stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קיינן לונסדייל
ביוגרפיה

לונסדייל נולד בסידני לאב ממוצא אדו (אנ')-ניגרי ולאם ממוצא אוסטרלי-אירי-דני. ללונסדייל, יש 11 אחים ואחיות.
קריירה

תפקיד המשחק הראשון של לונסדייל היה ב-2007, בסרט Razzle Dazzle: A Journey into Dance (אנ'). בשנה שלאחר מכן, הוא הופיע בפרק של הדרמה הרפואית האוסטרלית, מלאכים בלבן (אנ'). לונסדייל שיחק גם בעונה השנייה ובעונה השלישית של סדרת הדרמת האוסטרלית, Dance Academy (אנ').
לונסדייל היה קריין פרסומת בפרסי המוזיקה של MTV אוסטרליה (אנ') למשך שנתיים וחצי ב-2014, הוא הוציא את הסינגל "One and Only", ב-iTunes. לאחר מכן, שיחק תפקיד משנה בסרט מ-2015, מורדים. לונסדייל הופיע גם בסרט מ-2016, נאמנים. בשנת 2016, הסינגל שלו, "Higher", נכלל באלבום האוסף של קונור פרנטה (אנ')‏, Culture, volume 5.‏ לונסדייל הופיע לאחר מכן בסרט מ-2016, שעה של גיבורים (אנ').
ב-2015 נבחן לונסדייל לסדרת הטלוויזיה "אגדות המחר", לתפקיד ג'פרסון ג'קסון. הוא לא עבר את האודישינים לתפקיד, ובמקום זאת הוא לוהק לתפקיד וולי ווסט (בנו הלא ידוע בעבר של ג'ו ווסט) לעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה, "הפלאש". לאחר מכן, הופיע כקיד פלאש בעונה השלישית. ב-2017 הופיע בעונה השלישית של "אגדות המחר". באותה שנה, הופיע לונסדייל גם בפרק אחד של "סופרגירל".
ב-2018 כיכב לונסדייל כבראם בסרט "באהבה, סיימון", המבוסס על הרומן "סיימון מוצא את דרכו" של בקי אלברטל. מאוחר יותר, אמר לונסדייל שהתפקיד עזר להשלים עם המיניות שלו. עם צאתו לאקרנים, זכה הסרט לביקורות חיוביות מצד המבקרים, ונאמר כי הסרט היה הסרט הראשון של אולפן גדול שהתמקד ברומנטיקה של נערים להט"בים.
ב-2019, כיכב לונסדייל בווידאו קליפ לשירה של קמילה קאבלו, "Liar".‏ במהלך השנים, הוא הוציא מספר שירים, וביניהם הסינגל "Rainbow Dragon".‏
חיים אישיים

לונסדייל מזהה את עצמו כקוויר, ואינו מזדהה עם תווית מיניות ספציפית.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2020: Rainbow Boy
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2015: Higher Vol. 1
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Razzle Dazzle: A Journey into Dance | להקת המחול של מיס אליזבת |  |
| 2015 | מורדים | אוריה פדרד |  |
| 2016 | שעה של גיבורים | אלדון חנון |  |
| 2016 | נאמנים | אוריה פדרד |  |
| 2017 | אקדמיה לריקוד: הקאמבק | אוליבר לויד |  |
| 2017 | לייק, שתף, עקוב | גארט |  |
| 2018 | באהבה, סיימון | בראם "בלו" גרינפלד |  |
| 2020 | Work It | ג'וליארד פמברוק |  |
| 2022 | My Fake Boyfriend | אנדרו |  |
| TBA | Weetzie Bat | ברווז |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | מלאכים בלבן | קורי | פרק: "Sons and Lovers" |
| 2012–2013 | אקדמיה לריקוד | אוליבר לויד | תפקיד חוזר (עונה 2); תפקיד ראשי (עונה 3) |
| 2015–2018, 2020 | הפלאש | וואלי ווסט/קיד פלאש | תפקיד ראשי (עונות 2–4), כוכב אורח מיוחד (עונות 5–6) |
| 2017–2018 | אגדות המחר | וואלי ווסט/קיד פלאש | תפקיד ראשי (עונה 3); כוכב אורח מיוחד (2 פרקים) |
| 2017 | סופרגירל | וואלי ווסט/קיד פלאש | פרק: "משבר בארץ-X, חלק 1" |
| 2018 | המירוץ לדראג: אולסטארס: עונה 4 | עצמו | שופט אורח; פרק: "Snatch Game of Love"‏ |
| 2020 | באהבה, ויקטור | בראם גרינפלד | כוכב אורח |
| 2020 | שווה (אנ') | ביירד רסטין (אנ') | פרק: "Black is Beautiful, Gay is Good!" |
| 2021 | Eden | קאם | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | פרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV | הנשיקה הטובה ביותר (יחד עם ניק רובינסון) | באהבה, סיימון | זכייה |  |
| 2018 | פרסי בחירת הנוער | הכימיה הטובה ביותר בסרט קולנוע (יחד עם ניק רובינסון) | באהבה, סיימון | מועמדות |  |
| 2021 | פרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה | המוזיקאי פורץ הדרך המצטיין | Rainbow Boy | בהמתנה |  |
אירוויזיון 1968

