מזרח ירושלים
ערבים > חינוך ושירותים חברתיים

בשנת הלימודים התשע"ח היו כ-90,000 תלמידים במערכת החינוך במזרח העיר. 46% מהתלמידים למדו בבתי הספר הרשמיים, 35% למדו בבתי ספר מוכרים שאינם רשמיים, ו-19% למדו בבתי ספר פרטיים שאינם מוכרים. כ-92% למדו על פי תוכנית הלימוד הפלסטינית. כ-23,000 ילדים בגיל 3–18 לא היו רשומים באף מוסד חינוכי, לעומת 20,000 ילדים שאינם רשומים בכל מדינת ישראל ללא מזרח ירושלים. באותה שנה מספר התלמידים שנשרו מבתי ספר מוכרים היה 10,800. שיעור הנשירה בכיתות ט'-י"ב היה 26.5%, זאת לעומת שיעור נשירה של 7.4% במגזר הערבי כולו ללא מזרח ירושלים.
לפי עיריית ירושלים בשנת 2018 היה מחסור של יותר מ-2,000 כיתות לימוד במזרח העיר. בדו"ח של עמותת עיר עמים מ-2019 הוערך כי קיים מחסור של 3,000 כיתות לימוד. בשנת 2011 פסק בג"ץ שהמצב במערכת החינוך מהווה פגיעה בזכות ילדי מזרח ירושלים לשוויון בחינוך, פגיעה בזכותם לחינוך רשמי חינם ובכך גם פגיעה בזכויות החוקתיות שמוקנות לתושבי מזרח ירושלים מכוח חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. גם מבקר המדינה קבע בדו"ח שפורסם באוגוסט 2019 כי קיימת הזנחה של מערכת החינוך במזרח ירושלים, ושהמדינה ומשרד החינוך לא מקיימים את חובתם למתן חינוך חינם עקב מחסור בכיתות לימוד ועקב כך שלא הגיעו להסדרים כספיים עם בתי הספר המוכרים שאינם רשמיים. מבקר המדינה העיר גם על אוזלת יד של משרד החינוך והעירייה באיתור תלמידים שאינם רשומים באף מוסד חינוכי, ושלא מופעלות תוכניות למניעת נשירה מלימודים. בעיה נוספת שמצא המבקר היא היקף שעות נמוך המוקדש ללימודי עברית, במיוחד ללומדים על פי תוכנית הלימוד הפלסטינית.
המצב החברתי-כלכלי של תושבי מזרח ירושלים גרוע בממוצע מהמצב של תושבי מערב העיר. בשנת 2016 75% מתושבי מזרח ירושלים חיו מתחת קו העוני, לעומת 29% מהיהודים בירושלים ו-52% מהערבים בכלל מדינת ישראל. 80% מהמשפחות במזרח העיר סבלו מקשיים כלכליים ו-18% סבלו מאלימות והזנחה. לפי הביטוח הלאומי, שיעור הילדים העניים במזרח ירושלים עמד בשנת 2017 על 83.4% (בהשוואה ל־56.7% בקרב ערביי ישראל שאינם מתגוררים במזרח ירושלים), ושיעור התעסוקה של הנשים עמד על כ-14% בלבד (לעומת 32% בקרב הנשים הערביות בגליל).
מבקר המדינה מצא שעל אף הקשיים הכלכליים במזרח העיר, שירותי הרווחה באזור פותחו ב-40 השנים הראשונות לאחר 1967 בקצב איטי, ולא ענו על הצרכים של התושבים. בשנת 2014 החליטה ממשלת ישראל על תוספת תקציב של 37.9 מיליון ש"ח לתוכניות רווחה המזרח העיר. בעקבות כך, בשנים 2016–2018 גדל תקציב שירותי הרווחה בכ-270%. מספר העובדים הסוציאליים עלה ביותר מפי ארבעה בשנים 2005–2017. עם זאת, הוא מצא שעדיין קיים פער גדול בשירותי הרווחה לעומת השירותים במערב העיר וקיים מחסור בלשכות רווחה ובעובדים סוציאליים. תושבים החיים מעבר לגדר הביטחון נתקלים בקשיים רבים יותר בקבלת שירותי רווחה. המבקר העיר גם שהטיפול בילדים ונוער במצבי סיכון במזרח העיר לוקה בחסר. ב-2018, מתוך כלל הילדים והנוער בסיכון בעיר 48% היו ממזרח העיר, אך רק 32% מהילדים המטופלים במסגרת התוכנית של העירייה לסיוע לילדים בסיכון היו ממזרח העיר. הוא גם מצא שהתקציב שמופנה לשירותים חברתיים במזרח ירושלים - 24% מתקציב ההשמות - לא הולם את הצרכים של האוכלוסייה ואת חלקה היחסי באוכלוסיית העיר.
במאי 2018 החליטה ממשלת ישראל על הקצבה של כשני מיליארד ש"ח לצמצום פערים חברתיים-כלכליים ופיתוח כלכלי במזרח ירושלים. התקציב כולל הפניית סכומים משמעותיים לחינוך ולשירותים חברתיים. כ-43% מהתקציב המיועד לחינוך מותנה במעבר של בתי ספר לתוכנית הלימוד הישראלית. נכון למאי 2020, התוכנית נחלה הצלחה חלקית בתחום החינוך. לפי דו"ח שהכינו עמותת עיר עמים וארגון העובדים מען, שיעור העוני בעיר גדל בשנתיים שעברו מאז ההחלטה.