stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טריי יאנג
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | אטלנטה | 81 | 81 | 30.9 | 0.418 | 0.324 | 0.829 | 3.7 | 8.1 | 0.9 | 0.2 | 19.1 |
| 2019/2020 | אטלנטה | 60 | 60 | 35.3 | 0.437 | 0.361 | 0.860 | 4.3 | 9.3 | 1.1 | 0.1 | 29.6 |
| 2020/2021 | אטלנטה | 63 | 63 | 33.7 | 0.438 | 0.343 | 0.886 | 3.9 | 9.4 | 0.8 | 0.2 | 25.3 |
| 2021/2022 | אטלנטה | 76 | 76 | 34.9 | 0.460 | 0.382 | 0.904 | 3.7 | 9.7 | 0.9 | 0.1 | 28.4 |
| 2022/2023 | אטלנטה | 73 | 73 | 34.8 | 0.429 | 0.335 | 0.886 | 3.0 | 10.2 | 1.1 | 0.1 | 26.2 |
| קריירה |  | 353 | 353 | 33.8 | 0.437 | 0.351 | 0.876 | 3.7 | 9.3 | 1.0 | 0.1 | 25.5 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020/2021 | אטלנטה | 16 | 16 | 37.7 | 0.418 | 0.313 | 0.866 | 2.8 | 9.5 | 1.3 | 0.0 | 28.8 |
| 2021/2022 | אטלנטה | 5 | 5 | 37.3 | 0.319 | 0.184 | 0.788 | 5.0 | 6.0 | 0.6 | 0.0 | 15.4 |
| 2022/2023 | אטלנטה | 6 | 6 | 38.3 | 0.403 | 0.333 | 0.860 | 3.7 | 10.2 | 1.7 | 0.7 | 29.2 |
| קריירה |  | 27 | 27 | 37.8 | 0.402 | 0.297 | 0.852 | 3.4 | 9.0 | 1.2 | 0.1 | 26.4 |
הערות שוליים

↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת אוקלהומה
↑  יאנג מוסר 22 אסיסטים במשחק מול אוניברסיטת נורת'ווסטרן, באתר cbssports.com,‏ 20 בדצמבר 2017
↑  פרופיל, באתר הרשמי של ה-NBA,‏ 30 באפריל 2018
↑  סטטיסטיקות המכללות של יאנג, באתר sports-reference.com
↑  יאנג הופך לסטפן קרי של ליגת המכללות, באתר sbnation.com,‏ 28 בנובמבר 2017
↑  מחפשים השוואות לטריי יאנג, באתר ספורטס אילוסטרייטד, 18 בדצמבר 2017
↑  דראפט 2018: אייטון נבחר ראשון, בגלי שני, דונצ'יץ' הועבר בטרייד לדאלאס, באתר וואלה, 22 ביוני 2018
↑  הלייקרס הפסידו למילווקי, שיקגו ניצחה באטלנטה אחרי ארבע הארכות, באתר וואלה, 2 במרץ 2019
↑  יאנג קולע 50 נקודות בניצחון מול מיאמי, באתר ESPN,‏ 21 בפברואר 2020
טרנס או'ניל

טרנס מארן או'ניל, ברון מיין (באנגלית: Terence Marne O'Neill, Baron O'Neill of the Maine; ‏10 בספטמבר 1914 – 12 ביוני 1990) היה ראש ממשלת צפון אירלנד הרביעי. או'ניל היה יוניוניסט מתון שניסה ליצור מצב שוויוני יותר בצפון אירלנד על ידי מתן שוויון זכויות למיעוט הקתולי.
עד מינויו לראש ממשלה

נולד וגדל בלונדון ולמד באיטון קולג'. את חופשותיו בילה באחוזת משפחתו באלסטר (צפון אירלנד), שם חיו אבותיו כבני האצולה המקומית (משושלת Ó Néill)‏. אביו, שהיה חבר פרלמנט, נהרג במלחמת העולם הראשונה חודשיים לאחר לידתו. ב-1940 הוסמך לקצונה במכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט ונלחם במסגרת המשמר האירי במלחמת העולם השנייה. הוא נפצע בקרב ושוחרר בדרגת קפטן, שהמשיך לשאת בצמוד לשמו גם בקריירה האזרחית. לאחר שנשא בשנת 1944 את קתרין ג'יין, עבר להתגורר באופן קבוע במחוז אנטרים שבצפון אירלנד. ב-1946 נבחר למועצה המחוקקת של צפון אירלנד מטעם מפלגת האיחוד של אלסטר (UUP). הוא מילא שורת תפקידים פוליטיים ומנהליים וב-1956 התמנה לשר לענייני פנים של צפון אירלנד וחבר המועצה המלכותית. לאחר מכן שירת כשר האוצר עד למינויו לראש הממשלה ב-1963.
כראש הממשלה

