stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשימת סמיכות
רשימת סמיכות בכימיה

רשימת סמיכות בהקשרי כימיה היא שיטה כללית לאפיין מולקולה כימית. השיטה משולבת במחוללי מנגנונים לתגובות כימיות, למשל Reaction Mechanism Generator (RMG). ‏RMG הוא מחולל מנגנונים אוטומטי שמרכיב מודלים קינטיים הכוללים תגובות ליסודות כימיות, באמצעות נתונים וידע על אופן הפעולה של המולקולות המשתתפות בתגובות. באמצעות השיטה ניתן להצמיד רשימת סמיכות לכל הרכב כימי, שהוא מעט שונה מגרפים גנריים, מכיוון שנדרש להוסיף מידע על מבנה האלקטרונים חופשיים ועל סדר הקשרים הכימיים.
רשימת סמיכות כימית שמיושמת ב-RMG מגדירה עבור כל מולקולה את האטומים השונים שנמצאים בה, והקשרים ביניהם. עבור כל אטום, נכתבת שורה עם פורמט זהה:
<number> [<label>] <element> u<unpaired> [p<pairs]> [c<charge>] [<site>] [m<morphology] <bondlist>
כאשר:
<number>, מספר: מספר זיהוי עבור כל אטום בודד.
<label>, תיוג: שם תג אפשרי שניתן לייחס לאטום.
<element>, "יסוד": הוא הסמל הכימי של האטום על פי טבלת היסודות.
הפרמטרים הנוספים מהווים הגדרות עבור המצב האלקטרוני של אותו האטום. לא נדרש להוסיף את כולם לרשימת סמכויות כדי שתהיה תקנית.
"u": מספר האלקטרונים הבלתי קשורים (למשל רדיקלים).
"p": מספר זוגות אלקטרונים בלתי קשורים.
"c": המטען הפורמלי הרלוונטי של האטום, כאשר למשל c-1 הוא מטען פורמלי שלילי ו-c+1 מטען חיובי.
"s": סוג האתר בו האטום נמצא (למשל במבנים גבישיים שונים).
"m": המורפולוגיה של האתר בו מצוי האטום.
"bondlist": רשימה של הקשרים הקיימים עבור אותו האטום עם אטומים אחרים במולקולה. קשר מסומן על ידי מספר שמייצג אטום אחר ברשימת הסמכויות, ואות שמסמלת את סוג הקשר (קשר יחיד, כפול או משולש). למשל, לאטום שישנו קשר כפול עם אטום מספר 2, יירשם {2,D}.
עבור כלל הפרמטרים ניתן לרשום אפשרויות שונות שעשויות להתקיים במולקולה, למשל עבור קשר שעשוי להיות כפול או יחיד עם אטום מספר 2, יירשם:
{2,[S,D]}
כאמור, כללים אלו תקפים עבור רשימת סמיכות שמשולבת ב-RMG. דוגמה עבור רשימת סמכויות כזו עבור המולקולה אצטילן (C2H2) היא:
1 C u0 p0 c0 {2,T} {3,S}
2 C u0 p0 c0 {1,T} {4,S}
3 H u0 p0 c0 {1,S}
4 H u0 p0 c0 {2,S}
ניתן להבחין כי בדוגמה זו ישנו סימון עבור הקשר המשולש שמתקיים בין אטומי הפחמן של המולקולה אצטילן על ידי האות T באזור המיועד ב-bondlist. כמו כן, מכיוון שאין מטענים או אלקטרונים בלתי קשורים, הסימונים הרלוונטיים כוללים את המספר 0.
הערות שוליים

1 2  Python Patterns - Implementing Graphs, Python.org (באנגלית)
1 2  Gabriel Valiente, Adjacency Maps and Efficient Graph Algorithms, Algorithms 15, 2022-02, עמ' 67 doi: 10.3390/a15020067
↑  Harmanjit Singh, Richa Sharma, Role of Adjacency Matrix & Adjacency List in Graph Theory, INTERNATIONAL JOURNAL OF COMPUTERS & TECHNOLOGY 3, 2012-08-01, עמ' 179–183 doi: 10.24297/ijct.v3i1c.2775
↑  Python Algorithms. (באנגלית)
↑  Connie W. Gao, Joshua W. Allen, William H. Green, Richard H. West, Reaction Mechanism Generator: Automatic construction of chemical kinetic mechanisms, Computer Physics Communications 203, 2016-06-01, עמ' 212–225 doi: 10.1016/j.cpc.2016.02.013
↑  Adjacency Lists — RMG-Py 3.2.0 Documentation, reactionmechanismgenerator.github.io
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רשימת סמיכות".
דוגמה לגרף שמתאר רשימת סמיכות עם צמתים שונים (A,B,C,D,E).
גרף מכוונן לדוגמה, שמתאר רשימת סמיכות עם צמתים שונים (A,B,C).
גרף שמתאר רשימת סמיכות גנרית עם צמתים שונים (A,B,C,D,E) לדוגמה עבור יישום קוד גנרי.
מולקולת אצטילן. האטומים במולקולה מסומנים בהתאם לרשימת הסמיכות.
אז'ן סי

| --- | --- |

אז'ן סי, צויר על ידי פרנסואה להפול
 לידה:  10 בדצמבר 1804 פריז, הקיסרות הראשונה 
 פטירה:  3 באוגוסט 1857  (בגיל 52) אנסי, צרפת 
 שם לידה:  Marie Joseph Sue 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  Annecy-le-Vieux 
 מקום לימודים:  תיכון קונדורסה 
 שפות היצירה:  צרפתית 
 יצירות בולטות:  "מסתרי פריז", "היהודי הנודד", "מסתרי העם"
 תקופת הפעילות:  מ-1830 
 פרסים והוקרה:  אביר בלגיון הכבוד 
 חתימה:   
 
אז'ן סי (בצרפתית: Eugène Sue; ‏1804 – 3 באוגוסט 1857), כינויו של הסופר הצרפתי מארי-ז'וזף סי (Marie-Joseph Sue), מייסד הספרות הקלה ואבי הרומן בהמשכים, שזכה להיקרא בחייו "מלך הרומן העממי", משום היותו הסופר הנקרא ביותר בתקופתו בסיפורת הצרפתית.
ראשית הדרך

אז'ן סי נולד בפריז למשפחה אמידה מהמעמד הבינוני-גבוה. תאריך הולדתו המדויק אינו ידוע. אביו היה מנתח צבאי ואף חביב על הזוג הקיסרי, נפוליאון בונפרטה וז'וזפין (Joséphine). הנסיך אז'ן דה בוהרנה, בנה של ז'וזפין, היה מן התומכים בו וממנו נטל סי את שם העט. כבר בצעירותו נהנה ממלגה שנתית שהועיד לו סבו. סי ביקש ללמוד רפואה, אך עזב את לימודיו כאות מחאה, מבלי שרכש הכשרה מעשית כלשהי.
בשנת 1823 הצטרף לצי בתפקיד סייע למנתח, ובמסגרת ההפלגות שבהן נכח, ביקר באפריקה, באסיה ובאמריקה ואף השתתף בכמה קרבות, הידוע בהם הוא קרב נאווארינו ב-1827. בשנת 1829 פרש מן הצי והתיישב בפריז. בעקבות מות אביו ירש הון מופלג, ועל כן הרשה לעצמו לחיות חיי מותרות כגנדרן המתגורר בבית מרווח ועתיר בחפצי אמנות ובדברי עתיקות. בשנת 1830 החליט לעסוק בעיתונות והחל משמש כתב בהראלד (Herald) הפריזאי, ואחרי כן כעורך בעיתון אחר.
הספרים המוקדמים

סיפוריו הראשונים התבססו על חוויותיו ממסעותיו בים והם התאפיינו בתחושת אקזוטיות ניכרת. בשנת 1830 פרסם את "קרנוק הפירט" (Kernock le pirate), בשנת 1831 פרסם את Plick et Plock ואת Atar-Gull. בשנת 1832 פרסם את "הסלמנדרה" (La Salamandre) בשני כרכים. בין השנים 1832–1834 פרסם את "המקק" (La Coucaratcha) בארבעה כרכים. בשנת 1833 פרסם את La Vigie de Koat-Ven. בשנים 1835–1837 פרסם את Histoire de la marine française, שעסק בתולדות הספנות הצרפתית. בשנת 1837 פרסם רומן היסטורי על תקופת לואי הארבעה עשר בשני כרכים ושמו Lautréaumont. ספרו Arthur, שפרסם בשנת 1838 עוסק בחיי החברה הגבוהה באותם ימים, אך הבליט גם את הליקויים החברתיים שנתגלו לאחר בוא המהפכה התעשייתית לצרפת. גם ספרו "מתילדה, או זיכרונותיה של אישה צעירה" (Mathilde ou les Mémoires d'une jeune femme), שפרסם בשנת 1841 עוסק בנושא זה. ספרו "ז'אן קבלייה, או הפנאטיים מסבן" (Jean Cavalier, ou Les Fanatiques des Cévennes), שפורסם בשנת 1840 בארבעה כרכים היה מעין רומן היסטורי. בשנת 1842 פרסם את ספרו Thérèse Dunoyer ובאותה שנה גם את Le Morne-au-diable שהגיבורה הראשית בו היא פיראטית.
מסתרי פריז

בשנת 1840 התחזקה אהדתו של סי לסוציאליסטים. הוא החל לגלות התעניינות באורח חייהם של ההמונים, ויצא לסקור ולחקור את שכונות העוני בפריז. תמיכתו ברעיונות הסוציאליזם השפיעה על כתיבתו ועודדה אותו לספר את סיפורם של חסרי הישע בעולם האכזר. את ספרו בן עשרת הכרכים "מסתרי פריז" (Les Mystères de Paris), פרסם בהמשכים בעיתון השמרני Le Journal des Débats מ-19 ביוני 1842 עד 15 באוקטובר 1843. הספר זכה להערצה אדירה, כאשר השקפת עולמו הסוציאליסטית של סי משתקפת היטב בעלילה. הפרקים אומנם פורסמו בעיתון המתנגד לסוציאליזם, אך נחלו הצלחה מסחררת בקרב הקוראים וכבשו את לבם, והעיתון, שתפוצתו הלכה וגברה, אף זיכה את סי בשכר סופרים חסר תקדים בגובהו באותם ימים. לפני בית המערכת נהגו להאסף המונים שהמתינו לצאת גיליון חדש בכל פעם, וסי הוצף במכתבים מאלפי קוראים מכל החוגים ומכל קצוות צרפת, שניסו להשפיע על מהלך המאורעות בסיפור ולשכנעו לשנות את תוואי העלילה או לדבוק בו. אפילו הצבא הצרפתי החליט לפטור את סי מחובת השירות במשמר הלאומי, ובלבד שיספיק לכתוב את הפרקים החדשים במועדם.
עלילת הספר מפותלת ביותר ומתרחשת בשכונות העוני של פריז. היא גדושה באירועים מפתיעים ובשלל התרחשויות שמטרתן להותיר את הקורא פעור עיניים מתדהמה גדלה והולכת מפרק לפרק. הגיבור הראשי בסיפור הוא רודולף (Rudolphe), נסיך גרולשטיין (Gerolstein) שאינו צרפתי, אלא גרמני דווקא. הספר מתאר את הרפתקאותיו של הנסיך המסתורי, שמשוטט כמחופש לצייר בסמטאות פריז ומציל את המסכנים, שסובלים מכוחות הרשע של העולם התחתון. רודולף האציל מייצג את הכוחות הנאורים שנלחמים באמצעות כספם, כוחם וחוכמתם בפושעים מטילי אימה ובעלי פרצופים מבעיתים. הוא נאבק בקיומו של הכוח השטני, חושף פשעים ופותר תעלומות, ובד בבד מתקן את אי הצדק החברתי. הגיבורה היפהפייה, פלר דה מרי (Fleur de Marie), מנסה ככל יכולתה לשרוד בקרב רוצחים סדרתיים וגנבים מנוולים, עד אשר מצליח רודולף לבסוף להצילה, ורק אז מתבררת זהותה האמיתית כבתו האובדת של הנסיך הגרמני.
הצלחת הספר השפיעה לא רק על צרפת אלא על אירופה כולה, ויצרה נחשול כביר של חיבור ספרים שעסקו גם הם במסתרי הערים הגדולות ביבשת. רודולף הפך לאב טיפוס של הגיבור האולטימטיבי, שניחן בכל התכונות הטובות ומגן על הציבור התמים ועל האזרחים החלשים מפני כוחות הרוע. גם הסופר היהודי־גרמני צבי הרמן רקנדורף ניסה לחקות את הצלחת "מסתרי פריז" בספרו "מסתרי היהודים" (שתורגם לעברית על ידי אברהם שלום פרידברג בשם "זכרונות לבית דוד"), וכך עשו סופרים רבים אחרים. אף ויקטור הוגו שאב ממנו השראה בספרו עלובי החיים. גם באמריקה לא יכול היה אדגר אלן פו שלא להתפעל מן המאורעות המרתקים, שצצו בספר בכל התרחשות, אך התקשה ליהנות מן הסגנון ומן המבנה הספרותי שלא ניחן במידת העומק הדרושה.
לא הכול היללו את סי ורבים ביקרו לרעה את הז'אנר החדש שיצר. קרל מרקס, שכתב גם הוא ביקורת אודות הספר, אף ביטא את חוסר התרשמותו מן המסתורין, שאליו חתר סי להוליך אותו כקורא. ברם, מאז פרסם סי את ספרו עלתה ופרחה הספרות הזולה (Pulp fiction) וכבשה כמעט כליל את שוק הספרים, עד כי בימינו הפכה למוצר צריכה להמונים. "מסתרי פריז" תורגם לעברית בווילנה בידי קלמן שולמן בשנים 1857–1860.
היהודי הנודד

