stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משרד הביטחון – ההוצאה לאור
היסטוריה > סגירת ההוצאה

באוגוסט 2005 התקבלה החלטת ממשלה, מספר 4135, 50 שנה אחרי שנוסדה, החליטה הממשלה לסגור את ההוצאה לאור, משום שבפעולתה הצטבר במשך השנים גירעון של 18.6 מיליון שקל. ב-31 בדצמבר 2008 נסגרה ההוצאה לאור של משרד הביטחון. מלאי הספרים שלה הועבר למחסן בצריפין, ונפסקה הפקתם של ספרים שהיו בעיצומו של תהליך הוצאה לאור.
באוקטובר 2010 זכתה מודן הוצאה לאור במכרז לרכישת הנותר מהוצאת משרד הביטחון, וכן להפקת ספרים עבור משרד הביטחון והפצתם.
הערות שוליים

↑  צמרת פרנט, ההוצאה לאור של משרד הביטחון נסגרת, באתר כלכליסט, 14 בדצמבר 2009
↑  אביבה לורי, 50 שנה לאחר הקמתה, יורדת ההוצאה לאור של משרד הביטחון מהמדפים, באתר הארץ, 16 בינואר 2009
↑  יואב שטרן, ספק רב בנחיצות הוצאת הספרים במשרד הביטחון, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812478006205606  VIAF: 1776164357919913250004   WorldCat (עם VIAF): 1776164357919913250004 
מספרי ספריית "תרמיל"
מספרי סדרת "אוניברסיטה משודרת"
ספרי האוניברסיטה המשודרת - מראה חלקי
עכנון

| עכנון |
| --- | --- |
 המין עכנון כוכבני בסוג
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: עכנון
שם מדעי
 Echidna ‏פורסטר, 1788

עַכְנוּן (שם מדעי: Echidna) הוא סוג של צלופח ממשפחת המורניים המאגד 11 מינים. שמו בעברית הוא הלחם של המילים - עָכָן, סוג נחש, ונוּן, דג בערבית.
מינים

(Echidna amblyodon)
(Echidna catenata)
(Echidna delicatula)
(Echidna leucotaenia)
עכנון כוכבני (Echidna nebulosa) -  חי גם במפרץ אילת.
(Echidna nocturna)
(Echidna peli)
עכנון אזור (Echidna polyzona) - חי גם במפרץ אילת.
(Echidna rhodochilus)
(Echidna unicolor)
(Echidna xanthospilos)
הערות שוליים

↑  המונחים במילוני האקדמיה | מונחי האקדמיה, באתר terms.hebrew-academy.org.il
איל שר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בן 68 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 
איל שר (נולד בירושלים ב-1957) הוא יוצר קולנוע, מנכ"ל פסטיבל ישראל (אוג' 2014) ופסטיבל הג'אז הבינלאומי בירושלים (דצמ' 2015), לשעבר מנהל המחלקה לתרבות ואמנות של הקרן לירושלים, יוזם פרויקט ”שיחות שלום" – דיאלוג במרחב הקיברנטי. ניהל את סינמטק ירושלים בין השנים 1992–1995 והפיק את פסטיבל הקולנוע ירושלים ה-10, 11 ו-12.
ביוגרפיה

מצד אמו הוא צאצא למשפחה ירושלמית ותיקה (משפחת ברוך מזרחי שהגיעה מספרד לירושלים ב-1620). מוצא שם משפחתו המקורי, סר, מלודז'. בילדותו גדל בירושלים, בפריז ובטוגו, שם כיהן אביו יואל שר בשליחות משרד החוץ. אחיו הוא עו"ד גלעד שר. הוא שיחק כדורסל בנבחרת הנוער של ישראל בכדורסל, עמה השתתף באליפות אירופה ב-1976, בהפועל ירושלים ובקבוצה הג'וניור ורסיטי של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
שר בעל תואר שני בפילוסופיה של הרעיונות, מכון כהן, אוניברסיטת תל אביב.  בוגר המחלקה לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בזמן לימודיו היה עוזר מנהל הסברה בקונסוליה הישראלית בלוס אנג'לס.
הפיק את "צה״ל" בבימויו של קלוד לנצמן (שואה), ביים את ”מבצע כדור רעם“ עבור ערוץ דיסקברי ואת ”ממינוס 400 ומעלה“ בסדרת ”קו התפר“ עבור שירות הסרטים הישראלי, כתב את התסריט לעץ הדומים תפוס על פי ספרה של גילה אלמגור בבימויו של אלי כהן, את "אהבה אסורה" (בימוי יוסי זומר), כתב עבור עניין של זמן יצר וביים מספר סדרות טלוויזיה, ביניהן את "צה"ל 1", "חללית" עם טל פרידמן, ארנה פטוסי ומיכל זוארץ, "נדודי שינה" עם יעקב כהן וישראל גוריון, ועוד. ניהל את מחלקת Lucasfilm TAP, היה מפיק שותף של פסטיבל הקולנוע הישראלי בלוס אנג'לס, ניו יורק ומיאמי, התמחה אצל המפיק הווארד רוזנמן (Howard Rosenman), השתתף בסרט התיעודי Vis Ã Vis: Eyal & Jawad – A Time .Of Dialogue
שר כיהן בעבר כחבר הוועד המנהל של פסטיבל ישראל, תיאטרון ירושלים, בית הספר לתיאטרון חזותי, הצוללת הצהובה, עונת התרבות בירושלים.
עם שי דורון, מנכ"ל גן החיות התנ"כי, הגיש את "חיות לילה", תוכנית רדיו שבועית ברדיו ירושלים.
בעל עיטור אביר האמנויות והרוח מאת ממשלת צרפת עבור תרומתו לקידום קשרי התרבות בין צרפת וישראל (2019)
גונסאלו מונטייל

גונסאלו אריאל מונטייל (בספרדית: Gonzalo Ariel Montiel; נולד ב-1 בינואר 1997 בגונסאלס קטאן שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת המגן ימני בקבוצת ריבר פלייט מהליגת העל הארגנטינאית ובנבחרת ארגנטינה.
קריירת מועדונים

מונטייל גדל במחלקת הנוער של ריבר פלייט מליגת העל הארגנטינאית. ב-30 באפריל 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד ולס סארספילד במסגרת הליגה. בסך הכל ערך 72 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.
ב-13 באוגוסט 2021 חתם מונטייל על חוזה לשלוש עונות בסביליה מהלה ליגה. ב-14 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד רד בול זלצבורג במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות לעונת 2021/2022. ב-22 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 1–3 על ולנסיה במסגרת המחזור השישי לעונת 2021/2022. בעונתו הראשונה במועדון ערך 18 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
ב-31 במאי 2023, כבש את הפנדל האחרון בשלב הפנדלים בגמר הליגה האירופית, מה שהביא לניצחונה של סביליה ולזכייתה בגביע.
ב-23 באוגוסט 2023 הושאל לנוטינגהאם פורסט לעונה אחת.
ב-13 בינואר 2025 חזר לאחר 4 שנים לריבר פלייט וחתם לארבע  עונות.
קריירה בינלאומית

ב-22 במרץ 2019 ערך מונטייל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה, בהפסד 1–3 לנבחרת ונצואלה במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל נבחרת ארגנטינה שזכה בקופה אמריקה 2021, ואף שיחק בניצחון 0–1 על נבחרת ברזיל בגמר.
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה בטורניר מונדיאל 2022. כבש את הפנדל האחרון בשלב הפנדלים בגמר גביע העולם, מה שהביא לניצחונה של ארגנטינה ולזכייתה השלישית בגביע העולם.
תארים

גביע ארגנטינה (3): 2016, 2017, 2019
הסופר קאפ הארגנטינאי (2): 2017, 2019
קופה ליברטדורס: 2018
רקופה סודאמריקנה (2): 2016, 2019
ליגת העל הארגנטינאית: 2021
הליגה האירופית: 2022/2023
גביע העולם בכדורגל: 2022
קופה אמריקה: 2021, 2024
הערות שוליים

↑  THE ARGENTINE GONZALO MONTIEL JOINS SEVILLA FC באתר הרשמי של סביליה, 13 באוגוסט 2021 (באנגלית)
↑  Lista de la Selección Argentina para el Mundial de Qatar 2022 באתר TyC Sports, ‏ 11 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת ארגנטינה – קופה אמריקה 2021 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אגוארו •  10 מסי •   11 די מריה •  12 מרצ'סין • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 ח. קוריאה • 17 דומינגס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 לו סלסו • 21 א. קוריאה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 גומס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • 27 אלברס • 28 מוסו • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אגוארו •  10 מסי •   11 די מריה •  12 מרצ'סין • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 ח. קוריאה • 17 דומינגס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 לו סלסו • 21 א. קוריאה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 גומס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • 27 אלברס • 28 מוסו • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| נבחרת ארגנטינה – מונדיאל 2022 (אלופת העולם) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 פוית •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 קוריאה • 16 אלמדה • 17 גומס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 דיבאלה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 פוית •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 קוריאה • 16 אלמדה • 17 גומס • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 דיבאלה • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| נבחרת ארגנטינה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 לו סלסו • 17 גרנאצ'ו • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 קרבוני • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני |  1 ארמני •  2 מרטינס קוארטה •  3 טגליאפיקו •  4 מונטייל •  5 פארדס •  6 פסלה •  7 דה פול •  8 אקוניה •  9 אלברס •  10 מסי •   11 די מריה •  12 רולי • 13 רומרו •  14 פלאסיוס • 15 גונסאלס • 16 לו סלסו • 17 גרנאצ'ו • 18 רודריגס • 19 אוטמנדי • 20 מק אליסטר • 21 קרבוני • 22 לא. מרטינס • 23 א. מרטינס • 24 פרננדס • 25 לי. מרטינס • 26 מולינה • מאמן: סקאלוני | ארגנטינה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1275934692  VIAF: 6373167202609767930007   WorldCat (עם VIAF): 6373167202609767930007
יהדות מרכז אסיה

מפת מרכז אסיה ב 1180
יהדות מרכז אסיה מכיל את העדות היהודיות שמקורן במרכז אסיה. נוסעים רוסיים במאה ה-18 וה-19 ולאחר מכן נוסעים בריטיים והודים במאה ה-19 כינו את היהודים שחיו באמירות בוכרה, ח'אנות חיווה וח'אנות קוקנד שבהן היו קהילות יהודיות גדולות שדברו בניב יהודי טג'יקי, "יהודים בוכריים". במאה ה-19 עבר האזור לשליטת רוסיה ומשם לשליטת ברית המועצות. מאז קריסת ברית המועצות היגרו רוב היהודים לארצות הברית ולישראל, ומיעוטם למערב אירופה.
נתונים דמוגרפיים

לא קיימים נתונים מספריים מהימנים על מספר יהודי האזור לפני המאה ה-19, אולם במאה ה-19 הוערך מספרם בכ-13,600 נפשות בעוד שעל פי מפקדי אוכלוסין רוסיים הגיע מספרם לאחר מלחמת העולם השנייה לכ-28,000 נפשות ובסוף המאה ה-20 לכ-85,000 (מספר כולל שליהודים ממוצא זה החיים גם בישראל).
היסטוריה > העת העתיקה

ההיסטוריה של היהודים באזור מורכבת ממקורות היסטוריים שונים, רבים מהם עקיפים או מקוטעים. המקורות הראשונים מתבססים על אגדות והשערות. אגדה בוכרית-יהודית מספרת שהיו אלה אשורים, שלאחר שכבשו את ממלכת ישראל (722 לפנה"ס) שגירשו חלק גדול מאוכלוסייתה (שבטי ישראל האבודים) לבוכרה ומשם התפזרו במרכז אסיה. ישנם חוקרים המשערים שהיהודים הראשונים התיישבו בנווה המדבר של מארב, בחלקים הדרום-מערביים של טורקמניסטן של ימינו הגובלת עם ח'ווארזם, בתקופת השלטון האחמני זמן מה לאחר 559 לפנה"ס, בקשר אפשרי לגלות בבל (המאה ה-6 לפנה"ס). קיימת גם השערה שיהודים הגיעו לאזור יחד עם צבאות אלכסנדר מוקדון. סברה נוספת היא שההתיישבות קרתה לאחר חורבן בית המקדש השני בשנת 70 לספירה.
מבחינה ארכאולוגית, נתגלו בטורקמניסטן גלוסקמאות מהמאה ה-5 עם כתובים בעברית. ישנם גם עדויות בסיפורי התלמוד על המצאות יהודים במחוזות אלו. על פי הערה בטקסט הפרסי, "ערי הבירה של מחוזות אירן (Šahrestānīhā ī Ērānšahr)", שהושלם בסוף המאה השמינית או תחילת המאה התשיעית לספירה וששרד, והנותן רשימה ממוספרת של ערי אראנשהר (אירן), תולדותיהן וחשיבותן להיסטוריה הפרסית, Naresh, מייסד כ'את (בירת ח'ווארזם בתקופה ההיא), היה בנו של יהודי.
היסטוריה > ימי הביניים > התקופה המוסלמית הקדומה

עם הכיבוש האסלאמי של מרכז אסיה (בשנת 747 בערך) נמצאו שני אלמנטים שהשפיעו באופן יסודי על יהודי האזור לאורך ההיסטוריה שלאחר מכן. הראשון היה הכרה במעמדם כאהל אל-ד'ימה, קהילה החייבת בתשלום מיסים לממשל המוסלמי והגדיר את זכויותיהם ואת ההגבלות עליהם. מסמך שכתב של אל-טברי מתאר כיצד יהודי מארב (כמו גם הזורואסטרים והנוצרים) הוכרו כאהל אל-ד'ימה, קהילה החייבת בתשלום מיסים לממשל המוסלמי בשנת 739 לערך. הגורם השני היה המרת דת לאסלאם. לא ניתן למצוא תיעוד רחב לגבי המרות דת של יהודים באזור, אולם מתוך ציון שורשים בספר אנשי שם מוסלמים ניתן ללמוד על מוצאם היהודי. ישנם חוקרים הסוברים שעדות להמצאות יהודים בח'ווארזם נמצאת בכתביו של אל-טברי המתאר כיצד השאה המקומי בח'ווארזם התייעץ עם יועץ חצר שלו שמכונה "אכבר", שהיה מקובל ככינוי לחכם יהודי, על מנת לקבוע אם להיערך לפשיטה של קוטאיבה. חוקרים סוברים שהייתה הגירה מסוימת של יהודים מח'ווארזם לקווקז, למדינת הכוזרי, אולם לא בכמויות משמעותיות.
היסטוריה > ימי הביניים > ימי הביניים לאחר הכיבוש המוסלמי

בימי הביניים, בעיקר בתקופת שלטונה של האימפריה הח'ווארזמית (1077–1231), הייתה ח'ווארזם מרכז תרבותי ואינטלקטואלי משמעותי. גאוגרפים והיסטוריונים אסלאמיים מוקדמים כמו אל-בירוני, מספקים תיאורים של האזור ואוכלוסייתו, כולל קהילות יהודיות, אם כי לעיתים קרובות באופן משיק.
גם נוסעים יהודים, נוצרים ומוסלמים כמו בנימין מטודלה (הקובע שיהודים שפגש שייכים לעשרת השבטים) ואבן בטוטה מזכירים לעיתים קהילות יהודיות במרכז אסיה, בעיקר בערים כמו בוכרה וסמרקנד. קיימים אומדנים מספריים לגבי היהודים באזור ומספרם נע בסביבות 80,000.
היסטוריה > ימי הביניים > התקופה המונגולית והתקופה הטימורית

הפלישה המונגולית במאה ה-13, בראשות ג'ינג'יס חאן, החריבה ערים רבות במרכז אסיה. בעוד שהמונגולים היו לעיתים קרובות סובלניים כלפי דתות שונות, ההרס שנגרם על ידי פלישותיהם השפיע על כל הקהילות, כולל היהודים. נותרו רק עקבות מזדמנים של עדויות אודות היהודים עד להיעלמותם בתחילת המאה השש עשרה.
לאחר התקופה המונגולית שלטה האימפריה הטימורית (מאות 14–15) ברוב מרכז אסיה. בתקופה זו החלו קהילות יהודיות להתעורר באזורים מסוימים. בראשית המאה ה-14 הוגבל מספר היהודים והנוצרים שהורשו להתיישב בח'ווארזם (בבירה אורגנץ), ל-100 בתים של כל קהילה. מסורות משפחתיות של יהודים מצביעות על כך שעד סוף המאה ה-14 או תחילת המאה ה-15 הועברו על ידי טימור מספר אורגי משי יהודים מסבזוואר, שיראז ובגדאד למרכז אסיה, שם השתלבו בהדרגה בקהילות היהודיות המקומיות. כתוצאה מרדיפות דת ולחץ להתאסלם נוצרה הגירה של יהודים מהאימפריות המוסלמיות והם התיישבו בעיקר בבוכרה. בהמשך נוצרו קהילות בסמרקנד ובמרב. יהודים אלה עסקו בעיקר במסחר ובמלאכת יד (צביעת בדים ואריגת משי). וסביר להניח שהם נהנו מחופש יחסי תחת שליטים מוסלמים שונים, בתנאי שישלמו את הג'יזיה (מס שהוטל על לא-מוסלמים). היהודים תרמו לחיים התרבותיים והכלכליים של האזור. נתיבי מסחר כמו דרך המשי הקלו ככל הנראה על תנועת היהודים. הסוחרים היהודים, נודעו בתפקידם בסחר למרחקים ארוכים ברחבי מרכז אסיה, המזרח התיכון ואפילו סין.
היסטוריה > העת החדשה > חיי התרבות

בשנות העשרים ובתחילת שנות השלושים השקיעו השלטונות הסובייטיים אנרגיה וכספים רבים בחינוך, במוסדות תרבות ובתקשורת המונים. נפתחו עיתונים ומגזינים בשפה היהודית-טג'יקית. בהדרגה, הוחלף הא"ב מאותיות עבריות לאותיות לטיניות. בעוד שבשנות ה-20 מספר הספרים שהודפסו בשפה היהודית טג'יקית עלה בהתמדה, בשנות ה־30 מספרם הצטמצם. בדומה למה שקרה לבתי הספר היהודיים.
היסטוריה > העת החדשה > התקופה הסטליניסטית

חיי היהודים בברית המועצות היו נתונים למדיניות הנוקשה של משטרו של סטלין. בשנים 1937–1938 נעצרו כ-1,000 מיהודי מרכז אסיה ביניהם רבים מבני התרבות היהודית החדשה וכמעט כל בני המעמד הגבוה הטרום-סובייטי של יהודי מרכז אסיה שעדיין היו בחיים וכמעט כולם היו מעורבים באופן פעיל בחיי הדת. ניתן להעריך את מספר העצורים שנספו בבתי כלא ובמחנות עבודה בכפייה בכ-700. נראה כי בשנת 1938 החליטו השלטונות להפסיק בהדרגה את כל פעילויות התרבות ביהדות בוכרה. כתבי העת שפורסמו עד אז נסגרו, התיאטרון והמוזיאון היהודי בסמרקנד נסגרו וכן המועדונים היהודיים. ב-1940 הופסקו ההוראה והפרסום של ספרים בטג'יקית יהודית. עד סוף שנות השלושים, ככלל, הותר בכל עיר גדולה להפעיל רק בית כנסת אחד (להוציא את טשקנט). הפעילות הדתית, אף שהייתה מוגבלת מאוד בהיקפה, נמשכה במחתרת. תפילות קהילתיות ולימוד טקסטים דתיים נערכו בבתים פרטיים.
במהלך מלחמת העולם השנייה (1941–1945) שירתו כ-4,000 יהודים ממרכז אסיה בצבא הסובייטי, הן בשדה והן במה שנקרא "צבא העבודה"; כ-3,000 מהם נספו.
החל מסוף שנות החמישים פרסמה העיתונות האוזבקית והטג'יקית לעיתים קרובות מאמרים חריפים, לעיתים בחתימת יהודים, נגד ישראל והתעמולה לכאורה שלה בקרב האוכלוסייה היהודית המרכזית. באווירה של רגשות אנטי-יהודיים התרחשו עלילות דם חדשות. הרגשות האנטי-יהודיים גברו גם בסוף שנות השישים (כתוצאה מלחמת ששת הימים שבעקבותיה ברית המועצות ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל והאנטישמיות הפכה לגלויה) ונמשכו לאורך שנות השבעים  והשמונים. בשנת 1971 החלה ההגירה השלישית בקנה מידה גדול של יהודים ממרכז אסיה כחלק מהגירה מסיבית של יהודים מברית המועצות. עד 1987 עזבו את ברית המועצות כ-17,000 יהודים בוכרים, כ-15,500 התיישבו בישראל, השאר בארצות הברית, קנדה ואוסטריה.
עם זאת, הביאה התקופה הסובייטית גם מודרניזציה וחינוך, ויהודים רבים השתלבו בחברה הסובייטית.
היסטוריה > התקופה המודרנית

לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1991 היגרו רוב יהודי מרכז אסיה בעיקר לישראל ולארצות הברית. בימינו הנוכחות היהודית בח'ווארזם היא מינימלית, אם כי מורשת הקהילה נותרה חלק מההיסטוריה הרחבה יותר של היהודים במרכז אסיה. בעוד שבח'ווארזם עצמה לא הייתה קהילה יהודית גדולה או בולטת כמו בערים סמוכות בוכרה או סמרקנד, היא הייתה חלק מהפסיפס המורכב של החיים היהודיים באזור, שהושפע מסחר, הגירה והנוף הפוליטי המשתנה של מרכז אסיה.
ראו גם

יהדות בוכרה
יהדות אוזבקיסטן
יהדות טג'יקיסטן
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית
הרפובליקה הסובייטית העממית של ח'ווארזם
התפרקות ברית המועצות
הערות שוליים

↑  The Bukharan Jews, www.ariel.ac.il
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Michael Zand, BUKHARA vii. Bukharan Jews (עמ' (עמ' 530–545)), iranicaonline.org, ‏January 1, 2000 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Arsen Galiev, Jewish heritage in Central Asia, DCAT-new, ‏2022-07-13 (באנגלית)
1 2 3 4 5 6 7  Albert Kaganovitch, The Jewish Communities of Central Asia in the Medieval and Early Modern Periods, Iranian Studies 52, 2019-11, עמ' 923–946 doi: 10.1080/00210862.2019.1646116
↑  Zeev Levin,, “The Wastelands”: The Jews of Central Asia, Brill, 2015-01-01, עמ' עמ' 7–26, ISBN 978-90-04-29471-4. (ב(באנגלית))
↑  al-Tabari., The History of al-Tabari, כרך 23, Kalamullah.Com, עמ' 185 [1237]
↑  The Itinerary of Benjamin of Tudela, London: Italica Press, Inc., 1840, עמ' 217–240  ,128
1 2 3 4 5 6  Jewish Virtual Library, www.jewishvirtuallibrary.org
תרכז אסיה הסובייטי ב 1922
שמואל למברגר

| --- | --- |

הרב ד"ר שמואל למברגר
 לידה:  8 במאי 1886 
 פטירה:  12 באוגוסט 1960 (בגיל 74) י"ט באב תש"כ 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  ? – 12 באוגוסט 1960 
 
 פרסים והוקרה:  Gold Merit Cross with Crown (Austria-Hungary)  Medal for Bravery 
 
הרב ד"ר שמואל למברגר (Shmuel Lemberger‏; 8 במאי 1886 – 12 באוגוסט 1960, י"ט באב תש"כ) היה מאנשי אגודת ישראל וכיהן כחבר (ממלא מקום) במועצת המדינה הזמנית.
הערות שוליים

↑  משלחת אגודת ישראל אצל האדמ"ור מסרט ויז'ניץ
↑  רשימת המשתתפים בוועידת ״אגדת ישראל״ בפרסבורג., "הדרך" 14-15, תר"פ, עמ' 118
↑  חברי מועצת המדינה הזמנית
↑  בת הרב עמרם ישי ביליצר - אב בית דין סערענטש (סֶרֶנְץ') שבהונגריה, בן הרב יצחק סג"ל ביליצר - אב בית דין נאדי אידא
↑  כינוס תלמידי ישיבת פרסבורג, הצופה, 21 באוקטובר 1940
↑  Samuel Lemberger, Hebräische Traditionen im comm. in Isaiam des Eusebius Hieronymus.
↑  הוא היה בן גוסטב (גבריאל) שיף בן בנימין שיף בן יעקב שיף שהיה נשוי לבת של שלמה איזנשטאט בן בנימין איזנשטאט בן ר' מאיר איזנשטאט - בעל "פנים מאירות"
↑  מונו 31 שופטים עירונים לת"א–יפו, חרות, 29 ביוני 1952
↑  סדר עבודת ישראל, דפוס רעדעלהיים, גרמניה
↑  אצ"ל: מעצר קורס מפקדים בשוני
↑  מודעת אבל בעיתון "בית יעקב" גיליון 15–16, אב-אלול תש"כ, ירושלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013032576105171  ISNI: 0000 0004 0269 6021  VIAF: 298295034   WorldCat (עם VIAF): 298295034
ציסטת ברטולין

| --- | --- |

ציסטת ברטולין של הצד הימני
 תחום:  אורולוגיה
 מיקום אנטומי:  בלוטת ברטולין 
 קישורים ומאגרי מידע
 MedlinePlus:  001489
 סיווגים
 ICD-10:  N75.0
 
ציסטת ברטולין, הידועה גם בשם Bartholinitis, או Bartholin's cyst מתרחשת כאשר בלוטת ברטולין נחסמת, והחסימה הופכת דלקתית טווח הגדלים של הציסטה יכול לנוע בין גודל של אפונה לגודל של ביצה בקירוב, והיא מתהווה רק בצידי החלק התחתון של פתח הנרתיק.
סימנים וסימפטומים

רוב ציסטות הברטולין לא גורמות להופעת סימפטומים. אלה שכן, עשויות לגרום לתחושת כאב בזמן הליכה, ישיבה, או דיספריוניה (קיום יחסי מין, באנגלית: dyspareunia). גודלן עשוי לנוע בין 1 ל-4 ס"מ, ומיקומן השכיח הוא מדיאלית לשפתיים הקטנות של הלביה מינורה. רוב ציסטות הברטולין מופיעות על אחד הצדדים בלבד, שמאל או ימין חד צדדית (Unilateral). ציסטות קטנות לרוב לא מלוות בכאב, אך ציסטות גדולות מאוד עשויות לגרום לכאב משמעותי.
פתופיזיולוגיה

ציסטה בבלוטת הברטולין מתפתחת כאשר צינור בלוטת הברטולין, שתפקידו לנקז אותה, נחסם. במצב כזה, הפרשות הבלוטה נשארות בפנים במקום להיות מנוקזות ויוצרות את הציסטה. במקרה של זיהום בציסטה, עלולה להיווצר מורסהתבנית:שם=Omole2003, אשר מאפייניה העיקריים הם אדמומיות אזורית וכאב במגע. ציסטת הברטולין עצמה אינה מהווה זיהום, אך אחת הסיבות להיווצרותה היא זיהום, כמו גם דלקת או חסימה פיזית (על ידי ריר, או ליקוי אחר) של צינורות הברטולין, צינורות ההובלה מבלוטות הברטולין אל הפות. במקרה בו מתחיל זיהום, התוצאה היא מורסה בברטולין. הציסטות לא מהוות מחלה המועברת במגע מיני, זיהום שקשור אליהן נחשב לנדיר והסיבה להתפתחותן אינה חד משמעית. באופן כללי, ניתן להניח כי במקרה שבו מופיעה מורסה, הגורם יהיה זיהום חיידקי ולא מחלת מין.
אבחון

ציסטת ברטולין לרוב תתגלה בזמן בדיקה גניקולוגית. קיימות מחלות נוספות שעשויות לגרום לסימפטומים דומים, דוגמאות לכך הן לימפומה ציסטה בבלוטות סקין, גידול פפילרי (הידרדנומה פפיליפרום), וציסטה אפידרמלית (epidermoid cysts). בקרב הנשים שעברו את גיל 40, לעיתים ימליצו על ביופסיה, במטרה לודא שאין סרטן.
טיפול

הטיפול תלוי בחומרת הסימפטומים. אם אין תסמינים, ייתכן כי לא יהיה נחוץ טיפול כלל. ציסטות זעירות וחסרות תסמינים צריכות להיות תחת מעקב לאורך זמן, במטרה לבדוק אם הן גדלות. במקרים הדורשים התערבות, ניתן להשתמש בקטטר לצורך ניקוז הציסטה, או שניתן לבצע ניתן לבצע הליך כירורגי המכונה "כיוס", או פתיחת ציסטה (באנגלית: marsupialization), אך לא במקרה בו הציסטה מזוהמת. במסגרת הליך זה יפתחו את הציסטה כדי ליצור פתח קבוע באמצעות תפרים, במטרה לשמור על ערוץ ההפרשות פתוח. הסיבה להימנעות מפני חיתוך וניקוז רגילים היא, שהם עשויים לאפשר לציסטה לשקם את עצמה. להתערבות מסוג כלשהו יש שיעור הצלחה של 85%, ללא תלות בשיטה בה בוחרים להשתמש, בכל הקשור להיעדרות של נפיחות, אי-נוחות, או מראה של תעלה דולפת. צנתור נחשב להליך פשוט יחסית, שאין צורך לסביבת חדר ניתוח כדי לבצעו. במסגרת הליך זה, צינורית קטנה עם בלון בקצה (המכונה Word catheter) מוכנסת אל תוך הציסטה, הבלון מנופח במטרה לשמור על מיקום קבוע, הקטטר נשאר למשך 2 עד 4 שבועות, מנקז את הנוזלים וגורם לבלוטה להיפתח באופן סטנדרטי לאחר הסרת הקטטר. קטטר לרוב לא יפגע בתפקוד הרגיל, אך ככלל אין לקיים יחסי מין בתקופה זו. בשלב מסוים עלול להתפתח בציסטה זיהום, שיתחיל להחלים באופן עצמאי לאחר 3 עד 4 ימים. מרשם למשככי כאבים כדוגמת איבופרופן, וכמו כן טבילות ממושכות באמבטיה עשויים לסייע לחתושה. לצורך זירוז הריפוי עצמו, ניתן להשתמש בקומפרסים חמים. לבסוף, אם מורסה בבלוטת ברטולין מופיעה מספר פעמים, ניתן להסיר את הבלוטה ואת צינור ההובלה בניתוח. הסרת בלוטות אלה לעיתים מומלצת לנשים מעל גיל 40, במטרה לודא היעדר של סרטן. לרוב, אנטיביוטיקה אינה נחוצה.
פרוגנוזה

בעוד שציסטת ברטולין יכולה לגרום לכאב, היא אינה מהווה סכנת חיים. לא ניתן להבטיח את אי הופעתן של ציסטות חדשות, אך הסרה כירורגית או בלייזר מפחיתה את הסיכויים לחזרת הציסטה באותו המיקום. הסיכוי להישנות עולה בקרב הנשים שכבר סבלו מציסטת ברטולין בעבר, לעומת אלו שלא סבלנו ממנה, אצלן הסיכוי להופעה נמוך יותר. במקרה בו הציסטות חוזרות, הדבר עלול להתרחש כל כמה שנים, כמו גם בתדירות גבוהה יותר. בקרב נשים שעברו פתיחת ציסטה, קצב ההישנות עשוי להיות איטי יותר, אך ההישנות לא תיעלם.
אפידמיולוגיה

כשני אחוזים מהנשים יסבלו מציסטת ברטולין בשלב כלשהו בחייהן. הן מופיעות בשיעור של 0.55 לכל 1000 שנות אדם ואצל נשים בגילאי 35–50 שנים בשיעור של 1.21 לכל 1000 שנות אדם. השכיחות של ציסטה בתעלת הברטולין עולה עם הגיל עד גיל המעבר, ופוחתת לאחר מכן. נשים היספאניות עשויות לסבול מציסטות כאלה לעיתים קרובות יותר מאשר נשים לבנות ומאשר נשים שחורות. כמו כן, לידות מרובות מעלות את הסיכון לפתח ציסטה כזו.
ראו גם

ציסטה
בלוטת ברטולין
הערות שוליים

↑  Sue E. Huether (2014). Pathophysiology: The Biologic Basis for Disease in Adults and Children. Elsevier Health Sciences. עמ' 817
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Omole, Folashade; Simmons, Barbara J.; Hacker Yolanda (2003). "Management of Bartholin's duct cyst and gland abscess". American Family Physician. 68 (1): 135–40. PMID 12887119.
1 2  Eilber, Karyn Schlunt; Raz, Shlomo (בספטמבר 2003). "Benign Cystic Lesions of the Vagina: A Literature Review". The Journal of Urology. 170 (3): 717–722. doi:10.1097/01.ju.0000062543.99821.a2. PMID 12913681. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Marx, John A. Marx (2014). "Skin and Soft Tissue Infections". Rosen's emergency medicine : concepts and clinical practice (8th ed.). Philadelphia, PA: Elsevier/Saunders. pp. Chapter 137. ISBN 1455706051.
↑  Bartholin's cyst from BestPractice, BMJ Publishing Group.
1 2  Yuk, Jin-Sung; Kim, Yong-Jin; Hur, Jun-Young; Shin, Jung-Ho (2013). "Incidence of Bartholin duct cysts and abscesses in the Republic of Korea". International Journal of Gynecology & Obstetrics. 122 (1): 62–4. doi:10.1016/j.ijgo.2013.02.014. PMID 23618035.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שמעון בוסקילה

| --- | --- |

שמעון בוסקילה, 2023
 לידה:  2 בפברואר 1966 (בן 58) אופקים
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 סוגה:  רוק • פופ • מוזיקה אתנית • מוזיקה ים-תיכונית • סול
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה, תופים
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 
שמעון בוסקילה (נולד ב-2 בפברואר 1966) הוא זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי.
חיים אישיים

בוסקילה מתגורר בתל אביב.
בוסקילה הוא בן דודהּ של הזמרת מאיה בוסקילה.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

מחפש חבר קרוב (2003)
מרגיש את זה (2007)
למה לי (2015)
דיסקוגרפיה > עם להקת סהרה

סהרה (1989)
יום יבוא (1991)
דיסקוגרפיה > עם שירי מימון

המופע המשותף - עם שירי מימון (2011)