stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנגלים (שיר)
הערות שוליים

↑  אריאל פייגלין, תוך ארבעה ימים: סטטיק ובן אל מוציאים שיר חדש ליום העצמאות, באתר ערוץ 7
↑  גיל משעלי, ‏מנגלים, הגרסה המקורית: "ויכוח על הפזמון", באתר ‏מאקו‏, 16 במאי 2022
| דולי ופן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלק א' • צעירים לנצח |  |
| סינגלים | "אח שלי מתחתן" • "מאושרים" • "תרוצי אליו" • "ואז את תראי" • "את יודעת אמא" • "שמור עליי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "השמיים נעולים" • "בוקר טוב עולם" • "להאמין" • "אלבי" • "בשבילך" • "מנגלים" • "צעירים לנצח" • "מספיק טוב" • "עזוב אותי מטכנו" • "שחרר אותי" • "לאהוב אותך כל יום" |  |
| סטטיק ובן-אל תבורי |
| --- | --- | --- |
| סטטיק • בן-אל תבורי   דיסקוגרפיה | סטטיק • בן-אל תבורי   דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שבעה ירחים |  |
| מיני-אלבומים | לכאורה |  |
| סינגלים | "ברבי" • "כביש החוף" • "סלסולים" • "סתם" • "זהב"  • "טודו בום" • "הכל לטובה" • "נמסטה" • "קאוואי" • "גומיגם" • "Broke Ass Millionaire" • "יאסו" • "Tudo Bom" • "בננות" • "אמאלה" • "Further Up (Na, Na, Na, Na, Na)" • "We" • "חביב אלבי" • "Milli" • "קוביות" • "Shake Ya Boom Boom" • "קקטוס" • "כוסות ריקות" • "אפס מאמץ" • "אהבתי לך" • "מנגלים" • "אחלה גבר" • "קרנבל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "דוביגל" |  |
| אגם בוחבוט |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | אין קונספט |  |
| מיני אלבומים | Sold Out בלב • איפי ללב שבור |  |
| סינגלים | "כמו בריו" • "ארטיק מסטיק" • "אצל הדודה והדוד" • "לוקה" • "בננות" • "לימונדה" • "סופות" • "יהלום" • "כל העולם" • "מגבות" • "באתי להציל אותך" • "בשורות טובות" • "יותר חזק מה" • "קופידון" • "איפה אתה" • "לא שומעת" • "אהובי" • "נאדי באדי" • "אתה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "דובשנייה" • "מנגלים" |  |
| שירים אחרים | "טרנטולה" |  |
| פילמוגרפיה | בית ספר למוסיקה • הבנים והבנות • תברחו • כפולה |  |
מצעד למען חיינו

שלטים בהפגנה עליהם מתנוסס הלוגו של "מצעד למען חיינו".
מצעד למען חיינו (באנגלית: March for Our Lives) הייתה הפגנה וצעדת מחאה בהובלת תלמידים, שקראה להגברת הפיקוח על מכירת כלי ירייה והחזקתם, שהתרחשה ב-24 במרץ 2018, בוושינגטון, וב-800 מקומות נוספים במקביל, ברחבי ארצות הברית וברחבי העולם.
ההפגנה אורגנה על ידי תלמידים ממארגון Never Again MSD (אנ') בשיתוף פעולה עם ארגון ללא מטרות רווח בשם Everytown for Gun Safety (אנ'). ההפגנה פרצה בעקבות אירוע הטבח בתיכון דאגלס, אשר תוארה על ידי כלי התקשורת רבים כנקודת מפנה אפשרית עבור חקיקת פיקוח הנשק בארצות הברית ובכלל זה התיקון השני לחוקת ארצות הברית.
בהפגנה בוושינגטון די סי השתתפו בין 200 אלף לבין 800 אלף איש. בארצות הברית כולה השתתפו בהפגנות 1.2 עד 2 מיליון איש.
בעצרת ליד סנטרל פארק בניו יורק נערכה דקת דומייה לקורבנות הטבח בפארקלנד. המוזיקאי פול מקרטני הגיע להפגין בניו יורק, שם אמר: "אחד החברים הכי טובים שלי נורה לא רחוק מכאן", מקרטני התכוון לג'ון לנון, חברו ללקת הביטלס שנרצח בעיר ב-1980.
ראו גם

צעדת מיליון האמהות
הערות שוליים

↑  "You Marched. Now we fight for our lives". marchforourlives.com. March For Our Lives. אורכב מ-המקור ב-2018-03-25. נבדק ב-2018-04-04.
↑  May, Charlie (18 בפברואר 2018). "Florida student survivors announce 'March for Our Lives': Here's a time to talk about gun control". Salon. ארכיון מ-18 בפברואר 2018. נבדק ב-18 בפברואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Carlsen, Audrey; Patel, Jugal (22 במרץ 2018). "Across the United States". The New York Times. נבדק ב-24 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Editorial (21 במרץ 2018). "Take assault-weapons ban to the people". The Seattle Times. נבדק ב-24 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Langone, Alix (25 במרץ 2018). "These Photos Show How Big the March for Our Lives Crowds Were Across the Country". Time. נבדק ב-25 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cooper, Kelly-Leigh (18 בפברואר 2018). "American teens demand 'Never Again'". BBC News. ארכיון מ-18 בפברואר 2018. נבדק ב-18 בפברואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Miller, Sarah (17 בפברואר 2018). "'We will be the last mass shooting': Florida students want to be tipping point in gun debate". USA Today. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Petrusich, Amanda; Peterson, Mark (24 במרץ 2018). "The Fearless, Outraged Young Protesters at the March for Our Lives in Washington, D.C." The New Yorker. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Reilly, Katie (21 בפברואר 2018). "Teachers Are Fighting for Gun Control After Parkland". Time. נבדק ב-26 במרץ 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מחאת ענק נגד הנשק: "אנחנו הבאים בתור", באתר ynet, 24 במרץ 2018
מנגן ושר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 יוצרים:  דקלה ברקאי 
 בימוי:  יבגני רומן, שמואל חיימוביץ' 
 שחקנים:  בר צברי  אמיתי יעיש בן אוזיליו  עדי אלון  דפנה דקל  ששון גבאי  קים אור אזולאי 
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 
 הפקה
 מוזיקה:  אבי בללי, יעקב למאי 
 אורך פרק:  45 דק' 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  11 בנובמבר 2021 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מנגן ושר היא סדרת טלוויזיה מוזיקלית ששודרה בyes הטלוויזיה בלוויין בשנת 2021. הסדרה, בכיכובו של הזמר בר צברי עוסקת במוזיקאי צעיר מראש העין, שהיה ילד פלא וחולם להיות זמר ים-תיכוני.
הסדרה ומשתתפיה הועמדו במספר קטגוריות בפרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 מתוכן זכו ששון גבאי בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה וכותבי המוזיקה בפרס המוזיקה המקורית הטובה ביותר.
עלילה

צברי מגלם את גילי חדד, מוזיקאי מראש העין שהתגלה כזמר בגיל צעיר וחלומו הגדול הוא להקליט שיר שיושמע ברדיו. חדד הוא בנו של אביחי חדד (אמיתי יעיש) שפגע במשפחה ונטש אותה.
לצד חדד מופיעים בסדרה אמו (דפנה דקל), אחותו תלמידת התיכון (קים אור אזולאי) ואחיו החייל בן (עדי אלון).
לאחר שאביו מת, נענה חדד להצעה של העבריין יחי (ששון גבאי), לו היה חייב אביו כספים, לעבוד עימו כנהג צמוד.
שם הסדרה לקוח מהשיר מנגן ושר שביצע אבנר גדסי ובדצמבר 1980 זכה עימו במקום השני בפסטיבל הזמר המזרחי.
דמויות

גילי חדד (בר צברי) - בנם של אביחי ושרי, ששר מגיל צעיר וחלומו הגדול הוא להצליח בתחום המוזיקה. לאחר שאביו נפטר, עובד כנהג אצל יחי ומבצע עבורו שליחויות. קרוב מאוד לאחותו הודיה.
שרי חדד (דפנה דקל) - אלמנתו של אביחי, אמם של גילי, הודיה ובן. במהלך הפרקים מתקרבת לגבי, אחיו של אביחי.
יחי (ששון גבאי) - עבריין, שלו היה חייב אביחי מאות אלפי שקלים. במהלך השבעה, מציע לגילי לעבוד אצלו כנהג בכדי לפרוע את החוב, מתאהב בשירה שלו ומחליט לקדם אותו מבחינה מקצועית. הודיה חושדת שהוא אחראי למותו של אביחי.
אביחי חדד (אמיתי יעיש בן אוזיליו) - בן זוגה של שרי, אביהם של גילי, הודיה ובן. זמר עבר המסתבך בהימורים בלתי חוקיים ונהרג במהלך הפרק הראשון כשרכבו נשרף. עלילת הסדרה עוסקת בחקר נסיבות מותו.
שירים

בסדרה מוצגים שירי מוזיקה ים-תיכונית בהם שירי זוהר ארגוב, שרית חדד, איתי לוי ועמיר בניון. בכל פרק מבצע צברי לפחות שיר אחד מהזמר הים-תיכוני.
אמנים מוכרים הופיעו בסדרה בהם יהודה קיסר, עדן חסון, יואב יצחק וישי לוי.
לסדרה נכתבו שירים חדשים שבר צברי ביצע כחלק מדמות הזמר. בין השירים היו "רק בשמחות" שכתב עם עדי לוי, "אין בי כאב", "מחפש מקום" ו-"מה בלילות" שחיבר אבי אוחיון. בסדרה הוצג תהליך הכתיבה הבדיוני של חלק מהשירים.
על פועלם המוזיקלי בסדרה זכו בפרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 אבי בללי, יעקב למאי, בר צברי, אבי אוחיון, לירון עמרם, עדי לוי ומתן דרור.
ראו גם

היורשת
הד קולך
הערות שוליים

↑  אריאל פייגלין, מה בלילות - בר צברי בשיר חדש מתוך הסדרה 'מנגן ושר', באתר ערוץ 7, 11 בנובמבר 2021
מנחם מנדל הלברשטאם

רבי מנחם מנדל הלברשטאם מסטרופקוב
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
רבי מנחם מנדל הלברשטאם (י"ד באדר א' תרל"ה -  ו' באייר תשי"ד, 9 במאי 1954) היה האדמו"ר השני מסטרופקוב.
ביוגרפיה

נולד כבן בכור לרבי אברהם שלום הלברשטאם האדמו"ר הראשון מסטרופקוב, ולחיה יהודית בתו של רבי אברהם חיים הורוביץ מלינסק. כסנדק בברית המילה שלו שימש רבי חיים הלברשטאם (ה"דברי חיים") מצאנז, הוא נקרא על שם סבו רבי מנחם מנדל מלינסק.
בילדותו התייתם מאמו ונתגדל בבית זקינו משינאווא, בבחרותו קיבל סמיכה מהרב שמואל ענגיל אב"ד ראדומישלא, נישא לאסתר בת הרב יעקב קופל פרנס מראשי הקהל בגארליץ וחתן הרב רבי יוסף זאב מקשאנוב נכדו של הדברי חיים מצאנז.
בשנת ה'תרע"ט הוכתר על ידי אביו לרב הצעיר בסטרופקוב והקים ישיבה לבחורים שבה העביר מדי יום שני שיעורים, בעיון ובבקיאות. לאחר פטירת אביו בקיץ ה'ת"ש (1940), הוכתר לממלא מקום אביו כאדמו"ר מסטרופקוב. הוא שרד את ימי שואת יהודי הונגריה, בתחילת שנת תש"ה הסתתר בבונקר בפרשבורג, כשהוא מבטיח בכתב שכל יושבי הבונקר ינצלו כפי שאכן קרה. במלחמה איבד את כל משפחתו מלבד נכדה אחת שהקימה משפחה לאחר המלחמה, בחודש אייר תש"ה הגיע לציריך שבשווייץ, לאחר סיום המלחמה היגר לארצות הברית בחנוכה ה'תש"ז (1947). עם הגיעו החל בשיקום החסידות בבית המדרש שהקים בשכונת ויליאמסבורג. כמו אביו נודע כבעל מופת ורבים שיחרו לפתחו. הוא נישא בשנית לבריינדל בת הרב שלמה ברוך פראגר אב"ד פטרוואסלע ונכד המהר"ם שיק.
בשנת תשי"ב הידרדר מצב בריאותו, ונפטר בו' באייר ה'תשי"ד, 9 במאי 1954, ארונו הובא ארצה והוא נטמן בח' באייר בהר המנוחות. הוא לא השאיר אחריו צאצאים שיכלו לשמש תחתיו בהנהגת החסידות ולאחר פטירתו התמנה לאדמו"ר בן אחותו רבי יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם.
חלק מדברי תורתו נדפסו בשנת תשט"ז בספר "דברי מנחם". בשנת תשע"ט יצא בהוצאה חדשה עם קורות חייו ועוד.
משפחתו

לרב הלברשטאם ולאשתו הראשונה אסתר היו שישה בנים ושתי בנות, בניו וכלותיו, בנותיו וחתניו נרצחו כולם במהלך שואת יהודי אירופה. שרדה רק נכדה אחת שליוותה אותו במשך כל שנות המלחמה.
כמה מבניו שירתו עד מותם בתפקידים רבניים:
הרב דוד - אב"ד בדאברא
הרב יחזקאל שרגא - אב"ד בווארנוב
הרב אברהם נפתלי - דיין ומו"צ בסאטמר
לקריאה נוספת

איש האמת - פרקי חיים, משה יהודה נחמיה הלברשטאם, תשס"ט
יחזקאל שרגא פרנקל, רבינו הקדוש משינאווא, רמת גן תשס"ב, עמודים תשנד-תשסח
הערות שוליים

↑  בספר דברי מנחם על פי עדות של שני חסידים שהיו באותו בונקר.
↑  בסוף ספר דברי מנחם הנ"ל הובאו עדויות על מופתיו.
מרסלו טורקואטו דה אלבאר

מרסלו טורקואטו דה אַלְבֶאַר (בספרדית: Marcelo Torcuato de Alvear;‏ 4 באוקטובר 1868 – 23 במרץ 1942) היה עורך דין ופוליטיקאי ארגנטינאי שכיהן כנשיא ארגנטינה מטעם מפלגת האיחוד האזרחי הרדיקלי מ-12 באוקטובר 1922 עד 12 באוקטובר 1928.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מרסלו ניקולה

| --- | --- |

ניקולה ב-2015
 לידה:  12 במאי 1971 (בן 53) רפאלה, ארגנטינה 
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.07
 דראפט:  בחירה 50, 1993 יוסטון רוקטס
 קבוצות כשחקן
 1988–1989   1989–1996   1996–1997   1997–1998   1998–2004   2004–2005   2005–2006   2006   2006–2007:  קניאדנסה   קאחה לבוראל ויטוריה   פנאתינייקוס   ברצלונה   בנטון טרוויזו   בי.סי. קייב   מונטפסקי סיינה   רג'יו אמיליה   קאחה לבוראל ויטוריה
 קבוצות כמאמן
 2012–2014   2014   2015   2016–2017 2018–2019 2018–2019 2019–2021 2021–:  מורסיה (ע')   מורסיה   ריטאס וילנה   הפועל ירושלים (ע') ברוזה במברג (ע') פורלי גיפוסקואה באסקט אוניברסו טרוויזו
 
מרסלו ניקולה (בספרדית: Marcelo Nicola; נולד ב-12 במאי 1971) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ארגנטינאי בעל אזרחות איטלקית המשמש כמאמן אוניברסו טרוויזו מליגת העל האיטלקית בכדורסל ושימש בעבר עוזר מאמן בהפועל ירושלים.
קריירה כשחקן

מרסלו ניקולה גדל במועדון קניאדנסה. ב-1989 חתם בקאחה לבוראל ויטוריה. ב-1993 נבחר בחירה מספר 50 בדראפט ונהפך לשחקן הארגנטינאי השני שנבחר בדראפט.
מרדכי פיקר

מרדכי (מונדי) פיקר (20 במרץ 1943 - 10 במאי 2020) היה כדורגלן ישראלי, מהבולטים בשחקני הפועל חיפה בשנות ה-60 של המאה ה-20.
ביוגרפיה

מרדכי (מונדי) פיקר נולד בשנת 1943 בתוך מחנה ריכוז במוגילב, שבאוקראינה. לאחר שחרור המחנה על ידי הצבא האדום, משפחת פיקר עברה לצ'רנוביץ ובשנת 1951 עלתה לישראל והתיישבה בחיפה. מונדי שהיה ספורטאי מצטיין החל את דרכו ככדורגלן בגיל 13 במחלקת הנוער של הפועל חיפה. ב-1961 הוא זכה עם קבוצת הנוער באליפות מחוז הצפון. ב-1962 פיקר עלה לבוגרים, בעונה בה הפועל חיפה זכתה בגביע המדינה לראשונה בתולדותיה. בעונה שלאחר מכן המאמן מינדה יובנוביץ' הציב את פיקר בתפקיד הבלם. הוא תפס מקום של קבע בהרכב והתבלט בזריזותו, כושרו הגופני ומשחקו החכם. הוא חיפה על מידות גופו הצנומות עם מיקום נהדר ונודע כבלם שקשה מאוד לעבור אותו. בשנת 1964 הפועל חיפה הגיעה שוב לגמר הגביע אבל הפסידה למכבי תל אביב לאחר שלושה משחקים שבכולם פיקר שיחק בהרכב. בעונה שלאחר מכן הוא היה שותף לזכייה השנייה של הפועל חיפה בגביע המדינה לאחר ניצחון על שמשון תל אביב בגמר של 1966. בשנת 1967 פיקר רשם שתי הופעות במדי נבחרת ישראל. הוא היה אחד השחקנים הבולטים בעונה הכפולה 1966/68 שאותה סיימה הפועל חיפה במקום השלישי. ב-1968 הגיע לקבוצה המאמן מייק דה-יונג והסב את פיקר לתפקיד של קשר, כשיוחנן וולך הוצב כבלם במקומו. גם בתפקיד זה פיקר המשיך להצטיין והקבוצה סיימה במקום הרביעי. בעונה שלאחר מכן הוא היה ממובילי מאבק השחקנים שדרשו להשוות את המענקים לאלה שנהוגים בקבוצות אחרות. באותה עונה פיקר הצליח לשבור בצורת בת שישה משחקים של הקבוצה כשכבש שער ניצחון מול  מכבי פתח-תקוה. בתחילת  עונת 1971/72 פיקר נפצע ובהמשך נעדר בגלל חילוקי דעות עם ההנהלה. כשחזר לאימונים נותר על הספסל לאחר ששמעון צלקה תפס את מקומו בהרכב. בסיום אותה עונה פיקר עזב את הפועל חיפה לאחר עשר עונות בקבוצה הבוגרת.
ב-1972 פיקר עבר לשחק בהפועל קריית אתא בליגה ב' ועלה איתה לליגה א', שהייתה אז הליגה השנייה. ב-1976 הוא חזר לליגה הלאומית כשהצטרף לעולה החדשה הפועל עכו בגיל 33 והיה אחד השחקנים המבוגרים בליגה. לאחר פרישתו ב-1977 הוא אימן את הפועל קריית אתא ועלה איתה פעם נוספת לליגה א'. לאחר מכן פיקר אימן את הפועל תל חנן. במקביל הוא עבד בנמל חיפה, שם המשיך לשחק כדורגל בליגה למקומות עבודה. לאחר כ-40 שנה בנמל הוא פרש בתפקיד ניהולי.
מרדכי פיקר נפטר בשנת 2020 לאחר מחלה קשה. פיקר שהתאלמן מאשתו ב-1991 הותיר אחריו שלושה ילדים ושישה נכדים.
הערות שוליים

