stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכל טאובר
ביוגרפיה

מיכל טאובר נולדה ב-30 באוגוסט 1980 באשקלון להורים שעלו מארצות הברית. כאשר היא הייתה בת שנה הם חזרו לארצות הברית והתיישבו בניו יורק. היא חתמה בקולומביה רקורדס ובסוני מיוזיק בגיל 17 והוציאה שלושה אלבומים, Sky with Stars, Coma ו-Lovesick.
בשנת 2005, כחלק מצוות ההרכב המוזיקלי של אופרת הסבון האמריקאית One Life to Live (אנ'), חלקה טאובר פרס אמי עם הצוות על הישגים בבימוי והלחנה מוזיקלית לסדרת דרמה. הצוות היה מועמד לפרס בשנים 2002, 2004, 2006 ו-2007. טאובר הייתה מועמדת לשיר המקורי הטוב ביותר עבור "Tissue Paper Wings" בשנת 2002.
בשנת 2018 היא ביצע כמה שירים בסרט "כאשר נפגשנו לראשונה".
ג'ינדאס (עמותה)

| --- | --- |
 פעילות:  פועלת לקידום ניידות חברתית באמצעות התחדשות עירונית בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של ישראל.
 משרד ראשי:  לוד
 יושב ראש:  עמיר בירם
 מנכ"ל:  אביטל בלונדר
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 https://jindas.org.il/
 
ג'ינדאס העמותה להתחדשות עירונית חברתית היא עמותה הפועלת לקידום מוביליות חברתית באמצעות התחדשות עירונית בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של ישראל. העמותה פיתחה ומובילה את תחום ההתחדשות העירונית החברתית בישראל.
ג'ינדאס יוזמת פרויקטי פינוי בינוי המשלבים דיור בר-השגה, בשילוב מעטפת חברתית הכוללת ליווי פרטני וקהילתי לתושבים ושדרוג השירות והתשתיות הציבוריות. ג'ינדאס הוקמה ב-2012 על ידי אביטל בלונדר. העמותה פועלת כיום בלוד, מגדל העמק, חיפה, אופקים, אשקלון וחצור.
העמותה שהחלה את פעילותה בלוד, קרויה על שם גשר ג'ינדאס בכניסה הצפונית ללוד.
דיור וניידות חברתית

למקום מגורי אדם יש השפעה משמעותית על יכולתו לניידות חברתית. דיור איכותי, בר השגה, קבוע, בשכונות מטופחות יכול לקדם הזדמנויות של תושבי השכונה כלפי מעלה. דיור בשכונות מוזנחות, בבניינים ישנים ולא מתוחזקים עשוי לעכב ניידות כלפי מעלה. משקי בית בעלי הכנסה נמוכה גרים לרוב בדיור שאין בו לפחות אחת או יותר מהתכונות הללו.
לאורך המאה הקודמת, בעלות על בתים נתפסה כדרך של משפחות פחות אמידות לצבור הון. אולם, מתחילת שנות האלפיים, משפחות צעירות מתקשות לרכוש דירה על בסיס השתכרות בלבד והצורך במשאבים נוספים עולה. הורשה הפוכת לכלי משמעותי במוביליות חברתית. הורשה של דירה בשכונות מעמד ביניים מקדמת או לכל הפחות את המובליות החברתית של היורשים ואילו דירות בשכונות של מעמד נמוך לא מאפשרת את הניוד החברתי.
בשנת 2019 יזמה עמותת ג'ינדאס, בשותפות עם קרן רש"י, ג'וינט ישראל ומשרד הרווחה, מחקר מקיף על הגורמים המשפיעים על מוביליות חברתית. תוצר המחקר הוא 'מפת הידע', המצביעה על 53 גורמים המשפיעים על ניידות חברתית. המחקר זיהה 12 גורמים המאפיינים לשכונה ובניהם תשתיות רעועות, זיהום אויר, שירותים ציבוריים וקהילתיים, מעורבות אזרחית, קבצות שווים מקדמת ועוד.
מודל הפעולה של ג'ינדאס

מודל הפעולה של ג'ינדאס פועל בשיתוף עם התושבים במטרה לקדם מוביליות חברתית בשכונות בפריפריה הגאוגרפית חברתית בישראל. מודל ג'ינדאס מכוון ליצירת מעטפת הוליסטית עבור ובשיתוף תושבי השכונה. העמותה מקדמת התחדשות עירונית כתהליך מחולל צמיחה והתפתחות כלכלית וקהילתית בשכונה, שמטרתו להחיות את המרחב העירוני הוותיק לצד החדש, לשפר את רמת השירותים המקומיים ולהגדיל את מלאי הדיור בכלל, ובר ההשגה בפרט. ג'ינדאס פועלת לקידום יציבות האוכלוסייה המקומית והוותיקה וליכולתה לצבור נכסים לאורך זמן כדי לקדם את המוביליות חברתית של התושבים.
מודל הפעולה של ג'ינדאס מבוסס על מודל אמריקאי שמוביל יזם הנדל"ן ריצ'רד בארון הפועל ב-30 שכונות ברחבי ארצות הברית.
מודל ג'ינדאס להתחדשות עירונית חברתית נשען על שבעה מרכיבים:
התחדשות עירונית ומיזמי בינוי-פינוי-בינוי - הובלה ליישום של מיזמי 'בינוי-פינוי-בינוי' במתחמים הנמצאים בתוך שכונות בפריפריה החברתית וגאוגרפית ואשר באופן רגיל אינם כדאיים כלכלית ליזמים פרטיים. לצורך כך, מגייסת ג'ינדאס את פער המימון ממקורות פילנתרופיים, השקעות אימפקט וממשלה.
קהילה - הקמת תשתיות קהילתיות בנות קיימא (כגון: ועדי בתים, ועדי שכונות, ועדת חינוך ועוד) סביב תהליך ההתחדשות העירונית כדי לחזק את הקהילות הקיימות ואת הקשרים ביניהן. ביצוע תוכניות חברתיות, הקמת מערך קהילתי תומך במתחם המיזם ובשכונה, תוך שימת דגש על הדיירים שגרו בשכונה לפני תהליך ההתחדשות העירונית. העמותה מקימה בכל שכונה מנהלת חברתית-קהילתית שמטרתה לסייע לתושבים בתהליכי בינוי הקהילה ולתת מענה לצרכים פרטניים של תושבים. מרכיב זה של המודל מבוסס על מיפוי צורכי התושבים.
מרחב ציבורי - חידוש גינות, פארקים ומבני ציבור והרחבתם תוך שיתוף גורם קהילתי מקומי בתהליכי התכנון.
שכירות בת השגה - מרכיב זה מיועד למניעת תהליכי ג'נטריפיקציה שהם נחלתן של שכונות שעברו תהליכי התחדשות עירונית. חלק מן הדירות תושכרנה לטווח ארוך ברמת מחירים שתאפשר לדיירים השוכרים המקומיים להישאר בקהילה. יתר יחידות הדיור תושכרנה במחירי השוק במטרה ליצור שילוב אוכלוסיות שיקדם מוביליות חברתית.
שיתוף קהילה - שיתוף הקהילה המקומית בתכנון הפרויקט מתוך תפיסה של העצמת הקהילה וכאמצעי למוביליות חברתית.
תחזוקה ושימור - תחזוקת המתחם ברמה גבוהה לאורך 20 שנות השכירות.
ליווי פרטני - בהתאם לצרכים הקהילתיים, תושבים המתגוררים במיזם הבינוי-פינוי-בינוי וחלק מתושביהשכונה יהנו מליווי פרטני שמטרתו לקדם את המוביליות החברתית-כלכלית של המשפחות.
מדיניות

ג'ינדאס קידמה מודל להתחדשות עירונית חברתית. מודל התערבות מכוון לקידום מוביליות חברתית בקרב אוכלוסיות מוחלשות באמצעות דיור ומאפשר התחדשות עירונית באזורים עם ערכי קרקע נמוכים ויצירת מוקד משיכה לאוכלוסיות ממעמד ביניים. כן הוא כולל מעטפת חברתית שמונעת את הדחיקה של האוכלוסייה הוותיקה המוחלשת בשכונה. בפברואר 2020, אימצה הרשות המשלתית להתחדשות עירונית את עקרונות המודל ויצאה בקול קורא למימון מיזמי התחדשות עירונית חברתית ב-40 מיליון שח. הקול הקורא זכו שתי עמותות ארץעיר שמובילה פרויקט התחדשות עירונית חברתית בשכונת קריית אליעזר בחיפה וג'ינדאס שפעולת בשכונת רמת אשכול לוד. מעבר למימון הממשלתי, נדרשת השקעה נוספת בפרויקטים של התחדשות עירונית חברתית והם מגיעים מפילנתרופיה והשוק הפרטי.
לקריאה נוספת

אביטל בלונדר, יש את תל אביב – ויש את כל השאר, באתר חדשות 13, 16 ביוני 2022
נעמה ריבה, מהפכת לוד: 86% מהעיר מתוכננים מחדש. "אין לזה אח ורע בישראל", באתר הארץ, 12 בספטמבר 2022
ארז רביב, ‏בנייה לפי צורכי התושבים: המודל של לוד, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 14 ביולי 2022
הערות שוליים

