stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1918 במדע
נולדו

23 בינואר – גרטרוד עליון ביוכימאית אמריקאית יהודיה, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקה בפתוח גישה מדעית חדשנית ליצירת תרופות חדשות כשהמטרה לפגוע בפתוגן ללא פגיעה באורגניזם המותקף (נפטרה ב-1999)
27 בינואר – אנטונין מרקוס (Antonín Mrkos), אסטרונום צ'כי, עסק במחקר תופעת זוהר הקוטב, חקר כוכבי לכת מינוריים, וגילה כוכבי שביט ואסטרואידים רבים (נפטר ב-1996)
12 בפברואר – ג'וליאן שווינגר, פיזיקאי אמריקאי-יהודי חתן פרס נובל לפיזיקה על עבודה בסיסית באלקטרודינמיקה קוונטית (נפטר ב-1994)
16 במרץ – פרדריק ריינס, פיזיקאי אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי הלפטון נייטרינו, אחד מהחלקיקים היסודיים (נפטר ב-1998)
20 באפריל – קאי סיגבאן, פיזיקאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומתו לפיתוח ספקטרוסקופית אלקטרונים ברזולוציה גבוהה (נפטר ב-2007)
11 במאי – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה על עבודתו בתחום האלקטרודינמיקה הקוואנטית (נפטר ב-1988)
20 במאי – אדוארד ב. לואיס, גנטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה על גילויו בעניין בקרה גנטית של שלבים מוקדמים בהתפתחות עוברית (נפטר ב-2004)
6 ביוני – אדווין ג. קרבס, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בגילוי כיצד פוספורילציה של חלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים בתא (נפטר ב-2009)
18 ביוני - ג'רום קרל, כימאי פיזיקלי יהודי אמריקאי. חתן פרס נובל לכימיה, על חלקו בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי (נפטר ב-2013)
15 ביולי – ברטרם ברוקהאוז, פיזיקאי קנדי, חתן פרס נובל בפיזיקה על תרומה חלוצית לחקירת מצב מעובה בעזרת ספקטרוסקופית נייטרונים אותה פיתח (נפטר ב-2003)
31 ביולי – פול בויר, ביוכימאי אמריקאי, על חלקו בהבנת מנגנון הסינתזה של האדנוזין טריפוספט בעזרת האנזים ATP סינתאז
13 באוגוסט – פרדריק סנגר, ביוכימאי אנגלי, זוכה פעמיים בפרס נובל לכימיה, על חלקו הפענוח מבנה האינסולין וחלבונים אחרים ועל חלקו בקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין (נפטר ב-2013)
8 בספטמבר – דרק הארולד ריצ'רד ברטון, כימאי אורגני אנגלי, חתן פרס נובל לכימיה על חלקו בפיתוח הקונספט של קונפורמציה - הסידור המרחבי הרגעי של מולקולה אשר יכול להשתנות ללא שבירה של קשרים קוולנטים (נפטר ב-1998)
27 בספטמבר – מרטין רייל, רדיו-אסטרונום אנגלי, פתח מערכת רדיו-טלסקופ מהפכנית וביצע בעזרתה מדידות חלוציות, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-1994)
4 באוקטובר – קניצ'י פוקוי, כימאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה על התאוריות שפיתח בעניין מהלכן של תגובות כימיות ובפרט הצגת המושג אורביטלים מולקולריים והשפעת הגאומטריה שלהם ופיזור האלקטרונים בתוכם על קצב התגובה ומבנה התוצרים (נפטר ב-1998)
6 באוקטובר – אברהם רובינזון, מתמטיקאי יהודי, רכש מוניטין בהנדסה אווירונאוטית, לוגיקה מתמטית ואנליזה מתמטית, נודע על פיתוח האנליזה הלא סטנדרטית (נפטר ב-1974)
8 באוקטובר - ינס סקואו, רופא, ביוכימאי וביופיזיקאי דני, חתן פרס נובל לכימיה על גילוי האנזים מעביר היונים, משאבת נתרן-אשלגן (נפטר ב-2018)
10 בנובמבר – ארנסט אוטו פישר, כימאי גרמני, חתן פרס נובל על חלקו בעבודה חלוצית בנושא הכימיה של תרכובות אורגנו-מתכתיות, תרכובות חשובות בתחום הקטליזה של ריאקציות כימיות (נפטר ב-2007)
נפטרו

