stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיילאס
מורשת > סיפור ההבטחה

כאשר קיילאס איחד את האנשים ונתן להם את חוקי הכבוד, וראה שעבודתו הושלמה. אז לילה אחד, אסף את חפציו והלך לקצה העיר כדי להיפרד. האנשים בכו, הם לא רצו שילך. וקיילאס אמר, "אתם קלינגונים. אתם לא צריכים אף אחד אלא את עצמכם. אני הולך עכשיו, לסטו-וו-קור. אבל אני מבטיח שיום אחד אני אחזור". אז קיילאס הצביע על כוכב בשמים ואמר, "חפשו אותי שם, באותה נקודה של אור".
על פי "סיפור ההבטחה", קיילאס יופיע מחדש במערות הלבה שעל פני כוכב הלכת בורת'. חסידיו של קיילאס, המכונים "שומרים", מחכים שם לשובו. עבור קלינגונים, אין מקום מקודש יותר. במשך למעלה מ-1,500 שנה, הקלינגונים הגיעו אל בורת' על מנת לשאול שאלות. לדברי אנשי הדת, הדרך היחידה בה לוחם קלינגוני יכול למצוא את התשובות שהוא מחפש היא: "פתח את לבך לקיילאס, שאל אותו את השאלות שלך, תן לו לדבר אליך כאשר מחשבתך איננה עכורה עם ספק או היסוס. רק אז תוכל למצוא את מה שאתה מחפש".
שיבוט

שיבוט של קיילאס נוצר על ידי מדען קלינגוני בשם גוטמארה (Gothmara), עם עזרה וסיוע של חומרים אשר סופקו לו על ידי אנשי הדת (רומן חלל עמוק תשע: "The Left Hand of Destiny").
בסופו של דבר, השיבוט של קיילאס הפך לקיסר של האימפריה הקלינגונית בפרק "Rightful Heir" של "מסע בין כוכבים: הדור הבא". הקיסר שימש כדמות כבוד, זאת כאשר רוב הכוח נשאר בידי המועצה. השיבוט של קיילאס התנגד לפלישה המאוחרת של האימפריה לאימפריה הקרדאסית.
אזכורים אחרים בזיכיון

דמותו של קיילאס נכללת כחלק ממשחק קלפים של "מסע בין כוכבים" – מהדורה ראשונה, וגם במהדורה השנייה, המורחבת.
ראו גם

קלינגונים
וורף
רומולאנים
ד'תרמ"ג

ד'תרמ"ג (4643)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 882 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 883. שנה מסוג בשה, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
ד'תרמ"ט

ד'תרמ"ט (4649)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-10 בספטמבר 888 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 29 באוגוסט 889. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לפי ההלכה, בשנת ד'תרמ"ט מתחיל מחזור חמה בן 28 שנים, ולכן מברכים את ברכת החמה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ברכת החמה ביום רביעי כ"א בניסן - 26 במרץ 889 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז).
היסטוריה של עם ישראל
קרוסאובר (מכונית)

קרוסאובר קטן מדגם רנו קפצ'ור, משנת 2013
AMC Eagle משנת 1987
קרוסאובר (באנגלית: Crossover; מכונה בישראל גם "ג'יפון" או "רכב פנאי" או "שטח רך") הוא סוג של כלי רכב המבוסס על פלטפורמת מכונית נוסעים המשלבת מאפיינים של SUV. עם זאת, לעיתים משמשים המונחים SUV וקרוסאובר כמילים נרדפות או שקבוצת קרוסאובר מוגדרת כתת-קבוצה של SUV. מקור השם הוא במונח האנגלי המתאר חצייה של גבול, במקרה זה בין שתי קבוצות של סוגי מכוניות.
צורתו של רכב קרוסאובר דומה בדרך כלל למכונית נוסעים מסוג סטיישן שהוגבהה בדומה לרכב שטח או SUV, אף על פי שלקרוסאובר אין יכולת נסיעה בדרכים לא סלולות בעלות עבירות קשה. שלדת קרוסאובר היא מסוג שלדה אחודה, בדומה למכוניות נוסעים ובניגוד לרכבי SUV המתבססים על מרכב הרוכן על שלדת סולם עצמאית. מבנה זה תורם למשקל עצמי קל באופן משמעותי המסייע לחיסכון בצריכת דלק ולהשגת התנהגות כביש טובה הדומה להתנהגות הכביש של מכונית נוסעים.
קיימים גם רכבי קרוסאובר חשמליים, שאינם משתמשים בדלק בכלל, או רכבי קרוסאובר היברידיים המשתמשים במנוע בנזין ומנוע חשמלי וצורכים פחות דלק.
כלי רכב בעלי מאפייני קרוסאובר הופיעו לעיתים בשוק הרכב בעשורים האחרונים של המאה ה-20, אך השימוש במונח החל מסיבות שיווקיות בשנות ה-80 של המאה ה-20. ייתכן שראשון הדגמים שעונה להגדרה של קרוסאובר הוא AMC Eagle שנמכר בעיקר בארצות הברית מ-1979 עד 1987, אך דגמי קרוסאובר הפכו נפוצים בעיקר בעשור הראשון של המאה ה-21. הראשון שזכה לתפוצה רחבה, היה הטויוטה ראב-4. ראשוני הדגמים דמו במובהק למכונית סטיישן מוגבהת, אך עם השנים צורתם הפכה דומה ל-SUV. הדמיון החיצוני טשטש את הגבולות בין שני הסוגים, אף שהבדלי השילדה ומכלולי ההנעה עדיין מבדילים ביניהם. שני הסוגים יכולים לכלול מערכת הנעה לכל ארבעת הגלגלים, אך SUV המיועד לנסיעה בדרכים בעלי עבירות קשה יכלול נעילת דיפרנציאל אחת או יותר והילוך כוח בתיבת ההילוכים. גם מתלי קרוסאובר הם תמיד עצמאיים לכל גלגל, בעוד שב-SUV ייתכן שימוש בסרן חי.
ראו גם

