stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כיכר סירן
על הכיכר

בתחילת שנות ה־60 הוקמה על ידי חברת רובינשטיין שכונת "נאות רחל" במערב העיר חולון, על גבולה עם בת ים. כחלק מתכנון השכונה נבנתה על ידם כיכר ציבורית גדולה (לימים כיכר סירן), גנים ציבוריים, מרכז מסחרי ואולם אירועים (אולמי ארגמן).
הכיכר נמצאת בשכונת נאות רחל משום שהשכונה נבנתה בימים שבהם נוצרה ברית הערים התאומות עם העיר סירן. דמיון רב קיים בין שתי הערים הללו.
פעילות

הכיכר מציעה מגוון פעילויות לשעות הפנאי לאזרחים הוותיקים של העיר במסגרת תוכנית האב לאזרחים ותיקים של עיריית חולון.
הערות שוליים

↑  עיריית חולון, רשימת ערים תאומות, באתר www.holon.muni.il
↑  עיריית חולון, תוכנית השימור, באתר www.holon.muni.il
↑  רמי אהרוני, חוקר תולדות חולון, לאחר קום המדינה, באתר www.holon.muni.il, ‏1994
↑  עיריית חולון, מידע על העיר חולון, באתר www.holon.muni.il
↑  עיריית חולון, ותיקים ונהנים, באתר www.holon.muni.il, ‏06/06/2019
לוקיוס השלישי

לוקיוס השלישי (בלטינית: Lucius III;‏ 1100 – 25 בנובמבר 1185) היה האפיפיור מ-1 בספטמבר 1181 עד מותו.
ביוגרפיה

נולד סביבות שנת 1100 כאוּבאלדוֹ אלוצ'ינגולי (Ubaldo Allucingoli), בנו של אורלנדו אלוּצ'ינגוֹלי בלוקה. אף על פי שהיו לו קשרים הדוקים עם המסדר הציסטרציאני, הוא לא הצטרף אליהם כחבר המסדר. בדצמבר 1138 הוא מונה לקרדינל על ידי האפיפיור אינוקנטיוס השני, ובדצמבר 1158 האפיפיור אדריאנוס הרביעי קידם אותו לקרדינל בישופ של אוסטיה וולטרי. הוא היה דיקן מועצת הקרדינלים, ואחד הקרדינלים המשפיעים ביותר תחת קודמו, האפיפיור אלכסנדר השלישי, שאף הקדישו לבישוף בשנת 1159.
ב-1 בספטמבר 1181 הוא נבחר לאפיפיור, ונטל לעצמו את השם לוקיוס השלישי. בתחילה הוא התגורר ברומא, אך מחלוקות בעיר אילצו אותו להעביר את שארית כהונתו בגלות, בעיקר בערים ולטרי, אנגני וורונה. לוקיוס הסתכסך עם פרידריך הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה בשאלת ירושת נחלותיה של מטילדה, מרקיזת טוסקנה, וכמה הצעות לפשרה ביניהם נדחו על ידו. למרות המחלוקות ביניהם הם הסכימו על פעולה מוקדמת נגד כפירה, ואף הגיעו להסכמה על הצורך במסע צלב. לעומת זאת, האפיפיור סירב להכתרת היינריך פון הוהנשטאופן כיורש הכתר הקיסרי. ב-1184 הגדיר האפיפיור לוקוס השלישי את הוולדנסים כמינים.
ב-25 בנובמבר 1185 מת לוקיוס בוורונה, וסלסטינוס השלישי נבחר לאפיפיור במקומו.
לווה (כפר)

| --- | --- |
סמל לווהסמל לווה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת שופרון
 שטח:  17.54 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,379 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°30′06″N 16°47′07″E﻿ / ﻿47.5018°N 16.785161111111°E﻿ / 47.5018; 16.785161111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.lovo.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לווה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.לווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
לווה (בהונגרית: Lövő) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי לווה

בלווה חיו מעט יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 11 |  |
| 1880 | 10 | 1,277 |
| 1910 | 13 |  |
| 1920 | 7 |  |
| 1930 | 10 |  |
| 1941 | 15 | 1,600 |
הערות שוליים

