stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוניק האס
רפרטואר והקלטות

כמו רבים מן הפסנתרנים הצרפתים, שגדלו בעולם שלאחר מלחמת העולם הראשונה, בחרה מוניק האס ברפרטואר, שעקף את המלחינים הרומנטיים ושם דגש על ייצוג של מוזיקה צרפתית. יצירות מאת פרנסואה קופרן וז'אן-פיליפ ראמו הופיעו דרך קבע בתוכניותיה, יחד עם אלה של מוצרט והיידן. יצירותיו של שומאן היו היוצא מן הכלל הבולט להשמטת התקופה הרומנטית מן הרפרטואר שלה, אף כי גם אטיודים של שופן מצאו בו מקום.
עם זאת, מוניק האס זכורה בעיקר כמבצעת מוזיקה צרפתית של המאה ה-20. הקלטות דביסי שלה כוללות את "שנים-עשר האטיודים" שלו, השכוחים יחסית, הקלטה שזכתה ב"גראן פרי דו דיסק", ואת הפרלודים. היא הקליטה את שני הקונצ'רטי של ראוול (את הסול מז'ור פעמיים), וכן את מכלול המוזיקה שלו לפסנתר סולו.
מוניק האס עשתה לה שם כפרשנית ליצירות בארטוק, והייתה רחוקה כחוט השערה מביצוע הבכורה של הקונצ'רטו השלישי שלו לפסנתר (הכבוד ניתן לגיירגי שאנדור, שהקדים אותה בימים ספורים). עוד מלחין לא-צרפתי, שאת יצירותיו אהבה, היה הינדמית; יש הקלטה יקרת-ערך שלה לסוויטה שלו, "ארבעת המזגים", לפסנתר וכלי קשת.
סגנון

פסנתרנים צרפתים בני דורה של האס התרחקו במשך השנים מן הטכניקה השטחית, ותכופות שברירית ובת-חלוף, שנקשרה עם מרגריט לונג (טכניקה שכונתה לא פעם סגנון ה"דיגי-דיגי-די"). האס שילבה את הניקיון והדיוק שנקשרו לאסכולה הוותיקה יותר עם גון צליל חמים, ששיקף את השפעתו של אלפרד קורטו. גרסאותיה נטולות הרגשנות, בייחוד לדביסי וראוול, מאפשרות ראייה שונה של יצירותיהם, מציגות אותן הן כחדשניות והן כיורשי המסורת של קופרן ושל אמני הצ'מבלו מן המאה ה-18.
ניגודים מרתקים אפשר למצוא בין שתי הקלטותיה לקונצ'רטו של ראוול בסול מז'ור. ההקלטה הראשונה, משנת 1948, שמה דגש מובהק על הקשרים של היצירה עם ניב הג'אז של שנות ה-20'. לעומת זאת, ההקלטה המאוחרת יותר, משנת 1965, נושאת אופי "מוצרטי" הרבה יותר ומשקפת את החוב שראוול, על פי הודאתו, ראה עצמו חב למוצרט בכתיבת הקונצ'רטו הזה.
רשימת הקלטות נבחרות

ראוול: הקונצ'רטי לפסנתר, התזמורת הלאומית De l'ORTF בניצוח פול פאריי. דויטשה גרמופון (תקליטור)
ראוול: יצירות לפסנתר (כרך 1) אראטו קלאסיקס - 1968
הערות שוליים

↑  צ'ארלס טימברל, "מוניק האס", מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007405925205171  PLWABN: 9810578575105606  BNE: XX1549141  BnF: cb13894859n (data)  CiNii: DA1106278X  GND: 130624772  ISNI: 0000 0000 8362 4564  LCCN: n88045451  MusicBrainz: 4d298643-5329-4142-ac63-5e3431ec2fe2  NKC: xx0150291  NLA: 36034304  SNAC: w65t3hzj  SUDOC: 16646645X  Trove: 1194859  VIAF: 19865477   WorldCat (עם VIAF): 19865477
מנוע חוקים

