stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קסם (מבוכים ודרקונים)
רכישת קסם ושימוש > מקצועות המסוגלים להשתמש בקסם > קסם אלוהי (קדושה)

כהן (Cleric) - משרת אל או ישות קדושה אחרת וזוכה ממנה בכוחות על-טבעיים. באופן מסורתי כהנים הם בעלי גישה למגוון רחב של לחשים שמתמקדים בריפוי ותמיכה אולם במהדורות האחרונות של המשחק ניתנו אלטרנטיבות לסגנונות משחק שונים יותר של כהנים.
פלאדין (Paladin) - לוחם קדוש שזוכה בכוחותיו הקסומים באמצעות שבועה קדושה שלקח על עצמו או שירות אדוק של אלוהות (בדומה לכהן). בניגוד לכהן, הפלאדין הוא מקצוע קרבי ולוחמני יותר ומציע יכולות שמתמקדות יותר בקרב ישיר והוא מוגבל ביכולות הקסם לעומת הכהן.
דרואיד (Druid) - הדרואיד, שמבוסס על כהני הדת הקלטיים, הוא מטיל לחשים בעל זיקה לכוחות הטבע ועולם החי. במהדורה הרביעית מקור העוצמה של הדרואיד היה טבע.
רכישת קסם ושימוש > מקצועות המסוגלים להשתמש בקסם > שונות

אלכימאי - מערב טכנולוגיה עם קסם, הופיע לראשונה בפאת'פיינדר. באיי הסערה יש גרסה דומה של ננסים הממציאים טכנולוגיה קסומה ונקראים בשם טכנומאגים.
פייטן (Bard) - מבוסס על הזמרים הנודדים מימי הביניים, מטיל לחשים דרך כוחה הקסום של המוזיקה שלו. הוא מטיל לחשים שמתמקד לרוב בתמיכה בבני הלוויה שלו ובעל מיומנויות רבות גם מחוץ לשדה הקרב.
מכונאי (Artificer) - בעל מלאכה שמחשל כלי קסם ומטיל לחשים באמצעותם. שואב השראה מסגנונות המדע הבדיוני והסטימפאנק.
רכישת קסם ושימוש > מקצועות המסוגלים להשתמש בקסם > מקצועות נוספים

במהדורות השונות של מבוכים ודרקונים ופאת'פיינדר נוספו מספר מקצועות ומקצועות יוקרה אשר היוו הרחבה למקצועות הקסם המקוריים.
מסורות הקסם

נהוג לחלק במהדורות השונות של מבוכים ודרקונים את הלחשים לכמה קבוצות כלליות, שנקראות מסורות הקסם (Schools of Magic, תורגמו גם כ"אסכולות"). מסורות הקסם השונות נבדלות אחת מן השנייה בסגנון ההשפעות שלהן. בחלק מהמהדורות כמה מהמקצועות מטילי-הלחשים (בעיקר, האשף) יכלו להתמקצע במסורת אחת ספציפית ולזכות ביתרונות בשימוש בלחשים מהמסורת שנבחרה, במחיר חסרונות או חוסר גישה מוחלט למסורת אחרת. במהדורה החמישית, שמונה המסורות הופיעו כתת-מקצועות של מקצוע האשף. שמונה מסורות הקסם הן:
מגננה (Abjuration) – לחשים שמשמשים להגנה בעיקר, כגון יצירת חומות קסומות, שדות כוח, ביטול השפעות שליליות או גירוש יצורים עוינים למישורי קיום אחרים.
זימון (Conjuration) – לחשים שעוסקים בהעברה של יצורים או חפצים ממקום אחד לאחר. המסורת כוללת לחשי זימון, שיגור וכיוצא בזה.
חיזוי (Divination) – לחשים שעוסקים בצפייה בדברים שרחוקים מהעין או ניבוי העתיד.
הקסמה (Enchantment) – לחשים שמשפיעים על מוחותיהם של יצורים או על ההתנהגות שלהם, כגון לחשי בלבול או שליטה מוחית/טלפתיה.
תעצומה (Evocation) – לחשים שמנצלים את האנרגיה הקסומה כדי ליצור אפקטים פיזיים, כגון כדורי אש, חזיזי ברק או ריפוי פצעים.
אשליה (Illusion) – לחשים שמתעתעים בחושיהם של יצורים ויוצרים מגוון אשליות ואפקטים אופטיים.
אוב (Necromancy) – לחשים שמשפיעים על אנרגיות החיים והמוות. המסורת כוללת לחשים שמעכבים את המוות, מקימים יצורים מן המתים, יוצרים משרתים אל-מתים או מנקזים אנרגיית חיים מיצורים כדי לרפא או לחזק יצורים אחרים.
התמרה (Transmutation) – לחשים שעוסקים בשינוי של חומר אחד לאחר, כגון שינוי צורה או יצירת זהב מאבנים.
לקריאה נוספת

