stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף סערוני
במאבק למען העברית בברית המועצות

בשנת 1923 הוציא לאור בחארקוב את הקובץ הספרותי העברי הראשון בברית המועצות. זאת לאחר מאבק ממושך בצנזורה ובייבסקציה (המחלקה היהודית במפלגה), שאסרה לחלוטין פעילות תרבותית בשפה העברית. הקובץ שנקרא "צלצלי שמע" הכיל 32 עמודים של שירה וסיפורת עברית. בזכות השתדלותו של סערוני התירה לבסוף הייבסקציה להדפיס 100 עותקים בלבד של הקובץ. העתק אחד הגיע לידיו של בן-גוריון בעת ביקורו בתערוכה חקלאית במוסקבה באוקטובר 1923. בקובץ כלול גם סיפור קצר בשם "קצת" וחתום י. מטוב. ברוח הימים הסוערים ומלאי התקווה של המהפכה הקומוניסטית ובעיצומו של תהליך ביסוס המשטר הסובייטי, כתב סערוני בסיפורו זה את השורה: "...לא שאיפות שעבוד ורמאות, אלא מיליונים כוכבים אדומים, שירדו עלינו כגשם-מרד מרקיע האמת. סער, סער, סער!" בין השנים 1924–1927 היה בלנינגרד וחבר שם לקבוצת "האוקטובראים" (חסידי מהפכת אוקטובר) - סופרים ומשוררים יהודים שפעלה להפצת השפה העברית. החבורה הלנינגרדית יצאה נגד השירה העברית הקלאסית (למשל שירתו של ביאליק) ופרסמה מספר קבצים ספרותיים שנקראו "בראשית" ו"עלי עשור". סערוני נחשב למנהל הצד הארגוני של החבורה. חברים בולטים נוספים בקבוצה היו המשוררים חיים לנסקי, שהפך לחבר קרוב ביותר של סערוני, ויוכבד בת-מרים, שפעלה במסגרת הקבוצה תקופה קצרה בשנת 1924.
בשנת 1927 הגיש סערוני לצנזורה בלנינגרד קובץ סיפורים בשם "סיפורי סמרקנד". הספר נשלח לצנזורה המרכזית במוסקבה ומשם לייבסקציה. בניסיון להיאבק בהגבלות על התרבות העברית ואיסור הפצת פרסומים בעברית שלח סערוני מכתב תלונה גלוי אל התובע העליון של ברית המועצות. המכתב נתפס ועוכב על ידי הצנזורה ולבסוף הוא פורסם ב"דבר" וב"הצפירה" באוגוסט 1927. ייתכן ובעקבות כך, ובגלל פעילותם למען העברית, נאסרו כמה מחברי הקבוצה הלנינגרדית בנובמבר 1927. סערוני הוגלה לעיר מינוסינסק (אנ') שם שהה בשנת 1928. בשנת 1929 הצליח לצאת מברית המועצות ועלה לארץ ישראל.
ממצאים מארכיונו

מעיון בארכיונו מתברר שסערוני הרבה להשתמש בשמות עט במהלך עשרות השנים בהן פרסם בעיתונות העברית בישראל. בין השמות הרבים בהם חתם ניתן למנות כינויים כמו: פרפר, צליף, דינה עדינית, יוסיפון, מררי, י. פין, י. סין, ירשוף, י. רשוף, אצטרובל (ראה מקבץ של שמות עט בפרסומים שונים וכן בכתב ידו מתוך קטעים השמורים בארכיונו במרכז קיפ באוניברסיטת תל אביב). בארכיון נמצאים גם קטעי יצירות גנוזות של סערוני. בדברים שנרשמו מפיה של רעייתו, נאמר כי הירבה להתחיל אך מיעט לסיים. כמו כן מכיל האוסף בארכיון מכתב מנעמי שמר שהייתה ידידה קרובה ונהגה להתארח בביתו, וכן מכתב מהסופר דניאל פרסקי המפציר בסערוני לפרסם ביקורת על ספרו "לאלף ידידים".
סערוני נישא בישראל לטובה (גיטה) נגינה (עלתה בשנת 1928) שעסקה בחינוך בפנימייה לנערות במצוקה. רשמים מניסיונה בעבודה עם הנערות פורסמו בספרה "ילדות עשוקה" שיצא לאור בסדרת הספריה לעם בהוצאת עם עובד בשנת 1958. בני הזוג התגוררו כ-40 שנה בבית צנוע ברחוב ריינס 13 בחולון. לבני הזוג לא היו ילדים. לאחר מות יוסף סערוני במרץ 1990 פורסמו בעיתונות דברי הספד לזכרו מאת נעמי שמר, ב"ידיעות אחרונות", וחיים באר, ב"דבר השבוע".
ספריו

