stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ה' בתמוז
אירועים היסטוריים

ג'שכ"ח (לפי דעות אחדות) – גלות יהויכין לבבל
ג'של"ג – נבואת המרכבה הראשונה של יחזקאל, על נהר כבר
ה'שפ"ט – הרב יום-טוב ליפמן הלר נאסר באשמת זלזול בקיסר ובנצרות. הרב הלר קבע יום זה כתענית לו ולצאצאיו
ה'תקכ"ח – טבח אומן: המורדים ההיידמקים בראשות מקסים זליזניאק ואיוואן גונטה כובשים את העיר אומן ורוצחים למעלה מ-2,000 יהודים
ה'תש"ו – פוגרום קיילצה, ביהודים ניצולי שואה, מתרחש בפולין
ה'תשל"ו – המראת המטוסים למבצע יונתן לשחרור חטופי מטוס אייר פראנס שנחטפו לאנטבה
ה'תשס"ה – פיגוע בקניון השרון בנתניה בו נרצחו חמישה ישראלים
נולדו

ה'תשי"א – הרב ישראל הגר, אדמו"ר מחסידות ויז'ניץ מונסי
נפטרו

ה'ת"ש – רבי שלמה בן רבי יהודה לייב איגר, אדמו"ר השלישי בשושלת לובלין, כיהן במשך תקופה כמנהל ישיבת חכמי לובלין אחר פטירתו של רבי מאיר שפירא מלובלין.
ה'תש"א – רבי עזריאל מאיר בן רבי יהודה לייב איגר, אדמו"ר מלובלין בפילוב, מחבר הקונטרסים אבני זיכרון על הש"ס, וכן הצעת תקנת נחוצה ותקנת רבים על איסור ריבית.
ה'תשע"א – הרב חיים סרנא, מראשי ישיבת חברון
ד' בתמוז – ו' בתמוז
תמוז
הערות שוליים

↑  פירוש אברבנאל ומלבי"ם לספר יחזקאל, פרק א', פסוק ב'.
ב' באב

ב' באב הוא היום השני בחודש האחד עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השני בחודש החמישי 
למניין החודשים מניסן. ב' באב לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו".
חגים ומועדים

ימי בין המצרים והיום השני של תשעת הימים שלפני תשעה באב, בימים אלה נהוג שלא לאכול בשר ולא לשתות יין כחלק ממנהגי האבלות על חורבן שני בתי המקדש
אירועים היסטוריים

ה'תש"ב – מצוד ולודרום דהיב בתקופת השואה: בפקודת משטר וישי בראשות פייר לאוואל, המשטרה הצרפתית מרכזת 13,000-20,000 יהודים וכולאת אותם באצטדיון מרוצי החורף בפריז
ה'תשי"ד – יצחק אולשן ממונה לנשיא בית המשפט העליון
ה'תש"ל – שרי גח"ל פורשים מ"ממשלת הליכוד הלאומי" עקב התנגדותם לתנאי הפסקת האש במלחמת ההתשה
נולדו

ה'תרס"ד – יצחק בשביס-זינגר, סופר, חתן פרס נובל לספרות 1978 (נפטר ב-ה'תשנ"א) (הערה: תאריך לידה זה מוטל בספק)
ה'תש"ח – דן חלוץ, הרמטכ"ל ה-18 של צה"ל
ה'תשל"ג – רינת גבאי, זמרת, מוזיקאית, מלחינה, כותבת, מדבבת ושחקנית ישראלית
ה'תשל"ה – רב-סרן רועי קליין, קצין צה"ל שנהרג בקרב בינת ג'בייל במלחמת לבנון השנייה, לאחר שזינק על רימון יד
נפטרו

ה'ת"ן – הרב אהרן תאומים, רב בוורמייזא ובקראקא ומחבר פירוש "מטה אהרון" על הגדה של פסח
ה'תע"ג – הרב שמואל הצרפתי, ראש ישיבה ודיין בפאס שבמרוקו, מחבר "דברי שמואל" על התלמוד, "נמוקי שמואל" על התורה, וספרים נוספים
ה'תשנ"ז – הרב משה שטרן, רב בדברצן שבהונגריה ולאחר השואה מגדולי הפוסקים בארצות הברית, מחבר ספר התשובות "באר משה"
ה'תש"ס – הרב יוסף צובירי, רב עדת יהודי תימן בתל אביב ומחבר ספרות תורנית
ה'תשפ"ב - הרב יצחק טוביה וייס, גאב"ד העדה החרדית בירושלים וראש ישיבת חכמת התורה בירושלים.
א' באב – ג' באב
אב
ז' בתמוז

ז' בתמוז הוא היום השביעי בחודש העשירי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השביעי בחודש הרביעי 
למניין החודשים מניסן. ז' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו".
חגים ומועדים

