stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות)
רקע

| --- | --- |
 :  ראו גם – חרדים בישראל, חרדק
רקע > חוק טל

ב-1 באוגוסט 2002 נחקק בכנסת "חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002", המכונה "חוק טל" על שם השופט בדימוס צבי טל, שעמד בראש ועדה ציבורית, ועדת טל, שהמליצה על חקיקתו. חוק זה איפשר המשך דחיית גיוס בני ישיבות בכפוף לתנאים המפורטים בו. לחוק ניתן תוקף לחמש שנים, ותוקף זה הוארך בחמש שנים נוספות, עד לשנת 2012, אז פסק בג"ץ שהחוק אינו חוקתי ובכך מנע את הארכת תוקפו על ידי הכנסת.
ב־1 באוגוסט 2012 פג תוקפו של חוק טל ועל פי חוק שירות ביטחון חלה פורמלית חובת גיוס גם על בני ישיבות. צה"ל בדק אפשרות להעביר גם חרדים תהליך מיון מלא ואף גיבש תוכנית לגיוס כללי של חרדים, אשר תצריך תוספת תקציב בשל תשלומי המשפחה המגיעים לחיילים נשואים. בדיון בבג"ץ ב־15 בנובמבר 2012 הודיעה המדינה שהיא מתחילה בהליכים לגיוס תלמידי ישיבות עד גיל 19, והעתירות שהוגשו נותרו תלויות ועומדות לגבי גיוסם של תלמידים שגילם בין 19 ו־30.
רקע > מלחמת חרבות ברזל

בעקבות מלחמת חרבות ברזל גדל משמעותית נטל שירות המילואים על החייבים בשירות זה, ובמקביל לדיונים ב"חוק הגיוס" קידמה הממשלה הצעת חוק להארכת השירות הסדיר של החייבים בשירות סדיר והעלאת גיל הפטור משירות מילואים. צעדים אלה הגבירו את חוסר השוויון בין החייבים בשירות בצה"ל ובין הפטורים מחובה זו.
דיונים בהצעת החוק לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל

כאמור, לקראת פקיעת תיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון ביוני 2023. החליטה הממשלה ב-25 ביוני 2023 לקדם הצעת חוק שתעגן הסדרים הנוגעים לשירות בצה"ל.
על פי התכנון, ב-27 במרץ 2024 טיוטת הצעת החוק אמורה הייתה להיות מובאת לאישור הממשלה, אולם בשל אי הסכמות ביחס לסוגיות שונות הקשורות לתוכן החוק, ישיבת הממשלה נדחתה. לאחר שהיועמ"שית התנגדה לבקשת דחייה נוספת מצד הממשלה, זו החליטה כי לא תבקש דחייה מבג"ץ לגבי הגשת תשובת המדינה לעתירות נגד חוק הגיוס, וההכרעה בעניין תעבור לידי בג"ץ. למחרת בג"ץ הוציא צו ביניים המורה למדינה להפסיק את תקצוב הישיבות החרדיות אשר תלמידיהן אינם מתגייסים לצבא, החל מ-1 באפריל. עוד נקבע כי תקציב חלקי יימשך עד לסוף שנת הלימודים. פסיקה זו עוררה התנגדות של שרים בממשלה ושל חלקים מקרב הציבור המסורתי והחרדי בישראל וקמו התארגנויות אזרחיות להשלמת המימון לתלמידי הישיבות
על פי לוח הזמנים שגיבשה הממשלה, עד 21 באפריל 2024 יוגש תזכיר החוק. עד 19 במאי הצעת החוק תאושר בממשלה, ועד 29 ביוני החוק יובא לאישור הכנסת. לוח זמנים זה לא מומש, ועד 30 ביוני לא אושר בכנסת חוק הגיוס. כתוצאה מכך, החליטה הממשלה לנסות להעביר את חוק הגיוס עד לסיום מושב הקיץ של הכנסת בסוף יולי 2024. גם שאיפה זו לא מומשה עד ליציאת הכנסת לפגרת הקיץ ב-28 ביולי 2024.
במקביל לעיסוק בהצעת החוק להסדרי פטור מגיוס ושילוב בני ישיבות בצה"ל ולאור צורכי הביטחון בעקבות מלחמת חרבות ברזל, הונחו ביוני וביולי 2024 על שולחן הכנסת הצעות לתיקונים מס' 27 ו-28 לחוק שירות הביטחון להעלאה בגיל הפטור למשרתי מילואים ולהארכת השירות לכל החיילים הנמצאים בשירות סדיר. הצעות שאושרו בקריאה ראשונה והועברו להכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת חוץ וביטחון.
דיונים בהצעת החוק לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל > דיון בהוראות הצעת החוק

