stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיה זיו-וולף
קריירה

בגיל שמונה כתבה במקומונים בתור "כתבת צעירה". בהמשך שימשה "כתבת שש" בעיתון של ערוץ הילדים, "כתבת צעירה" במגזין "ראש אחד", הייתה תחקירנית בתוכנית "קלפים פתוחים" בטלוויזיה החינוכית ושידרה בקול ישראל וברדיו חיפה.
היא החלה את הקד"צ של גל"צ שבוע אחרי סוף כיתה י"ב, ועברה לתל אביב, שם שכרה דירה עם עוד שתי שותפות מגל"צ. בשנת 2001 התגייסה לגלי צה"ל. בגלי צה"ל ובגלגלצ התקבלה למחלקת הקריינים ובמקביל הפיקה, ערכה והגישה תוכניות שונות כגון "המצעד העברי", "גל עברי ירוק" ו"קולות החיילים".
לאחר שחרורה מצה"ל עבדה ככתבת ועורכת באתר האינטרנט של "שידורי קשת" ובאתר המוזיקה "MOOMA", ובנוסף הגישה פינות בתוכנית הבוקר של "שידורי קשת" בערוץ 2. בשנת 2012 עברה להגיש את "חדר החדשות", מהדורת החדשות המקומיות שהופקה על ידי חברת HOT, ולאחר מכן הצטרפה לסגל חדשות 10 כמגישה ועורכת מבזקי חדשות.
בסוף שנת 2014 החלה להגיש אחת לשבוע את תוכנית הבוקר "אורלי וגיא" יחד עם אור הלר, והחל מינואר 2016 הגישו השניים את התוכנית הנושאת את שמם, "אור ומיה", בימים חמישי ושישי. ב־29 בספטמבר 2017 הגישה זיו־וולף בפעם האחרונה את התוכנית "אור ומיה", לקראת המעבר שלה ל"רשת". באוקטובר 2017 הצטרפה לצוות התוכנית "העולם הבוקר" בערוץ רשת, כמגישה לצד אברי גלעד והילה קורח, אותם הכירה מגל"צ. בפברואר 2019 עזבה לבקשתה את הגשת התוכנית, לטובת עשייה דוקומנטרית.[דרוש מקור]
לאחר מכן, המשיכה לשמש כמגישה-מחליפה בתוכנית "הכל כלול" בערוץ 13.
באוקטובר 2020 מונתה למנהלת מערך התקשורת והמיתוג של קבוצת דוראל אנרגיה.
בשנת 2024 הצטרפה לצוות המגישים של רדיו 103fm, ומגישה תוכניות אקטואליה והסכתים שונים.
חיים אישיים

בשנת 2007 נישאה לתומר וולף, שמשמש כמנהל הטכני של קשת 12 ולזוג נולדו שלושה ילדים. הם מתגוררים ברמת השרון.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6   סמדר שיר, "לא אצא מהבית בפיג'מה, אבל אין לי בעיה לצאת בכפכפים", באתר "ידיעות אחרונות", 23 בדצמבר 2018
↑  מיה זיו-וולף, בשמחה! הילה סעדה הסופר מוכשרת היא בת דודה שלי, באתר טוויטר, ‏4 באוקטובר 2021
↑  מיה זיו-וולף Maya Ziv-Wolf, נפרדתי היום מהערוץ שהיה לי בית ב-5.5 השנים האחרונות, באתר פייסבוק, 29 בספטמבר 2017
↑  נועה פרייס‏, הבוקר שיהיה: מיה זיו וולף עוזבת את ערוץ 10 - ועוברת לרשת, באתר וואלה, 10 בספטמבר 2017
↑  מגישת הטלוויזיה, מיה זיו וולף מצטרפת ל"רשת", באתר חדשות 13, 10 בספטמבר 2017
↑  העולם הבוקר | אברי גלעד, הילה קורח, מיה זיו-וולף ואלעד זוהר מחכים לכם בכל בוקר, באתר חדשות 13, 1 באוקטובר 2017
↑  שרון טל, מיה זיו-וולף מונתה למנהלת מערך התקשורת והמיתוג של קבוצת דוראל, באתר אייס, 12 באוקטובר 2020
↑  מיקי לוין, ‏מזל טוב: מיה זיו וולף ילדה בן!, באתר מעריב אונליין, 16 בדצמבר 2019
ננפו וואנג

| --- | --- |

 לידה:  1985 (בת 39 בערך) ג'יאנגשי, הרפובליקה העממית של סין 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ורג' פולק (2016)  עמיתי מקארתור (2020)  100 נשים (BBC) (2021) 
 https://hooligansparrow.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ננפו וואנג (בסינית: 王男栿; באנגלית: Nanfu Wang) (נולדה ב-1985) היא במאית קולנוע דוקומנטרי אמריקאית ילידת סין. סרטיה, שזכו להצלחה רבה ברחבי העולם, עוסקים בנושאים חברתיים שונים הנוגעים רבות לחיים בסין. הקרנת הבכורה של סרטה הראשון "חוליגנית" (Hooligan Sparrow) התקיימה בפסטיבל הסרטים סאנדנס ב-2016. בשנת 2017 נכלל הסרט ברשימה המצומצמת של הסרטים המועמדים לפרס האוסקר בקטגוריית הדוקומנטרי הטוב ביותר באורך מלא. סרטה השני "I Am Another You" הוקרן בשנת 2017 בפסטיבל הסרטים SXSW וזכה בשני פרסים מיוחדים מטעם חבר השופטים. סרטה השלישי "אומת הילד היחיד"(אנ') זכה בשנת 2019 בפרס חבר השופטים לסרט דוקומנטרי באורך מלא בפסטיבל הסרטים סאנדנס. בשנת 2021 זכתה וואנג בפרס ליוצרת המבטיחה בתחום הקולנוע מטעם קרן וילצ'ק.
ביוגרפיה

וואנג נולדה בכפר חקלאי קטן במחוז ג'יאנגשי בסין. הוריה העניקו לה את השם "ננפו". במנדרינית, פירוש המילה נן (男) הוא גבר, ו-"פו" (栿) פירושו עמוד תווך. השם נבחר מתוך תקווה שהילדה תגדל ותהיה חזקה כמו גבר. כשהייתה בת 12 מת אביה בגיל 33. בעקבות מותו היא נאלצה לעזוב את בית הספר ולצאת לעבוד כדי לעזור בפרנסת המשפחה.
השכלה

למשפחתה של וואנג לא היו האמצעים לשלוח אותה לבית ספר תיכון. במקום זאת היא נרשמה לבית ספר מקצועי ולבסוף החלה לעבוד כמורה בבית ספר יסודי.
כשבאמתחתה מספר שנות ניסיון בעבודה, למדה וואנג ספרות אנגלית בתוכנית ללימודי מבוגרים באוניברסיטה מקומית והשלימה לימודי תואר ראשון בתקשורת. לאחר מכן עשתה תואר שני באנגלית ובספרות אנגלית באוניברסיטת שנגחאי שהעניקה לה מלגה מלאה. בהמשך החלה להתעניין בקולנוע וחזרה לאוניברסיטה כדי ללמוד את הנושא. וואנג למדה תקשורת באוניברסיטת אוהיו והיא בעלת תואר שני בקולנוע דוקומנטרי מבית הספר לעיתונאות של אוניברסיטת ניו יורק.
קריירה > חוליגנית

"חוליגנית" (Hooligan Sparrow) (2016) הוא סרטה הדוקומנטרי הראשון באורך מלא. הוא מתחקה אחר סיפורם של פעילי זכויות אדם הנלחמים כדי להביא לדין עובדי ציבור שנטען כי תקפו מינית כמה ילדות צעירות. בתגובה לניסיונותיה לתעד את עבודת הפעילים, במהלך הצילומים הפכה וואנג עצמה למושא להטרדות בידי סוכנים מטעם המדינה.
וואנג סיפרה כי יצרה את הסרט מאחר שהתעניינה בנושאים רבים מאוד כמו מערכת הבריאות ומערכת החינוך בסין משום שמסלול לימודיה היה שונה ולא קונבנציונלי. עניין נוסף שהעסיק אותה היה עובדי תעשיית המין שכן לנשים רבות מהכפר שבו גדלה שלא הייתה גישה לקבלת השכלה והן הפכו בסופו של דבר לעובדות מין כי לא רכשו כישורים והשכלה ראויה והופלו מאוד לרעה. כפי שסיפרה וואנג בראיונות, היא רצתה ליצור סרט על עובדות המין העניות ביותר במדינה, אך ידעה גם שיהיה לה קשה להגיע אליהן. את גיבורת סרטה Hooligan Sparrow– שמה האמיתי הוא יֶה הַאִייֶאן (Ye Haiyan)– הכירה זמן רב דרך הרשתות החברתיות, אך אז עוד לא פגשה אותה פנים מול פנים.
תוך כדי יצירת הסרט וואנג עוד לא הייתה מודעת לכך שהיא תהפוך למושא למעקב על ידי המדינה. כפי שסיפרה בהמשך, היא ידעה מעט מאוד על עולם האקטיביזם. וואנג ציינה כי סוכנים עקבו אחרי משפחתה וחבריה, תיחקרו אותם ושאלו אותם האם הם מכירים אותה, מהו מקום הימצאה ומהם עיסוקיה באותם ימים.
קריירה > אומת הילד היחיד

סרטה הדוקומנטרי מ-2019, "אומת הילד היחיד" (One Child Nation), בוחן את ההשלכות של מדיניות הילד האחד שיושמה בסין בין השנים 1979 ל-2015.
קריירה > באותה נשימה

סרטה הדוקומנטרי מ-2021 "באותה נשימה" (In the Same Breath) בוחן כיצד הממשלות בסין ובארצות הברית הגיבו להתפרצות מגפת הקורונה.
פרסים והוקרה

"חוליגנית" הוקרן בלמעלה מ־25 מדינות, בפסטיבלים כגון סאנדנס, הוט דוקס, פסטיבל שפילד, "Full Frame" ופסטיבל הסרטים הבינלאומי לזכויות אדם. סרטה "I am another you" הוקרן בפסטיבל SXSW ב-2017 וזכה בפרס לונה (Luna Chicken & Egg) לסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר שבויים בידי אישה, ובפרס חבר השופטים בפסטיבל SXSW על הצטיינות בסיפור סיפורים דוקומנטריים. וואנג קיבלה מענקים מטעם הקרן הדוקומנטרית בסאנדנס (Sundance Documentary Fund) וכן מטעם קרן ברטה של ארגון Britdoc לעיתונות. היוצרת זכתה לתמיכה מסאנדנס וגם מפרויקט יוצרי הקולנוע העצמאיים (כיום ארגון "The Gotham Film & Media Institute" (אנ')). בשנת 2016 נכלל סרטה "חוליגנית" ברשימת הסרטים המצומצמת כמועמד אפשרי לפרס האוסקר לסרט דוקומנטרי באורך מלא. וואנג זכתה בפרס הבמאית המתחילה מטעם איגוד הקולנוע הדוקומנטרי הבינלאומי(אנ') לשנת 2016. סרטה "אומת הילד היחיד" זכה בפרס חבר השופטים לסרט דוקומנטרי באורך מלא בפסטיבל הסרטים סאנדנס בשנת 2019. ב-2021 זכתה וואנג בפרס ליוצרת המבטיחה בתחום הקולנוע מטעם קרן וילצ'ק, "עבור ההשפעה והאומץ בסרטיה הדוקומנטריים המרתקים".
ב-2020 נבחרה וואנג להיות אחת מ-21 מקבלי מענק עמיתי מקארתור לעידוד מצוינות. ב-2021 נבחרה להרכב השופטים בתחרות פרס הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר (BIFF Mecenat Award) בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-26 בפוסאן שבקוריאה הדרומית.
בדצמבר 2021 נכללה וואנג ברשימת 100 הנשים הפועלות לשנות את העולם בתחומים שונים של ה-BBC.
חיים אישיים

וואנג נשואה ואמא לבן (נולד ב-2017). היא מתגוררת בניו-ג'רזי.
הערות שוליים

↑  Melissa Hung, 'Hooligan Sparrow' director Nanfu Wang went from government intimidation to Oscar shortlist, NBC News, ‏Jan. 16, 2017 (באנגלית)
↑  קרן וילצ'ק (Wilcek Foundation) המעלה את המודעות לתרומתם של מהגרים בארצות הברית לחברה.
↑  הודעת הזכייה של ננפו וואנג באתר הפרס., ‏28/08/2017
↑  קרן Bertha Britdoc הפועלת לתמיכה משפטית ותרבותית למען צדק חברתי.
↑  קרן גות'הם לתמיכה ביוצרי מדיה וקולנוע.
↑  רשימת 15 הסרטים המועמדים לאוסקר בקטגוריית הסרט הדוקומנטרי באורך מלא לשנת 2016, באתר oscars.org, ‏06.12.2016
↑  ננפו וואנג זוכה בפרס הבמאית המבטיחה לשנת 2016 מטעם איגוד הקולנוע הדוקומנטרי העצמאי (IDA), באתר documentary.org
↑  ננפו וואנג ברשימת 100 הנשים של ה-BBC, ‏07/12/2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1198955635  LCCN: no2017145495  VIAF: 4723157342845510100002   WorldCat (עם VIAF): 4723157342845510100002 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ננפו וואנג".
משק לשעת חירום

.
| --- | --- |

סמל "משק לשעת חירום"
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תאריך הקמה:  1955 
 
משק לשעת חירום (מל"ח) הוא גוף בין-משרדי בממשלת ישראל המופקד על הכנת מפעלים, שירותים ומוצרים חיוניים במשק לשעת חירום, על מנת לאפשר שגרת חיים תקינה ככל האפשר בעורף. כן אחראי מל"ח על הפעלת אותם גורמים בעת מלחמה או שעת חירום, על הכנת הרשויות המקומיות ועל היערכות לקליטת מפונים. בשנת 2009 התמזג מל"ח (משק לשעת חירום) לתוך רשות חירום לאומית (רח"ל).
היסטוריה

מערך מל"ח הוקם ב-1955 ביוזמת ראש הממשלה דוד בן-גוריון, שראה כי גיוס תכוף של אמצעים וכח אדם לצבא, גורם למחסור במשק. ההחלטה העקרונית על הקמת מל"ח התקבלה בממשלה בשנת 1955. בשנת 1965 נקבע כי שר הביטחון יעמוד בראש מל"ח, אך בראש המטה עמד מאיר מרדור, שהקים את תשתית הפעולה שלו. רק בשנת 1972 קבעה הממשלה את סמכויותיה ותפקידיה של ועדת מל"ח. בשנת 1986 הוקם מטה מל"ח ארצי בראשות ממלא מקום קבוע לשר הביטחון, ונקבעה חלוקה מרחבית המקבילה לפיקודי צה"ל.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

במהלך מלחמת לבנון השנייה נמתחה ביקורת על כך שמערך מל"ח לא הופעל, אף שיועד בדיוק לאותם מקרים. מדו"ח ביניים של הוועדה לבחינת מוכנות העורף במצבי חירום עולה כי רק שבועיים לאחר פרוץ המלחמה עלתה לראשונה האפשרות להשתמש במל"ח, ואולם היא כלל לא הוצגה בפני הממשלה. תחת זאת, הוקם אד-הוק המנ"ל - מרכז ניהול לאומי. הוועדה מתחה ביקורת על כך שאף שהיה בנמצא מערך שיכול היה לתת מענה לבעיות שהתעוררו במהלך המלחמה, הוקם גוף שסמכויותיו מוטלות בספק, ושלא מילא את תפקידו כיאות.
היסטוריה > לאחר מלחמת לבנון השנייה

בהתאם להחלטת השרים לביטחון לאומי משנת 2007, אוחדו ב-23 באוגוסט 2009 מל"ח ורח"ל. לכן הגוף שמתאם בין משרדי הממשלה, רשויות ייעודיות ומקומיות לבין ועדות המל"ח השונות הוא רח"ל. המטרה של הגוף המאוחד הוא להבטיח את המשך פעילות המפעלים והשירותים החיוניים לקיום האוכלוסייה, לצמצם שיבושים אפשריים ולאפשר קיום שגרת חיים סבירה ככל הניתן.
משק לשעת חירום הוחל באזור הדרום במבצע עופרת יצוקה, במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן.
מבנה > ועדת מל"ח העליונה

המוסד העליון במל"ח הוא ועדת מל"ח העליונה. פורמלית עומד בראש הוועדה שר הביטחון, ואולם בפועל, החל משנת 1986 ממלא את התפקיד ממלא מקום קבוע. חברי הוועדה האחרים הם המנהלים הכלליים של כל משרדי הממשלה, מנכ"ל הסוכנות היהודית, יו"ר ארגון המועצות האזוריות, יו"ר מרכז השלטון המקומי, נציג המטכ"ל ונציג משטרת ישראל. בשנת 2009 אוחד מערך המל"ח והוטמע ברח"ל (רשות החירום הלאומית) הפועלת כרשות בתוך משרד הביטחון.
מבנה > ועדות מל"ח

לוועדת המל"ח העליונה כפופים מטה מל"ח ארצי, ועדות מל"ח פיקודיות (צפון, מרכז ודרום, על פי גבולות הגזרה של פיקודי צה"ל) ועדות מל"ח מחוזיות וועדות מל"ח מקומיות.
מבנה > רשויות ייעודיות

מספר גופים בממשלה נקבעו כ"רשות ייעודית". כרשויות ייעודיות, הוסמכו, באישור ועדת מל"ח העליונה, לבצע מספר פעולות הקשורות בהפעלת מל"ח. בין הגופים -משרד הבריאות, משרד החקלאות, משרד הפנים, משרד התמ"ת, משרד החינוך ועוד.
הערות שוליים

↑  דו"ח הוועדה באתר הכנסת
↑  עמרי נחמיאס, לראשונה מאז עופרת יצוקה: משק לשעת חירום הוכרז בדרום, באתר nana10‏, 15 בנובמבר 2012
↑  החלטה על הפעלת מערך משק לשעת חירום - מל"ח , אתר משרד ראש הממשלה, 14 ביולי 2014
נחל אורן

| --- | --- |
נחל אורן מבט לכוון מזרח ממוצא הנחל במישור החוף ליד כביש 4
נחל אורן מבט לכוון מזרח ממוצא הנחל במישור החוף ליד כביש 4
 מידע כללי
 אורך:  14 ק"מ
 אגן ניקוז:  35 קמ"ר
 מוצא:  הכרמל ליד חורבת מעצרה
 גובה מוצא הנהר:  420 מטרים
 יובלים:  נחל בוסתן, נחל נץ, נחל אלון, נחל חיק, נחל רקית 
 שפך:  הים התיכון
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
 
 
מערות על מצוק מעל הנחל
צניר בנחל
כביש 721 בנחל
נַחַל אורן (בערבית: ואדי פלאח) הוא נחל הזורם בהר הכרמל. תחילתו ברום 420 מטרים מעל פני הים, ליד קו פרשת המים המרכזי של הכרמל באזור "חורבת מעצרה", כשני קילומטר מדרום-דרום-מזרח לעספיא. אורכו כ-14 ק"מ, והוא נשפך לים התיכון צפונית לעתלית. נחל אורן הוא הגדול באגני הניקוז המערבי של הכרמל. שטח אגן הניקוז מגיע לכ-35 קמ"ר. לאורך חלקו המערבי התחתון של אפיק הנחל עובר כביש 721 המוביל מכביש 4 עד כביש 672.
אגן הניקוז של הנחל בנוי בעיקר מסלעים מתקופת קנומן טורון כגון אבן גיר, דולומיט וקירטון וכן מספר מחשופי טוף. מרבית חלקי הנחל מאופיינים בערוץ צר ועמוק. גדות הנחל מכוסים בחורש. ערוץ הנחל עובר באזורים של צמחייה טבעית, אזורים מעובדים, ואזורים המושפעים מהתערבות האדם.
הצמחייה לאורך גדות הנחל מורכבת מעצי אורן ירושלים, אלון מצוי אשחר רחב עלים, שיחים ובני-שיחים כגון הרדוף הנחלים, סירה קוצנית וטיון דביק וכן מגוון עשבוניים. בנחל גדלים מספר מיני צמחים נדירים, ביניהם שושן צחור, דבשה איטלקית ודבשה הדורה.
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, הר הכרמל סקר נוף ומסלולי טיול, רשות שמורות הטבע, 1997, עמ' 23, 62–78
שיטפונות וסחף בנחל הררי ים תיכוני - אגן מחקר נחל אורן, הכרמל, אופקים לגאוגרפיה 65-64, 2005, עמ' 173–186
התפוצה מרחבית של צומח גדות ויחסה למבנה האפיק - נחל אורן, הר הכרמל, אופקים לגאוגרפיה 65-64, 2005, עמ' 203–214
"נחל אורן" מדריך ישראל החדש כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה, בעריכה סלמאן אבו רוכן ויעקב שורר, הוצאת משרד הביטחון 2001 עמ' 148–150
הערות שוליים

↑  הר הכרמל סקר נוף ומסלולי טיול, עמ' 23
↑  התפוצה מרחבית של צומח גדות ויחסה למבנה האפיק - נחל אורן, הר הכרמל, עמ' 175, 205
↑  מדריך ישראל החדש, עמ' 149
↑  "נחל אורן" מדריך ישראל החדש כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה, בעריכה סלמאן אבו רוכן ויעקב שורר, הוצאת משרד הביטחון 2001, עמ' 150
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007506025805171  VIAF: 316602963   WorldCat (עם VIAF): 316602963
גאוגרפיה של ארץ ישראל

| --- | --- |
 (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום +(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום +
מפה פיזית של ישראל בה מצוינות הערים העיקריות
 יבשת:  אסיה
 קואורדינטות:  31°N 35°E﻿ / ﻿31°N 35°E﻿ / 31; 35
 שטח
 דירוג שטח:  153
 שטח:  22,072 קמ"ר 
   אדמה:  20,330 קמ"ר (92.11%)
   מים:  440 קמ"ר (1.99%)
 גובה
 הנקודה הנמוכה:  435 מטר מתחת לפני הים  (ים המלח)
 גובה ממוצע:  508 מטר
 הנקודה הגבוהה:  2,814 מטר (הר חרמון)
 מידע נוסף
 אורך קו החוף:  273 ק"מ
 אורך הגבולות:  1,068 ק"מ
 מדינות גובלות:  מצרים, ירדן, סוריה, לבנון
 הנהר הארוך:  נהר הירדן
 הימה הגדולה:  ים המלח
 אקלים:  אקלים ים תיכוני  אקלים ערבתי  אקלים מדברי
 משאבים טבעיים:  גז טבעי, אשלג, ברום, זרחה
 
ארץ ישראל נמצאת במערב יבשת אסיה כחלק מהמזרח התיכון ואגן הים התיכון. גבולה הצפוני הוא בדרום מדינת לבנון של ימינו וגבולה הצפון מזרחי הוא בדרום מערב סוריה; במזרח ובדרום מזרח היא גובלת במדבר הערבי ובקצה הדרומי נמצא הים האדום; במערב הים התיכון ובדרום מערב סיני.
ארץ ישראל היא חבל ייחודי ורבגוני, שהיווה ארץ מעבר ופרשת דרכים, ולמעשה לב המזרח התיכון. היא ממוקמת במערבו של האזור הנקרא הסהר הפורה ובדרומו של האזור הנקרא לבנט, אם כי לאחרונה הצטמצם מושג זה לסוריה ולבנון בלבד. על אף שארץ ישראל היא אחת הארצות הקטנות בעולם, היא שוכנת בין יסודות גאולוגיים, פיזיולוגיים ואקלימיים מגוונים, ומהווה נקודת חיבור בין שלוש היבשות העתיקות: אירופה, אסיה ואפריקה.
בארץ ישראל אקלים ים תיכוני, כלומר – הקיץ ארוך, בהיר, חם ויבש, ואילו החורף מתון, בהרים ובצפון קר יותר. הצפון והמרכז המזרחי הרריים, המערב שפלת חוף, במזרח זורם נהר הירדן, הדרום מדברי, 5% מיוערים. מים עיליים מצויים בארץ ישראל בעיקר בשלושת המקומות הבאים: ים כנרת (שטחו 164 קמ"ר), ים המלח (שטחו 310 קמ"ר) ונהר הירדן (אורכו 251 ק"מ). בארץ ישראל נמצא המקום היבשתי הנמוך ביותר בעולם, והוא: חוף ים המלח (ישנן נקודות נמוכות יותר מתחת למים או מתחת לפני הקרח). נכון לשנת 2017, גובה החוף הוא 431 מטר מתחת לגובה פני הים. המקום הגבוה היותר בשטח ממערב לנהר הירדן הוא הר מירון עם גובה של 1,204 מטר. המקום הגבוה ביותר הכולל את הגולן הוא בהר חרמון, כיפה ממערב למצפה שלגים בגובה 2,236 מטרים.
הנקודה היבשתית המרוחקת ביותר על פני כדור הארץ מארץ ישראל היא האי (המיושב) רפּה איטי (שבאיי באס – השייכים לפולינזיה הצרפתית); האנטיפוד של האי הזה ממוקם בסמיכות לעיר דובא שבערב הסעודית הממוקמת כ-250 קילומטרים דרום מזרחית לאילת.
היסטוריה > העת העתיקה

ארץ ישראל הייתה מיושבת עוד מתקופת האבן ובה נבנו הערים הראשונות של האנושות. ארץ ישראל הייתה מיוערת בחורש טבעי ורבו בה בעלי חיים, בהם גם אריות וחיות גדולות אחרות. ערים גדולות רבות נבנו בה והיא הייתה מיושבת ברציפות במשך אלפי שנים. עברו בה מספר דרכי מסחר חשובות, שהבולטות בהן דרך המלך ודרך הים, שקישרו את מצרים העתיקה עם ערי סוריה וצפונו של המזרח התיכון. נמלי הים הטבעיים שלה היו מעטים והפעילות הימית בה הייתה מצומצמת יחסית לזו של פיניקיה.
נבנו בה מספר ערי מדינה כנעניות, חלקן גדולות למדי דוגמת מגידו. ערי המדינה לא התאחדו מעולם לכדי מדינה ריכוזית אחת, אך נכבשו על ידי מצרים העתיקה והיו חלק מהאימפריה המצרית בתקופת הממלכה החדשה במצרים. גלי הכיבוש של גויי הים הותירו בה יישובים פלשתים אחדים בדרום מערב, בצמוד לחוף הים התיכון. הממלכות הריכוזיות הראשונות שנוצרו בה, נוסדו בידי היהודים. קיימת מחלוקת על קיומה של ממלכת ישראל המאוחדת של דוד שלמה, אך אין ספק בדבר קיומן של ממלכת יהודה וממלכת ישראל ששגשגו באזור במחצית הראשונה של האלף הראשון לפנה"ס. האימפריה האשורית כבשה את ממלכת ישראל במאה ה-8 לפנה"ס והותירה בה חורבן רב ואחר כך חרבה גם ממלכת יהודה בכיבוש בבלי במאה ה-6 לפנה"ס, אך עריה שוקמו והיישוב העירוני לא נזנח. גלי כיבוש יוונים-מוקדונים לא פגעו בעריה, אך בעת השלטון הרומאי מרדו היהודים מספר פעמים נגד השלטון הרומי ובתגובה הרסו הרומאים חלק ניכר מערי הארץ, אך גם חורבות אלה שוקמו.
היסטוריה > ימי הביניים

בימי הביניים סבלה ארץ ישראל משורה של מסעות צלב שבתגובה אליהם, הורו השלטונות הממלוכים, שכבשו את ארץ ישראל בחזרה מידי הצלבנים במאה ה-13 להרוס את כל ביצורי ערי החוף. כתוצאה מכך, חרבו מרבית ערי החוף והארץ הייתה שוממה למדי, למעט מספר מרכזים עירוניים בצפון ובירושלים במשך מרבית התקופה הממלוכית והעות'מאנית והיישוב התרכז בעיקר בכפרים.
היסטוריה > העת החדשה

בסוף המאה ה-19 התחילו להגיע גלי עלייה יהודים גדולים לארץ ישראל והם היו בין הגורמים העיקריים לחידוש היישוב העירוני. תנופת הבנייה נמשכת עד עצם היום הזה וכיום יש בה עשרות ערים גדולות וקטנות.
היסטוריה > גידולים חקלאיים

הגידולים החקלאים העיקריים של העת העתיקה היו, כמקובל באזור, חיטה וגידולי דגן אחרים. גם בימי הביניים הגידולים היו אופייניים לאזור עם גידולי דגן ופירות. גידלו בה כותנה, בחלקה ליצוא. בעת החדשה רבו בה גידולים מסחריים רבים וכיום מתאפיינת ארץ ישראל בגידולים חקלאים בטכנולוגיה מודרנית. עד ראשית המאה ה-20 היה בארץ ישראל חורש טבעי רב, אך מרבית העצים נכרתו למען מאמץ המלחמתי של האימפריה העות'מאנית נגד הבריטים במערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. העצים שימשו להפעלת הרכבת שהחישה תגבורות ואמצעי לחימה לחזית. כיום מרבית החורש בארץ נטוע בידי אדם.
ארץ ישראל כיחידה גאוגרפית

במשך ההיסטוריה הוגדרה הטריטוריה של ארץ ישראל על פי שני דגמים עקרוניים:
א. דגם עצמאי, הרואה את הטריטוריה הארצישראלית כטריטוריה העומדת בפני עצמה, המובדלת מטריטוריות אחרות אשר בה מצוי המרכז המדיני.
ב. דגם מוכלל, הרואה את הטריטוריה כחלק מטריטוריה רחבה יותר, המשתייכת מבחינה ארגונית ומנהלתית למרכז מדיני אחר.
המודל הראשון, הרואה בטריטוריה יחידה עצמאית, מופיע תמיד בהקשר היהודי של האזור. הקשר זה נמצא במשך תקופת הריבונות היהודית בעת העתיקה, עד לחורבן הבית השני ודיכוי מרד בר-כוכבא; וכן בזמן הריבונות הנוצרית, בתקופה הצלבנית ובתקופת המנדט הבריטי, אשר ייחסו לטריטוריה חשיבות מכוח ההיסטוריה הנוצרית העתיקה המבוססת למעשה על המסורת היהודית.
לעומת זאת, כאשר השלטון באזור אינו מבוסס על הזהות היהודית של הטריטוריה, מופיע המודל השני, הרואה את הארץ כמחוז משני של יחידה טריטוריאלית רחבה יותר, אשר מרכזה מצוי מחוץ לארץ ישראל.
אקלים ארץ ישראל

אזורי האקלים העיקריים בתחומי מדינת ישראל נחלקים לשלושה סוגים:
אקלים ים תיכוני חם (Csa): 400–700 מ"מ גשם בשנה, אקלים דו עונתי סובטרופי ממוזג, אקלים זה מתחיל מקו צפון רצועת עזה וחברון צפונה כאשר הוא לח יותר במישור החוף והגליל, והולך ונהיה יבש יותר ככל שמתקדמים לפנים הארץ.
אקלים ערבתי חם (BSh): אקלים זה מתאפיין ב-200–400 מ"מ גשם בשנה.
אקלים מדברי חם (BWh): אקלים זה מתאפיין ב-0–200 מ"מ גשם בשנה. קו גבול הצחיחות הוא קו 200 מילימטר והוא נע משנה לשנה. בשנים ברוכות הקו מדרים ובשנים שחונות הקו מצפין.
בקצות גבולות המדינה, ישנם שטחים קטנים בעלי אקלים קר יותר:
אקלים מדברי קר (BWk)
אקלים ים תיכוני חמים (Csb)
אקלים יבשתי (Dsb)
אקלים תת-ארקטי (Dsc)
אקלים ארץ ישראל > הגורמים המשפיעים על אקלים ארץ ישראל

גורמים עולמיים:
קווי רוחב: 29–33 צפונית לקו המשווה. ארץ ישראל קרובה לקו הצחיחות. קו זה מקיף את הנגב ומדבר יהודה. מדבר הנגב הוא חלק מרצועת המדבריות העולמית. בנוסף, ככל שנצפין במזרח התיכון, כמות המשקעים עולה.
מיקום ביחס למערכת הלחצים: בקיץ – השפעה חמה של הרמה הסוב-טרופית. בחורף – השפעה של קצה השקע התת-קוטבי.
גורמים מקומיים:
גורם ההצפנה: ככל שמצפינים ככה כמות המשקעים גדלה והטמפרטורות יורדות וככל שמדרימים כמות המשקעים קטנה והטמפרטורות עולות.
קרבה לים: ככל שקרובים לים, כמות המשקעים גדלה והטמפרטורות מתונות וככל שמתרחקים מהים כמות המשקעים קטנה והטמפרטורות קיצוניות.
גורם כיוון המדרון: האוויר מגיע מכיוון הים הנמצא בכיוון מערב, האוויר עולה על המדרונות המערביים מתקרר ומוריד גשמים, ובכיוון המזרחי של המדרון באוויר מתחמם ומתייבש, תופעה זאת נקראת "בצל גשם".
פנות: מדרונות הפונים צפונה – מוצלים יותר, מדרונות הפונים דרומה – מוארים יותר. מדרונות הפונים מערבה – גשומים יותר. מדרונות הפונים מזרחה – יבשים יותר.
גורם צפיפות הבניה – ככל שהעיר בנויה בצפיפות הלחות תהיה נמוכה הרוחות ינשבו לאט והטמפרטורה תהיה גבוהה, ככל שהעיר תהיה פחות בנויה הרוח תנשוב בחזקה הלחות תהיה גבוהה והטמפרטורה תהיה נמוכה.
השפעת מערכות הסינופטיות: שקע ברומטרי: אזור לחץ אוויר נמוך כלומר הסיכוי למשקעים גדל.
רמה ברומטרית: אזור לחץ אוויר גבוהה כלומר הסיכוי למשקעים נמוך.
חופי ישראל

על חופי ישראל נמנים החופים לאורך הים התיכון, חוף סובב כנרת, החוף המערבי של ים המלח וחופי מפרץ אילת. שטח הסביבה החופית בישראל, שנותר לרווחת התושב, לאחר שהופקעו ממנו שטחים לצורכי תשתיות וצורכי ביטחון הוא מן המצומצמים בעולם.
הנגב

הנגב הוא חבל ארץ רחב ידיים שרובו מדברי, הנמצא בדרום ארץ ישראל. הנגב הוא חלק מרצועת המדבריות העולמיים. הגורמים המשפיעים על המדבריות העולמיים משפיעים גם עליו.
שטחו כ-13,000 קילומטרים רבועים, המהווים את רוב שטחה של ארץ ישראל, אך מתגוררים בו רק כ-350,000 איש, שהם כ-7% מתושביה. העיר המרכזית בנגב היא באר שבע הנמצאת בצפונו.
בצורתו דומה הנגב למשולש ארוך וחד זווית, שקדקודיו נמצאים בדרום – בראש מפרץ אילת, במזרח – בדרום ים המלח, ובמערב – בקיבוץ ארז. אורכו המרבי של המשולש, מן העיירה שדרות בצפון ועד אילת בדרום הוא 240 קילומטרים ורוחבו בין עין גדי במזרח לפתחת שלום במערב, הוא 110 קילומטרים.
מאפייני הנגב:
מיעוט משקעים.
כמויות משתנות של גשם בגלל הרוחות.
משרע גדול בגלל חוסר עננות (בלילה החום בורח בגלל חוסר העננים).
טמפרטורות גבוהות בגלל קו הרוחב.
סופות אבק וחול בגלל חוסר צמחייה והרוחות המקומיות.
לחות נמוכה בגלל הריחוק ממים.
התאדות גבוהה בגלל טמפ' גבוהה, וגם כי הקרקע אטימה (ומחזירה קרניים).
מאפיינים ייחודיים של הנגב לעומת שאר הארץ:
אקלים מדברי. קו הצחיחות מפריד בין הנגב לשאר אזורי הארץ.
אוכלוסייה דלה מאוד ביחס לשאר הארץ, ובנוסף שטחה מהווה את רוב הארץ – מצב של חוסר איזון בין-אזורי.
צמחייה ובעלי חיים.
תופעות נוף – קניונים ומכתשים.
מסלע וקרקעות – מסלע לס וסלעי יסוד באזור אילת.