stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבני שחור קולר
הערות שוליים

↑  הבני שחור קולר באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2  Black-collared Lovebirds aka Swindern's Lovebirds, Beauty Of Birds
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
היפוקינזיה

|  קישורים ומאגרי מידע |
| --- | --- |
 MeSH:  D018476
 
ברפואה, היפוקינזיה (מקור השם מיוונית: hypokinesia היפו - נמוך, קינזיה - תנועה) היא ירידה בתנועה של איברים או אזורים בגוף האדם. הירידה בתנועה יכולה להגיע עד למצב של שיתוק.
הגדרה

המונח היפוקינזיה משמש לאבחנה בתחומים שונים, בנוירולוגיה היפוקינזיה מאופיינת באובדן חלקי או מלא של תנועת השרירים כתוצאה מהפרעה בגרעיני הבסיס (או בעקבות שבץ מוחי), היפוקינזיה היא גם אחד התסמינים הבולטים של מחלת פרקינסון, בקרדיולוגיה אבחנה של היפוקינזיה מעידה על ממצא באקוקרדיוגרפיה של החלשות תנועת הלב מה שעלול להעיד על אוטם שריר הלב, ועל אפשרות של מחלת לב כלילית. בפסיכיאטריה היפוקינזיה עלולה להוות תסמין לדיכאון או סכיזופרניה (וגם כתופעת לוואי לתרופות אנטי-פסיכוטיות).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535995205171  NKC: ph751153 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
היום תאמצנו

היום תאמצנו הוא פיוט קדום מסוג "עושה השלום", שמחברו אינו ידוע. הפיוט נאמר בקהילות יהודיות רבות בתפילת מוסף של ראש השנה ויום הכיפורים.
בעת אמירתו, נהוג לפתוח את ארון הקודש.
מבנה הפיוט

הפיוט הוא למעשה ליטאניה פשוטה למדי. כל שורה מהפיוט פותחת במלה "היום" ואחריה פועל עתידי בנוכח הכולל כינוי - "תאמצנו", "תברכנו" וכדומה.
בנוסח עדות המזרח ובנוסח איטליה הפיוט כולל את כל אותיות האלף בית, כאשר ישנם הבדלים קלים בין הסידורים.
בסדר רב עמרם גאון הפיוט כולל את האותיות א עד כ (11 שורות). אך בקרב קהילות אשכנז הפיוט כולל שבע שורות בלבד - האותיות א עד ד ושלוש שורות נוספות.
בסיום הפיוט נאמרת תפילה הכוללת בקשות על בנין בית המקדש ועוד:
כְּהַיּוֹם הַזֶּה תְּבִיאֵנוּ שָׂשִׂים וּשְׂמֵחִים בְּבִנְיַן שָׁלֵם. כַּכָּתוּב וַהֲבִיאוֹתִים אֶל הַר קָדְשִׁי וְשִׂמַּחְתִּים בְּבֵית תְּפִלָּתִי עוֹלֹתֵיהֶם וְזִבְחֵיהֶם לְרָצוֹן עַל מִזְבְּחִי כִּי בֵיתִי בֵּית תְּפִלָּה יִקָּרֵא לְכָל הָעַמִּים. וְנֶאֱמַר וַיְצַוֵּנוּ ה' לַעֲשׂוֹת אֶת כָּל הַחֻקִּים הָאֵלֶּה לְיִרְאָה אֶת ה' אֱלֹהֵינוּ לְטוֹב לָנוּ כָּל הַיָּמִים לְחַיֹּתֵנוּ כְּהַיּוֹם הַזֶּה. וְנֶאֱמַר וּצְדָקָה תִּהְיֶה לָּנוּ כִּי נִשְׁמֹר לַעֲשֹוֹת אֶת כָּל הַמִּצְוָה הַזֹּאת לִפְנֵי ה' אֱלֹהֵינוּ כַּאֲשֶׁר צִוָּנוּ, וּצְדָקָה וּבְרָכָה וְרַחֲמִים וְחַיִּים וְשָׁלוֹם יִהְיֶה לָּנוּ וּלְכָל יִשְׂרָאֵל עַד הָעוֹלָם.
שולמית אליצור מעירה כי ייתכן שמקורה של תפילה זו, הוא במנהג קדום לפיו הזכירו את ירושלים ובנין בית המקדש, בסיומם של טקסי מצווה ותפילות.
בליטורגיה

בנוסח הספרדים, אומרים את הפיוט בחזרת הש"ץ של כל אחת מתפילות היום של ראש השנה ויום הכיפורים, אך בנוסח אשכנז (המזרחי) ובנוסח ספרד אומרים אותו רק בתפילת המוסף של ימים אלו.
הפיוט נאמר בתוך ברכת שים שלום קודם סיום הברכה.
בנוסח איטליה, הפיוט נאמר בתפילת מוסף של יום הכיפורים ושל היום האחרון בכל אחד מן המועדים. בתקופה קדומה, נאמר הפיוט לפני חתימת ברכת שים שלום, אך בתקופה המודרנית נוהגים לאומרו אחרי חתימת הברכה וסיום חזרת הש"ץ לפני קדיש שלם.
בליטורגיה > ניגון

קהילות רבות נהגו לנגן בפיוט זה. בחסידות חב"ד שרים את מילות הפיוט על ניגון ההקפות של רבי לוי יצחק שניאורסון על פי מה שהונהג בבית המדרש של הרבי מליובאוויטש.
לקריאה נוספת

שולמית אליצור, כהיום הזה בירושלים: למקורה, לתפוצתה ולגלגוליה של תפילה לסיום טקסים, תרביץ, פה-ב, האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון למדעי היהדות, תשע"ח, עמ' 293–307
הערות שוליים

↑  איתי מרינברג, אמנות השיר: היום תאמצנו, באתר הפיוט והתפילה.
↑  רב עמרם גאון, סדר ראש השנה, סדר רב עמרם גאון א, באתר היברובוקס
↑  שולמית אליצור, כהיום הזה בירושלים: למקורה, לתפוצתה ולגלגוליה של תפילה לסיום טקסים, תרביץ, פה-ב, האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון למדעי היהדות, תשע"ח, עמ' 293–307
↑  בנוסח אשכנז המערבי, נוהגים לומר אותו במוסף של ראש השנה, וביום הכיפורים בשחרית, במוסף ובנעילה.
↑  מטה אפרים סימן תקצב, וראה משנה ברורה, סימן קנ"ח, סעיף קטן נ"ד.
↑  בהן קהילת וירצבורג (רבי נתן במברגר, לקוטי הלוי, ברלין תרס"ז, עמ' 29, באתר היברובוקס).
היגיינה נשית

מוצרי היגיינה נשית. מימין: טמפון עם מוליך, טמפון ללא מוליך, גביעונית, צמר גפן
מוצרי היגיינה נשית הם מוצרי טיפוח אישי, המשמשים נשים במהלך המחזור החודשי והפרשות אחרות הקשורים לפות ולנרתיק.
סוגים

תחבושת חד פעמית
תחבושת בד
טמפון ממוקם בקרבת צוואר הרחם. זהו המיקום הנוח ביותר המאפשר לו להתרחב לאורך ולרוחב
סופטקאפ מכסה את צוואר הרחם באופן דומה לדיאפרגמה. הוא מוחזק במקומו בעזרת לחץ מעצם החיק
גביעונית ממוקמת קרוב לפתח הנרתיק ומוחזקת על ידי שרירי הנרתיק.
סוגים > מוצרי הגיינה נשית חד פעמיים

תחבושות היגייניות חד פעמיות (פדים), המיועדות לשימוש חיצוני. ישנם סוגים שונים של תחבושות: האחד מכיל צמר גפן ארוז ומסודר. סוג אחר, מכיל חומרי ספיגה דחוסים שבעזרתם הדם אינו יכול לזלוג מעבר לתחבושת. יש הטוענים שחומרים אלו וחומרים אחרים שמטרתם להלבין את הפד להשגת מראה 'היגייני' יותר, מזיקים לעור הרגיש הבא איתם במגע. התחבושות נבדלות גם בקיומן או באי-קיומן של "כנפיים" - תוספת חומר שתפקידה עיטוף התחתונים וקיבוע התחבושת למקומה.
טמפונים חד פעמיים, המיועדים לשימוש פנימי - לספיגת נוזלי הווסת טרם צאתם מהגוף על ידי החדרת הטמפון לתוך הנרתיק. הטמפונים מתחלקים לשני סוגים: עם מוליך ובלעדיו. שימוש בטמפון אחד לאורך פרק זמן ממושך עלול ליצור זיהום ואף לגרום לתסמונת הלם רעלי. פרק הזמן המרבי המומלץ כיום לטמפון הוא 4–6 שעות. ישנם טמפונים המולבנים ליצירת מראה 'היגייני' ויש הטוענים שחומרים אלו מזיקים. קיימים טמפונים 'אורגנים' שעשויים מכותנה שאינה מרוססת ואינה מולבנת.
סופטקאפ - מזכיר בצורתו דיאפרגמה. הוא מכסה את צוואר הרחם ואוגר את נוזלי הווסת. קיימים שני דגמים. הדגם הראשון מיועד לשימוש חד פעמי ואילו הדגם השני עמיד יותר ומיועד לשימוש חוזר במשך וסת אחת.
צמר גפן - היה בשימוש כסופגן עיקרי עד שנות השבעים.
סוגים > מוצרי הגיינה נשית רב פעמיים

תחבושות בד - עשויות ממספר שכבות בהתאם לכושר הספיגה הרצוי. השכבה העליונה היא לרוב מכותנה רכה. השכבות הפנימיות הן מכותנה, מבד טבעי בעל כושר ספיגה גבוה יותר כגון קנבוס ו-במבוק או מבד סינתטי בעל כושר ספיגה גבוה כגון Zorb. חלקן מכילות בנוסף שיכבה דקה מבד סינתטי נושם כגון PUL המונע דליפות בצורה יעילה יותר מבד טבעי. תחבושות הבד הן לרוב בעלות 'כנפיים' הנסגרות על ידי לחצני 'תיקתק' או 'סקוטש'. עבור נשים רבות, מגע בד טבעי רך עם הגוף נעים יותר ממגע תחבושת חד פעמית.
גביעונית - כוסית קטנה, רכה וגמישה אשר יושבת בפתח הנרתיק ואוגרת את נוזלי הווסת. כשהגביעונית מתמלאת, היא מרוּקנת, נשטפת ומוכנסת שנית. בסוף הווסת הגביעונית מחוטאת. גביעונית מיוצרת בדרך כלל מסיליקון באיכות רפואית (קיימות גם גביעונית מגומי וגביעונית מ-TPE), וניתן להשתמש בה שנים רבות.
תחתוני מחזור - תחתונים לשימוש רב-פעמי המשמשים לספיגת נוזלי הווסת.
סוגים > מוצרי ניקוי

שטיפה אינטימית - תכשירי סבון נוזלי לשטיפה וגינלית אינטימית. אחת מכל ארבע נשים בגילאי 15-44 משתמשות בתכשירים לשטיפה וגינלית אינטימית. ארגון בריאות הציבור האמריקאי (אנ') אינו ממליץ להשתמש בתכשירי שטיפה אינטימית כי הם משבשים את האיזון של אוכלוסיית החיידקים בנרתיק, פוגעים בחיידקים הטובים ובחומציות הטבעית ועלולים לגרום בין היתר לזיהומים כמו גם פגיעה בפוריות. השטיפה בתכשיר אינה נדרשת מבחינה רפואית מפני שבנרתיק בריא יש מערכת ניקוי עצמית יעילה. מחקר ראשון מסוגו שעוסק במוצרי היגיינה שמכילים כימיקלים שנכנסים בסופו של דבר אל תוך גופן של נשים שפורסם בכתב העת Environmental Health (אנ') ב-2015 מצא שבשטיפות אינטימיות ניתן למצוא פתלטים, שהן תרכובות כימיות שקיימות במגוון רחב של מוצרי טיפוח אישיים אשר מזיקים לבריאות.
דוש וגינלי לשטיפה (אנ') - מכשיר המשמש לשטיפת הנרתיק.
נגישות

בשנות ה-70 נקבע בבריטניה מס של 17.5% על מוצרי היגיינה נשית, שהוגדרו "לא חיוניים". המס קיבל את הכינוי "מס ורוד". בשנים האחרונות דורשים ארגוני הנשים בבריטניה להכניס את מוצרי ההיגיינה לרשימת "המוצרים החיוניים" הפטורים ממס, שבה נכללים פריטים בסיסיים לכאורה כמו סכיני גילוח וקרם גילוח לגברים.
בשנת 2000 המחאה נחלה הצלחה מסוימת, כשהמס על טמפונים הורד על ידי הפרלמנט ל-5%, והמחאה בעניין התפשטה למדינות אחרות כמו ארצות הברית, אוסטרליה, קנדה וצרפת. ב-2015 הייתה קנדה המדינה הראשונה בעולם שביטלה כליל את מס המותרות על טמפונים, בעוד שבמדינות אחרות המאבק עדיין נמשך.
בישראל, משרד הכלכלה מצא פערים משמעותיים במחירי מוצרי הגיינה נשית בין ישראל לחו"ל. פערי המחירים גבוהים עוד יותר בשוק מוצרי ההיגיינה האורגניים שלא עברו הליכים כימיים.
במדינות עניות מוצרי ההיגיינה הנשית הזמינים לרכישה עשויים להיות יקרים יחסית, ועשויים להיות פחות שכיחים כמו במדינות המערב. במדינות שנחשבות למדינות העולם השלישי, בקהילות כפרית במרכז ומזרח אפריקה ובמזרח הרחוק בהרבה בתי ספר אין שירותים מופרדים לגברים ונשים ואין מים זורמים דבר המקשה מאוד על תלמידות ללכת לבית הספר בימי הוסת ואחד הגורמים לנשירת בנות מספסל הלימודים. ארגוני סיוע ומכוני מחקר שפורסמו על ידי ארגון אפריצ'קס מצביעים על הנתונים הבאים:
40% מהנערות באתיופיה מפסיקות להגיע לבית הספר כי הן מקבלות מחזור. 50% באוגנדה. 20% מהנערות בגאנה. 35% בניז'ר. 21% מהנערות בבורקינה פאסו. 10% בסיירה לאון. 8% במלאווי.
בהודו, רק ל–10% מהנשים יש גישה לתחבושות היגייניות ונשים הודיות מאלתרות פתרונות מדי חודש, מה שמוביל לכך שרובן, כבר מגיל צעיר, סובלות ממחלות בדרכי השתן ומחלות אחרות הנובעות גם מהתחבושות המאולתרות וגם מכך שבשל היעדר בתי שימוש זמינים, הן ממעטות לשתות. ארונצאלאם מורוגאנאנטאם, יזם הודי בעל מפעל המייצר מיליוני תחבושות בשנה, אשר זכה לכינוי "המהפכה הוורודה", התחיל גם לייצר ולמכור מכונות לייצור תחבושות כדי שנשים הודיות תוכלנה להקים עסקים ליצירת תחבושות הגייניות רב פעמיות. בעקבות מפעלו של מורוגאנאנטאם בהודו התחילו יותר מ־5 מיליון נשים להשתמש בתחבושות שלו, המיוצרות תחת מותגים שונים בכל רחבי הודו. מורוגאנאנטאם נבחר להכלל ברשימת 100 האנשים המשפיעים בעולם של המגזין טיים ב-2014.
אולם, גם בארצות הברית, נמצא כי אחת מכל 5 נערות מתקשה לרכוש מוצרי הגיינה נשית. 61% מהנערות שהשתתפו במחקר העידו כי השתמשו באותו הטמפון או באותה תחבושת היגיינית יותר מארבע שעות וזאת בשל מחסור במוצרים שכאלה, ו-84% העידו כי נעדרו בחלק מהזמן מבית הספר או הכירו נערה שנעדרה בחלק מהזמן מבית הספר בשל החוסר בגישה למוצרי היגיינה למחזור. היעדר הנגישות למוצרים חיוניים אלו מכונה לעיתים "עוני מחזור" (Period poverty)
השפעה על הסביבה

נשים שמשתמשות במוצרי היגיינה נשית חד פעמיים בלבד, צורכות בממוצע כ-11,000 תחבושות או טמפונים חד פעמיים במהלך חייהן.
ההערכה היא כי מדי שנה, למעלה מ-45 מיליארד מוצרים הקשורים לתקופת המחזור, כולל תחבושות היגייניות חד פעמיות, טמפונים ומוליכים נזרקים לפח. טמפונים אינם ניתנים למיחזור וכאשר זורקים אותם לאסלה הם מגיעים למערכת הביוב ומשם לחופים. שימור האוקיינוס (אנ') אספה 27,938 טמפונים משומשים ומולכים בחופים ברחבי העולם ביום אחד בשנת 2015.
אך גם כשהם נזרקים לפח הם מזיקים לסביבה. הזמן שנדרש עבור טמפון או תחבושת הגיינית חד פעמית להתפרק במזבלה הוא מאות שנים יותר מאשר תוחלת החיים של האישה שהשתמשה בו, במיוחד אם הוא עטוף במוליך מפלסטיק או בעטיפת פלסטיק. בנוסף, תהליך הייצור של מוצרים אלה, שהוא הפיכת עיסת עץ לסיבים רכים כמו כותנה והלבנתם מבזבז משאבים רבים ומזהם את הסביבה בכימיקלים.
הערות שוליים

1 2  יעל גרופר‏, מה באמת מכילים מוצרי ההיגיינה הנשית?, באתר וואלה, 14 במרץ 2018
↑   שיר אנגל, שובר את השוק: מוצר הפלא "משנה החיים" שעוזר לנשים לעבור את החודש, באתר TheMarker‏, 25 במאי 2023
↑  Vaginal Douching and Adverse Health Outcomes, באתר ארגון בריאות הציבור האמריקאי, 6 בנובמבר 2007
↑  יעל גרופר‏, זה רשמי: שטיפה אינטימית מזיקה לבריאות, באתר וואלה, 6 בדצמבר 2015
↑   נועה אסטרייכר, למה הישראליות משלמות ביוקר על המחזור החודשי?, באתר TheMarker‏, 30 במרץ 2017
↑  אורה קורן ועדי דברת-מזריץ, ‏הישראליות ישלמו פחות על מוצרי היגיינה? משרד הכלכלה זימן יבואנים לבירור, באתר ‏מאקו‏, 26 בספטמבר 2017
↑  הבעיה שאין לה שם, באתר תאגיד השידור הישראלי, 12 ביולי 2017
↑   ענת ברנשטיין-רייך, מלך העולם התחתון של הודו, באתר TheMarker‏, 23 בספטמבר 2014
↑  רז רותם, ‏מחזור העוני: אחת מ-5 נערות בארה"ב מתקשה לרכוש טמפונים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 באוקטובר 2019
↑  Tampon Disposal & Other Period Habits Impact The Environment In Some Scary Ways באתר Bustle ‏25 באפריל 2018 (באנגלית)
↑  Disposable tampons aren't sustainable, but do women want to talk about it? , Guardian, ‏27 באפריל 2015 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551917205171
הלמינתולוגיה

נמטודות צמודות לרקמה רירית במעיים
הלמינתולוגיה (מיוונית: helmins - תולעת) היא המדע העוסק בחקר תולעים טפיליות והשפעתן על הפונדקאים שלהן. תולעים אלו נמצאות בסימביוזה מסוג טפילות. ההלמינתולוגיה חוקרת, בין השאר, את המחלות הנגרמות לבני אדם, לבעלי חיים ולצמחים המארחים תולעים טפיליות.
תחומי המחקר ההלמינתולוגי

סיווג טקסונומי
היחסים בין התולעת לפונדקאי
מנגנוני התחמקות של הטפילים וההתמודדות איתם
הטריה

ניתוח להטריית רקמה נֶקרוטית מרגלו השמאלית של מטופל עם דלקת חיתולית נמקית
ברפואה, הַטְרָיָה היא הליך הכולל סילוק חומרים זרים, רקמה ניזוקה או נמקית מפצע, במטרה לשפר את יכולת ההחלמה של הפצע.
הטריה יכולה להעשות באמצעים מכניים או לא-מכניים. באופן מכני ניתן לבצע הטריה בעזרת חיתוך ניתוחי, חבישות מיוחדות שמסירים אותן יחד עם רקמה הדבוקה אליהן ובעלי חיים (כגון רימות) הניזונים מרקמה נמקית. אמצעים לא-מכניים כוללים שימוש באנזימים על ידי הוספתם לפצע או על ידי עידוד וזירוז פעולת אלו של הגוף, חומרים סופחי מים וגורמים כימיים אחרים.
במקרה של פצעים כרוניים, אין בנמצא מחקרים רנדומליים מבוקרים היכולים להראות תועלת בביצוע הטריה או להוכיח יתרון משמעותי בשימוש באחת מטכניקות ההטריה הקיימות.
היסטוריה

בשלהי המאה ה-18 השתמשו בהטריית פצעים על ידי גזירת העור והפאסיה העמוקה[דרושה הבהרה] על מנת לשחרר את ההתנפחות שנוצרה עם הפגיעה על ידי כדור רובה, אם כי פצעי ירי בגפיים בדרך כלל טופלו ללא ניתוח או על ידי כריתת הגפה ("אמפוטציה").
בימי מלחמת העולם הראשונה נעשתה הערכה מחדש של נושא ההטריה. היא כללה הפעם הסרה על ידי חתך (excision) של כל הרקמות הנמקות ושל הגופים הזרים.
בעידן המודרני העריכו כי הפצעים כוללים אזור של רקמה פגועה שאיננה נמקה באופן מובהק בהטריה הראשונה. אותה הטריה המשמרת רקמה זו נקראה "הטריה שולית" (marginal debridement).
לפצעים שנוצרים בקרבת פיצוצים יש אזור ניזוק נרחב. שימור הרקמה הנחבלת עשוי להיות מועיל להצלת הגפה או שחזורה. מורכבותם וזיהומם של פצעים אלה וגם פגיעותם הפיזיולוגית אינם מאפשרים הטריה שלמה בהתערבות אחת. אם תוך הטריה משאירים רקמה פגועה - הפצע ניתן להערכה מחדש כעבור כ-48 שעות על מנת להפחית בסיכון הזיהום.
הערות שוליים

↑  The debridement of chronic wounds: a systematic review. | Request PDF, ResearchGate (באנגלית)
↑  Guthrie, Clasper
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הסוכנות הצרפתית למאבק בשחיתות

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  צרפת 
 תחום שיפוט:  צרפת 
 משרד אחראי:  משרד הכלכלה
 סוכנות אם:  משרד המשפטים 
 תאריך הקמה:  9 בדצמבר 2016
 מנהל:  Isabelle Jégouzo 
 מטה מרכזי:  שדרות איטליה 23 ברובע 13, פריז
 https://www.economie.gouv.fr/afa
 
הסוכנות הצרפתית למאבק השחיתות (בצרפתית: Agence française anticorruption, בראשי תיבות AFA), לשעבר השירות המרכזי למניעת שחיתות (בצרפתית: Service central de prévention de la corruption, בראשי תיבות SCPC) היא סוכנות ממשלתית בצרפת שמטרתה למנוע, לחקור ולהעמיד לדין מעורבים בשחיתות ובעבירות דומות (כגון שוחד, קבלת מתנות בסתר ועוד) שגורמים נזק חמור לרפובליקה הצרפתית.
הסוכנות הוקמה על פי חוק ב-9 בדצמבר 2016, בתור הגוף העיקרי למאבק בשחיתות ולמודרניזציה של החיים הכלכליים ונועדה לעזור לרשויות המוסמכות במניעה, זיהוי מקרי שחיתות, סחר בסמים, גזל, לקיחת ריבית לא חוקית וגזל כספי ציבור.
הסוכנות מהווה גוף עצמאי במשרד הכלכלה הצרפתי והיא מדווחת ישירות לנשיא צרפת.
דרשו ד' ועוזו

| --- | --- |


 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מייסדים:  דוד הופשטטר 
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים) 
 www.dirshu.co.il
 
"דרשו" - קרן עולמית לחיזוק ועידוד לימוד התורה, הוא ארגון הפועל בקרב המגזר החרדי ומטרתו לעודד אברכים ובחורי ישיבות ללימוד הדף היומי וההלכה. הארגון מקיים מבחנים מדי חודש במגוון תחומים, ומחלק מלגות כספיות לעומדים בהם בהצלחה. 'דרשו' מפעיל תחתיו ארגון נוסף – אחינו - תורה ויהדות לנוער, הפועל בקרב בני נוער חרדים וחוזרים בתשובה.
בנשיאות הארגון מכהנים הרב ברוך דב פוברסקי, הרב דוד כהן, האדמו"ר מוויז'ניץ, האדמו"ר מצאנז, האדמו"ר ממודז'יץ והאדמו"ר מאלכסנדר. בעבר גם כיהנו הרב גרשון אדלשטיין  והרב שמעון בעדני עד שנפטרו. כמו כן רבנים חרדים רבים תומכים בארגון ומשתתפים באירועי ה'סיום' שעורך.
הארגון נוסד וממומן על ידי דוד הופשטטר, מטורונטו שבקנדה. הארגון מחזיק משרדים בישראל, ארצות הברית ובקנדה.
היסטוריה

ארגון 'דרשו' הוקם בכ"ז תשרי ה'תשנ"ח, כארגון מקומי לחיזוק ועידוד לימוד התורה, בטורונטו שבקנדה, כשהבסיס היה שיעור ב'דף היומי' שמסר נשיא הארגון מדי בוקר בבית המדרש של 'דרשו' ברחוב יונג בטורונטו.
אט אט התרחב הארגון והוקמו מוקדי פעילות נוספים בתוך הקהילה היהודית בטורונטו ומחוצה לה, זרוע נוספת נפתחה במונטריאול בדמות 'כולל' ל'בעלי בתים' מקומיים, ומשם לארצות הברית השכנה. כעבור שנים אחדות כבר הופעלו על ידי 'דרשו' כוללים ללימוד תורה בערים לייקווד שבניו ג'רזי, ניו יורק. בולטימור, סינסינטי, קליבלנד, סילבר ספרינג, מונסי, שיקגו, דטרויט ועוד.
במקביל נוסד ארגון 'דרשו' בישראל, עם הקמתם של כוללי אברכים בשכונת רמות שבירושלים ובבית שמש.
הגרעין ההתחלתי מנה כ-1000 נבחנים, וכיום עומד על כ-20 אלף נבחנים בגמרא ובהלכה[דרוש מקור].
'דרשו' מפעיל שלוחות בארצות הברית, קנדה, שווייץ, דרום אפריקה, ונצואלה, ברזיל, מקסיקו, ארגנטינה, אוסטרליה, פנמה, בלגיה, אנגליה, בלארוס, אוקראינה, רוסיה ועוד[דרוש מקור].
בישראל מפעיל הארגון קרוב ל-500 שיעורים בעשרות יישובים ברחבי הארץ, לצד מאות מוקדי בחינה הפועלים בהתאם למועדי בחינות במגוון התוכניות של הארגון.
מסלולי הלימוד > דף היומי

קנין תורה - בשנת ה'תשס"א פתח הארגון את מסלול 'קניין תורה', במסגרתו נערכו מבחנים חודשיים על 30 דף מתוך התלמוד הבבלי מדי חודש, על פי מסלול הדף היומי. אחת לארבעה חדשים נערך מבחן מסכם.
קנין ש"ס - כמו כן הוקם מסלול 'קניין ש"ס' בו המשתתפים נבחנים במהלך הזמן על הש"ס כולו.
קנין משניות - בהמשך הוסיפו בתוכנית לימוד התלמוד הבבלי גם את מסכתות המשניות שאין עליהם תלמוד בבלי מסדרי זרעים וקדשים. מסלול לימוד זה מכונה 'קניין משניות'.
בסיום מחזורי הלימוד של הדף היומי, עורך הארגון 'מעמד סיום הש"ס', בו משתתפים רבים ממנהיגי הציבור החרדי. בהמשך הוסיפו תוכנית לימוד לאברכי כוללים שמסיימים בה את הש"ס ב14 שנים.
מסלולי הלימוד > הלכה

'דף היומי בהלכה' - מסלול בו מדי יום נלמד עמוד אחד מתוך ספר משנה ברורה. מחזור לימוד הדף היומי בהלכה נמשך כשבע שנים. מדי חודש נערך מבחן, ואחת לחצי שנה מבחן מסכם.
'קניין הלכה'  מסלול לימוד הלכה המבוסס על לימוד ארבעה טורים ושולחן ערוך, עם עיון בסוגיות בתלמוד הבבלי והירושלמי הקשורות לנושא.
מסלולי הלימוד > תוכניות 'בני הישיבות'

תוכנית 'ותלמודו בידו' במסגרתה נבחנים התלמידים על המסכת הנלמדת בישיבתם, כולל הדפים שאינם נלמדים במסגרת סדרי הישיבה. התוכנית פועלת על פי הספק של 20 דפי גמרא בחודש, גפ"ת. הנבחנים מקבלים מלגה על כל מבחן ומלגה נוספת בסיום כל המסכת.
במשך השנים בהן פועלת התוכנית נבחנו במסגרתה כ-20 אלף בחורי ישיבות[דרוש מקור].
תוכנית 'דרשו בוקר'. במסגרת זו לומדים הבחורים מדי בוקר מ 6:00 עד 7:00 בבוקר. הספק הלימוד במסגרת תוכנית זו עומד על שניים וחצי דפי גמרא בשבוע, והמלגה מוענקת לפי חישוב משולב של שעות הלימוד וציוני המבחנים.
'מקדשי שביעי'. מסלול לימוד לימי שישי, שבתות ומוצאי שבתות. החומר הנלמד הוא הדפים הנלמדים בישיבה באותו השבוע, או חזרה על מסכת שנלמדה בישיבה בשנים קודמות.
מסלולי הלימוד > תוכניות עונתיות

'סדר הכנה' - מסגרת בה מתכנסים מדי שנה ב'בין הזמנים' של חודש אב בחורי ישיבה קטנה לכינוס בהשתתפות רבנים כהכנה לקראת עלייתם לישיבה גדולה.
'קנין שבת' - התקיים מספר פעמים במהלך ימי בין הזמנים של חודש ניסן. במסגרת זו נלמדו הלכות שבת בסגנון הלימוד של 'הדף היומי בהלכה', ונבחנו על הנלמד עם סיום בין הזמנים.
'קנין סוכה' - התקיימה מספר פעמים בבין הזמנים של חודש תשרי. במסגרת התוכנית למדו ונבחנו אברכים ובחורים על הלכות סוכה מתוך המשנה ברורה, בסגנון הלימוד של הדף היומי בהלכה.
'קניין שביעית' - תוכנית העוסקת בהלכות שמיטה, ומתקיימת אחת לשבע שנים, בשנת השמיטה. הלימוד כולל לימוד משניות מסכת שביעית בשילוב הלכות שמיטה.
הוצאת ספרים

ארגון דרשו הוציא לאור מספר ספרים. המפורסם שבהם הוא ספר משנה ברורה עם הערות לצידו בהן מובאים דברי הפוסקים שלאחר ימי המחבר, כמו כן לאחרונה הוציא הארגון שני כרכים של שולחן ערוך יורה דעה באותה מתכונת של המשנה ברורה. בנוסף מוציא הארגון עלון שבת בשם 'לקראת שבת מלכתא'.
אירועים

במסגרת לימודי הש"ס וכן לימודי ההלכה, נערכו במהלך השנים אירועים רבי משתתפים של 'סיום הש"ס' וכן 'סיום הדף היומי בהלכה'.
בניסן ה'תשע"ה נערך מעמד הסיום למחזור הראשון של מבחני הדף היומי על הש"ס. בשל ריבוי משתתפים האירוע פוצל לשני מעמדים שהתקיימו במקביל, האחד בהיכל נוקיה בתל אביב והאחר בבנייני האומה בירושלים.
ב-ט"ו בשבט ה'תש"ף נערך באצטדיון 'פרודנשל סנטר' שבניו ג'רזי אירוע סיום הש"ס ליהודי אמריקה, בו השתתפו כ-45,000 איש.
בט' באדר א' ה'תשפ"ב נערך כינוס בהיכל פיס ארנה ירושלים, בו השתתפו למעלה מ-10,000 בני אדם וכן רבנים רבים, בראשם הרב חיים קניבסקי. עקב ריבוי המשתתפים אירוע נוסף נערך יומיים לאחר מכן ב-12 בפברואר, באותו מקום עם 10,000 משתתפים אחרים ורבנים אחרים.
הערות שוליים

↑  גדולי ישראל משתתפים במעמד, שידור חוזר של סיום המחזור הראשון של הדף היומי בהלכה. כיכר השבת.
↑  סיום המחזור ה-12 של הדף היומי, בהיכלי יד אליהו. JDN.
↑  דוד הופשטטר – מהתורמים הבולטים במגזר החרדי. מוסד שמואל נאמן, למחקר מדיניות לאומית. (ארכיון)
↑  דרשו במספר מוקדים בניו יורק. יגדיל תורה. (ארכיון)
↑  דרשו בקליבלנד
↑  דרשו בסילבר ספרינג
↑  הדילמה של דרשו באתר שטייגען
↑  שידור חוזר: סיום הש"ס של 'דרשו' בארה"ב, באתר יוטיוב, ‏ט"ו בשבט ה'תש"פ
↑  סיום הדף היומי בהלכה של 'דרשו' • צפו, באתר כיכר השבת, ‏10 בפברואר 2022
↑  דרשו ד' ועוזו: שידור חי של הכנס במוצאי שבת פ' תצווה, באתר יוטיוב, ‏12 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300620305171  MusicBrainz: b196c2ff-7221-4bc2-9771-14ebe93e0055  VIAF: 159779449   WorldCat (עם VIAF): 159779449
היפוקמפ

| --- | --- |

הרכבת תצלומים של טלסקופ החלל האבל מ-2009 מראה את היפוקמפ יחד עם טבעות נפטון וירחים פנימיים אחרים. בהירות הירחים לעומת בהירותו של נפטון הועצמה באופן משמעותי
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  נפטון
 תאריך גילוי:  1 ביולי 2013 
 מגלה:  מרק שוואלטר 
 על שם:  היפוקמפוס 
 מקום גילוי:  מכון SETI 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  105,283 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.0
 זמן הקפה:  0.9362 ימים
 נטיית מסלול:  0.0°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  16-20 ק"מ
 אלבדו:  משערים שנמוך
 בהירות נראית:  26.5
 
היפוקמפ הוא ירח של כוכב הלכת נפטון, שהתגלה ביולי 2013. את הירח גילה מארק ר׳ שואוולטר(אנ') ממכון SETI מסריקות של טלסקופ החלל האבל מהשנים 2004–2009 והוא נרשם בשם S/2004 N 1 עד ששונה להיפוקמפ, על שם יצור מיתולוגי בשם היפוקמפוס, בפברואר 2019. הירח משלים סיבוב אחד סביב נפטון כל 22 שעות ו־28.1 דקות.
היפוקמפ הוא הירח ה־14 הידוע של נפטון, והקטן מבין ירחיו. בשל קוטנו לא ניתן היה לזהותו בסריקות של הגשושית וויאג'ר 2 משנת 1989. את הירח גילה שואוולטר ב־1 ביולי 2013. הסריקות שמהן נתגלה היפוקמפ היו פתוחות לציבור, כך שכל אחד יכול היה לאתרו.
הערות שוליים

↑  Kelly Beatty, Neptune's Newest Moon, 15 July 2013, Sky & Telescope
| 16 ירחי נפטון |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים (שגרתיים) | נייד (אנ') • תלסה • דספינה • גלתיאה • לריסה • היפוקמפ • פרוטאוס |  |
| ירחים לא שגרתיים | טריטון • נראיד • הלימיד (אנ') • סאיו (אנ') • S/2002 N 5 (אנ') • לאומדיה (אנ') • פסאמטי (אנ') • ניסו (אנ') • S/2021 N 1 (אנ') |  |
| ראו גם | טרויאני נפטון (אנ') • טבעות נפטון |  |
הדסה פרלמן-קלוורי-רוזנבליט

| --- | --- |

 לידה:  23 בפברואר 1891 קלינינגרד, ממלכת פרוסיה 
 פטירה:  31 באוקטובר 1945 (בגיל 54) פלשתינה (א"י), האימפריה הבריטית 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 בן או בת זוג:  פנחס רוזן 
 מספר צאצאים:  1 
 
הדסה פרלמן-קלוורי-רוזנבליט (23 בפברואר 1891 – 31 באוגוסט 1945) הייתה אשת חינוך, פעילת ציבור ויזמית ארצישראלית. פעלה רבות להנצחה של מסורת יהודי תימן וקידום ההשתלבות של עולות ועולים מתימן בארץ ישראל. מייסדת מפעל "שני" בירושלים לרקמה התימנית, שהפכה לפריט מרכזי בלבוש הלאומי בתקופת ההתיישבות הציונית. ניהלה, בשותפות עם בעלה הראשון ד"ר משה קלוורי, את בית הספר מאיר שפיה. בעלה השני היה פנחס רוזן, שר המשפטים הראשון של מדינת ישראל.
ילדות ונעורים

נולדה בקניגסברג שבגרמניה למקס ושרה פרלמן, השלישית מבין עשרה ילדיה של משפחה יהודית, בת ראשונה לאחר שני בנים. אביה היה מעשירי העיר. מאחר שנולדה בשושן פורים נקראה בשם אסתר. ביום הולדתה ה-22 החליפה את שמה להדסה (שמה העברי של אסתר המקראית), במטרה להדגיש את זהותה היהודית ואת הברית שכרתה עם ארץ ישראל. בילדותה חונכה על ברכי המסורת היהודית, תוך הקפדה על קיום מצוות ועל ערכי עזרה לנזקקים והסתפקות במועט. למדה בפנימייה דתית לבנות בפרנקפורט ורכשה השכלה רבה בתחומים מגוונים, כגון מוזיקה קלאסית, אמנות, פילוסופיה ומיתולוגיה יוונית. כרבים מבני דורה, הושפעה מהלכי הרוח הליברליים שהחלו לנשב באותם ימים. במקביל, דבק ברבים מחבריה היהודים וגם בה הרעיון הציוני, והיא החליטה לעלות לארץ ישראל.
פועלה החינוכי והציבורי

במהלך חייה עלתה לארץ-ישראל פעמיים. עלייתה הראשונה הייתה בשנת 1910, בגיל 19, בטענה שברצונה לסעוד את סבה וסבתה שעלו ארצה בזקנתם במטרה למות ולהיקבר בארץ הקודש. הרגל זה היה מקובל מזה ארבעה דורות במשפחת אמה, והודות לו הסכים אביה שתגיע לפלשתינה. אולם הסיבה העיקרית, הנסתרת, הייתה תקוותה כי אהובה, אברהם-ארתור לוינהרץ, שאביה לא קיבלו בשל חילוניותו, יעלה אחריה; אך תקוותה נכזבה. בארץ התיישבה בבית סבה וסבתה בצפת. אביה סירב שתעבוד, מתוך תפיסה שנשים לא צריכות לעבוד, ואסר עליה לעזוב את העיר. חייה בצפת היו קשים והיא סבלה מעוני ובדידות. המעבר מאירופה למזרח התיכון דמה עבורה למסע בזמן, מאה שנה לאחור.