stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארנה קוליני

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1893 סגד, הונגריה 
 פטירה:  2 בפברואר 1945 (בגיל 51) ברוק שעל הלייתה, אוסטריה 
 מדינה:  הונגריה 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 
ארנה קוליני (בהונגרית: Kulinyi Ernő; סגד, 18 ביוני 1893 – ברוק אן דר לייטה (אנ')‏, 2 בפברואר 1945) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, מבקר ספרות וכותב לבריות שנספה בשואה. כיהודי הוא גורש מבודפשט ב-23 באוקטובר 1944 ומת במחנה מעצר/עבודה באוסטריה על הגבול ההונגרי.
ביוגרפיה

ארנה קוליני נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף קוליני (1860–1930) ואדל קניגשטיין (1863–1943). סבו וסבתו מצד אביו היו ברנאט קוליני ואסתר לפלר, סבו וסבתו מצד אמו היו איזק קניגשטיין וצציליה מוסקוביץ'. הוא למד משפטים בבודפשט ובתום לימודיו הפך לעיתונאי. הוא כתב ביקורות תיאטרון ומוזיקה וכן כתב סיפורים קצרים. בשנת 1912 עבד ב"יומן סגד" (Szegedi Napló), בשנת 1913 בפשטי נפלו (היומן של פשט) וכן בכתב העת "בימה ההונגרית" (Magyar Színpad), לאחר מכן היה ראש דסק התיאטרון ב"עיתון של בודפשט" (Budapesti Hírlap (napilap, 1881–1938)). משנת 1921 עבד תקופה קצרה כעורך העיתון בפועל. ב-9 בנובמבר 1930, בסקשפהרוואר, התחתן עם רוז'ה, בתם של איגנץ קובאץ' וצציליה פרויד. הם התגרשו בשנת 1932. הוא נישא בשנית באותה שנה. אשתו השנייה הייתה תרזה ובר. הוא התגרש גם ממנה. ב-6 ביוני 1936 הוא נישא בשלישית בפרנצווארוש, רובע 9 של בודפשט. אשתו השלישית הייתה אנה מגדולנה מנדק. משנת 1941 הוא היה עמית ב"עיתון השעה שמונה". הוא נפטר כאמור במחנה מעצר/עבודה כמעט בסוף מלחמת העולם השנייה. הוא כתב ותרגם יותר מ-40 ליבריות אופרטה. הוא תמליל את השיר "את יפה, את יפה הונגריה" שאת המוזיקה שלו כתב ז'יגמונד וינצה. (הוצג במקור באופרטה "הכלה של המבורג").
דרמות

הכלת של המבורג (1922);
יריד התינוקות (1922);
אסופית (1929);
המזל של מיהאי צ'ודה (1926);
טלה זהוב שיער (עם פרנץ מורה, 1929).
ברדיו הונגרי

אגון קמני – ארנה קוליני: "העוגבים של שנברון" שהיה המחזמר הראשון ששודר ברדיו ההונגרי (1937)
תרגומיו

אמריך קלמן: הכלה ההולנדית (1921);
רייכוויין: שייקח אותך השטן (1922);
ג'סל: העלמה הבלשית (1922);
פרנץ להאר: המעיל הצהוב (1932);
פרנץ להאר: פגניני (1926);
אמריך קלמן: נסיכת הקרקס (1926).
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי
הערות שוליים

↑  "Kulinyi Ernő születési bejegyzése". familysearch. שמו העברי יצחק-איזק אחר סבו.
↑  "Emlékkönyv (adatbázis)". HDKE - Holokauszt Emlékközpont.(הקישור אינו פעיל, 2018-11)
↑  "Kulinyi Józsefné Königstein Adél halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 942/1943. folyószáma alatt".
↑  "Szegedi izraelita házassági anyakönyv".
↑  "Kulinyi Ernő és Kovács Rózsa házasságkötési bejegyzése a székesfehérvári polgári házassági akv. 311/1930. folyószáma alatt".
↑  "Bp. VII. ker. anyakönyv".
↑  "Kulinyi Ernő és Mandák Magdolna házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 444/1936. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 0974 9841  LCCN: no98094994  VIAF: 56233313   WorldCat (עם VIAF): 56233313
ארנה קופנשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 במרץ 1901 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  5 באפריל 1971 (בגיל 70) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת המבורג, Berzsenyi Dániel Secondary School 
 תפקידים:  רופא, רדיולוג 
 