סדר יומו כראש ממשלה היה ללא תקדים. הוא הצהיר שבכונתו ליצור אומה צפון אירית מאוחדת תחת הכתר הבריטי, בה יחיו קתולים ופרוטסטנטים בשוויון זכויות. לקול מחאות ציבורו-שלו ביקר במנזר קתולי ויצר קשרים עם איגודי פועלים שייצגו ברובם את המיעוט הקתולי מול מעסיקים פרוטסטנטים. בינואר 1965 הזמין את עמיתו, ראש ממשלת אירלנד, שון למאס, לשיחות בבלפסט, הצעד הראשון לפיוס עם הרפובליקה האירית מאז 1920. הוא נפגש עם ראש ממשלת אירלנד ג'ון לינץ' בדצמבר 1967 במעונו בבית סטורמונט והשניים שבו ונועדו בינואר 1968 בדבלין. בתוך מפלגתו קמו לו מתנגדים חריפים, בראשם הכומר איאן פייזלי, שאף קרא לו בוגד ופיצל את המפלגה ב-1966 ויסד עם פורשים אחרים את המפלגה היוניוניסטית הפרוטסטנטית (PUP).
באוקטובר 1968 החלה התנועה לשוויון זכויות בצפון אירלנד בהפגנות בדרישה לצדק למיעוט הפרוטסטנטי. בהפגנה בלתי חוקית בעיר דרי ב-8 באוקטובר התנגשו המפגינים עם כוחות כוח השיטור המלכותי של אלסטר ומנהיגיהם נעצרו. בעקבות האלימות ברחובות זומן או'ניל על ידי ראש ממשלת בריטניה, הרולד וילסון לדאונינג 10 וקיבל הוראה להשקיט את המצב או שהממשלה הבריטית תחזיר לעצמה את השליטה בצפון אירלנד ותנקוט ביד קשה על מנת להשיב את הסדר על כנו.
בהמשך הציג או'ניל תוכנית בת חמש נקודות, בתגובה לדרישות התנועה לשוויון זכויות. התוכנית לא כללה בחירות שוויוניות ("One man, one vote"), אך הספיקה למנהיגי הקתולים על מנת להכריז שיפסיקו את הפגנות המחאה. עם זאת, קבוצה קיצונית יותר של קתולים בראשות ברנדט דוולין, הכריזה שלא תפסיק את המחאה. ב-1 בינואר 1969 צעדו חברי הקבוצה מן העיר דרי לבלפסט, בדרכם התנגשו בקבוצה של יוניוניסטים חמושים. למרות נוכחות אנשי כוח השיטור, הם לא התערבו ורבים מהמפגנים הקתולים נפגעו.
בפברואר 1969, לאחר התפטרות שר הפנים בריאן פולקנר, מראשי היוניוניסטים שהתנגדו לפשרותיו ומתינותו של או'ניל, מממשלו, נאלץ או'ניל לקבוע מועד לבחירות מחודשות. או'ניל, שכמעט והובס במחוז הבחירה שלו על ידי איאן פייזלי, הצליח להקים ממשלה. אולם התקפת טרור בשכונה קתולית של בלפסט על ידי כוח המתנדבים מאלסטר היוניוניסטי, הביאה את או'ניל להתפטר הן מראשות מפלגתו והן מראשות הממשלה.
בראיון שנערך עמו לאחר התפטרותו ב"בלפסט טלגרף" אמר:
קשה להחריד להסביר לפרוטסטנטי שאם תתן לקתולי עבודה טובה ודיור טוב הוא יחיה כמו פרוטסטנטי, כי הוא יראה סביבו שכנים עם מכוניות וטלוויזיות והוא לא ירצה עוד ללדת שמונה-עשר ילדים. אבל אם קתולי הוא מובטל וחי בצריפון מבעית הוא יעשה שמונה-עשר ילדים (rear eighteen children) ויחיה על ביטוח לאומי. אם תתייחס לקתולים בנדיבות והתחשבות, הם יחיו כמו פרוטסטנטים למרות טבעה הסמכותני של הכנסייה שלהם...
לאחר התפטרותו

באפריל 1970 התפטר או'ניל גם מחברותו בפרלמנט. הוא קיבל מעמד של לורד לימי חייו ותואר אצולה של ברון.
את יתרת עשרים שנות חייו בילה בביתו במחוז המפשייר שבדרום אנגליה, אולם המשיך להיות דובר בעניין בעיות צפון אירלנד בבית הלורדים.
הערות שוליים

