stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פליניוס הזקן
ביוגרפיה > משפחתו ונעוריו

הוא נולד בעיר קומו (Novum Komum) שבצפון איטליה למשפחה עשירה. אביו היה בן מעמד הפרשים (Equites) ואמו הייתה בתו של הסנטור גאיוס קאיקיליוס. פליניוס הזקן היה דודו ואביו המאמץ של פליניוס הצעיר, בנה של אחותו פליניה.
בגיל צעיר עבר להתגורר ברומא עם משפחתו. אחד ממוריו המוערכים היה פובליוס פומפוניוס סקונדוס, חברו של אביו, משורר ואיש צבא, שהשפיע רבות על תשוקתו הרבה ללימודים. הוא הושפע גם מסנקה, ולמד רטוריקה, פילוסופיה, בוטניקה, ותחומים נוספים.
ביוגרפיה > שירותו הצבאי

בשנת 45 לספירה התגייס פליניוס לצבא הרומי. ב-47 הגיע לשרת באזור שאחר כך היה לפרובינקיה גרמניה תחתית, בעמק הריין. עד מהרה התמנה לקצין בחיל הפרשים, תחת פיקודו של דומיטיוס קורבולו.
במהלך שירותו הצבאי כתב את ספרו הראשון, ספר צבאי מקצועי שעסק בהטלת חניתות מגב סוס.
מסעות המלחמה, בין היתר נגד שבטים פריזיים, נחלו הצלחה, ופליניוס עבר לשרת תחת פיקודו של מורו, פומפוניוס סקונדוס, שעל חייו כתב את ספרו השני. במסגרת שהותו בגרמניה הכיר את טיטוס פלאביוס אספסיאנוס, לימים הקיסר טיטוס, והתחבר אליו. בשנת 52 חזר לרומא.
רסן סוסו של פליניוס מוצג במוזיאון הבריטי בלונדון.
ביוגרפיה > חייו ברומא

לאחר מסע נוסף לגרמאניה, בעקבותיו כתב ספר נוסף - "ההיסטוריה של המלחמות הגרמאניות", שנכתב ב-20 כרכים, חזר פליניוס סופית לרומא בשנת 59. בגיל 36 הוא היה איש צבא מנוסה וסופר מוערך. אדם במעמדו היה עשוי להתמנות לפרוקורטור - מושל פרובינקיה, אך בפועל לא קיבל תפקיד כלשהו. עשר השנים הבאות היו שנים של הישרדות בצל המשטר. ברומא שלט אז נירון קיסר, שלא העריך במיוחד אנשי צבא, ואף הביא בטירופו להתאבדותו של דומיטיוס קורבולו, מפקדו הראשון של פליניוס. בשנת 64 עלתה רומא בלהבות, וטירופו של נירון הגיע לשיאים חדשים, עד להתאבדותו בשנת 68. בשנת 69, היא שנת ארבעת הקיסרים, כיהנו ברצף הקיסרים: גלבה, אותו, ויטליוס, ואספסיאנוס.
עם עלייתו לשלטון של זה האחרון, חל שינוי מפליג בחייו של פליניוס. בשנת 70 הוא מונה לנציב בפרובינקיה גאליה נארבוננסיס, ובשנת 73 בהיספניה טארקוננסיס שבספרד. משרתו האחרונה הייתה הפיקוד על הצי הרומי במיסנום, באזור מפרץ נאפולי של ימינו, ושם גם מצא את מותו.
ביוגרפיה > התפרצות הר הגעש וזוב בשנת 79

פליניוס שימש כמפקד העליון של הצי הרומי המערבי במיסנום, ב-24 באוגוסט 79, בזמן ההתפרצות הגדולה של הר הגעש וזוב, אשר החריבה את הערים פומפיי והרקולניאום. רצונו לחקור מקרוב את התופעה, וכן ניסיונו לחלץ את חבריו ממיקומם המסוכן במפרץ נאפולי הסמוך, גרמו לו לחצות את המפרץ עם ספינותיו ובסופו של דבר הביאו למותו.
27 שנים לאחר מותו, כתב פליניוס הצעיר מכתב תשובה לבקשת ההיסטוריון טקיטוס לספק תיאור של מותו של דודו (שהתקבל מניצולי האירוע). פליניוס הצעיר סיפר שעל גופת דודו לא נמצאו כל סימני אלימות, והסיק שהוא מת כתוצאה משאיפת גזים רעילים שנפלטו מהר הגעש.
תיאור התפרצות הוזוב על ידי פליניוס הצעיר היה התיאור הראשון בהיסטוריה של התפרצות געשית. משום כך, על שם שני הפליניוס, הזקן והצעיר, נחקק השם "פליניוס" בתחום הוולקנולוגיה במושג התפרצות פליניאנית, המתאר התפרצות געשית רבת עוצמה, המלווה בעמוד של עשן ואפר, וסלעי פומיס המיתמרים גבוה לתוך חלקה העליון של האטמוספירה.
כתביו

פליניוס ראה בכתיבה איכותית ערך עליון ומלאכה נכבדה ביותר. בלשונו:
תהילה אמיתית היא עשיית מה שראוי כי ייכתב, וכתיבת מה שראוי כי ייקרא.
הוא כתב ספרים רבים, חלקם צבאיים, חלקם היסטוריים. רוב ספריו אבדו. כתביו ההיסטוריים הוערכו מאוד על ידי היסטוריונים ידועי שם כטקיטוס, פלוטרכוס וסווטוניוס.
מסעותיו במסגרת הצבאית אפשרו לפליניוס לחקור ולכתוב על הארצות בהן שהה. כך למשל חקר במהלך מסעות אלה את מקורות המים החמים של באדן-באדן ואת מקורות נהר הדנובה, וכתב עליהם מאוחר יותר בספריו. הוא כתב על גאליה, ספרד, ומקומות רבים נוספים, בכללם ארץ ישראל.
את רשמיו ומסקנותיו ממסעותיו ערך בכתביו היחידים ששרדו - "תולדות הטבע" (Historia naturalis): אנציקלופדיה בת 37 כרכים הנחשבת למקיפה ביותר בעולם העתיק. היצירה עוסקת בין השאר בגאוגרפיה, גאולוגיה, מינרלוגיה, חקלאות, מסחר, רפואה ואמנות.
כתביו של פליניוס לא מתארים עובדות מדעיות בלבד, ויש בהם השפעה של המסורת ההלניסטית. בין היתר כתב[דרושה הבהרה]:
ראיתי את אגריפינה, אשתו של הקיסר קלאודיוס, במחזה בו הציג (הקיסר) קרב ימי. היא ישבה לידו, עטויה במעיל צבאי עשוי כולו מבד זהוב.
פליניוס הקדיש בשנת 77 את האנציקלופדיה "תולדות הטבע" לחברו, הקיסר טיטוס פלאביוס אספסיאנוס.
לקריאה נוספת

מנחם שטרן, "תיאור ארץ-ישראל בידי פליניוס הזקן וחלוקתה האדמיניסטרטיבית של יהודה בסוף ימי בית שני", בתוך: מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני, יד יצחק בן-צבי, תשנ"א-1991, עמ' 246–260. (הספר בקטלוג ULI)
רוברט האריס, פומפיי, אור יהודה, זמורה ביתן, 2006
Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1976, Vol. I, LXXVIII. Pliny the Elder, pp. 465-501 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  ד"ר מ. ו., במדע ובטכניקה - „תחית המתים" של הירקולאנוס, דבר, 27 ביולי 1933
↑  Letters of Pliny, LXV – To TACITUS
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, ספר ה, פרקים 16-14 (באנגלית)
↑  כרכים 33–37 תורגמו לעברית בידי רוני רייך ופורסמו ב-2009 בספר בשם חקר הטבע. הספר עוסק בנושאים הבאים: פיסול, ציור, אדריכלות, מתכות ואבני חן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266520705171  PLWABN: 9810653363405606  BIBSYS: 90258260  BNC: 000740133  BNE: XX1722536  BnF: cb11887294r (data)  CANTIC: a10138675  CiNii: DA00344531  GND: 118595083  HDS: 010308  ICCU: CFIV014715  ISNI: 0000 0001 2321 3947  LCCN: n79042075  LNB: 000012071  NDL: 00452970  NKC: jn19981002000  NLA: 36557178  NLG: 62594  NSK: 000036226  NTA: 069391327  RERO: 02-A000131387  RKD: 444927  SELIBR: 196568  SNAC: w6sn19n4  SUDOC: 026668149  Trove: 1290885  ULAN: 500330558  VcBA: 495/19336  VIAF: 100219162   WorldCat (עם VIAF): 100219162 
התפרצות פליניאנית
האנציקלופדיה תולדות הטבע במהדורה משנת 1669
וילה פיצג'רלד

| --- | --- |

פיצג'רלד, 2019
 לידה:  17 בינואר 1991 (בת 34) נאשוויל, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל 
 פרופיל ב-IMDb
 
וילה פיצג'רלד (באנגלית: Willa Fitzgerald; נולדה ב-17 בינואר 1991) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
היא התפרסמה תחילה בתפקידיה בסדרת הטלוויזיה "בית אלפא" (2013–2014) מבית אמזון פריים וידאו ובסדרת הדרמה "רופא להשכיר" (2014) של רשת USA. לאחר מכן כיכבה בתור אמה דובאל בסדרה "צעקה" (2015–2016) של MTV, ובתור מאמנת העידוד קולט פרנץ' בסדרת הדרמה "נראה אותך" (2019–2020) של רשת USA, ולאחרונה מגלמת את השוטרת רוסקו קונקלין בסדרה "ריצ'ר" (2022-הווה) באמזון פריים וידאו.
ביוגרפיה

פיצג'רלד נולדה בנאשוויל, בירת טנסי. לאחר שלמדה תחילה פסיכולוגיה במשך שלוש שנים, פיצג'רלד קיבלה תואר ראשון בלימודי תיאטרון מאוניברסיטת ייל.
קריירה

בין 2013 ל-2014, פיצג'רלד שיחקה בתפקיד לולה לאפר בסדרת הטלוויזיה "בית אלפא" מבית אמזון פריים וידאו. הסדרה נמשכה שתי עונות לפני ביטולה. ב-23 באפריל 2014, פורסם כי פיצג'רלד לוהקה לתפקיד חוזר בסדרת הדרמה "רופא להשכיר" של רשת USA. בין השנים 2014 ל-2015 שיחקה בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה שונות בהן "שוטרים בדם", "המעקב" ו"גות'האם".
ב-5 באוגוסט 2014, לוהקה פיצג'רלד לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "צעקה" של MTV. ב-29 ביולי 2015, הסדרה חודשה לעונה שנייה שעלתה לראשונה ב-30 במאי 2016. ב-26 באפריל 2017, MTV הודיעה שהסדרה תעבור אתחול מחדש עם צוות שחקנים חדש.
פיצג'רלד היא שחקנית בתיאטרון והופיעה בין השאר במחזות "Couple in the Kitchen",‏ "The Private Sector" ,"Cow Play" ו-"The Cat and the Canary". באוגוסט 2016, לוהקה לתפקיד בסרט "Misfortune", בבימויו של לאקי מקי, שיצא לאקרנים באוקטובר 2017 תחת הכותרת "כסף הדמים".
בינואר 2016, לוהקה פיצג'רלד לתפקיד בסדרת האינטרנט "Relationship Status". היא גילמה את התפקיד של בת' בשני פרקים.
במרץ 2017, לוהקה פיצג'רלד לתפקיד ראשי בפיילוט הטלוויזיה של פוקס "מאחורי קווי האויב", כשגילמה את טייסת הצי רוקסן דיילי, אם כי פוקס דילגה על הפיילוט במאי 2017. ביולי 2017, פיצג'רלד לוהקה לגלם את מג במיני-סדרה של BBC "נשים קטנות" המבוססת על הרומן באותו שם מאת לואיזה מיי אלקוט.
בנובמבר 2017 לוהקה פיצג'רלד לתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה של ערוץ E!, "קורבן אופנה". אך הסדרה בוטלה לפני שידור פרק הפיילוט. בדצמבר 2017, היא לוהקה לגלם את קיצי ברבור בסרט "החוחית" על פי ספר באותו השם של זוכת פרס פוליצר דונה טארט, שיצא לאקרנים ב-13 בספטמבר 2019.
ביולי 2018, פיצג'רלד לוהקה לאחד התפקידים הראשיים בפיילוט הדרמה של רשת USA, "נראה אותך". ב-30 באפריל 2020, הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת. בדצמבר 2018, פיצג'רלד לוהקה לפרק של סדרת הדרמה האנתולוגית של נטפליקס, "דולי פרטון: מיתרי הלב". הסדרה עלתה לראשונה ב-22 בנובמבר 2019. באפריל 2019, פורסם כי פיצג'רלד תשחק בתפקיד אורח בעונה השישית של סדרת הדרמה הקומית "יאנגר".
במרץ 2021, פיצג'רלד לוהקה לתפקיד השוטרת רוסקו קונקלין בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "ריצ'ר", שעלתה לראשונה בפברואר 2022. ביוני 2022, פורסם שפיצג'רלד לוהקה לתפקיד בסרט המותחן של סטיבן ברנד, "ג'ו בייבי".
בשנת 2023 יצא לאור המותחן "Strange Darling" בו משחקת פיצג'רלד.
במרץ 2025, פורסם כי פיצג'רלד הצטרפה לעיבוד הקולנועי של פרמאונט לרומן "להתחרט עליך" מאת קולין הובר, שפורסם ב-2019 והסרט ייצא לאקרנים ב-24 באוקטובר 2025. העלילה עוסקת בתאונת דרכים קטלנית שלוקחת את חייהם של שני בני משפחה, וחושפת סודות, שקרים וחרטות מהעבר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | For the Love of a Dog | ויויאן |  |
| 2017 | פריק שואו | טיפאני |  |
| 2017 | כסף הדמים | לין |  |
| 2017 | Beach House | אמה |  |
| 2019 | החוחית | קיצי ברבור |  |
| 2021 | 18½ | קוני |  |
| 2022 | Savage Salvation | רובי ריד |  |
| 2023 | רצח ממבט ראשון | האישה |  מועמדת פרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר בסרט (2025) |
| 2023 | Wildcat | אליזבת' הארדוויק |  |
| 2023 | Desperation Road | מייבן |  |
| 2025 | להתחרט עליך | יפורסם בהמשך |  |
| TBA | Joe Baby | הת'ר סטנטון |  |
| TBA | Relay |  |  |
| TBA | Fruit of the Poisonous Tree |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | בית אלפא | לולה לאפר | 12 פרקים |
| 2014 | שוטרים בדם | לייסי סאת'רלנד | פרק: "The Bogeyman" |
| 2014 | המעקב | ג'ני | פרק: "Betrayal" |
| 2014 | רופא להשכיר | אמה מילר | 13 פרקים |
| 2015 | גות'האם | גרייס פיירצ'יילד | פרק: "Beasts of Prey" |
| 2015–2016 | צעקה | אמה דובל | תפקיד ראשי (עונות 1–2); 23 פרקים |
| 2016 | Relationship Status | בת' | סדרת רשת; 2 פרקים |
| 2017 | בול | סוזן בראיינט | פרק: Teacher's Pet" |
| 2017 | נשים קטנות | מג מארץ' | מיני-סדרה |
| 2018 | בית הקלפים | קלייר הצעירה | 2 פרקים |
| 2019 | חוק וסדר: מדור מיוחד | אווה פרסל | פרק: "Plastic" |
| 2019 | יאנגר | אודרי קולבר | 2 פרקים |
| 2019 | דולי פרטון: מיתרי הלב | מאדי הוקינס | פרק: "JJ Sneed" |
| 2019–2020 | נראה אותך | קולט פרנץ' | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2020 | מיליארדים | ג'יל | פרק: "The Limitless Sh*t" |
| 2022 - הווה | ריצ'ר | רוסקו קונקלין | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2023 | נפילת בית אשר | מדלין אשר | קטעים מהעבר; חלק קטן בכל פרק  מועמדת פרס בחירת מבקרי הטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר במיני סדרה או בסרט טלוויזיה (2024) |
| TBA | Pulse | דניאל סימס | סדרה עתידית של נטפליקס |
הפרעת אישיות גבולית

| --- | --- |

 תחום:  בריאות הנפש
 תסמינים:  emotional dysregulation, דיספוריה, אימפולסיביות, פגיעה עצמית, כעס 
 טיפול:  קווטיאפין  למוטריג'ין  אריפיפרזול  ונלפאקסין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  913575 
 MeSH:  D001883
 סיווגים
 DSM-5:  301.83
 ICD-10:  F 60.3
 
הפרעת אישיות גבולית (באנגלית: Borderline personality disorder; בראשי תיבות: BPD) היא הפרעה נפשית, שעל פי DSM-5 משתייכת לאשכול ב' של הפרעות אישיות. הפרעת אישיות זאת נקראה בשם 'גבולית' כיוון שבעבר הוגדרה כמבטאת גבול בין נוירוזה לפסיכוזה. אף שהשם בעייתי מבחינת תיאור ההפרעה, הוא נותר ללא שינוי עד היום. ב־ICD 10 היא מוגדרת כ"הפרעת אישיות לא יציבה מבחינה רגשית". ההפרעה מתבטאת בתפיסה עצמית מעוותת, קושי בעיבוד רגשות בקשרים בין-אישיים או בזוגיות, ותגובות קיצוניות מאוד לסיטואציות אשר מתפרשות על ידי הסובלים מההפרעה כדבר מאיים שמתקשר לנטישה, דחייה, בדידות, ביקורת או כישלון.
מאפיינים קליניים

הפרעת אישיות גבולית מאופיינת על ידי דפוס נרחב של חוסר יציבות במערכות אישיות בינאישיות. מאפיין מרכזי בהפרעה זו הוא חוסר יציבות בתחושת העצמי ובמצבי הרוח, המתבטא בדרך כלל בתגובות רגשיות אינטנסיביות במיוחד, והפגנה של כעס פתאומי או רגזנות פתאומית שאינה מותאמת לסיטואציה. תגובות אלה בדרך כלל מופיעות אצל הסובלים מההפרעה כאשר הם פוגשים גירוי המתפרש על ידם כדבר מאיים שמתקשר לנטישה, דחייה, בדידות, ביקורת, או כישלון. תגובות נוספות העשויות להופיע הן של נסיגה חברתית והתנהגות אובדנית.
בנוסף לרגשות עזים, אנשים עם הפרעת אישיות גבולית מאופיינים באפקט לבילי. על אף שמונח זה מצביע על תנודות מהירות, בקרב הסובלים מההפרעה כרוכות תנודות אלה בתדירות גבוהה יותר של חרדות, עם תנודות בין כעס וחרדה, ובין דיכאון וחרדה. בעוד שהם חפצים מאוד באינטימיות, הסובלים מההפרעה נוטים לעבר דפוסי היקשרות לא בטוחים, חרדתיים ואמביוולנטיים בתוך מערכות יחסים, ולעיתים קרובות הם תופסים את העולם כמקום מסוכן ומרושע, ואת עצמם כפגיעים וחסרי אונים.
אנשים עם הפרעת אישיות גבולית סובלים מהפרעות בולטות ועיקשות בדימוי העצמי או בתחושת העצמי, ועשויים להתקשות לדעת מה הם הדברים אותם הם מעריכים, במה הם מאמינים, מעדיפים, או נהנים, ועשויים להרגיש כאילו אינם קיימים. לעיתים קרובות הם אינם בטוחים לגבי מטרותיהם ארוכות הטווח במערכות יחסים או במסגרת העבודה, ועשויים לבסס את זהותם האישית על אחרים.
שריטה כחלק מפציעה עצמית היא סימן נפוץ להפרעת אישיות גבולית
class=notpageimage|הצגה
פגיעה עצמית היא התנהגות שכיחה מאוד שמוערכת סביב 50% עד 80% אצל הסובלים מההפרעה. מעבר לסיבוכים הפיזיים הנובעים מהתנהגויות של פגיעה עצמית, מטופלים עם הפרעת אישיות גבולית חשופים לסיכון של התנהגות אימפולסיבית שהשלכותיה עלולות להיות תאונות, שימוש לרעה בסמים ומחלות מין. במקרים רבים התמונה הכללית בהפרעה זאת היא של אינטנסיביות רגשית גדולה מאוד, המוגדרת לעיתים כ"רכבת הרים רגשית". האינטנסיביות הזאת קיימת הן ביחסי האדם עם סביבתו והן בחוויית העצמי שלו (שינויים בערך העצמי כפי שתואר לעיל). מדי פעם ייתכנו אפיזודות פסיכוטיות, בהן עלול להתרחש ניתוק חלקי או מלא של בוחן המציאות של האדם. אפיזודות אלה חולפות בדרך כלל כעבור ימים או שעות. בחלק מהמקרים חולים או חולות במצב זה מגיעים לאשפוז מרצונם, ובחלק מהמקרים הם עלולים להגיע לאשפוז כפוי. חלק ממאפייני ההפרעה מתמתנים עם הזמן ככל שהאדם מתבגר.
מנגנוני ההגנה של אנשים הסובלים מהפרעת אישיות גבולית קשורים לפסיכודינמיקות ההתפתחותיות שלהם, והם כוללים פיצול, אידיאליזציה והמעטת ערך, השלכה, הזדהות השלכתית קיצונית, והכחשה.
מאפיינים קליניים > רגישות לדחייה

רגישות לדחייה (Rejection sensitive dysphoria) היא נטייה קוגניטיבית־אַפקטיבית של הפרט לצַפּוֹת בחרדה ובכעס שאחרים יידחו אותו חברתית, גם כאשר בפועל לא מתרחשת דחייה. אדם הרגיש לדחייה מתמקד בחיפוש רמזים לדחייה בסביבתו. הוא נוטה לפרש התנהגות לא ברורה, עמומה או שלילית של הזולת כדחייה, גם במצבים שאין בהם משום דחייה ממשית. כאשר התנהגות מסוימת מפורשת בעיניו כדחייה, הוא יחוש מצוקה סובייקטיבית שתוביל אותו לתגובה מועצמת אפקטיבית והתנהגותית. הם ייטו להאשים אחרים, ירגישו פגועים או כועסים, ויגיבו בנסיגה או בתוקפנות, ואף עשויים להגיב באובדנות. לדוגמה, במחקר משנת 2000 נבחן הקשר בין ציפיות הדחייה לאלימות במערכת יחסים. המחקר גילה כי צעירים שדיווחו על השקעה גבוהה במערכות יחסים רומנטיות, והיו בעלי רגישות לדחייה, דיווחו על שיעורים גבוהים יותר של אלימות במערכת היחסים. בשלושה מחקרים אחרים, נשים עם רמות גבוהות של רגישות לדחייה הפגינו תגובות עוינות מועצמות לדחייה.
מאפיינים קליניים > הבדלים מגדריים

למגדר השפעה על התחלואה הנלווית (קומורבידיות) להפרעה, וישנן אבחנות נלוות שונות לגברים ולנשים המתמודדים איתה. כך, בקרב נשים, לצד תסמיני הפרעת אישיות גבולית, לרוב יתבטאו גם בהפרעות אכילה, במצב רוח, בחרדה ובהפרעת דחק פוסט-טראומטית. בקרב גברים לעומת זאת, קיימת נטייה להתפרצויות זעם, לאימפולסיביות, לשימוש בסמים, וכן למאפייני אישיות אנטי חברתיים ונרקיסיסטיים.
אבחנה

לפי DSM-5, האבחנה להפרעת אישיות גבולית ניתנת על ידי פסיכיאטר כאשר קיימים לפחות חמישה מתוך המאפיינים הבאים:
מאמצים קיצוניים להימנע מנטישה אמיתית או מדומה (אתזגורפוביה).
דפוס עז ובלתי יציב במערכות יחסים בין־אישיות, הנע בין הקצוות של אידיאליזציה בקצה אחד והפחתת ערך (דבלואציה) בקצה השני.
הפרעת זהות: תחושת העצמי או הדימוי העצמי אינם יציבים בצורה בולטת ועקבית.
אימפולסיביות בשני תחומים לפחות המביאים לנזק: בזבזנות, התנהגות מינית חריגה, התמכרות לחומרים ממכרים, נהיגה פרועה, אכילת יתר (לא כולל התנהגות אובדנית או פגיעה עצמית המופיעה בקריטריון 5).
התנהגות אובדנית או התנהגות של פגיעה עצמית לא אובדנית.
חוסר יציבות רגשית ושינויים חדים במצב הרוח.
תחושת ריקנות כרונית.
כעס עז שאינו תואם לנסיבות ולסיטואציה, או קושי לנהל כעס זה.
חשיבה פרנואידית או תסמינים דיסוציאטיביים חמורים הקשורים לדחק נפשי.
אבחנה > אבחנה מבדלת

הפרעת אישיות גבולית משיקה לאבחנות אחרות.
הפרעות דיכאון והפרעה דו־קוטבית:

הפרעה נפשית דו־קוטבית מתרחשת לעיתים קרובות ביחד עם הפרעת מצב רוח חד או דו־קוטבית. כאשר אדם עונה לקריטריונים של הפרעת אישיות גבולית ושל הפרעת מצב רוח, הוא יקבל את שתי האבחנות יחד. עם זאת, שינויי מצב הרוח האופייניים להפרעת אישיות גבולית יכולים להיראות דומים מאוד לאלה שמתרחשים בהפרעה דו־קוטבית.
הפרעות אישיות אחרות:

ישנה מידה רבה של חפיפה בין תסמיני הפרעת אישיות גבולית ובין תסמיני הפרעות אישיות אחרות. לכן ייתכן שאדם יקבל שתי אבחנות של הפרעות אישיות שונות.
שינויי אישיות בעקבות מצב רפואי:

מצבים רפואיים ומשברים רפואיים יכולים לעיתים לגרום לשינויים באישיות. כאשר מאבחנים אבחנת אישיות, יש לקחת בחשבון אפשרות שהשינוי באישיות מקורו בהיסטוריה הרפואית של האדם.
שימוש בסמים:

התנהגות של צריכת חומרים פסיכואקטיביים וכן התמכרות לחומרים או להתנהגות (הימורים, מין וכדומה), יכולים להיות חלק מהתמונה הקלינית בהפרעת אישיות גבולית. עם זאת, כאשר מאבחנים הפרעת אישיות גבולית חשוב להיות מודעים לשינויי אישיות שמקורם בסמים שהאדם משתמש בהם או בתרופות שהוא נוטל באופן קבוע או מזדמן.
בעיות זהות:

יש להבחין בין הפרעת אישיות גבולית ובין שינויי אישיות שהם תוצאה של תהליך התפתחות אנושי רגיל.
פוסט טראומה מורכבת (C-PTSD):

לעיתים קרובות אנשים שחוו טראומה ממושכת (כגון אלימות במשפחה או פגיעה מינית ארוכת טווח) סובלים משינויי מצב רוח, מקשיים ביחסים בין אישיים, מפגיעה עצמית ואובדנות, מתחושת ריקנות, מדימוי עצמי לא יציב ומתסמינים הדומים מאוד להפרעת אישיות גבולית. לעיתים שתי ההפרעות מתרחשות יחד, אך פעמים רבות ניתנת אבחנה שגויה (ללא אבחנה של PTSD או בנוסף לה), עקב חוסר מודעות והיעדר אבחנה רשמית ב־DSM של C-PTSD.
אבחנה > קושי באבחון

עלו טענות שלאבחנה ישנם מאפיינים עמומים שחלקם ניתן לפרשנות, ולא תמיד קל להכריע ולהגיע לאבחנה מדויקת, ומכאן גם לטיפול המתאים.
תחלואה נלווית (קומורבידיות) ואבחנה מוטעית
אחת הסיבות לאבחון שגוי היא שלהפרעת אישיות גבולית ישנן מספר אבחנות אפשריות אחרות (אבחנות מבדלות), ולעיתים קיים קושי להכריע בין האבחנות. להפרעה זאת תסמינים המתקיימים גם בהפרעות אחרות, כגון דיכאון המופיע לעיתים כסימפטום שלה, הפרעת דחק פוסט־טראומתית, הפרעות אכילה, או הפרעה דו־קוטבית שגם בה ישנו קושי בוויסות רגשי. רוב האנשים שאובחנו עם הפרעת אישיות גבולית עומדים גם בקריטריונים של לפחות הפרעת אישיות אחת נוספת. ישנה מידה רבה של דמיון ותחומים משותפים בין התמונה הקלינית שבהפרעת אישיות גבולית לבין זו שניתן לראות בהפרעות אכילה (בעיקר אנורקסיה נרבוזה), שגם בהן יש הפרעות בזהות העצמית ועיסוק באוכל.
אבחון טראומה מורכבת כהפרעת אישיות גבולית
קיים דמיון בין הפרעת אישיות גבולית להפרעת פוסט טראומה מורכבת (C-PTSD) העשוי להוביל לאבחון שגוי ולפגיעה בטיפול המוצע למאובחנים. הדמיון בין תסמיני פוסט טראומה מורכבת לתסמיני הפרעת אישיות גבולית, מתבטא בבעיות בוויסות הרגשי, קשיים בינאישיים, אימפולסיביות, העלולה לגרום לפגיעה עצמית, וסימפטומים דיסוציאטיביים. בשל דמיון זה, אנשים שלוקים בהפרעת פוסט טראומה מורכבת מאובחנים פעמים רבות באופן מוטעה כלוקים בהפרעת אישיות גבולית.
על אף עדויות תומכות בהשפעה המשמעותית של טראומות ילדות בהתפתחות התסמינים המאפיינים את הפרעת האישיות הגבולית, קריטריוני האבחנה אינם כוללים הכרה בטראומה מתמשכת בילדות כגורם משמעותי להתפתחות הפרעת אישיות גבולית. בעקבות זאת הוצעה בשנות ה־90 אבחנה חלופית המכונה 'פוסט־טראומה מורכבת' (C-PTSD), שמיועדת לאנשים שחוו טראומה בין אישית חמורה ומתמשכת. האבחנה נותנת הסבר לבעיה איתה מתמודדים המאובחנים, שטמון בחוויית קורבן האלימות ולא במבנה אישיותו. בנוסף, היא נותנת מענה לטיפול הלקוי במתמודדים, שמתמקד לרוב בוויסות רגשי ולא בריפוי מטראומות בין אישיות.
אבחנת הטראומה המורכבת נכנסה למדריך הפסיכיאטרי האירופי ICD-11, אך לא למדריך הפסיכיאטרי האמריקאי DSM-5. כך, אף על פי שאבחנת הטראומה המורכבת טרם נכנסה רשמית לכלל המדריכים הפסיכיאטריים, מטפלים רבים מאמצים את האבחנה החלופית. זאת לשם התאמת טיפול הולם למתמודדים שנראה כי לצד קריטריונים גבוליים אותם הם מבטאים, היסטוריית העבר שלהם מצביעה על טראומה בילדות. עם זאת, חלק מהמאובחנים אינם מדווחים על רקע טראומטי, מה שמרמז על כך שייתכן והפרעת אישיות גבולית אינה בהכרח הפרעה הקשורה בטראומה.
תחלואה נלווית

הפרעות נוספות המתרחשות לעיתים קרובות עם הפרעת אישיות גבולית הם הפרעה דו-קוטבית (39.5%), פוסט-טראומה (39.2%), הפרעות קשב וריכוז, דיכאון קליני (32.1%) או אוטיזם (15%).
שכיחות ואפידמיולוגיה

מאז נכללה ב DSM-3 (שיצא ב־1980), חלה עלייה משמעותית באבחון של הפרעת אישיות גבולית. עלתה השערה שהדבר נובע מכך שאנשים מאובחנים בטעות כבעלי הפרעת אישיות גבולית אף שאינם כאלה.
לפי מחקרים מתחילת שנות ה־2000, בין 1% ל־2% מכלל האוכלוסייה חיים עם הפרעה זאת. אולם על פי מחקר שנערך בשנת 2008, ההימצאות המצטברת של ההפרעה היא 5.9% בארצות הברית - 5.6% מהגברים ו־6.2% מהנשים סובלים ממנה.
שכיחות ההפרעה בבתי סוהר היא כ־30%, ונמצא כי היא שכיחה פי שניים יותר אצל נשים. השכיחות הגבוהה בבתי הסוהר עשויה להיות קשורה לשיעור הגבוה של שימוש לרעה בסמים בקרב הסובלים מההפרעה, הנאמד בכ־38%.
הסיכון למוות כתוצאה מהתאבדות בקרב הסובלים מההפרעה מוערך בין 3% ל־10%. הסיכון להתאבדות גבוה יותר במקרה של תחלואה כפולה עם הפרעה אפקטיבית אחרת, או עם שימוש לרעה בסמים.
שכיחות ואפידמיולוגיה > הבדלים מגדריים בשכיחות

לפי מחקרים מתחילת שנות ה־2000 ההפרעה שכיחה פי שלושה יותר אצל נשים מאשר בגברים. אולם על פי מחקר שנערך בשנת 2008, לא היה הבדל בעל מובהקות סטטיסטית בשכיחות בין נשים לגברים. לפי מחקר משנת 2011 שפורסם בכתב העת לאנסט, שכיחות ההפרעה באוכלוסייה כללית נחשבת דומה בין שני המינים. באוכלוסייה קלינית, נשים מהוות 75% מכלל המטופלים. קיימת מחלוקת לגבי הסיבות לכך ולגבי עצם קיומם של הבדלים מגדריים אמיתיים בהפרעה זו. מספר מומחים משערים כי נתונים אלה קשורים בקושי של גברים לקבל טיפול, בייחוד טיפול פסיכותרפי.
ניתן להסביר את ההבדלים המגדריים בביטויים הקליניים ובשכיחות ההפרעה בכך שגברים ונשים מבטאים את מצוקתם באופן שונה. מאפייני ההפרעה כגון רגשנות, תלות ופגיעה עצמית, תואמים להתנהגויות הנחשבות לנשיות באופן סטריאוטיפי בתרבות. בשל כך, לנשים סיכוי גבוה יותר להיות מאובחנות כמתמודדות עם הפרעת אישיות גבולית, בעוד שלגברים סיכוי גבוה יותר להיות מאובחנים בהפרעת אישיות אנטי־חברתית, שביטוייה תואמים להתנהגות הנתפסת גברית יותר. לפי גישות פמיניסטיות, שכיחות ההפרעה בקרב נשים מוסברת לפיכך גם כהטיה באבחון הנובעת מהבניות חברתיות סביב תפקידי המגדר 'הנורמליים' של נשים וגברים בתרבות.
הסבר נוסף לשכיחות הקלינית בקרב נשים הוא שקיימת הטיה בדגימה הנובעת מכך שלנשים ייצוג גדול יותר במערכת הפסיכיאטרית. מלבד נטייה רבה יותר מלכתחילה לפנייה לטיפול נפשי, ביטויי ההפרעה בקרב נשים כוללים יותר סימפטומים הקשורים במצב הרוח, להם קיים טיפול בשירותי בריאות הנפש. זאת בהשוואה לגברים שנוטים לקבל טיפול במסגרות אחרות, כמו מרכזי גמילה מסמים או מתקני כליאה וענישה פלילית. כך גברים, בניגוד לנשים, עשויים לקבל טיפול בתסמינים ספציפיים של הפרעת אישיות גבולית מבלי לקבל טיפול המותאם להפרעה עצמה.
גורמים

הגורמים להפרעת אישיות גבולית עדיין אינם ידועים לחלוטין, אולם מחקרים מראים כי גורמים סביבתיים, גורמים פסיכו־חברתיים, גורמים גנטיים, וכן מבנה ותפקוד המוח, עשויים להגדיל את הסיכוי להתפתחות ההפרעה. ההנחה היא כי התפתחות ההפרעה נובעת משילוב של גורמים אלה, והשפעתם זה על זה.
גורמים > גורמים גנטיים

ההפרעה שכיחה פי חמישה בקרב קרובי משפחה מדרגה ראשונה של מאובחנים, בהשוואה לאוכלוסייה הכללית. עם זאת, מחקרים לגבי גורמים גנטיים אינם מוצאים ממצאים חד משמעיים בנושא, אך מצביעים על השפעה אפשרית של מערכות הסרוטונין והדופמין על התנהגות אימפולסיבית, ויסות רגשי ועיבוד מידע.
גורמים > גורמים נוירוביולוגים

ממצאים ניורוביולוגיים מסבירים את הפגיעות הרגשית בכך שמספר אזורים במוח, כמו ההיפוקמפוס והאמיגדלה, שאחראים לרבים מהתסמינים, קטנים יותר בגודלם בקרב אנשים המתמודדים עם ההפרעה. אזורים אלה אחראים על תפקוד רגשי, יציבות, אגרסיביות ואימפולסיביות, והפעילות המוחית בהם בקרב הלוקים בהפרעה רבה יותר בהשוואה לאוכלוסייה הכללית.
גורמים > הבדלים אישיים מולדים

הבדלים מולדים במזג האדם, כמו רגשנות גבוהה, פעלתנות, נטייה למעורבות חברתית נמוכה וביישנות, מנבאים התפתחות של תסמיני ההפרעה בגיל מבוגר.
גורמים > טראומה בילדות

מאובחנים רבים עם הפרעת אישיות גבולית מדווחים על טראומות ילדות מוקדמות הכוללות הזנחה, אלימות פיזית, מילולית, או מינית כרוניות על ידי דמות מטפלת. מרבית החוקרים מסכימים כי אכן היסטוריה אישית של טראומה בילדות מהווה גורם להיווצרות ההפרעה, ומצביעים על קשר חזק בין התעללות בילדות, ובמיוחד התעללות מינית בילדות, והתפתחות של הפרעת אישיות גבולית. במחקר שנעשה בבריטניה, נמצא כי 88% מהמאובחנים ספגו אלימות ממושכת בילדותם, ולפחות 70% מהנשים המאובחנות חוו התעללות מינית בילדותן.