stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע גרין
התוכנית ופרטיה

אף על פי שסוכנות המודיעין הנאצית כלל לא החלה לאסוף מודיעין באירלנד עד אמצע 1939, מבצע גרין היה יסודי בפרטיו. אפשר ליחס זאת לאיסוף המודיעין על האי האירי על ידי אזרחים גרמנים שהיגרו למקום בשנות ה-30 של המאה ה-20. עדות לכך היא העובדה שתוכנית הפלישה לאירלנד הייתה מוכנה תוך מספר ימים מבקשת הפיקוד הנאצי לאסוף מודיעין על אירלנד. בתחילת מלחמת העולם השנייה, היטלר רצה לשמור על האופציות שלו פתוחות ולכן העדיף לחכות להצעה בריטית לפתוח בשיחות שלום (אולי בתיווך מדינות נייטרליות) לפני שיחשוב על תקיפת בריטניה או בעלת בריתה האירית. גם כאשר מבצע ארי הים נדחה ובסופו של דבר נגנז בעקבות פתיחת מבצע ברברוסה, צוות התכנון שעבד עליו הוציא שתי גרסאות חוזרות ועדכניות של מבצע גרין.
לנאצים היו 5 תיקים שלמים שנגעו למבצע, כאשר כל אחד מהם היה מוקדש לתחום צבאי מסוים. אחד מהתיקים הכיל שבעה עשר עמודים של סקיצות מפורטות של 233 ערים, עיירות וכפרים ברחבי האי האירי. בתיק אחר של התוכנית באוקטובר 1941 הוסיפו אנשי האבווהר כ-332 תצלומים של האזור הכפרי של אירלנד וקו החוף, בעיקר תמונות תיירותיות, ששימשו בהמשך להפניה למפות מדויקות ביותר למטרות צבאיות. היו גם פרטים על נתיבים אפשריים שכוחות גרמנים יכולים לפלוש דרכם לאירלנד.
למרות הירידה לפרטים וניסיונות לדייק ככל האפשר, חלק ניכר מהנתונים לא היו מעודכנים או לא שלמים. לדוגמה, מסילת הרכבת גאלווי-קלידן מתוארת כקו רכבת פעיל, אך היא נסגרה כבר ב-1935. במסמכים גם היה חסר מידע על ריכוזי החיילים הבריטים בערים אלו.
חלקו של המבצע בתוכנית הפלישה לבריטניה

אם נניח בצד את המטרות התעמולה והטקטיות האפשריות של מבצע גרין, הרבה מהיבטי התכנון הצבאיים שהיו במבצע גרין נחשבים בצורה הטובה ביותר כמשלימות את מטרותיו של מבצע ארי הים. הנאצים סברו כי תוכנית גרין עומדת במספר יעדים צבאיים:
להוציא כוחות של הצבא הבריטי המוצבים בצפון אירלנד, שלולא פלישה נאצית עלולים להישלח לסייע להגן על בריטניה.
למנוע סיכוי שאירלנד תשמש כמדינת מקלט לחיילים הבריטיים שיברחו עם תחילת הכיבוש הנאצי של האי הבריטי.
לספק עמדת ביניים נוחה לכוחות הלופטוואפה כדי להכניע את צפון בריטניה.
ראו גם

מבצע טננבאום - הפלישה הגרמנית המתוכננת לשווייץ.
מבצע הרקולס - הפלישה הגרמנית המתוכננת למלטה.
מבצע פליקס - הפלישה הגרמנית המתוכננת לגיברלטר.
הערות שוליים

