stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנורקסיה נרבוזה
דרכי טיפול > הטיפול הפסיכיאטרי

הטיפול הפסיכיאטרי מהווה חלק חשוב מאוד בתהליך ההחלמה מהאנורקסיה.
הפסיכיאטר הוא מְרַכֵּז הטיפול של החולה המפנה אותו לקבלת טיפול נפשי ותזונתי, משקלל את חומרת מצב המחלה ואת הצורך להשגחה ולפי קריטריונים אלו מחליט על המסגרת המתאימה ביותר לחולה - אשפוזית או קהילתית.
הפסיכיאטר עוקב אחרי מצב החולה לאורך כל תקופת הטיפול.
במהלך הפגישות הראשונות עם החולה הפסיכיאטר בוחן את הסטטוס הפסיכיאטרי שלו ומסקר את מצבו הנפשי הכוללני של המטופל לאחר אבחנת המחלה.
בדרך כלל החולה מובא לתשומת לב מקצועית על ידי בני משפחה לאחר איבוד משקל כבד. אם החולים הגיעו למצב של בקשת עזרה זה בדרך כלל קשור להרעבה העצמית שלהם וגם כתוצאה מהקשיים הנפשיים.
אנשים עם אנורקסיה לרוב אינם מבינים באמת את הנזק העצום שהם גורמים לעצמם, לכן לפעמים חשוב לקבל מידע מבני המשפחה או ממקורות אחרים כדי להעריך את ההיסטוריה של הירידה במשקל וגם כדי לדעת עוד על התכונות הספציפיות האחרות של המחלה בין חולה לחולה.
התסמינים לאבחון האנורקסיה אמנם אחידים בין החולים אבל לא כל חולה מפגין את אותן ההתנהגויות המאפיינות את המחלה בצורה מדויקת.
דרכי טיפול > הטיפול בבתי חולים כלליים או במחלקות בריאות הנפש

מאחר שאנורקסיה נרבוזה היא הפרעה שמעמידה את המטופל בסכנת חיים, הטיפול המיידי בו נועד לשמירה עליו מפני הידרדרות פיזית שתוביל למוות.
פעמים רבות כאשר מטופל מופנה לטיפול בבית חולים, האשפוז יהיה או במחלקה פסיכיאטרית או במחלקה ייעודית להפרעות אכילה. תפקידן של המחלקות הוא לטפל בשני המישורים, הפיזי והנפשי כאחד, אך בשל מצוקת המקום במחלקות האשפוז הייעודיות, נוטים להעדיף תהליכים קצרי מועד בהם מתמקדים בעיקר בבעיה הפיזית שהיא העלאת משקל הגוף שמעמיד את החולה בסיכון מידי, ואילו הטיפול הנפשי נמצא לפיכך שני בסדר העדיפויות.
הטיפול המיועד להעלאת המשקל מתבצע על ידי התאמת תפריט אישי לחולה, אך אם הוא מסרב לאכול, נכפה המזון על החולה באמצעות זונדה.
לרוב נעשה שימוש בשיטות של עיצוב התנהגות שמטרתן לחזק התנהגויות חיוביות שמעודדות עלייה במשקל על ידי מתן הטבות כגון אפשרות ליציאה מהמחלקה והפחתת מידת ההשגחה במקלחות או אחרי הארוחה והכחדת התנהגויות שליליות שמביאות לירידה במשקל על ידי מניעת הטבות כגון מניעת חופשה בבית או קבלת אורחים.
דרכי טיפול > הטיפול התרופתי

כמו כן, בנוסף לטיפולים הנפשיים והתזונתיים, הרופא יכול להמליץ על טיפול בתרופות פסיכיאטריות מסוימות שהוכחו כיעילות בשיפור תסמיני המחלה במספר מחקרים שנערכו בישראל ומחוצה לה.
טיפול באנורקסיה באמצעות טיפול תרופתי בלבד אינו יעיל דיו במרבית המקרים, מאחר שהתרופות אינן משפיעות על דימוי הגוף, הפרפקציוניזם והעיסוק האובססיבי במשקל.
נמצא שתרופות נוגדות-דיכאון מסוג SSRI (מעכבי ספיגה חוזרת של סרוטונין) משפרות עמדות והתנהגויות הקשורות לאכילה, כולל הנטייה לצמצום, המשאלה לרזון, והכפייתיות הקשורה לאכילה - אך לא מרפאות את המחלה באופן ספונטני אלא רק מקלות על התסמינים שלה.
תרופות נוגדות דיכאון נפוצות בטיפול בהפרעות אכילה ואנורקסיה הן פלואוקסטין (פריזמה/פרוזק), אסציטלופרם (ציפרלקס/אסטו) וסרטרלין (לוסטרל/סרנדה).
לא קיימת עדיין תרופה בעלת יכולת מבוססת לשפר את העלייה במשקל בחולות אנורקסיה נרבוזה. יתרה מכך, SSRI אינם יעילים בחולות אנורקסיה בתת-משקל, מאחר שספיגת הטריפטופן, חומר המוצא של הסרוטונין, מופחתת בתנאים אלה יחסית לחומצות אמינו חיוניות אחרות. רוב המחקרים מצביעים על יעילות טיפולית רק לאחר עלייה מסוימת במשקל.
לעיתים יינתן טיפול בתרופות אנטי-פסיכוטיות, הנותנות מענה טיפולי לשיפור כושר שיפוט המציאות והתפיסה הגופנית. למינונים נמוכים של תרופות אנטי-פסיכוטיות א-טיפיות יש אפקט מרגיע היכול לעזור במיתון העצבים שמאפיין לא מעט חולים אנורקטיים. תרופה אנטי-פסיכוטית נפוצה בטיפול באנורקסיה היא אולנזאפין (זיפרקסה/זאפה).
דרכי טיפול > טיפול נפשי

בטיפול פסיכותרפויטי צוות מומחים מטפל גם במשקל ובדפוס האכילה וגם בבעיות הפסיכולוגיות שהובילו לאנורקסיה. המשימה הראשונה של הטיפול היא לאפשר למטופל לחלוק את עולמו הפנימי, יחסו לאוכל ואת ייסוריו. השלב הראשון של הטיפול נועד ליצור תהליך של בניית אמון בין המטופל למטפל, ניתנת לגיטימציה להתנהגויות כגון דיבור בלתי פוסק על מזון, ללא שיפוטיות או גינוי מצד המטפל. בהמשך המטפל חולק את הידע המקצועי שלו לגבי אנורקסיה ומכוון את המטופל להבנה על מחלתו, השלמה עם המצב והצעת דרכי טיפול. אחת ממטרות הטיפול היא לגרום לאדם החולה באנורקסיה לתרגם את האובססיה שלו - לסיבות שבגללן התפרצה המחלה. המטפל מכוון באופן יזום שיחה על הנושא שמטרתה לשקף למטפל מהן הסיבות הנפשיות שגרמו למחלה או במילים אחרות להבין מה מציק למטופל. סיום הטיפול נעשה בהדרגה, לאחר ייצוב תחושת הביטחון של המטופל, אך ללא יצירת תלות במטפל.
לעיתים הטיפול הוא קבוצתי, תוך שימוש בתהליכי דינמיקה קבוצתית, והוא עשוי לכלול טיפול באמנויות כגון אמנות פלסטית, מוזיקה או תנועה. הטיפול הקבוצתי נחשב ליעיל יחסית והוא משולב גם במחלקות הפסיכיאטריות בבתי חולים מתקדמים.
הטיפול הנפשי האישי או הקבוצתי עשוי להתקיים במקביל לאשפוז בבית חולים. חסרונו היא בכך שהוא אורך תקופת זמן ארוכה ובדרך כלל קופת החולים אינה מאפשרת אשפוז ממושך.
דרכי טיפול > טיפול בקהילה וטיפולים אמבולטוריים

שיטת הטיפול האפשרית בקהילה נקראת "אשפוז יום", ובה החולה מתפקד במעין תנאי אשפוז בתוך הקהילה. לדוגמה - הקהילה יכולה למנות אדם בעל ניסיון והבנה מסוימים בתחום, והוא צמוד אל החולה, נמצא שם בארוחותיו, לאחר ארוחותיו ובעת נטילת התרופות, במטרה להשגיח עליו ולהקפיד שהכל ילך כשורה. בנוסף, הקהילה דואגת לכך שהחולה יהיה מלווה בכל בעלי המקצוע הרלוונטיים במהלך הטיפול - פסיכולוג, פסיכיאטר, עובד סוציאלי ודיאטנית קלינית.
כן חשוב כי הקהילה תדאג לכך שהחולה יוכל לבצע את תפקודו היומיומי, במסגרת המגבלות הקיימות, למשל לדאוג לו לעיסוק, עבודה או לימודים, אותם יוכל למלא על אף מגבלותיו הגופניות, ומנגד כדי שימלא את כל דרישות הטיפול.
דרכי טיפול > עדכון האבחנה ברשומה הרפואית

ישנם חולים שנמצאים בהפוגה חלקית מקריטריוני המחלה לאחר שאובחנו כחולים אנורקטיים לפי כל הפרמטרים של המחלה בעבר. חולים אלו כבר לא עונים על כל התסמינים, לדוגמה - קרִיטֶרִיוֹן א' (משקל גוף נמוך) לא התקיים במשך תקופה ממושכת, אך קריטריון ב' (פחד עז מעלייה במשקל או התנהגות מסוימת שמפריעה לשמירה על משקל) וגם קריטריון ג' (הפרעות בתפיסה העצמית של משקל הגוף וצורתו) עדיין מתקיימים.
במילים אחרות - גם כאשר משקל הגוף תקין (למשל לאחר אשפוז או טיפול), עדיין חלק מהסימפטומים של ההפרעה יכולים להיות פעילים ולכן יש צורך בהמשך טיפול, אחרת הסכנה להגיע לתת משקל חזרה היא גבוהה. כדי להחלים צריך לטפל בשלושתם הסימפטומים, אשר כולם קשורים להקלה הנפשית שהאנורקסיה מספקת אם המקור להפרעה אינו מטופל.
חולים שסבלו מכל תסמיני האנורקסיה לאורך זמן וכעת ישנה הפוגה בכל התסמינים של המחלה - נחשבים חולים ״בהפוגה מלאה״. מצב הנקרא ״הפוגה מלאה״ או ״רמיסיה״ הוא מצב ביניים לפני השמטת הדיאגנוזה מהחולה.
בדומה לאבחנת המחלה - הנעשית על ידי פסיכיאטר - רק הוא רשאי לקבוע את מחיקת האבחנה ולעדכן את הרשומה הרפואית.
סיבוכים של אנורקסיה

אנורקסיה משפיעה על חיי אדם באופנים שונים, גם מבחינה פיזית וגם מבחינה נפשית. זה יכול להתבטא בשינויים חדים במצבי הרוח עד כדי דיכאון קליני, הפרעות שינה, התנהגות אובססיבית ונוקשה. בתחום הפיזי אנורקסיה מתבטאת בהפסקת המחזור אצל נשים, בעיות במערכת העיכול והרבייה וגורמת לבעיות התפתחות קשות בגיל ההתבגרות. במקרים קשים וקיצוניים תופעות אלו עלולות להסתיים במוות.
ללא טיפול מתאים עלול המצב להתדרדר ולגרום לבעיות בריאותיות חמורות. אם הטיפול אינו משיג שיפור בסימפטומים או שחלה החמרה יש לשקול החלפה של הטיפול. בהתאם לחומרת המצב ניתן לשקול טיפול במסגרת אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי או במחלקה ייעודית לטיפול בהפרעות אכילה. מצבי חולי חוזרים או הישנות של המחלה שכיחים גם אחרי טיפול.
ההרעבה העצמית שמאפיינת אנורקסיה נרבוזה, והתנהגויות הטיהור הקשורות לפעמים יחדיו, עלולים לגרום לתופעות רפואיות משמעותיות ועשויות להיות מסכנות חיים.
בעוד רוב ההפרעות הפיזיולוגיות הקשורות לתת תזונה הם הפיכים עם שיקום תזונתי, חלקם, כולל אובדן של צפיפות מינרלים בעצם, הם לעיתים קרובות לא הפיכות לחלוטין. התנהגויות כאלה - כמו הקאה והתנהגויות טיהור אחרות - עלולות לדוגמה - לגרום לממצאי מעבדה חריגים.
אנורקטיים עלולים לפתח את הסיבוכים הרפואיים הבאים:
פגיעה בזרימת הדם ואספקת דם ירודה לרקמות הגוף.
מחלת לב וכלי דם כמו מחלת לב כלילית והפרעות בקצב הלב.
אנורקסיה עלולה לפגוע במאזן המלחים והמינרלים בגוף, ובפרט בסידן, אשלגן והנתרן. מינרלים אלו חיוניים לתפקודו התקין של הגוף. רמות נמוכות של אשלגן עלולות לגרום לתופעות כגון עייפות, חולשה ויובש ואף לסיבוכים לדוגמה פגיעה בתפקוד הכליות ולהפרעות בקצב הלב. רמות נמוכות של אשלגן נפוצות בעיקר אצל הסוג המקיא, כיוון שהקאות חוזרות ונשנות עלולות לגרום לאי-איזון האשלגן בדם.
רמות נמוכות של סידן עלולות לגרום להתכווצויות שרירים. חוסר סידן בשילוב עם חוסר בוויטמין D עלול לגרום לפגיעה בעצמות. רמות נמוכות של נתרן עלולות לגרום לבלבול ואף לפרכוס.
סיבוכים נוספים של אנורקסיה כוללים:
לחץ דם נמוך
ברדיקרדיה
אנמיה
בעיות בחלל הפה ובשיניים שעלולות להיגרם בעקבות התוכן החומצי של הקיא
רמות נמוכות של סוכר בדם
נזק לכבד
פגיעה בגדילה אצל מתבגרים הלוקים במחלה
אי ספיקת כליות חריפה
אוסטאופורוזיס
אובדן רקמת שריר (בעיקר אצל נערות ונשים)
ירידה בחשק המיני ואין אונות (אימפוטנציה)
נזק בלתי הפיך למערכת העיכול בעקבות שימוש ממושך בחומרים משלשלים
עצירות
אנורקטיים יכולים להשתמש לרעה באצבעותיהם לצורך גרימת רפלקס הקאה. חתכים ויבלות על גב כף היד יכולים להגרם כתוצאה מכך. הופעת מצב זה עלול להוות סימן לקיומה של אנורקסיה פעילה.
סיבוכים של אנורקסיה > אנורקסיה ומחלות גופניות נוספות

אנשים שלוקים באנורקסיה ובמחלות נוספות זקוקים למעקב צמוד אחר מצבם הרפואי.
אנשים הלוקים בסוכרת צריכים להקפיד על בדיקות תקופתיות על מנת למנוע התפתחות של בעיות עיניים וסיבוכים חמורים נוספים. הדבר נכון במיוחד עבור חולים בסוכרת מסוג 1.
כמחצית מחולי האנורקסיה סובלים מירידה משמעותית בצפיפות ובחוזק העצם. לפיכך, אנשים הלוקים במחלות שקשורות לעצמות כמו אוסטיאופורוזיס או קיפוזיס צריכים להקפיד על טיפול מניעתי מתאים ולהימנע מפעילות גופנית שעלולה לגרום לנפילות.
מחקרים שעקבו אחרי חולות אנורקסיה לשעבר הראו שעל אף שחל שיפור בצפיפות העצם אצלן, היא עדיין הייתה נמוכה משמעותית בהשוואה לבנות גילן שלא לקו במחלה, ולכן גם עליהן להיות במעקב קפדני.
סיבוכים של אנורקסיה > אנורקסיה והפרעות נפשיות נוספות