מנוע חוקים או מערכת מונעת חוקים (Rule Engine) היא כלי תוכנה באמצעותו ניתן לכתוב מערכת מומחה.
במערכת המומחה שלושה מרכיבים עיקריים:
חוקים לוגיים
זיכרון עבודה המכיל עובדות
מנוע הסקה (Induction Engine)
תוכנת מנוע החוקים תומכת ביצירת החוקים, העובדות והפעלת מנוע ההסקה, ומהווה לפיכך סביבת פיתוח עבור פיתוחה של מערכות מומחה.
מערכת המומחה מיישמת את אוסף החוקים הלוגיים שהוגדרו לאוסף העובדות, כך שבמהלך היישום יכולות להיווצר עובדות חדשות. במרבית המערכות לא נוצרים חוקים חדשים.
חוק לוגי בנוי מחלק של התניה (if) וחלק של ביצוע (then). כאשר קיימת עובדה מסוימת התואמת להתניה של חוק הלוגי, החוק עובר למצב הפעלה (activation). במידה שקיימות מספר עובדות המתאימות לחוק, תבוצענה הפעלות של החוק עד אשר כל העובדות "יטופלו".
מנוע ההסקה מבצע את חלק הביצוע של החוק שהופעל. כאשר חוק שהופעל מבוצע, הביצוע מוגדר כ"יריה" (fire). המנוע יפעל ויבצע את החוקים כל עוד קיימים ברשימה (Agenda) חוקים שעברו הפעלה. תוך כדי הביצוע, ייתכן שיתווספו, ימחקו או ישתנו עובדות. תוספות ושינויים אלו יכולים לגרום להפעלות נוספות של חוקים או לביטולן של הפעלות קיימות. לפיכך, ייתכנו מצבי סתירה (Conflict resolution) שפתרונם מוגדר על פי מדיניות (הניתנת לבחירה מראש).
דוגמאות למנועי חוקים

מנוע חוקים מבוסס ג'אווה JESS
מנוע CLIPS - גרסה קודמת של JESS שנכתבה בשפת C
מלב"ן

פעילות במוסד בחסות מלב"ן – "הכפר השוודי" בירושלים לילדים בעלי צרכים מיוחדים, תחילת שנות ה-60
ראש הממשלה, גולדה מאיר, התארחה באירוע של ארגון מלב"ן לכבוד קשישים בנתניה, 1969
סמל תוכנית מלב"ן (בפינה הימנית התחתונה) כחלק מפעולות המגבית היהודית המאוחדת בבול דואר שהונפק בישראל
תוכנית מַלְבֵּ"ן (ראשי תיבות של "מוסדות לטיפול בעולים נחשלים") הייתה תוכנית לטיפול בצורכיהם של עולים חדשים נכים, קשישים וחולים במחלות כרוניות בראשית ימיה של מדינת ישראל.
היסטוריה

התוכנית החלה לפעול בשנת 1949, כשותפות בין הסוכנות היהודית, ממשלת ישראל וארגון הג'וינט. בשנת 1951 פוצלה השותפות והוגדרו תחומי האחריות השונים הנוגעים לעולים – הסוכנות היהודית הפכה לאחראית למימון הובלת העולים מחו"ל וליישובם בישראל, וחדלה מלהשקיע כספים בתוכנית מלב"ן שבה נשאר הג'וינט המממן היחיד.
עד לשנת 1957 השקיע הג'וינט קרוב למאתיים מיליון דולר במלב"ן וסייע ליותר מרבע מיליון איש. באותה שנה הפעיל מלב"ן כ-23 מוסדות שונים, כדוגמת בתי חולים לקשישים, מוסדות לטיפול בבעיות נפשיות, ומעונות למשפחות ולעולים יחידים שידם לא השיגה דיור. בשנותיה הראשונות מדינת ישראל עדיין הייתה חסרת מערך רווחה ממלכתי, והצורך להעניק טיפול וסיוע למאות אלפי מהגרים שעלו לישראל בשנותיה הראשונות הוביל להרחבתה של תוכנית מלב"ן.
מראשית שנות ה-60 הוגדרו מחדש תחומי הפעילות ומלב"ן החל לתמוך גם בנזקקים לשירותי רווחה שאינם עולים, כדוגמת נוער בסיכון או לקוי שמיעה וראייה. בעקבות שינוי הפרדיגמה והתמורות שחלו בחשיבה המקצועית בתחום העזרה הסוציאלית, שונו סדרי העדיפויות של מלב"ן. מעתה ניתנה העדפה לטיפול באוכלוסיות החלשות בבית ובקהילה התומכת על פני השמתן במוסדות. כמו כן עודד הארגון יוזמות התנדבותיות לעזרה סוציאלית לנזקקים. כך, למשל, סייע מלב"ן להקמת עמותות כדוגמת איל"ן המטפלת בילדים נכים, חולים בפוליו, או לוקים בשיתוק מוחין, ולעמותת מיח"א המתמקדת בחינוך ילדים כבדי שמיעה. עקב כך, החל הג'וינט לצמצם את היקף התוכנית ולהעביר את האחריות על המוסדות שהקים למדינת ישראל ולעמותות פרטיות.
בשנת 1970 העבירה תוכנית מלב"ן את המוסדות הנותרים שהיו באחריותה – ארבעה בתי אבות ובית חולים גריאטרי אחד – לידי ממשלת ישראל.
בשנת 1976 חדלה תוכנית מלב"ן מתפעול ישיר של מוסדות הרווחה שהקימה, ונסגרה לאחר 27 שנות פעילות.
על בית החולים הגריאטרי בראשון לציון קיימת מחלוקת בין עיריית ראשון לציון למשרד הבריאות. בשנת 2020 משרד הבריאות תכנן לעשות שימוש במוסד כחלק מהטיפול בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, צעד שעורר התנגדות.
לקריאה נוספת

חוה גולנדר ויצחק בריק (עורכים), שליחות של חסד ואחוות אחים: סיפורו של מלב"ן-ג'וינט בישראל, 1949–1975, ירושלים: אשל – האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל, תשס"ו 2005.
פנינה רומם, מלב"ן – מוסד לטיפול בעולים נחשלים, זכרון יעקב: איתי בחור, 2012. (מבוסס על דיסרטציה באותו שם, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ח 2007.)
Doors to life: MALBEN, the American Joint Distribution Committee’s medical aid programs for Israel’s sick, aged and handicapped immigrants (issued by the United Jewish Appeal in cooperation with the American Joint Distribution), New York: The Appeal with the Committee, 1966.
הערות שוליים

↑  מקור: JDC annual reports 1949-1976, ארכיון הג'וינט העולמי בירושלים
↑  עיריית ראשון לציון תובעת את ממשרד הבריאות 32 מיליון שקלים, באתר השקמה ראשון לציון, ‏18 ביולי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311500705171  LCCN: n2004051713  VIAF: 157308597   WorldCat (עם VIAF): 157308597
מורן לביא

מורן לביא (נולדה ב-3 בפברואר 1983) היא כדורגלנית עבר ישראלית ששיחקה כקשרית מרכזית בקבוצת אס"א תל אביב והייתה קפטנית נבחרת ישראל.
ביוגרפיה

מורן לביא נולדה בכפר סבא וגדלה ברעננה. עד גיל 15 שיחקה טניס מקצועי ברמת השרון. לביא דורגה בעשירייה הראשונה בטניס נשים. לאחר שהגיעה להשיגים בולטים בטניס החליטה לפרוש לטובת הכדורגל, מכיוון שחיפשה לעסוק בספורט קבוצתי. כאשר החלה ללמוד בחטיבת "יהונתן", פגשה במאמן אשר מסינג, שחקן עבר בקבוצת הכח עמידר רמת גן, לאחר שראה את יכולות המשחק שלה הפנה אותה למאמן אלון שרייר ומאז היא משחקת כדורגל.
ביוגרפיה > קריירה

לביא זכתה באליפות בתי הספר בקטרגל עם בית ספרה, תיכון "מור מטרו ווסט" רעננה. באותו העת היא שיחקה בקבוצת הפועל רעננה. ב-1998, שנה אחרי שהצטרפה לליגת הנערות בכדורגל, נפתחה ליגת הנשים הראשונה בישראל, מאז שיחקה בקבוצת אס"א תל אביב. למשך תקופה מסוימת הייתה שיאנית ההופעות בנבחרת ישראל והשחקנית הוותיקה ביותר בליגת הנשים בישראל.
בשנת 2002 נסעה לביא ללימודים ב- TCU Texas Christian University בטקסס שם למדה עד לשנת 2006. במסגרת לימודיה שיחקה במשך ארבע שנים בקבוצה המצטיינת של המכללה וסיימה את התואר שלה ביחסים בינלאומיים ואנתרופולוגיה בהצטיינות.
בתום לימודיה, בקיץ 2006, נסעה לביא לאיסלנד שם שיחקה במשך חודשיים בקבוצה Haukar המדורגת בליגה השנייה כדי לנסות ולהעלות את הקבוצה ליגה.
לביא שיחקה ארבע עונות ברציפות במוקדמות ליגת האלופות לנשים. בעונת 2012 זכתה קבוצתה במקום הראשון במשחקי המוקדמות, שם הבקיעה לביא גול נגד קבוצה מפורטוגל. הנבחרת עלתה לאליפות והגיעה לאחת מ-32 הקבוצות הטובות באירופה, שם הפסידה לאלופת איטליה בשני המשחקים. זהו השלב הגבוה ביותר בליגה העולמית, אליו הגיעה קבוצת כדורגל לנשים ישראלית.
שיחקה עד עונת עונת 2016/2017.
עבדה גם כרכזת פרויקטים באתנה באיגוד הטניס וכמאמנת כדורגל באתנה ג'וניור.
הכשרות

מאמנת קבוצת הנערות של הפועל רעננה בליגת הנערות (2012)
מדריכת מאמני כדורגל מטעם ההתאחדות לכדורגל בישראל
מדריכת כושר מטעם שיאים של מכון וינגייט
הישגים

אליפות המדינה: (7) - 1999/2000, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015
גביע המדינה: (4) - 2010/2011, 2011/2012, 2013/2014, 2016/2017
מוחמד גמודי

מוחמד גמודי (781) בריצת הגמר ל-5,000 מטר באולימפאדת מקסיקו (1968) בה זכה בזהב. משמאלו נפתלי טמו מקניה שזכה במדליית הארד
מוחמד א-תלילי בן עבדאללה ידוע כמוחמד גמודי (בערבית: محمد التليلي بن عبدالله;‏ נולד ב-11 בפברואר 1938) הוא אתלט תוניסאי בעבר, אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) וסגן אלוף אולימפי (מינכן 1972) בריצת 5000 מטר, סגן אלוף אולימפי (טוקיו 1964) וזוכה מדליית ארד אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) בריצת 10,000 מטר.
ביוגרפיה

גמודי נולד ב-1938 בשם מוחמד תלילי אבן עבדאללה (Mohammed Tlili ben Abdallah) בכפר סידי אייש (אנ') שבמרכז תוניסיה. עם סיום לימודיו התגייס לצבא תוניסיה ואת כל תקופת הקריירה הספורטיבית שלו (1963–1972) עשה כשהוא חייל ולאחר פרישתו מהקריירה הספורטיבית הועלה לדרגת קצין. לאחר סיום שירותו הצבאי שימש כיועץ טכני ו"צייד כישרונות" באיגוד האתלטיקה התוניסאי הלאומי.
קריירה ספורטיבית > 1963

במשחקי הים התיכון שנערכו בנאפולי איטליה זכה גמודי בשתי מדליות זהב, בריצת 5000 מטר בשיא משחקים חדש של 14:07.4 דקות ובריצת 10,000 מטר בשיא משחקים חדש נוסף של 29:34.2 דקות.
קריירה ספורטיבית > 1964

באולימפיאדת טוקיו זכה גמודי במדליית כסף בריצת 10,000 מטר בתוצאה שח 28:24.8 דקות, אחרי בילי מילס מארצות הברית שקבע שיא אולימפי חדש של 28:24.4 דקות ולפני רון קלארק מאוסטרליה (28:25.8 דקות). נוסף לכך, הוא עבר את שלב המוקדמות בריצת 5000 מטר אך ויתר על ריצת הגמר.
קריירה ספורטיבית > 1965

בתחרות ריצת שדה בין לאומית שנערכה באוסטנדה (אנ') למרחק 12.1 ק"מ זכה במדליית ארד (37:00 דקות).
קריירה ספורטיבית > 1967

במשחקי הים התיכון שנערכו בתוניס הגן על תאריו וזכה בשתי מדליות זהב בריצת 5000 מטר בשיא משחקים חדש של 14:02.2 דקות ובריצת 10,000 מטר בתוצאה של 31:01.6 דקות.
קריירה ספורטיבית > 1968 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת מקסיקו סיטי זכה גמודי בשתי מדליות, זהב וארד. במדליית זהב בריצת 5000 בתוצאה של 14:05.01 דקות, לפני קיפצ'וגה קיינו (14:05.61 דקות) ונפתלי טמו (14:06.41 דקות), שניהם מקניה. מדליית ארד בריצת 10,000 מטר בתוצאה שח 29:34.20 דקות, אחרי נפתלי טמו (29:27.40 דקות) ומאמו וולדה אתיופיה (29:27.75 דקות דקות).
באליפות הבינלאומית לריצות שדה (אנ') שנערכה בתוניס למרחק 12.1 ק"מ אותה שנה הוא זכה במדליית זהב (35:25.4 דקות).
קריירה ספורטיבית > 1971

במשחקי הים התיכון שנערכו באיזמיר טורקיה זכה מדליית כסף בריצת 5,000 מטר בתוצאה של 13:40.8 דקות.
קריירה ספורטיבית > 1972

באולימפיאדת מינכן זכה במדליית כסף בריצת 5,000 מטר בתוצאה של 13:27.33 דקות, אחרי לאסה וירן מפינלנד שקבע שיא אולימפי חדש של 13:26.42 דקות ולפני יאן סטיוארט מבריטניה (13:27.61 דקות). נוסף לכך השתתף בריצת 10,000 מטר אולם לאחר כ-5,000 מטר נפל לאסה וירן על המסלול וגמודי נתקל בו ונפל אף הוא. וירן התאושש מהר, חזר למירוץ ואף ניצח בו עם שיא עולם חדש של 27:38.35 דקות, אולם לגמודי לקח יותר זמן להתאושש ועד שחזר למירוץ נפתח פער של כ-100 מטר מהמובילים ולאחר שנכשל בניסיון לסגור את הפער פרש מהריצה.
הישגים

