stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארוס
היסטוריה

בשנת 1596, בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל, נמנו בכפר 176 תושבים.[דרוש מקור] 
במאה ה-19 התיישבו במקום מוסלמים מצפון אפריקה. בתקצ"ט הם הציעו למכור את אדמתם למשה מונטפיורי. הכפר נפגע מרעידת האדמה שהייתה בארץ ישראל בשנת 1927. הכפר סיפק את צורכי המים שלו ממעיין "עין אבו זמלא" שנבע בשטחו.
על פי סקר הכפרים שהתקיים בשנת 1945 הוערכה אוכלוסיית היישוב ב-80 נפש שחלשו על למעלה מ-3,000 דונם.
היישוב, שנמצא כארבעה קילומטרים ממערב לאיילת השחר, השתתף בלחימה נגד ישראל במלחמת העצמאות. תושביו עזבו את המקום לאחר כיבושו בידי חטיבת כרמלי במבצע חירם, והאזור הפך לשטח אימונים של צה"ל.
ממצאים ארכאולוגיים

בשנת 1981 נערכו במקום חפירות ארכאולוגיות ביוזמתו ובראשותו של הארכאולוג צבי אילן. באתר מרות. על פי הממצאים הארכאולוגיים, התקיים במקום יישוב יהודי ברציפות מהתקופה הביזנטית ועד תחילת תקופת האימפריה העות'מאנית. באתר התגלו בית כנסת, בית מדרש, מקווה טהרה ועוד.
לקריאה נוספת

עירית זהרוני, "דרך ארץ - חרס ואדם", הוצאה לאור משרד הביטחון, מסת"ב 965-05-0826-0
"אוצרות גנוזים בגליל" - "טבע וארץ", גיליון 285, צבי אילן
צבי אילן, "מרות - ישוב מבוצר מתקופת המלחמה הרומאים בגבול הצפון", ארץ ישראל יז, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשמ"ד 1984, עמ' 141–146.
הערות שוליים

↑  נתונים מסקר הכפרים (1945), שהוצגו מחדש בספר Hadawi, Village statistics 1945, Classification of Land and Area Ownership in Palestine, Beirut, 1970, ומהספר נסרקו לאתר PalestineRemembered.com.
מדע שימושי
ראו גם

פיזיקה יישומית
הערות שוליים

↑  פאטריס דברה, ‏לואיס פסטר, באתר גוגל ספרים
1 2  Agrios' Plant Pathology, מהדורה שישית, 2024, עורך Richard P. Oliver, עמ' 3
↑  ⁨Page 38 Advertisements Column 4⁩ | ⁨מעריב⁩ | 9 מאי 1980 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  אודות ביתה"ס להנדסה ולמדעי המחשב, באתר huji.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4142447-5  NKC: ph157256
מאלגובק

מאלגובק (ברוסית: Малгобе́к) היא עיר שנמצאת ברפובליקת אינגושטיה, רוסיה.
גאוגרפיה

העיר ממוקמת כ-37 ק"מ מבירת אינגושטיה, מגאס, וכ-1,455 ק"מ מבירת רוסיה, מוסקבה.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת היא 11 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא אוגוסט (24 מעלות צלזיוס), והחודש הקר ביותר הוא ינואר (-6 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 893 מילימטרים בשנה. חודש יולי הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (134 מ"מ גשם), וחודש אוגוסט הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (36 מ"מ גשם).
הערות שוליים

↑  Malgobek, Malgobek (באנגלית)
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  Coordinate Distance Calculator, boulter.com
↑  "NASA Earth Observations Data Set Index". NASA. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)". NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission. נבדק ב-30 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לוח השנה הלאומי של הודו

לוח השנה הלאומי של הודו הוא לוח שנה שִימְשי שאימצה ממשלת הודו בראשות ג'ווהרלל נהרו בשנת 1957 כלוח השנה האזרחי של הודו. הלוח הוא בן 12 חודשים של 30 או 31 ימים, והיא מתחילה ביום בראשון של חודש צ'איטרה (चैत्र) שחל ביום השוויון האביבי (בדרך כלל ב-22 במרץ). התאריכים בלוח הלאומי של הודו חופפים לתאריכים המקבילים בלוח הגרגוריאני עד כדי הבדל של יום אחד. הלוח משמש בפרסומים רשמיים של ממשל הודו וקביעת "חגים" אזרחיים כגון השנה החדשה, יום גנדי ויום הרפובליקה. הלוח הוצע על ידי ועדת רפורמה בראשות האסטרופיזיקאי מגהנאד סאהה (Meghnad Saha), ונכנס לתוקף ב-22 במרץ 1957. מניין השנים בלוח מבוסס של "מניין שאקה" ולכן הלוח מכונה לוח שאקה כשמו של אחד מהלוחות ההינדים המסורתיים המרכזיים, שגם משתמש באותו מניין שנים, ולכן נקרא בשם דומה. לעיתים הדבר יוצר בלבול.
מבנה הלוח

כאמור, מניין השנים הוא על פי מניין שאקה (שאקה סאמוואט) המסורתי כך ששנת 1957 בה אומץ "לוח השנה הלאומי" הייתה שנת 1879 למניין זה. ככלל, כדי לחשב את השנה על פי לוח השנה הלאומי של הודו יש להפחית 78 מהשנה הגריגוריאנית. כאמור הלוח הוא בין 12 חודשים. החודש הראשון יכול להיות מעובר או חסר, חמשת החודשים אחריו הם בני 31 ימים וששת החודשים האחרונים בשנה הם בני 30 יום. חודש צ'איטרה מעובר כל 4 שנים בדרך כלל, בהתאמה עם עיבורו של חודש פברואר בלוח הגרגוריאני. שמות רוב החודשים נלקחו מלוח שאקה המסורתי עם כמה שינויי איות.
|  | שם החודש | IAST | בסנסקריט | מספר הימים | תאריך תחילת החודש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | צ'איטרה | Caitra | चैत्र | 30/31 | 21/22 במרץ |
| 2 | ואישאכה | Vaiśākha | वैशाख | 31 | 21 באפריל |
| 3 | ג'יאשטהה | Jyaiṣṭha | ज्येष्ठ | 31 | 22 במאי |
| 4 | אשאדהה | Āṣādha | आषाढ़ | 31 | 22 ביוני |
| 5 | שרוואנה | Śrāvana | श्रावण | 31 | 23 ביולי |
| 6 | בהדרה | Bhādra | भाद्रपद | 31 | 23 באוגוסט |
| 7 | אשווינה | Āświna | आश्विन | 30 | 23 בספטמבר |
| 8 | קרטיקה | Kārtika | कार्तिक | 30 | 23 באוקטובר |
| 9 | אגרהאיאנה | Agrahāyana | अग्रहायण | 30 | 22 בנובמבר |
| 10 | פאושה | Pauṣa | पौष | 30 | 22 בדצמבר |
| 11 | מגהה | Māgha | माघ | 30 | 21 בינואר |
| 12 | פאלגונה | Phālguna | फाल्गुण | 30 | 20 בפברואר |
המלצות הוועדה והתקבלות הלוח

עם הקמת הודו היו במדינה כ-30 לוחות שנה שונים. בשנת 1952 הקימה ממשלת הודו ועדת רפורמה שמטרתה הוגדרה "לבחון את כל לוחות השנה הנמצאים בשימוש ולאחר מחקר מדעי של הנושא להציע לוח שנה מדויק ומאוחד לכל הודו". בשנת 1955 הגישה הוועדה את המלצותיה ללוח אזרחי שמשי שמניין השנים שלו ימשיך את מניין שאקה המסורתי. כמו כן הציעה הוועדה להחיל את הלוח משנת 1956 כך ש-21 במרץ 1956 יהיה היום הראשון (1 בחודש צ'איטרה) של שנת שאקה 1878 ואת החודש האחרון (פאלגונה) של שנת שאקה 1877 להאריך ב-6 או 7 ימים. ממשלת הודו קיבלה את המלצות הוועדה בשנת 1955 אבל הלוח נכנס לתוקף רק ב-22 במרץ 1957.
עם כניסת הלוח לתוקף ממשלת הודו יצאה במסע הסברה כדי ליצור מודעות ללוח. בפועל נראה שעם השנים המודעות לשימוש בלוח ירדה וחלקים גדולים בציבור ההודי לא מודעים לקיומו, ואף קורה שגורמים רשמיים מתעלמים ממנו.
לעיתים קרובות תאריכים אזרחיים מצוינים על פי הלוח הגרגוריאני.
הערות שוליים

