stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קצה המחר
שחקנים ראשיים

טום קרוז - בתפקיד מייג'ור ויליאם "ביל" קייג'
אמילי בלאנט - בתפקיד סרג'נט ריטה ווראטאסקי
ביל פקסטון - בתפקיד מאסטר סרג'נט פארל
ברנדן גליסון - בתפקיד גנרל בריגהם
קיק גארי - בתפקיד גריף
דרגאמיר בראסיק - בתפקיד קאנץ
שרלוט ריילי - בתפקיד ננסי
ג'ונאס ארמסטרונג - בתפקיד סקינר
פרנץ דראמה - בתפקיד פורד
מאסאיושי האנדה - בתפקיד טאקדה
טוני וואיי - בתפקיד קימל
נוח טיילור - בתפקיד ד"ר קרטר
טריוויה

בין הסיקור התקשורתי בתחילת הסרט, בולטים מספר סיקורים של העיתונאים הישראלים דני קושמרו וניר דבורי אך עם כותרות מזויפות, בהמשך ניתן גם לראות את הדגל הישראלי ואת השפה העברית כאחת משפות הממשק המוצעות בחליפה.
הפלישה של צבא ההגנה המיוחד בחופי צפון צרפת נעשתה בהשראת הפלישה לנורמנדי במלחמת העולם השנייה. הסרט עלה לאקרנים ביוני 2014, במלאת 70 שנה למבצע ההיסטורי (יוני 1944).
ראו גם

לקום אתמול בבוקר
הערות שוליים

↑  דני לרנר, כל מה שתרצו מסרט קיץ נמצא ב"קצה המחר", באתר "רשת 13", 29 במאי 2014
↑  ‘Edge of Tomorrow’: Emily Blunt talks Tom Cruise, brutal sci-fi battle
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5829736  LCCN: no2018040968  VIAF: 633152261515917180008   WorldCat (עם VIAF): 633152261515917180008
חרסונסוס

חרסונסוס (ביוונית Χερσόνησος) היא מושבה יוונית עתיקה בדרום-מערב חצי האי קרים. המושבה נוסדה במאה ה-6 לפנה"ס על ידי מתיישבים מהרקלאיה פונטיקה (Heraclea Pontica). המושבה ממוקמת על חופי הים השחור בפאתי העיר סבסטופול והיא מכונה לעיתים "פומפיי האוקראינית" או טרויה הרוסית". פירוש המילה חרסונסוס ביוונית הוא "חצי אי" ובכך מתאר את מיקומה של המושבה.
בזמן רוב התקופה הקלאסית היה בחרסונסוס שלטון דמוקרטי על ידי מספר שליטים (ארכונטים) שנבחרו ומועצה נבחרת בשם דמיורגי (Demiurgi). במשך הזמן הממשל נעשה יותר אוליגרכי והכוח התרכז בידי השליטים. שבועת נאמנות שנשבעו כל אזרחי העיר שרדה מהמאה ה-3 לפנה"ס עד היום. בשנת 2013 חרסונסוס הוכרזה כאתר מורשת עולמית.
ויקינגור רייקיאוויק

ויקינגור רייקיאוויק (באיסלנדית: Knattspyrnufélagið Víkingur Reykjavík - "מועדון הספורט ויקינגור רייקיאוויק" או בקיצור ויקינגור) הוא מועדון ספורט ומועדון כדורגל איסלנדי מהעיר רייקיאוויק, שבמערב איסלנד. הקבוצה משחקת את משחקי הבית שלה באצטדיון ויקינגסוולר שברייקיאוויק, וצבעי הקבוצה הם אדום, שחור ולבן.
המועדון הוא מועדון ספורט גדול באיסלנד שלו קבוצות במגוון ענפים אחרים חוץ מכדורגל, כמו כדוריד, טניס, טניס שולחן, קראטה, סקי ועוד.
קבוצת הכדורגל של המועדון נחשבת לאחת הקבוצות הבולטות באיסלנד, כאשר היא השתתפה בליגה המקומית הבכירה משנות הקמתה, ומאז זכתה ב-6 תוארי אליפות ליגת העל האיסלנדית, ובנוסף זכתה הקבוצה גם ב-3 תוארי גביע מדינה, ו-3 תוארי סופר-קאפ מקומיים.
תארים

אליפות איסלנד: 7
1920, 1924, 1981, 1982, 1991, 2021, 2023
הגביע האיסלנדי: 5
1971, 2019, 2021, 2022, 2023
הסופר קאפ האיסלנדי: 3
1982, 1983, 2022
עלי יחיא

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1947 ישראל
 פטירה:  11 בספטמבר 2014 (בגיל 67) כפר קרע, ישראל
 מדינה:  ישראל
 מקום קבורה:  כפר קרע, 3007500
 פעילות בולטת:  Israeli Ambassador in Finland, Qatar and Greece
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מקצוע:  מורה לערבית
 מעסיק:  אוניברסיטת תל אביב 
 תפקיד:  שגריר ישראל בפינלנד וביוון
 השקפה דתית:  אסלאם 
 בת זוג:  חייריה יחיא
 aliyahya.org
 אב ל-5 ילדים: אדיב, אריג, וסים, רים וכרים.
 
עלי אדיב יַחיָא (בערבית: علي يحيى; 22 בינואר 1947 – 11 בספטמבר 2014) היה מורה ערבי-ישראלי, מהמפורסמים שבמורי התרבות והשפה הערבית בישראל, ודיפלומט שכיהן כשגריר ישראל בפינלנד ושגריר ישראל ביוון. האזרח הערבי-ישראלי הראשון בישראל שמונה לשגריר.
ביוגרפיה

יחיא נולד בכפר קרע. לימד וכיהן כסמנכ"ל באולפן עקיבא, ובין תלמידיו היו אנשי ציבור בולטים, כגון השר לשעבר משה ארנס, ועוד דמויות ידועות. הוא ניהל מוסדות להוראת שפות ולימד גם באוניברסיטאות שונות, במשטרה, במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ובמכללה לביטחון לאומי.
בשנים 1996 עד 1999 כיהן כשגריר ישראל בפינלנד. לאחר מכן שימש ציר במחלקת פרויקטים באגף המזרח התיכון ותהליך השלום במשרד החוץ. בשנים 2006 עד 2012 כיהן כשגריר ישראל ביוון (מונה במקום רם אבירם).
יחיא היה נשוי לחייריה ולהם חמישה ילדים: אדיב, אריג, וסים, רים וכרים יחיא.
עלי יחיא נפטר ב-11 בספטמבר 2014, בגיל 67.
פרסים, הוקרה והנצחה

1983 – פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים.
1984 – השיא משואה ביום העצמאות.
1994 – זכה להוקרה מהקונגרס של ארצות הברית על קידום השלום דרך התרבות והשפה.
2011 – פרס שמואל רוטברג לחינוך מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים.
2015  – לאחר מותו, אחת מספריות משרד החוץ נקראה על שמו.
2022 – לאחר מותו, אחד מאולמות ההרצאות של משרד החוץ נקרא על שמו.
הערות שוליים

↑  השגריר הערבי הראשון בארץ הלך לעולמו
↑  מינויים לשירות החוץ, החלטה מספר 280 של ממשלת ישראל השלושים ואחת, משנת 2006, באתר של משרד ראש הממשלה.
↑  דברי ימי הקונגרס האמריקני, נאומו של חבר בית הנבחרים טום לנטוס בתאריך 17 במרץ 1994
↑  First Israeli-Arab to represent Israel as ambassador to speak at U of C on challenges of multiculturalism.
↑  מושב חבר הנאמנים ה-74 תשע"א-2011, קו ברשת (ידיעון האוניברסיטה העברית בירושלים).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526851105171  VIAF: 315207224   WorldCat (עם VIAF): 315207224 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 2003/2004 בליגת העל בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  13 בספטמבר 2003 – 22 במאי 2004 (253 ימים)
 מספר משתתפות:  12
 הזוכה:  מכבי חיפה
 מספר משחקים:  198
 מספר שערים:  492 (2.48 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ישראל אופיר חיים   ישראל שי הולצמן   (16 שערים)
 השחקן המצטיין:  ישראל ניר דוידוביץ'
 → 2002/20032004/2005 ←
 
עונת 2003/2004 בליגת העל הייתה העונה החמישית של ליגת העל כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
עונת 2003-2004 נפתחה באיחור של 3 שבועות כמו העונה הקודמת. וזאת עקב העיכוב במכירת זכויות השידור של משחקי ליגת העל.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 12 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 11 משחקים כל אחד - 33 מחזורים בסה"כ. עולות החדשות שהצטרפו לליגת העל לקראת עונה זו היו מכבי אחי נצרת ובני סכנין. העונה החלה ב-13 בספטמבר 2003 והסתיימה ב-22 במאי 2004. העונה הסדירה הסתיימה בזכייה של מכבי חיפה באליפות, ושוער הקבוצה ניר דוידוביץ' נבחר לכדורגלן העונה בישראל. המבקיעים המצטיינים של העונה היו שי הולצמן (מועדון ספורט אשדוד) ואופיר חיים (הפועל באר שבע) עם 16 שערים כל אחד.
בסיום העונה מכבי נתניה ומכבי אחי נצרת ירדו ליגה. הקבוצות שעלו מהליגה הלאומית לליגת העל בתום העונה היו הפועל חיפה והפועל נצרת עילית.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי חיפה | 33 | 19 | 6 | 8 | 54 | 25 | 29 | 63 | העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות |
| 2 | מכבי תל אביב | 33 | 16 | 9 | 8 | 35 | 22 | 13 | 57 | העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות |
| 3 | מכבי פתח תקווה | 33 | 16 | 8 | 9 | 49 | 35 | 14 | 56 | העפילה לשלב מוקדמות גביע אופ"א |
| 4 | הפועל באר שבע | 33 | 16 | 7 | 10 | 48 | 36 | 12 | 55 | העפילה לגביע האינטרטוטו |
| 5 | הפועל תל אביב | 33 | 13 | 10 | 10 | 48 | 37 | 11 | 49 |  |
| 6 | בני יהודה תל אביב | 33 | 12 | 9 | 12 | 34 | 42 | 8- | 45 |  |
| 7 | מ.ס. אשדוד | 33 | 11 | 9 | 13 | 47 | 49 | 2- | 42 |  |
| 8 | הפועל פתח תקווה | 33 | 11 | 9 | 13 | 46 | 52 | 6- | 42 |  |
| 9 | בית"ר ירושלים | 33 | 10 | 9 | 14 | 32 | 42 | 10- | 39 |  |
| 10 | בני סכנין | 33 | 8 | 11 | 14 | 31 | 38 | 7- | 35 | העפילה לשלב מוקדמות גביע אופ"א |
| 11 | מכבי נתניה | 33 | 8 | 7 | 18 | 28 | 52 | 24- | 31 | ירדו ליגה |
| 12 | מכבי אחי נצרת | 33 | 8 | 6 | 19 | 40 | 62 | 22- | 27 | ירדו ליגה |
↑  הקבוצה זכתה בגביע מדינה
↑  הופחתו 3 נקודות
מלך השערים

| מקום | שם | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | שי הולצמן | מ.ס. אשדוד | 16 |
| 1 | אופיר חיים | הפועל באר שבע | 16 |
| 3 | אסי טובי | מכבי אחי נצרת | 13 |
| 3 | עומר גולן | מכבי פתח תקווה | 13 |
| 3 | מנור חסן | הפועל פתח תקווה | 13 |
| 6 | קרואטיה טומיסלב ארצג | הפועל פתח תקווה | 12 |
| 7 | קרואטיה מטה בטורינה | בני יהודה | 11 |
| 7 | ניגריה איבזיטו אוגבונה | הפועל תל אביב | 11 |
מלך הבישולים

| מקום | שם | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | קרואטיה ג'ובאני רוסו | מכבי חיפה | 15 |
| 2 | ארגנטינה גוסטבו בוקולי | מכבי אחי נצרת | 8 |
| 2 | ברזיל גבריאל לימה | בני סכנין | 8 |
| 2 | אלעד בונפלד | הפועל באר שבע | 8 |
הערות שוליים

↑  איתי שנקמן, ההתאחדות החליטה: פתיחת הליגות תידחה, באתר ynet, 17 באוגוסט 2003
| עונות בליגה העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגת ארץ ישראל | 1929/1930 • 1930/1931 • 1931/1932 • 1932/1933 • 1933/1934 • 1934/1935 • 1935/1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1940/1941 • 1941/1942 • 1942/1943 • 1943/1944 • 1944/1945 • 1945/1946 • 1946/1947 • 1947/1948 • 1948/1949 |  |
| ליגה א' והליגה הלאומית | 1949/1950 • 1950/1951 • 1951/1952 • 1952/1953 • 1953/1954 • 1954/1955 • 1955/1956 • 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 |  |
| ליגת העל | 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
מלחמת המחר

| --- | --- |

 בימוי:  כריס מקיי 
 הופק בידי:  דיוויד אליסון, דייוויד ס. גויר 
 תסריט:  זק דין 
 עריכה:  רוג'ר ברטון 
 שחקנים ראשיים:  כריס פראט קית' פאוורס סם ריצ'רדסון ג'יי קיי סימונס איבון סטרהובסקי בטי גילפין אדווין הודג' 
 מוזיקה:  לורן באלף Skydance Media  New Republic Pictures  Phantom Four Films  Lit Entertainment Group
 צילום:  לארי פונג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סקיידאנס, דייוויד ס. גויר 
 חברה מפיצה:  אולפני אמזון, אמזון פריים וידאו 
 הקרנת בכורה:  2 ביולי 2021 
 משך הקרנה:  138 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מלחמה, מדע בדיוני צבאי, סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט מסע בזמן 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלחמת המחר (באנגלית: The Tomorrow War) הוא סרט פעולה אמריקאי מדע בדיוני צבאי בבימויו של כריס מקיי בהופעת הבכורה שלו כבמאי סרט לייב אקשן, בהפקת דייוויד אליסון, דנה גולדברג, דון גריינג'ר, דייוויד ס. גויר, ז'ול דאלי ואדם קולברנר, ונכתב על ידי זאק דין וביל דובוק. בסרט מככבים כריס פראט (שגם הפיק בפועל), איבון סטרהובסקי, בטי גילפין, קית' פאוורס, מייק מיטשל, סם ריצ'רדסון וג'יי קיי סימונס. הסרט, מתמקד במלחמת האנושות נגד כוח חייזרי פולש, בתקווה לנצח בזכות שימוש ביכולתם החדשה של מדענים לגייס חיילים מהעבר למלחמה.
במקור הסרט היה אמור לצאת לאקרנים על ידי אולפני סרטי פרמאונט, אך עקב מגפת הקורונה העולמית הוא בסופו של דבר נרכש להפצה על ידי שירות הסטרימינג פריים וידאו ועלה ב-2 ביולי 2021.
תקציר העלילה

גורלה של מלחמה עתידנית נשען על יכולותיו של אדם אחד להתעמת עם רוחות הרפאים של עברו. האנושות מפסידה לכוח פולש של חייזרים, וכדי להילחם בחזרה, מדענים מפתחים דרך לגייס חיילים מהעבר להילחם במלחמה.
הפקה

בפברואר 2019 הוכרז כי כריס פראט נמצא במשא ומתן לככב סרט (שהיה ידוע אז בשם Ghost Draft) ואשר אמור היה להיות מבוים על ידי כריס מקיי. בחודש יולי לוהקה איבון סטרהובסקי לתפקיד הנשי הראשי. ג'יי קיי סימונס, בטי גילפין, סם ריצ'רדסון, תיאו פון, יסמין מתיוס, קית' פאוורס לוהקו באוגוסט, עם מרי לין רייסקוב, אדווין הודג', ועוד צוות שחקנים שהצטרף בספטמבר. הסרט זכה לכותרת "מלחמת המחר". מעצב ההפקה קן ברתלמי עיצב את החייזרים לסרט.
הפקה > צילומים

הצילומים החלו ב-1 בספטמבר 2019, באטלנטה ובאיסלנד. הצילומים הושלמו ב-12 בינואר 2020.
הפצה

במקור אמור היה הסרט לצאת לאקרנים ב-25 בדצמבר 2020 על ידי Paramount Pictures, אך עקב מגפת הקורונה הוא הוסר מלוח הזמנים ויציאתו נדחתה מאוחר יותר ל-23 ביולי 2021, במקום "משימה בלתי אפשרית 7", שנדחתה למועד מאוחר יותר.
הערות שוליים

↑  "Chris Pratt's 'Ghost Draft': Everything to Know About the New Action Film". Men's Journal. 2019-08-21. נבדק ב-2019-10-14.
↑  McNary, Dave (13 בפברואר 2019). "Chris Pratt in Talks to Star in Science-Fiction Movie 'Ghost Draft'". Variety. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kroll, Justin (18 ביולי 2019). "'Handmaid's Tale's' Yvonne Strahovski Joins Chris Pratt in 'Ghost Draft' (EXCLUSIVE)". Variety. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  N'Duka, Amanda (20 באוגוסט 2019). "'Veep's Sam Richardson Joins Chris Pratt In 'Ghost Draft' Sci-Fi". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (21 באוגוסט 2019). "Stand-Up Comedian Theo Von Joins Chris Pratt In Skydance-Paramount's 'Ghost Draft'". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  N'Duka, Amanda (23 באוגוסט 2019). "'Ghost Draft': 'Sweetbitter' Actress Jasmine Mathews Joins Skydance Sci-Fi Thriller". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kit, Borys (4 בספטמבר 2019). "Mary Lynn Rajskub, Edwin Hodge Join Chris Pratt in Sci-Fi Thriller 'Ghost Draft' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-2 בנובמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  N'Duka, Amanda (4 בספטמבר 2019). "'Ghost Draft': Paramount/Skydance Sci-Fi Film Adds More To Cast". Deadline. נבדק ב-2 בנובמבר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gemmill, Allie (9 בנובמבר 2019). "Chris Pratt Shares Set Photo & New Title From the Movie Formerly Known as 'Ghost Draft'". נבדק ב-9 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ken Barthelmey". IMDb. נבדק ב-2019-11-15.
↑  "Chris Pratt's Next Movie "Ghost Draft" To Film in Atlanta (REPORT)". 6 באפריל 2019. נבדק ב-2 בספטמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McClintock, Pamela (11 בנובמבר 2019). "Chris Pratt's Sci-Fi Thriller 'The Tomorrow War' Lands Christmas 2020 Release". The Hollywood Reporter. נבדק ב-11 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (2 באפריל 2020). "'Top Gun Maverick' Flies To Christmas Corridor, 'SpongeBob' Eyes Late Summer, 'Quiet Place II' To Debut Labor Day". Deadline Hollywood. נבדק ב-2 באפריל 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rubin, Rebecca (2020-04-24). "'Mission: Impossible' Sequels Get Pushed Back". Variety (באנגלית). נבדק ב-2020-04-24.
טלפוניית IP

"מתאם שיחות" טיפוסי, המאפשר חיבור של מכשיר טלפון אנלוגי ("רגיל") לרשת האינטרנט
חיבור של הרשת הביתית ושל טלפון אנלוגי ("רגיל") למתאם שיחות, וממנו אל המודם ולרשת האינטרנט

טלפוניית IP היא סוג של מערכת טלפוניה הפועלת על גבי רשתות IP. טכנולוגיה זו מאפשרת, בין השאר, העברת שיחות טלפון על-גבי רשת האינטרנט, כתחליף לקווי הטלפון ה"רגילים". השימוש ברשתות מחשבים, ובאינטרנט בפרט, מוביל להוזלה בעלויות ההקמה והתפעול של מערכת הטלפוניה - יתרון שלרוב מגולם במחירים נמוכים יותר ללקוח, ובפרט בשיחות בינלאומיות. החסרונות הנפוצים בשירותים אלו (ביחס לטלפוניה סטנדרטית) הם איכות קול נמוכה יותר, שיהוי / השהייה (Latency) גבוהים יותר, ניתוקים רבים יותר בשיחות, ותלות במערכת תקשורת אחרת, אשר עלולה לא לפעול בהפסקות חשמל (בעיקר הציוד בבית הלקוח, שלרוב אינו מגובה במערכות אל-פסק).
רקע

רשתות הטלפון שתוכננו והוקמו לפני עידן האינטרנט פועלות בטכנולוגיית מיתוג מעגלים. בשיטה זו, מכשיר הטלפון מחובר בקו טלפון ישירות אל המרכזיה או אל ארון סעף שכונתי, שבו מרוכזים 30 קווי טלפון למרבב אחד, המעביר את קווי הטלפון אל המרכזיה על ידי קווי E1 או קווים דומים. כאשר מתקיימת שיחה בין שני מנויי טלפון, נוצר "מסלול" בין שני הטלפונים, והוא משמש רק את שיחת הטלפון הזאת, עד לסיומה. בסיום השיחה המסלול מתנתק, ובאמצעות חלקים ממנו (בעיקר החלקים שבין המרכזיות) ניתן ליצור מסלול אחר, לטובת שיחות טלפון אחרות.
לעומת זאת, טלפוניית IP אינה פועלת על תשתית תקשורת וקווי תקשורת ייעודיים, אלא פועלת על גבי רשת האינטרנט הקיימת (או על-גבי רשתות IP המקבילות לאינטרנט). במצב זה לא מוחזק מעגל חשמלי ייעודי לטובת קיום שיחת הטלפון. השיחה מתקיימת במקביל לתעבורת נתונים נוספת על גבי אותו קו אינטרנט. יכולת זו מושגת על ידי שימוש במיתוג מנות: אותות הדיבור ואותות בקרה שונים (חיוג, ניתוק, שיחה ממתינה וכו') מחולקים למנות קטנות, וכל אחת מהמנות נשלחת בנפרד על-גבי הרשת, במקביל ליישומים אחרים ששולחים ומקבלים נתונים מהרשת.
העברת דיבור על רשתות IP

טלפוניית IP מעבירה קולות ודיבור ברשת האינטרנט (וברשתות IP נוספות) באמצעות פרוטוקולי תקשורת ל-VoIP‏ (Voice over IP).
אות השמע שמתקבל מהמיקרופון או מהשפופרת של הטלפון הוא אנלוגי. אות זה מומר לביטים דיגיטליים על ידי מקודד שנקרא ווקודר (Vocoder - Voice Coder). הווקודר מפעיל אלגוריתם מתמטי בעזרתו הוא דוחס את השמע. בטלפוניה רגילה השמע מועבר בקצב של 64Kbps אך על ידי שימוש בווקודר ניתן לדחוס אותו לקצב של 12.2Kbps ואפילו מתחת לכך (בהתאם למידת הקילקול באיכות האות). בצורה זו חוסכים רוחב פס רב.
פעולה נוספת שמבצע הווקודר היא חלוקת השמע, שהוא רציף, למקטעים שמכונים מסגרות. מסגרות זמן אלו הן קטעים באורכים של מספר מילי-שניות (לדוגמה, 20 מילי-שניות). זהו מרכיב חשוב בטכנולוגיית ה-VoIP, מכיוון שלאחר חלוקת השמע למסגרות ניתן לשלוח כל מסגרת בנפרד, ולפיכך להשתמש בפרוטוקול האינטרנט (IP), שהוא פרוטוקול מיתוג המנות הנפוץ בעולם.
פרוטוקול IP משתמש בפרוטוקול TCP או UDP לצורך משלוח נתונים בין מחשבים. ההבדל המשמעותי בין שני הפרוטוקולים עבור שיחות טלפון, הוא שפרוטוקול UDP לא מחכה לאישור שחבילות הנתונים יגיעו לצד השני, אלא ממשיך לשלוח באופן רציף. פעולה זו מאפשרת רציפות בהעברת הקול אל מכשיר הטלפון שבצד השני של השיחה (ללא קיטועים וללא השהיות), אך במצב של שגיאה ואיבוד חבילת נתונים, הצד השני ישמע רעש או צליל משונה למספר רגעים.
העברת דיבור על רשתות IP > יתרונות

השימוש בשיטת מיתוג מנות מאפשרת הוזלה ניכרת של עלות השיחות, על ידי ניצול מרבי של רוחב הסרט, בעיקר בצווארי הבקבוק.
יתרון נוסף שנעוץ בשימוש בפרוטוקול ה-IP להעברת שיחות הטלפון הוא תפוצתו הרחבה של פרוטוקול זה. ה-IP הוא פרוטוקול תקשורת נפוץ ונחקר: חברות רבות ואנשים פרטיים רבים חוקרים אותו ומפתחים עבורו כלים שימושיים לאבטחת מידע, ניהול רשת וכו'. כך חברות טלפון שמספקות שירות מסוג זה, לא צריכות להתעסק בבניית הרשת, אבטחת מידע וכו', אלא יכולות להתמקד ביצירת פרוטוקול טוב ומקודד יעיל.
עוד יתרון הוא שתשתית האינטרנט פרוסה ברוב העולם (או לפחות, ברוב העולם שבו פרוסה תשתית הטלפון), ולפיכך ניתן להגיע איתה בקלות לכל יעד.
שימושים

חיבור בין משתמשים - הצדדים משתמשים בתוכנת VoIP, בטלפון-IP, או בטלפון "רגיל" המחובר למתאם שיחות - ומשוחחים ביניהם. ניתן לפרוס בצורה כזאת רשתות מקומיות (אינטרנט ו/או אינטראנט) שמיועדות לטלפוניה, או אפילו להשתמש ברשת מקומית קיימת.
חיבור בין מרכזיות - ספקיות שיחות חוץ רבות מצאו שזול הרבה יותר לשלם עבור חיבור רחב סרט לאינטרנט מאשר עבור חיבור רחב סרט בסיב אופטי או קישור ללוויין תקשורת. בשיטה זאת המשתמש מחזיק בטלפון רגיל, ורק לאחר שהשיחה מגיעה למרכזייה היא מתורגמת לטלפוניית IP, ומועברת על גבי האינטרנט אל מרכזיית היעד. שם השיחה מתורגמת חזרה לטלפוניה רגילה.
מכשירים

לקוחות המבצעים שיחות טלפון מבוססות אינטרנט משתמשים באחד או יותר מהמוצרים הבאים:
שרתים

מרכיב מרכזי בטלפוניית IP הוא שרת המערכת. בתחילת כל שיחת טלפון נוצר קשר עם השרת על מנת לזהות את מנוי הטלפון המחייג, ואת מנוי הטלפון שיקבל את השיחה. כאשר מנוי מסוים מחייג מספר טלפון מתקיימים השלבים הבאים:
בקשת החיוג של המנוי נשלחת אל השרת
השרת מאתר את היעד של השיחה (כתובת IP של מכשיר כלשהו, או מספר קו טלפון ברשתות טלפון שמקושרות לרשת ה-IP)
השרת מפנה את המכשיר המחייג אל המכשיר שיקבל את השיחה.
השיחה מתקיימת בין הצדדים, ובפיקוח טכני של השרת.
כמו כן, השרת אחראי על רישום השיחות (למטרות תשלום וגביה, על ידי חברת הטלפון), ועל הפעלת תכונות כגון מענה קולי, משיבון, הפניית שיחות וכו'.
מערך השרתים של כל מערכת טלפון יכול להיבנות בצורה שונה, וזאת בהתאם לפרוטוקול שבו המערכת פועלת, לגודל מערכת הטלפון, העומסים שבמערכת, ולמבנה רשת התקשורת שעל גביה פועלת המערכת.
מבנה מערכת טיפוסית

מערכת טלפון אינטרנטית טיפוסית בנויה מהמרכיבים הבאים:
רשת תקשורת
יחידת קצה (טלפון IP, טלפון רגיל עם מתאם שיחות או טלפון-תוכנה)
שרת - מנהל את מערכת הטלפון
Gateway - בעת הצורך הוא מעביר את שיחות הטלפון מרשת ה-IP אל רשתות טלפון אחרות (כדוגמת PSTN או מערכות סלולריות).
ראו גם

SIP
SIGTRAN
ברזיל במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |
ברזילדגל ברזיל

האנדרטה לחללי מלחמת העולם השנייה בריו דה ז'ניירו
 צד בעימות:  חלק מבעלות הברית
 תאריך כניסה לעימות:  22 באוגוסט 1942
 העילה למלחמה:  הטבעת אניות סוחר ברזילאיות בידי צוללות גרמניות
 תאריך סיום העימות:  8 במאי 1945
 אירועי הסיום:  כניעת גרמניה במלחמת העולם השנייה
 ראש המדינה:  ז'טוליו ורגאס
 נתוני המדינה
 אוכלוסייה:  40 מיליון איש
 נתוני הצבא
 גודל כוח המשלוח:  25,300 חיילים
 תוצאות המלחמה
 אבדות בנפש:  451 לוחמים וטייסים
השתתפותה של ברזיל במלחמת העולם השנייה נחלקת לשתי תקופות. בראשונה, שמרה ברזיל תחת שלטונו של ז'טוליו ורגאס על נייטרליות, ובשנייה, אחרי המתקפה על פרל הארבור ב-7 בדצמבר 1941, הצטרפה ברזיל למלחמה לצד בעלות הברית והחלה בהדרגה לשתף עמן פעולה.
ב-22 באוגוסט 1942, לאחר הרעה ביחסי ברזיל עם מדינות הציר, היא הכריזה עליהן מלחמה והחלה בהשתתפות אופרטיבית במלחמת העולם השנייה. במסגרת השתתפותה זו, שיגרה ברזיל במהלך המלחמה את כוח המשלוח הברזילאי בן ה-25,300 חיילים שהשתתף במערכה באיטליה.
טרם המתקפה על פרל הארבור (ספטמבר 1939–דצמבר 1941)

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה שמרה ברזיל על נייטרליות וקיימה מסחר עם בעלות הברית ומדינות הציר כאחד. היא השתתפה בועידת פנמה. אמנם נראה היה כי "המדינה החדשה" תחת שלטונו של ורגאס נוטה יותר לצד הפשיסטי באירופה ששלט בפורטוגל וספרד אולם היה זה רושם חיצוני בלבד, ונציגי המשטר קיימו שיתוף פעולה עם הקומוניסטים בברזיל, אף על פי שרשמית פעילותם הייתה אסורה.
הצטרפותה למלחמה (דצמבר 1941–מאי 1945)

ב-7 בדצמבר 1941 תקפו מטוסים יפניים את הבסיס האמריקני בפרל הארבור. למחרת היום הכריזה ארצות הברית על כניסה למלחמה נגד יפן. שלושה ימים מאוחר יותר הכריזה מלחמה גם על גרמניה. לארצות הברית הייתה השפעה רבה על מדינות אמריקה הלטינית (למשל "רפובליקות הבננות").
בשנת 1941 התירה ממשלת ברזיל לארצות הברית להקים בשטחה בסיסי חיל אוויר וצי. ארצות הברית הקימה מספר שדות תעופה מתוך הבנה כי זמן קצר לאחר תום המלחמה בסיסים אלו יועברו לידי ברזיל. בסיסים אלו סייעו לכוחות הלוחמים בצפון אפריקה והיו בסיס שילוח פטרולים אוויריים שאבטחו את הדרכים הימיות בדרום האוקיינוס האטלנטי. כלכלת ברזיל התגייסה גם היא למאמץ המלחמתי, בעיקר באזור סאו פאולו, למאמץ המלחמתי ומינרלים שונים, כמו גם גומי, שאותם הפיקו עשרות אלפי "חיילי גומי" באמזונאס, דבר שסייע לתעשיית המלחמה האמריקנית. התגברות שיתוף הפעולה עם בעלות הברית הובילה את ממשלת ברזיל לנתק את יחסיה עם מדינות הציר ב-28 בינואר 1942.
ביולי 1942 ברזיל הבליגה כאשר שלוש עשרה ספינות סוחר ברזילאיות הותקפו ומאה אנשים נהרגו. הרודן ורגאס החליט לנהוג במדיניות של איפוק כלפי מדינות הציר כדי למנוע מעורבות ישירה במלחמה. בנוסף, בעקבות המתקפה היפנית על פרל הארבור והצהרות המלחמה של גרמניה הנאצית ואיטליה הפשיסטית כנגד ארצות הברית, ברזיל עזרה להשפיע על מדינות אמריקה האחרות לנתק את יחסיהן עם מדינות הציר. בתגובה גרמניה ואיטליה הרחיבו את לוחמת הצוללות שלהן נגד מדינות אלו ובכך הגדילו את המתיחות בין ברזיל למדינות הציר האירופאיות. במחצית הראשונה של 1942 צוללות גרמניות הטביעו ספינות סוחר ברזילאיות וכוחות של חיל הים הברזילאי רדפו אחרי צוללות אלו. באוגוסט אותה שנה הצוללת הגרמנית U-507 הטביעה חמש ספינות סוחר ברזילאיות ביומיים, דבר שגרם לשש מאות אזרחים הרוגים ופרצה סערה לאומית. והדבר גרם לכעס וזעם בברזיל ובייחוד בריו דה ז'ניירו החלו אנשים לפגוע בבעלי עסקים ממוצא גרמני. לבסוף הכריזה ברזיל מלחמה על מדינות הציר ב-22 באוגוסט 1942.
הצטרפותה למלחמה (דצמבר 1941–מאי 1945) > הסיבות לכניסת ברזיל למלחמה

באופן רשמי, המדינה נכנסה למלחמה נגד גרמניה הנאצית ובעלות בריתה בגלל הטבעת ספינות סוחר ברזילאיות בידי צוללות גרמניות, דבר שגרם לסערה ציבורית נרחבת. לצד זאת, יש לקחת בחשבון את ההשפעה של ארצות הברית על מדינות דרום אמריקה. דוגמה לכך היא כניסת כל מדינות היבשת למלחמה בגרמנים בשלב מסוים של המלחמה, לאחר הכרזת המלחמה של ארצות הברית.
כוח המשלוח הברזילאי

במהלך מלחמת העולם השנייה שלחה ברזיל כוח משלוח גדול שכלל כ-25,300 חיילים עם כוחות רגלים, ארטילריה ואוויר. הכוח נלחם בחזית האיטלקית בשנים 1944-1945."הדיוויזיה הברזילאית הראשונה" של ה-FEB הוצבה תחת פיקוד קבוצת הארמיות ה-15 הבריטית - אמריקנית. יחידות חיל הרגלים של הכוח אורגנו כיחידות אמריקניות בכל מובן, לרבות הלוגיסטיקה, שכללה יחידות דואר ושירותי בנקאות.