stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיבוק אוריגי
קריירה > ליברפול

ב-29 ביולי 2014 חתם בקבוצה האנגלית ליברפול, ששילמה עבורו 10 מיליון לירות שטרלינג. מיד לאחר החתמתו הושאל לקבוצתו הקודמת, ליל.
בעונת 2015/2016 החל לשחק בליברפול, לאחר שמאמן ליברפול יורגן קלופ החליט לקצר את תקופת ההשאלה לליל. את הופעת הבכורה במשחק תחרותי במועדון ערך ב-12 בספטמבר כשנכנס כמחליף בדקה ה-74 מול מנצ'סטר יונייטד. ב-2 בדצמבר כבש את שער הבכורה במועדון במסגרת רבע גמר גביע הליגה ועזר לקבוצתו לנצח 6-1 את סאות' המפטון. עשרה ימים לאחר מכן כבש את שער הבכורה בפרמייר ליג בתיקו 2-2 מול וסט ברומיץ' אלביון. בתום אותה העונה העפיל עם קבוצתו לגמר הליגה האירופית 2016, ועלה כמחליף בדקה ה-70 בהפסד 1–3 לסביליה.
ב-31 באוגוסט 2017 הושאל שוב, הפעם לעונה אחת לוולפסבורג. ב-19 בספטמבר כבש שער בכורה במועדון מול ורדר ברמן. אוריגי כבש 6 שערים במועדון במשך תקופת ההלוואה.
בתום עונת 2017–2018 חזר לליברפול. ב־7 במאי 2019 במסגרת המשחק השני בחצי גמר ליגת האלופות, הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת האלופות וסיים את המשחק עם שני שערים שסייעו לקבוצתו לנצח 4–0 את ברצלונה ולהעפיל לגמר ליגת האלופות. במשחק גמר ליגת האלופות 2019 מול טוטנהאם הוטספר, כבש אוריגי את השער השני לזכות קבוצתו, שהסתיים בתוצאה 2–0 ובזכייה בתואר.
בעונת 2019/2020, זכה עם הקבוצה באליפות, אוריגי כבש באותה העונה ארבעה שערים ב-28 הופעות והוסיף שלושה בישולים.
קריירה > מילאן

ב-5 ביולי 2022 חתם אוריגי במילאן לארבע שנים.
ב-13 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה בניצחון 2-4 על אודינזה.
ב-1 בספטמבר 2023 חזר לפרמייר ליג בהשאלה לנוטינגהאם פורסט.
קריירה בינלאומית

לדיבוק שתי אזרחויות, קנייתית ובלגית, והוא החליט לשחק במדי בלגיה. על אף גילו הצעיר, זומן אוריגי לסגל נבחרת בלגיה לקראת מונדיאל 2014. הוא שותף בשלושה משחקי אימון של הנבחרת לקראת המונדיאל במאי ויוני 2014, כאשר המשחק הראשון נגד לוקסמבורג אינו מוכר על ידי פיפ"א משום שבלגיה ביצעה 7 חילופים במהלך המשחק. במונדיאל 2014 כבש אוריגי את שער הבכורה שלו במדים הלאומיים בניצחון נבחרת בלגיה על רוסיה בשלב הבתים, והפך לשחקן הצעיר ביותר שהבקיע שער במדי הנבחרת במסגרת משחקי גביע העולם, בגיל 19, חודשיים ו-4 ימים בלבד.
אוריגי שותף במספר משחקים במוקדמות יורו 2016 והיה בסגל הנבחרת בטורניר יורו 2016, אך לא שותף בשום משחק בטורניר. אוריגי לא היה בסגל בלגיה במונדיאל 2018. בשנת 2019 הוא שיחק במספר משחקים במסגרת מוקדמות יורו 2020.
תארים > מועדונים

אליפות אנגליה (1): 2019/2020
ליגת האלופות (1): 2018/19
הסופר קאפ האירופי (1): 2019
גביע העולם למועדונים (1): 2019
גביע הליגה האנגלית (1): 2021/2022
הגביע האנגלי (1): 2021/2022
הערות שוליים

↑  ממשיכה להתחמש: ליברפול החתימה את דיבוק אוריגי, באתר וואלה, 29 ביולי 2014
↑  Liverpool's Divock Origi joins Wolfsburg in £6m season-long loan deal | Goal.com, www.goal.com
↑  ליברפול עלתה לגמר ליגת האלופות אחרי 0:4 מדהים על ברצלונה, באתר וואלה, 8 במאי 2019
↑  "Liverpool win Premier League: Reds' 30-year wait for top-flight title ends". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2020-06-25. נבדק ב-2020-07-28.
↑  "Forest sign Divock Origi on loan from AC Milan". Nottingham Forest. 1 בספטמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sean Swaby, Divock Origi's Late Goal for Belgium Defeats Russia, Bleacher Report (באנגלית)
| נבחרת בלגיה – מונדיאל 2014 |
| --- | --- | --- |
|  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 ורמאלן •  4 קומפני •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 פלאיני •  9 לוקאקו •  10 אזאר •   11 מיראלס •  12 מיניולה • 13 בוסו •  14 מרטנס • 15 ואן בויטן • 16 דפור • 17 אוריגי • 18 לומבארטס • 19 דמבלה • 20 יאנוזאי • 21 ואנדן בורה • 22 שאד'לי • 23 סימאן • מאמן: וילמוטס |  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 ורמאלן •  4 קומפני •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 פלאיני •  9 לוקאקו •  10 אזאר •   11 מיראלס •  12 מיניולה • 13 בוסו •  14 מרטנס • 15 ואן בויטן • 16 דפור • 17 אוריגי • 18 לומבארטס • 19 דמבלה • 20 יאנוזאי • 21 ואנדן בורה • 22 שאד'לי • 23 סימאן • מאמן: וילמוטס | בלגיה |
| נבחרת בלגיה – יורו 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 ורמאלן •  4 ניינגולן •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 פלאיני •  9 ר. לוקאקו •  10 אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 ז'ילה •  14 מרטנס • 15 דנאייר • 16 מנייה • 17 אוריגי • 18 קבאסלה • 19 דמבלה • 20 בנטקה • 21 ג'. לוקאקו • 22 בטשואיי • 23 סימאן • מאמן: וילמוטס |  1 קורטואה •  2 אלדרווירלד •  3 ורמאלן •  4 ניינגולן •  5 ורטונגן •  6 ויטסל •  7 דה בראונה •  8 פלאיני •  9 ר. לוקאקו •  10 אזאר •   11 קרסקו •  12 מיניולה • 13 ז'ילה •  14 מרטנס • 15 דנאייר • 16 מנייה • 17 אוריגי • 18 קבאסלה • 19 דמבלה • 20 בנטקה • 21 ג'. לוקאקו • 22 בטשואיי • 23 סימאן • מאמן: וילמוטס | בלגיה |
גישות אבולוציוניות לדיכאון לאחר הלידה

גישות אבולוציוניות לדיכאון לאחר הלידה (באנגלית: Evolutionary approaches to postpartum depression) בוחנות את התופעה של דיכאון לאחר הלידה לאור התיאוריה האבולוציונית, המניחה כי מדובר במנגנון שהתפתח מסיבה שאינה נפשית, אלא על מנת להשיג תוצאות מסוימות עבור המין האנושי.
הגדרה

התופעה של דיכאון לאחר הלידה מתייחסת לאפיזודות קצרות או ארוכות של דיכאון המתרחשות בתקופה של 12 חודשים מיום הלידה. דיכאון במהלך ההיריון נחשב לדיכאון קדם-לידתי. דיכאון אחרי לידה אינו מופיע כאבחנה עצמאית בDSM-5 וגם לא ב-ICD 10. כדי לאבחן דיכאון אחרי לידה לפי DSM-5 ישתמש הפסיכיאטר באבחנה של דיכאון (דיכאון מז'ורי, או דיכאון מתמשך) תוך קביעת מאפיין ייחודי של הופעה בזמן לידה (Peripartum Onset Specifier). אין לבלבל את האבחנה של דיכאון לאחר לידה עם פסיכוזה לאחר לידה, אשר היא תופעה שונה לחלוטין.
הגדרה > סימפטומים

הסימפטומים של דיכאון לאחר לידה כוללים: עצב, מצב רוח דיכאוני, דאגנות, חרדות, תחושות אשמה, תחושות חוסר ערך, נדודי שינה, עודף שינה, חוסר יכולת להתרכז, חוסר יכולת להנות, כאב כרוני, שינויים בתיאבון, עלייה או ירידה במשקל, מצב רוח עגמומי, עצבנות יתר, חוסר מנוחה ועייפות. בנוסף, נשים מסוימות חוות קשיים בטיפול בתינוק, חוסר אמונה ביכולתן לדאוג לתינוק, קושי ליצור קשרים עם התינוק, ולעיתים אף מחשבות על פגיעה בתינוק, מחשבות אשר כמעט לעולם לא מגיעות לידי ביצוע.
הגדרה > היקף התופעה

לפי נתוני משרד הבריאות שכיחות ההפרעה בישראל בקרב נשים נעה בן 10% ל-15% מהנשים ההרות והנשים לאחר לידה. האומדנים מהעולם גבוהים במקצת ונעים בין 13% ל-19% מכלל הנשים ההרות והנשים לאחר לידה. ההפרעה קיימת גם בקרב גברים (בני הזוג של הנשים שילדו), אף כי בשיעורים נמוכים יותר משמעותית מאשר בקרב נשים.
הגדרה > גורמי סיכון

מחקרים רבים בדקו את התופעה של דיכאון לאחר הלידה. אף על פי שהתוצאות לעיתים סותרות, ישנם מספר גורמים שנמצאו קשורים עם התופעה. הגורמים שנמצאו עם קשרים הכי גבוהים לתופעה קשורים לאירועי חיים מלחיצים, היסטוריה קודמת של דיכאון, חרדה במהלך ההריון, תמיכה חברתית מועטה ומעמד סוציו אקונומי נמוך.
מחקר אחד מצא קשר בין ההורמון CRH (הורמון משחרר קורטיקוטרופין, הורמון שקשור ללחץ) לבין משפחה תומכת של ההורים ופחות דיכאון אחרי לידה. מחקרים נוספים מצאו כי קיים קשר בין בעיות בריאות של התינוק, לידה מוקדמת, משקל לידה נמוך, וסיבוכים במהלך הלידה של האם ושל התינוק. גורמים נוספים קשורים למצב הנישואים, הקשר בין בני הזוג, המזג של התינוק וערך עצמי של ההורה.
מחקרים מסוימים חקרו את הקשר בין תזונה לדיכאון לאחר הלידה וגילו כי תזונה מערבית הגורמת למחסור בחומצה פולית, ויטמין B, ברזל וסידן יכולה להגביר את התופעה. בנוסף נמצא קשר הפוך בין הנקה לבין דיכאון לאחר לידה. עוד נמצא כי ישנם גורמים תרבותיים היכולים לגרום לתופעת הדיכאון לאחר לידה, כמו תרבויות עם העדפת ג'נדר מסוימת.
הגישות האבולוציוניות

עבור חוקרים אבולוציוניים, חקירת התופעה של דיכאון סב לידתי מעוררת עניין רב בגלל האחוזים הגבוהים של התופעה, וכן משום שעושה רושם שמדובר בתופעה אוניברסלית, מה שיכול לתת עדות לפונקציונליות שלה. בנוסף התופעה משפיעה רבות על אמהות, על תינוקותיהן ועל שוק העבודה כך שהמחקרים בתחום רבים.
הגישות האבולוציוניות > שינויים בין תרבותיים בדיכאון לאחר לידה

קשה להצביע על שינויים בין תרבותיים בשכיחות התופעה של דיכאון לפני ואחרי לידה. מכיוון שבתרבויות שונות תופעת הדיכאון באה לידי ביטוי באופן שונה, ולעיתים קשה לאבחנה באותם כלים. רוב הכלים להערכה של דיכאון קליני נוצרו בעולם המערבי ומתייחסים לסימפטומים המאפיינים את העולם המערבי. מחקרים מצאו שנשים אסיאתיות נוטות לדווח על סימפטומים סומטיים יותר באפיזודות של דיכאון, כגון כאבי ראש. לעומת זאת סימפטומים כמו תחושת עצב ורגשות אשם מאפיינות יותר נשים מערביות מאשר נשים היספניות, אסיאתיות ואפריקאיות. אחד הכלים הנפוצים ביותר לאיבחון דיכאון אחרי לידה הוא סולם אדינבורו, והוא לא מסוגל לדוגמה לאבחן דיכאון אצל נשים יפניות.
באופן כללי, מחקרים מראים תוצאות שונות לגבי דיכאון לאחר לידה בתרבויות שונות. במחקר מטא-אנליסטי שבדק 143 מחקרים בנושא מכל רחבי העולם, נמצא שהאחוזים של דיכאון אחרי לידה נעו מ־0% ל-60%. מחקרים שהשתמשו בשאלונים מצאו דיכאון לאחר לידה שנע בין 1.9% ל־82.1% במדינות מתפתחות ו-5.2% עד 74% במדינות מפותחות. כאשר היה שימוש בשאלונים באמצעות ראיונות אישיים האחוזים ירדו, אך עדיין נעו בין 0.1% בפינלנד ל־26.3% בהודו. מספרים אלו מרמזים על היקפים הרבה יותר רחבים במקומות מסוימים. הפערים הללו לא עד הסוף מובנים עדיין, אך סביר שהאחוזים המדווחים של 15% לא משקפים את האחוזים האמיתיים של היקף התופעה מסביב לעולם. הפערים יכולים להיות מוסברים בכלי האיבחון, משתנים סוציו אקונומיים, ומשתנים תרבותיים הקשורים להריון וללידה.
גישות אבולוציוניות לדיכאון אחרי לידה מציעות מדדים אינפורמטיביים לשינויים הבינתרבותיים הללו, מכיוון שהן בוחנות את הנושא מפרספקטיבה של ביולוגיה ופסיכולוגיה במקביל, הגישות הללו יכולות לעזור במציאת הגורמים ובמתן טיפול מתאים.
הגישות האבולוציוניות > תאוריה מתחום הפסיכולוגיה האבולוציונית

על פי תאוריות מתחום הפסיכולוגיה האבולוציונית, מכיוון שתינוקות אנושיים זקוקים לטיפול מתמיד, ובהיעדר תמיכה מספקת מהאב או חברי משפחה אחרים, אמהות קדמוניות לא יכלו לדאוג לילד בצורה טובה מבלי להזניח צאצאים אחרים או לפגוע בבריאותן (ולכן להפחית את הסיכוי להעמיד צאצאים בריאים בעתיד). תופעה זו מתועדת היטב במגוון רחב של בעלי חיים הנוטשים ולדים בתקופות בהן סיכויי ההישרדות של הולד נמוכים, בין אם כתוצאה ממחסור במזון או העדר תמיכה חברתית מספקת, על מנת לאגור כוחות לוולדים עתידיים להם יהיה סיכוי גבוה יותר לשרוד. לפי גישה זו, אמהות אחרי לידה אינן סובלות מהפרעה נפשית, אלא אינן יכולות לטפל בתינוק בצורה טובה ללא תמיכה חברתית רבה יותר או משאבים אחרים. תיאוריה זו אינה מסבירה את התופעה בצורה מספקת, מכיוון שמספר ההורים הנוטשים את ילדם הוא נמוך מאוד, גם בקרב הורים הלוקים בדיכאון לאחר לידה. לכן האנתרופולוג והביולוג האבולוציוני אדווארד ה. האגן מאוניברסיטת וושינגטון הציע שמטרת הדיכאון לסמן להורה השני ולחברי המשפחה המורחבת והקהילה שהתמיכה המתקבלת אינה מספיקה לגידול הילד. לפי גישות אלה, הגורם הטיפולי והמניעתי החשוב ביותר להפרעה זו הוא תמיכה חברתית בהורים, בין אם מההורה השני, מהמשפחה המורחבת, או ממוסדות הרווחה. הגברת התמיכה החברתית הוכחה כאחד מהגורמים הטובים ביותר להקלה בדיכאון לאחר לידה.
הגישות האבולוציוניות > תאוריית אי-התאמה אבולוציונית

המכניזם של הפסיכולוגיה האנושית נוצר בצורה אדפטיבית במשך מיליוני שנים על מנת להתאים את האדם לסביבתו, הפסיכולוגיה האנושית התפתחה באמצעות הסתגלות אבולוציונית והופכת את בני האדם לאדפטיביים לסביבתם ובכך מעלה את סיכויי ההישרדות שלהם וסיכויי העמדת צאצאים. החברה המודרנית שונה בצורה משמעותית מחברת הציידים-לקטים הפרה-היסטורית שיצרה את אותם מנגנונים פסיכולוגיים. שינויים אילו בחברה גורמים לשינויים פסיכולוגיים המשפיעים על בני האדם בצורות שונות.
אחת התיאוריות הנפוצות של אי ההתאמה האבולוציונית קושרת בין השינויים בטיפול בתינוק לבין דיכאון לאחר לידה. משפחות של ציידים-לקטים גרו לרוב בשבט יחד עם בני משפחה נוספים וחלקו את מטלות הטיפול בתינוק החדש, בעוד בעולם המערבי משפחות גרות רחוק מאוד אחת מהשניה, מה שגורם להורים לטפל בתינוקות לבד. דבר זה יכול לגרום למתח ולחרדה אצל הורים אשר לא גרים קרוב לבני משפחתם, תוך תחושת סכנה ודאגה כי הצאצא לא יוכל לשרוד ללא תמיכה משפחתית. תיאוריה זו קשה מאוד לבדיקה, אך נמצא קשר ישיר בין תמיכה משפחתית לבין דיכאון לאחר לידה.
השערה אבולוציונית נוספת המתייחסת לדיכאון לאחר הלידה מייחסת את התופעה לשינויים באורח החיים של האדם המודרני. האהן-הולברוק והאסלטון מציינים מספר שינויים באורח החיים אשר השפיעו על האדם מאז המהפכה החקלאית. אחד מהם מתייחס לתזונה ולעובדה שבעולם המודרני, רוב בני האדם צורכים בעלי חיים מבויתים בניגוד לציד בעבר. בניגוד לציד, בעלי חיים מבויתים הם בעלי רמה נמוכה יותר של אומגה 3 אשר חיונית לבריאות ולמח. כתמיכה לתיאוריה שתזונה מודרנית תורמת לדיכאון לאחר לידה טוענים החוקרים כי במדינות בהן אוכלים כמות גדולה של דגים ומאכלי ים המכילים כמויות גדולות של אומגה 3 אחוזי הדיכאון אחרי לידה הרבה יותר נמוכים.
אך מחקר שבדק השפעה של נטילת אומגה 3 אצל נשים על דיכאון לאחר לידה לא מצא השפעה כזו, ובנוסף מחקר שבדק דיכאון לאחר לידה אצל נשים ביפן, שם אין צריכה מוגברת של אומגה 3, לא מצא את התופעה בכלל, אך הטענה היא כי היא לא נצפתה עקב שינויים תרבותיים. שינויים נוספים באורך החיים המודרני מתייחסים לקשר בין הנקה לבין דיכאון לאחר לידה. נמצא כי נשים שמניקות סובלות פחות מדיכאון אחרי לידה. אך הקשר לא מובהק ונטען כי נשים עם דיכאון לאחר לידה נוטות פחות להניק. לבסוף נבדקה התיאוריה שפחות פעילות גופנית ומעט חשיפה לשמש אשר מאפיינים נשים בעולם המודרני, גורמים לדיכאון לאחר לידה. העדויות לכך סותרות ולא חד משמעיות.
הגישות האבולוציוניות > תאוריית התשישות הנפשית

דיכאון לאחר הלידה אשר משפיע על 10-15% מהאוכלוסייה של אמהות חדשות, יכול היה להתפתחת כאסטרטגית תגובה לחוסר בתמיכה חברתית מכיוון שזה עזר להעברת גנים בצורה מוצלחת. רופאים רבים סבורים שדיכאון אחרי לידה נובע משינויים הורמונליים אצל האם מיד לאחר הלידה, אבל מחקרים רבים לא מצאו את הקשר בין שינויים הורמונליים לדיכאון לאחר הלידה. העובדה שגם אבות, אשר אינם חווים שינויים הורמונליים יכולים לסבול מדיכאון לאחר הלידה מפריחה את הטענה הזו.
העובדה שדיכאון לאחר הלידה מופיע לרוב אצל הורים אשר יש להם בעיות בחיי הנישואין, וכן מעט או בכלל ללא תמיכה חברתית ומשפחתית בטיפול בתינוק, הביאו את הביולוגים רנדי תורנהיל ובריאנט פורלוא, מאוניברסיטת ניו מקסיקו וכן את החוקר האנתרופולוג אדוארד האגן, להציע שדיכאון לאחר הלידה התפתח כמנגנון פונקציונלי. בעלי חיים רבים משפרים את סיכוייהם להעביר גנים אם הם נוטשים את צאצאיהם כאשר אין מספיק אוכל או כאשר אין או לא קיימת עזרה חיצונית ומשקיעים יותר אנרגיה בצאצאים שסיכויי ההישרדות שלהם גבוהים יותר. ה"תיאוריה של השקעה הורים" יכולה להתאים במיוחד לבני אדם. ילדים של בני אדם הם מאוד "יקרים" מבחינת כמות ההשקעה שהם זקוקים לה מהוריהם, הם דורשים שנים ארוכות של השקעה הורית בה הם חסרי אונים וזקוקים לטיפול, לפני שהן גדולים מספיק על מנת לשרוד בעצמם. כאשר לאם חסרה תמיכה מהאב או מבני משפחה אחרים היא יכולה באופן בלתי מודע להסיק שהיא לא מסוגלת לגדל את צאצאיה בצורה האידיאלית. הכאב הרגשי שנובע מהדיכאון לאחר הלידה משמש כמנגנון הגנה הדומה לכאב פיזי בפציעה, וגורם לאם להפסיק לעשות את מה שהיא עושה, כלומר טיפול בתינוק, מכיוון שטיפול כזה פוגע בסיכויים של האם להביא צאצאים נוספים לעולם ולהמשיך להפיץ את הגנים שלה. מחקרים מראים שאמהות עם דיכאון אחרי לידה מורידות משמעותית את כמות הזמן שהן מטפלות בתינוק, והן אף סובלות ממחשבות על פגיעה בתינוק.
תאוריית התשישות הנפשית הזו אינה יכולה להסביר את כל הסיפור מכיוון שמעטים ההורים הסובלים מדיכאון ולמעשה נוטשים את תינוקם בפועל.
האגן הציע שדיכאון לאחר הלידה משמש כאסטרטגית מיקוח בה הורים אשר אינם מקבלים תמיכה מספקת מבני זוגם מורידים את כמות ההשקעה בצאצאים כדרך להפיק יותר תמיכה. כתמיכה לתיאוריה הזו מצא האגן שבמקרים של דיכאון אחרי לידה בן הזוג העלה את כמות ההשקעה. למעשה מתרחש מצב בו האם למעשה "שובתת" מעבודתה ובכך דורשת מהסביבה להגביר את ההשקעה בתינוק. ואכן מחקרים מראים שכאשר נשים סובלות מדיכאון אחרי לידה, האבות מעלים את כמות ההשקעה בתינוק, דבר שמוריד את רמת הדיכאון לאחר הלידה של האם.
האם דיכאון לאחר לידה הוא למעשה אדפטיבי והאם הוא קשור לירידה בפוריות

חוקרים מסוימים כגון מאיירס, האגן ותורנהיל בחנו את תיאוריה אשר טוענת כי דיכאון אחרי לידה קשור לשינוי בהחלטות הרבייה של בני האדם, אשר יש לה שתי פנים. מצד אחד בעבר אנרגיה רבה הייתה מושקעת בכל צאצא מה שגרם לרווחים גדולים בין לידות על מנת שההורים יוכלו להשקיע את כל האנרגיה שלהם בצאצא החדש על חשבון הצאצאים הקודמים. צד שני הוא שקיים קשר בין כמות ואיכות הצאצאים מכיוון שהרבייה הנשית מוגבלת יותר מזו הגברים בגלל מוגבלות באמצעים אנרגטיים, נשים הן אילו שמחליטות האם להשקיע או לא להשקיע בצאצא. משכך קיים מכניזם אשר סימן לנשים שעומדת בפניהם השקעה לא טובה, מכניזם כזה הוא הסתגלות אבולוציונית. לדוגמה בעולם המודרני חברות מתועשות אשר אחוזים של מוות מוקדם נמוכים ישקיעו יותר בכל צאצא כי סיכויי ההישרדות שלו גבוהים יותר.
אין ספק שקיים מחיר גופני לדיכאון אחרי לידה, שיכול להשפיע על אסטרטגיות רבייה עתידיות ורווח בין הצאצאים. מאיירס ואחרים מצאו שנשים שחוו דיכאון אחרי לידה עם הילד הראשון שלהן פחות נטו להתקדם לכיוון ילד שלישי, והראו ירידה בכמות הלידות באופן כללי. תיאוריות אדפטיביות יכולות להסביר דיכאון אחרי לידה כמנגנון שנועד להגביל ילודה על מנת להשקיע פחות אנרגיה בילדים כאשר קיימים מעט אמצעים לגידול אותם ילדים. האגן ותורנהיל מצאו עדויות שנשים שחוו בעיות בריאות קשות במהלך הלידה נטו ללדת פחות כך שאולי ההסבר הביולוגי הוא כזה. למעשה התיאוריה טוענת שאמהות שעלולות לסבול מנזקים שונים יסבלו מדיכאון לאחר הלידה כמכניזם שנועד למנוע מהן ללדת ילדים נוספים. ברגנזי ואחרים מצאו כי בהונגריה נשים עם תינוקות במשקל נמוך הראו רווח קצר יותר בין לידות של ילדים, מה שהעלה את תקופת הפוריות שלהן בעוד 2–4 שנים. לנשים אילו היו יותר ילדים באופן משמעותי מלנשים שילדיהן נולדו במשקל תקין, מה שמרמז על קשר הפוך בין כמות ואיכות הצאצאים.
גישות אבולוציוניות מסתכלות אחרת על התופעה של דיכאון לאחר הלידה, הן מסבירות אותו לא כמחלה נפשית של האם אלא כדרך של בני האדם להתגונן ולהגן על עצמם ועל צאצאיהם.
ראו גם

דיכאון סב לידתי
פסיכולוגיה אבולוציונית
אי-התאמה אבולוציונית
דמיטרי גורביץ'

| --- | --- |

 לידה:  11 בספטמבר 1956 (בן 68) מוסקבה, ברה"מ 
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1983
 מד כושר מרבי:  2580 (ינואר 1997)
 מד כושר נוכחי:  2403 (ינואר 2019)
 מדינה:  ברית המועצות, ארצות הברית
 
דמיטרי גורביץ' (ברוסית: Дмитрий Гуревич; ‏נולד ב-11 בספטמבר 1956) הוא שחמטאי סובייטי ויהודי-אמריקאי בדרגת רב-אמן, שזכה ארבע פעמים פעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה.
נכון לינואר 2019, מדורג במקום ה-86 בארצות הברית.
ביוגרפיה

דמיטרי גורביץ' נולד במוסקבה. לאחר סיום בית הספר הוא למד במכון למהנדסי תחבורה במוסקבה. בשנת 1980 הוא היגר מברית המועצות לארצות הברית.
הוא ניצח ארבע פעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה, ושש פעמים בתחרות לאומית בלאס וגאס.
גורביץ' השתתף במספר תחרויות בישראל - סיים במקום 1–2 בירושלים בשנת 1986, ובמקום שלישי בבאר שבע בשנת 1987.
בשנת 1989 הוא היה חבר נבחרת ארצות הברית לאליפות העולם לנבחרות וזכה במקום הרביעי אישי וה-5 קבוצתי.
קבלת דרגות בינלאומיות

