stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קבר הרמב"ם
לקריאה נוספת

זאב וילנאי, מצבות קודש בארץ-ישראל ב', הוצאת אחיעבר, 1986, עמ' 285–295.
צבי אילן, קברי צדיקים בארץ ישראל, הוצאת כנה, 1997, עמ' 2–231.
דותן גורן, ’המקום הקדוש והנערץ נעשה עתה למרכז ישוב יהודי חשוב’: קורות שכונת מיימוניה מסביב לקבר הרמב"ם בטבריה, עת־מול, 190 (נובמבר 2006), עמ’ 25-22.
דותן גורן, היוזמה להקמת שכונת מיימוניה סביב קבר הרמב"ם בטבריה, א' גראוויס קובלסקי (עורכת), בשבילי העבר: פרקים בתולדות קרן קיימת לישראל ובתולדות ההתיישבות היהודית בגליל התחתון, רמת-גן תשע"ו, עמ' 167–181.
משה הלל, חזון טברימון: תעודות מזויפות מבית היוצר של האחים טולידאנו בטבריה, ירושלים תשפ"ב, עמודים 234-280.
הערות שוליים

↑  מוטי מרינגר, הרמב"ם.
↑  ראו גם איגרות הרמב"ם, הוצאת שילת, עמ' תקעח, שהרמב"ם שיבח את ההולכים ליקבר בארץ ישראל, ובהערה מדברי אל קיפטי
↑  מהדורת ליפרט, עמ' 319
↑  נדפס אצל לונץ, המעמר ג', ירושלים תרפ, עמוד 51
↑  נדפס אצל לונץ, המעמר ג', ירושלים תרפ, עמוד 84
↑  ראו אלחנן ריינר, "עלייה ועלייה לרגל לארץ ישראל 1099 - 1517", חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, ירושלים תשמ"ח, עמוד 245–246 ובהערה 90 שם
↑  נדפס אצל אברהם יערי, מסעות ארץ ישראל, תל אביב 1946, עמוד 92
↑  מיכאל איש שלום, מקומות קדושים, עמוד 71
↑  יוסף סופר, עדות ביהוסף, עמוד 35-36
↑  ספר יוחסין, מהדורת פיליפובסקי, עמוד 220
↑  עיתון הארץ, י"ז חשוון תרצ"ה
עוד דברים אחדים על קברו של הרמב"ם, הארץ, ערב פסח תרצ"ה
↑  יצחק בן-צבי, מקום קברו של הרמב"ם, ידיעות החברה העברית לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, שבט תרצ"ה, עמ' 26–29 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  שמחה אסף, מקום קבורתו של הרמב"ם, הארץ, ערב פסח תרצ"ה
↑  Dov Noy, Dan Ben-Amos, Ellen Frankel, Arkhiyon ha-sipur ha-ʻamami be-Yiśraʼel, Folktales of the Jews: Tales from the Sephardic dispersion, The Jewish Publication Society, October 2006, p. 63
↑  שלשלת הקבלה
↑  הרמב"ם בספרות הספרדית, החרות, 3 בספטמבר 1912
↑  ספר משפחת ששון
↑  טבריה, מוריה, 8 במאי 1914
↑  יעקב משה טולידאנו, מאורות, עמ' 33.
↑  מכתבים מארץ ישראל, הצפירה, 27 במאי 1914
↑  מתקדמת עבודת שיקום קבר הרמב"ם, דבר, 17 בנובמבר 1955
↑  מתוך מכתבו שפורסם ב"הארץ", 5 בינואר 1965.
↑  ישראל 50 בעמוד על שנת 1956
↑  יעקב אביאל, "הסערה מסביב לקבר הרמב"ם", "הארץ", 23 בינואר 1956.
↑  ורהפטיג מסביר פרשת קבר רמב"ם, דבר, 24 בינואר 1956
↑  ידיעות אחרונות, 10 בפברואר 1956.
↑  שמעון יוסף מלר, הרב מבריסק, הוצאת פלדהיים, ירושלים ה'תשס"ו, חלק ג', עמ' 474-433.
שער הכניסה לקבר הרמב"ם, 1950. השלט בראש השער: "פה טמון רבינו משה בן מימון מבחר האנושי"
מראה קבר הרמב"ם בתחילת שנות החמישים
שאן קליפורד

| --- | --- |

 לידה:  20 במרץ 1985 (בת 39) לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
שאן קליפורד (באנגלית: Sian Clifford; נולדה ב-20 במרץ 1982) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה אנגלייה. היא שיחקה בתפקיד קלייר, אחותה הבכורה של הדמות הראשית בסדרת הדרמה-קומית "פליבג" של ה-BBC משנת 2016, ובתפקיד מרתה קרולי בעיבוד של ITV ואמזון סטודיו לרומן "יריד ההבלים" משנת 2018. על הופעתה בסדרה "פליבג" הייתה קליפורד מועמדת לפרס אמי לבידור בפריים טיים בקטגוריית שחקנית המשנה המצטיינת בסדרה קומית, והייתה מועמדת לפרס בחירת מבקרי הטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
בתיאטרון הופיעה קליפורד במחזה "Consent" בתיאטרון הרולד פינטר, במחזה "Pains of Youth" בתיאטרון המלכותי הלאומי, וב-"The Road to Mecca" בתיאטרון ארקולה.
ביוגרפיה

קליפורד גלדה ברובע אילינג שבלונדון. יש לה אחות בשם נטלי, שהיא בעלת גלריה בניו יורק. היא תמיד ידעה שברצונה להיות שחקנית, ובנעוריה השתתפה בתיאטרון לנוער. לפני שהתקבלה לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA) עבדה קליפורד כיועצת כתיבה במשך שלוש שנים. ב-RADA פגשה את פיבי וולר-ברידג', שמאוחר יותר יצרה וכיכבה בסדרה "פליבג", והשתיים התיידו. ב-2006 סיימה קליפורד תואר BA במשחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה.
בעשר השנים הראשונות בקריירה המקצועית שלה הפכה קליפוד לשחקנית פורה באוף וסט אנד. היא שיחקה בתיאטרון Theatre503 בהפקות של "Without Laughing",‏ "Contraction", ו-"Listening Out". במרץ 2007 שיחקה במחזה "Not the End of the World" בתיאטרון בריסטול אולד ויק. הופעתה הבולטת הראשונה הייתה בתפקיד משנה בהפקה של הברביקן "Burial at Thebes" שהוצג לראשונה בספטמבר 2007.
בקיץ 2008 שיחקה קליפורד במחזה "The Pendulum" בתיאטרון ג'רמין סטריט שהוצג בחודש יוני. אחר כך השתתפה בפסטיבל השנתי Latitude Festival במחזה "Public Displays of Affection". בקיץ שאחר כך הופיעה קליפורד בשלוש הפקות תיאטרון. ביוני שיחקה בתפקיד קטן באופרה קאמרית בשם "Parthenogenesis" בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן. היא כיכבה במחזה "The Road to Mecca" בתיאטרון ארקולה, והשתתפה בסיבוב הופעות של המחזה "Is Everyone Okay?", יחד עם פיבי וולר-ברידג'.
בספטמבר 2010 כיכבה קליפורד ביצירה של תיאטרון ניסויי בשם "Pieces of Vincent" בתיאטרון ארקולה. בהמשך סתיו 2010, שיחקה בתפקיד משנה במחזה "Pains of Youth" בתיאטרון המלכותי הלאומי. בסוף אותה שנה שיחקה קליפורד בהפקה של "היפה והחיה", שוב בתיאטרון המלכותי הלאומי. ההפקה הוצגה בעונת חג המולד וזכתה להצלחה בביקורת.
במהלך הקריירה שלה, השתתפה קליפורד בסדנאות ובהקראות בהפקות של תיאטראות אוף וסט אנד. לעיתים קרובות שיתפה פעולה עם להקות התיאטרון DryWrite ו-Nabakov, ועם במאי התיאטרון ויקי ג'ונס, לינזי טרנר, אנדרו סטגול, והשחקנית תסריטאית פיבי וולר-ברידג'.
ביוני 2022 לוהקה קליפורד לתפקיד לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה אבא בהפרעה, סדרת הטלוויזיה בהפקת רוב לאו ובנו ג'ון אוון לאו שגם משחקים בתפקידים הראשיים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

קליפורד היא צמחונית ומתרגלת מדיטציה באופן יומיומי. ב-2016 השיקה פלטפורמה של בריאות ומדיטציה בשם "Still Space".
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 |  | Dark Matters: Twisted But True | אידה תומאס | סדרה תיעודית בפרק "Agent Orange, Ben Franklin: Freud Slayer, Price of Beauty" |
| 2013 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | השוטרת מילטון | בפרק "Schooled in Murder" |
| 2016–2019 | פליבג | Fleabag | קלייר | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | יריד ההבלים | Vanity Fair | מרתה קרולי | מיני-סדרה |
| 2020 |  | A Serial Killer's Guide to Life | סינתיה |  |
| 2020 | השעשועון | Quiz | דיאנה אינגרם | מיני-סדרה |
| 2020 | שבועיים לחיות | Two Weeks to Live | טינה נוקס | מיני-סדרה |
| 2020 | הדוכס | The Duke | ד"ר אנסוורת' | סרט קולנוע |
| 2021, 2024 | מלחמת הכוכבים: באד באצ' | Star Wars: The Bad Batch | GS-8 | דיבוב; 2 פרקים |
| 2022 | הפילה של הקוסם | The Magician's Elephant | גלוריה מטיאן | דיבוב |
| 2022 | חיים ועוד חיים | Life After Life | סילביה טוד | מיני-סדרה |
| 2022 | תראו אותם רצים | See How They Run | עדנה רומני | סרט קולנוע |
| 2022 | חשוד (אנ') | The Suspect | פנוויק | 4 פרקים |
| 2023 | שבלייה | Chevalier | סטפני | סרט קולנוע |
| 2023 | אבא בהפרעה | Unstable | אנה בנט | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2024 | דוקטור הו | Doctor Who | אישה נחמדה | פרק: "Empire of Death" |
| 2024 | אישה צעירה והים | Young Woman and the Sea | שרלוט |  |
| TBA |  | Mother Mary |  |  |
| TBA |  | An Unsuitable Game | אדה |  |
הפיגוע במסעדת סבארו

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |

 תאריך:  9 באוגוסט 2001
 מקום:  ירושלים
 מטרה:  מסעדת סבארו
 קואורדינטות:  31°46′59″N 35°13′04″E﻿ / ﻿31.783°N 35.2179°E﻿ / 31.783; 35.2179
 סוג:  פיגוע התאבדות
 הרוגים:  16
 פצועים:  140
 מבצע:  חמאס חמאס
  (למפת ירושלים מוגדלת) הפיגוע במסעדת סבארו(למפת ירושלים רגילה) הפיגוע במסעדת סבארו(למפת הרי ירושלים רגילה) הפיגוע במסעדת סבארו(למפת הרי ירושלים מוגדלת) הפיגוע במסעדת סבארו
 
פיגוע ההתאבדות במסעדת סבארו התרחש בצהרי יום חמישי ב-9 באוגוסט 2001, כ' באב תשס"א, בלב ירושלים, כשמחבל מתאבד פלסטיני פוצץ מטען חבלה שנשא במסעדת סבארו שברחוב יפו (צומת האיקסים). בפיגוע נרצחו 16 ישראלים, (8 מתוכם ילדים) וכ-140 נפצעו, והוא אחד הפיגועים הקטלניים ביותר של האינתיפאדה השנייה. הפיגוע בוצע על ידי חמאס.
רקע

באותם הימים של האינתיפדה השנייה אזרחי ישראל ספגו רצף של פיגועים והכוננות הביטחונית בישראל הייתה גבוהה. החמאס מצדו עשה מאמצים ניכרים לבצע פיגוע גדול בתחומי ישראל. יום לפני הפיגוע, שבוצע על ידי תשתית החמאס בצפון השומרון, נהרג פעיל חמאס שפוצץ מכונית ממולכדת במחסום צה"ל ממזרח לשכם, אשר גם הוא היה בדרכו לפיגוע בתחומי הקו הירוק.
ההתראות לפיגוע הגיעו ארבעה שבועות קודם. במהלך תקופה זו כוחות גדולים של צבא ומשטרה היו פרושים במוקדים חמים במערך מעובה, אך לא הצליחו למנוע את הפיגוע.
תכנון הפיגוע

המחבל המתאבד היה עז א-דין אל-מסרי (24) מהכפר אל-עקבה שמדרום-מזרח לג'נין, פעיל חמאס, בן לבעל מסעדה מצליחה ולמשפחה עשירה בעלת קרקעות רבות.
את המתאבד גייס מוחמד דגלס, והוא הובל למקום על ידי אחלאם תמימי (20), סטודנטית באוניברסיטת ביר זית ועיתונאית במשרה חלקית שהתגוררה ברמאללה. תמימי, בעלת אזרחות ירדנית, עסקה גם באיסוף המודיעין לקראת הפיגוע יחד עם חברה לחוליה, דגלס, והתחפשה לתיירת יהודייה. תמימי ודגלס החלו לפעול יחדיו לצורך ביצוע פיגועים. בין היתר הניחה ביולי 2001 מטען חבלה בסופרמרקט ברחוב קינג ג'ורג' בירושלים. המטען, שהוסווה בתוך פחית בירה, התפוצץ מבלי לגרום לנפגעים. תמימי רגזה בשל כישלון ניסיון הפיגוע והודיעה לשותפה דגלס כי מעתה יש "לבדוק את כל המטענים מראש", כדי שהפגיעה בנפש תהיה ודאית. בהמשך תכננה פיגועים נוספים. לאחר מאסרה, סיפרה תמימי כי בחרה במסעדת סבארו כיעד הפיגוע מכיוון שחיפשה "מקום עם אנשים דתיים".
חוסאם בדראן, מפקד הזרוע הצבאית של החמאס בשומרון, היה אף הוא מעורב בתכנון הפיגוע. תכנון הפיגוע וייצור המטען נעשה על ידי עבדאללה ברגותי, פעיל בכיר בגדודי עז א-דין אל-קסאם של חמאס.
המטען, אשר הוטמן בתוך גיטרה, שקל בין 5 ל-10 קילוגרם והכיל מסמרים, ברגים ואומים רבים (אשר נפוצים לכל עבר בעת הפיצוץ וגורמים לפגיעות בנפש גדולות יותר).
הפיגוע

מסעדת סבארו נמצאה ברחוב קינג ג'ורג' פינת רחוב יפו (צומת האיקסים) בלב המרכז המסחרי בירושלים. המחבל נכנס למסעדה דקות לפני השעה שתיים בצהריים, כשהוא מנצל את שעת העומס כשהיא צפופה בלקוחות, והרחוב מלא בהולכי רגל. על פי עד ראייה, המחבל נכנס לבוש בחולצה לבנה, הביט בתפריט ושאל את המוכר כמה זמן ייקח לו להכין ספגטי. בזמן שהמוכר ענה לו, הכניס ידו לתיק והפעיל את הפצצה.
הפיגוע > תוצאות הפיגוע

תוצאות הפיגוע היו קשות, 16 נרצחו (8 מתוכם ילדים) וכ־140 נפצעו. בפיצוץ, המבנה בירושלים בו שכנה מסעדת סבארו נהרס כליל, חלונות הראווה הגדולים הועפו, חלקם בשלמותם, לעבר הכביש וציוד רב הועף מהמסעדה אל הרחוב. כתוצאה מהפיצוץ נפלה גם התקרת רביץ על הנפגעים. כוחות גדולים של משטרה, הצלה ישראל, זק"א ומגן דוד אדום הגיעו למקום תוך רגעים ספורים ופינו הנפגעים לארבעת בתי החולים בירושלים: הדסה עין כרם, הדסה הר הצופים, ביקור חולים ושערי צדק.
בין הרוגי הפיגוע היו חמישה בני משפחה אחת, משפחת סחיווסחורדר (אבי המשפחה מרדכי, רעייתו, ושלושה מילדיהם. שני ילדים נוספים מהמשפחה נפצעו קשה).
חנה טובה פיינר-נחנברג נפצעה באורח קשה בפיגוע ושקעה בתרדמת. פטירתה נקבעה בבית החולים איכילוב ב-31 במאי 2023, קרוב ל-22 שנה לאחר הפיגוע.
התגובות לפיגוע > תגובת ישראל

בתגובה לפיגוע, משטרת ירושלים סגרה את האוריינט האוס יום למחרת הפיגוע, וכן תשעה מבנים פלסטיניים אחרים. כמו כן צה"ל השתלט על מפקדות פוליטיות וצבאיות פלסטיניות שבאבו דיס כבר מוקדם בבוקר שישי שלמחרת.
התגובות לפיגוע > תגובות הפלסטינים

יאסר ערפאת גינה את הפיגוע, אך למרות הגינוי פרצו חגיגות ברצועת עזה שכללו חלוקת ממתקים והאדרת המחבלים. על פי מערכת הביטחון הישראלית, לרשות הפלסטינית אחריות ישירה לפיגוע. ערפאת גם החליט שלא לבצע מעצרים, אף לאחר שהועברו שמות של מתכנני הפיגועים מהחמאס לידי הרשות. במהלך השנים שלאחר הפיגוע, התקשורת הפלסטינית חילקה כבוד ושבחים למבצעי הפיגוע, דגלס ותמימי. החמאס הילל את הפיגוע והצהיר כי "הפעולה בסבארו פתחה דף חדש בספרי הגבורה". משפחת המחבל המתאבד גם הביעה "שמחה וגאווה" לפיגוע הבן.
ב-23 בספטמבר 2001, לציון שנה לאינתיפאדה השנייה, סטודנטים באוניברסיטת א-נג'אח בשכם פתחו תערוכה חגיגית, שכללה שיחזור של הזוועה בפיגוע ההתאבדות שבמסעדת סבארו. בכניסה לחדר התערוכה, דגל ישראל ודגל ארצות הברית שימשו כמחצלת, ושלט של סבארו התנוסס למעלה. בתוך החדר התערוכה כללה פיזור משולשי פיצה וחלקי גופות הנרצחים ברחבי החדר.
הטרוריסטים שעמדו מאחורי הפיגוע קיבלו עד ליולי 2019, 910,823 דולר מהרשות הפלסטינית, כך על פי דיווח של מבט לתקשורת הפלסטינית.
התגובות לפיגוע > הגינויים הבין-לאומיים

נשיאות האיחוד האירופי, המזכירות הכללית של האו"ם, וכן נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש, פרסמו גינויים נגד הפיגוע. ב-24 בפברואר 2002, ביקרה הסנטורית הילרי קלינטון יחד עם ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט באתר הפיגוע. בביקור אמרה קלינטון כי ערפאת הוא האחראי לטרור והאחראי לכישלון שיחות השלום עם ממשלת ברק בוועידת קמפ דייוויד (2000). היא גם ביקרה פצועים מהפיגוע שעדיין החלימו בבית החולים הדסה.
גורל המחבלים