| --- | --- |

 מספר התחרות:  13 
 גמר:  6 באפריל 1968
 מנחים:  קייטי בויל 
 מנצח ראשי:  נורי פרמור
 רשת השידור המפיקה:  BBC
 מיקום האירוע:  בריטניה אלברט הול, לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת
 השיר הזוכה:  ספרד (1945-1977) ספרד - "La La La" ("לה לה לה") - מסיאל
 שיטת הניקוד:  לכל מדינה חבר שופטים בן 10 חברים. כל שופט מעניק נקודה אחת לשיר האהוב עליו.
 מספר משתתפות:  17 
 המדינות המשתתפות
 
   המדינות המשתתפות  מדינות שהשתתפו בעבר אך לא השנה
 → אירוויזיון 1967 אירוויזיון 1969 ← 
 
תחרות הזמר של האירוויזיון 1968, ה-13 במספר, נערכה ב-6 באפריל 1968 בלונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת, זאת אחרי ניצחונה של הממלכה המאוחדת בשנה הקודמת עם השיר "Puppet on a String".
המנצחת של תחרות זו הייתה ספרד, עם השיר "La, la, la" ששרה מסיאל. במקור היה אמור לייצג את ספרד ז'ואן מנואל סראט (עם אותו השיר), אולם התעקשותו של סראט לשיר את השיר בקטלאנית גרמה ל-TVE (רשות השידור הספרדית) להחליפו במסיאל. זו הייתה זכייתה הראשונה של ספרד בתחרות.
תחרות אירוויזיון 1968 הייתה הראשונה ששודרה בצבע. המדינות הנוספות ששידרו את התחרות בצבע היו צרפת, מערב גרמניה, שווייץ, הולנד, הממלכה המאוחדת ושוודיה.
השירים המשתתפים

| סדר | מדינה | שפה | שם המבצע | שם השיר | תרגום | מיקום | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | פורטוגל פורטוגל | פורטוגזית | קרלוש מנדש | Verão | קיץ | 11 | 5 |

| 2 | הולנד הולנד | הולנדית | רוני טובאר | Morgen | בוקר | 16 | 1 |
| 3 | בלגיה בלגיה | צרפתית | קלוד לומברד | Quand tu reviendras | כאשר תשוב | 7 | 8 |
| 4 | אוסטריה אוסטריה | גרמנית | קרל גוט | Tausend Fenster | אלף חלונות | 13 | 2 |
| 5 | לוקסמבורג לוקסמבורג | צרפתית | כריס בארדו וסופי גארל | Nous vivrons d'amour | אנחנו חיים את האהבה | 11 | 5 |
| 6 | שווייץ שווייץ | איטלקית | ג'יאני מאסקולו | Guardando il sole | להביט אל השמש | 13 | 2 |
| 7 | מונקו מונקו | צרפתית | לין ולילי | À chacun sa chanson | לכל אחד שיר משלו | 7 | 8 |
| 8 | שוודיה שוודיה | שוודית | קלאס גוראן הדרסטרום | Det börjar verka kärlek, banne mej | לכל הרוחות, זה מתחיל להיראות כמו אהבה | 5 | 15 |

| 9 | פינלנד פינלנד | פינית | כריסטינה האוטאלא | Kun kello käy | כשהזמן חולף | 16 | 1 |

| 10 | צרפת צרפת | צרפתית | איזבל אוברה | La source | המעיין | 3 | 20 |
| 11 | איטליה איטליה | איטלקית | סרג'יו אנדריגו | Marianne | מריאן | 10 | 7 |

| 12 | בריטניה בריטניה | אנגלית | קליף ריצ'רד | Congratulations | איחולים | 2 | 28 |
| 13 | נורווגיה נורווגיה | נורווגית | אודה בור | Stress | מתח | 13 | 2 |
| 14 | אירלנד אירלנד | אנגלית | פט מק'גיגאן | Chance of a lifetime | סיכוי של פעם בחיים | 4 | 18 |
| 15 | ספרד (1945-1977) ספרד | ספרדית | מסיאל | La, la, la | לה, לה, לה | 1 | 29 |
| 16 | גרמניה מערב גרמניה | גרמנית | ונקה מיהרה | Ein Hoch der Liebe | לחיי האהבה | 6 | 11 |
| 17 | יוגוסלביה יוגוסלביה | קרואטית | הטרובדורים מדוברובניק | Jedan dan | יום אחד | 7 | 8 |
מבצעים חוזרים בתחרות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מבצע | מדינה | שנים קודמות |
| איזבל אוברה | צרפת צרפת | 1962 (מקום ראשון) |
אוטיזם בישראל

| --- | --- |
אוטיזם בישראל






קהילת האוטיסטים בישראל כוללת את כל האוטיסטים שחיים בישראל. נכון ל-2020, אובחנו כאוטיסטים 27,993 בני אדם אשר מהווים 0.3% מכלל האוכלוסייה במדינת ישראל.
דמוגרפיה של האוטיסטים בישראל

