stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלאכות קושר ומתיר
נידונים נוספים

קשר על גבי קשר (קשר כפול): כאמור לעיל, דעת השלטי גיבורים לאסור קשר על גבי קשר ולדעתו נחשב כמעשה אומן, אולם החיד"א העיד שראה גדולי ישראל שהיו קושרים בשבת אבנטים קשר על גבי קשר ומתירים אותו באותו יום, כדבריו פסק הרב עובדיה יוסף, נידון זה גם משליך על קשירת מטפחת ראש וקשירת נעליים.
קשר עניבה: מותר בשבת, אולם אם קשר זה נשאר לזמן ארוך אסור.
קשירת חוט אחד סביב עצמו, נחשב כאיסור ודוגמה לכך היא קשירת בלון לאחר ניפוח.
אזיקון: הרב ניסים קרליץ כתב להתיר לקשור על ידי אזיקונים בשבת, לדבריו אין זה קשור למלאכת קושר כלל.
תולדת קושר - פתילת חבלים

הרמב"ם כתב כי הפותל חבלים הוא תולדה של מלאכת קושר, ונאסר בשבת. בעקבות דבריו, דנו הפוסקים האחרונים בדבר פתילת והתרת חוט ברזל מלופף. דעת הרב שלמה זלמן אוירבך והרב אלישיב לאסור כדין פותל חבלים, ודעת הרב ניסים קרליץ והגר"ע יוסף להתיר.
הבחנה בין מלאכת קושר למלאכת תופר

מלאכת תופר אף היא מהותה לקשור יחד שני דברים נפרדים. ובכל אופן קיימת הבחנה בין שתי מלאכות אלה.
יש מי שכתב שהחילוק הוא שבמלאכת תופר מהות המלאכה היא תפירת שני דברים והפיכתם לדבר אחד, בניגוד למלאכת קושר שבה שני החלקים נשארים נפרדים גם לאחר קשירתם. יש מי שכתב באופן דומה, שבמלאכת קושר ניתן להשיב את הדבר לקדמותו ללא קלקול, בניגוד למלאכת תופר בה מוכרחים לקלקל ולקרוע כדי להשיב לאחור את שנעשה.
חילוק אחר כתבו אחרונים, שבמלאכת תופר החוט המחבר הוא נפרד לשני הדברים המתחברים, בניגוד לקושר שהחוט עצמו שנקשר הוא גם הקושר.
וחילוק שלישי הוא הבחנה בין קשירה שהיא כריכה וסיבוך של חוטים וחבלים, לבין תפירה שהיא חיבור של שתי יריעות זו לזו.
פאודה

| --- | --- |

סמליל הסדרה
 סוגה:  דרמה מתח פעולה
 יוצרים:  ליאור רז אבי יששכרוף
 כותבים:  ליאור רז אבי יששכרוף משה זונדר (עונה 1) - תסריטאי ראשי מיכל אבירם אסף בייזר (עונה 1) ליאורה קמינצקי (עונה 1) אמיר מן (עונה 2) - תסריטאי ראשי יובל עוז (עונה 3) מעיין עוז (עונה 3) נח סטולמן (עונות 3-4) - תסריטאי ראשי
 בימוי:  אסף ברנשטיין (עונה 1)  רותם שמיר (עונות 2–3) עומרי גבעון (עונה 4)
 שחקנים:  ליאור רז נטע גרטי דורון בן דוד רונה לי שמעון איציק כהן יעקב זדה-דניאל בועז קונפורטי (עונות 1–3) צחי הלוי (עונות 1–2) תומר קאפון (עונה 1) יובל סגל (עונה 1, אורח בעונה 2) לטיסיה איידו (עונות 1–2) שאדי מרעי (עונות 1–2) עידן עמדי (עונות 2–4) פיראס נסאר (עונה 2) מירב שירום (עונות 2–4) מורן רוזנבלט (עונות 2–4) רותם קינן (עונות 2–4)  דפי שושנה אלפרן (עונות 3–4) ענבר לביא (עונה 4) לוסי איוב (עונה 4)
 פרסים:  12 "פרסי האקדמיה לטלוויזיה"
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית ערבית אנגלית צרפתית
 מקום התרחשות:  ארץ ישראל, ישראל 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  48
 הפקה
 מפיק:  מריה פלדמן ליאת בנאסולי
 חברת הפקה:  טנדר הפקות קסטינה תקשורת
 הפצה:  נטפליקס 
 צלמים:  מוש משעלי
 טכניקת צילום:  מצלמה יחידה
 מוזיקה:  גלעד בן עמרם
 אורך פרק:  55–45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes הערוץ הראשון נטפליקס
 פורמט (תמונה):  4K HDTV i1080
 פורמט (קול):  סטראו מיקס - על גבי CH 1-2 HDCAM (5.1 ערוצים בנטפליקס)
 תקופת שידור מקורית:  15 בפברואר 2015 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פאודה (בערבית: فوضى, תעתיק מדויק: פַוְצָ'א, בתרגום לעברית: "כאוס", "בלאגן") היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוג דרמת-פעולה, ששידורה החל ב-15 בפברואר 2015, בערוץ yes EDGE. את הסדרה יצרו העיתונאי אבי יששכרוף והשחקן ליאור רז. השניים התבססו בין היתר גם על חוויותיהם משירותם הצבאי ביחידת דובדבן. יששכרוף משמש ככתב וכפרשן לענייני ערבים של אתר וואלה ובעבר של קול ישראל. התסריטאי הראשי של העונה הראשונה היה משה זונדר. לסדרה ייעצו בין היתר גם גונן בן יצחק, רכז ביטחון בשב"כ לשעבר, אבירם אלעד, יוצא יחידת דובדבן, ועמוס הראל, הפרשן הצבאי של עיתון "הארץ".
ב-2016 זכתה הסדרה ב"פרס האקדמיה לטלוויזיה" בקטגוריית סדרת הדרמה הטובה ביותר וב-2017 זכתה הסדרה ב-11 קטגוריות, בהן הדרמה הטובה ביותר, הבימוי הטוב ביותר (רותם שמיר) והשחקן הטוב ביותר בדרמה/דרמה יומית (ליאור רז).
בנובמבר 2016, נרכשה הסדרה והועלתה לשידור על ידי שירות הצפייה נטפליקס. מינואר 2017 משודרת הסדרה בערוץ הראשון, ובהמשך בערוץ כאן 11.
ב-26 בדצמבר 2019 החלו שידורי העונה השלישית, וב-13 ביולי 2022 עלתה לשידור העונה הרביעית, שעלתה לשידור בנטפליקס בינואר 2023, והגיעה למקום השביעי בדירוג העולמי של נטפליקס, ולטופ 10 ב-21 מדינות באירופה, אפריקה ואסיה.
ב-4 בספטמבר 2023, הוכרז כי הסדרה תשוב לעונה החמישית שהפקתה צפויה להתחיל ב-2025.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 12 | 15 בפברואר 2015 | 3 במאי 2015 |
|  | 2 | 12 | 12 | 31 בדצמבר 2017 | 18 במרץ 2018 |
|  | 3 | 12 | 12 | 26 בדצמבר 2019 | 12 במרץ 2020 |
|  | 4 | 12 | 12 | 13 ביולי 2022 | 28 בספטמבר 2022 |
עלילה > עונה 1

הסדרה מגוללת את סיפורו של דורון קביליו, מפקד צוות מסתערבים של השב"כ, ושל חברי צוותו המנסים לחסל את בכיר מבוקשי חמאס ביהודה ושומרון, תאופיק חאמד. חאמד, המוכר גם בכינויים אבו אחמד ו"הפנתר", הוא מחבל שאחראי למותם של יותר ממאה אזרחים ישראלים בשורת פיגועים, ונחשב להרוג, אך השב"כ מגלה שהוא עדיין חי ואף מתכנן להוביל פיגוע גדול. השב"כ יוצא למרדף כדי להרוג את חאמד ולסכל את הפיגוע.
המרדף הבלתי פוסק גובה מחיר פיזי ונפשי כבד הן מהצד הישראלי והן מהצד הפלסטיני. האבדות והטרגדיות שהם נאלצים להתמודד איתן יוצרות תפניות והסלמות במהלך חייהם.
עלילה > עונה 2

לאחר שבסוף הפרק האחרון של העונה הראשונה הורג וואליד את אבו אחמד, הוא הופך להיות "ראש הזרוע הצבאית של חמאס בגדה". אך הדמות המרכזית בעונה הוא נידאל עוודאללה (המכונה גם "אבו סיף אל-מקדסי"), בנו של השייח' שנהרג בעונה הראשונה, ופעיל בארגון המדינה האסלאמית שחזר מסוריה ורוצה לנקום בדורון על שהרג את אביו.
בעונה הזו המאבק הוא אישי יותר, בין דורון לנידאל, ומתמקד רבות בנסיונותיהם לפגוע זה במשפחתו של זה.
עלילה > עונה 3

העונה מתרחשת בין השאר ברצועת עזה ועוסקת בדורון וצוותו אשר מסתננים לעזה על מנת
לחלץ את יערה ואלעד אשר נחטפו על ידי ג׳יהאד חמדאן ובנו בשאר.
עלילה > עונה 4

