stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת מעצרו ומותו של קא"ב תומר
מותו בכלא

בחג השבועות, בלילה שבין 16 ל-17 במאי 2021, בזמן מבצע שומר החומות, תומר נמצא במצב קשה בתאו שבכלא. הוא הועבר לבית החולים לניאדו סמוך לשעה 01:00, ושם נקבע מותו. בני משפחתו קיבלו את ההודעה על מותו בחמש בבוקר, וכשהגיעו לבית החולים נמסר להם כי הגופה הועברה לנתיחה שלאחר המוות במכון הפתולוגי באבו כביר. נתיחת גופתו של תומר נעשתה בנוכחות פתולוגית מטעם משפחתו ונציג מחלקת ביטחון מידע בצה"ל.
עם היוודע דבר מותו של הקצין, בוטל כתב האישום נגדו. על פי צה"ל, במהלך תקופת מעצרו ומספר חודשים לפני מותו, הוא השתחרר משירות לבקשתו, ולכן נקבר בקבורה אזרחית ולא בבית קברות צבאי, בהתאם לחוק בתי קברות צבאיים. ב־2 בינואר 2023 פורסם כי קא"ב תומר יוכר כחלל צה"ל באופן חריג, ודף לזכרו מופיע באתר "יזכור" של משרד הביטחון.
בחקירת נסיבות המוות עוסקת היחידה לחקירות פנים של אגף כוח האדם. גם על חקירה זו ונסיבות המוות הוטל צו איסור פרסום. הרמטכ"ל, אביב כוכבי, אמר כי "אסור היה שימות בכלא. ואת זה אנחנו צריכים לתחקר באופן נוקב, מעמיק ויסודי כמו שאנחנו עושים בכל תחקיר". לאחר מותו הוקמה ועדה בראשות תא"ל במילואים מיקי לוריא, לבחינת מערך הכליאה בצה"ל, בדגש על כלואים בעלי מאפיינים ייחודיים. כשנה וחצי לאחר מותו הוקמה ועדה בראשות אלוף במילואים ניצן אלון, לבחינת האירוע בגישה מערכתית ובראייה כוללת, תוך התבססות על עבודת הוועדות הקודמות ולבחינת מעמדו של תומר כחייל בעת פטירתו במתקן הכליאה הצבאי. התקבלה המלצת הוועדה לרמטכ"ל, רב-אלוף אביב כוכבי להכיר באופן חריג בקא"ב תומר כחלל צה"ל.
דגימה מדמו נשלחה לבדיקה במעבדה בארצות הברית, שלא מצאה ריכוז חריג של תרופות בדמו.
פרסום הפרשה

ב-18 במאי 2021, לאחר מותו של תומר, פורסם כי חייל בבית הכלא הצבאי נווה צדק נמצא במצב קשה בתאו ומת בבית החולים. הפרשה הושוותה בחלק מאמצעי התקשורת בישראל לפרשת מרדכי קידר ולפרשת בן זיגייר. בדומה להם, גם קצין המודיעין כונה בתחילה "האסיר X". ב-1 ביוני 2021 צומצם מעט צו איסור הפרסום, והותרו לפרסום מספר פרטים על הפרשה, אך לא האישום שהוגש כנגד תומר. אולם הבלוג "תיקון עולם", שמחברו, ריצ'רד סילברסטיין, מתגורר בארצות הברית, פרסם כבר באותו יום פרטים על הפרשה, לרבות שמו המלא, דרגתו ותמונתו. כמו כן הוסיף את נסיבות מעצרו ותוכן החשדות נגדו.
מצה"ל נמסר כי בחודש ספטמבר 2020 הוגש כנגדו כתב אישום לאחר חקירת מצ"ח, מסיבות שהוצא עליהן צו איסור פרסום. "הארץ" ו-ynet פנו לבית הדין הצבאי בבקשה לצמצם את ההגבלות שבצו. צה"ל בדק את הבקשה ואישר לפרסם את שמו של הקצין, אך איסור פרסום השם נותר בתוקף עקב התנגדות בני משפחתו. בעקבות שמועות שנפוצו אישר בית הדין לפרסם כי הקצין לא הואשם בריגול או בעבירה של בגידה, ולא היה במגע עם סוכן זר או הופעל על ידו. בקשה של העיתונים להתיר פרסום פרטים נוספים על הפרשה, ובהם שמו של הקצין, נדחתה בהחלטה של אלוף דורון פיילס, נשיא בית הדין הצבאי לערעורים. אך בספטמבר 2022 פורסם בערוץ 12 שמו הפרטי, תומר. נציג התביעה הצבאית הודיע כי צה"ל יאפשר להורי קצין המודיעין לעיין בכתב האישום שהוגש נגדו.
בפברואר 2025 פורסמה חוות דעת מטעם המכון לרפואה משפטית, גורמי רפואה בכירים בצה"ל ומחוצה לו שקבעה כי קא״ב סבל מבעיה רפואית שלא טופלה כהלכה. במהלך החקירה גילו כי בחודשים שלפני מותו פרכס בתאו לפחות שלוש פעמים אך בצבא לא טיפלו בו כראוי, ולא עקבו אחרי מצבו גם לאחר שפונה לבית חולים, וכי שורת מחדלים של הסגל הובילה לכך שהטיפול בפרכוסים היה איטי, לא מקצועי ולא יעיל. גם לאחר מותו צעדים חקירתיים משמעותיים לא ננקטו בזמן וחומר ראייתי חשוב אבד.
ב-20 במאי 2022 התקיימה אזכרה במלאת שנה למותו של תומר. באזכרה השתתפו עשרות רבות של אנשים ובהם מפקד יחידה 8200, סגן ראש המוסד לשעבר, רם בן ברק, מנהל בית הספר הריאלי, בו למד תומר 12 שנים, ד"ר יוסי בן-דב ופרופסור גדי לנדאו, ראש תוכנית "אתגר" באוניברסיטת חיפה, בה עשה תומר תואר ראשון במדעי המחשב. ב-19 במאי 2023 התקיימה אזכרה במלאת שנתיים למותו של תומר. לראשונה, בעקבות ההכרה בתומר כחלל צה"ל, נערכה אזכרה צבאית בה השתתפו קצינים מחיל המודיעין, כולל מפקד יחידה 8200, ואיש הרבנות הצבאית ערך את האזכרה, קרא פרקי תהלים ונשא את תפילת אל מלא רחמים. רוני, אביו של תומר, אמר את הקדיש.
ב-30 בספטמבר 2022 שודר בערוץ 12 ראיון של אפרת לכטר עם אחיותיו של תומר - נ' ול' כשנה וחצי לאחר מותו.
בני משפחתו של תומר הקימו לזכרו דף פייסבוק בשם "אוהבים, זוכרים, לא מוותרים", ופתחו במיזם להקמת קרן שתעניק מלגות לתלמידי תיכון הלומדים לתואר ראשון במדעי המחשב.
הערות שוליים

↑  יואב איתיאל‏, אביו של קצין המודיעין שמת בכלא באזכרתו: "לא נשכח ולא נסלח", באתר וואלה, 20 ביוני 2022
1 2 3 4 5  אפרת לכטר, ‏"מבחינתי ההתנהלות הזו היא רצח": האחיות של קצין המודיעין שנמצא מת בכלא הצבאי מדברות לראשונה, באתר ‏מאקו‏, 30 בספטמבר 2022
1 2   הקמת ועדה לבחינת פרשיית "הקצין מאמ"ן", באתר צה"ל, 8 בנובמבר 2022
↑  טל לב רם, ‏הוריו של קצין אמ"ן במליאת 30 למותו: "הילד שלנו נרצח, גם אם לא באופן ישיר", באתר מעריב אונליין, 18 ביוני 2021
1 2  גלית הראלי, באמצע היום, בדרכו לדירתו בתל אביב על קורקינט, נעצר קצין המודיעין והוכנס לאוטו, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 6 ביוני 2021
1 2 3  יואב זיתון, צה"ל: "הקצין שמת פגע קשות בביטחון המדינה - לא ממניעים כלכליים או אידאולוגיים", באתר ynet, 7 ביוני 2021
1 2  טל לב רם, ‏כוכבי: "קצין המודיעין כמעט פגע בסוד גדול, עצרנו את זה בדקה ה-90", באתר מעריב אונליין, 9 ביוני 2021
↑   יניב קובוביץ, כל מה שמותר לספר על פרשת קצין המודיעין שנכלא ומת, והשאלות שעוד נותרו פתוחות, באתר הארץ, 9 ביוני 2021
↑  אור הלר, חבריו של קצין המודיעין: "הסיפור הזה חייב היה להיגמר אחרת", באתר חדשות 13, 8 ביוני 2021
1 2  יואב זיתון, סרן ת' מאמ"ן יוכר כחלל צה"ל באופן חריג: "הוא לא בגד, משפחתו לא חטאה", באתר ynet, 2 בינואר 2023
↑  קורות החיים של תומר אייגס, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑  יואב זיתון, חייל התאבד בנסיבות חריגות בכלא צבאי, באתר ynet, 18 במאי 2021
↑  לילך שובל, גם לאחר הבדיקות בארה"ב: קושי בקביעת נסיבות מותו של הקצין מאמ"ן, באתר ישראל היום, 20 באוגוסט 2021
↑   יוסי מלמן, שוב "אסיר איקס" ושוב מערכת הביטחון נכשלת בניהול המשבר, באתר הארץ, 6 ביוני 2021
↑  ענת סרגוסטי, העיתונאים X, באתר העין השביעית, 7 ביוני 2021
↑  יואב זיתון, קצין מודיעין נעצר, הואשם ומת בכלא: הפרשה שצה"ל מסתיר, באתר ynet, 1 ביוני 2021
יניב קובוביץ, קצין מודיעין נכלא, הואשם בעבירות מסווגות ומת בנסיבות אסורות בפרסום, באתר הארץ, 1 ביוני 2021
↑  יואב זיתון, צה"ל: ניתן לפרסם את שמו של הקצין שמת בכלא, משפחתו היא שמתנגדת, באתר ynet, 10 ביוני 2021.
↑  קצין המודיעין שמת בכלא הצבאי לא הואשם בעבירות ריגול ובמגע עם סוכן זר, באתר וואלה, 3 ביוני 2021
↑  יואב איתיאל‏, פרשת הקצין שנמצא מת בכלא: פרטי האישום וזהותו יישאר חסויים, באתר וואלה, 20 בדצמבר 2021
↑ דובר צה"ל, החלטת ..., בערוץ הטלגרם צה"ל – הערוץ הרשמי, 2021-12-20 (ארכיון):
החלטת נשיא בית הדין הצבאי לערעורים בעניין פרסום שמו של הקצין מאמ"ן ז"ל ופרטים נוספים אודות העבירות והמעשים בהם הואשם, באתר idfanc.activetrail.biz, ‏ט"ז בטבת התשפ"ב, 20 בדצמבר 2021 (באנגלית)
ב"ש/56,57/20, באתר צה"ל (הקישור אינו פעיל) (ארכיון); עותק פעיל (ארכיון העותק)
↑  אמיר בוחבוט, יואב איתיאל‏, צה"ל יאפשר למשפחת קצין המודיעין שמת בכלא לעיין בכתב האישום נגדו, באתר וואלה, 7 ביוני 2021.
↑   יניב קובוביץ, הורי קצין המודיעין שמת בכלא: חוות הדעת שהציג הצבא קבעה כי סבל מבעיה רפואית שלא טופלה, באתר הארץ, 26 בפברואר 2025
↑  יואב איתיאל‏, אביו של קצין המודיעין שמת בכלא באזכרתו: "לא נשכח ולא נסלח", באתר וואלה, 20 ביוני 2022
↑  יואב איתיאל‏, שנתיים למותו של קצין המודיעין בכלא: "איבדנו ילד מהתנהלות ספק עבריינית", באתר וואלה, 19 במאי 2023
↑  יואב זיתון, על קברו, אביו של סרן ת' הקריא עדות של חיילת שסייעה לו לפני מותו: "תמיד חייך", באתר ynet, 19 במאי 2023
↑   אוהבים, זוכרים, לא מוותרים, ברשת החברתית פייסבוק
↑  לזכרו, למענם, באתר giveback
SEG פלאזה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 כתובת:  中国广东省深圳市福田区华强北路1002号 
 מיקום:  Huaqiangbei Subdistrict 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2000
 תאריך פתיחה רשמי:  2000 
 חומרי בנייה:  בטון, זכוכית 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות מודרנית 
 מידות
 גובה:  291.6 מ' 
 קומות:  71 
 
 קואורדינטות:  22°32′39″N 114°04′57″E﻿ / ﻿22.544166666667°N 114.0825°E﻿ / 22.544166666667; 114.0825
 he
 
מגדל SEG פלאזה (בסינית: 赛格广场) הוא גורד שחקים הממוקם בעיר שנג'ן שבמחוז גואנגדונג שבסין. המגדל שבנייתו הושלמה בשנת 2000 מתנשא לגובה של 291.6 מטרים (957 רגל) לא כולל האנטנות, ולגובה כולל של 355.8 מטרים. ובו 71 קומות עיליות ו-4 קומות תת-קרקעיות.
הבניין הוא החמישי בגובהו בשנג'ן.
בתוך הבניין, שבו ממוקם המטה המרכזי של חברת SEG (סי'), מוקדשות כעשר קומות לשוק מוצרי אלקטרוניקה גדול.
ב-18 במאי 2021 נסגר הבניין לקהל עקב רעידות לא מוסברות של המבנה, בשעה שהבניין התנדנד לא נרשמו רוחות חריגות או רעשי אדמה בסביבת המגדל. מומחים שיערו שהגורם לרעידות היו שינויי טמפרטורה קיצוניים במהלך היום אך העריכו שלשלד המבנה לא נגרם נזק.
למחרת, ב-19 במאי בשעה דומה (13:00 שעון מקומי) רעד הבניין שוב. ב-21 במאי פורסם כי הוחלט לסגור את הבניין לצורך בדיקה מקיפה.
הערות שוליים

↑  Shenzhen’s 355-meter skyscraper wobbles, evacuated and cordoned off, באתר 'גלובל טיימס' סין (באנגלית)
↑  ידיעה על הרעידות ב-19 במאי, באתר החדשות הסיני UDN.
↑  'Shaking' SEG Plaza to stay closed for inspection, 21.05.2021, באתר ערוץ השידור הציבורי בהונג קונג RTHK (אנ') (באנגלית).
ערך זה הוא קצרמרבנושא סין ובנושא גורדי שחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ז'איר אמאדור

ז'איר אמאדור סילוס (בפורטוגזית: Jair Amador Silos; נולד ב-21 באוגוסט 1989) הוא כדורגלן פורטוגלי ממוצא כף ורדי, המשחק בעמדת הבלם בריאל סרגוסה מהליגה הספרדית השנייה.
קריירה

אמאדור התחיל את הקריירה שלו בוינובנסה הספרדית. בקיץ 2008 הושאל להרנאן קורטס בה שיחק שנתיים. בשנת 2011 הושאל למיחאס בה שיחק עונה וחצי. בינואר 2013 חזר לווינובנסה, בה הפך לשחקן הרכב.
בקיץ 2015 חתם באתלטיקו לבאנטה. במהלך העונה, שיחק 36 משחקים וספג שמונה כרטיסים צהובים.
ב-1 ביולי 2016 חתם בווסקה מליגת המשנה בספרד. בעונת 2017/2018 היה השחקן היחיד ששיחק הדקות של אותה עונה בליגה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הראשונה לראשונה בתולדותיה.
ביוני 2018 חתם במכבי תל אביב על חוזה לשלוש שנים וזכה עם הקבוצה בשתי אליפויות רצופות.
ב-19 באוגוסט 2020 חתם בריאל סרגוסה מהליגה הספרדית השנייה.
חיים אישיים

אמאדור נולד בליסבון שבפורטוגל, לזוג מהגרים מכף ורדה, אך ננטש על ידי הוריו כאשר היה תינוק ומעולם לא ראה אותם. כשהיה בן שש, אומץ על ידי משפחה ספרדית ממחוז בדחוס.
אמאדור הצהיר בראיון, כי פפה משמש כמודל לחיקוי עבורו.
תארים

אליפות (2): 2018/2019, 2019/2020
גביע הטוטו (1): 2018/2019
אלוף האלופים: 2019
הערות שוליים

↑  העברות בעולם, 19.8: אמאדור חתם לשנתיים בסראגוסה, ריינייר הושאל לדורטמונד, באתר וואלה, 19 באוגוסט 2020
TCR

|  מזהים |
| --- | --- |
 קוד MeSH:  D12.776.543.750.705.816.824 
 מזהה MeSH:  D011948 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0034790 
 
T Cell Receptor) TCR) הוא הטרודימר המשמש כקולטן של תאי T ומזהה את הפפטיד המוצג על גבי MHC (לא מזהה אנטיגנים חפשיים, לעומת תאי B). הרצפטור מורכב משתי שרשראות טראנסממברנליות: שרשרת α ושרשרת β. האזור העליון בשרשראות הוא האזור המשתנה, הקובע את הפפטיד שיזוהה על ידי הרצפטור. מאחר שהשרשראות הן טראנסממברנליות, זיהוי על ידי TCR יגרום להעברת סיגנלים בתא שיגרמו לשרשרת תהליכים (כולל יצירת חלבונים חדשים, על ידי כניסת סיגנלים לגרעין). ה-TCR מייחד את תאי ה-CTL בכך שכל קולטן TCR קצת שונה מקולטן ה-TCR של תאי ה-CTL האחרים ובכל מערכת חיסון יש מגוון עצום של תאי CTL שלהם קולטני TCR שונים. השוני בקולטן ה-TCR, מאפשר לאוכלוסיית תאי CTL להגיב למגוון רחב של גורמים זרים השונים זה מזה בהתאם לסוג קולטן ה-TCR.
בצידי הרצפטור ישנן שתי מולקולות CD-3, שהן קבועות בין כל תאי T. למולקולות CD-3 שני תפקידים עיקריים:
סיוע בהעברת TCR שנוצר ב-ER אל פני הממברנה, מבלי תקלות מבחינת מבנה וסידור.
תפקיד בהעברת הסיגנלים התוך-תאיים.
המפגש בין תא מציג אנטיגן בוגר (מסוג B) לבין תא T המזהה את האפיטופ (הפפטיד) הספציפי, ומגיב לו, מתרחש בבלוטת לימפה (הסיכוי לפגישה אקראית בזרם הדם היא אפסית).
כאשר הם נפגשים בבלוטת הלימפה- תא T יחפש את הפפטיד ב-MHC ואז חלה תגובה. תא T הוא תא מאוד גדול. פפטיד ע"ג MHC הוא מולקולה מאוד קטנה. הסיכוי שהם ייפגשו הוא קטן. לכן ישנם שני גורמים עיקריים המגבירים את הסיכוי לאינטראקציה בין TCR על תא T, לבין פפטיד המוצג על MHC:
MHC בכמות גדולה- על פני תא מציג אנטיגן יכולות להיות מאות ואלפי מולקולות MHC, כך שהסיכוי ש-TCR יגיב עם הפפטיד המוצג על אחת מהן- עולה.
מולקולות CD-2 ו-LFA-1- מולקולות לא ספציפיות ע"ג תא T, המזהות מולקולות על פני תא המטרה (LFA-3, CD-58, ICAM-1, ICAM-2 לא ספציפיות) ומתחילות לפעול לאחר הזיהוי בין MHC ל-TCR. גורמות להדבקה של MHC ל-TCR ומורידות את כמות ה-MHC הנדרשת על מנת להפעיל תגובה
רקומבינציית VDJ

השרשראות α ו- β מורכבות מגנים שונים שחשובים לזיהוי האנטיגן. הגנים שמרכיבים את שרשרת אלפא הם: וי (V) ו-ג'יי (J), בעוד ששרשרת בטא מורכבת משרשראות הגן וי (V), די (D) וג'יי (J). במהלך רקומבינציה זו, נבחר מכל אחת מקבוצות הגנים שהזכרנו, בהתאם לשרשרת אלל אקראי. ובעזרת תהליכים נוספים שהם חלק מהרקומבינציה מתרחש חיבור בין האללים ליצירת שרשראות תקינות, ומשרשראות אלו בנויים הקולטנים.
GMP

תנאי ייצור נאותים, Good Manufacturing Practice, או GMP הם חלק ממערכת איכות המבקרת את מערך הייצור והבדיקה של תעשיות הפרמצבטיקה, המזון והמכשור הרפואי. GMPs הם הקווים המנחים את שלבי הייצור והבדיקה המשפיעים על איכותו של המוצר הסופי. ארצות רבות, חוקקו והתקינו נוהלי GMP משלהן, אך המאפיינים הבסיסיים נשארו זהים בין המדינות ומטרתם היא להבטיח את איכותו של המוצר הרפואי על מנת לשמור על בריאותו של הצרכן הסופי.
העקרונות הבסיסיים של GMP

ישנן מספר גרסאות שונות של נוהלי GMP בעולם. עם זאת, על כולן לשמור על מספר עקרונות בסיסיים:
כל תהליכי הייצור חייבים להיות מוגדרים ומבוקרים. על כל התהליכים הקריטיים להיות מתוקפים על מנת להבטיח עקביות והתאמה לדרישות.
כל תהליכי הייצור נדרשים להיות מבוקרים, וכל שינוי בתהליך צריך לעבור את הבדיקות הנדרשות. כל שינוי בתהליך המשפיע על איכות המוצר הסופי דורש הוכחה לנחיצותו.
כל ההוראות והתהליכים צריכים להיות כתובים בשפה ברורה שאינה משתמעת לשתי פנים (Good Documentation Practices).
עובדי הייצור נדרשים להיות מיומנים מספיק על מנת לבצע את התהליכים הנדרשים.
יש לתעד את תהליך הייצור של כל מנה (כולל השילוח) בדרך ברורה ונגישה.
השילוח צריך להתבצע כך שייגרם נזק מועט ככל האפשר למוצר.
נדרשת מערכת המסוגלת לבצע החזרה של כל מוצר סופי מהמדף וממערך האספקה.
תלונות על המוצר הסופי דורשות חקירה וייעול המוצר, בהתאם לתלונה, על מנת למנוע הישנות המקרה.
נוהלי GMP אינם הוראות עבודה מסודרות אלא קווים כלליים שכל חברה צריכה לעמוד בהם לפי הבנתה ודרכי הייצור שלה. ישנן דרכים רבות בהן ניתן ליישם את נוהלי GMP ובאחריות החברה לקבוע את הדרך היעילה ביותר ליצירת תהליך איכותי.
גרסאות הGMP הנפוצות בעולם

GMPs נאכפים בארצות הברית על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, תחת סעיף 501(B) בחוק הפדרלי למזון, תרופות ומוצרי קוסמטיקה מ-1983. התקנות השתמשו בביטוי current good manufacturing practices - cGMP על מנת לתאר את הקווים המנחים המפורטים בחוק. פועל יוצא של החוק הוא שבתי משפט יכולים לקבוע שמוצר מסוים הוא פגום, למרות שאינו עובר על שום דרישה רגולטורית, אך ורק מכיוון שתהליך הייצור לא בוצע לפי הסטנדרטים בתעשייה. מיוני 2010 נוהלי cGMP הוחלו, בארצות הברית, גם על תעשיית תוספי המזון הדיאטטיים.
גרסת ארגון הבריאות העולמי ל־cGMP מיושמת ביותר ממאה מדינות ברחבי העולם, במיוחד במדינות המתפתחות. נוהלי ה-cGMP של האיחוד האירופי ושל מדינות מפותחות כגון: אוסטרליה, קנדה, יפן וסינגפור דומים לאלו של ארגון הבריאות העולמי.
בבריטניה, החוק הבריאותי מכיל את רוב נוהלי ה־cGMP אך נקרא "המדריך הכתום" על שם צבע הכריכה של חוברת הנהלים.
אכיפה

באיחוד האירופי, הפיקוח על ה-GMP מבוצע על ידי סוכנויות רגולטריות לאומיות. באיראן ובהודו, הפיקוח נעשה על ידי רשויות מקומיות, אך מדווח לרשות המרכזית לבקרה על תרופות. כל אחד מהמפקחים מבצע בדיקה שגרתית בחברות על מנת להבטיח שהמוצר מיוצר בצורה בטוחה ונכונה. בנוסף, בארצות רבות מבוצע תהליך של אישור מקדים (PAI) לבדיקת התאמה לנוהלי GMP לפני הוצאת מוצר חדש לשוק.
סוכנויות רגולטריות (כולל הFDA והרבה סוכנויות ברחבי אירופה) רשאיות לבצע בדיקות פתע, בנוסף לבדיקות המתוכננות מראש. בדיקות הFDA בדרך כלל מבוצעות ללא התראה, אך ישנם חוקים הדורשים שהביקור יהיה ב"זמן סביר". בתי משפט קבעו, שכל זמן שהחברה פתוחה לפעילות מוגדר כ"זמן סביר".
תקני ייצור אחרים

מספר תקני ייצור אחרים הם חלק במערכת האיכות לה שייכים נוהלי GMP:
(GLP (Good laboratory practice למעבדות המבצעות ניסויים לא-קליניים.
(GCP (Good clinical practice לבתי חולים ומרפאות המבצעים ניסויים קליניים של תרופות חדשות על בני אדם.
(GRP (Good regulatory practice, לצורך בקרה על תהליכי הניהול והתעוד.
באופן כללי, כל הנהלים המוזכרים מעלה ועוד מצוינים כדרישות GxP, שכולם עוקבים אחר אותם קווים מנחים.
בארצות הברית, נוהלי הייצור של המכשור הרפואי דומים יותר לנוהלי הISO ולא לנוהלי ה־cGMP.
GMP בישראל

הביקורת והאכיפה של הנהלים נעשית על ידי יחידת הפיקוח של משרד הבריאות. בביקורות נבדקת התאמת מערכת האיכות והתשתיות במפעל לכללי ה-GMP הבינלאומיים (כאשר נקודת הייחוס היא מדריך ה-GMP של ארגון ה-PIC/S - Pharmaceutical Co-operation Inspection Scheme). הביקורות נחלקות לביקורות מקדימות לאישור מפעל או קו ייצור חדש, ביקורות תקופתיות במפעלים מאושרים וביקורות לבדיקת חשד להפרה חמורה של תנאי הייצור הנאותים.
קשת היצרנים שבפיקוח היחידה נעה בין מפעלי תרופות, מפעלים ביוטכנולוגיים, מפעלי גזים רפואיים ומפעלי כימיה המייצרים חומרי גלם פעילים. חלוקה נוספת שניתן לעשות היא בין מפעלים מייצאים הנמצאים גם בפיקוח של רשויות בריאות זרות, לבין מפעלים שכל תוצרתם מיועדת לישראל ושנמצאים אך ורק בפיקוח משרד הבריאות הישראלי. יחידת הפיקוח אחראית לבקר גם מפעלים שכל תוצרתם מיועדת לייצוא ומפעלים בחו"ל של יצרנים ישראלים המייצרים תכשירים הרשומים בישראל בלבד.
בהודעה לעיתונות שהוציא משרד הבריאות ביוני 2009, הכריז המשרד על השגת הסכם אשר יפטור את יצואני התרופות הישראלים מביצוע בדיקות מעבדה נוספות על אדמת אירופה. ההסכם נכנס לתוקף בשנת 2010. ישראל היא המדינה הראשונה שאינה מועמדת לכניסה לאיחוד האירופי שהצליחה להשיג הסכם מסוג זה.
בשנת 2016, בעקבות גילוי סלמונלה בדגני בוקר של חברת "תלמה", ביטל משרד הבריאות באופן זמני את היתר ה-GMP של החברה.
בשנת 2022, בעקבות גילוי סלמונלה בכמה מוצרים של חברת "שטראוס", ביטל משרד הבריאות באופן זמני את היתר ה-GMP של החברה.
הערות שוליים

↑  רותם אליזרע ומירב קריסטל, משרד הבריאות קבע: תלמה התרשלה ותעבור לפעול תחת פיקוח, באתר ynet, 8 באוגוסט 2016.
↑  אחיה ראב"ד, פרופ' אש ביטל ל-3 חודשים את תו האיכות של מפעל שטראוס: "יוחזר רק אחרי הפקת לקחים", באתר ynet, 28 באפריל 2022
מבצע ארנון

מבצע ארנון (במקור: מבצע זרעי קיץ) היה מבצע חילוץ של מערכת הביטחון הישראלית שנערך ב-8 ביוני 2024, במהלכו חולצו ארבעה חטופים ישראלים שהוחזקו במחנה הפליטים נוסייראת ברצועת עזה על ידי חמאס. החטופים נועה ארגמני, אלמוג מאיר ג'אן, אנדריי קוזלוב ושלומי זיו ששוחררו במבצע.
ב-11:00 בבוקר פשטו כוחות שב"כ וימ"מ ויחידת הניוד המטכ"לית במקביל על שני מבנים במחנה, בגיבוי אש חיפוי של צה"ל, ושחררו את ארבעת החטופים אשר נחטפו במהלך הטבח בפסטיבל נובה. במהלך המבצע התקיימו חילופי אש כבדים בין הכוחות הישראלים לבין מחבלים, במהלכם נפצע אנושות מפקד צוות ולוחם הימ"מ פקד ארנון זְמוֹרָה, שהיה חלק מכוח הפריצה הראשון. זמורה מת מפצעיו בבית החולים, והועלה לדרגת רב־פקד לאחר פטירתו.
לטענת משרד הבריאות של רצועת עזה, המנוהל על ידי חמאס, המבצע הוביל להרג של 274 פלסטינים ולפציעתם של 698 נוספים. דובר צה"ל אמר כי "יותר מ-100 נהרגו – בהם מחבלים ואזרחים שחמאס השתמש בהם כמגן אנושי".
החטיפה והשהייה בשבי

הארבעה נחטפו על ידי חמאס לרצועת עזה מפסטיבל "נובה" ב-7 באוקטובר. כבר באותו בוקר פורסם תיעוד החטיפה של נועה ארגמני, אשר הכה גלים בעולם, והפך לסמל המזוהה ביותר עם החטיפה עבור צרכני החדשות הזרים. במהלך הלחימה, פורסמו סרטונים נוספים שבהם הופיעה ארגמני, וכן קלטת שמע בה הושמע קולה בלבד.
לאחר שחרורם סיפרו החטופים כי במהלך שהותם בשבי צפו בשידורי טלוויזיה ורדיו ישראליים, ושאבו תקווה מן ההפגנות למען שחרורם. הם סיפרו כי עברו התעללות רגשית ושטיפת מוח כשהמחבלים הכריחו אותם לקרוא בקוראן וללמוד פסקי הלכה מוסלמיים. פרופ' איתי פסח שטיפל בארבעת החטופים סיפר כי הם סבלו מהתעללות נפשית ופיזית לאורך זמן ממושך.
לאחר החילוץ, סיפרה ארגמני כי שהתה זמן מה בשבי עם שני חטופים נוספים, יוסי שרעבי ואיתי סבירסקי. שרעבי נהרג בשבי, ככל הנראה במהלך תקיפה של חיל האוויר, וסבירסקי נרצח על ידי שוביו כמה ימים לאחר מכן. לדברי ארגמני, עמדה בסכנת מוות כשטיל פגע בבית בו שהתה. לאורך התקופה הועברה בין ארבע דירות, ולא הוחזקה במנהרות. המקום ממנו חולצה הייתה דירה פרטית של משפחה עשירה. מעת לעת יצאה ארגמני להתאוורר בחוץ, כשהיא מחופשת לאישה ערבייה בלבוש אסלאמי מסורתי. רק לעיתים רחוקות מאוד זכתה להתקלח. במהלך השהות בשבי למדה ערבית, והיא מבינה ומדברת היטב את השפה.
אלמוג מאיר ג'אן שהה במשך כל תקופת השבי עם שלומי ואנדריי והם היו מאוחדים. מספר שבועות לפני החילוץ, ב-22 במאי, הוסרט על ידי חמאס כשציין את יום הולדתו בשבי, אולם הסרטון לא פורסם. אנדריי קוזלוב סיפר כי החזיק יומן וכתב במחברתו שורה מדי יום. הוא הוסיף כי למד עברית במהלך השבי בזכות שיחות עם החטופים האחרים. אנדריי הוחזק כבול במשך חודשיים, תחילה עם ידיים מאחורי הגב, ובהמשך מלפנים. בתקופה זו קיבל אוכל דל, שהסתכם בשישה תמרים ביום או חצי פיתה. לאחר מכן הם הועברו בין מספר דירות, בהן סבל מהתעללות רגשית, טרור פסיכולוגי והתעללות פיזית. הדירה ממנה חולצו הייתה של עבדאללה אל-ג'מאל, עיתונאי עצמאי, ושל אביו הרופא. אל-ג'מאל, אביו ואשתו נהרגו במבצע החילוץ.
הכנות

עד המבצע, כבש צה"ל במהלך מלחמת חרבות ברזל את מרבית רצועת עזה, אולם טרם פעל באופן יסודי במחנה נוסייראת. מסדרון נצרים מצפון למחנה הפך, בהכוונת צה"ל, לנתיב התעבורה ראשי כדי לנתק את העיר עזה משאר חלקי הרצועה.
ב-12 במאי ישראל קיבלה מידע מודיעיני שארבעת החטופים מוחזקים במחנה הפליטים נוסיראת. המודיעין הישראלי ניסה לאתר את המיקום המדויק. כוחות היחידה המבצעית של שירות הביטחון הכללי נכנסו מסוערבים למחנה, כאשר התחזו לשתי משפחות שנמלטות מהלחימה ברפיח ומחפשות דירה במקום. הם הגיעו בשני כלי רכב מלאים רהיטים ישנים, והצליחו לשכור דירה גדולה ברחוב בו הוחזקה ארגמני. צוות המסתערבים כלל גם לוחמות סמויות לבושות עבאיה וחיג'אב. הצוות התחלק לשתי קבוצות קטנות, וביקשו לאמת את מיקום החטופים. ב-31 במאי הצליחו לאתר את מיקומם המדויק. התגלה כי הם מוחזקים בשני מבנים נפרדים באותו אזור, כשנועה ארגמני הוחזקה בקומה הראשונה של אחד מהמבנים, והשלושה האחרים בבניין אחר. לאחר האימות המודיעין מיפה את המבנים שבהם החטופים החוזקו.
בהמשך נבנתה עם הימ"מ תוכנית חילוץ, 28 לוחמי ימ"מ תרגלו פשיטה על מודלים המדמים את הבתים שבהם הוחזקו החטופים. אחת המורכבויות הייתה פריצה בשני מוקדים במקביל. החשש היה שהמחבלים באחת הזירות יוציאו להורג את החטופים שבידיהם, אם יבינו את המתרחש בזירה השנייה. שישה ימים טרם המבצע הפעולה אושרה על ידי קבינט המלחמה. אז צה"ל החל, תוך שמירה על מעטה סודיות ומידור, בפעולות הכנת השטח ודרכי הגישה לכוח המחלץ. מאות לוחמי חטיבת הצנחנים מגדודים 101, 202, וחטיבה 7 של חיל השריון ביצעו פעולות חישוף בנתיבי הכניסה לנוסייראת, תוך לחימה במחבלי חמאס מגדוד דיר אל-בלח על מנת לפתוח את השטח ולהכניס ללחימה את כוחות הימ"מ והשב"כ. בליל 5 ביוני המסתערבים הונחו לעזוב את המחנה, כשארבע לוחמים אחרים נשארו בשטח לתצפת שהחטופים לא מועברים למבנה אחר.