stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבחן מנטו
היסטוריה

בשנת 1890 גילה רוברט קוך שמרכיבים בחיידק מיקובקטריה טוברקולוזיס האחראי למחלת השחפת, הביאו לתגובה עורית כאשר הוזרקו מתחת לעור אצל חולי שחפת. מרכיבים אלו בודדו ועברו טיהור, ובימינו הם קרויים tuberculin purified protein derivative, או בראשי תיבות: PPD.
מבחן מנטו קרוי על שמו של שארל מנטו, רופא צרפתי אשר פיתח את המבחן העורי עצמו בשנת 1907, בעקבות מבחן שהמציא קלמנס פון פירקה האוסטרי. המבחן נהפך ליותר אמין ויותר מדויק בעזרת עבודתה של פלורנס סייברט.
יתרונות וחסרונות הבדיקה

נכון ל-2012, בדיקה זו משמשת כבדיקת סקר ראשונית במקומות רבים בעולם. עם זאת, בדיקה זו אינה מבדילה בין זני מיקרובקטריה שונים. בנוסף לכך, הבדיקה מאובחנת באופן סובייקטיבי ועל כן נתונה לאינטרפטציות שיכולות להיות שונות. הבדיקה אינה מבדילה בין מצבים של מחלה פעילה לבין מצבים של הדבקה לטנטית (חבויה) ועל כן היא משמשת לאיתור מקרים של הדבקה לטנטית וטיפול במקרים אלו לצורך מניעת המחלה.
בערך ב-30% מהבדיקות ייתכנו תוצאות בדיקה שליליות למרות הימצאות המחלה (False-negative), אצל חולים עם מערכת חיסון מדוכאת או אצל חולים עם מחלת שחפת חריפה וסוערת. או ההפך, תוצאות בדיקה חיוביות אצל אנשים שאינם חולים (False-positive) יכולות להימצא בקרב אנשים שקיבלו חיסון לשחפת בעבר (BCG vaccine) או אצל חולים שנדבקו בזנים אחרים של מיקובקטריה שאינם זני השחפת עצמם. בהתאם לדרישת משרד הבריאות בישראל, על הנבחן חיובי במהלך חצי שנה יש לנטול אנטיביוטיקה שאותה מקבלים במכון ריאות כל חודש בחינם. כלומר, במקרה של הבחנה חיובית לנבחן שלא חולה בפועל יש לנטול את האנטיביוטיקה שבין השאר פוגעת בתפקוד הכבד לאותה התקופה ועד כמה חודשים מאוחר יותר עד חזרת התפקוד.
אצל חלק מהאנשים, תגובה חיובית לבדיקה יכולה להיעלם עם הזמן אולם במבחן שני שנערך שבוע לאחר מכן (מבחן הנקרא two-step testing) תהיה תגובה חיובית - כלומר תיווצר ראקטיביות מחודשת. שיטה זו נהוגה אצל עובדים במערכות בריאות, על מנת לזהות מצבים בהם הבדיקה הראשונית עלולה להיות שלילית אולם בדיקה שנייה תתגלה כחיובית.
יש צורך בבדיקה חוזרת וייתכן ויידרש צילום רנטגן.
אופן הבדיקה

הבדיקה מתבצעת על ידי הזרקה תוך-עורית של 5 יחידות טוברקולין של polysorbate-stabilized PPD. ההזרקה היא בחלק העליון של הזרוע (שיטת מנטו). אדם אשר נחשף לחיידק השחפת יפתח תגובה של מערכת החיסון הנקראת תגובת יתר רגישות המתבטאת בהרמת העור באזור הזריקה. לאחר 48-72 שעות מתבצעת קריאה של התגובה העורית. כלומר, הערכה של קוטר התגובה עצמה במילימטרים. הקוטר הרלוונטי לצורך הקריאה הוא קוטר העור בו יש הרמה של העור (להלן "אינדורציה") ולא קוטר העור בו מתקיימת אדמומיות בלבד.
תוצאות הבדיקה

