stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקיפות כרישים
הערות שוליים

↑  Yearly Worldwide Shark Attack Summary, Florida Museum, ‏2021-01-25 (באנגלית אמריקאית)
↑  World Map, Florida Museum, ‏2018-01-24 (באנגלית אמריקאית)
↑  Shark attacks are rare – and related deaths even rarer, the Guardian, ‏2011-08-17 (באנגלית)
↑  FLMNH Ichthyology Department: ISAF 2007 Shark Attack Summary, web.archive.org, ‏2013-10-07
↑  How Shark Attacks Work, HowStuffWorks, ‏2005-08-10 (באנגלית)
תקנות ההגנה (שעת חירום)

תקנות ההגנה (שעת חירום) הן חקיקה ראשית מנדטורית, שעם הקמתה של מדינת ישראל הפכה לחלק מהמשפט הישראלי. התקנות הותקנו ב-1945, בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, על ידי השלטון הבריטי, במהלך מלחמתו במחתרות העבריות וכאמצעי לביסוס השלטון המנדטורי בישראל על ידי עיגון מכלול סמכויות השלטון בתחומי הביטחון והסדר הציבורי.
התקנות כללו הוראות במגוון רחב של תחומים, לרבות מתן סמכויות נרחבות ל"חילות הממשלה" ולמשטרה בתחומים שונים, קביעת עבירות פליליות בתחומי ביטחון, סדר ציבורי ושמירת סדרי השלטון, כינון ערכאות שיפוט אזרחיות וצבאיות, קביעת סמכויות חריגות במצבי חירום, ועוד.
עם הקמת מדינת ישראל נשארו התקנות בתוקף, כמו כל חוקי המנדט שלא בוטלו בחקיקה. בשנת 2016 רבות מהתקנות בוטלו, במסגרת חוק המאבק בטרור.
ראו גם

תקנות שעת חירום
מצב חירום (ישראל)
צו אלוף
המשפט בישראל
הערות שוליים

↑  Nevo.co.il, www.nevo.co.il
↑  סעיף 6 לדבר המלך במועצה על ארץ-ישראל (הגנה), 1937
↑  יעקב שמשון שפירא, הפרקליט, פברואר 1946, עמ' 58-64
↑  ביה"ד לצדק מאשר את מעצר קוק ומרידור, מעריב, 17 באוגוסט 1948
↑  חיים ה' כהן, המשפט, ירושלים: מוסד ביאליק, 1991
↑  מיכל צור (בהנחיית מרדכי קרמניצר), תקנות ההגנה (שעת חירום) 1945, בהוצאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, 1999.
↑  תזכיר חוק לתיקון תקנות ההגנה (שעת חירום) (ביטול תקנות), התשע"ב-2012, הופץ ב-27 בפברואר 2012 על ידי משרד המשפטים באתר החקיקה הממשלתי
↑  הצעת חוק לתיקון תקנות ההגנה (שעת חירום) (ביטול תקנות), התשע"ג-2013
↑  הצעת חוק המאבק בטרור, התשע"ו–2016 - נוסח לקריאה שנייה ושלישית, באתר הכנסת
↑  דנג"ץ 10190/17 מפקד כוחות צה"ל באזור יהודה והשומרון ואחרים נ' מוחמד עליאן ואחרים, ניתן ב־9 בספטמבר 2019;
יעל פרידסון, בג"ץ שינה את החלטתו: ישראל תוכל להחזיק גופות מחבלים לצורכי מו"מ, באתר ynet, 9 בספטמבר 2019
תעלה (אנטומיה)

באנטומיה, תעלה (בלטינית: Canalis) היא מעבר צינורי המחבר בין אזורים שונים בגוף.
למשל:
אזור הגולגולת
התעלות המכתשיות
תעלת עורק התרדמה
תעלת עצב הפנים
תעלת החך הגדול
תעלת החותכות
התעלה המך-ארובתית
תעלת הלסת התחתונה
תעלה אופטית
תעלת הלוע
תעלת הכנפה
אזור הבטן
תעלת המפשעה
אזור האגן
תעלת הטבעת
תעלת הערווה
הגפיים העליונים
התעלה הרום שכמית
תעלת שורש היד
תעלת הגומד
תעלת החישור
הגפיים תחתונים
תעלת המתוויכים
תעלת הירך
התעלה הסותמת
ראו גם

