stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כף צפרדע
מיון

המיון המודרני נוטה לכלול בסדרת כף הצפרדע את המשפחות הבאות:
בוציציים (Butomaceae)
כף צפרדע (Alismataceae) (וביניהם חצצון)
לופיים- היא משפחת צמחים עשבונית בעלי קנה-שורש או פקעת מסדרת הלופאים. התפרחת בצמחים ממשפחת הלופיים היא אשבול ולרוב הפרחים הם חד מיניים. ללופיים יש למעלה מ-3700 מיני צמחים.
עדשת מים (Lemnaceae)
נהרוניתיים (Potamogetonaceae)
רופיניים (Ruppiaceae)
השבלת מים (Aponogetonaceae)
גליתיים (Cymodoceaceae)
מימוניים (Hydrocharitaceae)
Juncaginaceae
Limnocharitaceae
Posidoniaceae
Scheuchzeriaceae
Tofieldiaceae
Zosteraceae
הערות שוליים

↑  אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים), התשס"ה-2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1078285829  NKC: ph332175
כוכב (סמל)

סמל הכוכב, כאידאוגרמה, מסמל בדרך כלל כוכב אסטרונומי שעל שמו הוא נקרא, ובנוסף משמש בהרלדיקה, באמנות ובתחומים נוספים.
שימוש סמלי

בהרלדיקה הכוכב הוא הסמל למעמד אבירי, וכל צו של האבירות כולל את הסמל הזה בדרך כלשהי. משתמשים בו גם לציון קדנסיה, אות חניכה, לבן השלישי.
באומנות הנוצרית, ברונו הקדוש נושא צלב על חזהו; דומיניק הקדוש, המברט הקדוש ופטר הקדוש של אלקנטרה נושאים כוכב על ראשם או מצחם.
מספר כוכבים בשורה יכולים להצביע על סקלה של מגוון איכויות. ככל שמספר הכוכבים גבוה יותר, כך האיכות גבוהה יותר.
כוכב בעל שישה קודקודים (ייתכנו חמישה, אך מקרה זה נפוץ פחות) קשור לחוק וסדר בארצות הברית, ויוצר את הבסיס לתג השריף.
סמל הכוכב יכול לשמש כחיזוק על התנהגות נאותה או הישג ראוי לציון.
תוכנות רבות משתמשות בכוכב לסימון פריטים כחשובים במיוחד, למשל בדפדפנים רבים יש כפתור עם כוכב להוספת הדף לסימניות.
כוכב מחומש

כאשר הכוכב המחומש מצויר עם קודקודים במרחקים שווים, צלעות שוות וזווית של 36° בכל קודקוד, נקרא לפעמים כוכב מחומש מוזהב, בשל יחס הזהב המופיע בו במספר מקומות כיחס בין האורכים של קטעים שונים.
אם מחברים את קודקודי הצדדים, נוצר פנטגרם. פנטגרם הוא הצורה הפשוטה ביותר של מסלול אוילרי של מצולעי כוכבים, ולו משמעויות סמליות של מיסטיקה וכישוף. הפנטגרם הוא אוניקורסלי, משמע שניתן לציירו כשם שמציירים קו, בלי להרים את היד מן הדף.
הכוכב המחומש המוזהב הוא אידאוגרמה נפוצה מאוד בעולם המערבי, והוא מקושר במיוחד לכוח צבאי ומלחמתי. בארצות קומוניסטיות (כמו סין ווייטנאם) ישנם סמלים (הפטיש והמגל) שגם הם מכילים כוכבים מחומשים.
תג הדיוויזיה השלישית בגיס השביעי, צבא הצפון במלחמת האזרחים האמריקנית
תג הדיוויזיה השלישית בגיס 12, צבא הצפון במלחמת האזרחים האמריקנית
הכוכב המחומש מופיע בדגלים של 35 ארצות, ומעריכים שהוא הופיע לראשונה ב-1777 על דגלה של ארצות הברית, שהוכרזה לא מכבר. כמו כן, הוא נפוץ בהרלדיקה של ארצות הברית, ועומד בניגוד לווקסילולוגיה, בה הוא נדיר יותר מהכוכב המשובע.
הכוכב המחומש מופיע בצירוף עם סהר בדגלי מספר ארצות על מנת לסמל אסלאם, לדוגמה הוא מופיע כחלק מהסמל של האימפריה העות'מאנית.
כוכב מחומש ירוק הוא גם סמלה של אספרנטו, והוא מופיע בפינה השמאלית העליונה של דגלה.
דגל ארצות הברית מ-1777 נחשב לדגל הראשון שהכיל כוכב מחומש.
דגל אספרנטו.
סהר וכוכב מחומש טיפוסיים המשמשים כסמל האסלאם.
בבולאות הכוכב המחומש מסמל בולים שלא הוחתמו.
בעת העתיקה, הכוכב המחומש ייצג את סמל הטירוף.
כוכב מחומש סגול הוא סימן המסחר של חברת סלקום.
כוכב משושה

