stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סנו
פעילות בינלאומית

בעקבות ההצלחה בישראל, החלה החברה לייצא גם לשווקים ברחבי העולם, בשנת 1990. ב-1994 החלה הקמת חברות בת שיפיצו את מוצריה בעולם, והיעד הראשון שנבחר היה רומניה. ב-2002 גם הקימה החברה מפעל מקומי ברומניה. סנו מפיצה באמצעות חברת הבת סנו אינטרנשיונל בע"מ את מוצריה ברחבי העולם וכולם נמכרים תחת שם המותג "סנו". "סנו אינטרנשיונל",משווקת את מוצרי החברה לחברות בת מקומיות המפיצות את המוצרים ברחבי העולם. היקף הייצוא בשנת 2020 עמד על כ-193 מיליון שקל, כ-11% מסך המכירות הכולל של החברה.
היקף פעילות היצוא והמכירות בחו"ל של הקבוצה הוא בשיעור של כ 14% מסך המכירות הכולל, נכון לרבעון השלישי 2023
חברות בת

על פי הדו"ח השנתי שפרסמה החברה לרבעון השלישי בשנת 2023, חברות הבת הנמצאות בבעלותה המלאה של סנו הן:
קוסמופארם בע"מ - יצרנית מוצרי טואלטיקה וקוסמטיקה, תחת המותגים: "קרליין" (Careline), "Crema" (קרמה מן), "נטורל פורמולה", "אורביטול", "נקה", ו"כיף" – מהווה 22% מההכנסות.
שניר תעשיות נייר (1995) בע"מ - יצרנית מוצרי נייר. מהווה 20% מהכנסות.
ישראפייפר תעשיות נייר בע"מ - יצרנית נייר ביתי. 90.5% מהונה המונפק בבעלות שניר תעשיות נייר (1995) בע"מ.
פנדה מפעלי נייר בע"מ - יצרנית נייר ביתי. 100% מהונה המונפק בבעלות ישראפייפר תעשיות נייר בע"מ.
ביצועי החברה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנת 2012 סנו יצרה יותר מ-700 מוצרים והעסיקה יותר מ-1,700 עובדים באופן ישיר או באמצעות חברות הבת. החברה חלשה[דרוש מקור] על כשליש משוק מוצרי הניקיון בישראל.
בדו"ח השנתי לשנת 2012 דיווחה החברה על גידול של 31% במכירות, שהסתכמו בכ-1.50 מיליארד שקל (לעומת מכירות של 1.4 מיליארד שקל ב-2011). עיקר הגידול במכירות נרשם כתוצאה מרכישת מותגי "קרליין" בפברואר 2010. היקף פעילות היצוא והמכירות בחו"ל של החברה הסתכם בשנת 2012 בכ-10% מסך המכירות הכולל שלה. למרות הגידול במכירות, החברה רשמה שחיקה במרבית הפרמטרים הכספיים: שיעור הרווח הגולמי נשחק במעט ועמד על 34.7% (לעומת 35.2% ב-2009); הרווח התפעולי ירד ב-10.7% והסתכם ב-133 מיליון שקל (לעומת 148.8 מיליון שקל ב-2009). בסך הכול ירד הרווח הנקי ב-2010 ב-14.7% ועמד על 93.3 מיליון שקל (לעומת 109.3 מיליון שקל ב-2009).
בדו"ח השנתי לשנת 2022 דיווחה החברה על כך שבתקופת הדוח גדלו מכירות הקבוצה בכ-4.6% לעומת המכירות בתקופה המקבילה בשנת 2021, והסתכמו בשנת 2022 לסך של 1.912 מיליארד ש"ח, וכי קיימת עלייה בהיקף המכירות של כל מגזרי הפעילות בקבוצה. בנוסף דיווחה החברה כי הצפי לסיום ביצוע העבודות להקמת מחסן אוטומטי בהיקף של כ-15,000 משטחים הוא בסוף שנת 2023.
בתשעת החודשים הראשונים של 2023 הייתה עליה במחזור המכירות בסך של כ-148 מיליון ש"ח - גידול של כ-10.3% לעומת התקופה המקבילה ב-2022. שיעור הרווח הגולמי מהמכירות בתשעת החודשים הראשונים של שנת 2023 מהווה 35.8% לעומת 33.5% בתקופה המקבילה בשנה הקודמת. באותה תקופה גדלו מכירות הקבוצה בכ-10.3%- בהשוואה לתקופה המקבילה בשנה שלפניה, והגיעו ל-1,586,746 אלפי ש"ח.
ערך הנכסים שוטפים ליום 30 בספטמבר 2023 הוא 1,461,822 אלפי ש"ח, לעומת 1,414,858 אלפי ש"ח ליום 31 בדצמבר 2022.
ערך הנכסים שאינם שוטפים ליום 30 בספטמבר 2023 הוא  829,913 אלפי ש"ח, לעומת 738,136 אלפי ש"ח ליום 31 בדצמבר 2022.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  סנו מפעלי ברונוס: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2 3 4 5 6  דו"ח רבעון שלישי 2023, באתר סנו בע"מ
↑  מתרחבים סנו תטפח תינוקות, חדשות, 13 בפברואר 1992
↑  סנו חתמה על הסכם לרכישת 30% משניב , מעריב, 24 בנובמבר 1989
↑  זהבה דברת, ‏סנו רכשה את מפעל ייצור הנייר שניר; תפרע חובות המפעל ב-9.5 מיליון ש', באתר גלובס, 22 במרץ 1999
↑  TheMarker digital, חברת בת של סנו תרכוש מעדיגר השקעות 51% ממניות ישראפייפר בתמורה ל-600 אלף דולר, באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2002
↑  ענת רואה, בית המשפט אסר על סנו לרכוש את מפעל הנייר של פנדה, באתר TheMarker‏, 24 באוגוסט 2005
↑  הארץ, לנדסברג וברנט חוזרים להתכתש: שניב מבקשת צו שימנע רכישת פנדה על ידי סנו, באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2005
↑  רותם שטרקמן, הסכסוך בין אברהם ברנט לברונו לנדסברג גובה מחיר כבד משניב, באתר TheMarker‏, 22 באוגוסט 2001
רותם שטרקמן, מה עושים כשבעלת השליטה בחברה היא גם מתחרה בה?, באתר TheMarker‏, 23 בדצמבר 2003
↑  מישל אודי, ‏סוף לסכסוך בשניב: משפחות ברנט ושלום לקס ירכשו חלקה של סנו, באתר גלובס, 13 במאי 2008
↑  עדי דברת, סנו רכשה את קרליין מאמיליה פיתוח תמורת 85 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 17 בנובמבר 2009
1 2  ורד שרון-ריבלין, ‏סנו תשקיע 3 מיליון דולר בהקמת המפעל החדש ברומניה, באתר גלובס, 3 בדצמבר 2002
↑  https://naturalformula.co.il/privacy-statement
↑  סנו מפעלי ברונוס בע"מ דוח תקופתי לשנת 2022, באתר סנו מפעלי ברונוס בע“מ, ‏22.03.2023
זרם הקרח אוונס

ערך זה עוסק בזרם קרח בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  76°S 78°W﻿ / ﻿76°S 78°W﻿ / -76; -78
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיזרם הקרח אוונס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיזרם הקרח אוונס
 
זרם הקרח אוונס (באנגלית: Evans Ice Stream) הוא זרם קרח גדול, המנקז את ארץ אלזוורת', שבאנטארקטיקה.
זרם הקרח נשפך אל חלקו המערבי של מדף הקרח רון, בין כף זומברג ומעלה הקרח פאולר.
קרחון מילס זורם במקביל לזרם הקרח אוונס, מדרום מערב לו.
היסטוריה > גילוי ומיפוי זרם הקרח

זרם הקרח צולם לראשונה ב-5 בפברואר 1974 בתמונות של לווין לנדסאט.
היסטוריה > מקור השם

שמו של זרם הקרח ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
זרם הקרח נקרא על שמו של סטנלי אוונס (Stanley Evans) פיזיקאי בריטי, אשר בשנת 1961 פיתח מנגנון הד רדיו, לבדוק ממטוסים את עומקם של כיפות קרח וקרחונים; כמו כן הוא חקר מהאוויר את מדף הקרח בראנט בין השנים 1956–1957.
לקריאה נוספת

• Ashmore, David & Bingham, Robert G & Hindmarsh, Richard. (2012), , Annals of Glaciology, 67, 29-38, doi: 10.3189/2014AoG67A052.
• C.J. van der Veen, Johannes Oerlemans, , PP 59, 71
• Ute Christina Herzfeld, , P 201
• Sykes, H.J., Murray, T., Luckman, A., , Annals Glaciol., 50(52), 35-40, 2009, DOI (Published version): 10.3189/172756409789624292
זעמן אדום-מקור

| זעמן אדום-מקור |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: זעמניים
תת־משפחה:: זעמנים
סוג:: Rhamphiophis
מין:: זעמן אדום-מקור
שם מדעי
 Rhamphiophis oxyrhynchus ‏ריינהרט, 1843

זעמן אדום-מקור (שם מדעי: Rhamphiophis oxyrhynchus), הוא מין נחש ממשפחת הזעמניים המצוי במזרח אפריקה. נחש זה ארסי למחצה וכך הוא מתגבר על טרפו.
אורכו של נחש זה 1.1 מ' בזכרים ו1.07 מ' בנקבות. הוא בעל צבעים אפורים עד אדמדמים עם בטן כהה וסימנים שחורים ליד העיניים. הראש קטן ומעוגל והחוטם קצר ופונה כלפי מעלה ומזכיר מעט מקור של ציפור.
הוא מצוי בסוואנות מזרח אפריקה בבוטסואנה, מוזמביק, טנזניה, זימבבואה, סודאן ואוגנדה. הוא שוכן בערבות פתוחות או מיוערות ומחפש טרף קטן ובעיקר עכברים ומכרסמים שונים אך גם זוחלים שונים לרבות נחשים אחרים. הוא הורג את הטרף על ידי היכרכות סביבו ועל ידי הכשה תת-ארסית המזריקה ניאוטוקסינים שונים. הארס אינו קטלני לאדם.
זרם הקרח אליסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  73°55′00″S 82°04′00″W﻿ / ﻿73.9167°S 82.0667°W﻿ / -73.9167; -82.0667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיזרם הקרח אליסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיזרם הקרח אליסון
 
זרם הקרח אליסון (באנגלית: Alison Ice Stream) הוא זרם קרח בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
אורכו של זרם הקרח 15 קילומטרים.
זרם הקרח נשפך אל מפרץ אלטאנין דרומית לחצי האי וירת'.
היסטוריה > מקור השם

שמו של זרם הקרח ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
זרם הקרח נקרא על שמה של אליסון קוק (Alison Cook), מומחית מחשבים בסקר האנטארקטי הבריטי, שהייתה חלק מהצוות המשותף של הסקר הבריטי והסקר האמריקאי להכנת מפות המציגות את השינוי בקרחונים ובקו החוף של חצי האי האנטארקטי, בסוף שנות ה-90 ובראשית שנות האלפיים.
ראו גם

זרם הקרח פריגנו
זרם הקרח פוקס
לקריאה נוספת

• Frazer D. W. Christie, Robert G. Bingham, Noel Gourmelen, Simon F. B. Tett, Atsuhiro Muto, , https://doi.org/10.1002/2016GL068972
חבית

ערך זה עוסק בחבית ככלי קיבול. אם התכוונתם לחבית כיחידת מידה לנפט, ראו .
חביות עץ מסורתיות
איטום חביות המיץ בבית החרושת
חבית היא מכל גלילי העשוי, באופן מסורתי, אך לא בלעדי, מלוחות עץ קמורים המחושקים יחדיו בחישוק ברזל. חביות מודרניות עשויות גם ממתכת ופלסטיק. בעל המלאכה היוצר את החבית נקרא חבתן.
לחביות גוף קמור. הן רחבות במרכז וצרות יותר בקצוות. צורה זו מאפשרת את גלגולן על צדן ותמרונן בקלות יחסית, וכן תורמת לחלוקה מאוזנת יותר של הלחץ על גוף החבית, שכן כך צורת המכל כדורית יותר.
בעת העתיקה באירופה הובלו נוזלים כגון שמן ויין בכלי קיבול אטומים בשרף אורני, כדים למשל. הרומאים החלו להשתמש בחביות במרוצת המאה ה-3 לפנה"ס, כתוצאה ממגעיהם הצבאיים והמסחריים עם הגאלים, אשר עשו שימוש בחביות מאות שנים.
משך כ-2,000 שנים הייתה החבית מכל האחסון וההובלה הנוח ביותר, למי שעמד בעלותה. מני טובין, החל במסמרים וכלה במטבעות זהב, אוחסנו בחביות. אמנם, שקים ותיבות היו זולים יותר, אולם החביות היו חסונות יותר, וקלות יותר לניוד, ביחס למשקל. החבית החלה לאבד מחשיבותה באטיות במהלך המאה ה-20 עם הנהגת השימוש במשטחים ומכולות. החל ממחצית המאה ה-20 החל השימוש בחביות מתכת גדולות, בנות כ-200 ליטרים, לאחסון והובלה של נוזלים ותרכיזים.
בתעשיית המשקאות משמשות חביות עץ הן לתהליך התסיסה והן לתהליך היישון, של יין. משקאות רבים אחרים, כמו ברנדי, שרי, פורט וויסקי, עוברים גם הם תהליכי התיישנות בחבית. בשנים האחרונות של המאה ה-20 החלו להשתמש יותר ויותר בחביות גם למשקאות כהילים שמסורתית לא שהו בחביות, למשל גראפה (תזקיק דורכאות ענבים).
המילה האנגלית העתיקה tun, שפירושה "חבית גדולה", היא מקור השם של יחידת המידה ton, המשמשת למדידת התפוסה (tonnage) של אוניות מסחריות, כלומר למדידת נפח המטען שהן מסוגלות להכיל.
בלשון חכמים חבית היא שם לכלי הגדול מכד וקטן מפיטס. בדרך כלל מדובר בכלי מחרס, אך הוא יכול להיות גם מחומרים אחרים (כגון מתכת).
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף י"ט, עמוד ב'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283008805171  BnF: cb122166394 (data)  GND: 4217828-9  LCCN: sh85011939  NARA: 10666123  NDL: 00576572  NKC: ph201854
זרם הכנסות

