stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רבי שמעיה
חיבוריו

רבי שמעיה השתתף עם רש"י בכתיבת פירושיו למקרא, ואף העתיק את פירושו לתורה וכתב גלוסות על פירושיו. רבי שמעיה נטה לפירושים על דרך הפשט, ובכמה מקומות העיר על דברי רש"י שהם לא פשט אמנם בשונה מחבריו, רשב"ם ור"י קרא, רבי שמעיה התעסק פחות בפשט ויותר במדרש, ובתוספותיו לפירוש רש"י מביא לעיתים מדרשים נוספים שלא מובאים ברש"י.
בנוסף, הוא ערך ספר פסקים של רש"י. ספר פסקים זה שימש ככל הנראה מקור לכמה מהכתבים שיצאו מבית מדרשו של רש"י, בהם: ספר הפרדס, מחזור ויטרי, סידור רש"י ותשובות חכמי צרפת ולותיר.
מעבר לעיסוקו בעריכה וסידור של כתבי רבו, הוא חיבר פירוש לכמה מסכתות מהתלמוד, והפירוש מוזכר בתוספות בכמה מקומות. פירושו למסכת מידות נדפס בכל מהדורות התלמוד. בפתח הפירוש נרשם: "פרוש הר' שמעיה אשר פתר לפני רבו". פירושו למסכת תמיד נדפס בשנת תשס"א על ידי אהרן ארנד. בנוסף, הוא חיבר פירושים לפיוטים. רבי שמעיה כתב חיבורים נוספים, אולם רק חלקם שרדו מפני צניעותו וגם מחמת שמו שנרשם בקיצור שמ', ופוענח לעיתים באופן שגוי כשמעון או שמואל.
בכמה מקומות מוזכר "מחזור ויטרי של רבינו שמעיה" א' אפטוביצר כתב שהיו שני מחזורים בשם זה, ושגם ר' שמעיה התגורר בויטרי. אבל א"א אורבך דחה דבריו בטענה שהיה רק ספר אחד בשם זה, והוכיח ממקבילות שהוא שיבוש והכוונה שבמחזור ויטרי מובא בשם ר' שמעיה.
לדעת אברהם ברלינר מדובר ברבי שמעיה השושני שכתב כמה חיבורים, אולם חוקרים אחרים סוברים שמדובר בשני אישים שונים.
לקריאה נוספת

אברהם גרוסמן, חכמי צרפת הראשונים, הוצאת מאגנס תשנ"ז, עמ' 411–347.
אברהם גרוסמן, "ר' שמעיה השושני ופירושו לשיר השירים", בתוך: משה בר-אשר (עורך), ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, ירושלים תשנ"ב, א, עמ' 27–62.
שרה יפת ואברהם גרוסמן (עורכים), רש"י: דמותו ויצירתו - מקורותיו של רש"י והשפעתו, מרכז זלמן שזר תשס"ט
אברהם עפשטיין, רבי שמעיה תלמידו וסופרו של רש"י, בתוך: אברהם מאיר הברמן (עורך) כתבי ר' אברהם עפשטיין, ירושלים תש"י-תשי"ז, עמ' רסט-ש.
אביגדור אפטוביצר, מבוא לראבי"ה, ירושלים תשמ"ד, עמ' 414–416.
א"א אורבך, בעלי התוספות, ירושלים תשמ"ו, עמ' 34–37.
הערות שוליים