כמו בכל העולם, גם בישראל שיעור המאובחנים באוטיזם עולה משנה לשנה. הסיבות הניתנות כהסבר לגידול התופעה קשורות, בין היתר, במודעות גוברת בפיתוח כלי אבחון, ובשינוי בהגדרות הרפואיות.
בשנת 2004 היו 1,705 אוטיסטים רשומים במשרד הרווחה. ב-2005 היו 2,341, ב-2006 היו 3,033, ב-2007 היו 3,982, ב-2008 היו 4,875, ב-2009 היו 5,865, ב-2010 היו 6,613, ב-2011 היו 7,344, ב-2016 היו 14,269, ב-2018 היו 18,691, ב-2019 היו 22,295 וב-2020 היו בישראל 27,993 מאובחנים על הרצף האוטיסטי.

אוכלוסייהשנה05K‏10K‏15K‏20K‏25K‏30K‏200420062008201020162019אוכלוסייהדמוגרפיה של אוטיזם בישראל
דמוגרפיה של האוטיסטים בישראל > התפלגות המאובחנים על פי מאפיינים דמוגרפיים וחברתיים

בסקירת השירותים החברתיים של משרד הרווחה לשנת 2011 נבחנה שכיחות האנשים האוטיסטים המוכרים לשירותי הרווחה לפי מאפיינים דמוגרפים, כלכליים-חברתיים ואחרים. הנתונים הראו שמספר המוכרים (בנים) גדול בהרבה ממספר המוכרות (בנות) ביחס של 6.3 בנים לכל בת מוכרת אחת. הסקירה גם הראתה שיותר ממחצית מהאנשים האוטיסטים הם ילדים עד גיל 14 כש-37ֿֿֿֿֿֿ% הם ילדים עד גיל תשע.
הסקירה הצביעה גם על קשר בין מגזר חברתי לשיעור האוטיסטים המוכרים. שיעור האוטיסטים המוכרים בקרב האוכלוסייה הערבית בארץ הוא כעשירית מהשיעור באוכלוסייה היהודית; שיעור המוכרים בקרב יוצאי ארצות אירופה ואמריקה גבוה פי שניים-שלושה מאשר בקרב יוצאי אסיה ואפריקה; שיעור המוכרים לשירותי הרווחה עולה ככל שהאשכול החברתי-כלכלי של היישוב שבו הם מתגוררים גבוה יותר – מיחס של כ-7.3 מוכרים לעשרת אלפים נפש באשכולות 1-3 עד יחס של כ-21 לעשרת אלפים ביישובים שבאשכול 10. ממצאים אלו שוחזרו גם בנתוני הביטוח הלאומי: מיחס של כ-11 מקבלי קצבת ילד נכה בעילת אוטיזם/PDD לכל עשרת אלפים ילדים בגילאים המתאימים ביישובים שבאשכול 1, עד יחס של 87 מקבלי קצבה לכל עשרת אלפים ילדים ביישובים באשכול 9.
במדינת ישראל חברי וחברות הקהילה האוטיסטית כמעט ואינם מעורבים באירועי פשיעה או טרור למיניהם. מדו"ח שפורסם על ידי שירות בתי הסוהר בשלהי שנת 2022 עולה כי מספר העצירים האוטיסטים אשר יושבים בכלא הישראלי עומד על כשלושה בלבד, נתון שמעיד על שיעור פשיעה נמוך בהרבה מן האוכלוסייה הכללית.[דרוש מקור][מפני ש...]
קצבת הנכות לאוטיסטים בישראל > כיום

בהתאם לחוק הביטוח הלאומי, אזרחי ישראל המאובחנים על הרצף האוטיסטי זכאים לקצבת נכות אשר משולמת מדי חודש על ידי המוסד לביטוח לאומי, במסגרת ענף נכות שלו לכלל הנכים בישראל.
קצבת הנכות לאוטיסטים בישראל > כיום > ילדים