העונה מתרחשת כשנתיים לאחר אירועי העונה הקודמת. דורון חי בחווה של אביו, מנותק מהעולם ומחבריו ליחידה וחש תסכול רב על הדחתו ממנה.
קפטן איוב, בניסיון להוציא אותו מהמצב שנמצא בו, מבקש מדורון להצטרף בתור מאבטח למשימה פשוטה לכאורה בבריסל. שם דורון מתלווה לאיוב בפגישה עם עומאר טוואלבה (אמיר בוטרוס), מקור לבנוני חשוב במיוחד לאיוב. טוואלבה הוא למעשה בנו של משת"פ מג'נין שסייע לישראל בעבר ונחשף כבוגד בעיני הפלסטינים. איוב עזר למשפחתו והעביר אותה מהגדה לרמלה כדי לשמור על ביטחונם. אך מאז עומאר עבר ללבנון ואילו אחותו מאיה (לוסי איוב) השתלבה בחברה הישראלית ומנהלת קריירה מצליחה בתור קצינה במשטרת ישראל.
הפגישה בבריסל מסתבכת ודורון נקלע לסיטואציה מורכבת, הכוללת חוליית טרור מתוחכמת שחוטפת את קפטן איוב ומענה אותו. דורון ושאר היחידה יוצאים לבלגיה כדי להחזיר את הקפטן.
דמויות > הצוות הישראלי

דורון קביליו (ליאור רז): בעבר מפקד צוות ביחידת מסתערבים אשר פרש מהתפקיד לחיים אזרחיים וכעת חוזר לתפקידו הישן במטרה לתפוס את אבו אחמד ולאחר מכן את אל מקדסי. מוצג כאישיות מחוספסת מאוד, לא נשמע לפקודות ומעדיף לפעול בשטח על פי שיקול דעתו. היה נשוי לגלי אך התגרשו בסוף העונה הראשונה. אב לעידו ונוגה.
אלי (יעקב זדה-דניאל): מפקד צוות ביחידת המסתערבים אשר נפצע בתחילת העונה הראשונה ועוזב את היחידה. לאחר מותו של מורנו חזר אל היחידה והחליף אותו. בעונה הרביעית נהיה בן זוגה של חגית, אלמנתו של אביחי. טס לבלגיה על מנת לעזור לדורון ולצוות לחלץ את גבי.
אל"ם (במיל') מיכאל "מיקי" מורנו (יובל סגל) (עונות 1–2): מפקד יחידת המסתערבים, ניהל רומן עם נורית. חיסל עם גדעון אביטל אסירים לפני עלילת הסדרה, וכדי שלא יפרק את היחידה מאיים עליו שיחשוף את רצח האסירים. נהרג מפיצוץ מטען על ידי אל-מקדסי בתחילת העונה השנייה.
גבי (קפטן איוב) (איציק כהן): מנהל מחלקה בשב"כ. ממוצא חצי לבנוני חצי מצרי (דמותו מבוססת על יואב מרדכי, שגם הוא כונה "קפטן איוב"). מוצג כדמות קשוחה, שלא מהססת להפעיל מניפולציות ולסחוט אנשים בשלל דרכים כדי לסכל פיגועים.
נאור ברזני (צחי הלוי) (עונות 1–2): לוחם בצוות המסתערבים. ניהל רומן עם גלי בעודה נשואה לדורון. בעונה השנייה עזב את היחידה לאחר חילוקי דעות על התנהלות היחידה אשר לטענתו פועלת לטובת דורון.
נורית (רונה-לי שמעון): קצינת מודיעין ביחידת המסתערבים, שבהמשך יוצאת לשטח כמסתערבת. ניהלה רומן עם מפקדה מיקי מורנו. בעונה הרביעית התחתנה עם שגיא. לקראת אמצע העונה מגלים שהיא בהריון משגיא.
בועז (תומר קאפון) (עונה 1): לוחם בצוות המסתערבים ואחיה הקטן של גלי. הלוחם הכי צעיר ביחידה, בולט כפזיז ורגיש יותר מהאחרים. לאחר שחברתו נהרגה בפיגוע החל לאבד את שפיותו ולסבך את עצמו ואת האחרים אבל חזר לשפיות בזכות מורנו. נפל בשבי חמאס במהלך פעילות מבצעית ונהרג על ידי ואליד בהוראתו של אבו אחמד.
סטיב (הרצל) פינטו (דורון בן-דוד): לוחם ונהג בצוות המסתערבים. מנהל רומן עם ענת, אחותו של מורנו, לזוג נולד ילד שקראו לו מיכאל (על שם מיכאל מורנו אח של ענת).
אביחי בן חיים (בועז קונפורטי) (עונות 1–3): לוחם וצלף בצוות המסתערבים. מראה אמפתיה ורגש יותר משאר חבריו ליחידה. בעונה השלישית מת.
שגיא צור (עידן עמדי) (עונות 2–4): לוחם חדש בצוות המסתערבים, אך בעל פחות ניסיון. הועבר לצוות מיחידה צבאית אחרת. בעונה הרביעית התחתן עם נורית, בסופו של דבר מגלה על ההריון של נורית.
תא"ל אלעד כספי (רותם קינן) (עונות 2–4): תת-אלוף בצה"ל העובד לצד קבוצת המסתערבים. נרצח בעונה הרביעית.
הילה בשן (מרינה מקסימיליאן) (עונה 3): ראש שלוחת עזה בשב"כ, ניהלה רומן עם דורון.
דנה (אמירה) (מירב שירום) (עונות 2–4): חוקרת בשב"כ. בעונה הרביעית מונתה למנהלת מחלקה בשב"כ.
מאיה בנימין (לוסי איוב) (עונה 4): בתו של פלסטיני ששיתף פעולה עם קפטן איוב, קצינה במשטרת ישראל ונשואה לעמוס בנימין (אסף פרי), קצין משטרה בכיר.
שני רוסו (ענבר לביא) (עונה 4): מסתערבת לשעבר בצוות שחזרה לתפקיד.
רפאל (עודד לאופולד) (עונה 4): סגן ראש המוסד.
דמויות > דמויות נוספות

