stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מישק
מישקים בריצוף > מישקים בריצוף אבן טבעית

מישקים בריצוף אבן טבעית או שיש מבוצעים בדרך כלל מתערובת של מלט וחול. לעיתים משתמשים ליצירת התערובת הזו במלט לבן המקנה לתערובת צבע צהבהב שדומה, לעיתים, לצבע האריחים.
מישקים בחיפוי קירות

תכנון ועיצוב המישקים בחיפויי קירות, תלויים בראש ובראשונה בחומר החיפוי. מישקים בחיפוי אריחי קרמיקה או חרסינה, מתוכננים ומבוצעים באותו אופן כמו מישקים בריצוף קרמיקה. 
כשמדובר בחיפוי אבן מבדילים בין חיפוי בסגנון מסורתי שמכונה בארץ "השיטה הרטובה" ובין חיפוי מודרני באמצעות עוגני מתכת שמכונה "השיטה היבשה".בשיטה מסורתית ממלאים את המישקים בתערובת של מלט וחול (כוחלה), או אפילו בתערובת של סיד וחול. שיטה מסורתית זו של מילוי מישקים, אינה מתאימה לשיטות החיפוי המודרנית ולכן, בהן בדרך כלל משאירים את המישקים ריקים.
הערות שוליים

↑  ראו תקן בריטי BS 75333 חלק שלישי
↑  ראו תקן ישראלי 2378 חלק 3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4018840-1  LCCN: sh85017782
שושלת טיודור (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזה פרסומית לסדרה
 סוגה:  דרמה היסטורית
 יוצרים:  מייקל הריסט 
 כותבים:  מייקל הריסט 
 שחקנים:  ג'ונתן ריס מאיירס סם ניל קאלום בלו הנרי קאביל הנרי צ'רני נטלי דורמר מריה דויל קנדי ניק דאנינג ג'רמי נורת'ם ג'יימס פריין ג'יימי קינג האנס מאטסון פיטר או'טול אנבל ווליס אלן ואן ספראנג ג'ררד מקסורלי מקס פון סידוב ג'וס סטון טמזין מרצ'נט לותייר בלוטו שרה בולגר מקס בראון טורנס קומבס דייוויד אוהרה ג'יימס גילברט ג'ואלי ריצ'רדסון
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת, קנדה
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  4 
 מספר פרקים:  38 
 הפקה
 מפיק:  ג'יימס פלין גארי האוסם
 מפיקים בפועל:  מייקל הירסט אריק פלנר טים ביוון בן סילברמן טרי וינברג שילה הוקין
 חברת הפקה:  Working Title Films 
 הפצה:  Sony Pictures Television, נטפליקס, הולו 
 אתר צילומים:  אירלנד 
 מוזיקה:  טרבור מוריס 
 אורך פרק:  55 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC Two CBC Television שואוטיים TV3 (אירלנד)
 תקופת שידור מקורית:  1 באפריל 2007 – 20 ביוני 2010
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שושלת טיודור (באנגלית: The Tudors) היא סדרת טלוויזיה בריטית-קנדית היסטורית בדיונית שצולמה באירלנד. הסדרה נוצרה על ידי מייקל הירסט, והופקה עבור חברת הכבלים האמריקאית שואוטיים. הסדרה, ששמה על שם בית טיודור, מבוססת באופן רופף על שלטונו של הנרי השמיני, מלך אנגליה.
תקציר העלילה > עונה 1

פרקים 1–10 (10 פרקים). החלה ב-1 באפריל 2007 והסתיימה ב-10 ביוני 2007.
העונה הראשונה של שושלת טיודור מתעדת את הקורות של שלטונו של הנרי השמיני שבו יעילותו בתור מלך עומדת למבחן על ידי קונפליקטים בין-לאומיים וכמו כן גם תחבולות פוליטיות בחצר המלכות שלו. בעונה זו מתוארים חיי הנישואין של הנרי עם המלכה קתרין וניסיונותיו להתגרש ממנה. הנרי מתאהב באן בולין שמבטיחה להוליד לו בן ובו בזמן מסרבת להתייחד עמו לפני החתונה. במקביל מסופר סיפורו של הקרדינל וולזי יד ימינו של הנרי. בסוף העונה וולזי מאבד את אמונו של הנרי עקב חוסר יכולתו להשיג לו אישור גירושין מהאפיפיור.
תקציר העלילה > עונה 2

פרקים 11–20 (10 פרקים). החלה ב-30 במרץ 2008 והסתיימה ב-1 ביוני 2008.
בעונה השנייה הנרי הוא ראש הכנסייה האנגלית, לאחר גירוש קתרין מאראגון, אן הופכת למלכתו החדשה של הנרי, אך הכישלון שלה להוליד להנרי יורש זכר גורם להנרי להפנות את תשומת לבו לג'יין סימור.
תקציר העלילה > עונה 3

פרקים 21–28 (8 פרקים). החלה ב-5 באפריל 2009 והסתיימה ב-24 במאי 2009.
העונה השלישית מתרכזת בשלטונה הקצר של ג'יין סימור ומציגה בפנינו את אשתו הרביעית של הנרי, אן מקליווס, ואשתו החמישית, קתרין הווארד. העונה מסתיימת עם הוצאתו להורג של תומאס קרומוול.
תקציר העלילה > עונה 4

פרקים 29–38 (10 פרקים). החלה ב-11 באפריל 2010 והסתיימה ב-20 ביוני 2010.
העונה הרביעית והאחרונה מראה את הנרי לקראת סוף ימיו כאשר הוא נושא לאישה את קתרין פאר אשתו השישית והאחרונה ומי שניסתה להשפיע על הנרי לאמץ את הגישה הפרוטסטנטית ולזנוח את הקתוליות לחלוטין. כמו כן מתוארת הפלישה לצרפת ב-1544 והחזרתן של הנסיכות מרי ואליזבת לסדר הירושה של המלכות. הפרק האחרון מסתיים כאשר הצייר הנס הולביין מצייר את דיוקנו המוכר של הנרי ה-8 ולאחר מכן מופיעות כתוביות המספרות מה קרה לאחר מותו של הנרי.
שחקנים

| דמות | שחקן |
| --- | --- |
הנרי השמיני: ג'ונתן ריס מאיירס
צ'ארלס ברנדון, הדוכס הראשון מסאפוק: הנרי קאוויל
אן בולין: נטלי דורמר
קתרין מאראגון: מריה דויל קנדי
ג'יין סימור: אניטה בריהם (עונה 2), אנבל ווליס (עונה 3)
תומאס קרומוול: ג'יימס פריין
תומאס בוליין, הרוזן הראשון מווילטשייר: ניק דאנינג
אן מקליווס: ג'וס סטון
תומאס מור: ג'רמי נורת'ם
תומאס קרנמר: הנס מאטסון
קרדינל תומאס וולסי: סם ניל
פאולוס השלישי: פיטר או'טול
קתרין הווארד: טמזין מרצ'נט
קתרין פאר: ג'ואלי ריצ'רדסון
אסטאס שאפווי: אנתוני ברופי
מרי בוליין: פרדיטה ויקס
תומאס וייאט: ג'יימי תומאס קינג
הבישוף סטיבן גרדינר: סיימון וורד
ויליאם קומפטון: כריס הולדן-ריד
הבישוף פישר: בוסקו הוגאן
הדוכס מבקינגהאם: סטיבן וודינגטון
הערות שוליים

↑  Bellafante, Ginia. "Nasty, but Not So Brutish and Short." The New York Times. 28 March 2008. Retrieved 1 August 2008.
↑  Gates, Anita. "The Royal Life (Some Facts Altered)." The New York Times. 23 March 2008. Retrieved 1 August 2008.
מספר רוסבי

בתיאור של מערכות מסתובבות במכניקת הזורמים, מספר רוסבי הוא גודל חסר ממד המתאר את היחס בין ההתמד לכוח קוריוליס במערכת. במערכת בה המהירות האופיינית היא  U, האורך האופייני הוא  L ותדירות קוריוליס היא  f=2\Omega \sin \phi , כוח קוריוליס הוא מסדר גודל של  \mathbf {u} \times \Omega \sim Uf וההתמד הוא מסדר גודל של  (\mathbf {u} \cdot \nabla )\mathbf {u} \sim U^{2}/L. מספר רוסבי הוא:
למספר רוסבי חשיבות רבה באוקיינוגרפיה ובמדעי האטמוספירה, שכן הוא קובע באילו תנאים יש להתייחס לסיבוב כדור הארץ בתיאור המערכת, ובאילו תנאים סיבוב כדור הארץ זניח.
המספר נקרא על שמו של המטאורולוג קרל-גוסטב רוסבי (אנ'), שחקר את השפעת סיבוב כדור הארץ (אנ') על מזג האוויר בין שנות ה-20 לשנות ה-40 של המאה ה-20. לפעמים נקרא המספר מספר קיבל, על שמו של איליה קיבל, שפיתח את התחום באופן מקביל בברית המועצות.
פיתוח

במערכת המסתובבת בתדירות קבועה, ותחת ההנחה שהצמיגות זניחה (מספר ריינולדס גבוה) משוואות נאוויה-סטוקס מקבלות את הצורה:
כאשר האיבר הראשון בצד שמאל הוא התאוצה, האיבר השני מייצג את ההתמד. האיבר הראשון בצד ימין הוא כוחות הנובעים מלחצים, השני מתאר את השפעת הגרביטציה, השלישי הוא כוח קוריוליס והרביע הוא הכוח הצנטרפיטלי הנובע מסיבוב המערכת וניתן להזנחה. מספר רוסבי מתאר את היחס בין ההתמד לכוח קוריוליס. עבור מספר רוסבי גבוה, ההתמד גדול בהרבה מכוח קוריוליס והשפעת כוח קוריוליס על המערכת זניחה. כאשר מספר רוסבי נמוך, המערכת נשלטת על ידי שילוב של ההתמד וכוח קוריוליס.
דוגמאות

התדירות האופיינית של סיבוב כדור הארץ היא מסדר גודל של  f=10^{-4}1/s.
לעיתים נטען כי כיוון סיבוב המים בכיור אמבט הוא עם כיוון השעון בחצי הכדור הצפוני ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי, טענה זו אינה נכונה, וניתן להראות זו באמצעות מספר רוסבי. המהירות האופיינית של המים בזרימה בכיור היא מסדר גודל של  U\sim 10m/s וגודל הכיור הוא מסדר גודל של  L\sim 1m לכן מספר רוסבי בכיור הוא  Ro={\frac {U}{Lf}}\sim 10^{5}\gg 1 כלומר חוק קוריוליס זניח, והזרימה נקבעת רק מאיבר ההתמד.
באופן דומה, עבור סופות טורנדו המהירות האופיינית של הרוח היא מסדר גודל של  U\sim 50m/s ורוחב הסופה הוא מסדר גודל של  L\sim 500m לכן מספר רוסבי עבור סופות אלו הוא:  Ro={\frac {U}{Lf}}\sim 10^{3}. כלומר מספר רוסבי הוא גבוה, לפיכך גרדיאנט הלחצים בטורנדו מתאפס על ידי הכוח הצנטריפיטלי של הטורנדו (להבדיל מהכוח הצנטריפיטלי הנובע מסיבוב כדור הארץ) שהוא הביטוי של ההתמד במערכת. זרימה כזו נקראת זרימה סייקלוסטרופית (cyclostrophic). העובדה שכוח קוריוליס במערכת זניח מובילה לכך שכיוון הסיבוב של הטורנדו תלוי רק בתנאי ההתחלה להיווצרותו, ולא במיקום הטורנדו על פני כדור הארץ, ובפרט בשתי ההמוספירות טורנדו יכול להסתובב עם ונגד כיוון השעון.
לעומת זאת, בשקעים ברומטרים מהירות הרוח היא מסדר גודל של  U\sim 10m/s והגודל האופייני של השקע הוא מסדר גודל של  L\sim 100-1000km=10^{5}-10^{6}m לכן מספר רוסבי הוא  Ro={\frac {U}{Lf}}\sim 0.1-1. כלומר כוח קוריוליס אינו זניח ויש לו חשיבת באיפוס גרדיאנט הלחצים. בפרט, עבור שקעים גדולים הרחוקים מספיק מקו המשווה, נקבל שמספר רוסבי קטן מאוד ואיבר ההתמד זניח, כך שכוח קוריוליס לבדו הוא שמאזן את גרדיאנט הלחצים; זרימה כזו נקראת זרימה גאוסטרופית (geostrophic). הלחץ במרכז השקע נמוך מהלחץ בשוליו כלומר גרדיאנט הלחץ מפעיל כוח על האוויר כלפי לב השקע. כדי לאזן את הכוח הזה נדרש שכוח קוריוליס ידחוף את הזורם אל מחוץ לשקע. לכן נקבל שהזרימה בחצי הכדור הצפוני היא נגד כיוון השעון, בעוד הזרימה בחצי הכדור הדרומי היא עם כיוון השעון.
בסופות ליד קו המשווה, תדירות קוריוליס קטנה מאוד, ולכן מספר רוסבי גדול מאוד והזרימה היא סייקלוסטרופית. זרימה כזו היא מאוד לא יציבה בקנה מידה גדול, ולכן רק לעיתים נדירות סופות נוצרות בקו רוחב נמוך מ-5 מעלות. מאז 1956 תועדו רק 17 סופות בקו רוחב נמוך מ-3 מעלות.
עבור מספרי רוסבי בתחומי ביניים,  Ro\sim 1 הזרימה מתקבלת כתוצאה משילוב של חוק קוריוליס וההתמד. זרימה כזו נקראת זרימה סייקלוגאוסטרופית (cyclogeostrophic)
הערות שוליים

↑  Coastal, estuarial, and harbour engineers' reference book, 1st ed, London: E & FN Spon, 1994, עמ' 16, ISBN 0-419-15430-2
↑  Boubnov, B. M., Convection in rotating fluids, Dordrecht: Kluwer Academic, 1995, עמ' 8, ISBN 0-7923-3371-3
↑  Kantha, L. H., Numerical models of oceans and oceanic processes, San Diego: Academic Press, 2000, עמ' 103, ISBN 978-0-08-051290-7
זרימת האוויר מסביב לשקע ברומטרי בחצי הכדור הצפוני. מספר רוסבי של המערכת נמוך, ולפיכך כוח קוריוליס משפיע על המערכת. כוח גרדיאנט הלחץ מיוצג על ידי חיצים כחולים, ותאוצת קוריוליס (הניצבת למהירות) מיוצגת על ידי החיצים האדומים.
מספר סטיוארט

מספר סטיוארט, מכונה גם פרמטר אינטראקציה מגנטית, הוא גודל חסר מימד מתחום המגנטו-הידרודינמיקה (MHD). מסומל באות N או S ומתאר את היחס בין הכוחות האלקטרומגנטים לכוחות האינרציה (כוחות האווירודינאמים) על זורם. המספר מאפשר להעריך את גודל השפעת הכוחות המגנטים על זרימה מוליכה חשמלית כמו בזרימת פלזמה.
נוסחאות

B – שדה מגנטי
Lc – אורך אופייני
σ – הולכה חשמלית
U – מהירות אופיינית
ρ – צפיפות החומר
Ha – מספר הארטמן
Re – מספר ריינולדס
ראו גם

מגנטו-הידרודינמיקה
לקריאה נוספת

R. Moreau: Magnetohydrodynamics (= Fluid Mechanics and its Applications. Vol. 3). Kluwer Academic Publishers, Dordrecht u. a. 1990, ISBN 0-7923-0937-5, S. 127.
P. A. Davidson: An Introduction to Magnetohydrodynamics. Cambridge University Press, Cambridge 2001, ISBN 0-521-79149-9, S. 97.
הערות שוליים

↑  strong mhd-interaction in hypersonic flows near bodies
↑  MAGNETOGASDYNAMIC EFFECTS IN THE FLOW BEHIND A SPHERE 1964
↑  D. Lee; H. Choi (2001), "Magnetohydrodynamic turbulent flow in a channel at low magnetic Reynolds number", Journal of Fluid Mechanics, vol. 439, pp. 367–394, doi:10.1017/S002211200100462
מפלגת שלטון

מפלגת השלטון או מפלגה שלטת במערכת פרלמנטרית דמוקרטית היא המפלגה או הקואליציה הפוליטית הנוכחית של הרוב בפרלמנט, המנהלת את ענייני המדינה.
במערכת פרלמנטרית, הרוב ברשות המחוקקת זהה עם מרכיבי הרשות המבצעת, הממשלה. ברפובליקה דמוקרטית מפלגת השלטון היא מפלגתו של הנשיא הנבחר הממונה על הרשות המבצעת של הממשלה. במערכת רפובליקנית ייתכן שמפלגת הנשיא תהיה במיעוט ברשות המחוקקת.
מפלגת שלטון משמשת גם לתיאור מפלגתן של מדינות בעלות מפלגה אחת, כמו המפלגה הקומוניסטית של סין ברפובליקה העממית של סין.
במניפסט הפוליטי שלו "הספר הירוק", תקף מנהיג לוב מועמר קדאפי את יכולתה של מפלגת השלטון. הוא השתמש בה כבסיס להתנגדותו לפוליטיקה החד מפלגתית. זוהי דוגמה לשיטות ורציונל שהדיקטטורות תומכות בהקמת חברה מונוליטית בלתי משתנה, שלטון רודני ואוטוקרטיה, ללא הזדמנויות של ממש להשתתפות האוכלוסייה בפוליטיקה.
מפלגות שלטון בולטות הן רוסיה המאוחדת ברוסיה, החזית הסנדיניסטית בניקרגואה, המפלגה הסוציאליסטית המאוחדת של ונצואלה, המפלגה הליברלית-דמוקרטית ביפן, מפלגת הפעולה העממית בסינגפור, בעת' בסוריה, המפלגה הדמוקרטית העממית בטג'יקיסטן, המפלגה הדמוקרטית של טורקמניסטן, מפלגת אזרבייג'ן החדשה, נור אוטאן בקזחסטן, מפלגת הצדק והפיתוח בטורקיה, ופידס ההונגרית.
בישראל, דוגמה למפלגת שלטון היא "מפא"י" שהייתה מפלגת השלטון במשך כשלושים שנה, מהקמת המדינה ב-1948 ועד 1977.
מפלגת השלטון בישראל נכון לשנת 2024 היא מפלגת הליכוד, ששולטת משנת 1977 למעט שנים ספורות, ומאז 2009 למעט שנה וחצי.
ראו גם

מערכת רב-מפלגתית
רכס כנוב

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  944 מטר
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  מדבר יהודה
 מחבר בין:  הר חברון למדבר יהודה
 קואורדינטות:  31°35′14″N 35°11′38″E﻿ / ﻿31.587176562064°N 35.19383335869°E﻿ / 31.587176562064; 35.19383335869
  (למפת הר חברון מוגדלת) רכס כנוב(למפת הר חברון רגילה) רכס כנוב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רכס כנוב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רכס כנוב
 
רכס כנוב הוא רכס הרים בהר חברון, בספר מדבר יהודה, במזרח גוש עציון, כשלושה קילומטרים ממזרח לעיירה א-שויוח', וכתשעה קילומטרים ממזרח לחברון וקריית ארבע.
הרכס וסביבתו

על הרכס בנויים היישובים הישראלים מיצד, פני קדם איבי הנחל ומעלה עמוס, פרוורים של העיירות א-שויוח' ובני נעים והכפר הבדואי ערב אל ראשידיה, בדרום הרכס נמצרת שמורת הטבע אל כנוב בגודל של 48,700 דונמים.
הרכס מתנשא מנחלים בגובה 320 מטרים מעל פני הים ופסגתו של הרכס בלב היישוב אספר בגובה 944 מטרים מעל פני הים. מן הרכס מתחיל נחל ערוגות שנשפך אל ים המלח, וואדי איבראהים וואדי אלעוקדה הנשפכים גם כן אל נחל ערוגות.
מן הרכס נשקף נוף אל עבר ירושלים, הרי בנימין, מדבר יהודה, הר חברון, ים המלח וגם אל הרי מואב שבממלכת ירדן.
עקב גובהו של הרכס, מדי כמעט כל חורף נערם בו שלג, רכס כנוב הוא הנקודה הדרומית ביותר ממנה ניתן לראות בימים בהירים את החרמון.
בשמורה מיני צומח נדירים, בהם סגל צנוע ותודרה מצוייצת, במצוקים גדלים ציפורנית אפורה וכלך שומרוני. הצומח הטבעי נשמר היטב בעיקר בשטח הסמוך לאיבי הנחל, בו הרעיה אסורה. בשמורה נצפו מיני צמחים שנחשבים בסכנת הכחדה, ביניהם: אירוס שחום, דבקה אפורה, ולריניית מכונפת, חלבלוב עב-זרע, וציפרנית אפורה.
לראשונה ממערב לירדן, בשמורה זו נצפה הצמח הנדיר בר-דורבן הסירה, בשנת 2020. עד אז, צמח זה היה מוכר בעיקר בהרי אדום והרי מואב.
בין הרכס למדבר יהודה סלול כביש 3698.
ראו גם

הר זערור
הערות שוליים

↑  מצפה לחרמון - עמוד ענן, באתר amudanan.co.il
↑  מהבית שלי רואים את החרמון 216 קמ.., באתר Weather2day, ‏2019-12-22
↑  רשימת תצפיות בשמורת אל-כנוב ב'רשימה האדומה' של מרכז רת"ם
↑  בר-דורבן הסירה, באתר "צמח השדה"
מסה מתווספת (מכניקת הזורמים)

במכניקת הזורמים, מסה מתווספת (באנגלית: Added mass) או מסה וירטואלית היא האינרציה שנוספת למערכת כיוון שעצם מאיץ או מאיט חייב להזיז מעט נפח של הזורם המקיף אותו כשהוא נע דרכו. מסה מתווספת היא מושג חשוב בגלל שהעצם והזורם הסובב לא יכולים לתפוס את אותו המרחב בו-זמנית. לשם פשטות מצב זה ממודל על ידי מעט נפח של זורם הנע יחד עם העצם באותה מהירות כמוהו, למרות שבמציאות כל חלקי הזורם יואצו במידה זו אחרת. חשוב להבין שאפקט זה של מסה הנסחבת על ידי הגוף מתרחש רק עבור גופים מאיצים; בעבור גופים המתקדמים במהירות קבועה דרך הזורם הזרימה מסביב לגוף תתייצב עד מהרה על זרימה תמידית, אשר אינה נושאת עמה תנע נוסף פרט לזה הנובע ממהירות הזרימה המציפה (ששווה למהירות הגוף).
מקדם המסה המתווספת הוא גודל חסר ממד המוגדר כמסה המתווספת חלקי מסת הזורם הנדחית על ידי העצם - כלומר חלקי מכפלת צפיפות הזורם בנפח הגוף. באופן כללי (עבור גופים בעלי צורה שרירותית), המסה המתווספת היא טנזור מסדר שני, הקושר את ווקטור התאוצה של הגוף לווקטור הכוח הפועל על הגוף.
רקע

פרידריך בסל הציע את מושג המסה המתווספת ב-1828 כדי לתאר את התנועה של מטוטלת בזורם. בסל הבחין שגם כאשר מוציאים מן המשוואה את האפקט של אובדן אנרגיה של המטוטלת עקב החיכוך עם הזורם (דבר שלבדו תורם להתארכות זמן המחזור של המטוטלת), עדיין זמן המחזור של התנודה המטוטלת הבסיסית ארוך יותר מזו של מטוטלת זהה בריק, דבר שלאחר מחזורים רבים גורם להצטברות שגיאה בהוראת שעון המטוטלת. הוא הסיק שהדבר מעיד על כך שהאינרציה של המערכת (מסה אפקטיבית) גדלה עקב האינטראקציה עם הזורם מסביבה.
המושג של מסה מתווספת הוא הדוגמה הראשונה לרנורמליזציה בפיזיקה, וניתן לחשוב עליו כעל האנלוג מהפיזיקה הקלאסית של מושג הקוואזי-חלקיקים ממכניקת הקוונטים[דרושה הבהרה].
את האפקט של מסה מתווספת בזורם בלתי צמיג ניתן להבין באופן אינטואיטיבי באמצעות העובדה שכתוצאה מתאוצתו של הגוף בזורם, הזורם מסביב לגוף חייב להידחק הצידה בקצב משתנה ולכן לפתח מהירות ואנרגיה קינטית; אבל הגורם החיצוני היחיד שמבצע עבודה הוא הכוח הפועל על הגוף המאיץ, ולפיכך ניתן להסיק שהכוח מבצע עבודה נוספת פרט לזו התורמת למהירותו של הגוף. ההבדל בין האנרגיה הקינטית של הגוף לעבודה שביצע הכוח החיצוני הוא בדיוק האנרגיה הקינטית שקיבל הזורם (נשים לב שטיעון זה אינו תקף עבור תנועה במהירות קבועה, כי אז מתקבלת זרימה עמידה מסביב לעצם). מושג המסה המתווספת מרחיב במידת מה את הטיעון של פרדוקס ד'אלמבר: בעוד שהטיעון של ד'אלמבר מראה שבזורם בלתי צמיג תנועה במהירות קבועה אינה יוצרת כוח גרר, מושג המסה המתווספת מראה שעבור תאוצות בזורם בלתי-צמיג כן נוצר כוח גרר.
הכוח הנגרם על ידי אפקט המסה הווירטואלית

את הכוחות הלא יציבים הנגרמים אודות לשינוי המהירות היחסית של עצם המשוקע בזורם (יחסית לזורם) ניתן לחלק לשניים: אפקט המסה הווירטואלית וכוח באסט. אפקט המסה הווירטואלית מתייחס לכוח התגובה הפועל על הגוף עקב האינטראקציה שלו עם המסה המתווספת הנגררת על ידו.
ניתן להראות כי הכוח הנגרם ממסה וירטואלית בעבור חלקיק כדורי המשוקע בזורם בלתי צמיג ובלתי דחיס הוא:
כאשר הסמלים המודגשים מייצגים ווקטורים,  \mathbf {u}  היא מהירות הזורם,  \mathbf {v}  היא מהירות החלקיק הכדורי,  \rho _{\mathrm {c} } היא צפיפות המסה של הזורם,  V_{\mathrm {p} } היא הנפח של החלקיק, ו-D/Dt מייצגת את הנגזרת הזמנית.
מקורו של המושג של "מסה וירטואלית" הופך ברור כאשר מסתכלים על משוואת התנע של החלקיק.
כאשר  \sum \mathbf {F}  הוא הסכום של כל הכוחות האחרים הפועלים על החלקיק, כמו הכבידה, גרדיאנטי לחץ, כוח גרר, כוח עילוי, כוח באסט ועוד.
העברת הנגזרת של מהירות החלקיק מאגף ימין של המשוואה לאגף שמאל נותנת:
כך שהחלקיק מאיץ כאילו הייתה לו מסה נוספת השווה למחצית מסת הזורם שהוא מתיק ממקומו, וישנו גם כוח נוסף הפועל על הגוף עקב איבר התאוצה של הזורם.
יישומים

המסה המתווספת ניתנת לשילוב במרבית המשוואות הפיזיקליות על ידי התייחסות לעצם הנע כבעל "מסה אפקטיבית" השווה לסכום מסתו והמסה המתווספת. סכום זה הוא שמכונה לעיתים "מסה וירטואלית".
יישום פשוט של מושג המסה המתווספת בעבור גוף כדורי מאפשר לחוק השני של ניוטון להיכתב בצורה:
F=m\,a הופך ל-  F=(m+m_{\text{added}})\,a.
ניתן להראות שהמסה המתווספת בעבור כדור (בעל רדיוס  r) היא  {\tfrac {2}{3}}\pi r^{3}\rho _{\text{fluid}}, בדיוק חצי ממסת הזורם שהכדור מתיק ממקומו. בעבור גוף כללי, המסה המתווספת הופכת לטנזור (שמכונה טנזור המסה המושרית) עם רכיבים התלויים בכיוון התנועה של הגוף.
כל הגופים המאיצים בזורם יושפעו על ידי המסה המתווספת, אולם מכיוון שהמסה המתווספת תלויה בצפיפות הזורם, אפקט זה הוא לעיתים קרובות זניח בעבור גופים צפופים הנעים בזורמים בעלי צפיפות נמוכה בהרבה. במצבים בהם צפיפות הזורם היא בת-השוואה או אף עולה על צפיפות הגוף, המסה המתווספת עשויה לעיתים קרובות לעלות על המסה של הגוף עצמו כך שהזנחתה תביא לשגיאות עצומות בחישובים הנלווים.
לדוגמה, לבועת אוויר כדורית המתנתקת מתחתיתו של סיר מים ומתחילה להתרומם מעלה יש מסה  {\tfrac {4}{3}}\pi r^{3}\rho _{\text{air}} אולם מסה מתווספת של  {\tfrac {2}{3}}\pi r^{3}\rho _{\text{water}}. כיוון שמים נוזליים צפופים בערך פי 800 מהאוויר, המסה המתווספת במקרה זה גדולה בקירוב פי 400 ממסת הבועה.
יישומים > ארכיטקטורה ימית

העקרונות שתוארו מקודם תקפים גם לספינות, צוללות, ופלטפורמות חופיות. בתעשייה הימית, למסה המתווספת מתייחסים כמסה ההידרודינמית המתווספת. בתכנון ספינות, האנרגיה שנדרשת כדי להאיץ את המסה המתווספת חייבת להילקח בחשבון לפני יציאה להפלגה; במקרה זה, המסה המתווספת יכולה בקלות להגיע ל- ¼ או ⅓ מהמסה של הספינה ולפיכך מייצגת כמות משמעותית של אינרציה, זאת בנוסף על הכוחות של גרר טפילי (גרר צמיגות) וגרר גלים.
בעבור תצורות גאומטריות מסוימות השוקעות חופשית, המסה ההידרודינמית המתווספת המקושרת לגוף השוקע יכולה להיות גדולה בהרבה ממסת העצם. מצב כזה יכול לקרות למשל, כאשר לגוף השוקע יש פאה רחבה אשר הווקטור הניצב לה מצביע בכיוון התנועה (מטה). כמות משמעותית של אנרגיה קינטית משתחררת כאשר עצם כזה מאיט בפתאומיות (למשל עקב פגיעה בקרקעית הים).
בתכנון מבנים חופיים הנושא של המסה ההידרודינמית המתווספת בעבור גאומטריות שונות הוא מושא לחקירות רבות. המחקרים הללו נדרשים בדרך כלל כדי להעריך את הסיכונים הכרוכים בנפילה (שקיעה) של עצם מטה (המחקרים מתמקדים בכימות הסיכונים הנלווים לפגיעה של עצם שוקע במבנים תת-מימיים). כיוון שהמסה ההידרודינמית המתווספת יכולה להוות חלק ניכר מהמסה הכוללת של העצם השוקע ברגע הפגיעה, היא מהווה גורם משמעותי בתכנון העמידות של מבנים תת-מימיים.
יישומים > אווירונאוטיקה

במטוסים (ולא למשל במקרה של כדור פורח או ספינת אוויר), הצפיפות של האוויר בדרך כלל לא נלקחת בחשבון בגלל הצפיפות הזניחה של האוויר.
הערות שוליים

↑  Newman, John Nicholas (1977). Marine hydrodynamics. Cambridge, Massachusetts: MIT Press. §4.13, p. 139. ISBN 0-262-14026-8.
↑  Added_Mass_Derivation_050916.pdf
וינסנט ריצ'רדס

וינסנט ריצ'רדס (באנגלית: Vincent Richards; ‏ 20 במרץ 1903 – 28 בספטמבר 1959) היה טניסאי אמריקאי. הוא זכה במדליות זהב באולימפיאדת פריז (1924) ובסך הכול זכה ב-11 ניצחונות בתחרויות גראנד סלאם.
ביוגרפיה

וינסנט ריצ'רדס נולד בשנת 1903 ביונקרס, ניו יורק. בשנת 1917 הוא ניצח בתחרות טניס לגילו. בהמשך הוא שיחק לצד ביל טילדן והם זכו באליפות ארצות הברית הפתוחה בשנת 1918. הם זכו יחד כזוג אך היו יריבים במשחקי יחידים. הם נפגשו 102 פעמים וריצ'רדס ניצח 22 פעמים.
למרות הצלחות במגרש והצעות להיות שחקן טניס מקצועי ריצ'רדס חלם להשתתף במשחקים האולימפיים ולכן עבר לטניס מקצועי רק בסוף 1926.
בתחרויות יחידים ריצ'רדס לא עלה מעל לשלב חצי הגמר בתחרויות גראנד סלאם.
בתחרויות זוגות גברים הוא ניצח באליפות צרפת הפתוחה 1926, אליפות וימבלדון 1924 והיה בגמר אליפות וימבלדון 1926. באליפות ארצות הברית ריצרדס ניצח בשנים 1918, 1921, 1922, 1925 ו-1926. בשנת 1919 הם הפסידו בגמר.
בתחרויות זוגות מעורבים ריצ'רדס ניצח בשנת 1919 ו-1924. בשנת 1925 הוא הפסיד בגמר.
באולימפיאדת פריז (1924) ריצ'רדס זכה במדליית זהב בתחרות הגברים, מדליית זהב בתחרות זוגות גברים ובמדליית כסף בתחרות זוגות מעורבים.
ריצ'רדס היה חבר נבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית.
לאחר סיום עונת 1926 ריצ'רדס עבר לטניס מקצועי וזכה במספר פרסים. הוא פרש בשנת 1951. אחרי הפרישה ריצ'רדס עבד בחברה לייצור ציוד ספורט Dunlop.
בשנת 1961 נכלל ריצ'רדס בהיכל התהילה של הטניס.
ריצ'רדס נפטר בשנת 1959 מהתקף לב.
ארצ'ר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  אנימציה קומדיית מצבים סאטירה קומדיה שחורה
 יוצרים:  אדם ריד 
 כותבים:  אדם ריד, מאט תומפסון 
 בימוי:  אדם ריד 
 מדבבים:  אדם ריד איישה טיילר אמבר נאש ג'ודי גריר ג'סיקה וולטר ה. ג'ון בנג'מין כריס פרנל לאקי ייטס
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  14 
 מספר פרקים:  145 (נכון ל־17 בדצמבר 2023) 
 הפקה
 מפיק:  אריק סימס בריאן פורדני ג'ף פסטנר ניל הולמן צ'אד הורד
 מפיקים בפועל:  אדם ריד מאט תומפסון קייסי ויליאמס
 חברת הפקה:  Floyd County Productions, FX Productions 
 הפצה:  פוקס המאה ה-20 בטלוויזיה, נטפליקס, הולו 
 אורך פרק:  19–24 דקות
 שידור
 רשת שידור:  FX Networks 
 תקופת שידור מקורית:  17 בספטמבר 2009 – 17 בדצמבר 2023
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ארצ'ר (באנגלית: Archer) היא סדרת טלוויזיה קומית מונפשת למבוגרים, שנוצרה על ידי אדם ריד (אנ') עבור רשת FX האמריקאית. הסדרה מהווה פרודיה על סדרות ריגול פופולריות דוגמת "CSI" ו"ספוקס". יוצר הסדרה אדם ריד תיאר את הסדרה כ"ג'יימס בונד פוגש את משפחה בהפרעה"
פרק הפיילוט של הסדרה שודר לראשונה ב-17 בספטמבר 2009, ועונתה הראשונה של הסדרה עלתה ב-14 בינואר 2010. העונה האחת עשרה נדחתה בגלל מגפת הקורונה.
עלילה

הסדרה מגוללת את סיפורו של סטרלינג ארצ'ר, סוכן חשאי בסוכנות החשאית הדמיונית ISIS (לקראת העונה השישית, השם שונה כדי לא להיקשר לארגון דאעש), שהם ראשי התיבות של "International Secret Intelligence Service" (בתרגום מילולי: שירות הביון החשאי הבינלאומי). את הארגון מנהלת מלורי, אמו של ארצ'ר. ארצ'ר הוא סוכן השטח הראשי בארגון לצד הסוכנת לאנה קיין. בארגון עובדים בין היתר גם סוכן השטח ריי, רואה החשבון סיריל פיגיס, אחראית כח האדם פאם, המזכירה הראשית שריל ודוקטור קריגר.
נראה שכל הדמויות בסדרה סובלות מהפרעות נפשיות כלשהן.
העלילה לכאורה מתרחשת בשנות ה-60 של המאה ה-20, אך בסדרה נעשה שימוש בטכנולוגיה בת זמננו כמו טלפונים סלולרים ומחשבים אישיים, לצד טכנולוגיה עתידנית בדיונית.
הסדרה משלבת מאפיינים של סיטקום עם סצנות אקשן רבות.