stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רצח ויליאם מקינלי
לקריאה נוספת

Bumgarner, Jeffrey, Federal Agents: The Growth of Federal Law Enforcement in America., Westport, Connecticut: Greenwood Press, 2006, ISBN 978-0-275-98953-8
Fine, Sidney, "Anarchism and the assassination of McKinley", The American Historical Review 60, 1955, עמ' 777–799 doi: 10.2307/1844919‏, JSTOR 1844919
Horner, William T, Ohio's Kingmaker: Mark Hanna, Man and Myth, Athens, Ohio: Ohio University Press, 2010, ISBN 978-0-8214-1894-9
Johns, A. Wesley, The Man Who Shot McKinley, South Brunswick, New Jersey: A.S. Barnes, 1970, ISBN 978-0-498-07521-6
Leech, Margaret, In the Days of McKinley, New York: Harper and Brothers, 1959
McElroy, Richard L., William McKinley and Our America: A Pictorial History (softcover ed.), Canton, Ohio: Stark County Historical Society, 1996, ISBN 978-0-9634712-1-5
Miller, Scott, The President and the Assassin, New York: Random House, 2011, ISBN 978-1-4000-6752-7
Morgan, H. Wayne, William McKinley and His America (revised ed.), Kent, Ohio: The Kent State University Press, 2003, ISBN 978-0-87338-765-1
Rauchway, Eric, Murdering McKinley: The Making of Theodore Roosevelt's America, New York: Hill and Wang, 2004, ISBN 978-0-8090-1638-9
הערות שוליים

↑  Rauchway, p. 4.
↑  Rauchway, p. 9.
↑  Wesley, p. 36.
↑  Rauchway, p. 17.
↑  Rauchway, p. ix.
↑  Leech, pp. 561–562.
↑  Morgan, p. 391.
↑  Morgan, pp. 392–394.
↑  Leech, p. 582.
↑  Miller, p. 297.
1 2  Miller, pp. 297–298.
↑  Miller, p. 5.
↑  Leech, p. 11.
↑  Leech, pp. 584–585.
↑  President going to big show, The Philadelphia Record, ‏4 בספטמבר 1901
↑  Leech, p. 584.
↑  Leech, pp. 586–587.
↑  Morgan, p. 396.
↑  Leech, p. 590.
↑  Leech, pp. 590–591.
↑  Miller, pp. 301–302.
↑  Rauchway, p. 11.
↑  Miller, p. 312.
↑  Leech, p. 597.
↑  Leech, p. 599.
↑  Morgan, p. 401.
↑  Miller, p. 316.
↑  Miller, p. 320.
↑  Morgan, p. 402.
↑  Leech, p. 601.
↑  Leech, p. 602.
↑  William McKinley: Autopsy Report, DoctorZebra.com, ‏9 באפריל 2009
↑  Miller, p. 325.
↑  Rauchway, p. 53.
↑  Bumgarner, pp. 45–46.
↑  Fine, p. 782.
↑  Fine, pp. 785–786.
↑  Rauchway, p. 146.
ליאון צ'ולגוש, רוצחו של הנשיא ויליאם מקינלי
ויליאם מקינלי, נשיא ארצות הברית ה-25, תמונה משנת 1896.
הנשיא מקינלי נושא את נאומו האחרון
הנשיא מקינלי בהגיעו לבית המוזיקה.
חדר הניתוח בבית החולים
סנאטור מארק האנה, ידידו הקרוב של הנשיא מקינלי מגיע לבית מילברן לאחר הרצח
בית מילברן, המקום בו התאכסנו בני הזוג מקינלי בבאפלו ובו נפטר הנשיא.
בנדיקוט ענק

| בנדיקוט ענק> מצב שימור |
| --- | --- |
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: בנדיקוטאים
משפחה:: בנדיקוטיים
סוג:: בנדיקוט ניו-גינאי
מין:: בנדיקוט ענק
שם מדעי
 Peroryctes broadbenti ‏1879
תחום תפוצה


בנדיקוט ענק (שם מדעי: Peroryctes broadbenti), הוא מין כיסאי גדול בסוג בנדיקוט ניו-גינאי שאנדמי ליערות השפלה של מזרח גינאה החדשה. הוא תואר מדעית בשנת 1879 על ידי הזואולוג האוסטרלי אדוארד פירסון רמזי (אנ') והוא המין הגדול ביותר בסדרת הבנדיקוטאים כולה. הבנדיקוט הענק מצוי בסכנת הכחדה עקב ציד ובירוא יערות.
תיאור

יחסית לסדרתו, הבנדיקוט הענק הוא כיסאי גדול למדי שדומה בממדי גופו לוולבי ארנבי, והוא גדול אף יותר מקרובו האוסטרלי - הבילבי הענק; גופו כבד וחסון עם גב קמור, וראשו גדול וחרוטי עם לוע מחודד ומוארך במיוחד. אוזניו העגולות רחבות וארוכות יחסית לבנדיקוטים, ועיניו ואפו קטנטנים. הזנב שלו ארוך, עבה וחשוף משיער. רגליו האחוריות גדולות ומסיביות בצורה יוצאת דופן, ורגליו הקדמיות קטנות יותר. בכל אחת מהן, יש לו טפרים גדולים, ארוכים וחזקים שמשמשים אותו לחפירה באדמה.
אורך ראשו וגופו של הבנדיקוט הענק 34–55 סנטימטרים, אורך זנבו 22-9.5 סנטימטרים ואורך רגליו האחוריות כ-10 סנטימטרים; הנקבה קטנה משמעותית מן הזכר: משקלה 1.4-0.94 קילוגרם, לעומת 4.9-2.9 קילוגרם אצל הזכר. הכיס של הנקבה מכיל בתוכו 8 פטמות, ופתחו פונה אחורנית כדי למנוע מחדירת אדמה לכיס במהלך החפירה.
הפרווה של הבנדיקוט הענק צפופה ורכה. צבעה הכללי נע בין חום-אפרורי לחום-קפה, מהגוני או אדמדם, כשהזכר נוטה להיות כהה ורבגוני יותר מן הנקבה האפרורית. הצד התחתון בצבע שנהב עד לבן בוהק, ונוטה להיות כתמתם באזור הבטן אצל הזכר. הראש בצבע זהה לגוף, עם אוזניים כהות וסנטר לבנבן. חלקי הגוף החשופים דוגמת החוטם, הזנב והכפות בצבע ורוד.
תפוצה וביולוגיה

הבנדיקוט הענק אנדמי למזרח גינאה החדשה; טווח התפוצה שלו מוגבל לאזורי החוף בחצי האי זנב-ציפור שבפפואה והוא נפוץ בו בצפיפות נמוכה. בית הגידול שלו מורכב מיער גדותיים ליד נחלים ונהרות, יער גשם טרופי בשפלה ובמדרונות הרריים ברום 1,000-500 מטר מעל פני הים; הוא נעדר לחלוטין מהאזורים הגבוהים של רכס אואן סטנלי שמאוכלסים על ידי מיני הבנדיקוט הקוצני, הבנדיקוט ננסי, וקרובו בנדיקוט ראפראי.
למרות הגודל יוצא הדופן של המין, אין מידע זמין אודות הביולוגיה שלו. הוא ככל הנראה פעיל בשעות הלילה וניזון מחסרי חוליות, חרקים, וצמחים שונים. הבנדיקוטית ממליטה גור אחד או תאומים לאחר תקופת היריון קצרה, והם מבלים בכיס מספר שבועות.
מצב

הבנדיקוט הענק נחשב למין נדיר עם צפיפות אוכלוסייה נמוכה באופן טבעי, והוא לא נלכד בטבע על ידי זואולוגים מערביים מאז העשור האחרון של המאה ה-20. הרשימה האדומה של IUCN מסווגת את הבנדיקוט הענק במצב השימור סכנת הכחדה (EN), בשל ירידה משמעותית במספריו שלפי המגמות הנוכחיות צפויה להגיע לשיעור של 50% מכלל האוכלוסייה עד 2024.
האיום העיקרי על הבנדיקוט הוא ציד אינטנסיבי לבשר או הפקת בשמים, לצד בירוא יערות מסיבי שמתרחש באזורי השפלה של פפואה למטרות חקלאות או מטעי שמן דקלים. האיומים הללו אף מתעצמים עקב הגידול באוכלוסייה האנושית באזור. הבנדיקוט הענק לא תועד באזורים מוגנים שנמצאים בטווח התפוצה שלו, וגם אם הוא כן מצוי בהם, הם אינם מספקים הגנה יעילה מפני ציד ופגיעה בבית הגידול.
הערות שוליים

↑  בנדיקוט ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN
דוד בוזגלו

| --- | --- |

דוד בוזגלו, 1966
 לידה:  1903 ה'תרס"ד זאווייא, מרוקו
 פטירה:  1975 (בגיל 72 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודי-מרוקאי
 שפות היצירה:  עברית וערבית יהודית
 תחום כתיבה:  פיוטים
 סוגה:  פיוט ושירה
 הושפע מ:  רבי חיים עטר
 השפיע על:  חיים לוק
 צאצאים:  מאיר בוזגלו 
 
רבי דוד בוזגלו (ה'תרס"ד 1903 – ה'תשל"ה 1975) היה מורה, משכיל עברי, מלחין, פייטן ומשורר יהודי-מרוקאי שכתב מאות פיוטים ושירים בעברית ובערבית. נחשב לגדול הפייטנים-חזנים של החזנות המרוקאית המסורתית במאה ה-20.
קורות חיים