פורים שני של קהילת אוסטראה לזכר ההצלה בשנת ה'תקנ"ב (ראו להלן)
אירועים היסטוריים

ה'תקנ"ב – צבא האימפריה הרוסית בפיקודו של אלכסנדר סובורוב שצר על אוסטרוה בימי חלוקת פולין חדל מלהפציץ את העיר ונכנס לתוכה, לאחר שתושביה הפולנים נמלטו.
ה'תר"ף – נוסדה קרן היסוד בלונדון בעת כינוס הקונגרס הציוני
ה'תש"ב – בטירת צבי שבארץ ישראל נרשמת הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם ביבשת אסיה (54.3 מעלות צלזיוס)
ה'תש"ב – הקמת הבריגדה היהודית בצבא הבריטי
נולדו

ה'תרל"ד – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נפטר י' בחשוון ה'תשט"ו)
ה'תרמ"א – דב בר בורוכוב, מראשי הציונות הסוציאליסטית וממקימי פועלי ציון (נפטר ב-ה'תרע"ח)
ה'תשי"א – מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה
ה'תשכ"ד – עופר לוי, זמר מזרחי ישראלי
ה'תשכ"ט – אחינועם ניני, זמרת ישראלית
ה'תשכ"ט – יריב לוין, שר המשפטים, יושב ראש הכנסת וחבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשל"ד – מריאנו אידלמן, שחקן ישראלי
ה'תשמ"ח – עומרי כספי, שחקן כדורסל ישראלי
ה'תשנ"ה – דולב חזיזה, כדורגלן ישראלי
נפטרו

ה'תק"ן – רבי שאול מאמסטרדם, נכד החכם צבי, רב העיר אמסטרדם ומחבר הספר "בנין אריאל"
ה'תקפ"ח – רבי ברוך תאומים-פרנקל, רב בלייפניק, חיבר פירושים על הש"ס והשולחן ערוך (נולד ב-ה'תק"ך)
ה'תרנ"ב – רבי רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים. (נולד בה'תקס"ט)
ה'תשכ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרנ"ה)
ה'תשל"ט – הרב גדליה שור, ראש ישיבת תורה ודעת בארצות הברית (נולד ב-ה'תר"ע)
ה'תשנ"ב – רבי שמחה בונים אלתר (הלב שמחה), האדמו"ר החמישי בשושלת גור, (נולד ב-ה'תרנ"ח)
ה'תשנ"ג – הרב יחזקאל דאום רב המושב רמת מגשימים, ור"מ בישיבת הגולן.
ה'תשנ"ד – יוחנן בדר, חבר הכנסת מטעם חרות (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשנ"ד – רבי שלום איפרגן (הבאבא שלום)
ה'תשס"ד – נעמי שמר, מלחינה, משוררת, פזמונאית וזמרת ישראלית (נולדה ב-ה'תר"ץ)
ו' בתמוז – ח' בתמוז
תמוז
כ"ט באב

כ"ט באב הוא היום העשרים ותשעה בחודש האחד עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ותשעה בחודש החמישי 
למניין החודשים מניסן. כ"ט באב לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
חגים ומועדים

יום כיפור קטן
גורן למעשר בהמה, לדעת בן עזאי.
אירועים היסטוריים

עליית משה להר סיני להביא את לוחות הברית השניים (סדר עולם פרק ו')
ה'ש"ף – חנוכתו המחודשת של בית הכנסת בוורמייזא (אנ'), לאחר חורבנו בידי הגויים בכ"א בניסן ה'שע"ה
נולדו

ה'תרכ"ג – מנחם אוסישקין, מראשי הציונות, איש חובבי ציון ויו"ר קק"ל הראשון
ה'תרמ"ד – הרב חזקיהו יוסף מישקובסקי מרבני פולין, אב"ד קרינקי, מראשי ועד הישיבות בפולין ובארץ ישראל (נפטר ג' בתשרי ה'תש"ז)
ה'תשל"א – יוסי פוקס, עורך דין ישראלי ומזכיר הממשלה
נפטרו

ה'תרס"ט – רבי שמואל סלנט, רבה של ירושלים (נולד ב-ה'תקע"ו)
ה'תרע"ז – רבי יוסף מאיר טברסקי, מייסד חסידות מכנובקה (נולד ב-ה'תרי"ז)
ה'תש"ב – רבי מנחם מנדל אלתר, רב בפאביניץ שבפולין ויושב ראש אגודת הרבנים בפולין, נספה בטרבלינקה (נולד ב-ה'תרל"ח)
ה'תש"ה – רבי אברהם דוב טברסקי, אדמו"ר מרחמסטריווקה בירושלים (נולד ב-ה'תרכ"ה)
ה'תשמ"ב – רבי אליעזר זוסיא פורטוגל, מייסד חסידות סקולען (נולד ב-ה'תרנ"ח)
ה'תשס"א – הלל קוק (פיטר ברגסון), חבר הכנסת באספה המכוננת (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשפ"ב – הרב שמואל זעפרני, ראש ישיבת המאירי בירושלים ועוזרו האישי של הרב מרדכי אליהו.
כ"ח באב – ל' באב
אב
ה' באלול

