stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל באירוויזיון 1973
לפני האירוויזיון

בשנת 1972 אחד הצמדים הפופולריים ביותר בארץ אילן ואילנית, (שלמה צח וחנה דרזנר), שהיה בשלבי התפרקות, קיבל הצעה, במהלך סיבוב הופעות פולקלוריסטי מוצלח בחו"ל, לייצג את גרמניה באירוויזיון. בעודם מתבוננים בפרוטוקול התחרות, הם ראו שישראל רשומה כאחת המדינות שזכאיות להשתתף באירוויזיון, פרט שמעטים בישראל ידעו עליו. השניים פנו לרשות השידור שהייתה אמונה על נושא היחסים התרבותיים הבינלאומיים, בהצעה שאילנית תייצג את ישראל באירוויזיון 1972. אולם לאחר בדיקה התברר שחלף המועד להגשת המועמדות לתחרות. לכן רשות השידור הבטיחה לאילנית שעברה לקריירת סולו, כאשר שלמה צח הפך לאמרגנה, כי היא תייצג את ישראל בשנה שלאחר מכן באירוויזיון 1973.
עד אותו זמן, היו שתי זמרות ישראליות שהופיעו באירוויזיון, כנציגות של מדינות אחרות: באירוויזיון 1963 ייצגה אסתר עופרים את שווייץ באירוויזיון ודורגה במקום השני, ובאותה שנה ייצגה גם כרמלה קורן הישראלית את אוסטריה באותה תחרות.
בשנת 1973, בצל מלחמת ששת הימים והשינויים התרבותיים שחלו בישראל בעקבותיה, פנתה אילנית לכותבי שיריה הבולטים דאז, הצמד אהוד מנור ונורית הירש, ולאחר האזנה מרובה לפסטיבלי הזמר העולמיים, שבלטו אז במפה המוזיקלית, כמו למשל, פסטיבל סן רמו האיטלקי, נוצר השיר "אי שם". וכך, ב-7 באפריל 1973 נסעו אילנית, שלמה צח, אהוד מנור ונורית הירש, שהייתה האישה השנייה שניצחה על תזמורת האירוויזיון (הראשונה הייתה המלחינה השוודית מאותה התחרות), ללוקסמבורג - כדי לעשות היסטוריה, ולייצג לראשונה את ישראל באירוויזיון.
באירוויזיון

השיר הישראלי שובץ במקום ה-17 והאחרון בסדר ההופעה בתחרות אחרי מרטין קלמנסו של צרפת. בתום ההצבעה קיבל השיר 97 נקודות, וסיים במקום ה-4 מתוך 17 מדינות שהשתתפו.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  לוקסמבורג | 8 נקודות |
| 7 נקודות |  איטליה,  אירלנד,  גרמניה,  יוגוסלביה,  מונקו | 35 נקודות |
| 6 נקודות |  בלגיה,  הולנד,  פינלנד,  שוודיה,  שווייץ | 30 נקודות |
| 5 נקודות |  הממלכה המאוחדת,  נורווגיה,  פורטוגל,  צרפת | 20 נקודות |
| 4 נקודות |  ספרד | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 16 מדינות | 97 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 9 נקודות |  הממלכה המאוחדת,  נורווגיה | 18 נקודות |
| 8 נקודות |  לוקסמבורג,  ספרד | 16 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  פורטוגל,  פינלנד,  שוודיה | 15 נקודות |
| 4 נקודות |  איטליה,  אירלנד,  גרמניה,  יוגוסלביה,  מונקו | 20 נקודות |
| 3 נקודות |  שווייץ | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  בלגיה,  הולנד,  צרפת | 6 נקודות |
| סך הכל | 16 מדינות | 78 נקודות |
ראו גם

אירוויזיון 1973
ישראל באירוויזיון
אי שם
אילנית
הערות שוליים

↑  אילנית: "האירוויזיון היום כבר לא מייצג את המדינה, וחבל", באתר ערוץ עשר
1 2  Detailed voting results
אנאקספטבל

| --- | --- |

 פעילות:  מחאה אזרחית
 מדינה:  ארצות הברית
 משרד ראשי:  סן פרנסיסקו, קליפורניה
 מטה הארגון:  סן פרנסיסקו 
 תקופת הפעילות:  יולי 2020 – הווה (כ־4 שנים) 
 www.unxeptable.org
 
אנאקספטבל (מאנגלית: UnXeptable) היא תנועת מחאה כנגד המשך כהונתו של בנימין נתניהו כראש ממשלה לאחר שנאשם בפלילים. ראש הממשלה נתניהו לא התפטר לאחר שהואשם, ומייסדי התנועה בחרו בשם המבוסס על המילה האנגלית unacceptable (בעברית: "בלתי מתקבל על הדעת") כמביע את דעתם על החלטתו זו.
את התנועה הקימו ביולי 2020 ישראלים החיים באזור סן פרנסיסקו שבקליפורניה: אופיר גוטלזון, רחלי בטיש-לבקוביץ, נרי לייף-חומה, גרשון דינר, איתי בק, יעל יחיאלי וגיא הורוביץ. מאז כינון ממשלת ישראל ה-37 מתמקדת התנועה בפעולות מחאה נגד תוכנית הקואליציה לשינויים מהותיים במערכת המשפט הישראלית, שינויים שמאיימים על פי הבנתם לגרום לישראל להפוך לדמוקרטיה א-ליברלית או אף לדיקטטורה.
הפעולות העיקריות הן הפגנות, פעילות בקבוצות וואטסאפ, אירועים מקוונים רבי משתתפים (בזום) והסברה לקהילות הישראליות והיהודיות בעולם. בתנועה חברים יהודים וכן לא-יהודים, המגדירים את עצמם כתומכי ישראל הדמוקרטית, מאוסטרליה ויפן, דרך אירופה ועד לצפון אמריקה. הקבוצות הגדולות ביותר נמצאות בניו יורק, סן פרנסיסקו וטורונטו. להערכתו של אופיר גוטלזון, ממובילי הארגון, בפעילויות התנועה השונות, כולל הווירטואליות, השתתפו כ-10,000 אנשים מארצות הברית, אוסטרליה ויפן. הפעילות מתבצעת בהתנדבות. ציוד הגברה, כרזות וציוד אחר ממומנים באמצעות מגבית של המשתתפים הפעילים ובעזרת מימון המונים.
שמה המלא של התנועה הוא UnXeptable – Saving Israeli Democracy, שבתרגום חופשי משמעותו: "לא מתקבל על הדעת – מצילים את הדמוקרטיה הישראלית". את השם UnXeptable הגתה נרי לייף חומה, ואת הסמליל עיצב רוני דונביץ. ה-X נועד להזכיר את האות א' בביטוי "אין מצב", שהוא שמה של קבוצת מחאה ישראלית מ-2020 שהוקמה על ידי תת-אלוף (בדימוס) אמיר השכל.
בשל טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, הפנתה התנועה את מתנדביה לפעילויות למען השבת החטופים, לסיוע לחיילים ולעזרה למשפחות בדרום.
נושאי המחאה > מחאת בלפור

בראשית דרכה התמקדה הקבוצה בהפגנות סולידריות ותמיכה במחאת בלפור. כדי להדהד את מחאת הגשרים בישראל, התארגנה ההפגנה הראשונה מול גשר שער הזהב. לאחר הפגנה חד-פעמית בסן פרנסיסקו, בעקבות פניות מרחבי ארצות הברית, התארגנו הפגנות בעשרות ערים נוספות, בארצות הברית ובעולם. המפגינים קראו, בין היתר: "לא לשחיתות, לא לשנאה ולא לראש ממשלה נאשם בפלילים" ו"טוב למחות בעד ארצנו", הסבירו שהם מפגינים בתמיכה במשפחותיהם שגרות בארץ והם "בעד מחאה בשם הדמוקרטיה, בעד מחאה שגורסת כי נאשם בפלילים לא יכול לכהן כראש ממשלה".
תחת מגבלות הקורונה, טסו קבוצות ישראלים לוושינגטון DC כדי לתמוך בהסכמי השלום ובו-זמנית למחות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, נאשם בפלילים המייצג את ישראל בחתימה ההיסטורית על הסכמי אברהם. להפגנה זו הצטרף גם גונן בן יצחק, אחד ממובילי מחאת בלפור.
אנאקספטבל סייעו גם בקמפיין עידוד ההצבעה לבחירות "הקול שלי הולך לשנות" ב־2021.
לאחר סיום המחאות בבלפור ועם כינונה של ממשלת ישראל השלושים ושש הוקפאה זמנית פעילותה של אנאקספטבל.
נושאי המחאה > מחאה נגד הרפורמה המשפטית בישראל

מיד עם פרסום ההסכמים הקואליציוניים להקמת ממשלת ישראל ה-37, פרסמה אנאקספטבל מכתב פתוח בשם הישראלים בחו"ל. התנועה מוחה כנגד אפליה מוסדרת ומובנית, כנגד ההתקפה על מערכת המשפט ועל עצמאות התקשורת, כנגד העברת סמכויות שיטור לפוליטיקאים קיצוניים וכנגד הכוונה לשנות את חוק השבות כך שידיר יהודים שאינם מוכרים על ידי הממסד האורתודוקסי. המחאה ב־2023 מתמקדת רק במסרים להגנה על אופיה הדמוקרטי והליברלי של מדינת ישראל, תוך הנפת דגלי ישראל וכרזות המבקרות את הרפורמה, ומזהירות מפני ההשלכות המשפטיות והכלכליות שלה ומפני בידוד בין־לאומי ששינוי שיטת המשטר עלול להביא על ישראל. לדבריהם פעילי השטח מונעים מחשש עמוק מהיותה של הרפורמה מכשיר להפיכה משטרית וכן מפגיעה במשפחות המפגינים אם שינויי החקיקה המתוכננים יצאו אל הפועל. להערכתם, ההפגנות משמשות כרוח גבית לתמיכה במחאה בישראל. לדברי המארגנים הם פועלים מתוך תחושת שליחות ושייכות לישראל ומדאגה עמוקה מהפיכת ישראל לדיקטטורה, וכן מרצון לשמש כשגרירים של מדינת ישראל וערכיה. הם גם מונעים מהחשש, שהפיכת ישראל לדמוקרטיה א-ליברלית תוביל לעליה באנטישמיות וכן ללגיטימציה שתזכה לה האנטישמיות בעולם. כמה שבועות אחרי פרסום תוכנית החקיקה ותחילת המחאה נגדה בישראל, התחילה אנאקספטבל בהפגנות שבועיות בעשרות ערים בעולם כנגד שינויי החקיקה המתוכננים.
אנאקספטבל מתקשרת עם פעיליה בעיקר באמצעות רשתות חברתיות, המאורגנות בקבוצות משנה בחלוקה גאוגרפית. התנועה מסנכרנת את המסרים ואת הפעילויות ברחבי העולם על מנת לשדר קול אחיד שכל המשתתפים מסכימים עליו, שהוא השמירה על הדמוקרטיה.
פעילות במלחמת חרבות ברזל

לאחר תחילת מלחמת חרבות ברזל הסבה אנאקספטבל את הקשרים והכלים ששימשו למחאה לפעילות למען מאמץ המלחמה הישראלי וללחץ ציבורי לשחרור מעל מאתיים החטופים המוחזקים על ידי החמאס. המוטו של התנועה השתנה מ-"Saving Israeli Democracy" (הצלת הדמוקרטיה הישראלית) ל-"Saving Israel" (הצלת ישראל). אנאקספטבל ניצלה את התשתית שלה ואת הקשרים שנוצרו עם קהילות היהודים בעולם להסבה מהירה של המאמץ ממחאה לגיוס עזרה לישראל. פעולות עיקריות היו:
ארגון, רכישה והטסה של טונות של ציוד כגון ציוד עזרה ראשונה, ביגוד, סוללות, פנסי ראש ושעונים (הנחוצים כיוון שאין לוקחים טלפונים לאזורי לחימה) לחיילים, לאחר תיאום צרכים עם ארגון אחים לנשק. פעילת הארגון בפילדלפיה, טלי ריינר ברודצקי, ארגנה רשימת משאלות באמאזון. הצרכים הדחופים ביותר לחיילים גובשו בעזרת "אחים לנשק", מתנדבים נענו לקריאה ורכשו 80,000 פנסים, 100,000 חולצות חאקי, גרביים, חוסמי עורקים ותחבושות, ואפודים קרמיים. במהלך לוגיסטי מורכב הציוד הועבר לישראל, ופעילי אחים לנשק דאגו להפצתו בקרב החיילים.
ארגון מטוס חכור להטסת אנשי מילואים לישראל.
ארגון טקסי זיכרון בערים שונות בעולם, יחד עם הקהילות היהודיות.
ארגון הפגנות להשבת החטופים ותליית פוסטרים עם תמונותיהם בערים שונות בעולם, להעלאת המודעות, תחת השם Bring Them Home (השיבו אותם הביתה).
הקרנת תמונות החטופים על בניין האומות המאוחדות בניו יורק.
גיוס כספי תרומות.
התנועה קראה למחוקקים האמריקאים למחות בכל דרך כנגד נתניהו בבואו לנאום בפני הקונגרס ביולי 2024 וארגנה מחאות כנגדו ברחבי וושינגטון בקריאה לשחרור החטופים ולהצלת הדמוקרטיה הישראלית, בשימוש בסלוגן "Netanyahu Non-Grata" (נתניהו אינו רצוי).
בנובמבר 2024, על רקע המחלוקת הציבורית סביב תוכן הסרט התיעודי תיקי ביבי והאיסור על הקרנתו בישראל, ארגנה אנאקספטבל גישה מקוונת חינמית לסרט למשך יומיים, מספר שבועות לפני תחילת הפצתו המסחרית.
ביקורת

הביקורת העיקרית כנגד הקבוצה מתמקדת בשאלת הלגיטימיות של ההתערבות בנעשה בישראל על ידי מוחים שגרים מחוצה לה. המתנגדים מותחים ביקורת על הפגנות נגד ממשלת ישראל, בנימוק שהן פוגעות במעמדה של ישראל בעולם. נטען כנגד המפגינים כי הם "זן אחר של יהודים", שהם "גלותיים ומזיקים", שמטרתם "למצוא חן בעיני הגויים" ו"לסייע לאויביה של ישראל". לשיטת המתנגדים, ישראלים החיים בחו"ל אינם רשאים להפגין נגד הממשלה בישראל כיוון שזו התערבות בוויכוח פנימי. כבר ב-2020 נטען שהם משחקים לידי ה-BDS.
חששות נוספים הם שהמחאה תגרום לעלייה באנטישמיות, שהמחאה תיתפס כאנטי-ישראלית, או שתפגע בישראל על ידי "מתן תחמושת" לאויבי ישראל על ידי "כיבוס הכביסה המלוכלכת" מחוץ לישראל. דוגמה לביקורת הזו ניתנה בהקשר להפגנות בוושינגטון נגד שר האוצר בצלאל סמוטריץ', בה נאמר ש-JVP רואים את ההפגנות כהזדמנות לעודד חרם על ישראל.
טענות אחרות הן שאנאקספטבל היא קבוצה אנרכיסטית שרדפה את הביליונר ארתור דנצ'יק בפילדלפיה וגרמה לו להפסיק את תרומותיו לארגון הימני קהלת, שאיחדה יהודים אנטי ישראלים בארצות הברית ובעולם כנגד ממשלת הימין בישראל, וכן כי גייסו סכומי עתק למאבקם מגורמים פרטיים ומארגונים פרוגרסיביים, כולל כאלו שמממנים את אחים לנשק ואת כח קפלן.
ראו גם

המחאה נגד הרפורמה המשפטית
לואי ויירן

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1870 פואטייה, צרפת 
 פטירה:  2 ביוני 1937 (בגיל 66) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונפרנאס 
 מוקד פעילות:  צרפת 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז, Institut National des Jeunes Aveugles 
 סוגה:  סימפוניה, מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד 
 
לואי ויקטור ז'יל ויירן (בשם מלא בצרפתית: Louis Victor Jules Vierne;‏ 8 באוקטובר 1870 – 2 ביוני 1937) היה נגן עוגב ומלחין צרפתי.
ביוגרפיה

לואי ויירן נולד כמעט עיוור וגילה נטייה למוזיקה מגיל צעיר.
כמו גבריאל פורה, היה גם ויירן עוזר לנגן העוגב שארל-מארי וידור בכנסיית סן-סולפיס בפריז ומשנת 1900 כיהן כנגן עוגב ראשי בנוטרדאם של פריז. ויירן נחשב לאחד מגדולי האלתור המוזיקלי בדורו. רוב יצירותיו לא נכתבו מעולם. היו לו סגנון הלחנה נקי ואלגנטי, שכיבד צורה מעל לכל - אפילו אותם אלתורים מעטים שלו שהשתמרו על גבי הקלטות פונוגרף מוקדמות נשמעות כחיבורים מוגמרים. שפתו ההרמונית נשאה אופי רומנטי עשיר, אך לא סנטימנטלי או תיאטרלי כזו של מורו המוקדם סזר פרנק. מכל נגני העוגב הצרפתים הגדולים במפנה המאה, הייתה זו אולי המוזיקה שלו שהשתמשה בניב הייחודי והמובהק ביותר לכלי הנבחר שלו והיא מהווה השראה לכל מלחיני העוגב הפריזאים הגדולים שבאו אחריו.
מכלול יצירתו לעוגב כולל שש סימפוניות, "24 קטעי פנטזיה" (בהם "פעמוני וסטמינסטר" המפורסם שלו) ו-"24 קטעים בסגנון חופשי", בין שאר יצירות. יש גם כמה יצירות קאמריות (סונאטות לכינור וצ'לו, חמישיית פסנתר ורביעיית מיתרים, לדוגמה), מוזיקה ווקאלית וכוראלית וסימפוניה ב-לה מינור לתזמורת.
חייו של ויירן היו רצופי קשיים, הן פיזית והן רגשית, והניסיונות הרוחניים שעמד בהם משתקפים לא פעם במוזיקה שלו. התבלולים שסבל מהם מלידה לא עיוורו אותו כליל, אבל הוא היה למה שנחשב כיום "עיוור על פי חוק". בשלב מוקדם בקריירה שלו כתב מוזיקה על דפי תווים בגודל מיוחד וב"עיפרון גדול", כפי שתיאר ידידו מרסל דופרה.
בהמשך חייו, ככל שראייתו פחתה והלכה, פנה לכתב בראייל לרוב עבודתו. פרידה מאשתו השפיעה עליו מאוד והוא איבד את בנו בשדות הקרב של מלחמת העולם הראשונה. אף כי כיהן באחת ממשרות העוגב היוקרתיות ביותר בצרפת,
העוגב בקתדרלת נוטרדאם היה במצב גרוע במשך רוב כהונתו שם. בסופו של דבר יצא למסע קונצרטים בצפון אמריקה כדי לגייס כסף לשיקומו. הסיור, שכלל רסיטלים חשובים על עוגבי ואנאמייקר המפורסמים בניו יורק ובפילדלפיה, נחל הצלחה רבה, אך התיש את כוחותיו. תאונת דרכים בפריז גרמה לשבר חמור ברגלו ובמשך זמן מה חששו, שיהיה הכרח לקטוע אותה. הרגל ניצלה, אבל ההחלמה, ומשימת הלימוד מחדש של טכניקת הדוושה שלו, גזלו שנה תמימה באחת התקופות העמוסות ביותר בחייו. על אף קשייו, תלמידיו תיארו אותו פה אחד כמורה נוח, מתחשב, סבלני ומעודד.
אירוע מוחי פגע בויירן בשעת רסיטל לעוגב מיצירות שנות ה-50' של המאה ה-18 בקתדרלת נוטרדאם בערב ה-2 ביוני 1937. הוא השלים את הקונצרט העיקרי, ומאזינים בקהל אמרו, כי הוא הופיע בו במלוא כוחותיו - "במיטב נגינתו כמאז ומתמיד". אחרי הקונצרט הראשי, בא קטע הסיום שנועד להכיל שני אלתורים על נושאים נתונים. הוא קרא את הנושא הראשון בבראייל ובחר את השסתומים שיהיה זקוק להם לאלתור. לפתע צנח קדימה, רגלו השמאלית נוחתת על דוושת "מי" הנמוכה של העוגב. כך הגשים את חלום חייו, שעליו חזר לעיתים קרובות - למות ליד לוח המקלדת של העוגב הגדול בקתדרלת נוטרדאם.
יצירותיו > עוגב סולו

אלגרטו אופוס 1 (1894)
Verset fugué sur 'In exitu Israel' (1894)
פרלוד אבל אופוס 4 (1896)
קומוניון אופוס 8 (1896)
סימפוניה ראשונה ב-רה מינור, אופוס 14 (1898-1899)
סימפוניה שנייה ב-מי מינור, אופוס 20 (1902)
סימפוניה שלישית ב-פה# מינור, אופוס 28 (1911)
מיסה בס, אופוס 30 (1912)
24 קטעים בסגנון חופשי לעוגב או הרמוניום, אופוס 32 (1931)
סימפוניה רביעית ב-סול מינור, אופוס 32 (1914)
פרלוד ב-פה# מינור, ללא אופוס (1914)
סימפוניה חמישית ב-לה מינור, אפוס 47 (1923-1924)
24 קטעי פנטזיה:
שלושה אלתורים (נוטרדאם של פריז, נובמבר 1928), נכתבו על ידי מוריס דיריפלה (1954):
תמונה תלת-לוחית אופוס 58 (1929-1931):
סימפוניה שישית ב-סי מינור, אופוס 59 (1930)
מיסה בס לזכר המתים, אופוס 62 (1934)
יצירותיו > פסנתר סולו

שני קטעים, אופוס 7:
"דפי אלבום", אופוס 9
סוויט בורגיניון, אופוס 17 (1899)
שלושה נוקטורנים, אופוס 34 (1916)
שנים-עשר פרלודים, אופוס 36
"פואמה לפעמוני קבורה", אופוס 39 (1916)
"צלליות ילדים", אופוס 43 (1918)
"בדידות", אופוס 44 (1918)
"כה אמר זאראתוסטרה", אופוס 49 (1922)
יצירותיו > מוזיקה קאמרית

שני קטעים לצ'לו, אופוס 5
לארגו וקנצונטה לאבוב ופסנתר, אופוס 6 (1896)
רביעיית מיתרים, אופוס 12 (1894)
סונאטה לכינור ופסנתר, אופוס 23 (1905-1906)
רפסודיה לנבל, אופוס 25 (1909)
סונאטה לצ'לו ופסנתר, אופוס 27 (1910)
חמישיית פסנתר, אופוס 42 (1917)
"שעות ערב נוכריות" לצ'לו ופסנתר (1928)
ארבעה שירים יווניים לסופרן ונבל או פסנתר, אופוס 60 (1930)
יצירותיו > יצירות שונות

מיסה חגיגית ב-דו# מינור ושני עוגבים, אופוס 16 (1900)
"פראקסיונה" לסולנים, מקהלה ותזמורת, אופוס 22 (1903-1905)
סינפוניה ב-לה מינור לתזמורת, אופוס 24 (1907-1908)
"פסיכה" לסופרן ותזמורת, אפוס 33 (1914)
"Les Djinns" לסופרן ותזמורת, אופוס 35 (1912)
"ארוס" לסופרן ותזמורת, אופוס 37 (1916)
"דיכאונות ומצוקות" לסופרן ופסנתר או תזמורת, אופוס 38 (1916)
"Dal Vertice" לטנור ותזמורת, אופוס 41 (1917)
פואמה לפסנתר ותזמורת, אופוס 50 (1925)
"באלאדה למיואש" לטנור ותזמורת או פסנתר, אופוס 61 (1931)
שירים על פי פואמות מאת פול ורלן, שרל בודלר ואחרים.
דלקת באמתחת המרפק

| --- | --- |

 תחום:  ראומטולוגיה 
 מיקום אנטומי:  זיז המרפק 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  327951 
 
דלקת באמתחת המרפק (באנגלית: Olecranon bursitis) הוא מצב רפואי, שמתבטא בבצקת, אדמומיות(אנ') וכאב בקצה המרפק. בנוסף, אם זוהי תוצאה של דלקת, חום עלול להתלוות לשאר התסמינים. זהו מצב שכיח והוא בין מקרי הדלקת באמתחת הנפוצים ביותר.
תסמינים וסימנים

אחד מן התסמינים הוא בצקת במרפק, שלפעמים עלולה להיות גדולה עד כדי כך שתגביל את תנועת המרפק. ישנו כאב במפרק המפרק בחומרה מתונה ועד חמורה, שעלול לגרום לכאב גם בשאר הזרוע. אם ישנה דלקת באמתחת, אדמומיות ניכרת תופיע ואזור העור יהיה חם מאוד. בנוסף, בחלק מן המקרים האמתחת המודלקת עלולה להיפתח באופן ספונטני ולרוקן מוגלה.
גורמים

דלקת נגרמת לרוב כתוצאה מפגיעה יחידה במרפק (לדוגמה: מכה חזקה בקצה המרפק), או כתוצאה מפגיעה ממושכת (לדוגמה: הנחת המרפק לאורך זמן על משטח קשיח). הסיכוי להתפתחות דלקת גבוה יותר אצל אלו שסדר יומם יכיל פעילות רציפה וממשוכת של המרפק (לדוגמה: טניס, גולף, או אפילו אדם הנמצא מול מחשב ונשען על מרפקו בזמן העבודה). שיעור היארעות של הדלקת גדל ככל שמתבגרים. בתגובה לפגיעה במרפק, נוצרת דלקת באמתחת. לאחר מכן, מופרשת כמות גבוהה הרבה יותר של נוזל אל תוך חלל האמתחת ונאגר שם, שכן אין אפשרות לנקז את אותו הנוזל. לכן, האמתחת מתנפחת וגורמת לנפיחות בקצה הקרוב של עצם הגומד, שלרוב עדין ורגיש לדלקות.
סיבה אפשרית נוספת לדלקת האמתחת היא זיהום, שלעיתים נובע כתוצאה מפצע, חור בעור, שמאפשר מעבר חיידקים משכבת העור החיצונית (אפידרמיס) אל רקמות עמוקות יותר.
אבחנה

האבחנה לרוב מבוצעת על פי הסימפטומים בלבד. אם קיים חום וישנו חשש לזיהום, יש לנקז את הנוזל ולבדוק אותו במעבדה, על מנת לשלול או לאשש את החשש.
טיפול > טיפול ללא ניתוח

לעיתים ניתן לבצע טיפול שמרני, שכולל הנחת קוביות קרח על האזור, תחבושת לחץ והימנעות מפעילות ספורטיבית מאומצת. בנוסף, ניתן לקחת תרופות אנטי-דלקתיות טבעיות (נוגדי דלקת שאינם סטרואידים). ניתן לבצע טיפול סימפטומטי על ידי שימוש במגן מרפק. במקרים חמורים יותר, ניתן לנקז את נוזל האמתחת בעזרת מזרק, או להזריק לאמתחת תרופה ממשפחת הקורטיזון, על מנת להקל על הדלקת ולמנוע צבר נוסף של הנוזל. אם יש זיהום, יש לטפל בדלקת האמתחת בעזרת אנטיביוטיקה.
טיפול > ניתוח

אם הנוזל ממשיך לחזור לאחר מספר ניקוזים, או שהאמתחת גורמת לכאב כרוני, יש לשקול להסיר את האמתחת באמצעות ניתוח. מדובר בהליך ניתוחי קטן יחסית, בו מוציאים את האמתחת מהמרפק ומאפשרים לה לגדול לגודל נורמלי במשך עשרה עד ארבעה-עשר ימים. לרוב, הליך זה נעשה תחת הרדמה מלאה ובעל סיכונים מאוד נמוכים. במהלך הניתוח אין פגיעה ברצועה, או באזור המפרק. לאחר הניתוח, יונח סד(אנ') על היד, על מנת להגן על העור. לאחר הניתוח, על המטופל לבצע תרגילי כושר מסוימים (פיזיותרפיה), על מנת להגדיל את התנועה.
ראו גם

דלקת אמתחת רגל האווז
מרפק טניס
מרפק משוך
לקריאה נוספת

Frank Floemer, William B. Morrison, Georg Bongartz and Hans Peter Ledermann - "MRI Characteristics of Olecranon Bursitis", American Journal of Roentgenology, 2004.
J. H. McAfee, D. L. Smith, Olecranon and prepatellar bursitis. Diagnosis and treatment, The Western Journal of Medicine 149, 1988-11, עמ' 607–610
George Ho Jr, Alan D. Tice, Stephen R. Kaplan - "Septic Bursitis in the Prepatellar and Olecranon Bursae: An Analysis of 25 Cases", Annals of internal medicine 1 july 1978
הערות שוליים

↑  George S. Athwal, MD, Jay D. Keener, MD, Elbow (Olecranon) Bursitis, AAOS, ‏March 2018
↑  Danielle Reilly, Srinath Kamineni, Olecranon bursitis, Journal of Shoulder and Elbow Surgery 25, 2016-01, עמ' 158–167 doi: 10.1016/j.jse.2015.08.032
↑  NHS, Bursitis, NHS, ‏13 October 2017
↑  Mayo Clinic Staff, Bursitis risk factors, Mayo Clinic
↑  Eli T. Sayegh, Robert J. Strauch, Treatment of olecranon bursitis: a systematic review, Archives of Orthopaedic and Trauma Surgery 134, 2014-11, עמ' 1517–1536 doi: 10.1007/s00402-014-2088-3
↑  eorthopod, olecranon bursitis surgery, eorthopod (ארכיון)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מכה חזקה במרפק מקיר
בישוג'ו

איור גנרי, אשר נוצר באמצעות תוכנת אומנות בינה מלאכותית, המדגים מראה טיפוסי של דמות בסגנון בישוג'ו
בישוג'ו (ביפנית: 美少女, הפירוש המילולי של המונח הוא "נערה צעירה ויפה") הוא סגנון ציור אשר פופולרי למדיי בתתי-ז'אנרים רבים של אנימה ומאנגה אשר שם דגש על ציור נערות צעירות, על פי האסתטיקה היפנית המודרנית, אשר לרוב הם בגילאי בית ספר תיכון.
דמויות שמצוירות בסגנון בישוג'ו נפוצות במיוחד בז'אנר האנימה והמאנגה הארם בו בדרך הדמות הראשית היא נער צעיר המוקף במספר נערות שנמשכות אליו. לעיתים רבות המאפיינים של דמויות הבישוג'ו קיצוניים מעבר לגבולות הקלישאה עם תכונות אנטומיות מופרזות ואישיות סטריאוטיפית.
אף על פי שבישוג'ו אינו ז'אנר אלא סגנון מסוים שבו מעוצבות דמויות, סדרות האנימה והמאנגה בהן מוצגות בעיקר דמויות בסגנון ציור זה, כגון סדרות הארם או רומנים חזותיים, מכונה לעיתים רבות באופן לא רשמי "סדרת בישוג'ו". משום שלעיתים רבות ההצלחה של הסדרות הללו, שמכילו דמויות נשיות יפות, הם הסיבה העיקרית שמושכת קהל יעד מסוים להתעניין בהם, המונח נתפס לעיתים רבות כשלילי, כמעין "ז'אנר" של יצירות התלוי אך ורק במסחור של הדמויות הנשיות במקום לתת מקום לעלילה ולתכנים אחרים.
ראו גם

בישונן
הערות שוליים

↑  Christopher Hart. Manga Mania Bishoujo: How to Draw the Alluring Women of Japanese Comics. Watson-Guptill.
↑  Christopher Hart. Manga for the Beginner Shoujo. Watson-Guptill.
↑  Matthew T. Jones (2005). "Telepresence in Bishoujo Games: The Impact of Telepresence on Cultural Transmission in Bishoujo Games" (PDF). PsychNology Journal, Jones Temple University. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-03-20. נבדק ב-2019-03-09.
| אנימה ומאנגה |
| --- | --- | --- |
| מיקוד לפי קהל יעד | קודומו • שונן • שוג'ו • סיינן • ג'וסיי |  |
| סוגות ייחודיות | מכה • איסקאי  • מאהו שוג'ו • מאהו שונן • ג'ידאימונו • הארם • אצ'י • הנטאי |  |
| אמני מאנגה בולטים | אמן מאנגה • אוסמו טזוקה • אייצ'ירו אודה • ביסקו הטורי • מגומי איגראשי • הייאו מיאזאקי • טאיטו קובו • מסאשי קישימוטו • קלאמפ • רומיקו טקהאשי • אקירה טוריאמה • פוג'יקו פוג'יו • לייג'י מאטסומוטו |  |
| אנימטורים יפנים בולטים | אוסמו טזוקה • הידאקי אנו • מאמורו הוסודה • מאקוטו שינקאי • הייאו מיאזאקי • טאיטו קובו • יושיאקי קוואג'ירי • רומיקו טקהאשי |  |
| חברות אנימה בולטות | טאצונוקו הפקות • טואי אנימציה • ניפון אולפני אנימציה • סטודיו ג'יבלי • סטודיו פיירו |  |
| סגנונות ציור | בישוג'ו • בישונן • צ'יבי • SD |  |
| תרבות קהילות המעריצים | אוטאקו • קוספליי • כנסי אנימה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מכבי כרמיאל (כדורסל)

סמל הקבוצה בעבר
מכבי כרמיאל היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר כרמיאל, המתמודדת בליגה הארצית ומארחת באולם הורוביץ.
היסטוריה

בסיום עונת 1993/94, העפילה הקבוצה לליגה הלאומית ושיחקה בה עד עונת 1999/2000, בה העפילה לליגת העל.
הקדנציה בליגת העל נמשכה עונה אחת בלבד (2000/01), שבסיומה (עם מאזן של ניצחון אחד מול 27 הפסדים) מצאה את עצמה חוזרת לליגה הלאומית ולאחר עונה אחת, נשרה עד לליגה הארצית.
בסיום עונת 2009/10 ירדה הקבוצה לליגה א'. בחודש אוגוסט 2012 הוקפצה הקבוצה בחזרה לליגה הארצית בעקבות בקשתה של קבוצת הפועל מגידו לרדת לליגה א'. שנה לאחר מכן נשרה הקבוצה חזרה לליגה א' לאחר שהקבוצה סיימה את העונה בליגה הארצית במקום ה-10 ונוצחה בסיכום שני המפגשים בידי הפועל רמת גן מליגה א (על חודה של נקודה אחת בלבד) שהעפילה במקומה לליגה הארצית.
בסיום עונת 2016-17 חזרה הקבוצה לליגה הארצית 4 שנים אחרי שירדה לליגה א לאחר שהקבוצה זכתה באליפות ליגה א צפון
בסיום עונת 2017-18 סיימה הקבוצה במקום האחרון בליגה ארצית צפון אך עקב הישארות הפועל חיפה בליגה הלאומית, התפרקות הפועל ג'ת וויתור של הקבוצות עירוני קריית אונו והפועל קריית טבעון על מקום בליגה, נשארה הקבוצה בליגה הארצית.
בסיום עונת 2018/19 ירדה הקבוצה לליגה א'
בסיום עונת 2019/20 העפילה הקבוצה לליגה הארצית.
הקבוצה מפעילה מחלקת נוער של כ-10 קבוצות גיל.
לקראת עונת 2021/2022 הוחתם המאמן זיו תבור בקבוצה. באותה עונה שימש תבור גם כשחקן פעיל. הסגל מנה בין היתר את רון קופר (רכז, 1.78) שהגיע מגלבוע/גליל, עמית כהן (סנטר, 2.02) שהגיע לאחר ששיחק שנתיים בהפועל חיפה, צחי יתאח שהגיע מהפועל מעלות, עדי רייפר (פורוורד, 1.92) ששיחק בעונה שעברה תחת תבור בחדרה, מרק איברהים (גארד, 1.90), תומר שטרן, מעוז חרמון, נדב שוורץ, בן ברייטמן, עמית קמרי (גארד, 1.92), שחר הילל ודניאל ארד (פורוורד, 1.97).
היסטוריה > שחקני עבר בולטים

אילן נניקשווילי
קארל לוט
בילי מרטין
רוד חאניבל
ארז גולדשמיט
אלי הבר
גלעד ארוש
אבי ונדל
ראובן גמבשו
שגיא רטנר
בועז כהן
אורן מילשטיין (הידית)
טרייסי הקטור
סקיפר יאנגבלאד
לינארד סטיוארס
דייוויד קרייטמן
מוטי אמישה
אבי נניקשווילי
חנן אנדיבו
אלון מרלי
בני בוכניק
אארון אוואנס
עידן נשלסקי
אילן עמר
רלו סולומונוביץ'
מוטי דמרי
זיו תבור
היסטוריה > מאמנים בעבר

שי ברוך
מארק בריסקר
עומר טל
איתן שוחט
רונן בר-און
יריב ורשיצקי
רוני אלטמן
שי מינסטר
נתן ממן
דוד לוי
זיו תבור
הערות שוליים

↑  מכבי כרמיאל שסיימה אחרונה נשארה בליגה בעקבות הישארות הפועל חיפה בלאומית, התפרקות הפועל ג'ת, וויתרוים של קריית אונו וקריית טבעון על מקום בליגה, באתר ספסל