stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שריל קמפבל
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1974 |  | Affairs of the Heart | אמה גוסלין |  |
| 1975 | אדוארד המלך | Edward the King | הנסיכה ביאטריס |  |
| 1975 |  | Within These Walls | סוזן קרפנטר | בפרק "Long Shadows" |
| 1976 |  | Killers | מיס דאנקן |  |
| 1978 | מטבעות מן השמיים | Pennies From Heaven | איילין |  |
| 1978 |  | The Sweeney | אריקה טיילור |  |
| 1978 | לילי | Lillie | שרה ברנאר |  |
| 1979 |  | Malice Aforethought | מדלן קרנמיר |  |
| 1979 | עדות נעורים | Testament of Youth | ורה בריטיין |  |
| 1981 | תעלומת שבעת המחוגים | The Seven Dials Mystery | ליידי איילין "באנדל" ברנט |  |
| 1984 |  | A Winter Harvest | קרוליין אסהרסט |  |
| 1985 |  | Absurd Person Singular | אווה ג'קסון |  |
| 1986 | מיס מארפל | Miss Marple | גריזלדה קלמנט | בפרק "The Murder at the Vicarage" |
| 1987 |  | A Sort of Innocence | אליזבת פלוז |  |
| 1990 |  | Centrepoint | מריה ורינג |  |
| 1990 |  | Boon | פמלה דרייק |  |
| 1990 | המפקח מורס | Inspector Morse | סילבי מקסטון | בפרק "The Infernal Serpent" |
| 1991 | שרלוק הולמס | Sherlock Holmes | ליידי פרנסס קרפקס | בפרק "The Disappearance of Lady Frances Carfax" |
| 1992 |  | The Secret Agent | ויני ורלוק |  |
| 1992 | המפקח מגרה | Maigret | אלין בוש |  |
| 1996 | ברמוול | Bramwell | אמילי קוקסון |  |
| 1997 | הטחנה על הנהר | The Mill on the Floss | בסי טוליבר |  |
| 1999 |  | Wing and a Prayer | לואיז מקאליסטר |  |
| 1999 |  | A Touch of Frost | דיאנה גריי |  |
| 2000 |  | Monsignor Renard | מדלן קלאבו |  |
| 2000 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | סנדרה מק'קילופ | בפרק "Beyond the Grave" |
| 2001 | העולם על פי מלמוט | The Way We Live Now | ליידי קרבורי | מיני-סדרה |
| 2002 | המלחמה של פויל | Foyle's War | אמילי גסקוין | בפרק "A Lesson in Murder" |
| 2003 | ויליאם ומרי | William and Mary | מולי גילקרסט |  |
| 2005 |  | To the Ends of the Earth | ליידי סומרסט |  |
| 2005 | להעיר את המתים | Waking the Dead | מורין האנט | בפרק "Undertow" |
| 2005 |  | Funland | ואלרי הינצ'קליף |  |
| 2006 |  | Kenneth Williams: Fantabulosa! | לואי ויליאמס |  |
| 2006 | דיאל ופסקו | Dalziel and Pascoe | ג'ין סווינבנק | בפרק "Fallen Angel" |
| 2006 | ספוקס | MI5 | ממלאת מקום ראש הממשלה |  |
| 2007 | פיפ שואו | Peep Show | פני צ'פמן |  |
| 2008 | לואיס | Lewis | ואלי הלם | בפרק "Music to Die For" |
| 2008 | פוארו | Agatha Christie's Poirot | ליידי בוינטון | בפרק "Appointment with Death" |
| 2010 | הרפתקאות שרה ג'יין | The Sarah Jane Adventures | אושן ווטרס | בפרק "The Vault of Secrets" |
| 2011 | חדר מיון | Casualty | מרים טרנר |  |
| 2012 | מיילדת | Call the Midwife | ליידי בראון |  |
| 2013 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | ויוויאן סטנינגטון | בפרק "The Sicilian Defense" |
| 2015 | דוקטור פוסטר | Doctor Foster | הלן פוסטר |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Slide, Anthony (1996). Some Joe You Don't Know: An American Biographical Guide to 100 British Television Personalities. Greenwood Publishing Group. p. 39. ISBN 978-0-313-29550-8.
1 2 3  "Looks Worth Yards of Dialog", Independent.co.uk, 18 October 1992.
1 2 3  Will Scott (20 בינואר 2003). "Cheryl Campbell: interviewed January 2003". Dorset Echo. נבדק ב-1 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Charles Spencer, ‏For mirth and mayhem this is matchless, The Telegraph, 15 August 2003
| זוכות פרס באפט"א לטלוויזיה לשחקנית הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1952–1959 | גוג'י וית'רס (1955) • וירג'יניה מקינה (1956) • רוזלי קראצ'לי (1957) • גוון ווטפורד (1959) |  |
| 1960–1979 | קתרין לייסי (1960) • בילי וייטלו (1961) • רות דאנינג (1962) • ברנדה ברוס (1963) • ויוויאן מרצ'נט (1964) • קתרין בלייק (1965) • גוון ווטפורד (1966) • ונסה רדגרייב (1967) • ג'ודי דנץ' (1968) • ונדי קרייג (1969) • מרגרט טייזאק (1970) • אנט קרוסבי (1971) • פטרישה הייז (1972) • בילי וייטלו (1973) • סיליה ג'ונסון (1974) • לי רמיק (1975) • אנט קרוסבי (1976) • שאן פיליפס (1977) • פנלופה קית' (1978) • פרנצ'סקה אניס (1979) |  |
| 1980–1999 | שריל קמפבל (1980) • פגי אשקרופט (1981) • ג'ודי דנץ' (1982) • בריל ריד (1983) • קוראל בראון (1984) • פגי אשקרופט (1985) • קלייר בלום (1986) • אנה מאסי (1987) • אמה תומפסון (1988) • ת'ורה הירד (1989) • דיאנה ריג (1990) • ג'רלדין מקיואן (1991) • הלן מירן (1992) • הלן מירן (1993) • הלן מירן (1994) • ג'ולייט אוברי (1995) • ג'ניפר אילי (1996) • ג'ינה מקי (1997) • דניאלה נרדיני (1998) • ת'ורה הירד (1999) |  |
| 2000–היום | ת'ורה הירד (2000) • ג'ודי דנץ' (2001) • ג'ולי וולטרס (2002) • ג'ולי וולטרס (2003) • ג'ולי וולטרס (2004) • אנמריה מרינקה (2005) • אנה מקסוול מרטין (2006) • ויקטוריה ווד (2007) • איילין אטקינס (2008) • אנה מקסוול מרטין (2009) • ג'ולי וולטרס (2010) • ויקי מק'קלור (2011) • אמילי ווטסון (2012) • שרידן סמית' (2013) • אוליביה קולמן (2014) • ג'ורג'ינה קמפבל (2015) • סוראן ג'ונס (2016) • שרה לנקשייר (2017) • מולי וינדזור (2018) • ג'ודי קומר (2019) • גלנדה ג'קסון (2020) • מיקיילה קול (2021) • ג'ודי קומר (2022) • קייט וינסלט (2023) • שרה לנקשייר (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810695391805606  BnF: cb140539766 (data)  ISNI: 0000 0000 7841 0676  NKC: pna2008456689  SUDOC: 235019771  VIAF: 76517975   WorldCat (עם VIAF): 76517975
שביל עיזים

שביל עיזים שנוצר על ידי דייגים על גדת המרזי
שביל עיזים (מכונה גם מרעול – הלחם של המילים "מרעה" ו"משעול") הוא שביל צר, לא מתוכנן, שנוצר כתוצאה משחיקה מכנית שנגרמה על ידי תנועת בני אדם או בעלי חיים. השביל מייצג בדרך כלל את המסלול הקצר ביותר או הקל ביותר לניווט בין מוצא ליעד. רוחב השביל ומידת השחיקה של פני השטח שלו מצביעים בדרך כלל על היקף התנועה שעוברת בו.
היווצרות

פעמים רבות נוצרים שבילי עיזים מקיצורי דרך שנעשו מטעמי נוחיות במקומות בהם נתיבים סלולים עושים מסלול ארוך יותר או מעגלי יותר, מכילים פערים או כלל אינם קיימים.
לאחר שדרך נוצרה תוך רמיסת הצמחייה הטבעית, נוטה התנועה שלאחר מכן להצמד לאותו נתיב קיים בעליל (כיוון שזה נוח יותר מלרמוס שביל חדש), והרמיסה החוזרת ונשנית תכרסם ותהדק עוד יותר את כיסוי הקרקע שנותר, וכן תפגע באיכות הקרקע לצמחייה. בסופו של התהליך, נוצר שביל הנראה בבירור וניתן לעבור בו בקלות, שבני אדם ובעלי חיים כאחד נוטים להעדיף.
שבילי עיזים מהווים את הבסיס הראשוני לשבילי טיול מסומנים ולסינגלים לאופניים. באופן היסטורי, שבילי עיזים היו התחלתם של רבים מהנתיבים הראשיים הקיימים כיום. דוגמה מתועדת מוקדמת לכך הן שדרות ברודוויי בניו יורק, העוקבות אחר שביל Wecquaesgeek שקדם לקולוניזציה האמריקאית.
פגיעה בטבע

