stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפלר-438b
מאפיינים > קפלר-438b

קפלר-438b הוא כוכב לכת בגודל כדור הארץ, בעל מסה ורדיוס קרובים לאלו שבכדור הארץ. הרדיוס של כוכב לכת זה הוא פי 1.12 מרדיוס כדור הארץ ומסתו לא ידועה. הטמפרטורה הממוצעת של קפלר-438b היא 276 קלווין (3°C), קרובה לזו שבכדור הארץ. קפלר-438b מקיף את כוכב האם שלו קפלר-438 כל 35.2 ימים. קפלר-438b ככל הנראה נמצא בנעילת גאות עקב קרבתו לכוכב האם ומפנה תמיד את אותו צד כלפי כוכב האם (כמו במקרה של הירח של הכדור הארץ).
מאפיינים > כוכב האם

קפלר-438 הוא כוכב האם אותו מקיף קפלר-438b. קפלר-438 הוא כוכב מסוג ננס אדום בסיווג ספקטרלי M. מסתו היא 0.54 ממסת השמש והרדיוס שלו הוא 0.52 מרדיוס השמש. טמפרטורת פני השטח היא 3748 קלווין וגילו של הכוכב מוערך ב-4.4 מיליארד שנים, רק 200 מיליון שנים צעיר יותר מהשמש שלנו. בהירותו של כוכב זה מכדור הארץ היא 14.467. לפיכך, לא ניתן לראותו מכדור הארץ בעין בלתי מזוינת.
מחייה ומחקרים

קפלר-438b רחוק 24 מיליון קילומטר מכוכב האם שלו ונמצא באזור הישיב, אזור המאפשר תנאים מתאימים לקיום חיים. עם זאת, הוא נתון לפעולות קרינה חזקות מכוכב האם שלו כל 100 ימים, עם סערות חזקות בהרבה מההתפרצויות הסולאריות של השמש של כדור הארץ. חוקרים באוניברסיטת וורוויק שבבריטניה טוענים שכוכב לכת זה לא ראוי למחיה עקב כמויות הקרינה הגדולות שהוא מקבל. העובדה שכוכב לכת כלשהו נמצא באזור הישיב של כוכב האם שלו לא בהכרח מבטיחה שהתנאים בו מתאימים לחיים כאשר ישנם משתנים רבים כגון קרינה, אטמוספירה ועוד.
קפלר-438b נמצא במרחק של 475 שנות אור מכדור הארץ, מרחק רב מדי עבור הטלסקופים כיום לחישובים מדויקים לגבי מסתו או אפילו על מנת לקבוע אם יש לו אטמוספירה או לא. טלסקופ החלל קפלר מתרכז בחלק קטן וקבוע בשמיים, אך דור ההמשך שלו בדוגמת טלסקופ החלל TESS יהיה גמיש יותר.
הערות שוליים

↑  ‏ "NASA's Kepler Marks 1,000th Exoplanet Discovery, Uncovers More Small Worlds in Habitable Zones", ‏ 6 בינואר 2015, אתר נאס"א
↑  ‏ "Kepler-438b: Astronomers Find Most Earth-Like Exoplanet Yet", ‏ 8 בינואר 2015, אתר 'SCI-NEWS.com'
↑  ‏ "'Earth-like' Exoplanet Likely Not Habitable", ‏ 18 בנובמבר 2015, אתר 'voanews.com'
אבקת חלבון

שייק חלבונים (אשר נוצר כאשר מערבבים אבקת חלבון עם חלב או מים) הוא תוסף נפוץ עבור אנשים שעוסקים בפיתוח הגוף
אבקת חלבון היא תוסף תזונה המכיל ברובו חלבון למאכל. אבקות חלבון לרוב משווקות כתחליף ארוחה או כתוסף לספורטאים.
מקור החלבון

מקור החלבון באבקה יכול להיות מהצומח (קטניות שונות כגון סויה ואפונה, או דגנים כגון אורז) או מהחי (אלבומין מחלבון ביצה או מי גבינה וקזאין מחלב, בין השאר). החלבון לרוב ממותק ועם תוספת חומרי טעם וריח, ולעיתים כולל גם קריאטין, גלוקוזאמין, ויטמינים, מינרלים והעשרות אחרות.
שימושים בתזונה

נטילה של אבקת חלבון כחלק מדיאטה תורמת לעלייה במשקל, ויכולה לתרום ספציפית לתהליך גדילת שריר אנבולי. האבקה נמהלת בנוזל כגון חלב, מים או מיץ פירות ליצירת משקה מעורבב (שייק). בהתאם להרכב החלבון ומהירות הפירוק שלו למחזור הדם, המתאמן יכול לשתות את משקה החלבון לפני אימון, במהלכו, מיד לאחריו או אף כתחליף ארוחה או תוסף לארוחה. מספר סיבות לצריכת אבקת חלבון הן תוכנית אימונים להעלאת מסת שריר, החלמה מפציעה ועוד.
אבקות מבוססות מי גבינה (הבנויים ברובם מחלבונים פשוטי-מבנה) מתפרקות לשרשראות חומצות אמינו במהירות רבה יותר מאשר אבקות חלבון מבוססות חלבון החלב קזאין, ולכן בתוכנית תזונה יכול להיות תזמון שונה לשני התוספים הנפוצים הללו.
רוב אבקות החלבון המיוצרות כיום מכילות BCAA במינון משתנה. BCAA הן חומצות אמינו מסועפות המהוות אבני היסוד של רקמת השריר, ומחפות על העובדה כי בכבד אין אנזים המפרק את חומצות האמינו, ולמעשה ״עוקפות״ את הכבד בדרך לבניית השריר. אבקות חלבון בעלות ריכוז נמוך של BCAA לעיתים ידרשו מהצרכן לשלב תוספי מזון נוספים מלבד החלבון.
תעשייה

תעשיית אבקות החלבון מכניסה מעל למיליארד דולר אמריקאי במכירות ברחבי העולם. בשוק אסיה לבדו מכירות אבקת חלבון עולות על 746 מיליון דולר.
על פי הערכות חברת הסקרים Euromonitor, אבקות חלבון מהוות 42% מסך כל תוספי המזון לספורטאים הנמכרים בעולם. הערכת שווי השוק של כלל התוספים המשווקים לספורטאים הייתה בערך 2.3 מיליארד דולר אמריקאי, וחלקן היחסי של אבקות החלבון היה כמיליארד דולר.
הערות שוליים

↑  http://www.bodyrecomposition.com/nutrition/what-are-good-sources-of-protein-speed-of-digestion-part-2.html,
↑  http://www.naturalproductsinsider.com/articles/2008/04/global-market-growth-for-dietary-supplements.aspx
↑  http://www.ats.agr.gc.ca/inter/5569-eng.htm
נשבע

| --- | --- |
 סינגל בביצוע חיים משה
 מתוך האלבום נשבע
 יצא לאור:  1988 
 שפה:  עברית 
 אורך:  4.07 דק' 
 כתיבה:  שמוליק קלוסקי 
 לחן:  יאיר קלינגר 
 
"נשבע" הוא פזמון שכתב שמוליק קלוסקי, הלחין יאיר קלינגר וביצע חיים משה. השיר יצא לאור בשנת 1988.
רקע

השיר נכלל באלבום הנושא את שמו. באלבומו הקודם ביצע משה שירים בגוון שירי ארץ ישראל וסטה מהקו המזרחי הים-תיכוני שאפיין אותו. גם באלבום זה המשיך בקו זה.
השיר נכלל בפסקול הסרט "אבא גנוב 2", והושמע בקטע החתונה בהפתעה שנערכה לגיבור הסרט צ'יקו בן דוד (יהודה ברקן). בהמשך החל השיר להיות מושמע רבות בחתונות ובטקסים צבאיים.
חיים משה ביצע את השיר בטקס הדלקת המשואות בשנת 2018.
במצעד "אגן הים התיכון" של כאן גימל, ששודר ביום העצמאות ה-76 (מאי 2024), זכה השיר "נשבע" במקום השני (אחרי "הפרח בגני").
הערות שוליים

↑  יונתן ריגר, ‏"ברגע שחיים שר את 'נשבע' הייתה שם רעידת אדמה, היינו המומים", באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2021
↑  ynet, "הללויה", רחפנים ודגלנים: הרגעים הגדולים של טקס הדלקת המשואות, באתר ynet, 19 באפריל 2018
↑  "הפרח בגני" - הקלאסיקה הים-תיכונית האהובה ביותר, באתר ynet, 14 במאי 2024
מחמוד דולת-אבאדי

| --- | --- |

 לידה:  1 באוגוסט 1940 (בן 84) סבזוואר, איראן 
 מדינה:  איראן 
 שפות היצירה:  פרסית 
 יצירות בולטות:  כלידר 
 פרסים והוקרה:  Man Asian Literary Prize Jan Michalski Prize for Literature Legion of Honour
 www.mimdowlatabadi.com
 
מחמוד דולת-אבאדי (בפרסית: محمود دولت‌آبادی; נולד ב-1 באוגוסט 1940) הוא סופר ושחקן איראני, נודע בפעילותו למען חופש חברתי ואמנותי באיראן של זמננו. סגנונו מוכר בשל התיאורים הריאליסטיים של חיי הכפר, אותם כתב על פי ניסיונו אישי.
ביוגרפיה

מחמוד דולת-אבאדי נולד למשפחה ענייה של סנדלרים בדוולטאבאד, כפר נידח בסאבזבר, צפון-מערב מחוז ח'וראסאן, איראן.
בזמן ששהה בטהראן, התוודע למשוררים הקלאסיים הפרסים, סעדי שיראזי, חאפז ופירדוסי. אביו דיבר בדרך כלל בשפת המשוררים הגדולים.
מחמוד דולת-אבאדי עבר בבגרותו לטהראן שם הצטרך לקבוצת שחקנים. בשנות השבעים נאסר למשך שנתיים לאחר שהציג מחזות שהמשטר לא אישר, בניהם "מראה מעל הגשר" של ארתור מילר. במשך הזמן השתקע בכתיבה.
ביוגרפיה > ביקורת על יצירתו

המתרגמת אורלי נוי (שתרגמה את ספרו 'שקיעת הקולונל') סיפרה כי: ”מחמוד דולת-אבאדי עוסק בסיבים העמוקים ביותר שמרכיבים את החברה האיראנית, היצירה שלו היא כזו שמשקפת את פעימות הלב האירוניות באופן הנוגע, הנוקב והמרהיב ביותר. הוא סופר נדיר, לטעמי”.
נהיד מוצאפרי, שערך אנתולוגיה של גדולי הספרות האיראנית, אמר כי למחמוד דולת-אבאדי ”יש זיכרון מדהים מהפולקלור, שמגיע ככל הנראה מימיו כשחקן או ממוצאו, כמי שלא היה לו השכלה רשמית, שלמד דברים על ידי שינון השירה המקומית ושמיעת הסיפורים המקומיים”.
בעברית

"שקיעת הקולונל", מחמוד דולת-אבאדי, הוצאת עם עובד (סדרת ספריה לעם), 2012, תרגמה אורלי נוי.
הערות שוליים

↑  Larry Rohter, ‏An Iranian Storyteller’s Personal Revolution, New York Times, July 1, 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007491764105171  BnF: cb13193436f (data)  GND: 119075970  ISNI: 0000 0001 1816 4335  LCCN: n79125977  NTA: 109133080  SELIBR: 361898  SUDOC: 061139386  VIAF: 100384171   WorldCat (עם VIAF): 100384171
פלמ"ח (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

סמליל הסדרה
 סוגה:  דרמת נעורים, דרמה תקופתית, סרט הרפתקאות, סרט דרמה 
 יוצרים:  יהונתן בר אילן עדן גוריון
 כותבים:  יהונתן בר אילן עדן גוריון נעה גוסקוב יאיר פרי
 בימוי:  יהונתן בר אילן עומר גולדמן נעה גוסקוב
 שחקנים:  נאיה בינשטוק אברהם ארנסון עומר חזן יעל שלביה אלונה סער טל גרושקה גל פרנק גל אמיתי נתן רביץ (עונות 1 ו-3 ראשי, 2 משני)  אלדד פריבס (עונות 1 ו-3)  דולב מסיקה אביב פנקס נגה ד'אנג'לי (עונות 1-2)  דייוויד לוינסקי לילי איבגי (עונות 1–2)  אורי גוב נטע רוט נועה קירל (עונה 3)  בר מיניאלי (עונה 3)  עדי אלון רן מושיוב (עונה 3)
 פרסים:  פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער לסדרת הדרמה (2020)
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית, אנגלית, הולנדית 
 מספר עונות:  3 
 מספר פרקים:  95 
 הפקה
 מפיק:  אורלי אטלס כץ אסנת סרגה נועם ארזי
 מפיקים בפועל:  חן משאש פסקל אורי צור יעל ריטבלט קובי אוזינג'י
 חברת הפקה:  ענני תקשורת
 הפצה:  yes הטלוויזיה בלוויין 
 עורכים:  דגנית אטיאס גיגי שירלי אורן אסנת סרגה
 מוזיקה:  נדב הולנדר
 אורך פרק:  21-27 דקות
 שידור
 רשת שידור:  טין ניק 
 תקופת שידור מקורית:  5 באפריל 2020 – 20 ביולי 2022
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
פלמ"ח (מסוגנן גם כפלמח) היא סדרת נוער ישראלית מסוגת דרמה תקופתית-הרפתקאות, שנהגתה על ידי יהונתן בר אילן ועדן גוריון והופקה על ידי ענני תקשורת עבור yes.
הסדרה עלתה לשידור ב-5 באפריל 2020 בערוץ TeenNick. בעקבות הצלחתה, הסדרה חודשה לעונה שנייה, שצילומיה נמשכו מפברואר 2021 עד למאי 2021, ועלתה לשידור ב-25 ביולי 2021. ב-15 באוגוסט 2021, נחשף כי הסדרה חודשה לעונה שלישית ואחרונה, שעלתה לשידור ב-30 ביוני 2022.
הסדרה זכתה בפרס סדרת הדרמה בתחרות פרסי הטלוויזיה הישראלית לילדים ולנוער ה-1.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה נפתחת בשנת 1946, שנתיים גורליות לפני קום המדינה, בחוות הכשרה תמימה למראה, שלמעשה משמשת כמחנה אימונים סודי לגיוס נוער לפלמ"ח וכבסיס ליציאה לפעולות נגד הצבא הבריטי.
תקציר העלילה > עונה 1

עלילת העונה מתמקדת בדמויותיהם של אמיל ואלינור - אח ואחות שזה עתה הגיעו לארץ כמעפילים בלתי לגאליים ופוגשים חבורת נערים צברים מגובשת המצילה אותם מידי הצבא הבריטי. לאחר חילוצם, השניים מצטרפים להכשרה, מתאמנים ונלחמים יחד על מנת לפעול להקמת המדינה מול סכנות משותפות וקיומיות. בעונה משולבים אירועים היסטוריים אשר התרחשו במהלך חודשיים בשנת 1946 שבהם אוחדו כל המחתרות לתנועת מאבק אחת, תנועת המרי העברי. מבין האירועים המוזכרים - "ליל הגשרים", "השבת השחורה", ואוניות המעפילים "עמירם שוחט" "תל-חי" ו"יגור". לצד אירועים אלה, בעונה מופיעים דמויות המנהיגים שהקימו את המדינה, ביניהם: יצחק רבין, יצחק שמיר, יגאל אלון, משה דיין, מנחם בגין וישראל גלילי.
תקציר העלילה > עונה 2

לאחר אירועי העונה הראשונה, חברי פלוגת הנוער של הפלמ"ח, שממשיכים לפעול במרץ נגד הבריטים ולמען הקמת מדינת ישראל, מגלים שהם נאלצים לעמוד מול צ'ארלס דארסי, המזכיר הכללי הבריטי החדש וחסר הרחמים, ששם לעצמו למטרה לנסות לחבל בהמלצת שליחי ועדת האו"ם הבינלאומית שמגיעה לישראל ותפקידה הוא להמליץ על הקמת מדינה יהודית. במרוץ נגד הזמן לחיבול במזימתו של דארסי, חברי הפלוגה מבינים שעליהם לשקול מחדש את כל מה שהאמינו בו עד כה. עלילת העונה מתרחשת בין השנים 1946–1947, ומשולבים בה אירועים היסטוריים נוספים, בהם הפיצוץ במלון המלך דוד, הפריצה לכלא עכו והמאבק להבאת ספינת המעפילים "אקסודוס". לצד אירועים אלו, בעונה מופיעים דמויות נוספות שהיו לחלק מתקומת המדינה, ביניהם: דוד בן-גוריון, פרופסור חיים ויצמן, גולדה מאירסון, אפרים קציר ונתן אלתרמן.
תקציר העלילה > עונה 3

שנת 1947 – המאבק בבריטים מתקרב לסופו, הצבעת האו"ם על מדינה יהודית בפתח, וכעת חברי המחתרות והמעפילים מתכוננים לעתידם במדינה החדשה; אלא שכשסכנה חדשה מאיימת ברגע האחרון על הקמת המדינה, נאלצים חברי פלוגת הנוער של הפלמ"ח, שלאחר סיום העונה הקודמת סיימו את הכשרתם והתפזרו ליחידות שונות, לשוב ולהתאחד למבצע אחרון שיכריע את גורל המדינה.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 50 | 50 | 5 באפריל 2020 | 12 ביולי 2020 |
|  | 2 | 30 | 30 | 25 ביולי 2021 | 1 בספטמבר 2021 |
|  | 3 | 15 | 15 | 30 ביוני 2022 | 20 ביולי 2022 |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 | יאנוש |
| 2 | 2 | כמו כולם |
| 3 | 3 | הצל מאחורייך |
| 4 | 4 | זכותי לרקוד |
| 5 | 5 | החלום שלך, לא שלי |
| 6 | 6 | חיכיתי לכם |
| 7 | 7 | השקט שלפני הסערה |
| 8 | 8 | לא להצחיק, זה כואב |
| 9 | 9 | מחצית הכוס המלאה |
| 10 | 10 | לא משאירים עקבות |
| 11 | 11 | למה צריך מוזיקה |
| 12 | 12 | תוכנית מושלמת |
| 13 | 13 | 97% שיתפסו אותנו |
| 14 | 14 | גלידה, שוקולד ופומפייה |
| 15 | 15 | "עבור אמה פלאין, קיבוץ שיבולים" |
| 16 | 16 | לא את הכל אפשר לפתור |
| 17 | 17 | מקום שבו אנחנו נהיה מאושרים |
| 18 | 18 | אני לא צריך שתצילי אותי |
| 19 | 19 | לפחות השתזפת קצת? |
| 20 | 20 | רק חרב אחת |
| 21 | 21 | עם השטן לא מתמקחים, משקרים לו |
| 22 | 22 | כדי להשיג הכל חייבים לסכן הכל |
| 23 | 23 | תומאס אדלר |
| 24 | 24 | שלך לנצח |
| 25 | 25 | תמו שידורינו לערב זה |
| 26 | 26 | לא נצא מכאן כולנו |
| 27 | 27 | הגיבורים של גשר מטולה |
| 28 | 28 | זה לא באמת אפשרי |
| 29 | 29 | הכביסה של מזרע |
| 30 | 30 | מריח כמו חרציות |
| 31 | 31 | יש מקלחות בכלא עכו, נכון? |
| 32 | 32 | המקום הכי גרוע באימפריה |
| 33 | 33 | אנחנו יכולים לסמוך רק על עצמנו |
| 34 | 34 | רק דרך אחת לגלות |
| 35 | 35 | לשייקספיר יש שפם? |
| 36 | 36 | הבת של הקולונל |
| 37 | 37 | בהצלחה בהמשך |
| 38 | 38 | מעפילים נוספים נצפו |
| 39 | 39 | בועז |
| 40 | 40 | רקדני העמק |
| 41 | 41 | משהו שיציל את כולם |
| 42 | 42 | יהיה נחמד אם משהו סופסוף יסתדר בחיים האלה לשם שינוי |
| 43 | 43 | פחות לדבר, יותר לרוץ |
| 44 | 44 | החיים מלאי הפתעות |
| 45 | 45 | מסר חד וברור |
| 46 | 46 | כאילו אנחנו בעתיד |
| 47 | 47 | מאמץ אחד אחרון |
| 48 | 48 | אלופת הסווינג של צפון אמסטרדם |
| 49 | 49 | הדבר הכי מדהים שעשיתי בחיים |
| 50 | 50 | ברוכים הבאים לפלשתינה |
פרקים > עונה 2