↑  Kriti Ramakrishnan, Elizabeth Champion, Megan Gallagher, and Keith Fudge, [https://www.urban.org/sites/default/files/publication/103472/why-housing-matters-for-upward-mobility-evidence-and-indicators-for-practitioners-and-policymakers.pdf Why Housing Matters for Upward
Mobility], urban.org, ‏January 2021
↑  הקשר בין מקום המגורים והמוביליותהבין דורית בשכר, באתר אגף הכלכלנית הראשית, משרד האוצר, ‏ינואר 2022
↑  How does the housing market affect wealth inequality?, Economics Observatory (באנגלית)
↑   גילי מלניצקי, אפשר להוציא את הילד מהשכונה, אבל האם אפשר להוציא את השכונה מהילד?, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2021
↑  שישי בעיר, אביטל בלונדר, מנכ"לית עמותת ג'ינדאס: "דירות שנמכרות ב-20% הנחה מתחת למחיר השוק, זה לא דיור בר השגה למרבית התושבים", באתר שישי בעיר | חדשות רמלה לוד - כל החדשות, כל העדכונים וכל האירועים, ‏2022-06-16
↑  Dashboard Archive, Urban Strategies Inc (באנגלית)
↑  לראשונה יושקעו 40 מיליון שקלים במימון מיזמי התחדשות עירונית חברתית, באתר הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, ‏24.2.2020
↑  לראשונה: המדינה תממן התחדשות עירונית-חברתית, באתר ynet, 11 בדצמבר 2019
↑  אורית דביר, סגן שר השיכון בלוד:"אני חסיד של התחדשות עירונית", באתר נדל"ן2, ‏2017-08-03
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ג'ינדאס (עמותה)".
ליאורה מוריאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1949 (בת 75 בערך) באר שבע, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  סילבר ספרינג 
 פעילות בולטת:  יו"ר אגודת הלהט"ב
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת מרילנד 
 מעסיק:  ג'רוזלם פוסט, דבר, אוניברסיטת מרילנד 
 
ליאורה מוריאל (באנגלית: Liora Moriel; נולדה ב-1949) היא עיתונאית, זמרת, כנרת, פמיניסטית ופעילה חברתית ישראלית שכיהנה כיושבת ראש אגודת הלהט"ב בשנים 1991–1993. הפיקה את פסטיבל המוזיקה הבינלאומי הראשון לנשים ע"ש ז'קלין די פרה, שנערך בבאר שבע.
ביוגרפיה

מוריאל נולדה וגדלה בתל אביב. בגיל 10 עברה עם משפחתה לקנדה. בגיל 19 עלתה לישראל לבדה. היא בעלת תואר ראשון בסוציולוגיה ובפסיכולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בגיל 30 הגיעה לבאר שבע ללמוד בבית הספר לאמנות. בשנות ה-90 עברה להתגורר במיתר עם בת הזוג שלה סוזן קירשנר.
בשנות ה-80 שימשה מוריאל כתבת ג'רוזלם פוסט בנגב וצלמת וכתבת בעיתון דבר בדרום.
בסוף יוני 1986 הפיקה את פסטיבל המוזיקה הבינלאומי הראשון לנשים שנערך בבאר שבע והוקדש ליצירות של מלחינות נשים מכל התקופות, הלאומים והז'אנרים.
מוריאל עמדה בראש העמותה לקידום החינוך והתרבות בנגב וכיו"ר ניהלה את "פסטינגב - פסטיבל בינלאומי למוזיקת עמים" שנערך בספטמבר 1990.
מוריאל ערכה את העיתון נתיב נוסף בין השנים 1991–1994.
בשנת 1991 הניחה מוריאל, כיו"ר אגודת הלהט"ב זר במוזיאון יד ושם, לזכר הקורבנות ההומואים שנרצחו בשואה. היא התבקשה לעזוב את המקום והזר הוסר. במסגרת שבוע הגאווה שנערך ביוני 1992 היא הגיעה בראש קבוצת פעילות ופעילים ליער להב לציון 13 שנים לנטיעת 3000 עצים ביער להנצחת להט"בים שניספו בשואה ובמלחמת העצמאות. בסוף דצמבר 1992 נפתח קו שירות חדש 056, לשיחות וייעוץ עם פסיכולוגים לאנשי הקהילה ומשפחותיהם.
בתקופתה כיו"ר האגודה, תוקן החוק לשוויון ההזדמנויות בעבודה, שנאסרה הפליה מחמת נטייה מינית, מד"א הכיר בזכותן של בנות זוג לסביות לצורך ביטוח דם ונערך ההפנינג הגאווה הראשון בישראל בגינת שינקין.
מוריאל לימדה בחוג לאנגלית באוניברסיטת מרילנד, שם קיבלה את הדוקטורט שלה בספרות על דמותו של היהודי בקולנוע ובספרות בארצות הברית בשנים 1927–1947.
מוריאל כתבה את הביוגרפיה של ברברה סטרייסנד באנציקלופדיה לנשים יהודיות באנגלית.
כיום חיה מוריאל עם קירשנר בסילבר ספרינג (אנ') במרילנד שבארצות הברית והן אמהות לזוג תאומים.
ספריה

