stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפדרין

| --- | --- |

 
 שמות מסחריים בישראל
 אפדרין הידרוכלוריד, אפדרין סינתטיקה
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  165.115364 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמן מחצית חיים:  3-6 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  נמכר כתרופה המצריכה מרשם רופא
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון A (אוסטרליה) 
 דרכי מתן:  דרך הפה
 מזהים
 קוד ATC:  S01FB02, R01AB05, R01AA03, C01CA26, R03CA02 
 מספר CAS:  299-42-3
 PubChem:  9294
 ChemSpider:  8935
 
אֵפֶדְרין (בלועזית: Ephedrine; שמות מסחריים: אפדרין הידרוכלוריד ואפדרין סינתטיקה) הוא תרופה אדרנרגית וחומר ממריץ. אפדרין מסייע באופן זמני כנגד קוצר נשימה, לחץ בחזה וצפצופים הנובעים מאסתמה. הוא עשוי לשמש גם לטיפול במחלות רבות אחרות, ובהן נרקולפסיה, דלקת סימפונות כרונית, השמנת יתר חולנית, ומצבים בהם המטופל חווה תת לחץ דם, אך לאפדרין קיימים תחליפים רבים מועדפים, ומסיבה זו הוא בשימוש מופחת בעשורים האחרונים. פסאודואפדרין הוא סטריאואיזומר של אפדרין, עם פעילות דומה.
תופעות הלוואי הנפוצות של אפדרין (ופסאודואפדרין) הן לחץ דם גבוה, דפיקות לב מואצות ורעידות, הנגרמות עקב גירוי הלב ומערכת העצבים המרכזית ועשויות לחלוף עם הפחתת המינון של התרופה. עוד תופעות לוואי נפוצות הן קושי בשינה, חוסר ברעב וקושי להשתין. תופעות לוואי חמורות של אפדרין הן שבץ והתקף לב. השימוש בתרופה בזמן הריון הוא כנראה בטוח, אם כי אין כמעט מחקרים בנושא. השימוש בה בזמן הנקה אינו מומלץ. השימוש באפדרין מאיץ את הקולטנים האדרנרגיים α ו-β.
אפדרין אופיין לראשונה בשנת 1885 ונכנס לשימוש מסחרי בשנת 1926. הוא מופיע ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי. הוא זמין כתרופה סוגנית. בדרך כלל ניתן למצוא אותו בצמחים מסוג שרביטן. תוספי תזונה המכילים אפדרין אינם חוקיים בארצות הברית, למעט אלה המשמשים ברפואה הסינית המסורתית, שם נוכחותה מצוין על ידי má huang.
היסטוריה

אפדרין מופק מהצמח אפדרה סיניקה (Ephedra sinica) (אנ'), אשר שימש בסין למטרות רפואיות במשך אלפי שנים. התרכובת הטהורה של אפדרין בודדה ואופיינה לראשונה על ידי הכימאי האורגני היפני נגאי נגאיושי (אנ') בשנת 1885. לאחר מכן היא נשכחה עד שהתפרסמה מחדש בעולם הרפואה על ידי צ'ן ושמידט בשנות העשרים. אפדרין הפך לכדור פופולרי ויעיל ביותר לאסתמה, במיוחד מכיוון שניתן היה ליטול אותו דרך הפה, בניגוד לאדרנלין (שאז היה הטיפול הסטנדרטי). השימוש באפדרין כטיפול באסתמה הגיע לשיאו בסוף שנות החמישים, אך מאז חלה ירידה הדרגתית בשימוש הטיפולי בו. מתרופה רגילה, אפדרין הפך לתרופת רחוב אשר מוסיפים אותו בתוספי תזונה. מוצרי תזונה המכילים אפדרין אסורים כיום במדינות רבות, מכיוון שהם מהווים מקור עיקרי לייצור התרכובת הממכרת מתאמפטמין (קריסטל מת).
הערות שוליים

