stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף אלנקווה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ג' בטבת תשי"ט (בן 66)
 השכלה:  ישיבת מרכז הרב 
 מקום פעילות:  גוש קטיף, יד בנימין
 תחומי עיסוק:  הלכה
 רבותיו:  הרב צבי יהודה הכהן קוק, הרב מרדכי אליהו, הרב אברהם אלקנה שפירא, הרב שאול ישראלי
 
הרב יוסף אלנקווה (נולד בג' בטבת תשי"ט) הוא מחבר ועורך ספרים. שימש כרב האזורי של גוש קטיף.
ביוגרפיה

נולד לסוזן ולרבי חיים בנו של רבי עמרם בנו של רבי מסעוד.
למד בישיבה התיכונית 'אור עציון' במרכז שפירא אצל הרב חיים דרוקמן, ולאחריה למד בישיבת מרכז הרב אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה שפירא בין השנים תשל"ו-תשמ"ב. היה מקורב מאוד לרב מרדכי אליהו.
בשנת תשמ"ב נקרא לכהן כרב היישוב כפר דרום שבגוש קטיף. במשך כ-30 שנה כיהן בתפקידים שונים, כרב יישוב וכרב אזורי של חבל עזה עד לתום תקופת תוכנית ההתנתקות.
במשך למעלה מעשור הוא עונה לאלפי שאלות באתרי אינטרנט, בהם אתר מורשת ואתר כיפה.
הוציא לאור סידורים בנוסח יהדות מרוקו. כיום משמש כראש הכולל שליד ישיבת הדרום.
נשוי לשושנה ואב לשבעה. מתגורר ביישוב יד בנימין.
חיבוריו

מפי אליהו - אוצר דברי תורה וחכמת חיים משולבים עם סיפורים ומעשיות ששמע מפי הרב מרדכי אליהו, תשע"א.
ערך והוציא לאור את ספרו של הרצי"ה קוק קניין תורה - על מסכת אבות.
דרך התורה - הלכות שבת - פסקי דינים בהלכות שבת על פי שיטת הבן איש חי והרב מרדכי אליהו.
דרך התורה - הלכות קריאת התורה - פסקי דינים ומנהגים על פי שיטת הרב מרדכי אליהו.
אגרות חמדה - לקט אגרות ואמרים בנושא השמיטה - אגרות ומאמרים בהלכה ובמחשבה בנושא השמיטה שנלקטו מכתבי הרב קוק שנדפסו ושבכתב יד, בתוספת מאמרים ומכתבים של בנו הרצי"ה בעניין הלכות שנת השמיטה וחיבתה. ליקט וערך: הרב יוסף אלנקווה, ירושלים, תשמ"ז (מהדורה נוספת: יד בנימין, תשס"ח)
מילין חדתין - ביאור לספר "ראש מילין" של הרב אברהם יצחק הכהן קוק.
בן פורת יוסף - ספר ובו שאלות ותשובות הלכתיות.
יצחק סורוצקין

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום מגורים:  לייקווד, ניו ג'רזי ניו ג'רזי, ארצות הברית ארצות הברית
 מקום פעילות:  קליבלנד, לייקווד
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית
 רבותיו:  הרב ברוך סורוצקין, הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק
 אב:  הרב ברוך סורוצקין
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבת טלז בקליבלנד  ראש מתיבתא דלייקווד  חבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית
 
הרב אברהם יצחק סורוצקין הוא רב וסופר אורתודוקסי, שהיה ראש ישיבת טלז-קליבלנד וראש מתיבתא דלייקווד. הוא חבר במועצת גדולי התורה בארצות הברית.
ביוגרפיה

סורוצקין נולד לרב ברוך סורוצקין, שהיה ראש ישיבת טלז. נישא לבתו של הרב יחזקאל גרובנר, רב ופוסק בפולין ובארצות הברית.
הרב יצחק סורוצקין היה ראש ישיבת טלז, אך עקב מחלוקת בנוגע להנהגת הישיבה, הוא עבר ללייקווד שבניו ג'רזי, שם עובד כראש מתיבתא דלייקווד, ישיבה לגיל תיכון.
סורוצקין, הוא גם תלמידו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק.
הערות שוליים

1 2  Shiurim By Rabbi Yitzchok Sorotzkin, torahdownloads.com
↑  ר"י "מתיבתא לייקוד" ניחם את משפחת סילבר, באתר COL
↑  Y. W. Editor, NEW: Six Gedolim Added To Moetzes Gedolei Hatorah Of Agudas Yisroel, The Yeshiva World, ‏2020-09-14 (באנגלית אמריקנית)
↑  Moetzes Gedolei Hatorah Call on Community to Achieve Improvements; New Chavrei HaMoetzes Welcomed | Hamodia.com, Hamodia, ‏2020-09-14 (באנגלית)
↑  Moetzes Agudas Yisroel to Host Worldwide Asifa Lihisorerus Tomorrow Night » The Lakewood Scoop » The heartbeat of the lakewood community, www.thelakewoodscoop.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309192505171  LCCN: nr92006901  VIAF: 63156674888133580164   WorldCat (עם VIAF): 63156674888133580164
אליס הנרי

| --- | --- |

 לידה:  21 במרץ 1857 מלבורן, אוסטרליה 
 פטירה:  14 בפברואר 1943 (בגיל 85) City of Malvern, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 
אליס הנרי (21 במרץ 1857 – 14 בפברואר 1943) הייתה סופרג'יסטית אוסטרלית, עיתונאית וחברת איגוד העובדות שנהייתה חברה בולטת בתנועת איגוד העובדות האמריקאית בתור פעילה בליגת איגודי העובדות.
רקע אישי

הנרי נולדה ב-21 במרץ 1857 בריצ'מונד, מלבורן. היא הייתה ביתם של צ'ארלס פרגוסון הנרי ואשתו מרגרט (שם נעורים ווקר). היה לה אח אחד, אלפרד, שנולד בשנת 1859.
קריירה

לאחר שסיימה את בית-הספר התיכון, לימדה הנרי לתקופה קצרה ולבסוף הפכה לכתבת בעיתון הבוקר האוסטרלי "The Melbourne Argus" ועיתון ה-"Australian". הכתיבה העיתונאית שלה התמקדה בעיקר בנושאים פרוגרסיביים כמו רפורמות בתחום התעסוקה, ילדים עם מוגבלויות וייצוג פרופורציונלי בבחירות. בנוסף, היא נהייתה מעורבת בפוליטיקה האוסטרלית בשנות ה-90 של המאה ה-19, והחלה להרצות על נושאים כגון זכויות האישה, סופרג'יזם ותעסוקה. הנרי עברה לארצות-הברית מאוסטרליה בשנת 1906, שם נעשתה מזכירת משרד ליגת איגודי העובדות בשיקגו. בזמן שעבדה עבור ליגת איגודי העובדות, הפכה לדמות מרכזית במאבק למען זכות ההצבעה לנשים, למען ארגוני עובדים וזכויות עובדים. היא שירתה במגוון משרות בתוך האיגוד כולל כמארגנת פעולות בשטח ומנהלת מחלקת החינוך.
הנרי המשיכה לכתוב במהלך תקופתה באמריקה. היא ערכה את מדור הנשים בכתב-העת "Union Labor Advocate" בשיקגו והייתה עורכת מייסדת של כתב-העת של ליגת איגודי העובדות, " Life and Labor" עד שנת 1915. הנרי כתבה גם שני ספרים, "The Trade Union Woman" משנת 1915 ו-" Women and the Labor Movement" משנת 1923. שני הספרים מתמקדים במאבקיהן הייחודיים של נשות מעמד-הפועלים וחוסר השוויון אתו התמודדו באותה התקופה.
סופרג'יזם וליגת איגודי העובדות

ליגת איגודי העובדות (WTUL) נוסדה בשנת 1903 וכללה רפורמטוריות שביקשו לשלב ארגוני עובדים ופמיניזם כדי ליצור כוח חדש נגד המכשולים שעמדו בפני נשים שניסו לאגד נשים.
הרקע של הנרי בסוציאליזם פביאני, בנוסף להיכרותה עם חקיקה תעסוקתית וזכויות הצבעה לנשים באוסטרליה, משכה את תשומת ליבה של מרגרט דרייר רובינס, רפורמטורית בולטת של התקופה. רובינס הזמינה את הנרי לעבוד עבור "ליגת איגודי העובדות הלאומית של אמריקה" בשיקגו בתור מרצה ועובדת שטח. בתור עובדת שטח ארגנה הנרי סניפים חדשים, ובתור עיתונאית היא הפכה לדמות וקול מפתח בקמפיין לזכויות הצבעה לנשים, ארגון ועדי עובדים, חינוך מקצועי וחקיקה תעסוקתית.
בין השנים 1907 ל-1925 שימשה הנרי כעורכת, פובליציסטית ומרצה ב-WTUL. להנרי היה תפקיד מרכזי בקידום מעמד הביניים וקידום תמיכה של ארגוני עובדים במטרות החקיקה, החינוך והארגון של הליגה. כשהיא דיברה, הייתה להנרי היכולת לכבוש את הקהל האמריקאי תודות לאמונתה הנחרצת והאנרגיה שהיא הקרינה.
בעקבות הניסיון האישי שלה באוסטרליה, אמרה הנרי שמתן זכות ההצבעה לנשים שם הוביל לשינויים חיוביים נוספים בגישה כלפי נשים בתעשייה. היא ציינה שהשכר והתנאים במפעלים השתפרו ושבאופן כללי תעשיות הפכו ליותר הומניות. הנרי אמנם הודתה שלא רק נשים היוו את הגורם לשינויים אלו, אבל התעקשה שלכוחן הגדל היה תפקיד מרכזי בסיוע להם.
שנותיה האחרונות ומורשתה