↑  Karen Bellenir, Religious holidays and calendars : an encyclopedic handbook, Detroit: MI : Omnigraphics, 1998
↑  NIVEDITA KHANDEKAR, ? Did you know March 22 marks India's new year, daily O india, ‏22 במרץ 2017
לאיוש הולוש קורווין

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1905 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  27 במרץ 1971 (בגיל 65) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Weisz Lajos 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 בן או בת זוג:  Eszter Tóth 
 צאצאים:  Máté Hollós 
 
לאיוש הולוש קורווין (במקור וייס, אימץ את שם המשפחה הנוסף קורווין לזכרו של הפוליטיקאי הקומוניסטי אוטו קורווין, בהונגרית: Hollós Korvin Lajos;‏ 8 בדצמבר 1905, בודפשט – 27 במרץ 1971, בודפשט) היה משורר, סופר, עורך עיתון יהודי-הונגרי. אשתו הייתה הסופרת אסתר טוט, בתו של ארפאד טוט. בנו הוא מאטה הולוש, מלחין
ביוגרפיה

לאיוש וייס נולד במשפחה יהודית כבנם של משה (מוזס) שמואל וייס ושל אידה מולטאש. במקור למד רפואה, תחילה בווינה ולאחר מכן בפריז במשך שנה וחצי ב-1939. הוא כתב שירים וסיפורים קצרים מאז שהיה נער. סיפורו הקצר הראשון ראה אור ב-1922, כלומר בגיל 17 וכבר אז נטל תפקיד פעיל ומוביל בתנועת תרבות הפועלים, בה ארגן מקהלות דקלום. שירי המקהלה שכתב היו פופולריים מאוד בשורות תנועת הפועלים. משנת 1924 עבד בתפקיד מינהלי בחברת הובלה והביא להונגריה מספר חברות קשורות. הוא הורשע ב-1930 בשל שיריו בעלי הגוון המהפכני.
לאחר שאיבד את משרתו ב-1933, הוא חי רק על ספרות, כלומר על תמלוגי כתביו. הוא היה עורך של אמנות המקהלה. בשנת 1935 השתתף בתחרות הסיפור הקצר של כתב העת הספרותי החשוב ניוגט, שבה הפך לאחד הזוכים. הולוש היה במעקב משטרתי מתמיד בשנות ה-30 ונעצר שמונה פעמים. בחמש מהם הועמד לדין והורשע.
ב-21 באוגוסט 1938, בבודפשט, נשא לאישה את אנה ריס-ברטוש, בתם של ינה ברטוש ושל מריה ריץ.
רק משנת 1957 ואילך יכלו להופיע כתביו בחופשיות. יצירתו האוטוביוגרפית, הלוכדת את זיכרונותיו ומצבי רוחו בנעוריו, "הפרידה באובודה" (בודפשט, 1961) היא הביטוי האמנותי לאינדיבידואליות האפית, הפואטית והלוחמת שלו.
יצירותיו > בשפת המקור

Nihil (versek, Budapest, 1928)
Harc (versek, Budapest, 1930)
Tömegszállás (versek, Budapest, 1934)
Harmincas évek (versek, Budapest, 1936)
Elhal a dal (versek, Budapest, 1938)
Zivatar (elbeszélés, Budapest, 1939)
Hátsó lépcső (regény, Budapest, 1945)
Válogatott költemények. 1925–1945; Faust, Bp., 1945
Torpedó (elbeszélés, Budapest, 1947)
Böjti szelek. Regény, avagy Megkésett farsangi maszkabál, 1947; Magyar Könyvbarátok Kultúregyeseülete, Bp., 1948
Fekete gyémántok; Szikra, Bp., 1948 (Szabad Föld téli esték könyvei)
Egy királytigris naplója (humoreszkek, Budapest, 1949)
A Vöröstorony kincse. Regény a kuruc világból (regény, Budapest, 1954)
Harminc esztendő. Válogatott versek 1924–1954 (versek, Budapest, 1955)
Hunyadi (dráma, Budapest, 1956)
Illetlen vallomás (válogatott elbeszélések, Budapest, 1958)
Hallgassatok meg! (versek, Budapest, 1960)
Óbudai búcsú (önéletrajzi elbeszélések, Budapest, 1961)
Komédiások (regények, Budapest, 1965)
A vízbefúlt hal (versek, Budapest, 1970)
Füttyszó a sötétben. Válogatott versek 1924–1971 (válogatott versek, Budapest, 1974)
A szürke eminenciás / Elbukottak / Komédiások (kisregények, Budapest, 1976)
Hunyadi – Pázmán lovag. Színpadi művek (dráma, Budapest, 1978)
Böjti szelek és más szatirikus írások (Budapest, 1979)
Alperes nem nyugszik; Magvető, Bp., 1980
יצירותיו > בתרגום בהתאמה

ניהיל (שירים, בודפשט, 1928)
קרב (שירים, בודפשט, 1930)
לינת המונים (שירים, בודפשט, 1934)
שנות השלושים (שירים, בודפשט, 1936)
השיר מת (שירים, בודפשט, 1938)
סופת רעמים (קריינות, בודפשט, 1939)
מדרגות אחוריות (רומן, בודפשט, 1945)
שירים נבחרים. 1925–1945 ; פאוסט, Bp., 1945
טורפדו (סיפור, בודפשט, 1947)
רוחות של צום. רומן, או נשף מסכות קרנבל מושהה, בתאריך 1947 ; אגודת תרבות של ידידי ספרים הונגריים, בודפשט, 1948
יהלומים שחורים ; Szikra, בודפשט 1948
יומנו של מלך טיגריס (הומורסקה, בודפשט, 1949)
אוצר המגדל האדום. רומן מעולם הקורוצים (רומן, בודפשט, 1954)
שלושים שנה. שירים נבחרים 1924–1954 (שירים, בודפשט, 1955)
הוניאדי (דרמה, בודפשט, 1956)
וידוי מגונה (סיפורים נבחרים, בודפשט, 1958)
תקשיבו לי! (שירים, בודפשט, 1960)
פרידה מאובודה (סיפורים אוטוביוגרפיים, בודפשט, 1961)
קומידיאנטים (רומנים, בודפשט, 1965)
הדג שטבע במים (שירים, בודפשט, 1970)
שריקה בחושך. 1924–1971 (שירים נבחרים, בודפשט, 1974)
הכבוד האפור / הנופלים / קומיקאים (רומנים קצרים, בודפשט, 1976)
הוניאדי - אביר פזמן. יצירות במה (דרמה, בודפשט, 1978)
רוחות של צום וכתבים סאטיריים אחרים (בודפשט, 1979)
תובע המשנה אינו נח ; בודפשט 1980
לקריאה נוספת

מי זה מי בספרות ההונגרית? ספרי מאגר מסת"ב 963-8607-10-6
Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
Humorlexikon. Szerk. Kaposy Miklós. Budapest, Tarsoly Kiadó, 2001
Kortárs magyar írók 1945–1997. Bibliográfia és fotótár. Szerk. F. Almási Éva. Budapest, Enciklopédia Kiadó, 1997, 2000
Kortárs magyar írók kislexikona 1959–1988. Főszerk. Fazakas István. Budapest, Magvető, 1989
Magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963–1965.
Révai új lexikona I–XIX. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1996–2008. ISBN 963-901-594-6
Katona Béla: Szabolcs-Szatmár-Bereg irodalmi topográfiája. II. Ajaktól Zsurkig. Nyíregyháza, Jósa András Múzeum, 1996
Új magyar életrajzi lexikon I–VI. Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub; (hely nélkül): Helikon. 2001–2007. ISBN 963-547-414-8
Új magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6804-7
Új magyar lexikon I–VIII. Szerk. Berei Andor Budapest: Akadémiai. 1960–1981.
הערות שוליים

↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. VI. ker. polgári házassági akv. 1310/1938. folyószáma alatt.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810627528105606  BnF: cb101287923 (data)  ISNI: 0000 0001 0978 361X  LCCN: n81072230  NTA: 171663802  VIAF: 60404339   WorldCat (עם VIAF): 60404339
מדע וטכנולוגיה

מדע וטכנולוגיה (בראשי תיבות: מו"ט) הוא נושא שכולל את המדע, את הטכנולוגיה ואת היחסים ביניהם. המדע הוא עיסוק שמטרתו גילוי ואיסוף ידע על העולם בצורה של הסברים ותאוריות על הטבע ועל היקום. הטכנולוגיה היא אסופה של טכניקות, שיטות או תהליכים המשמשים לייצור של מוצרים, שירותים, כלי להשגת מטרות, כגון חקירה מדעית, או לתת מענה לדרישות צרכנים.
מדע יכול להנגיש פיתוחים טכנולוגיים על ידי יצירת ביקוש למכשירים חדשים שמטרתם לחקור שאלות מדעיות, או על ידי הדגמת אפשרויות טכנולוגיות שלא נחשבו אפשריות בעבר. טכנולוגיה, בתורה, יכולה להמריץ חקירה מדעית על ידי יצירת ביקוש לשיפורים טכנולוגיים שאפשר להשיגם רק באמצעות מחקר, ועל ידי הצגת שאלות בנוגע לעקרונות היסוד שטכנולוגיה חדשה מתבססת עליהם.
במשך רוב ההיסטוריה האנושית, שיפורים טכנולוגיים הושגו במקריות, ניסוי וטעייה או על ידי השראה ספונטנית. כאשר המפעל המדעי המודרני הבשיל בעידן הנאורות, עיקר עיסוקו היה שאלות היסוד של הטבע. מחקר ופיתוח, אשר מופנה כלפי יישומים טכניים, הוא המצאה חדשה יחסית, כשאפשר לייחס את עלייתה למהפכה התעשייתית.
הטכנולוגיה כעיסוק חברתי

על פי האנט, אפשר לראות את הקשר בין המדע לטכנולוגיה בצורה יותר קלה על ידי יצירת משמעות ברורה של הטכנולוגיה על המדע כעיסוק חברתי. עצם ההשקעה הכספית במדע באה מתוך המחשבה בתרומה המשמעותית שלה.
הערות שוליים

↑  Bruce J. Hunt, Pursuing Power and Light, JHU Press, 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00564400  NKC: ph127355 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים ובנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאלגה (יין)

| --- | --- |

 סוג:  יין 
 
יינות מאלגה שונים
מאלגה (בספרדית: Málaga) הוא יין מחוזק מתוק שמקורו בעיר הספרדית מאלגה ועשוי מענבי פדרו חימנס (אנ') ומוסקט.
מאפיינים

מרכז הייצור של מאלגה הוא Sierra de Almijara, יחד עם Antequera, Archidona, San Pedro Alcantara, Velez Malaga ו-Competa, באזור היין הספרדי של Malaga DOP (כלומר כינוי מקור מוגן). היסטוריית ייצור היין במאלגה ובהרים הסמוכים היא מהעתיקות באירופה. עם זאת, כמו רבים מיינות הקינוח הגדולים בעולם, הביקוש ירד באופן דרמטי במאה ה-20 והחשש היה כי יין זה ייכחד בקרוב. לאחרונה חלה עלייה בעניין ביינות מתוקים, ויינות מאלגה מוצאים את מקומם על הבמה העולמית.
כפרי היין העיקריים של כינוי מקור מוגן זה כוללים את Frigiliana ו-Vélez. ישנם זנים אדומים ולבנים רבים שגדלים, אך היחידים המשמשים ליינות קינוח הם כאמור פדרו חימנז ומוסקט.
סוגים

מאלגות מגיעות באופן קלאסי בשלוש הבחנות כינוי מקור (denominación de origen):
מאלגה (בעיקר יינות לבנים מתוקים)
סיירה דה מאלגה (יינות לבנים, ורודים ואדומים)
פסאס דה מאלגה (צימוקים)
יינות ליקרים, 15% בחוזק. וב-22% בחוזק. יינות ללא תוספת אלכוהול, ביניהם מתוקים טבעיים, מ-13% בחוזק. עשויים מענבים בשלים מדי.
יישון

הכינויים ותקופת יישון ממוצעת:
Málaga Pálido (חיוור), 0 חודשים יישון
Málaga, מגיל 6 עד 24 חודשים
Málaga Noble, מגיל שנתיים עד שלוש
Malaga Añejo, מ-3 עד 5 שנים
Malaga Trasañejo, מעל 5 שנים
הערות שוליים

↑  "The Museum of wine Malaga". אורכב מ-המקור ב-2015-07-10. נבדק ב-2011-11-10.
↑  "Wines of Malaga | Winemaking in Malaga | Andalucia.com". www.andalucia.com (באנגלית בריטית). 8 במאי 2013. נבדק ב-2016-07-25. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph444993
לאיוש דנש

זהו שם הונגרי; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

 לידה:  15 בינואר 1879 Domaša, סלובקיה 
 פטירה:  20 באוגוסט 1942 (בגיל 63) הרובע החמישי של בודפשט, הונגריה 
 שם לידה:  Deutsch Lajos 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 
לאיוש דנש (במקור דויטש, בהונגרית: Dénes Lajos; גרמדאמאשד, 15 בינואר 1879 – בודפשט, 20 באוגוסט 1942) היה דוקטור במדעי הרוח, מורה ומחנך יהודי-הונגרי, אסתטיקן מחבר ספרי לימוד רבים ופעיל בקהילה היהודית.
ביוגרפיה

לאיוש דנש נולד במשפחה יהודית כבנם של מור אהרון דויטש (1844–1909) ושל שרולטה אהרנפלד (1847–1918). אחיו, ארמין דויטש (1868–1940) היה מורה של הקהילה היהודית של פשט. לאיוש השלים גם את לימודיו התיכוניים והאקדמיים בבודפשט. המורים שלו כבר הבחינו בכישרונותיו כסטודנט באוניברסיטה, בהם ז'ולט באוטי, פאל דיולאי וברנאט אלכסנדר. הוא הוסמך כמורה וכדוקטור למדעי הרוח. תחת ממשלת מיהאי קארואי (מהפיכת החרציות), הוא מונה למנכ"ל הראשי של מחוז החינוך של בבודפשט. הוא הודח מתפקידו בשנת 1920 (לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית) בשל זיהויו הפוליטי ויהדותו ורק בשנת 1924 הצליח לקבל את הפנסיה שלו. שר התרבות קונו קלבלסברג מינה אותו לכתוב את ההיסטוריה של התיאטרון הלאומי של בודפשט ובקשר לכך הוא קיבל מלגה גדולה לסיור לימודי בחו"ל. הוא פרסם כמה ספרי לימוד ולימודי אסתטיקה. משנת 1928 לימד בבית הספר להכשרת שחקנים של "התאחדות השחקנים הארצית". הוא ערך את ספר הזיכרון של ברנאט אלכסנדר והיה מחבר משותף של ספר הזיכרון של ביאוטי. במשך כעשור היה מזכיר איגוד הנשים היהודיות של פשט.
לאיוש דנש הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברקושקרסטור.
דודו נתן אהרנפלד היה הרב הראשי של פראג.
חייו הפרטיים

רעייתו הייתה דר' רגינה קולוז' (1877–1945) מורה, בתם של מרקוס קורח ושל יוזפה רוזנפלד, אותה נשא לאישה ב-2 ביולי 1905.
ילדיהם:
דר' אנה דנש (1906–?) הייתה מורה בתיכון. בעלה דר. אישטוואן סקאץ' (מקודם: שנברגר) (1907–1999) היה רופא.
דר' מגדה דנש (1908–1981) הייתה מורה, פסיכולוגית ילדים, היסטוריונית חינוכית. בעלה היה אישטוואן ג'רג' נאג'.
דר' קלרה דנש (1910–?) הייתה מורה בתיכון. בעלה דר' טיבור ראקושי (1910–?) היה מהנדס כימיה.
עבודותיו העיקריות

חוק הקהילה האסתטית (בודפשט, 1902)
נופים אסתטיים של יאנוש אראן (בודפשט, 1905)
בעיות אמנות (בודפשט, 1909)
ברנאט אלכסנדר ניוגט 1924
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, 1967–1969.
לקסיקון ספרותי הונגרי. עורך ראשי. בנדק מרסל. בודפשט, 1963–1965.
לקסיקון יהודי הונגרי. פטר אויווארי. בודפשט, לקסיקון יהודי, 1929. עמוד 194. גישה מקוונת
לקסיקון משחק הונגרי. שופפלין. בודפשט. 1929
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 99961/1899. Forrás: MNL-OL 30791. mikrofilm 683. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1899. év 6. oldal 34. sor
↑  "Születési bejegyzése a lévai izraelita hitközség születési akv. 3/1879. folyószáma alatt".
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 265/1942. folyószáma alatt".
↑  "Gyás zjelentése (1942. augusztus 22.) Magyar Nemzet, 5. évfolyam, 190. szám".
↑  "Gyászjelentése (1942. augusztus 22.) Magyar Nemzet, 5. évfolyam, 190. szám". נבדק ב-2020-03-31.
↑  A közéletben a Lotti nevet használta.
↑  "Deutsch Mórné gyászjelentése (1918. augusztus 2.) Világ, 9. évfolyam, 178. szám".
↑  "Dénes Ármin halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 713/1940. folyószáma alatt".
↑  Gyászjelentése az Ujságban (1942. augusztus 22.) 18. évfolyam, 190. szám, 4. oldal
↑  Bató J. Lipót: Adalékok az óbudai hitközség és chevrák történetéhez. Magyar-Zsidó Szemle 24. (1907) Online elérés
↑  "Dénes Lajosné halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 1909/1945. folyószáma alatt".
↑  "Kolozs Regina gyászjelentése (1946. február 9.) Népszava, 74. évfolyam, 33. szám, 2. o."
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári házassági akv. 528/1905. folyószáma alatt".
↑  "Schönberger István és Dénes Anna házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 167/1937. folyószáma alatt".
↑  "Székács-Schönberger István életrajza".
↑  MÉL
↑  "Rákosi Tibor és Dénes Klára házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 80/1937. folyószáma alatt".
לורן ביוקס

| --- | --- |

 לידה:  5 ביוני 1976 (בת 48) יוהנסבורג, דרום אפריקה 
 מדינה:  דרום אפריקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קייפטאון 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  מדע בדיוני 
 זרם ספרותי:  אפרופוטוריזם 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 פרסים והוקרה:  פרס ארתור סי. קלרק (2011) 
 laurenbeukes.com
 חתימה:   
 
לורן ביוקס (אנגלית: Lauren Beukes; נולדה ב־5 ביוני 1976) היא סופרת, עיתונאית ותסריטאית דרום אפריקאית. נחשבת לסופרת פורצת ז'אנרים. ביוקס כותבת ספרי מדע בדיוני, ספרות בדיונית, פנטזיה אורבנית, ספרות דיסטופית ולא בדיונית.
ביוגרפיה

ביוקס נולדה בעיר יוהנסבורג שבדרום אפריקה. למדה בבית הספר רודין. בעלת תואר שני בכתיבה יצירתית מטעם אוניברסיטת קייפטאון. בשנת 2006 נישאה למתיו בראון ובשנת 2014 התגרשו. לשניים ילדה משותפת.
כיום גרה ביוקס בקייפטאון.
היא עבדה במשך 12 שנים כעיתונאית עצמאית וכתבה עבור עיתונים ומגזינים רבים.
ספריה > ספרים

אפטרלנד (Afterland) - בספר מתארת ביוקס את העולם לאחר מגפה קטלנית שחיסלה כמעט את כל אוכלוסיית הגברים בכדור הארץ. הסיפור עוקב אחר סיפורו של מיילס, ילד בן 12 ששרד את המגפה ונותר אחד מהזכרים היחידים שנותרו חיים בעולם. אימו, קול, רוצה להרחיק את מיילס משאר הסביבה כדי לגדל אותו בלי שיחשב כמשאב רבייה או אביזר מין.
זוהרות (The Shining Girls) - הסיפור עוקב אחר הארפר קרטיס שמוצא מפתח לבית שנפתח לזמנים אחרים. אולם, המפתח בא עם מחיר, על קרטיס להרוג את כל הנערות הנוצצות: נערות צעירות מלאות בפוטנציאל. קרטיס עוקב אחריהן והורג אותן, עד שיום אחד, אחת מהנערות שורדת ומחליטה לנקום. (הרומן תורגם לעברית על ידי בועז וייס ויצא במודן הוצאה לאור ב-2013).
מפלצות שבורות (Broken Monsters)- הסיפור מתחיל בזה שהבלשית גבריאלה וורסדו מוצאת גופה, אבל זו לא גופה רגילה, זו גופה של חצי ילד חצי עז. כשעוד ועוד גופות מוזרות מתגלות עולה השאלה, איך תוכל העיר להיאחז במציאות כשזו ממילא מאיימת להיעלם.
עיר גן החיות (Zoo City) - הסיפור מתרחש בגרסה אלטרנטיבית לעיר יוהנסבורג, בה כל פושע מתחבר באופן קסום לחיה מסוימת. הסיפור עוקב אחר זינזי, עיתונאית לשעבר שמנסה להחלים מהתמכרות לסמים ומחוברת לעצלן עקב רצח אחיה. זינזי מנסה להחזיר לסוחר הסמים שלה כסף באמצעות מכירת שירותיה במציאת דברים אבודים. הסיפור מתמקד בחיפושיה של זינזי אחר חברה בצמד פופ מפורסם שנעלמה.
מוקסילנד (Moxyland) - הספר עוקב אחרי סיפורם של קנדרה, שנשרה מאוניברסיטה לאומנויות וממתגת את עצמה לתוכנית שיווק ננוטכנולוגיה; לרטו, שמתכננת לערוק ממעסיקיה התאגידיים; טנדקה, פעילה חמומת ראש שנהפכת קנאית יותר ויותר; וטובי, ולוגר לא ישר שמגלה שמשחקי הווידאו שהוא משלם בעבורם הם הרבה יותר ממה שהם נראים. יום אחד קורה אירוע שגורם לכל חייהם של הארבעה להיקשר באופן פתאומי אחד לשני.
מחליק (Slipping) - בסיפור מסופר על לוליטה, טייסת קרב שהצילה את טוקיו ממיצב אומנות מתפוצץ, על ארכיטקט צעיר שחייו ירדו מהפסים עקב ילדה סקרנית שהיא בעצם רוח רפאים ועל מגויסים שגילו צמחים על כוכב לא מסביר פנים.
מווריק (Maverick)- נשים מיוחדות מהעבר של דרום אפריקה.
ספריה > קומיקס

מועדון השורדים (survivors' club)
היפה: הממלכה האבודה (Fairest: The Hidden kingdom)
וונדר וומן "הבעיה עם חתולים" ("wonder woman "the problem with cats)
2000 לספירה: "זן יהודה איש קריות" ("2000AD: "the judas strain)
הרפתקאות מוזרות: "כל סוסי הפוני היפים" ("strange adventures: "all the pretty ponies)
שעת המכשפות: "בירדי" ("the witching hour: "birdie)
סיפורי ספורט מוזרים: "חבר" ("strange sports stories: "chum)
ספריה > טלוויזיה

זוהרות (the shining girls)
מפלצות שבורות (broken monsters)
מועדון השורדים (survivors' club)
מחליק (slipping)
אורבו: הרפתקאות פקס אפריקה (urbo: the adventures of pax afrika)
גליטרבויס וגאנגלנדס (glitterboys & ganglands)
חדשות ז.א. (ZA-news)
דרקוני פלורי (florries' dragons)
מוק (mouk)
פרסים והוקרה

ספריה של ביוקס זכו לשבחים מצד סופרים רבים כגון: סטיבן קינג, גיליאן פלין וג'ורג' ר. ר. מרטין.
ביוקס זכתה בפרסים רבים עבור כתיבתה:
פרס הידית האדומה של מגזין הקיטסצ'יס לרומן הטוב ביותר לשנת 2010 עם הספר: "עיר גן החיות".
פרס ארתור סי קלארק לספר המדע הבדיוני הטוב ביותר בשנת 2011 עם הספר: "עיר גן החיות".
פרס המותחן הטוב ביותר של השנה של ערוץ RT בשנת 2013 עם הספר: "הנערות הנוצצות".
פרס אוניברסיטת יוהנסבורג בשנת 2014 עם הספר: "הנערות הנוצצות".
פרס מגזין סטרנד בשנת 2014 עם הספר: "הנערות הנוצצות".
פרס אוגוסט דרלת בשנת 2014 עם הספר: "הנערות הנוצצות".
פרס מבוקדו בשנת 2015.
הערות שוליים

↑  Lauren Beukes, IMDb
1 2 3  About – Lauren Beukes (באנגלית אמריקאית)
↑  Search results for "lauren beukes" (showing 1-20 of 87 books), www.goodreads.com
↑  Comics – Lauren Beukes (באנגלית אמריקאית)
↑  FILM + TV – Lauren Beukes (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007329754105171  PLWABN: 9810592306005606  BNE: XX5340973  BnF: cb16522811m (data)  CANTIC: a11682279  GND: 1038292816  ISNI: 0000 0001 2279 4225  LCCN: no2005113841  NKC: pna2013755757  NLK: KAC2018N9207  NTA: 30328322X  SUDOC: 15570883X  VIAF: 46505970   WorldCat (עם VIAF): 46505970
לאיוש ואנדור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 ביוני 1913 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  5 במאי 1945 (בגיל 31) ולס, אוסטריה 
 שם לידה:  Walder Lajos 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 
לאיוש ואנדור (במקור ואַלְדֶר, בהונגרית: Vándor Lajos;‏ בודפשט, 27 ביוני 1913 – ולס, 5 במאי 1945) היה משורר כשרוני יוצא דופן בסגנון כתיבתו ובתכנים, מחזאי יהודי-הונגרי, עורך עיתון שנספה בצורה טרגית בשואה.