stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ו
כללי כתיב ותעתיק

לפי כללי הכתיב המלא העוסקים באות ו', בכל מקום שבו בכתיב מנוקד יש חולם חסר או קובוץ, תתווסף האות ו' בכתיב מלא (דוגמאות: חוק, מוגש). כמו כן, ו' עיצורית נכפלת כשהיא באמצע מילה (דוגמאות: תקווה או זווית). עם זאת, האות אינה נכפלת בראש המילה ובסופה (דוגמאות: ויקיפדיה, ורד, ותיק, צו), אך כן נכפלת כאשר לפניה מצטרפת אחת מאותיות השימוש, למעט ו' החיבור. לכן, מהמילה "ויקיפדיה" נקבל "בוויקיפדיה", אך "וויקיפדיה" (כלומר וּוִיקיפדיה) ומהמילה "וֶרד" נקבל "הוורד", אך "וורד" (כלומר וּוֶרד). סייג נוסף להכפלה הוא כי אין כופלים ו' עיצורית כאשר אחריה באה ו' אחרת (כלומר שורוק או חולם מלא), ולכן יש לכתוב תיווך, למשל. המילה הנכתבת בניקוד "וּוָווֹ" (במשמעות "והוו שלו") תיכתב בצורה דומה בכתיב מלא, "וווו", בהתאם לכללים המונעים הכפלה לאחר ו' החיבור ולפני ו' אחרת.
העיצור הוילוני-שפתי המקורב (כאמור, /w/) מיוצג בכתיב מלא באות ו', בדיוק כמו העיצור השפתי-שיני החוכך הקולי (כאמור, /v/), וזאת בניגוד לעיצורים אחרים שאינם קיימים בעברית המקבלים ייצוג של אות קיימת בתוספת גרש. לכן, השם האנגלי Winston ייכתב בעברית "וינסטון", ובצירוף אות שימוש תוכפל הו' (לדוגמה, לווינסטון). זאת על אף שלעיתים ניתן לראות שימושים לא-תקינים, שבהם מוכפלת הו' בניגוד לכללים. שמות גרמניים ופולניים, שמקורם בשפות המשתמשות באות w כדי לציין עיצור חוכך שפתי קולי, על אחת כמה וכמה יתועתקו לפי כללי הכתיב המלא העוסקים באות ו'.
נראה כי העיצור /w/ קיבל במהלך השנים את מעמדו בעברית בחזרה. אם בעבר המילה הערבית "ואדי" הפכה מ-wadi ל-vadi ו-hollywood נהגתה כ-h)ollyvood), היום מילים לועזיות בעלות w שומרות על העיצור ולא הופכות אותו ל-v. לכן נוצרה התופעה של סימון w בוי"ו כפולה בראש מילה. הכתיב הזה נובע מהבנה מוטעית של חוקי הכתב הלא מנוקד. הציבור רואה את הכפלת הוי"ו באמצע מילה ומפרש את זה כסימן ל-w (אף שגם וי"ו הנהגית כ-v מוכפלת באמצע מילים) ולכן מכפיל את הוי"ו גם בראש מילה. כתיב זה בעייתי כי הוא יכול להתפרש בכמה דרכים. למשל voynich שנכתב וויניץ' יכול להיקרא גם vinich winich. השיטה המקובלת בציבור סובלת מחוסר עקיבות ויוצרת בלבול. למשל, כשבאים אחרי הכפלת הוי"ו שורוק או חולם נוצר לכאורה רצף של שלושה וי"וים אבל מקובל להימנע ממנו ולכתוב לדוגמה וודי במקום ווודי. לכן הוצע הרעיון להוסיף גרש לוי"ו כדי לפתור את הבעיות הללו. האקדמיה ללשון העברית דנה ברעיון ופסלה אותו.
חנניה רייכמן יצר את חידוד הלשון הבא: "וָו וּוָו וּוָו וּוָו, כמה ווים יהיו יחדיו?", שבו מדובר בארבעה ווים, אך האות ו' מופיעה בו 11 פעמים ברציפות.
שימושים

בשפה העברית המודרנית שכיחות השימוש באות ו' היא כ־10.00% מכלל אותיות האלף-בית.
שימושים > ו' החיבור

האות ו' מציינת חיבור בין מילים או בין חלקי המשפט בבואה כתחילית לפני מילה. לדוגמה, "אני ואתה נשנה את העולם" (מחברת בין שני שמות עצם, נושאים או מושאים) או "אני הלכתי הביתה, ואתה נשארת בגינה" (מחברת בין שני חלקי משפט מחובר). כאשר החיבור הוא בין מילים לא יבוא לפני הו' פסיק, ואילו כאשר החיבור הוא בין חלקי משפט יבוא לפני הו' פסיק.
ניקודהּ היסודי של ו' החיבור הוא שווא, אך לפני עיצור המנוקד בשווא (למעט י') או אחת מאותיות בומ"פ, תנוקד הו' בשורוק.  בנוסף, לפני י' המנוקדת בשווא תנוקד הו' בחיריק (השווא שעל הי' נופל בשל כללי הדיפתונג), לפני אות המנוקדת בחטף תנוקד הו' כניקוד החטף ולפני הברה מוטעמת תנוקד הו' בקמץ. דוגמאות: אמנון וְתָמר, עשרים וּשְׁתיים, חמץ וּמַצה, פירות וִירקות, ברנשים וַחֲתיכות, שלושים וָשֵׁש.
מילה המתחילה באחת מאותיות בג"ד כפ"ת מאבדת את הדגש הקל אחרי ו' החיבור.
שימושים > ו' ההיפוך

לעיתים, כאשר ו' מופיעה לפני פועל, היא מציינת את היפוך זמן הפועל, מעתיד לעבר או מעבר לעתיד. לדוגמה, ”וַיֹּאכַל וַיֵּשְׁתְּ, וַיָּקָם וַיֵּלַךְ; וַיִּבֶז עֵשָׂו אֶת הַבְּכֹרָה” (בראשית כ"ה, לד) או ”וְאָכַלְתָּ, וְשָׂבָעְתָּ, וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ” (דברים ח', י'). שימוש זה נפוץ בעיקר בעברית המקראית ופחות בתקופות אחרות של העברית.
ניקודה של ו' ההיפוך מעבר לעתיד כניקודה של ו' החיבור, על גרסאותיו השונות. מנגד, ניקודה היסודי של ו' ההיפוך מעתיד לעבר הוא פתח ובאות שאחריה בא דגש חזק, אך בי' המנוקדת בשווא לא יבוא דגש. כמו כן, לפני א' מאותיות האית"ן מנוקדת ו' ההיפוך מעתיד לעבר בקמץ ללא תוספת הדגש בא' שאחריה.
בחלק מן המקרים ו' ההיפוך משנה את הטעמת המילה.
שימושים > ו' כסופית

בבואה כסופית לשם, משמשת ו' המנוקדת בחולם מלא ככינוי שייכות לנסתר, או בּצירוף "נוּ" ככינוי שייכות למדברים. בבואה כסופית לפועל, מציינת ו' המנוקדת בחולם מלא ככינוי מושא לנסתר, ואילו ו' עם שורוק מציינת הטיית נסתרים בזמן עבר, או, כתלות בתחילית, נסתרים ונוכחים בזמן עתיד. הצירוף "נוּ" כסופית לפועל מציין הטיית מדברים בזמן עבר או כינוי מושא למדברים. דוגמאות: ידוֹ, ידנוּ, כתבוֹ, כתבוּ, יכתבוּ, כתבְנוּ, ישמרנוּ.
שימושים > שימושים נוספים

בעבר שימשה האות ו' גם לפתיחת פסוקיות ויתור, במשלב השירה.
בצירוף "הואיל ו" משמשת הו' כפותחת פסוקית סיבה.
בגימטריה ערכה של ו' הוא 6, ובהתאם לכך "יום ו'" הוא יום שישי וכיתה ו' היא הכיתה השישית בבית הספר.
בקבלה מסמלת האות ו' את החומר.[דרוש מקור]
ראו גם

و – האות וַאו בערבית
ﭪ – האות וא בערבית
o - האות או בלטינית
w - האות דאבליו בלטינית
v - האות וי בלטינית
הערות שוליים

↑  אלדר אילן, תורת הקריאה במקרא [דרוש מקור: היכן בספר?].
↑  הכתיב המלא, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  התעתיק מלועזית לעברית - דיון כללי: ההגה W וההגה X, האקדמיה ללשון העברית, 19 באפריל 2004
↑  ניקוד אותיות השימוש, באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2  אבן-שושן אברהם, המלון החדש, כרך ש'-ת' ומוספים, הוצאת קריית ספר בע"מ, ירושלים, 1997, עמ' 2096;
עושים סדר – איך מנקדים את ו' החיבור?, בפייסבוק של האקדמיה ללשון העברית
↑  ו' ההיפוך, באתר "השפה העברית", מעובד על פי א. כהנא, "דקדוק לשון עברית", תרס"א
האות ו' מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
ביורן גוסטפסון

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1986 (בן 39) Vasa parish, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 פרופיל ב-IMDb
 
ביורן גוסטפסון (בשוודית: Björn Gustafsson; נולד ב-19 בפברואר 1986) הוא שחקן וקומיקאי שוודי.
ביוגרפיה

גוסטפסון נולד ב-19 בפברואר 1986 בגטנבורג שבשוודיה.
הוא למד בבית ספר לתיאטרון בסטוקהולם במטרה להיות שחקן.
בשנת 2005 הופיע במועדון הסטנד-אפ  "Bungy Comedy" המיועד לקומיקאים מתחילים.
ב-2006 הופיע לראשונה בקולנוע בסרט "Beck – Flickan i jordkällaren" לצד מייקל פרסברנדט. הוא התפרסם בעיקר שהשתתפף בין 2007 ל-2008 בתוכנית הקומית "הפרלמנט".
ב-2008 הופיע במלודיפסטיבלן כששר שיר אהבה קומי לחברתו של מנחה התחרות, באותה שנה גם הגיש את תוצאות ההצבעה השוודית באירוויזיון.
הוא שיחק בקופרודוקציה השודית-צרפתית "Les Grandes Personnes" וב-2009 שיחק בקומדיית המדע הבדיוני "Kenny Begins".
ב-2011 שיחק בסרט "The Crown Jewels" בו שיחק גם ביל סקארסגארד, ב-2012 שיחק בגרסה השוודית של קומדיית המצבים המשרד.
בשנת 2015 שיחק בסרטים מרגלת (סרט) וקונג פיורי. בשנת 2018 שיחק בסרט הביוגרפי "להיות אסטריד".
בשנת 2022 שיחק לצדו של ביל סקושגורד בסדרת הדרמה השוודית "קלארק" אודות חיו של שודד הבנקים קלארק אולופסון (אנ') ועל שוד נורמלמסטורג אשר טבע את המונח תסמונת סטוקהולם.
בשנת 2025 שיחק בסרט הקומדיה הבריטית "The Penguin Lessons" לצדו של סטיב קוגן.
עראייס

| --- | --- |
עראייס, תל אביב 2019
עראייס, תל אביב 2019
 
 מאכלים
 מוצא:  אזור המזרח התיכון, בעיקר סוריה, ירדן, ולבנון
 אופן הגשה:  מתאבן
 מרכיבים עיקריים:  פיתה, בשר טחון
 
עראייס בפיתה במהלך הכנה על גריל, תל אביב
טבח במהלך הכנה של עראייס על הגריל, תל אביב
עראייס או ערוסה או עראיס או אל-אראיס (בערבית: اكلة العرايس) הוא מאכל שמקורו מהמטבח השאמי (לבנטיני). המנה נפוצה באזור המזרח התיכון, בעיקר סוריה, ירדן, לבנון וישראל. המאכל מבוסס על פיתה משוחה בשומן ממולאת בבשר טחון.
מרכיבים

פיתה
בשר טחון
שמן זית או שומן בקר לצלייה
עראייס צמחוני/טבעוני לרוב יכיל סייטן או תפוחי אדמה וקטניות שונות. ניתן להגיש את העראייס בליווי של ירקות שונים, סלט עגבניות, טחינה, עמבה ועוד.
שם המאכל, מקור ומאפיינים

המילה 'עראיס' היא גרסת רבים של 'ערוס' (عروس), 'כלה' בערבית.
מקור השם הוא במדינות ערביות ובשבטים מסוימים בהם נהגו להגיש מאכל זה לכבוד נשואים טריים.
המאכל נפוץ באזור המזרח התיכון, ישראל, אזור סוריה, לבנון ועוד. גם במרוקו ובעיראק יש גרסאות מקומיות למנה זו.
העראייס נחשב לאחד המאכלים הסוריים והלבנונים המפורסמים ביותר בעולם הערבי, ניתן להכין אותו עם בשר או עוף, ארוחה משולבת. הוא נחשב למאכל קל להכנה, המרכיבים שלו יחסית נפוצים וניתן למצוא אותם בזמינות גבוהה יחסית ברחבי המזרח התיכון והאזור. ניתן להכין עראייס על גז או על גריל פחמים.
העראייס מבוסס על חצאי פיתה ממולאים בעיסות בשר מתובלות שונות, אשר עוברים צלייה באש. כתוצאה מכך, מתקבלת פיתה צלויה היטב מבחוץ אשר סופגת חלק מטעמי הקציצה, בעוד והחלק הפנימי, הקציצה, שומר על המיצים שלו ולא מתייבש.
המאכל היה קיים בארץ בעיקר במסעדות ערביות בצפון. בשנת 2016 החלו להגיש את העראייס צלוי על גריל כמנת ביניים במסעדה בתל אביב. משם המנה הפכה לאוכל רחוב פופולרי בישראל, במסעדות, דוכני רחוב ועוד. בישראל ישנם דוכנים רבים ומסעדות שכוללים עראיס בתפריט, בדרך כלל עראיס יופיע בתפריט כמנה ראשונה. רבעי הפיתה הממולאים בבשר הפכו נפוצים בנוף מאכלי הרחוב הישראלים.
נוף עתאמנה אסמאעיל: " (...) המנה הפכה ללהיט בישראל, אולי בעצם זה ניצחון של המטבח הערבי. קוראים לה "ערוסה", סנדוויץ' בסוריה. זו מנה שנפוצה מאוד בקצביות (...) ברמאללה ובטולכרם כל קצבייה מוציאה מנגל בחוץ, לוקחים פיתה דקה, מורחים בשמן זית וממלאים בבשר טחון. מרוב שזה קל אתה יכול לאכול 4–5 כאלו (...)".
במצרים המאכל מוכר בתור חוואוושי (حواوشي), על שם הקצב אחמד אל-הוואוושי שהמציא אותו ב-1971.
ראו גם

המטבח הישראלי
המטבח המזרח-תיכוני
המטבח של ערביי ארץ ישראל
סביח
פלאפל
שווארמה
הערות שוליים

1 2  מאת יואב רבינוביץ', עראייס מחניודה: עיצוב מפונפן ומנה טעימה אבל קמצנית, באתר טיים אאוט, ‏2019-05-27
↑  כך תכינו את המנה של השנה: עראייס, באתר ynet, 23 ביולי 2016
↑  מתכון: עראייס | מתכוני בשר, באתר mako
1 2  גולן בן עמי,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'‏'עראיס': הסיבה לבקר בשוק מחנה יהודה| ביקורת מסעדות, באתר "סרוגים", 10 במאי 2018
↑  لماذا سميت اكلة العرايس بهذا الاسم - إسألنا, isalna.com
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'ערן לאור,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'הרוס על "ערוסה": הדוכן החדש ששובר את השוק, באתר הארץ, 29 באפריל 2018
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"' אלון הדר,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'"השפים הישראלים לא המציאו שום דבר", באתר "ידיעות אחרונות", 5 באוקטובר 2019
קנט

ערך זה עוסק במחוז באנגליה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קנט (באנגלית: Kent) הוא אחד ממחוזות אנגליה. המחוז, אשר נמצא בדרום-מזרח אנגליה אשר בממלכה המאוחדת, גובל בסאסקס מזרח, סארי ולונדון רבתי.
בנוסף, לקנט גבול עם צרפת אשר עובר במחצית מנהרת התעלה.
בירת מחוז קנט היא מיידסטון, וערים בולטות נוספות הן קנטרברי, דובר ומרגייט.
מיקומה של קנט כחיץ בין הממלכה המאוחדת ליבשת האירופית הוביל להיות המחוז "קו החזית" במספר מערכות, בהן הקרב על בריטניה במלחמת העולם השנייה.
בשל ריבוי המטעים והפרדסים במחוז קנט, הוא מכונה בחיבה "הגינה של אנגליה".
היסטוריה

אזור קנט מאוכלס החל מהתקופה הפלאוליתית. השם "קנט" נוצר מהמילה הבריטונית "קנטוס" אשר משמעותה קצה או גבול.
המחוז החל להיקרא קנט בשנת 835 לספירה ובאותה תקופה תושבי האזור התייחסו לקנטרברי כעיר בירתם.
בין המאה החמישית למאה השמינית הייתה ממלכת קנט ממלכה עצמאית, והיוותה את אחת משבע הממלכות שהתגבשו בסופו של דבר לממלכת אנגליה.
בשנת 1873 טבעה מול חופי קנט האונייה נורת'פליט, ורק 86 מתוך 379 נוסעיה נותרו בחיים.
בזמן מלחמת העולם השנייה חלק ניכר מהקרב על בריטניה התרחש מעל לאדמות המחוז. בין יוני 1944 למרץ 1945 יותר מ-10,000 טילי V-1 נורו לעבר לונדון מבסיסים בצפון צרפת, מתוכם כ-2,500 פגעו בקנט ובלונדון והשאר יורטו בידי מטוסים, אש נ"מ ובלוני הגנה.
מתום המלחמה שונו גבולות המחוז מספר פעמים וב-1965 נוצרו בלונדון רובעי ברומלי ובקסלי מאיחוד תשע ערים אשר היוו בעבר חלק מקנט.
תעשיות חשובות בקנט

התעשיות הגדולות בצפון-מערב קנט עוסקות בבטון, נייר ותעשייה אווירית, בעוד שדרום-מזרח קנט נשען בעיקר על תעשיות התיירות וחקלאות. במחוז מגדלים בין השאר, ענבי יין, המשמשים לייצור יינות לבנים ויין נתזים.
ערים חשובות בקנט > קנטרברי

העיר נמצאת במזרח קנט ומפורסמת בשל היותה מקום מושבו של הארכיבישוף מקנטרברי, ראש הכנסייה האנגליקנית וכן בשל הקתדרלה של קנטרברי.
ערים חשובות בקנט > דובר

דובר היא עיר-נמל מבין החשובות אשר בממלכה המאוחדת, ממוקמת במזרח קנט על גדות תעלת למאנש. דובר היא העיר הבריטית הקרובה ביותר לאירופה, מרחק של 34 קילומטרים מנמל קאלה שבצרפת.
ערים חשובות בקנט > מרגייט

מרגייט היא עיר תיירותית אשר בקצה הצפוני של מזרח קנט ומאופיינת על ידי רצועות החוף הרחבות אשר מושכות תיירים (בעיקר בריטים) לעיר מזה יותר מ-250 שנים.
הערות שוליים