הורים לילדים עם חשד לתסמיני אוטיזם מופנים אל רופא ילדים, על הרופא להפנות אותם למכון להתפתחות הילד או לגוף אבחון מוכר אחר ושם נערכים על ידי צוות מומחים בדיקות ואבחונים רב מקצועיים לצורך קביעת אוטיזם. לאחר שהילד אובחן כאוטיסט, המשפחה יכולה לפנות למחלקה לשירותים חברתיים באזור מגוריה בבקשה כי הילד יוכר כאוטיסט על ידי השירות לטיפול באדם עם אוטיזם במשרד הרווחה והשירותים החברתיים. במסגרת זו נקבעת מידת הזכאות לקבלת שירותיה (לצמיתות או באופן זמני). שימוש בנתוני המעקב בטיפות חלב בישראל מאפשר חיזוי של אוטיזם בגיל צעיר במיוחד, החשוב לצורך מתן התערבות מתאימה למימוש פוטנציאל ההתפתחות של הילדים.
ילדים מגיל 91 ימים עד גיל 18 שנים ו-3 חודשים שאובחנו על הרצף האוטיסטי זכאים לגמלה בשיעור 100% (3,295 ש"ח, נכון לשנת 2023). החל מגיל שלוש, ילדים שתלויים לחלוטין בעזרת הזולת זכאים לגמלה בשיעור 188% (6,194 ש"ח, נכון ל-2023), ומי שתלויים לחלוטין במידה רבה במיוחד בעזרת הזולת זכאים לגמלה בשיעור 235% (7,873 ש"ל, נכון ל-2023).
משפחה שיש בה שני ילדים או יותר זכאים לגמלת ילד נכה, תהיה זכאית לגמלה בשיעור מוגדל של 50% מאחוזי הזכאות עבור כל אחד מהילדים.
קצבת הנכות לאוטיסטים בישראל > כיום > בוגרים

אוטיסט אשר הגיע לגיל 18 ו-3 חודשים זכאי לקצבת נכות כללית בהתאם לקביעת נכות רפואית וקביעת דרגת אי כושר הנקבעת על ידי ועדה מטעם משרד הרווחה. אנשים מעל גיל 18 שלא אובחנו כאוטיסטים בצעירותם, לא זכאים להשתתפות של קופות החולים במימון האבחון בבגרותם. על מנת לעבור אבחון אוטיזם לאחר גיל 18, נדרש אדם לקבל חוות דעת רשמית מפסיכולוג ומפסיכיאטר.
קצבת הנכות לאוטיסטים בישראל > כיום > שיעור הילדים מקבלי קצבת נכות בעילת אוטיזם בקרב כלל הילדים המקבלים קצבת נכות

בסוף שנת 2016 היו בישראל כ-15 אלף ילדים שקיבלו קצבת נכות בעילת אוטיזם מביטוח לאומי אשר היוו כ-29% מכלל הילדים שקיבלו לקצבה.
בסוף 2018 היו בישראל 17,687 ילדים שקיבלו קצבת נכות בעילת אוטיזם.
בסוף 2021 היו בישראל כ-34 אלף שקיבלו קצבת נכות בעילת אוטיזם אשר היוו כ-39% מכלל הילדים שקיבלו קצבת נכות.
גיוס אוטיסטים לצה"ל

נערים ונערות המאובחנים כאוטיסטים זכאים לפטור משירות החובה בצה"ל ככלל הנערים המקבלים קצבת נכות בשיעור של 100%. ברוב המקרים נדרש הנער להתייצב בלשכת הגיוס למעט מקרים בהם המוסד לביטוח לאומי העביר את פרטיו הרפואיים לצה"ל לפני הגיעו לגיל 16 (הגיל בו נשלח הצו ראשון למלש"בים).
עם זאת, רבים מהאוטיסטים בחרו במהלך השנים להתנדב בצה"ל על אף הפטור ובנובמבר 2020 החלה לפעול תוכנית "תתקדמו" אשר מאפשרת לצעירים אוטיסטים בתפקוד גבוה להתגייס לצה"ל תחת פרופיל 64 או 45. כיום צה"ל הוא המעסיק הגדול בעולם של אוטיסטים כשבסוף שנת 2020 שירתו בצה"ל כ-200 אוטיסטים בשירות סדיר ובסוף שנת 2021 כ-500 אוטיסטים. בנובמבר 2022, שלושה חיילים על הרצף האוטיסטי יצאו לקורס קצינים לראשונה בתולדות צה"ל.
גיוס אוטיסטים לצה"ל > התנדבות בצה"ל

בנוסף ל"תתקדמו" קיימות מספר תוכניות שמטרתן לסייע לאוטיסטים הרוצים להתנדב בצה"ל:
"חיבורים" – תוכנית מטעם עמותת אפ"י בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה המסייעת לצעירים אוטיסטים להתנדב בצה"ל.
"רואים רחוק" – תוכנית מטעם מעבר לאופק, הקריה האקדמית אונו וקרנות המיועדת להכשיר צעירים למקצועות נדרשים בצה"ל בהם יש לאוטיסטים יתרון יחסי.
"אבני דרך לחיים" – תוכנית המיועדת לצעירים אשר קיבלו פטור מצה"ל על סעיף נפשי ומסייעת להם להתנדב בצה"ל.
"תורמים במדים" – תוכנית מטעם עמותת גוונים המיועדת לצעירים אשר קיבלו פטור מצה"ל על סעיף נפשי ומסייעת להם להתנדב בצה"ל.
"צעד קדימה" – תוכנית שיצרו אנשי מערך הגיוס של צה"ל לשעבר מטעם עמותת צעד קדימה לשילוב צעירים בעלי צרכים מיוחדים בהתנדבות בצה"ל
"שיבולים" – תוכנית המסייעת לצעירים עם מגבלות להשתלב במכינות הקדם צבאיות.
גיוס אוטיסטים לצה"ל > שירות לאומי

