stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טוואדה
הערות שוליים

1 2  Towada, Towada (באנגלית)
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: dbfed4bc-ce00-4004-84cd-4c0e73f56aa8  NDL: 00307002  NKC: ge1090456  VIAF: 252327317   WorldCat (עם VIAF): 252327317 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ביפן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טווסון לוקסנום

| טווסון לוקסנום |
| --- | --- |
 טווסון לוקסנום
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-שפתן
משפחה:: שפתוניים
סוג:: טווסון
מין:: טווסון לוקסנום
שם מדעי
 Thalassoma lucasanum ‏גיל, 1862

טווסון לוקסנום (שם מדעי: Thalassoma lucasanum) הוא מין של דג גרם ממשפחת השפתוניים החי במימי האוקיינוס השקט בטווח של חצי האי באחה קליפורניה לפרו ומגיע עד לאיי גלאפגוס. לעיתים מגדלים אותו כדג נוי באקווריום.
מין זה הוא דג קטן באורך של 15 סנטימטרים בערך בעל דוגמאות מפוארות על ראשו וגופו. הראש כחול-ירקרק עם "כיפה" סגולה-אפורה, העורף צהוב, הגוף ורוד והסנפירים כחולים וקטנים. הדגים הצעירים הם דגי נקאי המפוספסים באדום-צהוב-שחור לאורך גופם. הם ניזונים מטפילים החיים על גופם של שוכני שונית רבים, ביניהם מיני דגים, כרישים ואיגואנה ימית, אותם הם מלקטים בשפתיהם הרחבות.
הדגים הבוגרים מאבדים את פסיהם, מפתחים סנפירים וזנבות חזקים יותר ואז הם ניזונים מפלנקטון, סרטנים קטנים ודגיגים בשוניות האוקיינוס השקט, בעומק של 2–25 מטרים, אך נצפו גם בעומק 64 מטרים.
הערות שוליים

↑  טווסון לוקסנום באתר הרשימה האדומה של IUCN
טווסון מנקה איגואנה ימית בגלאפגוס
טימון מפליוס

| --- | --- |

 לידה:  320 לפנה״ס? פליוס, יוון 
 פטירה:  230 לפנה״ס? (בגיל 90 בערך) אתונה, אתונה העתיקה 
 זרם:  ספקנות 
 עיסוק:  פילוסוף, משורר 
 מדינה:  פליוס 
 יצירות ידועות:  Silloi 
 צאצאים:  Xanthos 
 
טימון מפליוס (ביוונית עתיקה: Τίμων‏, 320 לפנה"ס לערך, פליוס - 230 לפנה"ס לערך, אתונה), פילוסוף יווני קדום, משורר סאטירי ודרשן נודד.
טימון למד פילוסופיה אצל סטילפון ממגארה ואצל פירון מאליס, מייסד זרם הספקנות, אשר השפיע עליו עמוקות. לאחר שהתפרסם ואף התעשר ממשרות הוראה ונאום בפומבי בחלדקון, העביר את שארית חייו בעיקר באתונה, שבה מת. הוא חיבר יצירות רבות בפרוזה ובשירה, ביניהן אפוסים, טרגדיות, קומדיות ומחזות סאטיריים, זאת לפי דיווחיו של דיוגנס לארטיוס. מבין יצירותיו שרדו רק קטעים בודדים.
טימון התפרסם בעיקר בזכות שירו סילוי, שיר סאטירי במשקל הקסמטר בשלושה כרכים, ששימש גם כפרודיה על האפוסים של הומרוס. בשיר לועג טימון לכל הפילוסופים שקדמו לפירון מאליס על ימרתם ושחצנותם לדעת הכל, בעוד שלמעשה לא ידעו כלום ולא הכירו בחכמה אמיתית כשנתקלו בה. רק מקסנופאנס נחסך הלעג, משום שטימון החשיב אותו לישר ביותר שבין הפילוסופים, ומוצג ב"סילוי" כמי שמוביל בבטחה בתוך רעיונות־העוועים של ההוגים האחרים. את הכבוד הגדול ביותר שומר טימון לפירון, שאותו הוא מכנה בהערצה ה"שמש".
גם מ"סילוי" שרדו רק קטעים בודדים. ביצירה אחרת של טימון, דיאלוג בשם "פיתון" בין טימון ואחד ממוריו בלכתם אל האורקל מדלפי, שגם בו זוכה פירון לכבוד רב. משום שפירון עצמו לא הותיר אחריו שום כתובים, היה טימון לשופרו של פירון והשפיע מאוד על התקבלותה של הספקנות הפירונית.
אין לבלבל בין טימון מפליוס ובין המיזנתרופ טימון מאתונה. בדיווחים אנקדוטליים מאוחרים יותר התאחדו דמויותיהם. טימון זה, בן הכלאיים, שימש השראה למחזהו של ויליאם שייקספיר, "טימון איש אתונה", שאין בו הרבה יסודות היסטוריים הקשורים לחיי טימון מפליוס.
חסד ספרדי

