stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיקרוסקופיה ברזולוציית-על
התקדמויות אחרונות במיקרוסקופיה ברזולוציית-על > הדמיית תאים חיים

אחד מהיתרונות של מיקרוסקופיית אור הוא היכולת ליצור הדמיה של תאים חיים. ישנן שתי דרישות עיקריות כדי לערוך הדמיית תאים חיים: יש לסווג את התאים, ולוודא שרזולוציית הזמן גבוהה מספיק כדי לעקוב אחרי התנועות בתא. השיטות ברזולוציית-על שיושמו עד כה, כוללות את שיטת תבנית העירור המרחבית ושיטת מיקום המולקולה היחידה. שתי שיטות ההדמיה איטיות באופן יחסי. האחרונה כרוכה בהכנסת גשושיות פלואורסצנטיות לתאים חיים, מה שמוסיף אתגר נוסף. עם זאת, מספר רב של חומרים התגלו כניתנים לשליטה על ידי אותות אופטיים, דבר שהקנה גמישות.
הדמיית תאים חיים בעזרת שיטת תבנית העירור המרחבית:
בגלל שהרזולוציה בשיטת STED גדולה הרבה יותר מאשר שימוש במיקרוסקופיה קונפוקלית, כך הזמן הדרוש לביצוע סריקה של דגימה גם הוא ארוך יותר בצורה משמעותית. באמצעות הגדלת זמן הסריקה והגבלת שדה התמונה למספר מיקרו-מטרים, הצליחו לצפות בתנועה בראונית של חלקיקים בגודל של מספר ננומטרים בקצב של 80 פריימים לשנייה. לאחרונה הצליחו מדענים לדמות נוירונים בהיפוקמפוס ולהבחין בתנועת שלפוחית סינפטית בודדה ברזולוציה של 60–80 ננומטרים.
הדמיית תאים חיים בשיטת ה-SMLM:
הדמיה ברזולוציית-על בשיטת ה-SMLM גם היא איטית יחסית, כיוון שהתמונה הסופית היא למעשה מפה של מיקומי הפלורופורים שהצטברו על פני מחזורים רבים. הדמיה ברזולוציה גדולה מגבול הדיפרקציה של חלבוני אדהזיה פוקליים(focal adhesion proteins) הושגה לאחרונה. בעזרת שימוש בחלבון פלואורסצנטי הניתן לשליטה באמצעות אותות אופטיים (EosFP), הצליחו לקבל הדמיה ברורה של החלבון פקסילין (Paxillin). רזולציית הזמן אשר הושגה הייתה בין 25–60 פריימים לשנייה, ובמהלך פרק זמן זה, הופעלו כ-103 פלורופורים בכל מיקרומטר מקובע, והושגה רזולוציה של 60–70 ננומטר. לאחרונה הצליחו להכניס חלבון פלואורסצנטי צהוב הניתן לשליטה לתוך תא בקטריה חי, דבר האפשר מעקב אחרי חלבון ה-MreB (אנ').
גשושיות פלואורסצנטיות יכולות להקל מאוד על מעקב אחר החלקיקים. בניגוד לניסויים קונבנציונלים של מעקב אחרי חלקיק יחיד, שבו מתבצע סיווג ומעקב רק אחר חלק קטן של המטרות, השימוש בגשושיות הפלואורסצנטיות מאפשרות לעקוב אחר מטרות בצפיפות גבוהה יותר. למרות שניתן להפעיל את הגשושיות רק בחלק קטן של המבנים בזמן נתון, לאחר מחזורי פעולה רבים מתקבלת מפה מפורטת של מסלולי החלקיקים. גישה זו שימשה לבדיקת קיומם של מיקרו-מבנים בממברנה על ידי בחינת תכונות המפה המרחבית של החלבונים בממברנה.
התקדמויות אחרונות במיקרוסקופיה ברזולוציית-על > הדמיה תלת־ממדית

