stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי בהוטן – הממלכה המאוחדת
סקירה כללית

במהלך המאה ה-18 שלטה בהוטן בממלכת קוץ'-ביהאר, אשר שכנה מדרום לה, החל בשנת 1722. בשנת 1774 ביקשה קוץ'-ביהאר עזרה מהודו, שהייתה אז תחת שלטון חברת הודו המזרחית הבריטית והיא עזרה לקוץ' ביהאר להניס את הכובשים הבהוטניים ולבסוף אף לתקוף את בהוטן עצמה בשנת 1774. הסכם שלום נחתם כאשר בהוטן הסכימה לחזור לגבולותיה הקודמים. למרות זאת, השלום היה מתוח והיתקלויות-גבול עם הבריטים המשיכו במהלך מאה השנים הבאות. היתקלויות אלו הובילו לבסוף למלחמת דואר על השליטה בעמקי הדואר באזור בנגל. לאחר תבוסתה של בהוטן במלחמה נחתם הסכם סינצ'ולה בינה לבין הודו הבריטית. כחלק מהפיצויים הושכרו הדוארים לממלכה המאוחדת בתמורה ל-50,000 רופיות. הסכם זה סימן את סוף העוינות בין הודו הבריטית לבהוטן.
לקראת סוף המאה ה-18 מאבקי כוח בין העמקים היריבים פארו וטרונגסה הובילו למלחמת אזרחים בממלכה. בסוף המלחמה עלה לשלטון מושל טרונגסה, אוג'ין וונגצ'וק (Ugyen Wangchuck). מבסיס כוחו במרכז בהוטן וונגצ'וק הביס את יריביו הפוליטיים ואיחד את בהוטן על אף מספר התקוממויות אזרחים שעלו נגדו.
בשנת 1907 הוכרז אוג'ין וונגצ'וק כראש בית המלוכה במדינה. ההחלטה התקבלה פה אחד על ידי אספת נזירים בודהיסטים בכירים, חברי ממשלה וראשי משפחות חשובות. הממשלה הבריטית הכירה במהרה במונרכיה החדשה ובשנת 1910 בהוטן קיבלה את ריבונות הכתר הבריטי בתמורה לחופש פוליטי בענייני הפנים. לאחר שהודו קיבלה את עצמאותה מהממלכה המאוחדת ב-15 באוגוסט 1947, ניתנה האפשרות לממלכות כמו בהוטן להצטרף להודו. בהוטן בחרה להישאר עצמאית. ב-8 באוגוסט 1949 הכירה הודו בעצמאותה של בהוטן. לאחר מכן חתמה בהוטן על הסכם עם הודו, אשר בעקבותיו החליפה המדינה החדשה את בריטניה כנותנת החסות לממלכה.
כיום מיוצגת בריטניה בבהוטן באמצעות הקונסוליה בטימפו, ואילו לבהוטן אין כל ייצוג בבריטניה.
יחסי ארצות הברית – דרום סודאן

| יחסי ארצות הברית – דרום סודאן |
| --- | --- |
ארצות הברית: דרום סודאן


ארצות הברית: דרום סודאן
שטח (בקילומטר רבוע)
9,833,517: 644,329
אוכלוסייה
345,891,750: 12,004,788
תמ"ג (במיליוני דולרים)
27,360,935: 11,998
תמ"ג לנפש (בדולרים)
79,103: 999
משטר
רפובליקה נשיאותית

יחסי ארצות הברית–דרום סודאן, הם היחסים הדו-צדדיים בין ארצות הברית לדרום סודאן.
היסטוריה

ארצות הברית הכירה בדרום סודאן ב-9 ביולי 2011, באותו יום שדרום סודאן הכריזה על עצמאותה. עוד באותו יום שדרגה ארצות הברית את הקונסוליה בג'ובה למעמד שגרירות, ובאוקטובר אותה שנה מונתה סוזן ד. פייג' לשגרירת ארצות הברית בדרום סודאן.
בשנת 2012, נשיא ארצות הברית ברק אובמה החליט על הספקת סיוע וציוד צבאי לדרום סודאן. ולאחר מכן שלח משלחת של 5 קצינים, על מנת לייעץ בנושאי ביטחון לממשלת דרום סודאן.
בשנת 2017 שגריר ארצות הברית באו"ם ניקי היילי, מתחה ביקורת על דרום סודאן על אי טיפולה ברעב ובמחסור במדינה. בדצמבר 2016 נכשלה ארצות הברית בהעברת החלטה על אמברגו נשק ועוד סנקציות, בשל רצח עם בדרום סודאן.
יחסים דיפלומטיים

דרום סודאן מחזיקה בארצות הברית שגרירות בוושינגטון די. סי., ואילו ארצות הברית מחזיקה בדרום סודאן שגרירות בג'ובה.
ראו גם

יחסי החוץ של דרום סודאן
שגרירות ארצות הברית בג'ובה
יחסי אתיופיה–צרפת

| יחסי אתיופיה–צרפת |
| --- | --- |
אתיופיה: צרפת


אתיופיה: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
1,104,300: 643,801
אוכלוסייה
132,911,662: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
163,698: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,232: 45,527
משטר
רפובליקה פדרלית דמוקרטית: רפובליקה נשיאותית למחצה ודמוקרטיה פרלמנטרית למחצה

יחסי אתיופיה–צרפת הם היחסים הבינלאומיים בין אתיופיה וצרפת. לפני מלחמת העולם השנייה צרפת התמודדה על השפעה באתיופיה נגד הבריטים והאיטלקים.
היסטוריה > האימפריה האתיופית

בשנת 1883 הגיעו הצרפתים לג'יבוטי המודרנית והקימו פרוטקטורט למרות שהגבול בין המושבה הצרפתית לאתיופיה לא פורסם עד 1897.
בשנת 1902 השתתף הקיסר מנליק השני בהכתרתו של אדוארד השביעי כמלך הממלכה המאוחדת ובמהלך נסיעתו שהה בפריז, צרפת, שם קיבלה אותו הממשלה.
ב-13 בדצמבר 1906 חתמו הבריטים, הצרפתים והאיטלקים על חוזה משולש בנוגע לפעילות כלכלית באתיופיה והסדירו גם את מכירת הנשק לאתיופים, שהיה חסר לה בעבר, עם סיורים בים האדום לאכיפת תקנות הנשק. בשנת 1920, הצרפתים ניסו להסיר את אמברגו הנשק, אך האיטלקים והבריטים סירבו למרות שהצרפתים הבריחו נשק מיושן דרך סומלילנד הצרפתית. בשנת 1930 חתמו שלוש המדינות על חוזה נוסף המסדיר את מכירת הציוד הצבאי לאתיופיה.
בשנת 1907 הקיסר מנליק השני העניק לצרפת את השגרירות הגדולה בעולם עם 106 דונם. בשנת 1917 הוקמה מסילת ברזל בין ג'יבוטי לאדיס אבבה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה נותרה האימפריה האתיופית נייטרלית, אך עשתה ניסיונות לצדד במדינות ההסכמה שהופסקו על ידי האיטלקים. בשנת 1918 ביקש ראש ממשלת צרפת ז'ורז' קלמנסו מראש הממשלה האיטלקי ויטוריו אמנואלה אורלנדו מטעמו של הנסיך יורש העצר היילה סלאסי על קבלתם של 2,000 חיילים אתיופים להילחם במלחמה, אך אורלנדו דחתה את ההצעה.
ב-28 בספטמבר 1923 התקבלה אתיופיה לחבר הלאומים. היילה סלאסי סייר באירופה, כולל צרפת, כדי להודות להם על הכללת ארצו ולמד על דרכים למודרניזציה של אתיופיה. ב-16 באפריל 1924 עזבו סלאסי ושלושים ותשעה אנשים את אדיס אבבה ברכבת והגיעו למרסיי, צרפת ב-14 במאי. יומיים לאחר מכן הוא הגיע לפריז, שם פגש אותו הנשיא אלכסנדר מילרן וראש הממשלה רמון פואנקרה. במהלך סיורו בצרפת צפה בתרגילי אימונים צבאיים בוורסאי והעניק מדליות לשני אנשי צוות טנקים.
היסטוריה > אתיופיה המודרנית

בשנת 2019 ביקר הנשיא עמנואל מקרון באתיופיה לאחר שנערכו תוכניות בצרפת לשלוח 100 מיליון אירו סיוע כלכלי לאתיופיה.
יחסי אתיופיה–שווייץ

| יחסי אתיופיה–שווייץ |
| --- | --- |
אתיופיה: שווייץ


אתיופיה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
1,104,300: 41,277
אוכלוסייה
132,911,662: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
163,698: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,232: 99,060
משטר
רפובליקה פדרלית דמוקרטית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי אתיופיה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה והקונפדרציה השווייצרית מקיימות יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, "היחסים שבין הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים מצוינים המונעים על ידי מגוון הסכמים בילטרליים". המשרד מציין כי אתיופיה היא מדינה מועדפת לשיתופי פעולה בקרן אפריקה.
מיסיונרים שווייצרים החלו לפעול באתיופיה החל מהמאה התשע עשרה. אלפרד אילג, מהנדס משווייץ, היה יועץ לשליט האתיופי מנליק השני החל משנת 1878. לאילג הייתה השפעה רבה על מדיניות החוץ של המדינה. הוא היה הכוח המניע, יחד עם ממשלת צרפת, מאחורי בניית הרכבת מאדיס אבבה לג'יבוטי שתרמה רבות לפיתוח בירת אתיופיה.
שווייץ ואתיופיה חתמו על הסכם סחר וידידות בשנת 1933. שתי המדינות חזקו את יחסיהן לאחר המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה ומלחמת העולם השנייה. שווייץ פתחה נציגות דיפלומטית באדיס אבבה ב-1955 וזו הפכה לשגרירות ב-1962.
שווייץ תמכה באתיופיה במהלך הרעב שהיה בה בשנות השבעים של המאה העשרים ושנות השמונים של המאה העשרים.
בשנת 2014 נחתם בין שתי המדינות מזכר הבנות על מנת להגביר את הדיאלוג הבילטרלי הקיים ביניהן, שמתקיים מדי שנה. שווייץ פיתחה תוכנית שיתוף פעולה לקרן אפריקה בין השנים 2018–2021 ואתיופיה היא המדינה שזוכה להכי הרבה משאבים ממנה. התוכנית השווייצרית זכתה לתמיכה מצד הרשויות האתיופיות.
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2017 התגוררו באתיופיה מאה שמונים ואחד אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

אתיופיה אינה מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות. אתיופיה מיוצגת בשווייץ בדרג הקונסולרי באמצעות שתי קונסוליות רשמיות שהיא מחזיקה בז'נבה, ובציריך.
שווייץ מיוצגת באתיופיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באדיס אבבה, בירת המדינה.
יד לילד המיוחד

| --- | --- |

 פעילות:  תמיכה בילדים עם צרכים מיוחדים ובני משפחותיהם
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  כפר חב״ד 
 מקום פעילות:  פריסה ארצית
 מייסדים:  שלמה מיידנצ'יק, גבי אופיר 
 מנכ"ל:  מנחם מנדל בליניצקי
 תקופת הפעילות:  2005–הווה (כ־19 שנים) 
 פרסים והוקרה:  אות הנשיא להתנדבות (2017) 
 www.special.org.il
 
נערי עמותת יד לילד המיוחד בביקור אצל ראש הממשלה בנימין נתניהו
יד לילד המיוחד היא עמותה ישראלית שמעניקה תמיכה מקיפה עבור בעלי צרכים מיוחדים ובני משפחותיהם. העמותה נוסדה בשנת 2005 בתמיכתו של רא"ל אמנון ליפקין שחק, שאף שימש כיו"ר הראשון של העמותה. מטרת העמותה היא "קידום ילדים וצעירים עם צרכים מיוחדים למימוש הפוטנציאל הטמון בהם ולעידוד עצמאותם... בצבא ובתעסוקה".
העמותה פועלת במסגרת הבלתי פורמלית ומעניקה מגוון שירותים לבעלי הצרכים: כלים מקצועיים להורים ובני המשפחה לגידול הילד במסגרת הביתית; קידום יכולות תפקודיות מוטוריות וקוגניטיביות של הילד המיוחד; שילובו בקהילה ובמוסד החינוכי עד כמה שניתן; שילוב בצה"ל; פעילות פנאי, תרבות, מנוחה ואירועים עבור הילדים המיוחדים ובני משפחותיהם. פעילות העמותה מתנהלת במיזמים שונים, בהם: מרכז רגש לתמיכה רגשית, פרויקט בר/בת מצווה, מלונית נופש, דירת אימון בקהילה, פרויקט חונכות, מיזם הנני לאימהות, מערכי דיור עצמאיים בקהילה, גדולים במדים לשילוב בצה"ל ומשמר הטבע לשילובם בשוק התעסוקה האזרחי.
בשנת 2017 קיבל אריאל אלמוג, ממייסדי תוכנית "גדולים במדים" שפועלת תחת העמותה, את אות הנשיא למתנדב כ"הוקרה על תרומתו לבעלי מוגבלויות". בחודש מרץ 2019 ביקרו את נערי העמותה, שגריר ארצות הברית בישראל, דייוויד פרידמן, יחד עם כריס נילי, עוזרו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ויו"ר הוועדה המייעצת לנפגעי ארצות הברית לאנשים עם מוגבלויות. מטרת הביקור הייתה ללמוד על אופן שילוב צעירים וצעירות בעלי מוגבלויות בצבא ארצות הברית. פעילות העמותה מעוררת עניין אצל אנשי ציבור, שנפגשים עם הנערים באופן אישי, וראש הממשלה בנימין נתניהו אף אירח אותם מספר פעמים בלשכתו.
היסטוריה

בשנת 2004 התארגנו מספר משפחות מחסידי חב"ד שלהם ילדים עם צרכים מיוחדים, ופנו לרב שלמה מיידנצ'יק שהחל לארגן עבורם מפגשי תמיכה ובנה מסגרת של קהילה שערה לצרכיהם המיוחדים. לצדו של הרב מיידנצ'יק, תמך הרמטכ"ל לשעבר, רא"ל אמנון ליפקין שחק, בפעילות העמותה. זמן קצר לאחר תחילת הפעילות, נפטר הרב מיידנצ'יק ואת מקומו בניהול העמותה החליפו נכדו, הרב מנחם מנדל בליניצקי, שמשמש עד היום כמנכ"ל העמותה.
בשנת 2005 נרשמה העמותה "יד לילד המיוחד" באופן רשמי, ועד שנת 2010 פעלה בעיקר בהענקת תמיכה אישית, וארגון אירועי תרבות פנאי ונופש. החל משנת 2010, הרחיבה העמותה את פעילותה לכלל האוכלוסייה, הקימה מרכזי תמיכה ברחבי הארץ, וכיום היא כוללת מגוון תוכניות סיוע מקצועיות בפריסה ארצית.
פעילות העמותה > מרכז רגש

