stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת גרמניה בכדורגל
היסטוריה > שנות ה-30 של המאה ה-20

נבחרת גרמניה לא השתתפה בגביע העולם הראשון בכדורגל שנערך בשנת 1930 עקב קשיים כלכליים שהיו כרוכים בהגעה לאורוגוואי, ולמעשה היה גם לטורניר גביע העולם היחיד בו היא לא השתתפה. הופעת הבכורה של גרמניה בגביע העולם הייתה במונדיאל 1934. גרמניה ניצחה את בלגיה בשמינית הגמר ואת שוודיה ברבע הגמר אך הפסידה בחצי הגמר לצ'כוסלובקיה, וסיימה במקום השלישי לאחר ניצחון על אוסטריה.
כעבור ארבע שנים השתתפה נבחרת גרמניה במונדיאל 1938, והודחה כבר בסיבוב הראשון לאחר הפסד לשווייץ. הנבחרת כללה כמה שחקנים מנבחרת אוסטריה לאחר שזו סופחה לגרמניה כמה חודשים לפני כן. הופעתה של הנבחרת במונדיאל זה הייתה גרועה. הייתה זו הפעם הראשונה שבה גרמניה הודחה כבר בסיבוב הראשון, דבר שנשנה רק במונדיאל 2018 ובמונדיאל 2022.
היסטוריה > 1950

לאחר מלחמת העולם השנייה חולקה גרמניה לגרמניה המערבית ולגרמניה המזרחית. שתי הנבחרות הוחרמו בעקבות המלחמה ולא השתתפו במונדיאל 1950.
היסטוריה > 1954

נבחרת גרמניה המערבית העפילה למונדיאל 1954 שנערך בשווייץ, ורשמה את אחת ההפתעות הגדולות בתולדות גביע העולם, כאשר זכתה בתואר על חשבון הונגריה החזקה שהייתה המועמדת הבולטת לזכייה.
בשלב הבתים המוקדם נפגשו שתי הנבחרות, ונבחרת גרמניה הובסה בתוצאה 3–8. שני ניצחונות על טורקיה העלו את גרמניה לרבע הגמר. בשלב רבע הגמר ניצחה גרמניה את יוגוסלביה 0-2, ובחצי הגמר ניצחה את אוסטריה 1-6.
במשחק גמר מונדיאל 1954 שוב פגשה גרמניה את הונגריה, שלא נוצחה ב-32 משחקיה הקודמים. ההונגרים עלו ליתרון 0–2 בתוך 8 דקות, אך שער של מקס מורלוק וצמד שערים של הלמוט ראן, האחרון שבהם 6 דקות לסיום המשחק, קבעו מהפך 2–3 והכתירו את הגרמנים לאלופי עולם בפעם הראשונה.
ההצלחה בטורניר נקראה "הנס של ברן" ויצרה תחושת אוטופיה בגרמניה שלאחר המלחמה. לזכייה הגרמנית היה תפקיד משמעותי בביסוס היסודות האידאולוגיים שלאחר המלחמה בגרמניה המערבית.
מאמן הנבחרת בטורניר היה ספ הרברגר, ושחקנים בולטים בנבחרת היו מקס מורלוק, הלמוט ראן, הנס שפר, אוטמר ואלטר והקפטן פריץ ואלטר.
היסטוריה > 1958 עד 1970

גרמניה המערבית המשיכה להתבסס בצמרת העולמית של עולם הכדורגל. במונדיאל 1958 העפילה אלופת העולם לחצי הגמר, אך הפסידה לשוודיה ולצרפת וסיימה במקום הרביעי. במונדיאל 1962 הודחה גרמניה המערבית ברבע הגמר על ידי יוגוסלביה. במונדיאל 1966, תחת הדרכתו של הלמוט שן, גרמניה המערבית שיחקה כדורגל מצוין והעפילה עד למשחק הגמר מול אנגליה המארחת, אך הפסידה 2–4 בהארכה משלושער של ג'ף הרסט באחד ממשחקי הגמר המרתקים והשנויים במחלוקת בתולדות גביע העולם.
בשנת 1968 השתתפה לראשונה גרמניה המערבית במוקדמות אליפות אירופה בכדורגל אך לא הצליחה להעפיל לטורניר הגמר. הייתה זו הפעם היחידה בהיסטוריה שבה נבחרת גרמניה (או גרמניה המערבית) לא הצליחה להעפיל לטורניר בסדר גודל של אליפות אירופה או גביע העולם (טורניר הגמר כלל אז ארבע נבחרות בלבד, ויוקרתו עלתה רק מ-1980 והלאה, עת נזנחה שיטת הפיינל פור).
גרמניה המזרחית, לעומת זאת, החלה להשתתף במוקדמות אליפות אירופה כבר בשנת 1960 אך מעולם לא הצליחה להעפיל לטורניר הגמר.
במונדיאל 1970 ניצחה גרמניה המערבית בכל משחקיה בשלב הבתים וברבע הגמר ניצחה את אנגליה 2-3 בהארכה, לאחר שפיגרה במהלך המשחק 0–2, ובכך "נקמה" בה על ההפסד בגמר המונדיאל ארבע שנים קודם לכן.
בחצי הגמר הפסידה גרמניה המערבית בהארכה 3–4 לאיטליה, באחד המשחקים הגדולים בתולדות הכדורגל, שאף זכה לכינוי "משחק המאה", ובמהלכו הובקע מספר שיא של חמישה שערים בהארכה. גרמניה המערבית סיימה במקום השלישי לאחר ניצחון 0–1 על אורוגוואי וכוכב הנבחרת גרד מילר הוכתר כמלך שערי הטורניר עם עשרה שערים.
היסטוריה > 1971 עד 1974

בשנת 1971 מונה פרנץ בקנבאואר כקפטן הנבחרת המערב גרמנית והוביל אותה להצלחה כבירה ולזכייה באליפות אירופה ובגביע העולם.
גרמניה המערבית העפילה לראשונה בתולדותיה לאליפות אירופה בשנת 1972, כאשר במשחקי ההכרעה על העלייה לאליפות נגד אנגליה היא ניצחה 1–3 בומבלי וסיימה בתיקו 0-0 בגומלין באצטדיון האולימפי במערב ברלין.
בחצי הגמר ניצחה גרמניה המערבית את בלגיה 1-2 מצמד שערים של גרד מילר ובמשחק הגמר הביסה את ברית המועצות 0-3 מצמד שערים של גרד מילר ושער של הרברט וימר.
גרמניה המערבית נבחרה לארח את מונדיאל 1974 והעפילה באופן אוטומטי לטורניר הגמר. גם נבחרת גרמניה המזרחית העפילה לטורניר הגמר דרך טורניר המוקדמות, והשתתפה בגביע העולם בפעם היחידה בתולדותיה. שתי הנבחרות שובצו לאותו בית בשלב המוקדם ובמשחק על ראשות הבית ניצחה גרמניה המזרחית את גרמניה המערבית 0–1 במשחק טעון פוליטית. שתי הנבחרות העפילו לשלב הבתים השני, אלא בעוד שגרמניה המזרחית הפסידה לנבחרות הולנד וברזיל בדרך להדחתה מהטורניר בשלב זה, ניצחה גרמניה המערבית את יוגוסלביה, שוודיה ופולין והעפילה למשחק הגמר נגד הולנד. הגרמנים נקלעו לפיגור 0–1 כבר בדקה השנייה של משחק הגמר, אבל שערים של פול ברייטנר וגרד מילר קבעו מהפך, ניצחון 1–2 וזכייה שנייה בגביע.
היסטוריה > 1976 עד 1980

ביורו 1976 המשיכה גרמניה המערבית ביכולתה הגבוהה, אך לא הצליחה להגן על תארה כאלופת אירופה. גרמניה המערבית ניצחה בחצי גמר האליפות את יוגוסלביה 2-4 בהארכה, לאחר שפיגרה 0–2 במחצית המשחק בעזרת שלושער של דיטר מילר, אך הפסידה בגמר הטורניר לצ'כוסלובקיה 5-3 בבעיטות הכרעה לאחר 2-2 בתום המשחק. בדומה למשחק חצי הגמר, גם במשחק הגמר חזרה גרמניה המערבית מפיגור 0–2 לשוויון בתום 90 הדקות, אך בעיטת הכרעה לא מוצלחת של אולי הנס, מכוכבי הנבחרת המערב גרמנית ביורו 1972 ובמונדיאל 1974, העבירה את הכתר לצ'כוסלובקים.
במונדיאל 1978 הודחה גרמניה המערבית בשלב הבתים השני ויופ דרוואל מונה להיות מאמן הנבחרת.
ביורו 1980 שבה גרמניה המערבית וזכתה באליפות אירופה בפעם השנייה בתולדותיה. גרמניה המערבית ניצחה בשלב הבתים את צ'כוסלובקיה והולנד וסיימה בתיקו עם יוון. גרמניה המערבית עלתה למשחק הגמר נגד בלגיה, שבו ניצחה 1–2 מצמד שערים של הורסט הרובש. קלאוס אלופס סיים כמלך שערי הטורניר עם שלושה כיבושים.
היסטוריה > 1982 עד 1990

