stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת בחריין בכדורגל
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
מוחמד חוסיין שיאן ההופעות (161) בנבחרת בחריין בכל הזמנים.
איסמעיל עבדול עטיף מלך שערי (48) נבחרת בחריין בכל הזמנים.
אבקופאן

| --- | --- |

 שם IUPAC
 (2R,3S)-2-[4-(cyclopentylamino)phenyl]-1-(2-fluoro-6-methylbenzoyl)-N-[4-methyl-3-(trifluoromethyl)phenyl]piperidine-3-carboxamide
 שמות מסחריים בישראל
 טבנאוס
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C33H35N3F4O2 
 מסה מולרית:  581.656 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 מטבוליזם:  CYP3A4 הוא האנזים העיקרי האחראי על פינוי התרופה
 זמן מחצית חיים:  97.6 שעות (זמן ממוצע למתן של 30 מ"ג עם מזון)
 הפרשה:  77% (צואה), 10% (שתן)
 בטיחות
 מעמד חוקי:  מרשם בלבד
 דרכי מתן:  פומי (טבליות)
 אינטראקציות עם תרופות אחרות:  upadacitinib (התווית נגד)
 מזהים
 מספר CAS:  1346623-17-3
 PubChem:  49841217
 ChemSpider:  52083514
 
אבקופאן (באנגלית: Avacopan) היא תרופה המשמשת לטיפול בווסקוליטיס חריפה המקושרת לנוגדנים עצמיים אנטי-ניוטרופילים ציטופלסמתיים ANCA (Anti-neutrophil cytoplasmic antibody). אבקופאן נמכר תחת השם המסחרי טבנאוס (Tavneos), והוא אנטגוניסט לרצפטור 5a של מערכת המשלים ומעכב של ציטוכרום P450 3A4.
אבקופאן אושר לשימוש רפואי ביפן בספטמבר 2021, ובארצות הברית באוקטובר 2021. הוא המעכב הפומי הראשון שאושר על ידי ה FDA של רצפטור ה 5a של מערכת המשלים. התרופה ניתנת במינון מומלץ של 30 מ"ג (3 קפסולות של 10 מ"ג) פעמיים ביום עם המזון.
היסטוריה

מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) אישר את האבקופאן בהתבסס על עדויות מניסוי קליני של 330 משתתפים עם וסקוליטיס חריפה מסוג ANCA. בניסוי הקליני, המשתתפים קיבלו באופן אקראי את האבקופאן או פלצבו למשך שנה. מטופלים בקבוצת הפלצבו קיבלו גלוקוקורטיקואיד (פרדניזון) במינון פוחת בהדרגה למשך 20 שבועות. הניסוי בוצע בסמיות כפולה כך שלא החולים ולא ספקי השירותים הבריאותיים ידעו איזו תרופה ניתנת. בשתי קבוצות הניסוי המטופלים קיבלו טיפול מדכא מערכת חיסון (ציקלופוספמיד או ריטוקסימאב) והורשו לקבל גלוקוקורטיקואידים נוספים. התועלת של אבקופאן בהשוואה לפלצבו הוערכה באופן פרופורציונלי למטופלים שהשיגו רמיסיה (הפוגה) בתסמיני המחלה אחרי 26 שבועות ורמיסיה מתמשכת בשבוע 52. נתונים מניסוי זה נותחו גם לצורך הערכת תופעות הלוואי. הניסוי העריך גם את הבטיחות והיעילות של התרופה. בניסוי הקליני, אחוז גדול יותר של המטופלים שקיבלו אבקופאן למשך שנה עם תרופות נוספות (כולל גלוקוקורטיקואידים) השיגו הפוגה מתמשכת מהמחלה בהשוואה למטופלים שנטלו תרופות אחרות ללא אבקופאן. שיעור המטופלים שהשיגו הפוגה אחרי 6 חודשים של טיפול היה דומה.
שימושים רפואיים

בארצות הברית, אבקופאן ניתן כהתוויה לטיפול משלים למבוגרים עם וסקוליטיס חריף מסוג ANCA (גרנולומטוזיס עם פוליאנגאיטיס ופוליאנגאיטיס מיקרוסקופי) בשילוב טיפול סטנדרטי הכולל גלוקוקורטיקואידים. באיחוד האירופי אבקופאן ניתן בשילוב עם ציקלופוספמיד או ריטוקסימאב ומיועד לטיפול בגרנולומטוזיס חריף עם פוליאנגאיטיס או פוליאנגאיטיס מיקרוסקופי.
אינטראקציות עם תרופות אחרות > מגבירי פעילות CYP3A4

חשיפה לאבקופאן פוחתת כאשר ניתן יחד עם תרופות חזקות שמפעילות את האנזים CYP3A4 כמו למשל ריפמפין.
אינטראקציות עם תרופות אחרות > מעכבי פעילות CYP3A4

חשיפה לאבקופאן גוברת כאשר ניתן יחד עם תרופות חזקות שמעכבות את האנזים CYP3A4 כמו למשל איטרקונאזול, לכן תינתן במינון של 30 מ"ג פעם ביום.
תופעות לוואי