ה' באלול הוא היום החמישי בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום החמישי בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. ה' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז".
אירועים היסטוריים ביום זה

ג'של"ד – נבואת יחזקאל בה הוא מנבא בחזון אל ירושלים (יחזקאל ח-יא, על פי ילקוט שמעוני יחזקאל סימן שמ"ז, וסדר עולם רבה פרק כ"ה)
ד'תת"ס – מסע הצלב הראשון: קרב אשקלון: הצלבנים מביסים את הסרצנים וממלכת ירושלים קמה תחת שלטונו של גוטפריד מבויון
ה'תרס"ג – בזכרון יעקב נוסדה, ביוזמת מנחם אוסישקין, הסתדרות המורים (אז: אגודת המורים העברים בארץ ישראל)
ה'תשמ"ז – ממשלת ישראל מחליטה על סיום פרויקט הלביא, ההצבעה עברה על חודו של קול – 12 שרים בעד, 11 נגד
נולדו

ה'תרס"ג – ברונו בטלהיים, סופר ופסיכולוג יהודי (התאבד ה'תש"ן)
ה'תרפ"ו – סמי מיכאל, סופר ישראלי, נשיא האגודה לזכויות האזרח בישראל
ה'תרצ"ח – אלן דרשוביץ, משפטן אמריקאי נודע
ה'תש"א – הרב גדליהו אקסלרוד, אב"ד חיפה ומחבר שו"ת מגדל צופים
ה'תש"ו – שלום חנוך, זמר ישראלי
ה'תשי"ב – גדי סוקניק, עיתונאי ישראלי. מגיש חדשות ערוץ 2 לשעבר
ה'תשכ"ג – אבי רן, שוער כדורגל ישראלי (נהרג ה'תשמ"ח)
נפטרו

ה'תק"ס – הרב צבי הירש לוין (נקרא גם צבי הירש ברלין), רב הקהילה בברלין בימי צמיחתה של תנועת ההשכלה (נולד ה'תפ"א)
ה'תרע"ח – האדמו"ר רבי דוד צבי שלמה בידרמן מלעלוב. ממנהיגיה של היהדות החרדית בירושלים, ונשיא 'כולל פולין' (נולד ה'תר"ד)
ה'תרע"ט – הרב שלמה שטענציל ראש ישיבה ואב"ד סוסנוביץ בפולין
ה'תרפ"ג – הרב ד"ר וולף מישל רב וד"ר לפילוסופיה.
התש"ב – הרב שמעון הוברבנד רב, סופר והיסטוריון פעל רבות בגטו ורשה נספה בשואה במחנה טרבלינקה (נולד כ"ח ניסן ה'תרס"ט)
ה'תש"ל – זלמן ארן, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלת ישראל (1963-69, 1954-60), כיהן יותר מעשר שנים כשר החינוך והתרבות
ה'תשל"ה – פנחס ספיר, מראשי מפא"י, ממעצבי הכלכלה הישראלית, שר בממשלת ישראל בין השנים 1955-1974 ובכלל זה כ-11 שנה שר האוצר, בשנת חייו האחרונה היה יו"ר ההנהלה הציונית העולמית (נולד ה'תרס"ז)
ה'תשמ"א – המשוררת והסופרת אסתר ראב (נולדה ה'תרנ"ד)
ה'תשמ"ד – המשורר אמיר גלבע (נולד ה'תרע"ח)
ה'תשמ"ח – עקיבא ארנסט סימון, הוגה דעות ומרצה לחינוך באוניברסיטה העברית, חתן פרס ישראל (נולד ה'תרנ"ט)
ה'תשע"ב – הרב אברהם חיים ראטה האדמו"ר של חסידות שומרי אמונים (נולד ה'תרפ"ד) מחבר ספר חוקי חיים
ה'תשפ"ד – רבי ישעיה יעקב פורטוגל, האדמו"ר השלישי מסקולען (נולד ה'תשט"ז)
ד' באלול – ו' באלול
אלול
כ"ב בתמוז

כ"ב בתמוז הוא היום העשרים ושניים בחודש העשירי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים ושניים בחודש הרביעי 
למניין החודשים מניסן. כ"ב בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדז".
חגים ומועדים

ימי בין המצרים
אירועים היסטוריים

ה'תשל"ט – ממשלת ישראל קיימה את הישיבה שנודעת בשם ליל הברווזים
ה'תשנ"ט – אהוד ברק הציג את ממשלת ישראל העשרים ושמונה בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
נולדו