זרם הכנסות הוא מקור הכנסה של חברה, ארגון, כלכלה אזורית או לאומית.
בעסקים, זרם הכנסות הוא לרוב אחד מהבאים: הכנסה תקופתית חוזרת, הכנסה מבוססת עסקאות, הכנסות מפרויקטים או הכנסות משירות.
הכנסות חוזרות

הכנסה חוזרת היא הכנסה שצפויה להמשיך להיווצר באופן קבוע למשך תקופה שאינה מבוטלת. סוג זה של הכנסה מאפיין בעיקר חברות שמוכרות מנויים או שירותים. הכנסות אלו באות לידי ביטוי לרוב כחשבונות חודשיים של צרכנים קבועים, או של חוזים מסחריים הנמשכים מספר שנים. כך למשל, לקוח של חברת נטפליקס משלם לחברה באופן קבוע את החשבון החודשי. לאחר שהלקוח החל להפעיל את השירות, נטפליקס יכולה לצפות שתקבל ממנו הכנסה חודשית קבועה לתקופה הקרובה.
הכנסות חוזרות נמדדות לרוב על בסיס חודשי, כהכנסה חוזרת חודשית (MRR) או על בסיס שנתי, כהכנסה חוזרת שנתית (ARR). כלומר, במקרה של ARR מדובר במדד עבור ההכנסה הצפויה מדי שנה עבור עסק או חברה. במגזר הטכנולוגי, ובדגש על חברות B2B (עסק לעסק) וחברות המספקות שירותי SaaS (תוכנה כשירות), ARR הוא מדד קריטי בהבנת רווחיות העסק ולצפות את תזרים המזומנים, בשל התבססותן לרוב על מנויים שנתיים, ועל כן הוא המדד הרווח בתעשיות אלו. עם זאת, ישנה חשיבות במדידת MRR בנוסף ל-ARR, וזאת על מנת לקבל תחזיות פיננסיות לטווחי זמן שונים.
על אף שבאופן טריוויאלי ניתן לחשב את ה-ARR לפי הסכום אותו משלמים המנויים הקיימים, לצורך הבנה איכותית יותר של ההכנסות נהוג למדוד זאת לפי הנוסחה הבאה: סכום ממנויים שנתיים קיימים + סכום מתוספות או שדרוגים למנויים קיימים - סכום פוטנציאלי שאבד עקב נטישת מנויים.
יתרון חשוב במדידת ARR על פני MRR הוא הקורלציה הקיימת, מעצם היותו הכנסה שנתית, עם עקרונות חשבונאיים מקובלים. בנוסף, הוא מעיד על חוסנה הכלכלי של חברה.
אין כללים מוגדרים לקביעה מה לכלול ב-ARR. בדרך כלל, הוא יכלול רק דמי מנוי קבועים כפי שנקבעו בחוזה. עם זאת, אין לכלול תחת הכנסות חוזרות שלומים חד פעמיים, כמו למשל מכירת חומרה, הנחה מיוחדת או דמי שירות.
הכנסה מבוססת עסקאות

הכנסות אלו מבוססות על מכירה צפויה של סחורות. בעל עסק יכול לצפות כי יבצע מכירות בסכום מסוים לאורך זמן. כל מכירה מייצרת הכנסה מבוססת עסקה. סוג זה של הכנסה נחשב לרוב פחות אטרקטיבי ממודל הכנסות חוזרות, בו נדרש בעל העסק לשמר את לקוחותיו הקיימים, להבדיל מלמשוך לקוחות חדשים.
הכנסות מפרויקט

הכנסות אלו נוצרות באמצעות פרויקטים חד-פעמיים. הסתמכות על סוג זה של הכנסה מאלץ חברות להשקיע מאמצים רבים לשימור לקוחותיהם. במודל זה קיים קושי לחזות את ההכנסות, בשל הקושי לחזות את התקדמות הפרויקט ואת המשך הדרך.
יצירת הכנסות

על פי המודל העסקי קנבס, קיימות 7 דרכים לייצר הכנסות: מכירת נכסים, דמי שימוש, דמי מנוי, הלוואות/ליסינג/השכרה, רישוי, עמלות תיווך ופרסום.
הערות שוליים

↑  "Revenue Streams". Inc.com (באנגלית). נבדק ב-27 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Recurring Revenue Definition | Investopedia". Investopedia. נבדק ב-2015-11-05.
↑  "The 5 Best Kinds of Recurring Revenue". Inc.com (באנגלית). 7 בנובמבר 2014. נבדק ב-2018-03-27. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Metric Analysis: Monthly & Annually Recurring Revenue - Hivemetric". Hivemetric. 10 באוקטובר 2016. נבדק ב-27 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  What is Annual Recurring Revenue (ARR)?, SaaSOptics (באנגלית)
↑  מה זה MRR ואיך מחשבים אותו? הסבר קצר ובעברית | המילון לסטארטאפ, באתר www.lastartup.co.il
↑  ARR Meaning: What is ARR & How to Calculate It, Zuora (באנגלית אמריקאית)
↑  What is Annual Recurring Revenue (ARR)?, SaaSOptics (באנגלית)
↑  Strategyzer AG, Revenue Streams - Business Model Canvas | Strategyzer, www.strategyzer.com (בצרפתית)
חבית (יחידת מידה)

חבית (באנגלית: Barrel) הוא שמן של מספר יחידות מידה של נפח:
חבית נפט נפחה 158.987294928 ליטר, שהם 42 גלון אמריקאי, שהם 34.97231575 גלון אימפריאלי, או 0.158987294928 מ"ק.
חבית בירה בריטית נפחה 163.7 ליטר, שהם 36 גלון אימפריאלי.
חבית בירה אמריקנית נפחה 117.3 ליטר שהם 31 גלון אמריקני.
חבית משקה אמריקנית שאינו בירה נפחה 119.2 ליטר, שהם 31.5 גלון אמריקני.
חבית "נפח יבש" אמריקנית נפחה 115.6 ליטר, שהם 115 רביעיות גלון יבשות.
הערות שוליים

↑  מדריך לשיטת מדידה מטרית
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוקר ביטוח

חוקר ביטוח הוא בעל מקצוע בתחום הביטוח, אשר מתמחה בבדיקת תביעות ביטוח שונותהחשודות או מוטלות בספק כדי לקבוע את תקפותן ואת מידת האמת שבטענות המבוטחים. מטרתו העיקרית של חוקר הביטוח היא לאמת את נסיבות האירועים המתוארים בתביעות הביטוח ולבדוק אם קיים ניסיון להונאה או הטעיה. תפקידו כולל איסוף מידע, ראיונות עם מעורבים, ניתוח מסמכים וראיות, ולעיתים גם שיתוף פעולה עם גורמי אכיפת החוק.
החקירה מתבצעת לרוב בעקבות חשד לאי סדרים או עקב חששות שהתביעה אינה תואמת את תנאי הפוליסה או שהוצגו בה פרטים שקריים. בחלק מהמקרים, תפקיד החוקר הוא לבדוק את ההיבטים המשפטיים והכלכליים של התביעה, כולל הונאות אפשריות. החוקר פועל לצד חברות הביטוח, עורכי דין ואנשי מקצוע נוספים כדי לוודא שהתביעה מוצדקת ובמידה שיש להעניק פיצוי, הוא יינתן על פי הנהלים והחוקים המתאימים.
לחלק מחברות הביטוח יש צוותי חקירה פנימיים משלהן בעוד שחברות אחרות נותנות את העבודה בקבלנות משנה לחוקרים פרטיים או לחברות חקירות פרטיות.
למרות שחקירות כאלה נערכות בדרך כלל כדי למנוע הונאה, לעיתים קרובות מאוד החוקרים יפעלו פשוט כדי לקבוע את נסיבות תביעה מסוימת (למשל, בתאונת דרכים מרובת רכבים שבה מעורבים גורמים שונים, תביעות וחברות ביטוח).
סוגי חקירות ביטוח

החקירות עשויות להתרחש במגוון רחב של תחומים בענף הביטוח, כאשר כל אחד מהם דורש התמחות וגישות ייחודיות כגון:
ביטוח חיים – חקירות אלו מתמקדות בתביעות הנוגעות לפיצויים על מוות, בהן נדרש לבדוק את נסיבות המוות כדי לוודא שהן תואמות את הפוליסה.
ביטוח רכוש ונזקי רכוש – חקירה מסוג זה עוסקת באירועים של נזקי רכוש, שריפות, פריצות או גניבות. לעיתים יש לבדוק את אמינות הדיווח ואת הקשר בין הנזק לתביעת הביטוח.
ביטוח רכב – מדובר בתחום נפוץ שבו חוקרי הביטוח בודקים תאונות דרכים, גניבות רכבים, או נזקים לרכב. במקרים מסוימים, החוקרים בודקים האם יש סתירות בגרסאות המעורבים, אם קיים תיאום בין המעורבים, או אם התביעה אינה מוצדקת.
ביטוח בריאות – חקירות בתחום זה מתבצעות כדי לוודא את האותנטיות של תביעות הקשורות לטיפולים רפואיים, אבחנות והוצאות בריאותיות שונות. תחום זה כולל פיקוח על רופאים ומוסדות רפואיים שמבצעים הונאות ביטוח באמצעות הגשת חשבוניות כוזבות.
הונאה בביטוח

