stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > יונקים

נוטרייה (Myocastor coypus) - מין מכרסם פולש שהובא לארץ עקב שימוש בפרוותה. נוטריות רבות נמלטו מהשבי והתרבו בטבע בכמויות גדולות כאשר משפחות של נוטרייה מצויות באגמון החולה, בכנרת, בפארק הירקון, בנחל עקרון ועוד.
סנאי חמש-פס (Funambulus pennantii) - מין פולש בסוג סנאי דקלים שהובא לישראל. ניתן למצוא סנאים כאלה באזור חוות האלפקות, מודיעין ועוד.
חולדת חוף (Rattus norvegicus) - מין חולדה שמקורה בסין ומשם הופצה לכל שאר העולם (מלבד אנטארקטיקה).
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > עופות

מיינה מצויה (Acridotheres tristis) – הובאה לישראל במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 כחיית מחמד למתחם הצפארי בפארק הירקון בתל אביב-יפו, ושוחררה או ברחה מהכלובים. תוך זמן קצר היא התפשטה מתל אביב לכל גוש דן ומשם צפונה, דרומה ומזרחה.
דררה מצויה (Psittacula krameri) – עקב אופייה האופורטוניסטי והאגרסיביות שלה במאבק על נקודות קינון, הדררה דוחקת מינים מקומיים ומשתלטת על אזורי מחיה רבים.
דררה אלכסנדרונית (Psittacula eupatria)
זרזיר בורמזי (Acridotheres leucocephalus) - בשונה מהמיינה המצויה מגמת ההתפשטות של הזרזיר הבורמזי איטית יותר.[3]
יאורית מצרית (Alopochen aegyptiaca)
כסוף-מקור הודי (Euodice malabarica)
עורב הודי (Corvus splendens)
תוכי סנגלי (Poicephalus senegalus)
תוכי נזירי (Myiopsitta monachus)
מגלן קדוש (Threskiornis)
הבני ורוד-פנים (Agapornis roseicollis)
קוניור שחור ראש (Aratinga nenday)
שרשיר אדום-מקור (Anas Erythrorhyncha)
פרושית אדומה (Amandava amandava amandava)
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > זוחלים

צבגון אדום-אוזן (Trachemys scripta elegans) - מין צב החי בביצות ונחלים באמריקה הצפונית אך הפך למין פולש במגוון אזורים לרבות בישראל.
שממית חומות מצרית (Tarentola annularis) - מין פולש ואגרסיבי
שממית מחוספסת (Cyrtopodion scabrum) - פלשה מחצי האי סיני דרך אזור אילת והערבה עד לבקעת ים המלח.
אנולה חומה (Anolis sagrei)
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > דגים

בין הדגים הפולשים ישנם המינים אשר הובאו במכוון על מנת להגדיל את תפוקת הדייג, ויש כאלו שהגיעו בטעות, בעקבות ההגירה הלספסית למשל.
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > דגים > מינים פולשים מהים האדום לים התיכון של ישראל

נימי דו-ימי (Nemipterus randalli) - התגלה לראשונה ב-2006 ומאז הספיק להשפיע על הדיג המסחרי ולדחוק את אוכלוסיית המולית האדומה. בשנת 2008 המין הגיע אף לטורקיה. הוא הנציג היחיד ממשפחתו בים התיכון.
חלילון חלק (Fistularia commersonii) - מהגר שהגיע עד חופי איטליה.
לגינון נודד (Lagocephalus spadiceus) - דג ממשפחת הנַפּוּחיתיים, הנקרא בלשון העם "אַבּוּ נַפְחָא". דג זה בעל השפעה הרסנית על מינים מקומיים בשל היותו טורף רעבתן, אשר לו טורפים מועטים בשל אמצעי ההגנה שלו. זה דג רעיל ביותר, ובארץ נרשמו כמה מקרי הרעלה ממנו.
זהרון הדור (Pterois miles) - דג טורף ארסי.
אבנוּן מגושם (Synanceia verrucosa) - התגלה בשנת 2011 ביפו. הוא הדג הארסי בעולם, לא ידוע בוודאות כיצד הגיע לים התיכון.
שפמית ארסית ("דג נסראללה") (Plotosus lineatus) - דג ממשפחת השפמיתיים, בעל ארס רב-עוצמה בקוציו העלול לשתק ובמקרים מסוימים להרוג בני אדם.
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > דגים > מינים פולשים מהים התיכון לים האדום של ישראל

