stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כביש 98
מסלול הכביש מדרום לצפון

| קילומטרים | שם | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 98 מדרום לצפון
| 0 | צומת מעגן | מעגן, תל קציר |  כביש 92 |  |
| 1.5 | צומת ללא שם | שער הגולן | כניסה לשער הגולן |  |
| 2.5 | צומת ללא שם | גבעת גולני | כניסה לגבעת גולני |  |
| 6.5 | צומת חמת גדר | חמת גדר | כביש 7599 |  |
| 15 | צומת ללא שם | מבוא חמה | כניסה למבוא חמה |  |
| 18 | צומת ללא שם | כפר חרוב | כניסה לכפר חרוב |  |
| 22 | צומת ללא שם | מיצר | כניסה למיצר |  |
| 23 | צומת אפיק | סמוך לאפיק |  כביש 789 |  |
| 25 | צומת ללא שם | סמוך לגשור | כניסה לגשור |  |
| 27 | צומת ללא שם | אלי עד | כניסה לאלי עד |  |
| 29 | צומת ללא שם | אבני איתן | כניסה לאבני איתן |  |
| 32 | צומת ללא שם | נוב | כניסה לנוב |  |
| 33 | צומת חיספין | חיספין | כניסה לחיספין |  |
| 34 | צומת מגשימים | רמת מגשימים |  כביש 808 |  |
| 38 | צומת ללא שם | תל סאקי | כניסה לתל סאקי |  |
| 45 | צומת אורחה | גבעת אורחה | כביש הנפט |  |
| 55 | צומת בשן | גבעת פזרה |  כביש 87 |  |
| 58 | צומת ללא שם | אלוני הבשן | כניסה לאלוני הבשן |  |
| 67 | צומת זיוון | עין זיוון |  כביש 91, גישה למעבר קוניטרה |  |
| 70 | צומת ללא שם | הר אביטל | כניסה להר אביטל ולהר בנטל |  |
| 72 | צומת ללא שם | הר בנטל | כניסה  למפקדת הצבא הסורי |  |
| 75 | צומת בראון | הר בראון |  כביש 959 |  |
| 78 | צומת אל רום | אל רום | כביש 9799, כניסה לאל רום ולהר חרמונית |  |
| 81 | בוקעתא | בוקעתא | בוקעתא |  |
| 84.5 | צומת יער אודם | מסעדה |  כביש 978, גישה ליער אודם |  |
| 85 | צומת מסעדה | מסעדה |  כביש 99 |  |
| 88 | צומת ללא שם | סמוך להר רם | כביש 9898, גישה לנמרוד |  |
| 90 | מג'דל שמס | מג'דל שמס |  כביש 989 |  |
| 99 | הרכבל התחתון | הר חרמון |  כביש 999 |  |
אתרים לאורך כביש 98

הכנרת
חמת גדר
שמורת הטבע מצוקי און
שמורת נחל מיצר
נחל אל על ושמורת אל על
שמורת אירוס הביצות
אנדרטת גדוד 53 (סופה) בצומת אורחה
שמורת אירוס חושניה
אנדרטת גדוד 71
שמורת רכס בשנית
תצפית קוניטרה
מפקדת הצבא הסורי בקוניטרה
שמורת הר אביטל
שמורת הר חרמונית
עמק הבכא
אנדרטת פלס"ר 7
יער אודם
בריכת רם
נחל סער
החרמון
הערות שוליים

↑  שפי גבאי, חזרה לנופים אהובים, דבר, 26 בספטמבר 1969
↑  נחום ברנע, המאבק על עמק הבטיחה, דבר, 23 בדצמבר 1969
↑  מנחם תלמי, קפיצת הדרך לגולן, מעריב, 26 בדצמבר 1969; המשך
↑  יותקנו שלוחות של מד"א בטבריה ברמת הגולן, דבר, 30 בנובמבר 1970
|  כבישי רמת הגולן |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש הנפט • כביש 92 • כביש 98 • כביש 808 • כביש 888 • כביש 918 • כביש 978 • כביש 9088 • כביש 9881 • כביש 9898 |  |
| כבישי רוחב | כביש 87 • כביש 91 • כביש 99 • כביש 789 • כביש 869 • כביש 959 • כביש 989 • כביש 999 • כביש 7599 • כביש 7899 • כביש 9098 • כביש 9799 |  |
הנדסת אקלים

הנדסת אקלים (לפעמים גם גיאו-הנדסה), היא התערבות רחבת היקף במערכת האקלים של כדור הארץ. הנושאים העיקריים בהנדסת אקלים הם הנדסה סולארית וסילוק פחמן דו-חמצני.
לעיתים גישות הנדסת האקלים נתפסות כאפשרויות משלימות-אפשריות להגבלת שינויי האקלים או השפעותיו, לצד הפחתת פליטת גזי חממה והסתגלות לשינויי האקלים. בקרב המדענים יש הסכמה מהותית כי הנדסה סולארית וסילוק פחמן דו-חמצני אינם יכולים להחליף את הפחתת הפליטות. בהתחשב בכך שלכל סוגי האמצעים לטיפול בשינויי אקלים יש מגבלות כלכליות, פוליטיות או פיזיות, כמה מגישות הנדסת האקלים עשויות לשמש בסופו של דבר כחלק ממכלול תגובות, שיכולות להיות להן מטרה של שיקום אקלים.
הנדסה סולארית, או שינוי קרינת השמש, ישקפו מעט אור שמש (קרינת השמש) בחזרה לחלל כדי להגביל או לשנות במידה מסוימת את שינויי האקלים הנגרמים על ידי בני אדם. הסרת פחמן דו-חמצני מתייחסת להסרת הגז פחמן דו-חמצני מהאטמוספירה ולפינויו לפרקי זמן ארוכים. ההבדל בין השניים מתואר לעיתים כך שהנדסה סולארית היא שמשנה את מאזן הקרינה של הגלים הקצרים בכדור הארץ וסילוק הפחמן הדו-חמצני אשר משנה את מאזן הקרינה בגלים ארוכים שלו.
אף על פי שקיים חוסר ודאות משמעותי לגבי היעילות, תופעות הלוואי ותוצאות בלתי צפויות, רוב המומחים טוענים כי יש לראות את הסיכונים של התערבויות כאלה כסיכונים של שינויים בלתי הפיכיים למערכת האקלים של כדור הארץ. התערבויות בהיקפים גדולים עלולות לגרום לסיכון גדול יותר לשיבוש מערכות טבע וכתוצאה מכך אותן גישות הנדסיות שיכולות להוכיח את עצמן כחסכוניות ביותר בהתמודדות עם סיכון אקלימי קיצוני, עלולות בעצמן לגרום לסיכון משמעותי. היו שהציעו שעצם רעיון השימוש בהנדסת אקלים עשוי להפחית את הלחץ הפוליטי והציבורי להפחתת פליטות, מה שעלול להחריף את סיכוני האקלים הכוללים; אחרים טוענים כי האיום של הנדסת אקלים עלול לעודד קיצוץ פליטות.
אנרגיית השמש בהנדסת אקלים

הנדסה סולארית תסיט את אור השמש הרחק מכדור הארץ, או על ידי הגדלת השיקוף (אלבדו) של האטמוספירה או פני כדור הארץ. שיטות אלו אינן מהוות תחליף להפחתת שינויי האקלים מכיוון שהן לא מפחיתות את ריכוזי גזי החממה באטמוספירה, ובכך לא יתייחסו לחמצת האוקיינוס הנגרמת כתוצאה מפחמן דו-חמצני. באופן כללי, פרויקטים של הנדסה סולארית כיום נראים מסוגלים להיכנס לתוקף במהירות ולהשתמש בהשפעות האקלים הישירות של אותם פרויקטים. האקדמיה הלאומית למדעים, הנדסה ורפואה של ארצות הברית קובעת בדו"ח משנת 2021: "המחקר הקיים מצביע על כך ש-SG יכולה להפחית את טמפרטורות פני השטח ולשפר כמה סיכונים הנובעים משינויי אקלים (למשל, כדי להימנע מחציית "נקודות מפנה" באקלים; כדי להפחית את ההשפעות המזיקות של קיצוני מזג האוויר)."
שיטות הנדסה סולארית עשויות לכלול:
הזרקת אירוסול סטרטוספרי, בה יוזרקו חלקיקים קטנים לאטמוספירה העליונה;
הבהרת עננים ימית, שתתיז מי ים עדינים להלבין עננים ובכך תגביר את שיקוף הענן;
דילול ענני צירוס, שיטה החולקת חלק ממאפייני הפיזיקה, אך איננה נחשבת הנדסה סולארית.
הנדסה גאוגרפית סולארית דורשת יישום בקנה מידה גדול יחסית על מנת להשפיע על האקלים של כדור הארץ. ההצעות הזולות ביותר מוערכות בעשרות מיליארדי דולרים בשנה בהוצאות פריסה ישירות. הנדסה גאוגרפית סולארית עלולה ליצור סיכונים חדשים, כגון הפרעות אקלים אזוריות.
הסרת פחמן דו-חמצני

הסרת פחמן דו-חמצני (המכונה לעיתים טכנולוגיות פליטה שלילית או הסרת גזי חממה) כוללת שיטות המסירות ישירות גזים כאלה מהאטמוספירה ואלו המקדמות תהליכים טבעיים המורידים ומפקידים פחמן דו-חמצני. בשנים האחרונות גוברת ההסכמה שלפיה אמצעים כמו מעבר לאנרגיות מתחדשות, התייעלות אנרגטית או אימוץ עקרונות הכלכלה המעגלית לא מספיקים לבדם כדי להביא את האנושות למצב של עמידה ביעדי הסכם פריז, ונדרשת פעולה יזומה של ספיחת פחמן דו-חמצני – גז החממה המרכזי.
הסרת פחמן דו-חמצני עשויה לא להיחשב הנדסת אקלים על ידי חלק מהמומחים, מכיוון שהיא לא בהכרח בקנה מידה גדול. הטכניקות בקטגוריה זו כוללות:
אנרגיה ביולוגית עם לכידת ואחסון פחמן כדי להפריד פחמן ולספק בו זמנית אנרגיה.
לכידת אוויר ישירה להסרת פחמן דו-חמצני מהאוויר הסביבתי.
ייעור, ייעור מחדש ושחזור יער לספיגת פחמן דו-חמצני.
יצירת "ביוכר" (כלומר שימוש בתחנות כוח תרמיות המופעלות ביומסה), לערבוב באדמה ליצירת "טרה פרטה".
רבות מתחזיות מודל ה-IPCC לשמור מעליית הטמפרטורה הממוצעת העולמית מתחת ל-1.5 ו-2 מעלות צלזיוס, מבוססות על פריסה בהיקף רחב של הסרת פחמן דו-חמצני. רוב שיטות הסרת הפחמן הדו -חמצני יקרות כיום. טכניקות הסרת פחמן דו-חמצני הן בדרך כלל איטיות לפעולה, יקרות, וכרוכות בסיכונים שונים, כגון הסיכון לדליפת פחמן דו-חמצני מתצורות אחסון תת-קרקעיות. להסרת פחמן דו-חמצני, כמו הפחתת פליטת גזי חממה, יש השפעות ביחס להיקפן. במילים אחרות, טכניקות אלה לא היו "מיושמות" באותו מובן כמו טכנולוגיות הנדסה סולארית.
נושאים > סכנה מוסרית או פיצוי סיכונים

קיומן של טכניקות כאלה עשוי להפחית את הדחיפה הפוליטית והחברתית להפחתת פליטת הפחמן. זה נקרא בדרך כלל סכנה מוסרית פוטנציאלית, אם כי פיצוי סיכונים עשוי להיות מונח מדויק יותר. דאגה זו גורמת לקבוצות סביבתיות וקמפיינים רבים להימנע מלדבר או לדון בהנדסת אקלים מחשש לצמצם את הציווי להפחתת פליטת גזי החממה. עם זאת, כמה סקרי דעת קהל וקבוצות מיקוד מצאו עדויות לאף טענה של רצון להגדיל את הפחתות הפליטה מול הנדסת אקלים, או שאין להן השפעה. עבודות דוגמנות אחרות מצביעות על כך שהאיום של הנדסת אקלים עשוי למעשה להגדיל את הסבירות להפחתת פליטות.
בשנת 2021 מסר ה-IPCC כי מסלולי פליטה המגבילים את התחממות ממוצעת בעולם ל-1.5 מעלות צלזיוס עד 2 מעלות צלזיוס עד שנת 2100 מניחים שימוש בגישות CDR בשילוב עם הפחתת פליטות.
נושאים > פּוֹלִיטִיקָה

חלק מהארגונים הסביבתיים והמדענים נמנעו מלהביע עמדה חד משמעית בהנדסה סולארית, אך לרוב הם תומכים יותר בפרויקטים מבוססי-טבע להסרת פחמן דו-חמצני, כגון ייעור ושיקום אדמות כבול.
נטען כי ללא קשר להיבטים הכלכליים, המדעיים והטכניים, הקושי להשיג פעולה פוליטית מתואמת בנושא ההתחממות הגלובלית דורש גישות אחרות. הטוענים כי כדאיות פוליטית אומרים כי הקושי להשיג קיצוצים משמעותיים בפליטות והכישלון האפקטיבי של פרוטוקול קיוטו מוכיחים את הקשיים המעשיים להשיג הפחתת פליטת פחמן דו-חמצני בהסכמה של הקהילה הבינלאומית. עם זאת, אחרים מצביעים על תמיכה בהצעות הנדסת אקלים בקרב מכוני מחקר עם היסטוריה של התנגדות להפחתת פליטות, כראיה לכך שבמקום שהנדסת אקלים היא פתרון לקשיים של הפחתת פליטות, הסיכוי להנדסת אקלים משמש כחיזוק לטענה שיש לעצור הפחתת פליטות מלכתחילה.
נושאים > אתיקה ואחריות

הנדסת אקלים תייצג מאמץ גדול ומכוון לשינוי האקלים. זה היה שונה מפעילויות כגון שריפת דלקים מאובנים, שכן אלה משנים את האקלים מבלי משים. שינויים אקלים מכוונים נתפסים לעיתים קרובות באופן שונה מבחינה מוסרית. הוא מעורר שאלות האם לבני אדם יש את הזכות לשנות את האקלים בכוונה, ובאילו תנאים. לדוגמה, ייתכן שיש הבחנה אתית בין הנדסת אקלים כדי למזער את ההתחממות הגלובלית לבין כך לייעל את האקלים. יתר על כן, טיעונים אתיים מתמודדים לעיתים קרובות עם שיקולים גדולים יותר של תפיסת העולם, כולל התחייבויות אינדיבידואליות וחברתיות-דתיות. זה עשוי לרמוז שדיונים בהנדסת אקלים צריכים לשקף כיצד המחויבות הדתית עשויות להשפיע על השיח. עבור אנשים רבים, אמונות דתיות הן מרכזיות בהגדרת תפקיד בני האדם בעולם הרחב. כמה קהילות דתיות עשויות לטעון שלבני אדם אין אחריות בניהול האקלים, במקום לראות במערכות עולמיות כאלה נחלתו הבלעדית של בורא. לעומת זאת, קהילות דתיות אחרות עשויות לראות בתפקיד האנושי תפקיד של "אחזקות" או ניהול מיטיב של העולם. שאלת האתיקה מתייחסת גם לסוגיות של קבלת החלטות מדיניות. לדוגמה, בחירת טמפרטורת יעד מוסכמת בעולם היא בעיה משמעותית בכל משטר ממשל הנדסי אקלים, שכן מדינות או קבוצות אינטרסים שונות עשויות לחפש טמפרטורות גלובליות שונות.
אחד ההיבטים הפחות ממוקדים של הנדסת אקלים הוא התפקיד שהיא יכולה למלא באי-שוויון עולמי (צדק סביבתי). הפליטות מתרכזות במידה רבה בכמה חברות יחסית. בכך שהם לא מתייחסים לנושא או משנים שיטות כדי לפלוט פחות, הם מקבלים תועלת ישירה מהנזק שהם גורמים לאקלים. באופן דומה, למדינות עשירות יותר יש פליטות גדולות בהרבה ממקביליהן העניים יותר. עם זאת, מדינות עניות יותר לא יוכלו לשלם את העמלות היקרות עבור ההתאמה וההקלה הנדרשות כדי להתמודד עם אתגרי שינויי האקלים. במילים פשוטות, למדינות עשירות יש יותר מה לתת ולמדינות עניות יש יותר מה להפסיד. להנדסת אקלים יש פוטנציאל לטפל באי-שוויון על ידי הטלת הנטל על מי שמרוויח מהפליטות ולא לחלוק את הנטל עם מי שיש לו מעט אחריות ואשר נידון לסבול הכי הרבה.
נושאים > ממשל

הנדסת אקלים פותחת סוגיות פוליטיות וכלכליות שונות. סוגיות הממשל המאפיינות הסרת פחמן דו-חמצני בהשוואה להנדסה סולארית נבדלות במידה רבה. כתוצאה ממאפיינים שונים אלה, בעיית הממשל המרכזית להסרת פחמן דו-חמצני (כמו בהפחתת פליטות) היא לוודא שהשחקנים עושים מספיק ממנה (מה שנקרא "בעיית הרוכב החופשי"), ואילו סוגיית הממשל המרכזית בנושא הנדסה סולארית. מוודא ששחקנים לא עושים זאת מוקדם מדי או יותר מדי (נקראת לפעמים בעיית "נהג חינם").
הממשל הפנימי והבינלאומי משתנה בהתאם לשיטת הנדסת האקלים המוצעת. כיום חסרה מסגרת מוסכמת אוניברסלית להסדרת הפעילות או מחקר הנדסי אקלים. חוקרים בבית הספר אוקספורד מרטין באוניברסיטת אוקספורד הציעו קבוצה של עקרונות התנדבותיים, שיכולים להנחות מחקר ושימוש בהנדסת אקלים. הגרסה הקצרה של 'עקרונות אוקספורד' היא:
עקרון 1: הנדסת גאוגרפיה שתוסדר כתועלת ציבורית.
עקרון 2: השתתפות הציבור בקבלת החלטות גיאו-הנדסיות.
עקרון 3: חשיפת מחקר גאוגרפי-הנדסי ופרסום תוצאות פתוח.
עקרון 4: הערכה עצמאית של ההשפעות.
עקרון 5: ממשל לפני הפריסה.
עקרונות אלה אושרו על ידי בית הנבחרים של המועצה לבחירת המדע והטכנולוגיה של בריטניה בנושא "תקנת הנדסת גאוגרפיה", והופנו אליהם על ידי מחברים הדנים בנושא הממשל.
הועידה הוועידה הבינלאומית לאסילומאר בנושא טכנולוגיות התערבות אקלים לזיהוי ופיתוח קווים מנחים להפחתת סיכונים לניסויים בהתערבות אקלים.
הצדדים לאמנה על מגוון ביולוגי קיבלו שלוש החלטות על מה שהם מכנים "הנדסה גיאו הנדסית הקשורה לאקלים". שבשנת 2010 קרא למדינות להימנע מ"פעולות הנדסה גיאו-הנדסיות הקשורות לאקלים שעשויות להשפיע על המגוון הביולוגי "עד שיוסדרו אלה, הן מוצדקות מבחינה מדעית, ושקלו סיכונים. כמה ממבקרי הנדסת האקלים מכנים זאת "מורטוריום בפועל", אך מזכירות האמנה לגיוון ביולוגי קוראת לזה "מסגרת נורמטיבית לא מחייבת". וחוקרי משפט רבים דוחים אפיון זה. ההחלטה מ-2016 קראה כי "יש צורך במחקר טרנס-דיסציפלינרי יותר ושיתוף ידע בין מוסדות מתאימים על מנת להבין טוב יותר את ההשפעות".
דעת הציבור

מחקר גדול משנת 2018 חקר תפיסות ציבוריות של שש שיטות הנדסת אקלים, עם סקר מקוון בארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה וניו זילנד. הממצאים הושוו גם מול סקר דומה לשנת 2012 באוסטרליה ובניו זילנד. המודעות הציבורית להנדסת אקלים הייתה נמוכה כאשר פחות מחמישית מהנשאלים דיווחו על ידע קודם. התפיסות של שש שיטות הנדסת האקלים היו שליליות במידה רבה וקשורות לעיתים קרובות לתכונות כמו 'מסוכן', 'מלאכותי' ו'אפקט לא ידוע'. שיטות הסרת פחמן דו-חמצני העדיפו על פני הנדסה גאוגרפית סולארית. תפיסות הציבור היו יציבות להפליא עם הבדלים קלים בלבד בין המדינות השונות בסקרים של 2018 ו-2012.
במחקר של קבוצת מיקוד לשנת 2017 שנערך על ידי המכון השיתופי למחקר במדעי הסביבה (CIRES) בארצות הברית, יפן, ניו זילנד ושוודיה, נשאלו המשתתפים לגבי אפשרויות הרחקת פחמן, הצעות השתקפות כגון מראות חלל או הבהרה של עננים, וניתן היה לסכם את תגובות רובם כדלקמן:
מה יקרה אם הטכנולוגיות ייפגעו בתוצאות בלתי מכוונות?
האם פתרונות אלה מטפלים בסימפטומים של שינויי אקלים ולא בסיבה?
האם עלינו פשוט לשנות את אורח החיים ואת דפוסי הצריכה שלנו כדי להילחם בשינויי האקלים, ולהפוך את הנדסת האקלים למוצא אחרון?
האם אין צורך להתייחס לפתרונות פוליטיים להפחתת הפליטות שלנו?
המנחים הציפו אז את הרעיון של "מקרה חירום אקלים " עתידי כגון שינוי סביבתי מהיר. המשתתפים חשו כי הפחתה והתאמה לשינויי אקלים הן אופציות מועדפות ביותר במצב כזה, והנדסת אקלים נתפסה כמוצא אחרון. כמה קיצוניים הציעו כי ישנן פעולות ממשלתיות חשאיות ליישום הנדסה גאוגרפית בהיקף נרחב, המשפיעות על מזג האוויר לייצור חורף, או קירור, או שריפות גדולות, או השפעות מזיקות אחרות. אין כל הוכחה לבסס טענות לא שגרתיות אלה.
ראו גם

הארצה
קיבוע פחמן
לקריאה נוספת

Kintisch, Eli (2010). Hack the Planet: Science's Best Hope, or Worst Nightmare, for Averting Climate Catastrophe. Wiley. ISBN 978-0-470-52426-8.
Goodell, Jeff (2010). How to Cool the Planet: Geoengineering and the Audacious Quest to Fix Earth's Climate. Houghton Mifflin Harcourt. ISBN 978-0-618-99061-0.
Hamilton, Clive (2013). Earthmasters: Playing God with the Climate. Allen & Unwin. ISBN 978-1743312933.
Keith, David (2013). A Case for Climate Engineering. MIT Press. ISBN 9780262019828.
Morton, Oliver (2015). The Planet Remade: How Geoengineering Could Change the World. Princeton. ISBN 9780691175904.
"Geoengineering". Heinrich-Böll-Stiftung (באנגלית). Heinrich Böll Stiftung. נבדק ב-2021-08-14.
Lieve Van Woensel with Marcos Fernández Álvarez (בפברואר 2021). "What if we could engineer the planet to help fight climate change?" (PDF). Scientific Foresight Unit. European Parliamentary Research Service. {{cite web}}:  (עזרה)
Zarnetske, Phoebe L.; Gurevitch, Jessica; Franklin, Janet; Groffman, Peter M.; Harrison, Cheryl S.; Hellmann, Jessica J.; Hoffman, Forrest M.; Kothari, Shan; Robock, Alan (2021-04-13). "Potential ecological impacts of climate intervention by reflecting sunlight to cool Earth". Proceedings of the National Academy of Sciences (באנגלית). 118 (15): e1921854118. doi:10.1073/pnas.1921854118. ISSN 0027-8424. PMC 8053992. PMID 33876741free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
סיס חוורוור

| סיס חוורוור |
| --- | --- |
 בעת תעופה ביוון
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: סיסאים
משפחה:: סיסיים
סוג:: סיס
מין:: סיס חוורוור
שם מדעי
 Apus pallidus ‏שלי, 1870

ביצים של סיס חוורוור
סיס חוורוור (שם מדעי: Apus pallidus) היא עוף קטן הדומה במראה החיצוני לסנונית הרפתות או סנונית הערים אך איננו שייך לסדרה ציפורי שיר אלא לסדרת הסיסאים. הדמיון הרב בין הקבוצות הוא תוצאה של אבולוציה מתכנסת המשקף סגנונות חיים דומים.
לסיסים רגליים קצרות מאוד אשר משמשות אותם רק עבור היצמדות למשטחים אנכיים. השם המדעי של מין זה מורכב משם הסוג, Apus, שפירושו "סיס" בלטינית, שנחשבה בעבר על ידי הקדמונים לסוג של סנונית בלי רגליים (מיוונית עתיקה α, a, "בלי", πούς, pous, "רגל"), ו-pallidus בלטינית "חיוור". הם לעולם לא מתיישבים על הקרקע באופן טבעי. סיסים מבלים את רוב חייהם באוויר וניזונים מחרקים שהם תופסים בעזרת המקור. הם שותים תוך כדי תעופה.
הסיס החוורוור חולף בישראל בעת הנדידה שלו והוא נחשב לחולף מצוי בכל חלקי הארץ.
טקסונומיה

סיס חוורוור תואר לראשונה על ידי חוקר הטבע האנגלי ג'ורג' ארנסט שלי ב-1870.
תיאור

מוטת הכנפיים של מין זה היא 44 ס"מ ואורך גופו היא בין 16–18 ס"מ. מין זה דומה מאוד לסיס החומות וניתן להבדיל ביניהם רק מסקירה קפדנית. כמו לסיס החומות, זנבו קצר ומפוצל וכנפיו ארוכות מאוד ומתעקמות אחורה ומזכירות בצורתן סהר או בומרנג.
הסיס החוורוור הוא כהה לגמרי חוץ מכתם לבן גדול על גרונו אשר לעיתים קרובות ניתן להבחין בו מרחוק. הוא מעט גדול וחום יותר מסיס החומות. בנוסף, נוצות כנפיו, חלקיו התחתונים ואחוריו מעט בהירות יותר. בטנו בעלת מראה קשקשים מעט בולט יותר ואופן תעופתו קצת שונה. קול קריאתו צרוד וחזק בדומה לסיס החומות.
תפוצה ומרחב מחיה

הסיס החוורוור מתרבה על צוקים וגגות סביב הים התיכון ועל האיים הקנריים ומדיירה, ומטיל שתי ביצים בכל פעם. כמו הסנונית, הוא נודד גם כן, את החורף הוא מעביר בדרום אפריקה או בדרום מזרח אסיה.
הוא נחשב נדיר צפונית לאזורי הרבייה שלו, אם כי ייתכן שלא תועדו באזורים אלה בשל קשיים בזיהוי. מכיוון שטווח תפוצתו דרומי יותר, מגיע הסיס החוורוור מוקדם יותר ועוזב מאוחר יותר מהמין הדומה לו, סיס החומות.
בישראל נחשב הסיס החוורוור לחולף מצוי בכל רחבי הארץ. הוא נצפה דוגר סביב ים המלח ובמקומות נוספים לאורך הבקע במדבר יהודה ובערבה. מספר פריטים נצפו חורפים בדרום הארץ ובמזרחה.
אוכלוסייה

קיימים בין כ-800,000–1,500,000 פריטים בוגרים ברחבי העולם.
הערות שוליים

↑  סיס חוורוור באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 52, 289. ISBN 978-1-4081-2501-4.
1 2 3  יואב פרלמן, מגדיר הציפורים של ישראל - סיס חוורוור, באתר פורטל צפרות
↑  סיס חוורוור באתר הרשימה האדומה של IUCN
עגור שחור-צוואר

| עגור שחור-צוואר |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
משפחה:: עגוריים
סוג:: עגור
מין:: עגור שחור-צוואר
שם מדעי
 Grus nigricollis ‏פז'בלסקי, 1866
תחום תפוצה


עגור שחור-הצוואר (שם מדעי: Grus nigricollis, ידוע גם כעגור טיבטי) הוא מין בגודל בינוני של עגור מהסוג Grus.
מאפיינים

זהו עגור לבנבן-אפור עם ראש שחור, נקודת כתר אדומה על הראש, נקודת עור לבנה באחורי עיניו. הזכר והנקבה דומים. אורכו כ-139 ס"מ, מוטת כנפיו היא כ-2.35 מטרים ומשקלו כ-5.5 ק"ג.
העגורים שחורי-הצוואר ניזונים מפקעות גומאיים, שורשי צמחים, שלשולים, חרקים וחסרי חוליות אחרים. הם ניזונים לעיתים גם משעורה, שיבולת-שועל וכוסמת, ועלולים לפעמים גם לאכול תפוחי אדמה, גזרים ולפתות שהם חופרים מהקרקע.
העגורים שחורי-הצוואר מחפשים את מזונם על הקרקע בקבוצות קטנות, בדרך כלל כשאחד מהפרטים משמש כזקיף. חיפוש המזון לוקח כ-75% מזמנם של העגורים, כשזמני השיא מתרחשים מוקדם בבוקר ובאחר-הצהריים המאוחרים; בחיפושים אלה העגורים יכולים לעבור מרחק של קילומטרים ספורים ביום.
האוכלוסייה המוערכת של המין היא בין 8,800 ל-11,000 פרטים. האיום העיקרי להישרדותו הוא אובדן בתי הגידול שלו. גם פתיחת עמק לדאק לתיירים השפיעה על אוכלוסיית המין ישירות. העגור שחור-הצוואר מוגן בסין, הודו ובהוטן.
העגור שחור-הצוואר מסווג כפגיע על ידי איגוד השימור העולמי ורשום בנספח הראשון והשני באמנת וושינגטון.
הערות שוליים

↑  עגור שחור-צוואר באתר הרשימה האדומה של IUCN
| עגוריים |
| --- | --- | --- |
| עגור | עגור אפור • עגור חן • עגור סיבירי • עגור ברולגה • עגור אדום-ראש • עגור לבן-עורף • עגור כחול • עגור הכתם • עגור שחור-צוואר • עגור יפני • עגור קנדי • עגור אמריקאי |  |
| עגור כתר | עגור כתר לבן-לחיים • עגור כתר אדום-לחיים |  |
| עגור כרבלתי (סוג ומין יחיד) | עגור כרבלתי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283263505171
עטלף דבורה

| עטלף דבורה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: קרוב לסיכון קרוב לסיכון (NT) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: עטלפי דבורה
סוג:: Craseonycteris 
מין:: עטלף דבורה
שם מדעי
 Craseonycteris thonglongyai ‏Hill, 1974
תחום תפוצה


עטלף דבורה (שם מדעי: Craseonycteris thonglongyai) הוא מין עטלף והמין היחיד במשפחה עטלפי דבורה (Craseonycteridae) אשר תואר לראשונה ב-1974, ומצוי בתאילנד ובמיאנמר.
מאפיינים

עטלף הדבורה ידוע כעטלף, ואולי אף היונק, הקטן ביותר: משקלו נע בין 1.5 ל-2 גרם, אורכו כ-29 מ"מ עד 33 מ"מ ומוטת כנפיו לא עולה על 10 ס"מ.
מלבד גודלו המזערי, עטלף הדבורה הוא עטלף חרקים טיפוסי. אוזניו גדולות יחסית, ועיניו קטנות ומוסתרות בחלקן על ידי הפרווה. שיניו אופייניות לעטלפי חרקים. חוטמו דומה לחוטם חזיר ומכאן שמו האנגלי Kitti's hog-nosed bat. פרוותו העליונה בצבע חום אדמדם או אפור, בעוד בטנו בהירה יותר. כנפיו גדולות יחסית לגודל שאר הגוף, וצבען כהה יותר. הן בעלות קצוות ארוכים המאפשרים לו לרפרף ולרחף במקום. למרות שיש לו שתי חוליות זנב (caudal vertebrae), אין לו זנב הנראה לעין. בין שתי רגליו יש קרום המסייע לו בתעופה ולכידת חרקים.
עטלף הדבורה חי במערות אבן גיר ליד יערות גשם שופעים הירוקים כל השנה. הוא חי בקבוצות הנעות בין 10 ל-500 פרטים, ובדרך כלל במערה חיים 100 פרטים. מדי שקיעה וזריחה הוא יוצא לשחר אחר מזון. עטלף הדבורה ניזון מחרקים ועכבישים, אותם הוא צד באמצעות אקולוקציה.
מצב השימור של עטלף הדבורה מוגדר כ"קרוב לסיכון" (near threat). סקרים שנעשו בתאילנד על קיומם של כ-2,000 פרטים של מין זה במדינה. במיאנמר נמצאים ככל הנראה יותר מ-2,000 פרטים נוספים.
הערות שוליים

↑  עטלף דבורה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Hog-nosed Bat (Craseonycteris thonglongyai), EDGE of Existence. אוחזר לאחרונה ב-28 באוגוסט 2013.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539975605171  LCCN: sh2005000976 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נתראה בגלגול הבא

| --- | --- |
 שיר בביצוע רביד פלוטניק
 מתוך האלבום ועכשיו לחלק האומנותי
 יצא לאור:  30 ביוני 2019
 סוגה:  מוזיקת עולם
 שפה:  עברית
 אורך:  5:04
 חברת תקליטים:  התו השמיני 
 כתיבה:  רביד פלוטניק
 לחן:  פלוטניק, יאיא כהן אהרונוב
 הפקה:  כהן אהרונוב, ישי סוויסה
 
"נתראה בגלגול הבא" הוא שיר עברי שבוצע על ידי הראפר הישראלי רביד פלוטניק, הידוע בכינויו "נצ'י נצ'". השיר נכתב על ידי פלוטניק, הולחן על ידי פלוטניק ויאיא כהן אהרונוב והופק על ידי כהן אהרונוב וישי סוויסה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 17 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 8 |  |
|  ישראל | היטליסט | 24  |  |
הערות שוליים

↑  Boom Shaka Laka (2019-06-29), רביד פלוטניק - נתראה בגלגול הבא / Ravid Plotnik - In The Next Lifetime, נבדק ב-2019-07-15
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
| רביד פלוטניק |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "תחיית המתים" (2010) • "צדיק אחד בסדום" (2011) • "בור ועם הארץ" (2013) • "ברוכים הבאים לפתח תקוה" (2015) • "שפל וגאות" (2017) • "ועכשיו לחלק האומנותי" (2019) • "תוך כדי תנועה" (2021) |  |
| סינגלים | "קפה וסיגריה" • "איידישע ראסטה מאן" • "חסידה צחורה" • "יום חדש" • "כל הזמן הזה" • "כפרה שלי" • "בדיוק כמו שאני" • "נתראה בגלגול הבא" |  |
| השתתפות בסינגלים | "יהיה בסדר" • "עולם משוגע" • "אל תיקח ללב" • "כנען (12 מרגלים)" |  |
| שירים אחרים | "שיר ארץ" • "סם הרדמה" • "שלווה בארמונותייך" • "שמש שזורחת עליי" |  |
| ערכים קשורים | פרודוקס • התו השמיני • היי פייבר הפקות |  |
| ששון איפרם שאולוב |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | גן עדן של משוגעים (2024) |  |
| סינגלים | "מלכה שלי" ‏•‏‏ "הלילה לא" ‏•‏‏ "חיכיתי לך & איך אתה הולך" ‏•‏‏ "מתוך מחשבות" ‏•‏‏ משהו אמיתי בעיניים" ‏•‏‏ "ביחד איתי" ‏•‏‏ "כשיגמר לכם הקיץ" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "נתראה בגלגול הבא" ‏•‏‏ "מדינה כואבת" ‏•‏‏ "גן עדן של משוגעים" ‏•‏‏ "הדם שלי" ‏•‏‏ "רחובות ריקים" ‏•‏‏ "כמה טוב לנו" ‏•‏‏ "איפה את?" ‏•‏‏ "חלק ממני" ‏•‏‏ "מלכת חלומותיי" ‏•‏‏ "חיים שכאלה" ‏•‏‏ "את" ‏•‏‏ "סיפור אחר" ‏•‏‏ "מטומטמת" ‏•‏‏ "לב שביר" ‏•‏‏ "תמיד אוהב אותי" ‏•‏‏ "לאבא שלי יש סולם" ‏•‏‏ "מגנט" ‏•‏‏ "התקדמתי ממך" ‏•‏‏ "בא לי" |  |
סלעית חלודת זנב

| סלעית חלודת זנב |
| --- | --- |
 סלעית חלודת זנב
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חטפיתיים
סוג:: סלעית
מין:: סלעית חלודת זנב
שם מדעי
 Oenanthe moesta ‏ליכטנשטיין, 1823

סלעית חלודת הזנב (שם מדעי: oenanthe moesta) היא מין של ציפור שיר מהסוג סלעיות שבמשפחת החטפיתיים המצויה בצפון אפריקה ובמזרח התיכון, לרבות בישראל.
בנוסף לשמה הלטיני, מתווספים לה עוד שני שמות: "buff rumped wheatear" ו"red rumped wheatear"- היכול להשתייך גם לסלעית קירגיסטנית. אורכה הוא 15–18 ס"מ ומשקלה 20–24 גרמים, ולמרות משקלה הקטן היא גדולה בהרבה משאר הזנים המערביים הרגילים.