stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דני געתון

| --- | --- |

 לידה:  1958 (בן 66 בערך) בוקרשט, רומניה
 תאריך עלייה:  1961
 לימודי רפואה:  הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר, אוניברסיטת תל אביב
 התמחות:  רפואת עיניים
 תפקידים:  רופא עיניים 
 בת זוג:  דנה
 מספר צאצאים:  2
 
דני געתון (נולד ב-30 במאי 1958) הוא רופא מומחה לרפואת עיניים עם תת-התמחות בגלאוקומה, עצבי ראיה, שדות ראיה ולחץ תוך עיני.
ביוגרפיה

נולד בבוקרשט שברומניה, ועלה לישראל כילד. אמו, פרופסור אדית געתון, הייתה ראש החוג לפתולוגיה באוניברסיטת תל אביב ואביו, אינג' ראדו געתון, היה מהנדס בתעשייה האווירית.
לאחר שהוריו החליטו לעלות לישראל, על רקע ציוני, הם פוטרו מעבודותיהם ובשנת 1961 עלו לארץ. עם עלייתם שינו בני המשפחה את שמם מהשם גיטניק לגעתון ושמו המלא הפך לדינו דן געתון.
כעבור 5 שנים נשלח אביו, שעבד כמהנדס בתעשייה האווירית, יחד עם כל המשפחה לשליחות לפריז, צרפת, בשנים 1966–1970. שם למד געתון בבית הספר היסודי הישראלי שפעל בחסות משרד החינוך הישראלי. לאחר 4 שנים בצרפת חזרה המשפחה לתל אביב.
את לימודי התיכון סיים בשנת 1976 בתיכון עירוני ה' שבתל אביב, ומיד לאחר שירותו הצבאי החל בשנת 1980 את לימודי הרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר השנה הראשונה ללימודים, עבר ללמוד בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב, שם למד מהשנה השנייה ועד לשישית (1981–1986).
ביוגרפיה > השכלה ומומחיות

ב־1987 עבד כסטאז'ר ברפואה בבית החולים הלל יפה בחדרה ועם סיום הסטאז' החל מיד את חמש שנות ההתמחות ברפואת עיניים בבית החולים בילינסון (1988-1992).
במקביל להתמחות בבית החולים סיים בהצטיינות תואר שני נוסף ברפואת עיניים (MO) באוניברסיטת תל אביב. עם קבלת תואר המומחה עבד שנה במרכז הרפואי שיבא אך חזר לבילינסון והחל לנהל את מרפאות החוץ של בית החולים שהפך למרכז הרפואי רבין וכלל הן את בילינסון והן את בית החולים השרון הסמוך, כל זאת כחלק ממערך העיניים הגדול שנוהל על ידי פרופסור יובל יסעור.
בשנת 1997 עבר געתון עם משפחתו לסן דייגו שבקליפורניה, ארצות הברית, למרכז לרפואת עיניים "שיילי" (Shiley Eye Center) באוניברסיטת קליפורניה, סן דייגו (UCSD) שם עבר השתלמות עמיתים ("פלושיפ") בתחום הגלאוקומה. את תת-ההתמחות הזו עבר אצל פרופסור רוברט (בוב) ויינרב.
מיד עם חזרתו פתח געתון את מדור "הפלושיפ" בעיתון "העין", לימים עיתון איגוד רופאי העיניים בישראל, אשר בו תיארו רופאים שחזרו מפלושיפ את חוויית השהות שלהם מבחינה מקצועית, אקדמית ומחקרית אך גם משפחתית. את המדור הזה ערך געתון במשך כ-25 שנים ובו פורסמו כ-50 כתבות על פלושיפ ברחבי העולם.
לאחר מספר שנים כמומחה גלאוקומה החליט געתון לעבור לניהול ולמנהל רפואי. בשנת 2001 מונה לסגן מנהל בית החולים בילינסון. במקביל סיים בהצטיינות תואר שני נוסף במנהל מערכות בריאות (MHA) באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע.
בשנת 2006 חזר פרופסור געתון לתחום הקליני ברפואת עיניים ופתח מכון ייחודי לגלאוקומה, של שירותי בריאות כללית, בתל אביב. בנוסף לניהול מכון זה געתון גם מרכז את רפואת העיניים במחוז תל אביב של הכללית ומשמש כיועץ שנים רבות להנהלה הראשית בתחום רפואת העיניים וממשיך כרופא בכיר בגלאוקומה במערך העיניים בבילינסון.
ב-2007 מונה לפרופסור חבר קליני בחוג לרפואת עיניים באוניברסיטת תל אביב ובהמשך מונה לפרופסור מן המניין קליני באוניברסיטת תל אביב. באותה שנה ייצג את חברי החוג הישראלי לגלאוקומה בכנס העולמי לגלאוקומה שהתקיים בסינגפור.
מזה שני עשורים הוא חבר בוועדות מכון התקנים הישראלי בנושאי עדשות מגע, עדשות משקפי ראיה ומשקפי שמש. הוא משמש בוחן קבוע, מטעם המועצה המדעית, במבחנים הסופיים למתמחים לקראת קבלת תואר מומחה ברפואת עיניים בישראל.
געתון חבר באיגודים מקצועיים מהארץ ומהעולם, בהם הסתדרות הרופאים בישראל (הר"י), החוג הישראלי לגלאוקומה, איגוד רופאי העיניים בישראל ואיגוד הגלאוקומה העולמי.
געתון מנהל מזה שנים רבות את מכון הגלאוקומה של שירותי בריאות כללית בתל אביב, הוא רופא עיניים בכיר בבית החולים בילינסון ומונה לפרופסור מן המניין קליני לאופתלמולוגיה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר, באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה > תפקידים ציבוריים

