stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2010/2011 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  20 באוגוסט 2010 – 14 במאי 2011 (268 ימים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  בורוסיה דורטמונד
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  894 (2.92 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  13,001,993 (42,490 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  גרמניה מריו גומז   (28 שערים)
 → 2009/20102011/2012 ←
 
עונת 2010/2011 הייתה העונה ה-48 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-20 באוגוסט 2010 והסתיימה ב-14 במאי 2011.
פ.צ. קייזרסלאוטרן ופ.צ. סנט פאולי עלו מהליגה השנייה.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-17-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושתי קבוצות עלו במקומן. הקבוצה שהגיעה למקום ה-16 השתתפה במשחקי מבחן מול הקבוצה שסיימה במקום השלישי בהבונדסליגה השנייה, כאשר המנצחת במפגש הכפול הייתה משחקת בעונה הבאה בבונדסליגה והמפסידה בבונדסליגה השנייה.
בורוסיה דורטמונד זכתה בתואר האליפות בפעם רביעית בתולדות המועדון.
פ.צ. סנט פאולי ואיינטרכט פרנקפורט ירדו לבונדסליגה השנייה. בורוסיה מנשנגלדבך נותרה בליגה לאחר סדרת משחקי מבחן (מפגש כפול) נגד בוכום.
כדורגלנים מצטיינים

מריו גומז (באיירן מינכן), אשר כבש 28 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בורוסיה דורטמונד (אלופה)  | 34 | 23 | 6 | 5 | 67 | 22 | 45 | 75 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | באייר לברקוזן  | 34 | 20 | 8 | 6 | 64 | 44 | 20 | 68 | העפלה לליגת האלופות |
| 3. | באיירן מינכן  | 34 | 19 | 8 | 7 | 81 | 40 | 41 | 65 | העפלה לליגת האלופות |
| 4. | הנובר 96  | 34 | 19 | 3 | 12 | 49 | 45 | 4 | 60 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | מיינץ 05  | 34 | 18 | 4 | 12 | 52 | 39 | 13 | 58 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | נירנברג  | 34 | 13 | 8 | 13 | 47 | 45 | 2 | 47 |  |
| 7. | פ.צ. קייזרסלאוטרן  | 34 | 13 | 7 | 14 | 48 | 51 | 3- | 46 |  |
| 8. | המבורג  | 34 | 12 | 9 | 13 | 46 | 51 | 5- | 45 |  |
| 9. | פרייבורג  | 34 | 13 | 5 | 16 | 40 | 50 | 10- | 44 |  |
| 10. | פ.צ. קלן  | 34 | 13 | 5 | 16 | 47 | 62 | 15- | 44 |  |
| 11. | הופנהיים  | 34 | 11 | 10 | 13 | 50 | 50 | 0 | 43 |  |
| 12. | שטוטגרט  | 34 | 12 | 6 | 16 | 60 | 59 | 1 | 42 |  |
| 13. | ורדר ברמן  | 34 | 10 | 11 | 13 | 47 | 61 | 14- | 41 |  |
| 14. | שאלקה 04  | 34 | 11 | 7 | 16 | 38 | 44 | 6- | 40 | זכייה בגביע העפלה לגביע אופ"א |
| 15. | וולפסבורג  | 34 | 9 | 11 | 14 | 43 | 48 | 5- | 38 |  |
| 16. | בורוסיה מנשנגלדבך  | 34 | 10 | 6 | 18 | 48 | 65 | 17- | 36 | משחקי מבחן, נותרה בליגה |
| 17. | איינטרכט פרנקפורט  | 34 | 9 | 7 | 18 | 31 | 49 | 18- | 34 | ירדו ליגה |
| 18. | פ.צ. סנט פאולי  | 34 | 8 | 5 | 21 | 35 | 68 | 33- | 29 | ירדו ליגה |
פלסירה

| פלסירה |
| --- | --- |
  שלד של פלסירה
תקופה
טריאס עליון, 228–202 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: סינאפסידה
סדרה:: תראפסידה
תת־סדרה:: Anomodontia
משפחה:: קיינמייריים
סוג:: פלסירה
שם מדעי
 Placerias ‏Lucas, 1904

פלסירה (שם מדעי: Placerias) הוא סוג של זוחל שחי בתקופת הטריאס, לצד הדינוזאורים הראשונים, כגון הצלופיזיס והפלטאוזאורוס, ופוסטוסוכוס. על פניו של הפלסירה היו חטים קטנים, ששימשו כנראה לחפירה באדמה על מנת למצוא שורשים למאכל. מאובניו נמצאו באריזונה ובקולורדו שבארצות הברית. הפלסריה היה אחד המינים הנפוצים ביותר במגה פאונה של ראשית תקופת הטריאס.
יצור זה היה מהגדולים שבתראפסידים של הטריאס. הוא הגיע לאורך 3.5 מ' ושקל 1 טון. הוא היה מגדולי הצמחונים של תקופתו, די קרוב לקנמייריה אך היה קטן מעט מקרובו, האיסצ'יגואלסטיה הארגנטינאי.
הפלסירה תואר על ידי החוקר פרידריך אוגוסטוס לוקאס (Frederic Augustus Lucas) ב-1904.
בתרבות
הפלסירה מופיע בסדרה ללכת עם דינוזאורים של ה-BBC בפרק הראשון.
גלריה

איור של פלסירה
פלסירה
פלסירה
עדר של פלסירות
עונת 1974/1975 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1974/1975 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-18 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-7 בנובמבר 1974 ותחרות הסתיימה ב-10 באפריל 1975. בתחרות השתתפו 24 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בהם נקבעו 12 עולות לרבע הגמר. ברבע הגמר הקבוצות חולקו ל-2 בתים. מכל בית הקבוצות שזכו במקום הראשון והשני עלו לחצי הגמר, בו נערכו שני מפגשים. מנצחי חצי הגמר נפגשו במשחק הגמר שנערך ב-10 באפריל באנטוורפן.
התחרות הסתיימה בניצחון של איניס וארזה, בפעם הרביעית בתולדות המועדון. לאיניס וארזה זה הייתה הופעה השישית ברציפות במשחק הגמר.
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 12 עולות לשלב רבע הגמר.
מהלך התחרות > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה איניס וארזה | 5 | 10 | 5 | 0 | 990 | 789 | 121 |
| 2. | יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 5 | 9 | 4 | 1 | 909 | 819 | 90 |
| 3. | בלגיה רסינג מכלן | 5 | 8 | 3 | 2 | 895 | 879 | 16 |
| 4. | אוסטריה ספרה וינה | 5 | 7 | 2 | 3 | 803 | 863 | 60- |
| 5. | בולגריה בלקן בוטבגרד | 5 | 6 | 1 | 4 | 746 | 889 | 143- |
| 6. | צ'כוסלובקיה סלביה פראג | 5 | 5 | 0 | 5 | 771 | 875 | 104- |
מהלך התחרות > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד 1939 ריאל מדריד | 4 | 8 | 4 | 0 | 833 | 649 | 184 |
| 2. | צרפת ברק | 4 | 6 | 2 | 2 | 708 | 723 | 15- |
| 3. | ישראל מכבי תל אביב | 4 | 6 | 2 | 2 | 748 | 734 | 14 |
| 4. | הולנד טרנזול אר.ז. | 4 | 6 | 2 | 2 | 697 | 706 | 9- |
| 5. | שוודיה אלוויק | 4 | 4 | 0 | 4 | 609 | 783 | 174- |
| 6. | ברית המועצות צסק"א מוסקבה | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
↑  צסק"א לא השתתפה במשחקים בגלל בעיות פוליטיות
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   איטליהאיניס וארזה |   איטליהאיניס וארזה | 86 | 98 |   | 184 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   צרפת ברק |   צרפת ברק | 85 | 79 |   | 164 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   צרפת ברק |   צרפת ברק | 85 | 79 |   | 164 |   |   |   איטליהאיניס וארזה |   איטליהאיניס וארזה | 79 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   איטליהאיניס וארזה |   איטליהאיניס וארזה | 79 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ספרד 1939 ריאל מדריד |   ספרד 1939 ריאל מדריד | 66 |   |  |  |  |
|  |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 109 | 130 |   | 239 |   |   |   ספרד 1939 ריאל מדריד |   ספרד 1939 ריאל מדריד | 66 |   |  |  |  |
|  |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 109 | 130 |   | 239 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 82 | 117 |   | 199 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב העפילה ישירות לסיבוב השני של המוקדמות. בשלב זה היא פגשה פנאתינייקוס היוונית וניצחה אותם 76:90 ו-80:113. בשלב רבע הגמר היא שיחקה בבית ב' וסיימה במקום השלישי.
פוליבולוס

תצוגה של כלי נשק עתיקים במוזיאון בזלצבורג, גרמניה, (הפוליבולוס מוצג בצד שמאל)
הפוליבולוס היה מקלע חיצים מתקדם שפותח על בסיס הבליסטרה והסקורפיון על ידי המהנדס היווני דיוניסוס מאלכסנדריה במאה ה-3 לפנה"ס. כלי נשק זה המזכיר מכונת ירייה מודרנית נזקק לשני אנשים להפעלתו: האופרטור, שהיה מסובב גלגל שהיה מותח את הקשת, וטען, שהיה טוען את החצים במהירות. אשפת החצים הכילה 60 חצי מתכת שהיו נורים אוטומטית בקצב אש של כ-13 חיצים לדקה ולטווח מרבי של כ-260 מטר - קצב האש המהיר ביותר של כלי נשק כלשהו בעת העתיקה.
הפוליבולוס היה לצד הטנק הרומאי אחד מכלי הנשק המתקדמים ביותר שפותחו בעת העתיקה.
פוליאתילן מוקצף

קצף פוליאתילן בצפיפות נמוכה (LDPE)
כיסאות פלסטיק עשויים מקצף פוליאתילן בצפיפות גבוהה (HDPE)
פוליאתילן מוקצף (באנגלית: Expanded polyethylene או EPE ) הוא קצף המיוצר מפוליאתילן. בדרך כלל הוא עשוי מתאים מורחבים ('חרוזי EPE') שנוצרו בעזרת חומר ניפוח, ואחריו יציקה לתוך תבנית בתא קיטור - התהליך דומה לזה המשמש לייצור קלקר.
EPE הוא קצף העשוי תאים סגורים בצפיפות נמוכה, קשיח למחצה. ייצור קצפי EPE דומה לזה של פוליסטירן מורחב (קלקר). למרות שניתן לייצר את התאים בצפיפות שונה נהוג מבחינה יישומית להפריד בין קצף פוליאתילן בצפיפות נמוכה (LDPE) לקצף פוליאתילן בצפיפות גבוהה (HDPE). השימוש הנפוץ ביותר לפוליאתילן מוקצף הוא כתחליף לקלקר ופוליאוריתן קשיח או גמיש. ומשמש בעיקר לריפוד אריזות. התאים המוקצפים יעילים במיוחד בספיגת אנרגיה קינטית ולכן שומרים על תוכן החבילה מפגיעות מכניות.
פטרופבלובסק-קמצ'טסקי

פטרופבלובסק-קמצ'טסקי (ברוסית: Петропавловск Камчатский) היא עיר ברוסיה, בירת חבל מנהלי קמצ'טקה, אשר במזרח הרחוק הרוסי. נמצאת על חצי-האי קמצ'טקה במפרץ אבצ'ין לחוף האוקיינוס השקט. נכון ל-2024, מונה אוכלוסיית העיר כ-163,152 תושבים. העיר נמצאת כ-6,766 קילומטר ממוסקבה.
היסטוריה

היישוב נוסד ב-17 באוקטובר 1740 במקום שבו התקיים יישוב של קמצ'דלים. שמה הראשון היה פטרופבלובסקי אוסטרוג. שמה הגיע משמן של שתי אניות חוקרים שהגיעו למקום כדי לייסד את העיר בפיקודם של ויטוס ברינג ואלכסיי צ'יריקוב: "השליח פטרוס הקדוש", והשליח פאולוס הקדוש". ב-1779 למקום הגיעו חבריו של החוקר האנגלי ג'יימס קוק בצי שכלל שתי ספינות, לאחר שקוק עצמו נספה בקרב עם המקומיים בהוואי. המפקד החדש נקבר בפטרופבלובסק. ב-1812 היישוב קיבל מעמד של עיר. ב-1849 הוקמה הגוברניה של קמצ'טקה, והעיר נקראה: "פטרופבלובסקי פורט", והייתה לבירתה. ב-1854 הצי האנגלי והצי הצרפתי של האוקיינוס השקט תקפו את העיר במהלך מלחמת קרים, אך הרוסים המעטים שנשארו בעיר הצליחו להדוף את המתקפה.
ב-1924 שונה שם העיר לשמה הנוכחי, כדי להבדילה מהעיר פטרופבלובסק (פטרופבל) בקזחסטן. בשנת 1958 הוקם בעיר בית הספר הגבוה למורים שעם השנים התפתח לאוניברסיטה.
ענף התעשייה העיקרי בעיר הוא עיבוד הדגים ותעשיות התומכות בדייג. כ-30 קילומטר צפונית-מערבית לעיר ממוקם נמל התעופה יליזובו (ברוסית: Аэропорт Елизово), שממנו יוצאות טיסות ליעדים שונים בתוך רוסיה וטיסות שכר עונתיות לווייטנאם, יפן וארצות הברית.
בסמיכות לעיר ממוקם בסיס של הצי הרוסי ובו מתאמנות יחידות של הקומנדו הימי.
ערים תאומות

לעיר שלוש ערים תאומות:
ארצות הברית אנאלסקה, אלסקה, ארצות הברית (מ־1990)
יפן קושירו, יפן (מ־1998)
אוקראינה סבסטופול, אוקראינה (מ־2009)
הערות שוליים

↑  rosstat2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566731105171  GND: 4663679-1  LCCN: n81003320  MusicBrainz: 5cb96dd9-50b9-472c-9f82-624285887c31  NKC: ge799259  SUDOC: 17728918X  VIAF: 147211710   WorldCat (עם VIAF): 147211710
עמקה

| --- | --- |
הכניסה לעמקה, חנוכה 2015
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎81 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 833 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.3% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) עמקה(למפת הגליל המערבי רגילה) עמקה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמקה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עמקה32°58′45″N 35°09′43″E﻿ / ﻿32.979183473433°N 35.1619716181763°E﻿ / 32.979183473433; 35.1619716181763  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה אשר (in English: Mateh Asher Regional Council) באדום - עמקה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

עַמְקָה הוא מושב בגליל המערבי ליד הערים נהריה ועכו השייך למועצה אזורית מטה אשר. היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מתימן.
שמו של המושב ניתן לו על שם הכפר היהודי מימי המשנה והתלמוד שהתקיים במקום - כפר עמיקו.
היסטוריה

לפי הסברה[דרוש מקור], מקור השם התלמודי הוא בשמה של העיר המקראית בית העמק שבנחלת שבט אשר, אשר מקומה בתל מימאס השוכן בין עמקה ובין קיבוץ בית העמק.
מושב עמקה הוקם ככפר עבודה בנובמבר 1949, על בסיס הבתים של הכפר הערבי הנטוש עמקא ששימר את שם הכפר היהודי הקדום, ובכך היה ליישוב העולים הראשון באזור. בכפר הוקם בית ספר של הפשט הדתי ולצידו בית ספר של אגודת ישראל בשם "אחיעזר". על פי טענת תושבי המקום, מדריכי הכפר שלא היו מרוצים מקיום בית הספר ה"מפלגתי" של אגודת ישראל, איימו על 64 משפחות מבין העולים מתימן, שעמדו על כך שבניהם יקבלו חינוך חרדי, שהם לא יקבלו עבודה, טיפול רפואי או יכולת לרכוש מזון בצרכנייה. כן נטען שנעשה ירי הפחדה כלפי מורים ותלמידים. ועדת בדיקה של משרד החינוך חקר את העניין אך לא פרסם את מסקנותיו. כ-20 משפחות עולים שהתעקשו על חינוך חרדי גורשו מהמושב בתחילת מאי 1950. תלונות ההורים עלו במאי 1950 בכנסת. ראש הממשלה ענה ביוני 1950 שתושבי הכפר עייפו מהמאבק בין שני בתי ספר דתיים ובקשו למנות מורים תימנים משלהם. בבית הספר של הפשט הדתי הסכימו לכך ובבית הספר של אגודת ישראל סירבו. על כך כתבו בשערים שרוב תושבי הכפר נענו לאיומים בדלית ברירה. אולם הסכסוך לא שכך ושוב בנובמבר 1950 עלתה זעקת ההורים על שמונעים מהם חינוך חרדי. בינואר 1951 נחתם הסכם על פינוי המשפחות המעוניינות בחינוך חרדי מעמקא והעברתם למקום אחר.
בעבר, מרבית חברי המושב לקחו חלק בענף החקלאות. עם השנים, ובדומה למושבים אחרים, גם חברי עמקה עזבו מעט את עבודת האדמה ויצאו לעבוד מחוץ למושב. רבים מתושבי המושב משתמשים באופיו התיירותי של המקום ובפופולריות שלו בקרב ישראלים ותיירים מחו"ל. במושב ניתן למצוא חדרי אירוח וצימרים, מרכז מורשת יהדות תימן ולהקת מחול ייצוגית. בנוסף ישנם מטעים שונים כמו אבוקדו ובתי עסק רבים.
בעמקה גם פועל בית הספר היסודי והתיכון המקצועי "שיח" ובו מתחנכים ילדים מיישובי וקיבוצי הסביבה.
כיום במושב עמקה מתקיימים חיי קהילה עשירים ופוריים המשלבים בין דתיים וחילונים.
חפירות ארכאולוגיות

בשנת 2015 במהלך חפירת בדיקה שבוצעה לקראת הרחבת שטח המגורים של המושב, התגלו שרידים ארכאולוגים שונים. החפירה נעשתה מטעם רשות העתיקות ובמימון המתיישבים החדשים ובמהלכה נחשפו שרידי יישובים מתקופות שונות. הקדום שבהם נוסד במהלך התקופה הנאוליתית הקדם קרמית, לפני כ-10,000 שנה. אז, השתמשו התושבים בכלי צור קטנטנים כסכינים וראשי חיצים. להפתעת החופרים, התגלו במקום שרידי יישובים נוספים, קדומים מעט פחות, מהתקופה ההלניסטית, הרומית, הביזנטית והצלבנית. רשות העתיקות והמועצה האזורית מטה אשר הזמינו את הציבור לבקר ביום סיור במהלכו ניתן היה להתרשם מהממצאים החדשים-הישנים שנחשפו, ולשמוע הסבר אודותיהם רגע לפני הקמת השכונה החדשה ביישוב.
מוסדות ציבוריים במושב

מרפאה אזורית של קופת חולים כללית
בית ספר מקצועי "שיח", בו בית ספר יסודי, על יסודי ותיכון
ארבעה בתי כנסת
מקווה
מרכז י.ה.ל לתושבים ותיקים של מטה אשר
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מיכאל יעקובסון, סיבוב במסגד הנטוש בעמקה, באתר חלון אחורי, ‏2019-03-06
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"א, עמוד א'.
↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק כ"ז.
↑  אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ב', עמ' 96.
↑  עמקה באתר תנועת העבודה הישראלית
↑  עמקה באתר מועצה אזורית מטה אשר
↑  סיבוב במסגד הנטוש בעמקה באתר חלון אחורי
↑  Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited, Cambridge University Press, 2004, p. xx
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 104,767
↑  עורך: זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 259
↑  ירמיהו שמואלי, וותיקים וחדשים בגעתון, על המשמר, 11 בדצמבר 1950
↑  פרשת עמקא נדונה בכנסת, הצופה, 8 ביוני 1950; המשך
↑  אריה דיין, גירוש והעמקה, הארץ, 31 במרץ 2002
↑  "ציד הנפשות" עבר לגליל, הַבֹּקֶר, 4 במאי 1950
↑  בל נסכסך את התימנים, הארץ, 15 ביוני 1950
↑  פרשת עמקא, שערים, 22 ביוני 1950
↑  מברק לראש הממשלה, הַבֹּקֶר, 16 בנובמבר 1950
↑  פינוי כפר עמקא, הצופה, 5 בינואר 1951; המשך
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588174005171  VIAF: 317132349   WorldCat (עם VIAF): 317132349 
חפירות ארכאולוגיות במושב עמקה 2015
יום סיור לקהל הרחב בחפירות ארכאולוגיות במושב עמקה מאי 2015
עמק

עמק בפקיסטן
ציור של עמק
עֵמֶק או גיא הוא אזור גאוגרפי הנמוך מסביבתו, ובדרך כלל מוקף
בהרים וגבעות. גודלו נע בין כמה קילומטרים רבועים למאות ואפילו אלפים של קילומטרים רבועים.
תהליכים גאוגרפיים המביאים לידי היווצרותם של עמקים:
התופעה השכיחה ביותר – היווצרות עמקים על ידי זרימת מים (כגון נהרות) על פני השטח במשך שנים רבות, דבר הגורם לסחיפת הקרקע וליצירת בקע, שבתורו יכול להפוך לעמק.
עִמקי ביקוע – לדוגמה: הבקע הסורי-אפריקני. עמקי ביקוע הם בדרך-כלל בעלי צורת האות V, ונוצרו על ידי התרחבות קרום כדור-הארץ בעקבות פעילות טקטונית (תנודת הלוחות הטקטוניים) מתחת לפני כדור הארץ.
עמקים קרחוניים – צורתם בדרך-כלל כצורת האות U. העמקים הקרחוניים נוצרו לפני עשרות-אלפי שנים (ככל הנראה במהלך עידן הקרח) על ידי הכוח הראשוני והסוחף העצום של הקרחונים. ניתן למצוא הרבה עמקים קרחוניים במרכז אירופה, במדינות האַלְפִּים.
עמק גדול מכונה בִּקְעָה (ברבים: בְּקָעוֹת), ואילו עמק קטן שנוצר על ידי זרימת מים ורוחבו וגובהו אינו עולה על עשרות בודדות של מטרים, נקרא עָרוּץ.
גם לכוכבי לכת מוצקים ולירחים יש מאפייני-שטח כגון עמקים. עמקים אלו הם לרוב עמקי ביקוע או שהם משתייכים לשתי קטגוריות עמקים שעל פי כדור הארץ לא שורדות זמן רב בשל סחיפת פני השטח על ידי הרוחות והגשמים:
שרשרת של מכתשי פגיעה (מכתשים הנוצרים מפגיעה של מטאוריט);
זרימת נהר לבה או בעקבות התכווצות נהר לבה שהתקרר
פרואטה

| פרואטה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: דבוראים
תת־סדרה:: Apocrita
משפחה:: נמליים
סוג:: פרואטה
מין:: פרואטה
שם מדעי
 Proatta butteli ‏פורל, 1912

פרואטה (שם מדעי: Proatta) הוא סוג נמלה מתת-המשפחה דו-מתניות (Myrmicinae), אשר כוללת את המין proatta butteli המין היחיד בסוג זה. הנמלה חיה ביערות גשם בדרום-מזרח אסיה בחצי האי המלאי,סומטרה ובורנאו.
פאול האוסר

| --- | --- |

פאול האוסר בדרגת אס-אס גרופנפיהרר
 לידה:  7 באוקטובר 1880 ברנדנבורג, האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית
 פטירה:  21 בדצמבר 1972 (בגיל 92) לודוויגסבורג, גרמניה המערבית גרמניה
 מקום קבורה:  ולדפרידהוף מינכן 
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:  האימפריה הגרמנית האימפריה הגרמנית   גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  מ-אפריל 1945 
 דרגה:   אוברסט-גרופנפיהרר
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית האס אס ה-2   מפקד קורפוס הפאנצר אס אס ה-2   מפקד הארמייה השביעית   מפקד קבוצת ארמיות אוברריין   מפקד קבוצת ארמיות G
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
   צלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון וחרבות   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה
 
פאול "פאפא" האוסר (גרמנית: Paul "Papa" Hausser ;‏7 באוקטובר 1880 – 21 בדצמבר 1972) היה קצין בכיר בצבא הקיסרות הגרמנית, הגיע לדרגת גנרל-לויטננט ברייכסווהר. לאחר שפרש מצבא גרמניה הוא נהפך ל"אב" (ומכאן כינויו "פאפא") הוואפן אס אס והיה ממנהיגיו הבולטים. הוא נלחם הן בחזית המערבית והן בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה, נפצע פעמיים בקרבות ואיבד את עינו בפציעה הראשונה. עם תום המלחמה היה חבר בתנועת HIAG שביקשה לשקם את תדמיתו ואת מעמדו החוקי של הוואפן אס אס.
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

האוסר נולד בברנדנבורג למשפחת בכירים בצבא הפרוסי; אביו קורט האוסר היה מיור בצבא הקיסרות הגרמנית. פאול נכנס לשורות הצבא בשנת 1892 ומאז ועד שנת 1896 היה צוער בבית הספר לקצינים בקוסלין, ומשנת 1896 למד באקדמיה הצבאית בברלין אותה סיים בהצלחה בשנת 1899. ב-20 במרץ 1899 הוענקה לו דרגת לויטננט וניתן לו הפיקוד על חטיבת חיל הרגלים 155. ב-1 באוקטובר 1903, מונה לשליש הגדוד השני של החטיבה, תפקיד אותו ביצע במשך חמש שנים עד ל-1 באוקטובר 1908. בשל כישוריו הצבאיים הוא נשלח לאקדמיה הצבאית הפרוסית בברלין באוקטובר 1908, סיים את הכשרתו ב-21 ביולי 1911. משנת 1912 ואילך, כולל תקופת מלחמת העולם הראשונה, הוא שירת בתפקידי המטה הכללי, בשנת 1927 הגיע לדרגת אוברסט.
האוסר התחתן עם אליזבת' גררד (נולדה בשנת 1891) ב-9 באוגוסט 1908, לזוג נולדה בת אחת בשם פרידה (ילידת 1909) שהיגרה לאוסטריה בשנת 1954 לאחר שנישאה לגוסטב אדולף ויימן (יליד 1906) קצין בכיר באס-אס אף הוא.
ביוגרפיה > שנות השלושים

האוסר קודם בסולם הדרגות לדרגת גנרל מיור ב-1 בפברואר 1931. פרש מהרייכסווהר ב-31 בינואר 1932 בדרגת גנרל-לויטננט. כגמלאי, הוא הצטרף לתנועה הימנית "קסדת הפלדה", נהפך לראש סניף התנועה בברנדבורג-ברלין בשנת 1933. תוך זמן קצרה התנועה אוחדה עם האס-אה, ועם נפילתו, אוחדה עם ארגון האס-אס. בנובמבר 1934 הוא הועבר לשורות הSS-Verfügungstruppe ("הפלוגות המערכתיות" של האס-אס). בשנת 1935 קיבל דרגת מפקח על בתי ספר של האס אס, ובשנת 1936 הוענקה לו דרגת בריגדפיהרר באס-אס (מקביל לתת-אלוף).
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

האוסר שירת במערכה על פולין בשנת 1939 כתצפיתן יחד עם כוחות מעורבים של האס אס והורמאכט. באוקטובר 1939 החטיבה שהאוסר עמד בראשה נהפכה לחטיבת חיל רגלים ממוכנת. הוא הוביל את החטיבה, ששמה שונה בהמשך לדיוויזיית אס אס דאס רייך, לאורך המערכה על צרפת בשנת 1940 ובשלבים הראשונים של מבצע ברברוסה. על שירותו המבצעי ברוסיה,  האוסר עוטר בצלב האבירים של צלב הברזל בשנת 1941 וצלב האבירים עם עלי אלון בשנת 1943 (בהמשך קיבל את הצלב עם עלי אלון וחרבות על פעולותיו בנורמנדי) נפצע קשה בקרב ואיבד את עינו.
לאחר שהחלים מפציעתו הוא פיקד על דיוויזיות האס-אס החדשות שהוקמו, ובניגוד להוראות מפורשות מהיטלר הוא הוציא את כוחותיו מחרקוב על מנת להימנע מכיתור. אך בהמשך הצליח לכבוש את העיר מחדש במרץ 1943. הוא פיקד על קורפוס הפאנצר של האס אס שכלל את דיוויזיות האס-אס הראשונה, השנייה והשלישית במהלך קרב קורסק. אחרי קרב קורסק, צורפו לפיקודו גם דיוויזיות האס התשיעית והעשירית, והוא נשלח לאיטליה, ולאחר מכן לצרפת, שם פיקד עליהם בשלבים הראשונים של המערכה בנורמנדי. לאחר מותו של פרידריך דולמן (מפקד הארמייה השביעית), האוסר קיבל את תפקידו.
במהלך הלחימה בקרב פאלז, האוסר נותר עם פקודיו עד לפציעתו (הוא נורה בלסת). בהמשך המלחמה קודם לדרגת אוברסט-גרופנפיהרר וגנרל-אוברסט (דרגה אחת מעבר לדרגת רב-אלוף) של הוואפן אס-אס באוגוסט 1944, ולבסוף קודם למפקד קבוצת ארמיות G מה-28 בינואר עד 3 באפריל 1945. 
בסיום המלחמה היה תחת פיקוד גנרלפלדמרשל אלברט קסלרינג.
במשפטי נירנברג הגן בתקיפות על הוואפן אס-אס, והכחיש שלזרוע הצבאית הזו הייתה מעורבות כלשהי בפשעי מלחמה.
עונת 2009 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  27 בינואר 2009 – 15 ביולי 2009 (170 ימים)
 מספר משתתפות:  38
 הזוכה:  ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה
 מספר משחקים:  138
 מספר שערים:  323 (2.34 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  2,416,216 (17,509 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (8) מאורו בוסלי ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה
 השחקן המצטיין:  חואן סבסטיאן ורון ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה
 → 20082010 ←
עונת 2009 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-50 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל, והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-27 בינואר 2009 והתחרות הסתיימה ב-15 ביולי 2009. בתחרות השתתפו 38 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.
התחרות הסתיימה בניצחון של אסטודיאנטס לה פלאטה, וזאת בפעם הרביעית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 38 קבוצות:
ברזיל,ארגנטינה - 5 כל אחת
אקוודור - 4
קולומביה, פרו, צ'ילה,בוליביה,אורוגוואי, פרגוואי, ונצואלה, מקסיקו- 3 (כל אחת)
בתחילה 12 קבוצות (1 מכל המדינות המשתתפות ו-2 מאקוודור) התחרו על 6 מקומות במשחקי הבתים.
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, ושתי קבוצות מכל בית העפילו לשלב השני. החל מהשלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על ניצחון הוענקו שלוש נקודות ועל תיקו נקודה בודדת.
במידה ומספר קבוצות בבית סיימו עם אותו מספר נקודות, ההכרעה הייתה נקבעת לפי סדר חשיבותם של התנאים הבאים: יתרון בהפרש שערים, יתרון בשערים שנכבשו, חוק שערי חוץ, בעיטות עונשין. בסדרת הגמר חוק שערי חוץ לא בתוקף. במקומו הייתה תוספת זמן ובעיטות עונשין במידת הצורך.
הקבוצות דורגו בהתאם להישגיהן בשלב הבתים: 1-8 מנצחות הבית, 9-16 הקבוצות שסיימו במקום השני.
השלבים המתקדמים > סדרת הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 ביולי 2009 | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | 0 - 0 | ברזיל קרוזיירו | אצטדיון סיודד דה לה פלאטה, לה פלאטה, ארגנטינה צופים: 52,000 שיפוט: אורוגוואי חורחה לריונדה |
| 8 ביולי 2009 |  |  |  | אצטדיון סיודד דה לה פלאטה, לה פלאטה, ארגנטינה צופים: 52,000 שיפוט: אורוגוואי חורחה לריונדה |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 ביולי 2009 | ברזיל קרוזיירו | 1 - 2 | ארגנטינה אסטודיאנטס לה פלאטה | מינייראו, בלו הוריזונטה, ברזיל צופים: 65,000 שיפוט: צ'ילה קרלוס שנדיה |
| 15 ביולי 2009 | אנריקה  52' |  | גסטון פרננדס  57' מאורו בוסלי 72' | מינייראו, בלו הוריזונטה, ברזיל צופים: 65,000 שיפוט: צ'ילה קרלוס שנדיה |
ענן

ערך זה עוסק בתופעה מטאורולוגית של אדים בשמיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תהליך התהוות עננים.
עננים בצבע
עננים בגבהים שונים, מעל ומתחת לפסגת הר החרמון
השתקפות העננים על חול הים
ענן (נקרא גם עב, נָשִׂיא) הוא ריכוז טיפות מים או גבישי קרח מיקרוסקופיים, אשר התהוו כתוצאה מתהליך התעבותם של אדי מים הנמצאים במצב רוויתי בנוכחות גרעיני התעבות.