מוחמד דגלס ואיל מוחמד – מחבל מהכפר בורקא. נעצר ב-4 בספטמבר 2001 על השתתפותו בתכנון ובביצוע הפיגוע. במשפטו טען כי הוא מצטער שלא הצליח לרצוח מספר גדול יותר של יהודים. הורשע בגרימת מוות בכוונה, קשר לגרימת מוות, ועוד. נגזרו עליו 15 מאסרי עולם. ב-18 באוקטובר 2011 שוחרר במסגרת השלב הראשון של עסקת שליט.
אחלם תמימי עארף אחמד – נעצרה ב-14 בספטמבר 2001 על השתתפותה בתכנון ובביצוע. באוקטובר 2003 נגזרו 16 מאסרי עולם על תמימי. תמימי הפכה לגיבורת הסרט הישראלי "הביטחוניים" שצולם בבתי הכלא בו מוחזקים הרוצחים של פת"ח וחמאס. לעיתון הניו יורק טיימס אמרה הרוצחת: "איני מצטערת על מה שעשיתי. אנחנו נשתחרר מן הכיבוש ואחר כך אשתחרר מן הכלא". ב-18 באוקטובר 2011 שוחררה תמימי לירדן במסגרת השלב הראשון של עסקת שליט. אחלם תמימי זכתה לכבוד והערצה בחברה הפלסטינית, וניתנה לה משרת הנחיית תוכנית טלוויזיה המשבחת את המחבלים וקוראת לביצוע פיגועים וחטיפות. נמצאת ברשימת הטרוריסטים המבוקשים ביותר על ידי ה-FBI החל מ-14 במרץ 2017.
חוסאם בדראן עטאף עלי – נעצר ב-18 באפריל 2002 על מעורבות בפיגוע בדולפינריום, בפיגוע במסעדת סבארו, בפיגוע במלון פארק, בפיגוע במסעדת מצה ועוד. הוא לא הורשע בעבירות אלה, אלא בעבירות קלות יותר, כחברות בארגון בלתי חוקי, ונדון ל-17 שנות מאסר. ב-18 באוקטובר 2011 שוחרר בדראן במסגרת השלב הראשון של עסקת שליט.
עבדאללה ברגותי נעצר במרץ 2003, וב-30 בנובמבר 2004 נגזרו עליו 67 מאסרי עולם. ברגותי היה המהנדס והמרכיב של מטעני החבלה בפיגועים בסבארו, בקפה מומנט ועוד רבים.
ב-2014 הועברו שרידי גופתו של המחבל המתאבד לידי הרשות הפלסטינית.
ראו גם

פיגועי התאבדות בישראל
משפחה אחת – ארגון הסיוע המרכזי לנפגעי טרור
הערות שוליים

1 2  ברוך קרא, 14 הרוגים וכ-140 פצועים בפיגוע התאבדות במרכז ירושלים, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2001
1 2 3  חיים לוינסון, עוד פרטים על האסירים המשתחררים: מעורב בפיגוע בדולפינריום ומכין חגורות נפץ, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2011
↑  מבוקשת על ידי הFBI
1 2  אפרת וייס, 16 מאסרי עולם למסיעת המחבל מ"סבארו", באתר ynet, 23 באוקטובר 2003
↑  חזקי ברוך, המחבלת שחיפשה מקום עם "יהודים דתיים", באתר ערוץ 7, כ"ד בתשרי תשע"ב, 22 באוקטובר 2011
↑  יונתן גונן, עשור לפיגוע בסבארו, חמאס: "זעזענו את עמודי התווך של ישראל", באתר חדשות 13, ‏9 באוגוסט 2011
↑  אייל לוי, ‏"אנחנו סוג של ניצולי שואה": 20 שנה לפיגוע הנורא בסבארו, באתר מעריב אונליין, 31 ביולי 2021
↑  נשארנו חמישה - הסרט המלא, 22/04/2012, מדור יום הזיכרון, נענע 10. שודר בתוכנית "המקור" ב־25 באוקטובר 2011
↑  מאיר תורג'מן, 22 שנה אחרי הפיגוע בסבארו: נקבע מותה של חנה שנפצעה קשה ושקעה בתרדמת, באתר ynet, 31 במאי 2023
1 2  #הנצחה משרד החוץ
↑  איתמר מרכוס ונאן ז'אק זילברדיק, הטלוויזיה הפלסטינית מברכת את מחבלי מסעדת סבארו, 13/09/2011, אתר מבט לתקשורת פלסטינית
↑  Brian Whitaker, Who carried out suicide bombing? 10/08/2001, The Guardian
↑  סוכנות איי-פי, "תערוכת" החמאס בשכם: חלקי גופות ונתחי פיצה, באתר ynet, 24 בספטמבר 2001
↑  Can one man's child murderer ever be another man's hero? - PMW Bulletins, www.palwatch.org
↑  טקסט של נאום של הילרי קלינטון לפני אייפק
↑  אפרת וייס ודיאנה בחור, הילארי קלינטון במסעדת סבארו: ערפאת אחראי לטרור, באתר ynet, 24 בפברואר 2002
↑  זאב גלילי הנה המחיר: הרוצחת היפה מקפה "סבארו", 16.03.2009, הגיון בשגעון
↑  ניר יהב‏, הקריירה החדשה של המחבלת מסבארו: מנחת טלוויזיה, באתר וואלה, 1 במרץ 2012
↑  AHLAM AHMAD AL-TAMIMI, Federal Bureau of Investigation (באנגלית אמריקאית)
↑  Jordanian journalist added to FBI's Most Wanted Terrorist list, www.cbsnews.com, ‏2017-03-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  ניר חסון, יהונתן ליס ושירות "הארץ", 67 מאסרי עולם למכין המטענים בסבארו ומומנט, באתר וואלה, ‏30 בנובמבר 2004
איתן רבין, 67 מאסרי עולם למהנדס ברגותי, באתר nrg‏, 30 בנובמבר 2004
אפרת וייס, "המהנדס" ברגותי נידון ל-67 מאסרי עולם, באתר ynet, 30 בנובמבר 2004
↑  ישראל העבירה לרשות את גופת המחבל מ"סבארו", ערוץ 7, 30 באפריל 2014
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
מפה של מקום התרחשות הפיגוע.
שחזור של מטען החבלה – מטען רסס מוסווה כגיטרה – ששימש לביצוע הפיגוע
לוח לזכר נרצחי הפיגוע במסעדת סבארו. בשלט לא מופיע שמה של חנה טובה פיינר-נחנברג (ההרוגה השישה-עשר) ששקעה בתרדמת ונפטרה מפצעיה כ-22 שנה לאחר הפיגוע
אברהם בנימין זילברברג (פיטסבורג)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1892 האימפריה הרוסית 
 פטירה:  7 באוקטובר 1962  (בגיל 70 בערך) י' בתשרי תשכ"ג פיטסבורג, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  ירושלים 
 תקופת הפעילות:  ?–7.10.1962
 
הרב אברהם בנימין זילברברג (ה'תרנ"ב, 1892 – ליל י' בתשרי תשכ"ג, 7 באוקטובר 1962) היה רב ואב"ד בטולישקוב בפולין, מו"ץ בוורשה, ולאחר מכן רב ואב"ד בפיטסבורג, פנסילבניה.
קורותיו

נולד בשטח פולין (אז חלק מהאימפריה הרוסית), להינדה בת ר' ראובן ישראל וינגוט מקאליש ולרב מיכאל משה יהודה זילברברג, בנו של הרב חיים יעקב נפתלי זילברברג. נקרא על שם אבי סבו הרב אברהם בנימין זילברברג מקוטנו, בנו של הרב משה יהודה לייב זילברברג, בעל ה"זית רענן". בשנת תרע"ג (1913) נישא לשפרה מרים, בת דודו הרב אפרים שרגא הלוי לוונטל, רבה של איניבה ומחבר "חמדת אפרים". לאחר נישואיו היה רב ואב"ד העיר טולישקוב בפולין. כעבור זמן עבר לכהן כמו"ץ בוורשה. בשנות ה-40 היגר לארצות הברית, כיהן במשך שנים כרב ואב"ד בפיטסבורג, הוא נפטר מהתקף לב במהלך דרשה שנשא בקהילתו בליל יום הכיפורים של שנת ה'תשכ"ג, לאחר תפילת כל נדרי. הועלה לקבורה בירושלים.
חתניו הם הרב מנחם מנדל ליטמנוביץ מוורשה והרב יששכר לוונטל, רב באנפול-לובלסק, פולין. בנו, רפאל צבי מאיר, נהרג בהתרסקות מטוס בשנת 1960. נכדו של רפאל מאיר צבי הוא הרב צבי מאיר זילברברג, הקרוי על שמו, ונכד נוסף הוא הרב אברהם בנימין זילברברג מראשי העסקנים בחסידות גור.
הרב זילברברג היה מהתורמים הגדולים של חסידות גור, והרים את התרומות המשמעותיות ביותר להקמת בית המדרש של הבית ישראל ברחוב רלב"ח בירושלים. את התרומה הראשונה של 50,000$ העביר לאדמו"ר הבית ישראל באמצעות מקורבו בירושלים ר' יעקב מאיר וינגוט. בביקוריו בירושלים היה מקבל קהל בביתו של הרב וינגוט, כשהיה מחלק מענקי צדקה לכל דורש, גם למתנגדי החסידות מנטורי קרתא כמו ר' עמרם בלוי.
פועלו התורני

הרב זילברברג היה מחבר פורה של ספרים תורניים והרבה לעסוק בשו"ת. הלך בדרכיהם של סב סבו בעל ה"זית רענן" וסבו הרב חיים יעקב נפתלי ואף הוא עסק כמותם בתורת רבי עקיבא איגר וכן בהדפסת ספריו. על הספרים שהוציא קמו עוררין והיו שטענו כי חלק מן התוכן אינו משל רבי עקיבא איגר עצמו.
לאחר פטירת סבו המשיך בהדפסת ספרי מהרא"ל צינץ, שבה עסק סבו במשך שנים רבות. כיום ממשיך בכך נכדו, הרב שמואל זילברברג.
ספריו

משנת בנימין - שו"ת
שו"ת מהרא"ב – שני חלקים
חלקת בנימין באר מים - שו"ת
דברי אברהם - שו"ת
הדרת מלך - על ספר המצוות
אמרי מוהרא"ב - על מסכת מגילה
חמדת בנימין - על מסכת מכות
זיכרון אברהם - על מסכת ראש השנה
ספריו > ספרי רבי עקיבא איגר

דרוש וחידוש תנינא, על מסכת חולין ועשר מערכות וליקוטי הש"ס, אתר היברובוקס
חידושי רבי עקיבא איגר - מסכתות גיטין ברכות שבת, ניו יורק, תשי"ז
לקריאה נוספת

הג"ר אברהם בנימין זילברברג זצ"ל אב"ד פיטסבורג, הפרדס, שנה לז חוברת ב, ניו יורק תשכ"ג, עמ' 38–39
משפחת אוחנה

משפחת אוחנה היא משפחה בולטת בישראל, ששורשיה במקנס שבמרוקו. הראשון שנודע בשם זה הוא הרב סולימאן אוחנה, מגורי האר"י.
משמעות השם

פירוש השם אוחנה הוא "מוכר חינה" או בברברית - "בן חנה"
שושלת רבני משפחת אוחנה

יעקב אוחנה.
בנו, יוסף אוחנה.
בנו, יהודה אוחנה.
בנו, שלמה אוחנה.
בנו, רבי יוסף אוחנה. נפטר אחרי ה'תקנ"ב (1792).
בנו, רבי יהודה אוחנה, רב במקנס. עלה לטבריה עם נכדו רבי רפאל אוחנה. נפטר בשנת ה'תרל"ב (1872).
בנו, יעקב אוחנה. מכונה "דון יעקב". נפטר בשנת ה'תרנ"ט (1899).
בנו, אברהם אוחנה. נפטר בשנת ה'תש"ב (1942).
בנו רבי יצחק אוחנה, רבה של קריית שמונה. נפטר ה'תשנ"ב (1992).
בנו רבי יוסף אוחנה, רבה של קריית מוצקין. נפטר בשנת ה'תשע"ח (2018).
לקריאת נוספת

יוסף (ג'ו) טולדנו, Tadart-Naït O'hana : histoire d'une famille juive marocaine, Casablanca 1994
פנקס מקנס, הספרייה הלאומית
הערות שוליים

↑  רוביק רוזנטל, הזירה הלשונית: הכל נשאר במשפחה, באתר nrg‏, 7 באוקטובר 2010
↑  מקור שם משפחה אוחנה – באתר בית התפוצות
↑  נמצא חתום על שטרות בשנת תקנא ושנת תקנב. ראו ספר טובת מראה עמוד 16
שושלת ohana
שושלת משפחת אוחנה
שבר (מתמטיקה)

.
תרשים עוגה, להמחשה ויזואלית של שבר. שלושה-רבעים מהעוגה צבועים בירוק, ורבע אחד בכתום.
במתמטיקה אלמנטרית, שבר הוא מספר, המוצג כחילוק של מספר שלם אחד במספר שלם שני (שאיננו 0). לשבר יש הצורה  {\tfrac {m}{n}}, כאשר n, m הם מספרים שלמים, ו-n איננו 0.
מספר ממשי הניתן להצגה כשבר נקרא מספר רציונלי.
דוגמה: המספרים  {\tfrac {1}{2}},  {\tfrac {4}{3}} הם שברים.
במשמעות רחבה יותר שבר הוא כל מספר המוצג כחילוק של מספר אחד (לאו דווקא שלם) במספר אחר (למשל: π/4) ואף ביטוי המוצג כחילוק של ביטוי אחד באחר (למשל:  {\frac {\sqrt {x+2}}{x^{2}-3}}). בהמשך ערך זה נתמקד במשמעות הבסיסית שהוצגה בתחילת הערך.
מונחים בשבר פשוט

הקו המפריד בין שני המספרים היוצרים את השבר קרוי קו השבר, המספר שמעליו קרוי מונה, והמספר שמתחתיו קרוי מכנה. לעיתים מחליף את קו השבר הסימן  \!\,/, והשבר  \ {\frac {n}{m}} נרשם בצורה  \!\,n/m.
מקובלת הבחנה בין שני סוגים של שברים:
שבר אמיתי: שבר שבו המונה קטן מן המכנה. שבר כזה גדול מ-0 וקטן מ-1.
שבר מדומה: שבר שבו המונה גדול מן המכנה או שווה לו.
מספר המורכב משלם ושבר קרוי מספר מעורב.
שבר שבו למונה ולמכנה אין גורם משותף נקרא שבר מצומצם. כל שבר (עם מונה ומכנה שלמים) אפשר לצמצם באמצעות חלוקת המונה והמכנה בגורם המשותף שלהם. לדוגמה:  {\tfrac {6}{12}} אינו שבר מצומצם, אך אם נחלק את המונה והמכנה ב-6 נקבל את השבר המצומצם  {\tfrac {1}{2}}, השווה בערכו לשבר המקורי.
שבר יסודי

שבר יסודי (ידוע גם כשבר יחידה, או שבר אוניטרי מן המונח האנגלי unit fraction) הוא מספר רציונלי הנכתב בצורת שבר שבו המונה שווה ל-1 והמכנה הוא מספר טבעי. לפיכך שבר יסודי הוא ההופכי של מספר טבעי, וצורתו  {\tfrac {1}{n}}. דוגמאות לשבר יסודי הן  \ {{\tfrac {1}{1}}=1},  \ {\tfrac {1}{2}},  \ {\tfrac {1}{3}},  \ {\tfrac {1}{42}}וכיוצא באלה.
כל מספר רציונלי  \ {\tfrac {m}{n}}ניתן לייצוג כסכום של שברים יסודיים (לעיתים בכמה אופנים). ההצגה נקראת שבר מצרי.
שבר מדומה

שבר מדומה הוא שבר פשוט שערכו המוחלט שווה ל-1 או גדול ממנו. למשל,  {\tfrac {3}{2}},  {\tfrac {2}{2}} או  -{\tfrac {2}{2}}. בשבר המדומה ערכו המוחלט של המונה גדול או שווה לערכו המוחלט של המכנה. שבר מדומה נקרא בעברית בשם זה, כי נדמה שהוא שבר אך למעשה אפשר לפרק אותו כסכום של שלם ושבר.
באנגלית נקרא השבר המדומה improper fraction, כלומר "שבר לא תקין". אותה משמעות יש גם למונח הגרמני. בסינית השם הוא "שבר מזויף". המונח העברי אינו מרמז על תכונה שלילית של השבר המדומה (או על קשר כלשהו למספר מדומה), אלא רק על כך שמאחוריו חבוי משהו אחר.
שבר מדומה > הפיכת שבר מדומה למספר מעורב

כאמור, שבר מדומה נקרא כך כי אפשר לשנות את צורתו ולמצוא בו שלמים. אם מחלצים משבר מדומה את כל השלמים שבו מתקבל מספר מעורב. למשל  {\tfrac {22}{7}} אפשר לכתוב גם כ-  3{\tfrac {1}{7}}. האלגוריתם לביצוע המעבר הזה הוא פשוט חילוק:
למשל  {\tfrac {22}{7}} הופכים למספר מעורב על ידי ביצוע פעולת החילוק 22:7, מה שנותן 3 עם שארית 1. מכיוון שכדי להשלים את פעולת החילוק יש לחלק גם את השארית ב-7, מתקבל  3{\tfrac {1}{7}}.
שבר מדומה > הפיכת מספר מעורב לשבר מדומה

כדי להפוך את  3{\tfrac {1}{7}} לשבר מדומה יש להכפיל את מספר היחידות-(3) במכנה-(7) = 21 ולהוסיף את השבר-( {\tfrac {1}{7}}). המספר
 3{\tfrac {1}{7}} הוא  1+21 שביעיות, כלומר  {\tfrac {22}{7}}.
שוויון בין שברים

בין שני שברים  \ {\tfrac {a}{b}} ו- \ {\tfrac {c}{d}} מתקיים שוויון אם ורק אם  \ a\cdot d=b\cdot c.
הכפלה של המונה והמכנה של שבר נתון במספר שלם שונה מ-0 אינה משנה את ערכו. בנוסחה
ארבע פעולות החשבון בשברים > חיבור וחיסור

כדי לחבר שני שברים, יש להביאם למכנה משותף, ותוצאת החיבור היא סכום המונים של השברים (לאחר הבאתם למכנה משותף) מחולק במכנה המשותף. המכנה המשותף המיידי הוא מכפלת שני המכנים. בנוסחה:
דוגמה:
בחיסור השיטה זהה, כשפעולת החיבור מוחלפת בפעולת החיסור. בנוסחה:
דוגמה:
ארבע פעולות החשבון בשברים > כפל

כפל של שני שברים זה בזה שווה למכפלת המונים חלקי מכפלת המכנים. בנוסחה:
דוגמה:
ארבע פעולות החשבון בשברים > חילוק

חילוק של שבר א' בשבר ב' שווה למכפלה של שבר א' בהופכי של שבר ב'. בנוסחה:
דוגמה: