stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית זרע
קבוצות נוער וגרעיני התיישבות > קליטת קבוצות נוער

הקיבוץ קלט קבוצות נוער, ששהו בו בדרך כלל עד גיל 18. לכל קבוצה הוקצה דיור וצוות חינוכי-מטפל. הייתה לה מערכת לימודים מסודרת, מותאמת לצרכיה, והיא קבלה את כל מה שקיבלו ילדי הקיבוץ. לכל חניך הייתה גם "משפחה מאמצת".
ב-1936, שנתים לאחר האיחוד עם הליטאים, כבר אירח הקיבוץ את קבוצת הנוער הראשונה.
להלן רשימת קבוצות הנוער שעברו קליטה חינוכית בבית זרע:
1936 - קבוצת "נוער א'" מגרמניה.
1938 - קבוצת "נוער ב'". מגרמניה.
1939 - קבוצת נוער ג מאוסטריה, גרמניה צ'כיה.
1946 - קבוצת "אורן". נוער עולה מפולין.
1954 - קבוצת נוער "זוהר". ישראלית.
1963 - חברת נוער "עופרים". ישראלית. זו הייתה חברת הנוער האחרונה בבית זרע.
הקיבוץ המשיך לתרום לחברה הישראלית בפרויקטים של "בית ראשון במולדת" (קליטת העלייה הרוסית) בשנות ה-90 וגרעיני צבר (קליטת נוער יהודי מחוץ לישראל שנה לפני הגיוס) בשנות ה-2000.
גלריית תמונות

חדר האוכל בתכנונו של האדריכל מנחם באר
מבנה הקבע הראשון בקיבוץ שנבנה ב-1927 בתכנון ריכרד קאופמן
המבנה לאחר שעבר חידוש חיצוני
עבודת מוזאיקה המתארת את שיינדל כהנא-פרוינד המגוננת בגופה על אחת מחניכותיה בזמן הפצצת אויב מהאוויר במאי 1948. את העבודה יצר ב-1965 מוציק יואלי
גן הבנים בקצה הקיבוץ על שפת הירדן, המוגדר כשטח פרטי.
חדר האוכל, 1929
חדר האוכל
חדר האוכל
אתרים בקרבת היישוב

תל עובדיה - אתר פרהיסטורי הנחשב לאחד האתרים הקדומים ביותר בעולם ובעל חשיבות רבה בקנה מידה עולמי להבנת האבולוציה של האדם. נמצא כקילומטר דרומית-מערבית ליישוב.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מפת אזור טבריה, 1943 (באנגלית) עם סימון Kefar Gun, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  מפה, 1947, עם סימון היישוב 'כפר נתן לסקי', באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  בראשית רבה (יט, ג)
↑  סיפור הקבוצה בברלין והשם שהביאה איתה מופיע בבית זרע - כ"ה שנים לקיבוץ על אדמתו, הוצאת קיבוץ בית זרע תשי"ד, עמ' ראשון (ללא מספור)
↑  בית זרע - כ"ה שנים לקיבוץ על אדמתו, הוצאת קיבוץ בית זרע תשי"ד, עמ' 221
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555203005171  LCCN: n84008519  VIAF: 123200417   WorldCat (עם VIAF): 123200417
בקרה בחוג פתוח

בַּקָּרָה בְּחוּג פָּתוּחַ (open loop control system) היא סוג של בקרה אשר מקבלת כקלט רק את ערכי המצב ומודל המערכת. במסגרתה אין משוב (feedback) מיחידת המדידה המשפיע על מנגנון ההפעלה באשר לתוצאות הביצוע של התהליך. כלומר, הבקרה אינה עוקבת אחר פלט התהליך של המערכת עליה מבצעת את הבקרה ואינה משווה בין הערך הרצוי למצוי. בשל כך מערכות המבוססות בקרה בחוג פתוח אינם נכללים בתחום הלמידה חישובית ולא ניתן לתקן בהן שגיאות או לבצע "פיצויים" אחר תקלות במערכת.
סוג בקרה אשר מושפע מתוצאות התהליך, מכונה "בקרה בחוג סגור".
שימושים

בקרה מחוג פתוח, יחסית לשאר סוגי הבקרות, פשוט ליישום וזול. עם זאת, הבקרה פחות מדויקת ומושפעות משינויים סביבתיים, משתמשים בהן כאשר אין דרישות גבוהות לביצועי התהליך המבוקר.
דוגמאות למערכות המבוססות בקרה בחוג פתוח:
מסלול לרחיצת מכוניות אוטומטית – זמן השטיפה מוגדר מראש ואינו תלוי ברמת ניקון הרכב בסוף התהליך.
ממטרה – פעולת ההשקיה של מערכת זו מבוצעת באופן רציף ואינו תלוי בכמות המים בסביבתה. גם ביום גשום תשקה באותה כמות מים, כמות עודפת מהדרוש.
תנור מיקרוגל – פעולת חימום המזון של מערכת זו תלוי בזמן בלבד, ולא בטמפרטורת המזון או באיכותו המזון להגשה.
משתמשים במערכת בקרה בחוג פתוח גם כאשר ניתן לממש מודל מתמטי המחשב את הקשר בין הקלט והפלט. לדוגמה חישוב המתח המוזן למנוע חשמלי על מנת להביא אותו למהירות סיבוב מסוימת.
ראו גם

תורת הבקרה
גלית כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוקטובר 1969 (בת 54) שדרות, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
גלית כהן (נולדה ב-26 באוקטובר 1969) היא אשת ציבור ישראלית. לשעבר מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה.
ביוגרפיה

כהן נולדה בשדרות. בעלת תואר ראשון במדעי כדור הארץ ותואר שני בגאוגרפיה בהתמחות בתכנון מדיניות וניהול סביבה, באוניברסיטה העברית בירושלים ובעלת תעודת הוראה.
עבדה במשרד להגנת הסביבה משנת 2000 וביצעה מגוון תפקידים באשכול תכנון, מדיניות ואסטרטגיה. תפקידה הראשון במשרד היה פרויקטורית למגעים בין ישראל וסוריה במטרה לחתום על הסכם שלום בין המדינות, תפקיד שהוטל על כתפיה ביולי 2000. לאחר מכן שימשה, בין היתר, כראש אגף מדיניות סביבתית וכסגנית יו"ר הוועדה למדיניות סביבתית ב-OECD. מאז 2010 כיהנה בתפקיד סמנכ"לית בכירה תכנון, מדיניות ואסטרטגיה במשרד.
משמשת יועצת למועצה לשיתוף פעולה בין-לאומי בנושאי סביבה ופיתוח של סין (CCICED), החל מ-2017 שימשה סגנית יו"ר הוועדה למדיניות סביבה של ה-OECD (EPOC) בשנים 2013–2019 וכיהנה בתפקיד יו"ר הוועדה הבין-משרדית להטמעת אג'נדה 2030 לפיתוח בר קיימא.
ביוני 2021 מינתה השרה להגנת הסביבה תמר זנדברג את כהן למנכ"לית המשרד להגנת הסביבה. כהן החליפה את המנכ"ל הקודם דוד יהלומי. בינואר 2023, על רקע חילופי הממשלה והשרה במשרד הודיעה על סיום תפקידה.
חיים אישיים

כהן מתגוררת בירושלים עם בן זוגה ושתי בנותיה.
הערות שוליים

↑  גלית כהן מונתה למנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, באתר ערוץ 20, ‏4 במאי 2021
↑   ישראל פישר, מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, גלית כהן, הודיעה על התפטרותה, באתר הארץ, 9 בינואר 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ד'תש"ך

ד'תש"ך (4720)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-6 בספטמבר 959 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 23 בספטמבר 960. שנה מסוג גכז, היא מעוברת, ואורכה 384 ימים. זו שנה שנייה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכז, ובה 384 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
במוצאי מנוחה קדמנוך תחילה

בְּמוֹצָאֵי מְנוּחָה קִדַּמְנוּךָ תְּחִלָּה הוא פיוט מסוג "סליחה", במבנה המכונה "פזמון" (על שם הרפרן החוזר בו). פזמון זה נכתב עבור הלילה הראשון בו אומרים סליחות במנהג אשכנז, שחל תמיד במוצאי שבת ("מוצאי מנוחה"), ונהוג לאומרו ביום זה בכל מנהגי אשכנז, הן המזרחי והן המערבי, ואף במקומות בהם לא היה סדר סליחות קבוע לכל הימים, אמירת "במוצאי מנוחה" ביום הראשון קבועה הייתה. בלשון הדיבור משמש לעיתים שם הפיוט לייצג את כל אמירת הסליחות באותו ערב. מחבר הפיוט אינו ידוע, אך ככל הנראה הוא נכתב באשכנז (או באיטליה) בתקופה קדומה יחסית, עד המאה האחת עשרה.
מבנה

הפיוט בנוי משמונה בתים, שכל אחד מהם בנוי משלוש צלעות. תחיליות הצלעות יוצרות אקרוסטיכון לפי סדר הא"ב, תוך הכנסת האות ס' ביחד עם האות נ' בצירוף "נא שגבם" (כששין שמאלית משמשת כס') כדי להגיע למספר כולל של 21 צלעות. הבית הראשון בשיר אינו כלול באקרוסטיכון.
קישוט לשון אופייני נוסף בפיוט הוא הצימוד.[דרוש מקור]
תוכן

הפיוט פונה אל האל ומבקש ממנו שיקשיב לתפילת עם ישראל, יסלח להם ויושיע אותם מצרותיהם. הפזמון החוזר בפיוט הוא "לשמוע אל הרינה ואל התפילה" שלקוח מתפילת שלמה המלך לאחר בנין בית המקדש.
הפיוט מדגיש במיוחד את אמירת הסליחות בלילה ("במוצאי מנוחה", "בזעקם בעוד ליל", "רצה עתירתם בעמדם בלילות", ומשקף את המנהג לומר סליחות, ובפרט את הסליחות הראשונות, בשעות הלילה דווקא, מנהג הקיים גם היום.
סדר הדברים לא ברור אם האשכנזים נהגו להתחיל לומר סליחות דווקא במוצאי שבת מפני הפיוט הזה, או שהפיוט נכתב אחרי שכבר נהגו לפני כתיבת הפיוט להתחיל לומר סליחות במוצאי שבת דווקא.
הערות שוליים

↑  על פי לשון הפסוק בספר תהלים, פרק קי"ח, פסוק ט"ז "יְמִין ה' עֹשָׂה חָיִל". זו בקשה שכוונתה שיתגלה כוחו של ה' בעולם.
↑  על פי לשון הכתוב בספר ירמיה, פרק ד', פסוק ל"א "כִּי קוֹל כְּחוֹלָה שָׁמַעְתִּי צָרָה כְּמַבְכִּירָה קוֹל בַּת צִיּוֹן תִּתְיַפֵּחַ תְּפָרֵשׂ כַּפֶּיהָ". המילה חולה שבפסוק מתחלפת כאן בביטוי "חלים", דהיינו רועדים. מבכירה, כבכתוב היא אשה היולדת בפעם הראשונה, שצערה גדול
↑  רומז לדברי התלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ד, עמוד א' שהתשובה נבראה קודם שנברא העולם. התשובה היא "תרף", דהיינו, הרפואה, לחלץ את היצורים ממיצר החטא. רומז גם למאמר הקדים רפואה למכה.
↑  הסליחה במנהג פולין; במנהג ליטא; במנהג פיהם ואונגארן; במנהג פוזנא; במנהג פרנקפורט;
במנהג אלזס; במנהג וורמייזא; במנהג שווייץ.
↑  יוזפא שמש, מנהגים דק"ק וורמיישא (מכון ירושלים, תשמ"ח), סי' קל"א.
↑  אברהם ויונה פרנקל, תפילה ופיוט במחזור נירנברג (ירושלים, שבט תשס"ח), עמ' 114.
↑  ספר מלכים א', פרק ח', פסוק כ"ח.
↑  דניאל גולדשמידט, סדר הסליחות: כמנהג ליטא וקהילות הפרושים בארץ ישראל (מוסד הרב קוק, תשכ"ה), עמ' כה.
דאקה (הונגריה)

דאקה (בהונגרית: Dáka) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי דאקה

בדאקה חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 5 | 913 |
| 1910 | 8 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 6 |  |
| 1941 | 1 | 860 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת פאפה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פאפה • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • פרקשגייפי • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמשסאלוק • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547827705171  LCCN: n78070584  VIAF: 132504891   WorldCat (עם VIAF): 132504891
בקרוב יקרה לך משהו טוב

| --- | --- |

 בימוי:  אייל שיראי
 הופק בידי:  אייל שיראי   דוד מנדיל
 תסריט:  עוזי וייל
 עריכה:  יצחק צחייק
 שחקנים ראשיים:  אדם הירש   טינקרבל   אסי דיין
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  קרן הקולנוע הישראלי   סינמה פוסט פרודקשן
 הקרנת בכורה:  18 במאי 2006
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 פרסים:  פרס אופיר לשחקן משנה (אסי דיין)
 דף הסרט ב־IMDb
 
בקרוב יקרה לך משהו טוב הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של אייל שיראי. הסרט יצא לאקרנים בשנת 2006. הסרט זכה בפרס אופיר לשחקן משנה (עבור אסי דיין) והשתתף בפסטיבל הקולנוע בקאן שבצרפת.
עלילה

הסרט מבוסס על סיפור באותו שם של עוזי וייל שהתפרסם בספרו "ביום שבו ירו בראש הממשלה". העלילה עוקבת אחר אילן (אדם הירש), ילד בן 14, אשר בורח ממושב ביתו בחיפוש אחר אחותו בת ה-22, דליה (טינקרבל), שמתגוררת בחיפה ועובדת כדיילת בספינת שעשועים. לאחר מציאתה מתגורר עמה האח ונוצרת ביניהם מערכת יחסים לא-מקובלת המבוססת על משיכה ובלבול. בזמן הפלגותיה של דליה מבלה אילן את זמנו עם אברהם (אסי דיין), לוחם קומוניסט לשעבר המתגורר בבניין נטוש בחיפה, ומפתח עמו קשר ייחודי. בין שלוש הדמויות נוצר קשר חם ומיוחד על רקע מציאות מסובכת.
שחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
אדם הירש: אילן
טינקרבל (רוית רוזן): דליה
אסי דיין: אברהם
שרגא הרפז: אבא של אילן
רזיה ישראלי: אמא של אילן
יובל סמו: זוהר
אלירן כספי: חבר של דליה
יאיר רובין: שיפוצניק
אייל רוזלס: דיקטטור
אייל שיראי: מנהל צוות
אורי קלאוזנר: מורה
ד'תש"ס

ד'תש"ס (4760)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 999 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 1 בספטמבר 1000. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנת שמיטה.
נולדו

רבי יהודה בן שמואל אִבְּן בַּלְעַם - פרשן מקרא רבני מדקדק ואיש הלכה בספרד, מחבר הפיוט בזכרי על משכבי.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
היסטוריה של עם ישראל
גלית יובל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1971 (בת 53 בערך) 
 ענף מדעי:  מדעי המוח 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת שיקגו 
 מוסדות:  בית-הספר למדעי הפסיכולוגיה, אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס מיכאל ברונו (2017) 
 
גלית יובל (נולדה ב-1971) היא פרופסור מן המניין לפסיכולוגיה ומדעי המוח, החוקרת זיהוי פרצופים, בבית-הספר למדעי הפסיכולוגיה ובית הספר למדעי המוח באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

יובל החלה את דרכה האקדמית בלימודי תואר ראשון בפסיכולוגיה ובפילוסופיה באוניברסיטת ת"א. קורס אחד בלימודי התואר הראשון שלה, שעסק בקשר בין פסיכולוגיה לפיזיולוגיה, תרם לה לגיבוש כיוון ההתמחות שבחרה. היא עשתה תואר שני ושלישי באוניברסיטת שיקגו בתחום מדעי המוח הקוגניטיביים, ובשנת 2001 סיימה את לימודי הדוקטורט גם כן במוסד זה, בהנחייתה של Jerre Levy מאוניברסיטת שיקגו ו Ken Paller מאוניברסיטת Northwestern. במסגרת עבודת הדוקטורט, בהתחלה חקרה את ההבדל בין ההמיספרה הימנית להמיספרה השמאלית בתפיסה הוויזואלית, ואז התמקדה במחקר על פרצופים. לאחר מכן, היא השלימה פוסט־דוקטורט ב־MIT במחלקה למדעי המוח והקוגניציה בהנחייתה של Nancy Kanwisher. שם התמחתה בהדמיה מוחית באמצעות MRI של מערכת הראייה ובעיקר במערכת המוחית שאחראית על עיבוד פנים.
בשנת 2005 פרופ׳ יובל שבה לארץ והצטרפה כחברת סגל בבית הספר למדעי הפסיכולוגיה ובבית הספר סגול למדעי המוח, באוניברסיטת תל אביב. שם הקימה מעבדה לחקר הבסיס המוחי והקוגניטיבי לזיהוי פרצופים. היא התמקדה בעבודה עם אנשים הסובלים מפרוסופגנוזיה התפתחותית (כשל מולד בזיהוי פנים) ובמקרים ספציפיים של קושי בזיהוי פנים (כמו פנים מגזע אחר, וכיוצא בזה). במחקריה היא משתמשת בשיטות מחקר שונות כמו fMRI, TMS ו־EEG, על מנת לבחון את התגובה של המוח לגירוי של פרצופים ולמפות את האזורים הרלוונטיים לתהליך. נוסף על כך, במעבדתה היא חוקרת, בין היתר, כיצד מנגנוני עיבוד פנים וגוף פועלים כדי ליצור דימוי של אדם? מה התפקיד של תנועת גוף בזיהוי אנשים? מהו תפקידו של מידע תפיסתי מול מידע קונספטואלי או סמנטי בזיהוי פנים? מהם המאפיינים הקריטיים המשמשים לזיהוי פנים? ומהם המנגנונים המשמשים לזיהוי פרצופים מוכרים וכיצד הם נבדלים מאלו המשמשים לפנים לא מוכרים?
בשנת 2016, במסגרת עידוד מחקר למציאת פתרונות ביומטריים חדשים, שיזמה היחידה להזדהות וליישומים ביומטריים, במערך הסייבר הלאומי, חקרה יובל את מידת ההצלחה של זיהוי פנים כשלב אחרון לזיהוי, בשימוש בתוצאות מפולטרות של מנוע ביומטרי לזיהוי פנים.
יובל גם מרצה בבית הספר למדעי הפסיכולוגיה. בעבר לימדה את הקורסים "פסיכולוגיה פיזיולוגית" ו"שיטות מחקר", וכיום מלמדת את הקורס "מבוא למדעי הפסיכולוגיה" לתלמידי תואר ראשון. את תוכני הקורס אותו מלמדת יובל, "מבוא למדעי הפסיכולוגיה" ניתן גם למצוא באתר קמפוס - המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית של המשרד לשיווין חברתי.
נולדה בחולון וכיום גרה בת"א, נשואה ואם לתאומים (בן ובת).
פרסים

קיבלה את פרס רקטור אוניברסיטת תל אביב להצטיינות בהוראה חמש פעמים ובשנת 2017 זכתה בפרס ע"ש מיכאל ברונו.
הערות שוליים

↑  הגר בוחבוט, למה כל הסינים נראים לנו אותו דבר?, באתר ynet, 7 ביוני 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007375462205171  dblp: 84/8267  ORCID: 0000-0003-0971-2357  VIAF: 17151431573956301978   WorldCat (עם VIAF): 17151431573956301978
דודג' צ'ארג'ר

| --- | --- |

דודג' צ'ארג'ר בראשון לציון
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  דודג'
 שנות ייצור:  1966-הווה
 מודל אחריו:  דודג' צ'רג'ר 
 
דודג' צ'ארג'ר (באנגלית: Dodge Charger) היא מכונית מבית דודג' אשר שווקה בשבעה דורות מאז 1966.
היסטוריה

בשנת 1964 הוצגה מכונית התצוגה (אנ') של הדור הראשון. מכונית קונספט של הדור השני הוצגה בשנת 1965, והייתה בעלת דמיון רב לגרסת הייצור משנת 1966.
הצ'ארג'ר נבנתה על בסיס שלוש פלטפורמות שונות בגדלים שונים. בארצות הברית, הצ'ארג'ר נמכרה במרכב של מכוניות האצ'בק תת־קומפקטיות (אנ'), מכוניות סדאן בגודל מלא (אנ'), מכוניות שרירים (אנ') ומכוניות קופה יוקרתיות אישיות (אנ'). הגרסה הנוכחית היא סדאן עם ארבע דלתות.
הרקע לייצור הצ'ארג'ר בשנות ה-60, היה המאמץ של דודג' לייצר מכונית פוני יוקרתית וגדולה. בכך להיכנס לתחרות בתחום, אותו הובילו חברות אמריקאיות אחרות. אמריקן מוטורס כבר בנתה רכב דומה מאוד בשנת 1965, מרלין, ששווקה כמכונית יוקרה אישית, נישה שרק התפתחה. מרקורי הצליחה גם היא בתחום עם דגם הקוגר (Cougar) היוקרתי, שהיה גדול ומעודן יותר מהפורד מוסטנג, חלוצת הקונספט של מכוניות הפוני מ-1964. הצ'ארג'ר מוצבה כמכונית קופה יקרה ויוקרתית יותר, המכוונת לפלח השוק של אולדסמוביל טורונדו ופורד ת'נדרבירד, מקום מכוניות השרירים האחרות.
הערות שוליים

↑  "1964 Dodge Hemi Charger Concept Car". Supercars.net. 15 באפריל 2016. נבדק ב-10 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Auto Editors of Consumer Guide (20 באוגוסט 2007). "1964 Dodge Charger". auto.howstuffworks.com. אורכב מ-המקור ב-20 בינואר 2021. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  Ernst, Kurt (16 בדצמבר 2015). "The (original) Dodge Charger marks its golden anniversary". Hemmings. נבדק ב-10 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wilcox, Lee (7 ביוני 2016). "Curbside Classic: 1967 Dodge Charger – Chrysler's Marlin". Curbside Classic. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Schilling, Bob (16 ביוני 2005). "1967 AMC Marlin and Dodge Charger - Classic Car Road Test". Motor Trend. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hunting, Benjamin (15 ביוני 2021). "The 1967-1970 Mercury Cougar Is The Mustang-Based Muscle Car Everyone Forgot About". DrivingLine. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shea, Terry (בינואר 2018). "1966-'67 Dodge Charger". Hemmings Motor News. נבדק ב-14 באפריל 2022. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557940605171  LCCN: sh85038746
ג'ים ראיין

ג'ים ראיין בתור כתב ספורט (1966)
ג'יימס "ג'ים" רונלד ראיין (באנגלית: James Ronald Ryun;‏ נולד ב-29 באפריל 1947) הוא אתלט עבר אמריקאי, סגן אלוף אולימפי (מקסיקו 1968) ושיאן עולם (1967–1974) בריצת 1500 מטר ושיאן עולם (1966–1975) בריצת מייל ושיאן עולם לנוער (1966–1997) בריצת 800 מטר. ייצג את ארצות הברית בשלוש אולימפיאדות (טוקיו 1964, מקסיקו 1968 ומינכן 1972).
לאחר פרישתו מספורט היה פעיל פוליטית, וייצג את קנזס בבית הנבחרים של ארצות הברית. ב-24 ביולי 2020, העניק לו נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את מדליית החירות הנשיאותית.
ביוגרפיה > נעורים

ראיין נולד וגדל בויצ'יטה שבקנזס. למד בתיכון ב"בית הספר המזרחי של ויצ'יטה". ב-1966 החל ללמוד צילום עיתונות באוניברסיטת קנזס, לימודים אותם סיים ב-1970. החל מ-1981 ראיין ומשפחתו גרים בלורנס שבקנזס.
ביוגרפיה > 1964

ראיין ירד לראשונה מ-4 דקות בריצת מייל (3:59.0 דקות).
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת טוקיו שנערכו בניו יורק בתחילת יולי 1964 הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:41.9 דקות, אחרי דירול ברלסון (3:41.2 דקות) וטום אוהרה (3:41.5 דקות). במשחקים האולימפיים עצמם הוא סיים במקום 18 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.0 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 3:44.4 דקות. הוא היה האתלט האמריקאי הצעיר ביותר שהשתתף באולימפיאדה.
ביוגרפיה > 1965

בשנת 1965 השיג את התוצאה הטובה בעולם לגילו בריצת 1500 מטר (3:55.3 דקות), שיא שהחזיק מעמד כ-36 שנים.
ביוגרפיה > 1966 > שיאן עולם

בתחרות שנערכה בברקלי, קליפורניה ב-17 ביולי 1966 קבע ראיין בריצת מייל שיא עולם חדש של 3:51.3 דקות, שיפור לשיא בן השנה של מישל ז'אזי (צר') מצרפת (3:53.6 דקות).
ביוגרפיה > 1967

בתחרות שנערכה בבייקרספילד, קליפורניה ב-23 ביוני 1967 קבע ראיין שיא עולם חדש בריצת המייל של 3:51.1 דקות, שיפור לשיא שקבע שנה קודם לכן. שיא זה החזיק מעמד 8 שנים ונשבר על ידי פילברט ביי (אנ') מטנזניה (3:51.0 דקות). שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בלוס אנג'לס ב-8 ביולי אותה שנה הוא קבע בריצת 1500 מטר שיא עולם חדש של 3:33.1 דקות, שיפור לשיא בן 7 השנים של הרב אליוט מאוסטרליה (3:35.6 דקות). שיא זה החזיק מעמד 7 שנים ונשבר על ידי פילברט ביי (3:32.2 דקות).
ביוגרפיה > 1968

במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת מקסיקו סיטי שנערכו בסיירה נבדה, קליפורניה בסוף יוני 1968 הוא זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:49.0 דקות, לפני מרטי ליקורי (3:49.5 דקות) וטום וון רודן (3:49.8 דקות).
ביוגרפיה > 1968 > סגן אלוף אולימפי

במשחקים האולימפיים עצמם הוא זכה במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:37.89 דקות, אחרי קיפצ'וגה קיינו מקניה שקבע שיא אולימפי חדש של 3:34.91 דקות ולפני בודו טומלר (אנ') ממערב גרמניה (3:39.08 דקות).
לאחר אולימפיאדת מקסיקו חלה נסיגה בהישגיו של ראיין עקב בעיות בריאותיות ומשבר נפשי ורק ב-1971 החל לחזור למסלול.
ביוגרפיה > 1972

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן שנערכו יוג'ין, אורגון בתחילת יולי הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 3:41.5 דקות, לפני דייב ווטל (3:42.3 דקות) ובוב וילר (3:42.4 דקות). במשחקים האולימפיים עצמם, בשלב המוקדמות הוא נפל ונפסל. אף שהוועדה האולימפית הכירה בכך שהוא הוכשל היא סרבה להחזירו לתחרות.
באותה שנה קבע בריצת 5000 מטר שיא אישי חדש של 13:38.2 דקות ואת התוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים בריצת מייל (3:52.8 דקות).
לאחר 1972 עבר ראיין לריצות מקצועיות במסגרת "איגוד הריצה הבינלאומי" שם השתתף בתחרויות במשך כשנתיים.
ביוגרפיה > קריירה פוליטית

ב-1996 התמודד ראיין בבחירת המועמד הרפובליקני של קנזס ונבחר. בהמשך התחרה מול המועמד הדמוקרטי, ניצח גם אותו ונבחר לייצג את קנזס בבית הנבחרים של ארצות הברית.
ב-1998 התחרה בשנית וניצח.
ב-2000 התחרה בשלישית וניצח.
ב-2004 התחרה ברביעית וניצח.
ב-2006 התחרה בפעם החמישית אך נוצח בהפרש קטן.
ב-2008 התחרה בפעם השישית ונוצח שוב.
בתקופת פעילותו הפוליטית יישר ראיין קו עם הקבוצה השמרנית בבית הנבחרים וב-2006 אף הוגדר כחבר הקונגרס השמרני ביותר.
ביוגרפיה > משפחתו

ראיין נישא לאשתו אן ב-1969 ולזוג נולדו 4 ילדים.
אותות הערכה

1965 - אתלט השנה והרץ הרביעי בעולם בריצת המייל (העיתון "חדשות האתלטיקה").
1965 - אתלט התיכוניים הטוב בכל הזמנים (רשת ESPN).
1966 - ספורטאי השנה (מגזין ספורטס אילוסטרייטד).
1966 - פרס ג'יימס סאליבן לאתלט החובב מספר 1 של השנה (איגוד האתלטים החובבים).
1966 - אתלט השנה (רשת ABC).
1966 - אתלט הטוב בעולם (העיתון "חדשות אתלטיקה").
1967 - אתלט השנה (סוכנות החדשות טאס"ס)
1980 - צורף להיכל התהילה של ארצות הברית באתלטיקה.
2003 - צורף להיכל התהילה של ארצות הברית בריצות למרחקים ארוכים.
2020 - קיבל את מדליית החירות הנשיאותית.
ספריו

הגיבורים שבינינו (Heroes Among Us), הוצאת "בית האוצר" (Treasure House), 2002
האומץ לרוץ (The Courage to Run), הוצאת "ריגל" (Regal), 2006
המרדף אחר הזהב - סיפורו של ג'ים ראיין (Quest of Gold - The Jim Ryun Story), הוצאת "הרפר קולינס" (HarperCollins Publishers), 1984.
ראו גם

ריצת מייל בפחות מארבע דקות
הערות שוליים

1 2  Marisa Schultz, Trump awards Presidential Medal of Freedom to Jim Ryun, 'master of the mile' and former Kansas rep, פוקס ניוז, ‏24/07/2020 (באנגלית)
↑  ראיין קבע את ההישג הטוב במייל למקצוענים, דבר, 15 באפריל 1973
↑  ראיין ומאייר ספורטאי השנה במשאל "טאס", דבר, 26 בדצמבר 1967
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14354765  ISNI: 0000 0000 6732 3972  LCCN: n83056573  SUDOC: 074328956  US Congress: R000566  VIAF: 21053481   WorldCat (עם VIAF): 21053481 
נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מעניק לראיין את מדליית החירות הנשיאותית, 24 ביולי 2020