stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בואו לאכול איתי עונה 6
שבועות העונה > שבוע 4 (דן ושומרון)

השבוע הרביעי של העונה היה שבוע דן ושומרון והוא שודר בין 4 בספטמבר ל-8 בספטמבר 2022. בשבוע זה ניצחה שרון בוננו עם 33 נקודות.
מחמוד (מודי) צפורי – בן 41, גרוש +3, מבת ים.
רבקה לפאיר – בת 24, נשואה +2, מעמיחי.
שרון בוננו – נשואה +4, מפתח תקווה.
גאלה רחמילביץ' – בת 37, רווקה, מהוד השרון.
אורן ברט – בן 52, נשוי בשנית +5, מאלקנה.
| סדר האירוח | המשתתף/ת | נקודות> מודי | נקודות> רבקה | נקודות> שרון | נקודות> גאלה | נקודות> אורן | סה"כ נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מחמוד (מודי) צפורי | המארח | 9 | 7 | 7 | 6 | 29 |
| 2 | רבקה לפאיר | 6 | המארחת | 5 | 4 | 7 | 22 |
| 3 | שרון בוננו | 8 | 10 | המארחת | 8 | 7 | 33 |
| 4 | גאלה רחמילביץ' | 7 | 10 | 6 | המארחת | 8 | 31 |
| 5 | אורן ברט | לא ידוע | 9 | 6 | 6 | המארח | מקום רביעי |
שבועות העונה > שבוע 5 (מרכז)

השבוע החמישי של העונה היה שבוע המרכז והוא שודר בין 11 בספטמבר ל-15 בספטמבר 2022. בשבוע זה ניצח גל אלון עם 34 נקודות.
יהודית קונפורטי – מרמת גן.
אלה ורמה – בת 27, רווקה, מתל אביב.
סיוון כהן – בת 50, נשואה +2, מתל אביב.
אביעד בללי – בן 30, רווק, מרמת גן.
גל אלון – בן 42, נשוי +3, מרמת השרון.
| סדר האירוח | המשתתף/ת | נקודות> יהודית | נקודות> אלה | נקודות> סיוון | נקודות> אביעד | נקודות> גל | סה"כ נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | יהודית קונפורטי | המארחת | 7 | 8 | 7 | 6 | 28 |
| 2 | אלה ורמה | 6 | המארחת | 7 | 7 | 6 | 26 |
| 3 | סיוון כהן | 6 | 7 | המארחת | 5 | 5 | 23 |
| 4 | אביעד בללי | 7 | 7 | 7 | המארח | 5 | 26 |
| 5 | גל אלון | 9 | 8 | 9 | 8 | המארח | 34 |
שבועות העונה > שבוע 6 (כרמל)

השבוע השישי של העונה היה שבוע הכרמל והוא שודר בין 18 בספטמבר ל-22 בספטמבר 2022. בשבוע זה ניצחה דנה שפירא עם 29 נקודות.
מורן זיסר – בת 44, נשואה +4, מיקנעם עלית.
פאדי זגאירה – מנצרת.
מעיין חטואל – בת 43, נשואה +2, מקריית מוצקין.
דנה שפירא – בת 30, מחיפה.
טל ניב – בן 33, מזכרון יעקב.
| סדר האירוח | המשתתף/ת | נקודות> מורן | נקודות> פאדי | נקודות> מעיין | נקודות> דנה | נקודות> טל | סה"כ נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מורן זיסר | המארחת | 8 | 9 | 8 | 9 | 25 |
| 2 | פאדי זגאירה | 7 | המארח | 7 | 9 | 8 | 24 |
| 3 | מעיין חטואל | 6 | 7 | המארחת | 7 | ללא | 20 |
| 4 | דנה שפירא | 9 | 10 | 10 | המארחת | ללא | 29 |
| – | טל ניב | פרש  | פרש  | פרש  | פרש  | פרש  | פרש  |
מדרוג

