשנתיים בערך 300 טורים. המדור אינו פעיל יותר, אך ניתן לגשת לכל השאלות והתשובות מן העבר. המדור היה ועודנו פופולרי בין קוראי "נענע" וקוראים אחרים.
לאחר שהשוחי הפסיק לכתוב את המדור ועד נובמבר 2011, פעל באתר "נענע" מדור דומה באופיו בשם "דברים שיורמים יודעים", בעריכתו של יורם שורק.
בין ינואר 2010 ליולי 2016 הופיע במוסף כלכליסט מדור במתכונת דומה בשם "חוזר עם תשובה", שאותו חיבר בלדד השוחי, במדור פורסמו 327 טורים.
במרץ 2011 פרסם בלדד השוחי ספר חידות בשם "שקרן, שחמטאי ומטבע זהב" בהוצאת מפה.
הערות שוליים

1 2  איך להיות בלדד השוחי?, באתר נענע, 13 בנובמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312572305171  VIAF: 185809064   WorldCat (עם VIAF): 185809064 
סמליל המדור "דברים שיורמים יודעים" באתר "נענע 10"
בית שמש אקספרס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  תאגיד
 תקופת הפעילות:  2021–הווה (כ־3 שנים)
 חברת אם:  נתיב אקספרס
 משרד ראשי:  בית שמש
 בעלות:  משפחת עפיפי
 מוצרים עיקריים:  תחבורה ציבורית
  
 http://www.bs-exp.co.il
 
בית שמש אקספרס היא חברה המספקת שירותי תחבורה ציבורית באשכול בית שמש.
החברה נוסדה בראשית שנת 2021 והחלה להפעיל את הקווים שבאחריותה ב-17 ביוני באותה שנה.
בית שמש אקספרס היא חברת בת של חברת ההסעות נתיב אקספרס ונמצאת בבעלות מלאה של קבוצת עפיפי, אשר בבעלותה מפעילות תחבורה ציבורית אחרות כגון חברת הנסיעות והתיירות נצרת, ש.א.מ. נצרת וכבל אקספרס, שמפעילה את הרכבלית בחיפה.
אוטובוס מרצדס של החברה בקו 497 בבני ברק
החברה מפעילה את התחבורה הציבורית העירונית בעיר בית שמש, ומספר קווים מבית שמש לגוש דן, קריית גת, פתח תקווה, ורחובות.
צי החברה

החברה מפעילה אוטובוסים עירונים ובינעירונים מדגמי גולדן דרגון עירוני וחשמלי, הייגר חשמלי, מרצדס-בנץ בינעירוני, אוטוקר וסולאריס עירוני ומפרקי שמייבאת קבוצת עפיפי, ווולוו בינעירוני.
אוטובוס מתוצרת הייגר חשמלי של בית שמש אקספרס
בינה תפעולית

בינה תפעולית (באנגלית: Operational Intelligence) היא סוג של ניתוח עסקי ממוחשב המתמקד בניתוח בזמן אמת של תהליכים תפעוליים. בינה תפעולית מאפשרת ניתוח והבנה של המתרחש בזמן אמת במערכות תפעוליות ובהמשך לניתוח והבנת המתרחש, ביצוע אוטומטי של פעולות לשינוי המצב.
התועלות של שימוש נכון בבינה תפעולית עשויות להיות התייעלות תהליכים תפעוליים וחיסכון בעלויות.
בינה תפעולית עוסקת בנתונים עדכניים הנוצרים בדקות האחרונות. לפעמים יש הכרח לקבל החלטות תפעוליות טקטיות בזמני אמת ואין אפשרות לדחיית ההחלטה. אין הגדרה מדויקת של זמן אמת בהקשר זה, אבל מקובל להגדיר את גבול הזמן של בינה תפעולית כעד 15 דקות. בבינה עסקית ואפילו בבינה עסקית תפעולית טווחי הזמן הם בדרך כלל ארוכים יותר.
המידע הוא דינאמי ומשתנה. בבינה עסקית במקרים רבים מקור המידע הוא מידע סטטי ממחסן נתונים.
מבוסס על עיבוד אירועים מורכבים באנגלית Complex Event Processing.
מבוצע במסגרת של תהליך עסקי. עיבודי בינה עסקית אחרים לרוב אינם בהקשר של תהליך עסקי.
במהותו ניתוחי ולא דווחי. במקרים רבים מערכות בינה עסקית אחרות, מספקות דווח ולא ניתוח.
אם נדרשת פעולה כתוצאה מהניתוח היא מבוצעת אוטומטית על ידי מערכת מחשוב. במערכות בינה עסקית אחרות לרוב המערכת מסייעת לאדם לקבל החלטה ולאחר קבלת ההחלטה, אדם מבצע פעולה.
דוגמאות ליישומי בינה תפעולית

המערכות התפעוליות בהן משתמשים בבינה תפעולית הן לרוב מערכות, שעליהן מתבצע מעקב ותוצאות המעקב מוצגות באמצעות לוח מחוונים ממוחשב.
דוגמאות למערכות כאלה:
Cyber Security- במערכות אלה קיים צורך לזהות התקפות מורכבות במהירות ולהגיב להן מידית.
מערכת מעקב אחרי צריכת חשמל בארגון או במדינה - גם במערכות כאלה קיים צורך בזיהוי מידי של עומסי יתר ובתגובה מהירה.
ניהול תעבורת מידע בתשתית של חברת טלפוניה סלולרית - קיים צורך בזיהוי בניתוח המזהה תאים בהם איכות השירות בעייתית.
בתחום הלוגיסטיקה ניתן להשתמש בבינה תפעולית לצורך מעקב אחרי שרשרת האספקה ומערך המלאי והשילוח. כך יכולים ארגונים לייעל את השירותים ולהתאימם לשינויים חיצוניים.
אופן עבודת מערכת בינה תפעולית

השלבים בפעולת מערכת בינה תפעולית הם:
מערכות מידע תפעוליות משתמשות במידע ובאירועים מורכבים, שמקורם במערכות עסקיות תפעוליות, מערכות זמן אמת ו Big Data
המידע מנותח באמצעות מערכת אנליטית.
תוצאות הניתוח מוצבות מול מדיניות בינה תפעולית, שעל פי הכללים הנמצאים בה, מתקבלת החלטה אוטומטית כיצד לפעול.
מערכת ממוחשבת מבצעת פעולה אוטומטית, ללא התערבות אנושית
ראו גם

בינה עסקית
ארכיטקטורה מוכוונת אירועים
Business Process Management
לקריאה נוספת

Aberdeen Group, Operational Intelligence - Part 1: Driving performance with Tactical Visibility, February 2012
Aberdeen Group, Operational Intelligence - Part 2: The Path to Best-In-Class Performance, February 2012