קברנון החוף (Gobius paganellus)
קברנון ענק (Gobius cobitis)
מסר מלכותי (Argyrosomus regius)
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > דגים > מינים פולשים במים המתוקים של ישראל

כסיף שפל-עין (Hypophthalmichthys molitrix) - מין מיובא בכנרת
גמבוזיה מצויה (Gambusia affinis) - מין מיובא בכנרת
טרוטת עין-הקשת (Oncorhynchus mykiss) - מין מיובא בכנרת
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > פרוקי רגליים > חרקים

מינים פולשים של חרקים הגיעו לישראל בצורות שונות: גידול אסור כחיית מחמד, דרך ייבוא תוצרת חקלאית וטובין שונים, התפשטות. החרקים הפולשים עשויים להביא לפגיעה בגידולים חקלאיים, בצמחי נוי, לפגוע בפאונה ובפלורה המקורית, להוות מפגע בריאותי ועוד. להלן רשימה חלקית של מיני החרקים הפולשים בישראל:
יקרונית התאנה (Batocera rufomaculata) - הגיעה לישראל בסוף שנות הארבעים באמצעות יבוא בולי עץ לתעשיית הלבידים, ככל הנראה מסרי-לנקה.
חדקונית הדקל האדומה (Rhynchophorus ferrugineus) – פגעה קשות בתחילת העשור של 2010 באלפי תמרים בישראל. תפוצה: דרום הערבה, צפון ים המלח, מישור החוף, נהריה, בקעת הירדן וקריית שמונה.
מלדרה מטרידה ("חומייני") (Maladera insanabilis)
חיפושית אסייתית ארוכת מחוש (Anoplophora glabripennis)
נמלת האש הקטנה (Solenopsis) – תפוצה: עמק הירדן, גוש דן, השרון, הכרמל, גליל עליון וצפון הערבה.
כנימה צהובה (Monellia caryella) – תפוצה: כל אזורי הגידול של פקאן בישראל.
יתוש הטיגריס האסייתי (Aedes albopictus)
טרמיט פורמוסי (Coptotermes formosanus) – התגלה לראשונה בישראל ב-2020 במרכז הארץ. מוגדר כאחד המינים הפולשים ההרסניים בעולם בשל יכולתו ליצור מושבות ענק ולפגוע בעץ, רהיטים, תשתיות ועוד.
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > פרוקי רגליים > סרטנאים

Matuta victor – סרטן פולש, שמקורו באזור שבין האוקיינוס השקט לאוקיינוס ההודי. מין זה תועד לראשונה במזרח הים התיכון בשנת 2012, במפרץ חיפה, ומאז, התפשט במהירות לאורך חופי ישראל ובאזורים שכנים כמו לבנון וטורקיה.
סרטן ביצות אדום (Procambarus clarkii)
בעלי חיים פולשים בארץ ישראל > צורבים

חוטית נודדת (Rhopilema nomadica) – מין מדוזה צורבת שפוקדת את חופי ישראל מדי קיץ. מין זה השפיע מאוד על עונת הרחצה בים התיכון של ישראל.
ראו גם

בעלי חיים אנדמיים בארץ ישראל
בעלי חיים שנכחדו בארץ ישראל
הערות שוליים

1 2  מניעת נזקי מינים פולשים ושמירה על המגוון הביולוגי, באתר www.mevaker.gov.il
1 2   אורח קטלני בחופי הארץ, באתר "ידיעות אחרונות" (הקישור אינו פעיל)
1 2  הדג הארסי בעולם הגיע לחופי ישראל, באתר ‏מאקו‏, 6 בינואר 2011
↑  "IUCN Guidelines for the Prevention of Biodiversity Loss Caused by Alien Invasive Species" (PDF). International Union for Conservation of Nature. 2000. נבדק ב-2009-08-11.
↑  צפריר רינת, בתוך שני עשורים: המינים הפולשים השתלטו על הדגה, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2012
↑  http://www.birds.org.il/he/species-page.aspx?speciesId=432
↑  יבגני ברזה, הארבה לא לבד: המאינות פלשו לישראל, באתר ynet, 6 במרץ 2013; במקור, מתוך כתב העת "טבע הדברים"
↑  חגי עינב, אכלו דג מחופי חיפה ונפגעו במערכת העצבים, באתר ynet, 7 בפברואר 2007
↑  Pterois miles ciesm.org
↑  דני וסה, הפלישה מים סוף: בעלי חיים ימיים חדשים בים התיכון, באתר nrg‏, 17 ביוני 2009
↑  טרמיט-העל שיכול לפורר מבני עץ נלכד בפתח תקווה, באתר ynet, 2 ביוני 2021
↑  אילנה קוריאל, מטוטה ויקטור הפולש נצפה בחופים רבים בישראל, באתר ynet, 22 בספטמבר 2024
| החי בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| קבוצות טקסנומיות | יונקים • זוחלים (נחשים ארסיים) • עופות • דו-חיים • חרקים (פרפרים, דבורים, נמלים, תנשמיתיים) • רכיכות לא ימיות • עכבישנים (עקרבים • עכבישים • עכשובאים) |  |
| קבוצות לא טקסנומיות | החי בים התיכון • החי במפרץ אילת • החי בכנרת • חולייתנים בעלי דם קר של מים מתוקים • בעלי חיים שנכחדו • בעלי חיים אנדמיים • בעלי חיים פולשים • בעלי חיים בתנ"ך |  |
| תופעות ובעלי חיים ידועים | חזירי הבר בחיפה • היעלים במצפה רמון • הכרישים בחדרה • רותי (צבועה) • חומיבבה (נמרה) • יוליה (כלבת ים) |  |
| אירועים | אסון העטלפים בחדרה • דליפת הנפט בשמורת עברונה • אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל (2021) • אסון הרעלת הדיות |  |
| מפגש עם האדם | חקר החי • צפרות • דיג בארץ ישראל • ייצור הארגמן בחוף הלבנט • תעשיית ייצור הדבש בתל רחוב |  |
| מוסדות וארגונים | רשות הטבע והגנים • חי-בר • החברה להגנת הטבע • אגודת חובבי הפרפרים בישראל • בית החולים לחיות בר • למען חיות הבר • המרכז הארצי להצלת צבי ים • חוות בולוטין • עמותת ע.ט.ל.ף • עמותת כרישים בישראל |  |
תעלת סואץ דרכה התרחשה ההגירה הלספסית
רצועת חופי תל אביב - מין המדוזה הפולשת, חוטית נודדת, שהגיע לים התיכון דרך תעלת סואץ השפיע מאוד על עונת הרחצה בחופי ישראל
סנאי דקלים הודי
דררות מצויות במתחם הכנסייה הרוסית באבו כביר
עורב הודי
צבגון אדום-אוזן
חלילון חלק – פולש מהים האדום לים התיכון
לגינון נודד
אבנון מגושם (Synanceia verrucosa), הדג הארסי בעולם
יקרונית התאנה, צולם בשמורת הבניאס ישראל 2022
מלדרה מטרידה ("חומייני")
נקבת יתוש הטיגריס האסייתי ניזונה
סרטן ביצות אדום
אחיהוד

| --- | --- |
רחוב במושב אחיהוד
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎49 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,111 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,076 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) אֲחִיהוּד(למפת הגליל המערבי רגילה) אֲחִיהוּד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אֲחִיהוּד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אֲחִיהוּד32°54′28″N 35°10′24″E﻿ / ﻿32.9077740672043°N 35.173229594089°E﻿ / 32.9077740672043; 35.173229594089  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה אשר באדום - אחיהוד בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10
http://www.ahihud.co.il
אֲחִיהוּד הוא מושב עובדים בגליל המערבי, הממוקם במרחק של כ-9 ק"מ מזרחית לעכו. נוסד בשנת 1950 על ידי עולים מתימן. משתייך לתנועת המושבים ונכלל במועצה האזורית מטה אשר.
היסטוריה

מקור שמו של המושב מפסוק בספר במדבר: ”ולמטה בני אשר נשיא אחיהוד בן שלומי”.
ההחלטה להקים את המושב התקבלה לאחר שנתגלו באזור מקורות מים המאפשרים הקמת יישוב חקלאי. לצידו של המושב נוסד הקיבוץ יסעור. שני היישובים הוקמו על אדמות הכפר הערבי הנטוש אל-בירווה.
בשנת 1950 הגיעו למושב כ-70 משפחות וכל משפחה קיבלה חלקת אדמה ו-2 פרות. לאחר תקופה, האוכלוסייה הידלדלה מעט ונכון ל-2014 במושב 59 משפחות בעלי אדמות. רוב משפחות הגרעין המייסד הגיעו מאזור שרעב בתימן, בין השאר מהכפרים עות'מא, תעז ומנצורה.
המושב מתנהל על ידי אגודה שיתופית. כיום ישנם 150 חברי אגודה. רק בעלי הנחלות (בעל נחלה - אדם בעל משק, שדה או מטע) הם חברי האגודה בעלי זכות בחירה אחת לשנתיים.
שטחו של המושב עומד על כ-1,800 דונם ומיקומו בקרבת צומת אחיהוד - על כביש 85 וכביש 70 מושך שוכרים חיצוניים.
אוכלוסייה

על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה במושב מתגוררים 912 תושבים נכון לסוף שנת 2020. בחלוף השנים אופיו של המושב הופך פחות חקלאי ויותר תעשייתי-מודרני.
בעבר למדו ילדי המושב בבית הספר "נר ישראל" אשר נסגר בשנות ה-80 בשל מיעוט תלמידים.
תעסוקה

בעידודו של המשרד להגנת הסביבה כדי להתאים את אמצעי ייצור החלב לתקופה, ולמנוע זיהום מי תהום משפכים של רפתות הוצאו הרפתות מתחומי המושב והוקם פארק חלב בגבעה שליד המושב כאשר כשלושה-ארבעה משקים התאחדו להקמת רפת גדולה.
כיום מונה פארק החלב כ-8 רפתות גדולות, אחת מהן רפת רובוטית, והיא הרפת הרובוטית היחידה בגליל המערבי ואחת מ-70 במדינת ישראל.
בנייה ופיתוח

מאז שהוקם המושב, התשתיות שופרו, כבישים חדשים נסללו, נבנו גני משחקים, המחלבה הפכה לבית כנסת אשר משמש גם כ"כולל נצר שלום" והמבנה ששימש כמאגר המזון לבעלי החיים במושב הפך לאולם. בתחילת שנות ה-2000 נבנו כ-55 יחידות דיור, ומשנת 2012 מבוצעות עבודות תשתית ל-40 יחידות דיור נוספות.
מע"צ מרחיבה את כבישים 70 ו-85 בסמוך למושב. בספטמבר 2017 נפתחה לציבור תחנת הרכבת אחיהוד.
תקרית החייזר

בשנת 1996 התרחשה במושב תקרית אשר זכתה לשם "תקרית החייזר" או "החייזר מאחיהוד", כאשר ציונה דמתי, תושבת המושב, יצאה לחצר ומצאה לטענתה, יצור ירוק בדמות עובר, עם עיניים מתוחות וקווים קטנים היכן שאמור להיות האף והפה, התושבת המבוהלת הביטה ביצור למשך כמה שניות, ואז ניסתה להזיז אותו באמצעות ענף כשהזיזה אותו היצור החל להפריש נוזל ירוק ובלתי מוכר כשזה קרה מיד התקשרה התושבת למשטרה, למקום הגיע, מלווה בכוחות משטרה, מפקד תחנת עכו דני אלקובי וזה כיסה את היצור בדלי פלסטיק ואז, לטענתם, היצור עף לאוויר והתפוצץ. התושבת אספה את חלקי היצור, שמרה אותם במבחנה, ומסרה אותם לידי המשטרה, והם העבירו את הממצאים לידי גורמי הרפואה, לאחר שעבר בדיקות מקיפות נמסר כי אי אפשר לקבוע את שיוך היצור לאורגניזם או אי אורגניזם, וכן אי אפשר לקבוע אם מדובר בחומר סינתטי או לא. התקרית משכה לאזור לא מעט צלמי פפראצי וחובבי עבמי"ם, אשר בטוחים כי מדובר בילוד של חייזר, מנגד, תושבי המקום מטילים ספק בטענותיה של ציונה. התקרית לא פוענחה עד עצם היום הזה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ספר במדבר, פרק ל"ד, פסוק כ"ז.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 250.
↑  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך, מטח, 2010, עמ' 31
↑  עורך: זאב ענר, כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 22
↑  אחיהוד באתר תנועת העבודה הישראלית
↑  שמירת המקומות הקדושים במושב אחיהוד, הישיבה השבעים ושתיים של הכנסת החמש עשרה, יום שני, י' בשבט התש"ס (17 בינואר 2000)
↑  ראו: (אולם ייתכן שיש בלבול בשמות) ברכה חבס, שני כפרים, דבר, 21 ביולי 1950
ברכה חבס, לסגנון הלבוש, דבר, 25 ביולי 1950
↑  שמעון איפרגן, ‏10 תעלומות ישראליות שנותרו ללא פתרון, באתר ‏מאקו‏, 2 ביוני 2014
↑  חייזר בישראל? ufo discovered in israel, נבדק ב-2024-02-08
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465733105171  VIAF: 316601338   WorldCat (עם VIAF): 316601338
אוגוסט, נסיך וירטמברג

