stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביקוש
פונקציית הביקוש

ביקוש של צרכן למוצר מושפע ממשתנים אחדים, שכל אחד מהם מהווה מרכיב במערכת שיקוליו האם וכמה לקנות מן המוצר. בין משתנים אלה מחיר המוצר עצמו, שהוא מרכיב בולט וברור בשיקוליו של הצרכן לגבי הרכישה וכמותה; הכנסתו של הצרכן, הקובעת את מסגרת אפשרויות הצריכה שלו; מחיר המוצרים המשלימים למוצר, כלומר המוצרים הנוספים שעליו לצרוך כתולדה של צריכת המוצר; ומחירי המוצרים התחליפיים, כלומר המוצרים שבצריכתם יש כדי להפחית מדרישת הצרכן למוצר הנדון. המונח "פונקציית הביקוש" מתייחס על פי רוב לפונקציה המציגה את הקשר בין רמת הדרישה למוצר לבין המשתנה שהוא מחירו של המוצר, כאשר יתר המשתנים מונחים כקבועים.
ברור למדי באופן אינטואיטיבי שככל שמחיר מוצר נתון נמוך יותר, תגבר הדרישה לו בשוק – בין משום שיימצאו יותר צרכנים המעוניינים בו, ובין משום שכל צרכן לעצמו ידרוש יותר יחידות ממנו. על-כן, במרבית המקרים המקובלים, להוציא חריגים שונים, ביקוש כפונקציה של מחיר הוא פונקציה יורדת, היינו פונקציה שבה המשתנה התלוי – הכמות הנדרשת – יורדת ככל שיעלה המשתנה הבלתי תלוי, היינו המחיר.
ביקוש בשוק נתון למוצר מסוים – כלומר הפונקציה המשקפת את כמות יחידות המוצר שידרשו כלל הצרכנים הפועלים בו בכל מחיר נתון – הוא למעשה מצרף של פונקציות הביקוש האינדיבידואליות של כל אחד מהצרכנים. פונקציית הביקוש של הצרכן הבודד מציגה את הקשר בין מחיר לכמות כפונקציה יורדת, ועל כן גם פונקציית הביקוש המצרפית – זו המתייחסת לכלל השוק – היא פונקציה יורדת.
פונקציית הביקוש > התועלת השולית כבסיס לפונקציית הביקוש

המיקרו-כלכלה מרחיבה ומעמיקה את הניתוח וההסבר לצורתה ומגמתה של פונקציית הביקוש של הצרכן הבודד, ומנסה למפות, באמצעות שימוש במושגים תועלת ותועלת שולית, את הכמות אותה יהיה הצרכן מעוניין לרכוש עבור כל מחיר שוק אפשרי.
אחת מהנחות היסוד של כלכלת שוק היא שצרכן פועל באופן רציונלי למטרת מקסימיזציה של תועלתו. תועלת, במובנה הכלכלי, היא השימושיות, הסיפוק וההנאה אשר מפיק הצרכן כתוצאה מאחיזתו במוצר. חקר הכלכלה מניח לצורך הדיון שתועלת זו היא נתון הניתן לכימות ולמדידה, לפחות תאורטית, במונחים של שווה-כסף. צרכן הרוכש מוצרים בשוק מעוניין לרכוש את הכמות שתניב לו תועלת מקסימלית, בהתחשב במחיר השוק הנתון לפניו. בעיקרון, הצרכן מעוניין לרכוש ולצרוך ככל היותר להגברת תועלתו, עד גבול מסוים: הגבול בו מחיר הקנייה של יחידת מוצר נוספת עולה על התועלת שיפיק ממנו.
עקרון התועלת השולית הפוחתת קובע כי תועלתו של צרכן מכל יחידה נוספת של מוצר הולכת ופוחתת ככל שהוא צורך יותר יחידות מן המוצר. אדם מפיק תועלת רבה מן המכונית הראשונה שירכוש, תועלת נוספת אך פחותה מן המכונית הנוספת שיקנה, ותועלת נמוכה עוד יותר מן המכונית השלישית. זוהי "התועלת השולית" – תוספת התועלת מצריכת יחידת מוצר אחת נוספת, וכפי שממחישה הדוגמה היא פחותה מהתועלת שהניבה לו יחידת המוצר הקודמת. הצרכן, לפיכך, ישאף לצרוך יחידות מוצר נוספות עד לנקודת הכמות שבה התועלת השולית, שכאמור הולכת ופוחתת עם גבור הצריכה, תשתווה למחיר המוצר בשוק. צריכה מעבר לנקודה זו, משמעה שעלות רכישת היחידות הנוספות עולה על התועלת שמפיק הצרכן מהן ועל כן לא ימשיך הצרכן הרציונלי לרכוש מעבר לכמות זו. מכאן שניתן תאורטית להתאים, עבור כל מחיר אפשרי שישרור בשוק, את הכמות אותה ישאף הצרכן לרכוש, וכמות זו תפחת ככל שמחירו של המוצר גבוה יותר. הפונקציה המתאימה לכל מחיר שוק אפשרי את הכמות האופטימלית אותה ירצה הצרכן לרכוש – היא פונקציית הביקוש שלו.
צריכה בכמות שבה התועלת השולית שווה למחיר (MU = P) מציינת לפיכך את הצריכה האופטימלית מבחינת היחס בין הוצאתו של הצרכן לבין סך תועלתו. על כן, פונקציית הביקוש של הצרכן, שמשמעותה מהי הכמות אותה ירצה לרכוש ולצרוך בכל מחיר נתון, אינה אלא פונקציית התועלת השולית שלו, ומציגה על פי רוב גרף יורד של יחס בין מחיר לכמות נדרשת.
פונקציית הביקוש > עקומת הביקוש

