stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סופיה פוזננסקה
הערות שוליים

↑  יהודית כפרי, זושה, פרק 1. הוצאת כתר, 2003.
↑  לאופולד טרפר, התזמורת האדומה שלי, חלק ראשון, פרק 3, עידנים, 1975
↑  יהודית כפרי, זושה, פרק 4. הוצאת כתר, 2003.
1 2  יהודית כפרי, זושה, פרק 6. הוצאת כתר, 2003.
↑  טרפר לאופולד. 1975. " התזמורת האדומה שלי" חלק שני, פרק 1. עידנים.
↑  חיים איזק, טרפר מספר, דבר, 4 באפריל 1975
↑  יהודית כפרי, זושה, פרק 7. הוצאת כתר, 2003.
↑  מקארוב וקאמי היו עתידים להיות שדרים. רייכמן היה מומחה לזיוף מסמכים ועסק בהפקת תעודות מזויפות בשמות בדויים לחברי הרשת. גרובר שימשה כבלדרית ומעבירת אנשים בתקופת הכיבוש. גורביץ' היה אחראי על תחנת השידור בבריסל. ארנולד הייתה שליחה ועקרת בית בדירות המסתור בבריסל.
↑  יהודית כפרי, זושה, פרק 7–8. הוצאת כתר, 2003.
1 2 3  יהודית כפרי, זושה, פרק 8. הוצאת כתר, 2003.
↑  ציטוט מתוך רעיון עם ז'יל פרו. יהודית כפרי, זושה, פרק 8. הוצאת כתר, 2003.
↑  טרפר לאופולד. 1975. "התזמורת האדומה שלי" חלק שני, פרק 11. עידנים.
1 2  יהודית כפרי, זושה, פרק 9. הוצאת כתר, 2003.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007453017305171  PLWABN: 9810600291405606  BnF: cb150239265 (data)  ISNI: 0000 0000 3648 4909  LCCN: n2004049174  VIAF: 63399260   WorldCat (עם VIAF): 63399260
חשוון

בול ישראלי לחודש מרחשון, מזל עקרב.
חודש מרחשוון, מזל עקרב, פרט מפסיפס של גלגל המזלות בבית הכנסת העתיק בציפורי
חשוון או חשון, בשמו המלא נקרא מרחשוון או מרחשון (מאכדית: waraḫsamna), הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, השמיני במספר לפי המסורת המקראית, והשני לפי מסורת חז"ל. חודש זה חל בסתיו.
בלוח הקבוע

אורכו של חודש חשוון משתנה. בשנה "חסרה" ובשנה "כסדרה" אורכו 29 יום, ואילו בשנה "שלמה", כלומר בפחות ממחצית השנים, אורכו 30 יום. א' בחשוון יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.
שם החודש

מקור השם מרחשוון הוא בצירוף המילים האכדי "וַרְחֻ-שַׁמְנֻ", שפירושו, וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שַׁמְנֻ = שמיני. מכיוון שהאותיות ו' וּ-מ' הן עיצורים שפתיים, לעיתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ, וה-מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'. גם התלמוד מעיד ש"שמות חודשים עלו בידם מבבל".
אברהם אפשטיין הטיל ספק בהסבר זה, בין השאר על סמך כך שאף לא אחד מן החודשים האחרים קרוי על שם מספרו הסידורי אלא על שם אלוהויות או תופעות עונתיות. הוא קישר בין שם החודש לאל הפיניקי המוזכר בכתובת אשמן מארח.
בעילמית נקרא החודש מַרְכַּשַׁנַשׁ.[דרוש מקור]
שמו המקורי של החודש כפי שהוא נקרא בפי חז"ל הוא מרחשוון (וכך הוא משמש בהלכות שונות, למשל: דיני גט - בו' אחת), אך החל מהמאה ה-15 רבים נוהגים לקרוא לחודש בשם המקוצר, "חשוון". בכמה כתבי יד אשכנזיים מימי הביניים מופיעה הצורה "שוון".
ההגייה הנפוצה בעברית היא מַר־חֵשְ־וָן ואילו בהגיית יהדות תימן מְרַח־שְׁוָן. ההגייה הנפוצה מופיעה כבר בפיוט עם ניקוד בבלי מגניזת קהיר וכבר בקדמוניות היהודים ביוונית יש תנועה באות מ' ולא באות ר' (Μαρσουάνῃ). בביתא ישראל החודש נקרא תשואן.
שם החודש > ירח בול

בתנ"ך החודש נקרא ירח בול, בפסוק: ”וּבַשָּׁנָה הָאַחַת עֶשְׂרֵה בְּיֶרַח בּוּל הוּא הַחֹדֶשׁ הַשְּׁמִינִי, כָּלָה הַבַּיִת לְכָל-דְּבָרָיו וּלְכָל-מִשְׁפָּטָו” (מלכים א', ו', ל"ח). שם זה, כמו השם ירח האיתנים המופיע גם הוא בתיאור בניית בית המקדש הראשון, מוכר גם מכתובות פיניקיות. הופעת שמות אלה במקרא נובעת מהשפעת הבנאים הפיניקים שהובילו את בניית בית המקדש, והשפיעו על המונחים שנכנסו לפרקים המתארים את הבנייה.
רש"י מפרש שם זה: "הוא מרחשון שהעשב בלה בשדה ובוללין לבהמה מן הבית". רד"ק מפרש "נקרא כן מפני הגשמים שמתחילין בו, עניין מבול". בילקוט שמעוני מובא מדרש המסביר את הורדת האות "מ" מהמילה מבול בכך שעם בניית בית המקדש פסקו גשמי הזעף שירדו עד אז. בילקוט שמעוני מובא גם הסבר המבוסס על דברי בראשית רבה שבתקופת תשרי "הארץ עשויה בולים בולים (=גושים, גושים) של אדמה".
סמלים ומאפיינים

החיתוך המוטעה מַר־חֵשְוָן הביא לסברות שונות לפירושה של הקידומת "מר":
בחודש זה מתחיל הגשם, ומר היא גם טיפת מים (ככתוב: ”הֵן גּוֹיִם כְּמַר מִדְּלִי”).
חודש זה נחשב כחודש בעל טעם מר – אין בו שום חג או אירוע משמח ואף קרו בו, לפי המסורת, מאורעות מצערים.
תואר כבוד לחודש.
בספר יצירה מצוין מזלו של חודש חשוון - מזל עקרב. בלוח השנה במגילות קומראן מזל חשוון הוא מזל קשת.
מועדים עיקריים

תענית בה"ב - מנהג אשכנז לצום בימים שני, חמישי ושני שלאחר ראש חודש חשוון
ז' בחשוון: שאלת גשמים מתחילה להיאמר בארץ ישראל
כ"ט בחשוון: סיגד, חג במסורת ביתא ישראל
בהיסטוריה של עם ישראל

י"א בחשוון: על פי ספר היובלים ומדרש תדשא, נולד בנימין ונפטרה רחל אימנו
י"ב בחשוון: נרצח ראש הממשלה יצחק רבין
י"ז בחשוון: לדעת רבי אליעזר החל המבול
הערות שוליים

↑  חודשי השנה העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 בספטמבר 2015
1 2  W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature 11, 1892, עמ' 160–176 doi: 10.2307/3268813
↑  כ-55.1% מכלל השנים
↑  ביתר דיוק 44.9%
↑  ארי זיבוטפסקי, חשוון, מר-חשוון או מרח-שוון?, דף שבועי אוניברסיטת בר-אילן 1288, בראשית תשע"ט
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ב' (דף ו, עמוד א).
↑  אברהם אפשטיין, מקדמוניות היהודים, עמוד 24.
↑  מקדמוניות היהודים עמודים 23—30
↑  דוגמאות: תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף י"א, עמוד ב'; תרגום יונתן בן עוזיאל, ספר דברים, פרק י"א, פסוק י"ד; אסתר רבה, פרשה ז', פסקה י"א.
↑  קולופון משנת ה'רי"א (1450) וקולופון משנת ה'ר"ל (1469)
↑  למשל סידור מנהג אשכנז המערבי מהמאה הראשונה באלף השישי
↑  ENA 1232.25
↑  ספר א', פרק ג', פסקה 80.
↑  KAI 14, 32
↑  יצחק אבישור, כתובות פיניקיות והמקרא, א. רובינשטיין, 1979, עמ' 142
↑  יהושע מ' גרינץ, ל"מוּנחים קדוּמים בּתוֹרת כּוֹהנים", לשוננו מ, 1975, עמ' 157–158
↑  רש"י, ספר מלכים א', פרק ו', פסוק ל"ח
1 2  ילקוט שמעוני, מלכים א' ו' סימן קפד, אתר דעת
↑  בראשית רבה, פרשה י"ג, פסקה י"ב
↑  האקדמיה ללשון העברית חשוון ומרחשוון
↑  ספר ישעיהו, פרק מ', פסוק ט"ו.
↑  פרק ה' משנה י"ד.
Liberty City

| --- | --- |

קו החוף של ליברטי סיטי במשחק Grand Theft Auto IV
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 ראש העיר:  לא ידוע (יקום ה-2D) מיילס אודונובן (יקום ה-3D) חוליו אוצ'ואה (יקום ה-HD)
 שפה רשמית:  אנגלית
 תאריך ייסוד:  1603 (יקום ה-2D) 1798 (יקום ה-3D) 1664 (יקום ה-HD)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  8,000,000  (יקום ה-HD) 4,000,000 (יקום ה-3D)  לא ידוע (יקום ה-2D)
ליברטי סיטי (באנגלית: Liberty City) היא עיר דמיונית במשחקי Grand Theft Auto המבוססת על העיר ניו יורק שבארצות הברית. עיר זו היא מקום ההתרחשות העיקרי במשחקים Grand Theft Auto: Chinatown Wars, Grand Theft Auto 1, Grand Theft Auto Advance, Grand Theft Auto III, Grand Theft Auto: Liberty City Stories, Grand Theft Auto IV, Grand Theft Auto IV: The Lost and Damned ו-Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony. כמו כן, העיר מופיעה בסרטונים קצרים או במשימות מסוימות במשחקים שונים בסדרה שהתרחשותם העיקרי לא שם.
על פי המשחק Grand Theft Auto: Liberty City Stories, עיר זו נוסדה בשנת 1798.
במשחקים בהם הגרפיקה היא תלת-ממדית, העיר מחולקת לאיים וביניהם מחברים גשרים, תעלות תחתיות ורכבת תחתית. האזורים מחולקים בין כנופיות רבות: "דיאבלוס" מפוארטו ריקו, "יארדי" הג'מייקאנים, "הודס" האפרו-אמריקאים, הקרטל הקולומביאני, משפחת המאפיה האיטלקית לאון, פורלי וסינדאקו, היאקוזה היפנית והטריאדים הסינים. מזג האוויר בעיר גשום במרבית הימים וכתוצאה ממנו נוצר ערפל.
במשחק Grand Theft Auto IV שמשמש כאתחול לסדרה, העיר מוצגת במראה שמזכיר הרבה יותר את ניו יורק האמיתית: ברוקלין נקרא ברוקר, קווינס נקרא דיוקס והרובע מנהטן נקרא אלגונקווין. הרובע סטטן איילנד הוא היחיד שלא קיבל גרסה במשחק בגלל העומס בלוח הזמנים והמרחב בזיכרון הדיסקים עליהם נמצא המשחק ולכן היאקוזה לא חוזרת ב-"עידן" הזה. הרבעים בעיר של ה-"עידן" הרביעי מתחלקים לכנופיות, כמו במשחקים הקודמים: כנופיות הברטווה הרוסיות, פלוגת "היארדיס" הג'מאייקית, המוב האירי, מועדוני האופנוענים "הלוסט אנד דמנד" (האבודים וארורים), "מלאכי המוות" ו"רוכבי אפטאון", כנופיות הרחוב השחורות "נוכלי נורט'ווד" ו"מ.ו.ב", כנופיות ההיספניות "הלורדים הספרדיים" ו"סוחרי הסמים הדומיניקנים" שעוסקים בקוקאין, הטראידס הסיניים, המוב הקוריאני, קרטל "טורס", המאפיה היהודית וה-"קומישן", איחוד של משפחות הפשע האיטלקיות.
על פי התיאורים של העיר במשחקים השונים, ליברטי סיטי היא עיר מלאת פשעים בה השלטון המקומי חסר אונים עד שהמילה הלא גסה היחידה בעיר היא 'תקווה'.
מסילת השלום

נציגי המדינות שהכריזו על "מסילת השלום" בפסגת G20, הודו 2023
מסילת השלום היא תוכנית לשינוע סחורות בין תת היבשת ההודית לאירופה דרך איחוד האמירויות, ערב הסעודית, ירדן, ישראל ויוון, עליה הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בפסגת G-20 בספטמבר 2023.
רקע

| --- | --- |
 :  ראו גם – מסילת הרכבת החיג'אזית, מסילות לשלום אזורי
הרעיון לחבר את נמל חיפה למפרץ הפרסי במסילת רכבת מבוסס בחלקו על תוואי הרכבת החיג'אזית שחיברה בין אזורים שלעתיד יהיו ישראל, סוריה, ירדן וערב הסעודית. הבריטים הקימו את נמל חיפה מתוך מחשבה שהוא יוכל לשמש עבורם כחיבור בין חצי האי ערב לאירופה.
כבר במחצית השנייה של העשור השני של המאה העשרים ואחת יזם שר התחבורה ישראל כץ את התוכנית "מסילות לשלום אזורי", שנועדה ליצור חיבור יבשתי לשינוע סחורות בין איחוד האמירויות לנמל חיפה. תוכנית זו, שהוצגה באפריל 2017, היוותה בסיס ראשוני לתוכנית הכוללת יותר עליה הכריז נשיא ארצות הברית בספטמבר 2023.
התוכנית למסדרון סחר בין-יבשתי

בספטמבר 2023 במהלך פסגת G20 שהתקיימה באותה שנה בהודו, הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על התוכנית לחיבור תת-היבשת ההודית עם אירופה דרך האמירויות, סעודיה, ירדן, ישראל, ויוון. במעמד ההכרזה נכחו גם ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי, יורש העצר של ערב הסעודית מוחמד בן סלמאן ונשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין. בן סלמאן הודיע בפסגה כי ארצו תשקיע בפרויקט 20 מיליארד דולר.
המסלול היבשתי בין נמל דמאם בסעודיה לנמל חיפה עומד על כ-2,000 ק"מ, זאת לעומת המסלול הימי דרך תעלת סואץ העומד על כ-6,000 ק"מ, מה שאומר שהמסלול היבשתי יקצר את מסלול שינוע הסחורות בכ-4,000 ק"מ, וגם יחסוך בתשלום המכס הנדרש בעת מעבר בתעלת סואץ.
יש הרואים בהכרזה האמריקאית על התוכנית ניסיון לתת מענה להצעה דומה שניסתה סין ליזום ב-2013, וכן לתוכנית לחבר את רוסיה להודו דרך איראן.
הערות שוליים

1 2 3  יובל שדה, פרשנותגם בלי סעודיה, ישראל תקטוף את פירות הרכבת להודו, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2023
↑  איתמר אייכנר, רועי רובינשטיין, AP, צעד גדול לרכבת מסעודיה לישראל: ביידן הכריז על פרויקט עולמי ענק, באתר ynet, 9 בספטמבר 2023
↑  דין שמואל אלמס, ‏רכבת מישראל לסעודיה? ארה״ב הכריזה על פרויקט הענק. כך זה יעבוד, באתר גלובס, 9 בספטמבר 2023
1 2  גיל תמרי, ביידן הציג את "רכבת השלום"; נתניהו: "חלום שהופך למציאות", באתר חדשות 13, 9 בספטמבר 2023
מפת תוכניתו של שר התחבורה ישראל כץ לחיבור יבשתי של מדינות המפרץ הפרסי וסעודיה לירדן וישראל
סיירת חרוב

ערך זה עוסק בסיירת חרוב ההיסטורית שפעלה בין השנים 1966–1974. אם התכוונתם לסיירת חרוב החדשה שהוקמה במרץ 2017, ראו .
| --- | --- |

 פרטים
 כינוי:  האריות
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  סיירת פיקודית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1966–1974 (כ־8 שנים) 
 מקים היחידה:  יחזקאל (חזי) שלום
 מלחמות:    מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
 פיקוד
 יחידת אם:  חטיבה 35, פיקוד מרכז, חטיבת הבקעה
 מפקדים:  מפקדה הראשון היה יחזקאל (חזי) שלום, ע' קמ"ן חטיבה 35
סיירת חרוב (יחידה 484) הייתה סיירת פיקודית שפעלה בפיקוד המרכז בין השנים 1966–1974.
היסטוריה

היוזמה להקמת סיירת חרוב החלה באפריל 1966. מקימי הסיירת היו יחיאל אמסלם (אמסה) קמ"ן חטיבה 35 וסגנו, מפקדה הראשון של הסיירת יחזקאל (חזי) שלום. בהמשך, מפקדה השני אריה צידון (צימל) הוא שהפכה מיחידה בהקמה, ליחידה מבצעית. לוחמי היחידה נבחרו משורות חטיבת הצנחנים ובתחילת דרכה הייתה היחידה חלק מחטיבה זו. במהלך מלחמת ששת הימים תפקדה כיחידת חוד של חטיבה 4, ולאחר המלחמה הייתה לחלק מחטיבת הבקעה, שהוקמה ב-1968.
לאחר הקמתה, פעלה הסיירת בעיקר בגבול ירדן. במלחמת ששת הימים לחמה הסיירת באזור מצפון לירושלים, רמאללה וצפונה לכיוון שכם. במלחמת ההתשה בבקעת הירדן פעלה הסיירת במשימות סיור, אך בייחוד במשימות מיוחדות שעיקרן תצפיות, מארבים חודרים מעבר לגבול ומרדפים אחר מחבלים ומסתננים באזורי יהודה ושומרון והגבול החדש עם ירדן. בתקופה זו הסיירת טופחה על ידי אלוף הפיקוד רחבעם זאבי.
באירוע חטיפת המטוס הלבנוני באוגוסט 1973, שבו מטוס בואינג 707 לבנוני נחטף על ידי אזרח לובי והונחת בנמל התעופה בן-גוריון, הוטלה משימת ההשתלטות על הסיירת, תוך העדפתה על-פני כוח מסיירת מטכ"ל. כוח בפיקוד שלום קורן, מפקד פלוגה בסיירת, פרץ פנימה והשתלט על החוטף, החמוש באקדח, ושחרר את בני הערובה.
בראשית מלחמת יום הכיפורים פעלה היחידה, בפיקוד חיים אורן, במסגרת החזית הירדנית במלחמת יום הכיפורים, בתור כח כוננות מפני תקיפה ירדנית-עיראקית, וכנגד מחבלים. לקראת סוף המלחמה הועברה לחזית הדרום. בתחילה נועדה הסיירת להשתתף ב-22 באוקטובר, כחלק מכוח מיוחד עליו פיקד מתן וילנאי, בפשיטה על פורט פואד, אולם זו בוטלה בשל כניסת הפסקת האש הראשונה לתוקפה. לאחר מכן לחמה בקרבות טיהור החיץ החקלאי ובחילוץ הצנחנים הנצורים במהלך הקרב בעיר סואץ, עד לכניסת הפסקת האש לתוקף.
לאחר מלחמת יום הכיפורים כחלק מרפורמה במערך חיל הרגלים פורקו כל הסיירות הפיקודיות וכוח האדם הופנה לאיוש גדודי חי"ר. בין אלה שפיקדו על פלוגות בסיירת ניתן למנות את יוני נתניהו, אסא קדמוני, יואב גלבר, בילו מישורי ואת שריה עופר ("ייה").
על שמה של הסיירת הוקם בשנת 1995 גדוד חרוב שנמנה עם גדודי חיל רגלים ממוכן אשר הפכו מאוחר יותר לגדודים המרכיבים את חטיבת כפיר.
סמל היחידה

רעיון ראשוני לסמל היחידה צויר על ידי אייזיק ("עזי") שפירא, בן קיבוץ אפיקים, ששירת כמש"ק במחלקת המודיעין של חטיבה 35. ציור ראשון של הסמל בגרסתו הסופית בוצע על קיר ודלת במגורי הסיירת בתל נוף, על ידי לוחם היחידה, משה שדה (שטיינפלד). המוטיבים העיקריים בסמל מדגישים את ייעוד הסיירת ושיוכה: האריות מצביעים על שיוך היחידה לפיקוד מרכז, הג'יפ מסמל את משימות ואופי פעילות היחידה, הכנפיים מסמלות את השיוך למערך המוצנח והחבצלת היא סמל המודיעין.
עם גיבוש הרעיון וציור הסמל, הוא הוצג ב-1966 על ידי יעקב רוזנצווייג (לימים, "רוזן"), לוחם ביחידה, בפני אביו, אשר עסק בצורפות. האחרון התנדב מייד להכין תבנית ואבטיפוס ללא כל עלות. לאחר קבלת האישורים הנדרשים לנשיאת הסמל היחידתי, אורגן על ידי אחד מקציני הסיירת, נדב בר אמוץ, יום עבודה לחיילי היחידה במסיק הזיתים. בהכנסות מיום עבודה זה, מומן ייצור סמל סיירת חרוב. הסמל יוצר כפי שעוצב ובהתאם לאבטיפוס שייצר הצורף חיים רוזנצווייג מחיפה.
מפקדי היחידה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יחזקאל שלום | 1966 - 1967 | מפקד היחידה הראשון, מונה לתפקיד ב-3 באפריל 1966. היחידה הייתה בהקמתה, על בסיס חיילי צנחנים מהגדודים |
| אריה צידון (צימל) | 1967 | לימים מפקד חטיבת הצנחנים. היחידה הפכה בתקופתו למבצעית |
| דן שגיא (צ'ובו) | 1967 |  |
| עמוס נאמן | 1967 - 1968 |  |
| צבי עופר | 1968 | נהרג בקרב עם מחבלים בוואדי קלט בדצמבר 1968. על שמו נקרא "מחנה עופר" ובשנות האלפיים, בית סוהר עופר. |
| יוסף קולר | 1969 - 1970 | לימים מפקד עוצבת הגליל |
| יהודה בר (יוד-בית) | 1970 - 1972 | לימים מפקד עוצבת הגליל |
| מנחם סלע (נחיק) | 1972 - 1973 |  |
| ישראל פסח | 1973 |  |
| יאיר קליין | 1973 | ממלא מקום מפקד הסיירת (20 ביולי 1973 - 10 באוקטובר 1973) |
| חיים אורן (איבן) | 1973 - 1974 | מפקדה האחרון של היחידה, מתחילת מלחמת יום הכיפורים ועד פירוקה ביוני 1974; קודם לכן, בשנים 1970–1971, כיהן כסגן-מפקד הסיירת |
הנצחה

חדר הזיכרון לחללי סיירת חרוב מוצב בבקעה ליד מושב פצאל.
מחנה עופר ובית סוהר עופר נקראו על שמו של צבי עופר, בעל עיטור הגבורה ממבצע סנונית - מפקד היחידה שנהרג בקרב עם מחבלים בדצמבר 1968.
ב-1970 הופיעה להקת פיקוד מרכז בתוכניתה ה-18, ובה השיר "יש לי אהוב בסיירת חרוב", שכתב חיים חפר והלחין יאיר רוזנבלום.
ברמת גן נקראה כיכר ליד הפארק הלאומי על שם סיירת חרוב.
בשנת 2018 הוחל בהקמת אתר הנצחה ופארק הנצחה לסיירת חרוב בבקעת הירדן בסמוך לאתר ההנצחה לאסון הנ"ד. באתר הוקמו מצבות זיכרון לנופלי הסיירת מכל אחד ממחזורי הגיוס וכן נטע מטע חרובים במורד הגבעה עליה מצוי האתר.
ראו גם

חטיפת המטוס הלבנוני באוגוסט 1973
סיירת חרוב החדשה, הסיירת של חטיבת כפיר
סיירת אגוז, יחידה מקבילה בפיקוד הצפון
סיירת שקד, יחידה מקבילה בפיקוד הדרום
יש לי אהוב בסיירת חרוב, שיר.
לקריאה נוספת

יעקב ארז בהשתתפות זאב קליין, האנציקלופדיה לצבא וביטחון – "צה"ל בחילו", הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1983, כרך 14 - "סיירות ומיעוטים", עמ' 74–103
ברוך נבו ונורית אשכנזי, "השיבה מסרפיאום", הוצאת ספרית מעריב, 2006, עמ' 123–144
הערות שוליים

↑  מפקדי הסיירת, באתר מורשת סיירת חרוב
↑  סיירת חרוב הוקמה באפריל 1966, באתר מורשת סיירת חרוב
↑  מסע סיירת חרוב במלחמת 6 הימים, באתר מורשת סיירת חרוב
↑  עדו נתניהו, "הקרב האחרון של יוני", הוצאת "מעריב, 1991, עמ' 118
↑  http://www.484.co.il/editor/assets/plugat_koren1973.pdf סיפורה של פלוגת קורן במלחמת יום הכיפורים 1973], מתוך אתר עמותת סיירת חרוב, עמ' 3-9
↑  ראו את הסרט "קרב אחד יותר מידי".
 הצצה: קרב אחד יותר מדי, באתר nana10‏, 12 בספטמבר 2013
↑  יוני נתניהו, מכתבי יוני, הוצאת ספרית מעריב, מהדורה מיוחדת לכבוד 30 שנים למבצע אנטבה, 2006, עמ' 204-205
↑  דברים לזכרו מתוך הספר: "עשרים שנות גבורה בישראל", מתוך אתר חטיבת הצנחנים
↑  שמעון כהן, לראשונה בואדי קלט: הנצחה למפקד קרבות המרדפים, באתר ערוץ 7, 5 במרץ 2012
↑  מילות השיר "יש לי אהוב בסיירת חרוב", באתר שירונט
↑  פארק סיירת חרוב, אתר סיירת חרוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521018905171 
כיכר סיירת חרוב ברמת גן
לוחית זיכרון בכיכר סיירת חרוב ברמת גן
ענבל אושמן

| --- | --- |

 לידה:  10 באוקטובר 1980 (בת 44)
 תחום יצירה:  מחול
 בן זוג:  ינץ לוי
 https://www.inbaloshman.com/
ענבל אושמן (נולדה ב-10 באוקטובר 1980) היא כוריאוגרפית ורקדנית ישראלית. אושמן זכתה בפרס שרת התרבות ליוצרי מחול בראשית דרכם בשנת 2018.
ביוגרפיה

אושמן נולדה וגדלה בעיר פתח תקווה. בילדותה למדה התעמלות אמנותית במסגרות שונות וייצגה את עירה כחלק מנבחרת פתח תקווה בתחום.
בשנת 2001 נסעה לניו יורק שבארצות הברית, כדי ללמוד מחול ב-Dance Space. לאחר ששבה לארץ, בשנת 2002, החלה ללמוד תואר ראשון בפילוסופיה ובהיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב. היא סיימה את לימודיה בשנת 2005 בהצטיינות.
בשנים 2005–2007 אושמן למדה מחול בסדנא להכשרת רקדנים של להקת ורטיגו.
רשימת יצירות

"שמש אלכסונית" - מחול לרביעיות של דמיטרי שוסטקוביץ' - יוני 2022 - סוזל דלל, תל אביב, ישראל.
"כלה מדומה" - אוגוסט 2019 - תיאטרון הבית, תל אביב, ישראל.
"שיר ערש בת ימי" – מחול לשירי ערש מתרבויות שונות - אוגוסט 2016 - פסטיבל בת ים לתיאטרון רחוב, ישראל.
"The Cuckoo's Cry" - סרט מחול בהשראת שיר הייקו - אפריל 2015 - קיוטו ארט סנטר, יפן.
"M Stabat Mater" – מחול למוזיקת הבארוק של פרגולזי - אפריל 2014, פסטיבל ירושלים לאומנויות, ישראל.
"M" - ינואר 2013 - אטקאלארי ביאנלה, בנגלור, הודו.
"כלה צהובה" - אפריל 2012 - פסטיבל TanzWoche, דרזדן, גרמניה.
"תא מדידה" – מחול לרקדנית, רקדן ותופר על מכונת תפירה - מרץ 2010, תיאטרון התיבה, תל אביב, ישראל.
"עולות למטה" – מחול תלוי מקום - נובמבר 2008, פסטיבל מחול שלם, תיאטרון ירושלים.
"גרדציה" - מחול תלוי מקום - אוגוסט 2008, פסטיבל זירת מחול, ירושלים, ישראל.
"אחת על אחת" - 2006 - פסטיבל מוסררה מיקס, ירושלים, ישראל.
פרסים ומלגות

מלגת יצירה מפעל הפיס בשנים: 2010, 2016, 2022.
2013 - מלגת יצירה - להקת המחול אטאקאלארי, בנגלור, הודו.
2015 - מלגת יצירה - קיוטו ארט סנטר, קיוטו, יפן.
2016 - ציון לשבח לסרט המחול קריאת הקוקיה, מוזיאון לאמנות עכשווית, ויז'וודינה, סרביה.
2017 - ציון לשבח לסרט המחול קריאת הקוקיה, פסטיבל D'Olhar, ברזיל.
2018 - פרס שרת התרבות ליוצרי מחול בראשית דרכם.
2022 - מלגת יצירה מקסימלית, הקרן ליוצרים עצמאיים, משרד התרבות.
חיים אישיים

אושמן נשואה לסופר ינץ לוי, ולהם ארבעה ילדים.
הערות שוליים

1 2  הוכרזו הזוכים בפרסי שרת התרבות והספורט במחול אמנותי לשנת 2018, באתר משרד התרבות והספורט, ‏31 בדצמבר 2018
1 2 3 4 5 6  MOVERS & SHAPERS: INBAL OSHMAN, the moving architects, ‏April 24, 2018
1 2  אלעד סמורזיק, לצלילי מכונת התפירה" ראיון עם הרקדנית והכוריאוגרפית ענבל אושמן, באתר הארץ, 23 במרץ 2011
1 2 3  ORI J. LENKINSKI, The dancing mother, Jerusalem Post, ‏APRIL 1, 2014
↑  Gia Kourlas, 10 Dance Performances to See in NYC This Weekend, The New York Times, ‏April 5, 2018
↑  Inbal Oshman Dance Group, The New Yorker
1 2 3  נימוקי הבחירה לפרס בסרט "קריאת הקוקיה"
↑  ORA BRAFMAN, Choreographer Inbal Oshman's new dance creation 'Shostakovich at Dusk', Jerusalem Post, ‏AUGUST 21, 2022
↑  JAY LUSTIG, Inbal Oshman’s ‘M Stabat Mater’ explores trials of motherhood, NJ Arts, ‏April 13, 2018
1 2  attakkalari, ‏2013
↑  מאיה נחום שחל, מחול לכולם, באתר כלכליסט, 27 במרץ 2014
↑  PROGRAM, Kyoto Art Center
חמש אצבעות (תנועה)

| --- | --- |

 תחום:  חינוך לנוער, כושר גופני, יזמות חברתית
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  הרצליה, ישראל
 מייסדים:  עמיר מנחם, יורם מנחם
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־11 שנים) 
 5fingers.org.il
 
חמש אצבעות היא תנועה חברתית-חינוכית, אשר הוקמה בשנת 2014 ומטרתה העיקרית לחנך בני נוער ולמקסם את הפוטנציאל המנטלי שלהם דרך אימון גופני.
לתנועה יש מכינה קדם צבאית בה מתאמנים ומכינים את החניכים לשירות קרבי. התנועה נוסדה בידי עמיר מנחם, המשמש מאז בתפקיד המנכ"ל שלה, ביחד עם אביו יורם מנחם. נכון לשנת 2023 חברים בתנועה כ-2,500 בני נוער והיא פועלת בשיתוף עם משרד החינוך, עולם הספורט, צה"ל וארגונים עסקיים.
פעילות ויסודות > הקמה ועקרונות מנחים

עמיר מנחם, רב-סרן במילואים בשייטת 13, ייסד את התנועה ביחד עם אביו יורם מנחם, מדריך חינוך גופני במקצועו (לשעבר מאמן כושר ראשי של מכבי תל אביב, הפועל ירושלים ונבחרות ישראל בכדורסל ובטניס), מתוך כוונה בסיסית לפתח מנהיגות בקרב הנוער בישראל.
מטרת המייסדים הייתה טיפוח נוער ערכי ומנהיגות דרך אימון גופני. התנועה מנסה לפתח יסודיות, מצוינות, אחריות אישית והתמדה. בראיון עמו הסביר מייסד התנועה עמיר מנחם את מקור השם: "השם בא מביטוי בשייטת, שאומר - לרוץ, לגעת בנקודה ולעשות את הכי טוב שאתה יכול - עם כל חמש האצבעות."."
התנועה מנסה לבנות חוסן אצל בני הנוער, להשפיע בחיוב על החברה הישראלית, ולחנך לערכים של כנות, יושרה, לקיחת אחריות, עזרה לזולת, השקעה, התמדה ומעורבות חברתית.
התנועה הגדירה חמישה מאפיינים שהיא מנסה לקדם בחניכיה: "חמש אצבעות" (מקצוענות, מצוינות ושיטתיות); מסוגלות (גמישות והסתגלות, יכולת מנטלית גבוהה); השקעה (התמדה ותשוקה); אחריות (לקיחת תפקיד אקטיבי בתוך קבוצה, מנהיגות ויוזמה); ושייכות ומשמעות (נאמנות לתנועה, לעקרונות שלה, בין היתר כולל גם מוסף ערכי של ציונות, אהבת המולדת ומתן מעצמי למען המדינה והחברה). מתודת העבודה של חמש אצבעות מבוססת על גישת "גוף-נפש" העובדת על פיתוח מקביל של יכולות פיזיות עם יכולות מנטליות, מה שבא לידי ביטוי לעיתים בשינויים קיצוניים ומפתיעים בסוג האימון באמצע אימון עצים, והוספת תרגילים שהם "מנטליים" ובוחנים את המוטיבציה, את ההסתגלות ואת יכולת העמידה בשינויים של המתאמנים.
פעילות ויסודות > אנשי מפתח בתנועה

