יצירת אש ביום טוב
הערות שוליים

↑  ראו שם: ירושלמי מגילה א, ו.
↑  עיינו בפירושו לתלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ג.
↑  מאירי, רבנו יהונתן, רא"ה, ר"ן על הרי"ף, רע"ב, ועוד.
↑  ע"פ רמב"ם הלכות שביתת יום טוב פרק א הלכה ה.
↑  ט"ז סי' תק"ב סק"א. וכן דעת הכתב סופר.
↑  ומצור דבש או"ח סי' ט', ציץ אליעזר סימן כ' פ"א, חמדה גנוזה או"ח ה', ועוד.
↑  בית מועד שער ב' פ"ו סי' ז'
1 2  שו"ת ומצור דבש או"ח י'.
↑  עיינו בית יוסף, אורח חיים, סימן תק"ב.
↑  ומהם: הרשב"א והרדב"ז (לשונות סימן ק"ן) שציין לו. מהריק"ש, יש"ש, לבוש, ב"ח וכתב שכך דעת הטור ומרן הב"י, מגן אברהם, אליה רבה, מחצית השקל, יד אהרן מאמר מרדכי, ערך השלחן (עיינו בנושאי הכלים על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"ב, סעיף א').
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"ב, סעיף א'.
↑  עיינו במאירי (על הגמ' שם) שתמה גם הוא על הרמב"ם, אך לא הזכיר את חסרון ההכנה.
↑  וכן כתבו אחרונים רבים, ומהם פרי חדש סימן תק"ב סק"א, ערוך השלחן סימן תק"ב סעיפים ב, ג, ומצור דבש סי' ט'. ישכיל עבדי ח"ד סימן כ"ז.
↑  כך עולה מהפני יהושע ביצה דף לד עמוד א. וכן עולה מציוני מהר"נ, וכן כתב בציץ אליעזר חלק א' סימן כ' פ"א. וכן הבין בפשטות ביביע אומר חלק ג' ריש סימן כ"א שאין טעמו משום מוליד. [אך לא ציין לירושלמי] (ולבסוף השאיר בצ"ע).
↑  שואל ומשיב מהדורא שתיתאה או"ח סב, ערוך השלחן או"ח סי' תקב סעיפים ב, ג.
↑  וכן דעת הרב המגיד, הרדב"ז וכתב שכן דעת הרשב"א, מהריק"ש, בית יוסף, ב"ח וכתב שכן דעת הטור והסמ"ג והסמ"ק, מחצית השקל, אליה רבה, משנה ברורה, מים חיים, ישכיל עבדי, חזון עובדיה.
↑  ט"ז סי' תק"ב סק"א, וכן נטו הפרי חדש והשואל ומשיב (ראו הערות קודמות לציונים המדויקים) ושש"כ.
↑  כך עולה מדברי הרשב"א מעבודת הקדש הארוך (נדפס בריש ספר מעשה רקח). וכן הביא הרב אברהם אזולאי משם הרב בית מועד, הובאו דבריו בברכ"י ריש סימן תק"ב (ובציץ אליעזר ח"א סימן כ' פ"א כתב שכן דעת החיד"א בעצמו). וכן הביא בומצור דבש סימן ט', ובמים חיים או"ח סימן צ"ד, וכן הסכים לדייק בחמדה גנוזה חלק א' סי' ה', חזון עובדיה עמוד מט.
↑  כך פקפק בכרם שלמה הובאו דבריו בכף החיים סימן תק"ב. וכן דעת רשז"א במאורי אש. וכן פסק במנחת יום טוב צח, קיג; מנחת יצחק ד, צט.
↑  כמבואר בשולחן ערוך,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'אורח חיים, סימן תק"ט, סעיף ב'; שער הציון יא
↑  פניני הלכה מועדים פרק ה, הלכה א.
↑  מהדורא שתיתאה סימן סב'
↑  כרם חמר חלק ב' סימן צ"ו.
↑  יסוד זה בנוי גם על הרמב"ם עצמו שכתב בפ"א ה"ה: "כל מלאכה שאפשר להיעשות מערב יום טוב ולא יהיה בה הפסד ולא חסרון אם נעשית מבערב אסרו חכמים לעשות אותה ביום טוב אף על פי שהיא לצורך אכילה. ולמה אסרו דבר זה גזירה שמא יניח אדם מלאכות שאפשר לעשותן מערב יום טוב ליום טוב ונמצא יום טוב כולו הולך בעשיית אותן מלאכות וימנע משמחת יום טוב ולא יהיה לו פנאי לאכול". וא"כ מכשירי אוכל נפש אסורים משום טרחה, שיטרח האדם וישקיע הרבה זמן עד שלבסוף לא יהיה לו פנאי לאכול.
↑  ומצור דבש או"ח י', וכ"כ הרב יוסף משאש בשו"ת מים חיים או"ח צ"ד.
↑  ומצור דבש או"ח י', סברא זו כתב גם הרב ציץ אליעזר ח"א סמן כ'. עיינו עוד בר"ן על הרי"ף מסכת ביצה דף יז ע"ב.
↑  ומצור דבש או"ח י'.
↑  שו"ת כרם חמר ח"ב סימן צ"ו, שו"ת מקוה המים ח"ו סימן כ"ט.
↑  שו"ת ומצור דבש או"ח י', שמ"ש ומגן ח"ג סימן נ"ז אות י"ב.
↑  בארצות צפון אפריקה, כך כתבו: הרב רפאל אהרן בן שמעון, הרב יוסף משאש, הרב משה מלכה, הרב דוד הכהן סקאלי, הרב מסעוד הכהן, הרב שמעון דיין, הרב יצחק אבן דנאן, רבי שלמה הכהן מדבדו, הרב משה עטיה. וכן נהגו למעשה יהודי עיראק ובראשם הרב שאול והרב יהודה פתיה (ע"פ עדות הרב עזרא בצרי), וכן העידו שכך היה המנהג בחלב. וכן משמע מהרב עוזיאל שהסכים עם הרב רפאל אהרן בן שמעון (שו"ת משפטי עזיאל ח"א או"ח י"ט).
↑  כך מעיד על המנהג בשו"ת שואל ומשיב מהדורא שתיתאה סי' ס"ב.
↑  עיינו שו"ת יביע אומר ח"ב או"ח סימן כ"ז.
↑  מאורי אש פ"א ענף ז'. אולם המתירים סוברים שמכיוון שהולדת הריח אורכת זמן היא עצמה נחשבת טרחה, ולכן חכמים גזרו בו מוליד (עיינו שו"ת מים חיים או"ח צ"ד, מקוה המים ח"ו סימן כ"ט).
↑  ישכיל עבדי ח"ד סימן כ"ז.
↑  יביע אומר חלק ב' או"ח סימן כ"ז. אולם המתירים סוברים שאין לדקדק אם יש אש ממשית או לא, והעיקר שהיא זמינה בפועל, וזה כבר לא נקרא מוליד, משום שמוליד תלוי בטרחה, וכיוון שאין בו טרחה, אין בו מוליד.
↑  עיינו בשו"ת יביע אומר ח"ב סימן כ"ז.
גפרורים