↑  נתוני העיירה באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת שופרון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שופרון • אגיאגושסרגן • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטד • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטוסנטמיקלוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אויקר • אונד • ולצ'יי • ז'ירה |  |
כריסטינה דה בורבון אי גרסיה

האינפנטה, כריסטינה דה בורבון אי גרסיה, שם מלא: כריסטינה פדריקה ויקטוריה אנטוניה דה לה סנטיסימה טרינידד דה בורבון אי גרסיה – Cristina Federica Victoria Antonia de la Santísima Trinidad de Borbón y Grecia; לשעבר כריסטינה, דוכסית פלמה דה מיורקה (בספרדית: Cristina, I duquesa de Palma de Mallorca, נולדה ב-13 ביוני 1965) היא בתם הצעירה של חואן קרלוס הראשון, מלך ספרד לשעבר ושל סופיה, מלכת ספרד. אחותה הגדולה היא אלנה, דוכסית לוגו ואחיה הצעיר הוא פליפה השישי, מלך ספרד. כריסטינה היא השישית בסדר הירושה לכתר הספרדי לאחר בנותיו של אחיה, אחותה וילדיה של אחותה.
ראשית חייה

הנסיכה כריסטינה נולדה במדריד והוטבלה בכנסיית ארמון סרסואלה על ידי הארכיבישוף של מדריד. את לימודיה התיכוניים היא עשתה בבית הספר סנטה מריה דל קמינו ואת לימודי התואר הראשון שלה במדע המדינה באוניברסיטת מדריד. את התואר השני שלה היא סיימה באוניברסיטת ניו יורק ביחסים בין-לאומיים ב-1990. ב-1991 היא רכשה ניסיון מעשי במטה אונסק"ו בפריז. היא דוברת באופן שוטף ספרדית, קטלאנית, אנגלית ויוונית.
חיי משפחה

כריסטינה נשואה לשחקן הכדוריד איניאקי אורדנגרין. הזוג נישא בברצלונה ב-4 באוקטובר 1997, ועם נישואיה הוענקו לכריסטינה על ידי אביה התואר דוכסית פלמה דה מיורקה לכל ימי חייה. בן זוגה קיבל את התואר דוכס פלמה דה מיורקה.
לזוג ארבעה ילדים:
חואן (נולד ב-29 בספטמבר 1999)
פאבלו (נולד ב-6 בדצמבר 2000)
מיגל (נולד ב-30 באפריל 2002)
איירין (נולדה ב-5 ביוני 2005)
בין השנים 2009–2012 הם התגוררו בוושינגטון די. סי. בשל עבודתו של איניאקי בחברת התקשורת הספרדית טלפוניקה. באוגוסט 2013 עברה כריסטינה עם ילדיה לז'נבה, שווייץ לרגל עבודתה מטעם מוסד קאישה, בעוד שבן זוגה נשאר בברצלונה עקב חקירה על מעילה בה היה נתון. ב-24 בינואר 2022 הכריזו כריסטינה ואורדנגרין על פירוד.. בדצמבר 2023 התגרשו השניים רשמית.
פעילות ציבורית

הנסיכה כריסטינה משתתפת בפעילויות מוסדיות, תרבותיות, אקדמאיות ופעילויות רווחה רבות בספרד ומחוצה לה, במיוחד באירופה ובארצות אמריקה הלטינית.
כנשיאת הכבוד של הוועדה הספרדית של אונסק"ו היא שומרת על קשריה עם הארגון הבין-לאומי ועם כמה מהמיזמים שלו, במיוחד מיזמים חינוכיים ובדגש על פעילויות להגנת המורשת הטבעית והאומנותית. באוקטובר 2001 היא מונתה כשגרירה של רצון טוב לאו"ם לכנס הבין-לאומי השני בנושא ההזדקנות. היא גם חברה בחבר הנאמנים של מכון דאלי.
הנסיכה כריסטינה תומכת בכמה מוסדות צדקה ומשתתפת באופן אישי במסלולי שיט המותאמים לאנשים עם מוגבלויות. היא נשיאת הארגון הבין-לאומי לשייטים נכים. יחד עם הוריה היא חברה בקבוצת בילדרברג מאז 2001.
חשדות בשחיתות