אוגוסט, נסיך וירטמברג (בגרמנית: August Prinz von Württemberg‏, 24 בינואר 1813 – 12 בינואר 1885), היה גנרל-פלדמרשל פרוסי, וחבר בבית המלוכה של בית וירטמברג.
ביוגרפיה

אוגוסט נולד בשטוטגרט ב-24 בינואר 1813, לפאול, נסיך וירטמברג ולשרלוטה, נסיכת סקסוניה-הילדבורגהאוזן, בתם של פרידריך, דוכס סקסוניה-אלטנבורג ושרלוטה גאורגינה, דוכסית מקלנבורג-שטרליץ.
בשנת 1829 התגייס אוגוסט לצבא וירטמברג והצטרף לרגימנט הפרשים ה-1, ובשנת 1831 קיבל דרגת ריטמייסטר. באפריל 1831 קיבל אוגוסט רשות מדודו וילהלם הראשון, מלך וירטמברג, ועבר לשרת בצבא הפרוסי. אוגוסט הצטרף לחיל המשמר, וכעבור שנה הועלה לדרגת מיור. בשנת 1836 הועלה אוגוסט לדרגת אוברסט לוטננט, ובשנת 1838 הועלה לדרגת אוברסט. לאחר מכן שירת אוגוסט ברגימנט משמר הקירסירים, ובשנת 1844 הועלה לדרגת גנרל מיור, ומונה למפקד חטיבת הפרשים ה-1 של המשמר.
בשנת 1850 הועלה אוגוסט לדרגת גנרל לוטננט, ובשנת 1854 מונה למפקד הדיוויזיה ה-7 במגדבורג. בשנת 1856 מונה אוגוסט למפקד דיוויזיית הפרשים של המשמר, ובשנת 1857 הועלה אוגוסט לדרגת גנרל חיל הפרשים ומונה למפקד דיוויזיית המשמר ה-2. לאחר מכן מונה אוגוסט למפקד הקורפוס ה-3, וב-2 ביוני 1858 מונה למפקד קורפוס המשמר, עליו פיקד למשך 20 שנה.
במלחמת אוסטריה–פרוסיה בשנת 1866, אוגוסט השתייך לארמייה השנייה תחת פיקודו של פרידריך, נסיך הכתר של פרוסיה, ופיקד על קורפוס המשמר בקרבות המנצחים סור ובורקרסדורף. בקרב קניגרץ ב-3 ביולי כבשו יחידותיו של אוגוסט את חלום, עם זאת, חלק ניכר מניצחונותיו של אוגוסט, היו בהכוונת ראש מטהו אוברסט לוטננט פון דננברג. לאחר המלחמה קיבל אוגוסט מוילהלם הראשון, מלך פרוסיה את עיטור הפור לה מריט, ומונה למפקד "רגימנט האולאנים ה-10 (פוזן)", אשר קיבל את שמו של אוגוסט, ונשא את שמו עד לפירוקו בשנת 1919. במלחמת צרפת–פרוסיה השתתף קורפוס המשמר בקרב גרבלוט ב-18 באוגוסט 1870, ואף ספג בו אבדות כבדות. לאחר מכן השתתף הקורפוס בפיקודו של אוגוסט, בקרב סדאן ובמצור על פריז.
לאחר המלחמה, קיבל אוגוסט את תוספת עלי האלון של ה"פור לה מריט", ואת שתי הדרגות של צלב הברזל. ב-2 בספטמבר 1873 מונה למפקד חיל הפרשים בדרגת גנרל-פלדמרשל, במקום פילדמרשל פרידריך פון וראנגל, וביוני 1878 מונה למפקד פיקוד הגבולות בצבא הקיסרות הגרמנית. ב-24 באוגוסט 1882 השתחרר אוגוסט משירות פעיל, וקיבל את תואר אביר מסדר העיט השחור.
ב-12 בינואר 1885 מת אוגוסט במהלך מסע ציד, וכעבור 4 ימים נערך מסע ההלוויה בעיר גארנינסקירש, משם הועבר אוגוסט לקבורה בארמון לודוויגסבורג בשטוטגרט.
משפחתו

ב-14 בנובמבר 1868 התחתן אוגוסט בנישואים מורגנטיים עם מריה בתגה, ממנה נולדה לו בת אחת:
הלנה פון ורדנברג (1865–1938), התחתנה עם דדו פון שנק, שהיה גנרל גרמני בתקופת מלחמת העולם הראשונה
גלריית דגלי מדינות העולם

גלריית דגלי מדינות העולם:
ראו גם

גלריית סמלי מדינות העולם
גלריית דגלי מדינות עבר
דמקה

לוח דמקה 10×10
משחק דמקה, ציור מהשנים 1861–1897
ציור של נשים המשחקות דמקה
דמקה הוא משחק לוח לשני שחקנים שמשחקים בדרך כלל על לוח בעל 64 משבצות (8X8), המשמש גם את משחק השחמט. לכל שחקן יש 12 אבני משחק בגרסת ה-64 המשבצות, או 20 אבני משחק בגרסת ה-100 המשבצות. לכל שחקן צבע משלו (שחור או לבן).
המשחק נפוץ מאוד והוא דורש תחכום, שימוש רב בטקטיקה וידע תאורטי רב (במיוחד בגרסה הבינלאומית). המשחק ידוע בהשפעתו החיובית שעוזרת לפתח חשיבה לוגית מופשטת – מכיוון שגם כן החוקים אינם מסובכים למדי ילדים כבר מהגן יכולים לשחק ולכן הם יכולים להגיע לבניית שרשראות לוגיות ארוכות מאוד. המשחק מהווה כלי חינוכי יעיל ותורם ליכולות הניתוח והחשיבה של השחקנים.
בדומה למשחק השחמט ישנן אליפויות דמקה, ספרי תאוריה שנכתבו למשחק וגם חידות (תחבולות) בנושא על המשחק. קיימת גם גרסה ללוח בעל 100 משבצות (10X10), שנקראת "דמקה בינלאומית".
היסטוריה

משערים שמקור הדמקה הוא במשחקים דומים שהתפתחו כבר בעת העתיקה באור (עיראק של ימינו) ובמצרים העתיקה, וזאת לפי ממצאים ארכאולוגיים שגילו בחפירות באור ובקברים מצריים. משם הוא התפשט למקומות נוספים ועם הכיבוש של מצרים בידי הרומאים הוא הגיע גם לאירופה. במאה ה־17 עברו הצרפתים ללוח של 10 על 10 משבצות. הם הבחינו שהגדלת מספר המשבצות ב־56% מכפילה את מספר האפשרויות התחבולתיות פי מאה ויותר.
ישנם ממצאים נוספים שמתבססים על מקורות עתיקים המצביעים על כך שהדמקה נקרא גם "באס"[דרוש מקור] שפירושו במצרית קדומה "גברת". המילה דמקה מגיעה מהשפות הרומאניות בהם המילה דמאה (Dame) וכך גם שם המשחק פירושו "גברת".
בעברית זכה המשחק לכינוי "הנשיאה" (שם זה הוא כנראה חידוש של בנימין ברלוי).
מטרת המשחק

מטרת המשחק היא להוריד מהלוח ("לאכול") את כל האבנים של היריב, או לחסום אותן, כלומר לא לאפשר ליריב לקיים מסע (צעד/מהלך). שחקן שנשאר ללא אבנים או ללא מסע אפשרי מוכרז כמפסיד.
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית)

הלוח מונח כך שהמשבצת הימנית ביותר בשורה הקרובה לכל שחקן תהיה לבנה (כמו במשחק השחמט), האבנים מונחות על המשבצות השחורות של הלוח וההתקדמות היא רק על משבצות אלה באלכסון.
בתחילת המשחק אבני השחקן האחד מונחות בשלוש (ארבע, בגרסה הגדולה) השורות הראשונות של הלוח ואילו אבני השחקן השני מונחות באותו אופן בצד שלו. לפי המוסכם, הלבן מבצע את המהלך הראשון[דרוש מקור], והשחור משיב עליו. שתי הפעולות גם יחד נחשבות כמסע אחד.
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית) > אבנים > תנועה

כל שחקן מניע בתורו אבן-משחק באלכסון, ממשבצת שחורה אחת למשבצת שחורה סמוכה בכיוון היריב. על המשבצת להיות פנויה מכלים, כלומר לכל אבן יש שתי אפשרויות תנועה – לכיוון היריב ימינה ולכיוון היריב שמאלה – וכל אחת מהן עשויה להיות חסומה.
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית) > אבנים > אכילה

דילוג (או אכילה) מתבצע כאשר אבן משחק מונחת במשבצת סמוכה לאבן היריב, ומעבר לאבן היריב יש מקום פנוי. דילוג מבוצע על ידי הנחת האבן במקום הפנוי שמעבר לאבן היריב והסרת אבן היריב מן הלוח. כאשר דילוג אפשרי, חובה לבצע אותו. חייבים לדלג גם קדימה וגם אחורה. אם בתום הדילוג אפשרי דילוג נוסף, חובה לבצע גם אותו, כך שלא ניתן לעצור שרשרת דילוגים באמצע השרשרת. אם ישנה יותר מאופציה אחת לדלג, ובאחת האופציות יש יותר חלקים של היריב, חייבים לבחור באופציה המרובה (כמודגם באנימציה).
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית) > מלכים > תנועה

כשאבן משחק מגיעה לשורה האחרונה, היא הופכת להיות "מלך" (יש הקוראים לכך "מלכה"), כאשר בדרך כלל מייצגים מלך על ידי שתי אבני משחק מונחות אחת על השנייה.
מלך, בניגוד לאבן רגילה, יכול לנוע לכל הכיוונים באלכסון (כלומר גם אחורה), ללא הגבלה על מספר המשבצות בדרך, וכמו כן הוא יכול לבצע דילוגים בכל כיוון. אם תוך כדי אכילה בשרשרת האבן (הרגילה) עוברת בשורה האחרונה, אך לא נעצרת שם, היא לא נעשית מלך.
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית) > מלכים > אכילה

בדומה לאבנים הרגילות, גם המלך מחויב לבצע דילוגים כאשר יש לו אפשרות לעשות זו, המלך מחויב לבצע דילוג גם כאשר אבנו של היריב אינה צמודה אליו באותו האלכסון. לאחר הדילוג המלך יכול לעצור בכל אחת מהמשבצות בהמשך האלכסון. המלך מחויב לכל שרשרת האכילה האפשרית, כלומר שעליו לשנות את כיוון תנועתו בהתאם לאפשרויות האכילה ולא לוותר על אף אחת מהן ובאופן הזה, בהרבה מהמקרים, על מנת ללכוד את המלך, השחקן היריב מקריב כמה מחייליו (אבני המשחק הרגילות).
אופן המשחק (דמקה בינלאומית/ברזילאית) > סיום המשחק

המשחק יכול להסתיים בניצחון או בתיקו. ניצחון מושג אם מתקיים אחד מהבאים:
לשחקן היריב לא נותרו כלל כלים על הלוח (אבנים או מלכים)
השחקן היריב נכנע
לשחקן היריב אין אפשרות לבצע מהלך מאחר שכליו חסומים
קיימות 3 דרכים להשגת תיקו:
אם במשך 15 מסעים רצופים נעו מלכים בלבד על גבי הלוח (אף אבן לא התקדמה צעד), ולא השתנה מספר הכלים על גבי הלוח (לא התבצעו דילוגים) מסתיים המשחק ללא ניצחון לאף אחד מהצדדים
כאשר הכלים על הלוח אינם מאפשרים הכרעת ניצחון (למשל שני מלכים מול מלך אינם מספיקים)
בכל שלב במשחק רשאי כל אחד מהצדדים להציע תיקו, והצד השני רשאי להסכים או לסרב
גרסאות שונות למשחק > דמקה אנגלית (הקרויה גם דמקה אמריקאית)

אבנים רגילות אינן יכולות לבצע דילוגים נגד כיוון התנועה
מלך יכול לזוז רק משבצת אחת לכל כיוון[דרוש מקור]
גרסאות שונות למשחק > דמקה טורקית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בדמקה טורקית אין אכילה לאחורה ותנועת המלכה אינה מוגבלת.
גרסאות שונות למשחק > דמקה "ישראלית"

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
בישראל קיימות גרסאות רבות לדמקת הרחוב. למעשה, רוב גרסאות הדמקה הישראלית מבוססות על חוקים הלקוחים בחלקם מדמקה בינלאומית, חלקם מדמקה אמריקאית וחלקם מקומיים. בחוקים המומצאים בישראל (החוקים המקומיים) אין שימוש בתחרויות והם אינם קיימים או מוכרים בשום גרסת דמקה בעולם.
דוגמאות לחוקים מקומיים לישראל:
חוק ה"שרופים" הקובע כי קיימת חובת ביצוע דילוג (אכילה). במחיר אי ביצוע הדילוג, "תישרף" כלומר תילקח על ידי היריב אותה האבן/מלך שלא ביצע/ה את הדילוג.
פיצול המלך לשתי אבני משחק
אבן אחרונה של שחקן רשאית לבצע מסעים גם נגד כיוון התנועה
אין הגבלה על מספר המסעים של מלכים (חוק המאפשר משחק ללא סיום)
אבנים ומלכים אינם מחויבים לסיים את שרשרת הדילוגים האפשרית, אלא באפשרותם לעצור בכל שלב
הכרעת המשחק על פי השוואת כמות הכלים בין שני היריבים
אבנים רגילות יכולות לבצע דילוג (אכילה) נגד כיוון התנועה רק בשרשרת שבה הדילוג הראשון התבצע עם כיוון התנועה.
אין שמות שונים לגרסאות השונות ולא קיימת הסכמה כללית לגבי החוקים, כך שכדי להימנע ממחלוקת בין שני שחקנים, רצוי שיגיעו להסכמה לגבי כל החוקים לפני תחילת משחקם הראשון.
בנוסף לזה קיימת סוג של גרסה ישראלית של המשחק שהחוקים הבסיסים שלה הם:
המשחק מתנהל על לוח 6X6
כל פעם שחייל מגיע לקצה השני של הלוח הוא משדרג את היכולת שלו פעם ראשונה למלכה שיכול לזוז לכל צד פעם אחת, ובפעם השנייה למלך שיכול לזוז לכל צד עד הסוף.
גרסאות שונות למשחק > דמקה הפוכה

גרסה של המשחק בה המנצח הוא זה שכל אבניו נאכלו או נחסמו.
ראו גם

דמקה סינית
הערות שוליים

↑  "Lure of checkers". The Ellensburgh Capital. 17 February 1916. p. 1. Retrieved 16 April 2009.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285078905171  BnF: cb119404312 (data)  GND: 4148765-5  LCCN: sh85022828  LNB: 000082059  NKC: ph114389 
ציור של אנשים המשחקים דמקה
הצבת האבנים על הלוח
משחק דמקה בינלאומי שמסתיים בניצחון של הלבן
ה'תקס"ה

ה'תקס"ה (5,565) ובקיצור תקס"ה – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 1804, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 1805.
המולד של תשרי חל ביום רביעי, 2 שעות ו-765 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג החא. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 17 במחזור העיבור ה-293. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-199.
שנה זו היא שנת 1,736 לחורבן הבית, ושנת 2,116 לשטרות.
אירועים

כ"ט בכסלו - נפוליאון בונפרטה מוכתר לקיסר צרפת
נולדו

ה' באדר ב' – רבי משה מיינץ, דיין בקהילת פרנקפורט. (נפטר בה'תרמ"ו)
רבי מנחם נחום טברסקי, אדמו"ר ממקארוב
נפטרו

י"ז בטבת - רבי יעקב קרנץ, המגיד מדובנא.
א' באדר ב' - נפתלי הרץ וייזל, בלשן ומשורר עברי, מאבות תנועת ההשכלה היהודית (נולד ב-ה'תפ"ו)
כ"ח בניסן - מארי יחיא בן יוסף צאלח (מהרי"ץ), מגדולי חכמי תימן, שנודע בקנאותו לשימור מנהגי תימן והפסיקה לפי הרמב"ם ולא לפי השולחן ערוך, ומנהגים אחרים שחדרו לתימן.
ד' תמוז - הרב פנחס הורוויץ, רבה של פרנקפורט דמיין ומתלמידי המגיד ממזריטש, הידוע בכינויו בעל ההפלאה
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג החא, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר ב' חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ב' ועד יום ראשון ט"ז באדר ב' - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל