stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגם יוטה
המערכת האקולוגית > עופות

במהלך המאה ה-19 ועד שנות ה-30 של המאה ה-20 התייחסו לקטילת עופות אוכלי דגים כאמצעי לשימור הדגים. רשויות ממשל מקומיות נהגו לחלק פרסים למי שהביא גוויות של עופות כאלו. דו"ח של צייד מציין: " היה פרס שחולק בגין עגורים ואנפות ב-1895. שני אנשים היו מסוגלים להרוויח עד 66 דולר ליום. כשהם משכשכים לתוך מושבות ההטלה בלא מכנסיהם הם יכולים לפצח את ראש האנפה במכה. כאשר שולם הפרס על שקנאי... תפסנו גם שחפים. כ-10,000 נשחטו. בתעלה הגדולה... ירינו בארבע מאות או חמש מאות שקנאים. ב-1928 הרגתי 1,240 אגמיות. היינו אוכלים את הלבבות וקיבות השרירים, לוקחים את הנוצות והשמן ונפטרים מהשאר.
כ-226 מינים של עופות משתמשים כיום באגם כביתם הקבוע או כתחנת ביניים בעת נדידתם. שמורת ביצות אגם יוטה (Utah Lake Wetland Preserve) הוקמה בקצה הדרומי של אגם יוטה. היא כוללת שתי יחידות, האחת במפרץ גושן, משתרעת על שטח של 88 קילומטרים רבועים, והשנייה בביצת בנג'מין (Benjamin Slough). בין העופות שניתן לראות באגם יוטה כלולים: עגור קנדי, קורמורן מצויץ (Phalacrocorax auritus), אוח וירג'יניה, קתרטס תרנגולי, עיט זהוב, ברווז קינמון וברכייה.
פעילויות נופש

אגם יוטה הוא יעד פופולרי בשל קרבתו למטרופולין של פרובו-אורם. בין שנות ה-80 של המאה ה-19 לשנות ה-30 של המאה ה-20 שירתו את הנופשים שנים עשר אתרי נופש שהציעו השכרת סירות, מתקני פיקניק, אולמות ריקודים, בריכות שחייה ומרחצאות. האתר הפופולרי ביותר ששרד את הזמן הארוך ביותר היה סרטוגה ספרינגס (Saratoga Springs) בחוף הצפוני. סרטוגה ספרינגס היה ידוע בשל המעיינות החמים הטבעיים, אבל היו בו גם מגלשות מים ומתקנים של פארק שעשועים. האתר פעל משנות ה-80 של המאה ה-19 ועד השיטפונות של 1984. הפעילויות הפופולריות ביותר בקיץ הן: דיג, סקי מים, שיט, מחנאות ופיקניק. במהלך החורף הפעילויות הפופולריות ביותר הן: דיג קרח, הוקי קרח והחלקה על הקרח בייחוד בפארק המדינתי אגם יוטה (Utah Lake State Park), ובחוף לינקולן (Lincoln Beach). המרינה הראשית באגם יוטה היא בפארק המדינתי אגם יוטה בחוף המזרחי של האגם. מרינות נוספות קיימות בסרטוגה ספרינגס, אמריקן פורק (American Fork), לינדון (Lindon) וחוף לינקולן.
סוגיות משפטיות

הבעלות על האדמות לאורך חופיו של אגם יוטה שנויה במחלוקת בין מדינת יוטה לחקלאים במשך שנים רבות. הקרקעית של אגם יוטה, יחד עם אגמים טבעיים נוספים, ניתנה למדינה עם כניסתה לאיחוד ב-1896. עם זאת, בשל חוסר בהגדרה מדויקת ושינויים משמעותיים תכופים בגובה פני המים באגם, עובדו אזורים המתנדנדים בין קרקע יבשה לאדמת ביצה לסירוגין, כולל כל מפרץ פרובו, על ידי בעלי קרקעות סמוכות שתבעו חזקה על שטחים אלו. בית המשפט העליון של ארצות הברית קבע ב-1987 שלמדינת יוטה יש בעלות על הקרקע שמתחת לאגם יוטה.
לקריאה נוספת > ספרים

Bancroft, Hubert Howe (1889), History of Utah: 1540-1886, San Francisco: The History Company, ISBN 0-913814-49-0
Farmer, Jared (2008), On Zion's Mount: Mormons, Indians, and the American Landscape, Boston: Harvard University Press, ISBN 978-0-674-02767-1
Janetski, Joel C. (1990), The Ute of Utah Lake, Salt Lake City: University of Utah Press, ISBN 978-0-87480-343-3
Jensen, Jens Marinus (1924), History of Provo, Utah, Provo, Utah: New Century Press, ISBN 0-9601656-1-4
Madsen, David B. (2002), Exploring the Fremont, Salt Lake City: Utah Museum Natural History, ISBN 978-0-940378-35-3
Stansbury, Howard (1852), Exploration and Survey of the valley of the Great Salt Lake of Utah, United States Senate
לקריאה נוספת > כתבות

Alter, Cecil (1941), "Journal of W.A. Ferris 1830-1835", Utah Historical Quarterly, 9
Brimhall, Willis H.; Merritt, Lavere B. (1981), "Geology of Utah Lake: Implications for Resource Management", Great Basin Naturalist Memoirs (5)
Fuhriman, Dean K.; Merritt, Lavere B.; Miller, A. Woodruff; Stock, Harold S. (1981), "Hydrology and Water Quality of Utah Lake", Great Basin Naturalist Memoirs (5)
Heckman, Richard A.; Thompson, Charles W.; White, David A. (1981), "Fishes of Utah Lake", Great Basin Naturalist Memoirs (5)
Jackson, Richard H.; Stevens, Dale J. (1981), "Physical and Cultural Environment of Utah Lake and Adjacent Areas", Great Basin Naturalist Memoirs (5)
Jennings, Jesse D. (1960), "The Aboriginal Peoples", Utah Historical Quarterly, 28 (5)
Miller, S. A.; Crowl, T. A. (2006), "Effects of common carp (Cyprinus carpio) on macrophytes and invertebrate communities in a shallow lake" (PDF), Freshwater Biology, 51: 85, doi:10.1111/j.1365-2427.2005.01477.x
Oliver, George V.; Bosworth III, William R. (30 ביוני 1999), "Rare,_Imperiled,_and_Recently_Extinct_or_Extirpated_Mollusks_of_Utah", U.S. Government Documents {{citation}}:  (עזרה)
Oviatt, Charles G. (בפברואר 1997), "Lake Bonneville fluctuations and global climate change", Geology, 25 (2): 155–158, doi:10.1130/0091-7613(1997)025<0155:LBFAGC>2.3.CO;2 {{citation}}:  (עזרה)
Pritchett, Clyde L.; Frost, Herbert H.; Tanner, Wilmer W. (1981), "Terrestrial Vertebrates in the Environs of Utah Lake", Great Basin Naturalist Memoirs (5)
לקריאה נוספת > מסמכי PDF

12-Month_Finding_on_a_Petition_To_List_the_Bonneville_Cutthroat_Trout_as_Threatened_or_Endangered (PDF), U.S. Fish and Wildlife Service, 9 בספטמבר 2008 {{citation}}:  (עזרה)
90-Day_Finding_on_a_Petition_To_List_the_Least_Chub (PDF), U.S. Fish and Wildlife Service, 15 באוקטובר 2008 {{citation}}:  (עזרה)
Carp In Utah Lake Impacting Ecosystem (PDF), June Sucker Recovery Implementation Program, ביוני 2004, אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-07-19, נבדק ב-2016-12-23 {{citation}}:  (עזרה)
Final_Rule_Determining_the_June_Sucker (PDF), U.S. Fish and Wildlife Service, 31 במרץ 1986 {{citation}}:  (עזרה)
Currey, Donald R.; Atwood, Genevieve; Mabey, Don R. (במאי 1984), Major Levels of Great Salt Lake and Lake Bonneville (PDF), State of Utah, Department of Natural Resources {{citation}}:  (עזרה)
Utah Lake and Jordan River water rights and management plan (PDF), Salt Lake City, 1989
Horns, Daniel (במאי 2005), Utah Lake Comprehensive Management Plan Resource Document (PDF), Utah Division of Forestry, Fire & State Lands, אורכב מ-המקור (PDF) ב-2009-06-12, נבדק ב-2016-12-23 {{citation}}:  (עזרה)
Utah Lake TMDL: Pollutant Loading Assessment and Designated Beneficial Use Impairment Assessment (PDF), State of Utah Division of Water Quality, באוגוסט 2007, אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-05-27, נבדק ב-2016-12-23 {{citation}}:  (עזרה)
ביאורים

↑  באנגלית lacustrine plain, מישור שאדמתו נוצרה ממשקעים בקרקעית אגם שהתייבש
חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  18 בפברואר 2005
 תאריך חקיקה עברי:  ט' באדר א' תשס"ה
 גוף מחוקק:  הכנסת השש עשרה
 תומכים:  59
 מתנגדים:  40
 נמנעים:  5
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1982, עמ' 142
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד הבינוי והשיכון
 מספר תיקונים:  7
 נוסח מלא:  הנוסח המלא
 
חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה, התשס"ה-2005, (עד מרץ 2023 נקרא חוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005; ידוע בכינוי חוק פינוי-פיצוי), נחקק בעקבות ההחלטה על תוכנית ההתנתקות שיזם ראש הממשלה אריאל שרון, ונועד לאפשר את ביצועה באופן חוקי.
בעקבות החוק חתם אלוף פיקוד המרכז יאיר נוה על צו שתיקף את איסור הכניסה לאזור יישובי צפון השומרון והסדרים נוספים בחוק גם מבחינת החוק הצבאי.
במרץ 2023 תוקן חוק ההתנתקות ובוטל בו איסור הכניסה לאזור יישובי צפון השומרון, וחודשיים לאחר מכן חתם מפקד פיקוד המרכז על צו המתיר כניסת ישראלים לחומש. במאי 2024 הצהיר שר הביטחון יואב גלנט על הרחבת היתר הכניסה גם לשאנור, גנים וכדים, אולם בפועל כניסת ישראלים ליישובים אלו לא אפשרית בשל צו סגירה של מפקד פיקוד המרכז לשטח זה.
היסטוריה חקיקתית

ב-16 בפברואר 2005, ז' באדר א' תשס"ה, אושר החוק ברוב של 59 תומכים כנגד 40 מתנגדים וחמישה נמנעים. בקיץ 2005 מומשה תוכנית ההתנתקות בפינוי ההתנחלויות מרצועת עזה וצפון השומרון והעברת אלפי תושביהן למגורים זמניים.
החל משנת 2007 נעשו ניסיונות של חברי כנסת לבטל את החוק.
ועדת החקירה הממלכתית בנושא טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון (ועדת מצא) המליצה, ביוני 2010, שהמדינה תפעל ליישום הבנות שהושגו בין הגורמים הממשלתיים לבין נציגי עסקים שפעלו בגוש קטיף בעניין הגדלת הפיצוי שיינתן לעסקים או לבעלי עסקים. המלצות אלה יושמו בתיקון מס' 2 לחוק. תיקון מס' 3 לחוק מימש המלצות נוספות של ועדת החקירה, וכך גם תיקון מס' 4 לחוק.
בתיקון מס' 7 לחוק, שאושר ב-21 במרץ 2023, שוּנָה שם החוק מ"חוק יישום תוכנית ההתנתקות" ל"חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה", ונקבע שאיסור הכניסה והשהייה בשטחים שפונו לא יחול על אזור צפון השומרון. בגלל מעמדם המשפטי של יהודה ושומרון, נדרש צו אלוף על מנת להחיל את החוק החדש בצפון השומרון. לכן על אף השינוי בחוק הישראלי, הצו הצבאי שאוסר את הכניסה לצפון השומרון נשאר בתוקפו עד לביטולו על ידי אלוף פיקוד המרכז. ב-20 במאי 2023 חתם מפקד פיקוד המרכז יהודה פוקס על צו צבאי שמאפשר לשהות בחומש, אך לא בשאר האזורים שפונו בצפון השומרון.
ב-19 באפריל 2023 הורה בית המשפט כי לאור תיקון החוק כך שלא יהיה איסור על כניסה ושהייה בצפון השומרון, יש למחוק בעילת "חוסר אשמה" את כתבי האישום שהוגשו נגד יהודים שנכנסו לחומש.
ב־22 במאי 2024 חתם שר הביטחון יואב גלנט על הרחבת ביטול תחולת החוק לכלל המרחב שטח C שבצפון השומרון. צו נפרד, עליו חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס, עדין אוסר את הכניסה ליישובים אלו כשטח צבאי סגור. הנימוקים לכך הם שייקח זמן להיערך להגנה על ההתיישבות יהודית בשטחים אלה שכן הם נמצאים בעוטף ג'נין, שנחשב לאזור מסוכן.
מטרות

מטרת החוק מוצגת בסעיף הראשון שלו:
חוק זה מטרתו להסדיר את העניינים שלהלן, לשם יישום תוכנית ההתנתקות:

(1) פינוי ישראלים ונכסיהם מחבל עזה ומשטח בצפון השומרון, בהתאם להחלטות הממשלה;

(2) מתן פיצויים הוגנים וראויים, בנסיבותיו המיוחדות של העניין, מאוצר המדינה, לזכאים לכך לפי חוק זה;

(3) סיוע לזכאים לכך לפי חוק זה בתהליך הפינוי ובמעבר למקומות מגורים ותעסוקה חדשים;

(4) העתקת מקומות מגורים של קבוצות מתיישבים והעתקת אגודות שיתופיות התיישבותיות למקומות חלופיים, לפי הוראות חוק זה.
הוראות

