stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולטימייט מארוול
מהדורות מוגבלות

Cataclysm #0.1 ‏(2013)
March on Ultimatum Saga #1 ‏(2008)
Survive! #1 ‏(2014)
The Ultimates Saga #1 ‏(2007)
Ultimate Spider-Man Super Special ‏(2002)
Ultimatum: X-Men Requiem #1 ‏(2009)
Ultimatum: Fantastic Four Requiem #1 ‏(2009)
מיכאל בר-אלי

| --- | --- |

 לידה:  1953 (בן 71 בערך) ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 אתר רשמי
 
מיכאל (מיקי) בר-אלי (נולד ב-23 בינואר 1953) הוא פסיכולוג ישראלי, פרופסור אמריטוס אשר כיהן כפרופסור מן המנין במחלקה למנהל עסקים, וכמופקד על הקתדרה למחקר בספורט על־שם נט הולמן בפקולטה לניהול שבאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע. בר-אלי שירת בעבר בתפקידים שונים באוניברסיטה, בין היתר כראש המחלקה למינהל עסקים וכנציג הפקולטה לניהול בוועדת המינויים העליונה. בנוסף לכך הוא מכהן כיושב ראש המועצה האקדמית העליונה ויושב ראש ועדת המינויים המוסדית במכללה האקדמית בווינגייט.
ביוגרפיה

בר-אלי נולד ב-1953, הוא גדל והתחנך בחולון. למד בבי"ס תיכון "מיטרני" במגמה המתמטית-פיזיקלית. את שירותו הסדיר בצה"ל עשה כמפעיל טיל משגר בסוללת טילי נ"מ "הוק", במלחמת יום הכיפורים הסוללה בה שירת לחמה בחזית המצרית, והצטיינה במספר ההפלות הגבוה ביותר שנרשם לסוללת "הוק" כלשהי מאז ומעולם. לאחר שחרורו מצה"ל למד מדעי ההתנהגות לתואר ראשון באוניברסיטת בן-גוריון, פסיכולוגיה לתואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים, ופסיכולוגיה של ספורט לדוקטורט באוניברסיטה לספורט בקלן שבגרמניה את כולם סיים בהצטיינות. עם שובו לישראל בתום לימודיו התנדב כפסיכולוג צבאי לשירות קבע, שבגינו הוענקה לו דרגת רב-סרן (לאחר מעבר קורס קצינים בגיל 32). עם תום מילוי שני תפקידים במסגרת הצבאית, עבר לעסוק בפסיכולוגית ספורט באגף למחקר ורפואת ספורט שבמכון וינגייט, כמנהל המחלקה למדעי ההתנהגות. ב-1995 מונה לפרופ' חבר בפקולטה לניהול שבאוניברסיטת בן-גוריון, וב-2003 קודם לדרגת פרופ' מן המנין. בין השנים 2015–2018 שירת כראש המחלקה למנהל עסקים. פרופ' בר-אלי משמש גם כיו"ר המועצה האקדמית העליונה וראש המגמה לניהול ספורט במכללה האקדמית שבוינגייט.
בתחום הארגוני: בשנות ה-80 של המאה ה-20 שירת בצבא הקבע בדרגת רב-סרן, בתפקידים בכירים במערך הפסיכולוגיה של צה"ל: פיקד על הקמת מערכת מיון כח-האדם במפקדת חילות השדה (מפח"ש) ושימש כפסיכולוג ראשי של חיל התותחנים, שם עסק במיון והשמת משאבי אנוש, כמו גם בפיתוח וייעוץ ארגוני עסק בתחומים אלה במשך שנים רבות במסגרת שירות המילואים בצה"ל, כיועץ הארגוני-הדרכתי של המרכז לכושר קרבי. יועץ כיום לגופים שונים בנושאי פיתוח וניהול משאבי אנוש. משמש כעמית מחקר באיגוד הישראלי לפיתוח ארגוני (איפ"א).
בתחום הספורט: עסק בייעוץ פסיכולוגי-ארגוני בעיקר בענפי כדור קבוצתיים. שימש, בין היתר, כפסיכולוג של קבוצות כדורסל, כמו למשל מכבי תל אביב, וכן של נבחרות ישראל בכדורסל ובכדור-מים וקבוצות כדורגל בליגת-העל. העביר סדנאות והרצאות רבות בנושאים הקשורים לספורט ופעילות גופנית. עמד מ-2018 עד 2022 בראש צוות פסיכולוגי הספורט העובדים באיגוד הכדורסל עם נבחרות ישראל השונות והיה שותף בתוקף תפקידו לזכייתה של נבחרת העתודה (U20) באליפות אירופה ושל נבחרת הנוער (U18) באליפות אירופה דרג ב' (העפלה לדרג א') כמו כן עמד משנת 2019 עד 2021 בראש המערך והפיתוח בנושא פסיכולוגיה של הספורט בהתאחדות לכדורגל .
פעילות ציבורית

