stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגן דוד אדום
שיתופי פעולה > ארגונים הפועלים תחת מגן דוד אדום

ארגוני הצלה שונים פועלים תחת מד"א, כגופים התנדבותיים המאגדים כונני מגן דוד אדום דתיים וחרדים למתן מענה רפואי ראשוני עד להגעת האמבולנס. ארגון "הצלה" הוא גוף התנדבותי חברתי שפועל בהנחיות ובהוראות פוסקי הלכה ובשיתוף פעולה מלא עם "מגן דוד אדום בישראל". בשנת 1991 נוסד גרעין בירושלים שהיה הראשון בישראל.
הצלה גוש דן – ארגון מתנדבים בערי גוש-דן והוא מפעיל קבוצות מתנדבים נוספות בצפון ובדרום.
הצלה שרון – ארגון מקומי הפועל בנתניה חדרה חריש קיסריה אבן יהודה כפר יונה קדימה צורן והסביבה, הארגון מכיל כ-150 מתנדבים הפועלים 24/7.
צוות הצלה – ארגון מתנדבים המאגד את מתנדבי מד"א החרדים במרחב ירושלים והסביבה על מנת לתת להם מעטפת הלכתית וחברתית. הוא פועל בירושלים בית שמש ורחובות. צוות הצלה מפעיל פרמדיקים, חובשים ונהגי אמבולנס ומקיים למתנדבים בתדירות גבוהה ערבי גיבוש והעשרה.
צוות חץ - ארגון כלל-ארצי המאגד בני ישיבות המתנדבים במד”א, תוך שמירה קפדנית על ערכי היהדות והתורה. ייחודו של הארגון טמון במוכנותם הגבוהה של חברי הצוות להיענות להזנקות חירום באופן ספונטני ומיידי – תכונה שממנה נגזר שמו, “חץ”[דרוש מקור]. בנוסף מסמל השם ”חץ” את ראשי התיבות ’חרדים צעירים’. הארגון פועל בשיתוף פעולה מלא עם הנהלת מד”א וגופי ההצלה השונים, תחת פיקוחם והכוונתם של רבנים ואנשי חינוך. לצוות חץ מספר מחוזות הפועלים ברחבי הארץ, ביניהם: מחוז ירושלים, מחוז מרכז, מחוז צפון, מחוז דרום, ואף צוות חו”ל, המסייע במקרים דחופים לקהילות יהודיות בתפוצות.
הצלה ללא גבולות – ארגון הצלה הפועל מאז אוקטובר 2000. פעיליו פרושים בכל יהודה ושומרון ובמקומות מסוימים בפריפריה.
הצלה פתח תקווה – ארגון מתנדבים הפועל בפתח תקווה ובעל כ-140 מתנדבים.
החובש הר נוף – ארגון מקומי בשכונת הר נוף בירושלים, המפעיל אמבולנס של מגן דוד אדום ואת יחידת המתנדבים השכונתית.
הצלה יבנאל – ארגון מקומי ביבנאל המפעיל אמבולנסים של מגן דוד אדום ואת יחידת הכוננים, בארגון יש כ-60 חובשים ופרמדיקים חרדים, שנותנים מענה לכלל גזרת הכנרת. חסידי ברסלב.
הצלה דרום – ארגון שפועל באשדוד, ביישובי חבל לכיש ובמרחב נגב.
הצלה שערי חסד – ארגון מקומי בשכונת שערי חסד, המפעיל אמבולנס ורכב של מגן דוד אדום ואת יחידת המתנדבים השכונתית.
בנוסף ישנם גופי הצלה באלעד, רחובות, ראש העין, מודיעין עילית, עפולה, מירון וצפת, כפר חב"ד.
שיתופי פעולה > איחוד הצלה

איחוד הצלה נוסד על ידי קבוצה של מתנדבים שפרשו מהצלה ישראל בשל חילוקי דעות על רקע של גיוס כספים. תחילה התקיים שיתוף פעולה בין הארגונים אך בשנת 2008 חדל מגן דוד אדום להעביר קריאות חירום לכונני איחוד הצלה, עקב החשש להגעת כוננים שאינם מוסמכים. בעקבות אי שיתוף המידע ניסו באיחוד הצלה לפעול להקמת מוקד טלפוני מאוחד לכל ארגוני החירום בישראל כדוגמת 911. ביולי 2017 פורסם חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות להסדרת שיתוף הפעולה בין הארגונים. ע"פ ההסדר, הקריאות למרכז השליטה והבקרה יגיעו למגן דוד אדום, ומוקד מגן דוד אדום יזניק את כונני איחוד הצלה אשר שמותיהם הועברו לידי משרד הבריאות ואושרו על ידם. ניהול האירוע יהיה בידי מגן דוד אדום באמצעות אפליקציה סלולרית מיוחדת שתתאם בין הארגונים והכוננים בשטח. האפליקציה בשם 'מערך הכוננים הלאומי' פותחה על ידי מגן דוד אדום והושקה ב-20 באוגוסט 2018 על ידי משרד הבריאות, אך המחלוקת המשפטית בין הארגונים עדיין נמשכת. בינואר 2022 הוגשה הצעת חוק בכנסת לאיחוד מוקד החירום במדינת ישראל, אשר בראש יזמיה חברת הכנסת ויו"ר הקואליציה עידית סילמן הצעת החוק נידונה מספר פעמים בוועדת הבריאות שבראשותה, כאשר במהלך הדיונים עלו עדויות ומקרים שמהם ניתן להבין כי צורת שיתוף המידע הנוכחית על ידי מגן דוד אדום מונעת מידע מציל חיים מחובשים פרמדיקים ורופאים של איחוד הצלה בשעת אמת ואשר יכולים להימנע בהקמת מוקד 911. מגן דוד אדום בהתנגדותו לחוק באמצעות נציגיו בוועדה ובאמצעות מכתב ליועץ המשפטי לממשלה טען כי מוקד מאוחד אשר יפעל תחת משרד הבריאות ייאלץ אותם לפרוש מחברות בארגון הצלב האדום כיוון שנוגד את נהליו. למרות התנגדות מגן דוד אדום החוק עלה ואושר על ידי ועדת שרים לחקיקה וקיבל תוקף של החלטת ממשלה בהתניה כי יקודם בהמשך בהסכמה ובאישור ראש הממשלה ושר הבריאות.
הכשרות במד"א

מלבד תפקידי הניהול בארגון, פועלים בו עובדים, מתנדבים ובני שירות לאומי-אזרחי בתפקידים הבאים:
מגיש עזרה ראשונה (מע"ר) – מתנדבי נוער (בגילאי 15–18) ומתנדבי קבוצות תגלית שונות בארץ (בכל גיל), בעלי הסמכות הנמוכה ביותר בתחום רפואת החירום הטרום אשפוזית, אשר עברו קורס בסיסי בן כ-60 שעות וישמשו כמגישי עזרה ראשונה באמבולנסים הלבנים, בין השאר גם כמחויבות אישית. חלקם אף עוברים השתלמות הרשאת אט"ן – ומשתלבים בעבודת ניידות טיפול נמרץ.
חובש רפואת חירום (BLS – Basic life support) – מתנדבים בוגרים מגיל 18 ומעלה. ישמשו לרוב כחובשים מלווים באמבולנסים (בעיקר מתנדבים ובני/ות שירות לאומי) וכנהגי אמבולנסים (עובדים, מתנדבים ובני שירות אזרחי). חלקם אף עוברים השתלמות מורשי אט"ן – ומשתלבים כנהגים ומלווים בניידות טיפול נמרץ.
חובש בכיר – הכשרה הניתנת רק לחובשי רפואת חירום בעלי וותק קודם, בת כחודש הכוללת לימודי אנטומיה, פיזיולוגיה ופרמקולוגיה, טיפולי עזרה ראשונים מתקדמים ומערכת ההולכה החשמלית של הלב. הכשרה זו לא נותנת סמכויות טיפול מיוחדות נוספות מעבר להכשרת חובש רגיל, אך מעמיקה את הידע ונותנת הרשאה לסייע לפרמדיק בפרוצדרות כמו שאיבת תרופות ומתן טיפול בשוק חשמלי בנוכחות פרמדיק, ולכן הכשרה זו מהווה בעיקר הרשאה לחובש לשמש כמסייע בניידות טיפול נמרץ, (בעבר הכשרה זו הייתה מאפשרת החדרת מנתב אוויר LMA, אך היא בוטלה). כלל נהגי האמבולנסים וניידות הטיפול הנמרץ שהם עובדים במגן דוד אדום ובעלי הכשרת חובש רגיל מחויבים בביצוע הכשרת חובש בכיר כעבור כשנתיים מתחילת עבודתם בארגון (הנחיה זו אינה מיושמת מאז ובעקבות פרוץ מגפת הקורונה).
פרמדיק (ALS – Advanced life support) – הכשרה הניתנת לאחר מעבר מבחני וראיונות קבלה אשר אינם נהוגים בשאר ההכשרות. יכולים לעבור אותה מגיל 18 – כעובדים, מתנדבים ובני/ות שירות לאומי (קפ"מ). ניתן לבצע את ההכשרה כחלק מתואר ראשון ברפואת חירום. ישנה אפשרות לבצע את הקורס גם ללא רקע קודם במד"א וברפואה כלל. במהלך הקורס ניתנת לחניכים בעלי הכשרת חובש קודמת – הכשרת חובש בכיר ורק לאחר סיום כלל מטלות הקורס, לרבות השתלמויות ומעבר מבחן מסכם ניתנת להם הכשרת הפרמדיק ופס זיהוי כתום. בהכשרת הפרמדיק מספר רבדים – פרמדיק אשר סיים בהצלחה קורס פרמדיקים אך אינו מורשה אט"ן, פרמדיק משתלם (על ידי פרמדיק טיוטור) ופרמדיק מורשה אט"ן הפועל כראש צוות טיפול נמרץ.
תורן מוקד – עובדים, מתנדבים ובני/ות שירות לאומי/אזרחי, בגילאי 18 ומעלה אשר הוכשרו כחובשי רפואת חירום/פרמדיקים ואשר עברו בהצלחה קורס תורני מוקד. אורך הקורס כשבוע ימים אשר בסופן מבצע החניך השתלמויות במענה לשיחות חירום המתקבלות בקווי 101.
קצין משמרת (קצמ"ש) – נקרא גם "ראש משמרת". עובד מד"א, בהכשרתו הרפואית חובש או פרמדיק ואשר צבר ניסיון כתורן מוקד 101 וכקצמ"מ (קצין מנהל משאבים). קצין המשמרת במוקד המרחבי אחראי על ניהול המשמרת בגזרתו, לרבות שיגור וביטול רכבי הצלה לאירועי חירום, הזנקת סיוע חיצוני (משטרה, כיבוי אש, צה"ל), ביצוע בקרה על קריאות החירום והכרזה על אירוע רב נפגעים. קצין המשמרת הוא בעל הסמכות הגבוהה בעבודת המוקד.
תחת קצין המשמרת במוקד המרחבי עובד גם קצמ"מ (קצין מנהל משאבים), עובד מד"א/שירות לאומי, בהכשרתו חובש או פרמדיק. עיקר תפקידו הוא החלפת קצין המשמרת בהיעדרו ועוזרו בניהול המרחב בשגרה וחירום ובעיקר את המשימות הנוספות שאינן שיגור האמבולנסים לאירועים. במשמרות ובמרחבים עמוסים מצטרף לעיתים לצוות המוקד תורן מוקד שלישי ואף לעיתים מסייע שאינו תורן 101 כרביעי ואפילו כחמישי בצוות המוקד המרחבי.
הכשרות נוספות שאותן ניתן לעבור כוללות: מפעיל תאר"ן, מדריך, מתרים דם, וקצין איתור.
אמצעים

בארגון עובדים 1,850 או 2,400 שכירים ולצידם כ-30,000 מתנדבים.
הארגון מפעיל סוגים שונים של כלים מבצעיים.
אמצעים > אמבולנסים וניידות טיפול נמרץ

כיום פועלים בארץ כ-387 ניידות לטיפול נמרץ בפריסה ארצית.
אמבולנס רגיל (לבן) – הכולל נהג (בעל הכשרת חובש / חובש בכיר) ועד שלושה אנשי צוות ומתנדבים.
ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) – הכולל נהג שהוא חובש, ופרמדיק שאינו בעל הכשרת ראש צוות ופועל בטכנולוגיית טלמדיסין – ליווי אישי וסיוע מרופא מד"א במוקד הרפואי. ניידת זו זהה לחלוטין בנראותה וביכולות הטיפול שלה לאט"ן, פרט לקביעת מוות.
אמבולנס טיפול נמרץ (אט"ן) – הכולל פרמדיק בעל הכשרת ראש צוות, נהג ובדרך כלל גם מתנדב או שניים. עד ינואר 2015 האמבולנס נקרא נט"ן (ניידת טיפול נמרץ) וכלל גם רופא.
אוטובוס להעברות טיפול נמרץ – כולל צוות רפואי מלא של פרמדיק, רופא ונהג. יתרונו על פני ניידת רגילה הוא יכולת העברת חולה עם מיטת האשפוז שלו בבית החולים.
אמבולנס המשאלות – מיזם של ארגון מגן דוד אדום, ששם לו למטרה למלא בקשות של אנשים המתמודדים עם מחלות קשות או סופניות שיכולת הניידות שלהם אבדה.
ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) צהוב
ניידת טיפול נמרץ (נט"ן) לבן
אמבולנס ממוגן ירי
אמצעים > אמבולנסים וניידות טיפול נמרץ עם עבירות גבוהה

אמבולנס 4X4 – אמבולנס בעל הנעה 4X4 המוזנק לאירוע בו יש צורך לחלץ נפגע משטח שאינו עביר לאמבולנס רגיל (חוף ים, דרך לא סלולה).
טרקטורון-אמבולנס – טרקטורון שעליו מותקנות שתי אלונקות. הטרקטורון נמצא בכוננות בתחנה והוא מוזנק לאירוע בו יש צורך לחלץ נפגע משטח שאינו עביר לאמבולנס רגיל (חוף ים, דרך לא סלולה, מעברים צרים).
אמצעים > כלי רכב לתגובה מיידית

רכבי תגובה מהירה שמטרתם הוא קיצור זמני ההגעה של הצוותים או של כונני מגן דוד אדום לאירועי חירום בערים ובכבישים בינעירוניים. במד"א קיימים מספר סוגים ודגמים של כלי רכב לתגובה מיידית.
רת"מ (רכב תגובה מהירה) – כלי רכב קטנים (לרוב מסוג קיה פיקנטו).
בימבולנס – כלי רכב חשמלי קומפקטי. מטרתו היא קיצור זמן ההגעה של הצוותים או של כונני מגן דוד אדום לאירועי חירום באזורים עירוניים.
אופנולנס – הלחם של המילים אופנוע ואמבולנס, מטרתו לקצר את זמני ההגעה ולתת מענה ראשוני טרם הגעת האמבולנס. נכון ל-2024 פועלים במד"א כ-600 אופנועים וקטנועים בפריסה ארצית. אופנולנסים הרכובים על ידי פרמדיקים וחובשים. אופנועי טיפול נמרץ, הם אופנועים גדולים המיועדים לשרת אזורים המתפרסים על שטחים בין-עירוניים נרחבים. האופנועים כוללים את כל הציוד הרפואי הנמצא בניידת טיפול נמרץ סטנדרטית, למעט מיטת פינוי. אופנועי טיפול נמרץ רכובים על ידי פרמדיקים המבצעים פעולות פולשניות ומצילות חיים בשטח.
אופניים – בנוסף לכלי הרכב ישנם מתנדבים הרכובים על אופניים חשמליים ייעודיים המכילים ציוד עזרה ראשונה לשיפור יכולת התגובה בערים צפופות.
קלאב קאר – רכב ייעודי לאצטדיונים המאפשר לצוותים להגיע ביתר קלות ומהירות לשחקני כדורגל הנפצעים מפעם לפעם על הדשא, למטרות טיפול ופינוי.
רכב T3 – כלי רכב חשמליים קטנים וממונעים (הוברבורד) המצוידים בציוד החייאה ועזרה ראשונה ומאפשרים לאיש הצוות לעמוד בגובה של 25 ס"מ גבוה יותר מהקהל ולפלס את דרכו אל הנפגע – ולתת מענה ראשוני עד להגעת הצוות המפנה.
רכב תגובה מהירה
בימבולנס במהלך טעינה
קטנוע הצלה של מגן דוד אדום
כונן מד"א על אופניים חשמליים
אמצעים > מערך הפינוי בהיסק

מגן דוד אדום מפעיל את מערך הפינוי בהיסק מעל ל-13 שנים. מד"א מפעיל 2 מסוקים לפינוי מהיר, בצפון הארץ ובדרומה.
בתחילת שנת 2023 שידרג מגן דוד אדום את מערך הפינוי בהיטס שלו, הקים שותפות עם 'הצלה אויר' והחל להשתמש בשני מסוקים מדגם סיקורסקי ++Sikorsky S-76C (מספרי זנב 4X-BEX,4X-BHT ו-4X-BHS). הדגם החדש גדול ומרווח יותר ומאפשר מקום ומרווח לטיפול במטופלים קריטיים. המסוקים החדשים מאפשרים הטסה של 2 טייסים ו-12 נוסעים ו/או מטופלים ללא מגבלת משקל (בהשוואה לדגם הקודם בו היה ניתן להטיס שני מטופלים לכל היותר, ומגבלת המשקל היוותה גורם משמעותי בשיקולי הפינוי).
המסוק החדש מאפשר טיסה בתנאי קיצון, מאפשר הפעלת שירותי פינוי בהיסק 365 ימים בשנה. המהירות הטיסה של הדגם החדש גבוהה יותר בכ-30% בהשוואה למסוק הקודם וגם זמן הטיסה ללא תדלוק הוארך.
צוות המסוק כולל 2 טייסים בכל משימה, מה שמגדיל את הבטיחות לצוות ולמטופל במהלך הטיסה ומשפר את היכולת לבצע משימות מורכבות יותר. המסוקים והטייסים שייכים לחברת ברוק תעופה ואת שירותי התחזוקה מספקת התעשייה האווירית.
עד 2023, הפעיל מד"א 3 מסוקים מדגם MBB Bo-105 שהיו שייכים ללהק תעופה. כל מסוק מדגם הזה כלל טייס אחד ו-2 פרמדיקים והיה בעל יכולת פינוי של 2 פצועים.
אמבולנס מסוק מדגם MBB Bo-105 של להק תעופה באוויר
אמבולנס מסוק
מדגם ++Sikorsky S-76C
אמצעים > כלים לפינוי ימי

בכנרת ובאילת, מד"א מפעיל מספר כלי שיט לתגובה מהירה ופינוי ימי.
אופנוע ים – בסוף מרץ 2018 נחנך בכנרת אופנוע ים חדש תוצרת חברת Sea-Doo, של מד"א אשר מוצב בדרך קבע בכפר הנופש עין גב. אופנוע ים של מד"א מאפשר נגישות מהירה לחילוץ טובעים או לחופים שבהם נזקקים לסיוע רפואי דחוף. האופנוע מאובזר בציוד רפואי מתקדם, הכולל מכשירי החייאה, ציוד חבישה, מזרק אפיפן לטיפול בהתקפי אלרגיה מסכני חיים ועוד.
סירת הים-בולנס – לצורך פינוי נפגעים בכנרת, ביולי 2019, נכנסה לשימוש במד"א סירת הים-בולנס, הסירה מדגם Whaly 500R Professional, היא מיועדת לשאת שישה בני אדם, והיא עמידה לפגיעות וחבלות שעלולות להיגרם מסלעים וצמחייה במים. הסירה מגיעה למהירות של עד 35 קשר (יותר מ-60 קמ"ש). הים-בולנס מאובזר בציוד רפואי מתקדם, הכולל בין היתר דפיברילטור, ציוד הנשמה, אלונקה ועוד.
סירת הים-בולנס-טיפול נמרץ – ביולי 2022 הושקה בכנרת סירת טיפול נמרץ הייחודית של מד"א. הסירה היא מסוג נַחֶתֶת ומדגם CWA 740 WT BC, עמידה לפגיעות הנגרמים מסלעים וצמחייה במים ומסוגלת להגיע עד קו החוף. הסירה מונעת על ידי שני המנועים תוצרת הונדא והיא מגיעה למהירות של כ-35 קשר (יותר מ-60 קמ"ש) גם בתנאי ים קשיים. הסירה יכולה להוביל עד 1,000 ק"ג ולשאת 8 אנשי צוות ומטופלים והיא מצוידת בפנסי תאורה לסיוע בחיפושים בחשכה, במכשור טיפול נמרץ רפואי מתקדם, הכולל דפיברילטור, ציוד הנשמה, אלונקה ועוד. חרטום הסירה נפתח ומאפשר העלאה והורדה קלה ומהירה של הנפגע אל ומהסירה על קו החוף. הסירה עוגנת בדרך בחוף לידו בטבריה.
סירת הים-בולנס בכנרת
סירת הים-בולנס טיפול נמרץ בכנרת
אופנוע ים של מד"א בכנרת
אמצעים > ניידת של בנק הדם

בנק הדם של מד"א מפעיל מספר סוגי ודגמי ניידות לצורכי התרמת דם.
ניידת דם – ניידת של בנק הדם בה יש ציוד וצוות מתרימים. לאחר ההתרמה מועברות בה מנות הדם אל בנק הדם שבתל השומר לשם סינון ואחסון. מכילה מיטת התרמה אחת.
ניידת דם גדולה – ניידת התרמת דם המכילה שתי מיטות וצוות מתרימים.
ניידות התרמת דם
ניידת התרמת דם
ניידות התרמת דם המכילה שתי מיטות וצוות מתרימים
אוטובוס להתרמת דם עם מספר גדול של עמדות התרמה
אמצעים > רכבי פיקוד ושליטה

רכב פיקוד (סופרוויזר, גיפבולנס) – רכב פיקוד אשר משמש לפיקוד ושליטה באירועים ולסיוע רפואי במצבים מורכבים. את הרכב מפעיל הסופרווייזר המרחבי אשר מגיע למקרים כאשר ישנו צורך בתגבור רפואי, או כאשר תנאי הדרך מצריכים רכב 4X4. הרכב מצויד בזרוע טלסקופית בעלת זרקורים לטיפול באירוע בשעות החשיכה. על הרכב קיימת מצלמה מיוחדת אשר יכולה להישלט ממוקד המבצעים ואשר מסייעת למוקד בניהול האירוע ובקבלת תמונת מצב איכותית בזמן אמת. הציוד הרפואי אשר קיים ברכב הוא ציוד ברמת ALS הדומה ברמתו לציוד ניידת טיפול נמרץ. ברכב הפיקוד ישנה גם אפשרות לפנות נפגע בודד בשכיבה דבר אשר מסייע גם בזמן שגרה.
רכב תחנת אירוע רב-נפגעים – ידוע בראשי התיבות תאר"ן. משמש כעמדת פיקוד ניידת וכבסיס לוגיסטי באירוע רב נפגעים. בעבר נקרא תער"ן – תחנת עזרה ראשונה ניידת.
משאית חפ"ק – רכב פיקוד שנבנה במיוחד לצורכי מד"א והוא פרי תכנון ופיתוח של מדור פרויקטים מיוחדים בארגון. רכב החפ"ק יכול להתמקם בכל נקודה ולשמש כמוקד עצמאי, המאפשר שליטה על כוחות מד"א בשטח ומתן סיוע לכוחות על מנת שאלה יוכלו להגיע במהירות האפשרית לנפגעים ולטפל בהם. הרכב מאובזר במערכות קשר מתוחכמות, מחשבים, טלפונים ואמצעי שליטה ובקרה נוספים. עם ההתמקמות של רכב החפ"ק, הוא מפעיל ארבעה מיצבים (2 קדמיים, 2 אחוריים), מעלה תורן בגובה 15 מ' שבבסיסו מצלמה ואנטנה וכן תורן תאורה המאפשר לצוות החפ"ק להאיר את השטח בכל כיוון שיבחר. ברכב החפ"ק יש מספר רב של מערכות מיוחדות המאפשרות לכוחות מד"א לפעול בשטח בחופשיות תוך שימוש בטכנולוגיה המתקדמת ביותר גם בזירות מורכבות. רכב חפ"ק זה מנהל בכל שנה את הילולת רבי שמעון בר יוחאי במירון. רכב זה סייע בניהול אירוע אסון הר מירון.
חפ"ק מחוזי – לצורך שליטה באירועים חריגים (כגון: אר"ן או אירוע מתמשך אחר), נעשה שימוש בשלושה חפ"קים מחוזיים הנמצאים בצפון, בדרום ובמרכז הארץ. הרכב מאפשר להפעיל בו זמנית מוקד שליטה ובקרה, חדר דיונים ומוקד תקשורת. לרכב החפ"ק יכולות תקשורת המבוססות על מערכות סלולריות, יכולת צילום ושליטה מרחוק ויכולת לספק תשתית חשמל ותקשורת לצוותי מד"א בכל רחבי המדינה.
אמצעים > קרוואנים

למבצעי התרמת דם וחיסונים מד"א משתמש גם בקרוואנים ייעודים.
גלריה

התרמת דם במרכז קניות
בנק הדם של מגן דוד אדום
התחנה המרחבית באשדוד
זמני תגובה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בתקופת האינתיפדה השנייה (2001–2004) הגיע האמבולנס הראשון לזירת האירוע בממוצע אחרי 3.9 דקות. הפצוע הראשון פונה אחרי 10.7 דקות בממוצע, הפצוע הדחוף האחרון פונה אחרי 25.2 דקות. בעשור השני של המאה ה-21, זמן תגובה לאמבולנס לנפגעי תאונות דרכים עומד על כ־9.4 דק' מקבלת קריאה.
מדים

המדים התקניים במגן דוד אדום כוללים חולצה בצבע לבן, מכנסיים בצבע כחול-כהה, פליז בצבע כחול-כהה או אדום-כהה או שחור וכן מעיל בצבע אדום או כחול.
באירועים מיוחדים, עובדי המנהלה הבכירים לובשים מדי שרד הכוללים מקטורן ועניבה בדומה למדי השרד הנהוגים לקצונה הבכירה בצה"ל.
מדים > פס שרוול

על החולצה ועל המכנסיים מופיע פס אפור מקווקו המחזיר אור. בפס שבשרוול החולצה משולב קווקו בצבע המעיד על הכשרת לובש החולצה. במדים הישנים הפסים הופיעו כשני פסים נפרדים, וכך עד היום במדי הנוער.
| סמל | סוג הכשרה | צבעים | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
|  | פרמדיק | פס כתום מעל הפס האפור |  |
|  | חובש בכיר | פס כחול מעל הפס האפור |  |
|  | חובש רפואת חירום / משתלם פרמדיקים / מע"ר | פס אפור בלבד | ייתכנו גם בעלי הכשרות פחותות (מע"ר / מע"ר בכיר) מעל גיל 18, אך הם יהיו ללא דרגות. |
|  | מדריך | פס ירוק מעל הפס האפור | נמצא בשימוש החל ממדריכים ב' אך לא תקף בכל המרחבים. |
|  | נוער | פס אדום מעל הפס האפור |  |
|  | עובד מנהלה | ללא פסים כלל | עובד מנהלה, בדרך כלל יענוד דרגות מנהלה. |
מדים > דרגות

לאורך השנים מדינת ישראל הנהיגה תרבות סימול לגופי החירום שכל אזרח במדינה מזהה ומכיר אותה.
צוותי מד"א פועלים מול גופים המזוהים על-ידי התקשורת והאזרחים באמצעות דרגות הכתף לסימול מעמדו ומקצועו של איש הצוות.
הצורך להציג את מעמד איש הצוות בתוך הארגון על ידי דרגה נדרש כפועל יוצא מפעילות הארגון מול גופי החירום והתקשורת באירועי טרור, בקבוצת פקודות או בתאונות דרכים.
שמות הדרגות מסמלים את מהות התפקיד:
"מתן" (לחובשי רפואת החירום, עובדי המוקד ומתרימי הדם) הוא מלשון נתינה, תפקידו של נושא הדרגה להעניק עזרה רפואית לחולה / פצוע הנזקק לשירותיו.
"מזר" (לפרמדיק) מסמל את תפקידו של נושא הדרגה, להביא מזור ומרפא למכאוביו של החולה / פצוע ולהקל על סבלו.
"מגן" (לדרג המנהלי) נגזר מהשם "מגן דוד אדום".
מדים > דרגות > מסלול קידום מתן (חובשים)

| דרגה | שם דרגה | וותק בארגון/הכשרה המזכה בדרגה |
| --- | --- | --- |
|  | מתן | חובש רפואת חירום |
|  | מתן שני  (מת"ש) | הכשרת חובש בכיר |
|  | מתן מתקדם  (מת"מ) | קצין משמרת   אחראי התרמה |
|  | מתן בכיר  (מת"ב) | חונך מתרים   נאמן איכות   נאמן בטיחות |
|  | מתן בכיר מתקדם  (מת"ק) | ראש צוות התרמה |
|  | רב־מתן  (רמ"ת) | נהג אחראי תחנה |
|  | רב־מתן בכיר  (רמ"ב) |  |
מדים > דרגות > מסלול קידום מזר (פרמדיקים)

| דרגה | שם דרגה | תפקיד/הכשרה המזכה בדרגה |
| --- | --- | --- |
|  | מזר | פרמדיק |
|  | מזר שני  (מז"ש) | לאחר סיום הכשרת קורס מורשי אט"ן |
|  | מזר מתקדם  (מז"מ) | חונך בקורס פרמדיק |
|  | מזר בכיר  (מז"ב) |  |
|  | מזר בכיר מתקדם  (מב"מ) | מרכז תחום בנה"ד |
|  | רב־מזר  (רמ"ז) | פרמדיק אחראי  אחראי מוקד   מתאם התרמות דם   אחראי מתנדבים אזורי מדריך מוביל בקורס פרמדיקים מרחבי (קפ"מ) |
מדים > דרגות > מסלול קידום מגן (מנהלה)

| דרגה | שם דרגה | תפקיד/הכשרה המזכה בדרגה |
| --- | --- | --- |
|  | מגן ראשון  (מג"ר) | מנהל מדור   מדריך ראשי קורס פרמדיק   יו"ר הנהלת מתנדבים המכהן כנציג מועצת מגן דוד אדום   סגן מנהל מעבדה   דרגת כבוד מנהל אשכול (תחנה) |
|  | סגן מגן  (סמ"ג) | מנהל מעבדה   סגן/עוזר מנהל מרחב   סגן/עוזר מנהל מחלקה סגן מנהל מרחב – רפואה (בעבר סופרוויזר) |
|  | מגן־משנה  (מג"מ) | מנהל מחלקה |
|  | תת־מגן  (תמ"ג) | מנהל מרחב   מנהל מערך   סגן מנהל אגף |
|  | מגן | מנהל אגף |
|  | רב־מגן  (רמ"ג) | מנהל כללי |
מנכ"לי מד"א לדורותיהם

|  | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- |
| 1 | מרדכי פן | 1950–1971 |
| 2 | יצחק שני | 1971–1973 |
| 3 | בן-ציון טחן | 1973–1977 |
| 4 | אשר דר | 1977–1978 |
| 5 | אריאל יהלומי | 1978–1979 |
| מ"מ | חיים דגן | 1979–1980 |
| 6 | עמיצור כפיר | 1980–1986 |
| מ"מ | רוני ליכטנשטיין | 1986–1987 |
| 7 | עמוס לוריא | 1987–1990 |
| מ"מ | יחיאל חמי | 1990 |
| 8 | נתן כהן | 1990–1993 |
| 9 | יעקב אדלר | 1993–1994 |
| 10 | יוחנן גור | 1994–1995 |
| 11 | עמוס לוריא | 1995–1998 |
| 12 | אבי זהר | 1998–2005 |
| 13 | אלי בין | 2005–מכהן |
ראו גם

שירותי חירום
הצלה (ארגוני רפואת חירום)
דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל
הצלה ללא גבולות
איחוד הצלה
הצלה ישראל
זק"א
חברה קדישא
יד שרה
עזר מציון
לקריאה נוספת

משה דיין, אלי יפה ובנימין גבירצמן, מד"א המדינה: סיפור תולדות מגן דוד אדום בישראל, עורכים, תל אביב-יפו: מגן דוד אדום בישראל, 2018.
הטבח בכפר עזה

| חלק מטבח שבעה באוקטובר, מלחמת חרבות ברזל |
| --- | --- |

 תאריך:  7 באוקטובר 2023
 תאריך עברי:  כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד
 מקום:  כפר עזה
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  31°29′01″N 34°32′02″E﻿ / ﻿31.483611111111°N 34.533888888889°E﻿ / 31.483611111111; 34.533888888889
 סוג:  פיגוע חדירה, חטיפה, פיגוע ירי, הצתה, אונס
 נשק:  רובי סער, רקטות RPG, רימוני יד
 הרוגים:  64
 חטופים:  19
 פצועים:  6
 מבצע:  חמאס חמאס החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין
 מספר מפגעים:  250 מחבלים פלסטינים
 מניע:  טרור פלסטיני, טרור אסלאמי
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) כפר עזה(למפת מערב הנגב רגילה) כפר עזה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר עזה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר עזה he
 
שי חרמש בהריסות ביתו בכפר עזה. מספר ימים לאחר הטבח הגיע לקיבוץ ומצא בהריסות הבית את התפילין שלו וחנוכיית המשפחה.
הטבח בכפר עזה בוצע על ידי ארגון הטרור חמאס ומחבלים פלסטינים מארגוני טרור נוספים, בבוקר יום שבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, בקיבוץ כפר עזה הסמוך לגדר הגבול בצפון רצועת עזה, כחלק מטבח שבעה באוקטובר. בטבח נרצחו 64 בני אדם ונחטפו 19 מתושבי הקיבוץ על ידי החמאס, בהם משפחות שלמות, נשים וילדים. במהלך הטבח, המחבלים בזזו והציתו את בתי הקיבוץ ואת התושבים. בנוסף, חלק מהאלימות המינית במהלך טבח שבעה באוקטובר אירעה בכפר עזה.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.