stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צל של אמת

| --- | --- |

 שיר הנושא:  "אמי אמי" מאת אהובה עוזרי
 סוגה:  דוקומנטרי
 יוצרים:  יותם גנדלמן, ארי פינס, מיקה תימור
 כותבים:  יותם גנדלמן, ארי פינס
 בימוי:  יותם גנדלמן, ארי פינס
 פרסים:  3 פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה
 פסקול:  תום דרום ואסא רביב
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  מיקה תימור ובן גלעדי
 חברת הפקה:  ביצת עין הפקות
 הפצה:  נטפליקס 
 עורכים:  גל גופר
 צלמים:  איתן חתוכה
 מוזיקה:  אהובה עוזרי
 אורך פרק:  כ-40 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 8 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 8 ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  26 במרץ 2016 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
צל של אמת היא סדרת טלוויזיה דוקומנטרית ישראלית בת חמישה פרקים, העוסקת ברצח תאיר ראדה. הסדרה, שהופקה על ידי חברת ההפקות ביצתעין ושודרה לראשונה ב-26 במרץ 2016 בערוץ 8, נחשבת לאחת מסדרות הדוקו הפופולריות ששודרו בישראל ולסדרה הראשונה שהובילה לזיכויו של אדם חף מפשע שהורשע ברצח. הסדרה נוצרה על ידי הבמאים יותם גנדלמן וארי פינס והמפיקה מיקה תימור. את המוזיקה לסדרה כתבו תום דרום ואסא רביב. הזכיינית רשת רכשה זכויות שידור והיא שודרה לראשונה בערוץ 2 בשני חלקים בחודש ינואר 2017. באותה שנה חברת נטפליקס רכשה את הזכויות להפצה בינלאומית במעל ל-190 מדינות, בגרסתה העברית עם כתוביות באנגלית ובשפות נוספות. הסדרה הפכה לאחת מסדרות הפשע האמיתי הנצפות ביותר בנטפליקס ב-2018.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביות ובשנת 2017 הייתה מועמדת בארבע קטגוריות שונות בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה, ומתוכם זכתה בשלוש קטגוריות, כולל על הסדרה הדוקומנטרית הטובה ביותר. הסדרה ספגה גם ביקורת שלילית, שנים לאחר שידורה, על החשדות שהעלתה נגד א"ק, מי שנעצרה בשנת 2012 כחשודה ברצח תאיר ראדה ושהתיק נגדה נסגר 9 שנים לאחר מכן, בשנת 2021.
ב-2019 עלתה לשידור עונתה השנייה של הסדרה העוסקת בסדרת מקרי רצח בלתי מפוענחים שאירעו בין השנים 1972–1983 בסביבת כביש החוף.
בעקבות התפתחויות בפרשת רצח תאיר ראדה במהלך שנת 2021, ביניהן קיום משפט חוזר לרומן זדורוב וחשיפת פניה ושמה של א"ק, יצא בשנת 2022 פרק המשך לעונה הראשונה, אשר כולל ראיון עומק ראשון עם רומן זדורוב שבו הוא מסביר מדוע הודה ברצח שלא ביצע.
הפקה

הפקת הסדרה החלה ב-2013 ונמשכה שלוש שנים. המימון הגיע מערוץ 8, הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה ומפעל הפיס. ארי פינס ויותם גנדלמן הסבירו את הסיבה ליצירתה וטענו כי "עד עכשיו הציבור נחשף לפרשה רק דרך כתבות חדשותיות, שרובן הונעו על ידי אג'נדה מסוימת והיו נגועות בדיסאינפורמציה ובמניפולציות. בסדרה שלנו אנו מביאים את כל הצדדים בפרשה, כולל גילויים חדשים ומפתיעים שטרם נשמעו, ונותנים לצופים להחליט בעצמם".
מבנה הסדרה

בתחילת כל פרק מופיעה כתובית המציינת שהסדרה נוצרה כמקשה אחת וכך יש להתייחס אליה, וכן ציטוט אחר המתייחס למושגים משפטיים-פילוסופיים כמו "אמת" ו"ספק". הסדרה בנויה כך שבכל פעם הצופה משתכנע בסיפור אחר אשר מסביר את נסיבות הרצח, ולאחר מכן מקבל את תמונת הראי ההופכית לו אשר מפרקת אותו לגורמים. הפרק הראשון מציג את טענות התביעה והסימוכין להרשעתו של רומן זדורוב, בעוד שהפרק השני מביא את גרסת ההגנה וכן מתאר בקצרה את השתלשלות המשפט. הפרק השלישי עוסק במחאה הציבורית שהתעוררה בעקבות ההרשעה, בתאוריית הקונספירציה שהתפתחה ברשתות החברתיות לפיה חברותיה של תאיר רצחו אותה ובהפרכתה של אותה תאוריה. הפרק הרביעי חושף לראשונה דמות חדשה, המזוהה בראשי התיבות א"ק (שלימים תחשף כאולה קרבצ'נקו), שנחקרה בעבר במשטרה בחשד לרצח של תאיר ראדה, ואשר חקירתה לכאורה לא מוצתה ואף הושתקה על פי הנטען בפרק.
לאורך הסדרה מרואיינים אנשים רבים הקשורים בפרשה - קרובי משפחה, אנשי משטרה, פרקליטות, סנגוריה ומומחים שונים, תוך כדי שימוש בחומרים מקוריים של משטרת ישראל מתיק החקירה, לצד שחזורים קולנועיים, חומרי ארכיון וצילומים אוויריים של קצרין. בתחילת כל פרק מופיע הפתיח של הסדרה על רקע השיר של אהובה עוזרי, "אמי אמי". הקצב של הסדרה מזכיר סדרות מתח ומוסיף לאווירה הקולנועית הבולטת שלה. הסיבה לכך, לפי יוצרי הסדרה, נובעת מהרצון "להביא לצופה הישראלי חווית צפייה שלמה ומהודקת".
ביקורת על מערכת המשפט

דרך תיאור חקירותיו ומשפטו של זדורוב, הסדרה מתחה ביקורת על מערכת המשפט בישראל. בין השאר, היא הצביעה על הבעייתיות הטמונה בכך שניתן להרשיע אדם רק על סמך הודאתו, על אחוז ההרשעות הגבוה באופן חריג בישראל, על ההטיה המובנית של שופטים לטובת התביעה ועל דחיקתו לשוליים של עיקרון הספק הסביר. הסדרה ביקרה גם את הפרקליטות על כך שהיא חותרת להרשעה בכל מחיר במקום לשאוף לחקר האמת, ואת המשטרה על העדפת שיטת החקירה הקלאסית, שעניינה הוצאת הודאה מחשוד, על פני החקירה הפורנזית, שמתמקדת במציאת ראיות בשטח. הסדרה הציגה בהרחבה את הודאתו של זדורוב ברצח, אך גם את החקירות שקדמו לה, בהן לכאורה נראים החוקרים כשהם מוסרים לזדורוב, במודע או שלא, פרטים מוכמנים על הרצח שנכללו מאוחר יותר בהודאתו. בנוסף, הסדרה הצביעה על כך שבעוד שלא התגלה כל ממצא פורנזי הקושר את זדורוב לרצח, נמצאו ממצאים אשר מצביעים לכאורה על מבצע אחר, ובראשם שלוש טביעות נעל בדם אשר התגלו בתוך זירת הרצח, ואשר מוסכם על כל הצדדים כי אינן שייכות לזדורוב. טביעות נעל אלה היו אחת הסיבות המרכזיות לכך שחמש שנים לאחר שידור הסדרה, בקשתו של זדורוב למשפט חוזר התקבלה והוא שוחרר למעצר בית עד תום ההליכים.
תגובות

הסדרה נחלה הצלחה מסחרית. לפי נתוני ערוץ 8, שווי החשיפה של הסדרה נכון לחודשי מאי 2016, חודשיים לאחר שידורה, עמד על מעל ל-27 מיליון ש"ח, ומספר הצופים שראו אותה בטלוויזיה, ב-VOD ובאינטרנט נאמד במיליונים. ביום עלייתה של הסדרה לאוויר, 26 במרץ, צירוף המילים "צל של אמת" היה במקום הראשון בחיפושים באינטרנט על פי גוגל טרנדס.
הסדרה, שיצאה מספר חודשים לאחר הרשעתו של רומן זדורוב בבית המשפט העליון, יצרה עניין ציבורי רב סביב פרשת הרצח, זכתה לביקורות טובות ולסיקורי המשך בכלי התקשורת השונים, ואף הוכתרה על ידי רבים מהמבקרים כאחת הסדרות החשובות ששודרו בישראל. אתר "וואלה" בחר בה כסדרת השנה מבין כל הסדרות הישראליות, העלילתיות והדוקומנטריות, ששודרו באותה שנה.
במאי 2021 החליט השופט חנן מלצר לקבל את בקשתו של זדורוב למשפט חוזר. במרץ 2023, בתום המשפט החוזר ובדיוק שבע שנים לאחר ש"צל של אמת" שודרה, רומן זדורוב זוכה בבית המשפט המחוזי ויצא לחופשי. בתקשורת הוסכם כי לסדרה הייתה תרומה משמעותית לכך, והיא אף הוזכרה בפסק הדין.
תגובות > ביקורת