סיווג מכוניות
SUV
ד'תרמ"ד

ד'תרמ"ד (4644)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 883 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 884. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
קובוץ ושורוק

קובוץ (קֻבּוּץ; על פי האקדמיה ללשון העברית: קִבּוּץ) ושׁוּרוּק (גם: שׁוּרֻק) הם שני סימני ניקוד המציינים בעברית החדשה את התנועה /u/.
שמות

בספרי דקדוק ישנים הקובוץ מכונה גם ”קִבּוּץ” והשורוק – ”שׁוּרֶק”. בניקוד זה, השם קבוץ אינו כולל כלל את סימן הניקוד שהוא מייצג ושני השמות נכתבים בשוּרוּק, אך השמות האלה נדירים בימינו, והשמות הנפוצים כיום מכילים בשתי ההברות את הצליל שהם מסמנים. האקדמיה ללשון העברית מוסיפה להשתמש לעיתים קרובות בשם "קיבוץ".
הקובוץ נקרא גם "שלוש נקודות", על שום צורתו, או "קבוץ פּוּם", משום שהפה ("פום" בארמית) מתקבץ – מתכנס – בעת הגייתו.
מראה וזיהוי

הקובוץ מסומן כשלוש נקודות עוקבות מסודרות באלכסון עולה מימין לשמאל תחת האות.
השורוק הוא האות וי"ו עם נקודה באמצעה. נקודה זו זהה מבחינה חזותית למַפִּיק ולדגש. עם זאת, במילה שכולה מנוקדת ניתן להבדיל באופן ברור בין מצב של ניקוד השורוק ובין שני הסימנים האלה:
המפיק מופיע רק בסוף המילה וכמעט תמיד באות ה"א. בכתבי יד אחדים של המקרא מופיע המפיק באות וי"ו עיצורית בסוף המילה, למשל במילה ”גֵּו”, שכתובה שם כ”גֵּוּ”, אבל מכיוון שלאות גימ"ל יש ניקוד משלה, זהו אינו שורוק; מכל מקום, אין מפיק זה נהוג בימינו.
הדגש מופיע באות שחייב להיות בה ניקוד נוסף, בעוד השורוק הוא כולו סימן ניקוד של האות שלפניו. למשל, במילה ”מִגּוּן” (ללא ניקוד: מיגון) אפשר לדעת שהאות וי"ו עם הנקודה היא שורוק, כי אין בה ניקוד נוסף וכי אין ניקוד נוסף לתנועה באות גימ"ל, ואילו במילה ”מְגֻוָּן” (ללא ניקוד: מגוון) הנקודה באות וי"ו היא דגש, כי באות וי"ו יש ניקוד נוסף (קמץ) ולאות גימ"ל יש ניקוד תנועה משלה.
בעבר היה נהוג בטקסטים מסוימים להדפיס את השורוק ואת הדגש בצורה שונה, אבל כיום אין הדבר נהוג. ביוניקוד הדגש, המפיק ונקודת השורוק הם תו אחד, שמספרו U+05BC. מספרו של הקובוץ הוא U+05BB.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו

בעברית החדשה כללי השימוש בקובוץ ובשורוק אחידים ופשוטים יחסית לאלה של סימני הניקוד האחרים. לרוב, השורוק והקובוץ אינם משתנים בנטייה, כלומר, אם הם מופיעים בצורת היסוד של המילה, הם מופיעים גם בכל הצורות הנטויות שלה. לעיתים שורוק או קובוץ שלא מופיעים בצורת היסוד יכולים להופיע בנטייה, בעיקר במקום קמץ קטן ובמקום חולם (חסר ומלא), שגם הם מייצגים תנועות אחוריות.
לפי כללי הכתיב חסר הניקוד המקובלים בימינו, צליל /u/ ייכתב תמיד באות וי"ו בטקסט שאינו מנוקד, בין אם המילה מנוקדת בשורוק ובין אם בקובוץ. כאשר האות וי"ו היא שורוק וגם כאשר היא משמשת לסימון הצליל /u/ בטקסט שאינו מנוקד, אין היא עיצור אלא אם קריאה.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > שורוק

השורוק הוא תנועה גדולה, ולפי כלל ניקוד ההברות הוא יכול להופיע בהברה סגורה מוטעמת ובהברה פתוחה. המשמעות המעשית היא שהשורוק ייכתב תמיד בהברה האחרונה במילה או בהברה פתוחה באמצע המילה, מפני שבעברית הצליל /u/ בדרך כלל אינו מופיע בהברה מוטעמת שאינה האחרונה. לדוגמה:
”שָׁמְרוּ, חָתוּל” – הברה אחרונה פתוחה וסגורה.
”תְּשוּבָה” – הברה פתוחה שאינה אחרונה.
בניקוד מילים שאולות ייכתב תמיד שורוק לסימון צליל /u/, בכל סוג של הברה: ”אוּנִיבֶרְסִיטָה, הַמְבּוּרְג, אוּקְרָאִינָה”. הקובוץ ייכתב רק במילים שאומצו למשקל עברי. לדוגמה, המילה השאולה ”מְפֻרְמָט” מנוקדת בקובוץ בכתיב מנוקד (ללא ניקוד: מפורמט).
שורוק הוא סימן הניקוד היחיד שיכול לעמוד בראש מילה ללא עיצור לפניו. זה קורה כאשר וי"ו החיבור עומדת לפני אחת מאותיות בומ"פ (העיצורים השפתיים) או לפני כל אות שמנוקדת בשווא למעט יו"ד: ”וּמִכְתָּב, וּוֶרֶד, וּסְפָרִים”. (זהו הניקוד העקבי במקרא והניקוד התקני בימינו, אך הוא אינו משקף בהכרח את ההגייה הרווחת בימינו).
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ

הקובוץ מופיע רק במילים עבריות ובמילים שהשורש שלהן הושאל ממילה לועזית ואומץ למשקל עברי, כגון ”מְבֻסָּס, מְפֻרְמָט, דֻּגְמָה” (ללא ניקוד: מבוסס, מפורמט, דוגמה).
הקובוץ הוא תנועה קטנה, ולפי כללי ניקוד ההברות יכול להופיע רק בהברות סגורות לא מוטעמות. באופן מעשי, בניקוד העברית החדשה הוא אינו יכול להופיע בהברה האחרונה במילה. הברה סגורה היא הברה שאחריה יש אות המנוקדת בשווא נח או אות דגושה בדגש חזק.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בצורות היסוד של שמות

משקלי השמות הנפוצים שבהם מופיע קובוץ בצורת היסוד הם:
”קֻטָּל: סֻלָּם, אֻכָּף” (ללא ניקוד: סולם, אוכף).
”קֻטְלָה: חֻלְדָּה, עֻבְדָּה” (ללא ניקוד: חולדה, עובדה). לאותו משקל שייכות גם המילים שהשורש שלהן שייך לגזרת הכפולים, כלומר שהאות השנייה בשורש זהה לאות השלישית – למשל, המילה ”סֻכָּה” (סוכה), שהשורש שלה הוא ס־כ־כ.
”קְטֻלָּה: נְקֻדָּה, עֲמֻתָּה, חֲנֻכָּה” (ללא ניקוד: נקודה, עמותה, חנוכה), עם דגש חזק באות השלישית של השורש. משקל זה אינו כולל את צורות הנקבה של משקל קָטוּל, שנכתבות בשורוק, למשל ”שָׁמוּר – שְׁמוּרָה, כָּתוּב – כְּתוּבָה” (לעומת ”כְּתֻבָּה” – כתובה, מסמך הנישואים ביהדות). ישנן גם מילים במשקל ”קְטוּלָה” שאינן קשורות באופן ישיר למילים במשקל קטול, למשל ”קְבוּצָה”. מכיוון שבעברית החדשה אין הוגים בדרך כלל את הדגש החזק, לא ניתן להסיק באופן מיידי את הניקוד של מילים מסוג זה, ויש צורך לבדוק מהו (למשל, בעזרת מילון).
”קֻטְלָן: שֻׁלְחָן, אֻמְדָּן” (ללא ניקוד: שולחן, אומדן).
”קֻטֹּלֶת: כֻּתֹּנֶת” (ללא ניקוד: כותונת). דומה לכך המשקל ”קֻטְקֹטֶת: גֻּלְגֹּלֶת” (ללא ניקוד: גולגולת).
”קֻטֶּלֶת: כֻּסֶּמֶת, קֻבַּעַת” (מין גביע). ללא ניקוד: כוסמת, קובעת.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בצורות נטויות של שמות

משקלי השמות הנפוצים שבהם מופיע קובוץ בצורה הנטויה הם:
צורות נטויות של מילים מגזרת הכפולים שבצורת היסוד שלהן מופיע חולם חסר בהברה האחרונה: ”דֹּב – דֻּבִּים” (דוב – דובים, שורש ד־ב־ב), ”כֹּל – כֻּלָּהּ” (כול – כולה, שורש כ־ל־ל), ”רֹב – רֻבָּם” (רוב – רובם, שורש ר־ב־ב).
שמות תואר ובייחוד שמות של צבעים, שבהם יש צליל /o/ בהברה האחרונה של צורת היסוד וצליל /u/ בצורה הנטויה, נכתבים בחולם חסר בצורת היסוד ובקובוץ ובדגש חזק באות האחרונה של השורש בצורה הנטויה: ”צָהֹב – צְהֻבִּים” (צהוב – צהובים), ”עָגֹל – עֲגֻלִּים” (עגול – עגולים). יוצא דופן: ”מָתוֹק – מְתוּקִים”.
מילים אחדות במשקל סגולי, שבהן החולם החסר יכול להשתנות בנטייה הן לקובוץ והן לקמץ קטן, למשל ”עֹקֶץ – עָקְצוֹ” והן ”עֻקְצוֹ” (ללא ניקוד: עוקץ – עוקצו), ”מַשְׂכֹּרֶת – מַשְׂכָּרְתָּהּ” והן ”מַשְׂכֻּרְתָּהּ” (ללא ניקוד: משכורת – משכורתה).
הניקוד התקני לצורת הרבים של מילים המסתיימות ב־וּת בצורת היסוד היה בעבר ־ֻיּוֹת – בקובוץ לפני היו"ד ובדגש חזק ביו"ד, למשל ”גָּלוּת – גָּלֻיּוֹת”. בשנת תשס"ט (2009) החליטה האקדמיה ללשון שניקוד צורת הרבים יהיה בשורוק וללא דגש ביו"ד: ”גָּלוּיוֹת”. הכתיב ללא ניקוד היה ונשאר גלויות.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בפעלים

הקובוץ בפעלים נפוץ בבניינים הסבילים פֻּעַל והֻפְעַל ובנטיות של פעלים בגזרת הכפולים.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בפעלים > בניין פֻּעַל

קובוץ מופיע בבניין פֻּעַל בכל הזמנים בפ' הפועל: ”כֻּבַּס, מְדֻבָּר, יְשֻׁכְנְעוּ”. ללא ניקוד: כובס, מדובר, ישוכנעו.
כאשר ע' הפועל היא אחת מאותיות אהע"ר, הופך הקובוץ לחולם חסר: ”יְתֹאָר, מְאֹהָב, מְכֹעָר, מְדֹרָג”. ללא ניקוד: יתואר, מאוהב, מכוער, מדורג.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בפעלים > בניין הֻפְעַל