בשנים 1844 – 1845 פרסם סי את ספרו בן עשרת הכרכים "היהודי הנודד" (Le Juif errant). גם בסיפור הזה מתקיים מאבק בין כוחות הצדק אל מול כוחות השחור, ובפעם הזו, הנבל הוא רודין (Rodin) הישועי שמתחקה אחר אוצרות בני אלמוות כדי להשיג שלטון עולמי. היהודי, שמת מאות שנים קודם לכן, מותיר אחריו מטמון עתיק ושבעה יורשים נאבקים להשיגו. רודין מייצג את העושק והדיכוי של הכנסייה אל מול היהודי המתואר כמצילם של המסכנים במלחמות הדת של צרפת במאה ה-7, ומייצג את הפועל המנושל מנכסיו למען העריצות. סי מציג בספר את כל עיוותי החברה, מן המעמד הנמוך שזכויותיו נרמסות בידי השלטון המושחת ועד המין הנשי המקופח. בפעם הזו מתוארת אכזריות רבה יותר מאשר בסיפורים שכתב בעבר, וסי ממשיך להשתמש בזוועה כדי להעביר את מסריו, תוך כדי זריעת פחד וחלחלה בקוראיו.
"היהודי הנודד" פורסם בהמשכים בעיתון le Constitutionnel. תמורת הסיפור הציע העיתון לסי מאה אלף פרנקים, סכום עתק באותם ימים, אך רווחיו של העיתון השתפרו פלאים לנוכח תפוצת העיתון שעלתה מ-6,000 עותקים ביום לכדי 25,000 בתוך זמן קצר. "הצופה בארץ נוד" הוא עיבוד של "היהודי הנודד" שנעשה בוורשה על ידי שמחה פאזנער בשנים 1866–1873. בשנת 1899 הופיע הסיפור בהוצאת אברהם צוקרמן בוורשה.
מסתרי העם

בשנת 1847 פרסם סי את ספרו "מרטין, הילד שאותר" (Martin, l'enfant trouvé) ואחרי כן, בשנים 1847–1849 את ספרו בן שישה-עשר הכרכים "שבעת החטאים העיקריים" (Les sept péchés capitaux). בשנת 1849 החל מפרסם את "מסתרי העם" (Les Mystères du peuple) והוא השלימו לקראת סוף שנת 1856. העלילה בספר זה מספרת את תולדותיה של צרפת במשך תקופה בת אלפיים שנה, דרך קורותיה של משפחה אחת שהצטיינה באכזריות רבה. בפרק האחרון של ספר זה שילב סי בין שתי עלילות ספריו הקודמים, וכך, רודולף, הגיבור מספרו "מסתרי פריז", מופיע וחושף איגרת, שנשלחה לרודין, הגיבור הישועי המרושע, מספרו "היהודי הנודד". היה זה מסמך, שתיאר מזימה של הישועים כנגד האנושות בכוונה להשתלט על העולם.
בשנת 1864 נטל עיתונאי צרפתי בשם מוריס ז'ולי (Maurice Joly) את רעיון הקונספירציה מספרו של אז'ן סי, והשתמש בו בחיבורו הסאטירי "דיאלוגים בגיהנום בין מקיאוולי ומונטסקיה" (Dialogue aux enfers entre Machiavel et Montesquieu) כדי להציג תאוריית קשר, שבה נטען, שנפוליאון השלישי, בצוותא עם השטן, זומם מזימות כנגד האנושות. בחיבור לא מוצגים כלל יהודים, אך למרות זאת הוא היווה את הבסיס לפרוטוקולים של זקני ציון, כאשר אנטישמים החליפו את מזימותיו של הקיסר הצרפתי בקונספירציה של מנהיגי עם ישראל.
אחרית דבר

סי קידם בהתלהבות את ההפיכה בשנת 1848 ולאחר אביב העמים הצטרף למאבק המדיני. באפריל 1850 נבחר ברוב מכריע לאספה הלאומית כנציג הסוציאליסטים מטעם פריז. לאחר ביטול הרפובליקה על ידי נפוליאון השלישי, בסוף שנת 1851, הוצא לגלות מרצונו אל סבויה, מחוז שהיה נתון לשליטה איטלקית. הגלות דרבנה אותו להוסיף ולכתוב, אך כתיבתו לא התעלתה לזו שפקדה אותו עשור קודם לכן, בתקופת הפריחה שלו. הוא מת בגיל 53 בהיותו בגלות.
סיפוריו של סי הציגו לקורא את המעללים בעולם התחתון של פריז, עם הצצה חטופה לנעשה מחוץ להם. הוא הרעיף שבחים על האזרחים האמיצים שלחמו בשחיתות, והריע לאותם בודדים בשכבות הנמוכות של החברה שהחליטו להיאבק מתוך משכנות העוני בבעלי ההון המתעמרים בהם. סי לא הסתיר כלל וכלל את התעמולה שבצבצה מתוך עלילות סיפוריו, אלא הדגיש אותה ואת צדקתה ביתר שאת לנוכח האכזריות השלטת בעולם. כתיבתו ניחנה בדיאלוגים רבי עניין ובעלילה המצטיינת בתחושת מתח דרמטי מתגבר. סיפוריו, שהתאפיינו ברגשנות מוגזמת, משכו את לבו של הקורא אל מחוזות, שתמיד רצה להיות בהם, אך נעדר אומץ לבקר בהם בכוחותיו שלו. ביחד עם גיבוריו של סי, חווה הקורא את תחושת הסכנה והאימה שמלווה את הדמויות, אך לבסוף גם את חדוות הניצחון ואת כוחו של המוסר והצדק.
אחרית דבר > עוד מספריו שתורגמו לעברית