בן זוגה של כריסטינה נחקר החל מראשית 2012 בחשד של קבלה במרמה של כספי ציבור במסגרת פרשת נוס (caso Nóos). באפריל 2013 צוין באופן רשמי שמה של כריסטינה כחשודה בפרשה. על רקע הפרשה עברו הנסיכה וילדיה להתגורר בשווייץ בקיץ 2013. ב-7 בינואר 2014 הואשמה כריסטינה על הונאת מס והלבנת הון ושופט הורה לה להתייצב בבית המשפט. ב-6 בפברואר התייצבה הנסיכה לראשונה בבית המשפט. ב-25 ביוני 2014 הפכו ההאשמות כלפי הנסיכה לרשמיים עם אפשרות שהיא תעמוד למשפט בעבירות שהעונש המרבי עליהן הוא 11 שנות מאסר. על ההחלטה הוגש ערעור. בנובמבר 2014 אישר בית המשפט העליון בפלמה דה מיורקה את האישומים בהונאת מס כנגד הנסיכה, ובכך סלל את הדרך להעמדתה למשפט. יחד עם זאת, הוחלט לבטל את האישומים על הלבנת הון. עורכי דינה של הנסיכה טענו שהם משוכנעים בחפותה. בדצמבר 2014 החליט בית המשפט העליון של האיים הבלאריים כי הנסיכה, בעלה ו-15 אנשים נוספים יעמדו למשפט במהלך 2015 באשמת הונאת מס.
ב-12 ביוני 2015, הודיע פליפה השישי באופן רשמי על שלילת תואר הדוכסית מאחותו, לאחר שהודיע לה באופן אישי על כוונתו ובעקבות בקשתה ממנו בכתב להסיר ממנה את כל תוארי האצולה שלה. עם זאת, ההאשמות של כריסטינה בשחיתות גרמו נזק רב לאהדה הציבורית בספרד ומחוצה לה כלפי המשפחה המלכותית. על פי העיתון אל פאיס, בין השנים 1995 ל-2013, ציון התמיכה במלוכה הספרדית בקרב אוכלוסיית ספרד בסקרי דעת הקהל צנח מ-75% ל-36.8%. התקשורת הספרדית גם מתייחסת לפרשה כאחד הגורמים העיקריים להתפטרותו של אביה של כריסטינה, חואן קרלוס מתפקידו כמלך.
משפטה של כריסטינה החל ב-11 בינואר 2016, כשבהרכב השיפוט ישבו שלושה שופטים בבית המשפט בפלמה, והעונש המרבי שהיה צפוי לה אם הייתה נמצאת אשמה, היה שמונה שנות מאסר. ההאשמות הוגשו על ידי הארגון נגד שחיתות "ידיים נקיות" תוך עשיית שימוש באמצעי החוקי הנהוג בספרד של "אישום מטעם העם". באותה עת, ביקשו פרקליטיה מהשופטים לפסול את ההאשמות הפליליות נגדה, והתובע המדינתי טען שאין עדות מספקת כדי לתמוך בהאשמות, אך ב-29 בינואר, הודיע בית המשפט בפלמה דה מיורקה שבראיות יש די כדי לתמוך בהאשמות. כריסטינה עלתה לדוכן העדים במרץ 2016, הכחישה כל אפשרות שהיא סייעה להעלים מס, ודחתה כל אפשרות שהיא ידעה על מעשיו של בעלה. היא עמדה על זכותה להשיב רק על שאלות שנשאלו על ידי עורך דינה. היא טענה שבעלה טיפל בעניינים הפיננסיים שלו ושלה, והיא אמרה שלא היה ידוע לה מדוע כמה הוצאות אישיות גדולות חויבו בכרטיס אשראי של חברה שהייתה בבעלות בני הזוג. היא אמרה שהיא מעולם לא דיברה עם בעלה בנוגע לעניינים אלו בגלל שהיא לא התעניינה בנושא, ושהיא הייתה מאוד עסוקה בגידול ילדיה הקטנים. ב-17 בפברואר 2017 זוכתה כריסטינה מכל ההאשמות, בעוד שבעלה נידון לתקופת מאסר של שש שנים ושלושה חודשים. ב-12 ביוני 2018, במסגרת ערעור, הפחית בית המשפט העליון את העונש לתקופה של חמש שנים ועשרה חודשים.
פעילות ספורטיבית

