stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורווה
הערות שוליים

1 2  CNRTL 2012
↑  M.G.Lay עמ' 102
↑  Richard Pipes  עמ' 148-147
↑  1967 Karl Marx עמ' 228
↑  P.Wallenstein 2004
↑  M.G.Lay  Ways of the World - Motives and Management 1992  עמ'101
↑  Paul Farmer  1994
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567887105171  NKC: ph317155 
כתב דמוטי על גבי פפירוס מצרי בין 650 לפנה"ס ל-300 לפנה"ס בנוגע לעבודות קורווה בדלתא, במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי
הצו של הצאר פבל הראשון משנת 1797 על חובת שלושת ימי קורווה ("ברשצ'ינה") בשבוע
ג'ון טולסון

| --- | --- |

 לידה:  22 באוקטובר 1915 ניו-ברן, צפון קרולינה
 פטירה:  2 בדצמבר 1991 (בגיל 76) ראלי, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות הלאומי ארלינגטון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 כינוי:  Jack 
 השכלה:  אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל  הצבא הבריטי  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית  מכללת המלחמה של צבא ארצות הברית 
 השתייכות:  הצבא האמריקני צבא ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1937–1973 (כ־36 שנים)
 דרגה:   לוטננט גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפרשים הראשונה  מפקד הקורפוס המוטס ה-18 מפקד פורט ליברטי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה  מלחמת קוריאה  מלחמת וייטנאם
 עיטורים
   צלב השירות המצוין צלב התעופה המצוינת   מדליית השירות המצוין (3 פעמים)   כוכב הכסף   אות לגיון ההצטיינות    כוכב הארד   לב הארגמן    מדליית האוויר
 
ג'ון ג'. טולסון השלישי (באנגלית;John J. Tolson ‏ 22 באוקטובר 1915 - 2 בדצמבר 1991) היה לוטננט גנרל אמריקאי שהתפרסם בתפקידו כמפקד דיוויזיית הפרשים הראשונה במלחמת וייטנאם.
ביוגרפיה

טולסון נולד וגדל בעיירה ניו-ברן בצפון קרולינה. הוא למד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית ובשנת 1937 סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית של ארצות הברית בווסט פוינט ושירת בחיל הרגלים. במהלך מלחמת העולם השנייה התנדב לצנחנים ושימש במספר תפקידי פיקוד ומטה ברגימנט המוצנח ה-503. טולסון לקח חלק בכל פעולות הרגימנט ובכלל זה הצניחה בקוריג'ידור. הוא עוטר על שירותו בכוכב הכסף, כוכב הארד, אות לגיון ההצטיינות, מדליית האוויר ולב הארגמן. לאחר המלחמה הוסמך כטייס מסוקים ומטוסים ולחם במלחמת קוריאה. בהמשך הוצב טולסון כאחראי על פיתוח דוקטרינה לכוחות יבילי אוויר. בשנים 1967–1969 שימש טולסון כמפקד דיוויזיית הפרשים הראשונה והוביל את אנשיה במלחמת וייטנאם. בין היתר, לאחר פרוץ מתקפת הטט פיקד טולסון על כוחות הדיוויזיה במבצע פגסוס להסרת המצור מעל בסיס הנחתים בקה סאן. על פועלו במלחמה עוטר בצלב השירות המצוין. לאחר המלחמה שימש כמפקד הקורפוס המוטס ה-18, כמפקד פורט ליברטי וכסגן מפקד הפיקוד הקונטיננטלי (CONARC). בשנת 1973 פרש לגמלאות.
לקריאה נוספת

ג'ון גאלבין, "היורדים לקרב", הוצאת מערכות, 1972.
הערות שוליים

↑  ג'ון גאלבין, "היורדים לקרב", הוצאת מערכות, 1972, עמוד 352.
1 2  John Jarvis Tolson, III
↑  John J. Tolson III, אתר בוגרי ווסט פוינט
↑  גל פרל, "מרחף ממלחמה", הבלוג על הכוונת, ‏ 21 בפברואר 2025.
↑  טל טובי, הגאואסטרטגיה במאה ה21: היווצרותה של פרדיגמה חדשה, קתדרת חייקין לגאואסטרטגיה - אוניברסיטת חיפה, 2007, עמודים 39-41.
↑  אורי דרומי, בוקר טוב, וייטנאם, באתר הארץ, 5 במאי 2004.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007425003405171  ISNI: 0000 0000 6722 3234  LCCN: n81036615  SNAC: w6tm8njj  SUDOC: 180748548  VIAF: 18540131   WorldCat (עם VIAF): 18540131
ויקיפדיה

