stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלכסנדר טשאייב
קריירה > במועדונים

מגיל שלוש עד שמונה עסק בהתעמלות מכשירים. לאחר מכן עבר למחלקת הכדורגל שם מועדון טרודוביה רזרבי וכעבור כמה חודשים הגיע לבית הספר לכדורגל של לוקומוטיב מוסקבה. לאחר שטשאייב לא הצליח לפרוץ להרכב הקבוצה הבוגרת, הוא עבר לבית הספר של מועדון "מוסקבה". לאחר שנה, "מוסקבה" פורקה וטשאייב הגיע לאקדמיה של דינמו.
במהלך מחנה החורף ב-2014 בפעם הראשונה צורף לאימוני הקבוצה הבוגרת. לפני תחילתה של עונת 2014/15 במחנה אימונים באוסטריה נטל חלק במספר משחקי ידידות. בתחילת העונה צורף כחבר סגל ועשה את הופעת הבכורה שלו ב-11 בדצמבר 2014, במחזור הששי של שלב הבתים של הליגה האירופית כשעלה כמחליף בתוספת הזמן במקום באלאז' ג'וג'אק.
ביולי 2018 חתם בספרטק מוסקבה. בספטמבר 2019 הושאל לרובין קאזאן עד לסיום העונה ולאחר מכן שיחק במדי קבוצת המילואים של ספרטק. ביוני 2021 חתם ברוטור וולגוגרד מליגת המשנה הרוסית בכדורגל.
קריירה > בנבחרת

ב-2014 הוא שיחק שלושה משחקים עבור נבחרת הנוער של רוסיה עד גיל 19.
סטטיסטיקה

| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | מפעל ביניבשתי> הופעות | מפעל ביניבשתי> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
דינמו מוסקבה: 
| דינמו מוסקבה | 2014/15 | ליגת העל | 4 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 |
| דינמו מוסקבה | 2015/16 | ליגת העל | 25 | 1 | 3 | 2 | – | – | 28 | 3 |
| דינמו מוסקבה | 2016/17 | הליגה הלאומית | 23 | 1 | 1 | 0 | – | – | 24 | 1 |
| דינמו מוסקבה | 2017/18 | ליגת העל | 19 | 6 | 1 | 0 | – | – | 19 | 6 |
הישגים

קבוצתיים
דינמו (מוסקבה)
אלופת ליגת המשנה הרוסית: 2016/17.
החתול של שרדינגר

הֶחתול של שרדינגר (במקור: Schrödinger's cat) הוא ניסוי מחשבתי בעל אופי פרדוקסלי בתורת הקוונטים, שאותו הגה ארווין שרדינגר, מיוצריה של תורה זו. בניסוי המחשבתי נמצא חתול במצב אבסורדי: לא חי ולא מת, אלא חצי מזה וחצי מזה. בניסוח מדעי מדויק יותר: החתול נמצא בסופרפוזיציה של "חי" ושל "מת".
שרדינגר העלה את הרעיון כדי להמחיש את הבעייתיות של פרשנות קופנהגן במעבר ממערכות תת-אטומיות אל מערכות מאקרוסקופיות. הניסוי נועד להמחיש את המוזרויות שבמכניקה הקוואנטית ואת המתמטיקה הדרושה לתיאור מצבים קוונטיים. הרעיון של חלקיק הנמצא בסופרפוזיציה קוונטית של שני מצבים אפשריים, אף שהוא מוגדר כעובדה במכניקה הקוונטית, הוא קונספט שלא מועבר בקלות למערכות בקנה מידה גדול (מאקרוסקופיות), כמו חתול או מדענים הבודקים את מצבו.
רקע תאורטי > מכניקת הגלים

בהתבסס על עבודותיהם של אלברט איינשטיין ולואי דה ברויי, פיתח שרדינגר את משוואת שרדינגר, שהיא משוואה דיפרנציאלית שפתרונותיה הם פונקציות גל, המתארות כיצד פרושה מערכת קוונטית במרחב, וכיצד היא מתפתחת בזמן. שרדינגר יצא מההנחה של דה-ברויי, שלכל חלקיק מתאימה חבורת גלים, שסכומם מגיע לערך מרבי במקום בו נמצא החלקיק על פי המכניקה הקלאסית. בחישובים שנעשו מתוך הנחה זו, התקבלו תוצאות שתאמו היטב תופעות שנצפו בניסויי חלקיקים, שעד אז נראו בלתי הגיוניות בשביל חלקיקים, אך טריוויאליות בעבור גלים.
שרדינגר גילה מתאם בין מקום השיא של הגל לבין מיקומו של החלקיק. אך את הפירוש שקשר זה הוא הסתברותי הציע הפיזיקאי מקס בורן. על פי פירוש זה, ריבוע האמפליטודה (עוצמת הגל) בכל מקום וזמן מבטא את ההסתברות שהחלקיק יהיה שם באותו זמן. איינשטיין ושרדינגר התנגדו לפירוש ההסתברותי, מאחר שהוא מפר עקרונות יסוד של הפיזיקה הלא-קוונטית, כגון דטרמיניזם, סיבתיות ומקומיות.
בניסיון לפתור את בעיית המקומיות, הציע איינשטיין תאוריות משתנים חבויים. ג'ון סטיוארט בל הראה באמצעות משפט בל, שניתן לבחון את הרעיון בניסוי. מאז כל הניסויים שנעשו תמכו בפירוש ההסתברותי של בורן ולא ברעיונו של איינשטיין.
רקע תאורטי > פרשנות קופנהגן

לפי פרשנות קופנהגן למכניקת הקוונטים, שהגה נילס בוהר, אפשר לדעת את מצבו של חלקיק קוונטי רק כאשר מתבצעת מדידה של גודל פיזיקלי כלשהו שלו. במינוח מדויק, פירושו של המונח "מדידה" הוא: קריאה של תוצאה מספרית על התקן ששייך לעולם המאקרוסקופי. מאחר שקריאה כזו היא חד-משמעית, ולא צירוף קוונטי (סופרפוזיציה) של אפשרויות אחדות, אומרים (במינוח שהתקבל במסגרת הפרשנות) שהתרחשה קריסת פונקציית הגל ממצב רב-משמעי אל תוצאת המדידה. כל עוד לא קרסה הפונקציה, יש רק מידות שונות של הסתברות לאפשרויות השונות של המצב החלקיקי, והחלקיק נמצא בסופרפוזיציה של כל התוצאות האפשריות. בניסוי שני הסדקים יש למשפט זה מובן פיזיקלי מדיד. האלקטרון בניסוי זה מתנהג כמו גל, שכל עוד לא נמדד מקומו הוא נמצא בו-זמנית בכל המקומות האפשריים, ומבצע התאבכות עם עצמו. אך הקריסה מתרחשת רק כאשר צופה מן הצד מבצע מדידה של האופי החלקיקי של האלקטרון (למשל אם הוא עבר בסדק הימני או בשמאלי).
ניסוי המחשבה של שרדינגר

פרשנות קופנהגן תקפה רק לעולם המיקרוסקופי. שרדינגר, שהתנגד לפרשנות הזו, ביקש להמחיש את האבסורד שבתפיסה שחוקי הטבע משתנים, כביכול, כאשר מספר האטומים גדל מעבר לסף מסוים. לצורך כך הוא הגה את הניסוי המחשבתי הבא:
ניסוי המחשבה של שרדינגר > הניסוי הבסיסי

מניחים חתול בתיבה אטומה; בתוך התיבה נמצא מתקן ובו אטום בודד של חומר רדיואקטיבי, שיש לו הסתברות של 50% (אין חשיבות לדיוק) להתפרק במהלך הניסוי. בתיבה נמצא גלאי קרינה המחובר לכמוסת-רעל חשמלית, ובמקרה שהאטום מתפרק - מפעיל הגלאי את הכמוסה שממיתה את החתול. אם האטום לא מתפרק עד לפתיחת התיבה, יישאר החתול בחיים. בתום הזמן הקצוב לניסוי פותחים את התיבה (כלומר "מבצעים מדידה" של מצב החתול), ואז יודעים אם הוא חי או מת. השאלה שאין לה תשובה ברורה היא - מה מצבו של החתול כל עוד התיבה סגורה. על פי פרשנות קופנהגן, התשובה היא: "לא חי ולא מת, אלא חצי מזה וחצי מזה"; ובניסוח מדויק יותר: בסופרפוזיציה של "חי" ושל "מת".
ניסוי המחשבה של שרדינגר > מסקנות

ניסוי "החתול של שרדינגר" המחיש את הבעיות הנובעות מניסיון לפרשנות של תורת הקוואנטים בדרך של סופרפוזיציה. שרדינגר הגה את הניסוי המחשבתי כדי להפריך את פרשנות קופנהגן, בכך שהביא את התוצאה של הפרשנות עד אבסורד, מפני שעל פי אינטואיציה בסיסית, גוף מאקרוסקופי כמו חתול אינו יכול להיות גם חי וגם מת. גם אלברט איינשטיין ניסה לעשות זאת, ובאורח דומה; שרדינגר ואיינשטיין לא הסכימו לקבל את האבסורדים שנבעו ממכניקת הקוונטים, והניסוי המחיש את אי-הסכמתם. הם ואחרים העדיפו לדבוק במה שלדעתם נבע בהכרח מהאינטואיציה היסודית ביותר ומ"השכל הישר". אך במהלך השנים, רוב המדענים קיבלו את הפרשנות של בוהר, ואת העובדה שהמציאות הפיזיקלית מתנהגת בניגוד לאינטואיציה האנושית, שכנראה התפתחה בהתאמה לתצפיות של העולם המאקרוסקופי. שרדינגר נותר עם איינשטיין במיעוט בהתנגדותם לפרשנותו של בוהר.
ניסוי המחשבה של שרדינגר > וריאציות על הניסוי

