stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כנרת (שיר)
מילות השיר

| --- | --- |
שָׁם הָרֵי גוֹלָן, הוֹשֵׁט הַיָּד וְגַע בָּם! –  בִּדְמָמָה בּוֹטַחַת מְצַוִּים: עֲצֹר.  בִּבְדִידוּת קוֹרֶנֶת נָם חֶרְמוֹן הַסַבָּא  וְצִנָּה נוֹשֶׁבֶת מִפִּסְגַּת הַצְּחוֹר.    שָׁם עַל חוֹף הַיָּם יֵשׁ דֶּקֶל שְׁפַל צַמֶּרֶת,  סְתוּר שֵׂעָר הַדֶּקֶל כְּתִינוֹק שׁוֹבָב,  שֶׁגָּלַשׁ לְמַטָּה וּבְמֵי כִּנֶּרֶת  מְשַׁכְשֵׁךְ רַגְלָיו.   : מַה יִּרְבּוּ פְּרָחִים בַּחֹרֶף עַל הַכֶּרַךְּ  דַּם הַכַּלָנִית וְכֶתֶם הַכַּרְכֹּם,  יֵשׁ יָמִים – פִּי שֶׁבַע אָז יָרֹק הַיֶּרֶק,  פִּי שִׁבְעִים תְּכֻלָּה הַתְּכֵלֶת בַּמָּרוֹם.    גַּם כִּי אִוָּרֵשׁ וַאֲהַלֵּךְ שְׁחוֹחַ,  וְהָיָה הַלֵּב לְמַשּׁוּאוֹת זָרִים –  הַאוּכַל לִבְגֹּד בָּךְ, הַאוּכַל לִשְׁכֹּחַ  חֶסֶד נְעוּרִים?
אודות השיר

השיר מתאר את הנופים הנשקפים מחוות כנרת וקבוצת דגניה א', בהם חיה ועבדה רחל המשוררת בתקופת העלייה השנייה. הוא נכתב מתוך הִזכרוּת וגעגועים, כשני עשורים לאחר שאירעו החוויות המתוארות בו. 

למרות שהשיר מוכר בתור "שם הרי גולן" בהתאם למילותיו הראשונות, הוא אינו מתמקד בגולן אלא בכנרת (שהגולן משמש לה כרקע) ובהתאם לכך שמו "כנרת".

בממד הנופי המספר את חוויות העבר, המשוררת סוקרת שפע של צורות; עצמי הנוף זוכים להאנשה בטווח גילים רחב לעצמים הנצפים: להר חרמון הלבן, המכונה "סבא" בשל צבען של שערות שיבה (וגם מפני שבשפה הערבית הר החרמון נקרא "ג'אבל א-שייח" (جبل الشيخ) כלומר הר הזקן), מיוחסת בדידות, אולי בשל המרחק היחסי מדגניה ובשל גובהו הבולט בסביבה הנופית, ואילו עץ הדקל, שצורת כפותיו הסתורות נראית כבלורית פרועה, מדומה ל"תינוק" ו"שובב", הנמצא בחוף חוות כנרת ואפשר לדמיין אותו "משכשך" את "רגליו" באגם הכנרת הסמוך; נוסף להם מוזכר הכֶּרַכְּ, אחד משמותיו הקדומים של תל בית ירח הסמוך לדגניה. המשוררת מציינת שלל צבעים בנוף הנפרש לעיניה: אדום לכלנית; צהוב, סגול ולבן, הם צבעיו האפשריים של הכרכום; ירוק לירק; תכלת לשמים. 

לעומת זאת בממד הנפש הפנימי, העוסק בהווה, מתארת המשוררת דאגות מבואם של עוני וכפיפות ("שחוח"), מציאותי ומטפורי, אשר יהוו מבחן לאהבתה ולנאמנותה לנופי הכנרת ולמעשה לנאמנותה אל עצמיותה שלה. בנוסף מתוארים חששות שמא תשכיח התקשרות לנופים מרשימים אחרים, המכונים: "משואות זרים", את נופי הכנרת. אבל הדאגות והחששות נדחים מפני הידיעה הפנימית שלא ישכחו הנופים ולא תינטש חוויית הנעורים.
השיר נעשה אהוד ביישוב החדש ובחברה הישראלית לאחר הקמת המדינה.

הלחן המוכר הוא של הפזמונאית והמלחינה נעמי שמר והוא בוצע לראשונה על ידי להקת פיקוד מרכז. הלחן זכה לביצועים נוספים במאה ה-20 ובמאה ה-21.

