stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוהאן אוטו הוך
משפט והוצאה להורג

לאחר שנתפס הוא הועבר לחקירה משטרתית מסביב לשעון. הוא הכחיש בתוקף את היותו יוהאן אוטו הוך, הרוצח המבוקש, וטען כי מדובר בטעות בזיהוי. הוא התעקש ששמו הוא הנרי ברטלס. העמדת הפנים הזאת נמשכה עד שעיתונאית בשיקגו הביאה את אחת מהקורבנות שלו, הגברת הנדריקס שמידט לניו יורק כדי לזהות אותו. זה היה יותר מדי אפילו עבור הוך. הוא הודה בזהותו ואמר על עצמו אמירה יוצאת דופן שתועדה בעיתונים: "אני הוך", אמר האיש שהתחתן עם כ-50 נשים ורצח לפחות שליש מהן, "ואני אדם שעבר התעללות רבה".
הוך-ברטלס-שמידט הוסגר לשיקגו לצורך עימות עם אלה מנשותיו שעדיין היו בין החיים – חוויה שהשאירה אותו אדיש. "תאמינו לי" הוא אמר לעיתונאים, "כל הנשים האלה התחתנו איתי, לא כי הן אהבו אותי, אלא כי הן חשבו שאני עשיר.... הן נתנו לי את הכסף שלהן כי הן חשבו שהן יקבלו אותו בחזרה עם יותר".
העיתונאים בשיקגו כינוי את הוך "הרוצח כחול-הזקן", תוך שהם משמיעים את הפרטים של הקריירה פלילית הארוכה שלו. במהלך משפטו הוך שרק, זמזם וסובב את אגודליו לאורך כל הצהרות התביעה, ככל הנראה מרוצה מאוד ממעמדו באור הזרקורים. הוא הורשע ברצח גברת מארי וולקר הוך ב-19 באפריל 1905, בדיוק חודש לאחר תחילת המשפט. הוך מעולם לא לקח אחריות על מעשיו וטען שהוא חף מפשע עד יומו האחרון. כשעלה על הגרדום ב-23 בפברואר 1906, המשיך הוך לטעון לחפותו והכריז: "גמרתי עם העולם הזה. סיימתי עם כולם". לפני שנתלה, אחד העיתונאים שאל: "כן, מר הוך, אבל נותרת השאלה: מה עשית עם כולם?"
חלק מהתשובה נחשפה בשנת 1955, כאשר עצמות אדם נמצאו בתוך קיר של קוטג' בשיקגו שהיה בבעלותו של הוך. השמות ומספרן של נשותיו שנרצחו, הלכו עם הוך לקבר.
המכתב לשיקגו סאן

באופן מוזר, הוך היה גבר בגיל העמידה, הוא היה מקריח, בעל עיינים בצבע כחול בהיר, ושפם כידון. לא היה בו שום דבר מושך, אך נשים רבות הסכימו להינשא לו תוך ימים של היכרות. להוך הייתה "מערכת חוקים" שהוא חי לפיהם כדי לגרום לנשים להתאהב בו. הוא העביר אותם לעיתון "שיקגו סאן" זמן קצר לפני שהוצא להורג:
6 דרכים לכבוש אישה על ידי "הוך כחול-הזקן":
תשע מכל עשר נשים ניתן לכבוש על ידי חנופה
לעולם אל תספר לאישה על החסרונות שלה
תמיד תיראה לנשים כאדם חרדתי
נשים אוהבות שאומרים להן דברים נעימים על עצמן
שאתה עושה אהבה, תיראה נלהב ורציני
הגבר הממוצע יכול לרמות את האישה הממוצעת אם הוא רק ייתן לה לעשות כרצונה בתחילת הקשר
שיקגו סאן תיאר את הוך כאדם כריזמטי שלא היה ניתן לעמוד בפניו ושלא רק נשים הרגישו כך. במהלך משפטו הוא תואר על ידי התביעה כאדם בעל מוח מרושע, אדיש, וחסר רגש.
הערות שוליים

1 2  Lydersen, Kari (2006-10-31). "Infamous Piece of Chicago History Goes on the Block" (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2022-07-19.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26  The Lady-killer, AMERICAN HERITAGE (באנגלית)
↑  Serial Killer Johann Hoch, The American Blue Beard - HistoricalCrimeDetective.com (באנגלית)
↑  Humanities, National Endowment for the (1905-02-24). "Perrysburg journal. (Perrysburg, Wood Co., O. [Ohio]) 186?-1965, February 24, 1905, Image 3". p. 3. ISSN 2157-4855. נבדק ב-2022-07-19.
1 2 3 4 5 6 7  Johann Otto Hoch | Murderpedia, the encyclopedia of murderers, murderpedia.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007364326905171  GND: 1081334002  LCCN: n2011000332  VIAF: 163766916   WorldCat (עם VIAF): 163766916
ים ואדן