גמודי היה התוניסאי הראשון שזכה במדליית זהב אולימפית ומהרצים האפריקאים שסימנו את תחילתה של השליטה האפריקאית בריצות הארוכות.
התוצאה אותה השיג גמודי בשלב המוקדמות של ריצת 10,000 מטר באולימפיאדת מינכן (27:54.69 דקות) נרשם כשיא תוניסיה שטרם נשבר.
הערות שוליים

↑  יורם אהרוני, שיאיו של מוחמד גמודי, באתר מכון וינגייט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14349068  ISNI: 0000 0000 5351 4073  LCCN: no2005037199  VIAF: 4660278   WorldCat (עם VIAF): 4660278
מיקרואורכידיזם

| --- | --- |

 תחום:  אורולוגיה 
 סיווגים
 ICD-11:  GB03 
 
מיקרואורכידיזם הוא פגם גנטי המצוי בזכרים, המאופיינת באשכים קטנים באופן חריג; הוא ההפך ממאקרואורכידיזם, המאופיין באשכים גדולים באופן חריג.[דרוש מקור]
המצב קשור (ולרוב משני) למספר פגמים גנטיים אחרים, כולל תסמונת קליינפלטר ותסמונת פראדר וילי, כמו גם הפרעות מומים מרובות אחרות. ניתן לקבוע את מידת החריגות של האשכים על ידי שימוש באורכידומטר. בנוסף, מיקרואורכידיזם עשוי להתרחש גם כתוצאה מהתכווצות או ניוון של האשך עקב זיהומים כמו חזרת. מיקרואורכידיזם נבדל מניוון אשכים שנגרם כתוצאה מטיפול הורמונלי או פציעה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  הגדרת מיקרואורכידיזם
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מורן מגל

| --- | --- |

מורן מגל בהופעה בחיפה, 2015
 לידה:  4 בפברואר 1984 (בת 40)
 מוקד פעילות:  ישראל
 סוגה:  רוק מתקדם, פולק, השפעות של הבי מטאל
 כלי נגינה:  פסנתר, שירה
 http://www.moranmagal.com/
מורן מגל (נולדה ב-4 בפברואר 1984) היא זמרת-יוצרת, פסנתרנית, מלחינה, מעבדת ומפיקה מוזיקלית ישראלית. היא שרה וכותבת בעיקר באנגלית ופועלת באירופה. סולנית ופסנתרנית בהרכב הקרוי על שמה, Moran Magal.
קריירה מוזיקלית