לחן נוסף חובר על ידי נחום היימן בשנת 4–1963 ובוצע על ידי הגבעטרון.
לקריאה נוספת

רחל בלובשטיין, כנרת, שירת רחל, הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' סא.
מוסקט (אלבום)

ערך זה עוסק באלבום. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מוסקט הוא אלבום משותף לאריק איינשטיין ושלום חנוך, שיצא לאור בשנת 1999.
רף הציפיות מהאלבום היה גבוה, עקב שיתופי הפעולה הקודמים בין איינשטיין לחנוך באלבומים "שבלול" ו"פלסטלינה" שיצאו בשנת 1970. על העיבודים וההפקה המוזיקלית של האלבום הופקדו חנוך, משה לוי ואמיר צורף. חנוך הלחין את כל שירי האלבום וכתב גם את המילים לשישה מהשירים. איינשטיין כתב את המילים לשישה שירים, ויואב פורת כתב את המילים לשיר "ללא מוצא".
"מוסקט" היה האלבום האחרון אותו הקליט איינשטיין באולפן מסחרי. את כל אלבומיו הבאים הקליט באולפנים הפרטיים בבתיהם של המוזיקאים עמם עבד (יזהר אשדות, פיטר רוט, גיא בוקאטי).
מתוך האלבום יצאו הסינגלים "כל אחד רוצה", "שמור על עצמך", "גיטרה וכינור" ו"איך זה את". בשנת 2016 הקליט שלום חנוך גרסת כיסוי לשיר "איך זה את" בדואט עם הזמרת שרית חדד, והוציא אותה כסינגל. הביצוע הופיע באלבומו של חנוך - "זום".
רשימת רצועות

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי שלום חנוך.
| מוסקט> מס' | מוסקט> שם | מוסקט> מילים | מוסקט> משך | מוסקט>  | מוסקט>  | מוסקט>  | מוסקט>  | מוסקט>  | מוסקט>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כל אחד רוצה  | שלום חנוך | 03:12 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אם הייתי  | אריק איינשטיין | 04:30 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שמור על עצמך  | אריק איינשטיין | 03:46 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ללא מוצא  | יואב פורת | 04:04 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | תמיד זה הים  | אריק איינשטיין | 03:01 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | אישה מבוגרת  | שלום חנוך | 03:53 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | להיות ביחד  | אריק איינשטיין | 04:23 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | הבושה  | אריק איינשטיין | 03:25 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | כשתהיה בריא  | שלום חנוך | 04:10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | גיטרה וכינור  | שלום חנוך | 03:36 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | זה גדול עלי  | אריק איינשטיין | 02:56 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | איך זה את  | שלום חנוך | 05:20 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | מעבר לכתף  | שלום חנוך | 04:21 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 50:37 |  |  |  |  |  |  |
כל הלחנים: שלום חנוך
עיבודים: שלום חנוך, משה לוי ואמיר צורף
אהרן משה לייפר (ז'לין)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1853 
 פטירה:  אוקטובר 1925 (בגיל 72 בערך) ו' בתשרי תרפ"ו לנצוט, רפובליקת פולין 
 תקופת הפעילות:  ? – אוקטובר 1925 
 אב:  מרדכי לייפר 
 צאצאים:  אברהם מנחם מענדל לייפר 
 
רבי אהרן משה לייפר (תרי"ג, 1853 - ו' בחשוון תרפ"ו, 1925) היה אדמו"ר משושלת נדבורנה בז'לין ובלנצוט.
ביוגרפיה

נולד לרבי מרדכי ולחיה לייפר, נשא לאשה את פעריל רוזא בתו של רבי אליהו רייך מריישא.
בשנת תרנ"ה התיישב בז'לין והחל לכהן כאדמו"ר, עקב פרישותו קמה לו התנגדות בקהילה ובשנת תרע"ב עבר ללנצוט, שם ישב עד לפטירתו.
נהג בפרישות קיצונית, תמך ביישוב החסידי בגליל, כמנהג נדבורנה היה מנגן בכינור במוצאי שבתות ובחנוכה, נחשב כרבי "עממי" ואהוד על פשוטי העם, על פי בקשתו נקבר בכניסה לבית הקברות החדש בלנצוט בין פשוטי העם, על קברו לא הוקם אוהל.
משפחתו

רבי אברהם מנחם מענדל, כונה "הרבי בחור", נפטר בצעירותו
גיטל אשת אחיינו רבי יעקב יששכר בער מסלטפינא, בן אחיו רבי מאיר מקרעטשניף.
לאה רבקה אשת רבי יעקב לייפר מדברצן, בן אחיו רבי יוסף מנירדהאז
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, כרך א, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשמ"ו, עמ' קצו - קצז
הערות שוליים

1 2  קובץ במה למשנת החסידות ותולדותיה, נחלת צבי - יד, יד, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  לא בית־הקברות המוכר היכן שקבורים צדיקי רופשיץ, אלא בית הקברות החדש.
נסיכת המדעים