בשנת 2010 הקימה העמותה את "מרכז רגש" בעיר בית דגן. המרכז דואג לכל הדרוש להתפתחות ילדים עם צרכים מיוחדים, החל מבעיות רגשיות ועד לקשיי למידה. המקום מכיל מגוון כלים טיפוליים, ביניהם: גרייה חושית בחדר סנוזלן, ריפוי בעיסוק, גינה טיפולית, ג'ימבורי, טיפול באומנויות (מוזיקה, ציור, מחול), פסיכותרפיה, פסיכודרמה, הקניית קריאה, הדרכות פסיכולוגיות, קלינאיות תקשורת, פיזיותרפיה, הידרותרפיה, טיפול בעזרת בעלי חיים ורכיבה טיפולית. הטיפולים הפרא-רפואיים, מוגשים על ידי יותר מ-60 בעלי מקצועי, ביניהם: פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק, קלינאי תקשורת ועוד.
רוב המטופלים הם ילדים הנמצאים במסגרת ביתית, שמגיעים למרכז לאחר שעות הלימוד להשלים פערים ולהתקדם בהתאם למצבם. הורי הילדים יכולים להיות נוכחים בשעת הטיפול, ולקבל הכוונה להמשך התקדמות בבית באופן עצמאי. לצד הילדים, מעניק המקום גם שירותי תמיכה ייעודיים עבור ההורים: הדרכה וליווי, מידע מקצועי, הפניה לאנשי מקצוע, מידע על שירותים הניתנים בקהילה וקבוצות תמיכה. השירות מוענק באופן מסובסד לזכאים ובתיאום עם כל קופות החולים בישראל. בשנת 2018 ניתנו במרכז מעל ל-10,000 טיפולים בתחומים שונים, כאשר 90% מהם קיבלו טיפולים פרטניים.
פעילות העמותה > פרויקט בר/בת מצווה

עקב מצבם הייחודי, ישנם הורים שנמנעים מלחגוג בר מצווה או בת מצווה עבור ילדם המיוחד. העמותה שואפת שגם בעלי הצרכים יוכלו לחגוג ככל הילדים, בהתאם לצרכיהם. לשם כך דואגת העמותה לסדר פתרונות טכניים והלכתיים, בהתאמה אישית לכל ילד. תוכנית "בר/בת מצווה" פועלת בפריסה ארצית וכוללת עלייה לתורה וחגיגה עבור המשפחה. בשנת 2013 אירח ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בלשכתו, את קבוצת בני ובנות מצווה בעלי צרכים מיוחדים, והעניק להם מתנה אישית.
פעילות העמותה > מלונית נופש

בפברואר 2013 הוקמה מלונית נופש בשם "בית כרמלה ואברהם שבת", בשכונת קריית אליעזר בחיפה. מטרת המלונית היא לארח נופשוני סיוע לילדים עם צרכים מיוחדים, כדי לאפשר לבני המשפחה פסק זמן של רענון במהלך השבוע. בסופי שבוע מתקיים במקום נופשון לילדים עם אוטיזם, מוגבלות שכלית התפתחותית, תסמונת דאון, ושאר צרכים מיוחדים, בליווי צוות מתנדבים ומתנדבות. בחופשים מתקיים במקום קייטנות לילדים מיוחדים.
מבנה המלונית הוקצה על ידי עיריית חיפה והעמותה שיפצה אותו בעלות של כמיליון וחצי שקלים. המבנה מכיל 25 מיטות ב-5 חדרי אירוח, חדר פעילות, חדר אוכל וחדר ג'ימבורי. חצר המלונית מכיל 300 מ"ר של מדשאות ומתקני משחקים. המקום כולו מותאם ומבוטח, בהתאם לנגישות הנדרשת. הפעילות מפוקחת ומאושרת על ידי משרד הרווחה, המשתתפת במימון חלקי של ההוצאות, ובסיוע הרשות המקומית.
פעילות העמותה > דירת אימון בקהילה

בשנת 2014 יצרה העמותה תוכנית בשם "דירת אימון בקהילה", שמלווה את הנערים בשלב המעבר מהמסגרת חינוכית ועד להשתלבות בחיים עצמאיים. בגיל עשרים ואחד מסתיים באופן רשמי מסגרת החינוך המיוחד וילדים רבים שמעוניינים ומסוגלים לנהל אורך חיים עצמאי, מתקשים לקנות כישורי חיים בבת אחת. בשיתוף פעולה עם בית הספר "התומר" לחינוך מיוחד בנס ציונה, עוברים הנערים הדרכה מקדימה לניהול כישורי חיים בדירת האימון. הנערים באים שלושה ימים בחודש, למשך חצי שנה, בה הם לומדים לנהל משק בית עצמאי הכולל קניות, הכנת ארוחות, כביסות, תשלומי חשבונות, דואר, סדר וניקיון, מקלחות והתארגנות עצמאית לשינה. המקום נמצא בליווי מדריכים וצוות מקצועי, הן לנערים למקרה הצורך והן להורים. בסיום השנה, הנערים בשלים יותר לניהול חיים עצמאיים ואף להשתלבות בעבודה ובחברה. בטקס מיוחד הנערך בסיום התהליך, מארחים הנערים המיוחדים את בני משפחותיהם בדירת האמון שלהם. דירת האמון משמשת באופן קבוע 40 תלמידים בגילאי 16–18.
בשנת 2018 פתחה העמותה דירת מגורים קבועה בקהילה, עבור בוגרים עם מוגבלויות המעוניינים לעבור לגור בקביעות בדירה עצמאית. בדירה מנהלים אורח חיים מלא הכולל תחזוקת הדירה ויציאה לעבודה באופן עצמאי. בדירות יש חוגים ופעילות וכן צוות שנוכח במקום כדי לתת מענה בהתאם למתבקש. הדירה הראשונה ממוקמת בקריית מלאכי והיא מפוקחת ומאושרת על ידי משרד הרווחה.
פעילות העמותה > פרויקט חונכות

בשנת 2015 הושק פרויקט חונכות "למען חוסנה של המשפחה המיוחדת. התוכנית מעניקה ליווי שנתי הכולל חונכות, מגוון פעילויות לילדים ולהורים ומפגשי העצמה להורים". המשתתפים בתוכנית הם סטודנטים שמקבלים מלגה, תמורת חונכות שבועית קבועה, עם ילד או ילדה בעלי צרכים מיוחדים. במהלך השנה נערכים ימי כיף וגיבוש עבור החונכים והילדים. העמותה שמה דגש על בחירת סטודנטים שגם הם זקוקים למלגה. התוכנית נעשית בשיתוף עמותת "חברים למסע", מפעל הפיס והרשויות המקומיות. היא פועלת בערים: ראשון לציון, רחובות, נס ציונה, בת ים, חולון, שוהם, והיא במגמה להפוך לפריסה ארצית.
פעילות העמותה > מיזם הנני

בשנת 2016 הקימה העמותה את מיזם "הנני" שמתמקד בפעילות לאימהות לילדים עם צרכים מיוחדים, ויצירת מרחב נשי תומך. הצורך בכך נובע עקב ההקרבה הרבה הנדרשת מאימהות למען הטיפול בילד. הארגון יוזם ימי עיון, מפגשים ופעילויות, במטרה ליצור סביבה אימהית תומכת. גולת הכותרת של הארגון היא שיתוף פעולה עם אגודת ניצן, להכשרה מקצועית לאימון אימהות לילדים מיוחדים. ההכשרה הניתנת היא בשיטת E.C.C שפיתחה ד"ר מלי דנינו, מנכ"לית אגודת ניצן. הארגון פועל תחת עמותת "יד לילד המיוחד" ומנוהל על ידי מושקי לנדאו, בליוויה של העיתונאית ליהיא לפיד שמייעצת לארגון מאז היווסדו.
גדולים במדים > היסטוריה ומטרות התוכנית

השירות בצה"ל עבור אזרחי מדינת ישראל, הוא חלק בלתי נפרד מהמסלול החינוכי, התרבותי והערכי. במשך השנים נמנע מצעירים עם מוגבלויות להתגייס ולתרום לצה"ל בצורה מוסדרת. חוקי החינוך המיוחד בישראל קובעים שהמסגרת החינוכית עבור צעירים עם מוגבלויות מסתיימת בגיל 21. בזמן זה, בני גילם כבר לקראת סיום השירות הצבאי או השירות הלאומי. מצב זה יצר נתק חברתי וקהילתי בין אותם צעירים לחברה הישראלית. בשנת 2005 נפצע סא"ל אריאל אלמוג ובמהלך אשפוזו בבית החולים, נחשף לנערים ונערות רבים עם מוגבלויות, שמעוניינים אך מנועים מלהתגייס לצה"ל. עקב כך הקים, יחד עם האלוף גבי אופיר, את תוכנית "גדולים במדים", במסגרתה נעשים מאמצים לשלב עד כמה שניתן צעירים עם מוגבלויות בבסיסי צה"ל ברחבי הארץ.
בשנת 2014 חברו יוזמי "גדולים במדים" לעמותת "יד לילד המיוחד" וכיום התוכנית פועלת תחת העמותה, שביססה והרחיבה אותה לפריסה ארצית. בהמשך שנת 2014, הוחל בשיתוף פעולה עם JNF ארצות הברית, במטרה להרחיב את התוכנית ולאפשר למאות צעירים נוספים לקחת בה חלק. את שיתוף הפעולה מנהל רב-סרן במילואים טיראן עטיה, לשעבר מפקד יחידת המתנדבים בצה"ל שר אל (שר-אל).
מטרת התוכנית היא בעיקר להגשים את חלומם של הצעירים והוריהם – לעשות שירות צבאי כמו כל אזרח במדינה. בנוסף, יש לכך תועלת יצרנית למערך הצבאי, בעבודות השירות שהם מבצעים, ותועלת חברתית בסיפוק שזה גורם למתנדבים. בטווח הארוך יש בזה כדי לתרום לשילוב הצעירים בחיי חברה נורמטיביים, התנהלות בקהילה ויעילות בשוק העבודה האזרחי. מטרה נוספת היא מפגש בלתי אמצעי של חיילים בבסיס, לאנשים עם צרכים מיוחדים. לעיתים, בעקבות המפגש וההיכרות המעמיקה עם בעלי הצרכים, אותם חיילים נהפכים בהמשך למעסיקים של הצעירים במפעלים אזרחיים.
גדולים במדים > הליך הגיוס

השלב הראשון בתוכנית מתקיים במסגרת פעילות בבתי הספר לחינוך מיוחד. פעמיים בשבוע מגיעים הצעירים לחצי יום התנדבות בבסיס, עולים על מדים ומבצעים משימות לפי דרישות הצבא. ההתנסות נעשית עם צוות מלווה, כחלק מתוכנית הלימודים שמוכרת ומלווה על ידי משרד החינוך כתוכנית חוץ. בגיל 21, עם סיום מסגרת החינוך המיוחד, מגיעים הנערים לשלב השירות המלא. תחילה הם מתגייסים כמתנדבים ועוברים תהליך של הערכה ואומדן יכולת תפקוד. הכשירים מותאמים לאחר מכן לקטגוריות שירות שונות בהתאם ליכולותיהם. בשלב הבא עוברים הנערים סימולציה מדגימה של שירות צבאי במסגרת גדנ"ע, הכולל שבוע של אימונים בשטח, מורל צבאי וטירונות מותאמת. אלו שנמצא כשירים, משתלבים כחלק מכוח האדם הצבאי בבסיסים הסמוכים למסגרת ממנה הם באים. במהלך השירות נערכות הדרכות מקצועיות על ידי פסיכולוגים, עובדים סוציאליים ומדריכים, המלווים את המתנדבים לכל אורך תקופת השירות.
תחומי העיסוק של הנערים בצה"ל הוא בעיקר בלוגיסטיקה. בין השאר הם משתתפים בהכנת ערכות מגן, תחזוקת מחסני חירום, חנויות צבאיות, בתי דפוס, מטבחים, טחנות גריסה, טלפוניה ועוד. רבים מהצעירים המאובחנים על ההספקטרום האוטיסטי ניחנים ביכולות אנליטיות וחזותיות יוצאות דופן, והם משולבים בעבודה עם חומרים חזותיים כמו פענוח תצלומי לוויין, פירוק מכשירים אלקטרוניים, מיחזור ופירוק מחשבים ישנים וסיוע בתיקוני חלקי מטוסים. הנערים מגיעים מדי יום לבסיס כקבוצה, ולכל קבוצה תפקיד ומקום קבוע לאורך השירות. כדי לאפשר התנהלות תקינה ואיתור בעיות, נמצאים מנהלי התוכנית בקשר מתמיד עם הורי הנערים, מפקדי לשכות הגיוס, מפקדי הבסיסים והפיקוד הבכיר בצה"ל. שיאו של השירות הוא סיום מוצלח של מסע כומתה עם דגלי ישראל ושירת ססמאות.
גדולים במדים > השירות

לאחר סיום שנת השירות הראשונה כמתנדבים, ובהתאם לחוות הדעת המקצועית, עוברים הצעירים המתאימים לגיוס את ועדות הקבלה הצבאיות על מנת לקבל מעמד של חייל מתנדב. רוב הצעירים משרתים בסטטוס "מתנדבים בצה"ל", אך העמותה פועלת על מנת לסייע לצעירים המתקדמים והעומדים בקריטריונים, לקבל מעמד של מגויס לצה"ל, עם תעודת חוגר על כל המשתמע מכך. כעשרים אחוז ממשתתפי התוכנית נקלטים בסופו של התהליך כחיילים מן המניין בצבא, וממשיכים בתוכנית בתפקידים שונים. קבלת תעודת החוגר מהווה הכרה של צה"ל בתרומת משתתפי התוכנית ובמקביל מגבירה את תחושת הסיפוק של הצעירים. נכון לשנת 2019, מתוך 250 משתתפי התוכנית, 59 צעירים קיבלו תעודת חוגר. אורך השירות נע בין שנתיים לשלוש. המעוניינים ממשיכים את תרומתם לצה"ל גם לאחר השחרור.
תוכנית "גדולים במדים" משלבת כ-400 צעירים וצעירות בצה"ל ופועלת ב-30 בסיסים הפרוסים בכל הארץ, מהצפון ועד אילת. נערי התוכנית מבקרים תכופות אצל אנשי ציבור, נשיא המדינה, ולפני החגים מתקבלים בלשכתו של ראש הממשלה. בשנת 2017 קיבל סא"ל אריאל אלמוג, ממייסדי התוכנית, את אות הנשיא למתנדב כ"הוקרה על תרומתו לבעלי מוגבלויות... בצמצום פערים וקידום השוויון בין מגזרים ובין אוכלוסיות בחברה הישראלית".
בחודש מרץ 2019, ביקר את נערי גדולים במדים, שגריר ארצות הברית בישראל, דייוויד פרידמן, יחד עם כריס נילי, עוזרו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ויו"ר הוועדה המייעצת לאנשים עם מוגבלויות בארצות הברית. הביקור היה חלק משיתוף הפעולה בין עמותת יד ליד המיוחד ל-JNF (קק"ל) ארצות הברית, במטרה לבחון וללמוד על אופן שילוב צעירים וצעירות עם מוגבלויות בחיים צבאיים, ליישום בצבא ארצות הברית. לדברי השגריר פרידמן: "זה פרויקט מדהים באמת, ליבו של צה"ל. אנחנו כבר בודקים עם הנספח הצבאי שלנו כדי לראות איך אפשר ליישם מודל דומה בצבא האמריקני"
גדולים במדים > משמר הטבע

בשנת 2015 ייסדה העמותה את מיזם "משמר הטבע", תוכנית המשך לבוגרי גדולים במדים. כדי לאפשר לצעירים, עם סיום התנדבותם הצבאית, התאקלמות קלה באזרחות, הם משולבים בעבודות שמירה ואחזקה של מתקנים ופארקים עירוניים, בליווי צמוד של הדרכה ואנשי מקצוע. הבחירה בפארקים נועדה כדי לקבל אפקט טיפולי שמתקבל עקב החיבור לעולם הטבע, הצומח ובעלי החיים. הצעירים עובדים בשכר, וכיום התוכנית פועלת בערים ראשון לציון, רחובות ונס ציונה.
כעבור חצי שנה, ממשיכים הצעירים בשוק התעסוקה החופשי, חלקם תחת המעסיקים של הרשות המקומית שלמדה להכיר את יתרונותיהם ויעילותם של אותם צעירים. העמותה דואגת להשמת הצעירים במקומות תעסוקה המתאימים ליכולותיהם. עם המקומות בהם עובדים בוגרי התוכנית נמנים: בנק הפועלים, קריית הממשלה, מכון ויצמן, אלטשולר שחם, עיריית נס ציונה, סינמה סיטי, ארומה אספרסו בר, סופר פארם, רכבת ישראל, מקס סטוק, שקם, אל על ועוד.
הערות שוליים

↑  מתוך אתר העמותה
↑  מרכז טיפולי חדש ומרהיב של "יד לילד המיוחד" – אתר שטורעם
↑  מרכז רגש - מתוך אתר העמותה
↑  אף פעם לא מאוחר מדי: חגגה בת מצווה בגיל 16 – אתר ישראל היום
↑  אלי מנדלבאום, חיאל עלה לתורה נגד כל הסיכויים. האב: "זה הרגע המרגש בחיי", באתר ynet, 21 במרץ 2017
↑  תיעוד המפגש בערוץ היוטיוב של ראש ממשלת ישראל
↑  מלונית לילדים בעלי צרכים מיוחדים נפתחה בחיפה – אתר ישראל היום
↑  מלונית רגש – בית אברהם וכרמלה שבת – אתר העמותה
↑  "יד לילד המיוחד" חנכה 'דירה בקהילה' בנס ציונה – דיווח באתר חב"ד אינפו
↑  אודות דירה בקהילה – אתר העמותה
↑  אודות התוכנית מלגת אהרן – אתר העמותה
↑  מלגה מיוחדת על סך 10,000 ₪ תוענק לסטודנטים תושבי רחובות עבור ליווי ילדים עם צרכים מיוחדים – דיווח באתר עיריית רחובות
↑  עיריית נס-ציונה חילקה מלגות לסטודנטים
↑    ליהיא לפיד, חברים למסע, באתר "ידיעות אחרונות", 11 באוגוסט 2018
↑  מתוך אתר הארגון
↑  "הנני" אמא לילד מיוחד
↑  מתוך מידעון אות הנשיא למתנדב התשע"ז
↑  גדולים במדים באתר העמותה
↑  הרמת כוסית לשנה החדשה – "גדולים במדים" במשכן הכנסת – אתר העמותה
↑  סגן שר הביטחון הדליק נרות חנוכה בכנסת עם ילדי עמותת 'גדולים במדים' – אתר ערוץ 7
↑    איתמר אייכנר, הכי גדולים שיש, באתר "ידיעות אחרונות", 7 ביוני 2017
↑  פרסום בחשבון הפייסבוק של ראש הממשלה, בנימין נתניהו
↑  אריאל אלמוג זכה להוקרה על תרומתו לבעלי מוגבלויות
↑  אות הנשיא למתנדב לשנת התשע״ז – 2017
↑  US military to follow Israel's model of inclusion for disabled - דיווח ותיעוד מצולם באתר ערוץ 7 (אנגלית)
↑  מיזם חדשני בנס-ציונה: משמר הטבע – פורטל נס ציונה
↑  פרויקט "משמר הטבע" – אתר העמותה
רא"ל אמנון ליפקין שחק מבקר במתחם העמותה (2011)
שר הרווחה בוזי הרצוג חונך את המרכז הטיפולי (2010)
חדר הסנוזלן במרכז הרגש
מבנה מלונית הנופש בחיפה
הכנס השנתי של ארגון "הנני", 2019
נשיא המדינה מר רובי ריבלין ושר הביטחון מר אביגדור ליברמן מארחים חייל מתוכנית גדולים במדים
שר הביטחון בוגי יעלון מארח את צעירי גדולים במדים להדלקת נרות חנוכה (2017)
יחסי אתיופיה–סומלילנד

| יחסי אתיופיה–סומלילנד |
| --- | --- |
אתיופיה: סומלילנד


אתיופיה: סומלילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
1,104,300: 137,600
אוכלוסייה
132,911,662: 3,500,000
תמ"ג (במיליוני דולרים)
163,698: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
1,232: 
משטר
רפובליקה פדרלית דמוקרטית: רפובליקה

יחסי אתיופיה–סומלילנד הם היחסים בין הרפובליקה של סומלילנד לבין הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של אתיופיה. לשתי המדינות אין יחסים דיפלומטיים רשמיים, אבל לאתיופיה יש קונסוליה בהרגייסה ולסומלילנד יש נציגות באדיס אבבה.
היסטוריה > בעת העתיקה ובתקופה המודרנית המוקדמת

היחסים בין סומלילנד לאתיופיה מתוארכים לפחות לתקופת סולטנות אדאל והאימפריה האתיופית. מערכת היחסים בין המדינות הייתה לעיתים קרובות מתוחה, והמתיחות הגיעה לשיאה במאה ה-16 עם מלחמת אתיופיה–אדאל.
האימפריה האתיופית חתמה על מספר הסכמים עם ממשלת בריטניה בתקופת המנדט הבריטי על סומלילנד. המפורסם מבין האמנות הללו הוא ההסכם האנגלו-אתיופי משנת 1897, שנועד לתחום את הגבול בין אתיופיה לסומלילנד. ההסכם גם קבע את חופש הסחר והתנועה בין שני הצדדים.
היסטוריה > בתקופה המודרנית

לאחר הקמתה בשנת 1982, החליטה התנועה הלאומית הסומלית ליצור ברית עם משטר הדרג הקומוניסטי באתיופיה נגד כוחותיו של הרודן הסומלי סיאד בארה. היחסים בין הרפובליקה של סומלילנד לאתיופיה היו בדרך כלל חיוביים מאז הכריזה סומלילנד על עצמאותה ב-18 במאי 1991. מצב העניינים מסמן יציאה מהעוינות ההיסטורית בין סומליה לאתיופיה.
בשנת 1994, אתיופיה וסומלילנד הגיעו להסכמי ביטחון וסחר שסיפקו שותפות אסטרטגית מורחבת. בין החשובים מבין ההסכמים היה אמנה הקובעת יחסים דיפלומטיים לא רשמיים בין שתי המדינות. אתיופיה וסומלילנד חתמו גם על הסכם הסגרה.
ב-1 בינואר 2024 חתמו אתיופיה וסומאלילנד על מזכר הבנות המעניק לאתיופיה גישה לים האדום דרך נמל ברברה בתמורה להכרה אפשרית..
ראו גם

יחסי החוץ של סומלילנד
יחסי אתיופיה–סומליה
יחסי גרמניה–פקיסטן

| יחסי גרמניה–פקיסטן |
| --- | --- |
גרמניה: פקיסטן


גרמניה: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 796,095
אוכלוסייה
84,431,715: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 1,341
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי גרמניה-פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן. היחסים התקיימו בין שתי המדינות באופן חלקי החל מתקופת הראג' הבריטי בשנות העשרה של המאה ה-20. היחסים נותרו חזקים בין המדינות עד לסוף שנות ה-40 של המאה ה-20, וכוננו באופן רשמי ומלא בשנות ה-50 של המאה ה-20.