stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בסיס אשדוד
היסטוריה > פלגה 31

ספינות טילים התבססו באשדוד, בשנים 1978 עד 1990. הסיבה העיקרית הייתה כמות ספינות הסער שהגיעה לשיא באותם ימים. שיקול נוסף היה לא לסגור את הכלים במקום אחד. הספינות נקראו במסגרת פלגה 31 ונשארו כחלק משייטת ספינות הטילים.
בשנת 1979 עברו מבסיס חיפה ארבע ספינות מדגם סער 2 בפיקוד סא"ל אלכס טל.
בשנת 1980, במסגרת פינוי סיני, יצאו אח"י עכו ואח"י חיפה (סער 2) לים התיכון והצטרפו לפלגה בבסיס אשדוד.
בשנת 1989, פלגה 31 בפיקודו של סא"ל זאב ינובסקי כללה את: אח"י תרשיש (סער 4), אח"י קוממיות, אח"י כידון (סער 4) ואח"י סער. בפברואר 1990 עזבה הפלגה את אשדוד והתבססה בחיפה.
היסטוריה > פלגה 31 > מפקדי פלגה 31

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שם  | תקופת פיקוד | הספינות ואירועים מייחדים | תמונה |  |  |
| אלכס טל | 1979 – 1982 | מעבר לאשדוד |  |  |  |
| בני אריאלי | 1982 – 1983 | במלחמת של"ג |  |  |  |
| דודו בן בעש"ט | 1983 – אוגוסט 1984 |  |  |  |  |
| אריה גביש | אוגוסט 1984 – אוגוסט 1986 | אח"י כידון (סער 4) אח"י קוממיות ואח"י תרשיש (סער 4), אח"י סער ואח"י חנית (סער3) | סא"ל אריה גביש מפקד פלגת ספינות סער 31 |  |  |
|  |  | אח"י כידון (סער 4) אח"י קוממיות ואח"י תרשיש (סער 4), אח"י סער ואח"י חנית (סער3) |  |  |  |
| אהוד סביון | מאי 1986 – דצמבר1987 | אח"י כידון (סער 4) אח"י קוממיות ואח"י תרשיש (סער 4), אח"י סער ואח"י חנית (סער3) |  |  |  |
| יעקב גואז | 1987 – 1989 |  |  |  |  |
| בני הוד | 1989 – 1990 |  |  |  |  |
| זאב ינובסקי | 1990 | אח"י כידון (סער 4) אח"י קוממיות ואח"י תרשיש (סער 4), אח"י סער, חזרה לבסיס חיפה |  |  |  |
היסטוריה > תכנונים וכלי שיט נוספים

בשנת 1979 במסגרת הצמצום בזירת ים סוף נקלטה בבסיס סיירת דבורים נוספת "בזק". בחודש יוני נקלטה פלגת הנחתות 921 שכללה שלוש נחתות 60 מטר ואח"י בת שבע. סדר הכוחות עמד על 11 דבורים 6 נחתות 9 יתושים והאונייה אח"י מעוז.
בשנת 1980 הוקם באשדוד בית הספר להחפה בהתמחות עיקרית בדיקת חוף לנחיתה. בסוף אותה שנה ספגה אח"י מעוז 2 נזקים קשים בעת שנשלחה להצלת עובדים שנתקעו בדוברה מחוץ לנמל חדרה.
נמל ב' באשקלון – בתחילת שנות ה-80 קודמה תוכנית לבניית נמל ייעודי לחיל הים בדרום אשקלון. התוכנית קיבלה תמיכה הצהרתית עד דרג ראש הממשלה מנחם בגין אך לא הוקצה לה מימון. באותן שנים לא נעשו השקעות במחנה הבסיס שנחשב כמחנה מעבר. בשנת 1985 נזנחה התוכנית ונמשכה ההתבססות בנמל אשדוד ובמחנה הצמוד אליו.
בשנים 1986–1989 היו אירועים רבים של עצירת ספינות מבריחים, בעיקר טורקיות, שנשאו חשיש מלבנון למצרים. המבריחים לא נשמעו לקריאות בחלק מהתקריות, והיה צורך להשתמש בירי. מדי פעם נפגעו מבריחים.
היסטוריה > החלת האוטונומיה בעזה

בשנת 1994 הוחלה תוכנית האוטונומיה על רצועת עזה שעברה לשלטון פלסטיני. מימי החופין של הרצועה חולקו לשלושה אזורים. אזור חיץ צפוני K ברוחב 1.5 מיל ימי, ואזור חיץ דרומי M מקו הגבול ישראל–מצרים ברוחב 1 מיל ימי ואורך 20 מיל ימי – שבהם הדיג אסור ולאנשי רצועת עזה אסור להימצא בהם. האזור שביניהם מותר לדיג L, עד 20 מיל מהחוף.
בספטמבר 2001 הורחב אזור החיץ הדרומי M לשני מיל ימי כדי להוות חציצה ריאלית מגבול מצרים. מאז יש לספינות הבט"ש התעסקות רבה באכיפת הוראות הדיג, במניעת פיגועים, ובמניעת קשר עם מצרים דרך הים.
משנת 1995 נשמר הביטחון השוטף על ידי 5 סיורי דבורים. עם התגברות המהומות בסוף שנת 2000 הועלה ל-7 סיורים שבוצעו על ידי דבורים, ולפעמים שולבה גם ספינת טילים.
היסטוריה > משימות נוספות והתארגנות

באותן שנים נוספה כוננות לחילוץ שרי ממשלה שערכו ביקורים אצל המתיישבים היהודים ברצועה. משימה זאת בוצעה מדי פעם עד מימוש תוכנית ההתנתקות.
בשנת 2003 החלה לפעול "ים תטיס" – דוברת שינוע גז שהופק מקידוחים בים. הדוברה עוגנת 13 מיל ימי מערבית לאשקלון וחייבה סיור אבטחה מיוחד. ספינות הבט"ש עשו בשנה זו 33,380 שעות ים.
בשנת 2004 כלל סדר כוחות הבסיס: 16 דבורים שעברו שדרוג למדחפי AD וקיבלו תוספת מהירות. במהלך השנה נוספה ספינת שלדג אחת. אוניות עזר, 3 גוררות ו-11 ספינות דיג מועמדות לגיוס. מערך הגילוי כלל 8 תחנות מכ"ם קבועות ו-4 ניידות מכ"ם לפריסה בהתאם לצורך. ספינות הבט"ש של הבסיס ביצעו בשנה זו 34,934 שעות ים.
שנת 2005 עמדה בסימן ביצוע תוכנית ההתנתקות מרצועת עזה. באותה שנה התווספו לסדר הכוחות של חיל הים: 6 דבורה סימן 3 ושתי ספינת שלדג. בים לא חלה התנתקות וספינות הבט"ש המשיכו לאכוף את כללי התנועה בקרבת החוף. אזור L המותר לדיג הוגבל עד 10 מיל ימי מהחוף. אזורי מגבלות השיט עודכנו: אזור K שאסור לכניסה לדיג ערבי וישראלי הורחב ב-500 מטר צפונה. מתוך אזור L המותר לדיג, הוגדרה רצועה ברוחב 3 מיל ימי מהחוף כאזור P, שנדרש אישור מיוחד לכניסת כלי שיט של הבט"ש אליו. היסטורית היו אלה המים הטריטוריאליים בתקופת המנדט הבריטי.
באותו זמן הגדירו המצרים אזור חיץ מדרום לאזור M, שבו הם ביצעו סיורי ביטחון שוטף.
מוצבי השליטה בחוף הרצועה – תל רידאן, מוצב אלוף ומוצב ארז פונו באוגוסט 2005. הוקם מוצב שליטה בזיקים. אמצעי גילוי משוכללים הוצבו על מזח הפחם ובארובות תחנות הכוח רוטנברג ואשכול.
היסטוריה > מלחמת לבנון השנייה

שנת 2006 – סד"כ הבסיס כלל 8 דבורים, 4 דבורות, שני שלדגים, 2 אוניות ו-3 גוררות.
בשנה זו התרחשו מבצע גשמי קיץ ומלחמת לבנון השנייה. המאמץ העיקרי של הביטחון השוטף במשך כל שנת 2006 כולל תקופת המלחמה התרכז לרצועת עזה. לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות בגזרה הדרומית הייתה זו שנה ראשונה שבה הופעל מוקד שליטה שעבר מארז לזיקים.
הפעילות מול גזרת עזה קיבלה את השם מבצע גשמי קיץ. עבור חיל הים, הפעילות החלה ב-26 ביוני, מועד חטיפתו של גלעד שליט. הפעילות כללה הטלת סגר על מעגנות רצועת עזה, ירי מהים על ידי שייטת 13 נגד יעדי חמאס ברצועת עזה, סיורי איסוף מודיעין על ידי ספינות הבט"ש. מטרת הפעולות היו מניעת פח"ע, מניעת הברחות אמצעי לחימה ומניעת אפשרות שחמאס יבריחו את החייל החטוף גלעד שליט המצוי בידיהם למצרים דרך הים. בפעילות הועסקו שלוש ספינות טילים ספינת דבורה ושלדג מפלגה 916 וקבוצת לוחמי שייטת 13 והיא נמשכה עד 22 באוקטובר 2006.
אח"י תרשיש (סער 4.5) ואח"י חרב (סער 4.5)ביצעו 13 גיחות ירי מהים לעבר יעדי מחבלים במרחבים פתוחים במגמה להרתעה ומניעת ירי רקטות מהם.
היות שנמל חיפה היה בטווח הרקטות שנורו מלבנון, פונו מרבית כלי השיט מבסיס חיפה וחלקם מצאו מחסה בנמל אשדוד. אח"י חנית שנפגעה מטיל חוף ים C-802, בעת שקיימה את ההסגר על החוף הלבנוני, נכנסה לתיקונים בבסיס אשדוד.
אח"י חנית, שנפגעה מטיל C-802, מגיעה לבסיס אשדוד לתיקון נזקים – 15 ביולי 2006.
אח"י חנית בתיקונים בבסיס אשדוד
היסטוריה > המשך פעילות הביטחון השוטף

סדר הכוחות ב-2007 כלל 8 דבורים 6 דבורות שתי ספינות שלדג ו-3 צרעות. שילוב אמצעים נוספים של מסוקי קרב ופרוטקטור (כלי שיט) בלתי מאויש.
החל מיוני 2007 השתלט ארגון החמאס על רצועת עזה וגם על המשטרה הימית הפלסטינית. לא ניתן לבצע תיאום והחלה תופעה של ירי מהחוף אל ספינות חיל הים. הוטל סגר או הסגר על רצועת עזה על ידי ישראל ומצרים.
בשנת 2008 עמד סדר הכוחות של הבסיס על: 5 דבורים, 10 דבורות, ו-5 ספינות שלדג. החלה פעילות עוינת של משלוח אוניות לשבירת המצור הימי על הרצועה בארגון "חופש לעזה" (אנ'). בדצמבר הייתה יאכטה "דיגניטי" שביצעה פרובוקציה וחזרה לצור שבלבנון.
מ-27 דצמבר 2008 פתח צה"ל במבצע עופרת יצוקה להפסקת ירי הרקטות מרצועת עזה. בסיס אשדוד בפיקודו של ירון לוי ביצע את הלחימה: סגר ימי וסיוע באש מהים, תקיפת מטרות וגביית מחיר מחמאס. עד סיום המבצע ב-18 בינואר 2009 הותקפו 68 יעדים בחוף במטרה לחסום תנועה בצירים ולסייע לפעילות צה"ל בחוף. האוניות אח"י חרב (סער 4.5), אח"י יפו (סער 4.5), אח"י תרשיש (סער 4.5) ואח"י סופה (סער 4.5) התבססו באשדוד וביצעו את התקיפות מול הרצועה.
היסטוריה > אכיפת הסגר הימי > המשטים לעזה

בשנים 2009–2011 התמודד חיל הים עם משטים שנערכו במטרה לשבור את הסגר על עזה. במאי התארגן משט של מספר אוניות, שמרביתן עצרו בדרך, והאונייה "מאווי מרמרה" נתפסה על ידי חיל הים. במהלך התפיסה נהרגו פעילי טרור טורקים. הפגנת הנחישות של חיל הים לאכיפת הסגר גרמה לכך שמרבית המשטים הורידו את הציוד באל-עריש והוא הועבר לרצועה דרך המעברים היבשתיים.
עם זאת היה צורך לעצור מספר אוניות שלא נשמעו להוראות, שבהן הפליגו פעילים אירופים וערבים, וצוידו באמצעי צילום וציוד תקשורתי. חלק מהאוניות שנעצרו נשאו שמות שנועדו ליצור תהודה תקשורתית: "רייצ'ל קורי", "פינץ'", "דיגניטי כראמה", "תחריר", "צ'אלנג'ר" ו"אוליביה".
היסטוריה > אכיפת הסגר הימי > מבצע חוק ברזל

האונייה ויקטוריה נעצרה במרחק רב מהחוף, במהלך הפלגתה לאל-עריש, כשהיא נושאת אמצעי לחימה עבור חמאס בעזה. בין האמצעים שנשאה היו טילי חוף-ים C-704 מתוצרת איראן. תפיסת אצמעי הלחימה הייתה חשובה להמשך פעילות הביטחון השוטף מול הרצועה.
בשנת 2011 הוצאו מרבית הדבורים מהשירות וסדר הכוחות של הבסיס עמד על: דבור אחד, 10 דבורות, 5 שלדגים, 2 אוניות עזר, 2 צרעות ו-3 גוררות.
בשנת 2012 המשיכו כלי השיט של הבסיס בפעילות הסגר. סדר הכוחות הזה לא השתנה גם בשנים הבאות. בנובמבר אותה שנה השתתפו כלי השיט של הבסיס במבצע עמוד ענן מול הרצועה, ולאחר סיומו הורחב האזור המותר לדייג ל-6 מיל ימי, כחלק מההבנות שהושגו לסיום המבצע.
חסימת משטי מחאה – בסיס אשדוד מתמודד מדי פעם עם משטי מחאה המאורגנים על ידי הפלסטינים ואוהדיהם. ב-5 באוקטובר 2016 עצרו כלי השיט של הבסיס משט מחאה שבוצע על ידי נשים בלבד, במטרה למשוך תשומת לב עולמית. לשם כך רוכז צוות מוגבר של חיילות הבסיס על סירת צרעה של יחידת סנפיר. העימות נשאר ברמת עצימות נמוכה, סירת המפגינות נעצרה, והן הובאו לנמל אשדוד ושוּלחוּ לארצותיהן.
ספינת צרעה של בסיס אשדוד, עם צוות חיילות, עצרה את משט הנשים ההפגנתי מעזה, 5 באוקטובר 2016.
היסטוריה > במבצע צוק איתן

במבצע שנערך במטרה להפסיק את ירי הרקטות כנגד תושבי ישראל בחודשים יולי אוגוסט 2014 השתתפו כלי השיט של הבסיס. במהלך המבצע פעל מערך השליטה הימית באופן אינטנסיבי בבניית התמונה הימית, אשר כללה גורמי מעקב מאתגר והשתנתה במהירות לאורך כל ימי המבצע. בַּקָּרִיּוֹת השליטה אף סייעו בסיכול חדירת מחבלים סמוך לקיבוץ זיקים, על ידי כך שעקבו והכווינו כוחות לוחמים אל המחבלים, שניסו לחדור לישראל דרך המרחב הימי קרוב לגבול עם רצועת עזה. המחבלים חוסלו על ידי לוחמי זרוע הים וכוחות יבשתיים ואוויריים לאחר שהוקפצו למקום בעקבות הזיהוי.
היסטוריה > במלחמת חרבות ברזל

ב-7 באוקטובר 2023, בבוקר מתקפת הפתע, קיבל מפקד בסיס אשדוד, אל"ם איתן פז, התרעה מאוגדת עזה על פעילות חריגה של מחבלים ברצועת עזה. פז הגביר את הדריכות בבסיס אשדוד ובים, ועם תחילת מתקפת הפתע בלמו לוחמי פלגה 916 סירות מחבלים שניסו לחדור לחוף זיקים דרך הים. סוכלו 7 כלים ימיים שבאמצעותם ניסו המחבלים לחדור, ובהם 60 מחבלים שנהרגו – בים, על קו החוף או מהאוויר – וההערכות בחיל הים הן שרובם המוחלט של ניסיונות החדירה מהים סוכלו – אך סירה אחת, ובה 11 מחבלים הצליחה להגיע לחוף ולבצע את הטבח בחוף זיקים. בהמשך המלחמה הרגו לוחמי הפלגה עשרות מחבלים בים וביבשה.
כחלק ממאמץ שיתוף הפעולה הרב-זרועי הוצבו קצינים בכירים מחטיבות היבשה המתמרנות במוצבי השליטה של הזירה הימית הדרומית והובילו יחדיו תקיפות מדויקות בהכוונת כוחות חי"ר ושריון.
מוצבי חוץ בעבר

כיום השליטה נעשית מרחוק. יש רק את מפקדת הזירה ובסיס האם באשדוד ומוצב אחד בזיקים (ארז) שגם הוא יפונה במהלך 2019. בעבר השליטה בזירה חייבה פרישת בסיסי משנה.
מוצבי חוץ בעבר > בסיס דפנה

מטרת בסיס דפנה הייתה קיום תחנת מכ"ם ומגלה שידורי מכ"ם בחוף סיני בים התיכון ובקרבת נמל פורט סעיד. המוצב תרם רבות לשליטה בגזרה זו. הבסיס שהיה למעשה אי בלב המדבר. חייב תנועה רבה של תספוק באמצעות נחתת. האבטחה בימת ברדוויל חייבה תפעול כלי שיט קטנים במרחק רב מהעורף הטכני לוגיסטי. הבסיס פעל משנת 1970 ועד למסירת סיני למצרים במסגרת הסכם השלום בספטמבר 1979. המידע שסיפק במלחמת יום הכיפורים היה חיוני ביותר לקרבות הטילים שהתרחשו במקום. בשנת 1977 הוקם במקום מעגן לדבורים.
בסיס דפנה במבט מהים, 25 ביולי 1973
מפקד חיל הים האלוף מיכאל ברקאי בטקס פתיחת המעגן בבסיס דפנה
זוג דבורים ושני יתושים עוגנים במעגן שהוקם בחוף בסיס דפנה
מוצבי חוץ בעבר > בסיס פנרה

בסיום קרבות מלחמת יום הכיפורים הוקם בגדה המערבית של האגם המר על משבצת הקרקע של מנהלת האגם המר המצרית, בסיס פנארה כיחידת משנה של בסיס אשדוד – יחידה 5533. בפיקודו של רס"ן יצחק שמיר. משימות היחידה היו: אבטחה מפני פיגועים באגם המר, סיוע לוגיסטי לגשרים בתעלת סואץ. מניעת אספקה מחטיבה מצרית שהייתה מנותקת מהצד המצרי בדרום האגם המר וחסימת מעבר מהארמייה השלישית (מצרים) הנצורה. הכוח הראשון הגיע מבסיס אשדוד בפיקוד יצחק קוראל אלמוג. בימי הפסקת האש הראשונים הוטסו לאזור כ-30 מלוחמי 707 עם סירות גומי. ארבע ספינות מדגם "יתוש" הועברו מבסיס דפנה ויחד עם סירות גומי החלו לבצע סיורי נוכחות ומארבים. בהמשך נעשתה היחידה אחראית לקשר עם אוניות הסוחר התקועות באגם המר. היחידה התקיימה עד סוף פברואר 1974 שאז פורקה במסגרת הסכמי הפסקת האש עם מצרים.
המזח הראשי ובנין המפקדה בפנרה
גדר בסיס פנארה מכיוון מצרים
תובלה בסירת גומי על האגם המר
מרוץ הלפיד של מכבי מגיע לבסיס פנרה, בסירת דל-קיי מהחוף המזרחי של האגם המר נהג הסירה בני יסעור, חנוכה תשל"ד
כלי שיט ומבנים בפנרה על חוף האגם המר שהוחזק על ידי בסיס אשדוד, אוקטובר 1973 – מרץ 1974
המזח המפקדה והרכב בפנרה
אנשי יחידה 707 בבסיס פנרה באגם המר, דצמבר 1973
סירת גומי הפגנת נוכחות עם דגל ישראל ליד מזח פנרה
חבורת המטה של בסיס פנרה
רס"ן יצחק שמיר מפקד יחידה 5533 בפנר
מסדר סיום לפני סא"ל איתן ליפשיץ לקראת פינוי הבסיס, פברואר 1974
מוצבי חוץ בעבר > בסיס עין גדי