בנוסף, מספר עמותות מציעות סיוע לאוטיסטים להשתלב במסגרת תוכנית השירות הלאומי.
"משלבים" – תוכנית המאפשרת לצעירים עם מוגבלויות שונות להשתלב במסגרת השירות הלאומי.
"האגודה להתנדבות" – תוכנית המאפשרת לצעירים אוטיסטים להשתלב במסגרת השירות הלאומי.
אלימות נגד אוטיסטים בישראל

במהלך השנים תועדו מספר אירועים של התעללות באוטיסטים, שחלקם אף הסתיימו במותו של האוטיסט (כמו במקרה של איאד אל-חלאק). החוק המרכזי הבא לתת מענה לתופעה של אלימות, התעללות והזנחה של אנשים עם מוגבלות ובכללם אוטיסטים הוא חוק חובת הדיווח המהווה חלק מחוק העונשין ומחייב דיווח על פגיעה בחסר ישע.
אוטיזם בתרבות הישראלית > בטלוויזיה

מספר תוכניות טלוויזיה ישראליות בחרו לשלב בתוכן דמויות אוטיסטיות ביניהן סדרת הדרמה הקומית על הספקטרום, סדרת הדרמה פלפלים צהובים, מלאך של אמא וכן מספר פרקים בתוכניות מציאות כגון סליחה על השאלה, כאן מקשיבים ואחד ממאה.
אוטיזם בתרבות הישראלית > במוזיקה

בשנת 2019, הוקמה להקה ישראלית בשם "funky shunky", הלהקה היחידה בארץ שכל חבריה מצהירים על עצמם שהם על הספקטרום האוטיסטי.
אוטיזם בתרבות הישראלית > בספרות

בשנת 2018, הוציאה הסופרת רבקה בן-דוד את ספרה "כלנית בעמק הגרוטאות", אשר מהווה סיפור אוטוביוגרפי על תלאותיה של ילדה בעלת תסמונת אספרגר, בישראל של שנות ה-60. באוגוסט 2019 הוציא הסופר והחוקר מורדי בן חמו את ספרו האוטוביוגרפי "אוטיזם, קוסקוס ורוק&רול" על ידי ספרי צמרת.
לקריאה נוספת

שגית בלומרוזן-סלע, האוטיסטים שבינינו, רסלינג, 2023
שגית בלומרוזן-סלע, הדור האבוד של האספרגר, רסלינג, 2021
ראו גם

נכות בישראל
מורדי בן חמו
ביאורים

↑  לדוגמה, ב-1968 הגדיר מדריך האבחון 2-DSM את האוטיזם בתור: "סכיזופרניה של הילדות"
↑  19 ביולי 2009 הוא היום בו פסק בית המשפט העליון לעגן בצו את מסקנות ההחלטה
↑  באשכול 10 קיים מיעוט נתונים יחסי ושיעור מעט נמוך יותר של מקבלי קצבאות בעילה זו
↑  19 ביולי 2009 הוא היום בו פסק בית המשפט העליון לעגן בצו את מסקנות ההחלטה
↑  לאחר שהמידע הרפואי מועבר אל צה"ל מהביטוח הלאומי
↑  בספטמבר 2021 תורגם הספר לאנגלית.
אנדרס ברינג בריוויק

| --- | --- |

 לידה:  13 בפברואר 1979 (בן 45) אוסלו, נורווגיה 
 שם לידה:  Anders Behring Breivik 
 מדינה:  נורווגיה
 מקום מגורים:  נורווגיה אוסלו, נורווגיה
 כינויים נוספים:  אנדרו ברוויק
 ידוע בשל:  מתקפות הטרור בנורווגיה
 השכלה:  בית הספר למסחר של אוסלו
 תקופת הפעילות:  2011
 מקצוע:  חקלאי
 מפלגה:  מפלגת הקידמה (1999–2006)
 השקפה דתית:  נוצרי
 
כתב האישום שהוגש כנגד בריוויק
אנדרס ברינג בריוויק (בנורווגית: Anders Behring Breivik; נולד ב-13 בפברואר 1979) הוא מחבל לאומני קיצוני נורווגי שביצע את מתקפות הדמים בנורווגיה ב-22 ביולי 2011 שכללו את פיצוץ רכב התופת בלב קריית הממשלה באוסלו ואת הטבח באמצעות ירי בבני נוער במחנה הקיץ של מפלגת העבודה הנורווגית באי אוטויה (Utøya). בשתי המתקפות נהרגו 77 בני אדם ומאות נפצעו.
האידאולוגיה הלוחמנית של בריוויק, המזוהה עם הימין הקיצוני, מתוארת במניפסט מקוון "2083 - הכרזת העצמאות האירופית", שהוא עצמו שלח ביום ביצוע המתקפות, כשעה לפני שיצא מביתו, בשם העט אנדרו ברוויק (Andrew Brewick). במהלך חודש יולי הוא פרס את השקפת העולם שלו באשר לשנאת זרים, שכללה תמיכה בדרגות שונות של שמרנות תרבותית, ימין עממי והתנגדות חריפה להתאסלמותה של אירופה ולמוסלמים באשר הם. הוא הביע בעבר תמיכה גם בציונות ובמאבק הישראלי כנגד הפלסטינים, כמו גם במיליטנטיות הסרבית. הוא טען במניפסט שלו כי יש להשמיד את אלי האסלאם, למנוע "מרקסיזם תרבותי", למנוע הפיכת אירופה לאירו ערביה ולשמור את אירופה נוצרית.
לאחר מעצרו, הודיעה המשטרה הנורווגית כי ברייוויק הודה בחקירתו במה שהוא כינה פעולות "נפשעות אך הכרחיות" והכחיש כל אחריות פלילית. בתחילת חקירתו, ב-24 ביולי, טען ברייוויק כי יש לו קשר עם תנועות הימין הקיצוני הנורווגי וטען כי קיימים שני תאי טרור בנורווגיה הפועלים כנגד האסלאמיזם הבינלאומי. המשטרה ומומחים שונים הטילו ספק בטענות אלה אך לא ביטלו אותן לגמרי.
ב-25 ביולי הואשם ברייוויק ב"ערעור/הריסת התפקוד הבסיסי של החברה" וב"יצירת פחד רציני בקרב האוכלוסייה". הוא הואשם בביצוע פעולות טרור על פי החוק הפלילי והוחלט לעצרו בשלב זה למשך שמונה שבועות, כאשר את ארבעת החודשים הראשונים עליו להעביר בצינוק, בהמתנה להמשך ההליכים המשפטיים. התובעים, ממשרד התובע הכללי הנורווגי, שקלו להאשימו בפשעים כנגד האנושות על פי חוק משנת 2008, אשר מהווה את הפשע היחיד בנורווגיה בגינו ניתן לגזור עונש של מאסר עולם.
בריוויק היה עצור במתקן הכליאה אליה, סמוך לאוסלו, ששימש בתקופת מלחמת העולם השנייה את הגסטפו, כשנורווגיה הייתה כבושה על ידי גרמניה הנאצית.
ב-24 באוגוסט 2012 הרשיעו בית המשפט ברצח. בית המשפט קבע שבריוויק היה שפוי בעת המעשה, והוא נידון ל-21 שנות מאסר, העונש המקסימלי במדינה, שבסופן ייקבע מדי חמש שנים אם הוא עדיין מסוכן והאם יש להמשיך את מאסרו.
באוגוסט 2021 נדחתה בקשתו לשחרור מוקדם. הוא הגיש ערעור על ההחלטה, אך בית המשפט פסק שמצבו הפסיכיאטרי לא השתנה, ועדיין יש לו את היכולת לבצע פשעים חמורים חדשים שעלולים לסכן את הסביבה.
ביוגרפיה

ברייוויק נולד בלונדון, ב-13 בפברואר 1979, הוא בנם של וונצ'ה ברינג (Wenche Behring), אחות בבית חולים, ויינס דוד ברייוויק (Jens David Breivik), כלכלן שעבד כדיפלומט עבור השגרירות הנורווגית המלכותית בלונדון ולאחר מכן בשגרירות בפריז. ברייוויק בילה את השנה הראשונה של חייו בלונדון עד שהוריו התגרשו כשהיה בן שנה. אביו, שלימים נישא לדיפלומטית, נלחם על המשמורת שלו, אבל נכשל. ברייוויק חי עם אמו ואחותו למחצה בקצה המערבי של אוסלו והיה מבקר לעיתים קרובות את אביו ואמו החורגת בצרפת, עד שהתגרשו כשהיה בן 12. אמו נישאה בשנית גם היא, לקצין בצבא הנורווגי.
ברייוויק התחנך בבית הספר סמסטאד לדקדוק, בחטיבת הביניים ריס, בתיכון הארטוויג ניסן ובבית הספר למסחר באוסלו. חברו לכיתה לשעבר סיפר כי הוא היה תלמיד חכם, אשר לעיתים קרובות דאג לאנשים שהיו קורבן להתעללויות. כשהגיע לגיל ההתבגרות, התנהגותו הפכה למרדנית וסוררת יותר. הוא וחבורה מחבריו היו מבלים את לילותיהם באוסלו, בריסוס גרפיטי על קירות בניינים. מאוחר יותר הוא כתב כי כשהוא נתפס לאחר ריסוס כתובות גרפיטי על הקירות, החליט אביו לנתק עמו קשר.
ברייוויק ביקר את שני הוריו על כך שתמכו במדיניות מפלגת העבודה הנורווגית, ואמו הייתה פמיניסטית מתונה.
אביו של ברייוויק, פנסיונר המתגורר בצרפת, אישר כי לא שוחח עם בנו מאז 1995. ביתו בדרום צרפת הוקף שוטרים בעקבות הרציחות שביצע בנו. בתחילה אמרו השוטרים שהם מחפשים את אנדרס ברייוויק במקום, אך בהמשך אמר פרקליט המדינה בחבל קרקסון כי השוטרים הגיעו כדי להגן על ברייוויק האב ואשתו. משרדי ראש העיר המקומי אמרו כי ברייוויק ביקש הגנה מפני הטרדה מעיתונאים. לאחר הפיגוע, יינס ברייוויק צוטט כאומר "אני לא מרגיש כמו אבא שלו", ו"איך הוא יכול רק לעמוד שם להרוג אנשים חפים מפשע רבים כל כך, ולחשוב שמה שהוא עשה היה בסדר? צריך לקחת ממנו גם את חייו. זה מה שצריך לעשות", והוסיף "אצטרך לחיות עם הבושה הזאת למשך שארית חיי". אמו של ברייוויק מסתתרת ומקום הימצאה הנוכחי לא פורסם.
ברייוויק היה פטור מגיוס לצבא הנורווגי ואין לו שום הכשרה צבאית. במניפסט שלו, תיאר ברייוויק איך נמנע משירות החובה שלו בצבא הנורווגי שלוש פעמים, בטענה שלא יקריב את חייו למען מדיניותן של המפלגות הפוליטיות בנורווגיה.
במשך זמן מה עבד ברייוויק בחברה לשירות לקוחות. עמיתו לשעבר בעבודה תיאר אותו כ"עמית יוצא דופן", בעוד חבר קרוב שלו טען כי הוא מצטייר כבעל אגו גדול והיה מתגרה ביוצאי המזרח התיכון ובבעלי מוצא דרום אסייתי. לטענת ברייוויק הוא תכנן את מתקפותיו במשך תשע שנים והחל לחפש מימון כבר בשנת 2002, כשייסד חברה לתכנות מחשבים, עסק שהיה בבעלותו, במקביל לעבודתו בחברת שירות הלקוחות. הוא טען שהחברה שלו גדלה לשישה עובדים ו"מספר חשבונות בנק אוף-שורינג". את המיליון הראשון שלו עשה בגיל 24. מאוחר יותר הוכרזה החברה כפושטת רגל. על מנת לחסוך כסף, הוא חזר לבית אמו. בשנת 2007 היה ברשותו 630,000 קרונות נורווגיות, (כך לפי נתוני רשות המיסים הנורווגית). הוא טען כי עד שנת 2008 הגיע הונו ל-2,000,000 קרונות נורווגיות וברשותו היו תשעה כרטיסי אשראי עם מסגרת אשראי של 26,000 אירו.
ההכנות למתקפת הטרור

במאי 2009 ייסד ברייוויק חברה חקלאית תחת השם "Breivik Geofarm" שתוארה כחווה חקלאית בעלת זכויות לטפח ירקות, מלונים, שורשים ופקעות. באותה שנה ביקר בפראג בניסיון לקנות נשק בלתי חוקי. הניסיון נכשל וברייוויק החליט להשיג נשק בערוצים חוקיים במקום.
לא הייתה לו שום הכנסה בשנת 2009 והונו הסתכם ב-390,000 קרונות נורווגיות. בינואר 2010 הוא דיווח לרשות המס כי הכנסתו עלתה בהדרגה. כדי לממן את בניית הפצצה הוא מכר באינטרנט תעודות אקדמיות מזויפות והרוויח מכך יותר מ-600 אלף דולר שאותם הסתיר במספר חשבונות בנק ברחבי העולם. ב-23 ביוני 2011, חודש לפני ביצוע המתקפות, הוא שילם על תשעת כרטיסי האשראי שלו כדי לשמור על מסגרת האשראי בזמן שהמשיך בהכנות למימוש תוכניתו.
בסוף יוני או בתחילת יולי 2011, הוא עבר לשטח כפרי שמדרום לאסטה באמוט, מחוז בדמארק, כ-140 ק"מ צפונית מזרחית לאוסלו, שם מיקם את החווה החקלאית שלו. החברה שימשה ככיסוי כדי להשיג כמויות גדולות של דשנים מלאכותיים וכימיקלים אחרים לייצור חומרי נפץ. הספק החקלאי מכר לחברה של ברייוויק כשש טונות של דשן במאי 2011. ברייוויק תכנן ליצור פצצה שתהיה גדולה מספיק כדי לחולל הרס בקנה מידה ניכר ובנה פצצת דשן במשקל של 950 ק"ג.
העיתון Verdens Gang דיווח כי לאחר שברייוויק רכש בדצמבר 2010 נתרן חנקתי כדי ליצור נפץ לפצצה, מספק כימיקלים פולני (באמצעות חנות מקוונת), אשר היה ברשימת המעקב של "המגן העולמי" (ארגון מכס בינלאומי העוקב אחר המסחר בכימיקלים מסוכנים), שמו הועלה ברשימה של 41 נורווגים שרכשו כימיקלים מסוכנים מפולין. הרשימה הועברה לידי מחלק המודיעין של משטרת נורווגיה (Politiets Sikkerhets- Tjeneste - PST). בשיחה עם העיתון, אמר יון פיטייה (Jon Fitje) משירות הביטחון כי לאחר ששירות הביטחון בחן את המידע שנמסר להם, לא נמצא שום סימן חשוד. למרות זאת, שירות הביטחון החליט להאזין לטלפון שלו ולעקוב אחר הדוא"ל, אך רק למשך 24 שעות. האחראי על התיק במחלק המודיעין יצא לחופשה זמן קצר לאחר מכן וברייוויק לא זומן לחקירה ושמו לא הופיע בשום רשימה מודיעינית. ברייוויק המשיך לרכוש חומרים כימיקלים מסוכנים. החוק הנורווגי, קבע כי אם לא מתקבל מידע נוסף תוך 4 חודשים יש למחוק את המידע הקודם והרכישות של ברייוויק לא הגיעו לידי חקירה.
במניפסט שלו ברייוויק תיאר את הניסויים הראשונים שלו עם חומר נפץ מדשן ניטראט, הניסוי היה מוצלח ונערך במיקום מרוחק ב-13 ביוני 2011. עלות ההכנות להתקפות עלתה לו 317,000 יורו.
ברייוויק סומן כסכנה כאשר ניסה לרכוש נשק: רובה אוטומטי ואקדח גלוק. מאחר שציד הוא פעילות רווחת בנורווגיה, המשמעות היא שהרבה אנשים מחזיקים בבעלותם רובים, אך ציידים אינם זקוקים לאקדח גלוק. כדי לקבל רישיון לקניית נשק כזה היה עליו להתאמן בקביעות במועדון ירי. מנובמבר 2010 ועד ינואר 2011 השתתף ברייוויק ב-15 אימוני ירי במועדון ירי באוסלו. הוא הגיש בקשה לרכישת אקדח גלוק, אך תחילה המשטרה דחתה את הבקשה וביקשה ממנו מידע נוסף. ברייוויק הסביר שהוא מתכונן לתחרות אשר כלליה השתנו והם מתירים שימוש באקדחים בעלי קוטר כזה. מועדון הירי אישר את גרסתו של ברייוויק וההזדמנות האחרונה לעצור אותו לפני ביצוע מתקפות הטרור שתכנן חמקה מידי רשויות הביטחון.
התקפות הטרור

ב-22 ביולי 2011, בריוויק הגיע בסירה אל האי אוטויה, לא הרחק מאוסלו, היכן שהתמקם מחנה הקיץ לנוער של מפלגת השלטון. כשהוא מחופש לקצין משטרה, הוא פתח באש כלפי בני הנוער ששהו במקום והרג 69 מהם. כאשר נלכד על ידי יחידת ימ"מ מקומית, המשטרה קישרה אותו גם למכונית התופת שהתפוצצה כשעתיים קודם לכן בחזית בניין הממשלה באוסלו, פיצוץ שהביא למותם של שמונה אנשים.
בריוויק לא הכחיש את חלקו בפיצוץ המכונית, הוא התוודה והודה במעשים והוסיף כי עשה זאת "על מנת להציל את נורווגיה ומערב אירופה מהשתלטות המוסלמים", וכי "את המחיר לכך הם היו צריכים לשלם אתמול", במהלך חקירותיו הוא השתמש במילים גבוהות והיה אגרסיבי מאוד בהתבטאויותיו. לדעת מומחים ופסיכולוגים קליניים לבריוויק היה מושג טוב מאוד מה הוא עושה וכי הוא אינו פסיכופת, אלא אדם מרושע ושפוי בדעתו.
עורך דינו של בריוויק טען כי אנדרס ברינג בריוויק אינו שפוי בדעתו. בתגובה לכך טענה מפקדת שירות הביטחון של משטרת נורווגיה, יאנֶה כריסטיאנסן (Janne Kristiansen), כי עורך הדין אינו פסיכולוג ואף היא איננה כזאת, ולכן אין בידיהם האפשרות לאבחן אותו. אך הוסיפה כי, "בעברי הייתי פרקליטה ואני הייתי מסווגת אותו כאדם חולה, אך אין זה כך כיוון שהוא היה ממוקד מאוד בעת ביצוע מעשיו".
בריוויק התוודה כי ימים לפני שיצא לבצע את הירי הוא השתמש בטסטוסטרון, על מנת להתגבר על פחדים שעלולים היו לצוץ בעת ביצוע הפעולות, וכי זה מה שגרם לו להיות אגרסיבי.