stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיידר עלי
ביוגרפיה > המלחמה השנייה בין מייסור לאימפריה המראטהית

חוזה מדראס (אנ'), שנחתם בין חברת הודו המזרחית הבריטית וממלכת מייסור בסיום מלחמת אנגלו-מייסור הראשונה, כלל הסכם הגנה הדדי. בהסתמך על הסכם זה והתקווה לעזרת הבריטים, החל עלי בתהליך הסלמה מול האימפריה המראטהית. ב-1770 פלשו המראטהים לממלכת מייסור, בכוח של 35,000 חיילים, תוך שהם גוברים והודפים את צבאו של עלי. לאחר שכבשו חלקים גדולים מצפונה של ממלכת מייסור הציע עלי לשלם דמי סיום לחימה אך סורב. בתחילת 1771, לאחר עונת המונסונים, חידשו המראטהים את המתקפה על מייסור וצרו על עיר הבירה סרירנגפטנה (אנ') אך לאחר 5 שבועות מצור ויתרו על העיר וכבשו את בנגלור. עלי ניסה לחדש את הברית עם הבריטים כדי שיסייעו לו אך סירב להיענות לדרישות של הבריטים. ב-1772 ביקש עלי, שוב, סיום לחימה עם האימפריה המראטהית והסכים לשלם קנס גבוה למראטהים כולל וויתר על שטחים באזור בנגלור והפעם נענה בחיוב.
כשחזר לבירתו התברר לעלי שהמהראג'ה של מייסור, נאנג'אראג'ה וודייאר (אנ'), ניהל מאחורי גבו משא ומתן עם האימפריה המראטהית. עלי הרג את נאנג'אראג'ה ומינה במקומו את אחיו חמרג'ה (Chamaraja).
השלום עם האימפריה המראטהית לא שרר זמן רב וב-1772 מת שליט הממלכה מאדהאברו הראשון (אנ') ועלי ניצל את מלחמת הירושה שהשתררה בממלכה כדי לשלוח ב-1773 צבא, בפיקוד של בנו טיפו סולטאן, כדי לשחרר שטחים שכבשו המראטהים בצפון ממלכת מייסור (בעיקר באזור חוף מלבר. המהלך היה היה מוצלח ועד -1774 הצליחו המייסורים להיזיר לעצמם את כל השטחים שאיבדו מוקדם יותר. ב-1775 התייצב המצב הפוליטי באימפריה המראטהית ומנהיגה יצא למערכה נגד המייסורים אך טיפו סולטאן צבר כבר מספיק עוצמה כדי לפורר את כוחם של המראטהים ולהביס אותם. הוא שלח 20,000 מתומכיהם לבירת מייסור שם הומרה דתם לאסלאם ונכפה עליהם להצטרף לצבא מייסור.
ביוגרפיה > מלחמת אנגלו-מייסור השנייה

בסיום המערכה מול האימפריה המראטהית מצא עצמו עלי בדילמה ביחס לחברת הודו המזרחית הבריטית כשמצד אחד היה בידיו הסכם איתה מתקופת מלחמת אנגלו-מייסור הראשונה ומצד שני הם לא נענו לקריאות העזרה שלו כשנלחם עם המראטהים. כבר ב-1771, עוד לפני פרוץ המלחמה בין המייסורים למראטהים, קיבל עלי הצעה מהמראטהים לאחד כוחות מול הבריטים כדי להדוף אותם מעמדותיהם אך דחה את ההצעה. ב-1779 חידשו המראטהים את הצעתם לעלי לאחד כוחות מול הבריטים והפעם נענה לה. כדי לחזק את הברית חתמו עלי והמראטהים ברית עם הניזאם של היידראבד (אנ').
התקוות של עלי להביס את הבריטים בעזרת בריתות אלו התפוגגו כשמושל מדראס הבריטי, וורן הייסטינגס, שיכנע את הניזאם ואת האימפריה המראטהית לפרוש מבהרית ולהישאר נייטרלים וכך יצא עלי למלחמת אנגלו-מייסור השנייה לבדו.
עלי הצליח לגייס למערכה כ-83,000 חיילים וב-1780 צעד איתם מזרחה לחופה המזרחי של הודו. המהלכים הצבאיים של עלי בתחילת המערכה היו מוצלחים ותודות לחוסר במודיעין בריטי לא ידעו הבריטים על מהלכיו עד שכבר היה קרוב לבירתם מדראס. הבריטים שלחו מולו כוח מצומצם שלא היה יכול לעמוד מול הכוח הגדול של עלי וכ-3,000 חיילים נפלו בשבי. מושל מדראס הבריטי הזעיק כוחות בריטים נוספים שהתמודדו בשורת קרבות עם עלי וצבאו. קרבות אלו, שהתחוללו הן בחופיה המזרחיים של הודו והן בחופיה המזרחיים נמשכו עד תחילת עונת המונסונים של 1782
ביוגרפיה > מותו של חיידר עלי

חיידר עלי נפטר ב-7 בדצמבר 1782 כתוצאה ממחלת הסרטן בזמן ששהה במחנה הצבאי בו המתין לסיום עונת המונסונים. יועציו ניסו להסתיר את המידע כדי לאפשר לבנו טיפו סולטאן להגיע משדות הקרב ולתפוס את השלטון. המידע הגיע תוך יומיים גם לבריטים אך אלו לא ניצלו את מצב הביניים כדי לתקוף את המייסורים.
גופתו של עלי הוחזרה לעיר הבירה של ממלכת מייסור סרירנגפטנה (אנ') שם נקבר במוזוליאום (אנ') שבנה בנו טיפו סולטאן.
משפחתו

עלי נישא לפטימה ונולדו ממנה שלושה ילדים (טיפו, קארים ועוד בת. הייתה לו אישה שנייה לה נישא כדי ליצור ברית עם השליט של ממלכת סאבאנור (אנ'). גם ילדיו של עלי נישאו לילדיו של שליט זה כדי לחזק את הקשר.
לקריאה נוספת

Dalrymple, William (2019). The Anarchy: The Relentless Rise of the East India Company (Hardcover). New York: Bloomsbury publishing. ISBN 978-1-63557-395-4.
Gidwani, Bhagwan S (1976). The Sword of Tipu Sultan: A historical novel about the life and legend of Tipu Sultan of India. Allied Publishers. OCLC 173807200.
S, Rajendu (2017). Mysore Padayottam, 250 years. a set of six documents written during Hyder Ali's invasion to Malabar. Vallathol Vidya Peetham.
Bowring, Lewin (1899). Haidar Alí and Tipú Sultán, and the Struggle with the Musalmán Powers of the South. Oxford: Clarendon Press. OCLC 11827326.
Brittlebank, Kate (1999). Tipu Sultan's Search for Legitimacy. Delhi: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-563977-3. OCLC 246448596.
*Rao Punganuri, Ram Chandra (1849).  Brown, Charles Philip (ed.). Memoirs of Hyder and Tippoo: Rulers of Seringapatam, Written in the Mahratta Language. Madras: Simkins. OCLC 123942796. Rao Punganuri was, according to Brown, in the employ of both Hyder and Tipu.
Subramanian, K. R (1928). The Maratha Rajas of Tanjore. Mylapore, Madras: self-published. OCLC 249773661.
Tour, Maistre de la; Mohammed, Gholam (1855). The History of Hyder Shah, Alias Hyder Ali Khan Bahadur. London: W. Thacker. OCLC 65664006. Biography of Hyder and memoir by one of his French officers; coauthor Gholam Mohammed was Tipu Sultan's son.
Wilks, Mark (1869). Historical Sketches of the South of India, in an Attempt to Trace the history of Mysoor (Second ed.). Madras: Higginbotham. OCLC 460735564.
Hasan, Mohibbul (2005). Waqai-i Manazil-i Rum: Tipu Sultan's Mission to Constantinople. New Delhi: Aakar Books. ISBN 978-81-87879-56-5. OCLC 70065314.
Robson, Francis (1786). The Life Of Hyder Ally: With an Account of His Usurpation of the Kingdom of Mysore. London: S Hooper, High Holborn. נבדק ב-24 בינואר 2022. {{cite book}}:  (עזרה)
Nadvi, Muhammad Ilyas (2004). Tipu Sultan, A life History (באנגלית).
Praxy Fernandes, The Tigers of Mysore: A biography of Hyder Ali & Tipu Sultan, הוצאת אמזון, 1991
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של טיפו סולטאן, באתר books.google.co.il
↑  יצירת העולם ההודי-מוסלמי, באתר ספריית אוניברסיטת קיימברידג'
↑  נמר: חייו של טיפו סולטאן, באתר books.google.co.il
↑  Historical Dictionary of the British Empire, באתר books.google.co.il
↑  The British Conquest and Dominion of India, באתר books.google.co.il
↑  The Anarchy: The East India Company, Corporate Violence, and the Pillage of an Empire, באתר books.google.co.il
↑  תאריך הלידה המדויק של עלי לא ידוע ומעריכים שהיה בין 1717 ל-1722
↑  המרקיז דה בוסי-קסטלאנו שימש כמושל כללי של הקולוניה הצרפתית בפודוצ'רי
↑  הסיבות לנכונותו של עלי להסכם כזה היו תוקפנותם של הבריטים כלפי בעלת בריתו האימפריה הצרפתית והחלטתם של הבריטים להעביר כוחות דרת ממלכתו
↑  יש הטוענים שהיא הייתה פילגש
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278753905171  BnF: cb13177411n (data)  GND: 118983989  ISNI: 0000 0001 2212 3907  LCCN: n85385805  SNAC: w6w37zzq  SUDOC: 06943123X  TDVİA: haydar-ali-han  VIAF: 72194536   WorldCat (עם VIAF): 72194536
גיבוב ליניארי