על פי מתווה החוק, בחורי ישיבות ש'תורתם אומנתם' יהיו פטורים מגיוס. לבחור החרדי שאינו עומד בהגדרת 'תורתו אומנותו' תינתן אפשרות לבחור אם לשרת בצבא או לשרת במסגרות התנדבותיות כדוגמת איחוד הצלה, משטרה וכדומה. מתווה זה קיבל לראשונה הכרה פומבית של רבני הציבור החרדי.
ב-24 במרץ 2024 פורסם כי לפי טיוטת הצעת החוק שממשלת ישראל צפויה להניח על שולחן הכנסת, החוק יכלול פטור מגיוס לתלמידי ישיבות חרדים, שיידרשו להישאר בישיבה עד גיל 35 ולא עד גיל 26 כפי שנקבע בחוק עד אז, וזאת במטרה לתמרץ חרדים שאינם לומדים להתגייס כדי לאפשר להם לעבוד בגיל מוקדם יותר. למחרת, הממשלה חזרה בה מכוונתה להעלות את גיל הפטור ל-35 בהצעת החוק.
ב-11 באפריל 2024 פורסם כי המפלגות החרדיות הסכימו לקביעת יעד של 25% ממחזור הגיוס החרדי כבר בשנים הראשונות לתחולת החוק. משמעות הדבר היא שבמחזור הגיוס הראשון שלאחר תחולת החוק יגויסו כ-3,000 חרדים לשירות צבאי או לאומי.
דיונים בהצעת החוק לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל > דיון ציבורי בהצעת החוק

ב-14 במרץ 2024 פורסם כי מפלגת יהדות התורה לא שוללת באופן עקרוני קביעת יעדי גיוס עבור חרדים שאינם תחת הסטטוס 'תורתם אומנותם'.
אגף התקציבים באוצר העריך במרץ 2024 כי החוק יגרום נזק של יותר מ-100 מיליארד שקל בעשור למשק, ולא יאפשר לצה"ל להתמודד עם הצרכים הביטחוניים. אגף התקציבים קרא להפסיק את הפטור משירות צבאי לגברים חרדים ולגייס את כולם, פרט לעילויים.
דיונים בהצעת החוק לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל > תגובות להצעה להעלאת גיל הפטור ל-35

ב-24 במרץ, לאחר פרסום ההצעה להעלאת גיל הפטור ל-35, גורמים במשרד האוצר מתחו ביקורת על ההצעה וטענו כי היא עלולה לגרום נזק למשק של לפחות ארבעה מיליארד ש"ח בשנה בשל עיכוב כניסת החרדים לשוק העבודה ובשל הרחבת היקפי התמיכות בהם בשנים שבהן הם יישארו מחוץ לשוק העבודה. בנוסף, ראש אגף התקציבים באוצר, יוגב גרדוס, שלח מכתב בהול לראש הממשלה ולשר הביטחון בו התריע מפני העלאת גיל הפטור ל-35 כפי שהוצע.
בהצעת החוק מ-2022 אשר קודמה על ידי הממשלה החל ממאי 2024 קיימת הגדרה אחרת לגיל הפטור מגיוס כך שיירד ל-21 למשך שנתיים, לאחר מכן יעלה ל-22 למשך שנה, ובהמשך יתקבע על 23, וזאת במטרה לתמרץ חרדים להשתלב בשוק התעסוקה בגיל מוקדם יותר, במקום להישאר בישיבה עד גיל 24 כפי שהיה עד אז.
דיונים בהצעת החוק על פי החלת דין רציפות על הצעה מ-2022

כאמור, לקראת הדיון בבג"ץ ביוני 2024 התחייבה המדינה להשלים חקיקת חוק גיוס לחרדים עד סוף כנס הקיץ, על בסיס הצעת חוק מהכנסת הקודמת.
ב-15 במאי 2024 הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו כי החליט לקדם את החוק על ידי החלת דין הרציפות על הצעתו של שר הביטחון בני גנץ מממשלת ישראל השלושים ושש לשילוב תלמידי ישיבות בתיקון מס' 26 לחוק שירות ביטחון, הצעה שעברה ב-2022 בקריאה ראשונה. בני גנץ שהתייחס להצעת החוק מ-2022 במילים: מדובר ב"צעד ראשון בדרך למתווה שיענה על הצרכים הביטחוניים והחברתיים של מדינת ישראל", הגיב כי התיקון שהוגש ב-2022 כחוק גישור זמני וכבסיס לפיתוח מתווה שירות ישראל אינו רלוונטי במציאות שאחרי טבח השבעה באוקטובר וש"מדינת ישראל זקוקה לחיילים ולא לתרגילים פוליטיים". בעקבות ערר של המחנה הממלכתי על ההחלטה בטענה שאינו עונה עוד על הדרישות עקב המלחמה ולקראת ישיבת ממשלה על הערר, אמר שר הביטחון שמדובר באתגר לאומי שהמדינה מתמודדת איתו כבר שנים רבות, המצריך לדבריו עוד חיילים בכל התפקידים. בנוסף, לדברי שר הביטחון לאחר פרוץ המלחמה חלקים גדולים מהציבור החרדי מביעים רצון לקחת חלק במאמץ המלחמתי. בתגובה להודעת ראש הממשלה הודיעה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה כי יש מניעה משפטית לקדם את החוק שאושר בממשלה הקודמת מאחר שהצעת החוק נעדרת תשתית עובדתית עדכנית, ומתעלמת מהצרכים הדחופים, מהמציאות שהשתנתה ומעמדת שר הביטחון.
ב-27 במאי 2024 החליטה הממשלה לדחות את הערר ולקדם את הצעת החוק מ-2022 תוך כוונה להשלים את חקיקת החוק עד סוף כנס הקיץ.
ב-10 ביוני 2024 החליטה הכנסת בעקבות דיון והצבעה ברוב של 63 בעד לעומת 57 שהצביעו נגד להחיל דין רציפות על הצעת החוק מ-2022. בעקבות ההחלטה הועברה הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית. הדיון הראשון בהצעת החוק התקיים בוועדה ב-25 ביוני 2024, מספר שעות לאחר החלטת בג"ץ שבה נקבע כי "לא נתונה למדינה הסמכות להורות על הימנעות גורפת מגיוסם, ועליה לפעול בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון". בפתח הדיון אמר יו"ר הוועדה, יולי אדלשטיין, כי חוק הגיוס "יעבור בהסכמה רחבה או שלא יעבור בכלל". בישיבת ועדת החוץ והביטחון מ-1 ביולי 2024, הביע שר הביטחון גלנט עמדה בעד ויתור על חוק גיוס וקביעת תקנות ממשלתיות בעניין זה. לאחר התייעצות שקיים גלנט עם הפיקוד העליון של צה"ל ב-9 ביולי 2024, החליט להתחיל בגיוס ראשון של חרדים כבר במהלך אוגוסט.
בחודשים יוני עד ספטמבר 2024 התקיימו 11 ישיבות של ועדת החוץ והביטחון בדיון בהצעת החוק כאשר את הישיבה האחרונה מבין אילו שהתקיימה ב-2 בספטמבר סיים ראש הוועדה, ח"כ יולי אדלשטיין באומרו כי אינו רוצה לבזבז את הזמן של הוועדה ומעוניין להתקדם לעיסוק בסוגיות מעשיות . בינואר 2025 התחדשו הישיבות לאחר פיטוריו של שר הביטחון יואב גלנט עם הצגת עקרונות של ישראל כץ שר הביטחון החדש לקידום מתווה גיוס.
דיונים בהצעת החוק על פי החלת דין רציפות על הצעה מ-2022 > הצעת החוק מ-2022

הצעת החוק מינואר 2022 כללה את הורדת גיל הפטור משירות צבאי לחרדים מ-26 ל-21 למשך שנתיים. לאחר מכן, העמדת גיל הפטור על 22 שנים למשך שנה, ואז יעלה לגיל 23. הצעת החוק כללה יעדי גיוס נמוכים וקבועים מראש: 1,566 בשנה הראשונה, עליה בהדרגה ל-2914 לאחר שבע שנים ול 3590 בשנה העשירית להחלת החוק. רק לאחר מעל 15 שנים מהחלת החוק יחל לגדול יעד הגיוס בהתאם לגידול באוכלוסייה החרדית. הצעת החוק כללה ספירה במסגרת יעדי הגיוס של כאלו שחדלו מלהיות חרדים וכללה מסלולי שירות סדיר מקוצרים ביותר שמשכם שלושה שבועות או שלושה חודשים למטרת הכשרה לשירות המילואים. ההצעה כללה סנקציות שאינן אישיות אלא על ידי הפחתה הדרגתית של סכומי תמיכה בגין תלמידי ישיבה למוסדות הלימוד, סנקציות שיופעלו לאחר בדיקה אחורה של שיעור מתגייסים בחמש שנים קודמות תוך הגדרת סייגים להפחתה.
דיונים בהצעת החוק על פי החלת דין רציפות על הצעה מ-2022 > התייחסויות להצעת החוק לפי ההצעה מ-2022