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  א.ב יהושע
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  איטלקית, צרפתית, אנגלית, גרמנית, הולנדית, יוונית
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  הספריה החדשה
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  374
חסד ספרדי הוא רומן מאת א. ב. יהושע, שיצא לאור בהוצאת הספריה החדשה בשנת 2011. במרכז הרומן ניצב יאיר מוזס, במאי קולנוע בן כ-70, המוזמן לספרד לרטרוספקטיבה של סרטיו.
תמצית העלילה

יאיר מוזס, במאי קולנוע ישראלי בן 70, מוזמן לסנטיאגו דה קומפוסטלה שבספרד כדי להשתתף ברטרוספקטיבה של סרטיו הנערכת שם, והוא נוסע לשם לימים אחדים עם רות, שחקנית ותיקה בסרטיו. בחדר שבו הם מתארחים תלויה רפרודוקציה של הציור "חסד רומי", שבו אישה צעירה מניקה אדם זקן. ציור זה מזכיר למוזס סרט ישן שלו שבו קבע התסריט שבסצנת הסיום הגיבורה, שזה עתה מסרה את תינוקה לאימוץ, ניגשת לקבצן ברחוב ומניקה אותו. רות, שגילמה את הגיבורה, מסרבת לבצע סצנה זו, ומוזס מקבל את סירובה ומסיים את הסרט בסצנה אחרת, למורת רוחו של התסריטאי, שאול טריגנו, שעקב מחלוקת זו מנתק כל קשר עם מוזס ועם רות. מוזס מברר פרטים על הציור, ומגלה שזהו סיפור עתיק, על צעירה שהניקה את אביה הכלוא כדי להצילו מרעב.
בהקרנת סרטי הרטרוספקטיבה מגלה מוזס שאלה רק סרטיו המוקדמים, שבהם טריגנו כתב את התסריט, והוא מגלה שטריגנו הוא שהביא את הסרטים לארכיון הסרטים בסנטיאגו דה קומפוסטלה, ואף סייע בדיבוב שלהם לספרדית.
כשהוא חוזר לישראל, הוא מנסה להמשיך את הרטרוספקטיבה הזאת, ונוסע לאחדים מהאתרים שבהם צילם את סרטיו הראשונים. בהמשך לכך הוא יוצר קשר עם טריגנו על מנת להתפייס אתו. זעמו של טריגנו לא שכך, ובסופו של דבר הוא קובע מחיר לפיוס: צילום מחודש של תמונת החסד הרומי, שבה יגלם מוזס את האב הרעב שבתו מניקה אותו. מוזס נענה לאתגר, וטס למדריד שבספרד יחד עם בנו של טולדנו, הצלם המנוח של סרטיו, כדי שיצלם סצנה זו. שני ניסיונות לצלם את הסצנה, האחד עם אפריקאית שהיא מהגרת לא חוקית והאחר עם שחקנית ממזרח אירופה, נכשלים. בניסיון שלישי נמצאת לו מינקת כפרית, שאותה הוא מזהה כדולסיניאה, אהובתו של דון קיחוטה, והוא מצליח לינוק משדה.
פרשנות > מאפיינים אוטוביוגרפיים

דוד רוזנטל כתב בביקורתו על הספר: "מדובר בסוג של ביוגרפיה, ולקורא ברור לאורך העלילה שיהושע הוא יאיר מוזס". חוקרי ספרות עמדו אף הם על הגרעין האוטוביוגרפי ברומן, בפרט לאור הדמיון בין סרטיו של מוזס לסיפוריו של יהשע.
חוקר הספרות אבנר הולצמן ציין כי: "חסד ספרדי הוא גם מסע חקירה של המחבר אל מקורות יצירתו שלו, בניסיון להבין, או לכל הפחות למפות את הכוחות המחוללים אותה. בתוך כך הוא כותב למעשה מחדש שניים מסיפוריו המוקדמים, ומשלב רמזים והדהודים ליצירות רבות נוספות משלו. "
חוקר הספרות אברהם בלבן הרחיב בעניין זה:
פרשנות > האמנות כנושא ברומן

