stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוספות איוורא
הערות שוליים

↑  זמנו של רבי משה מתוארך על פי שו"ת מהרש"ל סימן כט, הכותב שהוא "מלך", כלומר, עמד בראשות בית המדרש, אחרי פטירת רבי יהודה שירליאון, בשנת ד'תתקפ"ד, 1224. הזמן המוקדם ביותר לפטירת רבי שמואל הוא 1294, על פי מקור המזכיר אותו בחייו לצד אזכור של מהר"ם מרוטנברג כשכבר נפטר, בשנת 1293. החיד"א (שם הגדולים מערכת גדולים אות י סימן רמא) מונה את רבי משה מאיברא בין תלמידי רבינו תם, על פי כתב יד עתיק שהיה בידו, והדבר אינו מתיישב עם סדר הזמנים האמור, שכן רבינו תם נפטר ד'תתקל"א, 1171.
↑  מובא בארחות חיים מלוניל, הלכות תלמוד תורה, סימן כא
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
רפורמה במדיה

רפורמה במדיה הוא מושג המתייחס לניסיונות לבצע שינוי הדרגתי באמצעי המדיה השונים בצורה שתותאם לאינטרסים ולצרכים של הציבור וללא הטיה כתוצאה מהאינטרסים של כל ארגון או ממשלה. קרי, רפורמה במדיה היא תהליך שינוי הדרגתי של הסדר הקיים במבנה התקשורת מתוך כוונה שישרת את האינטרס הציבורי המשותף. פעילי רפורמה במדיה שמים דגש על שיפור הגישה למדיה, ואופן הייצוג במדיה של אוכלוסיות שונות ובמיוחד כאלו המופלות על ידי הגורמים האחראיים על תוכני המדיה כתוצאה מהכנסתם, מוצאם, מאפייניהם הדמוגרפיים, נטיותיהם הפוליטיות והמיניות, מאפייניהם הגופניים, או חוסר נגישותם לתקשורת.
פעילי הרפורמה במדיה פועלים מתוך ההנחה כי התקשורת היא ספקית המידע העיקרית בחברה שמעצבת ומשפיעה על הלכי הרוח בחברה ובעלת תפקיד מרכזי במימוש חופש הביטוי, ונתינת במה למגוון התרבותי של החברה. על כן ישנה חשיבות מכרעת להיותה מונעת על ידי האינטרסים של הציבור.
תקשורת, דמוקרטיה וצדק > הקשר בין תקשורת, דמוקרטיה וצדק

תקשורת היא למעשה הכלי המשמעותי והחזק ביותר שמעצב את החברה וקובע את הלך הרוח בחברה, הן מבחינת לוח הזמנים הציבורי והן מבחינת אופי התכנים המופצים בכלי התקשורת . יורגן הברמאס מגדיר תקשורת על בסיס הבנת המונח צדק חברתי, והוא מעודד תקשורת המושתתת על עיקרון זה. עיקרון הצדק החברתי אם כך, מבסס את מוסד התקשורת על ערכים של שוויון וחירות, שבבסיסם הם ערכים דמוקרטיים. חברה דמוקרטית המאפשרת קיום של מוסד תקשורת תקין ומביאה לידי ביטוי את ערכי השוויון, החירות והקניין, לא רק בהיבט החוקתי אלא גם בהיבט המעשי-ביצועי והיא באה לידי ביטוי בריבוי ערוצי תקשורת, ריבוי תחנות רדיו ולוויין, ריבוי דעות, ריבוי תפיסות עולם (דוגמה לכך הוא הקמת ערוץ 7).  כאשר הסמכות היא בידי המדינה בתחום מסוים, ואינה מאפשרת שוק חופשי וריבוי דעות, מוסד התקשורת נפגע בכך שערכים דמוקרטיים לא באים לידי ביטוי, לדוגמה חוק בזק, 1982. התקשורת משמשת ככלב השמירה של מוסד הדמוקרטיה, בכך שהיא למעשה כוח משמעותי בביקורת על מהלכי השלטון ובכך שהיא שומרת שהדמוקרטיה תישמר באופן המזוקק ביותר שלה (דוגמה לכך היא אתר החדשות "העין השביעית"). בדומה לחברות מערביות אחרות, התקשורת היא בעלת מעמד, השפעה וכוח בחברה הישראלית, והיא משקפת את מעמדם של אנשי התקשורת (עיתונאים, מנחים וכו') כגיבורי התרבות החדשים בחברה. עם זאת, בעשור האחרון ניתן להבחין בתהליך של דטרמיניזם טכנולוגי, המשפיע לרעה על עיצוב מוסד התקשורת בישראל וגורם ל"רעות חולות" בחיי החברה, כדוגמת התמכרות לצפייה, התפתחות מחשבה פסיבית וחשיפה לתכנים בעלי אופי אלים ושוביניסטי. כוחה של הדמוקרטיה הישראלית תלוי באופן ישיר בהתפתחות התקשורת ובמעמדה בחברה – כמוסד המאפשר פלורליזם של דעות והלכי רוח, ריבוי ערוצים, תכנים ו"פולמוס בריא בין קבוצות אינטרסים"  ובכך מתחזק השיח החברתי והדמוקרטי. כיום ניתן לראות פעולות של שמירה על הקשר בין תקשורת, דמוקרטיה וצדק על ידי הקמת ארגוני חברה אזרחית בתחום התקשורת ועל ידי קיום עיתונות חופשית ביקורתית.
תקשורת, דמוקרטיה וצדק > האינטרס הציבורי

כיום ישנם יותר ממאתיים ארגוני חברה אזרחית בישראל; חלקם עוסקים במדיה התקשורתית. מטרתם של ארגוני החברה האזרחית היא להביא לידי קיום של שתי תופעות נאו-ליברליסטיות, המחזקות את האיזון הדמוקרטי במדינה ואת זיקת הציבור לעניינים שעל סדר היום, כגון שחיתויות ומהלכים הנעשים רחוק מעיני הציבור. פגיעה במעמדם של ארגוני החברה האזרחית כמקורות קרבת אזרחים ומעורבותם בעשייה הפוליטית, ומסחור אותם גופים אזרחיים שאמורים להיות נקיים מאינטרסים כלכליים, פוגעים בצורה ישירה בהתנהלות דמוקרטית תקינה של המדינה, משום שהן למעשה מונעות מהאזרח הפשוט להבין מהליכים פוליטיים ולהיות יותר משפיע ומעורב בקבלת ההחלטות. דמוקרטיה בריאה מאפשרת איזון בין שלושת המגזרים (השלטוני, העסקי והשלישי) ומאפשרת הפרדה ברורה בין כל אלו לבין ארגוני החברה, בכך שגופי החברה האזרחית לא כפופים בעשייתם לחוקי השלטון והכלכלה, והם פועלים על מנת לאפשר שיקוף, מעקב וביקורת על גופי השלטון והכלכלה. גופי החברה האזרחית בתחום התקשורת הם ככלב שמירה לדמוקרטיה משום שמשימתם היא לחשוף שחיתויות ולנתר את המהלכים הפוליטיים ולהביאם לידיעת הציבור ובנוסף לייצג את הציבור בספרה התקשורתית. דוגמה לכך היא הסדרה "מגש הכסף", המשקפת באופן בהיר את הקשר בין דמוקרטיה, תקשורת וצדק לבין האינטרס הציבורי. דוגמה נוספת לפעילות מסוג זה היא מסעו של עורך הסרט "המדריך למהפכה", דורון צברי, בעקבות חשיפת שחיתות ברשות השידור ומאבקו במקבלי ההחלטות במוסדות השלטון על מנת לאפשר לציבור ייצוג מול גופי השלטון האחראים על עתידה של רשות השידור.
אקטיביזם ותקשורת > אקטיביזם

אקטיביזם הוא מונח חדש יחסית, שהוצג באמצע שנות ה-70, המתייחס ליכולת לפעול ולעשות למען החברה או לשנות את ההיסטוריה. לאקטיביזם יש מקום מרכזי בכל מאבק היסטורי עבור זכויות חדשות, להארכה או לשמירה של זכויות קיימות. אקטיביזם הוא פעולה ישירה של תהליכי השינוי החברתי ומתבטא בדרכים שונות: מחאות והפגנות, שביתות, שביתות שבת, חרם צרכנים ומרי אזרחים לא-אלים. התקשורת מהווה חלק בלתי נפרד מהאקטיביזם ולה תפקיד מכריע בקביעת אסטרטגיות פעילות, בתהליכים של השינוי החברתי ובהבלטת סיקורים אודות פעולות אקטיביסטיות. אקטיביזם תקשורתי זה מתבטא במגוון דרכים: פרסום חדשות באתרי אינטרנט, יצירת חקירות וידאו ואודיו, הפצת מידע על מחאות וארגון קמפיינים הנוגעים למדיניות התקשורת.
אקטיביזם ותקשורת > החברה האזרחית