ההתנגשות בין ג'ון סמית' סנדרה די (hashing תא 873) היא נפתרת על ידי הצבת סנדרה במיקום הבא שריק, תא 874.
גיבוב ליניארי (Linear probing) הוא שיטת תכנות לפתרון התנגשויות בתוך טבלאות גיבוב - מבני נתונים לשמירה על אוסף של זוגות מפתח וערך. הוא הומצא בשנת 1954 על ידי ג 'ין אמדל, איליין מ. מק' גרו, וארתור סמואל הראשון, ונותח בשנת 1963 על ידי דונלד קנות'.
יחד עם double hashing, גיבוב ליניארי הוא סוג של מיעון פתוח. כלומר כל תא מכיל זוג אחד של מפתח-ערך. כאשר פונקציית גיבוב גורמת להתנגשות (כלומר היא מיפתה מפתח למקום שתפוס על ידי ערך אחר בטבלה) נבדוק האם התא הבא בטבלה ריק וכך נמשיך עד למציאת מקום ריק. חיפוש מבוצע באותו אופן, על ידי חיפוש בטבלה החל במיקום שניתן על ידי פונקציית הגיבוב, עד למציאת תא עם התאמת מפתח או תא ריק. במחיקה איננו יכולים להשאיר את התא ריק משום שלאחר מכן בחיפוש נוכל לטעות ולכן במחיקה נשמור בתא דגל לציון המחיקה.
ניתוח

שימוש בגיבוב ליניארי יכול להיות מיושם כך שתוחלת מספר הפעולות קבועה. במילים אחרות, פעולות הוספה הסרה וחיפוש יכולות להיות מיושם בממוצע - (1)O, כל עוד מקדם העומס של טבלת הגיבוב הוא קטן מאחד.
הערות שוליים

↑  Knuth, Donald (1963), Notes on "Open" Addressing, אורכב מ-המקור ב-2016-03-03
בעיית חובק-המפיות

אם קודחים חור בגובה  h דרך מרכז כדור, נפח הרצועה הנותרת אינו תלוי בגודל הכדור. עבור כדור גדול יותר, הרצועה תהיה דקה יותר אך ארוכה יותר.
אנימציה של חובק-מפיות (חתוך) שגובהו קבוע
בגאומטריה, בעיית חובק-המפיות (napkin ring problem) קשורה בנפח של "רצועה" בגובה מוגדר סביב כדור, כלומר החלק שנותר לאחר קדוח חור בצורת גליל עגול דרך מרכז הכדור. מפתיע כי נפח זה אינו תלוי ברדיוס הכדור המקורי אלא רק בגובה הרצועה המתקבלת.
הבעיה נקראת כך כי לאחר הסרת גליל מהכדור, הרצועה הנותרת דומה לצורה של חובק מפיות(אנ').
טענה

נניח שהציר של גליל עגול ימני עובר דרך מרכז כדור ברדיוס  R ו-  h מייצג את גובה הגליל שנמצא בתוך הכדור. הרצועה (חובק המפיות) הוא החלק של הכדור שנמצא מחוץ לגליל. נפח הרצועה תלויה  h אבל לא ב  R:  V={\frac {\pi h^{3}}{6}}
כאשר הרדיוס  R של הכדור קטן, גם קוטר הגליל קטן על מנת ש  h לא ישתנה. הרצועה נעשית עבה יותר, מה שמגדיל את נפחה. אך ההיקף של הרצועה קטן, מה שמקטין את נפחה. שני האפקטים הללו בדיוק מבטלים זה את זה. במקרה הקיצוני של הכדור הקטן ביותר האפשרי, הגליל נעלם (הרדיוס שלו הופך לאפס) והגובה  h שווה לקוטר הכדור. במקרה זה נפח הרצועה הוא נפח הכדור כולו, התואם את הנוסחה שניתנה לעיל.
הוכחה