| שבוע | שבוע | פרק | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מס' צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | צפון | 1 | 14 באוגוסט 2022 | 4.3% | 103,000 |  |
| 1 | צפון | 2 | 15 באוגוסט 2022 | 3.7% | 76,000 |  |
| 1 | צפון | 3 | 16 באוגוסט 2022 | 4.9% | 104,000 |  |
| 1 | צפון | 4 | 17 באוגוסט 2022 | 2.9% |  |  |
| 1 | צפון | 5 | 18 באוגוסט 2022 |  |  |  |
| 2 | דרום | 6 | 21 באוגוסט 2022 | 2.8% | 66,000 |  |
| 2 | דרום | 7 | 22 באוגוסט 2022 | 4.1% | 93,000 |  |
| 2 | דרום | 8 | 23 באוגוסט 2022 | 5.1% | 107,000 |  |
| 2 | דרום | 9 | 24 באוגוסט 2022 | 3% | 71,000 |  |
| 2 | דרום | 10 | 25 באוגוסט 2022 | 2.2% |  |  |
| 3 | ירושלים | 11 | 28 באוגוסט 2022 | 4% | 83,000 |  |
| 3 | ירושלים | 12 | 29 באוגוסט 2022 | 5.4% | 137,000 |  |
| 3 | ירושלים | 13 | 30 באוגוסט 2022 | 4.7% | 107,000 |  |
| 3 | ירושלים | 14 | 31 באוגוסט 2022 | 3.4% |  |  |
| 3 | ירושלים | 15 | 1 בספטמבר 2022 | 5.9% | 124,000 |  |
| 4 | דן ושומרון | 16 | 4 בספטמבר 2022 | 3.2% | 87,000 |  |
| 4 | דן ושומרון | 17 | 5 בספטמבר 2022 | 5.3% | 119,000 |  |
| 4 | דן ושומרון | 18 | 6 בספטמבר 2022 | 4.9% | 103,000 |  |
| 4 | דן ושומרון | 19 | 7 בספטמבר 2022 | 5.2% | 105,000 |  |
| 4 | דן ושומרון | 20 | 8 בספטמבר 2022 | 4.1% | 107,000 |  |
| 5 | מרכז | 21 | 11 בספטמבר 2022 | 4.8% | 92,000 |  |
| 5 | מרכז | 22 | 12 בספטמבר 2022 | 4.3% | 98,000 |  |
| 5 | מרכז | 23 | 13 בספטמבר 2022 | 5.4% | 111,000 |  |
| 5 | מרכז | 24 | 14 בספטמבר 2022 | 4.6% | 91,000 |  |
| 5 | מרכז | 25 | 15 בספטמבר 2022 | 4% | 89,000 |  |
| 6 | כרמל | 26 | 18 בספטמבר 2022 | 3.8% | 94,000 |  |
| 6 | כרמל | 27 | 19 בספטמבר 2022 | 4.3% | 88,000 |  |
| 6 | כרמל | 28 | 20 בספטמבר 2022 | 4% | 84,000 |  |
| 6 | כרמל | 29 | 21 בספטמבר 2022 | 4.9% | 119,000 |  |
| 6 | כרמל | 30 | 22 בספטמבר 2022 | 4.6% | 139,000 |  |
ביקורת

