stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שטח חסות רוס
הערות שוליים

↑  295 בחורף - 1,370 בקיץ

10–80 (Scott Base)

200–1,000 (McMurdo Station)

85–200 (South Pole Station)

0–90 (Zucchelli Station)
↑  מילות השיר "זרם האורינוקו" של הזמרת אניה
| אנטארקטיקה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה • המשלחת האנטארקטית הבלגית • המשלחת השוודית לאנטארקטיקה • משלחת הקוטב הדרומי • משלחת טרה נובה • אמנת אנטארקטיקה |  |
| תביעות טריטוריאליות |  ארץ אדלי •  אנטארקטיקה הארגנטינאית • אוסטרליה הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית •  הטריטוריה האנטארקטית הבריטית • צ'ילה אנטארקטיקה צ'ילנה • ניו זילנד שטח חסות רוס • ברזיל "אזור האינטרסים" של ברזיל באנטארקטיקה • נורווגיה ארץ המלכה מוד ואי פטר הראשון •  שוואביה החדשה (1939–1945) • ארץ מרי בירד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567400705171  GND: 4704516-4  LCCN: n90685347  VIAF: 144379592   WorldCat (עם VIAF): 144379592 
הדגל שעיצב דיגנן
שימור שחלות

רקמת שחלה בתוך תמיסת השימור

שימור שחלות הוא אחד ההליכים לשימור פוריות בקרב נשים המועמדות לטיפול כימותרפי או קרינתי. במהלכו מוקפא מקטע של רקמת שחלה.
התוויות

מטרתה של הקפאת רקמת שחלה היא לאפשר לנשים לשמר את פוריותן מעבר לגבול הטבעי של פוריות האישה, או במקרים בהם פוריות האישה עלולה להיות בסיכון בעקבות טיפולים אונקולוגיים. במקרה של חולות אונקולוגיות, היתרון בהליך זה הוא שאין צורך לעבור טיפול הורמונלי לגירוי השחלות, וההליך יכול להתבצע באופן מיידי. כמו כן, ההליך יכול להתבצע גם בנערות צעירות שטרם קיבלו את הווסת החודשי. ב-2016 דווח על מקרה ראשון בו ילדה אישה עובר בריא לאחר שעברה תהליך זה בילדותה, בגיל 9. הליך זה יכול להיות פתרון עבור נערות הסובלות מכשל שחלתי מוקדם.
הליך > הקפאה

תוצאת ההליך היא הקפאה של מקטע שחלה, המכיל אלפי ביציות ראשוניות במצב תרדמה. ניתן להקפיא באופן יעיל את רקמת השחלה ולשמור על חיותה במשך שנים רבות. הקפאת רקמת שחלה מבוצעת בעולם במרכזים רבים, ואלפי נשים עברו עד היום את ההליך. הוצאת רקמת השחלה נעשית בפעולה כירורגית לפרוסקופית שאינה דורשת הכנה. הרקמה המכילה אלפי זקיקים לא בשלים הנלקחת מהשחלה עוברת תהליך של הקפאה איטית בחנקן נוזלי. את מקטע השחלה פורסים לרצועות קטנות. אם הניתוח בוצע בחולה אונקולוגית. חלק מהדגימות נשלחות לבדיקה פתולוגית לשלילת הימצאות תאי סרטן. מקטעי השחלה המוקפאים מכילים ביציות המוקפות בתאי גרנולוזה ותאי טקה החיוניים לשמירה על איכות הביציות. את תהליך ההקפאה שורדות כ-70 אחוזים מהביציות שהוקפאו. מרקמת השחלה ניתן למצות ביציות ולהבשילן במעבדה לקראת תהליך הפריה חוץ-גופית.
הליך > הפשרה

כשמעוניינים להשתמש ברקמה היא עוברת הליך של הפשרה, ואז היא מושתלת בחזרה בגוף האישה במיטת השחלה, בדופן הבטן או במקום אחר מתחת לעור. עם הזמן מתחילה רקמת השחלה לייצר ביציות חדשות, מה שמאפשר קליטת הריון טבעית. הליך זה נחשב עדיין לניסיוני משום שאף על פי שהוא נעשה מאות פעמים ברחבי העולם, השתלת רקמת השחלה חזרה בוצעה במספר קטן הרבה יותר של מקרים.
נוהל בדיקות טרם ההשתלה