פוקות המפרץ בסמוך לטרסכלינג שבהולנד
ים ואדן (בהולנדית: Waddenzee, בגרמנית: Wattenmeer, בדנית: Vadehavet - "הים הרדוד") הוא אזור בחלק הדרום-מזרחי של הים הצפוני. הים שוכן בין החוף של צפון-מערב אירופה לבין האיים הפריזיים, ויוצר גוף מים רדוד עם מישורי גאות ושפל וקרקעות לחות. האזור עשיר במגוון ביולוגי. בשנת 2009 הוכרזו החלק ההולנדי והחלק הגרמני של החוף כאתר מורשת עולמית.
גאוגרפיה

הים משתרע בין דן הלדר וסוללת האפסלאודייק שבהולנד בחלקו הדרום-מערבי, בסמוך לשפכי הנהרות של גרמניה בגבולו הצפוני, ועד סקלינגן שבדנמרק. אורכו הוא כ-500 קילומטרים, ושטחו הכולל כ-10,000 קילומטרים רבועים.
האיים שבים קרויים איי ים ואדן או האיים הפריזיים, על שם שבט הפריזים. בדרך כלל, המונח האיים הפריזיים משמש לאיים שבהם מדברים פריזית והאוכלוסייה היא פריזית אתנית. לעומת זאת, המונח איי ואדן חל על הארכיפלג כולו, כולל האיים המערביים ביותר דוברי ההולנדית טסל ופלילנד (אנ'), והאיים הצפוניים יותר בים ואדן הדני מול החוף של יוטלנד.
האזור מאופיין במישורי בוץ רחבים, תעלות גאות ושפל עמוקות, ואיים השוכנים באזורים הללו. הנוף הנוכחי של הים נוצר בעיקר מסערות גאות ושפל שהתרחשו בין המאה ה-10 לבין המאה ה-14, ששטפו וסחפו את אדמת הכבול מאחורי דיונות החוף. האיים שבהם ניתן לצפות כיום הם שרידי הדיונות הללו.
האיים מאופיינים גם בחופים חוליים באזור הסמוך לים הצפוני, ובחופי גאות ושפל נמוכים באזור ים ואדן. השפעת גלי הים והזרמים, הנושאים עמם משקעים, משנה באיטיות את מתאר האיים. לדוגמה, איים אחדים נעו מזרחה במשך מאות שנים בכך שאיבדו אדמה מצד אחד אך התרחבו בצד הנגדי.
ים ואדן עשיר בפאונה ובפלורה, ובפרט בעופות החיים בו. מדי שנה משמש ים ואדן כבית גידול לעד 12 מיליון עופות. חלק גדול מהים מוגן באמצעות שיתוף פעולה של שלוש המדינות שבהן הוא נמצא. ממשלות הולנד, דנמרק וגרמניה עבדו בשיתוף פעולה מאז 1978 על הגנת הים ושימורו. שיתוף הפעולה כולל את תחומי הניהול, ניטור ומחקר, וכן נושאים פוליטיים. ב-14 במאי 1987 הוכר הים כאזור ראוי לשימור לפי אמנת רמסר, וביוני 2009 הוכרז כאתר מורשת עולמית מטעם אונסק"ו.
האיים שבים הם אתר תיירות פופולרי החל מהמאה ה-19.
בדרום חצי האי יוטלנד (South Jutland), הנמצא בדרום מערב דנמרק, שוכנים שלושה איים: פנה (Fanø), מנה (Mandø) ורמה (Rømø). באזור שנמצא בין גאות לשפל נמצאות מספר דיונות בהן מתגוררות אוכלוסיות גדולות של כלבי ים.
ים הקצה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ים ירחי 
 נתונים ומידות
 אורך:  358 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  LQ13 
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  12°42′N 86°31′E﻿ / ﻿12.7°N 86.52°E﻿ / 12.7; 86.52
  (למפת הירח מוגדלת) ים הקצה(למפת הירח רגילה) ים הקצה
 
ים הקצה (בלטינית: Mare Marginis - "מארה מרגיניס") הוא ים ירחי הממוקם בקצה הצד הקרוב של הירח.
בדומה ליתר ימות הירח, אין מדובר בים, אלא בעמק המכוסה בזלת.
ים הקצה ממוקם בקואורדינטות סלנוגרפיות 13.3° צפון, 86.1° מזרח.
קוטרו של ים הקצה כ-420 ק"מ.
גאולוגיה

בשל המאפיינים יוצאי הדופן של ימה זו, ובייחוד גבולות ימה, סבורים הגאולוגים כי הימה היא משטח לבה המכסה מכתש פגיעה שעומקו כ-300 - 800 מטרים מתחת לפני הימה.
ים הרוגע

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ים ירחי 
 נתונים ומידות
 אורך:  674 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  LQ12 
 גוף שמיימי:  הירח
 קואורדינטות:  27°17′N 18°22′E﻿ / ﻿27.29°N 18.36°E﻿ / 27.29; 18.36
  (למפת הירח מוגדלת) ים הרוגע(למפת הירח רגילה) ים הרוגע
 
מפה של ים הרוגע. החצים הצבעוניים מסמנים את מקום הנחיתה של לונה 21, אפולו 15 ואפולו 17.
ים הרוגע (בלטינית: Mare Serenitatis; באנגלית: Sea of Serenity) הוא ים ירחי הנמצא מזרחית לים הגשמים, המכתש השני בגודלו בירח. הקואורדינטות הסֶלֶנוֹגרפיות של ים הרוגע הן ‎28° 00'‎ צפון, ‎17° 30'‎ מזרח, וקוטרו 707 קילומטרים.
ים הרוגע הוא חלק מאגן הרוגע שהתהווה בעידן הנקטריאני. חומר המכתש הוא בן עידן האמבריאני העליון, והחומר המקיף אותו הוא בן עידן האמבריאני התחתון. הבזלת המכסה את רובו של ים הרוגע גולשת אל אגם החלומות הנמצא מצפון-מזרח לו. התוואי הבולט ביותר בים הרוגע הוא מכתש פוסידון הנמצא בשוליו הצפון-מזרחיים. התצורה הטבעתית ממערב לים הרוגע אינה מצטיינת במאפיינים מיוחדים מלבד הרי הימוס. ים הרוגע מתחבר אל ים השלווה מדרום מזרח וגובל בים האדים מדרום מערב. ים הרוגע הוא דוגמה של ריכוז מסה (אנ'), אזור בעל חריגוּת כבידתית על הירח.
החלליות לונה 21 ואפולו 17 נחתו שתיהן בקרבת הגבול המזרחי של ים הרוגע באזור הרכס הרי טאורוס.
ים הרוגע מוזכר בסיפור "הזקיף", מאת סופר המדע הבדיוני ארתור סי. קלארק.
הגשושית הישראלית בראשית של SpaceIL, תוכננה לנחות ב-11 באפריל 2019 בים הרוגע אך לבסוף, עקב תקלה, התרסקה.
תצלום של ים הרוגע
ראו גם

הגאולוגיה של הירח
סלנוגרפיה
יחסי ארמניה–יוון

| יחסי ארמניה–יוון |
| --- | --- |
ארמניה: יוון


ארמניה: יוון
שטח (בקילומטר רבוע)
29,743: 131,957
אוכלוסייה
2,968,413: 10,020,238
תמ"ג (במיליוני דולרים)
24,212: 238,206
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,157: 23,773
משטר
רפובליקה

יחסי ארמניה–יוון הם היחסים הדו-צדדיים בין ארמניה ליוון. בגלל הקשרים הפוליטיים, התרבותיים והדתיים החזקים בין שתי המדינות (הרוב המכריע של הארמנים והיוונים מאמינים של הכנסייה הנוצרית המזרחית), ארמניה ויוון כיום נהנות מיחסים דיפלומטיים מצוינים. הם תמיד היו חזקים הן מבחינה רגשית והן מבחינה היסטורית בגלל השורשים הדתיים והתרבותיים וקיום משותף במהלך האימפריות הביזנטיות והעות'מאנית.
כל שלושת נשיאי ארמניה ערכו ביקורים רשמיים ביוון ויש קשרים ברמה גבוהה בין שתי המדינות. יוון הכירה רשמית ברצח העם הארמני בשנת 1996 ואילו ארמניה הכירה רשמית ברצח העם היווני-פונטי בשנת 2015.
שמות

בשפה היוונית ארמניה נקראת Αρμενία (ארמניה), הארמנים נקראים Αρμένιοι (ארמני) והשפה הארמנית נקראת αρμένικα (ארמניקה). בשפה הארמנית, יוון נקראת Հունաստան (Hounastan), היוונים נקראים հույներ (Houyner) והשפה היוונית נקראת Հունարեն (Hounaren). התעתיק היווני של המילה הארמנית לארמניה (Հայաստան) הוא Χαγιαστάν (הייאסטאן). התעתיק הארמני של המילה היוונית לשפה היוונית (Ελληνικά) הוא էլլինիկա (אליניקה).
היסטוריה

