stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסוס בעל פרסת הזהב
תקציר העלילה

פרד בולטון (דין ג'ונס) הוא אלמן המגדל לבד את בתו הלן (אלן ג'אנוב) בעזרת הדודה מרתה (לורן טאטל). פרד הוא פרסומאי בכיר בחברת פרסומת גדולה בשדרת מדיסון בניו יורק. הבוס שלו מר דוגן (פרד קלארק בתפקידו האחרון), הטיל עליו ליזום מסע פרסומת לתרופה נגד צרבת בשם "אספרסל". כל הצעותיו של פרד נדחות ודוגן נותן לו 24 שעות להביא רעיונות חדשים למסע הפרסומת, אחרת יפוטר.
פרד מיואש, בתו הלן חובבת הרכיבה עולה לו הון והוא עומד לאבד את מקום עבודתו. הלן רוצה שיהיה לה סוס משלה אבל פרד אינו מסוגל לשלם עבור זה. לאחר לילה מרוט עצבים וחסר שינה, הוא מגבש רעיון חדש ומצליח לאחר מאמץ לשכנע את דוגן. החברה תרכוש סוס במחיר 5,000 דולר שייקרא בשם "אספרסל". הלן תרכב עליו ותזכה במדליות וזה יזניק את מכירות ה"אספרסל". דוגן מבטיח לפרד שאם מסע הפרסום יצליח, הוא יעלה את משכורתו וימנה אותו לסגן נשיא החברה.
פרד נפגש עם המאמנת ובעל בית הספר לרכיבה, סוזי קלמנס (דיאן בייקר) והיא מוצאת חן בעיניו. "אספרסל" הוא סוס בגוון אפור (מכאן שם הסרט) והלן מתחילה להתאמן עליו, זוכה בשלוש מדליות ושמו של "אספרסל" מתפרסם ביחד עם שם התרופה.
רוני (קורט ראסל) הוא ידיד של הלן ומנסה להתחבב עליה אך היא כל הזמן עסוקה בסוסים. דוגן מגיע ומודיע שמכירות התרופה אינן מספיקות ודורש שהסוס ישתתף בתחרות הארצית בשיקגו אחרת עתידו בחברה אינו מובטח. הלן מקשיבה לשיחה ומרגישה שאינה יכולה להשתתף בתחרות.
באחת הפעמים בהן לוקח פרד את "אספרסל" לרכיבה, מתחיל הסוס לדהור ושוטרים עוצרים אותו בחשד לגניבת הסוס. פרד לא יכול להוכיח שהוא בעל הסוס ולכן נעצר ומשוחרר למחרת.
פרד אומר לסוזי כי בעת הדהירה הסוס קפץ מעל גבר בגובה 2.1 מטר. היא בטוחה שלסוס יש פוטנציאל ומסכימה לרכב על הסוס בתחרות לאחר תקופת אימון בעזרת המאמן ארצ'ר  מדיסון (לויד בוצ'נר) שהיה בעבר חבר קרוב שלה. פרד מסכים מחוסר ברירה.
התחרות היא קשה וארוכה אולם בסופה זוכה סוזי והסוס האפור "אספרסל" במקום ראשון.
הכל בא על מקומו בשלום, הסוס "אספרסל" ביחד עם התרופה "אספרסל", פרד מקבל העלאה במשכורת וקידום בתפקיד וסוזי מקבלת בשמחה את הצעת הנישואין שלו.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| דין ג'ונס | פרד בולטון | פרסומאי |
| דיאן בייקר | סוזי קלמנס | מאמנת רכיבה |
| אלן ג'אנוב | הלן בולטון |  |
| קורט ראסל | רוני גרדנר | חבר של הלן |
| פרד קלארק | תום דוגן | הבוס של פרד |
| לורן טאטל | דודה מרתה |  |
| לויד בוצ'נר | ארצ'ר מדיסון | מאמן רכיבה |
החיפושית דוהרת שוב

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  רוברט סטיבנסון
 הופק בידי:  ביל וולש
 תסריט:  ביל וולש
 עריכה:  קוטון וורברטון
 שחקנים ראשיים:  קינן ווין הלן הייז סטפני פאוארס קן בארי
 מוזיקה:  ג'ורג' ברנס
 צילום:  פרנק פיליפס
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  6 ביוני 1974
 משך הקרנה:  88 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ילדים, סרט קומדיה, קומדיה רומנטית, סרט פעולה, סרט פנטזיה, סרט הרפתקאות 
 מקום התרחשות:  סן פרנסיסקו 
 הכנסות:  68,000,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   herbieridesagain
 סרט קודם:  החיפושית השובבה 
 סרט הבא:  החיפושית במונטה קרלו 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
החיפושית דוהרת שוב (באנגלית: Herbie Rides Again) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1974 בבימויו של רוברט סטיבנסון, עם קינן ווין, הלן הייז, סטפני פאוארס וקן בארי בתפקידים הראשיים.
זה השני בסדרת הקומדיות על חיפושית המרוץ "הרבי" שיש לה תכונות אופי אנושיות עצמאיות של אהבה, כעס ועזרה במלחמה נגד אנשים רעים.
קינן ווין משחק בתור האיש העשיר והרשע אלונזו הוק, אותה דמות שגילם בסרט "הפרופסור המפוזר" ב-1961.
הלן הייז הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי.
תקציר העלילה

