stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טום יורק (שחקן)
הערות שוליים

↑  "BBC One - Poldark - Sam Carne". BBC (באנגלית בריטית). נבדק ב-2019-03-05.
1 2  "Hero". SYFY (באנגלית). נבדק ב-2019-03-06.
↑  "Tom York". IMDb. נבדק ב-2019-03-06.
↑  "BBC - Tom York is Sam Carne - Media Centre". www.bbc.co.uk. נבדק ב-2019-03-05.
| פרס סטלייט על הרכב השחקנים הטוב ביותר - סדרת טלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| 2005 | הצל אותי |  |
| 2006 | האנטומיה של גריי: ג'סטין צ'יימברס • אריק דנה • פטריק דמפסי • קתרין הייגל • טי אר ייט • סנדרה או • ג'יימס פיקנס • אלן פומפאו • שרה רמירז • קייט וולש • איזאיה וושינגטון • צ'נדרה וילסון |  |
| 2007 | מד מן: בריאן באט • אן דודק • מיכאל גלדיס • ג'ון האם • כריסטינה הנדריקס • ג'נוארי ג'ונס • וינסנט רטיזר • רוברט מורס • אליזבת מוס • קירנן שיפקה • מגי סיף • ג'ון סלאטרי • ריץ' סומר • אהרון סטאטון |  |
| 2009 | דם אמיתי: כריס באואר • מכד ברוקס • אנה קאמפ • נלסן אליס • מישל פורבס • מריאנה קלבנו • ראיין קוואנטן • טוד לאו • מיכאל מקמילן • סטיבן מוייר • אנה פקווין • ג'ים פארק • קרי פרסטון • ויליאם סנדרסון • אלכסנדר סקארסגארד • סם טראמל • רוטינה וסלי • דברה אן וול |  |
| 2012 | המתים המהלכים: אנדרו לינקולן • שרה ויין קליס • לורי הולדן • נורמן רידוס • סטיבן יאון • לורן כהן • צ'נדלר ריגס • מליסה מקברייד • סקוט וילסון • דנאי גורירה • מייקל רוקר• דייוויד מוריסי |  |
| 2013 | כתום זה השחור החדש: טיילור שילינג • לורה פריפון • מיכאל הרני • מישל הרסט • קייט מאלגרו • ג'ייסון ביגס |  |
| 2014 | הניק: קלייב אוון • ג'רמי בוב • ג'ולייט ריילנס • איב יוסון • מייקל אנגרנו • כריס סאליבן • קארה סימור • אריק ג'ונסון • דייוויד פיירו • מאיה קאזאן • לאון אדיסון בראון • גריינג'ר היינס • מאט פרואר |  |
| 2015 | פשע אמריקאי: פליסיטי האפמן • טימותי האטון • אי. ארל בראון • ריצ'רד קברל • רג'ינה קינג • קייטלין ג'רארד • בניטו מרטינז • פנלופה אן מילר • אלביס נורסקו • ג'וני אוריץ |  |
| 2016 | זרה: קטרינה באלף • סם היואן • טוביאס מנזיס • לוטה ורביק • לורה דונלי • סטיבן קרי • דאנקן לקרואה • גרנט או'רורק • גארי לואיס • גרהם מקטביש • סטיבן וולטרס • סיימון קאלו • נל הדסון • דומיניק פינון • סטנלי ובר • ריצ'רד רנקין • סופי סקלטון • אנדרו גאוור • רוזי דיי • קלייב ראסל • פרנסס דה לה טור |  |
| 2017 | פולדארק: רובי בנטל • קרוליין בלקיסטון • כריסטיאן בראסינגטון • אליס צ'אפל • ביטי אדני • ג'ק פרת'ינג • שון גילדר • ג'ון נטלס • לוק נוריס • היידה ריד • הארי ריצ'רדסון • אלינור טומלינסון • איידן טרנר • ג'וש וייטהאוס • גבריאלה ויילד • טום יורק |  |
תצהיר

תצהיר הוא מסמך בכתב, שתוכנו מיועד להוות תחליף לעדות הנמסרת בבית המשפט. זהו אמצעי הוכחה משפטי, הן במישור האזרחי והן במישור הפלילי כאשר עיקר השימוש בו הוא במישור האזרחי.
במקרים שבהם הדבר מותר, רשאי בעל דין בהליך משפטי להגיש את התצהיר במקום להביא את נותן התצהיר לעדות, וכך לחסוך מזמנו של נותן התצהיר. בעל הדין שכנגד יהיה רשאי לרוב לאחר מכן לחקור את המצהיר בחקירה נגדית.
תצהיר נחתם על ידי המצהיר, ואדם המוסמך לכך (כגון עורך דין) חייב לפגוש את המצהיר פנים אל פנים, ולאשר בשולי התצהיר שהוא מכיר את החותם באופן אישי או שזיהה את החותם על ידי תעודה מזהה. בנוסף המוסמך לכך צריך לאשר כי הוא הזהיר את החותם בדבר חובתו להצהיר את האמת וכי יהיה צפוי לעונשים הקבועים בחוק במידה והצהרתו איננה אמת.
אימות החתימה על התצהיר ייעשה באמצעות תעודה מזהה ואם מדובר בהיכרות אישית עם המצהיר ישנה אפשרות לאמת את חתימת המצהיר גם ללא תעודה מזהה.
סעיף 15 לפקודת הראיות קובע כי במקרה שאדם רשאי או נדרש להוכיח דבר כלשהו על ידי תצהיר בכתב, הרי שתצהיר כזה יהיה ראיה כשרה, וזאת לאחר שהמצהיר הוזהר כי עליו להצהיר את האמת וכי יהא צפוי לעונשים בחוק אם לא יעשה כן. תחילה יש להזהיר את המצהיר, ודרישה זו מהותית-עניינית, כלומר המצהיר חייב להיות מוזהר על תוכן תצהירו. לאחר מכן, האזהרה תאושר על פני התצהיר בידי אחד מאלה: שופט; דיין בבית דין דתי; היועץ המשפטי לממשלה או פרקליטים; עורך דין; ראש רשות מקומית.
פקודת הראיות קובעת כי דין תצהיר כדין הצהרה בשבועה.
החותם על תצהיר שקר עובר עבירה, וכאשר תצהיר שקר מוגש לבית המשפט דינו כדין עדות שקר.
רשם או שופט של בית משפט השלום, רשאי להשביע אדם או לקבל ממנו תצהיר.
חובות המחתים על התצהיר וחובות המצהיר

האחריות לתוכן הדברים האמורים בתצהיר היא על המצהיר.
אחריות המחתים היא בזיהוי המצהיר והזהרתו בנוסח הקבוע על פי הדין. כאשר המחתים על התצהיר הוא עורך דין, הרי שעל פי כללי לשכת עורכי הדין, עליו להקפיד הקפדה יתרה על קיום הוראות החוק כלשונן, ועליו להזהיר ולזהות את המצהיר בעצמו, ואינו רשאי לעשות זאת באמצעות שלוח. נוסח האזהרה והאימות חייבים לתאר בדיוק את הפעולות של עורך הדין ולא את הפעולות שביצע אדם אחר.
כללי עריכת תצהיר

פקודת הראיות קובעת כללים לכתיבת תצהיר:
בתצהיר יפורשו שמו המלא של המצהיר, מספר ת.ז., עסקו או מקצועו ומענו.
תצהיר יכול להיות ערוך בגוף ראשון או בגוף שלישי, וניתן לחלקו לסעיפים.
כל שינוי, מחיקה, טשטוש שחלו בתצהיר, חייבים אישור בידי המצהיר.
אם התצהיר אינו ניתן לקריאה או קשה לקריאה, ניתן לבקש שהתצהיר יכתב בשנית.
המצהיר יחתום על התצהיר ואם אינו יכול לכתוב, יטביע את סימנו.
בתצהיר יצוין מועד חתימתו.
הערות שוליים

↑   תוספת שניה (תקנות) לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל"א-1971 בספר החוקים הפתוח באתר ויקיטקסט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293837605171  LCCN: sh85001498  NARA: 10660549 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
תעשיית הפלסטיק בישראל

תעשיית הפלסטיק בישראל מבוססת על ייצור ויצוא של חומרי פלסטיק מסורתיים. ענף הפלסטיק בישראל כולל בתוכו כ-500 יצרנים, ומועסקים בו 23,700 עובדים.
היצוא השנתי של ענף זה הוא בהיקף של כ־2.6 מיליארד דולר, המהווים כ־6% מתוך כלל היצוא התעשייתי של ישראל. התפוקה הממוצעת לעובד נעה סביב מאתיים אלף דולר.
מוצרי הפלסטיק העיקריים ליצוא הם: יריעות, לוחות וצנרת עבור ענפי הבנייה, התשתיות, והחקלאות, חלקים של ציוד רפואי, אריזות גמישות חכמות וחלקי רכב ותעופה.
תחומי הייצור

תחומי הייצור של תעשיית הפלסטיק בישראל הם:
חקלאות - ייצור של יריעות לחיפוי חממות ומאגרי מים, וכן טפטפות ומסננים להשקיה.
תשתיות ובנייה - ייצור גגות לתחנות רכבת וקניונים, יריעות לייצוב קרקע, וצנרת המשמשת להובלת מים.
אריזה - ייצור חומרי אריזה גמישים כמו שקיות למזון, וכן אריזות קשיחות כבקבוקים.
בית - ריהוט גן, מחסנים ומוצרי פלסטיק רבים לבית כמו מטאטא ופח אשפה.
תעשייה - ייצור אביזרים וחלקי נשק קל, מכלים מפלסטיק ומעקות לתעשייה.
רפואה - ייצור ציוד רפואי מתכלה.
רכב - ייצור חלקים לענף הרכב.
תעופה - ייצור חלקי פנים וחוץ של כלי טיס.
תערובות - הכנת תערובות של חומרי פלסטיק ליצרני פלסטיק אחרים.
ייצוא

למעלה מחמישים אחוז ממפעלי הענף עוסקים ביצוא - בין אם יצוא ישיר ובין אם יצוא עקיף. כעשרים וחמישה מפעלים פועלים מחוץ לישראל בצורה עצמאית, במתכונות של חברות רב-לאומיות, ומחזיקים אתרי ייצור, מרכזי שיווק ומשרדי לקוחות במגוון רחב של ארצות. לצד המפעלים היצרניים בענף הפלסטיקה בישראל פועלות כשלוש מאות חברות אשר עוסקות במתן שירותים לענף, משווקות את מוצריו או מייבאות עבורו מכונות, ציוד וחומרים.
מרבית היצוא של מוצרי פלסטיק מישראל, כ-60% מיועד לאירופה. שאר היצוא הוא למדינות צפון אמריקה, כ־20%, למדינות אמריקה הלטינית כ־13%, וכ-7% לאסיה, אפריקה ואוקיאניה.
ייצוא של מוצרי פלסטיק מישראל (2014)
קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני – 
ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
פריסת המפעלים

מרבית מפעלי הפלסטיק בישראל ממוקמים בפריפריה כשחלק נכבד מהן נמצא בקיבוצים.
חברות הייצוא הגדולות

על-פי נתוני משרד הכלכלה והתעשייה, בישראל פועלים כ-12 יצואנים גדולים וענקים של מוצרי פלסטיק (הגדרה לפי צריכת פלסטיק):
אליאנס חברה לצמיגים (חדרה) - ייצור ושיווק צמיגים ואבובים
גניגר מפעלי פלסטיקה - ייצור ושיווק יריעות פוליאתילן לחקלאות ולתעשייה
כתר פלסטיק (כרמיאל) - ייצור ריהוט פלסטיק לבית ולגן
נטפים (חצרים) - ייצורי מוצרי פלסטיק לענף החקלאות
סטארפלסט תעשיות (אלון תבור) - ייצור מוצרי צריכה ביתיים
פלזית 2001 (גזית) - ייצור לוחות פלסטיים
פלסאון (מעגן מיכאל) - ייצור מוצרים טכניים מפלסטיק
פלסטופיל (הזורע) - ייצור יריעות פלסטיק גמישות לאריזת מזון מצונן, ולמוצרים אחרים
פלרם ישראל (רמת יוחנן) - יצור ושיווק לוחות פלסטיק שטוחים וגלים
סטנלי ישראל (כרמיאל)
תוסף קומפאונדס - ייצור תוספים לתעשיית הפלסטיק.
תמה (משמר העמק) - ייצור מוצרי פלסטיק לענף החקלאות
טכנולוגיות עיבוד עיקריות

רוב היצרנים המקומיים של מוצרי הפלסטיק מייצרים בטכנולוגיה של הזרקה או בטכנולוגיה של שיחול, ורק מיעוט קטן שלהם מייצר בטכנולוגיות אחרות.
חומרי גלם פלסטיים

תעשיית הפלסטיק הישראלית צורכת בשנה כמיליון טון של חומר גלם פלסטי, כ-30% ממנו מגיע מייצור מקומי (כרמל אולפינים הספק המרכזי), וכ-70% מיבוא.
בין החומרים הנצרכים עבור ענף הפלסטיק בישראל, בולטים החומרים פוליאתילן (כ-37% משקלי מסך כל חומרי הגלם) ופוליפרופילן (כ-19% משקלי).
יתרונה היחסי של תעשיית הפלסטיק בישראל

מהירות תגובה לשינויים, הבאה לידי ביטוי בתכנון מהיר של תבניות וייצור מהיר, בתוך יממה, של אבות טיפוס למוצרי פלסטיק מוזרקים בעזרת מדפסות תלת מימד.
הנדסת תהליך טובה, המקנה שליטה טובה באיכות המוצר שעובר הזרקה או שיחול. הנדסת התהליך כוללת מינון מדויק של חומרי גלם, מיומנות בהפעלת המכונות, תבניות מדויקות, ותחזוקת תבניות.
התמחות בשוק החקלאות או בשוק הביטחוני, אשר בהם לישראל יש יתרון יחסי, ומעמד בינלאומי מבוסס.
התמחות ביישומים ובפלחי שוק צרים של לקוחות מרחבי העולם עד השגה של מעמד מרכזי או מעמד של חלוץ מוביל בתוך השוק המסוים.
נטילת סיכונים לצורך פעילות במספר שוקי יצוא בו זמנית.
הגדלה מתמדת במשקלם של חומרים מיוחדים בהרכבו של המוצר הסופי.
רכישה של ציוד חדיש המוצג בתערוכות ברחבי העולם.
הוספה של מוצר נוסף למוצר הפלסטי, כדי לקבל ערך מוסף מצרפי בשיעור גבוה יותר מאשר הערך המוסף שמתקבל משיווק של המוצר הפלסטי בלבד.
עיצוב מוצר באופן בו יחידה אחת נכנסת לרעותה, ולכן הוזלה של ההובלה במכולה בעת יצוא לעולם.
ענף הפלסטיק בהשוואה לתעשיות מסורתיות אחרות

תעשיית הפלסטיק הישראלית היא אחת מ-7 התעשיות המסורתיות בישראל, שבהן: מזון, טקסטיל, עץ, נייר, כימיקלים, ומתכת.
ענף הפלסטיק מהווה כ-9% מהפדיון הכללי של קבוצה זו, והוא מעסיק כ-13% מכלל העובדים בקבוצה זו.
בשנת 2012, ענף הפלסטיק ייצא סחורות בשווי של כ-1.8 מיליארד דולר, שהם כשליש משווי היצוא הכולל של כל התעשיות המסורתיות בישראל.
התמורה הממוצעת לעובד בתעשיית הפלסטיק היא השלישית בגובהה לאחר תעשיית הנייר (שני) והכימיקלים (ראשון).
איגוד מקצועי

"איגוד יצרני הפלסטיקה והגומי בישראל", מאגד כ-120 מפעלים מהתעשייה הקיבוצית והפרטית. האיגוד מהווה כתובת עיקרית בכל הנוגע לענף הפלסטיקה והגומי בישראל.
שירותי האיגוד (מתוך אתר הארגון):
ייצוג הענף מול המוסדות הממשלתיים.
סיוע בפתרון בעיות מול ספקים.
ארגון כנסים וימי עיון.
ארגון ביתנים בתערוכות בארץ בינלאומיות.
ארגון תערוכה בינלאומית בישראל - פלסטו ישפאק.
שיתוף פעולה עם ארגונים מקבילים בעולם.
טיפול בנושאים הקשורים למכס על חומרי גלם, תקינה, שיתופי פעולה עסקיים ויחסי ציבור.
מתן שירותי מידע בנושאים: שיווק, מחקרי שוק, טכנולוגיות מקצועיות, ציוד וחומרי גלם.
איגוד מקצועי > מכון מחקר

גוף נוסף, הוא "מרכז הפלסטיקה והגומי לישראל", הוא מכון מחקר עצמאי העוסק במחקר ופיתוח יישומי והמתמחה במתן שירותים בתחום הפולימרים הגומי והפלסטיקה לתעשיות שונות.
המרכז הוקם ביוזמתו של "איגוד יצרני הפלסטיקה והגומי בישראל", והוא מבוסס על איחוד של שלושה גופים: המכון הישראלי לפלסטיקה, האיגוד למחקר הגומי, והמרכז ללימודי הפלסטיקה והגומי.
המרכז מעניק שירותי מחקר ופיתוח, שירותי מעבדה וייעוץ טכני והנדסי לתעשיות מוצרי הצריכה, חומרים והתקנים רפואיים, המכשור הרפואי, המכשור האלקטרוני, האלקטרואופטיקה, התעופה, הדפוס הדיגיטלי, הכימיה, המזון והתרופות.
ראו גם

תעשייה כימית בישראל
תעשייה בישראל
לקריאה נוספת

ענף הפלסטיק בישראל, בשנות ה-80: זאב ברל, תעשיית הפלסטיקה בישראל - תמונת מצב, מוסד שמואל נאמן, 1991
הערות שוליים

↑  ענף הפלסטיק בישראל, משרד הכלכלה והתעשייה
1 2  ישראל ציגלמן, ענף הפלסטיק כדוגמה לתעשייה מסורתית יצואנית
↑  תקציר עבודה: ענף הפלסטיקה והגומי בישראל - ניתוח לפי מודל חמשת הכוחות של פורטר
1 2 3 4 5 6 7  סקירה בנושא האצת הצמיחה של תעשיית הפלסטיק וגומי בישראל תמצית סקירה בנדון לפרסום באתר אינטרנט עבודה מוזמנת על ידי מנהל תעשיות, משרד הכלכלה
↑  סקירת ענף הפלסטיק בישראל, בנק לאומי
↑  איגוד יצרני הפלסטיקה והגומי
↑  מרכז הפלסטיקה והגומי לישראל בע"מ (IPRC)
משוואת המילטון-יעקובי

במכניקה אנליטית, משוואת המילטון-יעקובי היא ניסוח חלופי של המכניקה הקלאסית. המשוואה שקולה לניסוחים אחרים כגון חוקי התנועה של ניוטון, המכניקה הלגראנז'ית והמכניקה ההמילטונית. המשוואה נקראת על שמם של ויליאם רואן המילטון וקרל גוסטב יעקובי שפתחו אותה בראשית המאה ה-19.
משוואת המילטון־יעקובי שימושית במיוחד במציאת גדלים נשמרים במערכות בהן מציאת הפתרון המלא של המערכת איננה אפשרית.
רקע

במהלך סוף המאה ה-17 ותחילת המאה ה-18 נסוב ויכוח בין מדענים שדגלו בכך שהאור הוא חלקיק הנע במסלולים מוגדרים - הקרניים המופיעות באופטיקה גאומטרית, ובין אלו שטענו שהאור הוא גל, וכל נקודה אליה מגיע חזית הגל היא מקור של גל כדורי - עקרון הויגנס. ב-1818 הראה פרנל שניתן להסביר גם את האופטיקה הגאומטרית וגם את תופעות העקיפה באמצעות תיאוריה גלית של האור.
האופטיקה הגאומטרית והתיאור החלקיקי של האור יכול להתבצע בהסתמך על עקרון פרמה. לפי עיקרון זה, קרן אור גאומטרית תטייל בין נקודה  A לנקודה  B לאורך המסלול בו זמן התנועה של הקרן יהיה מינימלי. מאחר שמהירות האור בתווך היא  v=c/n כאשר  n הוא מקדם השבירה של החומר הרי שהקרן תנוע לאורך המסלול בו  \int _{A}^{B}n\ ds מינימלי. מצד שני, לפי התיאור הגלי של האור, האור מקיים משוואת גלים מהצורה  \nabla ^{2}\Psi ={\frac {n^{2}}{c^{2}}}{\frac {\partial \Psi }{\partial t}}, גל אור מונוכרומטי יכול להיכתב בצורה  \Psi =a(x,y,z)\exp[2\pi i(ft-\varphi (x,y,z))] כאשר  a האמפליטודה של הגל, \varphi  הפאזה ו- f התדירות. במקרה כזה, משוואת הגלים הופכת להיות:  \nabla ^{2}\Psi ={\frac {4\pi ^{2}f^{2}}{c^{2}}}\Psi . אם אורך הגל  \lambda ={\frac {nf}{c}}, קטן אז הפאזה גדולה,  a משתנה לאט ביחס להשתנות הפאזה, וניתן להזניח את הנגזרות של  a. בנוסף ניתן להזניח את הנגזרת השנייה של הפאזה ביחס לנגזרת של הפאזה בריבוע. מתקבלת המשוואה הבאה עבור הפאזה:
|\nabla \varphi |^{2}={\frac {f^{2}n^{2}}{c^{2}}}={\frac {1}{\lambda ^{2}(x,y,z)}}
משוואה זו ידועה בתור משוואת האייקונל. קווים עליהם  \varphi =C נקראים קווים שווי פאזה, או חזית הגל. האופטיקה הגאומטרית מתקבלת מהאופטיקה הגלית בקירוב זה, וקרן אור גאומטרית תנוע במאונך לקווים שווי פאזה.
ב-1833 הצביע המילטון על העובדה שקיימת הקבלה בין תנועה של מערכת במכניקה קלאסית לתנועה של קרן אור גאומטרית. בשני המקרים קיים פונקציונל שמקבל ערך מינימום לאורך מסלול, במקרה האופטי הפונקציונל הוא זמן התנועה לאורך המסלול ובמקרה המכני הפונקציונל הוא הפעולה. משוואת המילטון־יעקובי מחפשת למצוא את המקבילה המכנית לתיאור הגלי. היא עושה זאת באמצעות חיפוש משטחים שווי "פעולה" שמהווים את חזית הגל המכנית. מרגע שקווים אלו נמצאו, קיים קשר ביניהם לבין המסלול בו המערכת תמשיך להתקדם. ההקבלה הזו מצביעה על מאפיין גלִי של המערכת המכנית, ובכך מהווה בסיס נוח לפיתוח מכניקת הקוונטים.
ניסוח מתמטי

בהינתן סט של קואורדינטות קנוניות  \{q_{i},p_{i}\}_{i=1}^{n} והמילטוניאן  H(\mathbf {q} ;\mathbf {p} ;t) עבור מערכת פיזיקלית כך שמתקיימים משוואות המילטון  {\dot {q_{i}}}={\frac {\partial H}{\partial p_{i}}},{\dot {p_{i}}}=-{\frac {\partial H}{\partial q_{i}}} הפונקציה המנהלת של המילטון  S(\mathbf {q} ;\alpha _{1}...,\alpha _{n};t) (Hamilton's principal function, פירוט בהמשך) הפותרת את משוואת המילטון-יעקובי:
{\frac {\partial S}{\partial t}}+H\left(\mathbf {q} ;{\frac {\partial S}{\partial q_{1}}},...,{\frac {\partial S}{\partial q_{n}}};t\right)=0
מקיימת  p_{i}={\frac {\partial S}{\partial q_{i}}} ו- {\frac {d\beta _{i}}{dt}}={\frac {d}{dt}}{\frac {\partial S}{\partial \alpha _{i}}}=0. כלומר הגדלים  \beta _{i}={\frac {\partial S}{\partial \alpha _{i}}} הם גדלים נשמרים. גם הגדלים  \alpha _{i} הם קבועים במהלך התנועה. אם ידועים הערכים הללו בזמן  t=t_{0} ניתן להפוך את סט המשוואות  f_{i}(\mathbf {q} ;\alpha _{1},...\alpha _{n};t)={\frac {\partial S}{\partial \alpha _{i}}}=\beta _{i} ולקבל  q_{i}=q_{i}({\boldsymbol {\alpha }},{\boldsymbol {\beta }},t).
אם ההמילטוניאן לא תלוי ישירות בזמן  H(\mathbf {q} ;\mathbf {p} ) הפונקציה המאפיינת של המילטון  W(\mathbf {q} ;\gamma _{1},...,\gamma _{n}) (Hamilton's characteristic function) הפותרת את משוואת המילטון-יעקובי הלא תלויה בזמן:
f(\gamma _{1},...,\gamma _{n})=H\left(\mathbf {q} ;{\frac {\partial W}{\partial q_{1}}},...,{\frac {\partial W}{\partial q_{n}}}\right)
מקיימת  p_{i}={\frac {\partial W}{\partial q_{i}}} וכן  {\frac {d}{dt}}{\frac {\partial W}{\partial \gamma _{i}}}={\frac {\partial f}{\partial \gamma _{i}}}=v_{i}\implies {\frac {\partial W}{\partial \gamma _{i}}}=v_{i}t+\beta _{i}. הפונקציה  f ניתנת לבחירה כדי לפשט את הביטויים בפתרון, ובחירות שונות לא ישנו את פתרון הבעיה. אם נעשה שימוש בפונקציה  f(\alpha _{1},...,\alpha _{n})=\alpha _{1}, מתקיים {\frac {\partial W}{\partial \alpha _{i}}}=\left\{{\begin{matrix}t+\beta _{1}&i=1\\\beta _{i}&i\neq 1\end{matrix}}\right. ומתקיים הקשר הבא בין הפונקציה המנהלת לפונקציה המאפיינת  S(\mathbf {q} ;\alpha _{1},...,\alpha _{n};t)=W(\mathbf {q} ;\alpha _{2},...,\alpha _{n})-\alpha _{1}t, אם הלגרנז'יאן המקורי יכול להיכתב בצורה  L(\mathbf {q} ,\mathbf {\dot {q}} )=L_{0}(\mathbf {q} )+\sum _{i,j=1}^{n}L_{2}^{ij}(\mathbf {q} ){\dot {q_{i}}}{\dot {q_{j}}} אז  \alpha _{1}=E היא האנרגיה של המערכת .
פיתוח באמצעות פונקציה יוצרת

טרנספורמציות קנוניות מאפשרות לעבור ממערכת אחת של קואורדינטות קנוניות  (\mathbf {q} ,\mathbf {p} ) המקיימת את משוואת המילטון עבור ההמילטוניאן  H(\mathbf {q} ,\mathbf {p} ,t), לסט אחר  (\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ) המקיים את משוואת המילטון עבור המילטוניאן אחר  K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t). ניתן לפתח טרנספורמציה קנונית באמצעות שימוש בפונקציה יוצרת מסוג שני  G(\mathbf {q} ,\mathbf {P} ,t) כך שיתקיים  p_{i}={\frac {\partial G}{\partial q_{i}}};Q_{i}={\frac {\partial G}{\partial P_{i}}};K=H+{\frac {\partial G}{\partial t}}. משוואת המילטון־יעקובי מגיעה מטרנספורמציה קנונית שמטרתה ליצור מצב בו ההמילטוניאן החדש שווה זהותית ל-0  K(\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ,t)=0. במצב כזה, מתקיים  {\dot {Q}}_{i}={\frac {\partial K}{\partial P_{i}}}=0;{\dot {P}}_{i}=-{\frac {\partial K}{\partial Q_{i}}}=0 כלומר הקואורדינטות החדשות  (\mathbf {Q} ,\mathbf {P} ) הן קבועות במהלך התנועה, ותנועת המערכת במרחב הפאזה כפי שהוא מתואר על ידי הקואורדינטות האלו הוא נקודה (בניגוד למסלול חד־ממדי המתאר את התנועה במרחב הפאזה כפי שהוא נפרש על ידי קואורדינטות אחרות). בהתאם למשוואות של הפונקציה היוצרת נקבל  0=K=H(\mathbf {q} ,\mathbf {p} ,t)+{\frac {\partial G(\mathbf {q} ,\mathbf {P} ,t)}{\partial t}} אבל לפי המשוואות הללו מתקיים גם p_{i}={\frac {\partial G}{\partial q_{i}}} ולכן  0=H\left(\mathbf {q} ;{\frac {\partial G}{\partial q_{1}}}...,{\frac {\partial G}{\partial q_{n}}};t\right)+{\frac {\partial G(\mathbf {q} ,\mathbf {P} ,t)}{\partial t}} שהיא משוואת המילטון־יעקובי עבור הפונקציה היוצרת  G. התוצאה לפיה  {\frac {d}{dt}}{\frac {\partial G}{\partial P_{i}}}=0 מתקבלת מהמשוואות  Q_{i}={\frac {\partial G}{\partial P_{i}}};{\dot {Q}}_{i}=0.
פעולה ופונקציות המילטון

הנגזרת המלאה לפי הזמן של הפונקציה המנהלת של המילטון מקיימת:
{\frac {dS(\mathbf {q} ,{\boldsymbol {\alpha }},t)}{dt}}={\frac {\partial S}{\partial t}}+\sum _{i=1}^{n}{\frac {\partial S}{\partial q_{i}}}{\dot {q}}_{i}+{\frac {\partial S}{\partial \alpha _{i}}}{\dot {\alpha }}_{i}={\frac {\partial S}{\partial t}}+\sum _{i=1}^{n}{\frac {\partial S}{\partial q_{i}}}{\dot {q}}_{i}=-H+\sum _{i=1}^{n}p_{i}{\dot {q}}_{i}=L
כלומר מתקיים  S(\mathbf {q} ;{\boldsymbol {\alpha }};t)=\int L\ dt+c כאשר  L הוא הלגראנז'יאן. משוואה זו מזכירה את הגדרת הפעולה של המערכת  S_{action}[\mathbf {q} (t)]=\int _{t_{0}}^{t_{1}}L(\mathbf {q} (t);{\dot {\mathbf {q} }}(t);t)\ dt המשמשת בעקרון הפעולה המינימלית כדי לפתח את משוואות אוילר־לגראנז'. על אף שהפונקציה המנהלת והפעולה מזכירות אחת את השנייה, הן אובייקטים מתמטיים שונים - הפונקציה המנהלת היא פונקציה בעלת תחום במרחב הפאזה והזמן, לעומתה הפעולה היא פונקציונל בעלת תחום במרחב המסלולים הפיזיקליים במרחב הקונפיגורציות.
הקשר בין הפונקציה המנהלת לפעולה נובע מכך שאם נסתכל במערכת, שהתחילה בזמן  t=t_{0} בנקודה במרחב הקונפיגורציות  \mathbf {q} =\mathbf {q} _{0} והמקיימת  {\dot {\mathbf {q} }}(t_{0})=\mathbf {v} _{0} המסלול  \mathbf {q} (t) המייצר נקודת אקסטרמום לפעולה נקבע באופן יחיד מתנאי ההתחלה. בנוסף, אם הפרש הזמנים בין שתי נקודות קטן מספיק, קיים רק מתנאי התחלה אחד (ולפיכך רק מסלול אחד) שיכול להביא את המערכת מהנקודה  \mathbf {q} (t_{0})=\mathbf {q_{0}}  לנקודה  \mathbf {q} (t)=\mathbf {q}  כך שהפעולה תקבל ערך אקסטרימום. לפיכך, בהינתן נקודת התחלה במרחב הקונפיגורציות, ניתן להגדיר פונקציה של הקוארדינטות בסיום המסלול  \mathbf {q}  כך ש- S(\mathbf {q} ,t;\mathbf {q_{0}} ,t_{0})=S_{action}[\mathbf {q} (t)]=\int _{t_{0}}^{t_{1}}L(\mathbf {q} ,\mathbf {\dot {q}} ,t)\ dt, כאשר המסלול הוא המסלול היחיד בו הפעולה מקבלת ערך אקסטרימום. הפונקציה הזו מקיימת את משוואת המילטון-יעקובי, והיא למעשה הפונקציה המנהלת של המילטון. בפיתוח זה, התנעים הקנוניים  {\boldsymbol {\alpha }} שהפונקציה המנהלת תלויה בהן מופיעים כקבועי אינטגרציה של פתרון משוואת המילטון-יעקובי. הקואורדינטות הראשוניות והסופיות  \mathbf {q} _{0},\mathbf {q}  קובעות את המהירויות הראשוניות ובאמצעותן את הערכים של  {\boldsymbol {\alpha }}.
באופן דומה, הנגזרת המלאה לפי הזמן של הפונקציה המאפיינת מקיימת:
{\frac {dW(\mathbf {q} ,{\boldsymbol {\alpha }})}{dt}}=\sum _{i=1}^{n}{\frac {\partial W}{\partial q_{i}}}{\dot {q}}_{i}+{\frac {\partial W}{\partial \alpha _{i}}}{\dot {\alpha }}_{i}=\sum _{i=1}^{n}{\frac {\partial W}{\partial q_{i}}}{\dot {q}}_{i}=\sum _{i=1}^{n}p_{i}{\dot {q}}_{i}
ולכן מתקיים  W=\int \sum _{i=1}^{n}p_{i}{\dot {q_{i}}}\ dt=\int \sum _{i=1}^{n}p_{i}\ dq_{i} הביטוי הזה נקרא קשור לפעולה המקוצרת  W[\mathbf {q} (t)]=\int _{\mathbf {q} _{0}}^{\mathbf {q} _{1}}\mathbf {p} \ d\mathbf {q}  באופן דומה לאופן בו הפונקציה המנהלת קשור לפעולה.
דוגמאות > מתנד הרמוני חד־ממדי

מתנד הרמוני חד־ממדי מתואר על ידי ההמילטוניאן:  H(q,p,t)={\frac {1}{2m}}\left(p^{2}+m^{2}\omega ^{2}q^{2}\right) לכן משוואת המילטון יעקובי הלא תלויה בזמן עבור המתנד היא: {\frac {1}{2m}}\left[\left({\frac {\partial W}{\partial q}}\right)^{2}+m^{2}\omega ^{2}q^{2}\right]=\alpha  לאחר אלגברה נקבל  W=\int {\sqrt {2m\alpha -m^{2}\omega ^{2}q^{2}}}\ dq ומכאן  t+\beta '={\frac {\partial W}{\partial \alpha }}=m\int {\frac {1}{\sqrt {2m\alpha -m^{2}\omega ^{2}q^{2}}}}\ dq={\sqrt {\frac {m}{2\alpha }}}\int {\frac {1}{\sqrt {1-{\frac {m\omega ^{2}q^{2}}{2\alpha }}}}}\ dq={\frac {1}{\omega }}\arcsin \left(q{\sqrt {\frac {m\omega ^{2}}{2\alpha }}}\right)
ומכאן  q={\sqrt {\frac {2\alpha }{m\omega ^{2}}}}\sin(\omega t+\beta ) וכן  p={\frac {\partial W}{\partial q}}={\sqrt {2m\alpha -m\omega ^{2}q^{2}}}={\sqrt {2m\alpha }}\cos(\omega t+\beta ).  \alpha  היא האנרגיה הנשמרת של המערכת, ו- \beta  היא הפאזה הנשמרת אף היא.
הקשר למשוואת שרדינגר

נכתוב את משוואת המילטון־יעקובי הלא תלויה בזמן עבור מערכת קואורדינטות קרטזיות:
{\frac {1}{2m}}|\nabla W(x,y,z)|^{2}+V(x,y,z)=E\implies |\nabla W(x,y,z)|^{2}=2m(E-V(x,y,z))
משוואה זו, היא משוואת האייקונל עבור הפונקציה  W. לכן, באופן מקביל לתיאוריה האופטית, אם נניח שתנועת החלקיק היא תנועה של גל, והפונקציה  \Psi =a\exp \left[{\frac {i}{\hbar }}(Et-W(x,y,z))\right] מתארת את הגל המונוכרומטי, נקבל שמשוואת הגלים שמקיימת הפונקציה  \Psi  היא:
|\nabla \Psi |^{2}={\frac {2m(E-V)}{\hbar ^{2}}}\Psi
וזוהי משוואת שרדינגר הלא תלויה בזמן. המשוואה התלויה בזמן יכולה להתקבל על ידי ההחלפה של  E\Psi =i\hbar {\frac {\partial \Psi }{\partial t}}.
לחלופין, ניתן להתחיל ממשואת שרדינגר ולהשתמש בהצבה  \Psi =a\exp \left[{\frac {iS(x,y,z,t)}{\hbar }}\right]. שימוש זה יניב:
{\frac {|\nabla S|^{2}}{2m}}+{\frac {i\hbar \nabla ^{2}S}{2m}}+V=-{\frac {\partial S}{\partial t}}, משוואת המילטון־יעקובי מתקבלת בגבול הקלאסי  \hbar \to 0, בו מתקבל  {\frac {|\nabla S|^{2}}{2m}}+V=H=-{\frac {\partial S}{\partial t}} גבול זה מקביל לגבול של האופטיקה הגאומטרית בו אורך הגל קטן והפאזה גדולה.
הערות שוליים

↑  משוואת המילטון-יעקובי היא משוואה דיפרנציאלית חלקית עם  n+1 משתנים -  n קואורדינטות מוכללות והזמן. ולכן לפתרון המלא שלה יש  n+1 קבועי אינטגרציה. אולם מאחר שבמשוואת המילטון-יעקובי לא מופיעה הפונקציה עצמה, אלא רק נגזרות חלקיות שלה, קבוע אינטגרציה אחד יכול להיות קבוע אדטיבי, כלומר אם  S פתרון אז גם  S+c פתרון. קבוע זה חסר כל משמעות פיזיקלית ולכן ניתן להתעלם מקיומו, כך שלפתרון הנדרש קיימים  n קבועי אינטגרציה שאף אחד מהם איננו אדדטיבי
רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית

במזרח התיכון נמצאו ממצאים ארכאולוגיים רבים הנוגעים למתואר בתנ"ך. שמותיהן של חלק מדמויות המוזכרות בו נמצאים בתעודות שונות, וממצאים שונים מזוהים כשייכים לאירועים המתוארים בתנ"ך. זיהוים של חלק מהממצאים התאים לתיאור המקראי, וזיהויים של אחרים עורר קשיים בניסיונות ההתאמה לטקסט, ואלו מהווים כר פורה למחלוקות בין חוקרים סביב תקפותם של תיאורי התנ"ך השונים.
ככל שהממצאים מאוחרים יותר, כך ניתן להצליבם, בדרך כלל, עם מקורות נוספים, ולקבל תמונה היסטורית שלמה יותר, וכך למשל, החל מתקופת בית שני ישנם נושאים רבים שמוסכמים על מרבית החוקרים, ואילו התקופה שקדמה להקמת בית המקדש הראשון היא תקופה שבדרך כלל קשה לחוקרים לגבש לגביה מסקנות מובהקות, ומרבית ההערכות במחקר מתבססות על ממצאים עקיפים והסקת מסקנות.
ברשימה להלן ייכללו הפריטים הארכאולוגיים הבולטים שיש בהם משמעות כלשהי בחקר המקרא ובהבנתו, החל מתקופת האבות ועד לתקופת שיבת ציון.
ראו גם

ארכאולוגיה מקראית
ארכאולוגיה של ארץ ישראל
ארץ ישראל בעת העתיקה
היסטוריה של ארץ ישראל
היסטוריה של עם ישראל
כרונולוגיה של המזרח הקרוב העתיק
רשימת כתובות כנעניות וארמיות