ארמנים ויוונים קיימים זה מזה מאות שנים כציוויליזציות קדומות. ישנם כתבים עתיקים של היסטוריונים יוונים המרמזים על שורשי הארמנים. ההתייחסות המוקדמת ביותר לארמניה נעשתה על ידי ההיסטוריון היווני הקטאיוס ממילטוס בשנת 525 לפני הספירה. על פי השערה שהציעו בלשנים במהלך המאה ה-20, השפה הארמנית והיוונית חולקות אב קדמון משותף. הרודוטוס מציע כי הארמנים הם צאצאי הפריגים. אפלטון הבחין מוקדם בקווי הדמיון בין השפה היוונית לשפה הפריגית. בנוסף כתב סטראבו כי מולדתם הקדמונית של הארמנים או של המעמד השליט שלהם, לפני עלייתם באסיה הקטנה, הייתה עמק בתסאלי שעל שמו הם נקראים. שרשרת של אזכורים קדומים מציגה את הקשר ההדוק בין שני העמים.
לאחר חורבן האימפריה הסלאוקית, מדינה יוונית-ארמנית הלניסטית (ממשיכתה של האימפריה קצרת החיים של אלכסנדר מוקדון) נוסדה בשנת 190 לפנה"ס.
אומרים שהשפה הארמנית הושפעה מיוונית עתיקה, אך שתי השפות התפתחו בצורה שונה לאורך זמן. האלף-בית הארמני (שנוצר בשנת 405), שנכתב משמאל לימין ולא מימין לשמאל כמו בשפות אחרות של אגן הים התיכון או המזרח התיכון, הוא בעל טעם יווני מסוים.
בתקופת האימפריה הביזנטית, חיו ארמנים ויוונים בשלום יחסי בזכות קשריהם הדתיים. ארמנים היוו חלק בלתי נפרד מהאימפריה במאותיה הראשונות, כאשר רבים מהקיסרים הביזנטיים היו ארמנים או בעלי דם ארמני. השושלת המקדונית נחשבת לרוב לעידן בו האימפריה הביזנטית הגיעה לרמה הגדולה ביותר מאז החלו הכיבושים המוסלמים והרנסאנס המקדוני במכתבים ואומנויות. השושלת נקראה על שם מייסדה, בזיליוס הראשון המקדוני, שהיה צאצא לשושלת מקדונית (השושלת הייתה ממוקמת למעשה באזור תראקיה, ולא היה לה שום קשר לאזור הגאוגרפי של מקדוניה). מייסד השושלת והקיסרים הרבים הבאים היו ממוצא ארמני, ומכאן מכונה השושלת על ידי גם כמה מחברים "השושלת הארמנית". עם זאת, בגלל ההבדלים שהיו בין הנצרות האפודולית היוונית לארמנית, ניסו הקיסרים הביזנטיים לרוב לכבוש את ממלכת שושלת בגרטוני הארמנית ולכפות את האורתודוקסיה היוונית. הם השיגו זאת בשנת 1045 לאחר ניסיונות רבים. זה החליש את הביזנטים ואת הארמנים כאחד, וכתוצאה מכך הם לא הצליחו להרחיק את הטורקים מארמניה שהשאירה אותה לא מוגנת (1064) ושאר אנטוליה (1071 ואילך).
שתי המדינות הללו נשלטו יחד תחת השושלת הסלג'וקית ובהמשך תחת האימפריה העות'מאנית.
היום > יחסים פוליטיים

יוון הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו בעצמאות ארמניה ב-21 בספטמבר 1991. לשתי המדינות יש שגרירות בבירותיהן בהתאמה. כמו כן, יוון היא אחת המדינות שהכירו באופן רשמי ברצח העם הארמני והיא אחת המדינות הבודדות שרואות כפשע את שלילת רצח העם.
מאז הכרזת העצמאות בארמניה, שתי המדינות היו שותפות במסגרת ארגונים בינלאומיים (האו"ם, הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה, מועצת אירופה, BSEC), בעוד יוון תומכת בתוקף בתוכניות הקהילה שמטרתן המשך פיתוח היחסים בין האיחוד האירופי לארמניה.
ביקורים רצופים ברמה הגבוהה ביותר הראו ששתי המדינות רוצות להמשיך ולשפר את רמות הידידות ושיתוף הפעולה. נשיא ארמניה לבון טר-פטרוסיאן ביקר ביוון בשנת 1996, נשיא יוון קוסטנטינוס סטפנופולוס ביקר בארמניה בשנת 1999, נשיא ארמניה רוברט קוצ'ריאן ביקר ביוון בשנת 2000 וב-2005. בנוסף, נשיא ארמניה סרז' סרקזיאן ביקר ביוון בשנת 2011 ובשנת 2014 אירחה ארמניה את נשיא יוון קרולוס פפוליאס בירוואן.
היום > שיתוף פעולה צבאי

יוון היא, אחרי רוסיה, אחת השותפות הצבאיות הגדולות של ארמניה. קצינים ארמנים לומדים באקדמיות צבאיות ביוון, וסיוע טכני שונה מסופק על ידי יוון. מאז 2003 נפרסה מחלקה ארמנית בקוסובו כחלק מהגדוד היווני של KFOR. בשנת 2011 הנספח הצבאי של ארמניה ליוון וקפריסין, קולונל סמוול רמזיאן, אמר כי שיתוף הפעולה הצבאי הארמני-יווני ממשיך להתפתח בהתמדה.
היום > אמנות

שתי המדינות חתמו על הסכמים דו צדדיים הכוללים:
הסכם שיתוף פעולה כלכלי, תעשייתי וטכנולוגי (בתוקף מאז 1 בדצמבר 1994).
הסכם לקידום והגנה הדדית של השקעות (בתוקף מאז 28 באפריל 1995).
הסכם שיתוף פעולה במגזר הצבאי (יוני 1996).
הסכם בדבר הימנעות ממיסוי כפול על הכנסות (בתוקף מאז 13 במאי 1999).
היום > תפוצות

ההערכות על גודל הקהילה היוונית בארמניה נעות בין 1,800 ל-5,000. המספר היורד של היוונים בארמניה בשנים האחרונות נובע בעיקר מהגירה המונית ליוון בברית המועצות לשעבר, ובשל מצבה הכלכלי של ארמניה כתוצאה ממלחמת נגורנו קרבאך. היא החמירה עוד יותר בגלל רעידת האדמה של לנינאקאן, אשר בדצמבר 1988 פגעה בצפון מערב ארמניה, האזור בו גרו רוב היוונים בעבר. הקהילות היווניות הגדולות נמצאות בירוואן ואלאוורדי, וכן בונדזור, גיומרי, Stepanavan ו-Noyemberyan.
הקהילה הארמנית ביוון גדולה בהרבה, והיא מונה כ-50,000 איש. המספר היה גבוה אף יותר, אולם הגירה לצפון אמריקה גרמה לירידה ניכרת. הקהילות הארמניות הגדולות ביותר נמצאות באתונה ובסלוניקי.
יחסי סלובקיה–קניה

| יחסי סלובקיה–קניה |
| --- | --- |
סלובקיה: קניה


סלובקיה: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
49,035: 580,367
אוכלוסייה
5,498,707: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
132,794: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
24,150: 1,895
משטר
רפובליקה

יחסי סלובקיה–קניה הם יחסים דו-צדדיים בין קניה לסלובקיה.
היסטוריה

סגן ראש הממשלה ושר החוץ של סלובקיה, מירוסלב לייצ'אק ביקר בקניה בשנת 2014. הוא ניהל שיחות עם שר הממשלה לענייני חוץ בקניה ונשיא קניה.
שיתוף פעולה בפיתוח

לממשלת סלובקיה פרויקטים של סיוע בשווי 206 מיליון שילינג קנייתי (2 מיליון אירו). הם מתמקדים בעיקר בבריאות, חינוך, חקלאות ומינהל ציבורי. תחומי התמקדות נוספים הם תעסוקה, דמוקרטיה וממשל תקין. קניה היא אחת משתי מדינות אפריקה הנמצאות תחת תוכניות SlovakAid.
שתי המדינות משתפות פעולה גם בסחר, אנרגיה (גרעינית), בנייה, תחבורה, תשתיות, הנדסה, מים, חקלאות וטכנולוגיות מידע.
כ-2,000 סלובקים מבקרים בקניה מדי שנה.
שיתוף פעולה בפיתוח > אנרגיה גרעינית

סלובקיה מסייעת לקניה בפיתוח היכולת הגרעינית שלה, כך שקניה תוכל לענות על צורכי האנרגיה העתידיים שלה. קניה שואפת להכשיר 100 סטודנטים מדי שנה ואחת המדינות בהן התלמידים הולכים ללמוד היא סלובקיה.
יחסי סחר

