יריב לוין
ביוגרפיה > שר המשפטים (2022–היום)

עם השבעת הממשלה ב-29 בדצמבר 2022 מונה לוין לשר המשפטים ולסגן ראש הממשלה. ב-4 בינואר 2023 הכריז על תוכניתו לרפורמה במערכת המשפט בישראל שמרכיביה: שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים, הגבלת סמכות בתי המשפט לפסול חוקים, אישור פסקת התגברות ברוב של 61 חברי כנסת, צמצום עילת הסבירות והגדרת חוות הדעת של היועצים המשפטיים למשרדי הממשלה כחוות דעת שאינה מחייבת, ובכך מיקד את עיקר עשייתו. תוכניתו עוררה מחאה נרחבת אך הקואליציה עסקה בקידומה. במשך שנת 2023 התקיימו בסמוך למעונו הפרטי, כמעט מדי שבוע, הפגנות של מאות מפגינים כנגד הרפורמה המשפטית.
במאי 2023 טען לוין כי ממשלת ארצות הברית עובדת בשיתוף פעולה עם המוחים נגד הרפורמה שהוא מנסה להעביר. כמו כן הוא האשים כי המתנגדים לו "מחזיקים את בית המשפט, את כל ראשי המערכת הכלכלית, ויש להם שליטה מוחלטת בעיתונות, כולל ידיעות אחרונות וישראל היום". דבריו עוררו ביקורת מצד בני גנץ, אביגדור ליברמן ואחרים, שטענו כי דבריו פוגעים ביחסי ארצות הברית–ישראל. ארגוני המחאה טענו כי לוין מפיץ תאוריות קונספירציה. ממשל ביידן הכחיש את ההאשמות.
ביולי 2023 אישרה הכנסת חוק ראשון במסגרת הרפורמה המשפטית, והוא תיקון לחוק יסוד: השפיטה, לפיו בתי המשפט מנועים מלהשתמש בעילת הסבירות לשם ביקורת שיפוטית על החלטות של ממשלת ישראל ושריה. לפני ההצבעה התנגד לוין להצעות פשרה לדחיית ההצבעה או לריכוך הצעת החוק למרות פנייה אליו מצד שר הביטחון יואב גלנט.
מתחילת כהונתו נמנע לוין מלכנס את הוועדה לבחירת שופטים. בחודשים שלאחר מכן ירד מספר השופטים בבית המשפט העליון מ-15 ל-13, וגם בערכאות נמוכות יותר לא אוישו תקנים של שופטים. עם פרישתה של נשיאת העליון אסתר חיות, לא מונה לראשונה מקום המדינה נשיא קבוע לבית המשפט העליון, והשופט עוזי פוגלמן היה לממלא מקום לנשיא. בתחילת נובמבר 2023 סיכמו לוין ופוגלמן להחזיר למערכת 14 שופטים שפרשו, על תקן שופטים עמיתים, דבר שעורר ביקורת במערכת המשפט. ב-16 בנובמבר נאלץ לוין לכנס את הוועדה לראשונה. מהלכיו אלו, שנעשו במסגרת ממשלת החירום שהוקמה תוך כדי הלחימה במלחמת חרבות ברזל, עוררו ביקורת ציבורית ונטען כי לוין ממשיך לקדם את הרפורמה המשפטית בניגוד להצהרת ראש הממשלה כי הממשלה תחדל מעיסוקים שאינם קשורים למלחמה. לאחר שלוין נמנע במשך חודשים רבים מכינוס הוועדה לשם בחירת נשיא בית המשפט העליון, פסק בג"ץ שעליו לכנס את הוועדה ולאפשר בחירה של נשיא בית המשפט העליון. לקראת כינוס הוועדה הציע לוין את כל שופטי בית המשפט העליון (למעט השופט פוגלמן העומד לפרוש) כמועמדים למשרת הנשיא. בספטמבר 2024 הורידה חברת דירוג האשראי מוד'יס את הציון של ממשלת ישראל מ־G1 ל-G2 בין היתר, לפי אנשי החברה, על רקע עיכוב מינויי שופטים מצד לוין. ב-26 בינואר התכנסה הוועדה לבחירת שופטים לשם בחירת נשיא בית המשפט העליון. לוין, השרה אורית סטרוק וח"כ יצחק קרויזר החרימו את הישיבה, ועמית נבחר בה לנשיא בית המשפט העליון. לוין הודיע שאינו מכיר במינוי זה.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2024 תמך וקידם את מועמדותו של נציג הליכוד, העבריין המורשע רפי חיים-קדושים למועצת העיר הרצליה.
ב-9 במאי 2024 סיים את תפקידו נציב תלונות הציבור על השופטים השופט בדימוס אורי שהם, לראשונה מבלי שמונה לו מחליף, וזאת בשל אי הסכמות בין מ"מ נשיא בית המשפט העליון, השופט פוגלמן שדרש למנות לתפקיד שופט בית משפט עליון בדימוס, ללוין שרצה למנות לתפקיד את השופט המחוזי בדימוס דוד רוזן. על רקע זאת שלח הנציב היוצא שהם מכתב חריף לשופטים בו האשים את לוין בפגיעה בשלטון החוק ובאמון הציבור במערכת המשפט. במרץ 2025 שינתה הכנסת את הרכב הוועדה לבחירת הנציב, כך שלא תידרש הסכמת נשיא בית המשפט העליון למינוי.
ב-5 מרץ 2025 החל לוין במהלך להדחתה של היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה.