stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיטוכונדריון
הערות שוליים

↑  נוֹשְׁמוֹן במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Lin, M.T. and Beal, M.F. (2006) Mitochondrial dysfunction and oxidative stress in neurodegenerative diseases. Nature, 443, 787–795
↑  Schon, E.A. and Przedborski, S. (2011) Mitochondria: the next (neurode)generation. Neuron, 70, 1033–1053
↑  Galindo, M.F., Ikuta, I., Zhu, X., Casadesus, G. and Jorda´n, J. (2010) Mitochondrial biology in Alzheimer’s disease pathogenesis. J. Neurochem., 114, 933–945
↑  Winklhofer, K.F. and Haass, C. (2010) Mitochondrial dysfunction in Parkinson’s disease. Biochim. Biophys. Acta, 1802, 29–44
↑  Damiano, M., Galvan, L., De´glon, N. and Brouillet, E. (2010) Mitochondria in Huntington’s disease. Biochim. Biophys. Acta, 1802, 52–61
↑  Cozzolino, M. and Carrı`, M.T. (2011) Mitochondrial dysfunction in ALS. Prog. Neurobiol. [Epub ahead of print August 2]
↑  עמותת אורי
↑  בריטניה אישרה להוליד ילד מ-3 הורים, באתר ynet, 3 בפברואר 2015
↑  תינוק משלושה הורים, באתר Infomed
↑  The Oxygen Rich Postnatal Environment Induces Cardiomyocyte Cell Cycle Arrest Through DNA Damage Response, PubMed, 2015
| מטבוליזם |
| --- | --- | --- |
| נשימה תאית | גליקוליזה • מעגל קרבס • זרחון חמצוני |  |
| מסלולים נוספים | גלוקונאוגנזה • גליקוגנזה • גליקוגנוליזה • מסלול הפנטוז פוספט • מעגל קורי • מעגל האוריאה • חמצון בטא • תסיסה   מעגל קלווין • מעגל הגליוקסילט • פוטוסינתזה • ניטריפיקציה |  |
| תרכובות עיקריות | גלוקוז • פירובט • NAD • כלורופיל |  |
| מגוון מטבולי | אורגניזם אווירני • אורגניזם אל-אווירני • הטרוטרוף • אוטוטרוף |  |
| חלקי התא ואברוניו |
| --- | --- | --- |
| אברונים | גרעין התא • רשתית תוך-פלזמית • גולג'י • כלורופלסט • מיטוכונדריון • ליזוזום •  פרוקסיזום • בועית מתכווצת |  |
| חלקים נוספים | ציטופלזמה • קרום התא • דופן התא • שלד התא • חלולית • ריבוזום • MTOC (צנטריול) • מזוזום |  |
| מבנים בגרעין | גרעינון • ספלייסוזום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538751905171  BNE: XX535796  BnF: cb12175492v (data)  GND: 4124939-2  LCCN: sh85086280  NDL: 00567726  NKC: ph378894 
תרשים מפורט של מיטוכונדריון
תא שבו סומנו המיטוכונדריונים בסמן פלואורסצנטי. צולם במיקרוסקופ אור פלואורסצנטי.
תרשים המתאר את השרשרת במיטוכונדריון: תוצרים מחוזרים המגיעים ממעגל קְרֵבְּס מעבירים אלקטרונים לחלבונים בממברנה היוצרים את הפרש הריכוזים של יוני המימן, עד שהתהליך מסתיים בזרימתם חזרה דרך האנזים ATP סִינְתָאז המייצר ATP באמצעות כִּימְיוֹסְמוֹזָה (אנ').
יחסי ארגנטינה – הרשות הפלסטינית

יחסי ארגנטינה – הרשות הפלסטינית הם היחסים הבילטרליים בין ארגנטינה לרשות הפלסטינית שקיימים מאז שנת 1982. ישנה קהילה פלסטינית קטנה בארגנטינה, כחלק מהקהילה הערבית הגדולה יותר. ב-6 בדצמבר 2010, הכירה ממשלת ארגנטינה רשמית במדינת פלסטין כ"חופשית ועצמאית", "בתוך הגבולות הקיימים בשנת 1967". שגרירות ארגנטינה ברשות הפלסטינית נפתחה ב-15 בנובמבר 1999.
שגרירות הרשות הפלסטינית בבואנוס איירס
היסטוריה

בשנת 1947 נמנעה ארגנטינה בהצבעה על תוכנית החלוקה של האו"ם. בדצמבר 1976 תמך שגריר ארגנטינה באו"ם קרלוס אורטיז דה רוזס בשתי החלטות: אחת שגינתה את מדיניות הכיבוש הישראלית בשטחים, והשנייה הכירה באש"ף כ"שחקן חיוני למימוש הסכם הוגן ועמיד באזור".
בשנת 1982 גינתה ארגנטינה את התוקפנות הישראלית במלחמת לבנון הראשונה ואת טבח סברה ושתילה. במקביל, המדינות הערביות הביעו תמיכה דיפלומטית בארגנטינה בתביעתה על איי מלווינס.
בשנת 1995 העניקה ארגנטינה הכרה לרשות הפלסטינית.
בשנת 2008 פתחה ארגנטינה נציגות דיפלומטית ברמאללה. בשנת 2011 הצביעה ארגנטינה בעד הצטרפות הרשות הפלסטינית לאונסק"ו כחברה מלאה, ובפני העצרת הכללית של האו"ם, כריסטינה פרננדס דה קירשנר ביקשה לאשר את הרשות הפלסטינית כחברה מלאה באו"ם.
במאי 2024 הצביעה ממשלתו של הנשיא חאבייר מיליי נגד ההכרה במדינה פלסטינית באו"ם. ההצבעה תאמה את השינוי הפרו-ישראלי של המדינה במדיניות החוץ שלה.
ביולי 2024 הכריזה ארגנטינה על חמאס כארגון טרור והורתה על הקפאת נכסיו הפיננסיים. ההכרזה נעשתה על ידי משרדו של הנשיא חאבייר מיליי, שהזכיר בנימוקיו את הטבח שביצע הארגון ב-7 באוקטובר ואת קשריו ההדוקים עם איראן, אשר מואשמת בפיגוע בבניין הקהילה היהודית ובפיגוע בשגרירות ישראל.
The Works Tour

The Works Tour היה סיבוב ההופעות השנים-עשר של להקת הרוק הבריטית קווין, אשר החל ביער הלאומי, בריסל, בלגיה ב-24 באוגוסט 1984 והסתיים באולם אוסקה-ג'ו, אוסקה, יפן ב-15 במאי 1985. סיבוב זה נועד לקדם את אלבום האולפן האחד-עשר של הלהקה, The Works. במהלך הסיבוב, השתתפה הלהקה בפסטיבל המוזיקה רוק בריו הראשון. הופעתה בפסטיבל הוקלטה והופצה בתור אלבום וידאו תחת השם Rock in Rio. הופעה נוספת שהוקלטה והופצה לאחר מכן כאלבום וידאו התקיימה באולם הספורט הלאומי יויוגי, טוקיו, יפן ב-11 במאי 1985. על אף שאלבום זה נקרא We Are the Champions: Final Live in Japan, הופעה זו לא הייתה האחרונה של קווין ביפן. לאחר ההופעה המדוברת, התקיימו שתי הופעות נוספות באותה מדינה – בגימנסיה מחוז איצ'י, נגויה ב-13 באותו חודש, וכפי שצוין מוקדם יותר – באולם ג'ו אוסקה, אוסקה ב-15 באותו חודש.
פציעתו של מרקיורי

בהופעת הלהקה באירופהאל, הנובר, גרמניה המערבית ב-22 בספטמבר 1984, נפל פרדי מרקיורי במורד המדרגות שהוצבו על הבמה במהלך ביצוע השיר "Hammer to Fall". לאחר התקרית, קוצרה ההופעה, מאחר שזה הצליח לנגן רק את השירים "Bohemian Rhapsody", "We Will Rock You" ו-"We Are the Champions". בתום ההופעה, פונה מרקיורי לבית חולים על מנת לטפל בפציעתו.
המחלוקת בנוגע להופעות בדרום אפריקה

במקור, הייתה אמורה קווין לקיים שתים-עשרה הופעות בסאן סיטי סופרבול, בופוטאצוואנה, דרום אפריקה ב-5 עד ה-20 באוקטובר 1984. בשל מדיניות האפרטהייד בשטחי המדינה, ביקשו האומות המאוחדות ואיגוד המוזיקה הבריטי להחרים את המדינה. קווין התעלמה מהאזהרות והאיסורים, והחליטה לקיים את כל ההופעות עליהן הכריזה. למרבה ההפתעה, שתי הופעות בוטלו מאחר שמרקיורי שחק את קולו לאחר שלושה ימים של הופעות רצופות.
רשימת שירים

רשימת שירים זו מייצגת את הופעת הלהקה באולם אוסקה-ג'ו, אוסקה, יפן ב-15 במאי 1985, וזו אינה מייצגת בהכרח הופעות אחרות שהתקיימו במסגרת סיבוב זה.
"Machines (Or 'Back to Humans')" (הוקלט מראש)
"Tear It Up"
"Tie Your Mother Down"
"Under Pressure"
"Somebody to Love"
"The March of the Black Queen"
"My Fairy King"
"Killer Queen"
"Seven Seas of Rhye"
"Keep Yourself Alive"
"Liar"
"Impromptu"
"It's a Hard Life"
"Dragon Attack"
"Now I'm Here"
"?...Is This the World We Created"
"Love of My Life"
"Brighton Rock"
"Another One Bites the Dust"
"Mustapha"
"Hammer to Fall"
"Crazy Little Thing Called Love"
"Saturday Night's Alright for Fighting"
"Bohemian Rhapsody"
"Radio Ga Ga"
הדרן 1
"I Want to Break Free"
"Jailhouse Rock"
"Whole Lotta Shakin' Goin' On"
הדרן 2
"We Will Rock You"
"We Are the Champions"
"God Save the Queen" (הוקלט מראש)
שירים שהופיעו בסיבוב ההופעות > שירי קווין

| אלבום | שיר | פעמים |
| --- | --- | --- |
| Queen (1973) | "Keep Yourself Alive" | 43 |
| Queen (1973) | "Great King Rat" | 23 |
| Queen (1973) | "My Fairy King" | 4 |
| Queen (1973) | "Liar" | 43 |
| Queen II (1974) | "The March of the Black Queen" | 1 |
| Queen II (1974) | "Seven Seas of Rhye" | 43 |
| Sheer Heart Attack (1974) | "Brighton Rock" | 35 |
| Sheer Heart Attack (1974) | "Killer Queen" | 42 |
| Sheer Heart Attack (1974) | "Now I'm Here" | 43 |
| Sheer Heart Attack (1974) | "Stone Cold Crazy" | 23 |
| A Night at the Opera (1975) | "Death on Two Legs (Dedicated to…)" | 1 |
| A Night at the Opera (1975) | "39'" | 1 |
| A Night at the Opera (1975) | "Love of My Life" | 43 |
| A Night at the Opera (1975) | "Bohemian Rhapsody" | 43 |
| A Day at the Races (1976) | "Tie Your Mother Down" | 44 |
| A Day at the Races (1976) | "Somebody to Love" | 44 |
| News of the World (1977) | "We Will Rock You" | 43 |
| News of the World (1977) | "We Are the Champions" | 43 |
| News of the World (1977) | "Sheer Heart Attack" | 5 |
| Jazz (1979) | "Mustapha" | 17 |
| Jazz (1979) | "Fat Bottomed Girls" | 1 |
| Jazz (1979) | "Let Me Entertain You" | 1 |
| Jazz (1979) | "Dead on Time" | 1 |
| The Game (1980) | "Play the Game" | 1 |
| The Game (1980) | "Dragon Attack" | 43 |
| The Game (1980) | "Another One Bites the Dust" | 41 |
| The Game (1980) | "Crazy Little Thing Called Love" | 42 |
| Hot Space (1982) | "Staying Power" | 12 |
| Hot Space (1982) | "Back Chat" | 1 |
| Hot Space (1982) | "Under Pressure" | 44 |
| The Works (1984) | "Radio Ga Ga" | 42 |
| The Works (1984) | "Tear It Up" | 44 |
| The Works (1984) | "It's a Hard Life" | 42 |
| The Works (1984) | "I Want to Break Free" | 1 |
| The Works (1984) | "Hammer to Fall" | 43 |
| The Works (1984) | "?...Is This the World We Created" | 43 |
| Rock in Japan (1991) | "Instrumental Inferno" | 1 |
| Live at Wembley '86 (1992) | "Impromptu" | 3 |
| Bohemian Rhapsody (2018) | "Ay-Oh" | 7 |
| - | "Rock in Rio Blues" | 1 |
שירים שהופיעו בסיבוב ההופעות > שירים נוספים

| אמן | אלבום | שיר | פעמים |
| --- | --- | --- | --- |
| אלטון ג'ון | Goodbye Yellow Brick Road (1973) | "Saturday Night's Alright for Fighting" | 8 |
| אלביס פרסלי | Jailhouse Rock (1958) | "Jailhouse Rock" | 36 |
| ביג מייבל | - | "Whole Lotta Shakin' Goin' On" | 1 |
| בנג'ו פטרסון | - | "Waltzing Matilda" | 1 |
| הנאק | Get the Knack (1979) | "Let Me Out" | 1 |
| הקריקטס | The "Chirping" Crickets (1957) | "Not Fade Away" | 1 |
| יוהנס ברהמס | - | "Wiegenlied" | 1 |
שירים שהופיעו בסיבוב ההופעות > קטעי כלי

| אמן | כלי | פעמים |
| --- | --- | --- |
| בריאן מיי | גיטרה | 35 |
| ספייק אדני | קלידים | 23 |
משתתפים > קווין

פרדי מרקיורי – זמרה, פסנתר, גיטרת קצב
בריאן מיי – גיטרה, קולות רקע
רוג'ר טיילור – תופים, כלי הקשה, קולות רקע
ג'ון דיקון – בס, גיטרת קצב, קולות רקע
משתתפים > משתתפים נוספים

ספייק אדני – קלידים, סינתיסייזר, פסנתר, קולות רקע, גיטרת קצב
ריק פארפיט – גיטרת קצב (הופעה 9 בשיר "Jailhouse Rock")
טוני הדלי – זמרה (הופעה 35 בשיר "Jailhouse Rock")
יום זיכרון לאומי

יום זיכרון לאומי הוא יום שבו מועלה זכרם של קורבנות אירוע דרמטי בתולדות הלאום או המדינה. ימי זיכרון לאומיים, המצוינים מדי שנה, נהוגים במדינות רבות. ביום זיכרון לאומי נהוגים לעיתים מנהגי אבלות, ולעיתים נערכים בהם רק אירועי זיכרון ואבל.
ימי זיכרון לאומי בהלכה

בעקבות חורבן של בית המקדש הראשון ושל בית המקדש השני, נקבעו ארבעה ימי תענית המציינים אבלות על החורבן, שהם למעשה ימי זיכרון לאומיים:
עשרה בטבת: יום תחילת המצור של נבוכדנצר על ירושלים, שבסופו נכבשה ירושלים ונחרב בית המקדש הראשון. תאריך זה משמש במדינת ישראל גם כיום הקדיש הכללי.
שבעה עשר בתמוז: מציין את היום שבו נכבשה העיר ירושלים על ידי צבא טיטוס לפני חורבן בית המקדש השני. המשנה מונה ארבע טרגדיות לאומיות נוספות שקרו ביום זה.
תשעה באב: יום התענית העיקרי לזכר החורבן, המציין את היום שבו חרבו ירושלים ושני בתי המקדש. גם בו מונה המשנה ארבע טרגדיות נוספות שקרו. בנוסף לקביעה ההלכתית, חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), תשנ"ח-1997, מסמיך את הרשויות המקומיות להתקין חוק עזר שיאסור על הפעלת בתי עינוגים ובתי אוכל בערב תשעה באב עד זריחת השמש.
צום גדליה, בג' בתשרי: מציין את היום שבו נרצח גדליה בן אחיקם, הנציב היהודי שנותר בירושלים לאחר חורבן בית ראשון, ולפיכך סופה המוחלט של ריבונות יהודית בארץ עד ימי שיבת ציון.
ימי זיכרון לאומי במדינת ישראל

יום הזיכרון לשואה ולגבורה: מצוין מדי שנה בכ"ז בניסן ומוקדש להתייחדות עם זכר השואה שהמיטו הנאצים ועוזריהם על העם היהודי, ועם זכר מעשי הגבורה והמרד בימים ההם.
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל: מצוין מדי שנה בד' באייר, יום לפני יום העצמאות, להנצחת זכרם של חללי מערכות ישראל ופעולות האיבה לאורך כל שנות היישוב החדש בארץ ישראל.
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע: מצוין מדי שנה בז' באדר, לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע.
יום הזיכרון ליצחק רבין: מצוין מדי שנה בי"ב בחשוון, יום הירצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לפי הלוח העברי.
יום הזיכרון לרחבעם זאבי: מצוין מדי שנה בל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי.
יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל: מצוין מדי שנה ביום ירושלים (כ"ח באייר) לזכר כ-4,000 מיהודי ביתא ישראל שמתו במהלך המסע וההמתנה לעלייה במחנות הפליטים בסודאן בזמן מבצע אחים.
יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל - מצוין מדי שנה בכ"ד בתשרי לזכר הרוגי מלחמת חרבות ברזל ומתקפת הטרור על ישראל.
יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן: מצוין מדי שנה ב-30 בנובמבר.
ימי זיכרון לאומי בעולם

יום הזיכרון (ארצות הברית): יום זיכרון לאומי ללוחמי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שנהרגו בעת מילוי תפקידם. מצוין מדי שנה ביום שני האחרון בחודש מאי.
יום הזיכרון (הממלכה המאוחדת): יום זיכרון לאומי לחללי מלחמות בריטניה והאימפריה הבריטית. הוא מצוין מדי שנה בטקסים הנערכים ביום א' השני של חודש נובמבר.
יום הזיכרון (הולנד): יום זיכרון לאומי להרוגיה של הולנד - חיילים ואזרחים - במלחמת העולם השנייה ואחריה. הוא מתקיים מדי שנה ב-4 במאי.
יום אנזא"ק: יום זיכרון לאומי המצוין באוסטרליה ובניו זילנד, שמנציח את כל האוסטרלים והניו זילנדים "ששירתו ומתו בכל המלחמות, העימותים ובמשימות שמירת השלום" ואת "התרומה וההקרבה של כל אלו ששירתו". יום זה מצוין מדי שנה ב-25 באפריל.
ראו גם

יום אבל לאומי
יום אבל לאומי (ישראל)
חג לאומי
הערות שוליים

1 2 3  או בתאריך סמוך לו בכפוף למועד השבת
↑  "ANZAC Day". Australian War Memorial. Retrieved 24 April 2013.
↑  "Anzac Day Today". Anzac.govt.nz. New Zealand Ministry for Culture and Heritage. Retrieved 22 April 2011
חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה)

| --- | --- |


 פרטי החוק
 מדינה:  ישראל
 תאריך חקיקה:  30 ביולי 2023
 תאריך חקיקה עברי:  י"ב באב תשפ"ג
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים וחמש
 תומכים:  39
 מתנגדים:  7
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד המשפטים המשרד לביטחון לאומי
חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני הוא חוק הכולל בעיקר תיקונים לחוק המאבק בטרור, חוק העונשין וחוק למניעת הטרדה מינית, המגדילים את העונש ואת הפיצוי על הטרדה מינית כאשר זו נעשתה על רקע לאומני.
היסטוריה חקיקתית

יוזמי החוק הם חברי הכנסת לימור סון הר-מלך ויצחק קרויזר ממפלגת עוצמה יהודית, וחברי הכנסת יוליה מלינובסקי, יבגני סובה ושרון ניר ממפלגת ישראל ביתנו. על פי דברי ההסבר להצעת החוק, מטרתו היא
הצעת החוק נדונה בכנסת בקריאה ראשונה בכ"ב בתמוז התשפ"ג, 11 ביולי 2023, והועברה לדיון בוועדה המשותפת של הוועדה לביטחון לאומי והוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי. ב-18 ביולי אישרה הוועדה המשותפת את החוק לקריאה שנייה ושלישית, ובי"ב באב, 30 ביולי, אושר החוק.
הוראות תיקון החוק

סעיף 37 לחוק המאבק בטרור קובע שהעונש על עבירה שהיא מעשה טרור יהיה כפל העונש הקבוע לאותה עבירה, ולא יותר מ־25 שנים. התיקון לחוק זה מבהיר שכלל זה חל גם על עבירות (המנויות בחוק העונשין) של אונס אישה, מעשה סדום בגבר בנסיבות השקולות לאונס וסוגים מסוימים של מעשה מגונה.
העונש על ביצוע עבירה של הטרדה מינית (לפי הגדרתה בחוק למניעת הטרדה מינית) מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור (כהגדרתם בסעיף 144ו לחוק העונשין), יהיה כפל העונש הקבוע לעבירה, לעניין עבירות שהעונש עליהן לא עולה על עשר שנים.
על פי החוק למניעת הטרדה מינית, בית המשפט רשאי לפסוק פיצויים ללא הוכחת נזק בשל הטרדה מינית או בשל התנכלות, בסכום שלא יעלה על 120,000 ש"ח. החוק מכפיל תקרה זו כאשר העבירה נעשתה מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור.
בנוסף לתיקונים הנ"ל החוק מטיל על גורמי האכיפה והתביעה חובת דיווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, על מנת להציף את היקף התופעה. פרקליט המדינה ומפכ"ל משטרת ישראל ידווחו לוועדה, בכל שנה, על מספר כתבי האישום שהוגשו בתיקים של עבירות מין ועבירות הטרדה מינית ממניע של גזענות, ובתיקים של עבירות מין שהן מעשה טרור ועל מספר תיקי החקירות שנפתחו בגין עבירות אלו.
דיון ציבורי

חברת הכנסת לימור סון הר מלך נימקה את הצעת החוק: "שילוב של הטרדה מינית, שנעשה על רקע לאומני מותיר בנפגעות צלקת כפולה. גם את הצלקת של נפגעת הטרור וגם את הצלקת של נפגעת ההטרדה. על כן אין שום סיבה שהענישה לא תהיה כפולה." חברת הכנסת יוליה מלינובסקי אמרה כי "הטענה הרווחת היא שאונס זה אונס, ואיני ממעיטה בכך לרגע, אך גם רצח הוא רצח, ובכל זאת אנו מבדילים בין רצח פלילי ובין מחבל שמבצע פיגוע". והוסיפה כי מועצת הביטחון של האו"ם קבעה בהחלטה מספר 1820 משנת 2008 כי תקיפה מינית שמבצע בן לאום אחד בבן לאום שני באזור המצוי בסכסוך בין שני העמים, תוכר כפשע מלחמה.
בפני ועדות הכנסת הוצגו עדויות על מקרי תקיפה של נשים יהודיות באזורים מעורבים, כשהזהות הלאומית של הקורבנות שימשה מניע נוסף לתוקפים. בחמור שבהם המחבל אנס ורצח את אורי אנסבכר.
לעומת זאת, חבר הכנסת עופר כסיף, שהצביע נגד החוק, טען ש"חלקו מיותר, כי הוא חוזר על הוראות קיימות, וכולו גזעני ומכוון להפלות לרעה מיעוטים לא יהודים בישראל". חבר הכנסת גלעד קריב הוקיע את חברי האופוזיציה שהתחמקו מהצבעה נגד החוק ו"נתנו ידם לחקיקה גזענית".
ארבעה ניירות עמדה שהוגשו לוועדת הכנסת, מטעם ארגון "נבחרות" של נשים חרדיות, יוזמות אברהם, והתנועה הרפורמית, הביעו התנגדות לתיקון החקיקה שהוא, לדעתם, גזעני ומוזיל את כלל הפגיעות המיניות.
נייר עמדה מטעמם של ארגון זכויות האדם "בצלמו" וארגון זכויות הנשים "יהודית" הביעו תמיכה בחוק, לדעתם, תקיפות מיניות על רקע לאומני הן תופעה רחבת היקף ומטרידה מאוד, וכי החוק יביא לצמצום אירועי הטרור הנעשים באמצעות תקיפה מינית.
ראשיהם של איגודי רופאים אחדים, בהם פרופ' חגי לוין, יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור, יצאו נגד הצעת החוק, בנימוק ש"עולה ממנה ניחוח גזעני מובהק".
בעקבות אישור החוק, ד"ר אורית קמיר, יוזמת החוק למניעת הטרדה מינית, מתחה ביקורת על חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני, ותיארה אותו "חוק גזעני לתפארת, המזהם את יחסו של המשפט הישראלי להטרדה מינית בלאומנות שוביניסטית".
מאמר המערכת של העיתון "הארץ" הגדיר את החוק "חוק רקוב", משום שהוא "מתאים את הענישה ל'גזעו" של העבריין – עונש אחד לאנס יהודי ועונש אחר לאנס ערבי".
במלחמת חרבות ברזל נשמעו עדויות קשות על מקרים רבים של אלימות מינית של מחבלי החמאס כלפי נשים ישראליות.
יישום החוק

בחודש מרץ 2023 דיווח שר המשפטים יריב לוין לוועדה לביטחון לאומי שלא הוגשו כתבי אישום בגין עבירות מין על רקע לאומני. השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר דיווח על חקירת חשדות לעבירות מין על רקע לאומני במתקפת הפתע על ישראל.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023, ה"ח הכנסת 970 מ-10 ביולי 2023
↑    ישי אלמקייס, ‏החמרת הענישה בעבירות מין על רקע לאומני אושרה בקריאה ראשונה, בעיתון מקור ראשון, 11 ביולי 2023
↑  הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני אושרה לקריאה שנייה ושלישית, באתר ynet, 18 ביולי 2023
↑  מערכת ישראל היום, הכנסת אישרה בקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2023
↑  חזקי ברוך, אושר בקריאה טרומית: כפל עונש על הטרדה ממניע לאומני, באתר ערוץ 7, 17 במאי 2023
↑  בניגוד לטענות: החמרת הענישה על אונס לאומני אינה גזענית, באתר מעריב אונליין, 3 באוגוסט 2023
↑  אריאל בולשטיין, דעה | טרור מיני: המניע הנוסף, באתר ישראל היום
↑   חה"כ עופר כסיף על עבירות כנגד נשים כפשע שנאה, סרטון בערוץ "עופר כסיף Ofer Cassif", באתר יוטיוב (אורך: 10:30)
↑   ציוץ של גלעד קריב ברשת החברתית אקס (טוויטר), 30 ביולי 2023
↑  ארגון נבחרות, נייר עמדה: החמרת ענישה לתוקפים מינית על רקע לאומני, באתר הכנסת
↑  יוזמות אברהם, נייר עמדה: הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023, באתר הכנסת
↑  התנועה הרפורמית בישראל, נייר עמדה: הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני )תיקוני חקיקה(, התשפ"ג–2023, באתר הכנסת
↑  אתר הכנסת, תמיכה בחוק החמרת הענישה בעבירות מין על רקע לאומני
↑  רופאים יוצאים נגד הכפלת הענישה במקרי הטרדה מינית על רקע לאומני, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only, ‏24 במאי 2023
↑   אורית קמיר, חוק גזעני לתפארת המזהם את היחס להטרדה מינית בלאומנות שובינסטית, באתר הארץ, 30 ביולי 2023
↑  אורית קמיר, לא רק שחוק "האונס הלאומני" אינו פמיניסטי – הוא פטריארכלי, באתר זמן ישראל, 2 באוגוסט 2023
↑  מאמר המערכת, גם אנס יהודי שווה יותר, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2023
↑  בכותרת הראשית: הסאנדיי טיימס פרסם תחקיר מקיף על מעשי האונס של חמאס, באתר ynet, 3 בדצמבר 2023
↑   זמן אמת עונה 7 | העולם חייב לדעת - עדויות על מעשי האונס של חמאס בשבת השחורה, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 13:21)
↑  דיווח השר לביטחון לאומי לפי חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע טרור), ‏26 במאי 2024
יום אבל לאומי (ישראל)

בישראל, יום אבל לאומי הוא יום אבל המוכרז במדינה באופן חד-פעמי בעקבות אסון לאומי כלשהו. הסמכות להכרזה על יום אבל לאומי נתונה לממשלת ישראל. נוהלי יום האבל אינם קבועים בחוק, אך הם כוללים לעיתים קרובות הורדת דגל ישראל לחצי התורן, סגירת מוסדות פנאי ובידור והמגזר הציבורי ושינוי במתכונות השידורים של הרדיו והטלוויזיה בישראל.
היסטוריה

יום האבל הראשון בארץ ישראל המודרנית צוין על ידי היישוב היהודי בתקופת המנדט הבריטי ב-1942, כחלק מתגובת היישוב היהודי בארץ ישראל לשואה. באמצע נובמבר 1942 התברר בוודאות דבר קיומו של מסע השמדה שיטתי של יהודי פולין בידי הנאצים. בהגיע האישור הוודאי הכריזה הנהגת היישוב על שלושה ימי אבל, מ-30 בנובמבר עד 2 בדצמבר. ברחבי הארץ נערכו הפגנות ועצרות, בוטלו כל הצגות הקולנוע והעיתונים הופיעו כשעמודיהם הראשונים נתונים במסגרות שחורות. ב-17 בדצמבר הכריז הוועד הלאומי על שלושים ימי אבל בין י' בטבת לי' בשבט נוספים בקריאה "להציל את אשר ניתן להציל" וב"תביעה לפתיחת שערים", ובהם התבקש היישוב "למעט בשמחה, להתנזר משעשועים וריקודים, להתייחד עם זכר הקורבנות ולהזעיק את העולם היהודי והלא-יהודי".
יום האבל הלאומי הראשון בהיסטוריה של מדינת ישראל היה לאחר מותו בעת כהונתו של נשיא מדינת ישראל יצחק בן-צבי. בן-צבי נפטר ב-23 באפריל 1963, ולמחרת הוכרז על שבעה ימי אבל לאומי במדינה.
בעקבות אסון המסוקים ב-1997, שבעקבותיו הוכרז יום אבל לאומי, מינתה ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים ועדה ציבורית בראשות פרופסור אסא כשר, שהמליצה בין היתר על הכרזת יום אבל לאומי עם מותם במהלך הכהונה של נשיא מדינת ישראל, ראש ממשלת ישראל, נשיא בית המשפט העליון או יושב ראש הכנסת, בנסיבות שבהן ננקטו צעדים של ביטויי אבל ציבורי ברשויות מקומיות שבהן חיים לפחות 75% מאזרחי המדינה או בנסיבות אחרות, חריגות. מסקנות הוועדה אומצו על ידי ממשלת ישראל, אך לא עוגנו בחקיקה.
ב-2008 יזמה חברת הכנסת רוחמה אברהם מקדימה הצעת חוק שהתבססה על מסקנות ועדת כשר ב-2001, לפיה עם מותם של אחד מארבעת האישים יסגרו המסעדות ומוסדות התרבות והבידור עד ערב יום המחרת. עם זאת, ההצעה לא הועברה לקריאה שנייה ושלישית.
ב-2 בדצמבר 2010, בעקבות השרפה בכרמל בה נספו 44 בני אדם, הצהיר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו שיכריז על יום אבל לאומי, אך לבסוף לא עשה זאת.
ימי אבל לאומיים במדינת ישראל

בעקבות מותו של נשיא מדינת ישראל יצחק בן צבי ב-23 באפריל 1963 הוכרז שבוע אבל לאומי בישראל.
בעקבות רצח נשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי ב-22 בנובמבר 1963 הוכרזו בישראל שלושה ימי אבל לאומי.
בעקבות מותו של ראש ממשלת ישראל לוי אשכול ב-26 בפברואר 1969 הוכרזו שני ימי אבל לאומי.
בעקבות מותו של יושב ראש הכנסת ראובן ברקת ב-5 באפריל 1972 הוכרז יום אבל לאומי.
בעקבות אסון צור הראשון ב-11 בנובמבר 1982 הוכרז "יום התייחדות לאומי" כמה ימים מאוחר יותר.
בעקבות אסון הבונים ב-11 ביוני 1985 הכריז נשיא המדינה חיים הרצוג על יום אבל לאומי, אך הדבר לא עוגן בהחלטה של הכנסת.
בעקבות רצח ראש ממשלת ישראל ושר הביטחון יצחק רבין ב-4 בנובמבר 1995 הכריזה ממשלת ישראל על יום אבל לאומי, ובהמשך גם על יום זיכרון לאומי לזכרו של רבין.
בעקבות אסון המסוקים ב-4 בפברואר 1997, בו נהרגו בתאונה אווירית 73 חיילי צה"ל, הכריזה ממשלת ישראל על יום אבל לאומי.
ב-11 בספטמבר 2001 החליטה ממשלת ישראל על יום אבל לאומי בעקבות פיגועי 11 בספטמבר בארצות הברית.
בעקבות התרסקות טיסה 1812 של סיביריה איירליינס מישראל לנובוסיבירסק שברוסיה ב-4 באוקטובר 2001, בה נספו 78 נוסעים ואנשי צוות, מתוכם 51 ישראלים, הוכרז יום אבל לאומי לאחר חג הסוכות ב-11 באוקטובר.
בעקבות מות ראש ממשלת ישראל ונשיא מדינת ישראל לשעבר שמעון פרס ב-28 בספטמבר 2016 הוכרז יום אבל לאומי.
בעקבות אסון הר מירון, בו נהרגו 45 אנשים בהילולת רבי שמעון בר יוחאי בל"ג בעומר, הוכרז על יום אבל לאומי ב-2 במאי 2021.
בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, בה נהרגו 1,163 ונחטפו 251 ישראלים, החליטה ממשלת ישראל ב-13 באוקטובר 2024 על יום אבל לאומי בכ"ה בתשרי.
ראו גם

יום אבל לאומי
יום זיכרון לאומי