6 בינואר – גאורג קנטור, מתמטיקאי גרמני, אבי תורת הקבוצות המספקת תשתית לכל תחומי המתמטיקה (נולד ב-1845)
26 בינואר – אוולד הרינג (Ewald Hering), פיזיולוג גרמני, חקר את ראיית הצבעים (נולד ב-1834)
20 באפריל – קרל פרדיננד בראון, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומות לפיתוח טלגרף אלחוטי, המציא ובנה את שפופרת הקרן הקתודית הראשונה ששימשה כהתקן תצוגה (נולד ב-1850)
7 בספטמבר – לודוויג סילו, מתמטיקאי נורווגי שהוכיח תוצאות יסודיות בתורת החבורות, הנקראות משפטי סילו (נולד ב-1832)
3 בנובמבר – אלכסנדר ליאפונוב, פיזיקאי ומתמטיקאי רוסי נודע בעיקר בזכות פיתוח התחום של תורת היציבות עבור מערכות דינמיות (נולד ב-1857)
אומגה בקנטאור הצביר הכדורי הבהיר ביותר בשמי כדור הארץ, צילום מטלסקופ החלל האבל
סילון גז היוצא ממרכז גלקסיית M87
תיאודור פון קרמן, מחלוצי האווירונאוטיקה ומדע החלל
פליקס האוסדורף, מתמטיקאי יהודי גרמני, ממייסדי הטופולוגיה המודרנית
סכימה של פרוטיום, האיזוטופ הנפוץ של אטום המימן, מכיל פרוטון אחד ואלקטרון אחד
גרטרוד עליון
ריצ'רד פיינמן
ינס סקואו
גאורג קנטור
1916 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1916  במדע |  |
< · 1914 · 1915 — 1916 — 1917 · 1918 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
חד גביש של סיליקון שגודל בתהליך Czochralski. ממנו חותכים את פרוסות הסיליקון המשמשות כבסיס לייצור שבבים והתקני מוליך למחצה בתעשיית המיקרואלקטרוניקה
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1916.
אסטרונומיה

גילוי כוכב ברנרד על ידי אדוארד ברנרד, ננס אדום קרוב יחסית לשמש
ארכאולוגיה

גילוי אתר אואקסקטון (Uaxactun) גואטמלה ותיאור ראשון של לוח השנה של המאיה
טכנולוגיה

18 באפריל – בנייה ראשונה של צריף ניסן, מבנה ארעי בצורת חצי גליל העשוי מפח גלי
11 בספטמבר – גשר קוויבק (Quebec Bridge) מתמוטט בפעם השנייה (לקראת סיום הבנייה)
המצאת שיטת הטכניקולור, תהליך יצירת סרטי קולנוע בצבע שהיה בשימוש עד שנת 1952
כימיה

גילברט ניוטון לואיס ואירווינג לאנגמיור, כימאים אמריקאים, מפרסמים תאוריה בנושא קשר כימי וקליפת אלקטרונים
סידני צ'פמן (Sydney Chapman) ודוד אנסקוג (David Enskog) מפרסמים מחקר בנושא התאוריה הקינטית של הגזים
יאן צ'וֹחְרָלְסְקִי (Jan Czochralski), כימאי פולני, ממציא תהליך צ'וחרלסקי לגידול חד-גביש של מוליכים למחצה, בשימוש כבסיס לייצור שבבים בתעשיית המיקרו-אלקטרוניקה
מתמטיקה

ואצלב שרפינסקי מציג את הדוגמה הראשונה של מספר נורמלי מוחלט ומתאר את שטיח שרפינסקי.
לודוויג גאורג ביברבך מציג את השערת ביברבך שנודעה לאחר שהוכחה כמשפט דה ברנז'
פיזיקה

אלברט איינשטיין מפרסם בשנתון הפיזיקה את יסודות תורת היחסות הכללית ומנסח את משוואות השדה
קארל שוורצשילד פותר את משוואות השדה של איינשטיין בריק עבור מערכות כדוריות סימטריות לא טעונות
מחקרים של גילברט ניוטון לואיס ואירווינג לאנגמיור בתחום קשר כימי.
רפואה

1 בינואר – ביצוע עירוי דם תוך שימוש בדם שהיה מאוחסן ומקורר קודם לביצוע העירוי.
תיאור ראשון של תסמונת גייאן-בארה, מחלה אוטואימונית של מערכת העצבים ההיקפית המתפתחת עקב זיהום
מרגרט סנגר פותחת מרפאה ראשונה לתכנון המשפחה בניו יורק
לואיס טרמן ׁׁׁׁׁׁׂׂׂׂׂׂׂ(Lewis Terman) מפתח שיטות ראשונות לבחינת מנת משכל.
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה - לא חולק
פרס נובל לכימיה - לא חולק
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - לא חולק
נולדו

10 בינואר – סונה ברגסטרם (Sune Bergström), ביוכימאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה, על תגליות קשורות לפרוסטגלנדין (נפטר ב-2004)
4 במרץ – הנס אייזנק, פסיכולוג גרמני-בריטי, ידוע בתרומתו לחקר האינטליגנציה והאישיות (נפטר ב-1997)
26 במרץ – כריסטיאן אנפינסן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על עבודתו על האנזים ריבונוקלאז, ובייחוד על תרומתו בהבנת הקשר שבין סדר חומצות האמינו בפפטיד לבין הקיפול המרחבי של החלבון, בעל הפעילות הביולוגית (בנפטר ב-1995)
30 באפריל, קלוד שאנון, מדען אמריקאי, אבי תורת האינפורמציה ובעל תרומה נכבדה למדע הקריפטוגרפיה והאלקטרוניקה (נפטר ב-2001)
3 במאי – אריה דְבוֹרֶצְקי (נפטר ב-2008) פרופסור ישראלי למתמטיקה, המדען הראשי של משרד הביטחון, ממייסדי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, בה כיהן גם כנשיא, נשיאו השביעי של מכון ויצמן למדע וחתן פרס ישראל למדעים מדויקים
4 ביוני - רוברט פ. פורשגוט (Robert F. Furchgott), ביוכימאי אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בגילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (נפטר ב-2009)
8 ביוני – פרנסיס קריק, ביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל, יחד עם ג'יימס ווטסון וחוקרים נוספים גילה את מבנה ה-DNA (נפטר ב-2004)
15 ביוני - הרברט סיימון חוקר יהודי-אמריקאי בולט בתחומי הפסיכולוגיה, הכלכלה והניהול, מדעי המחשב ופילוסופיה של המדע, חתן פרס נובל לכלכלה על מחקרו הייחודי בתחום הכלכלה ההתנהגותית ותהליך קבלת ההחלטות של גופים עסקיים (נפטר ב-2001)
1 ביולי – יוסף שקלובסקי אסטרונום ואסטרופיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1985)
11 ביולי – אלכסנדר פרוכורוב, פיזיקאי רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה, על מחקריו בתחום פיתוח הלייזרים (נפטר ב-2002)
25 באוגוסט – פרדריק צ'פמן רובינס (Frederick Chapman Robbins), פדיאטר ווירולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בבידוד וגידול תרבית של נגיף הפוליו (נפטר ב-2003)
4 באוקטובר – ויטאלי גינזבורג, פיזיקאי ואסטרופיזיקאי רוסי ממוצא יהודי, חבר באקדמיה הרוסית למדעים, חתן פרס נובל לפיזיקה, עסק בחקר מוליכות-על, התקדמות גלים אלקטרומגנטיים בפלזמה ומקור הקרינה הקוסמית, מילא תפקיד מפתח בפרויקט פיתוח פצצת המימן הסובייטית (נפטר ב-2009)
19 באוקטובר – ז'אן דוסה (Jean Dausset) אימונולוג צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בגילוי הגנים של MHC, קבוצת גנים אשר מקודדת חלבונים בעלי חשיבות עליונה למערכת החיסון (נפטר ב-2009)
15 בדצמבר – מוריס וילקינס, ביולוג בריטי יליד ניו זילנד, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בגילוי מבנה ה-DNA (נפטר ב-2004)
נפטרו

12 בפברואר – ריכרד דדקינד, מתמטיקאי גרמני, עסק באלגברה מופשטת במיוחד בתורת החוגים, תורת המספרים האלגברית והגדרת שדה המספרים הממשיים (נולד ב-1831)
19 בפברואר – ארנסט מאך, פיזיקאי ופילוסוף אוסטרי-צ'כי מוכר בגישתו האמפיריציסטית לתחום הפיזיקה (נולד ב-1838)
11 במאי – קרל שוורצשילד, פיזיקאי ואסטרונום גרמני ממוצא יהודי, נודע בעיקר במציאת הפתרון המדויק הראשון למשוואות השדה של איינשטיין, שהגדיר את מאפייני החומר בכוכבים מסיביים ובפרט את גודלו של רדיוס שוורצשילד - רדיוסו של אופק האירועים המקיף חור שחור (נולד ב-1873)
15 ביולי – איליה מצ'ניקוב, רופא ופיזיולוג רוסי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, מגלה הפגוציטוזה, תהליך בליעת חיידקים וגורמים זרים אחרים על ידי תאי הדם הלבנים (נולד ב-1845)
23 ביולי – ויליאם רמזי, כימאי בריטי, מוכר בעיקר עבור עבודתו בבידוד גזים מהאטמוספירה. חתן פרס נובל לכימיה על גילוי היסודות הגזיים האינרטיים באוויר (נולד ב-1852)
13 בנובמבר – פרסיוול לוול, אסטרונום חובב שטען שקיימות תעלות על המאדים. מייסד מצפה לוול שבפלגסטף, אריזונה (נולד ב-1855)
24 בנובמבר – היירם מקסים, ממציא ומהנדס אמריקני הידוע בהמצאת המקלע האוטומטי הראשון (נולד ב-1840)
לוח השנה של המאיה
שטיח שרפינסקי
אירווינג לאנגמיור
כריסטיאן אנפינסן
ויטאלי גינזבורג
ז'אן דוסה
ריכרד דדקינד
קרל שוורצשילד
1923 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1923  במדע |  |
< · 1921 · 1922 — 1923 — 1924 · 1925 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1923.
אסטרונומיה

יוני - הרמן אוברט מפרסם בהוצאה פרטית את התזה של הדוקטורט שנדחה כדמיוני בשם "Die Rakete zu den Planetenräumen" (ברקטה אל החלל הבין-כוכבי)
21 באוקטובר – תצוגה רשמית ראשונה של מקרן פלנטריום תוצרת חברת Zeiss, במוזיאון הגרמני, מינכן גרמניה.
אדווין האבל מודד מרחקים אל מספר ערפיליות; אנדרומדה, המשולש ו-NGC 6822, המדידות ממקמות ערפליות אלה הרחק מחוץ לשביל החלב מה שמעיד כי אלה גלקסיות מרוחקות ומכאן המראה הערפילי שלהן וכי יש אלפים רבים של גלקסיות ביקום
ארכאולוגיה

16 בפברואר, הווארד קרטר נכנס לחדר הפנימי של קבר תות ענח' אמון במצרים
גילוי שרידים של אדם פקין, פרט של הוֹמוֹ אֶרֶקְטוּס בג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן שבסין שמתוארכים כבני 250–400 אלף שנים
ביולוגיה

קרל פון פריש פרסם מאמר על התנהגות הדבורים "Über die 'Sprache' der Bienen. Eine tierpsychologische Untersuchung" (על 'שפת' הדבורים, מחקר פסיכולוגי של בעלי חיים), דרך להעברת אינפורמציה על מיקום מזון אצל הדבורה
טכנולוגיה

29 בדצמבר – ולדימיר זבוריקין מבקש את הפטנט הראשון שלו על מערכת טלוויזיה בשם איקונוסקופ
המצאת נורת מבזק על בסיס קסנון
תחילת יצור מסחרי של מכונה להצפנה ופענוח של טקסטים בשם אניגמה בגרמניה
טכנולוגיה > תעופה

9 בינואר – טיסה ראשונה של אוטוג'ירו.
30 באוקטובר – טייס צרפתי הגיע לגובה של 11,145 מ'. שיא זה החזיק מעמד עד לשנת 1927.
4 בנובמבר – שיא מהירות חדש - 429 קמ"ש.
כימיה

גילוי הפניום, יסוד כימי מסדרת מתכות המעבר שסמלו הכימי Hf ומספרו האטומי 72 על ידי ג'ורג' דה הוושי ודירק קוסטר (Dirk Coster)
פרסום ספר "תרמודינמיקה והאנרגיה החופשית של חומרים כימיים" על ידי גילברט ניוטון לואיס ומרל רנדול (Merle Randall)
פיזיקה

הפיזיקאית ליזה מייטנר מגלה את המנגנון לייצירת האיזוטופ של היסוד הכימי פרוטקטיניום, מה שייקרא מאוחר יותר אפקט אוז'ה
ארתור אדינגטון מפרסם את סיפרו "התאוריה המתמטית של היחסות"
רפואה

פיתוח חיסון נגד דיפטריה
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה - רוברט מיליקן, על עבודתו אודות המטען החשמלי הבסיסי ואודות האפקט הפוטואלקטרי
פרס נובל לכימיה - פריץ פרגל, על המצאת שיטת המיקרו-אנליזה של חומרים אורגניים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - פרדריק בנטינג וג'ון מקלאוד, על גילוי האינסולין לטיפול בחולי סוכרת
נולדו

8 בינואר – ג'וזף וייצנבאום, מדען מחשב אמריקאי יהודי ממוצא גרמני, עסק בבינה מלאכותית ובבעיות אתיות הנגזרות ממנה (נפטר ב-2008)
25 בינואר – ארוויד קרלסון, מדען שוודי, ידוע בעיקר בזכות גילוי יכולת ההולכה העצבית של הדופמין, והשפעתה על מחלת פרקינסון. חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו במחקר בנושא הדופמין (נפטר ב-2018)
13 בפברואר – צ'אק ייגר, טייס אמריקאי, הראשון ששבר את מחסום הקול בטיסה
9 במרץ – וולטר קוהן, פיזיקאי יהודי אמריקאי יליד אוסטריה, חתן פרס נובל לכימיה על פיתוח תאוריית הצפיפות הפונקציונלית (נפטר ב-2016)
10 במרץ – ואל פיץ', פיזיקאי אמריקאי, עסק בפיזיקה גרעינית, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בהוכחה ניסיונית של שבירת סימטריית מטען וזוגיות בריאקציות תת אטומיות (נפטר ב-2015)
2 ביוני – לויד שפלי, מתמטיקאי וכלכלן אמריקאי, תרומותיו העיקריות נעשו בתחומי הסטטיסטיקה ותורת המשחקים, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-2016)
3 ביוני – איגור שפרביץ' (Igor Shafarevich), מתמטיקאי רוסי, תרם לתורת המספרים האלגברית וגאומטריה אלגברית, היה דיסידנט חשוב בתקופת השלטון הסובייטי (נפטר ב-2017)
21 ביולי – רודולף מרקוס, כימאי יהודי אמריקאי-קנדי, חתן פרס נובל לכימיה על תרומותיו לתאוריה של תגובות העברת אלקטרונים במערכות כימיות, תיאורית מרקוס (Marcus theory) מטפלת בקצב תהליכי חמצון-חיזור בהם מעורבים אלקטרונים חיצוניים
31 ביולי – סטפני קוולק, כימאית אמריקאית, עסקה בכימיה פולימרית והמציאה את הקוולאר, סיב סינתטי, נוצר כתחליף לפלדה בצמיגי מכוניות מרוץ, מוכר בעיקר בזכות השימוש בו באפודי מגן (נפטרה ב-2014)
23 באוגוסט – אדגר קוד, מדען מחשב בריטי, עבודתו היוותה ציון דרך בהתפתחות מערכות המידע בכלל ובפרט תוכנות לניהול בסיסי נתונים, חתן פרס טיורינג (נפטר ב-2003)
2 בספטמבר – רנה תום, מתמטיקאי צרפתי, יצר את תורת הקטסטרופות המתמטית, עסק בטופולוגיה דיפרנציאלית ובתורת הסינגולריות זכה במדליית פילדס (נפטר ב-2002)
9 בספטמבר – דניאל קרלטון גאידושק, רופא אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה על חלקו בחקר מחלת קוּרוּ, מחלה פריונית ראשונה שהוכח שהיא מדבקת (נפטר ב-2008)
8 בנובמבר – ג'ק קילבי, מהנדס חשמל אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על המצאת המעגל המשולב צעד שהאיץ את מהפיכת המזעור האלקטרוני (נפטר ב-2005)
18 בנובמבר – אלן שפרד, אסטרונאוט אמריקני (נפטר ב-1998)
18 בנובמבר – חיים תדמור, היסטוריון וארכיולוג ישראלי, מייסד החוג לאשורולוגיה ולימודי המזרח הקרוב הקדום באוניברסיטה העברית בירושלים (נפטר ב-2005)
13 בדצמבר – פיליפ אנדרסון, פיזיקאי אמריקאי, עוסק בפיזיקה של חומר מעובה, אנטי-פרומגנטיות, שבירת סימטריה, מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות, זכוכית ספין, חתן פרס נובל לפיזיקה על חקר המבנה האלקטרוני של מערכות מגנטיות ולא מסודרות (נפטר ב-2020)
15 בדצמבר – פרימן דייסון, פיזיקאי ומתמטיקאי בריטי-אמריקאי, עוסק בתורת השדות הקוונטית, פיזיקה של חומר מעובה והנדסה גרעינית, ובמתמטיקה בקומבינטוריקה ובתורת המספרים, ידוע בהתנגדותו לניסויים גרעיניים, ולעמדה המדעית הקובעת את ההתחממות העולמית ואת תפקיד האדם שבה (נפטר ב-2020)
נפטרו

6 בפברואר – אדוארד ברנרד, אסטרונום אמריקאי שהתמחה בתחום האסטרונומיה התצפיתית, מוכר בעיקר הודות לגילוי כוכב ברנרד (נולד ב-1857)
10 בפברואר – וילהלם רנטגן, פיזיקאי גרמני, החתן בראשון של פרס נובל בפיזיקה, מגלה קרני ה-X, על שמו קרויה יחידת המידה למדידת קרינה מייננת, רנטגן וכן היסוד רנטגניום (נולד ב-1845)
24 בפברואר – אדוארד מורלי, כומר ופיזיקאי אמריקאי, מדד צפיפות ומסה אטומית של גזים, ידוע בזכות ניסוי מייקלסון-מורלי שהוכיח שלא קיים "אֶתֶר נושא האור" כפי שחשבו עד אז (נולד ב-1838)
8 במרץ – יוהנס דידריק ואן דר ואלס, כימאי הולנדי, עסק בתחום התרמודינמיקה, נודע בזכות עבודותיו בנושא משוואת המצב בגזים ונוזלים המתארת את הקשר בין טמפרטורה, לחץ ונפח, חתן פרס נובל לפיזיקה על הישג זה, על שמו המושגים כוח ואן דר ואלס, רדיוס ואן דר ואלס, גז ואן דר ואלס (נולד ב-1837)
27 במרץ – ג'יימס דיואר (James Dewar), כימאי סקוטי, ממציא בקבוק דיואר, תרמוס בנוי ממכל זכוכית בעל מעטפת כפולה, עסק בניזול גזים ובספקטרוסקופיה (נולד ב-1842)
4 באפריל – ג'ון ון, מתמטיקאי ולוגיקן בריטי, עסק בתחומי הלוגיקה וההסתברות, התפרסם בעיקר בזכות דיאגרמות ון לתיאור קבוצות ופעולות ביניהן (נולד ב-1834)
19 באוגוסט – וילפרדו פארטו, כלכלן וסוציולוג איטלקי, עסק בחקר התפלגותה של ההכנסה ובחקר קבלתן של החלטות על ידי יחידים. מחקריו סייעו לגיבוש תחום המיקרו כלכלה, ידוע בגלל עֶקרון פארטו או כלל 20–80 (נולד ב-1848)
2 בדצמבר – הנרי האברשאם גודווין אוסטן, טופוגרף, גאולוג, מודד וזואולוג אנגלי, השתתף במיפוי הטריגונומטרי הגדול של הודו וחקר את החי והצומח שלה (נולד ב-1834)
7 בדצמבר – פרדריק טרבס, רופא ומנתח בריטי, ביצע את כריתת התוספתן הראשונה בבריטניה, הציל את חיי המלך אדוארד הראשון כאשר התעקש לכרות לו ללא דיחוי את התוספתן המודלק כמה ימים לפני הכתרתו, מפורסם בטיפולו בג'וזף מריק "איש הפיל" (נולד ב-1853)
27 בדצמבר – גוסטב אייפל, מהנדס צרפתי (נולד ב-1832)
"הערפילית הגדולה באנדרומדה" כפי שצולמה על ידי אייזק רוברטס ב-1887
גלקסיית אנדרומדה, צילום בטלסקופ החלל שפיצר, 2012
מחול הדבורה, למעשה דווח על מיקום מזון
יוהנס דידריק ואן דר ואלס
וילהלם רנטגן
חולדה זיפנית אדומה

| חולדה זיפנית אדומה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: עכבריים
סוג:: Lophuromys
מין:: חולדה זיפנית אדומה
שם מדעי
 Lophuromys sikapusi ‏טמינק, 1853

חולדה זיפנית אדומה (שם מדעי: Lophuromys sikapusi) היא מין של מכרסם מהמשפחת העכבריים, הנפוץ באפריקה שמדרום לסהרה במדינות: אנגולה, בנין, קמרון, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, חוף השנהב, גינאה המשוונית, גבון, גאנה, גינאה, קניה, ליבריה, ניגריה, סיירה לאון, טנזניה, טוגו ואוגנדה.
מאפיינים

אורכו של המכרסם הוא אחד עשר עד שלושה עשר סנטימטרים, ואורך הזנב 6.5 עד 8.2 סנטימטרים ומשקלו 45–90 גרמים. אורך כפות רגליו האחוריות 2.1 עד 2.3 סנטימטרים ואורך האוזניים 1.5 עד 1.7 סנטימטרים.
צבע הפרווה חום עד אדמדם ולנקבות יש שלושה זוגות של פטמות.
המכרסם חי במרבית מדינות אפריקה שמדרום לסהרה במגוון בתי גידול הכוללים סוואנות, ביצות, אדמות חקלאיות, שפלות, הרים עד לגובה 1,600 מטרים ויערות גשם.
המכרסם חי על הקרקע וניזון בעיקר מחרקים, אך אוכל גם צמחים, חוליתנים אחרים ואפילו נבלות.
המכרסם חופר מתחת לקרקע מנהרות. הקן עשוי מעשב, והנקבה ממליטה בעונה הגשומה 2–3 גורים, לאחר הריון של כ-21 יום. הוא מתחיל להתרבות בגיל חודשיים.
בשל תפוצתו הרחבה של המין ובגלל הסיבה שהוא מצוי באזורים מוגנים רבים, המין מוכר על ידי הרשימה האדומה של IUCN כמין שאינו בסיכון.
הערות שוליים

↑  חולדה זיפנית אדומה באתר הרשימה האדומה של IUCN
1911 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1911  במדע |  |
< · 1909 · 1910 — 1911 — 1912 · 1913 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1911.
משתתפי כנס סולווה הראשון
ארכאולוגיה

24 ביולי – היירם בינגהאם השלישי מגלה את מאצ'ו פיצ'ו, אתר מורשת עולמית.
תחילת חפירות בסאמרא שבוצעו על ידי ארנסט הרצפלד ונמשכו 4 שנים.
תחילת חפירות בתל חלף בסוריה על ידי מקס פון אופנהיים ונמשכו 3 שנים.
ביולוגיה

תומאס הנט מורגן מפרסם שגנים מסודרים בשורה על הכרומוזום.
גאוגרפיה

4 בספטמבר – משלחת גרמנית בראשות וילהלם פילכנר לחקר אנטארקטיקה יוצאת לדרך. פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1912. ההישג העיקרי היה חקר אזור ים ודל וחופיו.
14 בדצמבר – רואלד אמונדסן, מגלה ארצות נורווגי, כובש את הקוטב הדרומי.
פיזיקה

ארנסט רתרפורד מסביר את תוצאותיו של ניסוי רתרפורד שמוכיח שאטום בעל מטען חיובי מפוזר לא ייתכן, והמטען החיובי מרוכז בגרעין.
האיקה קמרלינג אונס, פיזיקאי דני, מגלה את תופעת מוליכות העל.
צ'ארלס וילסון בונה תא ערפל.
ז'אן-בטיסט פרן הצליח להוכיח בניסויים על תנועה בראונית קיום אטום ומולקולה.
כנס סולווה הראשון מתכנס בבריסל בראשות הנדריק לורנץ. הנושא, התאוריה של קרינה וקוונטיזציה.
טכנולוגיה

ז'ורז' קלוד (Georges Claude), מהנדס צרפתי, בונה נורת ניאון ראשונה.
5 ביוני – צ'ארלס קטרינג (Charles F. Kettering) ממציא מערכת הצתה למנוע מכונית.
ג'ון רולינגס (John Joseph Rawlings) רושם פטנט על דיבל.
טכנולוגיה > תעופה

18 בינואר – נחיתה ראשונה של מטוס על אוניית חיל הים האמריקאי.
26 בינואר – גלן קרטיס מבצע טיסה ראשונה של מטוס המסוגל לנחות על המים.
18 בפברואר – מסירת דברי דואר ראשונה באמצעות מטוס.
1 באפריל – הקמת זרוע אווירית בצבא בריטניה.
8 במאי – הקמת חיל האוויר של הצי האמריקאי.
4 ביולי – העברת מטען ראשונה על בסיס מסחרי.
16 ביולי – מטוס הנוסעים הראשון נכנס לשימוש.
22 באוקטובר – שימוש ראשון של מטוס במהלך הלחימה. מטוס איטלקי מבצע טיסות ריגול מעל השטח שבשליטת הטורקים.
5 בנובמבר – קלברייט רוג'רס (Calbraith Rodgers) מסיים את הטיסה שלו מחוף לחוף. הטיסה נמשכה 49 ימים תוך מספר תאונות בדרך.
פרסים

פרס נובל לפיזיקה - וילהלם וין, על גילוייו בנוגע לחוקים השולטים בקרינת חום.
פרס נובל לכימיה - מארי קירי, על גילוי הרדיום והפולוניום, ועל חקר הרדיום.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אלבר גולסטרנד, על תפקיד עדשת העין בראיה.
נולדו

26 בינואר – מקס גלקמן, אנתרופולוג חברתי בריטי יליד דרום אפריקה.
26 בינואר – פוליקרפ קוש, פיזיקאי גרמני חתן פרס נובל על הקביעה המדויקת של המומנט המגנטי של האלקטרון והסטייה מהערך התאורטי
10 בפברואר – מסטיסלב קלדיש, מתמטיקאי סובייטי. היה בין האבות של תוכנית החלל הסובייטית.
14 בפברואר – וילם יוהאן קולף, רופא הולנדי, ממציא ההמודיאליזה.
26 במרץ – ברנרד כץ, ביופיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לרפואה או פיזיולוגיה, חקר מוליכים עצביים מסוג אצטילכולין.
3 באפריל - מייקל וודרוף, רופא בריטי, מראשוני המנתחים בתחום השתלת איברים.
6 באפריל – פאודור לינן, ביוכימאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בגין מחקרו על מנגנון ויסות הכולסטרול ומטבוליזם של חומצות שומן.
8 באפריל – מלווין קלווין, כימאי אמריקאי, השתתף בפרויקט מנהטן, חתן פרס נובל לכימיה על חשיפת תהליך הפוטוסינתזה בצמחים באמצעות האיזוטופ הרדיואקטיבי פחמן 14.
13 ביוני – לואיס אלוורז, פיזיקאי אמריקאי, השתתף בפרויקט מנהטן, חתן פרס נובל לפיזיקה, על תרומותיו לפיזיקת החלקיקים.
25 ביוני – ויליאם סטיין, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על תרומתו להבנת הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז.
9 ביולי – ג'ון וילר, פיזיקאי אמריקאי, עסק בתורת היחסות הכללית ובניסיונות לאחד אותה עם תורת הקוונטים, טבע את המושג "חור שחור", היה מעורב בפרויקט מנהטן.
9 באוגוסט – ויליאם אלפרד פוֹלֶר, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לשנת 1983 על מחקריו התאורטיים והניסויים של התגובות הגרעיניות הנוגעות ליצירת היסודות הכימיים ביקום.
29 בספטמבר – ריינלד ויקטור ג'ונס, פיזיקאי וחוקר מודיעין צבאי טכנולוגי בריטי, תרם משמעותית להגנה על בריטניה, מייסד המודיעין הטכנולוגי.
23 בדצמבר – נילס ק. ג'רן, אימונולוג הולנדי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה על עבודתו על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים.
29 בדצמבר – קלאוס פוקס פיזיקאי גרמני שמצא מקלט בבריטניה מפני הנאצים, השתתף בפרויקט מנהטן. העביר את סודות הפצצה האטומית לידי ברית המועצות.
נפטרו