את מונדיאל 1982 פתחה גרמניה המערבית בהפסד מפתיע לאלג'יריה. בהמשך ניצחה את צ'ילה ואוסטריה במשחק שנוי במחלוקת ועלתה לשלב הבתים השני מהמקום הראשון בבית יחד עם אוסטריה, בעוד אלג'יריה שסיימה שלישית עם אותו מספר נקודות כמו השתיים לא עלתה עקב הפרש שערים נחות. האלג'ירים טענו לחוסר ספורטיביות במשחק שהתקיים בין הגרמנים לאוסטרים וטענו שתוצאת המשחק "סודרה" כך ששתי הנבחרות יעלו לשלב הבא.
בשלב הבתים השני סיימה גרמניה המערבית בתיקו 0-0 עם אנגליה וניצחה את ספרד המארחת 1–2. תיקו 0-0 בין אנגליה לספרד הבטיח לגרמנים מקום בחצי הגמר. במשחק דרמטי בחצי הגמר סיימה גרמניה המערבית בתיקו 3-3 עם צרפת לאחר הארכה, כשבתום 90 הדקות הייתה התוצאה 1-1. הגרמנים ניצחו 4–5 בבעיטות ההכרעה והעפילו למשחק הגמר מול איטליה. הגרמנים הפסידו במשחק הגמר 1–3 וסיימו במקום השני בטורניר. קרל היינץ רומיניגה היה המבקיע הבולט בנבחרת הגרמנית עם חמישה שערים.
יורו 1984 היה טורניר מאכזב לגרמנים מאחר שהודחו בו כבר בשלב הבתים, למרות היות הנבחרת אחת המועמדות הבכירות לזכות בתואר. בעקבות הטורניר חזר פרנץ בקנבאואר לנבחרת בתפקיד המאמן.
במונדיאל 1986 הגיעה גרמניה המערבית למשחק הגמר בפעם השנייה ברציפות, אך הפסידה לארגנטינה של דייגו מראדונה 3-2.
ביורו 1988 נבחרה גרמניה המערבית לארח את אליפות אירופה לראשונה בתולדותיה, אך אכזבה כשהפסידה בחצי הגמר להולנד 2-1.
מונדיאל 1990 היה גביע העולם האחרון שבו התמודדה גרמניה המערבית שלא כנבחרת גרמניה המאוחדת. גרמניה המערבית ניצחה את יוגוסלביה, איחוד האמירויות הערביות, הולנד, צ'כוסלובקיה, אנגליה בבעיטות הכרעה וארגנטינה במשחק הגמר. הגרמנים קבעו תקדים של הופעה שלישית רצופה במשחק גמר גביע העולם, ובניגוד לפעמיים הקודמות, גם זכו בו בניצחון 0–1 משער בבעיטת עונשין של אנדראס ברמה.
פרנץ בקנבאואר הפך לאדם השני (אחרי מאריו זגאלו) שזכה בגביע העולם הן כשחקן והן כמאמן, והראשון שעשה זאת כקפטן וכמאמן. כוכבי הנבחרת היו הקפטן לותר מתאוס, יורגן קלינסמן ורודי פלר. הייתה זו הזכייה השלישית של הנבחרת בגביע העולם.
היסטוריה > 1992 עד 1996

נבחרת גרמניה המאוחדת התבססה בעיקר על שחקני נבחרת גרמניה המערבית, כשהיא מחוזקת בשחקנים מזרח גרמניים כמתיאס זאמר ואולף קירסטן. ברטי פוגטס מונה למאמן הנבחרת במקום פרנץ בקנבאואר.
האתגר הראשון של נבחרת גרמניה המאוחדת היה יורו 1992. הגרמנים העפילו למשחק הגמר אך הפסידו באופן מפתיע לדנמרק 2-0. במונדיאל 1994 הודחה גרמניה באופן מפתיע כבר בשלב רבע הגמר על ידי בולגריה.
התואר הראשון שבו זכתה גרמניה כנבחרת מאוחדת היה ביורו 1996. הגרמנים ניצחו בשלב הבתים את צ'כיה ואת רוסיה וסיימו בתיקו עם איטליה כדי לסיים במקום הראשון בבית. ברבע הגמר ניצחה גרמניה את קרואטיה ובחצי הגמר הדיחה את אנגליה המארחת בבעיטות הכרעה, כפי שעשתה שש שנים קודם לכן. בגמר ניצחה גרמניה את צ'כיה 1–2, במשחק הראשון בהיסטוריה שהוכרע בשער זהב. את שני השערים לטובת גרמניה בגמר הבקיע אוליבר בירהוף.
מתיאס זאמר היה השחקן המצטיין באליפות. שחקנים בולטים נוספים היו יורגן קלינסמן, אוליבר בירהוף, השוער אנדראס קפקה ודיטר איילטס. הייתה זו הזכייה השלישית של נבחרת גרמניה, על גלגוליה השונים, באליפות אירופה.
היסטוריה > 1998 עד 2005

