stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שקילות כוזבת

שקילות כוזבת
ישו
אדולף היטלר
שני התיאורים מציגים אדם עם שפם, אך דבר זה לא הופך אותם לזהים מבחינת האמונות האידאולוגיות שלהם.
שקילות כוזבת או שוויון שקרי המכונה גם השוואת תפוחים ותפוזים היא כשל לוגי בלתי פורמלי שבו נטען כי יש שקילות בין שני דברים על סמך נימוק פגום או כוזב. כשל זה מסווג ככשל של חוסר עקביות.
מאפיינים

כשל זה מבוצע כאשר מניחים שתכונה משותפת אחת בין שני דברים מראה שקילות, או לפחות בעלי סדר גודל דומה, כאשר שקילות היא לא בהכרח התוצאה הלוגית.
שקילות כוזבת היא תוצאה שכיחה כאשר מציינים את הדמיון האנקדוטלי כשווה, אך טענת השקילות אינה ניתנת לבחינה משום שהדמיון מבוסס על פישוט יתר או אי-ידיעת גורמים נוספים שעלולים להשפיע עליה. ניתן לנסח את דפוס הכשל כ:
אם קבוצה A מכילה את איבר c וd וקבוצה B מכילה את d ו-e, אז היות ששתי הקבוצות מכילות את איבר d, קבוצות A ו-B הן זהות.
בגרסה שגויה עוד יותר, אין צורך שאיבר d שייך לשתי הקבוצות; רק דמיון של שני פריטים d_1 בקבוצה A ו- d_2 בקבוצה B מצוטט כדי לקבוע שוויון בין הקבוצות.
אם תפוחים ותפוזים שניהם פירות, ויש זרעים גם בתפוחים וגם בתפוזים, אז משום ששניהם מכילים זרעים, תפוחים ותפוזים הם זהים.
דוגמאות

ההצהרות הבאות הן דוגמאות לשקילות כוזבת:
סיבות שליליות

טיעוני שקילות כוזבים משמשים לעיתים קרובות בעיתונאות ובפוליטיקה, שם ניתן להשוות פגמים של פוליטיקאי אחד לפגמים של פוליטקאי אחר, אף שהם שונים לגמרי בטיבם.
תומאס פטרסון ממרכז שורנשטיין לתקשורת, פוליטיקה ומדיניות ציבורית באוניברסיטת הרווארד כתב על השקילות הכוזבת ששימשה את התקשורת במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016:
שקילות כוזבות מתפתחות בממדי ענק כתוצאה מחדשות שליליות חסרות רחמים. אם כל דבר וכל אחד מתוארים בצורה שלילית, יש אפקט משטח שפותח את הדלת לשרלטנים. באופן היסטורי העיתונות סייעה לאזרחים לזהות את ההבדלים בין פוליטקאי כנה לבין מתחזה. כיסוי החדשות כיום מטשטש הבחנה כזו.
ראו גם

אישור הסוגר
אפופניה
שפה מעורפלת (דו משמעות)
Whataboutism
הערות שוליים

↑  Phillips, Harry; Bostian, Patricia (2014). The Purposeful Argument: A Practical Guide, Brief Edition (Second ed.). Cengage Learning. p. 129. ISBN 9781285982847.
1 2  Edward Webber, ed. (2013-08-16). "False Equivalence". Truly Fallacious. אורכב מ-המקור ב-2019-05-14. נבדק ב-2017-02-17.
1 2  Bennett, Robert "Bo". "False Equivalence". Logically Fallacious. נבדק ב-2018-11-27.
↑  Salles, L. O. (1992). "Felid phylogenetics: extant taxa and skull morphology (Felidae, Aeluroidea)" (PDF). American Museum Novitates (3047). ארכיון (PDF) מ-2017-04-18. נבדק ב-2017-04-17.
↑  "Cat or Lion: Differences Between Wild and Domestic Cats". Lone Tree Veterinary Medical Center. 2017-02-16.
↑  "Distinguishing Cougars, Bobcats, and Domestic Cats". Department of Natural Resources. State of Michigan.
1 2  Finocchiaro, Maurice A. (1981). "Fallacies and the Evaluation of Reasoning". American Philosophical Quarterly. 18 (1): 13–22. ISSN 0003-0481. JSTOR 20013887.
↑  Krugman, Paul (2016-09-16). "The Falsity of False Equivalence". The New York Times. נבדק ב-2017-02-17.
↑  Phillips, Ari (2016-08-26). "Welcome to the maddening world of false equivalence journalism (from a climate reporter who knows)". Fusion. אורכב מ-המקור ב-9 במאי 2017. נבדק ב-2017-02-17. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Buchanan, Neil H. (2016-06-22). "The False Equivalence of Clinton and Trump's Negatives". Newsweek. נבדק ב-2017-02-17.
שרה לוטן-הסנר

| --- | --- |

 לידה:  1946 (בת 78 בערך) 
 ענף מדעי:  תולדות האמנות
 תאריך עלייה:  1950
 עיסוק:  מחקר והוראה, עריכה ותרגום
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב
 
שרה לוטן-הסנר (Sara Lutan-Hassner; נולדה ב-1946) היא חוקרת תולדות האמנות, מתרגמת ועורכת. תחום התמחותה האקדמי העיקרי הוא אמנות ימי הביניים.
קורות חיים

נולדה ברומניה ב-1946 להוריה דב וברטה קרן (קוז'וקרו). משפחתה עלתה ארצה באוקטובר 1950 והתיישבה בזיכרון יעקב. סיימה לימודים בתיכון ברנר בפתח תקווה, שבה התגוררה עד 1981. שירתה בצה"ל כראש לשכת מפקד בית הספר לפיקוד ומטה בתקופתם של אברהם טמיר ומוטה גור.
לשרה לוטן-הסנר תואר ראשון בספרות עברית ובספרות אנגלית מאוניברסיטת תל אביב. המשיכה את לימודיה בחוג לתולדות האמנות וב-1995 קיבלה תואר מוסמך. נושא התזה שלה היה "הפיסול המיניאטורי של האכסדרה הדרומית בקתדרלת שארטר". תואר דוקטור הוענק לה ב-2000 על מחקרה בנושא "התוכנית הפיסולית בכנסיית סט' מרטין בקנד: סוגיות בהתפתחות הפיסול הגותי במערב צרפת".
שרה לוטן-הסנר לימדה בתיכון א' לאמנויות תל אביב (1972–1980) ובמכללת "שנקר" – בית הספר הגבוה להנדסה ועיצוב (2005–2010). בשנים 1992–2012 לימדה באוניברסיטת תל אביב בחוג לתולדות האמנות ובתוכנית הרב-תחומית באמנויות, כמו כן לימדה בשיעורי ההעשרה באמנויות בפקולטות למשפטים ולמדעים מדויקים. לוטן פרשה לגמלאות בשנת 2013.
הייתה נשואה לדורון לוטן, אבי בנהּ ובתהּ. נישאה בשנית למרק הסנר. מתגוררת בתל אביב.
פרסומים > ספרים

Saint Martin in Candes (Collection Civilisation Médiévale XVII), Poitiers: Université de Poitiers, Centre d’Études Supérieures de Civilisation Médiévale, 2006
The South Porch of Chartres Cathedral: The Margins of Monumental Sculpture, Leiden: Alexandros Press, 2011, ISBN 9789490387051
Thomas Becket and the Plantagenets: Atonement through the Arts, Leiden: Alexandros Press, 2015 ISBN 9789490387099
פרסומים > מבחר מאמרים

