stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקשורת מקבילית

תרשים המציג את ההבדל בין תקשורת מקבילית לטורית
תקשורת מקבילית היא שיטה להעברת סיביות מרובות במקביל, בניגוד לתקשורת טורית המעבירה רק סיבית אחת בזמן נתון. הבדל זה מהווה את אחת מהדרכים לאפיין קשר קומוניקציה.
ההבדל הבסיסי בין תקשורת מקבילית לטורית הוא מספר המוליכים חשמליים המשמשים בשכבה הפיזית כדי לשנע סיביות. תקשורת מקבילית מיישמת יותר מאחד כזה. לדוגמה, ערוץ תקשורת מקבילית בן 8 סיביות יעביר שמונה סיביות (או בייט), בעת ובעונה אחת, ואילו ערוץ טורי יעביר את אותן יחידות ברצף, אבל אחת אחרי השנייה. אם שני ערוצים יפעלו באותה מהירות שעון, בערוץ התקשורת המקבילית מהירות העברת המידע תהיה גבוהה פי שמונה.
יש דרך לחשב זרם במקביל, כדי לחשב צריך להשתמש בפונקציה (R1*R2÷(R1+R2
ערוץ מקבילי יכול להכיל מוליכים נוספים עבור אותות אחרים, כגון, אות כדי לשלוט על כיוון זרימת הנתונים, ואות לחיצת יד.
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שריקה ג'קסון

שריקה ג'קסון (באנגלית: Shericka Jackson; נולדה ב-16 ביולי 1994) היא אתלטית מג'מייקה, פעמיים ברציפות אלופת העולם (יוג'ין 2022 ובודפשט 2023) ומדורגת שנייה בהיסטוריה (21.41 שניות) בריצת 200 מטר. זוכת מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020), פעמיים ברציפות סגנית אלופת העולם (יוג'ין 2022 ובודפשט 2023) ומדורגת חמישית בכל הזמנים (10.65 שניות) בריצת 100 מטר. זוכת מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) ושתי מדליות ארד מאליפויות עולם (בייג'ינג 2015 ודוחה 2019) בריצת 400 מטר. אלופה אולימפית ואלופת עולם בריצת שליחות 4x100 מטר וסגנית אלופה אולימפית ואלופת עולם בריצת שליחות 4x400 מטר.
ביוגרפיה

ג'קסון גדלה בג'מייקה. בנעוריה הצטיינה בריצת 200 מטר וזכתה במדליית ארד באליפות העולם לנוער שהתקיימה בצרפת ב-2011. מאמנה דחף אותה לעבור לריצת 400 מטר.
ביוגרפיה > 2015

באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין ב-2015 זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית ארד בריצת 400 מטר בשיא אישי של 49.99 שניות, אחרי אליסון פליקס מארצות הברית (49.26 שניות) ושוני מילר מבהאמה (49.67 שניות). מדליית זהב בריצת שליחות שליחות 4x400 מטר (3:19.13 דקות) ולפני ארצות הברית (3:19.44 דקות) ובריטניה (3:23.62 דקות).
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית ארד בריצת 400 מיטר בתוצאה של 49.85 שניות, אחרי שוני מילר (49.44 שניות) ואליסון פליקס (49.51 שניות). בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא אישי חדש של 49.83 שניות. מדליית כסף בריצת שליחות 4x400 מטר בתוצאה של 3:20.34 דקות, אחרי ארצות הברית (3:19.06 דקות) ולפני בריטניה (3:25.88 דקות).
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט 2017 סיימה במקום חמישי בריצת 400 מטר בתוצאה של 50.76 שניות.
ביוגרפיה > 2018

במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט, קווינסלנד, אוסטרליה באפריל 2018 זכתה במדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי של 22.18 שניות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-2019 זכתה ב-3 מדליות, זהב ו-2 ארד. מדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 41.44 שניות, לפני בריטניה (41.85 שניות) וארצות הברית (42.10 שניות) ושתי מדליות ארד, בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 49.47 שניות, אחרי סאלווה עיד נאסר מבחריין (48.14 שניות) ושוני מילר-אואיבו (48.37 שניות) ובריצת שליחות 4x400 מטר בתוצאה של 3.22.37 דקות, אחרי ארצות הברית (3.18.92 דקות) ופולין (3.21.89 דקות).
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה במדליית ארד בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 10.76 מטר, אחרי אליין תומפסון-הרה שקבעה שיא אולימפי חדש של 10.61 שניות ושלי-אן פרייזר-פרייס (10.74 שניות), שלושתן מג'מייקה.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם באתלטיקה באולם 2022 סיימה שישית בריצת 60 מטר בשיא אישי של 7.04 שניות.
ביוגרפיה > 2022 > אלופת עולם