נסמן ב- R את רדיוס הכדור וב- h את אורך הגליל .
לפי משפט פיתגורס רדיוס הגליל הוא
{\sqrt {R^{2}-\left({\frac {h}{2}}\right)^{2}}}\qquad \qquad (1)ורדיוס החתך האופקי של הכדור בגובה  y מעל "קו המשווה" הוא  {\sqrt {R^{2}-y^{2}}}\quad \qquad \qquad (2)
חתך הרצועה עם מישור בגובה  y הוא האזור בתוך מעגל הרדיוס הגדול שנתון על ידי (2) ומחוץ למעגל הקטן יותר של הרדיוס שנתון על ידי (1). שטח החתך הוא אם כן שטח המעגל הגדול פחות שטח המעגל הקטן יותר:  \pi \left({\sqrt {R^{2}-y^{2}}}\right)^{2}-\pi \left({\sqrt {R^{2}-\left({\frac {h}{2}}\right)^{2}\,{}}}\,\right)^{2}=\pi \left(\left({\frac {h}{2}}\right)^{2}-y^{2}\right)
הרדיוס R אינו מופיע בביטוי. לכן, שטח החתך האופקי בגובה  y אינו תלוי  R, כל עוד  y\leq {\tfrac {h}{2}}\leq R . נפח הרצועה הכולל הוא אם כן
\int _{-h/2}^{h/2}\pi \left(\left({\frac {h}{2}}\right)^{2}-y^{2}\right)\,dy={\frac {\pi h^{3}}{6}}
שאינו תלוי  R .
זהו יישום של עיקרון קאוואליירי: נפחים עם חתכים מתאימים בגודל שווה - שווים. ואכן, שטחי החתכים זהים לשטחי החתכים של כדור ברדיוס  h/2.
הערות שוליים

מציאת מידות הטבעת שהיא החתך האופקי.
בנדקמפ

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  אית'ן דיימונד
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 חברת אם:  Epic Games 
 מיקום המטה:  אוקלנד, קליפורניה
 משרד ראשי:  אוקלנד, קליפורניה
 ענפי תעשייה:  מוזיקה
 מוצרים עיקריים:  שירות ממשק מקוון למוזיקאים, המאפשר להם לחלוק ולמכור מוזיקה
  
 bandcamp.com
 
בנדקמפ (באנגלית: Bandcamp) היא חברה פרטית המספקת ממשק מקוון למוזיקאים, המאפשר להם לחלוק ולמכור מוזיקה. החברה נוסדה ב-2008, ופופולרית בקרב מוזיקאים עצמאיים, גם בישראל. החברה לוקחת עמלה על מכירת מוזיקה מן המוזיקאים.
מודל עסקי

מוזיקאים אשר נרשמים לאתר מקבלים אתר-מיקרו, באמצעותו הם יכולים לשתף את המוזיקה שלהם בחינם, או בתשלום. האתר גובה עמלה של 15% מהאמנים (עמלה שיורדת לרמה של 10% כאשר מכירת האמן עוברות את סף $5,000). בנדקמפ הודיעה בתחילת 2015, שאמנים הרוויחו דרך האתר, ממכירת מוזיקה, סך של 100 מיליון דולר.
היסטוריה

האתר נוסד בשנת 2008 באוקלנד, קליפורניה על ידי אית'ן דיימונד לאחר שנכנס לאתר של להקה שאהב, ניסה לרכוש עותק דיגיטלי של האלבום שלה, אך לאחר ששילם שום קובץ לא ירד למחשב. דיימונד חשב שמוזיקאים לא צריכים להתעסק עם בעיות טכניות מסוג זה, וגייס כמה חברים כדי להקים אתר שיאפשר למוזיקאים להפיץ ולמכור מוזיקה בצורה דיגיטלית בקלות ובפשטות. כחודש לאחר השקת האתר כבר היו רשומים בו 1,300 אמנים שהעלו 4,300 קטעי אודיו. תחילה סופק השירות בחינם אך מ-2010 החל לגבות 10–15 אחוז מסכום המכירות שמבצעים האמנים הרשומים בה (עמלה שהיא עדיין נמוכה ביותר יחסית לשירותים מתחרים).
ציון דרך בפעילות האתר היה הצטרפותה לשירות של המוזיקאית ואמנית הפרפורמנס אמנדה פאלמר. פאלמר עזבה ב-2010 את חברת התקליטים שלה, והתחילה למכור את האלבומים שלה דרך בנדקמפ. בדצמבר 2014, החלה בנדקמפ לספק שירות גם לחברות מוזיקה (ולא רק למוזיקאים), ובעקבות כך חברות מוזיקה עצמאיות החלו לעבוד דרך האתר. למשל, Sub Pop, Fat Wreck Chords וEpitaph Records.
משנת 2019 ואילך הצטרפו חברות תקליטים רבות לשירות והציעו קטלוגים נרחבים של מוזיקאים ידועים, בהם פיטר גבריאל, ביורק, אפקס טווין ורדיוהד.
הערות שוליים