ערך זה עוסק במיזם של אנציקלופדיית אינטרנט רב-לשונית. אם התכוונתם למיזם הספציפי של ויקיפדיה בשפה העברית, ראו .
| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט
 סלוגן:  L'enciclopèdia de contingut lliure que tothom pot millorar 
 תקופת הפעילות:  15 בינואר 2001 (אנגלית) (לפני 24  שנים, חודש ו־9  ימים) – הווה
 מייסדים:  ג'ימי ויילס ולארי סנגר
 בעלות:  קרן ויקימדיה
 עריכה:  קהילת ויקיפדיה 
 הרשמה:  לא חובה
 שפות תכנות:  PHP 
 Wikipedia.org
 
וִיקִיפֶּדְיָה (באנגלית: Wikipedia) היא אנציקלופדיה מקוונת רב-לשונית, המבוססת על תוכן חופשי ומשתמשת בטכנולוגיית ויקי. ויקיפדיה היא האנציקלופדיה הכללית הגדולה והפופולרית ביותר באינטרנט. מאחורי האתר עומדת קרן ויקימדיה, מוסד ללא כוונת רווח שמרכזו בארצות הברית. הקרן נותנת את שירותי המעטפת לקיום האתר, כגון תחזוקת שרתים, אך היא אינה מתערבת בניהול האתר, ומאפשרת לקהילת הוויקיפדים לקבל החלטות עצמאיות בנושאי התוכן. מוטו האתר הוא "ויקיפדיה – האנציקלופדיה החופשית", כאשר "חופשי" פירושו חופשי לעיון ללא כל מגבלה, חופשי לעריכה וחופשי להעתקה ולהפצה. תוכן האתר מוגש תחת הרישיון החופשי CC-BY-SA.
ויקיפדיה הושקה ב-15 בינואר 2001 כמיזם מיקור המונים על ידי ג'ימי ויילס ולארי סנגר. סנגר בחר את שם האתר אשר הוא שילוב של המילה "ויקי" (אשר פירושה בהוואית "מהיר") ו"אנציקלופדיה". בתחילת הדרך הייתה קיימת רק אנציקלופדיה בשפה האנגלית, אך לאורך השנים פותחו מהדורות בשפות רבות אחרות לוויקיפדיה. הוויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר מבין כל 301 המהדורות של ויקיפדיה. נכון לדצמבר 2024, יש בוויקיפדיה למעלה מ-64 מיליון ערכים, אם מסכמים את הערכים בכל השפות שבהן היא כתובה. למעלה מ-6.9 מיליון ערכים כתובים בוויקיפדיה האנגלית, ואלה מהווים כ-11.1% ממספר הערכים הכללי. מספר פעולות העריכה שנעשו בכל הדפים והערכים יחדיו עולה על 3.6 מיליארד. באתר רשומים למעלה מ-117 מיליון משתמשים ויש בו למעלה מ-2.8 מיליון תמונות.
לאורך השנים הופנתה ביקורת כלפי ויקיפדיה, המתייחסת בעיקר לשתי טענות מרכזיות – הטענה הראשונה נוגעת לעובדה שהאנציקלופדיה ניתנת לעריכה על ידי כל אדם, ורבים טוענים שבשל כך ויקיפדיה מתקשה להיות אנציקלופדיה אמינה וכי הדבר מפחית את חשיבותה כמקור שעליו אפשר להסתמך ולהפנות. הטענה השנייה היא כי ויקיפדיה עשויה להיות מושפעת מהטיה מערכתית, ועלולה להיות כפופה למניפולציה ולספינים בנושאים שנויים במחלוקת. יש הטוענים כי הדינמיקה בין עורכי האתר איננה תמיד מוצלחת, ומערערת על המטרות של האתר כמוקד מידע חופשי, אמין, מאוזן ואובייקטיבי, המשוחרר, ככל האפשר, מהטיות אידאולוגיות מסוגים שונים.
אטימולוגיה

שמה של ויקיפדיה הוא הלחם של המילה ההוואית ויקי (wiki – מהיר) ושל המילה היוונית פדיה (παιδεία – חינוך או הדרכה), הלקוחה מההלחם היווני "אנציקלופדיה". ויקי היא שיטה שפותחה על ידי וורד קנינגהם לבנייה מהירה יחסית של מאגרי מידע ואתרי אינטרנט, והוויקיפדיות הן רק חלק מכלל האתרים העושים שימוש בשיטה זו. באתרי ויקי התוכן נכתב ונערך על ידי כלל הגולשים, בשיטת מיקור המונים. אתרים רבים פרט לוויקיפדיה הבנויים בשיטה זו כוללים את המילה "ויקי" בשמם (כמו אתר הוויקי הראשון – "Ward's Wiki").
אבות רוחניים

הרעיון לאסוף את כל הידע שבעולם, כך שיהיה בהישג יד ותחת קורת גג אחת, היה בעת העתיקה אחד מהרעיונות המנחים של הספרייה של אלכסנדריה וספריית פרגמון.
הקיסר הסיני שנגזו השגיח על חיבורה של אנציקלופדיית יונגל, אחת מהגדולות בהיסטוריה, שהושלמה ב-1408 והכילה מעל 11,000 כרכים כתובים בכתב-יד, שמהם שרדו עד ימינו רק כ-400.
אסופת הידע המוסלמית הקדומה בימי הביניים כללה עבודות מקיפות רבות ופיתוח רב של מה שכיום נקרא שיטה מדעית, שיטה היסטורית וציטוט. ראויים לציון אנציקלופדיית המדע של אבו בכר אלראזי, המועתזילי, תפוקתו מאריכת החיים של 270 ספרים של אל-קינדי, והאנציקלופדיה הרפואית של אבן סינא, שהייתה מקור תקני במשך מאות שנים. כמו כן ראוי להזכיר את עבודות ההיסטוריה האוניברסלית או הסוציולוגיה של האשורים, אל-טברי, אל מסודי, אל-את'יר ואבן חלדון, שהמוקדימה שלו מכילה השגות ביחס לאמינות תעודות כתובות שנשארות ישימות לגמרי גם בימינו. לאנשים הללו הייתה השפעה עצומה על שיטות מחקר ועריכה, שנובעת בין השאר הודות לנוהג האסלאמי של איסנד, שהדגיש את הנאמנות למקור רשום, בדיקת מקורות וחקירה ספקנית.
עם זאת, עבודות אלו היו זמינות בקושי למי שאינו מומחה: הן היו יקרות וכתובות עבור אלו המרחיבים ידע ולאו דווקא המשתמשים בו, חוץ מאשר בתחומי הרפואה. ראשיתו של הרעיון המודרני, של אנציקלופדיה מודפסת למטרה כללית בתפוצה רחבה, החל קצת לפני דני דידרו ואסכולת האנציקלופדיסטים של המאה ה-18 – יוזמי כתיבת האנציקלופדיה הגדולה. ספריות של אוניברסיטאות גדולות יכולות להיחשב כמוזיאונים של מיזמים אנציקלופדיים אדירים בארצות שונות. לדוגמה, "אנציקלופדיה בריטניקה" האנגלית, "Enciclopedia Universal Illustrada" הספרדית, "Meyers Konversations-Lexikon" ו"Brockhaus" הגרמניים.
את הרעיון להשתמש במיכון, מעבר לדפוס, על מנת ליצור אנציקלופדיה שימושית יותר, ניתן למצוא כבר בסיפור קצר מאת ה' ג' וולס, "מוח עולמי" (1937) ובמאמר "As We May Think" (פורסם ב-1945) מאת ונבר בוש, שם מופיע חזון עתידי של היפרטקסט מבוסס מיקרופילם, "ממקס". אבן דרך חשובה נוספת הוא "מיזם זאנאדו" של טד נלסון (1960). גם מדריך הכיס האלקטרוני הבדיוני "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה", מתוך תסכיתי הרדיו של דאגלס אדמס (1978), הקדים את רעיון מאגר המידע המקוון הזמין לכול.
עם התפתחות האינטרנט, אנשים רבים ניסו לפתח מיזמים של אנציקלופדיה מקוונת. חלוץ התוכנה החופשית, ריצ'רד סטולמן ביטא את התועלת של "אנציקלופדיה ומקור למידה חופשי עולמי" ב-1999. הוא תיאר את ייסוד ויקיפדיה כ"חדשות מרגשות", והמוסד לתוכנה חופשית שלו מעודד אנשים "לבקר ולתרום לאתר".
היסטוריה > נופדיה

מייסדי ויקיפדיה ג'ימי ויילס ולארי סנגר
לפני הקמתה של ויקיפדיה היו מספר מיזמים בהם נעשו ניסיונות ליצירת אנציקלופדיות מקוונות אך אף אחת מהן לא זכתה להצלחה. ויקיפדיה החלה כמיזם משלים עבור האתר נופדיה, אתר אנציקלופדיה מקוון חופשי באנגלית שאת הערכים בו כתבו מומחים כאשר התוכן פותח בתהליך ביקורת עמיתים קפדני וממושך. נופדיה נוסדה ב-9 במרץ 2000, תחת הבעלות של חברת הפרסום בומיס. בעלי החברה היו המנכ"ל ג'ימי ויילס והעורך הראשי של נופדיה לארי סנגר (אשר בהמשך הפך לעורך הראשי הראשון של ויקיפדיה). במשך חודשים אחדים, דנו סנגר וויילס בדרכים שונות להוסיף ל"נופדיה" מיזם משלים, פתוח יותר. ב-2 בינואר 2001 שוחח סנגר עם בן קוביץ, מהנדס מחשבים ואיש אשכולות, בסן דייגו שבקליפורניה. קוביץ היה בזמנו משתתף קבוע באתר תבניות העיצוב של וורד קנינגהם, ממציא הוויקי. כאשר קוביץ הסביר לסנגר את מושג הוויקי הבסיסי בארוחת ערב, סנגר ראה מיד שוויקי עשוי להיות פורמט מצוין שבאמצעותו ניתן ליצור בשיתוף פעולה טיוטות לנופדיה.
ב-10 בינואר 2001 הציע סנגר לראשונה ברשימת הדיוור של נופדיה ליצור אתר ויקי שישמש ליצירת טיוטות עבור נופדיה. למיזם החדש ניתן השם "ויקיפדיה".
היסטוריה > השקת ויקיפדיה וצמיחתה

שמות התחום wikipedia.com ו-wikipedia.org נרשמו ב-12 בינואר 2001 וב-13 בינואר 2001. ויקיפדיה הושקה ב-15 בינואר 2001 כמהדורה בודדת בשפה האנגלית בשם התחום www.wikipedia.com והדבר הוכרז בעקבות כן על ידי סנגר ברשימת הדיוור של נופדיה. המדיניות של ויקיפדיה בדבר שמירה על נקודת מבט נייטרלית נקבעה עוד בחודשים הראשונים להשקתה של ויקיפדיה. מלבד כלל זה היו מעט מאוד כללים בראשית הדרך. ויקיפדיה פעלה באופן עצמאי מנופדיה. במקור היו לחברת "בומיס" כוונות להפוך את ויקיפדיה לעסק רווחי.
בתחילת הדרך עיקר התורמים בוויקיפדיה הגיעו מנופדיה, מ-Slashdot, וממנועי חיפוש. המיזם הכיל 1,000 ערכים בסביבות 12 בפברואר ו-10,000 ערכים בסביבות 7 בספטמבר. בשנה הראשונה לקיומו נוצרו מעל 20,000 ערכים חדשים לאנציקלופדיה – קצב של כ-1,500 ערכים לחודש. ב-30 באוגוסט 2002 הגיע המספר ל-40,000 ערכים. קצב הצמיחה גבר ביציבות מאז תחילת המיזם, מלבד כמה האטות שנגרמו מתוכנה שיוסברו להלן.
בהמשך נוצרו גם מהדורות של ויקיפדיה בשפות נוספות כאשר עד 2004 נוצרו בסך הכל 161 מהדורות שונות לוויקיפדיה. נופדיה המשיכה לפעול עד 2003 כאשר הוחלט לסגור אותה והערכים המעטים שפותחו בה שולבו בוויקיפדיה. ויקיפדיה האנגלית חצתה את הרף של שני מיליון ערכים ב-9 בספטמבר 2007, מה שהפך אותה לאנציקלופדיה הגדולה ביותר שנוצרה אי פעם.
בעקבות חששות על כך שוויקיפדיה תהפוך לאתר מסחרי ועל כך שלא תהיה להם שליטה באתר, החליטה קהילת עורכי הוויקיפדיה הספרדית על יצירת "פיצול" לאתר בפברואר 2002 – ובעקבות כן הושק האתר אנציקלופדיית ליברה (Enciclopedia Libre). מהלכים אלה הובילו לכך שוויילס הצהיר שוויקיפדיה לא תציג לעולם פרסומות, ולכך ששם המתחם של האתר שונה מ-wikipedia.com ל-wikipedia.org.
אף על פי שוויקיפדיה האנגלית הגיעה ל-3 מיליון ערכים באוגוסט 2009, הצמיחה של ויקיפדיה האנגלית, במונחים של יצירת ערכים חדשים ועורכים פעילים, הגיעה לשיא בתחילת 2007. בעוד שבמהלך 2006 נוצרו מדי יום בוויקיפדיה האנגלית בסביבות 1,800 ערכים חדשים, ב-2013 הממוצע היה בערך 800 ערכים חדשים ביום. צוות מחקר במרכז המחקר של פאלו אלטו ייחס את ההאטה הזו לכך שעם השנים הפך האתר בהדרגה ליותר ייחודי. אחרים סבורים שהצמיחה צפויה תמיד לדעוך בשלב מסוים לאחר שמרבית הנושאים העיקריים זכו לערכים.
מאמר שפורסם ב-Technology Review של MIT ב-2013 תחת הכותרת "The Decline of Wikipedia" ציין שמאז 2007 ויקיפדיה האנגלית איבדה שליש מהעורכים הפעילים.
ויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר של ויקיפדיה, כאשר יש בה 6,958,891 ערכים ו-127,539 משתמשים פעילים.
היסטוריה > התפתחות הלוגו

השקת האתר – סוף 2001
סוף 2001 – 12 באוקטובר 2003
13 באוקטובר 2003 – 13 במאי 2010
החל מ-13 במאי 2010
כתיבת הערכים

ויקיפדיה נכתבת ומשופרת מִדֵּי יום בידי רבבות מתנדבים, ומסתמכת על רעיון חוכמת ההמונים. המתנדבים כותבים את הערכים, יוצרים את הגרפיקה המעטרת את האנציקלופדיה, וכן מסייעים בהגהה ובניטור התוכן מפני השחתות. ויקיפדיה נכתבת ב-326 שפות פעילות, ובהן גם עברית. גרסאות ויקיפדיה בכל השפות מהוות המשך לתנועת התוכנה החופשית ולעיתים מתייחסים אליהן גם כחלק מתנועה הנקראת "תרבות חופשית".
בנוסף לערכים הנכתבים בהתנדבות, קיימים בוויקיפדיה כותבים הפועלים ממניעים אחרים:
כותבים המקבלים שכר טרחה ממי שהזמין את כתיבת הערך.
כותבי ערכים במסגרת לימודית. הערכים נכתבים כעבודה עליה הכותב מקבל ציון.
כתיבה במסגרת תפקיד, בדרך כלל כחלק ממערך יחסי ציבור בארגון.
פתיחות

בשונה מהאנציקלופדיות המסורתיות, ויקיפדיה מאפשרת לכל אחד ליצור ערכים חדשים, ולערוך כמעט כל ערך בוויקיפדיה, ללא צורך בהרשמה. השינויים שמבוצעים בערכים מפורסמים באופן מיידי. כתוצאה מכך כל ערך באתר יכול באופן תאורטי להכיל אי דיוקים שונים כגון טעויות, הטיות אידאולוגיות, טקסט שטותי, או טקסט לא ישים.
פתיחות > הגבלות

בשל הפופולריות ההולכת וגוברת של חלק ממהדורות ויקיפדיה, כולל המהדורה האנגלית, לאורך השנים בחרו קהילות ויקיפדיה מסוימות להתחיל להציב הגבלות שונות במקרים מסוימים. לדוגמה, בוויקיפדיה האנגלית ובעוד מספר מהדורות של ויקיפדיה רק משתמשים רשומים רשאים ליצור ערכים חדשים. בוויקיפדיה האנגלית ערכים מסוימים בנושאים שנויים במחלוקת או רגישים מוגנים כך שרק עורכים ותיקים יכולים לערוך אותם. בדרך כלל ערכים שמושחתים רבות בתקופות מסוימות הופכים להיות ערכים מוגנים. ערך שנוי במיוחד במחלוקת עשוי להינעל כך שרק מפעילי מערכת יוכלו לבצע בו שינויים.
פתיחות > מעקב אחר השינויים האחרונים

אף על פי שכל השינויים בוויקיפדיה אינם נבדקים באופן שיטתי, פלטפורמת הוויקי שבה פועלת ויקיפדיה מכילה כלים מסוימים המאפשרים לכל אחד לעבור על השינויים שביצעו עורכים אחרים באתר. באמצעות דף ה"גרסאות קודמות" של כל ערך ניתן לראות את כל הגרסאות הקודמות של הערך. ברוב הערכים כל אחד יכול לבטל שינויים של אחרים על ידי לחיצה על קישור בדף הגרסאות הקודמות של הערך. כל אחד יכול להציג את השינויים האחרונים בערכים, וכל אחד יכול לעקוב אחר "רשימת מעקב" של ערכים שמעניינים אותם על מנת שיוכלו לקבל ידיעה על כך שבוצעו שינויים בערכים שאחריהם אתם עוקבים.
פתיחות > השחתה ואמינות

נושא מתמיד בוויקיפדיה הוא השחתה ("ונדליזם"): עריכות פוגעות, הטעיות מכוונות או הוספת הבל בערכי האנציקלופדיה. כך קרה, למשל, כאשר סטיבן קולבר, מנחה תוכנית טלוויזיה בארצות הברית, השחית עמוד בוויקיפדיה בשידור חי, ודחק בצופים אחרים להשחית. עם תופעה זו מתמודדים הוויקיפדים בעזרת בדיקת הערכים החשובים להם והשינויים האחרונים, וכך רובם המוחלט של הערכים המושחתים מוחזרים למצבם המקורי תוך שניות או דקות בודדות.
בעיה אחרת היא אמינות המידע, גם כזה שנראה שייך לנושא וכשר, וזו בעיה סבוכה יותר. כתב העת "Nature" בדק את הנושא ב-2005 והגיע למסקנה לפיה מספר הטעויות בוויקיפדיה (האנגלית) גדול בכ-30% מזה שבבריטניקה.
פתיחות > מחיקה והכללה

סוגיה המרכזת תשומת לב בוויקיפדיה היא שאלת גבולותיה של האנציקלופדיה, כלומר מהם הערכים שצריכים להיכלל באנציקלופדיה. בדרך כלל אין ספק אלו ערכים ראויים להיכלל בוויקיפדיה ואלו אינם ראויים להיכלל, אך הגבול בין שתי קטגוריות אלה אינו חד, ומקרי הגבול מצריכים עיון.
בוויקיפדיה ניכרות שתי עמדות בולטות בסוגיה זו, מחיקה והכללה, אשר כל אחת מייצגת גישה שונה לייעוד האנציקלופדיה. העמדה המחקנית – שנציגיה מכונים מחקנים – תומכת בגישה של כתיבה בררנית ומחיקת ערכים שאינם בעלי חשיבות או כתובים בתקנים נמוכים. על פי עמדה זו, ויקיפדיה עוסקת בערכים בעלי חשיבות ואינה כוללת ערכים שנכתבו למטרות יחסי ציבור, מידע טריוויה או מעשיות, חסרי עניין כללי, חסרי מקורות מידע אמינים או קצרים מדי. העמדה המכלילנית – שנציגיה מכונים מכלילנים – תומכת בגישה של כתיבה רחבה הרואה ערכים כבלתי מזיקים וכניתנים לשיפור עתידי. על פי עמדה זו ויקיפדיה עוסקת בכל נושא וסבורה שלא ניתן לומר איזה ידע הוא שימושי או בעל ערך. על פי עמדה זו, ערך יכול להיות בתחילה בעל חשיבות נמוכה אולם בהמשך היא יכולה לעלות. הנחותיה הם שבוויקיפדיה אין מגבלה של מקום (בשונה מהאנציקלופדיות הכתובות) ושמחיקת עבודות של אחרים היא מעשה חסר רגישות שעלול לפגוע בהנעה של משתמשים חדשים להמשיך לתרום. כמו כן, בלוגים ואתרי אינטרנט הם מקורות ראויים. העמדה הרשמית של ויקיפדיה העברית בנושא מפורטת בדף "ויקיפדיה:מה ויקיפדיה איננה". לפיה, אין גבול מעשי למספר הנושאים שניתן לכתוב עליהם, אולם מבחינה בין מה שניתן לכתוב עליו למה שצריך להיכתב. עמדה זו מגדירה עקרונות שניתנים לפירושים שונים על ידי קהילת העורכים.
לאור החשיבות הגוברת של ויקיפדיה עצמה, למחיקת ערכים באנציקלופדיה המקוונת יש משמעות. פעולות אלה זוכות לסיקור בכלי תקשורת שונים וכן, משמשות נושא למחקר אקדמי אודות הערכים הנמחקים, או המועמדים למחיקה, מלבד מחקרים על עורכי ויקיפדיה והסביבה בה הם חיים.
מדיניות המיזם

התורמים למיזמי ויקיפדיה עוקבים אחר מספר קווי מדיניות בסיסיים ואוכפים אותם.
מאחר שיש מגוון עצום של משתתפים בעלי אידאולוגיות שונות, ומכל העולם, ויקיפדיה מחויבת ליצירת ערכים נייטרלית ככל האפשר. היעד אינו לכתוב ערכים מנקודת מבט אובייקטיבית – זוהי אי-הבנה נפוצה של המדיניות – אלא להציג באופן הוגן את כל ההשקפות בנושא, וליחסן לדוגלים בהן.
ידע חופשי והקפדה על זכויות יוצרים – המידע הנתרם לוויקיפדיה צריך להיות זמין לשימוש חופשי כך שכל אחד יוכל לעשות בו שימוש כרצונו ומאידך, המשתמשים במידע נדרשים לכבד את התורמים למיזם באמצעות אזכור המקור. באופן דומה, מאחר שהתוכן בוויקיפדיה אמור להיות זמין לשימוש חופשי, ויקיפדיה יכולה לעשות שימוש רק בתוכן כזה ונמנעת משימוש בחומר המוגן בזכויות יוצרים (ועל כן תרומת תמונות או טקסט מוגן דורשת אישור מפורש, משום שהמשמעות של כך היא ויתור מסוים על זכויות היוצרים).
ישנן מספר מוסכמות למתן שמות לערך; לדוגמה, כאשר מספר שמות קיימים, נוהגים להשתמש בנפוץ מביניהם.
משתתפים רשומים בוויקיפדיה (המכונים "ויקיפדים") משתמשים ב"דפי שיחה" לדיון בשינויים בטקסט, ולא דנים בשינויים במרחב הטקסט עצמו. עניינים הנוגעים למספר רב של ערכים יכולים לדרוש טיפול רחב יותר במזנון או ב"מטה-ויקיפדיה" או ברשימות הדיוור.
ישנם מספר סוגי ערכים אשר מומלץ שלא לכותבם, מפני שאינם מהווים ערכים אנציקלופדיים, במובן המדויק. למשל, ערכים בוויקיפדיה אינם הגדרות מילוניות, והוספה מלאה של קטעי מקור, כגון תוכן חוקים ונאומים, אינה מתקבלת בעין יפה.
מדיניות המיזם > מדיניות הקהילות

הכללים הבסיסיים משותפים לכלל הוויקיפדיות. בנוסף קיימים גם כללים, עקרונות, הנחיות ומנהגים רבים שהוצעו ושהתקבלו בכל מיזם בנפרד, לאחר שכל קהילת העורכים בחרה מהם הכללים שצריכים להתקבל כמדיניות הרשמית של אותה המהדורה. כך למשל, בוויקיפדיה הפולנית והערבית כל אחד יכול לערוך אך הגרסה המפורסמת היא רק הגרסה האחרונה שאושרה לפרסום, וכל מיזם יכול להחליט בעצמו אם להשתמש בכלי טכני חדש או לא.
ניהול > מפעילי מערכת

האנרכיה הראשונית של ויקיפדיה שילבה אלמנטים דמוקרטיים והיררכיים לאורך זמן. הרעיון הכללי לפיו הערכים אינם בבעלות יוצריהם או אף אחד אחר, וכי כל אחד רשאי לערוך ולהרחיב כל נושא היה חדשני ופורץ דרך כאשר ויקיפדיה הייתה בתחילת דרכה.
עורכים ותיקים שהוכיחו לאורך זמן שקהילת העורכים יכולה לסמוך עליהם עשויים לקבל הרשאות משתמש רגישות כגון מפעילי מערכת. הרשאה טכנית זו מאפשרת למחוק דפים, להגן על ערכים במקרים של השחתות או מלחמות עריכה, או לחסום משתמשים מזיקים כצעד הגנתי. דעתם של מפעילי המערכת לא גוברת בקבלת החלטות בוויקיפדיה, ועליהם להגביל את עצמם לשימוש זהיר ומדוד בהרשאותיהם, במיוחד וביתר שאת במחלוקות שהם צד להן. פעולותיהם מוגבלות בעיקר לעריכת שינויים שהשפעתם על תוכן האתר רחבת היקף או בעלת פוטנציאל לנזק גדול, ולכן יכולות טכניות אלו אינן נגישות לכל.
הביורוקרטים מעניקים למפעילי המערכת את ההרשאה לתקופה קצובה, רק כאשר הקהילה מחליטה ברוב קולות להעניק את ההרשאה לעורך מסוים. הקהילה אף רשאית לפתוח בהליך ביטול של הרשאה שניתנה.
ניהול > יישוב סכסוכים

בוויקיפדיה ישנם לעיתים קרובות מחלוקות לגבי תוכן, שכאשר הן מסלימות, עלולות להוביל למצב בו עורכים משחזרים זה את עריכותיו של זה פעמים רבות, מצב המכונה "מלחמת עריכה". עם הזמן התפתחו בוויקיפדיה מנגנונים ליישוב מחלוקות המסייעים במקרים מהסוג הזה. על מנת לחתור לקונצנזוס במקרי מחלוקת, העורכים יכולים להעלות את הנושאים בדפי השיחה של ערכים, או בדפי דיון רלוונטיים אחרים.
קהילת העורכים

ויקיפדיה נערכה ונערכת בידי אלפי מתנדבים, המכונים "ויקיפדים". אתר OxfordDictionaries.com הוסיף את המילה "Wikipedian" למילון באוגוסט 2012. מספר העריכות ליום נמצא במגמת עלייה מתמדת. מחקרים על קהילות ויקיפדיות בשנותיו הראשונות של המיזם, מצביעים על עליה מעריכית בקצב גידול התורמים לה.
לוויקיפדיה אין עורך ראשי ממונה. שני האנשים אשר ייסדו את ויקיפדיה הם ג'ימי ויילס (נכון לשנת 2013 מנכ"ל "ויקיה") ולארי סנגר. במשך שלושת החודשים הראשונים, סנגר קיבל מ"בומיס" תשלום עבור עבודה על ויקיפדיה. נאמר שהיה לו תפקיד של בורר המקבל החלטות בוויכוחים החמים אשר התנהלו, אך לא מתוקף סמכות רשמית אלא מתוך דרישות מרבית המשתמשים. המימון למשרתו אזל ויחד עם העובדה שהוא לא הסכים עם ויילס על הכיוון העתידי של המיזם הובילו להתפטרותו בפברואר 2002.
קיימים בוויקיפדיה מינויים המעניקים אפשרויות טכניות נרחבות יותר בהתאם למינוי. המינוי בעל האפשרויות הרבות ביותר הוא ביורוקרט. ההרשאה מעניקה אפשרויות טכניות מרובות (מינוי מפעילי מערכת ובוטים, ושינוי שמות משתמשים). לצידם פועלים "מפעילי מערכת" – מינוי המעניק אפשרויות טכניות רבות יותר מאשר משתמש רשום (בעיקר מחיקת ערכים וחסימת משתמשים מזיקים). מינויים אלה אינם קובעים מעמד או סמכות מבחינת התוכן. עקרונית, דעת משתמש רשום שוות ערך לדעת משתמש לא-רשום. המטרה העיקרית במינויים הללו היא לא יצירת היררכיה ניהולית או עריכתית, אלא טיפול בהשחתה ובמשתמשים מפירי סדר.
למשתמש חדש (שלא עברו ארבעה ימים מעת הרשמתו) יש סמכות לערוך כל ערך ולכתוב ערכים חדשים, ללא הבדל בינו ובין משתמש ותיק. עם זאת, הוחלט בוויקיפדיה העברית כי בהצבעה על מחיקת ערך או נושא שנוי במחלוקת רשאי להצביע רק משתמש שצבר ותק של חודש ומאה עריכות בתשעים הימים שלפני תחילת ההצבעה.
כמעט כל הוויקיפדים הם מתנדבים. עם ההתפתחות של ויקיפדיה וצמיחת הנראות שלה, התפתחו קטגוריות אחרות של ויקיפדים, כגון סטודנטים עם משימות הקשורות לעריכת ויקיפדיה.
קהילת העורכים > פער מגדרי

המחקר בפער המגדרי בוויקיפדיה מצביע על פערים מגדריים בוויקיפדיה הן מבחינת התפלגות דמוגרפית של עורכי ויקיפדיה והן מבחינת איכות התוכן, קיומו או חסרונו. שיעור הנשים שעורכות בוויקיפדיה, בקנה מידה עולמי, הוא בין 8.5%–16%. הספרות המחקרית מצביעה על כך שפער מגדרי דמוגרפי זה מוביל להטיה מגדרית בתוכן שבאה לידי ביטוי בסיקור לקוי של נושאים שונים, בתיאור מוטה של המידע הקיים ובחוסר במגוון גישות הנוגעות להגדרה של ידע ולאופן יצירתו. הגורמים לפער המגדרי בוויקיפדיה עשויים להיות חיצוניים (פער טכנולוגי, פער תרבותי, העדפות שימוש, ביטחון עצמי וחוסר פנאי) או פנימיים (ממשק, תרבות קונפליקט, הטרדות, אמון הקהילה ואווירה תחרותית וביקורתית).
קרן ויקימדיה, המפעילה את ויקיפדיה, מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו. ב-2011, ויקימדיה קבעה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% אחוז עד 2015 אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי ויקימדיה נכשלה בכך וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער. באפריל 2015 החליטה ויקימדיה להשקיע 250,000 דולר במיזם שנועד לצמצם את הפער המגדרי. במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים, שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות, תחרויות כתיבה ייעודיות, כינון כנסים והרצאות והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור.