הסופה במזרח התיכון (2013)
מהלך הסופה ונזקיה > ישראל

בישראל הסופה הכתה בעיקר בצפון הרחוק, במזרח ובמרכז כולל ירושלים ויהודה ושומרון. בחלקו המרכזי והדרומי של הנגב ובערבה, היא כמעט לא הורגשה. בכפר סבא ירדו 303 מ"מ גשם בארבעת ימי הסופה, בירושלים התחוללה סופת שלגים. ובאזורי הארץ הגבוהים: ברמת הגולן, אזור גוש עציון, אריאל, הר חברון, הרי ירושלים ובכללו ירושלים ויהודה ושומרון ירד שלג. השלג נערם בירושלים לגובה של למעלה מ-50 סנטימטרים ובשכונות הגבוהות אף 70 סנטימטרים, בקריית ארבע נערם השלג לגובה של 80 סנטימטרים, ביישוב הר ברכה נערם שלג לגובה 90 סנטימטרים, ובגוש עציון נמדדו 120 ס"מ של שלג. מדידות גובה הערמות השלג שברו שיאי הערמות לאירועים קודמים בחודש דצמבר מאז 1879. גראופל (ברד רך) ירד בחלקים מגוש דן והשפלה. בהר הנגב לא ירד שלג משמעותי.
בעוד באזורי הארץ הנמוכים לא נרשמו נזקים משמעותיים מכמויות המשקעים (למעט הצפת מנהרת קו הרכבת למודיעין על ידי נחל שפירים, סגירת קטעים מנתיבי איילון וכביש 6 לזמן קצר עקב הצפה או חשש מהצפה, וסגירת כביש 90 עקב שיטפונות במדבר יהודה), נזקים כבדים אירעו באזורי הארץ הגבוהים. השלג הכבד הוביל במהרה לחסימת צירי תנועה עירוניים ובין-עירוניים בדרום הר חברון, גוש עציון וירושלים, ולאחר מכן גם בבנימין, השומרון, הגליל העליון והחרמון. המשך ירידת השלג ועומקו הובילה לקשיים משמעותיים בפתיחת צירי התנועה ליישובים הרריים מבודדים. כל כבישי הגישה לירושלים ממערב (כבישים 1, 443 ו-375) נחסמו החל מערב ה-13 בדצמבר. מאות עד אלפי אנשים נלכדו ברכבם במבואות ירושלים, עקב חסימת הדרכים. חלק מאנשים אלו פונו למרכזי חירום שהוקמו במבשרת ציון, במחנה עופר ובבנייני האומה. גם לאחר סיומה של הסערה נשארו חלק מהכבישים חסומים למספר ימים, בשל ההערמות הכבדה. חסימת חלק מהכבישים על ידי ערמות השלג שפולסו לצידי הכבישים ועצים שהתמוטטו הובילה לעומסי תנועה כבדים בירושלים בשבוע שלאחר הסערה. קרח הצטבר בלילות על חלק מהכבישים שפולסו, והביא לתאונות דרכים עקב החלקה ולחסימת חלק מהכבישים בשעות הלילה.
בעקבות ההערמות הכבדה של השלג אירעו אירועים רבים של התמוטטות עצים על קווי חשמל עיליים, וקריעתם בעקבות כך, ובמספר רב של מקרים קרסו עמודי חשמל בשל הערמות השלג עליהם. הפסקות חשמל אירעו בעשרות אלפי בתי אב, ובחלקים נרחבים מירושלים, צפת, וישובים הרריים שונים באזור הר חברון, גוש עציון, הרי ירושלים, בנימין, שומרון והגליל העליון. צוותי התיקון של חברת החשמל נתקלו בקשיים בטיפול בתקלות עקב ריבוי התקלות, וקשיי גישה לנקודות רבות עקב גובה הערמות השלג ומכוניות שנתקעו בכבישים באזורים עירוניים, וחסמו את דרכי הגישה. מספר יישובים נותקו לפרקי זמן של מעל 72 שעות, ולחלקם ניתנה המלצה לעזוב את היישוב באופן זמני עקב העדר צפי קרוב להחזרת זרם החשמל. תושבים רבים ביישובים אלו נתקלו בקשיים ניכרים בחימום הבית בקור העז, עקב הפסקות החשמל והעדר אמצעי חימום חלופיים יעילים.
בחלק מהיישובים הושבתה מערכת אספקת המים עקב הפסקות החשמל וקפיאת המים בצינורות. במקומות רבים קרסה גם מערכת הטלפון הקווי בעקבות הפסקות חשמל וקריעת קווי טלפון עיליים, ובמספר מקומות גם מערכת התקשורת הסלולרית.
בפעם הראשונה זה שנים רבות צוותי החירום נזקקו לעזרתו של צה"ל, אשר שלח תגבורת באמצעות נגמ"שים של חיל הרפואה אשר היוו כוח פורץ לנזקקים בדרכים החסומות עקב השלג הרב. במהלך ליל 14 בדצמבר, לאחר שנסתיימה הסופה, נמדדו בהר בנטל ברמת הגולן 13.6°C מתחת לאפס - עשירית מעלה יותר משיא כל הזמנים בארץ ישראל, שנמדד בפברואר 1950. היישוב שנמדדה בו הטמפרטורה הנמוכה ביותר הוא קיבוץ מרום גולן ב-16 בדצמבר 2013 והיא 13.6°C מתחת ל-0.
בישראל נספו ארבעה אנשים עקב אירועי הסופה: גבר בן 36 מראשון לציון שנפל מסולם בעת שעלה לגג ביתו כדי לתקן דליפה, תינוק שנספה בעקבות שרפה שפרצה בחדרו מתנור חימום בלוד, ושני צעירים מרהט שטבעו בנחל צאלים. בנוסף, מתחילת הסערה הגיעו לבתי החולים יותר מ-40 איש עקב הרעלת פחמן חד-חמצני (CO), בעקבות שימוש בתנורי חימום המופעלים בעץ או תוצרי נפט, ללא אוורור מספק.
הסופה גרמה לנזקים ברכוש הנאמדים ביותר ממיליארד שקלים. בין היתר ניזוק בצורה קשה ענף החקלאות, שהנזקים בו נאמדים ביותר מ-100 מיליון שקלים. ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, העריך שהנזק לירושלים הוא כ-290 מיליון ש"ח.
שבוע לאחר הסופה עדיין נשארו במקומות רבים כמו העיר צפת וירושלים, שרידי שלג בכמויות ניכרות, ואפילו שבועיים לאחר הסופה נותרו שאריות קטנות יותר של שלג בירושלים ובצפון. בגוש עציון ואריאל נשאר שלג בכמויות קטנות ליותר מ-3 שבועות.
במהלך הסופה ומשהתחיל השלג העז, פעלו ערוצי הטלוויזיה הראשיים במתכונת של גל פתוח ושידרו חדשות ברצף אודות הסופה.