stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית דין

בית דין הוא מוסד המוסמך לפסוק בסכסוכים, לרוב בתחום מסוים ומוגדר, ובאופן כללי כגוף המכריע בנושאים משפטיים. בית המשפט הוא המערכת הכללית של המדינה הדנה בסכסוכים. לצידה פועלת מערכת של בתי דין המוקצים לתחומים מסוימים, ודנים בסמכות מקבילה לבית המשפט או בסמכות ייחודית בתחום בו הם פועלים.
בנוסף לבתי הדין הפועלים במדינות השונות, ישנם בתי דין בינלאומיים, העוסקים לרוב בהפרות של המשפט הבינלאומי הנוגעות לפשעי מלחמה.
בתי הדין מאופיינים בכך שלעיתים המותב היושב בהם כולל, לצד משפטנים, או אף במקומם, נציגים בעלי ידע והבנה ייחודית בנושא בו דן בית הדין, אך הדיוטות בנושאים משפטיים. כך, למשל, הרכבו של בית הדין לעבודה כולל נציגי ציבור (נציג העובדים ונציג המעסיקים) שלרוב אינם משפטנים, והרכבו של בית דין צבאי כולל גם קצינים שאינם משפטנים. כן דן בית הדין לרוב על פי סדרי דין ייחודיים לו, ולעיתים על פי מערכת דינים מהותית מיוחדת, כבמקרה של בית דין דתי, הדן על פי הדין הדתי (לדוגמה השריעה במקרה של בית הדין המוסלמי).
בישראל

במשפט בישראל, מקובל להבדיל בין בית משפט ובין בית דין, במאפיינים של "מי", "מה", ו"איך". מי קובע את פסק הדין: בבית משפט רק שופטים קובעים את פסק הדין, ואילו בבית דין גם חסרי השכלה משפטית עשויים להיות קובעי פסק הדין (רבנים, נציגי ציבור, קצינים ועוד). על פי מה ניתן פסק הדין: בבית משפט פסק הדין ניתן רק על פי החוק הישראלי, ואילו בבית דין מתחשבים במערכת משפט נוספת (ההלכה, תקנות צבאיות ועוד). איך מתנהל סדר הדין: בבית משפט יש מערכת פרוצדורלית קבועה לפיה מתנהל סדר הדין, לעומת זאת לכל בית דין יש מערכת פרוצדורלית עצמאית.
עם זאת, במדינת ישראל הטשטש מעט הגבול בין בית הדין ובית המשפט, עם הקמתם של בית המשפט לענייני משפחה ובית המשפט לעניינים מנהליים, שעל אף שיש בהם מקצת ממאפייני בית הדין, הם נחשבים לחלק ממערכת בתי המשפט הכלליים.
ראו גם

בתי דין דתיים בישראל
בית דין רבני
בית הדין הרבני הגדול
בית דין שרעי
בית דין כנסייתי
בית דין דתי דרוזי
בתי דין ביהדות
בית דין (הלכה)
סנהדרין
בית דין של כהנים
בית דין של מעלה
בית הדין לעבודה
בית דין צבאי
בית דין לביקורת משמורת של שוהים שלא כדין
בית דין לחוזים אחידים
בית הדין למשמעת של עובדי המדינה
בית הדין המשמעתי לשופטים
אתיופיה במשחקים האולימפיים לנוער

אתיופיה משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער האריתריאים 21 מדליות, מהן שבעה מדליית זהב. כלל המדליות של אתיופיה הן בענף האתלטיקה במשחקים האולימפיים במקצועות הריצה בה היא מדורגת במקום הרביעי. היא מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של אתיופיה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור. המשלחת כללה שבעה ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. המשלחת זכתה ב-5 מדליות, מתוכן 2 מדליות זהב, בענף האתלטיקה. המשלחת זכתה בשתי מדליות זהב בריצת 1000 מטר נערים וריצת 1000 מטר נערות. בנוסף, היא זכתה בשלוש מדליות כסף בריצת 3000 מטר נערים, ריצת 2000 מטר מכשולים נערים וריצת 2000 מטר מכשולים נערות. המשלחת השתתפה גם בענף השחייה בה היא סיימה במקומות האחרונים והשתתפותה היא סמלית.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מתנה 15 ספורטאים שהתחרו בענף האתלטיקה, והייתה המשלחת הגדולה ביותר שאתיופיה שלחה עד כה. המשלחת זכתה ב-8 מדליות, מתוכן 3 מדליות זהב. המשלחה זכתה במדליות זהב בריצת 3000 מטר נערים, ריצת 1500 מטר נערות וריצת 2000 מטר מכשולים נערים. המשלחת זכתה במדליות כסף בריצת 800 מטר נערות, ריצת 1500 מטר נערים וריצת 2000 מטר מכשולים נערות ובמדליות ארד בריצת 800 מטר נערים וריצת 3000 מטר נערות. בנוסף, המשלחת גם השתתפה בתחרות קפיצה משולשת נערות והטלת כידון נערים בהם היא לא הגיעה להישג משמעותי.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

אתיופיה במשחקים האולימפיים
אתיופיה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
בית הכנסת בליפטובסקי מיקולש

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 מיקום:  ליפטובסקי מיקולאש 
 מדינה:  סלובקיה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1846
 תאריך פתיחה רשמי:  1846 
 קואורדינטות:  49°05′05″N 19°36′40″E﻿ / ﻿49.08459°N 19.61116°E﻿ / 49.08459; 19.61116
 he
 
בית הכנסת בליפטובסקי מיקולש הוא בית כנסת שהוקם באמצע המאה ה-19 בליפטובסקי מיקולש מחוז ז'ילינה, סלובקיה.
היסטוריה

בית הכנסת הראשון בליפטובסקי מיקולש נבנה ב-1731. בניין החדש נבנה בין השנים 1842 ל-1846 עבור קהילה יהודית נאולוגית. המבנה ניזוק בשריפה בשנים 1878, 1883 ו-1906. לאחר השריפה האחרונה הבניין שופץ ובוצעו שינויים בסגנון האדריכלי בפיקוח האדריכל ההונגרי הידוע Lipót Baumhorn.
הבניין הקיים הוא שילוב מוצלח של סגנון נאו-קלאסי ואר נובו. הבניין הוא בעל צורה מלבנית 39 על 22 מטרים. בבפנים הכיפה המרכזית נתמכת בארבעה עמודים התומכים גם בגלריית של עזרת נשים. הבימה הועברה לעבר ארון הקודש ושניהם יוצרים יחידה ארכיטקטונית אחד.
רוב יהודי קהילת העיר ניספו בשואה, לאחר המלחמה חזרו לעיר כ-350 יהודים והקימו קהילה דתית קטנה שהתקיימה עד שנות ה-80. בית הכנסת שימש את ייעודו עד אמצע שנות ה-50, אז ננטש והוסב לחנות כלבו. המבנה שוחזר בשנות ה-90.
מבנה בית הכנסת נכלל ברשימת המבנים בעלי חשיבות היסטורית-תרבותית ב-1963.
במבנה בית הכנסת מוצגת כיום תערוכה על ההיסטוריה היהודית של האזור. לפעמים הוא משמש גם כאתר לאירועי תרבות.
אשרף ארמאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1953 (בן 71 בערך) איסטנבול, טורקיה 
 תחום יצירה:  ציור 
 www.esrefarmagan.com
 
