stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלומות של אחרים
הערות שוליים

↑  חלומות של אחרים, באתר "פזמונט"
↑  המצעד השנתי הישראלי תשס"ט, באתר גלגלצ
↑  "מונו" של שלומי סרנגה - השיר הכי מושמע בישראל בשנה האחרונה, באתר ‏מאקו‏, 16 בספטמבר 2009
↑  איתמר זהר, שיר השנה — לגברים בלבד, באתר הארץ, 25 באפריל 2018
↑  "חלומות של אחרים" | מופע עם שיריו של עידן רייכל, באתר "סרוגים", 1 במרץ 2020
↑   הפרויקט של עידן רייכל - חלומות של אחרים - The Idan Raichel Project, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:50)
↑  Chalomot Shel Acherim (Other People's Dreams), נבדק ב-2020-04-07
↑  רינת בר | Rinat Bar - חלומות של אחרים (קאבר), נבדק ב-2023-07-05
↑  בין קירות פסגת המצעד, באתר ‏מאקו‏, 30 בנובמבר 2008
↑  עידן חדש, באתר ‏מאקו‏, 9 בנובמבר 2008
| עידן רייכל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי סולו | היד החמה • רייכל - פסנתר - שירים • ואם תבואי אליי • The Idan Raichel Symphonic Project (Live In Buenos Aires) |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל • ממעמקים • The Idan Raichel Project ‏• בין קירות ביתי • הביתה, הלוך חזור • רבע לשש • מגדל של אור |  |
| טורה-רייכל קולקטיב | The Tel Aviv Session ‏• The Paris Session |  |
| בוטן מתוק בקרקס | כל מה שנשאר |  |
| סיבובי הופעות | ממעמקים • בין קירות ביתי • מנגנים בשקט 2011 - המופע האקוסטי • Open Door • רבע לשש • רייכל - פסנתר - שירים |  |
| ערכים קשורים | הליקון • קומבנצ'ה • שחור על לבן • הביתה, הלוך חזור |  |
| עידן רייכל – שירים |
| --- | --- | --- |
| הפרויקט של עידן רייכל | הפרויקט של עידן רייכל |  |
| הפרויקט של עידן רייכל | "בואי" • "אם תלך" • "הנך יפה" • "מדברים בשקט" • "שושנים עצובות" |  |
| ממעמקים | "עלה נישא ברוח" • "שובי אל ביתי" • "יש בי עוד כוח" • "ממעמקים" • "מילים יפות מאלה" • "מכל האהבות" |  |
| בין קירות ביתי | "Todas las Palabras" • "שאריות של החיים" • "מי נהר" • "חלומות של אחרים" • "רוב השעות" • "מינהאר לי משיתי" • "הכל עובר" • "מנעי קולך מבכי" |  |
| הביתה, הלוך חזור | "אמא, אבא וכל השאר" • "הביתה, הלוך חזור" • "מחכה" |  |
| רבע לשש | "יורד הערב" • "עכשיו קרוב" • "בלילה" • "Sabe Deus" • "עד שאין יותר לאן" • "בקרוב" • "אם היית רואה" |  |
| מגדל של אור | "תחזור" • "כל יום מחדש" • "עד שתחזרי אליי" |  |
| סינגלים אחרים | "Petit Roi" • "איזה יום טוב" • "על הספסל שבשכונה" |  |
| סולו | סולו |  |
| היד החמה | "היד החמה" • "מעגלים" • "געגוע" • "בחמש שניות" • "לפני שייגמר" |  |
| רייכל - פסנתר - שירים | "לסלוח ולשכוח" |  |
| ואם תבואי אליי | "גלגל מסתובב" • "אהבה כזו" • "ואם תבואי אליי" • "בראשית" • "למה זה מגיע לנו" • "את לא נשארת לבד" |  |
| סינגלים אחרים | "קוצים" • "בובות" • "שבט אחים ואחיות" • "עכשיו נשארנו שנינו" • "כתוב מלמעלה" • "Lumiére" • "אם רק תסכימי" • "למה ככה עצובה" • "מכל הכוכבים בלילה" • "מתגעגעת אותך" • "ככה מיום ליום" • "להאמין" • "אין לך דאגות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Po co" |  |
חקר פני שבר