שבילי עיזים חותכים לעיתים דרך בתי גידול רגישים ואזורים המיועדים לשימור, ומאיימים על חיות הבר ועל אבטחת שמורות הטבע. עם זאת, הם גם מספקים למנהלת הפארק או השמורה סמנים של ריכוז פעילות. בפארק הלאומי יוסמיטי, למשל, נעזר שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית בשבילי עיזים אלה כדי להנחות את תוכנית הניהול שלו.
מחקרי רמיסה תיעדו בעקביות שהשפעות על קרקע וצמחייה מתרחשות במהירות עם שימוש ראשוני בשבילי עיזים. רק 15 מעברים באתר יכולים להספיק כדי ליצור שביל מובחן, שקיומו מושך אחר כך שימוש נוסף. בשל כך, גופי שמירת טבע מנחים מטיילים שלא לסטות משבילי טיול מסומנים. מנהלי קרקעות משתמשים במגוון דרכים לחסום היווצרות שבילי עיזים, כולל גדרות, צמחייה צפופה ושילוט, אך אף אחת מהן אינה חסינה בפני תקלות.
פיתוח שטח

עיצוב שבילים מודרני מנסה להימנע מהצורך בחסמים והגבלות, על ידי התאמה בין פריסת השבילים לצורכי המשתמשים באמצעות עיצוב פיזי והסברה.
מעצבי נוף מתאימים לעיתים את הנוף לשבילי העיזים הקיימים על ידי סלילתם, ובכך משלבים אותם ברשת הנתיבים הרשמית במקום לחסמם. פרקטיקה אפשרית בתכנון פיתוח של שטח היא השארתו ללא נתיבים באופן מלא או חלקי, בהמתנה לראות היכן ייווצרו שבילי עיזים וסלילתם לאחר מכן.
בתכנון עירוני נעשה שימוש בשבילי עיזים לניתוח דפוסי תנועה עבור אופן נסיעה נתון. לדוגמה, מחקר התחבורה באזור שיקגו משנת 1959 השתמש בשבילי עיזים כדי להמחיש את בחירות הנוסעים בנוגע לנסיעות ברכבת וברכבת התחתית.
ראו גם

טרק (טיול)
הערות שוליים

↑  Tomes, Hannah (9 ביולי 2022). "The twists and turns of 'desire paths'". The Spectator. נבדק ב-10 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lubell, Mark. "ESP172 Lecture 9: National Parks" (PDF). University of California, Davis.
↑  Hampton, Bruce; Cole, David (1988). Soft paths: how to enjoy the wilderness without harming it. Harrisburg, PA: Stackpole Books. ISBN 978-0-8117-2234-6.
↑  State of Illinois. (1959) "Chicago Area Transportation Study" p. 40. State of Illinois, Springfield, IL. Retrieved 14 March 2012 from Paul V. Galvin Library, Illinois Institute of Technology.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7598336-9 
שביל עיזים "חותך" מדרכה מתעקלת, אוניברסיטת אוהיו
שביל סובב מכתש רמון

שביל סובב מכתש רמון הוא טרק מעגלי באורך כ־130 ק"מ בנגב, המקיף את מכתש רמון. השביל סומן ב־2016 ובאותה שנה הופקו מפות השביל וספר המתאר את המסלול. את השביל יזם בשנת 2010 נדב טאובה, תושב מצפה רמון. השביל מחבר מספר שבילים קיימים, ומסומן בצבע לבן סגול לבן או עיגול סגול על רקע לבן המוטבע על גבי סימון שביל קיים.
מסלול השביל

רוב השביל עובר בשולי מכתש רמון, ובחלקיו עובר בתוך המכתש עצמו. ניתן ללכת את כל המסלול ברצף. יש חניוני לילה לאורך כל המסלול. חלקים מהמסלול חופפים למסלול שביל ישראל. החלוקה הרשמית היא לשמונה מקטעים, אבל ניתן לסיים אותו ב־4 עד 8 ימים.
מסלול השביל > מקטעי השביל (הקפה של מכתש רמון נגד כיוון השעון)

ממצפה רמון עד חניון לילה נחל ניצנה – מקטע שעובר לאור המצוק הצפוני של מכתש רמון. נקודות ציון: מרכז המבקרים, הר גמל, בור חמת.
מחניון לילה נחל ניצנה עד חניון לילה בורות לוץ – מקטע שעובר בין בורות מים עתיקים ושרידיו של בוסתן. נקודות ציון: הר רמון.
מחניון לילה בורות לוץ עד חניון לילה הר עידו – נקודות ציון: מצפור מעלה ערוד, הרוג'ומים על הר עידו.
מחניון לילה הר עידו עד חניון לילה מפער פיטם – נקודות ציון: גב עודד, הר עודד.
מחניון לילה מפער פיטם ועד חניון לילה נחל נקרות מערב – נקודות ציון: זקיף רמון, קיר האמוניטים, מחצבות גבס.
הר סהרונים, שולי מכתש רמוןמחניון לילה נחל נקרות מערב עד חניון בארות –  נקודות ציון: הר סהרונים, נחל נקרות, פרסת נקרות, חאן סהרונים, עין סהרונים.
מחניון בארות עד חניון לילה הר ארדון – נקודות ציון: נחל ארדון, גבעת חרוט, הר ארדון.
מחניון לילה הר ארדון עד מצפה רמון – נקודות ציון: מעלה מחמל, מצד מחמל.
ראו גם

מכתש רמון
לקריאה נוספת

רותי טבזנסקי, חלון למכתש רמון – מסלול סובב רמון, מו”פ מדבר וים המלח, מצפה רמון ורשות הטבע והגנים, 2016
הערות שוליים

↑  אוהד הנווד, אוהד הנווד עושה את שביל סובב מכתש רמון, באתר ynet, 6 במאי 2022
הר עידו - יער הרוג'ומים. מקטע שלישי בשביל סובב מכתש רמון
נוף מזקיף רמון
רישיון נהיגה (ישראל)

רישיון נהיגה ישראלי משנת 1964, מהראשונים שהופקו במחשב, מודפס על גבי כרטיס ניקוב. הרישיון כולל נהיגה בטרקטור ובמכונה ניידת חקלאית, כפי שקיבל אז אוטומטית כל מי שקיבל רישיון לרכב פרטי. אגרת הרישיון: 13 ל"י.
צידו הקדמי של כרטיס רישיון נהיגה בישראל
צידו האחורי כרטיס רישיון נהיגה בישראל
רישיון נהיגה ניתן בישראל לתלמידי נהיגה שעברו בהצלחה מבחן עיוני ומעשי בנהיגה. כללי מתן הרישיון מוסדרים בפקודת התעבורה ובתקנות התעבורה.
בשנת 1960 כ-5% מאזרחי ישראל החזיקו ברישיון נהיגה, וב-1975 כ-21% מאזרחי ישראל החזיקו ברישיון נהיגה. בשנת 2019 71% מאזרחי ישראל בגיל 17 ומעלה (החלק באוכלוסייה שזכאי להוציא רישיון) החזיקו ברישיון נהיגה. בשנת 2020 כ-49% מהאוכלוסייה הכללית בישראל החזיקו ברישיון.
תהליך הוצאת הרישיון

ניתן להוציא רישיון נהיגה בישראל מגיל 16 לדרגה הנמוכה ביותר, טרקטור (1). בהתאם לשינוי שהתקבל באפריל 2013, החל מ-1 ביולי 2013 ניתן להוציא רישיון נהיגה לרכב פרטי מגיל 16 ותשעה חודשים, קודם לכן ניתן היה להוציא רישיון נהיגה לרכב פרטי ומסחרי מגיל 17 ומעלה. את לימודי הנהיגה ניתן להתחיל בגיל 16 וחצי.
קבלת הרישיון כרוכה במעבר בדיקות רפואיות, מבחן עיוני (תאוריה) ומבחן נהיגה מעשי (טסט), אליו ניתן לגשת רק לאחר מעבר כמות מינימלית של שיעורים נדרשים.
כמו כן נדרש "בוחן פנימי", המבוצע על ידי מורה אחר מאותו בית ספר לנהיגה (לרוב המנהל המקצועי של אותו בית ספר, אלא אם הוא המורה המלמד).
אורך מבחן הנהיגה המעשי ("טסט") תלוי בסוג הרכב:
רכב דו-גלגלי – 20 דקות
רכב פרטי – 30 דקות
משא כבד או אוטובוס – 60 דקות
בשונה מרכבים אחרים, המבחן המעשי עבור רכב דו-גלגלי מתחלק לשני חלקים: מבחן שליטה ומבחן דרך.
מבחן שליטה: מבחן זה נערך במגרש סגור, על-פי רוב במקום שבו לומדים נהיגה. המבחן כולל נסיעה בשמיניות בלי להוריד רגל מרגלית הרכב ונסיעה עקלתונית (סלאלום) בין נקודות במגרש. הצלחה במבחן זה הכרחית על מנת לבצע מבחן דרך. בעלי רישיון נהיגה שמבקשים להוציא רישיון בדרגת A2 יעברו רק מבחן שליטה אך יבצעו גם האצה ובלימה במהלך המבחן. ניתן לבצע עד שני מבחני שליטה. מי שנכשל במבחן שני נדרש לעמוד שוב במבחן נהיגה עיוני ומעשי.
מבחן דרך: כמו לכל רכב, מתקיים על הכביש ונועד לבחון הכרה ותפעול של כלי הרכב, השתלבות בתנועה, ציות לחוקי התנועה והתנהגות נכונה בכביש.
רישיון נהיגה על טרקטור ניתן להוציא החל מגיל 16. הלימוד חייב להתבצע בקורס קבוצתי, ולא בשעורים פרטיים. לאופנוע בנפח מנוע עד 125 סמ"ק ניתן להוציא רישיון גם כן בגיל 16, אבל עד גיל 17 נדרשת הסכמת ההורים או האפוטרופוס החוקי.
מאז מעבר רישיונות הנהיגה הישראליים לכרטיסי פלסטיק בשנת 1992, מודפסים רישיונות הנהיגה הישראליים כולם בדפוס בארי. ברוב המקומות בישראל, רישיון הנהיגה הישראלי (הכולל גם את תמונת בעל הרישיון) מהווה אמצעי זיהוי תקף.
דרגות הרישוי