שיטות הונאת חברות הביטוח הן מגוונות וכך גם האמצעים לחקירתן.
ראיות מראות שהונאת ביטוח גוברת במדינות עשירות כאשר ממשלות רבות מנהלות מסעות פרסום לציבור כדי להרתיע נוכלים פוטנציאליים ולפנות לציבור לדווח על תביעות חשודות כלשהן.
אחת הצורות הנפוצות ביותר של הונאות ביטוח היא הגזמה של פציעות. מכיוון שפציעות רבות עשויות להיות קשות במיוחד לכימות (לדוגמה, פציעות פסיכולוגיות או פציעות גופניות כגון צליפת שוט), חוקרים לרוב יבקשו לקבוע שמה שהתובע טוען הוא נכון (לדוגמה, אם תובע מצהיר שהוא או היא לא יכולים לעבוד) וכי אין פערים ברורים בתסמינים הנטענים (נבדקים לעיתים קרובות מאוד בשיתוף עם צוות רפואי). מעקב מופעל לעיתים קרובות בנסיבות כאלה כדי לאמת את התביעה.
צורה נוספת של הונאה פחות מוכרת היא זו של תביעה בפוליסת ביטוח בגין פגיעות שנגרמו לפני כניסת הפוליסה לתוקף. לדוגמה, בתאונת דרכים, אדם עשוי לטעון כי סבל מפציעת גב מתישה. אולם בחקירה מתברר כי הפציעה נגרמה בתקרית כמה חודשים או אפילו שנים קודם לכן. לעיתים קרובות מאוד חברות ביטוח וחוקרים ילמדו דוחות רפואיים והיסטוריה כדי לבטל אפשרות זו, כמו גם בחיפוש אחר ראיות לתביעות או תאונות קודמות.
ישנן גם צורות רבות של הונאה הקשורות ברכוש, למשל כאשר אדם בעל נכסים יקרי ערך (רכוש, למשל) הורס אותם בכוונה, לרוב בהצתה, מתוך כוונה לאחר מכן לתבוע את השווי בחזרה באמצעות ביטוח. צורה אחרת יכולה להיות אספן אמנות המבטח יצירה בעלת ערך גבוה ואז 'יגנוב' אותה - תובע את הכסף לעצמו ושומר על יצירת האמנות בתהליך.
הערות שוליים

↑  "10.23.2 Contractor Investigations". 9 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pennsylvania Office of Attorney General Strawberry (9 בנובמבר 2022). "Types of Insurance Fraud". {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Detektei Fahtz (9 בנובמבר 2022). "Detektei" (בגרמנית). {{cite web}}:  (עזרה)
חבית היין של היידלברג

חבית היין הגדולה בטירת היידלברג
פרקאו מהיידלברג
חבית היין של היידלברג נמצאת במרתף טירת היידלברג, בעיר היידלברג שבגרמניה. זוהי החבית הרביעית במספר שהוצבה במרתף הטירה – הראשונה שבהן הוצבה שם בשנת 1591 (לפי עדות של אנטון פרטוריוס). החבית הנוכחית הוצבה שם בשנת 1751, ונפחה המקורי היה 221,726 ליטרים (עקב התייבשות עץ החבית נפחה כיום הוא 219,000 ליטרים).
כאשר תפס הצבא הצרפתי את העיר ואת הטירה בשלהי המאה ה-17, סברו חייליו כי החבית הריקה מלאה יין. סימני מכות הגרזנים שלהם על גביה ניכרו על פניה לאחר מכן.
החבית שימשה רק לעיתים רחוקות לאחסנת יין. היא מהווה אטרקציה לתיירים ואתר למסיבות ריקודים, לאחר שהותקן על גביה משטח ריקודים.
החבית זכתה לאזכורים רבים בספרות בשפות שונות, לרבות בספרים "הרפתקאותיו המפתיעות של הברון מינכהאוזן" מאת רודולף אריך ראספ, "חמישה שבועות בכדור פורח" מאת ז'ול ורן, "עלובי החיים" מאת ויקטור הוגו, "The Specter Bridegroom" מאת וושינגטון אירווינג, "A Tramp Abroad" מאת מארק טוויין, ו"מובי דיק" מאת הרמן מלוויל.
פרקאו מהיידלברג

ליד החבית הגדולה נמצא פסל של הגמד וליצן החצר של טירת היידלברג. הוא הובא לטירה מטירול ב-1720 על ידי הנסיך השליט קרל פיליפ, ובין תפקידיו היה גם אחראי על הגשת יין לאורחים. הוא קיבל את הכינוי Perkeo כי היה משיב על כל הצעה לשתיית יין באיטלקית "Perché no?" (מדוע לא?). האגדה מספרת שכאשר חלה, ציווה עליו הרופא להפסיק לשתות יין ולשתות מים. הוא נפטר זמן קצר לאחר ששתה מים.
חיים כץ (קצין)

| --- | --- |

 לידה:  4 בספטמבר 1949 י' באלול ה'תש"ט רחובות, ישראל 
 פטירה:  4 במאי 2022 (בגיל 72) ד' באייר ה'תשפ"ב רחובות, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת חיפה 
 תקופת הפעילות:  1967–1990 (כ־23 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 433  סגן מפקד חטיבה 211  מפקד חטיבה 767  סגן מפקד אוגדה 90
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים   מבצע שלום הגליל
 תפקידים אזרחיים
 יועץ שר האוצר לפרויקטים לאומיים  חבר דירקטוריון התעשייה האווירית לישראל  מנהל גן התעשייה עומר וגן התעשייה לבון  חבר בצוות הניהול של חברת פלסאל בע"מ  חבר דירקטוריון החברה לפיתוח רחובות  ראש מנהל התעשייה והמסחר בעיריית חולון  חבר דירקטוריון החברה לפיתוח חולון
 
חיים כץ (4 בספטמבר 1949 – 4 במאי 2022) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. לחם כמפקד מחלקה במלחמת ההתשה, כמפקד פלוגה במלחמת יום הכיפורים וכמפקד חטיבה במלחמת שלום הגליל. לאחר שחרורו מצה"ל עסק בתפקידים כלכליים ובפיתוח אזורי תעשייה.
ביוגרפיה

חיים כץ נולד ברחובות, בן להורים ילידי גרמניה, שעלו לארץ ישראל במחצית השנייה של שנות ה-30 והתיישבו ברחובות. בילדותו התחנך בבית ספר בן צבי ובאורט רחובות.
בשנת 1967, לאחר מלחמת ששת הימים, התגייס לצה"ל ועשה את שירותו הצבאי בחיל השריון בתפקידי פיקוד והדרכה.
במלחמת ההתשה, בשנת 1969, היה מפקד מחלקת טנקים בגדוד 9 בגזרה הצפונית של תעלת סואץ מאזור קנטרה וצפונה, גזרה שהייתה רוויה בתקריות אש ובלחימה לפתיחת צירי תנועה והגנה על המעוזים.
במלחמת יום הכיפורים, בשנת 1973, היה מפקד פלוגה בגדוד 409 של חטיבה 600. השתתף בקרבות הבלימה באזור רכס חמדיה, במרחב החווה הסינית ובמרחב צליחת תעלת סואץ. 11 חיילים וקצינים מפלוגת הטנקים שעליה פיקד נהרגו ונוספים נפצעו במהלך הלחימה הנועזת והקשה.
אחרי המלחמה התבקש לחזור לשירות קבע, כמפקד קורס קציני שריון מג"ח בגדוד 196 בחטיבה 460 בהמשך שירת בתפקידי פיקוד כמפקד גדוד 433 בחטיבה 500, סגן מפקד חטיבה 211, מפקד חטיבה 767 (לימים חטיבה 130).
במבצע שלום הגליל, בשנת 1982, היה מפקד חטיבה 767 באוגדה 880, "עוצבת עידן". החטיבה לחמה במרחב הגזרה המזרחית והגיעה במסגרת התקדמותה עד מרחב ינטה, כ-35 ק"מ מדמשק.
בשנת 1986 מונה לסגן מפקד אוגדה 90. היה חניך במכללה לביטחון לאומי ושימש כמדריך צוות במכללה לפיקוד ומטה (פו"ם) .
לאחר שחרורו מצה"ל, משנת 1990, עבד במשך 3 שנים במשרד האוצר עם שר האוצר יצחק מודעי כיועצו לפרויקטים לאומיים, בתקופת קליטת גל העלייה של שנות ה-90. היה חבר במספר ועדות היגוי מטעם משרד האוצר שעסקו בפרויקטים לאומיים, בקליטת העלייה והאצת הבניה למגורים. בנוסף היה חבר דירקטוריון התעשייה האווירית.
משנת 1993 עבד עם התעשיין סטף ורטהיימר במשך 9 שנים בניהול, תכנון, הקמה, ושיווק של גני התעשייה עומר בנגב ולבון בגליל, והיה בצוות הניהול של חברת פלסאל בע"מ.
משנת 2003 ריכז את ניהול הקמת מנהלות לאזורי התעשייה בפריפריה ובניהול פרויקט "עידוד" במשך 4 שנים עבור משרד המסחר והתעשייה. במסגרת זו הוקמו 27 מנהלות לאזורי תעשייה חדשים ופותחו פרויקטים לעידוד יישובי הפריפריה בגליל, בנגב, ביהודה ושומרון. היה שותף בתכנון אזור התעשייה בצומת להבים "עידן הנגב" והיה חבר דירקטוריון בחברה לפיתוח רחובות.
בשנים 2007–2018 עסק בפיתוח ושדרוג אזור התעשייה והעסקים חולון, במסגרת תפקידו כמנהל מינהל תעשייה ומסחר בעיריית חולון. יחד עם ראש העיר מוטי ששון הביא לשינוי אזור התעשייה והעסקים חולון, מאזור תעשייה בו הייתה הגירה שלילית של עסקים הפך האזור למושך וכדאי לעסקים רבים. את שינוי המצב הביא חיים על ידי יזום פעילויות מגוונות לפיתוח אזור התעשייה חולון שכללו: תכנון ואישור סטטוטורי, פיתוח תשתיות, שווק אזור התעשייה ליזמים חדשים, קליטת פרויקטים חדשים, פיתוח מחלף חולון מזרח, חיבור רחוב המרכבה לכביש 44, יצירת תנופת גל בניה בנייה של 200,000 מ"ר, קליטת 140 חברות חדשות שהתאכלסו באזור התעשייה בתקופה זו, ויצירת גל בנייה נוסף באזור התעשייה והעסקים חולון של 300,000 מ"ר שנמצא לאחר תכנון ובתחילת ביצוע משנת 2018.
היה חבר דירקטוריון בחברה הכלכלית לפיתוח חולון.
בוגר אוניברסיטת תל אביב במנהל עסקים, בוגר המכללה לביטחון לאומי, ומוסמך במדיניות ציבורית וניהול ציבורי מאוניברסיטת חיפה.
חיים כץ התגורר ברחובות. היה נשוי לרותי עד לפטירתה ואב לשלוש בנות. נפטר ב-4 במאי 2022.
חיים כץ, ראש הממשלה יצחק שמיר ושר הביטחון יצחק רבין בטקס סיום המכללה לביטחון לאומי.
זרם הגולף

זרם הגולף וההסתעפויות שלו
זרם הגולף לחופי אמריקה, תמונה תרמית מהחלל
זרם הגולף (אנגלית: Gulf stream; מילולית: זרם המפרץ) הוא זרם ימי חם, שמוצאו במפרץ מקסיקו, ואשר המשכו מגיע לחופי מערב אירופה וצפונה ומחמם את האזורים האלה בקרבת החוף. זרם הגולף הוא קריטי לאקלים ולמזגי האוויר של כדור הארץ. מחקרים מהשנים האחרונות (2020') מראים כי זרם הגולף נחלש עקב ההתחממות הגלובלית והמסת קרחוני גרינלנד.
מסלול ומאפיינים

ראשיתו של זרם הגולף באזור מפרץ מקסיקו. משם הוא עולה לאורך חופה המזרחי של ארצות הברית עד לקו הרוחב 43 צפון לערך, שם הוא מתפצל לשניים: חלק אחד שלו, המכונה בשם הזרם הקנרי, נוטה מזרחה, מגיע לחופי ספרד, יורד דרומה ואז מערבה וחוזר למפרץ מקסיקו; בתוך "טבעת" (אנ') זו נמצא ים סרגסו. חלקו השני, הנקרא הזרם הצפון אטלנטי (אנ') ממשיך "לטפס" צפונה, מוסט מזרחה ליד ניופאונדלנד על ידי זרם לברדור (אנ') הקר, חוצה את האוקיינוס האטלנטי, מגיע לאירופה וזורם עד לנורווגיה.
המים החמים של זרם הגולף נבדלים משאר מימי האוקיינוס האטלנטי בצפיפותם, מליחותם וצבעם. ז'ול ורן תיאר את זרם הגולף כ"נהר בתוך האוקיינוס".
בשל האנרגיה הרבה שהוא צובר באזור החם של מפרץ מקסיקו, זרם הגולף הוא זרם עצום בעל הספק של כ-1.4 פטא-ואט (מיליארד מגה-ואט). בזרם עצמו עוברים בין 30 ל-80 מיליון מטרים מעוקבים של מים בשנייה, כמות הגדולה פי כמה וכמה מסך המים הזורמים בכל הנהרות הנשפכים לאוקיינוס האטלנטי.