ישראל הגר
כמנהיג

בתקופת מחלת אביו תפקד הרב ישראל הגר בפועל כמנהיג החסידות. הוא הצטרף לרשימות של גדולי הרבנים החותמים על כרוזים שונים ובחר את מועמד החסידות לכנסת השמונה עשרה, מנחם אליעזר מוזס. כמו כן ישב בליל שבת בראש כינוס החסידים (ה"באטע") יחד עם גיסו, הרב מנחם ארנסטר, ראש ישיבת ויז'ניץ.
לאחר פטירת אביו באדר תשע"ב (2012) התמנה לאדמו"ר. בשבת הראשונה שבה ערך טיש אמר לחסידים שהוא אינו ראוי לכהן כאדמו"ר, ואין לכתוב ולומר עליו "כבוד קדושת" - תואר מקובל אצל אדמו"רים אחרים. לקראת חג ראש השנה תשע"ג קרא לחסידיו לנסוע לדודו רבי מרדכי הגר.
לאחר שקיבל בפועל את הנהגת החסידות, לאחר מחלת אביו, פעל להרגיע את המחלוקת נגד אחיו רבי מנדל, ואכן האחים שומרים על קשר ידידות ומבקרים זה את זה בשמחות ואירועים. כמו כן פעל לפשר במחלוקות שהתגלעו בקרב הציבור החרדי.
בשנת תשע"ב (2012) הורה על הקמת קהילת ויז'ניץ בעיר עפולה, עיר בעלת צביון חילוני, כפתרון דיור זול לחסידים. הקהילה הוקמה ב"עפולה עילית" במקביל לקהילה חרדית-ליטאית שהוקמה ב"גבעת המורה". נכון ל-2020 מונה הקהילה החרדית בעיר כ-500 משפחות.
האדמו"ר נוקט במדיניות של קהילות קטנות בערים, ובמהלך שנות כהונתו באדמו"רות פוצלו רוב הקהילות לקהילות של מאה עד מאה חמישים איש.
לקראת תחילת שנת תש"פ (2019) הורה לבחורים בישיבה גדולה ללבוש אברקיים שחורים בשבת ובחג, בכך החזיר לתוקף את הלבוש שנהג בוויז'ניץ בעבר, והפסיק להיות נהוג בזמן אביו ה"ישועות משה".[דרוש מקור]
בטישים מרבה האדמו"ר לשיר מניגוני סקולען, ניגונים שהולחנו על ידי האדמו"רים רבי אליעזר זוסיא פורטוגל ובנו רבי ישראל אברהם, וניגוני חב"ד - במיוחד בשבת שלפני י"ט בכסלו (חג הגאולה) וג' בתמוז (יום ההילולא של רבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד).
בינואר 2021, בזמן סגר מחמת מגפת הקורונה, הורה לפתוח את מוסדות הלימוד של החסידות, בניגוד לצו של ממשלת ישראל.
בשנת תשפ"א (2021) מינה את שלושת בניו לרבנים בחסידות; את בנו הגדול, חיים מאיר, לרב קריית ויז'ניץ, יצחק ישעיה לרב קהילות ויז'ניץ באשדוד ויעקב מרדכי מונה לרב קהילות ויז'ניץ באלעד.
בשנת תשפ"ה (2024) סיפר לראשונה בפומבי במהלך הטיש של יום-טוב ראשון של סוכות על שנות גלותו מהחצר במשך 18 שנה.
בשנת תשפ"ה התגלה כחולה במחלת הסרטן, והחל לעבור טיפולים קשים. בחודש אדר הוטס ללוס אנג'לס שם צפוי לעבור ניתוח בי"ז באדר. כשרבים מכל שכבות הציבור מתפללים לרפואתו.
בשנת ה'תשס"ג (2003) הנהיג בחסידות לימוד יומי בספר חפץ חיים, ומדי שנה בחודש תשרי מתאספים חסידי ויז'ניץ בקבר רבי שמעון בר יוחאי לכנס חיזוק לימוד הלכות שמירת הלשון.
בשנת ה'תשע"ו (2016) הקים את המפעל התורני 'דבקים בתורה' במסגרתו נבחנים אברכי הכוללים על פי תוכנית מסודרת על כל החומר הנלמד בהלכה. בסיום המחזור הראשון לאחר 6 שנים הוכתרו 160 אברכים להוראה ולדיינות.
הקים את רשת הכוללים "עיתים לתורה" - מסגרת לימוד אחר הצהרים או בערב, מעין כולל אברכים אך לאנשים עובדים; הכוללים הוקמו בכל קהילות ויז'ניץ בישראל.
בשנת תשפ"ג (2023) תיקן סדר לימוד מיוחד בהלכות שבת במהלך סעודות השבת.
בשנת תשע"ג (2013) הודיע האדמו"ר כי בכוונתו להתחיל בפרויקט הרחבת בית הכנסת, כדי שיוכל להכיל את כל החסידים בחגים. בשנת תשע"ו (2016) החלו העבודות להנחת היסודות בשטח הצמוד לבית הכנסת הישן, בהמשך פורק מבנה בית הכנסת ועל מקומו ומקום המבנים הסמוכים הוקם מבנה בית הכנסת הענק של החסידות. בנייתו הושלמה בשנת תשפ"א (2021) והוא נמנה בין בתי הכנסת הגדולים בישראל.
בשנת תשע"ג (2013) יזם את הרחבת שורותיה של מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, לאחר שבמהלך השנים נפטרו רוב חבריה. הוא עומד בנשיאות המועצת, יחד עם האדמו"רים מגור, בעלז וצאנז.. לחצר בראשותו יש נציג ברשימת אגודת ישראל לכנסת: מנחם אליעזר מוזס (2009-2019) ויעקב טסלר (מ-2019).
בחודש אייר תש"פ (מאי 2020) ביקר בבית ראש הממשלה נתניהו. הביקור גונה על ידי גיסו הרב אהרן טייטלבוים האדמו"ר מסטמאר.
בכסלו תשפ"ב (נובמבר 2021) נפגש עם שר התקשורת יועז הנדל יחד עם עוד רבנים ואדמו"רים, בניסיון לשכנעו שלא להפעיל את רפורמת הסלולר שיזם, שהייתה פוגעת בקומה הכשרה.