stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממלא מקום

ממלא מקום (בראשי תיבות: מ"מ) הוא אדם המאייש משרה מסוימת באופן זמני, מסיבות שונות:
משום שהאדם המאייש משרה זו באופן קבוע נעדר זמנית.
משום שלממלא המקום אין את הכישורים הדרושים לאיוש תקני של המשרה.
משום שלגוף הממנה אין סמכות להעניק מינוי קבוע. בעת כהונתה של ממשלת מעבר בישראל היא נמנעת בדרך כלל ממינוי קבוע לתפקידים בכירים בשירות המדינה, ומסתפקת במינוי ממלאי מקום.
משום שהאדם שאייש משרה זו סיים את כהונתו, וטרם מונה מאייש קבוע אחר.
בדרך כלל איתור ממלא מקום נעשה כאשר נודע הצורך בו, אך במשרות מסוימות מוגדר דרך קבע ממלא מקום (למשל: ממלא מקום ראש הממשלה), והוא ממלא פונקציה זו בעת שמתעורר הצורך.
דוגמאות:
כאשר עובדת יוצאת לחופשת לידה מאוישת משרתה בידי ממלא מקום, עד לחזרתה מחופשת הלידה. מילוי מקום במקרים מסוג זה נעשה על ידי עובד מתוך הארגון או על ידי עובד זמני של קבלן כוח אדם.
כאשר עובד פרש מתפקידו וטרם הוחלט על עובד שיאייש משרה זו באופן קבוע, מאוישת המשרה על ידי ממלא מקום, עד לקבלת החלטה על המאייש הקבוע. ראו להלן על גישה זו במשרות שלטוניות בישראל.
כאשר יש צורך למנות עובד למשרה מסוימת, אך לעובד זה חסרים כישורים נדרשים, כגון השכלה או ותק, העובד מוגדר כממלא מקום, למשל "ממלא מקום ראש מדור הדרכה", וכאשר הוא משלים את הכישורים הנדרשים מוסרות המילים "ממלא מקום" מתוארו.
למשרות שלטוניות שונות מוגדר מראש ממלא מקום, למקרה שהנבחר או הממונה הקבוע למשרה שלטונית זו לא יוכל למלא את תפקידו. דוגמה: בסעיף 92 לחוקת רוסיה נקבע שבכל מקרה שבו נבצר מנשיא הפדרציה הרוסית למלא את תפקידיו, מבצע אותם באופן זמני ראש ממשלת הפדרציה הרוסית (ראו: ממלא מקום נשיא רוסיה).
במהלך שנת 2019, שבה כיהנה בישראל ממשלת מעבר, מונו ממלאי מקום לבכירים אחדים שכהונתם הסתיימה, ובהם ממלאי מקום למפכ"ל המשטרה, פרקליט המדינה, מנכ"ל משרד המשפטים ועוד.
ב-16 באוקטובר 2023 סיימה את כהונתה נשיאת בית המשפט העליון, אסתר חיות. כיוון שהוועדה למינוי שופטים לא התכנסה למנות מאייש קבוע אחר, נכנס לתפקיד ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון השופט עוזי פוגלמן, אשר עובר לתאריך פרישתה, כיהן כמשנה לנשיאת בית המשפט העליון. השופט יצחק עמית החליף את השופט עוזי פוגלמן כמ"מ נשיא בית המשפט העליון לאחר פרישתו של פוגלמן.
בחוק הישראלי

בהתאם לסעיף 23 לחוק יסוד: נשיא המדינה, כאשר נתפנה מקומו של נשיא המדינה וכל עוד נשיא המדינה החדש לא התחיל לכהן, וכאשר נשיא המדינה הפסיק זמנית למלא תפקידו ולהשתמש בסמכויותיו, ממלא מקומו הוא יושב ראש הכנסת.
סעיף 24 לחוק יסוד: הממשלה מסדיר את מעמדו של ממלא מקום שר. הסעיף מבחין בין שני מקרים: מילוי מקומו של שר שנעדר מן הארץ, ומילוי מקומו של שר שחדל לכהן או שנבצר ממנו זמנית מלמלא את תפקידו.
חוק יסוד: הממשלה מאפשר מינויו של שר שהוא חבר הכנסת לממלא מקום ראש הממשלה. כאשר נעדר ראש הממשלה מן הארץ מזמן ממלא מקומו את ישיבות הממשלה ומנהל אותן, וכאשר נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו, ממלא את מקומו ממלא מקום ראש הממשלה. בממשלה הנוכחית אין לראש הממשלה ממלא מקום רשמי.
סעיף 29 לחוק בתי המשפט קובע כללים למינוי ממלא מקום לנשיא בית המשפט העליון:
בהלכה

מפאת חשיבותו הגדולה של כהן גדול בעבודת יום הכיפורים בבית המקדש, דנה המשנה במינוי ממלא מקום לו:
שִׁבְעַת יָמִים קֹדֶם יוֹם הַכִּפּוּרִים, מַפְרִישִׁין כֹּהֵן גָּדוֹל מִבֵּיתוֹ לְלִשְׁכַּת פַּלְהֶדְרִין, וּמַתְקִינִין לוֹ כֹּהֵן אַחֵר תַּחְתָּיו, שֶׁמָּא יֶאֱרַע בוֹ פְסוּל.

רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר: "אַף אִשָּׁה אַחֶרֶת מַתְקִינִין לוֹ, שֶׁמָּא תָמוּת אִשְׁתּוֹ, שֶׁנֶּאֱמַר 'וְכִפֶּר בַּעֲדוֹ וּבְעַד בֵּיתוֹ' (ויקרא, ט"ז, י"ז) - בֵּיתוֹ, זוֹ אִשְׁתּוֹ."

אָמְרוּ לוֹ: "אִם כֵּן, אֵין לַדָּבָר סוֹף."
תחילת המשנה קובעת שמחשש שהכהן הגדול יימצא פסול למילוי עבודתו ביום הכיפורים, ממנים מראש כהן אחר כממלא מקומו. רבי יהודה אמר שכיוון שעל הכהן הגדול להיות נשוי, יש למנות ממלאת מקום גם לאשתו, שמא תמות. לכך התנגדו חכמים, בנימוק שאין לדבר סוף, כלומר ניתן לחשוש גם למיתת האישה השנייה וכך הלאה, אלא שפסלות של כהן היא אירוע סביר, ולכן יש להיערך לקראתו, ואילו מוות פתאומי של אשתו אינו אירוע סביר, ולכן אין צורך להיערך לקראתו.
ראו גם

יועץ המדינה
בתי הורודנא

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  1892 
 קואורדינטות:  31°47′12″N 35°12′46″E﻿ / ﻿31.786798487665°N 35.212675789927°E﻿ / 31.786798487665; 35.212675789927
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) בתי הורודנא(למפת ירושלים רגילה) בתי הורודנא(למפת הרי ירושלים רגילה) בתי הורודנא(למפת הרי ירושלים מוגדלת) בתי הורודנא
 
בתי הורודנא (נקראת גם: דמשק אליעזר) היא שכונת חצר ירושלמית חרדית זעירה, מצפון לשכונת מחנה יהודה ומדרום לשכונת רוחמה. השכונה הוקמה על ידי "כולל הורודנא", מוותיקי ה"כוללים" של העדה הפרושית.
היסטוריה > רקע

בשלהי המאה ה-19 החלה מגמה של ה"כוללים" בירושלים לייסד שכונות קטנות שבהן ישוכנו ללא תשלום אנשי הכולל. כך קמו שכונות כמו בתי אונגרין של כולל שומרי החומות, בתי ורשה של כולל ורשה, בתי זיבנבירגן של כולל זיבנבירגן, ועוד. גם "כולל הורודנא", שהוקם במחצית השנייה של המאה ה-19 ואיגד את המשפחות של יוצאו העיר הורדנא שברוסיה (כיום "גרודנו" בבלארוס), חפץ לרכוש דירות לשכן בהן את משפחותיו. בשנת 1879 רכשו ממוני הכולל חצרות בשכונת בית יעקב שהוקמה זמן קצר קודם לכן, אולם בתים אלו סיפקו מגורים למשפחות בודדות בלבד, ואילו כולל הורדנא מנה אז כמה מאות משפחות.
היסטוריה > הקמת השכונה

בשנת ה'תרנ"ב - 1892 רכשו ממוני הכולל הרב שמעון אליעזר כהנא והרב נחמן גדליהו ברודר, שטח של כ-1500 מ"ר מצפון לשכונת מחנה יהודה, בתמיכתם הכספית של יהודי הורודנא. בשטח זה נבנו בתחילה 20 דירות ובית כנסת. תוך זמן התמלאו כל הדירות, אך עדיין נותר צורך בדירות נוספות. ממוני הכולל פנו בשנית לקהילת הורודנא בבקשה לקבלת מימון, והשכונה הורחבה בעוד כעשר דירות. ארבע דירות נוספות הוקמו בתחילת המאה ה-20, ובכך הגיע מספר הדירות בשכונה ל-34 דירות, בשני מבנים ארוכים. באופן רשמי נקראה השכונה "דמשק אליעזר" על שם המייסד הרב שמעון אליעזר כהנא, אולם השם שנקלט ונמצא בשימוש עד היום הוא "בתי הורודנא".
מתחם בתי הורדנא שוכן בין הרחובות יוסף מיוחס, דוד ילין, שפת אמת ויהוסף שווארץ.
בית הכנסת ג"ן ירושלים