וריאציות נוספות כוללות שלבים נוספים בניסוי וסיבוכים מחשבתיים נוספים. כל וריאציה נועדה לתקוף זווית בעייתית אחרת בניסוח ההסתברות והקריסה.
וריאציה נפוצה היא זו המערבת מספר מודדים. בווריאציה זו, הניסוי מתבצע במדינה אחת, שם המודד הראשון פותח את התיבה, רושם אם החתול חי או מת, ומכניס את הפתק למעטפה; מודד שני נמצא במדינה אחרת, ומקבל את התוצאה בדואר. כאשר מגיעה אליו המעטפה, נשאלת השאלה - מה מצבה לפני שהמודד השני פתח אותה? המודד השני איננו יודע מה היו תוצאות הניסוי, ומבחינתו הפתק נמצא בסופרפוזיציה (שבין הכתובת "החתול חי" לבין הכתובת "החתול מת"), אך פירוש הדבר שגם המודד הראשון נמצא בסופרפוזיציה.
וריאציה נוספת מערבת דווקא את תורת היחסות הפרטית: מבצעים את הניסוי בתחנת חלל. המדענים בתחנה כבר יודעים את מצב החתול, אבל מפני שמהירות העברת המידע מוגבלת למהירות האור, קיים פרק זמן בו כל תחנת החלל נמצאת בסופרפוזיציה (ביחס לכדור הארץ), כי המידע לא יכול להגיע אל כדור הארץ בפרק הזמן הזה.
פרשנות העולמות המרובים

פירוש העולמות המרובים (Many Worlds Theory או Many Worlds Interpretation), שהגה יו אברט (אנ') נועד לפתור לפחות את בעיית הסיבתיות. לפי גישה זו, אין קריסה של פונקציית הגל, אלא "פיצול קוואנטי" למספר עולמות, כך שבכל עולם מתרחשת אחת מהתוצאות האפשריות.
לפני המדידה מצב החתול הוא:
ולכן מצב המערכת המורכבת מהחתול ומהמודד בוהר הוא:
ואילו אחרי המדידה (שמתבצעת על ידי, נניח, המדען בוהר) המצב הוא:
כלומר, בכל עולם נשזרת תוצאת המדידה בתודעת הצופה, כך שהוא תופש בחושיו כאילו התרחשה קריסה של פונקציית הגל, והוא איננו מודע לקיומם של העולמות האחרים (בהם התקבלו תוצאות שונות).
תאורטית, זהו פתרון אפשרי לניסוי החתול של שרדינגר. אולם הוא לוקה בבעיה שהוא אינו מגדיר היטב מתי מתרחש "פיצול קוונטי" (במקום "קריסה" בפרשנות קופנהגן); וכן הוא פתרון "בזבזני" מאוד המנוגד לשאיפתם של מדענים לבנות מודל פשוט ככל האפשר של המציאות, על פי כלל התער של אוקם. על כן פתרון זה שנוי במחלוקת, ופיזיקאים ברחבי העולם עדיין מתווכחים עליו במרץ.
החתול של שרדינגר בספרות ובאמנות > ספרות

"החתול של שרדינגר" הוא שמו של סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב על ידי הסופרת אורסולה לה גווין בשנת 1974, ופורסם בקובץ הסיפורים "שושנת הרוחות" בשנת 1982. הסיפור דן בשאלת החתול של שרדינגר, ובסופרפוזיציה קוואנטית.
"טרילוגיית החתול של שרדינגר" היא טרילוגיית מדע בדיוני שנכתבה על ידי רוברט אנטון וילסון. טרילוגיה זו כוללת את הספרים: "היקום שמעבר לדלת", "חתול תעלול" ו"יוני הדואר".
ספרם של טרי פראצ'ט וגרי ג'וליפה "החתול הבלתי מהול" מתאר גם את החתול של שרדינגר.
טרי פראצ'ט חזר על הנושא פעמים רבות בסדרת ספריו "עולם הדיסק". לדוגמה, בספר "אדונים וגברות" מתואר חתול המושם בקופסה ונכנס לסופרפוזיציה בין שלושה מצבים: חי, מת וכועס.
חתול בשם "פיקסל" מופיע בספרו הקלאסי של רוברט היינליין - "החתול העובר דרך קירות" ומכונה בספר "החתול של שרדינגר" בשל יכולתו להיות בכל מקום שהוא רוצה. יכולתו לעבור דרך קירות מוסברת בכך שהוא פשוט לא יודע שהדבר בלתי אפשרי.
בספרו של דאגלס אדמס, "סוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי" מסופר על בלש הפותר פשעים בלתי מפוענחים בעזרת שיטות הלקוחות ממכניקת הקוונטים ומניסוי "החתול של שרדינגר"; כמו כן, הוטלה עליו משימת בילוש שבו הוא צריך למצוא חצי חתול (חציו השני הובא לפניו, חי ומתעלם לחלוטין מנכותו הפיזית).
בספרו של דן סימונס, "אנדימיון" מסופר על אדם הכלוא ב"תיבת החתול של שרדינגר", מעין חללית שתוציא אותו להורג על ידי רעל בזמן לא ידוע בעתיד.
מתוך הספר "צינורות":
" הקוואנטים יכולים להגיד משפט תמים כזה, כמו "יה, הנה חתול!" וישר אומרים בחדשות שהם עושים פרובוקציות ורצים לראיין את שרדינגר."
בספרה של סקרלט תומאס "סופו של מיסטר Y" מוזכר החתול של שרדינגר במסגרת הוויכוח בין הפיזיקאים באותה תקופה.
החתול של שרדינגר מוזכר בספרו של ניל גיימן "אלים אמריקאים" במסגרת מונולוג של אחת הדמויות, בו היא אומרת שאם לא יאכילו את החתול, הוא יהיה מת בשתי דרכים שונות.
בספר הילדים של לוסי וסטיבן הוקינג "ג'ורג' והמפץ הגדול", מסופר שג'ורג' וחברתו אנני נקלעו ל"מלכודת שרדינגר מהופכת" ומצאו שם חתול בשם "שרדי".
בספרם "וויל גרייסון, וויל גרייסון" של ג׳ון גרין ושל דויד לווית'ן מוזכר החתול של שרדינגר בשמה של להקה ובשיחה על מערכת היחסים בין וויל לג׳ן.
החתול של שרדינגר בספרות ובאמנות > טלוויזיה

בסדרה שיטת קומינסקי עונה 1 פרק 4 ישנה פרפרזה על 'החתול של שרדינגר' - 'הערמונית של שרדינגר' - כאשר הדמות בסדרה ממתינה לתוצאות ביופסיה לסרטן הערמונית, חברו הטוב אומר לו שכרגע יש לו את ה'ערמונית של שרדינגר' - יש לו ואין לו סרטן בו זמנית (עד שיקבל תשובה חותכת מהאורולוג)
ילד-חתול בשם שרדינגר מופיע בסדרת האנימה הלסינג אולטימייט (Hellsing Ultimate), ויש לו היכולת "להיות בכל מקום ובשום מקום".
בסדרת הטלוויזיה "המפץ הגדול" יש פרק בשם "החתול של שרדינגר". התאוריה של שרדינגר משמשת כאלגוריה ליחסים בין שתיים מהדמויות.
התייחסות לנושא מתבצעת גם במספר פרקים בסדרה "פרינג'" (על הקצה).
בסדרה גולשים בזמן לסטודנט לפיזיקה המבצע ניסויים במעבר בין עולמות מקבילים יש חתול בשם שרדינגר.
בסדרה פיוצ'רמה שוטר התופס את שרדינגר הנוסע במהירות מופרזת מתחקר אותו על קופסה המכילה חתול ורעל.
בסדרה ריק ומורטי, הפרק הראשון של העונה השנייה מוקדש לנושא. בתחילת הפרק היקום מתפצל לשני ממדי זמן שונים וממשיך להתפצל עד שריק מצליח לאחד את ההתרחשויות ביקומים השונים שנוצרו. במקביל חתולים חצי חיים חצי מתים מרחפים בחלל מחוץ לביתם של גיבורי הסדרה.
הסדרה ביום שהאדמה רעדה עוסקת במכניקת קוונטים ויקומים מקבילים. באחת הסצנות בפרק הראשון מופיע חתול בתוך קופסה. בסדרה מופיע גם מועדון-לילה בשם "שרדינגר".
בסדרה סוכני שילד עונה 4 דיברו והתעסקו הרבה במכניקת הקוואנטים על פתיחת שער ליקומים מקבילים בשביל להציל סוכנים שנתקעו בין 2 ממדים
בסדרה אפל (סדרת טלוויזיה) העוסקת במסע בזמן, ובקיום מציאות מקבילה, מוזכר הניסוי להמחשת התאוריה (עונה 3 פרק 7 - Between the Time).
בעונה האחרונה של הסדרה זאב צעיר מורה מסביר לתלמידים על התאוריה של החתול של שרדינגר.
בסדרת האנימה Rascal Does Not Dream of Bunny Girl Senpai העוסקת בבעיות קוואנטיות מוזכר החתול של שרדינגר בתור דוגמה לאחת מהדמויות שנעלמה מזיכרון כולם לזמן מסוים
החתול של שרדינגר בספרות ובאמנות > קולנוע

בסרט "יהודי טוב" (2009) של האחים כהן, הגיבור, לארי גופניק הוא מרצה לפיזיקה שחייו קורסים סביבו. במהלך הרצאה הוא מסביר לתלמידיו את ניסוי החתול של שרדינגר. בשיחה אישית עם סטודנט מתוודה גופניק "אפילו אני לא ממש מבין את החתול". מאוחר יותר במהלך הסרט משקף הניסוי הזה את מצבו שלו - "האם הוא מת או חי?", "האם יש משמעות לעולם, או אין?"
ראו גם

מכניקת הקוונטים
פרשנות קופנהגן
ניסוי שני הסדקים
פונקציית גל
קריסת פונקציית הגל
פירוש העולמות המרובים
אפקט הצופה
דה-קוהרנטיות קוונטית
הטיית הנסיין
אם עץ נופל ביער
הערות שוליים

↑  כיום קובעת מכניקת הקוונטים, שהדבר נכון לכל גוף שהוא, כולל גופים מאקרוסקופיים.
↑  בהקשר זה אמר איינשטיין: "האם הירח קיים רק משום שאיזה עכבר מסתכל בו?!" ב-1926 כתב איינשטיין למקס בורן: "מכניקת הקוונטים מאד מרשימה, אבל קול פנימי אומר לי שהיא לא הדבר האמיתי." בהמשך המכתב הוא הוסיף את קביעתו המפורסמת: "אני משוכנע ש"הזקן" (וכוונתו לאלוהים) לא משחק בקוביה." בתגובה לכך, אמר בוהר: "איש לא יאמר לאלוהים מה לעשות." למרות המחלוקת המדעית הקשה ביניהם, איינשטיין ובוהר נשארו ידידים קרובים והעריכו מאד זה את זה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811250663605606 
ניסוי המחשבה של שרדינגר
איור הממחיש את ניסוי החתול של שרדינגר
רוברט הרג'בק

| --- | --- |

צילום מ-2023
 לידה:  14 בספטמבר 1962  (בן 62) ואראז'דין, הרפובליקה הסוציאליסטית של קרואטיה, יוגוסלביה 
 מדינה:  קנדה קנדה
 מקום מגורים:  Bridle Path 
 פעילות בולטת:  מנכ"ל The Herjavec Group מייסד BRAK Systems
 השכלה:  University of Toronto (BA)
 בן או בת זוג:  Kym Johnson (2016–?) 
 מספר צאצאים:  3 
 www.robertherjavec.com
 
רוברט הרג'בק (בקרואטית: Robert Herjavec; נולד ב-14 בספטמבר 1962) הוא איש עסקים, משקיע ואיש טלוויזיה קרואטי-קנדי.
הרג'בק הקים את BRAK Systems, אינטגרטור קנדי של תוכנות אבטחת אינטרנט, ומכר אותה ל-AT&T Canada (כיום Allstream Inc.) בשנת 2000 תמורת 30.2 מיליון דולר. בשנת 2003 הוא הקים את The Herjavec Group, כיום אחת מחברות טכנולוגיות המידע ואבטחת המחשבים הגדולות בקנדה, עם הכנסות שנתיות של למעלה מ-200 מיליון דולר. הוא היה חבר פאנל ומשקיע במספר גרסאות של סדרת הריאליטי העסקית "Dragon's Den", כולל סדרת CBC הקנדית "Dragons' Den", הגרסה של ABC האמריקאית לסדרה "הכרישים", ומשנת 2023, גם בגרסת הרשת האוסטרלית 10 בשם "Shark Tank". הוא גם כתב ספרים על התקדמות בעסקים.
הרג'בק קיבל את פרס יזם השנה של ארנסט אנד יאנג אונטריו לשנת 2012 לטכנולוגיה ואת מדליית יובל היהלומים המלכה אליזבת השנייה לשנת 2012 על ידי המושל הכללי של קנדה עבור שירות יוצא מן הכלל לקנדה.
ראשית חייו

הרג'בק נולד בשנת 1962 בוואראז'דין, SFR, יוגוסלביה (היום קרואטיה), ובילה את ילדותו המוקדמת בזבג'ג. בשנת 1970, כשהיהרבץ היה בן שמונה, עזבה המשפחה את המדינה, אשר כלאה בעבר את אביו של הרג'אבק, ולדימיר, בשל התבטאות נגד מערכת השלטון. לדברי הרג'בק, "הוא היה שותה קצת יותר מדי ואז אומר דברים רעים על קומוניזם, ונזרק לכלא 22 פעמים על היותו אנטי-קומוניסט ". משפחתו של הרג'בק הגיעה להליפקס, נובה סקוטיה, עם מזוודה בודדת ורק 20$. המשפחה התיישבה בסופו של דבר בטורונטו, שם התגוררה במרתף הבית של חבר משפחה במשך 18 חודשים. עבור הרג'בק, שלא דיבר אנגלית, המעבר התברר כקשה. לאחר שגדל בחווה וגדל אצל סבתו בקרב שכנים בעלי אורח חיים דומה, הוא מצא את עצמו במעמד כלכלי עני בהרבה משכניו.
אביו של הרג'בק קיבל עבודה במפעל במיססוגה, והרוויח 76 דולר לשבוע. הרג'בק מצטט את אביו, שאותו הוא מתאר כ"בחור ממש ממש קשוח", כהשפעה משמעותית בחייו. Herjavec סיפר זיכרון מכונן שלו, כשחזר הביתה יום אחד כדי להתלונן בפני אמו שחבריו לכיתה לועגים לו. אביו, שנהג ללכת ברגל לעבודה כדי לחסוך כסף בתעריף האוטובוס, חזר הביתה, וכששמע את מה שבנו תיאר, הורה לבנו לעולם לא להתלונן, מה שהפך לעיקרון מנחה בחייו של הרג'אבק, דבר שלדבריו עורר את שלו. תחושת אומץ. פרק משפיע נוסף בצעירותו הגיע כשמוכר נודד שכנע את אמו של הרג'אבק לקנות שואב אבק ב-500 דולר, שהם משכורת של שבעה שבועות. כתוצאה מכך, הרג'אבק נשבע שמשפחתו לעולם לא תנוצל שוב.
בשנת 1984 סיים הרג'בק את לימודיו ב־New College באוניברסיטת טורונטו עם תואר בספרות אנגלית ובמדעי המדינה. כדי להתפרנס ולעזור בפרנסת משפחתו, הרג'בק לקח על עצמו עבודות שונות בשכר מינימום בשנות ה-80, כגון שולחנות המתנה, משלוח עיתונים, מכירה קמעונאית וגביית חובות.
קריירה > קריירה מוקדמת בקולנוע

באמצע שנות ה-80, הרג'בק עבד בכמה הפקות כעוזר במאי שלישי, כולל "קין והבל" ו"שובו של בילי ג'ק". הוא היה מפיק שטח עבור הטלוויזיה העולמית של אולימפיאדת החורף 1984 בסרייבו.
קריירה > עסקים

בחיפוש אחר עבודה בין הפקות, הרג'בק הגיש בקשה לתפקיד ב-Logiquest במכירת לוחות אמולציה מיינפריים של IBM. הוא לא היה כשיר לתפקיד אבל שכנע את החברה לתת לו אותו בכך שהציע לעבוד בחינם במשך שישה חודשים. כדי לשלם את שכר הדירה בתקופה "בחינם" זו, חיכה הרג'בק לשולחנות. בסופו של דבר הוא עלה בסולם הדרגות והפך למנהל הכללי של Logiquest.[1] ב-1990, לאחר שפוטר מ-Logiquest, הקים את BRAK Systems, אינטגרטור קנדי של תוכנות אבטחת אינטרנט, ממרתף ביתו. BRAK Systems נמכרה ל-AT&T Canada (כיום Allstream Inc.) במרץ 2000 תמורת 30.2 מיליון דולר. לאחר מכן הפך לסגן נשיא למכירות ב-Ramp Network, שנמכרה לנוקיה תמורת 225 מיליון דולר.
קריירה > קבוצת Herjavec

בשנת 2003 הקים הרג'בק את The Herjavec Group, אינטגרטור, משווק וספק שירותים מנוהלים של פתרונות אבטחה. Herjavec Group היא אחת מחברות הטכנולוגיה הצומחות ביותר בקנדה וספקית אבטחת המידע הגדולה במדינה. החברה גדלה מ-3 עובדים עם מכירות של 400,000 דולר ב-2003 ל-200 מיליון דולר בהכנסות שנתיות.
באוקטובר 2017, הרג'בק התחזה על ידי "מתעלל הדוא"ל" ג'יימס לינטון כמנכ"ל החברה, והזמין אותו למסיבת טוגה. מאוחר יותר הועתק החשבון המזויף למסמכי תחזית פיננסית רשמיים.
בפברואר 2021, אייפקס פרטנרס רכשה את הרוב בקבוצת Herjavec מהרג'בק, ששמרה על נתח משמעותי ונשארה כמנכ"ל.
רכישת חלקה של אייפקס פרטנרס ב-Fishtech Group הובילה למיזוג ולמיתוג מחדש של The Herjavec Group ו-Fishtech Group כ-Cyderes ביוני 2022. המותג החדש יצא לאוויר ב-13 ביוני 2022. הרג'בק היה מנכ"ל החברה החדשה והחברה בדירקטוריון.
הרג'בק הודיע כי יפרוש מתפקיד המנכ"ל של Cyderes ב-24 בספטמבר 2024. במהדורה נלווית לעיתונות, אמר. "החיים שלי עסוקים מאוד במשפחה ובהשקעות, אבל סיידרס תמיד יישאר המיקוד העסקי שלי. בנינו עסק נהדר המספק ערך מדהים, ואני נרגש לתמוך בכריס [שולר] כדי לקחת אותו לשלב הבא. ... מינויו של כריס למנכ"ל מבטיח ש-Cyderes תמשיך לחדש ולהוביל בתחום אבטחת הסייבר. "
קריירה > טלוויזיה

הרג'בק הופיע כאורח קבוע בסדרת הטלוויזיה הקנדית של CBC "Dragons' Den" (עונות 1 עד 6) עונות 17–18 ובארצות הברית בגרסה של ABC לסדרה "הכרישים", שם מוצגים פיצ'רים עסקיים של יזמים שאפתנים לפאנל של משקיעים פוטנציאליים. ההשקעה המוצלחת ביותר של הרג'בק מהתוכנית היא 100,000 דולר עבור נתח של 10% בחברת הסוודרים Tipsy Elves. הרג'בק השקיע גם בחברת מים מוגזים צמחיים בשם Aura Bora.
הרג'בק זכה בשלושה פרסי תאומים במסגרת מופע הריאליטי המצטיין של "Dragon's Den" בקנדה.
הרג'בק העניק פרסים בפרסי אמי לאמנויות יצירתיות 2013 ובתחרות מר אולימפיה 2013.
ב-24 בפברואר 2015, הרג'בק הוכרז כאחד המתמודדים בעונה 20 של המהדורה האמריקאית של "רוקדים עם כוכבים". בת זוגו הייתה הרקדנית האוסטרלית קים ג'ונסון, שלאחר מכן החל איתה מערכת יחסים והתחתן איתה. ב-5 במאי 2015, במהלך חיסול כפול, הודחו הרג'בק וג'ונסון וסיימו במקום ה-6.
פרסומים

הרג'בק הוא מחברם של שלושה ספרים. שני ספריו הראשונים היו "מונעים: איך להצליח בעסקים ובחיים" (2010) ו"הרצון לנצח: להוביל, להתחרות, להצליח" (2013). "Driven" מאורגן על ידי עקרונות העבודה והחיים שהפכו את הרג'בק לעשיר ומצליח, בעוד "The Will to Win" מספק שיעורי חיים שמבטיחים להדריך את הקוראים לאושר והצלחה גדולים יותר. "הרצון לנצח" הוא גם השם של מצגות פומביות שהראבק העניק, המציגות את עצותיו לאנשי עסקים על סמך חוויות חייו. ב-29 במרץ 2016 יצא לאור ספרו השלישי, "You Don't To Be a Shark: Creating Your Own Success" .
חיים אישיים > מערכות יחסים

הרג'בק התחתן עם ד"ר דיאן פלזה, אופטומטריסטית, ב-1990. הם נפרדו ביולי 2014 והתגרשו בתחילת 2016. היו לו רעיונות אובדניים לאחר שנישואיו התפרקו. לו ולאשתו לשעבר יש שתי בנות, קפריס וסקיי, ובן בשם ברנדן. ביוני 2019, שופט קבע כי על הרג'בק לשלם לגרושתו סכומים נוספים שיביאו את הסכום הכולל שקיבלה מהנישואים ל-25 מיליון דולר.
בספטמבר 2015, הרג'בק אישר את מערכת היחסים שלו עם שותפתו לשעבר "לרקוד עם הכוכבים" קים ג'ונסון. ב-27 בפברואר 2016 התארסו השניים. ב-31 ביולי 2016 הם נישאו בלוס אנג'לס, קליפורניה.
בדצמבר 2017 הודיעו הרג'בק וקים שהם מצפים לתאומים. התאומים, ילד וילדה, נולדו ב-23 באפריל 2018, בשם הדסון רוברט הרג'בק והייבן מיי הרג'בק.
בשנת 2017, חברתו לשעבר של הרג'בק, דניאלה וסינובה, איתה יצא בין 2013 ל-2015, תבעה אותו על אונס לאחר שתבע אותה על ניסיון לסחוט אותו על טענות שווא על תקיפה מינית. שתי התביעות נדחו באמצע 2018. ההאשמות נגד הרג'בק נסוגו ללא הסדר כספי, ווסינובה התנצלה בפני הרג'בק ומשפחתו.
חיים אישיים > תמיכת צדקה

הרג'בק הוא תורם מרכזי למקלט חסרי בית של Union Gospel Mission בסיאטל, וושינגטון, לאחר שהכומר שלו פנה לארגון, איתו התייעץ כדי להתמודד עם הדיכאון שלו לאחר שנישואיו התפרקו.
חיים אישיים > בית

הרג'בק הוא הבעלים של בית באזור Bridle Path, טורונטו. האחוזה אירחה את מייקל בובלה, ג'ון טרבולטה, מיק ג'אגר ובונו. הרג'בק שילם 7.5 מיליון דולר עבור האחוזה, שהוצגה ב-"MTV Cribs ," תוכנית הטלוויזיה של ג'ואן ריברס "How'd You Get So Rich?", וסרטון סיבוב הופעות של הרולינג סטונס. ל-Herjavec יש גם כמה בתי נופש אחרים.
בדצמבר 2023, הרג'בק חזר מביתו בניופורט ביץ', קליפורניה, כאשר המטוס הפרטי שלו נפגש על ידי כלי התקשורת הקנדיים בנמל התעופה הבינלאומי טורונטו פירסון. זה היה בגלל ספקולציות שהוא מביא את שחקן הבייסבול שוחאי אוטאני להצטרף לטורונטו בלו ג'ייס, אבל אוטאני לא היה על הסיפון ובמקום זאת הודיע שהוא יצטרף ללוס אנג'לס דודג'רס.
חיים אישיים > פעילויות פנאי

הרג'בק הוא שחקן גולף ורץ נלהב. הוא שיחק בפתיחת הצדקה הקנדית 2010 בחסות Royal Bank of Canada במועדון הגולף Royal St George's. הוא גם השתתף במרתון ניו יורק 2010 ובמרתון מיאמי 2009. הוא מוסמך על ידי האיגוד המקצועי של מדריכי צלילה כצולל ובבעלותו מספר אופנועי דוקאטי.
התשוקה של הרג'בק היא מרוצי מכוניות. הוא מתחרה בתחרות פרארי. הרג'בק התחרה כמספר 007 עבור קבוצת מרוצי קבוצת הרג'בק בסדרת האתגרים של פרארי צפון אמריקה, שם זכה בתואר רוקי השנה ב-2011, לאחר שניצח בשני המרוצים בפתיחת העונה בסנט פטרסבורג, פלורידה ולאחר מכן עם ניצח ב־Laguna Seca Raceway ו־Lime Rock, קונטיקט.
בשנת 2012, הרג'בק נבחר כמרשל הגדול עבור הונדה אינדי טורונטו 2012. הוא גם אספן מכוניות נלהב עם כמה מכוניות נדירות באוסף שלו.
חיים אישיים > פרסים