בתקופה זו שינתה נבחרת גרמניה את מאפייניה. בעוד בעבר, מ-1954 ואילך, הייתה זו נבחרת טורנירים טיפוסית, המצליחה להעפיל שלב אחרי שלב גם עת הפגינה יכולת אפורה, תוך הצגת יכולת מנטלית גבוהה המאפשרת חזרה ממצבי פיגור והכרעה במצבי שוויון, הפכה גרמניה נבחרת "פגיעה" יותר ו"דורסנית" פחות. מצד שני, בטורנירים כמו מונדיאל 2006 ו-2010 ויורו 2008 ו-2012, גרמניה הפגינה לרוב יכולת מלהיבה וכדורגל "שמח", יותר מאשר בתקופות קודמות. בנוסף, איישו את הנבחרת שחקנים רבים ממוצא זר, מה שאולי תרם לשינויים שהוזכרו.
אלופת אירופה הודחה בפעם השנייה ברציפות ברבע גמר גביע העולם לאחר תבוסה 0–3 לקרואטיה במונדיאל 1998. כעבור שנה השתתפה גרמניה לראשונה בגביע הקונפדרציות, אך הודחה כבר בשלב הבתים לאחר תבוסה מול ברזיל והפסד מפתיע לארצות הברית. הידרדרותה של הנבחרת המשיכה ביורו 2000, בעת שסיימה במקום האחרון בשלב הבתים.
במונדיאל 2002 רשמה הנבחרת התאוששות מהמשבר שתקף אותה, כאשר הגיעה למשחק הגמר מול ברזיל, שבו הפסידה 0–2. השוער אוליבר קאן נבחר לשחקן המצטיין בטורניר. על הנהגת חוליית הקישור היו אחראים שחקנים כמו מיכאל באלאק, דייטמר האמאן וברנד שניידר, בעוד שמירוסלב קלוזה היה החלוץ המוביל של הנבחרת וכבש חמישה שערים.
ביורו 2004 שוב כשלה גרמניה לעבור את שלב הבתים. כעבור שנה השתתפה גרמניה בפעם השנייה בגביע הקונפדרציות וסיימה במקום השלישי.
כל גביעי העולם

| שנה | הישג | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
גרמניה לפני החלוקה
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
| הממלכה האיטלקית 1934 | מקום שלישי | 4 | 3 | 0 | 1 | 11 | 8 |
| צרפת 1938 | שמינית גמר | 2 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 |
כגרמניה המערבית
ברזיל 1950: הושעתה מהטורניר
| שווייץ 1954 | מקום ראשון | 6 | 5 | 0 | 1 | 25 | 14 |
| שוודיה 1958 | מקום רביעי | 6 | 2 | 2 | 2 | 12 | 14 |
| צ'ילה 1962 | רבע גמר | 4 | 2 | 1 | 1 | 4 | 2 |
| אנגליה 1966 | מקום שני | 6 | 4 | 1 | 1 | 15 | 6 |
| מקסיקו 1970 | מקום שלישי | 6 | 5 | 0 | 1 | 17 | 10 |
| גרמניה 1974 | מקום ראשון | 7 | 6 | 0 | 1 | 13 | 4 |
| ארגנטינה 1978 | שלב הבתים השני מקום 3/4 | 6 | 1 | 4 | 1 | 10 | 5 |
| ספרד 1982 | מקום שני | 7 | 3 | 2 | 2 | 12 | 10 |
| מקסיקו 1986 | מקום שני | 7 | 3 | 2 | 2 | 8 | 7 |
| איטליה 1990 | מקום ראשון | 7 | 5 | 2 | 0 | 15 | 5 |
גרמניה לאחר האיחוד
| ארצות הברית 1994 | רבע גמר | 5 | 3 | 1 | 1 | 9 | 7 |
| צרפת 1998 | רבע גמר | 5 | 3 | 1 | 1 | 8 | 6 |
| קוריאה הדרומית יפן 2002 | מקום שני | 7 | 5 | 1 | 1 | 14 | 3 |
| גרמניה 2006 | מקום שלישי | 7 | 5 | 1 | 1 | 14 | 6 |
| דרום אפריקה 2010 | מקום שלישי | 7 | 5 | 0 | 2 | 16 | 5 |
| ברזיל 2014 | מקום ראשון | 7 | 6 | 1 | 0 | 18 | 4 |
| רוסיה 2018 | שלב הבתים מקום 4/4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| קטר (מדינה) 2022 | שלב הבתים מקום 3/4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 6 | 5 |
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 20/22 | 112 | 68 | 21 | 23 | 232 | 130 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות אירופה

