stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
You're Losing Me
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 15 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 22 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 13 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 14 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 27 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 17 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 18 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 20 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 17 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 78 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 15 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 43 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 90 |  |
ביאורים

↑  מעוצב כ-"You're Losing Me (from the Vault)".
מאת'רוול (כדורגל)

אצטדיון פיר פארק
מועדון הכדורגל מאת'רוול (באנגלית: Motherwell Football Club) הוא מועדון כדורגל סקוטי מקצועני מהעיר מאת'רוול שבצפון מחוז לנרקשייר שנוסד ב-1886. המועדון משחק בליגת העל הסקוטית והוא אחת משבע הקבוצות שנשארו בה מאז יסודה ב-1998 (לפני כן ירד ב-1985). מאז 1896 הקבוצה משחקת ב"אצטדיון פיר פארק" שבעיר מאת'רוול, אשר מכיל 13,742 מקומות ישיבה.
היריבות העיקריות של הקבוצה מאז ומעולם הן הקבוצות המילטון אקדימקל ואיירדריוניאנס המקומיות. המשחקים ביניהן נקראים "הדרבי של לנרקשייר".
המועדון זכה סך הכל ב-4 תארים לאומיים מקומיים: בליגת העל הסקוטית לעונת 1931/1932, בגביע הסקוטי בעונות 1951/1952 ו-1990/1991 ובגביע הליגה הסקוטית לעונת 1950/1951.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הישגים באירופה

מוקדמות ליגת האלופות :
סיבוב שלישי (1): 2012/2013
הליגה האירופית :
סיבוב רביעי פלייאוף (2): 2010/2011, 2012/2013
סיבוב שלישי (1): 2009/2010
סיבוב מוקדמות (1): 2013/2014
גביע אופ"א :
סיבוב ראשון (2): 1994/1995, 2008/2009
סיבוב מוקדמות (1): 1995/1996
גביע אירופה למחזיקות גביע :
סיבוב ראשון (1): 1991/1992
תארים

ליגת העל הסקוטית:
זכייה (1): 1931/1932
סגנות (7): 1926/1927, 1929/1930, 1932/1933, 1933/1934, 1994/1995, 2012/2013, 2013/2014
הגביע הסקוטי:
זכייה (2): 1951/1952, 1990/1991
סגנות (6): 1930/1931, 1932/1933, 1938/1939, 1950/1951, 2010/2011, 2017/2018
גביע הליגה הסקוטית:
זכייה (1): 1950/1951
סגנות (3): 1954/1955, 2004/2005, 2017/2018
ליגת לנרקשייר :
זכייה (1): 1899/1899
סגנות (3): 1900/1901
גביע לנרקשייר :
זכייה (40): 1894/1895, 1898/1899, 1900/1901, 1906/1907, 1907/1908, 1911/1912, 1926/1927, 1927/1928, 1928/1929, 1929/1930, 1931/1932, 1932/1933, 1936/1937, 1939/1940, 1949/1950, 1951/1952, 1952/1953, 1953/1954, 1954/1955, 1955/1956, 1956/1957, 1957/1958, 1958/1959, 1959/1960, 1960/1961, 1961/1962, 1963/1964, 1968/1969, 1972/1973, 1976/1977, 1980/1981, 1982/1983, 1984/1985, 1988/1989, 1989/1990, 1990/1991, 2009/2010, 2010/2011, 2012/2013, 2013/2014
סגנות (14): 1887/1888, 1893/1894, 1895/1896, 1897/1898, 1914/1915, 1922/1923, 1925/1926, 1950/1951, 1960/1961, 1962/1963, 1969/1970, 1970/1971, 1974/1975, 1992/1993
אליפות מערב סקוטלנד :
זכייה (1): 1902/1903
היינריך קורנליוס אגריפה

| --- | --- |

 לידה:  14 בספטמבר 1486 קלן, גרמניה 
 פטירה:  18 בפברואר 1535 (בגיל 48) גרנובל, דופינה, ממלכת צרפת 
 מדינה:  נסיכות הבוחר מקלן 
 השכלה:  אוניברסיטת קלן 
 
היינריך קורנליוס אגריפה
היינריך (הנריקוס) קורנליוס אגריפה פון נטסהיים (בגרמנית: Heinrich (Henricus) Cornelius Agrippa von Nettesheim;‏ 14 בספטמבר 1486 – 18 בפברואר 1535) היה איש אשכולות, תאולוג, משפטן, רופא ופילוסוף. הוא דן בכתביו במאגיה, דת, קבלה, אסטרולוגיה, אלכימיה ופילוסופיה של הטבע. ידוע בתרומותיו בנושאי פילוסופיה של הדת למלומדים המפורסמים ביותר של זמנו.
קוסמולוגיה ותורת הנפש

בגיל 23 כתב אגריפה את חיבורו המוקדם De occulta philosophia. הוא הציג בחיבור זה בצורה שיטתית אסטרולוגיה, קבלה, תאולוגיה, העלאה באוב, ניבוי עתידות, אנגלאולוגיה וכתיבת קמעות. הספר עורר סנסציה ונדפס שלוש פעמים באנטוורפן, פריז וקלן ב-1530–1533.
בספר De Occulta philosophia הציג אגריפה תפיסת עולם נאופלאטונית. בחיבור זה הוא מדבר, מצד אחד, על האב, הבן ורוח הקודש ומצד שני מושג האל שלו הוא פלטוני או נכון יותר נאואפלאטוני במובן העתיק (האלילי). משום שאגריפה מדבר על אל שבו מתקיימים כל הדברים כאידיאות. תורת האידיאות קיימת גם אצל הוגים נוצרים כמו אוגוסטינוס. אוגוסטינוס לא תמך במושג "רוח העולם" (Anima mundi). מושג זה מקורו בטימיאוס של אפלטון ונכלל בנאופלאטוניזם של פלוטינוס. הוא ראה את המהויות האלוהיות: ה"אחד", ה"רוח" ו"רוח העולם" כהיררכיות, בניגוד לתפיסת השילוש הנוצרית. בראש ההיררכיה עומד ה"אחד" (האל), ממנו נאצלים כל השאר. ה"אחד" הוא אחדות בעוד שה"רוח" או "רוח העולם" הם דו-חלקיים. התורה של "השילוש" מדברת על שילוש: האל אינו נבדל כל כך מבחינה היררכית כפי שזה במאופלאטוניזם של פלוטינוס. נוסף על כך, האל אינו נתפס על ידי היוונים (אפלטון, פלוטינוס, פרוקלוס, פורפיריוס וכדומה כסובייקט.
מה שמבדיל את אגריפה מהנאופלאטונים בימי הביניים (אוגוסטינוס, אריוגנה וכדומה הוא הרעיון שזורמים ביקום כוחות של הארכיטיפוס. במובן מסוים גם אלוהים "נמצא בעולם". העולם ככוליות יכול להחשב כ"האצלה מן האל". נאופלאטונים אחרים מדברים על בבואה של האל (גם הנוצרים מביניהם). כל עוד ההבדל בין זה לנצרות הוא קטן יכול היה אגריפה להימלט מהאינקוויזיציה. אגריפה מתאר גם פנפסיכיזם וזה מבדיל אותו גם מפלוטינוס וגם מהנאופלאטונים הנוצרים בימי הביניים.
אגריפה בספרות ובפולקלור

אחרי מותו של אגריפה נפוצו שמועות על כך שהוא היה מזמן שדים. באחד הסיפורים המפורסמים שחרר אגריפה, בהיותו על ערש דוויי, כלב שחור שהיה הרוח המוכרת שלו. כלב זה הופיע שוב באגדות רבות על פאוסט ובגרסה של גתה הוא נעשה הפודל השחור (schwarze Pudel) מפיסטופלס.
אגריפה מוצג כקוסם בספר "הנוסע ביש המזל" (1594) מאת תומאס נאש (Thomas Nashe). הגיבור, בחברת אדונו הרוזן מסרי (Surrey) (גרסה בדיונית של המשורר האנגלי), רואה אותו מבצע להטוטים מאגיים בוויטנברג. אגריפה מתואר גם כאילו נפגש עם תומאס מור ולורד קרומוול והרשים אותם בלמדנותו המופלאה (הנוסע ביש המזל, ספר 4)
מרי שלי הזכירה את אגריפה באחד מספריה. ברומן מ- 1818 "פרנקנשטיין" נקראו ספריו של אגריפה והיו נערצים על ויקטור פרנקנשטיין. בסיפור הקצר שלה מ- 1838
The mortal immortal מדמים את אגריפה כאילו יצר סם חיים המאפשר לעוזר שלו לחיות מאות שנים.
סרן קירקגור הזכיר את ספרו של אגריפה "על האצילות והמצוינות של המין הנשי והעליונות שלהן על המין הגברי בספרו מ- 1845 "שלבים בדרך החיים".
אגריפה מוזכר בקיצור בסיפור הקצר של מלוויל "מגדל הפעמון"
הרומן "מלאך האש" (1908) מאת ולרי בריוסוב, שעליו מבוססת האופרה של סרגיי פרוקופייב "מלאך האש" מתרחש במאה ה-16. הגיבור רופרכט מבקר את אגריפה ומבקש עצה בקשר לתורת הנסתר. ברומן ובאופרה מוצג אגריפה כמצוי בעמדה מסוכנת כלפי הרשויות הדתיות. הוא מכחיש, בפני רופרכט, בצורה נחרצת שמחקרו הוא על-טבעי וקובע, במקום זה, שהוא מחקר של הטבע עצמו.
אגריפה מוזכר, בקצרה, בסיפורו של ג'יימס ג'ויס דיוקן האמן כאיש צעיר. הוא מוכר לגיבור הרומן סטיבן: "פסוק משל קורנליוס אגריפה אץ-חלף במוחו".
בעיבוד מחדש של "דוקטור פאוסטוס" על ידי ואצלב האוול מנסה פיסטולה את דוקטור פוסטקה לעסוק בכישוף, בציינו שיש לו כמה ספרים בתורת הנסתר של מחברים כמו אגריפה, נוסטרדמוס, אליפז לוי ופפוס (Gérard Encausse).
הוא מוזכר בספרו של חורחה לואיס בורחס גן השבילים המתפצלים, בסיפור "בן האלמוות": "כמו קונליוס אגריפה, אני אלוהים, אני גיבור, אני פילוסוף, אני שד ואני עולם, שזוהי דרך מעייפת לומר שאני לא קיים"
אגריפה הוא דמות מרכזית ברומן של אלכס קומפורט (Alex Comfort) מ- 1980 "הטטררך".
אומברטו אקו מביא משפט מהספר De occulta philosophia כמוטו לספרו המטוטלת של פוקו (ספר).
הוא דמות מרכזית בסדרת הרומנים של סטיב אנגלהרט (Steve Englehart) מקס אוגוסט, החל מהספר The Point Man, דרך The Long Man ו- The Plain Man.
אגריפה מוזכר בקצרה בספרי הארי פוטר. הוא מופיע על כרטיס של צפרדע משוקולד. לפי הכרטיס הוא נכלא בשל כתביו (כנראה על מאגיה) משום שהמוגלגים חשבו שהם יצירות השטן.
אדריכל בדיוני בשם ק. אגריפה נאשם בעיצוב ובנייה של "מקדש אגריפה", שהיה אחת מחמש סביבות האלכימיה המרכזיות במשחק ההרפתקה הממוחשב זוקר נמסיס.
קורנליוס אגריפה הוא שמו של אחד מהלורדים הפיאודלים השולטים בארצות אליריה במשחק התפקידים מאטריה מאגיקה (Materia Magica).
אגריפה הוא דמות מרכזית ברומן של פיטר סטראוב (Peter Straub) "החומר האפל", 2010.
כתביו

Opera, Lyon 1550
De incertitudine et vanitate scientiarum, Köln 1527
Declamatio de nobilitate et praecellentia foeminei sexus, Antwerpen 1529 (Digitalisat BNF). Online-Text der lat. Fassung 1529 und der engl. Übers.: London 1670. Zweisprachige Ausgabe lat./dt. Würzburg: Königshausen und Neumann 1997 (ISBN 3-8260-1262-3).
De occulta philosophia libri tres, Ohne Ort (Köln) 1533. Digitalisat des Exemplars der Library of Congress. Kritische Edition: Cornelius Agrippa: De occulta philosophia libri tres, hrsg. Vitoria Perrone Compagni, Brill, Leiden 1992.
Die magischen Werke, herausgegeben und eingeleitet von Marco Frenschkowski, Wiesbaden: marixverlag 2008 (ISBN 978-3-86539-153-7).
לקריאה נוספת

Lehrich, Christopher I. The Language of Demons and Angels. Leiden and Boston: Brill, 2003: ISBN 90-04-13574-X. The only in-depth scholarly study of Agrippa's occult thought.
Morley, Henry. "Cornelius Agrippa: The Life of Henry Cornelius Agrippa von Nettesheim" Vol. I, London: Chapman & Hall, 1856.
Nauert, Charles G. Agrippa and the Crisis of Renaissance Thought. Urbana: University of Illinois Press, 1965: ASIN B000BANHI6. The first serious bio-bibliographical study.
van der Poel, Marc. Cornelius Agrippa, the Humanist Theologian and His Declamations. Leiden and Boston: Brill, 1997: ISBN 90-04-10756-8. Detailed examination of Agrippa's minor orations and the De vanitate by a Neo-Latin philologist.
Frances Yates|Yates, Frances A. Giordano Bruno and the Hermetic Tradition. University of Chicago Press, 1964: ISBN 0-226-95007-7. Provides a scholarly summary of Agrippa's occult thoughts in the context of Hermeticism.
McDonald, Grantley. ‘Cornelius Agrippa’s School of Love: Teaching Plato’s Symposium in the Renaissance’, in Practices of Gender in Late-Medieval and Early Modern Europe, ed. Peter Sherlock and Megan Cassidy-Welch (Turnhout: Brepols, 2008), pp. 151–75. An examination of one of Agrippa's university orations, on the subject of love, from a Neoplatonic and Cabalistic perspective.
הערות שוליים

↑  Michael Kuper: Agrippa von Nettesheim - Ein Echter Faust. Zerling, Berlin 1994, ISBN 3-88468-056-0
↑  http://plato.stanford.edu/entries/agrippa-nettesheim
↑  Theologische Realenzyklopädie Band 2, S. 191.
↑  H.C.Agrippa, Three booksof Occult Philosophy, Introduction
↑  http://www.phil-fak.uni-duesseldorf.de/philo/galerie/neuzeit/trithe.htm
↑  Institut für Grenzgebiete der Wissenschaft: Lexikon der Paranormologie. ISBN 978-3-85382-081-0
↑  Michael Kuper: Agrippa von Nettesheim - Ein Echter Faust. Zerling, Berlin 1994, S. 81–82.
↑  Michael Kuper: Agrippa von Nettesheim - Ein Echter Faust. Zerling, Berlin 1994, S. 116.
↑  Willkommen am Institut für Philosophie | Institut für Philosophie | Universität Stuttgart
↑  Stages on Life's Way (126-127 Hong)
↑  דיוקן האמן כאיש צעיר, תורגם מאנגלית בידי אברהם יבין ודניאל דורון. תל אביב: עם עובד, 1977, עמ' 196
↑  Temptation: A Play in Ten Scenes.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257428205171  PLWABN: 9810543062505606  BNE: XX822375  BnF: cb11888193c (data)  BPN: 77755216  CANTIC: a10324732  CiNii: DA02141342  GND: 118647377  HDS: 010496  ICCU: CFIV045834  ISNI: 0000 0001 1022 7119  LCCN: n80043375  LNB: 000060726  NKC: jn19990000050  NLA: 35001808  NSK: 000042916  NTA: 069090076  SELIBR: 275867  SNAC: w6hx27sr  SUDOC: 026678942  Trove: 785134  VcBA: 495/21406  VIAF: 24596804   WorldCat (עם VIAF): 24596804 
De occulta philosophia libri tres
שער הספר כל כתבי אגריפה
אירפין

אירפין (באוקראינית: Ірпі́нь) היא עיר הממוקמת סמוך לנהר אירפין שבמחוז קייב.
היסטוריה

במאה ה-17 היו כמה כפרים באזור אירפין.
אירפין נוסדה בשנת 1899 כתחנת רכבת תפעולית, במהלך בניית קו הרכבת בין קייב לקובל.  עובדי הרכבת הקימו את העיירה ליד כביש הרכבת יחד עם יישובים נוספים. שמה של העיר נבחר בשל מיקומה ליד נהר אירפין.
מ-26 ביולי 1941, מיד לאחר קרב קייב, היא נכבשה על ידי הוורמאכט ששלט עליה עד לנובמבר 1943, אז נכבשה קייב מחדש. רוב אוכלוסייתה היהודית נרצחה בבאבי יאר או במעשי טבח אחרים על ידי הנאצים.
אוכלוסיית העיר מונה כ-60,084 תושבים (הערכה נכון לשנת 2020).
היסטוריה > הפלישה הרוסית לאוקראינה

במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה התרחש בעיר קרב אירפין, במהלך ניסיונם של הכוחות הרוסים לכתר את קייב, עיר הבירה של אוקראינה, והתנגדותם של הכוחות האוקראינים להתקדמות הרוסית בפרבריה המערביים של קייב. לכל אורכו, הקרב התאפיין בלוחמה אינטנסיבית בשטח בנוי.
הקרב נערך בין ה-27 בפברואר ל-28 במרץ 2022, והסתיים עם תבוסת הכוחות הרוסים ושחרור העיר על ידי הכוחות המזוינים של אוקראינה.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין של 2001, רוב אוכלוסיית העיירה אירפין דוברת אוקראינית (84.81%), כאשר מיעוטם דוברי רוסית (14.48%).
ראו גם

