stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגף משאבי אנוש (משטרה)
מבנה האגף > חטיבות

| שם | תפקיד | מפקד/ת |
| --- | --- | --- |
| חטיבת פיתוח ושימור כוח אדם | חטיבת פיתוח ושימור כוח אדם אחראית על פיתוח, שימור וקידום ההון האנושי, לצד תכנון עתידי של כוח האדם במשטרת ישראל. | תנ"צ נאוה ברינה |
| חטיבת גיוס ושחרור | חטיבת גיוס ושחרור אחראית על איתור, גיוס ומיון מועמדים לשירות במשטרת ישראל וכן ניהול תהליכי הפרישה והשחרור של אנשי הארגון. | תנ"צ מירית מזרחי |
מבנה האגף > מחלקות

| שם | תפקיד | מפקד/ת |
| --- | --- | --- |
| מחלקת גיוס | מחלקת גיוס אחראית על איתור, מיון וגיוס של כלל אנשי הקבע למשטרת ישראל, בהתאם ליעדי הגיוס המשתנים משנה לשנה. תהליך הגיוס נעשה באופן מקצועי, יסודי ומעמיק וכולל בתוכו מספר שלבים שנועדו להבטיח את מידת ההתאמה הנדרשת של כל מועמד לתפקיד. | נצ"מ מאיר מינקר |
| מחלקת מדעי ההתנהגות | מחלקת מדעי ההתנהגות אחראית על בניית תשתית ויישום ידע מתחום מדעי ההתנהגות בפיתוח והפעלת תהליכי מיון, ייעוץ ארגוני, מחקר והערכת עובדים. המחלקה פועלת לטיוב איכות כוח האדם, תהליכי העבודה, קבלת ההחלטות וכן ליצירת תשתית ידע איכותי רלוונטי, עדכני ומדויק, באמצעות פיתוח והפעלת מבחנים, כלי הערכה ומדדים אינטגרטיביים והובלת המחקר בתחום מדעי ההתנהגות בארגון. | נצ"מ דורית חדאיו |
| מחלקת המשמעת | מחלקת משמעת אחראית על הטיפול בשוטרים המעורבים בעבירות פליליות ומשמעתיות ועבירות הנובעות מתלונות אזרחים ובחינת המשך שירותם של שוטרים שתפקודם לקוי. בנוסף, המחלקה אחראית על הנחיה, פיקוח ובקרה בתחום הדין המשמעתי לרבות התביעה בבית הדין למשמעת וייצוג המפכ"ל בבית הדין לערעורים ובבית המשפט המחוז. | נצ"מ דנה ימינחה |
| מחלקת תכנון ופיתוח משאבי אנוש | מחלקת תכנון אחראית על קביעת המדיניות, העקרונות והנהלים לטיפול במשאב האנושי במשטרת ישראל וכן גיבוש מדיניות הגיוס, השימור וטיוב כוח האדם בארגון. המחלקה פועלת להטמעת תהליכים ולזרימת מידע פנים וחוץ ארגוני ומשתלבת בתהליכים חוצי ארגון. | נצ"מ חגית ונטורה |
| מחלקת הפרט | מחלקת פרט אחראית על מדיניות הארגון למימוש תנאי השירות לאוכלוסיות השונות בקרב כלל משרתי משטרת ישראל, גמלאים ובני משפחותיהם. המחלקה פועלת בנושאי פרישה לגמלאות, טיפול בנפגעים ומשפחות שכולות, בקרה בתחום משטר ונוהג וכן הנחיה מקצועית למערך הרווחה. | נצ"מ ליאת תשובה |
| מחלקת כוח האדם | מחלקת כוח אדם אחראית על טיפול ושימור המשאב האנושי בארגון: אנשי הקבע, משרתי החובה, משרתי השירות הלאומי והאזרחי-ביטחוני. המחלקה אחראית על שיבוץ, קידום, השמה ושחרור של כלל המשרתים, נגדים וקצינים. | נצ"מ מירית מזרחי |
מבנה האגף > יחידות

| שם | תפקיד | מפקד |
| --- | --- | --- |
| יחידת קצין הרפואה הראשי | יחידת קצין רפואה ראשי מפקחת על בריאות השוטרים בתחומי הרפואה התעסוקתית, המונעת והמבצעית, וכן מפקחת על בריאות העצורים בזמן שהייתם במתקני המשטרה. היחידה בודקת התאמה תפקודית של השוטרים לביצוע משימותיהם ופועלת לקידום בריאות השוטרים ורפואה מונעת. | נצ"מ ד"ר וולרי שושן |
| היחידה לתכנון שכר | היחידה לתכנון שכר אחראית על עיצוב מדיניות השכר והפנסיה של הארגון. היחידה פועלת לשיפור השכר, ולוקחת חלק בניהול משא ומתן מול משרד האוצר לקביעת הסכמי שכר המשרתים את צורכי המשטרה ובחתימה על הסכמים בין משרדיים, שמטרתם יצירת הוגנות בשכר ובפנסיה. | נצ"מ רונן בר שלום |
נס (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  יבגני רומן
 הופק בידי:  לאון פרודובסקי
 תסריט:  יבגני רומן
 עריכה:  שי רודוגובסקי
 שחקנים ראשיים:  ולדימיר פרידמן סלבה ביברגל
 מוזיקה:  חנה אג'ישווילי
 צילום:  סרגיי (ישראל) פרידמן
 הקרנת בכורה:  פסטיבל ירושלים 2006
 משך הקרנה:  35 דקות
 שפת הסרט:  רוסית, עברית
 פרסים:  זכה בפרס סרט הטוב ביותר בפסטיבל 2006 FIDEC בבלגיה, פרס הסרט האסייתי הטוב ביותר בפסטיבל הסטודנטים ה-5 בבייג'ינג, ופרסים נוספים בפסטיבלים בפולין, צ'כיה, וארצות הברית. השתתף בתחרות הדרמות בפסטיבל הקולנוע ה-23 בירושלים ועוד כ-30 פסטיבלים בינלאומיים ברחבי העולם.
 דף הסרט ב־IMDb
נס הוא סרט עלילתי קצר משנת 2006, שביים יבגני רומן והיה סרט הגמר שלו במסגרת לימודי הקולנוע באוניברסיטת תל אביב.
עלילה