כיהן מ-1989 ועד 1997 כנשיא האיגוד הישראלי לפסיכולוגיה וסוציולוגיה של הספורט והחינוך הגופני.
בין השנים 1991–2001 שימש נציג ישראל באיגוד האירופי לפסיכולוגיית ספורט (FEPSAC), כולל 4 שנים כחבר הנהלה ויו"ר הוועדה המדעית של האיגוד.
נמנה ב-1989 על מייסדי האיגוד האסיאני-אוקיאני לפסיכולוגית ספורט (ASPASP), בו כיהן כסגן ומ"מ הנשיא עד 2011.
פעילות אוניברסיטאית בינלאומית כפרופסור-אורח

1995 - באוניברסיטה לספורט באוסלו, נורווגיה
2003/4 - באוניברסיטה לספורט בקלן, גרמניה [היה המומחה הבינלאומי הלא-גרמני הראשון אשר שימש כפרופסור-אורח/מ"מ (VERTRETUNGSPROFESSOR) באוניברסיטה זו מאז יסודה].
2009 - באוניברסיטת פאריס, צרפת.
2012/13- באוניברסיטת טיבינגן, גרמניה, כ"מרקטור-פרופסור" (Mercator Guest-Professor) .
2013 - באוניברסיטה הטכנית (טכניון) של מינכן, גרמניה.
2013 - באוניברסיטת צפלין, פרידריכסהאפן, גרמניה.
2017-2014 באוניברסיטת היידלברג, גרמניה- Distinguished Invited Professor
תחומי עיסוק ותרומה

בר-אלי החל לפרסם באינטנסיביות ב-1988, בעיקר בנושא הדוקטורט שלו – אבחון משברי ביצוע פסיכולוגיים בתחרויות ספורט. במסגרת זו נבדקה מזווית רבות השפעתם של גורמים שונים ומגוונים על סיכויי היווצרות משבר, אל מול סיכויי הימצאותו של הספורטאי במצב פסיכולוגי מיטבי (אופטימלי) המאפשר ביצוע מרבי (מקסימלי). לצורך זה היה בר-אלי הראשון שהשתמש בגישה הבייזיאנית בספורט, וזאת לצורך אבחון מתמשך של סיכויי היווצרות המשבר בתחרות. מהיבט זה היוו מחקרים אלה גם את הבסיס לעיסוקו המאוחר יותר בשיפוט וקבלת החלטות (ראו להלן).
בתחילת שנות ה-90 של המאה הקודמת פנה בר-אלי לעסוק בהצבת מטרות כדרך לשיפור הביצוע, נושא שהתפתח באותה תקופה באופן מואץ בפסיכולוגית ספורט. במהלך שנות ה-90 החל לעסוק גם בהיבטים פסיכופיזיולוגיים של הביצוע האנושי בספורט, והיה שותף לחקר ופיתוח "גישת חמשת הצעדים של וינגייט להכנה מנטלית", המבוססת בין היתר על עיקרון המשוב הביולוגי (ביופידבק).
את כל הנ"ל ניתן לסכם תחת הכותרת "הכנה מנטלית לביצוע" במובן הרחב ביותר של המילה. בשוליה עסק בר-אלי במגוון נושאים, כמו למשל אינטליגנציה, חשיבה, תפיסת העצמי, מוטיבציה, שחיקה, ופציעות ספורט. בנוסף לכך עסק בסוגיות שונות הקשורות לחונכות ולספורטאים צעירים, וזאת מהזווית הפסיכולוגית, הבין-תרבותית, הסוציו-היסטורית והחינוכית. כמו כן השתתף במספר מחקרים בתחומי הסוציולוגיה והניהול ברמת ה"מאקרו", כתב על מערכות מורכבות, תרם לספרות העוסקת בהיסטוריה ובפילוסופיה של הספורט, ושלח ידו גם בכתיבה בנושאים מתודולוגיים וסטטיסטיים.
עם המעבר למחלקה למינהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנת 1995 החל בר-אלי לעסוק ביתר שאת בנושאים פסיכולוגיים בעלי משמעות ניהולית, כגון שיפוט וקבלת החלטות, לקיחת סיכונים וכלכלה התנהגותית. בעבודותיו התייחס לסוגיות אלה בהקשרים שונים, בין היתר ספורט, חינוך גופני, פעילות גופנית מותאמת, התנהגות צרכנים, צבא ומשטרה. כמו כן התמקד בשאלות הנוגעות לסוגיית (חוסר?) הרציונליות של תהליכי קבלת החלטות, להתנהגות פרדוקסלית, ליצירתיות ולחדשנות, ודן בהן מהיבטים פסיכולוגיים, פסיכו-פילוסופיים וכלכליים.
פרסומיו של בר-אלי רלוונטיים ביותר לנושאים ניהוליים קלאסיים, כמו למשל כלכלה, קבלת החלטות, מוטיבציה וההשפעות המורכבות שיש ללחץ על ביצוע. בכך היה בר-אלי לחלוץ לא רק בשדה פסיכולוגית הספורט, כי אם לא פחות מכך, ביישומי הידע שנרכש בשדה זה להבנת הביצוע האנושי בארגונים בכלל. דוגמה מצוינת לכך מהוות עבודותיו על מומנטום ו"היד החמה", ועוד יותר מכך, מחקריו על בעיטות 11 בכדורגל, שבמהלכם התגלתה "הטיית העשייה" (ACTION BIAS) אשר יושמה בהקשרים רבים ומגוונים ונחשבת כיום לאחת מההטיות החשובות המאפיינות את תהליכי החשיבה האנושית.
ספרים ופרסומים

אנגלית: בר-אלי פרסם כ-220 מאמרים בכתבי-עת מדעיים בעולם, פרקים בספרים מדעיים בין-לאומיים וספרים ערוכים, בעיקר בתחומי הפסיכולוגיה והניהול של הספורט והמאמץ הגופני, אך גם בתחומים אחרים של מדעי-ההתנהגות ויישומיהם בניהול. בנוסף לכך חיבר (עם שותפים) שני ספרים ראשוניים וייחודיים בתחומם בעולם – האחד, על שיפוט, קבלת החלטות והצלחה בספורט, אשר פורסם בשנת 2011 בהוצאת WILEY, והשני, על יישומי תורת המערכות המורכבות בספורט, אשר פורסם בשנת 2013 בהוצאת ROUTLEDGE. כמו כן חיבר TRADEBOOK העוסק ביישומי פסיכולוגית הספורט בניהול ובעבודה (“BOOST!”), אשר פורסם בהוצאת OXFORD UNIVERSITY PRESS בשנת 2018 ותורגם למספר שפות.
עברית: בר-אלי פרסם כ-90 מאמרים בכתבי-עת מדעיים, ופרקים בספרים מדעיים וספרים ערוכים בנוסף לכך השתתף בחיבור מספר ספרים, ביניהם שני ספרי לימוד: "הפסיכולוגיה של הספורט והפעילות הגופנית" (חלקים א' ו-ב') ו"סטטיסטיקה לחינוך הגופני ולספורט" – שניהם ייחודיים בתחומם בישראל. כמו כן בשנת 2020 פורסם בעברית ספרו  "BOOST!”- כיצד יכולה פסיכולוגית הספורט לשפר את ביצועך בניהול ובעבודה?"
פרסים והוקרה

נכלל ב-1994 ברשימת 10 פסיכולוגי הספורט המובילים באירופה, אשר פורסמה על ידי האיגוד האירופי לפסיכולוגית ספורט (FEPSAC).
עבודתו על בעיטות 11 בכדורגל נבחרה על ידי ה-New York Times Magazine לאחת מפריצות הדרך המחקריות החדשניות והבולטות ביותר בשנת 2008. היא זכתה לציטוטים רבים בכל העולם; כך למשל זהו המחקר המדעי היחיד המצוטט בספרו (מ-2015) של מאמן הכדורגל הנודע סיר אלכס פרגוסון.
נבחר ב-2009 לשאת את ההרצאה לזכרו של G. Lawrence Rarick כנס ISAPA (הסימפוזיון הבינלאומי לפעילות גופנית מותאמת) שנערך ב-Gaevle, שוודיה.
היה ב-2012 למדען הלא-גרמני הראשון שזכה על סמך הישגיו המחקריים יוצאי הדופן במדעי הספורט במלגת מרקטור (Mercator) היוקרתית מטעם ה-Deutsche Forschungsgemeinschaft) DFG) לצורך שהיה כפרופסור-אורח באוניברסיטה גרמנית (Tuebingen).
נבחר ב-2014 ל-Distinguished Invited Professor באוניברסיטת היידלברג, זאת במסגרת התוכנית של ממשלת גרמניה לטיפוח מצוינות בינלאומית.
נבחר ב-2018 כ-Fellow של האיגוד האסיאני-אוקיאני לפסיכולוגית ספורט (ASPASP) כאות הוקרה על תרומתו לייסוד, קידום ופיתוח האיגוד.
הערות שוליים

↑  המחלקה למנהל עסקים - בר-אלי מיכאל, באתר in.bgu.ac.il
↑  גיבורי תקופת ההפלה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  בר אלי מיכאל -אתר מכללה אקדמית וינגייט (ארכיון)
↑  קורות חיים מקוצרים בר-אלי מיכאל
↑  Michael Bar-Eli, Ofer H. Azar, Ilana Ritov, Yael Keidar-Levin, Action bias among elite soccer goalkeepers: The case of penalty kicks, Journal of Economic Psychology 28, 2007-10, עמ' 606–621 doi: 10.1016/j.joep.2006.12.001
↑  Michael Bar-Eli, Henning Plessner, Markus Raab, Judgement, Decision Making and Success in Sport, 2011-08-26 doi: 10.1002/9781119977032
↑  Lebed, F., & Bar-Eli, M, Complexity and Control in Team Sports: Dialectics in Contesting Human Systems, Oxfordshire, UK: Routledge.  (English; paperback version – 2014).
↑  Bar-Eli, Michael,, Boost! : how the psychology of sports can enhance your performance in management and work, New York, NY: Oxford University Press
↑  מיכאל בר-אלי, BOOST! כיצד יכולה פסיכולוגיית הספורט לשפר את ביצועיך בניהול ובעבודה., אור-עם, 2020
↑  Goalkeeper Science, THE NEW YORK TIMES
↑  19th International Symposium of Adapted Physical Activity, www.isapa2013.com (ארכיון)
↑  michael bar-eli resume in bgu
↑  הפקולטה לניהול ע"ש גילפורד גלייזר - פרופ' מיכאל בר-אלי נבחר לעמית ASPASP, באתר in.bgu.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007357348905171  PLWABN: 9810667360005606  GND: 142190608  ISNI: 0000 0000 4838 1034  NLK: KAC201809148  SUDOC: 078822122  VIAF: 20273724   WorldCat (עם VIAF): 20273724
ילדת הסנאי

| --- | --- |

ילדת הסנאי, כפי שהופיעה על עטיפה חלופית לחוברת Unbeatable Squirrel Girl Vol.2 #6 ממרץ 2016. אמנות מאת קאמום שירהאמה.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  Marvel Super-Heroes Vol.2 #8 (דצמבר 1991)
 יוצרים:  ויל מוריי סטיב דיטקו
 גילום הדמות:  מילנה ואינטרוב 
 מידע
 שם אמיתי:  דורין אלין גרין
 כינויים:  מכרסמת, האנטי-חיים, קוטלת כל הנושם
 סטטוס:  פעיל
 מקצוע:  תלמיד, טייס, אומנת
 כוחות:  כוח, זריזות וגמישות על אנושיים זנב גמיש יכולת תקשור עם סנאים טפרים חדים כתער ריפוי עצמי מיומנות בקרב פנים אל פנים
 חברה לשעבר בקבוצה:  מכניקת רעיונות האוונג'רס, מכניקת ביון אמריקני, S.H.I.E.L.D, בעלת ברית של האוונג'רס החדשים אוונג'רס האגמים הגדולים
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  דוריאן ומורין גרין (הורים)
 אויבים:  דוקטור דום 
 
ילדת הסנאי (באנגלית: Squirrel Girl) היא דמות בדיונית של גיבורת-על המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. דמותה הופיעה לראשונה בחוברת Marvel Super-Heroes Vol.2 #8 מדצמבר 1991, ונוצרה בידי הכותב ויל מוריי והמאייר סטיב דיטקו.
ילדת הסנאי היא האלטר אגו של דורין גרין, נערה בעלת כוחות של סנאי ובעלת יכולת תקשור איתם - מה שאפשר לה להביס נבלים חזקים דוגמת דוקטור דום, תאנוס, גלקטוס, מודוק, טראקס, פין פאנג פום, ברון מורדו, מנדרין, קורבאק ופלוטו בין היתר, ואף גיבורים דוגמת וולברין, דדפול, ספיידרמן, קפטן אמריקה, האלמנה השחורה והוקאיי.
את דמותה של ילדת הסנאי בפיילוט לסדרת הלייב אקשן "הלוחמים החדשים" הייתה עתידה לגלם השחקנית מילנה ואינטרוב, אך ההפקה בוטלה.
ביוגרפיה בדיונית > מקור, הפגישה עם איירון מן, אוונג'רס האגמים הגדולים

דורין גרין נולדה עם זנב בלידתה, אם כי לא הייתה מוטאנטית כמו שחשבה לתקופה ארוכה. בגיל עשר גילתה דורין כי היא מסוגלת לתקשר עם סנאים, והצילה את הסנאי מאנקי ג'ו מידי כלב. מאנקי ג'ו עודד אותה להשתמש בכוחותיה לטובת הכלל, וחשב על הכינוי "ילדת הסנאי". בגיל ארבע עשרה, ארבה לאיירון מן ביער, וביקשה ממנו לקחת אותה תחת חסותו כעוזרת. איירון מן סירב בנימוס, כשלפתע הם הותקפו בידי דוקטור דום במטוסו הענק. הוא לכד את איירון מן בכוונה להרוג אותו ולהיפטר מגופתו, והשאיר את גרין מאחור בזלזול. גרין תכננה תוכנית; ברגע שמטוסו של דום חלף ביער, היא קפצה לתוכו וזימנה את כל הסנאים לתקוף את דום. בעזרת כוחם המשולב של מאות סנאים וכוחה שלה, גרין הביסה את דום ושחררה את איירון מן, אשר אמר כי היא צעירה מידי ללוחמה מקצועית בפשע אך הוא ימליץ לטובתה כאשר תהיה מבוגרת יותר.
שנים מאוחר יותר, לאחר שעברה לניו יורק, גרין הצטרפה לצוות גיבורי-העל הלא-יוצלחים "אוונג'רס האגמים הגדולים", והצליחה להפוך את בן לווייתה, הסנאי מאנקי ג'ו, לחבר שווה בצוות. לאחר שמאנקי ג'ו נהרג בידי ילד העור, גיבור לא-יוצלח שנדחה מהקבוצה, הקבוצה נלחמת בנבל העצמתי מאלסטורם, וגרין מרכיבה צבא סנאים נגדו. כולם נהרגים חוץ מאחד, אשר נעשה לבן לווייתה החדש וזוכה לשם טיפי טו. לאחר שהם מקבלים מכתב אזהרה מקבוצת האוונג'רס ומגלים כי כל חברי הקבוצה הם מוטאנטים, הם משנים את שמם ל"אקס-מן האגמים הגדולים" ויוצרים תלבושות חדשות בהתאם. במהלך חג המולד, גרין מביסה את הנבלים העוצמתיים מודוק, טראקס ותאנוס. לאחר שהביסה את מודוק, דאם דאם דוגאן הציע לגרין להצטרף לסוכנות S.H.I.E.L.D, אך היא סירבה בטענה שהיא מעדיפה להיות עם חברי צוותה. לאחר שעזרה לדבר בהבסת בי-ביסט, גרין הוזמנה לטורניר הפוקר השנתי שלו והביאה את קבוצתה עמה. כאשר חבר הקבוצה פלאטמן זוכה בטורניר, הקבוצה מחליטה לשנות את שמו ל"אלופי האגמים הגדולים", למרות מחאותיו של חבר קבוצת אלופי לוס-אנג'לס הרקולס.
במהלך אירועי "מלחמת אזרחים", גרין וקבוצתה חתמו על חוק רישום העל-אנושיים, כפי שהתגלה לאחר שדדפול תקף אותם במחשבה שהם מתנגדים לחוק והובס. לאחר מעצרו של קפטן אמריקה, שם הקבוצה שונה ל"יוזמת האגמים הגדולים" לאחר שצורפו לפרויקט "יוזמת 50-המדינות". גרין, חבר הקבוצה החדש דדפול ושאר חברי הקבוצה נשלחו להציל את האל דיוניסוס לאחר שנפל מראש הר האולימפוס ונלכד בידי ארגון A.I.M, המתכננים להשתמש בכוחותיו כדי לגרום לגיבורי-על אי-יציבות נפשית. לאחר שהביסו את חיילי A.I.M, גרין מחזירה את דיוניסוס לאולימפוס. מתגלה כי גרין מעריצה את צוות הגיבורים הלוחמים החדשים, ומאוהבת בחבר הקבוצה רובי בולדווין/ספידבול, והשניים מתנשקים לאחר מפגש. במטרה למנוע מספידבול להפוך לגיבור פנאנס מוכה האשמה, גרין משכנעת את דוקטור דום לתת לה להשתמש במכונת הזמן שלו. המכונה מעבירה אותה בטעות לשנת 2099, שם היא פוגשת גרסה עתידית של ספידבול המנסה ללא הצלחה לחזור לעבר. כמו כן, היא נפגשת עם גרסה עתידית של מנהיג הקבוצה מיסטר אימורטל, האומר לה להעיף את דדפול מהצוות, וכך היא עושה בחזרתה להווה. לאחר שהביסה את פין פאנג פום, גרין עוזבת את הקבוצה.
ביוגרפיה בדיונית > האוונג'רס החדשים, ילדת הסנאי הבלתי-מנוצחת

גרין הייתה מהרבים שנבחנו לטפל כבייביסיטר בבתם התינוקת של לוק קייג' וג'סיקה ג'ונס, דניאל, ולבסוף התקבלה. במהלך באירועי "הפחד עצמו", גרין מגנה על דניאל במהלך פלישתם של אגודת תולה לניו יורק. בהגיעה לאחוזת האוונג'רס, היא נלחמת בחיילי אגודת תולה בציוות לדרדוויל ונסוגה עם דניאל למקום מקלט. היא מסייעת לקייג' ולאוונג'רס החדשים בקרבות נגד קבוצת הרוונג'רס, ארגון H.A.M.M.E.R וקבוצת האוונג'רס האפלים. גרין נשארה כמטפלת בתינוקת גם כאשר קייג' וג'ונס עזבו את האוונג'רס החדשים.
לאחר שעזבה את קייג' וג'ונס, גרין עברה להתגורר בסתר בעליית הגג של אחוזת האוונג'רס, עד שהחלה ללמוד באוניברסיטת האמפייר סטייט. נלחמה בקרייבן הצייד, המאיים להרוג את טיפי טו, ומצליחה לשכנע אותו לוותר על המעשה כאשר היא מאתגרת אותו לצוד מפלצות דוגמת גיגאנטו. כאשר היא מגלה שגלקטוס בדרכו לכדור הארץ במטרה לאכול את הכוכב, היא גונבת חליפת שריון מאיירון מן במטרה להילחם בו בירח. בדרכה לירח, היא נלחמת ומביסה את ויפלאש, החושב כי היא איירון מן. בירח, היא וטיפי טו מתיידדים באופן מפתיע עם גלקטוס, ומשכנעים אותו לאכול כוכב אחר, חסר חיים ומלא באגוזים, במקום כדור הארץ. היא מביסה את מיסטריון כאשר הוא תוקף את ליברטי איילנד עם צבא דינוזאורים רובוטיים, ולאחר מכן פוגשת את צמד גיבורי-העל צ'יפמאנק האנק וקוי בוי, שניהם בעלי יכולת תקשור עם בעלי חיים, בעת שהיא ניסתה למנוע מנבל-העל היפו לשדוד בנק. לאחר שהם חושפים אחד לשני את זהויותיהם הסודיות ומגלים שהם חברים בכיתה באוניברסיטת האמפייר סטייט, הם נתקלים באל האסגרדי המפלצתי ראטאטוסקר דמוי-הסנאי, הגורם למהומות בעיר. השלושה מביסים אותו בסיועם של תור, בן אודין ולוקי.
בשנתה השנייה באוניברסיטה, היא נעשית לחברה בקבוצת "אוונג'רס רעיונות מתקדמים", גלגול מחודש של האוונג'רס החדשים הפועל כשלוחה של ארגון A.I.M החדש, בהנהגת סאן-ספוט, ונשארת בקבוצה כאשר סאן ספוט התחיל לעבוד בשיתוף פעולה עם סוכנות S.H.I.E.L.D וצבא ארצות הברית.
סונאטה לפסנתר מס' 8 של מוצרט

סונאטה לפסנתר מספר 8 בלה-מינור קכל 310, נכתבה על ידי מוצרט בתחילת הקיץ של שנת 1778, בפריז. זו הסונאטה המינורית הראשונה של מוצרט (מתוך שתיים: יחד עם קכל 457), ויש החושבים שבחירתו לכתוב את היצירה בסולם מינור (דבר שלא רווח אצל מוצרט) נובעת ממות אימו, בחודש יולי של אותה שנה בפריז.[דרוש מקור]
מבנה

היצירה מורכבת משלושה פרקים, כנהוג בסונאטה קלאסית:
Allegro maestoso
Andante cantabile con espressione
Presto
הפרק הראשון פותח בפורטה. יד שמאל מנגנת אקורד משולש בסיסי של לה מינור. יד ימין מנגנת מלודיה פשוטה יחסית, אך קודרת. לאחר מכן המלודיה חוזרת שוב בשינוי קל לאחר קטע פיאנו קצר. משם יש קטע מעבר שקט, שהופך פתאום לפורטה חזק, עם מלודיה דרמטית ביד ימין. לאחר מכן מגיע קטע מעבר דרמטי שמעביר אותנו לסולם המקביל (כלפי מעלה) דו מז'ור. הנושא השני מנוגן בפיאנו, והוא דורש זריזות רבה, בשל הקצב המהיר. לאחר קטע מעבר ארוך, על החומרים המלודיים שבנושא השני, מגיע קטע סיום, חגיגי ומרשים. לאחר מכן היצירה עוברת פיתוח יסודי, בשלל סולמות. הפיתוח משרה אווירה אפלה ואף מפחידה ברגעים מסוימים. לאחר קטע מעבר, היצירה עוברת בפתאומיות אל קטע הרפריזה. הנושא המלודי חוזר בשנית, אך הפעם בשינויים קלים, ולאחר קטע מעבר הנושא עובר ליד שמאל. בהמשך חוזר הכל על עצמו ( בשינויים קלים) אך הפעם נשאר בסולם הטוניקה, לה מינור.
הפרק השני נכתב בסולם פה מז'ור. הוא הרבה יותר איטי ורגוע מהפרק הראשון, במשקל משולש של שלושה רבעים. הפרק לירי מאוד, ומשרה תחושת נועם ורוגע, על אף כמה חלקים וירטואוזים מעט. לאחר החזרה על הפתיחה, הפרק עובר אל החלק השני, שבו משולבים קטעי מינור קולחים, ומנגינות ליריות קודרות. לאחר מכן יש מעבר ארוך על החומרים המלודיים, ואחריו חזרה בפיאניסימו על תחילת הפרק, עד לסיומו באקורד פורטה.
הפרק השלישי מהיר וקולח. בסולם הדומיננטה של היצירה - לה מינור, ובמשקל שני רבעים. הנושא הראשי קודר מעט והקצב שלו חוזר כמעט לאורך כל הפרק, ונותן תחושה של חן ותואם. לאחר פיתוח קל, הפרק עובר אל סולם לה מז'ור. שם יש אתנחתה מן המקצב המהיר והפרק נשמע יותר ואינטנסיבי וממוקד. לאחר מכן חוזר הנושא הראשי בלה מינור אך הפעם עם פיתוח קל, והוא נשמע הרבה יותר דרמטי מן הפעם הראשונה. לאחר מכן עוברים אל הקודה בפיאנו, ולפתע מופיעה סדרה של אקורדים ואוקטבות מהירות בלה מינור, והיצירה מגיעה אל סיומה.
נגינת היצירה אורכת בממוצע כ-22 דקות.
תהילים ק'

מִזְמוֹר לְתוֹדָה הוא המזמור ה-100 בספר תהילים (במספור של תרגום השבעים והוולגטה זהו הפרק ה-99). המזמור נאמר כתפילת הודיה ועל פי חלק מן המסורות נאמר בבית המקדש בשעת הקרבת קרבן תודה.
המזמור נאמר בתפילת שחרית בימי החול כחלק מפסוקי דזמרא. מזמור זה חותם את ששת מזמורי הגאולה.
שער בית הכנסת הגדול בווינה כשמעליו מצוטט פסוק מהפרק
תוכן המזמור > תוכן המזמור

המזמור פותח בכותרת "מזמור לתודה", שהיא אחד מעשרה מאמרות של שבח שבהן נאמר ספר תהילים. על דרך הפשט משמעות הביטוי "מזמור לתודה" הוא מזמור של דברי הודיה (רד"ק). פירוש נוסף - זהו מזמור שהושר בעת הבאת קרבן תודה (רש"י).
במזמור ישנם שבעה ציוויים: הריעו, עבדו, בואו, דעו, בואו, הודו, ברכו. לאחר הציווי השלישי והשביעי בא נימוק לכל הציוויים: "כי ה' הוא אלוהים הוא עשנו ולא אנחנו, עמו וצאן מרעיתו", ו"כי טוב ה' לעולם חסדו, ועד דור ודור אמונתו". שלושת הציוויים הראשונים הוא קריאת המשורר לעבודת ה' בשמחה: הריעו, עבדו... בשמחה, בואו... ברננה. הציווי הרביעי, "דעו", הוא הציווי האמצעי הבא בתור נימוק המהווה את אמצעו ועיקרו של המזמור. בנימוק זה ישנם שלושה חלקים: הודאה ביכולת: "כי ה' הוא אלהים". הודאה בתלות: "הוא עשנו ולו אנחנו". הודאה בקרבה וברצון להטיב: "עמו וצאן מרעיתו".
בחלק השני ישנם שלושה ציוויים, שעניינם הוא הודיה לה': בהן נקרא הציבור לבוא להודות, להלל ולברך. לאחר מכן מגיע הנימוק: "כי טוב ה', לעולם חסדו". בנימוק זה שלושה חלקים: טובו, חסדו ואמונתו של הבורא.
יש המסבירים את מבנה המזמור כשלושה שלבים: הרגשת הלב, המחשבה, הדיבור והמעשה.
ייחוס המזמור

במסורת התלמודית מקובל לייחס את תוכן המזמור אל משה רבנו, כפי שכתוב בתלמוד הירושלמי:
"רבי תנחומא בשם ריש לקיש:
בשעה שאמר לו הקב"ה למשה והתודה עליו וגו', התחיל ואמר מזמור לתודה...".
רש"י פירש:
"מזמור לתודה תקנו משה רבנו, דהוא ממזמורים הנאמרים על ידו, דכל המזמורים שבספר תהילים הכתובים אחר תפילה למשה איש האלוהים ולא נזכר בהם שדוד אמרם, תדע דמשה אמרם. ונראה הדבר שלכן לא הרבה בו יותר מד' פסוקים, כנגד ארבעה מיני לחמי תודה, ופסוק ראשון אינו אלא דברי סופר, ומ"עבדו את ה' בשמחה" מתחיל המזמור...".
ישנן גם מסורות המייחסות את המזמור לאדם הראשון או לדוד המלך.[דרוש מקור]
מזמור לתודה בנגינה

מובא בשולחן ערוך שיש לומר את מזמור לתודה בנגינה מפני שהוא מיוחד אף ממזמורים אחרים.
מזמור לתודה יש לאומרה בנגינה שכל השירות עתידות ליבטל חוץ ממזמור לתודה.
דברי השולחן ערוך מקורם מהספר "כל בו" (סימן ד'), שם מובא מקור לדין זה מהפסוק (תהלים קמ"ז) "ענו לה' בתודה", כאשר המילה "ענו" פירושה שירה כמו "ותען להם מרים" וכן בשירת הבאר "עלי באר ענו לה". כמובא במדרש תנחומא (וירא, כב) "אין 'וענתה' אלא שירה, שנאמר 'ענו לה' בתודה'".
מזמור לתודה – לעתיד לבוא

במדרש אמרו שלעתיד לבוא כל התפילות וההודאות בטלות חוץ ממזמור לתודה.
המקור לכך הוא מהפסוק: (ירמיה לג) "קוֹל שָׂשׂוֹן וְקוֹל שִׂמְחָה קוֹל חָתָן וְקוֹל כַּלָּה קוֹל אֹמְרִים הוֹדוּ אֶת ה' צְבָאוֹת כִּי טוֹב" - אלו ההודיות, "מְבִאִים תּוֹדָה בֵּית ה'" - זה קרבן תודה.
ה'אורחות חיים' לומדים שכוונת המדרש היא למזמור לתודה, שכן המילים "כי טוב ה' לעולם חסדו" שנאמרו בירמיה "קוֹל אֹמְרִים הוֹדוּ אֶת ה' צְבָאוֹת - כִּי טוֹב ה' כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ" לא נמצאים בתנ"ך כולו רק במזמור לתודה.
הטעם לכך מבאר האבודרהם (תקון התפלות וענייניהם): "כי התפלות בטלות שלא יצטרכו לשאול צורכי עולם, כי בטובה גדולה יהיו כל הימים, ואין להם אלא שבח והודאה לשם יתברך".
מנהגים במזמור לתודה > סגולת י"ג