נולד בזאווייא הסמוכה למרקש שבמרוקו לשלום ולרחל בוזגלו. בגיל 3 לערך התייתם מאמו, ובגיל 12 לערך גם מאביו, ומאז גדל אצל משפחות זרות. בילדותו למד בתלמוד תורה מקומי באזור מגוריו, ומשם עבר למרקש ללימודי המשך של תלמוד ופוסקים בישיבתו של הרב אברהם אביטבול. במקביל למד פיוט ושירה אצל הפייטן רבי חיים עטר, מדפיס קובץ שירת הבקשות שיר ידידות.
בהיותו כבן 16 עבר לקזבלנקה, שם המשיך בלימודיו התורניים, ונחשב לבעל זיכרון חזק. במקביל המשיך ללמוד פיוט ושירה עברית אצל רבי חיים עטר, שעבר גם הוא לקזבלנקה, ומוזיקה ערבית ואנדלוסית. בשל מאורעות שחולל הצבא הצרפתי בקזבלנקה[דרושה הבהרה], עבר להתגורר בתקופה זו בעיר סטאט הסמוכה למשך תקופה, וחזר לקזבלנקה עם רגיעת הרוחות.
קורות חיים > כמורה וכמדקדק עברי

בשנת 1923 החל לשמש כמורה לעברית ולדקדוק בקזבלנקה, בכיתות של חברת "מגן דוד" ובבתי הספר של מוסדות אם הבנים בעיר. הוא נחשב בעיר למומחה בתחום זה. הוא השתתף בייסוד חברה להפצת עברית ומסורת יהודית בשם "מגן דוד", ושימש כמזכירהּ. כן לקח חלק במועדונים לעברית שפעלו בקזבלנקה, כדוגמת מועדון "חובבי השפה", שייסד חיים נחמני, שבו לימד ופייט מדי שבת.
ערך והגיה ספרים בעברית, בהם קובץ החיבורים והשירים של המלומד חיים סוסיא, שערך עם הרב דוד שושנה. הודות להשפעתו, חיברו המורים לעברית נסים אדהן ואליהו ואזנה מקזבלנקה ספר על השפה העברית.
קורות חיים > כחזן וכפייטן

במקביל לעבודתו כמורה החל לשמש חזן ופייטן בקזבלנקה, ופעל למיסוד שירת הבקשות בשבתות החורף. הוא הקים מקהלות נערים, שלמדו מפיו בשעות שלאחר לימודי בית הספר, וליוו אותו בפיוטים. העביר חוגים לפיוט גם עבור מתבגרים ומבוגרים.
הופיע בכנסים, באירועים ובהילולות, ושמו התפרסם במרוקו בקרב יהודים וערבים כאחד.
הקהילה היהודית בקזבלנקה הורכבה ממספר קהילות מערים במרוקו. לדברי אלמוג בהר, רבי דוד לקח תפקיד מרכזי ביצירת אתוס חדש לקהילה, בין היתר על ידי יצירת תשובת-נגד לתרבות הלא-יהודית בדמות כתיבת פיוטים והלבשתם על לחנים פופולריים. בכך הצליח למשוך את הדור הצעיר אל בית הכנסת.
קורות חיים > הפסקה ונסיגה

עם פטירת בנו הצעיר קיבל על עצמו הגבלות. הוא הפסיק להופיע באירועים עם תזמורת, סירב להצטלם או להקליט את ביצועיו הווקאליים, ואף לקבץ את שיריו בספר.
בצעירותו סבל מליקוי באחת מעיניו, ובגיל 40 לערך איבד את מאור עיניו. הוא ראה בכך אות משמיים, והחמיר את ההגבלות שקיבל על עצמו לאחר פטירת בנו.
קורות חיים > דמותו התורנית

במשך חייו נקרע בין העיסוק בתורה לבין העיסוק במוזיקה. העיד על עצמו שהיה "שחיין בים התלמוד". היה מיודד עם רבנים ידועים במרוקו, בהם הרב יוסף משאש והרב שלום משאש, וניהל עמם חלופת מכתבים. הוא אף כתב דברי הערכה לרב שלום משאש שהודפסו כהקדמה לאחד מספריו.
בהסכמה לספר שבו קובצו שיריו לאחר פטירתו, כתב עליו הרב משאש: "הרה"ג המפורסם בחכמתו ופקחותו הגדולה, בתורה ומפרשיה, בש"ס ונושא כליו...". בהמשך ההסכמה כתב כי "מדוד עד דוד לא קם כדוד, כי באמת קודם לו לא היה כמוהו, וגם אחריו לא קם כמוהו". בהזדמנות אחרת, בכנס שנערך לזכרו, אמר עליו הרב משאש: "בתלמוד, במפרשים של התורה, הכל היה אצלו בעל פה (...) לא הניח כמותו (...) היה תלמיד חכם (...) [סדר תפילת] יום כיפור כולו אומר אותו על פה".
גם לדברי הרב משה מלכה ניחן בזיכרון פנומנלי.
תיווך והשכין שלום במחלוקות הלכתיות ואחרות שפרצו בקהילה.
קורות חיים > בישראל

בשנת 1965 עלה לישראל והתיישב בקריית ים. בשנותיו הראשונות בישראל נדד בין יוצאי מרוקו באזורי הפריפריה, ועודדם בשירתו. בפעילותו זו תרם להחייאת תרבות הפיוט בישראל, ובפרט החייאת שירת הבקשות וקובץ הפיוטים "שיר ידידות".
בראיון שערכה עמו עדית זרטל, כשנה לאחר עלייתו ארצה, אמר שלא עלה קודם לכן בשל עיוורונו: ”רק עוורוני הוא אשר מנע ממני להניח את חפצי במרוקו לפני כן. אחרת אפשר היה לי לבוא, אולי, עם הראשונים, עם הנחשונים... ולתת את ידי הצעירה יותר לבניין המדינה”. לשאלה כמה זמן הוא עוסק בשירה, השיב: ”אפשר לשער כי כבר קרוב לחמישים שנה אני משמש במלאכת השירה, אבל בקביעות שוררתי מאז התעוורתי”. עוד הוסיף כי בישראל כמעט לא מצא פרנסה, בניגוד למרוקו, שם הייתה לו עבודה קבועה כפייטן וכמוזיקאי. את הקושי למצוא עבודה תלה בין היתר בקושי שלו לכתת את רגליו למקומות מרוחקים בשל מצב בריאותו.
הלך לעולמו ב-31 ביולי 1975 (כ"ג באב ה’תשל"ה) ונקבר בבית הקברות צור שלום שבקריית ביאליק.
בנו הוא פרופסור מאיר בוזגלו.
קורות חיים > תלמידיו

העמיד תלמידים שהפכו לפייטנים ומוזיקאים ידועים, בהם הרב חיים יפרח, הרב יצחק ריוח, חיים לוק, אלברט בוהדנה, וג׳ו עמר. למדו אצלו גם אשר חסין ומומחה הכשרות הרב עמרם אדרעי.
יצירתו

חיבר מאות פיוטים בעברית ובערבית, ולעיתים שילב בכתיבה את שתי השפות יחד. נהג לעיתים לחבר את פיוטיו ללחנים ערביים פופולריים מאותה תקופה, בין השאר כדי למשוך צעירים לבתי הכנסת בתקופת שירת הבקשות.
לחניו התפרסו על מספר סגנונות: מוזיקה מרוקאית, מוזיקה אנדלוסית, מוזיקה ערבית ומוזיקה מזרח תיכונית. לפי הבמאי רפאל בלולו, בוזגלו קיבל השראה גם מפיוטים סלוניקאיים, מוזיקה אלג׳יראית, מוזיקה תוניסאית, פיוטי לאדינו ומוזיקה מהקולנוע המצרי.
בתקופת חייו במרוקו כתב בעיקר שירים ופיוטים בנושאי גלות וגאולה, שירי כמיהה לירושלים ולארץ ישראל, שירים לחגי ומועדי ישראל, שירי שבח לרבנים ושירי מוסר. חיבר קינה על רעידת האדמה שהתרחשה באגאדיר בשנת 1960, שירי הלל לניצחונה של ישראל במלחמת העצמאות ושירים שקראו לשלום בין עם ישראל לאויביו.
לאחר שעלה לישראל כתב בעיקר שירים שעסקו בשבחי ארץ ישראל, והבולט שבהם הוא השיר אך בך מולדתי, שכתב עם הגעתו ארצה, ובו דו-שיח בינו לבין המולדת. בתקופת מלחמת ששת הימים כתב כ-20 שירים סביב נושא המלחמה.
לפי הבמאי רפאל בלולו, רבי דוד נטה לדו-קיום בשלום, ונטיה זו באה לידי ביטוי גם בפיוטיו. כך לדוגמה, בפיוט שכתב על אסון רעידת האדמה באגאדיר, הוא מקונן על היהודים, הערבים והנוצרים שנספו באסון כאחד.
יצירתו > בינו נא מורדים

כשהתגורר במרוקו הגיע לישראל תלמידו, הפייטן צבי (מכלוף) תורג'מן, כדי להשתלם בסמינר למורים. כשחזר למרוקו הכיר לרבי דוד את השיר באב אל וואד, שכתב חיים גורי. רבי דוד ראה כי בשיר חסרה נוכחותו של הבורא, והחליט לכתוב מילים חדשות לשיר, שהולבשו על הלחן המקורי. שירו של בוזגלו, הקרוי "בינו נא מורדים", מדגיש את הצורך להיאבק נגד הנטייה האנושית לריבים ולמלחמות, וקורא להשכנת השלום. את השיר סיים רבי דוד באמירה נחרצת לפיה הבורא מוכן למחוק את שמו עבור השלום.
הנצחה

בשנת 1991 נערך טקס קריאת רחוב על שמו בקריית ים, במעמד שר השיכון דאז דוד לוי. ערים נוספות עם רחוב הנושא את שמו הן ירוחם, אשקלון, שדרות, חדרה, אשדוד ואופקים.
המשורר ארז ביטון הקדיש לו שיר.
ד״ר אלמוג בהר, שהקדיש חלק מעבודת הדוקטורט שלו ליצירתו של רבי דוד, כתב שיר לזכרו:
מכיוון שהיה עיוור / לא שם לב לַלועגים לתרבושו / והמשיך חובש אותו בארץ קודשו /
בוקר בוקר על ראשו.
והאנשים מביטים /
לא רואים את עיוורונו /
נס קרה בארץ הקודש /
לא ראה את עיוורונם
הנצחה > בקולנוע

בשנת 2015 יצא לאור סרט תיעודי בשם "שיר ידידות, ר' דוד בוזגלו" העוסק בדמותו, בבימויו של רפאל בלולו ובהפקתו של יאיר קדר ובהשתתפות מאיר בוזגלו, חביבה פדיה, חיים לוק ואחרים, בקריינות של שלמה בר. הסרט הופק בערוץ הראשון כפרק מהסדרה "העברים", המספרת את סיפורם של משוררים עבריים במאה העשרים.
בסרט מסופר בין השאר על כמיהתו של רבי דוד בוזגלו לשלום וכבוד הדדי בין יהודים למוסלמים, כפי שחווה אותו במרוקו, ועל תסכולו הרב כשנוכח שהמצב בישראל שונה. הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל דוקאביב, מאי 2015 פסטיבל דרום, יוני 2015 ובעשרות מקומות בישראל.
בפרק הראשון של הסרט "לחיות מחדש" (בבימויו של חיים בוזגלו), שיצא ב-2009 ומספר את סיפור עליית יהודי מרוקו לארץ ישראל, מוצגת דמותו של רבי דוד על ידי השחקן יצחק בן דוד. בסרט נראה רבי דוד יושב לצד תלמידיו ששרים, ושליח העלייה מגיע ומודיע לתלמידיו שהם עולים לארץ ישראל. רבי דוד פורץ בבכי על שלא זכה לעלות איתם יחד ארצה, ומבקש שיזכרו אותו גם לאחר הגעתם ארצה.
ראו גם

גדול דעה
אך בך מולדתי
לקריאה נוספת

יוסף הלוי, בסוד יחיד ועדה, רמת גן, 2003 (עמ' 121–139)
יוסף שטרית, המורשת המוזיקלית של יהדות מרוקו
יוסף שטרית, לדמותו של רבי דוד בוזגלו, בכתב העת אפיריון, גיליון מס׳ 3, עמ׳ 56–57
הערות שוליים

1 2  קציעה אלון, על פיוטיו של רבי דוד בוזגלו, באתר "תרבות•il"
1 2  עמרם אדרעי, מזמור לדוד - שירים ופיוטים, ירושלים 1991, עמ׳ 27
↑  בראיון שנערך עמו, אמר כי נעזב על ידי הוריו, ולא ברור האם התייתם או שנעזב בכוונה תחילה. עם זאת, תלמידו עמרם אדרעי, שכתב ביוגרפיה על חייו לא ציין דבר על עזיבתם או פטירתם של הוריו
1 2 3 4  עמרם אדרעי, מזמור לדוד - שירים ופיוטים, ירושלים 1991, עמ׳ 31
1 2 3 4   דוד גדג', סיפורו של גדול משוררי יהדות מרוקו ופייטניה במאה ה-20, באתר הארץ, 14 במאי 2015
1 2 3  עמרם אדרעי, מזמור לדוד - שירים ופיוטים, ירושלים 1991, עמ׳ 28
1 2  עמרם אדרעי, מזמור לדוד - שירים ופיוטים, ירושלים 1991, עמ׳ 33
↑  ד"ר אלמוג בהר, בתוך: פייטן ומשורר: מפעל חייו של ר' דוד בוזגלו זוכה סוף סוף להכרה, מאת עמיחי חסון, באתר בית אבי חי, 24 במאי 2015
1 2 3 4  עמיחי חסון, פייטן ומשורר: מפעל חייו של ר' דוד בוזגלו זוכה סוף סוף להכרה, באתר בית אבי חי, 24 במאי 2015
↑  לפי עדות בנו, מאיר, בסרטון מפגש גורלי בין המשורר חיים גורי ורבי דוד בוזגלו, באתר יוטיוב. אולם לפי עמרם אדרעי במזמור לדוד - שירים ופיוטים, ירושלים 1991, עמ׳ 35, התעוור בשנת ה’תש״ט
↑  הסרט שיר ידידות, בבימויו של רפאל בלולו
1 2  הסכמה לספר מזמור לדוד, מאת עמרם אדרעי, 1991, עמ׳ 8
↑  R. Shalom Messas Shiur on R. David Bouzaglo- ר שלום משאש שיעור ר דוד בוזגלו, באתר יוטיוב
↑  מצבת קברו, באתר BillionGraves
1 2  זהר אלמקייס, כך הגיע השיר "באב אל וואד" לפייטן במרוקו, נהפך לפיוט ועלה ארצה, באתר בית אבי חי, 16 בספטמבר 2014
↑  "שיר ידידות, ר' דוד בוזגלו" (1:03:04), יו-טיוב
↑  לחיות מחדש - פרק א' - רבי דוד בוזגלו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300452405171  BnF: cb16219363f (data)  GND: 143327143  ISNI: 0000 0001 2208 6552  LCCN: n94035869  SUDOC: 149981872  VIAF: 9072902   WorldCat (עם VIAF): 9072902
אלכסנדר גלסברג

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  17 במרץ 1902 ז'יטומיר, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  22 במרץ 1981 (בגיל 79) 
 מדינה:  צרפת, פולין 
 מקצוע:  כומר
 מידע חסיד אומות העולם
 מקום ההצלה:  ליון, צרפת
 תאריך הכרה:  17 ביוני 2003
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (17 ביוני 2003)  לגיון הכבוד (1972) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  אלכסנדר גלסברג
 
אלכסנדר גלסברג (Alexandre Glasberg;‏ 1902 – 1981) היה יהודי מומר, כומר קתולי וחסיד אומות העולם מצרפת.
לקריאה נוספת

לוסיין לזר, אלכסנדר גלסברג - כומר יהודי, הוצאת "מורשת", 1991
הערות שוליים

↑  חסידי אומות העולם יד ושם
↑  אלכסנדר גלסברג ואחיו וילה גלסברג, באתר יד ושם.
↑  הודעה לעיתונות באתר יד ושם.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273152205171  PLWABN: 9810585343705606  BnF: cb12249938z (data)  GND: 119282259  ISNI: 0000 0001 1749 3102  LCCN: n92072740  SUDOC: 031246605  VIAF: 20487415   WorldCat (עם VIAF): 20487415
זבניגורודקה

זְבֵנִיגוֹרוֹדְקָה (באוקראינית: Звенигородка, נהגה זבניהורודקה; בפולנית: Zwinogródka) היא עיר במחוז צ'רקסי שבמרכז אוקראינה. העיר היא העיר הראשית בראיון הנושא שם זהה.
העיר מוזכרת לראשונה ברשומות משנת 1394, כאשר במהלך התקוממות כנגד השליט ניתנה הוראה להקים במקום מוצב. מקור השם הוא שבמאה ה-14 הוקם במקום פעמון (звонок) המזהיר מפני התקפות אויב.
בעיר מתגוררים כ-18,330 תושבים (2011). הצייר והמשורר טאראס שבצ'נקו, אבי הספרות האוקראינית המודרנית, נולד בכפר מורינצי הסמוך לעיר. בעיר התגורר בין השנים 1797 - 1801 איוואן קרילוב.
יהודי זבניגורודקה

בראשית המאה ה-20 נמנו בעיר כ-6,400 יהודים. בשנת 1918 נערך ביהודי העיר פוגרום, בו נרצחו 27 יהודים. בתקופה הסובייטית פעל בסמוך לעיר קולחוז יהודי, והתקיימו בה בתי ספר יידיים.
טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה היוו היהודים 37% מתושבי העיר. ב-29 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, כבשו הגרמנים את העיר, ובאוגוסט ובספטמבר שלאחר מכן רצחו כמה מאות יהודים בה.
באוקטובר 1941 רוכזו היהודים שנותרו בעיר בגטו שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה, וממנו נשלחו יהודים למחנות עבודה. ב-14 ביולי 1942 חוסל הגטו בעיר, תוך רצח כ-1,500 מיושביו בסמוך לעיירה. יתר יהודי הגטו הועברו למחצבות בכפר נמורוז', שם הועסקו בעבודות כפייה מפרכות. ב-2 בנובמבר 1942 נרצחו כולם.
בין יהודי העיר ניתן למנות את הברון הוראצי גינצבורג ואת הסופר נתן אגמון.
אליפות אירופה בג'ודו 2016

| --- | --- |


 ענף:  ג'ודו 
 ארגון מפעיל:  איגוד הג'ודו האירופי 
 תקופת התחרות:  21 באפריל 2016 – 24 באפריל 2016 (4 ימים) 
 מספר תחרות:  27 
 מספר מתמודדים:  394 
 עיר מארחת:  Tatneft Arena 
 → אליפות אירופה בג'ודו 2015 2017 European Judo Championships ← 
 קואורדינטות:  55°49′02″N 49°07′28″E﻿ / ﻿55.8172°N 49.1244°E﻿ / 55.8172; 49.1244
 he
 