| שנה | הישג | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
כגרמניה המערבית
צרפת 1960: לא נרשמה
ספרד 1964: לא נרשמה
איטליה 1968: לא העפילה
| בלגיה 1972 | מקום ראשון | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 1 |
| יוגוסלביה 1976 | מקום שני | 2 | 1 | 1 | 0 | 6 | 4 |
| איטליה 1980 | מקום ראשון | 4 | 3 | 1 | 0 | 6 | 3 |
| צרפת 1984 | שלב הבתים מקום 3/4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| גרמניה 1988 | חצי גמר | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 3 |
גרמניה לאחר האיחוד
| שוודיה 1992 | מקום שני | 5 | 2 | 1 | 2 | 7 | 8 |
| אנגליה 1996 | מקום ראשון | 6 | 4 | 2 | 0 | 10 | 3 |
| בלגיה הולנד 2000 | שלב הבתים מקום 4/4 | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 5 |
| פורטוגל 2004 | שלב הבתים מקום 3/4 | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 |
| אוסטריה שווייץ 2008 | מקום שני | 6 | 4 | 0 | 2 | 10 | 7 |
| פולין אוקראינה 2012 | חצי גמר | 5 | 4 | 0 | 1 | 10 | 6 |
| צרפת 2016 | חצי גמר | 6 | 3 | 2 | 1 | 7 | 3 |
| האיחוד האירופי 2020 | שמינית גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 6 | 7 |
| גרמניה 2024 | רבע גמר | 5 | 3 | 1 | 1 | 11 | 4 |
בריטניה אירלנד 2028: 
| סה"כ | 14/17 | 58 | 30 | 14 | 14 | 89 | 59 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע הקונפדרציות

| שנה | השתתפה בתור | הישג | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ערב הסעודית 1992: לא העפילה
ערב הסעודית 1995: לא העפילה
ערב הסעודית 1997: לא העפילה
| מקסיקו 1999 | אלופת אירופה 1996 | שלב הבתים מקום 3/4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 6 |
קוריאה הדרומית יפן 2001: לא העפילה
צרפת 2003: לא העפילה
| גרמניה 2005 | מארחת מונדיאל 2006 | מקום שלישי | 5 | 3 | 1 | 1 | 15 | 11 |
דרום אפריקה 2009: לא העפילה
ברזיל 2013: לא העפילה
| רוסיה 2017 | זוכת מונדיאל 2014 | מקום ראשון | 5 | 4 | 1 | 0 | 12 | 5 |
| סה"כ |  | 3/10 | 13 | 8 | 2 | 3 | 29 | 22 |
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | הישג | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018-2019 | א | שלב הבתים מקום 3/3 | 4 | 0 | 2 | 2 | 3 | 7 |
| איטליה 2020-2021 | א | שלב הבתים מקום 2/4 | 6 | 2 | 3 | 1 | 10 | 13 |
| הולנד 2022-2023 | א | שלב הבתים מקום 3/4 | 6 | 1 | 4 | 1 | 11 | 9 |
| 2024-2025 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 16 | 3 | 9 | 4 | 24 | 29 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת ביורו 2024.
הנתונים מעודכנים נכון ל-5 ביולי 2024.
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | מנואל נוייר | 27 במרץ 1986 | 124 | 0 | גרמניה באיירן מינכן |
| 12 | שוער | אוליבר באומן | 2 ביוני 1990 | 0 | 0 | גרמניה הופנהיים |
| 22 | שוער | מארק-אנדרה טר שטגן | 30 באפריל 1992 | 40 | 0 | ספרד ברצלונה |

| 2 | הגנה | אנטוניו רודיגר | 3 במרץ 1993 | 74 | 3 | ספרד ריאל מדריד |
| 3 | הגנה | דויד ראום | 22 באפריל 1998 | 24 | 0 | גרמניה ר.ב. לייפציג |
| 4 | הגנה | יונתן טאה | 11 בפברואר 1996 | 29 | 0 | גרמניה באייר לברקוזן |
| 6 | הגנה | יוזואה קימיך | 8 בפברואר 1995 | 91 | 6 | גרמניה באיירן מינכן |
| 15 | הגנה | ניקו שלוטרבק | 1 בדצמבר 1999 | 14 | 0 | גרמניה בורוסיה דורטמונד |
| 16 | הגנה | ולדמאר אנטון | 20 ביולי 1996 | 4 | 0 | גרמניה שטוטגרט |
| 18 | הגנה | מקסימיליאן מיטלשטאדט | 18 במרץ 1997 | 8 | 1 | גרמניה שטוטגרט |
| 20 | הגנה | בנימין הנריכס | 23 בפברואר 1997 | 16 | 0 | גרמניה ר.ב. לייפציג |
| 24 | הגנה | רובין קוך | 17 ביולי 1996 | 9 | 0 | גרמניה איינטרכט פרנקפורט |