קייב
הערות שוליים

↑  Clark, Mason; Barros, George; Stepanenko, Kateryna (27 בפברואר 2022). "Russia-Ukraine Warning Update: Russian Offensive Campaign Assessment, February 27, 2022". Critical Threats. ארכיון מ-28 בפברואר 2022. נבדק ב-5 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Latest Military Situation in Ukraine, 27 February 2022 (Map Update)". Islamic World News (באנגלית). 27 בפברואר 2022. ארכיון מ-28 בפברואר 2022. נבדק ב-1 במרץ 2022. On February 27, the southern areas of Gostomel Airport, including Bucha and Irpin, witnessed one of the heaviest battles in the past four days between Russian and Ukrainian forces. Russian forces trying to block the western entrances to the city of Kiev by advancing in this area. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Clark, Mason; Barros, George; Stepanenko, Kateryna (27 בפברואר 2022). "Russia-Ukraine Warning Update: Russian Offensive Campaign Assessment, February 27, 2022". Critical Threats. ארכיון מ-28 בפברואר 2022. נבדק ב-5 במרץ 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "'Hand-to-hand combat': Street battles rage on Kyiv's edge". France 24. 2022-03-07. נבדק ב-2022-04-05.
↑  Episkopos, Mark (2022-03-17). "Ukraine Launches Counteroffensives in Key Cities". National Interest. נבדק ב-2022-04-05.
↑  Guerin, Orla (2022-04-01). "Battle for Irpin: Russian forces pushed out of Kyiv suburb". BBC News (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-04-05.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007469764405171  GND: 4772440-7  LCCN: n00093170  LNB: 000327460  NKC: ge1150406  VIAF: 157071067   WorldCat (עם VIAF): 157071067 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דודן

.
דודן (או בן דוד/ה) ודודנית (או בת דוד/ה) (באנגלית: Cousin) הוא מונח אשר יכול להתייחס לשתי משמעויות - בדרך כלל נעשה בו שימוש לתיאור בני דודים מדרגה ראשונה במשפחה בזיקה לאדם שיש לו סבא, סבתא, סבא רבא או סבתא רבתא במשותף איתם, והמשמעות השנייה, אשר נפוצה עיקר בתחום הגנאלוגיה, היא תיאור קרבה משפחתית בין אנשים בני אותו דור או דורות שונים שאין ביניהם קרבה משפחתית מדרגה ראשונה או שנייה (ראו טבלה בהמשך להבהרה).
הגדרות המונח במשמעותו הבסיסית:
"דודנים מדרגה ראשונה" – בני משפחה שאינם אחים, ויש להם סבא או סבתא משותפים.
"דודנים מדרגה שנייה" – בני משפחה שאינם אחים או דודנים מדרגה ראשונה, ויש להם סבא רבא או סבתא רבתא משותפים.
וכך הלאה.
הגדרות המונח במשמעותו המורחבת:
"דודן / דודנית מדרגה ראשונה מוזח פעם אחת" (באנגלית: A first cousin once removed) מתייחס לאחד משני מצבים:
בן או בת של דודן או דודנית מדרגה ראשונה.
דודן או דודנית מדרגה ראשונה של האם או האב.
"דודן / דודנית מדרגה שנייה מוזח פעם אחת" (באנגלית: A second cousin once removed) מתייחס לאחד משני מצבים:
בן או בת של דודן או דודנית מדרגה שנייה.
דודן או דודנית מדרגה שנייה של האם או האב.
כפי שניתן לראות מההגדרות, כל המונחים מתארים קרבת משפחה הדדית בין דודנים מאותו סוג.
לעיתים קרובות נהוג לומר "קרובי משפחה" במקום לציין את הקרבה המשפחתית המדויקת לדודנים במובן הרחב.
שרון לוזון

שרון לוזון (נולד ב-6 בספטמבר 1971) הוא פעיל חברתי, איש ציבור, מורה ומרצה. מכהן כיו"ר ועד סגל ההוראה באוניברסיטה הפתוחה. בעבר היה חבר הנהגת ארגון העובדים הדמוקרטי כוח לעובדים (צוות ארגון) ויו"ר אספת הנציגים של כוח לעובדים. שימש כחבר מועצת עיריית תל אביב – יפו מטעם סיעת "עיר לכולנו".
ביוגרפיה

לוזון נולד וגדל בחדרה. שנותיו הראשונות עברו בשכונה גבעת אולגה בה הכירו והתחתנו הוריו, עולים מצפון אפריקה. בצבא שירת בחטיבת גולני.
בפעילותו הפוליטית החל בנעוריו והמשיך בה בשנותיו כסטודנט בהן שימש כחבר במועצת אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב.
הוא בוגר תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה ובמדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב, ומוסמך תואר שני בלימודי ביטחון באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1997 החל לעבוד כמורה להיסטוריה ואזרחות. ובשנת 2000 החל בתפקידו כמנהל בית ספר, תחילה ביפו ולאחר מכן בפתח תקווה.
בשנים 2003–2004 הנחה את תוכנית הטלוויזיה "שיעור היסטוריה" בערוץ ההיסטוריה. התוכנית התבססה על תוכני ערוץ ההיסטוריה והותאמה על ידי לוזון לתוכנית הלימודים של בתי הספר התיכוניים ושל חטיבות הביניים. במקביל שימש לוזון כיועץ ההיסטורי של הערוץ וכמורה המספק מענה לתלמידים באתר הערוץ.
כיום הוא מרצה במחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת באוניברסיטה הפתוחה ועוסק במסגרת זו בנושאים של אסטרטגיה וביטחון לאומי, מדע המדינה ויחב"ל.
הערות שוליים

↑  חברי הועד - האוניברסיטה הפתוחה - ועד הסגל האקדמי הזוטר, באתר ousegel.org (ארכיון)
↑  כתבה על ערוץ ההיסטוריה באתר הסתדרות המורים
↑  שרון לוזון בתוכנית "משחק חוץ" עם ניצן הורוביץ, 10 בפברואר 2019
↑  תפקידים  – אתר כוח לעובדים
↑   שרון לוזון בראיון לקראת הכרעת היציגות ברכבת, סרטון בערוץ "כוח לעובדים", באתר יוטיוב (אורך: 05:36)
↑  מיקי פלד, בית הדין יכריע מי הארגון היציג של עובדי הרכבת, באתר כלכליסט, 8 ביולי 2012
↑  מיקי פלד, תבוסה לגילה אדרעי: ההסתדרות נשארת הארגון היציג של עובדי הרכבת, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2012
↑   חדר החדשות - להציל את מצוק הכורכר ב-3700, סרטון בערוץ "חדר החדשות", באתר יוטיוב (אורך: 02:58)
↑  עינת טורס, ביץ בויז: גולש, גננת ומרצה במכללה למען הדיונות ליד חוף הצוק, באתר nrg‏, 5 בפברואר 2012
↑  שאול אמסטרדמסקי, מכונת ההפרטה: הרשויות המקומיות פיתחו "הפרטה אפורה", באתר כלכליסט, 4 באוקטובר 2012
↑  מעריב על דיון בהצעתו של לוזון להעסקה ישירה של עובדי הקבלן בעיריית תל אביב
↑  הוכרז סכסוך עבודה בתל אופן באתר עיר לכולנו, דצמבר 2012
↑  עיריית תל אביב, דיון בהעסקה ישירה של עובדי הקבלן באתר עבודה שחורה
↑  אבי אשכנזי, השופט נזף במשטרה: שחררו את הפעילים, באתר nrg
↑   חדר החדשות - פיצוץ ישיבת מועצת עיריית תל אביב, סרטון בערוץ "חדר החדשות", באתר יוטיוב (אורך: 02:48)
↑  ארי ליבסקר, ישיבת מועצת העיר ת"א פוצצה; כ-250 הפגינו מחוץ לבניין העירייה, באתר כלכליסט, 25 ביוני 2012
↑  חגי מטר, דרמה בעיריית תא: מרצ פורשת מהקואליציה של חולדאי, באתר nrg‏, 26 ביוני 2012
↑  דרור פויר, ‏יומן המחאה / תשכחו מצדק חברתי, נתחיל בדמוקרטיה, באתר גלובס, 28 ביוני 2012
↑  שרון לוזון: חד"ש במאבקי העובדים באתר Youtube
↑   שרון לוזון: חד"ש במאבקי העובדים, סרטון בערוץ "חזית דמוקרטית לשלום ושוויון", באתר יוטיוב (אורך: 01:04)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299199005171  ISNI: 0000 0004 0275 2740  VIAF: 298507149   WorldCat (עם VIAF): 298507149
אני אוהב

| --- | --- |
 שיר בביצוע הכבש השישה עשר
 מתוך האלבום הכבש השישה עשר
 יצא לאור:  22 בנובמבר 1978
 פורמט:  תקליט ויניל
 סוגה:  שיר ילדים קאנטרי רוק ישראלי ג'אז
 שפה:  עברית
 אורך:  02:50
 חברת תקליטים:  אולפני טריטון
 כתיבה:  יהונתן גפן
 לחן:  יצחק קלפטר
 
"אני אוהב" או בשמו המלא "אני אוהב שוקולד" הוא שיר ילדים המופיע באלבום השירים המפורסם "הכבש השישה עשר". הטקסט מאת יהונתן גפן והלחן מאת יצחק קלפטר. בשנת 2005 יצא ספר ילדים בהוצאת דביר המכיל אך ורק את השיר הבודד.
כל אחד מחברי הלהקה כולל את שר בתורו בגוף ראשון יחיד, כאילו היה הילד הדובר המספר מהם הדברים האהובים עליו.
עיבודים

השיר פורסם לראשונה במסגרת הספר "הכבש השישה עשר" של יהונתן גפן. השיר נכתב בזמן שהייתו של גפן בפריז. לאחר מכן, הלחין את השיר יצחק קלפטר, יוצא להקת כוורת, עבור האלבום "הכבש השישה עשר". את השיר במקור, בניגוד לשירי האלבום האחרים המושרים בידי זמר אחד בלבד, שרים כל ארבעת הזמרים בהרכב, כאשר כל אחד מהם שר שתי שורות.
בשנת 2001 פרסם בנו של יהונתן גפן, אביב גפן, גרסת כיסוי לשיר.
בשנת 2005 הוציאה הוצאת דביר ספר בשם "אני אוהב שוקולד" המכיל את השיר היחיד הזה. הספר מכיל בכל עמוד שתי שורות של השיר, ומאויר בציורים צבעוניים גדולים מעשה ידיה של לנה גוברמן. הספר זכה לביקורות חיוביות ו"נוסטלגיות" כשרבים מאלה שהיו ילדים כאשר השיר היה מושמע בביתם, כיום הם מבוגרים ומקריאים את מילות השיר לילדיהם שלהם.
בשנת 2008 חידש יצחק קלפטר את השיר באלבומו "קצת דיפלומט".
ביקורות

גילי בר-הלל כתבה בבלוג האינטרנטי שלה: "את המילים של 'אני אוהב' אני לא מסוגלת לקרוא בלי שתתנגן לי בראש מנגינת השיר מתוך 'הכבש השישה עשר'".
סיגלית אבירם מאתר "הגיל הרך" כתבה: "מי לא מכיר את השיר הנפלא הזה? סביר להניח שרובנו גם יודעים לשיר אותו לפי המנגינה".
הרקדנית והשחקנית רננה רז כתבה באתר ynet על הספר שיצא ב-2005: "כולנו מכירים את השיר הידוע, 'אני אוהב' ... בספר הנפלא הזה הוא מעובד על ידי לנה גוברמן, מאיירת מוכשרת מאין כמותה, ליצירה גרפית עשירה מפתיעה ומלאת דמיון. למרות שהשיר מוכר לעייפה, בזכות הספר הזה אני פוגשת את המילים מחדש וקוראת בו בקצב אחר מהשיר המולחן. אני מחכה ליום שאוכל להקריא אותו לילדתי ולהראות לה את האיורים".
הערות שוליים

↑  אביב גפן - אני אוהב - Aviv Geffen - 2001, נבדק ב-2022-06-23
↑  gilibug, "אני אוהב", באתר עוד דף אחד ודי, ‏2005-06-05
↑  אני אוהב, באתר הגיל הרך, ‏2011-02-07 (ארכיון)
↑  ואת זאת עם הנמשים, ואת זאת עם הגומות, באתר ynet, 15 בפברואר 2011
העבודה הטובה ביותר בעולם (קמפיין)

חוף באי המילטון שבשונית המחסום הגדולה
במהלך ינואר 2009, לשכת התיירות של מדינת קווינסלנד באוסטרליה השיקה קמפיין תיירותי חדש, אשר נועד לקדם את התיירות לאיי שונית המחסום הגדולה בים האלמוגים, בצפון מזרח אוסטרליה. במסגרת הקמפיין, הזמינה לשכת התיירות אנשים מכל רחבי העולם להגיש מועמדות ל"משרת החלומות", בתור המשגיח של איי השונית. המשרה, אשר זכתה להד נרחב בעיתונות ברחבי העולם ולפרסום מקיף ברשתות התקשורת השונות, כונתה "העבודה הטובה ביותר בעולם" (באנגלית: "The Best Job in the World").
המשרה כללה דרישה להשתכנות זמנית באי המילטון, אחד מאיי השונית, לתקופה של חצי שנה, במהלכה נדרש המועמד הנבחר לבצע עבודות משק נדרשות ברחבי האי, וכמו כן לנהל בלוג פרסומי המקדם תיירות לאיי השונית.
תנאי המשרה

המשרה כללה משכורת בסך של כ-100 אלף דולר עבור חצי שנה (כ-352,000 ש"ח), אשר בחישוב חודשי מהווה סכום של 16,666 דולר לחודש (כ-58,650 ש"ח לחודש). כמו כן, במסגרת המשרה שוכן המועמד הנבחר בוילה יוקרתית על גבי חוף הים, אשר כללה שלושה חדרים וכן בריכה פרטית. תנאי המשרה כללו גם תחבורה אל וברחבי האיים, ללא תשלום.
במסגרת העבודה, המועמד נדרש לטפל בבעלי החיים באי, לנהל יומן, להשתתף במגוון פעילויות הנופש אשר מוצעות לתיירים באי ולפרסם את חוויותיו על גבי הבלוג באופן שוטף. בכל שאר הזמן, לא הוטלה כל מגבלה על המועמד, ואף ניתנה לו האפשרות לשכן עמו אדם נוסף לבחירתו.
הגשת מועמדות למשרה

