stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ממשלת ישראל הראשונה
ציוני דרך ומדיניות > סיום כהונת הממשלה

בן-גוריון הודיע על התפטרות הממשלה לנשיא ב-15 באוקטובר 1950, בעקבות דרישתו שאליעזר קפלן יועבר מתפקידו כשר המסחר והתעשייה, לטובת מינוי איש עסקים שאינו חבר כנסת (יעקב גרי). מכיוון שבאותה התקופה על מנת למנות שר חדש היה על הממשלה להתפטר, ולהציג את עצמה מחדש עם השר החדש להבעת אמון מחודשת, התפטרה הממשלה. לאחר מכן תוקן החוק בעניין זה. בישיבת הכנסת בה הודיע על התפטרות הממשלה, הציע בן-גוריון הקמת ממשלת מעבר בת 7 חברים שתכהן עד לבחירות החדשות שיערכו בהקדם, אבל הצעתו נדחתה.
סיעות הקואליציה

| מפלגה | מפלגה | מושבים בכנסת | שרים בממשלה | משרדי השרים | כניסה לממשלה | יציאה מן הממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מפא"י | 46 | 7 | משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון, משרד האוצר, משרד המסחר והתעשייה, משרד החוץ, משרד הקיצוב והאספקה, משרד החקלאות, משרד העבודה, משרד התחבורה, משרד החינוך והתרבות | 10 במרץ 1949 | 1 בנובמבר 1950 |
|  | החזית הדתית המאוחדת | 16 | 3 | משרד הדתות, המשרד לנפגעי מלחמה, משרד הסעד, משרד הפנים, משרד הבריאות, משרד העלייה | 10 במרץ 1949 | 1 בנובמבר 1950 |
|  | המפלגה הפרוגרסיבית | 5 | 1 | משרד המשפטים | 10 במרץ 1949 | 1 בנובמבר 1950 |
|  | ספרדים ועדות מזרח | 4 | 1 | משרד המשטרה, משרד המיעוטים | 10 במרץ 1949 | 1 בנובמבר 1950 |
|  | הרשימה הדמוקרטית של נצרת | 2 | 0 | ללא | 10 במרץ 1949 | 1 בנובמבר 1950 |
73 ח"כים במשך כל תקופת הממשלה הראשונה (10 במרץ 1949 - 30 באוקטובר 1950).
הרכב הממשלה

הממשלה מנתה 12 שרים לכל אורך כהונתה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מפא"י |  | החזית הדתית המאוחדת |  | המפלגה הפרוגרסיבית |  | ספרדים ועדות מזרח |
פער בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה
| משרד> שרי הממשלה | שר> שרי הממשלה | שר> שרי הממשלה | מפלגה> שרי הממשלה | מפלגה> שרי הממשלה | כהונה> שרי הממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| משרד ראש הממשלה |  | ראש הממשלה דוד בן-גוריון |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הביטחון |  | ראש הממשלה דוד בן-גוריון |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד האוצר |  | אליעזר קפלן |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד המסחר והתעשייה |  | אליעזר קפלן |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הבריאות |  | משה שפירא |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד העלייה |  | משה שפירא |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הפנים |  | משה שפירא |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הדתות |  | יהודה לייב מימון |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| המשרד לנפגעי מלחמה |  | יהודה לייב מימון |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד החוץ |  | משה שרת |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד החינוך והתרבות |  | זלמן שזר |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד החקלאות |  | דב יוסף |  | מפא"י | 1 ביוני 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הקיצוב והאספקה |  | דב יוסף |  | מפא"י | 1 ביוני 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד המשטרה |  | בכור-שלום שטרית |  | ספרדים ועדות מזרח | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד המשפטים |  | פנחס רוזן |  | המפלגה הפרוגרסיבית | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד הסעד |  | יצחק מאיר לוין |  | החזית הדתית המאוחדת | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד העבודה והביטוח העממי |  | גולדה מאיר |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
| משרד התחבורה |  | דוד רמז |  | מפא"י | 10 במרץ 1949 - 1 בנובמבר 1950 |
מזכיר הממשלה: זאב שרף
מלאך משחית