↑  '"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'סיילן יגינסו ואליאן פלטייה, ניו יורק טיימס,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'ההצלחה של היין המבעבע האנגלי יוצרת תסיסה בשמפיין, באתר הארץ, 19 בינואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552777105171  GND: 4030253-2  LCCN: n81024938  MusicBrainz: 24404231-7564-4b11-9168-95dd148049a7  NKC: ge564096   WorldCat (עם LCCN): n81-024938 
קתדרלת קנטרברי
ג'יאני דיצ'נזו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוקטובר 2001 (בן 23) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 https://giannidecenzo.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יאני דיצ'נזו (באנגלית: Gianni DeCenzo; נולד ב-27 באוקטובר 2001) הוא שחקן אמריקאי, שנודע בעיקר בזכות תפקידו בתור דימיטרי אלקסופולוס בסדרת הטלוויזיה "קוברה קאי" (2018–הווה).
ביוגרפיה

דיצ'נזו נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה ב-27 באוקטובר 2001. יש לו אח צעיר בשם אנתוני.
הוא מתאמן באמנות הלחימה הישראלית, קרב מגע.
קריירה

החל משנת 2011 הוא הופיע בכמה פרסומות טלוויזיה וסרטים קצרים. דיצ'נזו שיחק בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה בהן "Dark Wall", "מקום טוב באמצע", "Eagleheart" ו-"Back in the Game".
בשנת 2015 שיחק בתפקיד ארתור פיקוויקל בסדרת הנעורים, "100 דברים להספיק לפני התיכון" ובשנת 2019 שיחק את כיילב וויליגר במשך שישה פרקים בסדרה "קופ וקאמי שואלים את העולם" בערוץ דיסני.
בשנת 2018 לוהק לתפקיד ראשי בסדרה "קוברה קאי", סדרה המבוססת על הסרט "קראטה קיד" משנת 1984, אשר שודרה תחילה ביוטיוב פרימיום ולאחר מכן בנטפליקס. בסדרה הוא מגלם את דמיטרי אלקספולוס, צעיר הסובל מבריונות בבית ספרו ונכנס לבית ספר לקראטה כדי ללמוד להגן על עצמו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 37: A Final Promise | אדם הצעיר |  |
| TBA | Black Spines | קוואלי |  |
| TBA | ג'וג'וטסו קאיזן | יוטה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Dark Wall | דניאל | פרק: "Whispers" |
| 2013 | מקום טוב באמצע | ילד | פרק: "One Kid at a Time" |
| 2013 | הליגה | רוקסין | פרק: "Flowers for Taco" |
| 2013 | Eagleheart | בוץ מקליסטר | פרק: "Grandy" |
| 2014 | Back in the Game | ניק פאטוליס | פרק: "Sports Therapy" |
| 2014 | ליב ומאדי | ג'ואי | פרק: "Flashback-A-Rooney" |
| 2014 | Gortimer Gibbon's Life on Normal Street | לאנס | פרק: "Ranger and the Legend of Pendragon's Gavel" |
| 2015–2016 | 100 דברים להספיק לפני התיכון | ארתור פיקוויקל | 4 פרקים |
| 2019–2020 | קופ וקאמי שואלים את העולם | כיילב | 6 פרקים |
| 2018–הווה | קוברה קאי | דימיטרי אלקסופולוס | תפקיד משני (עונות 1&5,6) תפקיד ראשי (עונות 4-2); 43 פרקים |
| 2022 | NCIS | אוון | פרק: "All or Nothing" |
| 2021 | NCIS: לוס אנג'לס | לוק אוסטין | פרק: "Best Seller" |
הערות שוליים

↑  Freedman, Adrianna (2020-09-12). "Here's How Old the 'Cobra Kai' Actors Are in Real Life". Men's Health (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-04.
1 2  Langmann, Brady (2021-01-09). "'Cobra Kai': ranking de personajes de la tercera temporada". Esquire. נבדק ב-2021-02-04.
↑  Macias, Gil (2021-01-08). "Here's How Cobra Kai Star Gianni DeCenzo's Life Has Changed Because Of His Role As Demetri - Exclusive". NickiSwift.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-04.
↑  Moore, Camille (2020-11-28). "10 Things You Didn't Know about Gianni DeCenzo". TVOvermind (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-04.
↑  "Gianni DeCenzo On The Upcoming Season Of "Cobra Kai," His Hobbies, Future Plans & More". The Hype Magazine (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-04.
↑  "Jacob Bertrand, Hawk en Cobra Kai, dio pistas sobre la temporada 4". Bolavip. נבדק ב-2021-02-04.
↑  Vrchoticky, Nicholas (2020-10-07). "The Cobra Kai Character That Has Fans Split". Looper.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-02-04.
קריית אונו

שלט מייסדי קריית אונו ברחבת המייסדים
גבעת העץ הבודד בפארק רייספלד. הפסלים הם של הפסלת עפרה צימבליסטה
מגדל המים הישן בקריית אונו
ספורטק קריית אונו, בשכונת פסגת אונו בצפון העיר,
2009
בריכה בקאנטרי קלאב בקריית אונו
פסל של עופרה צימבליסטה בפארק רייספלד
קִרְיַת אוֹנוֹ היא עיר בבקעת אונו, מחוז תל אביב בישראל, הגובלת בגבעת שמואל מצפון, ברמת גן ממערב, סביון מדרום וממזרח, גני תקווה במזרח ובפתח תקווה מצפון מזרח. המועצה המקומית הוכרזה כעיר בשנת 1992.
נוסדה בשנת 1939, וקרויה על שם אוֹנוֹ הקדומה, הנזכרת במקרא ובמקורות חז"ל, ואשר שכנה באזור בו הוקמה העיר המודרנית.
אונו הקדומה

שמה של העיר לקוח משם היישוב מתקופת המקרא, בית שני, המשנה והתלמוד "אונו", ששמו השתמר לפי הסברה המקובלת ב"כפר עאנה" הסמוך מדרום.
לפי המתואר במקרא, אונו נבנתה על ידי שמד מצאצאי בנימין: ”וּבְנֵי אֶלְפַּעַל עֵבֶר וּמִשְׁעָם וָשָׁמֶד הוּא בָּנָה אֶת אוֹנוֹ וְאֶת לֹד וּבְנֹתֶיהָ”.
אונו נזכרת בימי שיבת ציון כאחד היישובים ביהודה בהם התיישבו שבי ציון, לצד לוד וחדיד: ”בְּנֵי לֹד  חָדִיד וְאוֹנוֹ שְׁבַע מֵאוֹת עֶשְׂרִים וַחֲמִשָּׁה”, וכן: ”לֹד וְאוֹנוֹ גֵּי הַחֲרָשִׁים”. כמו כן, נזכרת בתנ"ך בקעת אונו בה שכנה העיר: ”וַיִּשְׁלַח סַנְבַלַּט וְגֶשֶׁם אֵלַי לֵאמֹר לְכָה וְנִוָּעֲדָה יַחְדָּובַּכְּפִירִים  בְּבִקְעַת אוֹנוֹ וְהֵמָּה חֹשְׁבִים לַעֲשׂוֹת לִי רָעָה”.
העיר נזכרת גם במקורות חז"ל, בין היתר כמקום מוצאם או מושבם של התנא רבי חנינא איש אונו ושל האמורא רבי יהושע אוניא, וכן היא נזכרת במקורות חז"ל השונים כאחת הערים המוקפות חומה מימי יהושע בן נון.
במדרש איכה רבה מובאת העיר כדוגמה לעיר יהודית מובהקת, לעומת לוד שכנתה, בה התגוררה גם אוכלוסייה נכרית: ”צִוָּה ה' ליעקב סביביו צריו - כגון חלמיש לנוה, סוסיתא לטבריה, קסטרא לחיפה, יריחו לנוערן, לוד לאונו”.
לפי התיאור שבמקורות חז"ל, מיקומה של אונו הקדומה היה דרומית לאתר של העיר המודרנית: ”מלוד לאונו שלשה מילין”. קיימת עדות להמשך היישוב היהודי באונו עד התקופה הצלבנית, ובגניזה הקהירית נזכר קשר של יהודי מצרים עם קהילת "קריית אונו".
היסטוריה

היישוב הנוכחי הוקם בשנת 1939. ביוזמת המרכז החקלאי התארגנו 39 משפחות שביקשו להקים לעצמן שכונה חקלאית סמוך לכפר אז"ר. לשם כך, נרכשו אדמות מן הערבים שישבו בכפר עאנה ובאל-ח'ירייה. היישוב החדש נקרא כפר אונו. בספטמבר 1951 נחנך בכפר בית הספר היסודי הראשון "ניר".
בדצמבר 1950, הוקמה מעברה גדולה שאוכלסה בעיקר בעולי עיראק, רומניה, תימן וצפון אפריקה. באותה שנה היישובים כפר אז"ר והקיבוץ העירוני רמת אפעל הצטרפו לכפר אונו במסגרת מועצה אזורית אונו. 4 שנים לאחר מכן, ב-1954 הכפר פרש מן המועצה האזורית, בשל מחלוקת בשאלה אם להפוך את האזור לעירוני או להותירו חקלאי, ושמה של המועצה המקומית שונה לקריית אונו, שם שנשמר עד היום.
בין השנים 1962 ל-1967 הוקמה שכונת קיראון, שכונה מודרנית, עם בנייה לגובה ושטחים ירוקים רבים. השכונה תוכננה על ידי האדריכל ישראל לוטן. שכונות נוספות שהוקמו באותה תקופה הן שכונת רימון ושכונת ירון. בתחילת שנו ה-60 אף פונתה שכונת ברכה ונבנו בתים חדשים, יש הרואים זאת כפרויקט הפינוי בינוי הראשון בישראל.
בשנת 1992 הוכרז היישוב כעיר.
בשנת 2001 נפתח הקניון הראשון בעיר, והחל אכלוס שכונת רייספלד, שנבנתה במקום בו היה פרדס רייספלד. השכונה בנויה מסביב לפארק אותו מקיפים שמונה בניינים. פארק רייספלד, הוא הפארק הגדול בעיר. בפארק זה נערכות מדי שנה חגיגות יום העצמאות.
שכונות נוספות התחילו להבנות בעיר בתקופה זאת. שכונת פסגת אונו בצפון העיר, בעלת מגדלים בני 20 קומות ועוד מגדלים נמוכים יותר, ושכונת עבר הירדן בדרום העיר.
בשנת 2008 בעקבות פירוק מועצה אזורית אפעל סופח לקריית אונו השטח שבין אוניברסיטת בר-אילן לכפר אז"ר.
בשנת 2009 נפתח בעיר ספורטק, שמושך אליו הרבה אנשים מקריית אונו ומאזור בקעת אונו כולו, בשנת 2015 נפתח קאנטרי קלאב בעיר ליד הספורטק.
בינואר 2020 אושרה תוכנית מתאר לעיר, במסגרתה העיר תוכננה להגיע לכ-80 אלף תושבים עד שנת 2040, שטח העיר יורחב מכ-4,540 דונם לכ-5,340 דונם עם פינוי מחנה דורי והקמת שכונת נאות אריאל שרון במערב העיר. כמו כן צפויה הרחבתם של צירים מסחריים בעיר בהם רחוב שלמה המלך הנמצא במרכז העיר ושימור השכונות הוותיקות הנמצאות בעיר.
ב-25 ביולי 2022 חתמה שרת הפנים על שינויי שטח השיפוט ובכך 833 דונם יתווספו לקריית אונו.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נכון לסוף שנת 2023, האוכלוסייה בקרית אונו מונה 44,243 תושבים. העיר מדורגת 9 מתוך 10 בדירוג החברתי-כלכלי. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת (2022/2023) היה 91.5%. השכר הממוצע של השכירים בשנת 2010 היה 11,500 ש"ח (כשהממוצע הארצי הוא 9,745 ש"ח).
להלן גרף המציג את התפתחות האוכלוסייה בעיר
חינוך

בקרית אונו פועלים מוסדות חינוך רבים בהם תשעה בתי ספר יסודיים:
בית הספר ניר: הוותיק בבתי הספר בקריה. משרת את תלמידי השכונות הצפוניות בעיר.
בית הספר עלומים: משרת את תושבי שכונת רייספלד. בעבר שכן בית הספר ברחוב בר יהודה במזרח העיר, צמוד לבית הספר רימונים. בשנת 2011 עבר בית הספר למיקומו החדש.
בית הספר רימונים: בית ספר בדרום מזרח העיר, משרת את תושבי דרום קריית אונו.
בית הספר ע"ש שרת: בית ספר בשכונת קיראון. משרת את תושבי שכונת קיראון וסביבתה.
בית הספר הירדן ע"ש אביגדור ורשה: בית ספר בשכונות עבר הירדן - שער הקריה. נקרא על שם ראש המועצה לשעבר אביגדור ורשה. משרת את שכונות עבר הירדן ושער הקריה, וחלק מילדי שכונת רייספלד.
בית הספר ע"ש יעקב כהן: בית ספר בשכונת פסגת אונו. נקרא על שם יעקב כהן, ראש המועצה הראשון של קריית אונו.
בית הספר שילה: בית ספר מהזרם הממלכתי דתי בעיר. ממוקם בצמוד לבריכת השחיה העירונית. מבנה בית הספר שימש בעבר את התיכון העירוני ע"ש בן צבי, שהעתיק את מקומו למרכז העיר בשנות ה-80.
בית הספר הדמוקרטי: פועל על פי עקרונות החינוך הדמוקרטי, מגיל טרום חובה ועד כיתה י"ב. התלמידים מחולקים לבתים, ובכל בית שתיים או שלוש שכבות גיל. בתחילת כל שנה בוחרים התלמידים מערכת שעות אישית ומתחייבים לה.
בית הספר האנתרופוסופי בראשית: פועל על פי עקרונות החינוך האנתרופוסופי. בחינוך זה מושם דגש על פיתוח הדמיון, היצירתיות, הנטיות האמנותיות ובדגש על סריגה תפירה ועבודה בעץ והמיומנויות החברתיות של הילד. לתלמידי כיתה א' עד ח',
בעיר מצויות שלוש חטיבות ביניים: חטיבת הביניים על שם יצחק בן-צבי, חטיבת הביינים שז"ר, וחטיבת הביינים פרס.
בית הספר יהל"ם: בית ספר למצטיינים ומחוננים. התלמידים מאותרים על ידי מבחנים הנערכים על ידי מכון הנרייטה סאלד. בית הספר מיועד לא רק לתושבי קריית אונו, אלא גם לערים הקרובות.
בעיר קיימים 2 בתי ספר תיכון: בן צבי ואפריים קציר המרכזים אליהם תלמידים מהעיר כולה וכן קולטים תלמידי חוץ מרשויות סמוכות.
כמו כן קיימים בעיר מוסדות חינוך נוספים כמו הקריה האקדמית אונו וקונסרבטוריון קריית אונו.
בקרית-אונו פועלים שלושה שבטים של תנועת הצופים – שבט "און", שבט "גילעד" ושבט ״מרום״, עם למעלה מ-4,000 חניכים בשלושת השבטים יחד מכיתה ד' ועד י"ב. בנוסף, פועלות בעיר תנועות הנוער "הנוער העובד והלומד", "בני עקיבא" ו"כנפיים של קרמבו" וכן, "צב"ר" - תנועת המד"צים העירונית, האחראית לפעילות ללמעלה מ-300 חניכים בכיתות ב'-ג'.
בנוסף פועלת בעיר ישיבת ההסדר "שסדר-אונו" אשר נוסדה בשנת התש"ע על ידי הרב אוריאל סעייד. הישיבה שייכת לגרעין התורני בעיר "מעיינות". הישיבה מיועדת לבוגרי תיכונים דתיים. הישיבה היא שלוחה של ישיבת "מאיר-הראל". בישיבה לומדים כ-50 תלמידים.
חינוך > מועצת התלמידים והנוער העירונית

בעיר פועלת מועצת נוער שתפקידה לייצג ולהשמיע את קולם של בני הנוער המתגוררים או לומדים בעיר, אל מול מקבלי ההחלטות בעירייה, במשרד החינוך, ובמועצת התלמידים והנוער של מחוז תל אביב.
מועצת התלמידים והנוער העירונית כוללת ועדות בהן מתקבלות הצעות להחלטות המובאות לשולחן ההצבעות במליאת המועצה. המליאה מורכבת מנציגים ופעילים מהחינוך הפורמלי והבלתי-פורמלי בעיר, שנבחרים מדי שנה בבחירות דמוקרטיות.
אתרים בעלי חשיבות תרבותית

בית המשוררת יונה וולך: בית מספר 24 ברחוב שנקרא על שם אביה מיכאל וולך ממייסדי כפר אונו, שנהרג בקרבות מלחמת העצמאות. בשנות האלפיים, ניצב בית חדש במקומו של הבית המקורי, אך החצר הרחבה נותרה על מקומה.
ב-2012 נחנך ברחוב לוי אשכול, גן פסלים על שם יונה וולך. בגן - פסלים של אמנים תושבי קריית אונו וציטוטים משירים של יונה וולך.
מגדל המים הישן של כפר אונו, ששימש גם כעמדת ביטחון ליישוב בתקופת מלחמת העצמאות (רחוב זיידמן 7).
מגדל המים בתכנון האדריכל משה קופמן משנת 1963 (בצפון היישוב סמוך לתחנת הדלק "פז"). זהו מבנה ייחודי בעל 16 צלעות והוא נבנה בהתאם לתוכנית שזכתה בתחרות במקום הראשון.
שכונת קיראון ושכונת רימון: זוג שכונות בתכנון האדריכל ישראל לוטן, המתאפיינות (בעיקר קיראון) בסגנון הברוטליסטי שזכה להשראה בארץ באותה התקופה בין השאר מעבודותיהם של האדריכלים לה קורבוזיה ואוסקר נימאייר.
לקריית אונו עיר תאומה בהולנד בשם דראכטן. על שמה קרויה כיכר דראכטן במרכז קריית אונו . גם בדראכטן, קרוב לתיאטרון העירוני יש כיכר שנקראת 'כיכר קריית אונו'. יחסיה של קריית אונו עם דראכטן הנמשכים מזה עשרות שנים, התאפיינו בקרבה מיוחדת. כך, בתקופת ההמתנה הציעה דראכטן לארח את כל ילדי קריית אונו, הצעה שנדחתה באדיבות על ידי היישוב. בשנת 2009 נקלעו היחסים בין הערים למשבר. התוכנית פק"לילה בגלי צה"ל הובילה קמפיין לשימור ברית הידידות. לבסוף המשבר נפתר.
"העץ הבודד", היה עץ שקמה עתיק, שנבחר וטופח על ידי החקלאי אריה קוניקוב, שעבד בפרדס רייספלד. העץ היה בעבר חלק מ"פרדס רייספלד" אך הוא נפגע בשעה שצעירים הבעירו מתחתיו מדורת ל"ג בעומר, ואחד מהענפים נשבר. בליל ה-20 בדצמבר 2002 העץ קרס בשל סערה שהתחוללה באזור. את העץ עקרו ממקומו וכעבור לילה נשתל עץ שקמה אחר. כיום, הפרדס נעקר ובמקומו הוקם פארק, הקרוי "פארק רייספלד", ובפסגתו ניצב עץ השקמה, ליד גן פסלים.
אבן הזיכרון לחייל האוסטרלי, (רח' רבין פינת לוי אשכול).
רחבת המייסדים ברחוב המייסדים בעיר (בשכונת רייספלד). במרכז הרחבה גינה קטנה ולוח המנציח את שמות מייסדי העיר. הכיכר הוקמה ב-2010 לציון 70 שנה ליסוד המקום.
החורשה הלימודית - בסמוך לשכונת רימון ובה עצים מיוחדים מסוגים שונים עם שלטי הסבר צמודים אליהם (רחוב המעגל).