stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לינדה קוזלובסקי

| --- | --- |

צילום מ-1987
 לידה:  7 בינואר 1958 (בת 66) פיירפילד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1982 
 מקום לימודים:  בית הספר ג'וליארד 
 בן או בת זוג:  פול הוגאן (1990–2014) 
 מספר צאצאים:  1 
 פרופיל ב-IMDb
 
לינדה קוזלובסקי (באנגלית:  Linda Kozlowski; נולדה ב-7 בינואר 1958) 
היא שחקנית קולנוע, אמריקאית שהתפרסמה בטרילוגיית הקומית האוסטרלית "קרוקודיל דנדי" .
חיים אישיים

קוזלווסקי נולדה בעיירה פיירפילד שבקונטיקט.
למדה אופרה ב"בית הספר ג'וליארד". 
הכימיה בין קוזלווסקי לשחקן האוסטרלי פול הוגאן שהתבטאה בסרט "קרוקודיל דנדי" גלשה גם למערכת יחסים בחייהם האישיים.
בשנת 1990 נישאה קוזלווסקי להוגאן, לזוג ילד אחד ביחד.
קריירת משחק

התחילה את דרכה על בימות אוף ברודוויי, שם הופיעה במשך כשנתיים.
התקבלה לתפקיד ראשון בברודוויי ב-1984 והייתה אחת מצוות שחקני המחזה "מותו של סוכן", השתתפה לאחר מכן גם בגרסה הטלוויזיונית.
קוזלווסקי פרצה בקומדיה האוסטרלית שוברת הקופות "קרוקודיל דנדי", ע"פ תסריטו של כוכב הסרט וחברה לסט הצילומים פול הוגאן.
בסרט שיחקה בתפקיד הכתבת הניו יורקית סו צ'רלטון והייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
השניים שיתפו פעולה יחד גם בסרט ההמשך המצליח "קרוקודיל דנדי 2" ובסרט השלישי "קרוקודיל דנדי בלוס אנג'לס" שהצליח יחסית בקופות אך נכשל בקרב המבקרים.
שיחקה בנוסף גם בהפקתו הקומית של הוגאן "אוטוטו מלאך".
ב-1995 הופיעה בסרט האימה "כפר הארורים" בתפקיד ג'יל מק'גוון, מנהלת בית הספר בו לומדים הילדים המדיומים.
קבוצת סיגנל טורס

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1977–הווה (כ־48 שנים) 
 מיקום המטה:  רמת השרון 
 ענפי תעשייה:  תיירות 
 עובדים:  200 (נכון ל־2020) 
  
 www.signaltours.com
 
סיגנל טורס היא חברת תיירות ישראלית.
רקע

קבוצת סיגנל טורס, בבעלות מלאה של משפחת קרני, מעסיקה נכון לינואר 2020, כ-300 עובדים.[דרוש מקור]
הסניף הראשי של החברה ממוקם ברמת השרון. סניפים נוספים פרוסים מקריית שמונה בגליל העליון, דרך צ'ק פוסט, רעננה, נתניה, פארק אפק, שני סניפים ברחובות (במרכז העיר ובפארק המדע), ירושלים, רמת גן-בני ברק ועד באר שבע בדרום. כמו כן, קיימים סניפים נוספים בתוך חברות הייטק.
לסיגנל טורס קיים מגוון רחב של מחלקות, כגון: שיווק, מכירות, מערכות מידע, פיתוח עסקי גלובלי, חדשנות וטכנולוגיה, אנליסטים, ויזות ודרכונים, מחלקה מקצועית לניהול ידע ומחלקת מחשוב, טלפוניה ואבטחת מידע.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1977 על ידי קובי (יעקב) קרני. קובי קרני בעל תואר במשפטים (עו"ד), מכהן כיום כיו"ר דירקטוריון איירתור ויו"ר התאחדות סוכני הנסיעות והתיירות בישראל מזה שנים רבות. בשנות ה – 90 נבחר קרני לאיש השנה בתיירות על תרומתו לתחום המחשוב של הענף.
בשנת 2011, קובי נבחר לאיש השנה בתיירות והתעופה לאור פעילותו הענפה בהובלות מאבקים מהותיים בתחום התיירות.
החברה הוקמה במטרה לתת בראש ובראשונה מענה של נסיעות לחברות וארגונים, אך גם לנסיעות פרטיות. כל זאת, באמצעות סניפה הראשון, שהוקם ברחוב ויצמן 6 ברמת השרון, משם הועבר לרחוב סוקולוב 33 ועד היום הוא משמש כמטה הראשי של החברה (ינואר 2020).
בין השנים 1982 עד 1986 נפתחו סניפי סיגנל טורס ברמת גן, רעננה והרצליה, ולאחר מכן נפתחו סניפים הפרוסים מקרית שמונה בצפון ועד באר שבע בדרום.
בשנת 1994 נוסדה כרמל תיירות (לשעבר כרמל שירותי תיירות) בחיפה כמרכז הזמנות בתי מלון, סיטונאי מחלקת תערוכות וירידים ומחלקת נופשונים לקפריסין. בשנת 1997, הועברה פעילות החברה לסניף הראשי ברמת השרון.
בשנת 2001, הוקמה חברת סיגנל אירועים (איזי גו אירועים לשעבר) לתיירות פנים, הפקת אירועים, נופש לקבוצות וטיולי תמריץ.
בשנת 2006, הוקמה חברת הבת איזי גו המציעה אתר הזמנות און ליין למגוון מוצרי התיירות.
יואב קרני, בנו של קובי קרני, החל את דרכו בחברה בגיל 13 כשליח בחברה וכעוזר במחלקת הנהלת חשבונות. בשנת 1999 יואב נסע לניו יורק ועם חזרתו לארץ, בשנת 2002, הצטרף לסגל הניהולי של החברה ומשמש כיום כמשנה למנכ"ל החברה.
בועז קרני, בנו השני של קובי קרני, הצטרף לחברה בשנת 2007 ומונה לאחר סבב תפקידים, למנהל חברת איזי גו (חברת בת של סיגנל טורס) והחל משנת 2019 מונה לסמנכ"ל משאבי אנוש.
חברות בנות ושלוחות

