stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תיאטרון בישראל
תיאטרון לילדים ולנוער

ב-1946 הוקם תיאטרון "במתנו, המחלקה לתלמידים ולנוער ליד האהל", תיאטרון לילדים ולנוער שכל משתתפיו הם בני נוער. התיאטרון היה בית גידול שגידל דור של אמני תיאטרון שכלל בין היתר את גדעון זינגר, עודד קוטלר, יוסי גרבר, שושיק שני, יעקב בן-סירא, צבי בורודו, שמעון בר, ניסים עזיקרי ואלכס אנסקי. בהמשך הוקמו בארץ מספר תיאטראות קטנים לילדים ובמות חובבים. אחת מקבוצות התיאטרון המצליחות עבור ילדים היא התיאטרון לילדים ולנוער, אותו הקימה בתחילת שנות השבעים השחקנית אורנה פורת. התיאטרון מעלה מחזות איכות מקוריים בפני קהל הילדים. תיאטרון נוסף המעלה הפקות איכות לצעירים הוא המדיטק בחולון.
בארץ פעלו מסגרות מקוריות לתיאטרון בובות לילדים בהם תיאטרון הבובות של אריק סמית, תיאטרון הקרון ותיאטרון המפתח.
ביקורת תיאטרון בישראל

בין מבקרי התיאטרון הבולטים בעיתונות העברית ניתן למצוא את דב בר מלכין (על המשמר, הדור, קול ישראל); עזרא זוסמן (דבר), יורם קניוק (דבר); חיים גמזו (הארץ), בועז עברון (הארץ, ידיעות אחרונות); הדה בושס (הארץ); אברהם עוז (למרחב, קול ישראל, הארץ); מיכאל הנדלזלץ (למרחב, הארץ); לאה פורת (למרחב); משה נתן (למרחב); אשר נהור (ידיעות אחרונות); נחמן בן-עמי (על המשמר, מעריב); אליקים ירון (הבוקר, מעריב); בן-עמי פיינגולד (הבוקר, הצופה, מקור ראשון); אמיל פוירשטיין (הצופה).
רשימת התיאטראות > תיאטראות רפרטואריים

הבימה, תל אביב
הקאמרי, תל אביב
תיאטרון בית ליסין, תל אביב
תיאטרון גשר, תל אביב
תיאטרון החאן, ירושלים
התיאטרון הארצי לילדים ונוער
תיאטרון באר שבע
תיאטרון חיפה
התיאטרון העברי
תיאטרון האינקובטור, ירושלים
אספקלריא
תיאטרון השעה הישראלי
תיאטרון הספרייה
תיאטרון אורנה פורת לילדים ונוער
תיאטרון הנפש
תיאטרון גושן
תיאטרון רמלה
רשימת התיאטראות > תיאטראות קטנים, קבוצות תיאטרון ובתי ספר למשחק

תיאטרון מלנקי
בית צבי
מדיטק
תיאטרון אלמינא
סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
גודמן - בית ספר למשחק בנגב
סטודיו למשחק ניסן נתיב
רשימת התיאטראות > פרינג'

תיאטרון אורת-דה
תיאטרון הקרון
תיאטרון החנות
תיאטרון קרוב
תיאטרון תמונע
תיאטרון צוותא
תיאטרון הסימטה, יפו
תיאטרון אלפא לאמנויות המופע
תיאטרון המרתף, ירושלים
תיאטרון המעבדה, ירושלים
תיאטרון פסיק, ירושלים
תיאטרון נוצר, בת ים
תיאטרון הפרינג', באר שבע
תיאטרון עירוני מטרה, אריאל
שלומי תיאטרון על הגבול
אנסמבל קבוצת עבודה
ראו גם