↑  תוכניתו המוזרה של רה"מ או'ניל לייבש את אגם לוך ניי ליצירת מחוז נוסף
↑  הציטוט באתר אוניברסיטת אלסטר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007601343505171  BIBSYS: 1018972  BnF: cb12260354s (data)  GND: 122169433  ISNI: 0000 0001 1475 7694  LCCN: nr90012527  NTA: 14873216X  SELIBR: 317566  SNAC: w6f57qwk  UKPARL: bfxyYIST  VIAF: 79461132   WorldCat (עם VIAF): 79461132
יאיר רפאלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד הנח"ל המוצנח  מפקד חטיבת ירושלים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון
יאיר רפאלי (נולד ב-1944) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, שכיהן כמפקד חטיבת ירושלים.
קורות חייו

בשנת 1962 התגייס לצה"ל, התנדב לצנחנים, ושובץ בגדוד 890. בצנחנים עבר רפאלי מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה ושימש כמפקד מחלקה ופלוגה בחטיבה ולחם במלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה. ובמלחמת יום הכיפורים לחם כקצין אג"ם של חטיבת צנחנים מילואים 317 והשתתף בכיבוש החרמון הסורי.
בשנים 1978–1979 פיקד על גדוד הנח"ל המוצנח, והוביל אותו במבצע ליטני ובמבצע שלכת. בשנים 1981–1983 פיקד על חטיבת ירושלים, בין היתר במלחמת לבנון הראשונה.
הערות שוליים

↑  פגישת מחזור פלוגת צנחנים גיוס אוגוסט 1962, אתר בית אלפא, ‏ ינואר 2011.
↑  אלישיב שמשי, נוע כבר, לכל הרוחות!, הוצאת מודן, 2011, עמוד 73.
↑  משה יעלון, דרך ארוכה קצרה, ידיעות ספרים, 2008, עמוד 220.
↑  אביחי בקר, הלוחם שעשה חיים משוגעים, הארץ, 20.04.1999, כפי שהועלה באתר פרש.
]
חטיבת ביניים

חטיבת ביניים (באנגלית: Middle School) הוא שלב במערכת חינוך פורמלי הקיים במדינות מסוימות, בין בית ספר יסודי לבין בית ספר תיכון. המאפיינים, הסיווג והרגולציה של חטיבות ביניים, וכן טווח הגילאים אליו היא מיועדת, משתנים בין מדינות שונות.
במדינות בהן יש חטיבת ביניים או דבר מקביל לכך, טווח הכיתות של חטיבת הביניים מתחיל בדרך כלל בכיתה ה, ו או ז, ומסתיים בכיתה ז, ח או ט. בהתאם, טווחי הגילאים הם מגיל 11, 12 או 13, ועד גיל 14, 15 או 16.
לפי מדינות > ארצות הברית

בארצות הברית בתי ספר יסודיים מכסים את כיתות א–ו, א–ד, או א–ח. בהתאם, תלמיד שלמד ביסודי את כיתות א–ו ילמד בחטיבת ביניים (Junior High School) את כיתות ז–ח או ז–ט, תלמיד שלמד ביסודי את כיתות א–ד ילמד בחטיבת ביניים (Middle School) את כיתות ה–ח, ותלמיד שלמד ביסודי את כיתות א–ח לא ילמד בחטיבת ביניים, שכן זו כבר כלולה בבית הספר היסודי בו למד.
בעבר, היו בארצות הברית רק בתי ספר יסודיים ותיכונים, עד שבשנת 1909 הוקמה חטיבת הביניים הראשונה מסוג Junior High בקולומבוס, אוהיו, בה למדו כיתות ז–ט. בתי ספר מסוג זה תפסו תאוצה עד שנות ה-40, ובשנות ה-60 עקב כניסתו של מודל ה-Middle School בו למדו מכיתה ה או ו עד כיתה ח, הן החלו לדעוך.
בין השנים 1970 ל-2000 קטן מספר בתי הספר מסוג Junior High מ-7,750 ל-3,566, בעוד מספר בתי הספר מסוג Middle School גדל מ-2,080 ל-11,521.
לפי מדינות > הודו

בהודו בית הספר היסודי כולל שני שלבים: כיתות א–ה (Lower Primary) וכיתות ו–ח (Higher Primary), שהאחרונות מקבילות לחטיבת ביניים במדינות אחרות. לאחר מכן בית הספר התיכון כולל גם הוא שני שלבים: כיתות ט–י (High School) וכיתות יא–יב (Senior School). החל משנת 2010, החינוך בבית הספר היסודי (כיתות א–ח) הוא חובה וחינם (במימון המדינה).
לפי מדינות > יפן

ביפן חטיבות הביניים (chūgakkō, בקאנג'י: 中学校) מיועדות עבור כיתות ז–ט, והן חלק מחינוך החובה במדינה.
לפי מדינות > ישראל

בישראל, חטיבת הביניים היא חלק ממערכת החינוך הפורמלי, שבו לומדים תלמידים בכיתות ז' עד ט' (גילאי 12 עד 15). חטיבות הביניים הוקמו במערכת החינוך בישראל החל משנת 1968, עם הנהגת רפורמה במערכת החינוך. במסגרת רפורמה זו הורחב מספר שנות הלימוד הנכללות בחוק לימוד חובה עד לכיתה י', והוחלט על הקמת חטיבת הביניים, ששתי כיתותיה הראשונות נלקחו מבית הספר היסודי, והכיתה העליונה בה נלקחה מבית הספר התיכון.
חטיבות הביניים מופעלות בדרך כלל כמסגרת עצמאית, ולעיתים פועלים חטיבת ביניים ובית ספר תיכון במתחם אחד, הקרוי "בית ספר שש-שנתי".
לפי מדינות > סין

בסין חטיבות הביניים (Junior Middle School) כוללות את כיתות ז–ט, ולעיתים גם את כיתה ו, והן חלק מחינוך החובה במדינה. בית ספר תיכון ((Senior Middle School) כבר אינו חלק מחינוך החובה, אך הוא חשוב לצורך קבלה למכללות.
לפי מדינות > ספרד

בספרד, קיים חינוך חובה לילדים מגיל 6 ועד גיל 16. החינוך הבסיסי מחולק ל-"Educación Primaria" (כיתות א עד ו, מקביל לבית ספר יסודי) ול-"Educación Secundaria Obligatoria", בקיצור ESO (כיתות ז עד י, מקביל לחטיבת ביניים). טווח הגילאים ב-ESO הוא בין 11 ל-15 או בין 12 ל-16, תלוי בתאריך לידתו של התלמיד.
לאחר שסיימו את חטיבת הביניים, תלמידים יכולים להמשיך בבית ספר טרום-אוניברסיטאי שנקרא "Bachillerato" (כיתות יא עד יב), או להמשיך בבית ספר מקצועי שנקרא "Ciclo de Formación Profesional". למעשה, תלמידים יכולים להמשיך לבית ספר מקצועי כבר בכיתה י במקום השנה האחרונה של חטיבת הביניים.
לפי מדינות > קוריאה הדרומית

בקוריאה הדרומית, חטיבות ביניים (נקראות jung hakgyo, בהנגול: 중학교, בהנג'ה: 中學) כוללות את כיתות ז עד ט. נכון לשנת 2007, ישנם כ-2.06 מיליון תלמידים בחטיבות הביניים, וכ-108,000 מורים.
לפי מדינות > רוסיה

ברוסיה, חטיבת הביניים כוללת את כיתות ה עד ט, והיא המשך טבעי של בית הספר היסודי (בדרך כלל שניהם נמצאים באותו המבנה, אך באגפים או קומות שונים). בבית ספר יסודי מורה אחד מלמד את הכיתה רוב הזמן, ורק מקצועות מסוימים נלמדים על ידי מורה אחר המתמחה בכך (כגון אנגלית או התעמלות), בעוד בחטיבת הביניים כל מקצוע נלמד על ידי מורה אחר שנשאר כל הזמן באותה הכיתה, והתלמידים עוברים בין הכיתות בהפסקות שבין השיעורים.
שנת הלימודים מחולקת ל-4 רבעונים: הראשון ספטמבר–אוקטובר, השני נובמבר–דצמבר, השלישי מאמצע ינואר עד אמצע מרץ, והרביעי אפריל–מאי. ישנה חופשה של שבוע בין הרבעון הראשון לשני ובין השלישי לרביעי, והפסקה ארוכה יותר בין השני לשלישי עקב חגיגות השנה החדשה. בין שנת לימודים לשנה שאחריה, יש חופשה של 3 חודשים.
ראו גם

