למידה מבוססת פרויקטים
יישום במערכת החינוך

במערכת החינוך רווחה במאה העשרים גישה שהעמידה את התלמיד ואת התהליכים הקוגניטיביים שלו במרכז. גישה זאת הושפעה מחוקרים כגון ג'ון דיואי, ז'אן פיאז'ה, פרידריך פרבל. בשני העשורים הראשונים של המאה העשרים ואחת התבססה גישה חדשה הטוענת שעל התלמיד לעמוד בסטנדרטים מסוימים של ידע (גישה שנכון להיום עדיין פועלת במערכת החינוך). כיום אנו נמצאים בתחילתה של תקופה חדשה, בין היתר בעקבות התפתחות הטכנולוגיה, בה הידע זמין לכל, והאדם מוצף בשפע של מקורות מידע. אנו חייבים להתאים את החינוך ואת הלמידה למצב זה. יותר ויותר מקומות עבודה משתמשים בשיטות של משימות חקר, צוותי לימוד של נושאים חדשים ועוד, דבר המחייב הגדרות חדשות של מטרות החינוך.
בשנת 2015 החלה להתפתח תפיסה חדשה של מבחנים בינלאומיים במדינות המפותחות. מתוך מודעות לשינוי שחל בעולם החינוך, כפי שהוזכר קודם לכן, בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) מתקבלת החלטה לשנות את אופי הבחינות וההערכה, תוך שימת דגש על ההבנה ולא על הידע, ותוך הגברת מעורבות התלמיד בתהליך למידה.
להלן מספר דוגמאות של בתי ספר המשתמשים בשיטה זאת : בשנת 2000 הוקמה בסן דייגו ביוזמת אנשי עסקים רשת בתי הספר "היי-טק-היי". ב-2012 נכללה הרשת בין שלוש רשתות החינוך המובילות בארצות הברית. דוגמה נוספת ניתן לראות בפינלנד אשר הפחיתה את מספר מקצועות הלימוד על מנת לתת לתלמידים את היכולת לרכוש מיומנויות, להיות מעורבים ולהתעמק במקצועות אשר הושארו. לתוכנית זו קוראים "less is more" בעקבות פינלנד גם סינגפור, הונג קונג ואלברטה שבקנדה החלו לפעול בדרך זאת.
אולם, בישראל קיימים בתי ספר בודדים אשר מעודדים למידה חדשנית בשיטת הלמידה המבוססת פרויקטים. נוצר מצב שבעוד שבמדינות שונות בעולם כבר נערכים לקראת בואו של הגל השלישי, בואה של למידת החקר, בישראל מתרחקים מלמידה זו.. אך עם זאת, ניתן לראות מספר מקומות בארץ בהם השיטה כן מיושמת: הראשונים היו בתי הספר של החינוך ההתיישבותי, בעיקר בחטיבות הביניים. נוסף על כך, מערכת החינוך של העיר חולון אימצה את השיטה ברוב מוסדות החינוך שלה. בהשראת רשת "היי-טק-היי" חברו יחדיו מנהל החינוך בעיר והמכון לחינוך דמוקרטי על מנת לקדם בעיר חולון את שיטת הלמידה המבוססת פרויקטים, כשכל התהליך מתבצע בשיתוף פעולה עם משרד החינוך. כל בתי הספר היסודיים בחולון החלו ללמד בשיטה זאת וגם בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות נלמדים חלק ממקצועות הלימוד בשיטה זו. בשנת תשע"ד נפתח "בית הספר החדש" - תיכון שש שנתי צומח שכולו בנוי בהתאמה לשיטה. שבעה בתי ספר תיכוניים בחולון הצטרפו לפרויקט חלוץ של הערכה לבגרות בדרך זאת, והחל משנת תשע"ה מספר קטן של כיתות יוערכו בדרך זו בתחומי הדעת הבאים: אזרחות, היסטוריה, תקשורת, אמנות, גאוגרפיה, מחשבת ישראל וחינוך גופני. סה"כ לומדים כיום בחולון בשיטה זאת כ-2,290 תלמידים.
חשוב לציין כי היום באוניברסיטאות ובמוסדות לימוד שונים להכשרת מורים מעודדים את השימוש בשיטת לימוד זאת. השיטה דורשת מהסטודנט לגבש כיווני פעולה רבים ושונים, ויוצרת חוויה אותנטית יותר של התנסות, ממנה פרחי ההוראה חסרי ניסיון בהוראה בכיתת לימוד יכולים ללמוד ולהפיק לקחים לעתיד. ויש הסוברים שדווקא טיפוחה של הלמידה המבוססת פרויקטים במסגרות להכשרת מורים תחזק את המוטיבציה ואת כישורי ההוראה של המורים לעתיד. יחד עם זאת, יש להבין כי לא מדובר בתהליך קצר וכי לפרחי ההוראה נדרש זמן כדי לסגל לעצמם את דרכי החשיבה של אנשי המקצוע וכי, על מנת להגיע לתוצאות הטובות ביותר, חשוב מאוד ללוות אותם בכל שלב משלבי התהליך.
במחקר שנערך על ידי אוניברסיטת מאסי בניו זילנד, סטודנטים להוראה יישמו פרויקטים בין-תחומיים שהתמקדו בבעיות אותנטיות בקהילה. דוגמה לכך היא חקר סטודנטים בנושא נזק לסוללה ימית בעיר חוף, שבמסגרתו שילבו מחקר מדעי עם פתרונות טכנולוגיים מעשיים, תוך מעורבות מומחים מהקהילה ואיסוף נתונים באמצעות טכנולוגיה מתקדמת. פרויקטים מסוג זה הדגימו כיצד שיטת ה-PBL מספקת למידה משמעותית ורלוונטית לתלמידים.