stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סבב ה-ATP
ישראלים בסבב ה-ATP

לאורך ההיסטוריה ישראלים השתלבו פעמים רבות בסבב, כאשר שיאני הדירוג לגברים הם עמוס מנסדורף (בשיאו דורג במקום ה-18 בסבב היחידים ובמקום ה-67 בזוגות), שלמה גליקשטיין (בשיאו 22 ביחידים ו-28 בזוגות), דודי סלע (בשיאו 29 ביחידים) והצמד אנדי רם ויוני ארליך (הידועים בכינוי הזוגי "אֶנְדִיוֹנִי") שבשיאם דורגו במקום החמישי בעולם בדירוג הזוגות וזכו באליפות אוסטרליה הפתוחה לעונת 2008, אחד מטורנירי הגראנד סלאם היוקרתיים ביותר בעולם. עוד טניסאים ישראלים גברים בולטים הם: גלעד בלום, הראל לוי, נעם אוקון, שחר פרקיס, אמיר חדד ואייל רן שמעבר לטנסיאי בעצמו, כיהן תקופה ארוכה כקפטן נבחרת גביע דייוויס של ישראל לאחר פרישתו.
ישראלים בסבב ה-ATP > טניסאים פעילים בדירוג

נכון ל-11 באוקטובר 2022.
שיאי הסבב העולמי

מוצגים בזאת שיאים עיקריים שתועדו בסבב העולמי לגברים בטניס, השיאים המוצגים הם למשחקי היחידים לאורך כל ההיסטוריה.
שיאי הסבב העולמי > היסטוריית הגראנד סלאם

נספר רק מתחילת עידן התחרויות הפתוחות
| דירוג | שחקן | אוסטרליה | צרפת | ווימבלדון | ארצות הברית | סה"כ תארים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 10 | 3 | 7 | 4 | 24 |
| 2 | ספרד רפאל נדאל | 2 | 14 | 2 | 4 | 22 |
| 3 | שווייץ רוג'ר פדרר | 6 | 1 | 8 | 5 | 20 |
| 4 | ארצות הברית פיט סמפראס | 2 | - | 7 | 5 | 14 |
| 5 | אוסטרליה רוי אמרסון | 2 | 2 | 6 | 2 | 12 |
| 6 | שוודיה ביורן בורג | - | 6 | 5 | - | 11 |
| 6 | אוסטרליה רוד לייבר | 3 | 2 | 4 | 2 | 11 |
| 8 | בריטניה פרד פרי | 1 | 1 | 3 | 3 | 8 |
| 8 | אוסטרליה קן רוזוול | 4 | 2 | - | 2 | 8 |
| 8 | ארצות הברית ג'ימי קונורס | 1 | - | 2 | 5 | 8 |
| 8 | צ'כיה איוון לנדל | 2 | 3 | - | 3 | 8 |
| 8 | ארצות הברית אנדרה אגאסי | 4 | 1 | 1 | 2 | 8 |
זוכי ה"גראנד סלאם" (כל ארבעת תוארי גראנד סלאם בשנה קלנדרית אחת):
דונלד באדג' (ארצות הברית) ב-1938
רוד לייבר (אוסטרליה) ב-1962 וב-1969
גראנד סלאם מוזהב בקריירה (מדליית זהב אולימפית וכל ארבעת תוארי גראנד סלאם במהלך כל הקריירה):
אנדרה אגאסי (ארצות הברית)
רפאל נדאל (ספרד)
נובאק ג'וקוביץ' (סרביה)
גראנד סלאם בקריירה (כל ארבעת תוארי גראנד סלאם במהלך כל הקריירה):
אנדרה אגאסי (ארצות הברית), דונלד באדג' (ארצות הברית), רוי אמרסון (אוסטרליה), רוד לייבר (אוסטרליה), פרד פרי (אנגליה), רוג'ר פדרר (שווייץ), רפאל נדאל (ספרד), נובאק ג'וקוביץ' (סרביה).
שחקנים שהגיעו לשלב הגמר בכל טורנירי הגראנד סלאם בשנה קלנדרית אחת:
ג'ק קרופורד (1933), דונלד באדג' (1938), פרנק סדגמן (1952), לואיס הואד (1956), רוד לייבר (1962, 1969) רוג'ר פדרר (2006, 2007, 2009) ונובאק ג'וקוביץ' (2015, 2021, 2023).
שיא הזכיות הרצופות בטורנירי גראנד סלאם:
דונלד באדג' (1937–1938) 6
רוד לייבר (פעמיים – 1962, 1969) ונובאק ג'וקוביץ' (2015–2016) 4
ג'ק קרופורד (1933), טוני טראברט (1955), לואיס הואד (1956), רוי אמרסון (1964–1965), פיט סמפראס (1993–1994), רוג'ר פדרר (פעמיים – 2005–2006, 2006–2007), רפאל נדאל (2010) ונובאק ג'וקוביץ' (פעמיים – 2011–2012, 2021) 3
שיא מספר הפעמים הרצופות של הגעה לגמר בטורנירי גראנד סלאם:
רוג'ר פדרר (2005–2007) 10
רוג'ר פדרר (2008–2010) 8
ג'ק קרופורד (1933–1934) 7
דונלד באדג' (1937–1938) ורוד לייבר (1961–1962) ונובאק ג'וקוביץ' (2015–2016) 6
פרד פרי (1934–1935), פרד סטולי (1964–1965) רפאל נדאל (2011–2012) ונובאק ג'וקוביץ' (2020–2021) 5
שיא מספר הפעמים הרצופות של הגעה לפחות לחצי הגמר בטורנירי גראנד סלאם:
רוג'ר פדרר (2004–2010) 23
נובאק ג'וקוביץ' (2011–2013) 12
רוד לייבר (1960–1962) ואיוון לנדל (1985–1988) 10
נובאק ג'וקוביץ' (2014–2016) 9
אשלי קופר (1957–1958) 8
שיא מספר הניצחונות הרצופים במערכות במשחקי גראנד סלאם:
רוג'ר פדרר (2006–2007) 36
ג'ון מקנרו (1984) 35
ביורן בורג (1980) 28
שיא מספר השנים ברציפות של זכייה בלפחות שני טורנירי גראנד סלאם:
רוג'ר פדרר (2004–2007) 4
ביורן בורג (1987–1980) ופיט סמפראס (1993–1995) 3
שיא מספר השנים ברציפות של זכייה בלפחות טורניר גראנד סלאם אחד:
רפאל נדאל (2005–2014) 10
פיט סמפראס (1993–2000), ביורן בורג (1974–1981) ורוג'ר פדרר (2003–2010) 8
נובאק ג'וקוביץ' (2011–2016) 6
מאטס וילנדר (1982–1985) ואיוון לנדל (1984–1987) 4
שיא מספר השנים ברציפות של הופעה בלפחות גמר אחד של טורניר גראנד סלאם:
איוון לנדל (1981–1991) ופיט סמפראס (1992–2002) 11
רוג'ר פדרר (2003–2012) ורפאל נדאל (2005–2014) 10
ביורן בורג (1974–1981) 8
ג'ון מקנרו (1979–1985) 7
נובאק ג'וקוביץ' (2010–2016) 7
שיאי הסבב העולמי > שיאי שחקנים לאורך הקריירה