התיאטרון הקהילתי
תיאטרון צה"ל
Smallבמה
מחזות זמר עבריים
לקריאה נוספת

חיים שהם, הדראמה של 'דור בארץ', אורעם, 1989
גדעון עפרת, אדמה, אדם, דם, צ'ריקובר, 1980
גדעון עפרת, הדראמה הישראלית, צ'ריקובר, 1975
דן אוריין, דמות הערבי בתיאטרון הישראלי, אורעם, 1990
בן עמי פיינגולד, השואה בדרמה העברית, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989
בן עמי פיינגולד, "שנות ה-60 בתיאטרון הישראלי", בתוך: חנה יבלונקה וצבי צמרת (עורכים), העשור השני: תשי"ח–תשכ"ח, יד יצחק בן-צבי 2000, עמ' 241–260
בן עמי פיינגולד, "התיאטרון הישראלי והמחזה המקורי", בתוך: חנה יבלונקה וצבי צמרת (עורכים), העשור השלישי: תשכ"ח–תשל"ח, יד יצחק בן-צבי 2008, עמ' 187–205
בן עמי פיינגולד, תש"ח בתיאטרון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2001
דן אוריין, יהדותו של התיאטרון הישראלי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998
זיוה שמיר, "בחזיונות הנביאים טמונים גרעיני התיאטרון העברי: על מחשבת התיאטרון של ביאליק", במה, גיליון 167 תשס"ג (2002–2003)
רזי אמיתי, תיאטרון ילדים בישראל: צמיחתו וגידולו של התיאטרון לילדים ולנוער בישראל, הוצאת ספרא, 2013
דליה כהן-קנוהל, חילוניות ודתיות בתיאטרון הישראלי: המצאה וייצוגים, הוצאת נשיא, 2008
אברהם עוז, שדות ומזוודות: הדרמה העברית והסיפר הציוני ת"א: רסלינג, 2014
עמרי ניצן, סיפורי התיאטרון שלי, הוצאת כנרת זמורה דביר, 2021.
דוד גדג' ועופר שיף (עורכים), השואה ואנחנו בתיאטרון הישראלי, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, מרכז ויס־לבנת ואוניברסיטת חיפה, 2022
דן אוריין,	תולדות התיאטרון בישראל, תל אביב: רסלינג, 2024
שיתוק על שם בל

| --- | --- |
שיתוק פנים על שם בל, בציור מאת פטריק לינץ'
שיתוק פנים על שם בל, בציור מאת פטריק לינץ'
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1146903 
 MeSH:  D020330
 סיווגים
 ICD-11:  8B88.0 
 
שיתוק על שם בל בצד ימין - במקרה זה, המצולם התבקש לחשוף את שיניו ולהרים את גבותיו
אשה ביום השני לאחר שלקתה בשיתוק
אנטומיה של הפנים
שיתוק על שם בל (מכונה גם שיתוק פנים, פציאליס ובלס פלסי; באנגלית: Bell's palsy) הוא הפרעה עצבית, המתבטאת בעייפות יתר, סחרחורות (ורטיגו) חולשה או שיתוק של שרירי הפנים. צד הפנים הפגוע עלול להיראות נפול או נוקשה. השיתוק נקרא על שמו של צ'ארלס בל, מנתח סקוטי שב-1829 תיאר את תפקודם של עצבי הפנים.
השיתוק על שם בל מתאר פגיעה בהולכה של עצב הפנים (פגיעה בעצב ה-7 VII)- אחד מעצבי הגולגולת. עצב הפנים מעצבב את שרירי הפנים. הוא אחראי בין היתר על הבעות פנים, כגון חיוך, חשיפת שיניים והרמת גבות וכן על עצימת עיניים ועל שליטה בשרירי פנים שמשתתפים באכילה ובשתייה. עצב הפנים מעצבב גם בלוטות רוק ודמעות.
במקרה שעצב הפנים מגורה מסיבה כלשהי, נוצרת בצקת הפוגעת בהולכת דחפים עצביים מהמוח לחלקי הפנים, ולשיתוק על שם בל. מחצית מהפנים נראות קפואות, צד הפה שמוט ורפוי ועין אחת תישאר פקוחה.
שיתוק על שם בל יכול להופיע באופן מהיר יחסית. לעיתים טועים לחשוב ששיתוק על שם בל הוא סימן לשבץ מוחי.
פרוגנוזה

85% מהאנשים יתחילו להראות סימנים ראשונים להחלמה בתוך 6 שבועות, בהנחה והם מקבלים טיפול תרופתי (סטרואידים). בדרך כלל יחלימו באופן מלא תוך 3 חודשים. ללא טיפול סטרואידי אחוזי ההחלמה המלאה הם בערך 65%-70%.
עבור כ־15% מהאנשים לא תתחיל ההחלמה בתוך 6 שבועות עקב נזק משמעותי יותר לעצב. עבור קבוצה זו ההחלמה מתחילה בערך 3–6 חודשים מרגע הופעת השיתוק והם צפויים להחלמה חלקית בלבד הכוללת לעיתים סיבוכים כמו סינקיניזס או לגופתלמוס.
הסיבה לכך שחלק מהאנשים מחלימים באופן מלא (85%) לעומת אלה המחלימים באופן חלקי (15%): מדובר על שתי פגיעות עצביות בחומרה אחרת. 85% מהאנשים סובלים מפגיעה בדרגה קלה, נוירופרקסיה, לעומת ה-15% אשר סובלים מפגיעה בדרגה בינונית, אקסונטומזיס.
ההחלמה מפגיעה עצבית מסוג נוירופרקסיה היא מלאה ושיפור מתחיל בתוך 3–6 שבועות.
לעומת זאת, פגיעה של אקסונטומזיס דורשת צמיחה של העצב מחדש, תהליך אשר לוקח בערך 3 חודשים (במהלכו יש שיתוק מוחלט שכן אין חיבור בין המוח לבין שרירי הפנים) עד אשר העצבים מתחברים מחדש לשרירים והתנועות מתחילות לחזור.
תסמינים

תסמיני שיתוק על שם בל עשויים להופיע בהדרגה או בו זמנית:
חולשה או קשיחות של צד אחד של הפנים
קושי בעצימת עין אחת
יובש בעין אחת
כאב ראש
כאב מאחורי אוזן אחת או מלפניה
איבוד חוש הטעם בקצה של הלשון
שינוי בכמות הרוק בפה
שמיעת קולות חזקים יותר באוזן אחת
הגורמים לשיתוק על שם בל

לרוב, הסיבה לשיתוק על שם בל אינה ידועה (אידיופטית). אך ייתכנו לשיתוק מספר גורמים, כגון:
לחץ נפשי קשה ומתמשך
פגיעה מנגיף הרפס
חבלה חזקה בפנים או באזור האוזן
שפעת
סוכרת
דלקת אוזניים או כל דלקת אחרת
היריון
נגיף הקורונה - דיווחים שונים לשיתוק על שם בל פורסמו הן בעקבות הידבקות בנגיף הקורונה והן כתופעת לוואי נדירה ביותר של חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19. בהשוואת הדיווחים שבוצעה בחודש יוני 2021, נמצא שהסיכוי ללקות בשיתוק בעקבות נגיף הקורונה גבוה פי שבעה לעומת הסבירות ללקות בכך בעקבות החיסון, וכן נמדד שהשכיחות לתופעת הלוואי של החיסון נמוכה משכיחות השיתוק האוכלוסייה. מחקר שהשווה את מקרי השיתוק בעקבות החיסון למקרים משנים קודמות לא הראה עליה והציע שהשפעת החיסון על השיתוק זניחה.
הערות שוליים

↑  גלי וינרב,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'‏מפזרים את הערפל: הדברים שחשוב לדעת לפני קבלת החיסון נגד קורונה, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2020
↑  תושבת כרמיאל בת 72 לקתה בשיתוק בפנים לאחר שהתחסנה, באתר ערוץ 7
↑  תסמין הפציאליס: המחוסנים שחוו שיתוק יקבלו מנה שנייה?, באתר בחזית מדיה, ‏2021-01-17
↑  Michael Repajic, Bell’s Palsy after second dose of Pfizer COVID-19 vaccination in a patient with history of recurrent Bell’s palsy
↑  Judy George, Bell's Palsy More Likely After COVID Infection Than After Vaccine, medpagetoday, ‏June 24, 2021
↑  Carolyn Crist, FDA: Track Vaccine Recipients for Facial Paralysis, WebMD (באנגלית)
↑  Asaf Shemer, Association of COVID-19 Vaccination and Facial Nerve Palsy, jamanetwork, ‏June 24, 2021
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
רוח מעבר לאוורגליידס

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ניקולס ריי 
 הופק בידי:  סטיוארט שולברג 
 תסריט:  באד שולברג 
 עריכה:  ג'ורג' קלוץ
 שחקנים ראשיים:  כריסטופר פלאמר ברל אייבס כריסטופר פלאמר חנה עדן
 מוזיקה:  פול סוטל 
 צילום:  ג'וזף ברון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר 
 הקרנת בכורה:  11 בספטמבר 1958
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  פלורידה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
רוח מעבר לאוורגליידס (באנגלית: Wind Across the Everglades) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1958 בצבעי טכניקולור בבימויו של ניקולאס ריי עם כריסטופר פלאמר וברל אייבס בתפקידים הראשיים.
ריי פוטר בסוף הצילומים ואת הסרט השלים באד שולברג שגם כתב את התסריט. זה סרטו השני של פלאמר לאחר זרקורי במה והסרט הראשון שלו בתפקיד ראשי. זאת גם הופעת הבכורה של פיטר פאלק שמשחק כאן תפקיד קטן של אחד מחבורת ציידים פראיים פורעי חוק.
בסרט גם משתתפת השחקנית הישראלית - אמריקאית, חנה עדן.
הסרט עוסק במאבק על שמירת טבע בנוף הפראי של הפארק הלאומי אוורגליידס, שם צולם הסרט.
תקציר העלילה

