stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לקטון

גמא-בוטירולקטון
לקטונים (Lactones) הם קבוצה של תרכובות אורגניות.
הלקטונים הם אסטרים טבעתיים (ציקליים); הם מכילים, לפיכך, את הקבוצה הפונקציונלית COO.
לקטון נוצר ממולקולות בנות למעלה מ-4 אטומי פחמן, אשר מכילות בקצה האחד קבוצת הידרוקסיל (בדומה לכהלים) ובקצה השני קבוצת קרבוקסיל, בדומה לחומצות קרבוקסיליות. שתי הקבוצות נוטות להגיב האחת עם השנייה בתגובת איסטור פשוטה, דבר הגורם לסגירת המולקולה לטבעת וליצירת לקטון.
שמותיהם של הלקטונים מורכבים מתחילית, אות יוונית המציינת את גודל הטבעת (בטא עבור טבעת מרובעת, גמא עבור טבעת מחומשת וכן הלאה), ומהסיומת לקטון.
מקרוליד (Macrolide) הוא לקטון גדול (בן 14, 15 או 16 אטומי פחמן) הקשור לחד-סוכר אחד או יותר. כמה מקרולידים מהווים תרופות חשובות, בהן אריתרומיצין, המהווה תחליף שכיח ביותר לפניצילין (עבור חולים בעלי אלרגיה לפניצילין).
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19

נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19 (נקראת "נבחרת הנוער", ועל ידי ההתאחדות היא נקראת גם בשם נבחרת נוער א') היא נבחרת הכדורגל הלאומית של ישראל עד גיל 19. סגל הנבחרת מורכב ממיטב שחקני הכדורגל המחזיקים באזרחות ישראלית שגילם מתחת ל-19. במקרים מסוימים רבים, וכן כשהיא מייצגת את ישראל בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 (נבחרת "המונדיאליטו"), ניתן לכדורגלנים שגילם עד גיל 20 לשחק. מאמן הנבחרת ממונה על ידי ההתאחדות לכדורגל בישראל.
נבחרות אירופאיות (ביניהן ישראל), משתתפות באליפות אירופה עד גיל 19 שנערכת אחת לשנה ומשתתפים בנבחרות אלה שחקנים שגילם הוא 19 לכל היותר או בני 20 במקרים חריגים, בשונה מנבחרת עד גיל 21 בה מותר גם לשחקנים בני עד 23 להשתתף כל עוד הם החלו לשחק בה בעודם בני 21.
באליפות אירופה עד גיל 19 (2022) הגיעה הנבחרת להישג השיא שלה, ובהופעה השנייה שלה בלבד בטורניר זה הצליחה לסיים כסגנית האלופה, לאחר שהפסידה רק בהארכה במשחק הגמר לנבחרת אנגליה.
היסטוריה > אליפות אירופה עד גיל 19 - 2022

במרץ 2022 העפילה בפעם השנייה בתולדותיה לטורניר הסופי של אליפות אירופה עד גיל 19 שהתקיים בסלובקיה, תחת הדרכתו של המאמן הלאומי אופיר חיים. ישראל העפילה לטורניר אחרי שסיימה את שלב המוקדמות ההתחלתי בטבלת הבית שלה במקום השני אחרי הולנד, כאשר היא מקדימה את קפריסין ואת מולדובה. ב"סיבוב העלית" של מוקדמות הטורניר פגשה הנבחרת את הונגריה, סקוטלנד וטורקיה. הנבחרת סיימה במקום הראשון בטבלת הבית כשהיא מקדימה את סקוטלנד וטורקיה.
בשלב הבתים של טורניר הגמר של יורו 2022 סיימה הנבחרת במקום השני אחרי אנגליה, כשהיא מקדימה את אוסטריה וסרביה. מלבד העפלה לחצי הגמר של הטורניר, הקנה הישג זה לנבחרת הנוער הישראלית גם העפלה ישירה לשלבי הבתים של גביע העולם עד גיל 20 - 2023, לראשונה בתולדותיה.
בשלב חצי הגמר של הטורניר גברה הנבחרת בתוצאה 1–2 על נבחרת צרפת, ובמשחק הגמר הפסידה לאנגליה בתוצאה 1–3 לאחר הארכה.
היסטוריה > גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 2023