תוארי יחידים (עידן התחרויות הפתוחות):
תארים על פי סוג משטח (עידן התחרויות הפתוחות):
מספר ניצחונות ו-% ניצחונות, עידן התחרויות הפתוחות (נכון ל-6 ביולי 2014):
שיאי הסבב העולמי > שיאי שחקנים בסבב המאסטרס לאורך הקריירה

מספר הזכיות באליפות סבב המאסטרס העולמי: (נכון ל-29 במאי 2022)
| דירוג | שחקן | מס' ניצחונות |
| --- | --- | --- |
| 1. | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 7 |
| 2. | שווייץ רוג'ר פדרר | 6 |
| 3. | ארצות הברית פיט סמפראס | 5 |
| 3. | ארצות הברית/צ'כיה איוון לנדל | 5 |
| 5. | רומניה איליה נסטסה | 4 |
| 6. | ארצות הברית ג'ון מקנרו | 2 |
| 6. | גרמניה בוריס בקר | 2 |
מספר הניצחונות והזכיות בטורנירים מסבב המאסטרט העולמי 1000 (נכון ל-29 במאי 2022):
גיוון הטוב ביותר בזכיות בטורנירים מסבב המאסטרס העולמי 1000 לאורך הקריירה:
1. סרביה נובאק דיוקוביץ', 9/9
2. ספרד רפאל נדאל, 7/9
= ארצות הברית אנדרה אגאסי, 7/9
= שווייץ רוג'ר פדרר, 7/9
5. צ'ילה מרסלו ריוס, 5/9
= ארצות הברית פיט סמפראס, 5/9
שיאי הסבב העולמי > שיאי שחקנים לעונה אחת

מספר תארים ו-% ניצחונות
מספר העונות הרצופות שבהן השחקן זכה ב-10 תארים או יותר:
1. רוג'ר פדרר, 3 (2004–2006)
2. איליה נסטסה, 2 (1972–1973)
= ג'ימי קונורס, 2 (1973–1974, 1978–1979)
= ביורן בורג, 2 (1976–1977)
= איוון לנדל, 2 (1981–1982)
מספר הניצחונות הגבוה ביותר בעונה אחת:
1. גיז'רמו וילאס (1977), 14-130
2. איליה נסטסה (1973), 15-118
3. איוון לנדל (1982), 9-106
4. איוון לנדל (1981), 14-97
5. ג'ימי קונורס (1976) 6-95
6. רוג'ר פדרר (2006) 5-92
7. ג'ימי קונורס (1973) 13-89
= ג'ימי קונורס (1974) 4-89
8. תומאס מוסטר (1995) 18-86
9. פיט סאמפראס (1993) 16-85
מספר הזכיות הרב ביותר בטורנירים מסבב המאסטרס העולמי 1000 בעונה אחת:
6, נובאק ג'וקוביץ' (סרביה) ב-2015.
5, רפאל נדאל (ספרד) ב-2013.
5, נובאק ג'וקוביץ' (סרביה) ב-2011.
4, רוג'ר פדרר (שווייץ) ב-2005 וב-2006.
4, רפאל נדאל (ספרד) ב-2005.
4, נובאק ג'וקוביץ' (סרביה) ב-2014 וב-2016
זכייה בטורנירים רצופים על 3 משטחים שונים:
לפני 1990: ביורן בורג (שוודיה) ב-1979 ואיוון לנדל ב-1985 (פעמיים) וב-1989.
החל מ-1990: רוג'ר פדרר (שווייץ) ב-2004 (ווימבלדון (דשא), גסטאד (חימר), המאסטרס בטורונטו (קשה)).
שיאי הסבב העולמי > שיא האסים בעונה אחת

| דירוג | שחקן | שנה | אסים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | קרואטיה גוראן איוואנישביץ' | 1996 | 1,477 |
| 2. | קרואטיה איבו קארלוביץ' | 2007 | 1,318 |
| 3. | קרואטיה גוראן איוואנישביץ' | 1994 | 1,169 |
| 4. | קרואטיה גוראן איוואנישביץ' | 1998 | 1,065 |
| 5. | קרואטיה גוראן איוואנישביץ' | 1997 | 1,048 |
| 6. | ארצות הברית ג'ון איסנר | 2010 | 1,048 |
| 7. | ארצות הברית אנדי רודיק | 2004 | 1,019 |
| 8. | ארצות הברית פיט סמפראס | 1993 | 1,011 |
שיאי הסבב העולמי > רצף ניצחונות (עידן התחרויות הפתוחות)

* – רצף פעיל.
משטחים קשים
משטחי דשא
משטחי חימר
משטחי שטיח
אולמות
נגד שחקנים שהיו ממוקמים בעשירייה הראשונה בעולם:
מספר הזכיות הרצופות בטורנירים בהם השתתף השחקן:
מספר הזכיות הרצופות בטורנירים שאליהם הגיע השחקן לגמר:
מספר הטורנירים הרצופים שבהם הגיע לגמר:
שיאי הסבב העולמי > דירוג בסבב ה-ATP

מספר שבועות במקום הראשון בעולם (נכון ל-17 בנובמבר 2019).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | מס' פעמים כמדורג מס' 1 בעולם בסוף השנה |  |
| 1. | נובאק ג'וקוביץ' | 7 |
| 2. | פיט סמפראס | 6 |
| 3. | ג'ימי קונורס | 5 |
| 3. | רוג'ר פדרר | 5 |
| 3. | רפאל נדאל | 5 |
| 6. | ג'ון מקנרו | 4 |
| 6. | איוואן לנדל | 4 |
| 8. | ביורן בורג | 2 |
| 8. | סטפן אדברג | 2 |
| 8. | לייטון יואיט | 2 |
| 11. | אנדרה אגאסי | 1 |
| 11. | ג'ים קורייר | 1 |
| 11. | גוסטבו קוורטן | 1 |
| 11. | איליה נסטסה | 1 |
| 11. | אנדי רודיק | 1 |
| 11. | מאטס וילנדר | 1 |
| 11. | אנדי מארי | 1 |
רק שישה שחקנים היו מדורגים מקום ראשון בעולם במשך כל השבועות בשנה קלנדרית:
שווייץ רוג'ר פדרר ב-2005, 2006 ו-2007 (3 שנים רצופות).
ארצות הברית ג'ימי קונורס ב-1975, 1976 (שנתיים רצופות) ו-1978.
צ'כוסלובקיה איוון לנדל ב-1986 ו-1987 (שנתיים רצופות).
ארצות הברית פיט סמפראס ב-1994 ו-1997.
אוסטרליה לייטון יואיט ב-2002.
סרביה נובאק ג'וקוביץ' ב-2015.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| השחקן הצעיר ביותר שדורג במקום ה-1 בעולם | ספרד קרלוס אלקרס | בן 19, 4 חודשים ו6 ימים (2022) |
| השחקן הצעיר ביותר שסיים את השנה בין 10 הראשונים בדירוג | ארצות הברית מייקל צ'אנג | בן 17 ו-9 חודשים (1989) |
| השחקן המבוגר ביותר שדורג במקום ה-1 בעולם | שווייץ רוג'ר פדרר | בן 36 ו-6 חודשים (2018) |
| השחקן המבוגר ביותר שסיים את השנה בין 10 הראשונים בדירוג | ארצות הברית פאנצ'ו גונזלס | בן 43 וחודש (1969) |
| מספר נקודות הדירוג הגבוה ביותר בשלב כלשהו בשנה (לפי השיטה החדשה) | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | 16,790 (20 באפריל 2016) |
| מספר נקודות הדירוג הגבוה ביותר בשלב כלשהו בשנה (לפי השיטה הישנה) | שווייץ רוג'ר פדרר | 8,370 (20 בנובמבר 2006) |
שיאי הסבב העולמי > כספי זכייה

(נכון ל-13 במאי 2019)
שיאי הסבב העולמי > כספי זכייה > דירוג על פי צבירת פרס כספי לאורך הקריירה

| דירוג | שחקן | פרס כספי | סיום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $130,496,285 | 2019 |
| 2 | שווייץ רוג'ר פדרר | $123,488,223 | 2019 |
| 3 | ספרד רפאל נדאל | $105,881,195 | 2019 |
| 4 | בריטניה אנדי מארי | $61,109,225 | 2019 |
| 5 | ארצות הברית פיט סמפרס | $43,280,489 | 2002 |
| 6 | שווייץ סטאן ואוורינקה | $32,376,136 | 2019 |
| 7 | ספרד דוד פרר | $31,483,911 | 2019 |
| 8 | ארצות הברית אנדרה אגסי | $31,152,975 | 2006 |
| 9 | צ'כיה תומאס ברדיך | $29,369,723 | 2019 |
| 10 | קרואטיה מרין צ'יליץ' | $26,617,726 | 2019 |
שיאי הסבב העולמי > כספי זכייה > דירוג על פי צבירת פרס כספי בשנה אחת

| דירוג | שחקן | פרס כספי לעונה | שנה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $21,146,145 | 2015 |
| 2 | בריטניה אנדי מארי | $16,349,701 | 2016 |
| 3 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $15,967,184 | 2018 |
| 4 | ספרד רפאל נדאל | $15,864,000 | 2017 |
| 5 | ספרד רפאל נדאל | $14,570,935 | 2013 |
| 6 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $14,250,527 | 2014 |
| 7 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $14,130,464 | 2016 |
| 8 | שווייץ רוג'ר פדרר | $13,054,856 | 2017 |
| 9 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $12,803,737 | 2012 |
| 10 | סרביה נובאק ג'וקוביץ' | $12,619,803 | 2011 |
שיאי הסבב העולמי > שיאים שונים

מספר האסים הגבוה ביותר למשחק (החל 1991):
| דירוג | אסים | שחקן | ניצח/הפסיד | יריב | סיבוב | שנה | טורניר | מערכות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 112 | ארצות הברית ג'ון איסנר | ניצח | צרפת ניקולה מאהו | ראשון | 2010 | ווימבלדון | 5 |
| 2. | 103 | צרפת ניקולה מאהו | הפסיד | ארצות הברית ג'ון איסנר | ראשון | 2010 | ווימבלדון | 5 |
| 3. | 78 | קרואטיה איבו קארלוביץ' | הפסיד | צ'כיה ראדק סטפאנק | חצי גמר | 2009 | גביע דייוויס | 5 |
| 4. | 55 | קרואטיה איבו קארלוביץ' | הפסיד | אוסטרליה לייטון יואיט | ראשון | 2009 | רולאן גארוס | 5 |
| 5. | 51 | קרואטיה איבו קארלוביץ' | הפסיד | איטליה דניאלה בראקיאלי | ראשון | 2005 | ווימבלדון | 5 |
| = | 51 | שוודיה יואכים יוהנסון | הפסיד | ארצות הברית אנדרה אגאסי | רביעי | 2005 | אוסטרליה | 4 |
| 6. | 50 | שווייץ רוג'ר פדרר | ניצח | ארצות הברית אנדי רודיק | גמר | 2009 | ווימבלדון | 5 |
| 7. | 49 | הולנד ריצ'רד קרז'יסק | הפסיד | רוסיה יבגני קפלניקוב | רבע גמר | 1999 | ארצות הברית | 5 |
| 8. | 47 | קרואטיה איבו קארלוביץ' | ניצח | ארצות הברית ג'יימס בלייק | רבע גמר | 2009 | גביע דייוויס | 5 |
| = | 47 | ברזיל גוסטבו קוורטן | הפסיד | קנדה דניאל נסטור | ראשון | 2003 | גביע דייוויס | 5 |
מספר הטעויות הכפולות הרב ביותר במשחק (החל מ-1990): 26, מארק רוסט (שווייץ) הפסיד למייקל ג'ויס (ארצות הברית) בווימבלדון בשנת 1995 בארבע מערכות.
נבחר מספר הפעמים הגבוה ביותר לשחקן השנה של סבב ה-ATP: פיט סמפראס (ארצות הברית) בין השנים 1993–1998, 6.
המשחק הארוך בהיסטוריה: ג'ון איסנר מארצות הברית נגד ניקולאס מאהו בווימבלדון 2010, משחק מהסיבוב הראשון שנמשך 11 שעות ו-5 דקות ונמתח לאורך 3 ימים, והסתיים בתוצאה 68–70 לאיסנר במערכה החמישית והמכרעת.
חבטת ההגשה המהירה בהיסטוריה (החל מ-1991): סמואל גרות' (אוסטרליה) במשחק במסגרת גביע צ'לנג'ר בשנת 2012 נגד אולדזימיר איגנטיק (בלארוס) – 263 קמ"ש.
השחקן הגבוה ביותר בסבב: הקרואטי איבו קארלוביץ': 2.08 מ'.
השחקן הנמוך ביותר בסבב: הבלגי אוליבר רושו: 1.65 מ'.
ראו גם

סבב הצ'לנג'ר של ה-ATP
סבב הטניס העולמי של ה-ITF (פיוצ'ר)
הסבב העולמי לנשים (WTA)
סבב הגראן פרי בטניס
אליפות העולם בטניס (WCT)
אליפות ישראל הפתוחה בטניס
הערות שוליים

↑  דירוג הישראלים ב-ATP TOUR, ליחידים באתר הרשמי של Atp Tour
↑  דירוג הישראלים ב-ATP TOUR, לזוגות באתר הרשמי של Atp Tour
1 2  Ultimate Tennis Statistics – GOAT List, www.ultimatetennisstatistics.com
↑  אורן אהרוני, אחרי 11 שעות – המשחק הארוך בעולם הסתיים, באתר ynet, 24 ביוני 2010
קנית אורז

| קנית אורז |
| --- | --- |
 קנית אורז, מהאראשטרה, הודו
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: קניתיים
סוג:: קנית
מין:: קנית אורז
תת-מינים
 A. a. agricola  A. a. septimus
שם מדעי
 Acrocephalus Agricola ‏Jerdon, 1845
תחום תפוצה
 תחום התפוצה של קנית האורז:   מקייצת   חורפת

קָנִית אֹרֶז (שם מדעי: Acrocephalus agricola) היא מין של ציפור שיר מהסוג קנית, שהוצב בעבר תחת משפחת הסבכיים אך כיום משויך למשפחה נפרדת, קניתיים. זהו מין נודד, המקנן במרכז אירואסיה ואזור הים השחור וחורף בתת-היבשת ההודית.
בישראל היא מזדמנת נדירה למדי עם כ-22 תצפיות עד היום, כשרוב התצפיות התרחשו במהלך פעילות טיבוע ציפורים, אז ניתן לזהותה ביתר קלות.
טקסונומיה ואטימולוגיה

שם הסוג Acrocephalus מיוונית עתיקה, akros, "הגבוה ביותר", ו-kephale, "ראש". ייתכן שנאומן ונאומן (אב ובן, אורניתולוגים גרמניים שהגדירו את הסוג קנית) חשבו ש-akros פירושו "חד, שפיצי". שם המין הספציפי agricola מלטינית, ומשמעותו "איכר".
קנית מנצ'ורית (אנ') (A. tangorum) נכללה בעבר (ולפעמים עודנה) כתת-מין תחת מין זה.
טקסונומיה ואטימולוגיה > תת-מינים

כיום ישנם שני תת-מינים מוכרים:
A. a. agricola (ג'רדון, 1845) - מצויה בקזחסטן וצפון-מזרח איראן, דרך מרכז אסיה עד למונגוליה ומערב-מרכז סין
A. a. septimus (גברילנקו, 1954) - מקייצת ומקננת במזרח אירופה, אוקראינה ומערב קזחסטן וחורפת בתת-היבשת ההודית
תיאור

קנית האורז קרובה בגודלה לקנית קטנה, אורכה כ-13 ס"מ, ומוטת כנפיה כ-15–17.5 ס"מ, אך היא בעלת מקור וכנפיים קצרים יותר. לבוגר יש גב חום חם ללא פספוס וחלקים תחתונים בהירים. יש לה פס-גבה לבנבן ובולט ומקור קצר ומחודד. כנפיה קצרות ומעוגלות, וכתוצאה מכך גם חישוף האברות קצר. זנבה חלודי למדי, ארוך ורחב. הזוויגים זהים, כמו אצל רוב הקניות, אבל הצעירים בעלי גוון חום עשיר יותר בחלקים התחתונים.
השירה מהירה ודומה לזו של קנית ביצות, ומלווה בהרבה חיקויים ושריקות האופייניות לקניות. השירה חלשה אך גם קצבית יותר מאלו של קרובי משפחתה.
אקולוגיה

קנית האורז מקננת במרכז האזור הפלארקטי הממוזג. היא נודדת, חורפת בבנגלדש, הודו ופקיסטן. היא מזדמנת נדירה למערב אירופה, אם כי יש אוכלוסיות מקננות קטנות לאורך החופים המערביים של הים השחור סביב הגבול בין בולגריה ורומניה.
היא מקננת בחישות קנים, בעיקר בעלי צמיחה נמוכה ופתוחה, כמו גם בסוף ושיחים סמוכים או באשל, לעיתים קרובות בשדות אורז, גדות אגמים ובנהרות בעמקים. באזור הים השחור עונת הקינון מתחילה באמצע מאי. התטולה מכילה שלוש עד שש ביצים המוטלות בקן בעל צורה גלילית, גבוה ועמוק למדי, הבנוי באופן רופף מגבעולי קנה ועשב, עלים, ותפרחת קנים, השזורים סביב גבעולים אנכיים של צמחי מים ומרופדים בעשבים עדינים יותר, פרחי קנה ופלומה צמחית. הוא תלוי מעל הקרקע או המים, בגובה של 10–200 ס"מ בין גבעולים אנכיים של צמחיית מים.
היא ניזונה בעיקר מחרקים, אך תלקט גם עכבישים ושלשולים.
תצפיות בישראל