וולט מרדוק (כריסטופר פלאמר) הוא מורה חובב טבע המגיע למיאמי בתחילת המאה ה-20 כדי לשמש שם כמורה. ידוע לו על הרג המוני של עופות באוורגליידס כדי שנוצותיהן יקשטו את כובעי הנשים. בירידה מהרכבת הוא תולש נוצות מכובע של אחת הנשים. הוא נעצר ונאסר עליו להיות מורה. במקום זה פונה אליו אהרון נתנזון (ג'ורג' וולקובק) חובב טבע ומציע לו מגורים בביתו ותפקיד של שומר טבע בפארק אוורגליידס.
וולט נפגש עם נעמי (חנה עדן) בתו של אהרון ומתפתחת ביניהם ידידות. היא מזהירה אותו שלא יסתכן במאבק עם הציידים הלא חוקיים באזור. וולט חותר בסירתו ומדביק מודעות על העצים האוסרים צייד. הוא נתקל בחבורתו של קוטונמאוס (ברל אייבס), אנשים פראיים ופורעי חוק שעוסקים בהרג המוני ואסור של עופות מכל הסוגים ומוכרים את סחורתם בהסתר במיאמי בהעלמת עין מראש העיר ומהשריף המקומי.
במועדון במיאמי המנוהל על ידי גב' ברדפורד (ג'יפסי לי רוז) מפגיש אותו אחד מאנשי קומונמאוס עם בן שבט בם "בילי זרוע אחת" שעליו לקחת אותו בסירה ולהעלים אותו. במקום זה הוא מתיידד עם וולט. אנשי קומטונאוס תוקפים אותם ותופסים אותו והוא נשפט להיקשר לעץ הארסי מנצ'יניל (אנ') ולמות בייסורים. וולט מנסה לשווא להצילו אך גם הוא מורעל מהעץ וברגע האחרון הוא ניצל על ידי אשתו של בילי ומובל לטיפול אצל אהרון שם מטפלת בו במסירות נעמי.
למרות האזהרות הוא יוצא שוב לקוטונמאוס. הפעם הוא מתקבל יפה, אוכל, שותה ומשתכר. הוא יוצא עם קוטונמאוס למצוא דרך למיאמי דרך הנהר ובדרך מוכש קוטונמאוס על ידי נחש מים ארסי ומת.
מנדל סודרסקי

| --- | --- |

 לידה:  14 בדצמבר 1885 וישטיטיס, ליטא 
 פטירה:  1951 (בגיל 65 בערך) ניו יורק, ארצות הברית 
 ידוע בשל:  ממנהיגי הקהילה היהודית בקובנה,  ממייסדי "אורט" ומוסדות חינוך אחרים בליטא  יו"ר "הפדרציה של יהודי ליטא" בניו יורק  חבר בוועד המנהל של החברה ההיסטורית אתנוגרפית יהודית בליטא
 השכלה:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין (אוקטובר 1912)  אוניברסיטת פרייבורג  אוניברסיטת לייפציג 
 
ד"ר מֶנדֶל סוּדַרסקי (בליטאית: Mendelis Sudarskis, באנגלית: Mendel Sudarski‏; 14 בדצמבר 1885 – 1951) היה רופא, סופר, ממנהיגי הקהילה היהודית בקובנה, הקדיש את אונו ועתותיו לעסקנות ציבורית ולעבודת עזרה לציבור היהודי, ממייסדי "אורט" ומוסדות חינוך אחרים בליטא, השתתף בהקמת אוניברסיטה יהודית עממית וסטודיו תיאטרוני יהודי כמו גם בהוצאת "האנציקלופדיה האידית" בפריז ובהחברה ההיסטורית אתנוגרפית יהודית בליטא. היה יושב ראש "הפדרציה של יהודי ליטא" בניו יורק ונטל חלק פעיל בהנצחת יהדות ליטא.
משפחתו

אשתו אלתה נולדה בשנת 1885 בדוינסק (אז באימפריה הרוסית; היום דאוגבפילס בלטביה). הייתה אחות במקצועה, סוציאליסטית מנעוריה ומחסידי התרבות היידית. היא יחד עם בעלה הייתה הרוח החיה בכל הפעולות הציבוריות בהן השתתפו. עזרה לבעלה בהוצאת חלק א' של ספר "ליטע", ולאחר פטירתו התמסרה להוצאת חלק ב' שהופיע בשנת 1965, אחרי פטירתה בשנת 1962. אלתה הייתה פעילה גם במאמצי הסיוע ליהודי שאנחי (1952–1946) ורוסיה (שנות ה-50).
אחיו הבכור ד"ר ניסן סודרסקי סיים את חוק לימודיו ברפואה ולימים עסק במקצועו כרופא בתל אביב, בשכונת מונטיפיורי.
אחיו זליג סודרסקי (?1881‏–1943), נולד בווישטיניץ ויצא לארצות הברית בסביבות שנת 1910 כדי להצטרף לאחיו הצעיר אליעזר (לייזר, 1927-1886) שהקים מפעל מברשות בשיקגו.
אחותו בריינה לבית סודרסקי (1971–1890), הייתה אשתו של פייבל גרינגרד (1951–1876).
נכדתם של בריינה ופייבל גרינגרד, פרופ' ענת פיינברג, היא מרצה לספרות עברית ויהודית בבית הספר הגבוה למדעי היהדות (Hochschule für Jüdische Studien) בהיידלברג שבגרמניה.
פרסומיו

יחד עם אוריה קאצענעלבאגן וי. קיסין, ליטע, כרך ראשון, ניו-יורק: קולטור געזעלשאפט פון ליטווישע יידן, 1951 (ביידיש)
ליטע, כרך שני, תל אביב, 1965 (ביידיש) (אשתו אלתה עבדה על הוצאתו)
מנדל סודרסקי (עורך), אוריה קצנלנבוגן (עורך משנה), ליטא (כרך א של פנקס הקהילות: אנציקלופדיה של היישובים היהודיים למן היווסדם ועד לאחר שואת מלחמת העולם השנייה), ירושלים: יד ושם, תשנ"ו.
לקריאה נוספת

Anat Feinberg, "'Wir laden Sie höflich ein' – The Grüngard Salon and Jewish-Zionist Sociability in Berlin in the 1920s", in Verena Dohrn & Gerrtrud Pickhan (eds.) Transit und Transformation Osteuropäisch-jüdische Migranten in Berlin 1918–1939, Göttingen: Wallstein Verlag GmbH, 2010, pp. 234-253;
Anat Feinberg, "'The sky of Eretz Israel, my sky', Berlin and the Early Yishuv as Reflected in the Letters of Feivel Shraga Grüngard (personal)"
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  יעקב אולייסקי, 'ד"ר מנדל סודארסקי', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ב, תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 328–329 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונות 1087-1086).
↑  עבודת הגמר שלו, בנושא "Ein Fall von progressiver perniziöser Anämie mit schwerer Rückenmarkserkrankung", הוגשה באוקטובר 1912. ראו גוגל ספרים, כאן ו-'Wir laden Sie höflich ein' של הפרופ' ענת פיינברג, עמ' 238, הערה 10 שמובא במלואו ב"לקריאה נוספת" בערך הנדון.
↑  ד"ר טוביה ליבוביץ-אריאלי, 'הגימנסיה העברית "אור" בווילקומיר' (תשל"ב), עמ' 153, טורים 1 ו-2 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 875).
↑  יודל מארק, 'בית-הספר האידי בליטא העצמאית', בתוך: דב ליפץ, נתן גורן [ואחרים] (עורכים), יהדות ליטא, כרך ב (תל אביב תשל"ב), עמ' 168 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, צילום 890).
↑  Yudl Mark, The YIVO Encyclopedia of Jews in Eastern Europe
↑  המידע על אהבתה הרבה לשפת היידיש מפי פרופ' ענת פיינברג
↑  Mendel and Alte Sudarski, Guide to the YIVO Archives
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526446405171  GND: 1025959817  ISNI: 0000 0003 8330 0318  LCCN: no97002385  NTA: 202442179  VIAF: 268028616   WorldCat (עם VIAF): 268028616
על ענפי שיטה (שיר)

| --- | --- |
כותב השיר נתן יונתן
כותב השיר נתן יונתן
 שיר בביצוע האחים והאחיות
 יצא לאור:  1948
 פורמט:  תקליט
 כתיבה:  נתן יונתן
 לחן:  עממי רוסי
 ביצועים מאוחרים:  יהורם גאון "למרוסיה באהבה" להקת חיל האוויר
"על ענפי שיטה" הוא שיר שאת מילותיו כתב נתן יונתן ב-1948 ללחן רוסי. השיר הופיע בספר שירים של יונתן ב-1965 ונכלל באלבום של להקת "האחים והאחיות" ב-1975.
ההיסטוריה של השיר > הלחן

הלחן של השיר מקורו ברוסיה, שם נקרא "זמן שלא ישוב" (Невозвратное время) ונוגן כואלס. הוא הוקלט על ידי קולומביה רקורדס והופץ כתקליטון ב-1908 תחת השם "ימים שחלפו מזמן" (By-Gone Days) והוגדר כמנגינה ארמנית. על התקליט מוזכר שהמנגינה זכתה בפרסים ב-1900 בפריז וב-1904 בסנט לואיס.
אין מידע בדוק ואמין לגבי המלחין של המנגינה. על התקליטון של קולומביה רקורדס מוזכר השם א. רוזנברג. בקטלוג בספריה שבעיר חארקוב (אוקראינה) יוחס הוואלס לא. ברנארדי. חוקר ארמני בשם רובן שוחיאן טוען שייתכן שאכן מלחין בשם א. רוזנברג פרסם את המנגינה הזו ב-1886 וקרא לה "ואלס ארמני". ב-1999 נכללה המוזיקה בדיסק שהופץ בפינלנד שם שויך הלחן למלחין יוסיף איוונוביץ'.
לחן זה היה אחד מלחנים ושירים רוסיים רבים שהובאו לארץ ישראל על ידי העליות ואומצו על ידי היישוב היהודי כשלרובם נכתבו מילים בעברית.
ההיסטוריה של השיר > המילים

לדברי נתן יונתן הוא כתב את מילות השיר ללחן הרוסי ב-1948 בשלהי מלחמת העצמאות כשהיה עדיין חבר קיבוץ שריד. השיר התפרסם לראשונה, ב-14 באוקטובר באותה שנה, בכתב העת של השומר הצעיר "בשער – בטאון החטיבה הצעירה", תחת השם "נתן קליין", שהיה שמו של יונתן לפני שעיברת אותו.
ב-1965 כלל יונתן את השיר בספרו "שירי עפר ורוח: לבני הנעורים".
ההיסטוריה של השיר > ביצועים

ב-1975 נכלל השיר ברצועה 11 בתקליט "חופים משירי נתן יונתן" של "האחים והאחיות". ב-1982 כללו "האחים והאחיות" את השיר באלבום שהוציאו בשם "שירים שנשארים". ביצועים מאוחרים יותר נעשו על ידי יהורם גאון, חבורת "למרוסיה באהבה" ולהקת חיל האוויר.
מבנה השיר

השיר הוא שיר אהבה וגעגועים, של כיתת לוחמים שיוצאת עם ערב לקרב, לנערה בשם יעל שנשארה מאחור. השיר כולל שלושה בתים כשביניהם פזמון חוזר. הבית הראשון מתייחס לתחילת הלילה המתואר בהתייחס לעץ השיטה "עַל עַנְפֵי שִׁטָּה רָדָה עֲלָטָה". הבית השני מתאר את השהות והשינה של הכיתה בשטח, שוב תוך התייחסות לעץ השיטה "בֵּין סִבְכֵי שִׁטָּה נָחָה עֲלָטָה". הבית השלישי מתאר השחר ואת את חידוש הצעדה של הכיתה, שוב דרך עץ השיטה "מֵעַנְפֵי שִׁטָּה גָּזָה עֲלָטָה".
הפזמון מתייחס לנערה בשם יעל שאל זיו עיניה מתגעגעת הכיתה במהלך המסע הלילי: "נְצַפֶּה וּנְיַחֵל, זִיו עֵינַיִךְ, יָעֵל!" כשהיא מקווה שזיו זה יזרח בבוקר "עוֹד יָהֵל – עִם הַשַּׁחַר הַצּוֹהֵל..."
נשוא השיר

בכתבה שהתפרסמה נטען שיעל, המוזכרת בשיר, היא יעל ברקאי כנען מקיבוץ דן. יונתן היה המדריך והמחנך של קבוצת "לפיד" במוסד החינוכי בקיבוץ שריד בה היו גם ילדים מקיבוץ דן וביניהם יעל. לפי המקור, באחד מהאירועים החברתיים של הקבוצה על כל אחד מהמשתתפים היה למסור מתנה למשתתף אחר שנבחר בהגרלה, ויעל שהוגרלה לקבל מתנה מיונתן, קיבלה לדבריה את השיר.
השיר על רבי עקיבא

המנגינה הרוסית זכתה למילים גם על ידי יום-טוב עהרליך שכתב שיר ביידיש על רבי עקיבא מבלי שידע על הגרסה העברית שכתב נתן יונתן.
הערות שוליים

↑  צילום של התקליטון, באתר blogger.googleusercontent.com
↑   הלחן המקורי שהוקלט על ידי קולומביה רקורדס, סרטון  באתר יוטיוב
1 2 3  על ענפי שיטה, באתר "זמרשת"
↑  שירי עפר ורוח: לבני הנעורים, הוצאת ספרית פועלים, 1965
↑  בגרסה שפורסמה ב-1965 שינה יונתן את השורה האחרונה של השיר מ"אז לשדות הקרב צעדה כתה" ל"אל מרחב שדות צעדה כתה"
↑  התקליט "חופים משירי נתן יונתן", באתר "סטריאו ומונו"
↑   "על ענפי שיטה" בביצוע "האחים והאחיות", סרטון  באתר יוטיוב
↑   "על ענפי שיטה" בביצוע יהורם גאון, סרטון  באתר יוטיוב
↑   "על ענפי שיטה" בביצוע חבורת "למרוסיה באהבה", סרטון  באתר יוטיוב
↑   "על ענפי שיטה" בביצוע "להקת חיל האוויר", סרטון  באתר יוטיוב
↑   השיר על רבי עקיבא שכתב יום-טוב עהרליך לפי מנגינת הואלס, סרטון  באתר יוטיוב
Róa

"Róa" (בעברית: "לחתור"; ב-IPA: "[ˈrouːa]") הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי האיסלנדי וייב. הוא יצא לאור ב-17 בינואר 2025, ונכתב על ידי הלפדאן הלגי מתיאסון, אינגי תור גרדארסון ומתיאס דאוויד' מתיאסון. לאחר זכייתו ב-Söngvakeppnin 2025 נבחר לייצג את איסלנד באירוויזיון 2025, שיתקיים בבזל שבשווייץ.
ביקורות

לאחר פרסום השיר המתחרה "Róa" טען אופיר כהן כי הוא מועתק מ"חתונת השנה", שכתב בשעתו לאיתי לוי ולאייל גולן. כהן מסר לאתר "ForReal": ”בתור יוצר, זה תמיד מרגש ומשמח אותי לראות איך יצירות שלי משפיעות ומעוררות השראה ביצירות ברחבי העולם. חשוב לי להבהיר שבמקרה הזה זה לא עניין של "דמיון" או "השראה" – מדובר בהעתקה ישירה וברורה של היצירה שלי”. ב-2 בפברואר סיפר הצמד לאתר חדשות איסלנדי כי הוא מעולם לא שמע על שירו של כהן. ב-25 בפברואר, לאחר ניצחון האחים בקדם האיסלנדי לאירוויזיון שיגר כהן מכתב לאיגוד השידור האירופי בבקשה שלא לאפשר את השתתפותם בתחרות.
תחרות הזמר של האירוויזיון > Söngvakeppnin 2025

Söngvakeppnin 2025 הייתה תחרות הקדם הלאומית באיסלנד, שאורגנה על ידי RÚV, לצורך בחירת נציגות המדינה לאירוויזיון 2025. התחרות כללה שני חצאי גמר, שנערכו ב-8 וב-15 בפברואר 2025, וגמר שנערך ב-22 בפברואר באולפני RVK שבצפון רייקיאוויק. העולים לשלב הגמר נקבעו בהתאם להחלטת הקהל, בעוד שתוצאות הגמר הוכרעו על ידי שילוב של קולות שבעה צוותי שיפוט בין-לאומיים והצבעה ציבורית. לראשונה מאז 2013, לא התקיים שלב סבב הצבעה שני בשלב הגמר.
ב-17 בינואר 2025 הוכרז השיר "Róa" כאחד המשתתפים בתחרות בתוכנית Lögin í Söngvakeppninni.‏ בתחרות שובץ לחצי הגמר השני, שם הוגרל להופיע חמישי בסדר ההופעות. השיר הצליח להעפיל לגמר, ובשלב זה הוכתר כזוכה, לאחר שקיבל את מירב הנקודות הן מהשופטים והן מהקהל.
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) עתיד לפצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-28 בינואר 2025 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו.‌ איסלנד שובצה להתחרות בחלקו הראשון של חצי הגמר הראשון, שיתקיים ב-13 במאי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2025)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איסלנד | הפלייליסט | 4 |  |
הערות שוליים