במבחנים הג'מייקנים לאליפות העולם שנערכו בקינגסטון ב-26 ביוני 2022 זכתה במדליית זהב בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש, תוצאה השנה בעולם והתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של 21.55 שניות, חודש לאחר מכן, באליפות העולם עצמה שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי 2022 זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים ובשיא אליפות חדש של 21.45 שניות, לפני שלי-אן פרייזר-פרייס (21.81 שניות) דינה אשר-סמית' מהממלכה המאוחדת (22.02 שניות) ובמדליית כסף בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 10.73 שניות, אחרי שלי-אן פרייזר-פרייס שקבעה שיא אליפות חדש של 10.67 שניות ולפני אליין תומפסון-הרה (10.81 שניות).
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2023 זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בפעם השנייה ברציפות בריצת 200 מטר בשיא אליפות ובשיא אישי חדש של 21.41 שניות, לפני גבריאל תומאס מארצות הברית (21.81 שניות) ושקארי ריצ'רדסון (21.92 שניות), שתיהן מארצות הברית ומדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.72 שניות, אחרי שקארי ריצ'רדסון שקבעה שיא אליפות חדש של 10.65 שניות ולפני שלי-אן פרייזר-פרייס (10.77 שניות).
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 10.65 שניות (2023)
ריצת 200 מטר: 21.41 שניות (2023), שיא ג'מייקה
ריצת 400 מטר: 49.47 שניות (2019)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר: 7.04 שניות (2022)
הערות שוליים

↑  The 400m chose Shericka Jackson, but she’s not complaining, ג'מייקה אובזרבר, 7 בינואר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14325599
תכנות מובנה

תכנות מובנה הוא פרדיגמת תכנות המיועדת לשיפור הבהירות והאיכות של תוכנית מחשב, תוך קיצור משך הפיתוח, באמצעות שימוש נרחב בשגרות, בלוקים ומבני בקרת זרימה מסוג Do while. התכנות המובנה בא לצמצם את השימוש בפקודת goto, היוצרת "קוד ספגטי" קשה להבנה והתמצאות.
המעבר מפקודת goto לתכנות המובנה

פקודת goto הייתה פקודת בקרת זרימה יסודית בשפות תכנות פופולריות של שנות ה-60 של המאה ה-20, כגון COBOL ו-BASIC, והייתה בשימוש נרחב גם בשפות תכנות שבהן הייתה פחות חיונית, כגון Fortran ו-PL/I. הפקודה מאפשרת ביצוע קפיצה ברצף הביצוע של התוכנית, לפי שיקולי המתכנת. בדרך זו ניתן לחסוך שכפול קוד, ולהגיע לביצועים אופטימליים. עם זאת, שימוש מופרז בפקודה goto יוצר תוכנית חסרת מבנה ברור, המכונה "קוד ספגטי" (בשל הקושי לעקוב אחר מסלול הבקרה). תוכנית כזו מקשה על כתיבת קוד נטול באגים, וקשה מאוד לתחזק או להרחיב אותה. בנוסף, קוד אשר משתמש ב־goto  עלול ליצור תופעות לוואי שקשה לעקוב אחריהן, ומקשה על הבנה של קוד ירושה.
משפט התכנות המובנה משנת 1966 ומאמרו הנודע משנת 1968 של אדסחר דייקסטרה, "Go To Statement Considered Harmful", הובילו לשלילת השימוש בפקודת goto. לטענת דייקסטרה ורבים אחרים, ניתן לכתוב כל תוכנית מחשב ללא שימוש בפקודת goto. גישתו של דייקסטרה הפכה למקובלת ביותר בעולם התכנות, אך אל מול שלילה מוחלטת של הפקודה הציב דונלד קנות' גישה המתירה שימוש בפקודה במקרים מסוימים, במאמרו "Structured Programming with go to Statements".
מאמרים נוספים, של דייקסטרה, רוברט פלויד, טוני הור, אולה יוהאן דאל ודייוויד גריס, תרמו לביסוסה של פרדיגמת התכנות המובנה, וזו נקלטה בתעשיית התוכנה, תוך פרסום מדריכים למימוש הפרדיגמה בשפות תכנות נפוצות.
מאז שנות ה-70 של המאה ה-20, כחלק ממוסכמות תכנות מקצועי, נחשבת פקודת goto מוקצה מחמת מיאוס, וזאת על מנת להקל על תחזוקה והרחבה של קוד קיים:  מוסכמה זו נאכפת לרוב גם בשפות המאפשרות שימוש ב־goto.
עם זאת, במקרים מיוחדים כגון יציאה מקינון מרובה, שימוש ב־goto עשוי להיות הפתרון הנכון והנקי יותר. בשפות תכנות חדשות מסוימות, כגון Java, לא ניתן להשתמש בפקודת goto.
מרכיבים > מבני בקרת זרימה