1981 - אמן בינלאומי
1983 - רב-אמן.
הערות שוליים

↑  US Chess Federation:, web.archive.org, ‏2007-02-10
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דורית שביט

דורית שביט בפגישה עם מאוריסיו מאקרי, ראש עיריית בואנוס איירס
דורית שביט (נולדה ב-13 במרץ 1949) היא דיפלומטית ישראלית בדימוס. כיהנה כשגרירת ישראל בארגנטינה.
ביוגרפיה

שביט נולדה בירושלים להורים שעלו מגרמניה, רעיה ואמנון אלון (קרוזו). בגיל חמש עברה עם משפחתה לשכונת מעוז אביב בתל אביב. היא למדה בתיכון חדש והייתה חניכה בתנועת השומר הצעיר.
שירתה בצה"ל ביחידה 8200. ב-1973 סיימה תואר ראשון בספרות ערבית ולימודי האסלאם באוניברסיטה העברית בירושלים וב-1988 סיימה תואר שני בלימודי נצרות באוניברסיטה העברית.
ב-1974 החלה לעבוד במשרד החוץ, ושימשה חוקרת במרכז למחקר מדיני. ב-1977 עברה לחטיבה המדינית במשרד החוץ. ב-1983 מונתה לסגנית הקונסול הכללי במיאמי. ב-1989 מונתה ליועצת מדינית בשגרירות ישראל בקהיר שבמצרים, ב-1992 מונתה לראש מחלקת המזרח התיכון 1 במרכז למחקר מדיני. ב-1994 מונתה לקונסול כללי בסן פאולו שבברזיל. ב-1999 מונתה לראש מרכז מצב (מרכז השליטה וחדר החירום של משרד החוץ). כמו כן שימשה לאחראית על קידום מעמד הנשים במשרד החוץ עד 2005. בשנים 2001 עד 2003 עמדה בראש חטיבת המזרח התיכון במרכז למחקר מדיני. ב-2003 מונתה לסמנכ"ל משרד החוץ וראש אגף אמריקה הלטינית והקריביים.
ב-2011 מונתה לשגרירת ישראל בארגנטינה, תפקיד בו כיהנה עד צאתה לגמלאות ב-2016. במקביל שימשה שגרירה לא תושבת בפרגוואי עד פתיחת השגרירות הישראלית במדינה ב-2015.
שביט התאלמנה מבעלה הראשון ב-2003. היא נשואה בשנית ואם לארבעה ילדים.
לקריאה נוספת

דורית שביט, דיפלומט בחצאית, הוצאת ספרי צמרת, 2018
דיבון

חורבות דיבון, ברקע העיירה ד'יבאן
שטחי מואב
דִּיבוֹן (במואבית: 𐤃𐤉𐤁𐤍) הייתה עיר מואבית־ישראלית בעבר הירדן, בקרבת נחל ארנון. אתר העיר נמצא כיום ליד העיירה הירדנית ד'יבאן (ذيبان), המשמרת את השם העתיק.
דיבון מוזכרת כעיר מואבית בכתובת מישע, ולפי ההשלמה המקובלת גם בכתובת מקיר-מואב, כמקום מוצאו של איש בשם כמשית, אביו של מישע מלך מואב.
העיר מוזכרת בתורה כאחת מתחנות בני ישראל בעת נדודיהם במדבר לאחר יציאת מצרים בדרכם לארץ ישראל. לפי המסופר, בני ישראל הגיעו לדיבון גד לאחר שחנו בעיי העברים, ומדיבון גד נסעו לעלמן דבלתימה.
שם

במקרא מופיע שם העיר שלוש פעמים בכתיב מלא "דיבון" ושמונה פעמים בכתיב החסר "דיבן", כפי שמופיע גם במואבית במצבת מישע; הופעת הי' במואבית, בה לא היו אמות קריאה, כמו גם התעתיק Δαιβων בתרגום השבעים, מעידים על ההגיה המקורית "דַיְבּוֹן".
ארכאולוגיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ניתן להשלים לפי המאמרים שב#לקריאה נוספת.
נחלת שבט גד או ראובן

דיבון מוזכרת בכיבושיו של שבט גד כאחת מהערים המואביות אותן הוא כובש והופך לנחלתו. בימי יהושע נכללה העיר בנחלת שבט ראובן, וככל הנראה בימי דוד המלך או בנו, שלמה, הפכה העיר להיות אחת מערי הלויים.[דרוש מקור]
בתורה נכתב כי בני שבט גד הם בנו את 'דיבון': ”וַיִּבְנוּ בְנֵי גָד אֶת דִּיבֹן וְאֶת עֲטָרֹת וְאֵת עֲרֹעֵר” (ספר במדבר, פרק ל"ב, פסוק ל"ד), אך מנגד בספר יהושע נאמר שדיבון הייתה נחלת בני ראובן: ”וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לְמַטֵּה בְנֵי רְאוּבֵן לְמִשְׁפְּחֹתָם: וַיְהִי לָהֶם הַגְּבוּל מֵעֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל שְׂפַת נַחַל אַרְנוֹן וְהָעִיר אֲשֶׁר בְּתוֹךְ הַנַּחַל וְכָל הַמִּישֹׁר עַל מֵידְבָא: חֶשְׁבּוֹן וְכָל עָרֶיהָ אֲשֶׁר בַּמִּישֹׁר דִּיבוֹן וּבָמוֹת בַּעַל וּבֵית בַּעַל מְעוֹן” (ספר יהושע, פרק י"ג, פסוקים ט"ו–י"ז).
יש שכתבו שמקום זה ניתן לשבט גד בעת חלוקת הארץ ופירוש 'דיבון גד' הוא 'דיבון' של 'גד'.
זיהוי המקום

לדעת הארכאולוג אולברייט יש לזהות את 'דיבון' עם העיר תפז הנזכרת ברשימת תחותימס השלישי.
זיהוי המקום > נחל זרד

במפרשים התקשו בסתירת הפסוקים, שכן בפרשת מסעי נאמר בתורה שלאחר שחנו בעיי העברים המשיכו דיבון גד, ואילו בפרשת חוקת נכתב שמעיי העברים נסעו לנחל זרד: ”וַיִּסְעוּ מֵאֹבֹת וַיַּחֲנוּ בְּעִיֵּי הָעֲבָרִים בַּמִּדְבָּר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי מוֹאָב מִמִּזְרַח הַשָּׁמֶשׁ מִשָּׁם נָסָעוּ וַיַּחֲנוּ בְּנַחַל זָרֶד מִשָּׁם נָסָעוּ וַיַּחֲנוּ מֵעֵבֶר אַרְנוֹן אֲשֶׁר בַּמִּדְבָּר הַיֹּצֵא מִגְּבֻל הָאֱמֹרִי”. בראשונים כתבו לבאר שאכן היו המקומות זהים, פעם אחת פירטו את שם המקום, ופעם אחת פירטו את שם הנהרות שהיו שם. עם זאת, הראיות המחקריות הראו שדיבון שכנה בקרבת נחל ארנון.
לקריאה נוספת

Fred V. Winnett, William L. Reed, The Excavations at Dibon (Dhībân) in Moab. Part I: The First Campaign, 1950-1951. Part II: The Second Campaign, 1952, The Annual of the American Schools of Oriental Research 36/37, 1957, עמ' i–79 doi: 10.2307/3768535
A. D. Tushingham, The Excavations at Dibon (Dhībân) in Moab. The Third Campaign 1952-53, The Annual of the American Schools of Oriental Research 40, 1972, עמ' iii–172 doi: 10.2307/3768544
F. V. Winnett, Excavations at Dibon in Moab, 1950-51, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1952, עמ' 7–20 doi: 10.2307/1355935
A. Douglas Tushingham, Excavations at Dibon in Moab, 1952-53, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1954, עמ' 6–26 doi: 10.2307/3218751
ישראל אפעל (עורך ראשי), ההיסטוריה של ארץ-ישראל: ישראל ויהודה בתקופת המקרא (המאה השתים עשרה - 332 לפני הספירה), כרך שני, עמ' 121, יד יצחק בן-צבי (1984).
הערות שוליים

↑  KAI 181 (מצבת מישע)
↑  ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק ט', ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק י"ח, ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק כ"ב
↑  ספר במדבר, פרק כ"א, פסוק ל', פרק ל"ב, פסוק ג', פסוק ל"ד, פרק ל"ג, פסוק מ"ה, פסוק מ"ו, ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק י"ז, ספר ישעיהו, פרק ט"ו, פסוק ב', ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק כ"ה
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 382
↑  פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) במדבר, חקת דף קכה א.
↑  ספר במדבר, פרק כ"א, פסוקים י"א–י"ד.
↑  דעת זקנים מבעלי התוספות ובחזקוני וכעין זה ברמב"ן.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: עיי העברים | נדודי בני ישראל במדבר | הבאה: עלמן דבלתימה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 248981501   WorldCat (עם VIAF): 248981501 
מפה משוערת של מסלול נדודי בני ישראל במדבר, דיבון גד מופיע מימין.
דגי-מקור

| דגי-מקור |
| --- | --- |
 מפרשן כלל-ימי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
תת־סדרה:: דמויי-מקרל
משפחות
 דגי חרב  מפרשניים
דגי-מקור (במקור Billfish) הוא שם כולל לדגים ממשפחות דגי-חרב ומפרשניים, המאופיינים בלסת עליונה ("מקור") מאורכת דמוית חרב או רומח.