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 סוגה:  דרמה מותחן על-טבעי
 יוצרים:  נח סטולמן אביגיל בן-דור ניב עודד דוידוף
 כותבים:  נח סטולמן אביגיל בן-דור ניב
 בימוי:  עודד דוידוף
 שחקנים:  תום אבני ליעוז לוי הישאם סלימאן מאיה ורטהיימר איתמר זוהר נועה קידר שירה יוסף ליר כץ
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית, יידיש 
 מספר פרקים:  8 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  אסנת סרגה אורלי אטלס כץ נועם ארזי סיסי מנחם אדם ברקוביץ טאנה ג'יימיסון בארי ג'וסן
 חברת הפקה:  ענני, A&E נטוורקס 
 הפצה:  כאן 11
 צלמים:  ירון שרף
 מוזיקה:  טל ירדני
 אורך פרק:  41–44 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  26 במרץ 2023 – 30 באפריל 2023
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלאך משחית היא סדרת דרמת מתח ואימה על-טבעית ישראלית שנוצרה על ידי נח סטולמן, אביגיל בן-דור ניב ועודד דוידוף. זוהי סדרת מקור של כאן 11, שהופקה בקופרודוקציה ישראלית-אמריקאית בין חברות ההפקה "ענני" ו-"A&E Studios".
הסדרה עלתה לפלטפורמות הדיגיטליות של תאגיד השידור וכאן 11 ב-26 במרץ 2023.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה עוסקת בשד רצחני שזורע אסון והרס בקהילת "ברודי" החסידית הממוקמת במאה שערים. אל הצלת הקהילה מציפורניו של השד, נרתמים צמד ציידי-שדים בעל-כורחם; מלכי פרייס, פסיכולוגית חרדית; ודב באר, פיזיקאי וחילוני שיצא בשאלה; שחוברים יחדיו במטרה לפענח את התעלומה המסתתרת מאחורי השתלטותו של השד על הקהילה, אך בהדרגה, השניים מבינים כי חקירתם המשותפת מובילה אותם אל נבכי המיסטיקה היהודית, בוחנת את אמונותיהם ואת בחירות חייהם, ובד בבד מעמתת אותם נגד רוע בל-יתואר.
בנוסף, עלילת הסדרה עוסקת בפחדים התאולוגיים ממיניות, נשיות ומודרניות שקיימת בצורה מסוימת בתוך כל קהילה אדוקה מתוך דתות העולם, ובסימביוזה ההפכפכה והעוינת שבין הדת לחילוניות גם בישראל.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה | הוזרמה לראשונה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 8 | 26 במרץ 2023 | 26 במרץ 2023 |
סקירת סדרה > פרקים

| מספר | שם הפרק | תאריך יציאה |
| --- | --- | --- |
| 1 | "אוקסן אוקסן" | יוטיוב: 26 במרץ 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 2 | "דב-בער מברודי" | יוטיוב: 26 במרץ 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 3 | "אשת זנונים" | יוטיוב: 9 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 4 | "ידידה" | יוטיוב: 23 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 5 | "אור מלפני 1,300 שנה" | יוטיוב: 30 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 6 | "אשמדאי" | יוטיוב: 30 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 7 | "נחמי" | יוטיוב: 30 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
| 8 | "צא טמא" | יוטיוב: 30 באפריל 2023 כאן BOX:‏ 22 באוגוסט 2023 |
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות

דב-בער "באר" וולף (תום אבני) – פרופסור לפיזיקה שיצא בשאלה, אך נאלץ לחבור למלכי ולהתמודד עם עברו לאחר שהוא מוצא את עצמו מעורב בשרשרת מקרי המוות בקהילת "ברודי" החסידית. את דמותו של דב-בער הצעיר מגלם יניב שביט.
מלכי פרייס (ליעוז לוי) – פסיכולוגית חרדית בעלת רוח עצמאית וסודות משלה, הנחושה לפתור את התעלומה שמאחורי שרשרת מקרי המוות בקהילת "ברודי" הקשורה למוסד "עזרת נשים" שעל ניהולו היא אחראית.
ג'ובאני אברהמיאן (הישאם סלימאן) – חוקר משטרה ישראלי ערבי מהקהילה הארמנית הירושלמית וכן יליד העיר העתיקה, בשנות ה-40 לחייו – מתוסכל מסגירת השורות ושמירת הסודות ב"ברודי" בעודו מנסה להבין את שורש גל האלימות בקרבה.
נעמה (מאיה ורטהיימר) – סטאז'רית ובת-זוגו של באר.
ישעיהו "ישי" שמרלינג (איתמר זוהר) – בעל בית דפוס מקומי והחברותא לשעבר של באר. את דמותו של ישי בצעירותו מגלם רן מושיוב.
נחמי שמרלינג (נועה קידר) – בתו של ישי, המסייעת לו בבית הדפוס.
שלי טומשוב (שירה יוסף) – מטופלת במוסד "עזרת נשים".
ידידה שץ (ליר כץ) – נערה צעירה ומבריקה ובת-זוגו לשעבר של באר, המנווטת את דרכה בתוככי הקהילה האדוקה, תוך גילויי מרדנות.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות נוספות