אליפות אירופה בג'ודו לשנת 2016 התקיימה בין התאריכים 21–24 באפריל בעיר קאזאן שברוסיה.
המשלחת הישראלית לאליפות זכתה בשתי מדליות - הג'ודוקא אורי ששון זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית הכסף במשקל של מעל 100 ק"ג והג'ודוקא תמנע נלסון-לוי זכתה במדליית הארד במשקל של עד 57 ק"ג.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה |   |   |   | סך הכל |
| 1 | צרפת צרפת | 5 | 1 | 2 | 8 |
| 2 | גאורגיה גאורגיה | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 3 | רוסיה רוסיה (מארחת) | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 4 | הולנד הולנד | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 | בלגיה בלגיה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 | טורקיה טורקיה | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 7 | פולין פולין | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 9 | סלובניה סלובניה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 9 | קוסובו קוסובו | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11 | הונגריה הונגריה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 12 | בולגריה בולגריה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12 | ישראל ישראל | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 15 | אוסטריה אוסטריה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 | אוקראינה אוקראינה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 17 | גרמניה גרמניה | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 17 | רומניה רומניה | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 19 | איטליה איטליה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 19 | שוודיה שוודיה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 | ארמניה ארמניה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| בסך הכל | בסך הכל | 16 | 16 | 32 | 64 |
רשימת הזוכים > גברים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 קטגוריה:  
| 60 ק"ג | צרפת וואליד חיאר | אזרבייג'ן אורחן ספארוב | ארמניה הובהנס דבטיאן   איטליה אליוס מאנצי |
| 66 ק"ג | גאורגיה ואזה מרגוולשווילי | הממלכה המאוחדת קולין אוטס | רוסיה ארסן גלסטיאן   איטליה פאביו באזילה |
| 73 ק"ג | אזרבייג'ן רוסטם אורוג'וב | גאורגיה לאשה שבדאטואשווילי | סלובניה רוק דראקשיץ'   גאורגיה נוגזר טטאלשווילי |
| 81 ק"ג | רוסיה חסן חלמורזייב | גאורגיה אבטנדיל צ'ריקישווילי | בולגריה איוואילו איוואנוב   שוודיה רובין פאצ'ק |
| 90 ק"ג | גאורגיה ורלאם ליפרטליאני | הונגריה כריסטיאן טוט | פולין פיוטר קוצ'רה   שוודיה מרכוס נימן |
| 100 ק"ג | הולנד הנק חרול | בלגיה תומא ניקיפורוב | הולנד מייקל קורל   אסטוניה גריגורי מינסקין |
| מעל 100 ק"ג | צרפת טדי רינר | ישראל אורי ששון | גאורגיה לוון מאטיאשווילי   רומניה דניאל נתיאה |
| קבוצתי | גאורגיה  גאורגיה | רוסיה  רוסיה | פולין  פולין   אזרבייג'ן  אזרבייג'ן |
רשימת הזוכים > נשים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 קטגוריה:  
| 48 ק"ג | בלגיה שארלין ואן סניק | הונגריה אווה צ'רנוביצקי | רומניה מוניקה אונגוראנו   טורקיה דילארה לוקמנחקים |
| 52 ק"ג | קוסובו מאילינדה קלמנדי | צרפת פריסילה נטו | רוסיה יוליה ריז'ובה   רומניה אנדראה קיצו |
| 57 ק"ג | צרפת אוטון פאביה | הונגריה איוולינה איליאבה | קוסובו נורה ג'קובה   ישראל תמנע נלסון-לוי |
| 63 ק"ג | סלובניה טינה טרסטניאק | אוסטריה קתרין אונטרוורצאכר | הולנד אניקה ואן אמדן   רוסיה יקטרינה ולקובה |
| 70 ק"ג | צרפת ז'בריז אמאן | גאורגיה אסתר סטאם | צרפת פאני-אסטל פוזויט   הונגריה סבינה גרצ'אק |
| 78 ק"ג | צרפת אודרי צ'ומאו | הולנד חושה סטינהאוס | גרמניה לואיז מלצאן   הממלכה המאוחדת נטלי פאוול |
| מעל 78 ק"ג | טורקיה קאירה סאייט | אוקראינה סבטלנה יארומקה | טורקיה בלקיס זהרה קאיה   גרמניה יסמין קולבס |
| קבוצתי | פולין  פולין | רוסיה  רוסיה | גרמניה  גרמניה   צרפת  צרפת |
ישראלים באליפות אירופה

המשלחת הישראלית לאליפות אירופה כללה 16 ספורטאים מהם 8 גברים ו-8 נשים. המשלחת זכתה בשתי מדליות - הג'ודוקא אורי ששון זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית הכסף במשקל של מעל 100 ק"ג והג'ודוקא תמנע נלסון-לוי זכתה במדליית הארד במשקל של עד 57 ק"ג.
ישראלים באליפות אירופה > הישגים בולטים

- הג'ודוקא אורי ששון זכה במדליית כסף בשנה השנייה ברציפות במשקל מעל 100 ק"ג.
- הג'ודוקא תמנע נלסון-לוי זכתה במדליית ארד במשקל עד 57 ק"ג, בהשתתפות הראשונה שלה באליפות אירופה.
הג'ודוקא ירדן ג'רבי סיימה במקום החמישי במשקל עד 63 ק"ג, לאחר שהפסידה בקרב על מדליית הארד.
ישראלים באליפות אירופה > תוצאות

| משקל | שם | שלב | יריב | תוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עד 60 ק"ג | טומי ארשנסקי |  |  |  |  |
| עד 66 ק"ג | גולן פולק |  |  |  |  |
| עד 66 ק"ג | טל פליקר |  |  |  |  |
| עד 73 ק"ג | שגיא מוקי |  |  |  |  |
| עד 73 ק"ג | טוהר בוטבול |  |  |  |  |
| עד 81 ק"ג | אסף חן |  |  |  |  |
| עד 90 ק"ג | לי קוכמן | סיבוב ראשון | גרמניה מארק אודנטל |  איפון |  |
| עד 90 ק"ג | לי קוכמן | סיבוב שני | צרפת אלכסנדר אידיר |  איפון |  |
| מעל 100 ק"ג | אורי ששון | סיבוב שני | אזרבייג'ן אושנג'י קוקורי |  וואזארי | העפיל אוטומטית לסיבוב השני |
| מעל 100 ק"ג | אורי ששון | רבע גמר | אסטוניה יוהאן מטיס |  וואזארי ואיפון |  |
| מעל 100 ק"ג | אורי ששון | חצי גמר | רומניה דניאל נתיאה |  איפון |  |
| מעל 100 ק"ג | אורי ששון | גמר | צרפת טדי רינר |  איפון |  |
אנדרואיד 15

| --- | --- |

 מפתח:  חברת גוגל 
 גרסה אחרונה:  15.0.0_r3 (14 באוקטובר 2024) 
 קטגוריה:  אנדרואיד 
 אתר רשמי
 
אנדרואיד 15 היא הגרסה העיקרית ה-15 של מערכת ההפעלה לניידים אנדרואיד. התצוגה המקדימה הראשונה למפתחים יצאה בפברואר 2024 וגרסת הבטא הראשונה יצאה באפריל 2024. גוגל מצפה להגיע ליציבות הפלטפורמה ביוני 2024 עם שחרור סופי צפוי ברבעון השלישי של 2024.
הגרסה החופשית הראשונה יצאה בתאריך 15.11.2024
היסטוריה

אנדרואיד 15 נקראת פנימית "גלידת וניל".
התצוגה המקדימה הראשונה למפתחים (הידועה גם בשם DP1) שוחררה ב-16 בפברואר 2024. התצוגה המקדימה השנייה למפתחים (DP2) שוחררה ב-21 במרץ 2024.  הבטא הראשונה שוחררה ב-11 באפריל 2024.
מאפיינים

הערות השחרור הרשמיות של DP1 מציינות שהתכונות הבאות ייכנסו באנדרואיד 15:
ארגז חול פרטיות
Health Connect
אימות תקינות קובץ
שיתוף מסך חלקי
בקרות מצלמה בתוך האפליקציה
ביצועים דינמיים
התראות רגישות
התקררות התראות
עם זאת, חובבים גילו את קיומם של תכונות אחרות בפיתוח שעשויות להשתחרר בגרסאות תצוגה מקדימה מאוחרות יותר של מפתחים, כגון הצגת ווידג'טים במסך הנעילה, מדידת תקינות הסוללה, ארכוב אפליקציות, הפעלה קולית, מרחב פרטי וצמדי אפליקציות.
שחרורו של DP2 הביאה עוד תכונות חדשות לאנדרואיד 15, כולל תאימות משופרת לרשתות לווייניות, שיפורים בקורא PDF המובנה ותמיכה בארכיון אפליקציות, בין הרבה פיתוחים אחרים.
גרסת הבטא הראשונה הגיעה עם תכונות נוספות, כמו אפליקציות שיכולות לשנות קנה מידה מקצה לקצה ולצייר פסי מערכת שקופים בחלק העליון והתחתון של המסך, תמיכה ברמת מערכת ההפעלה לארכוב אפליקציות והוצאה מארכיון בחנויות אפליקציות של צד שלישי, שיפור תמיכה בברייל, הצפנה מקצה לקצה עבור מפתחות אנשי קשר ותכונות מפתחים חדשות רבות אחרות.