יש נוהגים לעשות את "סגולת י"ג" על מזמור לתודה: כאשר זקוקים לישועה מסוימת, י"ג אנשים אומרים במשך י"ג ימים את פרק ק' בתהילים - 'מזמור לתודה'.
מקור המנהג ברב דניאל פריש, מחבר הפירוש "מתוק מדבש" על הזוהר, שהרבה להמליץ לומר את פרק י"ג של תהילים י"ג פעמים במשך י"ג ימים.
בשנים האחרונות יש מנהג ששינה קצת מהנוסחה המקורית של הסגולה. במקום לומר את פרק י"ג בתהילים, אומרים את פרק ק' בתהילים (מזמור לתודה). וכדי שיהיה שלוש פעמים י"ג, שזה בבחינת "הַחוּט הַמְשֻׁלָּשׁ לֹא בִמְהֵרָה יִנָּתֵק" (קהלת ד,יב). כמו שאומרים ג' פעמים י"ג מידות בפתיחת ההיכל במועדים ואחר כך מבקשים, נהגו הם לומר את מזמור לתודה: י"ג אנשים, י"ג פעמים, במשך י"ג ימים (כל יום פעם אחת).
הרעיון של המספר י"ג מובא במהרש"א (שבת קיט.): "נראה לכוין בזה המספר י"ג הנוגע לכל דבר שבקדושה... ומלת אח"ד שהוא גימטריא י"ג מורה עליהם, שמדות הללו סובבים על אחדותו".
מועדי אמירתו > בתפילת שחרית

מזמור לתודה נאמר כחלק מפסוקי דזמרא שבתפילת שחרית (עיין לקמן לגבי המנהגים השונים באיזה ימים הוא נאמר).
בשולחן ערוך מובא שיש לאומרו בנגינה מפני שהוא מיוחד אף ממזמורים אחרים.
"מזמור לתודה יש לאומרה בנגינה שכל השירות עתידות ליבטל חוץ ממזמור לתודה".
בשיבולי הלקט מובאים שני מנהגים הפוכים לגבי אמירת מזמור לתודה - פרק ק' מתהילים. מנהג אחד, המבוסס על המסורת שמזמור זה הושר בעת הקרבת קורבן התודה, ולכן יש לאומרו בכל יום חול, אך לא בשבת, בה אין מקריבים קורבן זה (על סמך דעה זו כותב הלבוש כי יש לשיר מזמור זה).
הדעה השנייה גורסת כי יש לומר את המזמור דווקא בשבת ולא בחול, משום שהשבת היא "יום הודאה" (כדוגמת הפסוק "מזמור שיר ליום השבת, טוב להודות...").
דעה שלישית מובאת באבודרהם ולפיה אומרים מזמור לתודה בכל יום, בין בשבתות וחגים, ובין ביום חול, ומסתבר שכך נהגו בספרד בתקופתו.
למעשה נהוג ברוב הנוסחים (אשכנז, ספרד, ספרדים ותימן) לומר שיר זה ביום חול בלבד. לעומת זאת האיטלקים נוהגים לאומרו רק בשבתות ולא בימות החול.
מועדי אמירתו > הימים שאין אומרים

יש שכתבו שאין לאומרו גם בערב פסח ובחול המועד פסח, משום שגם אז לא הוקרב קורבן תודה (משום שהוא מוקרב עם חמץ, ומערב פסח בחצות היום ועד לאחר החג אסור להשהות או לאכול חמץ), אולם אחרים נהגו במקרה זה לדלג רק את שתי המילים "מזמור לתודה". הרמ"א הכריע שלא לומר את המזמור כלל וכן המנהג הרווח בקרב האשכנזים.
יש שכתבו שאין לומר מזמור זה בערב יום כיפור, מחמת שזמן אכילת קרבן תודה הוא יום ולילה, ואסור להקריב קרבן תודה בערב יום כיפור משום שממעט בזמן אכילתו. כפי דעה זו נוהגים האשכנזים וחלק מן הספרדים, אם כי רוב הספרדים נוהגים לאומרו גם בימים אלו.
מועדי אמירתו > קבלת שבת

בקצת קהילות ספרדיות, אומרים מזמור זה לפני "הבו לה' בני אלים" (תהלים כט) בקבלת שבת. בטעם המנהגים השונים ראה בפרק לכו נרננה.
עבדו את ה' בשמחה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אחד מהיסודות העיקריים בתורת החסידות הוא עבודת ה' בשמחה. בשל כך הפך הפסוק "עבדו את ה' בשמחה בֹּאו לפניו ברננה" מתוך המזמור לאחד המשפטים המובלטים והמודגשים של תורת החסידות.
לפסוק זה חוברו מנגינות רבות והוא מושר תדיר באירועי שמחה רבים כמו גם בימים טובים ומועדים שונים.
יצירות וביצועים מוזיקליים > מוזיקה קלאסית

מזמור תהילים ק' (המופיע לעיתים קרובות בשמו הלטיני "Jubilate Deo") שימש מלחינים רבים ביצירות שונות, מהם ביותר מיצירה אחת.
כמה מן היצירות הנודעות ביותר חוברו על ידי המלחינים הבאים:
מלקולם ארנולד
לויס בורז'ואה
בנג'מין בריטן
גאורג פרידריך הנדל ב"אוטרכט טה דאום ויובילאטה"
הרברט האוולס
צ'ארלס אייבס
הנרי פרסל ב"טה דאום ויובאלטה"
מקס רגר "מזמור תהילים ק'"
פרדריק סיקסטן
סר ויליאם וולטון
ליאונרד ברנשטיין בפרק הראשון של מזמורי צ'יצ'סטר