stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי החוץ של כורדיסטן העיראקית
היחסים הבילטרליים > אירופה

| מדינה | הערות |
| --- | --- |
אלבניה: אלבניה שלחה נשק לכוחות הפלשמרגה של כורדיסטן העיראקית ב-2014, במהלך הלחימה נגד דאעש.
אוסטריה:   ערך מורחב – יחסי אוסטריה–כורדיסטן העיראקית  אוסטריה מחזיקה במשרד תקשורת בארביל, וכורדיסטן העיראקית מחזיקה בנציגות בווינה.
איטליה:   ערך מורחב – יחסי איטליה–כורדיסטן העיראקית  לאיטליה יש קונסוליה כללית בארביל., ולכורדיסטן העיראקית נציגות ברומא
בולגריה:   ערך מורחב – יחסי בולגריה–כורדיסטן העיראקית  בולגריה מחזיקה משרד תקשורת בארביל, ומתכננת לפתוח קונסוליה כללית בעיר. לכורדיסטן העיראקית אין ייצוג בבולגריה.
בלגיה:   ערך מורחב – יחסי בלגיה–כורדיסטן העיראקית 
גרמניה:   ערך מורחב – יחסי גרמניה–כורדיסטן העיראקית  לגרמניה קונסוליה כללית בארביל, ולכורדיסטן העיראקית נציגות בברלין.
הולנד: הולנד מחיזקה בקונסוליה כללית בארביל. כורדיסטן העיראקית אינה מיוצגת בהולנד.
הונגריה:   ערך מורחב – יחסי הונגריה–כורדיסטן העיראקית  הונגריה מיוצגת בכורדיסטן העיראקית באמצעות קונסוליה כללית מאז נובמבר 2014, בעוד שלכורדיסטן אין נציגות בהונגריה.
הוותיקן:   ערך מורחב – יחסי הוותיקן–כורדיסטן העיראקית 
הממלכה המאוחדת: הממלכה המאוחדת מחזיקה בקונסוליה כללית בארביל, וכורדיסטן העיראקית מחזיקה בנציגות בלונדון.
יוון:   ערך מורחב – יחסי יוון–כורדיסטן העיראקית  יוון מחזיקה בקונסוליה כללית בארביל, אך כורדיסטן העיראקית אינה מיוצגת ביוון.
נורווגיה: לנורווגיה נוכחות צבאית בכורדיסטן העיראקית, לאימון כוחות הפשמרגה.
ספרד: לספרד אין נציגות בכורדיסטן העיראקית. כורדיסטן העיראקית מחזיקה בנציגות במדריד.
פולין: פולין מחזיקה בקונסוליה כללית בארביל. כורדיסטן העיראקית מחזיקה בנציגות בוורשה.
פינלנד: לפינלנד הייתה נוכחות צבאית בכורדיסטן העיראקית, כשחמישים חיילים מצבאה אימנו את חיילי הפשמרגה.
צ'כיה:   ערך מורחב – יחסי כורדיסטן העיראקית–צ'כיה  צ'כיה מחזקיה בקונסוליה כללית בארביל, אך כורדיסטן העיראקית אינה מחזיקה נציגות בצ'כיה.
צרפת:   ערך מורחב – יחסי כורדיסטן העיראקית–צרפת  לכורדיסטן העיראקית נציגות בפריז, ולצרפת קונוסליה כללית בארביל.
קרואטיה:   ערך מורחב – יחסי כורדיסטן העיראקית–קרואטיה  קרואטיה מתכננת לפתוח קונסוליה בבירה ארביל, ולכורדיסטן העיראקית אין כל ייצוג בקרואטיה.
רומניה: רומניה מחזיקה משרד קישור בארביל. כורדיסטן העיראקית אינה מיוצגת ברומניה.
רוסיה:   ערך מורחב – יחסי כורדיסטן העיראקית–רוסיה  לכורדיסטן העיראקית יש נציגות במוסקבה, לרוסיה יש קונסוליה כללית בארביל מאז 28 בנובמבר 2007.
שוודיה:   ערך מורחב – יחסי כורדיסטן העיראקית–שוודיה  כורדיסטן העיראקית מיוצגת בנציגות בסטוקהולם, ולשוודיה יש משרד בארביל שמסונף לשגרירותה בבגדאד.
שווייץ: כורדיסטן העיראקית מיוצגת על ידי נציגות בברן. שווייץ אינה מחזיקה בנציגות בכורדיסטן העיראקית.
היחסים הבילטרליים > ארמניה

היחסים מתוארים כ'לבביים' וארמניה מחזיקה בקונסוליה בארביל.
היחסים הבילטרליים > ארצות הברית

