stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Drivers License
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים (2021–2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים (2021–2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים (2021–2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים (2021–2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 1 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1  |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1  |  |
|  אורוגוואי | מוניטור לטינו | 16  |  |
|  אינדונזיה | אינדונזיה הוט 100 | 1  |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 3  |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 8  |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 1  |  |
|  אל סלוודור | מוניטור לטינו | 12  |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 54 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 1  |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 1  |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 12 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי | 4 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 8  |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 2  |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 1  |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 1  |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1  |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1  |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 5  |  |
|  הונגריה | סטרים טופ 40 | 1  |  |
|  הונגריה | רדיוס טופ 40 | 5  |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד מכירות הסינגלים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הדיגיטליים הבריטי | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הפיזיים | 10 |  |
|  וייטנאם | וייטנאם הוט 100 | 79 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 4  |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 40  |  |
|  יוון | IFPI Greece | 1  |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 94 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1  |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 1  |  |
|  ליטא | AGATA | 1  |  |
|  מלזיה | RIM | 1  |  |
|  מקסיקו | טופ 20 חנרל | 9  |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 1  |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 1  |  |
|  סינגפור | RIAS | 1  |  |
|  סלובקיה | טופ 100 סינגלים דיגיטליים | 1  |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 4  |  |
|  פוארטו ריקו | מוניטור לטינו | 14  |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 1  |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1  |  |
|  צ'כיה | טופ 100 סינגלים דיגיטליים | 1  |  |
|  צרפת | SNEP | 2  |  |
|  קולומביה | נשיונל-רפורט | 41  |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 15  |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 128  |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  קנדה | מצעד השירים הדיגיטליים | 1 |  |
|  קנדה | מצעד ה-AC איירפליי | 9 |  |
|  קנדה | מצעד האיירפליי (כל הפורמטים) | 2 |  |
|  קנדה | מצעד ההוט AC | 2 |  |
|  רומניה | איירפליי 100 | 55  |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 1  |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 2  |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2021> מדינה |   ‏‏‏  2021> מצעד |   ‏‏‏  2021> מיקום שיא |   ‏‏‏  2021>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 4  |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 16  |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 3  |  |
|  אורוגוואי | מוניטור לטינו | 42  |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 98  |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2  |  |
|  אל סלוודור | מוניטור לטינו | 62  |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8  |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 18  |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 11  |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 13  |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 53  |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 26  |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 11  |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 33  |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3  |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 25  |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי של mako וגלגלצ | 9 |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי השנתי של וואלה, אקו 99 וטיקטוק | 5 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 5  |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 6  |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3  |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 54  |  |
|  פוארטו ריקו | מוניטור לטינו | 24  |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 4  |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 9  |  |
|  צ'ילה | צ'ילה טופ 20 | 28  |  |
|  צרפת | SNEP | 74  |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 64  |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 6  |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 14  |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 25  |  |
|   ‏‏‏  2022> מדינה |   ‏‏‏  2022> מצעד |   ‏‏‏  2022> מיקום שיא |   ‏‏‏  2022>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 60  |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 59  |  |
|  הונגריה | רדיוס טופ 40 | 30  |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| אוסטרליה (ARIA) | 11× פלטינה | 770,000 |
| איטליה (FIMI) | פלטינה | 70,000 |
| אירלנד (IRMI) | — | 111,000 |
| אמריקה המרכזית (CFC) | פלטינה | 7,000,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 6× פלטינה | 6,000,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| ברזיל (Pro-Música Brasil) | 3× יהלום | 480,000 |
| גרמניה (BVMI) | פלטינה | 400,000 |
| דנמרק (IFPI Denmark) | 2× פלטינה | 180,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | 3× פלטינה | 1,800,000 |
| יוון (IFPI Greece) | פלטינה | 20,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | יהלום | 700,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | 4× פלטינה | 560,000 |
| נורווגיה (IFPI Norge) | 3× פלטינה | 180,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | 5× פלטינה | 150,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | 3× פלטינה | 75,000 |
| פולין (ZPAV) | 3× פלטינה | 60,000 |
| פורטוגל (AFP) | 4× פלטינה | 40,000 |
| צרפת (SNEP) | יהלום | 333,333 |
| קנדה (Music Canada) | 9× פלטינה | 720,000 |
| שוודיה (GLF) | 2× פלטינה | 160,000 |
| שווייץ (IFPI Switzerland) | פלטינה | 20,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 19,899,333 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 8 בינואר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | גפן |  |
| איטליה | 15 בינואר 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל |  |
| הממלכה המאוחדת | 15 בינואר 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | אינטרסקופ |  |
| ארצות הברית | 19 בינואר 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | אינטרסקופ |  |
ראו גם

השירים המושמעים ביותר בספוטיפיי
הישגים ואבני דרך בבילבורד הוט 100
מצעד הסינגלים הבריטי (2020 ואילך)
בילבורד הוט 100 (2021)
בילבורד הוט 100 (2020 ואילך)
תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל

ב-7 באוקטובר 2023 פרצה מלחמת חרבות ברזל בין ישראל לבין ארגוני הטרור האסלאמי חמאס, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וחזבאללה. הלחימה החלה בעקבות טבח שבעה באוקטובר מרצועת עזה, שכללה מספר רב של מקרי טבח המוני, מעשי רצח והתעללות אכזריים, חטיפת בני ערובה וקרבות ירי עם כוחות הביטחון של ישראל ועוד. מתקפת הנגד של ישראל כללה, בין השאר, הפצצה והפגזה מאסיביים של יעדי טרור ברצועת עזה. בין החטופים והנרצחים נמנים לא רק אזרחים ישראלים, אלא גם אזרחים זרים ממדינות רבות.
תגובות בעולם המערבי כללו הזדהות עם ישראל, גינוי חריף של מתקפת הטרור והחטיפה. חלק מהתגובות הרשמיות של ארצות ערב ומדינות מוסלמיות כללו גינוי של המבצע הישראלי ברצועת עזה ושבחים כלפי פעולת חמאס, בייחוד מצד איראן. מספר מנהיגים מהעולם ביקרו בישראל לאות הזדהות ותמיכה.
בנוסף לתגובות רשמיות של ממשלות העולם, התנהלו בעולם מספר גדול של הפגנות. ההפגנות השונות כללו תמיכה במדינת ישראל והעם היהודי, ומנגד הפגנות הזדהות עם הפלסטינים ואף תמיכה באינתיפאדה אלימה ומאבק נגד ישראל.
לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) הוגשה תלונת דרום אפריקה נגד ישראל בגין רצח עם, והדיונים החלו ב-11 בינואר 2024. מספר מנהיגים ופרלמנטים לאומיים הכריזו כי ישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה (אנ'), ביניהם אלו של ברזיל, קולומביה, ונצואלה, קובה, לבנון, טורקיה ובנגלדש.
ביוני 2024, ישראל הוכנסה ל"רשימה השחורה" של האו"ם של מדינות וארגונים הפוגעים בילדים באזורי סכסוך. באותו החודש דו"ח מטעם מועצת האו"ם לזכויות אדם האשים את ישראל ואת חמאס בפשעי מלחמה. במרץ 2025 דו"ח נוסף מטעם מועצת האו"ם לזכויות אדם קבע כי ישראל ביצעה "פשעי רצח עם" ברצועת עזה, שכוללים הרס שיטתי של מוסדות רפואה, מניעת ילודה ואלימות מינית נגד גברים ונשים. ישראל דחתה את ההאשמות כחסרות ביסוס והגדירה את הדו"ח כ"עלילת דם".
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. משמעות הוצאת צווי המעצר היא ש-124 המדינות החברות בבית הדין הפלילי יהיו מחויבות לעצור ולהסגיר את נתניהו וגלנט להאג אם ייכנסו לתחומן.
לקראת סוף שנת 2024 החלו ארגונים פרו-פלסטיניים לאתר חיילי צה"ל בחו"ל במטרה שייעצרו ויחקרו אותם.
גופים בינלאומיים > מועצת הביטחון של האומות המאוחדות

ב-9 באוקטובר התכנסה מועצת הביטחון של האו"ם, בעקבות דרישת ארצות הברית לגנות בצורה חריפה את מתקפת חמאס. סין ורוסיה נמנעו מגינוי המתקפה וקראו להימנע מפגיעה באזרחים. הכינוס הסתיים ללא החלטה.
ב-14 באוקטובר הפיצה רוסיה לחברות מועצת הביטחון של האו"ם טיוטת הצעת החלטה שקוראת להפסקת אש מיידית ברצועת עזה. לפי הערכות, ארצות הברית צפויה להטיל וטו על הצעת ההחלטה, אם זו תגיע להצבעה במועצת הביטחון.
ב-18 באוקטובר הטילה ארצות הברית וטו על הצעת החלטה שהגישה ברזיל למועצת הביטחון שבה דרשה הפסקת אש.
ב-25 באוקטובר הטילו רוסיה והרפובליקה העממית של סין וטו על הצעת החלטה של ארצות הברית שגינתה את החמאס ודרשה את שחרור החטופים באופן מיידי. ההחלטה זכתה לרוב, כאשר המתנגדות היו רוסיה, סין ואיחוד האמירויות.
ב-27 באוקטובר התקיימה הצבעה בעצרת הכללית של האו"ם, על הצעת החלטה ירדנית הקוראת להפסקת אש מבלי להזכיר את מעשי החמאס. ההחלטה עברה בתמיכת 121 מדינות כאשר 14 התנגדו להצעה (ביניהן ארצות הברית, צ'כיה, הונגריה ופרגוואי), ובנוסף 44 מדינות נמנעו, בהן רוב מדינות אירופה. בנוסף לכך, קנדה הגישה הצעת החלטה נגדית הקוראת לגנות את פעולות החמאס. ההצעה אומנם זכתה לרוב של 88 מדינות נגד 55, אך נדחתה עקב כללי הדיון הדורשים רוב של שני שלישים. בין התומכות בהצעה הקנדית נמנו מדינות אירופה, מרבית מדינות דרום אמריקה, וכן הודו ומדינות במזרח אסיה.
ב-8 בדצמבר התכנסה מועצת הביטחון של האו"ם, בעקבות בקשה של רוסיה ואיחוד האמירויות, במטרה להעביר החלטה על הפסקת אש מיידית. על פי הערכות, מטרת המהלך היא הפעלת לחץ על ארצות הברית להביא להפסקת אש. ארצות הברית הטילה וטו על יוזמה זו. רוב מדינות האיחוד האירופי לא תמכו בהצעה הפסקת האש, כולל גרמניה, איטליה, אוסטריה, צ'כיה, הונגריה, הולנד, המדינות הבלטיות, ודנמרק. לעומת זאת פינלנד, ספרד, אירלנד ובלגיה, ומלטה תמכו בהצעה.
גופים בינלאומיים > הוותיקן

מיד לאחר מתקפת הפתע האפיפיור פרנציסקוס התפלל למען הקורבנות וקרא לשחרר את הילדים החטופים.
בתחילת נובמבר 2024 נפגד האפיפיור עם נציגי מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים. ב-17 בנובמבר התייחס למלחמת חרבות ברזל במאמר שפורסם בעיתון לה סטמפה: "כמה מומחים בינלאומיים אומרים שלמה שקורה בעזה יש מאפיינים של רצח עם. עלינו לחקור בזהירות כדי לקבוע אם זה עומד בהגדרה הטכנית כפי שנוסחה על ידי משפטנים וארגונים בינלאומיים."
גופים בינלאומיים > בית הדין הפלילי הבין-לאומי

ב-20 במאי 2024, הצהיר התובע בבית הדין הפלילי הבין-לאומי, כרים קאן, כי ביקש מהשופטים בבית הדין, להוציא צווי מעצר בהאשמת פשעי מלחמה ובהם בין היתר הרעבה - לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ולשר הביטחון יואב גלנט, ומנגד גם לראשי חמאס איסמעיל הניה, יחיא סינוואר ומוחמד דף. הבקשה עברה להחלטתם של שופטי בית הדין, וב-20 במאי נודע כי השופטת המקסיקנית פסלה את עצמה מלדון בבקשה בשל ניגוד עניינים, וכי שופט צרפתי יחליף אותה.
התגובות הבינלאומיות להצהרה זו נעו מתמיכה בהוצאת הצווים בקרב חלק ממדינות אירופה, ועד להתנגדות מוחלטת ללגיטימיות של הצו, מצד ארצות הברית (שבעצמה, כמו ישראל, אינה מכירה בסמכות בית הדין ואינה חברה בו), והנשיא האמריקאי, ג'ו ביידן, אמר שמדובר ב"שערורייה", וקבע "נעמוד לצד ישראל". נחשף גם כי בארצות הברית גורמים בקונגרס מקדמים חקיקת בזק דו מפלגתית אשר תטיל סנקציות על התובע, השופטים, ובני משפחותיהם, בשל בקשת הצווים האמורה.
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. על פי בית הדין, נתניהו וגלנט אחראיים לפשעים של הרעבה כשיטת לחימה, רצח, רדיפה והכוונת תקיפות לאוכלוסייה אזרחית בכוונה תחילה. משמעות הוצאת צווי המעצר היא ש-124 המדינות החברות בבית הדין הפלילי יהיו מחויבות לעצור ולהסגיר את נתניהו וגלנט להאג אם ייכנסו לתחומן. הצווים ממקמים את ישראל בקבוצת מדינות שנתפסות כמפירות של החוק הבינלאומי.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל

לפי סקר דעת קהל שערך עיתון האקונומיסט בתחילת המלחמה, רוב הציבור בעולם מזדהה עם ישראל ותומך בה, אף על פי שברשתות החברתיות המקוונות יש יותר פוסטים פרו-פלסטיניים. סקרים של עיתונים נוספים תמכו בתוצאות הסקר של האקונומיסט.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > הפגנות בעד ישראל

ב-14 בנובמבר השתתפו כ-290,000 בני אדם בהפגנה למען ישראל בוושינגטון די.סי..
ב-26 בנובמבר השתתפו למעלה ממאה אלף מפגינים, בהם פוליטיקאים בריטיים ואנשי הקהילה היהודית, במצעד בלונדון נגד האנטישמיות המתגברת ונגד חמאס ותומכיו.
ב-25 בפברואר 2024 יצאו לרחובות בברזיל מאות אלפי מפגינים בעד ישראל, וכנגד נשיא ברזיל המכהן לולה דה סילבה שהתבטא בחריפות כלפי ישראל.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > תגובות באוניברסיטאות העילית האמריקאיות

בעקבות טבח שבעה באוקטובר החל גל של האנטישמיות החדשה בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות בארצות הברית, כולל כאלו של ליגת הקיסוס. האנטישמיות התבטאה בהפגנות אלימות שתמכו בטבח שביצע חמאס וכן הטרדה, בריונות ואיומים נגד סטודנטים וחברי סגל יהודים. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, וחלקן אף נמנעו מלגנות את הטבח שביצע חמאס או את ארגוני הסטודנטים שקראו לרצח עם של היהודים. בעקבות גל האנטישמיות בקמפוסים גיבש משרד החוץ של ישראל דרכים להילחם בתופעה במספר מישורים (הסברתי, משפטי, חברתי ואישי), בסיוע הקהילה היהודית ומשפיעי דעת קהל.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > תגובות באוניברסיטאות העילית האמריקאיות > האנטישמיות בקמפוסים באוקטובר 2023 ואילך

הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין שפועל בקמפוסים בארצות הברית, הוציא הודעת תמיכה בפעילות חמאס ותיאר אותה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות" ואמר שצריך לקדם "לא רק סיסמאות וצעדות אלא גם מאבק מזוין". הארגון קרא גם לשחרר את פלסטין "מהנהר עד לים" ומארגן פעולות תמיכה בחמאס. הליגה נגד השמצה האשימה את הארגון בתמיכה בטרור. סטודנטים ישראלים ויהודים חשו מאוימים מארגוני סטודנטים פרו-פלסטיניים ותומכי טרור שערכו הפגנות המוניות בעד חמאס ומעשי הטבח שלו וקראו לפגוע בישראל. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, ודבר זה גרר ביקורת מצד תומכי ישראל עליהן על כך שסירבו לגנות תמיכה בטרור בקמפוס. תורמים גדולים ופירמות עורכי דין יוקרתיות הכריזו על הפסקת התרומות לאוניברסיטאות האמריקאיות בעקבות שתיקתן מול התמיכה בטרור וההפגנות האנטישמיות, והודיעו שלא יעסיקו סטודנטים ובוגרים שהביעו תמיכה בחמאס. בעקבות הביקורת נגדן והאיומים על יהודים בקמפוסים מצד מפגינים פרו-פלסטינים הודיעו אוניברסיטת הווארד, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פנסילבניה על הקמת "כוח משימה" למאבק באנטישמיות. איש העסקים והפילנתרופ ביל אקמן, בוגר הווארד, פרסם מכתב פתוח ארוך לנשיאת אוניברסיטת הווארד ובו גינה את חוסר פעולתה נגד האנטישמיות שחוו היהודים מאז מתקפת הטרור של חמאס ותבע ממנה לפעול באופן נחרץ נגד האנטישמיות, ולנקוט בצעדי ענישה נגד הסטודנטים שהיו מעורבים בתקריות אנטישמיות, בתקיפת יהודים או הביעו תמיכה בחמאס.
ב-12 באוקטובר איגוד סטודנטים מרקסיסיטי באוניברסיטת ציריך ניסה לארגן הפגנה פרו-פלסטינית בשטחי האוניברסיטה. הם תלו פוסטרים ברחבי הקמפוס עם סיסמה "אינתיפאדה עד לניצחון". ניסיון לארגן מחאה זו נבלם על ידי רשויות האוניברסיטה, אשר אסרו על המפגינים להתאסף בשטחה. משטרת שווייץ אף שלחה כוחות למוקד המצוין בפוסטר במטרה למנוע התארגנות. גם הנהלת האוניברסיטה וגם המכון הטכנולוגי של ציריך גינו את התוכן האלים של הפוסטרים.
עשרות אנשי סגל מאוניברסיטת קולומביה פרסמו מכתב בו הם מגנים את חברי הסגל והסטודנטים שתמכו בחמאס ותמכו בפשעים שביצע, ואת הנהלת האוניברסיטה שהגיבה בשתיקה. הם כתבו: "באוניברסיטה אדירה כמו שלנו יש מקום לדיון נמרץ על פתרון שתי המדינות והאם הוא צודק או ישים ועל מי נושא באחריות למצב האומלל ברצועת עזה. אך אין שום תירוץ למתקפה הברברית של חמאס על ישראל, המהווה פשע מלחמה. אנו נחרדים מכך שמישהו ירצה לחגוג מעשי זוועה מפלצתיים כאלו, או כמו שעשו חברי סגל באוניברסיטת קולומביה, לנסות 'לשים את הדברים בהקשר' או לראות בהם חלק מ'הזכות להתנגד למשטר כיבוש'. האוניברסיטה לא יכולה לסבול ולהרשות אלימות, התבטאויות שמסיבות לאלימות או הצהרות של שנאה. כמו שאנו מתנגדים לכל דעה קדומה או גזענות כלפי פלסטינים או מוסלמים, אנו נחרדים מסדרת האירועים האנטישמיים שהתרחשו מאז השביעי באוקטובר". בעקבות זאת, השעתה אוניברסיטת קולומביה את פעילותם של ארגוני הסטודנטים הפרו-פלסטיניים סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP) וקול יהודי לשלום (JVP).‏
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > תגובות באוניברסיטאות העילית האמריקאיות > תגובות לאנטישמיות בקמפוסים

ב-5 בנובמבר 2023 שידרה ארץ נהדרת מערכון שלועג לצביעותם של סטודנטים בקמפוסים של אוניברסיטאות בכירות בארצות הברית ולתמיכה שלה זוכה ארגון הטרור חמאס בקרב סטודנטים אלה. המערכון מציג באופן נלעג זוג קווירים מארגון בשם "Queers For Palestine" (קווירים למען פלסטין), שפעילים באוניברסיטת קולומביה ומתרפסים בפני פעיל חמאס (בריאיון וידאו) שמצהיר בגלוי על רצונו לרצוח יהודים ולהט"בים. שני הסטודנטים ממשיכים להאמין שאותו פעיל החמאס ושותפיו מפגינים סובלנות ומקבלים את השונה, באומרם "They are so welcoming and inclusive".
ב-18 בנובמבר פתחה מחלקת החינוך של ארצות הברית בחקירה נגד אוניברסיטאות וקולג'ים שבהם היו מקרי אנטישמיות.
ב-5 בדצמבר 2023 ערך שגריר ישראל באו"ם גלעד ארדן הקרנה של "סרט הזוועות" באוניברסיטת הרווארד.
ב-6 בדצמבר 2023 ערך הקונגרס של ארצות הברית שימוע לאוניברסיטאות הרווארד, MIT ואוניברסיטת פנסילבניה בעקבות העלייה באנטישמיות בקמפוסים שלהן ושתיקת הנשיאות וההנהלה. הנשיאות נשאלו "האם קריאה לרצח העם היהודי לא מהווה הטרדה, בריונות או עבירה על הקוד האתי?" וענו "זה תלוי בהקשר" ו"אם המילים הופכות למעשים". תגובתן ספגה גינויים חריפים ודרישה מהן להתפטר. תיעוד של השימוע והתגובות אליו פורסמו באינטרנט וזכו למיליוני צפיות ותגובות רבות המגנות או לועגות לאוניברסיטאות בשל כך. בעקבות דבריה של אליזבת מגיל בשימוע, תורם מרכזי ביטל תרומה של 100 מיליון דולר לאוניברסיטת פנסילבניה. בעקבות השימוע חתמו 71 חברי קונגרס על עצומה הקוראת לחבר המנהלים של האוניברסיטאות לפטר את הנשיאות ולא להסתכן באשמת שיתוף פעולה עם האנטישמיות. בעקבות תגובתה הרפה נגד האנטישמיות, סירובה לגנות את טבח שבעה באוקטובר וחוסר פעולה של האוניברסיטה נגד ההפגנות האנטישמיות – שבהן נשמעו קריאות לג'נוסייד נגד היהודים – הפסידה אוניברסיטת הרווארד למעלה ממיליארד דולר.
בעקבות המחאה הציבורית על תגובתן של הנשיאות בשימוע, ליז מגיל נשיאת אוניברסיטת פנסילבניה וקלודין גיי נשיאת אוניברסיטת הרווארד נאלצו להתפטר מתפקידן.
בינואר 2024 הגישו סטודנטים יהודים תביעה נגד אוניברסיטת הרווארד על אפליה דתית ואכיפה בררנית של חוקים נגד הטרדה ובריונות שנמנעה מלפעול נגד סטודנטים שהטרידו ואיימו על יהודים וקראו להשמדת ישראל.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > תגובות באוניברסיטאות העילית האמריקאיות > המהומות האנטישמיות באוניברסיטת קולומביה באפריל 2024

ב-2024 התגברה האנטשימיות באוניברסיטת קולומביה מצד פעילים פרו-פלסטינים שהתבטאה בהפגנות אלימות, הפרות סדר, מהומות, קריאות אנטישמיות לפגוע ביהודים ותקיפות אלימות נגד סטודנטים יהודים. בעקבות העלייה החדה באנטישמיות קרא רב האוניברסיטה לסטודנטים היהודים להימנע מלהגיע לקמפוס עד שהמצב יירגע בשל סיכון לביטחונם ושלומם. בעקבות העלייה באנטישמיות זומנה נשיאת האוניברסיטה מינוש שפיק לשימוע בבית הנבחרים של ארצות הברית באפריל 2024 וננזפה על ידי הוועדה על  אובדן השליטה שלה על הקמפוס, חוסר טיפול בתופעה ובאלימות המפגינים הפרו-פלסטינים, ואף הוזהרה שאם המצב יימשך ייפסק המימון לאוניברסיטה. גם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן גינה את האנטישמיות באוניברסיטה והגדיר אותה כ"מסוכנת". ב-17 באפריל 2024 החלה הפרת סדר אלימה של הסטודנטים הפרו-פלסטינים בקמפוס שכללה השתלטות על הקמפוס והקמת מחנה אוהלים במרכזו. בתגובה האוניברסיטה השעתה כ-100 סטודנטים והמשטרה עצרה 108 פעילים פרו-פלסטינים. בנוסף, בעקבות המהומות האנטישמיות הודיעו מספר מיליארדרים על הפסקת התרומות לאוניברסיטה.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > השפעת מלחמת חרבות ברזל בעולם התרבות והבידור

בעקבות פריצת המלחמה, ידוענים, אנשי תקשורת, כתבים ואתרי חדשות ברחבי העולם תמכו בישראל וגינו את המתקפה.
מספר אמנים בינלאומיים רבים הביעו תמיכה פומבית בישראל כמו כוכבי "חברים" קורטני קוקס ודייוויד שווימר. לעומת זאת חברתם ג'ניפר אניסטון הציגה גיוס לנפגעים הפלסטינים בעזה וגם לנפגעים הישראלים.
קריס ג'נר שיתפה בעמוד האינסטגרם פוסטים המציגים את המספרים מאחורי המתקפה וסטורי נוסף של עמוד ההסברה StandWithUs.
השחקנית היהודייה-אמריקאית איימי שומר שיתפה את הפוסט של מנהלה של מדונה, גיא עוזרי, בו הסביר על המצב בישראל. השחקנית ג'יימי לי קרטיס הביעה תמיכה כשהעלתה פוסט עם דגל ישראל. שחקן הקולנוע ומתאבק ה-WWE לשעבר דוויין ג'ונסון "The Rock" העלה פוסט תמיכה בישראל בו גינה בחריפות את מעשי הטבח שביצע ארגון הטרור חמאס.
בין התומכים הנוספים נמנים מדונה, ארנולד שוורצנגר, נואה שנאפ, קייט וולש, מישל טרכטנברג ואשלי טיסדייל, ג'יי. אר. רמירז, קים קרדשיאן, ודוויין ג'ונסון. הנסיך ויליאם וקייט מידלטון גינו את ההתקפה על ישראל.
חברת פרמאונט גלובל ביטלה את טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 שהיה אמור להתקיים בפריז ב-5 בנובמבר, בטענה שהסכסוך בישראל ובעזה "לא מרגיש כמו זמן לחגיגה עולמית".
ב-23 אוקטובר, מעל 400 שחקנים, קומיקאים ומנהלי בידור מהוליווד חתמו על מכתב פתוח לנשיא ביידן. הם קראו לשחרור בני ערובה המוחזקים על ידי חמאס. הקמפיין שהושק לצד המכתב נקרא #NoHostageLeftBehind. המכתב מדגיש את הרצון לחופש הן לישראלים והן לפלסטינים לחיות בשלום ומגנה את האלימות של חמאס. בנוסף המכתב קורא לשחרור כל בני הערובה, בלי הבדלי אזרחות.
ב-10 בדצמבר 2023 הכריז הבמאי והמפיק היהודי סטיבן ספילברג על מיזם לתיעוד הזוועות והפשעים נגד האנושות שביצעו הפלסטינים במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר. במסגרת הפרויקט יוקלטו עדויות של ניצולי הטבח.
ב-15 בדצמבר 2023 הסכים (באופן יוצא דופן) מישל וולבק, הסופר הצרפתי, מגדולי הסופרים בעולם ואחד היוצרים המחוזרים ביותר לראיונות, לאפשר ראיון בלעדי עם תמר שבק בפריז. וולבק אמר: "עד כמה שידוע לי אינני יהודי, אני תומך בכם מסיבות מוסריות". וולבק הביע דעות נחרצות של תמיכה בישראל ובחיילי וחיילות צה"ל באופן שגם מדינאים לא עשו. הוא הביע את הערצתו להם ותמך בפעולות צה"ל בעזה, הן הנקודתיות (כירורגיות, כפי שכינה זאת) של סיכולים ממוקדים של אנשים מסוימים, והן הנרחבות של לוחמה בכל שטח רצועת עזה. הוא הצהיר: "צריך להעניש את חמאס מספיק חזק כדי שישתכנע שאי אפשר לחסל את ישראל".
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל > עולם הספורט

מספר ספורטאי עילית מהעולם הביעו את דעתם על ההתרחשויות. במשחקי היורוליג והיורוקאפ ערכו דקת דומייה לזכר קורבנות הטבח במשחקים שנערכו בשבוע שלאחריו. לעומת זאת התגובות של אופ"א ופיפ"א היו מהוססות יותר. אופ"א בפגרת הנבחרות שהתרחשה שבוע אחרי המתקפה, הוסיפה דקת דומייה רק לאחר התערבות שינו זוארץ תוך כדי שהכניסו גם את פיגוע הירי בבריסל. דבר אשר הרגיז רבים מעיתונאי הספורט בישראל. במחזור המשחקים שנערך שבועיים לאחר מכן בליגות המקצועניות באנגליה, נערכה דקת דומייה לזכר קורבנות שני הצדדים. בחלק מהמשחקים כמו בדרבי של ליברפול דקת הדומיה בוזתה על ידי חלק מהקהל.
בין הספורטאים שהביעו תמיכה בישראל נמנים לברון ג'יימס, ניימר, ליאונל מסי, פלויד מייוות'ר, טום בריידי, צ'ירו אימובילה, טיבו קורטואה, ריבאלדו, פרנצ'סקו טוטי, גרהאם סונס, מיכאילו מודריק, דוויין ג'ונסון, באדי הילד, וקונור מקגרגור. בין הספורטאים שהביעו תמיכה בפלסטינים נמנים מוחמד סלאח, רולאנדו, כרים בנזמה, מסוט אוזיל, אריק קאנטונה, ארדה טוראן וקיירי אירווינג.