"הקדושים ודימוייהם: ניסוחים חזותיים משתנים במחזורי החלונות והפיסול של קתדרלת נוטרדאם בשארטר", מותר 6, 1998, עמ' 51–56
"טקס, מבנה וקהל בכנסיית סט' מרטין בקנד", מותר 8, 2000, עמ' 73–82
"התוכניות הפיסוליות של כנסיית סט' מרטין בקנד: סוגיות סגנוניות כמשקפות אירועים היסטוריים ופטרונים משתנים", בתוך: אמנות ואומנות – זיקות וגבולות, תל אביב, 2003, עמ' 85–104
"הוראת תולדות האמנות לאוכלוסיות למיניהן", קשר אמנותי, נובמבר 2004, עמ' 16–20
“The Heavenly Jerusalem: from Architectural Canopies to Urban Landscape in the Southern Porch of Chartres Cathedral”, Assaph – Studies in Art History 3 (1998), pp. 149–162
"Royal, Aristocratic and Bourgois Patronage: Chartres and St. Martin in Candes", Assaph – Studies in Art History 4 (1999), pp. 91-104
“St. Martin in Candes – A Major Monument of Angevin Gothic Art: A Marginal Chapter in Medieval Art History”, in: The Metamorphosis of Marginal Images: From Antiquity to Present Time, Tel-Aviv, 2001, pp.195–202
Le porche septentrional de la collégiale Saint-Martin de Candes (ca. 1180) et l'image dynastiquie des Plantagenet", Cahiers de civilization médievale, Octobre-Décembre 2002, pp. 341–361
"L'iconographie royale de Saint-Martin de Candes", dans 303 – Arts, recherches et creations (Alienor d'Aquitaine), Nantes 2004, pp. 108–116
"The Mermaid and the Fish – Transformation of Form and Meaning in Saint-Martin in Candes", in: Sonia Mucznik (ed.), Assaph – Studies in Honour of Asher Ovadiah, 2005–2006, pp. 611–626
"Images of the Lives of the Saints in the Sculptural Programs and Stained-glass Windows of Chartres Cathedral", in: J.-L. Deuffic (ed.), Reliques et sainteté dans l'espace médéval, Pecia, 2006, pp.127–140
"The Platter from Kafr Misr", Atiqot – Israel Antiquities Authority Journal (English series), 2011, pp. 227–241
"Candes-Saint-Martin: Sacred Space, Fateful Memory", Espace sacré, mémoire sacrée. Le culte des évêques dans leurs villes (IVe-XXe siècle), Actes du colloque de Tours, 10–12 juin 2010, Brepols, 2015
"The Holy Land: Reality and Vision in Medieval Art", in: Holy Land archaeology on either side: Archaeological essays in honour of Eugenio Alliata, ofm, Milano, 2020, pp. 179–190
פרסומים > עריכה ותרגום

לוטן-הסנר פעלה בשנים 1992–2006 כעורכת מותר – כתב העת של הפקולטה לאמנויות באוניברסיטת תל אביב (גליונות 1–12), ובשנים 1992–2010 – כעורכת בכתב העת Assaph –Studies in Art History, ביטאון החוג לתולדות האמנות, אוניברסיטת תל אביב.
בין העריכות המדעיות שביצעה נמנים עריכת התרגום לספרו של אומברטו אקו, על היופי (הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2010) וכן עריכת תרגומי ספריהם של סנדרו ספרוקטי (איט'), מדריך לאמנות (2008), של רוס קינג, משפט פאריס (2010), של לינדה בולטון, סדרה של מהפכות באמנות (חמישה ספרים מיועדים לבני נוער, 2011) ושל מוריס בלאנשו, השיחה האינסופית (הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2012).
לוטן-הסנר תרגמה את ספריו של אומברטו אקו, על הכיעור (2013) ותולדות האגדות (2016), בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.
שקילות (לוגיקה)

שתי טענות ייקראו שקולות, אם בכל תנאי אמת שאחת מהן אמיתית בו, גם השנייה אמיתית, ולהפך. כלומר, כל אחת מהן מהווה תנאי מספיק ותנאי הכרחי לאמיתות השנייה. או בניסוח מתמטי, A אמיתי אם ורק אם B אמיתי. דוגמה: ניתן לומר ש-א' שווה ל-5 וניתן לומר ש-א' שווה ל-7 פחות 2 - טענות אלה שקולות.
סימון

בהוכחות מתמטיות נוהגים לסמן שקילות בין שתי טענות כך:  A\iff B. בניסוח הפורמלי יותר, הנהוג בתחשיב הפסוקים ובתחשיב הפרדיקטים, מסמנים שקילות בין שני פסוקים או תבניות כך:
 A\equiv B .
הגדרות מקבילות

שקילות בין שתי טענות נובעת מקיום שני התנאים הבאים:
טענה א' גוררת את טענה ב'.
טענה ב' גוררת את טענה א'.
ולכן קיומם במקביל של שני תנאים אלו משמש לעיתים כהגדרה אלטרנטיבית לשקילות בין שתי טענות.
זוג תנאים נוסף שקיומו מצביע על שקילות של טענות הוא:
טענה א' גוררת את טענה ב'.
שלילת טענה א' גוררת את שלילת טענה ב'.
הגדרות מקבילות > דוגמאות > להגדרה הראשונה

אם מספר הוא זוגי אז הוא מתחלק ב־2.
אם מספר מתחלק ב־2 – אז הוא זוגי.
מסקנה: זוגיות של מספר שקולה להתחלקותו ב־2.
הגדרות מקבילות > דוגמאות > להגדרה השנייה

אם מספר הוא זוגי אז הוא מתחלק ב־2.
אם מספר אינו זוגי – אז הוא לא מתחלק ב־2.
מסקנה: זוגיות של מספר שקולה להתחלקותו ב־2.
תכונות של טענות שקולות

אם שתי טענות הן שקולות – גם השלילות של שתי הטענות תהיינה שקולות.
אם טענה א' שקולה לטענה ב' וטענה ב' שקולה לטענה ג' הרי שטענה א' שקולה לטענה ג' (טרנזיטיביות)
ראו גם

אם ורק אם (אםם)
חוקי היקש
שלומית ניר

שלומית (לנדסמן) ניר טור (נולדה ב-7 בנובמבר 1952) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. היא השתתפה בשתי אולימפיאדות (מקסיקו 1968 ומינכן 1972) במדי נבחרת ישראל, היא בעלת שתי מדליות ארד במשחקי אסיה (1970) ובעלת 7 מדליות מהמכביה, מהן 3 מדליות זהב.
ביוגרפיה

שלומית ניר גדלה בקיבוץ איילת השחר והשתייכה לקבוצת השחייה הפועל איילת השחר.
ביוגרפיה > 1964

עוד בטרם מלאו לה 12 שנים זכתה ניר באליפות ישראל שנערכה בקריית טבעון בסוף ספטמבר 1964 במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:07.1 דקות לפני מרגרט קוברסקי מברית מכבים עתיד (3:09.8 דקות).
ביוגרפיה > 1965

עוד בטרם מלאו לה 13 שנים החזיקה ניר בשיא הישראלי ב-200 מטר חזה. בתחרויות השחייה של המכביה השביעית שנערכו בבריכת גלית ביד אליהו בתל אביב באוגוסט 1965 זכתה ניר במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 3:02.3 דקות, לפני תמרה אויניק ממקסיקו (3:06.1 דקות) ור. הרבר מדרום אפריקה (3:06.7 דקות).
ביוגרפיה > 1966

בתחרות הזמנה לסגל הלאומי בשחייה שנערכה בבריכה האולימפית של קיבוץ תל יוסף באוגוסט 1966 קבעה ניר במשחה ל-100 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 1:27.0 דקות.
ביוגרפיה > 1967

באליפות הפועל ה-24 בשחייה שנערכה בבריכה האולימפית של כפר בלום בספטמבר 1967 זכתה ניר ב-4 משחים, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 1:25.1 דקות, במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש נוסף של 3:00.1 דקות, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:32.7 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 6:19.5 דקות.
ביוגרפיה > 1968

בתחרות הכנה למשחקים האולימפיים בין נבחרות ישראל לדנמרק שנערכה בבריכת "גלי גיל" ברמת גן בסוף אוגוסט 1968, לעיני 2000 צופים, קבעה ניר במשחה ל-100 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 1:20.5 דקות.
ביוגרפיה > 1968 > אולימפיאדת מקסיקו 1968

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) סיימה ניר במקום ה-19 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.9 דקות ובמקום ה-23 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:58.5 דקות.
ביוגרפיה > 1969

בתחרויות השחייה של המכביה השמינית שנערכו בבריכת השחייה "גלי גיל" ברמת גן בתחילת אוגוסט 1969 זכתה ניר ב-7 מדליות, 2 זהב, 4 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:20.1 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא ישראלי חדש ושיא יסוד של המכביה של 1:20.0 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם איבונה טוביס, אסנת שוהם ודורית זלץ, לפני ארצות הברית, לראשונה בתולדות המכביה, בשיא ישראלי ומכביה חדש של 4:55.1 דקות. מדליות כסף, כשבמשחה ל-200 מטר חזה היא מציבה שיא ישראלי חדש של 2:54.4 דקות, אחרי תמרה אויניק ממקסיקו (2:53.3 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:39.7 דקות
באליפות הפועל ה-26 בשחייה שנערכה בבית יצחק בסוף אוגוסט אותה שנה זכתה ניר ב-3 משחים, במשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 1:19.4 דקות, במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש נוסף של 2:49.3 דקות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:13.4 דקות. חודש לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה בראשית אוקטובר, הוכיחה ניר שהיא נימצאת בכושר טוב כשזכתה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 2:54.2 דקות ובמדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:49.5 דקות, אחרי טוביס (2:43.7 דקות).
ביוגרפיה > 1970

בתחרות שנערכה ביולי 1970 קבעה ניר במשחה ל-100 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 1:18.8 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת השחייה בבת גלים בחיפה באוקטובר אותה שנה זכתה ניר ב-7 מדליות זהב.
ביוגרפיה > 1970 > משחקי אסיה

במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק בדצמבר אותה שנה זכתה ניר בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה ובמשחה ל-200 מטר חזה.
ביוגרפיה > 1972 > אולימפיאדת מינכן 1972

באולימפיאדת מינכן (1972) הייתה ניר הנציגה היחידה מישראל שהשתתפה בתחרויות השחייה. במשחה ל-100 מטר חזה היא סיימה במקום ה-34 בתוצאה של 1:20.90 דקות ובמקום ה-32 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:53.60 דקות.
חייה האישיים

ב-1969 שכלה את אחיה הבכור, עודד, שנפל בפעולת השייטת במבצע אסקורט במלחמת ההתשה.
ניר מתגוררת ביישוב חופית, הייתה נשואה למנחם טור ולהם שלושה ילדים: נועם טור שזכה במקום השני בעונה הראשונה של תוכנית הטלוויזיה הישרדות 10, מרדכי (מודי) ויעל.
שלומית ניר-טור עסקה במסגרת תפקידה כמנהלת המחלקה לספורט נשים וספורט עממי במינהל הספורט במשרד המדע התרבות והספורט, בקידום מעמד האישה בספורט.
ראו גם

ישראל במשחקי אסיה
הערות שוליים

↑  גרטל וזלץ - גיבורי אליפות השחייה, על המשמר, 29 בספטמבר 1964
↑  השחייה - מוקד התחרויות במכביה, דבר, 29 באוגוסט 1965
↑  שפע שיפר שיאו ב-100 חזה 1:15.6 ד', דבר, 14 באוגוסט 1966
↑  שלומית ניר שיפרה שיאיה במשחי החזה, דבר, 3 בספטמבר 1967
↑  חמישה שיאים לאומיים הציבו שחייני ישראל בבריכת "גלי גיל", דבר, 25 באוגוסט 1968
↑  משפחת ספיץ השתלטה על "גלי גיל" במשחה המהיר ביותר בישראל, דבר, 31 ביולי 1969
↑  בתום היום השלישי של תחרויות השחייה ... "ילדי המים" של טלקי הציבו 4 שיאים, דבר, 1 באוגוסט 1969
↑  שפיץ חתר 100 מטר ב-52.9 ש' בשליחים, דבר, 3 באוגוסט 1969
↑  יעקב ברוש, ביום האחרון של תחרויות השחייה הושג רק שיא לרומי... ברזילאי, מעריב, 4 באוגוסט 1969
↑  שלומית ניר שיפרה שיאיה בחזה, דבר, 31 באוגוסט 1969
↑  שלמה מוזר, ניר: 200 מ' חזה בזמן שיא 2:54.2 ד', דבר, 2 באוקטובר 1969
↑  שיא של ניר ב-100 חזה, מעריב, 5 ביולי 1970
↑  אורי ירון, "חג אסיף" שמח לשלומית ניר צברה 7 גביעים ותארים, מעריב, 18 באוקטובר 1970
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | שאול לדני • חנה שזיפי |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (יצחק אנגלנדר, ג'ורג' בורבה, מנחם בלו, שרגא בר, ציון דגמי, יצחק דרוקר, רחמים טלבי, ראובן יאנג, חיים לוין, שמואל מליקה, שייע פייגנבוים, נחמן קסטרו, דוד קרקו, צבי רוזן, שמואל רוזנטל, ישעיהו שווגר, יצחק שום, גיורא שפיגל, מרדכי שפיגלר) |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • מיכאל מרטון • נחמיה סירקיס • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | איבונה טוביס • אברהם מלמד • שלומית ניר • יואל קנדה • אמנון קראוס • גרשון שפע |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת מינכן (1972)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אסתר רוט-שחמורוב • שאול לדני |  |
|  היאבקות | אליעזר חלפין • מרק סלבין • גד צברי |  |
|  הרמת משקולות | דוד ברגר • זאב פרידמן • יוסף רומנו |  |
|  סיף | דן אלון • יהודה וינשטיין |  |
|  קליעה | הנרי הרשקוביץ • זליג שטרוך |  |
|  שחייה | שלומית ניר |  |
|  שיט | יאיר מיכאלי • יצחק ניר |  |
171

שנת 171 היא השנה ה-71 במאה ה-2. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 171 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

הרומאים הצליחו לגרום להוצאת הכוחות הזרים מחצי האי תוך חתימת הסכם שלום עם כמה מבעלי ברית של המרקומנים.
ראו גם

ילידי 171‎
נפטרים ב-171‎
Been There Done That

"Been There Done That" הוא שיר של צמד המפיקים המוזיקליים השוודי, NOTD, בשיתוף פעולה עם הזמרת-יוצרת השוודית, טובה סטירקה. השיר יצא, על ידי חברות התקליטים ToWonder ויוניברסל מיוזיק גרופ, ב-24 באוגוסט 2018. השיר הופק על ידי NOTD, ונכתב על ידי NOTD, ג'ייק אנד קוק (אנ') וקנדי לייקן.
נכון לדצמבר 2022, השיר הושמע למעלה מ-38 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-1.2 מיליון פעמים ביוטיוב.
רשימת השמעה

| גרסה דיגיטלית> מס' | גרסה דיגיטלית> שם | גרסה דיגיטלית> משך | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  | גרסה דיגיטלית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Been There Done That  | 03:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים> מס' | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים> שם | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים> משך | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  | גרסה דיגיטלית - מיני-אלבום רמיקסים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Been There Done That (רמיקס ריין אור שיין)   | 02:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Been There Done That (רמיקס טובי גרין)   | 02:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Been There Done That (רמיקס באוז)   | 02:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Been There Done That (רמיקס KVR)   | 02:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Been There Done That (רמיקס אוסרין)   | 03:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Been There Done That (רמיקס לייטה)   | 03:07 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 69 |  |
הערות שוליים

↑  Bein, Kat (24 באוגוסט 2018). "NOTD & Tove Styrke Are Stuck on Love With 'Been There Done That': Listen". Billboard. ארכיון מ-2019-08-28. נבדק ב-21 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Howard, Lindsay (24 באוגוסט 2018). "NOTD & Tove Styrke extend the summer vibes with their new song". Variance. ארכיון מ-2019-03-21. נבדק ב-21 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Been There Done That (feat. Tove Styrke), 2018-08-24, ארכיון מ-2020-05-17, נבדק ב-2022-12-22
↑  NOTD - Been There Done That ft. Tove Styrke, ארכיון מ-2020-12-27, נבדק ב-2022-12-22
↑  "Been There Done That (feat. Tove Styrke) - Single". iTunes. 24 באוגוסט 2018. ארכיון מ-2019-03-22. נבדק ב-21 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Been There Done That (feat. Tove Styrke) [Remixes] - Single". iTunes. 26 באוקטובר 2018. ארכיון מ-2019-03-22. נבדק ב-21 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e4ebbe03-f460-4c6a-8fd6-2bb8426659b6
תחנת מחקר האלי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תחנת מחקר אנטארקטית 
 על שם:  אדמונד היילי 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 בעלים:  סקר שטחי חסות איי פוקלנד 
 מפעיל:  סקר שטחי חסות איי פוקלנד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 5 בפברואר 2013
 תאריך פתיחה רשמי:  5 בפברואר 2013 
 מידות
 גובה מעל פני הים:  1,270 מ' 
 קואורדינטות:  75°34′25″S 25°28′01″W﻿ / ﻿75.57349°S 25.46696°W﻿ / -75.57349; -25.46696
 אתר רשמי
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתחנת מחקר האלי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיתחנת מחקר האלי he
 