↑  כך נראה מכך שרש"י קרא לו "אחינו שמעיה". א' אפטוביצר (מבוא לראבי"ה עמ' 415) שיער שהכוונה שהיה חתן אחותו של רש"י. אמנם ייתכן שהקרבה המשפחתית היחידה ביניהם הייתה היותו חותן נכדו.
↑  ספר הישר, חלק התשובות סימן סח: "היה חמיו של רבינו אחי". א"א אורבך (בעלי התוספות עמ' 36) שיער שהכוונה לרשב"ם שהיה רבו של ר"ת. במרדכי (חולין תשכה) כתוב שהוא בן בתו של רש"י, אמנם זה כנראה שיבוש וצ"ל "בן ביתו" (אורבך, עמ' 35. וראו שו"ת רש"י סימן פא והערת המהדיר שם).
↑  שו"ת רש"י סימן י; א' גייגר, מלא חפנים עמ' 36.
↑  ראו שו"ת רש"י סימן י, ופירוש רש"י ליחזקאל מב,ד. במקום נוסף ביחזקאל (כז, יז) מובאת תוספת מר' שמעיה.
↑  לפי עדות ראב"י בעל האשכול, בתוך: ש' אסף, ספרן של ראשונים, ירושלים תרצ"ה, עמ' 11. אמנם ככל הנראה אין הכוונה לספר האורה שלפנינו, אלא למהדורה קדומה יותר ששימש בסיס למהדורה שלפנינו (אורבך, עמ' 37).
↑  כפי שמעידות הערותיו הרבות שהשתמרו בכ"י לייפציג 1.
↑  לדעת חוקרים רבים העתקתו הייתה לעיני רבי מכיר בן קרשביא, מעתיק כתב יד לייפציג 1.
↑  על פירוש רש"י על התורה הגיעו לידנו גלוסות רבות שלו בכ"י לייפציג 1. על פירושו לתלמוד ישנה תוספת שלו במסכת מגילה (כ"ו ע"א ד"ה זו דברי), ראו דק"ס שם (ב"ז ע"א הערה ג).
↑  דוגמה: במדבר כא, ז: בתוספת בכ"י לייפציג מובא בשם רבי שמעיה שרש"י פירש "ויסר מעלינו את הנחש" הכוונה שהיה רק נחש אחד, ורבי שמעיה מעיר: "ולפי פשוטו לעז קולוברד"ץ".
↑  או"ז ח"א תעו. בכמה מקומות מוזכר ספר פסקיו (לדוגמה: ראבי"ה ח"א קיא, האגודה ברכות פ"א כה), אבל א"א אורבך (בעלי התוספות עמ' 35 הערה 3*) העיר שככל הנראה הכוונה לספר פסקי רבו.
↑  לדוגמה: ברכות יא. ד"ה תני; ע"ז ח: ד"ה קרטסים. רשימה של המובאות בראשונים מופיעה בספר בעלי התוספות עמ' 36-37.
↑  אמנם א' ברלינר הדפיס נוסח אחר לחלק מהפירוש (ספר רש"י עמ' לה-מ), אמנם ייתכן שהוא פירוש אחר.
↑  בתוך: קבץ על יד, כרך כה (סדרה חדשה: טו).
↑  בעלי התוספות עמ' 37.
↑  תוס' הרא"ש שבת יג: כתובות סא. שו"ת רש"י נט. וכן בחיבור אנונימי מהמאה ה-15, מובא במבוא לראבי"ה לאפטוביצר, עמ' 414.
↑  מבוא לראבי"ה, עמ' 415.
↑  בעלי התוספות עמ' 35.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517347305171  VIAF: 308282133   WorldCat (עם VIAF): 308282133
רב אידי בר אבין

ערך זה עוסק ברב אידי בר אבין המפורסם רבו של רב פפא. אם התכוונתם לתלמידו של רב פפא, ראו .
| --- | --- |
 מקום פעילות:  בבל
 תקופת הפעילות:  רביעי לאמוראי בבל אמוראים
 השתייכות:  ישיבת פומבדיתא
 רבותיו:  רב יצחק בר אשיאן, רב עמרם, רב חסדא 
 אב:  רבי אבין נגרא
 צאצאים:  רב ששת ורב שישא בריה דרב אידי, רב יהושע בריה דרב אידי
 
רב אידי בר אבין הוא אמורא בבלי בדור הרביעי, בנו של רבי אבין נגרא, ואחיו של רבי חייא בר אבין.
תולדות חייו

רב אידי נולד לרבי אבין נגרא, אמורא ששימש לפרנסתו כנגר, והיה מהדר כל המצוות הקשורות בהדלקת נר. אודות כך מסופר, כי רב הונא היה עובר בקביעות סמוך לביתו של רב אבין, ומשראה שהוא ואשתו רגילים להדר במצוות הדלקת נרות שבת, הוא אמר, כי ברור לו שמבית זה יצאו שני אנשים גדולים, שכן מקובל כי "הרגיל בנר - שכרו בנים תלמידי חכמים". ואכן נולדו לו רב אידי ורב חייא.
רב אידי קיבל תורה מרב עמרם ורב חסדא. הוא מביא מאמרים רבים בשם רב יצחק בר אשיאן, מרביתם באגדה, ונראה שהיה מתלמידיו.
הוא נשא כהנת, ועקב כך אכל זרוע לחיים וקיבה. בניו היו חכמים שנסמכו להוראה, רב ששת ורב שישא ורב יהושע. וכן נמנים עם בניו רב יצחק, רב יהושע ורב יעקב. הוא התגורר בעיר ששמה הינצבי או הינצבו או שכנציב שם הרביץ הרבה תורה.
תלמידיו, היו רב פפא ורב הונא בריה דרב יהושע, והם אף התארחו בביתו של אחד מבניו. הוא הכין להם "עגל תילתא" עגל משובח מאוד, והם חיוו את דעתם על כשרותו.
פסקיו > פרשת ה'שטרא זייפא'

רב אידי נחשב לפוסק חשוב, והוא מכריע בסוגיות הלכתיות סבוכות, וחכמי דורו קיבלו את דעתו ללא עוררין. כך למשל, בסוגיא של "שטרא זייפא": אדם תבע את חבירו לדין, ובידו שטר. הנתבע טען שהשטר מזויף, והתובע אמר לרבה כי אכן, מדובר בשטר מזויף, אך התביעה נכונה; שכן היה לו שטר מעולה, לא מזויף, רק שזה אבד.
רבה ורב יוסף נחלקו, האם כללי המיגו, תקפים במקרה כזה, שכן כללי המיגו אומרים, כי ניתן להאמין לאדם כאשר יש בידו טענה אחת שהוא יכול לזכות מכוחה בדין, גם אם טוען טענה אחרת. בעוד שרבה סבר שגם כאן שייך לומר מיגו כזה, טען רב יוסף שאין לומר כאן מיגו, שכן אין בידו כוח ממשי ואמיתי לטעון טענה אחרת, שהרי האמת היא שאין בידו שטר, והשטר הוא מזויף, כך שלמעשה לא הייתה בידו טענת שטר מעולם, אף על פי שהוא הטעה את הדיינים לחשוב כך. רב אידי בר אבין פסק, שההלכה כרבה, בקרקע, כלומר שהתובע צודק, מכיוון שהוא מוחזק, שכן בעליה הראשונים של הקרקע הוא גם המוחזק בה, ואילו בכסף, המונח ביד הנתבע, ההלכה היא כרב יוסף, שהמוציא מחבירו עליו הראיה.
כעבור תקופת מה, כאשר בא דין תורה כזה לפני רב אידי בר אבין, הוא שלח את שאלתו לפני אביי, אך זה האחרון הפנה אותה לפסקו שלו עצמו, ושאל: מה אתה שולח אלי? נהוג כמו שפסקת!.
פסקיו > פרשת הדקל

מקרה אחר, בו התרעם רב חסדא על רב אידי בר אבין על פסק אחר שלו, אך אביי ורבא פסקו כמותו: קרובו של רב אידי בר אבין נפטר והותיר דקל בירושה, ונפלה מחלוקת בין רב אידי בר אבין ובין אדם אחר, למי מגיע הדקל. רב אידי בר אבין טען שהדקל מגיע אליו לפי שהוא קרוב יותר, והאדם האחר טען שהוא קרוב יותר מרב אידי בר אבין, ואליו מגיע הדקל. ומתוך שלא נודע מי קרוב יותר התגבר אותו האיש על רב אידי בר אבין ואחז בדקל בדין כל דאלים גבר. לבסוף, הודה האיש כי אכן רב אידי קרוב יותר, והעמיד רב חסדא את הדקל בידי רב אידי, אך הוסיף האיש וטען כי מעולם לא אכל את פירות הדקל, אף על פי שהיו עדים שאכל אותם.
טען רב אידי לפני רב חסדא, שיש לאותו קרוב להחזיר גם את הפירות אותם אכל, שהרי יש עדים שאכל אותם, והוא עצמו הודה שהדקל שייך לרב אידי. התרעם רב חסדא ואמר: ”זהו שאומרים עליו אדם גדול הוא?” וכי יכול אתה להוציא ממנו את הפירות בדין הודאת בעל דין? הרי דין הודאת בעל דין, בנוי על היסוד, שיש כוח משפטי לאדם לחייב את עצמו בכל אופן שהוא, את הדקל עצמו הוצאת ממנו רק מכיוון שהוא הודה, אך על הפירות, אין בידך שום כוח להוציא ממנו; שכן העדים רק מעידים שהוא אכל אותם, אך לא יודעים שהפירות אינם שלו, ואילו הודאתו שלו עצמו היא רק על הדקל ולא על הפירות.
למרות זאת, אביי ורבא פסקו כרב אידי בר אבין, שכן הם מסבירים שלאחר שהוא הודה שהדקל של רב אידי, ולאחר שהתברר בבירור על ידי עדים שהוא אכל את הפירות, אם כן נמצא שגם אכילת הפירות כלולה בהודאתו, ואמירתו שרב אידי קרוב יותר לבעל הדקל כוללת כהיום - שיש עדים שאכלם - בתוכה באופן בלתי ניתן לפירוד, גם הודאה ברורה על הפירות.
פסקיו > פסקים נוספים

רבי אידי בר אבין פוסק בשם רבו רב חסדא כי הכופר בהלוואה ומכחיש אותה כשר לעדות, שכן עלינו להניח על פי החזקת כשרות שלו, שאינו רוצה לכפור בהלוואה ולגוזלה, אלא ייתכן שאין לו כסף לשלם את ההלוואה, ולכן הוא משתמט ודחוה את הפירעון לזמן אחר בו ירווח לו.
לעומת זאת, הכופר בפיקדון פסול לעדות, שכן אסור לו להוציא - למכור או להלוות את הפיקדון, ולכן בין אם הוא הוציא אותה במכירה הוא גזלן, ובין אם הפיקדון בידו והוא מכחיש אותה בכוונה לגוזלה, הוא גזלן.
רות הילמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בנובמבר 1917 מוסקבה, הרפובליקה הרוסית 
 פטירה:  יוני 2010 (בגיל 92) עומר, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 בן או בת זוג:  ישראל הילמן 
 פרסים והוקרה:  יקירת באר שבע 
 
רות הילמן (פרידמן-לבוב) (3 בנובמבר 1917 – יוני 2010) הייתה פסנתרנית ומורה למוזיקה ישראלית, מייסדת ומנהלת הקונסרבטוריון העירוני באר שבע.
ביוגרפיה

רות פרידמן-לבוב נולדה בנובמבר 1917 במוסקבה שלאחר מהפכת אוקטובר, בתם של שרה ואריה פרידמן-לבוב, זמר אופרה ושירי עם יהודיים. בשנת 1921 עלתה לארץ ישראל עם משפחתה. בשנת 1924 התיישבה המשפחה בחיפה, וב-1927 נשא אביה בשנית את צפורה בן-גוריון (אחותו הצעירה של דוד בן-גוריון), אחות, אלמנה ואם לשני נערים בני גילה, אריה בן-גוריון (יליד 1916; לימים ממייסדי קיבוץ בית השיטה, פעיל חינוך ותרבות, מקים ארכיון החגים הבין-קיבוצי) ועמנואל בן-גוריון (יליד 1919; לימים כתב לענייני מדע בעיתוני הארץ ומחבר ספרים פופולריים בנושא תעופה). אביה היה זמר, מורה לזמרה בבתי ספר, מנצח מקהלות נוער ופועלים בעיר, מנחה שירה בציבור, ממייסדי המכון למוזיקה בחיפה וסגן המנהלת שלו וכיהן כיו"ר אגודת האמנים והמורים למוזיקה בחיפה, ובית המשפחה שברחוב ארלוזורוב 26 בשכונת הדר הכרמל בחיפה היה מוקד של פעילות מוזיקלית ובית ועד לחוג שוחרי המוזיקה בעיר.
אריה, רות ועמנואל למדו בבית הספר הריאלי. בנעוריה למדה במכון למוזיקה שניהל אביה. מיד עם סיום לימודיה התיכוניים נסעה ללמוד נגינה בפסנתר באקדמיה למוזיקה בווינה, ולאחר שסיימה שבה ב-1938 ארצה ולימדה בשנים 1938–1941 נגינה בפסנתר ותאוריה במכון למוזיקה בחיפה.
שירתה ב"הגנה".
בחודש ספטמבר 1940 נישאה לישראל הילמן (יליד 1915), תעשיין ומנהל (בנו של התעשיין הלל הילמן). המשפחה השתקעה ברמת גן, ובני הזוג היו הורים לבן ובת, איתן הילמן ועירית פיין.
מ-1941 לימדה במשך עשרים שנה במקביל בנתניה וברמת גן. באוגוסט 1961 הגיעה לבאר שבע בעקבות בעלה שנתמנה למזכיר חברת מפעלי ים המלח, ייסדה וניהלה את הקונסרבטוריון העירוני בבאר שבע, במשך עשרות שנים. נסים אלשיך, שהיה שותף לייסוד הקונסרבטוריון וכיהן כשנים רבות כסגן המנהלת, החליף אותה כמנהלו.
הייתה חברת המועדון הישראלי למוזיקה קאמרית.
כיהנה כראש מחלקת התרבות בויצו רמת גן. בהמשך כיהנה כסגנית-נשיאת מועדון הסורופטימיסט בבאר שבע.
בבאר שבע התגוררה ברחוב סוקולוב 8. בשנים האחרונות לחייה התגוררה בגני עומר שבעומר. נפטרה בקיץ 2010, בגיל 92.
תארים והישגים

בשנת 1983 זכתה הילמן בפרס "תמר הזהב".
בשנת 1988 בתואר יקירת העיר באר שבע.
הנצחה

אולם הקונצרטים המרכזי של הקונסרבטוריון העירוני באר שבע נקרא על שמה.
בבאר שבע נקרא רחוב על שמה.
לקריאה נוספת

רות הילמן, 'צלילים במדבר: סיפור הקונסרבטוריון וחיי המוזיקה בבאר-שבע', אופוס 2 (1989), 27–29.
'רות הילמן – חזון ומנהיגות', אופוס 2 (1989), 30.
'Hillman, Ruth,' in: Who's Who in World Jewry, 1972, p. 399.
הערות שוליים

↑  רות הילמן באתר Geni
↑  רות פרידמן-לבוב – ישראל הילמן: באים בברית הנשואין, דבר, 3 בספטמבר 1940.
↑  ש.גבעון, מתרחב חוג הלומדים בקונסרבטוריון באר שבע, מעריב, 15 בפברואר 1962
↑  נקבעו חתני "תמר הזהב", דבר, 12 באוקטובר 1983
ריצת 60 מטר משוכות

ריצת 60 מטר משוכות היא ריצה במסגרת מקצועות האתלטיקה הנערכת בדרך כלל בתחרויות באולם. המתחרים בריצה זאת רצים לאורך מסלול של 60 מטר וצריכים לעבור 5 משוכות רגילות.
שיא עולם

שיא העולם לנשים שייך לדיוויין צ'רלטון (איי בהאמה איי בהאמה) - 7.65 שניות.
שיא העולם לגברים שייך לגרנט הולוואי (ארצות הברית ארצות הברית) - 7.27 שניות.
שיא יבשתי

