stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ייעוץ מקוון
היסטוריה

אחת ההדגמות הראשונות של הטיפול בעזרת אינטרנט הייתה מפגש פסיכותרפיה מדומה בין מחשבים בסטנפורד ו-UCLA במהלך הכנס הבינלאומי לתקשורת מחשבים באוקטובר 1972. אף על פי שזו הייתה סימולציה ולא ייעוץ ממשי, ההדגמה יצרה עניין בפוטנציאל של תקשורת מקוונת לייעוץ. ככל שהגישה לאינטרנט ושירותים מקוונים הפכו זמינים יותר, והתקשורת המקוונת הפכה נפוצה יותר, התפתחו באופן טבעי קבוצות תמיכה וירטואליות. בתחילת שנות ה-90 אנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש החלו ליצור אתרים המציעים מידע על בריאות הנפש, חלקם החלו לקבל בקשות לעזרה אישית והחלו להיענות לבקשות אלו, מה שהוביל להופעת ייעוץ מקוון.
בשנת 1995 החלה מרתה איינסוורת' לחפש פסיכולוג שילווה אותה, מכיוון שהיא גרה במקום מרוחק, היה לה קשה להתייעץ עם מטפל פנים אל פנים, ולכן, היא נזקקה למטפל מקוון אלטרנטיבי יעיל. היא מצאה רק תריסר דפי אינטרנט שהציעו טיפול מקוון לתלונות פסיכולוגיות. היא ייסדה מסלקה לאתרי בריאות הנפש, בשם Metanoia. עד שנת 2000, המסלקה הזו הכילה למעלה מ-250 אתרי אינטרנט של מרפאות פרטיות ויותר מ-700 מרפאות מקוונות בהן ניתן היה ליצור קשר עם מטפל.
לפי metanoia.org, השירות הראשון שהציע טיפול נפשי מקוון היה "שאל את הדוד עזרא", שנוצר על ידי צוות אוניברסיטת קורנל ב-1986 עבור סטודנטים. באמצע 1995 הופיעו כמה שירותים מקוונים מבוססי תשלום המציעים ייעוץ לבריאות הנפש. בין 1994 ל-2002, קבוצה של יועצי משברים אישיים שכונו "השומרונים", החלה לספק שירותי מניעת התאבדות באמצעות דואר אלקטרוני. ומאז חלה עלייה מתמדת במספר מטפלים וקבוצות ייעוץ מקוונים עקב עלייה בשירותים מבוססי אינטרנט ואנונימיות הקשורה למפגשים וירטואליים.
יתרונות וחסרונות של ייעוץ מקוון > יתרונות

נגישות מוגברת: ייעוץ מקוון ממלא צורך בלתי מסופק עבור לקוחות הממוקמים באזורים מרוחקים ולא נגישים. לתושבים כפריים, אנשים עם מוגבלויות ותושבים זרים לרוב קל יותר למצוא מטפל מתאים באינטרנט מאשר בקהילות המקומיות שלהם. כמו כן, היא מנגישה את הייעוץ ללקוחות המתמודדים עם קשיים בקיום תורים בשעות העבודה הרגילות, תוך הפחתת מספר הפגישות שהוחמצו לטיפול אישי. לצד הנגשת מטפלים, ייעוץ מקוון מאפשר גם הנגשת מידע ללקוחות. בייעוץ פנים אל פנים המידע נשמר רק אצל המטפלים. בייעוץ מקוון, תמלילי התקשורת בין המטפל ללקוחות עשויים להיות זמינים למטפלים וגם ללקוחות. זה מאפשר לאנשים המחפשים טיפול לעקוב אחר שינויים בתנאים שלהם.
נוחות: ייעוץ מקוון יכול להציע נוחות גבוהה יותר עבור לקוחות ומטפלים כאחד. ייתכן שמטפלים או לקוחות לא יצטרכו לנסוע לפגישות שלהם, מה שעשוי להיות פחות יקר ונוח יותר עבור כל המעורבים. בנוסף, אנשים רבים נהנים גם מהסודיות הנתפסת שמגיעה עם הייעוץ המקוון. הם נוטים להרגיש יותר בנוח לשתף מידע עם איש מקצוע בריאות הנפש שלהם ועשויים להרגיש פחות בושה וחסרי אונים בגלל הסביבה הפיזית שהוסרה.
פחות יקר: אף על פי שרוב המטפלים גובים את אותם עמלות עבור ייעוץ טלפוני כמו עבור ייעוץ ישיר, טלתרפיה עשויה להיות זולה יחסית מכיוון שהיא אינה כרוכה בעלויות נסיעה לשני הצדדים.
טיפולים נגישים: גישה מקוונת לטיפול עשויה לעזור להסיר את הסטיגמה סביב בריאות הנפש ויכולה לעזור לאנשים להרגיש בנוח יותר עם דיון בנושאי בריאות הנפש.
יתרונות וחסרונות של ייעוץ מקוון > חסרונות

אנונימיות ופרטיות: ייעוץ מקוון משתמש במכשירים הנעזרים בטכנולוגיה ובאינטרנט כמדיום העיקרי לתקשורת בין המטפל ללקוח. כל המידע האישי והרגיש של המטופלים נשמר באתרי אינטרנט או במכשירים. זה מגביר את הסיכון לגניבת מידע. בעוד שייעוץ מקוון יכול להרגיש פרטי יותר מאשר אינטראקציות פנים אל פנים, קיים פוטנציאל להפרת פרטיות בייעוץ מקוון. לדוגמה, תקשורת אינטרנט אלקטרונית לא מוצפנת עשויה להיות מיורטת על ידי גורמים שינצלו את המידע הנאסף לרעה.
מציאת ההתאמה המתאימה לצרכים הטיפוליים של הלקוחות: ייעוץ מקוון אינו מבטיח התאמה נכונה לצרכים הטיפוליים של הלקוחות. מגע רגשי וויזואלי יכול להיעדר במהלך פגישות ייעוץ מקוונות. היעדרות זו עשויה למנוע ממטפלים לחוש במטופלים תחושות שליליות כמו כעס, עייפות או גירוי. זה גם יכול לגרום למפגשים להיות יותר ישרים לעניין ופחות הדרגתיים מבחינה רגשית, מה שיכול להועיל או לא בהתאם לצורך של הלקוח.
ביסוס האותנטיות של מטפלים או יועצים: יועצים ומטפלים הם ספקי שירותי בריאות מקצועיים ולכן נדרשים ברישיונות. פסיכולוגים וספקי שירותי בריאות מקצועיים גם דורשים רישיון במדינה ספציפית או במחלקה ממשלתית אחרת שבה הם עוסקים כדי לקחת לקוחות. מכיוון שהאינטרנט מאפשר ללקוחות לבחור מטפלים בכל רחבי העולם, ביסוס הלגיטימיות והאותנטיות של המטפלים או היועצים עשויה להיות קשה.
טכנולוגיה לא אמינה: אינטרנט איטי והפסקות חשמל הן חלק מהאתגרים שיכולים להיווצר משימוש בטכנולוגיה לייעוץ.
דרישה לאוריינות דיגיטלית: האוריינות הדיגיטלית של קשישים הולכת וגדלה באופן משמעותי כאשר שישה מכל עשרה קשישים משתמשים באינטרנט ו-77% מחזיקים בטלפון סלולרי. עם זאת, האוכלוסייה המבוגרת ממשיכה לפגר בהסתגלות שלה לפיתוחים טכנולוגיים חדשים יותר. מחקרים בינלאומיים מ-2009 עד 2020 הראו שלמבוגרים יש מדדים נמוכים יותר של תקשורת ושיתוף פעולה מקוונים, בטיחות דיגיטלית ועמדות חיוביות לגבי שימוש בטכנולוגיה.
שימושים רפואיים ויעילות

אף על פי שקיימת היתכנות ראשונית לאפשרות שייעוץ מקוון עשוי לסייע לאוכלוסיות שאחרת לא מנצלות את הייעוץ המסורתי בצורה פרונטלית, שאלת האפקטיביות וההתאמה של הייעוץ המקוון לא נפתרה.
שימושים רפואיים ויעילות > בריאות הנפש

מחקר של GS Stofle מצביע על כך שייעוץ מקוון יועיל לאנשים המתפקדים ברמה בינונית גבוהה. ג'יי סולר מציע שאנשים המתפקדים ברמה גבוהה במיוחד, משכילים ובעלי נטייה אמנותית, עשויים להפיק את המרב משימוש בייעוץ מקוון מבוסס טקסט כהשלמה לפסיכותרפיה מתמשכת. מצבים חמורים, כגון מחשבות אובדניות או פסיכוזה, מצריכים יותר שיטות מסורתיות פנים אל פנים (כרגע).
כהן וקר ערכו מחקר על יעילותו של טיפול מקוון לטיפול בהפרעות חרדה בסטודנטים ומצאו כי לא היה הבדל ברמת השינוי בשני המצבים כפי שנמדד על ידי Inventory State-Trait Anxiety.
מכיוון שהמטרה העיקרית של הייעוץ היא להקל על המצוקה, החרדה או החששות שחווה לקוח כאשר הוא או היא נכנסים לטיפול, לייעוץ מקוון יש יעילות חזקה בהגדרה זו. מחקרים הראו שההשפעות והיתרונות שיש לייעוץ מקוון להציע שוות ערך או דומות לייעוץ אישי פרונטלי. דבר זה מראה כי השפעות טיפוליות יכולות להיות זמינות למטופלים מבלי להיכנס למשרד, להמתין בחדר המתנה, או אפילו לצאת מהבית. סקרי שביעות רצון לקוחות הוכיחו רמה גבוהה של שביעות רצון לקוחות מהייעוץ המקוון, בעוד שלעיתים הספקים מפגינים שביעות רצון נמוכה יותר משיטות המרחק.
שימושים רפואיים ויעילות > ייעוץ תזונה

ייעוץ תזונתי ספציפי זמין על ידי יועצים רבים באינטרנט באמצעות תוכנות פנים אל פנים. דבר זה יעיל במיוחד עבור אנשים עם לוח זמנים עמוס בעבודה ואחרים שאינם יכולים להגיע למפגש באופן קבוע. ייעוץ מקוון לחוסר איזון ברמות השומנים בדם, ויסות סוכר בדם ומצבים בריאותיים אחרים מקלים על הניהול בעת שימוש בגישות תזונתיות.
שימושים רפואיים ויעילות > הפסקת עישון

היעילות של ייעוץ וידאו בזמן אמת כדי לעזור לאנשים להפסיק לעשן אינה ברורה. מחקרים מעטים משווים את ההשפעות של ייעוץ וידאו וטלפון על גמילה מעישון.
יישומים טכנולוגיים חדשים בייעוץ מקוון

ישנן אפליקציות ותוכנות שמפותחות כדי להפוך את התהליכים המורכבים של טיפול ותכנון לניהול עבור המטופל באמצעות הטלפון החכם שלו. זה הופך משאבים מסוימים לזמינים יותר למטופל בצורה של ניטור עצמי, קורסים לשיפור עצמי, טיפול וניהול טיפול, ואיסוף נתונים של מגמות ותסמינים אישיים.
ייעוץ מקוון ו-COVID-19

הייעוץ המקוון גדל באופן דרמטי בשנת 2020 במהלך מגפת הקורונה, כאשר מדינות רבות הטילו סגר על האזרחים כדי לשלוט בהתפשטות הנגיף. כתוצאה מכך, אנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש לא הצליחו להיפגש עם לקוחותיהם באופן אישי, ולכן המשיכו בטיפול באינטרנט. בנוסף למעבר הזה, המגפה וההסגר הנלווה גרמו לאנשים רבים להיות חרדים ודיכאוניים, מה שהביא לביקוש מוגבר לשירותי בריאות הנפש. מכיוון שהייעוץ המקוון נעשה כל כך בולט במהלך תקופה זו, השימוש הכולל בייעוץ מקוון גדל גם כשבטלה ההתרחקות החברתית.
ראו גם

סייבר-פסיכולוגיה
לוח השנה ההינדואי

לוח השנה ההינדואי הוא אוסף של לוחות שנה מסורתיים הנמצאים בשימוש בתת היבשת הודית ובמדינות דרום מזרח אסיה אשר יש בהן אוכלוסייה הינדית. לוחות השנה ההינדואים הם לוחות ירחיים-שמשיים המשמשים לקביעת מועדים דתיים ולצרכים אסטרולוגיים. הם משתמשים במחזור מטוני לצורך התאמת מחזור השנה המבוססת חודשי ירח לעונות השנה. ישנו דמיון בין הלוחות השונים בעקרונות חישוב הלוח, אך יש ביניהם שוני בנושאים מהותיים כגון מניין השנים, מועד ראש השנה, ותחילתם וסיומם של החודשים. בניגוד ללוחות אלו, "לוח השנה הלאומי של הודו" הוא לוח שנה שמשי. לוח זה הוא תוצאה של רפורמה בלוח השנה עליו החליטה ממשלת הודו בשנת 1957 והוא משמש לצרכים אזרחיים‏.
יחידות הזמן בלוח ההינדי

