דן רוזן
הערות שוליים

↑  עיזבון קטה-דן רוזן, הכולל גלויות ומכתבים שקיבלה מבנה, אצל דן רוזן ואצל אסנת רוזן קרמר
↑  הטכנאי הצעיר – טכניקה ומדע לנוער ולעם, הוצאת יבנה. עורכים: חיים רוז (כרך א') אינג'ינר י' פיינסוד (כרכים ב' ו-ד'), א' בוכנר (כרך ד'), י' לוינטון (כרך ד') ושמואל שיחור. ירחון למדע פופולרי לנוער ולמבוגרים שנות ה-40.
1 2  דן רוזן, תנודות אסינכרוניות כפולות במערכות בקרה לא ליניאריות,

עבודת גמר (מגיסטר למדעים)--הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, הפקולטה להנדסת חשמל, מנחה: זאב בונן, 1963.

Dan Rosen, Asynchronous simultaneous oscillation in non-linear control systems, Technion Theses, Electrical Engineering, 1963.
↑  Aeronautics and Astronautics, Stanford University
↑  אתר היחידה ללימודי המשך ולימודי חוץ, הטכניון
↑  פתיח הערך פיתון (טיל), ויקיפדיה.
↑  אבינעם מיסניקוב,  "קובי ריכטר - הפלה ראשונה לטיל שפריר 2", בתוך: מרקיע שחקים, היסטוריה תעופתית בישראל. 1.7.1969.
↑  חלל-אסיה (Asian Aerospace-AA) נערך בשדה התעופה פייה לבר הישן (Paya Lebar) בסינגפור, משנת 1981 ועד 2007.. אורגן על ידי ITF הבריטית, הפך לתערוכת האוויר השלישית בגודלה בעולם, והוצג על ידי מארגניה כמופע האוויר השני בהשפעתו בעולם.

 Asian Aerospace 2006 - A Quiet Departure Archived February 19, 2008, at the Wayback Machine
↑  האגף למחקר ותיכוּן (אמ"ת), שלימים נקרא רפא"ל, צמח מחיל המדע (חמ"ד), שרוב אנשיו אזרחים.
↑  ראובן אשל, ה”לוז”: טיל מבצעי ראשון מתוצרת רפאל, כתבה ארבע-עשרה בסדרת כתבות על תולדות רפא"ל. רפאל שלנו 13.

ב גרסה מקוונת, היסטוריה, אתר רפא"ל.
↑  • חיים סלעי, סיפורו של "שפריר-1" : טיל אוויר-אוויר ראשון שפותח עם רפא"ל, בעריכת ד"ר ראובן אשל. רפאל שלנו 16, עמ' 39–40.

גרסה מקוונת: היסטוריה, אתר רפא"ל.

• חיים סלעי וד"ר אורי פלד, תולדות "שפריר-2". כתבה מספר 18 בסדרת כתבות על תולדות רפא"ל, בעריכת ד"ר ראובן אשל. רפאל שלנו 17, עמ' 70–72.

גרסה מקוונת: היסטוריה, אתר רפא"ל.
↑  מוניה מרדור, "שפריר 2", בתוך: רפא"ל – בנתיבי המחקר והפיתוח לביטחון ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1981. חלק תשיעי – טיל אוויר אוויר. עמ' 481-496.
↑  לילך מילר, "על כנפי ההיסטוריה: 'שפריר' – הטיל הצבר". בתוך: "זמן אויר: בלוגיתון הסטודנטים של הפקולטה להנדסת אוירונוטיקה וחלל". 21 פברואר 2008.
↑  שמחה וייסמן, משממה לשדמה: התפתחות מערך הניסויים של רפאל מקום המדינה ועד ההתמקמות ב"שדמה" (1948-1969). כתבה 26 בסדרת כתבות על תולדות רפאל בעריכת ד"ר ראובן אשל. רפאל שלנו 25. עמ' 32–34.

ב גרסה מקוונת, היסטוריה, אתר רפא"ל.
↑  גיורא שלגי, להיות רואה ואינו נראה: על התפתחות מערכות תת-אדום ברפא"ל ומפעל המ"ם. כתבה מספר 16 בסדרת כתבות על תולדות רפא"ל, ראובן אשל (עורך). רפאל שלנו 15, עמ' 46-47.
1 2  דן רוזן, פיתון-3: טיל קרבות אוויר שהדביק את חזית הידע בעולם, כתבה 31 בסדרת כתבות על תולדות רפא"ל בעריכת ד"ר ראובן אשל. רפאל שלנו 30, עמ' 36–38.

הגרסה המקוונת, בהיסטוריה, אתר רפא"ל.
↑  1983 - נחשף לראשונה טיל אוויר-אוויר פיתון 3. בתוך: צוות שלנו: ביטאון ״צוות״ ארגון גמלאי צה"ל, 70 שנה למדינה, גיליון מספר 122, אביב תשע"ח, מרץ 2018. עמ' 25.
↑  לא ינום ולא יישן רפא"ל של ישראל. כתבה בגיליון 40 שנות ביטחון. במחנה, 30 במרץ 1988. עמ' 3.
↑  בהמשך, טילי פיתון יוצאו למספר מדינות נוספות.
↑  טיל היירוט "מואב" – בתוך: דן רוזן (ר., ד.), השמדת טילים בליסטיים בשלב השיגור. "נתיב 62", מאי 1998. עמ' 21–26. (פרסום מקורי: נתיב 54–55, ינואר–אפריל 1997. עמ' 158–163).
↑  "ד.ר. איש הרשות לפיתוח אמצעי לחימה (רפא"ל), דוחף מאז שנות השמונים לפיתוח טיל "מואב" נישא על מל"ט. הוא גם האיש שעומד כיום בראש פרויקט מואב, שהוקם ברפא"ל, לפיתוח הטיל". אמנון ברזילי, ללא טייס אבל עם טיל, הארץ, 29 בינואר 1998.

[בעקבות מאמרו של דן רוזן (ד.ר.) "השמדת טילים בליסטיים בשלב השיגור".בתוך נתיב]
↑  נועם אופיר, ניפגש בסיבוב – פרסום ראשון, בטאון חיל האוויר 116 (217), באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האויר, אוגוסט-ספטמבר 1977, עמ' 16-21
↑  נועם אופיר ורן רוזנברג, משאיר את כולם מאחור, באתר חיל האוויר הישראלי. ביטאון חיל האויר, גיליון 152 (253) 1.8.2003
↑  · Military Appreciation, Presented by Rear Admiral, U.S. NAVY, Commander Pacific Missile Range. Headquarters Pacific Missile Range – Point Mugu, California.
↑  Paul Ulrich Unschuld, Die Ãrrztin und der Maler, Triltsch Verlag, 1994
↑  Carl Jung-Dörfler, Geni
↑  דודניתו של דן רוזן, לוטה נועם, מספרת שאימו קטה דן הצילה אותם בשנת 1938, כאשר שלחה להם את אישור ההגירה הנדרש, אצל:

Eli M. Noam, The Tale of the Two Aunts, Chapter 2: Kaete, the Pioneer Sister (עמ' 73–110), The Columbia Institute for Tele-Information – CITI, 31.12.2020 (באנגלית)
↑  הוא נודע בשילוב מוזיקה קלאסית במחולות ממבו וצ'ה צ'ה צ'ה (ינון רויכמן, הסצינה: מסע אל חיי הלילה בת"א של פעם, באתר ynet, 27 בדצמבר 2006)
↑  יוחנן רוזן ניגן במלונות יוקרה גת־רימון, אכדיה, השרון והילטון, ובהפלגות בקו חיפה-מרסיי של אוניות הנוסעים מולדת, תיאודור הרצל ושלוום (דרכי אדם: מרקיד הלבבות, במדינה, העולם הזה, גיליון 1543, עמ' 29, 29 במרץ 1967)
↑  אביגיל פלד, "שפה, עם חברה – עברות שמות בין האישי לציבורי", המכון למורשת בן-גוריון, לרגל יום השפה העברית. 5 בינואר 2021. סרטון באתר המכון בפייסבוק. אזכור על שם משפחת רוזן המעוברת מרוזנבילט, בקטע 30:20-30:50 (אסנת רוזן קרמר)
↑  ילד יהודי ניצול בליטא מספר על השואה.

Katia Segalson-Rosen, Katia Segalson-Rosen’s Story, Rescued Lithuanian Jewish Child Tells about Shoah, Participants of the Exhibition.

טקסט:

Katia Segalson-Rosen, My Story, Haifa, June 2003. (אנגלית)

וידאו:

Katia Segalson-Rosen, Rescued Lithuanian Jewish Child Tells about Shoah, TV show "Menora", 26.11.2005 (ליטאית)
↑  גנובייטה פוקייטה ובני נשפחתה, במאגר חסידי אומות העולם, יד ושם:

Pukaitė Genovaitė ; Mother: Pukienė Marijona ; Father: Pukas Juozas
↑  Katia Segalson-Rosen, I Did Not Want to Go Anymore. in: Solomon Abramovich; Y Zilbergm (ed.), Smuggled in potato sacks : fifty stories of the hidden children of the Kaunas Ghetto. London; Portland, OR: Vallentine Mitchell, 2011.
נוף ילדותו של רוזן, ממרפסת בית המלון קטה דן אל שפת הים של תל אביב.
מכתב תנחומים במות יוסף רוזן. מראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון, לאחיו שר המשפטים, פנחס רוזן, 1 בנובמבר 1953