קובוץ נכתב בתחיליות של כל הזמנים בבניין הֻפְעַל: ”הֻרְדַּם, יֻכְנַס, מֻסְכָּם”. ללא ניקוד: הורדם, יוכנס, מוסכם.
בבניין הופעל ניקוד התחילית הוא קובוץ רק בהברה סגורה. זה נכון ברוב הגזרות, אבל בגזרות אחדות התחילית היא הברה פתוחה, ואז הניקוד הוא שורוק:
חסרי פ"י ונחי פ"י: ”הוּטַב” (שורש י־ט־ב), ”הוּרַשׁ” (שורש י־ר־ש), ”הוּרַד” (שורש י־ר־ד), ”הוּשַׁב” (שורש י־ש־ב, סביל של ”הוֹשִׁיב”)
נחי ע"ו ונחי על ידי: ”הוּשַׁב” (שורש ש־ו־ב, סביל של ”הֵשִׁיב”), ”הוּקַם” (שורש ק־ו־ם), ”הוּבַן” (שורש ב־י־ן)
כפולים: ”הוּסַב” (שורש ס־ב־ב), ”הוּגַן” (שורש ג־נ־נ)
בגזרות פ"נ ובשורשים י־צ־ב, י־צ־ג, י־צ־ע, י־צ־ק, י־צ־ר וי־צ־ת מופיע דגש משלים בעקבות נשילת פ' הפועל, ואז התחילית היא הברה סגורה ומנוקדת בקובוץ:
”הֻצַּל” – ללא ניקוד הוצל. השורש הוא נ־צ־ל, ובצד"י יש דגש משלים.
”הֻסַּע” – ללא ניקוד הוסע, שורש נ־ס־ע.
”הֻצַּג” – ללא ניקוד הוצג, שורש י־צ־ג.
”הֻצַּת” – ללא ניקוד הוצת, שורש י־צ־ת.
כאשר ההברה סגורה, התחילית של בניין הופעל יכולה להיות מנוקדת הן בקובוץ והן בקמץ קטן: ”תָּקְטָר” (ספר ויקרא, פרק ו', פסוק ט"ו), ”הָכְנַס”. בכתיב חסר ניקוד ייכתב בכל מקרה: תוקטר, הוכנס, הן בהגיית שורוק והן בהגיית קמץ קטן.
שימוש בשורוק ובקובוץ בניקוד העברית בת ימינו > קובוץ > קובוץ בפעלים > גזרת הכפולים

קובוץ מופיע בצורות נטויות אחדות של פעלים בגזרת הכפולים בפ' הפועל, כי ע' הפועל ול' הפועל מתלכדות לאות אחת דגושה שסוגרת הברה. רוב הצורות האלה נדירות בלשון, למשל בשורש ס־ב־ב בעתיד של בניין קל: ”אֲסֻבֵּךְ” (עם כינוי חבור), ”תְּסֻבֶּינָה” (נסתרות).
שימוש בקובוץ ובשורוק בתקופות הקודמות

השימוש בקובוץ ובשורוק במקרא ובטקסטים עבריים ישנים אינו עקבי. בירמיהו, ב', י"ט, למשל, מופיע הקובוץ במילים ”וּמְשֻׁבוֹתַיִךְ תּוֹכִחֻךְ” – וזאת אף־על־פי ששורש המילה הראשונה הוא "ש־ו־ב" והצליל /u/ מופיע בה בהברה פתוחה, ובמילה השנייה ההברה מוטעמת והאות וי"ו אמורה להופיע בסיומת כסימן נפוץ לפועל ברבים. ולהפך – שורוק יכול להופיע בהברה סגורה לא מוטעמת, למשל ”כּוּלָּם” בירמיהו, ל"א, ל"ג (הניקוד התקני כיום הוא כֻּלָּם). הבלשן אבא בנדויד מביא במאמרו "שתי תשובות למורי ניקוד וכתיב" עשרות דוגמאות של כתיב לא עקבי של קובוץ ושורוק, ואומר שאין הקובוץ אלא "סימן של דחק" שנקדני התנ"ך השתמשו בו כאשר רצו לסמן צליל /u/ במקום שבו האות ו' לא הופיעה במקרא כפי שהם קיבלו אותו, ולפיכך הפציר במורים לאפשר לתלמידים לכתוב את הצליל /u/ תמיד בשורוק.
המילה ”נְאֻם” (נאום) מופיעה במקרא תמיד בקובוץ. במסמכים ישנים בעברית היה מקובל לרשום אותה בתור חתימה, למשל "נאם יוסף לוי", אך שימוש כזה נדיר בימינו.
מקובל לכתוב לעיתים שמות פרטיים אחדים בלא וי"ו. למשל, השם ”יְהוֹשֻׁעַ” מופיע במקרא ללא שורוק למעט פעמים בודדות (למשל דברים, ג', כ"א). בימינו נהוג לכתוב הן "יהושוע" והן "יהושע".
במקרא ההבדל בין קובוץ לשורוק הוא שקובוץ נחשב תנועה קטנה, ושורוק נחשב תנועה גדולה. משמעות הבדל זה היא ששווא הבא באות שאחרי קובוץ יהיה שווא נח, ואילו שווא באות שאחרי ו״ו השורוק יהיה שווא נע (למעט אם הו״ו נוצר מפירוק רצף שוואים נעים, שאז הוא יהיה שווא מרחף, כגון במילה ״ושמרתם״). הבדל זה משפיע על אופן הגיית השווא וגם על ניקוד אותיות בג״ד כפ״ת המופיעות אחרי האות השוואית (אם השווא הוא נח, אותיות בג״ד כפ״ת שאחריה תהיינה דגושות בדגש קל, ואם השווא נע - הן תהיינה רפות).
בטקסטים לא מנוקדים מתקופת ההשכלה ומראשית תקופת תחיית הלשון העברית לא היה מקובל להוסיף וי"ו למילים הנכתבות בקובוץ בכתיב מנוקד. למשל, המילה "מרבה" הייתה יכולה להיקרא גם ”מְרֻבָּה” וגם ”מַרְבֶּה”, אך אין זה מקובל בימינו.
צליל

לא ברור אם היה הבדל כלשהו בין האופן בו בוטא במקורו השורוק לבין הקובוץ בעת שהמנקדים ניקדו את המקרא, או שמא הם השתמשו בקובוץ כאשר בטקסט הלא־מנוקד לא הופיעה האות וי"ו, ובשורוק כאשר היא הופיעה. כך גם לא ברור אם בביטוי המילים בעת כתיבתן במקראות היה הבדל בין התנועות כאשר חסרה הייתה האות וי"ו וכאשר הייתה מצויה. ייתכן כי היה מדובר בשתי תנועות אחוריות שונות, אולי אחת מהן מעוגלת והשנייה לא מעוגלת, השערה שנובעת מהביטוי הקדום של האות וי"ו כמו המילה wow באנגלית, ואולי הקובוץ ייצג תנועה מעוגלת קצרה והשורוק ייצג תנועה מעוגלת ארוכה.
השורוק הוא השתקפות של התנועה הפרוטו־שמית המשוחזרת הארוכה /ū/, אם כי במקרא היא נכתבה לעיתים כקובוץ כאשר האות וי"ו לא הופיעה בכתב היד. הקובוץ הוא אחת מההשתקפויות של התנועה הפרוטו־שמית המשוחזרת הקצרה /u/. קמץ קטן נמצא בתפוצה משלימה עם קובוץ במשקלים דומים.
בעברית החדשה מציינים שני הסימנים את התנועה האחורית הסגורה והמעוגלת /u/. בהגיות המסורתיות (למשל בהגייה החסידית) יש לשורוק ולקובוץ לעיתים צליל אחר.
הקלדה

כך מקלידים את השורוק ואת הקובוץ במערכות הפעלה שונות:
הקלדה > שורוק

הנקודה של השורוק היא אותו התו כמו דגש, ולכן הקלדתה דומה להקלדת הדגש:
Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והאות ד (כמו דגש) אחרי הקלדת האות ו
Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: בזמן ש־Caps Lock דלוק, לחיצה על Shift-= (סימן שווה; כמו דגש) אחרי הקלדת האות ו
macOS‏: Alt והאות ת (כמו דגש) אחרי הקלדת האות ו
אנדרואיד (מקלדת Gboard‏): הקשה ארוכה על האות ד (כמו דגש) אחרי הקלדת האות ו, או הקשה ארוכה על האות ו (מוסיפה ו עם נקודת שורוק)
הקלדה > קובוץ

Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והסימן \
Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: בזמן ש־Caps Lock דלוק, לחיצה על Shift-\
macOS‏: Alt-8
אנדרואיד (מקלדת Gboard‏): הקשה ארוכה על האות ק
ביאורים

↑  הגדרה שקולה להברה סגורה היא הברה המסתיימת בעיצור או במספר עיצורים. במקרה של הברה שאחריה אות דגושה בדגש חזק, הדגש מכפיל את האות, למשל טּ=טְט, והשווא בט' הראשונה הוא למעשה שווא נח.
↑  במקרא היא מנוקדת בקובוץ, אך בלא דגש בל' הפועל, לדוגמה: קְבֻצַת כֶּסֶף (יחזקאל, כ"ב, כ').
↑  הסגול משתנה לפתח עקב הימצאות האות הגרונית עי"ן.
↑  צורת היסוד של המילה הזאת נכתבת בווי"ו בכתיב חסר ניקוד תקני, אך צורת הנסמך הנפוצה נכתבת ללא וי"ו: "כל האנשים" לעומת "הוא יודע הכול".
הערות שוליים

1 2  ר' למשל Gesenius' Hebrew Grammar, §8d.
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §8e.
↑  למשל בחוברת החלטות האקדמיה בדקדוק, סע' 1.3 ג, ד.
1 2  Gesenius' Hebrew Grammar, §12a, הערת שוליים.
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §8m, הערת שוליים.
↑  Unicode Character 'HEBREW POINT DAGESH OR MAPIQ', באתר FileFormat.info
↑  Unicode Character 'HEBREW POINT QUBUTS', באתר FileFormat.info
↑  החלטות האקדמיה בדקדוק, מבוא לפרק 1.
↑  החלטות האקדמיה בדקדוק, סע' 5.2.
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §26a, §104e
↑  לפי רשימת המשקלים במילון אבן־שושן.
↑  החלטות האקדמיה בדקדוק, סע' 1.3 א'.
↑  החלטות האקדמיה בדקדוק, סע' 1.3 ד'.
↑  דורון יעקב, שתי החלטות בדקדוק ‏ אקדם – ידיעון האקדמיה ללשון העברית, גיליון 40, שבט תש"ע
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §53b
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §8i והלאה.
1 2  אבא בנדויד, "שתי תשובות למורי ניקוד וכתיב". לשוננו לעם י' עמ' 235.
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §8, הקדמה
↑  Gesenius' Hebrew Grammar, §9n
↑  חיים רבין, "התנועות הקטנות בעברית הטברנית", חקרי לשון, ירושלים, האקדמיה ללשון העברית ומוסד ביאליק, תשנ"ט, עמ' 176–208. (פורסם לראשונה ב"ספר טור־סיני", ירושלים: החברה לחקר המקרא, תש"ך, עמ' 169–206.)
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
קובוץ (באדום) ושורוק (בכחול) במילה "אוכלוסין"
שורוק
קובוץ
ד'תרנ"ב

ד'תרנ"ב (4652)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 891 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 27 באוגוסט 892. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
קורטני איטון

| --- | --- |

 לידה:  6 בינואר 1996 (בת 28) בנברי, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון של קתדרלת בנברי 
 פרופיל ב-IMDb
 
קורטני איטון (באנגלית: Courtney Eaton; נולדה ב-6 בינואר 1996) היא דוגמנית ושחקנית קולנוע וטלוויזיה אוסטרלית.
ביוגרפיה

איטון נולדה בבנברי, אוסטרליה המערבית ב-6 בינואר 1996. אביה, סטיבן איטון, הוא ממוצא אנגלי, ואמה עם שורשים מסין, מאיי קוק וממוצא מאורי. יש לה אח צעיר ממנה.
בשנת 2014 היא סיימה את לימודיה בבית הספר התיכון של קתדרלת בנברי (אנ')
קריירה

בגיל 11, איטון הוחתמה על חוזה בסוכנות הדוגמניות "Vivien's Models". בגיל 16 איטון החלה לדגמן. בהמשך השתתפה בסדנת משחק עם מיילס פולארד כחלק מפיתוח עיסוקה בדוגמנות.
בשנת 2015 לוהקה לתפקיד בסרט "מקס הזועם: כביש הזעם".
בדצמבר 2013, איטון לוהקה לסרט האקשן והפנטזיה "מלחמת האלים", שהוקרן בשנת 2016, בתור זאיה, שפחה ומושא אהבה של אחת הדמויות הראשיות (ברנטון ת'ווייטס).
במאי 2016, הוכרז שאיטון תככב לצד רוס לינץ' בסרט הפנטזיה-קומדיה, "מה הסטטוס". בשנת 2019 היא שיחקה לצד ארון אקהרט במותחן הפעולה "מרדף בשידור חי". בדצמבר 2019, לוהקה איטון לתפקיד חוזר בתור לוטי בסדרת הטלוויזיה "הצהובות".
חיים אישיים