החברה האזרחית היא זירה של מוסדות, ארגונים, רשתות ויחידים וערכיהם. חברה זו קשורה באופן ישיר לשוק החופשי, לחברה ולמדינה ומחויבת למערכת מוסכמת של חוקים אזרחיים. ההתאגדות בחברה נעשית מבחירה וזאת על מנת לקדם אינטרסים משותפים. פעולות אקטיביות מצד החברה האזרחית דרושות על מנת לתקן עיוותים הקיימים במבנה שוק התקשורת. חברה אזרחית היא חברה שמאפייניה ותכליתה נתונים לפרשנויות רבות. ישנם מספר עקרונות בסיסים לקיומה של חברה אזרחית: ראשית, החברה האזרחית מבוססת על רצוניות ולא על אכיפה. כלומר, האזרחים מעוניינים להשתייך לחברה ולהיות מעורבים במרחב הציבורי המשותף. שנית, בחברה זו ישנה הסכמה מצד האזרחים על פעולה לפי כללי משחק ובמסגרת החוק הקיים. שלישית, חברה זו היא פלורליסטית ובעלת דעות מגוונות.
אקטיביזם ותקשורת > עיוותים בשוק התקשורת

לכלי התקשורת תפקיד מרכזי במימוש חופש הביטוי, הן כספקי מידע ופרשנות, והן כנותני במה למגוון התרבותי של החברה הישראלית וההשקפות השונות הרווחות בציבור. לעיתים כלי התקשורת אינם מממשים את תפקידם ועקב כך נגרמים עיוותים שונים שעשויים לפגוע בחופש הביטוי ובאינטרס הציבורי עיוותים אלה מתבטאים בפן הפוליטי והכלכלי.
עיוות בפן הפוליטי בא לידי ביטוי בצנזורה היוצרת הטיה של המידע המוצג בתקשורת. היא נוצרת כתוצאה מלחצים פוליטיים ושליטה בערוצי התקשורת. דבר זה נעשה מצד גורמים פוליטיים המנסים לצנזר ולמנוע פרסום חומרים ביקורתיים והבעת דעות שמבקרות את השלטון. אחת הדוגמאות לסכנת הצנזורה הפוליטית בישראל היא למשל המליאה של רשות השידור שבה קבוצה מצומצמת, הממונה על ידי ראש הממשלה, מפקחת על התכנים המשודרים בערוצי רשות השידור. על כן, ישנה סכנה שחברי המליאה יושפעו מצד גורמים פוליטיים וכתוצאה מכך לא יפעלו למען האינטרס הציבורי.
בפן הכלכלי ישנו עיוות נוסף קרי הצנזורה הכלכלית, המתבטאת באינטרסים של בעלי כלי התקשורת כתוצאה מריכוזיות (אנכית ואופקית) ובעלות צולבת בשוק התקשורת. במסגרת זו, מספר מצומצם של בעלי שליטה מחזיקים ומממנים את אמצעי התקשורת (כגון: עיתון, ערוץ טלוויזיה), כך באפשרותם לסנן כתבות וסקופים שונים, או לחלופין לתת במה לכתבות המציגות אותם באופן חיובי. בצורה זו הם מנסים לכוון את דעת הציבור באופן שישרת אותם, כלומר בעלי אינטרסים יכולים למנוע כתבות שליליות או לקדם כתבות מפרגנות עליהם ועל העסקים השונים שלהם. לדוג' העיתון ידיעות אחרונות שייך למשפחת מוזס ולה שליטה גם על חברת נטלי (חברה למתן שירותי רפואה), על כן היא מרבה בכתבות חיוביות אודותיה. לאור עיוותים אלו, ישנו צורך בפעילות אקטיבית מצד החברה האזרחית לתיקונם.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > אוסטרליה

מספר חוקים שעברו באוסטרליה בשנים האחרונות עוררו הדים בחברה האזרחית האוסטרלית ובתנועות רפורמה ביבשת. בשנת 2015 העביר הפרלמנט חוק שמחייב את ספקי האינטרנט והטלפונים הסלולריים לאחסן מידע על המשתמשים למשך שנתיים למרות מחאתם של רבים שטענו כי החוק גורם למעקב יתר על משתמשי האינטרנט ומאיים על יכולתם של עיתונאים לתקשר בחיסיון עם מקורותיהם. עוד באותה שנה תיקון חוק הגנת זכויות היוצרים באינטרנט העלה את דאגתם של ארגונים שטענו כי ניסוח התיקון נעשה בשפה מעורפלת ובכך יכול לשמש ספקי תוכן ומפרסמים לקידום האינטרסים שלהם. אספקט נוסף של החוק הוא העובדה כי מסמכים ממשלתיים מוגנים גם הם על ידי זכויות יוצרים ומגבילים את זכות הציבור לדעת. דוגמה לגופים הבולטים במעורבותם ביבשת הם בין היתר פדרציית העיתונאים העולמית  IFJ – (Asia-Pacific Australia) המאגדת ארגונים באזור האסיה פסיפיק ולצד עבודתה בשיפור תנאי העסקתם של העיתונאים ואיכות העיתונות עוסקת גם בזכות לחופש הביטוי, זכות למדיה חופשית ולהתארגנות חופשית. ארגון MEAA( Media, Entertainment & Arts Alliance Australia)הוא גג לארגוני זכויות עובדים באוסטרליה הנאבק על עיתונות תחרותית, תנאי העסקה הוגנים לעיתונאים וזכות הציבור לדעת. מבין הקמפיינים הבולטים של הארגון הוא קמפיין "Hands off our abc"-קמפיין חברתי למען הרחבת התקציבים לדרמה אוסטרלית מקורית בערוץ השייך למדינה ולשם ייצוג הוגן לקשת רחבה יותר של החברה האוסטרלית.  Walkley Foundation (Australia) הוא ארגון שנוסד על מנת לקדם מצוינות בעיתונאות בפורומים מגוונים ובעד דיון על השינויים המהירים בהתפתחות של העיתונות לשם חיזוק הדמוקרטיה. מבין פעילויות הארגון: ערבי מימון למען קמפיינים התומכים בחופש עיתונות, ושיתופי פעולה עם מדינות כמו הודו ודרום קוריאה בנושאי רפורמה במדיה.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > קנדה

כיום אחת מהתנועות הבולטות בקנדה היא תנועת Open Media.caשקמה בשנת 2007, מאז תחילת פעילותה הצליחה התנועה להרוויח שם לאומי והשפעה מדינית לא מבוטלת. למרות שישנם ארגונים לא ממשלתיים רבים המדווחים על יחסים חיוביים עם התקשורת, נראה שיש להם גם גישה מקבלת וחיובית יותר כלפי תקשורת עצמאית, אשר מסתמכת במידה רבה על עיתונאות אזרחית שהובילה לעליית תרבות הבלוגים. התפיסה הרווחת כיום בקרב אקטיביסטים בתקשורת בקנדה היא כי ארגונים שמטרתם ליצור רפורמה בתקשורת צריכים לשקול ייסודו של מבנה מוסדי נרחב, כגון עמותה או רשת שיכולה להקל על תקשורת בין גופים שונים ולעבוד בשיתוף פעולה עם מגוון רחב ורב גוני של ארגונים נוספים.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > ארצות הברית

תנועת Occupy Wall Street שהחלה את פעילותה בסתיו 2011 היא דוגמה טובה להצלחה אשר מגיעה בעקבות שימוש במדיה החברתיים. אנשי התנועה השתמשו במדיה החברתית כדי לפרסם את קיומה של התנועה, לעדכן על פגישות לקהל הרחב, פרסום אירועים, הפגנות ובסופו של דבר אף למשוך את תשומת לבה של מדיית המיינסטרים העיקרית – ערוצי החדשות והתקשורת ההמונית במדינה. שימוש ברשתות חברתיות כגון פייסבוק וטוויטר הצליחו לארגן ולאחד מספר רב של אנשים ממקומות שונים למען מטרה אחת משותפת. בסופו של דבר גרמה הרשת החברתית ליצירת פלטפורמה ענקית ולשינוי לו ייחלו חברי התנועה.
דוגמה נוספת לארגון פעיל ומוכר בארצות הברית המקדם רפורמות במדיה הוא ארגון בשם Free Press organization. אשר חרת על דגלו את השמירה על חופש הביטוי באינטרנט, הגנה על חופש העיתונות ושמירה על ייצוג שוויוני של קולות שונים ומנוגדים במדיה. הארגון תומך גדול של רעיון הנייטרליות ברשת.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > אירופה

חופש העיתונות באירופה, הנגזר מחופש הביטוי, נמצא במשבר, שכן הוא יכול להתממש רק בסביבת תקשורת חופשית ופלורליסטית, אשר לא מתקיימת בפועל. המשבר מתקיים לא רק במדינות אוטוריטריות כמו אזרבייג'ן, אלא גם בכאלה עם חוקות דמוקרטיות חזקות כמו גרמניה. על מנת ליצור שינוי במרחב התקשורתי קמו מספר גופים באירופה, ביניהם המרכז האירופי לחופש העיתונות והתקשורת (ECPMF). הבסיס לעבודתו היא האמנה האירופית לחופש העיתונות, המנסחת עקרונות לחופש המדיה מהתערבות ממשלתית.
גוף נוסף הוא ה-SEEMO‏ (South East European Media Organisation) הפועל להגברת חופש העיתונות והפלורליזם, אכיפת יושרה עיתונאית וקידום רפורמות במדיה במדינות דרום-מזרח אירופה. איחוד העיתונאים האירופי (EFJ) נלחם אף הוא למען זכויות חברתיות ומקצועיות של עיתונאים העובדים ברחבי אירופה, באמצעות איגודים מקצועיים חזקים. ה-EFJ מקדם ומגן על זכויות לחופש הביטוי וחירות המידע כחלק מזכויות האדם. דוגמה לפעולותיו היא קמפיין 'Media Against Hate', במסגרתו נערכה סדרת הדרכות וסדנאות עבור אנשי תקשורת ורגולטורים של המדיה על מנת להחליף את שיטות העבודה, לקדם למידה משותפת והדדית, ולפעול בשיתוף פעולה.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > אפריקה

החל מסוף שנות השמונים, עם סופה של המלחמה הקרה, חלו שינויים דרמטיים בשידורי התקשורת עקב עליית כוחם של הליברליזם והדמוקרטיה. בדרום אפריקה ההתמודדות עם השינויים הללו הייתה מאתגרת במיוחד, כיוון שמבנה השידור היה מושתת עד אז על מבנים פוליטיים לא פלורליסטיים ולא דמוקרטיים. על כן, תנועות הרפורמה במדיה אשר קמו בדרום אפריקה, התמקדו בעיקר בפוטנציאל הדמוקרטי של המדיה. דוגמה לכך היא  African Freedom of Expression Exchange) AFEX) – רשת יבשתית-אפריקאית הנאבקת על חופש הביטוי וזכויות המדיה. בין פעולותיה היא נאבקה לשחרור עיתונאי אפריקאי בשם Alfred Taban אשר נכנס לכלא על כך שהביע את דעתו. דוגמה לארגון החבר ב-AFEX היא ארגון Media Institute of Southern Africa) MISA). הארגון פועל הן במרחב הפיזי והן במרחב המקוון. בין פעולותיו: קידום רפורמות בחוק לשיפור הנגישות למידע וחופש הביטוי. כמו כן, הארגון שואף ליצור תעשיית תקשורת מקצועית ומהימנה יותר באמצעות סדנאות, סמינרים ופלטפורמות לימודיות נוספות. פרט לארגון MISA, ישנם ארגונים נוספים הפועלים בכל רחבי אפריקה, כמו למשל ארגון WAJA  (West African Journalists Association) הפועל במערב היבשת ומגן על חופש הביטוי וזכויות האדם של העיתונאים באזור זה.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > אסיה

באסיה הייתה תקווה שהכלכלה הליברלית וטכנולוגיות מידע ותקשורת (ICT) יביאו לדמוקרטיזציה של העיתונות. אך בפועל, ההשפעה הייתה מוגבלת ולא שוויונית בקרב המדינות השונות באסיה.
בסין, למשל, השתמשו בטכנולוגיות החדשות ובאינטרנט כדי לשלוט במידע, לחסום אתרים מסוימים ולהפעיל צנזורה על תכנים. במדינות אחרות, כמו הודו וקמבודיה, האינטרנט משרת רק פלח מסוים באוכלוסייה לו יש את היכולת והנגישות, שכן מרבית האוכלוסייה במדינות הללו חיה באזורים כפריים בהם הגישה לאינטרנט מועטה. עקב המצב התקשורתי שלעיל, קמו תנועות רפורמה במדיה באסיה. למשל, תנועות רפורמה בטאיוואן, ביניהן The Media Watch Foundation, ניסו ליצור שינוי בזירה התקשורתית ולהילחם בתופעת הקונצרנים. כחלק מהאסטרטגיה שלהן גויסה תמיכה ציבורית הן במחאות מקוונות והן במחאות 'אוף-ליין'. פעילי התנועות ניצלו את המדיה החדשים והפכו ליותר אקטיביים ביצירת חלופות מידע לזרם המרכזי של התקשורת. דוגמה נוספת ניתן לראות בדוחה שבקטר, בה הוקם המרכז לחופש התקשורת (DCMF), אשר פועל למען עיתונות אחראית ואיכותית, ושמירה על ביטחון העיתונאים. במסגרתו נערכות סדנאות במטרה לפתח את כישורי העיתונות ולהגן על חופש העיתונות בעולם הערבי.
תנועות רפורמה במדיה בעולם > דרום אמריקה

משנת 1980 עד שנות ה-2000, במגזר הפרטי באמריקה הלטינית  היה קיים מונופול רב על אמצעי התקשורת והתקיימה תחרות מוגבלת. אך בעקבות עלייתן לשלטון של מפלגות שמאל ברחבי דרום אמריקה, וב-15 השנים האחרונות, נוצרו קבוצות שחלקן מגנות על המדינה בעוד אחרות פועלות נגד הצנזורה של המדינה על ידי שידורי תוכן אידאולוגי שהתנגד לממשלות שעלו לשלטון., תנועה בשם Fundamedios שנוסדה ב-2007 מתנגדת למועצת הרגולציה של המדיה במדינה. התנועה טוענת  שהחוק שמכוחו נוסדה התנועה מגביל את חופש הביטוי ואת הנגישות של האזרחים למידע. אך אף על פי שהתרחשו שינויים פוליטיים בדרום אמריקה, עדיין קיימת בה ריכוזיות רבה בתחום המדיה. במדינות כמו, ברזיל, קולומביה וצ'ילה הקושי ליצור רפורמות במדיה הוא עצום מכיוון שהשלטון הוא זה ששולט ברוב אמצעי התקשורת. האיגוד הבין לאומי לשידורי רדיו קהילתיים (AMARC) הגדיר את מדינות דרום אמריקה כבעייתיות ביותר בתחום התקשורת מכיוון שהשלטון בהן אינו אוהד את אמצעי התקשורת השונים ולכן קיים קושי בייסוד תנועות רפורמה במדיה. המדינה היחידה כרגע שבה אחוז הריכוזיות בתחום התקשורת נמוך יחסית היא ארגנטינה שפועלת לחלוקת זיכיונות ורישיונות לרדיו ולטלוויזיה.
רפורמה במדיה בישראל