↑  ברק אברגיל, הועתק מאייל ואיתי? השיר שמועמד לאירוויזיון, "ForReal",‏ 19 בינואר 2025
↑  ברק אברגיל, סערת ההעתקה בשיר האירוויזיון: "לא שמענו על השיר הישראלי", "ForReal",‏ 2 בפברואר 2025
↑  Farren, Neil (13 בינואר 2025). "🇮🇸 Iceland: Söngvakeppnin 2025 Dates & Format Changes Announced". Eurovoix News. נבדק ב-15 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Aradóttir, Júlía (3 בינואר 2025). "Einvígið fellt út í Söngvakeppninni 2025" [The duel was canceled in Söngvakeppninn 2025]. RÚV. נבדק ב-15 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gunnarsson, Oddur Ævar (3 בינואר 2025). "Ekkert einvígi í Söngvakeppninni 2025" [No duel in Söngvakeppninn 2025]. Vísir.is. נבדק ב-15 בינואר 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "🇮🇸 Söngvakeppnin 2025 entries to be announced on the 17th of January". That Eurovision Site. 7 בינואר 2025. נבדק ב-15 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Björnsdóttir, Anna María (17 בינואר 2025). "Þessi tíu lög verða í Söngvakeppninni 2025" [These ten songs will be in Söngvakeppninn 2025]. RÚV (באיסלנדית). נבדק ב-18 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Björnsdóttir, Anna María (22 בינואר 2025). "Uppselt á úrslitakvöld Söngvakeppninnar" [Sold out on the final night of Söngvakeppninn]. RÚV (באיסלנדית). נבדק ב-23 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Einarsdóttir, Júlía Margrét (8 בפברואר 2025). "VÆB, Stebbi Jak og Ágúst áfram í úrslit Söngvakeppninnar" [VÆB, Stebbi Jak and Ágúst continue to the finals of Söngvakeppninn]. RÚV (באיסלנדית). נבדק ב-9 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Anna María Björnsdóttir (22 בפברואר 2025). "VÆB vinna Söngvakeppnina 2025". Ríkisútvarpið (באיסלנדית). נבדק ב-23 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Söngvakeppnin' winners VÆB will head to Basel for Iceland". Eurovision Song Contest. 22 בפברואר 2025. נבדק ב-22 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "How to watch the Semi-Final Draw for the Eurovision Song Contest 2025". Eurovision.tv (באנגלית). EBU. 2025-01-27. נבדק ב-2025-01-27.
↑  Farren, Neil (2025-01-28). "Eurovision 2025: Semi-Final Allocation Draw Held in Basel". Eurovoix (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-01-28.
↑  "Tónlistinn – Lög: Streymi, spilun og sala viku 8. Birt 22. febrúar 2025 – Næst uppfært 1. mars 2025" [The Music – Songs: Streaming, Plays and Sales Week 8. Published February 22, 2025 – Last updated March 1, 2025] (באיסלנדית). Plötutíðindi. אורכב מ-המקור ב-22 בפברואר 2025. נבדק ב-23 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
קריפ ווק

"הליכת הקריפ" (באנגלית: Crip Walk) הוא ריקוד רחוב. הריקוד הופיע לראשונה ב-1970 בקומפטון שבלוס אנג'לס על ידי חברי כנופיית הקריפס. חברי הכנופיה היו רוקדים את Crip walk כשהיו מקבלים חבר חדש או כסימן אזהרה.
ה-Crip walk התחיל כהליכה ולאחר מספר שנים התפתח לסגנון ריקוד. במהלך השנים עלתה הפופולריות שלו, וגם אנשים שאינם קשורים לקריפס החלו לרקוד אותו, אך בסגנון שונה במקצת, שנקרא Clown walk (ריקוד הליצן).
זמרים ושחקני טלוויזיה החלו גם הם לרקוד בסגנון ה-Cwalk. עם זאת, ערוץ MTV סירב לשדר וידאו קליפים שכללו סגנון ריקוד זה.
סגנונות ריקוד

הריקוד Cwalk מתחלק לשלושה סגנונות שונים והם:
Crip Walk - זהו הסגנון הראשון שממנו התפתחו שני סגנונות אחרים (שמצוינים כאן למטה) למעשה, רק כנופיית הקריפס רוקדת אותו.
Crown Walk - זהו הסגנון המחודש, הריקוד מאופיין בגיוון גדול יותר של צעדים, אך בדיוק רב וישיבה נכונה על הביטים של השיר, את הריקוד הזה רקדו אנשים אשר אהבו את הריקוד אבל לא השתייכו לקריפס ולכן הומצא סגנון זה
Clown Walk - זהו הריקוד הכי נפוץ בקרב רקדני ה-Cwalk. הריקוד מאופיין במהירות גבוהה, ומגוון רב של תנועות. למעשה, ב-Clown Walk הרקדנים ממציאים צעדים ותנועות משלהם.
אלי חדד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בן 68 בערך) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 כלי נגינה:  תופים
 שיתופי פעולה בולטים:  בנזין, הסיקסטיז
 
אלי חדד (נולד ב-1957) הוא זמר, מעבד ומתופף ישראלי.