stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ולי פאוול
הערות שוליים

↑  Julie Powell - Hachette Book Group, web.archive.org, ‏2010-09-21
↑  Ian Youngs, "Julie Powell, who inspired the film Julie & Julia, dies at 49, BBC News, November 2 2022
↑   איתן לשם, מתה ג'ולי פאוול, שכתבה את "גולי וג'וליה" ושינתה את עולם בלוגי המתכונים, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2022
↑  Severson, Kim; Moskin, Julia (2022-11-01). "Julie Powell, Food Writer Known for 'Julie & Julia,' Dies at 49". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-11-03.
↑  Guardian staff, Julie Powell, food writer and blogger behind Julie & Julia, dies aged 49, the Guardian, ‏2022-11-02 (באנגלית)
↑  Mastering the Art of French Cooking Reaches Young Readers Again - 7/20/2009 9:30:00 AM - Publishers Weekly, web.archive.org, ‏2009-10-09
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810694934805606  BIBSYS: 10015140  BNE: XX4953607  BnF: cb15750489s (data)  GND: 1070958379  ICCU: PARV449577  ISNI: 0000 0001 1767 3912  LCCN: n2005020139  LNB: 000137294  NDL: 01180425  NKC: xx0103663  NLK: KAC200908111  NSK: 000520490  NTA: 288278011  RERO: 02-A013999912  SUDOC: 127850228  VIAF: 64337028   WorldCat (עם VIAF): 64337028
קים היון-ווי

| --- | --- |

 לידה:  27 בינואר 1962 (בת 63) קסונג, קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
 מדינה:  קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית, קוריאה הצפונית קוריאה הצפונית
 מקום מגורים:  קוריאה הדרומית
 כינויים נוספים:  אוק הווה, מאיומי האצ'יבה
 פעילות בולטת:  סוכנת חשאית של קוריאה הצפונית לשעבר
 ידועה בשל:  הפיגוע בטיסה 858 של קוריאן אייר
 השכלה:  אוניברסיטת קים איל סונג
 מקצוע:  סופרת, סוכנת חשאית
 
זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
קים היון-ווי (בקוריאנית: 김현희, נולדה ב-27 בינואר 1962), ידועה גם בשם אוק הווה, היא סוכנת חשאית בשירות קוריאה הצפונית לשעבר האחראית לפיגוע בטיסה 858 של קוריאן אייר בשנת 1987, שבו נהרגו 115 נוסעים. היא נעצרה בבחריין כאשר ניסתה לברוח והועברה לרשויות בקוריאה הדרומית. כאשר הגיעה לקוריאה הדרומית היא הועלתה לדין מיד ונשפטה לעונש מוות לאחר משפט מהיר, היא קיבלה חנינה נשיאותית מהעונש ויצאה לחופשי.
קוריאה הצפונית מכחישה כל קשר לקים ואף טוענת שזו לא נולדה שם. היא גורסת כי כל הביוגרפיה של קים היא המצאה של הדרום. במספר מחוזות ביפן, נלמד בבתי הספר הצפון-קוריאניים כי קים הייתה סוכנת בשירות קוריאה הדרומית. כיום, מתחרטת קים על הפיגוע ומבקרת סוגיות רבות ביחסים בין שתי הקוריאות, אפשרויות האיחוד והשיחות ביניהן.
חייה המוקדמים

קים נולדה ב-27 בינואר 1962 בעיר קסונג שבדרום קוריאה הצפונית. קים אמנם נולדה בקסונג אך מקום מגוריה של משפחתה היה הבירה פיונגיאנג. אבי המשפחה עבד כדיפלומט בשירות קוריאה הצפונית, כתוצאה מכך, המשפחה גרה בקובה ובקוריאה הצפונית לסירוגין. קים הצטיינה כתלמידה ובפעילויות אחר הצהריים הבלתי-פורמליות.
קים הוכשרה במקור כשחקנית והשתתפה בסרט הטכניקולור הראשון אי פעם לצאת בקוריאה הצפונית. בשנת 1972 נבחרה קים לתת פרחים למשלחת מקוריאה הדרומית שהגיעה לשיחות בין שתי המדינות בפיונגיאנג. לאחר סיום לימודיה בתיכון נרשמה קים ללימודים באוניברסיטת קים איל-סונג, במהלך לימודיה הועברה על ידי השלטונות למכללה לשפות זרות בפיונגיאנג (המסונפת לאוניברסיטת קים איל סונג), שם למדה יפנית. כאשר התחילה ללמוד, היא התחילה באימונים המפרכים לעבודתה בהמשך - מרגלת.
הכשרתה כמרגלת