הסרט מספר על ואלרה (ולדימיר פרידמן), אב שמגדל את מקס (אלכס קלניוק), בנו בן העשר לבדו, אחרי שאשתו נדיה נהרגה בתאונת דרכים שמונה שנים קודם לכן. ואלרה מעוניין לקחת את בנו לטיול שורשים למכורתו רוסיה. מכיוון שהוא אינו יכול להרשות לעצמו את הטיול, הוא מנסה לגייס כסף בדרכים שונות. במהלך ניסיונותיו נודע לו שבנו כנראה אינו בנו הביולוגי והוא מנסה לברר את האמת.
הסרט שודר בערוץ 2 ובסינמטקים ונרכש לשידור על ידי "yes".
שחקנים

| שחקן/ית | תפקיד |
| --- | --- |
ולדימיר פרידמן: ואלרה, האב
אלכס קלניוק: מקס, הבן
סלבה ביברגל: אנטון
יובל ברגר: צלם פרסום
שרון לנגר: מפיקת פרסום
לאון פרודובסקי: מוזג
מיכאל רוז'צקי: סלבה
יצחק קרמניצר:
גיס (משפחה)
הערות שוליים

↑  חוזר מנכ"ל על העסקת קרובי משפחה
↑  חיתולי ספר-תורה. פרק בתולדות אמנות יהודית העממית. תערוכת חיתולי ס״ת של המוזיאון Torah Binders. A Jewish Folk Art. Exhibition of Torah Binders from the Museum, באתר Catalog of Catalogs Online, A Bibliography of Temporary Exhibition Catalogs Since 1876 that Contain Items of Judaica
1 2  Pesaḥim Chapter 6, אילו דברים פרק שישי, De Gruyter, 2013-07-15, עמ' 205–238, מסת"ב 978-3-11-031591-2
ניר דוד (מנכ"ל)

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1969 (בן 55) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה הפתוחה  המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע 
 מעסיק:  בזק 
 מספר צאצאים:  2 
 
ניר דוד (נולד ב-14 בפברואר 1969) הוא מנהל ישראלי, מנכ"ל בזק ויו"ר בזק-ג'ן בע"מ, מיזם החשמל של בזק, מאז אפריל 2024.
ביוגרפיה

דוד נולד בשנת 1969 בחיפה וגדל בקריית מוצקין, שירת כלוחם בחיל הים.
דוד הוא הנדסאי חשמל, בעל תואר ראשון בכלכלה וניהול מהאוניברסיטה הפתוחה ותעודת הוראה בפיזיקה מהמכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית

בשנת 1993 הצטרף לבזק ככבלר (טכנאי תשתיות). במהלך השנים התקדם במגוון תפקידים בחברה:
בשנת 2006 מונה למנהל מוקדי השירות בחטיבת לקוחות פרטיים.
2011–2018: כיהן כמנהל אגף קשרי לקוחות, במהלכו ניהל את כלל יחידות השירות של החטיבה העסקית ופעל לשיפור השירות ללקוחות הארגוניים.
2018–2020: מילא את מקומו של מנהל החטיבה העסקית ומנהל אגף אינטגרציה וקשרי לקוחות, ופעל להטמעת שירותים חדשים ולמיזוג יחידות.
ב-2022 מונה לסמנכ"ל החטיבה העסקית, שסיפקה שירותי טכנולוגיה ותקשורת למגוון רחב של עסקים. במסגרת תפקידו, היה אחראי לחתימת עסקת ענק עם משרד הביטחון לחיבור בסיסי צה"ל לתשתית סיבים אופטיים, בהיקף הנאמד בכ-125 מיליון ש"ח. בתקופתו כסמנכ"ל החטיבה העסקית, ההכנסות של החטיבה זינקו ב-81%, בעיקר בזכות גישה פרו-אקטיבית שהובילה את בזק להיכנס לתחומים חדשים כמו אבטחת מידע ושירותי ענן
ב-10 במרץ 2024 נבחר לתפקיד מנכ"ל קבוצת בזק לאחר פרישתו של רן גוראון, ומינויו נכנס לתוקף באפריל 2024.
בשנת 2024 דורג ניר דוד במקום ה-26 ברשימת “50 המנהלים הטובים בישראל” של כלכליסט, עם ציון כולל של 7.63. במסגרת הדירוג, הוא זכה במקום השני בקטגוריית “התחשבות בבעלי עניין”, המדגישה מנהלים שמובילים את החברה תוך דגש על שותפים עסקיים, עובדים ולקוחות.
ביוגרפיה > חיים אישיים