חינוך על-יסודי
חטיבת ביניים בישראל
הערות שוליים

↑  Digest of Education Statistics 2001, תרשים מערכת החינוך בעמוד 7 (עמוד 39 ב-pdf), ‏National Center for Education Statistics
↑  First Junior High School in the United States, באתר Ohio History Central
↑  Jon Wiles, Developing Successful K-8 Schools: A Principal's Guide
↑  Digest of Education Statistics 2001, עמודים 42 ו-120 (עמודים 74 ו-152 ב-pdf), ‏National Center for Education Statistics
↑  תרשים של מערכת החינוך בהודו (1997), באתר ה-OECD
↑  מערכת החינוך של הודו, באתר ארכיון האינטרנט (אורכב ב-2012)
↑  Ministry of Law and Justice (Legislative Department) (27 August 2009), "The Right of Children to Free and Compulsory Education Act", באתר India Code
↑  תרשים של מערכת החינוך ביפן (1997), באתר ה-OECD
↑  תרשים של מערכת החינוך בסין (1997), באתר ה-OECD
1 2  תרשים של מערכת החינוך בספרד (1997) באתר ה-OECD
תרשים של מערכת החינוך בספרד (2011) באתר ה-OECD
↑  מערכת החינוך בקוריאה הדרומית (באנגלית), ארכיון האינטרנט (אורכב ב-2012)
↑  World Data on Education, 7th Edition, עמודים 8–9, ספטמבר 2011
↑  תקופות רבעוני הלמידה ומשך החופשות במערכת החינוך הרוסית (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533877705171  LCCN: sh85085027  LNB: 000076910  NDL: 00573769
טרומפטיני

|  נתונים |
| --- | --- |
 מרכיבים:  מיץ חמוציות, קואנטרו, בקרדי לימון 
 כוס:  כוס מרטיני
 
טרומפטיני (באנגלית: Trumptini) הוא קוקטייל קר המיוצר על ידי חברת בקרדי העולמית ומכיל תערובת חמוציות ומיץ חמוציות. המשקה מוגש באופן קבוע בכוס מרטיני עם מלח יחד עם קוויאר מסלמון ופרוסה שעשויה מקליפת לימון בצורת "T" (האות הראשונה בשמו של טראמפ ושמו של המותג).
עם זאת המשקה אינו מרטיני אמיתי, אבל הוא אחד ממספר רב של המשקאות הרבים שמשלבים את המונח בשמותיהם. החלק המזכיר את השם "טראמפ" בא משמו של איש העסקים ונשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ.
היסטוריה

הטרומפטיני הוא קוקטייל הדגל של אתר הנופש החוף הבינלאומי טראמפ שבמיאמי, פלורידה. ונקרא על שמו של טראמפ לקראת פתיחת המלון בשנת 1992, על אף העובדה כי טראמפ עצמו הוא טטוטליט (מתנגד לשימוש באלכוהול או לכל דבר שמזוהה עם אלכוהוליזם).
ביוני 2016 הועברה הבעלות המסחרית של טרומפטיני מארגון טראמפ לחברת משקאות אמריקה.
במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, מסעדה כפרית ביוסטון הגישה גרסה של הטרומפטיני אך השתמשה בוודקה במקום בקרדי והשתמשה בפתיתי זהב במקום בקליפת לימון. גם בתל אביב שבישראל הגישו לקראת הבחירות בארצות הבריית קוקטייל מיוחד על שם טראמפ וכמו כן גם קוקטייל על שמה של יריבתו למירוץ, הילרי קלינטון שלא בהכרח היה עשוי מאותם חומרים או רק ממרכיבים דומים.
ראו גם

טראמפ וודקה
טראמפ אייס
הערות שוליים

1 2  Luscombe, Richard (12 באוקטובר 2018). "What's in a Trumptini? A cocktail of rum, citrus and caviar made for a tycoon". The Guardian. נבדק ב-25 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  סוכנות הידיעות AP, ‏"נתגבר על ההתמכרויות באמריקה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 באוקטובר 2017
↑  Mordok, Jeff (1 ביוני 2016). "Donald Trump moves more than 110 trademarks to Delaware". Delaware Online. נבדק ב-25 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Pick Your Poison at The Rustic on Super Tuesday". Nation's Restaurant News. 25 בפברואר 2016. נבדק ב-25 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  משה כהן, ‏"קוקטייל טראמפ ומשקה הילרי": תל אביב נערכת לבחירות בארה"ב, באתר מעריב אונליין, 7 בנובמבר 2016
ערך זה הוא קצרמרבנושא משקאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טטיאנה ליסנקו (אתלטית)

טטיאנה ויקטורובנה בלובורודובה-ליסנקו (ברוסית: Татьяна Викторовна Белоборо́дова-Лысенко; נולדה ב-17 בספטמבר 1983) היא אתלטית רוסיה. היא פעמיים ברציפות אלופת העולם (טגו 2011 ומוסקבה 2013), אלופת אירופה (גטבורג 2006) ושיאנית עולם בעבר ביידוי פטיש. ליסנקו זכתה במדליית זהב באולימפיאדת לונדון 2012 אך זו נשללה ממנה לאחר הרשעה באימרוץ.
ביוגרפיה