| שם | תפקיד |
| --- | --- |
עמיר מנחם: מנכ"ל ומייסד
רון אולארצ'יק: מנהל קבוצות הנוער
דור ברנר: מנהל קבוצות הבוגרים
דרור ינאי: מנהל המכינה הקדם-צבאית
טל ליבשטיין: מנהל תורת האימון
פעילות התנועה > חלוקה פנימית

לתנועה תחומי פעילות שונים והיא מחולקת בין תוכנית הנוער, המכינה הקדם-צבאית ותוכנית הבוגרים.
תוכנית הנוער פועלת לכל אורך השנה במספר קבוצות במוקדים שונים בארץ. תוכנית זו מורכבת מעשרה מפגשים חודשיים בהם מתבצעת עבודה אישית וקבוצתית. מפגשים אלו כוללים אימונים פיזיים, הרצאות ופעילות העשרה בדגש על בניית חוסן מנטלי, הקניית כלים לפיתוח ערכים, חיזוק הכושר הגופני ופיתוח המודעות לאורח חיים בריא. תחום זה מיועד לבני נוער בגילאים 12–20. נכון לחודש דצמבר 2022, בתחום פעילות זה פעילים כ-2000 בני נוער ב-13 מוקדים שונים בארץ המחולקים ל-41 קבוצות. כמוכן היא עובדת גם עם אגודות ספורט במגוון ענפים, יחידות צה"ל שונות, בתי הספר הממלכתיים ועוד. שיתופי הפעולה העיקריים של חמש אצבעות מתקיימים עם אגודות ספורט במגוון ענפים (מקבוצות תיכוניות ועד לקבוצות אולימפיות, התאגדות הספורט, איגוד השייט), עם יחידות צה"ל השונות בדגש על קורסי פיקוד, עם עולם בתי הספר הממלכתיים בכלל הגילאים ועם עולם המכינות הקדם צבאיות ברחבי הארץ (בני דוד עלי, אחריי ועוד רבות).
המכינה הקדם-צבאית ממוקמת במרכז חמש אצבעות בזיכרון יעקב. חניכי המכינה עוברים מגוון אימונים, לומדים לחיות כקבוצה, ומבצעים פרויקטים כגון למידה של נושאים מגוונים. שנה ב' של המכינה, הנקראת "תוכנית כרמל", בה לוקחים חלק בוגרי מכינות ושנות שירות למשך שבעה חודשים (אוגוסט - מרץ) אשר רוצים להוביל תהליכים ושינויים בחברה. המשתתפים בתוכנית משתלבים בתכני צוות המאמנים של חמש אצבעות ומקדמים פרויקטים וקבוצות נוער בתנועה. תחום זה מיועד לבני נוער בגילאים 18–20, בתחום פעילות זו פעילים כ-80 בני נוער. נכון לשנת 2023, 32% מכל בוגרי המכינה היו בתפקידי קצונה בצה"ל. המכינה כוללת למידה של ספורט והיסטוריה של ישראל, מעורבות בפרויקטים קהילתיים והתנדבות בבתי הספר באזור של זיכרון יעקב בו היא יושבת ועוד.
תוכנית הבוגרים יוצרת המשכיות לתהליך החינוכי. התכנית מותאמת לשינויים בחייהם של צעירים ומכווינה להשפעה חינוכית וחברתית על ידי תפיסת עמדות מפתח בחברה הישראלית. התוכנית מיועדת לגילאי 18 ומעלה אשר סיימו את דרכם בתוכניות השונות, או שהצטרפו לתנועה במעלה הדרך. במסגרת התוכנית נכללת גם "תוכנית יואב" ליזמות חברתית ומעורבות באתגרים אקטואליים בחברה הישראלית. חמש אצבעות עצמה היא תנועה ללא השתייכות פוליטית, אך היא מקדמת יוזמות אקטואליות שונות, כגון מעגלי שיח ודיון שהתקיימו במהלך המחאה נגד הרפורמה המשפטית כדי להוות משקל נגד לשיסוי, פילוג והסתה בחברה הישראלית. במסגרת זאת מאמנים בתנועה קידמו את "שיח לוחמים", פורום לדו-שיח שמבוסס על כבוד הדדי בין בוגרי יחידות מיוחדות בצבא משני צדי המתרס הפוליטי, כדי להגיע להבנות ולאפשר שיח תרבותי חוצה מגזרים.