עקומת הביקוש היא הביטוי הגרפי של פונקציית הביקוש. מקובל להציגה במערכת צירים שבה הציר האנכי מודד את המחיר (P), והציר האופקי את הכמות (Q). זוהי תצוגה מתמטית מקובלת, אך עם שוני קל מהמקובל: כאן מוצג המשתנה הבלתי-תלוי – המחיר – על הציר האנכי, והמשתנה התלוי – הכמות – על הציר האופקי. כצפוי מהיותה של פונקציית הביקוש פונקציה יורדת בדרך כלל, עקומת הביקוש המתקבלת היא בצורת קו יורד משמאל לימין.
פעמים רבות מקובל לציירה, סכמתית ולצורכי פשטות הדיון, כקו ישר אלכסוני, אף שאין היא מייצגת בהכרח פונקציה ליניארית. בפועל, צורתה המלאה עשויה להיות קעורה או קמורה, או כל צירוף בין השניים. השרטוט כקו ישר היורד משמאל לימין משמעותו, על פי רוב, שלצורך הדיון העקרוני די לנו בידיעת מגמתה הכללית של העקומה ומידת שיפועה בטווח הרלוונטי לצורך הדיון. שיפועיה המשתנים של העקומה לרוחב כמויות צריכה היפותטיות הרחוקות מטווח הדיון הרלוונטי, ממילא כמעט בלתי ניתנים לאמידה ולמדידה.
יש הגיון מסוים בהצגתה כעקומה קמורה היורדת משמאל לימין (כמופיע בגרף משמאל) המבטא בקירוב גמישות יחידתית, ומכאן שלא מדובר במוצר בעל ביקוש גמיש או ביקוש קשיח (ביקוש יחידתי מתואר כהיפרבולה P*Q=K).
בדרך כלל, גם לא מקובל להצמיד מספרים שמייצגים ערכים מדויקים של מחיר וכמות על צירי העקומה (למעט בדוגמאות פשטניות לצורכי לימוד). זאת משום שעקומת ביקוש נועדה לנתח מגמות ומאפיינים, שניתנים עקרונית לאמידה וחיזוי בידי כלכלנים בערכים כלליים ובשיעורים, אך כמעט בלתי אפשרי לבצע מדידה מדויקת ואמיתית בשטח של ערכים אלה. זאת בעיקר משום שבאף שוק לא מתקיימת במלואה מערכת ההנחות הנדרשת במודלים של כלכלת שוק, וצרכנים אינם פועלים בהכרח באופן "רציונלי" כהגדרתו הכלכלית.
פונקציית הביקוש > שינוי בביקוש: תזוזה של עקומת הביקוש

לבד ממחיר המוצר, המוצג כמשתנה על מערכת הצירים, פועלים סביב הצרכן משתנים נוספים המשפיעים על הכמות שאותה ידרוש בשוק. בין אלה ניתן למנות את הכנסתו הפנויה, מחירי מוצרים תחליפיים ומחירי מוצרים משלימים, ועוד. שינוי בכל אחד ממשתנים אלה יביא לשינוי במיקומה או בצורתה של עקומת הביקוש על גבי מערכת הצירים.
גידול בביקוש מוגדר כמצב בו עבור כל מחיר אפשרי תגדל הכמות המבוקשת בידי הצרכנים, יחסית למצב ששרר קודם. גידול כזה עשוי לחול כתוצאה מעלייה בהכנסה, ירידת מחיר מוצר משלים, עלייה במחיר מוצר תחליפי, או משינוי דמוגרפי שפשוט מגדיל את מספר הצרכנים בשוק. גרפית יתבטא הגידול בתזוזה ימינה של עקומת הביקוש כולה, כך שמיקומה החדש של עקומת הביקוש החדשה יקשר לכל מחיר נתון כמות גדולה יותר מאשר במיקומה הקודם. באופן דומה, קיטון בביקוש יתבטא בתזוזה שמאלה של עקומת הביקוש כולה, כך שבכל מחיר נתון תידרש כמות קטנה מאשר בעבר.
חשובה ההבחנה בין "שינוי בביקוש", היינו הגדלתו או הקטנתו, שפירושו דרישת כמות גדולה או קטנה יותר של מוצר בכל מחיר נתון, וביטויו הגרפי בתזוזה ימינה או שמאלה של עקומת הביקוש; לבין "שינוי בכמות המבוקשת" שפירושו תזוזה על עקומת הביקוש הקיימת לעבר נקודה אחרת המייצגת כמות גדולה או קטנה יותר, ללא שינוי בפונקציית הביקוש.
ביקוש מול היצע

כדי לנתח את הכוחות הפועלים בשוק, המורכב מיצרנים וצרכנים, ואת השפעתם ההדדית זה על זה, מקובל להתוות את עקומת ההיצע על אותה מערכת צירים עליה משורטטת עקומת הביקוש. כמו הביקוש, גם ההיצע הוא פונקציה המתארת קשר בין כמות למחיר - אך לא מנקודת מבטו של הצרכן, אלא מנקודת מבטו של היצרן. בשונה מעקומת הביקוש, המשקפת פונקציה יורדת, משקפת עקומת ההיצע פונקציה עולה: ככל שעולה מחיר המוצר, כך מציעים היצרנים יותר יחידות ממנו.
בנקודה על הגרף המשותף שבה מצטלבות עקומות ההיצע והביקוש, השוק מגיע לשיווי משקל. נקודה זו משקפת מחיר מוצר וכמות שלו שבהם נפגשים רצונותיהם של היצרנים והצרכנים באופן אופטימלי - כל הכמות המוצעת שמציעים היצרנים במחיר המתאים להם נרכשת בידי הצרכנים במחיר המתאים להם, ומתאזנים הכוחות הפועלים לדחיפת המחיר מעלה או מטה.
עודף ביקוש הוא מצב המתקבל כאשר מחיר השורר בשוק נמוך ממחיר שיווי משקל. במחיר כזה מעוניינים הצרכנים לקנות כמות גדולה יותר מכפי שיצרנים מעוניינים להציע, ולא שורר בשוק שיווי משקל כלכלי. נמצאים אז בשוק צרכנים שדרישתם למוצר לא באה על סיפוקה, ואלה יפעלו להשגת פריטי מוצר גם במחיר גבוה ממחיר השוק. מצב זה הוא כוח שוק הפועל בכיוון של עליית המחיר בשוק, עד להתייצבותו ברמה של שיווי משקל.
גמישות הביקוש

עקומת הביקוש מצטיירת, כאמור, כקו יורד משמאל לימין. ישנה משמעות רבה לשיפוע שבו יורדת העקומה – שיפוע זה מבטא את גמישות הביקוש. גמישות הביקוש מבטאת, בעיקרון, את יכולת ומידת תגובתם של צרכני השוק לשינויים במחיר, בדרך של התאמת הכמות המבקשת למחיר המשתנה. ככל ששינוי במחיר יגרור בעקבותיו שינוי משמעותי יותר בכמות המבוקשת – כך נחשב הביקוש גמיש יותר, ולהפך: ככל ששינוי במחיר יגרור התאמה קטנה יותר של הכמות המבוקשת, כך ייחשב הביקוש קשיח יותר.
מבחינה מתמטית, נמדדת גמישות הביקוש כשיעור השינוי בכמות המבוקשת מחולק בשיעור השינוי במחיר. ערכים אלה עשויים לנוע בטווח שבין 0 לאינסוף. במקרה הקיצון, גמישות 0 משמעותה ביקוש קשיח לחלוטין, היינו אין זה משנה כמה ישתנה המחיר – אין הצרכנים מעוניינים לשנות כלל את כמויות הצריכה שלהם בהתאמה למחיר המשתנה. במקרה הקיצון ההפוך, גמישות השואפת לעבר האינסופית משמעותה שלצרכנים נטייה בלתי-מוגבלת להתאים את כמות המבוקשת, עד אינסוף וללא כל שיהוי, בתגובה לשינוי פעוט במחיר.
מן הבחינה הגרפית, ביקוש קשיח לחלוטין יוצג על מערכת הצירים כקו ישר אנכי לחלוטין, כלומר בכל מחיר נתון הכמות המבוקשת היא תמיד אחת, יחידה וקבועה. בהתאמה, ביקוש גמיש לחלוטין יוצג במערכת הצירים כקו אופקי לחלוטין. בין שני מקרי הקיצון טווח רחב של שיפועים אפשריים של העקומה, שבו ככל שהשיפוע מתון יותר כך הביקוש גמיש יותר.
ביקוש קשיח יאפיין, על פי רוב, מוצרים הכרחיים. אם נביט לדוגמה בביקוש לאינסולין, מוצר שנצרך רק בידי חולי סוכרת והכרחי לקיומם, נמצא שירידה, ולו גם ניכרת, במחירו של האינסולין לא תביא לידי הגדלה משמעותית של הכמות הנדרשת והנצרכת ממנו. מי שאינו סוכרתי לא ירכוש את המוצר גם במחיר המופחת, ואפילו חולי סוכרת אינם צפויים לצרוך יותר ממנו עקב המחיר המופחת. מנגד, ביקוש גמיש יימצא על פי רוב במוצרי מותרות, כאלה שקל לאדם להסתדר גם בלעדיהם. במוצרים הטרוגניים ניתן לחשב את העדפת הצרכן המתבטאת בביקוש באמצעות מודל הדוני.
גמישות עשויה להשתנות באזורים שונים של העקומה. היות שפונקציית הביקוש אינה בהכרח ליניארית (כזו שעקומתה בצורת קו ישר עם שיפוע קבוע), הרי שבנקודות ובטווחים שונים לאורך העקומה ניתן למדוד גמישויות שונות. גם מקרי הקיצון – ביקוש קשיח לחלוטין או ביקוש גמיש לחלוטין – עשויים בהחלט לחול רק לגבי טווח מסוים של העקומה, ולא לכל אורכה. את הכלכלנים מעניינת בדרך כלל הגמישות בטווח הרלוונטי שסביב אזור המחירים והכמויות העומדים על הפרק לדיון ולניתוח. על כן, מקובל להתייחס לגמישות כעניין נקודתי, ולאמוד אותה בנקודה רלוונטית מסוימת בעקומה, מתוך הבנה שהגמישות באזורים אחרים של העקומה עשויה להיות אחרת.
ביקוש והכנסה

אחד גורמים העיקריים המשפיעים על ביקוש של צרכן למוצר, בצד מחירו של המוצר, הוא רמת ההכנסה הפנויה (הכנסה לאחר מס) של הצרכן. מבחינת השפעת ההכנסה על הביקוש, נחלקים המוצרים למספר סוגים על פי תגובת הביקוש להם לשינויים בהכנסתו של הצרכן:
מוצר נורמלי הוא מוצר שבו ככל שעולה רמת הכנסתו של הצרכן, יגדל הביקוש לו.
מוצר נייטרלי הוא מוצר שבו שינוי בהכנסת הצרכן לא יביא לכדי שינוי בביקוש לו. דפוסי צריכה של המוצר אינם תלויים בעושרו או עוניו היחסיים של הצרכן.
מוצר נחות מוגדר כמוצר אשר עלייה בהכנסתו של צרכן תביא לידי הקטנת הביקוש לו. דוגמה קלאסית לכך – נסיעה בתחבורה ציבורית: ככל שעולה הכנסתו של הצרכן הפוטנציאלי, תגדל הסבירות שיפנה לפתרונות תחבורה פרטיים, וייטה לצרוך פחות שירות זה.
מבחינה גרפית, שינוי בהכנסתו של צרכן תביא לכדי התוויית עקומת ביקוש חדשה, פחות או יותר מקבילה לקודמת, כזו המתאימה לכל מחיר נתון כמות מבוקשת חדשה. במקרה של "מוצר נורמלי", עלייה בהכנסה תביא לעקומת ביקוש חדשה שתהיה ימינה ולמעלה מזו הקודמת – זוהי הגדלה של הביקוש. במקרה של "מוצר נחות", עקומת הביקוש החדשה, בעקבות עלייה בהכנסה, תהיה שמאלה ולמטה מזו הקודמת – כלומר, ירידה בביקוש. ב"מוצר נייטרלי", לא תזוז כלל עקומת הביקוש בעקבות שינוי בהכנסה.
בנוסף לכך, מתייחסת המיקרו-כלכלה גם לגמישות ההכנסה של הביקוש – נתון אשר אומד לא רק את מגמת השינוי בביקוש בעקבות שינוי בהכנסה, אלא גם את שיעורו היחסי. לכל מוצר ישנה גמישות הכנסה משלו, שאינה דומה ממוצר למוצר. גמישות הכנסה גבוהה תתקיים במוצר שבו שיעור קטן של שינוי בהכנסה יביא לשיעור גדול יחסית בשינוי הביקוש. גמישות הכנסה נמוכה היא כזו שבה שיעור משמעותי של שינוי בהכנסה, יביא לשינוי קטן יחסית בביקוש.
באופן מתמטי מבוטאת גמישות ההכנסה כשיעור השינוי בכמות המבוקשת, מחולק בשיעור השינוי בהכנסה. כאשר שיעור השינוי בהכנסה זהה לשיעור השינוי בביקוש (למשל: עליה של 20% בהכנסת הצרכן תביא לעלייה של 20% בקניית זוגות נעליים מצידו), הרי שחלוקת האחד בשני תיתן את התוצאה 1 – גמישות יחידתית.
במוצר שגמישות ההכנסה שלו יחידתית, הצרכן יוציא תמיד אחוז קבוע מהכנסתו על המוצר. לעומת זאת, מוצר בעל גמישות הכנסה גבוהה מתאפיין בכך ששיעור ההוצאה מכלל ההכנסה על המוצר ילך ויעלה ככל שגדלה הכנסת הצרכן, ובאופן דומה מוצר שגמישות ההכנסה שלו נמוכה יתאפיין בהקטנת חלקו היחסי בסל ההוצאות של הצרכן ככל שעולה ההכנסה. במקרה של "מוצר נייטרלי", כזה אשר שינוי בהכנסה אינו משנה את הביקוש לו – גמישות ההכנסה היא 0. במקרה הקיצוני עוד יותר גמישות ההכנסה כבר הופכת לשלילית (שיעור חיובי של שינוי בהכנסה יביא לשיעור שלילי של שינוי בביקוש) – זה, כאמור, "מוצר נחות".
ראו גם

היצע
היצע וביקוש
כלכלת שוק
עקומת הביקוש היא תצוגת גרפית של פונקציית הביקוש. הציר האנכי מציין את המחיר (P), והציר האופקי את הכמות המוצעת (Q). הכמות היא פונקציה עולה של המחיר.
הגדלת ביקוש: תזוזה ימינה ולמעלה של עקומת הביקוש כולה, מ-D1 ל-D2
שיווי משקל השוק, המתקבל במפגש ההיצע עם הביקוש
עקומות ביקוש חליפיות הנבדלות בגמישותן
אנשים מחכים בתור להיות הראשונים שיקנו את ה-iPhone 3G, מחוץ לאפל סטור בשדרה החמישית בניו יורק, ארצות הברית בשנת 2008
קניין חזקה

ערך זה עוסק באחד ממעשי הקניין במשפט העברי. אם התכוונתם למושג משפטי, ראו .
אדם נועל את דלת ביתו במפתח, קניין השנוי במחלוקת בין הראשונים
התקנת מנעול בדלת נחשבת למעשה קניין לפי כל הדעות
גידור היא אחת מהדרכים העיקריות להראות בעלות
גם תעלה המקיפה ותוחמת את הנכס יכולה להראות בעלות
במשפט העברי, קניין חזקה היא דרך לקנות נכס (בשונה מהחזקה שמהווה רק ראייה) על ידי פעולה מעשית בגוף הנכס (כגון חפירה בקרקע).
מהות החזקה

אף על פי שמה שמשותף לחזקת ראייה, לפי מסקנות הדיונים התלמודיים שבפנינו אין ביניהם כל קשר. הריטב"א מוכיח זאת, מכך שבעוד שקניין חזקה נעשה דווקא על ידי פעולה בגוף הקרקע ואין די באכילת פירות הקרקע, הרי שחזקת ראייה בקרקעות נעשית דווקא על ידי אכילת פירות הקרקע, אך במעשה חזקה על הקרקע עצמה, כמו נעילת דלתה או תיקון גדר מסביב לה, אינו נחשב לחזקה. אך יש הסוברים שקיים קשר בין חזקת ראייה לקניין חזקה.
קניין החזקה הוא כאשר אדם נועל בית או שטח או פורץ בה פרצה. נחלקו הראשונים האם נעילת דלת נחשבת לחזקה, או לא. לפי הרשב"ם נעילת דלת אינה נחשבת לחזקה, שכן אין דבר זה מעשה בעל הבית, אלא כאורח המבריח נזקים מנזקי בעל הבית, דבר שמחויב כל אחד לעשות במידת האפשר, ורק התקנת מנעול בדלת נחשבת לקניין חזקה. לעומת זאת, רבינו יונה חלוק על כך ומסביר שרק כאשר קיים נזק המוכן ועומד להבא בשעת מעשה, הצלת הבית ממנו על ידי נעילה אינה מעשה בעל הבית אלא מעשה מצווה, אבל נעילה שלא בשעת הנזק היא קניין טוב.
נחלקו הראשונים האם מועלת חזקה בקניית קרקע מאדם אחר, או רק בקנית קרקע מנכסי הפקר.
המקור בתנ"ך ובתלמוד

החזקה היא אחת משלוש דרכי הקניין של הקרקעות, כמאמר המשנה במסכת קידושין (דף כו.): "נכסים שיש להם אחריות. (=קרקעות) נקנין בכסף ובשטר ובחזקה". (פרק א משנה ה), אך קניין זה שונה מהשניים האחרים בכך שהם מתבצעים על ידי העברה פיזית לעומתו שמתבצע באופן מופשט, ובקניין זה הקונה קונה את הקרקע בכך שהוא נועל את השער, או מעמיד גדר, או חופר תעלה, סביב הקרקע.
התלמוד מביא ראייה לדברי המשנה מפסוקים בתורה.
לשיטת חזקיה הלימוד הוא מהפסוק בספר ירמיהו: "וּשְׁבוּ, בְּעָרֵיכֶם אֲשֶׁר-תְּפַשְׂתֶּם" - תפיסת הערים, היא הישיבה בהם.
לשיטת רבי ישמעאל הלימוד הוא מהפסוק בספר דברים: "וִירִשְׁתֶּם אֹתָהּ, וִישַׁבְתֶּם-בָּהּ" - במה ירשתם את הערים בישיבה בהם.
המקור בתנ"ך ובתלמוד > בעבדים כנעניים

חזקת קניין היא גם אחת מחמשת דרכי הקניין של עבדים, המקור לכך הוא מהפסוק ”והתנחלתם אותם לבניכם אחריכם לרשת אחוזה”, המקיש את העבדים ל"אחוזה" - קרקעות.
אופן הקניין

ישנן מספר דרכים לבצע קניין זה בקרקע:
הקרקע נקנית על ידי החזקה משתי סיבות מרכזיות:
א. החזקה נותנת ביד הקונה שליטה בקרקע על ידי עשיית שינוי משמעותי בה.

ב. במעשה החזקה מפגין הקונה את מעמדו כבעל הקרקע.
מחלוקת הראשונים

הרמב"ם פוסק שאחרי הנעילה יש לחזור ולפתוח את השער, והרמב"ן שואל על הרמב"ם מדוע יש לחזור ולפתוח את השער אחרי הנעילה, בעוד שמעשה החזקה הוא רק הנעילה עצמה.
הבית יוסף מבאר, שכדי שיהיה ניכר שנעילת השער נעשית לשם קניין והוכחת בעלות על החצר, יש לחזור ולפותחה, שאם לא כן ניתן יהיה לחשוב שהנעילה נעשית בציווי בעל הבית, ולא לשם קניין, שכן כוחו של מעשה הקניין הוא דווקא בכך שניכר שהוא בעליו.
מחלוקת הראשונים > הקניין בעבדים

גם בעבד הקניין דומה, והוא מהווה שליטה ממשית על העבד, הנעשית בכך שהעבד משמש את רבו, על ידי התרת מנעלו, הולכת בגדיו אחריו לבית המרחץ, וכן כל מלאכה שדרך עבד לעשותה, ולא אדם אחר. בכך מופגנת בעלותו של האדון על העבד, שכן מלאכות מעין אלו אינן נעשות בדרך כלל אלא על ידי עבדים בלבד. כך גם אם העבד הפשיט את רבו (בבית המרחץ), רחצו, סכו בשמן, הלבישו והנעילו.
הערות שוליים

↑  רב האי גאון בספר המקח שער ג', על פי תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף נ"ב, עמוד ב', וב"אור תורה" העיר עוד, שבתלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"ב, עמוד ב' שהמשנה משווה את שתי החזקות במשנה אחת כאילו יש קשר הדוק ביניהם.
1 2  רבינו יונה בבבא בתרא נב ב.
↑  נכסים שיש להם אחריות הכוונה לקרקעות, והמילה אחריות משמעה שניתן לשלם מקרקעות אלו את חובות בעליהן, ואילו נכסים שאין להם אחריות הכוונה למטלטלין
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ו, עמוד א'
↑  ירמיהו, פרק מ', פסוק י'
↑  דברים, פרק י"א, פסוק ל"א
↑  שהם: כסף, שטר חזקה, משיכה וחליפין.
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק מ"ו.
↑  וכן נפסק בשולחן ערוך סימן קצ"ב סעיף ג'.
↑  הרב יצחק אלסטר, עולת יצחק (ירושלים תשס"ג) עמ' קי"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ב, עמוד ב'.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
יואב כהן

יואב כהן (נולד ב-30 באוגוסט 1999) הוא גולש רוח ישראלי על גלשן מדגם IQFoil, אלוף אירופה לשנת 2020 (בדגם ניל פרייד). ייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו 2020 וסיים במקום הרביעי.
ביוגרפיה

כהן גדל בקדימה ובקיסריה והוא בנם של חננאל, בעל חברת בנייה, ואיזבל שהייתה בעברה עיתונאית בצרפת. יש לו אחות אחת מנישואיה הראשונים של אמו. בגיל 7 החל להתאמן בגלישת רוח במסגרת קייטנת שייט ומאוחר יותר עבר להתאמן במועדון השייט הפועל שדות-ים תחת הדרכתו של שחף אמיר. מאחר שהיה קטן וצנום בשנות נעוריו, קיבל כהן בגיל 13 זריקות של הורמון גדילה. את שירותו הצבאי הוא העביר כספורטאי מצטיין בחיל הים.
קריירה

באליפות העולם לנוער אשר נערכה בסין בשנת 2017, זכה כהן במדליית הזהב. הוא התחיל את האליפות עם ניצחונות בשני השיוטים הראשונים והמשיך לסיים במקומות הראשונים בשיוטים הבאים. בשיוט המדליות הוא סיים במקום החמישי אך בשקלול כל השיוטים ולאחר ניצחונות ב-7 שיוטים מתוך 13 בסך הכל, הוא נותר במקום הראשון הכללי עם 26 נקודות.
כהן השתתף לראשונה באליפות העולם לבוגרים בשנת 2016 באילת, וסיים במקום ה-52 הכללי. גם באליפויות העולם בשנים שלאחר מכן לא הצליח כהן להתברג בצמרת. במאי 2018 זכה במדליית הזהב בשיוט מהסבב העולמי במדמבליק שבהולנד.
התואר המשמעותי הראשון שלו בקריירה הבוגרת הגיע באליפות אירופה 2020 שנערכה בוילאמורה שבפורטוגל, שם זכה במדליית הזהב. את השיוט הראשון הוא סיים במקום השביעי, ובשלושת השיוטים הבאים סיים במקום השני. גם בשיוטים הבאים הצליח להתברג בצמרת, ובשיוט המדליות סיים במקום החמישי אשר העניק לו את המקום הראשון בשקלול כל השיוטים עם 45 נקודות, לפני שחר צוברי שזכה במדליית הכסף. באליפות העולם 2021 שנערכה בקדיס שבספרד, סיים כהן במקום החמישי. בעקבות הצלחתו בחר מאמן הנבחרת גור שטיינברג שכהן ייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו על פני שחר צוברי.
באולימפיאדת טוקיו 2020 סיים כהן במקום הרביעי. בשיוטיו הראשונים כהן לא הצליח להתברג בצמרת ובתום 12 השיוטים הראשונים, הוא הגיע לשיוט המדליות כשהוא מדורג במקום השביעי הכללי במרחק של 20 נקודות מהאיטלקי שבמקום השלישי וללא סיכוי ממשי לזכות במדליה. בשיוט המדליות השייט האיטלקי והשייט הפולני פסלו, וכדי לסיים במקום השלישי הכללי כהן היה צריך לסיים את שיוט המדליות במקום הראשון בתקווה שהשייט הסיני יסיים במקום החמישי ומטה. כהן אכן סיים ראשון בשיוט המדליות אך השייט הסיני סיים רביעי. בשקלול כל השיוטים כהן דורג במקום הרביעי הכללי עם 76 נקודות שליליות במרחק של נקודה אחת ממדליית הארד.
כהן נכלל ברשימת פורבס 30Under30 של מגזין פורבס ישראל לשנת 2022.
הערות שוליים

↑  ערן נבון, ההחמצה: הגולש יואב כהן חוזר לדרמה באולימפיאדה, 5 בספטמבר 2021, ישראל היום
↑   איתמר קציר, יואב כהן, אלוף העולם לנוער בגלישת רוח, חולם לרשת את שחר צוברי, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2017
↑  הגולש יואב כהן ושייט הלייזר רדיאל מאור בן הרוש הוכתרו לאלופי העולם לנוער מטעם ISAF,‏ 21 בדצמבר 2017, אתר איגוד השייט בישראל
↑  מדליית זהב לגולש ה-RSX יואב כהן בתחרות במדמבליק. נוגה גלר סיימה במקום ה-4, 27 במאי 2018, אתר איגוד השייט בישראל
↑  אורן אהרוני, גלישת רוח: יואב כהן אלוף אירופה, צוברי וספיצ'קוב זכו בכסף, באתר ynet, 28 בנובמבר 2020
↑  איתמר קציר, יואב כהן ייצג את ישראל בגלישה בטוקיו, צוברי עשוי לפרוש: "התחושות קשות", באתר הארץ, 5 במאי 2021
↑  אורן אהרוני, על חודה של נקודה: יואב כהן ניצח בשיוט המכריע - אבל לא זכה במדליה, באתר ynet, 31 ביולי 2021
↑  Forbes 30 Under 30 2022, Forbes Israel
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת טוקיו (2020)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | שלומי חיימי • עומר שפירא |  |
|  אתלטיקה | גירמה אמרה • סלאמוויט באיולין-טפרי • דיאנה ויסמן • מאור טיורי • מארו טפרי • אדוה כהן • איימרו עלמיה • לונה צ'מטאי-סלפטר • חנה קנייזבה-מיננקו |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן • קסניה פוליקרפובה |  |
|  בייסבול | נבחרת ישראל בבייסבול (ג'רמי בלייך • ג'ונתן דה-מארטה • ג'ואי ווגמן • בן וונגר • זאק וויס • ג'וש זייד • ג'ייק פישמן • אלכס כץ • אלון ליישמן • שלמה ליפץ • ג'ון מוסקוט • די ג'יי שרעבי • טל אראל • ריאן לברנוואי • ניק ריקלס • סקוט בורצ'ם • מיץ' גלסר • דני ולנסיה • זאק פנפראס • איאן קינסלר • טיי קלי • בלייק גיילן • אסף לוונגרט • רוב פולר) |  |
|  ג'ודו | גילי כהן • גילי שריר • טוהר בוטבול • רז הרשקו • ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • לי קוכמן • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • אורי ששון    נבחרת ישראל בג'ודו (גילי שריר • טוהר בוטבול • רז הרשקו • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • לי קוכמן • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • אורי ששון) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  הרמת משקולות | דוד ליטבינוב |  |
|  התעמלות אמנותית |  לינוי אשרם • ניקול זליקמן   נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (אופיר דיין, קארין וקסמן, יוליאנה טלגין, יאנה קרמרנקו, נטלי רייץ) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז • אלכס שטילוב |  |
|  טאקוונדו |  אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | רן שגיב • שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתי גולדפדן • אנסטסיה גורבנקו • מירון חרותי • יעקב טומרקין • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • מיכאל לייטרובסקי • אנדראה מורז • דניאל נמיר • רון פולונסקי • תומר פרנקל |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • עדן בלכר |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | איתי שני |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל גולדשטיין-וולדמן • אלברטו משען • טדי ולוק |  |
|  שיט | נויה בר עם • שחר טיבי • יואב כהן • קטי ספיצ'קוב • שי קקון |  |
שייח' ג'ראח

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 תאריך ייסוד:  המחצית השנייה של המאה ה-19
 על שם:  חוסאם א-דין אל-ג'ראחי 
 אוכלוסייה:  15,013 (2017)
 קואורדינטות:  31°47′40″N 35°13′55″E﻿ / ﻿31.79458333°N 35.231875°E﻿ / 31.79458333; 35.231875
 שכונות נוספות בירושלים
 he
 
מסגד שייח' ג'ראח בכניסה הדרומית לשכונה
עיבוד לצילום סטריאוסקופי של סלילת דרך שכם ליד מסגד שייח' ג'ראח על ידי הבריטים ב-1918
שכונת שייח' גראח' 1939
שֵׁייח' גַ'רׇּ֫אח (בערבית: الشيخ جراح, בתעתיק מדויק: אלשֵׁיח' גַ'רׇּ֫אח) היא שכונה בצפון-מזרח ירושלים. השכונה ממוקמת ממזרח לשדרות בר-לב, מצפון למושבה האמריקאית, ומדרום-מערב להר הצופים והגבעה הצרפתית. השכונה הוקמה על ידי עשירים ערבים שיצאו מחומות העיר העתיקה לפני שנת 1870.
היא נקראת על שם חוסאם א-דין בן שרף א-דין עיסא אל-ג'ראחי, נסיך מאנשי חצרו של צלאח א-דין ורופאו האישי, שבנה במקום זאווייה ונקבר בה לאחר מותו בשנת 1202. מקור שם השכונה בתוארו של שייח' חוסאם א-דין, ג'ראח (جراح), שמשמעו "רופא מנתח" בערבית.
השכונה נחשבת למבוססת ולאמידה מבין שכונות ירושלים הערביות, אך חלקים בה עניים יותר וגרים בהם פליטים פלסטינים. שוכנות בה קונסוליות ונציגויות של מספר מדינות זרות וארגונים בינלאומיים. בשכונה שוכנים גם מספר מסעדות ומלונות. מצפון לשכונה הוקמה קריית הממשלה ע"ש מנחם בגין ונמצאים בה המטה הארצי של משטרת ישראל ומספר משרדי ממשלה.
בחלקה הדרומי של השכונה נמצאת מערת קבורה המיוחסת לפי המסורת לשמעון הצדיק. בסביבתו נמצאות קרקעות ובתים שלפני מלחמת העצמאות היו שייכות להקדשים יהודיים, ובחלקן היו שתי שכונות יהודיות, שכונת שמעון הצדיק ושכונת נחלת שמעון. בתקופת השלטון הירדני, ירדן ואונר"א הושיבו על אדמות אלה פליטים פלסטינים. אחרי מלחמת ששת הימים הוחזרה הבעלות על האדמות לבעלים היהודים, אך באזור המשיכו להתגורר תושבים ערבים. החל משנות ה-90 פונו חלק מהתושבים הערבים, בעקבות פסקי דין של בתי משפט בתביעות שהגישו בעלי הקרקע. פינויים אלה, וחשש מפינויים נוספים, עוררו מאבק ומחאות בשכונה שלא פעם הגיעו לעימותים אלימים.
מספר התושבים בשכונה נכון ל-2017 הוא 15,013, מתוכם 180 יהודים (נכון ל-2019).
גאוגרפיה

השכונה בנויה על גבעות מצפון לעיר העתיקה, ממזרח לקו פרשת המים בשטח הניקוז של נחל קדרון עילי, על צומת דרכים של דרך שכם ההיסטורית המוליכה מירושלים צפונה לעבר מעלה בית חורון (כביש 443), רמאללה, שכם וצפון הארץ, ושל דרך הר הזיתים, המקשרת מזרחה, להר הצופים והר הזיתים.
גבולות השכונה בחלוקה מוניציפלית של עירית ירושלים הם: שדרות בר-לב ממערב, קריית הממשלה מצפון, שכונת ואדי אל-ג'וז ממזרח והמושבה האמריקאית מדרום (רחוב עות'מאן אבן עפאן / דלמן).
היסטוריה > ממצאים ארכאולוגיים

בשכונה נמצאו מספר מערות קבורה המתוארכות לתקופה הרומית ואילך, כדוגמת מערת שמעון הצדיק ומערת הסנהדרין הקטנה.