תוצאות הבדיקה הן בהתאם לרמת הסיכון של המטופל הספציפי.
קוטר של 5 מ"מ ומעלה נחשב כבדיקה חיובית אצל:
מי שנמצאו במגע הדוק עם חולי שחפת
מקבלי תרופות המדכאות את מערכת החיסון
נשאי HIV
אנשים עם צילום חזה המציג שינויים פיברוטיים המתאימים לנגעים של שחפת שנרפאו.
קוטר של 10 מ"מ ומעלה נחשב כבדיקה חיובית אצל:
מטופלים עם מצבים בריאותיים מסוימים (מטופלים שהיו חולים בשנתיים האחרונות בשחפת, או מטופלים הסובלים מגורמי תחלואה כגון סוכרת, מזריקי סמים, מחלת כליות והפרעות המטולוגיות כמו גם ירידה דרסטית במשקל לאחרונה)
מי שעובדים או נמצאים במוסדות בהם יש סיכון לצפיפות והפצת המחלה (בתי חולים, בתי סוהר, מוסדות אשפוז קשישים, בתי תמחוי וכדומה).
עובדי מעבדה מיקובקטריולוגית.
ילדים מתחת לגיל 4, או ילדים ונוער מעל גיל זה אשר נחשפו למבוגר עם גורמי סיכון גבוהים לחלות במחלה.
עולים חדשים (פחות מ-5 שנים) ממדינות בהן יש שכיחות גבוהה של שחפת.
קוטר של 15 מ"מ ומעלה נחשב כבדיקה חיובית אצל:
אנשים ללא גורמי סיכון ידועים לשחפת.
פתרון חלופי

בתור פתרון חלופי למבחן מנטו עם אחוז שגיאה של כ-2% בלבד אפשר לבצע את בדיקת קוונטיפרון. בישראל מבצעים את הבדיקה רק במספר בתי חולים, הבדיקה לא נמצאת בתוך סל התרופות ולא ממומנת על ידי קופות חולים.
הערות שוליים

↑  Tuberculin Skin Testing Fact Sheet, באתר המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן של ארצות הברית (ה-CDC).
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גבעת כ"ח

| --- | --- |
תצלום אוויר, פברואר 2014
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎69 מטר
תאריך ייסוד: 1950
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
מוצא המייסדים: עולים מתימן
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 958 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גבעת כ"ח(למפת גוש דן רגילה) גבעת כ"ח(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת כ"ח(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גבעת כ"ח32°01′53″N 34°56′09″E﻿ / ﻿32.0313582994055°N 34.9358697185387°E﻿ / 32.0313582994055; 34.9358697185387  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) באדום - גבעת כ"ח בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
אתר האינטרנט של המושב
גִּבְעַת כֹּ"חַ (הגייה: גִּבְעַת כֹּחַ) הוא מושב של תנועת המושבים במחוז המרכז בישראל ליד היישוב שוהם השייך למועצה אזורית חבל מודיעין. המושב נמצא בגבול השפלה ולרגלי הרי יהודה.
מקור השם

היישוב נקרא על שם 28 (כ"ח) החיילים מחטיבת אלכסנדרוני שנפלו במקום בקרב על כיבוש הכפר הערבי קולה. בתחילה נקרא המושב אֱלִישָׁמָע.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים מתימן.
אתרים

אנדרטה הוצבה על גבעה כ- 3 ק"מ ממזרח לכפר א כיבוש הכפר הערבי קולה שישב במקום עד למלחמת העצמאות. האנדרטה חודשה על ידי האדריכל יהודה יהב.
בעתיד יעבור בסמוך למושב מחלף שיחבר את כביש 6 וכביש 461, המחלף צפ שטח המושב מוערך בכ - 1450 דונם. וי להקרא על שם המושב.
אישים

האישים הבאים קשורים למושב גבעת כ"ח:
אמנון דמתי - רקדן וכוריאוגרף ישראלי, ממייסדי להקת קול ודממה, רקדן ראשי בלהקה במשך 15 שנים. נולד במושב גבעת כ"ח וגדל בו עד גיל 5.
אמנות

הזמר אריאל זילבר הלחין בשנת 2021 את השיר "גבעת כח" שמילותיו מדברות על המושב.
גלריה

הכיכר בכניסה למושב גבעת כ"ח 2014
הכניסה לגבעת כ"ח, 2008
הגן במושב, 2014
מראה כללי של גבעת כ"ח
שרטוט המחלף העתידי
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  לפי נתוני ענף היסטוריה בצה"ל נהרגו שם 32 לוחמים ואילו על מצבת הזיכרון במקום חקוקים שמותיהם של 31.
↑  ילקוט הפרסומים 277 (עמ' 647), ‏16 בפברואר, 1953
↑  יואב רגב, מדריך ישראל החדש, כרך 10: השפלה, כתר, ידיעות אחרונות ומשרד הביטחון, 2001
↑  אפרים תלמי מנחם תלמי, "כל הארץ-לכסיקון גאוגרפי של ישראל", הוצאת "עמיחי" בע"מ, ספטמבר 1966, עמוד 117
↑  אנדרטת אלכסנדרוני גבעת כ"ח יער קולה, באתר טיולים ואגדות נקודת חן
↑  גבעת כח, באתר שירונט
↑  גבעת כח הקליפ הרשמי, באתר YouTube
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588160305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פיית השיניים

