stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצר וו
ההיסטוריה של המבצר > לאחר המלחמה

ב-1918, עם סיום המלחמה וחתימת חוזה ורסאי בין גרמניה וצרפת, נקבע שגבול גרמניה–צרפת יהיה מזרחית לגבול של טרום המלחמה. כדי להגן על גבול חדש זה החלה צרפת לבנות את קו מאז'ינו ובכך הפך חלק גדול מקו הביצורים של סרה ריבייר לקו הגנה שני כשבשנים שעד פרוץ מלחמת העולם השנייה הוגדרו ביצורים אלו כמיושנים ובסופו של דבר נזנחו.
ההיסטוריה של המבצר > בעת החדשה

ב-1970 נכלל המבצר ברשימת האתרים הלאומיים של צרפת.
בחלק ממבצרי סרה ריבייר תוכנן תהליך שיקום כדי להפוך אותם לאתרי מורשת ותיירות אולם תוכנית זו נתקלה בקשיים לאחר שבמבצרים בהם נערכו קרבות כבדים שכללו הפגזות ארטילריות נמצאו בהם ובסביבתם שרידי גופות, פגזים שלא התפוצצו וזיהומי קרקע שמקורם בחומרים כימיים שפוזרו במהלך הקרבות. ממצאים אלו הביאו להכרזת שטחים נרחבים באזורי הסכסוך כאזורים אדומים המונעים עיבוד האדמה והתיישבות בהם. כך למשל היקף השטחים, באזור ורדן, המוגדרים כ"אזורים אדום" נאמד ב-170 קמ"ר.
חלקים ממבצר וו נוקו מנזקי המלחמה, שוקמו ופתוחים כיום לביקורי קהל.
גלריה

צילום אוויר של מבצר וו לאחר הקרבות בו. ניכר הנזק בפני השטח בעקבות ההפצצות
צוהר בחומת ההגנה של המבצר עבור תותח
חלקו הפנימי של התותח
צריח תצפית ומקלע
אולם השינה של חיילי המבצר
צידו האחורי של המבצר בו היה שער הכניסה
שרידי צריח תותח 75 מ"מ שנפגע בהפגזה גרמנית ב-26 בפברואר 1916 והתפוצץ
ביאורים

↑  רינאל שירת בחיילות השדה ונפצע פעמיים לאחר פרוץ המלחמה ועל מנת להקל על שירותו התאפשר לו לשרת בבסיס נייח
↑  בעיקר הקרב על הסום שהחל בנובמבר 1916
ראו גם

מערכת הביצורים סרה דה ריבייר
מבצר דואומון
קרב ורדן
לקריאה נוספת

Collectif, Notice sur le Fort de Vaux et son rôle pendant la bataille de Verdun, Verdun, Éditions Lorraines Frémont, coll. « La bataille de Verdun dans l’Histoire », 1932, 24 p. (ASIN B0000DTBDH)
Laurent Binois and Jean-Luc Kaluzko, Vaux, history of a fort: the construction of the fort of Vaux and the events of 1916, Louviers, Ysec,2003, 80 p. (ISBN 2-84673-028-8, BNF 38993647 )
Henry Bordeaux, The last days of Fort de Vaux (March 9 - June 7, 1916), Paris, Plon ,1916, 366 pp. (ISBN 978-1293672594), p. 366.
הערות שוליים

↑  הניסיונות במבצר מלמייזון, באתר רדיו צרפת 3
↑  פורט וו, באתר museumspass.com
↑  Sylvain Eugène Raynal (pref. Eugène Étienne), The drama of Fort Vaux: journal of Commander Raynal, Verdun, Éditions lorraines Frémont,1919, 256  p. (ASIN  B003UAJPJO)
↑  Martial Lopez, History of the 2nd Zouave Marching Regiment: From August 2, 1914 to November 11, 1918, Paris, Henri Charles-Lavauzelle,1921, 41  p.
↑  מבצר וו, באתר משרד התרבות הצרפתי
↑  אזורים אדומים, באתר nationalgeographic.org
↑  האזור האדום של ורדן, באתר paysages-et-sites-de-memoire.fr
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb121065175 (data)  SUDOC: 029437601  VIAF: 240002423   WorldCat (עם VIAF): 240002423
ליל קים

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1974 (בת 50) ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  קימברלי דניס ג'ונס
 שם במה:  Lil' Kim 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1994
 מקום לימודים:  Brooklyn College Academy 
 סוגה:  היפ הופ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  אטלנטיק רקורדס, ביג ביט, אינטרנשיונל רוק סטאר
 שיתופי פעולה בולטים:  ביגי, שון קומבס, כריסטינה אגילרה, מרי ג'יי בלייג'
 lilkimfanclub.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קימברלי דניס ג'ונס (באנגלית: Kimberly Denise Jones; נולדה ב-11 ביולי 1974), הידועה בשם הבמה שלה ליל קים (Lil' Kim), היא ראפרית ושחקנית אמריקאית.
ביוגרפיה

נולדה וגדלה בברוקלין, ניו יורק. ברוב שנותיה כמתבגרת גדלה ברחובות העיר לאחר שגורשה מביתה. היא עסקה בראפ כתחביב והושפעה מראפריות ידועות מסוף שנות השמונים, בהן MC Lyte ו-The Lady of Rage. הראפר הנוטוריוס בי. איי. ג'י. התרשם מיכולותיה וצירף אותה ב-1995 ללהקת הראפ Junior M.A.F.I.A שהקים. באותה שנה יצא אלבום הבכורה של הלהקה, "Conspiracy", שזכה להצלחה והניב מספר להיטים.
הצלחת הלהקה הזניקה את קריירת הסולו של ליל קים, שהוציאה אלבום בכורה בשם "Hard Core" ב-1996. האלבום הגיע במכירות לאלבום פלטינה כפול, ומתוכו דורגו במצעדי הראפ במקום הראשון שלושה להיטים: "No Time", ‏"Not Tonight (Ladies Night remix)" ו-"Crush on You". גם אלבומיה הבאים, The Notorious K.I.M. ‏(2000) ו-La Bella Mafia ‏(2003) זכו למעמד אלבומי פלטינה לאחר הצלחתם במכירות; בכך הייתה ליל קים לראפרית היחידה מלבד מיסי אליוט שזכתה לשלושה אלבומי פלטינה.
הקריירה שלה זכתה לחיזוק גם לאחר שהשתתפה בחידוש המצליח ללהיט "Lady Marmalade", לצד כריסטינה אגילרה, פינק ומאיה; הסינגל יצא כחלק מפסקול הסרט "מולין רוז'", ושהה שבעה שבועות בראש מצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי. ליל קים הייתה מועמדת מספר פעמים לאורך השנים לפרס גראמי, ועד כה זכתה בפרס רק ב-2002, לאחר הצלחת שיר זה, בקטגוריית הרכב הפופ הווקלי הטוב ביותר.
לאורך השנים השתתפה ליל קים במספר סרטים אמריקאים בתפקידי משנה ותפקידי אורח, בהם "יש לה את זה" (1999), "זולנדר" (2001) ו"סופרהירו" (2008), וכן בתפקיד ראשי במערבון "Gang of Roses" ‏(2003) ובקומדיה השחורה "Lil' Pimp" ‏(2005). היא השתתפה בתפקידים קטנים גם במספר סדרות טלוויזיה.
ב-2005 הואשמה ליל קים בעדות שקר בפני בית המשפט, כאשר שיקרה לגבי מעורבותם של חבריה בירי שהתרחש ארבע שנים לפני כן. היא נכלאה וישבה במאסר בבית כלא בפנסילבניה, במשך עשרה חודשים. ב-2006 יצאה סדרת טלוויזיה בכיכובה, "Lil' Kim: Countdown to Lockdown", המתעדת את השבועיים האחרונים של ליל קים לפני כניסתה לכלא; הסדרה שודרה ברשת BET האמריקאית וזכתה להצלחה.
במהלך תקופת מאסרה יצא אלבומה הרביעי, The Naked Truth; האלבום זכה לשבחים מהמבקרים, אך לא הצליח במכירות. ב-2009 חזרה לתודעה הציבורית כאשר כיכבה בעונה השמינית של הגרסה האמריקאית לתוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" והגיעה למקום החמישי, יחד עם הרקדן דרק האף. במקביל החלה להוציא מספר סינגלים. אלבומה החמישי יצא בשנת 2019.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1995: Conspiracy (עם Junior M.A.F.I.A.‎)
1996: Hard Core
2000: The Notorious K.I.M.
2003: La Bella Mafia
2005: The Naked Truth
2019: 9
דיסקוגרפיה > מיקסטייפים

2008: Ms. G.O.A.T.
2011: Black Friday
2014: Hard Core 2k14
2016: Lil Kim Season
הערות שוליים

↑  יריב מוהר, ליל קים הולכת לכלא, באתר nrg‏, 7 ביולי 2005
↑  זמרת הראפ ליל קים שוחררה מהכלא, באתר הארץ, 5 ביולי 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14000537f (data)  GND: 135031885  ISNI: 0000 0000 5519 0068  LCCN: no97057903  MusicBrainz: bc1b5c95-e6d6-46b5-957a-5e8908b02c1e  SUDOC: 15127164X  VIAF: 64202161   WorldCat (עם VIAF): 64202161
כבוי

| --- | --- |

 שיר בביצוע עמיר לב
 מתוך האלבום עמיר לב
 מדינה:  ישראל
 יצא לאור:  1995
 תאריך הקלטה:  1994
 שפה:  עברית
 אורך:  3:29
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  עמיר לב
 לחן:  עמיר לב
 עיבוד:  עמיר לב, מוטי ביקובסקי, עודד שכטר, רועי שקד, עודד פרח
"כבוי" הוא שיר של הזמר הישראלי עמיר לב מתוך אלבומו השני, "עמיר לב". השיר הופיע כרצועה השישית באלבום. השיר הוא אחד מהנפוצים של לב והוא מבצע אותו במרבית מהופעותיו.
תוכן השיר

השיר מתאר מערכת יחסים בין גבר לאישה. הגבר דוחק באישה לבצע דברים מסוימים, וכל זאת על מנת שלא תעזוב אותו ושלא יישאר מדוכא וכבוי.
לב סיפר על נסיבות כתיבת השיר כך: "מה שקרה זה שהתאהבתי במישהי ונפרדנו אחרי מלא שנים - מה שהפך אותי לכבוי - אבל עכשיו אני חי עם אהבה. אתה יודע למצוא אהבה מבחינה סטטיסטית זה יותר קשה מאשר לזכות בלוטו אז איך אני יכול להיות כבוי?".
הערות שוליים

↑  רועי בהריר, אירוע לב, 14 בפברואר 2010, Nrg
ביזנטיון

ערך זה עוסק בפוליס היוונית הקדומה. אם התכוונתם לאימפריה הרומית המזרחית, ראו .
| --- | --- |

 מדינה / טריטוריה:  האימפריה הרומית האימפריה הביזנטית האימפריה הלטינית
 תאריך ייסוד:  667 לפנה״ס 
 קואורדינטות:  41°00′48″N 28°59′01″E﻿ / ﻿41.013416666667°N 28.983638888889°E﻿ / 41.013416666667; 28.983638888889 
 he
 
ביזנטיון (ביוונית: Βυζάντιον, ההגייה ביוונית מודרנית: "ויזאנדיון", בלטינית נכתב השם: Byzantium. לעיתים מוזכרת בשם ביזנץ) הייתה עיר מהתקופה הקלאסית אשר נודעה גם בשמות קונסטנטינופול וכאיסטנבול (עיר בטורקיה) כיום. ביזנטיון הוקמה במאה השביעית לפני הספירה על ידי יוונים ממגארה, ונותרה ברובה יוונית עד שהאימפריה העות'מאנית כבשה אותה בשנת 1453. העיר שכנה במיקום אסטרטגי בפתח מצר הבוספורוס, והתפרנסה במשך הדורות מהסחר בין הים השחור והים התיכון ומדיג.
אטימולוגיה

המקור של השם ביזנטיון אינו ידוע, אך הוצע כי ייתכן שמקור השם הוא מהשפה התראקית. ייתכן שהשם נלקח משמו של ביזאס (אנ'), מקים העיר האגדי ומנהיג המתיישבים ממגארה.
פליניוס הזקן מזכיר בספרו תולדות הטבע התיישבות תראקית בשם ליגוס, שככל הנראה קדמה לביזנטיון.
ביוונית עתיקה נקראו התושבים "ביזנטיוי" (Βυζάντιοι) וביחיד "ביזנטיוס" (Βυζάντιος) או ביזנטינוס. במאות ה-15 וה-16, השם תועתק לאנגלית בצורות שונות, מ-Bezantin(e) ועד Byzantian.
גם לאחר ששם העיר השתנה לקונסטנטינופול, השם ביזנטיון נעשה שם נפוץ באימפריה הרומית המערבית לחלק המזרחי שלה, שנהפך לאחר מכן לאימפריה הביזנטית. למרות זאת, המונח נטבע כשם לכלל האימפריה הביזנטית רק בשנת 1555 על ידי היירונימוס וולף (אנ'), כמאה שנים לאחר הנפילה הסופית של האימפריה, בעוד שתושביה המשיכו להתייחס אל עצמם כשרידי האימפריה הרומית.
מקומות נוספים בעולם נקראו בשם ביזנטיון, כולל עיר בלוב שהוזכרה במילון של סטפנוס מביזנטיון, ועיר נוספת במערב הודו שנזכרה בפריפלוס "השיוט בים האריתריאי". בשני המקרים מקור שמות הערים ככל הנראה נשאלו משמות אנשים בשפה המקומית. פאוסטוס מביזנטיון (אנ') הגיע מעיר בשם זה בקיליקיה.
היסטוריה

ביזנטיון נוסדה על ידי מתיישבים יוונים מן העיר מגארה סביב 667 לפנה"ס. בתחילת המאה ה-6 לפני הספירה נשלטה ביזנטיון בידי ממלכת פרס לאחר שנכבשה על ידי אוטאנס, ומאוחר יותר הצטרפה לליגה האטית-דלית כבת חסותה של אתונה. ביזנטיון מרדה באתונה פעמיים, בשנת 440 לפנה"ס ובשנים 408 - 411 לפנה"ס, אך שתי המרידות דוכאו. בשנת 405 לפנה"ס נכבשה על ידי ספרטה, אך חזרה לידי אתונה בשנת 390 לפנה"ס. היא הצליחה לעמוד במצור שהטיל עליה פיליפוס מלך מוקדון בשנים 339-340 לפנה"ס, אך מספר שנים לאחר מכן הכירה בשלטון בנו, אלכסנדר הגדול, עליה.
בזמן מלחמות הדיאדוכים שבה וקיבלה את עצמאותה. בשנת 279 לפנה"ס תקפו את ביזנטיון שבטי הסקיתים והטילו עליה מס כבד, שכדי לממנו גבתה דמי מעבר מכל ספינה השטה במצר הבוספורוס. דמי מעבר אלו עוררו מלחמה בין ביזנטיון לרודוס וביתיניה, שתקפוה על מנת להכריחה להפסיק את גביית המיסים מאוניותיהן וגם הצליחו בכך.
במאה ה-2 לפנה"ס הייתה ביזנטיון בת בריתה של רומא, ומאוחר יותר שילמה לה מיסים.
על פי המסורת הנוצרית, אנדראס הקדוש מינה בשנת 38 את איסטכיס לבישוף הראשון של ביזנטיון וזה הבסיס לפטריארכיה של קונסטנטינופול.
הקיסר הרומי ספטימיוס סוורוס צר על העיר בשנים 196-193 לספירה והרס אותה, כנקמה על שתמכה ביריבו פסקניוס ניגר. מאוחר יותר שוקמה והורחבה ביזנטיון על ידי הקיסר הרומי קונסטנטינוס שחנך אותה מחדש ב-330 כבירתה החדשה של האימפריה הרומית והסב את שמה לקונסטנטינופול.
מאז חלוקת האימפריה הרומית ב-395 שימשה במשך אלף שנה בירתה הבלתי מעורערת של האימפריה הרומית המזרחית. כיום נקרא שמה איסטנבול, הגדולה בערי טורקיה.
סמלי העיר

כבר בסוף התקופה ההלניסטית ובתחילת התקופה הרומית, מוטיב הכוכב והסהר היה מקושר עם ביזנטיון. אף על פי כן, שימוש נרחב יותר התחיל רק כשהסמל שימש כסמל של מיתרידטס השישי, מלך פונטוס (העיר נכללה באימפריית פונטוס לזמן קצר).
מטבעות שנטבעו בביזנטיון במאה ה-1 לפנה"ס מראים את ראשה של ארטמיס עם קשת ואשפת חיצים, וסהר בצורת כוכב הפוך בעל שמונה קרניים. על פי מקורות שונים, בשנת 340 לפנה"ס נערך מצור בהובלת פיליפוס השני על ביזנטיון, בה נמצאו הביזנטים ובעלי בריתם האתונאים. פיליפוס ניסה לתקוף בהפתעה בלילה חשוך במיוחד, אך עצר כשראה אור בהיר בשמים. ישנה מחלוקת בין המקורות האם מקור האור היה הירח או מטאור. על מנת לחגוג את ניצחונם הביזנטים הקימו פסל של הקטה (הנקראת מביאת האור). נשמרו קטעים מהסיפור שנכתבו על ידי הסיכיוס ממילטוס, שחי בזמנו של יוסטיניאנוס הראשון. הסיפור סופר גם בספרים של סטפנוס מביזנטיון ויוסטסיוס מסלוניקי (אנ').
ראו גם

קונסטנטינופול
איסטנבול
האימפריה הביזנטית
הערות שוליים

↑  Michael Grant, The Rise Of The Greeks, ‏2012 (באנגלית)
1 2  Janin Raymond, Constantinople byzantine: développement urbain et répertoire topographique, ‏1964 (בצרפתית)
1 2 3  דמטריוס ג'ון גאורגקס, The Names of Constantinople, ‏1947 (באנגלית)
↑  פליניוס הזקן, תולדות הטבע, ספר רביעי
↑  מילון אוקספורד, Byzantine
↑  אלכסנדר פ. קז'דן, ביזנטיון, ‏1991
↑  אנדרו טרוור, מפוליס לאימפריה, העולם העתיק, 800 לפנה"ס - 500 לספירה (עמ' 257), ‏2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4088772-8
אליהו יעקב נסים

אין תמונה חופשית
הרב אליהו יעקב נסים (1804–1869) היה שד"ר ירושלמי וחבר בית הדין של העדה הספרדית בעיר.
ביוגרפיה

נולד בסלוניקי שביוון בשנת 1804 לרב יעקב נסים וריינא נסים. שורשי המשפחה בחבל קאסטילייה שבספרד עת עוד היו נקראים משפחת 'בנדיטו-ברוך' ממגורשי ספרד. עלה לישראל בשנת 1832 (ה'תקצ"ב), ונישא לרבקה.
בין השנים 1856–1859 יצא כשד"ר לערי המערב הפנימי בצפון אפריקה מטעם כוללות הספרדים בירושלים, ובשנת 1863 יצא בשנית לשליחות בצפון אפריקה מטעם כוללות חברון.
שימש כדיין של עדת הספרדים בעיר העתיקה בירושלים. מקום מושבו כדיין היה בית הכנסת ק"ק (קהל קדוש) גדול - בית הכנסת יוחנן בן זכאי - שבארבעת בתי הכנסת הספרדיים בעיר העתיקה.
בשנת 1856 חתום על תעודות ההקמה של בית ספר למל בעיר העתיקה.
נשא לאשה את רבקה ונולדו להם ארבעה ילדים: הרב שמואל נסים, ריינה, רחל, וחיים נסים.
אחד מניניו, משה בר-נסים, היה עוזרו האישי ויד ימינו של אליעזר בן-יהודה בכתיבת המילון לעברית הישנה והחדשה.
הלך לעולמו ב-2 ביוני 1869 (כ"ג בסיוון ה'תרכ"ט). הוספד על ידי הרב רחמים שאלתיאל יעקב ניניו בפרשת שלח לך בשבוע הפטירה. נקבר בהר הזיתים לצד אשתו רבקה בחלקת בוראק של הספרדים.
קבר אליהו נסים. צילום: ערן עזריאלי
ככה סתם

