stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלטון המיעוט
דוגמאות לשלטון המיעוט

בדוגמאות הבאות מתוארים מצבים בהיסטוריה שבהן מיעוט שלט במדינה, או שקבוצת מיעוט הייתה בעמדת כוח כלכלית או פוליטית יחסית לשאר האוכלוסייה, וכך שלטה בפועל במדינה.
אפריקאנרים בדרום אפריקה וברודזיה, הנקראת כיום זימבבואה.
המיעוט ההאשמי על הרוב הפלסטיני בירדן.
אסייתים מזרח-אפריקאים בקניה, באוגנדה, בטנזניה ובמלאווי.
מולאטים בהאיטי וג'מייקה.
קריאולים ממוצא לבן במקסיקו ובארצות אחרות באמריקה הלטינית.
הולנדים באינדונזיה.
אוסטרים באימפריה האוסטרו-הונגרית.
יוצאי אנגליה, בעיקר פרוטסטנטים, באירלנד בתקופה שלפני הכרזת מדינת אירלנד החופשית.
רוסים במרכז אסיה, בעיקר בקזחסטן ובטורקמניסטן.
שבט הטוטסי ברואנדה ובבורונדי.
ערבים סונים ממוצא הוואלה במדינות המפרץ הפרסי.
ברהמינים בהודו.
יוונים במצרים, בתקופת תלמי הראשון.
עלווים בסוריה, מההפיכה בסוריה (1966) עד מתקפת המורדים הסורים (2024).
ערבים סונים בעיראק, בתקופת סדאם חוסיין.
לבנים באזורים באמריקה הלטינית בהם יש רוב של מסטיסים ומולאטים.
מסטיסים וסינים בפיליפינים.
מסטיסים ומוסלמים במזרח טימור.
חמולות ממוצא שריפי, מוריסקו ואנדלוסי במרוקו.
שחורים ממוצא אמריקאי בליבריה.
יוצאי הודו באיי פיג'י.
ארבע-קו מצרי

| ארבע-קו מצרי |
| --- | --- |
 ארבע-קו מצרי. צולם בקיבוץ נערן שבבקעת הירדן
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: זעמניים
סוג:: ארבע-קו
מין:: ארבע-קו מצרי
שם מדעי
 Psammophis aegyptius ‏מרקס, 1958

ארבע-קו מצרי (שם מדעי: Psammophis aegyptius) הוא נחש תת-ארסי ממשפחת הזעמניים, הדומה מאוד לארבע-קו מובהק אך יותר ארוך ממנו. במשך שנים חשבו שהוא ארבע-קו מובהק והוא נכלל באוספים מדעיים בתור ארבע-קו מובהק.
תיאור

אורכו של הנחש עד 170 ס"מ אך לרוב קצר מכך. צבע הגוף חום־צהבהב או חלוד, וסביב העין מצוי פס חום הנמשך מהנחיר עד הצוואר. אפשר להבחין בפסים דקים לאורך גופו אך זה רק בקושי. הראש צר ומוארך, העיניים גדולות והאישונים עגולים. הגחון וחלקו התחתון של הראש ורדרדים ומנוקדים בכתמים אדמדמים. מספר מגיני הגחון עולה על 185 ובכך הוא נבדל מארבע-קו מובהק שמספר מגיני גחונו נמוך מ-185.
התנהגות ותפוצה

מדובר בנחש זריז מאוד, פעיל יום, השוכן גם בקרקע ועל על שיחים ועצים. מיטיב לטפס על מצוקים ומאכלס ערוצי נחלים גדולים בסביבה מדברית קיצונית. בישראל הוא מצוי באזור אילת ובדרום הערבה בלבד. אין מידע רב על רבייתו מלבד העובדה כי המין מטיל ביצים.
ניזון מציפורים קטנות, מכרסמים ולטאות. הציד מתבצע תוך כדי מרדף.
מצב השימור שלו הוא בסכנת הכחדה.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 206-207
הערות שוליים

↑  ארבע-קו מצרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא זוחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טופר

ערך זה עוסק באיבר של בעלי חיים. אם התכוונתם ליצרנית אופנה ישראלית, ראו .
טופר של חתול
טׂפֶר (ברבים טְפרים) הוא תוספת קרנית מעוקלת וחדה בקצה האצבעות של מרבית היונקים, העופות והזוחלים.
איבר בעל מבנה דומה נמצא ברגליהם של פרוקי-רגליים ומשמש לאחיזה במשטחים, אולם הוא אינו מורכב מחומר קרני. הטופר מורכב מחלבון נוקשה וסיבי הנקרא קרטין. הטפרים משמשים לאחיזה וללכידת טרף על ידי טורפים, אך גם לטיפוס, לחפירה ולשאר פעילויות אצל מינים אלו ואחרים.
תוספת קרנית המופיעה בקצות האצבעות, אך שטוחה במראה, קרויה ציפורן. מבנה אנטומי זה קיים למשל באדם. קיומה של ציפורן היא אחד המאפיינים של פרימטים.
הקרטין בטפרים מורכב משתי שכבות:
Unguis - השכבה החיצונית הנוקשה. סיבי הקרטין בה מאונכים לכיוון הגדילה ובזווית נטויה.
Subunguis - השכבה התחתונה. רכה וגמישה. סיבי הקרטין בה מקבילים לכיוון הגדילה.
הטופר מתפתח כלפי חוץ מתוך מבנה המשתית (matrix) הנמצא בבסיס השכבה החיצונית, השכבה התחתונה מתקשה עם הגדילה. השכבה החיצונית מתפשטת מהר יותר מהשכבה הפנימית על מנת ליצור שוליים מעוקלים וצרים, שחיקתם של השוליים מהירה יותר משחיקת השכבה הפנימית וכך נוצר חוד הטופר.
טופר של טורווזאורוס
פרוקי-רגליים

אצל פרוקי הרגליים הטופר נקרא צבת (או צבתות ברבים).
אדית האיוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 ביולי 1889 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  14 בפברואר 1975 (בגיל 85) ריצ'מונד שעל התמזה, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Hajós Edit Olga 
 תפקידים:  רופאה, עיתונאית, literary translator, עורכת תורמת, מתרגמת 
 בן או בת זוג:  בלה בלז' (1913–1918)  מור בדה (1906–1909) 
 
אדית האיוש מחוץ להונגריה אדית בון (במקור הירש, בהונגרית: Hajós Edit; באנגלית: Edith Bone;‏ בודפשט, 28 בינואר 1889 – לונדון, 14 בפברואר 1975) הייתה רופאה, מתרגמת ספרותית, עורכת עיתון, אשתו הראשונה של בלה באלאז'. קורות חייה הסוערים על פני ארבעה עשורים מסופרים חלקית בספריה.
ביוגרפיה

אדית האיוש נולדה במשפחה יהודית כבתם של ד"ר ז'יגמונד האיוש (הירש) (1858–1922) עורך דין, ושל ינקה שטיין (1860–1945). סבה וסבתה מצד אביה היו ליפוט הירש (1823–1899) סוג של עצמאי (אדם ללא עבודה, המתקיים מרכושו או מהכנסה מזדמנת לא מוגדרת) ותרזיה פיליפ, וסבה וסבתה מצד אמה היו ירמיהו שטיין ואמה הרץ. היא למדה רפואה משנת 1908, תחילה בבודפשט, אחר כך בברלין, מונפלייה, פריז וברן. ב-1 באוקטובר 1906 התחתנה עם עורך הדין מור בדה, בנם של יוז'ף בדה ופאולינה קוטאני. הם התגרשו ב-1909. ב-19 במרץ 1913 היא נישאה לבלה באלאז' בבודפשט, ממנו התגרשה מאוחר יותר ב-1918. זולטאן קודאי היה אחד העדים בנישואים.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה היא שבה להונגריה וקיבלה תואר דוקטור לרפואה בבודפשט. יחד עם ג'רג' לוקאץ', קרל מנהיים, אנא לסנאי, ארנה לורשי ואחרים השתתפה במפגשים של חוג יום ראשון שהתקיימו בדירת בעלה. היא עבדה כרופאה צבאית בזמן המלחמה. בינואר 1919 הוא נסעה למוסקבה עם משלחת של הצלב האדום, ולאחר מכן לסנקט פטרבורג, שם ערכה את העיתון באנגלית של הקומינטרן והצטרפה למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בשנת 1920 נקראה למוסקבה ולאחר מכן נשלחה לווינה כשליחה. היא חיה בווינה ולאחר מכן באיטליה עד 1923. מאוחר יותר עברה לברלין, שם עבדה זמן מה במשרד הסחר הסובייטי. בשנת 1933 ברחה תחילה לפריז ולאחר מכן לאנגליה. היא נישאה בשלישית בפברואר 1934 לג'רלד מרטין. באנגליה לקחה חלק בפעילותה של המפלגה הקומוניסטית של בריטניה. היא הייתה אחד מהחברים המייסדים של Partit Socialista Unificat de Catalunya במהלך מלחמת האזרחים בספרד. היא הייתה בשירות המפלגה עד 1939, ולאחר מכן עסקה בעיקר בתרגום לרוסית.
היא ביקרה בהונגריה שוב, לראשונה ב-1946, וכאשר חצתה את הגבול בפעם השנייה ב-1949 נעצרה על ידי "הרשות להגנת המדינה" (המשטרה החשאית ההונגרית). היא ישבה בכלא שבע שנים. כדי להגן על עצמה מפני טירוף דעת ביצעה באופן קבוע תרגילים מנטליים. שנות המאסר שלה נתנו לה השראה לכתוב את יצירתה הידועה ביותר "שבע שנים של בידוד". בזכות המרד ההונגרי ב-1956 שוחררה ב-1 בנובמבר וחזרה לאנגליה, שם המשיכה בעבודתה כמתרגמת עד סוף ימיה. ב-1974 ראיינה אותה ההיסטוריונית הספרות ארז'בט וזר.
היא נפטרה בשנת 1975 בריצ'מונד על התמזה, לונדון.
עבודות עיקריות