העונה השישית קיבלה ביקורות מעורבות.
מיכל קדוש מאתר "מעריב" נתנה ביקורת חיובית על הקריינות וליהוק המשתתפים: ”בואו לאכול איתי. תפוח האדמה הלוהט של 'כאן 11', שרוקח בכישרון מתכון משלושת הדברים הטובים בעולם: אוכל, הפרסונות הכי צבעוניות שנכיר, וכמות מסחרית של חוסר טקט. תוסיפו לזה את הקריינות הגאונית של שי אביבי, וזכיתם בתבשיל הכי מרענן שתראו על המסך”.
נעמה רק מאתר "TimeOut" ציינה לטובה את סגנון התוכנית: ”'בואו לאכול איתי' היא תופעה יחידה במינה בטלוויזיה הישראלית. אין שום תוכן מקביל שבאמת דומה לה – בווייב, בסגנון העריכה, בסוג המאוד מסוים של הערצת הקאלט שהיא זוכה לה”.
סמדר שילוני מאתר "ynet" כתבה: ”גם בעונה השישית הליהוק מסרב להידרדר למחוזות הפרובוקציה והגיחוך, אלא מושיב סביב השולחן אנשים רגילים שמסוגלים לנהל שיחה שפויה ואחר כך לנמק את עצמם במודעות עצמית בוטה”.
מנגד, קיבלה העונה גם ביקורות שליליות מנדב מנוחין מאתר "וואלה!" שכתב: ”אם בעבר היה משהו משחרר ומרפא במפגש בין אנשים כל כך שונים שמתגלה דווקא כלא נורא, העונה החדשה של תחרות האוכל ממחישה שהקסם פג, ושמתחת לניסיון להצחיק - הבוז העמוק מבעבע מתמיד”, ומרועי אבן מאתר "tvbee" שכתב: ”הדמויות צפויות, הריבים צפויים, התוצאות צפויות, וכך גם הליהוקים העתידיים של כמה מהמשתתפים היותר סולידיים. 'בואו לאכול אותי' כלאה אותנו בתיבת תהודה שלא דומה בכלל לתוכנית שהתאהבנו בה במקור”.
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, גם השנה: הסדרה "המפקדת" היא הזוכה הגדולה בטקס פרסי הטלוויזיה 2023, באתר וואלה, 4 באפריל 2023
↑  יוסי דלאל, "עצוב לי שלזה הפך הפורמט שאהבתי": משתתף "בואו לאכול איתי" בביקורת על התוכנית, באתר ישראל היום, 6 בספטמבר 2022
↑  פוסט של טל על סיבת הפרישה מהתוכנית, בעמוד הפייסבוק של קבוצת המעריצים של התוכנית, 22 בספטמבר 2022
↑  פוסט בפייסבוק בו חושף פאדי את הניקוד שהעניק לדנה
↑  נתוני המדורג של 15 באוגוסט 2021, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 15 באוגוסט 2021, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
1 2 3 4 5  מתוך דו"חות אתר הוועדה הישראלית למדרוג
↑  אלכסנדר כץ, האח הגדול גברה שוב על מאסטר שף; ומה עשתה חיפה בצ'מפיונס, באתר ביזפורטל, 18 באוגוסט 2022
↑  נתוני המדורג של 21 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 23 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 24 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני הרייטינג של 25 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטוויטר של רז שכניק
↑  נתוני המדורג של 28 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 29 באוגוסט 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 5 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 6 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 7 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 8 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 11 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 12 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 18 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 19 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 20 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  נתוני המדורג של 21 בספטמבר 2022, באתר עמוד הטלגרם של רן בוקר
↑  מיכל קדוש, ‏מה יוצא כשמערבבים אוכל וחוסר טקט? זהב, באתר מעריב אונליין, 26 באוגוסט 2022
↑  נעמה רק, ‏פיצוחים: "בואו לאכול איתי" היא עדיין מוצר טלוויזיוני כיפי וממכר, באתר "Time Out ישראל", 15 באוגוסט 2022
↑  סמדר שילוני, "בואו לאכול איתי" היא מסעדת היוקרה של ז'אנר הריאליטי, באתר ynet, 15 באוגוסט 2022
↑  נדב מנוחין‏, "בואו לאכול איתי" הייתה הגילטי פלז'ר הלאומית. נשארה ממנה בעיקר מועקה, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2022
↑  רועי אבן, ‏"בואו לאכול איתי" מציגה: עוד מאותו הדבר, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2022
↑  אורפז ושחר קיבלו מספר נקודות זהה, ולכן נערך סבב הצבעה נוסף בין שאר המשתתפים. חני ועודד הצביעו לשחר, בעוד ששמרי הצביע לאורפז. בעקבות זאת, נקבע כי שחר הוא המנצח של השבוע.
↑  ברוריה ויעל קיבלו מספר נקודות זהה, ולכן נערכה הצבעה נוספת בין שאר המשתתפים. אריק ושלם הצביעו לברוריה, בעוד שפיני הצביע ליעל. בעקבות זאת, נקבע כי ברוריה היא המנצחת של השבוע.
↑  טל פרש מהתוכנית ביום השלישי ולכן הניקוד שלו בוטל
↑  טל פרש מהתוכנית לפני שהספיק לארח את הארוחה בביתו ולכן לא קיבל ניקוד
↑  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
↑  במגזר היהודי
↑  באוכלוסייה הכללית
עדי עציון-זק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 באוגוסט 1936 (בת 88) יגור, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  יונתן זק 
 צאצאים:  עלמה זק, יורם זק 
 פרופיל ב-IMDb
 
עדי עציון-זק (נולדה ב-16 באוגוסט 1936) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

עציון-זק נולדה בשם חיה בוכהולץ בקיבוץ יגור, למרתה (לבית ברגר) ולוץ בוכהולץ, יוצאי גרמניה. שירתה בלהקת הנח"ל ושיחקה באנסמבל של גארי ברתיני, אז החלה להופיע בשם הבמה עדי עציון. היא למדה מוזיקה במדרשה למוזיקה בתל אביב, בקונסרבטוריון של פריז ובבית ספר למוזיקה בפרייבורג. היא הופיעה והקליטה מוזיקה במספר מדינות.
היא הופיעה במסגרת האנסמבל בקאמרי. היא העלתה את המונודרמות "קברט קורט וייל", "המלאך הכחול" ו"קפקא נגד קפקא".
ב-1982 העלתה, יחד עם השחקנית־כוריאוגרפית גבי אלדור, את המופע "מלים ללא צל", בסיוע מכון גתה. גבי אלדור קראה בעברית ובגרמנית שירים של אלזה לסקר-שילר ועדי עציון העלתה שלושה מיצגים.
ב-1984 השתתפה במופע "טרמולו בצול וחצי", שיצרה אשרה אלקיים רונן. המופע גם עלה אחר כך בפסטיבל הבין לאומי סרבנטינו שבמקסיקו.
ב-1985 שיחקה בפסטיבל עכו במחזה "שמפרחת" שכתב עמוס קינן, בבימוי של יגאל עזרתי. ההצגה זכתה לשבחים ולביקורות נלהבות.
ב-1991 שיחקה בפרק של הסדרה "סיפורים לשעת לילה מאוחרת". ב-1995 שיחקה בסרט "הכוכב הכחול". ב-1998 הופיעה בסדרת הטלוויזיה "ארץ קטנה איש גדול".
ב-2000 העלתה את המופע "קברט קורט וייל", מופע יחיד הבנוי ממחרוזת שירים של ברטולד ברכט וקורט וייל, שהועלה במלאת מאה שנה להולדתו של ברכט וחמישים להולדתו של וייל.
ב-2007 כתבה ושיחקה, במסגרת פסטיבל אשה בחולון, את ההצגה "שופיניאנה", דרמה קונצרטנטית המגלמת את דמותן של ארבע נשים משמעותיות בחייו של המלחין פרדריק שופן. באותה שנה גם כתבה, ערכה, עיצבה ושיחקה בהצגת היחיד "קולו של גורל - מאריה קאלאס, טרגדיה יוונית"
ב-2009, ערכה, עיצבה ושיחקה בהצגת היחיד "סודה של ג'ולי הרצל", על פי הרומן "אשתו המנודה" של אידה צורית-מגד
היא עובדת כשחקנית וכמדריכה קולית בתיאטרון גשר.
עציון-זק זכתה במספר פרסים על עבודתה, ובהם פרס המועצה לתרבות ואמנות.
חיים אישיים