טיטהי (בסנסקריט: तिथि) – יום ירחי. מוגדר כזמן שלוקח לירח לשנות את הזווית ביחס לשמש ב- 12^{\circ }, כאשר ברגע מולד הירח הזווית היא 0. בגלל אופן תנועת הירח והשמש, אורכו של טיטהי אינו קבוע והוא נע, בערך, בין 21 שעות וחצי ל-26 שעות. אורכו הממוצע הוא 23 שעות 37 דקות 28 שניות. הזווית נמדדת על פי מיקום השמש והירח בגלגל המזלות.
פקשה (בסנסקריט: पक्ष) – משמעות המילה היא "צד" והיא מציינת חצי חודש, או 15 ימי ירח. הפקשה שבחצי הראשון של החודש, מיום ממולד הירח (Amavasya) עד הירח המלא, נקראת שוקלה (शुक्ल). הפקשה המתחילה ביום הירח המלא (Purnima) עד מולד הירח נקראת קרישנה (कृष्ण).
חודש ירחי – ישנם שתי מסורות לגבי קביעת חודש הירח, אמנטה ופורנימנטה. על פי מסורת האמנטה החודש מתחיל ומסתיים במולד הירח. על פי המוסרת השנייה החודש מתחיל ומסתיים כאשר הירח במלואו. מסורת הפורנימנטה נפוצה בצפון הודו ומסורת האמנטה נפוצה בדרומה.
לקריאה נוספת

Religious holidays and calendars : an encyclopedic handbook by Karen bellenir,Omnigraphics Inc. Detroit
הערות שוליים

↑  M.N. Saha and N.C. Lahiri, Report of Calendar Reform Committee, Government of India, Archive.org, ‏1955
| לוחות שנה |
| --- | --- | --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | עברי • גרגוריאני • מוסלמי • איראני • הינדי • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |  |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא הודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שובו של העדר

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  פיטר ברויגל האב
 תאריך יצירה:  1565
 טכניקה וחומרים:  צבע שמן על עץ
 ממדים בס"מ
 רוחב:  159 ס״מ 
 גובה:  117 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  GG_1018 (המוזיאון לתולדות האמנות) 
 מיקום:  המוזיאון לתולדות האמנות (וינה) וינה שבאוסטריה
 
שובו של העדר הוא ציור שמן על לוח עץ מאת פיטר ברויגל האב, שצויר בשנת 1565 ונמצא במוזיאון לתולדות האמנות שבווינה. זוהי יצירה גדולה, 117 × 159 ס"מ, המהווה חלק מהסדרה המתארת את חודשי השנה. מסדרה זו נותרו כיום חמש תמונות בלבד, המתארות תקופות שונות במהלך השנה. הציור מתאר את חודש נובמבר, בו מכנסים את העדר.
ציור זה הוא חלק מסדרת חודשי השנה:
ציידים בשלג (דצמבר - ינואר) 1565, המוזיאון לתולדות האמנות, וינה
יום אפרורי (פברואר - מאי) 1565, המוזיאון לתולדות האמנות, וינה
קציר התבואה (יולי - אוגוסט) 1565, המוזיאון הלאומי, פראג
הקוצרים (אוגוסט - ספטמבר) 1565, מוזיאון המטרופוליטן לאמנות, ניו יורק
שובו של העדר (אוקטובר - נובמבר) 1565, המוזיאון לתולדות האמנות, וינה
בציור מתוארים בוקרים העולים מן המרעה שבעמק, בידיהם מוטות והם מכנסים את העדר לכיוון משכן החורף שלו בכפר.
כמו ביצירות אחרות של ברויגל בסדרת עונות השנה, נמצאים ברקע צוקים שאינם נמצאים בנוף הטבעי בארצות השפלה. ייתכן כי חלק מתיאורי ההרים מבוסס על רישומים שעשה ברויגל בעת ששהה באיטליה בשנת 1553, אך סביר להניח כי מקורם של נופים אלה הוא בדמיון היוצר של האמן.
כמו בציור קציר התבואה של ברויגל, גם כאן מוליכה הקומפוזיציה של הציור את עין המתבונן אל צידו הימני של הציור, ובכך מועצמת תחושת העומק של הציור. עם זאת, בציור זה יש גם הולכה מעגלית של עין המתבונן, בכיוון השעון: הנהר זורם מלמעלה משמאל למטה מימין, והעדר עולה מימין למטה למעלה משמאל. הסופה המאיימת בפינה הימנית העליונה מתכתבת עם הצוקים בפינה השמאלית העליונה. כמו כן, הצבעים הקרים שבחלק העליון מתכתבים עם הצבעים החמים שבחלק התחתון.
נט"ל

ערך זה עוסק בעמותה לנפגעי טראומה על רקע לאומי. אם התכוונתם לאמצעי נגד טילים, ראו .
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 מייסדים:  יודי יובל רקנאטי, יוסי הדר 
 יושב ראש:  יודי יובל רקנאטי 
 מנכ"ל:  אפרת שפרוט
 עובדים:  196 עובדים, 223 מתנדבים
 תקופת הפעילות:  11 במרץ 1998 – הווה (26 שנים) 
 www.natal.org.il
 
נט"ל - נפגעי טראומה על רקע לאומי היא עמותה ישראלית, שמתמחה בהתמודדות עם טראומה נפשית ודחק על רקע טרור ומלחמה. העמותה נוסדה ב-1998 בתל אביב.
מייסדי העמותה הם ד"ר יוסי הדר ויודי יובל רקנאטי.
מאז הקמתה ובמשך שנים ארוכות פעלה העמותה בנחלת בנימין בתל אביב, בית שהיה בית אמה של יובל רקנאטי. כיום, מרכז הטראומה של נט"ל פועל במבנה השייך ליובל רקנאטי והיא מעמידה לרשות העמותה.
בראש העמותה הציבורית של נט"ל בשנים 2016–2018 עמד בני גנץ. כיום עומדת בראש העמותה הציבורית פרופ' רבקה כרמי.
נט"ל זכתה באות האפקטיביות של ארגון מידות לשנת 2017.
היסטוריה והתפתחות הארגון

במהלך מלחמת יום הכיפורים שירת ד"ר יוסי הדר כרופא צבאי ברמת הגולן ובמהלכה נחשף לתופעת הלם הקרב. בהשפעת המלחמה החליט להתמחות בפסיכיאטריה בתחום הטראומה ופוסט טראומה. ב-1997 יוסי הדר רשם את עמותת נט"ל והזמין את יהודית יובל רקנאטי להצטרף כמייסדת שותפה. ביולי 1998 - נחנכה עמותת נט"ל ובה יחידה קלינית וקו סיוע טלפוני במודל שפותח בעמותה. משכנה של העמותה בנחלת בנימין בתל אביב. באותה העת נפטר הדר ובמסגרת ארגון מחדש עקב פטירתו הפתאומית הפכה יהודית יובל רקנאטי ליו"ר העמותה.
בספטמבר 2000 פורצת האינתיפאדה השנייה. על רקע אירועי האינתיפאדה ועקב גידול במספר הפניות מקרב אזרחים מתרחבת פעילותה של המחלקה הקלינית של נט"ל ברחבי הארץ. מותאם נפח הפעילות של קו הסיוע. בגל הטרור ב-2002 הוקמה הקואליציה הישראלית לטראומה על ידי נט"ל וארגונים שותפים. בשנים שלאחר מכן הוקמה בעמותה מחלקה קהילתית להתערבות בשטח. כחלק מהפעילות מופעלת ניידת טיפולית להגעה למקומות בהם אירעו פיגועי טרור. ב-2005 העמותה תמכה במשפחות שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות. באותה השנה הושק הפרויקט חיילים משוחררים לחיילים ששירתו באינתיפאדה הראשונה והשנייה. הפרויקט הורחב במהלך מלחמת לבנון השנייה.
באותה השנה נחנך מרכז טראומה של נט"ל ששוכן בבניין ברחוב אבן גבירול בתל אביב שהועמד לרשות העמותה.
ב-2007 הוקם בית ספר ומרכז לימודים רב תחומי של נט"ל בשיתוף עם הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. באותה השנה הוקם מרכז תיעוד פסיכו-היסטורי לתיעוד עדויותיהם של חיילים נפגעי טראומה ונפגעי טראומה נוספים. בשנה שלאחר מכן הנשיא שמעון פרס העניק לנט"ל את אות הנשיא למתנדב. ב-2012 כחלק מהעלאת המודעות בציבור נחנך - "רצים בצבע" מרוץ עממי הנערך מדי נובמבר.
בשנת 2013 החלה פעילות בארצות הברית ואירופה. נחנך פרויקט TURN למתמודדים עם פוסט טראומה.
בשנת 2014 פעילות העמותה התרחבה מאוד בקרב חיילים ואזרחים בעקבות מבצע צוק איתן.
ב-2015 הוקמה מועצה ציבורית לנט"ל בראשות רא"ל (מיל.) בני גנץ.
ב-2018 התקיים ערב גאלה והוקרה לציון 20 שנים לפעילותה של נט"ל במשכן הנשיא עם הנשיא ריבלין. אות מגן שר הבריאות הוענק בכנסת לפרויקט "רצים עם רמי".
מודל מקצועי

נט"ל היא בין העמותות המייסדות של הקואליציה הישראלית לטראומה אשר אימצה את "תו התקן" לטיפול בטראומה שגיבשה נט"ל.
נט"ל פועלת על פי מודל בינ-תחומי (The whole person approach) שפיתחה לתמיכה קצרת טווח וארוכת טווח בנפגעים ישירים ומשניים של הטראומה לרבות חיילות וחיילים משוחררים, הורים וילדים, בני נוער, קהילות יישוביות ומקצועיות, אנשי ארגונים של חירום והצלה, רשויות מקומיות.
העמותה מוכרת על ידי המוסד לביטוח לאומי ומשרד הביטחון לצורך הענקת טיפולים לרבות המסגרת נוהל חרדה. כן פועלת נט"ל בשת"פ עם משרד החינוך, צה"ל, פיקוד העורף ומשטרת ישראל.
טיפול, מענה וסיוע > קו סיוע

מודל להתערבות טלפונית שפותח בנט"ל ומציע התערבות חד פעמית וכן התערבות טלפונית ארוכת טווח. קו הסיוע של נט"ל דורג ראשון לענות מבין מוקדי הסיוע הטלפוניים לתמיכה נפשית בישראל. במשך עשרים שנות פעילותה של העמותה התקבלו בקו הפתוח כ-55,000 פניות, מהן הופנו כ 47,000 להמשך טיפול ביחידות השונות של נט"ל. באופן עקבי, כ-50% מהפונים הם נפגעים ישירים, כ-30% הם בני משפחה של נפגעים וכ-20% מהפונים לא נפגעו ישירות או בעקיפין אך סובלים מלחץ הקשור למצב הביטחוני.
ניידת טיפול נשלחת במקרים מסוימים.[דרושה הבהרה]
טיפול, מענה וסיוע > חיילות וחיילים משוחררים

מאז 2016 פועלת נט"ל לקידומה של הצעת חוק להקניית זכות לטיפול נפשי במימון המדינה לכלל החיילים הקרביים וזאת כחלק מסל הזכויות לחיילים משוחררים. בנוסף, לאחר תקופה שתיקבע, זכות להענקת טיפול מסובסד לאלה מקרבם הזקוקים לכך באופן מתמשך.
פדויי שבי ואנשי צד"ל מהווים קבוצות ייעודיות לפעילות.
טיפול, מענה וסיוע > מרכז תיעוד פסיכו-היסטורי

נט"ל מפעילה גם מרכז תיעוד פסיכו-היסטורי, שפותח על בסיס מודל תיעוד ניצולי שואה. כחלק מההליך הטיפולי מאפשר המרכז לאנשים שעברו טראומה על רקע לאומי לספר את סיפורם בפני מצלמה.
טיפול, מענה וסיוע > מועדון חברתי-שיקומי לנפגעים כרוניים מטראומה ראשונית ומשנית.