ליסנקו נולדה בבטאייסק שבמחוז רוסטוב, רוסיה.
ביוגרפיה > 2004

באולימפיאדת אתונה (2004) סיימה ליסנקו במקום 19 ביידוי פטיש בתוצאה של 66.82 מטר.
ביוגרפיה > 2005 > שיאנית עולם

בתחרות שנערכה במוסקבה, ב-15 ביולי 2005, שיפרה ליסנקו ביידוי פטיט את שיא העולם של הרומנייה מיכאלה מלינטה ב-99 ס"מ והעמידה אותו על 77.06 מטר.
באליפות העולם שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 זכתה ליסנקו במדליית ארד ביידוי פטיש בתוצאה של 72.46 מטר. המדליה הומרה למדליית כסף בשנת 2013, לאחר שבת ארצה אולגה קוזנקובה שזכתה במדליית זהב (75.10 מטר) נפסלה בשל אימרוץ. במדליית הזהב זכתה לבסוף ייפסי מורנו מקובה (73.08 מטר) ובמדליית הארד זכתה מנואלה מונטברון (71.41 מטר).
בתחרות שנערכה בז'וקובסקי שבמחוז מוסקבה ב-24 ביוני שבה ליסנקו ושברה את השיא העולמי, שנילקח ממנה והעמידה אותו על 77.41 מטר. חודש וחצי לאחר מכן, בתחרות שנערכה בטאלין, אסטוניה ב-15 באוגוסט שיפרה אותו בשלישית והעמידה אותו על 77.80 מטר.
ביוגרפיה > 2006 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 2006 זכתה ליסנקו במדליית זהב עם תוצאה של 76.67 מטר, לפני בת ארצה גולפיה חנפייבה (74.50 מטר) וקמילה סקולימווסקה הפולניה (72.58 מטר).
ביוגרפיה > 2007 > שימוש באימרוץ

ביולי 2007 כשלה ליסנקו בבדיקת סמים לאחר שנמצאו בדמה חומרים אסורים (6α-methylandrostendione). היא הושעתה לשנתיים ושיאה העולמי שנקבע בסוצ'י ב-26 במאי אותה שנה, 78.61 מטר, נפסל.
ביוגרפיה > 2009

ליסנקו חזרה להתחרות לאחר ההשעיה ביולי 2009. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בברלין, גרמניה אותה שנה היא סיימה במקום שישי עם תוצאה של 72.22 מטר.
ביוגרפיה > 2010

באליפות אירופה שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2010 זכתה ליסנקו במדליית כסף עם תוצאה של 75.65 מטר, אחרי בטי היידלר (76.38 מטר) ולפני אניטה ולודרצ'יק (73.56 מטר).
ביוגרפיה > 2011 > אלופת עולם

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 זכתה ליסנקו במדליית זהב בתוצאה של 77.13 מטר, לפני בטי היידלר (76.06 מטר) וז'אנג וונשיו המסין (75.03 מטר).
ביוגרפיה > 2012 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה ליסנקו במדליית זהב לאחר שקבעה שיא אולימפי של 78.18 מטר. מדליה זו נשללה ממנה ב-2016 לאחר הרשעה באימרוץ.
ביוגרפיה > 2013

באליפות העולם שנערכה במוסקבה, שברוסיה בשנת 2013 זכתה ליסנקו בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בשיא רוסיה ובשיא אליפות חדש של 78.80 מטר, לפני אניטה ולודרצ'יק שקבעה שיא פולין חדש של 78.46 מטר וז'אנג וונשיו (75.58 מטר).
ביוגרפיה > 2016

באפריל 2016 התפרסם שבדיקה חוזרת של דגימת דם שנילקחה מליסנקו בשנת 2005 נמצאה חיובית לשימוש בסמים אסורים והיא הושעתה מידית.
הערות שוליים

↑  אתלטיקה: שני שיאי עולם חדשים לנשים, באתר ynet, 17 ביולי 2005
↑  World record holder Lysenko fails drugs test ABCNews.com
↑  הודעת הוועד האולימפי הבינלאומי, 11 באוקטובר 2016
↑  אלופה אולימפית באתלטיקה הושעתה, באתר ynet, 5 באפריל 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14298505
טכנולוגיה רפואית

טכנולוגיה רפואית מוגדרת על ידי ארגון הבריאות העולמי כ"יישום של ידע ומיומנויות מאורגנים בצורה של מכשירים, תרופות, חיסונים, ומערכות שפותחו כדי לפתור בעיה בריאותית ולשפר את איכות החיים". זה כולל תרופות, מכשירים, נהלים ומערכות ארגוניות המשמשות בתעשיית הבריאות, כמו גם מערכות מידע נתמכות מחשב. בארצות הברית, טכנולוגיות אלו מערבות חפצים פיזיים סטנדרטיים, כמו גם אמצעים ושיטות חברתיות מסורתיות ומעוצבות לטיפול או טיפול בחולים.
פיתוח הטכנולוגיה > עידן טרום-דיגיטלי

בעידן הטרום-דיגיטלי, חולים סבלו ממערכות, תהליכים ומצבים קליניים לא יעילים ופגומים. טעויות רפואיות רבות קרו בעבר עקב טכנולוגיות בריאות לא מפותחות. כמה דוגמאות לטעויות רפואיות אלו כללו אירועי תרופות שליליים ועייפות אזעקה. עייפות אזעקה נגרמת כאשר אזעקה מופעלת או מופעלת שוב ושוב והאדם הופך לחוסר רגישות אליהם. כיוון שהאזעקות הופצו לעיתים בעקבות אירועים חסרי חשיבות בעבר, האחיות חשבו שהאזעקה אינה משמעותית. עייפות אזעקה מסוכנת מכיוון שהיא עלולה להוביל למוות ולמצבים מסוכנים. עם ההתפתחות הטכנולוגית, פותחה תוכנית אינטליגנטית של אינטגרציה ויצירת חושים פיזיולוגיים ועזרה לצמצם את מספר אזעקות השווא.
כמו כן, עם השקעה גדולה יותר בטכנולוגיות בריאות, קרו פחות טעויות רפואיות. רשומות נייר מיושנות הוחלפו בארגוני בריאות רבים ברשומות בריאות אלקטרוניות (EHR). על פי מחקרים, שינוי זה הביא שינויים רבים בתחום הבריאות. ניהול התרופות השתפר, ספקי שירותי בריאות יכולים כעת לגשת למידע רפואי בקלות רבה יותר, לספק טיפולים טובים יותר ותוצאות מהירות יותר ולחסוך בעלויות נוספות.
פיתוח הטכנולוגיה > שיפור

כדי לעזור לקדם ולהרחיב את האימוץ של טכנולוגיית מידע בריאותית, הקונגרס העביר את חוק HITECH כחלק מחוק ההחלמה וההשקעה מחדש של 2009 האמריקאי. HITECH ראשי תיבות של Health Information Technology for Economic and Clinical Health Act. זה העניק למחלקת הבריאות ושירותי אנוש את הסמכות לשפר את איכות ויעילות שירותי הבריאות. המעשה סיפק תמריצים כספיים או קנסות לארגונים כדי להניע ספקי שירותי בריאות לשפר את שירותי הבריאות. מטרת המעשה הייתה לשפר את האיכות, הבטיחות, היעילות, ובסופו של דבר לצמצם פערים רפואיים.
אחד החלקים העיקריים של חוק HITECH היה קביעת דרישת השימוש המשמעותי, שחייבה את EHR לאפשר החלפה אלקטרונית של מידע בריאותי ולהגיש מידע קליני. מטרת HITECH היא להבטיח שהשיתוף של מידע אלקטרוני עם מטופלים ורופאים אחרים מאובטח. HITECH גם נועדה לסייע לספקי שירותי בריאות לבצע פעולות יעילות יותר ולהפחית טעויות רפואיות. התוכנית כללה שלושה שלבים. שלב ראשון נועד לשפר את איכות שירותי הבריאות, הבטיחות והיעילות. שלב שני התרחב בשלב הראשון והתמקד בתהליכים קליניים והבטחת שימוש משמעותי ב-EHRs. לבסוף, שלב שלישי התמקד בשימוש בטכנולוגיית רשומות בריאות אלקטרוניות (CEHRT) כדי לשפר את התוצאות הבריאותיות.
בשנת 2014, יישום הרשומות האלקטרוניות בבתי החולים בארצות הברית עלה מאחוז נמוך של 10% לאחוז גבוה של 70%.
בתחילת 2018, ספקי שירותי בריאות שהשתתפו בתוכנית היו צריכים לדווח על דרישות תוכנית תשלום איכות. התוכנית התמקדה יותר ביכולות הדדיות ומטרתה לשפר את הגישה של המטופלים למידע רפואי.
טכנולוגיה בריאותית

טכנולוגיה בריאותית, או "מדטק", מקיפה מגוון רחב של מוצרי בריאות ומשמשת לטיפול במחלות ומצבים רפואיים המשפיעים על בני אדם. טכנולוגיות כאלה נועדו לשפר את איכות שירותי הבריאות הניתנים באמצעות אבחון מוקדם יותר, אפשרויות טיפול פחות פולשניות והפחתת האשפוזים וזמני השיקום. ההתקדמות האחרונה בטכנולוגיה תרופתית התמקדה גם בהפחתת עלויות. טכנולוגיה בריאותית עשויה לכלול באופן נרחב מכשור רפואי, טכנולוגיית מידע, ביוטכנולוגיה ושירותי בריאות.
ההשפעות של טכנולוגיה בריאותית כרוכה בסוגיות חברתיות ואתיות. לדוגמה, רופאים יכולים לחפש מידע אובייקטיבי מהטכנולוגיה הבריאותית במקום לקרוא דוחות סובייקטיביים של חולים.
המניע העיקרי לצמיחת המגזר הוא הצריכה של מדטק. הנתמכים על ידי הזמינות הנרחבת של סמארטפונים וטאבלטים, ספקים יכולים להגיע לקהל גדול בעלות נמוכה, מגמה שעומדת להתגבש כטכנולוגיות לבישות הפזורות ברחבי השוק.
בשנים 2010–2015 גדל מימון הסיכון 200%, מה שמאפשר 11.7 מיליארד דולר לזרום לעסקים בתחום טכנולוגיות הבריאות מעל 30,000 משקיעים בחלל.
הערות שוליים

↑  "Technology, Health". World Health Organization. אורכב מ-המקור ב-23 באוגוסט 2004. נבדק ב-20 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  INAHTA (International Network of Agencies for Health Technology Assessment). (8 ביוני 2009). "HTA glossary". INAHTA. אורכב מ-המקור ב-26 במאי 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ubokudom, Sunday (2012). United States Health Care Policymaking: Ideological, Social and Cultural Differences and Major Influences. New York: Springer Science+Business Media, LLC. p. 109. ISBN 9781461431688.
1 2 3  Wachter, Robert (2015). The Digital Doctor: Hope, Hype, and Harm at the Dawn of Medicine's Computer Age. New York, NY: McGraw Hill Education. ISBN 978-0-07-184946-3.
1 2  Thimbleby, Harold (1 בדצמבר 2013). "Technology and the Future of Healthcare". Journal of Public Health Research. 2 (3): e28. doi:10.4081/jphr.2013.e28. PMC 4147743. PMID 25170499. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  O'Harrow Jr., Robert (16 במאי 2009). "The Machinery Behind Health-Care Reform". The Washington Post. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "Introduction | Meaningful Use | CDC". www.cdc.gov. 10 בספטמבר 2019. נבדק ב-19 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ADVAMED (Advanced Medical Technology Association). (7 בינואר 2009). "What is called by Medical Technology?". ADVAMED. אורכב מ-המקור ב-7 בינואר 2009. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Changing Economics of Medical Technology.
↑  Richard S. Mathis (30 באפריל 2010). "The Impacts of Innovation". Science. 328 (5978): 570. Bibcode:2010Sci...328..570M. doi:10.1126/science.1188655. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "What is driving the growth of medtech in the UK?". Hot Topics. 28 באוגוסט 2015. נבדק ב-10 בנובמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "What is Health Tech and how will it evolve?". Hot Topics. 30 ביוני 2016. נבדק ב-5 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph127565
חמשת מלכי מדין

חמשת המלכים נהרגים בחרב על ידי בני ישראל. איור לתנ"ך שיצא בהאג ב-1728.
אֱוִי, רֶקֶם, צוּר, חוּר ורֶבַע הם חמשת מלכי מִדְיָן הנזכרים בתורה בספר במדבר, פרק ל"א, פסוק ח'.
בסיפור הולדת מדין מוזכרים חמשת בניו, עֵיפָה וָעֵפֶר וַחֲנֹךְ וַאֲבִידָע וְאֶלְדָּעָה, ועל כן ניתן לשער שהם היו חמשת שבטי מדין, עליהם מלכו חמשת המלכים. בתורה לא מופיע מידע נוסף על מלכים אלו או על צורת שלטונם המשותפת.
במלחמת מדין

המלכים נזכרים כמנהיגי המדינים בזמן מלחמת מדין, המלחמה האחרונה אליה יצאו ישראל לפני מות משה, שבסיומה נהרגו חמשתם יחד עם בלעם בן בעור על ידי בני ישראל.
העילה למלחמה הייתה מחמת שהמדיינים הכשילו את בני ישראל בשיטים בעבודה זרה לפעור ובזנות עם בנותיהם. בהקשר לגורם השני מוזכרת באופן ספציפי כזבי בת צור, בתו של השלישי מבין מלכי מדין ("בַת נְשִׂיא מִדְיָן"), שזינתה עם זמרי בן סלוא ונהרגה עמו על ידי פינחס.