stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרוקו
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
1 2  לא כולל סהרה המערבית
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
↑  מופיע אצל יובל ארנון-אוחנה, קו החריש והאש, נתניה, אחיאסף, 2013, עמ' 313.
↑  יעקב לופו, האם תחזיר ש"ס עטרה ליושנה?, מכון פלורסהיימר למחקרי מדיניות, 2004
↑  ynet, מושיט יד לישראל: הכירו את מלך מרוקו, באתר ynet, 11 בדצמבר 2020
↑  דרמה: מרוקו וישראל סיכמו על "כינון יחסים", באתר כיכר השבת
↑  Climate Risk Profile: Morocco, באתר climatelinks
↑  5 things Morocco is doing about Climate Change, באתר worldbank
↑  MOROCCO: Ranked second worldwide in climate change control, באתר afrik21
↑  המחוז דאח'לה - ואדי א-ד'הב (الداخلة - وادي الذهب) הוא היחיד מבין השלושה ששוכן בשלמותו בסהרה המערבית.
↑  רעידת אדמה במרוקו: תיעוד רגעי הבהלה, באתר ערוץ 7, 9 בספטמבר 2023
↑  אבי כהן, המביט לארץ ותרעד: אסון קשה: לפחות 1100 הרוגים ברעידת אדמה במרוקו | מתעדכן, באתר בחזית, ‏2023-09-09
↑  468 ישראלים שהו במרוקו בזמן הרעש, מתוכם 57 מנותקי קשר, באתר חדשות 14, ‏9/9/23
↑  חדשות 0404, האסון הכבד במרוקו: מניין ההרוגים ברעידת האדמה עלה ל-2,012 בני אדם, באתר חדשות 0404, ‏10 בספטמבר 2023
↑  יותר מ-1,000 הרוגים ברעש במרוקו, החשש: עוד המונים נספו בהרים | צפו בדיווח מיוחד ממרקש, באתר ynet, 9 בספטמבר 2023
↑  דניאל סלאמה, איתמר אייכנר, אסון במרוקו: לפחות 632 הרוגים ברעידת אדמה | תיעוד: רצים ברחוב בין הבניינים שקורסים, באתר ynet, 8 בספטמבר 2023
↑  ראו: אייל נווה, נעמי ורד, דוד שחר, הלאומיות בישראל ובעמים - בונים מדינה במזרח התיכון, הוצאת רכס פרויקטים חינוכים בע"מ: ירושלים, 2009, עמ' 196.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564236705171  BnF: cb15238604s (data)  GND: 4037680-1  HDS: 003456  ISNI: 0000 0001 2170 3280  KulturNav: faa7ef94-8149-48fd-bfff-634fca7b27b0  LCCN: n79069715  MusicBrainz: b84d8617-249a-3a06-849d-fc5c25e2249b  NARA: 10035766  NDL: 00567851  NKC: ge129968  NLA: 61543532  RERO: 02-A000110709  SELIBR: 153513  SUDOC: 026392275  UKPARL: R7J0NhMc  VIAF: 140638492   WorldCat (עם VIAF): 140638492 
כתובה ממרוקו, 1771, מאוסף הכתובות של הספרייה הלאומית, ישראל.
ניר כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 ביוני 1981  (בן 43) הקריות, ישראל 
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.02 מטר
 מכללה:  המכללה הקהילתית מונרו   אוניברסיטת סן דייגו
 דראפט:  לא נבחר, 2007
 קבוצות כשחקן
 2001-2000   2003-2002   2008-2007   2009-2008   2010-2009   2011-2010   2012-2011   2013-2012   2014-2013   2015-2014:  אליצור קריית אתא   הפועל גלבוע גליל   עירוני רמת גן   הפועל גלבוע גליל   הפועל עפולה   הפועל חולון   מ.כ. הבקעה   מכבי ראשון לציון   אליצור מכבי נתניה   הפועל עפולה
 הישגים כשחקן
 תגלית העונה בליגת העל (2008)
 
ניר כהן (נולד ב-17 ביוני 1981 בקריות) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת סנטר. כיום משמש כסוכן נדל"ן.
קריירה מוקדמת ומכללות