עין גדי נתפס על ידי חיל הים עוד במלחמת השחרור.
מסוף שנות השישים ובמשך שנים בוצעו "פריסות" של ספינות מסוגים שונים לים המלח, בעיקר בחוף עין גדי הספינות קיימו סיורי ביטחון ששוטף, בהתאם להערכות מצב מודיעיניות של פיקוד המרכז. השהייה הייתה לתקופות קצרות, בעיקר לקראת חגי תשרי, פסח ויום העצמאות. הצוותים התבססו באוהלי מגורים ומבנים מאולתרים לחדר אוכל. מליחות המים חייבה טיפולים מיוחדים לכלי השיט. בחוף לא היה שובר גלים שיגן על כלי השיט מִגלים שמחוללת הרוח המזרחית בצהרי כל יום. בתום ההפלגה היה צורך למשות את הספינות מהמים, דבר שנעשה עם עגלה וטרקטור צמוד.
עם התגברות החששות והידיעות על הברחת פעילי פח"ע, אמל"ח וסמים דרך ים המלח, גדלו תדירות הדרישות לאבטחה מצד פיקוד המרכז. בשנת 1978 כינס מיכאל ברקאי מפקד חיל הים את סגל הפיקוד על חוף ים המלח והחליט על הקמת בסיס קבע בחוף עין גדי.
הבסיס הוקם תוך מספר חודשים והיווה תשתית לפעילות המערך המבצעי לביטחון שוטף. בגזרת ים המלח. שכללה תחנת מכ"ם קבועה מופעלת על ידי מוכמות וצפ"טיות. 4 יוניות שנקראו יחידה 5599 הופעלו על ידי צוות מילואים, נפרסו כל ערב לנקודות תצפית לאורך החוף. ספינות ברטרם שהוחלפו ביתושים, ביצעו סיורים בלילות בשיתוף פעולה עם חטיבה 417 ועם גדוד 414 של חיל האיסוף הקרבי. את המערך המבצעי תחזקו תומכי לחימה בתחום הטכני והלוגיסטי במקום ובבסיס אשדוד.
במחצית השנייה של 1984 התקבלה החלטה בחיל הים לסגור את בסיס עין גדי, משיקולי תקציב. ב-18 דצמבר 1984 נערך טקס להורדת נס השירות הפעיל לבסיס עין גדי בהשתתפות קציני מפקדת חיל הים. פינוי תכולת הבסיס למעט המגורים הסתיים ביום 21 בינואר 1985 שבו הורד דגל חיל הים. בנייני המגורים הועברו רשמית לידי פיקוד המרכז, שהפך את המקום לאתר נופש לחיילי צה"ל. כעבור שנים מעטות פונו המגורים וכיום אין זכר לקיום בסיס במקום.
סירת פשיטה נושאית מכ"ם - כינוי "חרגול", בחוף עין גדי.
בסיס עין גדי 1983
בסיס עין גדי מהים, 1984
מוצבי חוץ בעבר > מערך הגילוי הזירתי

המערך הוקם בשנת 1976 לאחר פיגוע כביש החוף וכלל 7 מוצבי שליטה אזוריים: מוצב בית פלדמן בדרום נתניה, מש"א תל אביב, מש"א אשדוד, מש"א ארז הישנה, מש"א תל רידאן. תחנת מכ"ם בבית הממשל באל עריש, ותצפית מכ"ם קדמית במוצב בודפשט.
מוצב האלוף – מוצב תצפית שהוקם במרכז הרצועה לפי דרישת אלוף פיקוד דרום ומאז נקרא מוצב האלוף.הרעיון היה לחלק את הרצועה כדי להגביר שליטה במתרחש בחוף. מאוחר יותר הוקמה גם גדר תיל לתוך הים למניעת מעבר אנשים וכלי שיט מצפון לדרום רצועת עזה.
המוצבים בסיני פורקו עם מסירת חצי האי לידי המצרים. במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות, פורקו המוצבים בתל רידאן ומוצב האלוף. ונבנו שני מוצבים חדשים מש"ז אשדוד חדש, מש"א ארז החדשה. מש"א ארז החדש כלל בתוכו את כלל מוצבי הרצועה: ארז הישנה, תל רידאן ואלוף. ומש"ז אשדוד ספג לתוכו את מוצבי מרכז המדינה תל אביב, אשדוד ובית פלדמן.
ניידות מכ"ם – יחידה 5511 עם 5 יוניות בים התיכון רצועת עזה. ויחידה 5599 בים המלח 4 יוניות. יחידה 199 שהוקמה כדי לגלות ולמנוע פעילות מצרית באגמי תעלת סואץ.
"ברוכים הבאים" בכניסה למוצב השליטה בתל רידאן, 1984
מבנה המגורים במוצב שליטה ארז, 1984
מוצב שליטה אזורי תל אביב בגג מגדל שלום, 1992
פרסים וציונים לשבח

בשנת 1984 נערכה בין יחידות חיל הים תחרות לארץ ישראל יפה. בסיס אשדוד הגיע למקום הראשון וזכה בפרס שהיה – מכסחת דשא. אחריו היו בסיס ההדרכה ומספנת חיל הים שלישית. הראשון בין היחידות הקטנות היה בסיס עין גדי והשני אחריו בסיס תל רידאן שניהם יחידות משנה של אשדוד.
ב-31 באוגוסט 1993 העניק מפקד חיל הים עמי אילון ציון לשבח לפלגת הנחתות לדורותיה. התעודה נמסרה לאל"ם מייק אלדר בנוכחות הרמטכ"ל אהוד ברק.
בסיס אשדוד קיבל שלש פעמים את פרס הרמטכ"ל על התנהלות נכונה:
ב-19 במרץ 2001 מהרמטכ"ל שאול מופז.
ב-25 במרץ 2002 מהרמטכ"ל שאול מופז.
ב-28 במאי 2007 מהרמטכ"ל גבי אשכנזי.
על חסימת החדירה לחוף זיקים, במהלך מבצע צוק איתן, זכה מפקד סיירת כריש, סרן אורי נסים, בציון לשבח מהרמטכ"ל בני גנץ. בַּקָּרִית השליטה במש"א ארז רב"ט נועה טייטל זכתה בתעודת הערכה ממפקד זרוע הים אלוף רם רוטברג.
מפקד חיל הים, אלוף אלי שרביט העניק לפלגה 916 בחודש יוני 2018 תעודת הערכה על פעילות מבצעית משמעותית שתרמה ישירות לביטחון ישראל, אשר במהלכה הפגינה הפלגה, מקצועיות, שילוביות ומבצעיות.
מפקד פלגה 916 סא"ל בוריס שוסטר, קיבל ממפקד חיל הים, אלוף אלי שרביט, תעודת הערכה על רצף מבצעים חשאיים בשטחי אויב והצלחות מודיעיניות, ב-14 ביוני 2018.
הנצחה

הבסיס מסייע בתחזוקת יד לחללי חיל הים ב"גן אלישבע" באשדוד. ומארגן את טקס האזכרה המתחיל את אירועי שבוע חיל הים מדי שנה. חללי הבסיס הם:
סגן ירון גולדשטיין שנמחץ למוות בבטן הנחתת בפיקודו, בים סוער, במרץ 1979.
עופר סלומון שנפל לים מסירת גומי ולא נמצא. אלירן אקוקה, אודי רוט ויעקב כהן שנהרגו בתאונות דרכים.
קשר לציבור

בסיס אשדוד מאומץ על ידי עיריית אשדוד מקיים קשר מתמיד עם קהילת העיר אשדוד.
אחד המוסדות הנמצאים בקשר מתמיד עם הבסיס הוא בית הספר "אורט ימי אשדוד". תלמידי בית הספר מצטרפים לאימונים של יחידת הגוררות, ולאימוני הסיירות השונות בפלגה 916. תלמידי העתודה הטכנולוגית בבית הספר, הממומנים על ידי חיל הים, עוברים סיורים והתנסות עם המהנדסים וההנדסאים של הבסיס.
כמו כן, באירועים מיוחדים כמו יום חיל הים ויום השואה אף מתקיימים טקסים משותפים של הבסיס ותלמידי בית הספר.
בסיס חיל הים מקיים מדי מספר חודשים אירוח לתלמידי ישיבות ההסדר. בביקור מוצגים כלי השיט ונידונים תנאי השירות בים. התוצאה יותר מאנשי ישיבות ההסדר מגיעים לשירות צבאי בחיל הים.
מתקיים שיתוף פעולה בין הבסיס לבתי ספר של חינוך מיוחד באשדוד. מדי חודש מגיעים לבסיס תלמידים בגילאים שונים ומשתלבים בפעילות השוטפת של הבסיס. חיילי הבסיס מגיעים גם הם אל בתי הספר ועוזרים לתלמידים בעיסוקיהם השונים.
הבסיס נוהג לפתוח את שעריו ביום העצמאות ובמועדים אחרים לביקורי קהל.
מפקדי הבסיס

מהקמת הבסיס ועד שנת 1980 היה מפקד הבסיס קצין ים בדרגת סא"ל. משנה זו ואילך הועלה התקן ומפקדי הבסיס מועלים לדרגת אל"ם לקראת קבלת התפקיד.
| מפקדי בסיס אשדוד> שם  | מפקדי בסיס אשדוד> תקופת פיקוד | מפקדי בסיס אשדוד> התפתחות ואירועים מיוחדים | מפקדי בסיס אשדוד> תמונה | מפקדי בסיס אשדוד>  | מפקדי בסיס אשדוד>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יקותיאל נץ | מאי יולי 1967 | המתנה ומלחמה |  |  |  |
| ברוך ברושי | אוגוסט 1967 – ספטמבר 1969 | התארגנות ראשונית ומלחמת ההתשה |  |  |  |
| מיכאל ברקאי | ספטמבר 1969 – אוגוסט 1971 | הקמת בסיס דפנה |  |  |  |
| דב רם | אוגוסט 1971 – מרץ 1973 |  |  |  |  |
| איתן ליפשיץ | מרץ 1973 – מרץ 1974 | כולל מלחמת יום הכיפורים והקמת בסיס פנרה |  |  |  |
| יוסף אלדר | מרץ 1974 – ספטמבר 1976 |  |  |  |  |
| מוסה לוי | ספטמבר 1976 – דצמבר 1978 | בניית מעגן בחוף בסיס דפנה | 1975  |  |  |
| אריה מרמרי | דצמבר 1978 – יולי 1979 | פינוי דפנה ואל עריש, קליטת פלגת הנחתות, מיסוד הבסיס בעין גדי ואיוש בקריות שליטה במוצב תל רידאן |  |  |  |
| אברהם אשור | יולי 1979 – יולי 1982 | כולל פעולת הנחיתה במהלך מבצע שלום הגליל |  |  |  |
| עמי אילון | יולי 1982 – ספטמבר 1984 |  |  |  |  |
| אלכס טל | ספטמבר 1984 – יולי 1987 | תרגילי נחיתה גדולים עם חיל השריון |  |  |  |
| עוזי לבנת | יולי 1987 – יולי 1989 |  |  |  |  |
| יוסי לוי | יולי 1989 – מאי 1990 |  |  |  |  |
| חיים געש | מאי 1990 – יולי 1992 | חסימת מתקפת המחבלים במבצע אבק דרכים |  |  |  |
| שי ברוש | יולי 1992 – אוגוסט 1994 | ניסויי טיל החץ, שילוב המשטרה הימית הפלסטינית בשליטה |  |  |  |
| ניר מאור | אוגוסט 1994 – ספטמבר 1996 |  |  |  |  |
| זאב ינובסקי | ספטמבר 1996 – נובמבר 1998 |  |  |  |  |
| שלמה פרומר | נובמבר 1998 – מרץ 2001 |  |  |  |  |
| דניאל מעוז | מרץ 2001 – פברואר 2003 |  |  |  |  |
| מנחם לוי | פברואר 2003 – ספטמבר 2005 |  |  |  |  |
| יורם לקס | ספטמבר 2005 – אוגוסט 2008 | מבצע גשמי קיץ ומלחמת לבנון השנייה, מבצע חורף חם |  |  |  |
| ירון לוי | אוגוסט 2008 – פברואר 2010 | מבצע עופרת יצוקה |  |  |  |
| דוד סער סלמה | פברואר 2010 – אוגוסט 2011 |  |  |  |  |
| דרור פרידמן | אוגוסט 2011 – מרץ 2014 |  |  |  |  |
| עידו בן-משה | מרץ 2014 – אפריל 2016 | מבצע צוק איתן כולל חסימת החדירה לחוף זיקים |  |  |  |
| גיא גולדפרב | אפריל 2016 – יולי 2017 |  |  |  |  |
| יובל אילון | יולי 2017 – ספטמבר 2019 |  |  |  |  |
| אמיר גוטמן | ספטמבר 2019 – ספטמבר 2021 |  |  |  |  |
| אלי סוחוליצקי | ספטמבר 2021 – אוגוסט 2023 |  |  |  |  |
| איתן פז | אוגוסט 2023 – הווה |  |  |  |  |
החלפת פיקוד בסיס אשדוד מדב רם לאיתן ליפשיץ מרץ 1973
החלפת פיקוד בסיס אשדוד מדב רם לאיתן ליפשיץ מרץ 1973
סא"ל יוסף אלדר מפקד בסיס אשדוד, 1975.
מפקד חיל הים עמי איילון מעביר את הפיקוד משי ברוש (משמאל) לניר מאור (מימין.
טקס העברת פיקוד בסיס אשדוד מאל"ם ניר מאור משמאל לאל"ם זאב ינובסקי מימין במרכז מפקד חיל הים אלוף אלכס טל, ספטמבר 1996
מפקד בסיס אשדוד יורם לקס ליד סירה שנעצרה בחשד להברחה
מקורות וקריאה נוספת

בתיה שם-אל, בסיס חיל הים באשדוד, 'בין גלים' אוקטובר 1975, עמ' 22.
שי בנדמן, הזמן עובר פה מהר, על מוצבי השליטה ארז ותל רידאן, 'בין גלים' יולי 1984, עמ' 41–43.
אשדוד ח"י שנים – סיפורו של בסיס אשדוד, בין גלים אפריל 1986.
אנני אלרועי, רביב הדר ודוד בר-יוסף, כתבת רוחב 'מבצע צוק איתן: עזה באחריותנו 24/7, עקיצת הדבורה, עיניים פקוחות לרווחה, אורחים קרואים,  אח"י יפו, טכנאים במשימה בלתי אפשרית ו100 שנים של שירות בלבן ב "בין גלים" מגזין עמותת חיל הים, גיליון אוקטובר 2014, עמ' 33–49.
אבי סטרוגו ויהודה דהן, זרי דפנה, זכרונות מבסיס דפנה, ספטמבר 2003.
ביאורים

↑  סא"ל נתן כתרן כמפקד בסיס דפנה ערך בעצמו את ההשתלטות והשיט את הספינה לנמל אשדוד.
LXC

| --- | --- |

 מפתח:  Christian Brauner 
 מחזור חיים:  6 באוגוסט 2008 – הווה (16 שנים) 
 גרסה אחרונה:  6.0.0 (3 באפריל 2024) 
 מערכת הפעלה:  לינוקס 
 נכתבה בשפות:  פייתון, לואה, Bourne Shell 
 סוג רישיון:  GPL-2.0 
 קוד מקור:  https://github.com/lxc 
 linuxcontainers.org
 
LXC (קיצור של: Linux Containers) היא שיטת וירטואליזציה ברמת מערכת ההפעלה להפעלת מספר מערכות לינוקס (קונטיינרים) מבודדות על מארח בקרה באמצעות ליבת לינוקס אחת.
ליבת לינוקס מספקת את פונקציונליות cgroups המאפשרת הגבלה ותעדוף של משאבים (מעבד, זיכרון, קלט/פלט, רשת וכו') ללא צורך בהפעלת מכונות וירטואליות כלשהן, וגם את פונקציונליות בידוד מרחב השמות המאפשרת בידוד מלא של סביבת ההפעלה, כוללים תהליך עצים, רשתות, מזהים המשתמשים ועיגון מערכות קבצים שרואה היישום.
LXC משלב את cgroups של הליבה ותמיכה במרחבי שמות מבודדים כדי לספק סביבה מבודדת ליישומים. גרסאות מוקדמות של Docker השתמשו ב-LXC כדרייבר להרצת קונטיינרים, אם כי LXC נעשה אופציונלי בגרסה 0.9 והתמיכה בוטלה ב-Docker v1.10. הפניות לקונטיינרי לינוקס מתייחסות בדרך כלל לקונטיינרים של Docker הפועלים על לינוקס.
סקירה כללית

LXC מספקת וירטואליזציה ברמת מערכת ההפעלה באמצעות סביבה וירטואלית שיש לה תהליך ומרחב רשת משלה, במקום ליצור מכונה וירטואלית מלאה. LXC מסתמך על פונקציונליות cgroups של ליבת לינוקס שפורסמה בגרסה 2.6.24. הוא מסתמך גם על סוגים אחרים של פונקציונליות בידוד של מרחב שמות, שפותחו ושולבו בליבת לינוקס הראשית.
אבטחת מידע

במקור, קונטיינרים של LXC לא היו מאובטחים כמו שיטות וירטואליזציה אחרות ברמת מערכת ההפעלה כגון OpenVZ: בליבות לינוקס לפני 3.8, משתמש השורש של מערכת האורח יכול להריץ קוד שרירותי במערכת המארחת עם הרשאות שורש, בדיוק כפי שהוא יכול ב"אזורי"  chroot. החל מה-LXC מהדורת 1.0, ניתן להפעיל קונטיינרים כמשתמשים רגילים על המארח באמצעות "קונטיינרים בלתי מורשים". קונטיינרים לא מורשים מוגבלים יותר בכך שהם אינם יכולים לגשת ישירות לחומרה. עם זאת, אפילו קונטיינרים מועדפים צריכים לספק בידוד הולם ב-LXC מודל אבטחה 1.0 (אם מוגדר כראוי).
חלופות

LXC דומה לטכנולוגיות וירטואליזציה אחרות ברמת מערכת ההפעלה בלינוקס כמו OpenVZ ו-Linux-VServer, כמו גם לאלו במערכות הפעלה אחרות כמו כלא FreeBSD, מחיצות עומס עבודה AIX ומכולות Solaris . בניגוד ל-OpenVZ, LXC עובד בקרנל וניל לינוקס ללא צורך בהחלת תיקונים נוספים על מקורות הליבה. גרסה 1 של LXC, אשר שוחררה ב-20 בפברואר 2014, היא גרסה נתמכת לטווח ארוך ומיועדת לתמיכה למשך חמש שנים. LXC 2.0 ו-3.0 הם מהדורות תמיכה ארוכות טווח: LXC 2.0 (תמיכה עד יוני 2021); LXC 3.0 (עד 1 ביוני 2023).
חלופות > LXD

LXD הוא מנהל קונטיינרים, למעשה חלופה לכלים של LXC, (ולא "שכתוב של LXC"). למעשה הוא בונה על גבי LXC כדי לספק חווית משתמש טובה יותר
ראו גם

Docker, פרויקט האוטומציה של פריסה של יישומים בתוך מכלי תוכנה
וירטואליזציה ברמת מערכת ההפעלה