stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלורליזם בחינוך
לקריאה נוספת

יולי תמיר (1998). "שני מושגים על רב תרבותיות". בתוך מ' מאוטנר, א' שגיא ור' שמיר (עורכים), רב תרבותיות במדינה דמוקרטית ויהודית. תל אביב: הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב, 79-92.
חינוך לתרבות בחברה רב־תרבותית, סוגיות בהשתלמויות מורים/ ירושלים האוניברסיטה העברית בירושלים. בית הספר לחינוך. המחלקה להשתלמויות מורים תשס"א, 2000.
מודרניות, פוסט מודרניות וחינוך, בית הספר לחינוך. היחידה של החינוך והקהילה ע"ש ישראל פולק והוצאת רמות אוניברסיטת תל אביב, תש"ס, 1999.
ישראל חברה רב תרבותית: חינוך לסובלנות וכבוד האדם, קריית ביאליק, 1998.
חינוך בעידן השיח הפוסטמודרניסטי, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשנ"ו.
אבוהב, א', הרצוג, א', גולדברג, ה', מרקס, ע', ישראל: אנתרופולוגיה מקומית, תל אביב: הוצאת צ'ריקובר, 1998.
פלדי א' (עורך), החינוך במבחן הזמן, תל אביב, הוצאת "רמות", אוניברסיטת תל אביב, 1997
שפירא, ר', ופלג, ר', הסוציולוגיה של החינוך, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1986.
Banks, J. (1995). Multicultural education: Historical development, dimensions, and practice. In J. Banks & A. McGee Banks (Eds), Handbook of research on Multicultural education. NY: McMillan publishers, 3-24.
Wurzle, J. (1987). Toward Multiculturalism. Maine: Intercultural Press, 1-13.
הערות שוליים

↑  Wurzle, J. (1987). Toward Multiculturalism. Maine: Intercultural Press, 1-13
↑  Banks, J. (1995). Multicultural education: Historical development, dimensions, and practice. In J. Banks & A. McGee Banks (Eds), Handbook of research on Multicultural education. NY: McMillan publishers, 3-24
↑  א' יוגב, "גישות לחינוך ערכי בחברה פלורליסטית", בתוך י' עירם, ש' שקולניקוב, י' כהן וא' שכטר (עורכים), צומת: ערכים וחינוך בחברה הישראלית (ישראל: משרד החינוך, 2001), עמ' 355-379
↑  אילן גור זאב, רב־תרבותיות וחינוך בישראל
שלמון שפירא

שלמון שפירא בצעירותו
שלמון שפירא (Salmon Shapira; ה' באייר תר"ף, 23 באפריל 1920 – ד' באלול תשע"ג, 10 באוגוסט 2013) היה מורה ומחנך, מנהל, מפקח ובלשן.
נעוריו

שפירא נולד בלידה ביתית במושבה יבנאל, שלישי מתשעה ילדים (שני בנים ושבע בנות), להוריו הרב בן ציון שפירא ובילהה (לבית צוקרמן).
אביה של אמו, שמואל צוקרמן, ממשפחה רבת דורות בירושלים, הקים את אחד מבתי הדפוס הראשונים בירושלים העתיקה, בשנת תרל"ב (1871).
בבית הדפוס ביקר בנימין זאב הרצל, יחד עם אברהם משה לונץ, על מנת לראות את מכונת הדפוס המפורסמת: "מכונת מונטיפיורי" ("משאת משה ויהודית") שהדפיסה בימים ההם את הספרים הראשונים בירושלים, לאחר שהועברה מבית הדפוס של ישראל ב"ק.
שפירא היה נינו של רבי חיים יעקב שפירא, לימים הראב"ד של ירושלים, נינו של ר' אריה לייב שפירא – ר' "ליבלי קובנר", דור 27 לרש"י, הנחשב לצאצא ישיר לדוד המלך ונצר לאחת המשפחות העתיקות ביהדות אשכנז, שפירא, שמוצאה מתחיל באמצע המאה ה-14, מהרב שמואל שפירא מהעיר שפייר שבאשכנז (גרמניה).
הוריו במקור מירושלים, והגיעו ליבנאל כיוון שאביו ניהל את בית הספר הדתי הראשון של המושבה.
אביו, שהיה בין היתר סופר ומשורר, פרסם לעיתים את יצירותיו תחת שם העט "אבי שלמון". בהיותו בן 20 המשפחה התגוררה באחד מבתי כולל הורדנא.
בהיותו נער היה חבר בתנועת בית"ר, ולימים הצטרף שפירא לאצ"ל בירושלים, שם עסק בעיקר בשמירות.
נישא למרים, לבית לנואל (אותה הכיר דרך חברתה – תחיה, אחותו), אחותו של הרב אברהם יצחק לנאל, ונולדו להם בן ושתי בנות (שם בנו הוא בועז, כשמו של בועז, בנו של שלמון התנ"כי).
שפירא הלך לעולמו בירושלים ב-10 באוגוסט 2013 ונקבר בהר המנוחות.
מחנך, מנהל, בלשן ומפקח

כבר מגיל 17 שימש כמורה, לאחר שסיים את לימודי ההוראה בבית המדרש למורים של "תנועת המזרחי" בשנת 1937. בזמן לימודיו בסמינר המורים, היה חברו של משה צבי נריה.
לאחר מכן למד שפירא באוניברסיטה העברית, לשון עברית וחינוך, וסיים בהצטיינות.
ב-1939 לימד בתלמוד תורה לתימנים בתל אביב.
בהמשך יסד את בית הספר אבוקה במעברת תלפיות וניהל אותו מספר שנים, ולאחר מכן ייסד את בית הספר היסודי הממלכתי דתי ע"ש הרב המאירי בשכונת קטמון ח' בירושלים, אותו גם ניהל במשך שנים רבות.
בשנים 1971 ו-1976–1977 למד באוניברסיטה העברית, בבית הספר לחינוך, ובחוג ללשון עברית, שפות שמיות עתיקות. בחוג ללשון עברית היה תלמידו של פרופסור יחזקאל קוטשר, וחברו ללימודים של משה בר אשר.
שפירא עבד גם כמורה ללשון העברית של תלמידי חו"ל בבית הספר לתלמידי חו"ל באוניברסיטה העברית.
בנוסף, השתתף במפעל מילון עברי-עברי, כבלשן לשפה העברית והארמית, תחת הנהגתו של פרופסור משה גושן-גוטשטיין. שפירא הצטרף לכתיבת המילון לאחר שיצא כרך המבוא בשנת 1968. עם פטירתו של גושן, בשנת 1991, הופסקה העבודה, ולא יצאו כרכים נוספים.
בשנת 1971 היה שפירא לאחראי על בדיקת ספרי לימוד במשרד החינוך, וכן גם למפקח ארצי של משרד החינוך על החינוך הממלכתי דתי.
בשנת 1975 יצא לפנסיה, והמשיך בחקר השפה העברית והארמית בביתו, שבשכונת בית הכרם בירושלים.
ראו גם

בן ציון שפירא – אביו של שלמון
לקריאה נוספת

משה גושן-גוטשטין, מבוא למילונאות של העברית החדשה, ירושלים ותל אביב: שוקן, תשכ"ט
הערות שוליים

↑  תיעוד בית הדפוס בספר "בית הדפוס הראשון בירושלם", עמ' 10, הוצאת פנחס מרדכי במוהר"ר צבי גראייבסקי, תרצ״ט
↑  דוד תדהר (עורך), "תיעוד הביקור", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יח (1969), עמ' 5324
↑  משה שפירא, תיק תעוד מתחמי שכונת מקור ברוך, בתי כולל הורדנא (עמ' 89), באתר עיריית ירושלים, ‏11/2011
↑  הרבנות והמועצת הדתית ירושלים, נרשמו לנשואין במשרד הרבנות הראשית בירושלים, הצופה, 14 באוגוסט 1949
↑  מברכים לרבי אליעזר מאיר ליפשיץ לרגל שישים שנה, הצופה, 13 באוקטובר 1939
↑  בתל־אביב, הארץ, 5 ביוני 1939
↑  תיעוד של בית הספר ברשומות העיר תל אביב משנת 1932
↑  הורים טוענים נגד רמת הלימודים בביה"ס "המאירי", על המשמר, 19 בנובמבר 1967
↑  בוגרי "מדעי הרוח" באוניברסיטה העברית בירושלים, מעריב, 4 במרץ 1971
↑  מבוא למילונאות של העברית החדשה, הוצאת שוקן, ירושלים ותל אביב תשכ"ט
שעה של אור

שעה של אור הוא אלבום האוסף הראשון של הזמר עמיר בניון. האלבום מסכם את עשר שנות פעילותו במוזיקה, והוא יצא לאור בשנת 2009 כאלבום כפול. באלבום מופיעים להיטיו הגדולים של בניון, ובהם ביצועים חדשים לשבעה מהם, ביניהם "רק את", "ניצחת איתי הכל", ו"כשאת עצובה". בנוסף, מופיעים באלבום מספר שירים חדשים. ביום השקת האלבום הופיע בניון בבריכת הסולטאן בירושלים, תחת הכותרת "עשור ליצירתו". בהופעה ניגנה תזמורת כלי קשת ביחד עם נגניו הקבועים. ההופעה זכתה להצלחה רבה ועל פי הערכות נכחו בה למעלה מ-4,000 אנשים. באלבום הוקלטו גם שירים חדשים שלא יצאו לפני כן. אחד מהביצועים החדשים הוא השיר "געגועים לדמיון", שיצא לתחנות הרדיו וזכה להצלחה. בנוסף מופיע השיר -"בחייאת", המדבר על אוסף שמועות ומשפטים ששמע בניון מפגישות שונות עם מעריצים.
רשימת השמעה > דיסק 1

שירים 1-7 מופיעים באוסף בביצועים חדשים
רק את
מורה לחיים
כשאת עצובה
קצת לבד
שעה של אור
געגועים לדמיון
ניצחת איתי הכל
הכל עד לכאן
נשמתי
בורח
עיניה
אלוף בשחור
יכול להיות
תמיד ידעתי
רוצה אלייך
רשימת השמעה > דיסק 2

שירים 5-11 לראשונה על גבי אלבום
עומד בשער
מחילה
כוכב נופל
דרך
שיר הוודקה
בחייאת
ועפנו
עד דלא ידע
דוד מלכי
התקווה
יגדל אלוהים חי
שוק נתניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  חנות 
 כתובת:  נתניה 
 מיקום:  נתניה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1956
 תאריך פתיחה רשמי:  1956 
 
 קואורדינטות:  32°19′45″N 34°51′35″E﻿ / ﻿32.329279015029°N 34.859624614094°E﻿ / 32.329279015029; 34.859624614094
  (למפת נתניה מוגדלת) שוק נתניה(למפת נתניה רגילה) שוק נתניה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שוק נתניה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שוק נתניה
 
שוק נתניה הוא השוק המרכזי בעיר נתניה והגדול ביותר באזור השרון.
השוק מונה כ-200 דוכנים למכירת פירות וירקות ונמכרים בו גם חפצים שונים. קיימות בו גם מסעדות.
השוק שוכן במתחם הרחובות שוהם, היהלום,רזיאל, ברקת, ועוד בנתניה.
בשוק הפועל בימים ראשון עד שישי, נמכרים בעיקר מוצרי מזון אך גם פרטי הלבשה, סדקית, אביזרי בית, פרחים, דוכני מזון ועוד.
השוק פעיל בכל ימות השנה ומהווה מוקד משיכה למבקרים, לתיירים ולחובבי קולינריה. הוא נכלל לעיתים קרובות בסיורי מבקרים בעיר.
דוכני פירות וירקות בשוק נתניה, חורף 2024
בגבו של שוק נתניה, בכניסה מרחוב אהרון ברט, ישנו שוק פשפשים גרוזיני, הפרוס על פני שלושה רחובות צרים ומציע בעיקר סחורה של בגדים, כלי בית ותכשיטים למכירה, לרוב פרוסים על סדין רחב על הארץ.
שוק ארבעת המינים

מדי שנה מתקיים בנתניה יריד ארבעת המינים ברחוב שדרות בנימין. הדוכנים בשוק מוצבים שבוע לפני ערב חג הסוכות.
היסטוריה

ב-2 בנובמבר 1956 החליטה מועצת העיר נתניה להקים שוק עירוני חדש במקום השוק שהיה קיים עד אז ברחוב שטמפפר.
"השוק נבנה ברחוב שהם על ידי שוק רסקו הקיים ובו יוקמו 10 חנויות ו-34 תאי- ממכר ואליהם יועברו הרוכלים שעובדים בכיכר השוק. שוכרי התאים ישלמו 500 ל"י דמי מפתח וחמש עשרה ל"י דמי שכירות חודשיים".
ב-5 בנובמבר 1957 הונחה אבן הפינה לשוק הקימעונאי. השוק נבנה על ידי חברת "רסקו" על שטח של שני דונם ובשטח בנייה של 900 ממ"ר. השוק תוכנן על ידי האדריכל מ. בר, לפי מיטב השווקים בארופה. השוק החדש ברח' שהם, יבטיח פרנסה לחמישים משפחות.
בשנות ה-80 השוק עבר שדרוג, הדוכנים חודשו והורחבו ובוצע קירוי. בשנות ה־90 השוק התרחב ובחלקו ברח' שוהם הפך למדרחוב.
השוק נמצא בשטח אזור התעשייה הראשון של העיר, בו היו בעבר מפעלי תעשייה ומלטשות יהלומים.
התחדשות עירונית בשוק נתניה

ב-11 באוקטובר 2021 פרסמה עיריית נתניה על הפרויקט להפיכתו של השוק העירוני למתחם בילוי ופנאי. ראש העיר, מרים פיירברג אמרה שהפרויקט נעשה כחלק מתפישת האיכויות של השוק, ומתוך חשיבה על כך שבמהלך היום השוק ישמש מרכז צרכני קולינארי ובשעות הערב הוא יהפוך למרכז בילוי. המתחם הנקרא חצר השוק נפתח בסוף דצמבר 2023. המתחם ממוקם במרכז השוק בטריבונה שכונתה בעבר "שוק העופות", בשטח של כ-500 מ"ר. הכניסה למתחם היא מרחוב זנגוויל. המתחם הוא חלק מפרויקט חידוש השוק העירוני בעיר והוא שיתוף פעולה של עיריית נתניה ומשרד התיירות עם המותג "חצר השוק" שקיים גם במקומות אחרים בישראל. מטרת הפרויקט היא שילוב של שוק אותנטי לממכר ירקות, פירות ותבלינים ואתר בילוי ופנאי. בסוף שנת 2023 נפתחו במתחם שני ברים, בר קוקטיילים ומשקאות ובר קפה וקינוחים בשדרה הצפונית של השוק. במתחם מתוכננים גם דוכני מזון שונים, ברים, אזורי ישיבה ועמידה וכן במה להופעות ואירועי תרבות. משרד התיירות לקח חלק בפרויקט בהקמת קירוי והצללות, בניית דוכנים, חידוש תשתיות ריצוף ותאורה בין הדוכנים והקמת מתחם להופעות אמנים.
הערות שוליים

1 2  אכיפה בשוק העירוני
↑  ממלטשות היהלומים ועד המטבח הטריפוליטאי: 10 דברים שלא ידעתם על שוק נתניה
↑  ארכיון עיריית נתניה, שוק נתניה מוקם, עיתון "דבר", 1956, עמ' ק"ע, 6 סימול 97
↑  ארכיון עיריית נתניה, שוק נתניה 1957, הבוקר, 5.11.1957, עמ' מ 5 סימול 88
↑  עיריית נתניה, השוק העירוני בנתניה
↑  שוק נתניה מרכז הבילוי החדש של העיר
↑  חצר השוק - חצר חדשה בקרוב!, באתר www.hatzar-hashook.co.il
↑  שוק מחנה יהודה, שוק נתניה מאחוריך - זה מה שמציע מתחם הבילויים החדש, באתר mynetnetanya, ‏2023-12-27
ערן פיקס

ערן פיקס (נולד ב-15 בנובמבר 2003) הוא ג'ודוקא ישראלי זוכה מדליית הכסף באליפות העולם עד גיל 21, מקום 5 באירופה, נבחר על ידי הוועד האולימפי לספורטאי הצעיר של השנה, ובנוסף דורג מקום 1 בעולם עד גיל 21 לשנת 2023.
ביוגרפיה

פיקס נולד וגדל במושב כפר ויתקין במועצה אזורית עמק חפר. אימו טובה עצמאית בעלת משרד לייעוץ מס והנהלת חשבונות, אביו היה עובד מדינה. פיקס הוא האח האמצעי לשלושה אחים. בילדותו עסק במגוון ענפי ספורט: כדורסל, גלישה, שחייה וג'ודו, אך בגיל 12 החליט להתמקד בענף הג'ודו. הוא למד בבית ספר ויתקין ובתיכון למד ברמות ים, הוא התגייס לצבא בתור "ספורטאי מצטיין" ושירת בבית הדין הצבאי.
קריירה

תחילת הדרך:
פיקס היה ילד אנרגטי ושובב, אימו שלחה אותו בגיל 5 לבית הספר לג'ודו בהנהלת גיל עופר. בגיל 15, הוא הצטרף לנבחרת הקדטים של ישראל. שנתיים אחר כך הוא זכה בתואר אלוף ישראל קדטים, בגיל 18 הוא הצטרף לנבחרת הבוגרת של ישראל תחת המאמן הלאומי אורן סמדג'ה, שנה אחר כך הוא זכה במקום הראשון באליפות ישראל עד גיל 21 במקום השלישי באליפות ישראל בוגרים ובמקום השני עד גיל 23.
פריצה:
שנת 2022 הייתה תחילת הפריצה של פיקס כאשר הוא הצליח לזכות ב2 מדליות זהב בסבב העולמי עד גיל 21, בסבב העולמי בפראג, ובסבב העולמי ברומניה, ההישגים הללו מיקמו אותו מדורג 8 בעולם.
שנת 2023 הייתה שנת הפריצה של פיקס, הוא הצליח לזכות ב 2 מדליות בסבב העולמי, זהב באנגליה, וארד בהונגריה.
אליפות אירופה:
פיקס הגיע לאליפות אירופה שהתקיימה בהאג בירת הולנד, מדורג 4 בעולם. בקרב הראשון גבר על יריב הולנדי, ברבע גמר הפסיד ליריב טורקי, ברפסאג' ניצח יריב בולגרי ובקרב על מדליית הארד הוא הפסיד ליריב הפורטוגלי, וזכה במקום החמישי המכובד.
אליפות עולם:
באליפות העולם באותה השנה הוא כבר הצליח לעמוד על הפודיום כאשר הוא זכה במקום השני באליפות העולם עד גיל 21 שהתקיימה בליסבון, בקרב הראשון גבר על יריב הודי, קרב אחרי ניצח יריב צ'כי, ברבע הגמר ניצח יריב מקזחסטן, בחצי הגמר ניצח יריב מאסטוניה ובגמר הפסיד ליריב היפני.
את שנת 2023 פיקס סיים מדורג 1 בעולם, הוועד האולימפי העניק לו את התואר ספורטאי הצעיר של השנה.
חלבון

ערך זה עוסק בתרכובת אורגנית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מבנה רביעוני של חלבון קטלאז, המתפקד כאנזים
חלבון (בלועזית: פרוטאין, מיוונית - πρώτειος, פְּרוֹטַאִיוֹס - "ראשוני") הוא תרכובת אורגנית גדולה ומורכבת יחסית, הבנויה משרשרת מקופלת של חומצות אמיניות הקשורות ביניהן בקשרים פפטידיים בין הקבוצה הקרבוקסילית של החומצה האמינית לקבוצה האמינית של החומצה השנייה. בסך הכל יש 20 חומצות אמינו סטנדרטיות שבונות חלבונים בגוף האדם. החלבונים נמנים עם התרכובות החשובות ביותר המרכיבות את האורגניזם, והם מצויים בכל תא חי. הם יוצרים אינטראקציות עם מולקולות מסוגים שונים, כגון חלבונים אחרים, ליפידים, פחמימות, ו-DNA.
רצף חומצות האמינו בחלבון נקבע על ידי רצף הנוקליאוטידים בגן (מקטעי DNA או RNA) המכיל את המידע להרכבתו. מכלול תכונותיו של האורגניזם נקבע על ידי ההתקשרויות הכימיות של חלבון אחד עם אחר. לחלבונים מבנה תלת-ממדי מורכב ביותר המכתיב את תפקידם ופעילותם בגוף החי.
החלבונים התגלו לראשונה על ידי ינס יאקוב ברצליוס ב-1838 והוא כינה אותם בשמם. אף-על-פי-כן, תפקידם המרכזי של החלבונים באורגניזמים חיים לא הוערך במלואו עד 1926, כאשר ג'יימס סאמנר הראה כי האנזים אוראז הוא חלבון. הרצף הראשון של חלבון שנקבע היה של חלבון האינסולין, על ידי פרדריק סנגר, שזכה בפרס נובל על הישג זה ב-1958. המבנה החלבוני הראשון שפוענח היה של ההמוגלובין והמיוגלובין על ידי מקס פרוץ וג'ון קנדרו, גם כן ב-1958. המבנה התלת-ממדי של שני חלבונים אלו נקבע על ידי אנליזה של שבירת קרני רנטגן.
באשר לכתיב הכימי, הסיבה לכך שבדרך כלל אין נוסחאות שלד (Structural Formula) דו-ממדיות לחלבונים היא בשל גודלם הרב יחסית למולקולות שכן נפוץ לתאר כך. לפני גילוי ה-DNA, נחשב החלבון בטעות לחומר התורשתי שעובר מההורים לצאצאיהם, ושעל פיו מתפתחים התאים וכל חלקי הגוף.
סוגי חלבונים

רוב החלבונים משתייכים לאחת משתי קבוצות עיקריות:
מבניים : אלו הם החלבונים שמרכיבים את התא, אברוניו, וחלק ממבני הגוף, לדוגמה:
העור מורכב ברובו (כ-75%) מהחלבון קולגן.
הפרווה והשיער מורכבים ברובם מקרטין, חלבון טבעי המופיע אצל יונקים.
משי (אשר מייצר טוואי המשי) וקורי עכביש שניהם חלבונים טהורים, הבנויים ממשטחי בטא.
מכווצים: בעלי יכולת לייצר תנועה. חלבונים אלו, כגון מיוזין ואקטין, מצויים בשרירים.
בקרום התא (ממברנת התא) קיימים מגוון נשאים, תעלות ומשאבות שנעים דרך קרום התא ובנויים מחלבונים.
תפקודיים : אלו הם החלבונים שממלאים את כל התפקידים בגוף, ומתחלקים לתתי-קבוצות:
מגנים: חלבונים אלו מהווים את הנוגדנים של מערכת החיסון.
ההמוגלובין הוא חלבון, נמצא בכדוריות דם אדומות, הוא קושר חמצן מהריאות ומעביר אותו לתאי הגוף, ונושא 23% מהפחמן הדו-חמצני מתאי הגוף אל הריאות.
שליחים: משמשים להעברת אותות מתא לתא; הורמונים (כגון אינסולין), מוליכים עצביים (נוירוטרנסמיטרים, כגון גלוטמאט) וציטוקינים הם חלבונים שליחים (יוצא דופן מבחינה זו הוא גלוטמאט, שהוא חומצת אמינו בודדת, כלומר אחת מאבני הבניין המשמשות להרכבת חלבונים).
אנזימים: משמשים כזרזים של תגובות כימיות בגוף.
שינוי קונפורמרי

שינוי מרחבי (קונפורמרי) של מבנה החלבון הוא תהליך טבעי בגוף או כתוצאה מגורם סביבתי מחוץ לגוף, שבו משתנה המבנה המרחבי הטבעי של החלבון. השינוי יכול להיגרם עקב שינויים בסביבה של החלבון, כגון עלייה בטמפרטורה, שינוי ברמת ה-pH (חומציות או בסיסיות), יצירת קשר גופרית, שינוי בריכוזי יונים, היקשרות לליגנד, נוכחות של חומרים שונים (למשל תרופות), וכדומה. השינוי המרחבי מכתיב את התפקוד של החלבון, לפיכך, שינוי המבנה המרחבי של החלבון ישנה את תפקודו. למשל, פפסין פעיל אך ורק ברמת pH חומצית כמו שבקיבה, אך אם תשונה הרמה מעבר לטווח התפקוד שלו, הוא כבר לא יהיה פעיל.
יצוין, כי אמנם המבנה הראשוני (היינו, רצף חומצות האמינו) של החלבון מכתיב את המבנה שלו (למעט בנוסף ליצירת קשרי גופרית), אך השינוי הקונפורמרי נובע משינויים בגורמים הנ"ל. שינויים אלו הם קטנים יחסית וזמניים, ובעיקר קורים באתרי קישור של החלבון, שם מתרחש עיקר תפקודו של החלבון.
חלבון יכול להיות בכמה מצבי קונפורמציה בזמנים שונים, ובכל אחד מהם יהיה לו תפקוד שונה.
חלק מהתרופות תפקידן להיקשר לאתרי הקישור של החלבון, אך ללא יכולת התנתקות בשונה מליגנד, ואז משתנה מעט מבנה החלבון, והוא אינו פעיל יותר.
שינוי קונפורמרי > דנטורציה

דֵּנָטוּרַצְיָה היא תהליך שבו משתנה המבנה המרחבי הטבעי של החלבון למצב מרחבי חסר תפקוד. דנטורציה נגרמת מאותם גורמים הנ"ל אך כאשר הטווח הנורמלי יוצא מאיזון אם בצורה טבעית או בצורה מלאכותית, או בנוכחות קרינה, הגעה לפרוטאוזום כמוות חלבוני מתוכנן, הוספת מרקפטואתנול לתמיסת חלבון, ועוד. דנטורציה גורמת לחלבון לאבד את תפקודו, כלומר, חלבון שאיבד את מבנהו המרחבי הטבעי לא יוכל לבצע את פעילותו עוד. למשל: אנזים (חלבון פעולה שתפקידו לזרז תהליכים ביוכימיים) שנחשף לטמפרטורות שאינן בטווח הטמפרטורות האופטימלי עבורו, יעבור הרס של מבנהו המרחבי (דנטורציה), ועקב כך כבר לא יתאים במבנהו המרחבי לסובסטרט (המצע) שלו ולא יוכל לבצע את תפקידו.
אקסטרמופילים הם חיידקים אשר התפתחו במהלך האבולוציה, ומסוגלים לחיות בתנאים סביבתיים שליצורים אחרים יהיו קיצוניים מדי. זאת הודות לשינוי ביוכימי במבנה החלבונים שמאפשר להם תפקוד ביולוגי תקין בסביבות חיים אלו.
יצירת חלבונים

החלבונים נבנים בתוך התאים על ידי הריבוזומים. בתהליך היצירה של חלבונים, הקרוי תרגום, מתורגם המידע התורשתי המקודד ב-mRNA, שהוא בעצמו משועתק מה-DNA. הגנים המרכיבים את ה-DNA הם, לפיכך, "תוכניות בנייה" לחלבונים. ה-DNA מקודד ליצירת חלבונים באמצעות הקוד הגנטי, כך שכל שלושה נוקלאוטידים (אבני הבניין של ה-DNA) מקודדים לחומצה אמינית אחת (שלושה נוקלאוטידים המקודדים לחומצת אמינו מכונים יחדיו בשם קודון).
שרשרת קצרה של חומצות אמינו מכונה פפטיד; שרשרת ארוכה מכונה פוליפפטיד. לאחר שמיוצר הפוליפפטיד בריבוזום, הוא מתקפל למבנה תלת-ממדי מורכב ברשתית התוך-פלזמית.
תהליך היצירה של חלבון מתחיל בגרעין התא. בתחילה מופרדים שני גדילי הסליל הכפול של ה-DNA בעזרת אנזים. על אחד הגדילים נבנה mRNA. לאחר שהלה נוצר במלואו הוא נפלט לציטופלזמה ומוצמד לאחד מהריבוזומים בתא בעזרת rRNA. הריבוזום מתחיל לקרוא את הקוד הגנטי שמכיל ה-mRNA. כאשר הריבוזום מזהה את סוג החומצה האמינית הנחוצה לפי הקוד הגנטי, הוא מושך אליו tRNA הנושא חומצה אמינית מתאימה, ומוסיף אותה לשרשרת חומצות האמינות שכבר נוצרה. כאשר ייווצר הקשר הבא בשרשרת החומצות האמיניות ישוחרר ה-tRNA לציטופלזמה כדי להיצמד לחומצה אמינית חדשה המתאימה לו. כך נבנית השרשרת עד שהחלבון מושלם. לאורך יצירת שרשרת חומצות האמינו משוחררים חלקים מושלמים מהשרשרת לציטופלזמה עד שכל החלבון המושלם משוחרר (לעת עתה במבנה ראשוני בלבד). בקצותיו של ה-RNA השליח נמצאים קטעים שאינם מקודדים חומצות אמינו; תפקידם הוא לסמן את תחילתו וסופו של החלבון.
חומצות האמינו מסתדרות בדרכים שונות במבנה שניוני. לאחר מכן מתבצע תהליך של קיפול למבנה שלישוני. מבנה זה בנוי ממתחמים. לבסוף, מבשיל החלבון ומקבל את צורתו הסופית שהיא המבנה הרביעוני. לעיתים הבשלת החלבון כוללת גם קטיעה של מקטעים מסוימים שלו, הוספה של קבוצות כימיות כסוכרים, זרחה, קבוצות גופרית ושומנים. כמו כן, לעיתים החלבון חובר לחלבונים אחרים, רצועות RNA או ליונים ליצירת קומפלקס חלבוני פעיל. בעשורים האחרונים חלה התקדמות כבירה בהבנת המבנה המרחבי של חלבונים על ידי שיטות של גיבוש חלבונים והדמיית תהודה מגנטית במסגרת תחום מחקר הקרוי ביולוגיה מבנית. המדע העוסק בחקר החלבונים, בפעילותם ובקשרי הגומלין ביניהם נקרא ביוכימיה.
תפקידי החלבונים

להוציא סוגים מסוימים של RNA, רוב המולקולות הביולוגיות הן אינרטיות יחסית. החלבונים הם אלה שאחראים לרוב הפעילות בתא, והתפקידים שלהם נקבעים ב-DNA.
חלבוני ממברנה - "תעלות", "משאבות"
חלבוני מבנה - לדוגמה: קרטין, קולגן (בונה סחוס)
חלבונים מתכווצים - בונים תאי שריר
חלק מההורמונים - חלבונים שמעבירים מסרים בגוף (מתא לתא)
נוגדנים - חלבונים ש"תוקפים" חומרים זרים
אנזימים - חלבונים המזרזים פירוק או בנייה של חומרים אחרים בתאים. האנזימים מזרזים בכמה סדרי גודל את מהירות התגובות הכימיות שדרושות לקיום חיים. ללא האנזימים תגובות אלה לא יקרו במהירות מספקת. על פי רוב, האנזימים הם ספציפיים, והם מזרזים רק תגובה כימית אחת או שתיים. הם מבצעים את רוב האינטראקציות שמעורבות במטבוליזם ופועלים על הדנ"א בתהליכים כגון שכפול, תיקון ושעתוק. ישנם אנזימים שפועלים על חלבונים אחרים כדי להוסיף או להסיר קבוצות כימיות בתהליך שנקרא מודיפיקציה פוסט-תרגומית.
זיהוי חלבונים > זיהוי חלבונים בתמיסה והפרדתם

שיטות רבות ושונות משמשות לזיהוי נוכחות של חלבונים בתמיסה. מכיוון שרוב החלבונים מסיסים במים, על מנת לזהות את נוכחותם בתמיסה יש לרוב צורך בריאגנט כימי (למשל ריאגנט ברדפורד) או ביולוגי (למשל נוגדנים) הנקשר אל מולקולות החלבון בתמיסה. שיטה נוספת לזיהוי חלבונים בתמיסה היא ספקטרוסקופיית UV, המסתמכת על העובדה ששיירים בעלי טבעות ארומטיות בולעים קרינה אלקטרומגנטית בתחום האולטרה-סגול. שיטות כאלו מאפשרות את זיהוי החלבון בתמיסה ואף מאפשרות קביעה מדויקת למדי של כמות החלבון בתמיסה; ואולם, תמיסות ממקור ביולוגי מכילות לרוב תערובת של סוגים שונים של חלבונים, ולכן קיימות שיטות רבות אף יותר להפרדת החלבונים השונים הקיימים בתמיסה.
המכנה המשותף לרוב השיטות הללו הוא שהן מתמקדות על מאפיין אחד של החלבון - למשל הנקודה האיזואלקטרית שלו, ומפרידות בין החלבונים על סמך מאפיין זה. על בסיס זה קיימות שיטות רבות ושונות כמו כרומטוגרפיה לסוגיה (לצורך זה משמשים מכשירי ה-FPLC וה-HPLC), הפרדה באמצעות ג'ל (שיטות כגון SDS-PAGE, ג'ל פילטרציה וג'ל דו־ממדי), שיקוע באמצעות מלחים קלי-תמס (למשל אמוניום סולפט) ועוד רבות ושונות.
קיימות כיום שיטות מתקדמות יותר המאפשרות גילוי ובידוד של חלבון ספציפי, בהתבסס על שיטות אימונולוגיות. שיטות אלו, אשר המשותף להם הוא השימוש בנוגדנים בעל ספציפיות לחלבון המבוקש, מאפשרות זיהוי פשוט ומהיר של החלבון המבוקש ברמת דיוק גבוהה; ואולם, חסרונן של שיטות אלו הוא עלותן הגבוהה (עקב העלות הדרושה להפקת נוגדנים) וכן העובדה שקשה להשתמש בהן על מנת להפריד את החלבון מהתמיסה. בנוסף, התקדמויות בתחום ההנדסה הגנטית מאפשרות ליצור חלבון בעל אזורים מסוימים שיכולים לסייע בהפרדתו מהתמיסה (למשל הוספת 'תגיות' היסטידין אשר מאפשרות הפרדה באמצעות קולונת ניקל).
זיהוי חלבונים > ריצוף וקביעת מבנה

על מנת לאפיין לחלוטין חלבון, יש צורך לדעת מהו רצף חומצות האמינו שמרכיבות אותו, וכן מהו המבנה התלת-ממדי (מבנה שלישוני או רביעוני) שלו.
את רצף החלבון מגלים לרוב בשיטות גנטיות, מכיוון שהחלבון מיוצר בתאים על ידי תרגום ולכן פשוט יותר לקבוע את רצף הרנ"א השליח המקודד לו. השיטה הרווחת ביותר לקביעת רצף החלבון מבוססת על חיתוך החלבון למקטעים קצרים (פפטידים), הפרדתם באמצעות תמיסה ולבסוף מדידת משקלם הגולמי באמצעות ספקטרומטר מסה. ניתן לחזות את רצף חומצות האמינו של כל פפטיד ומסתו מראש על פי רצף ה־DNA או ה־RNA שעל פיו יוצר החלבון.
את המבנה מגלים לרוב בשיטות של קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן או תהודה מגנטית גרעינית; שיטות אלו מאפשרות ליצור תמונה תלת־ממדית של מבנה החלבון, באמצעות מיקום האטומים הבודדים המרכיבים אותו (תמונות אלו זמינות לקהל הרחב בפורמט PDB, ראשי תיבות של Protein Data Base, או מאגר המידע החלבוני).
רפואה

רוב רובן של כ-4,000 המחלות התורשתיות הגנטיות הידועות לרפואה קשורות לתפקוד לקוי או להיעדר תפקוד של חלבון מסוים בגוף. חשיבותם העצומה של החלבונים לחיים מודגשת באופן מצער באמצעות הנזק הרב העלול להיגרם לגוף עקב חוסר תפקודו של חלבון בודד; הדבר מראה כי אף על פי שבגוף פועלים עשרות אלפי חלבונים שונים, לכל אחד מהם תפקיד ספציפי ביותר והחלבונים האחרים אינם מסוגלים בדרך-כלל לחפות על חוסר תפקודו של חלבון מסוים.
במחלות גנטיות קיים פגם - מוטציה - ברצף הנוקלאוטידים שב-DNA. הפגם עשוי לגרום ל:
ייצור חומצת אמינו שגויה
השמטת חומצת אמינו מהשרשרת החלבונית
הפסקת קידוד הגן במקום בו התרחשה המוטציה, ועקב כך לייצור חלבון חלקי, קצר מהרגיל
עובדה זו מראה שבנוסף לחשיבותו של כל חלבון לתפקוד הגוף, קיימת גם חשיבות עליונה לכל חומצת אמינו בודדת בשרשרת המרכיבה את החלבון. החלפה או היעדר של חומצה בודדת, אפילו בחלבונים המורכבים ממיליון חומצות אמינו בסך-הכל, יכולה לשבש לחלוטין את תפקוד החלבון. כפי שהוסבר לעיל, הקיפול השלישוני של החלבונים, אשר מכתיב ברובו את תפקוד החלבון, תלוי בקשרים כימיים בין החומצות השונות; כשאחת החומצות המשתתפות בקשרים אלו לא קיימת, המבנה התלת-ממדי של החלבון נפגם, ועמו התפקוד.
בין המחלות התורשתיות הנגרמות עקב חלבונים פגומים ניתן למנות את אנמיה חרמשית, סיסטיק פיברוזיס, עיוורון צבעים, לבקנות, פנילקטונוריה ועוד.
בעשורים האחרונים התגלו חלבונים פגומים המסוגלים לגרום לחלבונים אחרים להפוך לפגומים. חלבונים אלו, הקרויים פריונים, גורמים לכמה מחלות מוח קשות, שסופן תמיד מוות.
החלבון בתזונה

החלבון הוא חומר מזין חשוב לבריאות האדם ולרוב בעלי החיים, המספק את צורכי הגוף לחומצות אמינו. לפי השנתון הסטטיסטי לישראל, בשנת 2006 כמחצית מכמות החלבון הגיע לישראלי הממוצע ממזונות צמחוניים והחצי השני הגיע ממזונות מן החי. צריכה מספקת של חלבון חיונית לתהליכי בנייה, שימור וגדילה אופטימליים של הגוף, ובעיקר השרירים. בעלי החיים ממחלקת היונקים (בהם האדם) לא מסוגלים לסנתז את כל חומצות האמינו הדרושות להם, ולכן נדרשים חלבונים בתזונה שלהם כדי לרכוש את החומצות שאין באפשרותם לסנתז - קרי חומצות אמיניות חיוניות. מקורות מזון עשירים בחלבון הם קטניות, אגוזים, זרעים, בשר, דגים, ביצים, מוצרי חלב.
ישנן תשע חומצות אמיניות שהגוף אינו יודע לייצר בעצמו (חומצות אמינו חיוניות) ועל כן צריך לקבלן בתזונה.
חלבון מלא הוא מזון המכיל את כל תשע חומצות האמינו החיוניות, לרוב זהו מזון מן החי. חלבון חסר הוא מזון שאין בו את כל התשע, בעיקר אלו מזונות מן הצומח.
להלן חומצות האמינו החיוניות:
איזולאוצין
ולין
לאוצין
ליזין
טריפטופן
מתיונין
פנילאלנין
תראונין
היסטידין