מוזיאון ארץ ישראל
היסטוריה

מוזיאון הארץ הוקם בתחילת 1947 על ידי ולטר מוזס ומספר חברים, בהם עוה"ד גרינוולד וד"ר א. רוזנבלום. עריית תל אביב הקצתה מגרש ליד הבימה לצורך בניית מבנה למוזיאון.
תבנית:הערה
היוזמה הראשונה של "מוזיאון הארץ" היה תערוכה של תעשייה ישראלית קדומה, שכללה בעיקר מוצגים מאוספו של ד"ר מוזס.
תבנית:הערה
באפריל 1947 ארגן מוזיאון הארץ קורסים למבוגרים בענייני ארכאולוגיה, פרהיסטוריה, גאוגרפיה ואורניתולוגיה
תבנית:הערה
וכן סיורים לימודיים.
תבנית:הערה
במאי 1947 פתח מוזיאון הארץ תערוכה של קונכיות, צדפים ואלמוגים, בבית התרבות של עיריית תל אביב ברחוב הירקון.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
באוקטובר 1948 השתתף מוזיאון הארץ בהצגת תערוכה על מלחמה בימי קדם במוזיאון תל אביב.
תבנית:הערה
באוקטובר 1950 השתתף ולטר מוזס מטעם מוזיאון הארץ בפגישה שדנה בייסוד איגוד מוזיאונים בישראל.
תבנית:הערה
בשנת 1953 הציג מוזיאון הארץ תערוכה בניו יורק.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
במרץ 1953 תרם מוזס את המוזיאון לעירית תל אביב.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
נחתם הסכם בין עיריית תל אביב ופרופ' וולטר מוזס על פיו מוזס תורם את אוסף הזכוכיות שלו לעיריית תל אביב להקמת מוזיאון שהנהלתו תמונה במשותף על ידי העירייה ומוזס. עירית תל אביב קיבלה על עצמה להקצות מגרש, לממן את בניית המוזיאון ולממן את ניהולו. נקבע שמוזס יהיה ראש הקורטוריון של המוזיאון.
תבנית:הערה
במרץ 1955 הוחלט שהמגרש יהיה בשייך מוניס.
תבנית:הערה
אבן פינה למוזיאון הונח ב-22 במרץ 1956, סמוך לתל קסילה, שבו התגלו ממצאים ארכאולוגיים חשובים, ביום השנה לפטירתו של פרופ' וולטר מוזס.
תבנית:הערה
המוזיאון הוקם בשלבים על פי תוכנית של האדריכל ורנר יוסף ויטקובר ל-14 ביתנים,
תבנית:הערה
בהם: מוזיאון הזכוכית, מוזיאון המטבעות, מוזיאון הקרמיקה, ביתן נחושתן, והפלנטריום. המטרה של החלוקה לביתנים הייתה להתאים את היחידה המוזיאלית של ביתן לקשב של המבקר הממוצע.
תבנית:הערה
ראשון הביתנים שנבנה הוא ביתן הזכוכית ולמרתפו הוכנסו מוצגי זכוכית רבים כבר בשנת 1957.
תבנית:הערה
המוזיאון נחנך בנוכחות ראש העיר, חיים לבנון, שר החינוך, זלמן ארן, ויו"ר הכנסת, נחום ניר, ב-28 במאי 1959.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
בתחילת דצמבר 1959 נחתם הסכם עם משפחת קדמן להקמת ביתן המטבעות.
תבנית:הערה
באוקטובר 1960 הוחל בהקמת הביתן.
תבנית:הערה
המבנה הושלם עד סוף שנת 1961, ולאחר מספר חודשים שהוקדשו להכנת התצוגה,
תבנית:הערה
נפתח הביתן ב-1 באפריל 1962.
תבנית:הערה
תוכניות להקמת מוזיאון זואולוגי ומוזיאון לעתיקות קפריסין
תבנית:הערה
לא הגיעו לידי ביצוע.

הביתן השלישי במוזיאון, בית בידס, שופץ במהלך שנת 1962 לצורך תצוגה של מוזיאון אתנוגרפי ומלבושי עדות יהודיות.
תבנית:הערה
הוא נחנך במעמד נשיא המדינה, זלמן שזר, ב-20 ביוני 1963.
תבנית:הערה
בבניית הביתן הרביעי, מוזיאון החרס, הוחל בשנת 1963
תבנית:הערה
והוא נחנך בנוכחות יושב ראש הכנסת, קדיש לוז, ב-27 ביולי 1966.