Seven Years Solitary. אוטוביוגרפיה. לונדון, 1957, 1966
שבע שנים בבידוד ; תִרגוּם יוליה לאזאר; Noran, בודפשט, 2007
טריוויה

לאחר שחרורה ערכה ראיון קצר ב-British Pathé News שניתן היה לראות במהדורת החדשות של 11 בנובמבר 1956.
לקריאה נוספת

חוג יום ראשון. מסמכים. ליקט, הקדמה והערות נכתבו על ידי אווה קאראדי, ארז'בט וזר. בודפשט, 1980, הוצאת גונדולה
Magyar életrajzi lexikon א' (לקסיקון ביוגרפי הונגרי)
"Hajós Edit". Petőfi Irodalmi Múzeum. נבדק ב-2015-05-11.
↑ Bone : אדית בון: שבע שנים בבידוד. נורן, 2007
↑ שארקזי : מתיאש שארקזי: גברת זקנה קטנה כועסת. (אפילוג לתרגום ההונגרי של שבע שנים של בידוד). 2007
צ'אבה נאג': לקסיקון של ספרות מהגרים הונגרית. בודפשט, הוצאת המוזיאון הספרותי פטפי ומרכז לספרות עכשווית, 2000
לקסיקון ביוגרפי חדש הונגרי. עורך ראשי. לאסלו מרקו. בודפשט, מועדון הספר ההונגרי
ארז'בט וזר : על מותה של אדית האיוש (כתב העת חיים וספרות 23 באוגוסט 1975)
יאנוש צ'ימה: חייה כרומן של רופאה-מהפכנית הונגרייה (מגזין הנשים, 7 באוגוסט 1976)
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a Pesti Izraelita Hitközség születési akv. 194/1889. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  "Hajós Zsigmond halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 1077/1922. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  "Hajós Zsigmondné Stein Janka halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 5559/1945. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  "Hirsch Lipót halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 796/1899. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  "Házasságkötése Bedő Mórral a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 424/1906. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-06.
↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. II. ker. állami házassági akv. 162/1913. folyószáma alatt.
↑  A budapesti kir. törvényszék 1.P.41127/1918. sz. ítélete.
↑  1956-os Intézet Oral History Archívuma, 1974, 206. sz., 3 ív
↑  A Temze-parti Richmond 1965-ig London egyik elővárosa volt, 1965-ben vált londoni kerületté.
↑  Dr Edith Bone Released From Budapest After 7 Years in Gaol
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284894405171  PLWABN: 9810612204805606  BIBSYS: 90688109  BnF: cb10815496x (data)  GND: 141339292  ISNI: 0000 0000 7889 464X  LCCN: no96028326  NKC: xx0319442  NLA: 35204075  NTA: 067621449  SUDOC: 076431835  Trove: 863862  VIAF: 6984653   WorldCat (עם VIAF): 6984653
נקשבנדיה