מורן מגל גילתה עניין במוזיקה מילדותה. למדה לנגן על חלילית בגיל צעיר מאוד והתחילה לנגן על פסנתר בגיל 15 . בגיל 18 הוציאה שני סינגלים לרדיו. למדה במכללת "הד" למוזיקה.
בשנת 2010 הוציאה מיני-אלבום ראשון שלה בשם "Piece Of Advice". האלבום, בהפקת מאיר עמר, מכיל 6 שירים באנגלית ומורכב ממספר סגנונות מוזיקליים.
מגל השתתפה בפסטיבל סולם יעקב בשנים 2010–2013.
בספטמבר 2012 השתתפה בפסטיבל מוזיקה יהודית בבודפשט ובאוקטובר של אותה השנה ביצעה סבב של 12 הופעות עם הגיטריסט ההונגרי פטר גרנדש (Peter Gerendas). ב-2013 השתתפה כפסנתרנית אורחת באלבום All Is One של להקת האוריינטל מטאל אורפנד לנד (בהמשך שיתפה פעולה עם להקה זו ועם יוסי סאסי פעמים רבות). באותה השנה גם השתתפה במופע הפותח את הופעתו של ברט בכרך בישראל.
ב-2013 הוציאה את אלבומה השני, "רגישות יתר". אלבום זה מכיל שירים בעברית. באלבום זה השתתפו בין היתר האמנים הישראלים יונתן מילר ככנר, שי טוחנר כגיטריסט ותומר צדקיהו כמתופף. בקיץ של אותה השנה השתתפה בפסטיבל אבו גוש. באותה שנה השתתפה בתוכנית המציאות The Voice ישראל. בה ביצעה גרסת כיסוי לשיר Poison של אליס קופר, שיר זה זכה לתואר "האודישן המושלם". לאחר מכן התמודדה בקבוצתו של אביב גפן.
כתבה מוזיקה וליוותה הצגות כפסנתרנית. ההצגה "אהבה דיגיטלית " לה כתבה מוזיקה מקורית הציגה בפסטיבל אישה בחולון 2014.
ב-2015 השתתפה במספר מופעים עם להקת אורפנד לנד ובקיץ של אותה השנה בהופעה Battle of the Babes בה השתתפו מספר להקות מטאל ישראליות צעירות עם שירה נשית. באותה השונה הוציאה גרסת כיסוי לשיר From Broken Vessels של אורפנד לנד יחד עם קובי פרחי, סולן הלהקה. ב-2016 הוציאה מגל אלבום נוסף, Shades Of Metal Private Collection. האלבום מורכב בעיקר מגרסאות כיסוי לפסנתר לשירי הבי מטאל מוכרים, לצד שיר אותו הלחינה מגל עצמה. בין השאר אירחה את כוכב המטאל, וורל דיין, מהלהקות Nevermore,ו Sanctuary,בביצוע השיר Solitude של בלאק סבאת'.
מאוחר יותר באותה שנה הקליטה את שיר הנושא של הארגון ההונגרי הבינלאומי "מצעד החיים" יחד עם השחקן והזמר הישראלי צחי הלוי.
אחר-כך נסעה לסיבוב הופעות בגרמניה בו פתחה את המופע של דניאל קוואנה מלהקת ANATHEMA בארטר גלרי בברלין וכתבה מוזיקה ועיבודים עבור המקהלה הגרמנית Stimmgewalt איתם גם יצאה לסיבובי הופעות.
כשחזרה לארץ הוציאה יחד עם יוסי סאסי סינגל המהווה גרסת כיסוי לשיר של להקת המטאל איירון מיידן. האלבום והשיר הושקו בהופעה חיה בפברואר 2016, בה השתתפו לצד מורן האמנים ישראלים קובי פרחי, יוסי סאסי, דורון רפאלי ואלכסיי קוצ'טקוב.
ב-2016 הוחתמה בלייבל הגרמני USM.
ב-2016 עברה מישראל לברלין והקימה הרכב תחת שמה יחד עם המתופף מרקוס פמינלה, הבסיסט ישי זומר, הכנריות שיר-רן ינון וסקיי קינלאו והגיטריסט הגרמני תומאס קוק, שהחליף ב-2020 את פדריקו טרוצי. הם הקליטו יחד את האלבום Under Your Bed, שיצא ב-2019 תחת הלייבל הגרמני SAOL.. לשיר הנושא של האלבום צולם קליפ בבימויה של הבמאית ויוצרת הקולנוע לאה שטריקר - שעבדה בין השאר גם על "ממזרים חסרי כבוד" יחד עם קוונטין טרנטינו.
ב-2020 הצטרפה ללהקת Dying Phoenix הגרמנית.
ב 2021 הקליטה פסנתר עבור האלבום של הלהקה הגרמנית Tanzwut (אנ').
פסטיבלים

מורן מגל השתתפה בפסטיבלים רבים בישראל ומחוצה לה. בהם:
פסטיבל קולנוע דרום (2011, 2014)
פסטיבל נשים (2014)
פסטיבל סולם יעקב (2010-2013)
פסטיבל קיץ בינלאומי בבודפשט (2012)
פסטיבל אבו גוש (2014)
הופעות של להקת מורן מגל בפסטיבלים:
פסטיבל Trolls&Legendes בבלגיה (2019)
פסטיבל Wave Gotik Treffen בלייפציג (2017)
פסטיבל Castel Fest בבלגיה
2019 Jewish Art Days בבודפשט
שני סיבובי הופעות בפינלנד.
דיסקוגרפיה

Piece Of Advice (מיני-אלבום), 2010
רגישות יתר, 2013
Shades Of Metal Private Collection, ‏2016
Under Your Bed, ‏2019
הערות שוליים

1 2  דף אישי, בפייסבוק
↑  אלבום והופעה: מורן מגל, אתר הבמה
↑  ריאיון עם מורן מגל, רשת ג'
↑  רגישות יתר, אתר bandcamp.com
↑  מורן מגל במופע להקה -Secret Way To Heaven, אתר אקו"ם
↑  אודישן בתוכנית The Voice ישראל, אתר reshet.tv
↑  פסטיבל הפסנתר, פייסבוק
↑  Battle of the Babes, סקירת הופעה, יותם "דיפיילר" אבני (להקת Prey For Nothing), אתר מטאליסט
↑  חדשות, אתר מטאליסט
↑   אבי פיטשון, מורן מגל נותנת למטאל את הכבוד הראוי לו, באתר הארץ, 12 בפברואר 2016
↑  לצלילי פסנתר – מורן מגל משיקה אלבום בבית היוצר, אתר מטאליסט הפקות
↑  מורן מגל הוחתמה בלייבל הגרמני USM, באתר החברה (אנגלית)
↑  Moran Magal – Under Your Bed, Metal Temple, 4 September 2019
Metal-Review: MORAN MAGAL – UNDER YOUR BED, Metalogy, 21 April 2020 (בגרמנית)
↑  הודעה באתר פייסבוק
↑  Moran Magal, מתוך אתר הבית
↑  Moran Magal Live @ Trolls&Legendes Festival, בערוץ יוטיוב של מורן מגל
↑  Moran Magal Band *WGT 2017* Germany | Live Performance | Trailer, בערוץ יוטיוב של מורן מגל
↑  07-02-2020 Moran Magal, באתר Tempelores
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588412805171  GND: 128864311X  ISNI: 0000 0004 6540 1948  VIAF: 119145304382178570172   WorldCat (עם VIAF): 119145304382178570172 
מורן מגל ויוסי סאסי, 2015
מורן מגל וקובי פרחי (אורפנד לנד)
מיכל למדני

מיכל למדני-כהן (נולדה ב-5 בדצמבר 1944) היא אתלטית עבר ישראלית, שמונה פעמים אלופת ישראל (1960 - 1966 ו-1968), שיאנית ישראל, אלופת ושיאנית המכביה (השישית 1961 והשביעית 1965) בקפיצה לגובה. ייצגה את ישראל באולימפיאדה (טוקיו 1964).
ביוגרפיה

למדני גדלה בכפר חיים. התאמנה בקבוצת הפועל חדרה בהדרכתו של שורה רפפורט.
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1960 זכתה למדני במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.40 מטר לפני רינה גוטסמן ממכבי חיפה (1.40 מטר) וליכטנשטיין מהפועל ראשון לציון (1.35 מטר).
ביוגרפיה > אלופת ושיאנית המכביה

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכו בתל אביב בשנת 1961 זכתה למדני במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא מכביה חדש של 1.53 מטר, לפני עמליה פרנק מישראל (1.40 מטר) ואנה מריה נורסה מאיטליה (1.40 מטר), שיפור לשיא של אהובה קריביצקי (1.48 מטר). יום למחרת, במסגרת תחרויות הנוער של המכביה היא שיפרה את השיא הישראלי של קריביצקי בס"מ והעמידה אותו על 1.57 מטר.
באליפות בתי הספר באתלטיקה שנערכה במאי 1962 זכתה למדני במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.60 מטר.
באליפות הפועל באתלטיקה שנערכה ביוני 1963 זכתה למדני במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.64 מטר.
באוגוסט 1963 לקתה למדני במחלת כליות והחמיצה את האוניברסיאדה.
ביוגרפיה > אולימפיאדת טוקיו

בתחרות שנערכה במכון וינגייט במאי 1964 קבעה למדני בקפיצה לגובה שיא ישראלי חדש של 1.65 מטר. באולימפיאדת טוקיו (1964) היא סיימה במקום 19 בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.65 מטר.
בתחרות שנערכה ב-1 במאי 1965 זכתה למדני בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.66 מטר.
בתחרות האתלטיקה של המכביה השביעית שנערכה ברמת גן ב-31 באוגוסט 1965 זכתה למדני במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא ישראלי ובשיא מכביה חדש חדש של 1.67 מטר ובכך הגנה על תוארה. שיא ישראלי זה החזיק מעמד 6 שנים ונשבר על ידי אורית אברמוביץ' (1.68 מטר).
במסגרת תחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-8 שנערכו באצטדיון רמת גן בתחילת מאי 1966 זכתה למדני במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.64 מטר, אחרי שיאנית העולם והאלופה האולימפית יולנדה באלאש מרומניה (1.75 מטר).
בשנת 1966 נישאה למדני לספורטאי יצחק כהן והחליטה לוותר על השתתפות במשחקי אסיה ובשנת 1967 נולד בנם הבכור.
תארים והישגים