כהן גדל בהפועל מגדל העמק לפני שעבר להפועל גבת ומשם לקבוצת הנוער של מכבי קריית ביאליק ושיחק במכבי רעננה, אליצור קריית אתא והפועל גלבוע/עפולה בליגה לאומית ב' בכדורסל לפני שעבר לקולג'ים.
בשנת 2003 יצא כהן לאמריקה והצטרף למכללה הקהילתית מונרו בה שיחק ולמד תואר ראשון במנהל עסקים עד 2005, במהלך השנתיים שלו בקבוצה זכתה המכללה פעמיים באליפות מחוז 15 של ה-NJCAA כשבעונת 2004/2005 הוא גם נבחר לשחקן השנה לשנת 2005 בליגה זו. לאחר מכן עבר ב-2005 לאוניברסיטת סן דייגו (מוסד שמזדהה כ"קתולי" ודחה הצעות מאוניברסיטת מאריסט, מאוניברסיטת באפאלו, ומאחרות) כדי לסיים את התואר הראשון ובה שיחק בדוויז'ן I של ה-NCAA במשך שנתיים כשהוא יודע מאבקים קשים עם אוניברסיטת גונזגה של אדם מוריסון (הבחירה השלישית בדראפט ה-NBA 2006) מתחת לסלים.
קריירה מקצוענית

ב-2007 לאחר שסיים את תקופת הלימודים שלו שב ארצה וחיפש קבוצה מקצוענית מליגת העל בכדורסל לשחק בה, הוא הוחתם בעירוני רמת גן של רובי בלינקו קצת לאחר פתיחת עונת 2007/2008 שבה התגלה כשחקן מצטיין ונבחר לתגלית העונה בסוף השנה. היה מהמצטיינים בתבוסה הכואבת שהנחילה הקבוצה הקטנה למכבי תל אביב באולם זיסמן ב-31 בדצמבר, מה שהוביל לפיטוריו של עודד קטש ולמינויו של צביקה שרף. כתוצאה מהעונה המצוינת שלו זומן לסגל המורחב של נבחרת ישראל בכדורסל.
ב-2008 חתם בהפועל גלבוע/גליל שמינתה את עודד קטש אך נפצע ברבע הראשון של משחק פתיחת העונה והחמיץ את רוב עונת 2008/2009.
בקיץ של 2009 חתם בהפועל עפולה מהליגה הלאומית בכדורסל בה שיחק את עונת 2009/2010 בניסיון להצעידה בחזרה לליגה הבכירה.
ב-2010 חזר לליגת העל בכדורסל וחתם במדי הפועל חולון של מיקי דורסמן לעונת 2010/2011. בעונת 2011/2012 שיחק במ.כ. הבקעה בה סיים עונה בינונית בליגת העל.
בשנת 2012 נרשם ללימודי תעודת מאמן כדורסל באוניברסיטת תל אביב. ב-9 בדצמבר 2012 חתם במכבי ראשון לציון של אפי בירנבוים בה שיחק את עונת 2012/2013.
בעונת 2013/2014 עבר לשחק באליצור ברק נתניה תחת רובי בלינקו. ב-2014/2015 חזר לשחק במדי הפועל עפולה מהליגה הלאומית.
לקראת עונת 2015/2016 התאמן במדי הפועל לב השרון מהליגה הארצית בכדורסל אך בטרם התחילה העונה פרש ממשחק פעיל לאחר 9 עונות מקצועניות.[דרוש מקור]
סליחה

אלת הצדק ואלת הסליחה במיתולוגיה הרומית
המילה סליחה ליד שולחן השבת בסוכה של כיכר החטופים במהלך מלחמת חרבות ברזל
סליחה היא תהליך שכלי, רגשי או רוחני שבו חדל אדם מלחוש עלבון, עצב, כעס או כאב נפשי כלשהו כנגד אדם אחר (או עצמו) על מעשה שהוא ראה בו כפגיעה, מחלוקת או שגיאה. לחלופין, סליחה היא הפסקת הדרישה לעונש או פיצוי. ניתן להתייחס למושג סליחה מנקודת מבטו של האדם הסולח, האדם שלו נסלח וכן מנקודת המבט של היחסים שבין הסולח לנסלח. במצבים מסוימים הסליחה ניתנת מבלי לצפות לפיצוי כלשהו וללא תגובה כלשהי מצידו של הפוגע (כך למשל, אדם עשוי לסלוח, או לבקש מחילה, מאדם אחר אשר הלך כבר לבית עולמו). לעיתים, חלק הכרחי מתהליך הסליחה הוא הכרה כלשהי של הפוגע במעשהו, התנצלות, וייתכן אף פיצויים לנפגע, או פשוט בקשת סליחה.
התורות של רוב הדתות בעולם מכילות בחינה של נושא הסליחה וטבעו, רבות מן התורות הללו מהוות את הבסיס למסורות המודרניות ולמנהגים הקשורים בתהליך הסליחה. אולם, לאורך כל הדורות פילוסופים בחנו את נושא הסליחה בנפרד מן ההיבט הדתי. כמו כן, כפי שקורה אף בתחומים אחרים, המדע החל להעלות סימני שאלה באשר לתפיסות הדתיות של הסליחה. פסיכולוגיה, סוציולוגיה ורפואה, הם בין התחומים המדעיים החוקרים היבטים שונים של נושא הסליחה וההתנצלות.
בין התורות הדתיות והפילוסופיות השונות יש המדגישות יותר את הצורך של האדם לבקש ולקבל סליחה על חטאיו מישות עליונה, לעומת זאת תורות אחרות שמות דגש רב יותר על הצורך לסלוח איש לרעהו, קיימות אף גישות שאינן מבחינות בין סליחה אנושית לאלוהית.
אתיקה והתנצלות כפויה