הנַקשבַּנדיה (או נקשבנדי) היא אחד מארבעת הזרמים הסופיים העיקריים של האסלאם, המכונים "טריקה" (אנ'). זרם זה מחשיב כמייסדו את אבו בכר, בן לווייתו של מוחמד וחמו. רוב הטריקות האחרות (ובהן הצ'ישטייה, הסורווארדייה והקאדריה) מייחסות כמייסדן את עלי בן אבי טאלב.
הנקשבנדיה היא טא'אפה שייסד בהאא אד-דין נקשבנד (ער'), בן המאה ה-14, יליד בוכרה, ששמו הפרסי (نقشبندی) הוא מקור שמהּ. היא נחשבת לטא'אפה אורתודוקסית בעלת סילסילה (שושלת יוחסין) בכרית המקיימת ד'כר ח'פי. מתוכה יצאה הטריקה הח’אלדיה.
זוהי טריקה אשר פונה למשכילים העירוניים ולכן ישנם יותר כְּתבים נקשבנדיים מאשר בטריקות האחרות. על התלמיד הנקשבנדי לשלוט גם בשריעה, בנוסף לידיעתו את הכתבים הנקשבנדיים.
הנקשבנדיה הייתה זו שעמדה מאחורי תנועות ג'יהאד רבות באסיה- בקווקז כנגד הרוסים, במחוז סינג'אן בסין כנגד הסינים, בהתנגדות ההודית כנגד הבריטים ובסכסוך באצ'ה (אינדונזיה) כנגד ההולנדים. הייתה טענה כי הנקשבנדיה מעורבת בסכסוכים ובתנועות התנגדות גם במקומות אחרים.
דמות מרכזית בטריקה היא חוואג'ה אח'ראר שהיה ח'ליף נקשבנדי. הוא הפגין יותר מעורבות בקהילה, שלח תלמידים מטעם הח'ליפות שלו ובעיקר השפיע רבות על המשטר הטימורי.
דמות חשובה נוספת היא של השייח' סירהינדי שהיה מוג'דיד, אשר הפך את הנקשבנדיה לטא'אפה כדי להציל את האסלאם בהודו מלהפוך להינדי.
המקור הגאוגרפי של הנקשבנדיה הוא במרכז אסיה, בטורקיה, בהודו (על ידי המונגולים) ובסין. כיום הנקשבנדיה נפוצה בטורקיה, על ידי השייח' קוטקו אשר בוחן את המציאות דרך עיני הנביא לו היה חי כיום (הוא חבר במפלגה האסלאמית). כיום שייח'ים נקשבנדיים רבים הם גם פרופסורים ובנקאים.
הנקשבנדיה דוגלת במעורבות של השייח'ים הצופים בפוליטיקה, כדי ליצור שלטון השומר על השריעה ופועל על-פי עיקרון הצדק. עיקרון נקשבנדי זה מבטא למעשה את היותה של הטריקה הנקשבנדית מאוד מחוברת לענייני העולם הזה וכי היא ראתה בפעילות הקהילתית בעולם הזה תנאי חשוב לקיומה (בניגוד לטריקה הקאדרית, לדוגמה, אשר מרכז ענייניה היה הדאגה לפרט ולגאולתו בעולם הבא). חוואג'ה אח'ראר היה הראשון אשר דיבר על כך בגלוי - מעורבות פוליטית מתוך תחושת האחריות לקהילה.
הנקשבנדיה ניהלה מלחמת חורמה עם הקובראוויה והאישקייה, שתקפה בעיקר את הסילסילות של הטריקות ועל ידי כך זכתה בעוד תומכים, אך גם בעוד שונאים.
הנקשבנדיה היוותה בתקופות שונות גם כמוליכה של תנועות תחייה אסלאמיות וגם כמובילה של מאבק כנגד אסכולות צופיות אחרות.
ההכוונה הנקשבנדית הייתה תמיד לחיים המופנים כלפי האל כאשר הגמול לאהבה ולהתמסרות ניתן בעולם הבא. נקשבנד עצמו מתואר כמי שהתרחק מקרבת השליטים וטען כי השררה מרככת את לב האדם ומסיתה אותו מדרך האל.
הנקשבנדיה הצליחה רבות בקרב עולם האסלאם מאחר שהיא נותנת למאמין שילוב של פרקטיקה יומיומית פשוטה המונחה על ידי השריעה עם עקרונות סוניים אורתודוקסיים, וכך נותר שילוב בין האסלאם הקלאסי ובין הפרשנויות המודרניות שלו.
תגובתה של הנקשבנדיה לאתגר הקולוניאלי הייתה מגוונת. החל בהשלמה עם השלטון הקולוניאלי והשתלבות בתוכו (כמו שעשה עבד אל-עזיז) לבין מלחמה בשלטון הזה (כמו שעשו המוג'הידון).
הנקשבנדיה מכוונת את פעילותה בראש ובראשונה אל האליטות ומנסה להשפיע על השליטים שיחזרו לדרך הישר והצדק. הנקשבנדיה מדגישה את הסילסילה הבכרית, לכן אין הם חשודים בנטייה לשיעיות.
בוגד (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 סוגה:  דרמת מתח ריגול
 יוצרים:  רון לשם עמית כהן
 כותבים:  רון לשם עמית כהן דניאל אמסל
 בימוי:  אסף פולונסקי
 שחקנים:  ליאור אשכנזי עוז זהבי ניב סולטן דיקלה אורנה בנאי
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 חברת הפקה:  West End טדי יזמות והפקות
 הפצה:  HOT
 שידור
 רשת שידור בישראל:  HOT 3 NEXT TV
 תקופת שידור בישראל:  13 בספטמבר 2022 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
בוגד היא סדרת טלוויזיה ישראלית, מסוגת דרמת מתח וריגול, שנוצרה על ידי רון לשם ועמית כהן ובוימה על ידי אסף פולונסקי בהשראת פרשת היעלמות המטוס המלזי. הסדרה הייתה אמורה להיות משודרת בשנת 2020 ובסופו של דבר שודרה ב-HOT בין 13 בספטמבר 2022 ל-3 בנובמבר 2022.
עלילה

מטוס נוסעים ישראלי נעלם מהאוויר בין תל אביב להודו ועליו 225 נוסעים. נפתחת חקירה ולצוות החקירה מצטרף יונתן ג'ורג'י (ליאור אשכנזי), איש שטח בכיר בשב"כ, שנפלט מתפקידו בעקבות פציעה שהותירה אותו עיוור. אשתו וילדיו היו על המטוס, בדרכם לעזוב את הארץ ואותו. דן מלכה (עוז זהבי), צעיר מרוקאי-גרמני שנמצא בעיצומו של קורס רכזים של השב"כ כשהמטוס נעלם, מצטרף לג'ורג'י בתור עוזרו האישי. דן מנסה לעזור לג'ורג'י, שבתחילה חושד בו, והשניים מפתחים בהדרגה יחסי חברות ותלות.
רוית נגר (ניב סולטן) היא צעירה עקשנית ממשפחה מסורתית-ימנית מטבריה, שאחיה הצעיר דויד היה על המטוס הנעלם. היא יוצאת למסע בעקבות הסודות שהסתיר אחיה ומוצאת את עצמה בקשר מפתיע עם אישה ערבייה-ישראלית שגורלה שזור בזה של אחיה.
צוות השחקנים

| דמות | שחקנ/ית | תיאור | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| יונתן ג'ורג'י | ליאור אשכנזי | איש שטח בכיר בשב"כ שנאלץ לעזוב את תפקידו לאחר פציעה שהותירה אותו עיוור. אשתו שחר וילדיו יותם וישי היו על המטוס הנעלם, בדרכם לעזוב את הארץ - ואותו. |  |
| דן מלכה | עוז זהבי | העוזר האישי של ג'ורג'י, שמשמש בפועל גם בתור העיניים שלו והשניים יפתחו בהדרגה יחסי חברות ותלות. בהמשך מתגלה שהוא אחיה של נועה כוהן ושהוא שיתף איתה פעולה ומסר לה את השם של הרומח כביכול - תמיר טסה. נורה על ידי אלי נגר לאחר שהתגלה כקטנוען האלמוני שרצח את רווית. |  |
| רוית נגר | ניב סולטן | צעירה מטבריה שאחיה דוד, גיבור מלחמה, היה על המטוס שנעלם. נגר מגיעה ממשפחה ימנית ומסורתית ותמצא את עצמה בקשר מפתיע עם אישה ערביה-ישראלית שגורלה שזור בזה של דוד. נרצחת בסוף הפרק הרביעי על ידי קטנוען אלמוני לאחר שפנתה לשב״כ עם מידע שגילתה. בסוף הסדרה מתגלה שהקטנוען האלמוני הוא דן מלכה. |  |
| דוצי | אורנה בנאי | ראש מחלקת מבצעים בשב"כ. |  |
| אהובה נגר | דיקלה | אימם של רוית ודוד. |  |
| איתמר | אורי סעדה | מאבטח בנתב"ג והאקס של נועה נרצח בידי דן |  |
| דוד נגר | עדי אלון | גיבור מלחמה, קיבל צל"ש במהלך שירותו בצבא. היה על המטוס שנעלם. אחיה של רוית ובנה של אהובה. ניהל קשר עם אישה ערביה לפני שעלה על המטוס שנעלם. |  |
| איה רדבאן | אסיל פרחאת | חברתו של דוד נגר. |  |
| נועה כוהן | אנסטסיה פיין | הנבלית הראשית בסדרה, חטפה את המטוס כדי לרצוח את הרומח שהרג את הוריה ששיתפו פעולה עם אירן. רצחה את תמיר ועופר, אחותו של דן |  |
| מיכל (מיקי) טסה | נטע פלוטניק | מעצבת שמלות כלה ובהריון מתקדם. אשתו של תמיר טסה שעלה למטוס עם גרושתו, מיקי מגלה זאת רק לאחר שהמטוס נעלם באולם המשפחות שם היא פוגשת את בנו שמגלה לה שגם אמו הייתה על המטוס.נחטפה בידי גיא לאחר שגילתה כי הוא סוחר סמים לאחר שהוא משחרר אותה היא יורה בו והורגת אותו. |  |
| תמיר טסה | גור בנטביץ' | היה על המטוס החטוף עם גרושתו. נרצח על ידי נועה, כיוון שחשבה שהוא "הרומח". |  |
| עומר טסה | אופק פסח | בנם של תמיר וניצה טסה. |  |
| גיא | שי אביבי | שותפו לעסקים של תמיר טסה. כלא את מיקי שגילתה על העסקים האמיתים שלו נהרג לאחר ששחרר אותה. |  |
| אלי נגר | אמיתי יעיש בן אוזיליו | בעלה של אהובה, אביהם של דוד ורוית. עובד מוסד לשעבר הרג בסוף העונה את דן. |  |
| תמרה | מור גנות | העוזרת האישית של דוצי במחלקת המבצעים בשב"כ. |  |
תגל אליהו: 
| ניצה טסה | ריימונד אמסלם | גרושתו של תמיר. מתגלה כ"רומח" שהרג את הוריה של נועה כוהן. נרצחה על ידי דן מלכה לאחר שגילה שהיא ה"רומח" שהרגה את הוריו. |  |
| עופר רחמים | דניאל לביד | מאבטח סמוי על המטוס. נרצח בידי נועה. |  |
| עמיחי לוריא | גל פרידמן | טייס המטוס החטוף אלמן ואב לבת. נורה ונהרג על ידי דוד נגר כשניסה לחטוף נשק מנועה. |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | סדרת הדרמה של השנה | בוגד | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3 4  HOT מציגה את הסדרות החדשות של 2020, באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2020
1 2  רונן מנדזיצקי, אלו סדרות המקור של HOT לשנת 2020, באתר גאדג'טי, ‏25 בפברואר 2020
↑  מאת אבישי סלע, הדרמה החדשה של הוט ממש רוצה להיות דרמה של התאגיד, וזה בסדר, באתר טיים אאוט, ‏2022-09-14
1 2 3  ליאור אשכנזי, עוז זהבי וניב סולטן בסדרת הדרמה החדשה "בוגד", באתר magazine.hot
1 2 3  מיכל ישראלי, ‏נשבע לך לא בוגד, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2019
↑  גיא פינס, ארנה בנאי תצטרף לסדרה החדשה "בוגד" של HOT, באתר Facebook, ‏17 בפברואר 2020
↑  אורנה בנאי מצטרפת ל"בוגד", באתר HOT Magazine
רונה ליפז-מיכאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באוקטובר 1965 (בת 59) צפת, ישראל ישראל
 שם לידה:  תמר פלמינגר 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
רונה ליפז-מיכאל (בעבר תמר מיכאל; נולדה ב-7 באוקטובר 1965) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

רונה ליפז-מיכאל נולדה כתמר פלמינגר בצפת ולאחר מכן עברה עם משפחתה להתגורר בכפר סבא. היא למדה בבית ספר יסודי בבאפלו שבארצות הברית כשאביה היה שם בהתמחות. כשהגיעה לכיתה ו', חזרה עם המשפחה ארצה והתגוררה ביישוב חופית. היא למדה משחק בסטודיו של יורם לוינשטיין.
קריירת משחק > בטלוויזיה ובקולנוע

במהלך השנים השתתפה במספר סדרות טלוויזיה ישראליות. במהלך השנים 2000 עד 2004 גילמה את דמותה של נילי בסדרת הדרמה "הבורגנים", ששודרה בערוץ 2. בשנת 2008 שיחקה בסרטו של ערן ריקליס "עץ לימון", העוסק בסכסוך הישראלי פלסטיני. בין השנים 2009–2010 לוהקה לשחק בשתי העונות של הסדרה "חצויה".
בשנת 2011 השתתפה בסדרת הדרמה "אורים ותומים", ששודרה ב-Yes. משנת 2011 עד שנת 2013 שיחקה בשלוש עונות של הסדרה הקומית "עבודה ערבית", בתפקיד "תמנע". במהלך השנים 2013–2014 השתתפה בשתי עונות של קומדיית המצבים לילדים "הקלמרים", לצדם של אודי ואביעד, בה היא גילמה את דמותה של "המורה שגית".
מדצמבר 2013 עד יולי 2014 שיחקה בטלנובלה הישראלית "אניגמה", בערוץ ויוה. בשנת 2014 שיחקה בסרט "ערבים רוקדים", ובהמשך לוהקה לגלם את אמו של ברק (דוד לביא) בסדרת הנעורים של הערוץ הראשון "עמוק במים" וכן שיחקה באותו ערוץ בסדרת הדרמה "משפחה טובה", פרי עטו של איתן פוקס.
בשנת 2016 שיחקה במיני-סדרה "גירושים מאוחרים", על פי ספרו של א.ב. יהושע בערוץ הראשון.
בשנת 2017 שיחקה בסרטו של רם נהרי "אל תשכחי אותי".
בשנת 2018 שיחקה בסדרה המנצח ששודרה ב-Yes.
בשנת 2020 שיחקה בסדרה לאבד את אליס בתפקיד פנינה. באותה השנה שיחקה בסדרה מנאייכ בתפקיד עתליה בן משה.
בשנת 2021 שיחקה בסדרה המפקדת בתפקיד אמא של ערבה.
בשנת 2022 שיחקה בסדרה "ילדים ביער" בתפקיד אמא של עמי.
בשנת 2023 שיחקה בסדרה "גוף שלישי" בתפקיד עורכת הדין פנינה חומסקי.
ב-2024 השתתפה בסדרה "בקרוב אצלי" כאימה של יריבתה של הגיבורה הראשית, לצידו של שי אביבי, שותפה לימי "הבורגנים", בתפקיד האבא.
קריירת משחק > בתיאטרון

ליפז-מיכאל שיחקה במספר מחזות, בהם: "תמונות מחיי נישואין", "במלחמה כמו במלחמה", ו"החיים בשלוש גרסאות", בתיאטרון הבימה. לאחר מכן הצטרפה לתיאטרון באר שבע ושיחקה במחזות, "ילד משלי", "בין חברים" ו"דלתות נפתחות".
חיים פרטיים

הייתה נשואה לבמאי גא"י מיכאל, מנישואיה אלה נולדו לה בן ובת.
ג'קי מייסון

| --- | --- |

מייסון, 2006
 לידה:  9 ביוני 1928 שבויגן, ויסקונסין, ארצות הברית 
 פטירה:  24 ביולי 2021 (בגיל 93) מנהטן, ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות בית דוד 
 שם לידה:  Yacov Moshe Hakohen Maza 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  הסיטי קולג' של ניו יורק  מתיבתא תפארת ירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי 
 http://www.jackiemason.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'קי מייסון עם שלמה להט (צ'יץ) וזובין מהטה (ברקע, דן שילון)
ג'קי מייסון (באנגלית: Jackie Mason;‏ 9 ביוני 1928 – 24 ביולי 2021) היה שחקן וסטנדאפיסט יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה

מייסון נולד בשיבויגן (אנ') שבויסקונסין כיעקב משה הכהן מזא"ה. למד בסיטי קולג' של ניו יורק ובמתיבתא תפארת ירושלים, שם הוסמך לרבנות על ידי הרב משה פיינשטיין.
מייסון היה ידוע כאחד שנהנה מיצירת פרובוקציות באמצעות אי-תקינות פוליטית ועל תצפיותיו על החיים האמריקאים והיהודיים.
הוא היה מעורב בסערה תקשורתית לאחר שלכאורה הראה לאד סאליבן "אצבע משולשת". מייסון הכחיש זאת, והתעקש שמספר אצבעות הופנו לעברו וסאליבן הניח שהוא הראה לו אצבע משולשת. מייסון לבסוף הגיש תביעה על הוצאת דיבה נגד סאליבן, וזכה במשפט.
בשנת 1991 הותקף על ידי ארגוני אפרו-אמריקאים בארצות הברית לאחר שהתייחס לראש עיריית ניו יורק דייוויד דינקינס האפרו-אמריקאי כ"שוורצע עם שפם".
בסקר שנערך בשנת 2005 על ידי ערוץ 4 הבריטי לבחירת הקומיקאי של הקומיקאים, הוא נמנה בין 50 המקומות הראשונים.
מייסון מדורג במקום ה-63 ברשימת 100 הסטנדאפיסטים הגדולים בכל הזמנים של הקומדי סנטרל.
הוא דיבב בסדרה "משפחת סימפסון" את אביו הרבי של קראסטי הליצן.
נפטר ב-24 ביולי 2021 בבית החולים מאונט סיני שבמנהטן, ניו יורק, בגיל 93.
הערות שוליים

↑  "Comedy Central's 100 Greatest Stand-Ups of All Time". Comedy Central Presents. April 17, 2004. Comedy Central. http://www.comedycentral.com/tv_shows/100greatest/list.jhtml.
↑  עדו בן פורת, הקומיקאי היהודי-אמריקני ג'קי מייסון הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 25 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306992705171  BnF: cb14204281d (data)  ISNI: 0000 0003 7420 6303  LCCN: n83022295  MusicBrainz: 09742f27-df04-4b65-b99e-aa95e8da2e4c  NARA: 10569485  SNAC: w69w40kq  VIAF: 49434254   WorldCat (עם VIAF): 49434254 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוסייל הררה

ג'ונתן אוסייל הררה מוראלס (בספרדית: Jonathan Ozziel Herrera Morales; נולד ב-23 במאי 2001 בקוליאקאן שבמקסיקו) הוא כדורגלן מקסיקני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת טיגרס מליגת העל המקסיקנית ובנבחרת מקסיקו.
קריירת מועדונים

הררה גדל במחלקות הנוער של פצ'וקה ואטלס. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של אטלס במסגרת ליגת העל המקסיקנית.
ביולי 2023 חתם הררה בטיגרס.
קריירה בינלאומית

ב-19 באפריל 2023 ערך הררה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מקסיקו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת ארצות הברית במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת מקסיקו לטורניר גביע הזהב 2023.
תארים

אליפות מקסיקו (2): 2021 אפרטורה, 2022 קלאוסורה
הסופר קאפ המקסיקני: 2022
גביע הזהב: 2023
רשת ג'

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו ממלכתי
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  20 ביוני 1976 – 11 במאי 2017 (40 שנה)
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  מרכז הארץ, ירושלים והסביבה, דרום הערבה, צפת, הגליל
 נקלט בתדר:  97.8FM
 אזור קליטה:  חיפה, אילת, צפת והגליל, צפון בקעת הירדן, באר שבע, צפון הנגב
 נקלט בתדר:  105.5FM
 אזור קליטה:  אצבע הגליל, תל אביב והסביבה, צפון בקעת הירדן, צפון הערבה, מרכז הנגב
 נקלט בתדר:  89.7FM
 אזור קליטה:  אפרת, ירושלים, נצרת והסביבה
 נקלט בתדר:  97.5FM
 
 אתר רשמי
אולפן על שם אהוד מנור בתל אביב, בו הונצחו גם שדרניות התחנה בעבר שוש עטרי ואורנה יקיר. אולפן זה שימש את רשת ג' במסגרת רשות השידור עד אמצע 2017
חלון עם לוגו של רשת ג', בבניין קול ישראל בירושלים
רשת ג' הייתה תחנת רדיו ישראלית, השייכת לרשות השידור. רשת ג' נוסדה ב-20 ביוני 1976 כתחנה ישראלית המשדרת מוזיקה פופולרית, כשהיא מנהלת תחרות עם קול השלום של אייבי נתן ועם גלי צה"ל, בעיקר על לבם ואוזנם של הקהל הצעיר. התחנה שהתחילה כתחנה המשדרת מוזיקה מכל הסוגים (כולל מצעד להיטים עברי לצד מצעד להיטים לועזי) שינתה פורמט החל מ-2 בנובמבר 1997 והחלה לשדר מוזיקה ישראלית בלבד.
ב-11 במאי 2017 נסגרה לצמיתות. ב-15 במאי 2017 קמה במקומה התחנה כאן גימל במסגרת תאגיד השידור הישראלי שממשיכה באותו פורמט עברי.
היסטוריה

בשנות השישים פעלה תחנה של קול ישראל אשר כונתה רשת ג', אשר עסקה בשידורים בשפות ושידורים לגולה.
היסטוריה > שידורי "הגל הקל"

ב-1960 החלו שידורי "הגל הקל" (שלאחר מכן נקרא רשת ב'). כל ערב החל מ-21:05 בראשית דרכה, ובשלב מסוים מ-20:05, שידרה התחנה תוכניות מוזיקה קלה, כמו פופ, מוזיקה ישראלית, מצעדי פזמונים, ותוכניות אחרות מסוג זה שעד כה המעיטה בהן רשת א' ה"כבדה" יותר.
היסטוריה > שנות השבעים של המאה ה-20 – קול ישראל וקול השלום

בתחילת שנות השבעים הגיעה לחופי ישראל ספינת השלום של אייבי נתן והחלה בשידוריה בשם "קול השלום". ב"קול ישראל" הבינו שהמצב ששרר עד אז – היעדר רשת מוזיקה פופולרית – לא יכול להימשך, והוחלט על הקמת ערוץ רדיו חדש שישדר מוזיקה קלה ישראלית ובין-לאומית. בגלל היעדר משאבי שידור הוקצה בשלב ראשון תדר בודד במרכז הארץ בגלים בינוניים. תדר זה שימש עד אז את רשת ה', ששידרה באמצעות משדר, אשר שימש בעבר (עד מלחמת ששת הימים וקודם לכן את הרדיו המנדטורי קול פלשתינה) את רדיו רמאללה. ביתר שעות היממה שימש התדר להעברת תוכניות בשפות זרות לעולים. שידורי רשת ה', החלו בחורף 1972 ונמשכו מדי ערב בין השעות 20:00 ו-22:00. אות התחנה היה הפתיח של השיר "בשמלה אדומה". תחנת קול השלום של אייבי נתן הפכה מדבר חולף, כפי שקיוו אנשי קול ישראל, לעובדה קיימת, והפופולריות של התחנה הלכה וגברה אחרי חידוש השידורים בתום מלחמת יום הכיפורים. בקול ישראל הבינו שיש להציע מוצר מתחרה ורשת ה' הפכה לרשת גימל וקיבלה גם תדר משלה בקצה תחילת הסקאלה של התדרים ב-AM, לעומת קול השלום ששדר בתדר 1540 קילוהרץ. ב-20 ביוני 1976 נחנכה רשת ג' באופן רשמי, ושידרה 19 שעות ביממה, מ-6 בבוקר עד 1 אחר חצות, בתדר 529 קילוהרץ AM. בתחילה, שמה של התחנה היה רדיו ג' והיא שידרה מוזיקה פופולרית מכל הסוגים ומכאן הייתה גם הצלחתה הגדולה. הוספת שידורי Stereo FM בקול השלום של אייבי נתן בסוף שנות השמונים דרבנה שוב את קול ישראל להשיק שידורים דומים גם ברשת ג' (וברשתות אחרות), אחרי ששנים בוצעו השידורים אמנם ב-FM אבל רק במונו.