נסיכת המדעים הוא אתר אינטרנט הפונה לקהל הרחב ועוסק בקידום אוריינות סטטיסטית וחשיבה ביקורתית. האתר מנוהל על ידי הסטטיסטיקאי הישראלי ד"ר יוסי לוי.
היסטוריה

"נסיכת המדעים" החל את דרכו באתר הבלוגים "רשימות" ביוני 2004, ועבר לפלטפורמה עצמאית ב-2008. במשך הזמן התפתח האתר למרכז תוכן, בעיקר בתחומי הסטטיסטיקה.
השם "נסיכת המדעים" הוא פרפרזה על אמירתו של קרל פרידריך גאוס כי "המתמטיקה היא מלכת המדעים", ומרמז על הקשר בין המתמטיקה והסטטיסטיקה. כותרת המשנה של האתר היא "אלוהים משחק ביקום בקוביות", כניגוד לאמירתו של אלברט איינשטיין שטען כי “אלוהים לא משחק ביקום בקוביות”. כותרת זו מדגישה כי האקראיות היא תכונה מובנית בסיסית של עולמנו, ומכאן את נחיצות הכלים המדעיים לטיפול בתופעת האקראיות – תורת ההסתברות ומדע הסטטיסטיקה.
תוכני האתר

עיקר התוכן באתר הוא פוסטים המחולקים לנושאים. שני הנושאים בעלי המספר הגבוה ביותר של פוסטים הם "על סדר היום" ו-"כלכלה וחברה". נושאים אלה עוסקים באקטואליה מנקודת המבט של סטטיסטיקאי, והיוו את ליבת התכנים החל מהקמת הבלוג ב-2004. הנושא הנרחב השלישי הוא "האנשים שמאחורי הסטטיסטיקה".
שלושת הפוסטים הנצפים ביותר באתר עוסקים בטעות הדגימה, חישוב גודלי מדגם, וב-p-value. פוסט קונטרוברסלי שדן בשאלה האם צמחונות גורמת לאנורקסיה קיבל יותר מ-1,000 כניסות בשבוע שלאחר פרסומו ב-2018, ונסגר לתגובות.
במהלך חודש מרץ 2018, המצוין כחודש הנשים בהיסטוריה, פורסמו 31 פוסטים, אחד בכל יום, שסיפרו את סיפוריהן של סטטיסטיקאיות מובילות בעבר ובהווה. שתי סדרות פוסטים ממוקדות נוספות עסקו ב-"שבעת החטאים של הסטטיסטיקה" ובהסקה סיבתית.
במהלך השנים נוספו לאתר מצגות של הרצאות וקורסים מאת יוסי לוי. כמו כן פעילות האתר התרחבה לרשתות החברתיות. לנסיכת המדעים יש 5 דפים ושתי קבוצות בפייסבוק, עם מספר כולל של כ-25 אלף עוקבים. כמו כן יש לנסיכת המדעים ערוץ ביוטיוב. בתקופת מגפת הקורונה נערכו הרצאות זום לקהל הרחב. ניוזלטר חודשי הופעל במשך כשנתיים. פרויקט נוסף הוא תרגום פוסטים נבחרים לאנגלית ופרסומם בבלוג נוסף.
האתר הוזכר במספר רשימות של בלוגים מומלצים.
והומלץ על ידי המרכז הארצי למורים למתמטיקה בחינוך העל יסודי.
ראו גם

סטטיסטיקה
אוריינות סטטיסטית
ספקנות
חשיבה ביקורתית
ספקנות מדעית
הערות שוליים

↑  אפלטון – הבלוג של אורי קציר, רשימת ה-25: הבלוגים הנבחרים של אפלטון לשנת 2005
↑  הבלוגים הישראלים המומלצים, באתר ynet, 2 במאי 2006
↑  הבלוגים המומלצים של נענע לשנת 2007
↑  נסיכת המדעים - מתמטיקה
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נסיכת המדעים".
השטחים הפלסטיניים

השטחים הפלסטיניים (באנגלית: Palestinian territories), המכונים גם השטחים הפלסטיניים הכבושים (Occupied Palestinian territories או בקיצור, OPT), הוא ביטוי המשמש לעיתים קרובות בקהילה הבין-לאומית כדי לתאר את יהודה ושומרון, מזרח ירושלים ורצועת עזה, שלדעת רבים בקהילה זו נמצאים תחת כיבוש ישראלי. מנגד, על פי ממשלת ישראל הם שטחים הנתונים במצב של תפיסה לוחמתית[דרושה הבהרה] (פרט למזרח ירושלים שסופחה לישראל והממשלה רואה בה שטח ישראלי לכל דבר). הגדרה זו מקובלת גם על בג"ץ ויש לה תימוכין במשפט הבינלאומי הפומבי[דרוש מקור].
המונח "השטחים הפלסטינים הכבושים" שימש את האומות המאוחדות וארגונים בינלאומיים אחרים בין השנים 1998–2013 כדי להתייחס לשטחים שבשליטת הרשות הפלסטינית. בדצמבר 2012 החליפה מזכירות האו"ם (אנ') מונח זה במונח מדינת פלסטין. ארגון התקינה הבין-לאומי (ISO) אימץ את שינוי השם בשנת 2013. נכון לינואר 2017, מועצת הביטחון של האו"ם ממשיכה להתייחס ל"מדינת פלסטין" כישות לא סוברנית; הדבר מונע את קבלתה של "מדינת פלסטין" כחברה בעצרת הכללית של האו"ם.
בחוות הדעת של בית הדין הבין-לאומי לצדק בנושא מדיניות ישראל בשטחים הפלסטיניים הכבושים מיולי 2024 נקבע כי נוכחותה המתמשכת של ישראל בשטחים הפלסטיניים אינה חוקית, ועל ישראל לסיים את נוכחותה בשטחים אלה בהקדם האפשרי.
היסטוריה

ב-24 באפריל 1920 אימצה ועידת סן רמו את הצהרת בלפור והחליטה כי שטחי ארץ ישראל יימסרו למנדט בריטי. ב-10 באוגוסט 1920 נחתם הסכם סוור בו אושר כי שטחי ארץ ישראל יהיו בעתיד למדינה עצמאית. ב-24 ביולי 1922 קיבלה מועצת חבר הלאומים את נוסח כתב המנדט, שהפך למסמך בינלאומי מחייב. עבר הירדן המזרחי הופרד מהמנדט הבריטי מטעם חבר הלאומים על פלשתינה (א"י) ויועד לאמירות עבר הירדן. ארץ ישראל המערבית בין נהר הירדן לים התיכון יועדה להקמת בית לאומי לעם היהודי והתיישבות יהודית צפופה. בשטח זה התגוררו יהודים וערבים, בדרך כלל ביישובים נפרדים, אך גם בערים מעורבות (חברון, ירושלים, חיפה, יפו, צפת ועוד).
ב-29 בנובמבר 1947 קיבלה העצרת הכללית של האו"ם את תוכנית החלוקה, לחלוקת ארץ ישראל שממערב לנהר הירדן לשתי מדינות, יהודית וערבית, ולשטח בינלאומי. המדינה הערבית המוצעת כללה בעיקר את השטחים המכונים "השטחים הפלסטיניים" ושטחים נוספים. למחרת החלטת האו"ם פתחו ערביי ארץ ישראל במהומות דמים כדי למנוע את יישומה[דרושה הבהרה]. במהלך מלחמת העצמאות, ביום האחרון של המנדט הבריטי, 14 במאי 1948, הכריזה מדינת ישראל על הקמתה, ומיד אחר כך פלשו לשטחי ארץ ישראל והמדינה היהודית הצבאות הסדירים של מדינות ערב. בהסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות נקבע הקו הירוק כגבול זמני, עד שתושג הסכמה בין הצדדים על גבולות הקבע. מאז ועד למלחמת ששת הימים היו שטחי המדינה הערבית - רצועת עזה בשליטת מצרים ויהודה ושומרון בשליטת ירדן, ריקים מיהודים. על שטחים נוספים שנועדו למדינה הערבית ואותם כבשה המדינה היהודית במהלך מלחמת העצמאות הוחל רטרואקטיבית במהלך המלחמה המשפט הישראלי וכך הם היו לחלק ממדינת ישראל. על תקופה זו ראו בהרחבה בערכים הגדה המערבית תחת שלטון ירדן ורצועת עזה תחת שלטון מצרים.
במלחמת ששת הימים עברו השטחים, שהיו בשליטת ירדן ומצרים, לשליטת ישראל, וזו הקימה בהם יישובים יהודיים רבים - התנחלויות, מאחזים ושכונות מזרח ירושלים. מאז שהשטחים עברו לשליטת ישראל הם נמצאים בתפיסה לוחמתית, שבמסגרתה חוקק הממשל הצבאי חקיקה ביטחונית שעסקה בפעילותו ובפעילות רשויות ישראליות אחרות בשטחים אלה, וכן חקיקה אזרחית (על פי היתר שניתן למדינה הכובשת על פי אמנת האג לענייני הלוחמה ביבשה) שהנהיגה הסדרים השונים מן הדין הירדני בתחומים אזרחיים כגון ביטוח רכב, או תמרורי תנועה. את מזרח ירושלים סיפחה ישראל לשטחה, אך על פי החוק הבינלאומי הוא עדיין נחשב לחלק מיהודה ושומרון, ולכן השכונות היהודיות שבו נחשבות להתנחלויות.
מאז מעבר השטחים לשליטת ישראל סוברות ממשלות ישראל שאלה הם שטחים במחלוקת במסגרת סכסוך טריטוריאלי. שלטון פלסטיני מוגבל הוקם בחלק משטחים אלה במסגרת הסכמי אוסלו, שבהם חולקו השטחים לשלוש קטגוריות:
שטחי A: שטחים בשליטה אזרחית וביטחונית של הרשות הפלסטינית.
שטחי B: שטחים בשליטה אזרחית של הרשות הפלסטינית ושליטה ביטחונית של מדינת ישראל.
שטחי C: שטחים בשליטה אזרחית וביטחונית של מדינת ישראל.
במסגרת תוכנית ההתנתקות פינתה ישראל בקיץ 2005 באופן חד צדדי את כל תושבי ההתנחלויות מרצועת עזה, וכוחות צה"ל נסוגו ממנה לגבולות המדויקים של הקו הירוק באזור זה.
ראו גם

תהליך השלום הישראלי-פלסטיני
הערות שוליים

1 2  Palestinian Territories U.N. Adds New Name: "State of Palestine"
↑  U.S. State Department.
 Le More, Anne (2008). International assistance to the Palestinians after Oslo: political guilt, wasted money. Routledge studies on the Arab-Israeli conflict. 1. London and New York: Routledge. p. 27. ISBN 978-0-415-45385-1.
THE HUMANITARIAN MONITOR, DECEMBER 2009
↑  Name change for State of Palestine and other minor corrections
↑  Israel-Palestine Conflict: French UN Security Council Resolution Off The Table In Favor Of Palestinian Statehood?
↑  איתמר אייכנר, בית הדין בהאג: ההתנחלויות לא חוקיות. ישראל צריכה לסגת מהגדה בהקדם האפשרי, באתר ynet, 19 ביולי 2024
↑  פקודת שטח השיפוט והסמכויות
↑  סעיף 11ב לפקודת סדרי השלטון והמשפט
↑  The Illegality of the Israeli Occupation of the Palestinian West Bank (including East Jerusalem) and Gaza: What the International Court of Justice Will Have to Determine in its Advisory Opinion for the United Nations General Assembly, Opinio Juris, ‏2022-12-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, East Jerusalem - OCHA, 2018
↑  Dore Gold, FROM "OCCUPIED TERRITORIES" TO "DISPUTED TERRITORIES", Jerusalem Center for Public Affairs, 16 January 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310359805171  BnF: cb16258584j (data)  GND: 4448806-3  LCCN: no2005070899  SUDOC: 028922646  VIAF: 126035157   WorldCat (עם VIAF): 126035157
אולם (בית המקדש)

המחשת מבנה המקדש: האולם בולט לצדדים בכניסה למבנה
האולם היה חלק בבית המקדש ששימש כאולם כניסה. הוא ניצב ממזרח להיכל ובכניסה אליו היו 12 מדרגות. לעיתים המילה היכל משמשת לתיאור האולם וההיכל גם יחד.
מידות האולם

רוחבו (ממזרח למערב):
בבית ראשון: 10 אמות
בבית שני: 11 אמה (16 אמה יחד עם כותלו המזרחי), וכן הוא יהיה לפי הנבואה בבית שלישי.
אורכו (מצפון לדרום):
בבית ראשון: 20 אמה
בבית שני: 100 אמה.
במקדש שני - משני צידי האולם, לקחו 15 אמות מכל צד, וקבעו במקומות שלקחו את בית החליפות, כך שבלי בית החליפות, אורך האולם מצפון לדרום היה - 70 אמה.
פתח האולם

יש שני הבדלים בין פתחו של אולם לבין הפתחים האחרים:
לכל הפתחים שהיו בבית המקדש היו דלתות, חוץ משל אולם, שבמקום זה הייתה תלויה בו פרוכת.
מידות הפתחים האחרים היו 20 אמה גובה ו - 10 אמות רוחב, אבל מידות פתח האולם היו 40 אמה גובה ו - 20 אמה רוחב.
הקישוטים באולם

קורות של ארז- 
היו קורות של ארז קבועים מקיר ההיכל לקיר האולם, כדי שלא יטה הקיר מרוב גובהו וייפול.
השרשרות והעטרות- 
שרשרות מזהב היו קבועות בתקרת האולם, שבהם פרחי כהונה עולים ורואים את העטרות.

לפי התוספות בשם הגאונים מסכת גיטין ז', א', ה"עטרות" היו כעין כיפות מוזהבות.
גפן של זהב- 
גפן מזהב הייתה עומדת על פתחו של ההיכל אשר הייתה מורמת ומשוכה על גבי מוטות.

מי שהתנדב להביא זהב בצורת עלה, בצורת גרגיר או בצורת אשכול, היה מביא ותולה באותה גפן על ידי כהן.
נברשת-
הילני המלכה תרמה נברשת לבית המקדש. את הנברשת תלו בפתח ההיכל.
שני שולחנות- 
באולם היו שני שולחנות: שולחן של זהב ושולחן של שיש.
כאשר הביאו את לחם הפנים להיכל, שמו אותו על השולחן של שיש, וכאשר הוציאו אותו, שמו אותו על שולחן של זהב.
השערים שהיו באולם

באולם היו שלושה שערים:
בפתח ההיכל.
מצפון לשער ההיכל.
מדרום לשער ההיכל. על שער זה נאמר: "הַשַּׁעַר הַזֶּה סָגוּר יִהְיֶה לֹא יִפָּתֵחַ וְאִישׁ לֹא יָבֹא בוֹ כִּי ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל בָּא בוֹ וְהָיָה סָגוּר" (יחזקאל מ"ד, ב').
| חלקי בית המקדש השני |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
     : 
|     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |     צפון החיל הסורג עזרת נשים לשכת העצים לשכת הנזירים לשכת השמנים לשכת המצורעים שער ניקנור העזרה המזבח כבש הכיור בית המטבחיים הדביר האולם ההיכל 1 2 2 3 לשכת הגזית בית המוקד 4 4 5 6 7 א ב ג ד ה ו ז ח ט י י  |  |  |
     : 
מקרא
|  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  1. לשכת הפרווה   2. בית החליפות   3. לשכת פרהדרין   4. בין האולם ולמזבח   5. תאים   6. מסיבה   7. אחורי בית הכפורת |  |  |  |
| שערי המקדש | שערי המקדש |  |  |  |
|  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  א. שער עזרת נשים   ב. שער העליון   ג. שער הדלק   ד. שער הבכורות   ה. שער המים  ו. שער יכניה / הניצוץ   ז. שער הקרבן   ח. שער הנשים   ט. שער השיר / המוקד   י. שער בלי שם |  |  |  |
הערות שוליים

1 2  מלכים א, ו, ג
↑  מידות ד, ז
↑  יחזקאל מ, מח-מט
↑  פירוש קהתי למסכת מידות ד, ז
לינקס אבוד

| --- | --- |

 בימוי:  ראול גרסיה, מנואל סיקילה 
 הופק בידי:  מרסלינו אלמסה אנטוניו בנדרס חואן מולינה
 עריכה:  ראול גרסיה
 שחקנים ראשיים:  דוד רובלס (פליקס השונר)   אספרנזה פברנו (פטי השונרית) אברהם אגילר (גאס החולד)   קרלוס דל פינו (רופרט התייש)   דוד גרסיה (גורדו הזיקית)   חוליו נונייז (נואה הנץ)   מאט דיימון (ניומן הצייד)
 מדבבים:  César Sarachu Julio Núñez 
 מוזיקה:  Sergio de la Puente 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ספרד 
 חברה מפיצה:  נטפליקס, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 2008 (ספרד)
 משך הקרנה:  75 דק' 
 שפת הסרט:  ספרדית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט קומדיה, סרט הרפתקאות, סרט לכל המשפחה 
 תקציב:  4,987,545 אירו
 פרסים:  פרס גויה לסרט אנימציה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
לינקס אבוד (בספרדית: El lince perdido) הוא סרט הנפשה משנת 2008 שנוצר על ידי סטודיו "קנדור הירח". הסרט לא הופץ בישראל.
תקציר העלילה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
העלילה עוקבת אחר פליקס, שונר איברי המוצא עצמו בבית מחסה של בוב וליסה יחד עם עוד חיות בסכנת הכחדה. בלילה מגיע ניומן הצייד הרשע וצוות הציידים שלו, גונבים את החיות ומנסים להביאן לאי מבודד בו שוכן אדם זקן בשם ארט לינג האוסף חיות בסכנת הכחדה. פליקס מצליח להשתחרר ויחד עם 3 חיות נוספות בורח מפני הציידים.
בסוף הסרט ניומן נפצע וטובע בים ופטי ופליקס מתחתנים ונולד גור שונר איברי שימשיך בדור הבא.
תקיפה מינית בעזרת סם