מנגנון הסליחה נחשב למנגון של תיקון, במסגרתו לוקח המעוול אחריות על מעשיו, מכיר בעוול שהתרחש בהם, ומבצע תהליך של תיקון.
אף שמדובר במנגנון רצוי, יש המבקרים את מנגנון הסליחה, ומזהירים כי הוא נתון לא פעם למניפולציה לא צודקת שמקורה בפערי כח. המלומדת מירנדה פריקר מסבירה בכתיבתה שבמקרים של פערי כוחות, מנגנון הסליחה עלול להפוך למנגנון של דיכוי, ואף מסבירה כיצד מנגנון של האשמה ישירה משמש לעיצוב תפיסות המוסר המשותפות שלנו, ומהווה חלופה ראויה יותר.
אתיקה והתנצלות כפויה > התנצלות כפויה

המשפט הישראלי איננו מכיר בהתנצלות כפויה, אך חוק איסור לשון הרע מאפשר לחייב את מפרסם הדיבה לפרסם הכחשה של דבר הדיבה וכן פרסום פסק הדין, באופן שייקבע על-ידי בית המשפט. התפיסה המקובלת היא שאין ערך להתנצלות כפויה. זאת משום שהתנצלות כוללת שלושה יסודות פרומיננטים – הודאה באשמה, חרטה והזדהות עם מצוקת הנפגע – יסודות שאינם מתבטאים בהתנצלות כפויה או קנויה. מוכר בהקשר זה ציטוטו של Liepmann: "ימי הביניים העלו את קרנם של אמצעים אלו (ההתנצלות הכפויה), אך האווירה המודרנית דחקה אותם אל מחוץ לספרי החוקים".
הדעה המקובלת היא כי לא ניתן לפרסם תיקון ממנו נרמז כי דעתו של המתקן השתנתה, שעה שזו לא השתנתה, וכי יש להגביל את התיקונים אך ורק להצגת עובדות שאין עליהן מחלוקת. בדומה, אף הפילוסופית מרתה נוסבאום מזהירה כי ה"מסחר" בהתנצלות, במסגרתו ה"קורבן" דורשת התנצלות והשפלה של המעוולת כדי שתחדל מטינתה, אינו ראוי, והמשפט בתורו – אינו צריך להגן עליו. עם זאת, בתי המשפט איפשרו הסדרי גישור ופשרה במסגרתם הלכה למעשה מתחייב המתפשר להתנצל.
השקפות דתיות ורוחניות > יהדות

ביהדות, אם פגע אדם באחר אולם אחר הביע חרטה כנה לנפגע וניסה לתקן את העוול שגרם, קיימת חובה דתית על הנפגע לסלוח ולהתפייס
רק אם הפוגע ביקש את סליחתו להלכה, זאת אומרת שלוש פעמים צריך הפוגע לבקש סליחה, וכל פעם צריך להראות נכונות גדולה יותר וחרטה.
לפי שאסור לאדם שיהיה אכזרי ולא יתפייס, אלא יהיה נוח לרצות וקשה לכעוס, ובשעה שמבקש ממנו החוטא למחול, מוחל בלבב שלם ובנפש חפצה; ואפילו הצר לו הרבה וחטא לו הרבה, לא ייקום וייטור. וזה הוא דרכם של זרע ישראל, וליבם הנכון. אבל הגויים ערלי לב אינן כן, אלא "ועברתו שמרה נצח" (עמוס א,יא); וכן הוא אומר על הגבעונים לפי שלא מחלו לישראל, "והגבעונים לא מבני ישראל המה" (שמואל ב כא,ב).
אולם אם הפוגע אינו מביע חרטה, אין כל חובה לסלוח. זאת כיוון שהיהדות מתמקדת באחריות האישית של החוטא. זוהי אחריותו של החוטא להכיר בחטאו ולבקש מחילה מאלה שבהם פגע.
בנוסף, ביהדות אדם חייב לבקש מחילה מאלה בהם פגע כדי שיהיה זכאי למחילה. שלא כמו בנצרות, ביהדות אדם אינו יכול לקבל מחילה מן האל על חטאים שחטא כלפי חבריו. אדם יכול לקבל מחילה מן האל רק על חטאים שחטא כלפי האל.
עם זאת, יהודי יכול למחול לאחר אף אם הפוגע לא התנצל:
מי שחטא עליו חברו ולא רצה להוכיחו ולא לדבר לו כלום, מפני שהיה החוטא הדיוט ביותר או שהייתה דעתו משובשת, ומחל לו בליבו, ולא שטמו ולא הוכיחו--הרי זו מידת חסידות: לא הקפידה תורה, אלא על המשטמה.
לפני יום כיפור נדרש אדם לבקש סליחה מחבריו ומאלה שפגע בהם במהלך השנה. במהלך יום כיפור מבקש אדם מחילה מאלוהיו על חטאים שחטא כנגד האל.
ביהדות ניתן אף לבקש מחילה ממי שכבר מת:
החוטא לחברו, ומת חברו קודם שיבקש ממנו מחילה--מביא עשרה בני אדם ומעמידן על קברו, ואומר לפניהם חטאתי לה' אלוהי ישראל ולפלוני זה שעשיתי לו כך וכך. ואם היה חייב לו ממון, יחזירו ליורשיו; לא היה יודע לו יורש--יניחנו בבית דין, ויתוודה.
השקפות דתיות ורוחניות > נצרות

בהתאם לתורה המסורתית המקובלת בנצרות, מידת הסליחה לאחר היא אחת החובות הדתיות של המאמין הנוצרי. אלוהים הוא המקור לכל מחילה, שהיא אפשרית באמצעות סבלו וקורבנו של ישו, ועומדת לרשות המאמין המביע חרטה. בתגובה לסליחת האל, מצופה מן המאמין הנוצרי ללמוד כיצד לסלוח לאחרים, יש הטוענים כי הסליחה לאחר היא תנאי הכרחי לקבלת מחילה על חטאנו. בסוף תפילת האדון רומז ישו כי אם לא נסלח אף לא ימחלו לנו: "ומחל נא על חטאתנו כי מוחלים גם אנחנו לכל החייב לנו".
האדם שלו נמחל חטאו אינו משוחרר בהכרח מן החובה לפצות חומרית, או בדרך אחרת, את הנפגע. במחילה הניתנת לאדם אחר על חטאיו, המוחל הוא שמשתחרר.
בנצרות הקתולית ובנצרות האורתודוקסית, בניגוד לזרמים אחרים בנצרות, מחילת האל ניתנת על ידי הכנסייה, בדרך כלל בטקסים דתיים המנוהלים על ידי הכומר. בזרמים אלה, ובכנסייה האנגליקנית, נהוג לערך וידוי טקסי על חטאים, באופן אישי ובפני כומר ולקבל מחילה מן הכומר כביטוי רשמי למחילת הכנסייה למאמין. בכנסייה הקתולית של ימי הביניים יכול היה המאמין לרכוש שטר מחילה כעדות מול האל לפטירתו מעונש על חטא שכבר נסלח.
בזרמי הנצרות הפרוטסטנטית מקובל בדרך כלל כי המאמין מקבל מחילה על חטאיו באופן ישיר יותר באמצעות הבעת חרטה לאל והמאמין משלים את המחילה בכך שהוא סולח לאחרים. הכנסיות הפרוטסטנטיות בדרך כלל מדגישות יותר את הצורך לבקשת מחילה פרטית, לא טקסית ופחות מדגישות את הצורך במחילה פומבית ורשמית.
השקפות דתיות ורוחניות > אסלאם

באסלאם אחד מ-99 שמות אללה הוא "הסולח" (العفو) ואלוהים נחשב למקור הסליחה. סליחה דורשת לעיתים קרובות חרטה מצד מושא הסליחה. הסליחה עשויה לבוא ישירות מן האל, או מאדם אחר, זאת בהתאם לאופי החטא הנסלח. במקרים שבהם האדם מבקש את סליחת האל, מרכיב החרטה הוא מהותי לקבלת הסליחה. באשר לסליחת בני אדם, האסלאם מייחס חשיבות הן למחילה והן לכך שלאדם יסלחו חטאיו
על פי הקוראן, קיים חטא אחד בלבד שהאל אינו יכול לסלוח והוא לייחס לאל שותפים, כלומר לטעון לריבוי אלים. על פי השקפת האסלאם חטא זה משמעותו הכחשת ההשקפה המונותאיסטית (התווחיד) ומכאן גם הכחשת עליונותו של האל.
השקפות דתיות ורוחניות > בודהיזם

הדת הבודהיסטית רואה בסליחה מעשה הבא למנוע רגשות מזיקים מלגרום לתוהו ובוהו ברווחתו הרוחנית של האדם. הבודהיזם מכיר בכך שרגשות שנאה ורצון רע מותירים השפעה ארוכת טווח על הקארמה ובמקום זאת מעודד את טיפוח הרגשות המותירים השפעה חיובית. "בחשיבה על חוק הקארמה, אנו מבינים כי אין מקום לחפש נקמה אלא סליחה, כיוון שהפוגע הוא, בסופו של דבר, ביש המזל ביותר. לאחר שרגשות של פגיעה ועלבון כבר עלו בנפגע, ההשקפה הבודהיסטית היא לתת דרור לרגשות אלה באופן רגוע על ידי חיפוש המקור לעליית הרגש. הדת הבודהיסטית מתמקדת בשחרור האדם מאשליות ומסבל על ידי מדיטציה וקבלת הארה באשר לטבע המציאות. בודהיזם מטיל ספק במציאות התשוקות העושות את הסליחה להכרחית כמו גם במציאות האובייקטים של תשוקות אלה. "אם לא סלחנו, אנו ממשיכים ליצור זהות סביב כאבנו, וזה הדבר שנולד מחדש. זה הדבר שסובל."
בודהיזם מדגיש את מושג המטה (נדיבות אוהבת), קרונה (חמלה), מודיטה (שמחה משותפת) ואופקחה (מתינות), כדרכים למנוע יצירת רגשות שליליים. הגות ברעיונות אלה משמשת להבנת הקשרי הסבל בעולם, הן במאמין עצמו והן באחרים. בתגובה לפיגועי 11 בספטמבר הזכיר הנזיר הבודהיסטי אג'ה ג'יאסארו לתלמידיו: "כאשר אנו נותנים את המשקל הראוי לגורלנו המשותף בלידה, בזקנה, במחלה ובמוות עם כל שאר היצורים בעולם, הדבר מעניק לנו זווית ראייה רעננה..."
השקפות דתיות ורוחניות > הדת הבהאית

פתגמו של שוגי אפנדי: "סלח ושכח". כלומר, עליך לסלוח לאדם ולשכוח את המעשים של אותו אדם כלפיך, שעליהם אתה סולח.
תאוריות פסיכולוגיות על סליחה

רק בעשורים האחרונים זכה תהליך הסליחה לתשומת לבם של חוקרים בתחום הפסיכולוגיה והפסיכולוגיה החברתית. מאמרים וספרים פסיכולוגיים על נושא הסליחה החלו להופיע רק בשנות ה-80 של המאה ה-20. קודם לתקופה זו היה נעשה ניתוח תהליך הסליחה רק מנקודת מבט דתית ופילוסופית. אף שלא קיימת היום תמימות דעים באשר להגדרה הפסיכולוגית של תהליך הסליחה, קיים קונצנזוס באשר להכרה בתהליך זה, כתהליך פסיכולוגי, ופורסמו מספר מודלים המתארים את התהליך.
ד"ר רוברט אנרייט מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון נחשב כמי שביסס את מקומו של תהליך הסליחה במחקר הפסיכולוגי. ד"ר אנרייט ייסד את המכון הבינלאומי לסליחה ויזם מחקרים פסיכולוגיים רבים בתחום זה. ד"ר אנרייט פיתח מודל תהליכי של 20 שלבים לסליחה.
ד"ר אוורט וורטינגטון, מרצה וחוקר בתחום הסליחה, פיתח את מודל הפירמידה של הסליחה. בין השלבים במודל זה: היזכר בפגיעה; צור אמפתיה; המתנה האלטרואיסטית של סליחה; התחייב לסלוח; התמד בסליחה.
ד"ר גיא פטיט מניו זילנד מספק בסיס לצורך וכן ליתרונות שבסליחה וכן לתהליך שבאמצעותו ניתן לסלוח.
היבטים בריאותיים של סליחה

מחקרים הראו כי אנשים הסולחים לאחרים הם אנשים שמחים ובריאים יותר מאלה הנוטרים טינה. מחקר אחד הראה כי ההשפעות החיוביות של היכולת לסלוח מתקיימות באופן זהה, בין אם הסליחה נעשתה על יסוד דתי או חילוני. זאת בניגוד לקבוצת בקרה אשר לא קיבלה כל ייעוץ בנושא הסליחה.
ראו גם

סולחה
לקריאה נוספת

משה הלברטל, "על סף הסליחה: על חוק וסיפור בתלמוד", בתוך: בנימין בראון, מנחם לורברבוים, אבינועם רוזנק, ידידיה צ' שטרן (עורכים), על דעת הקהל - דת ופוליטיקה בהגות היהודית, מרכז זלמן שזר, 2012, עמ' 121-105.
דניאל סטטמן, "כמה הערות על מחילה במסורת היהודית", בתוך: בנימין בראון, מנחם לורברבוים, אבינעם רוזנק, ידידיה צ' שטרן (עורכים), על דעת הקהל - דת ופוליטיקה בהגות היהודית, מרכז זלמן שזר, 2012, עמ' 156-123.
אביבה זריהן ויזמן, חיה קורן וצבי איזיקוביץ, "על הסליחה הבין אישית" תל אביב: הוצאת רסלינג.
אלווין לנדר וורד סלונים נבו, "לקראת סליחה: מבט תאורטי וטיפולי". מתוך כתב העת חברה ורווחה, חוברת ל (3-4) 2010
מיכל ונברג ואורה זילבר, "הקשר בין התמודדות, סליחה, תפיסת הפציעה וטראומה משנית ותסמיני טראומה אצל נפגעי טרור. מתוך כתב העת חברה ורווחה. חוברת לד (4) 2014.
אריאל סרי-לוי, "הסליחה האלוהית בספרות הכוהנית שבתורה", תרביץ פה (תשע"ח), עמ' 349–370
הערות שוליים

↑  Fricker, M. (2018). Ambivalence About Forgiveness. Royal Institute of Philosophy Supplement, 84, 161-185. doi:10.1017/S1358246118000590.
↑  ‘What’s the Point of Blame?,’ וכן ‘Forgiveness—an ordered pluralism,’, שניהם זמינים לקריאה בכתובת https://lucian.uchicago.edu/blogs/elucidations/2017/11/23/further-reading-on-blame-and-forgiveness/
↑  J L Jonathan R. Cohen, Advising Clients to Apologize, 72 S. Cal. L. Rev. 1009 (1999)), בעמ' 1014-1015
↑  Brent T. White, Say you're Sorry: Court-Ordered Apologies as a Civil Rights Remedy, 91 Cornell L.Rev. 1261, בעמ' 1294-1295
↑  “Das Mittelalter hat diese Maβregeln zur allgemeinen Herrschaft gebracht, aber die Luft der neuen Zeit hat sie fast durchweg aus den Gesetzbüchern hinweggefegt.”
↑  חאלד גנאים, מרדכי קרמניצר, בועז שנור, "דיני לשון הרע - הדין המצוי והדין הרצוי" (מהדורה שנייה מורחבת, המכון הישראלי לדמוקרטיה, נבו, 2019), בעמ' 431-432
↑  Nussbaum, Martha, 2016, Anger and Forgiveness: Resentment, Generosity, Justice, New York: Oxford University Press.
↑  Dr Muzzamil Siddiqi. Forgiveness: Islamic Perspective
↑  סורה 4, איה 116: "אלוהים לא יסלח על כי יצרפו לו שותף, אך על דברים קלים מזה יסלח לאשר יחפוץ".
↑  [ http://www.psychjourney.com/Buddhism%20Series.htm Psychjourney – Introduction to Buddhism Series]
↑  ."Abhayagiri Buddhist Monastery - Universal Loving Kindness
↑  Spirit of Vatican II: Buddhism – Buddhism and Forgiveness
↑  Abhayagiri Buddhist Monastery - Preparing for Death
↑  על ההיסטוריה ופילוסופיה של כוחה של הסליחה מאמר באנגלית
↑  Dr. Robert Enright, Forgiveness is a Choice, American Psychological Association, 2001 ISBN 1-55798-757-2
↑  Dr. Everett Worthington, Dimensions of Forgiveness, Templeton Foundation Press, 1998 ISBN 1-890151-22-X
↑  על מודל הפירמידה של סליחה באנגלית
↑  Guy Pettitt, The Heart of Healing
↑  Forgiveness Is Good For Your Health by Gregg Easterbrook - Beliefnet.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545723205171  BNE: XX528839  GND: 4121874-7  LCCN: sh85050781  NKC: ph123699
דנילו פינוק

| --- | --- |
 לידה:  11 בדצמבר 1983 (בן 41) פורט הוד שבטקסס
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטר
 מספר:  14
 מכללה:  ג'ורג' וושינגטון
 דראפט:  בחירה מספר 58, 2006 דאלאס מאבריקס
 קבוצות כשחקן
 2006 - 2007   2007   2007 - 2008   2008 - 2009   2009   2009   2009 - 2010   2010   2010 - 2011   2011:  גיסן   ארקנסו רימרוקטס   קולוסוס רודוס   רוזנטו   ליברטד (סונצ'לס)   קפיטאנס דה ארצ'יבו   ברק נתניה   קוקורדיליוס קראקס   טיטאנס דסטריו   מועדון כדורסל הבקעה
 הישגים כשחקן
 חמישיית העונה בליגת העל הישראלית (2010)
דנילו אגוסטין "ג'יי.אר." פינוק (באנגלית: Danilo Agustin "J.R." Pinnock; נולד ב-11 בדצמבר 1983 בפורט הוד, טקסס) הוא כדורסלן אמריקאי-פנמי המשחק בעמדת הקלע ששיחק בישראל בקבוצות ברק נתניה ומועדון כדורסל הבקעה ובנבחרת פנמה. גובהו 1.96 מטר.
קריירה

בצעירותו שיחק פינוק באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, אותה הוביל פעמיים לטורניר אליפות המכללות ‏(2005, 2006). לאחר שסיים את המכללה בשנת 2006, נבחר במקום ה-58 בדראפט ה-NBA על ידי דאלאס מאבריקס ולאחר מספר ימים הועבר ללוס אנג'לס לייקרס, בה שיחק במשחקי קדם העונה אך נחתך מהסגל בטרם שיחק משחק רשמי. לאחר שלא הצליח לחתום באף קבוצת NBA, יצא לאירופה וחתם בגיסן הגרמנית, בה העמיד ממוצעים של 15 נקודות, 5.6 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים. באמצע העונה עבר לארקנסו רימרוקטס מליגת ה-NBDL. בסיום העונה עבר לקולוסוס רודוס היוונית, בה קלע 15 נקודות והוריד 5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
את עונת 2008/2009 החל פינוק ברוזנטו מהסרייה ב' ובמרץ 2009 עבר לליברטד (סונצ'לס) הארגנטינאית, אך כבר לאחר חודשיים עבר לקפיטאנס דה ארצ'יבו הפואטרו ריקנית, אותה עזב לאחר 24 משחקים בהם קלע 15.7 נקודות, הוריד 7 ריבאונדים ומסר 3 אסיסטים בממוצע למשחק וחתם באליצור מכבי נתניה מליגת העל הישראלית.
לקראת עונת 2011/2012 חתם בקבוצת מועדון כדורסל הבקעה. במהלך חודש נובמבר 2011 שוחרר פינוק מהקבוצה בשל מציאת מריחואנה בביתו במהלך חיפוש משטרתי.
פינוק שיחק גם בנבחרת פנמה אותה הוביל למקום השלישי באליפות מרכז אמריקה 2009 עם ממוצעים מצוינים של 27 נקודות, 6.5 ריבאונדים ו-3.5 אסיסטים בממוצע למשחק.
מת'יו מקפדיין

| --- | --- |

מקפדיין בלונדון (2007)
 לידה:  17 באוקטובר 1974 (בן 50) גרייט ירמות', הממלכה המאוחדת 
 סוגה מועדפת:  קומדיה שייקספירית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1995 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (1995)  בית הספר אוקלנד 
 בן או בת זוג:  קילי הוז (2004–?) 
 צאצאים:  מגי מקפדיין, ראלף מקפדיין 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הבריטית לטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר (2010)  פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה – סדרה, מיני סדרה או סרט טלוויזיה (2023)  פרס האקדמיה הבריטית לטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר (2022)  פרס גילדת שחקני המסך למשחק מצוין לאנסמבל שחקנים בסדרת דרמה (2022)  פרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה (2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מת'יו מקפדיין (באנגלית: Matthew Macfadyen; נולד ב-17 באוקטובר 1974) הוא שחקן בריטי הידוע בתפקידו כטום קווין בסדרת הדרמה "ספוקס" של BBC וכן בתפקיד פיצוויליאם דארסי בסרט הקולנוע משנת 2005 "גאווה ודעה קדומה". זוכה פרס אמי ופרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני-סדרה או סרט טלוויזיה על משחקו בסדרה "יורשים".
ביוגרפיה