בשנים 2004–2008 כיהן כראש החוג הישראלי לגלאוקומה באיגוד העיניים. בתחילת תפקידו קבע געתון לוגו חדש לחוג והקים את האתר הישראלי הראשון למומחי גלאוקומה בישראל.
פרופסור געתון כיהן בשנים 2014–2018 כראש החוג לרפואת עיניים בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. במסגרת שתי הקדנציות שלו שידרג את הוראת רפואת העיניים לסטודנטים, את המפגשים הקליניים החודשיים ואת לימודי ההמשך ברפואת עיניים. בחסותו נערך אירוע ייחודי לציון 50 שנה להקמת חוג זה בהשתתפות דורות של מרצים ופרופסורים.
החל משנת 2018 מונה געתון לנהל את המכון לקשרי מדע בינלאומיים ברפואה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 2016–2020 כיהן כיו"ר איגוד רופאי העיניים בישראל. במסגרת תפקידו הקים והוביל את האתר האינטרנטי של האיגוד, הוביל להקמת החוג לרפואת עיניים בקהילה והגה את הפרס השנתי של השירות המיוחד לרופא עיניים בקהילה. בשלהי כהונתו השנייה פרצה מגפת הקורונה שאילצה את האיגוד בראשותו להתארגן ולפרסם ניירות עמדה ובהם נקבעו נוהלי עבודה והתנהגות במהלך המגפה ואחריה בכל מפגש שבין רופא העיניים למטופליו במסגרות השונות.
משנת 2020, עם סיום תפקידו כיו"ר איגוד רופאי העיניים, נתבקש לעמוד בראש ועדת הביקורת של האיגוד.
ביוגרפיה > מחקרים

מחקריו עוסקים, ברובם הגדול, בתחום הגלאוקומה והם מחקרים קליניים, אך לעיתים גם מערבים טכניקות של פתולוגיה והיסטופתולוגיה. בתחומי המחקר הללו הוביל געתון מספר מחקרים ופרסם מעל 150 מאמרים מקצועיים. בנוסף, געתון שותף בכתיבת חמישה ספרים המשמשים ספרי לימוד לסטודנטים לרפואה.
געתון נשוי לדנה, עורכת דין וציירת, ולהם שני ילדים.
דקדוק אדיגית

הדקדוק באדיגית שונה מבעברית בכמה מובנים. מטרת דף זה להסביר את הדקדוק האדיגי.
שם עצם > מצבי שמות עצם

כאשר הופכים שם עצם יחיד לרבים יש להוסיף את הסיומת -хэ- /xa/
кӏалэ [t͡ʃʼaːla] ('בן') הופך ל - кӏалэхэ [t͡ʃʼaːlaxa] ('בנים').
шы [ʃə] ('סוס') הופך ל-шыыхэ [ʃəxa] ('סוסים').
לצ'רקסית יש ארבעה יחסות : 
absolutive, ergative, instrumental ו-invertive.
| מצב | סיומת> קירילית | סיומת> IPA | דוגמה |
| --- | --- | --- | --- |
| Absolutive | р | /r/ | кӏалэр [t͡ʃʼaːlar] ('הילד') |
| Ergative | м | /m/ | кӏалэм [t͡ʃʼaːlam] ('הילד') |
| Instrumental | (м)кӏэ | /(m)t͡ʃʼa/ | кӏалэкӏэ [t͡ʃʼaːlamt͡ʃʼa] ('עם הילד') |
| Invertive | ыу | /əw/ | кIалыу [t͡ʃʼaləw] (כילד') |
שם עצם > מצבי שמות עצם > Absolutive case

קיימת הסיומת - р /r/. לדוגמה (кӏалэр [t͡ʃʼaːlar] 'הילד', кӏалэхэр [t͡ʃʼaːlaxar] ('הילדים'), шыр [ʃar] ('הסוס').
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| кӏалэр | елъэгъу |  |
| кӏалэ-р | елъэгъу |  |
| t͡ʃʼaːlar | jaɬaʁʷə |  |
| הילד (Abs.) | הוא רואה |  |
"הוא רואה את הילד"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| кӏалэр | еджапӏэм | мэкӏуагъ |
| t͡ʃʼaːlar | jad͡ʒaːpʼam | makʷʼaːʁ |
| הילד (Abs.) | לבית הספר (erg.) | הוא הלך |
"הילד הלך לבית הספר"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| бзылфыгъэм | джанэр | екъобзы |
| bzəlfəʁam | d͡ʒaːnar | jaqʷabzə |
| האישה (erg.) | הבגד (Abs.) | הוא/היא מנקה |
"האישה מנקה את הבגד"
שם עצם > מצבי שמות עצם > Ergative case

קיימת הסיומת -м /-m/. לדוגמה (кӏалэм [t͡ʃʼaːlam] 'הילד', кӏалэхэмэ [t͡ʃʼaːlaxama] 'הילדים', шым [ʃəm] 'הסוס'). כאשר שם העצם הוא ברבים מתווספת אליו הסיומת -мэ (-ma).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| кӏалэм | елъэгъу |  |
| кӏалэ-м | елъэгъу |  |
| t͡ʃʼaːlam | jaɬaʁʷə |  |
| הילד (Erg.) | הוא רואה |  |
"הילד רואה אותו"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| бзылфыгъэм | джанэр | екъобзы |
| bzəlfəʁam | d͡ʒaːnar | jaqʷabzə |
| האישה (Erg.) | הבגד (Abs.) | הוא/היא מקקה |
"האישה מנקה את הבגד"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| кӏалэр | тхылъым | еджэ |
| t͡ʃaːlar | txəɬəm | jad͡ʒa |
| הילד (Abs.) | הספר (Erg.) | הוא קורא/לומד |
"הילד קורא את הספר"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| тыгъуасэ | коим | сыщыIэгъагъ |
| təʁʷaːsa | kʷajəm | cəɕəʔaʁaːʁ |
| אתמול | הכפר (Erg.) | הייתי |
"אתמול הייתי בכפר"
שם עצם > מצבי שמות עצם > Instrumental case

קיימת הסיומת кӏэ /-t͡ʃʼa-/ או мкӏэ /-mt͡ʃʼa/. לדוגמה (кӏалэкӏэ [t͡ʃʼaːlat͡ʃʼa] 'עם (בעזרת) הילד', кӏалэхэмкӏэ [t͡ʃʼaːlaxamt͡ʃʼa] 'עם (בעזרת) הילדים', шымкIэ [ʃəmt͡ʃʼa] ('עם (בעזרת) הסוס').
Marking the instrument of action:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ЫцIэр | къэлэмымкIэ | къитхэгъ |
| Ы-цIэ-эр | къэлэм-мкIэ | къи-тхы-эгъ |
| ət͡sʼar | qalaməmt͡ʃa | qitxaʁ |
| שמו (Abs.) | בעזרת העט (Ins.) | הוא כתב |
"הוא כתב את שמו בעט."
Marking the direction of action:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ХымкIэ | жьыбгъэр | къэкIышъут |
| xəmt͡ʃa | ʑəbʁar | qakʼəʂʷət |
| בעזרת הים (Ins.) | האוויר | יכול לבוא |
"האוויר יכול לבוא בכיוון בים"
שם עצם > מצבי שמות עצם > Invertive

קיימת הסיומת эу /-aw-/ או ыу /-əw/. לדוגמה (кӏалыу [t͡ʃʼaːləw] 'כילד',кӏалэхыу [t͡ʃʼaːlaxəw] 'כילדים', шыу [ʃəw] ('כדם').
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| кIалыу | елъэгъу |  |
| t͡ʃaːləw | jaɬaʁʷə |  |
| כילד (Inv.) | הוא רואה |  |
"הוא רואה אותו כילד"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| баиу | нахь | мэхъогъ |
| baːjəw | naːħ | maχʷaʁ |
| יותר | הוא הפך | עשיר (Inv.) |
"הוא הפך לעשיר יותר"
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| силӏ | кӏэлэегъаджыу | мэлажьэ |
| siɬʼ | t͡ʃalajaʁad͡ʒəw | malaːʑa |
| בעלי | כמורה (Inv.) | הוא עובד |
"בעלי עובד כמורה"
שם עצם > יצירת שם עצם מפועל

בשפה הצ'רקסית ניתן לייצג כשם עצם מישהו (בן אדם) או משהו (חיה, צמח, דומם) שמבצע פעול מסוים, על ידי הוספת הסיומת э- לפועל בזמן עבר ועתיד והסיומת рэ- בשביל פועל בזמן הווה :
макIо /maːkʷ'a/ - הוא הולך → макIорэ /maːkʷ'ara/ - האדם שהולך
мащхэх /maːɕxax/ - הם אוכלים → мащхэхэрэ /maːɕxaxara/ - הבני אדם שאוכלים.
мэлэжагъ /malaʒaːʁ/ - הוא עבד → мэлэжагъэ /malaʒaːʁa/ - האדם שעבד.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| дыу | кӏалэхэмкӏэ | макӏорэм | еплъ |
| дыу | кӏалэ-хэ-мкӏэ | макӏо-рэм | еплъ |
| [dəw | t͡ʃʼaːɮəxamt͡ʃʼa | maːkʷʼaram | japɬ] |
| שמה | בנים (ins.) | האדם שהולך (erg.) | תסתכל |
| "מבין הבנים שמה תסתכל על הבן שהולך" | "מבין הבנים שמה תסתכל על הבן שהולך" | "מבין הבנים שמה תסתכל על הבן שהולך" |  |
דני גריפין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 ביולי 1997 (בן 27) הממלכה המאוחדת לונדון, הממלכה המאוחדת
 מדינה:  אנגליה אנגליה
 תקופת הפעילות:  מ-2015
 עיסוק:  שחקן, דוגמן
 בן או בת זוג:  אביגיל קוון (ספטמבר 2021–מרץ 2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאל פטריק גריפין (באנגלית: Daniel Patrick Griffin; נולד ב-2 ביולי 1997), ובשמו המוכר דני גריפין (Danny Griffin), הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה ודוגמן בריטי, הידוע בעיקר בזכות תפקידו כסקאי בסדרה "גורל: סאגת ווינX".
ביוגרפיה

גריפין נולד ברובע קנזינגטון וצ'לסי שבלונדון, אנגליה, וגדל במחוז קורנוול הממוקם בדרום-מערב אנגליה, בחווה נידחת עם הוריו וארבע אחיותיו. בגיל 17 חזר ללונדון כדי ללמוד משחק.
בשנת 2014 החל גריפין את קריירת המשחק שלו על הבמה, כשהשתתף בהצגה "The Railway Children" בתיאטרון קינגס קרוס בלונדון. בהמשך עבר להופיע בקולנוע ובטלוויזיה, כשבשנת 2017 גילם תפקיד אורח בפרק בסדרה "זואי ורייבן" המשודרת בנטפליקס.
בשנת 2018 הופיע בסרט לחג המולד "Surviving Christmas with the Relatives" (אנ') והתארח בסדרה "So Awkward" (אנ') של רשת BBC.
בשנת 2019 הופיע בסרט הדרמה "הג'נטלמנים" בבימויו של גאי ריצ'י, בו גילם את דמותו של אסלן.
בשנת 2020 הופיע במותחן הנעורים "סוגרות חשבונות" (אנ') של רשת BBC, המשודרת בנטפליקס, בו גילם את דמותו של שיין.
בשנת 2021 גילם את דמותו של סקאי, אחת הדמויות הראשיות בסדרת הדרמה "גורל: סאגת ווינX" מבית נטפליקס, עיבוד לייב-אקשן לסדרה המונפשת "מועדון ווינX".
חיים אישיים

במהלך צילומי הסדרה ״ווינקס״ הכיר את השחקנית אביגיל קוון, הם נהפכו לזוג ולאחר כשנה וחצי נפרדו.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | זואי ורייבן | דני | הופעת אורח |
| 2019 | So Awkward (אנ') | האנטר פיליפס | הופעת אורח |
| 2020 | סוגרות חשבונות (אנ') | שיין | תפקיד משנה |
| 2021–2022 | גורל: סאגת ווינX | סקאי | תפקיד ראשי (2 עונות); 13 פרקים |
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Surviving Christmas with the Relatives (אנ') | מסיאז' |  |
| 2019 | הג'נטלמנים | אסלן |  |
| TBA | Drugstore June |  |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Paola Ortiz, Tenemos que hablar de Danny Griffin, el nuevo galán de Netflix, EstiloDF, ‏2021-02-05 (בספרדית)
↑  Condé Nast, Danny Griffin, de Winx, sobre su rutina de ejercicio, serie favorita y Lord of the Rings, GQ, ‏2021-02-02 (בספרדית מקסיקנית)
1 2  Matt Grobar, Matt Grobar, ‘Fate: The Winx Saga’ Adds 3 Cast Members As Season 2 Of Netflix Series Starts Production, Deadline, ‏2021-07-20 (באנגלית אמריקאית)
דני לדר

דני לדר בתרגיל על הטבעות, אליפות ישראל 1960
דן "דני" לדר (נולד בשנת 1943) הוא מתעמל עבר, שבע פעמים ברציפות אלוף ישראל (1961–1967), אלוף המכביה השביעית (1965) ואלוף כינוס הפועל (1966) בהתעמלות מכשירים. ייצג את ישראל בשתי אליפויות עולם (1966 ו-1970).
ביוגרפיה

לדר התאמן בקבוצת הפועל פתח תקווה.
בשנת 1961 זכה לדר בפעם הראשונה באליפות ישראל בהתעמלות מכשירים.
ביוני 1963 זכה לדר במדליית זהב באליפות ישראל בהתעמלות בתוצאה של 53.55 נקודות, לפני פרדי יושין (50.90 נקודות) ודמיטרוב סלביק (48.30 נקודות).
בשנת 1964 זכה לדר בפעם הרביעית ברציפות באליפות ישראל בהתעמלות בתוצאה של 55.35 נקודות, לפני דב לופי מהפועל שריד (52.50 נדודות) וקרול שטרק מהפועל תל אביב (52.75 נקודות)
בתחרויות ההתעמלות במכביה השביעית שנערכו באוגוסט 1965 זכה לדר במדליית זהב על תרגיל המקבילים בתוצאה של 9.5 נקודות, לפני מ. כהן (9.4 נקודות) וגרוספילד (9.35 נקודות), שניהם מארצות הברית.
בכינוס הפועל השמיני שנערך בירושלים במאי 1966 זכה לדר במדליית זהב בסיכום הכללי בתוצאה של 56.65 נקודות, לפני פרנץ דבורגר מבלגיה (54.05 נקודות) ופריץ טורקוט מאוסטריה (53.25 נקודות). באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בדורטמונד, גרמניה בספטמבר אותה שנה סיים במקום 103 כללי בתוצאה של 99.75 נקודות.
בשנת 1967 זכה לדר בפעם השביעית ברציפות באליפות ישראל בהתעמלות מכשירים בתוצאה של 110.35 נקודות, לפני דב לופי (102.55 נקודות) ואריה ברלוב מהפועל חיפה (97.95 נקודות).
בשנת 1967 עבר לדר להתגורר בגרמניה שם למד חינוך גופני.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בליובליאנה שבסלובניה באוקטובר 1970 סיים לדר במקום 96 בתוצאה של 100.60 נקודות.
הערות שוליים

↑  לוח התוצאות - לדר - אלוף בהתעמלות, מעריב, 23 ביוני 1963
↑  לדר זכה בפעם הרביעית ברציפות באליפות ההתעמלות, דבר, 8 באוגוסט 1965
↑  מעריב לספורטאים - אלופי המכביה ה-7, מעריב, 1 בספטמבר 1965
↑  דני לדר אלוף ההתעמלות, דבר, 6 במאי 1966
↑  דני לדר - תוצאות רשמיות מאליפות העולם בהתעמלות 1966, 1966 World Championships Men's AA
↑  המתעמל לדר תפס מקום 40 באליפות העולם בהתעמלות, דבר, 23 בספטמבר 1966
↑  מעריב לספורטאים - המתעמלות במקום ה-15 (בין 21 מדינות) באליפות העולם, מעריב, 25 בספטמבר 1966
↑  דני לדר הוכתר כאלוף בהתעמלות בפעם ה-7, מעריב, 29 בינואר 1967
↑  דני לדר - תוצאות רשמיות מאליפות העולם בהתעמלות 1970, 1970 World Championships Men's AA
↑  המתעמלים דורגו במקום ה-21, דבר, 27 באוקטובר 1970
דקדוק חופשי-הקשר

בשפות פורמליות, דקדוק חופשי-הקשר (גם: דקדוק חסר-הקשר) הוא דקדוק אשר כל כלל יצירה בו הוא מהצורה  \ A\to \alpha  כאשר  \ A הוא משתנה דקדוקי ואילו  \ \alpha היא מחרוזת כלשהי של משתנים דקדוקיים וסימנים טרמינליים. דקדוק חסר הקשר יוצר שפה חופשית הקשר (טיפוס 2 בהיררכיה של חומסקי).
המונח "חסר הקשר" מציין כי כלל היצירה עבור   \ A יכול להתבצע ללא חשיבות לשאלה מה נמצא מימינו ומשמאלו של  \ A, כלומר ללא חשיבות להקשר בו הוא מופיע. בדקדוק תלוי הקשר, לעומת זאת, ייתכנו כללי יצירה מהצורה  \ \alpha A\beta \to \alpha \gamma \beta , כאשר  \ A הוא משתנה דקדוקי ו \ \alpha ,\beta ,\gamma  הן מחרוזות כלשהן של משתנים דקדוקיים וסימנים טרמינליים (ייתכן וריקות).
הגדרה