לצד הביקורות החיוביות, הסדרה ספגה גם ביקורת שלילית שגררה פולמוס בין יוצרי הסדרה לבין העיתונאי רביב דרוקר. כמו כן, הסדרה גררה התבטאות פומבית חריגה של פרקליט המדינה שי ניצן, אשר כינה את הסדרה "סכנה לדמוקרטיה". יוצרי הסדרה הגיבו ואמרו כי "מי שחושב שחופש הביטוי הוא סכנה לדמוקרטיה, ייתכן והבעיה נעוצה בו". אליהם הצטרפו בכירי היוצרים הדוקומנטריים בישראל שיצאו להגנת הסדרה.
בשנת 2021 שודר סרט התעודה "צל כבד", של הבמאי עידו הר, ובו סיפורה של האישה מאחורי ראשי התיבות א"ק - אולה קרבצ'נקו. לטענת הסרט נהגו יוצרי "צל של אמת" בחוסר יושר ובחוסר אחריות כלפי קרבצ'נקו, ושגו כשגרמו לקהל להאמין ללא פקפוק בנכונות גרסתו של בן זוגה לשעבר שהאשים אותה ברצח. בעקבות פרסום הסרט, הובעה ביקורת תקשורתית נגד יוצרי הסדרה "צל של אמת" יותם גנדלמן, ארי פינס, מיקה תימור. עם זאת, יוצרי הסדרה סירבו להתנצל והסבירו שהם עומדים מאחורי היצירה שלהם, והבמאי ארי פינס אף כתב טור נרחב באתר הארץ שבו הסביר את עמדתו וטען כי העובדות בפרשה נדחקו לשוליים לטובת פוליטיקת הזהויות. קרבצ'נקו פתחה בשנת 2021 פרויקט מימון המונים שמטרתו לסייע לה בתביעת דיבה נגד בן זוגה לשעבר ונגד היוצרים של "צל של אמת", שהביעו התנגדות לצעד זה. בנובמבר 2021 הגישה אולה קרבצ'נקו תביעת לשון הרע בסך 5.4 מיליון ש"ח נגד יוצרי סדרת התעודה "צל של אמת", ארי פינס ויותם גנדלמן, ונגד עו"ד ירום הלוי. עם זאת, התביעה לא כוללת כל טענת דיבה כנגד הסדרה עצמה.
באוקטובר 2021 דרש הפורום הדוקומנטרי בישראל מהנהלת ערוץ הוט 8 שתוסיף בתחילת הפרק הרביעי של הסדרה הבהרה לפיה אולה קרבצ'נקו אינה חשודה ברצח. הערוץ הגיב על כך: "בפרק 5, שעליו היוצרים עובדים בימים אלו, יהיו עדכונים על כל ההתפתחויות בפרשה". בסופו של דבר, קרבצ'נקו זומנה להעיד במשפטו החוזר של רומן זדורוב, במסגרת הניסיון של צוות ההגנה של זדורוב להוכיח כי היא הרוצחת האמיתית לכאורה. פסק הדין שזיכה את זדורוב עסק בה בהרחבה, ובסעיף 495 להחלטתו כתב ראש הרכב השופטים אשר קולה כי הראיות נגד קרבצ'נקו "מטרידות ומחייבות, כך למיטב הבנתי, בדיקה נוספת".
פרסים ומועמדויות

| שנה | ארגון | קטגוריה | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | פרסי עכבר העיר | סדרת / תוכנית המקור הטובה ביותר | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | סדרת תעודה | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | צילום | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | עריכת תמונה | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | ספיישל אפקטס ווידאו ארט | זכייה |  |
טבילת כלים

| --- | --- |

 מקרא:  ספר במדבר, פרק ל"א, פסוקים כ"א–כ"ג
 משנה:  מסכת עבודה זרה, פרק ה', משנה י"ב
 תלמוד בבלי:  מסכת עבודה זרה, דף ע"ה, עמוד ב'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת עבודה זרה,  פרק ה', הלכה ט"ו
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק י"ז, הלכות ג'–ו'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן ק"כ
מקווה כלים בשכונת בתי ראנד בירושלים
טבילת כלי במקווה טהרה
מקווה בהרודיון, שלהי תקופת בית המקדש השני. חצי המדריגה הצרה העליונה בצד שמאל שימשה ככל הנראה לטבילת כלים
טבילת כלים היא חובה הלכתית על מנת לאפשר ליהודים לאכול ולשתות בכלים שעברו מבעלות של גוי לבעלות יהודי.
טבילת כלים נעשית על פי רוב במקוואות קטנים מיוחדים ('מקווה כלים') הנמצאים בסמוך למקוואות טהרה, אך עקרונית יכולה להעשות בכל מקום מים הכשר לטבילה, כדוגמת אגמים, ימים, נהרות, מעיינות ובארות.
המקור בתורה