↑   בן שלו, הממלכה האמיתית של המוזיקה העצמאית בישראל, באתר הארץ, 10 במאי 2016
↑  "Direct-To-Fan Platform Bandcamp Has Now Paid Artists $100 Million"
↑  אסף לבנון, דברים שמשמחים אותנו, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2010
↑  בן אליעד, מי את באמת, אמנדה פאלמר, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2013
↑  "Fat Wreck, Epitaph, Sub-Pop Get Bandcamp Pages" - RiffYou - December 17, 2014 (באנגלית)
| שירותי מוזיקה דיגיטליים |
| --- | --- | --- |
| שירותים פעילים | Anghami • אפל מיוזיק • בנדקמפ • ביטפורט • בליפ.קום • בומפליי מיוזיק • CD Baby •‏ דיגיטלי אימפורטד • דיטו מיוזיק • דיג'יי-שופ • הופלה • אייסקאסט • iHeartRadio •‏ חנות האייטונס • ג'מנדו • ג'ונו רקורדס • לייב-365 • LiveXLive (Slacker) •‏ מגנטון • מלון • מיקסקלאוד • מוב • מיוזיק גלו • נימביט • NoiseTrade •‏ ONErpm •‏ פנדורה • פפטארי • קובוז • רדיו.קום • רוק-מיי-ראן •‏ רוקסי • ספינלט • ספוטיפיי • סאונדקלאוד •‏ יאנדקס. מוזיקה • טיידל • אמזון מיוזיק • ‏Last.fm • שזאם • דיזר • יוטיוב מיוזיק • eSound |  |
| שירותים לא פעילים | בלאקברי וורלד • גוגל פליי מיוזיק • גרובשרק • קאזה • רדיו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 76fef728-2653-4b6a-ade6-df76ab74cc97
אוטומט מחסנית

ייצוג גרפי של אוטומט מחסנית, באמצעות גרף מכוון. האוטומט מורכב מ-4 מצבים: שני מצבים מקבלים (מסומנים בעיגול כפול) ושני מצבים שאינם מקבלים (מסומנים בעיגול בודד).
במדעי המחשב, אוטומט מחסנית (באנגלית: Pushdown automaton; בראשי תיבות: PDA) הוא מודל חישובי, שמהווה הרחבה של מודל האוטומט הסופי (הדטרמיניסטי), על ידי הוספת מחסנית, שבה האוטומט מסוגל לאחסן מידע (משמע, לאוטומט יש יכולת זיכרון). ההרחבה מגדילה את כוחו החישובי של האוטומט; כלומר, את קבוצת השפות שהוא מסוגל לזהות. בגרסתו הסטנדרטית, מודל אוטומט המחסנית מסוגל לזהות בדיוק את כל השפות חסרות ההקשר.
תיאור לא פורמלי

בדומה לאוטומט הסופי הדטרמיניסטי, אוטומט המחסנית מורכב מאוסף של מצבים, המקבילים למצבי הזיכרון בהם יכולה להימצא מכונת החישוב במהלך ביצוע חישוב. דרך הפעולה של האוטומט מבוססת על קריאת מילת קלט (מחרוזת, המורכבת מאלפבית סופי וידוע מראש) באופן סדרתי, אות אחת בכל פעם, עד אשר מסתיימת קריאת המילה, ואז מחזיר האוטומט תשובה – האם המילה שנקראה שייכת לשפה אותה מזהה האוטומט, או לא.
ההבדל המרכזי שבין אוטומט סופי ובין אוטומט מחסנית הוא התקן הזיכרון הנוסף, שעומד לרשות אוטומט המחסנית – מחסנית, שמאפשרת אחסון (שמירת) נתונים. המחסנית מאחסנת אותיות (מעל אלפבית סופי וידוע מראש, אך לא בהכרח האלפבית שממנו בנויה מילת הקלט) בצורה סדרתית, כך שהאות האחרונה שהוכנסה למחסנית נמצאת בראשה, אחריה האות שהוכנסה לפניה למחסנית, וכן הלאה, עד האות הראשונה שהוכנסה למחסנית, הנמצאת בתחתיתה (ונגישה להצצה או שליפה אחרונה מכולן) (שיטת LIFO). בצורה זו, הגישה לזיכרון מוגבלת מאוד – ניתן לראות בכל פעם רק את האות שבראש המחסנית, וכדי לראות אות שבתוך המחסנית, יש להוציא מהמחסנית את כל האותיות שמעליה (ובכך "לאבד" אותן, שכן אין מקום אחסון נוסף עבורן).
תיאור לא פורמלי > ביצוע חישוב

בכל צעד חישוב שלו, אוטומט המחסנית מחליט על דרך הפעולה שלו, בהתבסס על שלושה נתונים:
האות שהוא קורא מהקלט (אם כי הוא אינו מחויב לקרוא אות מהקלט בכל צעד),
המצב הפנימי שלו (שם המצב + מצב המחסנית),
האות שנמצאת בראש המחסנית.
לאחר שהחליט, הוא עובר למצב פנימי חדש (לא בהכרח אחר), תוך כדי שינוי תוכן המחסנית, באחד משלושה אופנים:
הוצאת אות אחת בלבד מראש המחסנית (באנגלית, פעולת Pop).
אי-ביצוע כל שינוי במחסנית (לא הכנסה ולא הוצאה של אותיות; משמע, רק "הצצנו"/הסתכלנו על האות שבראש המחסנית).
הכנסת אות אחת לראש המחסנית (באנגלית, פעולת Push).
המודל הסטנדרטי של אוטומט המחסנית הוא אי-דטרמיניסטי – בכל צעד חישוב, האוטומט מסוגל לבצע מספר בחירות שונות במקביל, ולכן, ניתן לתאר חישובים שונים רבים שהוא מבצע על כל מילת קלט, ודי בכך, שבאחד החישובים האוטומט יכריע כי מילת הקלט שייכת לשפה אותה הוא מזהה (כלומר, יסיים את חישובו במצב מקבל). ניתן להגדיר גם מודל דטרמיניסטי של אוטומט מחסנית, אך מתברר כי מודל זה הוא בעל יכולת חישובית פחותה ממש מזו של המודל האי-דטרמיניסטי: קיימות שפות, אותן המודל האי-דטרמיניסטי מסוגל לזהות ואילו המודל הדטרמיניסטי לא מסוגל לזהותן; דוגמה לשפה כזאת היא שפת כל הפלינדרומים. בכך נבדל אוטומט המחסנית הן מהאוטומט הסופי והן ממודל החישוב הכללי יותר, של מכונת טיורינג – בשני המודלים הללו מתקיימת שקילות, מבחינת כוח החישוב, בין המודל הדטרמיניסטי ובין המודל האי-דטרמיניסטי.
אוטומט עם שתי מחסניות שקול בכוחו החישובי לזה של מכונת טיורינג.
תיאור פורמלי > תיאור חישוב

על מנת לתאר חישובים באמצעות אוטומט מחסנית, נהוג להשתמש בתיאור רגעי. תיאור רגעי הוא שלשה סדורה, שמכילה את כל המידע הנחוץ לחישוב הצעד הנוכחי (והצעדים הנותרים) של האוטומט:
המצב הנוכחי של האוטומט (שם המצב),
שארית מילת הקלט (החלק שטרם נקרא),
מצב המחסנית המלא.
בצורה פורמלית, מגדירים תיאור רגעי בתור השלשה הסדורה  \left(q,w,\gamma \right), כך ש:
\ q\in Q הוא המצב הנוכחי,
\ w\in \Sigma ^{*} היא מילת הקלט שטרם נקראה,
\ \gamma \in \Gamma ^{*} הוא תוכנהּ הנוכחי של המחסנית.
באמצעות תיאורים רגעיים, ניתן להציג חישוב של אוטומט מחסנית כסדרה של תיאורים רגעיים, שהמעבר בין כל שניים מהם מייצג צעד חישוב אחד של האוטומט. בצורה פורמלית, נהוג לסמן:  \left(q,aw,Z\alpha \right)\vdash \left(p,w,\beta \alpha \right), כדי לתאר מעבר מהמצב הרגעי  (q,aw,Z\alpha ) למצב הרגעי  \left(p,w,\beta \alpha \right). מעבר כזה הוא אפשרי אם ורק אם  (p,\beta )\in \delta (q,a,Z) (כאן,  a\in \Sigma ^{*}, ולכן ייתכן גם ש-  \ a=\varepsilon ).
בדומה, משתמשים בסימון  \vdash ^{k} כדי לתאר מעבר בן  \ k צעדים בין שני תיאורים רגעיים, ובסימן  \vdash ^{*} כדי לסמן שני תיאורים רגעיים, שניתן להגיע מהאחד אל השני במספר כלשהו של צעדים.
תיאור פורמלי > הגדרת קבלה

בדומה לאוטומט סופי, גם באוטומט מחסנית ניתן להגדיר קבלה של מילה באמצעות קבוצה של מצבים מקבלים: האוטומט יקבל מילה, אם לאחר סיום קריאת המילה (וייתכן שגם ביצוע מספר מסעי אפסילון ( \varepsilon ) לאחר מכן) האוטומט נמצא (עצר) במצב מקבל. עם זאת, קיימת דרך נוספת להגדיר קבלה עבור אוטומט מחסנית – קבלה באמצעות ריקון המחסנית. באופן קבלה זה, אומרים שהאוטומט מקבל מילה, אם לאחר סיום קריאת המילה (ושוב, ייתכן שגם ביצוע מספר מסעי אפסילון לאחר מכן) המחסנית ריקה (כזכור, אם המחסנית מתרוקנת לחלוטין (כולל האות המיוחדת השמורה  \ \dashv ) במהלך חישוב, הדבר גורם ל"תקיעת" האוטומט).
בצורה פורמלית, השפה שמתקבלת על ידי הגעה למצב מקבל מוגדרת בתור:
L_{f}(M)=\left\{w\in \Sigma ^{*}\mid \exists p\in F,\gamma \in \Gamma ^{*}:\left(q_{0},w,\dashv \right)\vdash ^{*}\left(p,\varepsilon ,\gamma \right)\right\}
ואילו השפה שמתקבלת על ידי ריקון המחסנית מוגדרת בתור:
L_{e}(M)=\left\{w\in \Sigma ^{*}\mid \exists p\in Q:\left(q_{0},w,\dashv \right)\vdash ^{*}\left(p,\varepsilon ,\varepsilon \right)\right\}
באופן כללי, יכול להיות ש-  L_{f}(M)\neq L_{e}(M); כלומר, שהשפה שהאוטומט מזהה על ידי הגעה למצב מקבל שונה מהשפה שהוא מזהה על ידי ריקון המחסנית. עם זאת, קיימת שקילות בין שני אופני הקבלה: אם שפה כלשהי  L מזוהה על ידי הגעה למצב מקבל בידי אוטומט מחסנית כלשהו, קיים אוטומט מחסנית (לא בהכרח אותו אחד) שמזהה את השפה  L על ידי ריקון המחסנית, ולהפך. כמובן, שניתן גם להגדיר את השפה שהאוטומט מקבל כאיחוד שתי דרכי הגדרות הקבלה:  L_{f}(M)\cup L_{e}(M).
לקריאה נוספת