מרבית המבנים התאיים הם תלת־ממדיים מטבעם, והיכולת לפענח מבנה תלת־ממדי מוגבלת על ידי המימד בעל הרזולוציה הנמוכה ביותר. מכאן נבע הצורך לפתח שיטות המאפשרות קבלת רזולציית על בשלושה ממדית.
הדמיה תלת־ממדית בשיטת ה-SMLM זו יושמה לראשונה באמצעות שיטת אסטיגמציה למיקום הצירים. בשיטה זו מוכנסת למכשיר עדשה גלילית, המאפשרת פוקוס שונה בכיווני x ו־y. כתוצאה מכך, התמונה המתקבלת מפלורופור יחיד הופכת לאליפטית, דבר המאפשר מדידה בו זמנית של המיקום הצירי שלה מפחיסות האליפסה, ואת המיקום הרוחבי ממרכז התמונה. שיטה זו הגיעה לדיוק רוחבי של ~ 25 ננומטר ודיוק צירי של ~ 50 ננומטר. תיאור מלא של מבנים ביולוגים, לדוגמה הדמיה מלאה של תאי יונקים, הושגו באמצעות שיטה זו.
יישום נוסף של הדמיה תלת־ממדית נעשה על ידי הדמיה על שני מישורים שונים, בהם האור הנפלט מהדגימה מפוצל ומגיע לאזורים שונים במצלמה. אורכי הדרכים השונות בהם עבר האור מאפשרים לקבוע את הקואורדינטות בציר Z, ובכך לקבל תמונה תלת־ממדית.
שיטה נוספת להדמיה תלת־ממדית היא שילוב של STORM עם הנדסת פונקציית ההתפלגות הנקודתית (PSF engineering): צורות ההארה של המולקולות הפלואורסצנטיות הבודדות המתקבלות במהלך הניסוי כוללות בתוכן אינפורמציה תלת־ממדית. שיטה זו כוללת אנליזה חישובית מתקדמת כדי לקבוע את מיקום המולקולות במרחב. בשיטה זו אין צורך לסרוק את נפח הדגימה כדי לקבל תמונה תלת־ממדית.
רמת הדיוק של מיקרוסקופיה ברזולוציית-על

שיטות מיקרוסקופיות מספקות יכולת לבחון את המבנה המרחבי של הדגימה ולראות כיצד הדגימה משתנה בזמן. הרזולוציה המרחבית ורזולוציית הזמן של הטכניקות קובעת באיזו רמת דיוק ניתן לראות את פרטי המבנה, ובאיזה מהירות ניתן לצפות בתהליך. כאשר מתקרבים לרזולוציות גבוהות, גורמים שונים מהווים בעיה ומורידים מהדיוק.
רמת הדיוק של מיקרוסקופיה ברזולוציית-על > הרזולוציה האופטית

הרזולוציה האופטית מהווה את היכולת הבסיסית של שיטות המיקרוסקופיה השונות לקבלת תמונת המבנים. ניתן להגדיר אותה כהיכולת להבחין בין שני מקורות נקודתיים קרובים. עבור שיטות תבנית העירור המרחבית, הרזולוציה האופטית מיוצגת על ידי הגודל האפקטיבי של ה-PSF. עבור שיטות ה-SMLM, הדיוק של קביעת מיקום הגשושיות הפלואורסצנטיות הוא העיקרון של מדידת הרזולוציה האופטית.
הרזולוציה האופטית בשיטת תבנית העירור המרחבית:
בשיטה זו, קבלת רזולוציית-על מושגת על ידי יצירת תחום עירור בעל ממדים הקטנים בצורה משמעותית מאשר גבול העקיפה. עבור STED לדוגמה, החדות של ה-PSF נובעת מדיכוי הזהירה של פלורופורים הממוקמים מחוץ למרכז הפוקוס. עם הגדלת עצמת הלייזר, האזור של דיכוי הזהירה מתרחב ומתקרב אל נקודת הפוקוס, אך הפלורופורים בנקודת הפוקוס אינם מושפעים ידי לייזר ה-STED אם עצמת הלייזר נשמרת על אפס בנקודת הפוקוס. באופן תאורטי, ניתן להגיע לרזולוציה מרחבית בלתי מוגבלת אם תבנית דלדול העצמה סביב נקודת הפוקוס אידיאלית.
בפועל, תבנית דילול העצמה היא לא אידיאלית, ויכולה לנבוע ממספר רב של גורמים, המגבילים את רמת הרזולוציה. לדוגמה, עצמת לייזר בנקודת הפוקוס של 1% מעוצמת השיא מאפשרת להגיע לשיפור של עד פי 7 ברזולוציה האופטית לעומת מיקרוסקופיה קונפוקלית, ואילו עבור עצמה של 0.1% בנקודת האפס ניתן להגיע לשיפור של עד פי 20 ברזולוציה. לעצמת הלייזר בנקודת בפוקוס יש חשיבות דומה גם עבור SSIM.
הסיבות השונות שגורמות לתבנית דלדול לא אידיאלית, כוללות פגמים במצב הלייזר, אברציה כדורית הנגרמת ממקדמי השבירה השונים, וגורמים נוספים.
רזולוציה אופטית בשיטת מיקום מולקולה יחידה:
בשיטה זו קבלה של רזולוציית-על מושגת באמצעות בדיקת המיקום של פלורופורים בודדים בדיוק גבוה. מספר הפוטונים הנאספים מכל פלורופור הוא הגורם העיקרי להגבלת הרזולוציה.
דרך קפדנית לאפיין את דיוק המיקום בשיטת ה-SLML הוא באמצעות בדיקת מיקום חוזרת של הפלורופורים הניתנים לשליטה. לחלופין אפשר לקבל את הדיוק מההתפלגות של המיקומים שנמדדו על ידי מספר רב של גשושיות במבנה מוגדר היטב, למשל משטח שטוח המאפשר למדוד את הדיוק בציר Z. עבור צבעי הציאנין, דיוק המיקום אשר התקבל באופן ניסיוני הוא ~ 20 ננומטר לרוחב. לעומת זאת, הרזולוציה התאורטית עבור צבעי ציאנין היא 6 ננומטר. סיבות אפשריות לפער בין הערך התאורטי לערך הנמדד הוא שה-PSF של הפלורופורים אינו פונקציה גאוסית מושלמת, התמונה המתקבלת מפלורופור רוטט אינה סימטרית עקב פליטה הנובעת מהדיפול של הפלורופור, גודלי הפיקסלים השונים במצלמה אינם זהים לחלוטין, יציבות המכשיר, ועוד. אם כן, צריך לקחת מספר רב של גורמים בחשבון בשביל להעריך נכונה את רזולוציית השיטה.
רמת הדיוק של מיקרוסקופיה ברזולוציית-על > גורמים המשפיעים על הרזולוציה המרחבית

