stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איצטלנים
תפוצה

איצטלנים נפוצים בכל רחבי האוקיינוסים, ממעמקי הים ועד לאזורי גאות ושפל. הם יכולים להתיישב על מצע סלעי, בשוניות אלמוגים, על מצע מלאכותי ואף להיאחז בחול בעזרת איבר דמוי גבעול. מספר מינים הצליחו לפלוש בעשורים האחרונים לסביבות חדשות, בהם הם עלולים לגרום לנזקים כלכליים ולפגיעה בבעלי חיים מקומיים. איצטלנים הם פולשים מוצלחים מכמה סיבות שונות; הם מגיעים לגיל רבייה תוך מספר שבועות, הם דו ביתיים (הרמפרודיטים) ומשחררים מספר רב של גמטות לגוף המים, לרב אין להם טורפים טבעיים משמעותיים באזורים אליהם הם פולשים, והם מסוגלים לשרוד בטווח רחב של מליחות, טמפרטורה ואפילו זיהום . כלי שיט הם מקור ההפצה העיקרי של איצטלנים פולשים הנוהגים להיצמד לסדקים ואזורים מוגנים בתחתית כלי השייט ומסוגלים לשרוד את תנאי ההפלגה הקשה . בחופי ישראל ידועים מהספרות כעשרים ותשעה מינים שונים של איצטלנים מחופי הים התיכון, מתוכם חמישה אינם מינים מקומיים, ובמפרץ אילת עשרים ושבעה מינים שונים, מספרים אלו מהווים הערכת חסר בשל מאמצי דיגום וזיהוי נמוכים.
תיאור > מבנה ותזונה

המבנה הבסיסי של איצטלן, המכונה גם זואיד, דומה לאגרטל בעל שני פתחים: מסיפון כניסה אליו נשאבים מים אל בית הבליעה וסיפון יציאה דרכו מים יוצאים. בית הבליעה עבר התמחות לסינון מזון, יש בו סדקים והוא נקרא גם סל זימים מפני שמתבצע בו גם תהליך חילוף גזים (נשימה). רב האיצטלנים ניזונים על ידי סינון חלקיקים מגוף המים. חלקיקים הנעים בזרם המים נתפסים ברשת ריר אשר מופרשת מאיבר בשם אנדוסטיל, ומוסעים אל סל הזימים.האנדוסטיל הומולוגי לבלוטת התריס בחולייתנים. על גבי סל הזימים ישנם שוטונים, אשר תנועתם גורמת להזרמת מים. החלקיקים עוברים מסל הזימים לעבר מערכת העיכול בסדר הבא: ושט קצר, קיבה, בלוטות עיכול, מעי ופי טבעת שנפתח אל סיפון היציאה, משם הפסולת נפלטת החוצה על ידי התכווצות שרירים.
ישנם מינים מושבתיים בהם קיימים הבדלים בארגון הזואידים במושבה. לכל זואיד יש פתח כניסת מים נפרד ואילו פתחי יציאת המים מתנקזים לפתח אחד משותף, כמו למשל במין הבוטריל הפרחוני (אנ'). במינים מושבתיים אחרים נשמר המבנה הבסיסי של הזואיד בעל פתח כניסה ופתח יציאה נפרד. איצטלנים מסננים בעיקר פיטופלנקטון וזואופלנקטון קטנים. בשביל להצליח להגיע לכמות מזון מספקת, איצטלנים מסננים כמות גדולה של מים, בין עשרות למאות מיליליטרים בדקה. באזורים אוליגוטרופים, אשר עניים בחומרי הזנה, איצטלנים אף מסוגלים לסנן חלקיקים הקטנים מגודל מיקרון, כמו בקטריות שונות. באיצטלנים קיים לב המורכב משרירים הנעים ומזרימים את הדם בתנועה פריסטלטית, כיוון זרימת הדם מתהפך בכל מספר דקות.
תיאור > טוניקה

כיסוי הגוף של איצטלנים נקרא איצטלה (טוניקה) והוא מהווה שלד גוף חיצוני. איצטלנים הם צמודי מצע ולכן צריכים להתקיים בתנאי קיצון כמו יובש, זיהום מים, טריפה ושחיקה, הטוניקה מהווה הגנה מפני גורמים אלו. הטוניקה מורכבת מחלבונים שונים כגון קולגן, קיטין, קריטין, טוניצין וחומרים נוספים רבים בעלי שימושים שונים. למשל, תאים פאגוציטים שמטרתם להגן מפני פתוגנים, תאים המאכסנים חומצה לשם הגנה מפני טורפים ותאים פיגמנטים בכדי לשמש הגנה מקרינת השמש. ישנם מינים של איצטלנים בהם מתקיימת בטוניקה סימביוזה עם חיידקים אשר מפיקים אור בתהליך ביולומינסנציה, ועם ציאנובקטריה המפיקות ומספקות סוכרים לאיצטלן בתהליך הפוטוסינתזה. למשל האיצטלן Diplosoma simile (אנ'), מין מושבתי ממפרץ אילת המקיים סימביוזה עם הציאנובקטריה Prochloron. במינים מסוימים הטוניקה יכולה להכיל מחטי שלד וכלי דם.
תיאור > רבייה ורגנרציה