המקור להטבלת כלים הוא בספר במדבר, פרק ל"א, פסוקים כ"א–כ"ג:
וַיֹּאמֶר אֶלְעָזָר הַכֹּהֵן אֶל אַנְשֵׁי הַצָּבָא הַבָּאִים לַמִּלְחָמָה זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה אֲשֶׁר צִוָּה ה' אֶת משֶׁה. אַךְ אֶת הַזָּהָב וְאֶת הַכָּסֶף אֶת הַנְּחשֶׁת אֶת הַבַּרְזֶל אֶת הַבְּדִיל וְאֶת הָעֹפָרֶת. כָּל דָּבָר אֲשֶׁר יָבֹא בָאֵשׁ תַּעֲבִירוּ בָאֵשׁ וְטָהֵר אַךְ בְּמֵי נִדָּה יִתְחַטָּא וְכֹל אֲשֶׁר לֹא יָבֹא בָּאֵשׁ תַּעֲבִירוּ בַמָּיִם
אלעזר הכהן ציווה את השבים ממלחמת מדין לטהר את הכלים שלקחו כשלל ממדין בטרם ישתמשו בהם. חז"ל פירשו ש"מי נדה" כאן הם מי מקווה שהנידה טובלת בהם. מכך שאת הכלים שנלקחו ממדין יש צורך לטבול במקוה, נלמד כל כלי המשמש לאכילה שהיה ברשותו של גוי ועבר לרשות יהודי חייב בטבילה (ואם צריך, גם להגעילם). דין טבילת כלים הוא רק בכלי שנכנס מרשות הגוי לרשות היהודי, אך אכילת אוכל (כשר) בכלים של גוי שאינם טבולים מותרת.
טעם לטבילת הכלים מובא בתלמוד הירושלמי: ”לפי שיצאו מטומאת הגוי ונכנסו לקדושת ישראל”, ולא כפי שניתן לחשוב, שמטרת הטבילה היא לנקות את הכלי מחומרים לא כשרים שהגוי שם על הכלי, או מאוכל לא כשר שהגוי אכל בכלי.
לפי דעת רבנו תם ועוד ראשונים טבילת כלים היא חובה מהתורה, בהתאם לפסוק המובא לעיל, אולם בדעת הרמב"ם רבים סבורים שטבילת כלים מדברי חכמים והדרשה היא רק אסמכתא.
גם הרמב״ן (במדבר לא-כג) כתב שנראה לו שטבילת כלים היא מדרבנן וז״ל: ״ולבי מהרהר עוד לומר שהטבילה הזאת מדבריהם והמקרא אסמכתא עשו אותו״.
סדר הטבילה

את הכלים מטבילים במקווה כשר. בשעת הטבלת הכלי יש לוודא שאין חציצה בין הכלי למים, כגון היד שמחזיקה את הכלי או מדבקות.
לפני הטבלת כלי אחד מברכים:
”בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל טְבִילַת כֶּלִי”. ובהטבלת מספר כלים מברך ...עַל טְבִילַת כֵּלִים. ואם הפך את הסדר יצא ידי חובה. ברכה זו היא ברכת המצוות. חלק מיהדות תימן טובלים ללא ברכה.
כלים הצריכים גם הגעלה, יש להגעילם קודם הטבילה. ואם הטבילם קודם מותרים. ויש אומרים שצריך לחזור ולהטבילם בלי הברכה.
סוגי הכלים החייבים בטבילה

בתלמוד נלמדו מפסוקי התורה שני כללים בסיסים בטבילת כלים:
כלי אכילה: דעת רבה בר אבוה שרק כלים המיועדים דווקא לצורכי אכילה, כגון צלחות, כוסות, סירים וסכו"ם. לגבי כלים שנועדו לצורך אחסון מאכלים ללא הגשת האוכל בהם במהלך סעודה, נחלקו האם הם חייבים בטבילה.
חומרים החייבים בטבילה: דעת רבי יוחנן שרק כלי מתכת חייבים בטבילה, דעת רב אשי שכלי זכוכית (ארקופל, קוראל, קורנינג, דורלקס, פיירקס נחשבים כלי זכוכית) דינם ככלי מתכות,  וחייבים בטבילה,
חומרים הפטורים מטבילה: כלים העשויים מעץ או חרס פטורים מטבילה.
חומרים שבמחלוקת: לפי רוב הפוסקים גם כלי פלסטיק אינם חייבים בטבילה, אולם לגבי כלי חרסינה יש נוהגים להחמיר ולהטביל ללא ברכה.
במקרה בו הכלי עשוי מחומר שפטור מטבילה, אך מצופה בחומר החייב טבילה - הכריע התלמוד שיש לטובלו. הראשונים נחלקו האם מדובר בציפוי שלם בלבד, או אף בציפוי חלקי. השו"ע פסק שבציפוי פנימי יש לטובלו בברכה, אך לא חיצוני. ואילו הרמ"א סובר שכל עוד הכלי אינו מצופה במלואו, יש לטובלו בלא ברכה.
בספרות האחרונים > כלי חד-פעמי

כלים חד-פעמים העשויים ממתכת כמו תבניות אלומיניום, דעת הרב משה פיינשטיין שאינם צריכים טבילה אפילו אם השתמש בהם כמה פעמים. כמו כן התיר הרב בן ציון אבא שאול צנצנות ובקבוקי זכוכית חד-פעמיות אף שמשתמש בהם שימוש קבוע, כיון שעשייתם על ידי נכרי הייתה לשימוש חד-פעמי. והפיכתם לכלי ממש שנועד לשימוש מרובה נעשתה כבר על ידי ישראל. דעת הרב עובדיה יוסף להחמיר גם בכלים חד-פעמיים.
בספרות האחרונים > חברה בע"מ

כלי שיוצר על ידי חברה בע"מ, דעתו של הרב חיים פינחס שיינברג שאין לברך על הטבילה מאחר שחברה בע"מ היא ישות משפטית נפרדת מבעלי מניותיה והחברה איננה גוי, ולכן הקונה ממנה פטור מטבילה. מאידך, דעת הרב שלמה זלמן אוירבך ועוד פוסקים שאף כלי שיוצר על ידי חברה בע"מ שרוב בעלי המניות אינם יהודים, טעון טבילה בברכה כאשר ישראל יקנה אותו. כיון שהחברה היא מבחינה הלכתית שותפות של האנשים שהם בעלי החברה.
בספרות האחרונים > כלים חשמליים

במטבח המודרני כלים רבים הבאים במגע עם האוכל הם כלים חשמליים, כגון קומקום ומצנם. כלים אלה עלולים להינזק במגע עם מים, והתעוררה השאלה האם חובה להכשירם. לדעת רבים חובה לטובלם במלואם. הרב משה פיינשטיין כתב, שיש להטביל את כל הכלי חוץ מהחלק החשמלי.
יש שחלקו ואמרו שכלים חשמליים המחוברים לחשמל פטורים מטבילה משום שמחובר לקרקע אינו מקבל טומאה. ויש שכתבו שכלים מתוחכמים נחשבים כמכונה ולא ככלי.
הוצעו כמה פתרונות כיצד להימנע מטבילה, ועל כולם יש שערערו. פתרון שהוצע הוא לתת את הכלי במתנה לגוי, ואז לקחת ממנו חזרה בהשאלה, וכיון שהוא בבעלות גוי פטור מטבילה. אך יש שאמרו שכיון שנשאר זמן רב ביד הישראל נחשב לרכושו. פתרון אחר שהוצע הוא שטכנאי יהודי יפרק מעט את הכלי פירוק מקצועי וירכיבנו מחדש, וכך למעשה גמר עשיית הכלי נעשתה בידי יהודי, והכלי פטור מטבילה. אך יש שערערו על פתרון זה משום שכל עוד החלק בכלי המכיל את המאכל לא פורק אינו מועיל.
אלין גולן

| --- | --- |

גולן בהופעה באצטדיון בלומפילד, 2022
 לידה:  13 בספטמבר 2006  (בת 18) כ' באלול ה'תשס"ו רחובות, ישראל ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2020
 עיסוק:  זמרת • שחקנית
 סוגה:  פופ, מזרחית
 שפה מועדפת:  עברית, עברית ישראלית 
 חברת תקליטים:  ליאם הפקות 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלין גולן (נולדה ב-13 בספטמבר 2006) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

גולן גדלה בעיר רחובות והיא בתם של הזמר איל גולן ושל הדוגמנית אילנית לוי. התפרסמה כשהוציאה את השיר "תמיד בשבילך" יחד עם אביה, איל, בשנת 2016.
בשנת 2020 השתתפה בוידאו-קליפ לשיר "ילדי המרפסות" בעקבות מגפת הקורונה, לצד אביה, יחד עם מספר זמרים ושחקנים ישראלים.
במאי 2022 החלה להשתתף בתוכנית הדוקו-ריאליטית "משפחת שדה", העוסקת בחיי היום יום של משפחתה מצד אמה, ואיתה גם הקליטה את שיר הפתיחה לתוכנית, לצד אמה ואחיה, שנקרא על שמה של הסדרה.
ביוני באותה השנה הוציאה את סינגל הבכורה שלה, "אין לי כוח". השיר הגיע לצמרת מצעד השירים המושמעים של אפל מיוזיק ושל ספוטיפיי, וגם לראש מצעד ההשמעות בתחנות הרדיו בישראל.
בינואר 2023 הוציאה את הסינגל השני "כל הלילה", יחד עם הקליפ לשיר. במרץ באותה השנה הוציאה את הסינגל "געגוע". באפריל הוציאה גולן את הקאבר לשיר "הנסיך הקטן" של הפזמונאי יהונתן גפן, לרגל יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
ביוני 2023 הוציאה את הסינגל הרביעי והקליפ "ביי, שלום, תודה". היא סיפרה כי השיר מדבר על "מערכת יחסים שהסתיימה, הקושי להתגבר על האקס לצד הידיעה שמגיע לך יותר. ובדיוק כשהחלטת לשחרר, לבלות ולהשתחרר הוא נזכר להתקשר... אז... כמו שהמענה הקולי אומר "ביי, שלום, תודה!". באותו החודש, הופיעה גולן במצעד הגאווה שהתקיים בתל אביב עם השיר "ביי, שלום, תודה".
ב-30 בינואר 2024, גולן הוציאה לאור את הסינגל "אין לי מקום" שהוקדש לחטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, ומבטא את הכאב והגעגוע של המשפחות והקרובים. בקליפ המלווה את השיר השתתפה מיכל לובנוב, אשתו של החטוף אלכס לובנוב, שנמצאה אז בהריון מתקדם וגידלה לבדה ילד בן שנתיים. ב-19 בספטמבר, יצא לאור הסינגל "משהו אמיתי", שיר הנושא של הסדרה הישראלית לנוער "יונייטד היי" בביצועה של גולן. ב-29 בספטמבר יצא לאור הסינגל "מפחדים מפרידה", שיתוף פעולה בין גולן והמפיק המוזיקלי רון בי. הקליפ המלווה את השיר בוים על ידי אמיל בן שמעון.
ב-18 בפברואר 2025, יצא לאור הסינגל "מסיבת פרידה" של גולן, יום לפני גיוסה לצה"ל.
ביוגרפיה > קריירת משחק

ממרץ 2022 עד אוגוסט 2023 שיחקה גולן את אושר לוי בסדרת הנוער "זיגי", בתור הבוסית של דן ומיקי.
בספטמבר 2024, החלה לשחק בסדרה ב-HOT, הנקראת "יונייטד היי" בתפקיד הראשי.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק (זיגי) | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במוזיקה | מועמדות |
| 2023 | טקס נבחרי השנה במוזיקה (ישראל בידור) | פרס פריצת הקהל | זכייה |
פילמוגרפיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022–2023 | משפחת שדה | עצמה | עונות 1–2 |
| 2022–2023 | זיגי | אושר לוי | עונות 3–5 |
| 2024 | יונייטד היי | דני |  |
הערות שוליים

↑  ימי הולדת של מפורסמים, באתר TMI
↑  כגון: שירה לוי, עומר חזן, גאיה גור אריה, אליאנה תדהר, לי בירן, דניאל גד ועוד
↑  אלין ואייל גולן יחד עם כוכבי הנוער של ישראל - ילדי המרפסות, באתר ‏מאקו‏, 5 באפריל 2020
1 2  כל הלילה: אלין גולן משחררת סינגל חדש, באתר פרוגי, 19 בינואר 2023
↑  אלין גולן מבצעת את "הנסיך הקטן" של יהונתן גפן לרגל יום הזיכרון: צפו, באתר ynet, 24 באפריל 2023
↑  אייל גולן מסמן את הלהיט הבא "איזה נפץ לקיץ", באתר אייס, 8 ביוני 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, "בלעדיך אין לי מקום": אלין גולן בשיר חדש למען החטופים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 בינואר 2024
↑  הבת של אייל גולן חוגגת יום מאושר: "מתרגשת שזה סוף סוף קורה", באתר אייס, 30 בספטמבר 2024
↑  גיל משעלי, ‏רגע לפני הגיוס לצה"ל, אלין גולן חוגגת "מסיבת פרידה", באתר ‏מאקו‏, 18 בפברואר 2025
↑  אייל גולן מותקף בעקבות הפרס: "בושה שנותנים במה לפדופיל", באתר אייס, 21 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011781488505171  VIAF: 3166713459026880080   WorldCat (עם VIAF): 3166713459026880080
טוס-על-חוט

תא הטייס של איירבוס A380 המבוסס על מערכת טוס־על־חוט. פקודות ההיגוי של הטייס מומרות לאותות בקרה חשמליים
תא הטייס של האיירבוס A320 בתצורת "קוקפיט מזכוכית" ומערכת טוס־על־חוט דיגיטלית הראשונה מסוגה במטוס נוסעים אזרחי
טוס־על־חוט (באנגלית: Fly-by-wire,‏ FBW) הוא סוג של מערכת בקרת טיסה שבה אמצעי ההיגוי של המטוס (מאזנות, הגה כיוון וכו') אינם נשלטים ישירות על ידי הטייס, אלא על ידי מערכת ממוחשבת המתווכת בין הטייס למטוס. במערכות אלו פקודות הטייס מומרות לאותות אלקטרוניים, ומחשב בקרת הטיסה קובע מהי הדרך הטובה ביותר להניע את משטחי ההיגוי כדי לספק את התגובה הרצויה מהמטוס.
רקע

במטוסים בעלי מערכות בקרת טיסה ישנות כדוגמת המיראז' 3 נדרש היה הרבה ניסיון ותשומת לב מהטייס כדי להגיע למצב ירי. זה נבע מכך שהטייס היה צריך להתחשב בנתונים ובהם מהירות, עומס (כוח ג'י) וזווית התקפה בעוד הוא מנסה לאתר מטוס אויב, לנתח את מצבו, ולהחליט איך לתקוף אותו. מערכת טוס־על־חוט מחשבת את כל הנתונים הנחוצים להטסת המטוס בעצמה, ומטיסה את המטוס בהתאם לפקודת הטייס ומגבלות הביצועים של המטוס, כך שהטייס חופשי להתרכז במשימתו.
אף על פי שהיו בעבר מערכות טוס־על־חוט אנלוגיות, הן היו גרסאות מאוד מוקדמות ומעטות במספר, שכן מערכות דיגיטליות החליפו אותן במהרה והפכו לחלק מההגדרה של מערכות טוס־על־חוט. הדוגמה הבודדה למטוס אזרחי בעל מערכת טוס־על־חוט אנלוגית הוא הקונקורד.
מאפיינים

משקל נמוך - מערכת טוס־על־חוט חוסכת התקנת רכיבים הידרו־מכניים כבדים ובכך מקטינים את משקל המטוס.
דיוק - מחשב בקרת טיסה מסוגל לדגום ולעבד נתונים בצורה הרבה יותר מהירה ומדויקת משל במערכות אנלוגיות, עקב כך מערכות הגוי דיגיטליות מסוגלות לבצע תיקונים בצורה הרבה יותר מהירה ממערכות רגילות.
יתירות - מערכת דיגיטלית מאפשרת התקנת "ערוצי" פעולה מרובים המגבים זה את זה, זאת אומרת שכל המשדרים, המחשב ואף המפעילים עובדים במקביל במספר ערוצים, שלושה לפחות. כאשר יש תקלה באחד הערוצים המחשב אשר משווה בין הערוצים מזהה זאת ומפסיק להשתמש בערוץ הזה וממשיך לעבוד בשאר הערוצים, כך שהמטוס ממשיך לטוס והטייס אפילו לא יהיה מודע לתקלה, אלא אם המערכת מידעת אותו, או אם המערכת מזהה תקלה בשני הערוצים האחרונים, משום שאין למערכת דרך לדעת איזה ערוץ הוא המקולקל בדרך כלל המחשב יכניס נתונים והגברים קבועים (תוכנת גיבוי), במצב זה יש להפסיק משימה ולהנחית את המטוס במהירות.
זיהוי תקלות - בגלל המערכות הדיגיטליות העובדות בשלושה ערוצים לפחות, המערכת מסוגלת לזהות תקלות במכשור ספציפי ובערוץ ספציפי ולהחוות על כך לצוות. לדוגמה ג'יירומטר גלגול אחד בערוץ כלשהו כשל, המערכת תזהה זאת על ידי השוואה של הנתון של הג'יירומטר לנתון של שאר הג'יירומטרים של אותו הציר, אז המערכת תתריע על המסכים על התקלה בעזרת קוד המחווה על אותו רכיב.
התאמה למטוסים בעלי יציבות סטטית שלילית - הקונספט של מטוס אל־יציב, כלומר מטוס בעל מרכז כובד מאחורי מרכז העילוי, עורר את עניינם של מהנדסי מטוסים בשל הזריזות הגבוהה המאפיינת מטוסים אלו, אך מערכות בקרת טיסה הידרו־מכניות ואנלוגיות אינן מסוגלות לרסן את המטוס לרמה סבירה, ולכן קונספט זה לא מומש עד ליצור מערכות טוס־על־חוט דיגיטליות שבהן מהירות הדגימה והעיבוד המהירים מסוגלים לנצל את תכונות המטוס האל־יציב.
תקשורת בין־מערכתית - מערכות דיגיטליות מסוגלות לתקשר בינן לבין עצמן, מערכת בקרת טיסה דיגיטלית משתמשת בפונקציה זאת כדי לתקשר עם מערכות ניווט, GPS ונתוני מכ"ם, לשם עקיבת תוואי קרקע. יכולת זאת מגבירה בצורה משמעותית את יכולות הטייס האוטומטי, שמסוגל להתחשב במערכות שונות ולהשוות ביניהן לצורך זיהוי תקלה.
ישימות בכלי טיס

לא כל המטוסים המודרניים משתמשים במערכות טוס־על־חוט, וזאת מפני שהמערכת דורשת זמן ומחיר גדולים לפיתוח ויצור. המערכת אינה מתאימה למשל למטוסים קלים, בהם הטמעת מערכת טוס־על־חוט תגדיל את משקלו ואת מחירו של המטוס בצורה משמעותית. מערכות טוס־על־חוט מתאימות בעיקר למטוסים צבאיים, בין אם מטוסי קרב, תובלה או הפצצה, ולמטוסים אזרחיים שבהם יש כדאיות כלכלית ומעשית להטמעת המערכת, כגון מטוסי מנהלים יוקרתיים, ומטוסי נוסעים גדולים.
ישנה גם מגמה של הטמעת מערכות טוס־על־חוט במסוקי סער כדי להגדיל את בטיחות הטיסה בתנאים הקשים בהם נאלצים המסוקים לטוס.
עקרונות מתקדמים

טוס־על־אור ("Fly By Light") היא מערכת בקרת טיסה הבנויה על עקרונות של טוס־על־חוט (כלומר בלי קשר מכני למפעילים), אבל משתמשת בתקשורת אופטית במקום בחשמלית. סיבים אופטיים מצטיינים ברוחב פס רחב מאוד ויכולת שידור בעת ובעונה אחת במספר אורכי גל שונים באותו הסיב. לשם השוואה, תקשורת חשמלית של מחשב בקרת הטיסה עם המפעילים מחייבת שלוש רתמות חשמליות לפחות לכל מפעיל, כאשר כל רתמה משמשת לערוץ שונה. לתקשורת אופטית מספיקה רתמה אחת ראשית בעלת כמה סיבים בודדים (כמספר הערוצים) עבור תקשורת דו־סטרית עם כל המפעילים בו זמנית. מערכת בקרת טיסה היא המערכת הראשונה בכלי טיס המשתמשת בתקשורת אופטית, והמטוס הראשון שטס עם מערכת זאת הוא ה־YF-23 המהפכני.
טוס על אלחוט (באנגלית: "Fly By Wireless") היא מערכת בקרת טיסה הבנויה על עקרונות של טוס־על־חוט המשתמשת בתקשורת אלחוטית בין רכיבי המערכת במקום בחוטי חשמל.
מערכת בקרת טיסה חכמה - עקרון מתקדם, שנמצא נכון לשנת 2010 בשלבי פיתוח ב־NASA, אשר משתמש ברשת עצבית מלאכותית כדי לאפשר למערכת "ללמוד" לתפעל את המטוס בצורה מיטבית בכל מצב. מערכת זאת מסוגלת לזהות ולהתמודד עם תקלות חמורות כמו פגיעה בכנף או קריסת מערכות, ולאפשר טיסה ונחיתה בתנאים המחייבים נטישה של המטוס כיום ללא המערכת.
ספוילר (תעופה)

מבט מקרוב על הספוילרים (החלק בכנף המורם למעלה) במהלך נחיתה של איירבוס A321
ספוילר מורם בעת טיסה
ספוילרים פרוסים במלואם בעת נחיתה
מדפים וספוילרים (בירוק) של מטוס פוקר 70 של KLM סיטי-הופר פרוסים לאחר נחיתה בבריסטול
ספוילרים (השאלה מאנגלית: spoiler; בעברית מַחְבֵּלי זרימה, מְשַׁבְּשֵׁי זְרִימָה) הם משטחי היגוי להפחתת כוח העילוי במטוסים.
הספוילרים הם משטחים המתרוממים כלפי מעלה בחלק האחורי שעל פני הכנף לפני המדפים. הם משמשים להאטה מסיבית של המטוס על ידי הקטנת כוח העילוי של הכנף בצורה משמעותית על ידי יצירת הזדקרות בצורה מבוקרת, קרי, ניתוק זרימת האוויר בחלק ממשטח הכנף בו הם נמצאים. בשונה ממעצורי אוויר, המגדילים משמעותית את כוח הגרר אך אינם משפיעים רבות על כוח העילוי, הספוילרים מקטינים משמעותית את כוח העילוי ומשפיעים בצורה מועטה על כוח הגרר.
שמם של מחבלי הזרימה ("ספוילר" פירושו באנגלית "לקלקל") נובע מכך שהם מחבלים בזרימת האוויר התקינה מסביב לכנף ובכך "מקלקלים" את המבנה האווירודינמי שלה.
תיאור כללי של הספוילרים

הספוילרים מגדילים את הגרר ומקטינים את כוח העילוי. כאשר הם מורמים רק בכנף אחת, הם עוזרים בשליטה על גלגול המטוס על ידי כך שהם גורמים לכנף לרדת למטה. כאשר הם מורמים בשתי הכנפיים יחדיו בזמן הטיסה, המטוס יכול להאט בצורה מאוזנת או להנמיך במהירות מבלי צורך להגביר את מהירות האוויר. אף על פי שהשימוש בהם בזמן טיסה מוגבל, הטייס משתמש בספוילרים כאשר הוא נתקל בבעיות שליטה במטוס כמו במקרים של מזג אוויר סוער או תקלה מכנית במטוס. הטייס האוטומטי משתמש, בין היתר, בספוילרים לצורך איזון המטוס ולתיקוני מסלול קלים.

השימוש העיקרי בספוילרים הוא לצורך האטה מסיבית של המטוס על הקרקע בזמן נחיתה, כאשר הם מורמים במלואם הם יוצרים כוח גרר נגד זרימת האוויר, אך בעיקר הם הורסים את כוח העילוי של הכנף בצורה משמעותית ועוזרים למטוס להיצמד טוב יותר לקרקע לאחר הנחיתה על ידי העברת כל משקל המטוס מהכנפיים לגלגלים ובכך לשפר את יעילות הבלמים ההידראולים שבגלגלים ולהקטין את הסיכוי להחלקת הגלגלים על המסלול. הטייס משתמש בספוילרים כדי להאט את המטוס בצורה משמעותית מיד לאחר הנגיעה בקרקע ולהביא אותו, יחד עם אמצעים נוספים (כמו היפוך דחף המנועים והבלמים בגלגלים), לעצירה מוחלטת במהירות האפשרית.
במטוס שבו הספוילרים תקולים ואינם נפתחים יצטרך הטייס להשתמש במסלול נחיתה ארוך יותר.

הספוילרים יכולים להיות מופעלים הן באוויר והן על הקרקע, אך הספוילרים המופעלים על הקרקע יכולים להיפתח רק כאשר חיישנים חשים שמשקל המטוס נמצא על הגלגלים, ובכך הם מונעים את פתיחתם באוויר מאחר שפתיחתם באוויר תביא לירידה משמעותית בכוח העילוי של הכנף.
ספוילרים המשמשים כמשטחי שליטה

מספר מטוסים משתמשים בספוילרים לשליטה על גלגול המטוס במקום או בנוסף למאזנות, בעיקר כדי להפחית סבסוב נגדי כאשר תפקוד הגה הכיוון מוגבל במהירויות גבוהות. במקרה זה, הספוילר מתרומם בכנף אחת מה שגורם להפחתת כוח העילוי והמהירות בכנף זו וגורם לגלגול ולסבסוב.