הרזולוציה האופטית, כפי שפורט לעיל, מגדירה את הגבול של המבנה הקטן ביותר בו השיטה יכולה להבחין. כאשר עורכים הדמיה על דגימה ביולוגית, הרזולוציה האפקטיבית מושפעת גם ממספר גורמים נוספים הכוללים את צפיפות המדגם, והגודל הפיסי של הגשושית.
צפיפות המדגם:
במיקרוסקופיה ברזולוציית-על, הרזולוציה האופטית עשויה להתקרב לגודל של המרחק בין גשושיות פלואורצנטיות סמוכות, לכן צפיפות המדגם יכולה להיות גורם המגביל את הרזולוציה המרחבית האפקטיבית. הגבלה זו חלה על כל שיטות המיקרוסקופיה ברזולוציית-על. כאשר מספר המולקולות הממופות בדגימה אינו מספיק, מופיעים פגמים בתמונה, היכולים לגרום, לדוגמה, למבנה רציף להיראות כלא רציף.
ממדי הגשושיות:
גודלה של הגשושית מגביל את האופן שבו התמונה משקפת את המבנה בפועל. לדוגמה, עבור אימונופלואורסצנציה (אנ') בלתי ישירה (indirect immunofluorescence), קשירת הנוגדנים הראשיים והמשניים (Primary and secondary antibodies) מגדיל את הקוטר של המיקרוטובול מ-25 ננומטר ל-60 ננומטר. הפתרון האולטימטיבי של הבעיה היא שימוש בפלורופורים אורגנים, המגיעים לגודל של ~ 1 ננומטר, כך שהשפעתם על תמונת המבנה פחות משמעותית.
יישומים נוספים במערכות ביולוגיות

בנוסף למבנים ביו-מולקולריים שנבחנו, כגון DNA, שימוש בשיטות התוארו לעיל נעשה גם על מספר רב של מבניים תאיים.
הדגימה הנפוצה בה משתמשים לחקר המיקרוסקופיה ברזולוציית-על הוא שלד התא של יונקים, במיוחד המיקרוטובול. מבנים אחרים של שלד התא שצולמו עד כה כוללים סיבי אקטין של למליפודיום (Lamellipodium), סיבי ביניים של קרטין, נוירופילמנטים (Neurofilament) ועוד. הדמיות אלו מדגימות את היכולת של מיקרוסקופיה ברזולוציית-על להבחין ולהבדיל בין סיבים שונים בחלבונים, כמו כן להבין את המבנה התלת-ממדי של שלד התא בתאים של יונקים.
לאברונים שונים, דוגמת הרשתית תוך-פלזמית, ליזוזום ומיטוכונדריה נעשתה הדמיה בעזרת השיטות שתוארו. לדוגמה, בשיטת מיקום המולקולה היחידה, ניתן היה לקבל תמונה ברורה של צורת ההמיספירה של הקלטרין, אשר מופיעים רק ככתמים במיקרוסקופ פלואורסצנטי קונבציואונלי. בעזרת שימוש בשיטת STED ניתן לראות את הצורה החלולה של הממברנה החיצונית של המיטוכונדריה, ואת האינטראקציות שלהם עם המיקרוטובול.
ההדמיות בשיטות השונות של סוגי מבנים תאיים רבים מדגימות את היתרונות הרבים שיש למיקרוסקופיה ברזולוציית-על על פני מיקרוסקופיה קונבנציאונלית.
פטריק במפורד

פטריק ג'יימס במפורד (באנגלית: Patrick James Bamford; נולד ב-5 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן אנגלי המשחק כחלוץ בלידס יונייטד. על אף הצבתו בעיקר כחלוץ הוא יכול לשחק גם בתפקיד התקפי במרכז השדה.
קריירה

הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בנוטינגהאם פורסט, לאחר שלמד בתיכון בעיר והתאמן בקבוצת הנוער של המועדון. הופעתה הראשונה בבוגרים הייתה ב-31 בדצמבר 2011, וכעבור כחודש נרכש על ידי מועדון הצמרת הלונדוני, צ'לסי, תמורת סכום של 1.5 מיליון ליש"ט. במפורד לא זכה לשחק במשחק ליגה רשמי במועדון ויצא לסדרה של שש תקופות השאלה לאורך חמש שנים במועדונים מילטון קינס דונס, דרבי קאונטי, ומידלסברו (שם זכה בתואר שחקן השנה של הליגה השנייה - פוטבול ליג צ'מפיונשיפ). לאחר מכן היו לו השאלות נוספות בקריסטל פאלאס, נוריץ' סיטי וברנלי, לפני שעבר למידלסברו בשנת 2017, תמורת סכום שהוערך ב-5.5 מיליון ליש"ט.
במפורד הצטרף ללידס יונייטד ב-31 ביולי 2018 וסייע למועדון לזכות באליפות הליגה השנייה בשנת 2020 ולשוב לליגה הבכירה, הפרמייר ליג, לאחר היעדרות של 16 שנים. במהלך עונת האליפות והעלייה, תחת שרביטו של המאמן מרסלו ביילסה, הוא כבש 16 שערי ליגה. בשלושת משחקים הראשונים בעונת 2020/2021 בפרמייר ליג כבש שלושה שערים - אחד בכל משחק. ב-23 באוקטובר 2020 הבקיע שלושער בניצחון 0–3 על אסטון וילה בווילה פארק. ב-31 בינואר 2021 הבקיע שער אחד, בישל שניים ונבחר לאיש המשחק מטעם ה-BBC בניצחון קבוצתו 1–3 על לסטר סיטי. ב-8 בפברואר 2021 הבקיע את שערו ה-100 בקריירה, בניצחון לידס 0–2 על קריסטל פאלאס.
במפורד ערך את הופעת הבכורה שלו לעונת 2022/2023 ב-6 באוגוסט 2022, במשחק הראשון של העונה, בו ניצחה לידס את וולברהמפטון וונדררס בתוצאה 1–2. את שערו הראשון לעונה כבש ב-13 בינואר 2023, במשחק ההפסד לאסטון וילה, שהסתיים בתוצאה 1–2. ב-18 בינואר כבש צמד במשחק במסגרת הסיבוב השלישי של גביע ה-FA מול קארדיף סיטי, שהסתיים בניצחון קבוצתו בתוצאה 2–5.
לאחר נשירתה של לידס יונייטד לצ'מפיונשיפ בסיום עונת 2022/2023 החמיץ במפורד את פתיחת עונת 2023/2024 בשל פציעה. הוא שותף לראשונה כמחליף ב-30 בספטמבר 2023, בהפסד 1–3 לסאות'האמפטון. ב-1 בינואר 2024 הוא פתח בהרכב לראשונה מאז מאי 2023 וכבש את שערו הראשון לעונה בניצחון 0–3 על ברמינגהאם סיטי. ב-7 בינואר כבש שער שני ברציפות בניצחון 0–3 על פיטרבורו יונייטד, במסגרת הסיבוב השלישי של גביע ה-FA הוא נכנס כמחליף במשחק הראשון לעונת 2024/2025 ב-10 באוגוסט מול פורטסמות', שהסתיים בתיקו 3-3.
במפורד, שנולד באנגליה, ייצג פעם אחת את נבחרת אירלנד מתחת לגיל 18, ולאחר מכן החליף את נאמנותו הבינלאומית ושיחק במספר מהנבחרות הצעירות של אנגליה - עד גיל 18, עד גיל 19 ואף בנבחרת אנגליה בכדורגל עד גיל 21.
באוגוסט 2021 זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגליה, לקראת משחקיה במקודמות מונדיאל 2022 נגד הונגריה, אנדורה ופולין. ב-5 בספטמבר ערך במפורד את הופעת הבכורה שלו, כשפתח בהרכב במשחק מול אנדורה, שהסתיים בניצחון 0–4.
תארים

פוטבול ליג צ'מפיונשיפ: 2019/20
שחקן החודש בליג 1: אוקטובר 2013
השחקן המצטיין בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: 2014/2015
הערות שוליים

↑  אנגליה: לידס ניצחה 0:3 את אסטון וילה, שלושער לפטריק במפורד, באתר וואלה, 23 באוקטובר 2020
↑  Alex Bysouth, Leicester City 1 Leeds United 3, BBc Sport, 31 January 2021
↑  Michael Emons, Leeds United 2 Crystal Palace 0, BBC Sport, 8 February 2021
↑  Leeds United 2 Wolverhampton Wanderers 1, BBC Sport. 6 August 2022
↑  Emlyn Begley, Aston Villa 2 Leeds United 1, BBC Sport. 13 January 2023
↑  Michael Pearlman, FA Cup: Leeds hit five to cruise into fourth round - reaction, BBC Sport. 18 January 2023
↑  Southampton 3 Leeds United 1, BBC Sport, 30 September 2023
↑  Leeds United 3 Birmingham City 0, BBC Sport, 1 January 2024
↑  Peterborough United 0 Leeds United 3, BBC Sport, 7 January 2024
↑  Leeds United 3 3 Portsmouth, BBC Sport, 10 August 2024
↑  Patrick Bamford receives first England call-up but Greenwood misses out, the Guardian, 26 August 2021
↑  Phil McNulty, England 4–0 Andorra, BBC Sport, 5 September 2021
מחלת X