↑  Ephedrine: Uses, Dosage & Side Effects, Drugs.com (באנגלית)
↑  Gerald G. Briggs, Roger K. Freeman, Sumner J. Yaffe, Drugs in Pregnancy and Lactation: A Reference Guide to Fetal and Neonatal Risk, Lippincott Williams & Wilkins, 2011, ISBN 978-1-60831-708-0. (באנגלית)
↑  Ephedrine Use During Pregnancy, Drugs.com (באנגלית)
↑  Ephedrine Monograph for Professionals, Drugs.com (באנגלית)
↑  János Fischer, IUPAC, C. Robin Ganellin, Analogue-based Drug Discovery, John Wiley & Sons, 2006-12-13, ISBN 978-3-527-60749-5. (באנגלית)
↑  Debasis Bagchi, Harry G. Preuss, Obesity: Epidemiology, Pathophysiology, and Prevention, Second Edition, CRC Press, 2012-07-06, ISBN 978-1-4398-5426-6. (באנגלית)
↑  World Health Organization, World Health Organization model list of essential medicines: 21st list 2019, 2019
1 2  Ephedrine Monograph for Professionals - Drugs.com, web.archive.org, ‏2017-09-09
↑  M. R. Lee, The history of Ephedra (ma-huang), The Journal of the Royal College of Physicians of Edinburgh 41, 2011-03, עמ' 78–84 doi: 10.4997/JRCPE.2011.116
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550779405171  BNE: XX550205  BnF: cb12558975n (data)  GND: 4152491-3  LCCN: sh85044255 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אנציקלופדיה מעיין

| --- | --- |
שער של אנציקלופדיה מעין
שער של אנציקלופדיה מעין
 הוצאה
 עורך:  ז. אריאל (שלמה זלמן אריאל)
אנציקלופדיה "מַעְיָן" היא אנציקלופדיה לילדים ולנוער בעריכת ז. אריאל (שלמה זלמן אריאל) שיצאה לאור בישראל בהוצאת יוסף שרברק מאמצע שנות ה-50 ועד שנות ה-60 של המאה ה-20 במספר מהדורות. האנציקלופדיה הוקדשה לזכרה של בתו היחידה של המו"ל יוסף שרברק, ברוריה, שמתה ב-1934, בגיל 10 (בראש כל כרך נכתבה הקדשה לזכרה).
האנציקלופדיה הייתה מאוירת ומנוקדת, וכללה שלושה עשר כרכים בנושאים שונים - "טכניקה", "גדולי עולם", "גדולים בישראל", "מורשת אבות", "עולמנו", "האדם בתבל", "מעייני האמנות" ועוד. כל כרך כלל מאמרים בני מספר עמודים בנושא הכרך, שחולקו לפרקים. בסוף כל כרך ניתן תוכן עניינים, אך לא ניתן אינדקס לכרך או לאנציקלופדיה בכללותה.
כל כרך כלל למעלה מארבע מאות עמודים, רובם מאוירים. לאנציקלופדיה תרמו מספר כותבים קבועים, כיצחק ספיבק, דב כיטוב, שרגא פייבל קלעי ואהרן דובניקוב.
האנציקלופדיה נועדה לדור הצעיר, מתוך מגמה חינוכית ברורה. כך, למשל, קובעת ההקדמה "לקורא הצעיר", בכרך "גדולים בישראל" - "מגמת המחברים בספר זה היא להעשיר את אוצר ידיעותיך, הקורא הצעיר, וגם להבליט לנגד עיניך את אורח חייהם של גדולי הרוח בעמנו, את דרך חינוכם ואת שאיפתם אל האמת אשר בנפשם, שבה ראו מטרת חייהם. לא פעם ולא אחד מהם שבעו לעג וקלס בראשית צעדיהם, נכשלו ונתאכזבו, אבל הם התגברו על העלבונות וההתקלסות, והאמת שלהם עלתה ותהי לבאר מים חיים לעמם ולברכה לכל אדם".
בצד מאמרים בנושאים "רציניים" ו"חשובים" כקורות חיי פילוסופים או דמויות היסטוריות, ונושאים טכנולוגיים שונים, ניסתה האנציקלופדיה לכלול נושאים מושכים ומרתקים, שיעניינו את בני הנוער. כך, למשל, כלל הכרך "גדולים בישראל" מאמרים הנוגעים לדמויות בנות התקופה, כגון יצחק שדה וזאב ז'בוטינסקי, והכרך "טכניקה" כלל מאמרים בנוגע ל"רקטות ומטוסי דחף", "הפצצה האטומית וקורותיה", "הטלוויזיה" (כעשרים שנה לפני תחילת שידורי הטלוויזיה במדינת ישראל) ואף "אנשים מכונות" (רובוטים).
אנציקלופדיה מעיין זכתה להצלחה, ויצאה במספר רב של מהדורות במשך כעשר שנים. בשל השפה הבהירה בה היא כתובה, ומבחר איוריה, יש המשתמשים בה גם כיום.
אנציקלופדיה של הציונות הדתית

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אנציקלופדיה 
 נושא:  ציונות דתית 
 הוצאה
 הוצאה:  מוסד הרב קוק 
 תאריך הוצאה:  1958-2000
 עורך:  יצחק רפאל עורכת משנה: גאולה בת-יהודה
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  6
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990012367480205171
 