נקב
תעלית (אנ')
לקריאה נוספת

Dorland's Illustrated Medical Dictionary, מהדורה 27. חברת W.B. Saunders משנת 1988. פילדלפיה, פנסילבניה.
מילון אנטומיה [רפואה] (תשי"ז), באתר האקדמיה ללשון העברית
מילון רפואת שיניים [רפואה] (תשנ"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
תני לי סימן (שיר של נאור אורמיה)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע נאור אורמיה
 מתוך האלבום תתני קצת ממך
 יצא לאור:  6 ביוני 2012
 שפה:  עברית
 אורך:  3:38
 חברת תקליטים:  Mobile1 Music
 כתיבה:  נאור אורמיה
 לחן:  נאור אורמיה
 הפקה:  תמיר צור
"תני לי סימן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. את השיר הוציאה ב-6 ביוני 2011 לאור חברת התקליטים Mobile1 Music, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן השני של הזמר, תתני קצת ממך.
על השיר

"תני לי סימן" נכתב והולחן על ידי אורמיה בלבד, ואילו את הפקתו המוזיקלית ביצע תמיר צור. לא הופק לו וידאו קליפ רשמי, אולם קטע אודיו שלו פורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של אורמיה ביום צאת השיר. הוא מלווה לתצלום קבוע של אורמיה בעל רקע מטושטש. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-200 אלף צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 22 בנובמבר 2011 | הזרמת מוזיקה | Mobile1 Music |
הערות שוליים

↑  נאור אורמיה תני לי סימן Naor Ormia, יוטיוב
| נאור אורמיה |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: נאור אורמיה • תתני קצת ממך
מיני-אלבומים: משהו אמיתי, Pt. 1
סינגלים: "מה שאת צריכה" • "משתגע" • "תני לי סימן" • "תצעק את זה" • "והיא תראה"
שיתופי פעולה: "בלילות"
תוך כדי תנועה (אלבום של דנה ברגר)

תוך כדי תנועה הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה ברגר שפורסם ב-11 בפברואר 2003, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט.
רקע

בפברואר 2003 הוציאה ברגר את אלבומה הרביעי, תוך כדי תנועה, בהפקתו המוזיקלית של עופר מאירי. בין השירים הבולטים מאלבום זה ניתן למנות את "בא והולך" (אותו כתבה לבן זוגה, עדי שרון), "תוך כדי תנועה", "גן מאיר" ו"חמש בבוקר". בעקבות האלבום זכתה ברגר פעם נוספת בתואר "זמרת השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג'. בעקבות לידת בתה, החליטה ברגר, לצמצם את פעילותה בתחום המוזיקה. אף על פי כן, השתתפה באותה שנה במחלוקת בנוגע לזכויות היוצרים בין אמנים רבים ותחנת הרדיו גלי צה"ל.
במהלך יציאת האלבום הקליטה ברגר גם את "רגע לפני" שבוצע במקור בידי עדנה לב ולהקת פיקוד הצפון.
רשימת רצועות

| תוך כדי תנועה> מס' | תוך כדי תנועה> שם | תוך כדי תנועה> משך | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  | תוך כדי תנועה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | תוך כדי תנועה  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | חמש בבוקר  | 4:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | בא והולך  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | גן מאיר  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | נכנעת  | 4:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | פרפר  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | להתגעגע  | 3:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | מישהי אחת  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | אהבה בקיץ  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | צלע חסרה  | 4:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | הכל עובר  | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 43:00 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

1 2  תוך כדי תנועה by Dana Berger (באנגלית אמריקאית), 2003-02-11, נבדק ב-2023-11-28
.bz

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1991 
 חסות:  University of Belize 
 www.belizenic.bz
 
‎.bz היא סיומת האינטרנט בבליז. היא מנוהלת על ידי אוניברסיטת בליז.
נכון להיום, הרישום נמצא בבליז, אך עדיין משווק את התחום מחוץ למדינה כ"משמעות עסק ". ישנם גם דומיינים בינלאומיים עם מגוון רחב של תווים שאינם ASCII.
אתרים רבים באיטליה משתמשים בתחום זה, בגלל הקיצור של בולצאנו, בירת מחוז דרום טירול, והעובדה שהקיצור הרשמי של המחוז הוא BZ. אתרים רבים משתמשים בתת-הדומיין האיטלקי .bz.it. שרתי קוד פתוח BZFlag משתמשים לעיתים קרובות בשמות המסתיימים ב- .bz .
ישנם כמה סיומות משניות בשימוש, אולם אלה אינם נדרשים:
com.bz (מסחרי)
edu.bz (חינוכי)
gov.bz (ממשלה)
net.bz (רשת)
org.bz (ארגונים)
תעוזה (קרן הון)

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  תעוזה
 מייסדים:  אבי קרבס יוסף גרוס בנק לאומי תאגיד פיירצ'יילד
 תקופת הפעילות:  1991–הווה (כ־33 שנים)
 מיקום המטה:  חיפה
 ענפי תעשייה:  הון סיכון
 שווי שוק:  45.5 מיליון ש"ח (10 באוקטובר 2024)
 הכנסות:  0 דולר (2023)
 רווח תפעולי:  הפסד של 2.25 מיליון דולר (2023)
 רווח:  הפסד של 1.98 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  17.0 מיליון דולר (2023)
 סך המאזן:  17.3 מיליון דולר (2023)
 יו"ר:  יהושע גלייטמן
  
 www.teuzafund.com
 
תעוזה - פיירצ'יילד טכנולוג'י וונטשר בע"מ היא קרן הון סיכון ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
היסטוריה

תעוזה הוקמה ביולי 1991, על ידי אבי קרבס ויוסף גרוס יחד עם בנק לאומי בעלי ממגורות דגון והתאגיד האמריקאי פיירצ'יילד (Fairchild) (אנ'), וגייסה לראשונה הון מהציבור באפריל 1992. הקרן הוקמה במסגרת תוכנית "ענבל", יוזמה לעידוד פעילות קרנות הון סיכון המגובה בכספי הממשלה, באמצעות חברת הביטוח הממשלתית ענבל שהייתה ערבה ל-80% מההשקעות בקרן. במסגרת התוכנית הוקמו 4 קרנות הון סיכון: "מרתון", "תעוזה", "שדות מו"פ" ו"מופ"ת" שנסחרו כולן בבורסה לניירות ערך בתל אביב. תעוזה הייתה הקרן הראשונה מבין ה-4 שהונפקה והיחידה שעדיין פעילה (נכון לשנת 2018).
בתחילת דרכה השקיעה החברה בעיקר בחברות בתחום המוליכים למחצה.
בשנת 1996, בוצע המימוש הראשון של הקרן כאשר מכרה מחצית מהחזקותיה בחברת "א.ב. זרעים". בסוף שנת 2000, מכרה תעוזה, לחברת השקעות אירופית, את חלקה בחמש חברות תמורת כ-9 מיליון דולר. בשנים 2000–2001‏, רכש איש העסקים יצחק תשובה 14% ממניות הקרן. בין השנים 2003–2018 כיהן משה ארנס כיו"ר מועצת המנהלים של הקרן. בשנת 2004 רכש לראשונה המיליארדר היהודי אלפרד מאן את מניות הקרן, במשך השנים הגדיל את אחזקתו והיה לבעל המניות הגדול ביותר.
חברות שבהן השקיעה הקרן

נכון לדצמבר 2017, תעוזה השקיעה ב-27 חברות, ומימשה השקעתה או חלקה בשבע עשרה חברות. בין השאר השקיעה ב:
"נובה מכשירי מדידה" – שהונפקה בנאסד"ק באפריל 2000.
"וויבאקסס" (WaveAccess) – חברה שפיתחה טכנולוגיה אלחוטית לגישה לאינטרנט, בה השקיעה הקרן 1.6 מיליון דולר בשנת 1995 לפי שווי של 3 מיליון דולר. נמכרה לחברת לוסנט תמורת 56 מיליון דולר בשנת 1998 ונסגרה בשנת 2001.
"אורמיר" (Oramir) – שנמכרה ליצרנית ציוד ייצור השבבים האמריקאית אפלייד מטיריאלס.
"סילנטיס" – שפיתחה מוצרי דבק לשוק הרפואי, ונמכרה לחברת המכשור הרפואי הבינלאומית AMS תמורת כ-25 מיליון דולר ותמלוגים בינואר 2019.
ADT – יצרנית מכונות החיתוך מיקנעם נמכרה לידי רוכש סיני בכ-30 מיליון דולר באוקטובר 2019.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  תעוזה בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  דוד לפקין, לאומי ושות' והתאגיד האמריקני פיירצ׳ילד מקימים קרן הון סיכון, מעריב, 18 בפברואר 1992
↑  שרון שדה, סגן נשיא פיירצ׳יילד מבטיח: נקים שני מנעלים בישראל, חדשות, 6 במאי 1992
↑  אלעזר לוין, ענבל תוכל לבטל התהייבותה להגנה על רוכשי המניות של קרן ההון תעוזה, חדשות, 15 באפריל 1992
↑  מה עדיף - מופת או תעוזה?, באתר גלובס, 19 באוקטובר 1997
↑  נווית זומר, קרן ההון תעוזה, פיירצ"ילד וגלרם מקימות חברה חדשה, חדשות, 30 ביולי 1992
בני מרי, קרן תעוזה תשקיע 4 מידיון ד' בתחום המולידים למחצה, חדשות, 27 ביולי 1992
↑  תעוזה תרשום רווח הון של 3.3 מיליון שקל ממכירת מחצית מאחזקותיה בא.ב. זרעים, באתר גלובס, 18 בנובמבר 1996
↑  הדר פריד, ‏תעוזה מוכרת אחזקות בחמש חברות תמורת 9 מ' ד', באתר גלובס, 17 בדצמבר 2000
↑  אלי דניאל, תעוזה: תשובה הגדיל את החזקותיו בקרן לכ-14% בהשקעה של כ-5.2 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 28 ביוני 2001
↑  נתן שבע, משה ארנס - שר הביטחון לשעבר ויו"ר תעוזה - רכש מניות החברה בכ-100 אלף שקל, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2006
↑  חגי עמית, אלפרד מאן: "מדענים הם לא אנשי עסקים טובים; כדי להצליח בעסקים אתה חייב להיות טיפוס של מהמר", באתר TheMarker‏, 22 ביוני 2007
↑  חברת נובה תגייס 60 מיליון דולר בנאסד"ק, באתר גלובס, 16 במרץ 2000
↑  תעוזה - הושלמה מכירת וויבאקסס, באתר גלובס, 27 בינואר 1999
↑  הדר חורש, נכשלו המאמצים להציל את וייב-אקסס מסגירה, באתר הארץ, 18 באפריל 2001
↑  עודד חרמוני, איך כמעט התפוצצה עסקת מכירת אורמיר לאפלייד מטיריאלס, באתר הארץ, 1 ביולי 2001
↑  גלי וינרב, ‏חברת נובה תגייס 60 מיליון דולר בנאסד"ק, באתר גלובס, 31 בינואר 2019
↑  עומרי כהן, גלי וינרב, ‏יצרנית מכונות החיתוך ADT מיקנעם נמכרה לידי רוכש סיני בכ-30 מיליון דולר, באתר גלובס, 22 באוקטובר 2019
| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |  |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • אקסלנס נשואה • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי  • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב • פסגות • פעילים • קלאריטי |  |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל  • קרן טנא •  פורטיסימו קפיטל |  |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה • בנצ'מרק ישראל |  |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |  |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |  |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | נאוי גרופ • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |  |
תניית פטור

תניית פטור (באנגלית: Disclaimer) היא כל הצהרה שכוונתה להגביל את היקף הזכויות והחובות של צדדים אשר ביניהם יחסים משפטיים מוכרים. בניגוד למונחים משפטיים אחרים, תניית פטור בדרך כלל מצביעה על מצבים בהם יש מידה של אי-ודאות, ויתור על זכויות, או סיכון.
תניית פטור עשויה להצביע על תנאים שהתקבלו בהסכמה הדדית בין הצדדים ותנאים שהם חלק מחוזה בין הצדדים. תניית פטור עשויה אף להיות מופנית כלפי הציבור הרחב (או מגזר מסוים של הציבור), זאת כדי לעמוד בחובת הזהירות שחייב צד אחד לאחר, על מנת למנוע סיכונים בלתי סבירים של פגיעה או נזק. מטרתן של חלק מתניות הפטור היא להגביל את החשיפה לנזקים אף לאחר שנזק כלשהו כבר נגרם. בנוסף, חלק מתניות הפטור מייצגות מקרים בהם קיים ויתור מרצון על זכות או חובה שחבים לצד שכנגד.
לא קיימת גרסה אחידה לתניות פטור ואלה מגוונות מאוד בניסוחיהן. ניסוחן עשוי להיות פועל יוצא של הנושא בו הן עוסקות ושני הצדדים לתנייה. עם זאת, קיימים מצבים בהם תניות הפטור אחידות מאוד בניסוחן, כגון תניות הנדרשות על פי תקנות חוקיות או תקנים של תעשייה מסוימת.
קיומה של תניית פטור בין צדדים להם יחסים משפטיים מחייבים, אינה בהכרח מבטיחה כי התנאים המפורטים בתניית הפטור יוכרו ויאכפו במקרה של סכסוך משפטי בין הצדדים. בפתרון סכסוך משפטי בין הצדדים עשויים להיות שיקולים משפטיים נוספים על פיהם לא תוכר תניית הפטור, או יוכרו רק חלקים ממנה.
דיני נזיקין

בתחום דיני הנזיקין תניית פטור היא הצהרה המכחישה את אחריות המצהיר, ואשר נועדה למנוע חבות נזיקית למעשים או מחדלים מסוימים. תניות פטור באות לעיתים קרובות כדי למנוע את תוצאותיהן של טענות בדבר עוולת רשלנות בנזיקין. המשקל הראוי לטענה בדבר תניית פטור נתונה לסמכותו של בית המשפט וזו תוכרע בין השאר לאור השאלה האם החוק מתיר בנסיבות המיוחדות את קיומה של תניית הפטור והאם המעשים או המחדלים המיוחסים למזיק נופלים תחת הנסיבות המתוארות בתניית הפטור.
תניית פטור עשויה להופיע כאחת מן התניות בחוזה הנכרת בין המצהיר על התניה לבין צד אחר. תניות פטור מסוג זה מצויות למשל בין התנאים שאותם צריך לאשר רוכש תוכנה בעת התקנתה על המחשב. אחת מתניות הפטור המופיעות לרוב בין תנאי החוזה השונים להתקנת תוכנה במחשב, מצהירה כי יצרן התוכנה ומשווקה פטורים מכל אחריות לכל נזק שהתוכנה עלולה לגרום לתוכנות אחרות המותקנות על המחשב או לחומרה. על ידי סימון התיבה: "אני מסכים", מאשר מתקין התוכנה כי הוא מסכים, בין היתר, לתניית פטור זו כחלק מן החוזה הנכרת בין רוכש התוכנה לבין היצרן.
במשפט המקובל תניות פטור עשויות אף להיות תקפות כחלק מתנאי רישיון או היתר להיכנס לתחומי מקרקעין. המחזיק בקרקע חב חובת זהירות כלפי הנכנסים ברשות למקרקעיו. על ידי הצבת שילוט בכניסה לשטח הקרקע, כגון "המבקרים במתחם זה עושים זאת על אחריותם הבלבדית", המחזיק עשוי להצליח למנוע תביעות נזיקין של מבקרים על נזקי גוף או רכוש שנגרמו להם בגלל מפגעים בטיחותיים במתחם. בניתוח משפטי שונה מעט, אך המוביל לאותה מסקנה, ניתן לטעון כי הצבת שלט האזהרה והפטור מאפשרת לנכנס לקרקע ליטול על עצמו סיכון מרצון ובהסכמה ומשעשה כך, אין המחזיק במקרקעין חב בחובת זהירות על סיכון כזה שהתממש.
קיימות מדינות שונות המגבילות בחוק את תוקפן של התניות הפטור. כך למשל, במדינת ישראל, סעיף 3 לחוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982, קובע כי: "בית משפט ובית הדין יבטלו או ישנו, בהתאם להוראות חוק זה, תנאי בחוזה אחיד שיש בו - בשים לב למכלול תנאי החוזה ולנסיבות אחרות - משום קיפוח לקוחות או משום יתרון בלתי הוגן של הספק העלול להביא לידי קיפוח לקוחות (להלן - תנאי מקפח)." וכי חזקה ש"תנאי הפוטר את הספק, באופן מלא או חלקי, מאחריות שהייתה מוטלת עליו על פי דין אילולא אותו תנאי, או המסייג באופן בלתי סביר את האחריות שהייתה מוטלת עליו מכוח החוזה אילולא אותו תנאי" הוא תנאי מקפח
ספרות

סופרים רבים, בתחום הספרות העלילתית, נוהגים להקדים לסיפוריהם תניית פטור המצהירה, בגרסה כזו או אחרת, כי: "כל קשר בין הדמויות וההתרחשויות המתוארות בסיפור זה ובין המציאות הוא מקרי בהחלט". בהצהרה זו מנסה הסופר והמוציא לאור למנוע ניסיונות להגשת תביעות בגין לשון הרע. בתחום ספרות חובבים נוהגים מחברים רבים להקדים לסיפוריהם תניית פטור ולפיה המחבר אינו מפיק רווח מן הפרסום וכי כל זכויות היוצרים על הדמויות המתוארות בעלילה שייכות ליוצרן המקורי.
לקריאה נוספת

גבריאלה שלו, תניות פטור בחוזים. המכון למחקרי חקיקה ומשפט ע"ש הרי סאקר, תשמ"ד-1974.
נילי כהן, השפעת תניית פטור על זכות מעין-חוזית לקבלת כספים שהגיעו למתקשר מצד ג'. עיוני משפט 1980;ז':460-485.
הערות שוליים

↑  מילון הדין האזרחי של האקדמיה ללשון העברית קובע את המונח "הַצְהָרַת אִי-אַחְרָיוּת".
↑  חוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982, סעיף 4(1).
תנין ג'ונסטון

| תנין ג'ונסטון |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: תנינאים
משפחה:: תניניים
סוג:: תנין
מין:: תנין ג'ונסטון
שם מדעי
 Crocodylus johnstoni ‏קרפט, 1873
תחום תפוצה


תנין ג'ונסטון (שם מדעי: Crocodylus johnstoni; מכונה באנגלית: תנין מים מתוקים, Freshwater Crocodile) הוא מין של תנין ממשפחת התניניים. הוא מצוי רק בחלק הצפוני של אוסטרליה באקלים טרופי. הוא חי בסמוך לקרובו לסוג שהוא הזוחל הגדול ביותר בעולם כיום – תנין הים, שהוא טורף קטלני לאדם. תנין ג'ונסטון לא יתקוף אנשים למאכל אך ינשוך לצורך הגנה. תניני ג'ונסטון נקראים באנגלית "תנין מים מתוקים", בהנגדה לתנין הים שנקרא "תנין מים מלוחים".
תיאור

תנין זה יכול להגיע לאורך של 2.3–3 מטרים (7.5–9.8 רגל) ולשקול עד ל-100 ק"ג. הוא בעל שיניים קטנות ומחודדות והלסתות צרות יחסית לקרובו, תנין הים. הגוף חום-אפור ובעל לוחות עצם לאורך הגוף. הרגליים קצרות אך בעלי יכולת לרוץ מהר למרחקים קצרים - בניגוד לשאר הזוחלים האיטיים על פני היבשה. הוא יכול לשחות במים מתוקים ואף מלוחים, אם כי לא כמו קרובו המסוגל לחיות גם באוקיינוס הפתוח. לעיתים תניני ים גדולים יטרפו תניני ג'ונסטון חלשים או איטיים, אך זה קורה לעיתים נדירות. בשבי חי תנין ג'ונסטון בשם "מיסטר פרשי" אשר נולד ב-1870 בגן חיות אוסטרלי ומת ב-2010, בגיל 140 שנה.
התנהגות

התנין אורב לטרף בגדת הנהר או הביצה ומחכה שהוא יתקרב לשתות. אז התנין מזנק עליו ומושך אותו למים עד שיטבע. כמו כן הוא רודף להקות דגים למים הרדודים. הוא טורף חרקים, דגים, דו-חיים, זוחלים שונים לרבות תנינים קטנים, עופות מים ויונקים שונים עד גודל של וולבי וגם יתקוף עטלפים המנמיכים עוף כדי לשתות, לרוב בעונה היבשה שבה המזון והמים יקרי ערך. עם זאת, מאחר שמדובר בתנין קטן למדי עיקר תזונתו הם פרוקי-רגליים כגון סרטנים ודגים או דו-חיים. תנין זה עלול לתקוף אנשים מתקרבים אך איננו מהווה סכנה יומיומית כמו תנינים אחרים ולא ידוע על תנין שטרף אדם, אם כי לסתותיו החזקות עשויות לגרום נזק גדול.
התנינים חיים באזורי אגמים, נהרות, מישורי הצפה ואזורי ביצות ואף באזורים יבשים-למחצה ואף בנהרות מדבריים. הם נפוצים ביותר בפארק הלאומי קקדו ובפארק לאומי ניטמילוק (אנ'), בו הם נמצאים על אזורים סלעיים וקשים ומוגנים מתניני הים.
תניני ג'ונסטון מתרבים בעונה היבשה והטלת הביצים מתרחשת בדרך כלל בחודשים אוגוסט-ספטמבר. מספר הביצים בתטולה נע בין 7 ל-21 והמסה הכוללת הממוצעת של תטולה היא כ-900 גרם ותלויה בגודל הנקבה. הנקבה מטילה את הביצים בקן שחפרה כבור בתוך האדמה, בדרך כלל קרוב למקור מים.
תניני ג'ונסטון הם לא טריטוריאליים כמו תנין הים ובעונה היבשה ניתן לראות התכנסויות גדולות שלהם במקווי המים הקבועים שנותרו. גם הנקבות לעיתים קרובות חופרות את קיניהן בצפיפות גדולה (מרחקים של מטרים ספורים בין הקינים). עם זאת, כאשר הצפיפות גדלה מאוד יש מאבקים בין התנינים על המקומות הטובים ביותר. מאבקים אלה מתבטאים בעיקר בתצוגות איום ונשיכות בזנב היריב.
לקריאה נוספת

Grahame Webb and Charlie Manolis, Australian Crocodiles - A Natural History, New Holland Reed, 1989
הערות שוליים

↑  תנין ג'ונסטון באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Oldest Crocodiles,‏ נכתב ב-2017, אוחזר ב-15 ביולי 2018.
אבני בעלבכ

| --- | --- |
אבן האישה ההרהאבן הדרוםהאבן הנשכחתטריליתון
 היסטוריה
 תרבויות:  תרבות רומא העתיקה 
 תקופות:  התקופה הקלאסית 
 מיקום
 מדינה:  לבנון 
 קואורדינטות:  33°59′54″N 36°11′56″E﻿ / ﻿33.99845°N 36.198792°E﻿ / 33.99845; 36.198792
 he
 
אבני בעלבכ הן שישה גושי אבן רומיים מסיביים מעובדים שנמצאו בבעלבכ, לבנון, ששימשו כמגליתים.
שלוש האבנים הקטנות ביותר מתוך השש הן חלק מקיר במתחם הרומי של מקדש יופיטר (אנ'), והן מוכרות כ-"טריליתון". משקלה של כל אחת מהאבנים הללו הוא כ-750–800 טונות.
שלוש האבנים הגדולות ביותר הן מונוליות רומאיות, שאינן חלק ממבנה גדול יותר: "אבן האישה ההרה" (משקל מוערך של כ-1,000 טונות), "אבן הדרום" (משקל מוערך של כ-1,242 טונות) ו-"האבן הנשכחת" (משקל מוערך של כ-1,650 טונות). יש המאמינים כי אבנים אלו נועדו למקדש יופיטר, אך בשל גודלן הן מעולם לא הוזזו ממקום מחצבתם.
על האבנים הללו מבוצע חקירות ארכאולוגיות, בעיקר על ידי קבוצות גרמניות וצרפתיות, מאז המאה ה-19.
לקריאה נוספת

Adam, Jean-Pierre (1977), "À propos du trilithon de Baalbek: Le transport et la mise en oeuvre des mégalithes", Syria (בצרפתית), 54 (1/2): 31–63, doi:10.3406/syria.1977.6623
Ruprechtsberger, Erwin M. (1999), "Vom Steinbruch zum Jupitertempel von Heliopolis/Baalbek (Libanon)", Linzer Archäologische Forschungen (בגרמנית), 30: 7–56
Massih, Jeanine Abdul (2015). "The Megalithic Quarry of Baalbek: Sector III the Megaliths of Ḥajjar al-Ḥibla". Journal of Eastern Mediterranean Archaeology & Heritage Studies. Penn State University Press. 3 (4): 313–329. doi:10.5325/jeasmedarcherstu.3.4.0313. JSTOR 10.5325/jeasmedarcherstu.3.4.0313.
הערות שוליים

↑  Adam, Jean Pierre; Anthony Mathews (1999). Roman Building: Materials and Techniques. Routledge. p. 35. ISBN 978-0415208666.
↑  Ruprechtsberger 1999, pp. 7–56
↑  Adair, Aaron. "Moving the Stones of Baalbek–The Wonders of Roman Engineering". Fleeing Nergal, Seeking Stars. ארכיון מ-2016-03-13. נבדק ב-2016-03-02.
תעוזה

תעוזה (או חוסר מורא) היא ההפך מפחד. להיות נועז מעיד על נכונות לבצע מעשים הכרוכים בסכנה למרות ההפסדים האפשריים.
בהקשר של יחסים חברתיים, אדם נועז עשוי להיות מוכן להסתכן בתחושות קשות כדוגמת בושה או בדחייה במצבים חברתיים, או לכופף את כללי ההתנהגות או הנימוסים המקובלים בחברה לצורך מטרה מסוימת. אדם עם רמות תעוזה גבוהות יכול לבקש כסף באגרסיביות, או לדחוף מישהו בהתמדה למלא בקשה.
המילה "נועז" יכולה לשמש גם כמילה נרדפת ל"חוצפה"; לדוגמה, ילד עלול להיענש על היותו "נועז" משום שהוא מתנהג בחוסר כבוד כלפי מבוגר או על ידי התנהגות לא נאותה.
אטימולוגיה

המילה תעוזה היא חידוש לשוני של עדיה חורון, מהשורש המקראי והאוגריתי ע־ז־ז. היא חודשה במשמעות המצומצמת של תעוזה במסגרת שחרור המולדת, אך נפוצה במשמעות הרחבה יותר המוכרת בימינו.
האמיגדלה

באחד ממחקריו של אנטוניו דמסיו, מתארת S.M, אישה עם נזק חמור באמיגדלה, כיצד פגישה אקראית בפארק כמעט הובילה למותה:
הלכתי לחנות, וראיתי את הגבר הזה יושב על ספסל בפארק. הוא אמר, בואי לפה בבקשה. אז הלכתי אליו. שאלתי אותו מה הוא רוצה. הוא תפס אותי בחולצה, הצמיד סכין לגרון שלי ואמר לי שהוא הולך לחתוך אותי. אמרתי לו – קדימה, תעשה את זה. ואז אמרתי לו שאם הוא לא יהרוג אותי, אני אחזור וארדוף אותו כל ימי חייו.
לא פחדתי. ומשום מה, הוא שחרר אותי. והלכתי הביתה. (צוחקת)
-- ואז התקשרת למשטרה?
-- לא.
האמיגדלה מקושרת עם תגובות רגשיות למצבי סכנה (בעיקר פחד ותוקפנות). היא משתתפת בתגובות התנהגותיות, אוטונומיות והורמונליות על גירויים רגשיים. תגובת הילחם או ברח משויכת לאמיגדלה.
האמיגדלה מעורבת בזיהוי פחד אצל האחר. מבחינה אבולוציונית, לזיהוי זה יש ערך הישרדותי, מכיוון שפחד של האחר עשוי להצביע על סכנה. כדי לשרוד, האייל, למשל, חייב להיות מסוגל לזהות סכנה, כגון טורף מתקרב. יכולת זו, המפעילה את מנגנון "הילחם או ברח", מחייבת בראש ובראשונה זיהוי סימני התנהגות מסוכנים אצל האחר. ברם, לא תמיד האייל המסוים רואה את הטורף בעצמו. משום כך הוא נזקק לזהות הבעות פחד אצל חבריו הסמוכים לו, שכן פחד של אייל אחד מסמל זיהוי סכנה בטווח המחיה. מחקרים רבים מעגנים את תפקידה של האמיגדלה בזיהוי סכנה מתוך מגוון גירויים, במיוחד גירויים חזותיים, כגון הבעות-פנים. נמצא שאנשים עם נזק באמיגדלה מתקשים לעבד רגשות המומחשים באמצעות הבעות-פנים, במיוחד הבעות המשקפות פחד או עצב.
ראו גם

פסיכופתיה
ביישנות
חיפוש אחר ריגושים
הערות שוליים

↑  St. Thomas Aquinas, Richard J. Regan The Cardinal Virtues - 2005 Page 116 "Is boldness a sin? Boldness is an emotion. But emotion sometimes is moderated by reason and sometimes lacks the measure of reason, whether by excess or deficiency, and emotion is sinful in this respect. "
↑  יהושע פורת, שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש, ראם, 1989, עמ' 127
1 2  ערי ז'בוטינסקי, אור הירח גונט הרהורים, חרות, 21 באוגוסט 1949
↑  רונית גדיש, על התחרות בין השורש למשקל בעברית החדשה, לשוננו ע"ז, 2015, עמ' 308
↑  N; P; R (2015-01-15). "World With No Fear". NPR (באנגלית). נבדק ב-2021-11-05.
תיירי דובאי

תיירי דובאי (בצרפתית: Thierry Doubaï, ידוע גם בשם מוסא דובאי טאפה; נולד ב-1 ביולי 1988) הוא כדורגלן מחוף השנהב המשחק בעמדת הקשר.
קריירה > יאנג בויז

בשנת 2005, דובאי החל את הקריירה המקצועית שלו בגיל 17 כאשר שיחק בקבוצת אתלטיק אדג'מי מעיר הולדתו. ב-22 באוגוסט 2007, מועדון הכדורגל יאנג בויז ברן מליגת העל השווייצרית החתים דובאי לאחר שנתיים באדג'מי. בשנת 2008, דובאי בן ה-21 נפצע ולא יכל לשחק מספר חודשים. באמצע 2009, הוא חזר להתאמן עם הקבוצה. הוא עבר פרק זמן של 4 שנים במדי יאנג בויז וסיים עם 77 הופעות ושני שערים.
קריירה > אודינזה

ב-2 ביולי 2011, חתם דובאי על חוזה של חמש שנים עם הקבוצה האיטלקית אודינזה מהסרייה א'.
קריירה > סושו

ב-17 בינואר 2012, שישה חודשים לאחר שחתם באודינזה, הוא הושאל למועדון הצרפתי סושו עד לסוף העונה. בסיום העונה, סושו החליטה להפוך את ההשאלה למעבר קבוע והחתימה את דובאי על חוזה של ארבע שנים. לאחר עונה נוספת בסושו, עבר דובאי למועדון הכדורגל השווייצרי לוצרן לעונה אחת.