שלומציון לבוב (בר מיסוצ'ניק) – צעירה חסידית שנאחזה דיבוק בליל כלולותיה ורצחה את חתנה.
שמחה'לה (נמרוד אנדולט) – חתנה של שלומציון שנרצח על ידיה בליל כלולותיהם.
רשי ישורון (דר זוזובסקי) – אם חסידית צעירה ואשתו של יהודל'ה, שהגיעה למוסד "עזרת נשים" בעקבות "תשישותה".
איטה (אסתי זקהיים) – אם הבית הנאמנה של מוסד "עזרת נשים", שדואגת לצורכיהן של הנשים השוהות במוסד ולצנעתן.
יהודל'ה ישורון (אהרן טרייטל) – אברך חסידי מקהילת "ברודי", המנהל מלחמת חורמה נגד מוסד "עזרת נשים" הטיפולי, בו שהתה אשתו.
שושני (שי אביבי) – קבליסט, מיסטיקן ורב בעל סמכותיות אבהית בקהילה צפתית.
עזרא (פולי רשף) – אקדמאי ומעסיקו של באר באוניברסיטה העברית.
הושענא (מאיה שטרן) – מטופלת ב"עזרת נשים".
גיטל גרייפנבך (דורית לב-ארי) – אישה חסידית מקהילת "ברודי", שרוצחת את הרב אביגדור בליך ואחר-כך מתאבדת במשטרה תחת השפעת הדיבוק.
איריס (נועה ברקאי) – המנטורית של מלכי ואשת סודה.
בלה שמרלינג (דיאנה גולבי) – אישה חסידית ואדוקה שלא מרוצה כלל מהתגייסותו של בעלה לעזרת חברו.
טויבה טייטלבאום (עדי גילת) – אמה של רוח'לאה, שדואגת לבתה ומאמינה שמוסד "עזרת נשים" הוא המקום הנכון עבורה.
רוח׳לאה (הדר ברנשטיין) – מטופלת חדשה ב"עזרת נשים", האחוזה למעשה בדיבוק.
הרב המקובל אלקושי (מוריס כהן) – רב המומחה בהוצאת דיבוקים.
שוטרת (אלכס זילברג) – שוטרת המשרתת תחת פיקודו של ג'ובאני.
שיפי (בר בלפר) – אחותו של באר.
בלנית (מוריה אקונס) – בלנית במקווה אליו מגיעה רשי.
הרב ישראל יואל שץ (אלי דנקר) – אביה של ידידה שץ ואופה במקצועו שיצא לפנסיה.
הרב אביגדור בליך (אמיר הספרי) – ראש מרכז "טהרת משפחה" במאה שערים, שנרצח בידיה של גיטל גרייפנבך.
ד"ר כנען (קלאודיה דוליצ'י לרנר) – ספרנית בספרייה הלאומית, שהכירה את ידידה שץ ואת מחקריה.
הפקה > פיתוח

ב-14 בספטמבר 2021, נמסר לראשונה כי סדרת מתח על-טבעית שתעסוק במתיחות הדתית שבין הדת לחילוניות, נמצאת בפיתוח על ידי נח סטולמן, אביגיל בן-דור ניב ועודד דוידוף עבור רשת "כאן 11". עוד נמסר כי הסדרה תופק בשיתוף פעולה בין חברת "ענני" הישראלית לבין "A&E Studios" האמריקאית. את הסדרה עתיד לביים עודד דוידוף, ועל הפקתה בפועל אמונים בארי ג'וסן וטנה ג'יימיסון מטעם "A&E Studios"; אורלי אטלס-כץ ואסנת סרגה מטעם אולפני "ענני" ואדם ברקוביץ מטעם אולפני "Lenore", שהייתה אחראית על תיווך הקופרודקציה.
הפקה > ליהוק

ב-7 בנובמבר 2021, נמסר לראשונה על ליהוקם של אלישע בנאי, הישאם סלימאן ודיאנה גולבי לצוות השחקנים של הסדרה. ב-11 בנובמבר 2021, נמסר על ליהוקם של מאיה ורטהיימר ותום אבני לצוות השחקנים הראשי, ועל ליהוקם של שי אביבי, אסתי זקהיים, דר זוזובסקי, ליר כץ ועדי גילת. ב-5 בינואר 2022, נמסר על ליהוקה של ליעוז לוי לצוות השחקנים הראשי.
הפקה > צילומים

