stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיוביט
הרחבות של קיוביט

ניתן להרחיב את מושג הקיוביט ממערכת דו-ממדית, למערכת תלת-ממדית (קיוטריט, qutrit), או מערכת d-ממדית (קיודיט, qudit). במובן הרחב, ניתן להרחיב את המצב הקוונטי למערכת בעלת ממד אינסופי. למשל, פולס של אור יכול להכיל (באופן תאורטי) מספר כלשהו של פוטונים. אם נסמן ב- |n\rangle  מצב קוונטי המתאים לפולס אור המכיל  n פוטונים, נוכל לתאר פולס כללי ביותר, שהוא סופרפוזיציה של מספר כלשהו של פוטונים בצורה הבאה
 |\psi \rangle =\alpha _{0}|0\rangle +\alpha _{1}|1\rangle +\alpha _{2}|2\rangle +\ldots 
ומתקיים  \sum _{i=0}^{\infty }\left|\alpha _{i}\right|^{2}=1
מדידה

מדידה מלאה של קיוביט (מעל בסיס נתון) היא תהליך המקבל כקלט מצב קוונטי של קיוביט, ומחזיר כפלט אינדקס (מספר קלאסי).
המדידה היא תהליך הסתברותי, בה ככל שהמצב הקוונטי שנמדד קרוב יותר לאחד מאברי הבסיס, גדלה ההסתברות לקבל את האינדקס המתאים לאותו אבר.
לדוגמה, ביצוע מדידה בבסיס החישוב, תחזיר את האינדקס 0 כאשר "נמדד" המצב  |0\rangle  ואת האינדקס 1 כאשר נמדד  |1\rangle . במקרה בו הקיוביט הנמדד נמצא בסופרפוזיציה של אברי הבסיס, ההסתברות למדוד כל אבר בסיס היא ריבוע המקדם של אותו אבר בסופרפוזיציה. למשל, מדידת המצב  |+\rangle  בבסיס החישוב, תיתן את התוצאה 0 בהסתברות חצי ואת התוצאה 1 בהסתברות חצי, מכיוון שמצב זה הוא סופרפוזיציה מאוזנת של אברי בסיס החישוב,  |+\rangle ={\frac {1}{\sqrt {2}}}|0\rangle +{\frac {1}{\sqrt {2}}}|1\rangle .
באופן פורמלי, מדידה של קיוביט כלשהו  |\psi \rangle , מעל בסיס נתון  \{|b_{0}\rangle ,|b_{1}\rangle \}, היא פונקציה הסתברותית  {\mathcal {M}}:{\mathcal {H}}^{2}\to \{0,1\} בה ההסתברות לקבל במדידה את הערך i, נתונה לפי  |\alpha _{i}|^{2}, כאשר  \left.\alpha _{i}\right. הוא מקדם אבר הבסיס  |b_{i}\rangle  ברישום הקיוביט לפי הבסיס הנתון  |\psi \rangle =\alpha _{0}|b_{0}\rangle +\alpha _{1}|b_{1}\rangle . מתקיים גם  \alpha _{i}=\langle \psi |b_{i}\rangle .
באופן דומה, מדידה של n קיוביטים במצב  |\Psi \rangle =\sum _{i=0}^{2^{n}-1}\alpha _{i}|b_{i}\rangle  מעל בסיס נתון  \{|b_{0}\rangle ,\ldots ,|b_{2^{n}-1}\rangle \} היא פונקציה הסתברותית
 {\mathcal {M}}:{\mathcal {H}}^{2^{n}}\to \{0,1\}^{n} בה ההסתברות לקבל את האינדקס  i\in \{0,1\}^{n} נתונה על ידי  |\alpha _{i}|^{2}=|\langle \Psi |b_{i}\rangle |^{2}.
מדידה מלאה אינה המדידה הכללית ביותר המתאפשרת על ידי תורת הקוונטים, אך קיימת הוכחה כי ניתן לבצע כל מדידה כללית ביותר על ידי הוספת קיוביטים, הפעלת העתקה אוניטרית על האוגר המורחב, וביצוע מדידה מלאה לאוגר זה.
ראו גם

שזירות
טלפורטציה קוונטית
מצב קוונטי
מכניקת הקוונטים
הערות שוליים

↑  באופן מפורש, נדון במרחב  \mathbb {C} ^{2} עם המכפלה הפנימית:  \ \langle w|z\rangle =\sum _{k=1}^{2}{{z_{k}}{\overline {w_{k}}}}
↑  John Preskill. Lecture notes for Physics 229: Quantum information and computation, 1998.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb18084203g (data)  GND: 4842734-2
ברהמן

ערך זה עוסק בכוח קוסמי המוגדר כישות יחידה ומוחלטת בפילוסופיה ההינדית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
בְּרָהְמַן (מסנסקריט: ब्रह्म) הוא מושג הלקוח מכתבי הדת ההינדואיים המתאר אלוהות אינסופית, "נשמת היקום" וכן "השלם האחד הנצחי".
על פי התפיסה המתוארת באופנישדות, הברהמן הוא הגורם, המטרה וההוויה של היקום. בשל טבעו האינסופי של הברהמן, הגדרותיו הן לרוב על דרך השלילה או על דרך הפרדוקס. בהינדואיזם ברהמן מתייחס לעיקרון האוניברסלי הגבוה ביותר, המציאות האולטימטיבית של היקום. בבתי ספר מרכזיים של הפילוסופיה ההינדית, זה הגורם הלא-פיזי, היעיל, הפורמלי והסופי לכל מה שקיים. האמת, התודעה והאושר המתפשט, האינסופיות, הנצחית היא שאינה משתנה, אך היא הסיבה לכל השינויים. ברהמן כמושג מטפיזי מתייחס לאחדות אחת מחויבת מאחורי הגיוון בכל מה שקיים.
בוודות הברהמן מתואר כמקורם של האלים, כלומר כל האלים בפנתיאון ההינדואי הם התגלמויות של הברהמן. כתבי הוודות מתארים שני סוגים של ברהמן: הברהמן הנחות והברהמן העליון. הברהמן העליון הוא המקור והברהמן הנחות, או הברהמג'יותי, הוא התרחבות שלו. "הזוהר של אלוהים". הברהמן הנחות איננו אל מונותאיסטי אלא מהות מוניסטית, מופשטת וחובקת כל. לעומתו, הברהמן העליון (פראברהמן), הקרוי לעיתים בוודות גם בכינוי בהגוואן, מתואר לא כדבר מופשט ומשולל תכונות אלא כישות על, אלוהים מונותאיסטי לכל דבר. לברהמן העליון התגלויות שונות אשר המרכזית ביניהן קרויה וישנו. ברהמן היא מילה וודית בסנסקריט, והיא מושגת בהינדואיזם, קובע פול דיוסן, כ"עיקרון היצירתי שממומש בכל העולם". ברהמן הוא מושג מפתח שנמצא בוודות, והוא נידון בהרחבה באופנישדות המוקדמות. הוודות ממשיגות את ברהמן כעיקרון הקוסמי. באופנישדות, הוא תואר באופן שונה כ-Sat-cit-ānanda (אושר-תודעה-אמת) וכמציאות הגבוהה ביותר הבלתי משתנה, הקבועה.
בפרשנויות מאוחרות לוודות אשר הושפעו מההגות הבודהיסטית, כגון פרשנות האדויתה ודנתה, רואים את ההוויה המופשטת כעליונה ואילו את הבהגוואן, ישות העל, כהתגלות נחותה שלה.
ברהמן נדון בטקסטים הינדיים עם המושג אטמאן (בסנסקריט: आत्मन्, 'עצמי'), אישי, לא אישי או פארה ברהמן, או בשילובים שונים של תכונות אלו בהתאם לאסכולה הפילוסופית. באסכולות דואליסטיות של ההינדואיזם, כגון ה-Dvaita Vedanta התיאיסטית, ברהמן שונה מאטמן (עצמי) בכל ישות. בבתי ספר לא-דואליים כמו ה-Advaita Vedanta, החומר של ברהמן זהה למהותו של Atman, נמצא בכל מקום ובתוך כל יצור חי, ויש אחדות רוחנית מחוברת בכל הקיום.
בתפיסה היוגית של ההינדואיזם קיימת תפיסה כי איחודו המחודש של האטמן, גרעינה הפנימי של הנשמה, עם הברהמן, נשמת היקום, היא המפתח להשגת שחרור רוחני - "מוקשה".
הקבלה ליהדות

ישנן טענות בנוגע לקשר היסטורי-רעיוני בין המיתולוגיה ההינדואית לבין היהדות. על פי אמונה זו, קיים דמיון רעיוני (ואף מצלולי) בין הדמויות ברהמן או ברהמה ושריי או סרסווטי לבין הדמויות של אברהם אבינו ואשתו שרה אימנו ובשמה הקודם שרי (אברהם-ברהמן, שרה - שריי).
ראו גם