בשנת 2011 הסחר בין קניה לסלובקיה הסתכם בשווי 632 מיליון שילינג קנייתי (5.84 מיליון אירו). קניה ייצאה סחורות בשווי 65.99 מיליון שילינג קנייתי (0.61 מיליון אירו) לסלובקיה וסחורות מיובאות בשווי 570 מיליון שילינג קנייתי (5.27 מיליון אירו) מסלובקיה.
הייצוא העיקרי של קניה לסלובקיה כולל: פרחים חתוכים, קטניות, פירות, אגוזים, קפה, ברגים, ברזל ופלדה.
נציגויות דיפלומטיות

קניה מיוצגת בסלובקיה באמצעות שגרירותה בווינה, אוסטריה.
סלובקיה מחזיקה בקניה שגרירות ניירובי.
יחסי כורדיסטן העיראקית – שוודיה

| יחסי כורדיסטן–שוודיה |
| --- | --- |
כורדיסטן: שוודיה


כורדיסטן: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
191,660: 450,295
אוכלוסייה
28,000,000‏‏‏: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 55,866
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי כורדיסטן העיראקית–שוודיה הם היחסים הדו-צדדיים שבין כורדיסטן העיראקית לבין ממלכת שוודיה. כורדיסטן העיראקית מיוצגת דרך נציגות בסטוקהולם, ולשוודיה יש משרד בארביל שמסונף לשגרירותה בעיראק.
שיתופי פעולה

בינואר 2015, שרת החוץ השוודית מרגוט ולסטרם נפגשה עם שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר ודנו על סיוע הומניטרי לעקורים בכורדיסטן העיראקית. בנובמבר של אותה השנה, ולסטרם ושר ההגנה השוודי, פיטר הולטקוויסט, טסו לארביל והתחייבו לתמוך בכורדים במלחמתם עם המדינה האסלאמית.
70 חיילים שוודים נשלחו לארביל כדי לאמן את צבא כורדיסטן העיראקית. באוקטובר 2016, ראש הממשלה השוודי סטפן לוון ביקר בארביל, ונפגש עם נשיא כורדיסטן העיראקית, נצ'ירוואן בארזאני.
מסחר

הסחר בין שתי המדינות הגיע ל-154 מיליון דולרים בשנת 2012. כ-56 חברות שוודיות פעלו בכורדיסטן העיראקית באותה השנה.
נציגויות

לכורדיסטן העיראקית נציגות בבירה סטוקהולם.
לשוודיה משרד מייצג בארביל שמסונף לשגרירות שוודיה בבגדאד.
ראו גם

יחסי עיראק–שוודיה
ים קארה

| --- | --- |
שוברת הקרח הגרעינית "ארקטיקה" בים קארה
שוברת הקרח הגרעינית "ארקטיקה" בים קארה
 מידע כללי
 על שם:  Kara 
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני מצפון לסיביר
 סוג:  ים שולי
 ים של:  אוקיינוס הקרח הצפוני
 מידות
 שטח:  893,400 קמ"ר
 נפח:  101,000 קמ"ק
 אורך מרבי:  1,450 ק"מ
 רוחב מרבי:  970 ק"מ
 רוחב ממוצע:  970 ק"מ 
 עומק מרבי:  620 מטר
 ‏עומק ממוצע:  50-100 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  אוב, יניסיי וטיימיר
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  77°N 77°E﻿ / ﻿77°N 77°E﻿ / 77; 77
  (למפת אוקיינוס הקרח הצפוני מוגדלת) ים קארה (למפת אוקיינוס הקרח הצפוני רגילה) ים קארה  מפת ים קארה
 
ים קארה (ברוסית Ка́рское мо́ре) הוא ים שולי של אוקיינוס הקרח הצפוני מצפון לסיביר. הוא מופרד מים ברנץ במערב על ידי מצר קארה ונוביה זמליה, ומים לפטב במזרח על ידי הארכיפלג סברניה זמליה. הגבול הצפוני של ים קארה מוגדר גאוגרפית על ידי קו הנפרס מקייפ קוהלסאט שבגרהם בל, ארץ פרנץ יוזף לקייפ מולוטוב, הנקודה הצפונית ביותר בקומסומולטס, סברניה זמליה.
ים קארה קפוא במשך למעלה מתשעה חודשים בשנה, והנהרות הגדולים הנשפכים אליו הם האוב, היניסיי וטימיר. מרבצי נפט וגז טבעי התגלו בים קארה, אך עוד לא נעשו בו קידוחים נרחבים.
יחסי סרביה–קטר

| יחסי סרביה–קטר |
| --- | --- |
סרביה: קטר (מדינה)


סרביה: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
77,474: 11,586
אוכלוסייה
6,724,294: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
75,187: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,181: 76,916
משטר
רפובליקה: מונרכיה

יחסי סרביה–קטר הם יחסי החוץ בין סרביה וקטר.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1989. נשיא סרביה ביקר בדוחה ב-6–7 בנובמבר 2016, במהלך הביקור נחתמו מספר הסכמים דו-צדדיים אשר יחזקו את שיתוף הפעולה ויאחדו את היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות. בשנת 2004 שתי המדינות חתמו על הסכם הימנעות מכפל מס, ובשנת 2016 הן חתמו על הסכם על שיתוף פעולה כלכלי, סחר וטכני, הסכם על תמריצים הדדיים והגנה על השקעות ועל הסכמי שיתוף פעולה בתחומי החקלאות, התרבות והספורט.
נציגויות דיפלומטיות

סרביה מחזיקה בקטר שגרירות בדוחה.
קטר מחזיקה בסרביה שגרירות בבלגרד.
ים צ'וקצ'י

| --- | --- |
קרח נשבר בים צ'וקצ'י באביב, אפריל 2009
קרח נשבר בים צ'וקצ'י באביב, אפריל 2009
 מידע כללי
 מיקום:  דרום אוקיינוס הקרח הצפוני בין אלסקה ורוסיה
 סוג:  ים שולי
 ים של:  אוקיינוס הקרח הצפוני
 מידות
 שטח:  589,600 קמ"ר
 נפח:  45,400 קמ"ק
 עומק מרבי:  1,256 מטר
 ‏עומק ממוצע:  71 מטר
 מידע נוסף
 נהר מזין:  Amguema, Nasha, Gidrografov River, Khischnikov River, Kobuk River, Noatak River, Klark, Kyvekvyn, Uttyveem, Ioniveyem River, Pitmegea River, Chegitun River 
 מדינות באגן הניקוז:  אלסקה שבארצות הברית ורוסיה
 ערים:  אואלן (Uelen) ברוסיה ובארו (Barrow) בארצות הברית
 קואורדינטות:  69°31′N 171°17′W﻿ / ﻿69.51°N 171.29°W﻿ / 69.51; -171.29
 ים צ'וקצ'י
 
ים צ'וּקְצִ'י (ברוסית: Чуко́тское мо́ре) הוא ים שולי באוקיינוס הקרח הצפוני, המופרד ממנו על ידי מצר דה לונג והאי וראנגל במערב, ופוינט בארו (Point Barrow) במזרח. הים הצ'וקצ'י מכסה שטח של 589,600 קמ"ר, גבולותיו הם אלסקה בדרום-מזרח וסיביר וחצי האי הצ'וקצ'י ברוסיה בדרום-מערב. מצר ברינג מקשר בין ים ברינג לבין ים צ'וקצ'י. הים נקרא על שם העם המתגורר בחצי האי צ'וקוטקה.
ערי נמל החשובות לאורך חופיו של הים הן אואלן (Uelen) ברוסיה ובארו (Barrow) בארצות הברית, והוא ניתן לשייט במשך ארבעה חודשים בשנה בלבד.
יום הכן

| --- | --- |

 מבוסס על:  Yes Day מאת איימי קרוז רוזנטל וטום ליכטנכלד
 בימוי:  מיגל ארטטה
 הופק בידי:  ג'ניפר גארנר   לורנס גריי   בן אוורארד   דניאל רפפורט   ניקול קינג   אדם מרשל   מארק מורן  
 תסריט:  ג'סטין מאלן
 שחקנים ראשיים:    ג'ניפר גארנר   אדגר רמירס   ג'נה אורטגה
 מוזיקה:  מייקל אנדרוז 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  נטפליקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  12 במרץ 2021
 משך הקרנה:  86 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יום הכן (באנגלית: Yes Day) הוא סרט קומדיה אמריקאי, בבימויו של מיגל ארטטה, המבוסס על ספר ילדים בעל אותו שם מאת איימי קרוז רוזנטל וטום ליכטנכלד. מככבים בו ג'ניפר גארנר, אדגר רמירס וג'נה אורטגה.
הסרט עלה לשידור ב-12 במרץ 2021 בנטפליקס.
עלילה

הורים שנוהגים לסרב לכל דבר מחליטים שבמשך יום אחד יסכימו לכל בקשה של ילדיהם, והמשפחה כולה יוצאת ליום של כיף והרפתקה פרועה
שחקנים

ג'ניפר גארנר – אליסון טורס
אדגר רמירס – קרלוס טורס
ג'נה אורטגה – קייטי טורס
ג'וליאן לרנר – ננדו טורס
אווילי קרגנילה – אלי טורס
מייגן סטוט – ליילה
ג'ון דיאן רפאל – אורורה פיטרסון
נט פקסון – מר דיקון
לאונרדו נאם – מר צ'אן
פורצ'ן פיימסטר – ג'ין
היידן סזטו – השוטר צ'אנג
גרג קרומר – פרד פיטרסון
ארתורו קסטרו – השוטר ג'ונס
מולי סימס – עובדת משאבי אנוש
H.E.R. – בתפקיד עצמה
הפקה

בספטמבר 2018 פורסם כי ג'ניפר גארנר הצטרפה לצוות השחקנים של הסרט ומיגל ארטטה יביים את הסרט מתסריט של ג'סטין מאלן, עם הפצה של נטפליקס. באוקטובר 2019 הצטרפו ג'נה אורטגה, אדגר רמירס וג'וליאן לרנר לצוות השחקנים. באפריל 2020, מייגן סטוט הודיעה שהיא הצטרפה לצוות השחקנים של הסרט.
שלב הצילומים החל בנובמבר 2019 בלוס אנג'לס.
הפצה

הסרט עלה לשידור בכל הפלטפורמות של "נטפליקס" ב-12 במרץ 2021.
הערות שוליים

1 2  Canfield, David (6 בינואר 2021). "EW's 2021 movie preview: 89 films we can't wait to see". Entertainment Weekly. נבדק ב-6 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Galuppo, Mia (12 בספטמבר 2018). "Netflix Lands Jennifer Garner Comedy 'Yes Day' (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-11 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  D'Alessandro, Anthony (10 באוקטובר 2019). "'Jane The Virgin's Jenna Ortega Joins Jennifer Garner Family Movie 'Yes Day'". Deadline Hollywood. נבדק ב-11 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  D'Alessandro, Anthony (17 באוקטובר 2019). "Edgar Ramírez Says 'Yes' To Jennifer Garner Family Movie 'Yes Day'". Deadline Hollywood. נבדק ב-17 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Reynolds, Daniel (16 באפריל 2020). "Little Fires Everywhere's Megan Stott on the LGBTQ Importance of Izzy". The Advocate. נבדק ב-26 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Garner, Jennifer (18 בנובמבר 2019). "♥️ #YesDay @netflix, Day 1. ♥️". Instagram. נבדק ב-26 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
יחסי כורדיסטן העיראקית – רוסיה

| יחסי כורדיסטן–רוסיה |
| --- | --- |
כורדיסטן: רוסיה


כורדיסטן: רוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
191,660: 17,098,242
אוכלוסייה
28,000,000‏‏‏: 144,612,532
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 2,021,421
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 13,978
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה פדרלית נשיאותית

יחסי כורדיסטן העיראקית–רוסיה הם היחסים הדו צדדיים שבין כורדיסטן העיראקית לבין הפדרציה הרוסית. כאשר לכורדיסטן העיראקית יש נציגות במוסקבה, לרוסיה יש קונסוליה כללית בארביל מאז 28 בנובמבר 2007. יחסים בין הכורדים לרוסים החלו בחצי השני של המאה ה-18. במהלך המלחמה הקרה, ברית המועצות תמכה במורדים הכורדים כנגד עיראק.
לאחר המלחמה הקרה, רוסיה ייסדה את יחסיה הדיפלומטיים עם המדינה האוטונומית החדשה, כורדיסטן העיראקית. היחסים מתוארים כדו-ערכיים. בשונה ממעצמות אירופיות אחרות, רוסיה לא מתחה ביקורת על משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית והמשיכה לתמוך בכורדים, למרות המתיחות ביחסיה עם עיראק. נשיא רוסיה ולדימיר פוטין נפגש עם ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית נצ'ירוואן בארזאני ביוני 2017 ובמאי 2018.
לפי נציגים כורדים, ההשקעות הרוסיות בכורדיסטן העיראקית בעשור השני של המאה ה-21 שוות מיליארדי דולרים, מה שמנע מהכורדים להגיע לפשיטת רגל, למרות שחלק גדול ממנו הושקע במלחמה במדינה האסלאמית.
היסטוריה > יחסי ברית המועצות–כורדיסטן העיראקית

מייסד המפלגה הדמוקרטית הכורדית, מוסטפא בארזאני, יצא לגלות בברית המועצות בשנים 1945 עד 1958. במהלך הגלות שלו, הוא יצר קשרים קרובים עם הק.ג.ב. ועם הצבא האדום. למרות ההבדלים האידאולוגיים ביניהם, הסובייטים החלו לתמוך בבארזאני במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20. במהלך המלחמה הקרה, לבארזאני היו קשרים קרובים מאוד עם הסובייטים, כך שבארזאני האמין כי מדינה כורדית תוקם רק בעזרת תמיכת ברית המועצות.