בית כנסת הוקם בשכונה מיד עם היווסדה. משכנו הקבוע הנוכחי של בית הכנסת (בקומה השנייה בצדו המזרחי של המבנה הדרומי, הכניסה מרחוב שווארץ 13) נבנה עם הרחבת השכונה בשנת ה'תרס"ה. הרב נחמן גדליהו ברודר שימש בו כגבאי (ואולי אף כרב), ובשנות ה-30 הוחלט לקרוא לבית הכנסת על שמו: "ג"ן ירושלים" (כשם ספרו ראשי התיבות של שמו גדליה נחמן). בבית הכנסת לוח זיכרון גדול לרב ברודר ולרעייתו. לאחר פטירתו בשנת 1940 החליפו כגבאי בית הכנסת (וכממונה כולל הורודנא) הרב יצחק רוזנטל, מייסד בית המדרש "בני ציון".
שנים רבות שימש כחזן בבית הכנסת הרב אברהם ברדקי, בנו של החזן ישראל בר-זכאי וחתנו של הרב פנחס אפשטיין.
במשך שנים רבות פעלה בבית הכנסת "ישיבת מתמידים" מסגרת לימוד לתלמידי "חדרים" שרוצים להמשיך את לימודם אחר הצהריים. כיום, בחלק משעות היום משמש בית הכנסת ככולל אברכים קטן.
בבית הכנסת מוצב שעון לפי "שעות ארצישראליות", כלומר שהיום מתחיל בשקיעת החמה ולא בחצות הליל, לצד שעון "רגיל".
אישים

רב השכונה היה החל משנת ה'תרס"ו היה הרב יונה ראם. לאחר פטירתו כיהן הרב ישעיהו זאב וינוגרד, ראש ישיבת הבחורים בישיבת עץ חיים ומחבר "שערי זיו". אחריו כיהן הרב זבולון חרל"פ. בשנת ה'תש"ך נתמנה הרב ישראל יעקב פישר לרב השכונה מטעם העדה החרדית, עד שנת ה'תשכ"ג. כיום ממלא את מקומו בנו הרב יהודה פישר.
עוד התגוררו בשכונה: הרב מרדכי דוד לוין, ראש ישיבת עץ חיים, הרב מרדכי רימר משגיח בישיבת טשעבין, הרב דב (בערל) מועד שהיה אחראי על העירובין בירושלים, הרב חיים שלמה רוזנטל (ממייסדי השכונה) ובנו הרב יצחק רוזנטל.
הרב אליעזר יהודה ולדינברג שהתגורר בשכונת בית יעקב, התפלל בבית הכנסת בבתי הורודנא.
לקריאה נוספת

יהושע בן אריה, ירושלים החדשה בראשיתה, יד בן צבי ה'תשל"ט, עמ' 266 - 268.
ראובן גפני, נוסח ירושלים, עמ' 131 - 141.
יעקב גליס, שכונות בירושלים: פרשת בנינה והתפתחותה של העיר החדשה שמחוץ לחומות, מהדורה רביעית, ירושלים תשמ"ח, עמ' 109.
הערות שוליים

↑  גדליה נחמן ברודר, גן ירושלים, באתר היברובוקס
↑  רפי כפיר, שעון ארץ ישראל בירושלים
↑  אין זה הרב זבולון חרל"פ שהיה דיין בבית דינו של מהרי"ל דיסקין (אביו של הרב יעקב משה חרל"פ) אלא נינו. ראו ידיעה על פטירתו: נפטר הרב ז. חרל"פ, הצופה, 24 בדצמבר 1969
↑  דרכי דוד עמ' 118
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012689066905171
קריסטלוגרפיה

קריסטלוגרפיה (מיוונית κρυσταλλος - קרוסטאלוס, קרח או חומר שקוף, המקור למילה קריסטל (גביש) + γραφειν - גרפין, לכתוב) מוגדרת כיום כמדע ניסויי העוסק בקביעת סידור האטומים במוצקים. על פי ההגדרה הקודמת קריסטלוגרפיה היא המחקר המדעי של גבישים.
בטרם פותחה הקריסטלוגרפיה המבוססת על עקיפה באמצעות קרני רנטגן, התבסס חקר הגבישים על הגאומטריה של גבישים. השיטה כללה מדידת הזוויות של פאות הגביש יחסית לצירי ייחוס תאורטיים (צירים קריסטלוגרפיים) וקביעת הסימטריה של הגביש הנבדק. מדידת הזוויות נעשתה באמצעות גוניומטר. מיקום כל פאה במרחב התלת-ממדי משורטטת על רשת סטריאוגרפית, כדוגמת רשת וולף או רשת למברט. כל נקודה על הרשת מסומנת בערכי אינדקס מילר שלה. השרטוט הסופי מאפשר לקבוע את הסימטריה של הגביש.
שיטות קריסטלוגרפיות תלויות כיום באנליזה של תבניות עקיפה המתקבלות כאשר קרינה מסוג כלשהו מכוונת על הדגימה הנבדקת. לא תמיד הקרינה היא קרינה אלקטרומגנטית, אף על פי שהשימוש הנפוץ ביותר הוא בקרני רנטגן. למטרות מסוימות נעשה שימוש בהקרנת אלקטרונים או נייטרונים, דבר המתאפשר בשל תכונות הגל של החלקיקים. קריסטלוגרפים (אנשים שעיסוקם בקריסטלוגרפיה) נוהגים לציין לעיתים קרובות את סוג ההקרנה בה השתמשו באמצעות מונחים כדוגמת עקיפה באמצעות קרני רנטגן, עקיפה באמצעות נייטרונים ועקיפה באמצעות אלקטרונים.
שלושת סוגי קרינה אלו מגיבים עם הדגימה בדרכים שונות. קרני רנטגן פועלות על האלקטרונים בקליפת הערכיות, בעוד שאלקטרונים הם חלקיקים בעלי מטען חשמלי ולכן מושפעים מסך כל פיזור המטען החשמלי הן של גרעין האטום והן של האלקטרונים הסובבים אותו. נייטרונים מתפזרים על ידי גרעין האטום בהשפעת הכוח הגרעיני החזק, אבל בנוסף, המומנט המגנטי של נייטרונים איננו אפס. משום כך הם מתפזרים גם בהשפעת שדות מגנטיים. בשל צורות התגובה השונות, שלוש צורות הקרינה מתאימות למחקרים קריסטלוגרפיים שונים.
היסטוריה של הקריסטלוגרפיה > קריסטלוגרפיה בעזרת קרני רנטגן

