stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפופיס (אסטרואיד)
מניעת ההתנגשות

| --- | --- |
 :  ראו גם – הסטת אסטרואידים
קיימות מספר חלופות כיצד למנוע מאפופיס להתנגש בכדור הארץ:
התנגשות – התנגשות באסטרואיד בעזרת חללית בעלת מסה של כטון. אנרגיה קינטית של טון אחד במהירות של 8,000 קמ"ש, תשנה את מהירותו ב-0.00016 קמ"ש. תוך 3 שנים הוא יסחף ממסלולו בכמה קילומטרים, מחוץ למסלול הלכידה הכבידתית. יש לנאס"א יכולת לבצע תמרון זה. ב-4 ביולי 2005 התנגשה במכוון הגשושית פגיעה עמוקה (Deep Impact) בכוכב השביט טמפל 1. מניתוח צילומים של סילון האבק שנפלט לאחר הפגיעה התברר כי פני השטח שלו גרגיריים ורופפים מאוד עד לעומק של כמה עשרות מטרים. אומנם ייתכן שזה לא המרקם של אפופיס, אבל יש חשש כי יעילותה של דרך פעולה זו נמוכה. אפופיס יכול להתבקע לכמה שברים או שהתנגשות שלא במרכז תגרום לסיבוב האסטרואיד במקום להיסחפותו.
דחיפה – הצמדת רקטה לאסטרואיד שתגרום לו לסטות ממסלולו. כך למשל, הפעלה במשך מספר חודשים של רקטה מונעת במנוע יונים, שמקור האנרגיה שלה הוא סולארי או גרעיני, תגרום לאפופיס להאיץ למהירות הרצויה. טכנולוגיה זו כבר נוסתה על ידי נאס"א ב-1998, אולם הנחתת רקטה כזו ועיגונה על פני האסטרואיד היא משימה מסובכת.
גרירה – כוח הכבידה בין האסטרואיד ובין חללית שתרחף מעליו ימשוך את החללית אליו. כשהחללית תפעיל מנועים על מנת שלא ליפול על האסטרואיד, חוק שימור התנע יגרום למערכת חללית-אסטרואיד לשנות מעט את מסלולה. לשם כך דרושה חללית במסה של טון בערך שתרחף מעל האסטרואיד בגובה של כ-250 מטר. גרירה תמנע את סכנת סחרור האסטרואיד משום שלא יהיה מגע עמו, וכן תוצאות הפעולה ניתנות לשליטה. אולם, ריחוף מעל אסטרואיד אינו פשוט, ויידרש דלק רב על מנת לייצב את החללית. ככל שמסתה של החללית גבוהה יותר כך יגדל כוח הכבידה, והשיטה תהיה יעילה יותר. אם אפופיס מכיל מים בצורת קרח או כמים הספוחים לחומרים אחרים, ניתן יהיה לאייד אותם תוך שימוש בחום, ולהקפיא אותם חזרה בתוך החללית, בכך תגדל מסתה של החללית, ותקטן מסתו של האסטרואיד.
פיצוץ – פצצה גרעינית שתוחדר לחור שייקדח באסטרואיד תפוצץ אותו לאלפי חלקים קטנים, ובכך תקטין את יכולתו לגרום נזק חמור. אולם, טכנולוגיית קדיחה בחלל עדיין אינה קיימת וגם כלל לא בטוח שאלפי גופים קטנים ורדיואקטיביים יהיו פחות מסוכנים מאסטרואיד אחד גדול. אפשרות אחרת היא לפוצץ פצצה גרעינית מעל פני השטח. פיצוץ כזה יכול יגרום לאפופיס לשנות את מסלולו, אך כרגע, על פי אמנת החלל החיצון, אסור לפוצץ מתקנים גרעיניים בחלל. בנוסף, יהיה קשה לוודא שהפיצוץ יגרום לאסטרואיד לסטות בכיוון הנכון ובמידה הנכונה.
קיימות בנאס"א תוכניות לשגר חללית מאוישת לאפופיס. לדעתם, תכנון טיסה מאוישת לאסטרואיד יגרור שיגור גשושיות כהכנה למבצע זה, ובכך יאיץ את מחקר האסטרואידים.
גופים קרובי ארץ וסכנות פגיעה