ה'תרי"ד – דוד שוב, ממייסדי המושבות ראש פינה יסוד המעלה ומשמר הירדן
ה'תרצ"ה – משה שטרן, חזן יהודי ידוע
ה'תרצ"ח – יעקב אחימאיר, עיתונאי ישראלי בכיר
ה'תרצ"ט – גברי בנאי, בדרן וזמר משלישיית "הגשש החיוור"
ה'תש"ה – שהרן שלח, מתמטיקאי
ה'תש"ח – מאיר שלו, סופר ופובליציסט ישראלי
ה'תש"י – ריקי גל, זמרת ושחקנית ישראלית
נפטרו

ה'שע"א – הרב מנוח הנדל, רב בווינה ומחבר הספר "חכמת מנוח"
ה'תע"ח – הרב שבתי משורר בס, מחבר "שפתי חכמים" על פירוש רש"י לתורה
ה'תקנ"ב – רבי שלמה מקרלין, האדמו"ר השני בשושלת קרלין (נהרג מיריות קוזאקים) (נולד ב-ה'תצ"ח)
ה'תרל"ג – רבי דוד מורגנשטרן, מקוצק. בנו של רבי מנחם מנדל מקוצק (נולד ב-ה'תקס"ט)
ה'תרנ"ו – רבי רפאל משה אלבז, דיין ורב העיר צפרו שבמרוקו.
ה'תש"ב – רבי נחמיה אלתר. בנו של השפת אמת מגור וחמיו של הלב שמחה מגור (נולד ב-ה'תרל"ה)
ה'תשל"א – הרב רפאל קוק, רב העיר טבריה
ה'תשמ"ט – הרב לוי יצחק בנדר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נולד ב-ה'תרנ"ז)
כ"א בתמוז – כ"ג בתמוז
תמוז
י"ד באלול

י"ד באלול הוא היום הארבעה עשר בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום הארבעה עשר בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. י"ד באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ד אלול היא לרוב פרשת כי תבא. אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח, וממילא תשעה באב, הוא בשבת (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז), אז פרשת בר המצווה היא פרשת כי תצא.
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'רט"ז – מסתיימת הדפסתו של תנ"ך גוטנברג על ידי יוהאן גוטנברג
ה'תש"א – החובה לשאת את הטלאי הצהוב מוטלת על כל היהודים שבשטחי הכיבוש הגרמני
ה'תש"ד – אנה פרנק ומשפחתה מועלים על רכבת-המשלוח האחרונה מווסטרבורק לאושוויץ, ומגיעים למחנה ההשמדה כעבור 3 ימים
ה'תשכ"ו – נחנך בניין הכנסת
ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות עלי שבבנימין
ה'תשס"ד – 16 הרוגים בפיגוע התאבדות משולב בשני אוטובוסים בבאר שבע
נולדו

ה'תקל"ז – נתן מאיר רוטשילד, בנקאי אנגלי ובן למשפחת רוטשילד (נפטר ב-ה'תקצ"ו)
ה'תרי"ט – יהושע חנא רבניצקי, עיתונאי ומו"ל עברי ממוצא רוסי (נפטר ב-ה'תש"ד)
ה'תרל"ה – הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר".
ה'תרמ"ג – משה דוד קאסוטו, רב ופרופסור למקרא באוניברסיטה העברית. עסק בפרשנות המקרא, בביקורת נוסח המקרא ובאשורולוגיה (נפטר ב-ה'תשי"ב)
ה'תרפ"ו – נסים אלוני, מחזאי, במאי, סופר ומתרגם ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ה'תרצ"ט – ג'ואל שומאכר, במאי קולנוע אמריקאי
נפטרו

ה'תרי"ב – הרב ברוך מרדכי אטינגר, מגדולי חסידי חב"ד, רב העיר בוברויסק
ה'תש"ג – יעקב גנס, יושב ראש היודנראט בגטו וילנה
ה'תש"ם – יעקב דוד קמזון, משורר וסופר ישראלי
י"ג באלול – ט"ו באלול
אלול
ו' באלול

ו' באלול הוא היום השישי בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השישי בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. ו' באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי וחמישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגה".
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תרנ"ז – תיאודור הרצל כותב ביומנו: "בבזל ייסדתי את מדינת היהודים"
ה'תרס"ג – בפרעות נגד היהודים בעיר הומל בבלארוס, התייצבה לראשונה הגנה יהודית מול הפורעים
ה'תרצ"ה – בחירת דוד בן-גוריון ליו"ר ההנהלה הציונית והסוכנות היהודית
ה'ת"ש – הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב – הקשה בהתקפות שפגעו בישראל בזמן מלחמת העולם השנייה
נולדו

ה'תשמ"ו – מגי אזרזר, שחקנית ישראלית
נפטרו

ה'תי"ד – רבי יום-טוב ליפמן הלר הלוי, בעל פירוש "תוספות יום טוב" על המשנה (נולד ה'של"ט).
ה'תקל"ט – הרב שמשון חיים נחמני מחבר ספר זרע שמשון (נולד בתס"ו).
ה'תקצ"א – הרב משה מינץ אב"ד אובן ישן היא אובודה, מחשובי רבני הונגריה בדורו (נולד ב-ה'תק"י).
ה'תרמ"ג – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר הראשון מסיגט (נולד ב-ה'תקס"ח).
ה'תשכ"ט – הרב יחזקאל סרנא, ראש ישיבת חברון.
ה'תש"ל – יצחק גרינבוים, ממנהיגי יהדות פולין, מראשי התנועה הציונית והסוכנות היהודית, שר הפנים בממשלה הזמנית של ישראל.
ה'תשל"ב – רבי ישועה שמעון חיים עובדיה, רב העיר צפרו שבמרוקו ומחבר שו"ת ישמח לבב ועוד.
ה'תשנ"א – הרב מאיר האיתן, רב השומרון, וממקימי היישוב קרני שומרון.
ה'תשנ"ט – חנוך לוין, סופר ומחזאי ישראלי (נולד ה'תש"ד).
ה' באלול – ז' באלול
אלול
ל' באב

ל' באב הוא היום השלושים בחודש האחד עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום השלושים בחודש החמישי 
למניין החודשים מניסן. ל' באב לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בדו".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בל' אב היא לרוב פרשת שופטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח, וממילא תשעה באב, הוא בשבת (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז), אז פרשת בר המצווה היא פרשת ראה.
חגים ומועדים

א' דראש חודש אלול
פתיחת זמן אלול
אירועים היסטוריים

ה'תש"א – השואה: רצח יהודי טרשקון שבליטא
ה'תש"ב – השואה: רצח יהודי מיר ויהודי לנוביץ בבורות ירי
ה'תשכ"ו – טייס חיל האוויר העיראקי מוניר רדפא עורק לישראל ונוחת במטוס מיג-21 בבסיס חצור של חיל האוויר הישראלי
ה'תש"ל – התנקשות כושלת בחוסיין מלך ירדן מובילה לאירועי ספטמבר השחור
ה'תשע"ד – הפסקת אש במבצע צוק איתן
נולדו

ה'תרי"ט – רבי חיים יקותיאל בירדוגו, אב"ד רבאט והרב הראשי ליהודי מרוקו. (נפטר בכ"ג באלול ה'ת"ש)
ה'תרע"ו – הרב מנחם עמנואל הרטום, רב יהודי-איטלקי, מחנך ומתרגם. (נפטר בי"ט בתמוז ה'תשנ"ב)
ה'תרצ"ג – הרב שאול קוסובסקי שחור, משפטן ותלמיד חכם חרדי, מרבני חוג חזון איש. (נפטר בכ"ג באלול ה'תשכ"ז)
ה'תש"ד – מרדכי שפיגלר, כדורגלן ישראלי, מגדולי שחקני נבחרת ישראל בכל הזמנים
ה'תש"ה – אברהם פורז, חבר כנסת מטעם שינוי
ה'תשכ"ג – הרב נתן בוקובזה רב ומקובל, דרשן ומנהיג רוחני, שעסק בפעילות ציבורית תורנית וחברתית (נפטר בי' בניסן ה'תשס"ו)
נפטרו

ה'תרפ"ג – רבי אברהם ביג'אג'ו, דיין ושד"ר, רב בירושלים ובפורטוגל.
ה'תשי"ב – יצחק שדה, מפקדו הראשון של הפלמ"ח ואלוף בצה"ל (נולד בה'תר"נ)
ה'תשכ"ה – יואל רקח, פיזיקאי ישראלי
ה'תשנ"ז – ויקטור פראנקל, פסיכיאטר יהודי אוסטרי, ניצול השואה (נולד בה'תרס"ה)
ה'תשס"ז – חבר הכנסת פנחס גולדשטיין
ה'תש"ף – הרב זלמן נחמיה גולדברג (הגרז"ן), פוסק ודיין, חבר בית הדין הרבני הגדול ועורך ראשי של האנציקלופדיה התלמודית. (נולד בי' בשבט ה'תרצ"א)
כ"ט באב – א' באלול
אב
כ' בתמוז

כ' בתמוז הוא היום העשרים בחודש העשירי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים בחודש הרביעי 
למניין החודשים מניסן. כ' בתמוז לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
כ' בתמוז, יום פטירת בנימין זאב הרצל הוצע על ידי הציונות הרוויזיוניסטית כ"יום העבודה" במקום אחד במאי.
חגים ומועדים

יום קורבן עצים של בני דוד בן יהודה
ימי בין המצרים
אירועים היסטוריים

ה'כ"ז – מספר יהודים נהרגו על קידוש השם ב"גזרת פפורצהיים", בעקבות עלילת דם. חלקם שחטו את עצמם.
ה'תמ"ג – פרעות ביהודי אונגריש ברוד, בידי מורדים הונגרים בשלטון בית הבסבורג
ה'תר"ף – קיבוץ קריית ענבים עולה על הקרקע
ה'תרצ"ח – קיבוץ מעלה החמישה עולה על הקרקע במסגרת חומה ומגדל
ה'תש"א – נרצחו יהודי טלז בליטא על ידי הגרמנים, וכן החלה רציחת יהודי קולנה בבורות ירי
ה'תש"ח – מתקיים יום המדינה. מתקיים מצעד צה"ל הראשון, צה"ל נשבע אמונים למדינת ישראל; יעקב דורי ממונה לרמטכ"ל הראשון
ה'תש"ט – מתקיים מצעד צה"ל במקום המצעד ביום העצמאות שלא צעד
ה'תש"י – אושר בכנסת חוק השבות
ה'תשס"ו – רקטת פג'ר, ששיגר חזבאללה מלבנון, פגעה במוסך של רכבת ישראל בחיפה וגרמה למות שמונה עובדים
נולדו

ה'תרנ"ב – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש)
ה'תרע"ד – הרב צבי מגנצא רב קהילת "בית המדרש הגדול" בסנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית, מחבר ספר "מגן צבי – ספר קדושת הארץ" העוסק בעניינים הקשורים בארץ ישראל (נפטר ב' באדר ב' ה'תשמ"ט)
ה'תשל"ב – קובי אריאלי, עיתונאי וסאטיריקן חרדי
ה'תשמ"ד – שי גבסו, זמר ישראלי
ה'תשמ"ט – דניאל רדקליף, שחקן בריטי ממוצא יהודי, המוכר בעיקר שגילם את הארי פוטר
ה'תשס"ו – מאיה דדון, זמרת ישראלית
נפטרו

ה'תמ"ג – הרב נתן נטע הנובר, היסטוריון ומקובל, מחבר הספר "יון מצולה" העוסק בתיאור גזרות ת"ח ת"ט
ה'תמ״ט – רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר ספר עטרת זקנים (נולד ב-ה'ש״פ)
ה'תרס"ד – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך)
ה'תש"א – הרב אברהם יצחק בלוך, ר"מ ישיבת טלז (נולד ב-ה'תר"ן)
ה'תשי"ד – רבי אברהם חיים נאה (בעל השיעורים), מחבר הספרים "שיעורי תורה" ו"קצות השולחן" (נולד ב-ה'תר"ן)
ה'תשל"ג – חנה חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה, אשתו של אבא חושי (נולדה ב-ה'תרס"ג)
ה'תשנ"א – אפרים אלימלך אורבך, חוקר מדעי היהדות (נולב ב-ה'תרע"ב)
ה'תשס"א – הרב חיים שאול קרליץ, מנהיג ציבורי חרדי ליטאי ופובליציסט, ראש בד"צ שארית ישראל (נולד ב-ה'תרע"ב)
ה'תשע"ה – רבי אליעזר הגר, האדמו"ר השני בשושלת סרט ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרפ"ה)
י"ט בתמוז – כ"א בתמוז
תמוז
הערות שוליים

↑  שמעון ברנפלד, ספר הדמעות, ברלין תרפ"ד, עמ' שיג–שיד, ושם שכב–שכה.
יובנטוס

יובנטוס (Juventus, "נעורים" בלטינית) היא קבוצת כדורגל איטלקית, אשר ממוקמת בטורינו שבפיימונטה. יובנטוס נחשבת לקבוצה המצליחה והמעוטרת ביותר בכדורגל האיטלקי, ואחת הקבוצות המעוטרות ביותר בכדורגל העולמי. הקבוצה שיחקה בכל שנות קיומה בסרייה א', הליגה האיטלקית הראשונה, למעט בעונת 2006/2007 בה נאלצה לשחק בסרייה ב', הליגה האיטלקית השנייה, אליה הורדה עקב פרשת שחיתות. יובנטוס היא חברה ציבורית, שמניותיה נסחרות בבורסה איטליאנה, והיא בעלת מספר האוהדים הגדול באיטליה.
לפי הפדרציה הבין-לאומית להיסטוריה וסטטיסטיקה של הכדורגל (IFFHS), ארגון המוכר על ידי פיפ"א, יובנטוס היא הקבוצה האיטלקית המצליחה ביותר במאה ה-20 והקבוצה האירופאית השנייה הכי מצליחה באותה תקופה. בשנת 1985 הפכה יובנטוס לקבוצה הראשונה בהיסטוריה, שזוכה בכל שלושת התארים המרכזיים של אופ"א: גביע אירופה לאלופות (כיום ליגת האלופות), גביע אירופה למחזיקות גביע וגביע אופ"א (כיום הליגה האירופית). לאחר הזכייה בגביע הבין-יבשתי באותה שנה, הפכה יובנטוס לקבוצה הראשונה בהיסטוריה שזוכה בכל התארים היבשתיים האפשריים למועדון אירופי (לא כולל הקונפרנס ליג) – גביע אירופה לאלופות, גביע אופ"א, גביע אירופה למחזיקות גביע, הסופרקאפ האירופי והגביע הבין-יבשתי, והיא אחת מ-5 קבוצות באירופה שעשו זאת יחד עם אייאקס, מנצ'סטר יונייטד, צ'לסי ובאיירן מינכן. בעשור השני של המאה ה-21 זכתה יובנטוס בתשע אליפויות ברציפות וכן במספר דאבלים (כולל ארבעה ברציפות בין השנים 2015–2018).
היסטוריה > השנים הראשונות - ייסוד המועדון

המועדון נוסד ב-1 בנובמבר 1897 בידי קבוצה של צעירים מבית הספר העל-יסודי, מאסימו ד'אדזליו בטורינו. מייסדי המועדון היו כולם בין הגילאים ארבע עשרה לשבע עשרה.
מעט מאוד מידע כתוב קיים לגבי הקמת הקבוצה, שכן באותה תקופה עיתוני איטליה לא נתנו לתחום הספורט מקום רב. אחד ממייסדי המועדון, אנריקו קנפארי, כתב ספר בשנת 1914 המתאר את הולדת המועדון. על פי ספרו, המייסדים הצעירים חיפשו בלהט אחר שם למועדון. לאחר סיבוב של הצבעות נבחרו שלוש הצבעות מרכזיות - Società Via Fori, Società Sportiva Massimo D' Azeglio ו-Sport Club Juventus (מועדון ספורט יובנטוס). השם האחרון נבחר.
הנשיא הראשון של המועדון היה אוג'ניו קנפארי (אחיו של אנריקו). בשנת 1899 שונה שמה של הקבוצה ל-Football Club Juventus (מועדון כדורגל יובנטוס), וצבעיה של הקבוצה הצעירה היו ורוד ושחור, הידועים באיטליה בכינוי רוזאנרו. אצטדיונה הראשונה היה הפיאצה ד'ארמי.
היסטוריה > הכניסה לליגה האיטלקית בכדורגל

יובנטוס ערכה את משחק הבכורה שלה באליפות האיטלקית לכדורגל (גרסה מוקדמת של הסרייה א') בעונת 1900, כשהיא מיוצגת במדים הורודים המקוריים. המשחק הראשון שהקבוצה שיחקה היה ב-11 במאי 1900 שהסתיים בהפסד 0–1 ל-FBC Torinese בפיאצה ד'ארמי. בעונה השנייה של הקבוצה יובנטוס הצליחה הרבה יותר כשהגיעה לחצי גמר הליגה לאחר ניצחון על קבוצה מקומית אחרת בשם Ginnastica Torino בתוצאה 5–0. בחצי הגמר הפסידה יובנטוס לקבוצת הכדורגל מילאן (באותה תקופה מועדון קריקט המכונה Milan Cricket) בתוצאה 2–3.
המועדון החליט לאמץ תלבושת חדשה בשנת 1903. שחקן אנגלי ששיחק במועדון, ג'ון סבאג', נקרא לבקשת יובנטוס לעזרה בעניין. לסבאג' היה חבר בנוטינגהאם שאהד את הקבוצה המקומית, נוטס קאונטי, ושלח לטורינו את החולצות בעלות הפסים בצבעי שחור-לבן, תלבושת המלווה את יובנטוס עד היום. במשך שתי עונות לאחר מכן יובנטוס סיימה כסגנית הליגה לגנואה, ובשנת 1905 זכתה יובנטוס באליפות הראשונה שלה.
יובנטוס בנתה סגל חזק, אך מיד לאחר שזכתה באליפות עזב את הקבוצה נשיא המועדון, אלפרדו דיק, לאחר סכסוך פנימי. דיק לקח עמו מספר שחקני מפתח, ולאחר שמספר אנשי צוות מקצועי הביעו את התעניינותם בעזיבת הקבוצה גם כן, ייסד דיק את מועדון הכדורגל טורינו. משחק הדרבי הראשון ששוחק בין שתי הקבוצות התקיים בעונה העוקבת, ומאז נוצרה יריבות גדולה בין שני המועדונים. החל מתקופה זו ועד מלחמת העולם הראשונה נשלט הכדורגל האיטלקי בעיקר על ידי קבוצות אחרות. לאחר המלחמה נבנה סגל הקבוצה תחת כהונת הנשיא קוראדינו קוראדיני, וזומנו מספר שחקנים לנבחרת איטליה בפעם הראשונה. באותה תקופה פרץ לתודעת העולם השוער ג'אנפיירו קומבי, שלימים הפך לאגדה במועדון.
היסטוריה > תחילת תקופת אניילי

