stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאדבורג
גאוגרפיה

העיירה ממוקמת בקצה הדרומי של דנמרק, בדרום חצי האי יוטלנד, העיירה היא עיירת גבול – בדרומה חולף גבול גרמניה–דנמרק (אנ') ומעבר לו נמצאת העיר פלנסבורג, העיר הצפונית בגרמניה, השייכת למדינת שלזוויג־הולשטיין. פלנסבורג פירת' (אנ'), המפרץ המערבי ביותר של הים הבלטי, נמצא כ־3.5 קילומטרים מזרחית לעיירה. היא נמצאת כ־90 קילומטרים מדרום־מזרח לעיר אסביירג וכ־97 קילומטרים דרומית לוויילה, בירת המחוז.
היסטוריה

עד שנת 1920 נכללה פאדבורג בשטחה של הקיסרות הגרמנית, אך בעקבות תבוסתה של הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה, ביקשה ממשלת דנמרק מוועידת ורסאי לערוך משאל עם במחוז שלזוויג, שהבעלות עליו הייתה שנוייה במחלוקת. משאלי העם במחוז שלזוויג (אנ') נערכו ב־10 בפברואר וב־14 במרץ 1920. לאחר ספירת התוצאות נערכו ועידות אשר קבעו סופית את קו הגבול בין המדינות, כך שהוא עובר בין פאדבורג לפלנסבורג.
תחבורה

בעיירה ממוקמת תחנת רכבת אשר מהווה תחנת קצה בקו פאדבורג–קופנהגן. תחנה זו מחברת את מערך פסי הרכבת הדניים עם מערך פסי הרכבת הגרמניים.
העיירה מחוברת לרשת הכבישים הדנית, והכבישים העוברים בה מחוברים גם לרשת הכבישים הגרמנית ולאוטובאן בפרט.
כלכלה

בעיירה ממוקם אזור תעשייה המיועד כמעט במלואו לצורכי שטעון ותעבורה באמצעות משאיות, זאת עקב מיקומה החשוב בקרבת הגבול עם גרמניה.
בקרבת העיירה ממוקמים גם מוזיאון מלחמה וחקלאות ומסלול מרוצים.
הערות שוליים

↑  The Mobile Statbank - Population, Statistics Denmark (בדנית), אוכלוסייה ביישובי דנמרק, באתר Statistics Denmark
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 234407404   WorldCat (עם VIAF): 234407404
פהו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שם | פרוטו-גרמנית | אנגלית עתיקה | נורדית עתיקה | נורדית עתיקה |
| שם | פהוּ | פהוֹ | פה | פה |
שם: "בקר, עושר"
| צורה | פות'רק קדום | פות'רק | פות'רק מאוחר | פות'רק מאוחר |
צורה: 
יוניקוד: ᚠ  U+16A0
תעתיק: f
IPA: [f]
מספר הרונה: 1
פֶהוּ (באנגלית עתיקה, נהגה כשה"פ" רפה) הנכתבת ᚠ או פה (בנורדית עתיקה) היא רונה המייצגת את הצליל "פ" רפה (f) באלפבית פות'רק מאוחר. משמעות הרונה "עושר". משמעותה המקורית הייתה "בקר" או "צאן" רב.
הרונה מסמלת את האל פריי מהמיתולוגיה הנורדית.
צורתה של הרונה פהו מהווה התפתחות של האות  מהאלפבית האטרוסקי אשר התפתח מהוו באלפבית הפיניקי (), בדומה לאות היוונית דיגמא (Ϝ).
האות מקבילה לאות פייהו (f) באלפבית הגותי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות | רונות |  |
| פות'רק קדום: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚨ | ᚱ | ᚲ | ᚷ | ᚹ | ᚺ | ᚾ | ᛁ | ᛃ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛊ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛜ | ᛞ | ᛟ |   |   |   |   |   |
| אנגלית עתיקה: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚩ | ᚱ | ᚳ | ᚷ ȝ | ᚹ | ᚻ | ᚾ | ᛁ | ᛄ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛋ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛝ | ᛞ | ᛟ |   | ᚪ | ᚫ | ᚣ | ᛠ |
| פות'רק מאוחר: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚬ | ᚱ | ᚴ |   |   | ᚼ | ᚾ | ᛁ |  | ᛅ |   |   |   | ᛋ | ᛏ | ᛒ |   | ᛘ | ᛚ |   |   |   | ᛦ |   |   |   |   |
| תעתיק: | f | u | þ | a | r | k | g | w | h | n | i | j |  | ï | p | z | s | t | b | e | m | l | ŋ | d | o |  |  |  |  |  |
פו הדב ויום ההולדת של איה

| --- | --- |

עטיפת קלטת הווידאו העברי משנת 1991
 מבוסס על:  ספר
 בימוי:  ריק ריינהרט
 הופק בידי:  וולט דיסני
 תסריט:  ספר: אלן אלכסנדר מילן תסריט: פיטר יאנג סטיב הולט טוני ל. מריאנו
 שחקנים ראשיים:  לורי מיין האל סמית קים כריסטיאנסון פול ווינצ'ל וויל ריין
 מדבבים:  ויל ראיין Julie McWhirter רלף ורייט Dick Billingsley Hal Smith ג'ון פידלר פול וינצ'ל האל סמית' 
 מוזיקה:  רוברט ב. שרמן ריצ'רד מ. שרמן סטיב צוקרמן
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 הקרנת בכורה:  11 במרץ 1983
 משך הקרנה:  26 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סרט הבא:  פו הדב וארבע העונות (1984)
 דף הסרט ב־IMDb
 
פו הדב ויום ההולדת של איה (באנגלית: Winnie the Pooh and a Day for Eeyore) הוא סרט הנפשה קצר של חברת וולט דיסני. הסרט מבוסס על שני פרקים מהספר "הבית בקרן פו" שכתב הסופר א. א. מילן.
הסרט יצא לאקרנים בשנת 1983 לאחר הצלחת הסרט "הרפתקאותיו של פו הדב"
מדבבים

| מדבב/ת  | דמות |
| --- | --- |
האל סמית: פו הדב 
וויל ריין: ארנב
קים כריסטיאנסון: כריסטופר רובין
האל סמית: ינשוף
הווארד מוריס: גופר
ראלף רייט: איה
דיק בילינגסלי: רו
ג'ולי מקרייטר: קנגה
לורי מיין: המספר
הסרט עצמו יצא בדיבוב עברי על קלטות וידאו.
פחם עץ

פחם עץ
פחמים בוערים; מכונים גחלים
פַחַם עֵץ, הקרוי גם פחם (אך אין להתבלבל בינו ובין פחם אבן, ובין עץ שרוף שאינו פחם כלל), הוא דלק המתקבל מפירוליזה של עצים. על פי רוב הפחם נוצר מקלייה של גזרי עץ בטמפרטורה של 800–900 מעלות צלזיוס בנוכחות אדי מים או פחמן דו-חמצני ובהיעדר חמצן, לשם הפקת החום הדרוש מבעירים על פי רוב חלק מהעצים. החומר השחור שנוצר הוא בעל מבנה נקבובי ושטח פנים גדול.
פחם עץ שימש בעבר כחומר הסקה, אולם היום, בשל התכלות היערות, אין מרבים להשתמש בו.
בימינו, פחם העץ משמש בעיקר לצליית מזון במנגל בחצרות, מרפסות ובשטחים ציבוריים פתוחים, ולעישון נרגילה
במהלך בעירתם, מכונים הפחמים גחלים, ובסוף תהליך בעירתם, שאריותיהם המתפוררות מכונות רמץ או אפר.
תעשיית פחמי העץ הייתה נפוצה בעבר בארץ ישראל, העניקה את שמה ליישוב אום אל-פחם, ועדיין קיימת ביישובים ערביים.
בין שימושיו הנוספים: ציפוי גבינות עזים (שברה), עפרונות לרישום, ספיחת גזים, אדים וריחות רעים, טיהור מים וסינון אוויר (נמצא במסיכות גז) ואפילו משמש לסינון סוג של ויסקי אמריקני המכונה טנסי ויסקי.
ראו גם

פחם אבן
עצי הסקה
עמק מרתאסה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  חבל ארץ, עמק 
 מיקום
 קואורדינטות:  34°55′00″N 32°50′00″E﻿ / ﻿34.916666666667°N 32.833333333333°E﻿ / 34.916666666667; 32.833333333333
  (למפת קפריסין מוגדלת) ניקוסיה לימסול לרנקה לפקושה פמגוסטה פאפוס קירניה הים התיכוןעמק מרתאסה(למפת קפריסין רגילה) ניקוסיה לימסול לרנקה לפקושה פמגוסטה פאפוס קירניה הים התיכוןעמק מרתאסה
 
הכפר קלופניוטיס הנמצא במרכז עמק מרתאסה
עמק מרתאסה (ביוונית: Κοιλάδα Μαραθάσας) הוא עמק בהרי הטרודוס בקפריסין. מקור השם בצמח Marathos (ביוונית: Μάραθος), סוג של שומר בר הגדל באזור.
האזור נודע בדובדבנים המצוינים הגדלים בו. העמק נמצא במרחק נסיעה של כ־65 ק"מ מלימסול. הוא נמצא מצפון להר אולימפוס ומשתרע בשטח המנהלי של ניקוסיה ומחוז לימסול.
הכפר פרודרומוס, תמונה משנת 1957
עמק מרתאסה הוא העמק המיושב הגבוה ביותר בקפריסין, עם 12 כפרים, כולל פרודרומוס, למיתו, טריס אלי, קלופנאיוטיס ומוטולה. העמק הוא ביתם של המנזרים טרודיטיסה וקיקוס .
הכפר פדולס, תצפית מהר אולימפוספדולס הוא כפר בגובה 1100 מ' שסביבו עצי אורן ודובדבן. הכפר קיים עוד מהתקופה הביזנטית ונמצאת בו אחת הכנסיות המצוירות של אזור טרודוס: כנסיית ארכניילוס מיכאל. בכפר פועל גם מוזיאון פולקלור. הכנסייה הוקמה בשנת 1474 ושוחזרה בשנת 1980. בכנסייה רואים את המעבר לסגנון הנטורליסטי שאפיין את ההתעוררות לאחר התקופה הביזנטית. היצירות בכנסייה מיוחדות לאמן בשם אדאמוס שחתם את שמו על היצירות, באופן חריג באותה התקופה. בכנסייה מצויר המלאכל מיכאל ניצב מעל למאמינים. מצוירים גם ההתכחשות של פטרוס, עקדת יצחק, הבתולה וישו, וישו העירום יוצא מנהר הירדן לאחר הטבלתו, כאשר דגים שוחים לרגליו.
קלופניוטיס ממוקם למרגלות הרי הטרודוס. הכפר מיושב עוד מהמאה ה-11 ונמצא בו מנזר איוס יואניס למבדיסטיס. בנחל הזורם ליד הכפר ישנם מעיינות גופרית, גשר ונציאני וטחנת קמח. בכפר נמצא אחד המנזרים המצוירים המפורסמים: מנזר איוס יואניס למבדיסטיס
מוטולאס נמצאת בלב עמק מרתאסה, בגובה של 800 מ'. צורתה כצורת אמפיתיאטרון הבנוי סביב העמק. גם בכפר זה שוכנת אחת הכנסיות המצוירות: כנסיית פנגיה מהמאה ה-13.
אויקוס נמצא במורדות המזרחיים של העמק, מול הכפר קלופניוטיס, בגובה של 650 מ'. ליד הכפר ישנו יקב.
ראו גם

הרי טרודוס
מנזר קיקוס
הערות שוליים

↑  Marathasa Valley Villages – Cyprus Troodos (באנגלית אמריקאית)
↑  Archangelos Michail | Troödos Mountains, Cyprus | Attractions, Lonely Planet
פאקו אדום בטן

| פאקו אדום בטן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חריתאים
משפחה:: פיראניים
סוג:: Piaractus
מין:: פאקו אדום בטן
שם מדעי
 Piaractus brachypomus ‏קיווייה, 1818

פאקו שחור
פאקו אדום בטן (שם מדעי: Piaractus brachypomus) היא מין של דג מים מתוקים ממשפחת הפיראניים החי בנהרות אמריקה הדרומית (ובייחוד בברזיל) לרבות האמזונאס והאורינוקו ובעתות ההצפה גם ביערות הגשם המוצפים שסביבם. הוא קרוב משפחה של דג הטמבקוי.
אורכו של הפאקו 88 ס"מ ומשקלו עד 25 ק"ג. הוא מזכיר במראהו פיראנה אדומת בטן מגודלת והוא בעל גוף גדול ודמוי חבית ובעל זנב גדול. הגוף בעל קשקשים אפורים עד אדומים ומעט מנומר בצידיים. הראש גדול ומזכיר ראש של פיראנה ושיניו מזכירות שיני אדם.
למרות המראה, הדג צמחוני וניזון בעיקר מפירות ומזרעים שנפלו למי האמזונאס. להקה של דגי פאקו תתחרה על פירות שנופלים למים ואף תעקוב אחרי קופים שקוטפים פירות ליד המים. בצעירותם דגים אלה ניזונים מזואופלנקטון ויצורים קטנים כמו סרטנים ודגים קטנים, כך הם גם עושים בעונת היובש.
פאסט-רופ

הכבל-מבט מקרוב
הנחתת מספר רב של לוחמים על גבי כבל אחד במרווחים אפסיים
הנחתת לוחמים בעת ובעונה אחת מתוך מספר נקודות עיגון במסוק
פאסט-רופ (Fast Rope) היא טכניקה לגלישה מהירה על גבי כבל. טכניקת גלישה באמצעות פאסט-רופ היא שימושית בעיקר עבור כוחות הצלה או לוחמים המבצעים נחיתה מן האוויר ממסוקים כאשר המסוק אינו יכול לבצע נחיתה על גבי משטח מוצק.
עקרונות

טכניקת פאסט-רופ פותחה על ידי הצבא הבריטי, ולראשונה נעשה בה שימוש לצורך הנחתת כוחות מן האוויר במהלך מלחמת פוקלנד.
הכבל שבו נעשה שימוש הוא עבה, עשוי מניילון שזור, ומצופה בחומר למניעת החלקה המסייע לאחיזה. הקוטר המקובל לכבל הוא כ-4 ס"מ.
בניגוד לגלישה ממצוקים (סנפלינג), אשר בה מתחבר הגולש לכבל הגלישה באמצעות טבעת בחתך D או אמצעי מכני אחר לצורך יצירת חיכוך, ובכך להשגת שליטה על מהירות הגלישה, הרי שבגלישה באמצעות פאסט-רופ נאחז הגולש בכבל באמצעות כפות ידיו בלבד.
יתרונות

לגלישה באמצעות פאסט-רופ מספר יתרונות. ניתן להנחית מספר גבוה של לוחמים תוך פרק זמן קצר ביותר וזאת מכיוון שאין כל צורך בהתארגנות מוקדמת של התחברות, קשירה ואבטחה, וגם לאחר הנחיתה על הקרקע הפינוי הוא מיידי. בנוסף לכך לא קיימת מגבלה על מספר הגולשים בכבל בכל רגע נתון כלומר המרווח בין גולש לבא אחריו יכול להתבטא בסנטימטרים ספורים ובכך לנצל את כל אורכו של הכבל כמרחב פעולה.
יתרון נוסף טמון בהיבט הפאסיבי של פעולת הגלישה מן הצד האווירי. בעוד שבפעילות גלישה בעלת מאפיינים אזרחיים נעשה שימוש באביזרים רבים הכוללים לעיתים גם מנוף או כננת המופעלים על ידי מפעיל מערכת ייחודי, הרי שבגלישה באמצעות פאסט-רופ העזרים הנוספים פרט לכבל הם מיותרים, ולכן מתאפשרת גלישה מכמה מוקדים אשר להם יש צורך בנקודת עיגון בלבד עבור הכבל. כך, בפרק זמן זהה ניתן להנחית לוחמים ממספר נקודות מתוך המסוק באותה העת בקבוצה. בפעילות של כוח מתורגל ומיומן ניתן להנחית 14 לוחמים על ציודם בתוך 30 שניות בלבד.
חסרונות

הגלישה באמצעות פאסט-רופ יוצרת רמת מסוכנות גבוהה במיוחד לנפילה, ובעיקר כאשר הלוחם הגולש עוטה עליו גם ציוד רב המוסיף למשקלו ומקשה עוד יותר על השליטה במהירות. היבט בעייתי נוסף נובע מן העובדה שנקודת הקשר של הגולש עם הכבל היא כפות הידיים בלבד. החיכוך הרב יוצר חום גבוה ולכן הגולש יוצא מן המסוק כאשר הוא עוטה כפפות למניעת כוויות, ובכך משיג מהירות גלישה גבוהה אך חסרת שליטה במידה רבה.
בעייתיות נוספת מתגלה עם ההגעה למשטח הנחיתה. בדרך כלל המדובר בסביבה עוינת מסוג כלשהו, ולכן הירידה המהירה וההתאספות של כוח רב במהירות גבוהה בנקודה מצומצמת ללא יצירת סביבת נחיתה או אבטחה מוקדמת, עלולה לגרום לבעיית התארגנות ותגובה ברגעים הראשונים שבהם רמת הפגיעות של הכוח הגולש גבוהה ביותר. בנוסף לכך, עם הגעתם לקרקע על הלוחמים להספיק להסיר את הכפפות ולהתחיל בתפעול הנשק והציוד תוך שהם חשופים לתגובת הכוח העוין הממתין להם, ובכך מגדילים את פרק הזמן שבו הם חשופים לפגיעה.
בישראל

השימוש בטכניקת פאסט-רופ לצורך הנחתת כוחות מיוחדים של צה"ל קיימת מזה זמן רב. יתרונותיה וחסרונותיה של השיטה נחשפו לציבור הרחב בעיקר באמצעות הצילומים שפורסמו מפעולת ההשתלטות של לוחמי שייטת 13 על ספינת המרמרה. בצילומים שנחשפו נראה בבירור היתרון המרכזי של השיטה והוא הנחתת מספר רב של לוחמים תוך פרק זמן קצר במיוחד בשטח בלתי נגיש, אך יחד עם זאת גם חסרונותיה, ובעיקר הקושי בהתארגנות מהירה של הלוחמים, מייד עם ההגעה לקרקע וההתמודדות עם כוחות עוינים הממתינים לכוח הנוחת.
בפעולה זו התגלתה בעייתיות נוספת והיא בניסיונות הכוח המותקף לפגוע במסוקים עצמם באמצעות קשירת הכבלים המשתלשלים מהם לנקודת עיגון על הספינה ובכך למנוע מהם להתרומם.
פאפאייה גיימינג

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  אוריאל בכר, אנדרי בירמן אלכס ליאכובצקי, יוני צביק.
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים) 
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 ענפי תעשייה:  משחק רשת 
 מוצרים עיקריים:  משחקי רשת מבוססי יכולת
 מנכ"ל:  אוריאל בכר 
 עובדים:  350 
  
 www.papaya.com
 
פאפאייה גיימינג בע"מ (באנגלית: Papaya Gaming) היא חברה ישראלית המפתחת משחקי מובייל. נכון ליוני 2023, פיתחה החברה ארבעה משחקים שהגיעו יחד למעל 22 מיליון הורדות. לפי הערכות, הכנסותיה עמדו על מעל ל-150 מיליון דולר עד 2021.
היסטוריה

חברת פאפאייה גיימינג הוקמה במרץ 2016 על ידי שלושה מייסדים: אוריאל בכר, אנדריי בירמן ואלכס ליאכובצקי. בהמשך הדרך, הצטרף כמייסד שותף יוני צביק. משחקי הקז'ואל של החברה פותחו על גבי פלטפורמה המאפשרת לשדך שחקני רשת למשחקים תחרותיים על בסיס יכולות וביצועים. בשנת 2021, לפי הערכות, החברה עמדה על הכנסות של מעל 150 מיליון דולר וכ-10 מיליון הורדות.
משחקים שפותחו על ידי החברה

Solitaire Cash – אפליקציית המשחק הראשונה שפותחה על ידי החברה, בה משתמשים מתחרים ביניהם בטורניר סוליטר קלאסי, בו כל שחקן מקבל חפיסת קלפים המסודרת באותו אופן במטרה לקבל את הניקוד המרבי בזמן קצוב.
Bingo Cash – משחק בינגו מבוסס יכולת למובייל, בו משתמשים מתחרים ביניהם על אותו לוח ומספרים בזמן קצוב.
Bubble Cash – משחק ירי תחרותי בבועות, בו המשתמשים מתחרים ביניהם על פיצוץ מספר הבועות הגבוה ביותר בזמן קצוב.
21 Cash – משחק קלפים מבוסס בלאק ג'ק למובייל בו מתחרים השחקנים ביניהם לייצר כמה שיוצר רצפי מספרים המסתכמים ב-21 בזמן קצוב.
הערות שוליים

↑  גלית חתן, ‏פאפאיה משקיעה מאות אלפי דולרים בהורדת המילה "גיימינג" משמה, באתר גלובס, 26 ביוני 2023
↑  נעמה טלמור‏, פאפאיה גיימינג מרחיבה את פעילותה ומגייסת כישרונות חדשים, באתר וואלה, 27 בפברואר 2023
1 2   שגיא כהן, בתוך שנתיים: פאפאיה גיימינג מכניסה יותר מ-150 מיליון דולר - בזכות סוליטר ובאבלס, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2021
↑  אסף לבנון, “הגעתי למקום שבו אני מגשים את עצמי“, באתר ישראל היום, 3 בינואר 2023
ערל

ערך זה עוסק ביהודי זכר שאינו נימול. אם התכוונתם לאדם ממין זכר שיש לו עורלה, ראו .
| --- | --- |

טקס ברית מילה
 מקרא:  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק י"ד
 תלמוד בבלי:  מסכת יבמות, דף ע', עמוד א' ואילך
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו קכ"ז  ספר המצוות, לאו קל"ה
ערל הוא אדם שלא נימול ויש לו ערלה. מאחר שביהדות מצווים היהודים על הסרת הערלה בברית מילה, והגויים אינם מצווים בכך, מקובל בעברית הכינוי "ערל" לכל מי שאינו יהודי. כינוי זה מצוי כבר בתנ"ך, במיוחד ככינוי גנאי לפלשתים. החל מלשון חז"ל, רווח הכינוי "ערל" לכל מי שאינו יהודי, ללא קשר לשאלה האם הוא ערל בפועל או לא, וכינוי זה משמש לעיתים גם בספרות העברית החדשה.
עם זאת, בהלכה הביטוי "ערל" מתייחס בדרך כלל דווקא ליהודי המחויב בברית מילה, ולא קיים אותה, בין אם בחר במזיד שלא לקיים את המצווה, ובין אם נמנע מלקיימה מחמת אונס כגון סיבות רפואיות המונעות את קיום המצווה. על יהודי שלא נימול חלים דינים שונים.
עונשו

יהודי שבמזיד לא מל את עצמו, מלבד שביטל חיוב עשה של ברית מילה, הוא אף ענוש בעונש 'כרת', והיא המצוות עשה היחידה, מלבד ביטול קרבן פסח, שיש בה חיוב כרת על ביטולה.
עונש זה נזכר בתורה בפרשת לך לך לאחר שאלוהים מצווה את אברהם במצוות המילה:
וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ אֶת בְּרִיתִי הֵפַר
לדעת הרמב"ם אינו מתחייב בכרת אלא אם כן מת בעודו ערל, לעומת זאת סבור הראב"ד שכל יום שאינו מל מתחייב בכרת. לפי הסברו של רבי יוסף קארו כוונת הראב"ד היא שחיוב הכרת רובץ על האדם מיום שנעשה בר מצווה, וביום שנימול פוקע ממנו החיוב (ואין כוונת הראב"ד שבכל יום שעובר חל חיוב כרת בפני עצמו).
דיני ערל

ישנם בתורה כמה דינים ואיסורים מיוחדים שנוגעים לערל יהודי:
דיני ערל > קרבן פסח

יהודי ערל נאסר עליו, באיסור לאו, לשחוט קרבן פסח ולאכול ממנו כמפורש בתורה:
...הִמּוֹל לוֹ כָל זָכָר וְאָז יִקְרַב לַעֲשֹׂתוֹ... וְכָל עָרֵל לֹא יֹאכַל בּוֹ
בתלמוד למדו שלא רק מילת עצמו מעכבת אותו מלעשות ולאכול את קרבן הפסח, אלא אף אם אחד מבניו או עבדיו הכנענים טרם נימול, נאסר בעשיית ובאכילת קרבן הפסח:
וְכִי יָגוּר אִתְּךָ גֵּר וְעָשָׂה פֶסַח לַיהוָה הִמּוֹל לוֹ כָל זָכָר וְאָז יִקְרַב לַעֲשֹׂתוֹ וְהָיָה כְּאֶזְרַח הָאָרֶץ...
דיני ערל > תרומה

חז"ל למדו בגזירה שווה מאיסור אכילת קרבן פסח לערל, שאף תרומה אסורה באכילה לכהן ערל, בין אם לא נימול במזיד ובין שלא נימול בשוגג או באונס, כפי שנזכר במשנה במסכת יבמות ”הערל וכל הטמאים לא יאכלו בתרומה נשיהן ועבדיהן יאכלו בתרומה...” (משנה, מסכת יבמות, פרק ח', משנה א').
דיני ערל > קדשים

גם לעניין שאר הקורבנות מבואר בראשונים שאין לערל לאכול מהם, וכך פסק ברמב"ם ”כל הקרבנות בין קדשי קדשים בין קדשים קלים אין אוכלין אותם אלא הטהורים בלבד המולין... והטומטום אסור לאכול בקדשים לפי שהוא ספק ערל...” (משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעשה הקרבנות, פרק י', הלכה ט').
דיני ערל > קבלת דם

בתלמוד למדו מהנאמר בספר יחזקאל שערל אף אסור לעבוד בבית המקדש, ואם עבד - עבודתו פסולה. וכך כתב ברמב"ם: "כל הזבחים שקבלו דמן זר, אונן... ערל, טמא, יושב...פסל"...
דיני ערל > הזאה

יהודי ערל פסול להזאת מי חטאת של פרה אדומה לטהר טמאים, וכך פסק הרמב"ם בספרו "הכל כשירין להזות חוץ מאשה וטומטום ואנדרוגינוס וקטן שאין בו דעת, אבל קטן שיש בו דעת כשר להזות והערל כשר להזות שאין הערל טמא"...
דיני ערל > למול אחרים

בראשונים כתבו שיהודי ערל שלא מל מחמת אונס כגון שמתו אחיו מחמת מילה וכדומה ומפני זה מפחד למול את עצמו, מותר לו למול אחרים, אך ערל שמזיד לא מל עצמו נחשב כמומר לדבר אחד שהוא פסול לאותו הדבר. וכך פסק בשולחן ערוך”מומר לערלות, דינו כמומר לעבירה אחת. ואם אינו ערל אלא מפני שמתו אחיו מחמת מילה, הרי הוא כשאר ישראל כשר” (שולחן ערוך, יורה דעה, סימן ב', סעיף ז').
דיני ערל > יין נסך

כתב רבינו ירוחם בשם רבינו מאיר דמשוך בערלתו אינו עושה יין נסך דניסוך אינו תלוי במילה שהרי משומד מהול הוא ועושה יין נסך במגעו וזה אף על פי שנמשכה ערלתו לבו לשמים. בספר ארחות חיים הוסיף שאפילו משומד לערלות אינו אוסר.
אמנם הלבוש סבר שערל במזיד אוסר: ”משומד לערלות שאינו מהול, שלא מלו אותו אבותיו וגם הוא אינו מל את עצמו, הרי הוא כמשומד לשאר עבירות, ואם מתו אחיו מחמת מילה ומיראה לא מלו אותו גם כן, וגם הוא עצמו נותן טעם שמתיירא מן המיתה, הרי הוא כשאר ישראל כשר” (יו"ד סי' ב ס"ז).
דיני ערל > קרבן ראיה

בתלמוד בתחילת מסכת חגיגה הובאה דעת רבי עקיבא שפוטר ערל מלעלות לרגל ולהקריב עולת ראיה, וטעמו הוא שערל דינו כטמא.
דיני ערל > ברכת כהנים

לדעת המגן אברהם ערל אפילו לא מל במזיד כשר לנשיאת כפים, מאחר שאינו גורע יותר מבעל מום שפסול לעבודה במקדש אך כשר לישא את כפיו. אמנם לדעת הפרי חדש ערל פסול לישא את כפיו, מאחר שעבודתו בבית המקדש פסולה.
דיני ערל > משוך ערלה

אדם שמשך את ערלתו עד שנראה כאילו אינו מהול, מדאורייתא מותר בתרומה ובפסח, אך מדרבנן נחשב כ'ערל' לכל דבר, ואסור באותם הדברים שערל אסור 'קרבן פסח' וקדשים, וחייב למול שנית מדרבנן מפני שהוא נראה כערל.
דיני ערל > לשון נדרים

במשנה במסכת נדרים מבואר שאדם שנדר מאנשים ערלים, מותר ביהודים אף שהם ערלים, ואסור בגויים אף שהם נימולים, מאחר שסתם לשון 'ערל' הכוונה לגויים והביאו לכך ראיות מהפסוקים כגון מה שנאמר: "כי כל הגוים ערלים, וכל בית ישראל ערלי לב" ועוד.
הערות שוליים

↑  למשל ספר שופטים, פרק י"ד, פסוק ג'; ספר שמואל ב', פרק א', פסוק כ'; ספר ישעיהו, פרק נ"ב, פסוק א'.
↑  ראו משנה, מסכת נדרים, פרק ג', משנה י"א.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות מילה, פרק א', הלכה ב', השגת הראב"ד וכסף משנה שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף כ"ב, עמוד ב'.
↑  ני"ז ח"א קנב ע"ד
↑  תשב"ץ קטן סי' שפ
↑  סי' כג הלכות יין נסך אות ו
↑  כמובאר בתלמוד במסכת תענית כו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ב, עמוד ב'.
פהד חכים

| --- | --- |

פהד חכים בכנס בנושא בטיחות ובריאות בעבודה בחברה הערבית, נצרת, ספטמבר 2023
 לידה:  19 באפריל 1974 (בן 50) 
 לאום:  ישראל ישראל
 לימודי רפואה:  האוניברסיטה העברית בירושלים ובית החולים רמב"ם
 תפקידים:  רופא, מנהל כללי 
 מחלקות ובתי חולים:  מנהל בית החולים האנגלי בנצרת  רופא בכיר במכון ריאות ילדים בבית החולים רמב"ם
 
פהד חכים (ערבית: فهد حكيم, נולד ב-19 באפריל 1974) הוא מנכ"ל בית החולים האנגלי בנצרת, פרופסור לרפואה ורופא בכיר במכון ריאות ילדים בבית החולים רמב"ם. במקביל משמש חכים גם כיועץ לקופות החולים בישראל בתחום רפואת הילדים, רפואת ריאות ומחלות שינה.
גדל בנצרת ולמד בבית הספר הבפטיסטי ובתיכון סנט ג'וזף. למד רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים לימודיו בשנת 1999. את הסטאז' עשה בבית החולים רמב"ם, בו סיים גם שתי התמחויות ברפואת ילדים (2007) וברפואת ריאות (2010). כמו כן למד בשנים 2008–2012 את תחום מחלות השינה באוניברסיטת שיקגו.
חכים הוא פרופסור חבר קליני בפקולטה לרפואה באוניברסיטת בר-אילן ושותף למעבדה לחקר המוח, השינה והמערכת החיסונית בפקולטה לרפואה בטכניון. בנוסף משמש חכים כחבר בוועדות בינלאומיות, וכן בוועדות רשמיות של משרד הבריאות והמועצה המדעית שלו.
הוא בוגר תוכנית של ארגון מעוז. חבר בוועד המנהל של עמותת אלמנארה לקידום אנשים עם מוגבלות בחברה הערבית.
הערות שוליים

↑  באתר בית החולים
1 2 3 4  פהד חכים - Maoz, באתר Maoz, ‏23 באוגוסט 2021
↑  אתר מכבי שירותי בריאות
↑  באתר הפקולטה
↑  אתר העמותה
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פו הדב וטיגר גם

| --- | --- |

עטיפת קלטת הווידאו העברית של "פו הדב וטיגר גם" משנת 1991
 מבוסס על:  ספר
 בימוי:  ג'ון לונסברי
 הופק בידי:  וולפגנג רייתרמן
 תסריט:  ספר: אלן אלכסנדר מילן תסריט: ריק קליוורט טד ברמן לארי קלמונס
 שחקנים ראשיים:  סבסטיאן קאבוט סטרלינג הולוויי ג'וניוס מתיוס פול וינצ'ל ג'ון פידלר דורי ויטאקר ברברה לאדי טימותי טרנר
 מדבבים:  ג'וניוס מת'יוס (ארנב) דורי ויטאקר (רו) טימותי טרנר (Christopher Robin) פול וינצ'ל (טייגר) ברברה לודי (קנגה) סטרלינג הולוויי (פו הדב (דיסני)) ג'ון פידלר (Piglet) קלינט הווארד רלף ורייט 
 מוזיקה:  רוברט ב. שרמן ריצ'רד מ. שרמן באדי בייקר
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני, Walt Disney Studios Home Entertainment 
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 הקרנת בכורה:  20 בדצמבר 1974
 משך הקרנה:  25 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מוזיקלי 
 סרט הבא:  פו הדב ויום ההולדת של איה (1983)
 דף הסרט ב־IMDb
 
