stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישיבת שיח יצחק
היסטוריה

הישיבה הוקמה ב ה'תשנ"ו (1996) כבית מדרש קטן בתיכון הימלפרב בירושלים, על ידי הרב שג"ר והרב יאיר דרייפוס. הישיבה יועדה בתחילה לבוגרי ישיבות הסדר ובתקופה זו נקראה 'ישיבת שיח', כביטוי לעניין שיש לישיבה בשיח פתוח ורחב בין עולם התורה לעולם הסובב, ובשיח חדש בכלל.
ב 1999 עברה הישיבה למשכנה הנוכחי בגבעת הדגן באפרת ולאחר זמן החלה לפעול בשיתוף עם מוסדות אור תורה סטון של הרב שלמה ריסקין, כיום (2017) הישיבה איננה חלק מרשת זו. ב-2001 הצטרפה הישיבה למסלול ההסדר והצטרפו אליה בוגרי ישיבות תיכוניות ותיכונים. בהמשך נסגרו השיעורים הנמוכים ולמדו בה רק בוגרי צבא ומשרתי הסדר לאחר השירות הצבאי.
בסוף שנת 2003 שינתה את שמה לישיבת שיח יצחק על שם ד"ר יצחק ברויאר.
בכ"ה בסיוון ה'תשס"ז (2007) נפטר הרב שג"ר, ועד לשנת תשע"ט כיהן הרב יאיר דרייפוס כראש ישיבה יחיד.
בחודש תמוז תשע"ג הונחה אבן הפינה של מבנה הקבע של הישיבה, במקום אחר בגבעת הדגן.
בשנת 2014 נפתחה בישיבה תוכנית שנתית בשם "צירופים" המיועדת לבני 24 ומעלה, ומטרתה "לאפשר לדמויות בעלות חזון ורוח לצמוח מבחינה רוחנית, לימודית ואישית ולהבשיל לכדי היותם מנהיגים תורניים".
מאז 2016 שבה הישיבה לפעול כישיבת הסדר ולומדים בה גם בוגרי ישיבות תיכוניות ותיכונים לפני הגיוס. באותה שנה החלה לפעול בישיבה בית המדרש "נהלך ברג"ש", בראשות הרב אלחנן ניר, הכוללת אברכים חרדים שנפגשים פעם בשבוע ללימוד לאור תורת הרב שג"ר, בשנת 2023 כבר פעלו ארבע קבוצות עצמאיות במסגרת בית המדרש - אברכים מבוגרים, אברכים צעירים, נשים ובחורים.
בשנת 2017 החלה לפעול בישיבה תוכנית דו שנתית בשם "בתורתו יהגה - תוכנית ללימודים תורניים גבוהים", המיועדת לבוגרי ישיבות משיעור ו' ומעלה, ללימוד תורה על פי דרכו של הרב שג"ר. באותה שנה, עברה הישיבה למגרש הקבע במורדות גבעת הדגן באפרת.
בתחילת שנת תשע"ט, הצטרפו הרב ד"ר נעם סמט והרב ד"ר אורי ליפשיץ (ששימשו כר"מים בישיבה) לרב יאיר דרייפוס בראשות הישיבה. בנוסף, נפתח מחדש מכון "בינה לעיתים" שפעל בישיבה לפני פטירת הרב שג"ר. ד"ר איתן אברמוביץ' מרכז את פעילות המכון. חברי המכון לומדים בישיבה יום בשבוע, וכותבים ומפרסמים מאמרים. בשנת תש"פ הקים המכון כתב עת אינטרנטי בשם "צירופים חדשים - במה לשפה דתית חדשה".
צוות הישיבה