אנציקלופדיה של הציונות הדתית היא אנציקלופדיה בעריכת יצחק רפאל, מראשי המפד"ל, ואשתו גאולה בת-יהודה. האנציקלופדיה יצאה לאור בהוצאת מוסד הרב קוק, והיא בת שישה כרכים. מטרת האנציקלופדיה היא, כאמור בהקדמה לה: "לאסוף, לרכז ולסדר במידת האפשר את כל הפרטים הנחוצים לידיעת פועלה, הגותה ואישיה של תנועת הציונות הדתית מראשיתה ועד ימינו".
הכרך הראשון של האנציקלופדיה יצא לאור בחשוון ה'תשי"ח (1957), והאחרון - כרך ההשלמות - בחורף ה'תשס"א (2000), לאחר פטירת העורך באוגוסט 1999. למרות שהאנציקלופדיה אמורה הייתה לכלול גם ערכי מושגים ומפעלים, יצאו לאור רק ערכי האישים.
עם כותבי האנציקלופדיה נמנו ד"ר יצחק אלפסי והסופר מאיר שמעון גשורי.
אנטנת טבעת חנק

אנטנת טבעת חנק לשימוש DGPS, מתוצרת "Leica Geosystems" (אנ')
אנטנת טבעת חנק (באנגלית: Choke ring antenna) היא מימוש של אנטנה רב כיוונית (אנ') המיועדת לתדירויות גבוהות. היא מורכבת ממספר צילינדרים מוליכים סביב אנטנה מרכזית. עקב המבנה הרגיש היא בדרך כלל מוקפת בכיסוי מגן או ראדום כאשר ממוצבת בשטח פתוח.
אנטנת טבעת חנק מצטיינת ביכולתה לגרום לדעיכת ריבוי נתיבים ממקור קורן.
מכיוון שהנתיב שהאות עושה מהמקור למקלט יכול לשמש לחישוב המרחק בין השניים, רב נתיב שנקלט באנטנה ועובר למקלט (בנוסף לאות הישיר הנקלט מהמקור) עלול לגרום לשגיאה גדולה בחישוב מרחק זה.
אנטנת טבעת חנק גורמת לדעיכת אותות הרב נתיב המגיעות אליה, כך שלא יגיעו למקלט.
האנטנה מתאימה ביותר לשמש ביישומי נווט לווייני ומכ"מים.
בתחום התחנות הקרקעיות של GPS, אנטנת טבעת חנק יכולה לתת דיוק מדידה ברמה מילימטרית עבור סקרים, ושימושים גאולוגיים אחרים.
האנטנה תוכננה לראשונה במעבדה להנעה סילונית.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלגברה עם חזקה אסוציאטיבית

באלגברה, אלגברה עם חזקה אסוציאטיבית היא אלגברה לא אסוציאטיבית, שבה החזקות  x^{n} מוגדרות היטב, ללא צורך בסוגריים; למשל  x((xx)x)=(xx)(xx), וכן הלאה. למחלקה זו שייכת המשפחה הרחבה של אלגברות ז'ורדן לא קומוטטיביות, הכוללת את כל האלגברות האלטרנטיביות (ובכללן האלגברות האסוציאטיביות), אלגברות ז'ורדן, ואלגברות לי.
הגדרה אקסיומטית

בכל אלגברה לא אסוציאטיבית אפשר להגדיר את החזקות באינדוקציה:  x^{n+1}=x\cdot x^{n}, כאשר  x^{1}=x. לאלגברה יש חזקה אסוציאטיבית (ח"א) אם מתקיים  x^{i}\cdot x^{j}=x^{i+j} לכל  i,j.
בפרט, הקומוטטור  [x,x^{2}] והאסוציאטור  (x,x,x^{2})=x^{2}\cdot x^{2}-x\cdot x^{3} מתאפסים. במאפיין אפס, הזהות הכללית נובעת משתי הנחות אלה. במאפיין שאינו 2, 3 או 5, כל אלגברה קומוטטיבית המקיימת את הזהות  x^{2}\cdot x^{2}=x\cdot x^{3} היא אלגברה (קומוטטיבית) עם חזקות אסוציאטיביות; במאפיין 3 ו-5 יש צורך גם בזהויות מדרגה 5 או 6 כדי להגיע לאותה מסקנה.
באלגברה יש חזקה אסוציאטיבית אם כל תת-אלגברה הנוצרת על ידי איבר אחד היא אסוציאטיבית. לשם השוואה, אלגברה היא אלטרנטיבית אם כל תת-אלגברה הנוצרת על ידי שני איברים היא אסוציאטיבית.
הגדרה אקסיומטית > חזקה אסוציאטיבית בהחלט

לאלגברה  A יש חזקה אסוציאטיבית בהחלט (strictly power-associative) אם יש לה חזקה אסוציאטיבית לאחר כל הרחבת סקלרים, כלומר כל האלגברות  A\otimes _{F}K הן בעלות חזקה אסוציאטיבית (כאשר  K/F הרחבת שדות כלשהי). במאפיין שאינו 2, 3 או 5, כל אלגברה קומוטטיבית בעלת חזקה אסוציאטיבית היא בעלת חזקה אסוציאטיבית בהחלט.
המעטפת הקומוטטיבית

במאפיין שונה מ-2, אפשר להגדיר פעולה חדשה על המרחב הווקטורי של האלגברה  A, לפי  x*y={\frac {1}{2}}(xy+yx). באלגברה בעלת חזקה אסוציאטיבית, האלגברה המתקבלת, המסומנת ב- A^{+}, היא קומוטטיבית ובעלת חזקה אסוציאטיבית. מכיוון שלשתי האלגברות אותו מבנה חיבורי, אפשר להעביר תכונות שונות של  A^{+} גם ל- A.
תורת מבנה

לאלגברות בעלות חזקה אסוציאטיבית מממד סופי יש רדיקל נילי (היינו, אידיאל נילי מקסימלי יחיד),  N; הרדיקל הנילי הוא נילפוטנטי. הרדיקל הנילי מכיל את הרדיקל הפתיר של האלגברה. בעיית אלברט שואלת האם הרדיקל הנילי שווה לרדיקל הפתיר בכל אלגברה קומוטטיבית עם חזקה אסוציאטיבית. אלגברה קומוטטיבית פתירה ונילית עם חזקה אסוציאטיבית אינה בהכרח נילפוטנטית (Suttles, 1972).
אם  N=0, האלגברה היא פשוטה למחצה, ואם  N=A הוא האלגברה כולה, זוהי אלגברה נילית. לדוגמה, כל אלגברת לי היא אלגברה נילית. במאפיין אפס, כל אלגברה קומוטטיבית בעלת ח"א שהיא פשוטה למחצה, היא אלגברת ז'ורדן. בכל מאפיין שאינו שתיים, אלגברה קומוטטיבית בעלת ח"א בהחלט, שהיא פשוטה ואינה נילית, ושקיימת לה הרחבת סקלרים עם שלושה אידמפוטנטים אורתוגונליים, היא אלגברת ז'ורדן.
במאפיין שונה מ-5, לאלגברה  A עם חזקה אסוציאטיבית שיש לה תבנית ביליניארית סימטרית אסוציאטיבית (בדומה לאלגברות פרובניוס) כך ש- (e,e)\neq 0 אם  e\neq 0 הוא אידמפוטנט ו- (x,y)=0 אם  xy נילפוטנט,  A/\operatorname {Nil} A אלגברת ז'ורדן לא קומוטטיבית, כאשר  \operatorname {Nil} A הוא הרדיקל של התבנית.
תורת מבנה > פירוק פירס

בכל אלגברה עם ח"א מממד סופי, שאינה נילית (ואפילו אם אין מניחים שיש בה איבר יחידה), יש אידמפוטנטים (איברים המקיימים את השוויון  e^{2}=e). קיומם של אלה מאפשר לפרק את האלגברה למעין מרחבים עצמיים, כמו במקרה האסוציאטיבי, כפי שיוסבר להלן.
כל אידמפוטנט של  A הוא גם אידמפוטנט של  A^{+}, והפירוק של  A מתקבל מפירוק מקביל של  A^{+}. על-כן נניח בהמשך הסעיף שהמאפיין של שדה הבסיס שונה מ-2. אם  e אידמפוטנט, אז אפשר לפרק את האלגברה לסכום ישר  A=A_{0}\oplus A_{1/2}\oplus A_{1}, כאשר  A_{i}=\{x:xe+ex=2ix\}; למעשה 
 A_{0}=\{x:xe=ex=0\} בעוד ש- A_{1}=\{x:xe=ex=x\} (ולכן  e\in A_{1} הוא איבר יחידה שם).
במקרה הקומוטטיבי, מרכיבי הפירוק מקיימים את היחסים הבאים:  A_{0}A_{1}=0, 
 A_{1/2}A_{1/2}\subseteq A_{0}+A_{1}, ו- A_{i}A_{1/2}\subseteq A_{1/2}+A_{1-i} עבור  i=0,1. לשם השוואה, בפירוק פירס של אלגברת ז'ורדן (שהיא תמיד קומוטטיבית ובעלת חזקה אסוציאטיבית) מתקיים היחס החזק יותר,  A_{i}A_{1/2}\subseteq A_{1/2} עבור  i=0,1.
בנוסף לזה, אם מסמנים ב- h:A\rightarrow A_{1/2} את ההיטל על המרכיב המתאים בפירוק לעיל, אז  x\mapsto 2\cdot h\circ L_{x} מגדיר הומומורפיזמים של אלגברות, מ- A_{0},A_{1} לאלגברת ז'ורדן המיוחדת  H^{+}, כאשר  H=\operatorname {Hom} (A_{1/2}).
תורת מבנה > אלגברות חילוק