בשנת 1963 זכתה למדני בתואר ספורטאית השנה של ישראל.
הערות שוליים

↑  ברוך שיינברג, 4 שיאים ארציים באליפות המדינה באתלטיקה קלה, דבר, 3 ביולי 1960
↑  ר. פלס, מיכל למדני קבעה שיא חדש בקפיצה לגובה -1.57 מ', דבר, 3 בספטמבר 1961
↑  ר. פלס, למיכל חסרים 8 ס"מ כדי לייצג את ישראל בג'אקרטה, מעריב, 29 באוקטובר 1961
↑  א. פז, למדני השיגה שיא בקפיצה לגובה -1.60 מ', מעריב, 23 במאי 1962
↑  א. דורון, למדני העפילה ל-1.64 מ'!, מעריב, 16 ביוני 1963
↑  א. דורון, למדני לא תוכל לצאת לאוניברסיאדה מסיבות בריאות, דבר, 13 באוגוסט 1963
↑  אברהם פז, שני הישגים מצוינים ב"מבחן אולימפי" באתלטיקה - למדני: 1.65 מטר בגובה, מעריב, 10 במאי 1964
↑  אברהם פז, למדני:1.66 בגובה, מעריב, 2 במאי 1965
↑  אברהם פז, קפיצות הזהב של למדני וגדישביץ, מעריב, 30 באוגוסט 1965
↑  מעריב לספורטאים - אלופי המכביה ה-7, מעריב, 1 בספטמבר 1965
↑  ביום השני לתחרויות האתלטיקה, דבר, 4 במאי 1966
↑  קפיצה לנשואין, מעריב, 9 בדצמבר 1966
↑  מזל טוב, מעריב, 26 ביוני 1967
↑  ספורטאית השנה, מעריב, 29 בנובמבר 1963
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת טוקיו (1964)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | גדעון אריאל • עמוס גלעד • מיכל למדני • מרים סידרנסקי • לוי פסבקין |  |
|  קליעה | מקסים כהן • נחמיה סירקיס • חנן קריסטל |  |
|  שחייה | אברהם מלמד • גרשון שפע |  |
מלבד אהבה

מלבד אהבה הוא סינגל שלישי מתוך האלבום חמצן של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור במרץ 2003. השיר נכתב על ידי צרויה להב, הולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין.
רשימת השמעה

| מלבד אהבה> מס' | מלבד אהבה> שם | מלבד אהבה> מילים | מלבד אהבה> לחן | מלבד אהבה> עיבוד | מלבד אהבה> משך | מלבד אהבה>  | מלבד אהבה>  | מלבד אהבה>  | מלבד אהבה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מלבד אהבה  | צרויה להב | רמי קלינשטיין | רמי קלינשטיין | 3:53 |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 3 |  |
מלחמת חורמה

הביטוי "מלחמת חרמה" או "עד חורמה" הוא ביטוי שמשמעותו מלחמה קשה עד להפסד או ניצחון מוחצים.
מקור הביטוי בספר דברים, פרק א', בקללה "וַיִּרְדְּפוּ אֶתְכֶם ... וַיַּכְּתוּ אֶתְכֶם בְּשֵׂעִיר עַד חָרְמָה". הכוונה ב"עד חורמה" היא לפעולה מלחמתית של הדיפת האויב עד לעיר חורמה. מקומה המשוער של העיר הוא בנגב, בקרבת העיר ערד.
באזור זה היו מצויים מכרות ברזל ונחושת, ועל כן התקרבות בני ישראל למכרות היוותה איום על כל יושבי האזור[דרוש מקור]. מלך ערד חבר עם האמורי ויחד הבריחו את בני ישראל דרומה, עד חורמה.
מיכל מושקט-ברקן

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בת 58 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 
מיכל מושקט-ברקן (נולדה ב-1966) היא פרופסור לחינוך יהודי ומנהלת מחלקת החינוך והפיתוח המקצועי ב-"היברו יוניון קולג". יזמה ועומדת בראש תוכנית המיצטיינים "רקמה" אשר במסגרתה לומדים לימודי מוסמך במרכז מלטון לחינוך יהודי שבאוניברסיטה העברית בירושלים ומתמחים בחינוך יהודי פלורליסטי בקולג'. מושקט-ברקן יזמה, הקימה ומשמשת כראש אקדמי של תוכנית "חדר מורים לזכר שירה בנקי". שימשה כחברה בוועדת המקצוע שהקימה את מקצוע "תרבות יהודית ישראלית" במשרד החינוך. חוקרת פיתוח מקצועי ואידאולוגי בחינוך יהודי, מנהיגות חינוכית, פלורליזם ורב תרבותיות בחינוך. יועצת התוכן של "קול העם" יזמה בהובלת נשיא מדינת ישראל.
ביוגרפיה

מיכל מושקט נולדה ב-1966. גדלה בפתח תקווה, בבית דתי-ציוני.
את שירותה הצבאי עשתה כמורה לעברית לחיילים עולים והשתחררה ב-1987 בדרגת סגן.
לאחר מכן פנתה מושקט-ברקן ללימודים במכון כרם להכשרת מורים, אותה סיימה ב-1991. ב-1987 החלה את לימודיה באוניברסיטה העברית בירושלים בה השלימה שלושה תארים: ב-1992 סיימה תואר ראשון בגאוגרפיה ופילוסופיה יהודית, שש שנים מאוחר יותר, ב-1998, סיימה בהצטינות את לימודי המוסמך וב-2006 קיבלה תואר דוקטור, בנושא מפגשים אידאולוגיים בלימודי יהדות.
נשואה למוטי ואם לארבעה.