הכוכב המשושה הוא נדיר כאידאוגרמה בתרבויות המערביות.
באסטרולוגיה הוא מציין כוכב יציב, כוכב שנראה כי אינו זז בהשוואה לשאר הכוכבים בשמיים.
אם מחברים את הקצוות המשותפים של הכוכב המשושה, כך שנוצרים שני משולשים שלובים, מתקבל סמל המכונה מגן דוד, שהוא סמל היהדות הנפוץ והמודרני ביותר (מגן דוד משמש גם בנצרות, אך לא לעיתים קרובות).
כוכב משושה מוכר בעולם המערבי כסמלם של כוחות אכיפת החוק. בארצות הברית למשל, תג השריף הוא בצורת כוכב משושה.
כוכב משושה, המוכר בשם "Bierstern" או "Brauerstern", היה סמלה של גילדת יצרני הבירה. בישראל זהו כסמלה של בירה "גולדסטאר".
צורה אחרת של כוכב שכזה מופיעה בסמל הנקרא "כוכב החיים" (Star of Life). הסמל מורכב מ3 מלבנים המצטלבים זה בזה, היוצרים צורת כוכב, ומטה אסקלפיוס במרכזו. סמל זה משמש כוחות חירום רפואיים בארצות הברית.
מגן דוד, הסמל הנפוץ ביותר של היהדות
תג ששימש את השריף של לוס אנג'לס בשנת 1850.
"כוכב החיים", סמל שמצוי על אמבולנסים בארצות הברית.
כוכב משושה > כוכב משושה אוניקורסלי

כוכב משושה אוניקורסלי הוא כוכב משושה שניתן לצייר אותו כשם שמציירים קו (באופן דומה לצורה בה מציירים כוכב מחומש): בלי להרים את היד מן הדף. הקצוות של כוכב זה הם יותר "חדים" מאלה של כוכב משושה רגיל ("מגן דוד").
הכוכב הזה משמש כאחד מסמלי הפילוסופיה הדתית האוקולטיסטית ת'למה, שם ניתן לפעמים למצוא פרח בעל חמישה עלים במרכזו.
בהיותו מקושר לתורת הנסתר ולכישוף (בדומה לפנטגרם), הסמל גם הופיע ככזה גם בתרבות הפופולרית, למשל במשחק הקלפים יו-גי-הו! (וגם באנימה יו-גי-הו! דו-קרב מפלצות) שם הסמל מופיע באחד מקלפי המשחק (הקלף The Seal of Orichalcos, שאף היה חלק מרכזי באחת מהעונות של האנימה הראשונה).
אחד מהסמלים של ת'למה
כוכב משובע > בפוליטיקה

כוכב משובע מופיע בדגל וסמלים הרלדיים של אוסטרליה. בהקשר האוסטרלי, הכוכב המשובע מייצג את שש המדינות של אוסטרליה, כל קודקוד מייצג מדינה, כאשר הקודקוד הנוסף הוא בשביל הטריטוריות המאוחדות. הכוכבים המשובעים עומדים מנגד לווקסילולוגיה באופן שגרתי יותר מהכוכבים המחומשים.
החותם של הלאום הצ'רוקי הוא בעל כוכב משובע חד.
דגל אוסטרליה
דגל הלאום הצ'ירוקי
כוכב משובע > בתאגידים

חברת המשלוחים Maersk וחברת המחשבים (The Future Company (TFC משתמשות בכוכב המשובע בלוגו המסחרי שלהן.
לוגו חברת Maersk
כוכב משובע > בתרבות

כוכב משובע (הפטגרם) ידוע ככוכב האחד עשר או ככוכב הפיות, סמל קדוש לוויקנים שהולכים אחר תרבות הפיות. באותה מידה, הסמל אומץ כאמצעי זיהוי על ידי חברים בתת-התרבות אות'רקין, שמורכבת מאנשים שמחשיבים עצמם כלא אנושיים. עם זאת, השתמשו בהפטגרם הקהה בקבלה.
משתמשים בהפטגרם גם בנצרות כדי לסמל את שבעת ימי הבריאה, והוא הפך לסמל מסורתי להרחקת השטן, זו הסיבה בגינה רוב תגי השריף הם בצורה הפטגונית. בדתות נוצריות רבות, ההפטגרם ידעו גם כסמל השלמות (או אלוהים).
בסדרת הספרים "שיר של אש ושל קרח" מאת ג'ורג' ר. ר. מרטין מציין הכוכב המשובע (Seven-Pinted star) את האמונה ב"שבעת האלים" הנפוצה בעולם הדמיוני של וסטרוז, זהו גם שמו של החיבור המרכזי של האמונה.
כוכב מתומן