ראשי הישיבה הם הרב יאיר דרייפוס, הרב ד"ר נעם סמט והרב ד"ר אורי ליפשיץ.
הרב בניה ינאי, הרב אלחנן ניר, הרב אחיה סנדובסקי, הרב יוסי מיימון, ר' אלי לריאה וד"ר איתן אברמוביץ משמשים כר"מים בישיבה. בנוסף, מלמדים בישיבה באופן קבוע ד"ר זוהר מאור, הרב אבישי שרייבר, ד"ר אבישר הר-שפי ור' אודי דבורקין. לאורך השנים לימדו בישיבה רבנים ואנשי רוח נוספים, בהם הרב מנחם פרומן, הרב אביה הכהן, הרב יהושע אנגלמן, פרופ' חביבה פדיה ופרופ' דוד הנשקה.
דרכה של הישיבה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא פרסומי.
ישיבת שיח יצחק התנהלה בהובלת דמותו של ראש הישיבה הרב שמעון גרשון רוזנברג, שבהגותו המקיפה והקיומית התייחס, בין השאר, גם להתמודדות העולם הדתי עם התפיסות הפוסטמודרניות המקיפות אותו.
מגמת הישיבה במקורה הייתה להציע לבוגרי ישיבות הסדר כיוון רוחני חדשני, בדרכה של החסידות ומתוך התמודדות עם אתגרי העולם המודרני בכלל ועם הפוסטמודרניזם בפרט. בשנת ה'תשס"א נפתחה מסגרת ההסדר של הישיבה לבוגרי ישיבות תיכוניות ותיכונים וזאת במסגרת הרחבת השאיפה לכדי ניסיון שבישיבה תתהווה "התרחשות לימודית ורוחנית שתצמיח תלמידי חכמים מושרשים בתורה מחד, ומאידך - מצויים היטב בשיח התרבותי הכללי כחלק מעולמם היהודי".
הישיבה משתדלת לפתח אווירה פתוחה וידידותית המאפשרת חירות להזדהות עם אמונותיה ומצוותיה של היהדות מתוך שיח פנימי. תלמידי הישיבה מוצאים מענה לכך בלימוד הישיבתי שאינו מתעלם מהמקורות הללו, אלא מתכתב איתם תוך חתירה כנה לשילוב התורה בכל תחומי הרוח. מתוך כך הישיבה מעודדת יצירה בכל התחומים, יחד עם הלימוד בישיבה, וחלק מתלמידיה אף משתתפים בבמות יצירה שונות, כגון כתב העת "משיב הרוח", תיאטרון "אספקלריא", כתיבה במוסף "שבת" של מקור ראשון ועוד. תלמידים רבים אף מפתחים את כשרונותיהם בתחומי הציור, תיאטרון, שירה, דמיון מודרך, נגינה וכיוצא בזה.
דרכה של הישיבה > הלימוד בישיבה

הבסיס הוא לימוד הגמרא בעיון, אך בתוכו ישנו עיסוק גם בשאלות ונושאים יסודיים הקשורים לסוגיה. הלימוד משלב יחד עם לימוד הפרשנים הקלאסי גם ניתוח ספרותי של הסוגיות, ולימוד מחקרי מעמיק תוך השוואת הסוגיה למקורות התנאיים ולירושלמי ועיסוק במקורות אקדמיים.
דגש רב מונח על לימודי חסידות, בגישתו של הרב שמעון גרשון רוזנברג יש לחסידות מקום מרכזי בהתמודדות עם השאלות הפוסטמודרניות, ובקבלתן לתוך השיח הדתי.
ספרות תורנית

הישיבה מפיצה את תורתה בערבים וימי עיון וכן בספרים בהוצאתה:
ספרי הרב שג"ר - שובי נפשי, על כפות המנעול, זיכרון ליום ראשון, כלים שבורים, אהבוך עד מוות, פור הוא הגורל לפורים ועוד.
גשם - קובץ מאמרים על תעניות וגשמים בעקבות מסכת תענית. עורך: אבישר הר-שפי, תשס"ד. בהשתתפות הרב שג"ר, הרב דרייפוס, אלחנן ניר ואחרים.
ויקרא את שמם אדם - זוגיות ומשפחה ממבט יהודי חדש. עורך: ד"ר זהר מאור, תשס"ה. בהשתתפות הרב שג"ר, הרב יאיר דרייפוס, אבישר הר שפי, ניר מנוסי ואחרים.
שני המאורות - שוויון בין המינים במבט יהודי חדש. עורך: ד"ר זהר מאור, תשס"ז. בהשתתפות הרב שג"ר, הרב יאיר דרייפוס ואחרים.
הרב שלמה שוק, תאנים מתוקות: אוספים בחסידות כפי שלמדתי מהרב שג"ר, תשס"ח
הרב יאיר דרייפוס, חתונה של אבודים: קריאה חדשה במעשה משבעת הקבצנים, תשע"א
שבעה רקיעים - אסופת מאמרים בתורת חב"ד, עורך: ישראל אורי מייטליס, תשע"ד
חי באמת - חמישה מאמרים מבית "שיח יצחק" בתורת רבי נחמן מברסלב
אחת לכמה חודשים יוצא בישיבה קובץ אסופת מאמרים ויצירות בשם קונטרס, פרי עטם של תלמידי ורבני הישיבה. המאמרים נכתבים כיצירות תורניות מחודשות, מסות בנושאים מגוונים ועוד רשימות, לרוב בעקבות הנלמד בישיבה בתקופה המדוברת.
הערות שוליים

↑  אפרת: מבנה קבע לישיבת "שיח יצחק", באתר ערוץ 7
↑  ישיבת שיח יצחק | אודות התוכנית, באתר siach.org.il
↑  ישיבת שיח יצחק | בתורתו יהגה, באתר siach.org.il
↑  צירופים חדשים - במה לשפה דתית חדשה, באתר צירופים חדשים
↑  מאמרי כתב העת קונטרס באתר אסיף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270270605171  LCCN: no2006101144  VIAF: 156309355   WorldCat (עם VIAF): 156309355
יצחק קינן

