stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עריצה היא הלבנה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רוברט היינליין
 שפת המקור:  אנגלית
 תורגם לשפות:  כן
 סוגה:  מדע בדיוני
 מקום התרחשות:  ים המשברים 
 הוצאה
 הוצאה:  עם עובד
 תאריך הוצאה:  1980
 הוצאה בעברית
 תרגום:  כן
 פרסים
 פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (1967)  100 ספרי המדע הבדיוני והפנטזיה הטובים ביותר של NPR  פרס פרומתיאוס – היכל התהילה (1983) 
 סדרה
 ספר קודם:  The Rolling Stones 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9651318465
 הספרייה הלאומית:  002524849, 001863427
 
עריצה היא הלבנה (באנגלית: The Moon Is a Harsh Mistress) הוא ספר מדע בדיוני מאת רוברט היינלין שראה אור בשנת 1966. הספר מספר על מהפכה המתרחשת במושבה על הירח כנגד שלטון כדור הארץ, המשתמש בירח כבשדה תבואה. הספר זכה בפרס הוגו.
היינליין עצמו התייחס ל"עריצה היא הלבנה" (המתאר את יציאתה של קהילת תושבי הירח לעצמאות, באופן מקביל לזה של עצמאותה של ארצות הברית משלטונה של בריטניה) כאל ספרו הטוב ביותר, אך רבים רואים בספר "גר בארץ נכריה" את ספרו המעניין והמשפיע ביותר.
עלילה

בספר, הירח משמש כמושבת עונשין אליה מוגלים אנרכיסטים, פושעים ומהפכנים. כדור הארץ, מנהל את הירח דרך הרשות הכל-יכולה, מזניח את פיתוחו ושואב ממנו משאבים - בדמות מזון - מבלי להחזיר דבר. הרשות מנהיגה סדר, שבו החקלאים רק מפסידים, כי הרשות היא ספקית בלעדית של חומרי גלם, ומאידך היא קונה את התבואה במחירים קבועים, וההפרש הוא תמיד לרעת החקלאים.
המספר הוא מנואל גרסיה או'קלי דייוויס, צאצא מדור שלישי לגולים מכדור בארץ, טכנאי מחשבים גידם, אשר מגלה כי המחשב המרכזי של רשות הירח השנואה הפך לבעל מודעות עצמית. הוא קורא למחשב "מייק" (על שם מייקרופט הולמס, האח הבכור בסיפורי שרלוק הולמס), וזה מתעניין בעיקר בהומור האנושי.
לאחר שרשרת אירועים שתחילתה באספת מהפכנים, הופך המספר, מנואל, לדמות מרכזית בקשר נגד הרשות וכדור הארץ כולו. הוא, יחד עם מורהו הוותיק והאנרכיסט פרופ' ברנארדו דה לא פאז, ועם מהפכנית אחרת בשם וייאו (שם מלא: וייאומינג נוט), מתכנן איך להביא לירח, שתושביו קוראים לו "לוּנה" ("ירח" בלטינית) עצמאות מכדור הארץ. לשם כך הוא מגייס את "מייק", אשר שולט למעשה על כל דבר על הירח: על התקשורת, על התשתיות, ואפילו על המערכות במעונו של ראש הרשות (תושבי לונה מכנים אותו "הסוהר", אך תושבי כדור הארץ מכנים אותו "המגן").
בעזרתו של מייק ולאחר גיוס חברים נוספים לארגון המחתרתי, המוקם בחשאיות בלתי-ניתנת לחיקוי, מצליחים הקושרים לבצע הפיכה ולהפיל את רשות הירח. לאחר-מכן הם שולחים לכדור הארץ "הכרזת עצמאות", שהיא למעשה הכרזת העצמאות האמריקאית, וכשממשלות כדור הארץ מגיבות בפעולות מלחמה הם מטילים על כדור הארץ ספינות מטען עמוסות לעייפה בסלעים, אשר מתפקדות כמו מטאוריטים - עם כל התוצאות המתבקשות. בסופו של דבר ממשלות כדור הארץ נכנעות להפצצה הבלתי-פוסקת ומסכימות על עצמאותו של הירח.
פרשנות

בספר זה, היינליין מביע באופן השלם ביותר את משנתו המדינית, שהיא למעשה הקצנה לוגית של דברי תומאס ג'פרסון והנרי דייוויד תורו. החברה על הירח היא חברה שנבנתה בתנאים של חוסר-שלטון, והיא מצליחה להתקיים בזכות מנגנון של משוב שלילי, שעיקרו הוא פשוט מאוד: מי שלא מסתגל במהירות לכללי המקום - מת. היינליין מצייר את התוצאות של "ברירה טבעית" שכזו כחברה שומרת חוק ומנומסת, אך יש לזכור, כי זו אינה התוצאה האפשרית היחידה של אנארכיה. בנוסף לכך, היינליין משלב בספר כהרגלו, את דעתו על מגוון דברים בעולמינו - לדוגמה: ביקורת נוקבת וארסית על הבירוקרטיה, ביקורת על "טמטום השכל האנושי" ודעות אקסצנטריות אופייניות כגון "בחברה מתוקנת צריכים להיות איזה שהם כללים נגד בעלי פה גדול".
אנדי לרר

| --- | --- |
צילום מ-2003
צילום מ-2003
 לידה:  16 במאי 1930 יאשי, ממלכת רומניה 
 פטירה:  6 בפברואר 2014 (בגיל 83) ישראל 
 מוסדות:  אוניברסיטת יאשי אוניברסיטת תל אביב
 
אנדי ז. לרר (ברומנית: Andi Z.Lehrer;‏ 16 במאי 1930 יאשי - 6 בפברואר 2014) היה אנטומולוג רומני וישראלי. עבד כחוקר בכיר וראש מעבדת האנטומולוגיה של המכון למחקרים ביולוגיים של האקדמיה הרומנית בעיר יאשי ובאוניברסיטת יאשי בשנים 1964–1996. החל משנת 1996 התיישב בישראל והיה עמית מחקר במעבדה לזואולוגיה של אוניברסיטת תל אביב.
למשך מעל 50 שנה חקר מינים מסדרת הזבובאים, ממשפחות זבובי הבשר- Sarcophagidae, הבוהקניים - Calliphoridae והאסטריתיים (זבובי הצאן) Oestridae ,הזריזבוביים -Tachinidae -ו -Bengaliidae מכל העולם. לרר ערך לבד למשך 7 שנים את כתב העת Fragmenta Dipterologica שבו היה כותב הכמעט בלעדי.
קורות חייו

לרר נולד ביאשי בשנת 1930 במשפחה יהודית. הוא למד בשנת 1951 בפקולטה לפילוסופיה של אוניברסיטת "אלכסנדרו יואן קוזה" בעירו ובשנת 1954 סיים באותה האוניברסיטה את הפקולטה למדעי הטבע, כתלמידו של הפרופסור פטרו מ. שוסטר. את מרבית פעילותו המדעית הקדיש לתחום האנטומולוגיה והביוקרטוגרפיה הבינלאומית UTM. בשנת 1967 סיים את תואר הדוקטור למדעים ביולוגיים עם עבודה על הזבובאים ממשפחת הבוהקניים ברומניה.
אחרי שבשנת 1996 עלה לישראל, בה גרה בתו, עבד לרר בשיתוף פעולה עם המעבדה לזואולוגיה של אוניברסיטת לתל אביב כמומחה דיפטרולוג והמשיך במחקרים על משפחות שונות של זבובאים מאזורים גאוגרפיים שונים.
בשנים 2006–2013 ערך לבד בצרפתית את כתב העת Fragmenta dipterologica
קורות חייו > מחלוקת טקסונומית

בשנת 2005 סיווג לרר מחדש את הסוג Bengalia ב-11 מינים חדשים בתוך 4 תת-משפחות שהוא שייך למשפחה חדשה
Bengaliidae. שם המשפחה עורר את בקורתו של החוקר הדני קניוט רוגנס (2006) שציין שמדובר בשבט כבר ידוע Bengaliini ושסיווגו כמשפחה הופך את הבוהקניים לקבוצה פרפילטית. כמו כן רוגנס סבר שכל המינים החדשים כשמות נרדפים ל-Bengalia.
מחקרו של לרר הוסיף 49 מינים ל-41 המינים המוכרים. אולם רוגנס ביטל 18 מתוכם כבלתי תקפים. כיום המקורות הראשיים לטקסונומיה של הזבובאים אינם מכירים את תקפותם של 10 מהמינים החדשים שתוארו על ידי לרר, ואף לא את 18 המינים החדשים שרוגנס ערער על תקפותם.
קורות חייו > מינים מתוארים על ידי לרר שהוכרו כחדשים

18 סוגים - ב- Fauna Europea
50 סוגים ומעל 200 מינים
קורות חייו > חייו הפרטיים

אנדי לרר היה נשוי פעמיים. אשתו השנייה, מריה לרר, הייתה גם היא פרופסור וחוקרת בכירה במכון למחקרים ביולוגיים של האקדמיה הרומנית ביאשי. בשנת 1996 עלה לרר לבד לישראל במטרה להיות קרוב לבתם, פרננדה איגנט (ילידת 1968), מורה בתיכון "עתידים" בכרמיאל, שלקתה במחלה קשה ושנפטרה כעבור חמש שנים בשנת 2011.
לרר שחי תקופה במעלות-תרשיחא, נפטר בשנת 2014. ביקש להיקבר על יד בתו.
פרסים ואותות הוקרה

2010 - יקיר החברה הישראלית לאנטומולוגיה
מבחר ספרים ומאמרים

1972, Diptera. Familia Calliphoridae. En: Fauna R.S.R. Insecta, 11(12):1-245.
1972, Diptera Calliphoridae de la R. S. de Roumanie. Cartes 1 à 43. Atlas Provisoires Hors-Series. C.B.C.I., Fac. Sci. Agron. Etat, Gembloux (Belgique).
1977, Codul biocartografic al principalelor localităţi din R. S. România. Ed. Dacia, 1-246.
(הקוד הביוקרטוגרפי של היישובים העיקריים ברומניה)
עם מריה לרר:., 1990, Cartografierea faunei şi florei României (Coordonate arealografice). Ed. Ceres, 1-295.
(מיפוי החי והצומח של רומניה)
2003, Sarcophaginae de l’Afrique (Insecta, Diptera, Sarcophagidae). Entomologica, Bari, 37 :5-528.
, 2005, Bengaliidae du monde (Insecta: Diptera). Pensoft, Sofia-Moscow, 192 pp.
2006, Sarcophaginae et Paramacronychiinae du Proche Orient (Insecta, Diptera, Sarcophagidae). Pensoft, Sofia-Moscow, 263 p.
2010, TAXONOMIC ATLAS of the postabdominal structures, SARCOPHAGIDAE (Insecta, Diptera), Vol. 1 - Entomologica, Bari, 42 : 3-460, 418 figs.
2011, Recueil De Calliphoridae Décrits ou Revus (Insecta, Diptera) - Entomologica, Bari, Vol. XLIII
מבחר ספרים ומאמרים > ספרי זיכרונות

זיכרונותיו של ביולוג רומני - 4 כרכים (העורבים המכפישים, גנבי הרעיונות, תלייני המפלגה, האתניקה והגינות הברבריות)
Memoriile unui biolog român I. Calomnia corbilor, 2013
Memoriile unui biolog român II. Hoții de idei, 2013
Memoriile unui biolog român III. Torționarii partidului, 2013
Memoriile unui biolog român IV. Etnica și echitatea barbariei, 2013
לקריאה נוספת

Dr.Andy Z.Lehrer - Capitolul Științe biologice în FCER - Acad.Nicolae Cajal, Dr.Harry Kuhler (red.) Contribuția evreilor din România la cultură și civilizație, Editura Hasefer, București, 2004 pp. 224-229
(ד"ר אנדי ז. לרר - הפרק "מדעי החיים" ב- ניקולאיה קאז'אל, הרי קולר (עורכים) - תרומת יהודי רומניה לתרבות ולציוויליזציה, הספר, בוקרשט 2004 עמ' 224–229)
הערות שוליים

↑  Lehrer, A.Z. (2005) Bengaliidae du Monde (Insecta, Diptera). Pensoft Series Faunistica No. 50, Sofia, Moscow. ISSN 1312-0174
1 2  Rognes, K. 2006. Bengalomania – A review of Andy Z. Lehrer's book on Bengalia Robineau-Desvoidy, 1830 and related works (Diptera, Calliphoridae). Studia dipterologica 12: 443–471
↑  ,2007  F. C.Thompson. (editor). 2006. Biosystematic Database of World Diptera
↑  The Diptera Site, web.archive.org, ‏2007-07-12
↑  K.Rognes - Revision of the Bengalia spinifemorata species-group (Diptera, Calliphoridae), Zootaxa vol 2835, p.1-29
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007327919805171  PLWABN: 9810567213705606  BnF: cb150816519 (data)  GND: 123805496X  ISNI: 0000 0001 1163 7224  LCCN: n78022197  NTA: 13098793X  SUDOC: 119934736  S2AuthorId: 87001104  VIAF: 162364129   WorldCat (עם VIAF): 162364129 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנדי לרר".
אוניברסיטת פרוג'ה לזרים

אוניברסיטת פרוג'ה לזרים (באיטלקית: Università per Stranieri di Perugia) היא אוניברסיטה בעיר פרוג'ה שבאיטליה. זוהי אחת משתי האוניברסיטאות היחידות באיטליה המיועדות לתלמידים זרים (כלומר שאינם איטלקים), השנייה נמצאת בסיינה.
סמל אוניברסיטת פרוג'ה לזרים
את האוניברסיטה ייסד בניטו מוסוליני בשנת 1921, אולם החלה לפעול כמוסד אקדמי לאחר 1925. ניתן לראות את הקמת האוניברסיטה בתקופת הפשיזם כחלק מאמירה פוליטית-חברתית שמטרתה הייתה "להפיץ בעולם את העליונות האיטלקית". האוניברסיטה היא כיום מוסד בבעלות פרטית, ומטרתה פשוטה יותר: "ללמד ברמה גבוהה את השפה האיטלקית ואת תרבות איטליה, לסטודנטים זרים מרחבי העולם".
בשנת 1992 הפכה האוניברסיטה לעצמאית. בנוסף ללימודי השפה האיטלקית מציעה כיום האוניברסיטה תארים בתחומים רבים בשפות אחרות ובמדעי הרוח, וכן קורסים רבים. אוניברסיטת פרוג'ה לזרים מהווה יעד משיכה לסטודנטים רבים מרחבי העולם, מכיוון שהיא מציעה קורסים אינטנסיביים הן באיטלקית והן בנושאים שונים אחרים, בטווחי זמן שונים, כולל קורסים קצרים.
בזכות קיומו של הסכם בולוניה, מזכים לעיתים קורסים קצרים שנלקחו באוניברסיטת פרוג'ה לזרים בנקודות זכות באוניברסיטאות אחרות באיחוד האירופי.
השפעת מגפת הקורונה על זכויות האדם

במהלך מגפת הקורונה דווח ברחבי העולם על מקרים רבים של הפרת זכויות האדם, בהם פגיעה בחופש הביטוי ובחופש התנועה, צנזורה על מידע, אפליה, מעצר שרירותי (אנ') ושנאת זרים. ארגון אמנסטי אינטרנשיונל הצהיר כי "הפרות של זכויות אדם אינן מקלות אלא מקשות על התגובות למקרי חירום בנושאי בריאות הציבור ופוגעות ביעילותן." גם ארגון הבריאות העולמי הודיע כי עמדתו היא שהטלת הסגר כדי להאט את התפשטות המגפה איננה צריכה לבוא על חשבון זכויות האדם. במקרים רבים הובעו חששות שהצעדים הננקטים לטיפול במגפה עלולים להשפיע על זכויות אדם, על הדמוקרטיה ועל פעילותם של גופי ממשל.
בדיון בבג"ץ במרץ 2021 מנה השופט יצחק עמית את הפגיעות בזכויות האדם בישראל האדם בתקופת הקורונה, והמשיל אותן לעשר המכות:
פגיעה בחופש התנועה בתוך הארץ (סגר, כתר ועוצר);
פגיעה בחירות (בידוד);
פגיעה בפרטיות (איכוני השב"כ);
פגיעה בחופש הביטוי (הגבלת הפגנות);
פגיעה בחופש הדת (איסור תפילות בבתי תפילה ואיסור לימודים בישיבות);
פגיעה בחופש העיסוק, בזכות לקניין ובזכות לעבודה (סגירת בתי עסק, פיטורים ואבטלה);
פגיעה בזכות לחינוך (סגירת מערכת החינוך);
פגיעה בזכות לאוטונומיה אישית (איסור על משפחות שכולות לפקוד את קבר יקירם ביום הזיכרון; השיח "להתחסן או לא להתחסן")
פגיעה בשוויון (טענה לאכיפה בררנית בתחומים שונים);
פגיעה בזכות למינימום קיום אנושי בכבוד (המצב הכלכלי אליו נקלעו אנשים ומשפחות);
פגיעה בזכות להליך הוגן במשפט הפלילי (דיונים בשיחות וידאו עקב אי הבאת אסירים ועצורים לבתי המשפט);
פגיעה בזכות הכניסה והיציאה לישראל ("המכה ה-11").
מסמך שפורסם במרץ 2021 על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית סקר כמאתיים מדינות ומתאר הידרדרות במצב זכויות האדם ברחבי העולם. מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן ציין כי כמה ממשלות השתמשו במשבר הקורונה "כאמתלה להגביל את הזכויות ולבסס משטר סמכותני ... מגמת זכויות האדם ממשיכה להתקדם בכיוון הלא נכון."
זכויות האדם שנפגעו

במהלך מגפת הקורונה בעולם נפגעו רבות מזכויות האדם, בהן חופש הביטוי, הזכות לבריאות, חופש מאפליה, חופש המידע, חופש התנועה, חופש ההתאגדות, חופש דת, הזכות לפרטיות, זכויות האסירים (אנ'), זכויות מיעוטים (אנ'), הזכות לעבודה, הזכות לחינוך וזכויות הקשישים.
חופש הביטוי והמחאה