נכון לעכשיו לארצות הברית יש מדיניות רשמית כלפי הממשלה האזורית של כורדיסטן. המדיניות הכורדית האמריקאית החלה במגעים, התקדמה ליחסים סמויים ולבסוף הפכה ליחסים ממוסדים גלויים המגולמים במדיניות כורדית רשמית בארצות הברית. השינוי באינטראקציה של ארצות הברית עם הכורדים מסיוע הומניטרי לשותפות אסטרטגית כבעל ברית לא-מדינתי וכנכס. העמקת היחסים הכלכליים של כורדיסטן העיראקית-ארצות הברית נתמכה על ידי הקמת מועצת העסקים של כורדיסטן של ארצות הברית (USKBC) באפריל 2012. באותו חודש נשיא כורדיסטן, מסעוד בארזאני, ביקר בוושינגטון די. סי. ונפגש עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה וסגן הנשיא ג'ו ביידן.
ארצות הברית מחזיקה בקונסוליה הכללית בארביל, שהוקמה ביולי 2011. לכורדיסטן יש נציגות בארצות הברית מפברואר 2007.
היחסים הבילטרליים > דרום קוריאה

כורדיסטן ודרום קוריאה חולקות יחסים דיפלומטיים וכלכליים חזקים, כמו גם תמיכה צבאית מהכוחות המזוינים של קוריאה. דיוויזיית זייתון (בקוריאנית: 자이툰 부대; בכורדית: Tîpa Zeytûnê) הייתה יחידה צבאית קוריאנית שפעלה בכורדיסטן מספטמבר 2004 עד דצמבר 2008. 2,200 חיילים נוספים (רובם מהנדסים) נשלחוו לארביל שבכורדיסטן העיראקית עד תחילת ספטמבר 2004 וצורפו עם הכוחות ההומניטריים שהועברו מדרום עיראק. היחידה המשולבת כללה 2,800 חיילים. 800 חיילים נוספים נשלחו לתגבר את הדיוויזיה בנובמבר 2004, ובכך גדל חיל המשלוח של קוריאה הדרומית ל-3,600.
לרפובליקה של קוריאה יש קונסוליה בארביל שנפתחה ב-2004, והקונסול הנוכחי הוא מר פארק יאנג-קיו.
היחסים הבילטרליים > הודו

בין הודו לכורדיסטן העיראקית מתקיימים יחסים דיפלומטיים מוגבלים. הודו רוכשת נפט גולמי כורדי שנמכר על ידי חברות טורקיות. כורדים רבים נוסעים להודו למטרות חינוכיות או רפואיות. ביולי 2014, אמין חוואראני, ראש האגף ליחסים בינלאומיים של המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית, אמר לתקשורת ההודית כי הוא מקווה לקשרים פוליטיים וכלכליים עמוקים יותר עם הודו, ותיאר את המדינה כ"שותפה חשובה". חוואראני גם הביע את רצונו לראות את ממשלת הודו פותחת קונסוליה בארביל, והזמין חברות הודיות להשקיע בכורדיסטן. בנובמבר 2014 שלחה ממשלת הודו את השליח המיוחד השגריר סורש ק. רדי לבקר בכורדיסטן ולפגוש פקידי ממשל כורדים. רדי הצהיר כי הודו "תומכת באופן מלא באזור כורדיסטן בתקופה קשה זו", והביעה אמון בממשלת הכורדים ובכוחות הפשמרגה שישמרו על היציבות והביטחון של האזור. השגריר גם שיבח את תפקידם של כוחות פשמרגה בלחימה בדאעש, והודיע כי ממשלת הודו תפתח קונסוליה בכורדיסטן.
היחסים הבילטרליים > טורקיה

הקונסוליה הכללית של טורקיה בארביל נפתחה במרץ 2010. פריחת הסחר בין המדינות, זרם של השקעות טורקיות והסכמי אנרגיה סללו את הדרך להגברת שיתוף הפעולה הגאופוליטי, וסייעו להתגבר על עשרות שנות מתח. שותפות מתרחבת זו, הבנויה על אינטרסים כלכליים הדדיים, סומלה בביקורו של ראש ממשלת טורקיה רג'פ טייפ ארדואן בכורדיסטן העיראקית במרץ 2011, הביקור הראשון של נציג טורקי רשמי בכורדיסטן העיראקית. הגדלת נפחי הסחר בין טורקיה לכורדיסטן (8.4 מיליארד דולר ב-2012) מדגימה את החשיבות של מערכת היחסים. מתיחות העבר נדחקה על ידי שותפות אנרגיה חדשה. במאי 2012, טורקיה והממשלה האזורית של כורדיסטן חתמו עסקה לבניית צינור גז אחד ושני צינורות נפט ישירות מכורדיסטן העיראקית לטורקיה ללא מעורבות הממשלה העיראקית.
משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית ב-2017 גרם למתיחות בין המדינות, כשטורקיה מגנה את המשאל, ואף הסירה שלושה ערוצי טלוויזיה שבסיסם בכורדיסטן העיראקית, כולל סוכנות הידיעות הכורדית Rudaw, מהלוויין "טורקסאט" שלה בשל הפרות שידור במהלך משאל העם של הממשלה האזורית הכורדית בספטמבר 2017. טורקיה גם השעתה את הטיסות לאזור כורדיסטן וממנו עד למרץ 2018. למרות זאת, היחסים הכלכלים בין המדינות נותרו משמעותיים, והגבול בין כורדיסטן העיראקית לטורקיה נותר פתוח, בניגוד לגבולה עם איראן שנסגר בצידו האיראני, במטרה להטיל מצור על כורדיסטן העיראקית.
ב-22 ביוני 2019, נשיא כורדיסטן העיראקית נצ'ירוואן בארזאני, ביקר באיסטנבול ונפגש עם נשיא טורקיה ארדואן, שתיאר את ברזאני כ"אורח המיוחד שלו". זה היה ביקור החוץ הרשמי הראשון של ברזני כנשיא כורדיסטן העיראקית. מטרת הביקור התפרשה על ידי מספר כלי תקשורת כניסיון להשיג תמיכה כורדית במועמד השלטון של מפלגת הצדק והפיתוח, בינאלי ילדרים בבחירות לראשות העיר איסטנבול ב-23 ביוני 2019.
היחסים הבילטרליים > ישראל