אֶשרֶף ארמַאַן (בטורקית Eşref Armağan, נולד ב-1953, באיסטנבול) הוא צייר טורקי עיוור מלידה. כילד וכנער לא זכה ארמאן להשכלה או הכשרה פורמלית, אך לימד את עצמו לכתוב ולצייר. הוא מצייר באמצעות שימוש בידיו ואצבעותיו ובמכחולים, לרוב בצבעי שמן. בשלושים וחמש השנים האחרונות יצירתו הגיעה לרמה גבוהה ביותר.
ארמאן הציג את עבודותיו בעשרות תערוכות בטורקיה, הולנד, ארצות הברית, איטליה, סין ובצ'כיה. הוא הופיע מספר פעמים בטלוויזיה הטורקית ואף בתוכנית של ה-BBC. 
בשנת 2009 הוא השתתף בפרסומת של הדגם החדש של חברת המכוניות השוודית וולוו. במהלך הפרסומות הוא מצייר את המכונית (אשר כלל לא מוצגת בצורה ישירה בפרסומת). הציור עצמו מוצע למכירה ברשת Ebay כאשר ההכנסות יתרמו לקרן עולמית למען עיוורים.
תהליך היצירה

ארמאן מעיד כי הוא זקוק לדממה מוחלטת כאשר הוא מצייר וכך הוא מרגיש שהוא "נכנס" אל תוך הציור שלו.
הציורים הראשונים של ארמאן כילד היו קווים ששרטט בחול, אבל כבר בגיל שש הוא עבר לנייר ועפרון ואחר כך לצבעי שמן, ומאוחר יותר לצבעי אקריליק.
לרוב הוא ממשש את מושא ציוריו בשלב הראשון, לאחר מכן הוא יוצר בעזרת חֶרֶט ברייל את קווי המתאר לציור וכאשר הוא מרוצה הוא מתחיל במלאכת הצביעה עצמה.
לעיתים הוא מניח גבולות המשמשים כקוי מתאר בעזרת רצועות גבס.
הוא מחכה כיומיים לאחר שהוא שם כל צבע, על מנת שהצבע הקודם יתייבש.
שיטה זו היא ייחודית לארמאן אשר גם לימד את עצמו לצייר לפי חוקי פרספקטיבה.
כדי לצייר דיוקן, הוא משתמש בתצלום, כך צייר, בין השאר, דיוקן של ראש הממשלה והנשיא.
הוא מבקש מאדם רואה לעבור בעפרון על קווי המתאר ואז הוא הופך את נייר הצילום, ממשש את הקווים בידו השמאלית ומצייר את מה שלמדו אצבעותיו עם ידו הימנית.
ארמאן ומחקרים אקדמיים

בשנת 2004 הוא היה מושא למחקר על יכולות התפיסה האנושית באוניברסיטת טורונטו שבקנדה המחקר נערך על ידי הפסיכולוג ג'ון קנדי.
קנדי הניח לפני ארמאן שורה של חפצים: קובייה, חרוט וכדור וביקש ממנו לצייר אותם כמה פעמים, כאילו שבכל פעם הוא רואה את העצמים מזווית שונה - מימין, משמאל, מהצד הנגדי והתבקש לצייר שורה של כוסות המשתרעת עד האופק. קנדי מספר שנשימתו נעתקה לנוכח ציוריו של ארמאן המציגים פרספקטיבה מושלמת, כזאת שגם אנשים רואים היו מתקשים להעביר אל הנייר. הוא שרטט סדרה של רישומים בהם הקוביה נראית בכל פעם מזווית שונה וביטא תפיסת תלת־ממד מפתיעה.
ב-2008 חוקרים מאוניברסיטת הרווארד, אלוורו פסקל-ליאוני והישראלי, ד"ר אמיר עמדי סרקו את המוח של ארמאן בשעה שהוא ממלא משימות, סריקה שממפה פעילות חשמלית בחלקיו השונים של המוח. הוטל עליו לצייר עצמים שאותם הוא מדמיין ואחרים שמישש ביום הקודם והעלה בזכרונו. החוקרים רצו לראות האם הקורטקס הוויזואלי, האזור בקליפת המוח שידוע כאחראי על עיבוד מידע חזותי, יכול לשנות יעוד ולטפל במידע שאינו נובע מראיה. כיום ידוע שאצל קוראי ברייל אזורי הראייה במוח הפכו לפעילים במילוי משימות הקשורות בזיכרון מילולי.
כאשר ארמאן נזכר במה ש"ראו" אצבעותיו, קורה לו מה שקורה במוחות של אנשים רואים, כשהם נזכרים בדימוי חזותי - הקורטקס הוויזואלי עובד, אומנם ברמה פחותה בהרבה בהשוואה לאדם רואה. אך כשארמאן מתחיל לצייר את מה שנגלה לאצבעותיו, רמת הפעילות בקורטקס הראייה שלו מזנקת מעלה, ממש כפי שזה מתרחש במוח של אדם רואה כאשר עיניו נתקלות במראות חדשים והמידע מעובד במוח.
הערות שוליים

↑  Neural and behavioral correlates of drawing in an early blind painter: A case study
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 136732046  ISNI: 0000 0000 5679 1340  LCCN: nb2017022528  VIAF: 81027681   WorldCat (עם VIAF): 81027681
ארצ'י גריי

ארצ'יבאלד קולין "ארצ'י" גריי (באנגלית: Archibald Colin "Archie" Gray;‏ 18 באפריל 1877, גלאזגו – 29 ביולי 1943, פייזלי) היה כדורגלן סקוטי.
קריירה

גריי החל את קריירת הנוער שלו במועדונים גוואן קולומביה וגלאזגו אשפילד. ב-1899 הוא הצטרף למועדון הכדורגל היברניאן מאדינבורו. הוא שיחק בהיברניאן במשך חמש עונות, וזכה עם המועדון בגביע הסקוטי בעונת 1901/1902 ובאליפות סקוטלנד בעונת 1902/1903. ב-21 במרץ 1903 הוא הופיע במדי נבחרת סקוטלנד בהפסד 0–2 לנבחרת אירלנד, שהיה משחקו הראשון והאחרון בנבחרת.
בקיץ 1904 הוא עבר דרומה והצטרף לוולוויץ' ארסנל מלונדון, זמן קצר לאחר שהמועדון הלונדוני העפיל לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיו. גריי ערך את הופעת הבכורה שלו בארסנל במשחק מול ניוקאסל יונייטד ב-3 בספטמבר, ומייד לאחר מכן הפך למגן הימני הבכיר של ארסנל. הוא שמר על מעמד זה במשך חמש העונות הבאות; המועדון העפיל פעמיים לחצי-גמר גביע ה-FA (בעונת 1905/1906 ובעונת 1906/1907), ובליגה סיים בדרך כלל במרכז הטבלה.
ב-1909 איבד גריי את מקומו בהרכב לסקוטי דאנקן מקדונלד, אך חזר להרכב בעונת 1910/1911 שבה שיחק בשתי עמדות המגן במערך המשחק של ארסנל, בעיקר כמחליפו של ג'ו שו. אולם, כיוון שכבר היה בן 30 הוא היה בעדיפות נמוכה לעומת שחקנים צעירים יותר כגון ג'ון פירט, ובעונת 1911/1912 הוא לא הרבה לשחק. משחקו ה-200 והאחרון במדי ארסנל היה מול נוטס קאונטי ב-23 בדצמבר 1911. באביב 1912 הוא הועבר לפולהאם מהליגה השנייה תמורת סכום של 250 לירות שטרלינג. בפולהאם שותף ב-25 משחקים במשך שלוש עונות, ולבסוף פרש מכדורגל ב-1915. ב-1943 נהרג בתאונת דרכים, בעת עבודתו כנהג.
לקריאה נוספת

ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995, ISBN 1-899429-03-4
בזניה

בזניה (בהונגרית: Bezenye) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בבזניה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,568 תושבים, ובשנת 2019 רק 1,256 תושבים.
יהודי בזניה

בבזניה חיו יהודים בתקופות זמן שונות. בשנת 1869 היו ארבעת היהודים בכפר חלק מקהילת ראיקה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 4 | 1,304 |
| 1910 | 5 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 3 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד קהילת ראיקה באתר jewishgen
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת מושונמגירובאר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מושונמגיארובאר • אשבאנירארו • בזניה • דרנוז'לי • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • יאנושומוריה • קארויהאזה • קימלה • קישבודק • לבן • לבל • ליפוט • מאריאקאלנוק • מצ'ר • מושונסולנוק • מושונאודוואר • פישקי • ראיקה  • אוירונפה • וארבלוג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארצ'י (מנוע חיפוש)

| --- | --- |
 סוג:  מנוע חיפוש 
 תקופת הפעילות:  1989–הווה (כ־35 שנים) 
 אתר רשמי
 
ארצ'י (באנגלית: Archie) הוא כלי לאינדוקס וחיפוש בשרתים של ארכיוני FTP, אשר מאפשר לאנשים למצוא קבצים מסוימים. ארצ'י נחשב למנוע החיפוש האינטרנטי הראשון. הוא נכתב לראשונה בשנת 1990 על ידי אלן אמטייג' ופיטר ג' דאוטץ', סטודנטים באוניברסיטת מקגיל יחד עם ביל הילן.
היסטוריה

שירותיו של מנוע החיפוש ארצ'י החלו כפרויקט עבור סטודנטים ומתנדבים בבית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת מקגיל בשנת 1987, כאשר נתבקשו שלושת הממציאים לחבר את המחשבים של בית הספר לאינטרנט. שמו של מנוע החיפוש "ארצ'י" נובע מן המילה "ארכיון" באנגלית (Archive). הגרסה הראשונית של ארצ'י אשר נכתבה על ידי אמטייג' יצרה קשר באופן פשוט עם רשימה של ארכיוני FTP על בסיס קבוע (תוך חיבור של כל אחד אחת לחודש לערך, כדי לא "לבזבז" יותר מידי משאבים של השרת), וביקשה רישום אינדקס של הארכיונים. רשימות אלה אוחסנו על קבצים מקומיים על מנת שאלו יוכלו לעבור חיפוש באמצעות פקודת ה-Unix‏ grep.
האלין ודאוטץ' כתבו את הקוד בצורה אשר אפשרה לאנשים להתחבר, לחפש ולאסוף מידע באמצעות פרוטוקול הרשת telnet תחת הכתובת "archie.mcgill.ca", לצורך בקשת סריקה על פי שם הקובץ. לאחר מציאת הקבצים היה צריך להפעיל שירות FTP כדי למשוך אותם למחשב היעד. השירות, שנחשב איטי, לא אפשר פתיחת הקבצים במחשב המארח אלא רק את מציאתם. מאוחר יותר, פותחו עזרים מקלים יותר כמו פונטים וסגירת קצוות נוספים, וכך המערכת התפשטה מכלי מקומי של האוניברסיטה למשאב רשת נרחב, עם שירות פופולרי שהיה נגיש גם מחוץ לרשת האוניברסיטאית.
הגישה לשרתים התאפשרה במספר דרכים: שימוש בלקוח פנימי (כמו ארצ'י או xarchie), שימוש בפרוטוקול הרשת telnet לחיבור ישיר לשרת, שליחת שאילתות באמצעות הדואר האלקטרוני, או מאוחר יותר, באמצעות ממשק ה-World Wide Web. בשיאו של מנוע החיפוש, ארצ'י היווה כ- 50% מתעבורת האינטרנט במונטריאול.
ב-1992, יצרו אמטייג' ודאוטץ', באמצעות סיוע כלכלי של אוניברסיטת מקגיל, את Bunyip Informatiom Systems, החברה הראשונה בעולם אשר נוסדה במטרה לספק שירותי מידע אינטרנטי באופן בלעדי. הפעם מנוע החיפוש יצא בגרסה עם רישיון מסחרי של מנוע החיפוש ארצ'י, אשר עשו בו שימוש מיליוני אנשים ברחבי העולם. הילן עקב אחר השניים הראשונים לתוך הפרויקט מיד לאחר מכן, ויחד עם ביב עלי וסנדרו מאזוקאטו היה חלק מ"קבוצת ארצ'י". הקבוצה עדכנה בצורה משמעותית את מסד הנתונים של ארצ'י ואינדקסה עמודי אינטרנט. בשנות ה-90 המאוחרות מנגנון ארצ'י נדחק חלקית עד העלמתו הסופית, על ידי פרוטוקול תקשורת Gopher לחיפוש ואחזור מסמכים באינטרנט ומנוע החיפוש ורוניקה. מאוחר יותר הוחלף ארצ'י על ידי מנועי חיפוש מתקדמים יותר.
שרתי ארצ'י נותרו פעילים לצורכי מורשת במרכז הבינתחומי למידול מתמטי ומחשבי באוניברסיטת וורשה בפולין.
שרתי החיפוש המודרניים

שנה לאחר פיתוח מנוע החיפוש ארצ'י, פותח Gopher, אשר אפשר למשתמשים לחפש אונליין בתוכן של קובצי plain text. 
ב-1993 פותחו מספר מנועי חיפוש מבוססי סריקה, תחת הכינויים "robots", "spiders" או "crawlers", כמו: "Wandex", "WebCrawler". הבסיס של מנועי חיפוש אלה אשר עדיין פופולריים הוא לעקוב אחר קישורים מאתר אחד לשני ולשלוף את התוכן שלהם תוך בניית אינדקס.
ארנסט אוקווירק

ארנסט אוקווירק (בגרמנית: Ernst Ocwirk;‏ 7 במרץ 1926 – 23 בינואר 1980) היה כדורגלן ומאמן אוסטרי, ששיחק בעמדת הקשר אחורי. נחשב לאחד מגדולי שחקני אוסטריה בכל הזמנים.
אוקווירק שיחק ואימן במדינות אוסטריה ואיטליה במשך רוב הקריירה שלו, ושיחק וגם אימן בקבוצות אוסטריה וינה וסמפדוריה. במונדיאל 1954 שימש כקפטן הנבחרת האוסטרית, והגיע איתם להישג הטוב ביותר של הנבחרת במונדיאל, מקום שלישי.
הוא היה ידוע בסגנון המשחק האסתטי והטכני שלו, והמעריצים אהבו אותו בגלל אישיותו הצנועה וההוגנת. התקשורת הבינלאומית ראתה בו באותה תקופה כקשר האחורי הטוב בעולם, ונחשב בעמדתו לאחד הגדולים בכל הזמנים.
ביוגרפיה > קריירת מועדונים

אורקוויק נולד ב-7 במרץ 1926 בווינה שבאוסטריה והחל את הקריירה שלו בעמדת החלוץ. כשהיה נער שיחק במועדון Stadlau המקומי בשנת 1938. לאחר מכן עבר ל-Ffloridsdorfer, שם הבחין בו שחקן העבר יוזף סמיסטיק, שהעביר אותו לשחק בעמדת הקשר האחורי. סמיסטק גם ניסה להחתים אותו בעבר לקבוצתו לשעבר, אך הקבוצה אוסטריה וינה החתימה אותו ראשונה והוא עבר אליה בשנת 1947. הוא שיחק במשך עשור במועדון אוסטריה וינה והפך לאחד השחקנים הבולטים במועדון. במהלך עשור זה זכה עימה 5 פעמים בליגה האוסטרית, ו-3 פעמים בגביע האוסטרי.
לאחר עשור במועדון האוסטרי מהעיר וינה, הובא לסמפדוריה האיטלקית על ידי אלברטו ראוונו, כדורגלן אוסטרי לשעבר, שהיה הכדורגלן האוסטרי השני בהיסטוריה ששיחק בליגה האיטלקית אחרי שאנגלברט קניג שעשה זאת בשנות הארבעים. אורקוויק שיחק באיטליה במשך 5 שנים, בהן גם הפך לקפטן הקבוצה.
ביוגרפיה > נבחרת לאומית