הציור "חסד רומי" נמצא במרכז הרומן, החל מעטיפתו וכלה בסיום שלו. אבנר הולצמן מציין שלא רק אמנות הציור זוכה למקום נכבד ברומן, אלא "ניתן לטעון שזהו רומן על האמנות עצמה, שהרי אמנים, יצירות אמנות ותהליכי יצירה תופסים בו מקום נכבד, ולא זו בלבד אלא שהוא מנהל דיאלוג מסועף עם שתי אמנויות שיהושע טרם נגע בהן ביצירתו עד כה, אמנות הציור ואמנות הקולנוע, ובדרך אגב נוגע גם באמנות הצילום ובאמנות התיאטרון."
פרשנות > אשכנזי ומזרחים

דן מירון מציין שמוזס, גיבור הרומן, הוא "אשכנזי ולא ספרדי, או, ליתר דיוק, הוא אשכנזי שכרת לזמן מה ברית עם ה'ספרדיוּת' ואחר כך הפר אותה". ואכן, כל הדמויות הישראליות הסובבות את מוזס – טריגנו, טולדנו ובנו דויד, רות, אמסלם – הן של בני עדות המזרח, יוצאי צפון אפריקה (שניים מהם מבקשים דם שורשים בספרד: טריגנו מציג עצמו גם כ"צאצא רחוק של מגורשי ספרד", ודויד טולדנו "נסע לראות את העיר טולדו, כדי להבין מאין יצאו אבות אבותיו שנתנו לו את שמו."). מתקיים גם פער מעמדי – מוזס הוא בן יחיד ב"משפחה אמידה ומשכילה בירושלים", שהוריו עבדו במשרד מבקר המדינה, ואילו טריגנו ורות באים ממשפחות עניות מ"מעברה של עולים מצפון אפריקה, שהפכה לעיירה דרומית קטנה". גם אמסלם, אף שהוא בעל הון המשקיע בהפקת סרטיו של מוזס, החל דרכו כירקן בשוק.
על המפגש בין מוזס האשכנזי לטריגנו המזרחי אמרה רות למוזס: "עצם השותפות שלך ביצירה שלו נולדה בזכות הנורמליות שלך, בגלל חוש המידה שלך, מתוך הנחה שאתה, כבמאי, תשליט אמינות וריסון בדמיון הנועז שלו, תמתן את אי השקט שבוער בו, תבהיר את הסמלים שהתרוצצו בנפש שלו."
דן מירון מוצא ברומן מסר לאשכנזים:
גם למזרחים מוצא מירון מסר ברומן:
על מסרים אלה העיר מירון: "בעניין נכבד זה של יחסי אשכנזים־ספרדים הולך 'חסד ספרדי' בדרך של תביא חיהושע את אהדת שני הצדדים."
פרשנות > ענייני דת

אף שגיבורי הרומן הם חילונים, עלילת הרומן מתרחשת על רקע דתי. בין ענייני הדת:
סיפור החסד הרומי, שלו מקום מרכזי בסיפור, מתאר שניים מתוך שבעת מעשי החסד שבנצרות - ביקור האסיר והזנת הרעב.
הרטרוספקטיבה מתקיימת בסנטיאגו דה קומפוסטלה, שהיא מוקד עלייה לרגל. מארחיו של מוזס שם הם הכומר חואן דה ויולה ואחיו, הנזיר מנואל דה ויולה.
מוזס היהודי מנצל את ביקורו בקתדרלה לווידוי כמנהג הכנסייה הקתולית.
דן מירון מציין כי
פרשנות > עטיפת הספר

עטיפת הספר מציגה את אחת הווריאציות של הציור "חסד רומי", ציור מאת הצייר בן המאה ה-17 מאטיאס מייפוחל (Mattheus Meyvogel), הנמצא במוזיאון לאמנות יפה בבודפשט. על פי הרומן, רפרודוקציה של ציור זה נמצאה במוזיאון של קתדרלת סנטיאגו דה קומפוסטלה, וחואן דה ויולה, המארח של מוזס ורות, דאג שתיתלה בחדרם שבמלון לאחר שטריגנו סיפר לו על סצנת הסיום שנפסלה.
לקריאה נוספת

דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011.
הערות שוליים

↑  א"ב יהושע, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית)
↑  דוד רוזנטל‏, חסד נעורים: על "חסד ספרדי" של א.ב.יהושע, באתר וואלה, 19 בינואר 2011
1 2  אבנר הולצמן, התשוקה אל המקור הראשון: על "חסד ספרדי" מאת א"ב יהושע, מראה 8, נובמבר 2013
↑  אברהם בלבן, "חסד ספרדי" מאת א"ב יהושע | הצגה שנייה, באתר הארץ, 19 בינואר 2011
↑  דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011, עמ' 10
↑  חסד ספרדי, עמ' 133
↑  חסד ספרדי, עמ' 357
↑  חסד ספרדי, עמ' 32
↑  חסד ספרדי, עמ' 273
↑  דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011, עמ' 91
↑  דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011, עמ' 93
↑  דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011, עמ' 94
↑  דן מירון, תשע וחצי של א.ב. יהושע, הספריה החדשה, 2011, עמ' 76–77
↑  חסד ספרדי, עמ' 332–333
| כתבי אברהם ב>  יהושע |
| --- | --- | --- |
| סיפורים קצרים | מות הזקן • שלושה ימים וילד • מול היערות • בתחילת קיץ • עד חורף 1974 • כל הסיפורים • מסע הערב של יתיר |  |
| רומנים | המאהב • גירושים מאוחרים • מולכו • מר מאני • השיבה מהודו • מסע אל תום האלף • הכלה המשחררת • שליחותו של הממונה על משאבי אנוש • אש ידידותית • חסד ספרדי • ניצבת • המנהרה • הבת היחידה |  |
| מחזות | מאי - ערב, לילה ושחר • לילה במאי • חפצים • הילכו שניים יחדיו |  |
| ספרי ילדים | העכבר של תמר וגאיה • חיית המחמד של עפרי |  |
| ספרי עיון | בזכות הנורמליות • הקיר וההר • כוחה הנורא של אשמה קטנה • אחיזת מולדת |  |
טרנזיסטור ביפולרי

| --- | --- |
: PNP
: NPN
סימון טרנזיסטור ביפולרי 
טרנזיסטור ביפולרי, טרנזיסטור דו־קוטבי או טרנזיסטור דו־נושאי (באנגלית: Bipolar junction transistor, בראשי תיבות: BJT) הוא טרנזיסטור העושה שימוש הן בזרם של אלקטרונים והן בזרם של חורים. הטרנזיסטור הביפולרי הוא רכיב אלקטרוני בעל שלושה הדקים העשוי מוליך למחצה מאולח ויכול לשמש כמגבר או כמתג.
אופן הפעולה

הטרנזיסטור הביפולרי מורכב משני צומתי PN: בטרנזיסטור NPN, מוליך למחצה מסוג n בא במגע עם מוליך למחצה מסוג p, שבא במגע עם מוליך למחצה נוסף מסוג n. בטרנזיסטור PNP סוגי האילוח הפוכים. ניתן להתייחס למבנה זה כשתי דיודות המחוברות גב אל גב כך שיש להן אנודה משותפת. ריכוז האילוח באחד מאזורי ה-n גדול ביחס לאחר. הצד המאולח יותר נקרא הפולט (emitter, מסומן E), והצד המאולח פחות נקרא הקולט (collector, מסומן C). אזור ה-p ביניהם נקרא הבסיס (base, מסומן B).
כאשר המתח החשמלי בין הבסיס לפולט חיובי (כלומר הפוטנציאל החשמלי בבסיס גדול מזה שבפולט) והמתח בין הקולט לבסיס חיובי גם הוא, אלקטרונים מהפולט מפעפעים דרך אזור הדלדול לעבר הבסיס ומשם נסחפים דרך אזור הדלדול הנוסף לקולט כתוצאה מכוח חשמלי. אם המתח בין הקולט לבסיס גדול מספיק, זרם האלקטרונים מהפולט לקולט נקבע רק על ידי המתח בין הבסיס לפולט, שקובע את גרדיאנט ריכוזם בבסיס, בהתאם לחוק הדיפוזיה של פיק. במצב כזה ניתן לראות בזרם הנכנס לבסיס זרם בקרה, הקובע את גודל הזרם הזורם מהקולט לפולט ללא תלות במתח ביניהם. היחס בין זרם הפולט לזרם הבסיס בקירוב קבוע והוא מסומן  \beta _{F}. בטרנזיסטור PNP, כיוון הזרם הוא מהפולט לקולט. לפי חוק הזרמים של קירכהוף:
הגברי הזרם מקיימים את היחסים הבאים:
מצבי פעולה