כוכב מתומן המורכב משני ריבועים המונחים זה על זה, מופיע באסלאם ובהינדואיזם. באסלאם, ניתן למצוא סמלים רבים בדמות כוכב מתומן בעל עיגול קטן במרכזו בקוראן, כסמלים המסמנים על סיום חיזב (קטע בקוראן), ומכאן שמו: רוב-אל-חיזב (בערבית: ربع الحزب). בהינדואיזם, הסמל מוכר כסמלה של האלה לקשמי, כששמונה קודקודיו מסמלים את שמונה הצורות של האלה.
הכוכב של לקשמי
רוב-אל-חיזב
כוכב עם קודקודים יותר "חדים" נמצא בדגלי כמה מדינות. כיום הוא משמש כחלק מדגל אזרבייג'ן, ובעבר שימש גם את עיראק בשנות השלטון הצבאי של עבד אל כרים קאסם, ואת מדינת ח'אלי ההיסטורית בחצי האי ערב.
דגל אזרבייג'ן
דגל עיראק בין השנים 1959 - 1963
דגל מדינת ח'אלי, שהתקיימה בחצי האי ערב בין השנים 1834 - 1921
כוכב מתושע

הכוכב המתושע הוא סמלה של הדת הבהאית. המספר 9 נחשב מקודש ובעל משמעות רבה בדת.
סמל הדת הבהאית
כוכבים בעלי יותר מעשרה קודקודים > 11 קודקודים

בדגלה של פדרציית מלאיה הופיע כוכב בעל 11 קודקודים, שסימל את אחדות 11 מחוזות מלאיה.
דגל פדרציית מלאיה
כוכבים בעלי יותר מעשרה קודקודים > 12 קודקודים

דגל מדינת האי נאורו שבאוקיינוס השקט מכיל כוכב בעל 12 קודקודים, שמסמל את אחדות שנים-עשר השבטים היושבים באי.
דגל רפובליקת נאורו
כוכבים בעלי יותר מעשרה קודקודים > 14 קודקודים

כוכב בעל 14 כוכבים מופיע בדגל מלזיה המודרנית. הוא מבוסס על הדגל הקודם של פדרציית מלאיה, ומסמל את אחדות המדינות המרכיבות את מלזיה: 11 המדינות במלאיה, מדינות סראוואק וסבה שבאי בורנאו, והשלטון המרכזי.
דגל מלזיה
ראו גם

פנטגרם
הקסגרמה
כוכבית
כוכב (גאומטריה)
הערות שוליים

↑  Brewer, E. Cobham. The Dictionary of Phrase and Fable. Ware, Hertfordshire: Wordsworth Editions ISBN 91-972705-0-4Ltd.
1 2  The fivepointed star from Liungman, Carl G. (2004). Symbols: Encyclopedia of Wetern Signs and Ideograms. HME Publishing. ISBN 91-972705-0-4. Retrieved 19 July, 2006
↑  The Six Point Brewers Star (הקישור אינו פעיל), The Museum of Beer & Brewing
↑  https://yugioh.fandom.com/wiki/The_Seal_of_Orichalcos
כוכב עם 10 קודקודים וכוכבים עם 5 קודקודים בסורגי שער של מסגד בבנגלור, קרנאטקה
הפנטגרם, כוכב מחומש המצויר בחמישה קווים ישרים.
כוכב מחומש מוזהב
כוכב משושה אוניקורסלי: ניתן לצייר אותו במשיכת עיפרון אחת
ישראל במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)

משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה כללה 51 ספורטאים שהתחרו ב-10 ענפים.
חברי המשלחת

משלחת ישראל למשחקים כללה ייצוג רחב של 51 ספורטאים לאור הישג הקריטריון ההשתתפות של נבחרות במספר ענפים: כדורסל כיסאות גלגלים, כדורשער וכדורעף.
חברי המשלחת > אתלטיקה

זיו בר-שירה
נחמן וולף
מלכה פוטשניק
צפורה רובין
חן שינה
חברי המשלחת > הרמת משקולות