מת'יו מקפדיין נולד בנורפוק שבאנגליה. בין השנים 1992 עד 1995 למד ב"אקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה", ובמהרה הפך לשחקן מוכר על הבמות בבריטניה. בין תפקידיו הבולטים בתיאטרון ניתן למנות את אנטוניו במחזה "הדוכסית ממאלפי", צ'ארלס סורפייס ב"בית ספר לרכילות", ובנדיק ב"מהומה רבה על לא דבר". תפקידו כבנדיק היה זכור במיוחד, אותו גילם בדמות קצין-מוקיון. ב-2005 זכה לשבחים על תפקידו כנסיך האל במחזות "הנרי הרביעי" חלק ראשון ושני, שעלו בתיאטרון המלכותי הלאומי בכיכובו של מייקל גמבון.
תפקידו החשוב הראשון בטלוויזיה היה ב-1998 בסרט "אנקת גבהים", עיבוד טלוויזיוני לספרה של אמילי ברונטה "אנקת גבהים", בו שיחק בתפקיד הרטון הרנשאו. תפקידים נוספים בדרמות טלוויזיוניות היו בהפקות של ה-BBC, ב-1999 ב-"Warriors" וב-2001 הופיע ב"העולם על פי מלמוט", סדרה על פי רומן של אנתוני טרולופ. עוד ב-2001 כיכב בדרמה "קרובים רחוקים מאוד" שכתב וביים סטיבן פוליאקוף.
ב-2002 נבחר לככב בסדרה "ספוקס", שזכתה לפופולריות רבה ולשבחי הביקורת. הוא המשיך לשחק בסדרה בעונה השנייה ב-2003 ועזב את הסדרה בפרק השני של העונה השלישית.
מקפדיין הופיע בסרטי קולנוע אחדים, בהם "אניגמה" מ-2001, "מייבי בייבי" שביים בן אלטון ו"סודות וצללים" של בראד מקגאן. הופעתו החשובה ביותר בקולנוע הייתה ב-2005 בתפקיד מר דארסי בסרט הקולנוע "גאווה ודעה קדומה", לצדה של קירה נייטלי.
ב-2003 החל במערכת יחסים עם קילי הוז, שותפתו לסדרה "ספוקס". הם נישאו ב-8 באוקטובר 2004. בדצמבר אותה שנה נולדה בתם הבכורה, מגי, ובספטמבר 2006 נולד בנם ראלף.
מקפדיין כיכב בסרט "למות מלוויה" של פרנק אוז, ובסרט "פיגוע התאבדות", המבוסס על הרומן של כריס קלייב, לצד מישל וויליאמס ויואן מקגרגור. הוא הופיע גם בסרטו של רון הווארד "פרוסט/ניקסון", בו גילם את ג'ון בירט.
בשנת 2008, הוא גילם את ארתור קלנם בעיבוד ה-BBC ל"דוריט הקטנה" של צ'ארלס דיקנס.
ב-2009 הופיע לצד השחקנית הלנה בונהם קרטר בסרט "Enid", המבוסס על חייה של איניד בלייטון, בתור יו פולוק, המוציא לאור ובעלה הראשון של בלייטון.
ב-2010 הוא גילם את השריף מנוטינגהאם בסרט "רובין הוד". הוא כיכב בתור פיליפ פריור בסדרת הטלוויזיה "עמודי תבל", וגילם את לוגן מאונטסטוארט בסרט "Any Human Heart". ביוני 2010 זכה מקפדיין בפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר על עבודתו ב"צדק פלילי".
ב-2011, מקפדיין עשה הופעת קמע בתוכנית "ספוקס", וב-2012 הוא גילם את אובלונסקי בסרטו של ג'ו רייט, "אנה קארנינה". בדצמבר 2012 הוא החל לגלם את אדמונד ריד ב"רחוב ריפר".
בשנים 2013–2014 גילם את ג'יבס בהפקה של "Jeeves and Wooster in Perfect Nonsense" בווסט אנד בלונדון. המחזה זכה בפרס אוליבייה לשנת 2014 לקומדיה החדשה הטובה ביותר.
בשנת 2015 אמזון פריים קנתה את "רחוב ריפר", ולאחר ביקורות טובות, הסדרה חודשה לעונות רביעית וחמישית. באותה השנה, הייתה לו הופעת אורח בפרק הפיילוט של "הממלכה האחרונה".
בשנים 2018 ועד 2023 כיכב בתור טום וואמבסגאנס בסדרה של HBO "יורשים", עליה קיבל שתי מועמדויות לפרס אמי לבידור בפריים טיים, ובשנת 2022 זכה בפרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה. בשנת 2023 זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני-סדרה או סרט טלוויזיה
בשנת 2024 שיחק בסרט דדפול & וולברין.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | מייבי בייבי | Maybe Baby | נייג'ל |  |
| 2001 | אניגמה | Enigma | לוטננט קייב |  |
| 2003 | שבועת השחקנים | The Reckoning | King's Justice |  |
| 2004 | סודות וצללים | In My Father's Den | פול פריור |  |
| 2005 | גאווה ודעה קדומה | Pride & Prejudice | פיצוויליאם דארסי |  |
| 2006 |  | Middletown | גבריאל האנטר |  |
| 2007 |  | Grindhouse |  | בחלק "Don't" |
| 2007 | למות מלוויה | Death at a Funeral | דניאל האוולס |  |
| 2008 | פיגוע התאבדות | Incendiary | טרנס בוצ'ר |  |
| 2008 | פרוסט/ניקסון | Frost/Nixon | ג'ון בירט |  |
| 2010 |  רובין הוד | Robin Hood | השריף מנוטינגהאם |  |
| 2011 | שלושת המוסקטרים | The Three Musketeers | אתוס |  |
| 2012 | אנה קארנינה | Anna Karenina | אובלונסקי |  |
| 2014 |  | Lost in Karastan | אמיל פורסטר |  |
| 2018 | מפצח האגוזים וארבע הממלכות | The Nutcracker and the Four Realms | מר סטאלבאום |  |
| 2019 | המלחמה על הכוח | The Current War | ג'יי. פי. מורגן |  |
| 2020 | עוזרת אישית | The Assistant | ווילקוק |  |
| 2022 | האיש שלא היה | Operation Mincemeat | צ'ארלס קולמונדלי |  |
| 2024 | דדפול & וולברין | Deadpool & Wolverine | פרדוקס (אנ') |  |
| TBA |  | Holland | פרד ונדרגרוט |  |