לטרנזיסטור ביפולרי ארבעה מצבי פעולה:
פעיל קדמי: במצב זה הפוטנציאל בקולט גדול מזה של הבסיס, והפוטנציאל בבסיס גדול מזה של הפולט. במצב זה הזרם בין הקולט לפולט עומד ביחס ישר לזרם הבסיס, כאשר קבוע הפרופורציה  \beta _{F} אופייני הוא מסדר גודל של 100.
רוויה: במצב זה הפוטנציאל בבסיס גדול מזה שבפולט, אך המתח בין הקולט לבסיס אינו גדול מספיק על מנת לאפשר לכל האלקטרונים להיסחף מהבסיס לקולט. במצב כזה הזרם תלוי במתח בין הקולט לבסיס באופן ליניארי בקירוב.
קטעון: אם הפוטנציאל בבסיס נמוך מזה שבפולט, לא יוכל לזרום זרם מהקולט לפולט על אף שהפוטנציאל בקולט גדול מזה שבבסיס ומזה שבפולט. מצב זה מדמה נתק במעגל.
פעיל אחורי: מאחר שההבדל היחיד בין הקולט לפולט הוא ריכוז האילוח שלהם, במקרה שפוטנציאל הבסיס קטן מזה של הפולט ופוטנציאל הקולט קטן מזה של הבסיס, הטרנזיסטור פועל באופן דומה למצב פעיל קדמי אולם תפקידי הקולט והפולט מתהפכים. כתוצאה מכך שריכוזי האילוח הפוכים, הגבר הזרם  \beta _{F} במצב פעולה זה קטן מזה של המצב הפעיל קדמי, והשימוש בו במעגלים חשמליים אינו נפוץ. עם זאת, בדרגת הכניסה של מעגלים ספרתיים מסוג TTL משתמשים בטרנזיסטורים באזור פעיל אחורי.
אופיין

מודל אברס-מול (Ebers–Moll) נותן משוואות המקשרות בין המתחים והזרמים השונים בטרנזיסטור ביפולרי:
כאשר:  I_{\text{C}} זרם הקולט,  I_{\text{B}} זרם הבסיס,  I_{\text{E}} זרם הפולט,  \beta _{F} הגבר הזרם הקדמי (20 עד 500),  \beta _{R} הגבר הזרם האחורי (0 עד 20),  I_{\text{S}} זרם הרוויה האחורי (בסדר גודל של 10−15 עד 10−12 אמפר),  V_{\text{BE}} המתח בין הבסיס לפולט,  V_{\text{BC}} המתח בין הבסיס לקולט, ו- V_{\text{T}} המתח התרמי (בקירוב mV‏26 בטמפרטורה של 300 קלווין, טמפרטורת החדר), המוגדר:
כאשר  k_{B} הוא קבוע בולצמן,  T הוא הטמפרטורה בקלווין ו־ q הוא מטען האלקטרון.
לקריאה נוספת

A.S. Sedra, K.C. Smith, Microelectronic Circuits, New York: Oxford, 2004
טרנזיסטור NPN
טרנזיסטור ביפולרי
מודל אברס-מול לטרנזיסטור NPN
טייארינה

| טייארינה |
| --- | --- |
איור של טייארינה  מאובן שן של טייארינה
תקופה
אאוקן 56–47 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
משפחה:: אומומידיים
סוג:: טייארינה
שם מדעי
 Teilhardina ‏סימפסון, 1940

טייארינה (שם מדעי: Teilhardina) הוא סוג של קופיף נכחד שחי לפני 47–56 מיליון שנה בתקופת האאוקן. הפלאונטולוג ג'ורג' גיילורד סימפסון קרא לו על שם הפילוסוף והפלאונטולוג הצרפתי פייר טייאר דה שארדן.
מאפיינים

הטייארינה משויך למשפחת האומומידיים הנכחדת שהייתה קרובה של הטרסיוסיים המודרניים. ייתכן שסוג זה היה קרוב מעט למיני הקופים הפרימיטיביים בעלי האף היבש. המינים הקטנים היו בגודל של למור עכברי והגדולים דמו מעט למרמוסטים. הוא דמה במראה מעט לטרסיוס עם עיניים מגודלות, כפות חזקות ובעיקר שרירי רגליים ארוכים מאוד, איתם הוא קיפץ בין העצים. הוא היה אוכל חרקים לילי.
מאובנים של הטייארינה נמצאו באסיה, אירופה ואמריקה הצפונית. משערים שתפוצתו המקורית הייתה אסייתית והוא הופץ מערבה לאירופה ודרך גרינלנד הגיע לאמריקה הצפונית.
מינים

Teilhardina belgica
Teilhardina brandti
Teilhardina demissa
Teilhardina gingerichi
Teilhardina tenuicula
Teilhardina asiatica
Teilhardina magnoliana
טימותי אומה

טימותי נור אומה (באנגלית: Timothy Noor Ouma; נולד ב-10 ביוני 2004 בניירובי שבקניה) הוא כדורגלן קנייתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת אלפסבורג מליגת העל השוודית ובנבחרת קניה.
קריירת מועדונים