מיד לאחר שהצטרפה לסוכנות הריגול של קוריאה הצפונית קיבלה קים שם חדש - אוק הווה, והיא נשלחה לגור במתחם מסודר מחוץ לפיונגיאנג. היא בילתה שבע שנים שלמות במתחם ולמדה בו איך להיות מרגלת. הלימוד כלל אומנות חומרית, כושר גופני, ושלוש שנים של חיזוק היפנית שלה. המנחה היפנית של קים הייתה יאקו טאגוצ'י, אחת מהחטופים היפנים בקוריאה הצפונית. במסגרת הלימודים היו המתאמנים צופים בסרטי תעמולה שהוכנו על ידי הממשלה הצפון קוריאנית במיוחד בשבילם. חלק מהמבחן האחרון של קים היה שינון של מסמך משגרירות נלעגת שהומצאה על ידי הצפון קוריאנים.
קים עברה למקאו לאחר תקופה על מנת ללמוד סינית קנטונזית בשביל שתוכל להתחזות לסינית במשימות חשאיות רחוקות, היא למדה את חיי היומיום הקפיטליסטיים (לקנות בסופרמרקט, להשתמש בכרטיס אשראי, לבלות במועדונים, ללכת לבנק וכו'...), דברים שאינם היו קיימים בקוריאה הצפונית.
לאחר הכשרתה המפרכת כסוכנת הורשתה קים לנסוע ולטייל באירופה בליווי אדם מבוגר יותר שהכירה בשם "קים סיאונג-איל" (שם כנראה בדוי). הטיול היה סיפור כיסוי להכנה לאירוע הפיגוע במטוס שתוכנן על ידי גורמים במשפחת קים ובשלטון הצפון קוריאני. ראשית, היא טסה מקוריאה הצפונית למוסקבה, בירת ברית המועצות, בעלת בריתה של קוריאה הצפונית. היא המשיכה ממוסקבה בנסיעה לאורך כל הגוש המזרחי עד שהגיעה לבודפשט. בבודפשט קיבלו קים הבן וקים הבת דרכונים יפנים מזויפים בהם שני האנשים הם מטיילים - אב ובתו. מבודפשט טסו השניים לבגדאד שבעיראק על מנת להתכונן לפיגוע.
טיסה 858 של קוריאן אייר

בשנת 1987 ניתן האות להתחיל במבצע על ידי קים איל-סונג. קים טוענת כי הפקודה להתחיל במבצע נכתבה בכתב ידו של קים איל-סונג. לפני שיצאה למבצע ביקשה קים מקוריאה הצפונית את ההבטחה שאם הוא מצליח ועובר ללא תקלות, היא חוזרת לקוריאה הצפונית לחיות עם משפחתה ולא עובדת יותר כסוכנת חשאית ומרגלת במדינות אחרות.
קים הוציאה דרכון יפני מזויף נוסף עם השם מאיומי האצ'יבה יחד עם קים סיאונג-איל שהוציא דרכון על שם שינאיצ'י האצ'יבה, אביה של מאיומי. שניהם נסעו לאירופה עם הדרכונים, הם הגיעו לבלגרד שביוגוסלביה (סרביה דהיום) והתרועעו עם סוכנים צפון קוריאניים נוספים שהיו שם. הסוכנים נתנו להם מידע חשוב בנוגע לפיגוע שהם עומדים לבצע. מבלגרד נסעו השניים לאבו דאבי, לבצע את הפיגוע.
ב-29 בנובמבר 1987 עלו קים סיאונג-איל וקים היון-ווי על טיסה 858 של קוריאן אייר שמוצאה אבו דאבי והשאירו פצצת זמן, מקלט רדיו של פנסוניק שהיה מלא בחומר נפץ פלסטי, ובקבוק ליקר שהכיל חומר נפץ נוזלי בתא במטוס. אלה התפוצצו כשהמטוס היה מעל ים אנדמן, סמוך לתאילנד. בעת הפיצוץ אבד קשר הרדאר עם המטוס. כל 11 אנשי הצוות ו-104 הנוסעים במטוס נהרגו, עובדה שהפכה את האירוע לפעולת הטרור הקטלנית ביותר נגד קוריאה הדרומית. סיאונג-איל והיון-ווי ניסו להימלט לקוריאה הצפונית דרך בחריין, אך ללא הצלחה. שניהם נתפסו. סיאונג-איל התאבד והיון-ווי נשלחה לקוריאה הדרומית להמשך מעצר.
לאחר האירוע

קים היון-ווי נשפטה למוות במרץ 1989 אך ברגע האחרון קיבלה חנינה מנשיא קוריאה הדרומית נו טה-וו באומרו כי: "מוחה של קים נשטף באופן מצער על ידי שלטונות ציר הרשע, ממשלת קוריאה הצפונית". בשנת 1993 הוציאה קים ספר בשם "The Tears Of My Soul" המתאר את קורות חייה.
ב-9 ביוני 1990 יצא בקוריאה הדרומית סרט על הפיגוע בשם "מאיומי".
קים הפכה לפעילת שלום בין שתי המדינות ומבקרת פוליטית של האזור. היא נתנה את דעתה על מספר סיטואציות שעלו לכותרות כגון התחרותן של שתי הקוריאות תחת משלחת אחת באולימפיאדת פיונגצ'אנג ("צביעות צפון קוריאנית שנמצאת עמוק בתוך תהליכי הגרעין שלה"), או ההסלמה באזור בשנת 2013 ("קים ג'ונג-און הוא צעיר ומשוגע שרק רוצה שליטה צבאית מלאה").
חייה הפרטיים