↑  It is not known which department of the German forces wrote Green, either the Oberkommando der Wehrmacht (OKW) operations staff or the operations section of a subordinate command are suspected. The order to prepare the plan was issued to Generalleutnant Leonhard Kaupisch in early August 1940.
↑  Operation Green is a different operation to the 1938 invasion of Czech territory, also called Case Green (Fall Grün in German). The German Armed Forces made a practice of color-coding their invasion plans, and created plans for all countries where they thought German forces may have to fight. All variants of the plan name are listed here, but the plan will be referred to as 'Green'.
↑  Irish military intelligence G2 & G3 worked closely with the British on planning for a German invasion attempt. The first meeting took place on 24 May 1940, before the Germans had even ordered Green drawn up. The British were convinced Ireland would be occupied by the air (parachutists) although they may have based this on their own threat assessment (the island of Ireland had much weaker coastal defenses compared to the island of Britain). The British War Office suggested that up to 5000 German paratroops might be landed in Ireland, and even an "invasion by submarine" was touted. With hindsight, ideas such as these might be considered tactical browbeating by the British, aimed at persuading De Valera to permit British troops in Ireland ahead of a possible invasion. De Valera would have been understandably cautious about this due to the problems in getting them to leave originally. However, following the discovery of Green, Irish troops received British special forces training in Armagh.
↑  Germany. 1940. Militärgeographische Angaben über Irland. Berlin: Generalstab des Heeres, Abt. für Kriegskarten und Vermessungswesen (IV. Mil.-Geo.).
↑  The material in the booklet was mostly culled from a number of pre-war German publications on the island including detailed work provided by Dr. Ludwig Mühlhausen during his stay in the Gaeltacht.
| זירות ומערכות במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| הזירה האירופית | המערכה בפולין • מתקפת הסאר • המלחמה המדומה • המערכה בנורווגיה • המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה • הקרב על בריטניה • המערכה בבלקן • מבצע ברברוסה • החזית המזרחית • הזירה האיטלקית • החזית המערבית |  |
| המערכה באסיה ובאוקיינוס השקט | מלחמת סין–יפן השנייה • המערכה באוקיינוס השקט • המערכה בדרום מערב האוקיינוס השקט • הזירה הדרום-מזרח אסייתית • מבצע סערת אוגוסט |  |
| הים התיכון, המזרח התיכון וצפון אפריקה | הקרב על הים התיכון • המערכה בצפון אפריקה • המערכה במזרח התיכון • המערכה במזרח אפריקה • המלחמה האנגלו–עיראקית • הפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן |  |
| זירות ומערכות אחרות | המערכה באוקיינוס האטלנטי |  |
| מערכות שלא יצאו אל הפועל | מבצע טננבאום: כוונות לכיבוש שווייץ וליכטנשטיין • מבצע ארי-הים: כוונות לכיבוש בריטניה • מבצע איקרוס: כוונות לכיבוש איסלנד • כוונות לכיבוש היישוב היהודי בארץ ישראל (התוכנית לארץ ישראל שלאחר כיבוש • תוכנית המבצר האחרון) • מבצע גרין: כוונות לכיבוש אירלנד • מבצע הרקולס: כוונות לכיבוש מלטה • מבצע פליקס: כוונות לכיבוש ספרד וגיברלטר • מבצע נפילה: כוונות לכיבוש יפן |  |
מאחורי השער

"מאחורי השער" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דין דין אביב בהשתתפות אלון אולארצ'יק. את השיר הוציאה לאור ב-6 באוגוסט 2012 חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, והוא נכלל כרצועה החמישית באלבום האוסף של הזמרת, האוסף.
על השיר

מילות השיר חוברו על ידי חיים נחמן ביאליק, ואולארצ'יק הלחין והפיק אותן. ב-16 באוגוסט 2012 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-16. ב-6 בספטמבר עלה למקום החמישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-22 בנובמבר, לאחר עשרה שבועות צעידה, יצא מהמצעד השבועי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רשת ג' | 5 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 16 באוגוסט 2012. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 באוגוסט 2012, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 6 בספטמבר 2012. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 22 בנובמבר 2012. פזמונט
| דין דין אביב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | סודותיי • חופשיה בין עולמות |  |
| אלבומי אוסף | האוסף |  |
| סינגלים | "כבר אחרי חצות" • "סודותיי" • "חולמת" • "מוכרת לי מפעם" • "אף לא מילה" • "ספרי לי אהובה" • "שיבוא אליי" • "על כל עלה נושר (הלוואי הלוואי)" • "נועדנו" • "מאחורי השער" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אם תלך" • "יש בי עוד כוח" |  |
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
מאחורי קווי האויב: קולומביה

| --- | --- |
עטיפת הסרט באנגלית
עטיפת הסרט באנגלית
 בימוי:  טים מאתסון
 הופק בידי:  ג'ף פרייליך
 תסריט:  טוביאס יאקוניס 
 עריכה:  מת'יו בות
 שחקנים ראשיים:  ג'ו מנגנלו קן אנדרסון ינסי אריאס צ'אנו רו טים מאתסון כריס ג. ג'ונסון סטיוון באואר קית' דיווד
 מוזיקה:  ג'וזף קונלן
 צילום:  קלודיו צ'ה
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  20th Century Studios Home Entertainment, אולפני WWE 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  6 בינואר 2009
 משך הקרנה:  94 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מתח, סרט מלחמה 
 belc.wwe.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מאחורי קווי האויב: קולומביה (באנגלית: Behind Enemy Lines: Colombia) הוא סרט מלחמה משנת 2009 אשר בוים על ידי טים מאת'סון בכיכובם של ג'ו מנגנלו וקן אנדרסון. זהו הסרט השלישי בסדרת הסרטים "מאחורי קווי האויב".
הסרט הופק בשיתוף עם אולפני WWE והוצא ישירות לווידאו ב-6 בינואר 2009.
תקציר העלילה