בדו"ח של ארגון Freedom House (אנ') נמסר כי לפחות ב-91 מדינות הוטלו מגבלות על אמצעי התקשורת בדיווחים על מגפת הקורונה, הן במדינות חופשיות והן בלא-חופשיות. לפחות ב-72 מדינות הטילה הממשלה מגבלות נוספות על חופש הביטוי. להלן מספר מקרים בולטים.
חופש הביטוי והמחאה > אזרבייג'ן

באזרבייג'ן נעצרו עיתונאים ופוליטיקאים מהאופוזיציה בעקבות ביקורת על תגובת הממשלה למגפת הקורונה במדינה.
חופש הביטוי והמחאה > בנגלדש

בבנגלדש נעצרו 11 אנשים, בהם בלוגרים, קריקטוריסטים ועיתונאים, בעקבות ביקורת על תגובת הממשלה למגפת הקורונה במדינה.
חופש הביטוי והמחאה > טורקיה

רשויות החוק בטורקיה עצרו 19 משתמשי רשתות חברתיות בטענה שפרסמו "הודעות מופרכות ופרובוקטיביות", וגרמו לבהלת יתר. באפריל נעצרו שבעה עיתונאים בגלל האופן בו סיקרו את הטיפול הממשלתי במגפה, ושלושה ערוצי טלוויזיה נקנסו, בהם הערוץ המרכזי Habertürk TV שנקנס עקב דיווח שפקפק באמינות הנתונים הרשמיים אודות המגפה במדינה.
עקב מגפת הקורונה בטורקיה ותנאי הצפיפות והתחלואה בבתי הסוהר במדינה, אישר הפרלמנט הטורקי הצעת חוק המאפשרת שחרור של כ-100,000 אסירים מבתי הכלא, כולל אסירים הקשורים למקרי רצח. עם זאת, החוק אינו כולל כ-50,000 אסירים פוליטיים, שנותרו בבתי הכלא.
חופש הביטוי והמחאה > טורקמניסטן

ממשלת טורקמניסטן הוציאה את המילים "נגיף הקורונה" מחוץ לחוק, ואסרה על השימוש בביטוי בכלי התקשורת.
חופש הביטוי והמחאה > ישראל

במהלך הסגר השני בישראל, שהחל בספטמבר 2020, הוטלו מגבלות על חופש ההפגנה שבמסגרתן נאסר להתרחק יותר מקילומטר אחד ממקום המגורים. בתגובה החלו מאות הפגנות ברחבי המדינה, שבהן יצאו האזרחים להפגין בצמתים ובגשרים הסמוכים לבתיהם. ההפגנות כללו את המחאה נגד בנימין נתניהו ואת המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש.
המכון הישראלי לדמוקרטיה בדק את המגבלות שהוטלו בישראל לעומת מדינות אחרות בעולם, ומצא שהמגבלות שאוסרות על יציאה של יותר מקילומטר מהבית, אותן החילה ממשלת ישראל גם על הפגנות, הן חריגות בחומרתן בעולם, וישראל היא המדינה היחידה שהגבילה את טווח ההפגנות של אזרחיה ביחס למקום מגוריהם. בבריטניה, גרמניה, דנמרק, צ'כיה, צרפת ומדינות נספות הוטלו מגבלות על התקהלות, אבל הוכנס חריג לטובת הפגנות.
חופש הביטוי והמחאה > סין

מיד עם התפרצות מגפת הקורונה ברפובליקה העממית של סין הטילה הממשלה צנזורה במטרה למנוע הפצת מידע על המחלה ועל הסכנות לבריאות הציבור. הובעה ביקורת על כך שהמגפה התפשטה במדינה במשך מספר שבועות מבלי שנעשו מספיק מאמצים להכיל את הנגיף. לי ונליאנג, רופא עיניים סיני שהזהיר את עמיתיו בעניין נגיף הקורונה, נעצר בשל "הפצת שמועות כוזבות", ומאוחר יותר נדבק במחלה ונפטר. ארגון אמנסטי אינטרנשיונל מתח ביקורת על כך שסין מזערה את חומרת התפרצות המחלה בדיווחיה לארגון הבריאות העולמי.
משחק המחשב "Plague Inc.", המאפשר מעין סימולציה של מגפה עולמית, הוסר מחנויות האפליקציות בסין בטענה שיש בו "תוכן לא חוקי".
חופש הביטוי והמחאה > פולין

בפולין נאסר על רופאים למסור מידע לתקשורת, לאחר שמיילדת פרסמה בפייסבוק דיווח במרץ 2020 על מצבם הקשה של אנשי הרפואה וצוותי בתי החולים בזמן הטיפול במגפת הקורונה בפולין, ופוטרה עקב הדיווח. האיסור בוטל לאחר כשבוע.
הזכות לבריאות > איטליה

איטליה התמודדה עם צפיפות בלתי רגילה בבתי החולים, וחולים רבים, בעיקר קשישים, נאלצו לחזור לביתם לאחר שעות של המתנה. חלקם מתו בבתי החולים מבלי שטופלו. בצילום שזכה לפופולריות נראית אחות שהתמוטטה עקב עומס עבודה גבוה בבית חולים איטלקי.
הזכות לבריאות > לוב

לוב התמודדה עם מגפת הקורונה בד בבד עם מלחמת האזרחים במדינה, במהלכה הותקפו מספר בתי חולים. באפריל 2020 דיווח נציג האו"ם לעניינים הומניטריים כי 27 בתי חולים נפגעו ו-14 נסגרו בתוך חמישה שבועות. ארגוני טרור הממומנים על ידי איחוד האמירויות הערביות תקפו ב-6 באפריל בית חולים באמצעות רקטות גראד, בזמן שטופלו בו כ-300 איש, בהם חולי קורונה. האו"ם הגדיר את המתקפה כהפרה של החוק ההומניטרי הבינלאומי.
הזכות לבריאות > סין

הרפובליקה העממית של סין התמודדה עם צפיפות בלתי רגילה בבתי החולים, וחולים רבים נאלצו לחזור לביתם לאחר שעות של המתנה. דווח על מחסור בערכות לבדיקת קורונה ובחומרי טיפול.
הזכות לבריאות > רוסיה

ברוסיה, בתי חולים למחלות קשות הוסבו לטיפול בחולי קורונה. פעולה זו גרמה להפסקת הטיפול בחולים במחלות קשות ולעליית התמותה.
חופש מאפליה > גזענות ושנאת זרים

במדינות אירופה, בארצות הברית ובהודו דווח על מקרים רבים של סינופוביה וגזענות כלפי סינים ואסייתים. כתגובה לתופעה זו, הצהיר ארגון הבריאות העולמי כי על פי תקנות הארגון, המחייבות את כל המדינות, יש לנקוט בזהירות מפני היווצרות סטיגמה או אפליה בתגובה להתפרצות מחלה. השרה לענייני מיעוטים בממשלת הודו, קירן רייג'ו, גינתה את ההערות הגזעניות שהופנו נגד תושבי צפון-מזרח הודו.
התייחסותו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ לנגיף הקורונה בשם "הווירוס הסיני" נתפסה בעיני רבים ככינוי גזעני. להגנתו טען טראמפ כי הכינוי אינו גזעני מכיוון שמקורו של הנגיף בסין, והכינוי נועד להתמודד עם התעמולה הסינית לפיה חיילים אמריקאים הביאו את הנגיף לסין.
מגפת הקורונה חשפה פערים בשירותי הבריאות בין מגזרים שונים באוכלוסייה. ביוני 2020 דווח בבריטניה כי מיעוטים אתניים נמצאים בסיכון גבוה יותר לאבד את חייהם עקב מחלת הקורונה. הממשלה מינתה ועדה לבדוק נושא זה. באותה עת פורסם גם מאמר ב"וול סטריט ג'ורנל" בו נמצא כי שיעורי האשפוז והמוות הקשורים למחלת הקורונה בארצות הברית הם גבוהים יותר בקרב קבוצות שאינן לבנות, גם לאחר ביצוע התאמות לגורמים כמו גיל וגאוגרפיה. מחקר של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בדק שיעורי אשפוז של ילדים חולי קורונה בארצות הברית, ומצא כי 40% מהילדים שאושפזו בבתי החולים היו היספנים ו-33% היו שחורים. על פי המחקר, אוכלוסיות מיעוטים נמצאות בסיכון גבוה יותר בגלל אי-שוויון חברתי, חוסר יציבות כלכלית ונחיתות במעמד ביטוחי.
חופש מאפליה > סטיגמות

חולי קורונה רבים שהחלימו דיווחו כי הם סובלים מסטיגמה חברתית. גם עובדי מערכת הבריאות המטפלים בחולי קורונה דיווחו על קשיים נפשיים עקב החשש מסטיגמה מצד משפחתם וקהילתם.
חבריה של קהילה נוצרית בדרום קוריאה בשם "Shincheonji Church of Jesus" נאצלו להתמודד עם אפליה והטרדות לאחר התפרצות קורונה בקהילה. חברי הקבוצה דיווחו כי מפברואר 2020 הם סובלים מהתקפות אלימות, הטרדות מקוונות, נזק לעסקים ובריונות במקום העבודה ובבתי ספר. שתיים מחברות הקהילה נרצחו על ידי בני זוגן. ארגון זכויות אדם בדרום קוריאה דיווח בנובמבר 2020 על 86,451 מקרים של בריונות רשת כלפי חברי הקהילה.
חופש המידע

על פי אמנסטי אינטרנשיונל, ממשלת הרפובליקה העממית של סין הפעילה צנזורה על מאמרים רבים הקשורים לנגיף הקורונה בסין. נציג הארגון אמר כי "הרשויות הסיניות מונעות פרסום מידע שעשוי לסייע לקהילה הרפואית להתמודד עם הנגיף ולעזור לאנשים להגן על עצמם מפניו".
מעצרים שרירותיים

פעילים שהפיצו מידע אודות מצב מגפת הקורונה ברפובליקה העממית של סין קיבלו איומים והוטרדו.
בדו"ח של ארגון Freedom House נמצא כי בכ-60 מדינות היו עדויות לאלימות משטרתית נגד אזרחים ומעצרים שרירותיים (אנ') הקשורים למגפת הקורונה. לדוגמה, בקניה הוכו ורוססו בגז אנשים בדרכם הביתה מהעבודה, בטענה שהפרו כביכול את תנאי ההסגר שנקבעו במדינה. בזימבבואה הממשלה אסרה על פעולות מחאה, ועצרה באלימות פעילי אופוזיציה. במדינות רבות, בהן ארצות הברית, מקסיקו, קנדה, קוראסאו וטרינידד וטובגו, נעצרו פליטים ומבקשי מקלט במהלך מגפת הקורונה במדינות אלה, והושמו במתקני כליאה.
חופש התנועה

חופש התנועה הוגבל ברוב מדינות העולם, שאסרו על אזרחיהן לצאת מהמדינה, ובמקרים רבים אף הגבילו את חזרתם למדינה. באוסטרליה, למשל, אזרחים ששבו מווהאן בפברואר 2020 נעצרו והובלו לבית מעצר באי חג המולד. מאוחר יותר סגרה ממשלת אוסטרליה גם את הגבולות הפנימיים במדינה, צעד שהוגדר על ידי ארגון Human Rights Watch כ"גורם למצוקה קשה מנשוא למשפחות".
בארגנטינה הוטל מצב חירום המגביל את זכויות היסוד החוקתיות, בהן חופש אישי, חופש התנועה וחופש ההתכנסות במרחב הציבורי. עם התפרצות מגפת הקורונה בארגנטינה יצא בית המשפט העליון לחופשה ללא הגבלת זמן.
בישראל הוגבלו בינואר 2021 מספר הנכנסים לישראל מדי יום בנמל התעופה בן-גוריון, וכן הוגבלה היציאה מישראל למי שאינו מחוסן. בג"ץ קבע כי ההגבלות פוגעות ב"ליבת הזכות החוקתית לכניסה לישראל וליציאה ממנה ובזכויות נוספות המצויות בליבת מרקם החיים הדמוקרטיים". כמו כן נכתב בפסק הדין כי זכות התנועה היא "זכות על, בעלת עוצמה ומעמד מיוחד בין הזכויות". במיוחד קשה הפגיעה בזכותו של אזרח או תושב קבע לשוב לארצו, ששעריה אמורים להיות פתוחים בפניו בכל עת. זכות זו נמצאת ביסוד האמנה החברתית בין האזרחים לבין מדינתם, והיא חיונית לאמון שלהם בה. כמו כן נכתב כי הפגיעה בחופש התנועה גורמת לפגיעה בזכויות נוספות, בהן חופש העיסוק, הזכות לחיי משפחה, הזכות לחינוך והזכות להשתתף בבחירות.
בשטחי הרשות הפלסטינית ב- 22 במרץ 2021 הודיע ראש ממשלת הרשות הפלסטינית מוחמד אשתייה בשידור חי בטלוויזיה הפלסטינית כי החל מהשעה 22:00 בערב יוטל עוצר כללי ברשות, היציאה מותרת רק לבתי מרקחת, מכולת ולטיפולים רפואיים דחופים. הצוותים הרפואיים, עובדי בתי מרקחת, עובדי מרכולים ועובדים במאפיות הוחרגו מהעוצר. ב-23 במרץ, הרשות הפלסטינית החליטה להעניק חנינה לאסירים פליליים מסוימים, שריצו מחצית עונשם בבתי הכלא, כצעד להגנה על שלומם מפני נגיף הקורונה.
חופש ההתאגדות

מגבלות ההסגר במדינות רבות הגבילו את חופש ההתאגדות, בכך שנאסרה כל התקהלות, או לחלופין הוטלו מגבלות על כמות האנשים שיכולים להיפגש בכל כינוס.
חופש דת

מגבלות ההסגר במדינות רבות הגבילו את חופש הדת, בכך שנאסרה התקהלות בבתי התפילה, או הוטלה מגבלה על כמות האנשים שיכולים להיפגש בכל טקס דתי.
מצד שני, היו הקלות בחופש הדת של המוסלמים באירופה. מספר מדינות התירו את קריאת המואזין מהמסגדים בתקופת הרמדאן. כמו כן, מספר מדינות, בהן אוסטריה, פולין וצרפת, התירו לבישת מסכת פנים, שהייתה אסורה לפני כן במסגרת התקנות בנושא הניקאב.
בישראל נאסרו תפילות בבתי תפילה, לבני כל הדתות, וכן נאסר על לימוד תורה בקבוצות בישיבות ובתי מדרש.
הזכות לפרטיות

במדינות רבות הממשלה ערכה מעקב המונים אחר אזרחי המדינה, מתוך מטרה לאתר מוקדים להתפשטות המחלה ונשאיה. בסין הותקנו מצלמות מעקב בדלת ביתם של תושבים בהסגר כדי להבטיח שהם לא יצאו מביתם. בהונג קונג, אצל חלק מהתושבים בהסגר הותקן אזיק אלקטרוני המתריע בפני הרשויות אם האדם יוצא מביתו. באזורים מסוימים של הודו הוטבע תאריך סיום ההסגר על ידיהם של תושבים בהסגר באמצעות דיו מיוחד.
במאי 2020 הודיע ארגון Human Rights Watch כי יישומי מעקב באמצעות טלפון סלולרי מהווים סיכון לזכויות האדם, ועלול להוות איום על הזכות לפרטיות של המשתמשים. ביולי, ועדת זכויות האדם של איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה פרסמה מכתב גלוי לממשלת אינדונזיה בה היא מבקשת לשמור על פרטיות הנתונים של תושבי המדינה הנמצאים במעקב עקב המגפה.
בישראל, במרץ 2020 אישרה ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים בכנסת את השימוש בכלי מעקב של השב"כ כדי לאתר מסלולי תנועה של חולים מאומתים. בעקבות עתירה של האגודה לזכויות האזרח פסק בג"ץ שהשימוש בכלים אלה ללא חקיקה מתאימה מהווה פגיעה בעקרונות הגנת הפרטיות, והמעקב הופסק ביוני 2020.
עקב עתירה נוספת של האגודה לזכויות האזרח, הפסיקה הממשלה להשתמש בתקנות לשעת חירום שהסמיכו את משטרת ישראל לקבל נתוני מיקום של מבודדי בית.
הפרת זכויות האסירים

במדינות רבות, בהן איחוד האמירויות הערביות, אינדונזיה, ונצואלה, טנזניה, מצרים, סקוטלנד וקמבודיה, הרשויות המנהלות את בתי הסוהר התריעו כי אסירים נמצאים במצב בו הם פגיעים יותר לסיכונים ולהשפעות של מחלת הקורונה, וכי תנאי הצפיפות בבתי הסוהר אינם מאפשרים ריחוק חברתי. כמו כן אין באפשרותם לקבל ביקורים מבני משפחתם, ובכך נפגעות זכויות האסירים (אנ') הבסיסיות ביותר.
בארצות הברית שיעור ההידבקות של האסירים בקורונה היה גבוה פי 5.5 מזה של כלל האוכלוסייה. כתוצאה מכך, שיעור התמותה בבתי הסוהר היה גבוה יותר בהשוואה לכלל האוכלוסייה.
בדצמבר 2020 חשף ארגון Human Rights Watch כי בערב הסעודית עצורים אלפי מהגרים מאפריקה בתנאים תת-אנושיים, וללא הקפדה על כללים למניעת הידבקות במחלת הקורונה. חלק מהעצורים פיתחו תסמינים של המחלה.
בישראל הופסקו כלל הביקורים של בני משפחה ועורכי דין בבתי הכלא. במקום התייעצות עם עורך דין פנים מול פנים, נקבע כי אסירים ועצורים יוכלו לשוחח בטלפון או בשיחת וידאו עם עורכי דינם, ביחידות ובתנאי סודיות.
זכויות מיעוטים

במדינות רבות נפגעו זכויות המיעוטים (אנ').
בארצות הברית, קבוצות גזעיות ואתניות רבות של מיעוטים הושפעו באופן לא-פרופורציונלי ממגפת הקורונה. תושבים רבים ממוצא פיליפיני הועסקו בבתי חולים במחלקות הקורונה ללא ציוד מגן מתאים, וסבלו משיעור תמותה גבוה יותר מכלל האוכלוסייה. במדינות מסוימות בארצות הברית היו מוקדי התפרצות קורונה במקומות עבודה שבהם עבדו בעיקר היספנים ושחורים. קבוצות אוכלוסייה אלה הושפעו גם מבחינה כלכלית וחוו שיעורי אבטלה גבוהים מהממוצע הארצי.