stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיוניר 10
מידע עכשווי

מידע על קרניים קוסמיות שנשלח מהגשושית ב-19 במאי 2001 מראה כי הגשושית עדיין לא חצתה את ההליופאוזה.
ב-5 בפברואר 2002, פיוניר 10 הייתה במרחק 79.66 יחידות אסטרונומיות (כ- ± 11,916,966,379 ק"מ).
ב-28 בפברואר 2002 - מדענים ב־JPL השתמשו בתחנת רשת החלל העמוק (DSN) בגולדסטון, קליפורניה כדי לשלוח אות לגשושית כדי לראות אם היא עדיין מתפקדת. פיוניר הייתה במרחק 11 שעות אור בנקודה זו כך ש־22 שעות לאחר-מכן שמעו את האות החוזר מהגשושית בתחנת DSN במדריד, ספרד.
ב-27 באפריל 2002 נתקבל המידע הטלמטרי האחרון מפיוניר 10. 33 דקות של מידע נתקבלו כאשר הגשושית הייתה במרחק 80.22 יחידות אסטרונומיות (כ- ± 12,000,741,187 ק"מ).
ב-23 בינואר 2003 האות האחרון שהתקבל היה חלש מאוד. אותות נוספים היו חלשים מדי מכדי לפענחם.
ב-7 בפברואר 2003 לא התקבל אות חוזר כלל.
ב-25 בפברואר 2003, נאס"א הגיעה למסקנה שמקור הכוח התרמו-גרעיני של הגשושית אינו עובד עוד כנדרש כדי לקבל ממנו אות שיגיע עד לכדור-הארץ.
ב-4 במרץ 2006 נעשה ניסיון קשר אחרון. לא נתקבלה כל תגובה.
ב-11 בספטמבר 2010 הייתה הגשושית במרחק 101.6 יחידות אסטרונומיות (כ- ± 15,199,143,663 ק"מ).
ב-1 באפריל 2011 הייתה הגשושית במרחק 103.017 יחידות אסטרונומיות (כ- ± 15,411,123,845 ק"מ).
ב-9 בספטמבר 2012 הייתה הגשושית במרחק 106.696 יחידות אסטרונומיות (כ- ± 15,961,494,411 ק"מ).
ראו גם

תוכנית פיוניר
תוכנית וויאג'ר
האנומליה של פיוניר
קאסיני-הויגנס
לקריאה נוספת

אבי בליזובסקי, "שלום למערכת השמש: החללית פיוניר 10, הראשונה שהגיעה לחלל הבין-כוכבי, שיגרה בשבוע שעבר את האות האחרון", הארץ, 7 באפריל 1997
הערות שוליים

↑  Launius 2004, p. 36
↑  כוכביות מסכנות "פיוניר 10" בדרכה אל הכוכב צדק, דבר, 30 ביולי 1972
↑  מצפים לתוצאות מרשימות ממסע ״פיוניר 10״ ליד "צדק", על המשמר, 4 בדצמבר 1973
↑  סיכומי ״פיוניר 10״, על המשמר, 1 באפריל 1974
↑  אתמול בשעה 2 יצאה "פיוניר 10"  ממערכת השמש, דבר, 14 ביוני 1983
↑  הארץ, מתחדש הקשר עם החללית פיוניר 10 לאחר חודשי נתק, באתר הארץ, 1 במאי 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2008110644  VIAF: 159835206   WorldCat (עם VIAF): 159835206
Gett

| --- | --- |

 מפתח:  Gett, Inc.
 מחזור חיים:  1 בנובמבר 2010, ישראל ישראל (בתור GetTaxi) – הווה
 מערכת הפעלה:  iOS, אנדרואיד, BlackBerry OS
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 gett.com/il
 
הסמליל הקודם
מונית בישראל עם דגלים של Gett ויאנדקס. טקסי
מוניות עם מיתוג של Gett בתל אביב
סטיקרים על מונית ברמת גן השוללים עבודה עם גט בנתב"ג
גט (Gett) המוכרת גם בשמה הקודם, גט-טקסי (GetTaxi) היא חברה ישראלית ואפליקציה לשירות הזמנת מוניות ושליחויות דרך טלפון חכם. השירות פעיל בישראל, אנגליה, ארצות הברית ורוסיה.
האפליקציה היא שירות מבוסס מיקום המאפשר לנהגי מוניות ולנוסעים לתקשר זה עם זה באופן ישיר, ובין היתר לתאם איסוף, לבצע תשלום ולתת משוב. ניתן לזהות רכבים בשירות החברה על ידי סמליל, מיתוג, או דגל על הרכב.
מייסדי חברת ג'יטי גטאקסי סיסטמס בע"מ, המוכרת במותג Gett, מפתחת האפליקציה, הם רועי מן ודייב וייזר, המשמש גם כמנכ"ל החברה. מנכ"ל החברה בישראל הוא מארק און. באפריל 2022 פורסם שווייזר יפרוש מהחברה ויוחלף על ידי מקס קרסניק ומטיאו דה ראנזי כמנכ"לים משותפים.
במאי 2024 דווח שפנגו תרכוש את אפליקציית שירותי התחבורה "Gett" במחיר של כ-175 מיליון דולר.
היסטוריה