אלונזו הוק (קינן ווין) הוא אייל נדל"ן ובעל חברה קבלנית ענקית. הוא הורס בתים ובונה במקומם מגדלי מגורים ברחבי סן פרנסיסקו. כעת הוא עומד לבנות שני מגדלי מגורים ענקיים – "הוק פלאזה". מה שמעכב את הבנייה וגורם לו נזק של 8,000 דולר ביום הוא בית מגורים שהיה בעבר תחנת כיבוי אש ובו גרה אלמנת לוחם אש קשישה בשם מיס שטיינמץ (הלן הייז). שטיינמץ היא דודתו של טנסי (מ"החיפושית השובבה") שכבר לא גר שם והשאיר לה את החיפושית "הרבי" החביבה שמשרתת אותה בנסיעותיה בעיר.
ניקול האריס (סטפני פאוארס) היא דיילת אוויר יפהפייה שגרה זמנית עם שטיינמץ לאחר שפונתה מדירתה על ידי הוק.
וילובי ויטפילד (קן בארי), הוא עורך דין ואחיינו של הוק שממנה אותו כנציגו למשא ומתן עם שטיינמץ. לעומת הוק השתלטן והעריץ, וילובי הוא אנושי ורך. הוא מגיע לבית שטיינמץ שמקבלת אותו יפה אך ניקול סוטרת לו כששומעת מה מטרתו. היא מכירה לו את הרבי שלוקח אותם לתחרות דמולישן דרבי ומנצח בה. וילובי לוקח את ניקול לסעודה ברציף הדייגים של סן פרנסיסקו אבל כשהוא מגלה לה שהוא אחיינו של הוק, היא זורקת אותו מהמסעדה למים.
הוק ממשיך להציק לקשישה ומחרים את חפציה אבל בעזרת הרבי ניקול ווילובי הם מוחזרים לה. הוק מזמין דחפור להרוס את הבית אבל וילובי מתקשר למפעיל בקולו של הוק ומכוון אותו לביתו של הוק שמתעשת רק לאחר שקיר ביתו נהרס.
הוק מתקשר לשטיינמץ ומכריז על הפסקת אש אבל באותו זמן מגייס דחפורים להריסה. כעת מתגייס הרבי לעזרה. הוא מסתובב בעיר ומגייס מאות מכוניות  חיפושיות פולקסוואגן שעוצרות את הדחפורים. באותו זמן מפעילים שטיינמץ וידידה גלדסטון (ג'ון מקינטייר) זרנוק מים אדיר שמבריח את המפעילים ואת הוק. הוא נעצר על ידי שוטרים ומספר להם על מאות החיפושיות והם חושבים כי יצא מדעתו.
סוף טוב - וילובי וניקול מתחתנים בבית והרבי מסיע אותם לירח דבש.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קינן ווין | אלונזו הוק | איל נדל"ן |
| הלן הייז | מיס שטיינמץ |  |
| סטפני פאוארס | ניקול | שכנה של מיס שטיינמץ |
| קן בארי | וילובי ויטפילד | אחיינו של הוק |
| ג'ון מקינטייר | מר גלדסטון | ידיד של מיס שטיינמץ |
ביטחון תזונתי

ביטחון תזונתי (באנגלית: Food security) הוא מונח המתאר מצב שבו משק בית או פרט מקבל גישה ישירה ויום יומית למזון בכמות ובאיכות העונה על צרכיו הבסיסיים. לעומת זאת, חוסר בביטחון תזונתי הוא מצב שבו למשק בית או אדם אין גישה ישירה או יום יומית למזון.
בעיות בריאותיות הנובעות מחוסר בביטחון תזונתי

ישנן בעיות בריאותיות רבות היכולות לנבוע מאי צריכת מזון.
הבעיות אצל הסובלים מחוסר בביטחון תזונתי נגרמות ממחסור בויטמינים ומינרלים הגורם למחלות רבות. משום שהגוף אינו מייצר את רוב הוויטמינים ואינו מייצר מינרלים בכלל הוא מקבל את רובם דרך צריכת מזון ומשום שאנשים הסובלים מחוסר ביטחון תזונתי אינם צורכים מזון באופן סדיר הם אינם מקבלים את אותם הוויטמינים או מינרלים.
ישנם מחלות רבות הנובעות ממחסור בוויטמינים ומינרלים:
מחסור בוויטמין B1 עלול לגרום לדיכאון, בלבול, הפרעות בעיכול, חוסר תיאבון וחולשת שרירים. בסיסה של "פרשת רמדיה" הוא במחסור בוויטמין B1 בתרכובות צמחיות של מזון לתינוקות שיוצרו על-ידי חברת "רמדיה". המחסור בוויטמין גרם לפגיעה במערכת העצבים של תינוקות רבים וגרם להם לחלות במחלה בריברי הגורמת לחולשה, עצבנות, בחילה, כאבי שרירים, רעד בגפיים, ירידה במהירות הרפלקסים, הפרעה בקצב הלב והגדלת הלב.
מחסור בוויטמין B2 עלול לגרום לסדקים בזוויות הפה, צריבה או גירוי בעיניים ועוד.
מחסור בוויטמין B3 עלול לגרום להפרעות בעור, במערכת העיכול ובמערכת העצבים המרכזית.
מחסור בוויטמין B5 עלול לגרום לעצבנות, עייפות, חוסר תיאבון ותחושת נימול.
מחסור בוויטמין B6 עלול לגרום לאנמיה, עייפות והפרעות נוירולוגיות.
מחסור בוויטמין B12 עלול לגרום לאנמיה ולפגיעה במערכת העצבים.
מחסור בנתרן יכול לגרום לתשישות, התכווצויות שרירים, סחרחורת והקאות. במקרים קשים עלולה לחול ירידה ניכרת בלחץ הדם, והיא גורמת בלבול, עילפון ופעמת.
מחסור במגנזיום יכול לגרום לעוויתות, נדודי שינה, פעימות לב מהירות ובלתי סדירות.
מחסור באבץ יכול לגרום לדיכאון ועצבנות.
מחסור באשלגן יכול לגרום לעייפות, אובדן תיאבון, קצב לב לא סדיר, חולשה, בססת מטבולית (בסיסיות יתר בדם ובנוזלי הגוף), אנורקסיה, אדישות, התכווצויות שרירים ועוד.
היקף התופעה

ברחבי העולם ישנם כ-925 מיליון אנשים הסובלים מרעב המוני בשל עוני ולעומת זאת ישנם כ-2 מיליארד אנשים הסובלים מאי ביטחון תזונתי בגלל רמות שונות של עוני.
גורמים לחוסר ביטחון תזונתי

בסוף 2007 נערך מחקר העריך את עליית אי ביטחון התזונתי בגלל סיבות רבות כמו: עליית שער הדולר, עלייה ברמת הייצור של דלק ביולוגי, עליית מחירי הנפט, גידול האוכלוסייה העולמית, שינויי אקלים, אובדן של קרקע חקלאית לטובת מגורים ומסחר והביקוש הצרכני הגובר בסין ובהודו שנטען כי העלה את מחירי האורז, עם זאת השפעתם של גורמים רבים נמצאת תחת דיון.[דרוש מקור]
ביטחון תזונתי במדינת ישראל > רקע חקיקתי

זכות היסוד של בני האדם לביטחון תזונתי נקבעה בסעיף 25 להצהרת זכויות האדם מ-1948.
האמנה הבין-לאומית לזכויות הילד, שהתקבלה בנובמבר 1989. הגדירה את זכותו של כל ילד לרמת החיים ההולמת את התפתחותו הגופנית, הנפשית, הרוחנית, המוסרית והחברתית, ובכך קבעה כי על המדינה לנקוט צעדים נאותים על מנת לסייע להורים ולאנשים אחרים האחראים על הילד לממש זכות זו, ולספק לו במקרה הצורך עזרה חומרית ותוכניות סיוע, ובמיוחד בתחום המזון (לצד ביגוד ודיור) כמו כן, האמנה הגדירה את זכותו של כל ילד למזון בריא ומזין בתוך אחד האמצעים להבטחת זכותו של הילד לבריאות ברמה הגבוהה ביותר.
בישראל, חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א–2011 מגדיר ביטחון תזונתי כ"אפשרות לצרוך באופן סדיר מזון הכולל את כל רכיבי התזונה הנדרשים להתפתחות תקינה ולבריאות האדם". המשמעות של אי-ביטחון תזונתי היא היעדר אחד מהתנאים שבהגדרות. מעבר לתנאים אלה, ניתן לסווג מצבים של אי-ביטחון תזונתי לפי רמות חומרה שונות, למשל, אי-ביטחון תזונתי מתון או חמור, או לפי משך התופעה, למשל, אקוטי או כרוני. בהתאם לחומרת התופעה ומשכה, אי-ביטחון תזונתי עשוי להוביל לאיכות הזנה לקויה, לחסרים תזונתיים, לתת- תזונה ובמצבי קיצון, לרעב.
ביטחון תזונתי במדינת ישראל > נתוני התופעה