חקר פני שבר (באנגלית: fractography) הוא תחום החוקר את השברים על פני שטח של חומרים. שיטות פרקטוגרפיות הן בשימוש שגרתי למציאת גורמים לכשל במבנים הנדסיים. במדע החומרים, פרקטוגרפיה משמשת לפיתוח ובחינת מודלים תאורטיים של אופן גדילת סדקים.
אחת המטרות הראשיות של השיטה היא מציאת הגורם לשבר על ידי אנליזה של המשטח בו התרחש. צורות שונות של גדילת סדק (למשל התעייפות החומר, שיתוך, ועוד) יוצרות צורות אופייניות על המשטח שנשבר, וניתן לנתח את הצורות כדי לזהות את צורת הכשל. התבנית הכללית של הסדקים היא לעיתים יותר חשובה מסדק ספציפי, במיוחד בחומרים שבירים כמו חומרים קרמיים וזכוכיות.
שיטות אנליזה

מטרה חשובה של פרקטוגרפיה היא למצוא את המקום בו הסדק החל. זאת משום שאם נמצא היכן הסדק החל, ייתכן שהדבר ייתן לנו רמזים לגבי הסיבה שבגללה הוא נוצר. צפייה ראשונית בסדק בדרך כלל נעשית בשימוש בסקאלה מקרוסקופית, בעזרת מיקרוסקופ אופטי ושיטות הארה מתוחכמות (מכיוונים שונים) כדי לזהות עד כמה הסדק גדול, דרכים אפשריות להתפתחותו, ומקורות אפשריים ליצירתו. במקרים רבים שיטה זו היא מספקת כדי לזהות את אופן הכשל והסיבות ליצירת הסדק וגדילתו. גורמים נפוצים שגורמים להיסדקות הם גבולות גרעין, חללים בחומר, חומרים זרים שנכנסו אליו, ונקודות של ריכוז מאמצים מכניים. כמו כן ניתן לראות "קווי סדק" אשר מראים את כיוון התפתחות הסדק.
בכשל שנגרם מהתעייפות החומר, ניתן לראות סדק שביר מתפשט אל תוך החומר בצעדים קטנים.
שיטות צילום

במקרים רבים השימוש במיקרוסקופ אור אינו מספיק, ונדרש להתבונן בחומר בהגדלה גבוהה יותר. במקרים אלו ניתן להשתמש במיקרוסקופ אלקטרונים סורק (SEM). ההפרדה של מיקרוסקופ זה גבוהה בהרבה משל מיקרוסקופ אור, אך הדוגמאות מצולמות ללא צבעים.
בצילום ה-SEM המוצג ניתן לראות כיסוי גומי של בלמים של מכונית. השבר גרם לתאונת דרכים כאשר לפתע הגומי נשבר לחלוטין לאחר תהליך התעייפות ארוך שעבר. החומר שנשבר הוא גומי ניטריל (NBR), פולימר המשמש באופן נפוץ כשנדרשת התנגדות לשמן.
יישומים

שיטת חקר פני שבר נמצאת בשימוש בהנדסת חומרים ומכניקת השבר, כאשר יש לבחון כשלים שהתרחשו. השיטה משמשת חוקרים לבחינת כשלים בחפצים ששימשו כנשק, למשל בקבוקים שבורים. עבור חשוד שטוען שהבקבוק נשבר בטעות כשפגע בקורבן, ניתן לגלות שהטענה שקרית, ושנדרש היה כוח רב כדי לשבור את הבקבוק כדי שאפשר יהיה לתקוף איתו את הקורבן. חורים של כדורי אקדח בשמשות מכוניות או חלונות יכולים גם כן להראות את כיוון הירי ועוצמתו. במקרים כאלה, התבנית הכוללת של הסדקים היא חיונית כדי לשחזר את האירועים שהתרחשו, ולא המאפיינים של סדק ספציפי.
ראו גם

הנדסת חומרים
מכניקת השבר
שיתוך
התעייפות החומר
כשל שנגרם בתהליך התעייפות של החומר. ניתן לראות התקדמות סדק שמתחיל מלמטה באמצע.
תמונת מיקרוסקופ אלקטרונים של כשל שנגרם בתהליך התעייפות של החומר. ניתן לראות את התקדמות הסדק.
התמרת זק

התמרת זק (נקראת גם טרנספורם זק או מיפוי גלפנד) היא פעולה מתמטית המהווה הכללה של התמרת פורייה הבדידה, המקבלת כקלט פונקציה חד־ממדית ומניבה כפלט פונקציה דו־ממדית. מבחינה יישומית, ניתן להשתמש בהתמרת זק בעיבוד אותות על מנת להפוך אות התלוי בזמן ולייצר ממנו הצגה חדשה ומעורבת התלויה בזמן ובתדירות גם יחד. האות יכול להיות ממשי או מרוכב, רציף או בדיד.
ההתמרה התגלתה באופן בלתי תלוי על ידי הפיזיקאי הישראלי יהושע זק וכן על ידי המתמטיקאי היהודי-סובייטי ישראל גלפנד. בעוד זק קרא לה בשם "הצגת kq", גלפנד השתמש בה כחלק מעבודתו על הרחבות של פונקציות עצמיות. כיום ישנה הסכמה רחבה על השם "התמרת זק" שכן זק היה הראשון שחקר את הפעולה בצורה כללית יותר וזיהה את יישומיה האפשריים.
התמרת זק במשתנה רציף

נתבונן באות ממשי ורציף  f(t), כאשר  t מתאר זמן ממשי. התמרת זק של האות  f(t) תהא פונקציה של שני משתנים, שאחד מהם הוא  t, ואת המשתנה השני (שמבחינה פיזיקלית יכול לתאר תדירות זוויתית) נסמן ב- \omega . לשם ההתמרה נידרש להגדיר פרמטר חיובי נוסף שיסומן כ- a.
להלן ההגדרה להתמרה הרציפה:
Z_{a}[f](t,\omega )={\sqrt {a}}\sum _{k=-\infty }^{\infty }f(at+ak)e^{-2\pi k\omega i}
בפרט, עבור  a=1, ניתן לרשום:
Z[f](t,\omega )=\sum _{k=-\infty }^{\infty }f(t+k)e^{-2\pi k\omega i}
אם נבחר  \nu =2\pi \omega  (מעבר מתדירות זוויתית לתדירות):
Z[f](t,\nu )=\sum _{k=-\infty }^{\infty }f(t+k)e^{-k\nu i}
בחזרה להגדרה הראשונית נוכל לבחור כיול "פיזיקלי" יותר, עם פרמטר  T (שניתן לתת לו פרשנות של זמן מחזור):
Z_{T}[f](t,\omega )={\sqrt {T}}\sum _{k=-\infty }^{\infty }f(t+kT)e^{-2\pi k\omega Ti}
ובכתיב זה נניח כי  0\leq t\leq T וכי  0\leq \omega \leq 1/T.
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > ליניאריות

Z[af(t))+bg(t)](t,\omega )=aZ[f](t,\omega )+bZ[g](t,\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > מחזוריות

Z[f](t,\omega +1)=Z[f](t,\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > קוואזי-מחזוריות

Z[f](t+1,\omega )=e^{2\pi \omega i}Z[f](t,\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > הצמדה

Z[{\bar {f}}](t,\omega )={\overline {Z[f]}}(t,-\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > סימטריה

אם  f(t) פונקציה זוגית אזי:
Z[f](t,\omega )=Z[f](-t,-\omega )
אם  f(t) פונקציה אי זוגית אזי:
Z[f](t,\omega )=-Z[f](-t,-\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > קונבולוציה

Z[f*g](t,\omega )=Z[f](t,\omega )*Z[f](t,\omega )
תכונות ההתמרה במשתנה רציף > נוסחת ההיפוך עבור ההתמרה במשתנה רציף

בהינתן התמרת זק של פונקציה מסוימת, ניתן לשחזר את הפונקציה המקורית באמצעות הנוסחה הבאה:
f(t)=\int \limits _{0}^{1}Z[f](t,\omega )d\omega
התמרת זק במשתנה בדיד

אות הקלט של התמרת זק עשוי להיות גם פונקציה של משתנה בדיד. נגדיר את  f(n) כפונקציה של משתנה בדיד ושלם  n. התמרת זק של האות  f(n) תהא פונקציה של שני משתנים, שאחד מהם הוא  n, ואת המשתנה השני נסמן ב- \omega .
להלן אחת מההגדרות עבור ההתמרה במשתנה בדיד:
Z_{a}[f](n,\omega )=\sum _{k=-\infty }^{\infty }f(n+k)e^{-2\pi k\omega i}
התמרת זק במשתנה בדיד > נוסחת ההיפוך עבור ההתמרה במשתנה בדיד

בהינתן התמרת זק של פונקציה מסוימת, ניתן לשחזר את הפונקציה המקורית באמצעות הנוסחה הבאה:
f(n)=\int \limits _{0}^{1}Z[f](n,\omega )d\omega
יישומי ההתמרה

להתמרת זק יישומים מוכחים בתורת השדות הקוונטית, בהנדסת חשמל (באנליזת זמן-תדירות) ובהעברת מידע דיגיטלי. כמו כן, להתמרה שימושים במתמטיקה שכן יש לה יתרונות משלימים להתמרת גאבור.
הערות שוליים

1 2  "Zak transform". Encyclopedia of Mathematics. נבדק ב-15 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  J. Klauder, B.S. Skagerstam (1985). Coherent States. World Scientific.
↑  J Zak, Finite Translations in Solid-State Physics, Phys. Rev. Lett., 24 19, 1967, עמ' 1385-1387 doi: 10.1103/PhysRevLett.19.1385
↑  Alexander D. Poularikas, ed. (2010). Transforms and Applications Handbook (3rd ed.). CRC Press. pp. 16.1–16.21. ISBN 978-1-4200-6652-4.
זוניצרטופס

| זוניצרטופס |
| --- | --- |
איור משוער של Zuniceratops christopheri  זוניצרטופס בהשוואה לאדם
תקופה
קרטיקון עליון, 91 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
קבוצה:: דינוזאוריה
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרטופסים
אינפרא־סדרה:: צרטופסים
סוג:: זוניצרטופס
מין:: Zuniceratops christopheri
שם מדעי
 Zuniceratops

שלד
זוניצרטופס (שם מדעי: Zuniceratops) הוא סוג של דינוזאור צרטופסי, שחי באמריקה הצפונית בתקופת הקרטיקון עליון, כ-91 מיליון שנה לפני זמננו. הזוניצרטופס הוא הצרטופסי הקדום ביותר באמריקה הצפונית, וכנראה מייצג שלב מעבר בין הנאוצרטופסים הפרימיטיביים לצרטופסיים המתקדמים. הוא בולט בכך שהוא בעל שתי קרני גבה מעל עיניו, אך ללא קרן אף. קיימת מחלוקת ביחס למקומו המדויק במיון הטקסונומי.
מאפיינים

הזוניצרטופס הוא דינוזאור צרטופסי בגודל בינוני-קטן. אורכו כ-3.5 מטר ומשקלו בין 100 ל-150 קילוגרם. לגולגולתו עטרה מפותחת, ובה חללים או "חלונות" בעצמות. לדינוזאור מקור חד מציפוי קרטין היושב על עצם ה-rostral האופיינית לצרטופסים, ומשמש לתלישת צמחים. במאובנים הראשונים שנמצאו שיניו היו בעלות שורש יחיד, אך במאובנים אחרים נמצאו שיניים בעלות שורש כפול. ייתכן כי שיניו השתנו עם התבגרותו. הזוניצרטופס מתאפיין במבנה קרניים ייחודי: זוג קרניים ארוכות מעל כל עין, אך ללא קרן אף, המאפיינת צרטופסיים מאוחרים יותר (בהם פכיריינוזאורוס). הזוניצרטופס התקיים מתזונה צמחונית, וסביר כי חי בעדרים.
הזוניצרטופס התגלה ב-1996 על ידי כריסטופר ג'יימס וולפה, בנו בן ה-8 של הפלאונטולוג דאגלס ג. וולפה (Wolfe), בתצורת גבעת מורנו (Moreno Hill Formation) שבמרכז-מערב ניו מקסיקו. התגלית כללה גולגולת אחת ומספר עצמות ממספר פרטים. ב-1998 הוא תואר על ידי וולפה וקירקלנד. מקור השם נגזר מזוני, קבוצה אתנית של עמים ילידים בארצות הברית, ששמורתם שוכנת בסמוך לשטח התגלית, ומ"צרפטוס" ביוונית: "פרצוף קרן". המין קרוי על שם כריסטופר, בנו של הפלאונטולוג, שגילה את המאובן.
בתרבות

הזוניצרטופס מופיע בסדרה כשהדינוזאורים שוטטו באמריקה שם נראו כמה פרטים שנלחמים ביניהם אך אחד הפרטים נטרף על ידי להקת דרומאוזאורוסים שהורגת בהמשך פרט נוסף.
טוויד הידס

| --- | --- |

טוויד הידס
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ניו סאות' ויילס ניו סאות' ויילס
 שפה רשמית:  אנגלית
 תאריך ייסוד:  1844 
 גובה:  0.91 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  8,176 (9 באוגוסט 2016)
 קואורדינטות:  28°11′0″S 153°33′0″E﻿ / ﻿28.18333°S 153.55000°E﻿ / -28.18333; 153.55000
 אזור זמן:  UTC +10
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןטוויד הידס(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן סידני קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןטוויד הידס(למפת ניו סאות' ויילס רגילה) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן טוויד הידס(למפת ניו סאות' ויילס מוגדלת) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן טוויד הידס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טוויד הידס (באנגלית: Tweed Heads) היא עיירת חוף במדינת ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה. העיירה שוכנת במרחק של 830 ק"מ מצפון לבירת המדינה סידני בסמוך לגבול עם קווינסלנד. טוויד הידס סמוכה ל"עיירה האחות" קולאנגאטה (Coolangatta) שהיא פרוור של העיר גולד קוסט. שתי המדינות שוכנות באותו אזור זמן, אך מאחר שבניו סאות' ויילס נהוג שעון קיץ ובקווינסלנד הוא לא נהוג, ומאחר שראש השנה האזרחית חל בחצי הכדור הדרומי בעונת הקיץ, נהוג לומר כי בטוויד הידס ניתן לחגוג את כניסת השנה החדשה פעמיים תוך שעה אחת, פשוט על ידי חציית הרחוב.
בין השנים 1903–1961 הייתה טוויד הידס מקושרת לרשת הרכבות של קווינסלנד. תחנת הרכבת ההיסטורית של העיר נמצאת כיום במרכזו של פארק עירוני.
אוכלוסיית העיירה מנתה 7,525 תושבים במפקד 2011
ב-1823 היה החוקר ג'ון אוקסלי (John Oxley) האירופאי הראשון שראה את עמק טוויד. חוטבי עצים הגיעו לאזור ב-1844 ובעקבותיהם, לאחר שהשטח המיוער נחשף, הגיעו חקלאים שגידלו מטעי בננה וקנה סוכר וניהלו משקי חלב. במקביל התפתח ענף הדיג. ב-1871 הוקם בית הספר הראשון וב-1947 הוכרז על הקמתו של מחוז טוויד.
הערות שוליים

↑  טוויד הידס במפקד 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562338105171  LCCN: n85137195  MusicBrainz: cd8a95c7-43ec-4139-ba35-de877ef26700  VIAF: 167612337   WorldCat (עם VIAF): 167612337
טאיחו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אגם 
 מידות
 שטח:  2,250 קילומטר רבוע
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין 
 קואורדינטות:  31°10′00″N 120°09′00″E﻿ / ﻿31.166666666667°N 120.15°E﻿ / 31.166666666667; 120.15
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןטאיחו(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןטאיחו
 
טאיחו או אגם טאי (בסינית: 太湖), הוא אגם בדלתא של היאנגצה ואחד מאגמי המים המתוקים הגדולים בסין. האגם שוכן במחוז ג'יאנגסו, כ-100 ק"מ מערבית לשאנגחאי, וחלק משמעותי מקו החוף הדרומי שלו מהווה את הגבול עם ג'ג'יאנג. שטחו כ-2,250 קמ"ר ועומקו הממוצע כ 2 מטרים.
הוא אגם המים המתוקים השלישי בגודלו בסין, אחרי פויאנג ודונגטינג. באגם כ-90 איים, בגדלים שונים, החל מכמה מטרים רבועים ועד כמה קילומטרים רבועים.
אף שהאגם מהווה אטרקציה תיירותית ומקור דיג עשיר, בשנים האחרונות עבר תהליך זיהום קשה מתמשך, עם תיעוש מואץ של כלל האזור הסובב אותו. זאת למרות ניסיונות רבים לטיהור או מזעור של תהליך הזיהום שכשלו כולם.
בשנת 2007 כוסה האגם בפריחת אצות עם כחוליות והוכרז כאזור אסון לאומי. מי האגם, המהווים מקור מי שתייה לכ-30 מיליון תושבים נאסרו לשתייה ומחיר המים קפץ פי 6. בסוף אותה שנה הורתה הממשלה על סגירת 1,300 מפעלים בסביבה בניסיון נואש למנוע המשך הידרדרות הזיהום.
הערות שוליים

↑  太湖 [Lake Tai]. The Suzhou Science Window (בסינית). Science and Technology Association of Suzhou City [苏州市科学技术协会]. אורכב מ-המקור ב-2007-06-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4594142-7  NDL: 00640004  VIAF: 128940332   WorldCat (עם VIAF): 128940332
חלון תקרה

| --- | --- |

האולם הראשי של המוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה
 מידע כללי
 מבנים עיקריים:  הפנתאון ברומא
אוקולוס של הפנתאון ברומא, צוהר פתוח.
סקיילייט ברוטונדה של מרכז התרבות בנקו דו ברזיל בריו דה ז'ניירו.
סקיילייט בקמרון בקפלה של השוטר של קתדרלת בורגוס, צוהר סגור מזוגג מהמאה ה-15.
חלון תקרה המוכר גם בשם סקיילייט (באנגלית: Skylight) ומכונה לפעמים גם חלון גג הוא מבנה או חלון המאפשרים מעבר אור, ועשוי בדרך כלל מזכוכית שקופה או שקופה למחצה, המהווה את כל חלל הגג של בניין או חלק ממנו לצורכי תאורת יום ואוורור.
היסטוריה

חלונות תקרה פתוחים שימשו באדריכלות הרומית העתיקה, דוגמת האוקולוס של הפנתיאון. חלונות גג 'סגורים' מזוגגים היו בשימוש מאז שהמהפכה התעשייתית התקדמה בייצור זכוכית באופן תעשייתי. מאז אמצע המאה ה-20 ייצור המוני הביא את צוהר הגג לשימושים והקשרים רבים. חיסכון באנרגיה גרם למוטיבציה חדשה, חדשנות עיצובית, אפשרויות שידור ומערכות דירוג יעילות עבור חלונות גג.
לפני המהפכה התעשייתית, היו אלו ספרד וצרפת שהחזיקו כנראה בטכנולוגיה המובילה בזכוכית אדריכלית (אנ'). אחת הצורות המוקדמות ביותר של חלון תקרה מזוגג ניתן לראות בקתדרלת בורגוס בקפלת השוטר. ניתן לראות צורה מוקדמת אחרת של חלון תקרה מזוגג בארמון ורסאי בגלריית באטיילס (אנ'), שנוספה לארמון הקיים על ידי לואי פיליפ בשנת 1830. צורה נוספת המציגה טכנולוגיית סקיילייט מוקדמת היא Halle aux blés בפריז שנבנתה בשנים 1763–1767. צורה זו של תאורה עיליה טבעית אפשרה הארה בעוד קישוטים ועיטורים יכולחם לכסות את כל הקירות הפנימיים, וזו גם האפשרות שהכי פחות יכול להיחסם על ידי מבנים אחרים בסביבה. משמעות הדבר היא שסקיילייט כפי שאנו מכירים אותה, בצורות רבות כיום, הייתה כנראה חלוצית בצרפת בתחילת המאה ה-18 או סוף המאה ה-17. על פי זכוכית אדריכלית, חלונות הגג הפונקציונליים המוקדמים ביותר נוצרו על ידי יציקת זכוכית, זכוכית כתר (חלון), גיליון ניפוח גלילי ויריעת גליל מצוירת במכונה, או תהליך Fourcault.
תיאור

סוגי סקיילייט כוללים חלונות גג, חלונות גג ליחידה, התקני תאורת יום צינוריים (TDDs), זיגוג משופע וצוהר מותאמים אישית. השימושים כוללים:
אלמנטי תאורת יום המאפשרים אור שמש ישיר ו/או עקיף, באמצעות תאורה עליונה.
מתן חיבור ויזואלי לסביבה החיצונית לדיירי הפנים.
בניין בר קיימא - חימום שמש פסיבי, ועם יחידות הפעלה; אוורור לקירור פסיבי וחילופי אוויר צח.
ראו גם

לבנת זכוכית
פנס גג
זיהום אור
הערות שוליים

↑  Skylight at the Encyclopædia Britannica
↑  "HOW MUCH DOES SKYLIGHT INSTALLATION COST?". VERTEC ROOFING. 2020-04-18. Retrieved 2021-07-12.
↑  Sunlighting as Forgiver for Architecture, Lam
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548637905171  BnF: cb14634582w (data)  GND: 4042944-1  LCCN: sh85123265
טורט אסטרהאזי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  טורט 
 על שם:  פול אנטון השלישי, נסיך אסטרהאזי 
 מטבח:  המטבח ההונגרי 
 מוצא:  הונגריה 
 אופן הגשה:  קינוח
 
טורט אסטרהאזי (בהונגרית: Esterházy-torta; בגרמנית: Esterházy torte) הוא עוגה, גאוות המטבח ההונגרי ואחת העוגות ההונגריות הקלאסיות הידועות ביותר. הטורט קרוי על שם הנסיך ניקולאוס אסטרהאזי או בנו פול אנטון השלישי, נסיך אסטרהאזי - דיפלומט הונגרי עשיר ממשפחת אסטרהאזי. גרסה אחת אומרת שהנסיך אהב את העוגה והשנייה שהעוגה הומצאה לכבודו בראשית המאה ה-19.
העוגה היא עוגת שכבות המורכבת ממספר שכבות (ארבע או חמש) של עוגת שקדים או מרנג שקדים, שביניהם קרם חמאה בטעם וניל. העוגה מעוטרת לרוב בשכבת קרם סוכר המעוטר בשוקולד מריר.
ראו גם

דובוש - עוגת שכבות הונגרית
זונה פרנקה (ברצלונה)

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ברצלונה
 שטח:  600 הקטאר 
 קואורדינטות:  41°20′00″N 2°08′19″E﻿ / ﻿41.3333°N 2.13861°E﻿ / 41.3333; 2.13861
 שכונות נוספות בברצלונה
  (למפת מחוז ברצלונה מוגדלת) זונה פרנקה(למפת מחוז ברצלונה רגילה) זונה פרנקה
 
זונה פרנקה (בקטלאנית: Zona Franca, נהגה [ˈzonə ˈfɾaŋkə], נקרא גם בקטלאנית: Polígon Industrial de la Zona Franca) הוא אזור לוגיסטיקה ותעשייה הממוקם ברובע סאנטס-מונז'ואיק בברצלונה, קטלוניה, ספרד. יחד עם נמל ברצלונה הסמוך הוא יוצר את שכונת זונה פרנקה-פורט.
הוא ממוקם בדלתה לוברגאט בין נמל ברצלונה לנמל התעופה של ברצלונה. קו הרכבת התחתית L10 מחבר את זונה פרנקה עם מרכז ברצלונה ושאר המטרופולין מאז 2018.
מקורותיו ושמו של האזור מתוארכים לניסיון ליצור נמל חופשי (אנ') בברצלונה שכשל בסופו של דבר ב-1929. עם התיעוש של קטלוניה בשנות ה-50, המרחב שימש לבניית מפעלים.
תעשיות עיקריות

מפעל יצרנית הרכב וקו הייצור המקורי של סיאט נפתח בשנת 1953 ומוקם בזונה פרנקה. לאחר רכישת סיאט על ידי ענקית הרכב הגרמנית, קבוצת פולקסווגן, המפעל כבר לא מייצר מכוניות, אלא משמש כעת אך ורק כבית מלאכה המרקע לוחות מתכת. כיום הוא מעסיק 1,269 עובדים.
באזור יש גם מפעל של ניסאן מוטורס, המייצר את ניסאן נבארה, ניסאן פולסר וניסאן NV200 (הן גרסאות חשמליות והן גרסאות מנוע בעירה).
ענקית הסחר במזון מרקבנה (אנ') נפתחה בזונה פרנקה ב-1971 עם העברת שוק הפירות והירקות המרכזי, שמאז 1921 היה באל בורן. אחריו הגיעו בית המטבחיים ב-1979, שוק הדגים המרכזי ב-1973 ושוק הפרחים המרכזי ב-1974.
ראו גם

תכנון עירוני של ברצלונה
הערות שוליים

↑  "Zona Franca - Between The Port and Barcelona Airport". Barcelonas.com. Retrieved 28 January 2020.
↑  "The free port and Barcelona's factory" (PDF). bcn.cat. Retrieved 28 January 2020.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 5019704-6  VIAF: 187952811   WorldCat (עם VIAF): 187952811 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מבט אווירי על זונה פרנקה ונמל ברצלונה, ספרד
טומאת היסט

בהלכה היהודית, טומאת היסֶט הוא כינוי לקבלת טומאה על ידי הזזה קלה (נדנוד) של חפץ טמא - הנגרם הן על ידי נשיאה (על אף שלא נגע בחפץ) והן על ידי נגיעה.
מקור המילה

מקור המילה הוא ככל הנראה בארמית, כתרגום של המילה "משא", שהיא מקור טומאה זו כמוזכרת בפסוק. התרגום ירושלמי מתרגם את הפסוק "והנשא את נבלתם" כוד יוסיט ית נבלתיהון.  המילה מופיעה רבות במשניות במסכת זבים.
פרטי הדינים

המשנה אומרת כי אין עם הארץ בקיאין בטומאה זו.  הרמב"ם בפירושו למשנה מנמק כי עם הארץ סבור שההיסט לדבר טמא אינו מטמאו הואיל ולא נגע בעצם חפץ המטמא, ואינם שמים לב שהוא בעצם מין של משא המוגדרת בכתוב "והנשא את נבלתם".
כמו כן, כל חפץ טהור (שהוכשר לקבל טומאה) אשר יזיז הזב נטמא על אף שלא נגע הזב בעצם החפץ.
טומאת היסט על ידי אדם טמא, נגרמת רק כאשר אדם טמא מסיט לבדו חפץ אחר. אם הדבר המוסט היה ניסט גם ללא כוח הזב, אין הוא טמא. כך למשל מפרש רבי מאיר שמחה מדווינסק את המשנה התמוהה ”עריבה  מלאה בגדים  בזמן  שמשאן כבד טמאין בזמן  שמשאן קל  טהורין”, שבפירושה התחבטו כל המפרשים. הוא מפרש על פי הכתוב במשנה  בבבא הקודמת :  ”ישבה  בספינה  כלים  שבראש  הנס  שבספינה  טמאין  מדרס.  נוטלת עריבה...”  נמצא שמשנה זו נסובת על הספינה,  שהיא,  הספינה,  נוטלת  עריבה  מלאה  בגדים, והנידה  יושבת  בספינה.  אם  משאן  של  הבגדים  כבד,  העריבה  אינה  מתנדנדת  בספינה, אלא  הנידה  מנדנדת  את  הספינה  וכל  מה  שבתוכה,  ולכן  הבגדים  שבתוך העריבה טמאים  בהיסט  הנידה,  ויהיו  הבגדים  ראשון לטומאה.  אבל  אם  משאן  של  הבגדים קל  הרי  העריבה  מתנענעת  על  ידי  הילוך  הספינה  אף  בלא  הנידה,  אלא  שעל  ידי הנידה  היא  מתנדנדת  בנדנוד  חזק  יותר  מנדנוד  הספינה  בלי  ישיבת  הנידה, ואם  כן אין  זה  היסט,  שאין  היסט  אלא  דווקא  כשכל  הנדנוד  בא  על  ידי  הזב.
הערות שוליים

↑  תרגום לויקרא יא:כח (הובא בחזקוני שם)
↑  זבים ה ג
↑  רמב"ם לטהרות י, א
↑  רמב"ם למשנה, מסכת כלים ט ו
↑  מובא ב"אישים ושיטות" לרב שלמה יוסף זוין עמ' 150.
| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |  |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |  |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |  |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |  |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים •  משקין |  |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו  • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |  |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |  |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
טארו קונו

זהו שם יפני; שם המשפחה הוא .
טארו קונו (ביפנית: 河野 太郎; נולד ב-10 בינואר 1963) הוא פוליטיקאי יפני. כיהן כשר לענייני רפורמות בקבינט של יושיהידה סוגה, וכשר החוץ וכשר ההגנה בקבינט של שינזו אבה. קונו חבר המפלגה הליברלית-דמוקרטית ומכהן כנציג המושב ה-15 של קנאגאווה בבית הנבחרים של יפן.
ביוגרפיה

קונו נולד בקנאגאווה. אביו כיהן כיו"ר בית הנבחרים היפני. הוא למד מדע המדינה באוניברסיטת ג'ורג'טאון בארצות הברית וב-1983 התנדב במטה הבחירות של אלן קרנסטון במהלך הבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית למועמדה לנשיאות. במהלך לימודיו עבד בלשכתו של חבר בית הנבחרים של ארצות הברית ריצ'רד שלבי. לאחר הלימודים עבד בחברת פוג'י-זירוקס, בארצות הברית, יפן וסינגפור. ב-1993 עבר לחברת ניפון-טנשיי.
ב-1996 נבחר לראשונה לבית הנבחרים של יפן כנציג המושב-15 של קנאגאווה מטעם המפלגה הליברלית-דמוקרטית. באוגוסט 2017 מונה לשר החוץ בקבינט של שינזו אבה. בספטמבר 2019 מונה לשר ההגנה בקבינט. לאחר בחירתו של יושיהידה סוגה לראשות הממשלה מונה בספטמבר 2020 לשר לענייני רפורמות בממשלתו.
בעקבות פרישתו של סונה, התמודד קונו לתפקיד מנהיג המפלגה הליברלית-דמוקרטית, הוא הפסיד בסיבוב השני לפומיו קישידה.
קונו נשוי ואב לבן.