עמוס גינוסר
שמואל חיימוביץ'
דותן מישר
אברהם שטרויך
יהודה שרון
ראובן תנעמי
חברי המשלחת > חץ וקשת

עמית דרור
עמרם זילברמן
חברי המשלחת > טניס בכיסאות גלגלים

תקווה אהרוני
שבתאי בן-יורם
אבי ויינברג
מלי מילר
חברי המשלחת > טניס שולחן

שלמה אהרוני
חיים אשכנזי
זאב גליקמן
בועז טביב
יעקב סולימן
אליהו עטיה
חברי המשלחת > כדורעף

רונן אביבי
חנוך בודין
אייל גור
אהרון דנציגר
חגי זמיר
גד לנצר
נסים פרנקו
חן צור
מירון צידקילוב
צבי קרש
חברי המשלחת > כדורסל

הנרי אביטל
אריאל אוטולנגי
רוני גוטרמן
צבי גזיאל
ליאור דרור
אליעזר האובן
אבי ויינברג
משה לוי
חנן לושקוב
בועז מזרחי
מקבל שופנייה
אייל שרטוב
חברי המשלחת > כדורשער

אהרון אקוקה
אורי בשה
שלמה לזמי
רפאל פלח
זהר שרון
חברי המשלחת > קליעה

יהורם בן-חיים
אברהם הדסי
דורון שזירי
חברי המשלחת > שחייה

בועז אבהר
שלום אייגר
חנוך בודין
רון בולוטין
זיו בטר
אורנה גרינברג
יזהר כהן
מירי סיסו
שלמה פינטו
ערן שמש
מדליות

| ענף | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שחייה | - | חנוך בודין   זיו בטר (שתי מדליות כסף) | זיו בטר (שתי מדליות ארד)   יזהר כהן   ערן שמש   משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) | 8 |
| הרמת משקולות | עמוס גינוסר | אברהם שטרויך | - | 2 |
| טניס שולחן | זאב גליקמן | - | - | 1 |
| סה"כ | 2 | 4 | 5 | 11 |
| ישראל במשחקים הפאראלימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | רומא (1960) • טוקיו (1964) • תל אביב (1968) • היידלברג (1972) • טורונטו (1976) • ארנהם (1980) • ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020) • פריז (2024) |  |
| משחקי החורף | בייג'ינג (2022) |  |
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)  |
| --- | --- | --- |
|    אתלטיקה | זיו בר-שירה • נחמן וולף • מלכה פוטשניק • צפורה רובין • חן שינה |  |
|    הרמת משקולות |  עמוס גינוסר • שמואל חיימוביץ' • דותן מישר •  אברהם שטרויך • יהודה שרון • ראובן תנעמי |  |
|    חץ וקשת | עמית דרור • עמרם זילברמן |  |
|    טניס | תקווה אהרוני • שבתאי בן-יורם • אבי ויינברג • מלי מילר |  |
|    טניס שולחן | שלמה אהרוני • חיים אשכנזי •  זאב גליקמן • בועז טביב • יעקב סולימן • אליהו עטיה |  |
|    כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל (גברים) (הנרי אביטל, אריאל אוטולנגי, רוני גוטרמן, צבי גזיאל, ליאור דרור, אליעזר האובן, אבי ויינברג, משה לוי, חנן לושקוב, בועז מזרחי, מקבל שופנייה, אייל שרטוב) |  |
|    כדורעף | נבחרת ישראל בכדורעף (גברים) (רונן אביבי, חנוך בודין, אייל גור, אהרון דנציגר, חגי זמיר, גד לנצר, נסים פרנקו, חן צור, מירון צידקילוב, צבי קרש) |  |
|    כדורשער | נבחרת ישראל בכדור שער (גברים) (אהרון אקוקה, אורי בשה, שלמה לזמי, רפאל פלח, זהר שרון) |  |
|    קליעה | יהורם בן-חיים • אברהם הדסי • דורון שזירי |  |
|    שחייה | בועז אבהר • שלום אייגר •  חנוך בודין • רון בולוטין •  זיו בטר • אורנה גרינברג •  יזהר כהן • מירי סיסו • שלמה פינטו •  ערן שמש •  משחה שליחים (שלום אייגר, חנוך בודין, שלמה פינטו, ערן שמש) |  |
כרוניקה בזמן אמת

| --- | --- |

כרזת הסרט בעברית
 בימוי:  ג'וש טראנק 
 הופק בידי:  ג'ון דייוויס, אדם שרודר 
 תסריט:  מקס לנדיס 
 עריכה:  אליוט גרינברג
 שחקנים ראשיים:  דיין דיהן אלכס ראסל מייקל בי. ג'ורדן מייקל קלי אשלי הינשו
 צילום:  מתיו ג'נסן 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Dune Entertainment Davis Entertainment
 חברה מפיצה:  אולפני המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  28 בינואר 2012 (פסטיבל הסרטים ז'רארדמר) בריטניה 1 בפברואר 2012  ישראל 2 בפברואר 2012 ארצות הברית 3 בפברואר 2012
 משך הקרנה:  83 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט גיבורי-על, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט מתח, פסאודו-דוקומנטרי, Found Footage, סרט נעורים, סיפור התבגרות, סרט פנטזיה, סרט דרמה 
 תקציב:  12 מיליון דולר
 הכנסות:  126.6 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   chronicle2012
 דף הסרט ב־IMDb
 
כרוניקה בזמן אמת (באנגלית: Chronicle) הוא סרט פעולה ומדע בדיוני אמריקאי משנת 2012, שבוים על ידי ג'וש טראנק ונכתב על ידי מקס לנדיס. הסרט מועבר לצופים בסגנון פָאוּנְד פוּטֵג' והוא עוקב אחר שלושה תלמידי תיכון בסיאטל – אנדרו, נער דחוי ולא מקובל חברתית; בן דודו, מאט; וסטיב הספורטאי המקובל; שמתחברים לאחר שקיבלו כוחות טלקינטיים ומשתמשים ביכולותיהם על מנת להשתעשע, עד שאנדרו מחליט להשתמש ביכולותיו על מנת לנקום.
הסרט עלה לאקרנים לראשונה במהלך פסטיבל הסרטים ז'רארדמר ב-28 בינואר 2012; ובבריטניה ובאירלנד ב-1 בפברואר 2012, בישראל ב-2 בפברואר 2012 ובארצות הברית ב-3 בפברואר 2012. הסרט הכניס 126.6 מיליון דולר בקופות הבינלאומיות, מול תקציב של 12 מיליון דולר. הסרט זכה לביקורות חיוביות וקיבל מועמדות בקטגוריית "סרט המדע הבדיוני הטוב ביותר" בטקס פרסי סאטורן ה-39.
צוות השחקנים

דיין דיהן – אנדרו דטמר
אלכס ראסל – מאט גארטי
מייקל בי. ג'ורדן – סטיב מונטגומרי
מייקל קלי – ריצ'רד דטמר
אשלי הינשו – קייסי לטר
בו פיטרסן – קארן דטמר
אנה ווד – מוניקה
רודי מלקולם – ויין
לוק טיילר – שון
קריסטל-דונה רוברטס – סמנתה
אדריאן קולינס – קוסטלי
גרנט פאוול – הווארד
ארמנד אוקאמפ – אוסטין
ניקול ביילי – קאלה
הפקה > פיתוח

את גרעין עלילת הסרט הגה ג'וש טראנק בהיותו תלמיד תיכון; ואת השנים שבאו לאחר מכן, טראנק בילה את השנים הבאות בפיתוח הקונספט ועלילת הסרט. עד לשנת 2010, התסריטאי המתחיל ג'רמי סלייטר שיתף פעולה עם טראנק בפיתוח וכתיבת העלילה, אך לאחר שעזב, יצר טראנק קשר עם מקס לנדיס, שהסכים לכתוב את הסרט. הטיוטה הראשונה של התסריט נכתבה תוך שלושה שבועות לאחר שלנדיס הציג לאולפנים את הסרט מאחורי גבו של טראנק. בניגוד לטיוטה של לנדיס, בטיוטה המקורית של טראנק דמותו של סטיב מתה באמצע המערכה השנייה כתוצאה מהתרסקות מטוס; לנדיס הסיר זאת מהתסריט שלו, ש"פתר את כל המערכה השנייה". בינואר 2011, נמסר כי אולפני המאה ה-20 רכשה את הזכויות על הסרט ואישרה את הפקתו.
הפקה > צילומים

מסיבות תקציביות, צילומי הסרט התקיימו בעיקר בקייפטאון, דרום אפריקה, ובוונקובר, קנדה. טרנאק התייחס לסרטים "אקירה, "קארי ו"הזעם" כבעלי השפעה מכרעת על הסרט. הצילומים החלו במאי 2011, נמשכו במשך שמונה עשר שבועות, והסתיימו באוגוסט 2011. צלם הקולנוע מתיו ג'נסן השתמש במצלמת הווידאו "Arri Alexa" על מנת לצלם את הסרט, ובתהליך הפוסט-פרודקשן נעשה שימוש בעדשות "Angenieux Optimo" ו-"Cook s4". על מנת להעניק לו מראה של "צילומים שנמצאו". עבור הסצנה בה אנדרו מרחיף את מצלמתו לגובה 120 רגל, נעשה שימוש בכבל מיוחד עבור מצלמות. בנוסף, מצלמת ה"Arri Alexa" הותקנה על סקייטבורד במטרה לדמות את החלקת המצלמה של אנדרו על פני הרצפה. מצלמת הווידאו של אנדרו בסרט היא מסוג "Canon XL1 MiniDV", ובהמשך הוא עובר למצלמת HD הדומה ל-"Canon Vixia HF M30". בנוסף, סט חדר השינה שלו בסיאטל נבנה למעשה על במת אולפני קולנוע בקייפטאון. מכיוון שבדרום אפריקה, הרכבים נוסעים בצד שמאל של הכביש ויש להם גלגלים בצד ימין, היה צורך לשלוח לסט הצילומים כלי רכב אמריקאיים לצורך הצילומים. חומרי הצילום הגולמיים סופקו לבמאי ולצלם בפורמט DVD על ידי חברת HD Hub בקייפטאון.
לפי טראנק, נאסר על מקס לנדיס לשהות על הסט במהלך הצילומים, והוא עצמו לא דיבר איתו מאז 2012. טראנק אישר זאת בטוויטר לאור פרסום האשמות שטענו להתעללות מינית ורגשית מצד לנדיס.
ביקורות

באתר הביקורות "Rotten Tomatoes", הסרט זכה בציון 85% על סמך 186 ביקורות ודירוג ממוצע של 7.1/10. בקונצנזוס הביקורתי נכתב כי הסרט "מתעלה על גימיק הפאונד פוטג' עם תסריט חכם, בימוי מהיר וביצועים מרתקים מהצוות השחקנים הצעיר." באתר הביקורות המושקללות "Metacritic", לסרט זכה בציון 69/100 על סמך 31 ביקורות, דבר המצביע על "ביקורות חיוביות לרוב". צופים שנשאלו על ידי "CinemaScore", העניקו לסרט ציון ממוצע של "B".
סרט המשך

בעקבות הצלחתו הקופתית של הסרט, ננקטו צעדים לקראת הפקת סרט המשך. אולפני המאה ה-20 שכרו את לנדיס על מנת לכתוב את התסריט, אך מעורבותו של טרנק כבמאי טרם אושרה. באוקטובר 2012, נמסר כי מאולפני המאה ה-20 לא היו מרוצים מהתסריט, אך באפריל 2013, לנדיס הכחיש את הדיווח וציין כי תהליך ההפקה מתקדם. עם זאת, ביולי 2013, לנדיס הצהיר שתסריטאים חדשים נשכרו לכתיבת הסרט, ובמרץ 2014, אולפני המאה ה-20 שכרו את התסריטאי ג'ק סטנלי.
בשנת 2020, טראנק העיר כי בעקבות רשמיו מהפקת הסרט, יחסו להפקת סרט המשך שלילית. טראנק ציין כי לתחושתו תסריט סרט ההמשך היה "בסדר", אך מנותק מהסיבות להפקת הסרט המקורי, והעיר כי עשה מה שביכולתו על מנת לעכב את ההתקדמות ההפקה: "באמת לא רציתי לראות את 'כרוניקה בזמן אמת 2' מופק. זה היה הסיוט הכי גרוע שלי. קודם כל, אני לא מביים את זה. שנית, אם מישהו אחר יביים את זה, אז אתה יודע שזה הולך להיות חתיכת חרא."
באוגוסט 2021, נמסר רשמית על הפקת סרט המשך בהיפוך מגדרי, על ידי המפיק ג'ון דייוויס. על פי הדיווח, נמסר כי עלילת סרט ההמשך תתרחש עשור לאחר אירועי הסרט הראשון ויעסוק בנושאים כמו פייק ניוז וטיוחי קונספירציות.
הערות שוליים

↑  "Chronicle". British Board of Film Classification. January 24, 2012. Retrieved July 5, 2022. 83 m 20s.
↑  Steven Zeitchik (2011-10-21). "'Chronicle': Like 'Paranormal Activity,' but with superpowers?". Los Angeles Times. Archived from the original on 2011-10-22. Retrieved July 5, 2022.
↑  "Chronicle (2012)". Box Office Mojo. Internet Movie Database. Retrieved July 5, 2022.
1 2  Patches, Matt (May 5, 2020). "The Post-Disaster Artist". Polygon. Retrieved July 5, 2022.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Holben, Jay (March 2012). "Power Trip". American Cinematographer. Hollywood, California: ASC Holding Corp.: 42–49.
↑  "Cape Town stars as the location for US box office smash hits". filmcontact.com. 14 February 2012. Archived from the original on 17 June 2013. Retrieved July 5, 2022.
↑  Woerner, Meredith (February 2, 2012). "Chronicle captures every teen's fantasy of fighting back, say film's creators". io9. Retrieved July 5, 2022.
↑  "Cape the big star as US film crew rolls in". filmcontact.com. 15 May 2011. Retrieved July 5, 2022.
↑  Sharf, Zack (June 18, 2019). "Josh Trank Banned Max Landis From Chronicle Set and Hasn't Spoken to Him Since 2012". IndieWire. Retrieved July 5, 2022.
↑  "Chronicle (2012)". Rotten Tomatoes. Fandango. Retrieved July 5, 2022.
↑  "Chronicle". Metacritic. CBS Interactive. Retrieved July 5, 2022.
↑  Ray Subers (February 5, 2012). "Weekend Report: 'Chronicle' Barely Overpowers 'Woman in Black'". Box Office Mojo. Chronicle's audience was 55 percent male and 61 percent under the age of 25. Overall, it received a "B" CinemaScore, and that improved to a "B+" among the under-25 crowd."
↑  Trumbore, Dave (2013). "Writer Max Landis Talks CHRONICLE 2 Featuring the World's First Super-Villain; Comments on Possibility of Josh Trank Directing the Sequel". Collider.
↑  Brooks, Brian (March 7, 2012). "Max Landis Set To Write 'Chronicle 2′ For Fox". Retrieved July 5, 2022.
↑  News - Entertainment, Music, Movies, Celebrity, MTV News
↑  Nicholson, Max (August 12, 2013). "Max Landis on His Now-Dead Chronicle 2 Script". IGN.
↑  Fleming, Mike Jr. (March 31, 2014). "Fox Hires Newcomer Jack Stanley To Script 'Chronicle 2'". Deadline Hollywood. Retrieved July 5, 2022.
↑  Thompson, Simon. "'Jungle Cruise' Producers Discuss The Ingredients Of A Hit And How To Secure A Future For Movie Theaters". Forbes. Retrieved July 5, 2022.
ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)

המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) היו הפעם ה-13 שבה השתתפה משלחת ישראלית במשחקים הפאראלימפיים, מאז החלה את השתתפותה במשחקים בשנת 1960. 
המשלחת כללה 42 ספורטאים שהתחרו ב-11 ענפי ספורט.
מדליות

| מדליה | ספורטאי | ענף | תחרות | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|        | ענבל פיזרו | שחייה | ‏100 מ' חופשי S5 200 מ' חופשי S5 100 מ' גב S5 | 7 בספטמבר 9 בספטמבר 12 בספטמבר |
|  | דורון שזירי | קליעה | רובה 3 מצבים | 10 בספטמבר |
|  | שרגא ויינברג ובועז קרמר | טניס | Quad זוגות | 13 בספטמבר |
|  | אלי נאווי | חתירה | יחידים | 11 בספטמבר |
תוצאות > אופניים

| רוכב | תחרות | שלב | תוצאה | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נתי גרוברג | מרוץ נגד השעון HC C | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים |
| נתי גרוברג | מרוץ כביש HC C | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים | לא השתתף לאחר שנפצע בתאונת דרכים |
תוצאות > אתלטיקה

| אתלט | תחרות | תוצאה | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בזה נבבה | מרתון גברים T12 | 3:21:07 | 23 | בליווי עופר בן-דור וגיא בן-דור |
תוצאות > חץ וקשת

| קשת | תחרות | שלב | יריב | תוצאה | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עמית דרור | יחידים W1/W2 Recurve | מוקדמות | מוקדמות | 557 נקודות | 23 |  |
| עמית דרור | יחידים W1/W2 Recurve | 1/16 גמר | קווין סטון (ארצות הברית) | הפסד 92:88 |  |  |
תוצאות > חתירה

| חותר/ת | תחרות | מוקדמות> תוצאה | מוקדמות> מקום | Repechage> תוצאה | Repechage> מקום | גמר> תוצאה | גמר> מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פסקל ברקוביץ | יחידות | 6:12.32 | 4 | 7:06.20 | 4 | 7:02.43 | 8 |  |
| אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ   (הגאי: גנדי סנדלר) | רביעייה | 3:58.75 | 6 | 4:13.39 | 5 | 4:15.43 | 12 |  |
| אלי נאווי | יחידים | 5:25.06 | 2 | 5:49.30 | 1 | 5:39.11 |  |  |
| איגור קוגן, מרי קוגן | זוגית | 4:43.53 | 5 | 5:03.38 | 4 | 4:50.43 | 10 |  |
תוצאות > טניס

