stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המחלוקות סביב סיבוב ההופעות The MDNA Tour
מבחינה פוליטית

כאשר ביצעה את השיר "Nobody Knows Me" במהלך הופעתה בישראל הקרינה על המסך את פניה של הפוליטיקאית הימנית הקיצונית והמנהיגה החזיתית הצרפתית מארין לה פן שעל מצחה צלב קרס. סרטון זה נבע מסכסוך בין מדונה ללה פן כאשר לה פן טענה כי מדונה חטפה את ילדיה המאומצים ממאלווי. דוברת ממשלת צרפת הסוציאליסטית נג'אט ולו-בלקאסם הביעה גם היא את אכזבתה מהסרטון מכיוון שהדבר זיכה את לה-פן לחשיפה עולמית.
בעקבות כך כאשר מדונה פרסמה כרזות המפרסמות את הופעתה בצרפת במסגרת סיבוב ההופעות תומכיה של לה-פן כאות מחאה כיסו את הכרזות בכרזות של הקמפיין של לה-פן ואף שיערו שממשלת הימין הקיצוני בצרפת עזרה בכך. בעקבות כך הזמרת הסירה את צלב הקרס מהסרטון והחליפה אותו בסימן שאלה. תומכת המפלגה המקומית גאל נופרי בירכה על השינוי ואמרה: "ככל הידוע לי, מדונה מעולם לא שינתה סרטון. זו ההוכחה שהטיעונים שלנו היו תקפים. אלה חדשות מצוינות." אם כי לאחר ההופעה בצרפת מדונה חזרה להקרין את הסרטון המקורי. ואמרה שהיא עשתה זאת כדי להעלות את המודעות לאי-סובלנות הולכת וגוברת כלפי מיעוטים דתיים ומהגרים (החזית הלאומית היא נגד הגירה).
מדונה נחשבה לתומכת נלהבת של נשיא ארצות הברית לשעבר ברק אובמה כאשר עודדה את אזרחי המדינה להצביע לו ועשתה זאת גם במהלך סיבוב הופעות זה. בדרך כלל צמיכתה של הזמרת באובמה במהלך ההופעות התקבלה באודה אך בהופעה בלואיזיאנה, ניו אורלינס המחווה שלה לאובמה קיבלה תגובות זועמות מקהל. מדונה הגיבה לתגובות הזועמות כאשר אמרה: "לא אכפת לי למי אתם מצביעים. פושט אל תיקחו את הזכות הגדולה הזו כמובנית מאליה."
בהופעתה בלוס אנג'לס הקדישה מדונה את הופעתה למלאלה יוספזאי, נערה פקיסטנית בת 14 שנורתה על ידי הטאליבן בגין דבריה על זכותה להשכלה. מדונה הגיבה בקונצרט באמירה "זה גרם לי לבכות. הנערה הפקיסטנית בת 14 שנורתה באוטובוס בית ספר בגלל כתיבת בלוג ... שכתבה בלוג כמה חשוב היה לה חינוך. הטאליבן עצר את האוטובוס שלה וירה בה ... האם אתם מבינים את החולי והאבסורד שבדבר?" מדונה המשיכה וצעקה: "תמכו בחינוך! תמכו באנשים שתומכים בנשים!" מדונה הראתה לקהל קעקוע כתוב על גבה ועליו שמה.
שימוש בכלי נשק

בשלושת השירים הראשונים במופע מדונה עושה שימוש בכלי נשק. בשיר הראשון היא מופיעה רוקדת עם רובה ובשיר השני גם הרקדנים שלצידה אוחזים ברובים. בשיר השחשי היא נראית יושבת בחדר במוטל שם היא יורה בגברים אשר מנסים לפרוץ לה לחדר תוך כדי שדם משפריץ לכיוונים שונים. בעקבות הירי באורורה, קולורדו באותה שנה הופעל לחץ על מדונה להסיר את השימוש בכלי נשק במופע. הרשויות הזהירו את הזמרת מלהופיע עם נשק במופע עוד לפניי פיגוע הירי אך הביקורת השלילית כלפי השימוש בנשק במופע התחזקה לאור הפיגוע. אך גם לאחר הפיגוע מדונה המשיכה את השימוש בנשק במופע כאשר אמרה במהלך הופעתה בסקוטלנד: "אני יכולה להופיע עוד 3 שעות אבל עקב החוקים שלכם כאן הם עשויים לנתק את הכבל שלי, אז אם הם ינתקו אותנו פתאום, תתלוננו לפרלמנט שלכם".משפט זה נסע מתוך העובדה כי המשטרה הסקוטית אמרה כי תאיים להפסיק את המופע אם הזמרת לא תבטל את השימוש בנשק אך דבר זה לא התרחש בסוף.
קבוצות פעילים שונות שמוחות נגד השימוש בנשק וקבוצות של אימהות מחו נגד השימוש של הזמרת במופע ואמרו כי "היא צריכה להיות טובה יותר מזה". עוד הם אמרו כי השימוש בנשק במופע נעשה "בטעם רע" מיוחד לאחר פיגוע הירי. מעריציה של הזמרת יצאו להגנתה כאשר אמרו: "מדונה מעדיפה לבטל את המופע שלה מאשר לצנזר את האמנות שלה. כל הקריירה שלה, היא נלחמה נגד אנשים שיגידו לה מה היא יכולה ומה לא יכולה לעשות. היא לא עומדת להתחיל להקשיב להם עכשיו".
בעקבות המופע שלה בדנבר, קולורדו, מעריצים רבים הרגישו שמדונה "חסרת רגישות" לקהילה בעקבות השימוש שלה בכלי ירייה. רבים מהאמנשים שנכחו במופע צייצו כי המעשה היה "חשוך מדי" ו"שטני", מה שגרם להם לעזוב את ההופעה. אחת מהמעריצות אשר נכחו במופע הגיבה על הפרשה כאשר אמרה: "זה כמו להוציא את המערכה השלישית של המלט. מדונה לא עושה דברים יפים וקושרת אותם בקשת". לאחר המחלוקת בדנבר, מעריצים רבים חשו שמדונה לא תחזור לעיר להופיע.
עירום

כאשר הופיעה עם השיר "Human Nature" במהלך הופעתה באיסטנבול חשפה את השד הימני שלה אך כיסתה אותו בחזרה. איימי אודל מ-BuzzFeed אמרה כי ביקורת על המחווה בעקבות שולחת "מסר ארכאי מאוד", והוסיפה כי "לנשים בנות 53 עדיין יש שדיים ו... חשק מיני!".
ההופעה בצרפת

המופע השני של מדונה בפריז זכה לביקורות שליליות באופן גורף מצד מעריצים ומבקרים, כאשר מרבית הביקורת התמקדה בעובדה שהמופע נמשך 45 דקות בלבד, אף על פי שהכרטיסים נמכרו באותו מחיר כמו המופעים האחרים של סיבוב ההופעות ורוכשי הכרטיסים לא עודכנו בכך. אך דובר של הזמרת אמר כי הופעותיה של הזמרת גם בעבר לא היו יותר מ-45 דקות וכי מדונה מאוד אוהבת את המדינה ואין לה שום דבר נגדה ושעלויות המופע היה קרוב למיליון דולר ולכן מחירי הכרטיסים היו מוצדקים. לטענת TMZ בניגוד להשערות המופע לא קוצר בגלל ההתפרעויות שהיו נגדה בפריז אלא בגלל הצעקות בקהל שהיו בעקבות הסרטון על מארי לה-פן. למרות הטענות כי אותם אנשים היו תומכים של לה-פן שהגיעו בכוונה למופע אתרי חדשות צרפתיים דיווחו כי ההתנגדות הגיעה מצד מעריצים של הזמרת.
זכויות להט"ב

לפניי המופע חילקה מדונה לקהל צמידים ורודים לעידוד תמיכה בקהילת הלהט"ב. בנוסף מאות אנשים בקהל הביאו דגלי להט"ב והניפו אותם במהלך המופע. מדונה עצרה במהלך כל מופע על מנת לדבר על נושא זה כאשר אמרה: "... אני מרגישה שאנשים חוששים יותר ויותר מאנשים שונים. אנשים נעשים סובלניים יותר ויותר, אבל אנחנו צריכים עדיין לחולל שינוי ... אנחנו לא צריכים לעשות את זה באלימות, אלא באהבה." היא המשיכה וציינה את מרטין לותר קינג הבן כלוחם למען שוויון הזכויות של אפרו-אמריקאים, ואמרה: "אני כאן כדי לומר שלקהילה הגאה ולאנשים הומואים כאן, ובכל רחבי העולם, יש את אותן הזכויות, להיות מטופלים בכבוד, בסובלנות, בחמלה ובאהבה." לאחר מכן ביקשה מהקהל להרים עמה את צמידי היד כדי להראות את "אהבתם ותמיכתם בקהילה הגאה". היא סיכמה, "שאנשים המצטטים את התנ"ך, ומשתמשים באלוהים כמנגנון הגנה: ישו, מוחמד, בודהה ומשה רבנו הטיפו לכך – זה בכל ספר קדוש – 'ואהבת לרעיך כמוך'. אינך יכול להשתמש בדת, או שמו של אלוהים, להתייחס לרעה לאנשים אחרים. אז בואו נצא לעולם ונפיץ את מסר האהבה הזה, ונחיה את חיינו ללא פחד. אמן."
אף על פי שנאום שלה זכה לשבחים רבים מהתקשורת, ב-17 באוגוסט הוכרז כי רוסים אנטי-הומוסקסואליים יתבעו את מדונה תמורת 10.4 מיליון דולר, בטענה שהיא מקדמת "תעמולה הומוסקסואלית" המנוגדת לחוק, ולכאורה "העליבה את רגשותיהם כשדיברה על זכויות הומואים במופע." לדברי אחד מעשרת הפעילים שהגישו את התביעה, "היא (מדונה) הוזהרה במילים שהיא צריכה לנהוג בהתאם לחוק והיא התעלמה מזה. אז נדבר בשפת הכסף ... אולי מישהו לא רואה את הקישור אבל אחרי המופע של מדונה אולי ילד כלשהו הופך להיות הומו, איזו ילדה הופכת ללסבית, פחות ילדים נולדים כתוצאה מכך והמדינה הגדולה הזו לא יכולה להגן על גבולותיה - מבחינתי זה גורם לסבל מוסרי." ב-12 בנובמבר. התביעות נדחו במלואן. שמונה שנים לאחר האירועים, בשנת 2020, מדונה עדיין לא הייתה מודעת לגבי זה שהיא זכתה בתיק. באוגוסט 2015 דווח בכל מקום שמדונה לעולם לא תופיע ברוסיה.
השיוט בים האריתריאי

נתיבי שיט ושמות מקומות לפי "הפריפלוס של הים האריתריאי"
השיוט בים האריתריאי (ביוונית: Περίπλους τῆς Ἐρυθρᾶς Θαλάσσης, בלטינית: Periplus Maris Erythraei) הוא פריפלוס יווני-רומי (אנ') שנכתב ביוונית קוינה המתאר אפשרויות ניווט ומסחר מנמלי מצרים הרומית, כמו ברניקי טרוגלודיטיקה (אנ'), לאורך חופי ים סוף, קרן אפריקה, המפרץ הפרסי, הים הערבי והאוקיינוס ההודי, כולל אזור סינד של ימינו בפקיסטן וחבלים דרום-מערביים של הודו. הטקסט יוחס לתאריכים שונים בין המאה הראשונה והשלישית, אך כיום מקובל בין החוקרים שהוא נכתב באמצע המאה הראשונה. אף על פי שהמחבר אינו ידוע, ניכר שהכתוב הגיע ממקור ראשון, ממי שהכירו את האזורים המתוארים. הפריפלוס כמעט ייחודי בכך שהוא מעניק תובנות מדויקות לגבי הידע של העולם ההלניסטי על הארצות סביב האוקיינוס ההודי.
תוכן

הפריפלוס מורכב מ-66 חלקים, רובם באורך של פסקה ארוכה.
במקרים רבים, תיאור המקומות מדויק מספיק כדי לזהות את מיקומם הנוכחי. לגבי אחרים, הדעות חלוקות. לדוגמה, לראפטה (אנ')" המופיעה בפריפלוס מיוחסים לפחות חמישה מיקומים התואמים את התיאור, החל בטאנגה וכלה בשפך נהר רופיג'י. התיאור המופיע בפריפלוס של החוף ההודי מזכיר את גנגס, אך בהמשך התיאור מעורפל. הפריפלוס מזכיר את סין כ"ארץ ת'ין" (θίν) (אנ') המהווה מקור למשי גולמי.
לפי הפריפלוס נתיב הפלגה ישיר מהים האדום לחצי האי ההודי על פני האוקיינוס הפתוח התגלה על ידי היפאלוס (אנ') (המאה הראשונה לפני הספירה).
תוכן > ממלכת חמיר וסבא

ספינות מחמיר שייטו בקביעות בחוף מזרח אפריקה. הפריפלוס מתאר את אימפריית המסחר של חמיר וסבא, שהתאגדה מחדש תחת שליט יחיד, "כריבאל" (אנ'), שעמדה בקשרי ידידות עם רומא.
תוכן > ממלכת לבונה

ממלכת הלבונה מתוארת כממלכה הנמצאת מזרחה יותר לאורך החוף הדרומי של חצי האי ערב, עם נמל קנא. השליט של ממלכה זו נקרא אלעזוס (אנ'), או אלעזר, הנחשב מקביל למלך איליאז יעלית הראשון.
תוכן > סומליה

לפי ההיסטוריונים, ראס האפון (אנ') בצפון סומליה הוא המיקום של מרכז הסחר העתיק של אופון (אנ'). כלי חרס מצריים עתיקים, רומיים וכאלה שמקורם בהמפרץ הפרסי נמצאו באתר על ידי צוות ארכאולוגי מאוניברסיטת מישיגן. אופון מובאת במאמר השלוש עשרה של הפריפלוס.
בימי קדם פעלה אופון כנמל חניית ביניים לסוחרים פיניקים, מצרים, יוונים, פרסים, תימנים, נבטים, אזנים, רומים ואחרים, הודות למיקומה האסטרטגי על דרך החוף מאזניה לים האדום. סוחרים ממקומות רחוקים כמו אינדונזיה ומלזיה עברו דרך אופון, סחרו בתבלינים, משי וסחורות אחרות, לפני שיצאו דרומה לאזניה (אנ') או צפונה לתימן או למצרים בדרכי הסחר (אנ') שנפרשו לאורך שפת האוקיינוס ההודי. כבר בשנת 50, אופון הייתה ידועה כמרכז לסחר בקינמון, יחד עם סחר של ציפורן ותבלינים אחרים, שנהב, עורות אקזוטיים של בעלי חיים וקטורת.
עיר הנמל העתיקה מאלאו (אנ'), הממוקמת בברברה של ימינו בצפון מרכז סומלילנד, מוזכרת גם בפריפלוס.
תוכן > האימפריה של אקסום

אקסום מוזכרת בפריפלוס כמקום שוק חשוב לשנהב, שיוצא לכל העולם העתיק.
לפי הפריפלוס, השליט של אקסום היה זוסקלאס, מלך אקסום, שמלבד שליטתו באקסום החזיק תחת שלטונו גם שני נמלים בים סוף: אדוליס (אנ') (ליד מאסאווה) ואסאב.
כתבי יד

הפריפלוס התפרסם רק דרך כתב יד אחד מהמאה ה-14 או ה-15, האצוּר כיום במוזיאון הבריטי. מהדורה זו היא עותק עתיר טעויות של כתב יד ביזנטי מהמאה ה-10. כתב היד מהמאה ה-10 הציב את "השיוט בים האריתריאי" ליד "הפריפלוס של הים השחור" (אנ') וייחס את כתיבתו, ככל הנראה בטעות, להיסטוריון היווני אריאנוס. כתב היד הביזנטי נלקח מהיידלברג לרומא במהלך מלחמת שלושים השנים (1618–1648), לאחר מכן הועבר לפריז בפקודת נפוליאון בונפרטה לאחר כיבוש מדינת האפיפיור על ידי צבאו בסוף שנות ה-90 של המאה ה-18. כתב היד הזה הוחזר לספריית האוניברסיטה (אנ') של היידלברג ב-1816.
מהדורות

כתב היד הבריטי נערך על ידי זיגסמונד גלניוס (אנ') (1497–1554), בפראג ופורסם לראשונה על ידי הירונימוס פרובן (אנ') ב-1533. טקסט שטוף שגיאות זה שימש בסיס למהדורות ותרגומים אחרים במשך שלוש מאות שנים, עד השבת כתב היד המקורי להיידלברג ב-1816.
ראו גם

אגאתרכידס
דרך המשי
הערות שוליים

↑  ישראל בערב – ח.ז.הירשברג, באתר מורשת יהדות מרוקו, ‏2013-09-17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289012105171  BIBSYS: 95004283  BnF: cb12155625v (data)  GND: 4234631-9  LCCN: n80135263  SUDOC: 030064783  VcBA: 492/21360  VIAF: 177001469   WorldCat (עם VIAF): 177001469 
מפה משנת 1597 בהפקת אברהם אורטליוס המציינת את המקומות שנזכרו ב"פריפלוס של הים האריתריאי"
מטבע ממלכת חמיר, החוף הדרומי של חצי האי ערב, בו עצרו ספינות כשעברו בין מצרים להודו. זהו חיקוי של מטבע של אוגוסטוס קיסר, ראשית המאה הראשונה
מטבעות של אינדוביס, מלך אקסום, 227–235 לספירה, המוזיאון הבריטי. בשמאלי כתוב ביוונית "ΑΞΩΜΙΤΩ ΒΑϹΙΛΕΥϹ", "מלך אקסום", ובימני כתוב ביוונית: "ΕΝΔΥΒΙϹ ΒΑϹΙΛΕΥϹ", "המלך אנדיביס"
ויקטוריה ז'יז'קוב

ויקטוריה ז'יז'קוב (בצ'כית: FK Viktoria Žižkov) היא קבוצת כדורגל צ'כית, המשחקת בליגה הצ'כית השנייה. היא נוסדה בשנת 1903 ומשחקת בוויקטוריה סטאדיון, המכיל 5,600 מקומות.
הקבוצה היא אחת הוותיקות בצ'כיה, ונכללת ברשימת הקבוצות שמגיעות מעיר הבירה פראג, משום שהיא מייצגת את שכונת ז'יז'קוב בפראג 3.
הקבוצה משחקת בצבעים אדום-לבן, שגם מופיעים בסמל שלה.
בסוף עונת 2011/2012 ירדה הקבוצה לליגה הצ'כית השנייה.
תארים

ויקטוריה ז'יז'קוב זכתה פעמיים בגביע הצ'כי, בשנים 1994 ו-2001, ובאליפות אחת בלבד בשנת 1928.
הלמה של לנדאו

באנליזה מרוכבת ובתורת המספרים האנליטית הלמה של לנדאו היא משפט הקושר בין אבסיסת ההתכנסות של טור דיריכלה לקטבים שלו. הלמה הוכחה על ידי אדמונד לנדאו בשנת 1905 כחלק מסדרת עבודותיו בתורת המספרים האנליטית. מאז הלמה הפכה לכלי שימושי מאוד בתורת המספרים האנליטית.
רקע > טור חזקות

טור חזקות הוא טור פונקציות מהצורה  \ f(z)=\sum _{n=0}^{\infty }a_{n}z^{n} כאשר  \ a_{n} היא סדרה של מקדמים מרוכבים ו -  z הוא משתנה מרוכב.
אם  \ f(z)=\sum _{n=0}^{\infty }a_{n}z^{n} הוא טור חזקות, אז קיים  \ 0\leq r\leq \infty  כך שאוסף הנקודות בהם הטור מתכנס בהחלט הוא העיגול
 \{z||z|<r\} המספר  r נקרא רדיוס ההתכנסות של הטור. תכונה חשובה של טורי חזקות היא שאי אפשר להמשיך אותם אנליטית לעיגולים בעלי רדיוס גדול יותר מרדיוס ההתכנסות שלהם. מנקודת מבט של טור טיילור של פונקציה אנליטית, תכונה זו אומרת שרדיוס ההתכנסות של טור טילור הוא המרחק לסינגולריות הקרובה ביתר. אותו הדבר נכון עבור כל פונקציית L של דיריכלה ביחס לקרקטר דיריכלה לא טריוויאלי.
רקע > טור דיריכלה

טור דיריכלה הוא טור פונקציות מהצורה
 f(s):=\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {a_{n}}{n^{s}}}. כאשר  \ a_{n} היא סדרה של מקדמים מרוכבים ו -  s הוא משתנה מרוכב.
אם  f(s)=\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {a_{n}}{n^{s}}} הוא טור דיריכלה, אז קיים  -\infty \leq \sigma \leq \infty  כך שאוסף הנקודות בהם הטור מתכנס בהחלט הוא חצי המישור
 \{s|\Re (s)>\sigma \}. המספר  \sigma  נקרא אבסיסת ההתכנסות (Abscissa of convergence) של הטור.
בשונה מטורי חזקות, במקרים רבים, ניתן להמשיך אנליטית טורי דיריכלה לחצאי מישורים גדולים יותר מתחום ההתכנסות שלהם. לדוגמה, הטור
 L(s):=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {(-1)^{n}}{(2n+1)^{s}}}
הוא דוגמה לפונקציית L של דיריכלה. אבסיסת ההתכנסות שלו היא 1 אולם ניתן להמשיך אותו אנליטית לכל המישור המרוכב.
הלמה של לנדאו אומרת שדבר כזה לא ייתכן אם מקדמי הטור חיוביים.
ניסוח

בהינתן:
סדרת מספרים ממשיים חיוביים  a_{n}
שני מספרים ממשיים  \sigma _{1}<\sigma _{2}
כך ש:
הטור  f(s):=\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {a_{n}}{n^{s}}} מתכנס עבור כל  s המקיים  \Re (s)>\sigma _{2}
לפונקציה  f(s) יש המשכה אנליטית לתחום  \{s|\Re (s)>\sigma _{2}\}
אז הטור  \sum _{n=1}^{\infty }{\frac {a_{n}}{n^{s}}}
מתכנס לכל עבור כל  s המקיים  \Re (s)>\sigma _{1}.
הוכחה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ההוכחה לא מסובכת והיא מבוססת על השוואה בין טור דיריכלה לטור טיילור של הפונקציה בנקודות שונות, ועל העובדה שטור טילור מתכנס בכל עיגול בה הפונקציה אנליטית.
שימושים

בתורת המספרים ובתחומים אחרים במתמטיקה, ניתן לעיתים לחקור בעיות ספירה מסוימות על ידי פונקציית זטא מתאימה. בהינתן בעיית ספירה, ניתן במקרים רבים לקודד את התשובה עליה על ידי סדרה  a_{n} של מספרים חיוביים.
סדרה כזו ניתן לחקור על ידי פונקציית זטא שהיא טור דיריכלה:
 \zeta (s)=\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {a_{n}}{n^{s}}}.
אבסיסת ההתכנסות של טור זה מספקת מידע רב על קצב הגידול של הסדרה  a_{n}.
במקרים רבים, לפונקציה  \zeta  יש המשכה מרומורפית מעבר לתחום ההתכנסות. אם המשכה זאת מספיק רחבה, אז הלמה של לנדאו גוררת שאבסיסת ההתכנסות שווה לחלק הממשי של הקוטב הימני ביותר של ההמשכה המרומורפית.
במקרים רבים קשר זה בין אבסיסת ההתכנסות לקטבים של הפונקציה מאפשר לקחת מידע חלקי על האבסיסה ועל הקטבים ולקבל ממנו מידע מדויק בהרבה על שניהם.
שימושים > משפט דיריכלה

דוגמה קלאסית לשימוש של הלמה של לנדאו היא בהוכחתו של לנדאו לאי-ההתאפסות של פונקציית L של דיריכלה עבור קרקטר דיריכלה ממשי בנקודה  1. טענה זאת מהווה חלק חשוב בהוכחת משפט דיריכלה על ראשוניים בסדרות חשבוניות. דיריכלה הוכיח את הטענה הזאת בשנת 1837 כחלק מהוכחתו למשפט דיריכלה. הוכחתו של דיריכלה הייתה ארוכה ומסובכת. לנדאו מצא, באמצעות הלמה שלו הוכחה קצרה ואלגנטית לטענה זו בתחילת המאה ה-20.
הוכחה זו קצרה משמעותית מהוכחתו המקורית של דיריכלה, אולם היא פחות אלמנטרית מכייון שהיא משתמשת באנליזה מרוכבת. כמו כן, בשונה מההוכחה המקורית של דיריכלה, הוכחת זו, לא נותנת שום מידע על הערך  L(1,\chi )=0.
הערות שוליים

↑  (Narkiewicz 2000, משפט 5.15)
והזהיר

והזהיר  הוא ספר פרשנות ופסיקת הלכה מסוף תקופת הגאונים. ישנה מחלוקת בין החוקרים אודות זהות מחברו.
הוצאת הספר לאור

ספר והזהיר יצא לאור בסוף המאה ה-19 על ידי הרב ישראל מאיר פריימן (חתנו של הרב יעקב אטלינגר), שההדיר את הספר מתוך כתב יד שמצא בספריית מינכן. הכרך על ספר שמות יצא לאור בשנת 1873 בעיר לייפציג והכרך על ספרים ויקרא ובמדבר יצא לאור בשנת 1880 בעיר ורשה.
שם הספר והמחבר שלו

הספר מכיל קבצים של פסקי הלכה ושל דרשות על פי סדר הפרשות. חלק מקבצי ההלכה מתחילים במילה "והזהיר" או "והזהיר הק'[דוש]" - ומכאן קיבל הספר את שמו. מהדיר הספר, הרב ד"ר ישראל מאיר פריימן הוא אשר קבע את שם הספר וכן את ייחוסו למחבר חפץ אלוף. את ההוכחות לשם הספר ולייחוסו הוא מפרט במבוא לספר שמות, אך יש חולקים על הייחוס למחבר הנ"ל. אודות מר חפץ אלוף לא ידוע לנו הרבה אך הרי"ף מצטט משמו הלכה במקום אחד.
תוכן הספר

ניכר בספר שהוא מרבה בציטוטים מקבצי הלכות או מדרשים שקדמו לו, וכנראה שלא עבר עריכה מדוקדקת, שכן הוא מביא לעיתים יותר מפתיחה אחת לפרשה או לנושא, ונראה שהעתיק את מקורותיו לנושא מסוים בזה אחר זה ולא טרח לשלב ביניהם. חשיבותו של הספר היא בעיקר בהבאת פסקי הלכה שאינם מוכרים מימי הגאונים, וכן בעדות על נוסח של פסקים ומדרשים, כגון המכילתא דרבי ישמעאל לספר שמות, שישה פרקים של הירושלמי על מסכת שקלים ועוד.
הערות שוליים

↑  לדוגמה - בפתיחה לפרשת יתרו נאמר: "וישמע יתרו. והזהיר הקב״ה את ישראל על עשרת הדיברות לשומרן ולעשותן", בפתיחה לפרשת משפטים: "והזהיר הק' למנות שופטים שדנין דין אמת לאמיתו".
↑  במבוא לספר שמות מפרט המהדיר דוגמאות המשוות בין ספר זה ובין חיבור אחר הנקרא בפי הראשונים "מדרש השכם", ומאריך להוכיח שמדובר בשני ספרים נפרדים.
↑  יש לבדוק האם יש קשר בין מחבר והזהיר לבין חפץ בן יצליח שספר מצוות שלו שרד בחלקו ומצוי בידינו. ראו אנציקלופדיה דעת.
↑  שמחה אסף, תקופת הגאונים וספרותה, ירושלים תשט"ו, עמ' קסג, טוען כי החיבור נתחבר בארץ ישראל במאה העשירית
↑  ראו הקדמה לספר והזהיר על שמות, עמ' VIII, בשם תשובות הרי"ף סימן ק"ט. לדעת המהדיר, הציטוט מוכיח "כי גדול הדור היה" (כלומר, חפץ אלוף).
↑  מסורת לימוד ומסורת נוסח, יעקב זוסמן, עמ' 17
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 2158066483408431654   WorldCat (עם VIAF): 2158066483408431654
הר בנג'מין (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהר בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,750 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי המלכה מוד 
 קואורדינטות:  85°48′S 160°06′W﻿ / ﻿85.8°S 160.1°W﻿ / -85.8; -160.1
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר בנג'מין(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר בנג'מין
 
הר בנג'מין (באנגלית: Mount Benjamin) הוא הר בולט בהרי המלכה מוד, באזור חוף אמונדסן של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 1,750 מטרים מעל פני הים.
ההר ממוקם ממערב לקרחון אמונדסן; 9 קילומטרים דרומית-מזרחית להר אלזוורת'.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה על ידי משלחת ריצ'רד בירד לחקר אנטארקטיקה, שנערכה בשנים 1928–1930.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של בנג'מין אף. סמית' (Benjamin F. Smith), שהיה מטאורולוג בתחנת מקמרדו, בעונת החורף האנטארקטי 1963.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ממשלת ניו זילנד
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
ויקטוריה דה לוס אנחלס

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1923 ברצלונה, ספרד 
 פטירה:  15 בינואר 2005 (בגיל 81) ברצלונה, ספרד 
 שם לידה:  Victoria de los Ángeles López García 
 שם במה:  Victoria de los Ángeles 
 מקום קבורה:  בית הקברות מונז'ואיק 
 מוקד פעילות:  ספרד 
 תקופת הפעילות:  מ-1945 
 מקום לימודים:  Conservatori Superior de Música del Liceu 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  קטלאנית, ספרדית 
 פרסים והוקרה:  פרס נסיך אסטוריאס לאמנות (1991)  הצלב הגדול של מסדר אלפונסו העשירי החכם (1962)  פרס גרמופון למפעל חיים (2001)  תחרות המוזיקה הבינלאומית של ז'נבה (1947)  מדליית הזהב על הצטיינות באמנות יפה (ספרד) (1991)  מדליית הזהב של הז'נרליטט של קטלוניה  אבירה בלגיון הצרפתי 
 פרופיל ב-IMDb
 
ויקטוריה דה לוס אנחלס או ויקטוריה דלס אנז'לס (בספרדית: Victoria de los Ángeles‏; בקטלאנית: Victòria dels Àngels‏; 1 בנובמבר 1923 - 15 בינואר 2005) הייתה זמרת סופרן קטלאנית מפורסמת, שהקריירה שלה החלה בשנות ה-40' המוקדמות ונמשכה עד אמצע שנות ה-70. בתחילה הייתה זמרת אופרה אך נטתה יותר ויותר לכיוון לידר בשנותיה המאוחרות, בעיקר שירים בספרדית ובצרפתית.
ביוגרפיה

דה לוס אנחלס נולדה כ-Victoria de los Ángeles López García למשפחה ענייה בברצלונה. אביה, Bernardo López Gómez, יליד אנדלוסיה שימש כשרת באוניברסיטת ברצלונה ואמה, Victoria García, הייתה ילידת קסטיליה ולאון.
למדה בקונסרבטוריון של ברצלונה וסיימה את לימודיה תוך שלוש שנים בסך הכל, בשנת 1941, כשהייתה בת 18. אותה שנה הופיע לראשונה באופרה בתפקיד מימי ב-Liceu, הוא תיאטרון האופרה של ברצלונה, אולם אחר כך שבה ללימודי המוזיקה.
בשנת 1945 חזרה לוס אנחלס לתיאטרון ליסאו לביצוע הבכורה המקצועי שלה בתפקיד הרוזנת בנישואי פיגארו בברצלונה. אחרי שזכתה בפרס ראשון בתחרות הבינלאומית בז'נבה בשנת 1947, שרה ב"החיים הקצרים" של פאיה עם תזמורת BBC בלונדון, בשנת 1948.
בשנת 1949 הופיעה לראשונה באופרה של פריז בתפקיד מרגריט ב"פאוסט" של גונו. בשנת 1950 הופיעה בפעם הראשונה בפסטיבל זלצבורג ובבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בתפקיד מימי ב"לה בוהם" של פוצ'יני, ושם המשיכה להופיע בקביעות עד 1961. כמו כן שרה בלה סקאלה מ-1950 עד 1956.
באוקטובר 1950 הופיעה דה לוס אנחלס הופעה ראשונה ביבשת אמריקה, ברסיטל בקרנגי הול. בחודש מרץ שאחריו שרה בפעם הראשונה במטרופוליטן אופרה בניו יורק בתפקיד מרגריט ושרה עם הלהקה עד 1961. בין 1952 ו-1980 היו לה הופעות חוזרות ומוערכות מאוד בתיאטרו קולון של בואנוס איירס. בשנת 1957 שרה באופרה של וינה.
אחרי הופעתה הראשונה בפסטיבל ביירוית בתפקיד אליזבת ב"טאנהויזר" של וגנר, בשנת 1961, דה לוס אנחלס הקדישה את זמנה בראש ובראשונה לקריירה קונצרטנטית. עם זאת, המשיכה מזמן לזמן להופיע באחד מתפקידיה האהובים, כרמן, במשך עשרים השנים הבאות.
אף כי כרמן נמצאה במנעד נוח לשירתה (ייתכן שהייתה מצו-סופרן מטבעה), בכל זאת שרה את תפקידי הסופרן הגדולים. יחד עם מונסראט קאבאייה, הייתה נאמנה תמיד לשירת הבל-קאנטו. דה לוס אנחלס הופיעה בקביעות ברסיטלים של זמרה עם הזמרים אליזבט שוורצקופף ודיטריך פישר-דיסקאו והפסנתרנים ג'רלד מור וג'פרי פארסונס.
בין תפקידיה האופראיים המוכרים ביותר היו דונה אנה בדון ג'ובאני ורוזינה ב"נישואי פיגרו" של מוצרט, מאנון ב" מנון " של מאסנה ב"פליאס ומליסנד" של דביסי.
ויקטוריה דה לוס אנחלס מתה בשנת 2005 בברצלונה, בגיל 81. הקרובים אליה אמרו, שקולה שמר על יופיו עד הסוף.
דה לוס אנחלס נישאה לאנריקה מאגריניה בשנת 1948 וילדה שני בנים, שאחד מהם האריך ימים אחריה.
ואחרי הכל

"ואחרי הכל" (מוכר כ"צל חולף") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-26 ביולי 2001 בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השישי שלה, יותר ויותר (2001).
רקע

"ואחרי הכל" יצא כסינגל בנובמבר 2001, לאחר כמה חודשים מאז צאתו המקורית יחד עם רצועות האלבום יותר ויותר. "ואחרי הכל" הוא בלדה שקטה ועמוקה, השונה מאופי שיריה בדרך כלל. בשיר היא מספרת שמעבר לחיי הזוהר וההצלחה היא רוצה שלווה ושקט, והיא תרה אחר פינה קטנה ורגועה.
בכתבה עבור וואלה! נכתב: ”היה מי שלא קיבל את השיר "סעידה סולטנה" בצורה טובה. אביה של אינטרנשיונל אמר לה "זה לא מוזיקה, במוזיקה צריך להיות גם כאב". באלבום יותר ויותר התחברה אינטרנשיונל לראשונה לאותו "כאב" שחסר לאביה ב"סעידה סולטנה". לצורך אחד השירים חברה לאמן כאוב אחר במוזיקה הישראלית – יהודה פוליקר. זהו השיר האהוב על אינטרנשיונל באלבום. בהופעות, לעומתזאת, היא ממעטת לבצעו. "אני מפחדת שאיחנק מהתרגשות" – אומרת”.
על העיבוד אחראים אלי אברמוב ועדי כהן. מלבד הלחן, פוליקר שר את קולות הרקע בשיר.
הצלחה

ב-6 באוגוסט 2001 נכנס למצעד הסינגלים העבריים השבועי של רשת ג' במקום השמיני. ב-26 באוגוסט הגיע לשיאו במקום השני, וב-18 בנובמבר יצא מהתרשים השבועי לאחר עשרה שבועות צעידה רצופה. בבמצעד הפזמונים השנתי של 2001 דורג במקום ה-27.
נוסף על כך, "ואחרי הכל" זכה לביקורות חיוביות. עם צאתו נרשמה עלייה חדה במכירות האלבום יותר ויותר, שהגיעו ל-10,000 יחידות חודשיים וחצי לאחר צאתו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 27 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 26 ביולי 2001 | תקליטור | NMC |  |