stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טורו אוהירה
חייו

לאחר לימודי מכינה באוניברסיטה העירונית של טוקיו, טורו סיים לימודי פוליטיקה של המדע והכלכלה באוניברסיטת מייג'י. בשנת 1954 הצטרף טורו למערכת השידור היפנית, שם הוא נעשה לקריין ומפיק. בשנת 1955 בפתיחת מערכת השידור של טוקיו, טורו התגייס לחברה תאטרלית. ב-1958, טורו עזב את החברה כדי להיות מדבב.
טורו נודע בדיבוב נבלים קפדנים ודמויות בדחניות.
פרסומו בא מדיבוב דארת' ויידר בסדרת הסרטים מלחמת הכוכבים (בפרק 3: נקמת הסית', טורו חזר לדבב את דארת' ויידר לקראת הסוף), הומר סימפסון ממשפחת סימפסון, דוקטור נאמבו קוזאבורו (דוקטור בנג'מין ברייטהד) מסדרת גאטשאמן, פיט השחור מסדרות דיסני ועוד.
מלבד דיבוב סדרות זרות וסרטים זרים, טורו קריין בסדרות טוקוסאצו (בקצרה = אפקטים מיוחדים יפניים), בעיקר של חברת "טואי". הוא קריין את הסדרות הראשונות של סופר סנטאי עד שנת 1983, וחזר בשנת 1992 כשהיה קריין בסדרה "Kyoryu Sentai Zyuranger" (הסדרה ששימשה את הבסיס ל"מייטי מורפין פאוור ריינג'רס" באמריקה תחת שרביטו של חיים סבן). בנוסף, בסדרה Choriki Sentai Ohranger (1995) טורו דיבב את הקיסר באקוס וורת' (שבגרסה האמריקאית שלה, "פאוור ריינג'רס זיאו", נקרא מונדו) . טורו גם קריין בסדרות הגיבורים המטאליים בשנות ה-80, ובין השאר בסדרות: "שיידר" ו"ספילבן" (שהפכו ביחד באמריקה ל-"VR טרופרס", גם כן תחת ידיו של סבן).
במרץ 2007, זכה טורו בפרס ההצלחה בטקס הראשון של פרסי הדיבוב.
בשנותיו האחרונות, טורו נראה כנציג הפקת אוהירה. הוא נפטר ב-12 באפריל 2016.
חוק סטפן-בולצמן

חוק סטפן־בולצמן הוא חוק פיזיקלי הקובע כי שטף הקרינה הנפלט מגוף שחור הוא פרופורציוני לחזקה הרביעית של הטמפרטורה שלו. לחוק חשיבות רבה באסטרופיזיקה, כיוון שהוא עוזר לקבוע את הגודל המוחלט של כוכב בהינתן הטמפרטורה שלו, שאותה ניתן למצוא בעזרת חוק וין.
החוק נוסח באופן אמפירי על ידי הפיזיקאים יוזף סטפן האוסטרי ממוצא סלובני ותלמידו לודוויג בולצמן האוסטרי באופן נפרד ועצמאי, כתוצאה מתצפיות בקרינת גוף שחור. הניסוח המתמטי של החוק הוא:
\ I=\sigma T^{4}
כאן  I הוא סך הקרינה הנפלטת ליחידת שטח ליחידת זמן,  T היא טמפרטורת הגוף בקלווין ו־ \sigma  הוא קבוע סטפן־בולצמן, שערכו
\sigma ={\frac {2\pi ^{5}k^{4}}{15c^{2}h^{3}}}=5.670373\times 10^{-8}\left[{\frac {Joule}{m^{2}\times sec\times K^{4}}}\right]
אף על פי שבזמן ניסוחו היה חוק סטפן־בולצמן חוק אמפירי גרידא שסיבתו סתומה, כיום ידוע כי הוא תוצאה של חוק פלאנק, המתאר את קרינת הגוף השחור במדויק בכל אורך גל. כאשר סוכמים את הקרינה הנפלטת בכל אורכי הגל לפי התפלגות פלאנק, מקבלים את חוק סטפן־בולצמן. פלאנק חישב תאורטית את ערכו של קבוע סטפן־בולצמן באמצעות קבועים תרמודינמיים וקבוע חדש - קבוע פלאנק  h, שמקורו במכניקת הקוונטים, וקיבל את הקשר האנליטי:
פיתוח מחוק פלאנק

ניתן להגיע לחוק סטפן־בולצמן על ידי חישוב הקרינה של משטח קטן של גוף שחור הפולט לתוך חצי ספֵירה. הפיתוח עושה שימוש בקואורדינטות ספֵריות, כאשר  \varphi  היא זווית ההגבהה ו־ \theta  זווית האזימוט. המשטח של גוף השחור מונח על מישור  xy, כאשר  \varphi =\pi /2.
הנגזרת של עוצמת ההארה לפי התדירות, שנפלטת ממשטח של גוף שחור נתונה על ידי חוק פלאנק:
I(\nu ,T) - עוצמת ההארה ליחידת שטח וליחידת זווית שהגוף קורן ליחידת תדר  \nu  על ידי גוף שחור בטמפרטורה  T;
h - קבוע פלאנק;
c - מהירות האור בריק;
k - קבוע בולצמן.
הביטוי  I(\nu ,T)~A~d\nu ~d\Omega  הוא העוצמה המוקרנת ממשטח בעל שטח  A דרך מִפתח זוויתי של  d\Omega  בתחום התדרים  \nu \longleftrightarrow \nu +~d\nu
טורה קלר

טורה קולר (בשוודית: Tore Keller;‏ 4 בינואר 1905 – 15 ביולי 1988) היה כדורגלן שוודי, ששיחק בעמדת החלוץ.
ביוגרפיה

קלר נולד בנורשפין שבשוודיה בשנת 1905, ולאורך כל הקריירה שיחק בסלייפנר עמו זכה בתור קפטן באליפות המקומית בעונת 1937/38. עם 150 שערי ליגה שכבש הוא ממוקם בין עשרת הכובשים הגדולים של הליגה השוודית.
במדי נבחרת שוודיה זכה במדליית ארד אולימפית באולימפיאדת 1924 שנערכה בפריז. במהלך הטורניר כבש בניצחון 1–8 על בלגיה. קלר היה חלק מהסגל במונדיאל 1934 ו-1938 בו סיים עמה במקום הרביעי. ברבע הגמר של מונדיאל 1938 כבש בניצחון 0–8 על קובה. בסך הכל ערך במדיה 25 הופעות וכבש 8 שערים.
תארים

אליפות שוודיה: 1937/38
מדליית ארד אולימפית: 1924
מקום רביעי בגביע העולם: 1938
קלר (עומד, שלישי משמאל) עם סלייפנר בשנת 1938
חברו של ויגנר

חברו של ויגנר (באנגלית: Wigner's friend) הוא ניסוי מחשבה בפיזיקה קוונטית תאורטית, שנהגה לראשונה על ידי הפיזיקאי יוג'ין ויגנר בשנת 1961, והתפתח לניסוי מחשבה על ידי דייוויד דויטש בשנת 1985. התרחיש כולל התבוננות עקיפה במדידה קוונטית: צופה W צופה בצופה אחר F שמבצע מדידה קוונטית במערכת פיזיקלית. שני המשקיפים מגבשים הצהרה על מצבה של המערכת הפיזיקלית לאחר המדידה בהתאם לחוקי תורת הקוונטים. עם זאת, ברוב הפרשנויות של תורת הקוונטים, הצהרותיהם המתקבלות של שני הצופים סותרות זו את זו. זה משקף חוסר התאמה לכאורה של שני חוקים בתורת הקוונטים: התפתחות הזמן הדטרמיניסטית והרציפה של מצבה של מערכת סגורה והקריסה ההסתברותית והאי רציפה של מצב המערכת במדידה. לכן חברו של ויגנר מקושר ישירות לבעיית המדידה במכניקת הקוונטים עם פרדוקס "החתול של שרדינגר" המפורסם.
הוצעו הכללות והרחבות של "חברו של ויגנר". שני תרחישים כאלה הקשורים למספר חברים יושמו במעבדה, תוך שימוש בפוטונים במקום חברים.
הניסוי המחשבתי

בניסוי המחשבתי חבר של ויגנר נמצא במעבדה, ומאפשר לחבר לבצע מדידה קוונטית במערכת פיזיקלית (שיכולה להיות מערכת ספין או משהו מקביל ל"חתול של שרדינגר"). ההנחה היא שמערכת זו נמצאת בסופרפוזיציה של שני מצבים נפרדים, למשל, מצב 0 ומצב 1 (או "מת" ו"חי", במקרה של "החתול של שרדינגר"). כאשר חברו של ויגנר מודד את המערכת על בסיס 0/1, על פי מכניקת הקוונטים, הם יקבלו אחת משתי התוצאות האפשריות (0 או 1) והמערכת קורסת לאותו מצב.
כעת ויגנר עצמו מדגמן את התרחיש מחוץ למעבדה, בידיעה שבפנים חברו יבצע בשלב כלשהו את מדידת 0/1 במערכת הפיזית. על פי הליניאריות של המשוואות המכניות הקוונטיות, ויגנר יחשיב את כל המעבדה כמערכת (כלומר גם המערכת הפיזיקלית וגם החבר). מצב הסופרפוזיציה של המעבדה הוא שילוב ליניארי של "המערכת במצב 0 / החבר מדד 0" ו־"המערכת במצב 1 / החבר מדד 1".
כעת ויגנר מבקש מחברו את תוצאת המדידה: לא משנה מה התשובה שהחבר נותן (0 או 1), ויגנר יבחר עבור המעבדה בין המצב "המערכת במצב 0 / חבר נמדד 0" למצב "המערכת במצב 1 / חבר מדד 1" בהתאם לתשובה. לכן, רק בזמן שהוא שומע על התוצאה של חברו, מצב הסופרפוזיציה של המעבדה קורס.
עם זאת, אלא אם כן ויגנר נחשב בעמדה עדיפה כ"משקיף אולטימטיבי", נקודת מבטו של החבר חייבת להיחשב תקפה באותה מידה, וכאן נכנס לתמונה פרדוקס לכאורה: מנקודת מבטו של החבר, תוצאת המדידה נקבעה הרבה לפני שוויגנר שאל על כך, ומצב המערכת הפיזיקלית כבר קרס. מתי בדיוק התרחשה הקריסה? האם היה זה כאשר החבר סיים את מדידתו, או כאשר המידע על תוצאתו נכנס לתודעתו של ויגנר?
תיאור מתמטי

נניח עבור הפשטות שהמערכת הפיזיקלית היא מערכת ספין דו־מצבית  S עם מדינות  |0\rangle _{S} ו  |1\rangle _{S}, המתאים לתוצאות המדידה 0 ו־1.
בתחילה,  S נמצא במצב סופרפוזיציה
{\displaystyle \alpha |0\rangle _{S}+\beta |1\rangle _{S}}
ונמדד על ידי חברו של ויגנר ( F) על בסיס  \{|0\rangle _{S},|1\rangle _{S}\}. בהסתברות  |\alpha |^{2},  F ימדוד 0 ובהסתברות  |\beta |^{2}, ימדוד 1.
מנקודת מבטו של החבר, הספין קרס לאחד ממצבי הבסיס שלו עם מדידתו, ומכאן שהוא יקצה לסיבוב את המצב המתאים לתוצאת המדידה שלהם: אם הוא קיבל 0, הוא יחליט שמצב הסחרור הוא  |0\rangle _{S}, ואם הוא קיבל 1, הוא יחליט שהמצב הוא  |1\rangle _{S}.
ויגנר ( W) יימדל כעת את המערכת המשולבת של הספין יחד עם חברו (המערכת המשותפת ניתנת על ידי מכפלת הטנזור  S\otimes F). בכך הוא לוקח נקודת מבט מחוץ ל־ F המעבדה, שנחשבת מבודדת מהסביבה. מכאן, שעל פי חוקי מכניקת הקוונטים למערכות מבודדות, מצב המעבדה כולה מתפתח באופן ייחודי בזמן. לכן, התיאור הנכון של מצב המערכת המשותפת כפי שהוא נראה מבחוץ הוא מצב העל
{\displaystyle \alpha (|0\rangle _{S}\otimes |0\rangle _{F})+\beta (|1\rangle _{S}\otimes |1\rangle _{F})}
כאשר  |0\rangle _{F} מציין את מצב החבר כאשר הוא מדד 0, ו  |1\rangle _{F} מציין את מצב החבר כאשר הוא מדד 1.
למצב התחלתי  |0\rangle _{S} שֶׁל  S, המצב עבור  S\otimes F יהיה  |0\rangle _{S}\otimes |0\rangle _{F} לאחר המדידה של  F, ולמצב התחלתי  |1\rangle _{S}, המצב של  S\otimes F יהיה  |1\rangle _{S}\otimes |1\rangle _{F}. על ידי הליניאריות של משוואות התנועה הקוונטיות של שרדינגר, מצב התחלתי  \alpha |0\rangle _{S}+\beta |1\rangle _{S} עבור  S מביא לסופרפוזיציה  \alpha (|0\rangle _{S}\otimes |0\rangle _{F})+\beta (|1\rangle _{S}\otimes |1\rangle _{F}) עבור  S\otimes F.
הערות שוליים

1 2  E. P. Wigner (1961), "Remarks on the mind-body question"(הקישור אינו פעיל), in: I. J. Good, "The Scientist Speculates", London, Heinemann
↑  Deutsch, D. (1985). "Quantum theory as a universal physical theory". International Journal of Theoretical Physics. 24: 1–41. Bibcode:1985IJTP...24....1D. doi:10.1007/BF00670071.
↑  Proietti, Massimiliano; Pickston, Alexander; Graffitti, Francesco; Barrow, Peter; Kundys, Dmytro; Branciard, Cyril; Ringbauer, Martin; Fedrizzi, Alessandro (2019-09-20). "Experimental test of local observer independence". Science Advances (באנגלית). 5 (9): eaaw9832. arXiv:1902.05080. Bibcode:2019SciA....5.9832P. doi:10.1126/sciadv.aaw9832. ISSN 2375-2548. PMC 6754223. PMID 31555731.
↑  Merali, Zeeya (17 באוגוסט 2020). "This Twist on Schrödinger's Cat Paradox Has Major Implications for Quantum Theory - A laboratory demonstration of the classic "Wigner's friend" thought experiment could overturn cherished assumptions about reality". Scientific American. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Musser, George (17 באוגוסט 2020). "Quantum paradox points to shaky foundations of reality". Science Magazine. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bong, Kok-Wei;  et al. (17 באוגוסט 2020). "A strong no-go theorem on the Wigner's friend paradox". Nature Physics. 27. doi:10.1038/s41567-020-0990-x. נבדק ב-17 באוגוסט 2020free {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
טורו נגאשי

פנסי נייר צפים בנהר בהירושימה, כחלק מטקסי יום השנה להפצצה הגרעינית על העיר במלחמת העולם השנייה.
טורו נגאשי (ביפנית: 灯籠流し; באופן מילולי: שיט מנורה) הוא טקס יפני בו משיטים עששיות נייר יפניות (צ'וצ'ין) במורד נהר.
טקס זה מתקיים בעיקר בסוף פסטיבל אובון, מתוך אמונה שהדבר מדריך את רוחות המתים חזרה לעולם הבא. הפסטיבל נחוג באזורים שונים ביפן בתאריכים שונים, כאשר התאריך הרווח ביותר הוא בסמוך ל-15 באוגוסט או ל-15 ביולי. בטקס מושטות המנורות הלבנות עבור אנשים שמתו בשנה החולפת מאז הפסטיבל הקודם. אמונה יפנית מסורתית נוספת גורסת כי מוצא בני האדם הוא מהים, כך שהמנורות גם מייצגות את גופם החוזר למים.
טקסי טורו נגאשי מתקיימים גם באירועים אחרים, למשל בהירושימה ב-6 באוגוסט, יום השנה להטלת פצצות האטום על הירושימה ונגסאקי. טקס נוסף מתקיים לזכרם של הרוגי טיסה 123 של ג'פאן איירליינס. טקס דומה מתקיים גם בהוואי, לציון סיום מלחמת העולם השנייה.
גלריית תמונות

מנורות שהוכנו בידי ילדים, לקראת הציפה בהירושימה. בולטים בהם סמלי שלום ואחווה.
טורו נגאשי על רקע אנדרטת השלום בהירושימה
הערות שוליים

↑  מנורות צפות בהוואי, אתר האירוע
חותך זכוכית

חותך זכוכית עם מכל שמן
חותך זכוכית עם ידית מעץ וחריצים בעוביים שונים המשמשים לשבירת הזכוכית
חותך זכוכית עם חריצים לביצוע השבירה, וקצה עגול לטפיחה על הזכוכית
חותך זכוכית הוא כלי ידני המשמש ליצירת חריץ על גבי פלטת זכוכית. החריץ מאפשר את שבירת הפלטה לאורך הקו הרצוי. בצורה זו ניתן לחתוך זכוכית רגילה, אולם לא זכוכית מחוסמת, שכן היא מתנפצת, במקום להיבצע לשני חלקים מדויקים.
חותך זכוכית הוא לרוב כלי מתכת באורך של כ-10 ס"מ עם גלגל חיתוך בצורת V העשוי מפלדה מוקשחת או תערובת כימית של טונגסטן ופחמן. קוטרו של הגלגל מעט קטן יותר מקוטרו של עיפרון. לחלק מחותכי הזכוכית יש תא ובו מוחדרת כמות קטנה של שמן חיתוך, כדי שהגלגל ישומן באופן אוטומטי.
מכשיר נוסף המשמש לחיתוך, הוא שולחן לחיתוך זכוכית חצי אוטומטי שבעזרת מחשב CNC חורץ משטחים גדולים של זכוכית, שלאחר מכן שוברים באופן ידני למשטחי זכוכית קטנים יותר. (התהליך ידוע בשם "lites" בתעשיית הזכוכית).
תהליך החיתוך

משמנים היטב את חותך הזכוכית או הזכוכית עצמה לאורך קו החיתוך עם שמן עדין (שמן חיתוך) או פרפין. מצמידים בחוזקה את החותך לזכוכית וחורצים קו בעזרת סרגל .החריץ עשוי להתרחב על ידי הקשה בזהירות בצד השני של הזכוכית עם כלי או מכשיר קשה, אבל זה מקטין את החדות והשלמות של מקום חיתוך הזכוכית. לבסוף, הזכוכית שבורה לאורך החריץ. לאחר השבירה, ניתן ללטש את הקצה החתוך של הזכוכית כדי להחליק את הקצוות החדים והמסוכנים. אם השבר חורג מאזור החריצה, ניתן לתקן את השבירה על ידי שימוש בצבת מיוחדת או בעזרת החריצים שבחותך הזכוכית, כדי לכרסם ממנו את החלקים המיותרים.
עובי הזכוכית משפיע על היכולת לחתוך ולשבור אותה. באופן כללי, זכוכית עבה יותר קשה לחיתוך ושבירה. נדרשת הפעלת כוח רב כדי לחתוך זכוכית של 6.4 מ"מ. אולם זכוכית דקה במיוחד, בעובי של 1.6 מ"מ, עלולה להישבר בצורה לא אחידה ולא לאורך החריץ.
שיטות חיתוך

קיימות שלוש שיטות המשמשות בדרך כלל לשבירת זכוכית לאורך חריץ:
השיטה הראשונה בה האדם שחותך את הזכוכית משתמש בשתי הידיים ומחזיק את קצה הזכוכית, בניצב לחריץ, כאשר האצבעות המורות מתחת הזכוכית והאגודלים מעל. המפעיל מסובב את שתי ידיו כלפי חוץ כדי לשבור את הזכוכית לאורך הקו.
השיטה השנייה מורכבת מהנחת אצבע אחת מתחת למשטח הזכוכית, ישירות מתחת לקו החירוץ, ובתנועה חלקה אחת, מרימים את שולי הזכוכית ונותנים לה דחיפה קטנה אופקית. השיטה השנייהמהירה יותר מהראשונה, אך דורשת תרגול נוסף. ובשתי השיטות הראשונות משתמשים בדרך כלל כאשר שבירת הזכוכית מתבצעת על שולחן לחיתוך זכוכית המרים אותה בעדינות בעזרת אוויר היוצא מן השולחן.
השיטה השלישית היא להשתמש ביריעות קטנות של זכוכית, וכוללת את הצבת אזור החירוץ במקביל לשולי השולחן ושבירת החלק הבולט של הזכוכית בתנועה אחת כלפי מטה, כך שהשבר יעקוב אחרי החריץ המסומן.
חות יאיר (אתר מקראי)

מיקומם של הבשן וחבל טרכון – שייתכן כי הוא מקביל לארגוב המקראית
חלוקת ארץ ישראל לנחלות השבטים
חַוֹּת יָאִיר היה חבל ארץ בצפון עבר הירדן המזרחי. החבל שימש כחווה חקלאית. באזור הבשן או באזור החלק הצפוני של הגלעד, מדרום לנהר הירמוך, בעבר הירדן המזרחי בתקופת המקרא. נכלל בנחלת שבט מנשה. תחילה התיישבו בו בני משפחת יאיר.
דמויות של רועים אמורים בציור קיר בעיר מארי, בסוריה (צילום: מוזאון הלובר)
חות יאיר הוזכרו בתנ"ך בהקשרם של מספר אתרים חופפים או סמוכים. על פי המסופר בספר במדבר כבש יאיר בן מנשה את האזור מידי האמורים:
"וַיֵּלְכוּ בְּנֵי מָכִיר בֶּן מְנַשֶּׁה גִּלְעָדָה וַיִּלְכְּדֻהָ, וַיּוֹרֶשׁ אֶת הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בָּהּ. וַיִּתֵּן מֹשֶׁה אֶת הַגִּלְעָד לְמָכִיר בֶּן מְנַשֶּׁה, וַיֵּשֶׁב בָּהּ. וְיָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה הָלַךְ וַיִּלְכֹּד אֶת חַוֹּתֵיהֶם, וַיִּקְרָא אֶתְהֶן חַוֹּת יָאִיר."
השם חות יאיר, נקבע על שם איש הצבא יאיר בן מנשה, כך משתמע מהפסוקים בספר מדבר; ואילו בספר שופטים משתמע שעל פי שמו של השופט יאיר הגלעדי מהעיר קמון הסמוכה; קמון זוהתה במאה ה־20 ביישוב הערבי קם.
על פי ספר דברי הימים א' פרק ב', יאיר היה נכדו של חצרון, נכד יהודה, ונינו של מכיר בן מנשה. בהמשך תואר כי חות יאיר נלקחו מממלכת ישראל כאשר הובסה במלחמה עם ממלכות ארם וגשור.
"וְאַחַר בָּא חֶצְרוֹן אֶל בַּת מָכִיר אֲבִי גִלְעָד וְהוּא לְקָחָהּ וְהוּא בֶּן שִׁשִּׁים שָׁנָה, וַתֵּלֶד לוֹ אֶת שְׂגוּב. וּשְׂגוּב הוֹלִיד אֶת יָאִיר, וַיְהִי לוֹ עֶשְׂרִים וְשָׁלוֹשׁ עָרִים בְּאֶרֶץ הַגִּלְעָד. וַיִּקַּח גְּשׁוּר וַאֲרָם אֶת חַוֹּת יָאִיר מֵאִתָּם אֶת קְנָת וְאֶת בְּנֹתֶיהָ שִׁשִּׁים עִיר..."
בספר דברים נכתב כי האזור נכלל בחבל הארץ אַרְגֹּב.
"וְיֶתֶר הַגִּלְעָד וְכָל הַבָּשָׁן מַמְלֶכֶת עוֹג נָתַתִּי לַחֲצִי שֵׁבֶט הַמְנַשֶּׁה, כֹּל חֶבֶל הָאַרְגֹּב לְכָל הַבָּשָׁן הַהוּא יִקָּרֵא אֶרֶץ רְפָאִים. יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה לָקַח אֶת כָּל חֶבֶל אַרְגֹּב עַד גְּבוּל הַגְּשׁוּרִי וְהַמַּעֲכָתִי, וַיִּקְרָא אֹתָם עַל שְׁמוֹ אֶת הַבָּשָׁן חַוֹּת יָאִיר עַד הַיּוֹם הַזֶּה. וּלְמָכִיר נָתַתִּי אֶת הַגִּלְעָד."
בספר יהושע צוין כי חות יאיר הן בבשן. על פי הכתוב ספר מלכים, נכללו חות יאיר באזור הבשן, שבו חבל ארגב, שעליהם הופקד נציבו של שלמה המלך – בֶּן גֶּבֶר:
"וְלִשְׁלֹמֹה שְׁנֵים עָשָׂר נִצָּבִים עַל כָּל יִשְׂרָאֵל וְכִלְכְּלוּ אֶת הַמֶּלֶךְ וְאֶת בֵּיתוֹ, חֹדֶשׁ בַּשָּׁנָה יִהְיֶה עַל הָאֶחָד לְכַלְכֵּל. וְאֵלֶּה שְׁמוֹתָם: בֶּן חוּר בְּהַר אֶפְרָיִם... בֶּן גֶּבֶר בְּרָמֹת גִּלְעָד, לוֹ חַוֹּת יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה אֲשֶׁר בַּגִּלְעָד לוֹ חֶבֶל אַרְגֹּב אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן שִׁשִּׁים עָרִים גְּדֹלוֹת חוֹמָה וּבְרִיחַ נְחֹשֶׁת."
לקריאה נוספת

אלישע שפי, הערך: חות יאיר, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א'-ב', תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה־1965, עמ' 278.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
בן ציון לוריא, "וייקח גשור ואדם את חות יאיר מאתם" [דה"א ב', כ"ג], בתוך: אם בגבורות; אסופת פרקי עיון ומחקר בענייני הארץ, הלשון וספרות ישראל; מנחה לראובן מס ולרעיתו חנה בהגיעם לגבורות, (עורכים: אברהם אבן־שושן ואחרים), ירושלים: בהוצאת ידידים, תשל"ד 1974, עמ' 251–257.
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה המקראית, כרך 3, עמוד 66
↑  ספר שופטים, פרק י', פסוקים ג'–ה'
↑  ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק ל'
חברה שהיא עסק חברתי

חברה שהיא עסק חברתי (סימון עס"ח) היא חברה עסקית שהמאפיין המייחד אותה הוא המטרה החברתית העומדת ביסוד הקמתה.
מהו עסק חברתי

עסק חברתי הוא ארגון שהוקם במטרה לטפל או לקדם אתגר חברתי או סביבתי תוך שימוש בכלים ושיטות ניהול עסקיות. עסק חברתי מנסה להשיג מטרות חברתיות באמצעות פעילות עסקית (ייצור ומכירה) או הספקת שירותים, ומשתדל שהרווחים יהיו מקור המימון העיקרי אם לא היחיד שלו. עסקים חברתיים, בהיותם יצור כלאיים בין מלכ"רים, השייכים למגזר השלישי, לבין חברות עסקיות, השייכות למגזר העסקי, מבשרים על התפתחותו של מגזר חדש במציאות החברתית כלכלית - המגזר הרביעי.
צורת ההתאגדות של עסק חברתי אינה מוגבלת והיא מותאמת לצרכים וההגבלות המשפטיות הנהוגות במדינות שונות.
חברה שהיא עסק חברתי

חברה שהיא עסק חברתי היא עסק חברתי המאוגד כחברה. "חברה שהיא עסק חברתי" מוקמת בדרך כלל על ידי ארגון מהמגזר השלישי כדרך למימון פעילותו שלא באמצעות תרומות. העסק החברתי מתנהל כחברה עסקית כאשר המאפיין המייחד אותו הוא המטרה החברתית העומדת ביסוד הקמתו.
כיום (אוקטובר 2017) מתקיימים הסדרים משפטיים כאלה בבריטניה ובארצות הברית:
בבריטניה חברה כזו נקראת Community interest company ‏(CIC) (אנ'). החוק המאפשר קיום העסקים החברתיים נחקק ב-2014, כיום רשומות כ-1,000 חברות כאלה.
בארצות הברית הכינוי הוא low-profit limited liability company‏ (L3C) (אנ'). נכון להיום 10 מדינות חוקקו חוקים מתאימים, ב-36 מדינות מתקיימים תהליכי חקיקה.
במרץ 2017 הוגשה בכנסת הצעת חוק פרטית לתיקון חוק החברות בצורה שתיצור מבנה משפטי ייחודי לחברה שהיא עסק חברתי. הצעת החוק אושרה בקריאה טרומית. על פי הצעת החוק חברה כזו לא תחלק דיבידנדים מעל ל-50% מרווחיה, ושאר הרווח יועבר לקידום המטרות החברתיות.
ראו גם

עסק חברתי
חברה לתועלת הציבור
מוסד ללא כוונת רווח
עמותה
הערות שוליים

↑  הצעת חוק החברות (תיקון – עסק חברתי), התשע"ז–2017, באתר הכנסת
↑   קרן שביט־שטייף, מהפכת העסקים החברתיים יוצאת לדרך, באתר TheMarker‏, 16 באוגוסט 2017
זוהר (אלבום)

זוהר הוא אלבום הסולו השני של קרולינה, אשר יצא בפברואר 2012 ובו שיתפה פעולה עם אורי כנרות מלהקת בום פם ועם אופיר קותיאל (Kutiman).
האלבום משלב מוזיקה מזרחית-ים תיכונית עם עיבודים אלקטרוניים. האלבום הושפע משירי זוהר ארגוב ומהמוזיקה הערבית. קרולינה כתבה והלחינה את רוב שירי האלבום בשיתוף עם אורי כנרות מלהקת בום פם, אשר אחראי גם לעיבודים ולהפקה המוזיקלית. רבים משירי האלבום הפכו ללהיטים, ובהם "אל תאחר", "משגע אותי" ו"Save Me From Myself". כמו כן כלולה באלבום גרסתה של קרולינה לשירם של לאה גולדברג ודני ליטני "ולא היה בינינו אלא זוהר". מתוך האלבום יצאו לרדיו הסינגלים "מול הים" ו"אל תאחר".
רשימת השירים

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חופש  | קרולינה ואורי כנרות | קרולינה ואורי כנרות | 4:40 |
| 2. | מול הים  | קרולינה ואורי כנרות | קרולינה ואורי כנרות | 3:26 |
| 3. | משגע אותי  | קרולינה ואורי כנרות | קרולינה ואורי כנרות | 4:07 |
| 4. | אל תאחר  | קרולינה ואורי כנרות | קרולינה ואורי כנרות | 4:08 |
| 5. | שנסון ללבנון  | קרולינה | קרולינה | 3:46 |
| 6. | ‏Save Me From Myself  | קרולינה ואלרן דקל | קרולינה | 4:22 |
| 7. | ולא היה בינינו אלא זוהר  | לאה גולדברג | דני ליטני | 5:29 |
| 8. | אל תאחר (אקוסטי)  | קרולינה ואורי כנרות | קרולינה ואורי כנרות | 3:45 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 33:43 |
שותפים באלבום

קרולינה - שירה, מילים, לחנים, גיטרה קלאסית וכלי הקשה
אורי כנרות - הפקה מוזיקלית, מילים, לחנים, עיבוד, גיטרות, סאז
אופיר קותיאל - תופים, כלי הקשה, טמבורין, קלידים ופסנתר
שחם אוחנה - באס, כלי הקשה, קולות ליווי
אורן צור - כינור וויולה
עוזי פיינרמן - מנדולינה
תבור בן דוד - סיטאר ב"לא היה בינינו אלא זוהר"
נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי

| --- | --- |

 מיני-אלבום מאת קרולינה
 יצא לאור:  2013
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית, פאנק
 שפה:  עברית 
 אורך:  17:30
 חברת תקליטים:  הליקון 
 הפקה:  סאבו וקותי
 
בשנת 2013 יצאה מהדורה מחודשת שכללה גם מיני-אלבום בשם "נגן נגנה - גרסאות כיסוי וגילוי" שהפיקו סאבו וקותימן. באלבום נכללו ארבע גרסאות כיסוי בהם "Black Dog" של לד זפלין בשיתוף בום פם וגרסה של קרולינה ל"צל עץ תמר", שהתפרסם בביצועו של זוהר ארגוב. במרץ 2013 יצר "שימי סוניק" (מיכאל אמת) מההרכב סוליקו, גרסת פאנק אלקטרונית לשיר "צל עץ תמר".
השיר "צל עץ תמר" הגיע במצעד השנתי תשע"ג (2013) למקום 16 ובמצעד השבועי למקום השלישי.
נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי > רשימת השירים

| נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> מס' | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> שם | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> מילים | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> לחן | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> מבצע מקורי | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי> משך | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי>  | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי>  | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי>  | נגן נגנה – גרסאות כיסוי וגילוי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צל עץ תמר  | אפרים וינשטיין | חיים קוברין | זוהר ארגוב | 4:00 |  |  |  |  |
| 2. | ‏Black Dog  | ג'ימי פייג', ג'ון פול ג'ונס, רוברט פלאנט | ג'ימי פייג', ג'ון פול ג'ונס, רוברט פלאנט | לד זפלין | 5:19 |  |  |  |  |
| 3. | יום בו יקום  | לאה גולדברג | דני ליטני | צילה דגן | 4:55 |  |  |  |  |
| 4. | שחרר אותי  | שלום חנוך | שלום חנוך | שלום חנוך | 3:17 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 17:30 |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  פלייליסט שירים שהשפיעו על האלבום מתוך הפייסבוק של קרולינה
1 2  זהות מחברי השיר מצוינת באופן שונה על גבי עטיפת האלבום. בבוררות משפטית שהסתיימה ב-2014 נקבע שהשיר נכתב על ידי אפרים וינשטיין והולחן על ידי חיים קוברין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: e09cd1de-d597-4168-a10a-dd73389fa53f
חוק סטוקס על ניחות קול

חוק סטוקס על ניחות קול (באנגלית: Stokes' law of sound attenuation) מספק נוסחה לניחות של קול בזורם ניוטוני, כמו במים או באוויר, שמתרחש אודות לצמיגות של הזורם. הוא קובע שהאמפליטודה של גל מישורי דועכת מעריכית עם המרחק שהוא עבר, ובקצב שניתן על ידי:
\alpha ={\frac {2\eta \omega ^{2}}{3\rho V^{3}}}
כאשר  \eta  הוא מקדם הצמיגות הדינמי של הזורם,  \omega  היא התדירות של הקול,  \rho  היא צפיפות הזורם ו- V היא מהירות הקול בזורם.
החוק והגזירה שלו פורסמו לראשונה על ידי הפיזיקאי ג'ורג' גבריאל סטוקס ב-1845, שגם פיתח את חוק סטוקס לגרר צמיג שמפעיל זורם על כדורים.
פרשנות

חוק סטוקס תקף לגבי התקדמות קול בתווך ניוטוני איזוטרופי והומוגני. נניח שלגל לחץ מישורי סינוסואידי יש אמפליטודה  A_{0} בנקודה מסוימת. אחרי שחזית הגל עברה מרחק  d מנקודה זו, האמפליטודה שלה  A(d) תהיה:
A(d)=A_{0}e^{-\alpha d}
כאשר הפרמטר  \alpha  הוא מבחינת ממדים הופכי למרחק (יחידותיו  m^{-1}).
הסבר פיזיקלי לניחות של קול בתווך צמיג

לכאורה גל לחץ מישורי באופן מושלם לא אמור לדעוך כלל - מהירות הזורם אחידה על שכבות מקבילות וניצבות לכיוון התקדמות הגל, כך שלא נוצר גרדיאנט מהירות של הזורם בין שכבות מקבילות שלו ולא נוצר מאמץ גזירה. לעומת זאת, הגרסה המוכללת של חוק הצמיגות של ניוטון כוללת אפקט דיסיפציה של אנרגיה גם אודות ללחיצה של הזורם, וכוללת מקדם נוסף של צמיגות שנקרא bulk viscosity או Volume viscosity. בגל קול שכבות זורם ניצבות לכיוון התקדמות הגל דוחסות אחת את השנייה, כך שסוג שני זה של צמיגות אחראי לשחיקה של אנרגיה של גל הקול.
לאחר שמכניסים מקדם נוסף של צמיגות קל גם להבין את התלות בתדר של ניחות הקול, שכן תדרים גבוהים יותר פירושו מהירות יחסית גבוהה יותר של שכבות הזורם אחת לשנייה, מה שמוביל לקצב גבוה יותר של אובדן אנרגיה לחום.
חשיבות

חוק סטוקס על ניחות קול תרם לייסוד תת-ענף של אקוסטיקה שנקרא ויסקואקוסטיקה (אקוסטיקה צמיגה), ויש לו שימוש בחישוב הניחות של קול במגוון מכשירים המשדרים קול בתדר גבוה, כמו אולטראסאונד וסונארים בתדר גבוה.