צילומי הסדרה החלו ב-15 בנובמבר 2021. ב-11 בינואר 2022, נמסר כי הצילומים הוקפאו זמנית בעקבות מחאות נגד צילומי הסדרה בקרבה לשכונת גאולה בירושלים.
שידור

הסדרה עלתה לפלטפורמות הדיגיטליות של כאן 11 ב-26 במרץ 2023. על הפצת ושידור הסדרה בחוץ לארץ תהיה אמונה ערוץ "A&E", שהעניקה לסדרה את השם "The Malevolent Bride" (בתרגום חופשי לעברית: "הכלה המרושעת").
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד (ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | פרס האקדמיה לטלוויזיה | בימוי בסדרת דרמה ודרמה יומית | עודד דוידוף | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה לטלוויזיה | תסריט בסדרת דרמה ודרמה יומית | נח סטולמן ואביגיל בן דור ניב | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה לטלוויזיה | איפור | הילה אלקיים | בהמתנה |  |
| 2024 | פרס האקדמיה לטלוויזיה | אפקטים ויזואליים ואיפור מיוחד | עמרי גרוסמן | בהמתנה |  |
הערות שוליים

1 2  מרים ברדוגו, ‏מהיוצר של פאודה: "מלאך משחית" מגיע לכאן 11, באתר "סרוגים", 14 בספטמבר 2021
↑  דניאל עמיר, ‏שובר מסך: טהרן באמי, וקופה ראשית ומנאייכ נמכרות לחול, באתר "סרט", 29 בספטמבר 2021
1 2   מוכנים לסדרת מתח על-טבעית חדשה? היא מתחילה ביום ראשון 26.3.23!, סרטון  באתר יוטיוב
↑  שירה יוסף | Shira Yosef. "ייצוג1".
↑  אבנר שביט‏, המלכה החדשה, באתר וואלה, 21 באפריל 2022
↑  גיל משעלי, ‏אחרי "המטבח המנצח": התפקיד החדש של אלישע בנאי, באתר ‏מאקו‏, 7 בנובמבר 2021
↑  ערן סויסה, מסקרן: מאיה ורטהיימר לוהקה לסדרת מתח על טבעית חדשה, באתר ישראל היום, 11 בנובמבר 2021
1 2  Goldbart, Max (January 5, 2022). "A+E Studios/Ananey’s Israeli Supernatural Thriller Series ‘The Malevolent Bride’ Sets Cast And Commences Production". Deadline Hollywood. Retrieved March 22, 2023.
↑  יום הצילום הראשון של סדרת המתח העל-טבעית "מלאך משחית", בעמוד הפייסבוק של אתר סרט - Seret.co.il‏, 15 בנובמבר 2021
↑  הדס סיון, ‏מאחורי הקלעים של צילומי הסדרה החדשה של כאן 11: מלאך משחית, באתר "סרוגים", 15 בנובמבר 2021
↑  ערן סויסה, "עוכרי ישראל": בעקבות מחאת חרדים, הופסקו צילומי הסדרה "מלאך משחית", באתר ישראל היום, 11 בינואר 2022
↑  שגיא בן נון‏, כאן 11: אלה הסדרות שמגיעות בקרוב למסך הטלוויזיה, באתר וואלה, 8 בפברואר 2023
↑  אלי שגב, החלו צילומי סדרת המתח הישראלית "מלאך משחית" עם תום אבני, באתר אידיבי סרטים
↑  תכניית גמר פרסי הטלוויזיה 2023.pdf
מצעד סינגלי הדאנס המסחריים

לוגו מגזין הבילבורד
מצעד סינגלי הדאנס המסחריים (באנגלית: Dance Singles Sales; נודע בעבר בשם מצעד הדיסקו אקשן של בילבורד) היה מצעד שפורסם מדי שבוע על ידי מגזין בילבורד בארצות הברית, שהוקם ב-1985. הוא מדד את המכירה של סינגלים שיצאו באופן מסחרי ומאופיינים בסוגת הדאנס. במקור, הוקם בשם מצעד הדיסקו אקשן של בילבורד כבר בשנת 1974.
בתקופה מסוימת, המצעד כלל שירים שאינם מאופיינים בסוגת הדאנס או בעלי רמיקסים המאופיינים בסוגת הדאנס; זאת, אם הם הופצו כמקסי סינגל, ביניהם סינגלים של אמנים כמו להקת האינדסטריאל מטאל-מיניסטרי ולהקת הרוק האלטרנטיבי הסמית'ס. התחושה הייתה שכלל זה מטעה את מטרת המצעד למדוד את המכירות של מוזיקת דאנס ולפיכך סינגלי מקסי שלא אופיינו בסוגת הדאנס לא הורשו להיות חלק מהמצעד. כתוצאה מכך, על אף שמוזיקאים רבים שאינם קשורים לסוגת הדאנס מוציאים סינגלים בפורמט מקסי-סינגל, אינם נכללים במצעד זה אלא אם הסינגל כולל רמיקסים המאופיינים בסוגת הדאנס.
כאשר פעל, כלל המצעד את 50 השירים המובילים בכל שבוע. עד 2001, הוא הצטמצם ל-25 והצטמצם למצעד של 10 שירים בעקבות השקת מצעד הדאנס איירפליי בשנת 2003. ב-17 בינואר 2013, בילבורד השיקו את מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני, אשר כולל את 50 שירי הדאנס הפופולריים ביותר, כמו גם שירים אלקטרוניים. המצעד מבוסס על השמעות במועדוני לילה, מכירות, השמעות ברדיו, הורדות דיגיטליות וסטרימינג.
בילבורד הפסיקו להפעיל את מצעד סינגלי הדאנס המסחריים לאחר 2013, כיוון שהוא שולב במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני ובשל הירידה במספר מכירות התקליטים.
ראו גם

מצעד שירי הדאנס קלאב
מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי
הערות שוליים

1 2 3  About: Dance/Electronic Singles Sales, dbpedia.org
↑  "Disco Action." Billboard, vol. 86, no. 43, October 26, 1974, p. 22
↑  Chart - Billboard | Billboard (בספרדית)
מקס ואגנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באפריל 1998 (בן 26) פרקאסי, פנסילבניה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.06
 מספר:  42
 מכללה:  אוניברסיטת קוצטאון בפנסילבניה (2016–2018)   אוניברסיטת בלומסבורג בפנסילבניה (2018–2021)
 קבוצות כשחקן
 2021–2022 2022-:  מכבי ראשון לציון מכבי אשדוד
 
מקס ואגנר (באנגלית: Max Wagner; נולד ב-24 באפריל 1998) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר במכבי אשדוד.
קריירת מכללות

ואגנר נולד ב-פרקאסי, פנסילבניה, למשפחה ממוצא יהודי. הוא החל את דרכו כששיחק בתיכון פנרידג' שבמקום מגוריו.
בשנת 2016, התחייב ואגנר לאוניברסיטת קוצטאון בפנסילבניה. בעונתו הראשונה במכללה, שותף ריימן ב-30 משחקים בהם העמיד ממוצעים של 4.0 נקודות ו-2.3 ריבאונדים ב-8.2 דקות למשחק. בעונתו השנייה שותף ואגנר ב-27 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 8.2 נקודות ו-4.7 ריבאונדים ב-17.9 דקות למשחק.
בשנת 2018, עבר ואגנר לאוניברסיטת בלומסבורג בפנסילבניה. ואגנר פיספס את עונתו הראשונה במכללה בעקבות חוק על העברה בין מכללות, מה שגרם לו להפעיל סעיף אשר מקנה לו עונה נוספת בזכאות. בעונתו השנייה שותף ואגנר ב-25 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 15.6 נקודות, 7.8 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים ב-24.3 דקות למשחק. לקראת שנתו האחרונה במכללות, המחוז בו שיחק ואגנר ביטל את העונה בעקבות מגפת הקורונה.
קריירה מקצוענית

ב-28 ביולי 2021, חתם ואגנר לעונה במכבי ראשון לציון מהליגה הישראלית.
ב-28 בפברואר 2022 חתם ואגנר במכבי אשדוד מהליגה הלאומית.
הערות שוליים

↑  מקס ואגנר חתם במכבי ראשל"צ לעונה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏28 ביולי 2021
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מקס ואגנר".
מישור החוף הצפוני

