stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסידה אבדימית
הערות שוליים

↑  חסידה אבדימית באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חסידתיים |
| --- | --- | --- |
| פשוק מקור | פשוק-מקור אסייתי • פשוק-מקור אפריקני |  |
| חסידה | חסידה שחורה • חסידה אבדימית • חסידה לבנת-גרון • חסידת סטורם • חסידת מגווארי • חסידה לבנה • חסידה מזרחית |  |
| חסידת אוכף | חסידת האוכף • חסידה שחורת-צוואר |  |
| יאבירו (סוג ומין יחיד) | יאבירו |  |
| מרבו | מרבו אפריקני • מרבו קטן • מרבו ענק |  |
| חסידן | חסידן מילקי • חסידן אפריקני • חסידן צבוע • חסידת עצים |  |
חוואלי

| --- | --- |
 מדינה:  כווית כווית
 מחוז:  חוואלי
 תאריך ייסוד:  המאה ה־7
 שטח:  6.7 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  218,141 (2022)
 קואורדינטות:  29°20′00″N 48°02′00″E﻿ / ﻿29.33333333°N 48.03333333°E﻿ / 29.33333333; 48.03333333 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת כווית מוגדלת) כווית אל-ג'הראא אל-אחמדי עיראק ערב הסעודית  המפרץ הפרסי חוואלי(למפת כווית רגילה) כווית אל-ג'הראא אל-אחמדי עיראק ערב הסעודית  המפרץ הפרסי חוואלי(למפת כווית רגילה) חוואלי(למפת כווית מוגדלת) חוואלי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חוואלי (בערבית: حولي) היא עיר בכווית, המשמשת כבירת מחוז חוואלי. העיר נמצאת במטרופולין של העיר כווית.
היסטוריה

היישוב הוקם לראשונה במאה ה־7. בשנת 1906 הוכרז היישוב כעיר.
דמוגרפיה

נכון לשנת 2022, אוכלוסיית העיר מונה 218,141 תושבים.
עד פרוץ מלחמת המפרץ שכנו בעיר פלסטינים רבים, אך רובם עזבו אותה.
כיום מתגוררים בעיר מיעוטים רבים, בהם: הודים, לבנונים, מצרים, נפאלים, סורים, עיראקים ופקיסטנים.
טוביה חטא וזיגוד מינגד

טוביה חטא וזִיגוּד מִינְגַד (לוקה) הוא פתגם ארמי שמקורו בתלמוד הבבלי, ומשמעותו: כיצד ייתכן שאדם אחד יחטא ואדם אחר ייענש?
מקור הפתגם

מקור הפתגם הוא בתלמוד בבלי במסכת פסחים: ”שלושה הקדוש ברוך הוא שונאן... והרואה דבר ערוה בחבירו ומעיד בו יחידי. כי הא דטוביה חטא ואתא זיגוד לחודיה ואסהיד ביה קמיה דרב פפא. נגדיה לזיגוד. אמר ליה: טוביה חטא וזיגוד מינגד? אמר ליה: אין, דכתיב: 'לא יקום עד אחד באיש' ואת לחודך אסהדת ביה - שם רע בעלמא קא מפקת ביה” (תרגום לעברית: כמו אותו מעשה שטוביה חטא ובא זיגוד לבדו והעיד בו לפני רב פפא. הלקהו [רב פפא] לזיגוד. אמר לו [זיגוד לרב פפא]: טוביה חטא וזיגוד לוקה?! אמר לו [רב פפא לזיגוד]: כן, שנאמר [דברים יט,טו] 'לֹא יָקוּם עֵד אֶחָד בְּאִישׁ [לְכָל עָו‍ֹן וּלְכָל חַטָּאת בְּכָל חֵטְא]', ואתה לבדך העדת בו - רק שם רע הוצאת עליו).
רש"י מסביר שלאחר המעשה שאירע, שרב פפא העניש את זיגוד במלקות, נוצר הפתגם על פי אותו מאורע: "טוביה חטא וזיגוד מינגד?!"
במסכת מכות מביא התלמוד הבבלי את הפתגם ואומר שנוהגים היו לומר פתגם זה "הכא" (כאן, כלומר בבבל), ואילו "התם" (שם, כלומר בארץ ישראל) היה נפוץ פתגם אחר, בעל משמעות דומה. בארץ ישראל היו אומרים: "שכם נסיב ומבגאי גזיר?!" כלומר: הייתכן ששכם בן חמור לקח את דינה בת יעקב לאשה וההנאה שלו, ושאר בני העיר שלא נהנו - מלו את עצמם ונצטערו?! (על פי המעשה בספר בראשית פרק ל"ד; מבגאי כאן משמעו - שם של אחד מבני העיר שכם).
השלכות הלכתיות

לסיפור מעשה זה השלכה הלכתית בנוגע לאיסור לשון הרע. מלבד העיקרון המפורש במעשה, שאסור לעד אחד להעיד על עברה שעשה אדם אחר, למדו ממנו כמה פוסקים שהמוציא שם רע על חברו - נענש במלקות, משום שעבר על איסור לשון הרע. מאידך, פוסקים אחרים טענו שזיגוד לא לקה משום שעבר על איסור לשון הרע, אלא על שעבר על האיסור להעיד עדות של עד אחד - "לא יקום עד אחד באיש". לפי הסבר זה, אדם המספר לשון הרע על חברו שלא בתורת עדות - אינו לוקה. לכל הדעות, מלקות אלה אינן מן התורה, אלא מכות מרדות (מלקות מדברי חכמים), שהרי אין מלקות מן התורה אלא בזמן שיש סנהדרין הראויה לדון דיני נפשות.
ראו גם

אין אדם חוטא ולא לו
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ג, עמוד ב'.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף י"א, עמוד א'
↑  פירוש רש"י שם.
↑  רבי שלמה בן שמעון, שו"ת הרשב"ש, סימן תקי"א.
↑  רבי משה מקוצי, ספר מצוות גדול, לא תעשה רי"ג.
↑  רבי שמעון בן צמח, שו"ת התשב"ץ, חלק ב' סימן נ"ה.
↑  ספר מצוות גדול שם; שו"ת הרשב"ש שם.
חסידה מזרחית

| חסידה מזרחית |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חסידאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: חסידתיים
סוג:: חסידה
מין:: חסידה מזרחית
שם מדעי
 Ciconia boyciana ‏סווינהו, 1873
תחום תפוצה


חסידה מזרחית (שם מדעי: Ciconia boyciana) היא מין של חסידה גדולה ממשפחת החסידתיים החיה במזרח אסיה. היא נמצאת במזרח סין ורוסיה ובעבר גם ביפן וקוריאה מהן נכחדה.
מאפיינים

חסידה זו גדולה מהחסידה הלבנה, ואורכה 100–130 ס"מ, גובהה מגיע ל-110–150 ס"מ ומשקלה ל-3–6 ק"ג. היא דומה במראה לחסידה הלבנה, אך בעלת מקור גדול ואפור, עיניים מוקפות בטבעת אדומה ודלדול אדום מתחת המקור.
החסידה חיה בבדידות חוץ מבעונת הרבייה. היא מצויה בין גדות ביצות ונהרות ומחפשת חרקים, דגים, דו-חיים, זוחלים ויצורים קטנים נוספים.
חסידה זו נמצאת בסכנת הכחדה בבית גידולה בטבע.
הערות שוליים

↑  חסידה מזרחית באתר הרשימה האדומה של IUCN
| חסידתיים |
| --- | --- | --- |
| פשוק מקור | פשוק-מקור אסייתי • פשוק-מקור אפריקני |  |
| חסידה | חסידה שחורה • חסידה אבדימית • חסידה לבנת-גרון • חסידת סטורם • חסידת מגווארי • חסידה לבנה • חסידה מזרחית |  |
| חסידת אוכף | חסידת האוכף • חסידה שחורת-צוואר |  |
| יאבירו (סוג ומין יחיד) | יאבירו |  |
| מרבו | מרבו אפריקני • מרבו קטן • מרבו ענק |  |
| חסידן | חסידן מילקי • חסידן אפריקני • חסידן צבוע • חסידת עצים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00566590
טוביה ושבע בנותיו

| --- | --- |

שמואל רודנסקי בצילומי הסרט, ינואר 1967
 בימוי:  מנחם גולן 
 הופק בידי:  ארתור בראונר 
 תסריט:  לדיסלס פודור, מנחם גולן, חיים חפר 
 עריכה:  דב הניג 
 שחקנים ראשיים:  שמואל רודנסקי 
 מוזיקה:  דובי זלצר
 צילום:  ניסים לאון
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  5 בדצמבר 1969 
 משך הקרנה:  119 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 תקציב:  1,000,000 ל"י
 דף הסרט ב־IMDb
 
תמונה מן הסט. ניסים לאון, ציון חן, מייקל הרטמן, שמעון ארמה, טובה דרורי ויהודית סולה
טוביה ושבע בנותיו הוא סרט ישראלי משנת 1968 בבימויו של מנחם גולן. הסרט הוא עיבוד לספרו המפורסם של שלום עליכם "טביה החולב", שזכה למספר עיבודים נוספים, ובהם הסרט האמריקני המצליח "כנר על הגג" בכיכובו של השחקן הישראלי חיים טופול.
הסרט הופק על ידי מנחם גולן וארתור בראונר. אורכו 119 דקות ושפתו היא עברית. הוא זכה להצלחה קופתית גדולה ומכר 615,700 כרטיסים בבתי-הקולנוע בישראל. "טוביה ושבע בנותיו" היה אמור להתחרות בפסטיבל הקולנוע בקאן, אך הפסטיבל בוטל בעקבות אירועי מאי 1968.
עלילה

טוביה הוא יהודי עני וקשה-יום, החי בכפר סמוך לעיירה אנטבקה – עיירה יהודית טיפוסית בתחום המושב של האימפריה הרוסית בשלהי המאה ה-19. טוביה עוסק בחליבה ובמכירת חלב, חמאה וגבינה לתושבי העיירה. הוא מפרנס בדוחק את אשתו גולדה (בטי סגל) ואת שבע בנותיו. טוביה מתקשה להתמודד עם פער הדורות ועם שאיפותיהן של בנותיו. הבנות הבוגרות מעמידות אותו בפני התלבטות קשה: האם להשיא אותן באמצעות שידוך לגברים מבוססים ולתלמידי חכמים, או להתיר להן להינשא לאהובי לבן. את סיפוריו מתבל טוביה בפסוקים מן התורה, התלמוד, המשנה, המדרש והאגדה תוך עיוות משמעות הפסוקים והתאמתם למסר אותו הוא רוצה להביע. חרף כל הצרות הפוקדות אותו – כלכליות, משפחתיות וקיומיות – טוביה מלא הומור ואופטימיות בזכות אמונתו באלוהים.
צוות שחקנים

| --- | --- |
שחקן: דמות
שמואל רודנסקי: טוביה
בטי סגל: גולדה
נינט דינר: צייטל
אביטל פז: הודל
יהודית סולה: שפרינצע
תקוה מור: חוה
מירה גן מור: ביילקע
פטר ואן אייק: כומר נוצרי
אילי גורליצקי: מנחם מנדל
רפי נתן: פרצ'יק
יעקב בודו: דוור
ראו גם

טביה החולב
כנר על הגג
הערות שוליים

↑  Frank Bren, Amy Kronish. World cinema: Israël. Flicks Books, 1996. עמ' 243.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16473655s (data)  VIAF: 305909044   WorldCat (עם VIAF): 305909044
זכויות להט"ב בניואה

| --- | --- |

ניואה ושאר שטחי ממלכת ניו זילנד
 מעמד בחוק:  פלילי בקרב גברים, עונש: עד 10 שנות מאסר (לא נאכף בפועל), חוקי בקרב נשים
 טרנסג'נדריות:  אין הכרה בשינוי מגדר
 שירות צבאי:  לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת, ניו זילנד אחראית להגנה
 הגנה מפני אפליה:  אין הגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה בזוגיות חד-מינית
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ על ידי זוגות חד-מיניים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  בעד (כחלק מממלכת ניו זילנד שהצביעה בעד)
זכויותיהם של לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בשטח החסות של ממלכת ניו זילנד בניואה כפופות לרדיפה ואפליה רשמית, בעודם מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שלא נתקלים בהם תושבים הטרוסקסואלים בעלי תחושת התאמה לזהותם המגדרית. פעילות הומוסקסואליות גברית מוגדרת כעבירה פלילית ועלולה לשאת עונש של עד 10 שנות מאסר דה יורה, אם כי לאורך השנים החוק דווח כלא נאכף בפועל. הומוסקסואליות נשית מוגדרת כחוקית.
מערכות יחסים בין זוגות חד-מיניים אינן מחזיקות באותן הכרות משפטיות שזמינות לזוגות הטרוסקסואלים מהמין השני שכן נישואים חד-מיניים או כל הכרה מוגבלת יותר בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור) אינה מוכרת בחוק. כמו כן, לא קיימת הכרה משפטית בשינוי מגדר עבור טרנסג'נדרים בעלי דיספוריה מגדרית.
היסטוריה

בניואה בדומה לסמואה, איי קוק, ניו זילנד ומדינות פולינזיות אחרות ביבשת אוקיאניה, ישנה קהילה מסורתית-תרבותית שמזדהה בתור מגדר שלישי. אנשים אלו ידועים במונח "פיאפיפיאן" (באנגלית: Fiafifine) ומוגדרים בתור זכרים בלידה אך מתלבשים, מתנהגים ונראים כנשים. לאורך ההיסטוריה אנשים אלו התקבלו באופן מסורתי על ידי החברה הניואית ומילאו תפקיד ביתי חשוב בחיים הקהילתיים.
בשנת 2007 במהלך כינוס של חברי פרלמנט מרחבי האוקיינוס השקט באזור מנג'ר (אנ') באוקלנד, גינה פיאפיפיאן ניואי את האפליה והסטיגמה איתן מתמודדת הקהילה באומרו "הקהילות שלנו היו חלק מקובל מהחיים והתרבות באוקיינוס השקט לפני הקולוניזציה המערבית, אך הן נתונות לסטיגמה ואפליה רבה בעידן של היום".
מעמד בחוק > קוד העונשין הפלילי

פעילות הומוסקסואלית בין גברים מוגדרת כעבירה פלילית בניואה על פי קוד העונשין הפלילי שבו היא מכונה "מעשה סדום" ונושאת עונש של עד 10 שנות מאסר דה יורה למורשעים, בעוד שעונש על ביצוע "מעשה מגונה" בין זכרים עלול לשאת עד 5 שנות מאסר. עם זאת, החוק דווח כלא נאכף בפועל.
43 מעשה סדום
(1) כל אחד שמבצע מעשה סדום בין אם בבן אדם ובין אם בכל יצור חי אחר עלול לשאת בעונש מאסר עד 10 שנים.
(2) עבירה זו מושלמת עם חדירה.
44 ניסיונות לביצוע מעשה סדום ותקיפות מגונות בזכרים
(1) כל אחד עלול לשאת בעונש מאסר עד 5 שנים אשר –
(א) מנסה לבצע מעשה סדום; אוֹ
(ב) תוקף כל אדם בכוונה לבצע מעשה סדום; אוֹ
(ג) בהיותו זכר, תוקף באופן מגונה כל אדם זכר אחר.
(2) לא קיימת הגנה לאישום על רקע מעשה מגונה באדם זכר בכל גיל שהוא אם האדם האחר הסכים לביצוע המעשה המגונה.
אף על פי שחוק התיקון של ניו זילנד 2007 ביטל את הסעיפים הללו, בהיותה של ניואה מדינת חסות של ניו זילנד, הם נשארו בתוקף בניואה מאחר שכל חקיקה שהועברה בניו זילנד ונכנסה לתוקף לאחר 1974 אינה משתרעת על שטחה של ניואה ללא הסכמה מפורשת של הפרלמנט הניואי (אנ') מאחר שקיימים בתי נבחרים נפרדים בין המדינות. גיל ההסכמה במדינה מוגדר כזהה עבור זוגות הטרוסקסואלים וזוגות נשים לסביות אם כי לא עבור זוגות גברים הומוסקסואלים. נכון ליוני 2023 ניואה מוגדרת רשמית כחלק היחיד בטריטוריה של ממלכת ניו זילנד שעדיין מפליל דה יורה פעילות הומוסקסואלית, לאחר שטוקלאו הכשירה פעילות הומוסקסואלית בשנת 2003 ואיי קוק ביוני 2023.
הכרה במערכות יחסים חד-מיניות

ניואה אינה מכירה בנישואים חד מיניים, וגם לא בכל צורה מוגבלת יותר של זוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, מעמד ידועים בציבור). חוק דיני המשפחה 2007 הניואי אינו אוסר במפורש על הכרה בנישואים חד-מיניים אולם, מניח שהצדדים הם זוגות הטרוסקסואלים בלבד מהמין השני.
שירות צבאי

לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בגלוי בכוחות ההגנה של ניו זילנד שאחראים על הגנת ניואה כחלק מממלכת ניו זילנד.
תנאי מחיה

בדומה לשאר מדינות פולינזיה, גילויי חיבה פתוחים בין בני זוג בניואה (הומוסקסואלים והטרוסקסואלים כאחד) עלולים לא להתקבל על ידי האוכלוסייה ולהוות מטרה לעוינות.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (פלילי בקרב גברים, עונש: עד 10 שנות מאסר, לא נאכף בפועל)  (בקרב נשים)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים:  (בקרב גברים)  (בקרב נשים)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה: 
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה): 
נישואים חד-מיניים: 
הכרה בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור): 
אימוץ משותף על ידי זוגות חד-מיניים: 
אימוץ ילד חורג בקרב זוגות חד-מיניים: 
גישה להפריה חוץ-גופית בקרב זוגות לסביות: 
הכרה משפטית בשינוי מגדר: 
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא:   (ניו זילנד אחראית להגנה)
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם:
ראו גם

זכויות להט"ב
זכויות להט"ב באוקיאניה
זכויות להט"ב באיי קוק
זכויות להט"ב בחבר העמים הבריטי
זכויות להט"ב בטוקלאו
זכויות להט"ב בניו זילנד
הערות שוליים

↑  Fa’afafine, trans and bio queens – gender diversity in the NZ drag scene, RNZ, ‏2018-03-06 (ב־New Zealand English)
↑  Friday, 19 October 2007, 3:45 pm Press Release: Aids Foundation, Pacific Island Sexual Minority Gathering | Scoop News, www.scoop.co.nz
↑  Criminal Law Code, gov.nu
↑  Constitution of Niue, www.paclii.org
↑  Pacific region lags in LGBTQ rights despite Cook Islands ending gay sex ban, South China Morning Post, ‏2023-04-25 (באנגלית)
↑  https://www.abc.net.au/news/kyle-evans/13961760, Cooks islands pass bill to stamp out discrimination against the LGBT community, ABC Pacific, ‏2023-04-16 (ב־Australian English)
↑  Family Law Code 2007, www.paclii.org
↑  Lonely Planet, LGBT Travellers, Lonely Planet (באנגלית)
טוביה הלוי

| --- | --- |
 לידה:  צפת
 פטירה:  בין השנים ה'שס"ה - ה'שס"ט
 מקום קבורה:  צפת
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 רבותיו:  רבי שלמה סאגיס
 בני דורו:  המהרי"ט, רבי שמואל אוזידא, הרב אברהם די בוטון
 חיבוריו:  חן טוב
 אב:  רבי אברהם
 
הרב טוביה הלוי היה רב, דיין, פוסק ודרשן בצפת במחצית השנייה של המאה ה-16. מחבר ספר חן טוב.
תולדותיו

נולד לרבי אברהם בן טוביה הלוי, שהיה דרשן מפורסם בצפת. אביו של רבי טוביה נפטר בעודו צעיר לימים:
מדאגה מדבר שלא זכיתי למצוא דברי חפץ מר אבא זלה"ה שדרש טוב לעמו כמה שנים, ובהעלותו השמים נער הייתי, גם זקנתי ולא ראיתי דבר שמועה מפיו, נחם יסתר מעיני
מכיוון שלא מצא את כתבי אביו, החליט להדפיס את חידושיו שלו. היה תלמידו המובהק של רבי שלמה סאגיש, שהיה רב מחכמי הוועד בצפת וראש ישיבה בעיר. את דברי רבו זה מקדים לדבריו רבי טוביה בספרו פעמים רבות, כמעט בכל פרשה. מרבי שלמה למד את תורת הנגלה וככל הנראה גם תורת הנסתר. מחבריו, היו מגדולי תלמידיו של מהר"ש סאגיש, כגון המהרי"ט ורבי חייא רופא. היה ממנהיגי הקהילה בצפת, רבי עמנואל אבוהב, נכדו של מהר"י אבוהב כותב: ”רבינו יוסף קארו הלך לחיי עולם בשנת השל"ה והותיר אחריו תלמידים מצויינים שהנהיגונו בארץ הקודש אחריו וביניהם...האדון טוביה הלוי שחיבר את הספר חן טוב על החומש...” (Nomologia o Discursos legales, פרק כ"ח). מסתבר כי לא למד את רבי יוסף קארו, אלא מכונה תלמידו כי היה דור אחריו בהנהגת העיר, אך ייתכן כי בצעירותו אכן קיבל ממנו תורה. ישב בבית דין לענייני ממונות עם רבי משה קסטילאץ ורבי יוסף מטראני, שמזכיר זאת בספרו. כרבו, כיהן ב"בית הוועד" בו נמנו עשרים חכמי צפת הגדולים בזמנו, ביניהם רבי שמואל אוזידא, המהרי"ט, רבי משה בן מכיר, מהריט"ץ, רבי אברהם די בוטון מחבר ספר לחם משנה ועוד, כדי לדון בסוגיות מורכבות. בשנת השס"א חתם על פסק דין כזה בנוגע ליבום אשה.
יצא לחוץ לארץ בערוב ימיו כדי להדפיס את ספרו בוונציה, ושב לארץ ונקבר בצפת.
נפטר בין השנים שס"ה ל-שס"ט, אז כבר מזכיר אותו רבי שלמה עדני, שתכופות מביא ממנו דברים, בהוספת "זלה"ה".
חיבוריו

חן טוב (ויניציאה שס"ה; פראג שפ"ד; ניו יורק תשס"ד) - דרושים ”פשוטים [ו]מתוקים” על סדר התורה. את הספר הגיה רבי יצחק ב"ר מרדכי גרשון טריויס, שהגיה גם את הספרים מנות הלוי לרשב"ץ, ספרי מהר"ם אלשיך ועוד. הספר זכה לתפוצה רחבה, ובני דורו ואלה שאחריו מזכירים אותו רבות בספריהם. יצא בשנת תשס"ד בעריכה מחודשת.
לוית חן - נזכר בחתימת ספרו חן טוב, אך לא הגיע לידינו.
לקריאה נוספת

חן טוב, הוצאת קדמוניות, ניו יורק תשס"ד, מבוא
שם הגדולים, מערכת גדולים, ערך מוהר"ר טוביה הלוי
הערות שוליים

↑  בדרך כלל, מלבד בהקדמה בה הוא מוזכר בשמו, הוא מכנה אותו "מורי זלה"ה"
↑  ספר חן טוב, פרשת עקב
↑  מדבריו הוא מביא בספרו, עיין למשל ספר חן טוב, פרשת בא
↑  מדבריו הוא מביא בספרו, עיין למשל ספר חן טוב, פרשת חקת
↑  חן טוב, הוצאת קדמוניות, ניו יורק תשס"ד, מבוא
↑  שו"ת מהרי"ט חלק א, סימן קי"ד
↑  שו"ת מהרי"ט סימן פ"ב
↑  החיד"א, שם הגדולים, מערכת ספרים אות ח
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300782905171  ISNI: 0000 0004 0263 3653  LCCN: nr91041271  VIAF: 298653957   WorldCat (עם VIAF): 298653957 
שער ספר חן טוב
טבלן בינוני

| טבלן בינוני |
| --- | --- |
   בלבוש רבייה      בלבוש רגיל
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: טבלנאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טבלניים
סוג:: טבלן
מין:: טבלן בינוני
שם מדעי
 Podiceps nigricollis ‏ברם, 1831
תחום תפוצה


Podiceps nigricollis
טבלן בינוני (שם מדעי: Podiceps nigricollis) הוא מין של עוף מים ממשפחת הטבלניים. משמעות שמו הלטיני היא "בעל רגליים אחוריות שחור-צוואר".
תיאור

אורכו כ-28 עד 34 ס"מ, מוטת כנפיו היא כ-56 עד 60 ס"מ ומשקלו כ-260 עד 400 גרם. בעונת הרבייה, בקיץ, הוא צבעוני למדי: ראש, צוואר, חזה וגב שחורים; צדי הגוף בגוונים של אדום-חום עד ערמוני-צהבהב ובטן לבנה; הראש מקושט משני צדיו בציצת נוצות בגוון צהוב-אוקר, המשתרעת מקצה כל עין עד לאחורי כיסוי האוזן. בחורף מראהו אפרורי למדי: נוצותיו בעיקר לבנות, ועל ראשו יש "כיפה" שחורה.
הטבלן הבינוני ניזון בעיקר מדגים, אך גם מפגיות ומסרטנאים. הוא מעדיף בדרך כלל להימלט מסכנה על ידי צלילה למים ולא על ידי תעופה, למרות שהוא יכול להמריא מהמים בקלות.
הטבלן מקנן על גדות מקווי מים, מכיוון שרגליו ממוקמות באחורי גופו והוא אינו הולך טוב. הנקבה מחזרת אחרי הזכר על ידי השמעת קריאות. הנקבה מטילה שתי ביצים, והאפרוחים המפוספסים נישאים לעיתים על גב ההורה.
מעופף בטפיחות כנף מהירות. במעוף נגלה פס לבן על אברות האמה ואברות היד הפנימיות.
כשמדובר בלבוש חורף, הטבלן הבינוני דומה מאוד לטבלן לבן-לחיים. אבל אצל הטבלן לבן-הלחיים הכתם הכהה אינו מגיע ללחי והשיא של הכיפה נמצא באחורי הראש. פרט נוסף, שיש להביא בחשבון, הוא, שטבלן לבן-לחיים נדיר ביותר בארץ, עם תצפיות ספורות בלבד.
מוכרים שלושה תת-מינים של טבלן בינוני:
1. P. n. californicus - נפוץ בצפון אמריקה.
2. P .n .gurneyi - מצוי בדרום יבשת אפריקה.
3. P .n. nigricollis - מצוי באירואסיה ובישראל.
תפוצה ומגמות אוכלוסין

לטבלן הבינוני תפוצה רחבה מאוד. למעשה, הוא נמצא בכל היבשות חוץ מאוסטרליה ואנטארקטיקה. הוא מצוי באירופה, מרכז אסיה, אפריקה הדרומית וארצות הברית. תת-המין הצפון-אמריקני נודד בחורף, בדרך כלל אל אזור חוף האוקיינוס הפסיפי. הטבלנים מהאוכלוסייה האירופאית שמצויים באזורים ממוזגים יותר נודדים גם הם בחורף, אל אזור הים התיכון. האוכלוסייה הדרום-אפריקאית יציבה.
בישראל הטבלן הבינוני הוא חורף וחולף מצוי למדי. נצפה בעיקר במאגרים במרכז הארץ ןצפונה. בעבר נצפו גם קינונים בצפון הארץ.
בין השנים 1970 - 1990 חלה ירידה משמעותית בגודל האוכלוסייה, בעיקר כתוצאה משינויים בבתי גידול טבעיים. עם זאת, הטבלן הבינוני התגלה כמין שיודע להתמודד עם שינויים, ואפילו לנצל אותם לטובתו. כיום (2024) האוכלוסייה יציבה למדי ומצב השימור מוגדר ללא חשש. עם זאת, יש צפי לשינויים כתוצאה מהתהליכים הדינמיים בבתי הגידול. לדוגמה: ייבוש מקווי מים ומאגרים, הפרעות בשטחי הקינון ועוד.
הערות שוליים

↑  טבלן בינוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532447205171  LCCN: sh95010127 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טוראי

טוראי (באנגלית: Private) היא הדרגה הצבאית הנמוכה ביותר הקיימת במרבית צבאות העולם. בצה"ל ניתנת הדרגה לחיילים שזה עתה התגייסו לשירות חובה ביום גיוסם. משמעות דרגת הטוראי בעברית נלקחת מהמילה "טור", ומשמעותה כי החייל בתחילת דרכו ומצוי כחלק מ"טור" של חיילים מתחילים.
בצה"ל ובצבאות נוספים כגון הכוחות המזוינים של בריטניה, אין סימון לדרגה זו, וטוראים הולכים ללא הדרגה על מדיהם. סימון הדרגה על פי תקנות נאט"ו הוא OR-2.
סימון דרגת טוראי בעולם (OR-2)

צבא ארצות הברית
פרייבט (Private) -לא נענד בפועל.
צבא אינדונזיה
פרג'וריט דואה (Prajurit Dua)
צבא הפיליפינים
פרייבט אינסיגניה (Private insignia)
צבא פינלנד
סוטאמיס (sotamies)
כינויים ודרגות המשך

מכיוון שטוראי היא הדרגה הנמוכה ביותר האפשרית בצבא, בצבאות רבים קוראים לטוראים גם בשמות חלופיים, חלקם שמות גנאי וחלקם בעלי כפל משמעות. בצבא ארצות הברית - חייל שזה עתה התגייס נקרא גם "Recruit" (מגויס). בחיל הנחתים של ארצות הברית (המארינס) נקרא חייל מגויס "boot". בצבאות אחרים ישנם גם "טוראי ראשון" (Private First Class) שאין בצה"ל (אולם היא הייתה בעבר), טוראי שני וטוראי שלישי (בצבא אירלנד למשל), המעידים על התפתחות החייל בצבא על סמך וותק.
טוסה האן

אנשי טוסה החובשים כובעי "שאגומי" בקרב אואנו במלחמת בושין (1867-1868), בציור משנת 1878
טוסה האן (נחלת טוסה, בקאנג'י: 土佐藩) הייתה נחלה פאודלית באזור טוסה ביפן, המחוז הנוכחי  קוצ'י, בימי תקופת אדו. שמה הרשמי  הוא "קוצ'י האן" (高知藩).
ביפן היו קיימות אז כ-300 נחלות מסוג זה.  כמה מבני המקום הטביעו חותמם בהיסטוריה של יפן  בשלהי תקופת השוגונות טוקוגאווה, למשל: ריומה סקמוטו, מיצואה יוי, שוז'יו גוטו, טאיסוקה איטאגאקי, שומין נאקאה.
בימי תקופת סנגוקו בשנת 1575 הצליח הדאימיו שוסוקאבה מוטושיקה להשתלט על כל המחוז קוצ'י ובהמשך לכבוש את כל האי שיקוקו. אולם בשנת 1585 האשיבה, הקרוי  מאוחר יותר "טויוטומי" הידיושי פלש לאי, הכניע את שוסוקאבה. אזור טוסה הוענק ליאמאושי קאזוטויו. צאצאיו של יאמאושי נותרו שליטים בטוסה עד שנת 1869.
בשנת 1868 בימי שינויי השלטון ביפן יאמאושי טויושיגה נמנה עם תומכיו הראשיים של הממשלה הקולגיאלית של הדאימיו בראשות השוגון האחרון, טוקוגאווה יושינובו. אך לא הצליח למנוע את היגררות האזור טוסה למלחמה נגד השוגון מיוזמת קצינים ממורמרים שעשו ברית עם השליטים באזורי סצומה וצ'ושו.
אחרי החזרה של המונרכיה בימי מייג'י בני נחלת טוסה מילאו תפקידים חשובים בחברה היפנית.
עוד לפני מועד ה"רסטורציה" בלטה דמותו של סאקאמוטו ריומה שהקים את חברת הצי הסוחר ממנה התפתחה חברת ההובלה הימית של איוואסאקי יאטארו, שהפכה מאוחר יותר את שמה  למיצובישי.
איטאגאקי טאיסוקה, גם הוא שותף בזמנו במאבק נגד השוגון האחרון, הקים בשנות ה-1870 את התנועה הראשונה לדמוקרטיה פרלמנטרית ומאוחר יותר ייסד את המפלגה הליברלית ביפן.
טוביה החולב (סרט, 1939)

| --- | --- |

פוסטר של הסרט ביידיש
 בימוי:  מוריס שוורץ 
 תסריט:  מוריס שוורץ 
 שחקנים ראשיים:  מוריס שוורץ 
 מוזיקה:  שלום סקונדה 
 צילום:  לארי ויליאמס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקרנת בכורה:  1939 
 משך הקרנה:  93 דק' 
 שפת הסרט:  יידיש 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
טוביה החולב (ביידיש: טביה דער מילכיגער, באנגלית: Tevya) הוא סרט אמריקאי, בבימוי מוריס שוורץ, שיצא לאקרנים ב-1939. הסרט מבוסס על דמותו של "טוביה החולב", מתוך הרומן בשם זה של קלאסיקון ספרות היידיש שלום עליכם. "טוביה" נבחר ב-1991 לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית, הסרט הראשון שלא בשפה האנגלית שזכה לכך.
עלילה

טוביה החולב הוא יהודי כפרי פשוט, המתגורר עם אשתו גולדה ובתו הבתולה חוה בכפר אוקראיני בתחום המושב, שבו הם היהודים היחידים. הם חיים בהרמוניה עם סביבתם, וזוכים לכבוד מן המקומיים – גם אם מסויג, שכן הכומר אלכסיי מצר על כך שטוביה איננו ממיר את דתו לנצרות. בתו הנשואה, צייטל, באה לבקרו עם שני ילדיה ומתארחת אצלו לתקופה. חוה, בתו, הנוהה אחר תרבות הגויים (היא מנסה להסביר לאביה מי הם טולסטוי וגורקי) מתאהבת בפֶדְיַה גלגאן, בנו הצעיר של אחד מנכבדי הכפר. היא נמלטת, מתנצרת ומתחתנת אתו. טוביה מכריז על חוה המשומדת כגרועה ממתה. אשתו גולדה מתה משברון לב. על חוה אכולת רגשי האשם נאסר לבקר את אמה הגוססת, והיא סובלת מיחס רע ממשפחת בעלה. פדיה מבין שאשתו תיוותר חצויה כל עוד אביה ואחותה נמצאים בסמוך. בעת שצו קיסרי מורה על גירוש היהודים מכפרים רבים, גלגאן האב מנצל את ההזדמנות כדי להורות על גירוש טוביה ומשפחתו בתוך 24 שעות. חוה עוזבת את בעלה ושבה אל בית אביה, כדי להיות מגורשת יחד עמו ועם צייטל. לאחר חילופי דברים קשים, טוביה סולח לבסוף לבתו.
שחקנים

מוריס שוורץ - טוביה
מרים ריזלי – חוה
רבקה וינטרוב – גולדה
פאולה לוולסקי - צייטל
ליאון ליבגולד – פדיה גלגאן
ויקי מרקוס – שלומ'לה, בנה של צייטל
ביטי מרקוס - פערל'ה, בתה של צייטל
ג'ליוס אדלר - הכומר אלכסיי
דוד מקרניקב - מיקיטה גלגאן
הלן גרוסמן - אשת מיקיטה
הפקה וקבלה

הסרט מתבסס על שתי יצירות קודמות שביים מוריס שוורץ משני עשורים לפני: הסרט האילם, "חווה", או בשמו השני, "מחסומים שבורים", וההפקה הבימתית "טביה" משנת 1919. התסריט נכתב על ידי מרסי קלאבר ומוריס שוורץ, ומציג את העלילה בסיפורי שלום עליכם: "חווה" ו "לך לך", אך הם שונים בכך שבניגוד לסרט יש להם סוף פתוח.
הסרט צולמה ב"אולפני ביוגרף", ובלונג איילנד שבניו יורק. באמצע תקופת צילומי הסרט ב-באוגוסט 1939, התחילה פלישת גרמניה הנאצית לפולין, לפני מלחמת העולם השנייה, הפלישה של היטלר והנאצים השפיעו על השחקנים שלרובם הגדול היו משפחות בפולין, אך למרות זאת הצילומים המשיכו והסתיימו בהצלחה.
הסרט הופק בעלות של 70,000 דולר, וזכה להצלחה מסחרית גדולה ולשבחי הביקורת. בניגוד לסרטי היידיש הממוצעים, שהתאפיינו בעלילה מבדרת וקלילה, הטון של "טוביה" היה אפל והוא עסק בסוגיות כבדות משקל כמו אנטישמיות והתבוללות.
לקריאה נוספת

ויצנר, יעקב, "האשה ביצירותיו של שלום עליכם: עיון בטוביה החלבן". חוליות: דפים למחקר בספרות יידיש ותרבותה, 1996, עמ' 129–136
ג. חנוך, "טוביה החולב בהבימה". מאזניים, 1943, עמ' 228–230
הערות שוליים

↑  J.Hoberman, Tevye, National Film Registy
↑  Frieden,ken, A Century in the Life of Sholem Aleichems Tevye, Syracuse University, 1993, עמ' 46
↑  Richard Koszarski, Hollywood on the Hudson: Film and Television in New York from Griffith to Sarnoff, Rutgers University Press, 2008, עמ' 385-387