קים התחתנה בשנת 1997 עם סוכן דרום קוריאני לשעבר, אחד מחוקריה ומהאחראים על תיקה. מקום מגוריה בקוריאה הדרומית לא ידוע.
בשנת 2013 פורסם כי משפחתה של קים נחטפה על ידי השלטונות בקוריאה הצפונית למחנה עבודה אכזרי לעצורים ואסירים.
ראו גם

מאיומי (סרט)
The Tears Of My Soul
לקריאה נוספת

קים היון-ווי, (1993). The Tears Of My Soul, הוצאת ויליאם מורו ושות'.
דון אוברדופר ורוברט קרלין, (1997). The Two Koreas, הוצאת בייסיק בוקס.
הערות שוליים

↑  מייקל דונלד קירבי, סוניה בישרקו, מרזוקי דרמוסן, Report of the detailed findings of the commission of inquiry on human rights in the Democratic People's Republic of Korea - A/HRC/25/CRP.1, עמ' 288–296–297, מועצת זכויות האדם של האו"ם
1 2 3 4  רופרט ווינגפילד-האייס, The North Korean spy who blew up a plane, אתר הבי בי סי, 22 באפריל 2013
↑  מועצת העיר טוקיו, (ביפנית), 12 במרץ 2013
1 2  מערכת העיתון, 115 Died in Nov. 29 Crash : N. Korea Agent Confesses, Says She Put Bomb on Jet, לוס אנג'לס טיימס, 15 בינואר 1988
↑  Korea Newsreview, כרך 18, מהדורה 12, עמוד 10
↑  פאולה צ'ין, A Bomber Repents, פיפול.קום, 13 בדצמבר 1993
↑  פלש רוש, Kim Hyon-hui: The North Korean Spy Who Came In From The Cold War, אינטרנשיונל ביזנס טיימס
1 2  מארק וילסי,North Korean Super Spy, איי בי סי בתוכנית 7:30 עם ליי סיילס
1 2  Coming in from the Cold, אסיה פסיפיק מדיה סרוויסז לימיטד
↑  "The North Korean spy who blew up a plane". BBC News (באנגלית בריטית). 2013-04-22. נבדק ב-2021-10-22.
↑  Winter Olympics: Friendly North Korea 'is fake', says former bomber This year's Winter Olympics in South Korea has seen friendly, בי בי סי, 2018
↑  ג'ונתן פרלמן, Kim Jong-un 'struggling': former North Korean spy, סידני מורנינג הרלד, 10 באפריל 2013
↑  צ'יקו הארלן, She killed 115 people before the last Korean Olympics. Now she wonders: ‘Can my sins be pardoned?, הוושינגטון פוסט, 5 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810594094005606  BnF: cb12429463q (data)  CiNii: DA05901599  GND: 119199076  ISNI: 0000 0001 1873 4641  LCCN: n88192798  NDL: 00318557  NKC: jn20000700886  NLA: 36730685  NLK: KAC201751456  NTA: 108783669  SUDOC: 033428336  Trove: 833649  VIAF: 16701405   WorldCat (עם VIAF): 16701405
היורשים: החתונה המלכותית

| --- | --- |

הסמליל הרשמי
 מבוסס על:  זיכיון "היורשים" מאת ג'וסאן מקגיבון ושרה פריוט
 בימוי:  סלבדור סימו
 תסריט:  ג'וסאן מקגיבון שרה פריוט ריקי רוקסבורג
 מדבבים:  דאב קמרון מיטשל הופ סופיה קרסון בובו סטיוארט צ'יינה אן מקליין שרה ג'פרי ג'דדיה גודאייקר בראנה דאמיקו אנה קאת'קארט דן פיין מלאני פאקסון שאיין ג'קסון
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Bad Angels Productions 5678 Productions Disney Television Animation ערוץ דיסני
 חברה מפיצה:  Disney–ABC Domestic Television
 שיטת הפצה:  ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  13 באוגוסט 2021
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה מחזמר דרמה קומית סרט נעורים סרט רומנטי
 סרט קודם:  היורשים 3 
 סרט הבא:  היורשים: עלייתה של רד
 דף הסרט ב־IMDb
 
היורשים: החתונה המלכותית (באנגלית: Descendants: The Royal Wedding) הוא סרט ספיישל טלוויזיוני מונפש מקורי, שעלה לשידור בארצות הברית בערוץ דיסני ב-13 באוגוסט 2021. בישראל הספיישל שודר בדיבוב עברי בערוץ דיסני ישראל ב-7 בינואר 2022.
תקציר העלילה

לאחר אירועי "היורשים 3"; כשהם מלווים על ידי חבריהם הקרובים ובני משפחתם, המלך בן ומאל מתכוננים לקראת יום נישואיהם, אך עד מהרה השניים מגלים שהחתונה נתונה לסכנה מצדו של האדס, אביה המנוכר של מאל, שמאיים להרוס את סופם המאושר של הזוג.
צוות המדבבים המקורי > היורשים

דאב קמרון – מאל, בתם של מליפיסנט והאדס וארוסתו של בן.
מיטשל הופ – המלך בן, בנם של בל והחיה וארוסה של מאל.
סופיה קרסון – איווי, בתה של המלכה הרעה.
בובו סטיוארט – ג'יי, בנו של ג'אפר.
צ'יינה אן מקליין – אומה, בתה של אורסולה.
שרה ג'פרי – אודרי, בתם של הנסיכה אורורה והנסיך פיליפ ונכדתה של המלכה לאה.
ג'דדיה גודאייקר – צ'אד מקסים, בנם של סינדרלה והנסיך מקסים.
בראנה דאמיקו – ג'יין, בתה של הפיה הסנדקית.
אנה קאת'קארט – דיזי טרמיין, בתה של דריזלה טרמיין, אחותה החורגת של סינדרלה, ונכדתה של ליידי טרמיין.
צוות המדבבים המקורי > הגיבורים והנבלים

דן פיין – החיה, בעלה של בל ואביו של המלך בן.
קיגן קונור טרייסי – בל, אשתו של החיה ואמו של המלך בן.
מלאני פאקסון – הפיה הסנדקית, אמה של ג'יין.
שאיין ג'קסון – האדס, אל השאול והמתים ואביה המנוכר של מאל.
פיי מאטה – מליפיסנט, גרושתו של האדס ואמה של מאל, שעוד נותרה בצורתה החדשה כלטאה.
ג'ק ונטורו – פיין, עוזרו הלא-יוצלח של האדס.
ראיין גרסיה – פאניק, עוזרו הלא-יוצלח של האדס.
צוות המדבבים המקורי > אחר

בובי מויניהן – דאג הכלב, כלב המחמד של קרלוס דה ויל.
הפקה > פיתוח

ב-12 במרץ 2021, הודיע ערוץ דיסני לראשונה על פיתוח והפקת ספיישל טלוויזיוני מיוחד, שעלילתו תתקיים לאחר אירועי הסרט "היורשים 3" ותתמקד ביום נישואיהם של המלך בן ומאל. עם ההודעה על הפקת הספיישל, נמסר כי הספיישל יעלה לשידור במהלך קיץ 2021, וכי הוא יוקדש לזכרו של קמרון בויס ועלילתו תסביר את היעדרותו של קרלוס דה ויל (אותו גילם בויס) מהחתונה המלכותית.
בהודעה שנמסרה על ידי גארי מארש, נשיא ומנהל הקריאייטיב הראשי של חטיבת הטלוויזיה של דיסני, נאמר כי צוות הפיתוח וההפקה, כמו גם הבכירים על הפקת התוכן עבור ערוץ דיסני, מקווים כי הספיישל הטלוויזיוני ישמש כגשר בין טרילוגיית הסרטים המקוריים לבין פרק חדש בזיכיון "היורשים", שיתמקד בסיפורים חדשים ומקוריים.
הפקה > ליהוק

עוד נמסר עם ההודעה הראשונית על פיתוח והפקת הספיישל, כי צוות השחקנים שהשתתף בטרילוגיית הסרטים המקוריים – דאב קמרון, מיטשל הופ, סופיה קרסון, בובו סטיוארט, צ'יינה אן מקליין, שרה ג'פרי, ג'דדיה גודאייקר, בראנה דאמיקו, אנה קאת'קארט, דן פיין, מלאני פאקסון ושאיין ג'קסון – ישובו לדבב את דמויותיהם עבור הספיישל.
שידור

ב-2 ביולי 2021, אושר כי הספיישל הטלוויזיוני יעלה לשידור בערוץ דיסני ב-13 באוגוסט 2021, לאחר שידור הסרט המקורי "ספין".
בישראל הספיישל שודר בדיבוב עברי בערוץ דיסני ישראל ב-7 בינואר 2022.
הערות שוליים

↑  Andy Swift, Descendants Trailer: Hades Curses Mal and Ben's Royal Wedding — Watch, TVLine, ‏2021-07-02
1 2 3  Zach Johnson, Hades Is Up to No Good in the Descendants: The Royal Wedding Trailer, D23, ‏2021-07-09
1 2 3  Alexandra Del Rosario, Disney Channel Greenlights ‘Descendants: The Royal Wedding;’ Animated Special To Honor Cameron Boyce, Deadline, ‏2021-03-13
1 2  Antonio Ferme, ‘Descendants: The Royal Wedding’ Animated Special Set at Disney Channel, Variety, ‏2021-03-13
↑  Disney Channel drops new teaser for 'Descendants: The Royal Wedding', Hypable, ‏2021-07-02
↑  Disney Channel Sets 'Descendants: The Royal Wedding' and DCOM 'Spin' For August, The Disinsider, ‏2021-06-25
יקי רייסנר

| --- | --- |

 לידה:  1979 (בן 46 בערך) בני ברק, ישראל ישראל
 שם לידה:  מרדכי יעקב רייסנר
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  אלעד
 השכלה:  תלמוד תורה תשב"ר  ישיבת חברון-גאולה  ישיבת מיר 
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 מקצוע:  יזם נדל"ן, מפיק קולנוע וטלוויזיה
 השקפה דתית:  יהדות חרדית
 בת זוג:  טובי (לבית פלך)
 מספר צאצאים:  5
 
מרדכי יעקב (יקי) רייסנר (נולד ב-1979) הוא יזם נדל"ן, יושב ראש ובעלים של קבוצת רייסדור, בנוסף משמש כמפיק קולנוע וטלוויזיה.
ביוגרפיה

רייסנר נולד בבני ברק למשפחה חרדית ליטאית. הוא נכדו של הרב אברהם רייסנר מתלמידי החזון איש ונין לרב מרדכי יעקב ברייש, על שמו הוא נקרא. בצעירותו למד בת"ת תשב"ר, והמשיך בישיבות חברון-גאולה ומיר. בגיל 19 נישא לטובי (לבית פלך), אותה הכיר במסגרת התנדבותו בעמותת קו לחיים.
בגיל 20 החל את דרכו המקצועית כמחסנאי בחברת הבנייה 'צ. לנדאו', התקדם בהדרגה והפך למנהל רכש ויזמות. בגיל 25 הקים את חברת רייסדור.
למרות התפתחותה של חברת רייסדור שבבעלותו, נשאר רייסנר בתפקידו כשכיר בחברת 'צ. לנדאו' עד 2013.
קבוצת רייסדור

בשנת 2005 ייסד רייסנר את חברת רייסדור יזמות בע"מ, המתמחה בהקמת שכונות מגורים ומרכזי מסחר, ומשלבת גם פרויקטים להשכרה ארוכת טווח.
ביוני 2007 החלה החברה בבניית הפרויקט הראשון שלה בשכונת 'מרום שיר' בבני ברק, פרויקט הכולל 150 דירות ומרכז מסחרי ובהיקף של 200 מיליון שקל, אותו סיימה בדצמבר 2009. מאז הקימה החברה פרויקטים רבים בהיקפים של מאות מיליוני שקלים, ביניהם מרכז מסחרי רייסדור באלעד - קומפלקס של 15,000 מ"ר המשלב שטחי מסחר ומשרדים שנמכר ב-70 מיליון שקל, פרויקט 'song towers' בגבעת שמואל - הכולל 3 מגדלי מגורים עם 204 דירות יוקרה שמחירן מגיע עד 6 מיליון שקל, פרויקט 'שיר בחריש' הכולל מרכז מסחרי ו-11 בניינים בני 8–9 קומות ו-256 דירות, ועוד.
בעקבות קריסתה של קבוצת אורתם מליבו, הקבלן המבצע של פרויקט 'song towers', נוצר הכרח להקים חברת ביצוע. 'רייסדור בנייה', הזרוע הביצועית של הקבוצה, תרמה לשגשוגה ולזכייתה במכרזי 'מחיר למשתכן' בירושלים, קריית גת, בית שמש, אלעד, עפולה ועוד.
בינואר 2020 זכתה רייסדור במכרז להקמת מגדלי משרדים בצפון מערב בני ברק ברובע העסקים החדש המוקם על שפת נחל הירקון, הפרויקט בעלות של כמיליארד וחצי ש"ח, משרדי החברה מתוכננים לעבור למגדלים.
על פי נתוני החברה היא מתכננת ובונה מעל 10,000 יחידות דיור, מעל 160,000 מ"ר שטחי משרדים ו-16 מרכזים מסחריים.
משרדי החברה שוכנים במגדלי ב.ס.ר. בבני ברק. החברה עומדת לפני הנפקה בבורסה.
בעת מלחמת חרבות ברזל הודיעה החברה על דחיית התשלומים לרוכשי דירות תושבי הדרום ולמשרתים בצה"ל.
הפקות קולנוע וטלוויזיה

בשנת 2016 הקים רייסנר את חברת 'רייסדור הפקות בע"מ'.
בשנת 2020 החל רייסנר לעבוד על הפקת סרט הקולנוע 'בחורים טובים', העוסק במוסד השידוכים החרדי, יחד עם סרטי יונייטד קינג. את הסרט ביים ארז תדמור וכתבו רייסנר, תדמור והתסריטאית חוה דיבון, רייסנר גם שיחק בתפקיד משנה בסרט, כבעלה של השדכנית מלכי. הסרט יצא לאקרנים בספטמבר 2022, והופיע ברשימת 10 הסרטים הנצפים באותה שנה, מעל 300,000 כרטיסים נמכרו בבתי הקולנוע. והיה הסרט הישראלי הנצפה ביותר באלעל ב-2023. באותה שנה פורסם על הפקתו של סרט המשך - 'בחורים טובים 2', שעלה לאקרנים באוקטובר 2024. גם בסרט הזה שיחק את בעלה של השדכנית.
בשנת 2021 הגיש רייסנר לצד יעל צין את התוכנית 'שבוע טוב עם יקי ויעל' בערוץ 20.
בשנת 2022 יצא הסרט אוהב אותך צ'ארלי, שרייסנר השתתף בהפקתו וגם שיחק בו בתפקיד משני.
בפברואר 2023 שודרה סדרת הטלוויזיה גוף שלישי בקשת 12, בה שיחק רייסנר בתפקיד משני. באותה שנה גם יצא הסרט בתי אהובתי שהשתתף בהפקתו.
בשנת 2024 השתתף רייסנר בהפקת סדרת הטלוויזיה ווארט ששודרה ברשת 13, הוא גם הנחה את התוכנית יחד עם שרה פכטר.
במרץ 2024 עלתה לשידור סדרת הצבי בכאן 11, שרייסנר השתתף בהפקתה, וגם הופיע בה כשחקן.
חיים אישיים

רייסנר נשוי לטובי, אב לחמישה. מתגורר באלעד.
הערות שוליים

↑  רבקי גולדפינגר, בניין עדי עד, באתר ערוץ 7, 27 ביוני 2024
1 2 3  שמואל מוניץ, יקי רייסנר, המפיק החרדי שאחראי לסרט "בחורים טובים", שמבקר את עולם השידוכים: "אני עוד מאמין בשיטה", באתר ynet, 14 בספטמבר 2022
↑  יוני גבאי, ‏יקי רייסנר מתנער מצ. לנדאו: אין לנו כל קשר עסקי, באתר כיכר השבת, 19 באוגוסט 2014
1 2  אודות חברת רייסדור באתר checkid
↑  ענת דניאלי לב, ‏יזם הנדל"ן שמגלה - עד הסכום הזה אנשים מוכנים להשקיע כעת בדירה, באתר גלובס, 25 בינואר 2024
↑  אורי חודי, רייסדור השלימה פרויקט של 200 מיליון שקל בבני ברק, באתר כלכליסט, 6 באוגוסט 2009
↑  מיכל מרגלית, ‏5 חודשים לאחר הפתיחה: מרכז רייסדור באלעד נמכר ב-70 מיליון שקל, באתר גלובס, 4 באוגוסט 2009
↑  הילה ציאון, איפה נמכרו 9 פנטהאוזים ב-38 מיליון שקל?, באתר ynet, 20 בינואר 2014
↑  הילה ציאון, פותחים שנה: מבצעי נדל"ן לתחילת 2015, באתר ynet, 5 בינואר 2015
↑  עופר פטרסבורג, סרט חייו, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2023
↑  'רייסדור' זכתה ב'מחיר למשתכן' בירושלים: תבנה 270 יח"ד ברמת שלמה, באתר כיכר השבת, 15 באוקטובר 2018
↑  קריית גת: רייסדור זכתה במכרז 'מחיר למשתכן', באתר בחדרי חרדים, 29 ביולי 2016
↑  אסף מגידו, ‏'רייסדור' זכתה במכרז מחיר למשתכן בבית שמש: תבנה 150 יח"ד ומרכז מסחרי, באתר כיכר השבת, 3 ביוני 2018
↑  נסגר בהצלחה מכרז מחיר מטרה לבניית 938 דירות באלעד, באתר מרכז הנדל"ן, ‏10 בנובמבר 2022
↑  לראשונה מאמצע מרץ: מכרזי מחיר מופחת שווקו בהצלחה; הזוכה הגדולה – רייסדור יזמות, עם 255 יח"ד, באתר מרכז הנדל"ן, ‏5 במאי 2021
↑  ניתן לחיפוש על פי השם "רייסדור" כאן באתר דירה בהנחה
↑  סנטרל פארק בישראל? המתחם המפתיע שיקום ליד פארק הירקון, באתר וואלה, 16 במאי 2024; גיא נרדי, ‏רייסדור תקים שני מגדלי משרדים ברחוב הלח"י בבני ברק, באתר גלובס, 26 בינואר 2020
↑  רייסדור במספרים באתר החברה
↑   מיכאל רוכוורגר, יקי רייסנר נערך להביא את רייסדור לבורסה: בוחן הנפקת מניות או אג"ח במאות מיליוני שקלים, באתר TheMarker‏, 6 באוקטובר 2024; גולן חזני, בלעדימפיק חרדי מביא לבורסה את חברת הנדל"ן רייסדור לפי שווי של 1.5 מיליארד שקל, באתר כלכליסט, 6 באוקטובר 2024; דרור ניר קסטל, ישבור את השיא? רייסנר בוחן את הנפקת רייסדור לפי שווי של 1.5 מיליארד שקל, באתר מרכז הנדל"ן, ‏6 באוקטובר 2024
↑  שר השיכון: "אני קורא לכל חברות הנדל"ן – תהיו רייסדור!", באתר כיכר השבת, 19 באוקטובר 2023
↑  אודות חברת רייסדור הפקות באתר checkid
↑  איציק אוחנה, ‏איש הנדל"ן החרדי יפיק סרט על ה'שידוכים', באתר כיכר השבת, 9 בנובמבר 2020
↑  יאיר רוה, פרסום ראשון אלו היו הסרטים שוברי הקופות הגדולים ביותר בישראל ב-2022, באתר כלכליסט, 26 בדצמבר 2022
↑  הבחורים הטובים חוזרים, באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2024
↑  לא מה שחשבנו: הסרט שהכי הרבה ישראלים ראו בטיסות, באתר ‏מאקו‏, 27 בדצמבר 2023
↑  עדו בן פורת, נמצא הבאשערט: "בחורים טובים 2" בדרך לאולמות הקולנוע, באתר ערוץ 7, 23 בינואר 2023
↑    שיראל דילר, ‏בקרוב: סרט ההמשך ל"בחורים טובים", בכיכוב זוג נשוי בעולם האמיתי, בעיתון מקור ראשון, 10 בספטמבר 2024;  "בחורים טובים 2", החדש של עידן עמדי - וגם "גולסטאר": יום הקולנוע הישראלי חוזר, באתר חדשות 13, 15 בספטמבר 2024
↑    חנני בלייך, ‏שומרי מסך: תוכנית האירוח החרדית הראשונה על מסך הטלוויזיה, בעיתון מקור ראשון, 19 במאי 2021
↑  גוף שלישי, באתר אישים
↑  בתי אהובתי, באתר ספר הקולנוע הישראלי, ‏15 ביולי 2023
↑  שיר זיו, חתונמי למהדרין: הסודות של עולם השידוכים החרדי, באתר ישראל היום, 16 במאי 2024
הוואנג הי-צ'אן

זהו שם קוריאני; שם המשפחה הוא .
הוואנג הי-צ'אן (בקוריאנית: 황희찬; נולד ב-26 בינואר 1996) הוא כדורגלן דרום קוריאני המשחק בוולברהמפטון וונדררס בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

הוואנג נולד בעיר צ'ונצ'און וזמן קצר לאחר לידתו עברה משפחתו לבוצ'און. הוואנג התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל של בית ספרו היסודי, וכבר בגיל זה כישרונו התגלה. בגיל 16 הצטרף לקבוצת הנוער של פוהאנג סטילרס ובמקביל באליפות המחוזית עם קבוצת הכדורגל של בית ספרו התיכון ואף נבחר לשחקן המצטיין.
אף על פי שלא רשם דקות בקבוצה הבוגרת של פוהאנג, בקיץ 2014 חתם בליפרינג האוסטרית שהיא קבוצת בת של רד בול זלצבורג.
בקיץ 2016 הצטרף לרד בול זלצבורג. ב-6 בדצמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 0-0 נגד מאטרסבורג. ב-23 באוקטובר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–5 נגד סנקט פלטן. הוואנג היה שותף להישג השיא של הקבוצה בזירה האירופית כאשר בעונת 2017/2018 הגיעה הקבוצה לחצי גמר הליגה האירופית, בו הודחה על ידי אולימפיק מרסיי.
ב-31 באוגוסט 2018 הושאל להמבורג עד לסוף העונה. ב-8 ביולי 2020 חתם בר.ב. לייפציג לחמש שנים. ב-29 באוגוסט 2021 הושאל לוולברהמפטון וונדררס לעונה אחת. ב-26 בינואר 2022 הוחתם במועדון באופן קבוע ועזב את ר.ב. לייפציג.
קריירה בין-לאומית

הוואנג הוא שחקן הנבחרת האולימפית של קוריאה הדרומית והשתתף עם הנבחרת באולימפיאדת 2016.
ב-1 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, בניצחון 2–3 נגד סין במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. ב-13 ביוני 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2–3 נגד קטר.
הוא נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.
נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022. במשחק האחרון של שלב הבתים נגד נבחרת פורטוגל, כבש הוואנג שער דרמטי בתוספת הזמן מבישול של יונג מין סון, מה שהעלה את דרום קוריאה לשלב שמינית הגמר.
נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר גביע אסיה 2023.
תארים

ליגת העל האוסטרית: 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
הגביע האוסטרי: 2015/2016, 2016/2017
מצודת אלמות

מצודת אלמות
החשישיון יוצאים לדרכם מאלמות, איור פרסי מהמאה ה-15
מצודת אַלַמוּת (בפרסית: قلعه الموت, מילולית: "קן העיט") היא מצודה עתיקה בהרי אלבורז מדרום לים הכספי. היא שוכנת בקרבת הכפר גזור חאן שבמחוז קזוין באיראן, כ-100 קילומטר מטהראן. המצודה מפורסמת כמקום משכנם של החשישיון, כת המתנקשים הרצחניים השיעית, שפעלה משלהי המאה ה-11 ועד חיסולה בידי המונגולים במחצית המאה ה-13.
תולדותיו

מצודת אלמות בנויה על פסגת הר אלוה אמות בגובה של 2,100 מטרים מעל פני הים. המצודה הוקמה לראשונה בשנת 840 והגישה אליה התאפשרה רק בשביל הררי צר ומתפתל מסביב למצוק שעליו היא שוכנת. מדרונות ההר מכוסים באבני מפולות חלקלקות, ואינם מאפשרים גישה אל החומות, ובכך הופכים את המקום לקשה מאוד לכיבוש. המצודה קיבלה את מימיה מנקבה ותעלה שנחפרו עמוק לתוך ההר ועד למפלס מי התהום. למצודה הייתה צורה מוארכת - אורכה היה למעלה מ-400 מטרים ורוחבו המקסימלי לא עלה על 30 מ'.
בשנת 1090 נכבשה המצודה בידי חסן-י סבאח, מייסד כת החשישיון שהשתייכה לפלג הניזארי של השיעה האיסמאעילית. מצודת אלמות התפרסמה בגניה ובספריות הרבות שהיו בה, למרות שטחה הקטן. בקרבת המצודה היו ממוקמים כ-23 מצודות אחרות.
מצודת אלמות שימשה כמרכז פעילותה של המדינה האיסמאעילית הניזארית (אנ') עד לנפילתה בידי הולאגו חאן המונגולי, ב-15 בדצמבר 1256, כחלק מהפלישה המונגולית מפרס אל המזרח התיכון.  המצודה עצמה לא נכבשה, אלא הוסגרה בידי מנהיג הכת רֻכן א-דין ח'וסרו בתקווה שהמונגולים יחוסו על חייו. תקווה זו הייתה תקוות שווא בלבד.
בשנת 2004 פגעה רעידת אדמה עזה בחומותיוה המתפוררות של המצודה.
ראשי מסדר החשישיון שמשלו באלמות

חסן-י סבאח (1090–1124)
בורזוג אֻמיד (1124–1138)
מוחמד הראשון מאלמות (1138–1162)
חסן אל-ת'אני אבן אל-קאהר - ד'כרת אל-אסלאם (אנ') האימאם הראשון שהכריז על עצמו במצודת אלמות (حسن على ذكره السلام; 1164–1166) היה האמאם ה-23 של הזרם הניזארי
נור אל-דין מוחמד אל-ת'אני (אנ') בנו של חסן השני (نورالدین محمد; 1166–1210), היה האמאם ה-24 של הזרם הניזארי
ג'לאל אל-דין חסן אל-ת'אלת' (אנ') בנו של מוחמד השני (נפטר ב-1221), היה האמאם ה-25 של הזרם הניזארי. (جلال الدین حسن; 1210-1221).
עלא אל-דין מוחמד אל-ת'אלת' (אנ') בנו של חסן השלישי (נפטר ב-1255), היה האמאם ה-26 של הזרם הניזארי. (علاءالدین محمد; 1221–1255).
רוּכְּן אל-דין ח'ורשאה (ער') בנו של מוחמד השלישי, נכנע להולאגו ח'אן (המונגולי) בשנת 1256 ונהרג במהלך שובו מקובלאי ח'אן. היה האמאם ה-27 של הזרם הניזארי (ركن الدين الحسن بن محمد خورشاه; 1255–1257).
ראו גם

ניזאריה
לקריאה נוספת

Peter Willey, The Eagle’s Nest: Ismaili Castles in Iran and Syria, 	London: I.B. Tauris, 2005  ISBN 978-1-85043-464-1
אומברטו אקו, תולדות האגדות - סיפורם של מקומות אגדיים, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2016, הפרק "אלאמות, הזקן מן ההר והאסאסינים", עמ' 276–285.