stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאפיס סיסה
קריירת מועדונים

סיסה התחיל את הקריירה שלו בגואנס דקאר אליה הצטרף בגיל 18 וכבר בעונתו הראשונה התבלט עם 23 שערים ב-26 משחקים במדי קבוצתו. בקיץ 2005 חתם במץ וכעבור חודש הושאל לשרבור עד לסיום העונה. בתום העונה חזר למץ בה שיחק עד ינואר 2008 בה הושאל לשאטורו. ב-28 בדצמבר 2009 חתם בפרייבורג מהבונדסליגה תמורת 1.62 מיליון אירו. עונת 2010/2011 הייתה עונת השיא של סיסה בה הבקיע 22 שערים וסיים כסגן מלך השערים של הליגה אחרי מריו גומז מבאיירן מינכן שהבקיע 28 שערים. סיסה גם הפך לכדורגלן האפריקאי שכבש הכי הרבה שערים בעונה אחת בבונדסליגה.
ב-21 בינואר 2012 סיסה חתם בניוקאסל יונייטד ל-5 וחצי שנים תמורת 9.3 מיליון פאונד. ב-5 בפברואר סיסה ערך את הופעת הבכורה שלו עבור ניוקאסל בניצחון 1-2 נגד אסטון וילה בה גם הבקיע את שער הניצחון עבור ניוקאסל שהיה גם שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-25 במרץ הבקיע צמד בניצחון 1-3 נגד וסט ברומיץ' אלביון והפך לשחקן הכי מהיר שהצליח לכבוש 5 שערים עבור ניוקאסל כאשר הוא עשה זאת ב-6 משחקים בלבד. ב-2 במאי 2012 הבקיע שער מ-37 מ' בניצחון 0–2 נגד צ'לסי שנבחר לשער העונה על ידי ה-BBC. ב-14 במרץ 2013 הבקיע את שער הניצחון בדקה ה-94 במשחק במסגרת הליגה האירופית נגד אנז'י מחצ'קלה שהעפילה לרבע גמר המפעל. ב-7 באפריל 2013 סיסה הבקיע שוב בתוספת הזמן, הפעם נגד פולהאם. בעונת 2013/2014 חלה ירידה ביכולת הכיבוש של סיסה בה הוא הבקיע רק שני שערים ב-24 משחקי ליגה. ב-19 באפריל 2014 נפצע במשחק הליגה נגד סוונסי סיטי ובכך סיים את העונה. ב-20 בספטמבר 2014 שב לשחק במשחק הליגה נגד האל סיטי בו הבקיע צמד שערים במשחק שנגמר בתיקו 2-2. את שני השערים חגג סיסה על ידי הרמת חולצה וחשיפת הודעת תמיכה בחברו לקבוצה ג'ונאס גוטיירס לאחר שהתגלה אצלו סרטן האשכים. ב-28 בדצמבר 2014 הורחק במהלך משחק הליגה נגד אברטון לאחר שפגע עם המרפק בשיימוס קולמן שחקנה של אברטון ובהמשך הורחק על ידי ההתאחדות לכדורגל האנגלית ל-3 משחקים. ב-7 במרץ 2015 הורחק ל-6 משחקים לאחר שירק על ג'וני אוונס במשחק הליגה נגד מנצ'סטר יונייטד. ב-23 באפריל 2016 הבקיע את שערו האחרון בניוקאסל במשחק נגד ליברפול. בתום העונה עזב את ניוקאסל לאחר שירדה לליגה השנייה.
ב-9 ביולי 2016 חתם בשאנדונג לוננג מליגת העל הסינית תמורת 2.5 מיליון פאונד. ב-16 ביולי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הסינית בתיקו 1-1 נגד ליאונינג ווהווין. כעבור 4 ימים הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–4 נגד האנגז'ו גרינטאון.
ב-31 באוגוסט 2018 חתם באלניהספור הטורקית. יום לאחר מכן ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בניצחון 0-1 נגד גוזטפה. ב-23 בספטמבר כבש את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 1–2 על קסימפאשה.
ב-1 באוקטובר 2020 חתם בפנרבחצ'ה לעונה אחת.
בינואר 2022 סיסה חתם בריזספור.
בספטמבר 2022 הצטרף לאמיין מהליגה הצרפתית השנייה בה שיחק עד לסיום העונה.
ב-1 במרץ 2025 חתם באל-קבילה מהליגה השנייה באיחוד האמירויות הערביות, אחרי שנה וחצי ללא קבוצה.
קריירה בינלאומית

סיסה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סנגל ב-12 באוגוסט 2009 במשחק ידידות נגד הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. ב-9 באוקטובר 2010 הבקיע שלושער בניצחון 0–7 נגד מאוריציוס. סיסה שימש כקפטן הנבחרת בין השנים 2012-2013.
תארים

שער העונה של ה-BBC: 2011/2012
גידי גוב

| --- | --- |

גוב בהלווית עֵלִי מוֹהַר, 2006
 לידה:  4 באוגוסט 1950 (בן 74) כ"א באב ה'תש"י רחובות, ישראל 
 שם לידה:  גדעון גוב
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1969
 עיסוק:  זמר, שחקן, קומיקאי, שדרן רדיו, מנחה טלוויזיה, שחקן קולנוע
 סוגה:  רוק פופ זמר עברי ג'אז
 סוג קול:  בריטון
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 שיתופי פעולה בולטים:  דני סנדרסון, יוני רכטר, יצחק קלפטר, דויד ברוזה, יהודה פוליקר, שלמה ארצי, ענת גוב, "כוורת", "הכבש השישה עשר", "גזוז", דודה", אלון אולארצ'יק, עלי מוהר, שם טוב לוי, שלמה יידוב, מוני מושונוב, יהונתן גפן, יהודית רביץ, זהו זה!, "גידי, דני וחברים"
 בן או בת זוג:  ענת גוב (1977–2012) 
 www.gidigov.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
גדעון (גידי) אפרים גוב (נולד ב-4 באוגוסט 1950, כ"א באב ה'תש"י) הוא זמר, שחקן, קומיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי. התפרסם בראשית דרכו כאחד מכוכבי להקת הנח"ל לצד ירדנה ארזי, לאחר מכן היה חבר בלהקות המצליחות "כוורת", "גזוז" ו"דודה".
הוציא אלבומים ולהיטים רבים וכן הופיע כסולן, עם הלהקות השונות, ובשיתוף פעולה עם זמרים נוספים; בין היתר השתתף בהקלטת האלבום המצליח "הכבש השישה עשר". השתתף בסרטים ובתוכניות טלוויזיה, לרבות התוכנית המצליחה "זהו זה!".
ביוגרפיה

גוב נולד ברחובות, בנם של ציפורה (ציפה) לבית כץ ודניאל (דני) גוב (שם משפחתם במקור: לנגר), נכדו מצד אמו של איש המִנהל ומבקר האמנות יצחק כץ ונינו מצד אביו של הרופא הראשון של תל אביב, חיים חיסין. אביו הוא דודנה של אשת הבמה נעמי פולני. אחיו הוא מיכי גוב, מפיק מוזיקלי של פסטיבל ישראל ופסטיבלי ג'אז בים האדום.
בילדותו סבל גוב ממחלת האסתמה, ומשום כך, בחרה משפחתו לעבור להתגורר באילת כשהיה בן 13, בתקווה שהאקלים שם ייטיב את מצבו. באילת גדל גוב והתחנך וגם היה פעיל בשבט הצופים בעיר. כנער לא תכנן גוב להיות זמר, ורק כאשר התגייס לצה"ל בשנת 1969 נבחן, בהמלצתו של יאיר רוזנבלום, ללהקת הנח"ל. הוא התקבל ללהקה, ובה החלה קריירת השירה והמשחק שלו. התוכנית הראשונה של הלהקה שבה שירת עלתה בשנת 1969 בבימויו של דני ליטאי ובניהולו המוזיקלי של רוזנבלום נקראה "בהיאחזות הנח"ל בסיני". השתתפו בה מירי אלוני, דני סנדרסון, ירדנה ארזי, אפרים שמיר, לאה לופטין (שהייתה בת זוגו של גוב בתקופה זו), אלון אולארצ'יק, רותי הולצמן, עמוס טל שיר, תמי עזריה, מאיר פניגשטיין ועוד.
בתוכניתה הבאה של הלהקה, "הפלנ"חניק", שעלתה בשנת 1972, בבימויו של דני ליטאי ובניהולו המוזיקלי של בני נגרי היה גוב בין הסולנים הבולטים בלהקה, בין השאר בשירים "נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי", "הפרוטה והירח", "מעבר לנהר" ו"בלדה על יצחק שדה". בתוכנית זו שירת עם ירדנה ארזי, אפרים שמיר, יהודה עדר, דורית פן (שדה), ראובן גבירץ, איציק בן מלך, ומי שעתידה להיות אשתו של גוב, ענת מיבר.
ביוגרפיה > שנות התשעים

בקיץ 1990 הצטרף גוב לסיבוב האיחוד השני של להקת כוורת. באותה שנה השתתף בסרט "דרך הנשר" לצידם של נורית גלרון ואלי דנקר.
ביוני 1991 יצא האלבום המצליח ביותר של גוב, "אין עוד יום". המעבד המוזיקלי באלבום זה היה אלון אולארצ'יק, שגם הלחין חלק מהשירים, בהם "נערה במשקפיים" (מילים: יהונתן גפן) ו"למה ליבך כמו קרח?", שכתב חיים חפר וגוב שר עם קולות רקע של אלי לוזון. בנוסף לאלה בלטו באלבום השירים "נאחז באוויר" (חנה גולדברג/עובד אפרת), "אין עוד יום" (צוף פילוסוף), "אני שוב מתאהב" (יונה וולך/פילוסוף), "בשדה ירוק" (מאיר אריאל/דני סנדרסון), ו"עדיין מחכה לך" (חפר/קובי אייזנמן). בעקבות האלבום זכה גוב בתואר "זמר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג'. האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב, עם מכירת 20,000 עותקים תוך שבוע, ובסך הכל מכר יותר מ-100,000 עותקים. אלבום זה הוא האלבום הנמכר ביותר של גוב.
באותה השנה השתתף גוב יחד עם מזי כהן, חיים צינוביץ' ויהודית רביץ בערב משיריו של יוני רכטר בשם "העיקר זה הרומנטיקה" בפסטיבל ישראל. כמו כן העלה יחד עם אלון אולארצ'יק, מוני מושונוב, שלמה בראבא ושלמה יידוב את המופע "ערב חד-פעמי קונבנציונלי" שהיווה המשך לשני הערבים הקודמים וזכה להצלחה רבה.
גוב זכה לשיר פרודיה והוקרה בתוכנית העולם הערב. בין מילות השיר: "כמה טוב להיות גידי גוב".
בשנת 1993 יצא האוסף "שירים שהתפזרו", שהכיל שירים של גוב שהוקלטו בין 1973 ל-1992 ולא הופיעו באלבומיו הקודמים. בין השירים היו את שיר הנושא של הסדרה "עניין של זמן", "נמה יפו" ו"ציפור המכנסיים הקטנה" ו"עד סוף הלילה" (שיר הנושא של הסרט כשם השיר בכיכובו של אסי דיין).
עם פתיחת השידורים המסחריים של ערוץ 2 באותה שנה עזב גוב את "זהו זה!" והחל להנחות תוכנית אירוח בטלעד בשם "לילה גוב". התוכנית זכתה להצלחה רבה ושודרה בין השנים 1993 ל-1998. גוב נהג בתוכנית לשיר יחד עם זמרים אחרים שאירח, ובעקבות כך יצא בשנת 1995 האוסף הכפול "שירים מלילה גוב" ובשנת 1997 האוסף המשולש "שירים מלילה גוב 2".
בשנת 1994 יצא גוב לסיבוב הופעות משותף עם יהודית רביץ ורמי קלינשטיין בשם "מופע משותף מאוד" שנחל הצלחה גדולה.
בשנת 1998 הצטרף גוב פעם נוספת ללהקת כוורת, שהתאחדה למופע חד-פעמי בפארק הירקון לרגל שנת היובל לישראל וחצי היובל לאלבום הבכורה של הלהקה. המופע תועד באלבום המשולש "כוורת בפארק".
באותה תקופה הגיש גוב יחד עם אורי אורבך את תוכנית הרדיו המצליחה "המילה האחרונה" בגלי צה"ל.
ביוגרפיה > העשור הראשון של המאה ה-21

ב־2000 הנחה גוב תוכנית אוכל בערוץ 8 בשם "גידי גוב הולך לאכול", והופיע שוב עם להקת כוורת למופע מיוחד וחד-פעמי שנועד לגייס כסף עבור ניתוח דחוף של חבר הלהקה יצחק קלפטר. בשנה זו גם הנחה את טקס פרסי תמוז למוזיקה ישראלית, שהתקיים בפעם הראשונה ושודר בערוץ 2. גוב הנחה את הטקס פעם נוספת בשנה לאחר מכן, אך הוחלט להפסיק לקיימו בסוף 2002.
ב־2001 השתתף גוב באלבומו של דני סנדרסון "תולדות המים - שירים לאחרים", שבו ביצע את השיר "רק את". באותה שנה עלה המופע "דני, גידי וחברים", שרץ שנים רבות לאחר מכן. במופע השתתף גוב לצד סנדרסון, אפרים שמיר, אלון אולארצ'יק ומזי כהן. בהופעות אלו שרו החברים משירי כוורת, גזוז ודודה, לצד שירים מאלבומי הסולו של כל אחד מהמשתתפים.
ב־2002 עלתה התוכנית "לילה גוב 2" (שאינה קשורה לאוסף המשולש משנת 1997), שהייתה במתכונת דומה לזאת של קודמתה, אך לא הצליחה לשחזר את ההצלחה ובוטלה בתום העונה הראשונה.
ב־2003, 12 שנים לאחר אלבום האולפן הקודם שלו, הקליט גוב את האלבום "ריקוד ירח", שהכיל ביצועים שלו לשירים מוכרים בסגנון ג'אז, בעיבודים של עדי רנרט. באלבום נכללו שירים שתרגם עלי מוהר כגון "צמוד צמוד" ("Cheek to Cheek"), "היה או אולי לא היה" ("Manhã de Carnaval") ושיר הנושא ("Moondance"), לצד חידושים לשירים ישנים של גוב ושל כוורת כ"שטח ההפקר", "העיקר זה הרומנטיקה", "שיר הטמבל" ו"נגיעה אחת רכה". באלבום נכלל גם שיר אחד חדש, "נובמבר", שכתב והלחין אביב גפן.
ב־2004 חזר גוב להקליט חומר מקורי, והקליט את האלבום "בקצה ההר" בעיבודו של אולארצ'יק. האלבום יצא בתחילת 2005. את רוב השירים באלבום כתב והלחין עמיר בניון, בהם "מי תרצי", "בקצה ההר" (מילים: אסף אטדגי) ו"בית ישן".
ב־2005 השתתף גוב בתוכנית הטלוויזיה "מפגשיר" בערוץ 24, שבה שר יחד עם רונה קינן את השיר "הריקוד המוזר של הלב" שכתבה והלחינה קינן. השיר זכה להצלחה, ונכלל מאוחר יותר באלבומה של קינן "עיניים זרות".
ב־2006 הנחה גוב את תוכנית הבוקר של זכיינית ערוץ 2 קשת "יום חדש" ביחד עם שירי ארצי ובהמשך עם סיון רהב-מאיר, שנה לאחר מכן עזב והוחלף על ידי דני קושמרו.
ב־2007 השתתף בתוכנית המציאות של חברת yes "פעם בחיים", שבמסגרתה נשלח יחד עם גיל ריבה לשהייה בת שבועיים בג'ונגלים של קוסטה ריקה בקומונה של טיוהאר למסע רוחני.
ב־2008 השתתף גוב בתוכנית הסאטירה "גם להם מגיע" עם ליאור אשכנזי וענת מגן-שבו. באותה שנה השתתף גם בתוכנית "הנרגנים" שבערוץ יס ישראלי, שם היה חבר בצוות הנרגנים שהביעו דעתם באופן ביקורתי ונרגן על מגוון נושאים ותופעות בחברה הישראלית. בחנוכה של שנה זו השתתף כאמן אורח בפסטיבל שירי הילדים המחודש כמחווה להופעותיו הרבות בפסטיבלים המקוריים.
ב־2009 הוציאה חברת הד ארצי אלבום אוסף משולש לגוב בשם "שלל שיריו". האלבום הגיע למעמד אלבום זהב. לאלבום נלווה מופע בעיבודה של רונה קינן, שגם הופיעה בתור גיטריסטית.
ביוגרפיה > העשור השני של המאה ה-21 ואילך

בין השנים 2008-2023 שימש גוב כפרזנטור הראשי של חברת "בזק" והופיע בפרסומות רבות שלה.
ב־2010 נטל גוב חלק במיזם גלי צה"ל "עוד מעט נהפוך לשיר" ובו ביצע את השיר "אני אוהב אותך חזק", שהלחין יהודה פוליקר למילותיו של חלל מערכות ישראל נדב הררי.
ביוני 2011 עלתה לשידור בערוץ 10 סדרת האוכל הדוקומנטרית "המסע המופלא" בהשתתפות גוב וישראל אהרוני. ביולי של אותה השנה עלתה לשידור הסדרה "השנים הכי יפות" בערוץ 2 בה שיחק בתפקיד מנהל בית הספר שנפטר.
בינואר 2012 הצטרף גוב לפאנל השופטים של תוכנית הריאליטי "כוכב נולד" ושימש כשופט בעונתה העשירית. באותה שנה יצאה מהדורה מחודשת של אלבומו הראשון בסדרת "סימני דרך", שכללה בין השאר גרסאות גנוזות לשירים "סוס עץ" ו"כשצלצלת רעד קולך". עוד השתתף בפרויקט "עבודה עברית" באלבום משירי שלום חנוך לילדים, בו שר בדואט עם הזמרת רוני אלטר את השיר "אבשלום".
בשנת 2013 השתתף גוב בסיבוב הופעות האיחוד הרביעי של להקת כוורת, בו הופיע כשידו חבושה לאחר ששבר את כתפו סמוך לפני הופעתה הראשונה של הלהקה. באוגוסט 2013 יצא לרדיו דואט עם הזמרת איה כורם בשם "לילה טוב".
בשנת 2014 עלתה לשידור בערוץ 10 עונה שנייה של "המסע המופלא" ועונות נוספות שודרו בשנתיים שלאחר מכן.
באוגוסט 2015 הוציא גוב את האלבום "אם היינו", עשור לאחר צאת אלבומו הקודם "בקצה ההר". את האלבום הפיקו המוזיקאים ערן ויץ ויובל שפריר, חברי להקתו של גוב. לדברי גוב, הרבה מהשירים שנאספו לאלבום מהדהדים את זכר אשתו שנפטרה ב-2012.
החל מ-2016, החל להגיש תוכנית רדיו שבועית ברדיו תל אביב בשם "גידי גוב וחברים" בנושא אקטואליה, בהמשך התוכנית הפכה לתוכנית יומית.
ביולי 2017 עלה לאקרנים הסרט "ואז היא הגיעה" בו השתתף גוב בתפקיד השופט הוותיק לצד השחקנים מיכאל אלוני וחן אמסלם.
ב-2018 הופיע גוב במיני-סדרה "סטוקהולם", יצירה משותפת של "קשת 12" ושל "כאן 11". בשנה זו הועלה בתיאטרון השעה הישראלי מחזמר משיריו.
החל משנת 2020 מופיע גוב בגרסה המחודשת של תוכנית הבידור המצליחה "זהו זה!", המשודרת במסגרת כאן 11.
ב-10 ביולי 2023 הוציא את המיני אלבום "תראו מה מצאתי", הכולל שלושה שירים שנגנזו מתוך האלבום "בקצה ההר" שיצא בשנת 2005.
ב-12 בדצמבר 2023, הפרויקט של עידן רייכל, הוציא את השיר "כל יום חדש" בביצועו של גוב.
במרץ 2024 הוציא את השיר "מי ישמור עליי", שנכתב על ידי דודו טסה ואלי אליהו מילים וטסה לחן. ב-2 בדצמבר הוציא עם נונו את השיר "היי את".
פרסים והוקרה

בשנת 2021 זכתה חמישיית "זהו זה" (גידי גוב, אבי קושניר, דב'לה גליקמן, מוני מושונוב ושלמה בראבא) בפרס מפעל חיים של אמ"י (תשפ"ב).
בשנת 2022 זכתה התוכנית "זהו זה" בפרס מפעל חיים מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
במאי 2023 זכו חברי חמישיית "זהו זה" בתואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בר-אילן, על תרומתם המשותפת לתרבות הישראלית בשנת ה־75 למדינת ישראל, ועל יכולתם לשמח וללכד את הציבור סביב יצירתם.
חיים אישיים

בשנת 1977 נישא גוב למחזאית והתסריטאית ענת גוב. ב-9 בדצמבר 2012 נפטרה ענת לאחר מאבק במחלת הסרטן. לגוב שתי בנות, בן אחד וארבעה נכדים.
הוא מתגורר ברמת השרון.
בשנת 2014 החל להיות בזוגיות עם רונית רביץ-בוס, מנהלת תסריטים בתעשיית הקולנוע האמריקאית, והשניים נפרדו כעבור כשנתיים.
גוב הוא עיוור צבעים.
דיסקוגרפיה > אלבומים

תקליט ראשון (1978)
40:06 (1983)
תנו לגדול בשקט (1985)
דרך ארץ (1987)
אין עוד יום (1991)
ריקוד ירח – גרסאות כיסוי (2003)
בקצה ההר (2005)
אם היינו (2015)
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

תראו מה מצאתי (2023)
דיסקוגרפיה > אוספים

שירים שהתפזרו (1993)
שירים מלילה גוב (1995)
שירים מלילה גוב 2 (1997)
שלל שיריו – אלבום אוסף (2009)
דיסקוגרפיה > הופעות

דרך ארץ - ההופעה (1988)
דיסקוגרפיה > לילדים

גידי גוב מגיש: (סדרת אלבומים בהם גידי גוב מקריא סיפורים לילדים יחד עם עפרה ויינגרטן)
מיץ פטל
דירה להשכיר
אליעזר והגזר
שמוליקיפוד
מגדל של קוביות
שמלת השבת של חנה'לה
דיסקוגרפיה > אלבומים אחרים בהם השתתף

משירי תנועות הנוער (1974)
משירי ארץ ישראל הישנה (1975)
מסע האלונקות (1977)
הלהקה (1978)
הכבש השישה עשר (1978)
העיקר זה הרומנטיקה (1991)
עוד מעט נהפוך לשיר (2010)
דיסקוגרפיה > אלבומים אחרים בהם השתתף > עם כוורת

סיפורי פוגי (1973)
פוגי בפיתה (1974)
צפוף באוזן (1975)
כוורת - הופעה חיה, קיץ 1984 (1984)
כוורת בפארק (1998)
כוורת בקופסה (2013)
כוורת - המופע האחרון (2013)
דיסקוגרפיה > אלבומים אחרים בהם השתתף > עם גזוז

גזוז (1979)
גלגול שני (1979)
20 הלהיטים (1990)
דיסקוגרפיה > אלבומים אחרים בהם השתתף > עם דודה

דודה (1980)
דודה – גרסת קומפקט דיסק עם שירים שטרם נראו (1991)
דודה – הוצאה מחודשת (2011)
פילמוגרפיה > בטלוויזיה

דלת הקסמים (1974)
חרבת חיזעה (1978)
זהו זה! (1979–1993, 2020–2023)
כן מה?! (1988)
לילה גוב (1993–1998)
הסודות של כנרת (1998)
גידי גוב הולך לאכול (2000)
השיר שלנו (2005)
יום חדש (2006)
פעם בחיים (2007)
הנרגנים (2008)
המסע המופלא של אהרוני וגידי (2011–רץ)
השנים הכי יפות (2011)
כוכב נולד – עונה 10 (2012)
מצב האומה (2014)
שטוקהולם (2018)
פילמוגרפיה > בקולנוע

מסע אלונקות (1977)
הלהקה (1978)
דיזנגוף 99 (1979)
אל תשאלי אם אני אוהב (1979)
מגש הכסף (1984)
אירית עירית (1985)
דרך הנשר (1990)
אישה זרה (1991)
חתולים על סירת פדלים (2012)
ואז היא הגיעה (2017)
פילמוגרפיה > בתיאטרון

"גוג ומגוג שואו", תיאטרון חיפה (1977)
"התשה", תיאטרון חיפה (1981)
"הג'יגולו מקונגו", התיאטרון הקאמרי (1989)
לאבו מות'יבה

לאבוגאנג מות'יבה (באנגלית: Lebogang Mothiba; נולד ב-28 בינואר 1996) הוא כדורגלן דרום אפריקאי, המשחק בעמדת החלוץ בממלודי סאנדאונס.
קריירת מועדונים

מות'יבה התחיל לשחק כדורגל בגיל 11 בקבוצת הכדורגל של ממלודי סאנדאונס, כעבור שנתיים הצטרף לקבוצת הנערים "קמפטון פארק" ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של ליל.
ביולי 2014, מות'יבה חתם לשלוש שנים בקבוצה הבוגרת של ליל והצטרף מיידית לקבוצת המילואים. במהלך עונת 2016/2017, מות'יבה הושאל לואלנסיין מהליגה השנייה. בעונתו הראשונה במועדון, הבקיע שני שערים ב-9 הופעות ובסיום העונה סיכם לעונה נוספת במועדון. בעונתו השנייה במועדון כבש 8 שערים ב-20 הופעות בליגה ולקראת סיום חלון העברות של ינואר 2018, ליל החליטה להחזירו לשורותיה על מנת שיעזור לה במאבקי התחתית. עד לסיום העונה, מות'יבה כבש 5 שערים ב-14 משחקים כולל צמד בניצחון 1–2 נגד דיז'ון במחזור האחרון, שהבטיח לליל עונה נוספת בליגה הראשונה.
על אף העובדה שהציג יכולת גבוהה בליל, המועדון ניסה למכור אותו, עקב חובות כלכליים בהן היה מצוי. ב-31 באוגוסט 2018, מות'יבה חתם בשטרסבורג ששילמה 4 מיליון אירו עבור מחצית מכרטיס השחקן שלו. ב-29 בפברואר 2020, נפצע בברכו ונעדר מהמגרשים לתקופה ממושכת.
ב-27 בינואר 2022 הושאל לטרואה עד לסיום העונה.
קריירה בינלאומית

מות'יבה השתתף עם נבחרת הדרום אפריקאית באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). ב-21 במרץ 2018, מות'יבה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דרום אפריקה, במשחק נגד אנגולה במסגרת טורניר ידידות, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת. מות'יבה, אף כבש בשתי ההופעות הבאות שלו בנבחרת, ובכך הפך לכדורגלן הראשון בתולדות נבחרת דרום אפריקה, הכובש בשלושת משחקיו הראשונים בנבחרת.
תארים

גביע הליגה הצרפתית: 2018/2019
יהורם גאון

| --- | --- |

 לידה:  28 בדצמבר 1939 (בן 85) ט"ז בטבת ה'ת"ש ירושלים, פלשתינה (א"י)
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1957
 מקום לימודים:  התיכון ליד האוניברסיטה
 סוגה:  זמר עברי פופ
 סוג קול:  טנור
 שפה מועדפת:  עברית
 חברת תקליטים:  NMC ישראפון CBS התקליט חיפה נענע דיסק הד ארצי מדיה דיירקט
 מספר צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2004)  פרס תמוז (2007)  הדלקת משואה (2017)  פרס מפעל חיים (2017)  קריאת רחוב על שמו (2021)
 www.yehoramgaon.com
 פרופיל ב-IMDb
 
יהורם גאון (נולד ב-28 בדצמבר 1939, ט"ז בטבת ה'ת"ש) הוא זמר, מגיש טלוויזיה, שדרן רדיו, קומיקאי, מפיק ושחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלי, מהאמנים הבולטים בתרבות הישראלית. חתן פרס ישראל (2004) לזמר העברי.
ביוגרפיה

יהורם גאון נולד בשנת 1939 כבן זקונים לשרה לבית חכים ולהיסטוריון, המשורר ועיתונאי הלאדינו משה דוד גאון. אביו, צאצא למגורשי ספרד, נולד בעיירה טראווניק שבבוסניה בשנת 1889, ועם עלייתו לארץ ישראל שימש כמורה לעברית. לאחר זמן מה נשלח ללמד עברית בקהילה היהודית באיזמיר שבטורקיה, שם הכיר את שרה, אמו של יהורם. לאחר זמן קצר עלו שניהם יחדיו לארץ ישראל והקימו משפחה.
גאון נולד בהר הצופים, גדל והתחנך בשכונת בית הכרם שבירושלים. בילדותו למד בבית הספר העממי "בית הכרם" ואחר כך בתיכון בית הכרם (שלימים נקרא תיכון ליד"ה), והיה חבר בתנועה המאוחדת.
את שירותו הצבאי עשה גאון בלהקת הנח"ל, אליה התקבל ב-1957 כשחקן. לצדו שירתו בלהקה חבריו לספסל הלימודים, תובל פטר ועליזה רוזן. גאון לא נתפס בתחילה כזמר במהותו, עד כדי כך שבמהלך הקלטת השיר "רוח סתיו", אורי זוהר, מפקד הלהקה, המליץ לו לדקלם את שתי השורות שניתנו לו במקום שישיר אותן.
קריירה כזמר

גאון השתתף בתוכנית "בדרך כלל" בשנת 1959 בבימויה של נעמי פולני, שהכירה בכישרונו כזמר. סרטו הראשון, היה "תיקון קטן" (1960) בהשתתפות חברי להקת הנח"ל.
לאחר שחרורו נמנה גאון עם יוצאי להקת הנח"ל, שביקשו מנעמי פולני להמשיך לעבוד עמה. כך קמה להקת "התרנגולים", שבה החל לשיר לראשונה, אם כי גם בה לא היה זמר דומיננטי, לצד הכוכבים העולים של אותה תקופה, בהם מי שעתידים להיות חלק משלישיית "הגשש החיוור": שייקה לוי וישראל פוליאקוב. בין השירים שבהם התבלט בזמרתו בתוכנית הראשונה מ-1961 היו "זמר אהבה לים" ו"ערב במסחה".
במקביל החל לשחק בתיאטרון הקאמרי במחזה "כנרת כנרת" של נתן אלתרמן, וכן בהצגה "שורש כל רע" במועדון החמאם, שבמסגרתה שר את "שיר הנשים". בהמשך הקים יחד עם חברו ללהקת הנח"ל, אריק איינשטיין, ועם בני אמדורסקי, את "שלישיית גשר הירקון". רבים משיריה של הלהקה היו להיטים גדולים בזמר העברי, ובהם "לילה בחוף אכזיב", "סרנדה לך", "אותך" ו"איזה יום יפה". השלישייה הקליטה יחד את האלבום "אהבה ראשונה". גאון פרש כשנה לאחר הקמת השלישייה, על מנת להתרכז בקריירת סולו.
בשנת 1965 הוציא גאון אלבום סולו ראשון, בשם "כל העיר מרכלת עלינו". האלבום הורכב כולו משירים שכתב יוסי גמזו, ובהם הלהיט "איפה הן הבחורות", שנכתב על פי לחן עממי, שלושה שירים מתוך האלבום, "ליל אביב", "אמרו לי" ו"אולי תפסיקי כבר", הולחנו על ידי יעקב הולנדר. כמו כן נכללה באלבום גרסה עברית לשירה של להקת הביטלס "I Want to Hold Your Hand", שבגרסתו של גמזו נקרא "זה נדבק". כעבור שנה הוציא גאון מיני-אלבום בשם "קיץ אחד של כושר", ובו ארבעה שירים שכתב גמזו והלחין סשה ארגוב.
ב-1966 נסע גאון לארצות הברית על מנת ללמוד משחק. הוא שב ארצה לאחר שיואל זילברג, שעמד לביים את המחזמר "קזבלן", נזכר בזמר הכישרוני, ופנה אליו כדי שיגיע לארץ למבחני במה. המחזה, אותו כתב יגאל מוסינזון, על רקע "השטח הגדול" ביפו, עובד למחזמר, הופק על ידי גיורא גודיק ב-1966 וזכה להצלחה גדולה, שהפכה את גאון לאחד הזמרים המובילים בארץ. שני שירים מתוכו, "כל הכבוד" ו"יש מקום" מזוהים עמו עד היום.
קריירה כזמר > סגנונו כזמר

ברבות השנים היה גאון זמר מבוקש הן על ידי הקהל והן על ידי כותבי שירים ומלחינים שרצו שיבצע משיריהם. כך זכה להיות המבצע המוכר בהרבה להיטים של נעמי שמר (כגון: "עוד לא אהבתי די", "לא תנצחו אותי", "כמו חצב" ו"סימני דרך") ושל הפזמונאי חיים חפר והמלחין דובי זלצר (בשיריהם "הנני כאן", "השר משה מונטיפיורי", "רוזה", "לא נפסיק לשיר" ועוד). הוא הוציא אלבומים רבים, בהם אלבומים עם שירים ורומנסות בלאדינו ושירי שבת ומועדים. הוא הרבה לבצע שירים רומנטיים ונחשב כמי שמיזג בשיריו בין מזרח למערב, כשביצועיו שילבו מוזיקת פופ עם נגיעות מזרחיות (כמו בשיר "רוזה"). גאון הרבה לבצע שירי אהבה לארץ ישראל ולירושלים (בהם "שלום לך ארץ נהדרת", "מעל פסגת הר הצופים" ועוד).
במשך תקופה נחשב גאון ל"זמר הבית" של סיירת מטכ"ל ואף כתב לכבודה את "שיר היחידה" שאותיותיו חקוקות באנדרטה לזכר קרב קולה.
כמו כן ביצע את השיר "גולני שלי". לאחר מבצע "צוק איתן" פנה עופר מנדלוביץ', אביו של סמ"ר עוז מנדלוביץ' שנהרג במבצע, אל יוצרי השיר אפי נצר ועמוס אטינגר, כדי שיוסיפו לו עוד בית המדבר על המבצע. שלושתם פנו אל יהורם גאון כדי שיבצע את השיר מחדש, וזה הסכים לכך. בעקבות מבצע זה הוציא גם ביצוע מחודש לשיר "אל ארץ צבי" שנכתב על ידי תלמה אליגון במקור לסרט מבצע יונתן, אך היא הוסיפה לו בית לזכרו של רס"ן רועי קליין, סמג"ד מגדוד 51 של גולני, שנפל במלחמת לבנון השנייה כשזינק על רימון שהושלך אל עבר חייליו.
גאון קשר קשרי ידידות עם בכירים בצה"ל, כרמטכ"ל לשעבר דוד אלעזר, האלוף רחבעם זאבי והרמטכ"ל לשעבר דן שומרון.[דרוש מקור] במלחמות ישראל, החל ממלחמת ששת הימים ואילך, הופיע כרבים מהאומנים בפני חיילים בשדות הקרב.
משחק בקולנוע

גאון שיחק במספר סרטים ישראלים, אשר רובם זכו להצלחה. סרטו הראשון היה "תיקון קטן" מ-1960 (סרטון של שירות הסרטים הישראלי); ב-1964 שיחק בסרטו של מנחם גולן "דליה והמלחים", שהיה סרטו הארוך והמלא הראשון; "כל ממזר מלך" מ-1968; "מצור" ב-1969; ו"הפריצה הגדולה" מ-1971 שבהם שיחק את דמות הצבר הלוחם.
.
ב-1971 כתב, ביים ושיחק בסרט "אני ירושלמי", אוטוביוגרפיה מצולמת עליו ועל משפחתו הירושלמית. הסרט לווה בשירים בביצועו של גאון שכתבו חיים חפר ודובי זלצר, ובהם שירים שהפכו ללהיטים, כגון: "הנני כאן", "השר משה מונטיפיורי" ו"אני עושה לי מנגינות".
ב-1973 שיחק בגרסה הקולנועית והמצליחה של המחזמר "קזבלן", בתפקיד המזוהה עימו עד היום. בסרט "מבצע יונתן", המגולל את סיפור "מבצע אנטבה", בו שוחררו חטופי המטוס שנחטף לאוגנדה, גילם גאון את דמותו של המפקד שנפל במבצע, יוני נתניהו. הסרט, אשר הופק זמן קצר לאחר האירוע, זכה להצלחה בינלאומית ואף היה מועמד לפרס אוסקר. עבור הסרט הקליט גאון את השיר "ארץ צבי". כמו כן שיחק בשנות השמונים בסרטים "כביש ללא מוצא", ו"המאהב" (על פי ספרו של א.ב. יהושע).
ב-2004 עשה גיחה מחודשת לקולנוע לאחר שנים רבות, כששיחק בתפקיד אורח בסרטו של יוסף סידר "מדורת השבט".
בשנת 2014 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "מבצע חמניה".
ב-2015 גילם את דמותו של בוריס השומר בסרט "גויאבות". ב-2017 השתתף בסרט הקולנוע "מבצע ביצה".
ב-2023 גילם את ראובן בסרטו של עמיחי גרינברג "הבריכה".
קריירה בטלוויזיה

הקריירה הטלוויזיונית שלו עשירה אף היא. בין השנים 1983–1986 הוא כיכב בקומדיית המצבים המצליחה "קרובים קרובים" בדמות יורם, האב ההיפוכונדר. בשנת 1998 שיחק במיני סדרת הדרמה "בלש בירושלים" וב-1999 שיחק בסדרת הדרמה "מר מאני". בשנים 2003–2005 הגיש בערבי שבת את תוכנית האירוח והבידור "שישי בגאון" בערוץ הראשון. בשנת 2005 הופיע בפרק האיחוד של "קרובים קרובים". כמו כן, באותה שנה חתם על חוזה טאלנט בשידורי קשת והחל להגיש תוכנית אירוח בשם "ערב טוב ישראל". בשנת 2007 שימש כשופט בתוכנית הכישרונות "הדבר הגדול הבא" בשידורי רשת, ובראשית 2008 שיחק בתוכנית הסאטירה "גם להם מגיע" בערוץ 10.
משנת 2009 עד 2012 הנחה את תוכנית הילדים "גאון של אבא" ששדורה בטלוויזיה החינוכית. בשנת 2010 כיכב לצד יוסי פולק במיני-סדרה הדרמטית "נבלות", ששודרה ב-HOT 3.
בשנת 2011, שיחק בסדרת הדרמה של yes, "אורים ותומים" בתפקיד הרב גרנט. בשנים 2011–2025 גילם את דמותו של סילבן חסון בקומדיית המצבים המצליחה "סברי מרנן".
בשנים 2011–2016 השתתף גאון בצוות המנטורים של תוכנית הטלוויזיה "בית ספר למוזיקה", במסגרת ערוץ 2, בשלוש עונות ברצף.
בקיץ 2015 שימש כשופט אורח בתוכנית המציאות "הפייטן" של ערוץ 20. באותה שנה גילם את דמותו של סיימון בסדרה "המדרשה".