בינואר 2007 עבר רישיון הנהיגה הישראלי שינוי ודרגות הרישוי הותאמו לדרגות הרישוי הנהוגות באיחוד האירופאי (אם כי עדיין קיימים הבדלים מסוימים במדינות האיחוד):
דרגה A2 - רישיון לרכב דו גלגלי בנפח מנוע עד 125 סמ"ק והספק מנוע עד 14.9 כ"ס (11 קילוואט). (בעבר היה עד 50 סמ"ק)
דרגה A1 - רישיון לרכב דו גלגלי בהספק מנוע עד 47.46 כ"ס (35 קילוואט) או עד 400 סמ"ק, לאופנועים בהם לא מצוין הספק המנוע. (בעבר היה עד 500 סמ"ק - בעלי רישיון זה הוגבלו ל-54.4 כ"ס במקום 33.9 כ"ס, לאחר כניסת החוק לתוקף)
דרגה A - רישיון לרכב דו גלגלי ללא הגבלת הספק או נפח - כל כלי הרכב הדו גלגליים.
דרגה B - רישיון לרכב פרטי-מסחרי עד 3.5 טון ועד 8 נוסעים בנוסף לנהג (מי שהוציא רישיון מדרגה זו לפני 1 בינואר 2007 רשאי לנהוג ברכב עד 4 טון, בישראל בלבד)
דרגה C1 - רישיון למשאית עד 12 טון (מי שהוציא רישיון מדרגה זו לפני 1 בינואר 2007 רשאי לנהוג ברכב עד 15 טון, בישראל בלבד)
דרגה C - רישיון למשאית ללא הגבלת משקל
דרגה D3 - רישיון למיניבוס פרטי עד 5 טון
דרגה D2 - רישיון למיניבוס ציבורי עד 5 טון
דרגה D1 - רישיון למונית, רכב סיור ומיניבוס עד 5 טון ועד 19 נוסעים
דרגה D - רישיון לאוטובוס
דרגה C+E - רישיון לרכב מנועי מסחרי ורכב עבודה במשקל כולל מותר מעל 3,500 ק"ג גם אם צמוד אליו גרור או נתמך
דרגה 1 - רישיון לטרקטור (ייחודי לישראל)
הרישיונות יכולים להיות מוגבלים לרכב אוטומטי בלבד. זאת אם לימוד הנהיגה התבצע ברכב אוטומטי.
דרגות הרישוי > היתרי נהיגה נוספים

מעבר לדרגות הרישוי, קיימים סוגים שונים של היתרים לצורך נהיגה על כלי רכב מסוימים, לדוגמה היתר 101 מאפשר לנהוג בכבאית, היתר 102 מאפשר לנהוג באמבולנס, היתר 103 מאפשר לנהוג ברכב חילוץ וכו'.
ברישיון הנהיגה של בעל ההיתר, מצוין כי הוא רשאי לנהוג ברכב מושא ההיתר. לדוגמה, ברישיונו של בעל היתר 102 מצוין: 'רשאי לנהוג ברכב ביטחון מסוג כבאית'.
דרגות הרישוי > היתרי נהיגה נוספים > כמות מינימלית של שיעורים לפי דרגות

הכמות המינימלית של שיעורים הנדרשת לדרגות הרישיון השונות היא:
דרגה A2 - לפחות 15 שיעורים/ בעלי רישיון נהיגה מדרגה B חייבים רק במבחן שליטה.
דרגה A1 - לפחות 15 שיעורים. בעלי רישיון נהיגה מדרגה A2 חייבים בשמונה שיעורים
דרגה A - לפחות שמונה שיעורים
דרגה B - לפחות 28 שיעורים
דרגה C1 - לפחות 32 שיעורים. בעלי רישיון נהיגה מדרגה B חייבים ב–20 שיעורים
דרגה C - לפחות 20 שיעורים
דרגה C+E - לפחות 12 שיעורים. לרכב מחובר או מורכב - 8 שיעורים
דרגה D - בעל רישיון נהיגה דרגה B חייב ב-40 שיעורים. בעל רישיון נהיגה מדרגה C1 חייב ב-30 שיעורים
דרגה 1 - שמונה שיעורים לחסרי רישיון נהיגה. בעל רישיון נהיגה חייב בשישה שיעורי נהיגה
דרגות הרישוי > רישיון להפעלת ציוד מכני הנדסי