| 5 | קשר | פסקל גרוס | 15 ביוני 1991 | 8 | 1 | אנגליה ברייטון |
| 8 | קשר | טוני קרוס | 4 בינואר 1990 | 114 | 17 | ספרד ריאל מדריד |
| 10 | קשר | ג'מאל מוסיאלה | 26 בפברואר 2003 | 34 | 5 | גרמניה באיירן מינכן |
| 11 | קשר | כריס פיהריך | 9 בינואר 1998 | 5 | 0 | גרמניה שטוטגרט |
| 17 | קשר | פלוריאן וירץ | 3 במאי 2003 | 23 | 3 | גרמניה באייר לברקוזן |
| 19 | קשר | לרוי סאנה | 11 בינואר 1996 | 65 | 13 | גרמניה באיירן מינכן |
| 21 | קשר | אילקאיי גונדואן (קפטן) | 24 באוקטובר 1990 | 82 | 19 | ספרד ברצלונה |
| 23 | קשר | רוברט אנדריך | 22 בספטמבר 1994 | 10 | 0 | גרמניה באייר לברקוזן |
| 25 | קשר | אמרה ג'אן | 12 בינואר 1994 | 47 | 2 | גרמניה בורוסיה דורטמונד |

| 7 | חלוץ | קאי האברץ | 11 ביוני 1999 | 51 | 18 | אנגליה ארסנל |
| 9 | חלוץ | ניקלאס פילקרוג | 9 בפברואר 1993 | 21 | 13 | גרמניה בורוסיה דורטמונד |
| 13 | חלוץ | תומאס מילר | 13 בספטמבר 1989 | 131 | 45 | גרמניה באיירן מינכן |
| 14 | חלוץ | מקסימיליאן באייר | 17 באוקטובר 2002 | 2 | 0 | גרמניה הופנהיים |
| 26 | חלוץ | דניז אונדב | 19 ביולי 1996 | 3 | 0 | גרמניה שטוטגרט |
שחקנים מפורסמים

לוקאס פודולסקי
מסוט אוזיל
סאמי ח'דירה
קלאוס אאוגנטאלר
שטפן אפנברג
אוליבר בירהוף
מיכאל באלאק
מירוסלב קלוזה
אנדראס ברמה
פרנץ בקנבאואר
פאול ברייטנר
אווה זלר
אולי הנס
פריץ ואלטר
מתיאס זאמר
ינס להמן
ספ מאייר
גרד מילר
לותר מתאוס
אנדראס מולר
גונטר נצר
האנס שפר
ברטי פוגטס
מריו גומז
רודי פלר
אוליבר קאן
יורגן קולר
יורגן קלינסמן
קרל היינץ רומניגה
פביאן ארנסט
תומאס מילר
פיליפ לאם
בסטיאן שווינשטייגר
מנואל נוייר
פר מרטסקר
מרקו רויס
מריו גצה
טוני קרוס
מארק אנדרה טר שטגן
שיאי שחקנים

נכון ל-19 בנובמבר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | לותר מתאוס | 1980–2000 | 150 | 23 |
| 2 | מירוסלב קלוזה | 2014-2001 | 137 | 71 |
| 3 | תומאס מילר | 2010-הווה |  131 | 45 |
| 4 | לוקאס פודולסקי | 2014-2004 |  130 | 49 |
| 5 | מנואל נוייר | 2009-הווה | 124 | 0 |
| 6 | בסטיאן שוויינשטייגר | 2016-2004 | 121 | 24 |
| 7 | טוני קרוס | 2010- 2024 | 114 | 17 |
| 8 | פיליפ לאם | 2014-2004 | 113 | 5 |
| 9 | יורגן קלינסמן | 1998-1987 | 108 | 47 |
| 10 | יורגן קולר | 1986 - 1998 | 105 | 2 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מירוסלב קלוזה | 2014-2001 | 71 | 137 | 0.52 |
| 2 | גרד מילר | 1974-1966 | 68 | 62 | 1.1 |
| 3 | לוקאס פודולסקי | 2016-2004 | 49 | 130 | 0.38 |
| 4 | רודי פלר | 1983–1994 | 47 | 90 | 0.52 |
| 4 | יורגן קלינסמן | 1998-1987 | 47 | 108 | 0.44 |
| 6 | קרל היינץ רומניגה | 1986-1976 | 45 | 95 | 0.47 |
| 6 | תומאס מילר | 2010– הווה | 45 | 131 | 0.34 |
| 8 | אווה זלר | 1958–1970 | 43 | 72 | 0.6 |
| 9 | מיכאל באלאק | 2001–2009 | 42 | 98 | 0.43 |
| 10 | אוליבר בירהוף | 2002-1996 | 37 | 70 | 0.53 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
| כדורגל בגרמניה גרמניה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | פדרציית הכדורגל הגרמנית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | בונדסליגה • הבונדסליגה השנייה • הליגה השלישית • הליגה האזורית • הבונדסליגה לנשים • הבונדסליגה השנייה לנשים •  מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | הגביע הגרמני • גביע הליגה הגרמנית • הסופר קאפ הגרמני • הגביע הגרמני לנשים |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 10278272-6  MusicBrainz: 6d29c089-e818-43be-9860-9396175378c1  VIAF: 130961346   WorldCat (עם VIAF): 130961346 
נבחרת גרמניה בזמן הנפת גביע העולם ב-2014
נבחרת גרמניה המערבית בכדורגל במשחקי מקסיקו 1970 על בול מאל סלוודור
לותר מתאוס שיאן ההופעות (150) של נבחרת גרמניה בכל הזמנים.
מירוסלב קלוזה מלך השערים (71) של נבחרת גרמניה בכל הזמנים.
אבטליון ממודנה

