משבר כלכלי
רשימת משברים כלכליים מתועדים בהיסטוריית העולם > המאה ה-20 > העשור השני של המאה ה-20

| תמונה להמחשה | שנת המשבר | שם המשבר | מיקום המשבר | טווח תאריכי השפעת המשבר | פירוט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1910 לספירה | פאניקת 1911-1910(אנ') | ארצות הברית, אירופה | 1911-1910 לספירה | משבר פיננסי בארצות הברית, שהתפשט עקב בעיות במערכת הבנקאות, ספקולציות בשוק המניות והפסקת האשראי. המשבר פרץ כתוצאה מכישלונות בנקאיים שהובילו למשיכת כספים המונית ולקריסת בנקים נוספים. השוק הפיננסי היה במצב של בועה ספקולטיבית, עם עליות לא טבעיות במניות, מה שהוביל לירידות חדות במחירים. נוסף לכך, התחזקות תחום הקרנות ההשקעה יצרה בעיות נזילות נוספות. ההשלכות היו מיידיות, עם ירידה בהשקעות, האטה כלכלית וקשיים בתעשיות רבות. המשבר לא היה ממושך, אך הוביל לשינויים רגולטוריים ולדרישה להקים מוסד פיננסי מרכזי, מה שהוביל להקמת הפדרל ריזרב ב-1913. המשבר הדגיש את הצורך ביציבות פיננסית ורגולציה מחמירה יותר בשוק הפיננסי. |
|  | 1914 לספירה | המשבר הכלכלי של 1914(אנ') | עולמי |  | תוצאה ישירה של פרוץ מלחמת העולם הראשונה, שגרמה לאי-ודאות כלכלית בשווקים הגלובליים. בעקבות המלחמה, הסחר הבינלאומי הופסק, נמלים נסגרו, ושוקי המניות קרסו, במיוחד בבריטניה, צרפת וגרמניה. הבנקים לא היו מוכנים למשבר, הפסיקו את מתן האשראי וגרמו להקפאת האשראי בשווקים. המשבר הפיננסי התפשט גם לתעשיות, כולל חקלאות, וגרם לפשיטות רגל רבות. כתוצאה מהכאוס הפיננסי, סגרו בורסות לונדון וניו יורק, וחברות רבות לא הצליחו להתמודד עם הפסקת האשראי. המשבר הוביל להקמת פדרל ריזרב בארה"ב, שהתמודד עם השפעות המשבר ונקט בפעולות חירום לשמירה על יציבות כלכלית. בנוסף, המשבר הציב אתגר לפיתוח מערכת כלכלית חדשה ולקביעת רגולציות שימנעו קריסות בעתיד, והשפיע רבות על הסחר הגלובלי. |
|  | 1918 לספירה | המיתון שלאחר מלחמת העולם הראשונה(אנ') | עולמי | 1921-1918 לספירה | המיתון הכלכלי של 1918–1921 היה תוצאה ישירה של מלחמת העולם הראשונה והשפיע בעיקר על אירופה וארצות הברית. המלחמה גרמה להוצאות צבאיות אדירות, חובות כבדים והפסקת הייצור המלחמתי, מה שהוביל לשיבושים בתעשייה ובסחר. גם השווקים הפיננסיים חוו ירידות חזקות והייתה אינפלציה גבוהה בעקבות הדפסת כסף למימון המלחמה. גרמניה, במיוחד, סבלה מאינפלציה חריגה ומחובות כבדים בעקבות הסכמי ורסאי, דבר שהחריף את המשבר הכלכלי במדינה. בנוסף, גם בארצות הברית הייתה האטה בצמיחה הכלכלית ובעיות בשוק המניות. המיתון גרם לבעיות בשוק העבודה, אבטלה גבוהה וירידה בהכנסות. בהשפעת המשבר, מדינות רבות חוו האטה כלכלית כלל-עולמית. הממשלות החלו להפעיל רגולציות אקטיביות וצעדים פיננסיים חדשים, כולל הפסקת הליך קישור הנפקת שטרות כסף מנייר וקישורן לכמות הזהב הקיים אצל אותו מנפיק - תקן הזהב, כדי להתמודד עם המשבר ולמנוע הישנותו בעתיד. |
|  | 1929 לספירה | קריסת וול סטריט 1929 | עולמי | 1929–1939 לספירה | הקריסה של וול סטריט ב-1929, שהובילה לשפל הגדול, הייתה אחת מההאטות הכלכליות החמורות ביותר בהיסטוריה. הקריסה החלה ב-29 באוקטובר 1929, עם "שלישי השחור", בעקבות השקעות מופרזות בשוק המניות באמצעות הלוואות ממונפות ואופוריה פיננסית. הסיבות למשבר כללו אובר-ייצור בתעשיות, חובות מוגזמים, אי יציבות פיננסית ויעדר רגולציה. המשבר גרם לאבטלה של יותר מ-25% בארה"ב, פשיטות רגל רבות, ירידה חדה בשוק המניות ובסחר הבינלאומי. בנוסף, כלכלות אירופיות רבות, שהיו תלויות בהלוואות מארה"ב, סבלו אף הן. לאחר עשור של משבר, הנשיא רוזוולט החל את מדיניות ה"ניו דיל", שכללה רפורמות פיננסיות, תוכניות סוציאליות ושיפוץ מערכת הבנקאות. מדיניות זו, יחד עם תוכניות תעסוקה ציבורית, סייעה להניע את ההתאוששות הכלכלית ולשקם את האמון במערכת הפיננסית. |