המועדון המהווה מקום מפגש, פעילות ויצירה עבור מי שמתקשים לתפקד. מטרתו לשמור על רמת תפקוד מינימלית וכן לתמוך ולספק מעטפת סיוע. בנוסף, בשיתוף עם המוסד לביטוח לאומי מפעילה נט"ל מועדון שיקומי ייעודי לנפגעי טרור.
טיפול, מענה וסיוע > המרכז הבינתחומי ללימודי טראומה בנט"ל

בשיתוף עם בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת תל אביב, המרכז הבינתחומי ללימודי טראומה בנט"ל מציע מגוון תוכניות לימוד בסוגיות טראומה לרבות תוכנית לימודים חד שנתית בנושא "פסיכותרפיה ממוקדת טראומה" לצד קורסים שונים לאנשי טיפול וקורס לקהל הרחב על טראומה.
תוכנית ייעודית על טראומה, פסיכותרפיה ועזרה ראשונה נפשית מתקיימת זה מספר שנים עבור קציני הנפגעים של צה"ל.
טיפול, מענה וסיוע > סדנאות לקהלים שונים והכשרות מקצועיות

סדנאות חוסן לאנשי הוראה וכיתות לימוד (תוכנית "מקום בטוח"), לרשויות מקומיות ומפעלים שונים, סדנאות וקורסים לטיפול בטראומה לאנשי טיפול, סדנאות "בשורה מרה" לקציני נפגעים, אנשי בתי חולים וצוותים רפואיים, סדנאות בתחומי טראומה לארגוני סיוע לעובדים זרים ופליטים, לארגוני סיוע והצלה וכוחות חילוץ.
הקואליציה הישראלית לטראומה ומשלחות סיוע

נט"ל היא חברה מייסדת בקואליציה הישראלית לטראומה. במסגרת זו אנשי המקצוע של נט"ל עובדים בשיתוף פעלה עם מרכזי חוסן ברחבי הארץ. משלחות סיוע הומניטריות של הקואליציה עם אנשי טיפול של נט"ל פעלו בארצות הברית, אסיה, אמל"ט.
פרסים והוקרה

2008 - אות הנשיא למתנדב.
2017 - אות האפקטיביות של "מידות"
2018 - מגן שר הבריאות להתנדבות לפרויקט "רצים עם רמי"
ראו גם

עזרה ראשונה פסיכולוגית
ארגון נפגעי פעולות איבה
משאבים
הערות שוליים

↑  מקימי העמותה באתר העמותה
↑  Lesely College, Helping to heal a nation's trauma, lesley.edu
↑  גנץ באתר העמותה
↑  מיכל גלנטי, [TMI הלאונג'
החברים בנט"ל
נפרדים מגנץ], באתר http://tmi.maariv.co.il/the-lounge/Article-686460, ‏24 לפברואר 2019
↑  http://www.midot.org.il/נטל נט"ל זוכה באותהאפקטיביות לשנת 2017] באתר מידות
↑  פרידמן-פלג, קרן, העם על הספה - הפוליטיקה של הטראומה בישראל, ספריית אשכולות, מכון אשכול, האוניברסיטה העברית, ירושלים, 2014, עמ' 33, מסת"ב 978-965-493-741-2
↑  נוהל חרדה ביטוח לאומי, כפי שרוענן לאחר מלחמת לבנון השנייה
↑  בריאות הנפש בצל הטרור: הניסיון הישראלי. עורכים אלי זומר ואבי בלייך. הוצאת רמות אוניברסיטת תל אביב. 2005. פרק 7 התערבויות טלפוניות לאחר פיגועי טרור, איתן טמיר וסיגל חיימוב עמ' 185-213
↑  שירי שניצר, סטופר - כמה זמן עובר עד שעונים במוקדים לתמיכה נפשית, ידיעות אחרונות, 16.10.2015
↑  בלייך, אבי; זומר, אלי (ע), בריאות הנפש בצל הטרור: הניסיון הישראלי, הוצאת רמות - אוניברסיטת תל אביב, 2005, עמ' 198, מסת"ב 965-274-404-2
↑  מרכז התיעוד באתר העמותה
↑  Ruth Sinai, Center for Study of War, Terrorism Opens Doors in Tel Aviv, https://spme.org, ‏5 November 2007
↑  מועדון שיקומי / מועדון נט"ל וביטוח לאומי באתר העמותה
↑  הרב תחומי באתר העמותה
↑  יורם דרורי, רואי שחורות, באתר nrg באתר nrg
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299363105171  BnF: cb166739371 (data)  LCCN: no2016110044  VIAF: 134235190   WorldCat (עם VIAF): 134235190
רעידת האדמה בוורנצ'אה (1940)

| --- | --- |
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  10 בנובמבר 1940 
 שעה:  3:39
 מגניטודה:  7.4 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 במדינות או באזורים:  רומניה
 מוקד:  מחוז ורנצ'אה בחבל מולדובה בעומק 133 קילומטרים
 הרוגים:  1,000
 פצועים:  4,000
 קואורדינטות:  45°45′11″N 26°55′55″E﻿ / ﻿45.753°N 26.932°E﻿ / 45.753; 26.932
  (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מוקד הרעש(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור מוקד הרעש
 
רעידת האדמה בוורנצ'אה הייתה רעידת אדמה במגניטודה 7.4 שהתרחשה ב-10 בנובמבר 1940 ברומניה.
מוקד הרעש היה במחוז ורנצ'אה, בחבל מולדובה, בעומק של 134 קילומטר מתחת להרי ורנצ'אה שבקרפטים. השפעת הרעש הורגשה על פני שטח של 80,000 קילומטרים רבועים. העיר פנצ'יאו נהרסה לחלוטין (נותרו בה חמישה בניינים מתוך 371). נפגעו גם הערים ברלאד, בראילה, גאלאץ, בוזאו, פוקשאן ואפילו בוקרשט בה התמוטט בניין קרלטון, המבנה הגבוה ביותר (14 קומות) באותה תקופה. חלק מהבניינים שנפגעו בבוקרשט ולא התמוטטו ברעידת אדמה זו, נהרסו ברעש החזק ב-1977.
מספר ההרוגים הוערך בכ-1,000 והפצועים בכ-4,000. מספר האבדות בבוקרשט היה כ-200 עד 300. דיווחים מדויקים לא נמסרו, בגלל הצנזורה באותה תקופה והנסיבות הפוליטיות (הצטרפות רומניה כבעלת ברית לגרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה).
פרנק ויטל

| --- | --- |

פרנק ויטל מבצע חישובים בעזרת סרגל מהנדסים, 1943
 לידה:  1 ביוני 1907 ארלסדון, קובנטרי, אנגליה
 פטירה:  9 באוגוסט 1996 (בגיל 89) קולומביה במדינת מרילנד, ארצות הברית
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  לינקולנשייר 
 פעילות בולטת:  טייס ומהנדס צבאי של חיל האוויר המלכותי הבריטי, מקים חברת פאוור ג'טס
 ידוע בשל:  פיתוח מנוע סילון המעשי הראשון
 השכלה:  קולג' חיל האוויר המלכותי בקרנוול (יולי 1928)  קולג' פרטהאוס 
 מעסיק:  חיל האוויר המלכותי 
 פרסים והוקרה:  עמית החברה המלכותית (1947)  מדליית ג'יימס אלפרד אווינג (1944)  המדליה הבינלאומית ע״ש ג'יימס ואט (1977)  מדליית פרנקלין (1956)  המעצב המלכותי לתעשייה (1985)  מדליית הזהב של החברה המלכותית לאווירונאוטיקה (1944)  מדליית מלצ'ט (1949)  מדליית הזהב של קלווין (1947)  מסדר ההצטיינות (1986)  מדליית זהב של FAI (1951)  פרס נסים חביף (1966)  מדליית אלברט (1952)  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2003)  מפקד בלגיון ההצטיינות (1946)  מדלית דניאל גוגנהיים (1946)  אביר מפקד במסדר האימפריה הבריטית (1948)  חבר במסדר האמבט (1947)  היכל התהילה הלאומי של התעופה (2017)  פרס צ'ארלס סטארק דרייפר (1991)  מדליית רמפורד (1950)  מדלית ג'ון סקוט (1957)  לגיון ההצטיינות של ארצות הברית בדרגת לגיונר  עמית האגודה האווירונאוטית המלכותית  דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה 
 
פרנק ויטל (באנגלית: Frank Whittle) היה טייס ומהנדס בריטי הנחשב לממציא מנוע הטורבו-סילון. ויטל התגייס לשירות בחיל האוויר המלכותי הבריטי ב-1923. בשנת 1927 הוא ניגש לקורס קצינים ובתזה שכתב לקראת תום הקורס הביע את רעיונותיו למנוע סילון פרימיטיבי. בשנת 1929, בעודו בשירות חיל האוויר כטייס, החל לפתח את מה שמוכר היום כמנוע טורבו-סילון. מאוחר יותר, עדיין במהלך שירותו הצבאי, ייסד את חברת פאוור ג'טס (אנ') ופיתח שורה של מנועי סילון שהניעו את מטוסי הקרב הסילוניים הראשונים של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה, ובהם ה"גלוסטר מטאור".