גלי קביליו (נטע גרטי): אשתו של דורון, אמם של עידו ונוגה. משקיעה מאמץ רב בניסיון להתמודד עם עבודתו של דורון, ומנסה לשכנע אותו לפרוש ולחיות חיים שלווים. אחות של בועז. בעודה נשואה לדורון, ניהלה רומן עם נאור. בעונה השנייה היא נשואה לאייל.
עידו קביליו (מל מלכה) (אורח בעונות 1–3): בנם של דורון וגלי. נחטף על ידי אל-מקדסי בסוף העונה השנייה. סירב לשמור על קשר עם דורון בגלל אירועי העונה השנייה, אבל אחרי המבצע בעזה חזר לקשר איתו.
גדעון אביטל (אורי גבריאל) (עונה 1): שר הביטחון. לא אהוד על צוות המסתערבים ובמהלך העונה הראשונה מנסה לפרק את היחידה, אך חוזר בו לאחר לחץ של מורנו שיחשוף כי חיסל אסירים במהלך שירותו הצבאי.
דריה (יערה בנבנישתי) (עונה 1): ברמנית, בת זוגו של בועז. במהלך העונה הראשונה נרצחת בפיגוע התאבדות שבוצע על ידי אמאל.
עמוס קביליו (יגאל נאור) (עונה 2): אביו של דורון, יליד בגדאד, בצעירותו שירת גם הוא בתפקיד מסווג בשירות הביטחון בשל התמצאותו בשפה הערבית ובתרבותה. נרמז שהוא השתתף במבצע הכושל לחיסול חאלד משעל והיה עצור בירדן. נרצח על ידי אל-מקדסי במהלך העונה השנייה.
ענת מורנו (מורן רוזנבלט) (עונות 2–4): אחותו של מורנו, מפקד יחידת המסתערבים. מנהלת זוגיות עם סטיב, לזוג נולד ילד.
נוגה קביליו (דניאל ברונפן) (אורחת בעונות 1–3): ביתם של דורון וגלי ואחותו של עידו.
אייל (נדב ניר) (עונה 2): בעלה של גלי לאחר שנפרדה מדורון.
יערה (ריף נאמן) (עונה 3): לומדת במכינה קדם צבאית, נחטפת ביחד עם אלעד על ידי בשאר ואביו, כאשר לבסוף מוברחת חזרה על ידי הצוות הישראלי. בסוף העונה השלישית נרצחת על ידי בשאר.
אלעד (איתי מילדוורט) (עונה 3): תלמיד במכינה קדם צבאית, נחטף יחד עם יערה על ידי בשאר ואביו. מצליח לברוח ממקום המסתור שבו הם נמצאים ומתקדם לכיוון הצוות הישראלי, נרצח על ידי אחד מחייליו של האני אל ג'עברי במהלך בריחתו.
חגית בן חיים (דפי שושנה אלפרן) (עונות 3–4): אשתו של אביחי. בעונה הרביעית הופכת להיות בת זוגו של אלי.
מג'די (פיראס מנאע) (עונות 3): לוחם וצלף דרוזי,  מסופח ליחידה מהימ"מ לאחר מותו של אביחי.
ספאא' (וטן עבד אלגני) (עונה 3): סטודנטית  בדואית ישראלית הנמצאת בזוגיות עם בשאר. בעקבות חטיפתם של יערה ואלעד שבוצע על ידי בשאר, היא נפרדת ממנו ומנתקת עימו קשר.
דודי (קפטן זיאד) (גל פרידמן) (עונה 4): חוקר בשב"כ. מנהל רומן עם דנה, נרצח בעונה הרביעית.
עמוס בנימין (אסף פרי) (עונה 4): קצין משטרה, קיבוצניק, נשוי למאיה, שעזבה בשבילו את משפחתה הערבית ובאה לחיות איתו בקיבוץ.
פרסים ומועמדויות