הייתה נשואה ליונתן זק עד מותו ב-2024, ולהם שלושה ילדים: דויד (דודי) זק, השחקנית עלמה זק, והבמאי יורם זק.
הערות שוליים

↑  שוש אביגל, הנייטיבס זה אנחנו, כותרת ראשית, 22 ביוני 1983
↑  ביקורות:
משולשים אנושיים, מעריב, 29 באוקטובר 1984
שוש אביגל, ביקורת - תיאטרון - הזוג המוזר והאדם השלישי, כותרת ראשית, 29 באוגוסט 1984
↑  המקסיקאים שיבחו אח אלקיים, חדשות, 4 בדצמבר 1986
↑  ביקורות:
שוש אביגל, האחר הממוסד ביותר, כותרת ראשית, 9 באוקטובר 1985
אליקים ירון, תנ"ך עכשיו, מעריב, 2 באוקטובר 1985
צביה גרנות, עדי עציון ־־ אלף נשמות ופרצופים, מעריב, 9 באוקטובר 1985
↑  נילי ברקן, ‏כאילו נועז, כאילו רב-משמעי, באתר גלובס, 15 במאי 2000
↑  ציפי שוחט, פסטיבל אשה ייפתח  היום בחולון, באתר הארץ, 17 בפברואר 2007
↑  מיכאל הנדלזלץ, ידה בקול, באתר הארץ, 1 ביולי 2007
↑  נתי אורנן, מה עבר על אשתו של הרצל?, באתר הארץ, 19 במרץ 2009
↑  רותה קופפר, הדלתות נפתחות לי מעצמן, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302626705171  VIAF: 299361635   WorldCat (עם VIAF): 299361635
נהר יאלו

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  813 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  149 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  30,000 קמ"ר
 מוצא:  דרומית לאגם היוון (Heaven Lake)
 גובה מוצא הנהר:  2,500 מטרים
 יובלים:  Changjin-gang, Changja River 
 שפך:  הים הצהוב
 קואורדינטות שפך:  39°52′00″N 124°19′00″E﻿ / ﻿39.866667°N 124.316667°E﻿ / 39.866667; 124.316667
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין   קוריאה הצפונית
 Yalurivermap
 מסלול ואגן הניקוז של הנהר
 
נהר יאלו או נהר אמנוק הוא נהר ששוכן בגבול בין קוריאה הצפונית לבין סין. הנהר, ביחד עם נהר טומן וחלק קטן מהר פאקטו, מהווים את הגבול בין קוריאה הצפונית לסין. הנהר שימש חלק מרכזי במלחמת סין–יפן הראשונה, מלחמת רוסיה–יפן ומלחמת קוריאה.
קרבות על הנהר

בשל מיקומו האסטרטגי של הנהר בגבול סין – קוריאה הצפונית, התרחשו על הנהר מספר קרבות. הידועים שבהם הם:
קרב נהר יאלו (1894) – התרחש במלחמת סין–יפן הראשונה
קרב נהר יאלו (1904) – התרחש במלחמת רוסיה–יפן
רוהירים

| --- | --- |

איור של פרש רוֹהִירִי
 הופעה ראשונה:  שר הטבעות
 יוצרים:  ג'. ר. ר. טולקין
 נתונים
 מנהיג הגזע:  מלך רוֹהָן
 טריטוריית מגורים:  רוהן רוֹהָן
 עיר בירה:  אֵדוֹרָס
בלגנדריום של טולקין, הרוֹהִירִים (אנגלית: Rohirrim, משמעות בסִינְדָרִין: "עַם רוכבי הסוסים"), ליתר דיוק הרוֹכִירִים או בשפתם האֵאוֹרְלִינְגָס הם העם השולט בממלכת רוֹהָן. הם נודעים כפרשים מעולים.
אטימולוגיה

המונח "רוֹהִירִים", משמעותו בסִינְדָרִין "עַם רוכבי הסוסים". שם נובע מכך שהרוֹהִירִים רכבו על סוסים בקרב בשדה הקֶלֶבְּרַנְט, מה שגרם לרושם ראשוני שלהם בתור רוכבי סוסים. בנוסף, הרוֹהִירִים התמידו לרכוב על סוסים במהלך שלטונם ברוֹהָן, והם בעליהם של המֵאָרָאִים, סוסים החזקים ומהירים יותר מסוסים אחרים. הראשון שנתן להם את השם הזה הוא הַלָס, בנו של קִירִיוֹן. השם היותר מדויק הוא "הרוֹכִירִים" שמתחלק למילים רוֹכִיר (אדון הסוסים) ורִים (עם, קבוצה).
הרוֹהִירִים קוראים לעצמם "האֵאוֹרְלִינְגָס". משמעות השם היא "אנשי אֵאוֹרְל", מלך רוֹהָן הראשון.
היסטוריה > האֵאוֹתֵאוֹד > הקמה: פלישת רוכבי הקרונות

רוכבי הקרונות היו עם או עמים רבים של בני המזרח, אבל היו חזקים ומחומשים טוב יותר מכל בני המזרח שהיו לפניהם. הם תקפו את גוֹנְדוֹר ושיעבדו את אנשי הצפון במזרח ודרום ר'וֹבַנְיוֹן. רבים נמלטו צפונה והקימו את האֵאוֹתֵאוֹד. קָלִימֶהְּטָר, מלך גוֹנְדוֹר, הסתייע באֵאוֹתֵאוֹד בפיקודו של מַרְ'וִינִי והשמיד כמעט שליש מצבאם בדָגוֹרְלָד בשנת 1899. לאחר מכן פרץ מרד של אנשי הצפון המשועבדים, ששרפו רבים מבתיהם, מחסניהם וקרונותיהם של רוכבי הקרונות. אך רובם מתו, בגלל שלא היו חמושים כראוי. בשנת 1944 רוכבי הקרונות ניצחו את האֵאוֹתֵאוֹד ואנשי גוֹנְדוֹר.
היסטוריה > האֵאוֹתֵאוֹד > שושלת פְרוּמְגָר

מסופר שפְרוּמְגָר הוביל את עמו לארץ האֵאוֹתֵאוֹד. בנו, פְרָם, ירש אותו. בימיו הטיל אימה על כל סביבתו סְקָתָה "התולע", דרקון שהתגורר באֶרֶד מִיתְרִין. פְרָם קטל אותו ולקח את אוצרו העצום, הנלקח בעיקר מהגמדים. לאחר שהרג את סְקָתָה, הגיעו שליחים מהגמדים, שדרשו ממנו שיחזיר להם את האוצר שנלקח מהם על ידי סְקָתָה. לאחר שסירב ואף לעג להם הם הרגו אותו, אך לפי הנראה לא השיגו את האוצר בחזרה.
אחד מצאצאיו של פְרָם היה לֵאוֹד, שנכתב עליו שעסק באילוף סוסי בר. יום אחד הוא תפס סייח לבן, שגדל להיות סוס שאיש לא הצליח לאלפו. לאוד ניסה לרכוב עליו, אך נפל מהסוס ומת כשראשו פגע בסלע. הסוס עצמו ברח.
בנו, אֵאוֹרְל, היה רק בן 16 במות אביו. הוא נשבע לנקום על מות אביו, אך כשגילה את הסוס, במקום לירות בו ולהורגו כנקמה תפס אותו וקרא לו פֵלָרוֹף. מאז רכב אֵאוֹרְל רק על גבו, ללא אוכף ורסן.
היסטוריה > האֵאוֹתֵאוֹד > שושלת פְרוּמְגָר > הקרב בשדה הקֶלֶבְּרַנְט

באחד הימים, אֵאוֹרְל שמע על מצוקתה של גוֹנְדוֹר כנגד הבַּלְכוֹת. הוא אסף צבא גדול של כ-7,000 פרשים וכמה מאות של קשתים רכובים. הוא יצא לדרך ולאחר מספר ימים הגיע לשדה הקרב. מצבם של אנשי גוֹנְדוֹר היה נורא, והם הלכו ונהדפו על ידי הבַּלְכוֹת. אֵאוֹרְל וצבאו הסתערו על הבַּלְכוֹת מאחור והפכו את פני הקרב; הבַּלְכוֹת נרמסו ונפוצו לכל עבר, בעוד שפרשיו של אֵאוֹרְל צדים אותם בשדה הקרב בזה אחר זה. כאות תודה לעזרתם במלחמה, קִירִיוֹן, שליט גוֹנְדוֹר, נתן לרוֹהִירִים את מחוז קָלֵנַרְד'וֹן שיתיישבו בו, והוא ואֵאוֹרְל נשבעו את 'שבועת קִירִיוֹן ואֵאוֹרְל', הקובעת שכל אחת מן המדינות תעזור לחברתה בעת צרה.
היסטוריה > רוֹהָן > תקופת השושלת הראשונה

אֵאוֹרְל היה שליטה הראשון של ממלכת רוֹהָן, אך לא החזיק בתפקיד זה לזמן רב. הוא קבע את הבירה בפוֹלְד. הוא נספה באחד הקרבות נגד בני מזרח נוספים והמלוכה עברה לבנו, בְּרֵגוֹ. בְּרֵגוֹ הדף את בני המזרח והדף פלישה נוספת, הפעם של בני דוּן, אל מעבר לנהר האַיסֶן. לאחר מכן העביר את הבירה לאֵדוֹרָס וציווה לבנות את מֶדוּסֶלְד, כדי שתשמש משכן למלכי רוֹהָן. בנו השני, אַלְדוֹר, שנקרא "הזקן" בגלל אורך ימיו, הניס את בני דוּן שנותרו ממזרח לאַיסֶן או שיעבד אותם, ואף פלש לשטחם שלהם באֶנֶדְוַּית כפעולת תגמול. בנו הרביעי, פְרֵאָה, ירש את כס אביו בשנת 2645. עליו ועל שני המלכים הבאים אחריו, פְרֵאָוַּין וגוֹלְדְוַּין, לא נאמר הרבה, כי שלום ושפע שררו בשנות שלטונם. בימי דֵאוֹר, המלך השביעי, החלו בני דוּן להציק לרוֹהָן, פלשו לחבל המערבי ופשטו על שבטי הרוֹהִירִים ועל סוסי הרבייה שלהם. דֵאוֹר יצא בראש משלחת מלחמה צפונה, נתקל בקבוצה גדולה של בני דוּן, והרגם. לאחר מכן הסיר מצור של בני דוּן על אַיסֶנְגַרְד, אך השליחים ששלח אליה נתקלו במטח חיצים. לימים התגלה ששליטי אַיסֶנְגַרְד, אשר היו קרובים בקשר דם אל אנשי דוּן, פתחו את השערים בפני קבוצה של בני דוּן, שנכנסו לעיר באין מעצור וטבחו ביושביה. דֵאוֹר שלח משלחת אל שליט גוֹנְדוֹר, אך הוא אינו הסכים להביא לעזרתם תגבורת. לדֵאוֹר לא הייתה היכולת לסלק אותם משם, והוא נאלץ להשאיר חיל פרשים גדול בחבל המערבי. בני דוּן עדיין שלטו על אַיסֶנְגַרְד גם בימי בנו, גְרַם. בימי המלך התשיעי, הֶלְם, נפלה צרה גדולה על רוֹהָן: אויבים תקפו את רוֹהָן ממזרח, ובני דוּן, שהרגישו שיש להם הזדמנות פז לנקום ברוֹהִירִים, כינסו את אויבי גוֹנְדוֹר ורוֹהָן, חצו את האַיסֶן וירדו מאַיסֶנְגַרְד. הרוֹהִירִים הוכו מכה ניצחת וארצם נכבשה. הרוֹהִירִים שלא נהרגו ולא נלקחו לעבדים בחו לגאיות ההרים. הֶלְם נוצח וספג אבדות כבדות, ונסוג למצד הקרן ובנקיק מאחוריו (שלימים נקרא "מצולת הֶלְם"). מנהיג בני דוּן, וּוּלְף, ישב באֵדוֹרָס והתכנה "מלך רוֹהָן". בסופו של דבר, בן אחותו של הֶלְם, פְרֵאָלָף, אסף את האנשים שברחו לדוּנְהֵירְג, הפתיע את וּוּלְף באֵדוֹרָס, והמיתו. לאחר השלגים ששטפו את הארץ בתקופת המצור, פקדו את הארץ שיטפונות גדולים ועמק נהר העצנים הפך לביצה גדולה. הפולשים שבאו מהמזרח מתו מהשטפונות או נסוגו. בסופו של דבר, גוֹנְדוֹר באה לעזור לרוֹהִירִים, ולפני צאת שנת 2759 בני דוּן נהדפו מהארץ.
היסטוריה > רוֹהָן > תקופת השושלת השנייה

לאחר שניצח בעזרתה של גוֹנְדוֹר את בני דוּן, הומלך פְרֵאָלָף למלך רוֹהָן. בטקס ההכתרה הופיע סָרוּמָן, הביא מתנות למלך הטרי ושיבח את אומצם של הרוֹהִירִים. הוא התקבל בברכה וניתנו בידו מפתחות אוֹרְתַנְק. בנו המולך אחריו היה בְּרִיטָה "לֵאוֹפָה". בימיו נערכה מלחמה עם האוֹרְקִים. בנו, וָּלְדָה, הומת על ידי האוֹרְקִים יחד עם כל בני לווייתו. בנו, פוֹלְקָה, היה צייד גדול, אבל נשבע שהוא לא יצוד אף חיה כל עוד יש אוֹרְק חי אחד ברוֹהָן. לאחר שהושמד מאחז האוֹרְקִים האחרון ברוֹהָן, יצא לצוד את חזיר הבר הגדול של אֶבֶרְהוֹלְט. הוא הרג את החזיר, אך מת מחטיו. בימי שלטונו של בנו, פוֹלְקְוַּין, הרוֹהִירִים התאוששו מפלישתם של בני דוּן. הוא כבש מידיהם את השטח בין נהרות האֲדוֹרְן והאַיסֶן. כאשר שמע שבני הָרָד תוקפים את גוֹנְדוֹר, שלח לעזרתה צבא גדול בראשות שני בניו, פוֹלְקְרֵד ופַסְטְרֵד. שניהם נהרגו בקרב יִתִילְיֵן. שליט גוֹנְדוֹר, טוּרִִין השני, שלח זהב רב כפיצוי על מותם. בנו הרביעי של פוֹלְקְוַּין, פֶנְגֵל, היה חמדן, בין באוכל ובין בממון. בנו השלישי אך בנו הזכר הראשון, תֶנְגֵל, עזב את רוֹהָן כשהגיע לבגרות והתגורר זמן רב בגוֹנְדוֹר, שם נחל כבוד רב משליטה באותם ימים, טוּרְגוֹן. אשתו, מוֹרְוֶּן, ילדה לו שלושה בנים, השני שבהם והזכר הראשון נקרא תֵאוֹדֶן. במות אביו, פֶנְגֵל, קראו הרוֹהִירִים לתֶנְגֵל לחזור, והוא שב ללא רצון. מוֹרְוֶּן נולדה לו עוד שתי בנות ברוֹהָן. האחרונה שבהן, תֵאוֹדְוִּין, נחשבה ליפה מכל בנותיו. זמן קצר לאחר שיבת תֶנְגֵל לרוֹהָן, החל סָרוּמָן להציק לרוֹהָן. בימי שלטונו של בנו, תֵאוֹדֶן, סָרוּמָן נכנס למלחמה גלויה ברוֹהָן. בשנת חייו האחרונה הוביל את הרוֹהִירִים לניצחון במצולת הֶלְם על סָרוּמָן ויצא לעזור לגוֹנְדוֹר כנגד מוֹרְדוֹר. הוא מת בידי המלך המכשף של אַנְגְמָר בקרב שדות הפֶּלֶנוֹר.
היסטוריה > רוֹהָן > תקופת השושלת השלישית

את תֵאוֹדֶן ירש בן אחותו תֵאוֹדְוִּין, אֵאוֹמֶר. הוא יצא למסעות מלחמה רבים יחד עם מלך הממלכה המאוחדת של אַרְנוֹר וגוֹנְדוֹר, אָרָגוֹרְן. בימי אֵאוֹמֶר זכו הרוֹהִירִים לשלום אשר ייחלו לו. במותו בשנת 63 ירש אותו בנו, אֶלְפְוַּין "הנאה".
תרבות

הרוֹהִירִים קשורים קשר רחוק לדוּנֵדַין של גוֹנְדוֹר, שהגיעו מאותו מקור. בניגוד לתושבי גוֹנְדוֹר, המתוארים כנאורים ומתורבתים ביותר, הרוֹהִירִים מוצגים כמי שנמצאים ברמת נאורות נמוכה יותר.
השמות והפרטים הרבים של התרבות הרוֹהִירִית נגזרים מתרבויות גרמאניות, במיוחד זו של האנגלו-סקסונים ושפתם: האנגלית העתיקה, אליה חש טולקין זיקה חזקה. אנגליה האנגלו-סקסונית הובסה על ידי הפרשים הנורמנים בקרב הייסטינגס, וכמה חוקרי טולקין הציעו כי הרוהירים הם ההתבטאות של טולקין לרצונו לכך שהייתה חברה אנגלו-סקסונית ששמרה על "תרבות הרוכבים", והייתה מסוגלת להתנגד לפלישה כזו. טום שיפי מציין שטולקין שאב את סמל בית אֵאוֹרְל, "הסוס הלבן בשדה הירוק", מהסוס הלבן של אפינגטון שנחצב בדשא של מורדות הגיר באנגליה.
תרבות > סוסים ולחימה

צבאות הרוֹהִירִים היו ברובם פרשים. היחידה הטקטית הבסיסית הייתה האֵאוֹרֶד, מילה אנגלית עתיקה עבור "יחידה של פרשים, חייל", אשר בזמן מלחמת הטבעת פירושה היה כוח צבאי של לפחות 120 רוכבים.
בזמן מלחמה, כל אדם כשיר היה חייב להתגייס. הרוֹהִירִים היו מחויבים בשבועת אֵאוֹרְל לעזור לגוֹנְדוֹר בעתות סכנה, והאחרונה ביקשה את עזרתם באמצעות מתן החץ האדום.
תרבות > שפתם

מקורה של שפתם, הרוֹהִירִית, הוא בחלקים העליונים של האַנְדוּין. למרות קרבתה ללשון המערב, הרוֹהִירִית לא הייתה מובנת לדוברי השפה הזאת.
הרוֹהִירִית מתוארת ”כמו הארץ עצמה: פעמים היא עשירה ושופעת, ופעמים היא חמורה ונוקשה כהרים.”
לקריאה נוספת

ג'. ר. ר. טולקין, עמנואל לוטם (ע), תרגום: רות לבנית, אוריאל אופק, שר הטבעות, זמורה ביתן מוציאים לאור, 1998.
ג'. ר.ר. טולקין, כריסטופר טולקין (ע), תרגום: עמנואל לוטם, סיפורים שלא נשלמו, לוד: זמורה ביתן מוציאים לאור, 2001.
Drout, Michael D. C. (2006). J.R.R. Tolkien Encyclopedia. United States. Routledge. p. 575. ISBN 978-0415969420. OCLC 71004244.
Noel, Ruth S. (1977). The Mythology of Middle-earth. Houghton Mifflin. ISBN 978-0-39525-006-8.
Honegger, Thomas (2011). The Rohirrim: 'Anglo-Saxons on Horseback'? An inquiry into Tolkien's use of sources. Tolkien and the Study of His Sources: Critical Essays. McFarland.
Shippey, Tom (2005). The Road to Middle-Earth (Third ed.). Grafton (HarperCollins). ISBN 978-0261102750.
ביאורים

1 2 3 4  לעידן השלישי
↑  בשל כך התחיל הסכסוך בין בני דוּן לרוֹהָן, הנמשך שנים רבות עד הקמת הממלכה המאוחדת של אַרְנוֹר וגוֹנְדוֹר.
↑  פְרֵאָה ירש את הכס משום ששלושת הקודמים היו בנות.
↑  כמובן שאין הוא היה מלך רוֹהָן, אלא כינה עצמו כך.
↑  גוֹנְדוֹר לא באה לעזור לרוֹהָן לפני כן מכיוון שלה היו בעיות משלה עם אוּמְבָּר והָרָד.
↑  הֶלְם ובניו נספו במצור.
↑  כיוון ששני בניו הבכורים של פוֹלְקְוַּין, פוֹלְקְרֵד ופַסְטְרֵד, מתו בקרב, סביר להניח שאחריהם הייתה בת, כך שפֶנְגֵל הוא בנו הרביעי.
↑  לעידן הרביעי
All Elite Wrestling

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  פרטית
 מייסדים:  שאהיד חאן, Tony Khan 
 תקופת הפעילות:  1 בינואר 2019 – הווה (6 שנים)
 מיקום המטה:  שדה הבנק TIAA, ג'קסונוויל, פלורידה, ארצות הברית
 בעלות:  שאהיד חאן
 ענפי תעשייה:  היאבקות מקצועית
 מוצרים עיקריים:  ארגון מופעי היאבקות מקצועית מרצ'נדייז
 יו"ר:  Tony Khan 
 מנכ"ל:  טוני חאן (נשיא ומנכ"ל)
  
 האתר הרשמי
 
AEW (בשמו המלא: All Elite Wrestling) הוא ארגון היאבקות מקצועית אמריקאי, שנוסד בשנת 2019. הקמת הארגון הוכרזה על ידי היזמים שאהיד חאן ובנו, טוני, כך ששאהיד משמש כבעלים וכמשקיע הראשי, בעוד שטוני משמש כנשיא וכמנכ"ל החברה. המתאבקים המקצועיים היאנג באקס (מאט וניק ג'קסון), שיותר מוכרים בשם The Elite, משמשים כאחראים על חתימת החוזים עם הכישרונות בנוסף לתפקידם כמתאבקים מן השורה ולשימושם כסגני הנשיא.
היסטוריה > רקע

במאי 2017, העיתונאי של Wrestling Observer Newsletter, דייב מלצר, יצא בהצהרה שארגון ההיאבקות האמריקאי Ring of Honor‏ (ROH) אינו יכול למכור 10,000 כרטיסים לאירוע היאבקות משלו. הצהרה זו הובילה לתגובה מצד קודי רודס והיאנג באקס (מאט וניק ג'קסון), שהיו כוכבים גדולים תחת חוזה ב-ROH וחברים בתוך הזירה ומחוצה לה, כחלק מקבוצת ה-Bullet Club (ולאחר מכן קבוצת The Elite). הם קידמו וערכו אירוע היאבקות עצמאי בשם "All In", שהתקיים בספטמבר 2018, וכלל מתאבקים מ-ROH ומשלל ארגונים אחרים. האירוע נמכר עד לאפס מקום תוך פחות מחצי שעה והיה אירוע ההיאבקות הראשון, שנערך באמריקה ואינו נוהל על ידי ה-WWE או על ידי WCW אשר הגיע להישג זה מאז שנת 1993. בנוסף, האירוע הכיל כמות קהל של 11,263. האירוע זכה לשבחים רבים, והוביל למחשבה שבה קודי והיאנג באקס ירחיבו את שאיפותיהם ויצרו ארגון היאבקות משלהם או יערכו אירוע המשך לאירוע "All In".