המשרה פורסמה בחודש ינואר 2009, במסגרת אתר אינטרנט ייעודי אשר נפתח למטרה זו על ידי לשכת התיירות של קווינסלנד. הגשת מועמדות למשרה התאפשרה לכל אדם ברחבי העולם, ללא הבדלי לאום או מין, כאשר הדרישה היחידה מהמועמדים הייתה כי יהיו מעל לגיל 18, בעלי ידע בשחייה, צלילה והשטת מפרשיות, וכן בריאים בגופם. כמו כן, המועמדים נדרשו להיות בעלי יכולת כתיבה בסיסית, לצורך ניהול הבלוג התיירותי באופן שוטף.
על מנת להגיש מועמדות למשרה, נדרש כל מועמד להכין סרטון וידאו עצמאי, אשר במסגרתו תיאר המועמד את הסיבות בגינן הוא מעוניין במשרה, וכן את מידת אהבתו לאיי השונית הגדולה. כבר לאחר יומיים מיום השקת הקמפיין, אתר האינטרנט בו ניתן היה להגיש מועמדות למשרה נפל מהרשת באופן זמני, וזאת כתוצאה מהביקוש העצום למשרה ומהמספר הרב של המועמדים אשר ביקשו להציע את מועמדותם.
בסופו של דבר, למשרה התקבלו 34,684 "קורות חיים" באמצעות סרטונים אישיים, וזאת מקרב מועמדים ממעל ל-200 מדינות ברחבי העולם. בהמשך, ולאחר שורת מיונים, צומצמו מספר המועמדים ל-200, ל-50, ולבסוף, בתאריך ה-6 במאי הוכרז הזוכה היחיד במשרה, וזאת זמן קצר טרם תחילת עבודתו בפועל, בתאריך ה-1 ביולי 2009.
לאחר הזכייה

הזוכה במשרה היה בן סאות'הול (Ben Southall), גבר בן 34 מהעיר המפשייר שבבריטניה, אשר עבד כמגייס כספים לצדקה ומדריך טיולים בעברו. סאות'הול נכנס לתפקידו בתאריך 1 ביולי 2009, כמתוכנן, וזאת לתקופת זמן של חצי שנה, עד לתחילת שנת 2010.
זמן קצר לאחר תחילת העסקתו, נמתחה ביקורת ציבורית ברשת על סאות'הול, וזאת בטענה כי הוא מעדכן לעיתים נדירות יחסית את הבלוג, אשר אמור להעניק הצצה ייחודית לחיים הטובים על האי. כמו כן, נטען כי בפוסטים שהעלה, סאות'הול מתמקד בניסיון לרצות את מארגני התחרות, ולא להעניק מידע תיירותי שימושי עבור קוראי הבלוג. בתגובה, לשכת התיירות של קווינסלנד מסרה כי היא תשתדל לפנות את לוח הזמנים של סאות'הול, על מנת לאפשר לו לצבור חוויות נוספות שאותן יוכל לחלוק עם הגולשים.
בהמשך, וזמן קצר טרם סיום תקופת המשרה, נעקץ סאות'הול במהלך רכיבתו על אופנוע ים על ידי מדוזת אירוקנג'י, אשר עקיצתה עלולה להביא למוות אם אינה מטופלת במהרה. עם זאת, סאות'הול פנה באופן מיידי לקבלת טיפול רפואי, ולאחר מספר ימים החלים באופן מלא. לדבריו של סאות'הול, הוא נעקץ במידה רבה באשמתו, כי לא לבש חליפת מגן בעת הרכיבה על אופנוע הים, בניגוד להנחיות הבטיחות אשר נמסרו לו.
לאחר תום תקופת המשרה, והודות להצלחתו הניכרת של הקמפיין, בן סאות'הול המשיך ועסק במספר פרויקטים תיירותיים עבור ממשלת אוסטרליה. הוא אף מונה ל"שגריר תיירות" במשרה מלאה עבור ממשלת קווינסלנד.
במהלך שנת 2013, הגיע סאות'הול לישראל כחלק משיתוף פעולה עם חברת בזק, לצורך השקתו של קמפיין פרסומי חדש לקידום מוצרי החברה.