stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת הארבע עשרה
חקיקה > חקיקה בתחום המשטר

חוק חופש המידע - חוק שנועד להגביר את השקיפות והנגישות למידע המצוי בידי רשויות ציבוריות.
חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) - חוק שקבע כי החלטת ממשלה לפיה המשפט, השיפוט והמינהל הישראלי לא יחולו עוד בשטח בריבונות ישראל, טעונה אישור של הכנסת ברוב חבריה, וכן אישור במשאל עם. עם זאת, נקבע כי משאל עם יתקיים רק לאחר שאופן עריכתו תוסדר בחוק יסוד.
תיקון מס' 5 לחוק הכנסת - תיקון שהסדיר את דרכי העברתם מכהונה של יושב ראש הכנסת וסגניו.
תיקון מס' 18 לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם - התיקון חייב את חברי הכנסת בהגשת הצהרת הון.
תיקון מס' 7 לחוק המפלגות - תיקון שאיפשר לבני 17 להיות חברים במפלגה.
חוק הרשות לקידום מעמד האישה.
תיקון מס' 10 לחוק משכן הכנסת ורחבתו - תיקון שהסמיך את קצין הכנסת לקבוע את הסדרי התנועה והחניה ברחבת הכנסת, ואף להטיל קנסות.
תיקון מס' 15 לחוק ניירות ערך - תיקון שקבע הגבלות לאחר פרישה לעובדי רשות ניירות ערך.
חקיקה > חקיקה חברתית

חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) - חוק שנועד לאפשר לדיירי הדיור הציבורי לרכוש את דירותיהם במחיר נמוך.
חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי.
חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה - חוק שהסמיך את שר החינוך לקבוע בצו יישובים ושכונות, שיחול בהם באופן הדרגתי יום לימודים ארוך בן 8 שעות ארבע פעמים בשבוע. החוק החליף חוק קודם שנחקק ב-1990 ולא יושם. אף שהחוק קבע כי המועד האחרון להחלה ההדרגתית יהיה בשנת הלימודים תשס"א (2001), נדחה מועד זה מספר פעמים בחוקי הסדרים שונים, וכיום המועד האחרון הקבוע בו הוא שנת הלימודים תשע"ו (2016)
תיקון מס' 3 לחוק האזרחים הוותיקים - חוק שהקנה הנחות לאזרחים ותיקים בתשלומי אגרת טלוויזיה, ארנונה, דמי נסיעה בתחבורה ציבורית, דמי כניסה לגנים, אתרים ומופעים ורכישת תרופות.
תיקון מס' 13 לחוק הביטוח הלאומי - תיקון שאסר על קיזוז חובות למס הכנסה מתשלום קצבת ילדים.
תיקון מס' 13 לחוק הנוער (טיפול והשגחה) - תיקון שקבע איסור על פרסום זהותם של קטינים בנסיבות שונות, בין היתר, אם הובא בפני בית משפט, אם התאבד או ניסה להתאבד, אם יש בפרסום כדי לייחס לו או לבן משפחתו ביצוע עבירה, אם נעברה בו עבירת מין או אלימות ועוד.
חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי) - החוק קבע כי המשרתים בשירות לאומי יהיו זכאים לדמי כלכלה ודיור, ויהיו פטורים מתשלום דמי נסיעה בתחבורה ציבורית.
חקיקה > חקיקה כלכלית

תיקון מס' 10 לחוק חובת המכרזים - נועד להקנות עדיפות במכרזים לתוצרת של אזורי עדיפות לאומית.
תיקון מס' 2 לחוק היטלי סחר - הסמיך את שר התעשייה והמסחר ואת שר האוצר להטיל היטל יבוא.
חוק ההמרה לאירו.
תיקון מס' 113 לפקודת מס הכנסה - תיקון שהעניק הקלות במס הכנסה לספורטאים זרים.
חקיקה > חקיקה פלילית

חלקו השני של חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) - חלקו הראשון של חוק זה, שהסדיר מחדש את הליכי המעצר בישראל, אושר בכנסת השלוש עשרה, ועם חקיקת החלק השני, בכנסת הארבע עשרה, הושלמה חקיקתו של החוק. בין היתר, הסדיר החלק השני את סוגיות השחרור בערובה, סמכויות העיכוב, הסמכת בית המשפט להורות על הגשת תסקיר מעצר בנסיבות מסוימות והוראות בדבר חובת ההזדהות של שוטר.
חוק למניעת הטרדה מינית.
תיקון מס' 16 לפקודת המשטרה - תיקון שהסדיר את סמכויות המעצר והעיכוב של שוטרי משמר הגבול.
תיקון מס' 51 לחוק העונשין - התיקון קבע עונשי מינימום בעבירות אונס, מעשה מגונה בנסיבות מחמירות ועבירות מין במשפחה, ובידי אחראי על חסר ישע בנסיבות מחמירות.
תיקון מס' 52 לחוק העונשי - התיקון קבע איסורים על פרסום שירותי זנות, תוך קביעת נסיבות מחמירות לפרסום שירותי זנות של קטינים.
תיקון מס' 6 לחוק ההסגרה -  התיקון אפשר את הסגרתם של אזרחים ישראלים למדינה זרה, אם אותה מדינה התחייבה כי יוחזר לישראל לשם ריצוי עונשו. התיקון נחקק בעקבות פרשת אי הסגרתו של סמואל שיינביין לארצות הברית.
תיקון מס' 17 לפקודת בתי הסוהר - תיקון שקבע הוראות לגבי העברת דואר לאסירים ומהם.
תיקון מס' 4 לחוק גיל הנישואין - בתיקון נקבעה הגבלה על גיל הנישואים לגברים, שנקבע על 17, כמו גיל הנישואים לנשים.
חוק העברת אסירים לארצותיהם.
חקיקה > חקיקה בתחום המשפט האזרחי

חוק החברות - החוק הסדיר את דיני החברות בישראל. החליף את פקודת החברות המנדטורית.
חוק עוולות מסחריות - חוק שקבע עוולות נזיקיות של גנבת עין, תיאור כוזב של עסק, מקצוע, שירות או נכס, וגזל סוד מסחרי.
תיקון מס' 6 לחוק איסור לשון הרע - התיקון איפשר פיצוי של 50 אלף ש"ח בתביעות לשון הרע, ללא הוכחת נזק.
תיקון מס' 5 לחוק השקעות משותפות בנאמנות.
תיקון מס' 5 לחוק איסור לשון הרע - תיקון שקבע כי פרסום העלול לבזות אדם בשל גזעו, מקום מגוריו, מינו או נטייתו המינית, הוא לשון הרע.
חקיקה > צבא וביטחון

תיקון מס' 9 לחוק שירות ביטחון - התיקון קבע הוראות שונות לעניין שירות המילואים. בין היתר, נקבעה מגבלה על מספר ימי המילואים שניתן לקרוא לחייל מילואים בשנה, נקבע כי קצין ביחידה קרבית לא ייקרא לתעסוקה מבצעית אחרי גיל 41 אלא בהסכמתו, נוסף תגמול מיוחד למשרתים במילואים תקופות ממושכות ונקבע איסור על פיטורי חייל מילואים בתקופת שירות המילואים שלו.
חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים - חוק שהסדיר את האבטחה ואת אבטחת המידע בגופים ציבוריים שונים, באמצעות הכפפתם להנחיות משטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי, וחובת מינוי ממוני ביטחון באותם גופים.
תיקון מס' 9 לחוק ההתגוננות האזרחית - התיקון הסדיר את אופן ההכרזה על מצב מיוחד בעורף, ואת הסמכויות המוקנות לרשויות השונות בעת ההכרזה. התיקון נעשה כחלק מלקחים שהופקו בעקבות מלחמת המפרץ, מבצע דין וחשבון ומבצע ענבי זעם.
חקיקה > עבודה

תיקון מס' 2 בחוק שכר מינימום - התיקון שינה את אופן מנגנוני החישוב של שכר המינימום, קבע הוראות להגנה על עובדים המתלוננים על אי-תשלום שכר מינימום, והטיל את האחריות לתשלום שכר מינימום לעובדי קבלן, הן על הקבלן והן על המעסיק בפועל.
חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין) - חוק שנועד להגן על חושפי שחיתויות מפני פיטורים.
תיקון מס' 9 בחוק עבודת הנוער - תיקון מקיף בחוק, שנועד להתאים את הוראותיו הן להתפתחויות בשוק העבודה והן למחויבויותיה הבינלאומיות של ישראל. בין היתר, נקבעו הוראות בעניין העסקת ילדים בהופעות וצילומים, נקבעה חובת קבלת אישור רפואי להעסקת בני נוער בעבודות מסוימות, נקבעו סייגים שונים להעסקת בני נוער ונוספו עבירות פליליות.
חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג) - חוק שאיפשר לעובד להיעדר שישה ימים בשנה בשל מחלת בן זוגו, על חשבון ימי המחלה שלו.
תיקון מס' 3 בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) - תיקון שאיפשר היעדרות מעבודה של עד 30 ימים בשנה בגין מחלה ממארת של ילדו של העובד.
תיקון מס' 16 לחוק עבודת נשים - התיקון האריך את משך תקופת חופשת הלידה של אישה שילדה יותר מילד אחד באותה הלידה.
חקיקה > בריאות

תיקון מס' 6 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי - חוק ההסדרים לשנת 1997 הסמיך את הרשויות המקומיות להטיל אגרה לשם מימון שירותי בריאות לתלמידים. תיקון מס' 6, שנחקק חודשים ספורים לאחר מכן, ביטל את ההסדר הזה, ונקבע בו כי השירותים יינתנו על ידי משרד הבריאות וימומנו מאוצר המדינה.
חקיקה > חקיקה סביבתית

חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה - חוק שנועד להסדיר את המיזוג בין רשות שמורות הטבע ורשות הגנים הלאומיים לרשות הטבע והגנים, בכפוף למשרד להגנת הסביבה, ולקבוע את סמכויותיהן בגנים הלאומיים ובשמורות הטבע. כן הוסדרו בחוק מעמדם של האתרים הלאומיים ואתרי ההנצחה.
חוק איכות הסביבה (דרכי ענישה) (תיקוני חקיקה) - חוק שהחמיר את הענישה בשורה של עבירות סביבתיות, והסדיר את סמכויותיהם של פקחי המשרד לאיכות הסביבה.
חוק הפיקדון על מכלי משקה.
חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים.
חקיקה > מערכת המשפט

תיקון מס' 7 לחוק הירושה - תיקון שהסמיך את האפוטרופוס הכללי לשמש כממונה ארצי לענייני ירושה, ואת סגניו כרשמים לענייני ירושה.
חוק עזרה משפטית בין מדינות.
תיקון מס' 4 לחוק למניעת אלימות במשפחה - התיקון הקנה לבתי הדין הדתיים סמכויות לפי החוק, בנסיבות מסוימות.
תיקון מס' 3 לחוק אימוץ ילדים - התיקון הסמיך את בית המשפט לתת צו אימוץ בין-ארצי אף אם המאומץ אינו בן-דתו של המאמץ, אם נוכח כי הדבר אינו פוגע בטובת הילד.
חקיקה > שלטון מקומי

תיקון מס' 28 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות) - תיקון שקבע שבבחירות לרשויות המקומיות לא תשתתף רשימה שיש במטרותיה או במעשיה שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינת העם היהודי, שלילת האופי הדמוקרטי של המדינה, או הסתה לגזענות.
תיקון מס' 16 לחוק הבחירות (דרכי תעמולה) - תיקון שאיפשר שידורי תעמולה לפני הבחירות לרשויות המקומיות ברדיו האזורי.
תיקון מס' 2 לחוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) - התיקון קבע חובה למנות יועץ משפטי בכל רשות מקומית, והסדיר מגבלות על עיסוקים נוספים של היועץ.
חקיקה > תעבורה

תיקון מס' 47 לפקודת התעבורה - תיקון זה קבע שורה של הסדרים, ובהם סמכותו של בית המשפט לפסול רישיון נהיגה, הסדר לפיו נהג חדש בן 17 יהיה חייב לנהוג עד גיל 17 וחצי כשלצידו נהג מלווה, והסמכת רשות הרישוי לזמן אדם למבחן נהיגה חוזר אם סברה שקיבל רישיון שלא כדין.
תיקון מס' 41 לפקודת התעבורה - תיקון שהסדיר את סמכותו של שוטר ליטול רישיון נהיגה של נהג שביצע עבירת תנועה חמורה או שהיה מעורב בתאונת דרכים.
חוק המאבק הלאומי בתאונות דרכים - החוק כונן את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים. בשנת 2006 הוחלף החוק בחוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
חוק סימון כלי רכב (מניעת גניבות) (הוראת שעה) - חוק שחייב סימון חלקי חילוף מסוימים, ואסר על ביצוע פעולות בחלקים בלתי מסומנים, כשהמטרה היא להיאבק בגניבות רכב.
תיקון חוק אגרה (כביש ארצי לישראל) - תיקון שהסדיר הוראות לגביית תשלום בכביש אגרה.
תיקון מס' 46 לפקודת התעבורה - תיקון שקבע כי אם נפטר אדם עקב תאונת דרכים, והיה לשוטר יסוד סביר לחשד שהיה שיכור, רשאי רופא, שאליו הובא הנפטר, ליטול ממנו דגימת דם לקביעת אחוז האלכוהול או הסם בדמו, אם ביקש זאת השוטר.
חוק שירותי הובלה - החוק הסדיר את העיסוק בשירותי הובלה ואת הפיקוח עליו.
תיקון מס' 42 לפקודת התעבורה - התיקון קבע הוראות לעניין איסור שימוש ברכב מסחרי, שנמצא שמשקל המטען בו עולה על המשקל המותר.
חקיקה > צרכנות

תיקון מס' 7 לחוק הגנת הצרכן - התיקון הסדיר הוראות לגבי עסקאות מכר מרחוק.
תיקון מס' 6 לחוק הגנת הצרכן. - תיקון שקבע הוראות לגבי עסקאות למכירת יחידות נופש.
תיקון מס' 7 לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח - התיקון איפשר הגשת תובענות ייצוגיות בתחום הביטוח.
תיקון מס' 7 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) - התיקון חייב את הבנקים למסור ללקוחותיהם מידע על גובה העמלות.
חקיקה > תקשורת

תיקון מס' 15 לחוק הבזק - תיקון שהסמיך את מועצת הכבלים להטיל הגבלות על דרכי מימון של משדרי הערוצים, כללים להבטחת שידורים שמקורם בהפקה מקומית וכללים בדבר שידור פרסומות.
חוק לעידוד השירים בשפה העברית (תיקוני חקיקה) - חוק שקבע כי לפחות מחצית השירים המושמעים ברדיו יהיו בעברית.
חקיקה > תרבות

חוק הקולנוע - חוק שהסדיר את הקמת מועצת הקולנוע ומסדיר תקציב שנתי לתמיכה בקולנוע.
חוק יום הזיכרון ליצחק רבין.
חוק יום ירושלים - עיגון בחוק של יום ירושלים.
חוק השימוש בתאריך העברי.
חקיקה > מדע וטכנולוגיה

חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) - החוק הטיל איסור על פעולות שמטרתן שיבוט בני אדם או יצירת אדם על ידי שימוש בתאי רבייה שעברו שינוי גנטי מכוון קבוע.
חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.
חקיקה > שונות

חוק איסור הקמת מצבות זיכרון לזכר מבצעי מעשי טרור.
חוק לא תעמוד על דם רעך - חוק שחייב להושיט סיוע למי שמצוי בסכנה, והסדיר החזר הוצאות למי שהושיט סיוע כזה.
תיקון מס' 16 לחוק רישוי עסקים - החוק קבע הוראות לגבי עסקים של אביזרי מין.
תיקון מס' 3 לפקודת השותפויות - תיקון שאיפשר הקמת שותפויות של עורכי דין או רואי חשבון, שבהן עד חמישים חברים (לעומת מגבלה של עשרים חברים שהייתה נהוגה עד אז, כביתר השותפויות).
תיקון מס' 11 לפקודת החברות - תיקון שקבע כי אם נתפנה מקום בדירקטוריון שכל החברים בו הם בני אותו המין, יתמנה דירקטור מהמין האחר.
ביטול חוק איסור אפיית לילה - ביטול חוק מ-1951, שאסר על אפייה בין 22:00 בלילה ל-6:00 בבוקר.
בעלי תפקידים

| התפקיד> נשיאות הכנסת | בעל התפקיד> נשיאות הכנסת | הערות> נשיאות הכנסת |  |
| --- | --- | --- | --- |
| יושב ראש הכנסת | דן תיכון |  |  |
| סגני יושב ראש הכנסת | רפאל אדרי, שמריהו בן-צור, חיים דיין, שבח וייס, וליד חאג'-יחיא, דוד טל, יהודה לנקרי, נואף מסאלחה, סאלח סלים, משה פלד ומאיר שטרית |  |  |
| ראשי הוועדות הקבועות | ראשי הוועדות הקבועות | ראשי הוועדות הקבועות |  |
| יושב ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה | רן כהן, יוסי כץ |  |  |
| יושב ראש ועדת החוץ והביטחון | עוזי לנדאו |  |  |
| יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט | שאול יהלום, חנן פורת |  |  |
| יושב ראש ועדת החינוך והתרבות | עמנואל זיסמן |  |  |
| יושב ראש ועדת הכלכלה | אלי גולדשמידט, אברהם יחזקאל, אמנון רובינשטיין |  |  |
| יושב ראש ועדת הכנסת | רפאל פנחסי | ב-12 ביולי 1997 הורשע פנחסי בעבירות של קשירת קשר להשיג מטרה אסורה והצהרה כוזבת, ונגזר עליו עונש של 12 חודשי מאסר על תנאי וקנס. התנועה למען איכות השלטון בישראל עתרה לבג"ץ בדרישה להדיחו מתפקיד יושב ראש ועדת הכנסת. העתירה נדחתה, בנימוק שמאחר שלא נגזר עליו מאסר בפועל כהונתו כחבר הכנסת נמשכת, ובהיעדר הוראות מיוחדות בחוק יסוד: הכנסת באשר לפסלות למילוי תפקידים מסוימים, אין מניעה שימלא כל תפקיד שחבר הכנסת יכול למלא. |  |
| יושב ראש ועדת הכספים | אברהם רביץ |  |  |
| יושב ראש הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי | דליה איציק, מיכאל נודלמן | הוועדה הוקמה ב-1997 |  |
| יושב ראש ועדת העבודה והרווחה | מקסים לוי |  |  |
| יושב ראש ועדת העלייה והקליטה | נעמי בלומנטל |  |  |
| יושב ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה | סאלח טריף, מיכה גולדמן |  |  |
| יושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה | יעל דיין, מרינה סולודקין |  |  |
| בעלי תפקידים פרלמנטריים אחרים | בעלי תפקידים פרלמנטריים אחרים | בעלי תפקידים פרלמנטריים אחרים |  |
| ראש האופוזיציה | שמעון פרס, אהוד ברק | באותה העת לא הוגדר התפקיד בחוק באופן רשמי |  |
| יושב ראש הקואליציה | מאיר שטרית, מיכאל איתן |  |  |
| יושב ראש ועדת האתיקה | יהודה לנקרי |  |  |
| יושב ראש הוועדה למאבק בנגע הסמים | אלי בן-מנחם | ועדה שאינה ועדה קבועה; מונתה לראשונה בכנסת השתים עשרה והוקמה מחדש גם בכנסת השלוש עשרה והארבע עשרה |  |
| יושב ראש הוועדה המיוחדת לבעיית העובדים הזרים | יצחק כהן, אופיר פינס-פז | ועדה שאינה ועדה קבועה; מונתה לראשונה במהלך כהונתה של הכנסת הארבע עשרה, והוקמה מחדש גם בכנסות הבאות |  |
| בעלי תפקידים בכנסת | בעלי תפקידים בכנסת | בעלי תפקידים בכנסת |  |
| מזכיר הכנסת | שמואל יעקבסון, אריה האן |  |  |
| היועץ המשפטי לכנסת | צבי ענבר |  |  |
| קצין הכנסת | איתן בן-אליהו, יאיר סלע (מ"מ) |  |  |
חברי הכנסת

חברי הכנסת שכיהנו בכנסת זו:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| העבודה |  | שמעון פרס, עוזי ברעם, אהוד ברק, בנימין בן אליעזר, חיים רמון, אברהם בייגה שוחט, נסים זוילי, אפרים סנה, דליה איציק, אורי אור, יוסי ביילין, שבח וייס, רפאל אלול, רפאל אדרי, חגי מירום, יוסי כץ, נואף מסאלחה, אלי בן-מנחם, אלי גולדשמידט, דוד ליבאי, רענן כהן, עמיר פרץ, משה שחל, סופה לנדבר, אופיר פינס, שלום שמחון, יעל דיין, מיכה גולדמן, אדיסו מאסלה, סאלח טריף, אברהם יחזקאל, יונה יהב, אפי אושעיה, שלמה בן עמי, איתן כבל, רפיק חאג'-יחיא |
| הליכוד-גשר-צומת |  | בנימין נתניהו, יצחק מרדכי, אריאל שרון, משה קצב, זאב בנימין בגין, אהוד אולמרט, דן מרידור, צחי הנגבי, עוזי לנדאו, לימור לבנת, מיכאל איתן, סילבן שלום, גדעון עזרא, מאיר שטרית, אליהו בן-אלישר, דן תיכון, נעמי בלומנטל, יהושע מצא, אברהם הירשזון, דוד ראם, זאב בוים, שאול עמור, ראובן ריבלין, ישראל כ"ץ, דורון שמואלי,דוד לוי, דוד מגן, מקסים לוי, מיכאל קליינר, יהודה לנקרי, רפאל איתן, פיני בדש, חיים דיין, אליעזר זנדברג, משה פלד |
| ש"ס |  | אריה דרעי, אריה גמליאל, רפאל פנחסי, שלמה בניזרי, אלי ישי, יצחק כהן, דוד אזולאי, דוד טל, נסים דהן, יצחק וקנין |
| מפד"ל |  | זבולון המר, שאול יהלום, יצחק לוי, יגאל ביבי, צבי הנדל, חנן פורת, שמריהו בן-צור, אברהם יצחק שטרן, אבנר חי שאקי, ניסן סלומינסקי, אליהו גבאי |
| מרצ |  | יוסי שריד, חיים אורון, אמנון רובינשטיין, רן כהן, דדי צוקר, ענת מאור, אברהם פורז, נעמי חזן, וליד חאג'-יחיא |
| ישראל בעליה |  | נתן שרנסקי, מיכאל נודלמן, יולי אדלשטיין, יורי שטרן, מרינה סולודקין, צבי ויינברג, רומן ברונפמן |
| חד"ש-בל"ד |  | האשם מחאמיד, סאלח סלים, תמר גוז'נסקי, עזמי בשארה, אחמד סעד |
| יהדות התורה |  | מאיר פרוש, אברהם רביץ, שמואל הלפרט, משה גפני, אברהם יוסף לייזרזון |
| הדרך השלישית |  | אביגדור קהלני, יהודה הראל, עמנואל זיסמן, אלכסנדר לובוצקי |
| מד"ע-רע"ם |  | עבד אל-והאב דראושה, תאופיק ח'טיב, עבד אל-מאלכ דהאמשה, טלב א-סאנע |
| מולדת |  | רחבעם זאבי, בנימין אלון |
חברי הכנסת > חילופי גברי

| תאריך | חבר הכנסת היוצא | חבר הכנסת הנכנס | סיעה | סיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בספטמבר 1996 | אליהו בן-אלישר | ראובן ריבלין | הליכוד | התפטרות (מונה לשגריר בארצות הברית) |
| 15 באוקטובר 1996 | דוד ליבאי | איתן כבל | העבודה | התפטרות (חזר לעבוד כעורך דין) |
| 12 במאי 1997 | אברהם יצחק שטרן | ניסן סלומינסקי | מפד"ל | נפטרו |
| 20 בינואר 1998 | זבולון המר | אליהו גבאי | מפד"ל | נפטרו |
| 20 במרץ 1998 | משה שחל | רפיק חאג'-יחיא | העבודה | התפטרות (חזר לעבוד כעורך דין) |
| 23 באוקטובר 1998 | משה גפני | אברהם יוסף לייזרזון | יהדות התורה | התפטרות (במסגרת הסכם רוטציה) |
| 18 בנובמבר 1998 | אהוד אולמרט | ישראל כ"ץ | הליכוד | התפטרות (נבחר לראש עיריית ירושלים) |
| 30 בנובמבר 1998 | פיני בדש | דורון שמואלי | הליכוד | התפטרות (נבחר לראש המועצה מקומית עומר) |
הערות שוליים

↑  מאת דורון אביגד, ‏החוק לפיזור הכנסת התקבל ברוב עצום; נתניהו הציע אחדות ברגע האחרון, ונדחה על ידי ברק, באתר גלובס, 22 בדצמבר 1998
↑  דנה בלאנדר וערן קליין, "חקיקה פרטית - נייר עמדה, המכון הישראלי לדמוקרטיה
↑  אף שהחוק נחקק ב-1998, הוא מעולם לא נכנס לתוקף, משום שתחילת תוקפו נדחית מאז חקיקתו כמעט בכל חוק הסדרים
↑  בג"ץ 7367/97 התנועה למען איכות השלטון בישראל נ' היועץ המשפטי לממשלה ואח', פ"ד נב(4) 547
בנימין נתניהו, מדליין אולברייט ויאסר ערפאת בשיחות לקראת הסכם ואי
הסמל הבינלאומי לנגישות
חיילי מילואים
מתקן לאיסוף מכלי משקה
הפיקוח על שירותי ההובלה הוסדר בחוק שירותי הובלה
שלמה פפנהיים

| --- | --- |
 לידה:  1740 צילץ, שלזיה
 פטירה:  2 במרץ 1814  (בגיל 74 בערך) ברסלאו, ממלכת פרוסיה
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  גרמניה
 צאצאים:  Heinrich Sigmund Pappenheimer von Kerstorf 
 הערות:  יהודי
 תרומות עיקריות
 חקר מילים נרדפות בעברית
 
"אגדת ארבע כוסות", ברלין ה'תק"ן 1790
רבי שלמה פפנהיים (או פאפנהיים, רש"פ, 1740 בערך – 2 במרץ 1814) היה תלמיד חכם, דיין, בלשן ומשורר עברי, מן המתונים שבאנשי תנועת ההשכלה, וממבקריה של התנועה הרפורמית בגרמניה.
ביוגרפיה

אין ידיעות רבות על תולדות חייו. הוא נולד בעיר צילץ (Zülz) שבשלזיה לזליגמאן פפנהיים, ששימש בה דיין. הוא עצמו היה דיין בעיר ברסלאו עד פטירתו.
ב-1784 הוציא לאור בדיהרנפורט את החלק הראשון של ספרו "יריעות שלמה", העוסק במילים נרדפות. החלק השלישי של הספר יצא לאור ב-1811, גם הוא בדיהרנפורט, והחלק השני יצא לאור רק ב-1831, אחרי החלק השלישי, על ידי וולף היידנהיים ברדלהיים. החלק הרביעי נותר בכתב יד. אגב העיסוק במילים נרדפות נגע רש"פ בעניינים פילוסופיים העוסקים בהגדרות של זמן ומקום. בשיטתו הפילוסופית הושפע מן הרציונליזם היהודי של ימי הביניים, בפרט מהרמב"ם, מר' חסדאי קרשקש ומר' יוסף אלבו, וכן מהגותם של פילוסופים מודרניים, ובהם ג'ון לוק, לייבניץ וקאנט. בשיטתו הדקדוקית היה הראשון בעת החדשה שסבר שלא כל השורשים בעברית הם תלת-עיצוריים. ב-1802 הוציא לאור בברסלאו את החלק הראשון של "חשק שלמה", שנועד להיות מילון עברי מקיף; אך בחלק שיצא לאור נכללו רק האותיות א-ב. שאר החומר שהכין נותר בכתב יד אצל וולף היידנהיים, עד שפורסם בידי הרב משה צוריאל בשנת תשע"ח. הוא מצוטט הרבה בפירושו לתורה של ר' יעקב צבי מקלנבורג, "הכתב והקבלה".
רש"פ חיווה דעתו גם בשאלות שהעסיקו את העולם היהודי בתקופתו, והביע השקפות מתונות ושמרניות בפולמוסים שהעלתה תנועת ההשכלה. בעניין איסור הלנת המת התנגד לדעתו של משה מנדלסון, וכתב בגרמנית מאמרים התומכים באיסור ההלכתי להלין את המת. עם עלייתה של היהדות הרפורמית וכתגובה לתיקונים בדת שהציע דוד פרידלנדר חיבר ב-1813 מאמר ובו קבע כי שינויים בדת ובחינוך צריכים להיעשות רק על ידי הרבנים, וכי אין לזנוח את העברית לטובת השפות האירופיות כגון הגרמנית. הוא חיבר גם ביאור לפיוט "כי הנה כחומר" ומאמר על מצוות תפילין.
רש"פ התפרסם אצל אנשי תנועת ההשכלה בעיקר בגלל חיבורו "אגדת ארבע כוסות". הוא חיבר ספר זה לאחר אסונות אישיים כבדים שפקדו אותו, ובהם מתו אשתו ושלושת בניו, בהשפעת המשורר האנגלי אדוארד יאנג, שחיבר לאחר אסון דומה את שירו Night Thoughts. "אגדת ארבע כוסות" עוסקת בהתמודדות עם הגורל האנושי ברוח המשלבת רציונליזם ורומנטיקה, והיא עוברת מ"כוס התרעלה" אל "כוס התנחומים", משם ל"כוס ביד אדוני" ולבסוף ל"כוס ישועות". היא כתובה בפרוזה מליצית גבוהה ועשירה מאוד, ולכן נחשבה למופת ספרותי לאנשי ההשכלה. החיבור נדפס לראשונה בברלין, 1790, ואחר כך בעוד שלוש עשרה מהדורות לאורך המאה ה-19, מה שמעיד על ההערכה הרבה שזכה לה.
בסוף ימיו שקע בלימוד תורה ומסר את כל אוסף הספרים שלו בענייני בלשנות לבלשן וחוקר המסורה וולף היידנהיים. הוא כתב על כך לרגל חידוש הופעת "המאסף" בעריכת שלום הכהן: ”אני הנה זקנתי ושבתי, לא אוכל עוד לצאת עם בחורי חיל ללקוט שושנים מבין ערוגות לשוננו הנחמדה... ואנכי היום בנטות צללי ערבי, מצטייד על הדרך אשר לפני - אך בלמוד התורה וידיעת דרכיה, כי זה כל האדם”.
לקריאה נוספת

יוסף קלוזנר, היסטוריה של הספרות העברית החדשה, כרך א, ירושלים תשי"ב, עמודים 254 - 260.
הערות שוליים

↑  משה צוריאל (מהדיר), ספר חשק שלמה - שרשים: מילון מעמיק של לשון הקודש מאת רבי שלמה פפנהיים זצ"ל, שעלבים: מכון שלמה אומן, תשע"ח
↑  וזאת תשובת החכם ר' שלמה הנ"ל (ברעסלויא, כ"ו בחשוון תקס"ט), המאסף, 16 בנובמבר 1808.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304754605171  GND: 116031573  ISNI: 0000 0000 6674 6658  LCCN: nr95011128  NTA: 303192550  VIAF: 5672044   WorldCat (עם VIAF): 5672044
אינגו אלבה

אינגו אלבה (בגרמנית: Ingo Elbe) הוא פילוסוף ומומחה במדעי החברה גרמני, הידוע במחקריו על תיאוריה ביקורתית, הפילוסופיה של קרל מרקס, ופילוסופיה פוליטית. הוא עוסק גם באנטישמיות מן השמאל ומבקר את הניסיון ליצור קשר בין תיאוריות של פוסטקולוניאליזם לבין ביקורת על ישראל.
ביוגרפיה

אלבה נולד ב-1972 בדורטמונד, גרמניה. הוא למד פילוסופיה, היסטוריה ופסיכולוגיה חברתית באוניברסיטת רוהר בוכום. בשנת 2008 קיבל את הדוקטורט באוניברסיטה החופשית של ברלין על חיבור בנושא קבלת הפילוסופיה של מרקס ברפובליקה הפדרלית של גרמניה.
בין השנים 2007–2012 שימש כמרצה במכון למדעי החברה ב-אוניברסיטת בראונשווייג לטכנולוגיה, ובין השנים 2011–2014 לימד באוניברסיטת דיסלדורף למדעים יישומיים. בשנת 2015 השלים את ההביליטציה שלו באוניברסיטת קארל פון אוסייצקי באולדנבורג עם תזה על פרדיגמות של שלטון אנונימי.
אלבה שימש כפרופסור אורח במכון למדעי המדינה באוניברסיטת יוסטוס ליביג בגיסן במהלך סמסטר החורף 2017/2018. כיום הוא מרצה פרטי ועוזר מחקר במכון לפילוסופיה באוניברסיטת קארל פון אוסייצקי באולדנבורג, ומשמש כיו"ר עמותת בוכום "המכון לתיאוריה חברתית".
תחומי מחקר