לפני השתלת רקמת שחלה שהוקפאה אצל נשים שהיו חולות בסרטן, יש לוודא שרקמת השחלה שהוקפאה לא מכילה גרורות על מנת שלא תיגרם חזרה של המחלה במקרים של נשים שהיו חולות בלוקמיה או בסרקומה על שם יואינג במהלך ביצוע ההקפאה. השתלה עצמית של רקמת שחלה עלולה גם להוות סיכון לחזרת המחלה גם בסוגי סרטן אחרים, כמו סרטן הקיבה, סרטן המעי הגס וסרטן רירית הרחם.
מחקר ב-58 נשים עם ממאירות המטולוגית שביצעו הקפאת רקמת שחלה לפני טיפול אונקולוגי, כלל בדיקה היסטולוגית של קטעי השחלה שהוקפאו. לאחר הפשרת בוצעו בדיקות אימונוהיסטוכימיות לגילוי סמן גנטי לשלילת שארית מחלה מינימלית.
מתוך 58 נשים רק אצל שתיים נתגלתה מעורבות שחלתית בהדמיה מקדימה. ההיסטולוגיה לפני הליך ההקפאה לא הראתה סימני מחלה מינימלית אצל אף אחת מהנשים ולאחר ההפשרה נמצאה בדיקת ריאקציית שרשרת של פולימרז חיובית רק באישה אחת עם היסטוריה של לויקמיה מילואידית כרונית. בדיקה זו מנעה השתלת קטעי רקמה חזרה בגוף האישה. מסקנות המחקר הזה היו כי שילוב אמצעי הבדיקה האלו ימנעו הקפאת רקמת שחלה עם מעורבות אונקולוגית ויאפשרו השתלת רקמה ללא שארית מחלה.
היסטוריה

השתלת רקמת שחלה מוקפאת בוצעה לראשונה על ידי ד"ר קוטלוג אוקטאי, בשנת 1999. בספטמבר 2004 דיווח פרופסור דונז מבלגיה על לידה תקינה לאחר הליך זה. בשנת 1997 נלקחו רקמות ממעטפת השחלות במטופלת עם לימפומת הודג'קין והוקפאו בחנקן נוזלי. לאחר מכן עברה האישה טיפולי כימותרפיה שגרמו לה לכשל שחלתי מוקדם. הרקמות הושתלו חזרה בגוף האישה בשנת 2003, וחמישה חודשים לאחר מכן נראו סימנים של מחזור ביוץ רגיל. אחת עשרה חודשים לאחר מכן נכנסה האישה להריון טבעי שהסתיים בלידת ולד חי. עם זאת, נשמעו טענות שאבחון הכשל השחלתי המוקדם היה שגוי.
הערות שוליים

↑  ד"ר הילה רענני, ד"ר דרור מאירוב, שימור פוריות בחולות אונקולוגיות, באתר The Medical אתר הרופאים בישראל
↑  משרד הבריאות, שמירת ביציות משרד הבריאות, באתר משרד הבריאות
↑  שימור פוריות בנשים צעירות, באתר רמב"ם הקריה הרפואית לבריאות האדם
↑  הקפאת שחלות, באתר כל זכות
↑  מיתר שליידר פוטשניק‏, לראשונה בעולם: אישה ילדה בעזרת שחלות שהוקפאו בילדותה, באתר וואלה, 15 בדצמבר 2016
↑  שימור פוריות בחולות סרטן | שיבא-הריון ולידה, באתר maternity.sheba.co.il
↑  שימור פריון בנשים לפני טיפול בעל פוטנציאל גונדוטוקסי, ההסתדרות הרפואית בישראל, מאי 2018
1 2  שימור פוריות בחולות אונקולוגיות - Fertility preservation in oncologic patients – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
↑  שימור פוריות בחולות אונקולוגיות - Fertility preservation in oncologic patients – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
↑  L. Bastings, C. Beerendonk, J. R. Westphal, L. Massuger, Autotransplantation of cryopreserved ovarian tissue in cancer survivors and the risk of reintroducing malignancy: a systematic review., Human reproduction update, 2013 doi: 10.1093/humupd/dmt020
↑  L. Bastings, C. C. M. Beerendonk, J. R. Westphal, L. F. a. G. Massuger, Autotransplantation of cryopreserved ovarian tissue in cancer survivors and the risk of reintroducing malignancy: a systematic review, Human Reproduction Update 19, 2013-09-01, עמ' 483–506 doi: 10.1093/humupd/dmt020
↑  Ovarian transplant update: Authors of 2004 live-birth follow-up letter ask Lancet to retract it, באתר Retraction Watch.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שאול דולינגר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 באוקטובר 1943 (בן 80) א' בחשון תש"ד ברזיל
 תאריך עלייה:  1977
 השכלה:  ישיבת טלז בקליבלנד
 מקום מגורים:  אשדוד
 השתייכות:  חרדים ליטאים
 תחומי עיסוק:  ראש מוסדות פרי עץ חיים באשדוד
 רבותיו:  רבי אליעזר סורוצקין  רבי מרדכי גיפטר  רבי חיים שטיין
 תלמידיו:  אלי ישי
 חיבוריו:  פרי חיים על מסכתות הש"ס  תנובות שדי על הש"ס
 בת זוג:  לאה
 אב:  צבי הירש
 אם:  רייזל אסתר
 