חלקו הצפוני ביותר של מישור החוף הצפוני, כפי שהוא נראה מראש הנקרה
מישור החוף הצפוני הוא אחד משלושת חלקיו של מישור החוף בארץ ישראל.
מישור החוף הצפוני משתרע מראש הנקרה שבצפון, דרומה דרך אזור עכו ועמק זבולון, באזור חיפה הוא הצר ביותר שכן לאחר כמה מאות מטרים מקו החוף מתחיל רכס הכרמל. לאחר חיפה ממשיך מישור החוף הצפוני דרך אזורי עתלית וזכרון יעקב עד לאזור נחל תנינים, בו נהוג לקבוע את הגבול הדרומי של חלק זה ממישור החוף.
מבין שלושת חלקי מישור החוף השונים, רצועת מישור החוף הצפוני היא הצרה ביותר בשל סמיכותם לחוף של רכסי הגליל והכרמל.
מישור החוף הצפוני מתחלק באופן טבעי לשניים:
הגליל המערבי – (בעיקר חלקו המישורי), הנמשך מראש הנקרה בצפון ועד לגבול הדרומי של עמק זבולון בדרום.
מישור חוף הכרמל – רצועת חוף הנמשכת מאזור חיפה בצפון ועד אזור זכרון יעקב בדרום.
חלקו הצפוני של מישור החוף, כפי שהוא נראה ממזרח לכוון הים
חקלאות והתיישבות באזור

מבחינה התיישבותית, הוקמו במקום יישובים קדומים, בגלל הקרבה לים וכן הנוחות לגידולים חקלאיים בחלק מקטעי מישור זה. יישובים קדומים שהוקמו הם בעיקר שוני, עתלית ועכו. עם תחילת ההתיישבות היהודית בארץ ישראל, בסוף המאה ה-19, הוקמה באזור המושבה זכרון יעקב ולאחר מכן בנימינה. מאוחר יותר הוקמו (לפי הסדר)  נשר, קריית אתא, קריית ביאליק, קריית מוצקין, נהריה וקריית ים, כולן בשנות ה-30 ושנות ה-40. עם הזמן הוקמו באזור מושבים וקיבוצים שונים והחקלאות באזור התפתחה, בעיקר בתחומי הדיג, וגידול בננות ואבוקדו בגלל האקלים במקום המתאים לכך. היישובים בחיפה ועכו הוקמו עוד לפני העלייה היהודית לארץ ישראל אך ההבדל ביניהם הוא שהיישוב בעכו הוקם בתקופת קדומות ועם הזמן הוא התעבה אך מאז קומו התקיים רק למישור החוף, היישוב בחיפה, תחילה לאו דווקא יהודי, אלא יותר ערבי ומאוחר יותר יהודי מערבי, הוקם תחילה על רכס הכרמל ורק עם הזמן, עם הגידול במספר התושבים והתחלת השימוש החשוב בנמל חיפה החלה ההתיישבות גם בקטע בצר של מישור החוף לחופה חיפה.
מישור החוף הצפוני מבחינה צבאית והיסטורית

עם כיבוש שטחי ארץ כנען על ידי שבטי ישראל נכבש רוב אזור הגליל המערבי על ידי שבט אשר ועוד חלקים נכבשו על ידי השבטים זבולון ומנשה. בעת כיבוש צפון הארץ על ידי ממלכת אשור נכבש גם מישור החוף הצפוני ובשנת 725 לפנה"ס נערך במקום, באזור עכו, המרד של הצורים והצידונים בשלמנאסר החמישי, מלך אשור. מבין כל יישובי מישור החוף הצפוני, השתתפה עכו בהכי הרבה קרבות מבין אלו שלמד האזור.
בתקופת בית תלמי התרחשו באזור הגליל המערבי קרבות רבים של היוונים בחשמונאים וברובם ניצחו החשמונאים שהצליחו לדחוק את רגלי היוונים ברוב הקרבות עד לרצועת החוף הדקה בקרבת נהריה ועכו.
בשנת 638 נכבש מישור החוף הצפוני, ובכללו העיר עכו על ידי הערבים. בשנת 1104 נכבש האזור על ידי הצלבנים בראשות בלדווין הראשון. בשנת 1187 כבש סלאח א-דין את האזור מידי הצלבנים ובשנת 1191 נכבש שנית על ידי הצלבנים בראשות ריצ'רד לב הארי. מבצר צלבני נוסף באזור מישור החוף הצפוני היה בעתלית. בשנת 1291 נכבש האזור על ידי הממלוכים בראשות מאליק אל-אשרף.
בראשית המאה ה-16 נכבש האזור על ידי העות'מאנים. עלי ביי, ידידו של דאהר אל-עומר, השליט הבדואי של הגליל, נלחם במקום כנגד העות'מאנים, על ידי כוח תגבור שקיבל מהאימפריה הרוסית ובו נכללו גם כ-3,000 לוחמים מאלבניה.
בשנת 1799 הגיע נפוליאון לעכו במסעותיו בארץ ישראל וניסה לכובשה מידי הטורקים. במאה ה-19 ניסו המצרים לכבוש את העיר אך כוח משותף בריטי-אוסטרי שעזר לצבא הטורקי במקום גירש את האיום המצרי.
בתחילת המאה ה-20 נערכו במקום חלק מקרבות מלחמת העולם הראשונה, בהם כבשה בריטניה את ארץ ישראל מידי האימפריה העות'מאנית. אחד ממוקדי הסיוע לבריטניה היה בזכרון יעקב בו פעלו חברי מחתרת ניל"י ובראשם אהרון אהרונסון.
לאחר כיבושו על ידי בריטניה התיישבו במקום יהודים מספר, באזור עמק זבולון, הגליל המערבי ואזור עתלית וזכרון יעקב. בשנות ה-40 שימשה עתלית כבסיס של המשטרה בריטית בעוצרה מעפילים יהודים שהגיעו לחופי ישראל. במאורעות תרפ"ט ובמאורעות תרצ"ו-תרצ"ט היו במקום קרבות של היהודים בערבים ונחרב היישוב היהודי בעכו אך עם הזמן הוקמו במקום יחידות הגנה יהודיות.
במלחמת העולם השנייה הופצצו אזורי חיפה והקריות על ידי מפציצים גרמנים בגלל הקרבה למפעלי הזיקוק בחיפה. היישוב היהודי, עם התקדמות הכוחות הגרמנים בצפון אפריקה, הכין תוכנית לפיה אם ייכנסו הגרמנים לארץ ישראל מכיוון דרום יתרכזו היהודים באזור ההררי שבין זכרון יעקב לחיפה על מנת להתגונן בשארית כוחות היישוב, אך בסוף לא יצאה התוכנית אל הפועל בכלל הכישלון הגרמני בקרב אל-עלמיין השני וההתקדמות הבריטית מערבה.
בליל הגשרים, ב-16 ביוני 1946, בו פוצצו מספר גשרים מרכזיים המקשרים את ארץ ישראל עם שכנותיה, פוצצו שני גשרים באזור אכזיב אך בפעולה זאת החל הצבא הבריטי לפתוח באש כלפי הלוחמים ונהרג במקום הלוחם יחיעם ויץ. הגש קרס בסופו של דבר אך נפצעו ונהרגו רבים במערכה לאחר קרב יריות ממושך עם הכוחות הבריטיים.
בשנת 1947, ב-4 במאי פוצץ הכלא בעכו על ידי חיילי האצ"ל במטרה לשחרר לוחמים יהודים שהוחזקו בכלא.
במלחמת העצמאות היו באזור מישור החוף הצפוני המבצעים הבאים:
מבצע בן עמי – מבצע כיבוש הגליל המערבי וכן כיבוש עכו על ידי חטיבת כרמלי
מבצע נמל – במהלכו נכבש הכפר הערבי טנטורה שבקרבת חיפה אשר היה הכפר הערבי היחיד באזור ושממנו יצאו ההתקפות על כביש זכרון יעקב–חיפה
מבצע דקל – בו נכבשו שטחים נרחבים בגליל המערבי ואזור העיר שפרעם.
מבצע שוטר – בו נכבש שטח שלושת הכפרים הערביים עין ע'זאל, ג'בע ואיג'זים, אשר על שטחיהם יושבים כיום היישובים כרם מהר"ל, עין איילה וגבע כרמל.
שיוך מוניציפלי

ערים, מועצות מקומיות, ומועצות אזוריות הנמצאים באזור מישור החוף הצפוני:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ערים: חיפה  נשר  קריית מוצקין  קריית ים  קריית ביאליק  קריית אתא  נהריה  עכו  טירת כרמל  חדרה  אור עקיבא |  מועצות מקומיות: זכרון יעקב  בנימינה  פוריידיס  שלומי  ירכא  ג'דידה מכר  אבו סנאן  ג'וליס  כפר יאסיף |  מועצות אזוריות: מועצה אזורית מטה אשר  מועצה אזורית זבולון  מועצה אזורית חוף הכרמל |
מסגד מוולאנא (רוטרדם)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 כתובת:  רוטרדם 
 מיקום:  רוטרדם 
 מדינה:  הולנד 
 זרם:  סוני
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2001
 תאריך פתיחה רשמי:  2001 
 אדריכל:  Bert Toorman 
 סגנון אדריכלי:  טורקי/עות'מאני
 מידות
 גובה:  33.8 מטר
 קואורדינטות:  51°55′16″N 4°26′30″E﻿ / ﻿51.92119444°N 4.44172222°E﻿ / 51.92119444; 4.44172222
 he
 