משפט התכנות המובנה יצר את הבסיס התאורטי לתכנות המובנה, בכך שקבע שניתן לכתוב כל תוכנית תוך התבססות על שלושת מבני הבקרה הבאים בלבד:
רצף: הפקודות מבוצעות לפי סדר הופעתן בתוכנית.
בחירה: פקודה (או קבוצת פקודות) מבוצעת בהתאם לתנאי הנבדק בתוכנית באמצעות פקודת תנאי ( if, else ).
איטרציה (לולאה): פקודה (או קבוצת פקודות) מבוצעת שוב ושוב, כל עוד תנאי מסוים מתקיים. נכתבת באמצעות פקודות כגון while, repeat, for או do..until.
לשם התאמה משופרת לתכנות מובנה, בשנות ה-70 נערכו בשפת PL/I שינויים אחדים לשיפור בקרת הזרימה: נוספה פקודת LEAVE ליציאה מתוך לולאה, לפקודת DO נוספו האופציות UNTIL ו-REPEAT, ונוספה פקודה לבחירה מרובה בצורה SELECT (expression) {WHEN (expression) group}... OTHERWISE group. גם בשפות תכנות ותיקות אחרות נוספה במשך השנים תמיכה בתכנות מובנה. שפות תכנות מודרניות תוכננו מלכתחילה עם תמיכה בתכנות מובנה.
מרכיבים > שגרות

שגרה (באנגלית: Subroutine), פרוצדורה (באנגלית: Procedure) או שיטה (באנגלית Method) היא רצף של פקודות המאוגדות יחדיו, במטרה לבצע מטלה מוגדרת, מימוש של אלגוריתם. קריאה לשגרה היא הפעלה שלה תוך כדי פעולת התוכנית. שגרה יכולה שלא לקבל קלט, לקבל קלט יחיד או מספר של קלטים כלשהם. שימוש מושכל בשגרות עשוי לשפר את מבנה התוכנית, את קריאות הקוד ואת מידת הגמישות של התוכנית לביצוע שינויים. שימוש בשגרות מאפשר חלוקה של קוד לחלקים קצרים - שגרות - וכך מקל על וידוא נכונות של כל אחד מחלקי הקוד בנפרד. תוצאה זו מאפשרת להפחית במידה משמעותית את עלויות הפיתוח והתחזוקה של תוכנה.
מרכיבים > בלוקים

בלוק הוא קבוצת פקודות שניתן להתייחס אליהן כאל פקודה אחת. בשפות תכנות התומכות בבלוקים יש תחביר המאפשר לזהות את תחילתו וסופו של בלוק, למשל הצירוף BEGIN..END ב-PL/I, הזחה בפייתון וסוגריים מסולסלים {...} ב-C ובשפות נוספות.
יציאה מוקדמת משגרה או מלולאה

אף שעקרונות התכנות המובנה מומשו בשפות תכנות רבות, חריגה בולטת מעקרונות אלה הן פקודות return או yield, המאפשרות יציאה מוקדמת מתוך שגרה (בניגוד לגישה המחייבת יציאה משגרה רק לאחר הפקודה האחרונה שבה), פקודת break, המאפשרת באופן דומה יציאה מוקדמת מתוך לולאה, ופקודת continue, המאפשרת להפסיק איטרציה מסוימת בלולאה תוך מעבר לאיטרציה הבאה (אלה בניגוד לגישה המחייבת יציאה מלולאה רק לאחר הפקודה האחרונה שבה). ריבוי נקודות יציאה עלול ליצור באגים, עקב הימנעות אפשרית מביצוע פעולות שחובה לבצען לפני היציאה. יש התומכים בקיום פקודות אלה, המאפשרות קוד פשוט יותר. לעומתם טען ברטראן מייר (Bertrand Meyer) שפקודות אלה הן למעשה פקודת goto בשינוי אדרת, והמליץ בתוקף שלא להשתמש בהן.
לקריאה נוספת

O.-J. Dahl, E. W. Dijkstra, C. A. R. Hoare, Structured Programming, Academic Press, 1972
Richard C. Linger, Bernard I. Witt, H. D. Mills, Structured Programming: Theory and Practice, Addison-Wesley, 1979
הערות שוליים

↑  E. W. Dijkstra, Go To Statement Considered Harmful, Communications of the ACM, 1966
↑  Structured Programming with go to Statements, Computing Surveys, 1974
↑  An Introduction to structured programming in Cobol, IBM, 1975

An Introduction to Structured Programming in PL/I, IBM, 1976

An Introduction to Structured Programming in FORTRAN, IBM, July 1977
↑  Bertrand Meyer, Touch of Class: Learning to Program Well with Objects and Contracts, Springer Science & Business Media, 2009, p. 189
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541329205171  BNE: XX531013  BnF: cb11966709k (data)  GND: 4058133-0  LCCN: sh85129214  NKC: ph126154 
תרשימי זרימה המתארים את מבני הבקרה הבסיסיים בתכנות מובנה: רצף, בחירה ולולאה
תה בועות

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  תה עם חלב 
 מוצא:  טאיוואן 
 מרכיבים עיקריים:  טפיוקה 
 
תה בועות (גם: באבל טי, תה חלב טפיוקה או תה פנינים) הוא משקה שמקורו בטאיוואן של תחילת שנות ה-80 של המאה ה-20.
משקה תה הבועות הידוע ביותר מורכב מתערובת של תה שחור טייוואני חם, פניני טפיוקה (בסינית: 粉圓, פין-יין: fěn yuán; Pe̍h-ōe-jī: hún-î), חלב מרוכז וסירופ (בסינית: 糖漿; פין-יין: táng jiāng) או דבש. תה בועות מוגש לרוב קר. פניני הטפיוקה נוצרו במקור מהעמילן של הקסאווה, שיח טרופי הידוע בשורשיו העמילניים שהוכנס לטאיוואן מאמריקה הדרומית בתקופת השלטון הקולוניאלי היפני. פנינים גדולות יותר (בסינית: 波霸/黑珍珠; פין-יין: bō bà/hēi zhēn zhū) החליפו במהירות את אלו.
הייחודיות של המשקה מתבטאת בפניני הטפיוקה, שאותן ניתן ללעוס תוך כדי שתייה, מה שמעניק לצרכן חוויית שתייה ייחודית.
המשקה מחולק לשתי קטגוריות: באבל טי בלי חלב ובאבל טי עם חלב. למשקה וריאציות שונות, שהפופולריות ביותר מביניהן הן באבל תה שחור עם כדורי טפיוקה, ובאבל תה ירוק עם כדורי טפיוקה.
מקור המשקה

שורשי המשקה מתחילים למעשה בשנות ה-40. בשנת 1949 פתח צ'אנג פאן שו חנות תה שבה נמכר תה קר מעורבב בשייקרים של קוקטיילים. שיטה זו הוסיפה לתה הקר מרקם עשיר ודמוי משי עם בועות אוויר קטנות. משקה זה היווה את הבסיס לבאבל מילק טי (תה בועות עם חלב).
ישנם שני עסקים הטוענים שהמציאו את השילוב. בעלי חנות התה צ'ון שואי טאנג בטאיצ'ונג טענו שתה הבועות הומצא על ידי לין שוי-הוי בשנת 1985 כאשר הוסיפה בטעות כדורי טפיוקה לתוך תה שחור עם חלב ששתתה, במהלך פגישה עסקית משעממת, וגילתה שהשילוב ביניהם מוצלח וטעים מאוד. לעומת זאת, בעלי חנות התה הנלין בטאינאן, טייוואן, טענו כי מייסד החנות, טו צון-הו, המציא את הבאבל טי בשנת 1986, לאחר שרכש כדורי טפיוקה לבנים משוק ימוליאו. הוא גילה שהוספת כדורי טפיוקה מבושלים לתה עם חלב יוצרת מרקם ייחודי למשקה. שתי חנויות התה ניהלו מאבק משפטי על זכות הבלעדיות של "הכוס הראשונה של הבאבל טי", מתוך אמונה שזהו חלק קריטי באסטרטגיה העסקית שלהן. לאחר עשור של דיונים משפטיים, פסק בית המשפט כי לבאבל טי יש היסטוריה ארוכה ואין אפשרות לרשום עליו פטנט. לפיכך, כל אחד יכול להכין ולשווק אותו.
בהמשך הופיעו בשוק סוג נוסף של כדורי טפיוקה הגדולים ולעיסים יותר מאלה הנקראים פנינים. כדי להבדיל ביניהם, קראו לכדורים הקטנים "פנינים" ולכדורים הגדולים "בובה".
היבט כלכלי

בין 2022 ל-2023 מספר חנויות הבאבל טי בארצות הברית גדל בכ-27.4%.
בשנת 2022 גודל שוק הבאבל טי העולמי הוערך בכ-2.75 מיליארד דולר, והוא צפוי לצמוח בשיעור שנתי מורכב (CAGR) של 8.9% בין השנים 2023 ל-2030. מומחים מעריכים כי עד שנת 2032 השוק יגיע ל-6.2 מיליארד דולר. בארצות הברית, שבה פועלות מעל 3,000 חנויות באבל טי (נכון ל-2023), המשקה צפוי להניב הכנסה שנתית של 2.2 מיליארד דולר תוך עשר שנים.
הערות שוליים

↑  Istijanto, Istijanto;Handoko, Indria, What approach and avoidance factors drive Gen-Z consumers to buy bubble tea? An exploratory study, EMERALD GROUP PUBLISHING LTD; Emerald
↑  Wu, Jiayi, What makes bubble tea popular? Interaction between Chinese and British tea culture, The Frontiers of Society, Science and Technology, 2020
1 2  Esa Chen, BUBBLE MILK TEA: THE HISTORY OF BOBA, The Lotus- Colorado College Asian Studies News Publication, ‏12 בדצמבר, 2022
↑  AIDAN MORGAN CHAN, Economic Bubble (Tea); A Look into Boba Economics, Berkeley Economic Review, ‏27 באפריל, 2024
↑  Dipika Rao, The Bubble Tea Industry: How One Drink Found Global Success, global EDGE, ‏18 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012575248205171  GND: 1049308042  LCCN: sh2020005529
תה אסאם

תחריט מאסאם מ-1850 המתאר את שלבי גידול התה ועיבודו
תה אסאם הוא תה שחור שנקרא על שם האזור בו הוא מיוצר בהודו. סוג תה זה ידוע בטעם הלתת והצבע הבהיר והחזק שלו. תה האסאם הפך להיות אזור ייצור התה השני לאחר סין והחל בייצור המוני של תה מקומי לאחר המחצית השנייה של המאה ה-19.
גאוגרפיה

צמח התה (קמיליה סיננסיס ואר אסאמיקה) גדל באזורים הנמוכים של אסאם, שלא כמו תה דרג'לינג או תה נילגיריס, שגדלים באזורים הגבוהים של המדינה.
היסטוריה

קיים טקסט רפואי בסנסקריט מהמאה ה-10 על תה אסאם בשם נידאנה שמזכיר עלים בשם שאמאפטרה שמכינים מהם שאמאפאני. זהו כנראה האזכור הראשון לתה בהודו.
לפני המסחור של התה באזור אסאם עלי התה שימשו אנשים לאחר תהליך עיבוד מועט. שיטה זו של שתיית תה נמשכת באזורים מבודדים ליד אסאם.
גילוי התה

מסופר שרוברט ברוס גילה את הצמח גדל בר בטבע. על פי סיפור אחר איש אצולה אסאמי בשם מאנירם דיואן הוביל את רוברט ברוס אל הצמח ב-1823. לפני מותו ב-1825, ברוס העביר את הידע שלו לאחיו צ'ארלס ששלח את זרעי הצמח חזרה לכלכותה ב-1831. ב-1833 הבריטים איבדו את בלעדיות הסחר עם סין ומועצת התה שלחה את המזכיר ג'ורג' גורדון לסין כדי ללמוד את שיטות גידול התה ולהקים שדות תה באסאם. הוא חזר עם ידע רב ופועלים מסין. התברר שהזן המקומי של צמח התה התאים לאקלים המקומי טוב יותר מהזן הסיני. ב-8 במאי 1838 נשלחו 160 ק"ג תה אסאם ללונדון ונמכרו בבית הודו בלונדון ב-10 בינואר 1839. חובבי התה התרשמו מטעמו וכך נולדה תעשיית תה האסאם. צ'ארלס ברוס ואחרים, ובהם מאנירם דיואן, החלו לפנות את הג'ונגל וליצור שטחים לגידול תה.
ב-26 בפברואר 1858 נתלה מאנירם דיואן, מגדל התה המקומי היחיד, על בסיס מכתב ששלח באשמת קשירת קשר והשתתפות במרד הפועלים ההודים נגד הבריטים.
תורת האפקטים

תורת האַפֶקְטִים ("Affect" - רגש, תחושה) היא תורה מוזיקלית, שמקורה בתקופת הבארוק, שכל יצירה הנכתבת על פיה חייבת להכיל "מצבי רוח" ברורים (היכולים להיות מנוגדים זה לזה, ועשויים להשתנות בפתאומיות). מצבי רוח אלה (כגון: שמחה, עצב, אהבה או אבל) מבוטאים ביצירה על ידי אלמנטים מוזיקליים שונים (כגון: מקצבים (ומעברים ביניהם), סולמות מינוריים/מז'וריים, מנעד וכדומה).
המוזיקה הקולית, הנכתבת בהתאם לשיטה, צריכה להיות מותאמת לאווירה אותה מעביר הטקסט, ואילו המוזיקה הכלית, על אף שאינה מכילה טקסט, צריכה להכיל אף היא מצבי רוח ברורים.
תורת האפקטים היוותה ניגוד לתקופת הרנסאנס, שקדמה לבארוק, שהמוזיקה בה לא העבירה רגש מסוים למאזין, ויצרה ריחוק ("אווירת קדושה").
תצפית רחוב

ג'ון דובסון, אבי תצפיות הרחוב (2002).
תצפית רחוב או אסטרונומיית מדרכה (מאנגלית: Sidewalk Astronomy) היא סוג של פעילות למען הציבור המתבצעת על ידי אסטרונומים חובבים, אשר מוציאים את הטלסקופים שלהם לרחובות העיר (מכאן שם הפעילות) או למקומות ציבוריים אחרים הומי אדם ומאפשרים לעוברי אורח להסתכל בעיקר על הירח וכוכבי הלכת, תוך כדי הסבר על האובייקט הנצפה.
תצפיות רחוב שונות מתצפיות אסטרונומיות רגילות של חובבים בכך שהן מתקיימות במקומות מוארים ועם קהל רב, במקום באתרים מרוחקים, לא מאוכלסים וחשוכים. הסיבה לכך היא כי הדגש בתצפית רחוב הוא על מתן אפשרות לכמה שיותר אנשים להסתכל על השמיים דרך טלסקופ ללא תשלום, וכך להכיר להם את גרמי השמיים ואת עולם האסטרונומיה. בדרך כלל מסתכלים על האובייקטים הבהירים ביותר, כמו הירח, כוכבי לכת וכוכבים כפולים, בגלל זיהום אור בערים ויישובים בהן מתקיימות התצפיות.
אבי תצפית הרחוב הוא ג'ון דובסון, שבשנת 1967 החליט להוציא טלסקופ בעל מעמד דובסוני שבנה בעצמו (וקרוי כיום גם על שמו) לאחד מרחובות עירו סן פרנסיסקו שבארצות הברית, והציע מבט דרך הטלסקופ לכל עובר אורח שחפץ בכך. בשנת 1968 יסד יחד עם שני תלמידיו את אגודת "Sidewalk Astronomers", שמטרתה העיקרית עד היום היא לאפשר לאנשים בכל העולם לצפות באובייקטים שמימיים דרך טלסקופים תוך הסבר אסטרונומי על הנראה בעינית. מאז שנות ה-60 התפתחה תופעת תצפיות הרחוב וכיום מתקיימות תצפיות כאלו בכל רחבי העולם, חלקן על ידי חברי סניפים של אגודת ה-"Sidewalk Astronomers" האמריקאית.
מה שהניע את ג'ון דובסון וממשיך להניע גם היום את אלו העורכים תצפיות רחוב היא השאיפה לחשוף אנשים רבים ככל הניתן לעולם המופלא של אסטרונומיה בכלל, ואסטרונומיה תצפיתית בפרט. ג'ון דובסון ניסח את המוטו הזה באמירה מפורסמת שמהווה עד היום השראה לחובבי אסטרונומיה ברחבי העולם: "החשיבות של טלסקופ אינה נמדדת בכמה הוא גדול, או כמה טוב הוא בנוי. היא נמדדת לפי כמה אנשים פחות בני-מזל ממך זכו לצפות דרכו". (הנוסח המקורי באנגלית: The importance of a telescope is not how big it is, it's not how well made it is, it's how many people less fortunate than you got to look through it ).
תצפיות רחוב בישראל

תצפיות רחוב בישראל מתקיימות בתדירות גבוהה החל משנות ה-90, בעיקר על ידי האסטרונומים החובבים אריה בלומנצוויג ואסף ברוולד, לעיתים בחסות אוניברסיטת תל אביב או האגודה הישראלית לאסטרונומיה. ב-10 ביולי 2008, ערב בו נראתה התקבצות בין שבתאי למאדים, התקיים אירוע תצפיות הרחוב הגדול ביותר אי-פעם בישראל, בחסות האגודה הישראלית לאסטרונומיה. הופעלו תשעה מוקדי תצפית, ביניהם בארבעת המטרופולינים הגדולים בישראל - תל אביב, חיפה, ירושלים ובאר שבע, וכן במקומות נוספים - גבעת שמואל, מועצה אזורית גלבוע, ועוד.
גוף נוסף שעורך תצפיות רחוב בישראל הוא "הדובה הגדולה" - עמותה לאסטרונומיה תצפיתית מיסודם של שלמה בוסקילה ואורי בן-דוד. העמותה מחזיקה מערך מרשים של טלסקופים ניידים ומדריכי אסטרונומיה מסורים לתחום, ועורכת מדי פעם תצפיות רחוב פתוחות לקהל הרחב באתרים שונים בארץ.
תרכובת מזו

תרכובת מזו או איזומר מזו (Meso) היא תרכובת המכילה שני אטומי פחמן אסימטריים (מרכזים כיראליים) או יותר, אבל היא אינה כיראלית (ובהתאם, אינה פעילה אופטית) משום שקיים בה מישור סימטריה פנימי. תכונת האכיראליות של תרכובת מזו מתבטאת בכך שניתן לחפוף בין תרכובת מזו לתמונת המראה שלה על ידי סיבוב במרחב. מולקולה המכילה רק פחמן אסימטרי אחד אינה יכולה להיות תרכובת מזו, והיא תהיה בהכרח כיראלית.
דוגמאות

לחומצה טרטרית יש 3 איזומרים אופטיים (סטריאואיזומרים) - שני אננטיומרים בעלי פעילות אופטית, בעוד שהאיזומר השלישי, הדיאסטריאומר, שקרוי חומצה מזוטרטרית, אינו פעיל אופטית.
שתי דוגמאות נוספות של תרכובות מזו הן: מזו-3,2-דיברומובוטן (meso-2,3-dibromobutane), חומצה ציס-ציקלוהקסאן-2,1-דיקרבוקסילית (cis-cyclohexane-1,2-dicarboxylic acid).
ראו גם

כיראליות
3 סטריאואיזומרים של חומצה טרטרית. (a) ו-(b) הם זוג אננטיומרים, ואילו (c) הוא דיאסטריאומר שלהם, הקרוי חומצה מזוטרטרית
שיכון חב"ד (ירושלים)

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  שנות השישים
 מייסדים:  עזריאל זליג סלונים
 על שם:  חסידות חב"ד
 קואורדינטות:  31°47′35″N 35°12′46″E﻿ / ﻿31.79311389°N 35.212675°E﻿ / 31.79311389; 35.212675
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) שיכון חב"ד(למפת ירושלים רגילה) שיכון חב"ד(למפת הרי ירושלים רגילה) שיכון חב"ד(למפת הרי ירושלים מוגדלת) שיכון חב"ד
 
שיכון חב"ד היא שכונה חרדית בירושלים, מצפון לרחוב בר-אילן.
הקמת השכונה

השכונה נוסדה בשנות השישים על ידי הרב עזריאל זליג סלונים (בהוראת רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר מלובביץ'), כשכונה של חסידות חב"ד בירושלים, במרכז השיכון נמצאים המוסדות העיקריים של החסידות בירושלים; ישיבת תורת אמת, תלמוד תורה, בית כנסת מרכזי עם חדרי ספח לתפילה, מקווה טהרה, סניף מרכזי של צעירי אגודת חב"ד וכולל אברכים.
בשיכון גרות כ-1500 משפחות. בין תושבי השיכון נמנים הרב שאול אלתר, חבר הכנסת בדימוס מנחם אליעזר מוזס, הרב שמעון אליטוב, הרב יקותיאל פרקש, הרב חיים שלום דייטש ועוד.
בעבר התגוררו בשיכון רבנים רבים ומפורסמים בהם הרבנים עובדיה יוסף, בן-ציון אבא-שאול, זלמן נחמיה גולדברג, חיים זייצ'יק, שמואל דויטש, יעקב יוסף, אליעזר ננס, ברוך שמעון שניאורסון, חנוך גליצנשטיין, יהושע מונדשיין ושלמה ניימן לשעבר רבה הראשי של משטרת ישראל.
השיכון נמצא בין הרחובות; פנינה, חנה, אלקנה, עלי הכהן, בר-אילן ויעקובזון. בין הבתים מקשר מעלה מדרגות הקרוי מעלות הרב ננס (על שם ר' אליעזר ננס).
שיכון חב"ד גובל בתל ארזה, קריית צאנז, רוממה, ועזרת תורה.
בעבר השיכון גבל בגן החיות התנ"כי עד שהועתק למלחה ובמקומו נבנה רחוב מנחת יצחק.
מוסדות ואתרים בשכונה > בית הכנסת המרכזי

בית הכנסת המרכזי, ממוקם במורד רחוב חנה במפלס הרחוב, במקום ישנו בית מדרש אחד גדול ושלשה חדרי ספח (שטיבלאך), בבית הכנסת במקום מתפללים מכל העדות והזרמים.
כמנהג חסידי חב"ד מתקיימים בו מנינים לתפילת שחרית עד חצות היום, דבר המושך למקום רבים מתושבי האזור המאחרים להתפלל.
מוסדות ואתרים בשכונה > ישיבת תורת אמת

ישיבת תורת אמת-חב"ד, היא מהישיבות הוותיקות בישראל, הישיבה נוסדה הישיבה בחשוון תרע"ב בחברון בשליחות האדמו"ר שלום דובער שניאורסון, בשנת תשכ"ד חנכה הישיבה את מבנה הישיבה גדולה הממוקם ברחוב אלקנה פינת רחוב ירמיהו בשיכון.
במהלך השנים הוקמה על ידה ישיבה קטנה לבחורים צעירים הממוקמת ברחוב חנה מעל בית הכנסת המרכזי. במהלך השנים הוקם על ידה ת"ת תורת אמת הממוקם ברחוב חנה פינת ירמיהו.
מוסדות ואתרים בשכונה > ישיבת טשיבין

במעלה רחוב חנה שוכנת 'ישיבת כוכב מיעקב-טשיבין' מהישיבות החסידיות הגדולות הוותיקות בישראל. אחד מראשי הישיבה הרב ברוך שמעון שניאורסון היה תושב השיכון עד פטירתו בשנת תשס"א.
מוסדות ואתרים בשכונה > בית המדרש של האדמו"ר מקאליב

אחרי שהקים מוסדות בראשון לציון ובבני ברק, בנה האדמו"ר מנחם מנדל טאוב מקאליב בית מדרש חדש ומפואר ברחוב חנה, הבניין נחנך בשנת תשס"ב, והאדמו"ר העתיק את מעונו לירושלים והתגורר מעל בית המדרש עד לפטירתו ב-2019.
מוסדות ואתרים בשכונה > בית המדרש של חבורת נחלת יעקב

בשבתות וימים טובים פועל במתחם "תלמוד תורה ויז'ניץ" ברחוב חנה בית כנסת בראשות המשפיע הרב צבי מאיר זילברברג, התפילות בראשותו אורכות שעות, לדוגמה תפילת שחרית של שבת אורכת כשלוש שעות. תפילת מנחה של שבת מתחילה בשקיעה ולאחר מכן נערכת סעודה שלישית במקום. מספר דקות לפני צאת הכוכבים לשיטת רבינו תם מתחיל הרב זילברברג בשיחתו שנמשכת יותר משעה. לשיחתו זו מגיעים מדי שבוע מאות שומעים, גם כאלה שאינם חסידים.
מוסדות ואתרים בשכונה > גן חנה

בשיפולי השכונה על צלע ההר בתוך חורשת אורנים עתיקה, ישנו גן שעשועים גדול בשם 'גן חנה', בעבר היה הגן מפורסם בשל המתקנים המיוחדים שהיו בו, בתי עץ גבוהים המחוברים ביניהם באמצעות גשרים העשויים מחבלים ומגלשה ארוכה ותלולה העשויה מאבן שיש. בראשית המאה העשרים ואחת עקב בעיות בטיחות הוחלפו כל מתקני הגן במתקנים חדשים העשויים ממתכת ופלסטיק.
רבני השכונה > הרב גרשון חן

הרב גרשון חן (ה'תרמ"ח, 1888 - ו' בסיוון ה'תשל"ח, 1978) היה רב, דיין ופוסק חסיד חב"ד. כיהן כמשגיח בישיבת תומכי תמימים בלובביץ', רב העיר אולקסנדריה באוקראינה, מייסד וראש ישיבה בעיר, דיין בבית הדין הרבני בחיפה, ומעורכי האנציקלופדיה התלמודית.
כיהן כרב השיכון בין השנים תשכ"ב-תשל"ח.
רבני השכונה > הרב אריה לייב כהנוביץ

הרב אריה לייב כהנוביץ (כ"ה בטבת ה'תרפ"ט, 7 בינואר 1929 - ו' באלול ה'תשס"א) נולד בתל אביב לרב יחיאל כהנוביץ, אמו הייתה בתו של האדמו"ר מקוז'ניץ-לודז'. בבחרותו למד בישיבות תפארת צבי וכנסת ישראל-חברון. היה מקורב לרבני הישיבה הרב יחזקאל לוינשטיין והרב אליהו לופיאן שאף למד עמו בחברותא. אשתו היא בתו של הרב אלקנה וייסנשטרן ששימש כרבה של שכונת בית ישראל בירושלים.
כיהן כרב שכונת תל ארזה ושיכון חב"ד בין השנים תש"כ-תשס"א.
רבני השכונה > הרב טוביה זילברשטרום

הרב טוביה זילברשטרום מכהן כרב שיכון חב"ד בירושלים החל משנות התשעים. היה שותף בשיפוץ בית הכנסת של חב"ד בשכונה ומקווה הטהרה הצמוד אליו.
לקריאה נוספת

בנימין ליפקין, 'הבית ברחוב אלקנה', עיתון בקהילה, י"ב באלול תשס"א.