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק |
| --- | --- | --- |
| 51 | 1 | שריקת הסיום - חלק א' |
| 52 | 2 | שריקת הסיום - חלק ב' |
| 53 | 3 | תפסנו בחזרה את הדגל |
| 54 | 4 | צמר גפן מתוק ואנשים שרוכבים על פילים |
| 55 | 5 | לה רג'נס |
| 56 | 6 | אפשר לפתור הכל |
| 57 | 7 | המופע עומד להתחיל |
| 58 | 8 | משהו שיישאר |
| 59 | 9 | זה אף פעם לא נגמר |
| 60 | 10 | התחלה חדשה |
| 61 | 11 | ורטיגו |
| 62 | 12 | הלב ממשיך תמיד לפעום |
| 63 | 13 | פשוט מתחילים ללכת |
| 64 | 14 | תן לאופה לאפות |
| 65 | 15 | פעולה נקייה |
| 66 | 16 | משמר הנגב |
| 67 | 17 | רק הזדמנות אחת |
| 68 | 18 | כשחוטבים עצים עפים שבבים |
| 69 | 19 | שטויות |
| 70 | 20 | רציני כמו בן-גוריון באמבטיית קצף |
| 71 | 21 | אחת משלנו |
| 72 | 22 | מקום בעולם |
| 73 | 23 | האחרונים לשתף איתנו פעולה |
| 74 | 24 | בואו נעשה היסטוריה |
| 75 | 25 | הפרדס הכי מפואר במושבה |
| 76 | 26 | נשל הנחש |
| 77 | 27 | נישבע עוד אלף פעם |
| 78 | 28 | ארץ חמדת אבות |
| 79 | 29 | הסיבות מוצאות את הדרך |
| 80 | 30 | מה שהיה צריך לקרות |
פרקים > עונה 3

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק |
| --- | --- | --- |
| 81 | 1 | תפסיקו לאכול את הגלידה |
| 82 | 2 | הלוואי שהיינו נשארים |
| 83 | 3 | אין מקום כמו הבית |
| 84 | 4 | אולי היינו צריכים תוכנית |
| 85 | 5 | צאו בהצלחה |
| 86 | 6 | יום אחד בהכשרה |
| 87 | 7 | הרוזן מבורמה |
| 88 | 8 | מול כל העולם |
| 89 | 9 | ניצוצות בעיניים |
| 90 | 10 | קרפה דיאם |
| 91 | 11 | חיים שלמים |
| 92 | 12 | מרמלדה |
| 93 | 13 | משחק אחד אחרון |
| 94 | 14 | "הפלמח הפלמח אני אוהב אותך כל כך" |
| 95 | 15 | לא תקום בנס |
ביקורת

בספטמבר 2021 לקראת סיום העונה השנייה של הסדרה התראיינו עדן גוריון ואביב פנקס לאראל סג"ל ולחן ליברמן. במהלך הראיון טען סגל לאי-דיוקים בסדרה, כאשר בסדרה הוצג שהאצ"ל השתתף בליל הגשרים, או לחלופין שהפלמ"ח השתתף בפיצוץ מלון המלך דוד ובפריצה לכלא עכו.
הערות שוליים

↑  מיטל קפלן, פלמח, באתר www.israelfilmacademy.co.il
↑  טין ניק, פלמ"ח עונה 2 חוזר ב-25.7.21, באתר אינסטגרם, ‏16.06.21
↑  טין ניק, אלונה סער: "להשתתף ב'ארץ נהדרת' זה חלום ענק שלי", באתר פרוגי, ‏15 באוגוסט 2021
↑   פלמ"ח עונה 3 | התאריך נחשף, סרטון  באתר יוטיוב
↑  103FM - אראל סג"ל - רבותיי, ההיסטוריה חוזרת, באתר 103FM, ‏1 בספטמבר 2021
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2019: גיבור אמיתי / נעלמים   (כחלק מפרסי האקדמיה לטלוויזיה) | פרס הטלוויזיה לילדים ולנוער – סדרת דרמה   2021: פלמ"ח  | הבא: 2022: כראמל |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: בת השוטר | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - סדרת הנוער של השנה  2021: פלמ"ח 2 | הבא: 2022: מקיף מילאנו 3 |
| נועה קירל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| פסקולים | כפולה |  |
| סינגלים | "מדברים" • "קילר" • "יש בי אהבה" • "רק אתה" • "חצי משוגע" • "תן לי סימן" • "מקום לשינוי" • "אצל הדודה והדוד" • "טיקיטאס" • "מגיבור לאויב" • "בא לי אותך" • "Drum" • "חצוף" • "פאוץ'" • "SLT" • "אם אתה גבר" • "מיליון דולר" • "אמבולנס" • "יהלומים – Bling Bling" • "טרילילי טרללה" • "Please Don't Suck" • ‏"Bad Little Thing" • "רעשים" • "Thought About That" • "פעמון" • "Dale Promo" • "שלושה בנות" • "שחרר אותי" • "פנתרה" • "מאמי" • "Gone" • ‏"Unicorn" • "פרובוקטיבית" • "Deja Vu" • "בנות כמוני לא בוכות" • "משקפיים" • "Doctor" • "אני" • "שיהיה לך טוב" • "Ba Da Bing" |  |
| השתתפות בסינגלים | "סינדרלה" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "מאושרים" • "Lucky" • "גושפנקא" |  |
| שירים נוספים | "מחול מטורף" |  |
| פילמוגרפיה | "כמעט מפורסמת" • "ליפסטאר" • "כפולה" • "גוט טאלנט ישראל" • "שלטון הצללים" • "בית ספר למוסיקה" • "פלמ"ח" • "אוהב אותך צ'ארלי" |  |
| חברות תקליטים | NMC • אטלנטיק |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2023 • אירוויזיון 2023 |  |
רחוב נאלבקי

| --- | --- |

רחוב נאלבקי בגלויה מלפני שנת 1918
 מיקום
 מדינה:  פולין פולין
 עיר:  ורשה
 קואורדינטות:  52°14′59″N 20°59′46″E﻿ / ﻿52.2497°N 20.9961°E﻿ / 52.2497; 20.9961
 he
 
רחוב גיבורי הגטו (Bohaterow Getta) בוורשה (קטע מרחוב נאלבקי לשעבר)
רחוב נָאלֶבְקי (בפולנית: Ulica Nalewki; ביידיש: נאַלעווקי או נאַלעווקעס) היה רחוב בוורשה בירת פולין, שעד מלחמת העולם השנייה היה אחת הדרכים המרכזיות של העיר. נאלבקי היה הרחוב הראשי של מחוז הצפון היהודי, שנודע גם בשם מחוז נאלבקי-מוּראנובסקה (Nalewkowsko-muranowska). בזמן המלחמה היה זה אחד הרחובות הראשיים של הגטו שהוקם בעיר. הרחוב נהרס במלחמה, שבה ספגה ורשה הרס ניכר וכמעט כל יהודיה נספו, ולא נבנה מחדש לאחריה, כמו רחובות סמוכים רבים אחרים.
לאחר המלחמה ניתן השם נאלבקי לרחוב קטן הממוקם 100 מטר ממערב לרחוב נאלבקי ההיסטורי, ואילו לחלקו הדרומי הקצר של רחוב נאלבקי מלפני המלחמה ניתן השם "גיבורי הגטו" (Bohaterów Ghetta (פול')).
היסטוריה

השם ההיסטורי נאלבקי (Nalewki) מקורו בנהר בֶּלצ'וֹנצָה ((פול')‏ Bełcząca), הידוע גם בשם נאלבקי. נהר זה זורם דרך ורשה והוא מקור חשוב לאספקת מים עבור תושבי העיר.
המבנים העתיקים ביותר ברחוב נבנו סביב שנת 1662, המבנים של מנזר בריגידק (Brygidek (פול')) ושל כנסיית השילוש הקדוש (Kościół i klasztor Brygidek w Warszawie (פול') (בצומת הרחובות דְלוּגָה ונאלבקי) נבנו בין השנים 1652–1658. בשנת 1807, בעת המלחמות הנפוליאוניות, השתלטו חיילים צרפתים על הכנסייה ועל המנזר והמנזר התפזר.
הבניינים העיקריים של רחוב נאלבקי היו עם זאת מבני מגורים מעץ, והרחוב היה מפורסם בזנות.
ההתפתחות המהירה של הרחוב התבצעה בשנות ה-20 של המאה התשע-עשרה וקשורה ליישוב יהודי ורשה. נאלבקי הפך להיות רחוב הקניות הראשי ברובע היהודי שהוקם בקרבת מקום.
נאלבקי הפך לאחד מרחובות הקניות החשובים ביותר בוורשה ואחד הרחובות הראשיים של הרובע היהודי בעיר. ברחוב נאלבקי היו סדנאות מלאכה, חנויות כלבו, נקודות שירות וחנויות ספרים. בשנת 1913 פעלו ברחוב 329 סניפים מסחריים של תעשיות שונות.
היסטוריה > רחוב נאלבקי במלחמת העולם השנייה

ההפצצה בשנת 1939 הביאה להרס הראשון ברחוב. בזמן המלחמה, בנובמבר 1940, היה רחוב נאלבקי אחד השערים המרכזיים של גטו ורשה.
ב-26 במרץ 1943 החל מבצע ארסנל (Akcja pod Arsenałem (פול')) של תנועת ההתנגדות הפולנית לשחרורו של יאן ביטנר (Bytnar (אנ')) בשלושת הרחובות נאלבקי, בּיֶילֶנסקה (Bielańska (פול')) ודְלוּגָה (Długa (פול')).
ב-19 באפריל 1943, עם עלות השחר, דרך השער בנאלבקי, נכנסו כוחות גרמניים לגטו, מלוּוים בחיילים משתפי פעולה לטבים ואוקראינים בפיקודו של פרדיננד פון סמרן-פרנקנג, ונתקלו בהתנגדות המזוינת של המורדים היהודים. אירוע זה היה תחילתו של מרד גטו ורשה. לאחר נפילת המרד, חלקו הצפוני של הרחוב השייך לגטו נהרס לחלוטין על ידי הגרמנים.
פינת הרחובות נאלבקי ודלוגה הייתה אתר קרבות בולט במרד ורשה. ב-31 באוגוסט 1944 הרס חיל האוויר הגרמני (הלופטוואפה) את המעצר המורכב במעבר סימונס ((פול')), שהוחזק על ידי חיילי גדוד חרוברי הראשון ((פול')‏ Batalion Chrobry I) של הארמייה קריובה, וקבר כ-300 איש במרתפיו.
תמונות

רחוב נאלבקי, לאחר שנת 1906
רחוב נאלבקי, 1908
נאלבקי 1, "הביתן הנאלבקאי": חזית לרחוב נוֹבוֹליפּקי (Nowolipki) ועליה שלט לחנות הספרים של א. גיטלין, 1915-18 (בתצלום נראה רכב כיבוי מתחנת כיבוי האש הסמוכה)
רחוב נאלבקי מכיוון כיכר מוראנובסקי, לפני 1939
בית טרוטר (Trotter), נאלבקי 31, 1930
רחוב נאלבקי, ספטמבר/אוקטובר 1939
רחוב נאלבקי כחלק מגטו ורשה, 1 בינואר 1943
מבט מהגטו מרחוב נאלבקי לרחוב בוניפרטרסקה (Bonifraterska (פול'); משמאל: מבנים גלויים של בית החולים והכנסייה בין הרחובות קונוויקטורסקה (Konwiktorska) וסאפייז'ינסקה (Sapieżyńska)
הערות שוליים

↑  "רחוב נאלבקי" בוורשה eela1.blox.pl/2005/04/Ulica-Nalewki
↑  "רחוב נאלבקי" בוורשה srodmiescie.warszawa.pl/ulica
↑  "רחוב נאלבקי" podroze.gazeta.pl/podroze/1,114158,12702688,Warszawa_zydowska__Nalewki}; רחוב גיבורי הגטו (ראו סעיף 8) Uchwała N r XLVI/1259/2012 Rady miasta stołecznego Warszawy z dnia 8 listopada 2012 r. w sprawie nazw niektórych ulic, placów, ronda i skwerów w Dzielnicy Śródmieście m.st. Warszawy. W: Dziennik Urzędowy Województwa Mazowieckiego [on-line]. mazowieckie.pl, 21 listopada 2012. [dostęp 2013-09-19].
↑  רחוב Długa - כנסיית השילוש הקדוש.
↑  "רחוב נאלבקי" warszawa.wyborcza.pl/warszawa
↑  רחוב נאלבקי warszawa.wyborcza.pl/warszawa
↑  "הביתן הנאלבקאי" (Kramy Nalewkowskie, קראמי נאלבקובסקיֶיה) היה מבנה בולט בתוך הרחוב, קרוב לאחת מחזיתותיו, מול גן קרָשינסקי (Krasiński).
מיכל פרי

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1959 (בת 65) א' בתמוז תשי"ט ירושלים, ישראל 
 שם לידה:  Sedaka 
 מקום לימודים:  מכון אבני לאמנות, תל אביב, אוניברסיטת בר-אילן
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 תחום יצירה:  שירה, ציור
 זרם באמנות:  ראליזים, מופשט, זרם התודעה
 הושפעה על ידי:  לוסיאן פרויד, פרנסיס בייקון, גאורג בזליץ,
 יצירות ידועות:  שלמה והבית, מגילות של כלום, נופי תודעה
 פרסים והוקרה:  מלגת לימודי אמנות שנתית מטעם משרד החינוך והתרבות 1978- 1982, מלגה מטעם קרן יהושע רבינוביץ לספר "מרחב זמן שאבד" 2023
 צאצאים:  הילה פרי, מיה פרי
 www.michalperry.com
 
מיכל פרי היא משוררת, ציירת ואמנית רב תחומית. פרי פרסמה שלושה ספרי שירה. שיריה תורגמו למספר שפות ופורסמו באנתולוגיות, בכתבי עת ובאסוּפּות שירה: עיתון 77, סלונט, הכיוון מזרח, משיב הרוח, יקום-תרבות, Jewish Book Council, הליקון, בכיוון הרוח, אשכולות פואטיקה, כתב העת פסיפס, בין סגול לתכלת, סלון הדחויים, קול ההמון, ידיעות אמריקה, זו הדרך ועוד. הציגה תערוכות יחיד והשתתפה בתערוכות קבוצתיות בארץ ובעולם
ביוגרפיה

מיכל פרי נולדה בירושלים ב-7.7.1959 (באנגלית: Michal Perry, בעבר הציגה בשם נעוריה מיכל צדקה, באנגלית: Michal Sedaka או Michelle Sedaka) אביה הוא הבלשן דר' יצחק צדקה והאם רינה צדקה (1939–2019), עורכת ספרותית. בשנים 2022 -2024 משלימה לימודים לתואר שני בחוג לספרות משווה באוניברסיטת בר-אילן, רמת גן. בשנים 1976–1980 למדה במכון אבני לאמנות. בשנים 1990–2004 חיה ועבדה ברובע הסוהו בניו יורק. במהלך התקופה ניהלה את גלריה קלארפלד-פרי לאמנות בניו יורק (1990–1994) ואת המרכז הניו יורקי של מוזיאון האמנים הבינלאומי (2000–2004). אמא לשתי בנות. חיה ויוצרת בתל אביב.
ספרים

"מרחב זמן שאבד" - שירים, בעריכת אילן שיינפלד, בהוצאת כתב 2024 (הספר זכה במענק מטעם קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות).
"בין אור לאור" - שירים, בהוצאת ארגמן מיטב, אפריל 2022.
"מגילות של כלום", שירים ומונולוגים מזרם התודעה, פורסם כחלק מתערוכת יחיד בבית האמנים בתל אביב בשנת 2008.
ביקורת וראיונות

על מרחב זמן שאבד עם מיכל פרי
TLV ראיון וסקירה על ספר השירה "מרחב זמן שאבד"
דורון בראונשטיין, "חי תרבות", "בין אור לאור" מאת מיכל פרי
סלונט: נעים להכיר - ראיון עם המשוררת מיכל פרי
יקום תרבות "במאת-שנותיו" שירים מאת מיכל פרי ועל ספר השירה "בין אור לאור"
באתר "נוריתה", ביקורת של פרידה נובוגרוצקי על "בין אור לאור"
אתר בכיוון הרוח, מאמר על ספר השירה "בין אור לאור" מיכל פרי - מאת שוקי גוטמן
TLV יוצאים קבוע, מאמר על המשוררת והאמנית :מיכל פרי "אני מקפיאה רגש במילים, כמו שאני מציירת תמונה"
ערב בתיאטרון "קרוב", "ספרים מהתנור", מראינת המשוררת שחרור ציפי
גדעון עפרת, "מיכל פרי: ללא עור" (2009)
חגית פלג רותם, ‏5 5 תחנות התרבות של > מיכל צ. פרי, באתר גלובס, 13 במרץ 2007
בכיוון הרוח/ הבדידות של שלמה מאת דונלד קאספיט (אנ'), על ציוריה של מיכל פרי צדקה-
מגאזין "את" על התערוכה: "שוחה באוקיינוס אדום, גלריה פרמידה
קריסטל אמנות ותקשורת‏, מיכל צ. פרי מציגה: שוחה באוקיינוס אדום, באתר וואלה, 13 בפברואר 2007
nrg מעריב - תרבות - אמנות מיכל פרי, מציירת מגילות של חוסר אונים
"לדעת להקשיב לפרפורי הבטן": ראיון עם האמנית מיכל פרי, מאת: גלית חתן
ביקורת וראיונות > מיצירתה

מיכל פרי באתר "סלונט" שירים וראיון
שיר מאת מיכל פרי, באתר בכיוון הרוח "לקח לי זמן"
שיר מאת מיכל פרי, באתר "בכיוון הרוח" "התינוק"