ערך זה עוסק בשיר עברי מאת ע. הלל. אם התכוונתם ליצירה של רודיארד קיפלינג, ראו .
| --- | --- |

להקת "התרנגולים", האלבום השני, 1963
 סינגל בביצוע התרנגולים
 מתוך האלבום התרנגולים - תוכנית ב'
 יצא לאור:  1963
 סוגה:  שירי ילדות, שירי שכונה
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  ע. הלל
 לחן:  סשה ארגוב
 
"כָּכָה סְתָם" הוא שיר של המשורר והפזמונאי ע. הלל, שהלחין סשה ארגוב וביצעה להקת הזמר התרנגולים.
השיר נכתב במיוחד לתוכניתה השנייה של הלהקה לאור הצלחת תוכניתה הראשונה שנתיים קודם לכן. הרפרטואר המוזיקלי התחלק לנושאים שנקבעו על ידי הבמאית נעמי פולני ושיר זה השתייך לקטגוריית "שכונה".
במלחמת יום הכיפורים הרבו שלמה ארצי ולהקת "גברת תפוח" להופיע יחד בפני חיילי משמר הגבול. לאחר המלחמה, בשנת 1974, הוציא ארצי בליווי הלהקה את האלבום "לכל החברים מהמסע מים אל ים". בין השירים הבולטים באלבום הייתה גם גרסת כיסוי לשיר "ככה סתם", שאותו סיים ארצי בתוספת שורה "She loves you, יה בה יה", כשילוב עם שירם של הביטלס "She Loves You". לביצוע של ארצי יצא וידאו קליפ, שמתאר את ארצי ואת חברי הלהקה עושים תעלולים לכל מי שנקרה בדרכם.
באלבום "מגדל הפזמון" שיצא בשנת 2009 הקליט שלומי שבן גרסת כיסוי לשיר,את הגרסה הוא ביצע גם בשנת 2019, בערב מחווה ללהקת התרנגולים.
מילות השיר

השיר מתאר את חוויותיהם של חבורת ילדים שובבים ושעשועי הילדים שהם מבצעים בשכונה: צילצול בפעמון ובריחה, השפרצת מים על הספר, קיצוץ חמנייה בגינה, סינוור המורה והבהלת זוג בשדירה.
”כָּכָה סְתָם 

כְּאִלוּ כְּלוּם נִדְחַפְנוּ לַכְּנִיסָה 

עַל הַדֶּלֶת שָׁם כָּתוּב: ד"ר שִׁין עַצְמוֹן 

לֹא בְּכַוָּנָה לָחַצְנוּ עַל... הַפַּעֲמוֹן 

וּמִיָּד הִרְבַּצְנוּ שֶׁ-כָּזֹאת רִיצָה”
הפזמון החוזר:
”יַה-בַּה-יֶה (יַה-בַּה-יֶה) 

אַל תִּשְׁאַל אַל תִּשְׁאַל 

כָּךְ צִוָּה זְאֵבִיק 

זְאַבִיק הַשּׁוּעָל.”
מתואר גם משחק הילדים הֵנְדְזַ-אפּ :
”כָּכָה סְתָּם נֶחְמָד נוֹרָא לְשַׂחֵק הֵנְדְזַאפּ 

הַאֶקְדָּחִים טְעוּנִים, שֶׁקֶט, מְסֻכָּן 

תַּ'סַּפָּר הִתְקַפְנוּ פֶּ...תַּע מִן הַצַּד 

מַיִּם בּוֹ הִשְׁפְּרַצְנוּ שֶׁ-יָּצָא עָשָׁן”.
אזכורים למילים "ככה סתם"

המילים "ככה סתם", שפירושן "ללא סיבה", פותחות כל בית (אנאפורה).
בשיר "הכל זהב", כתב חיים חפר ”תצלצל ככה סתם” כמחווה למילים "לא בכוונה לחצנו על הפעמון" שבשיר.
המילים "ככה סתם" שימשו גם ככותרת לספר שיריו של סשה ארגוב ולמופע לזכרו.
הזמרת רחלי חיים ובעלה, השחקן והזמר בני נדלר, העלו את האלבום-מופע לילדים "מה עושות האיילות – ככה סתם", שכלל שירים של לאה גולדברג וע. הלל.
הערות שוליים

↑  .https://duduco.wordpress.com/2009/11/19/ומה-למנה-עיקרית-ביקורת-על-מגדל-הפזמון/
↑  נדב מנוחין‏, חשבנו שערב המחווה לתרנגולים יהיה מנומס, נחמד ומביך. טעינו לחלוטין, באתר וואלה, 18 בדצמבר 2019
↑  ראו ניתוח השיר והמשחק באתר "השפה העברית"
↑  מילון הסלנג המקיף מאת רוביק רוזנטל
↑  ארגוב, סשה. ככה סתם - משירי סשה ארגוב, תל אביב, ידיעות אחרונות, 1979.
↑  ככה סתם - משירי סשה ארגוב, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט)
חד-לשוניות

"הישארו רגועים ורפאו את החד-לשוניות שלכם". אמירה הומוריסטית בנוגע לחד-לשוניות בסגנון כרזת Keep Calm and Carry On
חד-לשוניות היא מצב בו אדם יכול לדבר רק בשפה אחת. זאת בניגוד לרב-לשוניות. כמו כן, חד-לשוניות אף עשויה להתקשר למדיניות לשונית במדינה מסוימת שאוכפת על אחרים להשתמש בשפה הלאומית או הרשמית. כמו כן, טקסט, מילון או שיחה שנכתבו או מנוהלים רק בשפה אחת וכך גם מדינה שבה שפה אחת נמצאת בשימוש או מוכרת רשמית זוכים לכינוי "חד-לשוני", במיוחד בהשוואה לישות דו-לשונית או רב-לשונית, או בנוכחות של אנשים הדוברים שפות שונות באוכלוסיית העולם יש יותר דוברים רב-לשוניים מאשר חד-לשוניים.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות

סוזן רומיין (אנ') (1995) בספרה "דו-לשוניות" הצביעה על כך שזה יהיה מוזר למצוא ספר שנקרא "חד-לשוניות". ההצהרה הזאת משקפת את ההנחה המסורתית כי לעיתים קרובות תאוריות לשוניות מדברות על כך שרב-לשוניות היא הנורמה. לכן, רק לעיתים רחוקות חד-לשוניות מהווה נושא לפרסומים מדעיים, שם היא מצוינת כרעיון לא מסומן או כאבטיפוס וזהו המצב הנורמלי בעוד רב-לשוניות היא יוצאת הדופן.
ההנחה שחד-לשוניות היא המצב הנורמטיבי היא גם ההשקפה של דוברים חד-לשוניים הדוברים שפה גלובאלית (אנ'), כמו האנגלית למשל. דייוויד קריסטל (אנ') אמר בשנת 1987 שההנחה הזאת אומצה על ידי רבים בחברה המערבית. הסבר אחד ניתן על ידי אדוארדס בשנת 2004 ובו היא טוענת כי ראיה ל"תפיסה החד-לשונית" עשויה להיות נעוצה באירופה של המאה ה-19 כאשר היה עם שהיווה את הקבוצה הדומיננטית ששלטה והיא השליטה גם את השפה שלה. הסבר נוסף הוא שמדינות בהן דוברים את השפה האנגלית הן המפיקות והנהנות מן השפה האנגלית כשפה גלובלית והאוכלוסיות במדינות האלה נוטות להיות חד-לשוניות.
מספר מחקרים ערכו השוואה בין חד-לשוניים לבין דו-לשוניים. למרות שאף אחד מהם לא מצא ראיה לכך שהאחד טוב יותר מן האחר, רבים מהם טענו כי אנשים רב-לשוניים הם בעלי יכולת הבנה כוללת טובה יותר.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > היקף אוצר המילים ושטף הדיבור

לפי מחקר שנערך על גישה לקסיקאלית, חד-לשוניים הם לרוב בעלי אוצר מילים רחב יותר בשפת היעד בהשוואה לדו-לשוניים, ולכן תהליך השליפה אצל חד-לשוניים הוא יעיל יותר. בנוסף, חד-לשוניים ניגשים למילים לעיתים יותר קרובות מאשר דו-לשוניים בשפת היעד.
במשימות הקשורות לכתיבת מכתב ברהיטות, חד-לשוניים הצליחו להשתמש ביותר מילים לעומת דו-לשוניים. למרות זאת, האפקט הזה לא נראה בקרב דו-לשוניים עם אוצר מילים גדול. בנוסף, באותו המחקר, חד-לשוניים הראו תוצאות טובות יותר מאשר דו-לשוניים בשטף הדיבור, אך כאשר יכולות אוצר המילים היו יותר בנות-השוואה, הרבה מההבדלים נעלמו, מה שמצביע על כך שהיקף אוצר המילים יכול להיות פקטור שממתן את היכולות של האדם בשטף הדיבור ובנתינת שם לדבר.
חשוב לציין כי היקף אוצר המילים של דו-לשוניים בשתי השפות יחד שווה להיקף אוצר המילים של חד-לשוניים בשפה אחת. כלומר, בעוד שחד-לשוניים יכולים להצטיין יותר בהיקף אוצר המילים בשפה בה הם מדברים, תוכן אוצר המילים שלהם לא גדול יותר. למעשה, ייתכן שלדו-לשוניים יש אוצר מילים קטן יותר בכל אחת מהשפות אולם סך אוצר המילים בשתי השפות שווה לזה של החד-לשוניים בשפה אחת.
ילדים חד-לשוניים מציגים אוצר מילים גדול יותר מאשר חבריהם הדו-לשוניים, אולם אוצר המילים של הילדים הדו-לשוניים התרחב עם הגיל כמו אוצר המילים של הילדים החד-לשוניים. שתי קבוצות הילדים הן בעלי אותו גודל ואותו ידע באוצר המילים.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > תפקוד יצירתי

במחקר שבחן תפקוד יצירתי וכלל ילדים חד-לשוניים ודו-לשוניים מסינגפור, חוקרים גילו שהביצועים של חד-לשוניים בכל הקשור לשטף הדיבור והגמישות בשפה היו טובים יותר מאלה של דו-לשוניים. עם זאת, המגמה הפוכה בכל הקשור למקוריות והרחבה.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > רווחה נפשית

במחקר נוסף שנערך בקנדה, הוכח שחד-לשוניים נמצאים בעמדת נחיתות בכל הקשור לתחילתה של סניליות ביחס לאנשים דו-לשוניים. לפי מחקר זה, נראה כי דמנציה מעוכבת בארבע שנים אצל דו-לשוניים לעומת חד-לשוניים. עבודתה האחרונה של ביאליסטוק גם היא מראה כי דו-לשוניות מעכבת סימפטומים של דמנציה.
מאמינים כי רב-לשוניות תורמת לשימור יכולות קוגניטיביות על ידי כך שהיא מונעת תופעות של עיכוב קוגניטיבי ומאחרת את תחילת הופעתן של מחלות כגון דמנציה. שימור קוגניטיבי מתייחס לרעיון כי עיסוק בגירוי לפעילות פיזית או מנטלית שומר על התפקוד הקוגניטיבי. במקרה כזה, ידיעה של יותר משפה אחת דומה לגירוי לפעולה מנטלית. במטרה לבחון מתי דו-לשוניות תורמת לשימור קוגניטיבי ומתי לא, מעיינים ברישומי בתי חולים בקרב מבוגרים חד-לשוניים ודו-לשוניים שלקו בדמנציה. החוקרים מצאו כי מבוגרים דו-לשוניים אובחנו עם דמנציה כשלוש או ארבע שנים מאוחר יותר מאשר מבוגרים חד-לשוניים. תוצאות אלה אומתו וגורמים חיצוניים עברו אף הם ביקורת. למעשה, גורמים חיצוניים, כמו מצב סוציו-אקונומי והבדלים תרבותיים, תמיד פעלו לטובת חד-לשוניים, כך שזה הופך את הטיעון כי דו-לשוניות תורמת לשימור קוגניטיבי לחזק יותר. ממצא זה מחזק את העובדה כי דו-לשוניים נמצאים ביתרון על פני חד-לשוניים וזאת משום יכולתם לדבר בשתי שפות גרידא, ולא בגלל גורמים חיצוניים. הסבר סביר לתופעה זו הוא כי ידע רב-לשוני שומר על המוח עירני ולכן יש יותר מודעות מנטלית לתקופה ארוכה יותר של זמן.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > רגשות והתנהגות

מחקר שנערך בקרב ילדים בשנות הלימודים המוקדמות שלהם הציע שקיימים יתרונות רגשיים והתנהגותיים לתלמידים דו-לשוניים. באותו המחקר, הממצאים מראים שילדים חד-לשוניים, בייחוד כאלה שאינם דוברי אנגלית, מפגינים יותר תוצאות שליליות בתחומים רגשיים והתנהגותיים בשנות לימודיהם. לתלמידים החד-לשוניים שאינם דוברי אנגלית הייתה הרמה הגבוהה ביותר של בעיות התנהגות מחצינות ומפנימות בכיתה ה’ (גיל 10-11), למרות שבתחילת המחקר לכל התלמידים הנבדקים נמדדה אותה מידה של בעיות התנהגות מחצינות ומפנימות. לעומתם, הילדים הדו-לשוניים הדוברים אנגלית כשפת אם וגם הדו-לשוניים ששפתם העיקרית לא אנגלית, נמצאו כבעלי הרמות הנמוכות ביותר של בעיות התנהגות כאלה. המחברים גורסים שחד-לשוניות עלולה להוות גורם סיכון. עם זאת, אם קיים בית-ספר בעל סביבה תומכת עם מורים המנוסים ב-ESL (אנגלית כשפה שנייה), הילדים עשויים להתפתח עם מכלול טוב יותר של תכונות רגשיות.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > ביצועי הזיכרון

במחקר שנערך באוניברסיטת פלורידה, בו נעשתה השוואה בין דוברי אנגלית דו-לשוניים לבין דוברי אנגלית חד-לשוניים, נמצא שלמרות שלא היה הבדל בין שתי הקבוצות בעניין הדיוק, מהירות התגובה הייתה איטית יותר בבירור אצל דו-לשוניים בהשוואה לחד-לשוניים. זאת נמצא במטלות שבחנו זמן תגובה בזיהוי של רשימת מילים מופשטות ומטלות שדרשו החלטה לקסיקאלית. עבור שתי המשימות האלה, תהליכים של שפה ספציפית והנעת נתונים היו יותר שכיחים. כלומר, המשימות הונעו על ידי השפה הדומיננטית והנתונים (בהם המילים בהן השתמשו במשימה). המחקר נבדל ממחקר קודם בכך שיש יותר איזון בהיכרות עם השפה הדומיננטית. ההשערה של מגיסטה (Magiste, 1980) היא שזה היה יכול לקרות מפני שהיכרות דיפרנציאלית עם השפה הדומיננטית הוצעה להיות סיבה אפשרית לחיסרון של דו-לשוניים. הם הסבירו שעבור דו-לשוניים זה עשוי לקרות מפני שרכישה ושימוש בשפה שנייה משמעה פחות זמן לעבד את האנגלית, זאת לעומת הנבדקים החד-לשוניים במחקר.
מידע מנוגד: עדויות ממחקר מראות שדו-לשוניים מגיבים מהר יותר ברוב המשימות הקשורות בזיכרון. בעוד שרוב המחקרים טוענים שילדים חד-לשוניים מראים ביצועים טובים יותר מאשר ילדים דו-לשוניים, מחקרים אחרים טוענים כי ההפך הוא הנכון. מחקר שם ביאליסטוק מראה כי אנשים דו-לשוניים מראים ביצועים טובים יותר מאשר חד-לשוניים במגוון רחב של מבחנים קוגניטיביים, מה שמוכיח יתרונות בכל הקשור לשליטה קוגניטיבית. שני מושגים שונים, והם ""עיכוב קשב" ו"ניטור קשב", משמשים למדידת בקרת קשב. במונחים של בקרת קשב, ילדים דו-לשוניים צעירים הם בעלי היתרון הגדול ביותר בהשוואה לדוברים חד-לשוניים ולילדים דו-לשוניים בוגרים יותר. 
הביצועים היו דומים בשלוש הקבוצות, אם כי היה הבדל בזמן התגובה כאשר היו משתנים של גיל ויכולת מילולית. זמן התגובה של ילדים דו-לשוניים היה מהיר ביותר בהשוואה לילדים חד-לשוניים ורק מעט מהר יותר בהשוואה לילדים דו-לשוניים בוגרים יותר. לומדים דו-לשוניים צעירים הראו שהם מגיבים באופן היעיל ביותר למשימה. תוצאות מחקר זה מדגימות את היתרונות שיש לילדים דו-לשוניים בכל הקשור לבקרת קשב. ככל הנראה, זה מפני שילדים דו-לשוניים רגילים לאזן בין יותר משפה אחת בכל פעם, ולכן הם רגילים להתמקד באיזו שפה יש צורך להשתמש בזמן מסוים. על ידי כך שתמיד הם מודעים באיזו שפה להשתמש והם מסוגלים לעבור בהצלחה בין שפה לשפה, זה רק הגיוני שילדים דו-לשוניים יהיו טובים יותר בלכוון ולמקד את תשומת הלב שלהם.
השוואה בין חד-לשוניות לרב-לשוניות > התפתחות קוגניטיבית מילולית ולא מילולית

מחקר חדש של אוניברסיטת יורק שפורסם בכתב העת "Child Development" (אנ') ביקר את ההשפעות על התפתחות השפה המילולית והלא-מילולית של הילד, בהתאמה בין חד-לשוניים ודו-לשוניים בשפה מסוימת. החוקרים ערכו השוואה בין 100 ילדים בני 6, חד-לשוניים ודו-לשוניים (חד-לשוניים דוברים אנגלית, דו-לשוניים דוברים אנגלית ומנדרין או אנגלית וצרפתית או אנגלית וספרדית) כדי לבחון את ההתפתחות הקוגניטיבית התקשורתית המילולית והלא-מילולית שלהם. המחקר לקח בחשבון גורמים כמו הדמיון בין השפות, רקע תרבותי וחוויות חינוכיות. התלמידים האלה הגיעו בעיקר מבתי-ספר ציבוריים מאזורים שונים והם בעלי רקע סוציו-אקונומי דומה. התוצאות הראו כי בשלב המוקדם של הילד, ילדים רב-לשוניים הם מאוד שונים האחד מהשני מבחינת השפה והתפתחות היכולות הקוגניטיביות. בהשוואה לילדים חד-לשוניים, ילדים רב-לשוניים איטיים יותר בבניית אוצר המילים שלהם בכל אחת מהשפות. עם זאת, ההתפתחות המטא-לינגוויסטית (הידע שלהם על השפה) שלהם מאפשרת להם להבין טוב יותר את המבנה של השפה. הם גם הראו ביצועים טובים יותר במבחני השליטה הלא-מילולית (מבחני שליטה לא-מילולית מתייחסים ליכולת להתמקד ואחר כך להפנות את תשומת לבם כשהם מונחים לכך).