הנסיכה כריסטינה פעילה בכמה ענפי ספורט, כולל סקי, אך התחום המועדף עליה הוא שיט תחרותי. היא לקחה חלק באירועי לאומיים ובין-לאומיים רבים והייתה חברה בנבחרת השיט של ספרד באולימפיאדת סיאול (1988), שם נשאה את דגל ספרד בטקס הפתיחה.
הערות שוליים

↑  Infanta Cristina: moving to Switzerland, royal musings, July 31, 2013
↑  Shahid, Sharnaz (24 January 2022). "King Felipe of Spain's sister Infanta Cristina announces separation from Iñaki Urdangarin". Hello!.
↑  "Judge targets Princess Cristina in Nóos corruption probe". El Pais. Retrieved 2013-04-03.
↑  "Spanish princess Infanta Cristina summoned over fraud". BBC News. 7 January 2014. Retrieved 7 January 2014.
↑  "Spain's Princess Cristina in court over corruption case". BBC News. 8 February 2014.
↑  BBC News (25 June 2014). “Spain's Princess Cristina to face charges” Retrieved 25 June 2014
↑  "Tax trial confirmed for Spain's Princess Cristina". BBC News. 7 November 2014. Retrieved 7 November 2014.
↑  Reuters (22 December 2014). "Spain's Princess Cristina to Stand Trial on Tax Fraud Charges". New York Times (The New York Times). Retrieved 22 December 2014.
↑  Spanish king strips sister news.yahoo.com, retrieved June 12, 2015
↑  Fernando Garea, La monarquía, en el peor momento de popularidad, EL PAÍS, 2 Jun 2014
↑  "Spain's Princess Cristina on trial in fraud case". BBC News. 11 January 2016.
↑  "Spain's Princess Cristina stands trial on tax fraud charges". Reuters. 11 January 2016.
↑  "Court rules tax fraud trial of Spain's Princess Cristina must go ahead". Reuters. 29 January 2016.
↑  Agence France-Presse (3 March 2016). "Spain's Princess Cristina takes stand at her tax evasion trial". The Guardian.
↑  "Spain's Princess Cristina takes stand at fraud trial". BBC News. 3 March 2016.
↑  "Spain's Princess Cristina cleared in tax trial". BBC News. 17 February 2017.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX943875  GND: 1073883132  ISNI: 0000 0000 8565 5436  LCCN: n98005504  SUDOC: 255680864  VIAF: 87910620   WorldCat (עם VIAF): 87910620
לוואצה

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  לואיג'י לוואצה 
 תקופת הפעילות:   1895 – הווה (כ־129 שנים)
 חברות בנות:  Luigi Lavazza Deutschland GmbH 
 מיקום המטה:  טורינו 
 משרד ראשי:  טורינו, איטליה
 ענפי תעשייה:  קפה
 מוצרים עיקריים:  קפה 
 הכנסות:  1,473,000,000 אירו (נכון ל־2015) 
 רווח:  68,000,000 אירו (נכון ל־2023) 
 אנשי מפתח:  אמיליו לוואצה
 עובדים:  4,000 (2010)
  
 lavazza.it
 
פרסומת של לוואצה: משלוח קפה בחצי האי הודו-סין.
לוואצה (באיטלקית: .Luigi Lavazza S.p.A) היא חברה איטלקית המייצרת מוצרי קפה. החברה הוקמה בשנת 1895 בטורינו, על ידי לואיג'י לוואצה, ובמקור נוהלה מתוך חנות מכולת קטנה ברחוב ויה סן טומיסו מספר 10 שבטורינו. כיום העסק מנוהל על ידי הדור השלישי והרביעי למשפחת לוואצה.
קפה