תופעות הלוואי העיקריות של אבקופאן כוללות בחילות, כאב ראש, לחץ דם גבוה, שלשול, הקאות, פריחה, עייפות, כאב בטן, סחרחורת, עליה בקריאטינין בדם, תחושת צריבה או עקצוץ. תופעות לוואי אפשריות נוספות הן שפעול מחדש של הפטיטיס B, אנגיואדמה ולזיהומים משמעותיים.
תופעות לוואי > רעילות לכבד

מספר מקרים משמעותיים של נזק לכבד נצפו בקרב מטופלים שנטלו אבקופאן. במהלך הניסויים המבוקרים, לקבוצת הטיפול באבקופאן היו מקרים רבים יותר של עליות באנזימי כבד כולל מצבים מסכני חיים לכן יש לנטר ולעקוב אחר המטופלים לפני ובמהלך מתן הטיפול בתרופה. התרופה לא מומלצת למטופלים עם מחלת כבד פעילה, לא מטופלת או מחלת כבד כרונית לא מאוזנת (הפטיטיס B כרוני, הפטיטיס C לא מטופל, דלקת כבד אוטואימונית לא מבוקרת).
מצב חוקי

בנובמבר 2021, הוועדה למוצרים רפואיים לשימוש הומני של הסוכנות האירופית לתרופות (EMA) אימצה חוות דעת חיובית הממליצה על מתן אישור שיווק לתרופה Tanveos, המיועד בשילוב עם מתן ציקלופוספאמיד או ריטוקסימאב לטיפול במבוגרים עם גרנולומטוזיס חריפה עם פוליאנגאיטיס או פוליאנגאיטיס מיקרוסקופי. יצרנית התרופה היא VIFOR FRESENIUS MEDICAL CARE RENAL PHARMA LTD., SWITZERLAND. הסוכנות האירופאית לתרופות מחשיבה את אבקופאן כתרופה מהשורה הראשונה. ב־2021, מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) קיבל את הבקשה להגדרת אבקופאן כתרופה יתומה. אבקופאן אושרה לשימוש רפואי באיחוד האירופי בינואר 2022.
משרד הבריאות בישראל הגיש את התרופה לשימוש ביולי 2022 ובפברואר 2024 אושרה התרופה בוועדת סל הבריאות.
מצב חוקי > שמות

אבקופאן הוא השם הגנרי של התרופה.
הערות שוליים

↑  Center for Drug Evaluation and Research, Drug Trials Snapshot: TAVNEOS, FDA, 2023-07-10
1 2 3  FDA, TAVNEOS - MEDICATION GUIDE
↑  Committee for Medicinal Products for Human Use | European Medicines Agency, web.archive.org, ‏2021-11-21
↑  Tavneos: Pending EC decision | European Medicines Agency, web.archive.org, ‏2021-11-12
1 2  מאגר התרופות - משרד הבריאות, אגף הרוקחות, באתר israeldrugs.health.gov.il
↑  First-in-class medicine recommended for treatment of rare blood vessel inflammation | European Medicines Agency, www.ema.europa.eu
↑  Center for Drug Evaluation and Research, Novel Drug Approvals for 2021, FDA, 2024-01-02
↑  Public Health - European Commission, Union Register of medicinal products (באנגלית)
↑  המלצות הוועדה הציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות - עדכון 2024https://www.gov.il/BlobFolder/news/22022024-06/he/files_committees_hbs_2024_hbs2024t.pdf
↑  World Health Organization, International nonproprietary names for pharmaceutical substances (INN): recommended INN: list 76, WHO Drug Information 30, 2016, עמ' 477–544
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אבקופאן".
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
המפוזר מכפר אז"ר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  לאה גולדברג 
 איורים:  לאה גולדברג 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד 
 תאריך הוצאה:  1943
 
כתובת "המפוזר מכפר אז"ר" בכניסה לכפר אז"ר
גן סיפור "המפוזר מכפר אז"ר" בחולון
המפוזר מכפר אז"ר הוא ספר ילדים שכתבה ואיירה לאה גולדברג. הסיפור מספר את קורותיו של אדם מכפר אז"ר, הנוסע באוטובוס לתל אביב, ומבקש להגיע משם לירושלים ברכבת.
הספר מתבסס על יצירה רוסית בשם "כזה הוא המפוזר" פרי עטו של הסופר היהודי-רוסי סמואיל מרשק שיצאה לאור בשנת 1932.
תולדות הסיפור

גרסה ראשונה של גולדברג לסיפורו של מרשק הופיעה בשנת 1938 בשבועון "דבר לילדים" בשם "המפוזר מהֹר ההר". כעבור חודשים אחדים פרסמה לאה גולדברג בדבר לילדים, כרך י' חוברת 17 ב-תרצ"ט (1939) סיפור מחורז בהמשכים, בשם "אלעזר המפוזר" שגיבורו מתגורר בכפר אז"ר. כפר אז"ר הוא מושב שהיה שייך באותה תקופה למועצה אזורית אפעל (כיום הוא חלק מהעיר רמת גן). נקרא על שמו של אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ'. האגדות מספרות שמשלחת של תושבי כפר אז"ר פנתה אל המשוררת בבקשה לשנות את שם הסיפור כדי לא לפגוע בשמו הטוב של היישוב.
המהדורה הראשונה של הספר "המפוזר מכפר אז"ר" יצאה לאור בשנת 1943 בהוצאת הקיבוץ המאוחד, ואיירה אותה לאה גרונדיג. המהדורה המוכרת של הספר, בלוויית איוריה של גולדברג עצמה, יצאה לאור בהוצאת עם עובד בשנת 1968.
מהדורה חדשה של הספר, בלוויית איוריה של נטלי וקסמן שנקר, יצאה לאור בהוצאת עם עובד בשנת 2011, במלאת מאה שנים להולדתה של גולדברג. דוד רפ ציין "הגיבור, כפי שמציגה אותו וקסמן שנקר, אינו סובל מאותה אגורפוביה שאפיינה גולדברג בציוריה. באיורים העכשוויים נראה המפוזר מתרועע מפעם לפעם עם אנשים, בבית קפה או ברחוב, וזאת בניגוד לעולם החזותי שעיצבה גולדברג, שבו האינטראקציות המעטות עם הזולת היו מרוחקות ומרומזות."
בשנת 2008 משה בן שושן ורענן ניסים פררה ביימו הצגה על בסיס הסיפור, בהפקת "התיאטרון הארצי לילדים ולנוער".
בכניסה לכפר אז"ר מוצב סלע שעליו חקוק ציטוט מהסיפור. בסדרת הגנים "גן סיפור" שבחולון נכלל גם גן "המפוזר מכפר אז"ר".
הסיפור

הסיפור, הכתוב בחרוזים, מספר על אדם מבולבל אשר אינו מסוגל לעשות דברים רבים כפי שהוא אמור אלא בצורה מבולבלת:
קם בבוקר המפוזר

ויושב על המיטה,

ושואל: "ישנתי כבר

או שכבתי זה עתה?

זה שבחלון זורח –

שמו הוא שמש או ירח?

עת לקום או עת לישון?

לא כתוב על השעון!"
בסיפור חפצה נפשו של המפוזר לנסוע לירושלים, דבר הנשמע פשוט. אולם בסופו של דבר הוא נשאר בתל אביב כאשר הוא נמצא בקרון בילום, ואת סופו לא ניתן לדעת משום שהוא חושב שהוא נוסע, בשעה שהקרון בכלל לא זז:
את סופו אין איש יודע,

את קיצו אין איש מכיר,

כנראה הוא עוד נוסע

ונשאר בזו העיר.

בוקר ערב צהריים –

רחוקה ירושלים.
בנוסח המקורי של הסיפור, שפורסם בשנת 1943, נוסע המפוזר למצרים, אז כאשר נסיעה כזו עוד הייתה אפשרית. אולם במהדורה של 1968 שונה סיום הסיפור והמפוזר החל נוסע בין שתי הערים המרכזיות בישראל, מתל אביב לירושלים.
בין המקור לעיבודו

הספר "המפוזר מכפר אז"ר" מבוסס על יצירה רוסית בשם "כזה הוא המפוזר" פרי עטו של הסופר היהודי-רוסי סמואיל מרשק שיצאה לאור בשנת 1932. לגרסה העברית רעיונות משותפים רבים עם המקור הרוסי, אך מאיה ערד המציינת כי "העיבוד כאן אינו ממיר את המפוזר אל העולם הישראלי, אלא מכניס אותו - ואיתו, את קוראיו הילדים - לעולמה של לאה גולדברג", מונה הבדלים משמעותיים אחדים בין הגרסאות:
הגרסה העברית כפולה באורכה מהגרסה הרוסית: 155 שורות לעומת 74 שורות. ערד מציינת: "האורך נמצא ביחס ישר למידת הפיזור והניתוק של המפוזר. המפוזר של מרשק הוא אכן מפוזר, פשוטו כמשמעו. הוא מנסה ללבוש מכנסיים במקום חולצה מתוך אי שימת לב. המפוזר של גולדברג, לעומתו, הוא דמות מַרְגינָלית, שעברה זה כבר את הגבול שבין פיזור דעת לבין ניתוק גמור מהסביבה."
"המפוזר של מרשק מוגדר על פי מעשיו: לבישת מכנסיים במקום חולצה. לאורך כל הסיפור מתאר אותו המספר מבחוץ, ומתאר את מעשיו בלבד, ולא את מחשבותיו. בשני מקומות בלבד ניתנת לו רשות הדיבור - בפנותו אל הנהג, ובסוף היצירה, כאשר הוא מגלה שנותר בלנינגרד. המפוזר של גולדברג מאופיין בעיקר על פי עולמו הפנימי, והמספר מאריך בתיאור מחשבותיו."
"המפוזר של מרשק הוא איש משפחה. בני משפחתו אינם מצוינים בפירוש, אולם הם משתתפים פעילים בסיפור. ... במעבר לעברית, איבד המפוזר את משפחתו. המפוזר מכפר אז"ר בעליל חי לבדו, באין מי שיעיר לו על המשקפיים במקרר והשמנת במקלחת. ... המפוזר של גולדברג לא רק חי לבדו, אלא גם נרתע מחברת אדם."
עיבודים למדיה

בשנת 1997 יצאה קלטת ילדים המבוססת על הסיפור בבימויה של רחל שיין ארגמן שהופקה על ידי עם עובד, ים הפקות ויונייטד קינג וידאו. הקלטת יצאה על גבי קלטות וידאו, קלטת שמע ותקליטור. בשנת 2007 הופצה מחדש ב-DVD. השתתפו בה גדי יגיל כמפוזר / מדריך, רות גונזלס כמורה, ברוריה אלבק כאמא דואגת ומנחם זילברמן כנהג אוטובוס.
בתוכנית הטלוויזיה "גן- סיפור" ששודר בטלוויזיה החינוכית הישראלית הוצג עיבוד נוסף. הסיפור סופר על ידי אמיר אוריין ואת דמותו גילם עזרא דגן.
הסיפור סופר בתקליט שהוקדש למבחר סיפורים של לאה גולדברג שסופרו על ידי השחקן שמוליק סגל, כאשר את המשפט "המפוזר מכפר אז"ר" הוא שר.
הסיפור הולחן על ידי ארכדי דוכין ובוצע על ידו, בשיתוף יובל שם טוב וכמה ילדים באלבום "החברים של ארקשה".
הסיפור הוצג באחת התוכניות של "מועדון החתול שמיל" שהוקדש ליצירותיה של לאה גולדברג. כשאת המפוזר מגלם דב רייזר.
דמותו של המפוזר גולמה על ידי ציפי שביט בפרק של "ציפיטפוט" "המבולבלת מכנרת".
דמותו של המפוזר מוזכרת בתקליט המבוסס על תוכנית הרדיו "פיץ העכבר".
בשנת 2008 הספר עובד להצגת ילדים בהפקת תיאטרון ארצי לילדים ונוער שנכתבה על ידי אורלי ישועה-שוורצברג ובוימה על ידי משה בן שושן ורענן ניסים פררה.
ראו גם

פיזור הדעת
הערות שוליים

↑  גלגוליו של המפוזר מכפר אז"ר - המשך, באתר web.nli.org.il
↑  איתמר לוי, על גלגוליו של "המפוזר מכפר אז"ר" באתר הספרייה הלאומית;
גלגוליו של המפוזר מכפר אז"ר - המשך, באתר web.nli.org.il
1 2  המפוזר מכפר אז"ר, באתר www.kibutz-poalim.co.il
↑  המפוזר מכפר אז"ר / לאה גולדברג, הוצאת עם עובד, באתר www.am-oved.co.il
↑  דוד רפ, ניצחונו של הלוזר, באתר הארץ, 15 במאי 2011
1 2 3 4  מאיה ערד, ‏"הנה כך הוא המפוזר", הו! 1, ינואר 2005, עמ' 144–160
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008919255905171  MusicBrainz work: 3b0281f1-5e38-4f22-ae38-384722792096
כוכבה הררי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1941 (בת 84 בערך) ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
כוכבה הררי (נולדה ב- 7 באוקטובר 1942, כ"א בתשרי ה'תש"ג) היא זמרת ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בשם כוכבה צעירי בשנת 1942 בתעז שבתימן, לאב סוחר ואם עקרת בית, כבת השלישית מבין תשעה ילדים. בשנת 1950, עלתה עם משפחתה לישראל במסגרת מבצע עליית "על כנפי נשרים".
המשפחה התיישבה תחילה במעברת עין שמר ובהמשך, בכפר שלם בתל – אביב. הררי למדה בבית ספר לבנות "בית יעקב", וכבר מילדותה, עבדה בניקיון בתים בכדי לסייע בכלכלת המשפחה.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית

כשהייתה בת 14, שמע את שירתה באקראי המוזיקאי והמלחין אברהם מינדלין, שהתפעל מקולה והציע ללמדה פיתוח קול ללא תמורה.
בהמשך נעוריה, למדה אצל המוזיקאי שלמה וייספיש והחלה להופיע. באותן שנים, אלי קורץ פרשה את חסותה עליה והכניסה אותה לאקדמיה למוזיקה. בעורמה ובניגוד לעמדת הוריה, התגייסה הררי ושירתה בלהקת פיקוד צפון ולאחר מכן בלהקת פיקוד מרכז לצד צדי צרפתי, דני ליטאי, אביבה פז ועוד.
עם שחרורה מצה"ל, החלה להופיע ב"מועדון התיאטרון", שהיה לביתה השני. בשנים ההן, פנתה למשה וילנסקי, שהלחין עבורה את השיר "הצריף הקטן" (1962) לפי מילותיו של דן אלמגור (השיר הפך למזוהה עם עופרה חזה, אך נכתב במקור עבור הררי).
במקביל, החלה להופיע לצד השחקן היידי שמעון דז'יגאן, למדה יידיש ויצאה עימו לסיבוב הופעות בינלאומי שהתקיים גם בבניין האופרה בסידני, האולימפייה בפריז ומקומות נוספים. באותה התקופה למדה משחק אצל דב בר - מלכין.
בשנת 1966 יצאה לסיבוב הופעות באירופה עם הלהקה הישראלית למחול, בשליחות משרד החוץ, כשגולת הכותרת הייתה הופעה בטלוויזיה הגרמנית עם השירים "ערב של שושנים", "צ'ירי בום בום" ועוד.
הררי המשיכה להופיע ב"חמאם", "מועדון המערה" ו"עומאר כיאם" וביססה עצמה כזמרת ישראלית מובילה ומוכרת. היא מזוהה עם השירים "זמר לגדעון" (מילים ולחן: נעמי שמר), "עלם ועלמה" (מילים: יצחק לייבוש - פרץ, לחן: מיכל גלברט) ועוד. במקביל לקריירה המוזיקלית, הצטלמה לפרסומות לטמבור, ויטה, אגרסקו ועוד וכיכבה על שערי מגזינים בארץ ובעולם (הסאן, לאישה ועוד).
עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, נענתה לקריאת אמ"י להופיע בהתנדבות בפני חיילים בחזית. במסגרת הופעות אלו, הגיעה הררי, בניגוד לנהלים, לקווי החזית ונקלעה להפגזות קשות. בדרך להופעה בג'אבל עת'קה, נפצעה קשות מציוד כבד שפגע בראשה. גם לאחר פציעתה, המשיכה הררי להופיע, מה שהוביל לפגיעה בשמיעתה. עקב הפציעה, הוכרה כנכת צה"ל ובהמשך, אובחנה כסובלת מפוסט טראומה (PTSD).
משנות השבעים ואילך, השתתפה הררי בשורה של סרטים ישראלים: "משה" (מיני סדרה בקופרודוקציה בריטית - איטלקית, 1974) "מבצע יונתן" (1977), "סוס עץ" (1978), "אלף נשיקות קטנות (1982), "מחפשת בעל על ארבע" (1993), "זוהר" (1993), "להיות כוכב" (2003), "אהבה בשלייקס" (2019).
במקביל, השתתפה הררי בהצגות שונות ביניהן "אהבה אפשרית" (1982) בתיאטרון אורנה פורת "אצבע אלוהים" (2000) בתיאטרון באר שבע, "גלבי" (2022) העוסקת בחטיפת ילדי תימן, בתיאטרון "הבימה" ובהצגות רבות בתיאטרון אורנה פורת, שם שיחקה, בין היתר, לצד ביתה, סיגל הררי-קפלן (הררי שיתפה פעולה עם בנותיה בהזדמנויות שונות).
הררי המשיכה להופיע כזמרת ולהוציא סינגלים ותקליטים עד סוף שנות ה-90, עקב אובדן יכולת השמיעה.
בשנת 2012, קיבלה פרס מפעל חיים מאמ"י עבור תרומתה רבת השנים לתרבות הישראלית.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשואה לעו"ד יעקב הררי. לזוג שלושה ילדים - ורד הררי - וצר, סיגל הררי - קפלן ויריב הררי. ביתה, ורד, נפטרה ממחלת הסרטן בשנת 2015.
אלבומים:
תקליטון, 1962
במבחר שירים, 1976
שוב הגעתי, 1989
“רגעים של חיי“, אלבום אוסף כפול (בהפקה פרטית), המאגד את מיטב עשייתה המוזיקלית (ערך והפיק ערן סיטרקל), 2021
אלבומים בהם נטלה חלק:
רשות הדיבור לאריה (עם להקת פיקוד מרכז) 1961
למנצח שיר מזמור 1976
פסטיבל שירי יידיש 1976
מוכרת הצברים 1970
הערות שוליים

↑  ⁨להקת פיקוד מרכז, 1958: (עומדים מימין) דוד שריר, ניצה לרר, דגי ליטאי, ז׳אקי לוי, שי דנון, עפרה פוקס-מנור. יושבים (מימין): שייקח לוי, צדי צרפתי, כוכבה הררי. (צילום: אורי קובה)⁩ | ⁨חדשות⁩ | 13 נובמבר 1986 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨הופעה⁩ | ⁨חדשות⁩ | 1 ספטמבר 1985 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨גרױסער דערפאלג פון שמעון דזשיגאן און כוכבה הררי⁩ | ⁨The Australian Jewish News (Melbourne)⁩ | 1 אוקטובר 1965 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨Untitled⁩ | ⁨מעריב⁩ | 20 אפריל 1978 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ⁨להקה _ישראלית למחרל-לתיירים ⁩ | ⁨דבר⁩ | 2 מרץ 1966 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  סטריאו ומונו, סטריאו ומונו, אתר הדיסקוגרפיה של המוסיקה הישראלית
↑  ⁨חרה צעירי. בהה כוכבה הררי ורכרהה סירל הרר•, עברו סםשרפהה ניסולה סנסד־. כך הן רראו כשהן הריעו לסיפול.⁩ | ⁨מעריב⁩ | 8 מאי 1991 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  Kohava Harari | Actress, IMDb (באנגלית אמריקאית)
↑  כוכבה הררי, באתר www.ishim.co.il
↑  elad, כוכבה הררי, באתר ספר הקולנוע הישראלי, ‏0001-11-30
↑  תאטרון קדם (2011-07-07), אהבה אפשרית -- קומדיה מרגשת ונוגעת ללב, נבדק ב-2024-06-05
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007314056905171  ISNI: 0000 0003 7011 7848  VIAF: 241274081   WorldCat (עם VIAF): 241274081
מדעי הרפואה

מדעי הרפואה (באנגלית: Health sciences; או "מדעים ביו-רפואיים") הוא תחום אקדמי הכולל מספר דיסציפלינות משיקות במדעי החיים והרפואה, ושם דגש על הקישור בין המדעים השונים לגוף ומצביו. רבים מהתחומים חופפים למדעי החיים כגון פיזיולוגיה, אימונולוגיה, גנטיקה, ביוכימיה, מיקרוביולוגיה, ביולוגיה מולקולרית, אפידמיולוגיה, אמבריולוגיה, היסטולוגיה, ציטולוגיה, פרזיטולוגיה, פתולוגיה ופרמקולוגיה. המונח "מדעי הרפואה" משמש בעיקר בהקשרים אקדמיים, כשמו של חוג להוראה ולמחקר או כשם התואר הניתן בסיום הלימודים.
מדעי הרפואה הוא תחום מדעי שבתואר הראשון נלמד בשילוב עם מדעי הטבע והחיים כך שתלמידיו מקבלים תואר בוגר במדעים (Bs.c), בשונה מתלמידי סיעוד, פיזיותרפיה או ניהול מערכות בריאות, אשר אלה דיסציפלינות שונות העושות שימוש במדעי הרפואה.
בישראל סטודנטים לרפואה בתוכנית השש-שנתית מקבלים בסיום השנה השלישית תואר במדעי הרפואה, ולאחר מכן ממשיכים ללימודי השנים הקליניות כדי לקבל את התואר MD, בעוד שברוב ארצות אירופה סטודנטים לרפואה לומדים ישירות לתואר MD ללא קבלת התואר במדעי הרפואה, למעט גרמניה והולנד למשל שבהן מבנה לימודי הרפואה שונה וכולל שלושה שלבים (תואר ראשון ושני, ושנת מיומנות). בכל אופן קבלת התואר במדעי הרפואה היא הליך טכני בלבד מכיוון שהסטודנטים באירופה ובישראל לומדים תחומים זהים.
מדעי הרפואה כוללים כמעט את כל הדיסציפלינות השייכות לרפואה למעט המיומניות הקליניות, לכן נושאי תואר ראשון ושני ואפילו שלישי (Ph.d) במדעי הרפואה, אינם מוסמכים לטפל בחולים בשל חוסר המיומנות הקלינית. עיקר העיסוק של נושאי תואר זה הוא הוראה בתחום או מחקר במעבדה, או לחלופין להמשך ללימודי רפואה בתוכנית ארבע שנתית. לימודים במדעי הרפואה מתקיימים גם באוניברסיטאות שבהן אין לימודי רפואה. בישראל התואר נלמד באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטה העברית ("מדעים ביו-רפואיים") ובאוניברסיטת אריאל ("קדם רפואה").
ענפים ברפואה

הרדמה – ענף ברפואה העוסק בתמיכת חיים והרדמה במהלך ניתוח.
אנגיולוגיה – ענף רפואי העוסק במחלות מערכת הדם.
אודיולוגיה – מתמקדת במניעה וריפוי של נזקי שמיעה.
בריאטריה – ענף הרפואה העוסק בגורמים, מניעה וטיפול בהשמנת יתר.
קרדיולוגיה – ענף רפואי העוסק בהפרעות של הלב וכלי הדם.
רפואת טיפול נמרץ – מתמקדת בתמיכה בחיים ובטיפול נמרץ בחולים קשים.
רפואת שיניים – ענף ברפואה המורכב ממחקר, אבחון, מניעה וטיפול במחלות, הפרעות ומצבים של חלל הפה, בדרך כלל בשיניים אך גם ברירית הפה, ובמבנים ורקמות סמוכים וקשורים, במיוחד באזור הלסת (הלסת והפנים).
דרמטולוגיה – ענף ברפואה העוסק בעור, מבנהו, תפקודיו ומחלותיו.
רפואת חירום – מתמקדת בטיפול הניתן בחדר המיון.
אנדוקרינולוגיה – ענף הרפואה העוסק בהפרעות במערכת האנדוקרינית.
רפואת משפחה – מומחיות רפואית המוקדשת לטיפול רפואי מקיף עבור אנשים בכל הגילאים.
גסטרואנטרולוגיה – ענף ברפואה העוסק בחקר וטיפול במערכת העיכול.
רפואה כללית (המכונה לעיתים קרובות רפואת משפחה) היא ענף ברפואה המתמחה בטיפול ראשוני.
גריאטריה – ענף הרפואה העוסק בבריאותם הכללית וברווחתם של קשישים.
גינקולוגיה – ענף ברפואה העוסק בבריאות מערכת הרבייה הנשית והשדיים.
המטולוגיה – ענף הרפואה העוסק בדם ובמערכת הדם.
הפטולוגיה – ענף הרפואה העוסק בכבד, כיס המרה ומערכת המרה.
מחלות זיהומיות – ענף הרפואה העוסק באבחון וניהול מחלות זיהומיות, במיוחד למקרים מורכבים ולמטופלים עם דחיקה חיסונית.
קינסיולוגיה – המחקר המדעי של תנועת גוף אנושי או לא אנושי.
רפואת מעבדה – ענף ברפואה העוסק בבדיקות מעבדה אבחנתיות ובדיקות ופרשנותן מה עושה במעבדה רפואית.
פיזיקה רפואית – ענף הרפואה והמדע העוסק ביישומים של מושגי פיזיקה, תיאוריות ושיטות לרפואה או בריאות.
נוירולוגיה – ענף ברפואה העוסק במוח ובמערכת העצבים.
נפרולוגיה – ענף רפואי העוסק בכליות.
אונקולוגיה – ענף ברפואה החוקר סרטן.
רפואת עיניים – ענף הרפואה העוסק בעיניים.
אורתופדיה – ענף ניתוח העוסק במצבים המערבים את מערכת השרירים והשלד.
אף אוזן גרון – ענף רפואי העוסק באוזניים, באף ובגרון.
פתולוגיה – חקר המחלות, והגורמים, התהליכים, טבעה והתפתחותה של המחלה.
רפואת ילדים – ענף הרפואה העוסק בבריאותם הכללית ורווחתם של ילדים.
פרמקולוגיה – לימוד ויישום מעשי של הכנה, שימוש והשפעות של תרופות ותרופות סינתטיות.
בריאות הציבור ורפואה מונעת – ענף הרפואה העוסק בבריאות אוכלוסיות.
ריאות – ענף הרפואה העוסק במערכת הנשימה.
פסיכיאטריה – ענף ברפואה העוסק בחקר, אבחון, טיפול ומניעה של הפרעות נפשיות.
פסיכולוגיה קלינית – דיסציפלינת בריאות העוסקת במחקר הביופסיכוסוציאלי של הנפש, המוח, ההתנהגות ואבחון, טיפול ומניעה של הפרעות פסיכולוגיות.
רדיולוגיה – ענף הרפואה העושה שימוש בהדמיה רפואית לאבחון וטיפול במחלות.
ראומטולוגיה – ענף ברפואה העוסק באבחון וטיפול במחלות ראומטיות.
ספלנצ'נולוגיה – ענף הרפואה העוסק באיברים פנימיים חיוניים.
כירורגיה – ענף ברפואה המשתמש בטכניקות אופרטיביות כדי לחקור או לטפל הן במחלה והן בפציעות, או כדי לסייע בשיפור תפקוד הגוף או המראה החיצוני.
אורולוגיה – ענף הרפואה העוסק במערכת השתן ובמערכת הרבייה הזכרית.
רפואה וטרינרית – ענף ברפואה העוסק במניעה, אבחון וטיפול במחלות, הפרעות ופציעות בעלי חיים.
מילתא דבדיחותא

ּ
מילתא דבדיחותא (בניקוד: מִלְּתָא דִּבְדִיחוּתָא; בריבוי: מִלֵּי דִּבְדִיחוּתָא; בתרגום לעברית ענייני בדיחוּת) הוא מונח בארמית, שמשמעותו דברי בדיחה (הומור).
מקור

ישנם מן האמוראים שהיו משתמשים ב"בדיחות" בתחילת שיעור הלכתי, כדי לעורר את קהל השומעים להקשיב לשיעור. בתלמוד בבלי מובא:
כי הא דרבה, מקמי דפתח להו לרבנן אמר מילתא דבדיחותא ובדחי רבנן, לסוף יתיב באימתא ופתח בשמעתא
תרגום: כפי שרבה, לפני שפתח בשיעור אמר דבר מצחיק שהצחיק את החכמים, ולבסוף התיישב ביראה ופתח בשיעור
פירוש: האמורא רבה, לפני שפתח להם לחכמים (את השיעור) אמר מילתא דבדיחותא ושימח את החכמים, לבסוף ישב באימה והתחיל בשיעור, וכתב רש"י, שסיבת הנהגה זו הייתה: "נפתח לבם מחמת השמחה".
במנהגי המהרי"ל מובא: ”אמר שמעידין על רבנו תם כשהיה רוצה ללמוד תמצית מהלכה חמורה היה נותן לפניו תל של זהובים לשמוח בהן ונתרחב לבו ולמד בכח”.
הסבר

החתם סופר מסביר כי האדם צריך לשמוח על כך שנפלה בחיקו הזכות ללמוד תורה, אך לאחר שהתחיל ללמוד, צריך הוא ללמוד באימה וביראה: ”והעניין כי צריך האדם לשמוח בעצמו על שזכה לעסוק בתורה, והיינו ברכת התורה תחילה, אבל לא שיהיה העסק בתורה עצמו לשמוח ליבו, כי אדרבא צריך למיתב באימתא (=לשבת ביראה) ומכל מקום על ידי זה זוכה לכוון ההלכה אל האמת, וממילא נעשה לו מר למתוק, אבל לעולם לא תהיה שמחתו על ידי ההלכה עצמה.”
בעל הספר יקוו המים כותב כי אין זו מעלה בלימוד אלא רק אמצעי: ”והנה בלימוד לשמה באהבת הקב"ה ותורתו אין צריך לזה, והכא (=וכאן) חשש שיש בהם אשר לא הגיעו למעלה זו”.
לעומתו, כותב המאירי בספרו בית הבחירה, כי ישנה מעלה במילתא דבדיחותא, והיא חלק מתכלית הלימוד: ”אף על פי שראוי לאדם לעמוד נכנע ושפל רוח ראוי לו להעמיד עצמו בשמחה לקיים מצותיו ולמה שיגיעהו מן השלמות שאין השכינה שורה מתוך עצבות שהעצבון מטמטם את הלב וסותם שבילי ההכנה ולא מתוך עצלות שקידה והתבוננות אלא מתוך שמחת הלב ליושר המזגים ואף דרך החכמים היה בישיבתם לפתוח במילי דבדיחותא.”
סוג ה"בדיחותא"

הרב יעקב יהושע פלק כתב בספרו פני יהושע, שאין כוונתה של הגמרא שרבא סיפר בדיחה, משום שאין זה מן הראוי לספר בדיחות בבית המדרש, כי הם מביאות לידי קלות ראש. הכוונה היא, שהוא אמר להם דבר חידוש (מלשון 'חידות', בארמית ת' וש' מתחלפות), מחודד ויפה, או דברי אגדה המושכים את הלב, וזה מה שהביא אותם לשמחה של מצווה ופתיחות הלב: ”אלא על כרחך צריכין אנו לפרש דהאי מילתא דבדיחותא צריך להיות בענין שמחה של מצווה דעליה קאי (=עומד), ואם כן ייתכן לפרש באחת משתי דרכים, או שנאמר דהאי מילי דבדיחותא היינו גם-כן בדברי תורה שהיא שמחה של מצווה שמשמח הלב... או שנאמר דהני מילי דבדיחותא שהיא שמחה של מצווה, היינו במילי דאגדתא שמשמח לבו של אדם, שאגדה מושכת לבו של אדם לדברי תורה.”
לעומתו סובר בעל התניא כי גם שמחה שאיננה מצווה באופן ישיר אלא מועילה למצווה גם היא מעולה ויפה: ”...ופעמים שהיא נכללת ועולה בבחינת ומדרגת הקדושה דהיינו כשהטוב המעורב בה נתברר מהרע וגובר ועולה ונכלל בקדושה כגון דרך משל האוכל בשרא שמינא דתורא (=בשר שמן של פרה) ושותה יין מבושם להרחיב דעתו לה' ולתורתו כדאמר רבא חמרא וריחא פקחין (=יין וריח פקחוני) או בשביל כדי לקיים מצות ענג שבת ויום טוב אזי נתברר חיות הבשר והיין שהיה נשפע מקליפת נוגה ועולה לה' כעולה וכקרבן. וכן האומר מילתא דבדיחותא לפקח דעתו ולשמח לבו לה' ולתורתו ועבודתו שצריכים להיות בשמחה וכמו שעשה רבא לתלמידיו שאמר לפניהם מילתא דבדיחותא תחלה ובדחי רבנן”.
התבדחות בדברי תורה

בגמרא במסכת נדה מסופר,
בעא מיניה רבי ירמיה מר' זירא לר"מ דאמר בהמה במעי אשה ולד מעליא הוא קבל בה אביה קידושין מהו? למאי נפקא מינה? לאיתסורי באחותה. למימרא דחיי? והאמר רב יהודה אמר רב לא אמרה ר"מ אלא הואיל ובמינו מתקיים. אמר רב אחא בר יעקב עד כאן הביאו רבי ירמיה לר' זירא לידי גיחוך ולא גחיך.
ומפרש שם רש"י:
בכל תחבולות הללו עסק ר' ירמיה להביא ר' זירא לידי שחוק
ומכאן מסיקים הראשונים שמותר להתבדח בדברי תורה ולשאול שאלות מתחכמות במטרה להצחיק את השומע.