פו הדב וטיגר גם (באנגלית: Winnie the Pooh and Tigger Too) הוא סרט קצר של חברת וולט דיסני. הסרט מבוסס על פרקים 4 ו-6 מהספר "הבית בקרן פו" שנכתב על ידי הסופר א. א. מילן.
הסרט יצא לאקרנים בשנת 1974 ובשנת 1977 יצא תחת גרסה מאוחדת עם "פו הדב ועץ הדבש" (1966) ו"פו הדב והיום הסוער" (1968) בסרט "הרפתקאותיו הרבות של פו הדב".
תקציר העלילה

לארנב נמאס מהניתורים של טיגר, והוא מחליט לעשות מעשה: לאבד את טיגר בערפל. הדבר לא מצליח. ימים רבים לאחר מכן, בחורף, טיגר נתקע על עץ, ומרוב מצוקה ופחד אומר שלא יקפץ אף פעם, ולאחר מכן כמעט שוכח את הבטחתו אך מקבל תזכורת מארנב ומתרחק לאיטו, למרבה שמחתו של ארנב ולמרבה עצבונם של שאר חבריו (ובמיוחד רו). כדי לנחם את טיגר כולם מקפצים בשלג.
מדבבים

| מדבב/ת  | דמות |
| --- | --- |
סטרלינג הולוויי: פו הדב 
ג'וניוס מתיוס: ארנב
פול וינצ'ל: טיגר
דורי ויטאקר: רו
ג'ון פידלר: חזרזיר
ברברה לאדי: קנגה
טימותי טרנר: כריסטופר רובין
סבסטיאן קאבוט: המספר
פו הדב ביום סגריר

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 מבוסס על:  ספרו של אלן אלכסנדר מילן
 בימוי:  וולפגנג ריית'רמן 
 הופק בידי:  וולט דיסני 
 תסריט:  ראלף רייט לארי קלמונס
 מדבבים:  פול וינצ'ל (טייגר) האל סמית' (ינשוף) ג'וניוס מת'יוס (ארנב) הווארד מוריס (גופר) ברברה לודי (קנגה) ג'ון פידלר (Piglet) ג'ון ולמסלי (Christopher Robin) רלף ורייט (Eeyore) סטרלינג הולוויי (פו הדב (דיסני)) קלינט הווארד (רו) 
 מוזיקה:  רוברט ב. שרמן ריצ'רד מ. שרמן
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני, Walt Disney Studios Home Entertainment 
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה הפקות
 הקרנת בכורה:  20 בדצמבר 1968
 משך הקרנה:  25 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 פרסים:  פרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר (וולט דיסני) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פו הדב ביום סגריר (באנגלית: Winnie the Pooh and the Blustery Day) הוא סרט הנפשה בן 25 דקות מבית היוצר של חברת וולט דיסני. הסרט מבוסס על פרק מהספר פו הדב של הסופר א. א. מילן.
הסרט יצא לאקרנים בשנת 1968 ויותר מאוחר יצא תחת גרסה מאוחדת עם "פו הדב ועץ הדבש" (1966) ו"פו הדב וטיגר גם" (1974) בסרט "הרפתקאותיו הרבות של פו הדב".
הסרט זכה בשנת 1968 בפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.
תקציר העלילה

בתחילת הסרט אנו פוגשים את חזרזיר. חזרזיר ופו עפו לתוך ביתו של ינשוף, שלאחר מכן נהרס לחלוטין. בלילה פו פגש את טיגר, שהסביר לו שדבש-ובעיקר דבש גנוב-אהוב על פרפילים ושועלדונים. כשפו ישן, הוא חלם על פרפילים ושועלדונים. לפתע פו התעורר בתוך שלולית ענקית. כאשר השיטפון נגמר, כריסטופר רובין עושה מסיבה לכבוד פו וחזרזיר.
מדבבים

| מדבב/ת  | דמות |
| --- | --- |
סטרלינג הולוויי: פו הדב 
ג'ון פידלר: חזרזיר
פול וינצ'ל: טיגר
ג'וניוס מתיוס: ארנב
ג'ון וולמסלי: כריסטופר רובין
האל סמית: ינשוף
ראלף רייט: איה
ברברה לאדי: קנגה
קלינט הווארד: רו
הווארד מוריס: גופר
סבסטיאן קאבוט: המספר
הסרט עצמו לא יצא לאור בגרסת הדיבוב העברי אבל בגרסה המאוחדת עם שני הסרטים הקצרים האחרים היה דיבוב עברי לכל אחת מהדמויות במשך כל הסרט.