אדוארדו אניילי, בן למשפחת אניילי שבבעלותו הייתה חברת פיאט, קנה את הבעלות של המועדון בשנת 1923. הקנייה התבררה כצעד טוב למועדון, שזכה באליפות השנייה שלו בעונת 1925/1926, כשיובנטוס הביסה את אלבה רומא בגמר בתוצאה 12–1. החל מעונת 1930/1931 עד לעונת 1934/1935 יובנטוס זכתה בחמש אליפויות רצופות, ארבע מהן תחת המאמן קרלו קרקאנו. ב-1933 יובנטוס עברה לשחק באצטדיון הגדול הראשון שלה - סטאדיו בניטו מוסוליני. האצטדיון נבנה באותה שנה לקראת מונדיאל 1934, שנערך באיטליה ובאותו זמן הכיל כ-65,000 מקומות. הוא נקרא על שמו של בניטו מוסוליני, שהיה ראש ממשלת איטליה באותו זמן. אדוארדו אניילי מת ב-14 ביולי 1935. מותו השפיע לרעה על המועדון, שהתבטא ביכולת ירודה בליגה ועזיבת שחקנים משמעותיים.
יובנטוס לא הצליחה לשחזר את היכולת הטובה בשאר שנות ה-30, למעט בעונת 1937/1938, בה סיימה כסגנית לקבוצה אמברוסיאנה-אינטר מילאנו. לאחר מלחמת העולם השנייה הוחלף שמו של האצטדיון ונקרא סטאדיו קומונאלה. בנו של אדוארדו, ג'אני אניילי, הפך לנשיא כבוד של המועדון. יובנטוס זכתה בעוד שתי אליפויות ב-1949/1950 וב-1951/1952. לאחר תקופה ארוכה יבשה מאליפויות, החתימה יובנטוס את השחקן הוולשי ג'ון צ'ארלס ואת הארגנטינאי-איטלקי אומר סיבורי ב-1957. שני אלה שיחקו לצד ג'אמפיירו בוניפרטי ששיחק במועדון עוד משנת 1946. שלושת השחקנים הובילו את יובנטוס להצלחה מתמשכת, כשזכתה באליפות בעונת 1957/1958 ובדאבל הראשון של המועדון בעונת 1959/1960. בתקופה זו הפכה יובנטוס לקבוצה הראשונה באיטליה שזוכה בעשר אליפויות, כאשר בשנת 1961 זכתה באליפות נוספת. כהוקרה לכך, קיבלה הקבוצה כוכב זהב לענוד על חולצות שחקניה עבור הצטיינות בספורט. באותה שנה זכה עומאר סיבורי בתואר כדור הזהב.
בוניפרטי פרש בשנת 1961 כשבאמתחתו 182 שערים בכל המסגרות, שיא קבוצתי שיחזיק עד 45 שנה לאחר מכן. הקבוצה זכתה באליפות היחידה הנוספת בשנות ה-60 בעונת 1966/1967. יובנטוס הפכה לקבוצה מצליחה באירופה בשנות ה-70 כשזכתה באליפות הסרייה א' בעונות 1971/1972, 1972/1973, 1974/1975 ו-1976/1977. בנוסף, יובנטוס הגיעה לגמר גביע אירופה לאלופות 1973, בו היא הפסידה לאייאקס אמסטרדם. בשנים אלה נבנתה יובנטוס סביב מספר כוכבים מקומיים בדמותם של גאטאנו שיראה, דינו זוף, רוברטו בטגה, פאביו קאפלו והכוכב הברזילאי ז'וזה אלטפיני. קוד המראה ביובנטוס היה מחמיר. הקבוצה אילצה את שחקניה לשחק עם שיער מגולח, ובנוסף סיפקה להם לבוש פורמלי והכריחה אותם להשלים את לימודיהם. שונה היה השחקן פרנקו קאוזיו, שהיה פופולרי דיו בקרב האוהדים, והקבוצה אפשרה לו לשחק עם שיער ארוך. רבים משחקניה של יובנטוס נשארו בקבוצה עד סוף הקריירה שלהם. רבים קיבלו עבודה בתוך המועדון או עבור פיאט (וחברות אחרות בבעלות המשפחה) לאחר פרישתם מכדורגל.