פילוסופיה הודית
מרחב (CAT(k

במתמטיקה, מרחבי (CAT(k הם מרחבים מטריים מטיפוס מיוחד: המשולשים שלהם "דקים" יותר ממשולשי-ההשוואה במרחב סטנדרטי בעל עקמומיות קבועה k. העקמומיות של מרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k) היא לכל היותר k בכל נקודה. את המונח  \ {\mbox{CAT}}(k) טבע מיכאיל גרומוב ב-1987, כראשי-תיבות של המתמטיקאים אלי קרטן (C), אלכסנדר אלכסנדרוב (A) וויקטור אנדרייביץ' טופונוגוב (T).
ההפרדה האמיתית היא בין המקרים k<0, k=0 ו- k>0, מכיוון שמרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k) אפשר לכייל למרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k') אם לשני הפרמטרים k ו- 'k אותו סימן. מרחבי (CAT(0 שלמים קרויים גם "מרחבי אדמר", על-שם המתמטיקאי הצרפתי ז'אק אדמר.
הגדרות > מרחבי המודל

עבור מספר ממשי k, מסמנים ב-  \ M_{k} את המשטח היחיד שהוא פשוט קשר בעל עקמומיות קבועה k. לדוגמה,  \ M_{0} הוא המישור האוקלידי  \ \mathbb {R} ^{2} עם המטריקה הרגילה שלו;  \ M_{1} הוא ספירת היחידה במרחב האוקלידי התלת-ממדי, ו-  \ M_{-1} הוא המישור ההיפרבולי.
אם k>0, הקוטר של המרחב הוא  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}} (אחרת הקוטר אינסופי).
הגדרות > משולשי השוואה

נקבע k ממשי. נניח ש- X הוא מרחב מטרי ו- T משולש שקודקודיו p,q,r; אם k>0, נניח שקוטר המשולש אינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}}. אז קיים ב- \ M_{k} משולש יחיד, עד כדי איזומטריה, שבו המרחקים בין הקודקודים שווים לאלה של T. משולש זה נקרא משולש ההשוואה של T.
הגדרות > תנאי  \ {\mbox{CAT}}(k)

נניח ש- \ (X,d) הוא מרחב גאודזי, כלומר, מרחב מטרי שבו יש מסילה גאודזית המחברת כל שתי נקודות (מסילה גאודזית היא פונקציה  \ \gamma :[a,b]\rightarrow X, כאשר  \ [a,b] הוא קטע על הישר הממשי, והמרחק מקיים  \ d(\gamma (t),\gamma (s))=|t-s| לכל  \ a\leq t\leq s\leq b). אומרים שמשולש גאודזי D במרחב X (משולש שצלעותיו הן מסילות גאודזיות המחברות את הקודקודים) מקיים את "תנאי  \ {\mbox{CAT}}(k)", אם המרחק בין כל שתי נקודות על הצלעות של D קטן או שווה למרחק בין הנקודות המתאימות על משולש ההשוואה שלו, 'D במרחב  \ M_{k}.
המרחב X נקרא מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k), אם כל משולש גאודזי (שקוטרו, אם k>0, אינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}}), מקיים את תנאי  \ {\mbox{CAT}}(k). אומרים שמרחב מטרי (אפילו אם אינו גאודזי) הוא "בעל עקמומיות k לכל היותר", אם לכל נקודה שלו יש סביבה קמורה-גאודזית (סביבה הכוללת עם כל שתי נקודות גם קו גאודזי המחבר אותן), המקיימת את תנאי  \ {\mbox{CAT}}(k). מרחב בעל עקמומיות 0 לכל היותר הוא "מרחב בעל עקמומיות שאינה חיובית".
התנאי  \ {\mbox{CAT}}(k) הולך ומתחזק כאשר k מקבל ערכים נמוכים יותר: אם  \ k<k', אז כל מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k) הוא גם מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k'). מאידך התכונה סגורה במובן הבא: מרחב שהוא  \ {\mbox{CAT}}(k') לכל  \ k<k', הוא גם  \ {\mbox{CAT}}(k).
דוגמאות

המרחב  \ M_{k} הוא  \ {\mbox{CAT}}(k).
המרחב האוקלידי  \ \mathbb {E} ^{n} (מכל ממד) הוא  \ {\mbox{CAT}}(0).
המרחב ההיפרבולי  \ \mathbb {H} ^{n} (מכל ממד) הוא  \ {\mbox{CAT}}(-1).
ספירת היחידה  \ \mathbb {S} ^{n} (בכל ממד) היא  \ {\mbox{CAT}}(1) (אבל לא  \ {\mbox{CAT}}(0)). ספירה ברדיוס r (ולכן מעקמומיות  \ {\frac {1}{\sqrt {r}}}) היא  \ {\mbox{CAT}}({\frac {1}{\sqrt {r}}}).
כל מרחב נורמי המקיים איזשהו תנאי  \ {\mbox{CAT}}(k) הוא מרחב מכפלה פנימית.
אם מנקבים את המישור האוקלידי בנקודה, המרחב הנותר אינו גאודזי, ולכן אינו  \ {\mbox{CAT}}(0). מאידך, לכל נקודה יש סביבה קמורה-גאודזית שהיא  \ {\mbox{CAT}}(0), ולכן המישור המנוקב הוא מרחב בעל עקמומיות שאינה חיובית.
עץ הוא מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k) לכל k.
כל מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k), עבור k<0, הוא מרחב  \ {\mbox{CAT}}(0). בפרט, מרחבים כאלו הם כוויצים.
תכונות של מרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k)

יהי X מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k).
תכונות של מרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k) > תכונות מקומיות

בין כל שתי נקודות (ממרחק שאינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}} אם k>0) מחברת מסילה גאודזית יחידה. יתרה מזו, המסילה משתנה באופן רציף עם שינוי נקודות הקצה שלה.
כל עקום (שאורכו אינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}} אם k>0), שהוא גאודזי-מקומית, הוא עקום גאודזי.
כדור פתוח (ברדיוס שאינו עולה על  \ {\frac {1}{2}}{\frac {\pi }{\sqrt {k}}} אם k>0) הוא קמור-גאודזית.
כדורים (שרדיוסם אינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}} אם k>0) הם כוויצים.
נקודות שאינן רחוקות משני קצות קטע, קרובות לאמצע הקטע, במובן הבא: לכל a (שאינו עולה על  \ {\frac {\pi }{\sqrt {k}}} אם k>0) ולכל  \ \epsilon >0 קיים  \ \delta >0, כך שאם m היא נקודת האמצע של העקום הגאודזי המחבר את הנקודות x ו-y, אז כל נקודה שמרחקה מ-x ומ-y אינו עולה על  \ {\frac {1}{2}}d(x,y)+\delta , נמצאת במרחק  \ \epsilon  לכל היותר מ-m.
תכונות של מרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k) > מרחב הכיסוי האוניברסלי

מתכונות אלה נובע שאם  \ k\leq 0, מרחב הכיסוי האוניברסלי של מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k) הוא כוויץ. בפרט, חבורות ההומוטופיה, מן השנייה ואילך, הן טריוויאליות. הספירות  \ \mathbb {S} ^{n} מראות שתכונות אלה אינן מתקיימות כאשר k>0. למעשה, מרחב הכיסוי האוניברסלי של כל מרחב בעל עקמומיות שאינה עולה על k (כאשר k שלילי) הוא מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k).
תכונות של מרחבי  \ {\mbox{CAT}}(k) > היפרבוליות

כל מרחב  \ {\mbox{CAT}}(k) (עבור  \ k<0) הוא מרחב היפרבולי. מרחב  \ {\mbox{CAT}}(0) הוא היפרבולי אם ורק אם אין לו תת-מרחב איזומטרי למישור האוקלידי  \ \mathbb {R} ^{2} (עם המטריקה הרגילה).
ראו גם

מרחב (CAT(0
משולשים טיפוסיים במרחבים בעלי עקמומיות חיובית (למעלה) ,שלילית (באמצע) ואפס (למטה)
דבורייה

דבורייה בשנת 1928
דבוריה כפי שהיא נראית מתצפית הר תבור בדרך נוף יער בית קשת. בחלק התחתון של התמונה נחל דבוריה
דבורייה (בערבית: دبورية / دبوریه) היא מועצה מקומית במחוז הצפון בישראל, השוכנת בשולי עמק יזרעאל ולמרגלות הר תבור. כפר דבורייה הוכרז כמועצה מקומית בשנת 1961.על-פי הלמ"ס, נכון לסוף שנת 2022, כלל תושבי דבוריה היו ערבים-מוסלמים.
דבורייה בנויה על צלע הר תבור, בחיבור בינו לבין מישור בקעת כסולות הצמוד אליו. צורת הבנייה בו היא בעיקר כפרית, אך נוכחת בו גם בניית בתי מגורים ומבנים בעלי קומה אחת - עד ארבע קומות. ראש המועצה הנוכחי של דבוריה הוא ריפעת עזאיזה.
היסטוריה

הכפר נבנה באזור בו שכנה העיר המקראית דָּבְרַת, הנזכרת מספר פעמים בתנ"ך, אשר התקיימה כיישוב יהודי גם בתקופת בית שני, וככל הנראה משמר את שמה. יש המניחים כי מקור השם דבורייה מהמילה הכנענית "דבר" שפירושה מקום לרעיית הצאן, ואכן סביבת הכפר עשירה במקומות מרעה. במהלך חפירת יסודות לבית בשנות ה-60, נמצאו שברי חרסים עתיקים. החרסים תוארכו לתקופת הברזל, תקופת התלמוד והתקופה המוסלמית הקדומה.
המקום נזכר בכתבי אוסביוס (תחילת המאה ה-4) כ"כפר של יהודים".
במחצית השנייה של המאה ה-19 התגוררו בכפר כ-200 נפשות, כולם מוסלמים, בבתים רעועים מופרדים בסמטאות צרות ובמערות. במפקד האוכלוסין של שנת 1922 נמנו בכפר 602 נפשות. במפקד האוכלוסין של 1931 נמנו בכפר 747 נפשות, ב-170 בתים מיושבים, כולם מוסלמים למעט 15 גברים וארבע נשים שככל הנראה התגוררו במנזר על הר תבור שתושביו נמנו עם תושבי דבורייה. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל נאמד מספר תושבי הכפר בכ-1,290 נפש ושטחו נרשם כ-18,185 דונם, מתוכם 4,241 דונם של אדמה ציבורית ו-571 דונם אדמה בבעלות יהודית.
היישוב הוכרז כמועצה מקומית בשנת 1961.
בין השנים 2013-2024 ראש המועצה היה זוהיר יוספיה, ב-2024 זכה בבחירות המועמד ריפעת עזאיזה.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף אוגוסט 2024 (אומדן), מתגוררים בדבורייה 10,731 תושבים (מקום 173 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 63.2%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,156 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  לטבלת הדירוג המלא.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  נחמיה צורי, שרידים מן התקופה הישראלית בדבוריה, חדשות ארכיאולוגיות טו, תשכ"ה, עמ' 11-10
↑  נחמיה צורי, נחלת יששכר, ירושלים: החברה לחקירת ארץ־ישראל ועתיקותיה, תשל"ז, עמ' 108
↑  Sharon, Moshe (1997). "DABBŪRIYAH". Corpus inscriptionum Arabicarum Palaestinae (CIAP). Vol. 3: D-F. Leiden: Brill. ISBN 978-90-04-11006-9. OCLC 36892812.
↑  יהושע בן אריה ועמירם אורן, יישובי הגליל ערב מפעל ההתיישבות הציוני, בתוך: ארצות הגליל, כרך א', אוניברסיטת חיפה, 1983, עמ' 339-340
↑  Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, Jerusalem, 1932 באתר ה-Internet Archives , עמ' 73
↑  הדאווי, סקר הכפרים, עמ' 62
↑  פרופיל דבורייה באתר הלמ"ס
| דגל ישראל מחוז הצפון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת רמת הגולן • נפת צפת • נפת עכו • נפת כנרת • נפת יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| ערים | בית שאן • טבריה • טמרה • יקנעם עילית • כרמיאל • מגדל העמק • מעלות-תרשיחא • נהריה • נוף הגליל • נצרת • סח'נין • עכו • עפולה • עראבה • צפת • קריית שמונה • שפרעם • מע'אר | מפת מחוז הצפון |
| מועצות מקומיות | אבו סנאן • אכסאל • אעבלין • בועיינה-נוג'ידאת • בוקעאתא • ביר אל-מכסור • בית ג'ן • בסמת טבעון • בענה • ג'דיידה-מכר • ג'וליס • ג'ש (גוש חלב) • דבורייה • דיר חנא • דיר אל-אסד • זרזיר • חורפיש • חצור הגלילית • טובא-זנגרייה • טורעאן • יאנוח-ג'ת • יבנאל • יסוד המעלה • יפיע • ירכא • כאבול • כאוכב אבו אל-היג'א • כסרא-סמיע • כעביה-טבאש-חג'אג'רה • כפר ורדים • כפר יאסיף • כפר כמא • כפר כנא • כפר מנדא • כפר תבור • מג'ד אל-כרום • מג'דל שמס • מגדל • מזרעה • מטולה • מסעדה • מעיליא • משהד • נחף • סאג'ור • ע'ג'ר • עיילבון • עילוט • עין מאהל • עין קנייא • פסוטה • פקיעין • קצרין • ראמה • ראש פינה • ריינה • רמת ישי • שבלי - אום אל-גנם • שלומי • שעב | מפת מחוז הצפון |
| מועצות אזוריות | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף • מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| מועצה מקומית תעשייתית | מגדל תפן | מפת מחוז הצפון |
| יישובים לשעבר | אבוקה • אחוזת נפתלי • אתגר • גבעות זייד • מחנה ישראל • שייח' בראק | מפת מחוז הצפון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465871105171 
דבורייה במבט מהר תבור
כוח שחור-גרון

| כוח שחור-גרון |
| --- | --- |
 כוח שחור-גרון
מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי קמטן
משפחה:: כוחיים
סוג:: כוח
מין:: כוח שחור-גרון
שם מדעי
 Varanus bitatawa ‏Welton & Siler & Bennett & Diesmos & Duya & Dugay & Rico & Weerd & Brown, 2010
תחום תפוצה


כוח שחור-גרון (שם מדעי: Varanus bitatawa) הוא מין של לטאת כוח קטנה החיה באיי הפיליפינים ומהווה מזון לשוכני האיים.
לטאה זו יכולה להגיע לאורך 2 מטר עם זנבה, אך היא שוקלת רק 10 ק"ג. היא בעלת עור כחול-שחור המנומר בכתמים צהובים והיא יכולה לנפח את צווארה כדי להיראות מרשימה. ראשה של הלטאה מחודד בצורתו והיא בעלת טפרים ארוכים העוזרים לה להיאחז בענפים.
לטאה זו מיוחדת בכך שהיא אחת משלוש לטאות כוח, נוסף על כוח גריי והמין Varanus mabitang שהן בעלות תזונה מבוססת על פירות. היא ניזונה ממפירות עצי הדקל, 20 מטרים מעל הקרקע.
כוח זה קרוב גנטית לכוח גריי, ניזון כמותו מפירות וגם חי בפיליפינים. בנוסף שניהם קרובים גנטית לכוח הענקי מקומודו.
בוקאיו סאקה

בוקאיו סאקה (באנגלית: Bukayo Saka; נולד ב-5 בספטמבר 2001) הוא כדורגלן אנגלי, המשחק בארסנל ובנבחרת אנגליה. סאקה הוא כדורגלן מגוון המסוגל לשחק במגוון עמדות כמו שחקן כנף, כמגן שמאלי ובמרכז הקישור.
קריירת מועדונים

בוקאיו סאקה נולד ברובע אילינג שבלונדון, בירת בריטניה, להורים שהיגרו מניגריה. כילד סאקה הצטרף לאקדמיה של ארסנל ובגיל 17 הוא חתם על חוזה מקצועי בקבוצה והחל לשחק בקבוצת המילואים של ארסנל. ב-29 בנובמבר 2018 כשהיה בן 17 סאקה ערך את הופעת הבכורה במדי הקבוצה הבוגרת של ארסנל כאשר נכנס כמחליף במשחק של הקבוצה מול וורסקלה פולטבה האוקראינית במסגרת הליגה האירופית. ב-1 בינואר 2019 סאקה ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, לאחר שעלה כמחליף בניצחון ארסנל על פולהאם. באותה עונה סאקה שותף בארבעה משחקים של ארסנל.
בעונת 2019/2020 סאקה התחיל להיות שחקן חשוב בקבוצה הבוגרת של ארסנל, ב-22 בספטמבר 2019 סאקה פתח בניצחונה של ארסנל על אסטון וילה במסגרת הפרמייר ליג, במחזור לאחר מכן הוא בישל שער במשחק נגד מנצ'סטר יונייטד שהסתיים 1-1. בעקבות הפציעות של שני המגנים השמאליים של ארסנל, קיראן טיירני וסיאד קולאשינאץ מאמנה של ארסנל מיקל ארטטה העביר את סאקה מעמדת הכנף השמאלי לעמדת המגן השמאלי. סאקה הציג יכולת טובה כמגן שמאלי וביסס את עצמו כאחד השחקנים החשובים בארסנל. לאחר חזרתם של טיירני וקולאשינאץ, סאקה השתלב בעמדות שונות בהרכב של הקבוצה, גם בעמדות הכנף וגם במרכז הקישור. ב-1 ביולי 2020 סאקה חתם על חוזה ארוך טווח בארסנל, עד לקיץ 2024. ב-4 ביולי 2020 סאקה כבש את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג, בניצחון 0–2 על וולברהמפטון וונדררס.
עונת 2021/2022 הייתה עונה פורה עבור סאקה מבחינת כיבוש שערים, הוא סיים את העונה עם 11 שערי ליגה. את העונה שלאחר מכן, עונת 2022/2023 סיים עם 14 שערי ליגה, ועזר לקבוצה לסיים במקום השני בפרמייר ליג. בעונת 2023/2024 המשיך סאקה להשתפר וסיים את העונה עם 16 שערי ליגה ועוד 4 שערים בליגת האלופות.
קריירה בינלאומית

ב-1 באוקטובר 2020, זומן סאקה לראשונה לסגל נבחרת אנגליה הבוגרת, שבע לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה בניצחון 0–3 במשחק ידידות נגד ויילס. במאי 2021 זומן לסגל הנבחרת לקראת יורו 2020, ומספר ימים לאחר מכן, ב-2 ביוני 2021 כבש שער בכורה במשחק ידידות נגד אוסטריה והעניק לקבוצתו ניצחון 0–1. בגמר הטורניר, בעט את הבעיטה החמישית והאחרונה אותה החטיא. בעקבות החטאתו זכתה איטליה בגביע.
נכלל בסגל נבחרת אנגליה לטורניר מונדיאל 2022. ב־21 בנובמבר 2022 כבש צמד במשחק הראשון שלו במונדיאל בניצחון 6–2 נגד איראן. וסיים את המונדיאל עם 3 שערים ב-5 הופעות. נכלל בסגל נבחרת אנגליה ליורו 2024.
סטטיסטיקות קריירה > מועדונים

מעודכן ל-24 באוגוסט 2024
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארסנל | 2018/2019 | הפרמייר ליג | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | – | – | 4 | 0 |
| ארסנל | 2019/2020 | הפרמייר ליג | 26 | 1 | 4 | 1 | 2 | 0 | 6 | 2 | – | – | 38 | 4 |
| ארסנל | 2020/2021 | הפרמייר ליג | 32 | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 9 | 2 | 1 | 0 | 46 | 7 |
| ארסנל | 2021/2022 | הפרמייר ליג | 38 | 11 | 1 | 0 | 4 | 1 | – | – | – | – | 43 | 12 |
| ארסנל | 2022/2023 | הפרמייר ליג | 38 | 14 | 2 | 0 | 0 | 0 | 8 | 1 | – | – | 48 | 15 |
| ארסנל | 2023/2024 | הפרמייר ליג | 35 | 16 | 1 | 0 | 1 | 0 | 9 | 4 | 1 | 0 | 47 | 20 |
| ארסנל | 2024/2025 | הפרמייר ליג | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  | 2 | 1 |
| סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | 172 | 48 | 11 | 1 | 9 | 1 | 34 | 9 | 2 | 0 | 228 | 59 |
סטטיסטיקות קריירה > נבחרת

מעודכן ל-14 ביולי 2024
| נבחרת | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| אנגליה | 2020 | 4 | 0 |
| אנגליה | 2021 | 10 | 4 |
| אנגליה | 2022 | 10 | 3 |
| אנגליה | 2023 | 8 | 4 |
| אנגליה | 2024 | 8 | 1 |
| סה"כ | סה"כ | 40 | 12 |
תארים > ארסנל

הגביע האנגלי: 2019/2020
מגן הקהילה: 2020, 2023
אישיים
הכדורגלן הצעיר של השנה בליגה האנגלית: 2022/2023
הערות שוליים

↑  England squad named for FIFA World Cup Qatar 2022 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל האנגלית, 10 בנובמבר 2022 (באנגלית)
↑  The Football Association, England squad named for EURO 2024, https://www.englandfootball.com (באנגלית)
| נבחרת אנגליה – יורו 2020 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 ג'. הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 ד. הנדרסון (משחק ראשון) / רמסדייל (יתר המשחקים) •  14 פיליפס • 15 מינגס • 16 קודי • 17 סאנצ'ו • 18 קלוורט-לואין • 19 מאונט • 20 פודן • 21 צ'ילוול • 22 וייט • 23 ג'ונסטון • 24 ג'יימס • 25 סאקה • 26 בלינגהאם • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 מגווייר •  7 גריליש •  8 הנדרסון •  9 קיין •  10 סטרלינג •   11 רשפורד •  12 טריפייר • 13 פופ •  14 פיליפס • 15 דייר • 16 קודי • 17 סאקה • 18 אלכסנדר-ארנולד • 19 מאונט • 20 פודן • 21 וייט • 22 בלינגהאם • 23 רמסדייל • 24 וילסון • 25 מדיסון • 26 גלאגר • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1653286949659  GND: 1335647074  LCCN: no2022148298  NKC: xx0317270  VIAF: 2278165573980937800003   WorldCat (עם VIAF): 2278165573980937800003
חומת לונדון

תוואי החומה והשערים המובילים אליה מצפון
חומת העיר לונדון ולפניה פסלו של הקיסר טראיאנוס על גבעת טאוור
חומת לונדון נבנתה על ידי הרומאים במאה השנייה סביב לונדיניום, בסביבות שנת 200 לספירה, עד ככל הנראה שנת 220, על מנת להגן על העיר הרומאית. היא המשיכה להגן על היישוב במשך כ-1000 שנים, הרבה אחרי שהרומאים גורשו בשנת 410. בשנת 457 החומה הזו הגנה על לונדון מהתקפת הסקסונים. בחומה היו מספר שערים ממזרח למערב:
לדגייט
ניוגייט
אלדרסגייט
קריפלגייט
בישופסגייט
אלדגייט
כיום שמות שערים אלה הם שמות של רחובות או אזורים בלונדון שבהם עמדו השערים.
בימי הביניים חוזקה החומה ונוספו לה שערים וביצורים. בימי הביניים חיזקו אנשי לונדון את החומה והיא המשיכה למלא את תפקידה בהגנה על העיר. בשריפה הגדולה של לונדון, בשנת 1666, הושמדה כמעט כל העיר שבתוך החומה. בשיקום העיר נשכחה החומה ונעלמה, לאחר שבנו את הבתים החדשים משני צידיה. במאות ה-18 וה-19 נהרסו מרבית חלקי החומה או שולבו לתוך מבנים, ואלה שנותרו נהרסו ברובם במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה. שרידים של החומה נותרו בקרבת מצודת לונדון על גבעת טאוור וברחוב "חומת לונדון" בחצר מוזיאון העיר לונדון.
החומה הקיפה שטח של 1.3 קילומטר רבוע. רוחבה היה כ-3 מטרים וגובהה כ-5 מטרים.
הערות שוליים

↑  guidol.co.il, חומת לונדון הרומית - London Wall (ארכיון)
הליגה להגנת גויים

| --- | --- |
 
 מייסדים:  Jon Minadeo II 
 
הליגה להגנת גויים (באנגלית: Goyim Defense League, בראשי תיבות: GDL) היא קבוצת שנאה אנטישמית ורשת תיאוריות קונספירציה של אנשים הפעילים באתרי מדיה חברתית ומפעילים פלטפורמת וידאו מקוונת בשם GoyimTV.
ה-GDL גם מבצע הפלת באנרים (אנ'), מחלק פליירים בשכונות ומבצעת פעולות שונות כדי להציק ליהודים. ה-GDL הופיע ב-2018 ומובל על ידי הפרובוקטור האנטישמי ג'ון מינאדו השני(אנ'). המרכז המשפטי לדרום העני עוקב אחר GDL ומגדירה כקבוצת שנאה.
שם

"גויים" היא מילה ביידיש ובעברית הנחשבת מבזה אנשים שאינם יהודים. השם "ליגת ההגנה של גויים" הוא פרפרזה על שני ארגונים יהודיים: הליגה להגנה יהודית, והליגה נגד השמצה (ADL). לכן גם הלוגו של הליגה להגנת גויים הוא פרודיה על הליגה נגד השמצה.
תיאור

BuzzFeed News תיאר את הארגון כארגון המעודד עליונות לבנה. הליגה להגנת גויים נרשמה על ידי המכון לחקר התקשורת במזרח התיכון בדוח מיוחד במרץ 2019 של קבוצות העוסקות ב"הסתה מקוונת נגד יהודים".