stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AIG
AIG ישראל חברה לביטוח בע"מ

השלוחה הישראלית של AIG העולמית הוקמה בישראל בשנת 1996, והחלה למכור את מוצריה בפועל בשנת 1997. השלוחה הישראלית של AIG הוקמה כדי להתחרות בשוק הביטוח הישיר מול החברה הטרייה – ביטוח ישיר - 555 (אשר הוקמה בשנת 1994). AIG ישראל חברה לביטוח בע"מ עוסקת בביטוח ישיר במגוון סוגי ביטוח כולל ביטוח רכב, ביטוח דירה, ביטוח משכנתא, ביטוח חיים, ביטוח מסחרי, ביטוח נסיעות לחו"ל ועוד.
איי אי ג'י ישראל חברה לביטוח בע"מ החלה לפעול בישראל במאי 1997 תחת בעלות משותפת של קבוצת עורק ושל קונצרן AIG העולמי. בחודש ינואר 2013 התקשר קונצרן AIG בהסכם עם "עורק" לרכישת מלוא החזקותיה בחברה, ובמאי 2013 הושלמה העברת המניות.
לחברה רישיונות לעסוק בענפי ביטוח כללי וחיים. פירוט הענפים הם כדלהלן: ענפי פרט (רכב רכוש, רכב חובה ודירות), ביטוחי בריאות ותאונות אישיות, ביטוח חיים וביטוח משכנתא, ענפי ביטוח מסחרי (ביטוח מקיף לבתי עסק, ביטוח אובדן רכוש, ביטוח הנדסי, ביטוח אחריות מעבידים, ביטוח אחריות לצד שלישי (הכולל ביטוח אחריות מקצועית וביטוח נושאי משרה ודירקטורים), ביטוח אחריות המוצר.
לאחרונה, התחילה AIG ישראל בפעילות ענפה בתחום הבריאות, עם השקתו של המוצר AIG Medical שמוכוון לענות על הפער בין ביטוחי החובה לשירותי הבריאות הפרטיים. בחודש דצמבר 2013, צוטט שי פלדמן מנכ"ל החברה באשר לתוכניות החברה לשנת 2014: "האסטרטגיה העסקית של AIG ישראל לשנת 2014 היא הגדלה משמעותית של נתח השוק שלנו בתחומי ביטוח הפרט; חיים, בריאות וגידול מואץ בתחום הרכב, בשלוש השנים הקרובות. שמנו לנו למטרה, להיות חברה בעלת שיעור צמיחה גבוה יותר... AIG ישראל תהיה חברת ביטוח רב-ערוצית שפועלת בתחום הישיר ובאמצעות סוכנים בעיקר בלקוחות המסחריים".
חבר המנהלים

פיטר הנקוק – נשיא ומנכ"ל
יפעת רייטר– מנכ"ל AIG ישראל
הערות שוליים

1 2 3  דו"ח שנתי 2015
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2017-03-29
↑  The World’s Largest Public Companies, Forbes (באנגלית)
↑  Daniel Gross (October 15, 2014), 
Remember the $182 Billion AIG Bailout? It Just Wasn’t Generous Enough, The Daily Beast
1 2  מה עושה הענק האמריקאי AIG?, חדשות הBBC, ‏18 במרץ 2009
↑  Fortune 500 Companies 2018: Who Made the List, Fortune
1 2  ביוגרפיה של קורנליוס סטאר, באתר אוניברסיטת קולומביה
1 2 3  ביוגרפיה באתר קרן סטאר
1 2 3 4  אודותינו - היסטוריה, באתר של AIG
↑  ג'יימס בנדלר, Hank's last stand, בעיתון Fortune, ‏7 באוקטובר 2008
↑  "Federal Reserve Board, with full support of the Treasury Department, authorizes the Federal Reserve Bank of New York to lend up to $85 billion to the American International Group (AIG)", United States Federal Reserve Board of Governors
↑  Former AIG CEO Willumstad foregoes some stock awards
↑  AIG Makes Final Repayment to Government for Bailout
↑  רון שטיין, ‏מנכ"ל AIG ישראל: "נגדל משמעותית בנתח השוק ב-2014", באתר גלובס, 2 בדצמבר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007454125705171  PLWABN: 9813157782305606  BIBSYS: 13028149  GND: 5338030-7  ISNI: 0000 0000 8938 6472  LCCN: n87897882  RERO: 02-A020464856  VIAF: 130282375   WorldCat (עם VIAF): 130282375 
מטה AIG בעיר ניו יורק
המטה המקורי של AIG בשאנגחאי
קצבת נכות (ישראל)

קצבת נכות משולמת מדי חודש על ידי המוסד לביטוח לאומי, במסגרת ענף נכות שלו, לנכה תושב ישראל העומד בקריטריונים לקבלת קצבה.
הקצבה נקראת לעיתים קצבת נכות כללית כדי להבחין אותה מקצבאות נכות ספציפיות אחרות. בישראל ישנן עוד כמה אוכלוסיות הזכאיות לקצבאות נכות, כל אוכלוסייה וכלליה: נכי צה"ל המקבלים קצבה ממשרד הביטחון, נכים שנפגעו בפעולות איבה, המקבלים גמלה לנכה איבה מהמוסד לביטוח לאומי, נכים שנפגעו בעבודה, המקבלים קצבת נכות מעבודה מהמוסד לביטוח לאומי, וניצולי שואה הזכאים לקצבאות שונות מטעם חוק נכי המלחמה בנאצים ונכי רדיפות הנאצים המסופקות להם על ידי מהרשות לזכויות ניצולי השואה שבמשרד האוצר.
המוסד לביטוח לאומי החל לשלם קצבת נכות לאזרחי המדינה באפריל 1974, כעשרים שנה לאחר שנוסד, בהתאם לתיקון לחוק הביטוח הלאומי.
בשנת 2009 שילם המוסד לביטוח לאומי 6.5 מיליארד ש"ח כקצבת נכות.
קצבת הנכות בישראל היא אחת הנמוכות במדינות ה-OECD: בשנת 2007 דורגה ישראל במקום ה-26 מתוך 31 מדינות.
תנאי הזכאות

נכה זכאי לקצבת נכות אם אי-הכושר להשתכר נגרם לו בהיותו תושב ישראל או בהיותו תושב ארץ-ישראל לפני הכרזת העצמאות (כלומר לפני 15 במאי 1948), או אם בהגיעו לגיל 18 היה תושב ישראל ונכה, אף אם הליקוי נגרם לפני היותו תושב ישראל או אם הליקוי שבשלו נגרם אי הכושר להשתכר, נגרם בישראל בהיותו קטין תושב ישראל. הזכות לקצבה מתחילה בתום 90 ימים מהמועד שבו, עקב הליקוי, נגרם למבוטח אי-כושר להשתכר לתקופה של 90 ימים רצופים לפחות. עולה חדש, שאי-כושרו להשתכר נגרם לפני היותו תושב ישראל, זכאי אף הוא לקצבת נכות.
לשם קבלת הקצבה על הנכה להוכיח את נכותו בפני ועדה רפואית של המוסד לביטוח לאומי. במקרה של פגיעה נפשית: הוא מחויב להציג מסמכים על ביקורים חודשיים אצל פסיכולוג או פסיכיאטר או תיעוד של התנהגות אלימה (למשל באמצעות תיק משטרתי). במקרה של נכות גופנית: הוא מחויב להוכיח נזק בלתי הפיך שנגרם לו או הוחמר מנזק קיים. לדוגמה חוסר יכולת לזוז, ללכת, לתפקד ולעבוד בכלל. בנוסף, חוסר יכולת לעלות במדרגות הבניין שבו חי הנכה, חוסר יכולת להתרחץ, וכן צורך בסיוע תמידי מצד עוזר סיעודי. בדיקה זו חוזרת מדי תקופה, כדי לברר האם יש הטבה או החמרה במצבו, ובהתאם לתוצאות הבדיקה קובעת הוועדה הרפואית האם יחול שינוי בקצבה המוענקת לו. בהתאם לממצאי הוועדה נקבעת לנכה דרגת נכות רפואית המוצגת באחוזים. תנאי לזכאות לקצבת נכות כללית הוא דרגת נכות רפואית של 60% לפחות, או דרגת נכות רפואית של 40% לפחות ובליקוי מסוים נכות רפואית בשיעור של 25% לפחות.
בצעד נוסף נקבעת לנכה דרגת אי-כושר לעבוד, כאשר עקב הנכות אינו מסוגל לעבוד או שיכולתו להשתכר ירדה ב-50% לפחות. דרגת אי-כושר המזכה בקצבה היא באחד מהשיעורים האלה: 60%, 65%, 74% או 100%.
תנאי נוסף הוא שהנכה אינו עובד או שהכנסתו מעבודה כשכיר או כעצמאי נמוכה מ-60% מהשכר הממוצע במשק (הכנסה נמוכה מ-5,804 ש"ח לחודש בינואר 2017).
בהגיע הנכה לגיל פרישה (גיל 62 לנשים, 67 לגברים) מופסקת קצבת הנכות והנכה עובר לקבל קצבת אזרח ותיק בלבד – אך בכל מקרה, סכום הקצבה אינו פוחת, ובמידת הצורך משלם הביטוח הלאומי קצבת אזרח וותיק מוגדלת, בגובה קצבת הנכות שהאדם קיבל בסמוך למועד הפרישה.
בשנת 2009 32% ממקבלי קצבת הנכות היו בתחום בריאות הנפש, 25% בתחום מחלות פנימיות, 21% בתחום מחלות נוירולוגיות ולוקמוטוריות (פגיעה ביכולת התנועה), 11% בתחום מוגבלות שכלית התפתחותית ו-7.5% בתחום מוגבלות חושית.
גובה הקצבה

גובה קצבת הנכות נקבע לפי דרגת אי-הכושר (אובדן כושר עבודה) שנקבעה לאדם.
שיעורי הקצבה נכון ל-2023:
סכום הקצבה לדרגת אי כושר של 100% או 75% (קצבה מלאה) הוא 4,063 ₪.
סכום הקצבה לדרגת אי כושר של 74% (קצבה חלקית) הוא 2,770 ₪.
סכום הקצבה לדרגת אי כושר של 65% (קצבה חלקית) הוא 2,496 ₪.
סכום הקצבה לדרגת אי כושר של 60% (קצבה חלקית) הוא 2,345 ₪.
"קצבה חודשית נוספת" (קח"ן), משולמת לנכה שנקבעה לו דרגת אי-כושר מלאה, ללא תלות באחוזי הנכות הרפואית. הקח"ן בוטל במרץ 2018, במקומו ניתן שר"ם (שירותים רפואיים מיוחדים).
משולמות גם תוספות עבור בן/בת זוג שהכנסתו נמוכה (עד 5,646 ש"ח לחודש בשנת 2018) ושני הילדים הראשונים עד גיל 18 (עד גיל 24 אם הם משרתים בצה"ל או בשירות לאומי).
המקבל קצבת נכות ואין לו הכנסה אחרת מחויב בדמי ביטוח בריאות בסך 104 ש"ח, נכון ל-1 בינואר 2019 מתוך קצבת הנכות. אם זו הכנסתו היחידה, הוא פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי. אם יש לו הכנסה אחרת, אזי אם דרגת אי-הכושר שנקבעה לו היא לפחות 75%, הוא זוכה להקלה בתשלום דמי ביטוח לאומי על הכנסתו הנוספת מעבודה: כעצמאי הוא משלם דמי ביטוח רק לענף נפגעי עבודה, וכשכיר הוא אינו משלם דמי ביטוח לאומי (אך מעסיקו משלם דמי ביטוח לענף נפגעי עבודה ולענף זכויות עובדים בפשיטת רגל ופירוק תאגיד).
זכאי ביטוח לאומי לקצבת נכות זכאים להנחה בתחבורה ציבורית, תשלומי ארנונה וחשמל, וכן לפטור ממס רכישה ברכישת דירה יחידה..
גובה הקצבה > חוק לרון

"חוק לרון" הוא תיקון משנת 2009 לחוק הביטוח הלאומי, אשר צמצם את הפגיעה בקצבת הנכות של מקבלי קצבת נכות היוצאים לעבוד, ובכך עודד נכים להשתלב בשוק העבודה. מקור הכינוי בשמו של יושב ראש הוועדה שהמליצה על תיקון זה, השופט אפרים לרון. החוק מוכר גם בכינוי החוק לשילוב נכים בעבודה.
עד לתיקון זה, נכה שיצא לעבוד ומשכורתו עלתה על 2,500 ש"ח עלול היה לאבד את זכותו לקצבת נכות. התיקון בא לפתור בעיה זו ולהפחית את קצבת הנכות בצורה הדרגתית יותר.
על פי תיקון זה, אדם עם מוגבלות שהשתלב בשוק העבודה ימשיך לקבל קצבת נכות כללית באופן שבו ההכנסה מהשכר והקצבה תהיה תמיד גבוהה יותר מההכנסה מהקצבה לבדה.
החוק נחקק בעקבות המלצות ועדת לרון, אשר קמה אחרי הפגנות הנכים הגדולות בסוף שנות ה-90 במאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21 שיזם מטה מאבק הנכים. הפגנות אלה הביאו את סוגיית הקצבאות לקדמת המאבק. הקמת מטה המאבק של הנכים בעקבות שביתת הנכים של 1999 והובלתו את השביתה של 2001–2002 ביטאו שינוי בדרכי הפעולה כמו גם באופן ארגון המאבק. במאבק זה אנשים עם מוגבלויות עצמם הם שעמדו בחזית על פי העיקרון "שום דבר עלינו בלעדינו". שיטות המאבק שנקטו לא היו משפטיות מקצועיות, אלא התאפיינו במאבקי רחוב סוערים ובפעילות שטח תובענית.
גובה הקצבה > המאבק להשוואת קצבת הנכות לשכר מינימום

המאבק להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום מתנהל על ידי ארגוני נכים וארגוני בריאות בישראל, נכון ל-2017. לאחר שנים של מאבק ציבורי סיזיפי בלתי אלים, החל מאבק הנכים לבוא לידי ביטוי גם בחסימות כבישים, אחרי שעברה בכנסת בקריאה טרומית הצעת חוק של חבר הכנסת אילן גילאון להשוואת הקצבה לשכר המינימום. שכר המינימום בישראל בנובמבר 2017 היה 5,000 ש"ח, ובדצמבר 2017 עלה ל-5,300 ש"ח לחודש.
ראו גם

קצבת שירותים מיוחדים
המאבק להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום
לקריאה נוספת

מנחם גולדברג ורות הורן, עוקדן הביטחון הסוציאלי, הוצאת סדן, פרק ט: ביטוח נכות.
הערות שוליים

↑  הרשות לזכויות ניצולי השואה, באתר השירותים והמידע הממשלתי
↑  חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 13), התשל"ג-1973, באתר הכנסת
1 2  שלי לוי, ‏תושבות כתנאי לקבלת קצבת נכות מהמוסד לביטוח לאומי, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 16 במרץ 2010
↑  שלי לוי, ‏קצבת נכות כללית בישראל, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 2 בנובמבר 2010
↑  סעיף 196 לחוק הביטוח הלאומי
↑  סעיף 197 לחוק הביטוח הלאומי
↑  תקדימי: אישה זכאית לקצבת נכות אחרי גיל פרישה, באתר ynet, 30 בנובמבר 2022
↑  ועדות רפואיות: איך תמצו את הזכויות במוסד לביטוח לאומי?, באתר מעריב אונליין, 14 באפריל 2020
↑  מעבר מקצבת נכות לקצבת אזרח ותיק, באתר הביטוח הלאומי
↑  תמונת מצב - מקבלי קצבאות נכות בשנת 2008, המוסד לביטוח לאומי
↑  קצבת נכות כללית, באתר כל זכות
↑  קצבת שירותים מיוחדים, באתר כל זכות
↑  נכות כללית – מהם סכומי קצבת נכות?, באתר המוסד לביטוח לאומי
↑  זכויות והטבות נוספות – פטור מתשלום דמי ביטוח, באתר המוסד לביטוח לאומי
↑  הנחה_במס_רכישה_לנכים, באתר כל זכות
↑  חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 109), התשס"ח-2008, ס"ח 2169 מ-21 ביולי 2008
↑  ועדת השרים לענייני חקיקה אישרה את הצעת החוק של השר הרצוג ליישום דו"ח ועדת לרון לעידוד יציאת נכים לעבודה. השר הרצוג: "זוהי החלטה היסטורית הפותחת פתח לאנשים עם מוגבלויות להשתלב בתעסוקה ובחברה", באתר משרד הרווחה והשירותים החברתיים, 8 ביולי 2007
↑  שגית מור, לקראת רדיקליזציה של קצבת נכות כללית: דילמות של מאבק לשינוי חברתי, הפקולטה למשפטים אוניברסיטת תל אביב והוצאת נבו, 2008
↑  מורן אזולאי, מהומה בקואליציה בעקבות הפסד בהצבעה בכנסת, באתר ynet, 7 בדצמבר 2016
SSRN

| --- | --- |

 סוג:  מחקר אקדמי
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־30 שנה)
 מייסדים:  מייקל ג'נסן
 בעלות:  אלסביר 
 SSRN
 
SSRN (ראשי תיבות של Social Science Research Network; בעברית: רשת המחקר של מדעי החברה) הוא מאגר דיגיטלי פתוח המוקדש להפצה מהירה ולהנגשה של מחקר בתחומי מדעי החברה והרוח. האתר נחשב מרכזי וחשוב במחקר האקדמי, במיוחד בכלכלה, מימון, חשבונאות, ניהול ומשפטים. האתר נוסד בשנת 1994 על ידי הכלכלן האמריקאי מייקל ג'נסן. הנשיא והמנכ"ל הוא כעת גרג גורדון.
ככלל, מאמרים בפורמט PDF מועלים לאתר על ידי מחבריהם, לעיתים בגרסה ראשונית שטרם התפרסמה או התקבלה לפרסום, ומאותו הרגע יכול כל אדם להורידם בלא תשלום. הורדת מאמרים שכבר פורסמו בכתבי עת מסחריים כרוכה לעיתים בתשלום. משתמשים יכולים להירשם לשירות הודעות במאות תחומי התמחות ולקבל לתיבת הדואר האלקטרוני מידי כמה ימים ידיעונים (e-journals) עם תקצירי מאמרים חדשים בתחומי העניין שלהם.
SSRN מציע דירוג של כותבים ומאמרים לפי מספר ה"הורדות" שלהם באתר. האתר אף מציע דירוג של בתי ספר ופקולטות בתחומים השונים על פי סך ההורדות של מאמרי אנשי הסגל שלהם. דירוגים אלה הם בינלאומיים, כלומר משתתפים בהם כל המוסדות שחוקריהם מעלים את פרסומיהם לאתר.
במאי 2016 נרכש המאגר על ידי הוצאת אלסוויר.
הערות שוליים

↑  להגנה על דירוגים אלה ראו: Bernard S. Black and Paul Caron, "Ranking Law Schools: Using SSRN to Measure Scholarly Performance", SSRN link
נשיאות המגזר העסקי בישראל

| --- | --- |

 התאגדות:  אגודה עות'מאנית
 תחום:  ארגון-גג של ארגוני מעבידים
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  גבעתיים
 נשיא:  רון תומר
 יושב ראש:  דובי אמיתי
 מנכ"ל:  הגר יהב
 bizisrael.org
 
נשיאות המגזר העסקי בישראל, שנקראה בעבר נשיאות הארגונים העסקיים וקודם לכן, עד אוגוסט 2013, נקראה לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים) היא אגודה עות'מאנית שמהווה ארגון-גג של מרבית ארגוני המעבידים בישראל. בין הארגונים החברים: התאחדות האיכרים בישראל, התאחדות הקבלנים, איגוד בתי המלון, איגוד היהלומים, האיגוד הכל ארצי של מפעלי הניקיון והאחזקה בישראל, איגוד הבנקים בישראל, איגוד האיכרים ועוד.
היסטוריית הארגון

באמצע שנות ה-50 של המאה העשרים התאחדות התעשיינים, התאחדות האיכרים, מרכז הקבלנים והבונים ולשכות המסחר הסכימו על הקמת "חטיבת נותני העבודה" מנציגיהם שתייצג אותם במנהלת שירות התעסוקה.
לאחר סיפוק מפעולת החטיבה ובעקבות עליית מס העיזבון בתחילת שנות ה-60 הוקמה ב-1967 לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים. באוגוסט 2013 שינתה האגודה את שמה ל"נשיאות הארגונים העסקיים".
בעקבות חילוקי דעות על דרך ההתנהלות, בחודש מרץ 2020 פרשו מהאגודה התאחדות התעשיינים בישראל, איגוד לשכות המסחר והתאחדות חקלאי ישראל, והקימו את נשיאות המעסיקים והעסקים בישראל. לאחר פרישה זו שינתה הנשיאות את שמה לשמה הנוכחי, "נשיאות המגזר העסקי בישראל". ביולי 2024 חזרו הארגונים הפורשים והתאחדו לנשיאות המגזר העסקי.
ראשי הנשיאות

מהקמת הנשיאות ובמרבית שנותיה, נשיא התאחדות התעשיינים שימש גם כיו"ר האגודה. עד תחילת 2015 כיהן בתפקיד צביקה אורן, שהוחלף בידי שרגא ברוש. יו"ר הנשיאות הנוכחי הוא דובי אמיתי, נשיא התאחדות האיכרים. ונשיא המגזר העסקי בישראל הוא ד"ר רון תומר נשיא התאחדות התעשיינים
פעולות האגודה

לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים קיימה משא ומתן עם ההסתדרות הכללית לחתימה על הסכמים קיבוציים הנוגעים לכלל שוק העבודה בישראל, ושני הארגונים המשיכו בכך גם בשמותיהם החדשים, נשיאות הארגונים העסקיים וההסתדרות החדשה. הסכמים שנחתמו עוסקים בנושאים כגון דמי הבראה, החזר הוצאות נסיעה מהבית למקום העבודה ובחזרה, קביעת זכות לשכר בחגים ובימי אבל ועוד. להסכמים אלה הוצאו, בדרך כלל, צווי הרחבה, המחילים אותם על כלל המעסיקים והמועסקים בישראל.
בדצמבר 2014 חתמה נשיאות הארגונים העסקיים על הסכם קיבוצי עם ההסתדרות החדשה, להעלאת שכר המינימום, בשלוש פעימות, ל-5,000 ש"ח. בהתאם להסכם זה תיקנה הכנסת, בחקיקת בזק, את חוק שכר מינימום.
הארגונים החברים בנשיאות המגזר העסקי בישראל

איגוד בתי השקעות
איגוד הבנקים בישראל
איגוד לשכות המסחר
ארגון חברות האבטחה בישראל
ארגון חברות הניקיון בישראל
ארגון חברות לאספקת שירותי משאבי אנוש בישראל
התאחדות האיכרים בישראל
התאחדות המלאכה והתעשייה
התאחדות המלונות בישראל
התאחדות הקבלנים
התאחדות התעשיינים בישראל
התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ
התאחדות חקלאי ישראל
התאחדות ענף הקולנוע בישראל
התאחדות תעשייני היהלומים בישראל
להב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל
הערות שוליים

↑  עמרי מילמן, כלכליסט, ונווית זומר, פיצול במגזר העסקי: התאחדות התעשיינים פורשת מנשיאות הארגונים הכלכליים, באתר ynet, 29 במרץ 2020
↑  ניצן צבי כהן, ‏אחרי 3 שנים של פיצול: ארגוני המעסיקים מתאחדים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 ביולי 2024
↑  גד ליאור, בעקבות "המצב הכלכלי החמור": ארגוני המעסיקים הגדולים במשק מאחדים כוחות, באתר ynet, 18 ביולי 2024
↑   טלי חרותי-סובר, חיים ביאור, נחתם ההסכם: שכר מינימום יועלה ל-5,000 ש', באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2014
סטואי גריפין

| --- | --- |

 שם סרט:  סטואי - הסיפור שלא סופר
 תוכנית טלוויזיה:  איש משפחה
 הופעה ראשונה:  "צילו של המוות"
 יוצרים:  סת' מקפרלן
 גילום הדמות:  סת' מקפרלן 
 דיבוב:  סת' מקפרלן
 מידע
 שם אמיתי:  סטיוארט גיליגן
 גיל:  שנה
 תאריך לידה:  11 בספטמבר 1998 
 גזע:  אדם
 מין:  זכר
 מקצוע:  תינוק
 נטייה:  החל מהעונה השנייה נרמז בנטיות הומוסקסואליות אך במצבים אחרים נרמזות גם נטיות הטרוסקסואליות
 כוחות:  טלקינזיס 
 אזרחות:  אמריקאית
 מקום מגורים:  בית משפחת גריפין
 דמויות קשורות
 משפחה:  פיטר גריפין, לויס גריפין, מג גריפין, כריס גריפין
 חברים:  בריאן גריפין
 אויבים:  השטן
 
סטיוארט גיליגן "סטואי" גריפין (באנגלית: Stewart Gilligan "Stewie" Griffin) היא דמות אשר מככבת בסדרת האנימציה "איש משפחה" ומדובבת על ידי סת' מקפרלן.
אישיות

סטואי הוא תינוק בן שנה, הוא חכם ומתוחכם מאוד אף על פי שלפעמים מתנהג כתינוק, לדוגמה, באמצע קרב עם הכפיל שלו הוא צחק למראה כפות רגליו הקטנות וכך בריאן ידע מי הוא סטואי האמיתי.
דובר אנגלית בריטית רהוטה (למעט מילים המתחילות ב-wh, בהן הוא הופך את סדר האותיות ל-hw, מה שמוציא את בריאן מדעתו מספר פעמים) ושואף להשתלט על העולם, לעיתים באכזריות. סטואי הוא בנם של פיטר ולויס ואחיהם הקטן של מג וכריס. יש לו קשר מיוחד עם כלבו המואנש, בריאן. סטואי מבטא לאורך הסדרה שנאה רבה לאימו, ואף שואף להרוג אותה, אך ישנם מספר קטעים מתוך הסדרה בהם מתבטאת אהבה כלפיה והזדקקות אליה.
נטייתו המינית של סטואי אינה ברורה, וקיים עיסוק מסוים בנושא זה בסדרה למרות היותה של הדמות בגיל שנה בלבד; החל מהעונה השנייה נרמז בפרקי הסדרה לעיתים קרובות כי יש לו נטיות הומוסקסואליות, אך במצבים אחרים נרמזו גם נטיות הטרוסקסואליות, מספר פעמים בסדרה הוא מציג דעות הומופוביות ומספר פעמים דעות הומוסקסואליות.
בתחילת שנת 2018 נמסר כי במהלך העונה הקרובה, יוצג פרק מיוחד במהלכו יוצא סטואי מהארון וחושף את עצמו כהומוסקסואל, (הוא יצא מהארון בפני הפסיכולוג שלו לאחר שהודה שהוא מאוהב בגרנט גאסטין).
בפרקים מסוימים מוצג מחסן הנשק הרב של סטואי שבו מופיעים מיני פצצות גרעין וכמות אדירה של כלי תחמושת שונים.
מסעות בזמן

במהלך הסדרה סטואי וחברו הכלב בריאן נוסעים בזמן עם מכונת הזמן שסטואי בנה. באחד הפרקים סטואי בריאן ומורט נסעו לתקופת מלחמת העולם השנייה בפרוץ המלחמה. הם נסעו למשל לאחד מפרקיה הראשונים של הסדרה ופעמים רבות נוספות שם עברו הרפתקאות קומיות ומבדרות.
ביקורת

דמותו של סטואי זכתה לפופולריות ברחבי העולם. היא דורגה במקום ה-95 ברשימת הדמויות הזדוניות הטובות ביותר בכל הזמנים של מגזין ויזארד.
הבנת הדמות

אין קונצנזוס מוחלט סביב השאלה "מי מהדמויות מבינות את סטואי". במהלך ריאיון, מקפרלן אמר שכל הדמויות יכולות להבין אותו בעיקרון אבל הן מתעלמות ממנו או רק חושבות לעצמן "איזה חמוד הוא" כשהוא מדבר אליהם. במהלך פאנל שהתרחש בקומיקון (2011) אמר מקפרלן שבריאן כל הזמן שומע את סטואי ולפעמים גם כריס שומע אותו ולרוב כותבי הסדרה מונעים מפיטר, לואיס ומג לשמוע את סטואי כשהוא מדבר. כשסטואי עוזב את הבית השאלה מי שומע את סטואי תלויה מאוד בעלילת הפרק. בנוסף מקפרלן הצהיר שהחוקים הרגילים של הבנת הדמות יכולים להישבר לטובת הקומדיה, ולכן התשובה לשאלה יכולה להשתנות מפרק לפרק. בדקה ה-18 של פרק 4 עונה 15 פיטר מתנצל בפני המשפחה וסטואי עונה לו "זה נחמד מצדך להתנצל" (תרגום חופשי) ופיטר מתייחס אליו ועונה לו "תודה לך, סטואי, מישהו שאני יכול להבין עכשיו" (תרגום חופשי). סצנה זו מתייחסת לשיח המתמשך האם שאר בני המשפחה מעבר לבריאן יכולים להבין את סטואי. למרות זאת, התגובה של פיטר יכולה גם להוות פשוט חלק מנושא הפרק שבו כולם מתנהגים שונה מהדמות הרגילה שלהם. ככל הנראה לואיס לא מבינה את סטואי ורק פיטר, מג, כריס ובריאן מבינים אותו.
סירה רגו

סירה עבד רגו (בספרדית: Sira Abed Rego; נולדה ב-20 בנובמבר 1973) היא פוליטיקאית ספרדית המזוהה עם השמאל המאוחד (IU), שהייתה חברת הפרלמנט האירופי מ-2019 ועד ל-2023. במסגרת זו הייתה מועמדת השמאל האירופי המאוחד/השמאל הנורדי הירוק לנשיאות הפרלמנט האירופי, והגיעה למקום הרביעי בבחירות שנערכו ב-3 ביולי 2019.
היא פועלת למאבק באלימות נגד נשים.
ב-21 בנובמבר 2023 מונתה עבד רגו לשרת הילדים והנוער בממשלת ספרד.
בעקבות מתקפת חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, פרסמה רגו פוסט בעד "זכות ההתנגדות" של הפלסטינים.
היא גם תומכת בארגון הטרור הפלסטיני חמאס.
מחלוקות

בספטמבר 2023 הייתה רגו אחת מחברי הפרלמנט הבודדים שהצביעו נגד עמדת האיחוד האירופי לגינוי הגירוש של יותר מ-2,000 ילדים אוקראינים מארצם למחנות הרוסיפיקציה בבלארוס על ידי הצבא הרוסי.
חיים אישיים

רגו נולדה בוולנסיה לאם ספרדייה ולאב פלסטיני. חלק מילדותה גדלה בכפר ענאתא. אביה ואחיה סירה מתגוררים ביהודה ושומרון.
הערות שוליים

↑  "Comisión Colegiada | IZQUIERDA UNIDA". 16 בפברואר 2019. אורכב מ-המקור ב-16 בפברואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Lista de los 54 eurodiputados elegidos este domingo en España". La Vanguardia. 26 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sira Rego is the Left's candidate for EU Parliament Presidency". New Europe. 28 ביוני 2019. נבדק ב-2 ביולי 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "David Sassoli elected President of the European Parliament". News: European Parliament. נבדק ב-5 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Key dates ahead" (באנגלית). European Parliament. 20 במאי 2017. נבדק ב-28 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Key dates ahead" (באנגלית). BBC News. 22 במאי 2017. נבדק ב-28 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sira Rego ve "prioritario e imprescindible" que "se siga reforzando la lucha para erradicar la violencia contra las mujeres en todos los ámbitos"" [Sira Rego sees it as "a priority and essential" that "the fight to eradicate violence against women in all areas continues to be strengthened."]. 9 בינואר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Spanish politician who on Oct. 7 said Palestinians have 'right to resist' is made a cabinet minister". Jewish Telegraphic Agency. 2023-11-20. נבדק ב-2023-11-20.
↑  איתמר אייכנר, ספרד מציגה: שרה תומכת חמאס שמאשימה את ישראל ברצח עם, באתר ynet, 21 בנובמבר 2023
↑   רפאלה גויכמן, לא על האבטיח לבדו: ראיתם את הסמל הזה🔻? הוא מזוהה ברשת עם תמיכה בחמאס, באתר TheMarker‏, 4 בינואר 2024
↑  "Sira Rego, la ministra de Infancia que no condenó el internamiento de niños ucranianos en campos de rusificación".
↑  "La nueva ministra Sira Rego y su infancia en Palestina, donde permanece su familia". Vanitatis. 23 בנובמבר 2023 – via El Confidencial. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gil, Andrés (2023-11-20). "Sira Rego, la eurodiputada de IU con raíces palestinas que será nueva ministra de Juventud e Infancia". elDiario.es (בספרדית). נבדק ב-2023-11-20.
עדנה ארבל

עדנה ארבל (נולדה ב-22 ביוני 1944) היא משפטנית ישראלית, אשר כיהנה כפרקליטת המדינה בשנים 1996–2004 וכשופטת בית המשפט העליון בשנים 2004–2014.
ביוגרפיה > ראשית דרכה

עדנה ארבל (לבית אנגלנדר) נולדה בירושלים ולמדה בבית הספר התיכון "בית חינוך" בחיפה. החלה את לימודי המשפטים במקביל לשירותה הצבאי, בשלוחה התל אביבית של האוניברסיטה העברית, וסיימה אותם ב-1967. היא הוסמכה כעורכת דין, לאחר התמחות במגזר הפרטי, ב-1969.
במרץ 1971, נורתה ברגלה מכדור תועה באולם בבית המשפט המחוזי בתל אביב במסגרת נקמת דם. במהלך הדיון בבית המשפט, קם מהספסל האחורי קסאם באחסאן טופיק עבדול-חי וירה מאקדחו, אותו הצליח להסתיר מפני השומרים, 12 כדורים אל עבר בן דודו נגיב טופיק עבדול-חי שהואשם במהלך אותו הליך משפטי ברצח אחיו של קסאם על רקע סכסוך קרקעות, וכן ירה גם לעבר בנו של נגיב, מאזן. נגיב מת במקום ומאזן נפצע קשה.
בשנת 1972 החלה לעבוד בפרקליטות מחוז מרכז וב-1984 מונתה לפרקליטת מחוז מרכז. במסגרת תפקידיה בפרקליטות, הייתה חברה בוועדה מטעם היועץ המשפטי לממשלה לעניין פרשת קו 300. כמו כן, כיהנה כיו"ר הוועדה להסדרת נוהלי ההפעלה של סוכנים סמויים וסייעה לוועדת החקירה של אירועי הטבח בסברה ושתילה.
ב-1988 מונתה לשופטת בבית המשפט המחוזי בתל אביב. במקביל לימדה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב קורסים בדיני ראיות ובסדר דין פלילי.
לאחר מינויה לשופטת התפרסם תחקיר עיתונאי שטען כי ארבל קיבלה שלא כדין פיצויי פיטורים מנציבות שירות המדינה בגין 16 שנות עבודתה בפרקליטות, על אף שהמשיכה לכהן כעובדת מדינה. מבקר המדינה בדק את המקרה, מתח ביקורת על תפקודה של הנציבות אך ביחס לארבל קבע כי פעלה בתום לב.