צוות של חמישה לוחמים מיחידת אריות הים של צי ארצות הברית אשר שוהה בקולומביה יוצא למשימה חשאית שמטרתה להבטיח כי שיחות השלום בין הממשלה לבין כוחות מורדים לא תהפוך לפרץ אלימות, אך סיבוך לא צפוי מאיים על הכל במלחמה.
לפתע, נופלת הפגישה תחת מתקפה והמנהיגים משני הצדדים נהרגים.
חמשת החיילים מופללים בהריגת המנהיגים וננטשים על ידי ממשלת ארצות הברית שמשאירה אותם להילחם על חייהם מאחורי קווי האויב נגד הכוחות מיוחדים של קולומביה (AFEUR).
לאחר שננטשו מאחור יוצאים החיילים למלחמה על חפותם.
צוות השחקנים הראשי

ג'ו מנגנלו בתפקיד סגן שון מאקליין
קן אנדרסון בתפקיד קרטר הולט
ינסי אריאס בתפקיד אלווארו קרדונה
קית' דוד בתפקיד מפקד סקוט בויטנו
סטיוון באואר בתפקיד גנרל מנואל ואלז
הפקה

עלילת הסרט מתרחשת בקולומביה אך למעשה הסרט צולם בפוארטו ריקו.
קן אנדרסון אומנם מופיע על עטיפת ה-DVD אך הוא למעשה משחק דמות משנית.
כמו בכל סרט שיצא בשיתוף ה-WWE, בכל תוכנית של ה-WWE, אנדרסון (כשעדיין היה ב-WWE) דאג לפרסם ולקדם את הסרט.
מבפנים (סדרת טלוויזיה, 2022)

| --- | --- |
 סוגה:  מותחן, דרמה
 יוצרים:  סטיבן מופאט
 כותבים:  סטיבן מופאט 
 בימוי:  פול מקגווין 
 שחקנים:  סטנלי טוצ'י  דייוויד טננט  דולי וולס  לידיה וסט  לינדזי מרשל  דילן בייקר
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 מפיקים בפועל:  סטיבן מופאט  סו ורצ'ו  אלכס מרסר
 חברת הפקה:  סרטי הארטסווד
 הפצה:  נטפליקס
 מוזיקה:  דייוויד ארנולד 
 אורך פרק:  4 שעה 
 שידור
 רשת שידור:  BBC One 
 תקופת שידור מקורית:  22 בספטמבר 2022 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מבפנים (באנגלית: Inside Man) היא סדרת מתח-דרמטית, שפותחה על ידי סטיבן מופאט. הסדרה בת ארבעת הפרקים עלתה לראשונה ב-26 בספטמבר 2022, ושודרה בערוץ הבריטי BBC One. הסדרה הוקרנה לראשונה בארצות הברית בשירות הזרמת המדיה, נטפליקס ב-31 באוקטובר 2022.
עלילה

גריף (סטנלי טוצ'י) הוא פרופסור לקרימינולוגיה, נדון למוות על רצח אשתו בבית כלא שמור בארצות הברית. בת' דבנפורט, עיתונאית חוקרת (לידיה וסט) מוטרדת על ידי חוליגן ברכבת. לעזרתה נחלצת ג'אניס פייר (דולי וולס), מורה פרטית למתמטיקה שמעבירה שיעורים פרטיים גם לבנו של הכומר המקומי הארי ווטלינג (דייוויד טננט). כדי למצוא את ג'אניס נעזרת דוונפורט בגריף.
שחקנים ודמויות

דייוויד טננט – הארי ווטלינג, כומר אנגלי
סטנלי טוצ'י – ג'פרסון גרייף פרופסור לקרימנולוגיה לשעבר הנדון למוות על רצח אשתו
דולי וולס – ג'אניס פייף – מורה למתמטיקה המגלה סוד נוראי
לידיה וסט – בת' דוונפורט – עיתונאית חוקרת
לינדזי מרשל – מרי ווטלינג אשתו של הארי
דילן בייקר – שומר בכלא
אטקינס אסטימונד – נדון למוות המשמש כעוזרו של גרייף
לואי אוליבר – בן ווטלינג בנו המתבגר של הארי
אקה צ'וקו – שומר בכלא
קייט דיקי – מורג, מכרה של ג'פרסון מאנגלייה
מארק קווטרלי – אדגר עוזרו הבעייתי של הארי
טילי ווסבור – הילדה אמו של אדגר
בו גולדינג – די.סי קלייד
הפקה

הצילומים התקיימו בכנסיית סנט אנדרו בפרנהאם, תחנות הרכבת גודאלמינג וברוד סטריט בוקינגהאם ומרכז המבקרים בצי.
הערות שוליים

↑  Moore, Kasey (2022-10-10). "'Inside Man' BBC Series Sets October 2022 Netflix Release Date". What's on Netflix (באנגלית). נבדק ב-2022-10-12.
↑  "Inside Man filming locations - St Andrew's Church - Find That Location".
מבצע גיבור חיל

מבצע "גיבור חיל" היה מבצע של צה"ל שנערך ב-27–28 בפברואר 1972 בדרום לבנון נגד ארגוני טרור פלסטיניים ב'פתחלנד' בתגובה למתקפות טרור שהפרו הסכם רגיעה בין ישראל לארגוני הטרור. המבצע הוביל לתקופת רגיעה של ארבעה חודשים בגבול הצפון.
רקע

בחודש דצמבר 1971 גברה פעולות ארגוני הטרור הפלסטיניים כנגד ישראל, בין השאר ירי רקטות על נהריה בפעם הראשונה מזה שנה, וחדירת מחבלים לשטח ישראל שירו רקטות על צפת. לאחר מספר פשיטות של צה"ל, פנתה ישראל לממשלת לבנון והזהירה אותה כי ישראל תכבוש שטחים בדרום לבנון אם ימשיכו המחבלים לתקוף. ממשלת לבנון הפעילה לחץ על הארגונים ובפגישה שהתקיימה ב-14 בינואר בין ראש ממשלת לבנון, סאיב סלאם, ומפקד צבא לבנון, איסקנדר גאנם, לבין מנהיג אש"ף יאסר ערפאת ועוזרו אבו יוסף הסכימו הפלסטינים להפסיק את המתקפות משטח לבנון ולהתמקד רק במתקפות מה"שטח הכבוש" (כלומר, אזור יהודה ושומרון ורצועת עזה). על פי העיתון הצרפתי "לה מונד", ערפאת הושפע על ידי שר החוץ של ערב הסעודית בהסכם עם לבנון.
ארגוני הטרור הפלסטינים אכן הפסיקו את האש, אך לאחר 40 יום הפרו את ההסכם ובלילה שבין 23 ל-24 בפברואר חדרה לישראל חוליית מחבלים והגיעה לאזור כברי והטמינה מטענים. בדרכה חזרה ירתה רקטת נ"ט על רכב אזרחי בכביש הצפון והרגה זוג נשוי ממושב זרעית. למחרת ירו מחבלים טילי נ"ט על רכב של צה"ל על יד נטועה ועל רכב של משמר הגבול שהגיע לעזרת הרכב הראשון. שני חיילים ושוטר מג"ב נהרגו, ועוד 5 שוטרי מג"ב נפצעו.
בעקבות הפיגועים הוחלט על ביצוע שתי פעולות תגמול. הראשונה הייתה מבצע "קלחת 4 מוקטנת", בו פשטו כוחות משוריינים על הכפר עינתא, ממנו יצאה החוליה שהרגה את הזוג הנשוי. במבצע נהרסו 19 בתים ונהרגו 6 מחבלים. המבצע השני והגדול יותר היה מבצע גיבור חיל, שהתמקד בכפרים שבגזרת ה'פתחלנד' שמצפון להר דב. ב-25 בפברואר נכנסו כוחות של חיל ההנדסה אל תוך לבנון והחלו לפתוח צירים עבור כוחות צה"ל.
המבצע

בבוקר 27 בפברואר חצה את הגבול צוות קרב גדודי משוריין (טנקים וחרמ"ש) בפיקודו של אברהם ברעם, שכלל גם כוחות מחטיבת גולני, חיל ההנדסה וסיור. הכוח נע כשבראשו דחפורים שהכשירו את הדרך אל עבר כפר שובא, שנמצא נטוש. הכוח המשיך אל הכפרים כפר חמאם (אנ') וראשיא אל-פוח'אר בהם הרס בתים ובונקרים של מחבלים. הכוח המשיך צפונה ושיתק באש טנקים מוצב בתל א-סניבר. בערב התרחש קרב בין הכוח הישראלי לכוח שריון של צבא לבנון באזור ג'סר שקעא. בקרב הושמד טנק לבנוני. הכוח המשיך מזרחה לכיוון הכפר הדרוזי פרידס. תושבי הכפר יצאו לקראת הכוח והודיעו כי אין מחבלים בכפר. הכוח המשיך ובדרכו לכפר הבארייה (אנ') נתקל פעמיים במחבלים והרג שבעה. הכוח עצר בשטח בלילה, כאשר כוח נוסף חצה את הגבול ופילס את הדרך למבואות הבארייה מדרום. בשעות הבוקר כבש הכוח של ברעם את הכפר תוך התנגדות מועטה ופוצץ 8 מבנים. שני הכוחות חברו זה לזה ושבו לשטח ישראל.
במקביל למבצע הקרקעי, תקפו מטוסי חיל האוויר הישראלי את מפקדת הארגונים בא-נבטיה וינטא. כוחות מחיל התותחנים חיפו על הפעולה הקרקעית ותקפו גם הם מטרות של הפלסטינים בעומק דרום לבנון.
תוצאות המבצע

במבצע נהרגו כ-50 מחבלים (מתוכם 17 בפעולה הקרקעית והשאר בהפצצות חיל אוויר והפגזות חיל התותחנים) ונפצעו כ-80. צה"ל הרס כ-30 מבנים של בתים ובונקרים של מחבלים, חלקם היו ממולכדים. בנוסף הכוחות לקחו שלל רב. לצה"ל היו בין 2 ל-11 פצועים. פריצת הדרך של כוחות ההנדסה הגדילה את חופש הפעולה של צה"ל במרחב 'פתחלנד'. ב-28 בפברואר פנתה לבנון למועצת הביטחון של האו"ם, שאישרה פה אחד את החלטה 313 שדרשה מישראל לסגת מיד משטח לבנון ולהפסיק את כל הפעולות הצבאיות. במקביל לנסיגת כוחות צה"ל מהכפרים, הכניסה ממשלת לבנון ל'פתחלנד' גדוד של הצבא ששימש כחיץ בין ישראל לבין ארגוני הטרור. הנוכחות הלבנונית הובילה לרגיעה שנמשכה עד ליוני 1972, כאשר הארגונים הפלסטיניים חידשו את המתקפות על ישראל, אשר הובילו למבצע קלחת 4 מורחבת בספטמבר 1972.
לקריאה נוספת

אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל: עשור שלישי. ירושלים, הוצאת כרטא, 1983, עמ' 33.
חני זיב, יואב גלבר, "בני קשת: מאה שנות מאבק חמישים שנות צה"ל". משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1998, עמ' 286
הערות שוליים

↑  הסכם חדש בין ממשלת לבנון למחבלים: המחבלים לא יפתחו באש על ישראל משטח לבנון, אלא רק מתוך "השטח הכבוש", מעריב, 16 בינואר 1972
↑  הם מתו חבוקים, דבר, 25 בפברואר 1972
↑  שמשון עופר, שריון ומטוסים נגד המחבלים בלבנון, דבר, 27 בפברואר 1972
↑  2 על פי "בני קשת", 11 על פי "אטלס כרטא"
↑  נוסח החלטת מועצת הביטחון של האו"ם (באנגלית)
מפת המבצע
מאדים 500

לוגו פרויקט מארס 500
מאדים 500 או מארס 500 («Марс-500») הוא פרויקט משותף של סוכנות החלל הפדרלית של רוסיה וסוכנות החלל האירופית לטיסות מאוישות למאדים, כאשר צוות הטיסה מתוכנן לשהות בחלל בין 520 ל־700 יום. בפרויקט נוטלים חלק מצד רוסיה - המכון לבעיות ביולוגיות רפואיות של האקדמיה הרוסית למדעים וסוכנות החלל האירופית. עלות הפרויקט מוערכת ב־15 מיליון דולרים. שלושת השלבים הראשונים (המשימה הניסויית ה־14, המשימה הניסויית ה־105 והמשימה הניסויית ה־520) הושלמו בהצלחה. מאז 2009, מנהל הפרויקט הוא בוריס מורוקוב.
מטרת הפרויקט

משימות מאוישות למאדים עתידות לצאת כבר במחצית הראשונה של המאה ה־21, כשמשימה כזו דורשת מימון רב והתגברות על מכשולים טכניים רבים; בעיקר בשל המרחק הרב מכדור הארץ למאדים (מ־55 ועד 440 מיליוני ק"מ), מסע שעשוי להימשך למעלה משנה רק בכיוון אחד. נוסף לכך, קיים הצורך לספק די מזון ומחייה לצוות בן 6 טייסי חלל שוודאי ישתעמם במהלך הטיסה הארוכה למאדים.
מטרתו העיקרית של הפרויקט הוא לאסוף כמה שיותר נתונים על בריאות אנשי הצוות והכנתם המנטלית והפיזית לקראת טיסה למאדים, אחזקת מערכת תקשורת יעילה בין החללית לכדור הארץ ובחינת ההשפעות על האורגניזם האנושי, בטיסה שכזו, כמו גם הקצאת משאבים נחוצים לביצוע טיסה מאוישת למאדים.
המשימה הניסויית ה־14 והמשימה הניסויית ה־105

ב־2007 הושלם השלב הראשון של המשימה הניסויית כאשר 6 אנשי צוות שהו תחילה במשך שבועיים במתחם סגור דמויי־חללית ועבר בהצלחה. השלב השני אשר כונה רשמית בשם המשימה הניסויית ה־105 הסתיים בשנת 2009 ובה צוות של 6 אנשים (ארבעה רוסים, צרפתי וגרמני) נכנסו למבנה סגור לתקופה בת 640 יום, כסימולציה למשימה מאוישת למאדים. תוצאות המשימה המוצלחת פורסמו ב־5 במרץ 2010 על ידי המכון לבעיות ביולוגיות רפואיות של האקדמיה הרוסית למדעים.
המשימה הניסויית ה־520

משימה ניסויית שלישית יצאה לדרך ב־3 ביוני 2010 והסתיימה ב־4 בנובמבר 2011. במסגרתה נבחנה השפעת הסביבה על האדם. במסגרת זאת נמשכו איסוף הנתונים על בריאות אנשי הצוות והוגש סיוע פסיכולוגי לאנשי הצוות.
ששת הקוסמונאוטים (שלושה רוסים, איטלקי, סיני וצרפתי) שהשתתפו במשימה הניסויית שהו בבידוד במתקן הדמיה של מסע למאדים, הממוקם צפונית למוסקבה, הצוות בילה 17 חודשים בהדמיה של מסע למאדים שנועד לבחון את ההשפעות הפיזיות והפסיכולוגיות של מסע כזה. בחלק האחרון של הניסוי הקוסמונאוטים נחשפו להדמיה של מסלול החזרה לכיוון כוח המשיכה של כדור הארץ, אף שלא ניתן היה לדמות מצב של חוסר משקל. בתקופת שהותם במתקן, נוטרו מוחם וגופם ולא היה להם כל קשר אל העולם החיצון, כאשר פעם אחת בלבד הם יצאו להתהלך על קרקע חולית, על מנת לדמות את קרקע המאדים. הם אכלו מזון מרוכז בלבד והקשר שלהם אל מרכז הבקרה הגיע בהשהיה שדימתה את התקשורת במרחק גדול מכדור הארץ.
ב־14 בפברואר 2011 ששת חברי הצוות פוצלו ל־2 קבוצות בנות 3 אנשי צוות כל אחת והמשימה הניסויית מתבצעת במקביל, על מנת לספק לאנשי הצוות את מירב המידע לטיפול רפואי אפשרי במקרי חירום, בעת הנחיתה על המאדים וההתקרבות אל כוכב הלכת.
תוכניות

נוסף לזה, רוסיה מתכננת לבצע משימה מאוישת למאדים בשיתוף עם סוכנות החלל האירופאית ונאס"א, שבמסגרתה ישלחו למאדים 2 חלליות, האחת נושאת צוות של כ־6 אסטרונאוטים והשנייה נושאת את המטען הלא מאויש. עם ההגעה למאדים, שלושה מן האסטרונאוטים ינחתו על מאדים וישהו בו לתקופה של כחודשיים. המשימה כולה תארך כ־440 ימים. עלות המשימה היא 20 מיליארד דולר ורוסיה אמורה לתרום כ־30% מן העלות. אף שרוסיה הציעה לבצע את המשימה כבר בשנת 2015, יעד זמן זה כלל אינו בר ביצוע.
הערות שוליים

↑  רמי יושובייב, ‏רוסיה ממשיכה בביצוע סימולציות טיסה למאדים, באתר "הידען", 21 באפריל 2008
↑  אבי בליזובסקי, ‏לטוס למאדים בלי לצאת ממוסקווה, באתר "הידען", 6 ביוני 2006
↑  Mars-500 crew report good health after experiment, באתר RIA Novosti,‏ 14 ביולי 2009
↑  רויטרס, טיסה למאדים: גרסת הריאליטי, באתר ynet, 20 במאי 2010
↑  Will Knight,‏ Russia proposes manned Mars mission by 2015, באתר NewScientist,‏ 8 ביולי 2002
| ברית המועצות תוכנית החלל הסובייטית והרוסית רוסיה |
| --- | --- | --- |
| תוכניות לא מאוישות | תוכנית ספוטניק • תוכנית לונה • תוכנית ונרה • תוכנית לונוחוד • תוכנית מארס • תוכנית זונד • תוכנית וגה |  |
| תוכניות מאוישות | תוכנית ווסטוק • תוכנית ווסחוד • תוכנית סויוז • תוכנית סאליוט • אינטרקוסמוס • פדרציה • מאדים 500 • תוכנית חקר הירח הרוסית • תחנת השירות המסלולית הרוסית |  |
| משימות בולטות | ספוטניק 1 • ספוטניק 2 • לונה 2 • ווסטוק 1 • סויוז 1 • סויוז 11 • ונרה 11 • אפולו-סויוז |  |
| חלליות, מעבורות ומשגרים | ווסטוק • ווסחוד • סויוז • מעבורת החלל בוראן • מעבורת החלל פטיצ'קה • מעבורת 2.02 • מעבורת 2.03 • תחנת החלל מיר • פרוגרס • קליפר • תוכנית מיר ומעבורות החלל • מיר-2 • תחנת החלל הבין-לאומית (המקטע הרוסי) • LK • משגר ווסטוק • משגר ווסחוד • משגר סויוז • משגר מולניה • פרוטון • זניט • N-1 • אנגרה • תחנת החלל המסלולית הלאומית |  |
| קוסמונאוטים ומתכננים | יורי גגארין • גרמן טיטוב • ולנטינה טרשקובה • אלכסיי ליאונוב • לייקה • (קוסמונאוטים נוספים) • סרגיי קורוליוב • ולנטין גלושקו • ולדימיר צ'לומי • קרים קרימוב • קונסטנטין ציולקובסקי |  |
| קוסמודרומים | קוסמודרום בייקונור • קוסמודרום פלסצק • קוסמודרום ווסטוצ'ני • קוסמודרום סבובודני • קפוסטין יאר |  |
| השר לבניית מכונות כלליות וראשי רוסקוסמוס | סרגיי אפאנסייב • יורי קופטב • אנאטולי פרמינוב • ולדימיר פופובקין • אולג אוסטפנקו • איגור קומארוב • דמיטרי רוגוזין • יורי בוריסוב |  |
| חברות ותאגידי חלל פרטיים | תאגיד החלל הרוסי אנרגיה • מחקר מדעי לבניית מכונות •  אנרגומאש • מערכות המידע הלווייניות רשטניוב |  |
מאיר (מייקה)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 ביוני 1965 (בן 59)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1984–2015 (כ־31 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 ראש חטיבת התקשוב בזרוע היבשה  מפקד בה"ד 7  ראש מערך התקשוב בפיקוד הצפון
 פעולות ומבצעים
 מבצע דין וחשבון  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן    מבצע צוק איתן
 תפקידים אזרחיים
 ראש חטיבת תקשוב וסייבר בחברת מוטורולה
 
מאיר (מייקה) מסטאי (נולד ב-12 ביוני 1965) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל. בתפקידו האחרון היה ראש חטיבת התקשוב במפקדת זרוע היבשה.
קודם לכן שירת כראש פרויקט רציפות תפקודית במטכ"ל ומפקד בה"ד 7.
ביוגרפיה

מסטאי נולד וגדל במושב ישרש. את לימודיו התיכוניים עשה במכללת בזק בירושלים והוסמך כטכנאי אלקטרוניקה ותקשורת בזק. הוא התגייס לצה"ל ביולי 1984 למסלול ייעודי לקציני קשר גדודיים ושירת כקצין קשר גדודי של גדוד שקד בחטיבת גבעתי, כמפקד פלוגת התקשוב של חטיבת גולני ומפקד גדודי התקשוב של אוגדת עזה ואוגדת הגליל. בהמשך מונה לראש מערך התקשוב בפיקוד הצפון, למפקד בית הספר הארצי לקשר, תקשוב וסייבר ובין השנים 2011 - 2014 היה ראש חטיבת התקשוב בזרוע היבשה שם הוביל את פרויקט צי"ד והיה אחראית להטמעתו ביחידות הזרוע כולל במבצעים ברצועת עזה עופרת יצוקה ועמוד ענן.
לאחר השחרור מצה"ל הקים מסטאי את תנועת "הגיע זמן גליל" הפועלת לקידום הגליל ויצירת תוכנית לאומית לחיזוק הפריפריה הצפונית באמצעות שיפור התשתיות, הטבות מס לתושבים ושילוב אוכלוסיות. מסטאי פועל במסגרת התנועה וכן לשילוב בני העדה הארמית (ערבים נוצרים ישראלים) והעדה הדרוזית בישראל ולמיסוד השירות צבאי והלאומי בקרבם.
בשנת 2015 מונה ליועץ בחטיבה הביטחונית והסייבר של חברת מוטורולה ובהמשך מונה לראש חטיבת התקשוב והסייבר הביטחוני בחברה.
מסטאי הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני במנהל ציבורי מאוניברסיטת בר-אילן, מתגורר בקיבוץ שמיר, נשוי ליפעת ואב לשניים.
ליד הכותל המערבי

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  הרמן שטרוק
 תאריך יצירה:  1905
 טכניקה וחומרים:  תצריב
 ממדים בס"מ
 רוחב:  19 ס"מ
 גובה:  23.1 ס"מ
 נתונים על היצירה
 מיקום:  המוזיאון היהודי בברלין (GDR 97/3/1/004)
ליד הכותל המערבי (1905) הוא שמם של שני הדפסים שיצר האמן הרמן שטרוק.
תיאור

שני ההדפסים "ליד הכותל המערבי" מתארים דמות של יהודי לבוש בקאפטן וחבוש בשטריימל המתפלל ליד הכותל המערבי. הדימוי כנראה מבוסס על ביקורו של שטרוק בארץ ישראל בשנת 1903. שני התחריטים מדגישים את קווי המתאר של הדמות ואת הצל שהיא מטילה על הכותל. בנוסף, שטרוק בחר לשוות לקאפטן מראה הדומה לאבני הכותל, אלמנט המדגיש את האיחוד בין הדמות למקום, חיבור המועצם על ידי הישענות ידיו של היהודי נשענות על אבני הכותל. בהדפס הקטן, שגובהו 23.1 ס"מ ורוחבו 19 ס"מ, עשה שטרוק שימוש בטכניקת התצריב. בהדפס הגדול יותר, שגובהו 33.7 ס"מ ורוחבו 27.4 ס"מ, עשה שטרוק שימוש בתצריב ובטכניקה של שעווה רכה. על הדפס זה הוסיף שטרוק את הכתובת בעברית - "כל המתאבל על ירושלים, זוכה לראות בשמחתה", ציטוט מתוך התלמוד הבבלי (תענית ל, ע"ב).
הערות שוליים

↑  ראו: ברנשטיין, מיקי, "שטרוק ויצירתו בשנת 1903", בתוך: אופק, רותי; שוץ, חנה (עורכות), הרמן שטרוק, 1876-1944, המוזיאון הפתוח, גן התעשייה תפן, תפן, 2007, עמ' 95-94
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מארי פרדריקסון

| --- | --- |

 לידה:  30 במאי 1958 Össjö, שוודיה 
 פטירה:  9 בדצמבר 2019 (בגיל 61) יורשהולם, שוודיה 
 שם לידה:  Gun-Marie Fredriksson 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  1978–2019 (כ־41 שנים)
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  שוודית, אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  EMI 
 בן או בת זוג:  Mikael Bolyos (1994–2019) 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  רוקביורנן (1988, 1991)  ליטריס אט ארטיבוס (2003)  מדליית המלך 
 www.mariefredriksson.se
 פרופיל ב-IMDb
 
מארי פרדריקסון, 1987
מארי פרדריקסון (בשוודית: Marie Fredriksson;‏ 30 במאי 1958 – 9 בדצמבר 2019) הייתה סולנית להקת רוקסט, הרכב פופ/רוק שוודי שהצליח ברחבי העולם בעיקר בשנות ה-90 של המאה ה-20. פרדריקסון הייתה אחראית גם ליציאתם של אלבומים שוודים רבים בשוודית[דרושה הבהרה], אך אלבום באנגלית הוציאה רק בשנת 2004, לאחר שרוקסט החליטו לקחת פסק-זמן מפעילות.