ארנה קופנשטיין (בהונגרית: Koppenstein Ernő;‏ בודפשט, 21 במרץ 1901 – בודפשט, 5 באפריל 1971) היה רופא (MD), רדיולוג, דוקטור (PhD) במדעי הרפואה (1959). פרופסור באוניברסיטה.
ביוגרפיה

ארנה קופנשטיין נולד במשפחה יהודית בורגנית כבנם של יעקב קופנשטיין (1865–1918), פקיד תעבורה ומשלוחים, ושל הרמינה לוי (1880–1960). הוא סיים את הגימנסיה המלכותית הממלכתית ההונגרית הראשית ברובע 5 של בודפשט. בשל החוק המפלה יהודים בהונגריה הנומרוס קלאוזוס נאלץ ללמוד רפואה באוניברסיטת פראג, וירצבורג והמבורג. ב-1924 קיבל תואר דוקטור לרפואה כללית באוניברסיטה הרפואית של המבורג, שאותה אישרו ואשררו באוניברסיטת ארז'בט בפץ'. בין 1927 לבין 1932, הוא היה מתמחה במחלקת הרנטגן של פוליקליניקת Charité בבודפשט עם טיוודאר בארשון. בשנת 1932 עבר את בחינת המומחה ברדיולוגיה ומאותה שנה עבד כמומחה לצילום רנטגן בבית החולים ברחוב סאבולץ' של הקהילה היהודית של פשט (בית החולים היהודי דאז ששמו היום המרכז הרפואי הלאומי). בשנים 1938–1940 עמד בראש מכון הרנטגן של בית החולים "ברגסס", אך ב-1940 פוטר בשל החוקים היהודיים. בין 1942 לבין 1946 – עם הפרעות והפסקות בשל יהדותו – היה רדיולוג בבית החולים הציבורי וייס אליס ובבית ההבראה של פאשור בבודפשט. לאחר מלחמת העולם השנייה, הפך לרופא הראשי ומנהל מחלקת הרנטגן של בית החולים ברחוב אוז'וקי ושל בית החולים היהודי והסיעודי החדש עד מותו באפריל 1971. בין 1947 לבין 1951 לימד כפרופסור באוניברסיטת אטווש לוראנד ובאוניברסיטת זמלווייס. בשנת 1947 קיבל הסמכה להוראה באבחון רנטגן של איברי העיכול, משנת 1959 החזיק גם בתואר דוקטור (PhD) למדעי הרפואה. הוא נבחר לנשיא קבוצת הרדיולוגים של איגוד הרפואה והבריאות.
קופנשטיין עסק באבחון רנטגן, ופיתח נהלים חדשים בעיקר לבדיקת רנטגן של עמוד השדרה, חוליות צוואר התחתונות והגב העליון, כמו גם של שלפוחית השתן. במהלך בדיקת הרנטגן של עמוד השדרה, הוא הציג מערכת הערכה חדשה ומקובלת כיום בעולם. המורה שלו היה טיוודאר בארשון, שאיתו תיאר לראשונה את הדיברטיקולום של הקיבה ב-1935.
הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (5ב-7-13).
עבודותיו העיקריות

האם לחץ על הבטן מרוקנת את כיס המרה? עם טיוודאר בארשון. – האם נטמעו אבני מרה במהלך כיס המרה? עם טיוודאר בארשון. (Medical Weekly, 1926)
פנאומוטורקס ספונטני. עם אנטל וייס. (רפואה, 1927)
הטכניקה של הדמיית רנטגן חזיתית של חוליות צוואר התחתונות והגב העליון. עם טיוודאר בארשון. (Medical Weekly, 1927)
מקרה של גנגרנה ריאתית עם החלמה מהירה וספונטנית. עם דיולה הולו. (תרפיה, 1928)
פריצת קיבה לתוך החזה (Therapia, 1929)
צילום רנטגן של הנקבים הבין חולייתיים של חוליות צוואר. עם טיוודאר בארשון. – חדירת אונה מרכזית או הזעה? עם טיוודאר בארשון. - חדירת הריאות ה"מוצלבת". (Medical Weekly, 1929)
הליך חדש לבדיקת רנטגן של שלפוחית השתן . עם טיוודאר בארשון. (Medical Weekly, 1932)
החוליה הטרפזית (Radiologia Hungarica, 1949)
טיפול רנטגן בסרטן ריאות (Orvosi Hetilap, 1952. 43.)
נתונים לאבחון גידולי ריאה. עם קארוי פרקש ואנדור פריקל. ניקור ריאתי. (Medical Weekly, 10. 1953)
אבחון רנטגן של איברי החזה. עם בלה ואלד. (רדיוסקופיה. ספר לימוד. עורך אימרה היידו ונאנדור ראטקוצי Ratkóczy. בודפשט, 1954)
הליך לבידוד של גידול ביתי ומפרצת . עם קארול פרקאס. (Medical Weekly, 14. 1955)
מורסות ריאה "שקטות" שיכולות להיחשב בטעות כגידול. עם קארוי פרקש. (Medical Weekly, 33. 1955)
התא הקעור – קו המתאר המפוצל והצמצם הכפול . (Medical Weekly, 10–11. 1957)
Beiträge zur Punctionsdiagnostik der Brustorgane . עם קארול פרקאס. (Fortschritte auf dem Gebiete der Röntgenstrahlen und der Nuklearmedizin, 1956)
הרנטגן הרגיל של הסרעפת, תכונות ההקרנה וההיבטים הפתולוגיים שלה. עבודת דוקטורט. (בודפשט, 1959)
ייצוג של החלק הגבי של הסינוס הפרניקו-קוסטלי בתמונת רנטגן של העין (שחפת, 1959)
הפרדה של קרצינומה וציסטה (הונגריה רדיולוגיה, 1961)
בדיקות שכבות רנטגן. מוֹנוֹגרפיה. עם מיהאי ארדאי. (בודפשט, 1968)
פרסים והוקרה

רופא דגול (1964)
לקריאה נוספת

אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מצטיינים ומפורסמים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001.
Magyar életrajzi lexikon III: כרך משלים (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש). ISBN 963-05-2500-3
Magyar orvoséletrajzi lexikon. (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים) ISBN 963-950-132-8
נקודת שם. עורך פטר קוזאק
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári születési akv. 320/1901. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-03-03.
↑  "Elhunyt dr. Koppenstein Ernő". Magyar Nemzet. 1971-04-08. p. 6. נבדק ב-2021-03-03.
↑  "Koppenstein Jakab halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 192/1918. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-03-03.
↑  Magántanári képesítés megerősítése (1947. augusztus 1.) Köznevelés - Minisztériumi rendeletek, közlemények, 3. évfolyam, 1-15. szám
↑  "Dr. Koppenstein Ernő halála". Új Élet. 1971-05-01. נבדק ב-2021-03-03.
↑  Nádor Jenő (1964-07-15). "Kiváló orvos három doktori oklevéllel". Új Élet. p. 2. נבדק ב-2021-03-03.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7954 9733  VIAF: 121443830   WorldCat (עם VIAF): 121443830
בית הכנסת מולא חנינא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מדינה:  איראן 
 קואורדינטות:  35°40′42″N 51°25′52″E﻿ / ﻿35.67822442618°N 51.430988785785°E﻿ / 35.67822442618; 51.430988785785
 he
 
בית הכנסת מולא חנינא הוא אחד מבתי הכנסת הקטנים והעתיקים ביותר בטהראן. הוא ממוקם בשכונה היהודית ההיסטורית של עודלאג'אן. שטחו של בית הכנסת הוא 127 מטרים רבועים (1,370 רגל רבוע). בית הכנסת הוקם במאה ה-19 לספירה, בתקופתו של מוזפר א-דין שאה קאג'אר.
ידוע כי מולא חנינא, מלמד יזדי, הקים את בית הכנסת. מולא חנינא נפטר בשנת 1283 לפי הלוח המוסלמי (1904–1905) ובית הכנסת היה מאז בניהול המועצה.
בית הכנסת שימש גם כתחילתו של מרכז הצדקה ובית החולים ד"ר ספיר, שהוא בית החולים היהודי היחיד בטהרן, שכן ד"ר ספיר נהג לטפל בחולים באחד מחדרי בית הכנסת.
כיום אוכלוסיית היהודים בעודלאג'אן נמוכה יחסית, ובית הכנסת פתוח רק בשבתות.
הערות שוליים

↑  "ملا حنینا". 7dorim.com. נבדק ב-2014-06-15.
בית הכנסת מגן אברהם (הודו)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  אחמדאבאד 
 מדינה:  הודו 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 2 בספטמבר 1934
 תאריך פתיחה רשמי:  2 בספטמבר 1934 
 קואורדינטות:  23°01′19″N 72°35′02″E﻿ / ﻿23.0220282°N 72.583874°E﻿ / 23.0220282; 72.583874
 www.magenabraham.20m.com
  (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיבית הכנסת מגן אברהם(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיבית הכנסת מגן אברהם
 
הבניין
בית הכנסת מגן אברהם שבאחמדאבאד הוא בית כנסת היחידי הנמצא במדינת גוג'ראט שבהודו. בית הכנסת נבנה ב-1934 באמצעות תרומות מקהילת בני ישראל. בית הכנסת נמצא ברשימת אתרי המורשת בהודו.
אבן הפינה של בית הכנסת הונחה ב-19 באוקטובר 1933 והוא נחנך ב-2 בספטמבר 1934 (שבוע לפני ראש השנה). בית הכנסת נמצא בעיר העתיקה של אחמדאבאד וקרוי על שמו של הרופא אברהם בן סולומון אירולקר.
בית הכנסת בנוי בסגנון אר דקו, עם רצפת שיש משובצת וארון קודש גדול. הכיסאות ניצבים סביב בימה מרכזית. עזרת הנשים בבית הכנסת שונה מהמקובל בהודו, בכך שאין היא נתמכת בעמודים. הגג המשולש והגבוה נתמך בעמודים יווניים.
קהילת היהודים באחמדאבאד הצטמצמה מאוד בעשורים האחרונים, כאשר רבים מבניה עלו לארץ או היגרו לארצות הברית ולאירופה. בשנת 2015 היו כ-139 יהודים בעיר, המהווים את קהילת המתפללים בבית הכנסת, בעיקר בחגים.
הערות שוליים

↑  Only synagogue in state enshrined in heritage list, באתר times of india
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302338205171  LCCN: no2013073650  VIAF: 127218140   WorldCat (עם VIAF): 127218140
בית הכנסת הגדול (ראשון לציון)

| --- | --- |

בית הכנסת הגדול ב-2007, מבט מכיכר המייסדים
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 כתובת:  כיכר המייסדים, רוטשילד פינת אחד העם, ראשון לציון 
 מיקום:  ראשון לציון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  צבי ליבונטין, בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד 
 זרם:  יהדות אורתודוקסית
 נוסח תפילה:  נוסח אשכנז
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1885
 תאריך פתיחה רשמי:  1889 
 אדריכל:  ברוך פפירמייסטר 
 מידות
 קומות:  2 
 קואורדינטות:  31°57′52″N 34°48′28″E﻿ / ﻿31.96433889°N 34.80777778°E﻿ / 31.96433889; 34.80777778
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) בית הכנסת הגדול(למפת גוש דן רגילה) בית הכנסת הגדול(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת הגדול(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת הגדול  he בית הכנסת הגדולhe בית הכנסת הגדולמפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כיכר המייסדים ובמרכזה בית הכנסת, בגלויה בהוצאת האחים אליהו משנות ה-20
כיכר המייסדים ובית הכנסת בשנת 1942
בית הכנסת הגדול בראשון לציון נבנה בשנים 1885–1889, והיווה מוקד חשוב בחיי המושבה. בית הכנסת ניצב על פסגת גבעה, בקצה רחוב רוטשילד וכיכר המייסדים במפגש עם רחוב אחד העם. בבית הכנסת מתקיימים גם ביקורים במסגרת מוזיאון ראשון-לציון.
היסטוריה

בניית בית הכנסת החלה בשנת 1885, ונתקלה בהתנגדות של השלטון העות'מאני, ובמצוקה כספית. כדי להתגבר על התנגדות השלטון, בנו המתיישבים את בית הכנסת במסווה של מחסן לציוד חקלאי. את הסכום הראשוני לבניית בית הכנסת תרם צבי הכהן לבונטין. את המבנה תכנן ברוך פפירמייסטר, שהיה בין המתנגדים הגדולים לפקידי הברון. בתחילה תוכנן להתפלל בבית הכנסת בנוסח תפילה חסידי, אך עם התערבותו של הברון גם בעניין רבני הקהילה הפך בית הכנסת לנוסח אשכנז. בניין בית הכנסת הושלם בזכות תרומה של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד. במשך שנים רבות היה בית הכנסת אחד המבנים המפוארים במושבה הקטנה ומרכז חברתי למתיישביה. גם לאחר סיום הבנייה, נאלצו התושבים להסתיר את בית הכנסת. לכן החזיקו במרתף ציוד חקלאי רב, וכשהטורקים התקרבו מילאו את היכל התפילה בציוד זה, כדי שלא יראה כמו בית כנסת.
בתקופת המנדט הבריטי שופץ הבניין, קירותיו החיצוניים חופו בטיח ונצבעו, והגג המשולש בחזיתו הוסב לגמלון מסוגנן שנשא בגאון את הכיתוב "בית הכנסת הגדול", מגן דוד ושנת ההקמה - תרמ"ה. ואולם בחלוף השנים, נסדק והתכער חיפוי הטיח והצבע.
ב-2013 יזם ראש עיריית ראשון לציון דב צור שיפוץ בבית הכנסת הגדול ובמבנים הסמוכים אליו ברחוב אחד העם, כחלק ממתיחת פנים כוללת של ראשון ההיסטורית והרחבת מוזיאון ראשון-לציון. השינוי הבולט במראה הוא סיוד מחדש של קירות בית הכנסת.
בקומה התחתונה של בית הכנסת התגורר רבה הראשי של העיר הרב חיים זבולון חרל"פ.
כרב בית הכנסת מכהן הרב שניאור זלמן אשכנזי
מבנה

בבית הכנסת שתי קומות: בראשונה מקום ל-150 מתפללים, ובשנייה נמצאת עזרת הנשים. בחלונות הנמצאים בשני צדי ארון הקודש ישנם ויטראז'ים של 12 שבטי ישראל, מעליו 2 חלונות ויטראז' בצורת לוחות הברית ועליהם 6 ימי הבריאה. בצידי בית הכנסת ישנם ויטראז'ים המוקדשים לחגי ישראל, לרבות יום העצמאות. מספר הדלתות והחלונות בחזית הוא 12, כמספר שבטי ישראל.
בסמוך לבית הכנסת גם בית הספר העברי הראשון, חביב, וכן המוזיאון לתולדות ראשון לציון.
גלריה

התקהלות בחזית בית הכנסת בזמן ביקורו של ארתור ג'יימס בלפור במושבה (1925)
בית הכנסת הגדול וכיכר המייסדים (1995)
בית הכנסת הגדול (2006)
בית הכנסת הגדול (2012)
בית הכנסת הגדול (2012), לפני השיפוץ
בית הכנסת הגדול אחרי שיפוץ (2013)
בית הכנסת הגדול אחרי השיפוץ (2013)
פנים אולם התפילה
הערות שוליים

↑  רן אהרונסון, לכו ונלכה: סיורים במושבות העלייה הראשונה, יד בן צבי, 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 137744177   WorldCat (עם VIAF): 137744177
בית הכנסת הגדול (עפולה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  עפולה 
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1932
 תאריך פתיחה רשמי:  1932 
 אדריכל:  זליג אקסלרוד, יעקב יהודה 
 סגנון אדריכלי:  הסגנון הארץ ישראלי 
 קואורדינטות:  32°36′23″N 35°17′12″E﻿ / ﻿32.606472222222°N 35.286666666667°E﻿ / 32.606472222222; 35.286666666667
  (למפת הכרמל מוגדלת) בית הכנסת הגדול(למפת הכרמל רגילה) בית הכנסת הגדול(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת הגדול(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הכנסת הגדול
 
בית הכנסת הגדול בשנת 1937, מבט מדרום
פנים בית הכנסת
בית הכנסת הגדול "בית שלום" בעפולה תוכנן על ידי זליג אקסלרוד, נבנה בשנים 1928–1932, והיה מהגדולים שבבתי הכנסת בארץ ישראל. הקמת בית הכנסת נתרמה ומומנה ברובה על-ידי שלום לואיס מארצות הברית, ועל כן הוא נקרא גם על שמו.
בית הכנסת שוכן מדרום לשדרות ארלוזורוב, השדרה ההיסטורית המרכזית של העיר עפולה.
היסטוריה

בשנת 1927 שכנע הרב דב בער הכהן קוק, רבה של עפולה, יהודי בשם שלום לואיס מארצות הברית לתרום כסף לבניית בית כנסת בעפולה. על ביצוע הבנייה הופקדה תנועת המזרחי, שמסרה את תכנון בית הכנסת לידי משרד האדריכלים של זליג אקסלרוד, אשר מסר את תכנונו לאדריכל יעקב יהודה. מנהל העבודה היה יעקב פרבשטיין. העבודה התנהלה חליפות, לפי מצבה הכלכלי של המושבה. בשנת 1929 נגמר הכסף והבנייה הופסקה למשך כשנתיים. לואיס לא היה יכול לתרום עוד כספים לבניית בית הכנסת ואנשי עפולה התגייסו לאסוף כספים להשלמתו יחד עם תנועת המזרחי. הוא הושלם לפני הימים הנוראים בשנת 1933.
בשנת 1938 הוחל בבניית בית לרב בסמוך לבית הכנסת. באוגוסט 1939 הוכנס ספר תורה, תרומתו של שלום לואיס, שבינתיים עלה לארץ ישראל, לבית הכנסת בעפולה.
מבנה בית הכנסת

בית הכנסת נבנה על פי הסגנון הארץ ישראלי, עם כיפת מתכת גדולת ממדים על גגו. בית הכנסת מתנשא לגובה של בניין בן שתי קומות, ומעוצב ברוח המזרח. בחזיתו כניסה מעוצבת ומעליה שני לוחות הברית ועל גג המבואה מנורה גדולה. משני צדי הבניין שישה חלונות קשתיים גדולים ומספר חלונות קטנים יותר, חלקם מרובעים וחלקם עגולים. באולם התפילה הרחב ישנם שלוש מאות וחמישים מושבים ובעזרת הנשים מאה וחמישים מושבים.
שימוש

בתחילת ימי עפולה היה מניין יחיד בעפולה, בהשפעת הרב שלא רצה לפצל את הקהילה. אולם בתחילת 1928 יזמו בעלי המלאכה, שהרגישו מקופחים במניין המרכזי, עיכוב קריאה, הוציאו את ספר התורה (שהיה שייך להם) וייסדו מניין עצמאי. באוקטובר 1933 הכניסו לבית הכנסת של בעלי המלאכה ספר תורה שהובא מקהילת מידוויל בפנסילבניה. באמצע שנות ה-30 הקימו בעלי המלאכה בית כנסת משלהם, צפונית לבית הכנסת הגדול. בית הכנסת נחנך לקראת הימים הנוראים בשנת 1938. בשנת 1937 היו בעפולה המתפתחת ארבעה מניינים: בבית הכנסת הגדול, לבעלי מלאכה, לחסידים ולבני עדות המזרח.
בבית הכנסת התפללו בהברה אשכנזית, אולם כדי לקרב את הצעירים לבית הכנסת, הרב דרש בעברית וכן נשכר חזן.
הערות שוליים

1 2 3  בית הכנסת הגדול בעפולה, הצופה, 14 באוגוסט 1939
↑  עכוב עבודה בעפולה, דבר, 3 באפריל 1928
↑  'התחדשה העבודה בבנין בית הכנסת בעפולה', דבר, 11 בדצמבר 1928
↑  מי אשם?, דבר, 10 בדצמבר 1929
↑  ויברח פרבשטיין - לא זה מהאכסקוטיבה, דבר, 7 בספטמבר 1932
↑  'בנין בית הכנסת', דבר, 11 בנובמבר 1931.
↑  בית הכנסת, דואר היום, 17 בספטמבר 1934
↑  עפולה, הצופה, 21 ביולי 1938
↑  מרידה של עמך נגד המזרחי, דבר, 14 במרץ 1928
↑  גלגולו של ספר תורה, דבר, 29 באוקטובר 1933
↑  בהתאחדות בעלי המלאכה, דואר היום, 4 בפברואר 1935
↑  ארגון בעלי המלאכה בעפולה, דואר היום, 5 בינואר 1936
↑  עפולה, דבר, 12 באוקטובר 1938
↑  בין החרדים, דבר, 18 במרץ 1937
ארנה צובל

| --- | --- |

 לידה:  16 באוקטובר 1886 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  17 ביולי 1953 (בגיל 66) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 בן או בת זוג:  שרולטה לאני 
 צאצאים:  אנה צובל 
 
ארנה צובל (בהונגרית: Czóbel Ernő; בודפשט, 16 באוקטובר 1886 – בודפשט, 17 ביולי 1953) היה דיפלומט, היסטוריון, מתרגם ספרות, פרופסור באוניברסיטה, פוליטיקאי יהודי-הונגרי.
חייו

צובל נולד למשפחה יהודית כבנם של יוז'ף צובל ושרולטה קניג. כבר בגיל 17 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. בשנת 1911 השלים תעודת הוראה בהונגרית - גרמנית בתיכון והשלים תואר דוקטורט. הוא החל ללמד בבודפשט, ובמקביל השתתף בעבודת המפלגה על ידי כתיבה בכמה כתבי עת וביניהם "המאה העשרים". הוא שירת במלחמת העולם הראשונה ובינתיים ארגן את "ההתאחדות הלאומית לעובדי העיריות" (VAOSZ). בשנת 1915 התקבל לבונים החופשיים. ב־30 בינואר 1915 נשא לאישה את שרולטה לאני בבודפשט, וילדתם, אנה צובל, נולדה בשנת 1918. במהלך מהפכת החרציות עבד במחלקת החינוך של עיריית בודפשט. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית שלאחר מכן מונה תחילה למועצה לענייני צבא אחרי זה למועצה לענייני החוץ. בהמשך לקח חלק בעבודת מועצת הפועלים והצבא המרכזיים של בודפשט - והיה אחראי על הקמת יחידות של "הצבא האדום של הונגריה". בחודש מאי-יוני 1919 השתתף ב"מערכה הצפונית". לאחר מכן עבד כמעט חודשיים כשגריר הרפובליקה הסובייטית ההונגרית בווינה. הוא נעצר בבודפשט ב־17 באוגוסט 1919, בשעה 9 בערב, באשמת שידול לביצוע רצח והועבר לכלא ברחוב קונטי ב־30 בספטמבר 1920. ב־23 בדצמבר 1920 נידון למאסר של שנה וחודשיים וקנס של 1,000 כתרים בגין עבירת אלימות כלפי הרשויות.
בשנת 1922, במסגרת פעולת חילופי השבויים הסובייטים-הונגריים, עבר צובל לרוסיה הסובייטית, למוסקבה, שם עבד במכון מרקס-אנגלס-לנין. תחת ניהולו הקים המכון את אוסף מרקס וארגן תערוכה במלאת 50 שנה למותו של קארל מרקס (1933). לימים הוא היה העורך של MEGA, המהדורה הראשונה שנערכה מדעית מיצירותיהם של מרקס ואנגלס, מכיוון שהכיר היטב את חייהם של קרל מרקס וגם של פרידריך אנגלס. הוא גם לימד במוסקבה באוניברסיטה להכשרת מורים "אדומים" ובמכללת ניקולאי צ'רנישבסקי להיסטוריה. הוא נעצר והורשע באשמה בדויה, ושהה תשע שנים במחנה ענישה של ברית המועצות. הוא שוחרר רק בקיץ 1945. עבד שנה במוסקבה בהוצאת ספרים של יצירות ספרותיות בשפות זרות, ואז חזר להונגריה בשנת 1947. עד מותו עבד בחברת ה"הוצאה לאור סִיקְרָה" בבודפשט {לימים ה"הוצאה לאור קושוט"). בהוצאת ספרים זו ניהל את ההוצאה לאור בהונגרית של כל קלסיקות המרקסיזם - לניניזם ומילא תפקיד כמרצה פרופסור באוניברסיטת אטווש לוראנד בבודפשט.
משפחתו

אשתו שרולטה לאני (1975-1891) הייתה משוררת, ובתה אנה צובל (1918–2012) הייתה מרצה באוניברסיטה. אחיו בלה צובל (1883–1976) היה צייר שזכה בפרס קושוט.
כתביו

Zur Geschichte des Kommunistenbundes (Lipcse, 1925)
הדיאלוג של גאשפאר הלטאי בנושא שיכרות Heltai Gáspár dialógusa a részegségről (Bp., Franklin Könyvnyomda, 1911)
Karl Marx, Chronik seines Lebens in einzeldaten (Moszkva, 1934)
כתביו הנבחרים Válogatott írásai (Budapest, Kossuth Könyvkiadó, 1963)
תרגומיו

Anatole France: A fehér kövön (bev. Pogány József, Budapest, Révai Könyvnyomda, 1914)
Vlagyimir Iljics Lenin: Materiaizmus és empiriokriticizmus : kritikai megjegyzések egy reakciós filozófiáról (Budapest, Szikra Könyvkiadó, 1949)
Leonid Andrejev: A világpolgár és egyéb elbeszélések (Budapest, Sachs, 1904)
בתרגום לעברית:
אנטול פראנס : על האבן הלבנה (bev. József Pogány, בודפשט, Révai Könyvnyomda, 1914)
ולדימיר איליץ' לנין : חומריות וביקורת אמפירית: הערות ביקורתיות על פילוסופיה ריאקציונאלית (בודפשט, הוצאת שיקרה, 1949)
ליאוניד אנדרייב: אזרח העולם וסיפורים אחרים (בודפשט, זאקס, 1904)
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי Magyar Életrajzi Lexikon 1000–1990
אינדקס קורות חיים Életrajzi Index Petőfi Irodalmi Múzeum
Czóbel Ernő levéltári személyrekordja (1920)
לקסיקון יהודי הונגרי. ארנה צובל
הערות שוליים

↑  Halálesete bejegyezve a Bp. VII. állami halotti akv. 1243/1953. folyószám alatt
↑  "המאה העשרים" היה כתב עת מתקדם, בורגני למדעי החברה שפורסם משנת 1901 ואילך על ידי "החברה למדעי החברה בעריכת אוסקר יאסי (יעקובוביץ) משנת 1906 עד לפירוקו.
↑  A házasságkötés bejegyezve a BP. VI. ker. állami házassági akv. 143/1915. folyószáma alatt.
↑  "המערכה הצפונית" הייתה פעולה של הצבא האדום ההונגרי בשנת 1919, שהושק לכיבוש הרמות הכבושות מידי הצבא הצ'כי של דרום בסלובקיה שהשתייכו לשעבר להונגריה.
↑  "Fogolytörzskönyv". Arcanum. אורכב מ-המקור ב-2014-08-19.
↑  Számos Marx életére vonatkozó művet írt németül és oroszul.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810692577305606  BnF: cb130791563 (data)  GND: 127251448  ISNI: 0000 0000 8094 2276  LCCN: no2010146481  SUDOC: 067068723  VIAF: 14907378   WorldCat (עם VIAF): 14907378
ארנסט צימרמן

| --- | --- |

 לידה:  24 באפריל 1852 מינכן, ממלכת בוואריה 
 פטירה:  15 בנובמבר 1901 (בגיל 49) מינכן, הקיסרות הגרמנית 
 
ארנסט קארל גאורג צימרמן (בגרמנית: Ernst Karl Georg Zimmermann‏; 24 באפריל 1852 – 15 בנובמבר 1901) היה צייר גרמני.