| --- | --- |
 לידה:  1529 
 פטירה:  1611 (בגיל 82 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1611 
 רבותיו:  מאיר קצנלנבוגן 
 תלמידיו:  עזריה מן האדומים 
 
רבי אַבְטַלְיוֹן מִמּוֹדֵנָה (Ottaviano; ה'רפ"ט, 1529 - ה'שע"א, 1611) היה ממנהיגי יהדות איטליה במאות ה-16 וה-17.
ביוגרפיה

נולד לרב מרדכי (מרקו) ממודנה המתואר כ"גאון, רופא ושר", והיה תלמידו של המהר"ם מפאדובה.
במשך שנים הנהיג את קהילת יהודי בולוניה ומאוחר יותר עקר לפרארה. בתו פילביה נישאה לרב יהודה סלטארו מפאנו, מחבר "מקוה ישראל". אחיינו הרב יהודה אריה ממודנה כתב עליו כי ”הפליא לעשות בחיבורים ובחכמות, הן בתורה הן בתלמוד והן בחיצוניות. אין ערוך אליו בדורו”. רבי עזריה מן האדומים למד אצלו בפרארה ומזכיר אותו רבות בספרו הגדול "מאור עיניים". לדברי רי"א ממודנה: ”רוב הספר ההוא קמח שטחן בריחים של דודי מהר"ר אבטליון”.
בשנת ה'שמ"א (1581), על רקע עלילה על התלמוד הבבלי, היה שליח קהילות איטליה לאפיפיור גרגוריוס השלושה עשר ונפגש עמו מספר פעמים. סופר כי נאם לפני מועצת חשמנים במשך שעתיים בלטינית שוטפת, הגן על התלמוד והשיג את מבוקשו בביטול צו שעמד לצאת נגדו. בשנת ה'שס"ד (1604) היה מעורב בפרשיית המקווה ברוויגו שהעסיקה את העולם הרבני באיטליה, תשובתו ההלכתית בנושא זה נדפסה בספר "פלגי מים" הסוקר את הפרשה.
הניח אחריו לפחות עשרה פיוטים, שלא נדפסו.
הערות שוליים

↑  הוא נפטר בגיל 82. התאריכים כאן לפי ספר "חיי יהודה", להלן "קישורים חיצוניים", וכך הועתקו באנציקלופדיה היהודית בערכו. התאריכים אצל ש"י פין, להלן "קישורים חיצוניים", שגויים. בזמנו היה הספר עדיין בכתב יד, וייתכן כי נפלו בו שגיאות.
↑  גבריאל פאלק, מכתב, הכרמל, 21 במרץ 1862.
פשיעה בחברה הערבית בישראל

פשיעה בחברה הערבית בישראל (או פשיעה במגזר הערבי בישראל) נוגעת לאלימות ולפשע בישראל בחברה הערבית, המונה כ-21% מאוכלוסיית ישראל.
מתחילת שנות ה-2000 יש עלייה ברמת הפשיעה בחברה הערבית וכן במודעות לפשיעה זו – הן ביחס למעורבות ערבים בארגוני פשע העוסקים בהברחות סמים, הלבנת הון, גביית דמי חסות, פשיעה חקלאית (כדוגמת גניבה, שוד או פגיעה בבעלי חיים, יבולים וציוד חקלאי), סחר באמצעי לחימה, ומעשי רצח, הן ביחס לרצח על חילול כבוד המשפחה והן ביחס לאלימות פלילית ופשיעה ערבית הפוגעת במיוחד באזרחים ערבים. גופים העוסקים בזכויות אדם ובפשיעה חוששים כי פשיעה זו תחלחל גם לחברה כולה.
היקף התופעה ומאפייניה

נתוני הפשיעה מראים כי קיימים פערים גדולים בין העבירות המבוצעות במגזר היהודי לערבי. למשל, שיעור המבוגרים הערבים המורשעים בדין בשנת 2017 היה 7.1 ל-1,000 תושבים, לעומת 3.2 בלבד בקרב מבוגרים יהודים. בבחינה של מעורבותם של ערבים בפשיעה חמורה – כגון עבירות של רצח, ירי והצתה – הפערים מחריפים עוד יותר. כך למשל, בשנת 2018, 93% מעבירות הירי, 64% ממקרי הרצח, ו-61% מעבירות ההצתה בוצעו על ידי ערבים. בני החברה הערבית הם גם הנפגעים העיקריים מתופעות אלו. בשנת 2023 נהרגו 244 אזרחיות ואזרחים ערבים בנסיבות של אלימות ופשיעה – יותר מפי שניים בהשוואה לשנה שקדמה לה.
ארגוני פשע ערבים

דו"ח אגף החקירות והמודיעין של המשטרה משנת 2019 טוען כי הריק שיצרה "פרשת 512", שבה הופללו מרבית ראשי ארגוני הפשע בישראל, הוביל להקמתם של שבעה ארגוני פשיעה חשובים הפועלים במגזר הערבי בישראל – חמישה ארגונים ושתי כנופיות: ארגוני משפחת חרירי, אבו לטיף מהצפון, עראר, כראג'ה וג'ארושי; וכנופיות הפשע אבו אל-קיעאן ואל-ערייש. הארגונים לפי סדר החשיבות שמייחסת להם המשטרה:
ארגון משפחת חרירי פועל בצפון ישראל. הארגון נחשב לגדול ביותר וגם למלוכד מאוד, בין היתר מאחר שרוב חבריו הם בני משפחה מדרגה ראשונה ושנייה. הארגון עוסק בעיקר בהלבנת הון, הלוואות בשוק האפור, גביית דמי חסות, סחר באמצעי לחימה וסחר בסמים.
ארגון אבו לטיף פועל בחיפה והצפון ומרכזו בראמה. עיקר פעילותו היא בתחום הברחות סמים. לפי הדו"ח חברי הארגון מייבאים סמים מגבולות לבנון, סוריה וירדן באמצעות בלדרים. כמו כן נכתב כי לחברי הארגון יש גישה לאמצעי לחימה רבים שנמצאים בשימוש בצה"ל, כמו רובי M-16, רימוני רסס, רימוני הלם ומטעני חבלה. הארגון עוסק גם בהלבנת הון, במספר דרכים, בהם צ'יינג'ים, הפצת דלק וסחר ברכבי יוקרה. לפי הדו"ח לארגון יש יכולת חדירה למוסדות השלטון. הארגון עוסק גם בהשתלטות על מכרזי בנייה. משפחת לטיף היא ממוצא דרוזי ובראש הארגון עומד לטיף אבו לטיף, בן דודו של ראש המועצה, שאוקי לטיף.
ארגון הפשיעה עראר פועל באזור ג'לג'וליה והשרון. על פי דו"ח המשטרה הארגון מתמחה בעסקאות נשק, סחר בסמים והונאות בתחום הרכב.
ארגון משפחת כראג'ה פועל באזור באקה אל-גרבייה, ג'ת וחריש ובמחוז חוף. תחומי הפעילות של הארגון לפי המשטרה הם סחיטה באיומים, הלבנת הון והשתלטות על קרקעות. בנוסף, הארגון עוסק בסחר באמצעי לחימה וסמים. בראש הארגון עומד איימן כראג'ה, שנחשב אלים ומסוכן, איים בירי על שוטרים, ויש לו מאות אנשים הסרים למרותו. הארגון יצר קשרים עם ארגוני פשע בנתניה וביישובי השרון.
ארגון משפחת ג'ארושי פועל בעיקר באזור רמלה. על פי המשטרה הארגון מתמקד בעיקר בתחום הסמים, באמצעות שימוש באמצעי לחימה. הארגון היה בעבר מעורב יותר במעשי הפשיעה באזור המרכז, בעיקר בסחיטה באיומים, אולם בשנים האחרונות הוא הוריד פרופיל וחלק מאנשיו פנו לעבודות חוקיות. עם זאת, הארגון נחשב עדיין לגורם חשוב, שמשתף פעולה עם מספר ארגוני פשיעה יהודיים.
כנופיית אבו אל-קיעאן פועלת במחוז הדרומי של משטרת ישראל ומתמחה בסחר בסמים, סחר באמל"ח, מעשי שוד של תחנות דלק והתפרצות לעסקים.
כנופיית אל-ערייש פועלת באזור אום אל-פחם, ומתמחה במתן הלוואות, גבייה אלימה של חובות ושימוש באמצעי לחימה.
ארגון סעדי וסמיר בכרי פועל בנצרת ובמחוז הצפוני של משטרת ישראל ומתמחה גבייה דמי חסות, סחר באמל"ח, מעשי רצח ואלימות ליריבם. עומד בראש הארגון סמיר בכרי ואבש פאחורי תושבי נצרת. הארגון נמצא במלחמת כנופיות עם ארגון נאסר חרירי מאום אל-פחם.