אוקווירק ערך בנבחרת אוסטריה 62 הופעות וכבש 6 שערים בין השנים 1945–1962. את הופעת הבכורה שלו ערך בשנת 1947, שנה לפני ששיחק עבור הנבחרת באולימפיאדת 1948 שנערכה בלונדון. במונדיאל 1954 שנערך בשווייץ היה קפטן הנבחרת, והגיע איתה להישג השיא שלה עד היום במונדיאל, מקום שלישי. במהלך הטורניר כבש 2 שערים, אחד בניצחון ההיסטורי 5–7 נגד שווייץ, והשני בניצחון 1–3 נגד אורוגוואי. בסיום הטורניר נבחר אוקווירק להיות בנבחרת המצטיינת. הוא פרש מהנבחרת בשנת 1962.
ביוגרפיה > קריירת אימון

מיד לאחר שפרש מקריירת משחק אוקווירק היה מאמן, וסמפדוריה הייתה הקבוצה הראשונה, ואימן אותה בין השנים 1962– 1965. הוא גם אימן במשך שנה אחת את המועדון קלן הגרמנית, והגיע איתם עד לגמר הגביע הגרמני.
מותו

ב-23 בינואר 1980 מת אוקווירק בגיל 53 מטרשת נפוצה, בקליין-פולקלן. מותו התרחש באותו התאריך שבו הכדורגלן האוסטרי מתיאס סינדלר מת, 41 שנה לפני כן. שנה לאחר מותו של אוקווירק נערך טורניר ידידות לזכרו, שבו השתתפו הקבוצות אוסטריה וינה, ראפיד וינה, פרנצווארוש ובאיירן מינכן שניצחה באותו טורניר.
תארים

אליפות אוסטריה (5): 1949, 1950, 1953, 1962, 1963
הגביע האוסטרי (3): 1948, 1949, 1962
מונדיאל 1954: מקום שלישי
נבחרת הטורניר של מונדיאל 1954
קברו של אוקווירק
בדיקת עובדות

בדיקת עובדות (באנגלית: Fact-checking) היא פעולה הכרוכה בבדיקת הטענות העובדתיות בטקסט שאינו בדיוני, במטרה לקבוע את אמיתותן. הדבר עשוי להיעשות לפני או אחרי פרסום הטקסט.
בדיקת עובדות לפני פרסום

בדיקת עובדות נעשית, למשל, על ידי עורך של עיתון או כתב עת כדי לוודא שכל הטענות במאמר לפרסום נכונות עובדתית. לבדיקת עובדות חשיבות מיוחדת כאשר פרסום עובדות לא נכונות עלול לגרור תביעה נגד המפרסם, כגון תביעת לשון הרע או תביעה בגין נזק שגרם הפרסום השגוי. גם כאשר אין חשש מתביעה, בדיקת עובדות באה להבטיח את המוניטין של המפרסם כמקור מידע אמין.
אנשים שעוסקים בבדיקת עובדות, לעיתים רבות עושים זאת עבור תוכן שמיועד לפרסום בכתב עת. תהליך בדיקת העובדות דורש יכולת לבצע מחקר מהיר ומדויק לכל הטענות.
משום שנחוצים בדרך כלל משאבים וזמן לבדיקת עובדות, לעיתים רבות אנשים המתמחים בבדיקת עובדות אינם עובדים עבור עיתונים, והעיתונאים עצמם, אשר מיומנים בתיקון ואימות הנתונים והמידע שהם כותבים, הם האחראים לרוב על ההיבט הזה. כאשר מדובר בכתבי עת היוצאים לאור על בסיס שבועי או חודשי, לעיתים רבות כן יועסק אדם המתמחה בבדיקת עובדות.
תהליך בדיקת העובדות קריטי במיוחד כאשר הוצאות לאור מעוניינות לפרסם חומר שנכתב על ידי אנשים שאינם כותבים מיומנים - לרוב, קיימת סבירות רבה יותר שלכותבים הללו יהיו שגיאות עובדתיות.
לפי ה-Columbia Journalism Review, השבועון הגרמני "דר שפיגל" מעסיק את צוות בודקי העובדות הגדול ביותר בעולם - נכון ל-2010 היו כ-80 בודקי עובדות, שהועסקו עבור ה"דר שפיגל" במשרה מלאה.
בכתב העת הניו יורקר צוות בודקי העובדות מתקשר לכל אדם שמוזכר בכתבה שעומדת להתפרסם, ומוודא כי הציטוטים בכתבה הם נכונים.
בדיקת עובדות לאחר הפרסום

בדיקת עובדות לאחר הפרסום נעשית בידי גורמים העוסקים בביקורת של אמצעי התקשורת, שהצבעה על עובדות שגויות היא חלק ממטרתם.
בשנת 2015 נוסדה רשת בדיקת העובדות הבינלאומית, ארגון עולמי שנועד ליצור שיתופי פעולה וסטנדרטיזציה בין ארגונים שונים מרחבי העולם שעוסקים בבדיקת עובדות. הרשת עובדת בשיתוף פעולה עם ארגונים רבים, ביניהם גוגל ופייסבוק, ומתפקדת גם כגורם סמכות להכשרת בודקי-עובדות. נכון לספטמבר 2019 בארגון חברים 56 ארגונים להם סוכנויות בעלות תו-תקן של ה-IFCN הפועלות ב-39 מדינות.
מדורי בדיקת עובדות בישראל כוללים את המדור "המשרוקית" של העיתון "גלובס" ותוכנית הטלוויזיה "מהצד השני עם גיא זהר" בערוץ "כאן 11". בשנת 2019 קיבל מדור המשרוקית של גלובס את תו התקן של רשת בדיקת העובדות הבינלאומית. גם אתר "פייק ריפורטר" הוא מיזם מחקר בשיתוף הציבור שמשתמש בחכמת המונים, חוקרים ומומחי רשת כדי להיאבק בפעילות זדונית ברשת הכוללת קמפיינים לא אותנטיים, הסתה לאלימות, שיח שנאה, קונספירציות ופייק ניוז.
כאשר מתפרסמת כתבה העוסקת באדם מסוים או בגוף מסוים, העובדות שבה נבדקות על ידי נשוא הכתבה, ולעיתים נדרש אמצעי התקשורת לפרסם תיקון או התנצלות על טעות עובדתית שנפלה בכתבה.
השבועון "טיים" פרסם פעמים אחדות בדיקת עובדות לראיונות עם מנהיגים שפורסמו בו.
הפרכה מראש

הפרכה מראש (Pre-bunking) היא גישה שהחלו חברות טכנולוגיה לבחון בתחילת שנות ה־20. בגישה זו חושפים בפני גולשים, שצורכים תוכן באתרים בהם פייק ניוז נפוץ, דוגמת רשתות חברתיות, מודעות המסבירות על קיומו של מידע מוטעה בנושא ומהם המאפיינים שלו.
גישה זו נתמכה במחקרים שהראו שחשיפת גולשים למידע אמין על פייק ניוז בנושא מסוים הגדילה את הסיכוי לזהות פייק ניוז והפחיתה את הסיכוי לשתף פייק ניוז ברשתות החברתיות. חברת גוגל פרסמה ניסוי תוכן שערכה בסתיו 2022, ובו קיימה קמפיין הפרכה מראש במספר מדינות במזרח אירופה, בנושאים הקשורים למלחמת אוקראינה–רוסיה. על פי הפרסומים של גוגל, בדומה למחקרים, גם הגולשים שהוגרלו לקמפיין הפגינו יכולת זיהוי גבוהה יותר של פייק ניוז ושיתפו פחות תכנים מסוג זה.
ראו גם

רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית
פייק ניוז
מידע שגוי בנוגע למגפת הקורונה