דוד נשוי לליביה, להם שני ילדים, והם מתגוררים ביקנעם עילית.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  דיאנה בחור ניר ועדיאל איתן מוסטקי, "בסרטי טבע כולם בצד של האנטילופה. אני בצד של האריה", באתר כלכליסט, 11 ביולי 2024
↑   מיכאל רוכוורגר, המנכ"ל הבא של בזק: ניר דוד יחליף את רן גוראון, באתר TheMarker‏, 9 במרץ 2024
↑  יהודה שרוני, ‏בהיקף של 125 מיליון שקלים: עסקת הענק בין צה"ל לבזק, באתר מעריב אונליין, 4 ביולי 2023
↑  ynet, אחרי 31 שנים בחברה: ניר דוד מונה למנכ"ל בזק, באתר ynet, 10 במרץ 2024
↑  50 המנהלים והמנהלות הטובים 2024, באתר 100-2020.webflow.io
↑  מנכ"ל חדש לחברת בזק – ניר דוד מיקנעם, באתר ניוז חיפה והקריות
סרט מודעות

סרט אדום המצוי בשימוש בינלאומי כסמל למלחמה באיידס
סרט ורוד המציין את התמיכה במאבק נגד סרטן השד
סרט צהוב להזדהות עם שבויים וסולידריות עם לוחמים ותפילה לשובם לשלום
סרט מוּדָעוּת הוא סרט קטן, בצבע מסוים, המקופל ללולאה, או חפץ המייצג סרט כזה, הנענד או מוצג לשם הבעת הזדהות עם עמדה מסוימת או מטרה מסוימת.
המשמעות שמאחורי סרט המודעות תלויה בצבע. קבוצות רבות אימצו סרטים כסמלים לתמיכה במטרה מסוימת או להעלות למודעות נושא מסוים, וכתוצאה מכך, קורה שמטרות שונות משתמשות באותו הצבע. לחלופין, מטרות מסוימות יכולות לעשות שימוש בכמה צבעים. סרט בצבע אדום או ירוק-כחול עשוי לייצג מחאה כנגד שימוש בסמים, וסרט סגול או לבן עשוי לייצג תמיכה בחולים במחלת אלצהיימר.
את סרטי המודעות נוהגים בדרך כלל להצמיד בסיכה לבגד או לקשור סביב חפצים כדוגמת אנטנת הרדיו של המכונית. כשהמטרה היא להדגיש עמדה בצורה בולטת יותר נעשה שימוש בסרטים גדולים יותר אותם קושרים סביב חפצים כדוגמת עצים ועמודים. חפצים המייצגים סרטים כאלו יכול להיות סטיקרים המודבקים לשמשת הרכב, לפגוש של הרכב או לגוף של הרכב, מגנטים בצורת סרטי מודעות המוצמדים לרכב או לדלת המקרר, הצגת סרט המודעות באתר אינטרנט וכדומה.
סרטי מודעות מצויים בשימוש בארצות הברית, בקנדה, באוסטרליה, בבריטניה ובמדינות נוספות.
בישראל נעשה שימוש בסרט כתום במסגרת המחאה נגד תוכנית ההתנתקות ובמסגרת חטיפת משפחת ביבס.
בישראל סרט מודעות צהוב מסמל גם את מחלת האנדומטריוזיס, מחלה גינקולגית. מרץ הוא חודש המודעות. נעשה בו שימוש, בין השאר, בעניין החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל.
בתרבות האמריקאית נהוג לענוד סרט צהוב או לכרוך סרט צהוב סביב עץ בחצר הבית בעת שאחד מבני הבית מגויס למלחמה. המנהג אף הונצח במספר שירים:
"Round Her Neck She Wears a Yellow Ribbon" מ-1917
"She Wore a Yellow Ribbon" מ-1949
"Tie a Yellow Ribbon Round the Ole Oak Tree" מ-1973
הרעיון של סרט מודעות כקישוט לרכב נעשה פופולרי בארצות הברית לאחר הצלחת המגנט "תמכו בלוחמינו" בצורת סרט צהוב שיוצר על ידי חברת מגנט אמריקה (Magnet America) מצפון קרוליינה.
סרט מודעות סגול מציין העלאת מודעות למגוון סוגיות, ביניהן: אימוץ, הומופוביה, אלימות במשפחה, יום האישה הבינלאומי, אפילפסיה, סרטן המעי הגס, סרטן הלבלב וכו'.
בסרטים נעשה לעיתים שימוש גם כסמל לאבל. לדוגמה, בארצות הברית רבים ענדו סרט שחור לאחר הטבח בווירג'יניה טק.
רשימת צבעים ומשמעותם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  להרחיב את הרשימה מומלץ להעביר לטבלה עם התאריך המיוחד לכל אירועה וכדומה.
צהוב - הזדהות עם שבויים.
סגול - מודעות לאפילפסיה - תאריך ייעודי לציון: 26 במרץ - יוזם הרעיון: קאסידי מייגן ואימה החל מ-2006 - סיבת הצבע: רבים מהלוקים במחלה דיווחו כי בזמן התקף ניתן לראות צבע זה (אנ')
כתום - התנגדות להתנתקות.
אדום - מלחמה באיידס.
ורוד - מודעות לסרטן השד
ירוק וכחול - התנגדות לסמים
לבן - מודעות לאלצהיימר
ביקורות

על הִתְרַבּוּת "סרטי המודעות" נמתחה ביקורת כסוג של "אקטיביזם בפרוטה", המאפשר לאנשים "להפגין תמיכה" מבלי שיצטרכו להתאמץ, או להשקיע זמן או כסף. הקומיקאי ג'ורג' קרלין גינה סוג מיוחד זה של "אקטיביזם בפרוטה" במופע שלו, ותוך שימוש בהומור בתי שימוש הציע כתגובה לענוד סרט חום. מסיבה זו סירב גם קוזמו קריימר, באחד מפרקי סיינפלד, לענוד סרט הזדהות בזמן צעדה למודעות למלחמה באיידס. בתגובה לכך טענו חברי הצעדה כי אינו מאמין במטרה ובמהלך הצעדה עצרו אותו והכו אותו על כך.
ראו גם

צמיד Livestrong - צמיד מודעוּת
סרט מודעות ורוד
סרט מודעות צהוב
סרט שחור
חוט אדום
הערות שוליים

↑  מסיכות בד עם הסרט הצהוב-סמל המודעות העולמי לאנדומטריוזיס! - קהילת אנדומטריוזיס ישראל, באתר קהילת אנדומטריוזיס ישראל, ‏באפריל 2020
↑  צהוב סימל בעבר את חיל הפרשים
100 נשים ששרדו את מחלת סרטן השד נושאות סרט ורוד ענק ויוצרות את הסמליל למודעות לסרטן השד. האירוע התקיים בהפסקת משחק הפוטבול בין סנט לואיס ראמס ואריזונה קרדינלס ב-7 באוקטובר 2007
לנין באוקטובר

| --- | --- |
 בימוי:  יבגני רומן
 הופק בידי:  UCM אפיקים מאוחדים
 תסריט:  יבגני רומן וארקדי קרסילשיקוב
 עריכה:  ארנסט ארונוב
 שחקנים ראשיים:  אלכסנדר סנדרוביץ' ולדימיר פרידמן יצחק פקר אבי גרייניק
 מוזיקה:  אבי בנימין
 צילום:  זיו ברקוביץ'
 מדינה:  ישראל 
 חברת הפקה:  קרן גשר לקולנוע רב תרבותי 
 שיטת הפצה:  ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  2010
 משך הקרנה:  50 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 תקציב:  $112,000
 פרסים:  השתתף בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2010 וזכה בו בציון לשבח בתחרות דרמות, ובציון לשבח לשחקן הראשי, אלכסנדר סנדרוביץ'.
 דף הסרט ב־IMDb
 
לנין באוקטובר הוא סרט דרמה קומי בן 50 דקות בבימויו של יבגני רומן.
עלילה

זוהי קומדיית מצבים שמספרת על גרישא (אלכסנדר סנדרוביץ') שחולם לפתוח מסעדה משלו ולהגיש בה את מטעמיו. הוא מקבל בירושה כסף מדודו שהיה קומוניסט מושבע, שמתנה את הכסף בכך שהמסעדה תפעל לפי ערכים קומוניסטיים, ופסלו של לנין יוצב במרכז המסעדה. גרישא נעזר בולאדלן (ולדימיר פרידמן), פסל קומוניסטי שמאמין שהקומוניזם יכבוש את העולם. מוטי (אבי גרייניק), חברו הישראלי של גרישא, עוזר לו להקים את המסעדה ותוך כדי נדבק בלי משים ברעיון הקומוניסטי. לב, (יצחק פקר), אביו של גרישא הוא משורר דיסידנטי, שסבל מהמשטר הקומוניסטי ומתנגד לרעיון.
אודות הסרט

הסרט קיבל השראה מסיפור אמיתי מחייו של יעקב רומן, אביו של יבגני רומן. רומן כתב את התסריט ביחד עם ארקדי קרסילשיקוב. הוא מיקם את סיפור העלילה בקהילה הרוסית באשדוד. מלחין המוזיקה הוא אבי בנימין.
הסרט נעשה בתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן רבינוביץ', והרשות השנייה. בהפקת "UCM אפיקים מאוחדים".
הוא השתתף בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2010וזכה בו בציון לשבח בתחרות דרמות, ובציון לשבח לשחקן הראשי, אלכסנדר סנדרוביץ'.
שודר בפריים טיים בערוץ 2, ערוץ 10 ובסינמטקים ברחבי הארץ.
השחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
אלכסנדר סנדרוביץ': גרישא, תפקיד ראשי
יצחק פקר: לב, אביו של גרישא
אבי גרייניק: מוטי
ולדימיר פרידמן: ואדלאן
ג'ני פליישר: פיאדור
סטיב קוטלר: דני
אבישג מילוא: עורכת הדין
גרפיטי אלכסמנוס

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך יצירה:  המאה ה-3
 נתונים על היצירה
 מיקום:  מוזיאון גבעת הפאלאטיום
 
גרפיטי אלכסמנוס
גרפיטי אלכסמנוס הוא גרפיטי רומאי עתיק אשר נשרט בטיח על קיר של חדר הסמוך לגבעת הפאלאטיום ברומא. הגרפיטי הוסר ונמצא כיום במוזיאון גבעת הפאלאטיום. הגרפיטי כולל ציור של דמות אדם עם ראש חמור הקבועה על צלב, משמאלו דמותו של צעיר, ומתחת לצלב כתוב ביוונית: "אלכסמנוס סוגד לאלוהיו". הוערך שהגרפיטי הוא משנת 200 לספירה בערך, ויש הטוענים שזהו הציור המוקדם ביותר של ישו.
הבניין בו נמצא הגרפיטי מכונה "גלוטיאנה". הקיסר קליגולה רכש את הבית והפך אותו לחלק ממתחם הארמון הקיסרי שלו. לאחר מותו של קליגולה הפך הבית לפנימייה עבור הפג'ים הקיסריים. מאוחר יותר הרחוב כולו כוסה בעפר כדי לתת תמיכה למבנים שמעליו. כך נותר הבית מאות שנים עד שהתגלה ב-1857.
הגרפיטי נועד ללעוג לנוצרי בשם אלכסמנוס. הצליבה נחשבה למיתה בזויה ברומא העתיקה, והחמור נחשב לבעל חיים בזוי, ואלכסמנוס מתואר סוגד לצלוב בעל ראש חמור. ראש החמור מבוסס על עלילת החמור - עלילה שהופצה נגד היהודים בעת העתיקה לפיה אלוהי היהודים זוהה עם החמור. אותה עלילה הופצה בהמשך גם נגד הנצרות. אוריגנס מציין שקלסוס היה בין מפיצי העלילה. בחיבור "אוקטביוס" (אנ') של מינוקיוס פליקס, הערוך בצורת ויכוח בין קייקיליוס הפגני לבין אוקטביוס הנוצרי, משמיע הפגני שורה של האשמות כבדות נגד הנצרות ובהן גם העלילה על מושא פולחנם: "אני שומע שהם עובדים את ראש החמור, השפל שבייצורים, שקודש על סמך איזו אמונה טיפשית - דת ראויה ומתאימה למנהגים כאלה".
טרטוליאנוס מדווח על אמונה רווחת שהנוצרים סוגדים לראש של חמור, ומספר גם על יהודי מומר שהסתובב בעיר קרתגו עם קריקטורה של דמות נוצרי בעל אוזני חמור ופרסה על אחת מרגליו, לבוש טוגה ואוחז בספר, תחת הכיתוב: "האל של הנוצרים נולד לחמור".
הערות שוליים

↑  מאמר על הגרפיטי
↑  אוריגנס, נגד קלסוס, ספר שביעי, פרק 40.
↑  Minucius Felix, Octavius, IX, 3
↑  Tertullian, Ad Nationes, XIV
ארי קוטאי

| --- | --- |
ארי קוטאי, 1927 לערך
 לידה:  25 במאי 1900 אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  6 באוקטובר 1980 (בגיל 80) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין הדרום 
 שם במה:  התיאטרון הארץ ישראלי, תיאטרון הבימה
 שם לידה:  אהרון אריה קוטאי 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1927
 
לוחית זיכרון על ביתו של ארי קוטאי ברח' בזל 6 בתל אביב
ארי קוטאי (25 במאי 1900 – 6 באוקטובר 1980) היה שחקן תיאטרון ישראלי, חבר "הבימה" משנת 1933 עד מותו.
תולדות חייו

נולד בשם אהרון אריה קוטאי לחנה וליעקב, מהנדס במקצועו, באודסה, שבאוקראינה. למד הנדסה ימית בפקולטה לבניין אוניות בפוליטכניקום בעירו. את הכשרתו הדרמטית קנה ב"סטודיה הדרמטית" בהנהלת אדאשב. בשנת 1921 עלה לארץ ישראל, עבד כפועל בניין בתל אביב והיה מבין מייסדי התיאטרון הארץ ישראלי ב-1923. בשנת 1927 הצטרף אל קבוצת שחקני "הבימה" בניו יורק, שם הופיע בהצגה "חלום יעקב" לפי הזמנתו של נחום צמח.
בשנים 1927–1932 חי בניו יורק והופיע באנגלית על בימות ברודוויי ובתעשיית הסרטים שם.
בשנת 1933 התקבל ללהקת הבימה ובשנת 1946 היה לחבר הקולקטיב. בין תפקידיו הבולטים, ההצגות שבתאי צבי, בלשאצר, האב, האחים קרמזוב, המת החי, הדיבוק, רוחות, שלטון החושך, מירנדולה, החולה המדומה, בערבות הנגב, שאול, פנדרי הגיבור, על חטא שלא חטאו, כבלים, האם, בית התה של ירח אוגוסט, אנשי רוסיה, האדמה הזאת, לא אמות כי אחיה, בני ערובה, ברברה בלומברג, אנה פרנק, אוליבר! (הפקת 1966 של גיורא גודיק) ועוד.
בקולנוע הופיע בשנת 1966 בסרט "שני קוני למל" בתפקיד ד"ר העיירה קבצנסק, ואביו של מקס (מייק בורשטיין).
היה נשוי לשחקנית אהובה בת זליג רבינוביץ (1904-1995), לזוג שני ילדים, איתמר ואלכס, שחקן ומדריך למדיטציה.
קוטאי נפטר בשנת 1980 בגיל 80.
לקריאה נוספת

ארי קוטאי, חיים ובמה - 50 שנות תיאטרון; זכרונות, רשמים, שיחות, הוצאת יבנה 1972
קייסי מילר

קאריסה זניה מילר (באנגלית: Carissa Xenia Miller; נולדה ב-28 באפריל 1995) היא כדורגלנית אמריקאית, המשחקת בעמדת השוערת בגות׳האם מהליגה הבכירה בארצות הברית.
קריירת נוער

מילר גדלה באריזונה שבארצות הברית ושיחקה בקבוצת הנוער של סרנו, שם שיתפה פעולה עם ג׳ולי ארץ.
קריירת קולג׳ים

מילר שיחקה עבור קבוצת הכדורגל של אוניברסיטת פלורידה מ-2014 עד 2017. השוערת שותפה בכל משחקי הקבוצה בעונת 2014, בה סיימה פלורידה עם 24 ניצחונות, תיקו והפסד, וזכתה בגביע הקולג׳ים בעונתו הראשונה. נכון ל-2022, 19 השערים הנקיים עליהם שמרה בעונת 2014 השוו את שיא ה-NCAA בכל הזמנים יחד עם קייטלין רואלנד וקייסי מרפי.
קריירת מועדונים

מילר שיחקה עבור קבוצות ב-USL והפרמייר ליג האמריקאית, כמו טורונטו ליידי לינקס ב-2014, קולורדו ראש ב-2015, סיאטל סאונדרס ב-2016 ובקבוצת המילואים של שיקגו רד סטארס ב-2017.
מילר סירבה להירשם לעונת לדראפט ה-NWSL ב-2018 ברצון לפתוח בקריירה מקצוענית באירופה.
קריירת מועדונים > פ.ס.וו. איינדהובן, 2018-2019

בינואר 2018, חתמה מילר על חוזה בן 18 חודשים בקבוצת הנשים של פ.ס.וו. איינדהובן מהארדיוויזי לנשים.
קריירת מועדונים > אפולון ליידיז, 2019-2020

לאחר סיום החוזה בפ.ס.וו., חתמה מילר באפולון לימסול מהליגה הקפריסאית, היכן שרצתה להתחרות בעונת 2019-20 של ליגת האלופות.
קריירת מועדונים > שיקגו רד סטארס, 2020-2022

ב-23 ביוני 2020, שיקגו רד סטארס החתימה את מילר לקראת טורניר גביע צ׳אלנג׳ ב-2020, בו ערכה השוערת את הופעת הבכורה שלה ב-NWSL ב-1 ביולי. לאחר ששיקגו הפסידה בגמר הטורניר, מילר הושאלה חזרה לאפולון לימסול עד תחילת העונה הבאה ב-NWSL.
רד סטארס רשמה את מילר כשוערת השלישית של הקבוצה לעונת 2021, אך פציעתה של השוערת השנייה אמילי בויד בעודה מושאלת ושל השוערת הפותחת אלייזה נאהר במשחקים האולימפיים הובילו להפיכתה של מילר לשוערת הפותחת עד לסוף העונה. שיקגו העפילה לפלייאוף, ומילר שמרה על שני שערים נקיים מול גות׳האם ופורטלנד ת׳ורנס לפני שהפסידה לוושינגטון ספיריט 2:1 אחרי הארכה.
קריירת מועדונים > קנזס סיטי קורנט, 2022-2023

בפברואר 2022, שיקגו העבירה את מילר בטרייד לקנזס סיטי קורנט תמורת 75,000$ בכספי הקצאה של ה-NWSL. מילר שימשה כגיבוי לאדריאנה פראנץ׳ בעונת 2022, וסיימה את העונה עם שתי הופעות בהן שמרה על רשת נקייה אחת.
בעונת 2023, פראנץ׳ סופסלה על-ידי המאמנת הזמנית קרוליין סיובלום כשמילר משמשת כשוערת הראשונה.
קריירת מועדונים > נ.ז./נ.י. גות׳האם, 2024-

ב-23 בינואר 2024, מילר הועברה בטרייד לגות׳האם בתמורה ל-70,000$ בכספי בהקצאה ו-30,000$ בדמי העברה. את הופעת הבכורה שלה בקבוצה ערכה ב-15 במרץ 2024, בהפסד 1:0 לסן דייגו וייבס בגביע צ׳אלנג׳. ב-20 באפריל סיפקה השוערת הצלות מרשימות בהפסד 2:0 לוושינגטון ספיריט.
קריירת נבחרות