הגאוה או הנסיכה, נעתק לשפת עברית בידי אליעזר יצחק שפירא, ורשה, דפוס גולדמן, 1871.
הצופה בארץ נוד, מעשה ידי אייז'ן סי, נעתק לשפת קודש על ידי שמחה פאזנער, יצא שנית מצורף ומלובן, על ידי אליעזר יצחק שפירא, ורשה, דפוס גאלדמאן, 1875.
היהודי הנודד, תרגם ש. בר-גיורא, תל אביב, 1954.
מסתרי פריז מהדורה לילדים הוצאת קלסיקונים לילדים
הערות שוליים

↑  מן היהודי הנצחי, המגיד, 6 באוגוסט 1873
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268631505171  PLWABN: 9810633537405606  BIBSYS: 90057902  BNE: XX907038  BnF: cb11925725r (data)  CANTIC: a10409592  CiNii: DA0231672X  GND: 118619861  ICCU: RAVV062253  ISNI: 0000 0001 2101 9788  LCCN: n50010749  LNB: 000068391  Léonore: 351011  NDL: 00526569  NKC: xx0003453  NLA: 35530913  NLG: 62043  NSK: 000068385  NTA: 070992037  SELIBR: 94804  SUDOC: 027151344  Trove: 986577  ULAN: 500045326  VcBA: 495/115464  VIAF: 66473859   WorldCat (עם VIAF): 66473859 
שער התרגום העברי של "מסתרי פאריז" שחיבר המשכיל הליטאי קלמן שולמאן
שער "היהודי הנודד" (1851)
סי ב-1850
Iris (שיר)

"Iris" הוא שיר אשר בוצע ידי להקת הרוק האלטרנטיבית האמריקנית גו גו דולס. השיר נכתב במקור לפסקול הסרט "עיר של מלאכים" אשר יצא לאקרנים ב-1998. רק לאחר מכן השיר נכלל באלבום השישי של הלהקה, "Dizzy up the Girl". השיר תרם רבות להצלחתה של הלהקה. מלבד הפיכתו לאחד ממרכיבי הרוק האלטרנטיביים הגדולים ביותר בתקופתו, השיר נותר גם אחד מלהיטי הקרוסאובר הגדולים ביותר בתולדות המוזיקה הפופולרית, הגיע למקום הראשון בכל הפורמטים הללו והפך לשיר המושמע ביותר של 1998 בכל הפורמטים.
עם שחרורו, השיר היה לשני מבין שרשרת להיטים מפסקול הסרט (הראשון היה "Uninvited" של אלאניס מוריסט, והשלישי היה "המלאך" של שרה מקלכלן). השיר הגיע בתחילה למקום ה-66 במצעד ה-100 Airplay Billboard Hot (ב-18 באפריל 1998), ובהמשך הוא כיכב בפסגת המצעד Hot 100 Airplay במשך 18 שבועות. השיר הגיע למקום הראשון באוסטרליה, קנדה ואיטליה, מקום שלישי בבריטניה, והפך לאחד הסינגלים הנמכרים ביותר באירלנד בכל הזמנים. "Iris" הוא השיר הידוע ביותר של הלהקה וזכה לשבחי הביקורת.
רקע

לאחר השלמת העריכה הראשונה בסרט "עיר המלאכים", המפיק המשותף בוב קוואלו ובנו המפיק המוזיקלי רוב קבאלו החליטו לקחת אמנים מוזיקליים על מנת ליצור את הפסקול. בוב לקח את אלניס מוריסט ואילו רוב לקח את Goo Goo Dolls. ג'ון רזניק (חבר הלהקה) הגיש לרוב שיר שכתב בשם "Iris". בראיון שנערך עם Songfacts בשנת 2013 הסביר הזמר רז'ניק כיצד כתב את השיר:
"חשבתי על המצב של הדמות של ניקולה קייג 'בסרט. הבחור הזה מוכן לחלוטין לוותר על אלמוות שלו, רק כדי להיות מסוגל להרגיש משהו מאוד אנושי. ואני חושב, 'וואו! איזה דבר מדהים זה חייב להיות לאהוב מישהו כל כך הרבה שאתה מוותר על הכל כדי להיות איתו.' זו מחשבה די כבדה. "
רזניק כינה את השיר על שם איריס דמנט (זמרת יוצרת), לאחר שהבחין בשמה ברשימת הופעות שהופיעה בעיתון LA Weekly.
הצלחה מסחרית

עם צאתו, "Iris" הפך למקום השני במחרוזת הלהיטים מפסקול הסרט. השיר עלה לראשונה במקום 66 במצעד הבילבורד הוט 100 של Airplay ב-18 באפריל 1998, ובסופו של דבר בילה שיא של 18 שבועות במקום הראשון בהוט 100 Airplay. עם זאת, לא הייתה הרשאה להכניסו ב-Billboard Hot 100 מכיוון שלא פורסם סינגל מסחרי. בדצמבר 1998, ממש אחרי שהשידור של השיר הגיע לשיאו, הכללים השתנו כדי לאפשר להעלות שירים בלבד לשידור. כתוצאה מכך השיר הופיע לראשונה והגיע למקום התשע ונשאר במצעד 14 שבועות. במצעד הרוק טראקס של המיינסטרים, "Iris" הגיע לשיא במקום השמיני. השיר היה הלהיט השני במקום הראשון במצעד הרצועות המודרניות, בעקבות להיטם "שם" מ-1995. "Iris" נשאר במקום הראשון במשך חמישה שבועות במצעד השירים האלטרנטיביים והגיע למקום הראשון במצעד 40 הגדולים של המיינסטרים במשך ארבעה שבועות. השיר בילה שיא של 17 שבועות במקום הראשון במצעד 40 הגדולים של בילבורד למבוגרים (ניצח את השיר "Don't speak של No Doubt שהגיע לשיא של 15 שבועות). Goo Goo dolls ביצעו את "Iris" ב-20 באוקטובר 2001, במדיסון סקוור גארדן, במסגרת הקונצרט לעיר ניו יורק לגיוס כסף לקורבנות התקיפות ב-11 בספטמבר.
"Iris" היה גם להיט בינלאומי גדול. השיא הגיע למקום החמישי במצעד הסינגלים האירי ומאז הפך לסינגל ה-19 הנמכר ביותר בכל הזמנים באירלנד. השיר הגיע לראשונה לשיא במקום 50 בבריטניה באוגוסט 1998 לפני שהגיע למקום 26 בשנה שלאחר מכן. ב-2 באוקטובר 2011, לאחר הופעות של אודישנים ב-The X Factor, השיר נכנס שוב למצעד הסינגלים בבריטניה במקום השלישי. בחודש מאי 2013, השיר הוצג במקום ה-12 לאחר שכוסה על ידי מתמודד ה-Got Talent של בריטניה רובי קנדי. במקום אחר הפך השיר ללהיט מספר אחד באיטליה (במשך שבועיים), באוסטרליה (במשך חמישה שבועות) ובקנדה (במשך שמונה שבועות), והוא הגיע לעשירייה הראשונה בפלנדריה והולנד.
שבחים ומורשת

מלבד הצלחת השיר במצעדים, "Iris" זכתה לשבחי הביקורת. בטקס פרסי הגראמי ה-41 קיבל השיר מועמדויות ל"תקליט השנה" ול"ביצועי פופ של צמד או קבוצה". השיר זיכה גם את ג'וני רז'ניק למועמדות "שיר השנה". הסינגל הועמד על ידי ארגון תעשיית ההקלטות באמריקה לפלטינה מרובעת ב-28 בפברואר 2018. השיר דורג במקום 39 ברשימת רולינג סטון עם 100 שירי הפופ הגדולים ביותר.
באוקטובר 2012 דורג "Iris" במקום הראשון במצעד "100 שירי הפופ המובילים 1992–2012" של בילבורד, שדירג את שירי המעלה הראשונים של 20 השנים הראשונות במצעד המיינסטרים. ברשימה הוצגו גם הלהיטים "Slide" של The Goo Goo Dolls, המדורגים במקום התשע, ו-"Name" במקום 24. The Goo Goo Dolls הם המוזיקאים היחידים שהיו להם שלושה שירים ברשימה, שניים שברו את העשירייה הראשונה ושלשתם דורגו בין 25 הראשונים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 122 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 157 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  2023> מדינה |   ‏‏‏  2023> מצעד |   ‏‏‏  2023> מיקום שיא |   ‏‏‏  2023>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים – רוק | 17 |  |
|   ‏‏‏  2024> מדינה |   ‏‏‏  2024> מצעד |   ‏‏‏  2024> מיקום שיא |   ‏‏‏  2024>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 122 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 114 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 51 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק | 35 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג – רוק | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים | 33 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | 2× פלטינה | 140,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | יהלום | 10,000,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | 6× פלטינה | 60,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 10,200,000 |
הערות שוליים

