stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המנון יוון
מילות השיר

| יוונית | תעתיק עברי | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- |
| Σε γνωρίζω από την κόψη  του σπαθιού την τρομερή,  σε γνωρίζω από την όψη  που με βία μετράει τη γη.    Απ' τα κόκαλα βγαλμένη  των Ελλήνων τα ιερά,  και σαν πρώτα ανδρειωμένη,  χαίρε, ω χαίρε, Ελευθεριά! | סֶה גְנוֹרִיזוֹ אַפּוֹ טִין קוֹפְּסִי  טוּ סְפַּאתְ'יוּ טִין טְרוֹמֶרִי  סֶה גְנוֹרִיזוֹ אַפּוֹ טִין אוֹפְּסִי  פּוּ מֶה וִיָה מֶטְראיי טִי גִי    אַפּ טַה קוֹקָלָה וְגַלְמֶנִי  טוֹן אֶלִּינוֹן טָה יֶרָה  קֶה סַאן פּרוֹטָה אַנְדְרֵיוֹמֶנִי  חֶרֶה, אוֹ חֶרֶה, אֶלֶפְתֶ'רְיָה | אני מזהה אותך לפי הקצה  של החרב האימתנית  אני מזהה אותך לפי המבע  שסוקר את הארץ בכוח    עולה מעצמותיהם הקדושות  של היוונים,  ואמיצה כבראשונה,  האח, הו האח, חירות!    מותם של היוונים העתיקים  הוליד את נפשנו החופשית  כעת, עם קום גבורת קדם,  הבה נצדיע לך, הו חרות! |
מדיה

| --- | --- |
: מנגינת המנון יוון (עם כתוביות בעברית או ביוונית) 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
ראו גם

דגל יוון
סמל יוון
הערות שוליים

↑  מילות השיר שמובאות בערך זה הן באורתוגרפיה מונוטונית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 2bf4df8c-cf0e-4c32-b7f1-c847d1a184b5
הציונות (כתב עת)

כריכת כרך ו' של "הציונות", 1981
הציונות: מאסף לתולדות התנועה הציונית והיישוב היהודי בארץ-ישראל היה כתב עת בעברית שיצא בשנים 1970–2001 בהוצאת "המכון לחקר הציונות וישראל ע"ש חיים ויצמן" של הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב.
הגיליון הראשון יצא בשנת 1970 בעריכתו של פרופ' דניאל קארפי והוקדש לזכרה של גליה ירדני-אלמוג, חברת המכון.
כתב העת עסק בתולדות הציונות בהקשר הכולל של תולדות עם ישראל. על פי המוצהר בגיליונו הוא נועד להציג מיזמי מחקר בתחומים אלה:
עבודות המחקר שהמכון לחקר הציונות יזם וייזום, תכליתן לחשוף את שרשיה, את מסגרתה ואת פעלה של התנועה הלאומית והיהודית על כל צדדיה: על הישגיה וכשלונותיה, על מעשיה ומחדליה, על ערכי היסוד שאיחדו אותה, ועל הזרמים הרעיוניים והחברתיים שפעלו בתוכה.
הגיליונות נערכו בשלושה פרקים:
מחקרים – מחקרי עובדי המכון וחוקרים אחרים בתחומים הרלוונטיים, כולל מסקנות.
מקורות – תעודות ומסמכים שטרם יצאו לאור מארכיוני ישראל וממשלות שונות.
סקירות ביבליוגרפיות – רשימות של כתבי אישים ודברי ביקורת על ספרים.
בשנת 2002 נסגר כתב העת במתכונתו, ותחתיו החל לצאת לאור ישראל; עורכי "ישראל" הציגו אותו ככתב עת לחקר החברה הישראלית בפרט על היבטיה השונים, בתחומי הסוציולוגיה, ספרות, מגדר, אמנות, יחסי חוץ ועוד.
הערות שוליים

↑  דניאל קארפי, ‏עם קובץ "הציונות", הציונות א', 1970
ערך זה הוא קצרמרבנושא תולדות עם ישראל ובנושא כתבי עת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הפועל הוד השרון (שחייה)

סמליל האגודה
הפועל הוד השרון היא אגודת שחייה ישראלית מהוד השרון.
האגודה נוסדה בשנת 2005 ומאז מנוהלת על ידי העמותה לקידום הספורט בהוד השרון. מאז התבססה בין עשר האגודות הטובות בישראל. בין השחיינים הידועים של המועדון ניתן למנות את: גל כהן גרומי, מיכל ליברמן, גל נבו, אלון שמי, נטע אלקון לב, אורין גבלן ונטע גבלן.
נבחרת הנוער של האגודה (14–18) מדורגת ב־5 המקומות הראשונים בישראל.
האגודה מתאמנת בבריכת גלי רון בהוד השרון.
מאמני האגודה הם זוהר גלילי (ראשי), ניקיטה שקילנקו ירדן חרותי, ורוני בווה.
הפועל העברי

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  אריה אלחנני
 תאריך יצירה:  1934 
 טכניקה וחומרים:  בטון
 נתונים על היצירה
 מיקום:  יריד המזרח תל אביב-יפו שבישראל
 קואורדינטות:  32°05′54″N 34°46′32″E﻿ / ﻿32.09838889°N 34.77566667°E﻿ / 32.09838889; 34.77566667
 he
 
"הפועל העברי" הוא פסל מאת האמן והאדריכל הישראלי אריה אלחנני בשנות ה-30 של המאה ה-20.
הפסל "הפועל העברי" הוקם על ידי אריה אלחנני בכיכר פלומר שבמתחם "יריד המזרח", שאלחנני היה מתכננו ואף יצר כמה מן המבנים בו (ראו ארמון תוצרת הארץ). הפסל, משנת 1934, מציג דמות גבר הנושא על גבו קורה. הוא היה עשוי ברזל צבוע ועוצב בסגנון קונסטרוקטי. הדמות הוצבה על גבי במה משופעת, שהדגישה את הקומפוזיציה הדינאמית של הפסל.
החל משנת 1989 ניצב במתחם היריד שיחזור עשוי בטון ופלדה של הפסל המקורי, שבו נוספה על הקורה הכתובת "הפועל העברי 1934".
הנה זה קורה

| --- | --- |
 סינגל
 יצא לאור:  2016
 שפה:  עברית
 אורך:  3:33
 כתיבה:  אילק סהלו, אורי אלמו, גיא "ראף" גבריאל
 לחן:  אילק סהלו, אורי אלמו, גיא "ראף" גבריאל
 
הנה זה קורה הוא סינגל של הצמד קפה שחור חזק שיצא בשנת 2016. השיר נכתב והולחן על ידי חברי הצמד יחד עם גיא "ראף" גבריאל, שגם עיבד את השיר.
ביקורות

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
בסיקור של השיר על ידי דודי פטימר נכתב על השיר שהוא "ממשיך בקו המחאתי אופטימי מציאותי של האלבום הקודם, אך מלבד טקסט מעולה ובועט, הצמד קופא על שמריו ונשמע אותו דבר כמו האלבום הקודם מבלי לחדש או להבריק במיוחד. פזמון חלש, אותו שטאנץ מוכר. שיר נחמד - לא מעבר לזה".
בסיקור השיר באתר פרוגי נכתב כי "השיר לא שונה בסגנון שלו משאר השירים של "קפה שחור חזק", וכמו כן הפזמון שלו מאוד ממכר וקליט. השיר מעט פחות פופסיטי משאר השירים שלהם, והראפ תופס את המקום המרכזי בשיר אך בכל זאת, השיר נותן הרגשה של קצביות ולגמרי כיף לשמוע אותו".
יוסי חרסונסקי התייחס לשיר כניסיון לסיכום "סיפור ההגשמה העצמית" של הצמד המוגש ב"חיבור אפקטיבי של מנגינה וראפ, עוצמה ורוך, שמח ונוגה", יחד עם השקפה ריאלית על המציאות, שראה כתורמת לאמינות השיר. חרסונסקי סיכם את הביקורת שלו על השיר בכך שמדובר בשיר המוגש טרי ורענן ומהווה "היפ הופ עברי אותנטי".
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ו)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ו)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ו)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ו)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 30 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 34 |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  הינה זה קורה, באתר "פזמונט"
1 2  הנה זה קורה, קפה שחור חזק, מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
↑  דודי פטימר, משחזרים את ההצלחה? "קפה שחור חזק" הוציאו סינגל חדש. האזינו, באתר חדשות 13, 2 במרץ 2016
↑  נועה בדש, הנה זה קורה: קפה שחור חזק פותחים את הקיץ עם סינגל, מתוך אתר פרוגי, 16 במאי 2016
↑  השיר היה במקום השני במצעד במשך חמישה שבועות רצופים בין התאריכים 23.6.16-21.7.16, עד למצעד בתאריך ה-28.7.16, בו הגיע למקום השלישי: המצעד השבועי 23.06.2016, המצעד השבועי 30.06.2016, המצעד השבועי 07.07.2016, המצעד השבועי 14.07.2016, המצעד השבועי 21.07.2016, המצעד השבועי 28.07.2016. כל תוצאות מצעדים אלה לקוחות מארכיון המצעדים באתר גלגלצ
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המנון טורקמניסטן

| --- | --- |

 מדינה:  טורקמניסטן טורקמניסטן
 שפה:  טורקמניסטן
 מילים:  ספרמורט ניאזוב
 לחן:  וילי מוצ'אטוב
 ‏האזנהקובץ:National anthem of Turkmenistan, performed by the United States Navy Band.oga‏Ⓘ‏
ההמנון הלאומי של מדינת טורקמניסטן העצמאית והנייטרלית (בטורקמנית Garaşsyz, baky Bitarap Türkmenistanyň Döwlet Gimni) הוא ההמנון הלאומי של טורקמניסטן נקרא בשמו המלא. ההמנון נכתב על ידי ספרמורט ניאזוב, נשיאה הראשון של טורקמניסטן הידוע בכינויו "טורקמנבאשי", והולחן על ידי וילי מוצ'אטוב. מילות השיר שונו לאחר מותו.
מילות השיר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מילות ההמנון שונו בחוק בדצמבר 2008, כשנתיים לאחר מותו של ניאזוב. במסגרת השינוי הוחלפו התייחסויות לטורקמנבאשי בהתייחסויות לעם.
מילות השיר > ההמנון הנוכחי

| תרגום לעברית | טורקמנית |
| --- | --- |
—: Janym gurban sana, erkana ýurdum  Mert pederleň ruhy bardyr könülde.  Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur  Baýdagyn belentdir dünýan önünde.    Halkyň guran baky beýik binasy  Berkarar döwletim, jigerim - janym.  Başlaryň täji sen, diller senasy  Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!    Gardaşdyr tireler, amandyr iller  Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.  Harasatlar almaz, syndyrmaz siller  Nesiller döş gerip gorar şanymyz.    Halkyň guran baky beýik binasy  Berkarar döwletim, jigerim - janym.  Başlaryň täji sen, diller senasy,  Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!
מילות השיר > ההמנון המקורי

| תרגום לעברית | טורקמנית |
| --- | --- |
–: Türkmenbaşyň guran beýik binasy  Berkarar döwletim, jigerim - janym.  Başlaryň täji sen, diller senasy  Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!    Janym gurban sana, erkana ýurdum  Mert pederleň ruhy bardyr könülde.  Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur  Baýdagyn belentdir dünýan önünde.    Türkmenbaşyň guran beýik binasy  Berkarar döwletim, jigerim - janym.  Başlaryň täji sen, diller senasy  Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!    Gardaşdyr tireler, amandyr iller  Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.  Harasatlar almaz, syndyrmaz siller  Nesiller döş gerip gorar şanymyz.    Türkmenbaşyň guran beýik binasy,  Berkarar döwletim, jigerim - janym.  Başlaryň täji sen, diller senasy,  Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!    Arkamdyr bu daglar, penamdyr düzler  Ykbalym, namysym, togabym, Watan!  Sana şek ýetirse, kör bolsun gözler  Geçmişim, geljegim, dowamym, Watan!
ראו גם