הרב שאול דולינגר (נולד בא' בחשון תש"ד - 30 באוקטובר 1943) הוא ראש ישיבת פרי עץ חיים באשדוד.
בעבר כיהן כמשגיח בישיבת טלז-קליבלנד. ובישיבת הנגב.
ביוגרפיה

נולד בעיר ריו דה ז'ניירו בברזיל לרייזל אסתר גנזרסקי וצבי הירש דולינגר, מראשי הקהילה היהודית במקום.
בגיל שלוש עשרה החליטה אימו לשלוח אותו ללימודי קודש לאמריקה בצוואת אביה הרב אברהם יהושע גנזרסקי, היא שלחה אותו לישיבת טלז בקליבלנד, שם הנשאר עד לנישואיו בגיל 21.
לאחר נישואיו התגורר בקליבלנד שם כיהן כמשגיח למשך כעשור.
בשנת תשל"ז עבר בשליחותו של ראש הישיבה רבי חיים שטיין לארץ ישראל שם הגיע לכהן כמשגיח בישיבת הנגב של הרב יששכר מאיר בנתיבות.
בשנת תשמ"ב עבר לעיר אשדוד שם הקים את קריית חינוך לבנים מסגרת שמיועדת לשיקום וחינוך בני נוער מבתים מרקע קשה.
הרב דולינגר הוא מראשי הקהילה הליטאית באשדוד.
בנוסף משמש כבעל תוקע בקהילה החרדית - ליטאית ברובע ז' בעיר
בשנת תשע"ד אירח הרב דולינגר בקמפוס שלו את הקמת ישיבת תורה בתפארתה למשך כשנה.
משפחתו

נשוי ללאה (לבית קראהן), ולהם שמונה ילדים. בנו הרב אברהם משמש כמנהל רוחני בישיבה. בנו הרב חיים מרדכי משמש כראש כולל ביסודות.בנו הרב שמעון הוא בעל מחבר ספר מצה שמורה. בנו הרב צבי הירש משמש כראש הישיבה הקטנה.
אחיו יעקב היה משפטן בכיר בברזיל ומומחה למשפט בינלאומי. אחיו מנחם מנדל היה מראשי הקהילה בריו דה ז'ניירו בברזיל. גיסו הוא הרב פסח קראהן מגיד מישרים ומוהל מפורסם בארצות הברית. גיסו הרב ישראל קלמן קראהן היה אחד מהמשגיחים בישיבת בית מדרש גבוה "לייקווד".
חיבוריו

פרי חיים על מסכתות הש"ס - ז' כרכים, אשדוד תשס"א-תשפ"א.
תנובות שדי, אשדוד תשפ"ג.
הערות שוליים

↑  זאב בלוי, עצרת זיכרון בישיבת שכר שכיר לזכר מייסד וראש הישיבה הגאון רבי יששכר מאיר זצ"ל, באתר JDN, ‏ב' בשבט תשפ"ב
↑  בנימין ברגר, עַם מְקַדְּשֵׁי שְׁבִיעִי • אלפים בעצרת התפילה באשדוד למען כבוד השבת, באתר JDN, ‏כ"ה באייר תשע"ה
↑  בבית הכנסת נפש החיים ברחוב האדמו"ר מויז'ניץ.
↑  אלי כהן, 'תורה בתפארתה' באשדוד: גלריה ממעמד ה'פתיחה', באתר בחדרי חרדים, ‏ו' טבת תשע"ד
↑  הרב חיים מרדכי דולינגר, שיעורים מוקלטים, באתר קול הלשון
↑  הרב יהושע הרטמן, ספר מצה שמורה מאת הגאון רבי שמעון דולינגר שליט"א, באתר ספריא
↑  הרב פסח קראהן, שיעורים של הרב הרב פסח קראהן, באתר הידברות
↑  משה ויסברג, אבל בעיר החרדית: המשפיע המפורסם נפטר, באתר בחדרי חרדים, ‏ט"ו בטבת תשע"ט
שירי ציון

שירי ציון הייתה אגודת פייטנים יהודים ספרדים שפעלה בתל אביב בשנות המנדט הבריטי.
ממייסדיה חזנים ופייטנים יהודים מארצות הבלקן כמו: יצחק אליה נבון שבאותן שנים התגורר בתל אביב. נסים קורדובה וצ.ל' פיטיליון משלוניקי. הללו היו פעילים באגודות פייטנים ובמקהלות מפטירים במולדתם.
מקור השם

"שירי ציון" מקורם עוד בישיבת היהודים בגלות ספרד וכיסופיהם לארץ ישראל. הגדיר זאת היטב רבי יהודה הלוי  כשביטא את כיסופיו לציון בקובץ שירי ציון ובו שירים כמו "לבי במזרח ואנוכי בסוף מערב" וכן "ציון הלא תשאלי". לאחר גירוש ספרד ולאחר דורות של ישיבה באימפריה העות'מאנית, החלו היהודים בעלי המורשת הספרדית, לפתח תודעה ציונית. זו מצאה את ביטויה במאות מאמרים ובעיקר בשירים ופיוטים שניתן לכנותם כ"שירי ציון", או כפי שכונו בלאדינו "לוֹס קָאנְטֶיס דֶי צִיוֹן", שהיו גם חלק חשוב ברפרטואר של מקהלות המפטירים.
הנושא הציוני זכה לביטוי ספרותי מרשים למדי, והוא בא לידי ביטוי בכמה  מסגרות ספרותיות ובעיקר הוכנס בפיוטים ובשירה העממית. כמו למשל בשיר המפורסם "אִיר מֵה קֶרו מַאדרֶה אַה-ירושלים" (ללכת רוצה אני אמא, לירושלים).
אגודת הפייטנים

כאשר הגיעה לארץ העלייה הגדולה מסלוניקי בשנים 1931–1936, עשו העולים מאמצים גדולים, למרות קשיי הפרנסה וההתאקלמות, לארגן בארץ את החיים הקהילתיים, הרוחניים והחברתים המיוחדים של עיר מולדתם. הם הקימו בארץ ארגון עולים, קרנות עזרה לנצרכים ולתלמידים, מטבח זול לנצרכים, בית אבות ועוד, וכן כמה עשרות בתי כנסת, בעיקר בדרום תל אביב.
אחד מבתי הכנסת האלה היה שמחה הדר קודש ברחוב עמק יזרעאל (כיום רחוב פרנקל), שנוסד על ידי אברהם שמואל רקנאטי.  בין המייסדים היו חברי אגודת הפייטנים "שירי ציון" שבית כנסת זה שימש אכסניה לפעילותם ולשירתם. הם קיוו להמשיך את מסורת הפיוט של היהודים דוברי הלאדינו בארץ ישראל. בית כנסת זה היה בזמנו מרכז רוחני ותרבותי חשוב בריכוז הגדול של עולי סלוניקי בדרום תל אביב, עם היותו כמובן בית כנסת נאה ומסודר מאוד, למרות שהיה בנוי מעץ.
רב בית הכנסת היה עד פטירתו הרב שאול מולכו, ואחריו הרב יצחק ברכה. 
על קיר בבית הכנסת דהיום. על גבי לוח שיש, מונצח דבר קיומה של האגודה ההיסטורית, על מייסדיה.
שנאת זרים

שנאת זרים (או קְסֵנוֹפוביה בתעתיק אותיות מיוונית: ξενοφοβια - פחד מהזר או מהמוזר) היא יחס עוין מצד חברי קבוצה מסוימת - חברה, תרבות - אל חברי קבוצות אחרות, רק בשל היותם נבדלים. המילה קסנופוביה משמשת לתיאור פחד או סלידה מזרים. גזענות מתוארת לעיתים בכלליות כצורה של קסנופוביה, כמו גם דעות קדומות אחרות (למשל הומופוביה). המונח קסנופוב משמש לעיתים קרובות כגנאי לאדם שמתאפיין בגזענות, בדלנות ולאומנות.
שנאת זרים שכיחה מאוד, ובעבר הניחו כי זו תופעה אוניברסלית, ובכל קבוצה תהיה בכל עת עמדה שלילית לזרים. בדרך-כלל אין היא ביטוי לסטייה אצל חברים בודדים בקבוצה, אלא לעמדה המאפיינת את רוב חברי הקבוצה.
התופעה מרכזית בתחום הפסיכולוגיה הפוליטית בעיקר משום שמחויבות אזרחים לערכים דמוקרטיים, ביניהם השוויון בין בני אדם אינה עולה בקנה אחד עם הנטייה להפלות ולהוקיע מיעוטים. דרושה הבנה מקיפה של התופעה על מנת לשפר את היציבות הפוליטית.
ההבדלה בין "אנחנו" ל"הם" נשענת על מגוון רחב של הבדלים המהווים בסיס לשנאה: גזע, לאום, נטייה מינית, רמת השכלה, עמדות פוליטיות, תרבות, דת מצב כלכלי ועוד. 
הסבר סוציולוגי לשנאת זרים יוצא מן ההנחה, כי זוהי עמדה המושרשת בקבוצה, הנורמות של הקבוצה מגדירות כיצד יש להתייחס לזר, בן קבוצה אחרת. ההבחנה בין "אנחנו" לבין "הם" היא הבחנה יסודית בקבוצות רבות, וידועות חברות לא מעטות המצמצמות את הגדרת "בן-אדם" לחבריהן בלבד. הווה אומר, שנאת זרים אינה סימן לקשיים פסיכולוגיים, אלא להפך: הסתגלות לנורמה קבוצתית הרווחת בקבוצה.
סיבות לשנאת זרים