שמואל זקס ונסים פרנסיז, ‏אוטומטים ושפות פורמליות א, האוניברסיטה הפתוחה, 2000
שמואל זקס ונסים פרנסיז, ‏אוטומטים ושפות פורמליות ב, האוניברסיטה הפתוחה, 2000
ג'אווד כרים

| --- | --- |

ג'אווד כרים, 2004
 לידה:  28 באוקטובר 1979  (בן 45) מרזבורג, מזרח גרמניה
 מדינה:  קליפורניה, ארצות הברית
 מקום מגורים:  פאלו אלטו
 ידוע בשל:  מייסד-שותף ביוטיוב
 השכלה:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין אוניברסיטת סטנפורד
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 מעסיק:  חברת גוגל 
 תואר:  תואר שני במדעי המחשב
 www.jawed.com
 
גַ'אווֶד כרִים (בבנגלית: জাওয়েদ করিম; נולד ב-28 באוקטובר 1979) הוא יזם אינטרנט ומייסד שותף של אתר יוטיוב. היה האדם הראשון שהעלה קטע וידאו לאתר זה. לסרטון שפרסם בשם 'אני בגן החיות' יש למעלה מ-336 מיליון צפיות נכון ל-7 באוקטובר 2024. במהלך עבודתו ב-PayPal פגש את סטיבן צ'ן (אנ') וצ'אד הארלי, איתם ייסד את יוּטְיוּבּ מאוחר יותר. הוא תכנן רבים ממרכיבי הליבה באתר כולל מערכת המזהה הונאות באינטרנט בזמן אמת.
חייו האישיים

כרים נולד במרזבורג שבמזרח גרמניה ב-1979 לאב ממוצא בנגלדשי ולאם גרמנייה. בראשית 1980 חצתה המשפחה את הגבול בין גרמניה המערבית לגרמניה המזרחית. גדל בנויס שבנורדריין-וסטפאליה, גרמניה המערבית ב-1992 עבר עם משפחתו לסיינט פול, מינסוטה. סיים את לימודיו בתיכון המרכזי של סיינט פול ואחר כך למד מדעי המחשב באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. הוא עזב את הקמפוס לקראת סיום הלימודים כדי לעבוד בחברת PayPal, אבל המשיך את הקורסים כדי לקבל תואר הראשון במדעי המחשב. לאחר מכן קיבל תואר שני במדעי המחשב מטעם אוניברסיטת סטנפורד.
קריירה

בשנת 1998 התמחה כרים בחברת סיליקון גרפיקס.
בעת עבודתו ב-PayPal פגש את צ'אד הארלי (אנ') וסטיב צ'ן (אנ'). מאוחר יותר בשנת 2005 ייסד איתם את אתר שיתוף הווידאו, YouTube.
ב-23 באפריל 2005 העלה כרים את קטע הווידאו הראשון ביוטיוב - "אני בגן החיות".
לאחר שייסד ופיתח את יוטיוב יחד עם צ'אד הארלי וסטיב צ'ן נרשם כרים כסטודנט לתואר שני במדעי המחשב באוניברסיטת סטנפורד, תוך כדי עבודתו כיועץ ל-YouTube. כשהאתר נפתח בפברואר 2005 סירב להצעה לעבוד ביוטיוב אך הסכים לייעץ באופן לא-פורמלי מכיוון שהיה צריך להתמקד בלימודיו. כתוצאה מכך קיבל נתח נמוך בהרבה בחברה בהשוואה להארלי וצ'ן. בגלל צמצום פעילותו לאחר ההקמה היה כרים פחות ידוע לציבור כמייסד השלישי עד שיוטיוב נרכשה על ידי גוגל ב-2006. למרות חלקו הנמוך במניות החברה קיבל כרים 137,443 מניות של החברה, בשווי כולל של כ-64 מיליון דולר על פי מחיר הסגירה של גוגל באותה תקופה.
הערות שוליים