דגל טורקמניסטן
סמל טורקמניסטן
הערות שוליים

↑  רויטרס, Absolute leader's name dropped from anthem‏, 16.12.2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: a46e0737-755b-430e-b24d-b784e4b43437 
ספרמורט ניאזוב
המפלגה היוניוניסטית של אלסטר

| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת (צפון אירלנד)
 שם רשמי:  The Ulster Unionist Party
 מייסד:  אדוארד ג'יימס סאונדרסון
 מנהיגים:  דאג באטי
 מזכיר כללי:  דני קנדי
 תקופת הפעילות:  3 במרץ 1905 – הווה (119 שנים)
 אידאולוגיות:  שמרנות, יוניוניזם (אירלנד), אירוסקפטיות
 נוצרה מתוך:  הברית היוניוניסטית של אלסטר
 מטה:  היכל סטראנדטאון, דרך בלמונט 2 - 4, בלפסט, צפון אירלנד, הממלכה המאוחדת
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז-ימין 
 ארגונים בינלאומיים:  ברית השמרנים והרפורמיסטים האירופים 
 נציגויות בפרלמנטים
 בית הלורדים:  2 / 788
 אספת צפון אירלנד:  10 / 90
 www.uup.org
 
המפלגה היוניוניסטית של אלסטר (באנגלית: Ulster Unionist Party, ראשי תיבות: UUP) היא מפלגה פוליטית שמרנית ויוניוניסטית בצפון אירלנד, הממלכה המאוחדת. המפלגה היוניוניסטית של אלסטר היא המפלגה הפוליטית היוניוניסטית הוותיקה והגדולה ביותר בצפון אירלנד, אם כי השפעתה פחתה באופן דרמטי לאחר הסכם יום שישי הטוב (1998). היא הייתה מפלגת השלטון בצפון אירלנד מ-1921 עד 1972. למפלגה היוניוניסטית של אלסטר קשרים חזקים עם המפלגה השמרנית וחברי הפרלמנט הבריטי מטעמה נמצאים תחת רשות מצליף השמרנים בווסטמינסטר. מנהיגה של המפלגה בין השנים 1995–2005 היה דייוויד טרימבל, שב-1998 חלק בפרס נובל לשלום לצד ג'ון יום על חלקם בהרגעת הסכסוך בצפון אירלנד. בתחילת המאה ה-21 הדלדלה התמיכה במפלגה היוניוניסטית של אלסטר ובמהלך הבחירות הכלליות בבריטניה 2005 נפלה מההנהגה בצפון אירלנד והוחלפה במפלגה היוניוניסטית הדמוקרטית.
מצע המפלגה

ה-UUP קורא לשמור על האיחוד של צפון אירלנד עם בריטניה ולשמר על האזרחות הבריטית של תושבי צפון אירלנד. הוא מוכר בדרך כלל כמבטא פוליטי של פרוטסטנטים רבים ממעמד הביניים והמעמד הגבוהה בצפון אירלנד. אף על פי שמבנה ה-UUP משלב מגוון רחב של דעות פוליטיות, הוא שמרני מבחינה פוליטית, ושומר על קשרים חזקים עם המפלגה השמרנית בבריטניה. אולם יוזמות בריטיות בצפון אירלנד מאז 1972 צמצמו במידה מסוימת את הקשר ההיסטורי הזה. אף על פי שה-UUP שמרה על חברותה באיגוד הלאומי של היוניוניסטים השמרנים לאחר שהוטל שלטון ישיר של בריטניה בשנת 1972, החלטת ראש ממשלת הממלכה המאוחדת מרגרט תאצ'ר לחתום על ההסכם האנגלו-אירי משנת 1985 הביאה לנסיגה רשמית של המפלגה מהאיגוד הלאומי בשנה שלאחר מכן. אך בפברואר 2009 הסכימו ה-UUP והמפלגה השמרנית להתמודד בבחירות הבאות, בשנת 2010, על כרטיס משותף בשם "אלסטר שמרנים ויוניוניטסים - כוח חדש" (UCUNF).
תוצאות הבחירות לפרלמנט הבריטי בצפון אירלנד עם השנים בין 1997–2019.
הוקון השלישי, מלך נורווגיה

חותם המלך הוקון השלישי
הוקון סברסון (בנורדית עתיקה: Hákon Sverrisson, בנורווגית: Håkon Sverresson;‏ 1182 – 1 בינואר 1204) היה מלך נורווגיה מ-1202 ועד מותו.
הוקון הצעיר

הוקון הוקונסון הצעיר (בנורדית עתיקה: Hákon Hákonarson hinn ungi, בנורווגית: Håkon Håkonsson Unge;‏ 10 בנובמבר 1232 – 5 במאי 1257) היה בנו של הוקון הרביעי, מלך נורווגיה והחזיק בתואר מלך נורווגיה בכפיפות לאביו מ-1 באפריל 1240 ועד מותו. כינויו "הוקון הצעיר" ניתן לו כדי להבדילו מאביו, שלעיתים מכונה בהתאמה "הוקון הזקן".
חייו

הוקון נולד ב-ברגן כבנם השני של הוקון הרביעי ושל רעייתו, מרגרטה. אחיו הבכור מת בינקותו. ב-1239 מרד סבו מצד אמו, סקול ברודסון כנגד חתנו, המלך הוקון, והכריז על עצמו כמלך. מרד זו היה השלב האחרון במלחמת האזרחים הנורווגית. חלק מתגובתו של המלך הוקון למרידתו של סקול הייתה הכרזתו על בנו בן השבע הוקון כמלך-שותף. הכרזה זו התקיימה באספה שכונסה בנידארוס (טרונדהיים) ב-1 באפריל 1240. טקס ההכרזה חזר על עצמו באספה שכונסה בברגן ב-12 באפריל. באופן  זה קבע המלך הוקון לתומכיו את זהות יורשו במקרה שהוא עצמו ייפול בקרב כנגד סקול. הוקון המשיך בתהליכי דיכוי המרד וסקול עצמו נהרג בקרב מול אנשיו של הוקון ב-24 במאי אותה שנה.
מינויו של הוקון הצעיר כיורשו בכוח של המלך הוקון הזקן ציין שלב חדש באופן הניהול של סדר הירושה הנורווגי. להוקון הרביעי היה בן מבוגר יותר, בן בלתי חוקי, זיגורד, שבסדר הירושה בוצע דילוג עליו לטובתו של הוקון הצעיר. מהלך זה היווה שבירת מוסכמות קודמות, כאשר שאלת חוקיות לידתו של יורש הכתר לא היוותה שיקול לבחירתו.
למרות שהוא החזיק בתואר מלך, היה ברור שמעמדו של הוקון הצעיר כפוף לאביו. מעמד זה הודגש בטקס ההכתרה של הוקון הרביעי שהתקיים ב-1247, כאשר הוקון הצעיר נשא את הכתר בתהלוכה. הוא עצמו לא הוכתר.
ב-1251, באוסלו, נשא הוקון הצעיר לאישה את ריקיטסה, בתו של השליט בפועל של שוודיה, בירגר יארל, ואחותו של המלך הקטין, ולדמאר, מלך שוודיה. השידוך בין השניים היה תוצאה של פעילות הדיפלומטית של הוקון הרביעי ליצירת ברית בין נורווגיה לבין שוודיה, שהייתה מופנית בעיקר כנגד דנמרק. לזוג נולד בן אחד בשם סבר.
הוקון הצעיר לקח חלק בפעולות הצבאיות של אביו כנגד דנמרק ב-1256 ו-1257, כאשר הם המיטו חורבן על המחוז הדני הלנד (כיום מחוז שוודי). באביב 1257 נפל הוקון הצעיר למשכב כשעמד לצאת מקונגהאלה שבבוהוסלן לכוון אוסלו. הוא הפסיק את מסעו בטונסברג והתאכסן שם במנזר. על פי הסאגה הוא נבדק על ידי רופא ספרדי שהתלווה למשלחת דיפלומטית ספרדית שהייתה שם. בכל אופן, המחלה החמירה והוקון הצעיר מת בטונסברג ב-5 במאי 1257. גופתו נלקחה לאוסלו, שם הוא נקבר בקתדרלת הלווארד הקדוש.
המקור העיקרי אודות חייו של הוקון הצעיר היא הסאגה אודות אביו, שנכתבה על ידי סטורלה תורדארסון בשנות השישים של המאה ה-13. הסאגה מתארת את הוקון הצעיר  כ"בעל קומה ממוצעת, חטוב, בעל ארשת פנים נאה, עם שיער נאה ועיניים יפות. הוא היה גבר חזק, מהיר באופן בלתי רגיל וקל תנועה. הוא היה הרוכב הטוב ביותר בנורווגיה של אותה תקופה".
לאחר מותו שבה ריקיטסה לאביה בשוודיה. בנם הצעיר סבר נותר בנורווגיה עם סבו. לא נראה שהוא נחשב כיורש לכתר, שכן אחיו הצעיר של הוקון הצעיר, מגנוס, הוכרז כמלך ב-1257, לאחר מותו של אחיו. סבר מת בצעירותו בשנת 1261.
הנה ימים באים (שיר של אילנית)

"הנה ימים באים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.
על השיר

"הנה ימים באים" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-6 בפברואר 1978 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום העשרים. ב-27 במרץ עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-15 במאי, יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע בשיאו למקום השני. בדירוג השנתי של שתי התחנות דורג "הנה ימים באים" במקום העשירי.
השיר הפך לפופולרי ברשתות החברתיות, עקב ריקוד שרקד מריאנו אידלמן בתוכנית המציאות ״רוקדים עם כוכבים״.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1978)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1978)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1978)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1978)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (1978)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 10 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 10 |  |
הערות שוליים

↑  רגשות מעורבים באתר סטריאו ומונו
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 בפברואר 1978. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 27 במרץ 1978. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 15 במאי 1978. פזמונט
↑  המצעד השנתי של גלי צה"ל לשנת תשל"ח. פזמונט
↑  מצעד השנתי תשל"ח (1978), פזמונט
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: d971f4d7-6c58-4e45-879b-d01ce9d5941b
הקבינט של דנמרק

הקבינט של דנמרק (בדנית: regering) מהווה את הממשלה והרשות המבצעת של ממלכת דנמרק מאז 1848. הקבינט במדינה מובל על ידי ראש הממשלה, ומלבדו ישנם עוד כ-25 שרים. הקבינט מורכב בדרך כלל משרים משתי מפלגות או יותר המרכיבות קואליציה. למרות זאת, לאורך השנים פעלו גם ממשלות מיעוט.
השרים ממונים רשמית על ידי המלך. לעיתים הממשלות מכונות בציבור על שם ראש הממשלה או על שם המפלגות המרכיבות אותן.
מאז 21 באוגוסט 2019 ראש הממשלה היא מדה פרדריקסן, המובילה ממשלת מיעוט של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית. ממשלה זו מסתמכת על מספר מפלגות ליברליות וסוציאליסטית קטנות יותר, והיא ה-78 במניין מאז 1848.
הערות שוליים

↑  "Section 14". Constitution of Denmark. ICL. נבדק ב-7 בספטמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Danmarks nye regering er nu på plads: Se hele Mette Frederiksens ministerhold her". נבדק ב-21 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
הוקון השני, מלך נורווגיה

הוקון זיגורדסון (בנורווגית: Haakon Sigurdsson, היה ידוע גם בכינוי הוקון רחב הכתפיים - Haakon Herdebrei;‏ 1147 – 7 ביולי 1162) היה מלך נורווגיה מ-1157 ועד מותו תחת השם הוקון השני בתקופת מלחמת האזרחים הנורווגית.
חייו

הוקון נולד כבנו הבלתי חוקי של זיגורד השני. ב-1157 הוא נקבע כיורשו של דודו, אייסטיין השני, שהיה מלך שותף יחד עם אחיו, אינגה הראשון ואביו של הוקון. לאחר מותם של אייסטיין וזיגורד היה אינגה לשליט היחיד של נורווגיה.
תומכיהם לשעבר של זיגורד השני ושל אייסטיין השני התלכדו מאחורי הוקון וחידשו את מאבקם נגד אינגה בהנהגתו של זיגורד הברדסון מהדמרק. ב-3 בפברואר 1161 הובס אינגה ונהרג בשעה שהוביל את אנשיו לקרב נגד הוקון השני ליד אוסלו, לאחר שרבים מאנשיו בהנהגת גודרד אולפסון, ערקו לצדו של הוקון.
ב-7 ביולי 1162 נהרג הוקון השני בקרב סקן, לא הרחק מואויה שברומסדל. לאחר מותו של אינגה התלכדו תומכיו מאחורי האציל ארלינג סקקה ובנו, מגנוס החמישי, שירש את כסאו של הוקון השני.
מלחמת האזרחים

מלחמת האזרחים הנורווגית התמשכה על תקופה של 110 שנים. היא החלה עם מותו של זיגורד הראשון ב-1130 והסתיימה ב-1240 עם מותו של הדוכס סקול בורדסון. במהלך תקופה זו התנהלו כמה עימותים מוגבלים ברמות שונות של עצימות. הרקע לעימותים אלו היו סדר הירושה הנורווגי שהיה לא ברור, המצב החברתי והמאבק בין המלך לבין הכנסייה. במלחמה זו היו שתי סיעות שבתחילה לא היו ידועות בשמם, אך בסופו של דבר הן כונו ה"בגלר" וה"בירקביינר". סיעות אלו נסמכו בדרך כלל על מנהיג בובה שהיה בן למשפחת המלוכה או טוען לכתר.
הנה מה טוב

הנה מה טוב הוא מזמור יהודי.
פופולריות

הנה מה טוב ממשיך להיות מזמור פופולרי למספר ריקודי עם ישראלים והוא שיר נפוץ המושר גם על ידי ילדי גן בישראל ובתפוצות. הוא הוקלט על ידי מגוון אמנים כמו תיאודור ביקל, הוויברז, דלידה, מאיר פינקלשטיין, אישתאר, פרחי מיאמי, ג'ושוע אהרון והארי בלפונטה.
גם בני האבאיודאיה באוגנדה, הממלאים אחרי מצוות היהדות, שרים את השיר.
מילות השיר, מתורגמות לאנגלית, מהוות בסיס למספר מזמורים במוזיקה הנוצרית המודרנית, וכן בספרי פזמונים שונים.
פופולריות > גרסת פרחי מיאמי

גרסה אחת של הנה מה טוב היא עיבוד של ירחמיאל ביגון, מנהל מקהלת הילדים היהודית-אמריקאית פרחי מיאמי.
פופולריות > בבידור פופולרי

בסרט הטלוויזיה "פשיטה על אנטבה" משנת 1977, העוסק במבצע יונתן, יוני נתניהו וסמי ברג מובילים את סיירת מטכ"ל בשירת הפזמון בזמן שמטוס הקומנדו בדרך לחילוץ בני הערובה. הוא מנוגן גם במהלך כתוביות הסיום. השיר מופיע גם בסרט אירופה אירופה משנת 1990.
באחת הסצנות בסרט "החיפוש" בבימויו של פרד זינמן נראית קבוצת ילדים במחנה אונרר"א המתכוננת למסע לפלשתינה. הם נמצאים באולם בו תלוי על הקיר מגן דוד ותמונותיהם של הרצל וטרומפלדור תלויות על אחד הקירות ולאחר פקודה בעברית הם צועדים למשאיות בשירת "הנה מה טוב ומה נעים".
הערות שוליים

↑  Tanakh: The Holy Scriptures, Jewish Publication Society of America, 1985, JPS.org and at Sefaria.org http://www.sefaria.org/Psalms.133?ven=Tanakh:_The_Holy_Scriptures,_published_by_JPS
↑  Schieve, Catherine (2 בינואר 2019). "Trekking with Hine Ma Tov". Exploring Liturgy. נבדק ב-7 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Watts, Isaac (1851).  Melancthon Worcestor, Samuel (ed.). The Psalms, hymns, and spiritual songs of the Rev. Isaac Watts: To which are added, select hymns, from other authors; and directions for musical expression. Crocker & Brewster. p. 260.
↑  Tucker, Loui; Uggla, Joyce (2008). "Hineh Ma Tov" (PDF). Folk Dance Federation of California, Inc. נבדק ב-7 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Raid on Entebbe - Full Movie HQ (1977)". youtube.com. 13 באוקטובר 2019. ארכיון מ-2021-12-21. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 30f3ce9a-db2e-3ae9-b566-38ec7cc564de
הים של דיראק

הים של דיראק הוא מודל תאורטי של הריק כים אינסופי של חלקיקים בעלי אנרגיה שלילית. מודל זה הומצא על ידי הפיזיקאי הבריטי פול דיראק בשנת 1930, במטרה להסביר את האנרגיה השלילית האנומלית של מצבים קוונטים שנחזו על ידי משוואת דיראק עבור אלקטרונים יחסותיים (ולמעשה עבור כל פרמיון). הפוזיטרון, האנטי-חלקיק של האלקטרון, נהגה לראשונה בעצם כ"אלקטרון חור" במודל זה, זמן רב לפני גילויו בניסוי משנת 1932.
רקע

שורשי המחשבה אודות "הים של דיראק" נטועים בספקטרום האנרגיה של משוואת דיראק, שהיא הגרסה היחסותית של משוואת שרדינגר עבור פרמיונים, שניסח דיראק לראשונה בשנת 1928. הנוסחה התגלתה כמוצלחת במיוחד בחיזוי הדינמיקה של האלקטרון, אך טמנה בחובה תכונה מוזרה: לכל מצב קוונטי בעל אנרגיה E, ישנו מצב מנוגד בעל אנרגיה -E. דבר זה אינו מהווה קושי רב כאשר מתבוננים באלקטרון מבודד, משום שאנרגיה זו נשמרת ואנחנו יכולים שלא להציג אלקטרון בעלי אנרגיה שלילית. אף על פי כן, מקרה האנרגיה השלילית הופך מורכב יותר כאשר מאפשרים לאלקטרון להיות באינטראקציה עם שדה אלקטרומגנטי. במקרה זה האלקטרון יכול לרדת לרמות אנרגיה נמוכות יותר ויותר על ידי פליטת פוטונים, ומכיוון שאין חוסם תחתון לאנרגיות השליליות, התהליך יכול להימשך עד אינסוף. אולם, במציאות אלקטרונים בבירור אינם מתנהגים כך.
הפתרון שהציע דיראק

הפתרון של דיראק לבעיה התבסס על עקרון האיסור של פאולי, הקובע כי שני אלקטרונים אינם יכולים לחלוק מצב קוונטי זהה. דיראק הניח שהדבר אליו אנו מתייחסים כ"ריק", הוא למעשה מצב שבו כל רמות האנרגיה השליליות התמלאו, אך אף רמה אנרגיית חיובית לא. לפיכך, אם אנו רוצים להציג אלקטרון בודד אנו יכולים להניח כי הוא במצב אנרגיה חיובי, בזמן שכל מצבי האנרגיה השליליים כבר תפוסים. לכן, אפילו אם האלקטרון יאבד אנרגיה על ידי שחרור פוטונים רמת האנרגיה שלו אינה יכולה לרדת מתחת לאפס (או אפילו לא מתחת לאנרגיית המנוחה שלו mec2), משום שהרמות השליליות תפוסות (ואין רמות מותרות בין mec2- ל mec2).