מי ומה - נשים בישראל
הערות שוליים

↑  מרק סגל, אנשים השבוע - נשות המוסיקה, מעריב, 2 במאי 1986.
↑  חנה ידור, צלילים נשיים במדבר, מעריב, 18 ביוני 1986
↑  הגר רם, המדבר מתעורר - פסטינגב, חדשות, 7 בספטמבר 1990
↑  גבי ניצן, נעדרים 3000 עצים עם נטיות, חדשות, 30 ביוני 1992
↑  החיים מחוץ לארון - חדש: שירות טלפוני להומוסקסואלים ולסביות, חדשות, 29 בדצמבר 1992
↑  עדי יותם, תקדים: מד"א מכיר בלסביות כבנות זוג לצורך ביטוח דם, חדשות, 28 באוקטובר 1993
↑  לצאת מהארון בשינקין: האירוע ששינה את פני הקהילה הגאה, באתר טיים אאוט, ‏2018-05-30
↑  אימי גינצבורג, אישה עסוקה - מי היא, מה היא, מעריב, 31 באוקטובר 1989
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420927505171  LCCN: n80079073  VIAF: 33298773   WorldCat (עם VIAF): 33298773
עלא דקה

| --- | --- |

דקה, 2021
 לידה:  12 באוקטובר 1994 (בן 30) באר שבע, ישראל 
 שם לידה:  علاء الدقه 
 עיסוק:  שחקן, זמר
 מקום לימודים:  גודמן - בית ספר למשחק בנגב 
 פרופיל ב-IMDb
 
עלא דקה (בערבית: علاء دقه, תעתיק מדויק: עלאא דאה; נולד ב-12 באוקטובר 1994) הוא זמר ושחקן ערבי-ישראלי.
ביוגרפיה

דקה נולד וגדל בבאר שבע, למשפחה ערבית-מוסלמית. הוא בוגר כפר הנוער אשל-הנשיא שבדרום.
בין השנים 2012–2013 התנדב לשנת-שירות (כ"שין-שין"; ש"ש), בתנועת האמנים המחנכים של תנועת תרבות.
הוא השלים לימודי משחק בגודמן - בית ספר למשחק בנגב.
קריירה

לאחר מכן, החל לעבוד כשחקן בתיאטרון באר שבע.
הופעתו הראשונה על הבמה הייתה בשנת 2012, בתוכנית המציאות המוזיקלית "The Voice ישראל", בערוץ 2 של רשת.
בשנת 2016 שיחק בכמה סדרות וסרטים, בהם הסדרה "תאג"ד" בתפקיד חושחש, והסרט "מעבר להרים ולגבעות" בתפקיד עימאד - צעיר פלסטיני המקיים קשר רומנטי עם יפעת גרינבאום (מילי עשת).
בשנת 2017 שיחק בסרט הדרמה הקומית של צחי גראד "הבן-דוד" בתפקיד פאהד, גבר פלסטיני-מוסלמי המתחזה לשיפוצניק מנוסה, מכונה בשם הבן-דוד, שנחשד שתקף מינית נערה יהודייה (מאי סטמקר) ומשלהב את היצרים הלאומניים נגדו עד כמעט לינץ'. על תפקיד זה קיבל מועמדות לפרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר.
בשנת 2018 שיחק בסדרת הדרמה "המדרשה" ברשת 13, בתפקיד אלגאווי -מומחה לארגון חזבאללה.
בשנים 2019–2021 שיחק בכמה סדרות: "מונא" - בתפקיד ראני; "פמת"א" - בתפקיד ח'ליל ג'ועאני; "השוטר הטוב" - בתפקיד זיאד ; ובעונה השלישית של "פאודה" - בתפקיד מחבל חמאס שחוטף יהודייה ויהודי לעזה, בשאר חמדאן.
בשנת 2021 שיחק בסדרה "נאפס" של הוט. באותה שנה שיחק בסרטו של אבי נשר "תמונת הניצחון", בתור ח'ליף מפקד הכוח המצרי. בהמשך השנה היה מועמד לפרס אופיר בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בסרט זה.
בשנת 2022 שיחק בסדרת המתח המשטרתית בתור צאלח בין עבדאללה "ירושלים" של HOT, ובתור אמיר האח בבית החולים שיוצא פעמיים לדייט עם מורי (נעמי לבוב) בסדרה הקומדיה הרומנטית "בלאדי מורי" של yes.
בנוסף ב-2022 שיחק בתפקיד ראשי כמנהיג חוליית המחבלים ח'ליל בסרט הדרמת "סבוי", המבוסס על אירועים אמיתיים ועוסק בפיגוע במלון סבוי שהתרחש בשנת 1975 בתל אביב.
בשנת 2023 שיחק ב"אבירם כץ", בתור בן-הזוג של ד"ר אלישבע רומנו (מיטל רז); ובסדרת הדרמה "איסט סייד", בתור מחמוד נמירי – שתי הסדרות הללו שודרו בתאגיד השידור הישראלי, כאן 11. באותה שנה שב לשתף פעולה עם הקולנוען אבי נשר בסרט הדרמה הקומי "גן קופים", בתפקיד משנה בתור אמיר חדד שבקשר רומנטי עם מרגו מאי/גל שנער (סוזנה פפיאן).
הערות שוליים