בשנת 2011, הרג'בק היה אחד מ-25 מקבלי פרסי המהגרים הקנדיים המובילים שהוצגו על ידי מגזין האימיגרה הקנדי.
אלן ראצ'ינס

| --- | --- |

אלן ראצ'ינס, 1992
 לידה:  3 באוקטובר 1942 קיימברידג', ארצות הברית 
 פטירה:  2 בנובמבר 2024 (בגיל 82) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1975–2023 (כ־48 שנים) 
 מקום לימודים:  בית הספר וורטון  אמפייר סטייט קולג'  תיכון ברוקלין 
 בן או בת זוג:  ג'ואנה פרנק (1978–2024) 
 https://www.alanrachins.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אלן ראצ'ינס (באנגלית: Alan Rachins;‏ 3 באוקטובר 1942 – 2 בנובמבר 2024) היה שחקן, תסריטאי ומדבב יהודי-אמריקאי, אשר נודע במיוחד בזכות גילום דאגלס ברקמן בסדרת הדרמה "פרקליטי אל איי", תפקיד עליו הוא היה מועמד בפרס גלובוס הזהב ופרסי אמי, וגילום לארי פינקלשטיין ההיפי בקומדיית המצבים "דארמה וגרג".
ביוגרפיה

אלן ראצ'ינס נולד ב-3 באוקטובר 1942 בקיימברידג' שבמדינת מסצ'וסטס למשפחה יהודית. הוא היה הבן היחיד של אדוארד ואידה ראצ'ינס. אמו של ראצ'ינס נפטרה כאשר הוא היה בן 11. מכיוון שאביו נהג שלא להיות בבית בחלק גדול מהזמן בשל עבודתו, אלן לעיתים רבות היה לבדו במהלך גיל ההתבגרות. במהלך תקופה זו ראה לראשונה את הסרט "מרד הנעורים" בכיכובו של ג'יימס דין אשר לטענתו נתן לו את ההשראה ללמוד משחק כדרך להתמודד עם הבדידות והאבל בחייו.
לאחר שסיים את לימודיו בתיכון ראצ'ינס נרשם לבית הספר וורטון של אוניברסיטת פנסילבניה, אך לבסוף הוא נשר על מנת להתמקד בקריירת המשחק. בשנת 1974 סיים את לימודיו במכללת אמפייר סטייט. לאחר מכן ראצ'ינס עבר לניו יורק על מנת ללמוד משחק.
ראצ'ינס החל את קריירת המשחק ב-1967, ובתחילה הוא הופיע בהצגות שונות, כולל בהצגות בברודוויי "After the Rain" ו-"Adrian the Seventh". מחוץ לברודוויי הוא הופיע בין היתר בהצגה "The Trojan Women" ובהצגה "Oh! Calcutta!".
בשנת 1972 ראצ'ינס לקח פסק זמן מקריירת המשחק כאשר הוא התקבל לתוכניות הכתיבה ווהבימוי של מכון הסרטים האמריקאי. בעקבות כך, במהלך שנות השבעים הוא לקח חלק בכתיבת תסריטים לסדרות טלוויזיה פופולריות שונות בהם "The Fall Guy", "בלוז לכחולי המדים", "אביר על גלגלים", "קווינסי", ו"הארט ואשתו".
למרות ההצלחה לה זכה כתסריטאי ראצ'ינס חזר בהמשך לשחק כאשר בתחילה שיחק בסרטו של הנרי ג'גלום "Always".
פריצת הדרך הגדולה בקריירה של ראצ'ינס הגיעה ב-1986 כאשר לוהק לגלם את דמותו של דאגלס ברקמן ג'וניור הנוירוטי בסדרת הדרמה "פרקליטי אל איי" - תפקיד עליו הוא היה מועמד הן לפרס גלובוס הזהב והן לפרס אמי.
במהלך שנות התשעים דיבב את דמותו של מלך השעונים בשני פרקים של הסדרה המונפשת "באטמן: איש העטלף".
בשנת 1997 ראצ'ינס גילם את דמותו של לארי פינקלשטיין אשר היה האב ההיפי של דארמה בקומדיית המצבים "דארמה וגרג".
בשנים הבאות חזר לשחק בהצגות תיאטרון שונות כולל בהצגה של ארתור לורן "Attacks of the Heart", בהצגה "משפט הקופים", בהצגה "La Cage Aux Folles", בהצגה "Love Letters" בה שיחק לצד סווזי קורץ, ובהצגה "Promises, Promises" בה שיחק לצד ג'ייסון אלכסנדר וז'אן סמארט.
בהמשך הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה "Eli Stone" של רשת ABC. כמו כן, במשך שתי עונות הוא דיבב גם את הדמות נורמן אוסבורן בסדרה המונפשת "ספיידרמן המדהים". בנוסף לכך שיחק גם בסדרת הטלוויזיה "ריזולי ואיילס" של רשת TNT ככוכב אורח חוזר, וכמו כן שיחק בתפקיד אורח בכיכב אורח בסדרה "גוד לאק צ'ארלי".