ערך זה עוסק בדמות פולקלוריסטית. אם התכוונתם לסרט בעל אותו שם, ראו .
ציור ילדותי של פיית השיניים
ילדה בת שמונה שומרת את שיני החלב שנפלו לה עבור פיית השיניים
פיית השיניים היא דמות פולקלוריסטית דמיונית שעל פי האגדה נותנת לילדים כסף או מתנות אם הם שמים בלילה את שיני החלב שנפלו להם מתחת לכרית.
דמות זו היא דוגמה לדמויות פולקלוריסטיות הקיימות בעולם המודרני, ואשר מבוגרים רבים, אף שאינם מאמינים כלל בקיומה, מספרים עליה לילדיהם. דוגמה נוספת לסוג זה של דמויות הוא סנטה קלאוס.
דמות זו ודמויות דומות לה קיימות במרבית מדינות מערב אירופה, צפון אמריקה, וחלק ממדינות דרום ומרכז אמריקה. במדינות רבות הדוברות ספרדית קיימת דמות דומה המכונה "ratoncito Pérez" - "העכברון פרז" (עכבר עם שם משפחה). בארצות הפרנקופוניות (כגון צרפת, בלגיה, שווייץ או לוקסמבורג) מכנים את הדמות "העכבר הקטן" (או "העכברה הקטנה") - "La petite souris".
אמונה

בעוד שהורים לפעמים אינם בטוחים האם כדאי לספר סיפור בדיוני לילדיהם, מרבית הילדים מדווחים על תוצאות חיוביות. לאחר הגילוי שפיית השיניים אינה אמיתית 75% מהילדים דיווח שהם אהבו את המנהג, 20% היו נייטרלים ו3% התנגדו למנהג ואמרו שהם לא צפויים להעביר אותו לילדיהם בעתיד. הורים נוטים לראות את מיתוס פיית השיניים כמקור לנחמה עבור ילדים עם נפילת שיני החלב.
מראה חיצוני

שלא כמו סנטה קלאוס, יש כמה פרטים על המראה של פיית השיניים אשר נותרים עקביים בגרסאות שונות של המיתוס. מחקר שנערך ב -1984 על ידי רוזמרי ולס גילה שרובם, 74% מהנשאלים, האמינו שפיית השיניים היא נקבה, ואילו 12% סברו שפיית השיניים אינה זכר או נקבה, ו-8% האמינו שפיית השיניים יכולה להיות זכר או נקבה. כשנשאלה על ממצאיה לגבי הופעת פיית השיניים, הסבירה ולס - "יש את הפיות הבסיסית של טינקרבל עם הכנפיים, השרביט, קצת יותר מבוגרות ומה לא". סקירה של ספרי ילדים ופרסומים פופולריים מצאה את פיית השיניים מתוארת גם כילד עם כנפיים, פיקסי, דרקון, דמות אם כחולה, בלרינה מעופפת, שני זקנים קטנים, רופא שיניים, איש מעופף בעל כרס מעשן סיגר, עטלף, דוב ועוד.
בתרבות

בשנת 1993 שודרה הסדרה "ממלכת עכברי השן", אשר עוקבת אחר עכברים שעושים את עבודתה של פיית השיניים.
בשנת 2022 עלה לאקרנים הסרט "מעופפת", אשר עוקב אחר פיית שיניים שנתקעה בעולם האמיתי.
הערות שוליים

↑  Wells, Rosemary, The Making of an Icon: The Tooth Fairy in North American Folklore and Popular Culture, The Good People: New Fairylore Essays. Peter Narváez ed., 1997. pp 426-446. University Press of Kentucky.
↑  "Tooth Fairy Lore Extracted". Toledo Blade. 2 בפברואר 1984. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The tooth fairy: friend or foe?". The Milwaukee Journal. 31 ביולי 1991. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534849405171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עלמה (מושב)

| --- | --- |
עלמה, מבט מדרום
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מרום הגליל
גובה ממוצע: ‎677 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 857 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אצבע הגליל מוגדלת) עלמה(למפת אצבע הגליל רגילה) עלמה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עלמה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עלמה33°03′04″N 35°29′59″E﻿ / ﻿33.0512443886372°N 35.4998376032644°E﻿ / 33.0512443886372; 35.4998376032644  heמפת היישובים של מועצה אזורית מרום הגליל (in English: Merom HaGalil Regional Council) באדום - עלמה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