17 בינואר – פרנסיס גולטון, בוטניקאי אנגלי.
13 בפברואר – אלפונס פינאר, מגלה ארצות, פילולוג, אתנוגרף ואספן צרפתי, היה בין הראשונים להעלות את ההשערה כי יבשת אמריקה יושבה לראשונה באמצעות מהגרים מאסיה דרך מצר ברינג.
1 במרץ – יאקובוס ואן 'ט הוף, כימאי הולנדי, חתן פרס נובל (נולד ב-1852).
24 במאי – אֶרְנְסְט רֶימַק, נוירולוג יהודי גרמני.
18 באוקטובר – אלפרד בינה, פסיכולוג צרפתי, אבי המושג "מנת משכל" (IQ).
30 בנובמבר – ניקולאי בקטוב (Nikolay Beketov), כימאי רוסי (נולד ב-1827).
10 בדצמבר – ג'וזף דלטון הוקר (Joseph Dalton Hooker), בוטנאי ומגלה ארצות בריטי (נולד ב-1817).
מאצ'ו פיצ'ו, צילום מ-1912
תצלום לוויין של אנטארקטיקה
תיאור סכמטי של ניסוי רתרפורד: למעלה, התנהגות על פי מודל עוגת הצימוקים. למטה, כפי שהודגם בניסוי
וילהלם וין
מארי קירי
מלווין קלווין
ויליאם סטיין
ארנסט רימק
ניקולאי בקטוב
Charmbracelet World Tour

״Charmbracelet World Tour״ הוא סיבוב ההופעות החמישי של הזמרת מריה קארי אשר נועד לקדם את אלבומה התשיעי ״Charmbracelet״. סיבוב ההופעות החל ב-20 ביוני 2003 בסיאול והסתיים ב-23 בפברואר 2004, בדובאי. במהלכו הופיעה הזמרת באסיה, אירופה וצפון אמריקה. בסוף 2003, סיבוב ההופעות הוערך במקום ה-83 ברשימת סיבובי ההופעות הרווחיים ביותר עם רווח של 6 מיליון דולר מ-25 הופעות בלבד בצפון אמריקה.
רקע

באפריל 2003 הודיעה קארי על יציאתה לסיבוב ההופעות. זה היה סיבוב ההופעות הארוך ביותר שלה שכלל 69 הופעות אשר נפרסו על פני 8 חודשים, בין היתר גם במזרח אסיה, דרום אסיה והמזרח התיכון. תחילה תוכננו לסיבוב ההופעות פחות יעדים אך בהמשך נוספו יעדים נוספים, במהלכם שינתה את רשימת השירים כאשר התאימה את רשימת השירים בהופעות בהתאם לתקופה או לוח השנה, כמו למשל שילוב שירים של חג המולד. המעריצים שיבחו את קארי על הביצועים הווקאליים שלה שכן קארי הודתה כי סיבוב ההופעות עזר לה להכין את עצמה מבחינה ווקאלית לקראת ההקלטות של האלבום הבא שלה.
לפני שהחלה מכירת הכרטיסים הועברו המיקומים של ההופעות מאצטדיונים גדולים לאולמות קטנים ואינטימיים. לדברי קארי השינוי נעשה על מנת לתת למעריצים מופע אינטימי יותר בהשארת ברודוויי. היא אמרה: "זה הרבה יותר אינטימי כדי שתרגיש כאילו היה לך ניסיון, כאילו התנסית בלילה איתי". אם כי באירופה ובאסיה ביצעה קארי את המופעים במקומות גדולים יותר, למשל בהופעה במנילה הופיעה מול קהל של 35 אלף איש, במלזיה הופיעה מול קהל של 50 אלף איש ובסין מול קהל של 70 אלף איש. בממלכה המאוחדת הופיעה בפעם הראשונה מחוץ ללונדון בערים כמו גלאזגו, בברמינגהאם ומנצ'סטר.
1894 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1894  במדע |  |
< · 1892 · 1893 — 1894 — 1895 · 1896 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

גילוי קנוסוס - עיר עתיקה בכרתים, מרכז התרבות המינואית.