בשנת 2004 דווח על פגישות של פקידים ישראלים עם מנהיגים כורדים כאשר מסעוד בארזאני, ג'לאל טאלבאני וראש ממשלת ישראל אריאל שרון אישרו בפומבי את היחסים הטובים של ישראל וכורדיסטן העיראקית. נשיא כורדיסטן העיראקית, מסעוד בארזאני, כשנשאל בעת ביקור בכווית במאי 2006 על היחסים בין הכורדים לישראל, אמר: "זה לא פשע לקיים יחסים עם ישראל. אם בגדד תקיים יחסים דיפלומטיים עם ישראל, נוכל לפתוח קונסוליה בארביל". בנאום ב-2014 תמך ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בהקמת מדינה כורדית עצמאית. הוא אמר: "הכורדים הם עם לוחם שהוכיח מחויבות פוליטית ומתינות פוליטית, והם גם ראויים לעצמאות פוליטית משלהם".
קשרים עם ארגונים בינלאומיים

כורדיסטן העיראקית חברה בארגון בין-לאומי אחד בלבד.
| ארגון בינלאומי | סטטוס | יצוג | תאריך בקשה | תאריך הגשה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ארגון העמים והאומות הלא מיוצגות (UNPO) | חבר | המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית והאיחוד הפטריוטי של כורדיסטן |  | 11 בפברואר 1991 | כורדיסטן העיראקית היא חבר מייסד של הארגון. |
השתתפות בהתאחדויות ספורט בינלאומיות

כורדיסטן העיראקית חברה בשתי התאחדויות ספורט בינלאומיות.
| ארגון בינלאומי | סטטוס | יצוג | תאריך בקשה | תאריך הגשה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NF-Board | חבר | התאחדות הכדורגל של כורדיסטן העיראקית |  | דצמבר 2008 | בשנת 2008, נבחרת כורדיסטן העיראקית השתתפה לראשונה במונדיאל ויוה. כורדיסטן העיראקית אירחה את גביע העולם של ויוה ב-2012 וזכתה בו. |
| CONIFA | חבר | התאחדות הכדורגל של כורדיסטן העיראקית |  | יוני 2013 | במאי 2016, נבחרת כורדיסטן העיראקית השתתף בגביע העולם בכדורגל ConIFA בהנחיית אבחזיה. |
כהנים זריזים הם

כהנים זריזים הם הוא כלל הלכתי על פיו הכהנים זהירים וזריזים לקיים את מצוותיהם, ואין לחשוש לעצלות ושכחה מצידם. הזריזות בדברי חז"ל, כוללת גם ובעיקר זהירות, וזהו מובנו של המושג "כהנים זריזים הם": חרוצים ומהירים, זהירים ומדקדקים במעשיהם. המושג מוזכר בתלמוד פעמים רבות.
הסבר

קיימים מספר תחומים בהם מתבטאת זריזות זו: בקיאות בדיני הכהונה ובית המקדש, זיכרון הדברים הנחוצים לעבודת בית המקדש וזריזות והישמרות מדברים המטמאים.
סיבה

אופי זה של הכהנים אינו קשור בתכונת טבעם, אלא מצוות הכהונה הן הגורמות לזריזות זו, ולכן רמת זריזות הכהנים היא על פי מדרגת הכהונה, וכך זריזותו של הכהן הגדול גדולה יותר. לפי דעה אחרת, ההנחה שכהנים זריזים הם מבוססת על ההנחה שאדם העוסק במלאכת הקודש - מלאכת ה', למד את ההלכות, ובקי וזהיר בהן .
נחלקו רב יוסף ואביי האם הנחה זו תקפה דווקא בכהנים, שמכיוון שנכנסו למלאכת הקודש מוכח שלמדו היטב את ההלכות לפני כן, שהרי לא כל כהן עוסק במלאכה, רק מי שבקי בכך או שמא בכל אדם בעולם העוסק במלאכה זו קיימת חזקה שלמד את ההלכות ובקי בהן, גם בני חבורה השוחטים את הפסח - דבר המוטל על כל עם ישראל.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ', עמוד א', דף קי"ד, עמוד ב', מסכת פסחים, דף נ"ט, עמוד ב', דף ס"ה, עמוד א', מסכת ביצה, דף י"ח, עמוד א', מסכת בבא בתרא, דף צ', עמוד א', מסכת חולין, דף קכ"ג, עמוד ב', מסכת זבחים, דף ל"ה, עמוד א', מסכת מנחות, דף מ"ג, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ד, עמוד ב' על פי רש"י שם. רמב"ן, הקדמה לספר דברים ודברים יז:א
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"א, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ל"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"ח, עמוד א' תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ק"ז, עמוד ב'.
↑  תוספות בתלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ו', עמוד ב'.
↑  רש"י בתלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ק"ג, עמוד א'.
↑  דעתו של אביי, בערובין קג ב
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ה, עמוד א', דעתו של רב יוסף בתלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף ק"ג, עמוד א'
כלכלה השתתפותית

כלכלה השתתפותית (באנגלית: Participatory Economics או בקיצור Parecon) היא מערכת כלכלית תאורטית המבוססת על תהליך קבלת החלטות השתתפותי המדריך את הקצאת המשאבים והצריכה בחברה נתונה. המערכת היא תחליף הן לכלכלת השוק הקפיטליסטית העכשווית, והן לכלכלה המתוכננת הסוציאליסטית, ומתוארת כ-"חזון כלכלי אנרכיסטי". המערכת נהגתה על ידי האקטיביסט והוגה הדעות הפוליטי, מייקל אלברט, ועל ידי הכלכלן הרדיקלי רובין האנל, בשנות ה-80 וה-90 של המאה ה-20.
הערכים הבסיסיים שפאראקון מבקשת ליישם הם שוויון, סולידריות, מגוון וניהול עצמי. היא מציעה להשיג את המטרות הללו בעיקר באמצעות העקרונות והמוסדות הבאים:
מועצות עובדים וצרכנים הפועלים בשיטות של ניהול עצמי בקבלת החלטות.
מכלול משרתי מאוזן
תגמול על פי מאמץ והקרבה
תכנון השתתפותי
אלברט והאנל מדגישים שפאראקון מתייחסת רק למערכת כלכלית חלופית ושהכרחי שיתלוו אליה חזונות אלטרנטיביים החשובים במידה שווה בתחומים של פוליטיקה, תרבות ושארות. סטפן ר. שלום החל לכתוב על חזון פוליטי השתתפותי אותו הוא מכנה בשם פארפוליטי. יוצאי התאוריה מציעים אלמנטים של אנרכיזם בתחום של פוליטיקה, קוסמופוליטיות בתחום של תרבות, ופמיניזם בתחום המשפחה ויחסי המגדר, כבסיס אפשרי לחזונות חלופיים עתידיים בתחומים אלו של החברה.
המסגרת המוסדית של כלכלה השתתפותית > עקרון קבלת ההחלטות

אחד מהעקרונות המרכזיים בכלכלה השתתפותית הוא שלכל אחד צריכה להיות אפשרות להביע את עמדתו בנוגע לכל החלטה, בהתאמה למידה בה הוא מושפע מההחלטה.
לדוגמה, לאדם המשתמש באופן בלעדי בשולחן עבודה כלשהו בעבודתו, צריכה להיות שליטה מוחלטת על סידור וארגון השולחן שלו, כל עוד הארגון שהוא בוחר לא פוגע בצורה משמעותית באחרים. אותו הגיון מרמז שבהקשרים יותר חברתיים, תהליך קבלת ההחלטות יהיה יותר מבוזר וכוללני, בהתאמה למידת ההשפעה על האנשים. רובין האנל הסביר את העיקרון בהשתמשו בדוגמה של זיהום אוויר:
לעיתים קרובות מתייחסים לעקרון תהליך קבלת ההחלטות הנ"ל כניהול-עצמי. בכלכלה השתתפותית, הוא מרכיב תחליף לתפיסה הכלכלית המקובלת של חופש כלכלי (אנ'), שהמחברים טוענים שהיא תפיסה בלתי מתאימה ומטעה, שאינה מסוגלת לספק הדרכה יעילה למצבים בהם חירויות של בני אדם מתנגשות אחת עם השנייה. הם טוענים שחוסר הבהירות של התפיסה אפשר את הניצול שלה על ידי אידאולוגים קפיטליסטים. בספריו "הא-ב של פוליטיקה כלכלית" ו-"צדק כלכלי ודמוקרטיה", האנל מציע ביקורת על התפיסה המקובלת כפי שנוסחה על ידי מילטון פרידמן בספרו "קפיטליזם וחירות". לדוגמה, האנל טוען שהבעיה הראשונה עם דרכו של פרידמן להמשגת הרעיון שאנשים צריכים לשלוט על החיים הכלכליים של עצמם, היא בפתירת כל הבעיות על ידי שיטה לא ברורה של זכויות רכוש. הבעיה השנייה היא שבעוד פרידמן והוגים קפיטליסטים אחרים מדברים רבות על חופש כלכלי, הם אינם מדברים כמעט בכלל על מה היא שיטת זכויות הרכוש הראויה. מה שחסר, על פי האנל, הוא ניסיון לפתח קריטריונים לחלוקת זכויות רכוש ראויה.
המסגרת המוסדית של כלכלה השתתפותית > מועצות צרכנים ומועצות יצרנים

על מנת ליישם את עקרון קבלת ההחלטות, חברת פאראקון תהיה מאורגנת במועצות צרכנים ומועצות יצרנים. אנשים רבים ישתתפו בשני סוגי המועצות. אלו יהיו המקבילות, בהתאמה, למועצות עובדים.
גאוגרפית, מועצות אלו ישכנו ככל הנראה במועצות שכונתיות, מועצות רבעים, מועצות עירוניות או אזוריות ומועצות ארציות. החלטות יתקבלו על ידי קונצנזוס, החלטות רוב או על ידי אמצעים אחרים המתאימים לעקרון. השיטה הטובה ביותר תוחלט על ידי כל מועצה.
החלטות מקומיות כגון בנייה של מגרש משחקים ייעשו אולי במועצות הצרכנים הרובעית או העירונית, ככל הנראה באינטראקציה הן עם מועצת היצרנים העירונית והן עם מועצת היצרנים הארצית. החלטות ארציות, כגון בנייה של מערכת מהירה של תחבורה ציבורית, יוחלטו על ידי מועצת הצרכנים הארצית, ככל הנראה באינטראקציה עם מועצות יצרנים עירוניות בעיר בה החומרים מיוצרים, או עם מועצות יצרנים ארציות או בינלאומיות.
מועצות היצרנים יתאמו עם מועצות במקומות העבודה בכל מקום עבודה, ומקומות עבודה דומים יצטוותו עם מועצות מתאימות במרחבים גאוגרפים גדולים יותר. לדוגמה, מועצת בית הדפוס בנהריה, תיצור קשרים עם מועצת בית הדפוס הארצית, שתיצור קשרים עם מועצת בתי הדפוס באירופה או במזרח התיכון, וכך הלאה.
המסגרת המוסדית של כלכלה השתתפותית > גמול על מאמץ והקרבה

תומכי הכלכלה ההשתתפותית מחזיקים בדעה שזה לא שוויוני, וגם לא יעיל לתגמל אנשים על בסיס בעלות על רכוש (בעל הרכוש בחברה קפיטליסטית זכאי לרווחים שהצטברו מהשימוש בו). כמו כן, הם דוחים את הטענה שאדם מתוגמל על בסיס התוצרת שלו לחברה, מאחר שלא נלקחים בחשבון גורמים כמו כוח התאגדות, חוקים (שכר מינימום, זכויות קניין) וסטאטוס חברתי (מגדר וגזע). לכן, הכלכלה ההשתתפותית תומכת כעקרון מרכזי בתגמול על מאמץ והקרבה, משמע, משך זמן עבודתך, הקושי שבעבודתך, וההקרבה הכרוכה בכך. לכן אדם שעובד בכרייה – שנחשבת עבודה מסוכנת, לא נוחה ואינה מעניקה שום כוח לעובד – יקבל הכנסה גבוהה יותר ממישהו שעובד במשרד את אותו מספר שעות, מה שיאפשר לכורה לעבוד פחות שעות, וכך הנטל של עבודות מסוכנות ושדורשות הרבה מאמץ יחולק בין האוכלוסייה.
אדם לא ירוויח יותר עקב העובדה שהוא מכר יותר, במחיר יותר גבוה, או על פי כישרונות ומיומנויות. התגמול הוא על פי מאמץ והקרבה, אך אלו צריכים להיות יעילים מבחינה חברתית.
המאמץ וההקרבה ייקבעו על ידי העמיתים לעבודה שלנו, או על ידי אלו שמונו לכך במקום העבודה, אם זו הגישה שמועצת העובדים החליטה שהיא המתאימה ביותר.
בנוסף, פאראקון מאפשרת מרחב תמרון מסוים, וויתור על עקרון גמול על מאמץ. מוצע שאנשים עם מוגבלויות שאינם מסוגלים לעבוד (ילדים, קשישים, ועובדים שבאופן לגיטימי לא יכולים לעבוד באופן זמני עקב נסיבות שונות), יתוגמלו על פי צורך. משמע, פאראקון מניחה שתהיה מחויבות לכל אדם מבוגר שיכול לעבוד, לבצע עבודה יעילה מבחינה חברתית כדרישה לשם קבלת תגמול. אף כי זה נעשה בהקשר של חברה שמספקת שירותי בריאות וחינוך בחינם - קורסים של הכשרה במיומנויות שונות, והחופש לבחור בין מקומות עבודה שבנויים באופן דמוקרטי עם עבודות מאוזנות שמספקות העצמה ואינן כפויות.
המסגרת המוסדית של כלכלה השתתפותית > תכנון כלכלי – משוב חוזר ורציף

כל תקופת תכנון תתחיל בכך שוועד מארגן, שישתמש בתוצאות שנה שעברה כמדריך, יכריז על "מחירים רשומים" שייצגו את עלות ההזדמנות החברתית השולית המוערכת לכל הסחורות והשירותים, הון, משאבים טבעיים, וקטגוריות של עבודה. בשימוש במחירים אלה כמדריך, האזרחים יגיבו בהצעת הצריכה הפרטית שלהם, וישתתפו ביצירת הצעות צריכה קולקטיביות ברמה השכונתית, אזורית והפדרטיבית. באותו זמן, מועצות עובדים, מועצות תעשייתיות ופדרציות ייצור יגיבו בהצעות ייצור, ויתארו את התפוקות שהם מציעים לייצור ואת התשומה שהם מעריכים שתדרש לייצור.
לאחר מכן, ועדות ארגון יחשבו ביקוש-יתר והיצע-יתר, בהתבסס על ההצעות, ויתאימו את המחיר הרשום לכל סחורה או שירות, הון, משאב טבעי או קטגוריה של עבודה. בשימוש במחיר הרשום החדש, מועצות צרכנים ועובדים ופדרציות ינסחו מחדש ויגישו מחדש את הצעותיהם. עובדים וצרכנים פרטיים ימשיכו לנסח מחדש הצעות עד שתוגש הצעה שתוסכם על ידי המועצות האחרות.
החזרתיות הזו תמשיך בהתאם לשיטה מוגדרת מראש, ותסתיים תוך זמן שנקבע מראש. תוכנית כלכלית ישימה תושג כאשר לא יהיה יותר ביקוש-יתר לכל סחורה, קטגוריה של עבודה, או תשומות עיקריות.
ועדות הארגון יפעלו במידה מקסימלית של שקיפות רדיקלית תחת פיקוחן של המועצות המשתתפות, ויהיו בעלות סמכות מוגבלת של תיאום בלבד. ההחלטות האמיתיות בקשר ליצירה וליישום של התוכנית ייעשו על ידי מועצות הצרכנים ומועצות היצרנים.
המסגרת המוסדית של כלכלה השתתפותית > מכלול משרתי מאוזן

ישנן משימות ועבודות שהן יותר נוחות מאחרות, וחלק מהמשימות יותר מעצימות מאחרות. להשגת חלוקה שוויונית של עבודה, מוצע שכל אדם יבצע משימות שונות, שבחישוב כללי, יביאו לממוצע של נוחות ולממוצע של העצמה.
בפאראקון, למערך המטלות שמרכיב כל סוג של עבודה, יש בממוצע אותה מידה של העצמה והשפעה על איכות חיים של העובד. בכל סוג של עבודה, ישנו ערבוב של מטלות במידת קושי שונה. כל אדם עובד בעבודה על פי כישוריו ונטיותיו, אך עוסק בערבוב של מטלות בדרגות קושי שונות (שנקבעות על ידי כל העובדים במקום העבודה), כך שבסך הכל, מידת ההשפעה על ההעצמה ועל איכות החיים היא ממוצעת לכולם. על כל עובד לקבל על עצמו משימה לא נעימה ושוחקת לתקופת זמן מסוימת בכל יום עבודה או בכל שבוע. כל העובדים מבצעים גם את המשימות היותר נעימות ומעצימות במקום העבודה. בצורה כזו, העובדים חולקים ביניהם גם את הנטל וגם את היתרונות של מקום העבודה.
אפשרי גם שאדם יעבוד במשך תקופה ארוכה בעבודה בעלת דרגת קושי מסוימת, אך לאחר תקופה זו, ייאלץ לבחור בעבודה בעלת דרגת קושי שונה. לדוגמה, אדם שעובד בוועדת תיאום במשך שנה, יצטרך לעבוד לאחר מכן במפעל פלדה או במקום עבודה פחות נוח אחר, על פי בחירתו, למשך שנה. במידה ויסרב לעשות זאת, יקבל משכורת נמוכה מהמקובל לכולם. שיטה זו מבטיחה שלא ייווצר מעמד של מתאמים.
על מנת שהמכלול המשרתי המאוזן יתפקד, אין אפשרות שבמקום העבודה יהיו מנהלים או בעלים, מאחר שכל המטלות מאוזנות למטרה של העצמה.
הרעיון יושם לראשונה בשנות ה-70, על ידי הוצאת ספרים שלא למטרות רווח. בשנות ה-90 נפתחו בקנדה ובארצות הברית מספר מקומות עבודה נוספים שאימצו את הרעיון של מכלול משרתי מאוזן.
ראו גם

אנרכיזם
אנרכו-סינדיקליזם
קואופרטיב
הערות שוליים

↑  Albert, Michael Parecon: Life After Capitalism
↑  Economic Justice And Democracy: From Competition To Cooperation pp. 198-200, Hahnel, Routledge, 2005
לב גוטמן

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1945 (בן 79) ריגה, ברה"מ 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1986
 מד כושר מרבי:  2547 (נובמבר 2000)
 מד כושר נוכחי:  2401 (ינואר 2020}
 מקצוע נוסף:  מחבר 
 מדינה:  ברית המועצות, ישראל, גרמניה
 
לב גוטמן (ברוסית: Лев Гутман‏; נולד ב-26 בספטמבר 1945 בריגה, שבברית המועצות כיום (בירת לטביה)) הוא שחמטאי סובייטי-ישראלי-גרמני ממוצא יהודי בדרגת רב-אמן.
ביוגרפיה

לב גוטמן השתתף באליפות לטביה הסובייטית בשחמט החל משנת 1967. בשנת 1972 הוא זכה באליפות, בשנת 1973 סיים במקום השלישי, בשנת 1976 סיים במקום השני ובשנת 1977 חלק מקומות 2–3.
בשנת 1980 לב גוטמן עלה לישראל, התיישב בבאר שבע והשתתף בתחרויות בינלאומיות. בשנת 1986 הוענקה לו דרגת רב-אמן.
הוא היה עוזרו של ויקטור קורצ'נוי בדו-קרבות על תואר אלוף העולם בשחמט.
באליפות ישראל בשחמט בשנת 1984 הוא זכה במקום השלישי. בשנת 1985 הוא סיים במקום ה-9 בתחרות בינאזורית (שלב העפלה להעפלה למשחק נגד אלוף העולם על התואר).
בשנת 1986 לב גוטמן היגר לגרמניה והמשיך להתחרות.
בשנת 2015, לכבור יום הולדתו ה-70, אורגנה תחרות לכבודו בלינגן שבגרמניה. הוא סיים בה במקום ה-8.
היה הרב-אמן הראשון שיהודית פולגאר, מי שנחשבת לשחמטאית החזקה בכל הזמנים, ניצחה בגיל 11 ב-1987 בטורניר בבריסל. על פי עדותה הטיח את ראשו בדלת המעלית מתסכול לאחר ההפסד המביך.
לב גוטמן באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1982 ל-1984 השתתף לב גוטמן ב-2 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1982 | 3 | ישראל | 2475 | 5 מ-10 | 4+ 2= 4- | 50.0 | 13 קבוצתי, 38 אישי |
|  1984 | 3 | ישראל | 2485 | 5.5 מ-10 | 4+ 3= 3- | 55.0 | 13 קבוצתי, 23 אישי |
הערות שוליים

↑  Gutman, Lev - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3997 1956  LCCN: nb2002012158  NTA: 095793062  SNAC: w6r64b0c  VIAF: 275222475   WorldCat (עם VIAF): 275222475 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כנפון קצה-כנף

ערך זה עוסק בקצה כנף המטוס. אם התכוונתם לכנפיים לניהוג טיל, ראו .
כנפוני קצות-כנף יחד עם נורת ניווט(אנ') אדומה בכנף השמאלית של בואינג 747-400
תרשים של מערבולות קצה כנף בקצה כנף רגילה ובכנף עם כנפון
בואינג 747-400 עם כנפונים
בואינג 787 עם כנפונים משוכים לאחור
כנפון של בואינג 737-800 של טורקיש איירליינס (בקדמת התמונה) וכנפוני גדר (בצהוב) במטוס איירבוס A319 של ג'רמן ווינגז
תמונה הממחישה את סוגי הכנפון העיקריים.
כנפון קצה כנף הוא הארכה זוויתית מעלה או משיכה לאחור של קצות כנפי כלי טיס כמו מטוסים ודאונים בעלי כנף קבועה המיועדת להקטנת הגרר הנגרם ממערבולות קצה כנף.
עקרון פעולה