האפליקציה הושקה ב-2010 בשם GetTaxi, והפכה במהירות לפופולרית. בשנת 2015 הורחבה פעילות האפליקציה גם להזמנת שליחויות, ועקב כך שינתה החברה את המותג שלה ל-Gett.
במאי 2016 השקיעה קבוצת פולקסווגן 300 מיליון דולר ב-Gett. בדצמבר 2018 דווח שפולקסווגן צפויה למחוק השקעה זו.
ב-2017 רכשה Gett את שירות הנסיעות Juno ב-200 מיליון דולר על מנת להיכנס לשוק ההסעות הפרטי בארצות הברית ולהילחם באובר, ובין היתר גם בליפט. אך ב-2019 הודיעה גט כי היא סוגרת את הפעילות של ג'ונו, בין היתר גם בעקבות עודף רגולציה במדינה.
נכון למרץ 2018 רשומים במאגר החברה בישראל כ-8,000 נהגי מוניות.
בשנת 2015 השיקה גט שירות ייעודי לתושבי ירושלים, בעיקר החרדים, בשם "גט מהדרין" שעיקרו להזמין מוניות שנהגיהם שומרי שבת, כלומר שמתחייבים לא להציע את שירותיהם בשבת ובמועדים. ב-19 בפברואר 2020 הגיש נידאל מוגרבי יחד עם שניים נוספים בייצוג המרכז הרפורמי לדת ומדינה תובענה ייצוגית נגד חברת גט על קיום שירות "גט מהדרין" שלטענתם מפלה לרעה נהגי מוניות ערבים ונוסעים, ומפר את חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים. ב-30 במאי 2023 הושגה פשרה בין הצדדים שבעקבותיה חברת גט תבטל את צי "גט מהדרין" ותשלם פיצויים בסך כ-6 מיליון שקלים לנהגי מוניות ערבים ונוסעים שלא יכלו להירשם ל"גט מהדרין".
ב-2019 חתמה גט על הסכם עם ענקית ההסעות ליפט (Lyft) שתתחיל להסיע את הלקוחות העסקיים.
נכון לינואר 2020, גייסה גט כ-800 מיליון דולר ושווייה הוערך (במאי 2019) בכ-1.48 מיליארד דולר.
בשנת 2016, פורבס הרוסי הציב את Gett במקום התשיעי ברשימת החברות היקרות ביותר של רונייט[דרושה הבהרה] עם הערכה של 500 מיליון דולר.
הערות שוליים

↑  מאיר אורבך, יותר מעשור לאחר שהקים את החברה: דייב וייזר פורש מפעילות ב-Gett, באתר כלכליסט, 4 במאי 2022
↑  מיטל וייזברג, ‏העסקה נחתמה: פנגו רוכשת את גט תמורת 175 מיליון דולר, באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2024
↑  מירב קריסטל, גט טקסי מתרחבת להזמנת פיצה ורופא, באתר ynet, 28 באפריל 2015
↑  טלי ציפורי, ‏הישג ל-Gett: גייסה 300 מיליון דולר מפולקסווגן, באתר גלובס, 24 במאי 2016
↑  דובי בן גדליהו, אסף אוני, עמרי זרחוביץ', ‏דיווח: פולקסווגן איבדה אמון בגט - מוחקת את השקעת הענק, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2018
↑  גט ו-Lyft משתפות פעולה כדי לנצח את אובר, באתר גיקטיים, ‏18 בנובמבר 2019
↑  צחי שדה, נהגים בגט מאיימים בעיצומים בעקבות העלאת התשלום החודשי, באתר ynet, 14 בינואר 2018
↑  ת"צ 48087-02-20 מוגרבי ואח' נ' ג'יטי גטאקסי סרוויסס ישראל בע"מ ואח'
↑  ת"צ 48087-02-20 מוגרבי ואח' נ' ג'יטי גטאקסי סרוויסס ישראל בע"מ ואח', באתר תולעת המשפט
↑  גלעד כהן, גט מבטלת את "גט מהדרין" ותשלם פיצוי של 6 מיליון שקלים לנהגי מוניות ערבים, באתר ynet, 30 במאי 2023
↑   אלף דולר: החשבונאות היצירתית של גט הובילה אותה לרווחיות צנועה בדצמבר, באתר TheMarker‏, 23 בנובמבר 2020
↑  Железко Олег Викторович, TAdviser.ru
↑  РВК и Da Vinci Capital создают фонд для стартапов на 6 млрд рублей, Ведомости (ברוסית)
שיר כהן (דוברת)

ערך זה עוסק באשת תקשורת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

שיר כהן במהלך ביקורו של מזכיר האוצר של ארצות הברית סטיבן מנושין בישראל ב-2019
 מדינה:  ישראל 
 מעסיק:  מכבי שירותי בריאות 
 
שיר כהן (נולדה ב-1992) היא סמנכ"לית ממשל ותקשורת של קבוצת מכבי שירותי בריאות. משנת 2018 עד שנת 2021 כיהנה כיועצת התקשורת לראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו.
ביוגרפיה

כהן נולדה וגדלה בראש העין. בשנת 2013 השתחררה משירותה הצבאי במדור אינטרנט ורדיו בחטיבת דובר צה"ל.
החלה את דרכה המקצועית בלשכת ראש הממשלה כיועצת לראש מערך ההסברה הלאומי, לירן דן. לאחר כשלוש שנים קודמה לתפקיד סגנית הדובר ובו כיהנה כשנתיים. במקביל לעיסוקה השלימה תואר ראשון במדעי המדינה ובתקשורת באוניברסיטה העברית בירושלים.
בראשית שנת 2018 החלה כהן לכהן כיועצת התקשורת הראשית לראש הממשלה בנימין נתניהו. היא האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה, והייתה גם הצעירה ביותר בכניסתה לתפקיד. במסגרת תפקידה כהן ניהלה משברים תקשורתיים ואירועים לאומיים, וביניהם: חשיפת ארכיון הגרעין האיראני, מבצע שומר החומות, הסכמי אברהם, חנוכת שגרירות ארצות הברית בישראל, המשבר סביב "החוק הפולני", ומבצע מגן צפוני. בסקר השנתי לשנת 2020 שקיימה לשכת העיתונות הממשלתית, דורגה דוברות רה״מ עם ציונים נמוכים בקטגוריית אדיבות ושירותיות. למרות זאת, היו בין מקבלי תעודת הוקרה מיוחדת מלשכת העיתונות על "תרומה ייחודית ומקצועית במערכה ההסברתית בזמן משבר הקורונה". סיימה את תפקידה עם השבעת הממשלה ה-36 ביוני 2021.
באוקטובר 2021 מונתה לראש מערך התקשורת וקשרי החוץ של קבוצת מכבי שירותי בריאות ובמרץ 2022 מונתה לסמנכ"לית ממשל ותקשורת של מכבי שירותי בריאות.
בשנת 2019 נבחרה לרשימת פורבס 30Under30, ושנה לאחר מכן נבחרה ל-50 היהודים המשפיעים של הג'רוזלם פוסט.
חיים אישיים

כהן מתגוררת בתל אביב. נישאה ב-19 במרץ 2020 לניר. החתונה, התקיימה בחצר בית ראש הממשלה בעקבות חקיקת תקנות החירום הראשונות של מגפת הקורונה.
הערות שוליים

↑  עד לכניסתו של מתן סידי לתפקיד, בגיל 25
↑  דוברת רה"מ נתניהו לשעבר, מונתה לראש מערך התקשורת וקשרי החוץ של קופ"ח מכבי, באתר בחזיתמדיה, ‏4 באוקטובר 2021
↑  רועי בהריר-פרל, סקר הדוברים הגדול: המצטיינים, הפחות אמינים ואלו שצריכים לעבוד על אדיבות ושירותיות, באתר אייס, 27 בדצמבר 2020
↑  דוברת רה"מ נתניהו לשעבר, מונתה לראש מערך התקשורת וקשרי החוץ של קופ"ח מכבי, באתר בחזית מדיה, ‏4 באוקטובר 2021
↑  שיר כהן מונתה לסמנכ"לית ממשל ותקשורת במכבי שירותי בריאות, באתר וואלה, 10 במרץ 2022
↑  חדשות סרוגים, ‏צפו: לצד נתניהו ושרה, דוברת רה"מ התחתנה בבלפור, באתר "סרוגים", 19 במרץ 2020
משוואת גיבס-דוהם

משוואת גיבס-דוהם מתארת את היחס בין שינויים בפוטנציאל הכימי במערכת תרמודינמית לבין החלקיקים השונים המרכיבים אותה. המשוואה היא:
כאשר  N_{i} מתאר את כמות המולים מחומר  i,  \mathrm {d} \mu _{i} מתאר את השינוי האינפיניטסימלי בפוטנציאל הכימי עבור אותו החומר  i,  S מסמל את האנטרופיה,  T את הטמפרטורה בסקלאת קלווין,  V הנפח, ו- p הלחץ.  I מתאר את מספר החומרים השונים במערכת. משוואת גיבס-דוהם מראה כי גדלים אינטנסיביים במערכות תרמודינמיות אינם בלתי תלויים. לא ניתן להשתמש במשוואת גיבס-דהם עבור מערכות תרמודינמיות קטנות לאור השפעות של תופעות מיקרוסקופיות שונות.
המשוואה קרויה על שמם של הפיזיקאים ג'וסיה וילארד גיבס ופייר דוהם.
פיתוח