לפי סקר הביטחון התזונתי שפרסם המוסד לביטוח לאומי בשנת 2016, 82.2% מהמשפחות בישראל חיו ב-2016 בביטחון תזונתי ו-17.8% מהמשפחות חיו באי-ביטחון תזונתי. הסקר הראה מגמה של עליה בביטחון התזונתי באוכלוסייה, בהשוואה לסקרים הקודמים. מגמת השיפור בביטחון התזונתי בכלל האוכלוסייה נתמכת בירידה בשיעורי המשפחות והנפשות החיות בעוני בין שתי התקופות. הירידה משתקפת היטב בקרב המשפחות עם ילדים, שאצלם ירדה רמת האי ביטחון תזונתי משיעורים הנעים סביב 30% לשיעורים שסביב 20%. על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי, אי-ביטחון תזונתי קיים בשיעורים גבוהים יותר בקרב מקבלי קצבאות הבטחת הכנסה, משפחות חד הוריות, נכים וכן בקרב משקי בית בחברה הערבית.
מבחינת אפיון תופעת האי-ביטחון התזונתי כתופעה מתמשכת (פרמננטית) – הממצאים מורים כי מרבית המשפחות (92.4%) מאלה שחיו בביטחון תזונתי 5 שנים קודם לכן (2012-2011), חיים בביטחון תזונתי גם ב-2016. ואולם מבין אלו שחיו באי ביטחון תזונתי ב-2011–2012 מעט פחות ממחצית (44.7%) המשיכו לחיות באי ביטחון תזונתי גם ב-2016. דהיינו בטווח זמן של כ-4 שנים רמת הפרמננטיות של תופעת האי ביטחון תזונתי מגיעה לקרוב למחצית.
לפי ארגון "לתת", מאז חודש מרץ 2020 מספר הבקשות לסיוע גדל כמעט פי שניים. מדובר בעשרות אלפי משפחות שהגישו בקשות לקבלת סיוע ברכישת מזון. לפי הערכה של המועצה לביטחון תזונתי, מספר משקי הבית המצויים באי-ביטחון תזונתי עומד על 150 אלף לפחות (עדכנית לחודש יולי 2020). נכון לשנת 2024 21.1% משפחות חיות באי ביטחון תזונתי, כרבע מהנפשות- כ-2.18 מיליון, ו34.1% מהילדים- יותר ממיליון ילדים.
ביטחון תזונתי במדינת ישראל > מענה לאי ביטחון תזונתי בישראל

על פי מרכז אדווה המענה הישיר עבור משפחות הסובלות מחוסר ביטחון תזונתי הוזנח במשך שנים על-ידי המדינה, ואת מקומה תופסות עמותות מזון, ארגונים חברתיים וארגוני צדקה.
ארגוני שירות כ'לתת', 'עמותת לשובע' ו'לקט ישראל', וארגוני סנגור כעמותות 'ידיד — מרכזי זכויות בקהילה', 'סנגור קהילתי' ו'המרכז לביטחון תזונתי'. פועלים בחלקם מראשית שנות התשעים, נמצאים בשטח על בסיס יום־יומי וערים לשינויים המתרחשים בו בזמן אמת. חלקם פיתחו לאורך השנים מערכי סיוע מקצועיים ענפים, בין אם בפעילויות סנגוריות־ייעוציות ובין אם במערכי תמיכה ישירים להספקת מזון במגוון דרכים החל בבתי תמחוי, עבור בחלוקת מנות מזון לבתי נזקקים וכלה בכרטיסים נטענים ייעודיים לרכישת מזון.
מאז 2012 כלל תקציב המדינה חלק במימון המיזם הלאומי לביטחון תזונתי המספק תלושי מזון לכ-11 אלף משפחות, אך עדכנית ל-2022, טרם שולב תקציב זה בבסיס התקציב של משרד הרווחה. קואליציית ארגונים חברתיים בהובלת ארגון "מזון-תגובה יהודית לרעב" פנתה לשרי הממשלה בדרישה לשלב את מימון המיזם בבסיס התקציב ולהגדילו בהתאם לצורך הגובר כתוצאה מהעמקת העוני בתקופת הקורונה. מחקר הערכה של המיזם שנערך על ידי אגף המחקר של הביטוח הלאומי ב-2018 מציין כי כמחצית מהמשפחות המקבלות סיוע הן משפחות עובדות, וכי למיזם, במקומות בהם הוא פועל, תרומה לצמצום עומק העוני.
ביטחון תזונתי במדינת ישראל > השלכות התופעה