סיגנל טורס מפעילה 4 חברות בנות וחטיבות הפועלות, תחת המותג "סיגנל טורס":
'כרמל תיירות' Carmel Tourism – מתמחה בארגון טיולים מאורגנים, חבילות ערים, שיתופי פעולה עם חברות, שיווק בתי מלון ברחבי העולם וטיולי שורשים לפולין.
' איזי טרוול תיירות ותעופה' Easy Travel – מתמחה בשיווק טיסות וחבילות לטורקיה וכן בארגון חבילות ערים, נופש וחבילות סקי לאירופה.
'איזי גו' Easy Go– חברה המתמחה בנופשים בישראל ומחוצה לה, טיסות שכר וחבילות "הרגע האחרון", לקהל הרחב. חברה מרכז הזמנות טלפוני גדול (Call Center) לחבילות נופש, שכר ודילים של הרגע האחרון.
'סיגנל אירועים' Signal Events – חברה המתמחה בארגון פעילויות רווחה לעובדים בחברות וארגונים, כגון: אירועים, מסיבות, ימי גיבוש, נופש קבוצתי, טיולים ועוד.
בנוסף לסיגנל טורס קיימת שלוחת INHOUSE למענה לילה, סופ"ש וחגים לפניית לקוחות מכל מקום בארץ או ברחבי העולם.
רעידת האדמה בשומגין (2021)

| --- | --- |

 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  28 ביולי 2021
 שעה:  22:15:49 (שעון מקומי)
 מגניטודה:  8.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 עוצמה:  VIII. הרסנית בסולם מרקאלי
 צונאמי:   כן
 הרוגים:  0 
 קואורדינטות:  55°19′30″N 157°50′28″W﻿ / ﻿55.325°N 157.84111111111°W﻿ / 55.325; -157.84111111111
  (למפת אלסקה מוגדלת) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופוררעידת האדמה בשומגין(למפת אלסקה רגילה) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופוררעידת האדמה בשומגין
 
רעידת האדמה בשומגין היא רעידת אדמה שאירעה מול חופי חצי האי אלסקה בעוצמת מגניטודה של 8.2. הצונאמי התרחש ב-28 ביולי 2021, ב-22:15:49 שעון מקומי (29 ביולי ב-06:15:49 לפי שעון UTC)‏. זאת היא רעידת האדמה העוצמתית ביותר שנמדדה בארצות הברית מאז 1965.
באותו אזור, התרחשה רעידת אדמה בעוצמת 7.8 מגניטודה ב-22 ביולי 2020, ורעידת אדמה נוספת בעוצמת 7.6 באוקטובר של אותה שנה. הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (USGS) אישר כי רעידות אדמה אלו היו רעידות אדמה מקדימות.
בעקבות רעידת האדמה, הגיעו מספר רעידות עוקבות, כולל שתיים בסדר גודל של 6.2 ו-6.1.
לאחר התרחשות רעידת האדמה, הוצאה אזהרת צונאמי בסולם ריכטר עקב החשש מגלי ענק הנובעים מרעידות עוקבות. גם בהוואי הוצאה אזהרת צונאמי, אף על פי שרעידת האדמה לא הורגשה באי.
הערות שוליים

↑  "M 8.2 - 91 km ESE of Perryville, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "U.S. Tsunami Warning System". tsunami.gov. NOAA National Centers for Environmental Information. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M 7.8 - 99 km SSE of Perryville, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M 7.6 - 99 km SE of Sand Point, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M 8.2 - 91 km ESE of Perryville, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M 6.2 - 137 km SSE of Chignik, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M 6.1 - 114 km SSE of Perryville, Alaska". earthquake.usgs.gov. USGS. נבדק ב-29 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אוריאל בארי, ‏ארה"ב: רעידת אדמה בעוצמה 8.2 הורגשה באלסקה, באתר "סרוגים", 29 ביולי 2021
מגפת הקורונה ביוון

| --- | --- |

 במדינות או באזורים:  יוון יוון
 מקרי מוות:  36,863 ‏
 מקרי הדבקה:  6,044,517‏   • 18,741 מהם חולים פעילים     • 115 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  5,988,913 ‏ רענון נתונים
  
 
מגפת נגיף הקורונה, הגורמת לתחלואה ולמותם של רבים, התפרצה לראשונה ביוון ב-26 בפברואר 2020. מקרים ראשוניים יוחסו לאנשים שנסעו לאיטליה, כמו כן קבוצה שנסעו לישראל ומצרים.
פנגו (יישומון)

| --- | --- |
 מחזור חיים:  יולי 2007, ישראל ישראל – הווה
 גרסה אחרונה:  11.3.7 (16 במאי 2024)
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד iOS (אפל)
 www.pango.co.il
 
הסמליל הקודם של השירות, שהיה בשימוש עד מאי 2017
האפשרות לשלם באמצעות ישומון פנגו קבועה על שלט חניה בתשלום ברחוב בלפור בירושלים
פנגו הוא יישומון המאפשר תשלום באמצעות הטלפון הסלולרי עבור שירותי חניה כחול לבן, חניונים, תחבורה ציבורית, תדלוק, טעינה חשמלית, שטיפת רכב ועוד המפותח ומתופעל על ידי חברת פנגו בע"מ.
היסטוריה

היישומון פנגו הומצא ופותח לראשונה על ידי חברת מובידום בע"מ, שהוקמה על ידי היזמים שלמה זייטמן, יורם רומם ועמוס שטנר.
היישומון הושק על ידי "מילגם חנייה סלולרית בע"מ", חברה ישראלית שהוקמה ביולי 2007 לאחר שחברת מובידום, המספקת שירותים טכנולוגיים לחניה סלולרית, וחברת מילגם בע"מ המתמחה במתן שירותים לרשויות מקומיות וגופים ממשלתיים, זכו במכרז ארצי להסדר חניה סלולרית שהוצא על ידי החברה למשק וכלכלה של מרכז השלטון המקומי בישראל. המכרז היה לתפעול המערכת לשלוש שנים, עד לשנת 2010.
חברת מובידום החזיקה בפטנט לחניה סלולרית שהוטמע קודם על ידי חברת סלופארק טכנולוגיות. הפטנט בוטל ב-2008 לאחר שרשם הפטנטים, קבע שהמערכת פועלת באופן דומה לכל מערכת הזמנת מקום אחרת המבוססת על מערכת ממוחשבת, דוגמת הזמנה בקולנוע, בתיאטרון או בבית המלון, ואין בה חידוש טכנולוגי.
בתחילת 2009 רכשה חברת תה"ל מקבוצת קרדן ישראל את חברת מילגם. החל מאפריל 2011 החזיקה קבוצת קרדן במלוא הבעלות ב"מילגם חנייה סלולרית בע"מ", 67% הוחזקו על יד מילגם (שעצמה הוחזקה על ידי "קרדן שירותים מוניציפליים") ו-33% על ידי חברת "יוניסל פתרונות סלולריים בע"מ". חברת יוניסל עצמה נוסדה ב-2002 והחל מ-2006 הייתה בשליטת חברת "קרדן טכנולוגיות" גם היא מקבוצת קרדן.
בינואר 2012 נתבעה החברה בתובענה ייצוגית בגין הטעיה וגביית דמי שירות בניגוד לתנאי המכרז. בשנת 2014 הושג הסכם פשרה בתביעה בו הלקוחות יקבלו הטבה של שירות "תזכורת אישית" שמתריע כאשר הרכב זז והחניה לא הופסקה, במשך שמונה חודשים ללא תשלום.
ביולי 2012 רכשה קרן תשתיות ישראל כ-36% מ"קרדן שירותים מוניציפליים", בעלת השליטה במילגם, תמורת 55 מיליון ש"ח ובספטמבר 2018 מכרה אותה, תמורת 100 מיליון ש"ח, למשפחת וייל.
בשנת 2018 "קרדן טכנולוגיות" שמחזיקה בכמחצית מהבעלות בפנגו, נמכרה תמורת כ-58 מיליון ש"ח.
בנובמבר 2020 קרן תשתיות ישראל, הראל השקעות והיזם צבי ברק רכשו 44% מפנגו לפי שווי של חצי מיליארד ש"ח.
במאי 2024 דווח שפנגו תרכוש את אפליקציית שירותי התחבורה "Gett" במחיר של כ-175 מיליון דולר.
שירותים

אפליקציית פנגו היא פתרון דיגיטלי לניהול חניה ותשלום עבור שירותי התחבורה השונים בישראל.
חניה: מערכת פנגו מחוברת לכל הרשויות המקומיות בהן יש אכיפה בכחול-לבן. המערכת פועלת לפי מידע מהרשויות לגבי שעות האכיפה והתעריפים. מחיר החניה מחושב לפי זמן החניה בפועל. כאשר לקוח מפעיל שירות חניה באמצעות הטלפון הנייד או באמצעות האפליקציה בסמארטפון, נרשמת חניה במערכת פנגו. פקח שמגיע לבדוק את הרכב בודק ורואה שהרכב חונה תוך שימוש בשירות "פנגו". בנוסף משרת היישומון מעל 600 חניונים עירוניים ופרטיים שבהם הרכב מזוהה בכניסתו ומחויב על ידי היישומון ביציאתו. ניתנת תזכורת על סיום זמן החניה, ושירות "זזתי" מאפשר סיום חניה אוטומטי כאשר הרכב מתחיל בנסיעה.
תשלום בתחבורה ציבורית: תשלום עבור נסיעות באוטובוסים וברכבות.
תדלוק: תשלום נוח בתחנות סונול.
טעינה חשמלית: תשלום עבור טעינת רכבים חשמליים בעמדות ציבוריות.
שטיפת רכב: תשלום עבור שטיפה בתחנות שטיפומט.
זמינות: שימוש באפליקציה גם באפל קאר פליי ובאנדרואיד אוטו, במסכי המולטימדיה של הרכב.
פעילות בינלאומית

יישומון “פנגו” (באנגלית - Pango) שווק בעולם על ידי חברת מובידום, שמחזיקה בזכויות על המותג מחוץ לישראל. בין השאר בארצות הברית בערים פילדלפיה, פיניקס ואחרות לאחר זכייתה במכרזים המקומיים, בעיר וולפסבורג בגרמניה, בפולין ובברזיל. בסוף 2016 מכרה מובידום את נכסיה ופעילותה בארצות הברית, לאחר שלא הצליחה לחדור כפי שחזתה לשוק האמריקאי.
הערות שוליים

↑  משה בנימין, גרסה, לוגו ועיצוב חדשים לאפליקציית פנגו, באתר אייס, 23 במאי 2017
↑  גיא גרימלנד, מובידום ומילגם זכו במכרז ארצי להסדר חניה סלולרית בהיקף של 50 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 27 ביוני 2007
↑  נועם שרביט, ‏בוטל הפטנט על שירות החניה הסלולרית של סלופארק: "זו נסיגה המצאתית", באתר גלובס, 1 בספטמבר 2008
↑  [https://mayafiles.tase.co.il/RPdf/752001-753000/P752355-00.pdf קרדן ישראל בע"מ - דו"ח מידי - - אישור עסקת רכישת מניות קרדן שירותים מאת קרדן יזמות, באתר "מאיה", 24 ביולי 2012
↑  גיא הדס, ‏חברת יוניסל תקשורת השלימה גיוס של 2.5 מיליון דולר מקרדן וממשקיעים פרטיים, באתר גלובס, 23 בינואר 2006
↑  אפרת אהרוני, ‏תביעה ייצוגית נגד פנגו: גובה דמי שירות בניגוד לתנאי המכרז, באתר גלובס, 11 בינואר 2012
↑  מירב קריסטל, קיבלתם SMS מפנגו?, באתר ynet, 6 באפריל 2014
↑  אבי שאולי, ‏קרן תשתיות ישראל תשקיע 55 מ' ש' בקרדן שירותים מוניציפליים, באתר גלובס, 10 ביולי 2012
↑   אסא ששון, אין חניה, יש יופי של ביזנס: פנגו שווה כבר כמעט 100 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2018
↑  עומרי כהן, ‏השליטה במחצית מאפליקציית פנגו מחליפה ידיים: קרדן טכנולוגיות נמכרת תמורת כ-58 מיליון שקל, באתר גלובס, 15 בנובמבר 2018
↑   אסא ששון, פנגו נמכרת לפי שווי של חצי מיליארד שקל - הכירו את הבעלים החדשים, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2020
↑  אודי עציון, פנגו - כבר מזמן לא רק אפליקציית תשלומים על חנייה, באתר כלכליסט, 10 בנובמבר 2020
↑  מיטל וייזברג, ‏העסקה נחתמה: פנגו רוכשת את גט תמורת 175 מיליון דולר, באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2024
↑  צחי הופמן, ‏שירות החניה פנגו מתרחב לארה"ב מותאם לקהל המקומי, באתר גלובס, 21 ביוני 2012
↑  שמוליק שלח, ‏מובידום חתמה על חוזה עם עיריית וולפסבורג ב-20 מיליון יורו עד 2011, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2007
↑  יורם רומם, אני לוקח, 2021, כנרת זמורה-ביתן דביר, עמודים 374–390
↑   אלירן רובין, פנגו האמריקאית לא צמחה - ותמכור את פעילותה העולמית, באתר TheMarker‏, 20 באוקטובר 2016
עופר השקעות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית, חברת החזקות
 מייסדים:  יולי עופר וסמי עופר
 תקופת הפעילות:  1957–הווה (כ־68 שנים)
 חברות בנות:  מליסרון
 מיקום המטה:  הרצליה 
 שליטה בחברה:  ליאורה עופר
 יו"ר:  סמדר ברבר-צדיק
 מנכ"ל:  רונה אנג'ל
  
 www.oferinvest.com
 
סמליל החברה הקודם
עופר השקעות בע"מ (לשעבר: אחים עופר נכסים) היא חברת החזקות ישראלית שנוסדה בשנת 1957 על ידי האחים יולי עופר וסמי עופר. החברה, שהיא בעלת השליטה בחברת הנדל"ן הציבורית מליסרון, פעילה בתחומי הנדל"ן וההשקעות בישראל ומחוצה לה. מנכ"לית החברה היא רונה אנג'ל ויושבת ראש דירקטוריון החברה היא סמדר ברבר-צדיק. משרדיה הראשיים של החברה שוכנים בהרצליה.
היסטוריה

"עופר השקעות" הוקמה בשנת 1957 על ידי האחים יולי וסמי עופר שעלו מרומניה בשנת 1924. לאורך השנים הם פעלו יחדיו בתחומי הנדל"ן, הספנות, הפיננסים וההשקעות. החזקותיה הציבוריות של החברה כללו בין היתר את החברה לישראל (בין 1999 לנובמבר 2002), בנק מזרחי טפחות (1994-2019) ומליסרון (נוסדה ועודנה מוחזקת על ידי הקבוצה).
בשנת 2002, כהכנה להעברת נכסיהם לדור ההמשך, החליטו השניים לבצע הפרדה בנכסים המשותפים. במסגרת החלוקה נותר יולי עופר בעל השליטה היחיד בעופר השקעות, אשר החזקותיה כללו בעיקר נכסים בתחומי הנדל"ן והפיננסים. לאחר פטירתו בשנת 2011 הועברה ההחזקה בחברה לליאורה עופר (52%) ודורון עופר (15%), בנוסף להחזקתו של אייל עופר, בנו של סמי עופר (33%).
בשנת 2019 הגדילה ליאורה עופר את החזקתה בעופר השקעות. בעסקה שבוצעה בעקבות הוראות החוק לעידוד תחרות וצמצום הריכוזיות, מכרה החברה את החזקותיה בבנק "מזרחי טפחות" לחברת "לין אחזקות" שבשליטת אייל עופר מחד, והגדילה את החזקתה בחברת הנדל"ן מליסרון מאידך. לאחר השלמת העסקה, החזיקה ליאורה עופר ב-85% מהון המניות של עופר השקעות, ואחיה דורון עופר החזיק ב-15% הנותרים.
בשנת 2021, לאחר מכירת גרעין השליטה בבנק, החליטה החברה לממש אסטרטגיה חדשה הכוללת התרחבות של פעילות הנדל"ן הפרטי לחו"ל וכניסה לתחום הפרייבט אקוויטי בישראל, כחלק מהרצון לגוון את תיק ההשקעות של הקבוצה.
תחומי פעילות

החזקת השליטה בחברת הנדל"ן הציבורית מליסרון (47.1%) - הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ונכללת במדד תל אביב 35. מליסרון היא חברת הנדל"ן השנייה בגודלה בישראל, והיא מחזיקה ב-18 קניונים הפועלים תחת המותג "קניוני עופר" וביניהם קניון רמת אביב. בנוסף, לחברה פארקים למשרדים במיקומים מרכזיים והחזקה של 50% בחברת היזום למגורים אביב יזום.
פעילות ייזום מגורים - החברה פועלת בתחום ההתחדשות העירונית בערים ירושלים ותל אביב במספר פרויקטים. בנוסף, לחברה צבר קרקעות היסטוריות עליהן היא מתעתדת להקים פרויקטי מגורים בשנים הקרובות. בין הפרויקטים שהחברה ביצעה בעבר נמנים: הרצליה הילס, פיתוח על הים, הרברט סמואל תל אביב, מרינה הרצליה ועוד.
פעילות נדל"ן מניב (משרדים ומסחר) – לחברה פורטפוליו של נכסי נדל"ן מניב (משרדים ומסחר) במיקומים מרכזיים בהרצליה, תל אביב, ירושלים וחיפה. בראייה אסטרטגית לטווח ארוך החברה פועלת להשבחת הנכסים הקיימים, לפיתוח, השבחה והתאמה לצרכים נוכחיים ועתידיים.
פעילות נדל"ן חו"ל - החברה פועלת באמצעות חברות בנות לרכישת נדל"ן מניב ויזום נדל"ן למגורים, בדגש על הולנד ומערב אירופה.
מלונאות ונופש - לחברה ניסיון רב שנים בעולם המלונאות, במסגרתו יזמה, הקימה והחזיקה בתי מלון בישראל ומחוצה לה לרבות מרידיאן אילת (כיום יו סויט אילת), קלאב מד אילת (כיום קורל ביץ' אילת) ומרידיאן בודפשט (כיום ריץ קרלטון בודפשט).
פעילות פרייבט אקוויטי דרך עופר קפיטל - החברה משקיעה בחברות ישראליות בוגרות, בעלות מודל עסקי יציב ורווחי, עם הנהלות מנוסות בתחומן הנמצאות בנקודת שינוי. אופי ההשקעה הוא Permanent Capital (החזקה לטווח ארוך), תוך שמירת התרבות הארגונית של החברה ויצירת ערך לטווח ארוך. בסוף שנת 2021 החברה ביצעה השקעה בחברת סלע מסחר ולוגיסטיקה ונכנסה לשותפות עם המשפחה המייסדת. בשנת 2022 הצטרף לפעילות רו"ח שלמה זהר כיושב ראש פעיל.
פרשת מליסרון

חברת עופר השקעות וחברת עופר פיתוח הורשעו בעבירות של תרמית בניירות ערך בשנת 2013 בפרשה שנודעה כ"פרשת מליסרון". בנוסף סמנכ"ל הכספים של עופר השקעות הורשע בתרמית בניירות ערך, הנעת משקיעים בתרמית ועבירה של דיווח בכוונה להטעות. הפרשה מתייחסת לפעילות מסחר בין ה-26 בנובמבר 2009 ל-1 בדצמבר על ידי חברת עופר, שנועדה לתמוך בשער איגרת החוב של מליסרון לקראת הרחבת סדרת איגרות חוב.
מאבק הירושה

יולי עופר, אביה של ליאורה, נפטר בספטמבר 2011 והוריש לה בצוואה האחרונה משנת 2008 את מניותיו בחברת "עופר השקעות" - 36% מהון מניות החברה. במהלך חייו כתב עופר כמה צוואות שונות, כאשר הצוואה הלפני אחרונה חילקה את מניותיו ב"עופר השקעות" שווה בשווה בין האחים. עוד בחייו העניק יולי לילדיו 15% ממניות החברה, כל אחד, כך שלאחר מימוש הצוואה הפכה ליאורה לבעלת השליטה בחברת "עופר השקעות".
לאחר מות האב, ערער דורון עופר על הצוואה וטען שהאב לא היה כשיר בעת החתימה על הצוואה האחרונה. פסק הדין ניתן בדצמבר 2013 וקיבל את עמדתה של ליאורה עופר בדבר תקפות הצוואה.
בינואר 2014 דורון ערער על החלטה זו בפני בית המשפט המחוזי. בנובמבר 2015 בית המשפט דחה את ערעורו ובכך העניק לליאורה את השליטה בחברה המשפחתית.
בשנת 2022 רכשה ליאורה עופר מאחיה את חלקו בהון המניות של עופר השקעות, ובכך עלתה להחזקה של 100% בחברה.
הערות שוליים

↑  אורנה רביב, ‏הושלמה מכירת החברה לישראל לעופר; צפוי ארגון מחדש בכל קבוצת עופר, באתר גלובס, 15 באפריל 1999
↑  גולן חזני, היפרדות במשפחת עופר: ליאורה תהיה בעלת השליטה במליסרון, ואייל - בבנק מזרחי, באתר כלכליסט, 17 במרץ 2018
↑  מליסרון מעמיקה הפעילות בבנייה למגורים: רוכשת 50% מאביב, באתר גלובס, 26 במאי 2022
↑  גולן חזני, סוכם: ליאורה עופר רוכשת כשליש מחברת סלע לוגיסטיקה, באתר כלכליסט, 21 בנובמבר 2021
↑   יסמין גואטה, פרשת מליסרון: שנת מאסר לסמנכ"ל הכספים של עופר השקעות, באתר TheMarker‏, 26 בינואר 2014
↑   מיכאל רוכוורגר, ליאורה עופר מתבצרת במליסרון: רכשה מאחיה דורון עופר 15% מעופר השקעות, באתר TheMarker‏, 1 בינואר 2023
קריסת הבניין במגניטוגורסק (2018)

| --- | --- |

 תאריך:  31 בדצמבר 2018
 מקום:  מגניטוגורסק
 קואורדינטות:  53°23′01″N 58°58′36″E﻿ / ﻿53.38372°N 58.97667°E﻿ / 53.38372; 58.97667
 סוג:  פיצוץ
 הרוגים:  39
 פצועים:  17
  (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניקריסת הבניין במגניטוגורסק(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניקריסת הבניין במגניטוגורסק
 
קריסת בניין המגורים בעיר מגניטוגורסק שברוסיה התרחשה ב-31 בדצמבר 2018 בשעה 6:02 בבוקר, זמן מקומי, כאשר בלוק של בניין מגורים קרס חלקית בעקבות פיצוץ בלון גז.
על פי נתוני ממשלת רוסיה, נהרגו 39 איש, נפצעו 17 (אחד מהם תינוק בן עשרה חודשים שניצל) ושלושה הוכרזו נעדרים.
רקע

בניין המגורים שקרס הוא מבנה הן 10 קומות שנבנה בשנת 1973 בשדרות קרל מרקס מספר 164 והכיל 623 דירות. בקריסה נהרסו או ניזוקו 48 מהן אשר שיכנו יחד 110 אנשים. מהם, מאמינים כי 95 מהם שהו בבניין בזמן הקריסה.
גורם

על פי נתוני המשרד הפדרלי למצבי חירום ברוסיה קריסת המבנה נגרמה בעקבות פיצוץ גז.
תגובות

לאחר קריסת הבלוק, דיירי הבניין הסמוך שלא קרס, פונו. פקידי הממשלה הזהירו מפני סכנת התמוטטות של שאר הבניין.
הטמפרטורה באתר ההתמוטטות שנמדדה הייתה -17°C. כמעט 1,400 עובדי חילוץ והצלה, סייעו בחילוץ האנשים מההריסות. הם השתמשו בתנורי חימום מיוחדים על מנת לחמם אנשים שעדיין היו לכודים תחת ההריסות.
נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, נסע לאתר ההתמוטטות, כדי לאמוד את הנזקים ולבחון את מאמצי ההצלה. הוא גם ביקר פצועים בבית החולים המקומים. בהצהרה לתקשורת הוא אמר כי "למרות עונת החגים, אנחנו צריכים להקדיש מחשבה עבור אלה שנספו ואלה שנפצעו."
ועדת החקירות של רוסיה ושירות הביטחון הפדרלי של רוסיה פתחו בחקירת האירוע ובדיקת הסיבה לפיצוץ, ההערכה היא כי הקריסה נגרמה מפיצוץ גז וכי לא מדובר בפיגוע טרור. ב-1 בינואר 2019 שירותי החילוץ הודיעו כי לא נמצאו כל רכיבים של חומרי נפץ באתר.
ב-2 בינואר 2019 ממשלת מחוז צ'ליאבינסק הכריזה על יום אבל וב-3 בינואר ממשלת רוסיה הודיעה כי תשלם מיליון רובל לכל אחת מהמשפחות שנפגעו.
הערות שוליים

↑  נס ברוסיה: תינוק נמצא בהריסות הבניין שקרס, באתר ynet, 1 בינואר 2019
↑  Magnitogorsk blast: Boy found alive in rubble flown to Moscow
↑  MacFarquhar, Neil (31 בדצמבר 2018). "7 Dead and Dozens Missing in Russia Building Collapse". The New York Times (באנגלית). נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "At Least Four Killed, Dozens Missing After Explosion At Russia High-Rise". RadioFreeEurope RadioLiberty (באנגלית). 31 בדצמבר 2018. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Russia: Dozens missing after deadly apartment collapse | Russia News | Al Jazeera". Al Jazeera (באנגלית). 31 בדצמבר 2018. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Talmazan, Yuliya (31 בדצמבר 2018). "4 dead, dozens missing after explosion at Russian apartment block". NBC News (באנגלית). NBC. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Isachenkov, Vladimir (31 בדצמבר 2018). "Russia: 4 dead in apartment collapse, apparent gas explosion". ABC News (באנגלית). ABC. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Russian apartment building partially collapses, killing 4 and leaving dozens missing | CBC News". CBC (באנגלית). 31 בדצמבר 2018. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "At least 4 dead in apartment building collapse in Russia - National | Globalnews.ca". Global News (באנגלית). The Canadian Press. 31 בדצמבר 2018. נבדק ב-1 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
פוטין בישיבה מבצעית עם ראשי המשרד למצבי חירום במחוז צ'ליאבינסק. 31 בדצמבר 2018.
עיט שירותי תעופה ותיירות

| --- | --- |


מטוס של החברה מדגם אמבראר ERJ 145
 נתונים כלליים
 מוטו:  עולמות של תעופה
 מייסדים:  אלי פרץ
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־40 שנה)
 מיקום המטה:  שדה תימן
 קואורדינטות:  31°17′12″N 34°43′27″E﻿ / ﻿31.28661111°N 34.72427778°E﻿ / 31.28661111; 34.72427778 
 משרד ראשי:  שדה תימן
 מנכ"ל:  אלי פרץ
 עובדים:  65
  
 http://www.ayit.co.il/
 he
 
הלוגו הישן של חברת תעופה עיט
הלוגו הישן של חברת תעופה עיט
מטוס השורט סקייואן short skyvan של חברת עיט, חונה במנחת תימן. מטוס זה משמש לטיסות הצנחה. צולם בשנת 2020.
מטוס השורט 360 של חברת עיט. משמש לטיסות פנים בישראל, ליעדים קרובים באגן הים התיכון, ולתובלות עבור משרד הביטחון. צולם בשדה דב, בשנת 2019.
עיט שירותי תעופה פרטית ותיירות היא חברת תעופה ישראלית שנוסדה בשנת 1985. הנהלת החברה שוכנת במנחת שדה תימן אותו היא מפעילה. בנוסף מפעילה החברה טיסות לפי בקשה למטרות צילום, פיקוח וסיור, טיסות תובלה בארץ וטיסות בעולם, טיסות מנהלים ומוניות אוויר, "טיסות כיף" ו"טיסות רומנטיות", טיסות צניחה וטיסות היכרות ללימודי טיס. עוד מפעילה החברה בית ספר לטיס, מועדון דאייה ומכון בדק למטוסים. בנוסף מפעילה טיסות עבור חיילי חיל האוויר מבסיסים שונים בארץ.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1985, על ידי אלי פרץ, והחלה לפעול משדה תימן עם מטוס אחד, בהדרגה רכשה מספר מטוסים נוספים. בשנת 2000 כבר הפעילה החברה 15 מטוסים.
ב-1997 החלה להפעיל קו תעופה סדיר בין שדה תימן לנמל התעופה דב הוז, במטוס נוסעים מסוג "דאש-6", בעל 19 מקומות, או במטוסי "איילנדר", שבהם 10 מקומות ישיבה. באותה עת גם ביקשה אישור להפעיל טיסות סדירות למנחת קטיף, אך צה"ל לא נתן לכך אישור, בשל חשש לפיגועים במטוסים שיטוסו למנחת הממוקם סמוך למחנה הפליטים ח'אן יונס.
ב-2002 החלה להפעיל קו תעופה סדיר בין מנחת פיק ברמת הגולן לשדה דב, מטוסי "איילנדר".
ב-2006 פרץ סכסוך בין החברה לחברת פז שירותי תעופה, חברת בת של פז חברת נפט המספקת דלק למטוסים, בטענה שהיא מנצלת את מעמדה כמונופול לגבות מחירים גבוהים. ב-2010 אף עתרה לבג"ץ בבקשה לאפשר לה לתדלק באופן עצמאי, אך העתירה נדחתה לאחר שרשות שדות התעופה טענה כי יש סיכונים ביטחוניים ובטיחותיים בתדלוק עצמאי ולא באמצעות חברת פז שזכתה במכרז רשמי.
בנובמבר 2007 זכתה במכרז של משרד התחבורה להפעלת קו טיסה בין שדה דב ושדה התעופה ראש פינה. הקו החל לפעול בינואר 2008, ופעל עד יולי 2019 בתדירות של שתיים או שלוש טיסות ליום, בימי השבוע. בינואר 2016 החלה להפעיל קו טיסה מראש פינה גם לאילת שפעל פעמיים בשבוע, בימים ראשון וחמישי, כשבשלב הראשון הטיסה עברה דרך שדה דב בתל אביב.
במאי 2015 החלה החברה לבצע עבודת תחזוקה עבור מטוסי חברת ישראייר בשדה תימן.
במאי 2018 הודיעה החברה כי תפעיל בשיתוף חברת איסתא ליינס נופשונים וטיסות ישירות משדה דב לפאפוס שבקפריסין. הקו תוכנן לפעול בימים שני ושישי, באמצעות מטוסי אמברייר הכוללים 50 מושבים, עם זמן טיסה של 40 דקות בלבד. הקו לא הופעל לבסוף בעקבות ההחלטה לסגור את שדה דב.