גופים שמימיים קטנים שהפריהליון שלהם קטן מ-1.3 יחידות אסטרונומיות קרויים גופים קרובי ארץ, ומתוכם אלו שצפויים להתקרב לכדור הארץ עד כדי 0.05 יחידות אסטרונומיות וקוטרם גדול מ-150 מטר נחשבים למסוכנים. 99942 אפופיס נמנה עם גופים אלו, ונכון לשנת 2007 הוא הגיע לרמה הגבוהה ביותר בסולם טורינו אי פעם, כאשר בסוף שנת 2004 קיבל את הערך 4 שמצביע על אפשרות של נזק אזורי וסיכוי פגיעה גדול מ-1%. סיכויי הפגיעה הוערכו באותו זמן ב-2.7%.
מומחים לחקר אסטרואידים בעולם החלו לשכנע ממשלות רבות להקצות יותר משאבים בתוכניות לחקר אסטרואידים, בתוכניות הגנה ובמחקר בסיסי של שביטים ואסטרואידים. עד שנת 2012 השקיעה נאס"א 4.1 מיליון דולר בכל שנה בחיפוש אחר אסטרואידים המסכנים את כדור הארץ. מחקר בסיסי של הרכב האסטרואידים יכלול משימות רובוטיות, תצפיות מטלסקופים קרקעיים ומחקרים תאורטיים.
עדיין לא הוקצו תקציבים לחקר האפשרויות להסרת האיום אם יתגלה. לפני שהמדענים יוכלו לדעת כיצד לעשות זאת, יש צורך ביותר מידע אודות השכיחות של עצמים קרובים לכדור הארץ והרכבם, וייתכן שהופעתו של 99942 אפופיס תאיץ את השקעת המשאבים במחקרים אלו.
אם 99942 אפופיס יתנגש בעתיד בכדור הארץ אז עוצמת הפגיעה תגרום כנראה לנזק אזורי, כלומר נזק מיידי בטווח של מאות עד אלפי קילומטרים ונזק כלל עולמי בתהליכים משניים כמו רעידות אדמה, גלי צונאמי בגובה מאות מטרים או יצירת שכבת אבק כלל עולמית. הנזק צפוי להיות גדול הרבה יותר מאשר אירוע טונגוסקה שאירע בלב יער הטונדרה בסיביר בשנת 1908. האירוע גרם להרס סביבתי עצום, ואולם בשל ריחוק המקום ממקום יישוב, לא אבדו חיי אדם. עוצמת הפיצוץ מוערכת ב-10 עד 20 מגהטון TNT. משערים שהאירוע נגרם כתוצאה מפיצוץ של אסטרואיד או חלק משביט בגובה של מספר קילומטרים מעל פני השטח. גודלו של הגוף שהתפוצץ מוערך במספר עשרות מטרים, כלומר גוף הרבה יותר קטן מאפופיס. הנזק הצפוי כתוצאה מהתנגשות עם אפופיס צפוי להיות גדול אף יותר מההתפרצות הקטלנית של הר הגעש קרקטואה ב-1883, אשר ענני האפר והפיח שלה החשיכו קמעה את שמי כדור הארץ במשך 2–3 שנים, ועוצמתה מוערכת ב-200 מגהטון TNT.
עם זאת, לא צפויה להיגרם הכחדה המונית כמו הכחדת קרטיקון-פלאוגן שאירעה לפני כ-65 מיליון שנה, כנראה בעקבות פגיעת אסטרואיד גדול. משערים שפגיעתו יצרה את מכתש צ'יקשולוב הקבור מתחת לחצי האי יוקטן במקסיקו. עצמת הפגיעה, שיצרה מכתש בקוטר של 10 ק"מ, מוערכת ב-100 טרהטון TNT, או פי 200,000 מפגיעתו של אפופיס, אם יפגע. פגיעה זו חוללה גלי מגה צונאמי שהתפשטו לכל עבר, וסביר להניח שהכו בחופי הים בכל העולם. האבק והחלקיקים התפזרו לכל עבר תוך שהם מסתירים את עין השמש, וגורמים לשינויי אקלים דרסטיים בדומה לחורף גרעיני. תופעה זו נמשכה מספר שנים וגרמה לירידה ניכרת בטמפרטורת כדור הארץ. באירוע זה נכחדו כ-50% מן המינים שחיו על פני כדור הארץ באותה תקופה, בהם הדינוזאורים, ויותר מ-80% מכלל היצורים. הכחדה זו השפיעה באופן לא אחיד על קבוצות בעלי חיים שונות – חלקן נכחדו לחלוטין, אחרות נפגעו קשה, וקבוצות אחרות הושפעו באופן קל בלבד.
בספרות ובקולנוע