תאוריית "השונות הגזעית, התרבותית והדתית" (פונקציונליזם): לפי תאוריית הפונקציונליזם, גזענות וקסנופוביה הם תוצר של ייחוד, והבדלים גזעיים, תרבותיים ודתיים בלתי ניתנים לגישור בין הזרים לילידים.
תאוריית "פשע העבר": לפי תאוריית "פשע העבר" שנאה וקסנופוביה נוצרים כאשר אנשים מאמינים ש"קבוצת חוץ" מסוימת אחראית לפשעי עבר ועתידה לחזור על פשעים אלו שוב בעתיד. בתאוריה זו רמת הביסוס ואמיתות הפשע, שבוצע כביכול על ידי אותה "קבוצת חוץ", אינה משפיעה על רמת השנאה. לכן אין הדבר קשור לאמיתות או נכונות הפשע, אלא לרמת האמונה בנכונותה והתפיסה של הפשע בקרב האוכלוסייה.
תאוריית "משבר הזהות" (פנומנולוגיה): לפי תאוריית הזהות, הקסנופוביה היא תוצר לוואי לכלי להרגעת הזהות הלאומית הקולקטיבית; לברית הסולידריות אליה המדינה והחברה נכנסים בעיתות משבר או בעיתות קונפליקטים חברתיים; בהם החברה חוזרת לזיהוי העצמי כ'אנחנו' וזיהוי האחר כ'זרים'. זאת בנוסף לחזרה להגדרות החברה, האומה והמיתוסים ההיסטוריים על מנת להרכיב, לחבר ולחזק את הברית החברתית. כמו גם מתוך הפחד הכללי מאובדן המעמד החברתי והזהות העצמית שהיו קיימים עד לאותה התקופה.
תאוריית המאבק על הטובין הקולקטיביים: לפי תאוריית זו, הקסנופוביה היא תוצר המאבק על הטובין הקולקטיביים; תוצר היריבות והתחרות בין הילידים לזרים. כשמופיע זר כמתחרה לגיטימי למרחב המחיה ולמקומות העבודה, שיח הקסנופוביה משמש כאלמנט למאבק הפוליטי על הסחורות הקולקטיביות של המדינה: "למי מגיעה הזכות להיות מטופל ומיוצג על ידי המדינה והחברה, ולפי האינטרסים של מי על המדינה לפעול". שכן במצבי קונפליקט מטרת כל קבוצה היא להבטיח את עתידה, על ידי שמירה על הזכויות וזכויות היתר שלה כשהמדינה אמורה להגן עליהם. כאשר מי שלא שייך לקבוצה או לרוב הלאומי מופיע כאיום לאיחוד החברתי הרעוע. במצב זה התחרות על הטובין הקולקטיבים הופך למשחק סכום אפס, בו הניסיון והמטרה היא להבטיח את יסוד הסולידריות של הילידים נגד הזר הפולש לקהילה של האומה. דבר זה יכול להתפרש, כמעבר למאבק על הטובין הממשיים, גם כסוג של מאבק על ריבונות מדינית של עם לעצמאותו, ובמקרה הבין-מדינתי; מאבק האזרחים על סדר עדיפויות הממשלה והחלטותיה; רצונם להיות מועדפים בהחלטות, ליהנות ממשאבי המדינה ולהיות חפים מהשפעות כפויות ולחצים חוץ-מדינתיים.
תפיסת יחסי הכוחות והשוויון: בהמשך לתאוריית הבחירה הרציונלית, ישנם הטוענים כי הקסנופוביה אינה נובעת דווקא מהתחרות אלא מ"האם התחרות הוגנת או לא הוגנת, והאם יחסי התחרות הדדים או לא". אם יחסי התחרות והסחר אינם שווים, כשאחד מהצדדים נחות בהסכם או בסחר, הדבר יעורר קסנופוביה. שכן לרוב שאיפת המדינות אינה לנצל מדינה אחרת, אלא יותר לנסות ולהיות כמה שפחות מנוצלת בעצמה.
תאוריית השיח: לפי תאוריית השיח, כששיח השנאה מקבל לגיטימציה בשיח ובדיונים הרשמיים, הדבר משפיע על היחס כלפי מושא הקסנופוביה. שכן דרך השיח, השנאה נלמדת ונרכשת על ידי החברה והקבוצות הדומיננטיות בה, שמאמצות את הקסנופוביה כנורמה חברתית. הקסנופוביה היא תוצר שיח ההדרה, הפיחות וההעצמה העצמית של האליטות הפוליטיות, הכלכליות, המנהליות והתקשורתיות. אליטות אלו יוצרות את השיח, משרישות אותו לחברה וממסדות אותו במוסדות המדינה. זאת לשם שימוש בקסנופוביה כתירוץ למשבר הכללי בלגיטימיות השלטון הפוליטי והקשיים הכלכליים. בהמשך לתאוריית "פשע העבר" שתואר לעיל השנאה כלפי מושא הקסנופוביה אינו נקבע לפי אמיתות המעשים אלא בעיקר לפי שיווי המשקל שמעניקים לו בשיח הפוליטי והתקשורתי. וזאת במטרה להשתיק ולהחליש את שיח הביקורת על הממשלה וכן את האופוזיציה ורמת ההקשבה לה.
ראו גם

פוליטיקה של זהויות
הומוגניות של קבוצת חוץ
התנגדות להגירה
אנטישמיות
אסלאמופוביה
מיזוגיניה
טרנספוביה
הצל (פסיכולוגיה)
קסנופיליה
לאומנות
הערות שוליים

↑  שִׂנְאַת זָרִים במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3 4 5 6  Wimmer, Andreas. 1997. Explaining xenophobia and racism: A critical review of current research approaches. Ethnic and Racial Studies 20(1). Pp. 17-41.
1 2  Edward L. Glaeser. 2002. The Political Economy of Hatred. NBER Working Paper No. 9171.
1 2  Bélanger, Sarah and Pinard, Maurice. 1991. Ethnic Movements and the Competition Model: Some Missing Links. American Sociological Review 56(4). Pp. 446-457.
↑  Mearsheimer, John. 2001. The Tragedy of Great Power Politics. New York: Norton.
↑  Hernández, Tanya Katerí. 2011. Hate Speech And The Language Of Racism In Latin America: A Lens For Reconsidering Global Hate Speech Restrictions And Legislation Models. Penn Law: Legal Scholarship Repository 32(3). Pp. 806- 841.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529622205171  BNE: XX5363203  BnF: cb119338201 (data)  GND: 4244141-9  HDS: 016529  LCCN: sh85148799  NKC: ph127504
שער טולדו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שער העיר, שער ניצחון 
 על שם:  חזרתו לשלטון של המלך פרננדו השביעי
 כתובת:  Glorieta Puerta De Toledo 
 מיקום:  מדריד 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1827
 תאריך פתיחה רשמי:  1827 
 יוצר:  Ramón Barba, Valeriano Salvatierra, Antonio López Aguado, José Ginés 
 קואורדינטות:  40°24′24″N 3°42′42″W﻿ / ﻿40.406714°N 3.71162°W﻿ / 40.406714; -3.71162
  (למפת מדריד מוגדלת) שער טולדו(למפת מדריד רגילה) שער טולדו
 
שער טולדו (בספרדית: Puerta de Toledo) הוא אנדרטה במדריד, בירת ספרד.
היסטוריה

כבר במאה ה-15 ניצב בחומות העיר מדריד שער שנקרא על שמה של העיר טולדו, אליה הובילה הדרך היוצאת ממנו. בשנת 1625, כחלק מבניית חומה חדשה על ידי המלך פליפה הרביעי, נבנה שער טולדו חדש, במיקום קרוב יותר למרכז העיר מדריד.
התוכנית הראשונה לבניית שער טולדו הנוכחי עלתה בימי שלטונו בספרד של ז'וזף בונפרטה. התוכנית מעולם לא יצאה לפועל בשל גירושם של הצרפתים, ובמקומה נבחר תכנון חדש של השער כאנדרטה להנצחת עלייתו בחזרה לשלטון של המלך פרננדו השביעי. השער נבנה בין השנים 1817 ו-1827, והוא עשוי לבני גרניט ומורכב מקשת מרכזית ושני שערים משניים.
עיצוב

לצד הקשת המרכזית בנויים עמודים ופילסטרים האופייניים לסדר האיוני של אדריכלות יוון העתיקה. בראש הקשת המרכזית ושערי המשנה מוצבים פסלים המייצגים את צבא ספרד שניצח במלחמה. מעל הקשת המרכזית ומתחת לפסלים שבראשה, נמצא כיתוב בלטינית שפירושו:
לפרננדו השביעי, לו חיכינו, אבי המולדת, משקם הכפרים, מחסל השלטון הצרפתי
עיריית מדריד מקימה אנדרטה לנאמנות ולשמחת הניצחון, שנת 1827
השער כיום

שער טולדו ניצב כיום במרכזו של מעגל תנועה מדרום למרכז מדריד. השער אינו משמש כיום למעבר כלי רכב או אנשים ועומד כאנדרטה בלבד. במהלך כריית מנהרות לרכבת התחתית מתחת לשער התעוותה מעט הקשת המרכזית, אך זו שוקמה בשנת 1995 על ידי העירייה ולא ניתן להבחין כיום בנזק.
שימורים

קופסאות שימורים
שימורים הם מאכלים ששומרו בפחיות או בצנצנות אטומות לאוויר שעוקרו להשמדת מיקרואורגניזמים מזהמים. פחיות המכילות שימורים מכונות קופסאות שימורים.
בשל סכנת בוטוליזם ופתוגנים אחרים, השיטה הבטוחה לייצר שימורים היא שילוב של חום גבוה (בטמפרטורה שבין 116 ל-121 מעלות צלזיוס) ולחץ גבוה. מזונות המחייבים בישול בלחץ כדי לשמרם בפחיות הם מרבית הירקות, בשר, בשר עוף, מאכלי ים ומוצרי חלב. מאכלים שניתן לשמרם בפחיות לאחר שעברו הרתחה ללא לחץ הם רק מאכלים חומציים מאוד, עם pH מתחת ל-4.6, כמו פירות, ירקות מוחמצים ומאכלים אחרים שהוסיפו להם חומצה.
אטימה כפולה

האטימה הכפולה המודרנית מספקת חותם אטום לאוויר לקופסת הפח. האטימה לאוויר חיונית למניעת חדירת חיידקים למזון. הפחיות החתומות באטימה כפולה מכונות גם פחיות סניטריות. השיטה הומצאה ב-1900. גוף הפחית עשוי מלוח פח, והאטימה בשני הצדדים כפולה - על ידי שני קפלים הדוקים מתמשכים בין הגוף הגלילי לקצוות. שיטה זו מנעה את הצורך בהלחמה וכך קיצרה את משך הייצור והוזילה את העלות. השיטה מחייבת שימוש נרחב במכבש לייצור הפחית. הפחית מיוצרת מלוח שנחתך למלבן, מגולגל ונחתם בצידו. בעזרת מכבש יוצרים בשני הקצוות שוליים בצורת רבע עיגול סביב היקף הפחית. נדרש דיוק רב ביישור שני הצדדים אחרת צורת השוליים לא תהיה אחידה ותקינות הפחית תיפגע. חותכים עיגולים לכיסוי הקצוות, ובאמצעות הפעלת לחץ יוצרים מהם צורה הדומה לכובע צילינדר הפוך ושטוח מאוד. את הקצה החיצוני מסלסלים מטה וסביב ב-130 מעלות לערך באמצעות מכבש. בשלב זה מכניסים את המזון למכל וחותמים אותו.
איכות המזון המשומר

מחקר משנת 1997 מצא שפירות וירקות משומרים עשירים בסיבים תזונתיים וויטמינים כמו אותו מזון טרי או קפוא בהתאמה, ובמקרים מסוימים המוצרים המשומרים עשירים יותר מהמזון הטרי או הקפוא. נראה שתהליך החימום במהלך השימור הופך את הסיבים התזונתיים למסיסים יותר, ולכן מותססים בקלות רבה יותר במעי הגס לגזים ותוצרי לוואי פעילים פיזיולוגית. לעגבניות משומרות יש תכולת ליקופן זמינה גבוהה יותר. כתוצאה מכך, בשר וירקות משומרים נמנים לעיתים קרובות ברשימת פריטי המזון להצטיידות בשעת חירום.
אף על פי שמזון משומר עשוי להחזיק מעמד באופן איכותי שנים רבות מאוד, יצרני מזון מציינים תוקף על קופסאות השימורים לשנים ספורות - בדרך כלל בין שנתיים לחמש - זאת מכיוון שלאחר תקופה זו עלול הצרכן להבחין בשינוי במראה המזון או שהמזון עלול לסבול מירידה קלה בערך התזונתי אליו התחייב היצרן על האריזה. נפיחות של קופסת השימורים עלולה להעיד על מזון מקולקל.
בסוגי מזון שונים, בעיקר דגים, טעמו של המזון המשומר עשוי להשתפר לאורך זמן השימור, מכיוון שבזמן האחסון בקופסת השימורים עובר המזון תהליך קולינרי איטי של ספיגת חומרים, אשר עשוי לשפר את טעמו ומרקמו של המזון.
אחסון לאחר פתיחה

משרד הבריאות הישראלי ממליץ לרוקן את תכולתן של קופסאות השימורים לאחר פתיחתן ולהעבירן לכלי פלסטיק או זכוכית, ולא לשמור בהן מזון לאחר פתיחתן.
מיחזור

קופסאות השימורים עשויות מתכת וזמן התכלותן כ-100 שנה. קופסאות אלו גורמות נזק רב לאיזון האקולוגי ומשום כך חשוב למחזר אותן. במספר מקומות בעולם קיימת אפשרות המיחזור לפסולת מתכת ביתית וגם בישראל ניתן להשליך את הפחיות (שטופות) לפח מחזור האריזות (כתום), כדי למחזרן.
הערות שוליים

↑   רונית ורד, חייו ומותו של האיש שהמציא את קופסת השימורים, באתר הארץ, 18 במרץ 2020
↑  המיתוס נחשף: מתי לקופסאות השימורים באמת פג התוקף?, באתר Hebrew News
↑  שושנה חן, פג תוקף: מתי מסוכן לאכול אחרי התאריך?, באתר ynet, 4 בנובמבר 2013
↑  שושנה חן, פג תוקף: מתי מסוכן לאכול אחרי התאריך?, באתר ynet, 4 בנובמבר 2013
↑  אסף אביר, איך ייתכן שטעם של שימורים משתפר כשפג תוקפם?, באתר כלכליסט, 12 בדצמבר 2019
↑  שימורים בקופסאות פח, באתר משרד הבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00565014 
בית חרושת למיץ בגן שמואל-1952
מפעל שימורים, איור מאנציקלופדיה משנת 1904
שערי משפט (כתב עת)

שערי משפט הוא כתב עת משפטי היוצא בהוצאת המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. כתב העת יצא לראשונה בשנת תשנ"ז. בתחילה התפרסמו חוברות-נושא (ביניהם משפט ואינטרנט, משפט ורפואה, אשראי בנקאי וביטחונות). לאחר הפסקה זמנית בפרסום, בשנת הלימודים תשע"א חידש כתב העת את פניו ומאז הוא מופיע כשנתון, אך לא בצורה סדירה. במתכונת החדשה, מתפרסמים בכל כרך מאמרים במגוון נושאים.
עורכי כתב העת הם חברי סגל המרכז האקדמי, ולצידם מערכת סטודנטים.
מאמרים מתקבלים לפרסום על סמך ביקורת עמיתים. כתב העת מופק על ידי נבו הוצאה לאור ומתפרסם במאגר המידע של נבו.
ריחוק הנזק

ריחוק הנזק הוא מונח משפטי המהווה מבחן תנאי מצטבר לקיומו של קשר סיבתי משפטי ולקבלת פיצוי כספי בגין נזק. מטרתו לצמצם את אחריות המזיק ולפטור אותו מתשלום פיצוי בגין נזקים מסוימים, הנחשבים "רחוקים מדי" מאירוע התרחשות הנזק.
הצגת הנושא > סוגיית ריחוק הנזק במסגרת פקודת הנזיקין

ס׳ 64 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש], תשכ"ח-1968 (להלן: "פקודת הנזיקין") קובע כי תובע יהא זכאי לפיצוי רק אם אשמתו של הנתבע גרמה סיבתית לנזק. לשם כך, יש להוכיח קשר סיבתי עובדתי וקשר סיבתי משפטי. הדיון בסוגיית ריחוק הנזק ממוקם במסגרת שאלת הקשר הסיבתי המשפטי, כפי שנקבע ב-ס׳ 76 לפקודת הנזיקין.
לצורך הדיון בשאלת ריחוק הנזק, יש תחילה להבחין בין נזק ראשוני לנזק שניוני. הצורך בהבחנה עולה, בין השאר, באירועים נזיקיים המורכבים ממספר התרחשויות עובדתיות. לדוגמה, מקרה בו ראובן צועד ברחוב ומועד עקב ליקוי בדרך, שנגרם בגין התרשלות העירייה. בעקבות הנפילה, נשמט מידיו אגרטל יקר ערך שהיה שייך לחברו - שמעון. עקב הצורך בפיצוי שמעון על אובדן האגרטל, שוקע ראובן בחובות רבים, מאבד את ביתו, שהיה ממושכן, אשתו עוזבת אותו, וילדיו נאלצים להפסיק לימודיהם באוניברסיטה, מה שמוביל לפגיעה בעתידם המקצועי. השימוש במבחן ריחוק הנזק נעשה בשלב שלאחר קביעת אחריותה של העירייה בגין  רשלנותה ונועד להתמודד עם השאלה - על אילו נזקים מבין הנזקים שנגרמו לראובן תחוב העירייה בפיצויים.
נזק ראשוני: סדרת התרחשויות תיחשב כולה כיחידת נזק אחת, אם המאוחרות שבהן אינן מהוות אירוע בעל אופי ייחודי.
נזק שניוני: מהווה יחידה עצמאית, כיוון שנגרם על ידי התרחשות מאוחרת, שנחשבת לאירוע בעל ייחודיות משלו, בהליך גרימה מובחן. מדובר בשרשרת הנזקים שמתפתחת מהנזק הראשוני.
כללי ריחוק הנזק עוסקים בקשר הסיבתי המשפטי בין אשם  הנתבע, לנזקים שניוניים שהתפתחו עובדתית מן הנזק הראשוני.