דוגמה לסם בשם פרפין שנמצא בתוך בקבוק וניתן להכניסו לשתייה, צבעו שקוף. 2008
תקיפה מינית בעזרת סם היא תקיפה מינית שמבוצעת באדם, לאחר שהאדם הפך חסר יכולת להתנגד, עקב היותו תחת השפעת חומרים המשנים את הדעת, כגון לאחר צריכת אלכוהול או נטילת סם אונס. לא ניתן לדעת איזה סם אונס ספציפי היינו למטרת התקיפה, מכיוון שמדובר בעשרות סמים שונים שלא קשה להשיגם ולהשתמש בהם לצורך טשטוש בבן אדם, בנוסף אין להם טעם או ריח כך שמאוד נדיר להבחין בהם, ברגע שנכנסו למשקה אלכוהול. כאשר אדם צורך סם יחד עם אלכוהול, הדבר עלול לעיתים לגרום לאובדן הכרה, או לאובדן היכולת לסרב באופן פיזי לקיום יחסי מין. 75% ממקרי האונס שבוצעו על ידי אדם מוכר לקורבן, בוצעו תחת השפעת אלכוהול או סמים ובנוסף 29% מהמקרים היו מיוחסים לאנשים שלא ידעו כי נטלו סם, אלא שמו להם זאת בחשאי.
אונס תחת השפעת אלכוהול היא הצורה הנפוצה ביותר של אלימות מינית כלפי נשים. רוב הקורבנות של תקיפות מיניות בעזרת סם הן נשים, בעוד שרוב המבצעים של תקיפות מיניות בעזרת סם הם גברים. לרוב, הפוגעים יפעלו באופן מתוכנן מראש וסדרתיוכן הוכח שבמידה וקיימים עוברי אורח הם יכולים להשפיע ולהתערב, דבר הגורם לפוגע להמעיט בכוונותיו וביעילותו לבצע את המעשה. מחקרים מראים כי נטילת סמים ואלכוהול ביחד מרצון מגבירה את הסיכון להיות קורבן לתקיפה מינית.
הקורבן והסם

ברגע שהקורבנות משתמשות בסם הן חוות אמנזיה, הרגעה ואף אובדן זיכרון, המטרה של הפוגע היא להפחית את התנגדות הקורבן ולהרחיק את היכולת להיזכר באירוע, בנוסף גם קשה לבצע בדיקת שתן ואונס, מפני שהזיהוי והגילוי של תרופות הסם בעייתיות, ולכן הקורבן חייב לבצע בדיקות ודגימות בהקדם, מומלץ תוך 72 שעות על מנת שהבדיקה תהיה אפקטיבית. ידוע כי החומרים לתקיפה לרוב הם אלכוהול, קיין ומריחואנה אך פלוניטראזפאם, קטמין, אקסטזי גם כן קשורים לסם התקיפה המינית כי הם בעלי פוטנציאל גבוה לאמנזיה, הם גורמים לדיכאון במערכת העצבים, חולשה מוגברת ובנוסף לחוסר שליטה מוטורית וחיסונית.
תוצאות התקיפה המינית בעזרת סם

התקיפה המינית גורמת לנזק בלתי הפיך מכיוון שהיא יכולה להוביל לדיכאון נשימתי, קצב לב לא סדיר ותרדמת ואף לטווח הרחוק, תקיפה מינית יכולה לגרום להפרעות נפשיות שהנפוצות ביניהן: הפרעות דיכאון, סכיזופרניה והפרעת דחק פוסט-טראומטי. יש צורך בהתערבות וטיפול כדי למנוע התפתחות הפרעות אלו, בקרב מי שעבר אירוע זה. בישראל קיים מרכז סיוע לנפגעות תקיפה מינית ובנוסף ביטוח לאומי מכיר בקורבנות גם אם לא הוגשה תלונה במשטרה. תקיפה מינית בעזרת סם אינה חוקית ואסורה ברוב המדינות וכמו כן בישראל.
ראו גם