בשנת 1928 פרשה הנרי לסנטה ברברה. בשנת 1933 חזרה לאוסטרליה לאחר שנפגעה קשות בתקופת השפל הגדול. היא המשיכה בעבודתה גם בחייה המאוחרים, והרכיבה ביבליוגרפיה של כותבות אוסטרליות בשנת 1937. הנרי הלכה לעולמה ב-14 בפברואר 1943.
שני ספריה מביאים תובנות לגבי חייהן של נשות מעמד הפועלים שהיו פעילות בתנועות פרוגרסיביות בתחילת המאה העשרים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Diane Kirkby, Alice Henry (1857–1943), Canberra: National Centre of Biography, Australian National University. (באנגלית)
1 2 3 4 5  Women Working, 1800-1930, Harvard University Library (באנגלית)
↑  Alice Henry | Feminist Writer, Labor Activist & Union Organizer | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  Alice Henry, The trade union woman, Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA (באנגלית)
↑  Alice Henry, Women and the labor movement, New York: George H. Doran company, 1923. (באנגלית)
ירח

ערך זה עוסק בירחים באופן כללי. אם התכוונתם לירחו הטבעי של כדור הארץ, ראו .
לוויינים טבעיים במערכת השמש בקנה מידה.
קנה מידה של 25 ירחים במערכת השמש הקטנים מכדור הארץ.
קנה מידה של הירחים במערכת השמש ביחס לכדור הארץ.
רוב 207 הירחים הידועים של כוכבי הלכת הם לוויינים לא סדירים. גנימד, טיטאן, קליסטו, איו, ירח כדור הארץ, אירופה וטריטון הם שבעת הירחים הגדולים והמסיביים ביותר במערכת השמש. טריטון מסיבי יותר מכל הירחים הקטנים יותר גם יחד.
ירח (או לוויין טבעי) הוא עצם טבעי המקיף כוכב לכת, כוכב לכת ננסי או עצם אחר הגדול ממנו כתוצאה מהשפעת כוח הכבידה. אף שלפי הגדרה זו ניתן לכנות בשם "ירחים" גם כוכבי לכת המקיפים כוכב וכן כוכבים המקיפים את מרכז הגלקסיה, שימוש זה במונח "ירח" אינו מקובל.
מקור הירחים

לוויין טבעי אשר מקיף את כוכב הלכת שלו מקרוב, במסלול מעגלי, נוצר ככל הנראה מאותו אזור קריסה של הדיסקה הקדם-פלנטרית שממנו נוצר כוכב הלכת עצמו. ואולם, כאשר מדובר בירחים לא-שגרתיים – קרי, ירחים אשר מקיפים את כוכב הלכת ממרחק גדול, במסלול אקסצנטרי או נגד כיוון הסיבוב של כוכב הלכת – הם ככל הנראה אסטרואידים שנלכדו בכוח המשיכה של כוכב הלכת. לעיתים מדובר אף בכמה ירחים שנוצרו עקב התפרקות של אסטרואיד יחיד.
בדרך כלל, ירחיו של עצם שמימי קטנים ממנו באופן ניכר. מערכת כדור הארץ-הירח ומערכת פלוטו-כארון הן יוצאות דופן מבחינה זו: קוטר הירח של כדור הארץ הוא מעט יותר מרבע קוטרו של כדור הארץ עצמו, ואילו קוטרו של כארון הוא מעט יותר ממחצית קוטרו של פלוטו. כל אחת משתי המערכות האלה נוצרה, ככל הנראה, מהתנגשות של שני גרמי שמיים.
צורה

צורתם של רוב הלוויינים הטבעיים הגדולים היא אליפסואידית. בגלל גודלם, לעצמים אלה יש מספיק כוח משיכה כדי להתגבר על קשיחות החומרים שלהם ולקבל צורת כדור או ביצה. אי לכך הם נקראים לעיתים "לוויינים עגולים/מעוגלים".
אולם על פי ההגדרות האסטרונומיות המקובלות, ירח לא חייב להיות כדורי. למעשה היות שכל לווין טבעי של כוכב לכת הוא ירח, גם עצמים בעלי צורה בלתי סדירה נחשבים ירחים. פרוטאוס, אחד מירחיו של נפטון, הוא הלוויין הטבעי הגדול ביותר בעל צורה לא סדירה, וכך גם הידרה, הירח הקטן של פלוטו. לירחים קטנים אין מספיק מסה על מנת שכוח הכבידה שלהם ימשוך אותם לצורה כדורית (תהליך הנקרא שיווי משקל הידרוסטטי), אך הם עדיין נחשבים לירחים בשל מסלוליהם.
מאפייני המסלול של הירחים

מרבית הירחים הרגולריים במערכת השמש מפנים תמיד צד אחד ויחיד אל כוכב הלכת שהם מקיפים. זאת, כפי הנראה משום שאיבדו תנע זוויתי כתוצאה מפעולת כוח של כוכב הלכת על בליטת הגאות הפונה אל כוכב הלכת ועל כן נעים בהקפה סינכרונית. יוצאים מכלל זה הירח היפריון המקיף את שבתאי ומסתובב באופן כאוטי בשל מגוון השפעות חיצוניות, כמו ירחי פלוטו הידרה וניקס. בניגוד לכך, רוב הירחים החיצוניים של ענקי הגז רחוקים מהם מכדי להינעל באופן זה. לדוגמה, הירח הימליה של צדק, הירח פיבי של שבתאי והירח נראיד של נפטון הם בעלי משך סיבוב של 10 שעות בהשוואה למשך הקפתם את כוכב הלכת שלהם הנמדדת במאות ימים.
מצב שבו שלושת הגופים (הירח, הכוכב וכוכב הלכת) נמצאים על קו ישר אחד יכול לגרום לליקוי מאורות (ליקוי ירח או ליקוי חמה).
סוגי ירחים

ירחים שגרתיים (באנגלית: Regular moons) הם ירחים שמקיפים את כוכב הלכת במסלול קרוב למעגל, בכיוון הסיבוב של כוכב הלכת. מסלולם בעל מחזור הקפה קצר יחסית, זווית נטייה נמוכה יחסית. ההשערה היא שירחים אלו נוצרו באותו זמן שבו נוצר כוכב הלכת. יש לפחות כ-55 ירחים שגרתיים במערכת השמש.
ירחים לא שגרתיים (באנגלית: Irregular moons) הם ירחים קטנים יחסית (רובם בעלי רדיוס של 100–300 קילומטרים) המקיפים את כוכב הלכת במרחק גדול ממנו (מלבד ירחים כמו נראיד וטריטון המקיפים את נפטון במרחק קרוב מאוד), במסלולים אקסצנטריים, בדרך כלל באקסצנטריות הנעה בין 0 ל-0.5, או מקיפים את כוכב הלכת בנטייה מסוימת. ירח הנע במסלול בעל נטייה קטנה מ-90 מעלות (עם כיוון סיבוב כוכב הלכת) נקרא prograde, וירח הנע במסלול בעל נטייה גדולה מ-90 מעלות (נגד כיוון סיבוב כוכב הלכת) נקרא retrograde. במערכת השמש לא קיימים מסלולים בעלי נטייה בתחום 60–120 מעלות, מכיוון שמסלול כזה הוא מסלול לא יציב, וגוף הנמצא במסלול מסוג זה עלול לצאת ממנו. ההשערה היא שירחים אלו הם אסטרואידים שנלכדו בשדה הכבידה של כוכב הלכת, או גופים אשר מסלוליהם הושפעו כבידתית על ידי גופים מסיביים אחרים ונהיו יותר אקסצנטריים או בעלי נטייה יותר גדולה. במערכת השמש, יש לפחות 113 ירחים הנחשבים ירחים לא שגרתיים.
ירחים בעלי מסלול משותף (באנגלית: Co-orbital) אלו ירחים בעלי מסלול כמעט זהה, וכמעט אותו ציר ראשי. כתוצאה מההשפעה הכבידתית של ירח אחד על השני, הירחים מחליפים מיקום מבחינת קרבה לכוכב הלכת. הירח הפנימי מקבל תאוצה גבוהה יותר ותופס מסלול חיצוני ומכיוון שכך הוא מאט את תנועתו, ואילו הירח הפנימי מאט ו"נופל" למסלול פנימי יותר כתוצאה מכך מגביר את מהירותו. במערכת השמש ירחי שבתאי אפימתאוס ויאנוס הם הירחים היחידיים המוכרים כירחים בעלי מסלול משותף.
ירחים רועים (באנגלית: Shepherd satellites) הם ירחים הנמצאים בקצוות של טבעת סביב כוכב לכת. כתוצאה מכח הכובד שהם מפעילים ירחים אלו מונעים מהחלקיקים בטבעת הפנימית מלהתפזר. במערכת השמש לירחים רועים הם קורדיליה ואופיליה השומרים על טבעת אפסילון סביב אורנוס, והירחים פרומתאוס ופנדורה השומרים על טבעת F סביב שבתאי.
ירחים של ירחים

במערכת השמש אין דוגמה ל"ירח של ירח". אין ביטחון שמערכת כזו תוכל להיות יציבה בטווח ארוך. במרבית המקרים, כוח הכבידה של כוכב הלכת יהפוך מערכת כזו לבלתי יציבה. כאשר מחשבים את מסלולו של "ירח של ירח" יש לקחת בחשבון את כוחות הכבידה של הכוכב, של כוכב הלכת, של הירח ושל ירחים אחרים וכל אלו עלולים לשנות את מסלולו של העצם הנדון עד שהוא יתפרק, יתרחק או יקרוס לתוך כוכב הלכת.
ירחים של ירחים > ירחים טרויאניים

לשני ירחים במערכת השמש ידוע שיש מלווים קטנים בנקודות לגראנז' L4 ו-L5, כלומר 60 מעלות לפני ואחרי העצם, באותו המסלול. מלווים אלה מכונים ירחים טרויאניים, משום שמיקומם דומה לאסטרואידים טרויאניים ביחס לצדק. הירחים שבהם מדובר הם הירחים של שבתאי טלסטו וקליפטו הנחשבים לירחים שבאים לפני ואחרי תטיס, וכן הלנה ופולידיקוס, החולקים את מסלולו של דיוני.
ירחים של ירחים > ירחים של אסטרואידים

גילויו בשנת 1993 של ירחו של האסטרואיד 243 אידה, שזכה לשם דקטיל הוכיח כי לכמה אסטרואידים יש ירחים. אחרים כמו אנטיופה, הם מערכות של אסטרואיד כפול המכילות שני אסטרואידים בגודל דומה. לאסטרואיד סילביה יש שני ירחים.
ירחים במערכת השמש

במערכת השמש עשרות רבות של ירחים, ומדי שנה מתגלים מספר ירחים נוספים, בעיקר סביב צדק ושבתאי. בעוד שמרבית הירחים הסובבים את כוכבי הלכת החיצוניים (וגם ירחי מאדים) הם אסטרואידים שנלכדו, בסוף המאה ה-20 החלו להתגלות אסטרואידים רבים אשר להם גם ירחים.
לכדור הארץ יש ירח אחד. למאדים יש שני ירחים. לצדק (הנקרא גם יופיטר) 79 ירחים, בהם ארבעה גדולים שניתן לראות במשקפת הקרויים גם הירחים הגליליאניים, ובהם ל-50 יש שמות. לשבתאי 82 ירחים ובהם ל-53 יש שמות. לאורנוס 27 ירחים. לנפטון 14 ירחים. לפלוטו 5 ירחים. לאריס ירח אחד. להאומיה שני ירחים.
חלק מהאסטרואידים מלווים גם הם בירח או במספר ירחים. לדוגמה, האסטרואיד 243 אידה מלווה בירח בשם דקטיל (Dactyl). גם את האסטרואיד סדנה, המצוי בחגורת קויפר מקיף ירח.
נכון לשנת 2021, טרם נתגלו ירחים חוץ-שמשיים אף על פי שנתגלו הרבה כוכבי לכת חוץ-שמשיים. מדענים משוכנעים שיש כוכבי לכת וירחים רבים מחוץ למערכת השמש, אלא שבשל תכונותיהם הפיזיות, קשה, לפי שעה, לצפות בהם אף שישנם כמה ירחים משוערים.
טרמינולוגיה

עד לגילוי ארבעה מירחי צדק בידי גלילאו בשנת 1610, הירח היחיד שהיה מוכר היה הירח של כדור הארץ. ולפיכך לא זכו עצמים אלה לסיווג מיוחד. גלילאו בחר להתייחס לעצמים שגילה פשוט כאל כוכבי לכת, אך מגלים מאוחרים יותר בחרו במונחים אחרים כדי להבדיל בין העצמים הללו מהגוף אותו הם מקיפים.
כריסטיאן הויגנס, מגלהו של טיטאן היה הראשון להשתמש במונח ירח לעצמים אלו, וקרא לטיטאן "הירח של שבתאי" (אנגלית: "Luna Saturni" או "Luna Saturnia") משום שהוא הפגין את אותם יחסים עם שבתאי כפי שעושה הירח עם כדור הארץ. ככל שהתגלו עוד ירחים של שבתאי, נזנח המונח. ג'ובאני קאסיני התייחס לעצמים שגילה כ"כוכבי לכת" (צרפתית: "planètes"), אך לעיתים תכופות יותר הוא השתמש במונח "לוויינים" (אנגלית: "satellites"), תוך שימשו במונח הנגזר מהמונח הלטיני satelles, שמשמעותו שומרים, נלווים או מלווים משום שהלווינים מתלווים לכוכב הלכת העיקרי עמו הם נוסעים ברחבי השמיים.
המונח לוויינים הפך למונח המקובל בהתייחסות לעצמים המקיפים כוכב לכת, וכך נמנע הצורך להשתמש במונח ירח, ולגרום בכך לבלבול בין הירח של כדור הארץ לבין ירחים של כוכבי לכת אחרים, ואולם בשנת 1957, עם שיגור העצם המלאכותי ספוטניק 1, היה צורך למצוא מונח חדש. המונחים "לוויין מעשה ידי אדם" או "ירח מלאכותי" נזנחו במהרה לטובת המונח הפשוט יותר "לוויין". כתוצאה מכך, המונח נהייה מזוהה עם עצמים מלאכותיים החגים בחלל – לרבות, לעיתים, גם כאלו שאינם מקיפים אף כוכב לכת. כתוצאה מכך הוחלט לקרוא לכל העצמים הטבעיים המקיפים כוכבי לכת בשם ירחים וכך התפתח הנוהג גם במאמרים מדעיים. לעיתים, כדי להבהיר את הכוונה משתמשים במונח "לוויין טבעי".
טרמינולוגיה > הגדרת המונח ירח

בקהילה המדעית התקיים ויכוח אודות ההגדרה המדויקת של המונח ירח. ויכוח זה נגרם בשל קיומן של מערכות היקפיות שבהן ההבדל במסה בין הגוף הגדול יותר והלוויין שלו קטן מהמקובל במערכות טיפוסיות. שתי דוגמאות לכך כוללות את המערכת פלוטו-כארון ואת המערכת כדור הארץ-הירח. קיומן של מערכות אלה גרם לוויכוח אודות השאלה היכן להעביר את הגבול בין מערכת כפולה לבין מערכת הכוללת גוף פלנטרי וירח.
המוסכמה המקובלת היא האם נקודת מרכז המסה של המערכת נמצא מתחת לפני השטח של הגוף הגדול או בחלל שביניהם. קביעה זו אינה רשמית ושרירותית במידת-מה. בקצה השני של המגוון נמצאים גושי סלע וקרח היוצרים את מערכות הטבעות סביב ענקי הגז של מערכת השמש ואין נקודת התייחסות שתאפשר לקבוע אם אחד הגושים הללו גדול דיו כדי להיות מסווג כירח, אף כי לעיתים משתמשים במקרה כזה במונח "ירחון" (אנגלית: moonlet) לתיאור עצמים קטנים מאוד המקיפים גוף גדול יותר, וגם כאן אין הגדרה רשמית.
טרמינולוגיה > בחירת שמות לירחים

טרמינולוגיית שמות הירחים במערכת השמש אינה מקרית, והיא מבוסס רבות על שמו של כוכב הלכת סביבו הם חגים. בעוד שכוכבי הלכת נקראים על שמותיהם של אלים מהמיתולוגיה הרומית (מלבד אורנוס), ומרבית הירחים נקראו על שמות של אלים מהמיתולוגיה היוונית (מלבד ירחי אורנוס).
מאדים קרוי על שמו של אל המלחמה הרומאי, ירחי מאדים נקראו על שמותיהם של דימוס, אל הפחד והאימה ופובוס, אל הטרור והאימה, בניו של ארס, אל המלחמה היווני.
צדק נקרא על שמו של ראש האלים הרומאי, ואילו ירחי צדק קיבלו שמות לא אחידים. ארבעת הירחים הגליליאניים נקראו על שמות דמויות ונימפות יווניות, ירחים עוקבים נקראו לסירוגין על שמות של דמויות ונימפות שונות ללא מדיניות קבועה, דבר שעורר ביקורת לאורך השנים. כיום, ירחים חדשים שמתגלים נקראים על שמן של המאהבות המיתולוגיות של יופיטר (זאוס) או בנותיו של זאוס.
שבתאי נקרא על שמו של אל הזמן הרומאי. ירחי שבתאי נקראו תחילה על שמות גיגאנטים וטיטאנים ילדיהם של אורנוס, אל השמיים וגאיה, אלת האדמה היווניים. ואולם ריבוי הירחים שהתגלה סביב שבתאי, והמחסור בשמות זמינים, הביא להסכמה כי הירחים יכולים להיקרא גם על שמותיהם של ענקים ומפלצות ממיתולוגיות אחרות.
אורנוס נקרא על שמו של שליט היקום, והוא הכוכב לכת היחיד שלא נקרא על שמו של אל במיתולוגיה הרומאית אלא על שם אל במיתולוגיה היוונית. ירחי אורנוס קרויים על שמות דמויות מהספרות האנגלית, ביניהם דמויות ממחזותיו של ויליאם שייקספיר ושיריו של אלכסנדר פופ.
נפטון נקרא על שמו של נפטון, אל הים הרומאי. כל ירחי נפטון נקראו על שמות של אלים, דמויות, ונימפות הקשורות לים ולאלי הים במיתולוגיה היוונית.
הערות שוליים

↑  Jewitt and Haghighipour, Irregular Satellites of the Planets: Products of Capture in the Early Solar System
↑  Hagai B. Perets, Matthew J. Payne, Formation of irregular and runaway moons/exomoons through moon-moon scatteringמתוך Earth and Planetary Astrophysics, יולי 2014
↑  ירחי אורנוס באתר של נאס"א
↑  אודות ירחי הרועים של שבתאי באתר של נאס"א, אפריל 2004
↑  תמונה של דקטיל באתר נאס"א עם סיפור גילויו
↑  J. A. Burns, "Contradictory Clues as to the Origin of the Martian Moons," in Mars, H. H. Kieffer et al., eds., U. Arizona Press, Tucson, 1992
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558487605171  BnF: cb11978636w (data)  GND: 4179141-1  LCCN: sh85117635  LNB: 000252511  NDL: 00561855  NKC: ph128123 
איור של החלפת המסלולים בין אפימתאוס יאנוס
האסטרואיד איידה והירח דקטיל (הנקודה הקטנה מימין)
יחס גדלים בין הכתם האדום הגדול של צדק לארבעת הירחים הגליליאניים שלו.
השוואה בין הירח לכדור הארץ.
הדמיית אמן של מערכת ירחיו של שבתאי
קלף משחק

קלפי משחק של המותג Bicycle
ילדה בונה מגדל קלפים
קלפי משחק
קלף משחק הוא לרוב חתיכה מלבנית של נייר מנויילן, פלסטיק דק או עבה, המשמש למשחקי קלפים. סט שלם של קלפים נקרא חפיסת קלפים. בקלפי משחק משתמשים בין היתר לביצוע קסמי קלפים ולשימושים שונים במיסטיקה. מספר משחקי קלפים מערבים הימורים.
צד אחד של הקלף (פני הקלף) נושא סימון אשר נועד להבדילו משאר הקלפים ולקבוע את שימושו תחת כללי המשחק אותו משחקים. הצד השני (גב הקלף) הוא זהה בכל הקלפים, בדרך כלל ציור מופשט או תבנית כלשהי. ברוב המשחקים מתקיים המשחק עם כל חפיסת הקלפים, כאשר סדר הקלפים בחפיסה הוא אקראי. את האקראיות משיגים באמצעות טריפת הקלפים.
טריפת קלפים

ילדים עשויים לטרוף את הקלפים על ידי פיזורם וערבובם על גבי השולחן, כאשר פני הקלפים מופנים מטה. בעלי קואורדינציה טובה יותר טורפים את הקלפים במגוון שיטות, כאשר קלפנים מומחים עשויים לבטא מיומנות גבוהה ואף הצגה ראוותנית של טריפת קלפים. ניתן לטרוף את הקלפים על ידי חלוקתם לשתי ערימות, ואיחוד הערימות מחדש, כאשר קלפים מגיעים לסירוגין מאחת משתי הערימות. אחת השיטות לכך היא העמדת החפיסות זו מעל זו, ודחיקתן זו לתוך זו. שיטה אחרת, המכונה "טריפת רוכסן", היא פריטת שתי ערימות הקלפים בו זמנית בשתי ידיים, כך שקצותיהן מוצאים עצמם לסירוגין באותו מקום; אז מאוחדות הערימות. שיטה זו דורשת מיומנות גבוהה יותר.
היסטוריה מוקדמת

למרות התפוצה הרחבה שקיבלו הקלפים בכל רחבי העולם בזמן המודרני, אין מידע חד משמעי על מקום היווצרותם הראשונית.
עם זאת, נראה שהקלפים הומצאו סמוך להמצאת הנייר בסין כשטרות משחק, כאשר המנצח לוקח את הקלפים של היריב.
לאחר מכן במאה ה-13, הקלפים הגיעו לצרפת, והוספו להם 4 צורות: "מטבעות", "גביעים", "חרבות" ו"מקלות פולו".
קלפים אלו היו דומים מאוד לקלפים של היום.
4 צורות, 10 קלפי מספר ו-12 קלפי ציור.
לאחר מכן, הקלפים הופצו באירופה והצורות שונו ל-"עלה" (באנגלית: spade), "יהלום" (diamond), "לב" (heart) ו"תלתן" (club) מכיוון שהיה יותר קל להעתיק צורות אלו עם נייר פחם.
הקלפים הישנים משמשים עדיין כקלפי טארוט (אם כי במספר חפיסות של אלה המטבעות שונו לפנטקלים, משטח עגול ושטוח דמוי צלחת שעליו חרוט סימן הפנטגרם) לצורך הגדת עתידות.
הקלפים העתיקים ביותר שהרשומות עליהם הגיעו עד ימינו שייכים לסין של המאה השביעית לספירה. קלפים אלה נוצרו באמצעות ציור על גבי נייר כותנה, כאשר הם חולקו לשני חלקים – על החלק העליון ציטוט מיצירה ספרותית כלשהי, ולמטה איור המציג סצנה מיצירה זו. מטרת המשחק הייתה לחבר את שני החלקים בצורה נכונה. באותה המאה היו בסין גם קלפי משחק, שהחפיסה שלהם כללה 36 יחידות, אשר התחלקו לארבעה צבעים. לכל קלף הייתה דרגה משלו, שהתאימה לדרגות הפקידים של סין. בקלפים אלה השתמשו למשחק ולהגדת עתידות.
הקלפים היפניים של אותה התקופה היו שונים בתכליתם ונעשה בהם שימוש למטרות לימודיות בלבד. החומר שמהם נוצרו היו חלקי צדפים בצורות מרובעות, ועליהם שורות של שירים. על המשתתף במשחק היה ליצור שיר שהתאים מבחינה הגיונית.
קלפים מסוג שונה היו נפוצים בימי הביניים – אלה היו קלפי טארוט, כאשר מטרת הקלפים האלה הייתה קריאת עתידות. החפיסה התחלקה לשני חלקים – הארקנים הגבוהים והנמוכים. הארקנים הנמוכים, למעשה, הם דגם קרוב ביותר לחפיסת קלפים המודרנית, בזמן שמהארקנים הגבוהים הגיע רק קלף אחד – ג'וקר.
התפוצה של הקלפים באירופה החלה בזמן מסעות הצלב למזרח המוסלמי במאות ה-11 עד ה-13. אחד המקורות הראשונים שמדברים על הקלפים שייך לכרוניקה האיטלקית של שנת 1379: "בוויטרבו קיים משחק בקלפים שמקורה בארץ הסאראצין וקרויה על ידם נעיב". מאוחר יותר בספרד נוצר משחק מקומי שמקבל את השם "לומברה". המשחק הזה זכה לאהדה רבה ברחבי היבשת ואף שולחן ההימורים נקרא באופן מסורתי "שולחן לומברי".
במאה ה-16 הימורי הקלפים הפכו לפופולריים בכל רחבי אירופה וכתוצאה מכך צמח תחום חדש – רמאות מקצועית (שממנה יתפתחו בעתיד גם קסמי קלפים). ההימורים נעשו למשמעותיים עד כדי כך שבמאה ה-17 המלך אנרי השני ולואה חוקק חוק לפיו על הצד ההפוך של הקלפים צוירו פסים אלכסוניים צבעוניים – זאת במטרה להקשות על סימונים לצורכי זיהוי.
קלפי משחק כיום