עַלְמָה הוא מושב דתי לאומי באזור הצפון בגליל העליון, השייך למועצה אזורית מרום הגליל ולארגון המושבים של הפועל המזרחי. המושב נמצא בסמוך ליישוב ריחאניה, כ-8 ק"מ מצפון לצפת. ממערב למושב עובר כביש 886.
היסטוריה

באזור שבו נמצא המושב התקיים היישוב היהודי עלמא, שהתקיים מהתקופה הרומית ולאחריה בתקופה הצלבנית ועד התקופה העות'מאנית. השם עלמה מוזכר לראשונה בתקופה הצלבנית; קהילה יהודית רציפה התקיימה במקום עד המאה ה-17. בנימין מטודלה מציין שבזמן ביקורו, מצא כ-50 משפחות יהודיות שמתגוררות במקום.
למרגלות המושב ממזרח מצויים שרידיהם של שני בתי כנסת קדומים - בחורבת קציון ובחורבת מרות. סמוך למושב נמצא ציונו של התנא רבי אלעזר בן ערך.
המושב הוקם באוגוסט 1949 על ידי איגוד המושבים של הסתדרות הפועל המזרחי עם תכנון לאכלוס 125 משפחות. היישוב הוקם בסמוך לכפר הערבי עלמא, שחרב במלחמת העצמאות. בתחילה התיישבו בו כ-125 משפחות עולים מא-זאווייה ומטריפולי שבלוב. בשנת 1950 הגיעה למקום קבוצה של גרים מעיירה באיטליה בשם סן ניקנדרו אשר עם הזמן עזבו את היישוב למושבים אחרים באזור. לאחר שעזבו האיטלקים הגיעו למקום ב-1954 משער העלייה 39 משפחות עולים מקוצ'ין אשר בהודו. ביוני 1954 התפתח עימות חריף בין הטריפולטנים להודים על רקע סירובם של ההודים לקחת חלק בשביתה נגד המוסדות המיישבים. לבסוף, עולי קוצ'ין עזבו את היישוב, באופן רשמי בגלל הקור, ועברו לגבעת כ"ח ואביעזר.
במהלך שנות ה-70 סבל המושב מעימות בין בעלי עדרי בקר לבין בעלי מטעים שטענו לנזקים למטעים מידי עדרי הבקר. במסגרת הסכסוך, אחד מבעלי המטעים הניח רעל שהרג עשר פרות. כן הושחת בית במושב כדי שלא יימסר לאחד מבני הקבוצה היריבה. הסכסוך הגיע לשיאו ביולי 1976 כאשר המשטרה עצרה מספר חברים במושב שנחשדו בקשירת קשר לרצוח את יושב ראש ועד המושב, בן-ציון סופר.
ראו גם

מערת עלמה
לקריאה נוספת

פנחס לפיד, הנביא מסן ניקנדרו, ראובן מס, 1952
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  Yuval El'azari (ed, Mapa's concise gazetteer of Israel (in Hebrew)., Tel Aviv: Mapa Publishing., 2005, עמ' p. 424, ISBN 965-7184-34-7
↑  HaReuveni, Immanuel ., Lexicon of the Land of Israel (in Hebrew)., Miskal - Yedioth Ahronoth Books and Chemed Books., 1999, עמ' p. 763, ISBN 965-448-413-7
↑  נקודה חדשה של יוצאי טריפולי, חרות, 31 באוגוסט 1949
↑  עלמא - יישוב ששי של הפוהמ"ז בגליל, הצופה, 1 בספטמבר 1949
↑  ד. פלאי, פרשת סאן ניקאנדרו, דבר, 15 באוגוסט 1952
↑  סכסוך בין עולי טריפולי ועולי קוצ'ין במושב עלמה, הַבֹּקֶר, 16 ביוני 1954
↑  דב גולדשטיין, הקוצ'ינים ברחו מהקור בגליל, מעריב, 5 במאי 1961
↑  מנחם רהט, חקלאי הרעיל עדר בקר שגרם נזקים למטעיו, מעריב, 25 באוקטובר 1974
↑  מנחם רהט, חשודים בהריסת בית כדי למנוע מסירתו לזוג צעיר, מעריב, 27 ביוני 1976
↑  "מחבל" שכיר היה צריך לרצוח את יו"ר הוועד במאבק בין מגדלי הבקר לאנשי המטע בעלמה, מעריב, 7 ביולי 1976
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465732505171  VIAF: 316601347   WorldCat (עם VIAF): 316601347
יוהאן

ערך זה עוסק בסרט ילדים נורווגי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 בימוי:  גרטה סלומונסן
 הופק בידי:  ביל דיון
 תסריט:  גרטה סלומונסן
 עריכה:  Tore Hynnekleiv 
 שחקנים ראשיים:  Robin Pedersen Daniel Alejandro Fuentes Carol Ann Daniel Kari Kleiv Nikolai Naglestad Olav Hynnekleiv Anne Ma Usterud Jens Olai Justvik Hege O. Enger קרולה הגקוויסט (עצמו/עצמה) אלכסנדר ריבאק Geir Thomassen Dennis Storhøi Mathilde Berg Morten Abel Agnete Haaland Jørgen Langhelle Adam Eftevaag Aylar Lie קריס קריסטופרסון 
 מוזיקה:  Ragnar Bjerkreim 
 צילום:  Odd Hynnekleiv 
 מדינה:  נורווגיה
 חברה מפיצה:  דיסני
 שיטת הפצה:  הפצה לאולמות הקולנוע 
 הקרנת בכורה:  26 במרץ 2010
 משך הקרנה:  126 דק' 
 שפת הסרט:  נורווגית
 סוגה:  סרט ילדים, סרט נעורים 
 www.yohan.no
 דף הסרט ב־IMDb
 
יוהאן (בנורווגית: Yohan – Barnevandrer) הוא סרט פנטזיה נורווגי, הסרט מבוסס על סיפור אמיתי של ילד נווד בנורווגיה.
את שיר הנושא של הסרט שרה קרולה הגקוויסט, בסרט הופיעו בין היתר מורטן הארקט ואלכסנדר ריבאק.
תקציר העלילה

יוהאן, ילד בן עשר שגדל בחווה במערב אגדר בסוף העשור הראשון של המאה ה-19, עקב המצב של משפחתו המתמודדת עם מצוקה כלכלית הוא רוקם תוכנית לעזור למשפחתו אך אחיו הגדול והקנאי מוכר אותו לעבודה עבור חקלאי.
נטע לביא

נטע לביא (נולד ב-25 באוגוסט 1996) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר האחורי בגמבה אוסקה מהליגה הבכירה ביפן ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים

לביא נולד בקיבוץ רמת השופט, ובגיל תשע נסע עם הוריו לשליחות של ארבע שנים בארצות הברית. כשחזרה משפחתו לישראל בשנת 2010, הצטרף לביא למחלקת הנוער של מכבי חיפה. בתקופתו בנוער שימש כקפטן, זכה עם הקבוצה בדאבל.
קריירת מועדונים > מכבי חיפה

ב-28 באוקטובר 2015, כאשר היה בן 19, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה בניצחון 2–1 על עירוני קריית שמונה בגביע הטוטו. ב-7 בדצמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 4–2 בדרבי מול הפועל חיפה. לאחר המשחק חתם על חוזה לארבע שנים במועדון. במהרה הפך לביא לבורג משמעותי בחוליית הקישור של הקבוצה, עמה זכה בתום העונה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב חיפה למשחק הגמר בו ניצחה 1–0 את מכבי תל אביב. בסיום העונה נבחר לביא לתגלית העונה של ליגת העל.
ב-13 בספטמבר 2016 שימש לביא כקפטן מכבי חיפה במשחק גביע הטוטו בו ניצחה מכבי חיפה את הפועל כפר סבא 3–2. ב-16 בנובמבר 2016 האריך לביא את חוזהו במועדון עד לשנת 2021 ושכרו שודרג. ב-24 באוקטובר 2017 כבש לביא את שערו הראשון בקריירה, במשחק רבע גמר גביע הטוטו מול הפועל עכו. בעונת 2017/2018 נחלש מעמדו בקבוצה והוא הפך לשחקן ספסל. בנובמבר 2017 נפצע, וחזר לסגל הקבוצה רק לקראת תום העונה.
ב-12 בינואר 2019 כבש לביא את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על הפועל באר שבע בו שימש כקפטן, ועד תום עונת 2018/2019 כבש שני שערים נוספים וסייע לקבוצה לסיים במקום השני. לקראת עונת 2019/2020 מונה לביא לקפטן הקבוע של הקבוצה, וקיבל את חולצה מספר 6 בעקבות פרישתו של גל אלברמן. באוגוסט 2019 האריך לביא את חוזהו במכבי חיפה עד לשנת 2023. לביא היה אחד ממצטייני העונה ואף מועמד לתואר שחקן העונה.
בעונת 2020/2021 זכה להניף את צלחת האליפות של מכבי חיפה לאחר עשור ללא זכייה בתואר. לביא היה ממצטייני העונה, כבש שני שערים ובישל שניים נוספים.
במוקדמות ליגת האלופות של עונת 2021/22 נפצע לביא במשחק מול קאיראט אלמטי ומיעט לשחק בהמשך העונה בליגה. בסיום עונת 2021/2022 זכה עם קבוצתו באליפות בפעם השנייה ברציפות.
במוקדמות עונת 2022/2023 בליגת האלופות לביא נטל חלק בהעפלה לשלב הבתים.
קריירת מועדונים > גמבה אוסקה