תבנית:הערה
במקביל הוחל בהקמת מוזיאון למדע וטכניקה על שטח מחנה גדנ"ע שפונה. המוזיאון יועד לכלול מדורים למתמטיקה, אווירונאוטיקה, אסטרונומיה, אסטרונאוטיקה ואנרגיה אטומית.
תבנית:הערה
במסגרת ההקמה הוצב במקום קטר מימי הרכבת הטורקית.
תבנית:הערה
המוזיאון למדע וטכניקה נחנך ב-10 ביוני 1964,
תבנית:הערה
במבני עץ ארעיים
תבנית:הערה
ששמשו את הצבא הבריטי. באותה עת הוא כלל שלושה ביתנים: ביתן לאווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה, ביתן למתמטיקה וביתן לאנרגיה ותחבורה.
תבנית:הערה
הפלנטריום, שהיה מבנה הקבע הראשון של מוזיאון המדע, הופעל לראשונה במרץ 1968
תבנית:הערה
ונחנך רשמית ב-23 במאי 1968.
תבנית:הערה
באפריל 1965 נפתח מוזיאון הכתב בבית שנקר ברחוב ביאליק. המוזיאון הועבר לקריית המוזיאונים במחצית הראשונה של שנת 1972.
עוד בתחילת 1961 הוצגה במוזיאון תערוכה של ממצאים מתמנע.
תבנית:הערה
באביב 1964 הוציא המוזיאון משלחת לתמנע, בראשות בנו רותנברג, לקיים בה חפירות ולהכין תוכניות למוזיאון של הממצאים, שאז חשבו להקים באתר.
תבנית:הערה
בעת חזרת המשלחת, ביוני 1964, הוחלט להקים את המוזיאון בקרית המוזיאונים ברמת אביב.
תבנית:הערה
עונת חפירות שנייה התקיימה בשנת 1965.
תבנית:הערה
ממצאי החפירות הוצגו בתערוכה זמנית במוזיאון בסוף 1966
תבנית:הערה
ובדצמבר 1966 הוחל בבניית ביתן קבע לממצאים בשח של 45 מ"ר. על פי התכנית אז היו אמורים הממצאים להיות חלק ממוזיאון למטלורגיה.
תבנית:הערה
הביתן נחנך ב-17 באפריל 1968.
תבנית:הערה
במרץ 1969 נחנך גן אלפרין.
תבנית:הערה
בשנת 1979 נפתח לקהל פסיפס שנחשף בחצרות המוזיאון וכלל כתובות בעברית ויוונית.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
בסוף שנות ה-70 המוזיאון התנוון. מספר המבקרים במוזיאון שדווח היה מנופח, ובפועל ביקרו בקרית המוזיאונים ברמת אביב בין 45–50 אלף איש בשנה.
תבנית:הערה
ראש עירית תל אביב, שלמה להט מינה את נחום שמיר ליו"ר הדירקטוריון כדי שישפר את המוזיאון, אולם הוא הסתכסך עם עובדי המוזיאון ובעיתונות הוחלפו האשמות לגבי האחריות למצב העגום של המוזיאון.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
מוזיאון המדע והטכנולוגיה פעל בביתנים ישנים, ללא מיזוג,
תבנית:הערה
ורוב התצוגות שלו התקלקלו ובעקבות זאת הוא נסגר.
תבנית:הערה
בינואר 1981 גנבו פורצים מהתכולה של מוזיאון הפולקלור.
תבנית:הערה
הביתן נפתח מחדש באוקטובר 1982.
תבנית:הערה
ביולי 1982 הציג זאבי בפני הנהלת עירית תל אביב תוכנית אב לפיתוח המוזיאון שכלל הקמת 14 ביתנים חדשים ושיפוץ ביתנים ישנים, כולל הוספת מיזוג.
תבנית:הערה
המוזיאון התרחב בשנות ה-80, אך הייתה ביקורת על עלות ההתרחבות לעיריית תל אביב וכן על בנייה בלתי חוקית.
תבנית:הערה
בספטמבר 2023 במסגרת תוכנית האב להתחדשות המוזיאון הפך גן המוזיאון לשטח פתוח לציבור המהווה חלק ממרקם החיים העירוני. זאת בתכנון סטודיו אורבנוף אדריכלות נוף ובביצוע סטודיו דה לנגה וקימל אשכולות אדריכלים.