מעודכן 2 ביולי 2024
| אזור | אתלטיות> תוצאה (שניות) | אתלטיות> אתלטית | אתלטיות> מדינה | אתלטים> תוצאה (שניות) | אתלטים> אתלט | אתלטים> מדינה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוקיאניה | 7.73 | סאלי פירסון | אוסטרליה אוסטרליה | 7.73 | קייל וונדר קויפ | אוסטרליה אוסטרליה |
| אירופה | 7.68 | סוזנה קאלור | שוודיה שוודיה | 7.30 | קולין ג'קסון | בריטניה בריטניה |
| אמריקה הדרומית | 7.91 | איווט לואיס | פנמה פנמה | 7.60 | מרסיו דה סוזה | ברזיל ברזיל |
| אמריקה הצפונית, מרכז אמריקה והאיים הקריביים | 7.65   (שיא עולם) | דיוויין צ'רלטון | איי בהאמה איי בהאמה | 7.27   (שיא עולם) | גרנט הולוואי | ארצות הברית ארצות הברית |
| אסיה | 7.82 | אולגה שישיגינה | קזחסטן קזחסטן | 7.41 | ליו שיאנג | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין |
| אפריקה | 7.75 | טובי אמוסן | ניגריה ניגריה | 7.52 | שון בוונס | דרום אפריקה דרום אפריקה |
רדיוניקס

רדיוניקס היא שיטה פסבדו מדעית המתיימרת לאבחן ולהשפיע מרחוק על ה"אנרגיות האלקטרומגנטיות" ואחרות המוכלות ומקיפות, כביכול כל דבר חי, צומח ודומם. לרוב המילה מקושרת למצבים בריאותיים של אבחון ו"טיפול גוף ונפש" באמצעות דגימה של המטופל כגון: שיער, דם, רוק ואפילו תצלום או כתב יד. אין עדות מדעית כלשהי ליעילות השיטה, ועקרונותיה אינם עומדים בקנה אחד עם הפיזיקה והביולוגיה המודרניים.
השיטה פותחה בתחילת המאה ה-20 בידי אלברט אברהמס (1864–1924), על בסיס הטענה שבגוף אדם בריא "תדרים" מסוימים, ואילו בגוף אדם חולה "תדרים" אחרים. המשמעות של המילה "תדרים" בקרב העוסקים ברדיוניקס שונה מהמשמעות המדעית של המילה תדר, ואינה תואמת רעיון ידוע כלשהו בפיזיקה. העוסקים ברדיוניקס משתמשים במכשירים שונים שנועדו לאתר את הבעיה, כביכול ב"תדריו" של המטופל, ולתקן אותה. ה-FDA האמריקני אינו מכיר שימוש רפואי ליגיטימי כלשהו למכשירים אלו.
ראו גם

ריימונד רייף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558485505171  GND: 4258860-1  LCCN: sh85110787  NKC: ph116007
רדיומוניטור

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מטה הארגון:  לונדון 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־22 שנים) 
 app.radiomonitor.com/home/
 
רדיומוניטור (באנגלית: Radiomonitor) היא חברת מוזיקה בריטית שהוקמה ב-2002. החברה מפרסמת נתוני איירפליי של שירים ברחבי העולם שהושמעו בפלטפורמות הטלוויזיה והרדיו. כמו כן, מפרסמת החברה מספר מצעדי מוזיקה שבועיים ושנתיים בכ-120 מדינות.
דירקטור החברה הוא פיליפ ואן אופן.
הערות שוליים

1 2  RADIOMONITOR LIMITED overview - Find and update company information - GOV.UK, find-and-update.company-information.service.gov.uk (באנגלית)
1 2  "About Radiomonitor". Radiomonitor. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The UK Airplay Chart". Radiomonitor. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Radio Airplay Italia" (באיטלקית). Radiomonitor. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Paine, Andre (5 בפברואר 2020). "Atlantic breaks record with UK airplay No.1 run". Music Week. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Paine, Andre (29 בינואר 2019). "'We are incredibly proud': Atlantic's perfect result on end-of-year airplay chart". Music Week. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Yangaroo Music Ireland Partners With Radiomonitor to Launch New Irish Music Airplay Charts". Canadian Insider. 30 באוגוסט 2016. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Paine, Andre (26 באפריל 2019). "Radiomonitor to sponsor Music Week Awards 2019". Music Week. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Staff Writer (3 באוקטובר 2019). "TMN & Radio Monitor launch new era in Aussie airplay charts". The Music Network. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shumba, Ano (9 באוקטובר 2019). "Radiomonitor launches airplay chart for South Africa". Music in Africa. נבדק ב-17 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רינלדו רינלדי

| --- | --- |
 לידה:  13 באפריל 1793 פדובה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  28 ביולי 1873 (בגיל 80) רומא, ממלכת איטליה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות יפות בוונציה 
 תקופת הפעילות:  1807–1870 (כ־63 שנים) 
 תחום יצירה:  פיסול 
 
רינלדו רינלדי (באיטלקית: Rinaldo Rinaldi;‏ 1793, פדובה – 1873, רומא) היה פסל איטלקי.
ביוגרפיה

החל את הכשרתו בגילוף עץ אצל אביו בגיל שמונה, ובגיל ארבע עשרה החל בסיתות באבן, בגיל שמונה עשרה נשלח לאקדמיה לאמנויות יפות בוונציה אצל לאופולדו סיקוגנרה ומטייני, לאחר שנה קיבל מלגה ללמוד ברומא אצל אנטוניו קנובה, לאחר מותו של קנובה רינלדי הצטרף למועצה של הרפובליקה קצרת המועד ברומא ונעצר לזמן קצר.
היה דקאן האקדמיה של סן לוקא.
בשנת 1823 הפך רינלדי לחבר של כבוד באקדמיה לאמנויות יפות בוונציה ובאקדמיה ברומא.
בשנת 1832 הפך רינלדי לחבר באקדמיה של הפנתיאון.
ובשנת 1863 הפך רינלדי לחבר של כבוד באקדמיה לאמנויות יפות בפילדלפיה.
רינלדי עוטר על ידי פיוס התשיעי ועל ידי ויטוריו אמנואלה השני, מלך איטליה.
גלריה

מארי טליוני בארמיטאז'
ארמיניה מחכה בארמיטאז'
אדוניס בגלריית האקדמיה בוונציה
כיירון ואכילס בקא' ד'אורו בוונציה
האריה העצוב במונומנט לאנטוניו קנובה בבזיליקת סנטה מריה גלוריוזה דיי פרארי
פרוטומה של טיציאן בקא' ד'אורו בוונציה
אסטלה לפייטרו סטצ'יני נין של אנטוניו קנובה במוזיאון הלובר
רבי שמעון בר כרסנא

| --- | --- |
 מקום מגורים:  יפו או כרסנא
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  הדור החמישי לאמוראי ארץ ישראל
 רבותיו:  רב אחא
 תלמידיו:  רבי אלעזר ברבי יוסי או רבי אלעזר דרומה
 
רבי שמעון (בר) כרסנא היה אמורא ארצישראלי בדור החמישי, המוזכר בתלמוד הירושלמי בלבד. במספר מקומות נקרא "רבי שמעון בר ברסנא".
תורתו

רבי שמעון בר כרסנא מסר מימרות רבות בשם רבו, רב אחא, מהם:
”אין לך מחוור מכולם אלא תחום שנים עשר מיל כמחנה ישראל” - אף על פי שתחום שבת הוא דין דרבנן, ודאי שאיסור היציאה מחוץ לשנים עשר מילים (12 קילומטרים), כאורכו של מחנה ישראל במדבר סיני, הוא דין דאורייתא.
”הים בית טבילה לכהנים הוא” - ים הנחושת שבנה שלמה המלך שימש כבית טבילה לכהנים.
בתלמוד הירושלמי אמר בשמו רבי אלעזר, ונראה שהיה תלמידו. מקובל לזהותו כרבי אלעזר ברבי יוסי או כרבי אלעזר דרומה.
מקום מגוריו

הערוך כתב ש"כרסנא" או "ברסנא" זוהי עיר, בה התגורר רבי שמעון כרסנא. לעומת זאת, יש המשערים שהיה גר ביפו, ונראה שהם מפרשים ש"כרסנא" זהו שם אביו.
ריאיון עיתונאי

ריאיון עבור שידור טלוויזיה
ריאיון במסגרת תחרות ספורט
בתקשורת המונים, ריאיון הוא שיחה בין מראיין לבין מרואיין, שעיקרה שאלות שמפנה העיתונאי אל המרואיין, כדי לקבל מידע בנושא מסוים לשם הצגתו לציבור, ובפרט כדי להציג את דעותיו של המרואיין. לעיתים משתתפים בריאיון יותר מאשר מראיין אחד או יותר מאשר מרואיין אחד.
ריאיון משמש את כל אמצעי תקשורת – עיתונים, כתבי עת, רדיו וטלוויזיה, ותוצאותיו מתפרסמות בדרך כלל לאחר עריכה, אך לעיתים נערך הריאיון בשידור חי, שבו יכולת העריכה מצומצמת ביותר.
ריאיון מתבצע בטכניקות אחדות:
מפגש פנים אל פנים של המראיין והמרואיין
שיחת טלפון בין המראיין והמרואיין
התכתבות בדואר אלקטרוני
ריאיון טלוויזיה שבו נמצאים המראיין והמרואיין בשני מקומות שונים, רחוקים זה מזה.
לעיתים מתנה המרואיין תנאים שונים באשר לתוכן הריאיון, כגון הימנעות משאלות מסוימות, זכותו לבדוק את התוצאה הסופית ולמחוק ממנה תכנים שאינם לרוחו, וכדומה. תנאי מסוג אחר הוא דרישת תשלום בתמורה לריאיון. תנאי בכיוון הפוך הוא הדרישה מצד אמצעי התקשורת לבלעדיות, כלומר התחייבות של המרואיין שלא לתת ריאיון לאמצעי תקשורת אחר עד לפרסומו של הריאיון שלגביו נדרשת בלעדיות. היכולת להתנות תנאים כאלה תלויה ביחסי הכוחות בין המרואיין למראיין, בעיקר כפונקציה של מידת הביקוש של אמצעי התקשורת לריאיון עם מרואיין זה.
ריאיון ברדיו מושמע בקולו של המרואיין, ובריאיון בטלוויזיה אף פניו נראות ולכן אי אפשר לשים בפיו דברים שלא אמר, אם כי ניתן להשמיע רק חלק מהדברים, באופן שיקבלו משמעות מעט שונה מזו שהמרואיין התכוון אליה. בנסיבות אלה, כאשר לאחר שידור הריאיון המרואיין חש שלא בנוח עם תוצאות דבריו, הוא נותן את ההסבר הנפוץ "דבריי הוצאו מהקשרם". בריאיון לכתב עת ניתן גם לייחס למרואיין דברים שכלל לא אמר, ולעיתים, לאחר פרסום הדברים, אכן פורץ ויכוח בין המרואיין למראיין, האם דברים שהופיעו בריאיון המודפס אכן נאמרו. מראיינים נוהגים להקליט את הריאיון, כדי שיוכלו לתמלל אותו לאחר מכן. הקלטה זו גם מאפשרת למראיין להוכיח שדברים שכתב בשם המרואיין אכן נאמרו. מרואיין זהיר מקליט אף הוא את הריאיון, כדי שאף הוא יוכל להוכיח מה אמר ומה לא אמר.
לעיתים נאמרים בריאיון דברים המוגדרים על ידי המרואיין כ-Off the record (לא לציטוט או לייחוס) – אלה דברים שנאמרים רק לידיעתו של המראיין, ולא נועדו לפרסום. מידע אחר נמסר כ"רקע" – זהו מידע שניתן לפרסמו, אך לא לייחסו למרואיין. אלה כללים שאינם כתובים, אך מראיין המפר אותם מסתכן בהחרמתו, לפחות על ידי מרואיין זה.
לקריאה נוספת

אסף כרמל, עשו לי, סילפו לי (כנסו כנסו), באתר הארץ, 1 בינואר 2008
אריאל שנבל, ‏עשה ואל תעשה: המילון השלם למרואיין המתחיל, בעיתון מקור ראשון, 31 באוגוסט 2018
ביאורים

↑  לפי כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ללשון העברית, יש לכתוב ריאיון וכנסמך – ראיון, מנוקד רַאֲיוֹן
הערות שוליים

↑  רֵאָיוֹן, באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558018005171  LCCN: sh85067551
רב אסי

| --- | --- |
 מקום מגורים:  הוצל
 תקופת הפעילות:  הדור הראשון לאמוראי בבל
 השתייכות:  ראש הישיבה בעיר הוצל שליד נהרדעא
 רבותיו:  רב
 תלמידיו:  רב יהודה
 בני דורו:  שמואל, שילא בר אבינא
 
רב אסי אמורא בבלי מן הדור הראשון לאמוראים. מן העיר הוצל שליד נהרדעא בבבל. היה תלמיד-חבר לרב ורבו של רב יהודה. במסכת מגילה ובמסכת סוטה מצוין שהיה כהן.
בני דורו

רב אסי היה חברם של אמוראי בבל, רב, שמואל ורב כהנא (הראשון). רב אסי נחלק מספר פעמים בתלמוד הבבלי עם האמורא רב. לפי המסופר בתלמוד הבבלי נהג שמואל ברב אסי כבוד, ונמנע מלהיכנס לפניו לברית מילה.
תלמידיו

מתלמידיו היה האמורא רב יהודה, שלמד גם אצל רב ושמואל.
זיהויו

בתלמוד הירושלמי מופיע רב אסי כ"איסי" או "אסי" ללא התואר רב או רבי, בדומה לאמוראים אחרים מן הדור הראשון.
פטירתו

לפי האמור בתלמוד הבבלי נפטר רב אסי בבבל, זמן קצר לאחר פטירת האמורא רב. על כך מסופר בתלמוד, כי שילא בר אבינא מגדולי תלמידיו של רב, נהג לפסוק כמותו בפסק מסוים בהלכות נידה (בסוגיית המקשה ללדת). לפני פטירתו של רב, שהה רב אסי ליד מיטתו, ורב אמר לו כי הוא חוזר בו מפסקו זה, אלא ששילא בר אבינא תלמידו עדיין נוהג כמותו, ולכן - הורה רב לרב אסי - "גרייה", כלומר: שכנע אותו בטעמים וראיות כי פסק זה אינו נכון. רב אסי לא שמע בבירור את קולו של רב, וחשב כי הוא אומר מילה דומה בארמית שמשמעותה שונה - "גדייה", כלומר: אם לא יסכים לדבריך, כרות אותו על ידי שמתא. לאחר פטירתו של רב בא רב אסי לשילא ואמר לו כי רב חזר בו מפסקו. נענה שילא: אם היה רב חוזר בו מפסקו, הוא היה אומר לי זאת, שהרי ידע שנוהג אני על פי פסקיו. כאשר ראה רב אסי ששילא מסרב להשמע לדבריו, הוא הטיל עליו שמתא, כהוראתו של רב (כפי שחשב בטעות). בא אליו שילא ואמר לו: האם אינך דואג ממאמר חז"ל "והוי זהיר בגחלתן שלא תכווה"?! נענה רב אסי: כוחי גדול כשל התנא איסי בן יהודה, שנקרא גם איסי בן גור אריה, איסי בן גמליאל, ואיסי בן מהללאל (השם איסי דומה לשם אסי), "אסיתא דנחשא דלא שלט ביה רקבא" - כרפואה שנוצרת על ידי ארס של נחש, שלא שולט בו רקבון. נענה שילא בר אבינא: אני הוא שילא בר אבינא, פטיש החזק השובר את ארס הנחש. כאשר אמר זאת שילא, חלה רב אסי בחולי חמור, ולא יכול היה להרפא ממנו. כאשר נרפא מחולי אחד נפל לחולי אחר וחוזר חלילה, עד שנפטר. מיד לאחר שנפטר עוד לפני שנקבר רב אסי, אמר רב שילא לאשתו: הכיני לי תכריכים, נאלץ אני להפטר מכיוון שחושש אני מרב אסי שלא ילשין עלי אצל רב בשמים. אשתו הכינה לו תכריכים והוא נפטר. החכמים קיימו את שני ההלויות של שני החכמים שנפטרו באותו יום יחד, והחכמים ראו כי ענפי ההדס, שאותם נהוג היה להניח על מיטתם של הנפטרים, פורחים ממיטה למיטה, והסיקו שהחכמים עשו שלום ביניהם, לאחר פטירתם.
כאשר מת, נעקרו כל האילנות בארצו באופן שמימי, כאות אבל.
גרסה אחרת אומרת שהיה באזור מבצר עם עבודה זרה וכשמת אז נחרב המבצר.
רדיום היל

מארי
ברידג'
ויקטור
הארבור
מארי
ברידג'
ויקטור
הארבור
רדיום היל, תמונה מ-1954
רדיום היל (באנגלית: Radium Hill) היה מכרה אורניום שפעל באוסטרליה הדרומית בין השנים 1906–1961. זה היה מכרה האורניום הראשון של אוסטרליה. במהלך תקופת השיא שלו בין השנים 1954–1961 ייצר המכרה כמעט מיליון טון של עפרות נושאות דוידיט כדי לייצר 860 טון של U3O8. סביב המכרה הוקמה עיירה קטנה שמנתה בשיאה 1,100 תושבים וכיום היא עיר רפאים.
היסטוריה

ב-1906 גילה הכורה ארתור ג'ון סמית' חומר רדיואקטיבי כ-40 ק"מ דרומית-מזרחית לאולרי. סמית' היה סבור שמדובר בתחמוצת פח או טונגסטן. הוא שלח דגימות ממנו לאוניברסיטת אדלייד, שם הגאולוג דאגלס מוסון גילה שמדובר ברדיום ואורניום. מוסון גילה במכרה גם עקבות של אילמניט, רוטיל, מגנטיט, המטיט, פיריט, כלקופיריט, קוורץ, ביוטיט, כרום, ונדיום ומוליבדן. מוסון בחר לקרוא למינרל הייחודי שנמצא במכרה דייווידיט על שמו של אדג'וורת דייוויד. המכרה נקרא בתחילה "מכרה הקרנוטיטים של סמית'", אולם בהמשך הציע מוסון לקרוא לו "רדיום היל". סמית' חכר את המכרה מממשלת אוסטרליה הדרומית, יחד עם 5 הק"מ הסמוכים לו, ועבד בו במשך שנתיים.
ב-1908 הוקמה "חברת רדיום היל" שחכרה את האזור ואף חפרה מכרות נוספים פרט למכרה שסמית' פתח. ב-1911 חברת רדיום היל פתחה בית זיקוק מיוחד בסידני. חלק מהרדיום שנכרה במכרה נמכר לארנסט רתרפורד ומארי קירי. ב-1914 נסגרו המכרה ובית הזיקוק. ב-1923 נרכש המכרה בידי "החברה לטיפול ברדיום וביסודות נדירים". החברה הקימה ליד המכרה מפעל טיהור בניסיון להשתמש ברדיום לצרכים רפואיים. הניסיון נכשל, וב-1932 המפעל נסגר שוב.
לאחר מלחמת העולם השנייה נפתח המכרה מחדש, הפעם תוך התמקדות בחיפוש אורניום. ממשלת אוסטרליה הדרומית בנתה תחנת רכבת בסמוך למכרה כדי להקל את גישת העובדים אליו. עד מהרה נוצרה עיירה קטנה מסביב למכרה שאף כללה בית ספר ובריכת שחיה. המכרה נסגר ב-1961.
מחקר של ממשלת אוסטרליה שבוצע בשנת 1979 מצא כי שכיחות מקרי המוות מסרטן בקרב עובדי רדיום היל לשעבר הייתה פי ארבעה מהממוצע הארצי. לפי הדו"ח, 59% מהכורים שעבדו מתחת לקרקע שם במשך תקופה של שנתיים או יותר מתו מסרטן.