מבט מיקרוסקופי על נגיף SARS-CoV-2, שמעריכים כי הוא מחולל מחלת X הראשונה
מחלת X היא שם שטבע ארגון הבריאות העולמי בפברואר 2018 לייצוג פתוגן לא מוכר שעלול לגרום למגפה עתידית. בתגובה לכך אמר מנהל המכון הלאומי לאלרגיה ומחלות זיהומיות אנתוני פאוצ'י כי הרעיון של מחלת X יגרום לארגון הבריאות העולמי למקד את מאמץ המחקר במשפחות שלמות של נגיפים במקום בנגיפים בודדים, ועל ידי כך לשפר את יכולת התגובה להתפתחות בלתי צפויה.
בשנת 2020 עלו טענות כי נגיף SARS-CoV-2 הגורם למחלת קורונה, עומד בדרישות כדי להיות מחלת X הראשונה.
הרעיון

במאי 2015 התבקש ארגון הבריאות העולמי על ידי כמה חברות לנסח "תוכנית מחקר ופיתוח לפעולה למניעת מגפות" כדי לקצר את זמן התגובה בין התפרצות המגפה ליצירת החיסון או התרופה, על מנת למנוע מהמצב להפוך למצב חירום. עיקר המאמץ הופנה למחלות מסוג מחלה זיהומית מפציעה אשר היכולת למנוע אותה מצומצמת. על מנת לנסח את התכנית הזו, הורכבה קבוצה של מומחים מכל רחבי העולם שהתבקשו לנסח רשימה של עד עשר מחלות שצריך לתת להן עדיפות.
מאז 2015 הרשימה מעודכנת על בסיס קבוע, וכוללת באופן קבוע שמות מחלות ידועות כמו אבולה, קדחת הזיקה וסארס. כמו כן נכללו ברשימה גם שמות כמו קדחת לסה, נגיף מרבורג, קדחת השבר הסורי-אפריקני וזיהום נגיף ניפה.
בהודעה שהוציא הארגון ב-2018 נאמר כי "מחלת X מייצגת את הידיעה שהתפרצות בינלאומית נרחבת עלולה להיגרם מפתוגן שאינו ידוע כרגע שגורם למחלה בקרב בני אדם."
מועמדים להגדרה כמחלת X > זואונוסיס

בהודעה שהוציא ארגון הבריאות העולמי ב-2018 נאמר גם כי מחלת X עלולה להגיע ממקורות רבים הגורמים לדימום ואנטרו-וירוסים שאינם פוליו. עם זאת, הועלתה השערה כי המחלה עשויה להגיע מהעברה זואונוטית, ועל כך אמר ג'ון ארנה רטינגן מהארגון כי "זהו תהליך טבעי וחיוני שנכיר אותו ונתכונן אליו. זה כנראה הסיכון הגבוה ביותר.
מועמדים להגדרה כמחלת X > H7N9

בשנת 2018 הופיע זן חדש של שפעת העופות שקיבל את השם H7N9, הגורם לתמותה של 38%, שמועמד להיות מחלתX.
מועמדים להגדרה כמחלת X > קורונה

עם התפרצות נגיף קורונה בסוף 2019 ותחילת 2020 העלו מספר מומחים את הטענה כי מדובר במחלת X המדוברת. בתחילת פברואר 2020 טענה הווירולוגית הסינית שי זנג-לי ממכון ווהאן לווירולוגיה כי הקורונה היא מחלת X הראשונה. מאוחר יותר באותו חודש, כתבה מריון קופמאנס, ראש המחלקה למדעי הווירוסים באוניברסיטת ארסמוס ההולנדית בכתב העת המדעי Cell כי "בין אם זה ייכלל או לא, ההתפרצות הופכת במהירות לאתגר המגפה הראשון שמתאים לקטגוריית מחלתX."
מועמדים להגדרה כמחלת X > וירוסים סינתטיים/ נשק ביולוגי

אחת ההשערות שהועלו היא כי מחלת X עלולה להיגרם מנשק ביולוגי. בשנת 2018 נשאל רטינגן על נשק ביולוגי והסיכוי שיגרום למגפה בעקבות תאונה או פיגוע טרור, ובתגובה ענה כי לא סביר שמחלת X תתפרץ בשל נשק ביולוגי אך עם זאת הוסיף כי "ביולוגיה סינתטית מאפשרת ליצור וירוסים חדשים וקטלניים. במקרה כזה יש לך מחלה במקום בו אין יכולת התנגדות בקרב האוכלוסייה ובמצב כזה המחלה עלולה להתפשט מהר."
מועמדים להגדרה כמחלת X > מחלה בקטריאלית

אפשרות נוספת להתפרצות מחלת X מגיעה מצד חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה, וציינו את חיידק הזיבה כדוגמה לעמידות בפני אנטיביוטיקה.
בתרבות הפופולרית

בשנת 2018 עלתה במוזיאון לונדון תערוכה בשם "מחלת X: האפידמיה הבאה של לונדון?" לציון 100 שנים להתפרצות השפעת הספרדית.
הערות שוליים

↑  List of Blueprint priority diseases, ארגון הבריאות העולמי
↑  What is Disease X?, האקונומיסט, 23 במרץ 2018
↑  World Health Organization gets ready for 'Disease X', CNN, סוזאן סקוטי, 12 במרץ 2018
↑  שירות כלכליסט, האם הקורונה היא “וירוס X" המסתורי ?, באתר כלכליסט, 23 בפברואר 2020
1 2  2018 Annual review of diseases prioritized under the Research and, ארגון הבריאות העולמי, 7 בפברואר 2018
1 2 3    Paul Nuki; Alanna Shaikh, ‏'Disease X': Scientists put on alert for deadly new pathogen, The Telegraph, 10 March 2018
↑  One hundred years on from the Spanish Flu, we are facing another major pandemic, האינדיפנדנט, אנדרס ויטם סמית, 11 במרץ 2018
↑    Anne Gulland, ‏Disease X: could new strain of bird flu spark a global pandemic?, The Telegraph, 15 June 2018
↑  WHAT IS DISEASE X? DEADLY BIRD FLU VIRUS COULD BE NEXT PANDEMIC, ניוזוויק, אנדרו סקוטי, 15 ביוני 2018
↑    Anne Gulland, ‏Have Chinese researchers uncovered the new disease X?, The Telegraph, 9 January 2020
↑  Coronavirus: the huge unknowns, הגרדיאן, רובין מקי, 16 בפברואר 2020
↑  Coronavirus outbreak could be feared 'Disease X', says World Health Organisation adviser, סקיי ניוז, דייוויד מרקר, 25 בפברואר 2020
↑  What is Disease X?, פוקס ניוז, דייוויד ארו, 27 בפברואר 2020
↑  WHO hedges its bets: the next global pandemic could be disease X, the bmj
↑  [הטלגרף
↑  Queen Victoria's mourning dress among items in Disease X exhibition, הגרדיאן, אסתר אדלי, 7 בנובמבר 2018
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל

| --- | --- |
סמליל המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, בו מופיע איור של מבנה הגימנסיה הרצליה שההד הציבורי של הריסתו הוביל בסופו של דבר להקמת המועצה.
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 משרד אחראי:  משרד המורשת
 תאריך הקמה:  1984
 shimur.org
 
מועצה לשימור אתרי מורשת בישראל היא עמותה הפועלת לסייע בשיקום ופיתוח אתרים ומבנים היסטוריים בישראל, לעודד פעולות חינוך והסברה, מורשת והנצחה.
הקמת המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל

המועצה קמה בעקבות תיקון בחוק.
חוק העתיקות, תשל"ח 1978 קבע שיש להגן על אתרים שנבנו לפני שנת 1700. חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, תשנ"ח-1998, לא נתן מענה לאתרים שנבנו אחרי שנת 1700.
בשנת 1974 התקבל תיקון לחוק שהתייחס למבנים ואתרים אחרי שנת 1700, שהם בעלי חשיבות לאומית היסטורית בהתפתחות היישוב בארץ.
החברה להגנת הטבע קיבלה על עצמה את הטיפול בשימור אתרים שנבנו משנת 1700 ואילך, ובייחוד מסוף המאה ה-19, עם תחילת ההתיישבות היהודית בארץ.
לצורך הטיפול בתחום הספציפי של מבנים ואתרים, שאינו בתחום העיסוק והמומחיות של החברה להגנת הטבע, הממונה ליישום החוק, הוקמה המועצה בשנת 1984 ומאז 2008 היא פועלת כעמותה עצמאית.
מפגשה הראשון של המועצה לשימור נערך בירושלים ב-17 בדצמבר 1984. במפגש זה גם השתתפו גם נשיא המדינה (חיים הרצוג) שר החינוך והתרבות (יצחק נבון) ושר הקליטה (אהרן אוזן). במגילת היסוד שחיבר אליהו הכהן לקראת הכנס נכתבו סוגי האתרים בהם תעסוק המועצה[דרוש מקור].
נשיא המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל היה שלמה הלל, יו"ר הכנסת לשעבר. משנת הקמתה ועד שנת 2010 כהן כמנכ"ל המועצה יוסי פלדמן, אז החליפו בתפקיד עמרי שלמון. יהודה דקל, שהיה בין מייסדי המועצה, שימש כיושב ראש הוועד המנהל שלה עד מותו בינואר 2008. יושב ראש המועצה הוא אלוף במיל אורי אור.
עם הקמתה, בחרה המועצה את חזית הגימנסיה העברית הרצליה לסמלה.
סמל המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל

המועצה לשימור אתרים אימצה כסמלה את איור המבנה של הגימנסיה העברית הרצליה, שנבנה בשנת 1909 ושביולי 1959 נהרס כדי לבנות את מגדל שלום מאיר שהיה בזמנו הגבוה ביותר במזרח התיכון
ובישראל. ההריסה עוררה מחלוקת ציבורית על שאלת שימור זיכרון העבר לעומת הצורך בהתחדשות עירונית והמועצה לשימור אתרים אימצה לה לסמל את איור המבנה של גימנסיה הרצליה, כזיכרון לאותו מבנה היסטורי שנהרס ולצורך בשימור מבנים היסטוריים.
פעילות המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל

המועצה לשימור אתרים פועלת לשימור אתרים ומבנים היסטוריים ברחבי הארץ באמצעים וכיוונים שונים: משלב סקר אתרים; מניעת הרס ושימור מתחמים ומבנים היסטוריים; הכנת תוכניות שימור ושיקום פיזי- עצמאית או על ידי פניה לגורמים מקצועיים; העלאת מודעות ציבורית ומקצועית לערכי השימור; חינוך לשימור ולמורשת ההתיישבות.
המועצה שיקמה ומפעילה מספר אתרי ביקור ברחבי הארץ – בית ילין במוצא, מכון איילון ברחובות, אתר הפרדסנות על שם מינקוב ברחובות מרכז מבקרים בבית הספר החקלאי מקווה ישראל, מחנה המעפילים עתלית מרכז מבקרים תחנת רכבת העמק כפר יהושע, משטרת נהלל ההיסטורית, חצר כנרת ומוזיאון הרעות במצודת כ"ח.
בחירת האתרים לשיקום פיזי נעשית לפי אמות מידה שונות – על פי תוכניות עבודה, על פי תקציב נתון ועל פי הקריטריונים המפורסמים לאתרים.
נוסף לפעילות הליבה של שימור האתרים, המועצה משמשת ארגון-גג לכ- 200 אתרי ביקור ומקיימת פעילויות כגון השתלמויות לצוותי הדרכה וניהול, ייעוץ בשדרוג תצוגות ופעילות חינוכית, פעילות משותפת בחגים ומועדים ופרסום.
במסגרת הפעילות של המועצה כארגון-גג מקצועי נכללים כמה אתרים לאומיים: מוזיאון החאן בחדרה (המוכר גם כמוזיאון על פי חוק המוזיאונים), בית הביטחון במצפה גבולות, בית ש"י עגנון, מוזיאון העלייה הראשונה בזכרון יעקב (בית הפקידות).
פעילות השימור נעשית בהתאם לקריטריונים הבאים:
אתרים בעלי חשיבות לאומית – אתרים שהתרחש בהם אירוע היסטורי לאומי;
מבנים בעלי חשיבות מקומית – אתרים שהם חלק מההיסטוריה של היישוב;
אתרים המשמשים דוגמה לתרבות של חברה מסוימת, כמו דגמי ההתיישבות שנוצרו בארץ בעקבות העליות;
מבנה המשמש דגם לתרבות בנייה או בהקשר אחר של בנייה;
אתר שגרה בו דמות מפורסמת אשר פעלה להתפתחות היישוב, לדוגמה- בית ביאליק.
השלטים הכחולים

מרכיב של הפעילות בנושא החינוך לשימור ולמורשת וסימן ההיכר של המועצה הם השלטים הכחולים.
השלטים פותחו על ידי המועצה בהנחיית ועדת השרים לסמלים וטקסים באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20, במקביל להקמתה כעמותה עצמאית, כחלק מפעולות המועצה בתחומי החינוך, ההסברה, המורשת וההנצחה והם עוצבו במכרז.
לשלטים כאמצעי חינוכי- הסברתי שלושה מרכיבים:
התוכן - לא ידוע על מדיניות שפת הטקסט.
גודל השלטים - ישנם שלושה סוגי שלטים. הם נבדלים בגודל המכתיב את היקף האינפורמציה/ מספר המילים.
מיקום השלטים - הצבת השלטים ומיקומם תלויה בהחלטת בעל השטח/ הנכס ונעשית בשיתוף פעולה בין המועצה לבעל הנכס.
סיסמת המועצה היא "לגעת בעבר ולשמרו למחר".[דרוש מקור
המועצה זכתה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי בשנת תשע"א.
מבנים חשובים ששומרו או שוחזרו

גבעת הקיבוצים-מכון איילון
בית ליברמן
בית הרב קוק
אתר הפרדסנות ע"ש מינקוב
בית ויצמן
מוזיאון ההגנה
מוזיאון הפלמ"ח
תחנת הניסיונות של ניל"י בעתלית
מחנה המעפילים בעתלית ע"ש משה סנה
תל עמל - מוזיאון חומה ומגדל
בית שטרן
בית ילין (מוצא)
בית קדימה
ניצנים הישנה, יד לאישה הלוחמת
חצר כנרת
מצודת כ"ח
מצפה רביבים
בית המאירי
מצפה גבולות
מפעל המלח בסדום - מחנה העובדים (בתהליך שימור)
תחנת רכבת העמק בכפר יהושע
היכל התפילה של מיס קרי לבני שלוש הדתות, הר אורה
חדר האוכל בקיבוץ כפר מסריק
בית הכנסת במקווה ישראל
המוזיאונים לתולדות עיירות הפיתוח
מתחם רשות השידור בתל אביב
בית שאמי
ראו גם

דיני פניות ציבור בנושאי מורשת במשרדי מדינת ישראל
דיני פניות ציבור בנושאי תיירות במשרדי מדינת ישראל
אתר מורשת
תוכנית לשימור אתרים
שימור מבנים
לקריאה נוספת

מרדכי נאור ועופר רגב, מאה מקומות שמורים - מסע באתרי השימור של ישראל - (לזכרו של יהודה דקל), הוצאת ספריית יהודה דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2010.
עופר רגב (1993), ארבעים שנות פריחה.
אמנון בר אור, זמן שימור, הוצאת בבל, 2013
ראו גם

דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי מורשת
בעיית האמפתיה הכפולה

תמונה המתארת את תאוריית בעיית האמפתיה הכפולה - 2 הצדדים לא מסוגלים להבין אחד את השני בשל הבדלים בתקשורת ובתפיסת המציאות של שניהם. התיאוריה של דמיאן מכנה זאת "בעיית האמפתיה הכפולה"
בעיית האמפתיה הכפולה (באנגלית: Double empathy problem) היא תיאוריה פסיכולוגית וסוציולוגית שנטבעה לראשונה בשנת 2012 על ידי דמיאן מילטון, סוציולוג שחוקר אוטיזם. התיאוריה טוענת שיחסים חברתיים בין אוטיסטים לנוירוטיפיקלים היא מוגבלת יותר בשל חוסר בהבנה חברתית הדדית. בשל עובדה זו, אוטיסטים חווים קושי רב בהבנה ובפיתוח אמפתיה כלפי נוירוטיפיקלים, ונוירוטיפיקלים ירגישו את אותו הדבר כלפי אוטיסטים. הקושי בהבנה הדדית נובע מהבדלים בתקשורת, בתפיסה החברתית קוגניטיבית ובתפיסת החוויות השונה של שני הצדדים.
מחקרים מהשנים האחרונות הראו שרוב האוטיסטים מסוגלים ליצור קשרים חברתיים, לתקשר ביעילות, להזדהות בקלות, ולהראות הדדיות חברתית עם אוטיסטים אחרים. תיאוריה זו מאתגרת את הקונצנזוס הקיים, שבמסגרתה אוטיזם היא נכות נוירולוגית אשר פוגעת ביכולות התקשורת והרגש. תיאוריה זאת גם סותרת את תאוריית עיוורון הנפש ("Mind-blindness") שהציע הפסיכולוג הבריטי-יהודי סיימון ברון-כהן בסוף שנות ה-90, אשר טוענת שהתאוריה של התודעה לקויה בקרב אוטיסטים.
בעיית האמפתיה הכפולה קיבלה תמיכה ניכרת במחקרים מהשנים האחרונות ויש לה פוטנציאל לשנות באופן קיצוני את דרכי הטיפול באוטיסטים (בהיבטים של התערבות פסיכולוגית ופסיכו-חינוך). מחקרים של ברון-כהן משנת 2018 ו-2022, מאששים את תאוריית בעיית האמפתיה הכפולה.
דן אבן

| --- | --- |

 לידה:  1912 גרמניה האימפריה הגרמנית
 פטירה:  25 ביוני 1975 (בגיל 63 בערך) ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בהרצליה 
 תאריך עלייה:  1934
 מדינה:  ישראל 
 מספר צאצאים:  2 
 השתייכות:   ההגנה הצבא הבריטי הצבא הבריטי  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1934–1948 (כ־14 שנים)
 דרגה:   מייג'ור   אלוף
 תפקידים בשירות
 סגן ראש אגף התכנון ב"הגנה",  מפקד חטיבת אלכסנדרוני
 פעולות ומבצעים
 המרד הערבי הגדול  מלחמת העולם השנייה   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 בכיר בחברת החשמל, מנהל נמל התעופה בן-גוריון
 
אלוף דן אבן (שני מימין), לצידו של יגאל ידין ואלופים אחרים בצה"ל, צופה בתרגיל, 1960
דן אבן (1912 – 25 ביוני 1975) היה אלוף בצה"ל, מפקד חטיבת אלכסנדרוני ואחר כך מפקד חזית המרכז במלחמת העצמאות.