בישראל, ניתן לראות דוגמאות לפעילות אקטיביסטית של החברה האזרחית בשוק התקשורת והמדיה. לדעת רבים, הרפורמה במדיה בישראל החלה כבר בשנותיה הראשונות של המדינה ואף לפני קום המדינה, בעזרת גופים אשר ביקשו לקרוא תיגר על העיתונות הממוסדת ועל מדיניות מקבלי ההחלטות, ולגרום לשינוי מהותי של השיח בישראל. בין הגופים הללו ניתן למצוא את עיתון קול העם, שבועון העולם הזה של אורי אבנרי, ורדיו קול השלום של אייבי נתן. גם כיום, ניתן לזהות כיצד תנועות וארגונים הפועלים בתחום זה בישראל, מקדמים את הנושאים אליהם מתייחסת הרפורמה במדיה. גופים אלה פועלים בתחומים שונים המהווים יחד את רפורמת המדיה בישראל.
בתחום העיתונות, ניתן למצוא את כל התקשורת העין השביעית, העוסק בסקירה וביקורת של התקשורת. בין עיסוקיו, חושף הארגון מידע אודות בעלויות בשוק התקשורת בישראל, כמו גם חשיפת עוולות, הטעיות והעלאת מגמות של הונאה, אפליה וגזענות לסדר היום – נושאים שלרוב אינם באים לידי ביטוי בתקשורת הממוסדת והמסורתית. הגוף מתמקד בנושא הריכוזיות בשוק התקשורת בישראל, דבר אשר חושף את קשת האינטרסים של בעלי גופי תקשורת המחזיקים בבעלותם גופים עסקיים ותקשורתיים שונים. מדיום נוסף שמציע תוכן המשקף את האינטרס הציבורי נקרא הטלוויזיה החברתית. ארגון תקשורת הפועל באופן עצמאי ברשת האינטרנט וברשתות החברתיות, ושם לו למטרה לקדם סדר יום חברתי בישראל. בניגוד לגופי התקשורת התאגידית, הגוף אינו נמצא בשליטתם של אנשי עסקים, אלא שייך לארגונים הפועלים לשינוי חברתי בישראל ואינו פועל למטרות רווח. הארגון עונה על הצורך במדיה אלטרנטיבית המקדמת ערכים של שוויון, צדק חברתי וסולידריות.
בישראל קיימות דוגמאות לארגונים הפועלים מחוץ לתחומי התקשורת המסורתית ומהווים מעין גוף מבקר חיצוני לתקשורת הממוסדת. דוגמה לכך היא עמותת סיכוי, המקדמת שוויון ושותפות בין האזרחים הערבים והיהודים בישראל. במסגרת פעילותה, חוקרת העמותה את ייצוג המיעוט הערבי בתקשורת העברית הממוסדת. העמותה מפעילה את פרויקט "מדד הייצוג" אשר עוקב אחר הכמות והאופי של ייצוג החברה הערבית בתקשורת. המדד בוחן מדי שבוע את אחוז הייצוג של האוכלוסייה הערבית בתוכניות החדשות והאקטואליה בערוצים המרכזיים בישראל, וחוקר את השינויים ביחסה של התקשורת לערבים בישראל. דרך מדד זה, חושפת העמותה את אי השוויון הקיים בתקשורת בישראל בין יהודים וערבים, הן בכמות (או היעדר) הייצוג, והן באופי הייצוג.
ארגון נוסף הפועל מחוץ לזירה התקשורתית ומבקר אותה הוא המכון הישראלי לדמוקרטיה. ארגון חוץ-ממשלתי הפועל כגוף מחקר ועוסק בתכנון מדיניות ורפורמות במערכת השלטונית של ישראל. המכון הוא מוסד עצמאי, מחקרי ויישומי, הפועל בזירה הציבורית הישראלית ומפעיל את "התוכנית לרפורמות במדיה". תוכנית זו עוסקת בהיבטים המהותיים והמבניים של התנהלות אמצעי התקשורת והמדיה החדשה בישראל. התוכנית מחזיקה בתפיסה כי אין להמעיט בחשיבותם של אמצעי התקשורת ובצורך בעצמאותם לקיומו של הליך דמוקרטי תקין ולקיומה של חברה אזרחית טובה. צוות התוכנית עוסק באיתור ובמחקר של כשלים בתפקוד אמצעי התקשורת, ובכלל זה כאלו הנובעים מלחצים מסחריים, מכשלי שוק ומעבירות אתיות. בין השאר, מקדמת התוכנית את הצרכים התקשורתיים של האוכלוסייה הערבית בישראל ואת חובת המדינה לספקם, על ידי מחקרים והמלצות.
שירה גבריאלוב

| --- | --- |

שירה גבריאלוב, נובמבר 2019
 לידה:  4 באפריל 1989 (בת 35)
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 סוגה:  פופ סול
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית 
 חברת תקליטים:  עצמאית
 
שירה גבריאלוב בהופעה, 2009
שירה גבריאלוב ואביה מיקי גבריאלוב בפסטיבל הפסנתר 2018
שירה גבריאלוב (נולדה ב-4 באפריל 1989) היא זמרת-יוצרת ישראלית.
ביוגרפיה

