stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צביה כהן
ביוגרפיה

צביה ברגנר נולדה בירושלים. סיימה לימודיה התיכוניים בתיכון בית הכרם, ירושלים. בשנת 1947 התגייסה לפלמ"ח ושירתה עד סוף מלחמת העצמאות בגדוד השלישי של חטיבת יפתח.
סיימה לימודי ריפוי בעיסוק בישראל ובארצות הברית. הייתה בעלת תואר ראשון בשיקום, בהצטיינות יתרה, מאוניברסיטת ניו יורק, ובעלת תואר שני בחינוך מאוניברסיטת טמפל שבפילדלפיה.
הייתה בוגרת הקורס לעיתונאות של אגודת העיתונאים והמחלקה ללימודי חוץ בטכניון.
בהיסטוריה המקצועית של צביה כהן היו שני שלבים. הראשון - בשיקום מוגבלים. השני - בעיתונות, באמצעי תקשורת כתובה ואלקטרונית. היא האמינה ש"ידע הוא כוח", זה כלי התמודדות בסיסי ביותר. לפיכך היא דאגה, בין היתר, לספק לציבור מידע על זכויות ושירותים, להציג מפעלים חברתיים ואנשים מעוררי השראה. היא ראתה כמשימה לעודד את החברה ליצור הזדמנויות שוות לשני המינים כעיקרון חיוני, לא רק לקידום האישה, אלא גם לשלמות החברה כולה. התנדבותה בגופים ציבוריים שימשה ערוץ נוסף לפעילותה, עליה זכתה במספר פרסים ואותות.
עבדה בארצות הברית בשיקום בבתי חולים ובניהול בית חולים למחלות כרוניות.
עם שובה לישראל עבדה בניהול אגף השיקום בבית החולים "מחנה ישראל" של מלב"ן. עסקה בהוראת פסיכולוגיה ב"מדרשה למחנכים למוזיקה". ניהלה את מחלקת הפרסום ויחסי הציבור של ויצו.
הייתה בעלת פינה על נשים בעיתונות העולם, בתוכניתו של ד"ר יואל רפל ברשת ב' של "קול ישראל".
הייתה כתבת בעיתון "ידיעות אחרונות" ובשבועון "לאשה". ערכה את המדור "לאשה ולבית" בעיתון "למרחב" (1961–1973).
ערכה את הירחון "דבר הפועלת" (1973–1994), שבמהלך כהונתה שינה שמו ל"נעמת" (כשם התנועה שהיה ביטאונה). במסגרת ירחון "נעמת" הפיקה חוברות רבות לקידום מעמד האישה, בהן: "אישה שקולה" - מדריך כלכלי; "דברים לגופך" - מדריך לבריאות האישה; "מורה נבוכות" - מדריך לדיני אישות; "א-ב בחיסכון" - מדריך לחיסכון בבית; "איך לעשות כסף בבית" - דרכים ליוזמה אישית; "לראות את הנולד" - מדריך זכויות ליולדת ולאם; "אלפון לחיילת" - מדריך למשרתות בצה"ל; "יותר נשים בעוני" - תמונת מצב.
הקימה עם הוצאת "עם עובד" את ספריית "זהות" לפרסום ספרות מקור וספרות מתורגמת העוסקות בנשים, כולל "נשים בישראל - לקסיקון" (1991).
כיהנה כיו"ר מועצת ארגוני נשים בישראל וכסגנית נשיא הארגון הבינלאומי של נשים יהודיות (1998–2000). מועצת ארגוני נשים היא ארגון גג של ארגוני הנשים הגדולים בישראל. מייצגת אותם בכנסת, באו"ם ומול גופים ישראלים ובינלאומיים שונים. במסגרת פעילותה במועצת ארגוני נשים ארגנה פעילויות מגוונות שהיו משותפות לארגוני הנשים, בהן:
תוכנית למניעת אלימות בגיל הרך במעונות הילדים, בשיתוף משרד החינוך. הופק ספר "כועסים - מה עושים?" - אנתולוגיה לשירי ילדים נגד אלימות, הוצאת מודן (2000).
הכשרה מקצועית לנשים, בעיקר אלה שחזרו למעגל העבודה, בשיתוף משרד העבודה.
עידוד הקמה של עסקים קטנים, בשיתוף בנק הפועלים.
במסגרת הטלוויזיה הקהילתית בת"א-יפו השתתפה בעשיית סרטים מגוונים בנושאים אישיים וחברתיים, בהם כאלה שעוררו דיונים ציבוריים. התוכנית "הכניסה לסבים-אסורה" שעסקה בבני משפחה שאינם מתירים לסבים ולסבתות לראות את נכדיהם, תרמה לשינוי חקיקה בנושא. ראיינה (עם יוסי וישנייה) את הטייסת הישראלית הראשונה רחל מרקובסקי-לנדאו.
כהן הייתה נשואה לדוד כהן, שהיה ממקימי ממר"ם, המהנדס הראשי של ממר"ם בשנים 1959–1963, מנהל השיווק של חברת יבמ ישראל (1964–1967) ומנכ"ל החברה (1967–1984).
נפטרה ב-24 בנובמבר 2024. הותירה אחריה בן, בת, נכדים ונינים. התגוררה בתל אביב.
חברות במועצות ציבוריות

מליאת רשות השידור; הוועד למען החייל; המועצה להתנדבות; המועצה לישראל יפה; המועצה לתרבות ואמנות; דירקטוריון קרן יהושע רבינוביץ; המזכירות והוועדות השונות של אגודת העיתונאים.
הוועד המנהל והמועצה של קרן תל אביב לפיתוח.
מועצת הכללית (קופת חולים).
פרסומים

בת חן - ספר על הח"ן (הקדמה של גולדה מאיר) - הוצאת שקמונה (1972).
חיל הנשים - חלק מאנציקלופדית צה"ל בחילו - אנציקלופדיה לצבא ולביטחון - הוצאת רביבים (1982).
התנדבנו לצבא הבריטי - על החיילות הארצישראליות במלחמת העולם השנייה - הוצאת ידיעות אחרונות (2005).
במסגרת מועצת ארגוני נשים: מידע שווה זהב - מדריך זכויות ושירותים לאישה המבוגרת (1999).
בשיתוף עיריית ת"א-יפו: מדריך זכויות ושירותים לגמלאי ת"א-יפו (2002), מדריך לאורח חיים בריא לגמלאי ת"א-יפו, יחד עם המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי (2012).
פרסים

פרס ע"ש שרה רייכנשטיין, על הראיון הטוב ביותר "פלמחאיות ראשונות מספרות על ימים ראשונים" (פורסם ב"למרחב", 1966).
פרס ע"ש ולטר שווימר, על סדרת ראיונות על "הנערה הסוטה" (פורסם ב"למרחב", 1970).
הסרט הטוב ביותר בפסטיבל סרטי גמלאים "יפה שעה אחת קודם" (עם ריקי וישנייה, 2004).
הסרט הטוב ביותר בפסטיבל בינלאומי "יוצרים מציאות" "יפה שעה אחת קודם" (עם ריקי וישנייה, 2010).
פרס רפפורט לשנת 2023 - פרס לנשים פורצות דרך. פרס על מפעל חיים לאישה מעוררת השראה (הפרס על-שם רות וברוך רפפורט, המוענק על ידי "קרן ברוך ורות רפפורט" (The Bruce and Ruth Rappaport Foundation)).
אותות

אות השירות בהסתדרות (1993).
תואר יקירת תל אביב-יפו (2007).
הערות שוליים

↑  חילופי עורכות בדבר הפועלת, דבר, 3 ביולי 1974
↑  צביה כהן, באתר של מועצת ארגוני נשים בישראל
↑  טל כרמון, ‏עורכת 'דבר הפועלת' צביה כהן הלכה לעולמה בגיל 96, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 25 בנובמבר 2024
↑  נבחר ועד חדש לאגודת העתונאים, מעריב, 18 במרץ 1969
נפתחה האסיפה הדו-שנתית של עיתונאי תל אביב, דבר, 14 במרץ 1983
↑  תמר אבידר, העתונאיות שזכו בפרס, מעריב, 28 במאי 1970
הוענק פרס שווימר לעתונאות, דבר, 26 במאי 1970
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312915205171  ISNI: 0000 0001 0780 6873  LCCN: no2005115186  SUDOC: 11248963X  VIAF: 46506111   WorldCat (עם VIAF): 46506111
ארנבים באוסטרליה

ארנבון מצוי בטסמניה.
נוף ממדבר סימפסון באוסטרליה. התרבותם הלא מבוקרת של הארנבונים גרמה לפגיעה קשה לצמיתות באקולוגיה הייחודית של אוסטרליה: צריכת היתר של חומר צמחי פגעה הן בצמחיית היבשת, והן במינים רבים של חיות כיס שהגיעו עד סף הכחדה בהיעדר מזון. בנוסף, גרמה לאיבוד שטחי מרעה רבים והביאה להאצת תהליך המידבור שכיסה את רוב היבשת.
ארנבון מצוי או "ארנב אירופאי", הוא מין של ארנב המשמש כחיית מחמד ברחבי העולם. ארנבים שהגיעו לאוסטרליה עם האדם התפראו ויצאו משליטה מבוקרת. ארנבים אלה הפכו לפולשנים הגורמים לנזק של מיליוני דולרים לגידולים ולפגיעה רבה בטבע המקומי.
הארנבים הגיעו לראשונה במאה ה-18 עם המשט הראשון והפכו נפוצים לאחר התפרצות שלאחר אירוע שחרור ארנבים שאירע ב-1859. מספר שיטות נוסו באוסטרליה במאה ה-20, כדי לנסות לבקר ולשלוט על גידול האוכלוסייה. שיטות "קונבנציונליות" כגון ירי והרס בתי גידול היו בעלות הצלחה מוגבלת. בשנת 1907, הושלמה בניית גדר חסינת ארנבים באוסטרליה המערבית בניסיון (לא מוצלח) למנוע חדירה של ארנבים. הווירוס מַיקסומה (Myxoma) אשר גורם למיקסומאטוזיס, נוסה לראשונה על האוכלוסייה בשנות 1950 והצליח להפחית משמעותית את אוכלוסיית הארנבים.
אמצעי שליטה ובקרה על האוכלוסייה

בשנת 1887 נזק שנגרם מארנבים הביא את ממשלת ניו סאות' ויילס להציע פרס על סך £25,000 עבור "כל שיטה שלא נודעה קודם לכן במושבה שתצליח במשימת ההשמדה של ארנבים". הוועדה קיבלה 1456 הצעות, כולל הצעות בדבר בקרים ביולוגיים, אולם אף לא אחד נמצא יעיל ובטוח. ועדה מלכותית הוקמה כדי לבחון את המצב בשנת 1901. ברגע שהבעיה הובנה כראוי, מספר אמצעי שליטה נוסו כדי להגביל או להקטין את אוכלוסיית הארנבים באוסטרליה. שיטות אלו היו בעלות הצלחה מזערית עד להצגת אמצעים ביולוגיים בחצי השני של המאה ה-20.
כיום אוכלוסיית הארנבים מוגבלת לדרום ומרכז אוסטרליה, עם אוכלוסיות קטנות במדבר הצפוני. עם זאת, הנזק הסביבתי הנרחב שנוצר, כנראה אינו בר תיקון.
אמצעי שליטה ובקרה על האוכלוסייה > ציד

כחלק מההתמודדות עם התופעה, נעשה שימוש בציד ארנבונים באופן נרחב, דבר שהביא לתועלת כלכלית מסוימת במהלך השפל הכלכלי הגדול שחוותה אוסטרליה בשנות ה-1930(אנ'). לכידת ארנבים עזרה לחקלאים, חוואים ובוקרים בכך שסיפקו מקור מזון והכנסה נוספת ולפעמים עד כדי כך ששימשו לתשלום חובות החווה. ארנבים שניצודו שימשו אוכל לכלבי החווה וכן בוּשלו והוּאכלו אף למשק חי כגון תרנגולים, אווזים וברווזים. לאחר מכן נוצר ערוץ סחר פנימי ובהמשך גם חיצוני לייצוא, של ארנבים קפואים. הפרווה שלהם הפכה אף היא עם הזמן לפריט סחיר, בפרט בתחום כובעי "אַקוּבּרַה"(אנ').
אמצעי שליטה ובקרה על האוכלוסייה > אמצעים ביולוגיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שחרור ארנבים נגועי כלבת, הוכיח עצמו כיעיל במידה מסוימת בבקרת האוכלוסייה, אולם על כל פנים ודאי לא במהירות לה ייחלו.
הפרס על סך £25,000 עורר את תשומת לבו של לואי פסטר, אשר הציע להשתמש בכולרת העופות (Pasteurella multocida). אף על פי שאמצעי זה לא היה מועיל במיוחד, הקישור שלו לפסטר, האיץ את השימוש במיקרוביולוגיה באוסטרליה.
באפריל 1888, ממשלת NSW מינתה ועדה מלכותית "לחקור באופן מלא ומושכל, האם הצגת מחלות מידבקות בקרב ארנבים, באמצעות חיסון או באמצעים אחרים, או הצגת מחלות 'טבעיות' לארנבים ... יהיו בעלות השלכה לבריאות או חיי אדם, או לחיות אחרות מאשר ארנבים, או להשפיע ברווחיות של החקלאות, בין גידולים ובים משק חי ...", תחת הוועדה, ניסויים בוצעו ברוד איילנד, הוכח כי ארנבים שאכלו אוכל נגוע בכולרה מתו, אולם לא היו ראיות כי המחלה מתפשטת לארנבים בריאים.
בשנת 1885, פרופסור ווטסון מאוניברסיטת אדלייד הציע לשחרר ארנבים מוכי "סקאבּ" (rabbit scab) לאזור בוחן. ניסויים מוגבלים הוכיחו שאמצעים מסוג זה יהיו בלתי יעילים באזורים יבשים של אוסטרליה.
בספטמבר 1887, ד"ר הרברט בוצ'ר (1854–1893) מווילקניה מצא בתחנת טינינלוגי מספר ארנבים מתים כחושים במיוחד, אשר הוא וד"ר ה. אליס מסידני הסיקו כי הם מתו כתוצאה מווירוס שכונה על ידיהם "וירוס טינינלוגי" ויכול להיות אפקטיבי כאמצעי בקרה. בפועל, לא הוכח כי סיבת מותם הייתה אכן ממחלה מידבקת וכי ייתכן שפשוט מתו מרעב.
מחלת המיקסומטוזיס שהתפשטה בסוף המאה העשרים אפשרה את הקטנת אוכלוסיית הארנבונים באופן משמעותי, אך בחלוף הזמן פיתחו 50% מהם חסינות טבעית לנגיף.
אמצעי שליטה ובקרה על האוכלוסייה > גידור

גדר הארנבים האוסטרלית היא מחסום נגד מזיקים שנבנה בשנים 1901–1907 במערב אוסטרליה על מנת למנוע מהארנבון המצוי וממזיקים חקלאיים אחרים ממזרח אוסטרליה, לפלוש למערבה. זהו אחד המחסומים המלאכותיים נגד מזיקים הארוכים בעולם. בפרויקט נבנו שלוש גדרות: הראשונה חוצה את כל רוחבה של אוסטרליה מצפון לדרום, השנייה, קצרה יותר ונמצאת מערבית לראשונה, והשלישית עוברת ממזרח למערב והיא הקצרה ביותר. אורך כל הגדרות הוא 3,253 קילומטר ועלות בנייתן הייתה 337,841 פאונד בעת בנייתן.
השפעות על אקולוגיית אוסטרליה

מאז שהגיעו מאירופה במאה ה-19, ההשפעה של ארנבים על האקולוגיה של אוסטרליה הייתה הרסנית. נחשד שהן הגורם המשמעותי ביותר של הכחדת מינים באוסטרליה. היקפה של תופעת הכחדת זני צמחים כתוצאה מהגעת הארנבים אינו ידוע בשלב זה, אם כי ידוע כי ארנבים מחסלים עצים צעירים בפרדסים, יערות, ובנכסים על ידי יצירת חגור לעץ.
ארנבים אחראיים על בעיות שחיקה, מכיוון שהם אוכלים צמחים מקומיים, ומשאירים את פני השטח חשוף ופגיע למחילות, רוח וכיוצא באלו. הסרה של שכבת הקרקע העליונה היא הרסנית לארץ, אשר לה לוקח מאות רבות של שנים להתחדש.
ראו גם

התפראות
הערות שוליים

↑  "Rabbits - fact sheet". www.environment.nsw.gov.au. נבדק ב-2015-12-02.
↑  Colonial Times and Tasmanian Advertiser 22 May 1827
↑  Cunningham P. [1827] Two years in New South Wales, vol. 1, p. 304
↑  Sydney Gazette 28 May 1831
↑  "House of Assembly". South Australian Register (Adelaide, SA : 1839 - 1900). Adelaide, SA: National Library of Australia. 1 בנובמבר 1876. p. 7. נבדק ב-28 בנובמבר 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Products for the control of pest animal species, animal control technologies (באנגלית)
↑  "The State Barrier Fence of Western Australia". נבדק ב-30 במאי 2008. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Advertising. – Extermination of rabbits". The Sydney Morning Herald. Sydney. 7 בספטמבר 1887. p. 11. נבדק ב-21 ביולי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  "Politics Saved the Rabbit!". Queensland Country Life. National Library of Australia. 24 בנובמבר 1949. p. 14. נבדק ב-3 באוגוסט 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Australian Encyclopaedia, Vol, VII, Grolier Society, Sydney
↑  Puls, Margaret, ed. (באפריל 2006). "A microbial history of Australia" (PDF). Livestock Horizons. St. Lucia, Queensland: CSIRO Livestock Industries. 2 (2). ISSN 1832-3677. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2007-10-24. נבדק ב-21 ביולי 2012. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Agricultural Notes". Launceston Examiner. Tas.: National Library of Australia. 14 בנובמבר 1885. p. 2 Supplement: Supplement to the Launceston Examiner. נבדק ב-5 באוגוסט 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Extermination of Rabbits". South Australian Register. Adelaide: National Library of Australia. 3 בנובמבר 1887. p. 5. נבדק ב-3 באוגוסט 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Environmental Damage caused by Rabbits" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2012-12-18. נבדק ב-29 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
ציד ארנבים של הדוכס מאדינבורו בפארק ברואן, ויקטוריה, בשנות ה-1860
מטען של עורות ארנבים, צפון טאבללאנדס, ניו סאות' ויילס
שחיקה של תעלה בדרום אוסטרליה שנגרמה על ידי ארנבים
וירטואליזציה

VirtualBox
וִירְטוֹאַלִיזַצְיָה היא הפעלת תוכנה באופן בלתי תלוי בתשתיות המחשב, באמצעות דימוי של תשתיות אמיתיות.
עקרונות הווירטואליזציה

בדרך כלל מתייחס המושג לדימוי תשתיות חומרה אמיתיות באמצעות הקצאת משאבי חומרה כגון (מעבדים, זיכרון ודיסק קשיח) מתוך תשתית חומרה רחבה יותר. כך למשל, ניתן לחלק שרת למספר מחיצות או מספר שרתים וירטואליים כשבכל אחד מהם מתבצע מופע של מערכת הפעלה. דוגמה נוספת לווירטואליזציה מתייחסת ליחידות אחסון. בקר וכונני הדיסקים המסורתיים המותאמים לשרתים מסוימים ולמערכות הפעלה מסוימות, מוחלפים על ידי שרתי דיסקים התומכים בו זמנית במספר מערכות ומופעי מערכות. שרת הדיסקים מחלק את משאבי האחסון המנוהלים על ידו בין המערכות ומדמה עבור כל אחת מהן דיסקים ייעודיים ובקרים ייעודיים. במקרים רבים מתבצעת וירטואליזציה של מכלול רכיבי חומרה, למשל: בהרצת מספר מופעים של מערכות הפעלה על שרת פיזי מתבצעת וירטואליזציה של מעבד מרכזי, זיכרון, יחידות אחסון כגון: דיסקים ורכיבים נוספים.
הסבר אחר לווירטואליזציה הוא: וירטואליזציה היא שכבת הפשטה (Abstraction Layer) המנתקת את הצימוד בין החומרה הפיזית לבין מערכת ההפעלה או תשתיות תוכנה בסיסיות אחרות.
היחס בין המשאבים הפיזיים למערכות הווירטואליות הוא רבים לרבים (M:M), כלומר: אין מדובר רק בחלוקה של משאב פיזי אחד למספר מערכות וירטואליות, אלא ייתכן גם שמספר משאבים פיזיים (למשל: מספר שרתים) ירכיבו מכונה וירטואלית אחת. ייתכן למשל שכל השרתים במרכז מחשבים מרכיבים מספר מכונות וירטואליות ללא קשר הכרחי לגבולות הפיזיים של כל שרת. ייתכן גם שמספר מרכזי מחשבים באתרים פיזיים שונים ומרוחקים זה מזה מרכיבים את קבוצת המכונות הווירטואליות.
היסטוריה

להלן מספר ציוני דרך בהתפתחות הווירטואליזציה של המחשוב:
מערכת הפעלה VM - מערכת הפעלה וירטואלית במחשבים מרכזיים של IBM. לפירוט ראו מכונה וירטואלית.
זיכרון וירטואלי - מנגנוני מערכת הפעלה המאפשרים ליחידות עבודה לדמות זיכרון מרכזי המוקצה לה ללא צמידות להקצאות האמיתיות של זיכרון מרכזי ולמפרטי הגודל האמיתיים של הזיכרון הפיזי האמיתי. סוף שנות ה-70.
חלוקת מחשב מרכזי למחיצות לוגיות באמצעות מנגנוני מיקרוקוד - סוף שנות ה-80.
שימוש בדיסקים בתפיסת RAID וירטואליזציה של דיסק פיזי באמצעות מערך של דיסקים קטנים - החל מסוף שנות ה-80.
Solid State Disk דיסק אלקטרוני בעל נפח קטן ומהירות גבוהה ה"מתחזה" לדיסק מכני רגיל - סוף שנות ה-80.
שרתי דיסקים הטרוגניים - מחלקים בקר ושטחי דיסק לבקרים ודיסקים לוגיים למערכות הפעלה שונות ולסביבות חומרה שונות
שפת Java ו-Java Virtual Machine המאפשרת אי-תלות בין האפליקציה ומערכת ההפעלה בה היא מתבצעת החל משנות ה-90 המאוחרות.
וירטואליזציה של מערכות הפעלה בסביבות של מערכות הפעלה מבוזרות UNIX, Windows ובמועד מאוחר יותר גם לינוקס. וירטואליזציה זו מאפשרת איחוד של שרתים כלומר: הפעלת מספר מופעים של מערכת הפעלה על שרת פיזי אחד. לפירוט ראו VMware ו-Xen.
מחשוב סריגי - וירטואליזציה של מיקום השרתים או מחשבי הקצה בהם מבוצעות עבודות מחשוב או חלקים מהן
מחשב מרכזי עם תמיכה מובנית בחלוקת משאבים בין מופעים של מערכות הפעלה שונות כולל לינוקס כולל דגמי חומרה ייעודיים המאפשרים הרצת מספר רב של מופעי לינוקס תוך שימוש במיקרוקוד בלבד. הדור הראשון של מחשוב וירטואלי התבסס על חלוקה של מחשב למחיצות וירטואליות. בדורות מתקדמים התווספו גם מרכיבי ניהול.
מושגי יסוד

מכונה וירטואלית - יחידה בסיסית של תוכנה הכוללת מערכת הפעלה ויישומים המתבצעים תחתיה.
Hypervisor - מערכת הפעלה או מערכת מיקרוקוד הצמודה למשאבים הפיזיים האמיתיים בשרת (לא וירטואלית) המנהלת את המכונות הווירטואליות המתבצעות על השרת. מרכיבים חשובים ב-Hypervisor:
מרכיב המטפל במשאבים פיזיים ומייחס אותם למכונות וירטואליות
מערכת קבצים ברמת ה-Hypervisor
מרכיבים ניהוליים: ניהול קונפיגורציה, ניהול גיבויים, ממשק משתמש לקונסול מרכזי משותף למכונות וירטואליות
מרכיב להעברה דינמית של מכונה וירטואלית משרת אחד למשנהו.
אף על פי שבמקרים רבים וירטואליזציה מתייחסת לשרתים, וירטואליזציה מיושמת גם בתחנת עבודה של משתמש ומאפשרת לו התחברות בו זמנית מאותה תחנה פיזית למספר שרתים ומספר מערכות.
ניתן לבצע וירטואליזציה גם ברמת אפליקציה ולא רק ברמת מערכת ההפעלה למשל בהפעלת Java Virtual Machine. בווירטואליזציה של אפליקציה לכאורה האפליקציה מותקנת תחת מערכת ההפעלה בה היא מתבצעת אף על פי שבפועל היא עשויה להיות מותקנת תחת מופע אחר של מערכת ההפעלה או תחת מערכת הפעלה אחרת ומנגנוני וירטואליזציה יאפשרו הפעלתה.
הצורך בווירטואליזציה

מערכות המחשוב נעשות מורכבות יותר וכתוצאה מכך יש מספר רב של שרתים ומספר רב של יישומים המופעלים על ידי אותו משתמש. וירטואליזציה מאפשרת ניהול גמיש וקל יחסית של משאבים:
גמישות וזריזות - Agility.
חיסכון במשאבי מחשב - כך למשל יישומים המתבצעים בשרתי Windows ושרתי UNIX מנצלים במקרים רבים רק כ 20% עד 30% ממשאבי המעבד של השרת. וירטואליזציה מאפשרת ניצול גבוה יותר של משאבי המעבד של השרת באמצעות הגדרת מספר מופעים של מערכת הפעלה על שרת פיזי אחד.
גמישות בניצול משאבי מחשב - ניתן להגדיל ולהקטין באופן דינמי את כמות המשאבים האמיתיים המוקצית לשרת וירטואלי. יכולת זו מאפשרת למשל הגדלת כמות המשאבים המוקצית ליישום מקוון אליו מתחברים משתמשים בשעות הבוקר והעברתם לשרת וירטואלי אחר המבצע גיבויים בשעות הערב.
ניהול קל ופשוט יותר כתוצאה מהקטנת כמות יחידות החומרה הפיזיות בארגון. כך למשל וירטואליזציה של דיסקים עשויה לחסוך ניהול יחידות דיסקים פיזיות שונות במערכות הפעלה שונות בארגון ומאפשרת ריכוזן בשרת דיסקים אחד משולב.
ביצועים ו-QOS - ההפרדה בין יישומים למכונות וירטואליות שונות, מאפשרת הקטנה משמעותית בתלות בין עבודות מבחינת צריכת משאבי מחשב. באמצעות וירטואליזציה ניתן להבטיח לעבודות בעלות העדיפות הגבוהה את משאבי המחשב הנדרשים על מנת לשמור על ביצועים טובים ויציבים ורמת שירות נאותה.
קלות הגדרת סביבות ניסוי למערכות - מאפשר ביצוע יעיל ומלא יותר של ניסויים ובדיקות.
אפשרות לנייד עבודות לסביבות מחשוב אחרות ללא פגיעה ברציפות העבודה.
חיסכון באנרגיה - משתלב עם המגמה של מרכזי מחשבים "ירוקים" שפוגעים פחות בסביבה.
ביצוע קל ונוח של תוכנית התאוששות מאסון (DRP), משום שהיא נעשית ברמה הווירטואלית ולא באמצעות מרכז מחשבים ייעודי להתאוששות.
תחזוקה והתקנות ללא הפסקת שימוש במערכות.
שימוש אפשרי בציוד זול וישן יחסית כשנעשית לו וירטואליזציה של ציוד חדש ויקר יותר.
בעיות ואתגרים בווירטואליזציה

קלות בהגדרת מכונות וירטואליות, עשויה לגרום לבזבוז משאבי מחשב אם לא תהיה מדיניות ולא יתבצע Governance.
עלולות להישאר מכונות וירטואליות שמוגדרות ולא נעשה בהן שימוש.
קושי בניהול.
תקורות.
וירטואליזציה ו-SOA

המשותף בין ארכיטקטורה מוכוונת שירותים (SOA) לבין וירטואליזציה הוא הסתרת המימוש הפיזי באמצעות הפשטה (Abstraction). בווירטואליזציה מוסתרות היחידות הפיזיות (שרת, זיכרון דיסק וכיוצא בזה) וב-SOA מוסתר המימוש של השירותים. השונה ביניהם הוא שווירטואליזציה היא בעיקרה תפעולית בעוד ש-SOA ממוקדת בארכיטקטורה. נקודת המפגש היא בארכיטקטורת ריצה (Deployment Architecture). במילים אחרות חלק קטן מהשירותים בתפיסת SOA הם שירותי תשתית ולא שירותים אפליקטיביים. שירותים אלה ממומשים במקרים רבים תוך שימוש במנגנוני וירטואליזציה.
ראו גם

Microsoft Hyper-V
מכונה וירטואלית
VMware
Xen
Java Virtual Machine
Cloud Computing
מחשוב ענן
וירטואליזציית אחסון
Singularity (תוכנה)
| מחשוב ענן |
| --- | --- | --- |
| טכנולוגיות | מסד נתונים בענן • אחסון ענן • מרכז נתונים • מערכת קבצים מבוזרת לענן • וירטואליזציה של חומרה • אינטרנט • תקשורת נתונים • אבטחת מחשוב ענן • Web API • ענן וירטואלי פרטי |  |
| תשתיות | Amazon Web Services‏ • Microsoft Azure‏ • DigitalOcean‏ • Google Cloud Platform‏ • OpenStack‏ • oVirt‏ • Alibaba Cloud‏ • IBM Cloud‏ • Oracle Cloud‏ • Rackspace Cloud‏ • Linode |  |
יעקב אילני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 ביוני 1907 יאשי, ממלכת רומניה 
 פטירה:  2 באפריל 2010  (בגיל 102) 
 ענף מדעי:  ביוכימיה, תזונה 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת יאשי 
 מוסדות:  משרד הכלכלה והתעשייה  ארגון המזון והחקלאות 
 
יעקב אילני (פיגנבאום) (21 ביוני 1907 – 2 באפריל 2010) היה מחלוצי חקר התזונה בישראל, מומחה לביוכימיה ולביוטכנולוגיה של המזונות, חוקר, יועץ ומורה, שמילא תפקידים רבים ושונים במוסדות מחקר והוראה ובארגוני מזון ישראליים ובין-לאומיים.
ביוגרפיה

נולד בעיר יאשי שברומניה, למשפחה מסורתית. קיבל חינוך מסורתי וכללי ובהמשך למד באוניברסיטת יאשי.
היה פעיל בהנהלת המכבי הצעיר ובאגודת הסטודנטים "חשמונאי".
בשנת 1930 עלה לארץ ישראל והמשיך בלימודיו במחלקה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בהר הצופים. התפרנס משטיפת כלים במעבדות האוניברסיטה. היה באחד המחזורים הראשונים של מקבלי הדוקטורט באוניברסיטה העברית בהר הצופים. והראשון בארץ שקיבל דוקטורט בביוכימיה.[דרוש מקור] היה יועץ מדעי וטכני לתעשיות המזון בממשלת המנדט בארץ ישראל. לאחר קום מדינת ישראל ניהל את מחלקת התעשייה באגף הפיקוח על המזון שבמשרד המסחר והתעשייה.
בשנות החמישים התמנה למומחה ויועץ של ארגון המזון והחקלאות של האו"ם.
פרסם עבודות מחקר רבות בתחום החלבונים, האנזימים, התזונה והרפואה בעיתונות המקצועית בארצות הברית, צרפת וישראל.
כן הוענק לו תואר איש השנה מטעם מועדון רוטרי על מפעל חייו לחקר המזון.
נפטר ב-2 באפריל 2010. היה נשוי לאורה לבית ברזילי (אייזנשטט) ואב לבת (ניצה אילני-לוי).
ספריו

דע את מזונותיך, הוצאת מ. ניומן, 1959.
מזונות האדם - ייצורם וערכם התזונתי, הוצאת סיגלית, 1980.
מזון תזונה ודיאטה, הוצאת כתר, 1987.
מזון תזונה ודיאטה, הוצאת דביר, 1990.
ערכם התזונתי של המזונות, הוצאת ש. זק, 1990.
מילון לקסיקלי: מזון תזונה ובריאות. עברי-אנגלי אנגלי-עברי, הוצאת דביר, 1992.
בריאות 2000 עם ד"ר ג'ו כהן ואברהם זמיר. הוצאת בן-ארצי את זמיר, 1992.
הצמחונות הטבעונות והתזונה הנכונה, הוצאת דביר, 1993.
המזון והבריאות, הוצאת דביר, 1993.
מזונות האדם, הוצאת המרכז לתזונה נכונה, 1996.
מדריך למזונות והרזיה, הוצאת ש. זק, 1997.
שמירת הנעורים עם ההתקדמות בגיל, הוצאת ירון גולן, 1998.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308084005171  ISNI: 0000 0000 6692 5496  LCCN: n84005832  VIAF: 28462256   WorldCat (עם VIAF): 28462256
כריסטיאן מונג'יו

| --- | --- |

צילום משנת 2012 בפסטיבל קאן
 לידה:  27 באפריל 1968 (בן 56) יאשי, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מדינה:  רומניה 
 תקופת הפעילות:  מ-2002 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת יאשי  האוניברסיטה הלאומית לתיאטרון ולקולנוע "יון לוקה קאראג'אלה" 
 פרסים והוקרה:  עיטור הכבוד של מולדובה (2024)  פרס פסטיבל הקולנוע בקאן לבמאי הטוב ביותר (2016)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לסרט הטוב ביותר (2007)  פרס האקדמיה האירופית לקולנוע לבמאי הטוב ביותר (2007)  פרס התסריט הטוב ביותר של פסטיבל קאן (2012)  פרס פיפרסקי (2007)  פרס דקל הזהב (2007)  אביר במסדר הכוכב של רומניה  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
כריסטיאן מונג'יו
כריסטיאן מונג'יו (ברומנית: Cristian Mungiu; נולד ב-27 באפריל 1968 ביאשי) הוא במאי, תסריטאי ומפיק סרטי קולנוע רומני. זכה בפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן בשנת 2007 על סרטו "4 חדשים, 3 שבועות ויומיים". מונג'יו משתייך לדור החדש של אנשי קולנוע רומנים שלאחר נפילת המשטר הקומוניסטי במהפכת דצמבר 1989.
חייו

נולד בעיר יאשי, במולדובה, במזרח רומניה, במשפחה של רופא. 
כריסטיאן מונג'יו למד ספרות אנגלית ואמריקאית באוניברסיטת יאשי. לאחר מכן עבד כעיתונאי, כמורה וכמנחה תוכניות רדיו טלוויזיה ולמד בימוי קולנוע באקדמיה לתיאטרון ולקולנוע בבוקרשט.
בעת לימודיו מונג'יו השתתף כעוזר במאי בכמה הפקות זרות שצולמו ברומניה, "קפטן קונאן" של ברטראן טברנייה 1996 ו"רכבת לחיים" (או "דרך החיים") של ראדו מיכאילאנו 1998. סיים לימודי הקולנוע בשנת 
1998. ביים מספר סרטים קצרים, ביניהם הצטיין הסרט "Zapping" שזכה בפרס הגדול בפסטיבל דקינו. 
סרטו הארוך הראשון "מערב, זכה לתשומת לב מיוחדת במסגרת "שבועיים של הבמאים ", המקבילה לפסטיבל קאן. לסרטו השני "4 חדשים, 3 שבועות ויומיים " הוענק פרס דקל הזהב
לשנת 2007 בפסטיבל קאן ה-60. סרט זה העומד להיות חלק מסדרה של סרטים על אודות החיים תחת המשטר הקומוניסטי ברומניה 
מבוסס על סיפורן של נשים צעירות בתקופת ה"דקרט" (decret) החלטת צ'אושסקו לאסור הפלות ברומניה, לעקוב מעקב צמוד משטרתי על מהלך הריונות (על ידי "סיירות הפלות") ולהעניש 
עונשים כבדים על מבצעי הפלות, שהמטרה הייתה להגיע תוך מספר שנים לאוכלוסייה של 30 מיליון תושבים. 
בעקבות הישגיו הוענק לכריסטיאן מונג'יו האות הלאומי "סטיאווה רומניאי" ("כוכב רומניה"} בדרגת אביר מידי הנשיא טראיאן בססקו.
אחותו של כריסטיאן מונג'יו, ד"ר אלינה מונג'יו - פיפידי, רופאה בהכשרתה, היא עיתונאית ומומחית בעלת שם ברומניה במדעי המדינה.
סרטים > כבמאי

2000: SS Zapping (סרט קצר)
2000: Nici o întâmplare (סרט קצר) "שום מקרה"
2000: Corul pompierilor (Kurzfilm)"מקהלת הכבאים"
2002: (Occident) "מערב"
2005: Lost and Found (Episode: Turkey Girl) - הפרק:"הנערה ותרנגול ההודו"
2007: 4 חדשים 3 שבועות ויומיים
2009: Tales from the Golden Age
2012: מעבר לגבעות
2016: בגרות (Graduation)
סרטים > כתסריטאי

2000 Zapping
2000 Nici o întâmplare
2000 Corul pompierilor
2002 Occident
סרטים > כמפיק

2005  București-Berlin
2006  Offset
סרטים > כעוזר במאי

1996  Capitaine Conan  של ברטראן טברנייה
1998 Train de vie של ראדו מיכאיליאנו