בעקבות ההחלטה ביוני 2024 לקדם את הצעת החוק מינואר 2022, יצא נייר מדיניות של המכון למחקרי ביטחון לאומי באוניברסיטת תל אביב המגדיר אותה כסכנה לביטחון הלאומי של ישראל. וטוען שאינה עולה בקנה אחד עם צורכי הצבא במיוחד לאחר השבעה באוקטובר ומחמירה את אי השוויון וקורא לקידום חוק שונה בתכלית שמתבסס על עקרונות יסוד חשובים אשר נעדרים מהצעת החוק הנוכחית של התאמה לצרכים הביטחוניים של ישראל, שימור מודל צבא העם, ישימות, היקפי גיוס נרחבים לצד שמירה על ערכי הצבא, כריכת מימון ממשלתי בשירות צבאי, עיגון שירות אזרחי ביטחוני, יישום השירות הדיפרנציאלי והקפדה על איזון בין ערכים מתנגשים.
הצעת החוק מגדירה יעדי גיוס מקרב מי שמוגדרים בחוק כבוגרי מוסד חינוך חרדי, אך יש חילוקי דעות גדולים לגבי הגדרה זו לפיה כל מי שלמד במוסד חינוך חרדי בין גיל 14 לגיל 18 במשך לפחות שנתיים ייחשב ל"בוגר מוסד חינוך חרדי" ולפיה ייתכן מצב שבו אדם שלמד בישיבה שנתיים בלבד בגיל צעיר, אך לא חי כחרדי בהמשך, ייחשב חרדי לעניין הגיוס כולל טענה שרק שרק שליש מהמתגייסים החרדים מגדירים עצמם ככאלה בזמן השירות.
טענות של המשרתים במילואים שהעול עליהם גבר לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הובאו במכתב לוועדה של עמותת "לוחמי כיפור 1973".
מחאות ציבוריות

ביולי 2023, בעקבות פקיעת תוקפם של התיקונים הקודמים לחוק שירות הביטחון, והגשת הצעת חוק יסוד לימוד תורה על ידי מפלגת יהדות התורה שלפיה לימוד תורה יוגדר כשווה ערך לגיוס לצה"ל, החלה מחאה נרחבת למען "שוויון בנטל".
בפברואר 2025, החלה מחאה פנימית במפלגת הליכוד תחת הכותרת "הליכוד מתגייס" שקוראת לגבש מתווה גיוס פרקטי, "אשר יענה על כלל הצרכים השוטפים של צה"ל ויענה על הצרכים הביטחוניים של מדינת ישראל". בכנס שהתקיים יצאו בכירים בליכוד כולל יו"ר ועדת חוץ וביטחון שבה מתנהלת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית בביקורת חריפה נגד הניסיון של הקואליציה לקדם בפועל מנגנון שיביא להשתמטות חרדית ודרשו חוק גיוס משמעותי.
בחודשים מרץ - מאי 2024 התקיימו מספר הפגנות על ידי מתנגדים לגיוס חרדים תחת הסיסמאות "לכלא ולא לצבא" ו"נמות ולא נתגייס".
ראו גם

גיוס בני ישיבות
שירות לאומי
הלחימה בח'אן יונס במלחמת חרבות ברזל

קרב ח'אן יונס היה קרב בין צה"ל בהובלת אוגדה 98, לחמאס וארגוני הטרור האחרים ברצועת עזה, כחלק מהלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. הקרב החל בתקיפות אוויריות ובארטילריה ב-1 בדצמבר 2023, מיד עם תום ההפוגה ועסקת שחרור החטופים, והמשיך בתמרון מלא בלילה שבין 4 בדצמבר ל-5 בדצמבר והסתיים ב-7 באפריל ביציאת אוגדה 98 מח'אן יונס.
הקרב הראשון > פברואר 2024

ב-3 בפברואר, לוחמי צוות קרב של חטיבת הצנחנים פשטו על מבנה בן מספר קומות ששימש את מפקד חטיבת ח'אן יונס לניהול לחימה ואיתרו בו אמצעי לחימה וביניהם AK-47, מחסניות, ציוד צבאי, ואמצעים טכנולוגיים. מחבל שהתקרב לכוחות החטיבה כשהוא חמוש בסכין והשליך שני רימונים לעבר הלוחמים, חוסל על ידם בירי. בפשיטות נוספות של הכוחות אותר מצבור של רקטות RPG בתוך בתי מחבלים. לוחמי צוות הקרב של חטיבת גבעתי במרחב ח'אן יונס, חיסלו מחבל שנצפה מתקרב לכוחות. כמו כן, מכלול האש החטיבתי הכווין כלי טיס שתקף וחיסל שני מחבלים שניצפו מתקרבים למבנה.
במקביל צוות קרב של חטיבת הצנחנים העמיק את הפעילות בשכונת אל-אמל שבמערב ח'אן יונס, הלוחמים פשטו על כספות של החמאס ועל משרד חלפנות של הארגון, שבהם אותרו יותר מ-3 מיליון ש"ח ששימשו ככספי טרור. עוד אותרו מסמכים מודיעיניים של ארגון הטרור. בנוסף, הלוחמים איתרו בשכונה אמצעי לחימה, עשרות תשתיות טרור של החמאס, פירים תת-קרקעיים, עמדות תצפית ומפעלים לייצור אמצעי לחימה שונים.
החיילים נלחמו מול הגדוד האחרון של חמאס שפעל במערב העיר. במהלך הלחימה במרחב, לוחמי וצלפי יחידת אגוז חיסלו מחבלים בקרבות פנים אל פנים. הלוחמים פשטו בהכוונה מודיעינית על תשתיות טרור ואיתרו אמצעי לחימה.
ב-9 בפברואר, בוצע מבצע סריקה של צה"ל בבית החולים "אל-אמל". בסריקה נעצרו עשרות מחבלי חמאס שהתחזו לעובדים בארגון הסהר האדום הפלסטיני.
לוחמים מחטיבה 646 החלו להילחם בשכונת העבסן הקטנה בח'אן יונס, ובמהלך פעילותם איתרו כלי נשק, טלפונים, רימונים, מחסניות, מדים וחוברות לחימה של חמאס. במהלך הלחימה, בניין ממולכד התפוצץ ונהרגו 3 לוחמים בהם סא"ל נתי אלקובי, מפקד גדוד 630.
ב-15 בפברואר פתח צה"ל במבצע בבית החולים נאצר בח'אן יונס בשביל להגיע לפעיל חמאס. כמו כן, נאמר כי ייתכן שבמקום היו גופות של מי שנחטפו בזמן מתקפת ה-7 באוקטובר. חטיבת הקומנדו, שייטת 13 וחטיבת הצנחנים נוספים פעלו בתוך הרצועה. לפי הודעת צה"ל, עצרו הכוחות עד 16 בפברואר יותר מ-20 מחבלים שלקחו חלק בטבח 7 באוקטובר, ועשרות חשודים נלקחו לחקירה. בסריקות במרחב בית החולים איתרו לוחמי מגלן מרגמות, רימונים ואמצעי לחימה נוספים השייכים לחמאס ובנוסף לכוחות מסוקי קרב וזיק. במהלך הלחימה במתחם בית החולים נהרגו לוחם סיירת צנחנים ולוחם גדוד 202 של חטיבת הצנחנים.
ב-18 בפברואר הצהיר שר הביטחון יואב גלנט בסיור בדרום כי חטיבת ח'אן יונס של חמאס הוכרעה, ולא מתפקדת יותר כגוף צבאי מסודר.
ב-24 בפברואר לוחמי צוות הקרב של חטיבת גבעתי המשיכו בפשיטות על יעדי טרור ואיתרו אמצעי לחימה ביניהם: רובי צלפים, רובים מסוג AK-47, רימונים ומחסניות. במהלך היתקלות עם מחבלי חמאס וחילופי אש נהרגו סמ"ר עידו אלי זריהן וסמ"ר נריה בלטה, לוחמי סיירת גבעתי.
ב-29 בפברואר סיימה חטיבת הצנחנים את תפקידה בתמרון הקרקעי בח'אן יונס, נערך טקס לרגל יציאת הלוחמים מהרצועה לאחר 120 ימי לחימה, כעת משימתם תהיה לשמור על יישובי העוטף. במקביל תפסה חטיבת ביסל"ח את מקומה של החטיבה בתמרון בח'אן יונס.
הקרב הראשון > מרץ 2024

בליל 1 במרץ, במהלך פעילות, נכנסה פלוגת חי"ר של גדוד 450 המורכב מלוחמי כפיר מחטיבת ביסלמ"ח לאזור העבסאנים במזרח ח'אן יונס במטרה לאבטח ציר לוגיסטי, תוך פשיטה על יעדי טרור בפאתי ח'אן יונס. בזמן שהכוח נכנס למבנה דו-קומתי, הוא עלה על זירת מטעני חבלה בתוך המבנה ומחוצה לו. כתוצאה מכך נהרגו שלושה לוחמי גדוד 450 של חטיבת ביסל"ח, סמל דולב מלכה, סמל אפיק טרי, וסמל ינון יצחק, אשר שירתו כלוחמים בגדוד 'נחשון' (90) של חטיבת כפיר.
ב-3 במרץ, פורסם שלפי צה"ל, אוגדה 98 הכריעה את חטיבת ח'אן יונס של חמאס בחודש האחרון, והפעולות שהצבא עוד ביצע באזור הזה העבירו את הלחימה גם בדרום הרצועה – הלכה למעשה – לשלב הבא. במסגרת הזו, צה"ל ערך פשיטות חוזרות במוקדי חמאס. השליטה המבצעית של צהל במערב ח'אן יונס נמשכה כמה שבועות.
ב-6 במרץ כוח של יחידת אגוז, מלווה בכוח של יחידת עוקץ, נכנס לבניין רב קומות במסגרת הפשיטות שמבצעים לוחמי חטיבת הקומנדו בשכונת חמד בח'אן יונס. בקומה העליונה ארבו ללוחמים מספר מחבלים, ולאחר שהכוח נכנס לבניין – המחבלים ירו עליהם RPG והפעילו עליהם מטען שהונח שם מראש. כתוצאה מכך נהרג סמ"ר דויד ששון, לוחם מיחידת עוקץ ומספר לוחמים נפגעו, היתר – חתרו למגע עם המחבלים וניהלו מולם קרב. שני מחבלים חוסלו במקום בקרב מטווח קצר, ובהמשך – שני מחבלים נוספים שנמלטו חוסלו באמצעות כטב"ם מסוג זיק שהרג אותם.
במהלך פיצוץ מטען במסגרת היתקלות עם מחבלים נהרג סמ"ר דויד ששון, לוחם מיחידת עוקץ של חטיבת המרום. באותו הקרב, נפצעו באורח קשה שלושה לוחמים מחטיבת הקומנדו ושני לוחמים מיחידת עוקץ. שבעה לוחמים נוספים נפצעו באורחים שונים. בקרב נוסף, כך נמסר, לוחם בחטיבת הקומנדו נפצע באורח קשה בדרום רצועת עזה.
הקרב הראשון > מרץ 2024 > מבצע כתר המערב

צה"ל הרחיב את הלחימה בח'אן לעיירה אל-קרארה ולפרויקט המגורים הקטרי "מדינת חמד". לילה קודם ביצע חיל האוויר גל תקיפות כדי לייצר חגורת אש ראשונית לקראת התמרון.
עד לתחילת החודש, צה"ל עצר כ-1,200 מחבלים בגזרת ח'אן יונס.
הקרב הראשון > אפריל 2024

בתחילת אפריל פעל צה"ל באזור בית החולים אל-אמל. ב-5 באפריל חולצה גופתו של החטוף אלעד קציר שנרצח במהלך השבי.
ב-7 באפריל פורסם כי כוחות אוגדה 98 יצאו לחלוטין מח'אן יונס, כדי לעבור ללוחמה מבוססת פשיטות, וכדי להיערך לקרב ברפיח.
פשיטות נוספות

ב־13 ביולי 2024 חוסל מח"ט ח'אן יונס ראפע סלאמה בתקיפה אווירית במרחב אל-מוואסי ("הכפר השוודי") במסגרת ההתנקשות במוחמד דף.
פשיטות נוספות > יולי 2024

ב-22 ביולי 2024 פשטו כוחות גדולים של אוגדה 98 עם צק״ח עוצבת סער מגולן (7), צק״ח הצנחנים וצק״ח הקומנדו על העיר ח'אן יונס, אחרי שחמאס שב להתבסס בה ולשקם את תשתיותיו. קודם לכניסה פיזר צה"ל כרוזים והפיץ אזהרות במגוון אמצעים בהם קרא לתושבי העיר להתפנות. ב-30 ביולי השלימה אוגדה 98 את פעילותה באזור ח'אן יונס ביחד עם צוותי הקרב החטיבתיים של 7, צנחנים וקומנדו. במהלך הקרבות חיסלו הלוחמים מעל ל-150 מחבלים והשמידו תשתיות טרור בהן מנהרות טרור ומחסני אמל"ח. במהלך הפעילות חולצו גופותיהם של 5 חטופים.
פשיטות נוספות > אוגוסט 2024

ב-10 באוגוסט שבה חטיבת הצנחנים (במסגרת אוגדה 98) לפעול באזור ח'אן יונס שבדרום הרצועה לאחר קבלת מידע מודיעיני על המצאות תשתיות טרור נוספות, מעל ומתחת לקרקע.
ב-11 באוגוסט במהלך פעילות גדוד 101 בשכונת הקרארות במרחב ח'אן יונס איתרו תוואי מנהרה תת-קרקעי, במקביל פשטו לוחמי הגדוד על יעדים מעל הקרקע. בפעילות נהרג לוחם הגדוד סמל עומר גינזבורג שנפגע מפגיעת ירי צלף של חמאס. כוח לוחמים של הגדוד היה במבנה מעל הקרקע, הצלף זיהה זיהה אותם והצליח לפגוע בסמל גינזבורג, באותה התקרית נפצעו באורח קל שני לוחמים נוספים של הגדוד .
ב-19 באוגוסט, במהלך פעילות של סיירת הצנחנים במרחב ח'אן יונס, נהרג סגן שחר בן נון מפגיעת פצצה שהטיל מטוס קרב של חיל האוויר על בניין שבו שהה כוח הצנחנים. באותה תקרית נפצעו מספר לוחמים נוספים בדרגות שונות.
ב-30 באוגוסט השלימו הכוחות את הפעילות בח'אן יונס ובפאתי דיר אל-בלח. במסגרת הפעילות, הכוחות חיסלו למעלה מ-250 מחבלים והשמידו עשרות תשתיות טרור. יחידת יהל"ם השמידה 6 מנהרות טרור שאורכן מגיע לכ-6 ק"מ.
ראו גם

קרב ח'אן יונס (1516)
הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
מבצע כתר המערב
מבצע פירות טרופיים
בליית' דאנר

| --- | --- |

 לידה:  3 בפברואר 1943 (בת 82) פילדלפיה, פנסילבניה, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  בארד קולג'  בית הספר ג'ורג' 
 תקופת הפעילות:  מ-1968 
 בן או בת זוג:  ברוס פאלטרו (1969–2002) 
 פרסים והוקרה:  פרס עולם התיאטרון (1969)  פרס אמי לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת דרמה (2005)  פרס לוסי (2004)  פרס טוני לשחקנית משנה במחזה (1970)  פרס אמי לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת דרמה (2006) 
 
בליית' קתרין דאנר (באנגלית: Blythe Katherine Danner; נולדה ב-3 בפברואר 1943) היא שחקנית אמריקאית.
הפרסים שקיבלה כוללים שני פרסי אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת דרמה על תפקידה בתור איזבל הופשטודט בסדרת הטלוויזיה "Huff" (אנ'), ופרס טוני לשחקנית הטובה ביותר על הופעתה במחזה "פרפרים הם חופשיים" בברודוויי. דאנר הייתה מועמדת פעמיים לפרסי אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית אורחת מצטיינת בסדרה קומית על גילום מרילין טרומן ב"ויל וגרייס", ולפרסי אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית הראשית המצטיינת במיני סדרה או סרט על תפקידיה ב"We Were the Mulvaneys" (אנ') וב"Back When We Were Grownups", שעבורו היא גם קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב.
דאנר היא אחותו של זמר האופרה הארי דאנר (אנ') ואלמנתו של הבמאי והמפיק ברוס פלטרו (אנ'). היא אמם של השחקנית גווינת' פלטרו והבמאי ג'ייק פלטרו (אנ').
ראשית חייה

דאנר נולדה בפילדלפיה, פנסילבניה, בתה של קתרין (לבית קיל) והארי ארל דאנר, בכיר בבנק. יש לה אח, זמר אופרה ושחקן הארי דאנר ועוד אחות ואח למחצה מצד האם. דאנר היא ממוצא הולנדי, אנגלי ואירי; סבתה מצד אמה הייתה מהגרת גרמנייה, ואחת מסבתותיה מצד אביה נולדה בברבדוס למשפחה ממוצא אירופי.
דאנר סיימה את לימודיה בבית הספר ג'ורג', תיכון קוויקרי בפנסילבניה ב-1960.
קריירה

כבוגרת מכללת בארד (אנ'), התפקידים הראשונים של דאנר כללו את המחזמר "מאטה הארי" משנת 1967 ואת ההפקה באוף ברודוויי משנת 1968 של "Summertree" . הופעותיה המוקדמות בברודוויי כללו את "סיראנו דה ברז'רק" ב-1968 והופעה עליה זכתה בפרס עולם התיאטרון ב"הקמצן" ב-(1969. היא זכתה בפרס טוני לשחקנית הטובה ביותר על גילום גרושה חופשיה בסרט "פרפרים הם חופשיים" ב-1970.
ב-1972 גילמה דאנר את מרתה ג'פרסון בגרסה הקולנועית של "1776". באותה שנה, היא גילמה את אשתו של בעל שביצע רצח, יחד עם פיטר פאלק וג'ון קסאווטס, בפרק "אטיוד בשחור" בסדרה "קולומבו".
התפקיד הראשון בו כיכבה היה עם אלן אלדה בסרט "להרוג ליצן" ב-1972. דאנר הופיעה בפרק של הסדרה "מ.א.ש" בשם "The More I See You". היא גילמה את עורכת הדין אמנדה בונר בסרט "הצלע של אדם" בטלוויזיה. בגרסה הקולנועית של המחזה האוטוביוגרפי למחצה של ניל סיימון יומן חוף ברייטון" ב-1986, היא גילמה אם יהודייה בגיל העמידה. היא הופיעה בשני סרטים המבוססים על הרומנים של פט קונרוי, "טייס שב הביתה" ב-1979 ו"נסיך הגאות והשפל" ב-1991.
דאנר שיתפה פעולה במספר הזדמנויות עם וודי אלן, והופיעה בשלושה מסרטיו: "אישה אחרת" ב-1988, "אליס" ב-1990, ו"בעלים ונשים" ב-1992
דאנר גילמה את דינה בירן בסרט "פגוש את ההורים" עם רוברט דה נירו ב-2000 ובסרטי ההמשך שלו "פגוש את הפוקרס" ב-2004 ו"פגוש את הפוקרס הקטנים" ב-2010. .
מ-2001 עד 2006, היא הופיעה בקביעות בסיטקום "ויל וגרייס" של NBC בתור אמו של ויל טרומן מרילין. מ-2004 עד 2006, היא כיכבה בצוות השחקנים הראשי של סדרת הדרמה הקומית "Huff". בשנת 2005 היא הייתה מועמדת לשלושה פרסי אמי בפריים טיים על משחקה ב"ויל וגרייס", "Huff" וסרט הטלוויזיה "Back When We Were Grownups" וזכתה על תפקידה ב"Huff". בשנה שלאחר מכן, היא זכתה בפרס אמי שני ברציפות עבור "Huff".
בשנת 2006, דאנר זכתה במדליה על שם קתרין הפבורן שהוענקה לה מ"מרכז קתרין הוטון הפבורן" של מכללת ברין מאר. בשנת 2015, דאנר נכנסה להיכל התהילה של התיאטרון האמריקאי.
אקטיביזם סביבתי

דאנר עוסקת בנושאים סביבתיים כמו מיחזור ושימור כבר למעלה מ-30 שנה. היא הייתה פעילה ב־INFORM, Inc., היא במועצת התומכים הסביבתיים של ניו יורק ובדירקטוריון של איגוד המדיה הסביבתית. היא זכתה בפרס הסביבה לתקשורת לשנת 2002. בשנת 2011, דאנר הצטרפה ל־Moms Clean Air Force, כדי לעזור לקרוא להורים להצטרף למאבק נגד זיהום אוויר רעיל.
אקטיביזם בתחום הבריאותי

לאחר מותו של בעלה ברוס פלטרו מסרטן הפה, היא הפכה מעורבת בקרן לסרטן הפה ללא מטרות רווח. ב-2005 היא צילמה תשדיר שירות כדי להעלות את המודעות הציבורית למחלה ולצורך בגילוי מוקדם. מאז היא הופיעה בתוכניות אירוח והתראיינה למגזינים כמו פיפל. קרן Bruce Paltrow Oral Cancer Fund, המנוהלת על ידי הקרן לסרטן הפה, מגייסת מימון למחקר וטיפול בסרטן הפה, תוך התמקדות מיוחדת באותן קהילות שבהן קיימים פערים בתחום הבריאות.
חיים אישיים

דאנר הייתה נשואה למפיק ולבמאי ברוס פלטרו, שנפטר מסרטן הפה ב-2002. לה ולפאלטרו נולדו שני ילדים משותפים, השחקנית גווינת' פאלטרו והבמאי ג'ייק פאלטרו.
אחייניתה של דאנר היא השחקנית קתרין מוניג, בתו של אחיה למחצה מצד אמה ויליאם.
דאנר כיכבה יחד עם בתה בסרט הטלוויזיה "ספק אכזרי" (אנ') משנת 1992 ושוב בסרט "סילביה" (אנ') משנת 2003, בו גילמה את אורליה פלאת', אמה של גווינת' ששיחקה בתפקיד הראשי את סילביה פלאת'.
ב-2022 חשפה שהיא נאבקת בסרטן הפה, אותה מחלה ממנה נפטר בעלה.