האלי V בשנת 1999
האלי VI
האלי VI
האלי VI
בלון של נאס"א מתוכנית "בארל" מתחיל להתרומם מעל תחנת האלי VI החדשה, פברואר 2013
תחנת מחקר האלי (באנגלית: Halley Research Station) בניהול הסקר האנטארקטי הבריטי שוכנת על מדף הקרח בראנט, הצף על גבי ים ודל באנטארקטיקה. זהו מתקן מחקר בריטי, המוקדש לחקר אטמוספירת כדור הארץ. מדידות שנערכו בהאלי הובילו לגילוי החור באוזון בשנת 1985.
היסטוריה

תחנת האלי נוסדה ב-1956, לכבוד השנה הגאופיזית הבינלאומית של 1957–1958, על ידי משלחת החברה הגאוגרפית המלכותית. המפרץ שבו החליטה המשלחת לקבוע את בסיסה נקרא מפרץ האלי (אנ'), על שם האסטרונום אדמונד האלי. השם שונה להאלי ב-1977, כשהמפרץ המקורי נעלם עקב שינויים במדף הקרח. התחנה האחרונה בשורה, האלי VI, נפתחה באופן רשמי בפברואר 2013 לאחר תקופת מבחן בחורף.
הבניינים

חמישה בסיסים קודמים היו בהאלי. נעשו ניסיונות בשיטות בנייה שונות, מצריפי עץ חשופים עד למנהרות פלדה. ארבעת הראשונים נקברו כולם במצבורי שלג והתנפצו עד שלא היו ראויים למגורים. המבנים העדכניים יותר תוכננו כך שיישארו על פני השלג.
הבניינים > האלי I

צריף קורות. נבנה ב-1956.
הצריף ניטש ב-1968.
בניין משרדים על משטח שנבנה ב-1964, צריף מגורים ראשי שנבנה ב-1961.
הבניינים > האלי II

בשנת 1976 נבנה האלי II כמספר צריפי עץ.
הבניינים > האלי III

נבנה ב-1973 בתוך צינור פלדת ארמקו (אנ'), שתוכנן לעמוד במעמס השלג שהצטבר עליו. תוך 10 שנים נקבר הבסיס בעומק של 12 עד 15 מטרים מתחת לפני השטח ובעיות נגישות ואוורור הביאו לנטישתו. שנים לאחר זאת הגיח הבסיס מתוך צוק הקרח בים.
הבניינים > האלי IV

נבנה ב-1983 - תוכנן להתמודד עם מצבורי השלג הנערמים עליו. מבנים דו-קומתיים נבנו בתוך צינורות דיקט מחוברים ביניהם ומצוידים בארובות יציאה אל פני השטח. קוטר הצינורות היה 9 מטרים והם הורכבו מלוחות מחוזקים ומבודדים, שתוכננו לעמוד בלחצים של עומסי שלג וקרח שיצטברו עליהם. הוא הוצף וניטש ב-1992.
הבניינים > האלי V

היה מבצעי מ-1989. הבניינים הראשיים של האלי V נבנו על משטחי פלדה, שהוגבהו מדי שנה כדי לקיים אותם מעל פני השלג. הכלונסאות נקבעו על מדף הקרח הצף, כך שבסופו של דבר הם התקרבו יותר מדי אל שולי ההינתקות. המשטח העיקרי היה משטח לואוס.
בניין דרורי הדו-קומתי למגורי קיץ הוקם על גבי מגלשי סקי ואפשר היה לגרור אותו כל שנה אל מיקום גבוה יותר. (בניין דרורי הוזז בהמשך וצורף אל בסיס האלי VI).
בניין סימפסון ("בניין קרח ואקלים") בנוי על כלונסאות ומוגבה מדי שנה כנגד הצטברות הקרח. בתוכו נמצא ספקטרופוטומטר דובסון המשמש לגילוי החור באוזון.
משטח פיגוט ("בניין מדעי החלל") משמש לחקר האטמוספירה העליונה.
האלי V פורק בסוף 2012, מיד לאחר שהאלי VI נכנס לפעולה.
הבניינים > האלי VI

האלי VI הוא טור של שמונה מודולים, אשר, כמו האלי V, מחוברים על רגליים הידראוליות כדי לקיים אותם מעל פני השלג. בניגוד להאלי V, ישנם מגלשיים ענקיים נשלפים בחלק התחתון של הרגליים הללו, המאפשרים העברת המבנה מעת לעת.
ביוני 2004, הושקה תחרות אדריכלים על ידי המכון המלכותי לאדריכלים בריטים והסקר האנטארקטי הבריטי לתכנון תחנת המחקר האלי VI. לתחרות ניגשו מספר משרדי אדריכלות והנדסה והתכנון הזוכה נבחר ביולי 2005. תחנת המחקר תוכננה על ידי חברת האדריכלים האנגלית, יו ברוטון (אנ') וחברת המהנדסים האמריקאית, AECOM (אנ') כמבנה מודולרי ונבנתה בחודשי הקיץ על ידי הקבלן האנגלי, חברת Galliford Try (אנ'), בעלות 26 מיליון ליש"ט. התאים המודולריים של האלי VI נבנו בקייפטאון, דרום אפריקה על ידי קונסורציום דרום אפריקאי. בסך הכל נוספו 26 תאים מודולריים, שהותקנו בשמונה מודולים, המספקים אירוח בשירות מלא ל-50 אנשי צוות. הקטעים הראשונים נשלחו לאנטארקטיקה בדצמבר 2007. המודולים הורכבו ליד האלי V ונגררו אחד אחד 15 ק"מ וחוברו מחדש.
בתכנון חחנת המחקר הובאו מספר שיקולים של אלמנטים עיצוביים כדי לשפר את תנאי החיים של המדענים וצוות התחנה. הפתרונות כללו התייעצות עם פסיכולוג ליצירת פלטת צבעים מיוחדת כדי לקזז יותר מ-100 ימי החושך בכל שנה, מנורות הדמיית אור יום, שימוש בציפוי עץ מיוחד כדי להחדיר את ניחוח הטבע ולטפל בחוסר של צמחייה ירוקה, כמו גם עיצוב תאורה ותכנון חלל כדי לתת מענה לצורכי אינטראקציה חברתית ולסוגיות של חיים ועבודה בבידוד. שיקול נוסף בבניית המבנה היה, לצמצם את ההשפעה הסביבתית על הקרח.
תחנת האלי VI נפתחה רשמית באנטארקטיקה ב-5 בפברואר 2013.
בקיץ 2016–2017, מבנה התחנה הועבר 23 ק"מ, בעקבות סדק גדול שהתפשט דרך הקרח ואיים לנתק את התחנה מהגוף הראשי של מדף הקרח. בזמן העברת התחנה, עלו חששות לגבי סדק אחר (שמכונה "סדק ליל כל הקדושים"). הסדק הזה התגלה ב-31 באוקטובר 2016. מכיוון שפינוי צוות התחנה הוא כמעט בלתי אפשרי במהלך החורף, הוחלט שהחל משנת 2020, הצוות מוסר מדי חורף מהבסיס במהלך מרץ עד אוקטובר.
סביבה

הטמפרטורות בבסיס האלי עולות לעיתים נדירות מעל C°‏ 0, אך הטמפרטורה השכיחה בימי קיץ שטופי שמש היא בסביבות  C°‏ 10−. טמפרטורות טיפוסיות לחורף הן מתחת ל-C°‏ 20− וקור קיצוני צולל לסביבות C°‏ 55−.
משבי הרוח מגיעים רוב הזמן ממזרח; רוחות עזות סוחפות לעיתים קרובות את אבק השלג מעל פני השטח ומפחיתות את טווח הראות למטרים ספורים.
אחת הסיבות למיקומו של בסיס האלי היא, שהוא נמצא תחת אזור סגלגל של זוהר הקוטב, וכתוצאה מכך זוכה לתצוגות תדירות של זוהר הדרום היישר מעליו. הסיכוי רב ביותר לראותן במהלך 105 הימים (29 באפריל - 13 באוגוסט) שבהם השמש אינה מתרוממת מעל האופק.