1 2  משה אבוטבול, מציאות גזענית: מתמודד "דה וויס" נתקל בגזענות בדרך הביתה, באתר פרוגי, 25 באוקטובר 2015
↑  שי רגב, ‏הצד שלא הכרתם: "סבוי" של כאן 11 הוא הנקמה של כוכבה לוי, באתר מעריב אונליין, 9 בספטמבר 2022
הפלת מטוס F-117A בשמי סרביה

| --- | --- |

 תאריך:  27 במרץ 1999 
 גורם:  סוללת נ"מ מדגם S-125 נייבה של צבא סרביה
 קואורדינטות:  44°54′00″N 19°52′00″E﻿ / ﻿44.9°N 19.8667°E﻿ / 44.9; 19.8667
  (למפת סרביה מוגדלת) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי מיקום ההפלה(למפת סרביה רגילה) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי מיקום ההפלה
 
הפלת מטוס F-117A בשמי סרביה היה אירוע שהתרחש ב-27 במרץ 1999 במהלך מבצע כוח מאוחד. באירוע זה יחידת נ"מ של צבא סרביה שהפעילה סוללת נ"מ מדגם S-125 נייבה הצליחה ליירט מטוס קרב חמקן אמריקאי מדגם F-117 נייטהוק. הטייס נטש את המטוס והוצא מאזור הקרבות על ידי יחידות איתור וחילוץ.
ה-F-117 נייטהוק של חיל האוויר האמריקאי פותח בשנות השבעים, נכנס לשירות מבצעי בשנת 1983, ונחשף באופן רשמי לציבור בשנת 1988. הפעילות המבצעית הראשונה של המטוס התרחשה בשנת 1989 בפנמה, והוא נחשב לאחד ממטוסי הקרב המתקדמים והחזקים ביותר של החיל בזמנו. מנגד, כוחות ההגנה האווירית של מדינות יוגוסלביה נחשבו לנחותים וחסרי יכולת מבצעית כלשהי.
שלבי הפלת המטוס

ללא ידיעת כוחות נאט"ו, יחידות ההגנה האווירית ביוגוסלביה גילו שהן יכולות להינעל על מטוסים חמקניים מדגם F-117 בעזרת מערכות הנ"מ ה"מיושנות" שלהם בעזרת שינויים קלים. בשנת 2005, קולונל זולטן דני מסרביה אישר את הדבר בראיון, ורמז שיכולת האיתור הוכנסה למערכות על ידי שינוי אורכי-הגל שבהם התבייתו. בנוסף לכך, הסרבים הצליחו ליירט ולפענח שדר של נאט"ו וכך יכלו לפרוס את סוללות הנ"מ שלהם במקומות אסטרטגיים יותר.
ב-27 במרץ 1999 חטיבת ההגנה האווירית ה-250 של צבא יוגוסלביה, תחת פיקודו של קולונל זולטן דני, הפילה מטוס חמקן אמריקאי F-117 שמספר השלדה שלו הוא 82–0806 ונקרא בקשר "וגאס-31". הירוט בוצע בעזרת סוללת S-125 נייבה שהייתה גרסה של המערכת הסובייטית SA-3 שנמכרה ליוגוסלביה.
בשעה 08:15 לפי שעון סרביה, כאשר המטוס היה בטווח של כ-13 קילומטרים מן הסוללה, מספר טילים נורו לעברו. לדברי דורדה אניצ'יק, שהזדהה בשנת 2009 בתור החייל שירה את הטילים, הם ננעלו על המטוס כאשר היה מרוחק מהם 23 קילומטרים והפעילו את מערכת ההתבייתות למשך 17 שניות בלבד, כדי שמערכות דיכוי הגנה אווירית לא יאתרו את מיקומם. לפי ראיון שנערך בשנת 2007 עם קולונל דני, כוחותיו הצליחו לאתר המטוס לאחר שפתח את דלת מטען הפצצות שלו וכך גדלה חתימת המכ"ם שלו.
מטוס ה-F-117 אות הקריאה "וגאס-31" שהופל, הוטס על ידי לוטננט קולונל (סא"ל) דייל זלקו, טייס חיל האוויר האמריקאי שהשתתף במלחמת המפרץ וממוצא יוגוסלבי בעצמו. הוא הבחין בטילים מגיחים מטה מן העננים ופונים ישירות למטוסו. הטיל הראשון חלף לידו והרעיד מעט את המטוס אך לא התפוצץ. הטיל השני פגע בעוצמה חזקה במטוס והתפוצץ, נזק אותו קשות והוציאו מכלל שליטה. הפיצוץ היה גדול מספיק כך שמטוס תדלוק בואינג KC-135 סטרטוטנקר שהיה מעל בוסניה חזה בו.
זלקו נכנס לסחרור אווירי אינטסיבי שהפעיל על גופו כוחות ג'י רבים, והקשה עליו לתכנן מתי ללחוץ על ידית כיסא המפלט. לאחר שהמצנח שלו נפתח, הוא השתמש במכשיר הרדיו שברשותו והזעיק עזרה ממטוס ה-KC-135 שהיה בקרבתו. את שידור הקריאה לעזרה הוא ביצע בעודו נוחת לקרקע – איסור חמור לטייס קרב. הוא הבין שהשדר שלו יעבור בצורה הטובה ביותר בגובה רם, וכן היה בטוח שהכוחות היוגוסלביים ייקחו אותו בשבי ועל כן רצה למסור בקשר שהוא בריא ושלם לפני נחיתתו ארצה.
זלקו נחת בשדה דרומית לעיר רומה ובערך כקילומטר וחצי דרומית לכביש מהיר בעל ארבעה נתיבים. במהרה הוא התחבא בתעלת ניקוז שבה הבחין בנחיתתו מכיסא המפלט. משם הוא יכול היה להרגיש את גלי ההדף שנוצרו מהפצצות מטוסי B-2 על בלגרד. זלקו נחת כקילומטר וחצי מהאזור שבו התרסק מטוסו, וחיפוש מעמיק אחריו נערך על ידי חיילים יוגוסלביים, כוחות משטרה ואזרחים מקומיים. בשלב מסוים התרים אחריו היו מרוחקים ממנו כמה מאות מטרים בלבד בעודו התחבא בתעלה. זלקו חולץ מהאזור לאחר כשמונה שעות על ידי מסוק של כוחות איתור וחילוץ חיל האוויר האמריקאי. לדבריו של זלקו, נודע לו לאחר מכן שאם החילוץ היה מתעכב במספר דקות הוא כבר היה נלקח בשבי. על מטוסו נכתב הכינוי Something Wicked ("משהו מרושע") והוא השתתף ב-39 גיחות מבצעיות בעיראק.
חטיבת ההגנה האווירית ה-250 הצליחה ליירט מטוס קרב אמריקאי נוסף לאחר מכן. היה מדובר במטוס F-16 שהופל על ידם ב-2 במאי 1999. אלו היו ההפלות המוצלחות היחידות של החטיבה, מתוך עשרות גיחות הפצצה שנערכו מעל יוגוסלביה.
אחרית דבר

צילומים הראו שהמטוס התרסק במהירות נמוכה יחסית ובעודו הפוך, וכן שרוב שלדת המטוס נשארה שלמה. חלק מהריסות מטוס ה-F-117 שהופל מוצגות במוזיאון לתעופה בבלגרד, בעוד שחלקים אחרים נמכרו לרוסיה ולסין כדי שיוכלו לפתח טכנולוגיות חמקניות בעצמן. חתיכת גומי מן המטוס הוצגה כ"מזכרת" לעיתונאים בעת הלחימה ביוגוסלביה על ידי אחד ממנהיגי המחתרת הסרבית, ז'לקו רזנטוביץ' "ארקאן". מטוסי ה-F-117 הוצאו משימוש בחיל האוויר האמריקאי בשנת 2008.
זולטן דני, כיום בעל מאפייה בסרביה, ודייל זלקו שפרש משירות בחיל האוויר נפגשו לאחר התקרית ופיתחו יחסי חברות בשנים האחרונות.
בשנת 2001 יצא לאקרנים סרט בכיכובו של אוון וילסון המבוסס על תקרית ההפלה "מאחורי קווי האויב".
הערות שוליים

↑  הטייס מדבר על ההפלה
↑  ריאיון עם הסרבים על ההפלה
↑  מי הפיל את ה-F-117?
דייל זלקו, טייס המטוס שהופל
עלון תעמולה סרבי שהופץ לאחר ההפלה ובו נכתב "מצטערים, לא ידענו שמדובר במטוס חמקן"
פרחי לונדון

| --- | --- |
 מקום הקמה:  לונדון, הממלכה המאוחדת
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית, ישראל
 תקופת הפעילות:  1970 – 1978, 1988 – 1999
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית
 
פרחי לונדון (באנגלית: the London pirchim choir או The London School of Jewish Song) היא מקהלת ילדים מסוגת המוזיקה החסידית, שפעלה בין השנים 1970–1999 בלונדון, על ידי המוזיקאי, המלחין והמנצח יגאל צליק. המקהלה נחשבת לחלוצה ולפורצת דרך בתחום המוזיקה החסידית, ולאחת מיסודות הזא'נר החסידי העכשוי.
היסטוריה של המקהלה > תחילת הדרך

יגאל צליק, יליד דרום תל אביב שהיגר בנערותו עם משפחתו ללונדון, עבד בעיר כמורה ליהדות בבית ספר יהודי אך לא דתי בלונדון. לדבריו, שם זיהה את הצורך ביצירת מוזיקה יהודית דתית. לשם כך הוא אסף קבוצת ילדים וייסד את מקהלת 'פרחי לונדון'.
אלבום הבכורה של המקהלה יצא לאור בשנת 1970 בשם 'מה נאוו' והוא כלל 14 שירים שאת רובם הלחין צליק עצמו. על ההפקה המוזיקלית הופקד ג'פרי קריימר. שירים בולטים מתוך האלבום הם 'שמעו מלכים', 'המבדיל' (בלחנו של ג'פרי קריימר), כי הם חיינו (בלחנו של ש. גרוס) ו'יוונים' בלחן עממי.
האלבום התקבל באהדה רבה, ותוך זמן קצר הפכה המקהלה להצלחה מסחררת.
לקראת סוף שנת 1971 יצא אלבומם השני 'ברכי נפשי', גם כן בהפקתו המוזיקלית של ג'פרי קריימר. באלבום זה נכללו כמה להיטים הנחשבים עד היום כנכסי צאן ברזל במוזיקה החסידית, 'מראה כהן' ו'דרכך אלוקינו' שהלחין צליק ו'באין מליץ יושר' בלחנו של ג'פרי קריימר. שיר ידוע נוסף הוא 'יקום פורקן' בלחנו של ספנסר ליכטיג שאף מתארח לקטע סולו בשיר.
היסטוריה של המקהלה > שנות השיא