סמים
תקיפה מינית
הטרדה מינית
סם פסיכואקטיבי
"סם אונס"
הערות שוליים

1 2 3  דוברת איגוד מרכזי הסיוע - יעל שדות, כמו להחזיק עשן בכף היד - על פגיעה מינית עם סמי אונס- www.1202.org.il, באתר איגוד ומרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית
↑  Drug Facilitated Sexual Assault, West Virginia Foundation for Rape Information and Services (FRIS)
1 2  Caryl M. Beynon, Clare McVeigh, Jim McVeigh, Conan Leavey, The Involvement of Drugs and Alcohol in Drug-Facilitated Sexual Assault, Trauma, Violence, & Abuse 9, 2008-07, עמ' 178–188 doi: 10.1177/1524838008320221
↑  Krebs, Christopher P.; Lindquist, Christine H.; Warner, Tara D.; Fisher, Bonnie S.; Martin, Sandra L. (2009). "College Women's Experiences with Physically Forced, Alcohol - or Other Drug-Enabled, and Drug-Facilitated Sexual Assault Before and Since Entering College". Journal of American College Health. 57 (6): 639–649. doi:10.3200/JACH.57.6.639-649. PMID 19433402.
↑  Welner, Michael; Welner, Barbara (2008). "Chapter 23: Drug-Facilitated Sex Assault".  In Hazelwood, Robert R.; Burgess, Ann Wolbert (eds.). Practical Aspects of Rape Investigation: A Multidisciplinary Approach (4th ed.). CRC Press. pp. 445–462. doi:10.1201/9781420065053.ch23. ISBN 978-1-4200-6504-6.
↑  Heather Hensman Kettrey, Robert A Marx, The Effects of Bystander Programs on the Prevention of Sexual Assault across the College Years: A Systematic Review and Meta-analysis, Journal of Youth and Adolescence 48, 2018-09-27, עמ' 212–227 doi: 10.1007/s10964-018-0927-1
1 2  ELENA POPE, MICHELLE SHOULDICE, Drugs and Sexual Assault, Trauma, Violence, & Abuse 2, 2001-01, עמ' 51–55 doi: 10.1177/1524838001002001003
↑  Emily R. Dworkin, Risk for Mental Disorders Associated With Sexual Assault: A Meta-Analysis, Trauma, Violence, & Abuse 21, 2018-12-25, עמ' 1011–1028 doi: 10.1177/1524838018813198
בינג סו

| --- | --- |
קינוח בינג סו בתוספת גלידה ושברי מרנג
קינוח בינג סו בתוספת גלידה ושברי מרנג
 
 מאכלים
 סוג:  shaved ice 
 מוצא:  קוריאה
 אופן הגשה:  קינוח
 מרכיבים עיקריים:  שבבי קרח, פירות, גלידה
 
בינג סו או בינגסו (באנגלית: Bingsu/Bingsoo) משמעות מילולית: "קינוח של פתיתי קרח", הוא קינוח קוריאני פופולרי עם תוספות מתוקות שונות, כמו למשל פירות שונים קצוצים, חלב מרוכז, סירופ פירות, ועוד.
מדובר בפתיתים קפואים ויבשים שהמרקם שלהם אוורירי מאוד ומוסיפים להם טעמים שונים, רטבים, פירות וציפויים נוספים שונים שיוצרים קינוח במראה של כמה שכבות.
פתיתי השלג הם למעשה פתיתי קרח בעל מרקם ייחודי ומתיקות עדינה, כאשר רגע לאחר יצירתם ובעודם קפואים הם מקבלים צבע וטעם מחלב ממותק או מיץ פירות. הפתיתים מרכיבים את השכבה התחתונה ומעליהם מניחים שכבה עליונה מאפשרויות שונות שיחד מייצרים קינוח עם מרקם אוורירי. בין התוספות האפשריות: שוקולד, תות שדה, בננה ואפילו תה ירוק.
הקינוח הקוריאני המקורי בשם פטי בינג סו (באנגלית: Patbingsu) מכיל אזוקי - שעועית אדומה.
מאכל זה נוצר במקור כפתיתים/שבבים של קרח בשילוב עם ממרח של שעועית אדומה (המכונה פט, 팥). ישנם סוגים רבים של קינוח זה הקיימים בתרבות העכשווית.
היסטוריה

כיום לרוב מדובר בקינוח המורכב מפתיתי קרח בנוסף לשניים או שלושה מרכיבים אחרים, לרוב ממרח שעועית אדומה (אזוקי), tteok (עוגת אורז קוריאנית), ואבקת אגוזים טחונים.
הצורות הראשונות של הקינוח הזה היו קיימות כבר בתקופת שושלת ג'וסון (1392–1910). רשומות ממשלתיות מראות כי אנשים בתפקידים רשמיים חלקו ביניהם קינוח של קרח כתוש עם פירות שונים.
ידוע כי הצורות המודרניות של קינוח זה מקורן בתקופת קוריאה תחת השלטון היפני (1910–1945) אז החלה ההיכרות של העם הקוריאני עם מנה קרה המכילה ממרח שעועית אדומה. השילוב של ממרח שעועית אדומה ופתיתי קרח הוא המצאה קוריאנית. במהלך מלחמת קוריאה (1950–1953), השפעות זרות הובילו לתוספת של מרכיבים נוספים כגון קוקטייל (סלט) פירות, גלידה, פירות, אגוזים, דגנים שונים, סירופים, וקצפת.
בשנות ה-70 וה-80, המרכיבים הפופולריים כללו קוקטייל פירות, קצפת ודובדבנים מסוכרים.
וריאציות

ישנם מגוון סוגים וטעמים של בינג סו. סוגים רבים לא בהכרח זהים לסוגים המסורתיים וחלקם אף אינם כוללים את ממרח השעועית האדומה. מספר טעמים פופולריים הם: תה ירוק, קפה, יוגורט.