דקדוק חסר הקשר  G מוגדר על ידי הרביעייה  G=(V,\Sigma ,R,S), כאשר:
V - קבוצת משתנים
\Sigma  - קבוצת אותיות סופיות (טרמינלים). קבוצה זו מהווה את האלפבית של השפה הנוצרת.
R - קבוצת כללי יצירה. כל כלל הופך משתנה למחרוזת של אותיות ומשתנים (A\to \alpha )\in R\qquad A\in V,\alpha \in (V\cup \Sigma )^{*}
S -  סימן ההתחלה. משתנה מתוך  V.
אומרים שהדקדוק  G יוצר מילה  x, אם ניתן להתחיל מהמשתנה  S, ועל ידי ביצוע אחד או יותר מכללי היצירה שב- R, להגיע אל המילה  x\in \Sigma ^{*}. מסמנים במקרה זה  S\Rightarrow ^{*}x.
השפה הנוצרת על ידי הדקדוק  G, היא אוסף כל המחרוזות  x, אותן ניתן לייצר מ- S, על ידי כללי היצירה המוגדרים ב-R. באופן פורמלי,
 L(G)=\{x\mid S\Rightarrow ^{*}x\}
צורה נורמלית

כל דקדוק חסר הקשר לא ריק שאינו יוצר את המילה הריקה  \epsilon , ניתן להמרה לדקדוק בו כל כלל יצירה הוא מהצורה  A\to BC או  A\to a כאשר  A,B,C משתנים ו- a טרמינל. צורה זו נקראת הצורה הנורמלית של חומסקי על-שם הבלשן נועם חומסקי.
צורה אחרת לדקדוקים חסרי הקשר  היא הצורה הנורמלית של גרייבך, הקרויה על-שם מדענית המחשב שילה גרייבך. בדקדוק זה כל כלל יצירה הוא מהצורה  A\to aX, כאשר  a הוא טרמינל, ו- X הוא רצף של אפס או יותר משתנים. לצורה זו כמה תכונות מעניינות, שכן כל כלל יצירה מוסיף בדיוק אות אחת למילה נוצרת, ולכן אורך המילה נתון על ידי כמות כללי היצירה שהופעלו. כמו כן, ניתן להמיר כל דקדוק מצורת גרייבך לאוטומט מחסנית שאין בו מעברי- \epsilon , ובכך להראות כי תמיד ניתן לבטל מעברי- \epsilon  באוטומטי מחסנית.
דו-משמעות

אם עבור דקדוק נתון קיימות שתי דרכים שונות ליצור מילה מסוימת, אומרים שהדקדוק דו-משמעי. לתכונה זה משמעויות בבלשנות ובקומפילציה. קיימות שפות חסרות הקשר שהן דו-משמעויות בצורה אינהרנטית - כל דקדוק היוצר אותן יהיה דו משמעי. עבור שפות שאינן דו-משמעיות בצורה אינהרנטית, קיים דקדוק שאינו דו-משמעי, אך לא ידועה דרך סיסטמית להמיר דקדוק דו-משמעי לדקדוק שאינו דו-משמעי. נוסף על כך, השאלה האם דקדוק נתון הוא דו-משמעי או לאו אינה כריעה, כלומר לא קיים אלגוריתם שפותר אותה.
ראו גם

דו-משמעות תחבירית
שפה רגולרית
ההיררכיה של חומסקי
תורת האוטומטים - מונחים
לקריאה נוספת

שמואל זקס ונסים פרנסיז, ‏אוטומטים ושפות פורמליות ב, האוניברסיטה הפתוחה, 2000
John E. Hopcroft, Rajeev Motwani, and Jeffrey D. Ullman. Introduction to Automata Theory, Languages, and Computation, 3rd Edition, Addison-Wesley, 2006. ISBN 0-321-45536-3.
John E. Hopcroft and Jeffrey D. Ullman, Introduction to Automata Theory, Languages and Computation, Addison-Wesley Publishing, Reading Massachusetts, 1979. ISBN 0-201-02988-X.
הערות שוליים

↑  דוגמה לשפה דו-משמעית בצורה אינהרנטית היא השפה  L=\{a^{n}b^{n}c^{m}d^{m}\mid n,m\geq 1\}\cup \{a^{n}b^{m}c^{m}d^{n}\mid n,m\geq 1\}.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb180900709 (data)  NKC: ph214655
גיא ברנע

גיא מרקוס ברנע (נולד ב-9 בספטמבר 1987), הוא שחיין עבר ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל, וכיום פרשן שחייה. בעל שתי מדליות ארד מאליפות אירופה בשחייה (בודפשט 2010 ודברצן 2012) ושתי מדליות מהאוניברסיאדה, מדליית כסף בשנג'ן 2011 ומדליית ארד בבלגרד 2009. מקום שישי באליפות העולם (שנגחאי 2011) ומקום שביעי באליפות העולם (ברצלונה 2013) במשחה ל-50 מטר גב.
ברנע ייצג את ישראל באולימפיאדת בייג'ינג (2008) וב-6 אליפויות עולם (מלבורן 2007, רומא 2009, שנגחאי 2011, ברצלונה 2013, קאזאן 2015 ובודפשט 2017). אלוף ושיאן המכביה, במשחה ל-100 מטר גב.
ביוגרפיה

ברנע נולד, גדל והתחנך בעומר. אח בכור לניר ואור, שחיינים מצטיינים גם כן. סבא שלו מצד אמו איתן פרויד היה אלוף ישראל בשחייה. מגיל 6 החל לשחות, בעידוד הוריו, שסברו שהדבר יסייע לו להתמודד עם מחלת האסתמה. במרוצת השנים היה לשחיין תחרותי במסגרת הפועל שחייני הנגב, והתמקצע בסגנון פרפר, בהדרכתו של המאמן עדי ולפמן. כשהגיע לכיתה י"א עבר לפנימיה של מכון וינגייט, ואומן בידי לאוניד קאופמן. במקביל, ייצג את קבוצת הפועל ירושלים בתחרויות. לאחר שלא הצליח להגיע להשגים משמעותיים בסגנון פרפר, ניסה את מזלו בסגנון גב. בסגנון זה, הצליח להעפיל לגמר אליפות אירופה לנוער ב-2005, מה שהקנה לו מעמד של ספורטאי מצטיין בצה"ל. בסוף אותה שנה החל ללמוד ולהתאמן באוניברסיטת ברקלי, בארצות הברית.
ביוגרפיה > 2006 > שיאן ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט 2006 זכה ברנע בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.38 שניות, לפני איליה אייזנשטוק ממכבי קריית ביאליק (26.68 שניות) ואהוד סגל מירושלים רבתי (26.92 שניות). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 56.78 שניות, אחרי אהוד סגל שקבע שיא אישי חדש של 56.61 שניות ולפני איליה אייזנשטוק (57.90 שניות). תוך כדי משחה שליחים 4x50 מטר מעורב הוא קבע במשחה ל-50 מטר גב שיא ישראלי ושיא בינלאומי חדש של 26.09 שניות, שיפור של 11 מאיות השנייה מהשיא בן ה-6 שנים של איתן אורבך ממכבי חיפה (26.20 שניות).
ביוגרפיה > 2007

באליפות העולם בשחייה שנערכה במלבורן ב-2007, סיים ברנע במקום ה-19 במשחה 100 מ' גב כשקבע זמן של 55.88 שניות, וכן העפיל לחצי הגמר במשחה ל-50 מטר גב בזמן של 26.24 שניות. בחצי הגמר סיים במקום ה-15 בזמן של 26.45 שניות.
במסגרת משחי גביע האיחוד האירופי שהתקיימו בצרפת באוגוסט 2007, שבר לראשונה את השיא הישראלי ב-100 מ' גב, והעמידו על 55.21 שניות, שהן שיפור של 10 מאיות השנייה לשיא שקבע איתן אורבך באולימפיאדת סידני (2000). מאז שיפר את השיא הישראלי עוד מספר פעמים.
ביוגרפיה > 2008

באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן במרץ 2008 סיים ברנע במקום רביעי במשחה ל-50 מ' גב. בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא ישראלי חדש של 25.43 שניות ובמקום שביעי במשחה ל-100 מ' גב בשיא ישראלי חדש של 54.90 שניות. באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במנצ'סטר באפריל אותה שנה, סיים במקום 12 במשחה ל-50 מ' גב ובמקום 13 במשחה ל-100 מ' גב.
ביוגרפיה > 2008 > אולימפיאדת בייג'ינג

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) העפיל ברנע לשלב חצי הגמר במשחה ל-100 מ' גב, לאחר שבשלב המוקדמות סיים במקום ה-15. בתוך כך, שבר שוב את שיא ישראל, והעמידו על 54.50 שניות. בשלב חצי הגמר סיים במקום ה-16.
ביוגרפיה > 2009 > מדליית ארד באוניברסיאדה

באוניברסיאדה שנערכה בבלגרד ביולי 2009, זכה ברנע במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב, לאחר ששחה בזמן של 25.09 שניות. בכך היה לשחיין הישראלי השני בלבד שזוכה במדליה באוניברסיאדה, אחרי מיקי חליקה ב-1999. בשלב חצי הגמר קבע ברנע שיא ישראלי במשחה זה בתוצאה של 24.89 שניות. בנוסף, סיים במקום החמישי במשחה ל-100 מטר גב, וגם בו קבע שיא ישראלי חדש - 54.32 שניות.
זמן קצר אחר כך, במהלך המכביה ה-18 זכה ברנע במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי ומכביה חדש של 54.22 שניות. הוא שיפר גם את שיאו הישראלי במשחה ל-50 מטר גב והעמידו על 24.64 שניות, 31 מאיות השנייה איטי משיא העולם. תוצאה זו הייתה באותה העת השלישית בטיבה בעולם לשנת 2009.
ביוגרפיה > 2009 > אליפות עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא בשנת 2009 סיים במקום ה-22 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 54.51 שניות. במשחה ל-50 גב סיים במקום ה-12, בתוצאה של 24.81 שניות.
ביוגרפיה > 2010 > מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט 2010 זכה ברנע במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.04 שניות, אחרי קאמי לאקור מצרפת שקבע שיא אליפות חדש של 24.07 שניות ושיאן העולם ליאם טנקוק מבריטניה (24.70 שניות), במקום 16 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 55.36 שניות ובמקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, ביחד עם יהונתן קופלב, אלון מנדל ודני מלניק בתוצאה של 3:40.26 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדובאי בדצמבר אותה שנה, סיים ברנע במקום עשירי במשחה ל-50 מטר גב, במקום 14 במשחה ל-100 מטר גב, בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 51.70 שניות והעפיל לשלב חצי הגמר מהמקום ה-11 ובמקום 14 במשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי של 1:54.23 דקות.
ביוגרפיה > 2011 > אליפות עולם, מקום שישי

באליפות העולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי ב-2011 סיים ברנע במקום שישי במשחה ל-50 מטר גב ביחד עם ניק תומן מארצות הברית בתוצאה של 25.01 שניות, והשווה את ההישג הטוב ביותר של שחיין ישראלי באליפויות עולם. במשחה ל-100 מטר גב סיים במקום 17 בתוצאה של 55.12 שניות, לאחר שבשלב המוקדמות קבע תוצאה של 54.43 שניות, שהקנתה לו את המקום ה-16 בצוותא עם השחיין הסיני סון שייאוליי. שני השחיינים ערכו ביניהם משחה הכרעה, שבו ניצח שייאוליי בתוצאה 54.20 שניות, ועלה לשלב חצי הגמר.
ביוגרפיה > 2011 > מדליית כסף באוניברסיאדה

באוניברסיאדה שנערכה בשנג'ן, סין באוגוסט 2011, זכה ברנע במדליית כסף במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.21 שניות.
ביוגרפיה > 2012 > מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 זכה ברנע במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.14 שניות, בצוותא עם עוד שני שחיינים, דוריה גנדה מצרפת וריכרד בוהוש מהונגריה, אחרי יונתן קופלב מישראל (24.73 שניות) ומירקו די טורה מאיטליה (24.95 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום עשירי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 54.95 שניות. בשלב המוקדמות הוא עלה מהמקום השני בתוצאה של 54.44 שניות, אחרי יעקב טומרקין שהשווה את שיאו הישראלי, 54.22 שניות.
ביוגרפיה > 2012 > סגן אלוף אירופה (בריכת 25 מטר)

בהמשך השנה, באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בשארטר שבצרפת זכה ברנע במדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 23.46 שניות, כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 23.76 שניות, אותו שיפר בשלב חצי הגמר והעמידו על 23.47 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 51.47 שניות, בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא ישראלי חדש של 51.66 שניות ובמקום שמיני במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:53.57 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיסטנבול שבטורקיה בדצמבר 2012 סיים ברנע במקום 9 במשחה ל-100 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 51.12 שניות, כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 51.30 שניות ועלה מהמקום השביעי, במקום 11 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 23.67 שניות ופעמיים במקום 35 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.30 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 49.06 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יונתן קופלב, גל נבו ואלון מנדל בשיא ישראלי חדש של 3:32.43 דקות. הוא שחה את סגנון החופשי ב"זינוק שליחים" בתוצאה של 48.68 שניות.
ביוגרפיה > 2013

באוניברסיאדה שנערכה בקאזאן, רוסיה בתחילת יולי 2013 סיים ברנע במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.25 שניות. שבוע לאחר מכן, בתחרויות השחייה של המכביה ה-19 הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 55.00 שניות.