בטורניר הגמר של גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 2023 סיימה נבחרת ישראל עד גיל 20 במקום השני בבית ג', לאחר שהפסידה מול קולומביה במחזור הראשון (1–2), השיגה תיקו מול סנגל במחזור השני (1–1) וניצחה ניצחון דרמטי על נבחרת יפן במחזור השלישי והאחרון (2–1), עם מהפך וגול בדקה ה-92, והעפילה לשלב שמינית הגמר. בשמינית הגמר ניצחה הנבחרת את נבחרת אוזבקיסטן 1–0 משער של ענאן ח'לאילי בדקה ה-97.
ברבע הגמר ניצחה ישראל את נבחרת ברזיל 3–2 לאחר הארכה ועלתה לחצי הגמר. בחצי הגמר הפסידה הנבחרת 0–1 לנבחרת אורוגוואי. במשחק על המקום השלישי ניצחה נבחרת ישראל את נבחרת דרום קוריאה 3–1 וזכתה במקום השלישי.
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת שזומן לקראת טורניר גביע העולם בכדורגל 2023. ההופעות והשערים מעודכנים ל-28 במרץ 2023, לאחר המשחק.
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שוער | אופק מליקה | 23 בינואר 2005 | 6 | 0 | ישראל הפועל רעננה |
|  | שוער | תומר צרפתי | 16 באוקטובר 2003 | 6 | 0 | ישראל מכבי נתניה |
|  | שוער | ניתאי גרייס | 2 בינואר 2003 | 1 | 0 | ישראל מכבי חיפה |

|  | הגנה | עיליי פיינגולד | 23 באוגוסט 2004 | 21 | 1 | ישראל מכבי חיפה |
|  | הגנה | רוי רביבו | 22 במאי 2003 | 20 | 1 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | הגנה | אור ישראלוב | 2 בספטמבר 2004 | 20 | 0 | ישראל הפועל תל אביב |
|  | הגנה | שון עדרי | 24 בנובמבר 2003 | 19 | 1 | ישראל הפועל אשדוד |
|  | הגנה | סתיו למקין | 2 באפריל 2003 | 16 | 1 | ישראל הפועל תל אביב |
|  | הגנה | נועם בן הרוש | 13 במאי 2005 | 6 | 0 | ישראל הפועל חיפה |
|  | הגנה | הדר פוקס | 13 בדצמבר 2003 | 2 | 0 | ישראל מכבי פתח תקווה |

|  | קישור | אל ים קנצפולסקי | 11 באפריל 2003 | 17 | 1 | ישראל הפועל תל אביב |
|  | קישור | איליי מדמון (קפטן) | 18 ביוני 2003 | 14 | 1 | ישראל בית"ר ירושלים |
|  | קישור | רוי נאווי | 4 במרץ 2004 | 14 | 0 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | קישור | תאי עבד | 3 באוגוסט 2004 | 13 | 4 | הולנד פ.ס.וו. איינדהובן |
|  | קישור | רן בנימין | 6 בפברואר 2004 | 9 | 3 | ישראל הפועל תל אביב |
|  | קישור | חמזה שיבלי | 19 באוגוסט 2004 | 1 | 0 | ישראל מכבי חיפה |

|  | התקפה | אריאל לוגסי | 24 בנובמבר 2004 | 23 | 6 | ישראל מכבי פתח תקווה |
|  | התקפה | אחמד סלמן | 22 במרץ 2004 | 20 | 2 | ישראל מכבי נתניה |
|  | התקפה | דור תורג'מן | 24 באוקטובר 2003 | 17 | 5 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | התקפה | עומר סניור | 23 בפברואר 2003 | 11 | 1 | ישראל הפועל תל אביב |
|  | התקפה | ענאן ח'לאילי | 3 בספטמבר 2004 | 9 | 1 | ישראל מכבי חיפה |
סגל הנבחרת > הצוות המקצועי

| --- | --- |
מאמן ראשי: ישראל אופיר חיים
עוזר מאמן: ישראל איתי מרדכי ישראל איל גדרון
מאמן כושר: ישראל עופר אקשטיין
מאמן שוערים: ישראל גיא סולומון
מנהל הנבחרת: ישראל אסי מאיר
רופא הנבחרת: ישראל ד"ר מיקי זגר
פיזיותרפיסט: ישראל איגור לומובסקי
ראו גם

נבחרת ישראל בכדורגל (נבחרת הגברים בגיל בוגרים)
הנבחרת הצעירה של ישראל בכדורגל (נבחרת הגברים עד גיל 21 – נקראת גם "הנבחרת האולימפית" עד גיל 23)
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 18 (נבחרת נוער ב' של ישראל)
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 17 (נבחרת נערים א' של ישראל – נקראת גם "נבחרת הנערים" עד גיל 17)
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 16 (נבחרת נערים ב' של ישראל)
הערות שוליים

↑  סיקור משחק צרפת U19 נגד ישראל U19, 28/06/2022 - ערוץ הספורט, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט
↑  UEFA.com, France-Israel | Under-19 2022, UEFA.com (באנגלית)
↑  סיקור משחק ישראל U19 נגד אנגליה U19, 25/06/2022 - ערוץ הספורט, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - שחקן נבחרת, באתר www.football.org.il
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - נבחרות, באתר www.football.org.il
↑  היסטוריה: נבחרת הנוער באליפות אירופה, באתר ynet, 30 במאי 2014
↑  https://www.uefa.com/under19/match/2031123--cyprus-vs-israel/standings
↑  https://www.uefa.com/under19/match/2034031--scotland-vs-israel/standings/
↑  באינדונזיה הבהירו: "נבחרת ישראל תתקבל בברכה לאליפות העולם", באתר וואלה, 29 ביוני 2022
↑  מדהים: נבחרת ישראל עלתה לרבע גמר המונדיאליטו, באתר ynet, 30 במאי 2023
↑  תומר חבז, ‏זה לא חלום: נבחרת הנוער בחצי גמר המונדיאליטו, באתר ONE‏, 3 ביוני 2023
↑  תומר חבז, ‏תודה על הכל: נבחרת הנוער הפסידה בחצי הגמר, באתר ONE‏, 8 ביוני 2023
↑  שי ארצי, חלומות באוויר: נבחרת הנוער ניצחה 1:3 את דרום קוריאה וסיימה במקום השלישי במונדיאליטו, באתר ישראל היום, 11 ביוני 2023
↑  https://www.football.org.il/magazine/?itemid=%7B117A9F1A-68B0-472E-860F-5DD9579AB049%7D
↑  UEFA.com, France-Israel | Under-19 2022, UEFA.com (באנגלית)
↑  https://www.football.org.il/national-team/?itemid=%7BB5274482-A7A7-450D-8E02-E5AC51A46973%7D&national_team_id=1645
↑  בעלי תפקידים - נוער עד גיל 19 באתר ההתאחדות לכדורגל
פוליטיזציה

פוליטיזציה היא תהליך של הכנסת מעורבוּת פוליטית במערכות חברתיות, האמורות, על פי הדובר, להיות נקיות מסממנים פוליטיים.
הגדרות

המסגרת האקדמית השלטת להבנת הפוליטיזציה היא מודל המערכת, הרואה בפוליטיקה זירה או תחום. בפרספקטיבה זו, פוליטיזציה היא התהליך שבו נושאים או תופעות נכנסים לתחום ה"פוליטי", למרחב של מחלוקת וקונפליקט.  לחלופין, על פי הגישה הביהביוליסטית למדע המדינה, הרואה בפוליטיקה פעולה או קונפליקט, הפוליטיזציה נתפסת כתהליך שבו נושא או תופעה הופכים להיות גלויים יותר באופן משמעותי בתודעה הקולקטיבית, מה שגורם להתגייסות פוליטית.
על פי מילון מרים וובסטר המשמעות של פוליטיזציה היא מתן אופי או גוון פוליטי. לדוגמה ניסיון לפוליטיזציה של השרות הציבורי. על פי מילון אוקספורד למונח פוליטיזציה יש שתי משמעויות: 1. הפיכה של נושא שאינו פוליטי לסוגיה פוליטית, לדוגמה: פוליטיזציה של המדע, 2. הגדלת המעורבות של משהו/מישהו בפוליטיקה. על פי מילון קיימברידג' ההגדרה היא הפיכת ארגון, יחיד או פעילות, לפוליטי או למודע יותר לעניינים פוליטיים. לדוגמה: אסור לעשות פוליטיזציה לאכיפת החוק.
בעקבות תהליך שכזה, ההחלטות בנושא מסוים מתבצעות משיקולים פוליטיים ולא משיקולים מקצועיים. פוליטיזציה נפוצה בהחלטות בנושאים חברתיים, כלכליים, דתיים, מדעיים ומשפטיים.
בין הסוגיות בהן הדיון גולש לעיתים קרובות לפוליטיזציה ניתן למצוא דיונים בנושאי התחממות עולמית, שיטות שונות לטיפול באוטיזם, הפרדת הדת מהמדינה, פמיניזם, נישואים חד-מיניים, דרכים להפחתת ממדי העוני, מלחמה, הזכות לשאת נשק, מדינת רווחה, עונש מוות ושימוש בתאי גזע עובריים למחקר.[דרוש מקור]
מאפיינים

המאפיינים העיקריים של פוליטיזציה:
חדירת שיקולים פוליטיים למערכות מקצועיות - הדבר מתבטא בהתערבות עמוקה של הדרג הפוליטי בתהליכים שאמורים להיות מקצועיים טהורים. תופעה זו כוללת מינוי מקורבים פוליטיים לתפקידים מקצועיים תוך התעלמות מכישורים והכשרה נדרשים, דרישה ל"נאמנות" פוליטית מעובדי ציבור, ועקיפה שיטתית של נוהלי מכרזים ומינויים תקינים. במקרים רבים נעשה שימוש במוסדות מקצועיים לקידום אג'נדה פוליטית במקום לשרת את האינטרס הציבורי.
אבדן עצמאות מקצועית - אובדן העצמאות המקצועית מתרחש כאשר אנשי מקצוע נתונים ללחץ מתמיד לקבל החלטות על בסיס שיקולים פוליטיים. התופעה כוללת החלשה שיטתית של שומרי סף, פגיעה בעצמאות גופי ביקורת ופיקוח, ודחיקת שיקולים מקצועיים לטובת אינטרסים פוליטיים צרים. במקרים רבים נוצרת אווירת פחד והשתקה המונעת מאנשי מקצוע להביע את דעתם המקצועית באופן חופשי.
שימוש במשאבים ציבוריים לצרכים פוליטיים - מתבטא בהקצאת תקציבים על בסיס שיוך פוליטי או מגזרי, תוך העדפת אזורים ומגזרים מסוימים על פני אחרים. תופעה זו כוללת שימוש במשאבי ציבור לצרכים מפלגתיים, חלוקת משרות ותפקידים למקורבים פוליטיים, וניצול מערכות תקשורת ממשלתיות לקידום אג'נדה פוליטית במקום שירות הציבור.
פגיעה באמון הציבור - הפגיעה באמון הציבור היא תוצאה ישירה של הפוליטיזציה, כאשר הציבור מאבד את אמונו במערכות המקצועיות של המדינה. מתפתחת תחושה של אפליה וחוסר הוגנות, פגיעה בשוויון הזדמנויות, וירידה כללית באמון במוסדות המדינה. במקרים רבים נוצרת תחושה של שחיתות מערכתית המערערת את אמון הציבור במערכת כולה.
השפעה על תהליכי קבלת החלטות - מתבטאת בעיכוב החלטות מקצועיות מטעמים פוליטיים, קבלת החלטות על בסיס לחצים פוליטיים במקום שיקולים מקצועיים, והתעלמות שיטתית מהמלצות מקצועיות. התוצאה היא פגיעה בשקיפות ובקרה, והעדפת שיקולים פוליטיים קצרי טווח על פני תכנון ארוך טווח.
השפעה על השרות הציבורי - ההשפעה על המערכת הציבורית ניכרת בירידה משמעותית במוטיבציה של עובדים מקצועיים, בריחת מוחות ועזיבת אנשי מקצוע מוכשרים את השירות הציבורי. התוצאה היא פגיעה מתמשכת באיכות השירות לציבור, יצירת תרבות ארגונית מושחתת, והנצחת מעגל של מינויים פוליטיים שממשיך לפגוע במערכת. במדינות שבהן יש ריבוי של מינויים פוליטיים, שירותים ממשלתיים בתחומי חינוך, רווחה, בריאות ועוד נעשים בצורה פחות אפקטיבית. קיים קשר מובהק בין מינויים מקצועיים ועצמאיים בשירות הציבורי לבין אפקטיביות גדולה יותר של הממשלה. מגמת הפוליטיזציה של השירות הציבורי וביטול מגבלות המבטיחות כישורים מקצועיים של בעלי התפקידים ניכרת במדינות החוות שחיקה דמוקרטית.
השפעות חברתיות - ההשלכות החברתיות של הפוליטיזציה כוללות העמקת שסעים חברתיים קיימים, פגיעה בשוויון בין קבוצות שונות באוכלוסייה, וערעור יסודות הדמוקרטיה. התופעה מובילה לפגיעה בשלטון החוק והחלשת החברה האזרחית, דבר המשפיע על חוסנה החברתי של המדינה.
השפעות כלכליות - ההשפעות הכלכליות של הפוליטיזציה כוללות פגיעה ביעילות הכלכלית של המשק, בזבוז משאבים ציבוריים, והקצאה לא יעילה של תקציבים המדינה. התוצאה היא פגיעה בצמיחה הכלכלית ועלייה בעלויות התפעול של המגזר הציבורי, דבר המשפיע על כלל האזרחים.
ראו גם

קיטוב פוליטי
הערות שוליים

↑  פוליטיזציה פירוש: מילים נרדפות, ביטויים ועוד | מילון אבניאון, באתר www.milononline.net
↑  Wiesner 2021, pp. 4–5.
1 2  Bobba & Hubé 2021, p. 8.
1 2  Definition of POLITICIZE, www.merriam-webster.com, ‏2024-12-22 (באנגלית)
↑  "politicize" (באנגלית). נבדק ב-2024-12-30.
↑  Birgitta Niklasson, Katarzyna Jezierska, The politicization of diplomacy: a comparative study of ambassador appointments, International Affairs 100, 2024-07-10, עמ' 1653–1673 doi: 10.1093/ia/iiae116
1 2  Jonathan Craft, Michael Howlett, The dual dynamics of policy advisory systems: The impact of externalization and politicization on policy advice, Policy and Society 32, 2013-09-01, עמ' 187–197 doi: 10.1016/j.polsoc.2013.07.001
↑  John Halligan, Politicization of Public Services in Comparative Perspective, 2021-01-22, ISBN 978-0-19-022863-7. (באנגלית)
↑  Politicized policy access: The effect of politicization on interest group access to advisory councils
↑  Against the Very Idea of the Politicization of Public Health Policy
↑  20624@au.dk, Volume 52, No. 2 | Political decision-making processes, politica.dk (בדנית)
↑  [https://www.idi.org.il/media/23957/processes-of-weakening-democracy.pdf תהליכי החלשת הדמוקרטיה:
תמונת מצב לציון סיום מושב החורף
של הכנסת], באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏אפריל 2024
↑  עידו פיק, הפוליטיזציה של השירות הציבורי - מכה קשה למדינה, באתר כלכליסט, 2 ביוני 2023
↑  איילת ברון, ‏מפגיעה בחינוך ובביטחון - ועד מרד מסים: הסכנה במינויים פוליטיים בשירות הציבורי, באתר ‏מאקו‏, 24 באפריל 2023
↑  השר אמסלם מול רשות החברות הממשלתיות: לא ממלכתיות ולא משילות, באתר www.idi.org.il, ‏2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph623210
ברנבי ג'ויס

ברנבי תומאס ג'רארד ג'ויס (באנגלית: Barnaby Thomas Gerard Joyce; נולד ב-17 באפריל 1967) הוא פוליטיקאי אוסטרלי שכיהן כסגן ראש ממשלת אוסטרליה בשנים 2022-2021 וכן בשנים 2017-2016, כמנהיג המפלגה הלאומית של אוסטרליה מאז ה-11 בפברואר 2016, וכשר החקלאות ומשאבי מים מ-21 בספטמבר 2015 עד אוקטובר 2017. הוא הושבע לתפקיד שר החקלאות בממשלתו של טוני אבוט ב-18 בספטמבר 2013. ניהול משאבי המים של אוסטרליה נוסף לתיק החקלאות בו החזיק ב-21 בספטמבר 2015 בממשלת מלקולם טרנבול.
לפני בחירתו לפרלמנט האוסטרלי עבד ג'ויס כרואה חשבון. בבחירות הפדרליות ב-2004 נבחר ג'ויס לסנאט האוסטרלי וייצג את מדינת קווינסלנד מיולי 2005 ועד אוגוסט 2013 כחבר במפלגה הלאומית של אוסטרליה. הוא הפך למנהיגם של הלאומנים בסנאט ב-17 בספטמבר 2008, כאשר ניצח את נייג'ל סקוליון. כסנאטור, ג'ויס "חצה את הקומה" (חציית הקומה הוא מונח כאשר פוליטיקאי משנה את נאמנותו או מצביע נגד מפלגתו בפרלמנט של מדינה המשתמשת בשיטת הממשל של וסטמינסטר) 19 פעמים בתקופת ממשלת ג'ון הווארד.
בחודש אפריל 2013 ג'ויס נבחר מראש על ידי המפלגה הלאומית לייצג בבית הנבחרים האוסטרלי את אזור הבחירה ניו אינגלנד שבניו סאות' ויילס בבחירות הפדרליות 2013. הוא התפטר מן הסנאט ב-8 באוגוסט 2013 כדי להתמודד בבחירות הפדרליות וזכה לייצג את ניו אינגלנד בבית הנבחרים.
ג'ויס הוא האדם היחיד בהיסטוריה של הפרלמנט האוסטרלי שייצג מדינה אחת בסנאט ומדינה שנייה בבית הנבחרים בו בזמן.
ראשית חייו

ג'ויס נולד בטאמוורת' שבניו סאות' ויילס, וגדל בעיר וולברוק. ג'ויס היה אחד משישה ילדים במשפחה בעלת חוות צאן ובקר. אביו, ג'יימס ג'ויס, נולד בניו זילנד ועבר לחיות באוסטרליה כדי ללמוד רפואה וטרינרית באוניברסיטת סידני שם פגש את אמו של ג'ויס, מארי.
ג'ויס למד במכללת סנט איגנטיוס הנמצאת בריוורוויו, פרוור של סידני ולאחר מכן באוניברסיטת ניו אינגלנד שבעיר ארמידייל, שם למד במכללת סנט אלברט וסיים את חוק לימודיו בתואר ראשון במנהל פיננסי בשנת 1989. הוא שירת בשמורת הצבא האוסטרלי (כוחות מילואים של צבא אוסטרליה) בין השנים 1994–1999. באוניברסיטה פגש ג'ויס את אשתו, נטלי, והם נישאו ב-1993. לאחר שסיים את לימודיו, ג'ויס עבר לצפון ניו סאות' ויילס ולקווינסלנד, ובשלב מסוים עבד כשומר סדר ואחר כך כעובד חקלאי. הוא עבד בתחום החשבונאות בין השנים 1991–2005, עד שנבחר לסנאט האוסטרלי. הוא חבר באגודת רואי החשבון של אוסטרליה. לו ולאשתו יש ארבע בנות.
קריירה > בסנאט (2004–2013)

ג'ויס נבחר לסנאט האוסטרלי בבחירות 2004 כנציג המפלגה הלאומית של אוסטרליה; תקופת כהונתו החלה ב-1 ביולי 2005 והסתיימה ב-30 ביוני 2011. הוא נבחר מחדש בבחירות 2010 כחבר המפלגה הליברלית הלאומית של קווינסלנד, שהוקמה לאחר שסניפי המפלגה הליברלית של אוסטרליה והמפלגה הלאומית בקווינסלנד אוחדו כדי להתעלות על הפופולריות של מפלגת הלייבור האוסטרלית.
ג'ויס החזיר את המושב בסנאט שהלאומנים איבדו לטובת מפלגת האומה האחת ב-1998, והביס את הסנאטור ממפלגת האומה האחת, לן האריס. הליברלים זכו בשלושה מושבים בקווינסלנד. יחד עם בחירתו של ג'ויס כסנאטור מהמפלגה הלאומית, הייתה זו הפעם הראשונה מאז הרחבת הסנאט ב-1984, שמפלגה או קואליציה זכו בארבעה מתוך שישה מושבי הסנאט הזמינים ממדינה אחת.
ג'ויס אמר לפני שנבחר לסנאט ביולי 2005, כי הממשלה הליברלית לא צריכה לקחת את תמיכתו כמובן מאליו. מאחר שהליברלים נלחמו פוליטית נגד ג'ויס, הוא מעולם לא חש מחויבות למפלגה הליברלית. הוא הביע תחילה חששות בנוגע להצעת הממשלה למכירת טלסטרה, חברת התקשורת שבבעלות המדינה, וטען כי הוא יצביע נגד המכירה אלא אם כן הוא ושאר מפלגתו יהיו מרוצים מכך ש"השירות של טלסטרה באזורים הכפריים יהיה הולם, וכי ההפרטה לא תשפיע עליה לרעה".
נאומו של ג'ויס בסנאט ב-16 באוגוסט 2005 פורסם בהרחבה בתקשורת של קווינסלנד. הוא הביע את רצונו לראות את הדואופול הקמעונאי של אוסטרליה הנשלט בחברות וולוורת'ס וקולס מאייר גרופ נחלש, כדי להגן על זכויות הצרכן ועסקים קטנים. הוא גם אימץ את מעלותיו של קפיטליזם, במיוחד בעסקים קטנים ובבעלי עסקים. כמו כן, ג'ויס אמר לכנס "הזכות לחיים" כי מטרתו הגדולה ביותר בחיים הציבוריים היא לאסור את "הטבח המצער" של ההפלה מלאכותית.
לאחר ביקור של ארבעה חודשים באנטארקטיקה כחבר בוועדה לשטחים חיצוניים במאי 2006, קידם ג'ויס את כריית אנטארקטיקה, מה שנאסר על פי אמנת אנטארקטיקה. ג'ויס הצדיק את הצעתו. בהגנתו על עמדתו טען ג'ויס, כי מדינות אחרות אינן מכירות בתביעתה של אוסטרליה על 42% משטחה של אנטארקטיקה. ההצעה ספגה ביקורת נרחבת.
קריירה > בבית הנבחרים (2013-הווה)

ב-13 באפריל 2013, זכה ג'ויס בבחירות להיות נציגה של המפלגה הלאומית של אוסטרליה בבית הנבחרים האוסטרלי מטעם אזור הבחירה ניו אינגלנד שבניו סאות' ויילס, לקראת הבחירות בספטמבר 2013. המושב הוחזק אז על ידי הפוליטיקאי העצמאי טוני וינדזור. ג'ויס התפטר ממקומו בסנאט ב-8 באוגוסט 2013 עם כניסתו לבית הנבחרים. ב-25 במאי 2013 נבחר בארי או'סאליבן להחליפו בסנאט.
ג'ויס הושבע לתפקיד שר החקלאות ב-18 בספטמבר 2013 וב-21 בספטמבר 2015 המשרד הורחב ונוספה לו האחריות על מקורות המים עם הקמת ממשלת מלקולם טרנבול.
ב-11 בפברואר 2016 נבחר ג'ויס ללא עוררין כמנהיג המפלגה הלאומית, עם פיונה נאש כסגניתו, והושבע לתפקיד סגן ראש ממשלת אוסטרליה ב-18 בפברואר 2016.
ב-14 באוגוסט 2017 התגלה שיש לג'ויס אזרחות ניו זילנדית מכיוון שאביו הוא אזרח ניו זילנד, מה שמנוגד לחוקת אוסטרליה האוסרת על בעלי אזרחות כפולה לכהן כחברי פרלמנט. ג'ויס בחר שלא להתפטר וביקש שהמקרה שלו יוכרע בבית המשפט העליון של אוסטרליה. באוקטובר 2017 קבע בית המשפט שעליו להתפטר.
ראו גם

פוליטיקה של אוסטרליה
הערות שוליים

↑  Ministerial Swearing-in Ceremony, באתר המושל הכללי של אוסטרליה
↑  Tonny abbott's cabinet and outerministry
↑  Nationals won't toe Libs' line: Joyce, באתר The Sydney Morning Herald
↑  Independently inclined, באתר THE AGE
↑  8 years in Senate over as Barnaby bows out, באתר ABC News (אוסטרליה)
↑  About Barnaby, באתר המפלגה הלאומית של אוסטרליה
1 2  The power of one in the bush
↑  Mine Antarctica, says Barnaby Joyce
↑  As it happened: Barnaby Joyce elected unopposed to Nationals leadership, Fiona Nash deputy
↑  Jane Norman (14 באוגוסט 2017). "Barnaby Joyce is a Kiwi, New Zealand confirms". ABC News (באנגלית). נבדק ב-15 באוגוסט 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  Trove: 1472008
סח'נין

.
סַחְ'נִין (בערבית: سخنين, במקורות חז"ל: סכנין) היא עיר ערבית במחוז הצפון בישראל. העיר נמצאת בבקעת סח'נין בצפון הגליל התחתון המרכזי (לב הגליל) דרומית לכרמיאל וצפונית-מזרחית לשפרעם. היא הוכרזה כעיר בשנת 1995. הרוב המכריע של תושבי סכנין הם ערבים-מוסלמים, לצד מיעוט של ערבים-נוצרים.
היסטוריה

סח'נין ידועה עוד מן התקופה העתיקה, ויישוב בשם דומה נזכר לראשונה בתעודות מצריות[דרוש מקור].
לאורך התקופה ההלניסטית, הרומית והביזנטית התקיימה במקום העיירה היהודית סכנין. בעיירה ישבו ופעלו בין היתר התנא רבי חנינא בן תרדיון והאמורא רבי יהושע דסכנין, הנזכר רבות במדרשי חז"ל. העיירה סכנין נזכרת רבות בכתבי חז"ל, בין היתר בשל הבקעה השופעת בה היא שוכנת ובשל יבוליה המשובחים, עד שתואר כי מתאניה נטף דבש: ”אמר ר' שמעון בן חלפתא היה מעשה שאמר ר' יהודא לבנו בסיכנין עלה והביא לנו גרוגרות מן החביות, עלה והושיט ידו ומצאה של דבש”.
בתחומי העיר מצויים שרידי עתיקות, ובהם מבנה מקאם המיוחס לרבי יהושע דסכנין שחי במאה הרביעית, המכונה בערבית "נבי א-סאדיק". בימי הביניים שימש הקבר כאבן שואבת לעלייה לרגל. אף היום יש העולים לרגל לקבר.
העיר שימשה כמרכז אזורי חשוב בעת שלטון האימפריה העות'מאנית, ודאהר אל-עומר צירף אותה לתחום השפעתו. גם לאחר נפילתו של דאהר אל-עומר המשיכה העיר לשמש כמרכז חשוב לערביי הגליל בהמשך ימי האימפריה הע'ותמאנית וכן בימי המנדט הבריטי.
היסטוריה > לאחר קום המדינה

במלחמת העצמאות, הכפר נכנע לצה"ל ב-20 ביולי 1948 יום לאחר כניסת ההפוגה לתוקף. צה"ל לא השאיר חיל מצב במקום ועזב זמן קצר לאחר הכניעה. העזיבה אפשרה לאנשי הגדוד הרביעי של צבא ההצלה להיכנס אל הכפר, ועם תפיסת הכפר, 'צבא ההצלה' העניש את האחראים לכניעה לצה"ל. הכפר נכבש סופית, לאחר קרב קצר, ב-30 באוקטובר 1948 במבצע חירם: גדודי חיל המשמר של מחוז חיפה השתלטו על סח'נין, מג'ד אל כרום, דיר חנא ועראבה, כשברוב המקרים משלחות של הכפרים הגיעו וביקשו כניעה.
הכפר נכלל בתחומי מדינת ישראל, ותושביו קיבלו אזרחות ישראלית אך היו תחת הממשל הצבאי על ערביי ישראל. בשנת 1955 הופקעו חלק מאדמות העיר לטובת שטח אש 9.
שנות ה-60 היו שנים של התפתחות מואצת באזור, כאשר התפתחה העיר כרמיאל ותוכננה הקמתם של יישובי גוש שגב, במסגרת "יהוד הגליל". למטרות אלו הופקעו אלפי דונמים של אדמה מהכפר ומסביבותיו. מדיניות זו הביאה להתנגשויות אלימות בין תושבי סח'נין ובין כוחות המשטרה ב-30 במרץ 1976 המכונות "יום האדמה". שלושה מתושבי העיירה נהרגו בהפגנות, המצוינות עד היום על ידי ערביי ישראל ביום השנה לקיומן בתהלוכות מחאה ועצרות זיכרון.
בשנת 1978 היו בו כשלושה עשר אלף איש. תושבי הכפר התפרנסו מחקלאות, מגידולי שדה וגידול זיתים וטבק.
בשנת 1995 קיבלה סח'נין מעמד של עיר בטקס בנוכחות ראש הממשלה יצחק רבין.
בשנת 2000 הייתה העיר מוקד לאלימות שפרצה בעת אירועי אוקטובר 2000. בסמוך לפני האירועים חלה תסיסה בעיר, ובין היתר עקב בניית בסיס צבאי גדול במבואותיה המערביים, והסכסוכים הבלתי פוסקים באשר לשטח השיפוט. באירועים עצמם התקיימו הפגנות אלימות בעיר ובסביבותיה, שגלשו אף לאזור התעשייה הסמוך תרדיון השייך למועצה האזורית משגב. שניים מתושבי העיר נהרגו באירועים.
אוכלוסייה ודת

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף נובמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בסח'נין 33,598 תושבים, מתוכם 33,569 תושבי ישראל (מקום 69 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 88.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,147 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
בעיר מתגוררים כ-1,600 נוצרים, שהם 5.1% מהאוכלוסייה, והשאר (94.9%) הם מוסלמים. בתוכם יש גם קהילה קטנה של סופים, ולהם מסגד במזרח העיר.
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
ספורט

בשנת 2003 עלתה קבוצת הכדורגל של העיר, בני סכנין, לליגת העל בכדורגל ואף זכתה בגביע המדינה בכדורגל לשנת 2004. בעזרת תרומות שהגיעו מקטאר ובתיווכו של חבר הכנסת הערבי-ישראלי אחמד טיבי, נבנה בעיר סח'נין אצטדיון כדורגל מודרני, בעל תכולה של 8,500 מקומות ישיבה. הוא קרוי "אצטדיון דוחה" על שם עיר הבירה של קטאר. האצטדיון נחנך בשנת 2005.
אתרי פולחן

בסח'נין שני אתרי פולחן מקודשים. הראשון, א-שייח צידיק, נמצא בגרעין ההיסטורי של היישוב בסמוך לבית הקברות הנוצרי. במקום סרקופג מהתקופה הרומית. ערביי הגליל, ובייחוד הבדואים של שבט א-נעים, נהגו לעלות לרגל לקבר על מנת לערוך שבועות ולהתפלל לבריאותם ובריאות צאצאיהם. תושבי סכנין חששו לעבור בסמוך לקבר, במיוחד בשעות הלילה, ונהגו לומר דברי התנצלות לצדיק כאשר עברו במקום. אגדות מקומיות מייחסות לצדיק מלחמה עם עובדי אלילים ועם הרומאים. הרומאים שרפו את הצדיק יחד עם בנותיו כאשר הוא מחזיק בידיו ספר תורה, והביאו את אפרו לקבורה בסרקופג שנמצא במקום. על פי המסורת היהודית, זהו קברו של רבי יהושע דסכנין, אמורא ארץ-ישראלי שחי בסכנין במאה הרביעית לספירה. מאז המאה ה-13, זהו מוקד עלייה לרגל הן ליהודים והן למוסלמים.
אתר פולחן חשוב נוסף בשם א-שייח איסמעיל נמצא בבית הקברות של חמולת אלח'לאילה, השוכן במרכז הרובע המערבי של היישוב. ככל הנראה אין המקום קשור לדמות המקראית ישמעאל, איסמעיל באסלאם, אלא לקדוש מקומי באותו השם. על פי המסורת המקומית, הקדוש נגלה לאחד מתושבי היישוב בחלומו והתלונן שמי ביוב מזהמים את קברו. אותו אדם בנה תעלת ניקוז, וזרימת השפכים לקבר נפסקה. כל שישי, נשות חמולת אלח'לאילה מדליקות נרות במתחם הקבר.
השכלה וחינוך

בסח'נין פועלים מספר בתי ספר לחינוך יסודי, שלוש חטיבות ביניים ושלושה בתי ספר תיכון. בנוסף פועלת בעיר ספרייה ציבורית, מכללת סכנין להכשרת עובדי הוראה המוכרת על ידי המועצה להשכלה גבוהה ומכללה טכנולוגית להנדסאים.