יצחק קינן (1942 – 14 באוקטובר 2021) היה פוליטיקאי, מחנך, סופר, משורר, מחזאי ותסריטאי ישראלי, שכיהן כראש מועצת בית שאן בשנים 1974–1983.
ביוגרפיה

יצחק קינן נולד במרוקו בשם יצחק (איז'ק) ועקנין, ועלה לישראל ב-1952 במסגרת עליית הנוער. בעקבות אחיו הבכור שעלה ב-1948 והתגייס לחיל הים, עלתה משפחתו של קינן כולה והתיישבה בקריית ים. קינן התחנך בכפר הנוער נווה הדסה ובקיבוץ תל יצחק. את שירותו הצבאי עשה בשורות הנח"ל, וסיים קורס מ"כים בנח"ל המוצנח. השתתף במלחמת ששת הימים, במלחמת ההתשה ובמלחמת יום כיפור.
קינן הוא בוגר הסמינר למורים בנהלל. עבד כמורה, מחנך ומנהל בית ספר בעיר בית שאן, סיים תואר ראשון בהיסטוריה וספרות עברית באוניברסיטת חיפה.
ב-1974 נבחר לכהן כראש המועצה של בית שאן מטעם מפלגת העבודה, וכיהן בתפקידו שתי קדנציות, עד לשנת 1983.
ב-1984 נשלח לצרפת כשליח "עליית הנוער" במערב אירופה. ב-1987 מונה למנכ"ל אמנות לעם, תפקיד בו כיהן עד 1992.
בין השנים 2001–2004 נשלח שוב לצרפת, כשליח הסוכנות היהודית.
קינן נפטר ב-14 באוקטובר 2021 בכפר סבא בגיל 79, והובא למנוחות בבית העלמין פרדס חיים בכפר סבא. הוא היה אב לארבעה ילדים, ביניהם גם אלה קינן.
במרץ 2023 נקרא על שמו רחוב בקריית ים.
יצירתו

ב-1970 קיבל קינן פרס ראשון על הסיפור הקצר "קבר בהר הזיתים" במסגרת התחרות "שלושה סיפורים" של משרד החינוך.
בתחילת שנות ה-70 כתב את המילים של השיר "ים השיבולים", ללחנו של חיים אגמון, ללהקת הזמר של בית שאן. החיבור בין ים לשיבולים מקורו במגוריו בקריית ים ואחר כך בעמק בית שאן. השיר התפרסם לאחר שבוצע על ידי להקת הגבעטרון. בנוסף חיבר את השירים "עמק שלי", "פנס בשלכת", "ברוש של עצבות" ואחרים.
ב-1976 קיבל את פרס משרד החינוך על הסיפור הקצר "מעשה בתיק". בהמשך פרסם מספר רומנים, מחזה, וכן ספר ילדים, "נחש הפלא ממראכש".
ב-1998 כתב תסריט קצר, "זכייה במוות", שזכה בפרס הצטיינות של "רשת". שנה לאחר מכן כתב תסריט באורך מלא, "אבא שיקר".
יצירתו > פרוזה

קבר בהר הזיתים - סיפור קצר. 1969, משרד הביטחון
מעשה בתיק - סיפור קצר. 1976
ילד מן המדבר - רומן. 1988, הוצאת מסדה
אגוז - נובלה על ספינת המעפילים שטבעה. 1995, הוצאת מסדה
צנחן בשירות חוץ - רומן ביוגרפי. 1995, בהוצאת מסדה
נחש הפלא ממראכש - ספר לילדים. 1995, הוצאת מסדה
מבט ראשון של אהבה - רומן. 1998, הוצאת סער
שליחויות ותפקידים מיוחדים - אוטוביוגרפיה. 2000, הוצאת מכון בן-גוריון
לרקוד עם הר געש - רומן. 2018, ספרי ניב
יצירתו > תסריטים

זכייה במוות - תסריט (40 דקות). 1998
אבא שיקר - תסריט באורך מלא. 1999
יצירתו > מחזה

קינת אגוז, 2011. הועלה בבית שאן
יצירתו > משיריו

עמק שלי
ים השיבולים
פנס בשלכת
ברוש של עצבות
הערות שוליים

↑  יצחק קינן נבחר יושב ראש מועצת בית שאן, דבר, 1 בפברואר 1974
↑  ירון פריד, מנכ"ל חדש לאמנות לעם – יצחק קינן, חדשות, 25 באוקטובר 1987
↑  יואב בירנברג, "רק המשטרה תוציא אותי מאמנות לעם", חדשות, 18 ביוני 1992
↑  אלי אשכנזי‏, הסופר והפזמונאי יצחק קינן ("ים השיבולים", "עמק שלי") הלך לעולמו בגיל 79, באתר וואלה, 15 באוקטובר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310603105171  PLWABN: 9811344060405606  LCCN: nr89000756  MusicBrainz: 958b2966-dabd-4f41-be87-5b44335857ea  VIAF: 97436114   WorldCat (עם VIAF): 97436114
איריס שי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 
 מוסדות:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1 באוקטובר 2004) 
 
איריס שי היא חוקרת תזונה ישראלית, פרופסור באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה

החלה לימודים לתואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1993. סיימה לימודי דוקטרט בשנת 2002 באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בהנחיית דרורה פרייזר בנושא "בנייה ותיקוף של כלים לאומדן צריכת מזון ורכיבי תזונה באוכלוסייה ישראלית". השלימה פוסט-דוקטורט בבית הספר לבריאות הציבור של אוניברסיטת הרווארד שם עסקה בניבוי סיכון קרדיווסקולרי בעזרת סמני דם חדשניים.
לאחר חזרתה לישראל הצטרפה לסגל המחלקה לבריאות הציבור באוניברסיטת בן-גוריון, כיום בדרגת פרופסור מן המנין. בשנת 2019 מונתה גם למורה מן החוץ לתזונה בבית הספר לבריאות הציבור של אוניברסיטת הרווארד ובשנת 2022 לפרופסור לשם כבוד באוניברסיטת לייפציג. מכהנת כראשת המרכז הבינלאומי לחדשנות בבריאות ותזונה באוניברסיטת בן-גוריון.
תחומי המחקר שלה כוללים השמנה, סוכרת, הזדקנות, קוגניצה, אפיגנטיקה וסיכון קרדיו-מטבולי, תוך שימוש במחקרי עוקבה ובניסויים מבוקרים עם הקצאה אקראית. בין השאר, הובילה את מחקר DIRECT שבחן את ההשפעות הבריאותיות של דיאטות שונות כולל תזונה ים תיכונית בקרב עובדי הקריה למחקר גרעיני.
חברה בוועדה המקדמת תזונה בריאה במשרד הבריאות בישראל.
אם לארבעה ילדים. בן זוגה, גב שי, התמוטט ומת במהלך תחרות טריאתלון בכנרת בגיל 55.
הערות שוליים

↑  BGUsearch, primo.bgu.ac.il (באנגלית)
↑  Iris Shai, Ben-Gurion University Research Portal (באנגלית)
↑  The International Center of Health Innovation & Nutrition in memory of Manya Igel, Ben-Gurion University Research Portal (באנגלית)
↑  שרה דיקשטיין, מחקר ישראלי שנערך בקריה למחקר גרעיני בישראל השווה יעילות ובטיחות של שלושה סוגי דיאטות, באתר המוסד לבטיחות וגהות, ‏27 ביולי 2008
↑  הוועדה מקדמת תזונה בריאה (לאסדרת תזונה בריאה), באתר GOV.IL
↑   שרית רוזנבלום, "אנשים עושים דיאטה ואומרים, 'קיבינימט, אין תוצאות'. אני אומרת: התוצאות הן לא במידת המכנסיים", באתר ynet, 29 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268059305171  ORCID: 0000-0001-9050-4605  VIAF: 299344025   WorldCat (עם VIAF): 299344025
איתי סונטג

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1994 (בן 30) קריית ביאליק
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  תל אביב
 פעילות בולטת:  מחזאי, קוסם, אמן חושים, מנטליסט
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 מקצוע:  אמן חושים צבאי, מחזאי ושחקן
 https://land.itaysontag.co.il/main/
איתי סונטג (נולד ב-10 בינואר 1994 בקריית ביאליק) הוא מחזאי ומנטליסט ישראלי. שימש גם כמנחה ושחקן, העוסק בבידור ומנחה ועידות וכנסים.
בשנת 2019 כתב את המחזה "אני סבתא שלך" המוצג בתיאטרון הקאמרי החל מנובמבר 2022.
ביוגרפיה

איתי סונטג נולד בקריית ביאליק ב-10 בינואר 1994. בגיל 6 נחשף לעולם הקסמים והחל להופיע בימי הולדת, במופעי קסמים ובבית ספרו מול תלמידים.
בגיל 18 התגייס לצה"ל ושובץ לתפקיד אמן חושים צבאי, כחלק מצוות הווי ובידור של צה"ל, שם שירת במשך שלוש שנות שירותו הסדיר, בבסיסי נופש לחיילים, ובכלל יחידות צה"ל. בתקופתו היה היחיד ששרת בתפקיד זה בצה"ל. במקביל לשירות הצבאי, הופיע בבסיסי צה"ל בהצגה שנקראה "כיוונים" מאת אסף שלמה ובבימויו, לצד משה אשכנזי, מטעם תיאטרון "מפגשים".
ההצגה "אני סבתא שלךָ"

בשנת 2019 כתב את המחזה "אני סבתא שלך", המוצג החל מנובמבר 2022 בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של רועי שגב. בהצגה משתתפים רבקה מיכאלי, תום אבני, גילת אנקורי, אסתי קוסוביצקי, שלמה וישינסקי ואוסנת בן יהודה.
המחזה "אני סבתא שלך", הוצג לראשונה, במסגרת פסטיבל "פותחים במה בבית ליסין", הנערך מדי שנה, להקראת מחזות מקוריים. 
בקריאה המבוימת השתתפו השחקנים: תיקי דיין, גילת אנקורי, אורנה רוטברג, תום חגי, רוברט הניג ויעל בר שביט.
בקולנוע בטלוויזיה

לאחר שחרורו מצה"ל עסק סונטג במספר פעילויות במה וטלוויזיה. בשנת 2018 שיחק בסרט "הסוסיתא של הרצל" בבימויו של דוד קריינר. בסרט הוא היה בתפקיד משנה, "עופר".
בשנת 2017 התארח ב"סוכה של פרוגי" עם משה אבוטבול, לצד גילי איצקוביץ' ואור גרוס, כוכבות הסדרה "כדברא".
בשנת 2018 התארח כחלק מתוכנית סילבסטר, במחר שבת אצל צביקה הדר ברשת 13, עם שירי מימון, טלי אורן ומגי אזרזר ובדק את הקשר של שלוש האורחות דרך הניידים שלהם.
ב-2019 התארח בתוכנית "הכוכב של קים ואנה" בערוץ טין ניק. לצד קים אור אזולאי ואנה זק.
בשנת 2020 יצר והנחה את תוכנית הנוער "#סונטג" - בערוץ KidZ ובדיגיטל. במסגרת התוכנית הוא אירח כוכבי נוער, כמו שגיא ברייטנר, גילי איצקוביץ' ועוד. כל פרק עסק בנושא מסוים, וכלל אומנות חושים.
באותה שנה השתתף בפרק ספיישל בסדרה "בת השוטר" בערוץ הטלוויזיה "ניקלודיאון". בסדרה הוא יצר אלמנטים של אמנות חושים הקשורים לסדרה, לצד עומר נודלמן, ליאנה עיון, רועי רשף ורועי רביב.
ב-2021 התארח אצל אופירה וברקוביץ' בערוץ קשת 12 ובדק האם אופירה אסייג ואייל ברקוביץ' יכולים להשפיע זה על זה. שנה לאחר מכן, ב-2022, השתתף ב"רפאליז" בהוט 3, כאמן אורח כחלק ממסיבת היום הולדת של בר רפאלי.
הערות שוליים

1 2  אני סבתא שלך, באתר התיאטרון הקאמרי
↑  שי לוי, ‏מצאנו אותו: איתי, קוסם צבאי (במיל'), באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2016
↑  נטע פלג, קסם של בחור, tlvtimes, 8 במאי 2017
↑   איתי סונטג - אמן חושים | מתוך התכנית "זה היום", סרטון בערוץ "Itay Sontag איתי סונטג", באתר יוטיוב (אורך: 02:39)
↑  משה אבוטבול, איתי סונטג: "חצי מהשירות שכנעתי אנשים שאני קוסם צבאי", באתר פרוגי, ‏5 בספטמבר 2016
↑  אני סבתא שלך, באתר היכל התרבות חבל מודיעין
↑  "אני סבתא שלך" מאת איתי סונטג, ב"פותחים במה 2021" בבית ליסין
↑  פסטיבל - אני סבתא שלך - תיאטרון בית ליסין, באתר תיאטרון בית ליסין, ‏6 באוגוסט 2021
↑  ערב הקראה להצגה "אני סבתא שלך", בבית ליסין
↑  "הסוסיתא של הרצל", במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי"
↑   איתי סונטג - אמן חושים | מחר שבת - צביקה הדר, רשת 13., סרטון בערוץ "Itay Sontag איתי סונטג", באתר יוטיוב (אורך: 06:25)
↑   סונטג - הפיצוץ שהבהיל את ריף ודין! (ומי אכל סופגניה עם סחוג?!), סרטון בערוץ "ערוץ KIDZ", באתר יוטיוב (אורך: 07:30)
↑   איתי סונטג מטריף את כוכבי בת השוטר | טין ניק, סרטון בערוץ "ערוץ טין ניק", באתר יוטיוב (אורך: 05:04)
שילה ליפשיץ

| --- | --- |

ליפשיץ בנובמבר 2008
 לידה:  27 בנובמבר 1957 ירושלים 
 פטירה:  8 בדצמבר 2010 (בגיל 53) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מעסיק:  המרכז האקדמי למשפט ולעסקים 
 
שילה ליפשיץ (Shilo Lifschutz‏; 27 בנובמבר 1957 - 8 בדצמבר 2010) היה רואה חשבון ובעל תואר דוקטור לחשבונאות. הקים את החוג לחשבונאות במרכז האקדמי למשפט ועסקים ברמת גן ועמד בראשו.
ביוגרפיה

ליפשיץ נולד בירושלים, הוא בנם של יוכבד ויצחק מתתיהו, יקיר ירושלים תשע"ד, וצאצא של בעל התניא של חסידות חב"ד. צאצא למשפחות סלאנט ואליעזרוב. סבו הוא הרב דב בער אליעזרוב והוא נינו של הרב שלמה יהודה לייב אליעזרוב (שיל"א), אשר על שמו הוא נקרא.
למד בבית הספר היסודי "מימון", בישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים ובישיבת ההסדר כרם ביבנה. את שירותו בצה"ל עשה בחיל התותחנים, כמדריך וכמפקד כיתה.
שילה ליפשיץ הוא בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים: בשנת 1982 - תואר ראשון בכלכלה; בשנת 1984 - תואר שני במנהל עסקים; בשנת 2005 - תואר דוקטור.
כותרת עבודת הדוקטורט שלו היא: השפעת תקן חשבונאות של ניירות ערך לפי שווי הוגן (SFAS 115ׂׂ) על החלטות מנהלים בדבר ניהול רווחים וסיכון הריבית של תיק ניירות הערך.
בשנות חייו צבר כשלושים שנות פעילות מקצועית בתחומי החשבונאות, ביקורת, רגולציה בנקאית, ממשל תאגידי וניהול סיכונים.
שילה היה רואה חשבון בעל רישיון ישראלי וכן בעל רישיון רואה חשבון אמריקאי (CPA) מטעם מדינת אילינוי, ארצות הברית.
עבד במחלקת המפקח על הבנקים בבנק ישראל בשנים 1989–1993 כמבקר וככלכלן.
בשנים 1994–2000 שימש מנהל מחלקת ניהול נכסים והתחייבויות בבנק מזרחי טפחות וניהל את תיק הנוסטרו של הבנק.
שימש כחבר בדירקטוריונים של כמה חברות חשובות במשק וכן פעל בחלקן כחבר בוועדות: סיכוני שוק (יו"ר), בילינג, מחשוב, הנפקה, הפרטה, כספים, שיווק השקעות, אסטרטגיה וביטוח.
עם תחילת לימודי הדוקטורט שלו, בשנת 2000, עבד באוניברסיטה העברית כמבקר תקציבי המחקר של רשות המו"פ של האוניברסיטה.
לאחר קבלת תואר הדוקטורט בשנת 2005, שימש כמרצה בכיר בכמה אוניברסיטאות ומכללות, ביניהן: אוניברסיטת בן-גוריון בנגב והאוניברסיטה העברית בירושלים. כמו כן שימש כרכז סמינריונים בחשבונאות וביקורת באוניברסיטה הפתוחה והיה מרצה בכיר, חבר סגל וראש יחידת המחקר של המחלקה לחשבונאות במרכז האקדמי לב.
שילה פיתח קורסים חדשניים בתחום ניהול הסיכונים, וביניהם: "שוק ההון הבינלאומי - ניהול סיכונים" (המבוסס על ספרו של פיליפ ג'וריון Financial Risk Manager Handbook בהוצאת Wiley), "ניהול בנקאי" (המבוסס על רגולציית ניהול הסיכונים בבנקאות - בזל II ועוסק במוצרי סאב-פריים כגון: MBS, CDO ו- CDS) ו"סוגיות נבחרות בבנקאות". שילה צפה את משבר הסאב-פריים כבר בשנת 2006 והתבטא על כך לא מעט. בנוסף, שילה צפה את שינוי הפרדיגמה שיחול עם הגעתם ארצה והחלתם הצפויה של תקני חשבונאות בינלאומיים (IFRS- International Financial Reporting Standard) על החברות הציבוריות בישראל ועם המעבר מבסיס מדידה לפי "עלות היסטורית" לבסיס מדידה לפי "שווי הוגן", ואף כתב על כך.
בהיותו כבן חמישים, פעל שילה לקבלת אישור המל"ג והקים את החוג לחשבונאות במרכז האקדמי למשפט ועסקים ברמת גן ועמד בראש החוג עד מותו בשנת 2010.
בשנתו האחרונה החל שילה בכתיבת ספר, בנושא הכנה למתכונת החדשה של בחינות הרשות לני"ע, ביחד עם מר רועי פולניצר והגב' מיכל אשכנזי, אולם בשלב מתקדם יחסית כתיבת הספר הופסקה.
שילה התגורר בירושלים. נפטר ממחלת הסרטן בדצמבר 2010. הותיר אחריו את הוריו, את רעייתו ושלושת ילדיו.
מאמרים אקדמיים

Polanitzer, R., Lifschutz, S., (2013). "Value-at-Risk and Market-to-Book Equity Ratio - Evidence from the Israeli Banking System", Israeli Association of Risk Managers, December 2013. (אורכב 05.12.2015 בארכיון Wayback Machine)
Polanitzer, R., Lifschutz, S., (2013). "Value-at-Risk Disclosures of Banks - The Case of Israel", Israeli Association of Risk Managers, December 2013 (Hebrew).
Polanitzer, R., Lifschutz, S., (2009). "The Determinants of the Market-to-Book Value Ratio in the Israeli Banking System 2004-2008", Quarterly Banking Review, Vol. 166, pp. 28-44 (Hebrew).
Lifschutz, S., Polanitzer, R., (2008). "The Informative Value of the VaR Disclosures in the Israeli Banking System", Joseph Kasierer Institute for Research in Accounting, November 2008 (Hebrew).
Lifschutz, S., (1993). "Using Financial Metrics to Explain Differences in the Profitability of Commercial Banks in Israel", Banking issues, Vol. 11, pp. 23-44 (Hebrew).
Lifschutz, S., (1991). "Activity of Banks in the Financial Swaps Market", Banking issues, Vol. 10, pp. 63-84 (Hebrew).
מאמרים אקדמיים > מאמריו בכתב העת "רואה החשבון"

"ספסל לימודים במקום ספסל נאשמים", רואה החשבון, אוקטובר 2010
"דירקטור, את מדד אלטמן כבר ביקשת?", רואה החשבון,113-111, אפריל 2010
"ספקנות ועוד פעם ספקנות- תקן ביקורת 97: פרדיגמה חדשה בביקורת החיצונית", רואה החשבון, גיליון 8, 127-126, אפריל 2008
"זהירות, רגישות לסיכונים לפניך", רואה החשבון, גיליון 3, 115-112, יוני 2007. (עם אפרת שוסט)
"ניהול רווחים- הגדרות ומוטיבציות", רואה החשבון, כרך נ"ה, חוברת 3 (455), 265-262, ספטמבר 2006
"שיטות כמותיות מתקדמות בדוח הוועדה לקביעת כללי דיווח בדבר החשיפה לסיכונים פיננסיים ודרכי ניהולם", רואה החשבון, כרך מ"ט, חוברת 5, 548-546, אוקטובר 2000
"היבטים כמותיים בדוח הוועדה לקביעת כללי דיווח בדבר החשיפה לסיכונים פיננסיים ודרכי ניהולם", רואה החשבון, כרך מ"ט, חוברת 4, 398-396, אוגוסט 2000
מאמרים אקדמיים > מאמריו בכתב העת המשפטי "תאגידים"

"תזכיר ההצעה לתיקון מס' 10 לחוק החברות ואילוצי הדירקטוריון בעידן המודרני", תאגידים, כרך ז', מס' 1, 47-35, פברואר 2010
"בדיקת סיכוני שוק בחברה נרכשת כחלק מבדיקת נאותות",תאגידים, כרך ה', מס' 2, 164-158, אפריל 2008 (עם עופר לביא)
"נפילת אנרון וביקורת שווי הוגן: השלכות לתפקידו ואחריותו של המבקר החיצוני", תאגידים, כרך ה', מס' 1, 77-71, פברואר 2008.
"האם דירקטורים רגישים לניתוח רגישות?", תאגידים, כרך ד', מס' 1, 7-3, פברואר 2007.
VaR" (הערך הנתון לסיכון)", תאגידים, כרך ג', מס' 5, 20-16, אוקטובר 2006
הערות שוליים

↑  קברו
↑  חבר דירקטוריון, סעיף 10 עמוד 2
↑  יהודה שוייצר, ד"ר שילה ליפשיץ מונה לראש החוג לחשבונאות במרכז האקדמי למשפט ולעסקים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 10 באוגוסט 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298284905171  ISNI: 0000 0000 7027 4403  VIAF: 97311945   WorldCat (עם VIAF): 97311945
מאטו גרוסו דו סול

מאטו גרוסו דו סול (בפורטוגזית: Mato Grosso do Sul) היא אחת ממדינות ברזיל. המדינות הברזילאיות השכנות לה הן: מאטו גרוסו, גויאס, מינאס ז'ראיס, סאו פאולו ופרנה. המדינה גובלת גם עם פרגוואי ובוליביה במערב.
פירוש השם "מאטו גרוסו דו סול" הוא "היערות הצפופים (הגדולים) של הדרום". את השם ירשה משכנתה מצפון -מאטו גרוסו, שהייתה חלק ממנה עד שהופרדו בשנות ה-70 של המאה ה-20. טעות נפוצה היא לכנות את המדינה "מאטו גרוסו", כפי שקרויה שכנתה. עובדה זו גרמה לממשלת ברזיל לתהות מספר פעמים האם לשנות את שמה ל"פנטנל", על שם הסממן הגאוגרפי הבולט ביותר במדינה.
היסטוריה

בשנת 1977 הופרדה המדינה ממדינת מאטו גרוסו. היא קיבלה את מעמדה כמדינה באופן רשמי ב-1 בינואר 1979.
גאוגרפיה

המדינה ממוקמת בדרום מערב ברזיל, וחלק ניכר משטחה מורכב מהביצות של הפנטנל.
מאטו גרוסו דו סול מחולקת ל-11 מחוזות ול-77 מועצות מקומיות. העיר הגדולה ביותר היא קמפו גראנדה, שהיא גם עיר הבירה.
Bright-line rule

Bright-line rule (מילולית: "כלל קו בהיר") הוא כלל או תקן מוגדרים בבירור, המורכב מגורמים אובייקטיביים, אשר מותיר מעט או לא מקום לפרשנות משתנה. המטרה של Bright-line rule היא לייצר תוצאות צפויות ועקביות ביישום שלו. המונח "Bright-line" ("קו בהיר") במובן זה מופיע בדרך כלל בהקשר משפטי.
כללים אלה הם בדרך כלל סטנדרטים שנקבעו על ידי בתי משפט בתקדים משפטיים או על ידי בתי מחוקקים בהוראות חוק. בית המשפט העליון של ארצות הברית מעמת לעיתים קרובות את כללים שהם Bright-line עם ההפך שלהם: כללים הנתונים למבחני איזון (או "בדיקות קו עדין"), כאשר התוצאה תלויה בשקלול של מספר גורמים - מה שעלול להוביל ליישום לא עקבי של החוק או להפחית את האובייקטיביות.
פולמוס בארצות הברית

בארצות הברית, יש ויכוח משפטי בין מלומדים בין הגישה המבכרת חוקים של Bright-line לבין זו המבכרת את מבחני האיזון. בעוד כמה חוקרי משפט, כמו שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית לשעבר אנטונין סקאליה, הביעו העדפה חזקה לכללים הבהירים והודאות שהם משיאים, אחרים טוענים לעיתים קרובות שכללים אלה הם פשטניים מדי וכרוכים במחירים קשים בהיבטים של צדק ותוצאות קשות. שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית, סטיבן ברייר, ציין כי קיימות נסיבות שבהן יישום כללי Bright-line יהיה בלתי הולם, וקבע כי "אף מערכת חוקית אחת לא תוכל לתפוס את המורכבות המשתנה תדיר של חיי אדם".
דוגמאות

בעניין מירנדה נגד אריזונה (1966), נקבעה הלכה שניתנת להגדרה ככלל שהוא Bright-line. דעת הרוב באותו מקרה חייבה את גורמי אכיפת החוק לתת לחשוד בפלילים מה שמכונה כיום אזהרת מירנדה על זכויותיהם כאשר החשוד נמצא במעצר, וכאשר החשוד עומד להיחקר.
ניו זילנד - חוק מיסוי (מבחן Bright-line עבור קרקע למגורים) משנת 2015

חוק המיסוי (מבחן Bright-line למגורים) 2015 הוא סוג של חקיקה בנושא מס רווחי הון בניו זילנד. החוק התקין מבחן משפטי שניתן להגדירו ככלל Bright-line. כשהוצג בבית המחוקק, זה תואר כ" term used in law for a clearly-defined rule or standard, using objective factors, which is designed to produce predictable and consistent results".
מקרים בולטים המכילים Bright-line rules

Goldberg v. Kelly (1970) קבע כי דרישת ההליך הוגן מחייבת דיון הוכחות לפני שניתן יהיה לשלול ממקבל קצבאות רווחה ממשלתיות מסוימות מהטבות מסוג זה.
Michigan v. Summers (1981) קבע כי למטרות התיקון הרביעי, צו לחיפוש אחר סחורות המבוססות על חשד סביר נושאת עימה באופן מרומז את הסמכות המוגבלת לעצור את יושבי המקום תוך כדי חיפוש סביר.
SEC v. Chenery Corp., 332 U.S. 194 (1947)
Aguilar v. Texas, 378 U.S. 108 (1964)
Miranda v. Arizona, 384 U.S. 436 (1966)
Katko v. Briney, 183 N.W.2d 657 (Iowa 1971)
Heckler v. Campbell, 461 U.S. 458 (1983)
Bowen v. Georgetown University Hospital, 488 U.S. 204 (1988)
Evans v. the United Kingdom
Kyllo v. United States, 533 U.S. 27 (2001)
Arizona v. Gant, 556 U.S. 332 (2009)
מקרים בולטים שאינם מיישמים Bright-line rules

District of Columbia v. Heller (אנ')
הערות שוליים

↑  Georgia v. Randolph, 547 U.S. 103, 125, 126 S. Ct. 1515, 1529, 164 L. Ed. 2d 208, 229 (2006) (Breyer, J., concurring).
↑  "Taxation (Bright-line Test for Residential Land) Act 2015 No 111, Public Act – New Zealand Legislation". legislation.govt.nz.
↑  "Taxation (Bright-line Test for Residential Land) Bill 59-2 (2015), Government Bill". www.legislation.govt.nz. ארכיון מ-27 בנובמבר 2015. נבדק ב-23 ביוני 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Goldberg v. Kelly | Case Brief for Law Students". 30 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)