ניתן לפתח בפשטות את משוואת גיבס-דוהם מתוך החוק הראשון של התרמודינמיקה. הדיפרנציאל השלם של האנרגיה החופשית של גיבס,  \mathbf {G} , במונחי המשתנים החופשיים שלו הוא
האנרגיה החופשית של גיבס היא תוצאה של טרנספורם לז'נדר של האנרגיה של המערכת. לכן את הנגזרות במשוואה לעיל ניתן להחליף ולתאר באופן הבא:
האנרגיה החופשית של גיבס של מערכת ניתנת כתיבה גם באופן הבא:
כך שאם נגזור את הדפרנציאל השלם מתוך המשוואה לעיל נקבל:
מההשוואה בין שתי המשוואות של  \mathrm {d} \mathbf {G}  נקבל:
שניתנת לפישוט לכדי משוואת גיבס-דוהם:
פיתוח > פיתוח נוסף

דרך נוספת לפיתוח משוואת גיבס-דוהם מתחשב בתכונות האקסטנסיביות של האנרגיה. גודל אקסטנסיבי מקיים:
U(\lambda \mathbf {X} )=\lambda U(\mathbf {X} )
כאשר  \mathbf {X}  מסמל את כל המשתנים האקסטנסיביים של האנרגיה של המערכת, U. מכאן נסיק כי האנרגיה של המערכת היא פונקציה הומוגנית מסדר ראשון. לפי משפט אוילר לפונקציות הומגניות, הקשר לעיל מתקיים כאשר בוחרים את הנפח, כמות החלקיקים והאנטרופיה להיות המשתנים האקסטנסיבים:
הדיפרנציאל השלם של משוואה זו היא:
\mathrm {d} U=T\mathrm {d} S+S\mathrm {d} T-p\mathrm {d} V-V\mathrm {d} p+\sum _{i=1}^{I}\mu _{i}\mathrm {d} N_{i}+\sum _{i=1}^{I}N_{i}\mathrm {d} \mu _{i}
לפי החוק הראשון של התרמודינמיקה, על ידי השוואה לביטוי הדיפרנציאל השלם של האנרגיה,  \mathrm {d} U, ניתן לבסוף לקבל את משוואת גיבס-דוהם:
יישומים

נרמול של משוואת גיבס-דוהם באמצעות האקסטנסיביות של המערכת, כגון המספר הכולל של המולים במערכת, מקנה את היחס בין המשתנים האינטנסיבים של המערכת. כך לדוגמה, עבור מערכת פשוטה עם  I תרכובות שונות, יהיו  I+1 משתנים בלתי תלויים המכונים "דרגות חופש". אם, לדוגמה, מכל מכיל חנקן טהור בטמפרטורת החדר (298 K) ובלחץ של 25 MPa, אז ניתן לחשב את צפיפות החומר (258 kg/m3), האנתלפיה (272 kJ/kg), האנטרופיה (5.07 kJ/kg⋅K) או כל משתנה תרמודינמי אינטנסיבי אחר. אם במקום חנקן יש במכל תערובת של חמצן וחנקן אז נדרש מידע כדי לבצע חישובים אלו. לרוב מידע זה יהיה היחס בין החמצן לחנקן במערכת.
אם במערכת קיימים החומר נמצא במספר פאזות שונות, אז הפוטנציאל הכימי שווה לאורך הגבול של שיווי המשקל בין הפאזות. תוך הנחה שהמערכת בשיווי משקל תרמודינמי, כלומר שהטמפרטורה והלחץ קבוע, באמצעות משוואת גיבס-דוהם ניתן לחלץ את חוק הפאזות של גיבס.
ראו גם

פוטנציאלים תרמודינמיים
הפנתר הוורוד (סדרת טלוויזיה, 1993)

| --- | --- |
סמליל התוכנית עם דמותו של הפנתר הוורוד
סמליל התוכנית עם דמותו של הפנתר הוורוד
 סוגה:  אנימציה, קומדיה, הרפתקאות
 יוצרים:  פריץ פרילינג דייוויד ה. דפאטי בלייק אדוארדס
 בימוי:  צ'ארלס גרוסוונור, ביירון וונס 
 שחקנים:  מאט פרואר 
 מדבבים:  מתיו פרויר ג'וש ביינר דן קסטלנטה בריאן ג'ורג' ג'ס הרנל ג'ו פיסקופו וולאס שון קת' סוסי ג'ו אן וורלי צ'ארלס נלסון ריילי
 מדבבים בעברית:  אלי לולאי אלן אזגי צביקה פורמן
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  60
 הפקה
 מפיק:  קלי וורד צ'ארלס גרוסנוור בירון וונס
 חברת הפקה:  MGM Animation MGM Television Camelot Entertainment Sales Wang Film Productions
 הפצה:  MGM Television 
 שידור
 רשת שידור:  סינדיקציה
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון
 תקופת שידור מקורית:  11 בספטמבר 1993 – 12 באפריל 1995
 תקופת שידור בישראל:  1998
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הפנתר הוורוד (באנגלית: Pink Panther) היא סדרת אנימציה אמריקאית בת 2 עונות ו-60 פרקים, אשר מבוססת על הזיכיון "הפנתר הוורוד". הסדרה הופקה לטלוויזיה משנת 1993 עד 1995, ושודרה במקור בסינדיקציה. בישראל הסדרה שודרה בערוץ הראשון בדיבוב עברי בשנת 1998.
בניגוד לסדרות אנימציה אחרות בכיכובו של הפנתר הוורוד, בסדרה זו הפנתר והאיש הקטן דיברו.
תקציר העלילה

כל סרטון בסדרה בעל 11 דקות ובכל פרק ישנם 2 סרטונים, בסרטונים אלה הפנתר הוורוד דובב על ידי מתיו פרויר, פרויר נתן לדמותו של הפנתר מבטא אמריקאי על מנת להשפיע על הצופים הצעירים. זו הייתה הפעם הראשונה שבה הפנתר הוורוד דיבר מאז הסרטונים "קרח ורוד" ו"תיבה ורודה" משנת 1965, שם הוא דובב על ידי השחקן ריץ' ליטל.
בנוסף לפנתר הוורוד, בסרטונים כיכבו דמויות נוספות ביניהן: המפקח קלוזו, הפנתר הוא העוזר שלו בתור שוטר אמריקאי. הנמלה ואוכל הנמלים אשר מדובבים על ידי ג'ון ביינר, שדיבב את הדמויות גם בסרטונים הקודמים שלהם. הכלב הסנדק ועוזריו פאג ולואי, שעוצבו מחדש לכבוד הסדרה. איש השרירים שהופיע בסרטון "בוא מהר! המים ורודים" משנת 1968, המכשפה שהופיעה בסרטון "פינק-א-רלה" משנת 1969, והאיש הקטן אשר מדבר כמו הפנתר בסרטונים, ודובב על ידי וולאס שון. כמו כן, הסדרה הציגה גם דמויות חדשות, ביניהם: רופא אליל בשם "איש הוודו", ילדה כתומת שיער בשם תלמה ואישה זקנה וחביבה בשם גברת צ'ובאלינגו ותוכי המחמד שלה ג'ולס.
דמויות ומדבבים

מתיו פרויר - הפנתר הורוד
ג'וש ביינר - הנמלה ואוכל הנמלים
דן קסטלנטה - איש הוודו
בריאן ג'ורג' - המפקח קלוזו, פאג
ג'ס הרנל - לואי
ג'ו פיסקופו - הכלב הסנדק
וולאס שון - האיש הקטן
קת' סוסי - קלאופטרה, תלמה
ג'ו אן וורלי - גברת צ'ובאלינגו
צ'ארלס נלסון ריילי - ג'ולס התוכי
מדבבים בעברית

אלי לולאי - הפנתר הורוד
אלן אזגי
צביקה פורמן
נמל ברצלונה

| --- | --- |


 מיקום
 מדינה:  ספרד ספרד
 מיקום:  ברצלונה, קטלוניה
 גוף מים:  הים התיכון
 קואורדינטות:  41°20′15″N 2°9′8″E﻿ / ﻿41.33750°N 2.15222°E﻿ / 41.33750; 2.15222
 פרטים
 מפעיל:  Barcelona Port Authority
 בעלים:  Ports of the State
 מנכ"ל:  Josep Lluís Salvadó i Tenesa 
 סוג מעגן:  מלאכותי
 שטח:  10,653
 סטטיסטיקות
 כלי שיט שפקדו:  9,038 (2018)
 תפוסת מטען שנתית:  67,756,258 מיליון טון (2018)
 נפח מכולות שנתי:  3,422,978 TEU ב-2018
 תנועת נוסעים:  4,493,646 (2018)
 
 www.portdebarcelona.cat
  (למפת ברצלונה מוגדלת) נמל ברצלונה(למפת ברצלונה רגילה) נמל ברצלונה
 
נמל ברצלונה (בקטלאנית: Port de Barcelona,‏ IPA:‏ [ˈpɔɾ ðə βəɾsəˈlonə]; בספרדית: Puerto de Barcelona) הוא בעל היסטוריה של 2,000 שנה וחשיבות מסחרית עכשווית רבה כאחד הנמלים הגדולים של אירופה בים התיכון. כמו כן, הוא הנמל הגדול ביותר של קטלוניה. זהו גם נמל המכולות השלישי בגודלו בספרד והתשיעי בגודלו באירופה, עם נפח סחר של 3.42 מיליון TEU ב-2018. הנמל מנוהל על ידי רשות הנמלים של ברצלונה. שטחו 7.86 קילומטרים רבועים המחולקים לשלושה אזורים: פורט ול (הנמל הישן), הנמל המסחרי/תעשייתי והנמל הלוגיסטי (הנמל החופשי של ברצלונה).
זה לא הנמל היחיד בברצלונה, שכן יש גם שני נמלי יאכטות ומרינות נוספים: פורט אולימפיק ופורט פורום סנט אדריה מצפון.
סקירה

אזור פורט ול כולל שתי מרינות ומעגנים ליאכטות, נמל דייגים, תחנה ימית למעבורות הנוסעות לאיים הבלאריים ויעדים אחרים בים התיכון ועוד תחנות ואזורים לעגינת אוניות. פורט ול צמוד לנמל התעשייתי.
באזור המרכז שוכנים בו גם "מרמגנום" (מרכז קניות וחיי לילה), קולנוע מולטיפלקס, IMAX פורט ול (מתחם קולנוע במערך גדול), והאקווריום הגדול באירופה, המכיל 8,000 דגים ו-11 כרישים ב-22 אגנים. מלא ב-6 מיליון ליטרים של מי ים. מכיוון שהוא ממוקם באזור תיירות ייעודי, המרמגנום הוא הקניון המסחרי היחיד בעיר שיכול להיפתח בימי ראשון ובחגים. לצד אזור מרמגנום נמצאות ה"גולונדרינס", ספינות קטנות שלוקחות תיירים לביקור באזור הנמל ומחוצה לו.
הנמל התעשייתי של ברצלונה נמצא בדרום וכולל את זונה פרנקה, אזור תעשייתי ללא מכס שהתפתח בתוך נמל ברצלונה, מעבר לפני השטח השטוחים של דלתה ליוברגט בין העיר ברצלונה לזו של אל פראט דה ליוברגט ונמל התעופה של ברצלונה-אל פראט מדרום.
מקום טוב לצפות בנמל התעשייתי וגם בנמל התענוגות הוא ממונז'ואיק, וליתר דיוק, מטירת מונז'ואיק, כמו גם מהרכבל האווירי, המחבר את ברצלונטה עם תחנת המעבורת ומונז'ואיק.
היסטוריה

ב-1978 הכריז משרד העבודה הציבורי (אנ') על קידום נמלים אוטונומיים (אנ') בבילבאו (אנ'), ולבה (אנ') ולנסיה (אנ') וברצלונה. לאחר מכן הוא נודע בשם הנמל האוטונומי של ברצלונה (בקטלאנית: Port Autònom de Barcelona, בספרדית: Puerto Autónomo de Barcelona) ובעודו נותר גוף ממשלתי, הוא הצליח לתפקד כמיזם מסחרי הכפוף למשפט הפרטי.
פתיחת רציף Bosch i Alsina לציבור בפורט ול (הידוע גם בשם Moll de la Fusta) בשנת 1981 סימנה את תחילת השינוי של חלקו הצפוני של הנמל. התהליך תפס תאוצה רבה עם ההחלטה ב-1986 שברצלונה תארח את אולימפיאדת הקיץ של 1992. בשנים שלאחר מכן הוסב השטח המוזנח של מחסנים ריקים, מגרשי רכבת ומפעלים לאזור נמל אטרקטיבי בפרויקט רחב של התחדשות עירונית. גם ברצלונטה השכנה והחופים שלה עברו שינוי כדי לפתוח את העיר לים. במהלך האולימפיאדה הנמל אירח עד 11 ספינות שייט ששימשו כמלונות צפים.
בנובמבר 1992, הגוף המרכזי לנמלי המדינה (בספרדית: Puertos del Estado) נוצר על ידי ממשלת ספרד והביא את הקץ לנמל האוטונומי של ברצלונה. מאז הנמל מופעל על ידי רשות הנמל של ברצלונה (בספרדית: Autoridad Portuaria de Barcelona, בקטלאנית: Autoritat Portuària de Barcelona, APB).
אזור הפעילות הלוגיסטית (בקטלאנית: Zona d'Activitats Logístiques, בספרדית: Zona de Actividades Logísticas, ZAL) הוא מרכז תחבורה רב מודלית (אנ') שהוקם ב-1993 על שטח התחלתי של 680 דונם בשלב הראשון. בשלב השני בוצעה הרחבה של 1,430 דונם לתוך אל פראט דה ליוברגט.
ביולי 1999 נפתח מרכז הסחר העולמי של ברצלונה (אנ').
בין 2001 ל-2008 עבר הנמל הרחבה שהכפילה את גודלו על ידי הסטת שפך נהר ליוברגט 2 קילומטרים דרומה ודחיקה מעט אחורה של שמורת הטבע דלתה ליוברגט.
תאונות ותקלות

ב-31 באוקטובר 2018, בשעה 8:00 בבוקר שעון מקומי, התנגשה מעבורת "אקסלנט" על קו גרנדי נאווי וולוצ'י (אנ') (GNV) בנמל ברצלונה לאחר שפרץ רוח דחף אותה לתוך רציף המטען והיא התנגשה בעגורן גשר גנטרי (אנ'), שהתהפך על מכלים המכילים כימיקלים דליקים, שעלו באש, הציתו את המזח וגרמו לעשן רעיל לעלות. האקסלנט ניסתה לעגון, אך נמנעה מכך עקב מזג אוויר גרוע.
גלריה

מבט חזיתי על הבניין המרכזי של נמל ברצלונה.
נמל ברצלונה בלילה.
מבט על המזח ליד טרמינל נמל ברצלונה.
פורט ול במבט מאנדרטת קולומבוס.
הערות שוליים

↑  "Port Barcelona - General information".
1 2 3 4  Port of Barcelona traffic statistics 2018 - Port de Barcelona, 2019
↑  PortEconomics: Top15 container ports in Europe in 2018
↑  "Port Barcelona - 1978-1980". www.portdebarcelona.cat. Port of Barcelona. Retrieved 29 January 2020.
↑  "Port Barcelona - 1981". www.portdebarcelona.cat. Port of Barcelona. Retrieved 29 January 2020.
1 2  "Port Barcelona - 1992". www.portdebarcelona.cat. Port de Barcelona. Retrieved 1 February 2020.
↑  "A diversified port" (PDF). Port de Barcelona. Retrieved 29 January 2020.
↑  "Las ZAL, motores económicos de las ciudades". Interempresas (in Spanish). 25 February 2010. Retrieved 29 January 2020.
↑  "Port Barcelona - 1993-2007". www.portdebarcelona.cat. Port de Barcelona. Retrieved 1 February 2020.
↑  "Barcelona port: Fire as ferry crashes into crane". BBC News. 31 October 2018.
↑  "Wind Gusts Influenced the Ferry Crash in the Port of Barcelona". Maritime Herald. El Periodico. 1 November 2018.
↑  Emrys Thakkar (31 October 2018). "Passenger Vessel Strikes Crane at Popular Cruise Port in Europe". Cruise Hive.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5085053  GND: 1194583369  ISNI: 0000 0000 9019 1234  LCCN: no96009894  VIAF: 131651427   WorldCat (עם VIAF): 131651427
יחסי ישראל–פיג'י

| יחסי ישראל–פיג'י |
| --- | --- |
ישראל: פיג'י


ישראל: פיג'י
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 18,274
אוכלוסייה
10,023,983: 931,356
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 5,495
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,868: 5,900
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה

נשיא המדינה ראובן ריבלין עם ראש ממשלת פיג'י, פרנק ביינימרמה (אנ') בפגישת פסגה של הנשיא עם מדינות האוקיינוס השקט. נאדי (אנ'), פיגי', פברואר 2020
נשיא ישראל יצחק הרצוג נפגש עם מקבילו הפיג'יאני ויליאמה קטוניוורה בעת ביקורו בישראל, 2022
יחסי ישראל–פיג'י הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה של איי פיג'י.
שגריר ישראל באוסטרליה משמש כשגריר לא-תושב לפיג'י, וכיום ממלא תפקיד זה אמיר מימון.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לפיג'י נכונו ב-1970. ב-1978 נערך ביקור ראשון מדרג גבוה, של סגן ראש ממשלת פיג'י, באטו סיר פינאלה גאגילאו. בנובמבר 1986 ביקר נשיא ישראל חיים הרצוג בפיג'י.
במרץ 2009 הגיש שגריר פיג'י בישראל, פיו בוסקו טיקוישובה, כתב האמנה לנשיא המדינה שמעון פרס. במהלך טקס הגשת כתב ההאמנה, ערך טיקוישובה את הטקס המסורתי הנהוג במדינתו; כרע ברך בפני הנשיא בעת הגשת כתב האמנה ומחא כף שלוש פעמים על פי המסורת העתיקה.
בראשית נובמבר 2016, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, קיבל את עמיתו הפיג'יאני, פרנק ביינימארמה (אנ') בירושלים, והודה לו על תמיכתה של פיג'י בישראל בארגונים בינלאומיים שונים. במהלך הביקור בן שלושת הימים נדונו גם נושאים שונים ביחסים, בהם כוחות שמירת השלום של פיג'י הפועלים באזור, שיתוף פעולה הבילטרלי, במיוחד בתחום הפיתוח החקלאי. ביינימארמה הודה לישראל על עזרתה בבנייה מחדש של תשתית האי אובלאו (אנ') לאחר ציקלון וינסטון (אנ'), שאותה סיפקה במסגרת פעולותיהן המתואמת של שגרירות ישראל באוסטרליה וארגון ישראייד. לאחר הפגישה נחתם מזכר הבנות בין שתי המדינות. ביינימארמה הזמין באורח רשמי את נתניהו לבקר בפיג'י.
בסוף אותו חודש הודיע נתניהו כי הוא עומד לצאת לביקור רשמי בפיג'י. הביקור הראשון אי פעם של ראש ממשלת ישראל למדינה זו. עם זאת, הביקור לא התקיים בעקבות החיכוך ביחסים, לאחר שהנציג הפיג'יאני בעצרת הכללית של האו"ם הביא את דגל פלסטין לעצרת. על אף מקרה זה הכריז נתניהו על רצונו לפתח ולחזק את הקשרים בין שתי המדינות.
ביולי 2017 הגיעה משלחת רופאים ואחיות ישראלים לפיג'י במסגרת סיוע הומניטרי. כמו כן נחתם מזכר הבנות הדדיות בתחום החקלאות בין שתי המדינות.
בדצמבר 2018 ביקר ראש ממשלת פיג'י פרנק ביינימאראמה (אנ') בישראל. במסגרת הביקור המדיני, נפגש עם ראש הממשלה נתניהו בלשכתו בירושלים שעדכן אותו בחשיפת מנהרות הטרור בצפון, כחלק ממבצע מגן צפוני.
ב-20 בפברואר 2020 ערך הנשיא ראובן ריבלין ביקור רשמי באי, אליו הצטרפו מנהיגים אזוריים אחרים מאזור האוקיינוס השקט.
באוגוסט 2022, הגיע נשיא פיג'י ויליאמה קטוניוורה לביקור רשמי בישראל במסגרתו פגש את נשיא המדינה יצחק הרצוג.
ביוני 2023 הודיעה ממשלת פיג'י כי בכוונתה לפתוח שגרירות בישראל. בפברואר 2025, הודיע ראש ממשלת פיג'י סיטיבני רבוקה, כי פיג'י תפתח שגרירות בירושלים, זאת לאחר שנפגש עם שר החוץ גדעון סער בוועידת מינכן.
כל מקדש שביעי

"כָּל מְקַדֵּשׁ שְׁבִיעִי" הוא פיוט עתיק שחיבר פייטן בשם משה, כפי שנרמז באקרוסטיכון, ויש ששיערו כי הוא רבי משה בן קלונימוס. הפיוט נמצא כבר בכתב יד לונדון 655, בתוך מחזור ויטרי של הרב שמחה בן שמואל מוויטרי מהמאה ה-12. במשך הדורות הוא הולחן בלחנים רבים. יהודי אשכנז נוהגים לשיר אותו בליל שבת.
בכל בית ארבעה חרוזים, כאשר בחרוז הרביעי משובץ פסוק. הפיוט נכתב באקרוסטיכון האל"ף בי"ת החל מהבית השני. המחבר חתם את שמו, משה, באקרוסטיכון במילים השניות בכל שורה מהבית הראשון.
תוכן הפיוט

הפיוט מכיל דברי שבח לכל שומרי שבת באשר הם, ומדגיש את שכרם הטוב על כך שהם שומרים את השבת. בפיוט מודגשים חוויות השבת, התקווה לגאולת ירושלים ולבניית בית המקדש בעתיד קרוב. השימוש במילה "אור" במשמעותה הרוחנית, כמו "באור פניך תבהיקם" או "צדקתם תצהיר כאור שבעת הימים" מבטא תחושה של ראיית אור רוחני, וכמיהה לגאולה שעתידה לבוא, אשר שומרי השבת זוכים לטעום ממנה גם בהווה.
סיום הפיוט

ברוב הסידורים הפיוט מסתיים בבבית המתחיל באות צ'. בעוד ההמשך חסר ובמקומו התווספה בשלב כלשהו השורה "ה' אלוהי ישראל תשועת עולמים" כדי לחתום את השיר.
לפי אגדה עממית, הבית האחרון נשמט מכיוון שהמחבר נפטר לפני שהספיק לכותבו, כך למשל כותב עגנון בסיפורו "לעבד נמכר יוסף": "שבחרוז זה יצאה נשמת הפייטן, ולא השלים כל סדר אלף בית שקבע בו פיוטו".
אמנם במחזור ויטרי מופיע סיום הפיוט במקומו, ומשלים את האקרוסטיכון האל"ף בי"ת:
קדשם במצוותיך וטהרם כעצם השמים לטוהר,

רוחך תניחמו כבהמה תרד בבקעה מן ההר,

שבטיהם תשכנם בנחלת הסהר,

כנחלים נטיו וכגנות עלי נהר.
במשך הדורות היו שהוסיפו בית נוסף לשיר החסר, כך למשל רבה של בוטשאטש האדמו"ר רבי אברהם דוד וואהרמן (ה'תקל"א - ה'תר"א, השלים הפייט בנוסח זו:
קרבינו לעבודתך בטוב ובנעימים.

רחם עלינו ברוב רחמים.

שמרנו מידי כל הקמים.

תשמחנו בבנוי כמו רמים.
הנוסח הופיע לראשונה בדפוס בשנת ה'תרנ"ב ((1892)), ושנית בשנת ה'תר"ע (1910) בפיעטרקוב בלי לציין את המקור.
הגרסה הזאת מופיעה בהלחנה של הטריו "Schwebel, Scharf, and Levine".
סיום נוסף הוסיף האדמו"ר רבי אברהם אבא מפיטסבורג: "קדושים ישראל מאז ולעולמים, רצים למגדלך ובשמך נשגבים, שבתות קדשך מייחדים ומענגים ובך נדבקים, תיקון השלם ישיגו בחיינו בחסד וברחמים ובקרב הימים".
לחנים וביצועים

כל מקדש - מקהלת הילדים החסידית יונגערליך באלבום יונגערליך 2
אוהבי ה' - לחן של חיים בנט וביצוע של שלמה כהן ומקהלת רננו חסידים באלבום אוהבי ה'. ביצוע נוסף לשיר באלבום א שבת טיש.
שמחם בבנין שלם - לחן של אלי שרף, בביצוע על ידי הטריו "Schwebel, Scharf, and Levine". הלחן הזו משמשת בהשלמת הגרסה הנ"ל "רחם עלינו ברוב רחמים".