stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביזון שחואטנסאקי
הערות שוליים

↑  Palacio, Pauline; Berthonaud, Véronique; Guérin, Claude; Lambourdière, Josie; Maksud, Frédéric; Philippe, Michel; Plaire, Delphine; Stafford, Thomas; Marsolier-Kergoat, Marie-Claude; Elalouf, Jean-Marc (2017-02-10). "Genome data on the extinct Bison schoetensacki establish it as a sister species of the extant European bison (Bison bonasus)". BMC Evolutionary Biology. 17 (1): 48. doi:10.1186/s12862-017-0894-2. ISSN 1471-2148. PMC 5303235. PMID 28187706.
↑  Roman Uchytel. "Pleistocene woodland bison". Prehistoric-Fauna.com. Retrieved 2021-10-11.
אמנה ח'אנום קזוויני

| --- | --- |
 לידה:  1787 קזווין, איראן 
 פטירה:  1851 (בגיל 64 בערך) 
 מדינה:  איראן 
 השקפה דתית:  אסלאם, אסלאם שיעי 
 בן או בת זוג:  מולא מוחמד סאלח ברע'אני 
 
אמנה ח'אנום קזוויני (בפרסית: آمنه‌خانم قزوینی; 1787-1851) הייתה משוררת ומורה, מלומדת ומשפטנית בחוק האסלאמי במאה ה-19 באיראן. בתה טאהרה קורת אל-עין הייתה גם היא מלומדת ומשכילה, מאותיות הח"י של הבאב, ונתפסת כמודל לחיקוי עבור הבהאים.
קורות חייה

אמנה ח'אנום קזוויני נולדה בשנת 1787 למשפחה של אנשי דת. היא הייתה בתם של השייח' סייד מוחמד עלי קזוויני (בנו של סייד חוסיין קזוויני) ופאטמה (בתו של סייד מוחמד מהדי בחר אל-עולום). סביה וגם אחיה, עבד אל-והאב קזוויני (אביו של עלאמה קזוויני) היו משפטנים ומלומדים מפורסמים.
בגיל 17 נישאה אמנה ח'אנום קזוויני למולא מוחמד סאלח ברע'אני, והמשיכה את לימודיה באגף הנשים במדרסה של בעלה (מדרסה סאלחיה). מלבד לימודי קוראן וחדית', אמנה למדה גם פילוסופיה, מיסטיקה ומשפט. לאחר שלמדה אצל גדולי העולמא וקיבלה את האסמכתא, שהגיעה לדרגת האיג'תהאד, הקימה מוסד ללימודי דת לומד בקזווין ולאחר מכן בכרבלא. לאמנה ח'אנום נולדו שלושה ילדים: שתי בנות (פאטמה ומרדיה) ובן.
קזוויני חיברה קצידה ארוכה בת ארבע מאות ושמונים בתים, המסופרת מנקודת מבטה של זינב בנת עלי במהלך קרב כרבלא ועד נפילתה בשבי.
הערות שוליים

↑  Nosrtat Allah Hosseini, Hadrat-i-Tahirih, Dundas, Ontario: 2000, pp. 141-143. (Persian)
↑  Moojan Momen, "The family and early life of
Tahirih Qurrat al-‘Ayn", Baha’i Studies Review 11 (2003) 35–52, p. 42.
אקס-אן-פרובאנס

אקס-אן-פרובאנס (בצרפתית: Aix-en-Provence, כינויה הנפוץ: "אקס") היא עיר בדרום צרפת, בירתה ההיסטורית של הפרובינקיה הרומית פרובאנס ושל חבל העבר בשם זה, כיום חלק מחבל פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור. העיר נמצאת כ-30 ק"מ מצפון למרסיי, במחוז שפך הרון, ואוכלוסייתה מונה 140,100 נפש (2005).
העיר נוסדה בשנת 122 לפנה"ס בידי הקונסול הרומי סקסטיוס קלווינוס, כמחנה צבאי להגנת הדרך בין עיר הנמל מסליה (כיום מרסיי) לרומא. בשל המעיינות החמים במקום, נתן לו סקסטיוס את השם Aquæ Sextiæ – מי סקסטיוס.
במאה ה-12 הייתה העיר למרכז של השכלה ואמנות.
החל מ-1487 שלט הכתר הצרפתי באקס, יחד עם יתר שטחי פרובאנס שסופחה לצרפת. ב-1502 הקים מלך צרפת לואי השנים עשר, את הפרלמנט של פרובאנס בעיר, שפעל עד המהפכה הצרפתית ב-1789.
באקס-אן-פרובאנס נולד, התגורר ופעל הצייר הפוסט-אימפרסיוניסטי פול סזאן, מגדולי האמנים המודרניסטים. סזאן גם קבור בעיר, ואתרים רבים בה מנציחים את מורשתו. כמו כן, נולד בה הבוטנאי ז'וזף פיטון דה טורנפור. בתקופת מלחמת העולם השנייה מספר אמנים יהודים, לרבות אנדרה בלונדל, מצאו מקלט בעיר.
ארמיית הצפון (האימפריה הגרמנית)