קנית האורז היא מזדמנת נדירה ביותר בישראל בעונות הנדידה, עם יותר תצפיות בסתיו מאשר באביב. כנראה בשל הקושי לזהותה בשדה, עיקר התצפיות בה נעשו במהלך פעילות טיבוע ציפורים.
| תאריך | מיקום התצפית |
| --- | --- |
20.10.1990: נתפסה במהלך טיבוע באילת
29.10.1990: ניר דוד
20.11.1991: נתפסה במהלך טיבוע באילת, נתפסה שנית במרץ 1992
23.10.1992: אילת
11.10.1998: כפר רופין
08.10.2008: פארק הצפרות אילת
01.12.2009: מעגן מיכאל
10.09.2012: פארק הצפרות אילת
06.10.2013: אגמון החולה
05.10.2015: פארק הצפרות אילת
01.05.2016: פארק הצפרות אילת
08.10.2017: פארק הצפרות אילת
25.04.2017: שדה בוקר
19.10.2019: נווה אור, התצפית היחידה בשדה שלא במהלך טיבוע
12.09.2020: אגמון החולה
07.05.2021: אגמון החולה
04.09.2021: פארק הצפרות אילת
19.05.2023: התחנה לחקר ציפורי ירושלים
04.10.2023: אגמון החולה
26.04.2024: נתפסה בטיבוע בביוב כפר מנחם
24.08.2024: נצפתה וצולמה בקרבת כפר רופין
30.10.2024: נתפסה בטיבוע בפארק נחל באר שבע
סטטוס

למין זה טווח תפוצה נרחב ואוכלוסייה גדולה, על אף שהיא לא הוערכה במדויק. מגמות האוכלוסייה העולמיות מראות סימני ירידה (אם כי האוכלוסייה האירופית הקטנה דווקא מפגינה סימני עליה). על-אף האמור, המין אינו מוגדר כמתקרב לסף פגיעות, ומסווג ברמת סיכון "ללא חשש" על-ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN).
באירופה מעריכים שהאוכלוסייה המקננת מונה כ-200,000–396,000 זוגות, מה שמתרגם לכ-400,000–792,000 פרטים בוגרים; אך אירופה מהווה פחות מ-10% מהתפוצה העולמית.
מחקרים מבולגריה הראו כי המין נפגע מכריתת ושריפת קנים בקנה מידה נרחב, וייבוש ביצות עלול להוות אף הוא איום על המין.
ביאורים

↑  המונח "חישוף אברות" מתייחס למידה בה אברות התעופה עוברות את קו הנוצות השלישוניות כשהכנף אסופה
הערות שוליים

↑  קנית אורז באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  ד"ר יואב פרלמן, קנית אורז, Acrocephalus agricola, באתר מרכז הצפרות הישראלי
↑  Jobling, James A (2010). The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. London: Christopher Helm. pp. 30, 366. ISBN 978-1-4081-2501-4.
↑  ITIS - Report: Acrocephalus agricola, www.itis.gov
↑  Paddyfield Warbler, Acrocephalus agricola (Jerdon, 1845), Observation.org
↑  Paddyfield Warbler, Acrocephalus agricola, ebird.org
1 2 3 4 5  Paddyfield Warbler (Acrocephalus agricola) - BirdLife species factsheet, datazone.birdlife.org
↑  Database of rarity records in Israel, israbirding
↑  קובי פינקלר, אורחת נדירה: ציפור השיר קנית אורז תועדה לראשונה בירושלים, באתר ערוץ 7, 24 במאי 2023
פרט מקרלה, הודו
Acrocephalus agricola
מרכז חושן

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידה מבצעית–טכנולוגית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  16 בפברואר 2004 – הווה (21 שנים) 
 פיקוד
 יחידת אם:  יחידת לוטם  אגף התקשוב וההגנה בסב"ר
 יחידות בת:  גדוד אמירים 376 גדוד צמרת 383 גדוד איתנים 858
 דרגת המפקד:   אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  ענת הרשקוביץ
 
יחידת חושן (לשעבר מתנ"ץ) הוקמה ב־16 בפברואר 2004 ואחראית על הפעלת מערכי התקשורת בצה"ל, בין השאר על מתן שירותי טלפוניה, תקשורת נתונים רחבת סרט, וידאו ותשתיות תקשורת אופטיות.
היחידה כפופה ליחידת לוטם באגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ובראשה עומדת אל"ם ענת הרשקוביץ.
ליחידה כפופים גם שלושה גדודי תקשוב מטכ"ליים:
גדוד אמירים (376)
גדוד צמרת (383)
גדוד איתנים (858)
גדוד אמירים (376)

גדוד אמירים, המכונה "גדוד הקשר הארצי", הוקם ביוני 1955 כדי לתת מענה מהיר ומיידי לכל אירוע, ולכל נקודה בה אין תשתית או תנאים לתקשורת תקינה. לפעילויות חירום, מבצעים ובעת מלחמה. הגדוד הפעיל ציוד דוגמת תק"ש רד"ט (תא קשר לרדיו טלפון) על זחל"ם, לפריסה מהירה של תקשורת לנקודות מרוחקות. בשנת 1969 החל הגדוד גם להפעיל את מכ"ם הקשת, ולצורך כך הוקמה מחלקה מיוחדת, שאחר כך הפכה לגדוד נפרד - "גדוד נשר". בשנות ה-80 החל הגדוד להשתמש גם בציוד תקשורת לווינית. ביולי 2017, עבר הגדוד ממחנה צריפין לנגב.
גדוד קשר ארצי מטכ"לי נייד, העובד עם הזרועות, הפיקודים והיחידות השונות. ברשות הגדוד כלי רכב וציוד קשר המוכנים לתת מענה מהיר ומיידי לכל אירוע ולכל נקודה בה אין תשתית או תנאים לתקשורת תקינה. בין השאר, מפעיל הגדוד תחנות ניידות של המערכת הסלולרית המוצפנת "ורד הרים". הגדוד כולל פלוגות שונות, חלקן מבצעיות ומבצעות עבודה בשטח. לגדוד מסורת ותיקה של מבצעים ופעילויות שונות בהן לקח חלק.
משימת הגדוד כפי שהוגדרו:
גדוד אמירים (גדוד 376) – גדוד תקשוב ארצי מטכ"לי נייד, העובד עם כלל הזרועות, היחידות המיוחדות והפיקודים. הגדוד תופס כוננות של כלי רכב וציוד תקשוב ייחודי המוכנים לתת מענה מהיר ומיידי לכל תרחיש מבצעי על ידי מערכות תקשורת שונות מרביתן מבוססות תקשורת לוויינית, הגדוד נותן מענה תקשובי בכל נקודה בה אין תשתית או תנאים לתקשורת תקינה לכן סיסמת הגדוד היא "בכל מקום שנרצה ובכל דרך שנבחר". בין השאר, מפעיל הגדוד תחנות ניידות של מערכות סלולריות מוצפנות. הגדוד כולל פלוגות שונות מרביתן מבצעיות אשר מטרתן היא פריסת המערכות השונות בשטח ובצמוד לסד״כ הלוחם וחלקם עבור המעטפת המנהלתית. הגדוד נחשב בעל מסורת ותיקה של מבצעים ופעילויות שונות בארץ ומחוצה לה בהן לקח חלק.
גדוד אמירים (376) > מפקדי גדוד אמירים (376)

| דרגה | שם | תקופת כהונה | הערות | תמונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| סא"ל | יעקב וולפגנג מיכאליס (מייק) (ז"ל) | 1958-1955 | המג"ד הראשון |  |
| סא"ל | נפתלי רז (נפתא) (ז"ל) | 1961-1958 | מחבר את הא"ב הצלילי |  |
| סא"ל | יונתן עיבל (ביל) (ז"ל) | 1963-1961 |  |  |
| סא"ל | שמואל (גרבר) גזית (ז"ל) | 1964-1963 |  |  |
| אל"ם | הלל כרמלי (ז"ל) | 1965-1964 |  |  |
| סא"ל | איתן ארנון (ז"ל) | 1966-1965 |  |  |
| סא"ל | מיכאל שניר (ז"ל) | 1967-1966 |  |  |
| סא"ל | הלל רגב (באומפלד) (ז"ל) | 1970-1967 | מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים |  |
| תא"ל | צבי אמיד (ז"ל) | 1972-1970 | לימים קצין קשר ותקשוב ראשי |  |
| אל"ם | נחום עמינדב מזרחי | 1975-1972 | מפקד הגדוד במלחמת יום כיפור לימים מפקד בה"ד 7 |  |
| אל"ם | שלמה אל-עז | 1976-1975 |  |  |
| אל"ם | בנו בלום (ז"ל) | 1979-1976 |  |  |
| אל"ם | יצחק אלקבץ (ז"ל) | 1981-1979 |  |  |
| אל"ם | ראובן אגסי | 1981 |  |  |
| תא"ל | אריה ברק | 1981-1982 |  |  |
| סא"ל | מתי ולצמן | 1984-1982 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה |  |
| סא"ל | יצחק קדם | 1986-1984 |  |  |
| תא"ל | אמנון כץ | 1988-1986 |  |  |
| אל"ם | שלומי אברהם (קצין) | 1990-1988 |  |  |
| סא"ל | שמעון כלפון | 1992-1990 |  |  |
| אל"ם | אריה דלויה | 1994-1992 | מפקד הגדוד במבצע דין וחשבון |  |
| אל"ם | איתן בן משה | 1996-1994 | מפקד הגדוד במבצע ענבי זעם |  |
| אל"ם | ליאור אייזנברג | 1998-1996 |  |  |
| סא"ל | אבי ביטון (קצין) | 2001-1998 |  |  |
| אל"ם | חיים נימני | 2003-2001 | לימים מפקד מרכז חושן |  |
| אל"ם | ניצן עמר | 2005-2003 | לימים מפקד בה"ד 7 |  |
| סא"ל | גיל אנגל | 2008-2005 | מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה |  |
| סא"ל | מולי מורן | 2011-2008 | מפקד הגדוד במבצע עופרת יצוקה |  |
| אל"ם | נועם אסידו | 2013-2011 | מפקד הגדוד במבצע עמוד ענן לימים מפקד בה"ד 7 |  |
| תא"ל | עומר כהן | 2015-2013 | מפקד הגדוד בצוק איתן לימים קצין קשר ותקשוב ראשי |  |
| אל"ם | שלומי קדם | 2017-2015 | לימים מפקד בה"ד 7 |  |
| סא"ל | דדי אלימלך | 2017-2019 |  |  |
| סא"ל | ארז דגני | 2020-2019 |  |  |
| סא"ל | סהר ציון מחלוף (ז"ל) | 2020-2022 | מפקד הגדוד במבצע שומר החומות |  |
| סא"ל | אסף אסבג | 2024-2022 | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל |  |
| סא"ל | אופיר כהן | 2024-מכהן |  |  |
גדוד צמרת (383)

גדוד צמרת (גדוד 383) הוא גדוד תקשוב מטכ"לי. ייעודיו הם הקמה, הפעלה, תמיכה והטמעה של מערכות תקשורת מידע ובקרה, חוזי (וידאו) ומחשבים, על מנת לאפשר שליטה ופיקוד למטה הכללי וסיוע לזרועות ברגיעה, במבצעים ובחרום. הגדוד מהווה את הגורם התקשובי המרכזי המקשר בין המטה הכללי לזרועות צה"ל ולגופי הביטחון. בנוסף, הגדוד מפעיל מערכות תקשוב מגוונות בדגש על המערכות המבצעיות, אחראי על מתקני התקשורת במחנה רבין ועל הפצת החוזי בצה"ל. במסגרת הגדוד קיימת פלוגת קשר המוטסת, החיילים משרתים בה בתפקיד מפעיל קשר מוטס, ויעודם הוא סייע ליחידות העילית של צה"ל בפעילות שמתבצעת באזורים מרוחקים.
גדוד איתנים (858)

גדוד איתנים (גדוד 858) – גדוד תקשוב מרחבי אשר ייעודו הוא קליטה, הטמעה, תפעול ואחזקה בשגרה ובחירום, של מערכות התקשורת הנייחת רחבת הסרט ותקשורת הסלולר הצבאית בצה"ל ובזרועות הביטחון – מהליבה, דרך מתקני ההפצה ועד למתקני הגישה. בנוסף, הגדוד אחראי על חיבור מערך נפרס למערך נייד - הן בחיבור עורקי הרד"ט של החטיבות והאוגדות הפורסות בשטח ועושות שימוש ברדיו/טלפון – הן בחיבור תחנות קשר הניידות למרכזי המערכת והן בחיבור צומתי תקשורת מרכזיים. בכל מפקדה של פיקוד מרחבי הגדוד ממוקם.
מרכז ההכשרה בחושן

מרכז ההכשרה 'איריס' שביחידת חושן אמון על ההכשרה המקצועית של מערך הטכנאים בצה"ל, שאחראי על תפעול ואחזקת כלל אמצעי התקשורת במטה ובשטח. תפקידו להפוך את צה"ל לגוף מרושת ובכך להגביר את יעילותו בפעילות המבצעית ופעילות המטה בשגרה ובחירום. המערך מספק מענה מבצעי של יכולות שליטה ובקרה על המערכות השונות בצה"ל בתהליך הטמעתן ותפעולן, קישוריות בין זרועית תוך תכנון, בקרה ותחזוקה, וטיפול בתקלות של מערך התקשורת בכלל יחידות צה"ל. הוא מפעיל בין היתר שירותי טלפון, תקשורת נתונים רחבת סרט, וידאו ותשתיות תקשורת אופטיות, על מנת לייצר תמונת מצב הכוללת את כל הנתונים האפשריים.
אורך ההכשרה הוא כשלושה עד ארבעה חודשים ובסיומו מקבלים בוגרי הקורסים תעודת הסמכה מקצועית.
מרכז ההכשרה ממוקם בצריפין ואליו מתקבלים בוגרי עתודה טכנולוגית, שוחרים של אגף התקשוב וההגנה בסייבר וכן הנדסאים וטכנאים במקצועות האלקטרוניקה והתוכנה המעוניינים בשירות משמעותי בתחום.
אנשי המערך משובצים בכלל היחידות מרמת המטכ"ל ועד הגדוד המבצעי, לצד שירות ביחידת חושן וגדודיה.
תגי גדודים

התג של גדוד "צמרת" - גדוד תקשוב מטכ"לי
התג של  גדוד "איתנים" 858
התג של גדוד "אמירים" - גדוד תקשוב ארצי נייד