הנושא של התנגשות אפשרית בין אסטרואיד ובין כדור הארץ נפוץ למדי בסוגת המדע הבדיוני. כך למשל, "פטיש השטן", ספרם של לארי ניבן וג'רי פורנל משנת 1976, עוסק בפגיעת אסטרואיד בכדור הארץ. הספר דן בנזקים הפיזיים שעלולים להיגרם כתוצאה מהפגיעה, כמו רעידות אדמה וגלי צונאמי, וגם בהיבטים החברתיים של ההתמודדות עם הנזקים.
ארתור סי. קלארק כתב שני ספרים בהם הוא מספר על מפגש של אסטרואיד עם כדור הארץ. הראשון, "מפגש עם ראמה", בו מתואר כיצד בעקבות מפגש קטלני שכזה הוקמה סוכנות מיוחדת לבחינת עצמים המסכנים את כדור הארץ. השני, "פטיש האלוהים" משנת 1993 מתאר ניסיון להסיט אסטרואיד ממסלול התנגשות עם כדור הארץ. סטיבן ספילברג רכש את זכויות ההסרטה של הספר, אך לעלילת הסרט שהופק לבסוף ב-1998, "פגיעה קטלנית" (Deep Impact) אין קשר לסיפור המקורי של קלארק. בסרט מתואר משלוח של ספינת חלל בשם "משיח" לפוצץ כוכב שביט המצוי במסלול התנגשות עם כדור הארץ.
התרחשות דומה תוארה בסרט הפעולה ההוליוודי "ארמגדון" בכיכובו של ברוס ויליס. בסרט מתגלה אסטרואיד שנמצא במסלול התנגשות ישיר עם כדור הארץ ולרשות נאס"א עומד פרק זמן של 18 ימים בלבד על מנת למנוע את ההתנגשות. כיוון שאין דרך להסיט אותו ממסלולו, ננקט בסרט פתרון של הנחתת שני צוותים מאוישים על האסטרואיד הנע במהירות של 50 אלף קמ"ש. צוותים אלה קדחו באסטרואיד קידוח בעומק 250 מטרים, ופוצצו בקרקעית בור הקידוח פצצה גרעינית. הפיצוץ חילק את האסטרואיד לשני חלקים נפרדים שעקפו את כדור הארץ משני צדדיו. במציאות, פיתוח טכנולוגיה שתאפשר הנחתה בטוחה של אנשים על אסטרואיד, שלא לדבר על קידוח בו, עדיין רחוק מאוד. בנוסף, שיטה זו לא יכולה למנוע בוודאות התנגשות של חלקי האסטרואיד בכדור הארץ.
ראו גם

חגורת האסטרואידים
רשימת אסטרואידים
גופים קרובי ארץ
אירוע טונגוסקה
הכחדה המונית
דואנדה
מערכת ההתרעה האחרונה לפגיעה ארצית של אסטרואיד
הערות שוליים

↑  NASA Content Administrator,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'NASA Rules Out Earth Impact in 2036 for Asteroid Apophis, NASA, ‏2019-04-24'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000003-QINU`"', NASA.
↑  Apophis Earth Impact Risk Summary, NASA.
↑  Scientists Planning Now for Asteroid Flyby a Decade Away, NASA Jet Propulsion Laboratory (JPL), ‏29 באפריל 2019 (באנגלית אמריקאית)
↑  Asteroid Apophis set for a makeover, Astronomy magazine, 18/Aug/2005.
↑  NASA sets schedule for handling asteroid threat, msnbc, 31/Oct/2005.
↑  Popular Mechanics, September 2006
1 2  Near-Earth Object survey and deflection analysis of alternatives - NASA report to congress
↑  Near Earth Object Program, NASA.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811302439905606 
מסלולו של האסטרואיד אפופיס (אדום) בין מסלולי כדור הארץ לנוגה
המסלול המשוער של מעבר 99942 אפופיס סמוך לכדור הארץ ב-13 באפריל 2029. הקו הלבן הקצר מסמל את אי הוודאות בקביעת המרחק הקצר ביותר לאסטרואיד.
צילום של התנגשות הגשושית "פגיעה עמוקה" בשביט טמפל-1
האסטרואיד אידה כפי שצולם על ידי החללית גלילאו
ההכנות לשיגור החללית גלילאו. חללית בסדר גודל דומה יכולה לשמש לפעולות מניעת ההתנגשות.
מסע בין כוכבים: חאן

| --- | --- |

הלוגו הרשמי של התסכית
 מבוסס על:  מסע בין כוכבים מאת ג'ין רודנברי
 סוגה:  מדע בדיוני
 יוצרים:  ניקולס מאייר 
 כותבים:  ניקולס מאייר
 בימוי:  ניקולס מאייר 
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מקום התרחשות:  סטי אלפא 5 
 הפקה
 מפיק:  אלכס קורצמן
 חברת הפקה:  CBS
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מסע בין כוכבים: חאן (באנגלית: Star Trek: Khan) הוא שמו של תסכית אמריקאי מתוסרט בהמשכים, השייך לזיכיון "מסע בין כוכבים" שהוכרז רשמית ב-2022 ושידורו יחל במהלך 2025. העלילה תתמקד בעלילותיו של חאן נוניאן סינג, בפרק הזמן שבין הפרק "Space Seed" מ"הסדרה המקורית" לסרט "מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן". זו הפעם הראשונה שבה הפקה שאינה מוקרנת על מסך (טלוויזיה או קולנוע) נחשבת חלק מהקאנון של מסע בין כוכבים.
רקע