↑  ספורט, שחקן הפועל חיפה לשעבר, מרדכי פיקר, הלך לעולמו, באתר ynet, 10 במאי 2020
מספר קנודסן

מספר קנודסן  Kn (אנגלית: Knudsen Number) הוא שמו של גודל חסר ממדים מתחום מכניקת הרצף, המגדיר את היחס בין המהלך החופשי של החלקיקים במערכת פיזיקלית מסוימת לסקלה המייצגת של המערכת. למעשה, מגדיר מספר קנודסן את התנאי לפיו ניתן להתייחס למערכת פיזיקלית כאל רצף ולהתעלם מההטרוגניות שלה.
המספר קרוי של שמו של מרטין קנודסן, פיזיקאי דני.
הגדרה

מספר קנודסן מוגדר על ידי היחס:
Kn={\frac {max(l,\lambda )}{L}}
כאשר:
\lambda  הוא המהלך החופשי הממוצע.
l הוא המרחק האופייני בין מולקולות, המוגדר כ-  l={\frac {1}{\sqrt[{3}]{n}}}.
L היא הסקלה המאפיינת את הבעיה.
ככל שהמערכת קרובה יותר לרצף, נצפה לקבל  Kn\ll 1. יש לציין שלרוב יהיה המהלך החופשי גדול מהמרחק האופייני בין מולקולות, ולכן רשומה ההגדרה פעמים רבות רק בתור היחס בין המהלך החופשי לסקלת המערכת.
הסבר אינטואיטיבי למספר קנודסן

מספר קנודסן, כאמור לעיל, מגדיר מתי ניתן להתייחס למערכת מסוימת כאל רצף.
ענן כוכבים בין גלקטי, שהמהלך החופשי בו הוא מסדר גודל של 1010 ק"מ (כלומר, החלקיקים כמעט ולא נפגשים זה עם זה) אינו נראה, ממבט ראשון, כמתאים להנחת הרצף. מאידך, כאשר מסתכלים על סקלת הבעיה (גודל הענן), מגלים שהיא בסדר גודל של 1013 ק"מ, ושהנחת הרצף מתקיימת בה בקירוב טוב.
דוגמאות לתופעות בעלי מספר קנודסן גבוה אשר לא ניתן להניח בהן את הנחת כרצף:
תנועת האוויר סביב לוויין באקסוספירה או תנועת האבק באטמוספירה - דלילות החלקיקים מכתיבה מהלך חופשי גדול, בעוד האובייקט הוא סדר גודל אחד יותר בקירוב מהחלקיקים.
תא לחץ בריק מאוד גבוה (UHV) - המגדיל את ה- \lambda  המהלך החופשי.
רכיבי MEMS ו-NEMS (מיקרו וננו אלקטרונים) - רכיבים בעלי שכבות דקות שמאופיינים ב- L "סקלה מאפיינת" קטנה וגורמים למולקולות זורם להיות מושפעים באופן משמעותי מהמגע עם המוצק.
השימוש במספר קנודסן

מספר קנודסן קובע את דיוק החישובים כאשר מתארים מערכת מסוימת באמצעות כלים שפותחו במכניקת הרצף או במכניקת הזורמים כמו משוואות נאוויה-סטוקס. ככל שמספר קנודסן יהיה קרוב יותר ל-1, כך ההנחות שנעשות, כאשר משתמשים בכלים אלו, יהיו פחות נכונות, והתוצאות שנקבל בעזרתן יהיו מדויקות פחות. במקרים בהם מספר קנודסן שווה בקירוב או גדול מ-1, יש צורך לעשות שימוש בכלים פיזיקליים אחרים כמו מכניקה סטטיסטית. גז עם מספר קנודסון הרבה יותר גדול מ-1 נקרא גז קלוש.
ראו גם

הידרודינמיקה
מספר מאך
הערות שוליים

↑  זרימה במספר קנודסן גבוה, אוניברסיטת Nagoya
↑  דוגמאות למספר קנודסן גבוה, אוניברסיטת סטנפורד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7736424-7
מרסלו משאדו דוס סנטוס

מרסלו משאדו דוס סנטוס (בפורטוגזית: Marcelo Machado dos Santos; נולד ב-29 במאי 1994) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בשאפקואנסה.
קריירה

מרסלו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ויטוריה. ב-29 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 3–5 נגד אתלטיקו פרנאאנסה. ב-26 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה בקריירה שלו בניצחון 0–3 נגד פלמנגו ב.א..
ב-29 בינואר 2017 חתם מרסלו במכבי תל אביב יחד עם חברו לקבוצה, רמון, אך הושאל בתום העונה לבני יהודה תל אביב.
במרץ 2018 חתם בבוטפוגו.
ב-4 בפברואר 2019 הושאל לאווש.
בקיץ 2019 חתם בגוארני.
ב-20 בינואר 2022 חתם בשאפקואנסה.
מועדות

מוּעָדוּת (בלועזית: רצידיביזם) הוא דפוס התנהגותי של עבריינים מורשעים אשר שוחררו מהכלא לקהילה ושבים לבצע עבירות. שיעור העבריינים שחוזרים ומבצעים עבירות בפרק זמן מסוים לאחר שחרורם מוגדר כ"שיעור מועדות" (recidivism rate). בשנים האחרונות בדקו מחקרים רבים את שיעורי המועדות בקרב עבריינים שונים. מחקרים אלה מסייעים לגורמים שונים במערכת אכיפת החוק (בתי המשפט, בתי סוהר, קציני מבחן) להעריך את מידת המסוכנות של העבריינים ומתוך כך להחליט על הצורך לפקח עליהם בעתיד. ההסתברות לחזרה לפשע תלויה בגורמים רבים, ובהם אופי העבירה והימצאות רכיבים ממכרים בה (כגון עבירות הקשורות לשימוש בסמים ואלכוהול), רמת התמיכה המשפחתית באסיר ששוחרר, ושילובו הכללי בחברה ובמקום עבודה. כדי למנוע תופעות חזרה לפשע, קיימות תוכניות שיקום שונות והוסטלים שונים האמורים לסייע לאסיר להשתלב חזרה בחברה.
יש הרואים בשיעור המועדות כלי להערכתן של מערכות אכיפת החוק ושל תוכניות שיקום ועל כן מתייחסים למועדות כמדד לכישלון, שכן הוא מבטא את חזרתו לפשע של העבריין – דהיינו, כישלון בחזרה לקהילה כאזרח שומר חוק. שיטות מדידה רבות בעולם מתייחסות לאורך פרק הזמן (למשל, שנתיים, שלוש שנים, חמש שנים). על פי שיטה זאת, עבריין שחזר למאסר לאחר תום התקופה, לא נחשב כעבריין מועד. עם זאת, שיעורי מועדות נמדדים לרוב באופן שונה ממחקר למחקר. אוכלוסיות שונות ודרכים שונות למדידת שיעורי מועדות יכולות להפיק תוצאות שונות באופן מהותי.
הפסיכופתיה נחשבת לקוטבו הקיצוני של המועדות, ובה האדם כלל אינו מקשר בין העונש שקיבל למעשיו, ואינו יכול ללמוד מטעויותיו.
גיזרון

השם המופשט ״מוּעָדוּת״ נגזר משם התואר ״מוּעָד״ שמקורו במונח ההלכתי ״שור מועד״, המתאר שור שנגח כמה פעמים ונוטה לשוב על מעשיו. מקור המונח הלועזי "רצידיביזם" הוא בביטוי הלטיני recidere שמשמעו "ליפול שוב".
מדידה