צלצלי שמע, קובץ ספרותי, חארקוב, 1923
נסים בצפת, עם- עובד 1961
מבחר מתרגומיו

גזר-דינו של פגניני, אנטולי וינוגרדוב (רו') מסדה, מוסד ביאליק, 1940
חיי באמנות קונסטנטין סטניסלבסקי, מסדה, מוסד ביאליק, 1942
אם, מאת פיודור גלדקוב (צר'), מסדה, 1943
מעשה-בכל-יום, מאת פ. קנורה, הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1945
לאונרדו דא וינצ'י' חייו ויצירתו, מאת א. ל. וולינסקי, מוסד ביאליק, 1949
בעיר מכורה, מאת ויקטור ניקראסוב (רו'), עיינות, 1956
הרפתקאותיו של סיני בקיסרות השמים, מאת, ז'ול ורן, מסדה, 1964
ארסאן לופאן בן העשרים, מעצרו של ארסאן לופאן, מאת מוריס לבלאן, מ' מזרחי, 1966
השטן במוסקבה, מאת מיכאיל בולגקוב, עם עובד, 1969
אגף הסרטן, מאת אלכסנדר סולז'ניצין, עם עובד, 1970
אוגוסט 1914, מאת אלכסנדר סולז'ניצין, עם עובד, 1972
ארכיפלג גולג, מאת אלכסנדר סולז'ניצין, שוקן, 1974
השעון וסיפורים אחרים, מאת איוואן טורגנייב, דביר, 1991
ראו גם

קבוצת סופרים עבריים בלנינגרד, ביניהם סערוני, בעד היתר העברית בססס"ר, דבר, 16 באוגוסט 1927
קבוצת סופרים עבריים בלנינגרד, ביניהם סערוני, ממלחמת השפה העברית ברוסיה הסובייטית, הצפירה, 30 באוגוסט 1927
הערות שוליים

↑  י. סערוני, כפר מולדתי פופלנאסטויה, העבר - רבעון לדברי היהדות והיהודים ברוסיה חוברת ז', מאי 1960, עמ' 177-182
1 2 3 4  מתוך תרשומת שיחה עם טובה סערוני בשנת 1990. נמצא ארכיון יוסף סערוני, במרכז "קיפ" לחקר הספרות והתרבות העברית ע"ש לאורה שוורץ-קיפ, באוניברסיטת תל אביב.
1 2  י. סערוני, בימים אחרים, סימן קריאה 8, 1978, עמ' 290-303
↑  חיים באר, מזכרונותיה של תולעת ספרים, דבר השבוע, 9 במרץ 1990, עמ' 10
↑  י. מאטוב, בעד היתר העברית בססס"ר, דבר גליון 675, 16 באוגוסט 1927, עמ' 2
↑  י. מאטוב, מלחמת השפה העברית ברוסיה הסובייטית, הצפירה גליון 201, 30 באוגוסט 1927, עמ' 2
↑  רשימה גנוזה על ברל כצנלסון בארכיון סערוני, במרכז "קיפ" לחקר הספרות והתרבות העברית ע"ש לאורה שוורץ-קיפ, באוניברסיטת תל אביב.
↑  יעקב הלחמי, ויהי בימי, באתר בית הסרט העברי, ‏7 במרץ 2007
1 2  רשימות, תעודות וגיזרי עיתונים בארכיון סערוני, במרכז "קיפ" לחקר הספרות והתרבות העברית ע"ש לאורה שוורץ-קיפ, באוניברסיטת תל אביב.
↑  בתיה כרמיאל, בתי הקפה של תל-אביב 1920–1980, מוזיאון א"י, יד בן-צבי, 2007, עמ' 227–229
↑  י. סערוני, פן ופניו, סימן קריאה 2, 1973, עמ' 295–308
↑  מאמר על ספרה של חגית הלפרין, צבע החיים - חייו ויצירתו של אלכסנדר פן, ‏2007
↑  גרשון שקד, הסיפורת העברית 1880–1980, כרך ה' - בהרבה אשנבים בכניסות צדדיות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1991, עמ' 15, 40
↑  חן מלול, הווידוי של אלכסנדר פן, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 25.12.2017
↑  מיכאיל בולגקוב, תרגום: פטר קריקסונוב, האמן ומרגריטה, תל-אביב, 1999, עמ' 7
↑  נעמי שמר, פרידה מיוסף סערוני, ידיעות אחרונות, 30 במרץ 1990, עמ' 31
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299868905171  PLWABN: 9811250680005606  GND: 131608185  ISNI: 0000 0000 7874 1504  LCCN: nr99001546  VIAF: 49146066   WorldCat (עם VIAF): 49146066 
סופרים בקפה "אררט" - לפי כיוון השעון: לאה גולדברג, י. סערוני, א. שלונסקי, י. זמורה, אורי קיסרי, מנשה לוין, אלכסנדר פן, אבי-חנן, נתן גרינבלט, יוסף אריכא. קריקטורה: אדם שליין, שנות ה-30
מקבץ שמות עט של יוסף סערוני מארכיונו. באדיבות מרכז "קיפ" לחקר הספרות והתרבות העברית, אוניברסיטת תל אביב
יחסי אסטוניה–רומניה

| יחסי אסטוניה–רומניה |
| --- | --- |
אסטוניה: רומניה


אסטוניה: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
45,228: 238,391
אוכלוסייה
1,356,415: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
40,745: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,039: 18,485
משטר
רפובליקה

יחסי אסטוניה–רומניה הם היחסים הבילטרליים בין אסטוניה ורומניה.
היסטוריה

היחסים הדיפלומטיים בין אסטוניה וממלכת רומניה כוננו ב-26 בפברואר 1921 וחודשו ב-13 בספטמבר 1991 לאחר פירוק ברית המועצות.
אסטוניה פתחה את שגרירותה בבוקרשט בשנת 2015. לפני כן יוצגה אסטוניה ברומניה באמצעות שגרירותה בוורשה, פולין. רומניה יוצגה בתחילה באסטוניה באמצעות הנציגות הרומנית בוורשה משנת 1924, ומשנת 1932 יוצגה באמצעות הנציגות שלה בריגה שבלטביה. ב-1 במאי 1939 הוסמך גם שגריר רומניה בהלסינקי שבפינלנד כשגריר רומניה גם בטאלין.
בשנת 2004 הצטרפו שתי המדינות לנאט"ו. באותה שנה הצטרפה אסטוניה לאיחוד האירופי, ואילו רומניה הצטרפה לארגון בשנת 2007. רומניה פתחה את השגרירות שלה באסטוניה בשנת 2016, לאחר שקודם לכן, רומניה יוצגה באסטוניה מהלסינקי.
ביקורים רמי דרג

ב-11–12 ביולי 1992 נשיא רומניה יון איליסקו ביקר בטאלין.
נציגויות דיפלומטיות

אסטוניה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
רומניה מחזיקה באסטוניה שגרירות בטאלין.
יחסי אסטוניה–קנדה

| יחסי אסטוניה–קנדה |
| --- | --- |
אסטוניה: קנדה


אסטוניה: קנדה
שטח (בקילומטר רבוע)
45,228: 9,984,670
אוכלוסייה
1,356,415: 39,838,945
תמ"ג (במיליוני דולרים)
40,745: 2,140,086
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,039: 53,718
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: מונרכיה חוקתית

יחסי אסטוניה–קנדה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אסטוניה לבין קנדה. בקנדה חיים בין 22,000 ל-25,000 מהגרים אסטונים.
היסטוריה

קנדה הכירה באסטוניה לראשונה ב-1922, מעולם לא הכירה בכיבוש הסובייטי וכשזו קיבלה עצמאות ב-1991 הייתה קנדה בין המדינות הראשונות להכיר בה מחדש ולכונן איתה יחסים דיפלומטיים.
קנדה הייתה המדינה הראשונה לאשר בנאט"ו בשנת 2004, את הצטרפותה של אסטוניה לארגון.
בשנת 2007 חתמו שתי המדינות על פטור מוחלט מאשרות כניסה למדינה, אזרחים קנדים רשאים להיכנס לאסטוניה בכל זמן ואזרחים אסטונים רשאים להיכנס לקנדה בכל זמן וללא הגבלה.
ייצוג

אסטוניה מיוצגת בקנדה באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באוטווה, בירת המדינה ובאמצעות ארבע קונסוליות כבוד שהיא מחזיקה בטורונטו (2 קונסוליות), ונקובר ומונטריאול.
קנדה אינה מיוצגת באסטוניה בדרג השגרירות אלא דרך שגרירות שהיא מחזיקה בריגה, בירת לטביה. במישור הקונסולרי מיוצגת קנדה באסטוניה באמצעות קונסולית כבוד שהיא מחזיקה בטאלין.
יחסים כלכליים

בשנת 2015, ייצאה קנדה לאסטוניה סחורה בשווי 23.8 מיליון דולר שכללה בעיקר משאיות משלוחים, סרטנים, טלסקופים ואזעקות לבית. באותה השנה ייצאה אסטוניה לקנדה סחורה בשווי 95 מיליון דולר אמריקאי שכללה בעיקר נפט, שמן, מוצרי טלפוניה, קמח ומזרנים.
יחסי ארמניה – סנט לוסיה

| יחסי ארמניה – סנט לוסיה |
| --- | --- |
ארמניה: סנט לוסיה


ארמניה: סנט לוסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
29,743: 616
אוכלוסייה
2,968,413: 179,845
תמ"ג (במיליוני דולרים)
24,212: 2,520
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,157: 14,012
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי ארמניה–סנט לוסיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת ארמניה לבין סנט לוסיה.
היסטוריה

רפובליקת ארמניה וסנט לוסיה כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים לראשונה ב-17 באוקטובר 2000. אזרחי סנט לוסיה שמגיעים לארמניה מקבלים אשרה עם הגעתם למדינה. אזרחי ארמניה שמגיעים לסנט לוסיה זקוקים לאשרה על מנת להיכנס למדינה.
נציגויות דיפלומטיות

ארמניה אינה מיוצגת בסנט לוסיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
סנט לוסיה אינה מיוצגת בארמניה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחס (בין מספרים)

תצורות תצוגה ביחסי גובה:רוחב שונים
יחס בין מספרים הוא המנה של חלוקתם זה בזה. יחס בין שני מספרים מיוצג באמצעות הפרדתם זה מזה באמצעות נקודתיים, למשל 3:4. דוגמה: בהרכב הכימי של המים, H2O, היחס בין אטומי המימן לאטומי החמצן הוא 2:1. בדרך כלל מוצג יחס בין שני מספרים, אך ניתן להציג גם יחס בין שלושה מספרים ויותר. למשל, בהרכב הכימי של חומצה גופרתית, H2SO4, היחס בין האטומים הוא 2:1:4.
נהוג להציג יחס בין מספרים בצורתו המצומצמת. דוגמה: גובהו של יוסי 180 ס"מ, וגובהו של דני 120 ס"מ. היחס בין הגבהים שלהם הוא 180:120 כלומר 3:2. במידת האפשר מוצג היחס בין מספרים שלמים, ולכן בדוגמה הקודמת נעדיף את ההצגה 3:2 על-פני ההצגה 1.5:1. כאשר היחס הוא מספר אי-רציונלי, אי אפשר להציג את היחס במספרים שלמים. למשל בריבוע, היחס בין האלכסון לצלע הוא  {\sqrt {2}}:1.
משמעויות היחס

נתבונן ביחס בין א' לבין ב' שהוא  2:3.
ליחס הזה 4 משמעויות:
על כל שתי יחידות שיקבל א' יקבל ב' 3 יחידות
מכל סכום שיחולק לפי היחס הזה יקבל א'  {\frac {2}{5}} ו-ב' יקבל  {\frac {3}{5}}
א' קטן מ-ב' ב- {\frac {1}{3}} של ב'
ב' גדול מ-א' ב- {\frac {1}{2}} של א'
ידיעת היחס בין מספרים אינה מספקת מידע על גודלם של המספרים. בדוגמה של יחס של  2:3 יכולה להתאים לארוחות מבצע במזללה שבה על כל קניית שתי ארוחות מוגדלות מקבלים שלוש ארוחות ילדים בחינם, אבל גם לסיפור שבו על כל 42 שחקני כדורסל בבית הספר יש 63 שחקני כדורגל.
הכמות הכוללת צריכה להתחלק שווה בשווה ללא שארית בסכום של המונה ושל המכנה בייצוג המצומצם. בדוגמה של  2:3 סך הכמות שמייצג 2 ושמייצג 3 צריך להתחלק שווה בשווה וללא שארית ב-5 (כדי לאפשר שעל כל שתי יחידות של א' יהיו בדיוק 3 יחידות של ב')
יחסים נודעים

כאשר היחס הוא מהצורה a:1 נהוג להציגו בצורת a בלבד. יחסים נודעים אחדים מסוג זה הם:
הקבוע  \pi  (פאי): היחס הקבוע בין היקף מעגל לבין קוטרו.
יחס הזהב: שני גדלים מקיימים את יחס הזהב אם היחס בין סכום הגדלים לבין הגדול מביניהם שווה ליחס שבין הגדול מביניהם לקטן מביניהם. בנוסחה:
{\sqrt {2}} הוא היחס שבין האלכסון לצלע בריבוע.
{\sqrt {3}} הוא היחס שבין האלכסון הראשי בקובייה למקצוע של הקובייה.
הפונקציות הטריגונומטריות הבסיסיות הן יחסים בין צלעותיו של משולש ישר-זווית. סינוס של זווית, למשל, שווה ליחס שבין הניצב שמול זווית זו ובין היתר.
ערך משולש

כאשר ידוע היחס בין זוג מספרים, וידוע לנו שיחס זה מתקיים גם בין מספר ונעלם, ניתן לחשב את הנעלם.
כאשר נתונים משולשים דומים וידוע לנו אורך צלעותיו של משולש אחד, ורק אורך אחת מצלעותיו של המשולש האחר, נוכל לחשב, באמצעות ערך משולש, את אורכי הצלעות הנותרות. עניין זה מודגם בתלמוד: ”והרוצה לידע כמה גובהו של דקל מודד קומתו וצלו וצל קומתו וידע כמה גובה של דקל” (תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף מ"ג, עמוד ב'). נמחיש זאת: אדם, שגובהו 1.75 מטר, מודד ומגלה שאורך צלו 2.50 מטר, ואורך צלו של הדקל הוא 10 מטר. מה גובה הדקל? פתרון: מתקיים  10:x=2.50:1.75. לפיכך
 x={\frac {1.75\times 10}{2.50}}=7
ומכאן שגובה הדקל הוא 7 מטרים.
ראו גם

יחס ישר
יחס הפוך
פוליקליטוס
לקריאה נוספת

תלמה גביש, לחשוב להבין להצליח - פיתוח חשיבה מתמטית, קריית ביאליק: אח, 1998, מסת"ב 9652671436
מירה עופרן, שליש לחלק לרבע - המחשבה שמאחורי החישוב, אבן יהודה: רכס, 2005
ביאורים

↑  קוראים: היחס בין א' לבין ב' הוא יחס של שתיים לשלוש. סדר הכתיבה בעברית מימין לשמאל ואילו סדר הכתיבה בחשבון משמאל לימין ולכן הראשון שמספרים עליו ביחס יהיה גם הראשון משמאל שנכתוב ביחס.
↑  דוגמה: חנות מכריזה על מבצע שבו ניתנת הנחה בשיעור אחיד על כל מוצריה. קונה רואה מוצר שמחירו המקורי 50 ש"ח ונמכר במבצע ב-40 ש"ח, כמה יעלה במבצע מוצר שמחירו המקורי 60 ש"ח?

פתרון: ידוע לנו שהיחס בין המחיר במבצע למחיר המקורי הוא  40:50, ומתקיים  x:60=40:50. לפיכך  x={\frac {40\times 60}{50}}=48
יחסי ארמניה – ניו זילנד

| יחסי ארמניה – ניו זילנד |
| --- | --- |
ארמניה: ניו זילנד


ארמניה: ניו זילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
29,743: 268,838
אוכלוסייה
2,968,413: 5,223,485
תמ"ג (במיליוני דולרים)
24,212: 253,466
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,157: 48,524
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי ארמניה–ניו זילנד הם יחסי החוץ בין ארמניה וניו זילנד.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-6 ביוני 1992. בשנת 2012 ביקר שר החוץ של ארמניה, אדוארד נלבנדיאן, בניו זילנד, ובדצמבר 2013 ביקר שליחו המיוחד של ראש ממשלת ניו זילנד, ג'ון בולגר, בארמניה, אזרבייג'ן וגאורגיה. קיימת קהילה ארמנית קטנה בנו זילנד, המתגוררת בעיקר באוקלנד.
נציגויות דיפלומטיות

ארמניה אינה מיוצגת בניו זילנד לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
ניו זילנד מיוצגת בארמניה באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
יחסי ארמניה – קוריאה הצפונית

| יחסי ארמניה – קוריאה הצפונית |
| --- | --- |
ארמניה: קוריאה הצפונית


ארמניה: קוריאה הצפונית
שטח (בקילומטר רבוע)
29,743: 120,538
אוכלוסייה
2,968,413: 26,517,006
תמ"ג (במיליוני דולרים)
24,212: 
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,157: 
משטר
רפובליקה: דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי

יחסי ארמניה–קוריאה הצפונית הם היחסים הדו-צדדיים בין ארמניה וקוריאה הצפונית.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-21 בפברואר 1992. היחסים בין המדינות לא התרחבו בגלל מחאת ארמניה על הפרות רבות של זכויות האדם בקוריאה הצפונית, תוכנית הנשק הגרעיני והטיפול הקשה באוכלוסיית קוריאה הצפונית. כמה הסכמים לשיתוף פעולה בין המדינות נחתמו במשך השנים.
יחסי אסטוניה–צרפת

| יחסי אסטוניה–צרפת |
| --- | --- |
אסטוניה: צרפת


אסטוניה: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
45,228: 643,801
אוכלוסייה
1,356,415: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
40,745: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
30,039: 45,527
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה נשיאותית למחצה

יחסי אסטוניה–צרפת הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אסטוניה לבין הרפובליקה הצרפתית.
סקירה כללית

על פי משרד החוץ הצרפתי "צרפת ואסטוניה מקיימות קשרים הדוקים ודיאלוג פוליטי סדיר." מאז 2014, אזרחים צרפתים יכולים לנסוע ולעבוד בארגון המצטיינים ללוחמה בטרור הסייבר ולהגנה. בשנת 2016 נחתם הסכם טכני דו-צדדי בתחום ההגנה הקיברנטית. בשנת 2017, בבריטניה, נרכשו כלי נשק צרפתים על ידי אסטוניה.
אסטוניה היא מדינה חברה מלאה בלה פרנקופוני וצרפתית היא השפה השלישית בתפוצתה באסטוניה, לאחר האנגלית והאסטונית עצמה. השפה הצרפתית נלמדת בבתי הספר בכל רחבי המדינה וקיים בית ספר תיכון צרפתי "Lycee français de Tallinn".
ביקורים בדרג גבוה > מצרפת לאסטוניה

מאי 1992 - נשיא צרפת פרנסואה מיטראן היה ראש המדינה המערבי הראשון שמבקר באסטוניה לאחר סיום המשטר הסובייטי.
2001 - נשיא צרפת ז'אק שיראק ערך ביקור בטאלין.
ביקורים בדרג גבוה > מאסטוניה לצרפת

ינואר 2013 - נשיא אסטוניה טומאס הנדריק אילווס ביקר בפריז ואורח בארמון האליזה.
יולי 2014 - ביקור של ראש ממשלת אסטוניה טאווי רייוואס.
16 בנובמבר 2016 - ביקור של שר החוץ האסטוני בפריז לרגל 25 שנים לכינון היחסים הדיפלומטיים.
דצמבר 2016 - ביקור של נשיאת אסטוניה קרסטי קליולאיד.
ייצוג

צרפת מיוצגת באסטוניה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בטאלין, בירת המדינה.
אסטוניה מיוצגת בצרפת בדרג השגרירות באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בפריז, בירת המדינה. אסטוניה מיוצגת בצרפת גם בדרג הקונסולרי באמצעות 7 קונסוליות שהיא מחזיקה בערים: בורדו, ליל, ליון, מרסיי, נאנסי, נאנט וטולוז.
יעל מרקוביץ

| --- | --- |

 לידה:  15 בספטמבר 1984 (בת 40) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מכללת סנטה מוניקה  J. P. Taravella High School  קולג' סנטה אנה 
 www.yaelmarkovich.com
 
יעל מרקוביץ נולדה ב־15 בספטמבר 1984) היא דוגמנית ישראלית־אמריקאית.
ראשית חייה

יעל מרקוביץ נולדה בחיפה.
קריירה > דוגמנות

מרקוביץ הוצגה באתרי אינטרנט כגון: מקסים, Askmen, ו־IGN. בנוסף, מרקוביץ הוצגה בשער מגזין Venus, The Jewish Journal of Greater Los Angeles. ב־2013, הוצגה בשער המגזין הישראלי "שבוע ישראלי", ובאותה שנה הוצגה גם במגזין 303 של דנוור, וגם בעיתון הלאומי "ידיעות אמריקה (של "ידיעות אחרונות"). גם העיתון "ישראל פוסט" (אז היה שמו של עיתון "מעריב הבוקר"), הציג אותה.
תחרויות > מיס סופרנשיונל ישראל 2011

מרקוביץ הוכתרה ל"מיס סופרנשיונל ישראל" 2011 והמשיכה לייצג את ישראל במסגרת התחרות השנתית השלישית של מיס סופרנשיונל, שהתקיימה בפלוק שבפולין ב־26 באוגוסט 2011. היא נושאת את התואר על היותה העלמה הישראלית העל־לאומית הראשונה.
תחרויות > מיס אינטרנשיונל ישראל 2012

מרקוביץ הוכתרה ל"מיס אינטרנשיונל ישראל" 2012. לאחר שבע שנות היעדרות, עשתה ישראל את הופעתה הראשונה בתחרות מיס אינטרנשיונל 2012. מרקוביץ ייצגה את ישראל בתחרות מיס אינטרנשיונל ה־52 ב־21 באוקטובר 2012 באוקינאווה, יפן.
תחרויות > מיס גרנד אינטרנשיונל ישראל 2013

יעל הוכתרה למיס גראנד אינטרנשיונל ישראל 2013, והיא הייתה אמורה לייצג את ישראל בתחרות הבינלאומית הראשונה של מיס גראנד אינטרנשיונל ב־19 בנובמבר 2013, בבנגקוק, תאילנד. עם זאת, סוכנות דוגמנות המייצגת אותה, הוציאה אותה מהתחרות בגין חוסר הסכמה בינה לבין המארגנים. אעל אף שלא התחרתה, היא עדיין מחזיקה את התואר "מיס גרנד אינטרנשיונל ישראל" הראשונה.
מחלוקת

ב־26 במרס 2013 פרצה מחלוקת כאשר מרקוביץ פרסמה את החוויה השלילית שלה עם ארגון מיס סופרנשיונל ואת ביקורה בפולין, באתר התחרות המפורסם, Missosology.com. הכתבה עלתה לכותרות בישראל ומשכה אליה עשרות ערוצי תקשורת ישראליים, כמו ynet ושבוע ישראלי, ששיתפו את חווייתה של מרקוביץ על ידי פרסום ראיון מפורט יותר בעברית.
ב־29 במרס 2013 הסתייג ארגון מי סופרנשיונל על ידי פרסום בדף הפייסבוק שלהם, בתגובה לטענות. הודעות אלה פורסמו באתר האינטרנט של מיסוסולוגיה יחד עם תגובה שניתנה על ידי מרקוביץ.
בשבוע שלאחר מכן המשיכה התביעה נגד ארגון מיס סופרנשיונל לבנות נגדם. הם הוכנסו לאור הזרקורים לאחר שפורסמו בדף הפייסבוק שלהם, שמותיהם של שנים עשר מנהלים ארציים ומדינותיהם, שלכאורה לא שילמו את דמי הזכיינות.
חיים אישיים

מרקוביץ היא ממוצא פולני, סורי וטורקי.
היא מחזיקה בספא בבוורלי הילס, קליפורניה, והיא הבעלים הבלעדי.
מרקוביץ הקימה את ארגון מיס ישראל. ארגון מיס ישראל מחזיק בזיכיונות של מיס אינטרנשיונל ומיס גרנד ישראל.
הערות שוליים

↑  "israeli magazine 729".
↑  Brittany A. Stevens. "Sitting Down to Talk Pageantry, Fashion and Philanthropy With Miss International Israel". 303 Magazine.
↑  "Beauty and the Beast". Yediot America. 14 באפריל 2013. אורכב מ-המקור ב-2016-11-16. נבדק ב-31 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה).
↑  "Israel". Miss International. אורכב מ-המקור ב-8 באוגוסט 2012. נבדק ב-14 בספטמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Israel - Contestant Profile Page". Miss Grand International. אורכב מ-המקור ב-8 בספטמבר 2013. נבדק ב-4 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Israel - Contestant Information". Miss Grand International. אורכב מ-המקור ב-5 בספטמבר 2013. נבדק ב-4 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Israel". Miss Grand International. אורכב מ-המקור ב-30 בספטמבר 2013. נבדק ב-5 בספטמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Beauty and the Beast". Yediot America. 14 באפריל 2013. אורכב מ-המקור ב-2016-11-16. נבדק ב-31 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה).
↑  "Post Coronation Video and Photos - Miss World 2013 - Missosology". Missosology.
ישנן דרומי

| ישנן דרומי |
| --- | --- |
 ישנן דרומי
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: קוצנאים
משפחה:: ישנוניים
סוג:: ישנן
מין:: ישנן דרומי
שם מדעי
 Somniosus antarcticus ‏וייטלי, 1939
תחום תפוצה


ישנן דרומי (שם מדעי: Somniosus antarcticus) הוא מין של כריש מהסוג ישנן החי רק באוקיינוסים של חצי הכדור הדרומי בקרבת אנטארקטיקה. הוא נפוץ בעומק 400–1,100 מטר מתחת לפני הים.
מאפיינים

אורכו של כריש זה עד 4.4 מטרים והוא כריש חסר סנפיר גבי ובעל עיניים קטנות ועור אפור-ורדרד. הוא טורף ממארב הניזון בעיקר מסילוניות לרבות מדיונון עצום, חסר החוליות הכבד ביותר וממגוון דגים מסדרת הברקנאים מדגי Dissostichus eleginoides מקבוצת דגים אנטארקטיים. לעיתים רחוקות יותר נמצא בבטנו גם טרף של עופות ימיים או של יונקים ימיים קטנים. נקבת ישנן באורך 3.6 מטרים שנתפסה בצ'ילה הכילה דולפין לווייתני דרומי שלם בבטנה.
בעבר שויך מין כריש זה למינים ישנן גרינלנדי או לישנונן פסיפי, אך ב-2004 הוא הפך למין עצמאי.
הערות שוליים

↑  ישנן דרומי באתר הרשימה האדומה של IUCN
יצחק אהרן איטינגא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  יוני 1827 י"א בסיוון ה'תקפ"ז לבוב לבוב האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  ינואר 1891 (בגיל 63) ז' בשבט ה'תרנ"א
 מקום מגורים:  לבוב
 השתייכות:  יהדות גליציה
 תחומי עיסוק:  רבנות
 תפקידים נוספים:  נשיא כולל חבת ירושלים
 בני דורו:  רבי צבי הירש אורנשטיין רבי יצחק שמלקיס
 חיבוריו:  שו"ת מהרי"א הלוי
 בת זוג:  חיה טאבא
 אב:  רבי מרדכי זאב איטינגא
 אם:  מרים מניא
 
רבי יצחק אהרן הלוי איטינגא (י"א בסיוון ה'תקפ"ז, 6 ביוני 1827 – ז' בשבט ה'תרנ"א, 16 בינואר 1891), מפוסקי ההלכה בגליציה, רבה של לבוב, ונשיא כולל חבת ירושלים. ספרו "שו"ת מהרי"א הלוי".
ביוגרפיה

נולד בלבוב לרבי מרדכי זאב איטינגא ולמרים מאניא. נקרא יצחק אהרן על שם אביו של רבי מרדכי זאב. בצעירותו למד אצל אביו. נשא את חיה טאבא בת ר' אברהם אבלי מטרנוב (נפטרה בכ' באב תרל"ט).
התפרסם בעושרו, ונודע במיוחד כבעל מידות טובות וענוותן.
היה מקורב לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין מזידיטשוב ומיודד עם רבי חיים הלברשטאם מצאנז.
בצעירותו הוגשו לפניו הצעות-רבנות בערים ריישא, טיסמניץ, ז'ולקבה וטרנופול, אך הוא דחה אותן מכיוון שרצה להתגורר בסמוך לאביו.
בשנת תרכ"ו מונה כרבה של פשמישל, אך לא עבר לגור בה אלא המשיך להתגורר בלבוב ונסע אליה מדי פעם.
בשנת תרל"ה, לאחר פטירת רבי יוסף שאול נתנזון, התמודד לרבנות לבוב בתמיכת החסידים והציבור העממי שכונו "הדמוקרטים", מול רבי צבי הירש אורנשטיין שנתמך בידי השכבה הגבוהה של הקהילה שחבריה כונו "האצילים". בהתמודדות זכה רבי צבי הירש אורנשטיין. לאחר פטירת הרב אורנשטיין בשנת תרמ"ח, נבחר פה אחד לרבנות העיר. ברבנות העיר שימש כשלוש שנים, עד לפטירתו.
בבחירות לפרלמנט האוסטרי שנערכו בשנת תרל"ט היה רי"א איטינגא בין ארבעת המועמדים מטעם תנועת מחזיקי הדת (יחד עם רבי שמעון סופר, רבי צבי הירש אורנשטיין ורבי יצחק שמלקיס). בבחירות זכה רבי שמעון סופר לבדו.
בפולמוס על פרישת הקהילה הספרדית בסיגט צידד רבי יצחק אהרן בזכותם של הפורשים.
נפטר בז' בשבט תרנ"א בעודו קורא בקול קריאת שמע. את מקומו ברבנות לבוב מילא בשנת תרנ"ד רבי יצחק יהודה שמלקיש שזכה בבחירות הפנימיות לרבנות העיר.
ביוגרפיה > בנשיאות כולל גליציה

אחר פטירת אביו מילא את מקומו כנשיא ומנהל בפועל של כולל חבת ירושלים. במסגרת תפקידו העביר 50,000 פלורינים בשנה לנתמכי הכולל בארץ ישראל.
בשנת תרל"ז נעשה ניסיון לערער על סמכותו על ידי השד"רים אלימלך פרלמן מירושלים ואברהם הלוי קולישר מצפת, שטענו שסכומים גדולים שנאספו לא הגיעו ליעדם. במסגרת הפולמוס אף הודפס נגדו בלבוב באותה שנה ספר בשם "אגרת פתוחה". יצחק אלפסי משער שהשלוחים היו חסידי רוז'ין שנטרו לו איבה עקב תמיכתו הבלתי-מסויגת ברבי חיים הלברשטאם מצאנז במחלוקת בין שתי החצרות. עיתוי הערעור אף הוא בא ברקע אותה המחלוקת: לאחר פטירת רבי חיים הלברשטאם (בשנת תרל"ו).
המערערים הצליחו להוציא ממנו מכתב התפטרות כביכול עקב מחלה, ועל מקומו נבחר ירחמיאל הורוויץ מנכבדי קהילת לבוב (מתלמידי רבי יעקב משולם אורנשטיין, ה"ישועות יעקב"), כשלצידו ועד המורכב ממספר עסקנים נוספים, בתמיכת רבי צבי הירש אורנשטיין, רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, רבי שמעון סופר, רבי דוד מקשנוב ורבי משה אונגר.
להגנת רבי יצחק אהרן, יצא הירש גולדנשטרן בספר בשם "אגרת בקורת" בו הדפיס את מכתבו של רבי יצחק אהרן המספר כי ההתפטרות נכפתה עליו בניגוד לעמדה הרשמית שזו נעשתה עקב מצב בריאותו.
בשבט תרל"ז התכנסה בבוכניה אספה בהשתתפות רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, רבי ברוך הלברשטאם, רבי יהושע מקמינקא ורבי אריה לייב ממושצ'יסק. באספה נקבע שרבי יצחק אהרן איטינגא ישוב לנהל את הכולל בשיתוף עם הרב הורוויץ, אך למעשה לא היה הורוויץ בקו הבריאות, ורבי יצחק אהרן התנה את שובו לתפקיד בשותף נוסף לצידו שיגן עליו מפני אשמות מעילה נוספות. לבסוף מונה לתפקיד גיסו רבי ישראל רפפורט מטרנוב.
בשנת תרמ"ד חתם על הסכם בין כולל אוסטריה לכולל ויזניץ בטבריה וצפת, יחד עם רבי מנחם מנדל הגר וגיסו רבי ישראל רפפורט.
ביוגרפיה > משפחתו

היו לו שלושה בנים, ושלוש בנות. בניו נפתלי הירץ, שהיה סוחר בלבוב; יעקב; שלמה; ובנותיו ניטשא, שנישאה ליהושע זוסמן מסטרי; אסתר, שנישאה ליוסף כץ; וחנה מיכלה, שנישאה לחיים מאירזון.
לקריאה נוספת

"אגרת פתוחה" ו"אגרת בקורת" בתוך: ארץ הצבי, וינה תרמ"ג, עמ' 246, בהוצאת נורית ארנון.