גבריאלוב נולדה בכפר סבא למיכל ולמיקי גבריאלוב.
את השכלתה המוזיקלית רכשה במשפחתה.
בגיל 6 החלה ללמוד נגינה בפסנתר.
בגיל 10 החלה לנגן בקונסרבטוריון שבעירה רמת השרון, ובאותה תקופה למדה לנגן גם בגיטרה ובכלי הקשה, במסגרת לימודי קיץ באוניברסיטת ברקלי שבקליפורניה.
בגיל 13 היא השתתפה עם אביה ואחיה נעם בשיר "לכלוכית", מאלבומו "בין שני עולמות" שיצא ב-2003.
בוגרת תיכון אלון ברמת השרון במגמת מוזיקה.
במשך שלוש שנים למדה גבריאלוב ב-Blue Lake Fine Arts Camp בלט, ג'אז, שירת גוספל, שירת מקהלה ומשחק.
ב-2004 חתמה עם חברת התקליטים NMC והוציאה לרדיו את הסינגל הראשון והמצליח "נער ונערה" שכתבה והלחינה תחת שם הבמה "שירה G". באותה שנה, שרה את שיר הנושא של התוכנית "ראש גדול" בערוץ הילדים, אותו כתב והלחין אביה.
בשנת 2007 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "שירה גבריאלוב", עבורו כתבה והלחינה גבריאלוב את כל השירים. האלבום הראשון יצא וקודם בעזרת חברת סלקום שנתנה לגבריאלוב חסות מלאה, היא הייתה הזמרת הראשונה שתמכה בה חברה סלולרית.
השיר "הבוקר יאיר" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו, והגיע למקום הראשון במצעד השירים בגלגלצ. עוד סינגלים שיצאו מהאלבום; "כאב נכנס" ו"תגיד לי למה" (שהגיע למקום הראשון בתוכנית "סינגלס" אותה הנחתה הדר מרקס). באותה השנה החלה ללמוד בבית הספר רימון. בהמשך, הוציאה סינגל נוסף בשם "רקוויאם".
ב-2008 החלה לעבוד בלונדון על דיסק חדש המיועד להפצה בינלאומית. את הדיסק הפיקו טום ניקולס וטים בקסטר, שעבדו גם עם קיילי מינוג. הסינגל הראשון שיצא מתוך האלבום, "Crazy", גרסת כיסוי ללהיט של הרכב ההיפ הופ, נארלס בארקלי. הסינגל זכה להצלחה רבה, הגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים הישראלי ואף נכלל באוספים שונים שהופצו באירופה, בארצות הברית ובמזרח הרחוק.
בנוסף שותף לאלבום החדש גם הגיטריסט אדם לוי, שעבד עם נורה ג'ונס ועם טרייסי צ'פמן.
הסינגל השני מתוך האלבום הוא Don't Just Walk on By הגיע למקומות הראשונים במצעד הפזמונים בטורקיה, דנמרק, אלבניה ואף הושמע בתחנות רדיו בארהב. אלבומה השני, שנקרא "Vision Clear", יצא באוגוסט 2011.
בשנת 2013 הופיעה במיוני תוכנית הריאליטי "אמריקן איידול" בניו יורק והתקבלה בהתלהבות על ידי ארבעת השופטים, שהעבירו אותה לשלב הבא - שבוע הוליווד, אך הודחה בשלב הקבוצות לאחר מכן.
באוגוסט 2019 הוציאה דואט יחד עם היוצר "קוקי לבנה". בהמשך השנה השתתפה בעונה השביעית של "הכוכב הבא לאירוויזיון". עם זאת, לא נכנסה לנבחרת.
באפריל 2020 הוציאה את השיר "שיר לערן", השיר נכתב על-ידי הדס כהן והולחן על-ידי עמרי קסטן, לזכרו של ערן דן-גור, שנפל במבצע ברצועת עזה ב-1.3.2008. באוגוסט של אותה השנה, הוציאה את השיר "פוקחת עיניים לראות", אשר כתבה והלחינה יחד עם קובי מנדלבאום ("קוקי לבנה"). בינואר 2021, שיתפה גבריאלוב פעולה שוב עם מנדלבאום, והוציאה את השיר "בלה בלה בלה" אותו כתבו והלחינו השניים. ביולי 2021 הוציאה את השיר "חתיכת משוגעת". בכתיבת והלחנת השיר לקחו חלק גבריאלוב, מנדלבאום, עמרי קסטן, לירון בן שמעון ולירון דניאל-רבי. בשיר השתתף גם אביה של גבריאלוב, מיקי גבריאלוב, אשר ניגן בסאז ובבוזוקי. בינואר 2022 הוציאה את השיר "על הכל", שנכתב על-ידי אור מילשטוק והולחן על-ידי קסטן ובן שמעון. בדצמבר של אותה השנה, הוציאה את השיר "לך תחפש אותי בסיבוב", אותו כתבה יחד עם המפיק המוזיקלי והראפר אופיר יוגב.
ב-1 באוגוסט 2023 הוציאה את האלבום "#רקאומרת".
דיסקוגרפיה

2007 - שירה גבריאלוב
2011 - Clear Vision
2023 - #רקאומרת
הערות שוליים

↑  יניר דקל, צפו: שירה גבריאלוב נבחנת ל"אמריקן איידול", באתר ynet, 10 בינואר 2013
↑  שיר לערן - יוסמיוסיק שירה גבריאלוב, שיר לערן, באתר yosmusic.com, ‏2020-04-24
↑  שחר אמאנו, שיר געגוע לערן תכול העיניים, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-04-26 (באנגלית)
↑  האזינו: שיר לזכרו של החייל ערן דן גור ז״ל בביצועה של שירה גבריאלוב, באתר mynetjerusalem, ‏2020-04-26
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590878805171  LCCN: no2015047147  MusicBrainz: 3a939dc0-6513-4f1e-9161-4f4125f4930c  VIAF: 234144782721687304681   WorldCat (עם VIAF): 234144782721687304681