השלכות אי הביטחון התזונתי הן קשות וחמורות, כפי שניתן לצפות מתופעה הקשורה לרעב ולמצב כלכלי. אי-ביטחון תזונתי פוגע הן בבריאות הפיזית, הן בבריאות הנפש והן במישור החברתי. לעיתים קרובות תזונתם של משקי בית הסובלים מאי-ביטחון תזונתי מורכבת בעיקר ממוצרי מזון לא בריאים. לכן בקרב אנשים הסובלים מאי-ביטחון תזונתי נמצא בעיות בריאות פיזית, כמו עייפות, תשישות, מחלות לב וכלי דם, יתר לחץ דם, אוסטיאופורוזיס, אנמיה, מצבים של מומים ופגות, השמנת יתר.
אי-ביטחון תזונתי גורם גם להידרדרות מתמשכת של בריאות הנפש, למצוקה פסיכולוגית, לדיכאון וחרדה, להיעדר טיפול רפואי בילדים, לפגיעה ברווחתם וכן לפגיעה קוגניטיבית המשפיעה על כישורי הלמידה, הזיכרון והחשיבה. הזנה לקויה של העובר או של הילד בתקופות הקריטיות תשפיע על עיכוב התפתחותי כבר בגיל הרך ובגילאי הגן, גורם המגדיל את הסבירות של פגיעה בלימודים, הישגים נמוכים עקב חוסר ריכוז בבית הספר ועזיבת מסגרות הלימוד בטרם עת.
החסך התזונתי גורם ללחצים במשפחה, לתחושת ניכור חברתי ולהתנהגות חברתית לא מקובלת. המשפחות הסובלות מאי-ביטחון תזונתי נעזרות בעיקר ברשתות תמיכה לא פורמליות, משפחה מורחבת, שכנים, חברים וארגוני צדקה.
ראו גם

תת תזונה
מדד ה-IPC
הערות שוליים

↑  גוף האדם יכול לייצר את ויטמין D בעזרת קרני השמש.
1 2 3  אזרייבה ג'נטה וגולדשמיט רבקה, מה אנו יודעים על ביטחון תזונתי בישראל?, עמ' 9
1 2  אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד, באתר cms.education.gov.il
↑  חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, תשע"א-2011, באתר www.nevo.co.il
1 2  ביטחון תזונתי 2016, מהלך הסקר והממצאים העיקריים - מחקרים לדיון | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
1 2 3 4  אי-הביטחון התזונתי התרחב בעקבות הקורונה, באתר מרכז אדוה, ‏2020-07-09
↑  The Alternative Poverty Report - Executive Summary 2024, The Alternative Poverty Report - Executive Summary 2024 (באנגלית)
↑  ערן קליין, אי ביטחון תזונתי בישראל בחינת הטיפול הממשלתי באי ביטחון תזונתי כמקרה בוחן לתהליכי יישום מדיניות בישראל
↑  נורית ניראל
ברוך רוזן
שירה ארז
איילה בן הרוש
איילת ברג
ג'ני ברודסקי, ביטחון תזונתי בישראל בשנת 2003 והקשר לדפוסי תזונה
↑  אהובה אבן זוהר, אי-ביטחון תזונתי: חוויותיהם של מקבלי סיוע במזון
1 2  קאופמן, ר. וסלונים-נבו, ו, חוסר ביטחון תזונתי ורעב בקרב אוכלוסיות מצוקה בנגב: ממצאים ממחקר גישוש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549907605171  BnF: cb13319506x (data)  LCCN: sh2009007706  NDL: 01202727  NKC: ph247268 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שיעור הרעב באוכלוסייה לפי תוכנית המזון העולמית של האו"ם, 2020 

  < 2.5%
  < 5.0%
  5.0–14.9%
  15.0–24.9%
  25.0–34.9%
  > 35.0%
  אין נתונים
חבילות מזון  לחג השבועות שהוכנו על ידי מתנדבי ארגון "שורשים" בתל אביב, לחלוקה לקשישים ונזקקים, 2021
רמי פתוח

רמי פתוח (מוכר גם בשם "רמי קומבינציה") הוא משחק קלפים בו יוצרים סדרות על פי חוקי המשחק רמי, אלא שיצירת הסדרות מתבצעת על השולחן המשותף ולא בהסתר, כך שקיימת דינמיקה פעילה יותר בין השחקנים.
בהכנה למשחק קובעים סדר בין המשתתפים, מחלקים לכל משתתף 14 קלפים, ומשאירים את יתר הקלפים בקופה. ניתן לצרף מספר חבילות קלפים, אם יש משתתפים רבים.
כל שחקן בתורו חייב לבצע פעולה אחת לפחות: הורדת קלף (אחד לפחות) או משיכת קלף מן הקופה. הורדת קלף יכולה להתבצע באמצעות הורדת סדרה שלמה, על ידי הוספתו לסדרה קיימת, או על ידי ביצוע שינויים בלתי מוגבלים בסדרות שעל השולחן. בכל מקרה, בסיום התור על שולחן המשחק להישאר חוקי.
בסדרה חוקית יש שלושה קלפים לפחות. סדרה חוקית יכולה להיות מאחד הסוגים הבאים:
כל הקלפים מאותו סימן ומקיימים רצף עולה.
הקלפים מסימנים שונים, אך בעלי אותו ערך.
לכל שחקן חייבת להיות לפחות סדרה אחת מכל סוג .
קיימות גרסאות שונות של המשחק, לכן על השחקנים להחליט בטרם יתחיל המשחק על התשובות לשאלות הבאות:
האם מותר לשחקן לאסוף אליו מן השולחן קלפים, שלא הניח באותו תור?
האם ג'וקר שומר על התפקיד שקיבל כאשר הניחו אותו לראשונה עד סוף המשחק (או עד שהוא נאסף, אם מותר לאסוף קלף מן השולחן), או שהוא יכול לקבל כל תפקיד במהלך המשחק?
האם סדרה בה אס משמש כמספר 1 וגם כמספר 14 בו זמנית היא סדרה חוקית?
המנצח הוא השחקן שסיים את קלפיו ראשון.
מעמדה המשפטי והבין-לאומי של רמת הגולן

שינויי הגבול ברמת הגולן החל בהסכם ניוקומב-פולה (1923), המשך בהסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות, עבור בקו הפסקת האש 1967 וכלה בהסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה (1974)
יישוב אלוני הבשן. ברקע הר שיפון, והר יוסיפון
רמת הגולן כאזור גאופוליטי היא השטח שנמצא בידי ישראל מתום הקרבות בחזית הסורית במלחמת ששת הימים ב-1967, התחום ממזרח בקו סגול. ב-1981 הוחל  החוק הישראלי ברמת הגולן - חוק רמת הגולן, בשטח המצומצם מהשטח שתחם 'קו סגול', התחום ממזרח בקו הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה (1974). שטח זה שייך מנהלית לנפת גולן משתרע על פני 1,154 קמ"ר וכולל כשני שלישים מרמת הגולן הגאולוגית, וחלק מהר חרמון.
רמת הגולן היא חלק ממדינת ישראל על פי החוק והמשפט הישראלי. מבחינה בין-לאומית מעמדה המשפטי של רמת הגולן מורכב, ונתון במחלוקת.
עמדות והסדרים בין-לאומיים על רמת הגולן במאה ה-20 עד 1967

בשנת 1916 נחתם הסכם סייקס–פיקו בין בריטניה לצרפת על חלוקת אזורים במזרח התיכון ביניהם. בועידת סן רמו נקבע כי המנדט לבריטניה על ארץ ישראל יכלול את הצהרת בלפור. בשנת 1920 נחתם הסכם בין הבריטים לצרפתים, לפיו שטח רמת הגולן נחלק בין השטח הבריטי לשטח הצרפתי והשטח הבריטי כלל שטחים נרחבים בגולן בהם נחל חרמון והחצבני.
בשנת 1923 נחתם בין הבריטים לצרפתים הסכם ניוקומב-פולה, במסגרתו הועברו חלקים נרחבים מהגולן שהיה בידי הבריטים, בהם נחל חרמון והחצבני, לידי הצרפתים. קו הגבול החדש נקבע, בין היתר, לפי עמדת התושבים הבדואים, שבט בני פאדל, שבחרו להיות תחת המנדט הצרפתי.
בשנת 1946 הסתיים המנדט הצרפתי, וסוריה הוקמה ונכללו בשטחה כל השטחים בגולן שהוחזקו בידי הצרפתיים מ-1923.
במלחמת העצמאות כבשה סוריה שטחים נוספים ברמת הגולן (מעבר לקווי 1923), ואלו הוחזקו בידה עד 1967.
המעמד של רמת הגולן במשפט הישראלי

החוק היחיד הנאכף ברמת הגולן הוא החוק הישראלי. ב-14 בדצמבר 1981 חוקקה הכנסת את "חוק רמת הגולן, התשמ"ב-1981" ובו נקבע כי "המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בשטח רמת הגולן". החוק שהביא לסיומן 14 שנים של ממשל צבאי ברמת הגולן.
ב-1999 התקבל בכנסת "חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999" שזכה לכינוי "חוק שריון רמת הגולן", אשר לפיו החלטת ממשלה לוותר על שטח של המדינה תדרוש אישור של רוב חברי הכנסת (61 או יותר) וכמו כן אישור הוויתור על ידי רוב המצביעים במשאל עם, אך נקבע שסעיף זה יחול רק כאשר יחוקק חוק יסוד המסדיר משאל העם בישראל.
במהלך כהונת הכנסת השבע עשרה הציעו חברי כנסת רבים תיקון לחוק זה, ולפיו ועדת הבחירות המרכזית היא שתתקין תקנות לעניין עריכת משאל עם, ובכך תתייתר חקיקתו של חוק יסוד. ההצעה עברה בקריאה טרומית ב-16 במאי 2007 והכנסת הקימה ועדה משותפת לוועדת הכנסת ולוועדת חוקה, חוק ומשפט. הוועדה קיימה דיונים רבים בסעיפי החוק והחליטה להגיש אותו לקריאה ראשונה ולכלול בחוק עצמו את ההוראות לקיום משאל העם. הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה ב-30 ביוני 2008 והוועדה המשותפת קיימה מספר דיונים נוספים בנושא, אך לא סיימה את דיוניה עד התפזרות הכנסת לקראת עריכת הבחירות לכנסת השמונה עשרה. ממשלת ישראל השלושים ושתיים, שקמה לאחר הבחירות, החליטה לתמוך בהחלת דין רציפות על הצעת החוק, והדיון בהצעת החוק בוועדה המשותפת נמשך גם בכנסת השמונה עשרה. לבסוף החליטה הממשלה לתמוך בהצעת החוק בכפוף לארבע הסתייגויות שהציעה (בין היתר דרשה הממשלה שאם הוויתור יאושר ברוב של 80 חברי כנסת, לא יהיה צורך במשאל עם), וב-22 בנובמבר 2010 אישרה הכנסת את "חוק משאל העם", ברוב של 65 תומכים לעומת 33 מתנגדים, עם ההסתייגויות של הממשלה. ב-12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק יסוד: משאל עם.
המעמד של רמת הגולן במשפט הבין-לאומי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
המעמד של רמת הגולן במשפט הבין-לאומי > טיעונים התומכים בזכותה של ישראל על רמת הגולן

על בסיס ההחלטה שהתקבלה בועידת סן רמו בנוגע לארץ ישראל. ההחלטה איחדה, הלכה למעשה, את הצהרת בלפור עם משטר המנדטים, ולמעשה היא מסמך היסוד שכונן את המנדט הבריטי – אמנה בין-לאומית מחייבת, שזכתה לאשרור חבר הלאומים והאו"ם ושעל בסיסו נדרש היה לקבוע את גבולו הצפוני והמזרחי של הבית הלאומי היהודי-מדינת ישראל.[דרוש מקור]
רמת הגולן משום היותה משך דורות רבים חלק בלתי נפרד מארץ ישראל, אסם תבואתה ומקור מימיה.[דרוש מקור]
נחיצותה הביטחונית לקיומה של מדינת ישראל לנוכח תוקפנות העבר וביתר שאת העתיד העגום הצפוי לאזור.[דרוש מקור]
המעמד של רמת הגולן במשפט הבין-לאומי > טיעונים נגד זכותה של ישראל על רמת הגולן

על בסיס ההסכם הבריטי-צרפתי מ-1923.[דרוש מקור]
העובדה שרמת הגולן עברה לידי ישראל במלחמה. נימוק זה היווה בסיס להחלטה 497 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת שהחלטת ישראל להחיל את חוקיה, סמכויות השיפוט והמינהל על רמת הגולן, היא בטלה ומבוטלת ואין לה כל תוקף משפטי בין-לאומי.
העמדה הבין-לאומית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מועצת הביטחון קיבלה את החלטה 497 ששללה הכרה בהחלטת ישראל על סיפוח רמת הגולן.
ב-21 במרץ 2019 הצהיר נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי "לאחר 52 שנים הגיע הזמן שארצות הברית תכיר באופן מלא בריבונות הישראלית ברמת הגולן, דבר חשוב מבחינה אסטרטגית וביטחונית לישראל וליציבות האזורית". ב-25 במרץ חתם הנשיא טראמפ על צו נשיאותי שבו ארצות הברית מכירה באופן רשמי בריבונות ישראל על רמת הגולן. האו"ם, האיחוד האירופי, רוסיה, מצרים ומדינות נוספות הודיעו שהן אינן מכירות בריבונותה של ישראל שם.
בעקבות הצהרת טראמפ התכנסה הליגה הערבית בתוניסיה והודיעה כי היא שוללת את ההכרה בריבונות ישראל ברמת הגולן. לאחר ביקורו של מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו ברמת הגולן בנובמבר 2020 מסרה הליגה הערבית הצהרה לפיה סיפוח רמת הגולן בידי ישראל "מבוטל ואין לו שום מעמד חוקי."
ביולי 2024, לאחר הפיגוע הרקטי של חזבאללה על מג׳דל שמס במהלכה נהרגו 12 ילדים, הדגישה ארצות הברית שוב את הכרתה המלאה בריבונות ישראל על רמת הגולן ועל זכותה להגן על תושביו.
העמדה הבין-לאומית > משא ומתן עם סוריה

בין השנים 1991‐2011 נערכו מספר פעמים פגישות בין נציגי ישראל וסוריה בניסיון להסדיר את נושא רמת הגולן, שבמהלכן עלתה גם האפשרות להחזיר את כולו או מרביתו של השטח לסוריה. לדוגמה, בשנת 1998 מינה ראש הממשלה בנימין נתניהו את רון לאודר לשמש שליחו החשאי לעניין המשא ומתן עם סוריה. על פי פרסומים בכלי התקשורת, במסגרת מגעים אלה עלתה האפשרות לנסית ישראל עד לקו המצוקים. לאחר פרוץ מלחמת האזרחים בסוריה הופסקו פגישות אלה.
ראו גם

מעמדה הבין-לאומי של ירושלים
הערות שוליים

↑  צבי האוזר ואיציק צרפתי, ‏"סוריה ורמת הגולן: עת לאסטרטגיה לאומית", השילוח, 10, יוני 2018
↑  חוק משאל העם
↑  ההצבעה בקריאה שלישית באתר הכנסת
↑  החלטה 497, באתר האו"ם (באנגלית)
↑  "הצהרה היסטורית של הנשיא טראמפ: "הגיע הזמן שארצות הברית תכיר בריבונות ישראל בגולן"
↑  אורלי אזולאי, וושינגטון, טראמפ חתם על ההכרה ההיסטורית בריבונות ישראל בגולן | משדר מיוחד, באתר ynet, 25 במרץ 2019.
↑  יאסר עוקבי, ‏האיחוד האירופי: "עמדתנו לא השתנתה, לא מכירים בריבונותה של ישראל בגולן", באתר מעריב אונליין, 22 במרץ 2019
↑  הליגה הערבית התכנסה בתוניסיה: "שוללים את ההכרה בריבונות ישראל בגולן", באתר וואלה, 31 במרץ 2019
↑  Arab League: Israel's annexation of Golan Heights 'null and void', באתר "Middle East Monitor" (באנגלית).
↑  Golan Heights is part of northern Israel,’ White House says after Hezbollah attack, באתר "The Jerusalem Post ", ‏29 ביולי 2024 (באנגלית).
↑  רון בן ישי, הגולן על השולחן: מה הבטיח רון לאודר לאסד?, באתר ynet, 5 במאי 2009
הקושאנים המקוריים על אדמות הברון רוטשילד בחורן, שגם כיום נמצאים בידיים יהודיות, בסיס להתיישבות היהודית בחבל ארץ זה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 ונדבך במסד הטיעונים לחידוש התביעה להכרה בין-לאומית בריבונות ישראלית על רמת הגולן
נס הסוסים הלבנים

| --- | --- |
כרזת התקליטור
כרזת התקליטור
 מבוסס על:  ספר של אלויס פודהייסקי
 בימוי:  ארתור הילר 
 הופק בידי:  רון מילר, וולט דיסני
 תסריט:  אלויס פודהייסקי
 עריכה:  קוטון וורברטון,
 שחקנים ראשיים:  רוברט טיילור לילי פלמר
 מוזיקה:  פול סמית', פרנץ שוברט, פרדריק שופן
 צילום:  גונתר אנדרס
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  סרטי אולפני וולט דיסני
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  29 במרץ 1963
 משך הקרנה:  117 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  וינה 
 תקופת התרחשות:  1945 
 הכנסות:  2,550,000 דולר
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
נס הסוסים הלבנים (באנגלית: Miracle of the White Stallions) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה היסטורית משנת 1963 בבימויו של ארתור הילר, עם רוברט טיילור ולילי פלמר בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי אלויס פודהייסקי והוא מבוסס על ספרו: "הסוסים הלבנים הרוקדים של וינה". פודהייסקי היה שנים רבות מנהל "בית הספר הספרדי לרכיבה" (אנ') בווינה והוא מתאר את חוויותיו בעת השלטון הנאצי במלחמת העולם השנייה ובעיקר על נסיונותיו להציל את  סוסי הליפיצאן (שמקורם מסוסים ספרדים) ולהבטיח את המשך קיומו של בית הספר. הוא הצליח בכך בעזרת הצבא האמריקאי וגנרל ג'ורג' פאטון במבצע שכונה "מבצע קאובוי" (Operation Cowboy).
העלילה מתרחשת בחודשים האחרונים של המלחמה, צוות בית הספר לרכיבה מסופח לצבא, הם לובשים מדי צבא ומנהל בית הספר מקבל דרגת קולונל.