דמותו של חאן נוניאן סינג הופיעה לראשונה בפרק "Space Seed" בסדרה המקורית. חאן תואר כעריץ טוטליטרי שניסה להשתלט על כדור הארץ במהלך מלחמה שנערכה בין בני האדם הרגילים לקבוצה של בני אדם שהושבחו גנטית וניסו לשלוט באנושות. בסופו של דבר הצליחה האנושות להביס את קבוצת המושבחים, וקבוצה מהם הוגלתה על ספינת החלל "בוטני ביי", ליעד לא ידוע. בפרק פוגשת ה"אנטרפרייז" ב"בוטני ביי" ומעירה את נוסעיה, ביניהם חאן עצמו. חאן מנסה לנצל את ההזדמנות כדי לחזור ולהשתלט על האנושות, אך מובס על ידי צוות ה"אנטרפרייז" ומוגלה יחד עם כל תומכיו לכוכב סטי אלפא V.
הסרט "זעמו של חאן" מתרחש 15 שנה לאחר אירועי הפרק. חאן מנסה לנקום בקירק על הגלות שכפה עליו. חאן נהרג אמנם בסוף הסרט, אך גורם ל"אנטרפרייז" נזק כבד, ואף מביא בעקיפין למותו של ספוק.
דמותו של חאן נבחרת באופן קבוע לדמות הרע המוצלח ביותר בזיכיון מסע בין כוכבים לאורך כל שנות קיומו.
הפקה > הכרזה

במסגרת אירועי "יום מסע בין כוכבים" שנערכו ב-8 בספטמבר 2022 עלה ניקולאס מאייר אל הבמה והכריז רשמית על הפקת התסכית, שייקרא Star Trek: Khan: Ceti Alpha V.
הפקה > ליהוק

בחודש ספטמבר 2020 דיווח האתר The Vulcan Reporter שהשחקן דב פאטל מועמד לגלם את חאן במיני סדרה שתוכננה. אך בסופו של דבר, את דמותו של חאן מגלם נאבין אנדרוז.
הפקה > סיום ההפקה

בפברואר 2025 דווח כי הפקת הסדרה הסתיימה, וכי נאבין אנדרוז ו-ורן שמידט מגלמים את חאן ואת מרלה מקגיברס בהתאמה.
29 באוגוסט

29 באוגוסט הוא היום ה-241 בשנה בלוח הגרגוריאני (242 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 124 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

284 תחילת ספירת השנים בלוח השנה הקופטי
1350 – קרב ימי לס אפניולס סו מר – הצי האנגלי מנצח את הצי הקסטילי
1526 – קרב מוהאץ' – הטורקים העות'מאנים מנצחים את ההונגרים, והונגריה מאבדת את עצמאותה
1471 – אפונסו החמישי, מלך פורטוגל כובש את טנג'יר, מרוקו
1484 – אינוקנטיוס השמיני אפיפיור ה-213 לאחר מות סיקסטוס הרביעי
1541 – הטורקים העות'מאנים כובשים את בודה, בירת ממלכת הונגריה
1756 – פרידריך הגדול תוקף את סקסוניה, ובכך נפתחת מלחמת שבע השנים
1885 – גוטליב דיימלר רושם פטנט על האופנוע הראשון בעולם
1897 – נפתח הקונגרס הציוני הראשון בבזל שבשווייץ
1942 – השואה: חיסול המוני במחנה הריכוז יאסנובאץ
1943 – מלחמת העולם השנייה: דנמרק הכבושה בידי הנאצים מטביעה את רוב ספינות הצי שלה
1944 – 60,000 חיילים סלובקיים מורדים בשליטים הנאצים
1949 – ברית המועצות מבצעת ניסוי ראשון בפצצת אטום בסמיפאטילינסק שבקזחסטן
1952 – השמעת בכורה ליצירה 4'33" של ג'ון קייג' בוודסטוק שבמדינת ניו יורק
1955 – שמונה ישראלים נרצחו בסדרת פיגועים שערכו מחבלים שבאו מרצועת עזה
1966 – המופע האחרון של הביטלס נערך בסן פרנסיסקו שבקליפורניה
1991 – הסובייט העליון משעה את כל פעילויותיה של המפלגה הקומוניסטית הסובייטית
2005 – סופת ההוריקן "קתרינה" פוגעת במדינת לואיזיאנה בארצות הברית וגורמת לאלפי הרוגים ולנזק שנאמד במיליארדי דולרים
נפטרו