איצטלנים מתרבים ברבייה מינית על ידי שחרור גמטות לגוף המים (spawning) כפי שמתקיים במרבית המינים היחידאים, או על ידי הפריה והדגרה פנימית (brooding), אסטרטגיה נפוצה במינים המושבתיים. בנוסף קיימת גם רבייה א-מינית באיצטלנים, במינים מושבתיים על ידי הנצה וגם על ידי יכולת רגנרציה גבוהה, אשר מאפשרת התפתחות מושבה חדשה מרקמה קטנה ואפילו מתאים בודדים. לחלק מן המינים היחידאים יש יכולת לרגנרציה גם כן, אך פחות מפותחת וכוללת בעיקר גדילה מחדש של איברים פגועים כמו סיפונים וגנגליון עצבים. למין היחידאי Polycarpa mytiligera (אנ') במפרץ אילת, יכולת רגנרציה ייחודית במהלכה מין זה מצליח להשלים את חלקי הגוף החסרים אף במקרה של חיתוך לשלושה חלקים שונים. לא ידוע על מיתרנים יחידאים אחרים המסוגלים לחדש כך את חלקי הגוף החסרים. בנוסף, בעת איום מין זה מסוגל לשחרר את מערכת העיכול שלו (אוויסצרציה (אנ')) ולבנות אחת חדשה בתוך 12 יום
מחקר

איצטלנים משמשים כחיות מודל למחקרי התפתחות ואבולוציה בשל קרבתם הפילוגנטית לחוליתנים, מבנה גופם הפשוט, אורך דור קצר ויכולת הרגנרציה המרשימה.
מפני שאיצטלנים הם חיות קבועות-מקום, ללא יכולת תנועה או הגנה, מינים רבים פיתחו חומרים נוגדי טריפה ונוגדי התיישבות . לחומרים אלו פוטנציאל לשמש כנגד צמדת ים (אנ') הגורמת נזק לכלי שיט ומבנים ימיים. בנוסף לכך, נמצא כי ניתן להפיק מאיצטלנים חומרים לשימושים שונים, כגון חומרים נוגדי סרטן, חומרים נוגדי מלריה וחומרים נוגדי חיידקים .
מהמין Styela plicata (אנ') למשל, ניתן להפיק חומרים שונים, ביניהם חומרים אנטי סרטניים, אשר נמצאו כמדכאים תאים סרטניים מסוג HT-29 ממקור אנושי. חומרים נוגדי חמצון, חומרים כמו הפרין, המשמש כתרופה לדילול דם וחומרים אנטי מיקרוביאלים.
ניתן להשתמש באיצטלנים כביו-אינדיקטורים (אנ') למצב ואיכות המים בשל היכולת שלהם לסנן חלקיקים קטנים ואף מתכות כבדות.
במדינות שונות משתמשים באיצטלנים למאכל, המין Styela plicata (אנ') למשל, נאכל בקוריאה ואף נחשב טעים ובריא עקב ריכוז גבוה של סוכרים וחומצות אמינו.
במאמר מדעי שפורסם לאחרונה, חוקרים ישראליים גילו מעגל חיים ייחודי בבוטריל הפרחוני (אצטלן מושבתי), אשר מתחדש ומזדקן במעגלים של כ-90 יום, במהלכם הזואידים חוזרים ומשנים את תכונותיהם וחיים מחדש ממש בדומה לעוף החול המיתולוגי, מקצב זה כונה "מקצב אורשינה" – שמו התלמודי של עוף החול המיתולוגי [https://www.ynet.co.il/environment-science/article/b1ag0c5in?
אינהיביציה

ערך זה עוסק בפעילות קוגניטיבית ופיזיולוגית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אִינְהִיבִּיצְיָה או עַכָּבָה (באנגלית: Inhibition או Effortful Control - EC), מתייחסת ליכולת הדיכוי של תגובות או פעולות מסוימות, על ידי הפסקתן או מניעתן.
בניגוד לאינהיביציה, שפעול או אקטיבציה מתייחסים ליכולת ליצור פעולה חדשה או להגביר פעולה קיימת.
בקרב יצורים חיים האינהיביציה באה לידי ביטוי ברמות שונות מהתא הבודד ועד להתנהגותו של האורגניזם השלם. בהתאם לכך היא מתקשרת למגוון תחומי דעת, כמו: ביולוגיה, נוירולוגיה, רפואה, פסיכולוגיה, פסיכיאטריה, חינוך ועוד.
בנוסף, משום שמדעי המחשב מתבססים לעיתים קרובות על אותם תחומי דעת שבהם האינהיביציה באה לידי ביטוי באופן טבעי, ניתן לפגוש מושג זה גם במסגרת תכנות ומחקר של רשת עצבית מלאכותית ובינה מלאכותית.
מאפיינים התנהגותיים

אינהיביציה התנהגותית היא היבט של מזג, אשר בגילאי הינקות והילדות המוקדמת מאופיין על ידי נטייה ברורה לסגת ממצבים או גירויים
חדשים שאינם מוכרים לאדם.
מבחינה התנהגותית האינהיביציה משתייכת לשלב היישום והביצוע. היא נשענת על מנגנון נפרד מזה של קבלת החלטות, אשר משתייך לשלב התכנון והארגון המחשבתים הקודמים לביצוע.
לצורך דיכוי של תגובה דרושה שליטה רצונית על התגובות כאשר חל שינוי בהקשר.
לכן היכולת של האדם לממש את בחירותיו בפועל תלויה באופן משמעותי ביכולת העכבה שלו.
יכולת זו מאפשרת לאדם שליטה בדחפים כאשר המצב מצריך זאת.
להבדיל מדחיינות שבה אדם מתקשה להתחיל פעולה שבה הוא חפץ, האינהיביציה מתייחסת ליכולת להפסיק או להימנע מפעולה לא רצויה, לאחר שזוהתה ככזו. זאת בשונה מאימפולסיביות בה האדם פועל בטרם חשב על השלכות הפעולה, כך שלמעשה הוא אינו יודע האם היא תוביל למצב רצוי או בלתי רצוי עבורו. עם זאת, לאדם אימפולסיבי ללא בעיות בעכבה לא יהיה כל קושי להימנע מתגובה אם הוא מודע לכך שתוביל לתוצאות שאין הוא מעוניין בהן.
מסיבה זו אנשים בעלי נטייה לאימפולסיביות מתבססים רבות על המזל, משום שהסבירות שבה תגובה אימפולסיבית תביא לתוצאות רצויות היא אקראית. להבדיל, אנשים עם קושי בעיכוב תגובה מדווחים רבות על רגשות חזקים של חוסר אונים ותסכול מכך שאין ביכולתם להימנע מתגובות שהם יודעים שאינן רצויות להם, אשר לעיתים יכולות אף להיות פוגעניות עבורם או עבור הסביבה.
השפעה על התפקוד

אינהיביציה מאפשרת לאדם לדכא תגובות עצמיותיות ולהתנגד לגירויים לא רלוונטיים. בהתאם לכך, האינהיביציה תורמת לכישורי הישרדות הכוללים את היכולת של האדם להתאים את מעשיו בסביבה משתנה באופן מסתגל. אומנם יכולת זו חשובה במיוחד כאשר מתרחש אסון טבע, אך היא משפיעה רבות גם על איכות החיים של האדם במצבי שיגרה. זאת משום שבכל מצב פעולות מסוימות יכולות להועיל ואחרות להזיק. האינהיביציה מאפשרת להימנע מתגובות פוגעניות או להפסיק אותן לאחר שהחלו.
למידת הימנעות מתבססת על מנגנון זה. היא מתרחשת כאשר חזרתיות רבה על התנהגות מסוימת אינה מניבה את התוצאות הרצויות ואף מחמירה את המצב. כך נמנע בזבוז נוסף של משאבים בפעולה חסרת תועלת. עם זאת, התנסות קיצונית בחוויות כישלון מסוג זה עלולה להוביל לחוסר אונים נרכש. זהו מצב שבו אדם מאמין שאין ביכולתו לשנות את הנסיבות אף על פי שיש לו את הכוח לעשות זאת.
האינהיביציה מאפשרת לאדם גם לפתח יכולת של דחיית סיפוקים, אשר מאפשרת לו לוותר על תגמולים מיידיים לצורך הגשמת מטרות ארוכות טווח.
השפעה על התפקוד > השפעה על היצירתיות

חשיבה מסתעפת מקושרת להנמכה באינהיביציה.
הסבר אפשרי לכך הוא שאינהיביציה נמוכה מאפשרת לרעיונות ומושגים להישאר זמן ארוך יותר בזיכרון עבודה.
פגיעה באינהיביציה

האינהיביציה חשובה לתפקוד התקין של המוח, המערכת המוטורית והמערכת הסנסורית.
כמו כן, היכולת להפעיל עכבות התנהגותיות, היא תנאי חיוני לתכנון יעיל ולדחייה של תגובות אימפולסיביות. בהתאם לכך, ליקויים במנגנונים האינהבטוריים מובילים לליקויים בתפקודים הניהוליים ולהתנהגות בלתי מווסתת.
קיימות מספר תופעות המיוחסות לפגיעה באינהיביציה:
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות - קשיים רבים האופייניים לאנשים עם הפרעת הקשב מיוחסים בין היתר לקשיים אינהיבטוריים. למשל, ישנם דיווחים רבים על ליקויים בדיכוי של רשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב בזמן ביצוע מטלה קוגניטיבית. כמו כן, במסגרת כלי מדידה מחקריים ואבחוניים אנשים בעלי הפרעת קשב נוטים יותר לטעויות הנגרמות בעקבות תגובה עודפת (errors of commission) ומייצגות הנמכה ביכולת עיכוב התגובה. הפגיעה באינהיביציה שוכנת בלב הבעיות המוחצנות של הפרעת קשב כמו מוסחות, פזיזות וחוסר היכולת לדחות סיפוקים. היא מופיעה גם בקרב סטודנטים עם הפרעת קשב המאופיינים בתפקוד גבוה יחסית לאוכלוסייה זו.
טיניטוס היא תופעה בה אדם שומע צלילים בהיעדר מקור קול חיצוני. היא נגרמת כתוצאה מפגיעה במרכיב האינהיביציה של מערכת השמיעה.
פגיעה באינהיביציה > השפעת אלכוהול

אלכוהול הוא אחד החומרים המוכרים מחיי היום יום אשר אחת מהשפעותיו היא הנמכה של האינהיביציה. במינונים מתונים האלכוהול משמש להעלאת מצב רוח ולשיפור האווירה. נעשה בו שימוש בשמחות וטקסים מסוימים, כמו למשל בהרמת כוסית. הוא נפוץ גם במקומות בילוי של מבוגרים המשתייכים לחיי הלילה, כמו מועדונים, פאבים ועוד.
עם זאת, שתייה של כמויות גדולות יותר יכולה להוביל לשכרות שבה האדם עלול לפגוע בו או בסביבתו משום שהוא לא מסוגל לעכב את תגובותיו כראוי. לשם כך החברה מגבילה את השימוש באלכוהול במסגרת החוק. לא רק זאת אלא שמצבים קיצוניים שתייה מוגזמת יכולה להוביל לאלכוהוליזם. זהו מצב שבו האדם מפתח תלות התמכרותית למשקאות חריפים.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים > אינהיביציה סינפטית

המונח מציין קשר מעכב בין שני תאי עצב. במערכת העצבים המרכזית של היונקים סוגים שונים של סינפסות הניתנות לסיווג לפי זהות המוליך העצבי המופרש אליהן. לפי זה, הקשר בין שני תאי עצב יכול להיות קשר מעכב כאשר המוליך העצבי המופרש גורם להתרחקות של התא הבתר-סינפטי מהאפשרות להפיק פוטנציאל פעולה. המוליך העצבי המעכב הנפוץ ביותר במערכת העצבים המרכזית של יונקים הוא GABA. מנגנון העיכוב של GABA מותנה בקולטן אליו הוא נקשר: קולטנים מסוג GABAA הם תעלה יונית עם סלקטיביות גבוהה ליוני כלור. כאשר המוליך העצבי GABA נקשר לקולטן זה, התעלה נפתחת, והמיוחד בתעלות אלו הוא שטף היונים הגבוה הזורם דרכן. זרם יוני זה גורם לעליה במוליכות החשמלית של קרום התא, ובכך הם מקטינים את היכולת של זרמי יונים מסינפסות מעוררות לגרום לשינוי במתח החשמלי עפנ"י קרום התא. סוג זה של אינהיביציה נקרא "עיכוב על ידי דלף", או Shunting Inhibition. קולטנים מסוג GABAB גורמים לפתיחה של תעלות יונים לאשלגן. התעלה הנפתחת מאפשרת זרימה של יוני אשלגן מתוך התא החוצה, ובכך מקטינה את המטען החיובי מהצד הפנימי של קרום התא ומרחיקה את האפשרות של התא המקבל מלשחרר פוטנציאל פעולה.
סוג נוסף של סינפסות מעכבות נוצרות על אקסונים, במנגנון עיכוב קדם-סינפטי. במנגנון עיכוב זה, הסינפסה נוצרת על אקסון בתר-סינפטי, ובסמוך לסינפסה אחרת. המוליך העצבי המעכב מווסת ומקטין את הכמות המשתחררת של המוליך העצבי מהתא הבתר-סינפטי.
מקובל לחשוב שבכל רשת הנוירונלית צריך להתקיים שיווי משקל בין אינהיבציה (עיכוב) לאקסיטציה (עירור). כאשר יש ירידה של אינהיביציה ברשת, האפקט הברור הוא נטייה של תאי העצב לסנכרן את הפעילות שלהם עד כדי יצירת התפרצויות חשמליות סינכרוניות, העומדות בבסיס של התקפים אפילפטיים.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים > תפקיד אינהיביציה במערכת העצבים המרכזית