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שנה | ארגון | קטגוריה | תוצאה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏ 2016 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | סדרת הדרמה הטובה ביותר | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | סדרת הדרמה הטובה ביותר | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה יומית (רונה לי-שמעון) | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה יומית (ליאור רז) | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | בימוי בסדרת דרמה, דרמה יומית | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | תסריט בסדרת דרמה, דרמה יומית | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | צילום | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | עריכת תמונה | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | ניהול אמנותי | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | עיצוב תלבושות | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | מוזיקה מקורית | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | עיצוב פסקול | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | הקלטה | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | ליהוק | זכייה |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | איפור | מועמדות |  |
| ‏ 2017 | האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | ספיישל אפקטס ווידאו ארט | זכייה |  |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | סדרת הדרמה של השנה | זכייה |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | סדרת דרמה | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן ראשי בסדרת דרמה (ליאור רז) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית ראשית בסדרת דרמה (לוסי איוב) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקן משנה בסדרת דרמה (איציק כהן) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | שחקנית משנה בסדרת דרמה (מירב שירום) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | בימוי בסדרת דרמה (עומרי גבעון) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | תסריט בסדרת דרמה (נח סטולמן, אבי יששכרוף, ליאור רז, מיכל אבירם, עומרי ון אסן, עוזי וייל, שוקי בן-נעים, נטלי מרכוס, לילך ברנע, אסף בייזר, תומר שושן) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | צילום בסדרה עלילתית (ניתאי נצר) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | עריכת תמונה בסדרה עלילתית (עומרי צלמונה, בועז מן, עמית גינתון, דני רפיח) | זכייה |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | עיצוב פסקול (איציק כהן) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | הקלטה בסדרה עלילתית (קובי ניסים) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | איפור (מאיה גרסטל) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | ליהוק בסדרה עלילתית (רותי בלום, הילה יובל) | מועמדות |  |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה | אפקטים ויזואליים (דן סחר, דניאל פליק) | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, בקרוב בכל העולם: נטפליקס רכשה את "פאודה", באתר וואלה, 8 בנובמבר 2016
↑  Fauda | Netflix Official Site, www.netflix.com (באנגלית), הסדרה בנטפליקס
↑  אריאל פייגלין, העונה הרביעית של פאודה שוברת שיאים, באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2023
↑  גיל משעלי, ‏פרסום ראשון: פרטים חדשים על עונה 5 של "פאודה", באתר ‏מאקו‏, 5 באוגוסט 2024
↑  אלעד בן דוד, "תסתכלו עליהם, תראו אותם", בלייזר, גיליון פברואר 2015, עמודים 53-50.
↑  "לחשוף את הישראלים למה שקורה מעבר להרי החושך": פאודה מגיעה לעזה, נבדק ב-2019-12-31
↑    אלכס פישמן, פולילנד, באתר "ידיעות אחרונות", 3 במאי 2018
↑  דורון האשים אותו שהוא נעלם ל-3 שבועות בתקופת החגים כאשר הוא היה בכיתה ח', שזה 20 שנה לפני כן. והמבצע במציאות אכן התרחש בתקופת החגים של 1997, ובמהלכו נעצרו 2 מסוכני המוסד שהשתתפו בו למשך כמעט חודש ימים
↑  אלכסנדר כץ, גם בלי שת"פ מצד גופי השידור: 13 מועמדויות לפרס הטלוויזיה ל'שטיסל' ו'פאודה', באתר אייס, 8 במאי 2016
↑  איתי שטרן, "פאודה" מובילה עם 15 מועמדויות לפרסי הטלוויזיה, באתר הארץ, 31 בינואר 2018
↑  מצעד נבחרי השנה פרוגי 2022, באתר p.ynet.co.il (באנגלית)
↑  פְרָסֵי הַטֵלֵוִיזְיָה 2022 – תָכְנִּיַת הַגְמָר, באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2014 – זגורי אימפריה | פרס האקדמיה לטלוויזיה - סדרת הדרמה  2015 - פאודה | הבא: 2016 – אורי ואלה |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2016 – אורי ואלה | פרס האקדמיה לטלוויזיה - סדרת הדרמה  2017 - פאודה | הבא: 2018 - על הספקטרום |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2021: להיות איתה 3 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - סדרת הדרמה של השנה  2022: פאודה 4 | הבא: |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007395090205171
נפוליאון והיהודים

נפוליאון משווה את זכויותיהם של היהודים.
נפוליאון היה גורם חשוב באמנציפציה ליהודים באירופה ושחרורם מחוקים ישנים שהגבילו אותם לגטאות יהודיים ושהגבילו את זכויותיהם בתחומי הפולחן, הקניין והעיסוק.
חקיקת נפוליאון והיהודים

המהפכה הצרפתית הביאה את הקץ על הרעיון המארגן של החברה האירופאית מימי הביניים, להעניק לאנשים זכויות וחובות שונים על סמך השתייכותם למעמדות וקבוצות קורפורטיביות. הצהרת זכויות האדם והאזרח משנת 1789 הבטיחה חופש דת וחופש פולחן בתנאי שהאחרונים לא הפרו את הסדר הציבורי. לאחריה הופקעו היהודים משליטת הקהילות ובתי הדין שלהן, והוכפפו בכל דבר למשפט האזרחי הכללי החדש. באותה תקופה, רוב מדינות אירופה נקטו בגישה שהגבילה את זכויות בני המיעוטים. מסעות הכיבוש של נפוליאון באירופה הפיצו את רעיונותיו בנוגע לשוויון בין אזרחים.
יחסו האישי של נפוליאון כלפי היהודים אינו נהיר דיו, שכן לעיתים הוא דיבר בעד היהודים ולעיתים בגנותם. האמביוולנטיות שלו מצויה בחלק מהתבטאויותיו הראשונות בנושא בהקשר לשאלת הטיפול ביהודי אלזס-לורן ובעלי החוב שלהם.
ההשפעה הכוללת של מדיניות נפוליאון הייתה מהותית למעמד היהודים באירופה. זו גם הסיבה שנפוליאון היה נערץ עליהם. החל מ-1806, העביר נפוליאון מספר חוקים שתמכו במעמד היהודים באימפריה הצרפתית. בין החוקים הרכבת קבוצת נציגים שתבחר על ידי הקהילה היהודית ותכונה הסנהדרין של פריז. במדינות כבושות, ביטל נפוליאון את הגטאות המוקפים בחומה (שתחילתם במאה ה-16). בשנת 1807, הוא קבע את היהדות, יחד עם הזרמים בנצרות: קתוליות והפרוטסטנטיות, לדתות הרשמיות של צרפת. בשנת 1808 חזר בו נפוליאון ממספר רפורמות, בהכריזו בהפקודה המחפירה שכל החובות ליהודים מבוטלים, מצומצמים או דחויים. הדבר כמעט והביא להתמוטטות הקהילה היהודית באלזס. בנוסף, הוגבלו מקומות המגורים המוגדרים כיהודים, מתוך תקווה שיתבוללו בחברה. הגבלות אלו בוטלו שוב בשנת 1811.
אף על פי שיחסו האישי של נפוליאון כלפי היהודים אינו נהיר דיו, הוא ראה בבירור לנגד עיניו את הרווח הפוליטי שינבע מתמיכתו בהם. הוא קיווה להשתמש בעיקרון השוויון כאמצעי להשיג יתרון מקבוצות מופלות כמו היהודים והפרוטסטנטים. הדואליות של יחסו אל היהודים מצטיירת בעת תשובתו לרופא ששאל אותו מדוע זירז את האמנציפציה ליהודים לאחר גלותו בשנת 1816:
תשוקתי העיקרית הייתה לשחרר את היהודים ולהפכם לאזרחים מן השורה. רציתי להרעיף עליהם את כל הזכויות שנובעות משוויון, חירות ואחווה, אותן זכויות מהם נהנו הקתולים והפרוטסטנטים. משאלת ליבי היא שהיהודים יקבלו יחס של אחים, כמו היינו כולנו חלק מהיהדות. כפועל יוצא מכך, סברתי שהדבר יביא לצרפת שפע רב שכן היהודים רבים במספר והם יבואו בהמוניהם לצרפת על מנת ליהנות מזכויות רבות יותר מאלו שקיימות בכל מדינה אחרת. ללא מאורעות 1814, רוב היהודים באירופה היו מגיעים לצרפת שבה שוויון, אחווה, וחירות מצפים להם ושבה הם יכולים לשרת את המדינה כאזרחים מהמנין.
מורשת נפוליאון

בהסירו את שלשלאות הפאודליזם של מרכז אירופה ובהציגו את רעיון השוויון של המהפכה הצרפתית השיג נפוליאון יותר עבור האמנציפציה היהודית מאשר הושג במהלך 3 המאות שקדמו לו.
מועצת הכנסייה של ווסטפליה, הפכה מודל לחיקוי עבור מחוזות נוספים בגרמניה עד לנפילת נפוליאון. מצבם של היהודים במחוזות הריין השתפר באופן קבוע כתוצאה מחשיפתם לנפוליאון ולנציגיו. היינריך היינה וכן לודוויג בורן כתבו על אודות מחויבותם לעקרונותיו הליברליים של נפוליאון. יהודי גרמניה במיוחד ראו בנפוליאון כנושאי הדגל של האמנציפציה בגרמניה. כאשר היהודים בחרו שמות משפחה, חלקם רצו להביע את תודתם לנפוליאון על ידי בחירת שם המשפחה "Schöntheil" (שונטהייל) שהוא תרגום לגרמנית של בונפרטה. אגדות בנושא פעילותו של נפוליאון החלו לצוץ בקהילות היהודים. פרימו לוי סיפר שיהודי איטליה בחרו בשם נפוליאון על מנת להכיר באיש ששחרר אותם.
ראו גם

אמנציפציה ליהודים
הסנהדרין של פריז
לקריאה נוספת

נפוליאון והיהודים
הנאורות בהיסטוריה היהודית
מיכאל גרץ (עורך), המהפכה הצרפתית והיהודים: דיוני האספה הלאומית, 1791-1789, מוסד ביאליק, 1989.
חיים ברקוביץ, מסורת ומהפכה: תרבות יהודית בצרפת בראשית העת החדשה, מרכז זלמן שזר, 2007.
הערות שוליים

↑  Laurens, Henry, Orientales I, Autour de l'expédition d'Égypte, pp.123-143, CNRS Éd (2004), ISBN 2-271-06193-8
↑   דן מירון, בימי מלחמות נפוליאון אי־אפשר היה להתחבא מההיסטוריה בחצרות צדיקי הדור, באתר הארץ, 19 בספטמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462423305171 
שיר הלל לנפוליאון מאת הרב אהרן חורין מהונגריה, 1806.
סידור שהודפס עבור סנהדרין פריז.
בנות הזהב (סדרת טלוויזיה ישראלית)

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  סוזן האריס
 כותבים:  לי גילת ואריק שגב
 בימוי:  שירילי דשא
 שחקנים:  חנה לסלאו, תיקי דיין, רבקה מיכאלי ומיקי קם
 ארץ מקור:  ישראל ישראל (הפורמט מבוסס על גרסה אמריקאית)
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  69
 תוכנית מקור:  בנות הזהב
 הפקה
 מפיק:  אפרת שמעיה דרור
 חברת הפקה:  אולפני הרצליה
 עורכים:  אפרת שמעיה דרור
 מוזיקה:  דניאל סלומון
 אורך פרק:  23-42 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10
 פורמט (תמונה):  SDTV HDTV
 תקופת שידור מקורית:  26 במאי 2011 – 26 בנובמבר 2016
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
בנות הזהב היא קומדיית מצבים ישראלית המבוססת על הסדרה האמריקאית "בנות הזהב" ("The Golden Girls"). שש עונות הסדרה שודרו בערוץ 10.
עלילה

הסדרה מגוללת את חייהן של ארבע נשים בסביבות גיל הזהב החולקות דירה בתל אביב יחדיו. בעלת הבית היא דליה (חנה לסלאו), איתה גרות רותי גולן (מיקי קם) ושושנה בן-בסט (תיקי דיין). בפרק הראשון מצטרפת בהפתעה ריבה (רבקה מיכאלי), אמהּ של רותי, אל שלוש הבנות האחרות לאחר שבית האבות שבו גרה נשרף.
העונה הראשונה והשנייה עוסקות בעיקר ביחסים רומנטיים והכרויות והתמודדות עם הנישואים הקודמים של הבנות. החל מהעונה השלישית, הסדרה עוסקת גם בנושאים חברתיים שונים ומגוונים ובדילמות מוסריות, כמו ניסויים בבעלי חיים, יחסים חד מיניים, יחס למבוגרים, ניצול עובדים, הטרדות מיניות, ניתוחים פלסטיים, גזענות, עובדים זרים ויחסי דתיים-חילוניים.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 11 | 11 | 26 במאי 2011 | 1 באוגוסט 2011 |
|  | 2 | 11 | 11 | 23 באוקטובר 2011 | 4 בינואר 2012 |
|  | 3 | 17 | 17 | 22 באוקטובר 2012 | 7 בינואר 2013 |
|  | 4 | 11 | 11 | 9 בנובמבר 2015 | 24 בינואר 2016 |
|  | 5 | 10 | 10 | 21 במאי 2016 | 6 באוגוסט 2016 |
|  | 6 | 9 | 9 | 20 באוגוסט 2016 | 26 בנובמבר 2016 |
שחקנים > דמויות משנה

נחום גולן (שמוליק לוי) (עונות 1–6) – בעלה לשעבר של רותי, אבא של לולי. איש קבע לשעבר. בגד ברותי לטובת מיטל, חיילת שנטשה אותו לבסוף. אדם קירח הנוהג לחבוש פאה, אותה רותי מקפידה לתלוש מראשו כמעט בכל פעם שהם נפגשים. נודע בשל התנהגותו הנלעגת והפתטית וכישלונותיו במערכות יחסים זוגיות. בעונה 6 התחתן שוב עם אישה בשם חני נעליים (אורנה כץ).
לולי (יעל טל) (עונות 1, 3 ו-6) – בתם של רותי ונחום, עורכת דין במקצועה. בגדה בבעלה חגי אשר איתו התחתנה בעונה הראשונה ולאחר מכן התגרשה ממנו. יצאה עם אביחי. בפרק האחרון של הסדרה היא וחגי חוזרים ונולד להם ילד.
דנית (ענבר דנון) (עונה 6) – שכנה מהבניין. עברה אצל ריבה קורס לשיפור הזיכרון. פוגשת את יהל, התלמיד של רותי, אך לאחר המפגש היא נכנסת להיריון מבן זוגה דן. היא הייתה אמורה לשחק עם ריבה בפרסומת אבל שוש הבריחה אותה.
אבישי בן בסט (יניב לוי) – בנה של שושי. עצלן. בא לביקור כדי לבקש כסף לפטנט מקורי.
אביחי בן בסט (משה אשכנזי) – בנה של שושי. יצא עם לולי בעונה השלישית. בעונה הרבעית התחתן.
אבשלום בן בסט (קובי מאור) – בנה של שושי.
חגי (גלעד קלטר) – בעלה של לולי אשר בגדה בו מאחורי גבו ולאחר מכן זרקה אותו. בפרק האחרון של הסדרה הוא ולולי חוזרים ונולד להם ילד. מומחה לרפואה משפטית.
משה "הדייג" (אריה צ'רנר) – תושב ממעלה יחזקאל, ועבר כמו שוש לגור בתל אביב שמדריכה אותו. בהמשך שופט בתחרות מעולה יחזקאל.
הערות שוליים

↑  לי-אור אברבך, ‏הטרנד הבא? סדרות אמריקניות קלאסיות מקבלות 'רימייק' ישראלי, באתר גלובס, 26 במאי 2011
גוי ששבת חייב מיתה

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת סנהדרין, דף נ"ח, עמוד ב'
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק י', הלכה ט'
 
גוי ששבת חייב מיתה הוא איסור על גוי (אדם שאינו יהודי) לשבות ממלאכה ביום השבת או ביום אחר מימי השבוע. גוי שעבר על האיסור ושבת ממלאכה חייב עונש מוות, אך לדעת הרמב"ם בית הדין אינו מוציא לפועל את העונש, והוא כעין מיתה בידי שמים.
המקורות

בתלמוד נפסק כי גוי ששבת חייב מיתה, וכמקור מובא הפסוק ”וְיוֹם וָלַיְלָה לֹא יִשְׁבֹּתוּ” (בראשית ח, כב), שנאמר לנח ובניו לאחר המבול:
ואמר ריש לקיש: גוי ששבת – חייב מיתה, שנאמר "ויום ולילה לא ישבותו". ואמר מר: אזהרה שלהן זו היא מיתתן. פשיטא! אמר רבינא: אפִלו בשני בשבת.
במדרש מובא האיסור בשם רבי יוסי בר חנינא, ומובאים לכך מקורות נוספים: האחד, מן הפסוק ”רְאוּ כִּי ה' נָתַן לָכֶם הַשַּׁבָּת” (שמות, טז, כט), המלמד שהשבת ניתנה דווקא "לכם" – לישראל ולא לגויים. מקור נוסף הוא מן הפסוק ”בֵּינִי וּבֵין בְּנֵי יִשְׂרָאֵל” (שמות לא, יז).