תפקיד הכנפון קצה כנף הוא להוסיף יציבות למטוס ולהקטין את התנגדות האוויר (התנגדות מושרית) אשר נובעת ממערבולות קצה כנף - זרימה של אוויר מחלקה התחתון של הכנף בו הלחץ גבוה לחלקה העליון של הכנף בו הלחץ נמוך המקטינה את העילוי ומגדילה את הגרר. הקטנת מערבולות קצה הכנף מסייעת להקטין את ההתנגדות הכללית של המטוס ועל ידי כך מביאים הכנפונים לחיסכון בדלק, במיוחד בטיסה בגבהים רמים.
הזווית שהאוויר פוגע בשפת ההתקפה של הכנף נקראת זווית התקפה (מכונה גם "זווית אלפא"). ככל שזווית זו גבוהה יותר, כך העילוי גדול יותר (עד למצב של הזדקרות). האוויר שפוגע בכנף משנה את כיוונו לפי צורת הפרופיל בצידו התחתון ("עקימון תחתון"). כאשר האוויר מתנתק מהפרופיל קצת לפני שפת הזרימה הוא מתחיל לעלות למעלה, מאחורי הכנף, כפיצוי לריק שנוצר שם (האוויר שהיה אמור להיות שם שינה את כיוונו כאשר הוא פגע בשפת הזרימה ועקב אחרי צורת הפרופיל). כך נוצרת מערבולת קטנה, הנקראת "מערבולת משנית". בגלל שבטבע לכל מערבולת יש מערבולת בכיוון הנגדי, מתחילה להיווצר מערבולת גדולה יותר מסביב לכל הכנף, בכיוון הנגדי למערבולת המשנית. כך נוצר לחץ גבוה מתחת לכנף ולחץ נמוך מעל הכנף, וזרימת אוויר זו נקראת "זרימה טורבולנטרית". במצב הזה הפרופיל טס בזווית ההתקפה האופטימלית.
המאמצים הגדולים ביותר על הכנף נמצאים בשורש הכנף אך ההתנגדות הגדולה ביותר נמצאת דווקא בקצה הכנף (ההתנגדות המושרית). לא ניתן למנוע את ההתנגדות הזו, אך ניתן להקטינה על ידי שימוש בכנפוני קצות-כנף. ככל שהעילוי גדול יותר, כך התנגדות זו גדולה יותר.
סיבה נוספת בנוסף למתן יציבות היא מניעת מערבולות קצה כנף. כפי שהוסבר יש לחץ נמוך מעל הכנף ולחץ גבוה מתחת לכנף (מה שיוצר כוח עילוי). בקצה הכנף הלחץ הגבוה רוצה "לברוח" אל הלחץ הנמוך, ופוגע בכך בביצועי המטוס (מפחית את העילוי ויוצר גרר מושרה). על ידי יצירת כנפונים בזווית שכזו מפחיתים את התופעה שנקראת "מערבולות קצה הכנף".
עקרון פעולה > כנפוני קצה כנף משוכים לאחור

כנפוני קצה כנף משוכים לאחור בנויים במטוסי בואינג כאשר קצה הכנף משוכה לאחור בזווית אלכסונית גדולה יותר מזווית המשיכה הרגילה של כל הכנף ולא אנכית כלפי מעלה, דבר המגדיל את מוטת הכנפיים. מטרת משיכת הכנפונים לאחור היא לשפר את צריכת הדלק, לשפר את ביצועי המטוס בעת טיפוס לגובה ולאפשר המראה במסלולים קצרים יותר. כנפונים אלה עובדים על אותו עיקרון של הכנפונים האנכיים הרגילים. מניסויים שערכו בואינג ונאס"א נמצא כי כנפונים משוכים לאחור מורידים את הגרר בשיפור של כ-5.5% לעומת שיפור של 3.5% עד 4.5% בכנפונים רגילים. כנפונים משוכים לאחור יעילים יותר אך מאחר שמוטת הכנפיים גדולה יותר זה יוצר קשיים בהמצאות המטוס על הקרקע.
מטוסים בעלי כנפונים משוכים לאחור:
בואינג 747-8
בואינג 767-400ER
בואינג 777-200LR/-300ER/Freighter
בואינג 787
בואינג P-8 פוסידון
יישומים > בואינג

בשנת 1985 הציגה בואינג את הגרסה החדשה של מטוס ה-בואינג 747 הידוע בשם בואינג 747-400 אשר יועד להיות בעל טווח וקיבולת גדולים יותר. לשם כך השתמשה בואינג במטוס זה בשילוב של הארכת מוטת הכנפיים ובכנפונים מאונכים כלפי מעלה. הכנפונים הגדילו את טווח המטוס ב-3.5% לעומת הדגם 747-400D שזהה לו מבחינה אווירודינמית.
יישומים > איירבוס

איירבוס מעדיפה להשתמש במטוסיה בכנפוני גדר (wingtip fence). כנפונים אלה הם משטחים מוארכים אנכית גם כלפי מעלה וגם כלפי מטה בקצה הכנף, והם קצרים או זהים בשטחם לכנפונים רגילים בעלי מבנה אווירודינמי דומה. כנפוני גדר הם המועדפים על ידי חברת איירבוס והם בנויים בכל המטוסים של החברה חוץ מבמטוסים ממשפחת A340, A330 ו-A350. בשנת 2014 התחילה איירבוס להשתמש בכנפונים רגילים ("Sharklets") במטוסים צרי הגוף (A320 A321 A319 A318ׂ).
יישומים > פרסום

ישנן חברות תעופה כמו אמריקן איירליינס, טורקיש איירליינס, אל על ועוד, המשתמשות בחלקם הפנימי של הכנפונים, הפונה לגוף המטוס, כדי לפרסם את כתובת אתר האינטרנט או את הלוגו שלהן.
ראו גם

ספוילר (תעופה)
מדף (תעופה)
כנף (תעופה)
מאזנות