stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הורות פעילה
"הורות פעילה"

הזכות להורות מתמקדת בדרך כלל בזכות למלא את החובות ההוריות מנקודת מבט של טובת הילד וצרכיו. "הורות פעילה" מייחסת חשיבות גם לצורכיהם ורצונותיהם של ההורים. בעידן העכשווי, הורות כחוויה יומיומית הופכת למקור סיפוק עיקרי וייחודי של בוגרים. ברוב המשפחות נשים הן אלו המשקיעות שעות רבות בטיפול בילד ומפתחות עמו קשרים רגשיים משמעותיים. כיום, אבות רבים מביעים עמדות שוויוניות ביחס לחלוקת תפקידים במשפחה, מתוך רצון ליטול חלק משמעותי ולהיות מעורבים בטיפול בילדיהם. הם משקיעים זמן רב יותר מאבותיהם בפעילות המשפחתית, טיפול בילדים ומעניקים אהבה ומסירות רגשית עמוקה לילדיהם. בניגוד לשאר מטלות הבית, בהן פחתה השקעת זמן של שני ההורים, אימהות ואבות משקיעים זמן רב יותר מבעבר בתשומת הלב לילדיהם והטיפול בהם. מחקרים בארצות הברית מלמדים כי הורים מביעים אי שביעות רצון מהעדר זמן מספיק לשהייה עם ילדיהם עקב מחויבות לעבודה.
הקר ופרנקל טוענות כי פיתוח זכותם העצמאית של עובדים ל"הורות פעילה" מהווה מענה הולם לצורכיהם הרגשיים והאנושיים של רוב בני האדם בעידן המודרניות המאוחרת. יש להכיר בזכותם של הורים להיות עם ילדיהם כדי לאפשר להם למצות את חוויית ההורות כחוויה רגשית ותפקודית יומיומית. כמו כן, יש לאפשר להורים לממש את הורותם באופן פעיל, אף אם אינה הכרחית להתפתחותם התקינה של ילדיהם וגם אם בנמצא מסגרות טיפול חלופיות. לטענתן של הקר ופרנקל הדרישה להסרת המכשולים בדרכם של הורים להיות הורים פעילים, מקורה בפוטנציאל הגלום ביחסי הורים-ילדים לחיי הרגש ולתפיסה עצמית של הורים.
"הורות פעילה" והמשפט הישראלי

המשפט הישראלי מכיר בזכות להורות כזכות טבעית, בסיסית וחשובה. המושג "הזכות להורות" נרחב ומכיל שתי משמעויות: הזכות להוליד ילדים והזכות לגדלם. נראה כי בבואו לתת משמעות ותוכן למושג ההורות, התמקד המשפט הישראלי בזכות להפוך להורה ולא בזכות למימוש הורות באופן פעיל, לאחר לידתו של הילד. אריאן רנן-ברזילי טוענת כי בית המשפט העליון מיצב את מעמדה של הזכות להורות כזכות בסיסית, בשורה של פסקי דין אשר דנו בזכות ההולדה "נראה כי לרוב היבט זה אינו מצמיח חובות של המדינה, כפי שצומחות מן ההגנה על הזכות לרבייה ... חקיקה ענפה מטפחת את הזכות להורוּת המובנת כזכות להולדה, כך שהתמונה הכללית העולה היא של
הגנה וטיפוח של הזכות להולדה והזנחה יחסית של גידול הילדים וההורות המתמשכת, באופן המשקף תפיסת הורות כמעין "שגר ושכח". הזכות להורות נתפסת במשפט הישראלי ומתמקדת בעיקר בזכות לרבייה ולא בזכות למימוש עצמי באמצעות גידול הילדים והטיפול בהם.
המשפט הישראלי מגדיר את הזכות להורות במובן של חירות ולא כזכות שבגינה חובה שנועדה להבטיח את מימושה. יש בכך להעיד כי המשפט מתמקד בזכות להפוך להורה, כחלק מחופש הבחירה של הפרט ולא בזכות ל"הורות פעילה", אשר עלולה להיות תלויה בהטלת חובות על פרטים ועל המדינה.
עם זאת, המשפט הישראלי מכיר בזכותם של הורים לגדל את ילדיהם ולהיות במחיצתם כזכות טבעית ועצמאית של הורים. כותב השופט חשין: "משפט הטבע הוא, שאם ואב מן הטבע יחזיקו בבנם, יגדלו אותו, ואהבו אותו וידאגו למחסורו עד אם גדל והיה לאיש". מן העולה בחוק ובפסיקה, המשפט מכיר בזכות ההורים לגדל את ילדם מנקודת מבט המתמקדת בחובתם למלא את צורכי ילדיהם. השופט ברק כתב: "מהותה של זכות זו היא, כי את החובות כלפי הילד הקטין רשאים למלא ההורים – הם ולא זולתם. זכותו המשפטית של ההורה היא כי הוא, ולא אחר, יקיים את החובות כלפי ילדו". הקר ופרנקל כאמור, טוענות כי חשוב להתייחס ל"הורות פעילה" לא רק מנקודת מבט של "טובת הילד" אלא מנקודת מבט
המתייחסת לצורכיהם ורצונותיהם של ההורים.
אחד ממוקדי הוויכוח שבין העותרות לבין המשיבים בבג"ץ טננבאום היה האופן שבו יש להתייחס להורותם של עובדים. המשיבים (משטרת ישראל ואח') טענו לשוויון פורמלי המתייחס לעובדים הורים ממש כמו לעובדים שאינם הורים. המשיבים ציפו כי עובדים הורים יתאימו למודל "העובד האידיאלי" וימצו מסגרות או פתרונות חלופיים לטיפול בילדיהם. העותרות (איילת טננבאום ושדולת הנשים) תבעו ממקום העבודה להתחשב בצרכים של הורים, הנובעים מההכרה בהורות כפעילות יומיומית שיש לאפשר להורים לבצע. אזכור נוסף להכרה בזכותם של הורים להיות הורים פעילים, נמצא בפס"ד מוסקלנקו. נציגת העובדים טענה כי מטרת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה להגן על זכותם של ההורים עצמם. זכות ההורים היא כפולה וכוללת את הזכות למימוש עצמי כחבר מועיל ושווה זכויות בספרה הפרטית והציבורית. כיבוד זכות זו מחייב מניעת הפליה של עובדים עם אחריות משפחתית (לעומת עובדים ללא אחריות משפחתית) ושילובם בעבודה בשכר, מבלי שייווצר קונפליקט בין העבודה לתפקידיהם בבית, הנובעים מאחריותם המשפחתית.
"הורות פעילה" וחקיקה ישראלית

החקיקה הישראלית מציעה אפשרויות מצומצמות בלבד של שילוב עבודה ו"הורות פעילה".חופשת הלידה במתכונתה המצומצמת אינה מקדמת הורות פעילה של עובדים במובנה היומיומי אלא "אתנחתא" זמנית וקצובה בלבד מעבודתם למספר שבועות, בידיעה כי לאחר מכן ישובו לתפקד כ"עובדים אידיאלים". הקר ופרנקל טוענות כי האפשרות לשלב חופשת לידה והורות פעילה מחייבת מספר תנאים: גמלה ממשלתית שתבטיח שמירה על רמת חיים, זכות שווה לאב ולאם, אפשרות לפרוש את חופשת הלידה כהכנסה משלימה למשרה חלקית והבטחת האפשרות לחזור לעבודה בסיום החופשה.
היכולת של עובדים לממש הורות פעילה כרוכה בהיקף המשרה שהם ממלאים ובהגדרתם של מונחים כמו "משרה מלאה" ושבוע העבודה, הנעוצים בחקיקה והסכמים קיבוציים. מונחים אלו נקבעו לרוב כחלק מזכותו של העובד לפנאי ולחופש וללא קשר להורות פעילה הבעיה מרכזית בנושא זה היא העדר אכיפה או "ענישה" כלכלית של המעסיק.
שילוב הורות פעילה ועבודה מתגמלת - הצעות לשינוי

הקר ופרנקל טוענות כי ניתן להיעזר בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה כדי לחייב מעסיקים להתחשב בזכותם של הורים להורות פעילה. הן קוראות לבתי המשפט לפתוח שעריהם בפני עובדים ועובדות הטוענים כי דרישותיו של המעביד, המונעות הורות פעילה מהוות אפליה על בסיס הורות ומין. כמו כן, אכיפה יעילה של חוקי עבודה וחוקים סוציאליים הקשורים לעבודה, תגבה את זכויותיהם של עובדים להורות פעילה ושוויון הזדמנויות בעבודה. אימוץ מודלים הקיימים במדינות אירופה יאפשר עבודה והורות פעילה (כגון חופשת לידה ממושכת יותר, במהלכה ניתן לחזור למשרה חלקית עם השלמת הכנסה מהמדינה, פרישת חופשה ללא תשלום על פני מספר שנים והגדלת מספר ימי חופשה שנתיים). נושא נוסף שהקר ופרנקל מעלות, הוא עידוד מעבידים לאפשר לעובדיהם לתפקד כהורים פעילים – תפיסה המדגישה כי ההכרה בצרכיו המשפחתיים של העובד, טומנת בחובה יתרונות כלכליים. "להכרה בערכה העסקי של הידידותיות למשפחה יש חשיבות מיוחדת בפירוקן של הנחות-היסוד של משטר הביות בדבר דמותו של העובד האידיאלי".
אריאן רנן-ברזילי (2012) מציעה את "התפיסה הרב-ממדית", אשר מקורה בהבנה שכדי ליישב את הקונפליקט עבודה-משפחה יש להכיר ולתת תוקף לתפקידים שהעובד וההורה ממלא (בהקשר של מימד העבודה ומימד המשפחה): "לחשוב על העובד וההורה כעל אדם בעל תפקידים נמשכים שונים, שאת כל אחד מהם על המשפט לקדם בצורה עשירה". תפיסה זו רלוונטית בעיקר לנשים, הנתונות בסד הלחצים שהקונפליקט עבודה-משפחה מצמיח ומשלמות את המחיר האישי והתעסוקתי שהוא גובה. אולם התפיסה הרב-ממדית נוגעת גם לאבות בישראל, אשר מפסידים חלק במימד ההורות, בשל נורמת העבודה הטוטלית ("העובד האידיאלי"). רנן-ברזילי תומכת אף היא באכיפה נחושה של חוק שעות עבודה ומנוחה. לטענתה אכיפת החוק באופן גורף עשויה להוביל לשינוי בנורמת העבודה הטוטלית ולפנות לעובדים זמן מחוץ לעבודתם מבלי שהדבר יוביל לפגיעה בהעסקתם ובקידומם. בנוסף, יש לפתחמשרות מתגמלות בשעות "שפויות", שיאפשרו לגברים ולנשים ליטול חלק משמעותי בשני הממדים (עבודה ומשפחה). לשיטתה יש לחתור לשינוי חלוקת התפקידים המשפחתית המסורתית, לפיה מרבית האחריות לטיפול בילדים נתונה בידי נשים באופן כמעט מוחלט וליצור הסדרים שיביאו למעורבות רבה יותר של גברים בטיפול בבית.
ראו גם

מגדר
אפליית נשים
תפקידי מגדר
חלוקת תפקידים במשפחה
חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי"א-1951
חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988
חוק עבודת נשים, תשי"ד-1954
חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי"א-1951
חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ"ו-1996
לקריאה נוספת

אריאן רנן-ברזילי. הורים א/עובדים: רב־ממדיות והפמיניזם החברתי שלמעמד הפועלות — תשתית תאורטית לשילוב משפחה ועבודה בישראל. עיוני משפט. (2012). 307-352.
דפנה הקר, מיכל פרנקל. הורות פעילה ושוויון הזדמנויות בעבודה: הצורך בשינוי מאפייניו של שוק העבודה. (2005).
דפנה יזרעאלי. המגדור בעולם העבודה. בתוך מין מגדר פוליטיקה. (עורכות) דפנה יזרעאלי ואחרות (תל אביב : קו אדום, הקיבוץ המאוחד. (1999). 215-167.
חנה הרצוג. נשים בפוליטיקה ופוליטיקה של נשים. מין, מגדר, פוליטיקה. (עורכות) דפנה ישראלי (תל אביב: הקיבוץ המאוחד. 1999). 307-355.
ניצה ברקוביץ'. המודל הישראלי: שני מפרנסים, מטפלת אחת. מרכז אדוה — מידע על שוויון וצדק חברתי בישראל. (2005).
Williams, J. Unbending Gender: Why Family and Work Conflict and What to do about it?(New -York,Oxford University Press, 2000)
הערות שוליים

↑  ד"ר מיכל פרנקל, היא מרצה בכירה במחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. מחקריה עוסקים בהסדרי עבודה משפחה בחברות רב לאומיות ובהשפעתם של הסדרים אלה על חלוקת העבודה והזהות המגדרית בקרב עובדי היי-טק בישראל
↑  חנה הרצוג. "נשים בפוליטיקה ופוליטיקה של נשים," מין, מגדר, פוליטיקה, (עורכות) דפנה ישראלי (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1999), 307-355
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  דפנה הקר, מיכל פרנקל. הורות פעילה ושוויון הזדמנויות בעבודה: הצורך בשינוי מאפייניו של שוק העבודה. (2005)
↑  יזרעאלי, ד. "המיגדור בעולם העבודה" בתוך מין מיגדר פוליטיקה, (עורכות) דפנה יזרעאלי ואחרות (תל אביב : קו אדום, הקבוץ המאוחד, (1999), 215-167.
1 2  Williams, J. Unbending Gender: Why Family and Work Conflict and What to do about it? (New York, Oxford University Press, 2000)
↑  בג"ץ 5235/01 אילת טננבאום נ. המפקח הכללי, משטרת ישראל. פס"ד רותי נחמני נ' דניאל נחמני 2401/95
1 2 3 4 5 6  אריאן רנן-ברזילי. הורים א/עובדים: רב־ממדיות והפמיניזם החברתי שלמעמד הפועלות—תשתית תאורטית לשילוב משפחה ועבודה בישראל
↑  פס"ד נחמני נ' נחמני 2401/95, פלונית נ' משרד הבריאות, 'משפחה חדשה' נ' מרכז רפואי רמב"ם
↑  דנ"א 7015/94 היועץ המשפטי לממשלה נ' פלונית
↑  ע"א 577/83 היועץ המשפטי לממשלה נ' פלונית
1 2 3  בג"ץ 5235/01 טננבאום ואח' נגד מפכ"ל משטרת ישראל ואח'
↑  חוק עבודת נשים
↑  ראו חוק שעות עבודה ומנוחה
↑  אפליה על רקע הורות-אפליה על רקע הורות בשוק העבודה מוגדרת כהעדפת מועמדים/ות לעבודה שאינם הורים לילדים קטנים או אף פיטורין של הורים לילדים רק משום היותם הורים
הבניה אישית

גוונים של הצבע הירוק. אדם הלוקה בעיוורון צבעים עלול להבנות את הפוטונים שמחזיר אליו אובייקט זה כמשקפים צבעים אחרים, על אף ההבניה הקולקטיבית השונה בהקשר זה.
הבניה אישית (באנגלית: Personal construct) היא אחד משני הסוגים העיקריים של הבניה מנטלית, ולמעשה הסוג הבסיסי המתרחש בקרב הנפש (Mind) של האדם עצמו. זאת להבדיל מהבניה קבוצתית, שהיא הופעה של אותה ההבניה פחות או יותר, בנפשם של פרטים מקבוצה מובחנת מסוימת, כגון הבניית מציאות שחולקים רופאים בהקשר יעילותה של תרופה מסוימת לטיפול בבעיה מסוימת.
המונח הבניה אישית אינו מאוד שונה ממונח האב שלו (הבניה מנטלית, Mental construct), ויכול לחפוף לעיתים למונח הנגדי שלו, "הבניה קבוצתית" (Collective construct). עם זאת, מונח זה עלול לשמש חוקרים מסוימים (מן הפילוסופיה והמדע כאחת) בעודם מעוניינים להדגיש את הפרסונליות של מבנה מנטלי מסוים, בו הם עוסקים.
היסטוריה של המונח

את המונח הבניה אישית, טבע הפסיכולוג ג'ורג' קלי (1905-1967) כחלק מתאוריית ההבניה האישית, שפיתח. מונח זה שמיש מאוד בפילוסופיה ובמדעים כמתאר את הפרשנות הנפשית שמנהיג הפרט לאובייקט או תרחיש פיזיקליים.
דוגמאות

כמונח המדגיש את ההטעמה האישית, או לחלופין, את הפרשנות האישית הספציפית לאובייקט פיזיקלי נתון, הרי שייתכנו אינספור דוגמאות להבניה מנטלית:
מצב שבו אדם מַבנה אדם אחר שהוא מזוקן וחובש כיסוי-ראש דמוי כיפה כ"יהודי" כשבפועל הוא בכלל משתייך לדת האסלאם (הלבוש של יהודים ומוסלמים דתיים מקהילות מסוימות אכן דומה מאוד לעיתים).
אדם מבנה שיר מסגנון מוזיקה א' כ"שייך בוודאות" לסגנון מוזיקה ב' (בגלל דמיון) כאשר ההבניה הקבוצתית מצד הסובבים אותו היא שמדובר בסגנון מוזיקה א'.
אדם מבנה אישה טרנסקסואלית כאישה לכל דבר ועניין בעוד שכמה אחרים בסביבתו יבנו אישה זו כ"גבר".
אדם מבנה אדם אחר כ"עצבני" לאחר שראה אותו מתעצבן פעם אחת ויחידה.
אדם בעל יכולת חישת רעש גבוהה מאוד, עלול לחוש שיר במספר נתון של דציבלים חזק הרבה יותר משיחושו אותו אחרים בסיבתו, ועל כן הוא מַבנה מנטלית את הסאונד כ"חזק מאד", בעוד שרבים אחרים בסביבתו יבנו אותו כ"רגיל" או "לא חזק במיוחד".
אין לבלבל בין הבניה מנטלית פרסונלית לבין מנגנוני עיבוד נוירוביולוגיים (או צורותם הייחודית בכל פרט נתון); הבניה מנטלית נוגעת לפרשנות הנפשית המתקבלת לגירוי (שיכול להיות בעצמו נפשי ולא חיצוני) ולא לעיבוד המידע הנוירונאלי בהקשרו.
הקשר לחשיבה סטריאוטיפית ואשליות תפיסה

מבנה מנטלי כוזב יכול להוות אשליית תפיסה (Illusion); כאשר אדם א' רואה דמות אנושית (אדם ב') ממרחק רב אך בטוח כי מדובר למעשה בפאדם ג', הוא הרי מבנה הבניה כוזבת לפיה אדם ב' הוא אדם ג'. כאשר יתקרב אליו יותר ויזהו כאדם ב' יבין כי טעה, והמבנה המנטלי (כלומר, הפרשנות המנטלית שלו לאובייקט הפיזיקלי שהוא אותה דמות), יתמוגג. במצב זה בפירוש קיימת הבניה מנטלית פרסונלית, אך לא כזו שהיא קבוצתית (קולקטיבית).
מבנה מנטלי פרסונלי עלול להיות צורה ראשונית של חשיבה סטריאוטיפית; מבנה מנטלי זה יכול להיות נפוץ (או מופץ) בקרב אנשים שונים הנמצאים בקרבת מושא ההבניה, ובכך להפוך להבניה חברתית, אך גם לשמש כסטריאוטיפ המעצב את עיבוד המידע שלהם בהקשרו. כך למשל, אדם א' שהוא צבר, עלול להיקלע לשיחה לא נעימה עם עולה חדש, ולהבנות עליו מבנה תאורטי לפיו הוא "אדם מעצבן"; אם רבים אחרים יבנו הבניה כזאת בעצמם, או יאמצו אותה לחיקם (מתוקף ביקורת ששמעו על אותו עולה חדש), הרי שעל פי הדעה הרווחת ההבניה הזו תזכה גם להיקרא קולקטיבית.
הערות שוליים

↑  Kelly, G.A. The Psychology of Personal Constructs. New York: Norton, 1955. Kelly's main opus in two volumes.
↑  Personal construct theory.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536393105171  BnF: cb12296226b (data)  GND: 4173888-3  LCCN: sh85100093  NKC: ph918992  SUDOC: 031817939 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הלמוש

| הלמוש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
סימן הַלְמוֹש (הקרוי גם מצבה או סיום הוכחה), משמש במתמטיקה לסמן את סיומה של הוכחה מתמטית, במקום ראשי התיבות העבריים מש"ל או הלטיניים .Q.E.D. במגזינים, זהו אחד ממגוון הסמלים לציון סיום מאמר. הסימון הוא לרוב בצורת ריבוע מלא או חלול.
ביוניקוד הוא מיוצג על ידי התו U+220E - End of Proof. קיימות מספר הצגות גרפיות של התו, מלאות, חלולות ובממדים שונים. במסמכי לטך מודרניים סימן ההלמוש מוצג כריבוע חלול כברירת מחדל.
הסימן מכונה לעיתים "הלמוש" על שם המתמטיקאי פול הלמוש, הראשון שעשה בו שימוש בהקשר מתמטי. הוא לקח את הרעיון ממגזינים שעשו שימוש בסימון לציין סיום של מאמרים. בספר הזיכרונות שלו, "אני רוצה להיות מתמטיקאי", כתב:
הסימן בהחלט אינו המצאה שלי, הוא הופיע במגזינים פופולריים (לא מתמטיים) לפני שאימצתי אותו, אך נראה שאני הכנסתי אותו למתמטיקה. זהו הסימן שנראה כך: ▯, ומשמש לציין סיום; בדרך כלל, סיום הוכחה. הוא בדרך כלל נקרא מצבה, אך לפחות סופר נדיב אחד הזכיר אותו בשם הלמוש.
הוכחה שנכתבה בלטך ומשתמשת בסימן הלמוש.
ראו גם

מש"ל
End-of-file
הלילה (שיר של מרגלית צנעני)

"הלילה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני, מתוך פסקול העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "זמר החתונות". הוא יצא לאור ב-10 באוקטובר 2010, בהוצאת חברת התקליטים ביג בוס רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום וכשיר הנושא הרשמי של התוכנית.
השיר הגיע למקום השביעי במדיה פורסט וה-26 ברשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי אסף לביא צנעני. בוואלה! NEWS פרסמו כתבה אודות השיר וכתבו: "סינגל חדש לשופטת "כוכב נולד", מתוך אלבום חדש שבדרך". אותו האלבום שצוין בכתבה לא יצא לבסוף והשיר לא נכלל באלבום כלשהו. יוסי חרסונסקי טען שמדובר בלהיט, אך ציין שהוא מעדיף שירים כדוגמת "עץ ירוק מפלסטיק".
בסמוך לצאתו, פרסמו במאקו כתבה אודות "הלילה", תוך שציינו שם את היותו שיר הנושא של העונה השנייה של "זמר החתונות".
וידאו קליפ

האודיו הרשמי של השיר פורסם ב-10 בפברואר 2012, שנתיים לאחר יציאתו של "הלילה" כסינגל. ב-6 באוקטובר 2010, הועלה לערוץ היוטיוב של ביג בוס רקורדס הווידאו קליפ הרשמי של "הלילה", הכולל בתוכו קטעים שנלקחו מצילומים של חתונות שהוקרנו במסגרת סדרת הטלוויזיה "זמר החתונות".
נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפים עומד על למעלה מ-400 אלף צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 26 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 26 |  |
|  ישראל | רדיו לב המדינה | 19 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 10 באוקטובר 2010 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ביג בוס |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  הפקה עצמית‏, מרגלית צנעני - "הלילה", באתר וואלה, 10 באוקטובר 2010
1 2  Shazam, Shazam
↑  18.11.2010 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
1 2 3  מרגלית צנעני - הלילה, נבדק ב-2021-12-10
↑  הלילה - יוסמיוסיק, באתר yosmusic.com
↑  אסף נבו, ‏רוצים הופעה מלעונית!, באתר ‏מאקו‏, 4 באוקטובר 2010
1 2  מרגלית צנעני - הלילה, נבדק ב-2021-12-10
| מרגלית צנעני |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נערי שובה אלי • שמור אותי • אהבה אבודה • מנטה • חומות חימר • פגישה • מרגול • ארץ אש וארץ ים • חופשי • לעולם • גלה לי • דווקא היום |  |
| אלבומי אוסף | להיטי זהב • להיטי זהב חלק ב' • המיטב • המובחרים |  |
| מארזי תקליטורים | זמרת הנשמה מס' 1 |  |
| ערכים קשורים | אסף לביא צנעני • מרגול • ביג בוס |  |
| מרגלית צנעני – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נערי שובה אלי | "נערי שובה אלי" • "רוברטו" |  |
| שמור אותי | "שמור אותי" • "כמו שאתה יודע" |  |
| אהבה אבודה | "אהבה אבודה" |  |
| מנטה | "כל כך מוכר" • "עוד יהיה לי" • "ירוק חום ותכלת" • "בחיים תמיד צריך מזל" • "מנטה" |  |
| חומות חימר | "שחור הוא הצבע" • "צל על פני העשב" • "חומות חימר" • "אנ'לא מכפר שמריהו" • "נראה אותך הגבר" |  |
| פגישה | "פגישה" • "ידועה בציבור" • "חלומות האתמול" |  |
| מרגול | "למה לקחת לי אותו" • "רגעים" • "מרגול" • "עמק השווה" |  |
| ארץ אש וארץ ים | "ארץ אש וארץ ים" |  |
| חופשי | "חופשי" • "ציפיות" • "קפה אלהמברה" • "גם אני" • "נוגעת בתהילה" |  |
| לעולם | "לעולם" • "אל תבוא היום" • "שמעתי בכי" |  |
| גלה לי | "השנים הכי יפות" • "אין לי כוח למשחקים" • "אז מה?!" • "זה הכל משמים" • "אל תגיד לי ביי" |  |
| דווקא היום | "אל תישברי" • "עץ ירוק מפלסטיק" • "סרט ישן" • "צועקת אליך" |  |
| סינגלים אחרים | "רוצים שלום" • "נסיכות שחורות" • "פסטיגלבי" • "בלוז ים המלח" • "פתח לי" • "ימי הרדיו" • "במעגל" • "אני בחלד" • "בואו נתערבב" • "התחנה המרכזית" • "המנון האגודה" • "ארץ אבודה" • "נערי שובה אלי 2012" • "מלך" • "הלילה" • "למחוק את הזמן" • "מקצב במרוקאית" • "ילד" • "ידיים לשמיים" • "טיפה של חום" • "רגשות מזויפים" • "כולי באורות" • "מה אתה רוצה?" • "קול העולם" • "הוא פגע בי אמא" • "אהבה גדולה" • "עלם חמודות" • "מי אתה בכלל" • "פה זה לא אירופה" • "עוד יום" • "רחוק מכאן" • "יאמה" • "על הספסל שבשכונה" |  |
הכוחות המזוינים של פקיסטן

| --- | --- |

 מדינה:  פקיסטן
 תקופת הפעילות:  1947–הווה (כ־77 שנים) 
 זרועות בצבא:  חיל האוויר הפקיסטני 
 מטה:  רוואלפינדי 
 מנהיגות
 המפקד העליון:  נשיא פקיסטן 
 כוח אדם
 כוחות פעילים:  654,000
 כוחות מילואים:  550,000
 תקציב
 תקציב שנתי:  US$ 10.4 מיליארד
 אחוזי תמ"ג:  4.0% (2020)
 www.pakistanarmy.gov.pk
 
הכוחות המזוינים של פקיסטן (באורדו: پاکستان مُسَلّح افواج, בתעתיק: פקיסטן מוסאלה אפוואג', באנגלית: Pakistan Armed Forces) מהווים את הכוח הצבאי הרשמי של פקיסטן. הוא השביעי בגודלו בעולם מבחינת כוח אדם.
הכוחות המזוינים של פקיסטן מורכבים ממספר ענפים מרכזיים: הצבא, חיל הים, חיל האוויר, נחתים, ועוד.
מאז 1962 נוהלו קשרי צבא הדוקים עם סין. בין השאר פעלו יחדיו לפתח את מטוס הקרב הרב משימתי JF-17, ואת מטוס האימונים 8-K. מאז 2013, סין היא הספקית הגדולה ביותר של ציוד צבאי לפקיסטן. שתי המדינות משתפות פעולה גם בתחום הגרעין וטכנולוגיות חלל והן מנהלות תרגילים משותפים דרך קבע.
לכחות המזוינים של פקיסטן גם קשר חזק עם ארצות הברית אשר נתנה לפקיסטן מעמד של בעלת ברית עיקרית שאינה בנאט"ו בשנת 2004.
הילד (סרט, 2023)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  יהב וינר
 הופק בידי:  ירדן אגיאן  עופר וינר
 תסריט:  יהב וינר
 עריכה:  שי-לי עטרי
 שחקנים ראשיים:  יורם טולדנו  נמרוד פלג  שמעון מימרן  רן קפלן
 צילום:  בן פלד
 מדינה:  ישראל ישראל
 משך הקרנה:  25 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט קצר, סרט דרמה, סרט סטודנטים
 תקציב:  27,100 ש"ח
 דף הסרט ב־IMDb
הילד (באנגלית: The Boy) הוא סרט סטודנטים ישראלי קצר אותו כתב וביים יהב וינר ובו מככבים יורם טולדנו ונמרוד פלג. הסרט הופק כסרט גמר במסגרת לימודיו של וינר במנשר לאמנות בהנחיית שמוליק מעוז (בימוי) וקרן ידעיה (תסריט) ובתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי.
הסרט, אשר תוקצב באמצעות מימון המונים וצולם בקיבוץ כפר עזה, מוקדש לזכרו של ג'ימי קדושים, חבר קיבוץ כפר עזה, שנהרג מפגיעת פצמ"ר ב-9 במאי 2008 בזמן שעבד בגינת ביתו.
בטקס פרסי אופיר לשנת 2024 זכה הסרט בפרס אופיר לסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר.
תקציר העלילה

אבינועם בן ה-60 (יורם טולדנו) ובנו הבכור ברק בן ה-25 (נמרוד פלג) הם שני חקלאים מקיבוץ שבעוטף עזה האמונים על השקיית החלקות החקלאיות של הקיבוץ הנמצאות סמוך לגדר המפרידה בין עזה לישראל.
כאשר חברי הקיבוץ עומדים בפני סבב קרב נוסף מול רצועת עזה, אבינועם וברק מתמודדים עם המצב כל אחד בדרכו: אבינועם מתעקש להמשיך בשגרה ובעבודתו בשטח, ואילו ברק, הלוקה בפוסט טראומה צבאית, מתקשה לעצום עיניים ולהמשיך כרגיל.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| יורם טולדנו | אבינועם | אביו של ברק |
| נמרוד פלג | ברק | בנו של אבינועם |
| שמעון מימרן | גדעון |  |
רן קפלן: 
איילת אפשטיין: 
אביב אלקבץ: 
ינון קנר: 
יהב גולדנברג:
פרסים

ביוני 2023 הסרט הוקרן במסגרת התחרות הישראלית של הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים וזכה בפרס הצילום הטוב ביותר. הפרס הוענק לצלם הסרט בן פלד. בנימוקיהם, כתבו השופטים:
הצילום ב-"הילד", מרהיב, עוצמתי ושואב אותנו לתוך מימד קולנועי חוויתי ומסוגנן. הצילום ממנף את התסריט ובאופן ייחודי מצליח לרדת לדקויות וניואנסים שפותחים באופן חכם את לב הצופה לסיפור. בחירת הפרספקטיבות מעידה על חדות הבחנה אמנותית תוך כדי לכידה מדויקת של מהלך הסצנות.
בנובמבר 2023, זכה הסרט בפרס התסריט הטוב ביותר ובפרס הרב-תרבותיות, לסרט הטוב ביותר שמקדם דיאלוג בין תרבותי, בפסטיבל סרטי הסטודנטים של מינכן
הפצה

וינר נרצח בביתו שבקיבוץ כפר עזה בבוקר יום שבת 7 באוקטובר 2023, בטבח בכפר עזה על ידי מחבלי חמאס, שפרצו את חלון הממ"ד של בית המשפחה. וינר חסם את החלון, ונאבק במחבלים על מנת לתת לאשתו ובתו בת החודש להימלט.
לזכרו, החל מ-5 בנובמבר 2023, עלה הסרט לאקרנים ברשת בתי הקולנוע לב, כאשר כל ההכנסות ממכירת הכרטיסים יועברו כתרומה למשפחתו של וינר. הסרט משמש גם כמחווה ליצירתו של וינר וגם כשיקוף של המציאות הקשה איתה מתמודדים המתגוררים באזור עוטף עזה. הסרט כולל, מיד לאחר הקרדיט לוינר כתסריטאי וכבמאי, שקופית ובה הטקסט הבא:
ביום שבת, 7 באוקטובר 2023, לפנות בוקר, פרצו מחבלי חמאס לחדר השינה המשפחתי של יהב בקיבוץ כפר עזה שבדרום ישראל.

יהב ניסה בכל כוחו לחסום את המחבלים, ואיפשר לאשתו שי-לי ולבתם שיה, בת החודש, להימלט.

זמן קצר לאחר מכן נרצח יהב בדם קר.

שי-לי הגנה על התינוקת שיה, ללא מזון וללא מים, במשך 27 שעות עד אשר פונו מזירת התופת.
המקור באנגלית
On Saturday, October 7th 2023, in the early morning, Hamas terrorists burst into Yahav’s family bedroom in Kibbutz Kfar Aza in the south of Israel.
Yahav tried with all his strength to block the terrorists, allowing his wife, Shaylee, and their one-month-old daughter, Shaya, to escape.
Shortly afterwards, Yahav was murdered in cold blood.
Shaylee defended baby Shaya, with no food or water, for 27 hours until they were evacuated from the scene of horror.
הסרט זמין לצפייה ביתית ב-yes VOD וב-סלקום TV.
הערות שוליים

1 2  יהב וינר, הילד, באתר הדסטארט
1 2  יאיר רוה, "הבמאי והשחקנים נרצחו, הלוקיישן נהרס כולו", באתר כלכליסט, 17 באוקטובר 2023
1 2  עצוב: קולנוע לב יקרין את סרטו של הבמאי יהב וינר, שנהרג במלחמה, באתר אייס, 1 בנובמבר 2023
↑  יונת אטלס וזאב טרכטמן, "ג'ימי נהרג מפגיעה ישירה בזמן שעבד בגינה", באתר ynet, 10 במאי 2008
↑  הילד - הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים
↑  זוכים 2023, באתר הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים תל-אביב
↑  נחמה קטנה: הישג מרשים לסרט "הילד" של יהב וינר בפסטיבל סרטי הסטודנטים של מינכן, באתר וואלה, 19 בנובמבר 2023
↑  הילד | LEV, באתר קולנוע לב
↑  מערכת טיים אאוט, ‏דמעות בכל האולם: קולנוע לב יקרין את סרטו של יהב וינר ז"ל, באתר "Time Out ישראל", 1 בנובמבר 2023
↑  גיל משעלי, ‏סרטו האחרון: המחווה ליהב וינר שנרצח בכפר עזה, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2023
↑  אלעד שלו, ‏הטבח בעוטף הופך את "הילד" למצמרר וכואב יותר, באתר ‏מאקו‏, 6 בנובמבר 2023