מועדות נמדדת במספר העבריינים מתוך כלל העבריינים בקבוצה מסוימת המבצעים עבירה חוזרת בפרק זמן נתון. כיוון שקשה למדוד את ההתנהגות העבריינית עצמה, משתמשים באינדיקציות שונות כדי להשיג תוצאה קרובה לאמת שתייצג את החזרה לעבריינות. ארבע ההגדרות האופרטיביות השכיחות ביותר לרצידיביזם הן מעצר חדש, כתב אישום חדש, הרשעה חדשה ומאסר חדש. כל אחת מההגדרות האלה לוקה בהכללת יתר (מכלילה אנשים שלא היו צריכים להיחשב רצידיביסטים, למשל - מעצר שלא הבשיל להרשעה או עבירה שלא פוענחה), וכל הגדרה צפויה להניב ערך רצידיביזם אחר.
מחקרים רבים משתמשים במדד של מאסר חדש (re-incarceration) למדידת רצידיביזם בשל הנוחות של איסוף הנתונים וכן בשל הסימטריה בין נקודת המוצא למדידה (השחרור ממאסר), לנקודת המדידה החוזרת (החזרה למאסר), סימטריה המאפשרת להגדיר עבריין חוזר.
בישראל > כולל

שיעור המועדות הכולל בישראל נמצא בירידה, ועומד על 38% בתוך תקופה של חמש שנים, בקרב משוחררי 2017 שחזרו עד לשנת 2022 (נתוני ענף מחקר שב"ס, 2024), בהשוואה ל-42% בקרב משוחררי 2004. לפי מחקרם של ד"ר יוחנן ועקנין וד"ר קתרין בן צבי, קיים יחס הפוך בין גיל האסיר לבין שיעור המועדות. כלומר, ככל שעולה הגיל, כך פוחת שיעור המועדות. ממצא זה הוא עקבי במדינות רבות ברחבי העולם. עוד בשנת 1920 נבדק קשר זה בבדיקות מחמירות והוכח שוב ושוב שפעילות עבריינית מגיעה לשיאה בגיל ההתבגרות, ואז הולכת ופוחתת.
שיעור המועדות של נשים ירד מ-37.5% בקרב משוחררות בשנת 2004, ל-24% בקרב משוחררות 2013. נמצא כי בממוצע, נשים החוזרות למאסר שוהות כ-17.5 חודשים בקהילה, לעומת גברים רצידיוויסטים השוהים כ-20 חודשים בקהילה, בין שחרור למאסר חוזר. אף על פי ששיעור המועדות בקרב גברים גבוה יותר, קצב החזרה למאסר של נשים בשנה הראשונה גבוה פי 1.3 מקצב החזרה של גברים למאסר בשנה הראשונה.
בישראל > אלימות

שיעור המועדות בעבירות אלימות הוא 37% בקרב אסירים בגירים; שיעור זה חושב בעבור אסירים שנכלאו בגין עבירות אלימות שהשתחררו מהכלא בשנת 2016 וחזרו לכליאה עד שנת 2021, והוא נמוך יחסית לשיעור שנמצא במחקר קודם שעסק באסירי עבירות אלימות שהשתחררו מהכלא בשנת 2014 וחזרו לכליאה עד 2019, שהיה 41%.
בישראל > עבריינות מין

שאלה מרכזית בנוגע לעבריינים פוגעים מינית היא אם הם יהפכו לעברייני מין מועדים. מספר מחקרים ומטא-אנליזה בקנה מידה גדול מראים כי עברייני מין הם עבריינים מגוונים וכי הם בעלי סיכון גבוה יותר לחזור לסורם בעבירות שאינן מיניות מאשר בעבירות מיניות.
ממצאי מחקר שפורסמו בשנת 2015 בשירות בתי הסוהר בישראל על משוחררי 2004–2008 מצביעים על שיעור מועדות של 19.4% בעבירות מין במצטבר בתקופה של חמש שנים, שהוא אחד המדדים הנמוכים ביותר ביחס לעבירות אחרות. עם זאת, הסיכון היחסי הוא הגבוה ביותר בקטגוריות העבירה (10.0). כלומר אף שהסיכון של עבריין מין לחזור למאסר הוא יחסית נמוך, הסיכון של עבריין מין שחזר בגין עבירת מין גדול מאוד לעומת חזרה למאסר של אסיר שאינו עבריין מין.
מחקר שניתח את נתוני המועדות בקרב עברייני מין המפוקחים על ידי יחידת הפיקוח "צור", מראה כי מקרב 934 עברייני המין שהיו בפיקוח בין השנים 2006–2011, ושרמת המסוכנות שלהם הוגדרה כיותר מנמוכה, רק 73, שהם 8% מקרב המפוקחים, הורשעו שוב. מתוכם 3% בשל עבירת מין, 1% בשל הפרת תנאי פיקוח, ו-4% בשל עבירה אחרת. מרבית העבריינים המועדים שרמת המסוכנות שלהם הייתה גבוהה או גבוהה מאוד – כ-60% מהם ביצעו את העבירה החוזרת על רקע של סטייה מינית (לדוגמה, אקסהיביציוניזם, פדופיליה), וכ-18.5% על רקע אישיותי. חלקם הגדול לא נטלו חלק בתוכנית טיפולית.
בעולם > נורווגיה

בנורווגיה שיעור המועדות הוא מהנמוכים ביותר בעולם, והוא עומד על 20% בתוך תקופה של שנתיים, ועל 25% בתוך תקופה של חמש שנים. בנורווגיה מספר האסירים ל-100,000 תושבים הוא 75 בלבד, בהשוואה ל-240 בישראל. במקום בעונש, בתי הסוהר ומערכת המשפט בנורווגיה מתמקדים בצדק מאחה ובשיקום האסירים. שירות התיקון של נורווגיה (The Norwegian Correctional Services) עובד בשיתוף פעולה עם שירותי בריאות ובתי ספר מתוך הקהילה, שירותים כגון חינוך, בריאות, תעסוקה ותרבות ניתנים בכלא על ידי אותם גופים שפועלים בקהילה וגופים שונים ממנים היבטים שונים של תהליך השיקום.
בעולם > שוודיה

התפיסה הרווחת בשוודיה היא שהמאסר הוא בררה אחרונה. אם המאסר הוא בלתי נמנע, יש לאפשר לאסיר לשמור על קשרים הדוקים עם הקהילה. בדומה לנורווגיה, שירותי הרווחה ניתנים לאסירים על ידי הגופים המשרתים את הקהילה.
לפי נתונים השוואתיים מינואר 2023, שיעור הכליאה בשוודיה עומד על 82 לכל 100,000 תושבים. נתונים משנת 2013 מצביעים על שיעור מועדות של 29% בתוך תקופה של שלוש שנים.
בעולם > ארצות הברית

הגישה הרווחת בארצות הברית היא גישת ההרתעה. בכ-28 מדינות, ובמיוחד בקליפורניה נחקקו חוקים כגון חוק "שלוש הפסילות", שם על עברה שלישית מאותו הסוג העבריין צפוי לעונש בלתי קצוב (שמשמעותו מאסר עולם כל עוד לא ננקטים הליכים לקיצוב עונשו), ועליו לשבת במאסר לפחות 25 שנה בטרם ישוחרר בפיקוח.
אחוזי הכליאה בארצות הברית הם מעל ומעבר לכל מדינה מערבית אחרת, והם עלו בהתמדה בעשרות השנים האחרונות בלי קשר לרמת הפשיעה. נכון לספטמבר 2013, היו בארצות הברית קרוב ל-2.2 מיליון אסירים (כולל עצורים לפני משפט), ועל אף שאוכלוסייתה היא פחות מ-5% מאוכלוסיית העולם, הרי קרוב ל-22% מאסירי העולם כלואים בה. מניתוח תקופת מעקב של משוחררי 2005–2014 עולה כי שיעורי המועדות בארצות הברית הם מהגבוהים בעולם והם עומדים על 68% בתוך שלוש שנים, על 77% בחמש שנים, ועל 83% בתשע שנים.
גישת ההרתעה היא אחת מאבני היסוד של כל מערכת פיקוח חברתי באשר היא. עם זאת, מאות מחקרים הראו כי הסתמכות גבוהה על פיקוח וסנקציות, יכולה למעשה להגדיל את הסבירות שאדם יבצע עבירה מחדש, בעוד שבתי סוהר מתוכננים היטב, ותוכניות שיקום שמכינות את האסיר להשתלבות מחדש בקהילה, מפחיתות את אחוזי המועדות באופן משמעותי.
מחקרים > רמת השכלה

מחקרים מלמדים כי אסירים בדרך כלל מתאפיינים ברמת השכלה נמוכה יחסית לאוכלוסייה הכללית. חוקרים רבים גורסים כי ככל שאסירים ישתתפו במספר רב יותר של תוכניות חינוך, כך הסיכוי שלהם למצוא עבודה מחוץ לכלא עולה, והנטייה לחזור לפשע פוחתת. מחקרים רבים מצביעים על ירידה בשיעורי המועדות בקרב אסירים שהשתתפו בתוכניות חינוך במהלך מאסרם. לדוגמה, במחקר שכלל 3,170 אסירים במדינת מרילנד, מינסוטה ואוהיו בארצות הברית, נמצא כי הסיכוי שלהם לחזור לכלא היה נמוך פי 43 בהשוואה לאלה שלא השתתפו בתוכנית. מחקר מטא-אנליזה שבחן מידע מתוך 58 מחקרים מאשש ממצאים אלה.
חוץ מההשתלבות כללית בחברה, חינוך הוא כלי חשוב בתהליך השיקום והוא מאפשר לאסיר לחזק את הביטחון עצמי, את הדימוי עצמי, הקניית ערכים חיוביים, קשרים בין-אישיים, ואישיות פרו-חברתית.