לאנשים רבים החולים באנורקסיה יש תחלואה נלווית נוספת, כמו הפרעה דו־קוטבית, דיכאון והפרעות חרדה. תחלואה נלווית היא מצב אפשרי אצל החולים באנורקסיה נרבוזה.
אנשים רבים עם אנורקסיה נרבוזה מדווחים על נוכחות של הפרעת חרדה או סימפטומים דומים לפני הופעת הפרעת האכילה שלהם.
טורדנות כפייתית מתוארת אצל אנשים עם אנורקסיה נרבוזה, במיוחד עם אלו החולים באנורקסיה רסטריקטיבית.
אנשים הצורכים חומרים ממכרים עשויים להיות במשקל נמוך עקב צריכת מזון ירודה, אבל בדרך כלל לא מפחדים לעלות במשקל ואין להם הפרעה בדימוי גוף.
אנשים עם סכיזופרניה עשויים להפגין התנהגות אכילה מוזרה ומדי פעם לחוות הרזיה משמעותית, אבל לעיתים נדירות הם מראים את התמונה הכוללת לאבחון אנורקסיה.
חלק מהתכונות של אנורקסיה נרבוזה חופפות עם הקריטריונים של חרדה חברתית, OCD והפרעה דיסמורפית בגוף. באופן ספציפי, אנשים עשויים להרגיש מושפלים או נבוכים בפומבי, כמו בפוביה חברתית, עשויים להפגין אובססיות וכפייתיות הקשורות למזון כמו ב-OCD או אולי עסוקים בדמיון פגמים במראה הגוף כמו בהפרעה דיסמורפית בגוף.
אם האדם עם אנורקסיה סובל מחרדה חברתית המוגבלת להתנהגות אכילה בלבד, אבחנה של פוביה חברתית לא צריך להיעשות, אבל חששות חברתיים שאינם קשורים להתנהגות אכילה (למשל, פחד מוגזם מלדבר בציבור) עשוי להצדיק אבחנה נוספת של פוביה חברתית.
באופן דומה, בנוסף לאנורקסיה, ניתן לאבחן גם OCD רק אם האדם מציג אובססיות וכפייתיות שאינה קשורה רק למזון (למשל פחד מופרז מלכלוך) ועוד.
סיבוכים של אנורקסיה > תמותה

אנורקסיה נרבוזה עלולה להיות מחלה קטלנית.
להפרעת אכילה זו מיוחס אחוז התמותה הגבוה ביותר מכל מחלות הנפש. מאז 1976 מוכרת האנורקסיה כאחת מההפרעות הנפשיות המסוכנות ביותר.
אנורקסיה עלולה להיות קטלנית ב-5 עד 15 אחוזים מהמקרים.
המוות עלול להיות פתאומי ואינו קשור בהכרח בתת-משקל. לרוב נגרמת התמותה מזיהומים, מאי-סדירות בקצב הלב או מחוסר איזון של המלחים והמינרלים בגוף.
הסיכון להתאבדות הוא לא מבוטל באנורקסיה נרבוזה, עם שיעורי דיווח של 12 איש לכל 100,000 חולים בשנה.
הערכה מקיפה של אנשים עם אנורקסיה נרבוזה צריכה לכלול הערכה של רעיונות הקשורים להתאבדות וכן גורמי סיכון אחרים להתאבדות, כולל היסטוריה של ניסיונות התאבדות קודמות.
סיבוכים של אנורקסיה > אנורקסיה והיריון

נשים שבמהלך ההריון פיתחו אנורקסיה (או אם במהלך המחלה נכנסו להריון) זקוקות למעקב תזונתי קפדני, וזאת כדי לוודא האם תזונתן מספקת כדי שהעובר יתפתח באופן תקין, וגם באופן דומה לנשים הרות שהחלימו מאנורקסיה.
אנורקסיה במהלך ההיריון עלולה להגביר את הסיכון לסיבוכי היריון לרבות הפלה, לידה מוקדמת, לידת תינוק במשקל לידה נמוך ולידה בניתוח קיסרי.
אנורקסיה במהלך ההריון יכולה להגדיל את הסיכון להתאבדות החולה.
מניעה

אין דרך מובטחת למנוע אנורקסיה או הפרעות אכילה אחרות. המחלה מתפרצת בדרך כלל באופן פתאומי - כך שאי אפשר לדעת מראש אם אדם כלשהו יחלה במחלה ולכן קשה בדרך כלל למנוע את התפרצותה.
גם אם התגלו אצל בן אדם גורמי סיכון אפשריים להתפתחות אנורקסיה - אין זה אומר בהכרח שיחלה בה ולעומת זאת המחלה יכולה להופיע אצל אדם שלא התגלו אצלו גורמי סיכון.
רופאי ילדים נמצאים בעמדה טובה לזיהוי הסימנים המוקדמים של הפרעות אכילה ולכן עשויים לסייע במניעת אנורקסיה. במהלך ביקור שגרתי אצל רופא הילדים הוא עשוי לשאול לגבי הרגלי האכילה של הילדים וכן לגבי מידת שביעות רצונם ממראה גופם.
אם מבחינים בקרוב משפחה או בחבר הסובל מדימוי עצמי נמוך שעוסק בדיאטות קיצוניות ושאינו מרוצה מהופעתו החיצונית - כדאי לשקול לדבר איתו על הנושאים האלו.
בשנת 2012 נחקק חוק הגבלת משקל בתעשיית הדוגמנות - חוק הקובע מהו המשקל המינימלי הנדרש לעיסוק בדוגמנות, זאת כדי למנוע את השימוש בדוגמנים ודוגמניות רזים יתר על המידה המהווים מודל לחיקוי המעודד הפרעות משקל ואף הפרעות אכילה בקרב האוכלוסייה.
יש תוכניות רבות למניעה של מחלת האנורקסיה המתקיימות בדרך כלל עבור ילדים ובני נוער, תוכניות אלו יערכו בבתי הספר או בקבוצות של בני נוער. ההתערבויות היעילות ביותר מתמקדות בשיפור הערכה עצמית וקריאה ביקורתית של אמצעי התקשורת. נמצא כי קידום בריאותי שמוצג בצורה מחושבת, תוך התייחסות לתזונה בריאה ולכושר גופני בניגוד להתקדמות בירידה במשקל, עשוי להגן גם מפני השמנת יתר וגם מפני הפרעות אכילה הקשורות לדימוי הגוף.
מקרים ידועים

אחת מקורבנות המחלה הידועות ביותר הייתה קארן קרפנטר - סולנית "הקרפנטרס" שמתה ב-4 בפברואר 1983 ואיזבל קארו - דוגמנית ושחקנית מצרפת.
ב-23 במאי 2023 נפטרה דוגמנית העבר קארין באומן מאנורקסיה, בגיל 35.
ראו גם

בולימיה
EDNOS
פרו-אנה
הערות שוליים

↑  מילים שוות לכל נפש, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏6 במאי 2014
1 2  רעבות לחיים - "עובדה" - כתבה מ-2008 - מה נשתנה?, נבדק ב-2019-08-08
↑  וראה במאמרו של הרב יצחק שפירא, קושי שגורם לאדם לרצות לא לאכול.pdf, באתר Google Docs
↑  The Prevalence of Anorexia Athletica in NCAA Division II Athletes, scholar.googleusercontent.com
1 2  Manning, William (2015). "Preventing and Recognizing Anorexia Athletics - For Coaches and Athletes".
1 2  הטיפול בהפרעות אכילה נכתב ע"י פרופ' דניאל שטיין | העמותה הישראלית למניעה, טיפול ומחקר בהפרעות אכילה, באתר www.iaed.org.il
↑  סיבוכים של אנורקסיה באתר מכבי שרותי בריאות.
| משקל גוף |
| --- | --- | --- |
| תת-משקל | ירידה במשקל · קכקסיה · תת-תזונה · תת-ספיגה · אנורקסיה (סימפטום) · דלדול שרירים · ניוון שרירים · רעב |  |
| עודף משקל | עלייה במשקל · השמנת יתר חולנית · פוליפגיה · השמנה בטנית · השמנת יתר בקרב ילדים |  |
| הפרעות אכילה | אנורקסיה נרבוזה · בולימיה נרבוזה · אורטורקסיה נרבוזה · הפרעת אכילת יתר · EDNOS |  |
| מידות הגוף | מדד מסת גוף (BMI)‏ · מדד נפח גוף (BVI) · יחס מותניים-ירכיים‎ · מידות בגדים |  |
| שמירה על משקל גוף בריא | דיאטת הרזיה · פעילות גופנית · שאיבת שומן · ניתוח מעקף קיבה |  |
| נושאים קשורים | הפרעות מטבוליות · הפרעות תזונתיות · מחלות אנדוקריניות · תנגודת לאינסולין · תסמונת מטבולית · סוכרת מסוג 2‎ · אורח חיים בלתי פעיל · דימוי גוף · גירעון קלורי · קצב חילוף החומרים הבסיסי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295604605171  BnF: cb11956993n (data)  GND: 4002144-0  LCCN: sh85005453  LNB: 000079053  NDL: 00575639  NKC: ph122756 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
איזבל קארו
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
ג'וקר (סרט, 2019)
צוות השחקנים

חואקין פיניקס – ארתור פלק/הג'וקר, קומיקאי סטנד-אפ כושל הסובל ממחלה נפשית וזוכה להתעלמות מצד החברה, כאשר היסטוריית ההתעללות שעבר גורמת לו להפוך לפושע דמוי-ליצן בעל תפיסת עולם ניהיליסטית. פיניקס היה מעוניין ליצור סרט בעל תקציב נמוך שיישא אופי מחקרי אודות נבל קומיקסי, באומרו שהסרט "מרגיש מיוחד במינו, שמתרחש בעולם משלו... יכול מאוד להיות שזה יהיה הסרט שהכי יפחיד אתכם מכולם". לצורך התפקיד, פיניקס השיל כ-24 ק"ג ממשקלו וביסס את הצחוק שלו לפי סרטוני וידאו של אנשים הסובלים מצחוק בלתי נשלט. בנוסף, הוא היה מעוניין לגלם דמות שקהל הצופים לא יכול להזדהות עמו, ולא חיפש מקור השראה משחקנים קודמים אשר גילמו את הדמות. במקום זאת, הוא קרא ספר העוסק בהתנקשויות פוליטיות כדי שיוכל להבין רוצחים טוב יותר ואת המניעים שהובילו אותם לביצוע הרצח, אף על פי שפיניקס טען שהוא מאמין שארתור הוא הג'וקר האמיתי, הבמאי טוד פיליפס ציין שבכוונה הוא השאיר דו-משמעיות בעובדה שארתור פלק הופך לג'וקר המוכר מסרטי באטמן או שנותן השראה לדמות אחרת לגמרי.
רוברט דה נירו – מוריי פרנקלין, מנחה תוכנית אירוח שמשחק תפקיד בהתדרדרותו של ארתור. דה נירו ציין כי דמותו בסרט היא מחווה לדמות שגילם בסרט "מלך הקומדיה" - קומיקאי שמפתח אובססיה למנחה תוכנית אירוח.
זאזי ביטס – סופי דומונד, אם חד-הורית ציניקנית המשמשת כמושא אהבתו של ארתור. ביטס, מעריצה מושבעת של פיניקס, אמרה כי זהו כבוד גדול לשחק לצידו ושהיא למדה ממנו רבות בזמן הצילומים.
פרנסס קונרוי – פני פלק, אמו של ארתור הסובלת ממחלה נפשית ואשר עברה התעללות מצד בן זוגה לחיים. עבדה בעבר בשביל תומאס ויין.
האנה גרוס - פני פלק הצעירה
ברט קאלן – תומאס ויין, פילנתרופ מיליונר שרץ לתפקיד ראש העיר. שלא כמו בקומיקס המקורי ובשאר עיבודים, הוא מגלם תפקיד חשוב בסיפור המקור של הג'וקר ואופיו פחות סימפתי מהעיבודים הקודמים שנעשו לדמות. במקור, אלק בולדווין ניהל משא ומתן על גילום הדמות, אך פרש לאחר בעיות בלוח הזמנים שלו, בסרט נרמז מספר פעמים שתומאס הוא למעשה אביו של ארתור, טענה זאת נתמכת בתגובתו של אלפרד כאשר ארתור הגיע לאחוזת ויין, אמו של ארתור שטענה שחתמה על מסמכים שאסרו עליה לדבר על הרומן, ותמונה המוצגת בסרט בה אמו של ארתור בצעירותה, ועליה נכתב "Love your smile - TW" - "אוהב את החיוך שלך - ת.ו (תומאס ויין)".
דאגלס הודג' – אלפרד פניוורת', משרתם האישי של בני משפחת ויין.
דנטה פריירה-אולסון – ברוס ויין הצעיר, שעתיד ברבות הימים להפוך לאויבו המושבע של הג'וקר, באטמן.
שחקני משנה נוספים כוללים את גלן פלשלר וליי גיל מגלמים את רנדל וגארי, עמיתיו לעבודה של ארתור. ביל קאמפ ושיי ויגהאם מגלמים שוטרים במשטרת גות'אם. מארק מארון מגלם את ג'ין אופלנד, מפיק בתוכנית האירוח של פרנקלין. ג'וש פייס מגלם את הויט ווהן, סוכנו האישי של ארתור. בריאן טיירי הנרי מגלם פקיד בבית החולים ארקהם. בן וורהייט מגלם בנקאי מוול סטריט אשר נרצח בידי ארתור ברכבת התחתית. גארי גולמן מגלם קומיקאי המופיע במסעדה לפני מופעו של ארתור ובריאן קאלן מגלם את חבייר, עמיתו לעבודה של ארתור.
הפקה

"אני תמיד לוקח המון זמן ומחשבה מבעוד מועד כדי להחליט על אילו פרויקטים אעבוד. התסריט הזה [של "ג'וקר"] הרגיש מיוחד במינו, יש בו עולם משלו ובדרכים מסוימות, אולי יותר מכל, הוא מפחיד אותי בטירוף... לא הייתי מסווג את הסרט לשום ז'אנר. אני לא חושב שזה סרט גיבורי-על או סרט אולפן... זה מרגיש ייחודי. חשוב מכל דבר אחר, טוד [פיליפס] מלא בתשוקה לגבי היצירה הזו ולכן זה מלהיב".
הפקה > פיתוח

פיניקס היה מעוניין ליצור סרט בעל תקציב נמוך שיישא אופי מחקרי אודות נבל קומיקסי מאז 2014. עם זאת, פיניקס לא חשב שהסרט צריך בהכרח להיות מבוסס על דמותו של הג'וקר מכיוון שנעשו עיבודים רבים לדמותו. סוכנו האישי הציע לו להיפגש עם אולפני האחים וורנר אבל פיניקס דחה את הרעיון. באופן דומה, הרעיון לביים סרטים מבוססי קומיקס הוצע לבמאי טוד פיליפס, אך הוא חשב שהם "צעקניים" מדי ולא עניינו אותו. לדבריו, הסרט "ג'וקר" נוצר מרעיון שלו ליצור סרט קומיקס שונה ומחובר יותר למציאות. הוא נמשך לדמותו של הג'וקר משום שלא חשב שהיה עיבוד קולנועי מקיף עליו עד עכשיו - דבר שיקנה לו חופש אמנותי נרחב יותר.
פיליפס העלה את הרעיון שלו לסרט "ג'וקר" לאולפני האחים וורנר אחרי הקרנת סרטו "כלבי מלחמה" באוגוסט 2016. לפני שביים את "כלבי מלחמה", פיליפס היה ידוע בזכות סרטי הקומדיה שלו "רוד טריפ" (2000), "מועדון החברים" (2003) ו"בדרך לחתונה עוצרים בווגאס" (2009). הסרט "כלבי מלחמה" סימן את המעבר שלו לטריטוריה מטרידה. במהלך הקרנת הבכורה לסרט, פיליפס הבין ש"כלבי מלחמה" לא יותיר השפעה עמוקה על הצופים (או כדבריו, "לא יעלה את העולם באש") ושאל את עצמו מה באמת אנשים רוצים לראות. הוא הציע שסרטי DC ישנו את טון הסרטים שלהם מאולפני מארוול המתחרים על ידי הפקתם של סרטים עצמאיים ובתקציב נמוך. אחרי הצלחת הסרט "וונדר וומן", סרטי DC החליטו להוריד את הפוקוס על האספקט המשותף שבסרטי היקום הקולנועי של DC. באוגוסט 2017, אולפני האחים וורנר הכריזו על הפרויקט ואישרו שטוד פיליפס יביים את הסרט, תחת הפקתו של מרטין סקורסזה.
לפי הוליווד ריפורטר, השחקן ג'ארד לטו (שגילם את דמותו של הג'וקר בסרטי היקום הקולנועי) לא היה מרוצה מקיומו של פרויקט נפרד מהעיבוד שלו לדמות. זאת ועוד, באוקטובר 2019 נודע כי לטו מרגיש "מוטרד ומוקצה" כאשר גילה שאולפני האחים וורנר - שהבטיחו לו סרט עצמאי על הג'וקר - נתנו לטוד פיליפס להמשיך עם הפרויקט שלו.
אולפני האחים וורנר ביקשו מפיליפס ללהק את לאונרדו דיקפריו לתפקיד הראשי, מתוך תקווה ששותפתו רבת השנים עם מרטין סקורסזה תגרום לבמאי הוותיק להשתתף בפרויקט. אולם, פיליפס אמר שהוא חשב ללהק רק את פיניקס לתפקיד, ושהוא וסילבר כתבו תסריט המותאם לו ולאישיותו. "המטרה לא הייתה להציג את חואקין פיניקס לתוך עולם הקומיקס הקולנועי אלא להציג את עולם הקומיקס הקולנועי ליקום של חואקין פיניקס". פיניקס ציין שברגע שגילה על קיומו של הפרויקט הוא התלהב משום שזה היה סוג הסרט שרצה לעשות. הוא תיאר אותו כייחודי וכסרט שאינו מרגיש כמו סרט אולפנים טיפוסי. לקח לו זמן להתמסר לתפקיד מאחר שהרגיש מאוים מגודלו, באומרו "לפעמים בסרטים מסוג זה יש ארכיטיפים פשוטים ומינימליסטים, והדבר מאפשר לקהל הצופים להרחיק את עצמו מהדמות, בדיוק כמו שאנחנו עושים בחיים האמיתיים, כשקל לנו להגיד על מישהו שהוא רע ואנחנו לא".
הפקה > כתיבה

פיליפס וסילבר כתבו את התסריט לג'וקר בשנת 2017, והכתיבה נמשכה למשך שנה. לדברי המפיקה אמה טילינגר קוסקוף ("הזאב מוול סטריט", "שתיקה", "האירי"), לקח זמן לקבל אישור על התסריט מהאולפנים, בעיקר בגלל דאגות על תוכנו האלים. באופן דומה, פיליפס ציין שהיו "מיליוני משוכות" לעבור במהלך תהליך הכתיבה בגלל הדרך בה הדמות נתפסת. הוא הוסיף וציין שבשעה שהתמות של הסרט משקפות את החברה המודרנית של ימינו, הסרט לא נועד להיות פוליטי באופיו. בזמן שהג'וקר הופיע במספר סרטים קודמים, פיליפס חשב שיהיה זה אפשרי להפיק סיפור חדש לדמות, ובריאיון לעיתון הניו יורק טיימס אמר ש"זוהי רק אינטרפטציה נוספת, כמו שאנשים יעשו אינטרפטציות למקבת'.
התסריט שאב השראה מסרטים של סקורסזה כדוגמת "נהג מונית" (1976), "השור הזועם" (1980) ו"מלך הקומדיה" (1983), כמו גם סרטיו של פיליפס "בדרך לחתונה עוצרים בווגאס" (2009), "בדרך לחתונה עוצרים בבנגקוק" (2011) ו"הנגאובר 3: חוזרים לווגאס" (2013). פיליפס גם ציין את "סרפיקו" (1973) ורשת שידור (1976) של סידני לומט, "קן הקוקייה" (1975) של מילוש פורמן, והסרט האילם "האיש שצוחק" (1928) של קונרד ויידט, ומספר סרטים מוזיקליים כמקורות השראה. לדבריו, מלבד הטון האפל של הסרט, הוא לא החשיב אותו כשונה כל כך מסרטי "הנגאובר" שלו. סיפור המסגרת של הסרט הושפע מהרומן הגרפי "באטמן: הבדיחה ההורגת" (1988) של אלן מור ובריאן בולאנד, שבו הג'וקר מתואר כקומיקאי סטנד-אפ כושל. לדבריו של פיליפס, הסרט אינו עוקב אחר חוברות הקומיקס, וזה מה שהיה מעניין עבורו - לעשות סרט לא על דמותו של הג'וקר אלא תהליך ההפיכה לג'וקר. בהמשך, פיליפס הבהיר וחידד את דבריו שהם לא חיפשו אחר קומיקס ספציפי אלא רק את אלה שהם אהבו מההיסטוריה הרחבה של הדמות.
פיליפס וסילבר מצאו שסיפור מקורו הידוע ביותר של הג'וקר - שבו הוא נופל למכל חומצה - היה לא מציאותי. במקום זאת, הם השתמשו במספר אלמנטים מהמיתולוגיה של הדמות כדי להפיק מכך סיפור מקורי, שאותו פיליפס רצה שיהיה אותנטי ככל האפשר. מפני שלג'וקר אין סיפור מקור אחיד בקומיקס, ניתן לפיליפס ולסילבר חופש אמנותי, והם דחפו אחד את השני בכל יום ביומו כדי למצוא דברים מטורפים יותר. אולם, הם ניסו לשמור על טבעו הדו-משמעי של עברו על ידי הצבתו של הג'וקר כקריין לא מהימן - כאשר סיפורים שלמים הופכים להזיות שלו, ומשאירים את מספר המחלות הנפשיות שמהן הוא סובל כעובדה לא ברורה. מסיבה זו, פיליפס אומר שכל הסרט פתוח לפרשנויות.
הפקה > פרה פרודקשן

בעקבות הביצועים הכושלים של הסרט "ליגת הצדק" (2017) בקופות, המפיק וולטר המאדה החליף את ג'ון ברג בתפקיד ראש צוות ההפקה של סרטי DC באחים וורנר. המאדה ארגן סדר בסרטים אשר היו בשלבי פיתוח, ביטל כמה מהם בעוד קידם את שלבי ההפקה של אחרים. הסרט "ג'וקר" היה אמור להתחיל בשלבי צילומים בסוף שנת 2018 עם תקציב נמוך של 55 מיליון דולרים. לפי הוליווד ריפורטר, אולפני האחים וורנר הרגישו מחויבים לקדם את פיתוחו של הסרט, ונתנו לו תקציב נמוך במאמץ לגרום לפיליפס לוותר על הפקתו. ביוני של אותה שנה נשקל רוברט דה נירו לתפקיד משנה בסרט. העסקה עם פיניקס נחתמה ביולי לאחר ארבעה חודשי שכנוע מצד פיליפס. מיד לאחר מכן, האחים וורנר נתנו לפרויקט אור ירוק באופן רשמי, חשפו את שם הסרט ונתנו לו תאריך יציאה של 4 באוקטובר 2019. האולפנים תיארו את הסרט כ"מעשיה בעלת מוסר השכל ועבודת מחקר מחוספסת על אדם שזוכה להתעלמות מהחברה.
המפיקה אמה טילינגר קוסקוף, שעבדה עם סקורסזה לאורך השנים, הצטרפה לצוות ההפקה. סקורסזה עצמו חשב לשמש כמפיק בפועל אך עזב את הפרויקט בשל התחייבויות אחרות לסרט "האירי". אושר גם כי לסרט לא תהיה כלל השפעה לדמותו של הג'וקר כפי שגולמה בידי ג'ארד לטו, וכי הוא הראשון מבין סרטים עצמאיים בנפרד מהיקום הקולנועי של DC. ביולי לוהקה זאזי ביטס לתפקיד משנה ודה נירו נכנס לשלבי משא ומתן כחודש לאחר מכן. לאחר שהשחקנית פרנסס מקדורמנד סירבה להשתתף בסרט בתפקיד אמו של ארתור, לוהקה פרנסס קונרוי. מארק מארון, כוכב הסדרה GLOW הצטרף לצוות השחקנים לאחר סיום צילומי העונה השלישית של הסדרה. גם בריאן קאלן ואלק בולדווין התווספו בהמשך, אך בולדווין נאלץ לבטל את השתתפותו עקב אילוצים אחרים.