stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבעת הרועים

שבעת הרועים הם רעיון המופיע בספר מיכה. עניינם של שבעת הרועים אינו מבואר בתלמוד ובפרשני המקרא, אך פירושים שונים נכתבו בזמנינו אודות כוונת הנביא. על פי כל הפירושים, שבעת הרועים הם מנהיגים שעם ישראל יזכה לגאולה על ידם או בזכותם בימות המשיח. לצד שבעת הרועים, מוזכרים באותו מקור "שמונה נסיכי אדם".
בתנ"ך

מקור שבעת הרועים בספר מיכה, פרק ה', פסוק ד' ושם הם מוזכרים בפעם היחידה בתנ"ך:
וְאַתָּה בֵּית לֶחֶם אֶפְרָתָה צָעִיר לִהְיוֹת בְּאַלְפֵי יְהוּדָה מִמְּךָ לִי יֵצֵא לִהְיוֹת מוֹשֵׁל בְּיִשְׂרָאֵל וּמוֹצָאֹתָיו מִקֶּדֶם מִימֵי עוֹלָם. לָכֵן יִתְּנֵם עַד עֵת יוֹלֵדָה יָלָדָה וְיֶתֶר אֶחָיו יְשׁוּבוּן עַל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל. וְעָמַד וְרָעָה בְּעֹז ה' בִּגְאוֹן שֵׁם ה' אֱלֹהָיו וְיָשָׁבוּ כִּי עַתָּה יִגְדַּל עַד אַפְסֵי אָרֶץ. וְהָיָה זֶה שָׁלוֹם אַשּׁוּר כִּי יָבוֹא בְאַרְצֵנוּ וְכִי יִדְרֹךְ בְּאַרְמְנֹתֵינוּ וַהֲקֵמֹנוּ עָלָיו שִׁבְעָה רֹעִים וּשְׁמֹנָה נְסִיכֵי אָדָם. וְרָעוּ אֶת אֶרֶץ אַשּׁוּר בַּחֶרֶב וְאֶת אֶרֶץ נִמְרֹד בִּפְתָחֶיהָ וְהִצִּיל מֵאַשּׁוּר כִּי יָבוֹא בְאַרְצֵנוּ וְכִי יִדְרֹךְ בִּגְבוּלֵנוּ.
בפירושו של רש"י על הפסוק במיכה כתב: ”רבותינו זיכרונם לברכה פירשו שמותיהם במסכת סוכה, ואיני יודע מהיכן למדו”. בנוגע לסיבה שנמנו דווקא אישים אלו, כתב רש"י: ”לא ידעתי בהם טעם”.
בספרות חז"ל

בתלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ב, עמוד ב' נכתב ששבעת הרועים הם:
דוד באמצע;
אדם, שת ומתושלח מימינו;
אברהם, יעקב ומשה בשמאלו.
בעוד בגמרא נכתב שדוד המלך עצמו הוא אחד מן הרועים, במסכת כלה נכתב שבן דוד הוא הרועה האמצעי ולא דוד עצמו.
בנוגע להיעדרותו הבולטת של יצחק משבעת הרועים, אמרו במדרש שבאותו הזמן הלך להציל את בניו מדינה של גיהנום. גם במסכת כלה רבתי פרק ז' הלכה ד' נאמר:
לעתיד לבוא, בן דוד באמצע, אדם שת ומתושלח מימינו, אברהם יעקב ומשה משמאלו. מאי טעמא דשבקיה ליצחק? [מה הטעם שהשמיטו את יצחק?] אמר רבא: יצחק עדיפא מינייהו קא אתי [עדיף מהם יהיה] דאמרי ליה כל ישראל כי אתה אבינו [שאומרים לו כל ישראל 'כי אתה אבינו'].
בספרות חז"ל > זיהוי שמונת נסיכי האדם

בתלמוד בבלי שם נכתב ששמונת נסיכי האדם הם: ישי, שאול, שמואל, עמוס, צפניה, צדקיהו, משיח, ואליהו. לא מוסבר מה יהיה תפקידם.
בתרבות

הפיוט 'מעוז צור' מזכיר את שבעת הרועים בבית האחרון:
חֲשׂוֹף זְרוֹעַ קָדְשֶׁךָ וְקָרֵב קֵץ הַיְשׁוּעָה. נְקֹם נִקְמַת עֲבָדֶיךָ מֵאֻמָּה הָרְשָׁעָה.

כִּי אָרְכָה לָנוּ הַשָּׁעָה וְאֵין קֵץ לִימֵי הָרָעָה. דְּחֵה אַדְמוֹן בְּצֵל צַלְמוֹן הָקֵם לָנוּ רוֹעִים שִׁבְעָה".
יש שייחסו, ככל הנראה בטעות, את שבעת הרועים לשבעת האושפיזין אשר נהוג להזמינם בחג הסוכות, אך במקורות אין לדבר אזכור.
לקריאה נוספת

ביאור שבעת הרועים ע"פ החסידות, באתר חב"ד
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ב, עמוד ב'
↑  ילקוט שמעוני, מיכה, תקנב.
↑  על פי המבואר בתלמוד בבלי מסכת שבת פט שעל ידי יצחק זכו להינצל מדינה של גיהנום.
↑  יש שגרסו "רוֹעֶה שִׁבְעָה", כשהכוונה למשיח.
↑  למשל בשיר שבעת הרועים מאת חיים דוד סרצ'יק
לורה קני

לורה רבקה קני (באנגלית: Laura Rebecca Kenny; נולדה ב-24 באפריל 1992) היא רוכבת אופניים בריטית. קני זכתה בחמש מדליות זהב במשחקים האולימפיים, יותר מכל ספורטאית בריטית אחרת וכן במדליית כסף אחת. היא בעלת 15 מדליות מאליפויות העולם, מהן שבע מזהב, בעלת 18 מדליות מאליפות אירופה מהן 14 מדליות זהב ופעמיים אלופת משחקי חבר העמים הבריטי (גלאזגו 2014, ברמינגהאם 2022).
ביוגרפיה

קני נולדה בהארלו שבמחוז אסקס באנגליה, בתם של גלנדה ואדריאן טרוט (Trott).
היא נבחרה לסגל בריטניה לאולימפיאדת לונדון (2012), זכתה במדליית זהב בתחרות האומניאום (קרב רב) ובמדליית זהב כחלק מקבוצת המרדף, עמה הייתה שותפה גם לקביעת שיא עולם. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הגנה על תוארה בשתי התחרויות, ופעם נוספת הייתה שותפה לקביעת שיא עולם. בזכות הישגיה עוטרה למפקדת במסדר האימפריה הבריטית.
קני נישאה בספטמבר 2016 לג'ייסון קני, אף הוא אלוף עולם ואלוף אולימפי ברכיבה. הם הורים לבן אחד.
מנחם נחום דוב בר פרידמן

ערך זה עוסק באספן ספרים יהודי ידוע במאה ה-19. אם התכוונתם לדודו, בנו של רבי ישראל מרוז'ין, ראו .
רבי מנחם נחום דב בער פרידמן (מכונה 'רבי נחום בערניו', ה'תר"ג – כ"ז באב ה'תרמ"ג), היה מאספני הספרים העבריים החשובים במאה ה-19, היה מיועד להיות האדמו"ר מסדיגורה.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תר"ג (1843) לרבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה, בנו הגדול של רבי ישראל מרוז'ין, ולבלומה רייזל, בתו של רבי דן יונגרלייב מראדוויל.
בשנת ה'תרי"א התייתם מאביו וסבו, והוא גדל אצל אחיו הגדול רבי רבי יצחק מבוהוש.
נשא את פערל, בתו של דודו רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, לאחר נישואיו נשאר בסדיגורה עם חותנו, בה זכה ליחס של כבוד רב.
במיוחד בלט הקשר המיוחד שהיה לו עם בן דודו, רבי שלמה פרידמן (שהפך גם לגיסו), יחד היו מיועדים להנהיג את חסידות סדיגורה, ובחיי רבי אברהם יעקב אף התקבצה תחתם קבוצת אברכים שאותה הנהיגו. בהוראת רבי אברהם יעקב היה מקבל קוויטלאך מהחסידים, ביטוי לאדמו"רות בזעיר אנפין שניהל. בשנה האחרונה לחייו, לאחר שנפטר גיסו רבי שלמה, התרופפה גם בריאותו ונחלש מאוד. נפטר כשבועיים לפני פטירת חותנו רבי אברהם יעקב.
בסוף ימיו נסע לטיפול רפואי בווינה, ושם נפטר בכ"ז באב ה'תרמ"ג (30 באוגוסט 1883), כדי לא לצער את חמיו הוא נקבר שם.
ספרייתו

רבי נחום בער'ניו נודע בבקיאותו הרבה, ובחיבתו לספרים וכתבי-יד. נהג לשמור באוסף הפרטי כל ספר וכתב יד שהתגלגל לידו. במהלך השנים, הצטברו תחת ידו אלפי ספרים, וביניהם ספרים וכתבי יד נדירים ביותר, כתבי-יד מגדולי הדורות, לצד ספרי ראשונים ואחרונים אשר בבעלותו. ספרייתו הייתה אחת הספריות הפרטיות הגדולות והנדירות בזמנו (קרוב ל-4,000 כותרים).
נהג לרשום את שמו בספריו בדרך מיוחדת. בנוסף לחותמת ובה שמו בעברית ובגרמנית, שבמכרזה ציור של אריה, היו לו עוד שלושה סוגי חותמות שבהם ציין מאין הגיעו ספרים אלו לידיו: א. "נחלת אבות" – ספרים שירש מאבותיו. ב. "מנחת שי" – ספרים שהביאו לו במתנה ג. "קנין כספי" – ספרים שרכש בכספו.
עותקים פגומים של ספרי דפוס שחסרו בהם דפים, הושלמו בכתב יד בכתיבה קליגרפית. כריכות הספרים בספרייתו היו ייחודיות והתאפיינו בסגנון אחיד: כריכות בד בצבע שחור, ומסביב לשולי הכריכה מסגרת עשויה קישוטים בצבע זהב. הכריכות של רבי נחום בער'ניו כה אופייניות, שניתן לזהות את ספריו מבחוץ, עוד לפני פתיחת הספר.
לבד מאספנותו הייתה לו שליטה ובקיאות גם בתוכן הספרים עצמם. אחיו הגדול, רבי יצחק מבוהוש, היה בוחנו על ידי מטפחת שקשר על עיניו, והיה נותן לו למשש בספרייתו ורבי נחום היה מזהה כל ספר לפי מגע ידו בלבד. את כל ספריו קיבץ בקטלוג מיוחד ששמו "אוצר הספרים" (בדומה לשם הגדולים שחיבר החיד"א) ובו פירוט מדוקדק אודות שם המחבר ותולדותיו ומהות ותמצית הספר.
כך כותב רבי רפאל נתן נטע רבינוביץ, (בעל 'דקדוקי סופרים'), במכתבו אל שזח"ה משנת תרל"ג, על אודות ספרייתו של רבי נחום בער'ניו:
אומר לך חידוש, כי הרבי מסדיגורה כתב לי כי אשלח אליו את ספרי דקדוקי סופרים כולם, והוא ישלח לי את המחיר. ויש לו עקד ספרים גדול מאוד, ושאל לי כמה שאלות בדבר ספרים, ומזה ראיתי שמבין גדול הוא על ספרים.
לאחר פטירתו, חולקה ספרייתו בין היורשים ובשל קשיים כספיים מכרו חלקים ממנה לספריות ואנשים פרטיים. חלק מהספרים נמכרו לקהילה היהודית בווינה אשר פרסמה את רשימת הספרים שרכשה מעזבונו בקטלוג מיוחד בשם 'מנחת שלמה'. חלק אחר הועבר ללונדון, ונמכר שם במכירה פומבית בשנת תרפ"ז. בספרייה הלאומית מצויים שני קטלוגים מספרייתו: האחת "רשימת ספרים מעזבון הרה"צ המפורסם הר' נחום דב מאסדאגורא ומעזבון חכמים מפורסמים מארץ אשכנז', הכולל 2,646 ספרי דפוס ו-40 כתבי יד", והשניה "רשימת כתבי יד של עקד הספרים של הרב הצדיק המפורסם ר' נחום דב פריעדמאן ז"ל מסאדיגערא" – ובו רשימה של 77 כתבי יד ועוד 2 'נוספות'.
למעשה, כמעט בכל אוצר ומכירות פומביות של אספני יודאיקה וספרים עבריים, ניתן למצוא ספרים שהיו שייכים לרבי נחום בער'ניו, חלקם במקור מספריית הקהילה בווינה שהתפזרה במלחמת העולם השנייה, ובהם חותמת של הספרייה, ומהם גם כאלה שלא השתייכו לאוסף זה. לדוגמה, בקטלוג 'גנזי ישראל' רשומים שישה ספרים שהיו באוסף של רבי נחום בער'ניו (מחציתם היו באוסף של וינה). למעשה, למעלה ממחצית כתבי יד הרשומים בקטלוג האחרון הגיעו בסופו של דבר לספריית מוסד הרב קוק. כמה מהם תוארו על ידי נפתלי בן-מנחם.
משפחתו

בנו, רבי שלום יוסף, נולד בה'תרל"א. נישא לחוה חיה, בתו של בן דודו רבי ישראל פרידמן מסדיגורה, ולאחר גירושיהם את גולצ'ה, רבי מרדכי שלום יוסף מזלטיפול בן רבי רבי יוחנן טברסקי, ממנה נולדו ילדיהם. היה אדמו"ר במלניצה (מילניצא). בשנת ה'תרע"ט, עבר לצ'רנוביץ, ואחר כך ללמברג. נפטר בכ' באב ה'תרפ"ז ונקבר בסדיגורה. בנו, רבי אהרן משה פרידמן, מילא מקומו במלניצה. בן אחר היה המשורר אברהם יעקב פרידמן.
בתו, אלטה נחמה גיטל, אשת בן דודה, רבי משה יהודה לייב פרידמן מפשקאן (ט"ו בשבט ה'תרכ"ה – י' באלול ה'תש"ז).
הערות שוליים

1 2  יצחק יודלוב, רבי נחום דובער פרידמאן מסאדיגורה וספרייתו, אשה חכמת לב, ירושלים תשע"א, עמ' 135 - 144, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  נר ישראל. א.ל.ג. רויזא
↑  ספר 'אור פני צדיקים' (ז'יטומיר תרסב, עמ' 56)
↑  אלון בכות עמ' 4
↑  ישראל דוידזאן, לקט מכתבים מחכמי ישראל לשזח"ה, יד ושם לזכר אברהם זלמן פריידוס, ניו יורק תר"ץ עמ' ו
↑  (וינה, תרע"ב)
↑  נפתלי בן-מנחם, כתבי יד מספרייתו של רבי נחום דובער פרידמאן מסאדיגורה, ארשת ספר שנה לחקר הספר העברי א, ירושלים תשי"ט, עמ'413-396
↑  דוב שטרן, נר ישראל, יוחסין, בני ברק, ה'תשנ"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304962305171  VIAF: 97567263   WorldCat (עם VIAF): 97567263 
האקס ליבריס של פרידמן
חתימתו
עמוד הענן

ערך זה עוסק בהופעת ענן לישראל בדבר האלוהים בעת יציאת בני ישראל ממצרים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
גלויה עם תיאור עמוד הענן
על פי המסופר בתנ"ך, עמוד הענן היה ענן מיוחד שהיווה שליחו של האלוהים אשר ליווה והדריך את בני ישראל ביציאתם ממצרים. הענן הופיע במשך היום, ובלילה החליף אותו עמוד האש שהאיר לבני ישראל.
תיאור הענן במקרא > ביציאת מצרים

בפרשת בשלח בספר שמות המגוללת את קורות בני ישראל מיד עם צאתם ממצרים, והמתחילה במילים "ויהי בשלח פרעה את העם" מסופר: ”וַה' הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם בְּעַמּוּד עָנָן לַנְחֹתָם הַדֶּרֶךְ, וְלַיְלָה בְּעַמּוּד אֵשׁ לְהָאִיר לָהֶם לָלֶכֶת יוֹמָם וָלָיְלָה. לֹא-יָמִישׁ עַמּוּד הֶעָנָן יוֹמָם, וְעַמּוּד הָאֵשׁ לָיְלָה, לִפְנֵי הָעָם.” (ספר שמות, פרק י"ג, פסוק כ"א) בהמשך הפרשה, בתיאור רדיפת המצרים את בני ישראל לפני קריעת ים סוף, נאמר: ”וַיִּסַּע עַמּוּד הֶעָנָן מִפְּנֵיהֶם, וַיַּעֲמֹד מֵאַחֲרֵיהֶם. וַיָּבֹא בֵּין מַחֲנֵה מִצְרַיִם וּבֵין מַחֲנֵה יִשְׂרָאֵל, וַיְהִי הֶעָנָן וְהַחֹשֶׁךְ וַיָּאֶר אֶת-הַלָּיְלָה; וְלֹא-קָרַב זֶה אֶל-זֶה כָּל-הַלָּיְלָה.” (ספר שמות, פרק י"ד, פסוק י"ט)
מחוץ לתורה עמוד הענן מוזכר בתהילים מספר פעמים. לדוגמה, במזמור ק"ה בתיאור יציאת מצרים שם " פָּרַשׂ עָנָן לְמָסָךְ;וְאֵשׁ, לְהָאִיר לָיְלָה". ספר נחמיה מזכיר את עמוד הענן בתיאור יציאת מצרים שלו: ”וּבְעַמּוּד עָנָן הִנְחִיתָם יוֹמָם וּבְעַמּוּד אֵשׁ לַיְלָה לְהָאִיר לָהֶם אֶת-הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר יֵלְכוּ-בָהּ” (ספר נחמיה, פרק ט', פסוק י"ב).
תיאור הענן במקרא > בנדודי אוהל מועד

מאוחר יותר, לאחר גמר בניית והקמת המשכן, כיסה הענן את המשכן ושימש כמורה דרך וכסימן מתי יש לפרק את המשכן ולהמשיך לתחנה הבאה במסעות בני ישראל, כפי שנכתב בפרשת פקודי:
וַיְכַס הֶעָנָן אֶת-אֹהֶל מוֹעֵד, וּכְבוֹד ה' מָלֵא אֶת-הַמִּשְׁכָּן. וְלֹא-יָכֹל מֹשֶׁה לָבוֹא אֶל-אֹהֶל מוֹעֵד, כִּי-שָׁכַן עָלָיו הֶעָנָן, וּכְבוֹד ה' מָלֵא אֶת-הַמִּשְׁכָּן. וּבְהֵעָלוֹת הֶעָנָן מֵעַל הַמִּשְׁכָּן יִסְעוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, בְּכֹל מַסְעֵיהֶם. וְאִם-לֹא יֵעָלֶה הֶעָנָן וְלֹא יִסְעוּ, עַד-יוֹם הֵעָלֹתוֹ. כִּי עֲנַן ה' עַל-הַמִּשְׁכָּן יוֹמָם, וְאֵשׁ תִּהְיֶה לַיְלָה בּוֹ, לְעֵינֵי כָל-בֵּית-יִשְׂרָאֵל בְּכָל-מַסְעֵיהֶם.
בפרשת בהעלותך מופיע תיאור נרחב על תפקידו המרכזי של הענן במסע בני ישראל:
וּבְיוֹם הָקִים אֶת-הַמִּשְׁכָּן, כִּסָּה הֶעָנָן אֶת-הַמִּשְׁכָּן לְאֹהֶל הָעֵדֻת, וּבָעֶרֶב יִהְיֶה עַל-הַמִּשְׁכָּן כְּמַרְאֵה-אֵשׁ עַד-בֹּקֶר. כֵּן יִהְיֶה תָמִיד, הֶעָנָן יְכַסֶּנּוּ, וּמַרְאֵה-אֵשׁ לָיְלָה. וּלְפִי הֵעָלוֹת הֶעָנָן מֵעַל הָאֹהֶל, וְאַחֲרֵי-כֵן יִסְעוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, וּבִמְקוֹם אֲשֶׁר יִשְׁכָּן-שָׁם הֶעָנָן, שָׁם יַחֲנוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל. עַל-פִּי ה' יִסְעוּ בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְעַל-פִּי ה' יַחֲנוּ, כָּל-יְמֵי אֲשֶׁר יִשְׁכֹּן הֶעָנָן עַל-הַמִּשְׁכָּן יַחֲנוּ. וּבְהַאֲרִיךְ הֶעָנָן עַל-הַמִּשְׁכָּן יָמִים רַבִּים, וְשָׁמְרוּ בְנֵי-יִשְׂרָאֵל אֶת-מִשְׁמֶרֶת ה' וְלֹא יִסָּעוּ. וְיֵשׁ אֲשֶׁר יִהְיֶה הֶעָנָן יָמִים מִסְפָּר עַל-הַמִּשְׁכָּן, עַל-פִּי ה' יַחֲנוּ וְעַל-פִּי ה יִסָּעוּ. וְיֵשׁ אֲשֶׁר-יִהְיֶה הֶעָנָן מֵעֶרֶב עַד-בֹּקֶר וְנַעֲלָה הֶעָנָן בַּבֹּקֶר וְנָסָעוּ, אוֹ יוֹמָם וָלַיְלָה וְנַעֲלָה הֶעָנָן וְנָסָעוּ. אוֹ-יֹמַיִם אוֹ-חֹדֶשׁ אוֹ-יָמִים, בְּהַאֲרִיךְ הֶעָנָן עַל-הַמִּשְׁכָּן לִשְׁכֹּן עָלָיו יַחֲנוּ בְנֵי-יִשְׂרָאֵל וְלֹא יִסָּעוּ, וּבְהֵעָלֹתוֹ יִסָּעוּ. עַל-פִּי ה' יַחֲנוּ וְעַל-פִּי ה' יִסָּעוּ, אֶת-מִשְׁמֶרֶת ה' שָׁמָרוּ, עַל-פִּי ה' בְּיַד-מֹשֶׁה.
עמוד הענן במדרשי חז"ל

במדרשי חז"ל קיימת הרחבה של תיאור הענן ותפקידיו. על פי המכילתא, הענן הגן על בני ישראל מהחצים שירו עליהם המצרים לפני קריעת ים סוף:
במדרש תנחומא נכתב כי הענן יישר את הקרקע בשביל מעבר בני ישראל והרג הנחשים והעקרבים שבמדבר:
מדרש אחר מייחס לענן תכונה של שיקוף הכלים, כך שאדם היה יכול להסתכל על חבית מבחוץ ולראות מה בתוכה. מדרש אחר מייחס לענן פעולה של כיבוס וגיהוץ הבגדים במשך ארבעים שנות נדודי בני ישראל במדבר.
במסכת תענית נכתב כי ענני הכבוד שמשו את ישראל בזכות אהרן הכהן, ועם מותו נסתלקו ולאחר מכן חזרו בזכות משה רבנו.
במצוות סוכה נכתב בפרשת אמור:
לדעת רבי אליעזר הכוונה היא לענני הכבוד שחיפו על בני ישראל.
עמוד הענן בדתות אחרות > בברית החדשה

באיגרת הראשונה אל הקורינתים, מזכיר פאולוס את הענן ואת המעבר בים סוף כמסמלים את הטבילה לנצרות:
”אַחַי, אֵינֶנִּי רוֹצֶה שֶׁיֵּעָלֵם מִכֶּם שֶׁאֲבוֹתֵינוּ כֻּלָּם הָיוּ תַּחַת הֶעָנָן, וְכֻלָּם עָבְרוּ בְּתוֹךְ הַיָּם, וְכֻלָּם נִטְבְּלוּ לְמֹשֶׁה בֶּעָנָן וּבַיָּם.” (הברית החדשה, האיגרת הראשונה אל הקורינתים, פרק י', פסוקים 1–2)
עמוד הענן בדתות אחרות > בקוראן

בקוראן נזכר עמוד הענן פעמיים בפרשת הפרה, תחילה מתואר תפקידו כמתן צל לבני ישראל במדבר: ”וַנָּצֵל עֲלֵיכֶם בֶּעָנָן וַנֹּורֶד לָכֶם אֶת הַמָּן וְאֵת הַשְּׂלָו” (קוראן, פרשת הפרה, פסוק 57, תרגום יוסף יואל ריבלין)
ומאוחר יותר: ”הַיְיַחֲלוּ זוּלַת אֲשֶׁר יָבוֹא אֲלֵיהֶם אֱלֹהִים בְּצִלְלֵי עֲנָנִים וּבְמַלְאָכִים? אָכֵן נֶחֱרָצָה הִיא וְאֶל אֱלֹהִים יוּשְׁבוּ הַדְּבָרִים שְׁאַל אֶת בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל, כַּמָּה אוֹתוֹת בְּרוּרִים הֵבֵאנוּ אֲלֵיהֶם” (קוראן, פרשת הפרה, פסוקים 210-211, תרגום יוסף יואל ריבלין)
ראו גם

מבצע עמוד ענן - המבצע נקרא כך בעקבות עמוד הענן המקראי
ממזרח שמש

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  מקוה ישראל 
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־25 שנים) 
 www.mizrach.org.il
 
ממזרח שמש הוא בית מדרש למנהיגות חברתית בהשראת מורשת יהודי המזרח וחכמי ארצות האסלאם, הפועל משנת 2000. בית המדרש עוסק בלימוד מקורות יהודיים תוך התעמקות בסוגיות חברתיות, זאת במטרה להכשיר מנהיגות חברתית המודעת לערכים החברתיים של היהדות בכלל, וליהדות ארצות האסלאם, לגווניה השונים, בפרט. שם בית המדרש נלקח מהפסוק ”מִמִּזְרַח שֶׁמֶשׁ עַד מְבוֹאוֹ מְהֻלָּל שֵׁם ה'” (ספר תהלים, פרק קי"ג, פסוק ג').
בית המדרש פועל במסגרת עמותת "כל ישראל חברים" והוא כולל פעילויות רחבות היקף במגוון תחומים כגון: פיתוח מנהיגות סטודנטים בקהילותיהם, פיתוח מנהיגות רבנית־חברתית, ליווי של מתנדבים בשנת שירות, פיתוח מנהיגות נשים המחוברת לקהילה, הכשרת מנחים לקבוצות מנהיגות יהודית־חברתית, ועוד. סה"כ בשנת 2014 היו כ-1,000 משתתפים בפעילות הארצית.
את בית המדרש הקים וניהל בשנים הראשונות יהודה מימרן. אחר כך החליף אותו אלי ברקת.
בית המדרש חבר באיגוד ההתחדשות היהודית “פנים״ והוא נתמך על ידי קרן אבי חי, קרן פוזן, קרן רש"י, הקרן החדשה לישראל וגופים נוספים.
הערות שוליים

↑  משה שריקי, ללא כל ג'ונגל חשוך, באתר "העוקץ", 27 באפריל 2012
↑  אפרת שני-שטרית, היום כמו לפני עשרים שנה: "מסורתי" היא מילת גנאי, באתר "העוקץ", 28 באוקטובר 2014
↑  אלי ברקת, מהרהוריו של מזרחי בוועידת ישראל לדמוקרטיה, באתר "העוקץ", 18 בפברואר 2015
↑  ארגון בשבוע: ממזרח שמש, באתר ynet, 14 במאי 2015
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קארמין

ערך זה עוסק בלהקת פופ אמריקאית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מקום הקמה:  בוסטון 
 מוקד פעילות:  לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  2010–2017 (כ־7 שנים)
 סוגה:  פופ, אלטרנטיבי, היפ-הופ, ראפ
 חברת תקליטים:  סוני מיוזיק אנטרטיינמנט
 www.karminmusic.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 קווין הרבי ניק נונאן 
 
קארמין (Karmin, מזוהים גם כ-KarminMusic) היא להקת פופ אמריקאית הכוללת את בני הזוג איימי היידמן וניק נונן. הלהקה פועלת משנת 2010, וידועה בעיקר בשירם "Brokenhearted", שהגיע למקום ה-20 במצעד בילבורד בארצות הברית.
היסטוריה

איימי רנה היידמן (Amy Heidemann) נולדה בנברסקה; ניקולס לואיס "ניק" נונן (Nick Noonan) נולד במיין. השניים הכירו במהלך לימודיהם במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון. שנה וחצי לאחר מכן הם התארסו ועברו לגור בדירה משותפת בבוסטון עד לסיום לימודיהם. נונן למד נגינה על טרומבון והיידמן למדה פיתוח קול. בשנת 2013 עברו השניים ללוס אנג'לס.
ב-2 ביוני 2011 חתמו השניים על חוזה הקלטות באפיק רקורדס.
במהלך השנים 2012–2013 השתתפו השניים במספר קמפיינים פרסומיים, בהם קמפיינים של חברות ההלבשה Coach, גאפ ופומה, חברת מוצרי ההיגיינה Tone, חברת האלקטרוניקה סוני, מותג המים והמשקאות DASANI, ורשת בתי הכלבו מייסיס.
בשנת 2014 השתתפו הזוג בקמפיינים לחברת מק'קפה של מקדונלד'ס וגם לחברת המזון האמריקאית הרשיז. היידמן אף לקחה חלק בסרט המצויר ריו 2, בו דיבבה דמות בשם לולו, עצלן מהאמזונאס.
מיד לאחר צאת האלבום, יצאו השניים לסיבוב ההופעות הראשון שלהם ברחבי ארצות הברית, הPulses Tour.
בראיונות רבים אמרו הזוג שלקחו השפעה רבה מפארל וויליאמס כשכתבו והלחינו את אלבומם "Pulses".
היידמן ידועה בחיבתה לקוסמטיקה ולאיפור, בעקבות כך בחודש יולי של שנת 2014 הכריזו השניים על פתיחתו של אתר הלייף-סטייל שלהם תחת השם "קארמינולוג'י" (Karminology).
האתר קארמינולוג'י נחנך ב-15 ביולי ומציע מגוון טיפים בנושא קוסמטיקה ואיתם גם מוצרים פרי פיתוחה של היידמן.
לאחר עזיבה מתוקשרת של חברת ההקלטות שלהם, אפיק רקורדס בשנת 2015 החליטו השניים ללכת בדרך עצמאית בדרך לאלבום הבא שלהם. באותה שנה הוציאו השניים את הסינגל הראשון מאלבומם החדש אותם הפיקו בעצמם בשם "Didn't know you", ובמסגרתו הודיעו על החתמה מחדש עם ענקית ההקלטות סוני.
בשנת 2016 הכריזו השניים כי תמה האלבום הצפוי לצאת, "Leo Rising" הוא אסטרולוגיה, וכי 12 השירים שבו ימותגו כמזלות אסטרולוגיים מגלגל המזלות.
בתחילת שנת 2016, הכריזה איימי על שינוי שם משפחתה לשם משפחתו של ניק - נונן, ובכך הכריזה על שנישאו.
במאי 2017, הכריזה איימי על פרויקט סולו משלה וקראה לעצמה בשם במה חדש, "Qveen Herby". באותה השנה שחררה שני מיני אלבומים שהופקו על ידי ניק וקליפים.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2011: Karmin Covers, Vol. 1
2014: Pulses
2016: Leo Rising
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2010: Inside Out
2011: The Winslow Sessions
2012: Hello
הופעות > סיבובי הופעות

2013–2014: Pulses Tour
הצמד במהלך סיבוב ההופעות שלהם בשנת 2015
טומאת עבודה זרה

בהלכות טומאה וטהרה, טומאת עבודה זרה היא טומאה מדברי חכמים החלה על עבודה זרה חפצים ששימשו אותה, ודברים המוקרבים לה.
המקור במשנה

אמר רבי עקיבא, מנין לעבודה זרה שמטמאה במשא כנדה. שנאמר תִּזְרֵם כְּמוֹ דָוָה צֵא תֹּאמַר לוֹ. מה נדה מטמאה במשא, אף עבודה זרה מטמאה במשא
במשנה אחרת, מופיעה מחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא בעניין
מי שהיה ביתו סמוך לעבודת כוכבים ונפל, אסור לבנותו. כיצד יעשה? כונס בתוך שלו ארבע אמות ובונה. שלו ושל עבודת כוכבים נידון מחצה על מחצה. אבניו עציו ועפרו מטמאין כשרץ, שנאמר:  שַׁקֵּץ תְּשַׁקְּצֶנּוּ. רבי עקיבא אומר כנידה, שנאמר  תִּזְרֵם כְּמוֹ דָוָה צֵא תֹּאמַר לוֹ, מה נדה מטמאה במשא אף עבודת כוכבים מטמאה במשא
לפי המפורש במסכת שבת, למחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא יש שתי פרשנויות:
המקור במשנה > שיטת רבה

רבה מפרש שגם חכמים וגם רבי עקיבא מודים שעבודה זרה מטמאה בטומאת משא כמו נדה, אלא שנחלקו אודות טומאת אבן מסמא, שהיא כאשר העבודה זרה אינה נושאה את האדם למרות שהיא מתחתיו, למשל כאשר הניחו אבן על יתדות ומתחתיהן ישנם כלים, שלמרות שהאדם יושב על האבן הכלים אינם נושאים את משקל גופו, כך שמדין טומאת משא לא היו הכלים נטמאים, והמחלוקת היא האם גם לעניין זה שקולה עבודה זרה כנידה, וכמו שנידה מטמאה גם באופן כזה כך גם עבודה זרה, שחכמים סוברים בניגוד לרבי עקיבא, שעל כך יש את הפסוק המדמה את העבודה זרה לשרץ כדי לומר שכמו ששרץ אינו מטמא באופן כזה (הנקרא "אבן מסמא") כך גם העבודה זרה, ואילו רבי עקיבא סבור שכמו נידה - גם עבודה זרה מטמאת אבן מסמא.
בנוסף, סוברים חכמים, שעבודה זרה אינה מטמאה כאשר היא רצוצה (שבורה לחלקים), שחכמים סוברים שכשם שנדה אינה שייך טומאתה בנדה המחולקת לאיברים, שהרי במצב כזה היא אינה גוף חי ולא חל עליה טומאת נידה וכמובן שאין דמה נחשב לדם נדה וממילא אינה מטמאה ב"אבן מסמא" (אלא רק בטומאת מת), כך גם עבודה זרה אם נחתכה לחתיכות דקות או גדולות אין חלקיה מטמאים במגע או במשא. הראיה לכך היא בכך שהעבודה זרה לא השוותה לנבלה, שגם היא מטמאה בטומאת משא ולא באבן מטמא, כדי לומר שאינה מטמאה באבן מסמא.
המקור במשנה > שיטת רבי אלעזר

רבי אלעזר מפרש את המחלוקת בצורה אחרת, שהיא: נחלקו האם העבודה זרה מטמאת את נושאיה בטומאת משא כנדה או שאינה מטמאת את נושאיה כשרץ. לפי רבי עקיבא ההקשה לשרץ היא רק לעניין שרק היא עצמה מטמאת את נושאיה ולא משמשיה - הכלים המשמשים לעבודה זרה ולמרות המשמעות מהמילים "כי חרם הוא" שמכך משמע לכאורה, שכל דבר שדינו כחרם שאסור בהנאה כלול בדין העבודה זרה שמטמא במשא, אך העבודה זרה עצמה כן מטמאת במשא. לפי החכמים שהעבודה זרה אינה מטמאה במשא, ההקשה לנדה הוא רק לעניין זה שאינה מטמאה לאיברים (כמוסבר).
פרטי הדינים

טומאת עבודה זרה מתחלקת ל-4 סוגי דברים המטמאים והם: עבודה זרה עצמה כגון פסל, משמשי עבודה זרה כגון בית שבונים לה או פרטי לבוש שעליה, דברים שמקריבים לעבודה זרה, ויין שנתנסך לה.
כאשר העבודה הזרה ומשמשיה מטמאים רק במגע ולא במשא, ורק כאשר גודלן הוא כזית ההבדל בין עבודה זרה עצמה למשמשיה הוא שהיא מטמאת רק כאשר היא שלמה ואילו משמשיה מטמאים גם כאשר הם מפורקים או שבורים. דין מיוחד בבית עבודה זרה הוא שמי שנכנס אליה לפחות רובו אדם או אפילו כלים נטמאים כמו הנוגע, בדומה לטומאת ביאה לבית.
הדברים שקרבים לעבודה זרה ויין שנתנסך לה מטמאים במגע ובמשא כמו נבלה, ואף מטמאים בחיבורין כלומר כל עוד האדם נוגע בטומאה הוא מטמא כל מה שנוגע בו והופך אותו לראשון לטומאה, בניגוד לאחרי שהוא נוגע שהיה הופך אותו לשני לטומאה. יין נסך הכוונה יין שנתנסך בפועל לעבודה זרה ולא כל יין גויים שנחשב כיין נסך.
הערות שוליים

↑  ספר ישעיה, פרק ל', פסוק כ"ב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף מ"ז, עמוד ב'.
↑  דברים ז, כו: וְלֹא תָבִיא תוֹעֵבָה אֶל בֵּיתֶךָ וְהָיִיתָ חֵרֶם כָּמֹהוּ שַׁקֵּץ תְּשַׁקְּצֶנּוּ וְתַעֵב תְּתַעֲבֶנּוּ כִּי חֵרֶם הוּא
↑  ספר ישעיהו, פרק ל', פסוק כ"ב וְטִמֵּאתֶם אֶת צִפּוּי פְּסִילֵי כַסְפֶּךָ וְאֶת אֲפֻדַּת מַסֵּכַת זְהָבֶךָ תִּזְרֵם כְּמוֹ דָוָה צֵא תֹּאמַר לוֹ
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ב, עמוד א'.
↑  ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ו', הלכות ב'–ו'
↑  ספר טהרה, הלכות שאר אבות הטומאות, פרק ו', הלכות ז'–ח'
גראנד ביי

| --- | --- |
 מדינה:  דומיניקה דומיניקה
 מחוז:  סנט פטריק
 שפה רשמית:  אנגלית
 גובה:  29 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,134 (2011)
 קואורדינטות:  15°14′20″N 61°18′50″W﻿ / ﻿15.23889°N 61.31389°W﻿ / 15.23889; -61.31389
 אזור זמן:  UTC -4
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת דומיניקה מוגדלת) רוזו פורטסמות' מריגוט וסלי רוזלי סנט ג'וזף פוינט מישל סופרייר פונט קסה קוליהו האוקיינוס האטלנטי  הים הקריבי גראנד ביי(למפת דומיניקה רגילה) רוזו פורטסמות' מריגוט וסלי רוזלי סנט ג'וזף פוינט מישל סופרייר פונט קסה קוליהו האוקיינוס האטלנטי  הים הקריבי גראנד ביי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גראנד ביי (באנגלית: Grand Bay, או בשם הרשמי ברקואה – Berekua, או בריקואה – Berricoa) היא בירת מחוז סנט פטריק שבדומיניקה.  העיירה שוכנת בדרומו של האי והיא היישוב הגדול ביותר במחוז.
גאוגרפיה

גראנד ביי, או כפי שהיא מכונה "העיר הדרומית" (South City), הבירה התרבותית של דומיניקה, היא קהילה תוססת השוכנת לאורך חוף האוקיינוס האטלנטי בחלקה הדרום-מזרחי של דומיניקה. בשכנות לה, מעבר למיצר המפריד ביניהם, שוכן האי מרטיניק.
העיירה מוקפת בכמה רכסי הרים, בואה דן מדרום, פלמיסטה ממערב, מורן פלה פאיי מצפון-מערב, מורן אנגליז ומורן וואט מצפון, ורכס פאונדלנד  מצפון-מזרח וממזרח. במורד המדרונות של הרכסים הללו שוכנים כפרים שונים. חלקה העיקרי של גראנד ביי מתאפיין ברחוב ארוך ומפותל הקרוי לאלי, ולאורכו מתגוררים רוב תושבי העיירה. בנוסף קיימים רחובות שבהם מתגוררת האוכלוסייה המבוגרת של העיירה. לאחר סופה טרופית שאירעה בשנת 1979 התמזגו לגראנד ביי יישובים נוספים מהסביבה.
גראנד ביי הייתה היישוב הראשון בדומינקה שהוקמו בו תחנת רדיו משל עצמו, המשדרת מאז אמצע שנות השמונים. תושבי גראנד ביי ידועים בתור אלה שמשמרים את המורשת התרבותית של דומיניקה בתחומי המחול, המוזיקה, האומנות, מלאכת היד והשפה.
כלכלת העיירה מבוססת בעיקר על ענפי החקלאות כמו שורשים, בננות ירקות ופירות אחרים לשיווק מקומי ולייצוא. תעשיית ייצור רהיטים קטנה קיימת במקום ופועלות בו חנויות קטנות רבות. חלק מכוח העבודה מועסק בייצור מזכרות לתיירים.
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין של דומיניקה - 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 147517615   WorldCat (עם VIAF): 147517615
גוף תאורה

גופי תאורה ואהילים
נברשת עם "קנים" שבתוכם נורות חשמליות.

גוף תאורה או מנורה חשמלית הוא מכשיר חשמלי שנועד להאיר שטחים באופן מלאכותי. מקור האור בגוף התאורה הוא נורה חשמלית אחת או יותר. המילה "מנורה" בעברית משמשת שם לכל אמצעי המפיץ אור, לאו דווקא חשמלי.
בשל היותם של גופי תאורה אלמנטים בולטים למדי, ישנה משמעות רבה לעיצוב גוף התאורה ולשילובו בתכנון האדריכלי של האתר אותו נועד גוף התאורה להאיר.
מבנה של גופי תאורה

במהותו, מהווה גוף התאורה בסיס להתקנת הנורות וציוד העזר שנועד להפעלתן – בתי נורה, שנאי (במקרה של נורות הלוגן למתח נמוך), משנק (במקרה של נורות פלואורסצנטיות ונורת פריקה אחרות) או ספק כוח (במקרה של תאורת LED). המבנה של גופי תאורה נגזר מכך ומהתפקידים הנוספים אותם אמור גוף התאורה למלא.