stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סידני לוב
קורות חיים

נולד בארצות הברית. בוגר לימודי הנדסה כימית באוניברסיטת אילינוי, ובעל תואר שני ושלישי באוניברסיטת UCLA. עם שותפו סריניווסה סורירג'אן, היה הראשון בעולם שיישם את רעיונו של פרופ' ריד מפלורידה, להתפלת מים בעזרת אוסמוזה הפוכה, בהקמת מכון מסחרי להתפלת מים בשנת 1965 בקואלינגה שבקליפורניה.
בשנת 1967, הגיע לבאר שבע בשליחות אונסק"ו, על-מנת להקים מפעל התפלה בקיבוץ יטבתה וללמד את טכנולוגיית האוסמוזה ההפוכה בישראל. בשנת 1968 הקים עם אנשי המכון ביוטבתה את המתקן השני בעולם להתפלה בשיטת האוסמוזה ההפוכה. לאחר שלוש שנים עלה רשמית לישראל והצטרף למכון לחקר הנגב. מאוחר יותר קיבל משרה כפרופסור להנדסה כימית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שם גם הגה, בשנת 1973 בעקבות עליית מחיר הנפט, את הרעיון של הפקת אנרגיה כחולה באמצעות תהליך הפוך להתפלת מים באוסמוזה הפוכה. הוא פרש לגמלאות בשנת 1986. בשלושים השנים האחרונות לחייו התגורר ביישוב עומר שבנגב. נפטר ב-11 בדצמבר 2008.
העשיל צורף

| --- | --- |
 לידה:  1633 וילנה, האיחוד הפולני-ליטאי 
 פטירה:  1700 (בגיל 67 בערך) קרקוב, האיחוד הפולני-ליטאי 
 תקופת הפעילות:  ?–1700 
 
רבי יהושע העשיל בן רבי יוסף צורף (ו' באייר ה'שצ"ג - כ"ד באייר ת"ס, 1633-1700) מווילנה, היה מקובל ומנהיג רוחני בפולין, מחבר "ספר הצורף". נחשד על ידי חוקרים בשבתאות.
תולדות חייו

רבי העשיל היה מנהיג רוחני גדול בעיר וילנה. כינויו צורף נגזר הן מעיסוקו במלאכת הצורפות והן מהמסורות הקבליות אשר בהן השתמש, מסורות שקושרות לפעילות של 'צירוף אותיות'. על פי המסורות נהג ר' העשיל בסגפנות ופרישות וכמעט לא יצא מפתח ביתו, טען ששורה עליו רוח הנבואה וכי הוא רואה מראות אלוהים. השפעתו של העשיל צורף חרגה מסביבתו הקרובה. הוא ניהל תכתובות עם דמויות שבתאיות רבות, בנוגע לסוגיות תאולוגיות, והיה קשור לדמויות מבית המדרש של רבי יהודה חסיד (ירושלים) שנחשד בשבתאות.
בחודש תמוז שנת ה'תט"ו גלה רבי משה יחד עם מרבית יהודי וילנה את העיר, עקב הפרעות, כאשר קוזקיו של בוגדן חמלניצקי התנפלו באותה שנה על העיר וביום אחד רצחו שלושים איש והציתו את העיר שבערה שבעה עשר יום רצופים. ומאמסטרדם חזר רבי העשיל לווילנה יחד עם רבי משה רבקש
במשך עשרות שנים עסק רבי העשיל בכתיבה, וכתב ככל הנראה אלפי דפים, המחולקים לחמישה חלקים ומכונים ספר הצורף שאותו ייעד רבי העשיל ללימודו של מלך המשיח, ובו הוא מוכיח שכל התרי"ג מצוות מרומזות בפסוק "שמע ישראל". פעילות ספרותית זו, החלה בשנת תכ"ו שהייתה שיא פעילותו המשיחית של שבתאי צבי ובה קרו כמה אירועים מכוננים בקרב השבתאים, ומאז לא שקטה.
כתביו לא נדפסו. דבר אשר הגביל מאוד את השפעתו לאחרי פטירתו. אוטוגרף של חלק מספר הצורף, נמצא בבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי בירושלים, מחזיק קרוב לשלוש מאות דפים הכתובים בצפיפות משני צדיהם.
זאב רבינוביץ פרסם בשנת תש"א (1941) רשימה מכתב יד שמצא בגנזיו של יוסף פרל, משכיל מגליציה, שעל פיה רבי ישראל בעל שם טוב, מייסד תנועת החסידות, היה מעריץ של ספר הצורף, והיה אומר תמיד שעל ידי ספר זה יוכל לבנות עולמות, החוקר גרשם שלום זיהה את כתבי רבי העשיל שהיו אצל הבעש"ט עם הכתבים שהגיעו לבעש"ט מרבי אדם בעל שם, וטוען שהסתירו בכוונה את שמו של רבי העשיל בעל הכתבים, והפכו את כל עניין הכתבים מעובדה היסטורית לאגדת פלאים, החוקר הרב יצחק אלפסי והחוקר הרב יהושע מונדשיין חולקים על כך בחריפות, הן מצד אמינותם של הכתבים שהוציא רבינוביץ והן מצד ההשערה של גרשום שלום שיש עליה הרבה תמיהות וסתירות, כל זה מלבד הטענה של הרב מונדשיין שרבי העשיל צורף התקבל בתפוצות ישראל ומובא בהערצה בספרים של מחברים שנלחמו בשבתאות ומוערץ בחוגי החסידים כך שאין להם כל סיבה להסתיר את זהות בעל הכתבים ואם היה רבי העשיל צורף המחבר היו אומרים זאת. ההנחה המקובלת בזה אצל החוקרים עמנואל אטקס ודוד אסף היא כדעת הרב יהושע מונדשיין.
בסוף ימיו נשא רבי העשיל לאשה את אחותו של רבי משולם זלמן בן רבי יעקב אלעזר פישהוף אוירבך, אחד מראשי חבורת רבי יהודה חסיד ורבי חיים מלאך, והשתתף בהכנותיהם לעלות עם חבורתם לארץ ישראל, אך העלייה עצמה לא עלתה בידו, והוא נפטר בקראקא, שאליה עקר מווילנא בסוף ימיו.
בשנת ה'תצ"ג (1733) הדפיס ההבראיסט יוהאן כריסטוף וולף (אנ'), בספרו ,"Bibliotheca Hebræa" כרך רביעי, עמ' 1206, את נוסח מצבתו בין הנקברים בעיר קראקא.
בשנת ה'תרל"ד (1874) כתב ר' יחיאל מתתיהו צונץ, ב"הערות והוספות ותיקונים" לספרו "עיר הצדק", לבוב 1874, עמ' 63–64, שלא נמצאה המצבה בעיר קראקא.
העשיל צורף ראה עצמו כממשיך דרכו הקבלית של רבי נתן נטע שפירא מקראקא, בעל ספר "מגלה עמוקות". המשכיות זו ניכרת לא רק בתורתו התאורטית, אלא גם בתפקיד המשיחי שייחס לעצמו רבי נתן או לפחות ייחסה לו האגדה המאוחרת.
יהודה ליבס, במחקריו על הקשר שבין השבתאות ותלמידי הגר"א, העלה את האפשרות כי רבי אברהם שלמה זלמן צורף הוא צאצא ממשפחתו (אולי נין) של רבי העשיל צורף, היסוד לטענה הוא הן שם משפחה 'צורף' והן קשרים תאולוגיים בין הדמויות.[דרושה הבהרה]
לקריאה נוספת

יואל דמביצר, מפלת עיר הצדק, עמ' 28, באתר היברובוקס
ש"י פין, כנסת ישראל, עמ' 300, באתר היברובוקס
דוד אסף ואסתר ליבס (עורכים), השלב האחרון - מחקרי חסידות של גרשום שלום, הוצאת מאגנס, ירושלים 2008, עמ' 41–63
זאב רבינוביץ, החסידות הליטאית, עמ' 172.
"ראש בני ישראל", נ"י, תשע"ה, עמ' פ-פה.
הערות שוליים

↑  הוא כתב בספר הצורף שהוא נולד ביום ששי, ו' אייר שנת שצ"ג, מובא בזאב רבינוביץ, "החסידות הליטאית", עמ' 175.
↑  כמו שכתב רבי העשיל בכתב יד ״ספר הצורף״, דף תט, מובא בזאב רבינוביץ, "החסידות הליטאית", עמ' 172.
↑  אהרן פריימן, עניני שבתי צבי, ברלין תרע"ג, עמ' 102, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  חלק מכתב יד הצורף בספריה הלאומית
↑  זאב רבינוביץ, 'על "ספר הצורף" לר' יהושע העשיל צורף', ציון ו (תש"א), עמ' 81
↑  ראה באנציקלופדיה לחסידות חלק ב' בערך הבעש"ט ובהקדמה לספר שבחי הבעש"ט שהוציא הרב יהושע מונדשיין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307502405171  VIAF: 233938812   WorldCat (עם VIAF): 233938812
ישיבת סוסיא