ב-27 בינואר 2023 חתם בגמבה אוסקה מליגת העל היפנית. ב-18 בפברואר ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 נגד קאשיווה רייסול.
נבחרות ישראל

לביא שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל (למעט בנבחרת נערים ב') וכן גם בנבחרת הצעירה.
בתום עונתו הראשונה בליגת העל זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת על ידי המאמן הלאומי אלישע לוי, וב-31 במאי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-70 במשחק ידידות מול סרביה, שהסתיים בהפסד החוץ 3–1.
חיים אישיים

נשוי מאז אוקטובר 2021 לשיר לוי, ולזוג ילד אחד משותף. מתגוררים בשכונת דניה שבחיפה.
תארים

אליפות: 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
גביע המדינה: 2015/2016
אלוף האלופים: 2021
גביע הטוטו: 2021/2022
שחקן העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקניות ושחקני הכדורגל: 2020/2021
תגלית העונה של ליגת העל: 2015/2016
הערות שוליים

↑  מוטי פשכצקי, ‏פרוייקט הלביא: הפריחה של קפטן חיפה, באתר ערוץ הספורט, 4 בפברואר 2020
↑  דורון בן דור, ‏הקשר נטע לביא חתם לארבע שנים במכבי חיפה, באתר ONE‏, 8 בדצמבר 2015
↑  נטע לביא נבחר לתגלית העונה של ליגת העל, באתר ONE‏, 21 במאי 2016
↑  נטע לביא חתם במכבי חיפה על חוזה ל-5 שנים, באתר הרשמי של מכבי חיפה, 16 בנובמבר 2016
↑  עד 2023: נטע לביא האריך חוזה במכבי חיפה, באתר ynet, 22 באוגוסט 2019
↑  יגאל גולדשטיין, ‏רשמית: נטע לביא חתם בגמבה אוסקה, באתר ערוץ הספורט, 27 בינואר 2023
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
↑  תומר לוי, ‏הסגל הראשון של אלישע: לביא זומן, גם שחקני מכבי, באתר ערוץ הספורט, 22 במאי 2016
↑  אין חדש תחת אלישע: 1:3 לסרביה על ישראל, באתר ONE‏, 31 במאי 2016
↑  גליצ'ים, ‏הקפטן התחתן!, באתר ONE‏, 10 באוקטובר 2021
נטע לביא במדי מכבי חיפה במשחק נגד נס ציונה ינואר 2023
רוד טיילור

| --- | --- |

רוד טיילור, 1963
 לידה:  11 בינואר 1930 אוסטרליה ניו סאות' ויילס, אוסטרליה
 פטירה:  7 בינואר 2015 (בגיל 84) ארצות הברית בוורלי הילס, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  פארק הזכרון פורסט לוון 
 שם לידה:  Rodney Taylor 
 סוגה מועדפת:  מערבון 
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 תקופת הפעילות:  1950–2009 (כ־59 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו סאות' ויילס
 צאצאים:  פליסיה טיילור 
 http://www.rodtaylorsite.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
רודני סטארט טיילור (באנגלית: Rodney Sturt Taylor;‏ 11 בינואר 1930 – 7 בינואר 2015) היה שחקן אוסטרלי ששיחק בלמעלה מ-50 סרטים עלילתיים.
ביוגרפיה

טיילור נולד בפרוור של סידני לאב שהיה קבלן בניין ולאם שהייתה סופרת ילדים. הוא החל לקחת שיעורי אמנות בתיכון והמשיך אותם בקולג'. הוא החליט להפוך לשחקן לאחר שראה את לורנס אוליבייה משחק במחזה "ריצ'רד השלישי" באולד ויק.
את הופעת הבכורה שלו בסרט העלילתי ערך בסרט האוסטרלי של לי רובינסון (אנ'), "מלך ים האלמוגים (אנ')" (1954). עד מהרה החל לשחק בסרטי טלוויזיה, וגילם כמה דמויות שונות בסדרה "סטודיו 57 (אנ')".
הוא התחיל לצבור פופולריות לאחר שכיכב ב"מכונת הזמן" (1960). מאוחר יותר הוא כיכב בסרט ההנפשה "על כלבים וגנבים" (1961). באחד מתפקידיו המפורסמים ביותר הוא גילם את מיץ' ברנר בסרט "הציפורים" (1963), בבימויו של אלפרד היצ'קוק. עד סוף שנות ה-90 החל טיילור לפרוש בהדרגה ממשחק. תפקידו הקולנועי האחרון היה בסרטו של קוונטין טרנטינו "ממזרים חסרי כבוד" (2009).
הערות שוליים

↑  Ruggedly Masculine: Rod Taylor in “The Birds”, Classiq, ‏30 בספטמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810664699905606  BNE: XX1360999  BnF: cb13900323m (data)  GND: 132178958  ISNI: 0000 0001 1662 369X  LCCN: no91018976  MusicBrainz: d81a8e6b-6cfa-4ef6-833a-135b67b69dae  NKC: xx0159069  NLA: 61171714  NTA: 071386637  SNAC: w6gv6bm8  SUDOC: 060312459  VIAF: 66653199   WorldCat (עם VIAF): 66653199
שלי יחימוביץ'

שלי יחימוביץ', בחירות לרשימת מפלגת העבודה, 2019
יחימוביץ' נואמת במצעד הגאווה בתל אביב בשנת 2007
שלי רחל יחימוביץ' (נולדה ב-28 במרץ 1960, כ"ט באדר ה'תש"ך) היא עיתונאית, סופרת ומגישת רדיו וטלוויזיה ישראלית. בעברה הייתה פוליטיקאית, ובשנים 2006–2019 כיהנה כחברת הכנסת מטעם מפלגת העבודה. ב-2011 נבחרה לעמוד בראש מפלגת העבודה, והייתה למנהיגת המפלגה עד שנת 2013. כיהנה שלוש פעמים כראש האופוזיציה וגם שימשה יושבת ראש ועדות בכנסת: ועדה לביקורת המדינה, ועדת האתיקה, ועדה לזכויות הילד, ועדת השניים וועדת המשנה החסויה לענייני חוץ וביטחון של ביקורת המדינה. 69 חוקים שיזמה נכנסו לספר החוקים של מדינת ישראל.
ביוגרפיה

שלי יחימוביץ' (בשמה הרשמי- רחל יחימוביץ') נולדה בכפר סבא לחנה ומשה, ניצולי שואה מפולין. בילדותה גדלה ברמת השרון. אביה היה פועל בניין ואמה מורה. בכיתה ט' סולקה מתיכון אוסטרובסקי ברעננה, עקב כרזות מחאה שתלתה ברחבי בית הספר נגד ההנהלה, ועברה לפנימיית הדסים.
יחימוביץ' שירתה בצה"ל כמש"קית ח"ן בבסיס חיל האוויר בחצרים, קצינת שלישות בבסיס עציון וכקצינת ת"ש של פרויקט הלביא. היא בעלת תואר ראשון במדעי ההתנהגות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. במהלך לימודיה ריכזה את עבודת סניף באר שבע של האגודה לזכויות האזרח והצטרפה ל"אגודה לסיוע והגנה על זכויות הבדואים" ולתנועת "שלום עכשיו".
קריירה > קריירה עיתונאית

את דרכה העיתונאית החלה בזמן לימודיה בבאר שבע, ככתבת "על המשמר" בדרום, ואחר כך ככתבת רשת ב' של קול ישראל בדרום. משם המשיכה לתפקידי כתבות בכירים ברדיו בתחומי העבודה, הכלכלה והפוליטיקה. הגישה את מגזין הכלכלה "צבע הכסף" של רשת ב'. ב-1993, עם פרישתו של רזי ברקאי מקול ישראל, בחר בה שלום קיטל להחליף את ברקאי בהגשת תוכנית האקטואליה הפופולרית של רשת ב', "הכל דיבורים". יחימוביץ' הגישה וערכה את התוכנית במשך שבע שנים, ובאמצעותה הייתה לחלק פעיל וחשוב בעיצוב סדר היום. ב-1994 החלה להגיש מדי פעם בפעם את התוכנית "ערב חדש".[דרוש מקור]
באוקטובר 2000 עזבה את רשת ב' והצטרפה לחברת החדשות של ערוץ 2. שם הגישה את תוכנית הראיונות "פגוש את העיתונות" ואת "חמש עם", והייתה בעלת טור אישי בנושאי חברה וכלכלה במגזין "אולפן שישי". בטורה האישי הביאה פרשנות כלכלית קוראת תיגר, חשפה קשרי הון ושלטון, התנגדה נחרצות לתהליכי הפרטה מהירים שהוביל משרד האוצר, ותקפה בעלי הון גדולים. באותו זמן גם הצטרפה לגלי צה"ל, ושם הגישה בימי חמישי את תוכנית האקטואליה של רזי ברקאי "מה בוער".
יחימוביץ' נחשבה עיתונאית דעתנית וביקורתית, שקידמה בתוכניותיה עמדות הקרובות לליבה. כך הרבתה לעסוק בנושאים כלכליים וחברתיים מנקודת מבט סוציאל-דמוקרטית ובנושאים הנוגעים למעמד האישה, ולצד חברתה כרמלה מנשה העניקה לראשונה, בעקביות, במה נרחבת לנשות "ארבע אמהות" עד יציאת צה"ל מלבנון.
קריירה > לאחר הפוליטיקה והחזרה לעיתונות

במרץ 2020 החלה להגיש תוכנית רדיו בימים ראשון–רביעי בכאן רשת ב' עם חבר הכנסת לשעבר יגאל גואטה. השעה הראשונה של התוכנית שודרה גם בערוץ כאן 11. בפברואר 2022 הודיעה על פרישתה מהתאגיד, עקב מה שתיארה כחוסר נכונות נפשית לעסוק באקטואליה בתקופה הזאת, וכן שהעיסוק בנושא הזה כבר לא עומד בראש מעייניה.
כמו כן היא גם מפרסמת מאמרים בידיעות אחרונות.
עמדות

יחימוביץ' דוגלת בתפיסת עולם סוציאל-דמוקרטית. היא מתנגדת לתהליכי ההפרטה שהתרחשו בישראל בעשרות השנים האחרונות. היא הייתה חלק מהמאבק לביטולה של תוכנית מהל"ב, ומתנגדת להפרטת בתי הסוהר וקרקעות המדינה, וכן להעסקה קבלנית. היא גם תומכת בהפחתת שכר הבכירים במשק.
באנתולוגיה "אנחנו" שפרסמה בשנת 2011, מנתחת יחימוביץ' בהרחבה את התמורות שעברה החברה הישראלית במהלך השנים. לטענתה, החברה הישראלית בחרה במהלך השנים למקד את מרבית עיסוקה בנושאי מדיניות החוץ, ובינתיים זנחה כליל את המאבק על דמותה של החברה בתוך גבולות המדינה. במהלך תקופה זו, טוענת יחימוביץ', הפערים בחברה הישראלית צמחו באופן ניכר, קומץ של בעלי ממון התעשר באופן חסר בקרה על חשבון יתר הציבור, והשיח הציבורי עסק בעיקר במאווייו ובצרכיו של הפרט, במקום בצרכיה הקולקטיביים והמשותפים של החברה. ערכים אלו, לטענתה, נזנחו עם השנים ופגמו בשורשיה של החברה הישראלית ובייעודה של הציונות.
יחימוביץ' מגדירה עצמה כפמיניסטית, והיא חוקקה שורה ארוכה של חוקים למען קידום מעמד האישה. תומכת בנישואים אזרחיים ובקידום שוויון זכויות מלא עבור ציבור הלהט"ב.
היא תומכת בפתרון שתי המדינות לשני עמים כחלק ממתווה קלינטון, ועל בסיס עיקרון הכולל שמירה על גושי ההתיישבות הגדולים בידיה של ישראל, התנגדה לזכות השיבה, מתוך תפיסה כי מדינת ישראל היא מדינת העם היהודי.[דרוש מקור]
חיים אישיים

יחימוביץ' מתגוררת בשכונת כרם התימנים בתל אביב-יפו עם בנה ובתה מבן זוגה לשעבר נועם זיו, עמו התקשרה בחוזה משפטי אזרחי. בעבר הייתה בת זוגו של גיא מרוז.
בנובמבר 2017 חשפה יחימוביץ' כי היא הותקפה מינית בזמן שירותה הצבאי.