מילר הייתה חלק מסגל נבחרת ארה״ב U17 שזכתה בגביע הזהב של CONCACAF לנערות ב-2012, וזומנה לסגל הנבחרת למונדיאל לנערות באותה שנה.
חיים אישיים

מילר משמשת כמאמנת כדורגל ב-Blayze, ארגון שמטרתו לעזור לילדים להגשים את מטרותיהם.
תארים

גביע ליגת המכללות: 2014
הערות שוליים

↑  ״סגל נבחרת ארה״ב למונדיאל הנערות 2012״, באתר FIFA, ‏25 בספטמבר 2012
1 2  ״גות׳האם רכשה את השוערת קייסי מילר במסגרת טרייד עם קנזס סיטי״, באתר NJ/NY Gotham FC, ‏23 בינואר 2024
1 2 3  אנני קוסטבייל, ״שוערת רד סטארס קיבלה את ההזדמנות שנה מאוחר מהצפוי״, באתר Chicago Sun-Times, ‏24 באפריל 2021
1 2 3 4  טים גרייני, ״השבוע בכדורגל הנשים: ראיון בלעדי עם שוערת פ.ס.וו. מילר״, באתר Tribal Football, ‏4 באפריל 2018
↑  ״שיאי חטיבה א׳ בכדורגל הנשים״, באתר NCAA, ‏2022
↑  ״רשימת כדורגלניות ששיחקו בטורונטו ליידי לינקס״, באתר FamousFix
↑  דיאן סקאבוזו, ״חדשות כדורגל: דניקה אוונס הוכרזה כשחקנית המחזור״, באתר SoccerToday, ‏28 במאי 2015
↑  טראוויס קלארק, ״כדורגלניות קולג׳ מעניינות לעונת 2016״, באתר TopDrawerSoccer, ‏17 במאי 2016
↑  מאט לה-קרן, ״קייטי וילסון ממילואי רד סטארס לקחה פנייה לכדורגל מוצלח״, באתר Chicago Tribune, ‏12 ביולי 2017
↑  הודעה לתקשורת, ״שיקגו רד סטארס הכריזה על הסגל לגביע״, באתר Chicago Red Stars, ‏23 ביוני 2020
↑  הודעה לתקשורת, רד סטארס ופורטלנד ת׳ורנס יצאו בתיקו, באתר National Women's Soccer League, ‏1 ביולי 2020
↑  הודעת מועדון, מילר וכדורגלניות נוספות יוצאות בהשאלה, באתר Chicago Red Stars, ‏14 באוגוסט 2020
↑  דן לולטה, ״קייסי מילר היא הסלע המפתיע של שיקגו בשער״, באתר The Equalizer, ‏19 בנובמבר 2021
↑  הודעה לתקשורת, ״סיכום המשחק: וושינגטון גברה על שיקגו וזכתה באליפות ארה״ב״, באתר National Women's Soccer League, ‏20 בנובמבר 2021
↑  הודעת מועדון, ״שיקגו רד סטארס העבירה את קייסי מילר בטרייד לקנזס סיטי קורנט״, באתר Chicago Red Stars, ‏18 בפברואר 2022
↑  ״הופעות קייסי מילר בעונת 2022״, באתר FBref
↑  סנדרה הררה, ״סגל ארה״ב למונדיאל - ההפתעות: למה אשלי האץ׳ לא זומנה ומדוע אלייזה תומפסון בפנים״, באתר CBS Sport, ‏22 ביוני 2023
↑  ״דו״ח המשחק - גות׳האם 1:0 סן דייגו״, באתר FBref
↑  ״קאסי מילר עם הצלה מארץ ההצלות״, באתר פייסבוק, ‏20 באפריל 2024
↑  הודעה לתקשורת, ״נבחרת ארה״ב לנערות מתכוננת להעפלה למונדיאל הנוער״, באתר ESPN, ‏2 במאי 2012
↑  פול קנדי, ״סגל נבחרת ארה״ב U17 למונדיאל הנוער״, באתר Soccer America, ‏29 באוגוסט 2012
↑  ״קייסי מילר - פרופיל מאמנת״, באתר Blayze
מילר במדי פלורידה, 2015
ישיבת בית יוסף (בני ברק)

תבנית:מוסד לימודי
ישיבת בית יוסף – נובהרדוק בבני ברק הייתה הישיבה גדולה הראשונה בבני ברק ומהישיבות הוותיקות ביישוב החדש במאה ה-20. הישיבה הוקמה על ידי הרב מתתיהו שצ'יגל בשנת תרצ"א (1931), ונסגרה בשנות החמישים של המאה ה-20.
היסטוריה

ה"סבא" מנובהרדוק ותלמידיו פעלו להפצת שיטת נובהרדוק והקימו רשת של ישיבות ברחבי פולין ורוסיה. לאחר פטירתו של ה"סבא" מנובהרדוק נקראה רשת הישיבות על שמו – "בית יוסף".
בסוף שנות ה-20 ותחילת שנות ה-30 הגיעו לארץ ישראל קבוצות מתלמידי ה"סבא" מנובהרדוק לארץ ישראל. בשנת תרפ"ט (1928) הקים הרב הלל ויטקינד סניף של ישיבת "בית יוסף" בתל אביב, חלוצת ישיבות נובהרדוק בארץ ישראל. במאי 1942 התקיים טקס הנחת אבן פינה לישיבה בתל אביב.
הישיבה בבני ברק הוקמה בידי הרב מתתיהו שצ'יגל, בסיוע הרב דוד בליאכר, שעמד בראשות ישיבת "בית יוסף" במזריטש. בשנת תרצ"א (1931) הגיעו השניים לבני ברק, אז מושבה צעירה בת פחות מעשור, וסמוך לבואם הקימו את הישיבה. הרב בליאכר חזר כעבור זמן קצר לפולין. קבוצה של תלמידי נובהרדוק שעלתה באותה שנה לארץ ישראל היוותה הגרעין המייסד של הישיבה. בין התלמידים הראשונים: הרב יעקב שניידמן, לימים מייסד ישיבת תפארת ציון, הרב שרגא פייבל שטיינברג, לימים ראש ישיבת תפארת ציון, הרב שמעון יוז'וק, לימים דיין בפתח תקווה ואב"ד בנתניה, הרב אריה פומרנצ'יק, מחבר הספר "עמק ברכה", ושמואל בן ארצי. בתקופה הראשונה שכנה הישיבה בבית הכנסת הגדול שבמרכז המושבה.
בשנת תרצ"ד (1934) הונחה אבן הפינה לישיבה בגבעת רוקח. בטקס השתתפו גדולי הרבנים בארץ ישראל, ובראשם החזון איש, שעלה ארצה כחצי שנה קודם לכן והשתכן בסמוך למבנה החדש של הישיבה בגבעת רוקח. כמו כן השתתפו בטקס הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הרב ראובן כץ והרב יעקב משה חרל"פ. לאחר הטקס ביקר הרב קוק את החזון איש בביתו.
באותה תקופה עלה לארץ ישראל גיסו של ה"חזון איש", הרב יעקב ישראל קניבסקי, חניך ישיבת "בית יוסף"-נובהרדוק בביאליסטוק ור"מ בישיבת "בית יוסף"-נובהרדוק בפינסק. הוא התיישב בגבעת רוקח, וכעבור זמן קצר מונה לעמוד בראש הישיבה. מייסד הישיבה הרב שצ'יגל שימש כמנהל הרוחני ומסר שיחות מוסר לתלמידים. מדי פעם היה ה"חזון איש" מוסר שיעורים לתלמידי הישיבה.
הישיבה השפיעה על צביונה הרוחני והתורני של המושבה בני ברק. שתי ועדות מתושבי המושבה הוקמו למען הישיבה, האחת התגייסה למציאת מימון לאחזקת הישיבה והשנייה הייתה ועדת נשים שתפקידה היה לדאוג להקמת המטבח ואספקת מזון לתלמידים. בין תלמידי הישיבה נמנו תלמידי ישיבות נובהרדוק בחו"ל שעלו לארץ ישראל במהלך שנות ה-30 וה-40, ובהם הרב אברהם צוקרמן, וכן בחורים ארץ-ישראלים ממשפחות דתיות וחרדיות.
בשנות ה-40, לאחר הקמת הישיבות החדשות בבני ברק, ישיבת פוניבז' וישיבת סלבודקה (שהוקמה סמוך מאוד לישיבת "בית יוסף" במרכז גבעת רוקח), הועם זוהרה של הישיבה הוותיקה. בסוף שנות ה-50 נסגרה הישיבה. בשנת תשמ"א (1981) הוקמה במבניה ישיבת בית מתתיהו, הקרויה על שם מייסד הישיבה הרב מתתיהו שצ'יגל.
לקריאה נוספת

שלמה טיקוצ'ינסקי - גדלות האדם' ו'שפלות האדם' בארץ לא זרועה: ישיבות המוסר 'סלבודקה' ו'נוברדוק' עולות לארץ ישראל 1925 – 1935. חינוך ודת – בין מסורת לחידוש, (עמנואל אטקס ואחרים, עורכים) הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים, עמ' 220 - 267.
הערות שוליים

↑  למען בניין ישיבת בית יוסף בירושלים, הצופה, 16 בינואר 1938
↑  תנו כבוד לתורה!, הצופה, 5 במאי 1942
↑  יסוד ישיבות "בית יוסף" בארץ ישראל, הצפירה, 6 באוגוסט 1931
תבנית:עולם הישיבות
מגילות משה

מגילות משה (ערבית: صحف موسى, תעתיק מדויק: צֻחֻף מוּסא) הם לכאורה כתבי קודש קדומים אשר הוזכרו פעמיים בקוראן. המגילות הללו נחשבות באסלאם לחלק מכתבי הקודש שניתנו לנביאים מאללה, ואשר אבדו או סולפו במהלך ההיסטוריה. לפי המסורת האסלאמית, אין לבלבל בין מגילות משה לבין התורה, אשר נחשבת בקרב המוסלמים לספר קודש בפני עצמו. שני המקומות בהם מגילות משה מוזכרות בקוראן הם בפרק 87 פסוקים 18-19, ובפרק 53 פסוקים 36-37.