| טניסאי/ת | תחרות | שלב | יריב/ה | תוצאה | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שרגא ויינברג | Quad יחידים | 1/8 גמר | ג'יימי בורדקין (בריטניה) | ניצחון 2:6 4:6 | 5–8 | מדורג 8 |
| שרגא ויינברג | Quad יחידים | 1/4 גמר | דייוויד ואגנר (ארצות הברית) | הפסד 6:2 6:2 | 5–8 | מדורג 8 |
| שרגא ויינברג בועז קרמר | Quad זוגות | 1/4 גמר | אנדרסון/ינסון (שוודיה) | ניצחון 2:6 4:6 | קובץ:Silver medal icon.svg |  |
| שרגא ויינברג בועז קרמר | Quad זוגות | 1/2 גמר | בורדקין/נורפוק (בריטניה) | ניצחון 4:6 4:6 | קובץ:Silver medal icon.svg |  |
| שרגא ויינברג בועז קרמר | Quad זוגות | גמר | טיילור/ואגנר (ארצות הברית) | הפסד 6:0 4:6 6:2 | קובץ:Silver medal icon.svg |  |
| אילנית פרידמן | Open יחידות | 1/16 גמר | צ'יוקו אומאה (יפן) | ניצחון 4:6 0:6 | 9–16 | מדורגת 7 |
| אילנית פרידמן | Open יחידות | 1/8 גמר | הו דנדן (סין) | הפסד 6:1 3:6 6:4 | 9–16 | מדורגת 7 |
| בועז קרמר | Quad יחידים | 1/8 גמר | ניק טיילור (ארצות הברית) | הפסד 6:3 6:3 | 9–16 | מדורג 17 |
תוצאות > טניס שולחן

| שחקן | תחרות | שלב | יריב | תוצאה | מקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דוד אלטרץ | יחידים M9-10 | בית C | ואדים קובוב (אוקראינה) | הפסד 3:2 | 3 בבית |  |
| דוד אלטרץ | יחידים M9-10 | בית C | מה לין (סין) | הפסד 3:0 | 3 בבית |  |
| לירן גבע | יחידים M3 | בית J | אולואדה אגבינולה (ניגריה) | ניצחון 1:3 | 9–10 |  |
| לירן גבע | יחידים M3 | בית J | אגון קרמינגר (אוסטריה) | ניצחון 1:3 | 9–10 |  |
| לירן גבע | יחידים M3 | 1/8 גמר | ז'אן-פיליפ רובין (צרפת) | הפסד 3:0 | 9–10 |  |
| זאב גליקמן | יחידים M8 | בית C | איאן קנט (קנדה) | ניצחון 1:3 | 2 בבית | לא עלה לחצי  גמר בגלל יחס  מערכות |
| זאב גליקמן | יחידים M8 | בית C | מירוסלב ימבור (סלובקיה) | הפסד 3:2 | 2 בבית | לא עלה לחצי  גמר בגלל יחס  מערכות |
| זאב גליקמן | יחידים M8 | בית C | מרק לדוקס (בלגיה) | ניצחון 2:3 | 2 בבית | לא עלה לחצי  גמר בגלל יחס  מערכות |
| שמואל שור | יחידים M7 | בית A | מיחאילו פופוב (אוקראינה) | הפסד 3:0 | 4 בבית |  |
| שמואל שור | יחידים M7 | בית A | יוכן וולמרט (גרמניה) | הפסד 3:0 | 4 בבית |  |
| שמואל שור | יחידים M7 | בית A | ויל ביילי (בריטניה) | הפסד 3:1 | 4 בבית |  |
| זאב גליקמן שמואל שור | קבוצתי M6-8 | 1/8 גמר | דרום אפריקה | ניצחון 0:3 | 4 |  |
| זאב גליקמן שמואל שור | קבוצתי M6-8 | 1/4 גמר | בלגיה | ניצחון 1:3 | 4 |  |
| זאב גליקמן שמואל שור | קבוצתי M6-8 | 1/2 גמר | סין | הפסד 3:0 | 4 |  |
| זאב גליקמן שמואל שור | קבוצתי M6-8 | מקומות 3–4 | צרפת | הפסד 3:2 | 4 |  |