משרד התחבורה ומשרדי הרישוי מטפלים גם ברישיונות הפעלת ציוד מכני הנדסי (צמ"ה). בתקנות התעבורה כלי הצמ"ה מוגדרים כ"מכונה ניידת" ובדרך כלל כדי להפעילם נדרש רישיון דרגה 1, המסמיך לנהיגה על טרקטור אך מתיר גם הפעלת כלי צמ"ה שונים, עם הגבלות שונות. בשביל הפעלת כלי צמ"ה זחליים מספיק רישיון דרגה 1, אך בשביל הפעלת כלי צמ"ה אופניים, דרושים רישיונות מדרגה 1, 3 ועד 13 בהתאם למשקל של הכלי (כך למשל, הפעלת יעה אופני במשקל 15 טון מחייבת רישיון מדרגה 3).
בדרך כלל לפני קבלת רישיון להפעלת כלי צמ"ה עובר המפעיל קורס המכשיר אותו להפעיל כלי צמ"ה שונים ולהתמקצע בכלי אותו הוא מעוניין להפעיל. בישראל, קיימים קורסי הפעלת צמ"ה במכללה הטכנולוגית להנדסת מכונות הדסה נעורים, וכן במכללת רופין בשיתוף טרקטורים וציוד ITE, יבואנית קטרפילר בישראל. מסגרת הכשרת מפעילי הצמ"ה הגדולה והידועה ביותר היא בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ) בצה"ל - בה חיל ההנדסה הקרבית מעביר קורסי צמ"ה שונים ובהם הכשרה בהפעלת כלי צמ"ה (זחליים - שלב 07, ואופניים - שלב 08), פיקוד על כלי צמ"ה וניהול עבודות ומיזמי הנדסה (מעין הכשרה בקבלנות בנייה ועבודות הנדסה). כלל ההסמכות והרישיונות שמעניקים קורסי הצמ"ה הצבאיים תקפים גם באזרחות ומוכרים על ידי משרד העבודה והרווחה ומשרד התחבורה.
דרגות הרישוי > רישיון מלגזה בישראל

החל מ-1 בספטמבר 2006 חובה בישראל לקבל רישיון נהיגה לצורך שימוש במלגזה. ההיתר להפעלת מלגזה נרשם ברישיונו של הנהג ככל שעבר הכשרה. התנאים הם רישיון נהיגה בר תוקף, גיל 18 לפחות והכשרה. כיום יש שתי דרגות רישוי למלגזה, וזאת בכפוף לדרגת רישיון הנהיגה של המבקש:
בעלי דרגה 1 (טרקטור) ודרגה B (פרטי עד 3.5 טון) רשאים להפעיל מלגזה בעלת כושר נשיאה (הרמה) עד 20 טון.
בעלי דרגה C1 ומעלה רשאים להפעיל כל מלגזה.
תוקף רישיון הנהיגה

רישיון נהיגה מונפק לתקופה שאורכה עד גיל 70 לכל היותר. במקרים הבאים מונפק הרישיון לתקופה קצרה יותר:
נהגים חדשים צעירים (מתחת לגיל 24): חצי שנה.
נהגים חדשים: שנתיים
נהגים ותיקים (מגיל 70; נהגים מקצועיים מגיל 60) ונהגים מקצועיים: חמש שנים
תושבים ארעיים ובעלי דרכונים זרים: עד חצי שנה, לא מונפק רישיון קבוע
סטטיסטיקה

מספר בעלי רישיון נהיגה ישראלי לאורך השנים (באלפים):
מחוץ לישראל

בחלק ניכר ממדינות העולם אין מכירים עדיין ברישיון הישראלי הממוחשב, ועל בעלי רישיון ישראלי המבקשים לנהוג מחוץ לישראל להוציא בנפרד רישיון נהיגה בינלאומי, שהוא למעשה תרגום של הרישיון הישראלי לשפות שונות. עם זאת, רישיון הנהיגה הישראלי מכיל כיתוב לועזי (מתחת לכיתוב העברי), ומתקבל בסוכנויות השכרת רכב רבות ברחבי העולם כרישיון נהיגה תקף, ובמספר גדל והולך של מדינות, ובהן ארצות הברית ומרבית מדינות אירופה, ניתן להשתמש ברישיון הישראלי הממוחשב, שעבר התאמה לתקינה האירופית. בישראל ניתן להנפיק רישיון נהיגה בינלאומי אצל זכייניות מטעם המדינה, אשר מתחלפות מעת לעת. כיום הזכייניות הן איסתא (ממס"י) ופמי פרמיום (חברה למתן שירותים). הנפקתו כרוכה בתשלום, ותוקפו ל-3 שנים. רישיון הנהיגה הבינלאומי תקף רק כאשר הרישיון הישראלי צמוד אליו.
השימוש ברישיון הישראלי עשוי להיות מוגבל לפי זמן השהייה בארץ היעד, סוג השהייה, גיל הנהג, או הגבלות אחרות בכפוף לחוקי המדינה המארחת. על פי המלצת משרד התחבורה יש לבדוק כל מקרה לגופו, ולקחת בחשבון כי חלק מגופי האכיפה ונותני השירות אינם מודעים להכרה ברישיון הישראלי.
מחוץ לישראל > התאמה לתקן האירופי

האיחוד האירופי הגדיר קווים מנחים לעיצוב הרישיון של הנוהגים בתחומו. חלק מההנחיות אינן רלוונטיות עבור מדינת ישראל, כגון סממנים סמליים של האיחוד (לדוגמה, רקע כחול עם כוכבים צהובים ובמרכזם אות המדינה). ב-2007, עם השינוי בדרגות הרישוי, עבר רישיון הנהיגה הישראלי עיצוב מחודש, בו הותאם (באופן חלקי בלבד) לקווים המנחים של האיחוד האירופאי.
הוגדרו סעיפים מחייבים לתצוגה של המידע על גבי הרישיון הישראלי. בחזית הרישיון הישראלי (צד א') יצוינו הסעיפים הבאים:
1. שם משפחה
2. שם פרטי
3. תאריך לידה ומקום הלידה
4. תאריך לידה עברי (אלא אם בעלי הרישיון ביקשו אחרת)
4a. תאריך הפקת הרישיון (זהו תאריך חידוש הרישיון שאינו קובע ותק)
4b. תאריך תפוגת הרישיון או מקף אם הרישיון אינו מוגבל
4c. שם הסמכות הממונה (יכול להופיע גם על גב הרישיון)
4d. מספר תעודת הזהות
5. מספר רישיון הנהיגה
6. תמונה
7. חתימה
8. מען (לא חובה)
9. פירוט הדרגות המותרות לנהיגה
בגב הרישיון הישראלי (צד ב') יצוינו הסעיפים הבאים:
טבלת המפרטת את דרגות הנהיגה כאשר לכל סעיף בטבלה עמודה עם הסעיפים הבאים:
10. תאריך קבלת דרגת הרישוי (הסעיף הקובע לוותק הנהג)
11. תאריך תפוגת דרגת הרישוי
12. מידע נוסף הנוגע לדרגת רישוי מסוימת
סעיפים 13 ו-14 הם מקום שמור ומוגדרים על פי הצורך בכל מדינת-איחוד באופן פרטני.
בתחילה הציג גב הרישיון הישראלי (צד ב') את טבלת דרגות הנהיגה בלבד ולא פירט אף לא אחד מהסעיפים 10 עד 14. סעיף 10 חשוב במיוחד לישראלים המבקשים לנהוג מחוץ לישראל, כיוון שבאמצעותו ניתן להוכיח ותק לצורכי השכרת רכב. ישראלים רבים שביקשו לנהוג מחוץ לישראל גילו להפתעתם שאינם יכולים להוכיח את ותק הנהיגה האמיתי שלהם, ולכן תיקן משרד התחבורה הישראלי את הרישיון הישראלי והוסיף את הסעיף.
סעיף 4a אמנם מציין את תאריך הפקת הרישיון, אך כיון שבישראל היה נהוג לחדש את רישיון הנהיגה מדי כמה שנים (לעומת רוב מדינות האיחוד, שבהן אין תוקף הרישיון פג לעולם ולכן תאריך ההפקה הוא גם הוותק), נוצר מצב בו נהגים וותיקים קיבלו תנאי השכרה / דו"חות או כלל לא יכלו לשכור כלי־רכב, כאילו היו נהגים חדשים.
כמו כן חסרים ברישיון סעיף 4c (סמכות ממונה), שהושמט משום שבישראל קיים רק גוף רישוי נהיגה אחד - משרד התחבורה, וכן סעיף 7 (חתימה), שהושמט מכיוון שבישראל רישיון נהיגה לא משמש כתעודה מזהה כמו ברוב מדינות אירופה, ובישראל החתימה נמצאת בספח תעודת הזהות.
נהיגה ללא רישיון

נהיגה ללא רישיון אסורה על פי חוק. סעיף 10 לפקודת התעבורה אוסר על נהיגה ללא רישיון בתוקף ומטיל אחריות על מי שמרשה למי שאין לו רישיון לנהוג ברכבו. באופן כללי מבדילים בין נהיגה ללא רישיון בתוקף של אדם שהיה לו רישיון אך תוקפו פג לבין אדם שמעולם לא היה לו רישיון נהיגה: בעוד שעל מי שנהג ברכב לאחר שפג תוקפו של רישיונו נוהגים בתי המשפט להטיל בעיקר קנסות, על מי שנתפס נוהג ללא שהיה לו רישיון כלל מוטלים עונשי שלילת רישיון, מאסר על תנאי ולעיתים גם מאסר בפועל שיכול להגיע עד שנתיים מאסר.
הערות שוליים

1 2  ש. בר-כהן, הביטוח הוא מצרך עממי, חרות, 28 באוקטובר 1960
1 2  "מצבת הנהגים בישראל 2005", באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לוח 1, עמוד 23
↑  יהודה פואה, ‏"לצאת מהקווים: בשׂורה לתחבורה ביישובים הקטנים", השילוח,  16, אוקטובר 2019
1 2  מורשים לנהוג 2020, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  רישיונות נהיגה לכלי צמ"ה, באתר "רכב ותחבורה"
↑  קורס מפעילי ציוד מכני הנדסי במכללה הטכנולוגית להנדסת מכונות - הדסה נעורים
↑  מידע על הקורס: באתר זוקו שילובים, באתר מכללת רופין.
↑  פרסים - לנהגים זהירים, מעריב, 9 במאי 1967
↑  רישיון נהיגה בינלאומי, באתר רשות הרישוי של משרד התחבורה
↑  תומר הדר, בקרוב: תאריך לידה עברי ברישיון הנהיגה, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2019
אסף זגריזק, ברישיון של העולה צוין רק תאריך לועזי: "עברי - ליהודים בלבד", באתר ynet, 7 באוקטובר 2020
1 2  עד לאמצע 2018 מספר סעיף 4d היה מספר הרישיון, וסעיף 5 היה מספר תעודת הזהות
↑  מה העונש על נהיגה ללא רישיון?, באתר Askרלב"ד, ‏26 בדצמבר 2023
↑  נהיגה ללא רישיון, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏2 באפריל 2023
↑  אין הרתעה: הנערים שלא מפחדים לנהוג ללא רישיון, באתר וואלה, 23 באוקטובר 2022
מסמך של משרד התחבורה ובו פירוט אודות דרגות רישיון הנהיגה בישראל (2019)
רישיון נהיגה בינלאומי, הונפק בישראל על ידי ממס"י 1965
דוגמה לגב רישיון נהיגה (צד ב') בגרמניה
רפאל בשן

| --- | --- |

רפאל בשן בשנות ה-50
 לידה:  20 בדצמבר 1930 דרזדן, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  9 בנובמבר 2000 (בגיל 69) 
 שם לידה:  Raphael Blumenstein = רפאל בלומנשטיין 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מדינה:  ישראל ישראל
 בן או בת זוג:  רות בונדי 
 פרסים והוקרה:  פרס סוקולוב (1962) 
 
רְפאל בשן (בלומנשטיין) (20 בדצמבר 1930 – 9 בנובמבר 2000) היה עיתונאי ומראיין ב"מעריב" ואחר כך ב"ידיעות אחרונות". בלט בעיתונות הישראלית בראיונותיו הייחודיים, שבהם הביא בין הטקסטים גם תיאור של הבעת ותגובת מרואייניו.
ביוגרפיה

בשן נולד בשם רפאל בלומנשטיין בל' בכסלו תרצ"א 1930 בדרזדן שבגרמניה, בן ליעקב וסידוניה בלומנשטיין. בשנת 1933, לאחר עליית הנאצים לשלטון, עלה עם הוריו לארץ ישראל והמשפחה השתקעה בשכונת הדר הכרמל בחיפה. לאביו הייתה חנות נעליים על הכרמל (עד שלימים, בבגרותו של בשן, פשט את הרגל).
בגיל שלוש לקה בשן בשיתוק כתוצאה ממחלת הפוליו, שבאותה תקופה טרם נמצא לה חיסון. בעקבות המחלה נותרה ידו הימנית משותקת.
לימים ראיין בשן את אלברט סייבין, ממציא החיסון נגד חיידק פוליו, ולא הסתיר את התרגשותו.
על בשן עברה ילדות לא מאושרת עם הוריו ועם אחותו הצעירה רחל.
הוא התחנך בבית הספר הריאלי בחיפה. בבית הספר לא הצטיין בלימודיו ועבר לבית ספר דתי. לאחר שחזר בתשובה באופן מתון, היה לחבר ב"נוער מזרחי" והצטרף למחזור הראשון של הישיבה התיכונית (הפנימייה) מדרשיית נועם פרדס חנה. היה מעורכי ביטאון הישיבות. הוא לא סיים את לימודיו בישיבה התיכונית, ותחת זאת הלך ללמוד בישיבת "מרכז הרב" הציונית דתית יחד עם שמואל אבידור הכהן המבוגר ממנו, שאותו הכיר בשן כשהכהן היה מדריך בתנועה.