1 2  ARIA Top 50 Singles Chart, ARIA, ‏5 באוגוסט 2023 (באנגלית)
↑  Rock Digital Song Sales, Billboard, ‏2023 (באנגלית אמריקאית)
↑  Year-end Charts 2024 – Billboard Global 200 Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts 2024 – Billboard Global Excl. U.S. Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Hot Rock & Alternative Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Hot Rock Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Rock Streaming Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Year-end Charts – Hot Alternative Songs, בילבורד, ‏2024
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  NZ Top 40 Singles Chart, מצעד המוזיקה הרשמי של ניו זילנד, ‏12 באוגוסט 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 98e1d81f-c850-38c7-8b59-8251a7f72ce8  MusicBrainz work: 386b3fec-26cc-30db-b94f-e79bf50cba28
כרובית

| כרובית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו־פסיגיים
סדרה:: צלפאים
משפחה:: מצליבים
סוג:: כרוב
מין:: כרוב הבר
תת־מין:: כרובית
שם מדעי
 Brassica oleracea botrytis ‏לינאוס, 1753
דוכן כרובית בשוק
כרובית אפויה
כרובית (שם מדעי: Brassica oleracea botrytis) היא ירק חד-שנתי, זן של מין כרוב הבר ממשפחת המצליבים. לכרובית ראשי פרחים לבנים, שמסודרים על ענפים הנובטים מגבעול אכיל. יש המוצאים דמיון בצורה ובטעם בין הכרובית לברוקולי. לפרח הכרובית צורה פרקטלית, שמורכבת מעותקים מוקטנים של עצמה, אם נבחן חלק של הפרח תחת הגדלה, המראה שיתגלה יהיה דומה לצורת הפרח המקורי, וכך גם אם נבחן חלק מתוך החלק הזה. המילה "כרובית" היא חידוש של אליעזר בן-יהודה.
היסטוריה

מוצאה המדויק של הכרובית לוט בערפל, אך מניחים שבויתה מכרוב הבר באגן הים התיכון בתקופה הרומית. ג'ון ג'ררד כתב בספרו שמתיאור הכרוב בספרו של מרקוס פורקיוס קאטו קנסוריוס, "קאטו הזקן", ניכר שלא הכיר את הכרובית, אך מכותבים רומים מאוחרים יותר ניכר שהכירו את הכרובית. פליניוס הזקן מנה מספר זנים של כרוב ויש המזהים את הכרובית עם אחד מהם. אזכורים נוספים שככל הנראה מתייחסים לכרובית מופיעים במאה השישית, ובמאה ה-12 תוארו שלושה זנים של כרובית על ידי המאוּרים בספרד כזנים שהגיעו מסוריה.
רמברט דודואנס מזכיר אותה בספרו, וטוען שהיא ככל הנראה לא הייתה ידועה בעת העתיקה. בכתבים מהמאות ה-17 עד ה-19 מוצגת הכרובית כמגיעה מקפריסין. הכרובית החלה להתפשט מאיטליה לצפון ומערב אירופה במאה ה-17, אולם עוד בשנת 1694 כמעט ולא גידלו אותה בצרפת. בשלב מסוים היא עלתה על שולחנו של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת ובמהירות רבה החלה לצבור פופולריות מיוחדת בקרב חקלאי חבל ברטאן שבצפון-מערב צרפת שרבים מהם החלו לגדל את הכרובית.
בתחילת המאה ה-19 החלו לגדל בהודו זן של כרובית שהתאים את עצמו לאקלים החם והלח של הודו.
גידול