בעברית - ספר הבסיס של פאת'פיינדר בעולמות פראיים
באנגלית - ספר החוקים לשחקן של מבוכים ודרקונים מהדורה חמישית
איקר מוניוס

איקר מוּנִיוֹס קמרוס (בספרדית: Iker Muñoz Cameros; נולד ב-5 בנובמבר 2002) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר ההגנתי בקבוצת אוססונה מהלה ליגה. גדל באוססונה וצבר מעל 100 הופעות במדי המועדון.
קריירה

מוניוס נולד בויאפרנקה, נווארה, והצטרף למחלקת הנוער של אוססונה בשנת 2018, מאוברנה. ב-9 באפריל של השנה שלאחר מכן, הוא חידש את חוזהו עד 2021.
מוניוס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-30 בנובמבר 2019, כשנכנס כמחליף במחצית השנייה בניצחון הביתי בתוצאה 3-1 בליגה השנייה נגד דפורטיבו אלאבס ב'. הוא קודם באופן סופי לקבוצת המילואים לקראת עונת 2021/2022, וכבש את שער הבכורה שלו ב-16 באוקטובר 2021, כשכבש את השער השני לזכות קבוצתו בתיקו 2:2 בבית נגד ראסינג ריוחה.
ב-30 בדצמבר 2022, האריך מוניוס את חוזהו עד 2025. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בליגה הספרדית ב-12 בפברואר שלאחר מכן, כשהוא מחליף את לוקאס טורו בתיקו 0-0 בחוץ נגד ריאל ואיאדוליד.
מוניוס כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-17 בספטמבר 2023, כשאיזן את תוצאת המשחק בהפסד חוץ בתוצאה 3-2 נגד חטאפה.
שמואל לייב שניידרמן

| --- | --- |

 לידה:  15 ביוני 1906 קז'ימייז' דולני, רפובליקת פולין 
 פטירה:  8 באוקטובר 1996 (בגיל 90) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 שפות היצירה:  אנגלית, יידיש 
 פרסים והוקרה:  פרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש 
 
שמואל לייב שניידרמן (בכתיב יידי: שניידערמאן;‏ 15 ביוני 1906 – 8 באוקטובר 1996) היה עיתונאי וסופר יהודי פולני־אמריקאי. בכתיבתו עסק רבות ביהודי פולין.
פרסים

1973 – "פרס הזיכרון" של הפדרציה העולמית של אגודות ניצולי ברגן-בלזן, על "ווען די ווייסל האט גערעדט יידיש"" ('כשהוויסלה דיברה יידיש')
1986 – פרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש
1995 – פרס שלום עליכם, על מפעל חיים בספרות יידיש
ספריו

גילדערנע פייגל, ורשה: סעמאַפאָר, 1927. ("ציפור זהובה") (שירה)
פייערן אין שטאָט, ורשה–פריז: אייגנס, 1932. ("להבות בעיר") (שירה)
צווישן נאַלעווקעס און איַיפל-טורעם; איַינלייטונג פון עגאָן ערווין קיש, ורשה: ב' שימין, 1936. ("בין רחוב נאלבקי [המרכז היהודי של ורשה] למגדל אייפל") (תורגם לפולנית על ידי אשתו, הלה שימין) (מסות)
קריג אין שפאַניען; אילוסטראַציעס פון שים, ורשה: יִידישע אוניווערסאַל-ביבליאָטעק, 1938. ("מלחמה בספרד")
צווישן שרעק און האָפענונג: א ריַיזע איבער דעם ניַיעם פוילן, בואנוס איירס: צענטראַל-פאַרבאַנד פון פוילישע יידן אין אַרגענטינע, 1947. ("בין פחד לתקווה: מסע לפולין החדשה") (הופיע גם בתרגום לאנגלית)
איליאַ ערענבּורג, ניו יורק: אידישער קעמפער, תשכ"ט 1968. (מונוגרפיה)
ווען די ווייסל האט גערעדט יידיש; אילוסטראַציעס פון חיים גאָלדבערג, תל אביב: פארלאג י. ל. פרץ, תשל"א 1970. ('כשהוויסלה דיברה יידיש'; על חורבן העיירות היהודיות משני עברי הוויסלה, ובמיוחד על קוזמיר) (הופיע גם באנגלית)
אַרטור שיק: דאָס שטורמישע לעבן און שאַפן פון דעם גרויסן יִידישן מיניאַטור-מייסטער, תל אביב: פארלאג י"ל פרץ, תש"ם 1980.
Od nalewek do Wieży Eiffla; z przedmową Egona Erwina Kischa; autoryzowany przekład Haliny Szymin, Warsaw: Ksiągarnia popularna, 1936. (בפולנית)
Between Fear and Hope; translated by Norbert Guterman, New York: Arco, 1947.
The Warsaw heresy, New York: Horizon Press, 1959.
Franz Kafka y su Mundo Judio; traducción del idisch por Isidoro Niborski, Buenos Aires: Congreso Judio Latinoamericano, 1973. (בספרדית)
The River Remembers, New York: Horizon Press, 1978.
ספריו > עריכה

גטו ורשה: מיומנה של מרי ברג; תרגם מאנגלית: יהודה האזרחי, תל אביב: נ. טברסקי, תש"ו 1945.
מרים בידרמן, נעורים בצל המות; עברית: ח’ יערי, תל אביב: דבר, תשכ"א.
צוזאַמען: זאַמלבוך פאַר ליטעראַטור, קונסט, יִידישע פראָבלעמען און דאָקומענטאַציע, תל אביב: פארלאג י"ל פרץ, תשל"ד.
Mary Berg, Warsaw Ghetto: A Diary; edited by S. L. Shneiderman; trans. Norbert Guterman and Sylvia Glass, New York: L. B. Fischer, 1945. (מהדורה מורחבת: The Diary of Mary Berg: Growing up in the Warsaw Ghetto; Edited by S. L. Shneiderman; new edition prepared by Susan Lee Pentlin, London: Oneworld, 2006.)
Gemma La Guardia Gluck, My story; Edited by S. L. Shneiderman, New York: D. McKay Co., 1961. (מהדורה מורחבת: Gemma La Guardia Gluck, Fiorello’s Sister: Gemma La Guardia Gluck’s story; edited by Rochelle G. Saidel, Syracuse, N.Y.: Syracuse University Press, 2007.)
ספריו > תרגום

קאַזשימיעזש וויעזשינסקי, "דער אָלימפּישער לאָרבער", אין: די יִידישע וועלט, 1928.
ברונאָ יאַשיענסקי, כ’פאַרברען פּאַריז; איבערגעזעצט: ש"ל שניידערמאן, ורשה: ניַיע קולטור, 1929. (רומן) ('אני שורף את פריז')
לקריאה נוספת

ווי שפעט איז איצט אויפן יִידישן זייגער?: ש"ל שניידערמאַן-בוך; צונויפגעשטעלט פון זיַין לעבנס-באַגלייטערין האַלאַ שימין-שניידערמאַן, תל אביב: פארלאג י"ל פרץ, תש"ס 2000. ("מה השעה בשעון היהודי?")
"Shneiderman, Samuel L.", in: Who's who in world Jewry, 1978, p. 894.
הערות שוליים

↑  באנגלית: Samuel L. Shneiderman; על פי רוב: ש. ל. שניידרמן, ש. ל. שניידערמאן, S. L. Shneiderman
↑  Brief History of the CHIM Archive, ארכיון שים (באנגלית).
↑  ראו: זאב רב-נוף, לא הרצוי אלא המצוי: אנתולוגיה קולנועית על יהדות פולין, דבר, 15 באוגוסט 1965; ד. ל., הפרק לפני האחרון, מעריב, 20 באוגוסט 1965; מסמך אנושי מרטיט ("הפרק האחרון", אלף שנות יהדות פולין, מעריב, 23 באוגוסט 1965.
↑  Ben Shneiderman, Reminiscences of my father, October 13, 1996, S. L. and Eileen Shneiderman Collection of Yiddish Books.
↑  הדף של בן שניידרמן, אוניברסיטת מרילנד. (באנגלית)
↑  Opening of the S. L. Shneiderman Archives at the Diaspora Research Institute, November 8, 2001 (באנגלית).
↑  פרס מאנגר לספרות יידיש יחולק מחרתיים, מעריב, 29 ביוני 1986.
↑  ביקורת: דוד רון, איליה ארנבורג "המטוהר", דבר, 30 בספטמבר 1970.
↑  על הספר: What Time is it on the Jewish Clock?: Reflections on a Yiddish Journalist: Commentaries and selected works of S. L. Shneiderman, באתר אוסף ספרי היידיש של ש"ל ואיילין שניידרמן, ספריית אוניברסיטת מרילנד (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522323605171  PLWABN: 9810581772005606  BNE: XX1127428  BnF: cb13188699w (data)  CiNii: DA07779157  GND: 1012829030  ICCU: CUBV018164  ISNI: 0000 0001 2148 1964  LCCN: n85230155  NTA: 071535845  RERO: 02-A008586202  SELIBR: 238505  SUDOC: 188417710  VIAF: 113414782   WorldCat (עם VIAF): 113414782 
ש"ל שניידרמן ואיילין שימין-שניידרמן בפריז בראשית שנות ה-30 (צילם: דוד סימור ("שִים"), אחיה הצעיר של איילין
מימין: אברהם ליס, ש"ל שניידרמן ויוסף פָּפּיֶרניקוב, תל אביב 1937
ש"ל שניידרמן, איילין שימין-שניידרמן ובתם הלן שריד בדלת לשכת נשיא המדינה, שנות ה-60
איילין שימין-שניידרמן עם ילדיה בן שניידרמן והלן שריד, 2003
טאבולה

ערך זה עוסק במאכל העשוי מבורגול פטרוזיליה ותבלינים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט, מנת ירקות 
 מוצא:  לבנון 
 מרכיבים עיקריים:  פטרוזיליה, בורגול 
 
טאבוּלה (בערבית: تبولة, תעתיק מדויק: "תבולה") היא מאכל ים-תיכוני. המרכיבים הראשיים שלו הם בורגול, פטרוזיליה קצוצה, עלי נענע, עגבנייה, בצל, עשבי תיבול, מיץ לימון ותבלינים שונים אחרים, שבדרך כלל כוללים פלפל שחור, קינמון ופלפל אנגלי. בלבנון ובסוריה, שם הומצא המאכל, אוכלים אותו לעיתים קרובות בעזרת עלי חסה ערבית (סוג של חסה בעלת עלים גדולים). בקרב נוצרים אורתודקסים בלבנון וסוריה, הטבולה הוא מאכל מרכזי[דרוש מקור][מפני ש...] במהלך ימי התענית שלפני חג הפסחא. במסעדות מזרחיות הסלט מוגש כחלק ממבחר המתאבנים.
הטאבולה פופולרית גם בברזיל וברפובליקה הדומיניקנית בהשפעת המהגרים הערביים שעברו לשם.
בארצות הברית מוגשת הטאבולה לפעמים כמטבל.
ראו גם

קיסיר
דוד אמאדו

| --- | --- |
 לידה:  1777 איזמיר, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1832  (בגיל 55 בערך) י"ג בכסלו תקצ"ב איזמיר, האימפריה העות'מאנית 
 מקום קבורה:  אזמיר
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 מקום מגורים:  אזמיר, ירושלים, חברון
 מקום פעילות:  אזמיר
 תקופת הפעילות:  ? – 18 בנובמבר 1831 
 רבותיו:  הרב חיים יהודה אליעזר
 תלמידיו:  הרב חיים יהושע אלעזר הכהן חמצי, הרב חיים מאיר מזרחי
 חיבוריו:  תהלה לדוד, עיני דוד
 אב:  רבי יעקב
 צאצאים:  רבי יעקב אמאדו (מחבר ספר אמרי אמת), רבי חיים משה ורבי אברהם
 
הרב דוד אמאדו (1777 – 1832) היה דיין, פוסק, שליח ציבור, ראש ישיבה, דרשן ורבה של אזמיר.
תולדותיו

נולד לרבי יעקב אמאדו. למד אצל הרב חיים יאודה אליעזר. נתמנה בצעירותו לדיין וישב בהרכב עם הרב רפאל אשכנזי, והרב חיים יצחק אלגאזי. למד קבלה יחד עם הרב יוסף רפאל חזן (מחבר ספר חקרי לב), והאחרון העיד עליו כי היה בקי בחכמת האמת. עמד בראש ישיבת בית הלוי באזמיר, אותה ייסד הגביר יאושע שם טוב הלוי מורינו. בישיבה זו למדו גם בניו ונכדיו של רבי דוד.
תיקן תקנות והנהגות רבות בעירו. היה דרשן ושליח ציבור כה דגול בק"ק גברת, עד שמעיד הרב אברהם פאלאג'י על זקנו היר"ח שהתאוה תמיד להשתתף בתפילה זו: ”ואני ידעתי כי רבינו הגדול מאור הגולה מרן זקני בעל גדולים חקרי לב זיע"א על הרוב היה מתאוה לילך לק"ק גברת כדי להתפלל עם הרב המלך דוד ז"ל שהוא הש"ץ ואמר דידענא בחיליה דיודע לכווין וקדוש הוא לאלוהיו”.
היה בקשרי ידידות עם הרב יצחק ארדיט. היה מעניש את מי שלא היה מגיע לשמוע פרשת זכור ופרשת פרה. היה מזהיר את הממונים על הקנסות ואת השוטרים מטעמו להסתובב ברגלים בגנות ובפרדסים כדי לשמור שלא ישבו גברים ונשים יחד ויבואו לידי חטא. נשאל על ידי הרב חיים פלאג'י "שאלה בעניין קשה" בשנת התקפ"ה.
חתם יחד עם הרבנים יצחק נאבארו ושמואל חכים על פסק האוסר לקרוא בספרי תנ"ך וספרי תהלים הנדפסים על ידי כת מסיונרים נוצרית וגזרו כי הם טעונים שריפה מן הדין.
בשנת תק"ף הקדיש רבי דוד ספר תורה שכתב לקהילת קודש גברת, שם דרש לכבוד המאורע רבי רפאל אשכנזי.
החבי"ף מעיד עליו:
שמעתי מפה קדוש מורינו הרב המופלא כבוד מורינו הרב ר' דוד אמאדו, כי מרגלא בפומיה לומר שאם לא היה זקן ובעל יסורין, היה רוצה לילך לכל העיירות וכפרים אשר סביבותינו, כדי להורות להם את הדרך אשר ילכו בה ואת המעשה אשר יעשון
רבי דוד עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. בשנת תקנ"ג עזב אותה ועבר לחברון, ולאחר מכן שב לאזמיר מסיבה בלתי נודעה.
נפטר בי"ג בכסלו תקצ"ב במהלך מגפה שפרצה באזמיר.
הספידוהו רבי יאושע אברהם קריספין, רבי שלמה חכים, רבי חיים ביז'ה ועוד.
בניו הם רבי יעקב אמאדו (מחבר ספר אמרי אמת), רבי חיים משה, ורבי אברהם, שנישא לבתו של הרב מאיר בן גבאי, בשנת ה'תק"ס. ציווה לאחר מותו לבניו שילמדו בכל סעודה ספר שולחן ערוך.
תלמידיו

העמיד תלמידים הרבה, ומהמפורסמים שבהם נמנים:
הרב חיים יהושע אלעזר הכהן חמצי, אב"ד חיפה.
הרב חיים מאיר מזרחי, מחבר ספר בן הרמה.
רבי חיים שונשול, מחבר ספר שמחה לאיש.
חיבוריו

תהלה לדוד (חלק א', חלק ב') - 74 דרשות על פי נושאים על שבת כלה שלפני חג השבועות, שבת הלבשה, שבת הגדול, שבת זכור, הספדים, בין השאר לרבי חיים אברהם אישטרושה, ועוד.
עיני דוד - חידושים על הרמב"ם, לקוטי דינים, ליקוטים על התנ"ך והש"ס, ושו"ת.
הערות שוליים

↑  שמחת יאודה דף קע"ב
↑  רבי מאיר מזרחי, בן הרמה, הקדמת המחבר
↑  רבי אברהם פאלאג'י, ברך את אברהם, סדר ואתחנן דרוש ו'
↑  נר יצחק, חידושי רמב"ם דף ל'
↑  כף החיים פאלאג'י כד נד
↑  יפה ללב לרבי אברהם פאלאג'י, חלק ג סימן תקכט אות ח'
↑  שו"ת לב חיים סימן קי"ב
↑  שו"ת שמן המשחה סימן ו'
↑  מראה הגדול חלק ב' דרוש ה' לספר תורה
↑  ספר אברהם במחזה דרוש ו' להספד
↑  ספר כיסא שלמה דרוש ח' להספד
↑  חיים עד העולם דרוש ב' להספד
↑  בחתונה דרש הרב בכור יצחק נאבארו ונדפס דרוש זה בסוף ספרו פני מבין.
↑  כף החיים פאלאג'י סימן כד אות נד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307640905171  LCCN: nr93021430  NTA: 393162478  VIAF: 297199145   WorldCat (עם VIAF): 297199145 
שער ספר תהלה לדוד
יתרון מהלך ראשון בשחמט

יתרון מהלך ראשון בשחמט הוא היתרון שיש לשחקן (בכלים הלבנים) הפותח במהלך הראשון במשחק שחמט. שחקני שחמט ותאורטיקנים של המשחק מסכימים לכלל כי הפותח בכלים הלבנים נהנה מיתרון מסוים. ניתוחים סטטיסטיים של משחקי שחמט שנאספו מאז 1851 תומכים במסקנה זו, ומדגימים כי סיכויי הפותח בכלים הלבנים לנצח במשחק גבוהים במידת מה מאלה של הפותח בכלים השחורים. בין 52 ל-56 אחוז ממשחקי השחמט מסתיימים בניצחון השחקן בכלים הלבנים. אחוז הניצחונות דומה בכלים לבנים נמצא גם במשחקי טורניר בין בני אדם לבין מחשבים. אולם, נמצא כי היתרון לפתיחה בכלים לבנים הוא פחות במשחקי בליץ, ובמשחקים בין שחקנים שרמת משחקם נמוכה.
קיימת מחלוקת ארוכת שנים בקרב שחקני שחמט ותאורטיקנים של המשחק, האם בהינתן משחק מושלם על ידי שני הצדדים, המשחק יסתיים בניצחון השחקן בכלים הלבנים, או בתיקו. הדעה הרווחת היא - לפחות מאז שנת 1899, כאשר אלוף העולם בשחמט וילהלם שטייניץ התייחס לבעיה - כי משחק מושלם יסתיים בתיקו. אולם, מספר שחקני שחמט בולטים טענו כי די ביתרונו של הפותח בכלים הלבנים כדי להשיג ניצחון. כך, אלוף ארצות הברית בשחמט בשנת 1948, ויבר אדמס, ואמן השחמט וסיולוד ראוזר, טענו כי לבן מנצח לאחר הפתיחה ה2-ה4. אלוף העולם בשחמט בהתכתבות לשנים 1965-1968, הנס ברלינר, טען כי הפתיחה ד2-ד4 תניב ניצחון ללבן. קיימת אפשרות שתוכנות שחמט מתקדמות תפתורנה מחלוקת תאורטית זו כאשר תקבענה את תוצאתו של משחק מושלם בשחמט, כפי שנעשה כבר בדמקה.
כמה מן השחקנים הבולטים בהיסטוריה המודרנית של השחמט, כולל אלופי העולם חוסה ראול קפבלנקה, עמנואל לסקר, ובובי פישר, הביעו חשש מתוצאת תיקו שלא ניתן להימנע ממנו ככל שניתוחי המשחק הולכים ומעמיקים. קפבלנקה וגם פישר הציעו וריאציות של משחק השחמט על מנת להפחית סכנה זו ולהחדיר עניין מחודש במשחק, בעוד לסקר הציע ניקוד שונה לתוצאות תיקו ומצבי פט.
מאז שנת 1988, תאורטיקנים של המשחק קראו תיגר על הדעה המקובלת באשר ליתרונו של הפותח בכלים לבנים. רב-אמן אנדראס אדורג'ן פרסם סדרת ספרים שנושאם המשותף הוא "שחור זה בסדר!", כשהוא טוען כי הדעה המקובלת לפיה הפותח בלבן נהנה מיתרון, מבוססת יותר על פסיכולוגיה, מאשר על המציאות. רב-אמן מיחאי סובה ושחקנים בולטים אחרים טענו כי לעיתים היוזמה של הלבן נעלמת, ללא סיבה נראית לעין, ככל שהמשחק מתקדם. הסגנון המקובל היום למשחק בכלים שחורים הוא לנסות ולהשיג עמדות דינמיות, לא מאוזנות, עם משחק-נגד פעיל, תחת ניסיון להשיג שוויון בעמדות.
יש אף הטוענים כי לכלים השחורים יתרונות-נגד, המבטלים את יתרונות הפתיחה בלבן. הדעה הרווחת לפיה הלבן חייב לחתור לניצחון עשויה להוות נטל פסיכולוגי על השחקן בלבן, המפסיד לעיתים את המשחק לאחר שניסה יותר מדי לזכות בניצחון. לא רק זאת, אלא שעל פי תורת המשחקים, היות שחקן השני לפתוח במשחק עשויה להוות יתרון כיוון שהשחקן בכלים הלבנים היה חייב לגלות את מהלכו ראשון. לכן, פתיחות מסוימות נחשבות כטובות יותר לשחקן בכלים השחורים, מאשר לזה בכלים הלבנים. אף פתיחות סימטריות מסוימות עשויות להוביל למצבים שבהם פתיחה בלבן היא חיסרון, מסיבות פסיכולוגיות או אובייקטיביות.
משחקים בין תוכנות מחשב חזקות

מדי שנה מתקיימת תחרות בין תוכנות השחמט החזקות ביותר. בשלב הגמר בשנת 2016 בין התוכנות Stockfish 8 (אנ') ו-5 Houdini (אנ')
בו התקיימו 100 משחקים, השחור לא זכה ולו במשחק אחד, הלבן זכה ב-25 משחקים ו-75 משחקים הסתיימו בתיקו.
הערות שוליים

↑  נעשה על ידי חישוב אחוז הניצחונות בכלים הלבנים, ועוד מחצית מאחוז המשחקים שהסתיימו בתיקו. כך למשל, אם מתוך 100 משחקים נמצא שהלבן ניצח ב-40, בתיקו הסתיימו 32 משחקים, וב-28 משחקים הלבן הפסיד, אחוז הניצחונות של הלבן יהיה 40 ועוד מחצית מ-32, סה"כ 56 אחוז.
↑  Adorján, András (1998). Black is O.K. in Rare Openings. CAISSA Ltd.
↑  Adorján, András (2004). Black is Still OK! Batsford. ISBN 9780713488708.
↑  Adorján, András (2005). Black is OK Forever! Batsford. ISBN 978-0713489422.
סלט מלפוף

| --- | --- |

סלט מלפוף מכרוב סגול
 
 מאכלים
 סוג:  סלט
 מטבח:  המטבח הלבנוני
 מוצא:  לבנון
 מרכיבים עיקריים:  כרוב
 ברכתו:  ברכת בורא פרי האדמה
סלט מלפוף או סלט כרוב (ערבית: سلطة ملفوف), הוא סלט לבנוני, המורכב בדרך כלל מכרוב מגורר, מיץ לימון, שמן זית, שום, מלח ונענע מיובשת.
הערות שוליים

↑  Abood, Maureen (14 במרץ 2017). "Cabbage Slaw, Malfouf Salad". Rose Water & Orange Blossoms. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Carte, Harmony à la (2014-07-21). "Mama's Salatet Malfouf". Harmony à la Carte. אורכב מ-המקור ב-2017-04-19. נבדק ב-2017-04-18.
↑  "Lebanese Cabbage Salad Recipe - Food.com". נבדק ב-2017-04-18.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ון מקגין

ג'ון מקגין (באנגלית: John McGinn; נולד ב-18 באוקטובר 1994) הוא כדורגלן סקוטי, המשחק בעמדת הקשר באסטון וילה ובנבחרת סקוטלנד בכדורגל.
קריירת מועדונים

מקגין נולד בגלאזגו ולו אחות תאומה. את קריירת הנוער עשה בסנט מירן. ב־2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת הצ'מפיונשיפ הסקוטי וסייע לקבוצה להעפיל לליגת העל הסקוטית. לאחר שלוש עונות עבר ב־2015 להיברניאן מהצ'מפיונשיפ הסקוטי. הוא שותף בזכיית הקבוצה בגביע הסקוטי ב־2016 והעפלה לליגת העל הסקוטית.
ב־2018 עבר לאסטון וילה מפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא סייע לקבוצה להעפיל באותה עונה לפרמייר ליג.
קריירה בין־לאומית

מקגין היה חבר בנבחרת סקוטלנד עד גיל 19 ובנבחרת סקוטלנד בכדורגל עד גיל 21. במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד דנמרק. במוקדמות יורו 2020 כבש 7 שערים. באוקטובר 2020 שימש כקפטן הנבחרת במשחק מול צ'כיה.
קטגוריית סיכון בהריון

קטגוריית סיכון בהריון הוא סיווג תרופתי המביע את רמת הסיכון לעובר עד כדי הפלה, אם התרופה תינטל על ידי האם במהלך היריון. נשים יכולות להתייעץ עם מרכזים טרטולוגים בזמן ההריון כדי להחליט מתי ואיזה תרופה לקחת בזמן ההריון. יש תרופות שאסורות בשלבי היריון מסוימים, ובתחילת ההריון (עד שבוע 8) מומלץ לקחת כמה שפחות תרופות בכל מקרה.
הוראות משרד הבריאות מחייבות את יצרני התרופה, לציין את סיווגה בעלון לצרכן. הספר British National Formulary שמפרסם שירות הבריאות הלאומי של הממלכה המאוחדת, הכיל רשימת תרופות האסורות לשימוש או שצריכתן אמורה להיות מוגבלת אך נספח זה הוסר והוא מופץ בצורה נפרדת.
שיטת סיווג אמריקאית

על פי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, סיוג הסיכון לעובר מחולק ל-5 קטגוריות:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| קטגורית סיכון בהריון | תיאור | דוגמה |
| A | מחקרים בנשים הרות לא הצביעו על סיכון לעובר | משככי כאבים ממשפחת הפראצטמול (אקמול, דקסמול) |
| B | מחקרים בחיות לא העידו על סיכון לעובר ואין מחקרים שבוצעו בנשים הרות או שמחקרים בחיות הצביעו על סיכון אך הוא לא הוכח במחקר בנשים הרות. |  |
| C | מחקרים בחיות הדגימו סיכון לעובר ואין מחקרים על נשים הרות. יתרונות פוטנציאליים עשויים להצדיק שימוש בתרופה בנשים הרות למרות הסיכונים. |  |
| D | קיים סיכון מאומת לעובר אך ישנם מצבים רפואיים המצדיקים נטילת התרופה כגון מחלות מסכנות חיים שלא ניתן לטיפול בתרופה אחרת. |  |
| X | לא מומלץ לנשים בהריון - מחקרים בנשים הרות או בחיות הצביעו על סיכון לעובר, שרמתו גוברת על התועלת האפשרית של התרופה. |  |
השפעת הספיגה של התרופה דרך השליה וממנה לעובר מושפעת ממספר גורמים: מידת הקישור לחלבון, משקל מולקולרי, PH של התרופה ומידת המסיסות בשומן. בהתאם לגיל העובר והתפתחות הכבד בגופו, הוא עשוי לקלוט את התרופה.
שיטת סיווג אוסטרלית

הדירוג האוסטרלי מורכב מהדירוג A, B1, B2, B3, C, D עד X האסור לנטילה במהלך היריון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| קטגורית סיכון בהריון | תיאור | דוגמה |
| A | תרופות שנלקחו על ידי נשים הרות רבות ולא הצביעו על סיכון ישיר או עקיף לעובר |  |
| 1B | תרופות שנלקחו על ידי מספר מצומצם של נשים הרות ולא הצביעו על סיכון ישיר או עקיף לעובר. מחקרים בחיות לא העידו על סיכון לעובר. |  |
| 2B | תרופות שנלקחו על ידי מספר מצומצם של נשים הרות ולא הצביעו על סיכון ישיר או עקיף לעובר. מחקרים בחיות אינם מספקים או חסרים, אך הנתונים הזמינים לא מעידים על סיכון לעובר. |  |
| 3B | תרופות שנלקחו על ידי מספר מצומצם של נשים הרות ולא הצביעו על סיכון ישיר או עקיף לעובר. מחקרים בחיות העידו על סיכון לעובר אך השפעתם על בני אדם לא ברורה. |  |
| C | תרופות שגרמו או בעלות חשד שעלולות לגרום לפגיעה הפיכה בעובר. |  |
| D | תרופות שגרמו או בעלות חשד שגרמו, לפגיעה משמעותית ובלתי הפיכה בעובר. לתרופות אלו עשויות להיות גם השפעות תרופתיות שליליות. |  |
| X | תרופות שיש להן סיכון גבוה לגרום לנזק קבוע לעובר. אסור להשתמש בהן בהריון או בזמן כניסה להריון. |  |
שיטת סיווג גרמנית

הדירוג הגרמני מורכב מ-11 דרגות, החל ממספר 1 עד לדרגה 11.
הערות שוליים

↑  מערכת האתר, מרכז טרטולוגי - מידע תרופתי בהריון ובהנקה - תינוק ישראלי, באתר www.israelibaby.co.il
↑  מדריך לנטילת תרופות בהריון | ליס, איכילוב, באתר מדריך לנטילת תרופות בהריון
↑  רוני שגב, ‏אחת ולתמיד: איזה תרופות מותר לקחת בהריון?, באתר ‏מאקו‏, 16 במאי 2012
↑   סברינה טברניז, ניו יורק טיימס, ורונה מור, בהריון? מיניקה? בקרוב תקבלי יותר מידע על סיכונים בתרופות, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר

קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר הם שמונה מצבות ששכנו בכנסיית הקבר ואשר ציינו את מקום קבורתם של שמונת מלכי ממלכת ירושלים הראשונים. גוטפריד מבויון ואחיו בלדווין הראשון נקברו על יד הכניסה לגולגולתא. קברם של שני המלכים הבאים, בלדווין השני ופולק מאנז'ו נקברו מדרום אליהם בקפלת אדם הראשון וארבע המלכים האחרונים, בלדווין השלישי, אמלריך הראשון, בלדווין הרביעי ובלדווין החמישי נקברו על יד הקיר הדרומי של הקתוליקון . על אף שהשרידים הפיזיים האחרונים של המצבות נעלמו בשנת 1808, צורותיהן וכתובת הזיכרון שנחרטו עליהן שרדו ברישומים של צליינים רבים לאורך המאות.
איורים של המצבות שנעשו בידי צליינים לפני שנהרסו בשנת 1808. על קברו של בלדווין הראשון נכתב: המלך בלדווין כיהודה המקבי / תקוות המולדת, עוז הכנסייה, וכבוד השְניים / אשר פחדו והביאו לו מס / קידר, מצרים, דן ודמשק רוצחת אדם / מה רב הכאב שהוא סגור בקבר כה קטן".