ל-52 קלפי המשחק הנפוצים ביותר כיום, קוראים קלפים אנגלו-אמריקאיים. קלפים אלה מכילים 13 קלפים בכל סדרה.
קלפי משחק כיום > הסדרות

| צורה | שם עברי | שם אנגלי | צבע |
| --- | --- | --- | --- |
| ♠ | לב שחור/עלה/פיק | Spades | שחור |
| ♥ | לב/לב אדום | Hearts | אדום |
| ♦ | יהלום/מעוין/שמיר | Diamonds | אדום |
| ♣ | תלתן/צלב | Clubs | שחור |
קלפי משחק כיום > הרכב חפיסה

בכל סדרה יש 9 קלפים הממוספרים מ-2 עד 10. אלה מכילים מספר תואם של ציורים. על קלפים מודרניים מצוין מספרם בשתי פינות נגדיות או בכל ארבע הפינות על מנת להקל בזיהוי הקלף כאשר הם מוחזקים פרושים במניפה. בנוסף בכל סדרה יש 4 קלפים נוספים: "נסיך", "מלכה", "מלך" ו"אס". נהוג לכלול בכל חפיסה שניים או שלושה ג'וקרים (שני ג'וקרים רגילים ואחד מעין סופר- או "על-ג'וקר", החזק מהם) (אך אלה עדיין אינם נחשבים כחלק מהחפיסה הסטנדרטית).
| שם עברי | שם אנגלי | קיצור | מיקום |
| --- | --- | --- | --- |
| נסיך | Jack | J | 11 |
| מלכה | Queen | Q | 12 |
| מלך | King | K | 13 |
| אס | Ace | A | 1 |
| ג'וקר | Joker | $ | 14 |
העיצוב המפואר והלוגו של היצרן המופיעים לרוב על אס עלה (A♠) התחיל להופיע לראשונה תחת שלטונו של ג'יימס הראשון באנגליה. מלך זה העביר חוק הדורש חתימה מיוחדת על הקלף כהוכחה לתשלום מס של יצרן הקלפים המקומי. עד ה-4 באוגוסט 1960 הייתה חובה לשלם מס על חפיסות קלפים שהודפסו ועל האס עלה היה רשום את שם המדפסת וצוינה העובדה שהמס שולם על הקלפים. כמו כן, חפיסות הקלפים היו חתומות בעטיפה ממשלתית רשמית.
ניתן להבחין בכמה עובדות מעניינות בקשר לקלפי המשחק. נסיך עלה, נסיך לב ומלך יהלום מצוירים בצדודית, בזמן ששאר קלפי המלוכה מצוירים כך שכל פניהם גלויים. כל המלכים עם חרב בידם, למעט מלך יהלום שאומרים שידו מושטת לשלום. המלך לב נראה עם חרב מאחורי ראשו, דבר שהוביל לכינוי הקלף כ-"המלך המתאבד" (suicide king) כמו כן הוא המלך היחידי ללא שפם. ה-אס עלה מיוחד בסימן העלה שעליו, שהוא גדול ומקושט במיוחד ומדי פעם נאמר שהוא קלף המוות (death card). כל קלפי המלוכה מטים את ראשם לצד שמאל מלבד קלפי המלוכה מסוג עלה ונסיך תלתן ולפעמים מלכה לב שמטים את ראשם לצד ימין. הרבה פעמים בקסמי קלפים משתמשים באס עלה במיוחד בגלל קישוטיו ובידולו משאר הקלפים.
בנוסף בחלק מהקלפים יש תכונה של סימטריה סיבובית (אם נסובב את הקלף ב-180 מעלות הוא ייראה כמו הקלף במצב רגיל), הקלפים הם:
כל הקלפים של 2, 4, 8, 10, כל קלפי המלוכה, וכל קלפי היהלום חוץ מהקלף של 7.
משחקי קלפים רבים דורשים סדר של דרגת הסדרה והם מסודרים מהחזק לחלש כמו במשחק ברידג': עלה, לב, יהלום, תלתן (ניתן לזכור את הסדר בעזרת ראשי התיבות עלי"ת),או לפי סדרות: מייג'ור= ♠♥, מיינור= ♣♦.