886 – בסיליוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-811)
1046 – גלרט הקדוש, בישוף קתולי הונגרי (נולד ב-977)
1123 – אייסטיין הראשון, מלך נורווגיה (נולד ב-1088)
1135 – אל-מסתרשד, הח'ליף העבאסי העשרים ותשעה שמשל בבגדאד (נולד ב-1092)
1395 – אלברכט השלישי, דוכס אוסטריה (נולד ב-1349)
1523 – אולריך פון הוטן, אביר, משורר והומניסט גרמני (נולד ב-1488)
1526 – לאיוש השני, מלך בוהמיה והונגריה (נולד ב-1506)
1533 – אטוואלפה, האחרון בשליטי האינקה בפרו (נולד ב-1502)
1799 – האפיפיור פיוס השישי (נולד ב-1717)
1877 – בריגהאם יאנג, המנהיג השני של הכנסייה המורמונית (נולד ב-1801)
1975 – איימון דה ואלירה, מנהיג אירי (נולד ב-1882)
1982 – אינגריד ברגמן, שחקנית (נולדה ב-1915)
1987 – לי מרווין, שחקן (נולד ב-1924)
1992 – מרי נורטון, סופרת ילדים בריטית (נולדה ב-1903)
2006 – בנימין רביץ, פסנתרן ישראלי (נולד ב-1946)
2011 – ג'ונפיי טאקיגוצ'י, מדבב וקריין יפני (נולד ב-1931)
2016 – ג'ין ויילדר, שחקן, במאי ותסריטאי יהודי אמריקאי (נולד ב-1933)
2018 – פול טיילור, רקדן וכוריאוגרף אמריקאי (נולד ב-1930)
2020 – קליף רובינסון, כדורסלן אמריקאי (נולד ב-1966)
2021 – מנחם שרמן, ראש מועצת רמת השרון ומנכ"ל משרד הקליטה (נולד ב-1925)
2021 – יחיאל כהנא, ראש עיריית חדרה הרביעי (נולד ב-1929)
2021 – אדוארד אסנר, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי (נולד ב-1929)
2021 – בן-ציון באייער, עורך דין וספורטאי ישראלי (נולד ב-1936)
2021 – ז'אק רוג, עסקן ספורט בלגי, נשיא הוועד האולימפי הבינלאומי השמיני (נולד ב-1942)
2022 – שלמה גולדמן (השני), האדמו"ר השמיני של חסידות זוועהיל בארץ ישראל (נולד ב-1956)
2022 – שארלבי דין, שחקנית ודוגמנית דרום אפריקאית (נולדה ב-1990)
חגים ואירועים החלים ביום זה

28 באוגוסט – 30 באוגוסט
אוגוסט
לוח אירועים שנתי
ג'ון לוק
צ'ארלי פארקר
בסיליוס הראשון
אטוואלפה
בילי בויד

| --- | --- |

בילי בויד, 2015
 לידה:  28 באוגוסט 1968 (בן 56) גלאזגו, סקוטלנד שבבריטניה
 מדינה:  סקוטלנד, הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1996 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון המלכותי של סקוטלנד 
 http://www.beecake.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
בילי בויד (באנגלית: Billy Boyd; נולד ב-28 באוגוסט 1968) הוא שחקן קולנוע סקוטי. ידוע מתפקידו בתור פרגרין טוק בסרטי "שר הטבעות".
ביוגרפיה

בויד נולד בגלאזגו, סקוטלנד למרי ולוויליאם בויד שמתו בילדותו. בויד גדל עם אחותו הגדולה מרגרט אצל סבתו.
בהיותו בן 16 הופיע בחברת תיאטרון מקומית בשם "תיאטרון גויילד גלאזגו". עבד ככורך ספרים במשך 7 שנים לפני שפנה לקריירת משחק. אחד הספרים שכרך בויד היה "שר הטבעות".
סיים בהצלחה את לימודיו ב"אקדמיה הסקוטית המלכותית למוזיקה ודרמה" וקיבל תואר באומנויות הדרמה. באקדמיה הופיע בהמון הצגות במה בבריטניה. קהילת השחקנים בסקוטלנד שיבחה את בויד ואף אמרו עליו ש"בויד הוא השחקן הסקוטי היחיד שלא נח לרגע".
קריירה

מלבד קריירה קולנועית הייתה לבויד גם קריירת תיאטרון קצרה שכללה השתתפות במחזות: "סן דייגו" ו"קרחת של שיגעון".
בויד התפרסם בעיקר בזכות משחקו בטרילוגיית סרטי "שר הטבעות" בתפקיד פרגרין טוק (פיפין), הוביט חביב וקל דעת, חברו של פרודו בגינס, שהצטרף למסעה של חבורת הטבעת.
בויד, אשר מנגן על תופים, גיטרה וגיטרה בס, כתב שיר בשם "הקצה של הלילה", אותו שר במסגרת תפקידו כפיפין בחלק השלישי של טרילוגיית שר הטבעות, "שר הטבעות: שיבת המלך".
לאחר מכן הופיע בויד לצד ראסל קרואו בדרמת המלחמה המבוססת המלחמות הנפוליאוניות "אדון ומפקד", שם גילם את דמותו של קפטן בארט בונדן.
ב-2004 שיחק בויד בסרט החמישי בסדרת סרטי האימה משחק ילדים "היורש של צ'אקי", בסרט דיבב בויד את בנם של צ'אקי וטיפאני ריי גלן/גלנדה.
בשנת 2014 הלחין וביצע את השיר "פרידה אחרונה", שיר הנושא של הסרט "ההוביט: קרב חמשת הצבאות", אשר מושמע על רקע כותרות הסיום של הסרט.
חיים אישיים

בויד חי בגלאזגו עם ארוסתו אלי מק'ינון. לזוג בן יחיד שנולד ב-2006.
חוץ מקריירת המוזיקה הפורייה שלו בויד אוהב גם לבצע גלישת גלים ואף גלש בחופי ניו זילנד במהלך צילומי "טרילוגיית שר הטבעות".
בויד מתאמן באמנויות הלחימה ג'יט קון דו ואסקרימה.
פילמוגרפיה > קולנוע

שר הטבעות: אחוות הטבעת (2001)
שר הטבעות: שני הצריחים (2002)
שר הטבעות: שיבת המלך (2003)
אדון ומפקד (2003)
היורש של צ'אקי (2004)
ביום בהיר (2005)
הסקוטי המעופף (2006)
אבן הגורל (2008)
החצי השני (2009)
הבלתי מובסים (2011)
מילקשייק בחלל (2012)
תגידי את זה לדבורים (2019)
סרט הרעשנים (2021) - דיבוב
An Intrusion‏ (2021)
איש הכלב (2025) - דיבוב
פילמוגרפיה > טלוויזיה

טגארט (1996)
מובי דיק (2011)
זרה (2018)
הוליווד (2020)
סיירת האבדון (2021)
צ'אקי (2022)
Washington Black‏ (TBA)
פול רדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  המאה ה־20 ברמינגהאם 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון  King Edward VI Five Ways School 
 פרופיל ב-IMDb
 
פול ג'ון רדי (באנגלית: Paul John Ready; נולד ב-1977) הוא שחקן בריטי. הוא ידוע בעיקר מהופעותיו על במת התיאטרון, אבל מופיע גם בטלוויזיה, ברדיו ובסרטי קולנוע. ב-2003 זכה רדי בפרס על שם איאן צ'ארלסון.
ביוגרפיה

רדי נולד בברמינגהאם וגדל בעיר הרבורן. הוא למד בבית הספר "King Edward VI Five Ways" בעיר.
בגיל 17 שיחק רדי בתפקיד רומיאו בהפקה של התיאטרון הלאומי לנוער של "רומיאו ויוליה" בתיאטרון בלומסברי בלונדון, לצדה של רוזמונד פייק שגילמה את יוליה. רדי למד משחק באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון.
רדי הוא שחקן קבוע בתיאטרון המלכותי הלאומי ובתיאטרון רויאל קורט. תפקידיו בתיאטרון כוללים דמויות ראשיות במחזה "מייג'ור ברברה" ו"ז'אן ד'ארק" (שניהם של ג'ורג' ברנרד שו), ובמחזה "Time and the Conways". בווסט אנד שיחק רדי במחזה "קן הקוקיה" בכיכובו של כריסטיאן סלייטר.
ב-2013 זכה רדי להכרה רחבה כששיחק בסדרת הטלוויזיה "אוטופיה".
ב-2018 ישתתף רדי בתפקיד הנרי גודסיר בסדרה בת 10 פרקים בשם "הטרור", המבוססת על ספרו רב המכר של דן סימונס.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רדי נשוי לשחקנית מישל טרי. לני הזוג בת אחת.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | מלאכים וחרקים | Angels and Insects | טום | סרט קולנוע |
| 2000 | מייבי בייבי | Maybe Baby | רופא מתלמד | סרט קולנוע |
| 2001 | פוארו | Agatha Christie's Poirot | ויליאם | בפרק "Evil Under the Sun" |
| 2002 | לגעת בקטיפה | Tipping the Velvet | רנטר אליס | מיני-סדרה |
| 2006 | הולבי סיטי | Holby City | לאון האריס | בפרק "Yesterday Once More" |
| 2006 | דרזדן | Dresden | ויליאם | סרט טלוויזיה |
| 2009 | דוק מרטין | Doc Martin | ד"ר מיליגן | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2012 |  | Private Peaceful | קפטן וילקינס | סרט קולנוע |
| 2013 |  | Sword of Honour |  | תוכנית רדיו |
| 2013 |  | The Tunnel | בנג'י רוברטסון | סדרת טלוויזיה |
| 2013–2014 | אוטופיה | Utopia | לי | סדרת טלוויזיה |
| 2014 |  | The Once and Future King |  | רדיו 4 של ה-BBC |
| 2015 | בתפקיד | Cuffs | מפקח בילוש פליקס קיין | סדרת טלוויזיה |
| 2016 |  | Home Front |  | רדיו 4 של ה-BBC |
| 2016 |  | The Circuit | דני | סרט טלוויזיה |
| 2016–2019 |  | Motherland | קווין | סדרת טלוויזיה; 2 עונות |
| 2017 | רצח בדם קר | Fortitude | מארק דוולין |  |
| 2018 | שומר ראש | Bodyguard | רוב מקדונלד | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | האימה | The Terror | הנרי גודסר | סדרת טלוויזיה |
| 2019 | אם אב ובן | MotherFatherSon | ניק קפלן | סדרת טלוויזיה |
| 2022 | חצי-חצי: הבן הממזר והשטן בעצמו | The Bastard Son & The Devil Himself | סול | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2023 | לב של אבן | Heart of Stone | מקס ביילי | סרט קולנוע |
| 2024 |  | Bring Them Down | גארי |  |
"מהומה רבה על לא דבר" (2014, רויאל אקסצ'נג' מנצ'סטר)
"Noises Off" מאת מייקל פראיין (2011–2012)
"A Woman Killed with Kindness" מאת תומאס הייווד (2011)
"London Assurance" מאת דיון בוסיקו (2010)
"Time and the Conways" מאת ג' ב פריסטלי (2009)
"ז'אן ד'ארק" (2007)
"Attempts on her Life"‏ (2007)
"Waves"‏ (2006)
" Crazyblackmuthafuckin'self"‏ (2002)
"רומיאו ויוליה" (2002)
"Mother Clap's Molly House" מאת מארק רייבן היל (2001–2002)
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000000-QINU`"'Event Reporters. "'The way we were: What have 007, the Gone Girl and The Queen got in common? They all cut their teeth at the National Youth Theatre -review'".
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'Kate Stanhope. "Jared Harris to Star in AMC Anthology Series 'The Terror' -review'".
↑  Noises Off – review, Old Vic, London
↑  "A Woman Killed With Kindness" Cast credits
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011827765405171  GND: 1061989933  LCCN: no2012053564  VIAF: 248329871   WorldCat (עם VIAF): 248329871
רקוויאם

ערך זה עוסק במיסה קתולית הנכתבת ומבוצעת לזכר אדם מת. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רקוויאם (באנגלית: Requiem) היא מיסה נוצרית-קתולית הנכתבת ומבוצעת לזכר אדם מת, בלטינית נקראת היצירה הלירית גם "מיסה פרו דפונקטיס" (Missa pro Defunctis), כלומר "מיסה עבור המתים".

לרוב נכללת המיסה בטקסי אשכבה וכן משמשת כתפילה ביום כל הנשמות, מועד נוצרי המתקיים כל שנה ב-2 בנובמבר ובו מתפללים לעילוי נשמות כל המתים. הקתולים מאמינים כי ביצוע מיסת הרקוויאם לכבודו של נפטר מסוים, יכול לזרז את מסלול הייסורים שנגזר על נשמתו לעבור בדרכה אל גן העדן.
השם רקוויאם מגיע מהמשפט הפותח את המיסה: Requiem æternam dona eis, Domine, et lux perpetua luceat eis ומשמעותו בלטינית: "מנוחה" (ביחסת מושא ישיר).
רקוויאם היא גם יצירה מוזיקלית, הנכתבת לטקסטים ולפיוטים של טקס האשכבה הקתולי. ברוב המיסות הקתוליות, חלק מהטקסטים שביצירה יכולים להיות מוחלפים בהתאם ליום ולמועד בו מנוגנת היצירה, אולם במיסת הרקוויאם, הטקסטים המושרים קבועים תמיד. פיוטים אלו, אשר נושאים אופי דרמטי וסוער, היוו מאז ומתמיד מוקד משיכה ללחניהם של מלחינים, אשר שאפו להציג את יכולתם להביע פאתוס בהלחינם את המילים הדרמטיות. בין הרקוויאמים המוכרים שנכתבו ניתן למנות את אלה של מוצרט (ראו: רקוויאם (מוצרט)), ורדי (ראו: הרקוויאם של ורדי), פורה (ראו: רקוויאם (פורה)) ושל ברליוז (ראו: רקוויאם (ברליוז)).
קיימת גם מסורת מוזיקלית של רקוויאם לא-קתולי (נוצרי). הדוגמאות הבולטות הן "Musikalische Exequien" מאת היינריך שיץ, "אקטוס טרגיקוס" (מס' 106 ברי"ב) מאת באך ו"הרקוויאם הגרמני", מאת יוהנס ברהמס (שלושתן מבוססות על אוסף טקסטים גרמניים מכתבי הקודש ולא על טקסט קנוני); "רקוויאם המלחמה" מאת בנג'מין בריטן משלב לסירוגין קטעים מתוך הרקוויאם הקתולי, עם שירים אנטי-מלחמתיים מאת המשורר וילפרד אוון שנהרג במלחמת העולם הראשונה. רקוויאם אנטי-מלחמתי נוסף הוא "הרקוויאם הברלינאי" שכתב קורט וייל ב-1928, לטקסטים של שירים בנושא המוות מאת ברטולט ברכט.
דף מכתב היד של הרקוויאם של מוצרט
טקסטים נוספים

מלחינים רבים מוסיפים קטעים נוספים לטקסט הרשמי כגון:
טקסטים נוספים > Pie Jesu – ישו הרחום

פסוק המחבר את המשפט האחרון מה-Dies Iræ עם ה-Agnus Dei.
רשימת הלחנות נבחרות של הרקוויאם

בין המלחינים שהלחינו את הרקוויאם ניתן לציין:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אוקכם – (רקוויאם)  ויקטוריה – (רקוויאם)  קאמפרה – (רקוויאם)  זלנקה – (רקוויאם)  מיכאל היידן – (רקוויאם)  קראוס – (רקוויאם)  ז'יל – (רקוויאם)  מוצרט – (רקוויאם)  סליירי – (רקוויאם)  כרוביני – (רקוויאם מס' 1 ורקוויאם מס' 2)  ברליוז – (רקוויאם) |  פון סופה – (רקוויאם)  ברוקנר – (רקוויאם)  ברהמס – (רקוויאם גרמני – בשונה מן האחרים, הרקוויאם של ברהמס אינו מבוסס על תפילת האשכבה הלטינית אלא על פסוקים מן התנ"ך ומן הברית החדשה)  ורדי – (רקוויאם)  דבוז'אק – (רקוויאם)  סן-סנס – (רקוויאם)  פורה – (רקוויאם)  פולדס – (רקוויאם)  דיליוס – (רקוויאם)  דיריפלה – (רקוויאם) |  גנסין – (רקוויאם)  בריטן – (רקוויאם)  סטרווינסקי – (רקוויאם)  ראטר – (רקוויאם)  פנדרצקי – (רקוויאם)  פרייזנר – (רקוויאם)  לויד וובר – (רקוויאם)  הנצה – (רקוויאם)  אטרניטאס – (רקוויאם)  גנ'קינס – (רקוויאם) |  |  |  |  |  |
ראו גם

תפילת המיסה – טקסט המיסה הכללית
לקריאה נוספת

ספר הליטורגיקה ("מלים לצלילים", ד) / בעריכת עדה ברודסקי, ירושלים: כרמל, תשע"ג–2013.
הערות שוליים

↑  Fahlbusch, Erwin (2005). The Encyclopedia Of Christianity, Volume 4. Wm. B. Eerdmans Publishing. ISBN 978-0802824165. נבדק ב-3 בנובמבר 2012. The possibility of a funeral Eucharist is provided in North American Lutheran, Episcopal/Anglican, and United Methodist worship books. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4128596-7  NKC: ph224436
מנחם ויזנברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 באוגוסט 1950 (בן 74)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  מלחין, מעבד, פסנתרן, מוזיקאי רב תחומי, מחנך
 סוגה:  מוזיקה קלאסית
 כלי נגינה:  פסנתר
 בן או בת זוג:  מימי רץ-ויזנברג 
 www.mwm.co.il
 
מנחם ויזנברג (נולד ב-5 באוגוסט 1950) הוא מלחין, מעבד, פסנתרן, מוזיקאי רב תחומי ומחנך ישראלי.