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 ישיבה תיכונית
 השתייכות:  מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא
 תקופת הפעילות:  ה'תשנ"ח–הווה
 מייסדים:  הרב נעם פרל, דורון שר-אבי, סלו ונגרובסקי
 התמחות:  ישיבה תיכונית סביבתית
 מגמות:  אקולוגיה
 שכבות לימוד:  ט' - י"ב
 מספר כיתות:  8
 בעלי תפקידים
 מנהל:  חיים בר חי
 ראש הישיבה התיכונית:  הרב נעם פרל
 באחריות:  מועצה אזורית הר חברון
 סגל:  כ-30 אנשי צוות
 תלמידים
 :  כ-180
 שונות
 ספרים:  מדרשטח, אבני דרך, נקיי הדעת, הזמנה לתפילה, הזמנה לפרשה, הזמנה לחגים, אגדה ופרשה, אגדה וטבע, אגדות ומידות, על הראשונים (שלושה כרכים), אבות, אדמורים ועגלונים, למנצח.
 מיקום
 מיקום:  סוסיא
 קואורדינטות:  31°23′31″N 35°06′51″E﻿ / ﻿31.392018°N 35.114234°E﻿ / 31.392018; 35.114234
  אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת סוסיא
  (למפת הר חברון מוגדלת) ישיבת סוסיא(למפת הר חברון רגילה) ישיבת סוסיא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת סוסיא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת סוסיא
 
ישיבת בני עקיבא לחינוך סביבתי סוסיא, או בקיצור ישיבת סוסיא, היא ישיבה תיכונית הדוגלת בחינוך סביבתי הממוקמת בהתנחלות סוסיא.
בראשות הישיבה עומד הרב נעם פרל, שגם הקים את הישיבה בשנת תשנ"ח (1998). ראש הישיבה משנת תשע"א (2011) עד שנת תשע"ה (2015) היה הרב אברהם ישראל. תלמידי הישיבה מונים כ-180 במספר. תוכנית הישיבה כוללת 5 ימי לימוד בשבוע, כאשר בכל יום שישי ישנו סיור לימודי - כל זאת לאורך כל ימות השנה. כמו כן בכל שנה מתקיימות שתי סדנאות שטח שכבתיות בנות חמישה ימים, כאשר כל סדנת שטח עוסקת באזור אחר בארץ ישראל, וכן חמשוש, טיול בחמישי ושישי, אחד בשנה, גם הוא כל שנה באזור אחר בארץ ישראל.
הישיבה דוגלת בחינוך פתוח ובאמון הדדי תוך שיתוף מלא של התלמידים במתבצע. סדר היום בישיבה מורכב כך שחציו תורני וחציו תיכוני.
הישיבה מוציאה לאור עלון היוצא בכל שבת בה התלמידים בישיבה (אחת בחודש לערך) הנקרא "סוסון", והוא ערוך ומסודר על ידי תלמידי הישיבה.
בית המדרש

הישיבה מקדישה את חציו הראשון של יום הלימודים התורני ללימוד כלל מקצועות התורה וענפיה ואת חציו השני ללימוד התלמוד הבבלי. שני סדרי הלימוד העצמי היומיים מתחלקים בין הכנה וחזרה על שעורי הגמרא לבין התקדמות מתמידה ומונחית בלימודי ההלכה והתנ"ך בבקיאות. מבנה "סדר" זה מאפשר ניצול של סדרי הלימוד העצמי תוך העלאת חשיבות לימודי התנ"ך וההלכה למעשה.
לימודי השדה

בישיבה תוכנית למידת השטח המורכבת מסיורי-יום שבועיים ומשני סדנאות שטח שנתיות בנות שבוע. התוכנית עוסקת בנושאי גאולוגיה, בוטניקה, זואולוגיה, אקולוגיה, ארכאולוגיה, היסטוריה, תנ"ך, מדרש, סיורים חברתיים, סיורי מידות ומיומנויות שדה שונות.
פרסומים

בישיבה ישנה הוצאה לאור של ספרים, שבה יצאו לאור (נכון ל-2024) 6 ספרים, בהפקת ראש הישיבה והתלמידים (המשתתפים בכתיבה ובצילום), ועוד 9 שנכתבו בידי ראש הישיבה הרב נעם פרל. הספרים שהוצאו לאור עוסקים בנושאי הלימוד - כגון החי והצומח בארץ ישראל, פרשות השבוע, חגי ישראל, אגדות חז"ל וכדומה.
הקמפוס האקולוגי

סמוך לראש השנה תשס"ט החליטה הישיבה על תוכנית להקמת "קמפוס אקולוגי", לפי עקרונות וטכנולוגיות המוגדרים כ"ירוקים", בנושאים רבים ומרכזיים - חומרי הבנייה, זוויות העמדת המבנים, ניצול ומיחזור משאבי המים וצריכת אנרגיה חלופית.
בין השאר ניתן דגש על התנאים הבאים (בהתחשב בתנאי הטמפרטורה של חבל הארץ המקומי, הר חברון):
מרכיבי הבניה נבחרו על פי מרכיבי הבידוד ועוביים במטרה לצמצם את צריכת האנרגיה.
מבני הפנימיה נבנו בזווית בה יקבלו את מלוא החשיפה לשמש.
ניצול מרבי של משאבי המים (כמות המשקעים הממוצעת באזור היא כ-250  מ"מ בשנה).
שיחזור השימוש במים ובפסולת.
מזעור השימוש בחומרים חד-פעמיים.
בנייתו של הקמפוס האקולוגי נשלמה בשנת תשע"ד.
הקמפוס כולל גם גינה אקולוגית הכוללת בין היתר מקלט לצמחים אנדמיים מהסביבה, בשיתוף רשות הטבע והגנים והמנהל האזרחי, כלוב למספר מיני ציפורים, אקווריום, חממה סביבתית ועוד.
המצור על סירקוסאי (213–212 לפנה"ס)

ערך זה עוסק במצור שהוטל בידי הרומאים במלחמה הפונית השנייה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
המצור על סִירָקוּסַאי (214 או 213 לפנה"ס – 212 לפנה"ס) הוא מן הנודעים באירועי המלחמה הפונית השנייה שניטשה בין הרומאים לקרתגים. סירקוסאי  (סירקוזה), החשובה והחזקה בערי סיקיליה (סיציליה) ובעלת בריתה של רומא מאז 263 לפנה"ס, עברה ב-215 לפנה"ס לצד הקרתגים. החשש מפני השתלטותה מחדש של קרתגו על האי כולו, שחשיבותו לניהול המלחמה בחניבעל הייתה מכרעת, הוביל את הרומאים להקצות כוחות ניכרים להכנעתה של סירקוסאי. הקונסול מרקוס קלאודיוס מרקלוס ניסה להכריעה במצור מן היבשה והים כאחד, אך ללא הועיל. את עיקר פרסומו חב אירוע זה לארכימדס, מגדולי אנשי המדע בעת העתיקה ואיש סירקוסאי בעצמו, שנטל חלק בהגנה על העיר בעת המצור ובו נהרג.
המצור

העיר הייתה מבוצרת היטב והוכנה במשך חודשים להתגוננות בפני כל התקפה רומאית. בהבינם את הקושי הצפוי הביא מרקלוס מתקני פריצה כולל מגדל מצור צף (Sambuca) שנבנה על ספינות שחוברו יחדיו וכלל גשר פריצה וסולמות שניתן להציב באמצעות גלגלות מהספינה לחומות העיר. 
מול ההתקפה הרומאית תכנן ארכימדס מכונות משלו שכללו את המנוף הענק שכונה "טלף ארכימדס" בו נעשה שימוש לאחוז, להרים ולשמוט לים את האוניות הרומיות. למרות שטיבו של המתקן לא ברור לחלוטין נראה שהמדובר היה בעגורן המצויד בקרס שיכול היה למשות חלקית את הספינה כך שתתהפך או תישבר בנפילה מהמנוף.
מסופר גם שארכימדס הפעיל מראות שמיקדו את קרני השמש באוניות הרומאיות וגרמו להן להתלקח.
כיבוש העיר

הצלחת ההגנה גרמה ביטחון יתר בקרב תושבי סירקוסאי, בשנת 212 קיבלו הרומאים מידע לפיו יחגגו בעיר את חגה של האלה ארטמיס. קבוצה קטנה של חיילים התקרבו לעיר בחסות החשיכה והצליחו לפרוץ לעיר ולכבוש אותה פרט למצודה שנותרה בידי המגינים. בפריצה זו לעיר נהרג ארכימדס בידי חייל רומאי, מסופר שמרקלוס ביקש שיביאו אליו את ארכימדס אך החייל הרומאי מצא אותו שקוע בבעיה מתמטית כשאינו מודע כלל לנפילת העיר. כשדרש ממנו החייל להתלוות אליו סירב ארכימדס ללכת לפני שיסיים את פתרון הבעיה המתמטית בה עסק והחייל הזועם הרג אותו במקום. המצודה עמדה במצור ממושך ונכנעה רק לאחר שמואריקוס, שכיר-חרב שהופקד על הגנת אחת מחומותיה, הסגירה לרומאים.
הערות שוליים

↑  ליוויוס טוען שההתקפה על העיר בוצעה מיד עם בחירתם של אפיקידס והיפוקרטס בשנת 214, ספר 24 פרק 33
↑  לייזנבי מעריך שנפלה טעות בתיעודו של ליוויוס וההתקפה התרחשה רק בשנת 213‏ Lazenby p. 105
↑  ח. ראטה, עוד על תולדות סיציליה, על המשמר, 4 בדצמבר 1969
ערך זה הוא קצרמרבנושא מצורים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספינה מותקפת על ידי מכונת ארכימדס, חלק מציור קיר של האמן ג'וליו פאריג'י, שנת 1600
אליהו הנביא (פיוט)

"אֵלִיָּהוּ הַנָּבִיא" הוא פיוט המושר בכל קהילות אשכנז ובחלק מקהילות ספרד במוצאי שבת.
אליהו הנביא ומוצאי שבת

אליהו הנביא עשוי בהופעתו לבשר על בוא הגאולה, כפי שנכתב בספר מלאכי: ”הִנֵּה אָנֹכִי שֹׁלֵחַ לָכֶם אֵת אֵלִיָּה הַנָּבִיא לִפְנֵי בּוֹא יוֹם ה' הַגָּדוֹל וְהַנּוֹרָא. וְהֵשִׁיב לֵב אָבוֹת עַל בָּנִים וְלֵב בָּנִים עַל אֲבוֹתָם...”
מתקופת הראשונים נהגו להזכיר את אליהו הנביא במוצאי שבת. לאזכור הזה הובאו כמה הסברים:
משום שנאמר בגמרא שאין אליהו בא לא בערב שבת ולא בערב יום טוב מפני הטורח, וממוצאי שבת והלאה הוא זמן ביאתו. ולכן מזכירים את בואו.
משום שנאמר בתלמוד "אלמלי שמרו ישראל שבת ראשונה לא שלטה בהם אומה ולשון, שנאמר: "ויהי ביום השביעי יצאו מן העם ללקוט ולא מצאו", וכתוב לאחר מכן "ויבא עמלק וילחם עם ישראל ברפידים". ועוד נאמר שם, אמר רשב"י אלמלי משמרין ישראל שתי שבתות כהלכתן מיד נגאלין... ועל כן אנו אומרים להקב"ה הרי שמרנו את השבת כמו שצויתנו, מעתה שלח לנו את אליהו הנביא.
במדרש מובא שבכל מוצאי שבת נכנס אליהו לגן ויושב תחת עץ החיים וכותב זכויותיהם של ישראל.
תוכן הפיוט

קורות חייו של הנביא אליהו הנביא, כפי המסורת היהודית, נחרזו בפיוט לפי אקרוסטיכון אלפבית, ולפי סדרו של ציר הזמן.
מרכיב נוסף הוא השימוש החוזר במילה "איש". יש הסוברים כי הדבר בא להדגיש את העובדה, שלמרות חייו המופלאים ופטירתו שהיו רצופים בניסים רבים, אליהו הנביא היה בן אנוש.
הפיוט בתרבות

יחד עם פתיחתם של הפיוטים "שבוע טוב" ו"המבדיל בין קודש לחול", גם הבית הראשון ב"אליהו הנביא", בביצועו של אפרים די-זהב, פתח במשך עשרות שנים את שידורי מוצאי השבת של קול ישראל. ב-2005 החזירה רשות השידור את רצף הפיוטים בביצועו של די-זהב לתוכניות מוצאי השבת של רשת ב'.
הפיוט בתרבות > לחנים וביצועים

