stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפקד האוכלוסין באוקראינה (2001)
שאלות המפקד

מערכת היחסים המשפחתית שלך עם האדם הרשום הראשון במשק הבית (בן הבית הרשום ראשון; בעל, אישה; בת, בן; אם, אב; אחות, אח; כלה, חתן; חמות, חמי; סבתא, סבא; נכדה, נכד; מידה נוספת של קרבה; לא קרוב משפחה)
המין שלך (זכר, נקבה)
מעמד זמני (נעדר, מתגורר)
תאריך הלידה שלך (יום, חודש, שנה, בן כמה אתה)
מקום הלידה שלך (מחוז, קרים, קייב, סבסטופול, מדינה אחרת)
האתניות שלך (לאום או קבוצה אתנית)
מאפייני השפה שלך (שפת האם; אם שפת האם שלך אינה אוקראינית, ציין אם אתה שולט באוקראינית; שפה אחרת שאתה שולט בה)
האזרחות שלך (אוקראינה, חסרת אזרחות, מדינה אחרת)
מצבך המשפחתי (לבני 15 ומעלה: מעולם לא נשואים; אני בנישואים רשומים; אני בנישואים לא רשומים; אלמן, אלמנה; גרוש, גרוש; גרוש, גרוש, מספר בן זוג במשק הבית)
השכלתך (לבני 6 ומעלה: גבוה יותר, בסיסי; גבוה יסודי, תיכון התמחות; לא גבוה יותר, למי שסיימו את לימודיהם בשנת 1996 ומעלה; תיכון כללי; תיכון יסודי; אין לי כללי יסודי; אנאלפביתים, מוסד חינוכי בו סיימתי, כמה כיתות (קורסים), באיזו שנה)
סיימת מוסד לחינוך מקצועי (לבני 15 ומעלה: כן, לא)
סוג מוסד הלימודים בו אתה לומד (לבני 6 ומעלה: גבוה, מקצועי, השכלה כללית, מוסד לימודי אחר (קורסים), אינני לומד; למי שמתחת לגיל 7 שאינם לומדים בבית הספר, ציינו, האם הם לומדים בגן: כן, לא)
מקורות פרנסתך (עבודה במפעל, ארגון, מוסד, חקלאי (משק); עבודה עבור אזרחים בודדים; עבודה במפעל משלך; עבודה על בסיס אישי; עבודה במשק האיכרי (חקלאי) שלך; עסק משפחתי ללא עבודה בתשלום; עבודה בחלקות בנות אישיות; הכנסה מרכוש; פנסיה; מלגה; סיוע (למעט סיוע אבטלה); סיוע באבטלה; סוג אחר של תמיכה ממשלתית; תלוי באנשים אחרים; מקור אחר; מספר המקור העיקרי של פרנסה)
השם המלא של המוסד, הארגון, המיזם, העסק, שבו אתה עוסק בתפקידך העיקרי, סוג הפעילות
עיסוקך בעבודה הראשית שלך (שם המקצוע, התפקיד או העבודה שאתה עושה)
מיקום העבודה שלך (בשטח המגורים, בטריטוריה אחרת: מחוז, קרים, ערים קייב, סבסטופול)
תפקידך בעבודה (על ידי מי אתה מועסק: עובד בשכר; חבר במפעל קיבוצי, קואופרטיב; מעסיק; עצמאי; בן משפחה ללא תשלום)
ביישוב זה אתה גר דרך קבע מאז הלידה (כן, לא; אם "לא", ציין את השנה ממנה אתה מתגורר דרך קבע; מועד המעבר חופף לתקופה מיום 5.12.2000 עד 5.12.2001; מקום מגורים קודם: מחוז, קרים, ערים קייב, סבסטופול; סוג היישוב שממנו הגעת: עירוני, כפרי; האם אתה: פליט, מגורש)
ילדת ילדים (לנשים מגיל 15 ומעלה: כן, לא; אם כן, ציין כמה ילדים ילדת, כמה מהם בחיים)
הרכב לאומי

האוכלוסייה לפי מפקדי אוכלוסין בשטח אוקראינה הסובייטית ואוקראינה. בשנים 1926 ו-1939, הרפובליקה האוקראינית לא כללה את קרים, אזור ווהלין, אזור רובנה, זקרפטיה איוואנו-פרנקיבסק, לבוב, טרנופול, צ'רנוביץ, מחוז אקרמן ואיזמאיל של בסרביה (האזור הדרומי של איזמאיל העתידי חלק מאזור אודסה המודרני).
הרכב לשוני

על פי מפקד האוכלוסין 2001, 67.5% מכלל האוכלוסייה באוקראינה כינו את האוקראינית כשפת אם (ב-1979הם היוו 88.5% מהאוכלוסייה ברפובליקה). השפה האוקראינית אינה מדוברת על ידי עשרות אלפי רוסים, רוב הפולנים, חלק ניכר מהצ'כים, הסלובקים, המולדובים, הרומנים ועמים אחרים.
הערות שוליים

↑  Виктор Демиденко. "С 5 по 14 декабря на Украине пройдет первая всеукраинская перепись населения".
↑  "Постановление Кабинета Министров Украины от 20 июля 1995 года №536 "О проведении в 1999 году Всеукраинской переписи населения"". zakon.rada.gov.ua (באוקראינית). База данных "Законодательство Украины".
↑  "Постановление Кабинета Министров Украины от 28 сентября 1998г. №1536 "О проведении в 2001 году Всеукраинской переписи населения"". 2001.ukrcensus.gov.ua (ברוסית). Государственный комитет статистики Украины. 1998-09-28.
↑  Результаты Всеукраинской переписи населения 2001 года на 2001.ukrcensus.gov.ua
פירמידת גיל ומין לפי תוצאות מפקד האוכלוסין (נכון ל-5 בדצמבר 2001)
ניו אינגלנד פטריוטס

ניו אינגלנד פטריוטס (באנגלית: New England Patriots; כינוי: הפטס) היא קבוצת פוטבול מאזור בוסטון רבתי. הקבוצה משחקת בבית המזרחי של ה-AFC ב-NFL. הקבוצה נקראה במקור בוסטון פטריוטס. לפני שעברה בשנת 1971 לפוקסבורו, פרבר המרוחק כ-35 קילומטרים מבוסטון.
הפטריוטס היו בין הקבוצות המייסדות של ליגת ה-AFL בשנת 1960, והצטרפו ל-NFL לאחר המיזוג של שנת 1970. הפטריוטס התקדמו לשלב הפלייאוף ארבע פעמים לפני הופעתם הראשונה בסופרבול XX, בשנת 1986 בו הפסידו לשיקגו ברס. הקבוצה גם הפסידה בסופרבול XXXI ב-1997 לגרין ביי פאקרס.
בין עונת 2001 ועונת 2004 הפטריוטס היו לקבוצה השנייה (אחרי הדאלאס קאובויס), שזוכה בשלוש אליפויות בארבע שנים (XXXVI, XXXVIII, XXXIX). והקבוצה השמינית שזוכה בשני סופרבולים ברציפות.
בעונת 2007 הפכו הפטריוטס לקבוצה הראשונה מאז 1972 שסיימה את העונה הסדירה עם מאזן מושלם של ניצחונות, והיחידה שהשיגה מאזן זה בעונה סדירה של 16 משחקים. למרות הישג זה נכשלו הפטריוטס בניסיונם לזכות באליפות, כאשר הפסידו בסופרבול XLII לניו יורק ג'איינטס. בעונת 2014 זכו הפטריוטס בסופרבול XLIX כאשר ניצחו את סיאטל סיהוקס 24-28. הפטריוטס זכו גם בסופרבול LI כאשר גברו על אטלנטה פלקונס 28-34. בעונת 2018 זכתה הקבוצה בפעם השישית באליפות עם ניצחון 13–3 בסופרבול LIII על לוס אנג'לס ראמס, והייתה בכך לקבוצה המעוטרת בתולדות הליגה (יחד עם פיטסבורג סטילרס).
כוכבי עבר בולטים של הקבוצה > שחקני היכל התהילה

| מספר | שחקן | שנים בקבוצה | עמדה | נבחר בשנת |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 85 | ניק בוניקונטי | 1962-1978 | ליינבקר | 2001 |
| 73 | ג'ון האנה | 1973-1985 | גארד | 1991 |
| 40 | מייק היינס | 1976-1982 | קורנרבק | 1997 |
| 56 | אנדרה טיפט | 1982-1993 | ליינבקר | 2008 |
| 24 | טיי לו | 1995–2004 | קורנרבק | 2019 |
| 93 | ריצ'רד סימור | 2001–2008 | דיפנסיב אנד | 2022 |
כוכבי עבר בולטים של הקבוצה > מספרי חולצות שהופרשו

| מספר | שחקן | שנים בקבוצה | עמדה |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 | טום בריידי | 2000-2019 | קוורטרבק |
| 20 | ג'ינו קאפלטי | 1960-1970 | בועט\תופס |
| 40 | מייק היינס | 1976-1982 | מגן פינה |
| 57 | סטיב נלסון | 1974-1987 | ליינבקר |
| 73 | ג'ון האנה | 1973-1985 | גארד |
| 78 | ברוס ארמסטרונג | 1987-2000 | טאקל |
| 79 | ג'ים לי האנט | 1960-1970 | דיפנסיב ליין |
| 83 | בוב די | 1960-1967 | דיפנסיב ליין |
בידור והווי > מעודדות

לפטריוטס יש קבוצת מעודדות הנקראת "מעודדות הפטריוטס". המעודדות לקחו חלק בהכשרת המעודדות הסיניות לאולימפיאדת בייג'ינג (2008).
בידור והווי > מיליציית האנד-זון

במהלך כל משחק ניצבים עשרה אנשים המחופשים לחיילים אמריקאים מימי מלחמת העצמאות של ארצות הברית על הקו האחורי של שני האנד-זון במגרש וכאשר הפטריוטס מבקיעים טאצ'דאון או שער שדה, ה"חיילים" בצד המרוחק יורים כדורים חסרי קליע מרובי מוסקט, אחרי בעיטה לאחר טאצ'דאון יורים ה"חיילים" ברוביהם לצלילי נעימה של צ'ייקובסקי: הפתיחה 1812. אתר ESPN הגדיר את הטקס כאחת מעשר חגיגות ההבקעה היפות ביותר בשנת 2007.
הערות שוליים

↑  A year after deflate-gate ballooned, science shows shame of it all, אתר Yahoo!, ‏19 בינואר 2015
| קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-AFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-AFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-AFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-AFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-NFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-NFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-NFC | קבוצות ליגת ה-NFL> חטיבת ה-NFC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הבית המזרחי | הבית הצפוני | הבית הדרומי | הבית המערבי | הבית המזרחי | הבית הצפוני | הבית הדרומי | הבית המערבי |
| באפלו בילס | בולטימור רייבנס | יוסטון טקסאנס | דנוור ברונקוס | דאלאס קאובויס | שיקגו ברס | אטלנטה פאלקונס | אריזונה קרדינלס |
| מיאמי דולפינס | סינסינטי בנגלס | אינדיאנפוליס קולטס | קנזס סיטי צ'יפס | ניו יורק ג'איינטס | דטרויט ליונס | קרוליינה פנתרס | לוס אנג'לס ראמס |
| ניו אינגלנד פטריוטס | קליבלנד בראונס | ג'קסונוויל ג'אגוארס | לאס וגאס ריידרס | פילדלפיה איגלס | גרין ביי פקרס | ניו אורלינס סיינטס | סן פרנסיסקו 49' |
| ניו יורק ג'טס | פיטסבורג סטילרס | טנסי טייטאנס | לוס אנג'לס צ'רג'רס | וושינגטון קומנדרס | מינסוטה ויקינגס | טמפה ביי באקנירס | סיאטל סיהוקס  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0471 940X  LCCN: n82010743  VIAF: 152400362   WorldCat (עם VIAF): 152400362 
הפטריוטס בטקס בבית הלבן שהתקיים ב-2005 לאחר הזכייה בסופרבול XXXIX, עומדים על הבמה בשורה הראשונה, מימין לשמאל, המאמן ביל בליצ'יק, נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש, הבעלים רוברט קראפט, נשיא הקבוצה ג'ונתן קראפט, והקוורטרבק טום בריידי
אצטדיון ג'ילט, מגרשם הביתי של הפטריוטס
צרכים אקספרסיביים

צרכים אקספרסיביים (באנגלית: Express= לבטא, להביע) זהו מושג במדעי החברה המתקשר לנושא הקבוצה בתחום המחקר סוציולוגיה, ומדבר על אחד הצרכים שהקבוצה מספקת ליחיד.
פירוש

צרכים אקספרסיביים הם צרכים חברתיים רגשיים/הבעתיים התורמים להרגשת השייכות של היחיד בקבוצה, לטיפוח היחסים בין בני האדם בקבוצה על בסיס רגשי ולתחושת הלכידות ביניהם. צרכים אלו מסופקים ליחיד על ידי הקבוצה באמצעות התחברות חברתית, קבלה, כבוד, אינטימיות, תשומת לב, תמיכה רגשית ועוד.
הצורך בצרכים אקספרסיביים

האדם כפרט אמנם לא זקוק לצרכים האקספרסיביים לצורך קיומו הפיזי, אך יש הטוענים[דרוש מקור] כי צרכים אלו הכרחיים לו על מנת לשרוד. כך למשל מסבירים אותם הטוענים את העובדה שאצל אנשים בודדים או רווקים הנטייה להתאבדות היא גבוהה יותר.
הצורך בצרכים אקספרסיביים > גורמים להרגשת הצורך בצרכים אקספרסיביים

הרצון להרגיש שייך (=חשוב/אהוב/מועיל).
הרצון להרגיש שיש על מי לסמוך ולהסתמך, בעיקר בשעת צרה.
הרצון לדבר לחלוק או לשתף, צורך שלא יכול להתממש ללא יחס ותשומת לב מצד האחר.
הרצון לספק צורך, מוחשי או לא מוחשי, רגעי או מתמשך, כמו רגשות (בעיקר של אהבה) או יחסי מין.
ראו גם

צרכים אינסטרומנטליים
לקריאה נוספת

ניסן נוה, רונית אלעד, אורית רן, סוציולוגיה במעגלי החברה: קבוצה, רכס פרויקטים חינוכיים בע"מ, 2003
הצבת גבולות בגיל הרך

בפסיכולוגיה חינוכית ובחינוך, הצבת גבולות בגיל הרך מתייחסת בעיקר לתהליך החינוכי של העברת מסר ברור וממוקד לילד, על ידי הוריו וסביבתו הקרובה, הכולל כללים ומגבלות המגדירים את המותר ואת האסור בסביבתו של הילד.
הצבת גבולות נעשית באמצעות מילים, שפת גוף ו/או מעשים כדי לתחום לילדים את המותר ואת האסור בחיים בכלל ובחיים בבית במיוחד. ההורים יכולים להציב גבולות באמצעות פקודות, הערות ושאלות, ותוך כדי ניצול יכולתו המתרחבת של הילד להבין את השפה, בנוסף ועל פי תאוריית הלמידה החברתית, פעוטות לומדים הרבה על גבולות דרך התבוננות בהוריהם המהללים, מוכיחים ומתקנים את אחיהם.

בגיל הרך הורים נוהגים להציב גבולות לילדיהם בנושאים שונים ומגוונים, ולדוגמה, הרגלי שינה ואכילה, תהליכי גמילה ממוצץ ומחיתול, נוהלי קימה בבוקר לקראת הליכה לגן, נוהלי ישיבה בארוחות, הרגלי צפייה בטלוויזיה והיתר או איסור הכניסה לחדר ההורים. הגבולות שההורים מציבים לילד צריכים להיות רחבים ומתחשבים מאוד בצרכיו, ומותאמים לגילו של הילד, לשלב התפתחותו, לאישיותו ולמזגו.
ההורים מפקחים על התנהגויותיהם של ילדיהם ויכולים להעניש כשהילד עובר את הגבול או לתגמל כשהילד מכבד את הגבול.
הצבת גבולות אינה סותרת את ההורות החמה והאוהבת. על פי תאוריית ההתקשרות על ההורים לספק טיפול איכותי המאופיין בזמינות, חום, רגישות והיענות לצורכי הילד, ובנוסף עליהם להיות עקביים בגבולות שהם מציבים לילד. החל בשנת החיים הראשונה, על ההורים להציב גבולות ולכוון להתנהגות מקובלת. גבולות ברורים, שומרים על הילד ומעניקים לו אזור ביטחון, כדי שיתפנה למשימות התפתחות וחקירה.
הצבת גבולות והתפתחות הילד > ויסות עצמי

סביבה המציבה גבולות וסטנדרטים ברורים ואוכפת אותם בתקיפות היא הסביבה המיטבית לעידוד התפתחות של ויסות עצמי רגשי והתנהגותי.
הצבת גבולות היא כלי מרכזי בהפנמה של גבולות, והקניית יכולת לשליטה עצמית ולדחיית סיפוקים. היא חשובה כבר מהגיל הרך כדי שהילד ירכוש הרגלים, דפוסי התנהגות ויכולת דחיית סיפוקים המתעצבים בראשית חייו. ילדים שהוצבו להם גבולות, יגבשו יכולת לשליטה עצמית ויתמודדו בקלות יחסית עם אירועים של הפרת השגרה, ואילו ילדים שלא הפנימו גבולות יצופו בחרדה במצבים אלו.
הצבת גבולות והתפתחות הילד > תפקוד חברתי-רגשי

הצבת גבולות מגיל צעיר מסייעת להתמודדותו ולהסתגלותו של הילד למסגרות חברתיות חיצוניות, ללא גבולות יתקל הילד בעולם לא מובן, שהפער בינו לבין הבית הוא כה גדול עד שאי אפשר להסתגל אליו.
הצבת גבולות מאפשרת לילד להשתלב טוב יותר במסגרות השונות ולהתמודד טוב יותר עם מצבי תסכול וחרדה. ילד שהוצבו לו גבולות בבית יהיה בשל להתמודד עם רגשות האכזבה והתסכול שמתעוררות במסגרות השונות כמו הגן ובית הספר, הוא יוכל להשתלב בהן בהצלחה, להתחבב על סביבתו ולחוש רצוי ואהוב.
בתהליך הסוציאליזציה, החברות, שבאמצעותו ילדים רוכשים ערכי מוסר, אמות מידה, כישורים והתנהגויות בהתאם למקומם בתרבותם המסוימת, ילדים זקוקים לסיוע של מבוגר כדי ללמד אותם מהן הנורמות החברתיות המקובלות, ולהבהיר להם את החוקים הנהוגים בסביבתם, מה מותר ומה אסור. כאשר ההורה מבהיר לילד את צרכיו האישיים ואת החובה לכבדם, הילד יכול ללמוד גם את משמעות הזולת במשפחה וגבולותיו בחיים בכלל, הוא ילמד "לצאת מעצמו", ולא להיות מרוכז רק בעצמו, אלא גם לראות את האחר ואת הסביבה בה הוא חי.
בנוסף לשכלול כישוריו החברתיים של הילד, גבולות גם מחזקים את תחושת השייכות שלו ומטפחים את עצמאותו.
הצבת גבולות והתפתחות הילד > התארגנות העולם הפנימי

הכללים והסייגים שנקבעים בחברה קובעים לילד את החוקיות של החיים, מעניקים לו הרגשת ביטחון ומארגנים לו את עולמו, הילד לומד את מקומו ואת תפקידו ויודע למה לצפות. לוח זמנים קבוע ונהלים קבועים וברורים לגבי שעות הארוחה, השינה, המשחק והרחצה מונעים מהילד בלבול, הרגשת אי נוחות ותחושה של חוסר ידיעה מה צפוי לו, הם תורמים לכך שהילד יהיה שקט ויתפנה להתפתחות שקטה. בתחילה ההורים בונים לילד גבולות חיצוניים, ובהמשך יבנה הילד בעצמו את גבולותיו הפנימיים.
הצבת גבולות והתפתחות הילד > תחושת נפרדות מהזולת

מסגרת ברורה נחוצה לילד ומסייעת לו לפתח עצמאות ונפרדות מהוריו. מרגרט מאהלר טענה כי בשלב מסוים בילדות (בערך מגיל שנה וחצי) הילד נמצא בשלב התפתחותי וניסיון להבדיל עצמו מהוריו. ככל שהוא מתרחק מן המטפל ומתנסה בעשיית דברים בעצמו, הוא נוכח יותר ויותר בעצמאותו, ומבין יותר ויותר שפעולותיו נפרדות מאלו של המטפל. בשלב זה עלולות להתעורר אצל הילד שתי חרדות מנוגדות: חרדה אחת היא מנטישה ועזיבה, והחרדה השנייה היא מהתמזגות וסימביוזה בקשר עם אחר משמעותי.
לפי אריק אריקסון, גורם מרכזי המשפיע על התהליך הוא הדרך שבה מציבים ההורים את הגבולות לילדים והסוגיה המכרעת בשלב זה היא "אוטונומיה לעומת בושה וספק". הצבת גבולות מרגיעה חרדה מסוג כזה, כיוון שהיא משדרת לילד שאנו אנשים נפרדים, היא "מבטיחה" לילד כי "אנחנו קרובים, אך נפרדים" ונותנת לו תחושה של ביטחון והגנה. הצבת גבולות היא מרכיב מרכזי ביכולת לחוש נפרדות בקשר עם אדם קרוב, כאשר ההורים אינם מציבים גבולות, הילד לא יכיר בהם כישות נפרדת, לא יוכל לחוש את אהבתם, ועם כל תשומת הלב המורעפת עליו, יחוש בודד ולא נאהב.
הצבת גבולות והמערכת המשפחתית

הצבת גבולות חשובה כדי שהמערכת המשפחתית תוכל לתפקד בצורה בריאה, היא שומרת על העצמאות התפקודית של כל יחיד וכל תת-מערכת, במיוחד עצמאותה של תת-המערכת ההורית. גבולות ברורים מבטיחים את יכולת ההורים למלא את תפקידם ההורי כראוי, הם מבהירים את תחום פעילותם ואת מרחב סמכויותיהם של ההורים ותורמים לכך שההורים יהיו ממוקדים והחלטיים ופעולתם תהיה יעילה. הצבת גבולות חיונית גם לשלוותו הנפשית של ההורה ואף לבריאותו הפיזית, כך שהיא מאפשרת כיבוד צורכיהם האישיים של ההורים.
הצבת גבולות במסגרת החינוכית

הצבת גבולות ושמירה על כללי ההתנהגות במסגרת החינוכית שומרת על שלומם של הילדים ומאפשרת למסגרת החינוכית להתנהל באופן סביר. קביעה ושמירה על כללי התנהגות מונעת בעיות משמעת ושומרת על סמכות המורה, שהיא כלי הכרחי בניהול המסגרת. זה גורם לניהול סביר של השיעורים, שיאפשר לכלל התלמידים ללמוד .
מערכת יחסים רגשית בין תלמידים למורים המאופיינת בהעמדת גבולות, בחום, בתקשורת פתוחה, בתמיכה, במעורבות פעילה, מעניקה לילדים תחושת ביטחון במסגרת בית הספר, תומכת בהתפנות רגשית ללמידה וחקירה, ומקדמת רכישת מיומנויות רגשיות, חברתיות ולימודיות .
כאשר הילדים מגיעים מבתים שבהם יש חסך בהצבת גבולות יכול להיווצר פער בין עמדת המסגרת החינוכית (המחייבת גבולות) לבין הבית.
הצבת גבולות ותרבות

חלק מהערכים שהבוגרים מנחילים לילדים תלויים בתרבות בה הם חיים והם תורמים לכך שהילדים יבצעו בצורה מוצלחת את הפעילויות הנדרשות בתרבות שלהם. לדוגמה, בארצות לא מתועשות, הוטלו על הילדים במשפחות מטלות חשובות לרווחת משפחתם, שאותם הילדים מלאו בצורה אחראית. לעומתן, תרבויות מתועשות צמצמו את הצורך בתרומת הילדים להישרדות המשפחה ודרשו מהילדים פחות. כלליה של התרבות וערכיה מונחלים לילד דרך תהליך החִברות שמתרחש הן באמצעות הוראה גלויה והן באמצעות התנסויות היום יום בילדות.
גבולות שמקורם בצורכי הילד שמטרתם שמירה על חיי הילד ועל בריאותו הם גבולות הכרחיים. בניגוד להם, גבולות המיועדים לסייע לילד להתאים את עצמו לחברה בה הוא חי כדי שיוכל להסתדר בה ולהיות אהוב על סביבתו, הם פחות חד משמעיים ותלויים בהקשר המשפחתי או התרבותי.
הבדלים בין אישיים בהצבת גבולות

הבדלים בין אישיים בהתפתחות הרגשית והחברתית המוקדמת של הילדים יכולים להיות בעקבות הבדלים במזג או באיכותן של מערכות היחסים בין הילד למטפל.
משום שילדים שונים זה מזה במזג שלהם, אפשר לראות באותה משפחה, ילדים שמגיבים טוב להצבת גבולות, ילדים ששינוי קל שחל בטון הדיבור של ההורה מחזיר אותם לסדר ואחרים שמשנים התנהגותם רק לאחר מאבק כוח שכולל ענישה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  יואל גולדברג, שירה סובול, הורים לילדים ללא גבולות, אח, 2011
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  חיים עמית, הצבת גבולות, באתר עמית בעין החורש, ‏2012
1 2 3 4 5  סרוף, ר., קופר, ר. ודהארט, ג., התפתחות הילד טבעה ומהלכה, האוניברסיטה הפתוחה, 1998
1 2 3  מיקה קופלר, [www.dr-mkuffler.co.il/he/articles/27 הצבת גבולות לילדים], באתר ד"ר מיקה קופלר- יועצת משפחתית
1 2 3 4 5 6 7 8 9  פנינה קליין ויעקב ויבלון, ממחקר לעשייה בחינוך לגיל הרך, כתר, 2008
↑  Bronson, M. B, Self–regulation in early childhood, Nature and nurture, 2000
1 2 3 4 5  אורלי פוקס-שבתאי, גבולות ככלי להתמודדות עם בעיות, פנים 38, 2007
1 2 3 4 5  אורלי פוקס-שבתאי, שולמית בלנק, הורים טובים מידי, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2004
1 2  Diana Baumrind, . (1972). The development of instrumental competence through socialization, Minnesota symposia on child psychology, 1972, עמ' 4-36
1 2  Diana Baumrind, Effects of Authoritative Parental Control on Child Behavior, Child Development, 37 4, 1966, עמ' 907-887
↑  .Baumrind, D. & Black, A, Socialization practices associated with dimensions of competence in preschool boys and girls, Child Development, 2 38, 1967, עמ' 291–327
↑  Pianta, R. C, Enhancing relationships between children and teachers, Washington, DC: American Psychological Association, 1999
ראיון עומק

ראיון־עומק הוא כלי מתודולוגי במסגרתו מראיינים אדם באמצעות סדרה של שאלות. מתוך הטקסט הארוך של השאלות והתשובות מחלצים יחידות אינפורמציה (תמות), המתגבשות לכדי רעיונות ותובנות בנוגע לשדה המחקר. ראיון־עומק הוא כלי המחקר העיקרי בשיטות מחקר איכותניות המתבצעות במסגרת מדעי החברה. כמו כן הריאיון הוא שיטה לאיסוף מידע על האישיות, ומשתמשים בה רופאים, פסיכולוגים, פסיכיאטרים, מורים, סופרי צללים ואנשי מקצוע אחרים.
מהותו של ראיון־עומק

ראיון־העומק יונק את שורשו מהמסורת הפנומנולוגית, במסגרתה החוקרים מנסים להבין את המציאות כפי שהיא נתפסת בעיני הנחקרים. ראיון־העומק הוא אחת הדרכים השכיחות והבולטות ביותר בעזרתן החוקרים יכולים לנסות ולהבין את בני האדם. מטרתו של ראיון־העומק אינה לקבל תשובות לשאלות או לבחון השערות מסוימות, אלא שבחלק המרכזי של ראיון־העומק עומד הרצון להבין את החוויה של אנשים אחרים ואת המשמעות שהם מייחסים לחוויה הזו. הריאיון מאפשר נגישות להקשרים התרבותיים של התנהגות בני האדם, וכך מספק לחוקרים אפשרות בהבנת המשמעות וההתנהגות הזו. ניסוח השאלות וקבלת תשובות להן מהוות משימה לא פשוטה. גם אם החוקר מנסח את השאלות בתשומת לב רבה, ומקודד את תשובות הנחקרים בזהירות, במילה הכתובה או הנאמרת תמיד נוצר שובל של חוסר בהירות.
כל ריאיון הוא סוג של אינטראקציה בין מדבר ומקשיב. בראיון־עומק ישנן שיחות שבהן המרואיין (המדבר) וגם השואל (המקשיב) מפתחים את המשמעות במשותף. התיאור ההולם את ראיון־העומק הוא סדרה של שיחות חברתיות. במהלך שיחות אלה, החוקרים מנווטים בזהירות רבה את המרואיינים ולפי הצורך מציעים היבטים חדשים אשר יוכלו לסייע למרואיינים בתגובותיהם. בעזרת שיתוף פעולה בתהליך המחקרי החוקרים והמרואיינים מחברים יחדיו חלקים שונים ונפרדים של סיפור ומשמעות לסיפור אחד בעל משמעות מסוימת. אם כך הריאיון אינו רק מכשיר לאיסוף מידע, אלא תהליך של הבניית מציאות ששני הצדדים תורמים לו וגם מושפעים ממנו.
מאפיינים טכניים

בכל מחקר מספר ראיונות שונה, בהתאם לשדה המחקר. גם מספר הפעמים בהם אינפורמנט ירואיין משתנה משדה מחקר אחד לשני. במחקרים פנומנולוגיים נהוג לראיין פעם אחת. במחקרים אנתרופולוגים, יותר. באופן כללי, הדבר תלוי במטרה ובהיקף של כל פרויקט מחקרי.
משך הזמן האופטימלי לריאיון הוא כ-90 דקות. ריאיון הנמשך פחות משעה אינו מאפשר בדרך כלל לאינפורמנטים להבנות מחדש את חוויותיהם, למקם אותן ולחשוב על משמעותן. ריאיון של שעתיים או יותר עלול להיות ארוך מדי עבור מרבית האינפורמנטים. דברים אלו יכולים להשתנות מאינפורמנט לאינפורמנט וממקרה למקרה.
ראיונות העומק נפתחים לרוב בשאלת פתיחה כללית המאפשרת לאינפורמנטים לספר את סיפורם. סיפור המרואיינים אינו מופרע על ידי שאלות נוספות, אך זוכה לעידוד, לא מילולי, על ידי ביטויים של עניין ותשומת לב. תפקיד החוקרים הוא להקשיב לסיפור בקשב רב.
סוגי ראיונות

ראיונות־עומק נחלקים לשלושה סוגים: ריאיון מובנה, ריאיון חצי מובנה וריאיון פתוח, וכך גם השאלונים המנחים אותם.
בריאיון המובנה, החוקר צריך להיות נאמן לניסוח השאלות ולסדרן. המראיין אינו משנה את סדר השאלות בעקבות גירויים המתקבלים במהלך הריאיון. סוג זה של ריאיון פורמלי, לפעמים הכרחי בהבטחת האחידות של נושאי הראיון. אחידות אשר תושג על ידי שימוש בשאלות כלליות וסטנדרטיות. השאלון המנחה את ריאיון זה נקרא שאלון מובנה.
לריאיון המובנה יתרונות רבים:
אחידות - מכיוון שכל המרואיינים נשאלים את אותן השאלות ובאותו הסדר. כתוצאה מאחידות זו, החוקר יכול לוודא מראש שהשאלון ימצא את עולם התוכן שאותו הוא מבקש לבדוק.
המעיין בתשובות ידע איזה שאלות העלו אותן.
לחוקרים מתאפשר לחזור על הריאיון שוב במדגמים נוספים.
ישנה תלות קטנה מאוד בין איכות התגובות של המרואיין לבין אופיו, התנהגותו או אישיותו של המרואיין.
השימוש בריאיון זה מצריך מעט משאבים של כסף וזמן.
ניתוח הנתונים בשאלון מובנה הוא יחסית פשוט ובעקבות כך גם מהיר, והפירוש לתוצאות הוא בדרך כלל מובן מאליו ואינו תלוי בעמדותיו של החוקר ובתפיסותיו האישיות.
פשוט מאוד להשוות בין התגובות של המרואיינים השונים.
לא נדרשים מראיינים ברמה גבוהה מאוד.
החיסרון המשמעותי של הריאיון המובנה הוא חוסר הגמישות שלו, ומכאן המוגבלות שלו להכיל את מלוא המורכבות ועולם המשמעויות של כל מרואיין.
בריאיון הפתוח, החוקר אינו מגיע לריאיון עם שאלות מוכנות מראש, אלא מתחיל בשאלה כללית ומשם זורם עם האינטראקציה. בריאיון זה תגובות המרואיין הן אלו שקובעות כיצד יתפתח הריאיון. החוקר קובע את סדרן של השאלות בהתאם למצב. סוג זה של ריאיון דומה יותר לשיחה מאשר ריאיון מובנה ופורמלי. החוקר מתמקד במספר נושאים כללים כדי לסייע לאינפורמנטים לחשוף את הסיפור שלהם ולהציג את משמעותו. השאלון המנחה ריאיון זה נקרא שאלון לא-מובנה (פתוח).
יתרונו המשמעותי של הריאיון הפתוח הוא ביכולתו לעמוד בצורה מושלמת יותר על עולם המשמעויות של כל מרואיין ומרואיין. חסרונותיו של הריאיון הפתוח נוגעים למורכבות של הראיון. בשל מורכבות זו קשה יותר להשוות בין מרואיינים שונים ולנתח את דבריהם, ונדרשת יכולת ריאיון גבוהה מאוד מצד החוקר.
בריאיון החצי מובנה החוקר צמוד למספר שאלות הקבועות מראש, אך הוא רשאי לשנות את סדרן ולהוסיף שאלות נוספות, שאלות המשך, בהתאם להתפתחות הראיון.
הריאיון החצי מובנה הוא סוג הריאיון הנפוץ ביותר, בהיותו ריאיון המשלב גם את הגמישות של הריאיון הפתוח וגם את המסגרת של הריאיון המובנה.
לקריאה נוספת

ניסים כהן ותמר אריאלי (2013). סביבת קונפליקט כשדה מחקר: אתגרים ומדגם כדור השלג. פוליטיקה, 22: 26-2.
הערות שוליים

↑  לכתוב ספר עם סופרי צללים – כל מה שאתם צריכים לדעת - ספרי ניב, באתר nivbook.co.il, ‏2021-12-06
↑  אִינְפוֹרְמַנְט (בעברית מַסְרָן ולעיתים גם עֵד) הוא אדם המוסר מידע (אינפורמציה).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4137722-9
The Runaways

| --- | --- |

 מקום הקמה:  קליפורניה 
 תקופת הפעילות:  מ-1975 
 סוגה:  הארד רוק, הבי מטאל
 חברת תקליטים:  Mercury Records
 www.therunaways.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 ג'ואן ג'ט ליטה פורד סנדי וסט שרי קארי ג'קי פוקס
 חברים לשעבר
 ויקי בלו מיקי סטיל לורי מקאליסטר
 
The Runaways (בתרגום חופשי, הנמלטות או הבורחות, התייחסות לבני ובנות נוער שבורחים מהבית) הייתה להקת נשים אמריקאית, שהופיעה והקליטה במחצית השנייה של שנות 1970. חברות להקת הרוק היו בנות נוער, והלהקה, אשר הוציאה ארבעה אלבומי אולפן ואלבום הופעה, הייתה חלוצה בתחום רוק נשים. בין השירים הידועים ביותר שלהן: "Cherry Bomb", "Hollywood", "Queens of Noise" וגרסת כיסוי של הוולווט אנדרגראונד, "Rock & Roll". The Runaways, על אף שמעולם לא הגיעו להצלחה גדולה בארצות הברית, הפכו לסנסציה בחו"ל, בעיקר ביפן, בזכות הלהיט "Cherry Bomb".
היסטוריה > השנים הראשונות

להקת The Runaways קמה בשלהי 1975 על ידי המתופפת סנדי וסט והגיטריסטית ג'ואן ג'ט אחרי שהן הכירו באמצעות המפיק המוזיקלי קים פאולי. פאולי גם סייע לשתיים למצוא עוד מצטרפות ללהקה שהחליטו להקים. שנים מאוחר יותר, הוא אמר, "אני לא יסדתי את The Runaways, היה לי רעיון, להן היו רעיונות, נפגשנו כולנו, היה בעירה ומתוך חמש גרסאות שונות של הקבוצה הגיעו חמש הבנות שהיו אלו שאנשים אהבו."
הן התחילו כשלישייה יחד עם הזמרת/בסיסטית מיקי סטיל, והיו מופיעות במסיבות ומועדונים לוס אנג'לס. במהירה הצטרפה הגיטריסטית ליטה פורד, שבמקור נבחנה לנגן בס. סטיל פוטרה, והוחלפה על ידי הבסיסטית פגי פוסטר, שעזבה אחרי חודש בלבד. הזמרת שרי קארי נמצאה וגויסה במועדון נוער מקומי בשם "the Sugar Shack", ואחריה הצטרפה ג'קי פוקס (שהיה במקור נבחנה על גיטרה) על הבס.