↑  Surprise! There's a third YouTube co-founder - USATODAY.com, usatoday30.usatoday.com
↑  ::: Star Weekend Magazine :::, archive.thedailystar.net
↑  Year-long events mark Central High School 150th anniversary | Monitor Saint Paul, www.monitorsaintpaul.com
↑  News Bureau, News Bureau | ILLINOIS, news.illinois.edu (באנגלית)
↑  "Planet Cardinal". Stanford Magazine. בינואר 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  dblp: 48/6621  ISNI: 0000 0000 3491 5648  LCCN: n2008044688  VIAF: 11780106   WorldCat (עם VIAF): 11780106 
אני בגן החיות, הסרטון הראשון אי פעם שהועלה ליוטיוב. הוא הועלה בשעה 20:27 ביום שבת, 23 באפריל 2005, על ידי כרים, ממייסדי האתר, תחת שם המשתמש "jawed"
ג'יימי האוולט

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1968 (בן 56) הורשם, אנגליה, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Jamie Christopher Hewlett 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  Northbrook College, Tanbridge House School 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 הושפע מ:  מד מגזין, מורט דרוקר, ז׳אן ז׳ירו 
 בת זוג:  אמה דה קאונס
 www.jamiehewlett.com
 
ג'יימי האוולט (באנגלית: Jamie Hewlett;‏ נולד ב-3 באפריל 1968) הוא קומיקסאי, אנימטור, מעצב, מאייר ובמאי אנגלי, הידוע בעיקר בתור היוצר של ספר הקומיקס טנק גירל וכמעצב והאנימטור מאחורי הווידאו קליפים של הלהקה הווירטואלית גורילז.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האוולט גדל בהורשאם אשר באזור ווסט סאסקס. בילדותו לקח חלק ביצירת האמנות עבור קמפיין בטיחות בדרכים אשר זכה במקום השני בתחרות ששודרה בטלוויזיה בכל בריטניה. לטענתו ההשראה עבור פרויקט זה הייתה להקת הפאנק האירית "The Undertones" (אנ').
במהלך לימודיו במכללת נורת'ברוק וורת'ינג האוולט, אלן מרטין והסטודנט פיליפ בונד החלו להפיק עלון בשם "Atomtan". בעקבות כך גילה אותו אמן הקומיקס הבריטי ברט אווינס (אנ'). לאחר שסיים את לימודיו במכללה אווינס הזמין את האוולט ומרטין ליצור יחד עימו תוכן עבור המגזין Deadline אותו הוא החל להפיק בשנת 1988 יחד עם אמן הקומיקס הבריטי סטיב דילון (אנ'). המגזין Deadline הציג תערובת של רצועות קומיקס שהופקו על ידי יוצרים בריטים, לצד מאמרים על מוזיקה ותרבות. במהלך תקופה זו האוולט ומרטין החלו להפיק בשיתוף פעולה את הקומיקס האנרכי טנק גירל (אנ') שעוסק בהרפתקאות של נערת פאנק מתבגרת שנוהגת בטנק יחד עם חיית המחמד שלה הקנגורו בוגה. הקומיקס זכה להצלחה רבה והפף במהרה לחלק הפופולרי ביותר במגזין. סגנונו האקסצנטרי של האוולט זכה לאהדה רבה ובעקבות כך הוא החל לעבוד בשיתוף עם הלהקות Senseless Things ו-Cud אשר ביצעו באותה העת גרסאות כיסוי עבור חברות תקליטים שונות. באותה התקופה יצר האוולט גם מספר יצירות אמנות עבור המגזין Commodore User (אנ').
עד 1992 הפך האוולט לאמן קומיקס בולט בבריטניה, ולאחד מאמני הקומיקס החדשים הבודדים באותה העת שהצליחו לזכות בפרסום ופופולריות רבה בבריטניה. באותה העת האוולט הפיק ביחד עם הכותב פיטר מיליגן את הגיליונות 700 עד 707 של סדרת הקומיקס Hewligan's Haircut. האוולט היה מעורב בהמשך ביצירת הכריכות והאיורים עבור הקומיקס "Shade, the Changing Man" (אנ'), אותו יצר יחד עם מיליגן עבור DC Comics.
הקומיקס טנק גירל זכה בהמשך לעיבוד קולנועי, בהפקת חברת MGM. הסרט יצא לאקרנים ב-1995 כאשר השחקנית האמריקנית לורי פטי גילמה את דמותה של טנק גירל. הסרט לא זכה להצלחה מסחרית, לטענת מעריצי הקומיקס הדבר קרה משום שהסרט לא היה נאמן למקור עליו הוא התבסס. האוולט כמעט ולא היה שותף בהפקה של הסרט.
מאמצע שנות התשעים החל לקחת חלק בהפקת תוכן עבור להקות בריטיות שונות, כולל רצועת קומיקס עבור השיר "Common People" של להקת פאלפ.
השפעות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.