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הכרובית רגישה במיוחד לתנאי גידולה. בדרך כלל היא מתפתחת טוב באקלים קריר ולח. קולסי (ראשי) הכרוביות שגדלות ביובש הם קטנים ולא מוצקים. עם זאת, קור קיצוני עלול לפגוע בכרובית בצורה קשה.
לרוב, צמחי כרובית מתחילים את גידולם בחממה בה הם מונבטים מזרעים וגדלים לתקופה של 35-40 ימים. לאחר מכן, מועברים שתילי הכרובית לשדה בו הם גדלים במשך 40-300 ימים נוספים, בהתאם לזן ולתנאי הגידול המקומיים. חשיפת תפרחת הכרובית לאור השמש בשדה גורמת לשינוי צבעה מלבן לצהוב ועל כן נהוג לקשור את עלי הכרובית סביב ראש הכרובית באופן המסתיר את ראש הכרובית מהשמש, כדי להותיר את התפרחת לבנה לצורך שיווק.
על פי הערכה לשנת 2002, ברחבי העולם גידלו כ-15.3 מיליון טון של כרובית על שטח של 8120 קמ"ר. אזורי הגידול העיקריים של כרובית היו סין - 3030 קמ"ר, הודו - 2600 קמ"ר, אירופה - 1200 קמ"ר, צפון אמריקה - 370 קמ"ר, המזרח התיכון - 200 קמ"ר, צפון אפריקה - 100 קמ"ר ויפן - 100 קמ"ר. באפריקה הטרופית מגדלים את הכרובית בכמות קטנה ברמות גבוהות עם אקלים יחסית קריר, ובמערב אפריקה בעונה הקרה.
בישראל, שטח הגידול של כרובית גדל בהתמדה משנת 1970 עד שנת 2000, משטח של 5.2 קמ"ר ב-1970, 6.7 קמ"ר ב-1980, ו-9.9 ב-1990 ל-12.2 קמ"ר בשנת 2000, גידול שתאם את הגידול באוכלוסייה. בשנת 2005 גידלו כרובית על שטח של 11.3 קמ"ר וב-2006 על שטח של 15.8 קמ"ר. היקף התפוקה של הכרובית בשנים 2000-2008 נע בין 20.2-26.1 מיליון טון לשנה.
אכילת הכרובית

| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 
 קלוריות:  25 קק"ל
 
 חלבונים:  1.92 ג'
 פחמימות:  4.97 ג'
 שומן:  0.28 ג'
 
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין C:  48.2 מ"ג
 
 ברזל:  0.42 מ"ג
 סידן:  22 מ"ג
 מגנזיום:  15 מ"ג
 אשלגן:  299 מ"ג
 נתרן:  30 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  2 ג'
 
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
הכרובית זכתה לפופולריות עוד ביוון העתיקה ובקיסרות הרומית, בהן היה נהוג לאכול רק את "החלק הלבן" של הכרובית, דהיינו את הפרחים ועוקציהם. בהמשך, האיטלקים אימצו גם את העלים והגבעולים הירוקים של הכרובית.
בימינו מגדלים כרובית בעיקר בשל התפרחת שלה. בדרך כלל אוכלים את הכרובית מבושלת או מטוגנת, אך יש מתכונים רבים גם לכרובית טרייה, לרוב קצוצה דק לתוך סלט, אפויה וכבושה. הכרובית מהווה חלק מסלטים רבים - בדרך כלל עם ברוקולי, אפונה וגזר. הכרובית נמכרת טרייה וקפואה וגם בתערובת של ירקות מיובשים.
אכילת הכרובית > כשרות הכרובית

פוסקים יהודים רבים רואים בכרובית כירק בו מצויים שרצים זעירים שאין אפשרות להוציא אותם בשטיפה ובגלל התפרחת של הכרובית אף אי אפשר גם לבדוק ולראות את השרצים בה. יש הסוברים שכדי לאכול כרובית על פי ההלכה יש לזרוק את התפרחת ומנגד יש הסוברים שמספיק ניקוי והשריה בסבון או חומר ניקוי דומה ולאחריו שטיפה במים זורמים.
הערות שוליים

↑  Charles McIntosh, The Book of the Garden, Volume 2, 1855, page 98, See Cato's description of Cabbage at Dr. Thomas Stearns Lee, Cato on Cabbage, Naturodoc site
↑  Henslow, George, The origin and history of our garden vegetables, to which is added their dietetic values, London 1912, pages 33-34
↑  Libner Nonnecke, Vegetable production, Springer, 1989, page 383
↑  Henslow, George, The origin and history of our garden vegetables, to which is added their dietetic values, London 1912, page 34
↑  Libner Nonnecke, Vegetable production, Springer, 1989, page 383
↑  G. J. H. Grubben, Vegetables, PROTA, 2004, page 139
↑  Charles McIntosh, The Book of the Garden, Volume 2, 1855, page 98
↑  G. J. H. Grubben, Vegetables, PROTA, 2004, page 139
↑  BRILLIANT WHITE CAULIFLOWER, PCT patent publication 2008/042392, paragraphs 4-5
↑  G. J. H. Grubben, Vegetables, PROTA, 2004, page 139
↑  שטחי גידולים חקלאיים, לוח 19.02, שנתון סטטיסטי לישראל 2009
↑  תפוקה חקלאית, לפי ענף ומוצר, לוח 19.17, שנתון סטטיסטי לישראל 2009
↑  G. J. H. Grubben, Vegetables, PROTA, 2004, page 139
↑  הרב אליעזר מלמד, כשרות הכרובית והברוקולי, באתר פניני הלכה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4146058-3  NDL: 00562901  NKC: ph182416