stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פשע אמיתי
הערות שוליים

↑  דייוויד קאר, ניו יורק טיימס, הבמאי ארול מוריס הביא שוב לפתיחתו של תיק רצח, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2012
↑  ארצות הברית: שבע שנות מאסר למיליונר שהודה בשוגג ברצח בסדרה "ג'ינקס", באתר וואלה, 27 באפריל 2016
↑  ניר גונטז', יש ספק, אין ספק, באתר העין השביעית, 11 באפריל 2016
↑  רצח מוקלט היטב, באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540034105171  BnF: cb18122936t (data)  LCCN: sh2006008498
Forever Young (שיר של בוב דילן)

"Forever Young" (בעברית: "שתישאר צעיר לנצח") הוא שיר שנכתב, הולחן ובוצע על ידי בוב דילן. השיר הוקלט לראשונה בשנת 1973 ונכלל באלבומו הארבע עשרה Planet Waves (אנ'). באלבום נכללו שתי גרסאות לשיר – אחת כשיר ערש והשנייה במקצב רוק.
לימים סיפר דילן שאת השיר הוא כתב בהיותו בטוסון במדינת אריזונה והוא כתב אותו עבור אחד מבניו מבלי להיות "יותר מדי סנטימנטאלי".
תוכן השיר

השיר נכתב כשיר ערש לבנו של דילן ג'סי, ומילותיו מתחילות "שישמור אותך האל ויגשים משאלתך" – מילים המזכירות את ברכת כהנים הכתובה בספר במדבר – "יברכך ה' וישמרך יאר ה' פניו אליך ויחונך".
השיר מהווה תקווה שבנו יזכה לחיים של שמחה, אושר, שלום ונתינה.
גרסאות כיסוי

השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות של זמרים ידועי שם ולהקות זמר ובהם ג'ואן באאז, רוד סטיוארט, פיטר, פול ומרי, דיאנה רוס, ג'וני קאש, גרייטפול דד, הפריטנדרס, מיט לוף, ריי וילסון, כריסטינה פרי, לואיזה ג'ונסון ורבים אחרים.
גרסה עברית

השיר תורגם על ידי יאיר לפיד עבור רמי קליינשטיין ובוצע על ידי ריטה ורמי קליינשטיין ועל ידי רמי קליינשטיין לבדו. השיר הולחן על ידי רמי קליינשטיין, ולחנו שונה מן הלחן המקורי של בוב דילן.
השיר בוצע בעונה השנייה של הסדרה "לא כולל שירות" על ידי משתתפיה שהיו חברים בלהקת צעירי תל אביב.
בשנת 2009 שר עומר אדם את השיר במסגרת התוכנית "כוכב נולד".
תרגום נוסף לעברית נעשה לשיר על ידי יהונתן גפן ויצא לאור כתרגום לספר Forever Young עם איוריו של פול רוג'רס. הספר – "תמיד צעיר" יצא לאור על ידי הוצאת אגם, 2010..
תרגום נוסף לעברית נכתב על ידי אהוד בנאי בסיפור "הצריף" בספרו "זה המקום" שיצא לאור בהוצאת כתר בשנת 2012.
הערות שוליים

↑  על פי תרגומו של יאיר לפיד
↑  סיפורו של יאיר לפיד על תרגומו של השיר
↑  על הספר באתר סימניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: f978ba1e-9678-3761-a957-fa4084c0d09f
לא תאכלו על הדם

לא תאכלו על הדם הוא ציווי הלכתי המופיע בפרשת קדושים, בחומש ויקרא. על פי התורה שבעל פה, נגזרים ממנו איסורים רבים.
הפסוק בתורה

הפסוק במלואו הוא:
לֹא תֹאכְלוּ עַל הַדָּם, לֹא תְנַחֲשׁוּ וְלֹא תְעוֹנֵנוּ
פשט הפסוק

פשט הפסוק עוסק באיסור על מעשה הקשור בכישוף ועבודה זרה, כפי שמראה המשך הפסוק: "לא תנחשו ולא תעוננו" העוסק בצורות שונות של כישוף. נראה שהאיסור הוא על אכילת בשר, מיד לאחר שחיטתו, כאשר הדם עדיין גלוי על הארץ. הרמב"ם והרמב"ן מסבירים שלעובדי האלילים היה מנהג לאכול את הבשר כאשר הדם גלוי משום שהם האמינו כי השדים אוכלים את הדם ובכך הם מתרצים, והאדם האוכל מקבל קשר לשדים שיכולים לגלות לו עתידות. התורה רצתה לגדוע את האמונה הזאת ולכן אסרה את המעשה. לפי הרמב"ם, זו הסיבה גם למצוות כיסוי הדם, ומצוות זריקת הדם שבקרבנות.
האיסור בהלכה

התורה שבעל פה לומדת מפסוק זה מספר איסורים. ביניהם:
איסור אכילת אבר מן החי (אכילת הבהמה בעוד היא חיה).
איסור אכילת בשר קדשים לפני זריקת הדם.
איסור לבית הדין לאכול באותו יום בו הוציאו אדם להורג.
לימוד שבני משפחתו של הרוגי בית דין אינם עורכים סעודת הבראה.
אזהרה לבן סורר ומורה, כלומר 'לא תאכלו אכילה שתהרגו עליה' ומכאן נלמד האיסור לנהוג כבן סורר ומורה שבתורה מפורש רק עונשו .
איסור אכילה לפני התפילה (אין לאכול קודם שמתפללים על הדם) - אף על פי שהגמרא מציינת את הפסוק כמקור, כתבו הראשונים שמדובר באיסור מדרבנן, והפסוק הוא אסמכתא בלבד..
על כל האיסורים הללו, אין עונש מלקות, כי לאו זה הוא "לאו שבכללות", כלומר לאו שלומדים ממנו איסורים רבים, ולכן לא לוקים משום לאו זה.
הערות שוליים

↑  מורה הנבוכים, חלק ג', פרק מ"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס"ג, עמוד א'
↑  ספר דברים, פרק כ"א, פסוקים י"ח–כ"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד ב'
↑  שיטת רבינו יונה, הריטב"א והמאירי בברכות שם.
לפי הבנת המנחת חינוך (מצווה רמ"ח), בעל ספר החינוך סובר שמדובר באיסור דאורייתא.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס"ג, עמוד א'
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
באדי ריץ'

| --- | --- |

 לידה:  30 בספטמבר 1917 ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  2 באפריל 1987 (בגיל 69) לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  בארנרד ריץ'
 מקום קבורה:  בית הקברות ווסטווד וילג' 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1919–1987 (כ־68 שנים)
 מקום לימודים:  בית ספר ע"ש אברהם לינקולן, בית ספר המקצועי לילדים 
 עיסוק:  מוביל הרכב
 סוגה:  ביג בנד, סווינג, ג'אז, ביבופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  תופים, כלי הקשה, שירה
 חברת תקליטים:  בלו נוט, ורב רקורדס, Clef Records, EmArcy, פבלו רקורדס 
 www.buddyrich.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ברנרד (באדי) ריץ' (באנגלית: Buddy Rich; ‏30 בספטמבר 1917 – 2 באפריל 1987) היה מתופף ג'אז ומוביל להקות ביג בנד אמריקאי יהודי.
ריץ' נחשב לאחת הדמויות החשובות ביותר בנגינה על תופים, ומכונה עד היום בפי כמה מבקרים כ"מתופף הגדול בעולם"..
ילדותו

ריץ' נולד בברוקלין שבניו יורק לבס (לבית שקולניק) ורוברט ריץ', שחקני וודוויל. כשהיה בן שנה בלבד גילה אביו שבאדי הצעיר מסוגל לשמור על קצב קבוע בעזרת כף, ובגיל שמונה-עשר חודשים ריץ' החל כבר לנגן. כינויו בתקופת ילדותו היה "Traps the Drum Wonder" (טראפס, פלא התופים), ובשיא הקריירה שלו בתור ילד, הוא היה הילד הבדרן עם המשכורת השנייה הכי גבוהה בעולם, (אחרי ג'קי קוגן). בגיל אחת עשרה ריץ' החל להוביל הרכב.
ילדותו > הכשרתו

ריץ' לא למד באופן מקצועי מעולם, למעשה הוא אמר שלמידה רק תפגום בכישרון המוזיקלי שלו. ריץ' אף טען שהוא לעולם אינו מתאמן, אלא מנגן אך ורק כאשר הוא מופיע. עם זאת, מרבית המומחים מטילים ספק בגרסה זו וטוענים כי אף על פי שסביר להניח שמעולם לא נטל חלק בשיעורי נגינה פורמליים הרי שאין זה סביר שלא התאמן. הסברה הרווחת היא שריץ' דווקא כן התאמן אך עשה זאת, מטעמים השמורים עמו, בסתר.
ריץ' העריך מאוד את המתופפים צ'יק וב, ג'ין קרופה ופילי ג'ו ג'ונס והושפע מהם.
הקריירה

לאחר שניגן עם אמנים מקומיים רבים, החל ריץ' לנגן עם טומי דורסי ב-1939 ושיתף פעולה עם מוזיקאים חשובים כולל פרנק סינטרה. במקביל הוא ניגן עם בני קרטר ורבים אחרים, נוסף על כן הוא הוביל הרכב קטן משל עצמו, והופיע בהרכבים שונים כולל של הג'אז בפילהרמונית. על פי האגדה ריץ' החליט להתחיל להוביל ביג בנד משל עצמו בשנת 1944, וכשסיפר על כך לסינטרה, הלה כתב לו המחאה בסך 40,000 דולר, ואמר "בהצלחה, זה יעזור לך בתחילת הדרך".
את התזמורת שלו הוא הרכיב רק בשנות השישים, אך רוב הזמן מאז ועד למותו, התזמורת הצליחה בתקופה בה רוב להקותיו. ריץ' גם ניגן כמתופף אולפן בהקלטות רבות, כאשר המפורסמות ביותר שבהן היו ההקלטות של אלה פיצג'רלד ולואי ארמסטרונג, בהן הוא ניגן לצד הפסנתרן אוסקר פיטרסון והקונטרבסיסט ריי בראון. בשנים אלו הוא גם הופיע לעיתים תכופות בטונייט שואו של ג'וני קרסון.
בשנותיו האחרונות הופיע ריץ' בברים ואולמי הופעות יחד עם הרכבי ג'אז שונים. במקביל, מכר תקליטי מוזיקת ג'אז מקורית ברחבי העולם.
השפעה ומורשת

רבים מחשיבים את ריץ' כאחד מגדולי המתופפים בכל הזמנים. פריצתו של ריץ' לתודעה נעוצה בסגנון נגינתו, אשר אופיין במהירות ובטכניקה יוצאי דופן, לצד כריזמה ונוכחות בימתית, והפך עם השנים לקלאסיקה. מתופפים רבים העידו שריץ' היווה חלק ניכר מהשפעותיהם המוזיקליות, כגון ג'ון בונהאם, רוג'ר טיילור, פיל קולינס, איאן פייס, סיימון פיליפס, טראוויס בייקר, ורבים אחרים.
ריץ' זכה בתואר דוקטור לשם כבוד ממכללת ברקלי למוזיקה. בשנת 2016, מגזין הרולינג סטון דירג את ריץ' במקום ה-15 ברשימת 100 המתופפים הטובים ביותר בכל הזמנים.
מותו והנצחתו

ריץ' המשיך לנגן ולהופיע עד סוף חייו. ב-2 באפריל 1987, הוא נפטר מדום לב במהלך ניתוח לטיפול בגידול ממאיר במוחו, ונטמן בבית הקברות "פארק הזיכרון" בלוס אנג'לס.
מזה מספר שנים, נערך בארצות הברית כנס מתופפים שנתי לזכרו של ריץ' הנערך בנוכחות טובי המתופפים בעולם שמופיעים עם להקת הביג בנד המקורית שהוביל ריץ' במהלך שנות חייו. הכנס עוסק כל פעם בסגנון מוזיקה אחר. אחת ההופעות הזכורות ביותר שנערכו לזכרו של ריץ' הייתה של שלישיית המתופפים דייב ווקל, סטיב גאד וויני קוליוטה בשנת 1989.
חיים אישיים

ריץ' היה קנאי לפרטיותו וגם כאשר נשאל בראיונות על חייו הפרטיים, סירב לפרט על כך.
הוא נישא לרקדנית מרי אליסון בשנת 1953 עמה היה בזוגיות עד לפטירתו, ונולדה להם בת אחת, קת'י ריץ' אשר הפכה גם היא למוזיקאית. בן דודו הוא השחקן, המפיק והתסריטאי ג'ונתן הייז (ג'ק שכטר).
הערות שוליים

↑  ראו מאמרו של סקוט יאנאו, באתר allmusic
↑  "BUDDY RICH, JAZZ DRUMMER WITH DISTINCTIVE SOUND, DIES (Published 1987)" (באנגלית). 1987-04-03. נבדק ב-2025-01-01.
↑  Buddy Rich - Modern Drummer Magazine, web.archive.org, ‏2020-08-10
↑  Jim Dinella On 22nd Aug 2018, The World Of Henry Adler, Modern Drummer Magazine (באנגלית)
↑  Gene Krupa and Buddy Rich Interview, www.drummerman.net
↑  Tom Porter published, Buddy Rich voted 'most influential drummer ever', MusicRadar, ‏2009-01-23 (באנגלית)
↑  Modern Drummer, Buddy Rich: The World's Greatest Drummer, Modern Drummer Magazine, ‏2009-12-04 (באנגלית)
↑  John Bonham Songs, Albums, Reviews, Bio & More..., AllMusic (באנגלית)
↑  QueenOnline.com - Page not found, www.queenonline.com
↑  אלכסנדר, סוזן (מרץ 1979). "פיל קולינס בתנועה". מתופף מודרני .
↑  An Exclusive Interview With Deep Purple's Drummer, www.thehighwaystar.com
↑  Andy Greene, Drummer Simon Phillips on His Years With the Who, Mick Jagger, Jimmy Page, and Toto, Rolling Stone, ‏2021-01-21 (באנגלית אמריקאית)
↑  blink-182 - :60 with Travis Barker | Ghostarchive, ghostarchive.org
↑  WBSS Media-Buddy Rich, wbssmedia.com
↑  Bernard Purdie - 100 Greatest Drummers of All Time | Rolling Stone, web.archive.org, ‏2016-04-29
↑  dannyboyz69 (2006-04-24), The King Of Drummers, נבדק ב-2025-01-01
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007315798205171  PLWABN: 9810552811105606  BIBSYS: 1005038  BNE: XX854432  BnF: cb138989874 (data)  CiNii: DA09428787  GND: 118600249  ICCU: LO1V171761  ISNI: 0000 0001 1455 4723  LCCN: n81149138  MusicBrainz: 8bad6c8e-c8a1-427d-b082-1275e3ebbe60  NARA: 10569272  NKC: ola2002158434  NLA: 36515039  NTA: 073503037  RERO: 02-A003743077  SELIBR: 274944  SNAC: w6n40n0z  SUDOC: 067205070  Trove: 1266319  VIAF: 114610506   WorldCat (עם VIAF): 114610506
ויליאם בראון (חבר קונגרס)

ויליאם בראון (באנגלית: William Brown‏; 19 באפריל 1779 – 6 באוקטובר 1833) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מקנטקי.
ביוגרפיה

בראון נולד ב-19 באפריל 1779 במחוז פרדריק, וירג'יניה, ולמד בבתי הספר הציבוריים. הוא עבר עם אביו למחוז בורבון, קנטקי, ב-1784 ולסינטיאנה, קנטקי, בערך ב-1795. הוא למד משפטים והתקבל ללשכת עורכי הדין, ושירת כקולונל במלחמת 1812.
בראון נבחר כדמוקרטי-רפובליקני לקונגרס ה-16 מטעם מחוז הקונגרס ה-3 של קנטקי, וכיהן מ-4 במרץ 1819 עד 3 במרץ 1821. הוא עבר לג'קסונוויל, אילינוי, בשנת 1832, ונפטר שם ב-6 באוקטובר 1833.
דניאל רייסקין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בן 55 בערך) סנקט פטרבורג, רוסיה
 מוקד פעילות:  ברטיסלאבה, ויניפג, בלגרד
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של סנקט פטרבורג
 עיסוק:  מנצח
 סוגה:  מוזיקה קלאסית
 כלי נגינה:  ויולה
 שיתופי פעולה בולטים:  התזמורת הפילהרמונית הסלובקית  התזמורת הסימפונית של ויניפג  התזמורת  הפילהרמונית של בלגרד
 https://danielraiskin.com/en
דניאל רייסקין (בהולנדית: Daniel Raiskin; נולד ב-1970) הוא מנצח הולנדי ממוצא רוסי.
קריירה

דניאל רייסקין, בנו של מוזיקולוג, נולד בסנקט פטרבורג ושם החל בלימודים בקונסבטוריון הנודע של העיר. את לימודיו המאוחרים עשה באמסטרדם ובפרייבורג כשהוא מתמחה בעיקר בנגינה בוויולה, מי שעודד אותו להיות מנצח הוא המורה לב סביץ'. בהמשך למד בהדרכתם של מאריס יאנסונס, נמה ירווי ולדמר נלסון ויורמה פאנולה.
דניאל רייסקין הטביע את חותמו בהרחבת הרפרטואר התזמורתי ובהבאת יצירות נדירות יותר לרפרטואר התזמורתי בעיקר בתזמורות אותן הוא מנהל. החל מעונת 2020 -2021 הוא המנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית הסלובקית בברטיסלאבה. עוד הוא מנהל מוזיקלי של התזמורת הסימפונית של ויניפג ומנצח אורח ראשי של התזמורת הפילהרמונית של בלגרד.
הוא היה המנצח ראשי של התזמורת הפילהרמונית הריינית בקובלנץ, של התזמורת הפילהרמונית ע"ש ארתור רובינשטיין בלודז' וכן היה מנצח אורח ראשי של התזמורת הסימפונית של טנריף.
הוא מוכר בזכות עבודתו עם מוזיקאים צעירים בכלל הוא מקדיש זמן רב לעבודה עם תזמורות נוער בקנדה, באסטוניה, בגרמניה, באיסלנד, בהולנד ובדרום אפריקה.
עם הסולנים הרבים עליהם ניצח נמנים עמנואל אקס, רודולף בוכבינדר, רנה פלמינג, ואדים גלוזמן, נטליה גוטמן, דניאל הופ, לאנג לאנג, אולי מוסטונן, אלכסיי וולודין, יוליאן רחלין, בנג'מין שמיד, אלבן גרהארדט, נלסון פרייר, אלכסיי ליובימוב, דניאל מילר - שוט, אלברכט מאייר ולוקאס וונדראצ'ק.
הקלטותיו כוללות את הסימפוניה השלישית של מאהלר ואת הסימפוניה הרביעית של שוסטקוביץ' עבור המותג AVI. הקלטותיו לקונצ'רטי לצ'לו של קורנגולד, בלוך וגולדשמידט, עם הצ'לן יוליאן שטקל, זכו בפרס 'אקו קלאסיק' בשנת 2012. הקלטות אחרות כוללות יצירות של לואיס גלאס, מכלול הקונצ'רטי של חצ'אטוריאן, יצירות כליות וקוליות של לוטוסלבסקי עבור המותג דוקס והקלטות יצירותיו של אלכסנדר טנסמן: 'ישעיה הנביא' ו'תהילים' למותג Works Premiere Recording.
הוא התארח בין היתר על במותיהן של התזמורות הסימפוניות של נאפולי, הונג קונג, אוסטריה תחתית, בלגיה, ליון, טנריף, אוסקה, ורשה, שטוטגרט וסטוקהולם. עוד ניצח רייסקין על האופרות 'דון ג'ובאני', 'כרמן' ו'החוטם' (של שוסטקוביץ').
בישראל ניצח על התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון והקאמרטה הישראלית ירושלים.
אלכסנדר ז'ירוב

אלכסנדר ויאצ'סלבוביץ' ז'ירוב (ברוסית: Алекса́ндр Вячесла́вович Жи́ров; נולד ב-24 בינואר 1991, ברנאול, ברית המועצות) הוא כדורגלן רוסי, המשחק כקשר בקבוצת אחמט גרוזני.
ביוגרפיה > קריירת מועדונים

ז'ירוב הוא בוגר האקדמיה לכדורגל של מועדון הכדורגל דינמו ברנאול. הוא החל את הקריירה במועדון הולדתו, שעבורו שיחק בבית המזרח של הליגה השנייה במשך שתי עונות וחצי.
באמצע עונת 2012/13 הוא חתם במועדון הליגה הלאומית וולגר אסטרחן, אך כעבור חצי שנה המועדון ירד ליגה. בעונת 2013/14, יחד עם המועדון, הוא זכה באליפות הדרום של הליגה השנייה. בעונת 2014/15 הוא שיחק 32 משחקים וכבש שער אחד.
ב-19 ביוני 2015 עבר לאנז'י מחצ'קלה לאחר שחתם על חוזה למשך 3 שנים. ב-29 באוגוסט 2015, במשחק המחזור השביעי באליפות רוסיה, כבש שער נגד ספרטק מוסקבה. בעונת 2015/16 הוא לקח חלק בכול משחקי אנז'י בליגת העל הרוסית בכדורגל ושיחק במשחק הפלייאוף על הזכות להישאר בליגה נגד וולגר אסטרחן. ב-5 בספטמבר 2016 עזב את הקבוצה.
ב-15 בספטמבר 2016 חתם בטום טומסק עד לסיום עונת 2016/17. את הופעת הבכורה שלו ערך ב-17 בספטמבר 2016 במשחק מול ארסנל טולה. בסוף דצמבר 2016 נודע כי סיים את החוזה עקב פיגורי שכר והפך לשחקן חופשי.
בינואר 2017 הוא חתם על חוזה עם קרסנודאר, אך מעולם לא שיחק בהרכב הקבוצה הבוגרת, הוא הושאל ב-31 בינואר 2017 לקבוצתו הקודמת אנז'י וב-13 בפברואר 2018 הוא עבר יניסיי מהליגה הלאומית, בסוף העונה רשם 14 משחקים במדי אנז'י.
ב-1 ביולי 2018 זכה להתעניינות מגרמניה וחתם בס.ו. זנדהאוזן מהבונדסליגה השנייה.
ביוגרפיה > קריירת נבחרת

ב-13 במרץ 2015 הוא נכלל על ידי המאמן הראשי של נבחרת רוסיה פאביו קאפלו בסגל המורחב של הנבחרת הלאומית להשתתפות במשחק המוקדמות מול נבחרת מונטנגרו בכדורגל ובמשחק ידידות עם נבחרת קזחסטן, אך לא הופיע על המגרש במשחקים מול נבחרות אלה.
ב-28 בספטמבר 2020 הוא זומן על ידי סטניסלב צ'רצ'סוב לסגל רוסיה למשחק ליגת האומות מול טורקיה והונגריה ולמשחק הידידות מול שוודיה באוקוטובר 2020.
הערות שוליים

↑  "Александр Жиров перешел в «Анжи»" (ברוסית). Официальный сайт ФК «Анжи». 2015-06-19. נבדק ב-2016-10-08.
↑  "Александр Жиров забил победный мяч «Анжи» в ворота «Спартака» на его поле" (ברוסית). Ефрофутбол. 2015-08-29. אורכב מ-המקור ב-2015-09-24. נבדק ב-2016-10-08.
↑  "«Анжи» расторг контракт с Жировым" (ברוסית). Sports.ru. 2016-09-05. נבדק ב-2016-10-08.
↑  "Александр Жиров стал игроком «Томи»" (ברוסית). Официальный сайт ФК «Томь». 2016-09-15. נבדק ב-2016-10-08.
↑  "Расширенный состав национальной сборной" (ברוסית). Официальный сайт РФС. 2015-03-13. אורכב מ-המקור ב-2016-09-11. נבדק ב-2016-10-08.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אלכסנדר ז'ירוב".
בדיקת עד

| --- | --- |

 משנה:  מסכת נידה, פרק א', משנה א', משנה ז', ופרק ב'
 תלמוד בבלי:  מסכת נדה, דף ה', עמוד א', דף יא' עמוד ב', דף יב', דף יז' עמוד א
 משנה תורה:  הלכות מטמאי משכב ומושב, פרק ג', הלכה ד'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן קצ"ו, סימן קפד סעיפים א', ב', וט'
בדיקת עד היא בדיקה שמבצעת אישה לפי ההלכה היהודית, על מנת לוודא שנפסק הדימום הווסתי שלה. הבדיקה נעשית באמצעות הכנסת בד לבן לתוך הנרתיק ובחינתו על מנת לוודא שאין עליו שום טיפת דם. הצורך בבדיקה זו קיים בסיטואציות שונות הן עבור אישה העוסקת בטהרות, והן עבור אישה המעוניינת לחיות חיי אישות עם בעלה.
לדעת רוב הפוסקים, דם שנמצא בבדיקת עד הופך את האישה לנידה מן התורה או מספק דין תורה.
מקור הדין

הצורך בבדיקת עד מופיע פעמים רבות במסכת נידה, במישרין או בעקיפין. אחד המקורות הבולטים הוא משנה המופיעה בפרק הראשון של המסכת:
אף על פי שאמרו דיה שעתה צריכה להיות בודקת חוץ מן הנדה והיושבת על דם טוהר ומשמשת בעדים חוץ מיושבת על דם טוהר ובתולה שדמיה טהורים ופעמים צריכה להיות בודקת בשחרית ובין השמשות ובשעה שהיא עוברת לשמש את ביתה יתירה עליהן כהנות בשעה שהן אוכלות בתרומה רבי יהודה אומר אף בשעת עברתן מלאכול בתרומה:
הצורך בבדיקה > בדיקות שמחויבת לעשות

בדיקה בעד נדרשת במספר מקרים:
כאשר אישה מעוניינת לעסוק בטהרות עליה לבדוק פעמיים ביום וכן בכל פעם שאישה כזו משמשת עם בעלה.
כאשר כוהנת מעוניינת לאכול בתרומה.
כאשר אישה מעוניינת לבדוק האם יציאת דם הוסת הסתיימה על מנת שתוכל להיטהר או (במקרה של זבה וכל אישה בימינו בעקבות חומרא דרבי זירא) לספור שבעה נקיים ("הפסק טהרה").
כאשר אישה יושבת שבעה נקיים, עליה לבדוק בכל יום משבעת הימים הנקיים.
בזמן בו צריך להגיע הוסת עבור אישה שיש לה "וסת קבוע" (שרואה דם בפרקי זמן שניתן לצפותם ונחשבים ל"קובעים וסת" על פי ההלכה)
בזמן "עונה בינונית", "עונת ההפלגה" ו"עונת החודש" לאישה שאין לה וסת קבוע.
כמו כן, במקרים מסוימים נחלקו הפוסקים האם אישה נדרשת לבדוק:
לפני ואחרי תשמיש בימינו (כשלא שייכת בדיקה לצורך עיסוק בטהרות). הפסיקה המקובלת כיום היא שאין צורך לבדוק לפני ואחרי תשמיש פרט לשלוש הבדיקות שנועדו לשלול חשש רואה מחמת תשמיש.
במהלך ספירת שבעה ימים מחשש לראיית "דם חימוד". הפסיקה המקובלת כיום היא שיש לעשות הפסק טהרה ולבדוק כל שבעת הימים.
הצורך בבדיקה > בדיקות שאינה מחויבת לעשות

כאשר אישה מרגישה את אחת ההרגשות הנזכרות בפוסקים כאוסרת מדין תורה היא אינה מחויבת לבדוק, אך אם תבדוק ותראה על העד צבע שאינו מטמא אותה (ולעיתים אף אם לא תראה כלל) תהיה טהורה.
במקרים של מציאת כתם בהם יש ספק מאיזו אישה מבין כמה נשים הגיע הכתם, בדיקה עשויה לטהר או לטמא חלק מן הנשים, בהתאם למקרה.
פרט למקרים בהם היא מחויבת לבדוק, אישה רשאית לבצע בדיקות בכל עת, והמשנה אף משבחת את האישה המרבה לבדוק:
כל היד המרבה לבדוק בנשים משובחת ובאנשים תקצץ...
אף על פי כן, יש מן האחרונים שכתבו שתיזהר שלא להגזים בבדיקות שמא תפצע את הנרתיק, ולדעת הרב משה פיינשטיין בימינו שמטמאים את האישה פעמים רבות מחמת הספק אין מעלה בבדיקות מרובות.
אופן הבדיקה

לצורך הבדיקה על האישה להשתמש בבד לבן, המכונה "עד בדיקה". על האישה להכניס את העד לתוך הנרתיק (בדרך כלל הדבר נעשה באמצעות אצבע או שתי אצבעות), להוציאו ולבודקו מול האור. אם נמצא על העד דם, האישה אסורה לבעלה והטהרות שעסקה בהן בעשרים וארבע השעות האחרונות (או לחלופין מאז הבדיקה האחרונה אם התרחשה בתוך עשרים וארבע שעות) טמאות. אם נמצא על העד צבע אחר שבבירור איננו דם, האישה מותרת לבעלה והטהרות שעסקה בהן מאז הפעם האחרונה שנטמאה טהורות. במקרה שהאישה מסופקת מהו הצבע שנמצא על העד, עליה לעשות שאלת חכם.
אופן הבדיקה > עד הבדיקה

לכתחילה על עד הבדיקה להיות עשוי מבד לבן רך ונקי, צמר גפן, או בגד פשתן לבן ישן וזאת כדי שניתן יהיה לוודא שאכן הדם שנראה על העד הגיע מן הרחם ולא היה על העד קודם לכן. שלושה סוגי עדים הוזכרו בגמרא ובפוסקים-
עד בדוק - יש מפרשים עד שלא הניחה אותו מידה מרגע שבדקה שהוא נקי, ויש מפרשים שגם אם הניחה אותו במקום שמור עדיין נקרא בדוק. דם שנמצא על עד בדוק ברוב המקרים אין חוששים שהגיע ממקום שאיננו רחם האישה, והוא מטמא את האישה בין אם נמצא עליו דם מיד אחר הבדיקה ובין אם הניחה אותו בקופסה לאחר הבדיקה ומצאה את הדם לאחר זמן. אפילו אם נמצאה כינה מעוכה על עד בדוק להלכה אין אומרים שהדם הגיע מהכינה אלא מטמאים את האישה.
עד שאינו בדוק - עד שאין חזקתו בדוק ואין חזקתו מלוכלך, לדוגמה אם לקחה אותו ממקום מוצנע אבל לא בדקה אם הוא נקי. במקרה שבדקה בעד כזה, הניחה אותו בקופסה ומצאה עליו דם לאחר זמן נחלקו תנאים - לדעת רבי יהודה הנשיא היא טמאה מדין תורה, לדעת רבי חייא היא טמאה מדברי חכמים, ולדעת רבי יוסי היא טהורה. להלכה נפסק בשולחן ערוך שטמאה במקרה זה.
עד שאינו בדוק כלל/עד מלוכלך - עד שלקחתו ממקום מטונף ולא בדקה אותו ובדקה בו את עצמה, האשה טהורה אפילו הייתה שם כמות דם גדולה מכמות הדם שיכולה לצאת מכינה (כלומר, אפילו שאין לנו אפשרות לומר שהכתם הגיע מכינה ולא ממנה).
כיום נהוג להשתמש בבדים המיוצרים במיוחד למטרה זו, ולהם שובל מיוחד המאפשר שליפתם בקלות. עם זאת, ניתן להשתמש גם בסתם בד שלא יועד למטרה זו אם הוא לבן, רך ונקי. כמו כן, בשעת הדחק יש מן הפוסקים שהתירו לעשות שימוש במגבון לח שיובש או נסחט, בטמפון, או בממחטת נייר. שימוש בבד בצבע אחר לבדיקה אסור. הרב מרדכי אליהו כתב שעל האישה לשים לב שאין על העד חוטים צבעוניים דקים העשויים להיראות כדם בזמן הבדיקה.
לגבי גודל העד, יש מן הפוסקים שכתבו שהעד צריך להיות בינוני - לא קטן מדי ולא גדול מדי כדי שלא תתקשה לאחוז בו ולהניע אותו בתוך הנרתיק. לדעת הרב שמואל ואזנר הגודל האידיאלי הוא בערך שבעה או שמונה ס"מ.
במקרים בהם ישנו קושי בהכנסת עד הבדיקה, למשל לכלה שאיננה מיומנת בביצוע בדיקות, או לאישה שהכנסת העד מכאיבה לה, יש מן הפוסקים שהתירו לבדוק בעד רטוב.
אופן הבדיקה > תנוחת הבדיקה

יש אומרים כי התנוחה העדיפה מבחינת יעילות הבדיקה היא בהנחת רגל אחת על גבי משטח מוגבה (כסא, אסלה וכדומה).
רבי יעקב מליסא כתב שאין לעשות את הבדיקה כאשר האישה שוכבת על גבה, מכיוון שכך כותלי הרחם לא מאפשרים לדם לצאת, אולם הרב אליעזר וולדינברג הסביר כי כוונתו לבדיקת קינוח בלבד, ואף הוכיח מדברי פוסקים נוספים שאין בעיה לעשות בדיקה בשכיבה. בכל תנוחה אחרת לא הוזכרה בפוסקים מניעה לעשות את הבדיקה.
אופן הבדיקה > בחינת העד

לאחר הבדיקה, יש לבדוק את הבד. בדיקה זו צריכה לכתחילה להתבצע באור יום (אך לא מול שמש ישירה) או באור הדומה בצבעו לאור יום, אם כי גם בדיקה באור נר או חשמל מועילה בדיעבד. ישנם צבעים רבים ושונים שיכולים להופיע על בד הבדיקה. בימי התנאים והאמוראים היו מבחינים בין גוני האדום השונים ולא כל כתם אדום היה מטמא את האישה, אך הרא"ש כתב שבימינו איננו בקיאים בגוונים השונים ולכן
כל גוון אדום אוסר. אם הכתם שנמצא על הבד שחור או אדום במובהק - הבדיקה מעידה כי האישה טמאה, ואילו אם אין על הבד שום מראה אדמומיות - האישה טהורה. ההשלכות של השאלה האם האישה טהורה או טמאה משתנות בהתאם לבדיקות השונות ולמטרתן.
אם בני הזוג מסופקים האם הצבע שנמצא על העד בגוון אדום, נהוג לשאול חכם בעל ניסיון בראיית כתמים. פרט לגוונים המתוארים, היו מן הראשונים שהחמירו לטמא את האישה בגוונים נוספים (ירוק, צהוב, לבן ועוד) או בכתמים שמרקמם סמיך, אך דעתם נדחתה מהלכה. אמנם, יש מן האחרונים המחמירים במראה זהוב.
אופן הבדיקה > מידת היסודיות בבדיקה > לרוחב

בדברי הגמרא הוזכרו שני סוגי בדיקה:
בדיקה - בדיקה יסודית המתבצעת ב"חורים וסדקים" כלשון הגמרא. את הצורך בבדיקה בחורים וסדקים הסבירו חלק מן הפוסקים כחשש שמא "כותלי בית הרחם" מנעו מן הדם לצאת.
קינוח - בדיקה שטחית. בגמרא לא הוזכר שיעור לרוחב לבדיקת קינוח, אך הראשונים הסיקו מדבריה שקינוח איננו דורש בדיקת חורים וסדקים.
כתבו אחרונים שהחיוב לבדוק בחורים וסדקים הוא מדברי חכמים, אך מן התורה די בבדיקה בלא הכנסה לחורים וסדקים, כל עוד שוהה בבדיקה לפרק זמן השווה ל"שיעור וסת", דהיינו לפרק הזמן שלוקח לאישה לרדת מן המיטה ולבצע בדיקה, מפני שאפילו אם מנעו כותלי בית הרחם את יציאת הדם, אין הם מונעים זאת לפרק זמן שכזה.
אופן הבדיקה > מידת היסודיות בבדיקה > לעומק

בגמרא לא הוזכר שיעור בדיקה לעומק, אך ישנו דיון לגבי המקום ברחם שממנו והלאה אין דם מטמא. כחלק מדיון זה הוזכר שיעור עד "מקום שהשמש דש", כלומר, עד המקום בנרתיק אליו מגיע איבר הגבר בעת קיום יחסי אישות, ויש מן הראשונים שאמצו אותו כשיעור המקום שעד אליו צריכה האישה לבדוק במקרים מסוימים. לדעת רבי יוסף קארו מידת העומק איננה משנה לעניין הגדרת בדיקה כ"בדיקה" או "קינוח", אך מדברי הראב"ד נראה שסבר שקינוח שיעורו לעומק פחות משיעור בדיקה שכן אפיין את ייחודה של הבדיקה אל מול הקינוח בכך שהיא מגיעה "עד מקום שהשמש דש". הרשב"א והרמב"ן, שלא הזכירו את שיעור מקום דישת השמש, סתמו וכתבו שעליה לבדוק "בעומק".