אומה נולד בניירובי שבקניה וגדל במחלקת הנוער של RYSA המקומית. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של ניירובי סיטי סטארס במסגרת ליגת העל הקנייתית.
ב-24 באוגוסט 2022 חתם אומה באלפסבורג מליגת העל השוודית. ב-31 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על הלסינגבורג במסגרת המחזור ה-29 בליגה לעונת 2022.
קריירה בינלאומית

ב-11 בנובמבר 2021 ערך אומה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קניה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוגנדה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  Timothy Ouma: IF Elfsborg confirm signing of Kenya youngster from Nairobi City Stars באתר Goal, ‏ 24 באוגוסט 2022 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טימותי אומה".
טוורק

ריקוד טוורק
טוֶורק או טוורקינג (מאנגלית: Twerk) הוא סוג של ריקוד שמקורו במוזיקת הבאונס של ניו אורלינס בשנות ה-80 המאוחרות. הריקוד מבוצע בעיקר על ידי נשים, אך לא בהכרח. במהלך הריקוד, הרקדנים מניעים במהירות וברפטטיביות את האגן, ובמטרה להזיז את חלקו האחורי ואת הישבן, לעיתים קרובות תוך כדי כריעה. בשנות ה-90, הטוורק התפשט באופן נרחב במסיבות אפרו-אמריקאיות בדרום ארצות הברית, בעיקר בניו אורלינס, ממפיס, וירג'יניה ביץ', מיאמי, אטלנטה ויוסטון.
ב-29 באוגוסט 2014 מילון אוקספורד האנגלי צירף למכלול ההגדרות שלו את המילה טוורק. לפי ההגדרה המדוקדקת מתואר הטוורק כ"ריקוד לצלילי מוזיקה פופולרית בזיקה מינית פרובוקטיבית שמשלבת תנועות ירך בפוזיציה נמוכה ומשתופפת".
היסטוריה

את המקורות של ריקוד הטוורק אפשר למצוא בזרמים שונים של ריקוד קאריבי ואפרו-אמריקאי שהתפתחו מאז שנות ה-80. גם סגנון הדאנס-הול רגאיי הג’מייקני נחשב להשפעה על התפתחות הטוורקינג. קיים דמיון גדול לריקוד האפריקאי השבטי מאפוקה, שהתפתח במערב אפריקה. הריקוד מכונה "ריקוד האחוריים" ובסוף שנות ה-90 נאסר בחוף השנהב על ביצוע בציבור של הגרסה המודרנית של הריקוד, שכוללת תנועות משגל ולבישת תחתוני חוטיני.
בארצות הברית הריקוד החל לחדור לתרבות השוליים, ונצפה לראשונה בשנת 1982 בתוכנית המוזיקה "Top Of The Pops" בהופעה של להקת הניו-וייב הבריטית הייזי פנטייזי. לאורך שנות ה-90 והאלפיים המוקדמות קליפי היפ-הופ מניו-אורלינס ואטלנטה הפיצו את הריקוד. בסוף שנות ה-90 חשף הראפר ג'ובינייל את הסגנון לקהל רחב יותר. הוא פרסם את הקטע "Back That Azz Up" ב-MTV ובו רקדניות הדגימו ריקודי נענוע ישבנים בסגנון מוקדם של הטוורקינג. בתחילת שנות האלפיים ליל ג'ון ונלי החדירו לתודעה עוד יותר את תנועות הריקוד כשכללו בקליפים שלהם חשפניות מאטלנטה שביצעו אותו. המקור המובהק להתפחות הריקוד הוא סצנת הבאונס בניו-אורלינס. הבאונס הוא חלק מתרבות ההיפ-הופ האפרו-אמריקאי, מורכב לרוב מראפ בסיסי ויושב על קצב מהיר הדומה לטכנו. הבאונס וריקודי הטוורק, זכו לחשיפה עולמית עם מפיקים כמו דיפלו שאימצו את הסגנון לתוך המוזיקה שלהם.
הריקוד זכה לפרסום במרץ 2013 כאשר כוכבת הנוער, מיילי סיירוס, העלתה לרשת וידאו בו היא לבושה בחליפת חד קרן, ורוקדת לצלילי היפ-הופ כשהיא מנתרת ומנענעת את הישבן. באותה שנה "twerk" היה הסיפא הפופולרית ביותר בגוגל לשאלה "What is".
הערות שוליים

↑  Dee, Jonathan (2012-08-11). "Sissy Bounce, New Orleans's Gender-Bending Rap - NYTimes.com". The New York Times. אורכב מ-המקור ב-2012-08-11. נבדק ב-2017-06-30.
↑  Miller, Matt (2012). Bounce: Rap Music and Local Identity in New Orleans. Boston: Univ of Massachusetts Press.
↑  "Twerk: Definition of Twerk in Oxford Dictionary - American English (US)". Oxford English Dictionary. Oxford University Press. נבדק ב-11 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Holly, Hobbs (2012). "A Review of Matt Miller's Bounce: Rap Music and Local Identity in New Orleans". Southern Spaces. 2012. doi:10.18737/M7ZC82.
↑  Matt, Miller (2008). "Dirty Decade: Rap Music and the US South, 1997–2007". Southern Spaces. 2008. doi:10.18737/M78P5T.
↑  רוני ודנאי‏, כשגל גדות למדה לנענע: הטוורק מגיע ללב המיינסטרים, באתר וואלה, 23 בינואר 2014
↑  רוני ודנאי‏, כשגל גדות למדה לנענע: הטוורק מגיע ללב המיינסטרים, באתר וואלה, 23 בינואר 2014
↑   משה קוטנר, ריקוד הישבנים שמנענע את אמריקה, באתר הארץ, 7 ביוני 2013
↑  Hern, Alex (2013-12-17). "Twerking dances its way into 2013 Google search rankings". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2017-06-30.
יהדות ולאכיה
לקריאה נוספת

ברוך טרקטין, לוסיאן-זאב הרשקוביץ, אנציקלופדיה ליהדות רומניה במאות הט"ז-כ"א, מוסד הרב קוק, 2012.
Contribuţia evreilor din România la cultură şi civilizaţie (תרומתם של יהודי רומניה לתרבות ולציוויליזציה) הוצאת הספר - בוקרשט 2004. (ברומנית)
Evreii din România în texte istoriografice (יהודי רומניה בטקסטים היסטוריוגרפיים) אנתולוגיה בהוצאת הספר - בוקרשט 2004.
הערות שוליים

↑
Contribuţia evreilor din România la cultură şi civilizaţie (תרומתם של יהודי רומניה לתרבות ולציוויליזציה) הוצאת הספר - בוקרשט 2004, ע' 799 - 800
↑  Baruch Tercatin şi Lucian-Zeev Herşcovici, „Prezenţe rabinice în perimetrul românesc”, Editura HASEFER, Bucureşti, 2008 - ברוך טרקטין וזאב-לוצ'יאן הרשקוביץ', "נוכחויות רבניות במרחב הרומני", הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008 ע' 275
ידיים רושמות

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  מאוריץ קורנליס אשר
 תאריך יצירה:  1948
 טכניקה וחומרים:  הדפס אבן
 ממדים בס"מ
 רוחב:  33.2 ס״מ 
 גובה:  28.8 ס״מ 
 
"ידיים רושמות" (1948) הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מאת האמן ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר.
היצירה מציגה דף נייר לבן המתואר במבט על. שתי ידיים מתוארות כיוצאות מתוך דף הנייר. כל יד אוחזת בעיפרון ומשרטטת את קווי המתאר של היד הנגדית. הידיים יוצרות פרדוקס - כיצד יכולה יד לשרטט את עצמה? או בניסוח שונה: כיצד הן מתקיימות במעגל סגור אותו הן יצרו בעצמן?
ראו גם

לולאה מוזרה
התייחסות עצמית
לקריאה נוספת

מ.ק. אשר, עבודות גרפיות, סטימצקי טאשן, 1994, בתרגום עדנה קלגסברון ובעריכת שלומית אריאל.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טימופיי דוקשיצר

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  13 בדצמבר 1921 ניז'ין, אוקראינה 
 פטירה:  16 במרץ 2005 (בגיל 83) וילנה, ליטא 
 מקום קבורה:  בית הקברות דונסקויה החדש 
 מוקד פעילות:  ברית המועצות, רוסיה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  חצוצרה 
 פרסים והוקרה:  אמן העם של הפדרציה הרוסית  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית  דרגה שנייה במסדר המלחמה הפטריוטית 
 www.dokshizer.com
 
טימופיי דוקשיצר (Timofei Alexandrowitsch Dokschizer -‏13 בדצמבר 1921, ניז'ין - 16 במרץ 2005, וילנה) היה חצוצרן יהודי רוסי.
קורות חייו

דוקשיצר נולד ב-13 בדצמבר 1921, באוקראינה. משפחתו עברה למוסקבה בשנת 1923, שם למד במכללה ע"ש גלזונוב אצל איוון וסילבסקי, המשיך ללימודים בקונסרבטוריון של מוסקבה וללימודים במכללת גנסין, שם למד אצל מיכאיל טבקוב. בשלב מאוחר יותר, למד בקונסרבטוריון מוסקבה גם ניצוח.
בין השנים 1945–1984 היה חצוצרן ראשון בתזמורת תיאטרון הבולשוי והיה לסולן ידוע. מלבד היותו סולן, גם ניצח דוקשיצר על האופרה בבולשוי למשך מספר שנים. כמורה, לימד בגנסין מ-1954 עד 1990 ומשם עבר לליטא. אף על פי שלקה בהתקף לב ב-1989, המשיך עדיין להופיע ולהקליט.
במשך שנים רבות דוקשיצר היה מורה למוזיקה ותלמידיו זכו בכ-15 פרסים בתחרויות בינלאומיות. נתן בירמן נמנה עם תלמידיו.
נגינתו של טימופיי והביצוע שלו התבטאו במוזיקליות, מרחב דינמי ושירתיות מדהימה. כשניגן הוא "שר" דרך החצוצרה כזמר אופרה. כסולן, נגן תזמורת, מורה מצליח ושופט בתחרויות בינלאומיות, היה טימופיי מבוקש בכל העולם וביקר פעמים רבות בארצות הברית, אירופה המערבית, יפן ובישראל. הרפרטואר שלו מנה יותר מ-100 יצירות, ביניהן עיבודים רבים שלו כרפסודיה בכחול של גרשווין או הקונצ'רטו לפסנתר וחצוצרה של שוסטקוביץ'. בין יצירותיו שפורסמו בציבור, המתודה שלו לחצוצרה (הוצאה לאור בידי Leduc ב-1990), ויצירתו Memoirs (הוצאה לאור בידי ITG ב-1997).
טרייסי ויקהאם

טרייסי לי ויקהאם, חברה (באנגלית: Tracey Lee Wickham, MBE; נולדה ב-24 בנובמבר 1962). היא שחיינית עבר מאוסטרליה. היא אלופת העולם ושיאנית העולם שהתמחתה בסגנון חופשי למרחקים ארוכים. שיאיה העולמיים ב-400 מטר חופשי וב-800 מטר חופשי שנקבעו בשנת 1978 נשברו לאחר 9 שנים וחצי, על ידי אגדת השחייה מארצות הברית ג'נט אוונס בשנת 1987.
ביוגרפיה

ויקהאם נולדה ברוזבאד (75 ק"מ דרומית-מזרחית למלבורן), ויקטוריה. היא החלה לשחות בגיל 8 וכבר בגיל 10 זכתה באליפות אוסטרליה לגילאים הצעירים במשחה ל-200 מטר גב. בגיל 12 זכתה לראשונה באליפות אוסטרליה בשחייה לבוגרות במשחה ל-200 מטר מעורב אישי. היא התאמנה בהדרכתו של לורי לורנס.
בהיותה בת 13 וחצי ניבחרה ויקהאם לייצג את אוסטרליה באולימפיאדת מונטריאול (1976) ובכך הייתה לספורטאית הצעירה ביותר במשלחת האוסטרלית. במשחה ל-400 מטר חופשי היא סיימה במקום ה-12 בתוצאה של 4:24.44 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי היא סיימה במקום ה-15 בתוצאה של 9:01.93 דקות.
לאחר המשחקים משפחת ויקהאם עברה למישן וייחו, קליפורניה, לתקופה של 9 חודשים על מנת שטרייסי תוכן להתאמן בהדרכתו של המאמן מארק שוברט.
ביוגרפיה > שבירת שיא העולם

בפברואר 1978, לאחר שובה של ויקהאם לאוסטרליה, היא שברה את השיא העולמי הראשון שלה ב-1500 מטר חופשי בשחיית "סולו" בתוצאה של 16:14.93 דקות, בבריזביין. שבועיים מאוחר יותר, היא שברה את השיא העולמי ב-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:30.53 דקות.
במשחקי חבר העמים שנערכו באדמונטון, אלברטה, קנדה בתחילת אוגוסט 1978 זכתה ויקהאם ב-5 מדליות, 2 מזהב. מדליית זהב ב-800 מטר חופשי, משחה שבו שיפרה את שיא העולם שלה וקבעה 8:24.62 דקות (תוצאה זו עדיין מהווה שיא משחקים, הוותיק ביותר), מדליית זהב ב-400 מטר חופשי (4:08.45 דקות), מדליות כסף ב-200 מטר חופשי (2:01.50 דקות) וב-4x100 מטר מעורב וכן מדליית ארד ב-4x100 מטר חופשי.