stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פצצה
סוגי פצצות > פצצות דלק־אוויר

פצצת דלק-אוויר (חימוש תרמובּארי) מפזרת באוויר ענן של דלק כך שהחמצן שבאוויר המעורב בדלק הופך לנפיץ. לאחר פיזור הענן, הפצצה מדליקה את ענן תערובת הדלק־אוויר ועל ידי כך מתרחש פיצוץ עוצמתי. הפיצוץ יוצר גל הדף בטמפרטורה ולחץ גבוהים שנכנס גם מאחרי מחסות. לאחר הפיצוץ מתכלה החמצן בסביבה הקרובה ונוצר נזק משני שהוא חנק. פצצה זו יעילה במיוחד נגד בני אדם.
סוגי פצצות > פצצות חכמות

"פצצה חכמה" היא פצצה מונחית שמותקנת עליה ערכת ניווט והנחיה (או שמובנית מראש כ"מערכת פצצה מונחית") להשגת יכולת תמרון של הפצצה למטרתה. אמנם מדובר במנגנון הדומה למנגנון המשמש בטיל, אך ללא הנעה עצמית. יכולת התמרון אל המטרה, מוגבלת בהשוואה לטילים. תנועת התמרון של פצצות חכמות מכונה "דאייה" או "גלישה", והיא מבוצעת באמצעות כנפיים מתקפלות וסנפירים שונים.
סוגי פצצות > פצצות רבות עוצמה

הפצצה רבת העוצמה ביותר (שאינה גרעינית) היא הפצצה הרוסית "אבי כל הפצצות" (Father of all bombs), השקולה ל-44 טון TNT. אחריה באה הפצצה האמריקאית MOAB, שפירושה Massive Ordnance Air Blast ("חימוש נפיץ אווירי מסיבי"). היא שקולה ל-11 טון TNT. בפי חיילי ארצות הברית היא ידועה גם בשם "Mother of all bombs".
סוגי פצצות > פצצות גרעיניות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

פצצה חודרת בונקרים
JDAM – מערכת זנב ההופכת פצצות אוויר פשוטות לפצצות מדויקות, שהן "פצצות חכמות".
טולבוי
פצצת דאייה
פצצת מצרר
חימוש מצרר
נשק מונחה
עוקץ פלדה – פצצת מרגמה (פצמ"ר) מונחית תוצרת אלביט מערכות, שנמצאת בשימוש צה"ל במרגמות 120 מ"מ "קשת" ו"חנית" שבשירות חיל הרגלים.
חימוש תרמובארי
חומר נפץ
רימון יד
מטען חבלה
בקבוק תבערה
בלון תבערה
מרגמה
רקטה, ארטילריה רקטית
טיל נגד טנקים
טיל נגד ספינות
טיל נגד טילים
פצצת כדור פורח
סילוק פצצות
פצצת מימן
פצצת זרחן
פצצה גרעינית
פצצה קופצת
פצצת תאורה
פצצת דאייה
פצצה געשית
פצצת פיצוח מסלולים
פצצת גרנד סלאם
פצצת עומק
טיל אוויר-אוויר
טיל שיוט
מפציץ
טיל קרקע-קרקע
טיל בליסטי
חבלה וסילוק פצצות
לקריאה נוספת

לוי שגיב, חומרי נפץ, הדף ופירוטכניקה, הוצאת "קרוננברג ספרות מקצועית", תל אביב, תשנ"ז 1997
הערות שוליים

↑  עמי רוחקס דומבה, DIEHL Defense ורפאל יתחילו לייצר את פצצת ה-SPICE 250 ER בגרמניה, באתר ישראל דיפנס, 21 ביוני 2022
| תעופה צבאית  • תעופה • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| סוגי כלי טיס | מטוס קרב • מטוס תובלה צבאי • מטוס תקיפה • מטוס קרב רב-משימתי • מפציץ • מטוס ריגול • מטוס תובלה • מסוק קרב • מסוק סער • מטוס שליטה ובקרה • כטב"ם | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| כלי נשק | פצצה (שימוש כללי ומונחית) • טיל אוויר-אוויר • טיל אוויר-קרקע • טיל שיוט • חימוש משוטט (כטב"ם מתאבד) • רקטה • תותח אוטומטי/מקלע כבד (כגון M2 בראונינג ו-M61A1 וולקן) | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים עיקריים | לוחמה אווירית • קרב אוויר • הפצצה אסטרטגית • הפצצה טקטית • תובלה אווירית • מודיעין אוויר | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מערכות עיקריות | לוחמה אווירית במלחמת העולם הראשונה • לוחמה אווירית במלחמת העולם השנייה • לוחמה אווירית במלחמת קוריאה • לוחמה אווירית במלחמת וייטנאם • לוחמה אווירית במלחמת המפרץ | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים משניים | טייסת • אלוף הפלות • גיחה • נ"מ • יעף • חמקנות  • לוחמה אלקטרונית | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283107205171  BnF: cb13319196m (data)  GND: 4338394-4  LCCN: sh85015477  NARA: 10639372  NDL: 00560486  NKC: ph183329 
פצצת ה-MOAB
26 בדצמבר

26 בדצמבר הוא היום ה-360 בשנה (361 בשנה מעוברת), בשבוע ה-52 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 5 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1805 – בעקבות קרב אוסטרליץ חותמות אוסטריה וצרפת על חוזה פרסבורג
1825 – פתיחת תעלת אירי
1898 – מארי ופייר קירי מצליחים לראשונה לבודד רדיום
1925 – טורקיה מאמצת את הלוח הגרגוריאני
1929 – נפתחת תערוכת קבוצת "מסד" בתל אביב
1936 – ארטורו טוסקניני מנצח על קונצרט הבכורה של התזמורת הסימפונית הארצישראלית, לימים התזמורת הפילהרמונית הישראלית
1949 – הכנסת מעתיקה את מקום מושבה לירושלים
1966 – חג הקוואנזה נחגג לראשונה
1968 – טרוריסטים יורים ומשליכים רימוני יד לעבר מטוס אל על בנמל התעופה של אתונה
1969 – מבצע תרנגול 53 – כוחות צה"ל משתלטים על תחנת מכ"ם מצרית ומביאים את המתקן לישראל
1974 – שיגור סאליוט 4, תחנת חלל סובייטית במסגרת תוכנית סאליוט. במהלך חייה שלושה צוותים שהו עליה (סויוז 17, סויוז 18 וסויוז 21)
1991 – הסובייט העליון מתכנס בפעם האחרונה, ומחליט על פירוק ברית המועצות
2003 – רעידת אדמה בדרום־מזרח איראן במגניטודה 6.3 גורמת למות כ-25,000 בני אדם ולכ-50,000 פצועים
2004 – רעידת אדמה בדרום-מזרח אסיה במגניטודה 9.3 גרמה לגלי צונאמי גדולים ולמותם של כ-280,000 אנשים; הרעש הורגש היטב באינדונזיה, במלזיה, בתאילנד, בהודו, בסינגפור ובסרי לנקה
2004 – המהפכה הכתומה: ויקטור ינוקוביץ' מנצח בבחירות באוקראינה, ובמדינה פורצות מהומות והפגנות בטענה לזיופים
2018 – בכנסת ה-20 מוחלט להקדים את הבחירות לכנסת ה-21 ל-9 באפריל 2019
נולדו

1194 – פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נפטר ב-1250)
1791 – צ'ארלס בבג', מתמטיקאי וממציא בריטי (נפטר ב-1871)
1886 – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-1969)
1886 – גיולה גמבש, ראש ממשלת הונגריה (נפטר ב-1936)
1889 – יצחק פוירינג, מנהיג ציוני מגרמניה (נפטר ב-1937)
1893 – מאו דזה-דונג, מנהיג המהפכה הקומוניסטית בסין ומנהיג סין העממית (נפטר ב-1976)
1896 – קאלמי ברוך, חוקר השפה הספרדית-היהודית, תרבות הלאדינו והתרבות הספרדית (נפטר ב-1945)
1910 – ערי ז'בוטינסקי, איש התנועה הרוויזיוניסטית וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-1969)
1912 – גדעון שוחט, טייס בחיל האוויר הבריטי ואל"ם בצה"ל (נפטר ב-1966)
1917 – יהושע מאמאן, רב, דיין ופוסק (נפטר ב-2018)
1922 – רות באום, סופרת ועיתונאית יהודייה שפרסמה וכתבה ביידיש ובפולנית (נפטרה ב-2022)
1928 – בומבה צור, שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי (נפטר ב-1979)
1928 – מרדכי בר-און, היסטוריון ודוקטור להיסטוריה, ראש לשכת הרמטכ"ל משה דיין וקצין חינוך ראשי (נפטר ב-2021)
1928 – אברהם אלכסנדרוביץ, פרופסור בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון
1928 – מרטין קופר, מהנדס אמריקאי וסגן נשיא חברת מוטורולה
1929 – שולמית לבנת, זמרת, פעילה פוליטית ואשת ציבור ישראלית (נפטרה ב-2021)
1933 – תמר מטל-שומכר, אתלטית וכדורסלנית ישראלית (נפטרה ב-2022)
1937 – ג'ון הורטון קונוויי, מתמטיקאי בריטי (נפטר ב-2020)
1939 – פיל ספקטור, פזמונאי, מוזיקאי, גיטריסט ומפיק מוזיקלי יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2021)
1940 – אדוארד פרסקוט, כלכלן אמריקאי (נפטר ב-2022)
1946 – טטיאנה הופמן, שדרנית רדיו, עיתונאית וכתבת טלוויזיה ישראלית (נפטרה ב-2016)
1947 – מיקו בלו, כדורגלן ישראלי, אשר שיחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת מכבי תל אביב ובנבחרת ישראל
1951 – יונתן ארוך, מפיק קולנוע ישראלי
1952 – אדווין סרוסי, חוקר מוזיקה יהודית ישראלי ואתנומוזיקולוג
1952 – אסתר ויתקון, משוררת ומספרת לילדים, ציירת ומרצה
1954 – יורם קופרמינץ, אמן ישראלי רב תחומי
1956 – מוטי כץ, שחקן תיאטרון וטלוויזיה
1962 – אלי ישי, יו"ר מפלגת ש"ס, סגן ראש הממשלה ושר התמ"ת
1963 – לארס אולריך, מתופף להקת מטאליקה
1965 – קאתלין נורד, שחיינית ממזרח גרמניה (נפטרה ב-2022)
1971 – גלית לוי, מעצבת אופנה ישראלית
1971 – ג'ארד לטו, שחקן, מוזיקאי, במאי, פילנתרופ ואיש-עסקים אמריקאי
1973 – יחיאל הררי, סופר ישראלי
1983 – משה ארבל, חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס
1986 – הוגו לוריס, שוער כדורגל צרפתי בקבוצת הכדורגל טוטנהם
1990 – אילניום, תקליטן, מפיק מוזיקלי ופזמונאי אמריקאי
1997 – ריף נאמן, שחקנית ודוגמנית ישראלית
נפטרו

268 – האפיפיור דיוניסיוס
418 – האפיפיור זוסימוס
1302 – ולדמאר, מלך שוודיה (נולד ב-1239)
1530 – באבור, מצביא, מדינאי, סופר ומשורר (נולד ב-1483)
1574 – שארל, קרדינל לורן (נולד ב-1524)
1646 – אנרי, נסיך קונדה (נולד ב-1588)
1797 – ג'ון וילקס, עיתונאי ופוליטיקאי אנגלי (נולד ב-1727)
1812 – שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד (נולד ב-1745)
1890 – היינריך שלימן, ארכאולוג גרמני (נולד ב-1822)
1931 – מלוויל דיואי, ספרן וממציא שיטת דיואי (נולד ב-1851)
1937 – יצחק פוירינג, מנהיג ציוני מגרמניה (נולד ב-1889)
1966 – חוסיין אל-ח'אלידי, ראש עיריית ירושלים וחבר הוועד הערבי העליון (נולד ב-1895)
1972 – הארי טרומן, הנשיא השלושים ושלושה של ארצות הברית (נולד ב-1884)
1974 – פריד אל-אטרש, זמר ערבי (נולד ב-1915)
1975 – סטניסלב קוט, שר בממשלה הפולנית הגולה (נולד ב-1885)
1985 – דיאן פוסי, אתולוגית אמריקאית, חוקרת גורילות (נולדה ב-1932)
1997 – ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ' ורבה של סאו פאולו וחולון (נולד ב-1914)
2002 – הרב ריטס, צלם אופנה ובמאי אמריקאי (נולד ב-1952)
2006 – ג'רלד פורד, נשיאה ה-38 של ארצות הברית (נולד ב-1913)
2007 – לני יחיל, חוקרת השואה ופרופסור באוניברסיטת חיפה (נולדה ב-1912)
2018 – רוי גלאובר, פיזיקאי יהודי-אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1925)
2019 – ג'וסלין בורדיק, פוליטיקאית אמריקאית (נולדה ב-1922)
2019 – ג'רי הרמן, מלחין ופזמונאי אמריקאי (נולד ב-1931)
2019 – עקיבא לפלר, שחקן כדוריד ישראלי (נולד ב-1947)
2020 – ג'ורג' בלייק, מרגל הולנדי (נולד ב-1922)
2020 – ברודי לי, מתאבק אמריקאי (נולד ב-1979)
2021 – קרולוס פפוליאס, פוליטיקאי יווני, נשיא יוון בין השנים 2005–2015 (נולד ב-1929)
2021 – אדוארד א' וילסון, ביולוג, חוקר טבע וסופר אמריקאי (נולד ב-1929)
2021 – דזמונד טוטו, ארכיבישוף ופעיל נגד האפרטהייד בדרום אפריקה (נולד ב-1931)
2021 – שרה ודינגטון, פרופסור למשפטים וחברת בית הנבחרים של טקסס (נולדה ב-1945)
2023 – יונה רוזנפלד, עובד סוציאלי, פסיכואנליטיקאי וחוקר בתחום העבודה הסוציאלית (נולד ב-1922)
2024 – מאנמוהאן סינג, ראש הממשלה השלושה-עשר של הודו (נולד ב-1932)
חגים ואירועים החלים ביום זה

חג הקוואנזה בקרב הקהילה האפרו-אמריקנית בארצות הברית
יום הקופסאות במדינות חבר העמים הבריטי
יום הקדוש סטפן באיטליה, אירלנד, צ'כיה, קרואטיה וקטלוניה
סלובניה – יום האחדות
אינדונזיה, מלזיה ותאילנד – יום הזיכרון לקורבנות הצונאמי
25 בדצמבר – 27 בדצמבר
דצמבר
לוח אירועים שנתי
פרידריך השני
צ'ארלס בבג'
הארי טרומן
פריד אל-אטרש
ג'רלד פורד
חוק העורך

|  פרטי החוק |
| --- | --- |
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 גוף מחוקק:  הקבינט של אדולף היטלר 
 שטחים שעליהם חל החוק:  הרייך הגרמני 
 תאריך תחולה:  1 בינואר 1934 
 
חוק העורך (בגרמנית: Schriftleitergesetz) הוא חוק שאושר ב-4 באוקטובר 1933 בגרמניה הנאצית, ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 1934, והיה אחד הכלים החשובים ביותר לשליטה על הפצת חדשות בגרמניה הנאצית. החוק קבע למי מותר לעסוק במקצוע העיתונות ואת תפקידיו של העורך הראשי. החוק יצר את הבסיס המשפטי לשליטה בתכני העיתונות והסדיר את הדרישות האישיות והפוליטיות לעיסוק במקצוע העיתונות במדינה.
לשם כך נדרשה כניסה לרשימה המקצועית של לשכת העיתונות של הרייך, מחלקה של לשכת התרבות של הרייך. לשכת התרבות של הרייך, מצדה, הייתה כפופה להנחיות משרד התעמולה בראשות יוזף גבלס. כדי להיכלל ברשימה, היה צורך להוכיח שנה של הכשרה מקצועית. עבודה התאפשרה רק לאחר קורס בן מספר חודשים עם בחינת גמר לתפקיד עורך. לכל עורך היה מעמד דומה לזה של עובד מדינה, מה שדרש ממנו להיות נאמן למדינה (הנאצית). לכן, כמו כל עובדי המדינה בתקופה הנאצית, הוא גם דרש הוכחה למוצא ארי של העורך. יהודים הודררו באופן מוחלט מעיסוק במקצוע.
הוק קבע כי:
על עורכי העיתונים להרחיק מעיתוניהם כל דבר שעלול להחליש את כוחו של הרייך השלישי בפנים או בחוץ, את הרצון הכללי של העם הגרמני, את יכולת ההגנה הגרמנית, את התרבות או הכלכלה. סיוע לאויב באמצעות תקשורת יוגדר כהפצת ידיעות שיש בהן כדי לערער את רוח חיילי הרייך ותושביה בעמידתם בפני האויב
.
העורך הראשי של כל עיתון שהפצתו הותרה, היה אחראי על ציות לחוק ועל תוכנו של העיתון. מאידך, מכיוון שהעורך הראשי היה כפוף להנחיות של לשכת העיתונות של הרייך, תחת שליטת משרד התעמולה, שהיה הממונה עליו - המוציא לאור לא היה יוכל יותר להשפיע על תוכן העיתון. המוציא לאור לא יכול היה לסיים או להעסיק את העורך ללא אישור לשכת העיתונות של הרייך.
עם כניסת החוק לתוקף, כ-1,300 עיתונאים איבדו את מקום עבודתם. עיתונים ליברליים רבים, כגון ה-"Vossische Zeitung"
(אנ') בברלין, נאלצו להפסיק את הוצאתם לאור.
בשנת 2016 חשף עיתון ה"הגרדיאן" הבריטי כי סוכנות הידיעות ההאמריקאית "Associated Press", שהייתה סוכנות הידיעות המערבית היחידה שהצליחה להישאר פתוחה בתקופת גרמניה הנאצית, והמשיכה לפעול עד כניסתה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה בשנת 1941. לצורך כך ויתרה על השליטה בתכנים שלה על ידי חתימה על "חוק העורך", והבטיחה לא לפרסם שום חומר "שיכול להחליש את כוחו של הרייך ברחבי העולם או בגרמניה עצמה". החוק חייב את Associated Press לשכור כתבים שעבדו גם עבור משרד התעמולה של המפלגה הנאצית. אחד מארבעת הצלמים שהועסקו ב-Associated Press בשנות ה-30 של המאה ה-20 בגרמניה, פרנץ רוט, היה למעשה עובד מחלקת התעמולה החצי-צבאית של האס אס, שתצלומיו נבחרו באופן אישי על ידי היטלר. AP הסירה את התמונות של רוט מאתר האינטרנט שלה בעקבות פרסום התחקיר. בתגובה לפרסום הודתה הסוכנות שלפי דרישת הנאצים היא פיטרה שישה צלמים יהודים בגרמניה, אך סייעה להגירתם משם, העסיקה צלמים פרו-נאצים, וסיפקה לנאצים תצלומים ששימשו את התעמולה הנאצית.
ראו גם

חופש העיתונות
Associated Press
לקריאה נוספת

Manfred Pohl: M. DuMont Schauberg: Der Kampf um die Unabhängigkeit des Zeitungsverlags unter der NS-Diktatur. Campus, Frankfurt am Main 2009, ISBN 978-3-593-38919-6.
Katrin Diehl: Die jüdische Presse im Dritten Reich: zwischen Selbstbehauptung und Fremdbestimmung. Niemeyer, Tübingen 1997, ISBN 3-484-65117-2 (Zugl.: München, Univ., Diss.).
הערות שוליים

↑   תעמולה נאצית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  צבי בראל, "התהליכים" כבר הבשילו לחלוטין. תשאלו את קרעי, הוא יגיד לכם, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2024
↑  אורן פרסיקו, דרישת נאמנות מוחלטת, באתר העין השביעית, 1 בדצמבר 2024
↑  Nazi Germany’s Schriftleitergesetz: The End of Freedom of the Press - Arolsen Archives, Arolsen Archives, ‏4 October 2021
↑  Philip Oltermann, Revealed: how Associated Press cooperated with the Nazis, The Guardian, ‏30 במרץ 2016
↑  עופר אדרת, אי-פי מתעקשת שלא שיתפה פעולה עם הנאצים אך מודה: פיטרנו עובדים יהודים והפצנו תמונות תעמולה, באתר הארץ, 10 במאי 2017
נמל חודיידה

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  תימן 
 קואורדינטות:  14°50′11″N 42°56′09″E﻿ / ﻿14.836444444444°N 42.935777777778°E﻿ / 14.836444444444; 42.935777777778
 
  (למפת תימן מוגדלת) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף נמל חודיידה(למפת תימן רגילה) צנעא עדן איב סעדה סיאון אל-מוכלא תעז אל-חודיידה אל-ע'יט'ה סוקוטרה ערב הסעודית עומאן סומליה ג'יבוטי אר. א. מפרץ עדן ים סוף נמל חודיידה
 
נמל חודיידה הוא נמל מרכזי על חוף הים האדום. זהו הנמל השני בגודלו בתימן (אחרי נמל עדן), הממוקם באל-חודיידה, העיר הרביעית בגודלה בתימן. הנמל נמצא תחת שליטת המורדים החותים. הנמל מטפל בעד 80% מהאספקה ההומניטרית, הדלק והסחורות בצפון תימן.
גאוגרפיה

הנמל ממוקם במרכז החוף המערבי של תימן, על הים האדום. הנמל נבנה בין השנים 1958 ו-1961 בסיוע כספי וטכני מברית המועצות.
קרב על הנמל

בשנת 2015 השתלטו החות'ים על הנמל. מאז הקואליציה בראשות סעודיה וממשלת תימן המוכרת באופן בינלאומי האשימו שוב ושוב את החות'ים בשימוש בנמל כדי לקבל נשק מאיראן. ביוני 2018 פתחה הקואליציה בראשות סעודיה במתקפה שהובילה איחוד האמירויות כדי להשתלט מחדש על הנמל ולקחתו מידי החות'ים.
תקיפות אוויריות ישראליות

בעקבות מעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל, במסגרתה הם שיגרו טילי קרקע-קרקע וכטב"מים לעבר ישראל, ב-20 ביולי 2024 יצאה ישראל במבצע יד ארוכה לתקיפת הנמל. ב-29 בספטמבר 2024, לאחר תקיפות נוספות מצד החות'ים לעבר ישראל, הותקף שוב הנמל על ידי חיל האוויר הישראלי, וכן הותקפו שדה התעופה ומכלי הדלק. ב-19 בדצמבר 2024, לאחר תקיפות נוספות מצד החות'ים לעבר ישראל, הותקף הנמל שוב על ידי חיל האוויר הישראלי במבצע העיר הלבנה. ב-26 בדצמבר 2024 הושבת הנמל כחלק ממבצע צלילי הכרם.
הערות שוליים

↑  "Yemen war: Battle for vital port of Hudaydah intensifies". BBC News (באנגלית בריטית). 7 בנובמבר 2018. נבדק ב-1 בנובמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "REPORT ...ON A PROPOSED CREDIT TO THE YEMEN ARAB REPUBLIC FOR A PORT DEVELOPMENT PROJECT..." documents1.worldbank.org. 6 במאי 1977. נבדק ב-1 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dewan, Khalil (25 במאי 2017). "Operation Hudaydah: Yemen's most wanted port". MEM. נבדק ב-2 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  איתי בלומנטל כרמלה מנשה גילי כהן עמיחי שטיין, תקיפה בתימן | עשרות מטוסי קרב ישראליים תקפו בתימן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 29 בספטמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532213905171  LCCN: sh91004063 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תימן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
26 בספטמבר

26 בספטמבר הוא היום ה-269 בשנה בלוח הגריגוריאני (270 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 96 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

46 לפנה"ס – יוליוס קיסר מקדיש מקדש לאלה המיתית ונוס ועל ידי כך מימש את הבטחתו מקרב פארסאלוס
1087 – ויליאם השני מוכתר למלך אנגליה
1580 – סר פרנסיס דרייק מסיים את הקפת כדור הארץ בשיט
1687 – הפרתנון באתונה נהרס באופן חלקי בשל התפוצצות מחסן תחמושת שנפגע מפגז במלחמה בין ונציה והעות'מאנים
1777 – כוח צבאי בריטי כבש את פילדלפיה במסגרת מלחמת העצמאות של ארצות הברית
1860 – דגל אקוודור מאומץ
1892 – חנוכה רשמית של מסילת הרכבת יפו–ירושלים
1907 – ניו זילנד מקבלת מעמד דומיניון מהממלכה המאוחדת
1954 – בטביעת המעבורת טויה מארו ביפן נספו 1,159 איש
1957 – מתקיימת הצגת הבכורה של סיפור הפרברים
1960 – משודר עימות הבחירות הטלוויזיוני הראשון בהיסטוריה – בין ג'ון קנדי לריצ'רד ניקסון
1969 – Abbey Road, האלבום שהוקלט על ידי להקת הביטלס, יוצא לאור
1983 – סטניסלב פטרוב בוחר להתעלם מהתרעה מפני מתקפת טילים מצידה של ארצות הברית ובכך מונע תגובת שרשרת של מתקפות גרעיניות הדדיות מצד שתי המעצמות
1988 – האצן בן ג'ונסון נאלץ להשיב את המדליות האולימפיות שבהן זכה באולימפיאדת סיאול עקב שימוש בסמים
2002 – מסוק צה"ל יורה שני טילי הלפייר לעבר מכוניתו של מוחמד דף שנפצע קשה, אך מצליח לחמוק מן הסיכול הממוקד
2006 – נחתמה האמנה למניעת כפל מס בין ישראל לפורטוגל
2017 – הפיגוע בשער בידו בכניסה להר אדר
2019 – רעידת אדמה באמבון
2021 – נערכו הבחירות לבונדסטאג הגרמני
2022 – שיאו של ניסוי הסטת אסטרואיד כפול: התרסקות מכוונת של גשושית DART באסטרואיד דימורפוס שנועדה להסיט את האסטרואיד ממסלולו, משימה שמטרתה לבחון אסטרטגיה שתמנע בעתיד התנגשות של אסטרואידים בכדור הארץ
נולדו

931 – אבו תמים מעד אל-מועיז, ח'ליף האימפריה הפאטִמית הגדולה (נפטר ב-975)
1526 – וולפגנג, רוזן פפאלץ-צווייבריקן (נפטר ב-1569)
1785 – צ'ארלס בירד קינג, צייר אמריקאי שנודע בתיאוריו של מנהיגים ואנשי שבטים אינדיאנים (נפטר ב-1862)
1874 – לואיס היין, צלם אמריקאי (נפטר ב-1940)
1877 – אלפרד קורטו, פסנתרן צרפתי (נפטר ב-1962)
1884 – אנטוניו ברלוצי, אדריכל איטלקי שפעל בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי (נפטר ב-1960)
1888 – תומאס סטרנס אליוט, משורר ומחזאי אמריקאי (נפטר ב-1965)
1889 – מרטין היידגר, פילוסוף גרמני (נפטר ב-1976)
1889 – באבא סאלי, כינויו של רבי ישראל אבוחצירא, רב ומקובל (נפטר ב-1984)
1891 – שארל מינש, מנצח וכנר צרפתי (נפטר ב-1968)
1897 – פאולוס השישי, האפיפיור בין 1963 ו-1978 (נפטר ב-1978)
1898 – ג'ורג' גרשווין, מלחין יהודי אמריקאי (נפטר ב-1937)
1911 – צבי רוזנבלט, ישראלי שהואשם ברצח ארלוזורוב וזוכה ממנו (נפטר ב-1984)
1915 – גדעון האוזנר, משפטן ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-1990)
1922 – ניקולאי רומנוביץ' רומנוב, נשיאה של אגודת משפחת רומנוב (נפטר ב-2014)
1922 – צבי שיפרין, פרופסור ללימודי מזרח אסיה ולסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ואבי לימודי מזרח אסיה בישראל, חתן פרס ישראל למדעי המזרח הרחוק (נפטר ב-2024)
1929 – זמרה ארנת, זמרת ישראלית (נפטרה ב-2021)
1929 – יהושע זק, פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה של הטכניון (נפטר ב-2024)
1932 – ולדימיר ווינוביץ', סופר ומחזאי רוסי (נפטר ב-2018)
1932 – מאנמוהאן סינג, ראש הממשלה השלושה-עשר של הודו (נפטר ב-2024)
1936 – ויני מדיקיזלה-מנדלה, פעילת אנטי-אפרטהייד ופוליטיקאית דרום-אפריקאית (נפטרה ב-2018)
1937 – שמואל דכנר, ניצול השואה, מיקרוביולוג, מנהלן ואיש עסקים, התפרסם כעד המדינה "ש.ד." בפרשת הולילנד (נפטר ב-2013)
1937 – אלי עמיר, סופר ישראלי
1939 – אדלרדו רודריגס, כדורגלן ספרדי
1945 – גל קוסטה, זמרת ברזילאית (נפטרה ב-2022)
1946 – אנדריאה דבורקין, הוגה ופעילה פמיניסטית, ממובילות הגל השני של הפמיניזם (נפטרה ב-2005)
1948 – אוליביה ניוטון-ג'ון, זמרת ושחקנית אוסטרלית-בריטית (נפטרה ב-2022)
1948 – אהוד יתום, מבכירי השב"כ וחבר הכנסת
1953 – ביל סקייט, ראש הממשלה של פפואה גינאה החדשה (נפטר ב-2006)
1954 – יורם בינור, עיתונאי ישראלי
1956 – לינדה המילטון, שחקנית אמריקאית
1957 – קלאוס אאוגנטאלר, כדורגלן ומאמן גרמני
1958 – קני סנסום, כדורגלן אנגלי
1959 – גני תמיר, זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית
1960 – אובה ביין, כדורגלן גרמני
1964 – אורי ענבר, מפיק, במאי ותסריטאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1965 – ראדיסאב צ'ורצ'יץ', כדורסלן סרבי-ישראלי
1967 – אבנר בן-זקן, היסטוריון
1970 – בני אבני, שחקן ישראלי
1970 – מוש בן ארי, זמר, מוזיקאי, פזמונאי ומלחין ישראלי
1971 – עמיחי שפיגלר, שדר כדורגל, מנחה מהדורת הערב של חדשות הספורט בערוץ הספורט
1972 – בטו או'רורק, פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הדמוקרטית
1977 – גולן חרמון, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הבלם
1978 – תומר אור, סייף ישראלי
1981 – סרינה ויליאמס, טניסאית אמריקאית
1988 – באדי מרפי, מתאבק ב-WWE
1990 – מייקל מת'יוס, רוכב אופני כביש אוסטרלי
נפטרו

1290 – מרגרט, נסיכה נורווגית ויורשת העצר לכתר הסקוטי (נולדה ב-1283)
1328 – אבן תיימיה, תאולוג ופרשן אסלאמי סוני שחי בחורן (נולד ב-1263)
1413 – שטפן השלישי, דוכס בוואריה (נולד ב-1337)
1820 – דניאל בון, חלוץ אמריקני (נולד ב-1734)
1868 – אוגוסט פרדיננד מביוס, מתמטיקאי ואסטרונום גרמני (נולד ב-1790)
1877 – הרמן גראסמן, איש אשכולות גרמני (נולד ב-1809)
1902 – לוי שטראוס, ממציא מכנסי הג'ינס (נולד ב-1829)
1937 – בסי סמית, זמרת בלוז אמריקאית (נולדה ב-1894)
1940 – ולטר בנימין, פילוסוף, מסאי, מבקר ספרות, מתרגם, שדרן רדיו ומרקסיסט יהודי-גרמני (נולד ב-1892)
1945 – בלה בארטוק, מלחין הונגרי (נולד ב-1881)
2008 – פול ניומן, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1925)
2010 – גלוריה סטיוארט, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1910)
2016 – הרשל גורדון לואיס, במאי אמריקאי (נולד ב-1929)
2019 – דוד פיינגולד, ביוכימאי אמריקאי, שגר שנים ספורות בישראל, במהלכן זכה בפרס ישראל למדעים מדויקים (נולד ב-1922)
2019 – ז'אק שיראק, נשיא צרפת (נולד ב-1932)
2020 – חיים מילר, לוחם ומפקד בפלמ"ח ובהגנה (נולד ב-1921)
2020 – משה אפרתי, רקדן וכוריאוגרף ישראלי, חתן פרס ישראל למחול (נולד ב-1934)
2021 – הרצל שפיר, אלוף בצה"ל והמפכ"ל ה-7 של משטרת ישראל (נולד ב-1929)
2021 – יהודה ג'אד נאמן, במאי ומפיק סרטים (נולד ב-1936)
2021 – סרגיי גראסימץ, כדורגלן סובייטי ובלארוסי ממוצא אוקראיני (נולד ב-1965)
2022 – יוסוף אל-קרדאווי, איש דת מוסלמי-סוני ומנהיג אסלאמיסטי מצרי (נולד ב-1926)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום המהפכה בצפון תימן
25 בספטמבר – 27 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
הבאבא סאלי
ג'ורג' גרשווין
Orbiting Solar Observatory

Orbiting Solar Observatory 5
Orbiting Solar Observatory; בראשי תיבות: OSO (טלסקופ חלל לחקר השמש) היא תוכנית של נאס"א שכללה מספר לוויינים לחקר השמש. הלוויין הראשון שוגר בשנת 1962 והשמיני ואחרון בשנת 1975. כולם פעלו במסלול לווייני נמוך.
שבעת הלוויינים הראשונים נבנו על ידי Ball Aerospace & Technologies והשמיני על ידי יוז איירקראפט.
הלוויין כלל חלק מסתובב "הגלגל" שנתן ללוויין יציבות. החלק השני כונה "מפרש" ועליו הותקנו מכשירים מדעים ופאנל סולארי. חלקים אלו היו מחוברים עם מיסב שהיה צריך לפעול במשך חודשים בתנאי ריק וללא חומרי שימון.
בזמן בדיקת הלוויין השני OSO B באולם הבדיקות התרחשה הצתה של השלב השלישי של המשגר ולוויין שוגר לכיוון הגג. חלק מצוות הבדיקות נהרג. היה ניתן לשיקום את הלוויין תוך שימוש בחלקי חילוף. לוויין OSO C אבד עקב תקלה במשגר בזמן השיגור.
כל הלוויינים שוגרו מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר מדגם דלתא.
רשימת משימות פעילות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| תאריך שיגור | לוויין | משקל | סיום משימה | הערות |
| 7 במרץ 1962 | OSO 1 | 200 | 6 באוגוסט 1963 | בוצעו מדידות קרינת השמש בתדרים שונים |
| 3 בפברואר 1965 | OSO 2 | 247 | 1 ביולי 1966 | בוצעו מדידות קרינת השמש בתדרים שונים |
| 8 במרץ 1967 | OSO 3 | 280 | 10 בנובמבר 1969 | בוצעו תצפיות בעזרת טלסקופ בתחום קרני רנטגן |
| 18 באוקטובר 1967 | OSO 4 | 272 | 7 בדצמבר 1971 | בוצעו תצפיות בעזרת טלסקופ בתחום קרני רנטגן |
| 22 בינואר 1969 | OSO 5 | 291 | יולי 1975 | בוצעו תצפיות התפרצויות שמש בתחום קרני רנטגן |
| 9 באוגוסט 1969 | OSO 6 | 290 | ינואר 1972 | בוצעו תצפיות התפרצויות שמש בתחום קרני גמא |
| 29 בספטמבר 1971 | OSO 7 | 635 | כ-3 שנים | בוצעו תצפיות התפרצויות שמש בתחום קרני גמא וקרני רנטגן |
| 21 ביוני 1975 | OSO 8 | 1066 | 1 באוקטובר 1978 | בוצעו תצפיות התפרצויות שמש בתחום קרני גמא וקרני רנטגן |
ארי אסטר

| --- | --- |

 לידה:  15 ביולי 1986 (בן 38) ניו יורק
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 עיסוק:  במאי קולנוע, תסריטאי
 מקום לימודים:  Santa Fe University  AFI Conservatory (מכון הסרטים האמריקאי)
 יצירות בולטות:  תורשתי (סרט), מידסומר
 פרופיל ב-IMDb
ארי אסטר (באנגלית: Ari Aster; נולד ב-15 ביולי 1986) הוא במאי ותסריטאי קולנוע אמריקאי-יהודי. הוא ידוע בעיקר בזכות כתיבה ובימוי של שלושת סרטי האימה: "תורשתי" (2018), "מידסומר" (2019) ו"בו מפחד" (2023).
ראשית חייו

אסטר נולד בעיר ניו יורק למשפחה יהודית. בן לאב מוזיקאי ואם משוררת ויש לו אח צעיר.
הסרט הראשון שצפה בו היה דיק טרייסי (Dick Tracy), כשהיה בן ארבע. הוא מספר שבסרט הייתה סצנה שבה דמות ירתה באקדח טומי והוא קפץ בבהלה ממושבו ו"רץ שישה בלוקים בעיר ניו יורק", שבהן אמו נאלצה לרדוף אחריו.
בילדותו המוקדמת, משפחתו התגוררה לזמן קצר בצ'סטר, אנגליה והם חזרו לארצות הברית כשאסטר היה בן 10, והתיישבו בניו מקסיקו.
בילדותו, אסטר נהיה אובססיבי לסרטי אימה, ונהג לשכור אותם לעיתים קרובות מספריות וידאו מקומיות: "עברתי על כל הסרטים במדור סרטי האימה של כל חנות וידאו שהצלחתי למצוא [...] מצאתי את עצמי פשוט כותב תסריטים".
בשנת 2004, אסטר נרשם למכללת סנטה פה בניו מקסיקו, שם למד קולנוע. לאחר שסיים את לימודיו ב-2008, אסטר התקבל ב-2010 למכון הסרטים האמריקאי (AFI) שם קיבל תואר שני באמנויות (MFA) עם התמקדות בתחום הבימוי.