לוואצה מייבאת את פולי הקפה בהן היא משתמשת מרחבי העולם: ממדינות כמו ברזיל וקולומביה בדרום אמריקה, גואטמלה, קוסטה ריקה והונדורס במרכז אמריקה, אוגנדה באפריקה, אינדונזיה ווייטנאם באסיה, וארצות הברית ומקסיקו בצפון אמריקה. החברה, אשר ממתגת את הקפה שלה כ"קפה האהוב באיטליה", טוענת כי 16 מיליון מתוך 20 מיליון המשפחות שרוכשות קפה באיטליה, בוחרות בקפה לוואצה. החברה מנהלת גם מספר בתי קפה (בדומה לסטארבקס), בהן היא מציעה משקאות קפה שונים, בנוסף לקפה טחון מתוצרתה, לשימוש ביתי. לוואצה משווקת את מוצריה במעל ל-90 מדינות ברחבי העולם ובישראל משנת 1985 באמצעות חברת גילס קפה, לוואצה היא חברה משפחתית עד עצם היום הזה ומנוהלת על ידי משפחת לוואצה.
החל משנת 1991, לוואצה החלה לפרסם את 'לוח השנה של לוואצה', המציג תצלומי אופנה מידיהם של חלק מהצלמים המובילים בעולם: אנני ליבוביץ' בשנת 2009, דייוויד לה-שאפל בשנת 2002, הלמוט ניוטון בשנים 1993 ו-1994 ורבים נוספים.
קפה לוואצה החל להיות מיובא לישראל לראשונה בשנת 1985, ביוזמתו של איש העסקים גיל שגיא ובאמצעות חברת "גילס קפה בע"מ" שבבעלותו. היום ניתן להשיג את קפה לוואצה בכל רשתות השיווק בארץ, במעדניות המובחרות וכן בחנויות הייבואן.
הערות שוליים

↑  אורנה יפת, איטליה בדרך השלום, באתר ynet, 21 במרץ 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICCU: TO0V581895
לוקיוס דומיטיוס אלכסנדרוס

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־3 פריגיה, טורקיה 
 הוצאה להורג:  בין שנת 309 ל-311 אפריקה, רומא העתיקה 
 מדינה:  רומא העתיקה 
 
לוקיוס דומיטיוס אלכסנדרוס (לטינית Lucius Domitius Alexander) היה מושל הפרובינקיה הרומית אפריקה, וכשהורה לו הקיסר מקסנטיוס לשלוח את בנו כבן ערובה לרומא לאות נאמנותו, סירב והכריז על עצמו לקיסר בשנת 308. בנוסף לפרובינקיה אפריקה שלט לוקיוס דומיטיוס אלכסנדרוס גם על סרדיניה, וקיימות עדויות שכרת ברית עם קונסטנטינוס. בתגובה שלח מקסנטיוס כוח לדכא את המרד, ואלכסנדרוס נאסר ולאחר מכן הוצא להורג במועד שאינו ידוע במדויק, בין שנת 309 ל-311.
הערות שוליים

↑  William Smith, A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. By various writers. Ed. by William Smith. Illustrated by numerous engravings on wood., 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007411314505171  PLWABN: 9811710155005606  GND: 1169245285  LCCN: no2019087796  VIAF: 20155646136318210767   WorldCat (עם VIAF): 20155646136318210767 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רומא העתיקה ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כיכר סטניסלאס

כיכר סטניסלאס (בצרפתית: Place Stanislas; ידועה גם כ"כיכר סטאן") היא כיכר עירונית ומדרחוב גדול בנאנסי, צרפת. מאז 1983 הקומפלקס המרכיב את כיכר סטניסלאס, כיכר קרייר וכיכר אליאנס רשום כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.
היסטוריה

