stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סונטה 116

סונטה 116 היא סונטה מאת ויליאם שייקספיר. בסונטה זו עוסק שייקספיר באהבה האידיאלית הבלתי משתנה שאינה תלויה בדבר. אהבה זו, בראייתו של שייקספיר, שוהה בברית שבין מוחות של אמת. את הסונטה פותח שייקספיר במגבלה מרסנת, אותה הוא מטיל על עצמו כדי שלא להציב מכשולים בפני האהבה העילאית:
אַל לִי לִבְרִית מוֹחוֹת שֶׁל אֱמֶת

לְהַצִּיב מִכְשׁוֹלִים.
"מוחות של אמת" מזכירים את היצורים הנעלים המופיעים בשורה הראשונה של סונטה מספר 1. From fairest creatures we desire increase
"מִן הַיָּפִים בִּצּוּרִים מְבַקְּשִׁים אָנוּ בְּרָכָה," (תרגום: אברהם רגלסון)
וכן מזכירים הם את השורה על "רֵעִים יְקָרִים" מסונטה 30.
For precious friends hid in death's dateless night,
כִּי חֶבֶר רֵעִים יְקָרִים מִסְתַּתֵּר בְּלֵיל מָוֶת בְּלִי זְמַן, (תרגום: יעקב אוסטרובר)
במכלול 154 הסונטות של שייקספיר נמצאת סונטה זו במקבץ הסונטות 126–18, המופנות לנעורים. הסונטה כתובה במקור במשקל פנטמטר ימבי, בתבנית חריזה א-ב-א-ב, ג-ד-ג-ד, ה-ו-ה-ו, ז-ז.
תוכן הסונטה

חששו של שייקספיר להוות מכשול בפני האהבה נובע מחולשת ההפכפכות האנושית הנוטה להחליף כל העת את מושאי האהבה. חולשה זו איננה אהבה כלל וכלל. האהבה האמיתית, לדידו של שייקספיר, היא נצחית, בלתי משתנה ומהווה אות וסמל קבוע לכל החולף והנע ונד. שייקספיר מדמה אהבה נצחית זו לכוכב המורה דרך לכל הספינות התועות ובכך קובע את היותה שמימית. בהצבתו את האהבה מחוץ למימד הארצי הבלתי מושג, הוא מציב שם מן הסתם גם את בעלי מוחות האמת האוחזים בה.
That looks on tempests and is never shaken; 

It is the star to every wand'ring bark,
ובתרגומו של אפרים ברוידא:
מַבִּיט סוּפוֹת וְנֶצַח לֹא יָזוּעַ,
לְכָל אַסְדָּה נוֹדֶדֶת הַכּוֹכָב
כאן מהדהד שוב שיר השירים ח', ז', המוכר היטב לשייקספיר:
מַיִם רַבִּים, לֹא יוּכְלוּ לְכַבּוֹת אֶת-הָאַהֲבָה, וּנְהָרוֹת, לֹא יִשְׁטְפוּהָ ;
תרגומים לעברית

הסונטה זכתה לתרגומים רבים לעברית, ובהם:
תרגומו של ש. שלום, 1967.
תרגומו של שמעון זנדבנק, הנאמן למילותיו של שייקספיר. נכלל בספר "הסונטות" מאת שקספיר, שיצא לאור במסגרת הספריה החדשה לשירה, 1992.
תרגומו של אפרים ברוידא, 1977.
תרגומה של זיוה שמיר, 2010.
תרגום של אבי הסנר וגיל הראבן 2011
תרגומו של בן ציון בן משה, סונטות / שקספיר. על הסונטות / אוסקר ויילד (כפר סבא : חנות הספרים, 2000)
תרגומו של יעקב אוסטרובר, "בְּשׁוּרוֹת נִצְחִיּוֹת - סונטות שייקספיר (אורכב 29.05.2020 בארכיון Wayback Machine)"
תרגומה של אנה הרמן: הו! 4, ספטמבר 2006
תרגום של עופרה עופר אורן, 2023
תרגומו של אברהם עוז, מתוך: "כוחו של יופי: שירים על ימי מלחמה וימים אחרים", בעריכת נוית בראל, הוצאת פרדס, 2024.
הסונטה בתרגום עופרה עופר אורן

| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 187500569   WorldCat (עם VIAF): 187500569
שובר במות

שובר במות הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הבלוז רוק הישראלית פול טראנק. האלבום יצא לאור ב-31 במאי 2024, על ידי חברת התקליטים נענע דיסק.
הפקה

תהליך העבודה על האלבום נמשך כשנתיים. כל השירים באלבום נכתבו על ידי גל ניסמן יחד עם חברי הלהקה. ארבעה שירים הם שיתופי פעולה" "נגנב ממך" עם נינט טייב, "מופרך" עם רד בנד, "חרדות קומיטמנט" עם גורי אלפי, שגם כתב את מילות השיר יחד עם שאנן סטריט ו"דיסוננס" עם כרמל אקמן.
כשבוע לפני יציאת האלבום הוציאה הלהקה סינגל ראשון "אין לזה לאן". זהו השיר הראשון עליו החלה לעבוד הלהקה לקראת האלבום ולכן נבחר להיות השיר הראשון שיוצא מתוכו. הקליפ לשיר צולם באמצעות טלפון סלולרי.
רשימת השירים

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אינטרו  | 0:49 |
| 2. | עד הזריחה  | 4:41 |
| 3. | שובר במות  | 3:11 |
| 4. | נגנב ממך (עם נינט טייב)   | 4:11 |
| 5. | מופרך (עם רד בנד)   | 4:46 |
| 6. | צריך אותך  | 4:57 |
| 7. | 2017  | 1:34 |
| 8. | אין לזה לאן  | 3:54 |
| 9. | למה מי?  | 4:19 |
| 10. | סיכוי שבאוויר  | 3:28 |
| 11. | חרדות קומיטמנט (עם גורי אלפי)   | 2:58 |
| 12. | דיסוננס (עם כרמל אקמן)   | 4:22 |
| 13. | פיילוט  | 3:59 |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:09 |
הערות שוליים

↑  שובר במות, by Full Trunk, באתר Full Trunk (באנגלית)
↑  פול טראנק - שובר במות, הבלוג של יובל הראל, 1 ביוני 2024
↑  פול טראנק – אין לזה לאן, הבלוג של יובל הראל, 22 במאי 2024
NoSQL

NoSQL היא קטגוריה חדשה יחסית של מסדי נתונים, אשר נותנים פתרון אחסון וגישה למידע שאינו ממודל במבנה טבלאי יחסי (במילים פשוטות: מסד נתונים שאינו בנוי בהכרח כטבלה).
היתרונות שבשימוש מסד נתונים כזה הם, בין היתר, פשטות של אפיון, סילומיות רוחבית (באנגלית: Horizontal Scalability או Scale Out) ובקרה מוגברת על זמינות. דוגמה למימוש NoSQL עם דרישה עיקרית לסילומיות וביצועים גבוהים היא מערכת האחסון BigTable מבית גוגל (כשכבה מעל מערכת הקבצים שפיתחה בעצמה בשם "Google File System").
מבנה המידע שונה ממערכות מסדי נתונים יחסיים, ולכן ישנן פעולות שמהירות יותר ב-NoSQL וישנן פעולות שמהירות יותר במסד נתונים יחסי. מסדי נתונים מסוג NoSQL הופכים נפוצים יותר במערכות Big Data וכן במערכות זמן אמת.
מערכות אלו נקראות לעיתים "Not Only SQL", כדי להדגיש שלחלקן תמיכה בשפת השאילתות SQL.
היסטוריה

קרלו סטרוצי השתמש במונח "NoSQL" ב-1998 כדי לכנות מסד נתונים יחסי פשוט ומהיר שפיתח בקוד פתוח, אשר לא חשף את ה-API הסטנדרטי, קרי SQL. סטרוצי הציע שמכיוון שהקטגוריה סוטה מהנורמה המקובלת של מסדי נתונים יחסיים, עליה להיקרא "NoRel" (קיצור של "No Relation" – "לא יחסי").
את השם "NoSQL" הציע בתחילת 2009 יוהאן אוסקרסון, עובד Last.fm, אשר ארגן אירוע קוד פתוח למסדי נתונים מבוזרים. מטרת השם הייתה לאגד ולאפשר חשיפה לכמות מתפתחת של מסדי נתונים לא יחסיים.
בדצמבר 2014, 5 שנים בלבד לאחר מכן, כבר היו מעל 150 מסדי נתונים כאלה בשוק, ועל פי מדד DB-Engines חמישה מהם היו ברשימת 20 המובילים בעולם.
קטגוריות של NoSQL > Document Databases

מסד נתונים המצמד מפתח עם מבנה מורכב של מידע הנקרא "מסמך". מסמך יכול להכיל צמדים מורכבים של מפתח-ערך, מפתח-מערך, או אפילו מפתח-מסמך.
דוגמה: MongoDB
קטגוריות של NoSQL > Graph Stores

משמש לשמירת מידע הקשור לרשתות וקשרים חברתיים, מפות כבישים, טופולוגיית רשת ועוד.
דוגמה: Neo4J, HyperGraphDB
קטגוריות של NoSQL > Key-Value Stores

משמש למסד נתונים פשוט ומהיר, התומך בצמדי מפתח-ערך בלבד. חלק מבסיסי Key-Value Stores מאפשרים להגדיר סוג (TYPE) לערכים (כגון Integer, String).
דוגמה: Redis, ‏Riak, ‏Voldemort
קטגוריות של NoSQL > Wide-Column Stores

מסד נתונים מבוססי עמודות (במקום שורות), בו משמשים בעיקר לשאילתות על מערכי מידע גדולים במיוחד.
דוגמה: Cassandra, ‏HBase
ראו גם

NewSQL
הערות שוליים

↑  החמישה הם: MongoDB ‏, אפאצ'י קסנדרה ‏, Redis ‏, HBase ו-‏Memcached
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph921694 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה

| --- | --- |

 תאריך:  23 באוקטובר 2002 – 26 באוקטובר 2002 (4 ימים) 
 מקום:  Dubrovka Theatre 
 קואורדינטות:  55°43′33″N 37°40′24″E﻿ / ﻿55.725833333333°N 37.673333333333°E﻿ / 55.725833333333; 37.673333333333
 סוג:  תיק חקירה פלילי, משבר בני ערובה 
 נשק:  AK-47, Moscow hostage crisis chemical agent, אקדח, רימון יד 
 הרוגים:  174 
 פצועים:  700 
 מבצע:  Islamic International Peacekeeping Brigade, הגדוד האסלאמי למשימות מיוחדות, Riyad-us Saliheen Brigade of Martyrs 
 מספר מפגעים:  40 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה(למפת מוסקבה רגילה) משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה
 
משבר בני הערובה בתיאטרון במוסקבה הוא אירוע שהחל ב-23 באוקטובר 2002 והסתיים ב-26 באוקטובר, ובו תפסו כ-40–50 טרוריסטים צ'צ'נים חמושים 850 בני ערובה בתיאטרון דוברובקה במוסקבה, ודרשו כי הפדרציה הרוסית תכיר בתנועת השחרור הצ'צ'נית, תסיג את כוחותיה מצ'צ'ניה ותביא לסיום מלחמת צ'צ'ניה השנייה. הטרוריסטים הונהגו על ידי מובסאר בראייב, בן 23. בין המחבלים היו נשים שלבשו חגורות נפץ.
לאחר מצור בן יומיים וחצי, פרצו יחידות רוסיות מיוחדות לתיאטרון, לאחר שהזרימו גז הרדמה (ככל הנראה פנטניל) למערכת האוורור של התיאטרון. רשמית, התוצאה הייתה מותם של 39 מהטרוריסטים, ושל 129 מבני הערובה (כולל תשעה זרים), כולם, חוץ משניים, מתו משאיפת הגז. שני בני ערובה מתו מירי החוטפים.
שישה מהמחבלים נידונו לשמונה עד 22 שנות מאסר. אחד ממארגני הפיגוע, שאמיל בסאייב נהרג על ידי פס"ב בקיץ 2006. בדצמבר 2014 נעצר מתכנן נוסף בשם חסן זקאייב, שהיה בדרכו לחצי האי קרים וברשותו מסמכים מזויפים. הוא היה מבוקש על ידי שירותי המודיעין הרוסיים במשך 12 שנה. הוא מוחזק בכלא לפורטובו.
ראו גם

משבר בני הערובה בבסלאן
משבר בני הערובה בים השחור
הערות שוליים

↑  הגז ששאפו בני הערובה מבוסס על אופיום, באתר ynet, 30 באוקטובר 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810692293405606 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה ובנושא טרור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבול הראשון של פולין

בול הדואר הראשון של פולין הונפק בשנת 1860, בתקופה בה היא הייתה נתונה תחת שלטון האימפריה הרוסית. ההנפקה התפרשה כביטוי לרצונו של העם הפולני להשתחרר מעול השלטון הזר, והשימוש בו הותר לזמן קצר בלבד. בשנת 1865 אסרו הרוסים על הפולנים את המשך השימוש בבול הנפרד, ומאז ועד קבלת העצמאות בתום מלחמת העולם הראשונה השתמשו הפולנים בבולים רוסיים.
הבול הראשון של פולין שהונפק בשנת 1860
הבול הראשון של רוסיה, שהונפק בשנת 1857, שימש כמודל לעיצוב הבול הראשון של פולין
ישראל אברהם שטפל
בול חתום בחותמת מספר 1, החותמת של העיר וורשה.
הרקע להנפקת הבול

בסוף המאה ה-18, בעקבות שורה של הסכמים שנחתמו בין האימפריה הרוסית, פרוסיה ואוסטריה, בוטלה עצמאותה של ממלכת פולין והיא חולקה בין שלוש המעצמות. רוסיה הצארית סיפחה אליה את חלק הארי של ממלכת פולין, והפכה אותה לחלק מן האימפריה הרוסית.
עם השנים ניאותו הרוסים להקל במידת מה את אחיזתם בפולין, ובמחצית המאה ה-19 הסכימו להעניק לתושבים מידה מסוימת של זכויות לניהול עצמי. כחלק ממגמה זו, הופרדו בשנת 1858 שירותי הדואר של פולין מאלו של רוסיה, ובשנת 1860 ניתנה לפולין הרשות להנפיק בולי דואר משלה.
ההיערכות להנפקת הבול > עיצוב הבול

כמודל לעיצוב הבול הפולני נלקח הבול הראשון של רוסיה הצארית, וזאת תוך ביצוע שינויים קלים, אך משמעותיים. בדומה למקור, שולבה במרכז הבול דמות הנשר הרוסי בעל הראש הכפול, ובארבע פינות הבול נרשם הערך הנקוב – 10 קופיקות. לעומת זאת, הכיתוב בתחתית הבול, שבבול הרוסי הופיע באותיות רוסיות, הומר בכיתוב זהה שנרשם באותיות פולניות.
הכתובת ZA LÓT KOP 10, שפירושה "10 קופיקות ללוט אחד", נועדה לציין את תעריף הדואר. עבור מכתב שמשקלו עד לוט אחד היה צורך להדביק בול אחד של 10 קופיקות, ועבור כל לוט נוסף היה צריך להדביק בול נוסף.
הבול הפולני נועד לשימוש בתוך גבולות רוסיה הצארית בלבד, שכללה את רוסיה, פולין והדוכסות הגדולה של פינלנד. עבור מכתבים שנועדו למשלוח לארצות חוץ היה צורך לשלם במזומן, והם נשלחו בלי בולים.
הציורים המקוריים שהכין מעצב הבול (ששמו אינו ידוע) התגלו בארכיון שבסנט פטרבורג, ומהם ניתן ללמוד כי שלטונות הדואר הפולני תכננו להדפיס על רקע הנשר הרוסי גם את דמותו של הנשר הפולני בעל הראש האחד. דבר זה לא יצא אל הפועל מסיבות טכניות.
ההיערכות להנפקת הבול > הכנת הגלופות

הגלופות ששימשו להדפסת הבול הוזמנו מן הבנק הפולני (פו'), והן בוצעו בידי חרט פולני בשם הנריק מאייר (Henryk Mejer). הוא הכין שתי גלופות, אחת להדפסת הצבע האדום והשנייה להדפסת הצבע הכחול.
הנקודה היהודית

מאחר שלפולין לא היה כל ניסיון קודם בהדפסת בולים, ביקשו השלטונות את עזרתו של המכונאי והממציא הטוב ביותר שהתגורר בוורשה באותה עת, יהודי בשם ישראל אברהם שטפל (אנ').
אברהם ישראל שטפל נולד למשפחה יהודית ענייה בוורשה בשנת 1814. מצבה הכלכלי של המשפחה לא אפשר לאברהם הצעיר להמשיך בלימודיו, ומיד לאחר שסיים את בית הספר היסודי היהודי יצא לעבודה. הוא למד לתקן שעונים והחל לעבוד בוורשה כשען. שטפל למד בכוחות עצמו את השפה הפולנית, דבר שאפשר לו לקרוא ספרים מדעיים טכניים ולהרחיב את ידיעותיו. בנוסף להתעסקות בתיקון שעונים תכנן ובנה שטפל להנאתו מתקנים מכנים שונים.  
גולת הכותרת של יצירותיו הייתה מכונת חישוב, אריתמומטר, אותה הציג בביתן הרוסי שהוקם במסגרת התערוכה הבין-לאומית בלונדון בשנת 1851. עבור יצירתו זו זכה שטפל במדליה ובפרס, ולכתבות אוהדות בעיתונות היהודית של אותם ימים. 
שטפל נפטר בשנת 1886.
הדפסת הבולים

לבקשת רשויות הדואר של פולין תכנן שטפל ובנה מכבש חדשני להדפסת בולי דואר, בעזרתו ניתן היה להדפיס את שני הצבעים, הכחול והאדום, במהלך אחד, בלי להעביר את הנייר ממכבש למכבש.  למכונת דפוס זו הייתה יכולת הדפסה של 12,000 בולים לשעה, והיא חישבה תוך כדי פעולתה את מספר הבולים שהודפסו. מכונה חדשנית זו הייתה נושא להתפעלות במשך זמן רב. בנוסף תכנן ובנה שטפל גם מכונה לנקבוב בולים.
על הבולים, שהודפסו בשיטת בלט, תוכנן כאמור במקור להדפיס גם את סמל הנשר הפולני, אולם דבר זה לא התאפשר. צידם האחורי של דפי הניר, שנועדו להדפסת גיליונות של 100 בולים כל אחד, כוסה בשכבת דבק באופן ידני, תוך שימוש בגליל פלדה מצופה בבד. שכבת הדבק גרמה לעיבוי דפי הניר, ומכונת הדפוס לא יכלה להדפיס את סמל הנשר הפולני הקטן על הבולים. קיימות דוגמאות של הבולים, אשר הודפסו כניסוי על נייר ללא דבק, ובהם מופיע סמל הנשר הפולני.
השימוש בבולים

ביום 1 בינואר 1860 הוצעו הבולים למכירה בבתי הדואר ברחבי פולין. הדואר הרוסי, שלא ידע מראש על הכוונה להדפיס את הבול, אישר אותו בדיעבד כשלושה חודשים מאוחר יותר. סך הכול הודפסו כ-3 מיליון עותקים מן הבול הראשון של פולין, ומרביתם נמכרו לציבור הרחב. עם הפסקת השימוש בבולים, נותרו במחסני הדואר רק 208,515 בולים, שהועברו להשמדה, כך שלמעשה נמכרו לציבור כשני מיליון ושמונה מאות אלף בולים.
הדואר הפולני הכין עבור כל בית דואר ברחבי פולין חותמת ביטול מיוחדת שנועדה להחתמת המעטפות עליהן יודבקו הבולים. החותמת עוצבה במתכונת של ארבעה מעגלים קונצרנים ובמרכזם מספר. בסך הכול הוכנו למעלה משלוש מאות חותמות, כשכל מספר יועד לבית דואר ביישוב אחר.
ב-22 בינואר 1963 החל המיעוט הפולני במרד כנגד השלטון הרוסי. המרד, אשר נודע בכינוי מרד ינואר, נמשך חודשים ארוכים ודוכא באכזריות על ידי השלטון הרוסי. בין צעדי הענישה שננקטו כלפי האוכלוסייה הפולנית נכלל גם ביטול המעמד העצמאי למחצה של הדואר הפולני, ואיסור על שימוש בבולי דואר נפרדים.
בחודש נובמבר 1864, בעקבות קבלת התרעה על הכוונה לביטול מעמד הבול, הפסיק הדואר הפולני את הדפסת הבולים. ב-3 בפברואר 1865 הפיצה הנהלת הדואר הפולני הודעה לכל מנהלי בתי הדואר אודות ובה ההנחיה להפסיק את השימוש בבולי פולין ביום 13 באפריל 1865 (1 באפריל על פי הלוח היוליאני).
מעמדו של הבול בעיני הבולאים

הבול הראשון של פולין הופץ בכמעט שני מיליון ושמונה מאות אלף עותקים, והוא אינו נחשב לבול נדיר. עם זאת, אספנים רבים מתמקדים באיסוף הבולים החתומים של בתי הדואר השונים, אשר חלקם נדירים וקשים להשגה. ביקוש זה הוביל ליצירת זיופים רבים של הבולים החתומים.
מעטפות מקוריות שבוילו בבול הראשון של פולין נחשבות גם הן לפריטי אספנות מבוקשים.
לקריאה נוספת

Mackay Robin(Ed), Poland, International Encyclopedia of Stamps, IPC, 1970, p. 1530-1531
אלכס זולבסקי, "הבול הראשון של פולין", בתוך: שובל - מגזין הבולאים בישראל, גיליון מספר 81, מרץ 2010, עמ' 25-24.
הערות שוליים

↑  לוט [Łut] היא יחידת משקל שהייתה נהוגה ברוסיה עד סוף המאה ה-19, והייתה שווה בערך ל-12.7 גרם
↑  בחלק מן המקורות מופיע שמו כ-סטפל
↑  רשימת מספרי החותמות והיישובים בהם שימשו מופיעה באתר הזה
↑  The GH Kaestlin Collection of Imperial Russian and Zemstvo Stamps
↑  דיון בזיופים של בולי פולין הראשונים
אולימפיאדת ונקובר (2010)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  ונקובר, קנדה קנדה
 מדינות משתתפות:  82
 ספורטאים משתתפים:  כ-2,500
 תחרויות:  86 תחרויות ב-15 ענפים
 טקס הפתיחה:  12 בפברואר 2010
 טקס הנעילה:  28 בפברואר 2010
 נפתח רשמית על ידי:  מיקאל ז'אן, המושלת הכללית של קנדה
 השביע את המשתתפים:  היילי ויקנהייזר
 הדליק את הלפיד האולימפי:  וויין גרצקי, סטיב נאש, ריק הנסן (לפיד פנימי), וויין גרצקי (לפיד חיצוני)
 האצטדיון הראשי:  בי סי פלייס, ונקובר
 הערים שהתמודדו על האירוח:  זלצבורג (אוסטריה), פייונגצ'אן (קוריאה הדרומית)
 → אולימפיאדת טורינו אולימפיאדת סוצ'י (2014) ← 
קטע מטקס הפתיחה
משחקי החורף האולימפיים ה-21 במספר התקיימו בין 12 ל-28 בפברואר 2010, בעיר ונקובר בקנדה. באולימפיאדת החורף בוונקובר השתתפו כ-2,500 ספורטאים ואיתם כ-3,000 מלווים מ-82 מדינות (מתוכם ייצגו את ישראל 3 ספורטאים, האחים רומן ואלכסנדרה זרצקי שהתחרו בענף החלקה אמנותית על הקרח לזוגות ומיכאל רנז'ין שהתחרה בענף הסקי האלפיני). במהלך האולימפיאדה, שנמשכה 17 ימים, נערכו 86 תחרויות ב-15 ענפים אולימפיים שונים (לפי חלוקה לקטגוריות מקבילות לנשים וגברים). 258 מדליות זהב, כסף וארד בעיצובם של עומר ארבל (ישראלי-קנדי שנולד בירושלים) וקורי האנט חולקו לזוכים.
בחירת העיר המארחת

הוועד האולימפי הבינלאומי שהתכנס בפראג, בירת צ'כיה הודיע ב-2 ביולי 2003 כי העיר ונקובר במחוז קולומביה הבריטית בקנדה, היא העיר שתארח את אולימפיאדת החורף ה-21 בשנת 2010. קודם לכן התקיימה התמודדות פנימית בקנדה על הצעת האירוח של ונקובר-ויסטלר מול ההצעות של הערים קוויבק סיטי וקלגרי, שאירחה את אולימפיאדת החורף ב-1988. ההצעה של ונקובר-ויסטלר זכתה והעומדה לבחירתו של הוועד האולימפי הבינלאומי שבחר בה.
סמל המשחקים

ב-23 באפריל 2005 הוצג סמל המשחקים של אולימפיאדת החורף בוונקובר. הסמל לקוח מהתרבות האינואיטית של הילידים האסקימואים מצפון קנדה שם פסלים דומים שימשו כאנדרטה או אבני דרך בתרבות האינואיטית. עיצוב הסמל מבוסס על פסל בשם אינוקשוק שנבנה במחוז בצפון קנדה והוצג בתערוכת אקספו ונקובר 1986 ולאחר מכן הוצב במפרץ האנגלי באזור ונקובר. הסמל מסמל חבר. אייר קנדה, חברת התעופה הלאומית של קנדה, השתמשה בסמל על מטוסי בואינג 777 שלה.
אתרי המשחקים

טקסי הפתיחה והסיום נערכו באצטדיון בי סי פלייס המונה קרוב ל-60,000 מקומות ומקורה לחלוטין כך שמזג האוויר החורפי הקשה לא הפריע לצופים. התחרויות עצמן התקיימו בתשעה מתקנים המפוזרים בארבעה מוקדים. התחרויות בענפי ספורט הגלישה והסקי התקיימו באתר סקי אלפיני פעל בויסלר בלקומב ובהר סייפרס ליד העיר ווסט ונקובר הסמוכה לוונקובר עצמה. תחרויות הספורט בענפי ההחלקה על הקרח התקיימו באולמות סגורים בערים ונקובר וריצ'מונד הקרובות. טורניר ההוקי קרח לגברים התקיים ב"קנדה הוקי פלייס", שבימים רגילים נקרא ג'נרל מוטורס פלייס והוא ביתה של קבוצת ונקובר קנאקס מה-NHL. הטורניר המקביל לנשים התקיים בת'אנדרבירד ארנה, האולם של אוניברסיטת קולומביה הבריטית.
שני כפרים אולימפיים הוקמו בוונקובר, המונה 1,100 דירות לכ-2,000 ספורטאים, ובוויסטלר, המונה 349 דירות לכ-3,500 ספורטאים. כמו כן הוכשרו שני מרכזי תקשורת שישדרו ממוקדי התחרויות כשהגדול בהם הוקם במרכז הקונגרסים בוונקובר שמכיל 20,000 מקומות. בין הערים אף נסלל כביש ראשי מהיר שיקצר את זמן הנסיעה של 125 הק"מ המפרידים בין עיירת הסקי וויסטלר לעיר הנמל ונקובר.
כ-1.6 מיליון כרטיסים הוצעו למכירה. כוחות הביטחון המשולבים כללו כ-6,000 איש שעבדו במשמרות ועוד כוח חירום של כ-750 איש שעמד בכוננות. קנדה וארצות הברית שתפו פעולה בענייני הביטחון. קרוב ל-10,000 עיתונאים הגיעו לסקר את המשחקים ואיתם עוד למעלה מ-250,000 מבקרים. במהלך ימי המשחקים הוקמו בדאונטאון של ונקובר עבור התיירים מוקדי אירועים הכוללים מסכי ענק ובמות מוזיקה ובידור. כ-25,000 קנדיים התנדבו להדרכת המבקרים.
מסע הלפיד האולימפי נחשב לארוך מסוגו שכן הוא הקיף כ-45,000 ק"מ. הלפיד הודלק באולימפיה שביוון ב-22 באוקטובר 2009 ומסעו ארך 106 ימים כשחלקו הגדול עבר בקוטב הצפוני ובצפון קנדה. כ-12,000 קנדים נשאו אותו.
את השידורים הישירים מאולימפיאדת החורף ערכה רשת NBC האמריקאית שרכשה את הזכויות לשידור במחיר 886 מיליון דולר והפיצה אותם ב-20 שפות לכ-3 מיליארד צופים. השידורים הועברו לראשונה גם בטכנולוגיית ה-HD המתקדמת.
עלויות האירוח

סך התקציב למשחקים מוערך בכ-10 מיליארד דולר קנדי וגדל פי כמה מההערכות הראשוניות. מתוכם עלות תקציב הביטחון לבדו עובר את רף מיליארד הדולר. עלות שיפוץ המתקנים עולה כ-580 מיליון דולר. 77 מיליון דולר שמורים כתקציב לשעת חירום. כ-2 מיליארד דולר הושקעו בקו מהיר של רכבת קלה המחברת בין מרכז העיר ונקובר לכפר האולימפי ולנמל התעופה ועוד כ-1.4 מיליארד דולר הושקעו בשדרוג והרחבת נמל התעופה הבינלאומי של ונקובר. 600 מיליון דולר הושקעו בשדרוג הכביש בין ונקובר לוויסטלר. 1.16 מיליארד דולר הושקעו בשני הכפרים האולימפיים שנבנו בוונקובר ובוויסטלר והללו יוצעו למכירה לציבור כדירות מגורים לאחר המשחקים. עלות הבנייה של מרכז הקונגרסים בוונקובר היא כ-900 מיליון דולר.
האולימפיאדה הזאת נחשבת לאולימפיאדה שגרמה להפסד הכי גדול למדינה מארחת: 9 מיליארד דולר מאזן שלילי סופי (אחרי הרווחים מהאירוח ומחסויות).
אירועים בולטים

מריט ביירגן מנורווגיה גולשת סקי למרחקים זכתה במרב המדליות עם 5 מדליות, מהן 3 מדליות זהב, מדליית כסף ומדליית ארד.
אירועים חריגים

מספר שעות לפני טקס הפתיחה של התחרויות, ארעה תאונת אימונים טרגית במסלול המזחלות בוויסלר. נודאר קומאריטאשווילי, גולש המזחלות הגאורגי איבד את השליטה על המזחלת, התרסק בשולי המסלול ונהרג. המסלול בוויסלר נחשב למסלול המהיר ביותר בעולם, ובעבר מספר תאונות התרחשו בו. המשלחת הגיאורגית לא פרשה מהאולימפיאדה אך לאות אבל ענדה סרטים שחורים בטקס הפתיחה.
ישראל באולימפיאדה

המשלחת הישראלית כללה 3 ספורטאים. אלכסנדרה ורומן זרצקי התחרו בריקוד על קרח במסגרת ענף החלקה אמנותית וסיימו במקום העשירי. גולש הסקי האלפיני מיכאל רנז'ין הגיע למקום ה-35 בתחרות הסלאלום ולמקום ה-55 בתחרות הסלאלום הענק.
ענפי התחרויות

באולימפיאדת ונקובר התקיימו 86 תחרויות ב-15 ענפים שונים. להלן רשימת הענפים (בסוגריים מספר סטים של מדליות שחולקו בכל ענף):
ביאתלון (10)
מזחלות (3)
הוקי קרח (2)
החלקה אמנותית (4)
החלקה מהירה (מסלול ארוך) (12)
החלקה מהירה במסלול קצר (8)
לוז' (3)
סנובורד (6)
סקי אלפיני (10)
סקי למרחקים (12)
סקי נורדי משולב (3)
סקי בסגנון חופשי (8)
סקלטון (2)
קפיצות סקי (3)
קרלינג (2)
מדליות

| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קנדה קנדה (מארחת) | 14 | 7 | 5 | 26 |
| 2 | גרמניה גרמניה | 10 | 13 | 7 | 30 |
| 3 | ארצות הברית ארצות הברית | 9 | 15 | 13 | 37 |
| 4 | נורווגיה נורווגיה | 9 | 8 | 6 | 23 |
| 5 | קוריאה קוריאה | 6 | 6 | 2 | 14 |
| 6 | שווייץ שווייץ | 6 | 0 | 3 | 9 |
| 7 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 5 | 2 | 4 | 11 |
| 7 | שוודיה שוודיה | 5 | 2 | 4 | 11 |
| 9 | אוסטריה אוסטריה | 4 | 6 | 6 | 16 |
| 10 | הולנד הולנד | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 11 | רוסיה רוסיה | 3 | 5 | 7 | 15 |
| 12 | צרפת צרפת | 2 | 3 | 6 | 11 |
| 13 | אוסטרליה אוסטרליה | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 14 | צ'כיה צ'כיה | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 15 | פולין פולין | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 16 | איטליה איטליה | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 17 | בלארוס בלארוס | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 17 | סלובקיה סלובקיה | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 19 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 20 | יפן יפן | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 21 | סלובניה סלובניה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 21 | קרואטיה קרואטיה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 23 | לטביה לטביה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 24 | פינלנד פינלנד | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 25 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 25 | קזחסטן קזחסטן | 0 | 1 | 0 | 1 |
| סך הכול | סך הכול | 86 | 87 | 85 | 258 |
ראו גם

המשחקים הפאראלימפיים ונקובר (2010)
הערות שוליים

↑  Arbel has designs on the go ב-Vancover Sun
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007761381205171  GND: 6529747-7  LCCN: n2006017550  NKC: kn20090923007  VIAF: 168703351   WorldCat (עם VIAF): 168703351 
אצטדיון בי סי פלייס, אתר טקסי הפתיחה והסיום. מימין למטה נראה ה"קנדה הוקי פלייס" (ג'נרל מוטורס פלייס), אתר טורניר ההוקי קרח לגברים.
פוליקליטוס

| --- | --- |
 לידה:  490 לפנה״ס? ארגוס, יוון 
 פטירה:  420 לפנה״ס? (בגיל 70 בערך) 
 יצירות ידועות:  נושא הרומח, Cyniscus statue at Olympia, Thersilochos statue at Olympia, Antipatros statue at Olympia, קושר הסרט, זורק הדיסקוס, Hera with Graces and Horai statue at Argos 
 
נושא הרומח, המוזיאון הארכאולוגי, נאפולי
פוליקליטוס (ביוונית: Πολύκλειτος) המכונה "פוליקליטוס האב" היה פסל יווני, יליד ארגוס או סיקיון, מן המאה החמישית ותחילת המאה הרביעית לפנה"ס.
יצירתו

על אף כי כל עבודותיו נשמרו רק כהעתקים מאוחרים, תרומתו של פוליקליטוס ליצירתה של האמנות היוונית היא עצומה. עבודתו, לצד עבודתו של הפסל פידיאס גיבשה את נוסח הפיסול של האמנות הקלאסית. תרומה מרכזית אחת הייתה יצירתו של קאנון פיסולי, הנקרא גם "הקאנון של פוליקליטוס" (או "הקאנון הפוליקליטי") ובמסגרתו גובשו מעין כללים לתיאור הגוף ולפרופורציות בין חלקי הגוף השונים באופן המקביל לפילוסופיה של האסכולה הפיתגוראית. הגם שקאנון זה אינו נשמר, מקובל לטעון כי בפרופורציות של קאנון זה התקיים יחס של 1:7 בין מידת הראש לאורכו של בגוף השלם.
קלאודיוס גלנוס, רופא יווני בן המאה ה-2 לספירה, כותב בחיבורו "De Placitis" על הקאנון של פוליקליטוס ומציג פסל אותו יצר פוליקליטוס כביטוי לקאנון זה. נהוג לתאר את הפסל "נושא הרומח" כפסל זה. "היופי מקורו בסימטריה (שיעור המידות)", כותב גלנוס, "בין חלקי הגוף, כגון אצבע לאצבע, כל האצבעות ליד, יד לאמת-היד, אמת-היד לזרוע, ולמעשה של כל אבר לכל אבר אחר ככתוב בקאנון של פוליקליטוס, והוא עשה פסל לפי כללי ספרו וקרא לו קאנון".
תרומה משמעותית נוספת הייתה גיבוש תנוחת ה"קונטרה פוסטו" (באיטלקית: contrapposto), לצד תיאור המשלב בין מתח לרפיון בתנוחת הגוף תנוחה זו איפשרה ליצור מערכת של צירי תנועה היוצרים חלקי הגוף השונים, המנוגדים זה לזה. כל איבר שרוי בתנועה אינדיבידואלית משלו וחיבורם בגוף השלם יצר תיאור הרמוני. עם זאת ניכר ביצירותיו כי הדמויות עוצבו עדיין "בארבע חזיתות" ואין בהן שבירה של הפרונטאליות ("חזיתיות") של הפסל, שבירה אשר תדרוש מן הצופה ראייה "סימולטאנית" (בו-זמנית) של כל צדדי הפסל.
פסליו של פוליקליטוס היו עשויים ברונזה. בין העתקי פסליו אשר שרדו ידועים הפסלים "קושר הסרט", "האמזונה הפצועה", "נושא הרומח". מן הספרות ידועים פסל האלה הרה, העשוי זהב ושנהב ואשר הוצב במקדש בארגוס; פסל האל הרמס אשר הוצב בליסמיקיה (Lysimachia) והפסל "ילדים משחקים באבני ניחוש" (ידוע גם כ-"Astragalizontes"), אשר הוצב על ידי הקיסר הרומי טיטוס במגוריו.
ראו גם

קליאוביס וביטון