באלגברת חילוק מממד סופי שהיא בעלת ח"א בהחלט, יש איבר יחידה.
במאפיין שונה מ-2, 3 ו-5, לא קיימת אלגברת חילוק סופית בעלת ח"א, שאינה שדה. תוצאה זו נכונה גם במאפיין 3 או 5 אם מניחים ח"א בהחלט
הערות שוליים

↑  זו הכללה של המשפט הקטן של ודרברן, שהוכיח A.A.Albert ב-1958; ראה Finite Power-associative division rings, K. McCrimmon, 1966.
אלגברה ציקלית

באלגברה מופשטת, אלגברה ציקלית היא אלגברה פשוטה מרכזית המכילה תת-שדה (מקסימלי) המהווה הרחבת גלואה ציקלית מעל שדה הבסיס.
הגדרה

לאלגברה ציקלית מספר הגדרות שקולות.
הגדרה > הגדרה ישירה

תהי  \mathbb {K} /\mathbb {F}  הרחבת גלואה ציקלית עם חבורת גלואה  G=Gal(\mathbb {K} /\mathbb {F} )=\langle \sigma \rangle  מסדר  n, ויהי  \beta \in \mathbb {F} ^{\times }. נגדיר  A=\mathbb {K} \oplus \mathbb {K} z\oplus ...\oplus \mathbb {K} {z}^{n-1} (כמרחב וקטורי עם בסיס  \{1,z,...,{z}^{n-1}\}), עם פעולת הכפל:
(a{z}^{i})(b{z}^{j})={\begin{cases}a{\sigma }^{i}(b){z}^{i+j}\quad \quad \quad i+j<n\\\beta a{\sigma }^{i}(b){z}^{i+j-n}\quad i+j\geq n\end{cases}}
בדיקה ישירה מראה שהפעולה מגדירה אלגברה פשוטה מרכזית הנקראת אלגברה ציקלית ומסומנת  (\mathbb {K} ,\sigma ,\beta ). (להוכחת טענות אלו ראו [Row]).
הגדרה > הגדרה באמצעות תת-שדה מקסימלי

תהי  A אלגברה פשוטה מרכזית מעל  \mathbb {F} . נאמר ש- A אלגברה ציקלית אם קיים תת-שדה (מקסימלי)  \mathbb {F} \subseteq \mathbb {K} \subseteq A המהווה הרחבת גלואה ציקלית.
הגדרה > הגדרה באמצעות יוצרים ויחסים

אלגברה ציקלית היא אלגברה בעלת הצגה על ידי יוצרים ויחסים:  A=\langle \mathbb {K} ,y|{y}^{m}=\beta ,ay=y\sigma (a)\quad \forall a\in \mathbb {K} \rangle .
הגדרה > שקילות ההגדרות

ההגדרה הראשונה שקולה לשנייה לפי המשפט:
משפט [Row, 24.45]: אלגברה פשוטה מרכזית  A היא אלגברה ציקלית (במובן ההגדרה הראשונה) אם ורק אם קיים עבורה תת-שדה מקסימלי המהווה הרחבת גלואה ציקלית.
סקירת ההוכחה: בכיוון  \Rightarrow , תהי  G=\langle \sigma \rangle  חבורת הגלואה. לפי משפט סקולם-נתר, יש  z כך ש- za{z}^{-1}=\sigma (a), ולכן גם  \forall i:{z}^{i}a=\sigma ^{i}(a){z}^{i}. לכן  \forall a\in \mathbb {K} :z^{n}a=\sigma ^{n}(a)z^{n}=az^{n}, כלומר  z^{n} שייך למרכז שהוא  \mathbb {K} , כלומר  {z}^{n}=\beta , ומתקיים  A\cong (\mathbb {K} ,\sigma ,\beta ).
שקילות ההגדרות השנייה והשלישית נובעת מהמשפט:
משפט [GS, 2.5.3]: אם אלגברה פשוטה מרכזית  A היא בעלת תת-שדה מקסימלי המהווה הרחבת גלואה ציקלית, אז A איזומורפית לאלגברה מהצורה  A=\langle \mathbb {K} ,y|{y}^{m}=\beta ,ay=\sigma (a)y\quad \forall a\in \mathbb {K} \rangle  (סיגמא היוצר של חבורת הגלואה).
סקירת הוכחת המשפט: על פי משפט סקולם-נתר, האוטומורפיזם  \sigma  של K הוא הצמדה באיבר כלשהו  y:  \forall x\in \mathbb {K} :{y}^{-1}xy=\sigma (x). נגדיר  \beta =y^{m}, ונוכיח כי  y^{m}\in \mathbb {F} : משום ש- x=\sigma ^{m}(x)=y^{-m}xy^{m}, כלומר  y^{m}\in K; הפעלת ההצמדה על  y^{m} מראה כי  \sigma (y^{m})=y^{m}, ולכן  y^{m}\in \mathbb {F} . כעת, קל לבדוק כי  1,...,y^{m-1} בלתי תלויים ליניארית, ולכן מקבלים הדרוש.
דוגמאות

יהי  \mathbb {F}  שדה, ויהי  m הפיך בשדה. עוד נניח כי  \mathbb {F}  מכיל שורש יחידה פרימיטיבי מסדר  m, נסמנו  \omega . נגדיר  (a,b)_{\omega }=\langle x,y|x^{m}=a,y^{m}=b,xy=\omega yx\rangle . מקרה פרטי של הגדרה זו הוא אלגברת קווטרניונים, המתקבלת כאשר  m=2,\omega =-1.
יהי  \mathbb {F}  שדה ממאפיין ראשוני  p, ויהי  m=p. עבור  a,b\in \mathbb {F} ^{\times }, נביט ב- [a,b)=\langle x,y|x^{p}-x=a,y^{p}=b,xy=y(x+1)\rangle . קל לראות שכל שורש של הפולינום  x^{p}-x-a מגדיר הרחבת גלואה ציקלית. לפי משפט [GS,4.3.13], כל הרחבת גלואה ציקלית כנ"ל היא מהצורה  \mathbb {F} [\alpha ] עבור אלפא עם שורש מינימלי  x^{p}-x-a=0.
ראו גם

אלגברה פשוטה מרכזית
משפט סקולם-נתר
לקריאה נוספת

[Row]; Graduate Algebra: Noncommutative View, Louis Halle Rowen, 448-449;462-464
[GS]; Central Simple Algebras and Galois Cohomology, Gille and Szamuely, 33-37]
אנטנת יאגי

אנטנת יאגי לטלוויזיה, ההזנה למקלט מחוברת לדיפול (1) דרך כבל (4), לאנטנה זו יש שני רפלקטורים (2) ושבעה דירקטורים (3).
אנטנת יאגי-אודה (או בקיצור: אנטנת יאגי) היא אנטנה כיוונית לשידור ולקליטה של גלים אלקטרומגנטיים. סוג זה של אנטנות משמש לשידור וקליטה של מכשירי קשר, עורקי תקשורת, קליטת שידורי טלוויזיה, רדיו FM, ובעבר גם במערכות מכ"ם גילוי אווירי לטווח בינוני וארוך. רוב האנטנות החיצוניות לקליטת שידורי טלוויזיה שהותקנו בארץ הם מסוג יאגי. אנטנות יאגי משמשות היום לשליטה במערך הצופרים של פיקוד העורף ברחבי הארץ.
מהלך הגלים באנטנת יאגי
האנטנה כוללת את הרכיבים הבאים (מספור בהתאם לתמונה):
דיפול המשמש לשידור או לקליטה שאורכו מותאם לאורך הגל שבו מיועדת האנטנה לשדר או לקלוט
רפלקטור - מחזר שאורכו גדול מהדיפול שמשמש להחזר קרינה מגב אלומת השידור
דירקטורים - מכוון המסייעים בכיוון אלומת השידור או הקליטה.
באנטנות מסוג יאגי משתמשים בתחומי התדרים HF (גלים קצרים), VHF (תג"ם) ו־UHF (תא"ג). האנטנה פותחה בשנה 1926 על ידי שינטרו אודה והיטצוגו יאגי מיפן ונקראת על שמם.
אנלי פיבו

| --- | --- |

 לידה:  16 בנובמבר 1971 (בת 52) Võhma, אסטוניה 
 מוקד פעילות:  אסטוניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1991 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה 
 סוג קול:  מצו-סופרן 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנלי פיבו (באסטונית: Annely Peebo; נולדה ב-16 בנובמבר 1971) היא זמרת אופרה אסטונית.
ביוגרפיה

פיבו נולדה במחוז ויליאנדי שבאסטוניה, לאחר שסיימה ללמוד בתיכון למוזיקה היא שרה במשך ארבע שנים בתזמורת הפילהרמונית של אסטוניה.
היא למדה באוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה שם קיבלה דיפלומה בניצוח מוזיקלי ולימודי פיתוח קול.
ב-1997 נהייתה חברה קבועה בצוות של פולקסאופר של וינה. ב-1997 נהייתה חברה קבועה בצוות של פולקסאופר של וינה, לאחר שבאותה שנה הופיעה לראשונה באופרה של וינה באופרה ריגולטו.
ב-2001 היא הופיעה בפסטיבל וינה וב-2002 ביצעה יצירות של מוצארט בפסטיבל זלצבורג.
היא נבחרה להנחות את אירוויזיון 2002 שנערך בטאלין.
היא גם שיחקה את תפקיד פלורה בסרט טלוויזיה המבוסס על האופרה לה טרוויאטה.
אנטפוליה

| --- | --- |
 מדינה:  בלארוס בלארוס
 מחוז:  ויטבסק
 מחוז משנה:  צ'אשניקי
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  149 (2019)
 קואורדינטות:  54°39′34″N 29°23′09″E﻿ / ﻿54.659444444444°N 29.385833333333°E﻿ / 54.659444444444; 29.385833333333 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהאנטפוליה(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהאנטפוליה(למפת מחוז ויטבסק רגילה) ויטבסק אורשה פולאצק פסטאווי גלובוקי רוסיה לטביה מוהילב מינסק גרו.אנטפוליה(למפת מחוז ויטבסק מוגדלת) ויטבסק אורשה פולאצק פסטאווי גלובוקי רוסיה לטביה מוהילב מינסק גרו.אנטפוליה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אנטפוליה (בבלארוסית: Антаполле; ברוסית: Антополье, אנטופוליה) הוא כפר בלארוסי במחוז משנה צ'אשניקי שבמחוז ויטבסק. הוא נמצא במרחק של 40 ק"מ דרומית מזרחית לצ'אשניקי.
הבתים בכפר בני שתי קומות או קומה אחת. בכפר יש בית מרקחת, בית ספר וסניף דואר. בשנת 1994 נרשמו בכפר 428 תושבים, 108 משקי בית. בשנת 2019 היו פחתו ל-200 תושבים.
בכפר עובר אוטובוס מדי יום המגיע דרך הכפר הסמוך צ'ראה. מסילת רכבת עוברת כ-14 ק"מ מהכפר.
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בבלארוס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמנות הרעש

לואיג'י רוסולו, תצלום משנת 1916.
"אמנות הרעש" (באיטלקית: L'arte dei rumori) הוא מניפסט שנכתב כמכתב בשנת 1913 בידי המוזיקאי לואיג'י רוסולו (Luigi Russolo) עבור המוזיקאי בלילה פראטלה (Balilla Pratella). המניפסט דן בחשיבותה של המוזיקה האלקטרונית כאמצעי לכינון מחדש של המוזיקה בעידן הפוטוריסטי.
תקציר המניפסט

המוזיקה העתיקה הייתה פשוטה ובוצעה בכלים פשוטים. בתרבויות העתיקות נחשבה המוזיקה כקדושה והיא נשמרה עבור טקסים פולחניים. ביוון העתיקה התבססה התאוריה המוזיקלית על המתמטיקה של פיתגורס, שלא אפשרה את היעדרה של הרמוניה. בתקופת ימי הביניים שונתה ועוצבה התאוריה היוונית, מה שהוביל למוזיקה כדוגמת המזמורים הגרגוריאנים. רוסולו מציין כי בתקופה זו המוזיקה נתפשה בצורה צרה כ"נפרשת בזמן" והאקורדים עדיין לא היו קיימים.
רוסולו מתייחס אל האקורד כאל "צליל שלם" - חלקים נפרדים הנכפפים אל כוליות שלמה. הוא מציין כי האקורד התפתח באופן הדרגתי, ראשית במעבר בין האקורד המשולש הקונסוננטי אל הדיסוננס המאפיין את המוזיקה ה"עכשווית" של המאה ה-20. בעוד המוזיקה העתיקה נסתה ליצור צליל מתוק וטהור, נזקקו המוזיקאים במהלך השנים לצליל מורכב יותר, בחפשם אחר אקורדים דיסוננטיים. צלילים אלו התקרבו אל "צלילי הרעש".
רוסולו משווה בין התפתחות המוזיקה לבין התפתחות והתפשטות המכונות. סביבת העבודה שלנו הולכת ומתמלאת בצלילי המכונות, דבר המעודד את המוזיקאים ליצור "פוליפוניה מורכבת", במטרה לעורר רגשות ולאתגר את חושינו. הוא מציין כי המוזיקה התפתחה לכיוון זה בחיפושה אחר גיוון בטונים ובגוון המוזיקלי שלהם.
על פי רוסולו, צליל מוזיקלי מוגבל במגוון הטונים שבו. בתזמורת מחולקים הכלים לארבע קטגוריות מרכזיות: כלי קשת, כלי נשיפה מעץ, כלי נשיפה ממתכת וכלי הקשה. רוסולו מבקש לשבור מסגרת זו באמצעות המגוון הבלתי מוגבל של "רעשים צליליים". בנוסף, הטכנולוגיה תאפשר לנו להפעיל מניפולציות שונות עליהם, בצורה שלא התאפשרה על ידי שימוש באמצעים מוזיקליים קודמים.
רוסולו מפרט שיש משפחות של צלילים שישרתו את התזמורת העתידית:
שאגות, רעמים, התפוצצויות, שאגות מושתקות, התנגשויות, פצצות.
שריקות, צפצופים, נשיפות.
לחישות, מלמולים, המהומים, רטינות, גרגורים.
גירוד, שבירה, רשרושים, המהומים, פיצוח, שיפשוף.
רעשים שנוצרו על ידי הקשה במתכת, עץ, עור, אבנים, חרס וכו'.
קולות של חיות ובני אדם, צרחות, צווחות, יבבות, לגלוג, יללות, להג מוות, התייפחויות.
אנטארקטיקה הברזילאית
ראו גם

הברית האנטארקטית
הערות שוליים

↑  100 בקיץ, 48 בחורף
↑  http://www.sciencemag.org/news/2016/03/brazil-starts-building-snazzy-new-research-station-antarctica
| אנטארקטיקה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה • המשלחת האנטארקטית הבלגית • המשלחת השוודית לאנטארקטיקה • משלחת הקוטב הדרומי • משלחת טרה נובה • אמנת אנטארקטיקה |  |
| תביעות טריטוריאליות |  ארץ אדלי •  אנטארקטיקה הארגנטינאית • אוסטרליה הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית •  הטריטוריה האנטארקטית הבריטית • צ'ילה אנטארקטיקה צ'ילנה • ניו זילנד שטח חסות רוס • ברזיל "אזור האינטרסים" של ברזיל באנטארקטיקה • נורווגיה ארץ המלכה מוד ואי פטר הראשון •  שוואביה החדשה (1939–1945) • ארץ מרי בירד |  |
אמנה בדבר מעמדם של מחוסרי אזרחות

| --- | --- |

מדינות שהן צד לאמנה בדבר מעמדם של מחוסרי אזרחות
 מקום יצירה:  ניו יורק 
 
אמנה בדבר מעמדם של מחוסרי אזרחות (באנגלית: Convention relating to the Status of Stateless Persons) היא אמנה בינלאומית, אשר נחתמה בניו יורק ב-28 בספטמבר 1954. האמנה באה להגן על אנשים מחוסרי אזרחות ולהסדיר את מעמדם, זאת לאחר שהאמנה בדבר מעמדם של פליטים לא חלה על מי שהוא מחוסר אזרחות.
רקע

ב-10 בדצמבר 1948 אימצה העצרת הכללית של האומות המאוחדות את מגילת האומות המאוחדות ואת ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם. בסעיף 15 להכרזה נקבע:
כל אדם זכאי לאזרחות.
לא תישלל מאדם אזרחותו דרך שרירות ולא תקופח בדרך שרירותית זכותו להחליף את אזרחותו.
ב-28 ביולי 1951 נחתמה אמנה בדבר מעמדם של פליטים, אשר על אף הכוונות המקוריות של מנסחיה לא כללה כל הוראה באשר למעמד אנשים מחוסרי אזרחות ולא נקבע כל נוהל להפחתת תופעת אנשים חסרי אזרחות בעולם.
ב-26 באפריל 1954 אימצה המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות החלטה לארגן כינוס בינלאומי של מדינות במטרה לפקח ולשפר את מעמדם של אנשים מחוסרי אזרחות באמצעות אמנה בינלאומית. הכינוס אימץ ב-28 בספטמבר 1954 את האמנה, אשר נכנסה לתוקף ב-6 ביוני 1960.