איטון מתגוררת בלוס אנג'לס, לאחר שעברה לארצות הברית ב-2015. היא הייתה במערכת יחסים עם השחקן האמריקאי רוס לינץ' מ-2015 עד 2017.
מאז 2018, היא במערכת יחסים עם צלם הקולנוע ספנסר גודול. איטון היא טבעונית לשעבר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | מקס הזועם: כביש הזעם | צ'ידו |  |
| 2016 | מלחמת האלים {{Gods of Egypt (film)}} | זאיה |  |
| 2017 | יחסים פתוחים (אנ') | בלייק ביסון |  |
| 2018 | מה הסטטוס {{Status Update}} | שרלוט אלדן |  |
| 2018 | Perfect | שרה |  |
| 2019 | מרדף בשידור חי | אווה ברוקס |  |
| 2024 | Parachute | ריילי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021–הווה | הצהובות | שרלוט "לוטי" מת'יוס | תפקיד חוזר (עונה 1) תפקיד ראשי (עונה 2); 19 פרקים |
הערות שוליים

↑  Baxter, Molly (6 במאי 2015). "Bunbury-born Courtney Eaton is about to shine on the big screen". Bunbury Mail. נבדק ב-6 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Christmass, Pip (4 בספטמבר 2017). "Bunbury-born model and actress Courtney Eaton taking time out from busy Hollywood career to celebrate WA fashion". PerthNow. נבדק ב-22 בדצמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Maldonado, Jennifer (4 בינואר 2018). "Glimmer of Hope: Ross Lynch and Courtney Eaton Seem to Be Friendly Despite Breaking Up". J-14. נבדק ב-6 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Bainger, Fleur (5 באוגוסט 2012). "Local teen is going full throttle". PerthNow. Perth. נבדק ב-1 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ongley, Hannah (30 בספטמבר 2013). "One to Watch: Mad Max Star Courtney Eaton Models Swimwear for Tigerlily". The Fashion Spot. נבדק ב-1 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Upadhyaya, Kayla Kumari (17 באוגוסט 2022). ""Yellowjackets" Casts Adult Lottie, Answering the Very Important Question: Who the F*ck Is Lottie Matthews?". Autostraddle. נבדק ב-6 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Katherine Fleming, Courtney Eaton on Yellowjackets, Mad Max: Fury Road and missing her quiet hometown of Bunbury, The West Australian, ‏6 במרץ 2022
↑  Kit, Borys (12 בדצמבר 2013). "'Fury Road' Actress Lands Female Lead in Summit's 'Gods of Egypt'". The Hollywood Reporter. נבדק ב-4 בפברואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McClintock, Pamela (2 במאי 2016). "Cannes: Disney Channel Stars Ross Lynch, Olivia Holt Cast in 'Status Update'". The Hollywood Reporter. נבדק ב-4 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Thorne, Will (18 בדצמבר 2019). "Showtime Survival Drama 'Yellowjackets' Casts Four (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-16 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Goldberg, Lesley (13 באוגוסט 2022). "'Yellowjackets' Showrunners Promise, "Who Is Blackmailing the Yellowjackets, We Intend to Answer"". The Hollywood Reporter. נבדק ב-16 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Aurthur, Kate (17 באוגוסט 2022). "'Yellowjackets' Season 2 Casts 'Obi Wan Kenobi' Star Simone Kessell as Adult Lottie". Variety. נבדק ב-29 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Mad Max actor Eaton looks up to 'sister' Abbey". The Daily Telegraph (Sydney). 8 בנובמבר 2014. נבדק ב-21 בינואר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bevan, Andrew (27 במאי 2015). "Courtney Eaton Mad Max Fury Road Interview". Teen Vogue. נבדק ב-22 בדצמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bianca M (9 בנובמבר 2017). "Ross Lynch Courtney Eaton Break Up". Girlfriend. נבדק ב-22 בדצמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Colvin, Caroline (21 בפברואר 2021). "Ross Lynch's Dating History Includes Some Familiar Faces". Elite Daily. נבדק ב-22 בדצמבר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bicks, Emily (18 באפריל 2019). "Ross Lynch's Girlfriends: Who Has the Actor Dated?". Heavy. נבדק ב-6 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Grebenyuk, Yana (25 בפברואר 2022). "'Yellowjackets' Cast's Dating Histories". Us Weekly. נבדק ב-6 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 5219 5508  LCCN: no2015119464  NLK: KAC2020O6188  NTA: 429584903  VIAF: 311406188   WorldCat (עם VIAF): 311406188
ד'תרמ"ב

ד'תרמ"ב (4642)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-29 באוגוסט 881 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 16 בספטמבר 882. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
נולדו

תמוז – רב סעדיה גאון, גאון ישיבת סורא, פוסק, מדקדק (האגרון), פרשן המקרא, פייטן ופילוסוף (ספר האמונות והדעות) חלוצי. (נפטר בכ"ו באייר ד'תש"ב)