החוק קבע שמועצה אזורית חוף עזה תבוטל ושהמתיישבים ברצועת עזה וההתנחלויות גנים, כדים, חומש ושא-נור בצפון השומרון יפונו, אך יקבלו פיצוי כספי המחושב לפי הרכוש שיאבד להם, גודל משפחתם ומספר השנים שגרו ביישוב, לרבות פיצוי בגין עוגמת הנפש, סיוע להתאקלמות מחדש, ופיצוי בגין עלות המעבר, למתיישבים שיפנו את ביתם בעצמם עד לתאריך הקובע. בנוסף, החוק מציע מענק למי שיתיישבו מחדש באזורי עדיפות לאומית כגון הנגב והגליל. לשם כך תוקם במשרד ראש הממשלה מינהלה לסיוע למתיישבי חבל עזה וצפון השומרון וליישום תוכנית ההתנתקות, וזו תקים ועדות זכאות לקביעת הזכאות לפיצויים.
החוק קבע שהחל ביום הפינוי של שטח מפונה, לא ייכנס ישראלי לאותו שטח, ולא ישהה בו, אלא בהיתר שייתן לו המפקד הצבאי. הוראה זו נשמרה ברצועת עזה אך הופרה פעמים רבות בצפון השומרון, עד לביטולה ביחס לצפון השומרון במרץ 2023.
פרק ה' לחוק קבע את כללי חישוב הפיצויים למפונים: פיצוי בשל בית מגורים, פיצוי לעובדים, פיצוי לבעלי עסקים, פיצוי לנותן שירותי תשתית, פיצוי למוסדות ציבור ופיצוי לאגודות שיתופיות התיישבותיות.
פרק ז' לחוק עוסק בהפסקת פעילותן של הרשויות המקומיות שפונו.
עתירה לבג"ץ נגד החוק

כנגד החוק הוגשה עתירה לבג"ץ, שפסק (ב-9 ביוני 2005), ברוב של עשרה שופטים מול אחד, כי החוק בעיקרו תקף. בדעת מיעוט היה השופט אדמונד לוי, שפסק שהחוק אינו חוקתי. עם זאת, הכניס בג"ץ שיפורים בזכויות כלכליות שמקנה החוק למפונים, בהם:
בוטל "ייחוד העילה", לפי סעיפים 134 ו-135 לחוקף שקבע כי מפוני גוש קטיף לא יהיו זכאים לתבוע את המדינה בגין הנזק שנגרם להם מעבר לפיצויים שיקבלו.
סעיף 37 לחוק מאפשר למתיישב לבחור בשומה פרטנית לשם קביעת גובה הפיצוי שהוא זכאי לו, וקובע: "מי שבחר בפיצוי לפי שומה פרטנית אינו רשאי לחזור בו מבחירתו". בג"ץ ביטח קביעה זו והורה שהפונים לשומה פרטנית רשאים לחזור בהם, תוך שלושים ימים ממתן פסק הדין, ולבחור בפיצוי על פי מסלולי הפיצוי הקבועים בחוק.
סעיף 46 לחוק קבע למפונים מעל גיל 21 מענק אישי בשל ותק. בג"ץ ביטל את הגבלת הגיל וקבע שגם מפונים שגילם פחות מ-21 זכאים למענק, כאשר עמדו ביתר התנאים הקבועים בחוק.
החוק קובע שחישוב הוותק לעניין פיצוי ומענקים למפונים מוגבל עד למועד "היום הקובע". בג"ץ ביטל הגבלה זו, וקבע שהוותק יחושב עד ליום הפינוי, ובלבד שיום זה לא יהא מאוחר מהיום האחרון שנקבע לפינוי בצווי הפינוי.
פסק הדין ציין: "למותר לציין, כי הכנסת מוסמכת לבחון את התוצאה המתקבלת מביטולן של הוראות החוק שלעיל. היא רשאית לשנות הסדרים אלה או אחרים, על פי שיקול דעתה, כדי להגשים יעדים חקיקתיים הנראים לה כרצויים והמקיימים את דרישות חוקי-היסוד."
הערות שוליים

1 2  סעיף 3א לצו בדבר יישום תוכנית ההתנתקות - צו מס' 1565
1 2  חזקי ברוך, אלוף הפיקוד חתם: ישראלים רשאים לשהות בחומש, באתר ערוץ 7, 20 במאי 2023
↑  היסטוריה: חוק ההתנתקות בוטל בכל צפון השומרון, באתר ערוץ 7, 22 במאי 2024
↑  אלישע בן קימון, גלנט הכריז על ביטול ההתנתקות בצפון השומרון - אלוף הפיקוד אסר על כניסת ישראלים לשטח, באתר ynet, 22 במאי 2024
↑  פירוט תוצאות ההצבעה לאישור החוק, באתר הכנסת, 16 בפברואר 2005
↑  דוגמה: הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון - ביטול החוק), התשס"ז-2007, באתר הכנסת
↑   חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 2), התש"ע-2010, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑   חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 4), התשע"א-2011, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 7), התשפ"ג-2023, ס"ח 3030 מ-22 במרץ 2023
↑   יהונתן ליס והגר שיזף, הכנסת אישרה את התיקון לחוק שיאפשר לשהות בשטחים שפונו בהתנתקות בצפון הגדה, באתר הארץ, 21 במרץ 2023
↑  יערה שפירא וכרמל דנגור, הכנסת אישרה: ישראלים יוכלו לשהות בשטח המפונה בצפון השומרון, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 21 במרץ 2023
↑  קמצ"ם 265, ה'תשפ"ד-2023, עמ' 12,438
↑  בעקבות ביטול חוק ההתנתקות – בוטלו גם כתבי אישום נגד רבני ישיבת חומש, באתר עכשיו 14, 19 באפריל 2023
↑  א, גלנט חתם על ביטול חוק ההתנתקות בגנים, כדים ושא-נור, ליד ג'נין, באתר ישראל היום, 22 במאי 2024
↑  צו בדבר יישום תוכנית ההתנתקות (ביטול ביחס לצפון השומרון) (יהודה ושומרון) (מס' 2190), התשפ"ד-2024, באתר צה"ל
↑  אחרי הודעת גלנט על ביטול חוק ההתנתקות: צו אחר יגביל את השהות בצפון השומרון,  באתר כיפה, 22 במאי 2024
↑  בג"ץ 1661/05 המועצה האזורית חוף עזה ואחרים נ' הכנסת ואחרים, ניתן ב־9 ביוני 2005
הרכבת התחתית של מינסק

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  בלארוס
 עיר:  מינסק 
 מפעיל:  Minsktrans 
 מידע על ההקמה
 פתיחת הקו:  30 ביוני 1984 
 מידע על הקו
 אורך הקו:  45 ק"מ
 רוחב המסילה:  1524 מ"מ 
 מתח חשמלי:  825V DC railway electrification 
 מספר נוסעים ביום:  800,000 
 מספר נוסעים בשנה:  291,000,000 (נכון ל־2016) 
 מספר הקווים:  3
 מספר התחנות:  36
 metropoliten.by
 תרשים הקו
  
 
מפת הרכבת התחתית של מינסק
הרכבת התחתית של מינסק היא מערכת הסעת ההמונים החשובה ביותר בעיר הבירה של בלארוס, מינסק.
הרכבת נפתחה ביוני 1984, ומורכבת משלושה קווים ומ-36 תחנות באורך כולל של 45 קילומטרים. בשנת 2005 נשאה 800 אלף נוסעים מדי יום.
המטרו מנוהל על ידי עיריית מינסק.
היסטוריה

משנות ה-50 עד שנות ה-70 של המאה ה-20 צמחה אוכלוסיית העיר בכמיליון איש. צמיחה זאת הובילה לצורך ברכבת שתשרת את האוכלוסייה הגדלה. בניית הרכבת החלה ביוני 1977 והיא נפתחה, כאמור, ב-1984 כרכבת התחתית התשיעית בברית המועצות. בתחילה מנתה הרכבת שמונה תחנות בלבד.
על אף קריסת ברית המועצות, בניית הרכבת המשיכה ללא הפרעות במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 בניגוד לתכנוני רכבות אחרות במדינה.
אירועים ותקריות ברכבת התחתית

ב-30 במאי 1999 התרחש "אסון נמיגה", בו 53 בני אדם נמחצו למוות במדרגות הכניסה לתחנת "נמיגה" של הרכבת התחתית של מינסק.
ב-11 באפריל 2011 התרחש פיגוע טרור בתחנת "אוקטיאברסקאיה". מטען חבלה מאולתר, שהושאר בתחנה על ידי טרוריסטים מקומיים, התפוצץ וגרם למותם של 15 אנשים ולפציעתם של יותר מ-200. מבצעי הפיגוע נתפסו כעבור יומיים. הם נשפטו, נידונו למוות והוצאו להורג במרץ 2012.
מאור כהן

ערך זה עוסק בשחקן, בדרן וזמר ישראלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

מאור כהן, 2022
 לידה:  1 במאי 1974 (בן 50) שדרות, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 סוגה:  רוק, פופ, בלוז, זמר עברי
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  קדמא, נענע דיסק, אן אם סי
 שיתופי פעולה בולטים:  זקני צפת, הזבובים, צמד ראות, הבליינים, ישראלים\פעולה\סקס, פיטר רוט
 www.confia.co.il/MaorCohen
 פרופיל ב-IMDb
 
מאור כהן (נולד ב-1 במאי 1974) הוא זמר-יוצר, מלחין, מוזיקאי, שחקן וקומיקאי ישראלי. בתחילת שנות ה-90 הנהיג את להקת הרוק המשפיעה זקני צפת, ומאז התפרקותה היה סולן במספר הרכבים מוזיקליים, רובם במשותף עם חבריו לשעבר בלהקה. בנוסף, שיחק בסדרת הטלוויזיה "מסודרים" ובתוכניות "ארץ נהדרת", "האחיין שלי בנץ" ו"הפרלמנט", שעל כתיבתה אף זכה בפרס האקדמיה לטלוויזיה. מאז 2011 מוכר גם כפרזנטור של דומינו'ס פיצה בישראל.
בתחילת דרכו המוזיקלית זכה בתקשורת לכינוי "ילד הפלא של הרוק הישראלי" על רקע הופעותיה החיות הכריזמטיות של להקת זקני צפת במסגרת סצנת הרוק האלטרנטיבי התל אביבית של אז. חלק מהפרויקטים בהשתתפותו של כהן כוללים מוטיבים הומוריסטיים או "שטותניקיים" ברוח הופעותיה של זקני צפת, כמו שיר שכולל רק מילה אחת ("ריקי" של זקני צפת), שירים שמושרים בקול ילדותי (צמד ראות) או נשי ("בחור חשדן" של הבליינים), מעברים קיצוניים בין סגנונות מוזיקליים במסגרת אלבום אחד (זקני צפת, הבליינים, צמד ראות), וחיקויים של זמרים ישראלים מוכרים ("שוביניסט" ו"השד" של הבליינים).
כאמן יחיד הוציא כהן ארבעה אלבומי סולו מוערכים, מיני-אלבום ואלבום אוסף כפול והוא מרבה להופיע לצידו של פיטר רוט, במקביל להופעות היחיד שלו. להיטיו כאמן סולו כוללים את "הכי יפה בעולם", גרסת הכיסוי לשירה של אילנית "שיר של יום חולין", "את עוד תראי", "מה ידוע על היום הזה" ו"לילה עיר".
ביוגרפיה > נעוריו ותחילת דרכו

כהן נולד בשדרות ליעקב כהן ולאמנית טסי כהן-פפר. כשכהן היה בן 4 עברה משפחתו לאשקלון עד שהיה בן 11, ומשם, עברה משפחתו לתל אביב.
כהן הקים את להקת "זקני צפת" בשנת 1990 עוד בהיותו תלמיד בתיכון עירוני א' בתל אביב עמה הצליח לפרוץ לראשונה לתודעת הקהל הישראלי בעקבות החשיפה המשמעותית לה הלהקה זכתה. את ההקלטה הראשונה (גרסת הכיסוי לשיר "מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר" של אריק איינשטיין ושלום חנוך) הקליט לאוסף אינדי בשם "החדש" שהפיקה חברת "אינדי הפקות". בעקבות האוסף, הופיעה הלהקה בערב להקות צעירות שהשתתפו באוסף, שנערך במועדון רוקסן בתל אביב והתגלתה בידי מבקרי מוזיקה מוכרים. אלבומה הראשון והפרובוקטיבי יחסית לאותה התקופה של הלהקה, וכן הופעותיה הפרועות של הלהקה, יצרו לו תדמית של אמן פרוע וחסר עכבות. כהן הלחין את השירים הראשונים שלו רק באלבום השני והרגוע יותר של זקני צפת, ביניהם הלהיטים "שישי שבת" ו"השכן", אך שני אלבומיה הבאים של הלהקה לא זכו להצלחה מסחרית, למרות הלהיט "זה נכון", והובילו להתפרקותה. הופעתה האחרונה של זקני צפת התקיימה באוגוסט 1996.
גויס לשירות צבאי בחיל החימוש, אולם שוחרר בטרם עת לאחר חודשיים.
בשנת 1995 הקליט כהן שירים עם חברי הסופרגרופ "הזבובים", כאשר הוא חולק את עמדת הסולן הראשי עם דן תורן. שירים אלו יצאו לאור באלבום "בזזז..." בשנת 1998. בין להיטי "הזבובים" אותם שר כהן הם "That's not) Carol)", "רוק הזבובים" ו"את". החידוש לשיר "למה לא אמרת לי" של אריק לביא זכה להצלחה. באותה שנה הוא הקליט בניו יורק שירים עם חברו להרכב לשעבר בזקני צפת, רע מוכיח (הצמד כינה את עצמו בשם "צמד ראות") שיצאו לאור בשנת 2000 באלבום "צעצועים מהבית-ספר הישן".
ב-1995 השתתף כהן בפרסומת בערוץ 2 לחברת המצעים למיטה "כיתן" לצד ענת עצמון.
בשנת 1996 שיחק כהן בסרט הישראלי "ציפורים בניוטרל".
בשנת 1999 יצא אלבום הסולו הראשון של כהן, "טוב לנו יחד", בהפקתו של פיטר רוט. האלבום המשיך את הקו הסולידי של אלבומיה האחרונים של זקני צפת, וכלל את הלהיטים "מה ידוע על היום הזה", "הכי יפה בעולם" ו"זה אני, זה אתה". כהן החל באותה שנה לעבוד על פרויקט משותף בשם "הבליינים" עם חברו להרכב המקורי של זקני צפת, אורן לוטנברג.
ביוגרפיה > העשור הראשון של המאה ה-21

בשנת 2000 שיחק כהן בסרט הישראלי "משהו טוטאלי". באותה שנה יצא האלבום של "צמד ראות", שכלל נגיעות אלקטרוניות ושירים בהגשה הומוריסטית. כמו כן הוציא את השיר "סע לחו"ל" שזכה להצלחה, והופיע באוסף "אוספ נענע מספר 4".
בשנת 2003 יצא האלבום הראשון של הבליינים, "שירים של מלחמות". האלבום עשיר בנגיעות אלקטרוניות, וכמו האלבום של "צמד ראות", כלל גם הוא שירים בהגשה הומוריסטית, כמו הסינגלים "בטלפון" ו"גולה גולה". סינגלים נוספים מן האלבום, שזכו להצלחה, הם "הכל יכול", "שוביניסט", "איש אחר" ו"אתה חייב".
בשנת 2005 יצא אלבום הסולו השני של כהן, "פרחי הרע - מאור כהן שר בודלר". האלבום כולל שירים מתוך ספר השירה הקלאסי של שארל בודלר, פרחי הרע, שתורגמו בידי דורי מנור והולחנו בידי מאור כהן. האלבום יצא בפורמט של ספר-דיסק וקיבל ביקורות מעורבות, כאשר חלק מן המבקרים מסתייג מן הסולידיות שבה כהן מציג את שיריו השערורייתיים של בודלר, וחלק מגדיר את האלבום כיצירת מופת, שמזכירה מאוד את אלבומיו הראשונים של אריק איינשטיין (גם בקולו של כהן). האלבום כלל את הסינגלים "החוזר" ו"מבוע הדם" ולווה בסיבוב הופעות בשם "קברט משירי בודלר". באותה שנה שיחק כהן בטלנובלה "טלנובלה בע"מ", בה גילם במאי טלנובלות שפוקדת אותו טרגדיה גדולה. כהן אמר כי התנה את השתתפותו בכך שלא יצטרך להשתתף באירועים הקשורים לשיווק הסדרה.
בדצמבר 2005 הושק בהפקה עצמאית אלבום הבכורה של להקת ישראלים\פעולה\סקס, שמורכבת משלושה מיוצאי זקני צפת, כהן, יובל קיינר ותום מוכיח, בצוותא עם תמיר שקולניק שניגן בשני אלבומי הסולו של כהן. האלבום נמכר במשך כשנתיים בהופעותיה של הלהקה בלבד. לדברי חברי הלהקה, הם החלו להקליט את השירים שמונה שנים קודם לכן. האלבום מנוגן בסגנון רוק והוא נקרא "מלכי המין".
בשנת 2006 כהן כתב והלחין לאריק איינשטיין את השיר "מזכרת" שנכלל באלבום "רגעים". באותה שנה החל ערוץ 10 לשדר את הגרסה העברית השנייה לתוכנית "של מי השורה הזאת?" עם כהן בצוות השחקנים.
ב-2007 עלתה לשידור בערוץ 2 הסדרה הקומית המצליחה "מסודרים" שם מגלם כהן דמות שלומיאלית בשם "ברלד". בסדרה שובצו קטעים מוזיקליים מתוך פרויקטים של כהן כמו "גולה גולה" ו"שיר הדו-דה-היי". בנוסף שיחק כהן בשנה זו תפקיד ראשי בסדרה הקומית "חיות פשע" לצד גל זייד ויורם לוינשטיין.
בשנת 2008 הצטרף כהן לצוות הקבוע של "ארץ נהדרת" בעונתה החמישית. באותה שנה יצאה כסינגל גרסת כיסוי שלו לשירה של אילנית "שיר של יום חולין", שהוקלטה עבור האלבום "עבודה עברית - מחווה לשישים שנות יצירה מקורית". גרסה זו זכתה להצלחה רבה ונבחרה למקום ה-15 במצעד השנתי של גלגלצ.
בדצמבר 2008 הוציא כהן אלבום אוסף ראשון וכפול בשם "דיסקגרפי". לצד שירים מקריירת הסולו שלו, כלל האוסף גם שירים מההרכבים השונים בהם השתתף כהן. האלבום כלל גם את השירים החדשים "רגע לפני", "למה? אני אוהב אותך" ו"לילה עיר", שיצאו כולם כסינגלים.
בשנת 2009 עלתה לשידור העונה השנייה של הסדרה "מסודרים". ב-2010 השתתף בסרט הקומדיה "חצי טון ברונזה" שהוקרן ב-VOD.
באוגוסט 2010 עלה לאקרנים הסרט "זוהי סדום", שבו השתתף כהן לצד שאר שחקני "ארץ נהדרת". עבור הסרט הקליט כהן גרסת כיסוי לשיר "באנו לעשות שמח" של להקת הפסגות. באותה שנה יצא האלבום השני של ישראלים/פעולה/סקס, "פקס רומנה".
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21

ב-2011 לאחר שעזב את "ארץ נהדרת" נבחר להיות הפרזנטור של דומינו'ס פיצה בישראל.
בשנת 2012 השתתף בסדרה הקומית "הפרלמנט" וכן היה בין כותביה.
במרץ 2013 יצא אלבום סולו נוסף של כהן, "החופש הגדול", גם הוא בהפקתו המוזיקלית של פיטר רוט. מתוך האלבום הצליח השיר "חוזר אל החיים" שיצא 9 חודשים לפני האלבום.
במרץ 2014 יצא האלבום "לא היו דברים מעולם" של להקת "זקני צפת", 18 שנה לאחר אלבומם הקודם.
בשנת 2015 הוציא אלבום רשת בשם "אולי?" מתוכו בלט השיר "אדם אחר". באותה שנה עם להקת בום פם את "יאללה בום" שזכה להצלחה.
בשנת 2018 הוציא אלבום בשם "מקום שקוף", בהפקה מוזיקלית של אופיר קנר. האלבום כלל את הדואט "בוא" עם דורון טלמון מלהקת ג'יין בורדו, ואת הסינגל "איתך".
ב-2018 ו-2019 השתתף בפרסומת של מותג המשקה "ספרינג" של יפאורה-תבורי, המבוססת על השיר "ואלה שמות".
כהן משתתף לעיתים קרובות כחבר פאנל בתוכנית "גב האומה" המשודרת בערוץ רשת 13.
ביוגרפיה > העשור השלישי של המאה ה-21

בספטמבר 2021 יצא האלבום "כמו ששומעים" שהוא שיתוף פעולה עם הסופר והמשורר אודי שרבני. בראיונות העיתונאיים שליוו את יציאת האלבום הוא הוגדר "תקליט קונספט של תקליט קונספט". האלבום בנוי מעשרה שירים וארבעה קטעי מעבר, כאשר מאור כהן אחראי על כל הלחנים ואודי שרבני על כל המילים. בין השירים שבאלבום: "לומדת גרפולוגיה", "לונג-שוט לקומדיה, קלוז-אפ לטרגדיה", "עדין וגם שורט", "יש הרבה כמוני, אבל אין כמוני כשאני איתך", "צלליות", בסוף זה נמאס", ועוד. את יציאת התקליט ליווה הקליפ של שיר הנושא.
בנובמבר 2021 עלתה בכאן חינוכית הסדרה הקומית "האחיין שלי בנץ", בה הוא מגלם את דמותו של השטן לוציפר (נקרא לעיתים גם "חזי").
במרץ 2022 החלה להיות משודרת הסדרה "שנות הירח", בה מגלם את שלום חנוך.
בשנת 2022 השתתף בסרט התיעודי "עצבני ומהיר: הסיפור של פאסט מיוזיק והפטיפון" של עמית איצקר.
ב-4 בספטמבר 2023, כהן ודי ג'יי מש, שיתפו פעולה בשיר חדש בשם "אמסטרדם" לאלבום המשפחתי המשותף ששמו "על הדשא". השיר כולל דגימה של להקת נוער שוליים "אמסטרדם" וכולל הופעת אורח של גל דה פז. כנן ודי ג'יי מש כתבו והלחינו יחד את השיר וגם הפיקו אותו יחד.
בחנוכה 2024 הוציא את השיר "זאת חנוכה" שנכתב במשותף עם אודי שרבני ובהפקתו של פיטר רוט.
חיים אישיים

כהן נשוי ללירון ואב לשני בנים. מתגורר בגבעתיים.
אחיו הוא המפיק המוזיקלי די ג'יי מש.