מקהלת הילדים יונגערליך באלבום יונגערליך.
אברהם פריד באלבום אנחנו מוכנים, לחן של יוסי גרין.
יוסף קרדונר באלבום ברסלבר מלווה מלכה.
הרב שלמה קרליבך.
יגאל דן בלחן הודי
הערות שוליים

↑  ספר מלאכי, פרק ג', פסוק כ"ג
↑  ראו באתר הזמנה לפיוט.
↑  על פי מטה משה סימן תקב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף מ"ג, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ח, עמוד ב'.
↑  ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק כ"ז.
↑  ספר שמות, פרק י"ז, פסוק ח'.
↑  מקורו של המדרש אינו ברור. מוזכר במהרי"ל סוף הלכות שבת.
↑  אליהו הנביא, מקהלת הילדים יונגערליך, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  אליהו הנביא, אברהם פריד בלחן של יוסי גרין באלבום אנחנו מוכנים, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  אליהו הנביא, יוסף קרדונר ברסלבר מלווה מלכה, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  אליהו הנביא, הרב שלמה קרליבך להאזנה באתר יוטיוב.
פיוט לכבוד אליהו בערבית טריפולטנית כמנהג קהילות יהודי לוב לשוררו במוצאי שבת הפיוט מתחיל במילים; נא שלח לנו את אליה רבי שמעון וחברייא
ליגת העל הבריטית בכדורסל

| --- | --- |

 תחום:  כדורסל
 ארגון:  British Basketball 
 מדינות:  בריטניה
 קבוצות:  10
 מירב הזכיות:  ניוקאסל איגלס (7)
 תקופת הפעילות:  1987–הווה (כ־38 שנים)
 אלופה נוכחית:  לונדון ליונס (3)
 מפעל גבוה:  יורוליג, יורוקאפ, ליגת האלופות בכדורסל, יורופקאפ
 מפעל מקביל:  גביע הBBL, הגביע הבריטי
 http://www.bbl.org.uk/
 
ליגת העל הבריטית בכדורסל (אנגלית: British Basketball League) היא הליגה הבכירה ביותר בענף הכדורסל בבריטניה.
הליגה הוקמה בשנת 1987 ומורכבת מ-10 קבוצת מאנגליה וסקוטלנד, אין קבוצות מויילס או מצפון אירלנד המשתתפות בליגה.
הליגה מנהלת שלושה מפעלים אחרים, גביע הBBL היה מפעל שבו 10 קבוצות הBBL מחולקות ל-2 בתים של 5 קבוצות ו-2 הראשונות מכל בית עולות לפיינל פור המשוחק בשיטת נוקאאוט. הגביע הבריטי הוא מפעל שבו 10 קבוצות הBBL ועוד 6 קבוצות מהליגה הלאומית של אנגליה בכדורסל ואליפות סקוטלנד בכדורסל מתחרות בשיטת נוקאאוט על התואר. אליפות הBBL היא תואר שמוענק לקבוצה שמסיימת ראשונה בעונה הסדירה.
קבוצות הליגה

| קבוצה | עיר | שנת הקמה | שנת הצטרפות לליגה |
| --- | --- | --- | --- |
| בריסטול פליירס | אנגליה בריסטול | 2006 | 2014 |
| קלדוניה גלדיאטורס | סקוטלנד איסט קילברייד | 1998 | 1998 |
| צ'שייר פיניקס | אנגליה אלסמר פורט | 1984 | 1991 |
| לסטר ריידרס | אנגליה לסטר | 1967 | 1987 |
| לונדון ליונס | אנגליה לונדון | 1977 | 1987 |
| מנצ'סטר ג'יינטס | אנגליה מנצ'סטר | 2012 | 2012 |
| ניוקאסל איגלס | אנגליה ניוקאסל על הטיין | 1976 | 1987 |
| פלימות' סיטי פטריוטס | אנגליה פלימות' | 2021 | 2021 |
| שפילד שארקס | אנגליה שפילד | 1991 | 1994 |
| סארי סקורצ'ס | אנגליה גילפורד | 2005 | 2005 |
קבוצות הליגה > קבוצות מוצעות

| קבוצה | עיר | שנת הקמה | עונת הצטרפות לליגה מוצעת |
| --- | --- | --- | --- |
| רדינג רוקטס | אנגליה רדינג | 1997 | 2023-24 |
| ברמינגהאם | אנגליה ברמינגהאם | - | 2023-24 |
| אדינבורו | סקוטלנד אדינבורו | - | 2023-24 |
היסטורית אליפויות > אליפות הBBL (עונה סדירה)

| עונה | אלופה | סגנית |
| --- | --- | --- |
| 1987-88 | פורטסמות' | קינגסטון קינגס |
| 1988-89 | גלאזגו ריינג'רס | ליווינגסטון |
| 1989-90 | קינגסטון קינגס | מנצ'סטר ג'יינטס |
| 1990-91 | קינגסטון קינגס | סנדרלנד סיינטס |
| 1991-92 | קינגסטון קינגס | תמזה ואלי טייגרס |
| 1992-93 | וורת'ינג ברס | תמזה ואלי טייגרס |
| 1993-94 | תמזה ואלי טייגרס | וורת'ינג ברס |
| 1994-95 | שפילד שארקס | תמזה ואלי טייגרס |
| 1995-96 | לונדון טאוורס | שפילד שארקס |
| 1996-97 | לפורדס | לונדון טאוורס |
| 1997-98 | לונדון רבתי לפורדס | ברמינגהאם בולטס |
| 1998-99 | שפילד שארקס | מנצ'סטר ג'יינטס |
| עונה | אלופת הצפון | סגנית הצפון | אלופת הדרום | סגנית הדרום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999-00 | מנצ'סטר ג'יינטס | שפילד שארקס | לונדון טאוורס | תמזה ואלי טייגרס |
| 2000-01 | שפילד שארקס | צ'סטר ג'טס | לונדון טאוורס | לונדון רבתי לפורדס |
| 2001-02 | צ'סטר ג'טס | שפילד שארקס | לונדון טאוורס | ברייטון ברס |
| עונה | אלופה | סגנית |
| --- | --- | --- |
| 2002-03 | שפילד שארקס | ברייטון ברס |
| 2003-04 | ברייטון ברס | שפילד שארקס |
| 2004-05 | צ'סטר ג'טס | ניוקאסל איגלס |
| 2005-06 | ניוקאסל איגלס | סקוטיש רוקס |
| 2006-07 | גילפורד היט | שפילד שארקס |
| 2007-08 | ניוקאסל איגלס | גילפורד היט |
| 2008-09 | ניוקאסל איגלס | אברטון טייגרס |
| 2009-10 | ניוקאסל איגלס | שפילד שארקס |
| 2010-11 | מרזי טייגרס | ניוקאסל איגלס |
| 2011-12 | ניוקאסל איגלס | לסטר ריידרס |
| 2012-13 | לסטר ריידרס | ניוקאסל איגלס |
| 2013-14 | ניוקאסל איגלס | שפילד שארקס |
| 2014-15 | ניוקאסל איגלס | לסטר ריידרס |
| 2015-16 | לסטר ריידרס | ניוקאסל איגלס |
| 2016-17 | לסטר ריידרס | ניוקאסל איגלס |
| 2017-18 | לסטר ריידרס | לונדון ליונס |
| 2018-19 | לונדון ליונס | לסטר ריידרס |
2019-20: העונה בוטלה בעקבות מגפת הקורונה
| 2020-21 | לסטר ריידרס | לונדון ליונס |
| 2021-22 | לסטר ריידרס | שפילד שארקס |
| 2022-23 | לונדון ליונס | לסטר ריידרס |
| 2023-24 | לונדון ליונס | צ'שייר פיניקס |
היסטורית אליפויות > פלייאוף הBBL (פלייאוף)

| עונה | אלופה | תוצאה | סגנית | אולם |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987-88 | ליווינגסטון | 81–72 | פורטסמות' | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1988-89 | גלאזגו ריינג'רס | 89–86 | ליווינגסטון | מרכז הירידים הלאומי, ברמינגהאם |
| 1989-90 | קינגסטון קינגס | 87–82 | סנדרלנד 76' | מרכז הירידים הלאומי, ברמינגהאם |
| 1990-91 | קינגסטון קינגס | 94–72 | סנדרלנד סיינטס | מרכז הירידים הלאומי, ברמינגהאם |
| 1991-92 | קינגסטון קינגס | 84–67 | תמזה ואלי טייגרס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1992-93 | וורת'ינג ברס | 75–74 | תמזה ואלי טייגרס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1993-94 | וורת'ינג ברס | 71–65 | גילפורד קינגס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1994-95 | וורת'ינג ברס | 77–73 | מנצ'סטר ג'יינטס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1995-96 | ברמינגהאם בולטס | 78–72 | לונדון טאוורס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1996-97 | לונדון טאוורס | 89–88 | לפורדס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1997-98 | ברמינגהאם בולטס | 78–75 | תמזה ואלי טייגרס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1998-99 | לונדון טאוורס | 82–71 | תמזה ואלי טייגרס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 1999-00 | מנצ'סטר ג'יינטס | 74–65 | ברמינגהאם בולטס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 2000-01 | לסטר ריידרס | 84–75 | שפילד שארקס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 2001-02 | צ'סטר ג'טס | 93–82 | שפילד שארקס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 2002-03 | סקוטיש רוקס | 83–76 | ברייטון ברס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2003-04 | שפילד שארקס | 86–74 | צ'סטר ג'טס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2004-05 | ניוקאסל איגלס | 78–75 | צ'סטר ג'טס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2005-06 | ניוקאסל איגלס | 83–68 | סקוטיש רוקס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2006-07 | ניוקאסל איגלס | 95–82 | סקוטיש רוקס | מטרו רדיו ארנה, ניוקאסל על הטיין |
| 2007-08 | גילפורד היט | 100–88 | מילטון קינס ליונס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2008-09 | ניוקאסל איגלס | 87–84 | אברטון טייגרס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2009-10 | אברטון טייגרס | 80–72 | גלאזגו רוקס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2010-11 | מרזי טייגרס | 79–74 | שפילד שארקס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2011-12 | ניוקאסל איגלס | 71–62 | לסטר ריידרס | האולם המקורה הלאומי, ברמינגהאם |
| 2012-13 | לסטר ריידרס | 68–57 | ניוקאסל איגלס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 2013-14 | ווסטר וולבס | 90–78 | ניוקאסל איגלס | הארנה של ומבלי, לונדון |
| 2014-15 | ניוקאסל איגלס | 96–84 | לונדון ליונס | O2 ארנה, לונדון |
| 2015-16 | שפילד שארקס | 85–78 | לסטר ריידרס | O2 ארנה, לונדון |
| 2016-17 | לסטר ריידרס | 84–63 | ניוקאסל איגלס | O2 ארנה, לונדון |
| 2017-18 | לסטר ריידרס | 81–66 | לונדון ליונס | O2 ארנה, לונדון |
| 2018-19 | לסטר ריידרס | 93–61 | לונדון סיטי רויאלס | O2 ארנה, לונדון |
2019-20: העונה בוטלה בעקבות מגפת הקורונה
| 2020-21 | ניוקאסל איגלס | 68–66 | לונדון ליונס | מורנינגסייד ארנה, לסטר |
| 2021-22 | לסטר ריידרס | 78–75 | לונדון ליונס | O2 ארנה, לונדון |
| 2022-23 | לונדון ליונס | 88–80 | לסטר ריידרס | O2 ארנה, לונדון |
| 2023-24 | לונדון ליונס | 88–85 | צ'שייר פיניקס | O2 ארנה, לונדון |
טבלת זכיות

| קבוצה | אליפויות> אליפות הBBL | סגנויות> אליפות הBBL | אליפויות> פלייאוף הBBL | סגנויות> פלייאוף הBBL | אליפויות> סך הכול | סגנויות> סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ניוקאסל איגלס | 7 | 6 | 7 | 5 | 14 | 11 |
| לסטר ריידרס | 6 | 4 | 6 | 3 | 12 | 7 |
| גילפורד קינגס† | 4 | 1 | 4 | 1 | 8 | 2 |
| שפילד שארקס | 4 | 6 | 2 | 3 | 6 | 9 |
| לונדון ליונס | 3 | 2 | 3 | 5 | 6 | 7 |
| לונדון טאוורס† | 4 | 1 | 2 | 1 | 6 | 2 |
| ברייטון ברס† | 2 | 3 | 3 | 1 | 5 | 4 |
| צ'שייר פיניקס | 2 | 2 | 1 | 3 | 3 | 5 |
| מרזי טייגרס† | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 2 |
| מנצ'סטר ג'יינטס† | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| ברמינגהאם בולטס† | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| אסקס לפורדס† | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 |
| סארי סקורצ'ס | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 1 |
| תמזה ואלי טייגרס† | 1 | 4 | 0 | 4 | 1 | 8 |
| קלדוניה גלדיאטורס | 0 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 |
| ליווינגסטון† | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| פורטסמות'† | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 |
| ווסטר וולבס† | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| לונדון סיטי רויאלס† | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
† מסמל קבוצה לא פעילה