stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברכת אבלים
ברכת אבלים שבברכת המזון

מלבד ברכת הרחבה תיקנו חז"ל להוסיף כל שבעת ימי האבל ברכה נוספת בברכת המזון. ברכה זו היה האבל מוסיף בברכת המזון בתוך ברכת "הטוב והמטיב".
בתלמוד במסכת ברכות הובאה ברייתא בה נחלקו תנאים בנוסח הברכה. לדעת תנא קמא יש להוסיף בברכה הרביעית של ברכת המזון 'הטוב והמטיב ודיין האמת', ואילו לדעת רבי עקיבא יש לומר 'דיין האמת בלבד'.
נוסח נוסף הובא שם בתלמוד בשם מר זוטרא:
הטוב והמטיב אל אמת דיין אמת שופט בצדק לוקח במשפט ושליט בעולמו לעשות בו כרצונו כי כל דרכיו משפט שהכל שלו ואנחנו עמו ועבדיו ובכל אנחנו חייבים להודות לו ולברכו גודר פרצות בישראל הוא יגדור את הפרצה הזאת בישראל לחיים
נוסחים שונים של הברכה מופיעים בראשונים, כך הוא הנוסח המופיע בספר משנה תורה לרמב"ם, ובשולחן ערוך:
(בא"י אמ"ה האל אבינו מלכנו בוראנו גאלנו קדשנו קדוש יעקב) המלך החי הטוב והמטיב אל אמת דיין אמת שופט בצדק שליט בעולמו לעשות בו כרצונו, שאנחנו עמו ועבדיו ובכול אנו חייבין להודות לו ולברכו
אמנם בחלק מהראשונים מופיע נוסח ארוך יותר, וכן הביא ברמ"א: ”לוקח נפשות במשפט שליט בעולמו לעשות בו כרצונו כי כל דרכיו במשפט ואנחנו עמו ועבדיו ובכל אנחנו חייבים להודות לו ולברכו גודר פרצות ישראל הוא יגדור הפרצה הזאת מעלינו ומעל אבל זה לחיים ולשלום”
יש שכתבו שתיקנו ברכה זו בברכה שלישית כשמגיע ל"ובנה ירושלים", שם יאמר: ”ובנה ירושלים עיר הקודש במהרה בימינו. נחם ה' אלקינו את אבלי ירושלים. ואת האבלים המתאבלים באבל הזה נחמם מאבלם, ושמחם מיגונם, כאמור: "כאיש אשר אמו תנחמנו, כן אנכי אנחמכם". ברוך אתה ה', מנחם ציון בבנין ירושלים. אמן.”
ברכת אבלים שבברכת המזון > יחיד

בראשונים נחלקו האם ברכה זו נאמרת דווקא במנין או לא. מחלקותם תלויה בזיהוי אותה ברכה הנזכרת במסכת מגילה לאומרה בעשרה: ”אין פורסין את שמע... ואין אומרים ברכת אבלים ותנחומי אבלים... פחות מעשרה” (משנה, מסכת מגילה, פרק ד', משנה ג'.) ובתלמוד ביארו: ”מאי ברכת אבלים? – ברכת רחבה” (תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף כ"ג, עמוד ב').
יש מהראשונים שסבורים שברכת רחבה זו היא הברכה הנאמת בבית הקברות, והיא אכן צריכה עשרה, אך ברכת אבלים שבברכת המזון נאמרת גם כשאין עשרה. אמנם דעת התוספות ועוד, שהכוונה על ההוספות שמוסיפים בברכת המזון, שאין לאומרים כאשר אין שם עשרה גברים.
להלכה כתב בטור בשם אחד הגאונים שברכת אבלים מברכים בין אם יש שם עשרה ובין אם אין שם רק שלושה או אפילו כשמברך יחידי. אך הוסיף שלדעת רבינו מאיר גם ברכה זו צריכה עשרה.
ברכת אבלים שבברכת המזון > זמן אמירתה

בכל שבעת ימי האבילות מוסיפין ברכה זו בברכת המזון.
לעניין הוספת הברכה בשבת, כתבו הפוסקים שאם מברכים אנשים נוספים לא יוסיף ברכה זו מאחר שאין אבילות בפהרסיה. אמנם כשכל המסובים הן אבלים, צריכים להוסיף.
ברכת אבלים שבברכת המזון > מנהגים נוספים

יבסדר רב עמרם כתב שגם בברכת הזימון יש לומר: "נברך מנחם אבלים שאכלנו משלו". והם אומרים: "ברוך מנחם...", והמברך חוזר כן. ואם יש עשרה יאמר: "נברך אלקינו מנחם...", והם עונים כן, וחוזר כן. הרמב"ן בספרו תורת האדם הכריע כדעתו. דעה זו אף הובאה בשולחן ערוך.
ברכת אבלים שבברכת המזון > הברכה היום

בבאר הגולה כתב שלא ראה שנוהגים להוסיף בברכה זו בבתי אבלים, שייתכן שסמכו על דברי התוספות שברכת אבלים היא רק בעשרה. אמנם הברכי יוסף כתב שבמקומו אכן נוהגים בהוספות אלו בבתי אבלים.
לקריאה נוספת

ניסן רובין, קץ החיים, טקסי קבורה ואבל במקורות חז"ל, פרק שמיני, עמ' 223
הרב צבי גרונר, ברכות שנשתקעו, מוסד הרב קוק תשס"ד, עמ' קס–קעג.
מרדכי סבתו ומנחם כ"ץ, "ברכת חתנים וברכת אבלים", כנישתא ג (תשס"ז), עמ' קלט–קע.
"ברכת אבלים" באנציקלופדיה תלמודית, כרך ד', עמ' תיב–תכ.
הערות שוליים

↑  במהדורת חיים דוב שעוועל, בתוך כתבי רמב"ן ב, מוסד הרב קוק תשכ"ד, עמ' קמב–קנה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ח', עמוד ב'.
↑  רש"י, מסכת כתובות, דף ח', עמוד ב'
↑  תורת האדם (ספר) עניין ההתחלה עמ' קנ, בשם חכמי הצרפתים
↑  שיטה מקובצת מסכת כתובות ח,ב
↑  במקור ברכה רביעית של ברכת המזון הייתה ברכה קצרה ונסוחה היה ”בא"י אמ"ה הטוב והמטיב”.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ו, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שע"ט, סעיף א'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ט, סעיף ב'.
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שע"ט, סעיף ג'.
↑  על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שע"ט.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| ברכת המזון |
| --- | --- | --- |
| מצוות ומנהגים | תהלים קלז (על נהרות בבל) • תהלים קכו (שיר המעלות בשוב ה') • מים אחרונים • זימון • כוס של ברכה |  |
| סדר הברכה | ברכת הזן • ברכת הארץ • על הניסים • ברכת ירושלים • רצה והחליצנו • יעלה ויבוא • ברכת הטוב והמטיב • ברכת אבלים • הרחמן • ברכת האורח • ברכת חתנים |  |
| פיוטים | נודה לשמך • דוי הסר • אלהים צוית לידידך בחירך • אות מבראשית הוכתרה • הרחמן (פיוט) • צור משלו אכלנו |  |
| שונות | פת הבאה בכיסנין • ברכה אחרונה • ברכה אחת מעין שלוש • בנדיגאמוס |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
להתראות נעורים שלום אהבה

להתראות נעורים שלום אהבה הוא האלבום השביעי של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, והאחרון שלה לפני התפרקותה ב-1995.
רקע

חברי משינה החלו לעבוד על האלבום בינואר 1994. את האלבום הזה הפיקו חברי הלהקה לבדם, כשבסיסט הלהקה מייקל בנסון שימש מפיק האלבום וקלידן הלהקה אבנר חודורוב טכנאי ההקלטה. ללהקה היה די חומר לשני אלבומים שלמים, אחד שנכתב כולו בידי הסולן יובל בנאי ואחד שנכתב כולו בידי הגיטריסט שלומי ברכה, והייתה התלבטות אילו מהשירים להקליט. כאשר נעדרו ברכה והמתופף איגי דיין מחזרות הלהקה למשך כשבועיים עקב מחלה, החלו בנאי, בנסון וחודורוב לעבוד על האלבום שאת כל שיריו כתב והלחין יובל בנאי.
האלבום בנוי מ־11 שירים המשרים אווירה של סיום, ביניהם השיר "תחזור תחזור" ו"להתראות נעורים שלום אהבה", שהטקסט שלו מרמז על סוף עידן, עם שורות כ"משהו בחיי הולך להשתנות". ואכן חברי הלהקה הודיעו על סוף פעילותה חודשים אחדים לאחר יציאת האלבום. שיר הנושא ו"תחזור תחזור" היו משיריו המצליחים ביותר של האלבום, ופרט להם הצליחו גם "רכבות", "את לא כמו כולם", "מילים ועוד מילים" ו"בן המלך".
באלבום התארחו כמה מוזיקאים, ובהם יוסי בנאי, אביו של סולן הלהקה יובל בנאי, משה לוי, נאור דיין – אחיו של איגי המתופף, אשר ניגן בגיטרה בשיר "רכבות" – וחברות להקת ללדין.
האלבום הגיע למעמד אלבום זהב תוך מספר חודשים.
בשנת 2021 יצא האלבום גם על תקליט ובמהדורה מיוחדת בה כל השירים עברו רימאסטרינג ונכללו גרסאות רמיקס של רע מוכיח.
רשימת השירים באלבום

כל המילים והלחנים מאת יובל בנאי. העיבודים של חברי משינה.
להתראות נעורים שלום אהבה (4:18)
שני טקסטים בשיר מרמזים על אירועים אקטואליים שאירעו זה אחר זה ב־25 וב־26 בפברואר 1994:
"היה זה יום סגריר והקבוצה הפסידה" ו"חזרנו מחיפה עם הפנים בין הידיים" מאזכר את ההפסד של מכבי תל אביב למכבי חיפה 5:0 בעונת 1993/1994. "'הוא היה מטורף' אמר פוליטיקאי משופשף./ 'נהרגו עשרות אנשים' סיים קריין הטלוויזיה,/ 'נקווה שיהיה שקט, עכשיו הפרסומות'" קשור לטבח מערת המכפלה שביצע ברוך גולדשטיין יום קודם לכן. את קולות הליווי בשיר ("שכב, הירגע...") מספקות החברות בלהקת ללדין: לימור עופר, לימור עזרא ודינה אברג'יל.
אני כל כך שמח (4:12)
את לא כמו כולם (3:39)
הוא מאמין (5:04)
רכבות (4:06)
מילים ועוד מילים (3:42)
צעד מחושב (4:21)
עכשיו את בוכה (5:33)
בשיר מתארחת הזמרת האמריקאית מרלה גלן.
בן המלך (4:10)
סולן השיר בפזמון הוא איגי דיין, מתופף הלהקה.
תחזור תחזור (5:45)
זהו השיר האחרון שכתב בנאי לאלבום. בידיעה ש"להתראות נעורים שלום אהבה" יהיה השיר הפותח את האלבום וש"תחזור תחזור" יהיה השיר הסוגר, הוחלט לקרוא את הטקסט של "להתראות נעורים שלום אהבה" בתום השיר "תחזור תחזור". בנאי המליץ על אביו, יוסי בנאי, כקריין השיר. בהדרכתו של איגי דיין קרא יוסי בנאי את השיר כמכתב לאהובה שמעבר לים. אורח נוסף בשיר הוא המוזיקאי משה לוי, שמנגן בו באקורדיון.
היה לי חלום (3:18)
השיר בעיקרו חוזר על המילים של "עכשיו את בוכה" בסגנון סווינג קצבי וקליל. האווירה בו מנוגדת לחלוטין ללחן של "עכשיו את בוכה" ולמילים המורבידיות.
הערות שוליים

1 2 3  דרור נחום (עורך), עסקי הרוקנ'רול, פרק 9: 1994-1995 - משהו בחיי עומד להשתנות, זברה תקליטים, 2010
↑  משה זונדר, "70 דברים שלא ידעתם על משינה", 12 במאי 1995, סופשבוע (מעריב) (קישורים)
| משינה - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| משינה | "אופטיקאי מדופלם" • "אנה" • "בלדה לסוכן כפול" • "רכבת לילה" |  |
| משינה 2 | "שלח לי מלאך" • "אנחנו שניים" |  |
| משינה 3 | "שלג צח" • "אהובתי" • "ברחובות שלנו" |  |
| העמותה לחקר התמותה | "אז למה לי פוליטיקה עכשיו" • "הכוכבים דולקים על אש קטנה" • "אחכה לך בשדות" |  |
| מפלצות התהילה | "שלומית בונה סוכה" • "אין מקום אחר" |  |
| שיא הרגש | "גברת שרה השכנה" • "נגעה בשמים" |  |
| להתראות נעורים שלום אהבה | "להתראות נעורים שלום אהבה" • "את לא כמו כולם" • "תחזור תחזור" |  |
| רומנטיקה עתידנית | התשובה |  |
| יהלומים בשמיים | בין הצללים |  |
מתים שרים הולכים: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 63641d6d-9f8f-3dc5-8678-94550a2e4c97
ברכת האורח

ברכת האורח היא תוספת ייחודית בברכת המזון, הנאמרת על ידי אורח כדי להודות ולברך את המארח על הכנסת האורחים והסעודה שסיפק. ברכה זו מופיעה לאחר הברכה הרביעית בברכת המזון - ברכת הטוב והמטיב. לגבי מקום אמירתה המדויק ישנן דעות שונות.
מקור הברכה ונוסחה

ברכת האורח מוזכרת בתלמוד בבלי, במסכת ברכות, בביאור דברי רבי יוחנן, שהאורח הוא זה שיברך את ברכת המזון כדי שיברך את בעל הבית. בראשונים הובא בשם התוספתא שברכה זו נלמדת מהמילה 'את' שבפסוק 'ואכלת ושבעת וברכת את ה' אלוקיך', ממנו למדו חז"ל את חיוב ברכת המזון.
בתלמוד מבוא גם הנוסח אותו אומר האורח. חלק מהנוסח נאמר על ידי רבי - כינויו של רבי יהודה הנשיא:
ואורח מברך כדי שיברך בעל הבית מאי מברך: "יהי רצון שלא יבוש בעל הבית בעולם הזה ולא יכלם לעולם הבא". ורבי מוסיף בה דברים: "ויצלח מאד בכל נכסיו ויהיו נכסיו ונכסינו מוצלחים וקרובים לעיר ואל ישלוט שטן לא במעשי ידיו ולא במעשי ידינו ואל יזדקר לא לפניו ולא לפנינו שום דבר הרהור חטא ועבירה ועון מעתה ועד עולם"
תוכן הברכה

תחליתה של הברכה עוסקת בדברים רוחניים יותר, שלא יהיה מכשול לבעל הבית בעולם הזה ובעולם הבא, אך בהמשך נזכר גם ברכה בעניינים חומריים, שיצליח בעל הבית בעסקיו, ושיהיו קרובים לעיר, ולא יהיה לשטן שליטה על נכסיו. בסיום הברכה היא חוזרת לעסוק בעניינים רוחניים, שלא יבוא בעל הבית ידי הרהור חטא ועבירה.
קרובים לעיר: בעניין המעלה בנכסים קרובים לעיר, כתב ברש"י בכדי שיוכל לפקח על נכסיו ולפעול בהם כפי הנדרש.
שלא יבוש: בטעם במברך האורח של יהיה לבעך הבית בושה, כתבו האחרונים, שהאורח שסמוך על שולחן המארח הרי הוא בוש מלאכול לחם חינם, ולכך מברכו שלא יגיע למצב כזה. אחרים כתבו באופן דומה, שכשם שהאורח ניצל מבושה בחיפוש מאכל עקב בזכות בעל הבית, הרי הוא מברכו כנגד זה ששיזכה אף הוא להינצל מבושה.
נוסח הברכה

בעבר, ברבים מנוסחי ברכות המזון שהופיעו בסידורים השונים, הופיע נוסח ברכת אורח שונה לגמרי מהנוסח המופיע בתלמוד:
הָרַחֲמָן, הוּא יְבָרֵךְ–אֶת (אָבִי מוֹרִי) בַּֽעַל הַבַּֽיִת הַזֶּה וְאֶת (אִמִּי מוֹרָתִי) בַּעֲלַת הַבַּֽיִת הַזֶּה, אוֹתָם וְאֶת בֵּיתָם וְאֶת זַרְעָם וְאֶת כׇל אֲשֶׁר לָהֶם–אוֹתָֽנוּ וְאֶת כׇּל אֲשֶׁר לָֽנוּ. כְּמוֹ שֶׁנִּתְבָּרְכוּ אֲבוֹתֵֽינוּ אַבְרָהָם יִצְחָק וְיַעֲקֹב בַּכֹּל מִכֹּל כֹּל, כֵּן יְבָרֵךְ אוֹתָֽנוּ, כֻּלָּֽנוּ יַֽחַד, בִּבְרָכָה שְׁלֵמָה, וְנֹאמַר אָמֵן.
ובמשנה ברורה תמה בשם ספר לחם חמודות מדוע אין אומרים את נוסח הברכה כפי שמופיע בתלמוד.
אמנם כיום רבים נוהגים לומר את נוסח התלמוד, והוא נדפס בסידורים רבים. הנוסח של ברכת האורח תלוי בנוסחאות השונות, ספרד אשכנז ועוד, כשבכולם העיקרון המרכזי הוא ברכה למארח על טוב ליבו והכנסת האורחים שלו.
בספר הכלבו כלל את שתי הנוסחאות יחד בברכת האורח, ונראה שגם הקטע 'במרום' היווה חלק מברכת האורח:
ואם יש שם אורח מברך ברכת המזון כדי שיברך בעל הבית... ואומר הכי  "הרחמן הוא יברך מורי בעל הבית הזה אותו ואת ביתו ואת כל אשר לו כמו שנתברכו אבותינו אברהם יצחק ויעקב בכל מכל כל כן יתברך ונתברך כלנו יחד בברכה שלמה ונאמר אמן.
יהי רצון מלפני אלהי השמים שלא יבוש מורי בעל הבית הזה בעולם הזה ואל יכלם לעולם הבא ויהיו נכסיו מוצלחים וקרובים לעיר ואל יזדקק לפניו שום דבר חטא והרהור ועברה ועון ואל ישלוט שטן במעשי ידיו ממרום ילמדו עליו זכות שתהא משומרת לשלום ישא ברכה מאת ה׳ וצדקה מאלהי ישעו וימצא חן ושכל טוב בעיני אלהים ואדם"
הרמב"ם בספרו משנה תורה, אחר שהביא את תחילתו של הנוסח המוזכר בתלמוד, כתב ”ויש לו רשות להוסיף בברכת בעל הבית ולהאריך בה”.
בנוסח תימן ישנם תוספת שונות בברכה: בזמני שמחה נהוג להוסיף הוספות רבות לברכה, ובשאר הזמנים מסתפקים בברכה קצרה יותר. בזמנים רגילים נוסח הברכה הוא:
הָרַחֲמָן הוּא יְבָרֵךְ אֶת בַּעַל הַבַּיִת הַזֶּה וּבַעַל הַסְּעֻדָּה הַזֹּאת, הוּא וּבָנָיו וְאִשְׁתּוֹ וְכָל אֲשֶׁר לוֹ, בְּבָנִים שֶׁיִּחְיוּ וּבִנְכָסִים שֶׁיִּרְבּוּ. בָּרֵךְ יְיָ חֵילוֹ וּפֹעַל יָדָיו תִּרְצֶה, וְיִהְיוּ נְכָסָיו וּנְכָסֵינוּ מֻצְלָחִים וּקְרוֹבִים לָעִיר, וְאַל יִזְדַּקֵּק לְפָנָיו וְלֹא לְפָנֵינוּ שׁוּם דְּבַר חֵטְא וְהִרְהוּר עָוֹן, שָׂשׂ וְשָׂמֵחַ כָּל הַיָּמִים בְּעֹשֶׁר וְכָבוֹד מֵעַתָּה וְעַד עוֹלָם, לֹא יֵבוֹשׁ בָּעוֹלָם הַזֶּה וְלֹא יִכָּלֵם לָעוֹלָם הַבָּא, אָמֵן כֵּן יְהִי רָצוֹן.
בזמני שמחה, נאמר בעדות תימן, נוסח ארוך מאד, עם הוספות המותאמות לשמחה.
פרטי הדין

בתלמוד אמרו שעקב כך שעל האורח לברך ברכת האורח, ראוי לבעל הבית לכבד את האורח לברך ברכת המזון. לדעת הרא"ש אף אם בעל הבית גדול יותר מהאורח, יש לו ליתן לאורח לברך על מנת שיוכל לברכו. אמנם יש שכתבו שאם יש מי שגדול מהאורח, יש ליתן לו לברך, ורק כאשר כולם שווים יתן לאורח.
כאמור, בתלמוד ובעקבות כך בהלכה, הובא שיש לבעל הבית לכבד את האוחר בזימון ובברכת המזון, שעל ידי כך יברכו האורח. יש שכתבו שהדבר נכון רק לזמן התלמוד ולאחריו, שאחד מברך והשאר יוצאים בברכתו מדין שומע כעונה, אך כיום שכל אדם מברך בעצמו את ברכת המזון, אין צורך לתת לאורח לזמן.
במגן אברהם כתב שהמנהג לתת לאורח לברך הוא רק כאשר מברכים ומזמנים על כוס.
במקרה שישנם כמה אורחים, יכול בעל הבית לתת למי שירצה, אף לקטן שבהם.
אם רצה בעל לוותר על ברכתו של האורח רשאי לכבד מישהו אחר. בביאור הלכה דן האם במקרה כזה חוזר החיוב לכבד לגדול שבסעודה, או שיכול לכבד לכל מי שירצה.
יש שנהגו להוסיף את הברכה קודם אמירת 'במרום ילמדו' וכן הוא בסידורים המודפסים. אמנם בסידור היעב"ץ מופיע לאמר ”הרחמן הוא יברך את בעל הבית הזה ואשתו ובניו וכל אשר לו, יהי רצון שלא יבוש...”. ויש שכתבו לאומרה מיד אחר שמסיים 'לעולם אל יחסרנו', מאחר שברכת האורח היא חלק מברכת הטוב והמטיב.
פרטי הדין > מנהגים שונים

בקהילות שונות קיימים מנהגים ייחודיים לגבי אמירת ברכת האורח. יש הנוהגים שהאורח אומר את הברכה בקול רם, ויש הנוהגים שהמארח מצטרף לאמירתה. בנוסף, ישנם נוסחים שונים לברכה בהתאם למנהגי העדות.
על פי הנדפס בסידורים, יש לאומר את הברכה לאחר סיום כל בקשות 'הרחמן'. מלשון הרמב"ם דייק באבן האזל שיש להסמיך את הברכה לברכת הטוב והמטיב, מאחר שברכת האורח היא חלק מברכה זו, וכן נהג רבי יצחק זאב סולובייצ'יק, והקפיד שלא יענו אמן לאחר "אל יחסרנו".
אמנם יש שכתבו שאין לשנות מהנדפס בסידורים.
המארח

הפוסקים דנו באורח שמשלם על אכילתו האם נחשב אורח לעניין חיוב ברכת האורח. במגן אברהם כתב, שאדם שמשלם על מזונו, אינו נחשב אורח ואינו צריך לברך ברכת האורח. ולפ"ז הוא הדין באוכל במסעדה או בית מלון וכדומה. אמנם בספר מור וקציעה כתב שאף אם עוכל בתשלום נחשב אורח ”וכי אמרו אורח האוכלל בחינם דווקא הוא יברך לבעל הבית?... וגם האושפיזה הטובה בעד דמים, ראויה היא לברכה” (מור וקציעה סימן רא).
לקריאה נוספת

מ' גברא, מחקרים בסידורי תימן, ג, בני ברק תש"ע, עמ' 344-337
ר"ד צדוק, קונדריס מאמרים, ו, מודיעין עלית תשע"ז, עמ' לה-מ
ביאורים

↑  בזמן חז"ל רק אחד בירך את ברכת המזון וכולם הקשיבו ויציאו ידי חובה מדין שומע כעונה.
פרשת עמדי

פרשת עמדי, הידועה גם כפרשת ההובלות, הוא שמה השגור של פרשה שבה עלו חשדות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו, רעייתו שרה ואחרים. תחילת הפרשה בפרסום של מרדכי גילת בידיעות אחרונות, בספטמבר 1999, שבו נטען כי בני הזוג נתניהו ניסו להעביר סכומים ניכרים ממשרד ראש הממשלה לקבלן אבנר עמדי, בגין עבודות פרטיות שביצע עבור משפחת נתניהו בתקופה שקדמה לבחירת נתניהו לראשות הממשלה בשנת 1996 ובמהלך כהונתו. סעיף נוסף שבו נחקרו הזוג נתניהו הוא ניסיון להעביר לרשותם מתנות שהתקבלו בתקופת כהונתו כראש ממשלה (פרשת המתנות). בספטמבר 2000 המליצה משטרת ישראל להעמיד את נתניהו לדין, אולם היועץ המשפטי אליקים רובינשטיין, החליט שלא להגיש כתב אישום בנימוק של חוסר ראיות מספיקות. רובינשטיין הוציא דוח שבו ביקר את התנהלות נתניהו בפרשה.
היסטורית הפרשה > פתיחת חקירה

בעקבות התחקיר, החליטה המשטרה על פתיחה בחקירה שכן נתעוררו חשדות שנעברו עבירות שוחד, ניסיון לקבל דבר במרמה והפרת אמונים. החקירה נערכה על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה, בראשות תנ"צ מירי גולן. בצוות החקירה נכלל גם סנ"צ נחום לוי, אשר לימים יהיה החוקר הראשי בפרשה נוספת בה מעורב נתניהו – פרשת ביביטורס.
במוקד החקירה עמדו בני הזוג נתניהו וקבלן העבודות עמדי. בהמשך החקירה, שבמהלכה נחתם הסכם עד מדינה עם עמדי, אשר כלל הסדר טיעון, ונוכח הממצאים שעלו ממנה, נחקרו באזהרה גם חשודים נוספים בסיוע ושיתוף לעבירות מרמה, ובהם משה ליאון, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ועזרא סיידוף, מנהל יחידת הבנא"מ (בינוי, נכסים, אפסנאות ומשק) במשרד.
בהמשך נחקרו גם חשדות לביצוע עבירות של שוחד מעמדי לנתניהו, לפיהן ביצע עמדי עבודות פרטיות, וללא תשלום, לטובת משפחת נתניהו בתקופות שונות, בטרם היה נתניהו לראש ממשלה ובעת היותו ראש ממשלה, בתקווה לטובות הנאה ממנו; ועבירה של מרמה והפרת אמונים על ידי נתניהו. כן עלה חשד לשיבוש מהלכי משפט.
עוד נחקר חשד כי משפחת נתניהו הוציאה מחזקת המדינה, שלא כדין, מתנות רבות שניתנו לראש הממשלה (ספיח של הפרשה שמכונה "תיק המתנות"). כ-150 מתנות נעלמו ובתוכן תמונות שהתקבלו מארנון מילצ'ן. בנוסף, העלתה החקירה חשדות נוספים לפלילים, שעניינם קבלת שוחד של סיידוף מעמדי.
ביוני 1999, סוכם בין משרד ראש הממשלה לעמדי כי המשרד ישלם לו 50 אלף שקל בצירוף מע"מ למימון הובלות משפחת נתניהו בהיותו ראש הממשלה.
היסטורית הפרשה > סגירת התיק

לאחר סיום החקירה הועבר החומר לפרקליטות מחוז ירושלים. ב-27 במרץ 2000, הוציאה המשטרה הודעה לפיה ישנן ראיות לכאורה כנגד המעורבים. ב-2 ביולי 2000, לאחר שבחן את חומר החקירה, קבע פרקליט מחוז ירושלים משה לדור כי יש להורות על סגירת התיק. ב-27 בספטמבר 2000, קבע היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין כי יש לסגור את התיק בעילה של חוסר ראיות מספיקות.
רובינשטיין קבע כי חסרו ראיות לכך שנתניהו היה מודע לאפשרות שהחשבון, שהגיש עמדי למשרד ראש הממשלה, כלל גם עבודות פרטיות ואף יותר מכך – נתניהו טען בפני אנשיו כי החשבון של עמדי מופרז ואין לשלם אותו כפי שהוא והפנה את עוזריו לשרה נתניהו כדי לבדוק את החשבון. רובינשטין קבע כי "הראיות לימדו על אפשרות סבירה לפיה בחר מר עמדי לתת, ממניעים משלו שתוארו בהחלטה, שירותים למשפחת נתניהו בשל מעמדה ולא במסגרת מילוי תפקידו של מר נתניהו". עם זאת הוא מתח ביקורת על נתניהו.
קביעתו של רובינשטיין עמדה בסתירה להמלצתה של פרקליטת המדינה עדנה ארבל בספטמבר 2000, להעמיד לדין את בנימין ושרה נתניהו באשמת ניסיון לקבלת דבר במרמה, ואת בנימין נתניהו לבדו באשמת מרמה והפרת אמונים. רובינשטיין מצידו סירב בשלב זה לפרסם את המלצתה של ארבל.
היסטורית הפרשה > תביעה אזרחית של עמדי

ביוני 2001, הגיש עמדי תביעה אזרחית כנגד בני הזוג נתניהו על סך של כ-730 אלף שקל, בטענה כי בני הזוג לא שילמו לו עבור עבודות אריזה והובלה שביצע עבורם בעשור האחרון. במסגרת כתב ההגנה והתביעה שכנגד שהגישו בני הזוג בספטמבר 2001, על סך של שני מיליון שקלים, בגין פגיעה בשמם הטוב, עוגמת נפש ואובדן רכוש, טענו, בין היתר, כי על המדינה חלה חובת התשלום עבור הובלת הציוד של בני המשפחה במסגרת תפקידו של נתניהו כראש הממשלה. לדבריהם, עמדי הגיש למדינה חשבונות מופרזים ושקריים, בניגוד גמור לדעתם וללא ידיעתם, נתפס בקלקלתו וכיום הוא תובע אותם על כספים שהמדינה אמורה לשלם לו. באפריל 2004, הסתיימה התביעה בפשרה בין הצדדים, שבמסגרתה שילם נתניהו לעמדי כ-70 אלף שקל תמורת שירותים פרטיים, מתוך הבנה שעמדי יוכל לתבוע את המדינה בגין שירותים שביצע למען נתניהו כראש הממשלה.
היסטורית הפרשה > פרסום המלצתה של עדנה ארבל

ב-31 באוגוסט 2004, פרסם היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז את תמצית חוות הדעת של פרקליטת המדינה לשעבר עדנה ארבל. פרסום התמצית בא בעקבות פסק דינו של בית המשפט העליון שניתן במאי 2004, בו נקבע כי על היועץ המשפטי לממשלה לפרסם את הנימוקים ששטחה ארבל כשקבעה בספטמבר 2000 כי יש להעמיד לדין את בנימין ושרה נתניהו בעבירה של ניסיון לקבל דבר במרמה. את נתניהו עצמו ביקשה ארבל להעמיד לדין גם בעבירה של מרמה והפרת אמונים.
ארבל סברה כי ניתן להוכיח שנתניהו ידע על ביצוע העבודות על ידי עמדי, ועל החוב הפרטי עקב העבודות הללו שביצע עמדי, שהגיע לעשרות אלפי שקלים. "על פי הראיות, החשבון המופקע בסך 440 אלף שקלים, שהגיש עמדי למשרד ראש הממשלה בעצת אשת ראש הממשלה, טופל באינטנסיביות על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה ואחרים בידיעתו של נתניהו", קבעה ארבל.
היסטורית הפרשה > תביעה כנגד המדינה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע בנוגע לגורל התביעה.
ב-2006, הגיש עמדי תביעה על סך של 350 אלף שקל כנגד המדינה על עבודות שביצע בבית משפחת נתניהו, בזמן שכיהן כראש ממשלה.
עמדת הפרקליטות הייתה כי נתניהו פעל בניגוד לחוק, התרשל כלפי המדינה, יצר מצג מטעה וניסה להטיל על הקופה הציבורית הוצאה פרטית בהיקף של עשרות ואף מאות אלפי שקלים, ואם עמדי ינצח בתביעה על נתניהו יהיה לשלם כ-350 אלף שקל.
הערות שוליים

↑  ynet, המלצת המשטרה: להעמיד לדין את נתניהו, באתר ynet, 25 בספטמבר 2000
↑  דו"ח נתניהו: הנוסח המלא, באתר ynet, 27 בספטמבר 2000
↑  מוטי גילת, תמלילי החקירה הגנוזים של שרה נתניהו: "אתם חצופים", חדשות הערב, ערוץ כאן 11, 4 בספטמבר 2017
↑  חדשות נענע, המשטרה ממליצה: כתבי אישום נגד בנימין ושרה נתניהו, באתר נענע 10, 28 במרץ 2000
↑  אליקים רובינשטיין, פרשת נתניהו-עמדי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 2 בנובמבר 2000
1 2 3  טל רוזנר, פורסמה חוות דעתה של ארבל בפרשת נתניהו-עמדי, באתר ynet, 31 באוגוסט 2004
↑  יובל יועז, העליון הורה לפרסם עמדת ארבל בפרשת נתניהו-עמדי, באתר הארץ, 1 ביוני 2004
↑  גל ניסים, ‏בנימין ושרה נתניהו: "פרשת עמדי" גרמה לנו נזק של לפחות 35 מיליון שקל, באתר גלובס, 13 בספטמבר 2001
↑  1555/04 - אבנר עמדי נ' מדינת ישראל, באתר תקדין, ‏8 בנובמבר 2004
↑  אמיר אורן, הפרקליטות לבנימין נתניהו: אם קבלן ההובלות אבנר עמדי ינצח בתביעה נגד המדינה - תשלם כ-350 אלף שקל, באתר TheMarker‏, 31 באוקטובר 2006
תומר מרדכי

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  4 ביולי 1983
 נהרג:  1 באפריל 2002 (בגיל 18)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  נובמבר 2001 – 1 באפריל 2002 (כ־152 ימים)
 עיטורים
  עיטור המופת
 
תומר מרדכי (4 ביולי 1983 – 1 באפריל 2002) היה שוטר בשירות חובה שנהרג בפיצוץ מכונית תופת בירושלים. מרדכי מנע פיגוע גדול ועל כך הוענק לו עיטור המופת לאחר מותו.
ביוגרפיה

מרדכי גדל בשכונת רמת אביב בתל אביב, והצטיין בתחום הטכנולוגי, באלקטרוניקה ובמחשבים. הוא התגייס למשטרת ישראל במסגרת שירות חובה במשטרה (שח"מ) בנובמבר 2001, ושובץ בתחילה ליחידה טכנולוגית, אך בעקבות בקשתו הועבר ליחידת סיור.
ב-1 באפריל 2002 הוצב מרדכי עם שני שוטרים נוספים במחסום ברחוב הנביאים פינת דרך חיל ההנדסה (שדרות בר-לב). בשעה 20:45 בערך הוא הבחין ברכב שנעצר בדרך חיל ההנדסה, לפני הפנייה לרחוב הנביאים, כשחציו על המדרכה וחציו על הכביש. מרדכי חשד ברכב, וניגש לבדוק אותו, אך הנהג ברח מהרכב, ואז נשמע קול פיצוץ עז. מן הפיצוץ נהרג מחבל שישב ברכב, ומרדכי נפצע באופן אנוש. הוא הובהל לבית החולים שערי צדק, שם נפטר מפצעיו.
בנוסח עיטור המופת שהוענק למרדכי לאחר מותו, נכתב כי "מנע בגופו פיגוע תופת בירושלים וגילה ערנות, יוזמה ואומץ לב הראויים לשמש מופת."
בן תשע-עשרה היה תומר מרדכי בנפלו. הוא נקבר בבית העלמין הצבאי קריית שאול בתל אביב.
הנצחה

לזכרו הוקם סמוך למקום בו נפל מצפור תומר, ובו נקודת תצפית על העיר העתיקה.
ב-2003 הוקם לזכרו "גן תומר" ברמת אביב ליד בית הספר אליאנס בו למד.
| --- | --- |
מצפור תומר, לזכרו - ברחוב הנביאים פינת דרך חיל ההנדסה (כביש 1): אבן זיכרון במצפור גן תומר ברמת אביב
לקריאה נוספת

תומר מרדכי(הקישור אינו פעיל) באתר גלעד לזכר הנופלים חללי משטרת ישראל.
אפרת וייס, השוטר סיכל פיגוע - ונהרג, באתר ynet, 2 באפריל 2002
מרדכי, תומר - סיפור חייו - מפעל ההנצחה "יזכור", שנערך על ידי משרד הביטחון.
הרחמן

חלק מבקשות "הרחמן" בסיום ברכת המזון
הרחמן הוא נוסח לבקשות שנהוג לומר לאחר ברכת הטוב והמטיב, בסיום ברכת המזון. בקשות אלה, שלהן מספר נוסחים, פותחות במילה "הרחמן", ככינוי לה'. בקשות בנוסח "הרחמן" בסיום ברכת המזון מופיעות בסידור רב סעדיה גאון, בסדר רב עמרם גאון.
תוכן

הבקשות כוללות בקשות לריבוי כבוד הבורא בעולם, וכן לפרנסה להצלחה ולשמירה. בקשה של האורח על מארחו בסיום ברכת המזון מוזכרת כבר בברייתא המובאת בתלמוד.
הבקשה האחרונה בנוסח הרחמן היא לזכות לימות המשיח: "הרחמן הוא יזכנו לימות המשיח".
יש הנוהגים להוסיף בקשות שונות בנוסח הרחמן. אחת התוספות היא בקשה לברכה למדינת ישראל.
בשבת, ביום טוב ובראש חודש יש שמוסיפים נוסח בקשה מיוחד.
בברית מילה נוהגים יהודי אשכנז להוסיף נוסח "הרחמן" מיוחד הכולל ו' בתים, בו מבקשים ברכה לתינוק, לאביו ולאמו לבעל הברית ולמוהל. בנוסח הספרדים מוסיפים הרחמן נוסף ובו ברכה לסנדק ולכל המסייעים במצווה.
בסעודת שבע ברכות מוסיפים בנוסח הספרדים ברכה לחתן ולכלה: "הָרַחֲמָן הוּא יְבָרֵךְ אֶת הֶחָתָן וְהַכַּלָּה, בְּבָנִים זְכָרִים שֶׁל קַיָּמָא, לַעֲבוֹדָתוֹ יִתְבָּרַךְ".