בשנת 1973 יצא האלבום השלישי שנקרא 'פרחי לונדון ותזמורת נגינה' ומוכר יותר בשם 'אשירה להשם'. באלבום נכללו להיטים רבים אשר מאפיינים עד היום את המקהלה. בין השירים ניתן למצוא את 'חמול', 'פדה בשלום', 'וכי ידיו של משה עושות מלחמה', 'מצא חן במדבר' 'לכו בנים' ו'אשירה להשם בחיי'. לדעת רבים מדובר באלבום המוצלח ביותר של המקהלה.
באותה שנה צליק פגש בלונדון בחור ישיבה בן 18 בשם יוסי גרין, צליק זיהה אצלו כישרון מוזיקלי וביקש ממנו שילחין שירים עבור המקהלה. גרין נענה להצעתו והלחין 3 שירים שהתפרסמו באלבום הבא. מאוחר יותר התפרסם יוסי גרין בזכות כשרון ההלחנה שלו והוא נחשב לאחד מגדולי המלחינים במוזיקה החסידית.
בשנת 1974 הקים צליק שלוחה ישראלית למקהלה, ובאותה שנה יצא האלבום 'פרחי ירושלים יד בזמר' בהפקתו של מונה רוזנבלום. גם באלבום זה נכללו כמה שירים המאפיינים את המקהלה, 'קן ציפור', 'נכספה', 'מציון באהבה לבני ציון' שכתב והלחין צליק, ואת 'הנה מה טוב' 'ואמרתם כה לחי' ולהיט האלבום 'קול ברמה נשמע' שהלחין יוסי גרין.
על העטיפה נכתב שיגאל צליק הלחין גם את השירים הללו ולא יוסי גרין, דבר שגרם למתיחות בין השנים. לאחר תקופה הם השלימו וחזרו לעבוד יחד.
בערך בשנת 1976 יצא לאור האלבום החמישי של המקהלה הנקרא 'London live' (לונדון בהופעה חיה) אלבום זה כשמו הוקלט בקונספט של הופעה כשבין השירים מושמעים דברי הסבר ומערכוני קישור. גם באלבום זה נכללו להיטים כמו 'למען אחי' (לחנו של אביעזר וולפסון), 'אחת שאלתי', 'אני מאמין' והלהיט הגדול 'שמע בני' בלחנו של ר' חיים בנט.
האלבום הבא יצא בשנת 1978 ונקרא בשם 'עשור לפרחי לונדון'. שירי האלבום הולחנו על ידי דודי רוזנברג ובעיבודים של ישראל לאם. בין השירים שהצליחו ניתן למצוא את 'המלאך הגואל', 'מודה אני', 'מזמור לדוד', 'ויתן לך', ו'ידיד נפש'.
באותה תקופה המקהלה כבר לא ממש התבלטה, היות שכבר פעלו ברחבי העולם מקהלות ילדים רבות כגון פרחי טורונטו, פרחי מיאמי, פרחי עמודי שש ועוד. גם פריצתו של הזמר מרדכי בן-דוד החלה באותן שנים. דבר זה הוביל ככל הנראה להחלטתו של יגאל צליק לקחת פסק זמן מתעשיית המוזיקה ולסגור את המקהלה.
היסטוריה של המקהלה > הקאמבק

לאחר עשור של הפסקה יגאל צליק החליט לפתוח מחדש את המקהלה, ובסיוע בנו יואל הוציא בשנת 1988 אלבום בשם 'לונדון חוזרת'. את רוב השירים הלחין יגאל עצמו ואת חלקם בנו יואל.
האלבום הבא יצא בשנת 1991 בשם 'The London school of Jewish song', ומוכר גם בשם 'אנעים זמירות'. באלבום זה הוא שב לשתף פעולה עם יוסי גרין שהלחין 5 שירים, וביניהם את 'אשת חיל', 'אלה ברכב' ו'step' שהולחן על מילותיו של יגאל צליק. שיר נוסף שזכה להצלחה הוא 'אנעים זמירות' בלחנו של יואל צליק. באותה שנה המקהלה התארחה במופע האסק 04. קטעים מהופעה זו נכנסו לאלבום האוסף 'דקות בלתי נשכחות' של מופעי האסק.
בשנת 1997 יצא אלבומם האחרון של המקהלה 'ונישא ברכה', או באנגלית 'Mama'. האלבום כלל 7 שירים חדשים ומחרוזת להיטים מהשנים הקודמות. שירים בולטים מתוך האלבום הם 'יהי החודש', 'ונישא ברכה' ו'אודה'.
המקהלה המשיכה להופיע כשלוש שנים אחרי צאת האלבום ולאחר מכן נסגרה.
הופעות

הופעותיה של המקהלה התאפיינו בכוריאוגרפיה ובתלבושות ייחודיות.
צליק עצמו נהג להופיע על הבמה יחד עם הילדים, כשאופן עמידתו ותנועותיו תפסו לא מעט פוקוס בזמן ההופעה.
השפעה

מקהלת פרחי לונדון נחשבת לפורצת דרך במוזיקה החסידית כיוון שעד להקמתה היו בודדים בציבור הדתי שעסקו במוזיקה. מסיבה זאת אנשים רבים זוקפים לזכותה של המקהלה את התפתחות הז'אנר החסידי.
בעקבות הצלחת המקהלה קמו לה מקהלות מתחרות רבות. ולאחר מספר שנים בהשראת המקהלה החלו גם קריירות סולו.
שירים רבים של המקהלה נחשבים ל'נכסי צאן ברזל'.
בתחנות הרדיו החרדיות מקובל להשמיע את השירים 'קן ציפור' בשבוע פרשת 'כי תצא' שבה מסופר אודות מצוות שילוח הקן, ואת השיר 'קול ברמה' בסמיכות לציון יום השנה לפטירת רחל אמנו.
בקיץ 2016 נערך בפתח תקווה מופע הצדעה למקהלת פרחי לונדון ביוזמתו ובהפקתו של חנן בר סלע ובניצוחו של יואלי דיקמן. באירוע הופיעו הזמרים יוסף חיים שוואקי, אברימי רוט,עמית ליסטוונד ועוזיה צדוק ששרו שירים נוסטלגיים של המקהלה.
קאברים

אברהם פריד מבצע את השיר 'מראה כהן' באלבום 'מעגל השנה'.
קאברים נוספים לשיר 'מראה כהן' בוצעו על ידי זמרים רבים באלבומים ופרויקטים שונים, וביניהם: א-ברען, האסק, קצב הלב, לשנה טובה עם ר' אלתר ועוד.
'מראה כהן' הוא שיר הנושא באלבומו השני של הזמר שלמה כהן.
מקהלת הילדים של יוסי גרין 'אידיש-נחת' מבצעת את השיר 'קול ברמה נשמע' באלבום 'שיר לעתיד לבוא'.
בוגר המקהלה הזמר דוד נדב מבצע את השיר 'פדה בשלום' באלבום 'מונה 3' ואת השיר 'באין מליץ יושר' באלבום 'מונה 5' בהפקתו של מונה רוזנבלום.
אברימי רוט מבצע את השיר 'לכו בנים' באלבומו 'זיץ'.
אברימי רוט הוציא כסינגל קאבר לשיר 'שמעו מלכים'.
להקת ענבי הגפן בניצוחו של רועי ידיד חידשה בקליפ יחד עם הזמר מנדי ג'רופי את השיר 'עולם הבא'.
בני פרידמן מבצע את השיר 'המלאך הגואל' באלבומו השני בסדרת אלבומי 'לחישות הלב'.
ארגון קרן השביעית הוציא קליפ בכיכובו של מוטי שטיינמץ, ששר מילים ביידיש שחוברו על הלחן 'באין מליץ יושר'.
הזמר אפרים מרקוביץ הוציא שיר בשם 'לוי היכן אתה' על המנגינה של 'למען אחי'.
דיסקוגרפיה

מה נאוו (1970)
ברכי נפשי (1971)
אשירה להשם\פרחי לונדון ותזמורת נגינה (1973)
פרחי ירושלים יד בזמר (1974)
London live (1976)
עשור לפרחי לונדון (1978)
לונדון חוזרת (1988)
The London school of Jewish song\אנעים זמירות (1991)
Mama\ונישא ברכה (1997)
בוגרים

בין בוגרי המקהלה בלונדון והשלוחה הישראלית שהמשיכו לעסוק במוזיקה ניתן למצוא את הזמר דדי גראוכר, האחים חיים ודוד נדב, הזמר מיכאל סקופסקי, הזמר עקיבא מרגליות, המוזיקאי דודי ליבוביץ והחזן ישראל רנד. נמנים עוד דמויות מפורסמות מבוגרי המקהלה שאינם מתעסקים במוזיקה כיום וביניהם הרב דניאל וולפסון.
הערות שוליים

↑  המלחין האגדי של פרחי לונדון, יגאל צליק הלך לעולמו, באתר "סרוגים", 21 באוקטובר 2024
↑  שיחת השבוע, באתר צעירי חב"ד
↑  יעקב גרודקה, במת המוסיקה • השירים האהובים של המלחין המיתולוגי חוזרים לבמה, באתר רדיו קול חי, ‏2016-02-11
↑  נתנאל לייפר, ‏אברימי רוט מחדש את הלהיט של פרחי לונדון, באתר כיכר השבת, 13 בפברואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 4f3ac874-5220-4900-a3b5-319c7072a8f7