הכיכר הייתה מיזם גדול בתכנון עירוני שתכנן סטניסלאב לשצ'ינסקי, דוכס לורן והמלך לשעבר של פולין, כדרך לחבר בין העיר העתיקה של נאנסי עם העיר החדשה שנבנתה על ידי שארל השלישי, מלך צרפת, במאה ה-17. הכיכר תוכננה להיות גם "כיכר מלכותית" כדי לכבד את לואי החמישה עשר, מלך צרפת. התכנון חיבר בין שני בניינים שהיו כבר קיימים טרם תכנון הכיכר, את Hôtel de Ville (בית העירייה), שכעת ממוקם בכיכר הגדולה שלו, ואת Hôtel du Gouvernement. מושב העירייה ומושב ממשלת הדוכסות פונים אחד אל עבר השני כמשלימים זה את זה דרך סדרה של חללים עירוניים רציונליים, סימטריים ומגוונים, שלא היו קיימים עד אז באירופה.
הכיכר והבניינים בה, מאוחדים בסדרים הגדולים, תוכננו בידי האדריכל המלכותי עמנואל ארה דה קורני (Emmanuel Héré de Corny, שחי בשנים 1705-1763). הבנייה החלה במרץ 1752 והסתיימה בנובמבר 1755. ברתלמי גיבאל (Barthélémy Guibal) ופול-לואי סיפלה (Paul-Louis Cyfflé) יצרו פסל ארד של לואי ה-15, שעמד בכיכר עד שהוסר במהפכה הצרפתית והוחלף בפסל של דמות מכונפת. שם הכיכר שונה אז ל"כיכר העם" (Place du Peuple) ומאוחר יותר ל"כיכר נפוליון". ב-1831 הוצב פסל ארד של סטניסלאב במרכז הכיכר, שנודעה מאז כ"כיכר סטניסלאס".
מאז הקמתה שימשה הכיכר לאספות וחגיגות ציבוריות. במהלך השנים היא עברה מספר שינויים ושיפוצים, ואפילו שימשה כמגרש חנייה בשנים 1958-1983. בשנים 2004-2005 עברה הכיכר עבודות שחזור נרחבות, שהושפעו מהתכנון המקורי מהמאה ה-18. המיזם, שנמשך כ-10 חודשים, עלה 9 מיליון אירו חגיגת חנוכת הכיכר המחודשת ב-2005 נפלה על היובל ה-250 לבנייתה.
תיאור

כיכר סטניסלאס היא באורך 125 מטר ורוחב 106 מטר. היא מרוצפת באבני אוכרה בהירות, ושני קווים של אבנים כהות יותר, היוצרים מוטיב של צלב אלכסוני. הכיכר מוקפת באוסף מבנים הרמוניים מבחינה אדריכלית. הבולטים שבהם:
בית העירייה של נאנסי (Hôtel de Ville) שתופס את כל הצד הדרומי של הכיכר, עם משרדי השלטון המקומי (Préfecture of Meurthe-et-Moselle)  בפינה הדרום-מזרחית.
במזרח, תיאטרון האופרה (Opéra-Theâtre) שהיה בעבר ארמון הבישוף, והמשכן הגדול (בעבר Hôtel de la Reine).
במערב, המוזיאון לאמנויות היפות (Musée des Beaux Arts) ששימש במקור כקולג' לרפואה וביתן ז'אק (Pavillon Jacquet).
בצפון הבניינים נשמרו נמוכים למטרות הגנתיות (כדי לאפשר אש צולבת בין הבאסטיונים של ואדמון והאוזנוויל).
שער ניצחון שנוצר על ידי ארה עומד במרכז הצלע הרביעית, ומוביל לכיכר קרייר הסמוכה, כאשר הציר הראשי מפותח לשדרה כפולה של עצים עם מבנים סימטריים הפונים אחד אל השני לאורך השדרה.
בקצה הרחוק נמצאת כיכר אליאנס, המתוחמת על ידי חצי מעגל של עמודי קולונדה שסוגרים את האגפים, ומהצד השני, חזית Palais du Gouvernement.
הפסל במרכז כיכר סטניסלאס, שנוצר על ידי ז'ורז' ז'אקו (Georges Jacquot, חי בשנים 1794-1874), מציג את סטניסלב עומד, לבוש בגלימות זורמות, מחזיק חרב בידו השמאלית ומצביע לצפון עם ידו הימנית. הכתובית על מעמד השיש עליו ניצב הפסל היא:
| --- | --- |
• החזית הדרומית :: "Stanislas Leszczynski, Roi de Pologne, Duc de Lorraine et de Bar, 1737-1766"
: (סטניסלב לשצ'ינסקי, מלך פולין, דוכס לורן ובאר, 1737-1766)
• החזית הצפונית :: "A Stanislas le Bienfaisant, la Lorraine Reconnaissante, 1831, Meurthe-Meuse-Vosges"
: (לסטניסלב התורם, לורן אסירת תודה)
בארבעת הפינות וכיווני המזרח והמערב של הכיכר נמצאים שערי ברזל מצופי זהב ומנורות, שנוצרו בידי ז'אן לאמור (Jean Lamour, חי בשנים 1698-1771) שהיה אחרי גם למעקה הברזל בגרם המדרגות המרכזי של Hôtel de Ville ומעקה המרפסת שמול המרכז של חזיתה הראשית. הפינות הצפון-מערבית והצפון-מזרחית  מציגות מזרקות מקושטות שתוכננה על ידי ברתלמי גיבאל (Barthélémy Guibal, חי בשנים 1699-1757).
לקריאה נוספת

Simon, Pierre  1994. Nancy. La ville de Stanislas (Metz: Editions Serpenoise), Metz ISBN 2-87692-209-6
הערות שוליים

↑  המושל נבחר למעשה בידי שריו של לואי החמישה עשר, מלך צרפת.
↑  התקציב הסופי לכל המיזם "Nancy 2005, le temps des Lumières", כולל שחזור כיכר סטניסלאס והחגיגות הקשורות אליו, עלה 9.45 מיליון אירו (כחצי מסכום זה סופק בידי העירייה וקרנות מקומיות. השאר סופקו על ידי קרנות ממשלתיות, אזוריות ופרטיות).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4627173-9  VIAF: 247390492   WorldCat (עם VIAF): 247390492 
שער הניצחון (Porte Héré)
פסל סטניסלאס במרכז הכיכר
כרטיס גרפי

כרטיס גרפי משנת 2002 התואם חריץ AGP. לכרטיס יש מעבד פנימי עם גוף קירור ומאוורר
כרטיס גרפי משנת 2008 התומך בממשק PCI Express.
כרטיס גרפי
כרטיס גרפי התואם חריץ PCI בלוחות אם ישנים
כרטיס גרפי, כרטיס מסך, כרטיס וידאו, מוכר גם בשם השגוי-חלקית GPU (עקב כך שמעבד גרפי, Graphic Processing Unit, הוא רכיב קטן ממנו שכרטיס המסך מכיל בתוכו), הוא הרכיב במחשב שתפקידו לייצר פלט חזותי מהמחשב שיוצג על גבי המסך. תוכניות מחשב שונות מייצרות פלט חזותי, וכרטיס המסך הוא רכיב החומרה האחראי לקחת פלט זה ולהורות למסך אילו נקודות להאיר על הצג (ובאיזה צבע) כדי שנוכל לראות את הפלט. כרטיס המסך מקבל כקלט מהמעבד נתונים בינאריים והופך אותם לאות תצוגה (בעבר אנלוגי בלבד, כיום גם דיגיטלי).
כמו רוב חלקי המחשב האישי, לכרטיס המסך הייתה התחלה צנועה. בתחילה הוא היה אחראי רק להציג על המסך את מה שייצר המעבד המרכזי. בשלביו הראשונים, היה זה טקסט בלבד, ללא תמיכה בצבע.
בכרטיסי המסך יש מעבד גרפי נפרד, והם עושים הרבה מעבודת העיבוד שבעבר נעשתה על ידי המעבד המרכזי של המחשב. הצורך נובע מכמות המידע שאנו שולחים כיום למסך ומהחישובים המסובכים שצריכים להיעשות כדי לקבוע מה נראה על המסך. צורך זה התעצם עם כניסת הגרפיקה התלת־ממדית.
נכון לשנת 2021, כרטיסים גרפיים משמשים גם לכריית מטבעות מבוזרים.
ממשקי ערוץ נפוצים

ISA (היסטורי)
VLB (היסטורי)
PCI (היסטורי)
AGP (היסטורי)
PCI-X (היסטורי)
Nubus (היסטורי) (מחשבי מקינטוש)
Zorro (היסטורי) (מחשבי אמיגה)
MCA (היסטורי) (מחשבי RS/6000)
Sbus (היסטורי) (מחשבי Sparc)
PCI-Express
תקני תצוגה

CGA (היסטורי)
EGA (היסטורי)
VGA
DVI
DisplayPort
HDMI
מצבי פעולה של המסך

המסך יכול לעבוד במספר מצבי הפעלה. בכל מצב מוגדרים מספר שונה של צבעים ומספר שונה של פיקסלים לאורך ולרוחב המסך. לעומת זאת, קיים מצב טקסט, בו לא מוגדרים פיקסלים אלא מוגדר הטקסט שצריך להופיע על המסך, וכן השורה והעמודה של כל תו, והצבע שלו.
במערכת ההפעלה DOS, כל מצב היה טהור, ולא ניתן היה לשלוט על פיקסלים בתצוגת טקסט, וטקסט לא היה נראה כראוי בתצוגה גרפית. עם התקדמות מערכות ההפעלה, ניתן לשלב על המסך מספר מצבי פעולה.
כרטיס המסך והזיכרון הפנימי

כאשר עובדים במצב טקסט, המידע שצריך להופיע על המסך נכתב בזיכרון הפנימי החל בתא B800:0000. כרטיס המסך קורא את התאים הללו עשרות פעמים בשנייה, ומציג את תוכנם על המסך.
כל אות על המסך תופסת שני בתים בזיכרון הפנימי. הבית הראשון מכיל את התו שצריך להופיע (אחד מ-256 תווים), והבית השני מחולק לשניים. חציו הראשון מכיל את הצבע של התו (0-15), וחציו השני מכיל את צבע הרקע של התו (0-15).
ראו גם

מונחים בחומרה
GPU-Z
מעבד גרפי
הערות שוליים

↑  NVIDIA GeForce4 4200
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4128528-1
לוסיאן לורן

לוסיאן לורן (בצרפתית: Lucien Laurent;‏ 10 בדצמבר 1907 – 11 באפריל 2005) היה כדורגלן צרפתי, ששיחק בעמדת הקיצוני ימני. הבקיע את השער הראשון בהיסטוריית המונדיאל.
ביוגרפיה

לורן נולד ב-10 בדצמבר 1907 בסן מור דה פוסה, שבצרפת. אחיו של לורן, ז'אן לורן, היה גם כן כדורגלן והם שיחקו יחדיו במונדיאל 1930 עם נבחרת צרפת. במהלך הקריירה שלו הוא שיחק ב-8 קבוצות שונות ברחבי צרפת כשהגדולות מביניהן הן ראן, שטרסבורג וטולוז.
במונדיאל 1930 עשה לורן היסטוריה בכך שכבש את השער הראשון בהיסטוריית המונדיאל. הוא כבש את השער נגד מקסיקו במשחק הפתיחה של הטורניר, ובסוף המשחק נבחרתו ניצחה 1–4. לאחר משחק זה צרפת הפסידה את שני המשחקים הבאים שלה לארגנטינה וצ'ילה, ובכך סיימה את הטורניר בשלב הבתים. לורן לא שותף במשחק נגד צ'ילה עקב פציעה. את השער השני שלו בנבחרת כבש נגד אנגליה שנה לאחר המונדיאל, והוא סיים את הקריירה הבינלאומית שלו בשנת 1935. בסך הוא ערך 10 הופעות בנבחרת צרפת בהן כבש 2 שערים בין השנים 1930–1935.
במהלך מלחמת העולם השנייה הצטרף לורן לכוחות הצרפתיים, אך בילה במשך כ-3 שנים כאסיר מלחמה בסקסוניה, לפני ששוחרר בשנת 1943. לאחר שחרורו שיחק במשך שנתיים נוספות בקבוצה Racing Besancon לפני שפרש בשנת 1946. הוא היה השחקן היחידי מבין שחקני נבחרתו שזכה לראות את צרפת מניפה את גביע העולם הראשון שלה בשנת 1998. ב-11 באפריל 2005 נפטר לורן בגיל 97 בבזאנסון שבצרפת.
כי החיים כל כך יפים

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אתניX
 יצא לאור:  2012
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:53
 כתיבה:  זאב נחמה
 לחן:  זאב נחמה
 
"כי החיים כל כך יפים" הוא שיר של להקת אתניX אשר נכתב והולחן על ידי זאב נחמה ועובד על ידי יורם פויזנר ונכלל באלבום אהבת חינם של הלהקה.