התפקוד המוחי העומד מאחורי יכולת הקליטה, החשיבה והתגובה של האורגניזם, מושפע רבות מאינהיביציה של נוירונים או קולטנים בודדים ושל מערכות נוירולוגיות או ביולוגיות מורכבות יותר המתבססות עליהם. ביולוגיה מערכתית היא התחום אשר בודק את ההשפעה של קשרי הגומלין בין המרכיבים של מערכות ביולוגיות, וכיצד קשרי גומלין אלו גורמים לתפקוד ולהתנהגות שלהן.
מבחינה תפקודית, יכולת האינהיביציה היא חלק מהפונקציות הניהוליות הממוקמות באונה המצחית של המוח.
כמו כן, החלק הקדמי הימני של קליפת המוח חיוני ליכולת דיכוי התגובה.
קליפת המוח הקדם-מצחית יושבת בבסיס יכולת העכבה של ההתנהגות.
הקורטקס הקדם מצחי התחתון אחראי על עכבה מוטורית.
קליפת המוח הקדם-מצחית הדורסו-לטראלית מפעילה שליטה מעכבת על התנהגויות רגשיות וקוגניטיביות שהן לא הולמות או לא מסתגלות.
כמו כן, לגרעיני הבסיס יש פלט מעכב, כך שככל שהם מוציאים יותר פלט לתלמוס, כך מתקבל פחות עירור של קליפת המוח המוטורית ולפיכך תתבצע פחות תנועה של השרירים.
יחס האות-רעש של תהליכי עיבוד מידע עצביים מושפע מהפעילות של המוליך העצבי דופמין. לאפנון עצבי של יחס אות לרעש בתהליך עיבוד המידע יש השלכות על הקיבולת והתנודתיות של העיבוד. היחס בין התפקוד הקוגניטיבי לרמת הרעש במערכת העצבים הוא בצורת U הפוכה, כך שהביצוע המיטבי מתרחש ברמות רעש מתונות והוא נפגע ברמות רעש גבוהות או נמוכות מידי.
כתוצאה מכך מחסור או עודף של אפנון עצבי פוגע ביכולת עיבוד המידע העצבי ובתפקוד הקוגניטיבי. בין היתר סטייה מרמת האפנון העצבי המיטבית עלולה להוביל להנמכה בקיבולת של זיכרון העבודה וביכולת העכבה.
בהקשר של רשת עצבית עכבה מתייחסת להפחתה של דחף עצבי בתא עצב מסוים, זאת להבדיל מעוררות אשר מגבירה את פוטנציאל הפעולה שלו.
תהליך ההביטואציה גורם להפחתת התגובה לגירוי מסוים בעקבות חשיפה חוזרת אליו ומאפשר למידת התרגלות. הוא מתאפשר בעקבות דיכוי הפעילות של הסינפסה בין תא עצב לתא המטרה שלו והפחתת התקשורת ביניהם. כאשר הפוטנציאל הסינפטי כבר לא עובר את מתח המנוחה של תא המטרה הוא לא יכול להפעיל אותו.
תופעה זו משקפת את הפלסטיות של מערכת העצבים.
עבור מערכת החושים, אנטגוניסט הוא חומר הנקשר לקולטן מסוים, ואיננו מפעיל אותו, ובכך מעכב או מחליש את השפעתם של החומרים שאמורים להקשר לאותו קולטן (כגון הורמון, מוליך עצבי, או אגוניסט שלהם).
ראו גם

עכבה סמויה
עכבה חשמלית
חוסר עכבות
חולשת הרצון
מיקוד יתר (היפר-פוקוס)
ליקוי בתפקודים הניהוליים
אפקט סטרופ
הקסן

בכימיה אורגנית, הֶקְסֶן הוא פחמימן עם הנוסחה הכימית C6H12 . התחילית "הֶקְס" מבטאת הימצאות 6 אטומי פחמן במולקולה, בעוד שהסיומת " סֶן " מציינת שמדובר באָלְקֶן - דהיינו קיום קשר כפול בין שני אטומי פחמן. ישנם מספר איזומרים של הקסן, בהתאם למיקום ולגאומטריה של הקשר הכפול בשרשרת. אחד האיזומרים הנפוצים ביותר בתעשייה הוא 1-הקסן (אלפא אולפין). הקסן משמש כקומונומר (אנ') בייצור פוליאתילן.
איזומרים

להלן רשימה חלקית של איזומרים של הקסן.
| שֵׁם | נוסחה מבנית | מספר CAS | נקודת התכה     (°C) | נקודת רתיחה     (°C) | צפיפות     (g/cm 3) | מקדם השבירה     (589 ננומטר) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1-הקסן |  | 592-41-6 | −139.76 | 63.48 | 0.6685 (25 °C) | 1.3852 (25 °C) |
| (E)-2-הקסן |  | 4050-45-7 | −133 | 67.9 | 0.6733 (25 °C) | 1.3936 (20 °C) |
| (Z)-2-הקסן |  | 7688-21-3 | −141.11 | 68.8 | 0.6824 (25 °C) | 1.3979 (20 °C) |
| (E)-3-הקסן |  | 13269-52-8 | −115.4 | 67.1 | 0.6772 (20 °C) | 1.3943 (20 °C) |
| (Z)-3-הקסן |  | 7642-09-3 | −137.8 | 66.4 | 0.6778 (20 °C) | 1.3947 (20 °C) |
ישנם בסך הכל 13 איזומרים אלקניים שונים של הקסן, למעט איזומרים גאומטריים נוספים (E/Z) ואופטיים (R/S):
הקס-1-אן
הקס-2-אן (E/Z)
הקס-3-אן (E/Z)
2-מתילפנט-1-אן
3-מתילפנט-1-אן (R/S)
4-מתילפנט-1-אן
2-מתילפנט-2-אן
3-מתילפנט-2-אן (E/Z)
4-מתילפנט-2-אן (E/Z)
2,3-דימתיל-בוט-1-אן
3,3-דימתיל-בוט-1-אן
2-אתיל-בוט-1-אן
2,3-דימתיל-בוט-2-אן
ראו גם

ציקלוהקסן
ניאוהקסן (אנ')
הערות שוליים

↑  Hexene, Merriam-Webster Dictionary
1 2 3 4  "Chapter 3: Physical Constants of Organic Compounds". CRC Handbook (90th ed.). pp. 1–523.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4159814-3
הפלת מטוס אל על בשמי בולגריה

| --- | --- |

מטוס אל על ברישום 4X-AKC, מדגם לוקהיד קונסטליישן, אשר הופל בבולגריה
 תאריך:  27 ביולי 1955
 מיקום:  פטריץ', מחוז בלגואבגרד, בולגריה
 גורם:  יירוט בשגגה
 קואורדינטות:  41°24′00″N 23°13′00″E﻿ / ﻿41.4°N 23.21666667°E﻿ / 41.4; 23.21666667
 הרוגים:  58
 ניצולים:  0
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  לוקהיד קונסטליישן
 מוצא:  לונדון
 יעד:  תל אביב, ישראל
 חניות ביניים:  פריז ווינה
 מפעיל:  אל על
 נוסעים:  51
 אנשי צוות:  7
  (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מיקום ההתרסקות(למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מיקום ההתרסקות
 
המצבה על קבר האחים של חללי המטוס בבית הקברות קריית שאול
מכתב תנחומים מהנשיא יצחק בן-צבי למשפחות החללים
מעטפת מכתב שנשלח מרומניה לישראל ושרד את ההתרסקות (מסומן בחותמת מיוחדת).
הפלת מטוס אל על בשמי בולגריה התרחשה ב-27 ביולי 1955. מטוס נוסעים מסוג לוקהיד קונסטליישן שהיה בטיסה 402 של אל על, טיסה אזרחית מלונדון דרך פריז ווינה לנמל התעופה לוד (כיום נמל התעופה בן-גוריון), סטה ממסלולו לתוך שטח הרפובליקה העממית של בולגריה והופל על ידי מטוסי קרב של חיל האוויר הבולגרי מעל צפונה של העיר פטריץ' בשעות הבוקר. כל 58 נוסעי המטוס (51 נוסעים ושבעה אנשי הצוות) נספו.
האירוע

המטוס, ברישום 4X-AKC, מעודפי הצבא האמריקאי, נקלע מעל יוגוסלביה לרוחות חזקות ופתאומיות, שגרמו לו לסטות ממסלולו ולחדור בשוגג אל התחום האווירי של בולגריה. חיל האוויר הבולגרי הזניק מולו שני מטוסי קרב חדישים מסוג יאק 23, והטייסים נצטוו להנחיתו. בשל סיבה לא ברורה, אחד ממטוסי הקרב פתח באש על המטוס. שלושה מטחי אש שנורו בהפסקות על המטוס גרמו להתפוצצותו, והוא התרסק על גבעה סמוך לגבול בולגריה ויוגוסלביה, ליד אחד מיובלי הנהר סטרומה, בשטח גבעי קשה לגישה.
הרוגי המטוס מנו 15 ישראלים, 12 אמריקאים, שישה צרפתים, חמישה סובייטים, ארבעה קנדים, ארבעה בריטים, ארבעה דרום אפריקאים, שלושה מגרמניה המערבית, פולני, אוסטרי, שוודי, ועוד שני נוסעים חסרי אזרחות.
קברניט המטוס היה סטנלי רג'ילנד הינקס מדרום אפריקה (ששימש גם כקברניט בוחן). הקצין הראשון, פנחס בן-פורת, היה ישראלי מקיבוץ נען ומטייסי הפלמ"ח הוותיקים (היה הטייס הראשון שביצע תקיפה אווירית במסגרת שירות האוויר של ההגנה), וזו הייתה טיסת ההסמכה שלו, שלאחריה היה אמור לקבל הסמכה כקברניט באל על. שאר אנשי הצוות היו הדיילת שרה אצ'רקן (אזמאילוב), הדיילים אלברט אלחדף ולאון טיזר, האלחוטן רפי גולדמן ומהנדס הטיס סידני צ'אלמרס.
שרידי הגופות נקברו בקבר אחים בבית הקברות קריית שאול. המצבה היא בצורת כנף מטוס ועליה נרשם "ביום ח' באב שנת התשט"ו פגעה יד זדונית במטוס ישראלי בהיותו בשמי בולגריה וכל נוסעיו חמישים ושמונה אנשים נשים וטף שהיו בדרכם למולדת עלו כולם כאחד בלהבות אש. שרידיהם הועלו לארץ בט"ו באב, יום בו ניתנו הרוגי ביתר לקבורה. למחרת היום הובאו למנוחת עולמים במקום קדוש זה". כן נכתב עליה קטע מספר יחזקאל, פרק ל"ז פסוק ט':" הינבא בן-אדם ואמרת אל-הרוח כה-אמר אדוניי, מארבע רוחות בואי הרוח, ופחי בהרוגים האלה, ויחיו". הרב שלמה גורן חיבר עבורם נוסח מיוחד של תפילת אל מלא רחמים בו צוין: "שנהרגו בידי מרצחים ונפלו בידי בני עוולה".
בספטמבר 1955 הונח אבן פינה בחבל לכיש ליישוב ניר ח"ן, הקרוי לזכר 58 (ח"ן בגימטריה) הנספים באסון.
חקירה

בתחילה הודיעה ממשלת בולגריה שהמטוס נורה מהקרקע בתותח נ"מ, לאחר שחדר למרחב האווירי של בולגריה. ב-30 ביולי 1955 הגיעה משלחת ישראלית לחקור את נסיבות האירוע ומבחינת שרידי המטוס הסיקה שהוא נורה על ידי מטוסי קרב. המשלחת הישראלית דיווחה שהיא נתקלה בחוסר שיתוף פעולה קיצוני מצד שלטונות בולגריה, וכי שרידי המטוס טופלו לפני הגעתם על מנת להעלים ממצאים מפלילים. ב-3 באוגוסט 1955 הודתה ממשלת בולגריה שהמטוס הופל בידי מטוסי קרב והביעה נכונות לשלם פיצויים, אף על פי שהמטוס חדר לעומק של 40 קילומטר במרחבה האווירי, והטייס התעלם מאזהרות שהופנו אליו. בהמשך שינתה בולגריה את עמדתה, סירבה ליטול אחריות והסכימה רק לתשלומים לפנים משורת הדין במטבע בולגרי.
בישראל התייחסו אל ההפלה כאל מעשה זדון. כך, בהודעת ועדת השמות הממשלתית על שם היישוב "ניר ח"ן נאמר "לזכר נ"ח חללי ההתקפה הזדונית על מטוס אל־על בבולגריה".
בשנת 2003, לאחר כארבעים ושמונה שנות התעלמות, הציבו הבולגרים אנדרטה במקום לזכר הרוגי המטוס.
בשל הימצאותם על המטוס של נוסעים סובייטים ונוסעים חסרי אזרחות וכן קצין המודיעין הרן בר דור, פרחו מאז כמה תאוריות קשר על נסיבות הפלת המטוס. לאחר שנפתחו ארכיוני הצבא ומשרד החוץ הבולגריים, נתברר ללא כל ספק שהפלת המטוס הייתה תאונה, שנבעה ממזג אוויר הפכפך, ויד קלה מדי על ההדק של טייסי הקרב הבולגרים. שני הטייסים הועמדו למשפט צבאי בבולגריה, ונפסקו להם עונשים כבדים. אחד מהם חלה בכלא במחלת נפש ובילה את שארית ימיו בבית חולים.
פיצויים

בפברואר 1956 שלחה ישראל לבולגריה את דרישתה לתשלום פיצויים על הנזקים שנגרמו בהפלת המטוס. ישראל דרשה פיצויים על המטוס עצמו ופיצויים למשפחות ההרוגים. באוגוסט 1956 יצאה משלחת ישראלית לבולגריה למשא ומתן על הפיצויים, אולם לא הושגה הסכמה על סכום הפיצויים שכן בולגריה בקשה לחלק את האחריות בינה לבין אל על, שכן המטוס חדר לשטחה האווירי. בנוסף, היחסים המתוחים בין המדינות, בעקבות מבצע סיני, לא סייעו בהסדרת הפיצויים. בולגריה הסכימה לשלם פיצויים למשפחות הקרבנות, אך לא על המטוס. בעקבות זאת, ישראל הגישה תביעה נגד בולגריה בבית הדין הבין-לאומי. התביעה נרשמה ביוני 1958 והמשפט נפתח במרץ 1959, בדיון בשאלת סמכות בית המשפט הבינלאומי לדון בעניין. במאי 1959 קבע בית המשפט הבינלאומי, ברוב של 12 נגד 4 שאין לו סמכות לדון בעניין. בשנת 1960, לאחר שישראל סירבה להצעתה של בולגריה לשלם פיצויים על קרבנות האסון, חזרה בה בולגריה מהנכונות לשלם פיצויים. לבסוף, ביוני 1963 פורסם שהושגה הסכמה ובולגריה שילמה פיצויים לקרובי קרבנות האסון, בהתאם לתנאיה.
ראו גם

אסון ביילמר
התרסקות מטוס סיביר אייר בים השחור
טיסה 114 של ליביאן איירליינס
לקריאה נוספת

חנן עזרן, תעלומה בנתיב ההתרסקות, הוצאת תמוז, שנת 2005
ניר ברוך, גאדג’ב דראגוליוב, טיסה: 4X-AKC, הוצאה לאור עצמית של המחברים, 2009
הערות שוליים

↑  Lili Eylon, The Blogs: The El Al plane crash you never heard of, blogs.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
↑  The Judean Staff, This Day In History: El Al Flight 402 Shot Down By Bulgarian Fighter-J, The Judean, ‏2022-07-27 (באנגלית בריטית)
↑  David Cenciotti, Airspace violations - Episode 4 - El Al flight 402 - The Lost Constellation, The Aviationist, ‏2010-01-08 (באנגלית אמריקאית)
↑  שרה מונצחת באנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל
↑  בהלויה ממלכתית מובאים למנוחות 58 חללי מטוס אל על, מעריב, 4 באוגוסט 1955
↑  ג. מאיר: בולגריה משהה הטיפול בתביעת הפיצויים, דבר, 27 ביוני 1957
↑  Major John T. Phelps II, Aerial Intrusions by Civil and Military Aircraft in Time of Peace, Military Law Review, 1985, page 279
↑  רשימת שמות יישובים, ילקוט הפרסומים 489, 31 ביולי 1956, עמ' 1249
↑  גבריאל שטרסמן, יוגש חשבון הפיצויים, מעריב, 3 בפברואר 1956
↑  רוזן לבולגריה, דבר, 2 באוגוסט 1956
↑  מצפים לתשובה מבולגריה בעניו תביעות המטוס שהופל, דבר, 14 באוגוסט 1956
↑  סיכויים לסיום מהיר של משא ומתן לפיצויים מבולגריה על הפלת המטוס, הצופה, 2 בספטמבר 1956
↑  בולגריה רמזה על סכום, מעריב, 7 באוקטובר 1956
↑  בולגריה לא מימשה התחייבותה בעניין הפלת המטוס, על המשמר, 20 ביוני 1957
↑  בולגריה החלה בכן וסיימה בלא, מעריב, 6 באוגוסט 1957
↑  בולגריה העממית משלמת הפיצויים לקרבנות מטוס "אל־על", קול העם, 11 באוקטובר 1957
↑  ישראל הגישה תביעה נגד בולגריה בבית־הדין הבינלאומי בהאג, על המשמר, 18 באוקטובר 1957
↑  נרשמה התביעה נגד בולגריה, חרות, 5 ביוני 1958
↑  ישראל הגישה תביעותיה נגד בולגריה על הפלת מטוס "אל־על", חרות, 12 באוגוסט 1958
↑  בולגריה מצטערת ומסרבת להשפט, מעריב, 17 במרץ 1959
↑  תביעת ישראל מבולגריה בעינה עומדת, הצופה, 28 במאי 1959
↑  בולגריה מסרבת לשלם "פיצויים כוללים" לקרבנות אל־על", חרות, 6 בנובמבר 1960
↑  בולגריה שילמה הפיצויים על הפלת מטוס "אל על", על המשמר, 3 ביוני 1963
תיבת ההנצחה של שרה אזמאילוב אצ'רקן באנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל.
בריאן טי

| --- | --- |

בריאן טי, 2011
 לידה:  15 במרץ 1977 (בן 47) אוקינאווה, יפן יפן 
 שם לידה:  高田 ゼボム 
 מדינה:  יפן, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2000 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  תיכון גלן א. וילסון 
 http://www.briantee.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'י-בום טקאטה (ביפנית: 高田 ゼボム; ברומאג'י: Takata Zebomu; נולד ב-15 במרץ 1977) הוא שחקן קולנוע אמריקאי יליד יפן.הוא ידוע בגילום ד"ר איתן צ'וי בדרמה הרפואית של רשת NBC, "שיקגו MED" ‏(2015–2022). הוא שיחק בשוברי קופות כמו "מהיר ועצבני 3" (2006), "וולברין" (2013), "עולם היורה" (2015), "צבי הנינג'ה: יוצאים מהצללים" (2016).
ביוגרפיה

טי נולד במחוז אוקינאווה שבדרום מערב יפן, לאב אמריקאי ממוצא יפני ולאם דרום-קוריאנית. אביו נולד במחנה עצורים במהלך מלחמת העולם השנייה. אמו, ילידת קוריאה הדרומית, היגרה ליפן בצעירותה ועבדה ככתבת.
כשהיה בן שנתיים היגר עם הוריו לעיירה גבעות הייסנדה (אנ') בדרום קליפורניה. הוא למד בבית הספר התיכון גלן א. וילסון (אנ'), שם הוא היה נשיא ארגון הסטודנטים והקפטן של קבוצת הפוטבול. בזמן לימודיו בתיכון, הוא עבד בבלאק ג'ק פיצה, אשר בה הייתה מרבה לבקר ילידת המקום הזמרת פרגי.
טי סיים את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בברקלי עם תואר ראשון בתיאטרון ובאמנויות הבמה. זמן לא רב לאחר שסיים את לימודיו, הוא אימץ את שם הבמה שלו, בריאן טי, "המעורפל מבחינה תרבותית" לאחר שנדחה על ידי במאי קוריאני באודישן בגלל שיש לו שם משפחה יפני.