ב-1912 הצליחו אסיסטנטים באוניברסיטת מינכן (LMU) ליצור תבנית עקיפה של קרני רנטגן בהקרנה על נחושת גופרתית. בעל הרעיון לניסוי היה הפיזיקאי הגרמני מקס פון לאואה שזכה עקב כך בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1914. שנה אחר כך הצליח ויליאם לורנס בראג, פיזיקאי אנגלי יליד אוסטרליה, למצוא את הקשר בין המרחק שבין מישורי האטומים בגביש לבין הזווית שבין הכיוון המקורי של הקרניים המוקרנות לכיוונן של הקרניים המוחזרות, באמצעות נוסחה הקרויה כיום על שמו - חוק בראג ( n\lambda =2d\cdot \sin \theta \,). תגלית זו פתחה תחום חדש לחלוטין של מחקר המבנה הפנימי של החומר, הקרוי קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן. תגלית זיכתה את בראג בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1915.
עם סיום מלחמת העולם הראשונה התחדש המחקר הקריסטלוגרפי באמצעות קרני רנטגן. מכיוון שהייתה זו השיטה הטובה ביותר לפענח מבנים של מולקולות, בתנאי שניתן לגבשם, צצו מרכזים למחקר בשיטה זו בגרמניה, בשווייץ, בצרפת, בארצות הברית, ובייחוד בבריטניה. השימוש בשיטה לא הוגבל יותר למחקר מבנה מינרלים. מכיוון שניתן לגבש תרכובות אי-אורגניות, ואפילו תרכובות אורגניות החל פענוח המבנה המרחבי של תרכובות אלו בשיטה זו. תהליך הפענוח השתפר בעקבות גילויים וניסוחם של סדרת כללים וחוקים פיזיקליים, ועקב המצאת שיטות שקיצרו את הזמן הנדרש לפענוח המבנה. ב-1913 ניסח המינרלוג והקריסטלוגרף הצרפתי ז'ורז' פרידל את חוק פרידל המתאר תכונה של התמרת פורייה של פונקציות ממשיות. ב-1934 הציע ארתור לינדו פטרסון תבנית המשמשת לפתרון בעיית הפאזה הקרויה פונקציית פטרסון על שמו. פאול פטר אוואלד הציע קשר בין אורך הגל זווית העקיפה והסריג ההופכי הקרוי על שמו כדור אוואלד. עד המצאת המחשב היה צריך לבצע סדרה של חישובים מסובכים והומצאו שיטות לקיצור התהליך כדוגמת רצועות ביוורס-ליפסון.
השיטה אפשרה פענוח מבנה של המינרלים הטבעיים, סייעה במטלורגיה בפענוח המבנה של מתכות, ואפשרה פענוח של המבנה המרחבי של מולקולות רבות. מעל ל-99% ממבני המולקולות המתועדים במאגר המידע המבני של קיימברידג', מאגר מידע ממוחשב המכיל, נכון ל-2010, מעל ל-400,000 מולקולות קטנות, פוענחו באמצעות עקיפה בקרני רנטגן. בנוסף, השיטה הובילה להבנה טובה יותר של מהות הקשרים הכימיים, ובאמצעותה נתגלו סוגי קשרים רבים נוספים. הקריסטלוגרפיה הייתה השיטה העיקרית לפענוח המבנה המרחבי של תרכובות אורגניות, ובאמצעותה פוענחו המבנים של חומצות אמינו וחלבונים. ההצלחה הגדולה ביותר של הקריסטלוגרפיה הייתה ב-1953 שעה שפוענח המבנה המרחבי של ה-DNA באמצעותה. הקריסטלוגרפיה שימשה גם לפענוח מבנים ביולוגיים מורכבים כדוגמת נגיפים או הריבוזום.
התפתחות הענף הובילה באופן טבעי להתאגדות בין המדענים העוסקים בענף. האיגוד הבינלאומי לקריסטלוגרפיה הוקם בשנת 1948, והוא אחראי להוצאת כתב העת Acta Crystallographica (שעם השנים הוחלט שבשל כמות המאמרים הגדולה שהגיעה למערכת יש לפצלו, ונכון ל-2010 הוא כולל שישה כתבי עת שונים), להוצאת ספרים בתחום, ליזום תקינה של שיטות, מונחים ויחידות מידה, ולארגן כנס בינלאומי המתרחש אחת ל-3 שנים במדינה אחרת.
עדות לשימוש הנרחב בשיטה אפשר לראות במספר הגדול של זוכי פרס נובל בשל תרומתם לקריסטלוגרפיה או שתגליותיהם התבססו על הקריסטלוגרפיה, נכון ל-2011 מונה אתר האיגוד הבינלאומי לקריסטלוגרפיה 40 שמות של זוכים הקשורים לתחום.
תאוריה

בדרך כלל נוהגים ליצור הדמיה של עצם קטן מאוד באמצעות עדשות שבעזרתן ממקדים קרניים של האור הנראה וקבלת ההדמיה במיקרוסקופ. אורך הגל של האור הנראה (בין 4,000 ל-7,000 אנגסטרם) גדול בשלושה סדרי גודל מאורך קשר כימי טיפוסי ומהאטומים עצמם (בערך בין אחד לשני אנגסטרם). לפי כך, על מנת לקבל מידע על הגביש הנבדק חייבים להשתמש בקרינה בעלת אורך גל קצר יותר, כדוגמת קרינת רנטגן. השימוש באורכי גל קצרים אינו אפשרי במיקרוסקופ, משום שלא קיים חומר שממנו ניתן לייצר עדשות המסוגלות למקד קרינה מסוג זה. (בניגוד לטענה מקובלת זו השיגו מדענים הצלחה חלקית במיקוד קרני רנטגן בטבלת טבעות על שם פרנל (Fresnel zone plate) מצופה בזהב). שימוש בדימות מבוסס עקיפה נעשה שימוש באורכי גל קצרים מדי מכדי שניתן יהיה למקדם על מנת ליצור הדמיה, יש לשחזר את המבנה מתוך תבניות העקיפה.
גבישים הם החומר האידיאלי לניתוח מבנה של מוצקים, בשל מבנם המסודר מאוד והמחזורי הגורם לכך שבתבניות העקיפה שלהם מופיעים סימנים בולטים. פוטון יחיד של קרינת רנטגן העוקף עננת אלקטרון אחת לא ייצר אות חזק מספיק על מנת שציוד יוכל לחוש בו. לעומת זאת, קרני רנטגן מרובות העוקפות עננות אלקטרונים רבות, בערך באותו מיקום וכיוון יחסיים דרך הגביש, ייצרו התאבכות (בונה או הורסת) ולכן ייווצרו סימנים על תבנית העקיפה שניתן להבחין בהם, ולנתח מהם את מבנה הגביש.
צורת רישום

קואורדינטות בסוגריים מרובעים כדוגמת [100] מציינות כיוון (בחלל האמיתי).
קואורדינטות בסוגריים משולשים כדוגמת <100> מציינות "משפחה" של כיוונים שווי ערך בשל פעולות סימטריות. בדוגמה שניתנה, אם היא מתייחס למערכת הקובייתית, משמעותה [100], [010], [001], או הערך השלילי של כל אחד מכיוונים אלו.
אינדקסי מילר בסוגריים עגולים כדוגמת (100) מציינות מישור. במערכת קובייתית, האנך למישור  \ (hkl) הוא הכיוון  \ [hkl].
אינדקסים בסוגריים מסולסלים כדוגמת {100}. מציינים משפחה של נורמלים לכמה מישורים, השקולים זה לזה ביחס לפעולה של חבורת הסימטריה, כפי שהסוגרים המשולשים מתייחסים למשפחה של כיוונים.
טכניקה

כמה מהתרכובות שנחקרו בעזרת קריסטלוגרפיה, לדוגמה, חלבון, אינן מופיעות באופן טבעי כגבישים. לכן בדרך כלל נוהגים להשרות תרכובות אלו בתמיסה על מנת לאפשר להן להתגבש במשך ימים, שבועות, או חדשים באמצעות פעפוע (דיפוזיה) של אדים. טיפת תמיסה המכילה את המולקולות אותן רוצים לחקור, ממברנה וחומר מגבש נחתמים בתוך מכל יחד עם מאגר המכיל חומר היגרוסקופי (סופח מים). המים בתמיסה מפעפעים באיטיות למאגר ובהדרגה ריכוז החומר עולה ומתאפשרת יצירת גביש. אם הריכוז היה מתגבר בקצב מהיר יותר היו המולקולות שבתמיסה מתגבשות בצורת גרגרים חסרי סדר במקום הגביש המסודר המאפשר את המחקר.
החל מהרגע שנוצר מהחומר גביש ניתן לאסוף עליו מידע בעזרת הקרנת החומר. אף על פי שלאוניברסיטאות רבות העוסקות במחקר קריסטלוגרפי יש ציוד המייצר קרני רנטגן, נעשה בדרך כלל שימוש בסינכרוטרון כמקור לקרני רנטגן משום שהוא מייצר קרניים בעלות אורכי גל קצרים יותר, אשר מאפשרות קביעת דיפרקציה של מולקולה ברזולוציה גבוהה יותר. בנוסף, הסינכרוטרון פולט קרני רנטגן בעוצמה גבוהה הרבה יותר ולכן זמן איסוף המידע מתקצר בצורה משמעותית בהשוואה לשימוש במקורות רגילים הפולטים קרינה חלשה הרבה יותר.
יצירת תדמית מתבנית עקיפה דורשת מתמטיקה מורכבת ולעיתים תהליך חוזר ונשנה של "הכנת מודל ועידונו". בתהליך זה תבניות העקיפה החזויות של מבנה המודל ההיפותטי שנבנו מתמטית מושוות לתבניות העקיפה בפועל שהופקו מדגימת הגביש. במצב האידיאלי מציעים החוקרים כמה ניחושים ראשוניים שבתהליך עידון מתלכדים לאותו הפתרון. את המודלים משפרים עד שהתבניות החזויות שלהם תואמות את התבנית בפועל במידה הגדולה ביותר הניתנת ליישום מבלי לבצע תיקון רדיקלי במודל. זהו תהליך ממושך ומייגע שנעשה קל יותר כיום בעזרת השימוש במחשבים.
השיטות המתמטיות לאנליזה של המידע על העקיפה פועלות רק על "תבניות", המתקבלות רק אם הגלים עוקפים מערכים מסודרים, ולכן קריסטלוגרפיה ניתנת ליישום לרוב רק על גבישים, או מולקולות שניתן לגרום לגיבושן למטרת המדידה. למרות זאת, ניתן להסיק כמות מידע מסוימת על המולקולות בעזרת תבניות הנוצרות מסיבים ומאבקות, שאף על פי שאינם מושלמים כמו גביש מוצק מפגינים מידה מסוימת של סדר. מידת סדר זו מספיקה על מנת להסיק את המבנה של מולקולות פשוטות, או לקבוע באופן גס את המבנה של מולקולות מסובכות יותר (את מבנה הסליל הכפול של ה-DNA למשל הסיקו מתוך תבנית עקיפה של קרני רנטגן שנוצרה מדגימה סיבית).
קריסטלוגרפיה בהנדסת חומרים

קריסטלוגרפיה היא כלי שבו עושים חוקרים במדע החומרים שימוש תדיר. בגבישים בודדים קל לעיתים קרובות לראות בעין בלתי מזוינת את הסידור הגבישי של האטומים משום שהצורה הטבעית של הגבישים משקפת את המבנה האטומי. בנוסף, התכונות הפיזיות נקבעות לעיתים קרובות על ידי פגמים בגביש. הבנת מבני הגבישים הוא תנאי הכרחי חשוב להבנת פגמים קריסטלוגרפיים. לרוב, החומרים אינם מופיעים כגבישים בודדים, אלא כתצורה מרובת גבישים שבה שיטת תבניות עקיפה של אבקה משחקת את התפקיד החשוב ביותר בקביעת מבנה החומר.
כמה תכונות פיזיקליות נוספות נבדקות בעזרת קריסטלוגרפיה. לדוגמה, המינרלים בחרסית יוצרים מבנים קטנים שטוחים דמויי לוחית. ניתן לעוות חרסית משום שהחלקיקים דמויי הלוחיות יכולים להחליק אחד על גבי השני במישור של הלוחיות, ועם זאת הוא נשארים מחוברים בקשר חזק בניצב ללוחיות. ניתן לחקור מנגנונים מסוג זה בעזרת מדידות קריסטלוגרפיות של "המרקם הגבישי".
בדוגמה נוספת, כשמחממים ברזל הוא עובר התמרה ממבנה קובייה ממורכזת גוף (body-centered cubic או bcc) למבנה של קובייה ממורכזת פאה (face-centered cubic או fcc) המכונה אוסטניט. fcc הוא מבנה ארוז בצפיפות בעוד שה-bcc אינו כזה, דבר זה מסביר מדוע נפח הברזל קטן כשהתמרה כזו מתרחשת.
קריסטלוגרפיה שימושית בזיהוי מופעים, כלומר, כאשר מבצעים עיבוד כלשהו על חומר, לעיתים קרובות רצוי למצוא איזה רכיבים ואילו מופעים מצויים בחומר. לכל מופע יש סידור אופייני של אטומים. ניתן להשתמש בטכניקות כדוגמת עקיפה של קרני רנטגן על מנת לזהות תבניות הנוכחות בחומר, ומכך אילו מרכיבים מצויים בו (הערה: אין לטעות בין קביעת ה"מופעים" בתוך החומר לבין הבעיה הכללית יותר של "קביעת המופעים" המתייחסת למופע של גלים כשהם עוקפים מישורים בתוך הגביש, שהם שלב חשוב בפענוח תבניות עקיפה מסובכות).
הקריסטלוגרפיה כוללת גם את רשימת תבניות הסימטריה שיכולים להיווצר על ידי אטומים בגביש ומסיבה זו יש לה קשר לתורת הקבוצות ולגאומטריה. ראו חבורת הסימטריות.
ביולוגיה

עקיפה של קרני רנטגן היא השיטה העיקרית בקביעת המבנה המולקולרי של מקרומולקולות, בייחוד חלבונים וחומצות גרעין כגון DNA ו-RNA. למעשה מבנה הסליל הכפול של ה-DNA הוסק ממידע קריסטלוגרפי. המבנה הגבישי הראשון של מקרומולקולה פוענח ב-1958 (ג'ון קנדרו ועמיתיו), מודל תלת־ממדי של מולקולת המיוגלובין שהושג בעזרת אנליזה של קרני רנטגן. בנק מידע החלבונים (Protein Data Bank או בראשי תיבות PDB) הוא מאגר חופשי של מבני החלבונים ומקרומולקולות ביולוגיות אחרות. ניתן להשתמש בתוכנה הגרפית RasMol על מנת לדמיין מבנים ביולוגיים מולקולריים.
בקריסטלוגרפיה בעזרת אלקטרונים נעשה שימוש על מנת לקבוע כמה מבני חלבונים, בייחוד חלבוני ממברנה וקפסידים נגיפיים (הקליפה החיצונית של הנגיף).
מדענים ידועים בתחום

פרידריך מוס
פייר קירי
רנה ז'יסט אאיאי
ויליאם האלוס מילר
מקס פון לאואה
ויליאם הנרי בראג
ויליאם לורנס בראג
בוריס דלאוני (Борис Николаевич Делоне)
רוזלינד פרנקלין
רוברט הובר
דורותי קרופוט הודג'קין
מקס פרוץ
כריסטיאן בוק (Christian Bok)
עדה יונת
דן שכטמן
הערות שוליים

↑  Nobel Prize winners associated with crystallography
↑  הסבר בעברית מצוי במצגת בגלי אור מתוך אתר הטכניון
| כימיה |
| --- | --- | --- |
מילון מונחים של נוסחאות כימיות (אנ') • רשימה של ביומולקולות (אנ') • רשימת תרכובות אי-אורגניות (אנ') • הטבלה המחזורית
| אנליטית | כימיה אינסטרומנטלית • שיטות אלקטרואנליטיות • ספקטרוסקופיה (IR, ראמאן, אולטרה סגול, NMR) • ספקטרומטר מסה (EI, ICP, MALDI) • הפרדת חומרים • כרומטוגרפיה • קריסטלוגרפיה • אפיון חומרים • טיטור • כימיה רטובה • קלורימטריה • אנליזת יסודות |  |
| תאורטית | כימיה קוונטית • כימיה חישובית (כימיה מתמטית) • מידול מולקולרי • מכניקה מולקולרית • דינמיקה מולקולרית • מבנה מולקולרי (מודל VSEPR) |  |
| פיזיקלית | אלקטרוכימיה (ספקטרואלקטרוכימיה, פוטואלקטרוכימיה) • תרמוכימיה • תרמודינמיקה כימית • מדע של פני שטח • מדע קולואידים (מיקרומטריה) • קריוכימיה • סונוכימיה • כימיה מבנית • פיזיקה כימית (פיזיקה מולקולרית) • פמטוכימיה • קינטיקה כימית • ספקטרוסקופיה • פוטוכימיה • כימיית ספין • כימיה מיקרוגלית • כימיה של שיווי משקל • מכנוכימיה |  |
| אי-אורגנית | כימיה קואורדינטיבית • מגנטוכימיה • כימיה אורגנו-מתכתית (כימיה אורגנו-לנתנידית) • כימיה של צברים • כימיה של מצב מוצק • כימיה קרמית |  |
| אורגנית | סטריאוכימיה • כימיה אורגנית פיזיקלית • תגובה אורגנית • סינתזה אורגנית • אנליזה רטרו-סינתטית • סינתזה אננטיוסלקטיבית • סינתזה מוחלטת/סינתזה למחצה • כימיה של פולרנים • כימיה פולימרית • פטרוכימיה • כימיה קוולנטית דינמית |  |
| ביולוגית | ביוכימיה (ביולוגיה מולקולרית, ביולוגיה של התא) • ביולוגיה כימית (כימיה ביו-אורתוגונלית) • כימיה תרופתית (פרמקולוגיה) • כימיה קלינית • נוירוכימיה • כימיה ביו-אורגנית • כימיה ביו-אורגנו-מתכתית • כימיה ביו-אי-אורגנית • כימיה ביו-פיזיקלית |  |
| בין תחומי | כימיה גרעינית (רדיוכימיה, כימיה של קרינה, כימיה אקטינידית) • קוסמוכימיה/אסטרוכימיה/כימיה כוכבית • גאוכימיה (ביוגאוכימיה, פוטוגאוכימיה) • כימיה סביבתית (כימיה אטמוספירית, אוקיינוגרפיה כימית) • כימיה של חימר • קרבוכימיה • כימיה של מזון (כימיה של פחמימות, כימיה פיזיקלית של מזון) • כימיה חקלאית (כימיה של קרקע) הוראת כימיה (כימיה חובבנית, כימיה כללית) • כימיה חשאית • כימיה פורנזית (טוקסיקולוגיה פורנזית, כימיה שלאחר המוות) • ננוכימיה (כימיה סופרא מולקולרית) • סינתזה כימית (כימיה ירוקה, כימיית קליק, כימיה קומבינטורית, ביוסינתזה) • הנדסה כימית (סטויכיומטריה) • מדע החומרים (מטלורגיה, הנדסה קרמית, מדע הפולימרים) |  |
| ראו גם | היסטוריה של הכימיה • פרס נובל לכימיה • ציר הזמן של הכימיה (של גילוי היסודות הכימיים) • "המדע המרכזי" • תגובה כימית (קטליזה) • יסוד כימי • תרכובת • אטום • מולקולה • יון • כימיקל • קשר כימי • אלכימיה • מכניקת הקוונטים |  |
פורטל כימיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536082805171  BNE: XX525386  BnF: cb11958726f (data)  GND: 4033217-2  LCCN: sh85034498  NDL: 00565652  NKC: ph117214 
ניקולאוס סטנו הקריסטלוגרף הראשון
ארמניה הזקארידית

| --- | --- |


ארמניה הזקארידית (בצהוב) בשנת 1200 לערך
 ממשל
 משטר:  מלוכה
 שפה נפוצה:  ארמנית
 עיר בירה:  אני 40°30′27″N 43°34′22″E﻿ / ﻿40.50750°N 43.57278°E﻿ / 40.50750; 43.57278
 גאוגרפיה
 יבשת:  אירואסיה
 העיר הגדולה ביותר:  אני
 היסטוריה
 הקמה
 תאריך:  1201
 פירוק
 תאריך:  שנות השלושים של המאה ה-14
 ישות קודמת:   ארמניה הבגרטונית
 ישות יורשת:  האימפריה המונגולית
 
ארמניה הזַקארידית (בארמנית: Զաքարյան Հայաստան) הוא מונח המתאר את השטחים שניתנו בארמניה לנסיך זקאריד-מחארגרזלי כפייף על ידי תמר מלכת הממלכה הגאורגית המאוחדת.
היסטוריה

עם התמוטטות שושלת בגרטוני הארמנית נכבשה ארמניה, שלב אחר שלב, על ידי האימפריה הביזנטית, הסלג'וקים והממלכות המוסלמיות. במהלך המאה השתים עשרה נהנו הבגרטים מגאורגיה מתחיית שלטונם, והצליחו להתפשט לתוך שטחי ארמניה שהיו בשליטת המוסלמים. למרות קשיים בתקופת שלטונו של גיאורגי השלישי המשיכו ההצלחות גם בתקופת בתו תמר המלכה. הצלחות אלה נבעו בעיקר בזכות הגנרלים זאקארה ואיוואנה. בסביבות שנת 1199, הם כבשו את העיר אני (Անի) ובשנת 1201 נתנה להם תמר את העיר כפייף. בסופו של דבר הגיע שטחי הפייף לשטחי ארמניה שהיו בשליטת הבגרטים הארמנים.
כאשר הח'ווארזמים הגיעו לאזור, בשנת 1225, נשלטה העיר דווין (Դվին) על ידי איוונה הבא בימים, שנתן את אני לאחיינו שנשה (שאהאנשאה), בנו של זאקארה. דווין אבדה אבל הערים קארס ואני לא נכנעו.
אף על פי כן, כאשר המונגולים כבשו את אני, בשנת 1236, היה להם יחס ידידותי לזאקארידים. הם אישרו את שנשה כפייף על השטחים שהיו ברשותו ואף הוסיפו לו את הפייף של אבאג, בנו של איוואנה. מאוחר יותר, בשנת 1243, נתנו המונגולים את אהלאט לנסיכה תמתה, בתו של איוואנה.
לאחר כיבושה של אני בידי המונגולים, בשנת 1236, הפכו הזאקארידים לווסאל של המונגולים. צאצאיהם המשיכו להחזיק באני עד לשנות השלושים של המאה הארבע עשרה, כאשר הם נכנעו לעות'מאנים, כולל קרה קויאולו, שהפכו את אני לבירתם.
הערות שוליים

1 2 3 4  סטיוון סים, העיר אני: היסטוריה קצרה מאוד
1 2 3 4 5 6 7  ולדימיר מינורסקי (1953), מחקרים בהיסטוריה של הקווקז, עמ' 102-103, ISBN 0521057353
↑  אהלט - עיר היסטורית בנפת ביטליס שבטורקיה
↑  קרה קויאולו - פדרציה שיבטית של הטורקים ששלטה בארמניה, אזרבייג'ן בעבר הקווקז ובחלקים מעיראק