אלבה מתמקד בחקר מרקס ותיאוריה ביקורתית. הוא מתנגד לגישות מסורתיות של מרקסיזם, המבוססות על פרשנות לוגית-היסטורית, ובמקום זאת מאמץ את גישת ה-New Marx Reading שהתפתחה בשנות ה-60. מחקריו מנתחים צורות חברתיות מופשטות, כגון עבודה, ערך, כסף, מדינה והון.
במסגרת עבודתו, דחה פרשנויות מסורתיות של מרקסיזם והציג קריאה ביקורתית מעמיקה. עבודת הדוקטורט שלו, "מרקס במערב", מתמקדת בדיונים התאורטיים אודות הבנת הכלכלה הפוליטית של מרקס והשפעותיה על תיאוריות המדינה והמהפכה.
פרסומים נבחרים > ספרים

אנטישמיות ותיאוריה פוסט-קולוניאלית: המתקפה "הפרוגרסיבית" על ישראל, יהדות וזיכרון השואה, ברלין, 2024. ISBN 978-3-89320-314-7.
פרדיגמות של שלטון אנונימי: פילוסופיה פוליטית מהובס ועד ארנדט, וירצבורג, 2015. ISBN 978-3-8260-5737-3.
מרקס במערב: הקריאה החדשה של מרקס ברפובליקה הפדרלית, ברלין, 2008. ISBN 978-3-05-004470-5.
פרסומים נבחרים > מאמרים

"החזית הרוחבית הפוסט-מודרנית: הערות על התיאוריה של שנטל מופה", בתוך: Sans Phrase, 2018.
"ייסורי החופש: אקזיסטנציאליזם של סארטר כבסיס לתיאוריה של אנטישמיות", בתוך: Antisemitism Studies, 2020.
הערות שוליים

↑  Ingo Elbe: Paradigmen anonymer Herrschaft. Politische Philosophie von Hobbes bis Arendt, וירצבורג, 2015.
↑  "Dr. Ingo Elbe - Biographische Daten". Uni Oldenburg. נבדק ב-2024-12-07.
↑  Ingo Elbe: Marx im Westen, מינכן, 2008.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007575206805171  BnF: cb159527941 (data)  GND: 13592829X  ISNI: 0000 0000 5525 827X  LCCN: nb2009003637  SUDOC: 160193044  VIAF: 232520707   WorldCat (עם VIAF): 232520707
אימה במצולות: התהום

| --- | --- |
כרת הסרט בעברית
כרת הסרט בעברית
 מבוסס על:  הסרט "Meg: A Novel of Deep Terror"
 בימוי:  בן וויטלי 
 הופק בידי:  בל אייברי, לורנזו די בונאוונטורה 
 תסריט:  דין ג'ורגאריס, אריק הובר, ג'ון הובר 
 עריכה:  ג'ונתן עמוס 
 שחקנים ראשיים:  ג'ייסון סטיית'האם וו ג'ינג קליף קרטיס סיינה גילורי סקיילר סמואלס פייג' קנדי סרחיו פריס-מנצ'טה סופיה קאי
 מוזיקה:  הארי גרגסון ויליאמס 
 צילום:  האריס זמברלוקוס 
 מדינה:  ארצות הברית סין
 חברת הפקה:  China Media Capital, Flagship Entertainment, אולפני האחים וורנר, ליבסדן 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 הקרנת בכורה:  4 באוגוסט 2023
 משך הקרנה:  116 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני
 סרט קודם:  אימה במצולות 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אימה במצולות: התהום (באנגלית: Meg 2: The Trench) או אימה במצולות: 2 הוא סרט קולנוע מדע בדיוני אמריקאי-סיני מסוגת מדע בדיוני, המהווה סרט המשך לסרט אימה במצולות מ-2018. הוא מציג צוות של חוקרי מצולות המותקף בידי כריש ענקי, הגדול ביותר שהתקיים בעולם – המגלודון, אשר החל לתקוף כורי מצולות באופן שיטתי ומאיים.
הסרט מופץ בידי חברת האחים וורנר בבימויו של בן וויטלי ובכיכובו של ג'ייסון סטיית'האם, קליף קרטיס, וו ג'ינג ועוד.
הסרט יצא ב-3 באוגוסט בישראל ולמחרת ב-4 באוגוסט 2023 בארצות הברית. הוא גרף בקופות 145 מיליון, אך קיבל ביקורות שליליות יחסית.
תקציר העלילה

הסרט ממשיך את תקיפות כרישי המגלודון הענקיים באוקיינוסים שלחופי טוקיו, בעוד החוקר הימי ג'ונאס טיילור מתגייס להצלת הרוחצים והכורים התת-ימיים מאימות שונות השורצות בתהומות.
שחקנים

ג'ייסון סטיית'האם – ג'ונאס טיילור.
וו ג'ינג – ג'יומינג זאנג.
שויה סופיה קאי – מיינג ג'אנג.
קליף קרטיס – ג'יימס "מאק" מקריידס.
סיינה גילורי – הילרי דריסקול.
סקיילר סמואלס – ג'ס.
פייג' קנדי – די ג'יי.
סרחיו פריס-מנצ'טה – מונטיס.
מליסנטי מהוט – ריגאס.
קיראן סוניה סואר – סאל.
וופי ואן ראם – קורטיס.
פליקס מאייר – לאנס.