| --- | --- |

סמל המטה הכללי הגרמני
 פרטים
 מדינה:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 שיוך:   צבא הקיסרות הגרמנית
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2 באוגוסט 1914 – סוף אוגוסט 1914
 מלחמות:  מלחמת העולם הראשונה
 פיקוד
 מפקדים:  מקס פון בהן
ארמיית הצפון הייתה ארמייה גרמנית שפעלה בתחילת מלחמת העולם הראשונה ונועדה להגן על חופי גרמניה מפני פלישה בריטית.
היסטוריה

ארמיית הצפון הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 על בסיס קורפוס המילואים ה-9 ולמפקדה מונה גנרל מקס פון בהן. הארמייה כללה את קורפוס המילואים ה-9, דיוויזיית הלאנדווהר ה-1 ועוד יחידות לאנדווהר וארטילריה שונים. בסוף אוגוסט 1914 פורקה הארמייה, קורפוס המילואים ה-9 נשלח להשתתף במצור על אנטוורפן ואילו דיוויזיית הלאנדווהר ה-1 נשלחה לחזית המזרחית.
ראו גם

סדר הכוחות הגרמניים בפרוץ מלחמת העולם הראשונה
ארמיית הפרשים השנייה

|  פרטים |
| --- | --- |
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  16 ביולי 1920 – 6 בדצמבר 1920 (144 ימים)
 מלחמות:  מלחמת האזרחים ברוסיה המלחמה הפולנית-סובייטית
 פיקוד
 מפקד נוכחי:  Oka Gorodovikov 
 מפקדים
 
ארמיית הפרשים השנייה (ברוסית: Вторая конная армия) הייתה ארמיית פרשים של הצבא האדום אשר לחמה במלחמת האזרחים ברוסיה ובמלחמה הפולנית-סובייטית.
היסטוריה

הארמייה הוקמה ב-16 ביולי 1920 וכמפקדה מונה אוקה גודורוביקוב. באותה שנה נכנסה הארמייה לקרב עם כוחות הצבא הלבן של פיוטר וראנגל, ובשיתוף פעולה עם הארמייה ה-13 כבשה את העיר זפוריז'יה. באוגוסט הועברה הארמייה ללחום במלחמה הפולנית-סובייטית, אולם בספטמבר לאחר הכישלון בקרב ורשה הועברה הארמייה למילואים, ומפקדה הוחלף בפיליפ מירונוב. באוקטובר היא חזרה לקרבות ונלחמה על הגדה הצפונית של הדנייפר נגד הצבא הלבן שהיה מרוכז בגדה הדרומית. ב-26 באוקטובר חצתה הארמייה את הדנייפר והקימה ראש גשר ליד ניקופול, ובנובמבר השתתפה במתקפה הסופית על חצי האי קרים שבסופה הובס וראנגל. הארמייה פורקה ב-6 בדצמבר.
מפקדים

אוקה גודורוביקוב (16 ביולי 1920 - 6 בספטמבר 1920)
פיליפ מירונוב (6 בספטמבר 1920 - 6 בדצמבר 1920)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ברית המועצות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ביזונש בקלה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1936 אתיופיה
 פטירה:  25 ביוני 1990 (בגיל 54 בערך)
 מוקד פעילות:  אתיופיה 
 שפה מועדפת:  אתיופית
 חברת תקליטים:  פיליפס רקורדס
 שיתופי פעולה בולטים:  מחמוד אחמד, Imperial Body Guard Band
 בן זוג:  מוחמד אידריס
 צאצאים:  Befkurywa Nuru
 
ביזונש בקלה (Bezunesh Bekele, באמהרית: ብዙነሽ በቀለ; 25 ביוני 1990–1936) הייתה זמרת נשמה אתיופית שהייתה פופולרית בשנות השישים והשבעים של המאה העשרים.
ביוגרפיה

היא נולדה בשנת 1936. ביזונש כונתה "ארתה פרנקלין מאתיופיה" ו"הגברת הראשונה של אדיס". מעריציה כינו אותה "Bezuye".
ביזונש הקליט שירים פופולריים בשנות ה -70 כמו ""Chenk Tibeb" ו"Ayasayegn chinkun".
היא שרה בשפה האמהרית. היא שרה עם הזמר דובר שפת הגוראג' מחמוד אחמד. שניהם הופיעו עם "Imperial Body Guard Band" ועם "Dahlak Banb".
היא מופיעה בהקלטה Ethiopian Groove - The Golden Seventies (1994, Buda Musique). הייתה נשואה למוחמד אידריס, נולדה להם בת בשם Befkurywa Nuru
ההופעה האחרונה שלה הוקלטה בשנת 1990, שישה שבועות לפני מותה.
דיסקוגרפיה

ብዙነሽ በቀለ* = Bezunesh Bekele - 1983 (Cass, Album)
Ayasegn Chinkun / Ferenj Ager Satihed (7", Single)
Min Bedelkut Minew / Mehonu Asazenegn (7", Single)
Aha Gedawo / Kal Kidan (7", Single)
Yemisserek Bihon / Hilm Norual Leka (7", Single)
Bezunesh Bekele And Gemetchu Itana* - Esse Menike / Keloto Yabale Shashi (7", Single)
Yichenkegnal / Aiwetagnim Kefu (7")
הערות שוליים

↑  Bezunesh Bekele Songs, Albums, Reviews, Bio & More, AllMusic (באנגלית)
↑  Philip Briggs, Ethiopia, Bradt Travel Guides, 2015-10-22, ISBN 978-1-84162-922-3. (באנגלית)
↑  ብዙነሽ በቀለ [Bizunesh Bekele & Dahlak Band] – ምን እጥቼ, נבדק ב-2021-09-08
↑  BEZUNESH BEKELE LAST SHOW IN LA 1990 6 WEEKS BEFORE SHE DIED FILMED BY VIDEO REMO PRODUCTIONS.avi, נבדק ב-2021-09-08
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13983882w (data)  ISNI: 0000 0003 5459 234X  LCCN: no2013024195  MusicBrainz: 0cb91707-8590-46ee-bb33-957fdddb7b7b  VIAF: 44493788   WorldCat (עם VIAF): 44493788
אלכס ג'ונס

| --- | --- |

אלכס ג'ונס בשנת 2017
 לידה:  11 בפברואר 1974 (בן 50) דאלאס, ארצות הברית 
 שם לידה:  Alexander Emerick Jones 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  Austin Community College District  Anderson High School 
 עיסוק:  מנחה תוכנית רדיו, מפיק סרטים
 צאצאים:  Rex Jones 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  RealAlexJones
 טלגרם:  AlexJonesChannel
 חתימה:   
 
אלכסנדר אמריק ג'ונס (באנגלית: Alexander Emerick Jones; נולד ב-11 בפברואר 1974) הוא מנחה תוכנית רדיו, סופר, מפיק סרטים, במאי ופעיל פוליטי אמריקאי, שמפורסם כהוגה או מקדם של תאוריות קשר ימניות-קיצוניות. ג'ונס כותב ומגיש ברשת המקוונת שייסד, InfoWars, אשר משמשת במה להפצת חדשות כזב. הוא מגיש את "המופע של אלכס ג'ונס", שמשודרת יומית כתוכנית רשת וכתוכנית רדיו. מלבד לעדכוני חדשות שוטפים, ג'ונס נוהג לבצע תחקירים ולפרסמם, אודות קנוניות לכאורה בקנה מידה עולמי הנוגעות בנושאים כדוגמת פיגועי 11 בספטמבר, הנחיתה על הירח, סדר עולמי חדש, חוקים ביומטריים, גלובליזציה, דילול אוכלוסייה, הפורום הכלכלי העולמי, ועוד.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > פיגועי 11 בספטמבר

תוכניתו של ג'ונס זכתה לתהודה ציבורית גדולה יותר לראשונה בשנת 2001, בעקבות פיגועי 11 בספטמבר, ותגובתו אליהם. ג'ונס מפורסם באמונתו כי פיגועי 11 בספטמבר היו מבצע בו הייתה מעורבות של ממשלת ארצות הברית, ואף הפיק שני סרטים בנושא בנושא - האחד בשנת 2002, והשני בשנת 2005. הוא הביע עמדה זו אינספור פעמים בתוכניתו לאורך השנים מאז שנת 2001, כמו גם באתר האינטרנט שלו, ובראיונות שנתן לתוכניות כגון זו של חברו, ג'ו רוגן. בראיון שערך פטריק בית-דוד (אנ') עם ג'ונס ביוני 2023 התברר והוכח, כי ג'ונס "חזה" לכאורה את פיגוע ה-11 בספטמבר מספר חודשים טרם התרחשותם. במסגרת תוכניתו של ג'ונס באותה העת (טרם התרחשות האירוע), אמר הוא למאזיניו מול מצלמה כי "גורמים טרוריסטיים מתעתדים לנסות להפיל את מגדלי התאומים בניו-יורק", וכי "ייתכן ומשפחת בן-לאדן תהא מעורבת". צילומו של ג'ונס בווידאו אומר את הדברים בשנת 2011, שודר במסגרת ראיונו אצל פטריק בית-דוד בשנת 2023. ג'ונס לא גילה מי היו מקורותיו לקביעות אלה, שהתבררו כנכונות בדיעבד. באותו ראיון גם הכריז כי בכוונתו לכתוב ספר על אירועי ה-11 בספטמבר.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > מעצרים

ג'ונס נעצר ב-8 ביוני 2006 בעת שניסה לתעד מפגש של קבוצת בילדרברג. ב-8 בספטמבר 2007 נעצר בעת תיעוד של מחאה כנגד נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש בזמן מחאה ציבורית המאשימה את ממשל ארצות הברית באירועי ה-11 בספטמבר. מעצר נוסף של ג'ונס התבצע לאחר שסירב להמיר את רישיונו ברישיון הנושא טביעת אצבע.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > קנוניית הצפרדעים ההומוסקסואליות

החל בשנת 2013, הביע ג'ונס את דעתו בתוכניתו, כי כימיקלים המצויים במי שתייה ומוצרי שתייה, הופכים אנשים מסוימים לבעלי נטייה הומוסקסואלית. באוקטובר שנת 2015, סיקר ג'ונס בתוכניתו ידיעות מהתקשורת הממוסדת על דליפת כימיקלים ממפעל בארצות הברית, לנהר בו חיו צפרדעים. ג'ונס הוסיף ודיבר על המחקרים אודות הצפרדעים שנחשפו לשפכים במקרה זה ואחרים, במיוחד אלה שנגעו לקוטל העשבים אטרזין (Atrazine), אשר הדגימו כי חלק ניכר מהצפרדעים הזכרים החלו להימשך לזכרים אחרים מינית, ומיעוט מן הצפרדעים הזכרים אף שינו מינן לנקבות. בתגובה לידיעות האמורות והמחקרים, שהתפרסמו בכלי תקשורת פומביים בארצות הברית, ג'ונס הסיק ואמר בתוכניתו, כי ממשלת ארצות הברית או גורמים אחרים, משחררים כימיקלים למי השתייה, בכדי להשפיע על נטיותיהם המיניות של בני אדם. ג'ונס ביסס את פרשנותו, בחלקה, על מאמרים מן התקשורת הממוסדת, שאזכרו כוונות של הממשל האמריקני לכאורה, להשתמש בכימיקלים כנשק על-מנת לשנות את העדפותיהם המיניות של חיילי האויב. אמירתו של ג'ונס באותה התוכנית: "הם הפכו את הצפרדעים לגאות (במובן הומוסקסואליות)" ("They turned the frogs gay!"), הפכה למם מוכר במרשתת, למושא לבדיחות רבות, למושאם של מוצרים הומוריסטיים רבים, ואף לנושאם של מחקרים אקדמאיים. ג'ונס, שכנראה היה מודע לפופולריות של אמירתו זו, המשיך לחזור עליה מעת לעת בתוכניותיו. רבים ביקרו את דעותיו של ג'ונס בנושא כביטוי של הומופוביה, ואחרים טענו כי פרשנותו של ג'ונס לאירועים ולמחקרים מופרכת. בשנת 2023, התראיין המועמד לרשות המפלגה הדמוקרטית, רוברט קנדי ג'וניור, לתוכנית ההסכת של ג'ו רוגן. בראיון זה, כמו גם בראיונות אחרים באותה השנה, אזכר קנדי את המחקרים והכתבות עליהם דיווח ג'ונס בעבר, ועמד על דעתו כי כשם שג'ונס גרס קודם לכן, הכימיקל אטרזין אכן יכול לשנות את מינן והעדפותיהן המיניות של צפרדעים. קנדי אף הביע העמדה כי ייתכן וישנה השפעה דומה של כימיקל זה ואחרים על בני אדם.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > פיצה גייט

בפברואר 2017, עורכי הדין של ג'יימס אלפנטיס הבעלים של הפיצרייה "קומט פינג פונג" שלחו לג'ונס מכתב בו דרשו התנצלות ונסיגה מהאשמות בגלל חלקו בהפצת תאוריית הקנוניה "פיצה גייט", לפיה הפיצרייה הייתה מעורבת כביכול בסחר בבני אדם. תחת חוקי טקסס לג'ונס היה חודש להגיב לתביעת דיבה כזו. במרץ 2017 התנצל ג'ונס בפני אלפנטיס על הפצת תאוריית הקנוניה הזו ונסוג מטענותיו בנושא מולו ומול הפיצרייה.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > הקנוניה באשר למינה של גברת אובמה

בשנת 2015, עיתונאי שאל מול מצלמה את השחקנית והקומיקאית ג'ואן ריברס: "מה דעתך, האם יהיה לנו קודם נשיא הומו, או נשיאה אישה?". ריברס ענתה: "כבר יש לנו את זה (נשיא הומוסקסואל) עם אובמה. אז בואו נירגע. מישל אובמה היא טראני (טרנסג'נדרית)". ריברס סירבה להתנצל על אמירתה זו, והלכה לעולמה זמן קצר לאחר מכן. בסביבות שנת 2017, החלה לצוץ ברחבי המרשתת תאוריית קשר, על-פיה מישל אובמה נולדה וחיה כגבר, במחצית הראשונה של חייה. יש המייחסים יצירת רעיון זה לאלכס ג'ונס, הידוע בדעותיו השליליות כלפי משפחת אובמה ורדיפתם, היה מבין הראשונים להציג את אותה התיאוריה במרשתת, וקידם בעבר גם את תאוריית הקשר לפיה ברק אובמה לא נולד בארצות הברית. המאמינים בתאוריית קשר זו, וג'ונס בכללותם, טוענים כי שמה המקורי של מישל היה מייקל לוואן רובינסון (Michael LaVaughn Robinson), ומכנים את גברת אובמה בשם הגנאי "מייק הגדול". ג'ונס אזכר תאוריית קשר זו פעמים רבות, וממשיך לעשות זאת גם כיום בתוכניותיו ובאתרו. ג'ונס אף הרחיב וטען, כי ג'ואן ריברס נרצחה בשל הבעת דעתה בנושא בפומבי. ב-14 ביוני שנת 2023, פרסם בטוויטר ד"ר סיימון גודק, פרופסור לביולוגיה ועיתונאי בנושאי מדע, תמונה ישנה של ברק אובמה מחובק עם גבר העומד לצידו, ותחתיה תמונה של ברק עם אשתו מישל שנים לאחר מכן. ד"ר גודק שאל בכתב לצד התמונה: "מה קרה למייקל לוואן רובינסון, הידוע גם כמייק הגדול?". התמונה שפרסם ד"ר גודק, הייתה בשימוש מאמיני הקנוניה האמורה, בשנים עברו. חברת טוויטר הפנתה מן אותו הפרסום של ד"ר גודק, לאסופה של תמונות באתר אחת, בו נראית לכאורה אותה התמונה הישנה, ברזולוציה גבוהה יותר, ובה פני האדם שעומד לצד ברק הן פניה של מישל, ולא פני הגבר. חברת טוויטר כתבה בהפנייתה כי אף שהאתר אליו הפנתה איננו נחשב אמין, התמונה שפורסמה שבה ברק לכאורה מחבק לצידו גבר, היא תמונה שעברה עיבוד, ואילו התמונה עם פניה של מישל, היא התמונה המקורית.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > טענות על זיוף מקרי ירי המוני בארצות הברית

ג'ונס הואשם בהפצה של תאוריות קנוניה על הטבח בבית הספר היסודי סנדי הוק בשנת 2012 (בו נרצחו 20 ילדים ו-6 מבוגרים), ועל הטבח בתיכון דאגלס בשנת 2018 (בו נרצחו 14 ילדים ו-3 מבוגרים). הוא טען כי מדובר במבצעי דגל כוזב שהונדסו על ידי תומכים בהטלת מגבלות על נשק חם. הוא הצהיר במיוחד כי "אף אחד לא מת" בירי בבית הספר בסנדי הוק. שעות אחדות לאחר הירי בתיכון דאגלס, טען ג'ונס ברדיו כי מדובר במבצע מהונדס. דייוויד הוג (David Hogg) היה תלמיד בן 18 בעת שניצל מהטבח בתיכון דאגלס, והפך לאחר מכן לפעיל בולט במחאה נגד נשק. ג'ונס טען כי הוג היה בעצם "שחקן אסונות" בטבח שבויים על ידי ה-Deep state. גופים ממסדיים מצדדים, שאותם מאשים ג'ונס, טוענים כי טענות שהושמעו בעד תאוריות קנוניה אלו, הופרכו. בפברואר 2018 הסירה יוטיוב סרטונים של ג'ונס שטוענים כי הוגס וניצולים אחרים הם שחקנים.
בשנת 2018 שש משפחות של קורבנות של הירי בבית הספר היסודי סנדי הוק כמו גם סוכן FBI שהגיע למקום הירי הגישו תביעת דיבה נגד ג'ונס, על חלקו בהפצת תאוריות קשר שגרמו להטרדות, איומים ומעקבים אחר ניצולי הטבח. עד פברואר 2019 הצטרפו עשר משפחות לתביעות נגד ג'ונס בנושא זה. התביעות זכו במספר פסיקות שדרשו שג'ונס יעיד תחת שבועה ויפתח את רשומות העסק שלו לבחינה. מאוחר יותר הוא נדרש לתת תשאול תחת שבועה. השופט פסק גם כי עוד שלושה נאשמים צריכים לעבור תשאול על החלק שלהם באתר הקנוניות InfoWars שמפעיל ג'ונס.
במרץ 2019 ג'ונס הודה בתשאול תחת שבועה כי מקרי המוות היו אמיתיים. ואמר כי " ואני, עצמי, כמעט הייתי בעבר במין סוג של פסיכוזה, שבעצם חשבתי שהכל מבוים, למרות שעכשיו למדתי שהרבה פעמים דברים הם לא מבוימים" הוא טען כי הוא חשב בעבר כי כל דבר הוא קנוניה, מתוך אמונה כי משקרים לו שוב ושוב, וכי הוא נכנס לתוך "חשיבת יחד" של קהילות שחושבות שהקנוניה היא גלובלית וממוסדת.
ב-12 באוקטובר 2022, פסק השופט על פיצוי בסך 965 מיליון דולר שיחולקו בין 15 נפשות (8 משפחות ההרוגים וסוכן ה-FBI). סכום הפיצוי לכל נפש נע בין 28.8 ל-120 מיליון דולר. במהלך המשפט, העידו משפחות ההרוגים כי טענותיו הקונפירטוריות של ג'ונס גרמו להטרדתם ואף באיומי רצח כלפיהם. אלכס הגיב להחלטת השופט בתוכניתו בבוז: "האם האנשים האלו באמת חושבים שיקבלו כסף?" והפציר בצופיו לתרום לו כדי שיוכל לעתור על ההחלטה. עוד ציין בתוכניתו שהחלטת השופט היא "ניסיון להרתיע אותנו מלשאול שאלות" על תקריות ירי בבתי ספר, כגון הירי הירי בבית הספר היסודי רוב והטבח בתיכון דאגלס וטען "אנחנו לא מתכוונים להפסיק". בשנת 2023, הכריז ג'ונס על פשיטת רגל, בטענה כי איננו יכול לשלם את שנדרש מבית המשפט.
תיאוריות קשר ואירועים מרכזיים בחייו > צנזורו ברשתות חברתיות בשנת 2018

ב-24 בפברואר 2018 הסירה יוטיוב סרטון של ערוץ InfoWars השייך לג'ונס, שטען כי הירי הטבח בתיכון דאגלס היה מבצע של מדינת הצללים. הסרטון שפורסם עם הכותרת "דיווד הוגס לא יכול לזכור את השקרים שלו עצמו בראיון בטלוויזיה", השתמש בתמונות מראיון בערוץ KCBS המקושר ל-CNN, יחד עם תמונות נוספות שניסו להראות שהוגס ותלמידים אחרים הם בעצם שחקנים. הסרטון הוסר בטענה כי הוא מפר מדיניות של הטרדה ובריונות, ובמיוחד מפר מדיניות נגד סרטונים או מהתלות נגד קורבנות של טרגדיות כמו ירי המוני. לפני שהוסר הסרטון הוא זכה לשני מיליון צפיות. לפי המדיניות של יוטיוב אם שלושה סרטונים נפסלים תוך שלושה חודשים הערוץ כולו נחסם.
ב-24 ביולי 2018 הסירה יוטיוב ארבעה סרטונים של ערוץ InfoWars השייך לג'ונס עקב "מדיניות רבת שנים נגד סיכון ילדים והסתה", והשעתה את השידורים החיים של הערוץ. ב-27 ביולי 2018 השעתה פייסבוק את הפרופיל של ג'ונס למשך 30 יום וגם הסירה את אותם קטעי וידאו, כי הם הפרו את הסטנדרטים של פייסבוק נגד הסתה ובריונות. ב-5 באוגוסט 2018 הסירה אפל חמישה פודקאסטים של Infowars מ-iTunes ומאפליקציית הפודקאסטים שלה בטענה שהיא לא מאפשרת הסתה. ב-6 באוגוסט 2018 הסירה פייסבוק ארבעה עמודים הקשורים לאלכס ג'ונס, וציינה כי "תוכן נוסף מאותם עמודים דווח לנו - לאחר סקירתנו, הסרנו אותו בגלל עידוד אלימות, המפרה את מדיניות האלימות הגרפית שלנו ושימוש בשפה מבזה לתיאור טרנסג'נדרים, מוסלמים ומהגרים, אשר מפרים את מדיניות ההסתה שלנו". יוטיוב הסירה את ערוץ InfoWars מאוחר יותר באותו יום עקב הסתה והתחמקות מההגבלות שהוטלו עליו על ידי הופעות בסרטונים של ערוצים אחרים. חשבונותיו של ג'ונס הוסרו באותו יום גם מספוטיפיי, LinkedIn ופינטרסט. ב-13 באוגוסט הסירה Vimeo את כל הסרטונים של ג'ונס עקב הפרה של תנאי השרות האוסרים על תוכן מפלה ומסית.
ב-5 בספטמבר הגיע ג'ונס לוושינגטון די. סי. כדי להביע מחאה מחוץ לשימוע בסנאט בנושא ניצול לרעה של רשתות חברתיות. ג'ונס האשים את המפלגה הדמוקרטית ואת חברות הטכנולוגיה הגדולות בצנזורה של עמדות רפובליקניות, שידר את האירוע בהזרמת מדיה, ואף התעמת עם הסנטור מרקו רוביו. למחרת חסמה גם טוויטר לצמיתות את החשבונות של ג'ונס ושל Infowars, והיא הרשת החברתית המרכזית האחרונה שעשתה זאת.
כשבועיים לאחר רכישת טוויטר בידי איל ההון אילון מאסק, צייץ מאסק בטוויטר "מה טוויטר צריכה לעשות כעת?", וכשאחד המגיבים כתב: להחזיר את אלכס ג'ונס, ענה לו מאסק: "לא". חרף העובדה כי אילון מאסק סירב להחזיר את ג'ונס לפעילות בטוויטר, ג'ונס התבטא מספר פעמים באומרו כי הוא מבין שאילון היה צריך "שעיר לעזאזל כלשהו לעשות ממנו דוגמה", וכי הוא מעריך את אילון למרות בחירתו זו.
דעותיו והשקפותיו > דעותיו בנוגע למגדר

החל בשנים 2017-2018 לערך, החל אלכס ג'ונס לדבר יותר בתוכניותיו על נושאי מגדר. ככלל, דעתו של ג'ונס כלפי טרנסג'נדרים היא עוינת, והוא מתנגד נחרצות למה שהוא מכנה: "תעמולה טרנסג'נדרית" במרחב הציבורי. במילותיו (שנת 2022): "מלמדים ילדים באמצעות שעת סיפור עם מלכת דראג שגבר שמן וגדול בחליפת ליצן הוא אישה. אני מצטער. זוהי לא אישה. זהו גבר גדול ושמן, או ילד קטן שלבוש כמו ילדה. כל זה הוא מאוד הפיכת ילדים לאובייקטים מיניים".
בשנת 2018 אמנם, טענו העיתון הבריטי The Independent, וגורמים נוספים, כי לכאורה נראתה על מסך המכשיר הסלולרי של ג'ונס, לשבריר שנייה, סצנה מינית של שחקנית פורנו טראנסג'נדרית, וזאת במהלך תוכניתו היומית. בשל כך, האשימו העיתון האמור והשחקנית את ג'ונס בצביעות באשר לאמירותיו ודעותיו.
דעותיו והשקפותיו > דעותיו הפוליטיות

ג'ונס מגדיר עצמו "אמריקני", "פטריוט", "ליברטריאן", "שמרן" (פוליטית), ו-"מתנגד למלחמות". ג'ונס האשים את ג'ורג' ווקר בוש ו-ברק אובמה "במעורבות במלחמות מיותרות". בעבר, הביע תמיכה משמעותית ב-דונלד טראמפ, עמו נפגש כמה פעמים, ואף טען שהיו משוחחים מדי פעם בטלפון. במהלך כהונתו של טראמפ כנשיא ארצות הברית, הסיר בהדרגה ג'ונס את תמיכתו הנלהבת בו, והפך תומך במידה חלקית בלבד, תוך הסתייגויות רבות. בשנת 2023, הביע ג'ונס בתוכניתו תמיכה אישית ואידאולוגית במועמד לרשות המפלגה הדמוקרטית, רוברט קנדי ג'וניור.
חלק מתפיסתו הפוליטית המרכזית של ג'ונס, אותה הציג עוד מתחילת דרכו, היא שישנה חתירה מאורגנת של אליטות לכינון סדר עולמי חדש. בכך הוא מאשים כיום בעיקר את הפורום הכלכלי העולמי, ואף כתב ספר רב-מכר בנושא, הנקרא: 'האיפוס הגדול, והמלחמה על העולם', אשר פורסם בשנת 2022. ג'ונס מכנה את העומדים מאחורי 'הסדר העולמי החדש' בשם "גלובליסטים". בקבוצה זו הוא מונה את קלאוס שוואב, אותו הוא מאשים בהנהגת הקבוצה ובמעורבות במגפת קוביד-19, ואת ביל גייטס, אותו הוא מאשים בניסיון "לדלל אוכלוסיות ולחסל מיעוטים".
ג'ונס היה בעברו, ולעיתים עדיין, מצוי בקשרים ידידותיים עם מספר דמויות פוליטיות ופרשנים פוליטיים בארצות הברית. ביניהם ניתן למנות את דונלד טראמפ, רוג'ר סטון ו-טאקר קרלסון. בשנים האחרונות, מתנגדיו של קרלסון אף האשימו אותו בדמיון לאלכס ג'ונס בדעותיו והתנהגותו.
חייו האישיים

ג'ונס נשוי, אב לילדים, ומתגורר בטקסס. הוא חבר אישי מזה מספר עשורים של ג'ו רוגן ואדי בראבו, והתארח מספר פעמים בתוכניתו של הראשון מביניהם. ג'ו רוגן הגן פעמים רבות על ג'ונס ועמדותיו.
אסתר כספי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1916 ויניצה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  16 בדצמבר 2008 (בגיל 92 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  הגימנסיה העברית "הרצליה", אוניברסיטת לונדון 
 שפות היצירה:  עברית 
 בן או בת זוג:  שמואל ורסס 
 פרסים והוקרה:  פרס טשרניחובסקי (1969) 
 
אסתר כספי-וֶרְסֶס (1916 – 16 בדצמבר 2008, כ' בכסלו תשס"ט) הייתה מתרגמת ומשוררת ישראלית, שתרגמה לעברית בעיקר מהקלאסיקה האנגלית. כלת פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (תשכ"ט-1969).
ביוגרפיה

אסתר גֶלטמן (לימים כַּספי) נולדה בשנת 1916 בעיר ויניצה שבאוקראינה (לאחר המלחמה בברית המועצות), בתם של אסיה ויצחק גֶלטמן. אמה הייתה אחות ומיילדת מוסמכת ואביה רוקח ובעל בית מרקחת. בראשית שנות ה-20, בילדותה, יצאה עם הוריה מברית המועצות בדרך לארץ ישראל בחיפזון ובחשאי, על רקע גיוס הרוקחים לעבודות הצבא על ידי השלטונות. לאחר שנה שבה המתינו בלבוב שבפולין לקבל אשרות עלייה לארץ ישראל, הגיעו לארץ ב-1923. בנוסף לרוסית, שהייתה שפת האם שלה, וליידיש שקלטה בבית סבה, היא למדה בשהותה בפולין את השפה הפולנית, וכך בהגיעה לארץ הייתה העברית שפתה הרביעית. זמן קצר לאחר עלייתם קיבל אביה משרת רוקח בבית המרקחת שליד מרפאת "הדסה" בטבריה, ושם חלה ונפטר בגיל צעיר כעבור פחות משנה. לאחר מותו קיבלה אמה משרת חובשת מטעם "הדסה" במושב הצעיר חיטין (כיום כפר חיטים) שליד טבריה, שבו לא היה רופא, ואסתר למדה בבית הספר העממי במושב. תנאי החיים במקום היו קשים, והשתיים לקו שוב ושוב במלריה. כעבור יותר משנה, על רקע קשיי החיים והעבודה המפרכת, הועברה אמה לבקשתה בחזרה לטבריה, שם עבדה במרפאת העיניים של "הדסה", וכעבור שנה נוספת, עברו השתיים למושבה רחובות והשתקעו בה.
כספי סיימה את לימודיה בגימנסיה הרצליה בתל אביב ונסעה ללמוד ספרות ועיתונאות באוניברסיטת לונדון, שם התוודעה ליצירות הספרות האנגלית. לאחר מכן שבה לישראל, ועם קום המדינה ב-1948 החלה לעבוד כמתרגמת ועורכת בלשכת העיתונות הממשלתית.
בשנות ה-50 החלה לשלוח ידה בתרגום ספרות יפה, ובשנת 1961 עזבה את עבודתה בלע"מ והתמסרה לתרגום. היא הייתה נשואה במשך עשרות שנים לחוקר הספרות העברית שמואל ורסס מהאוניברסיטה העברית בירושלים, לימים חתן פרס ישראל לחקר הספרות (עבורו היו אלה נישואים שניים), עד מותה בירושלים בשיבה טובה ב-2008, בגיל 92. נטמנה בהר המנוחות.
חומר משל כספי ועל אודותיה מצוי בארכיונו של בן-זוגה, השמור בספרייה הלאומית.