מסגד מוולאנא (בהולנדית: Mevlanamoskee, בטורקית: Mevlana Camii) הוא מסגד בצפון-מערב רוטרדם, הולנד, המשרת בעיקר טורקים תושבי הולנד.
המסגד, שנקרא על שם ג'לאל א-דין רומי, נבנה בשנת 2001 ויש לו שני מינרטים המתנשאים לגובה של 33.8 מטרים. בהצבעה בשנת 2006 הוכתר המסגד כמבנה האטרקטיבי ביותר ברוטרדם.[דרוש מקור]
מכינה קדם-צבאית שחר

מכינה קדם-צבאית "שחר" היא מכינה קדם-צבאית בעלת שלוחות רבות ברחבי הארץ. כלל השלוחות הן חצי שנתיות – שנת הלימודים מסתיימת בסוף פברואר/ תחילת מרץ ולא ביוני כמו המכינות השנתיות. יוזם הרעיון הוא אוריאל אלדד. בראש התוכנית עומדים אוריאל אלדד, רפאל בן נעים ודנה מלכה. מטרת המכינות היא חינוך להתנדבות, תפיסת עמדות השפעה בצבא (ובחברה כלל) והכנה לקראתו, גיבוש הזהות הישראלית-יהודית. בכל השלוחות מתקיים ליווי של החניכים גם לאחר הגיוס לצה"ל ואף לאחר השחרור.
השלוחה הגדולה ביותר ממוקמת בכפר הנוער מקוה ישראל שבסמוך ליפו. שלוחה זו הוקמה בשנת 2010 וכיום (2020) עומד בראשה דניאל קלמרו, ומשלוחה זו התחנכו למעלה מ-220 צעירים.
שלוחה נוספת ממוקמת בניצן אשר בחולות ניצנים. שלוחה זו הוקמה בשנת 2013 ובשנתיים הראשונות לפעילותה הייתה השלוחה פתוחה לבנים בלבד וכיום השלוחה פתוחה גם לבנות. בשלוחה זו ישנו דגש רב על המעורבות הקהילתית בניצן בפרט ובמועצה אזורית חוף אשקלון (אשר תמכה בהקמת המכינה) בכלל. בראש שלוחה זו עומד יובל שלסינגר.
שלוחה שלישית נמצאת במבוא דותן שבצפון מערב השומרון. המכינה הוקמה בשנת 2014 ועד היום (2020) סיימו אותה למעלה 130 איש. בראש המכינה עומד אלעזר שנדורפי.
בשנת 2016 הוקמה שלוחה דרוזית בחורפיש. במחזור הראשון לקחו חלק כ-25 חניכים ובמחזור השני כ-50 חניכים. שלוחה זו שמה דגש רב על הקשר בין העם היהודי ומדינת ישראל לדרוזים, והכנת החניכים לשירות משמעותי בצה"ל. המכינה נסגרה בשנה החולפת.
בשנת 2017 קמה שלוחה נוספת בקיבוץ אל-רום שברמת הגולן. ראש השלוחה הוא חובב אלומה.
בשנת 2019 נפתחה מכינה נוספת בקלע אלון, ראש  השלוחה היה שחף עמר אך השלוחה הפכה לשחר טל ועברה לקיבוץ חוקוק בשנה הראשונה על יד השלוחה שבחוקוק ובשנה השנייה עברה לקיבוץ מלכייה בצפון הארץ
הערות שוליים

↑  מכינת אלרום, אתר מכינות שחר
מערכת האוטובוסים המהירה של טהראן

מערכת האוטובוסים המהירה של טהראן (בפרסית: سامانه اتوبوس تندرو تهران) היא מערכת הסעת המונים באוטובוסים (BRT) בעיר טהראן, בירת איראן.המערכת נחנכה בשנת 2008. בשנת 2011 היא כללה עשרה קווים באורך כולל של 100 קילומטרים. נסעו בה מדי יום כ-1.8 מיליון נוסעים. קווי המערכת פרוסים במרכזה ובמזרחה של טהראן בתבנית של רשת. במערכת פועלים אוטובוסים ארוכים מפרקיים, המשתמשים בנתיבי תחבורה ייעודיים. במערכת קיימות עשרות תחנות נוסעים, שכעשר מהן משמשות כתחנות צומת המיועדות למעבר בין הקווים השונים.
קווים

קו 1: טרמינל אזדי לצומת טהרנפארס (ינואר 2008)
קו 2: טרמינל אזדי לטרמינל חווארן (Khavaran)
קו 3: מסוף מדע וטכנולוגיה למסוף חווארן (פברואר 2009)
קו 4: טרמינל דרום טהראן לצומת הכביש המהיר צ'מראן (מסוף אפשאר)
קו 5: מסוף מדע וטכנולוגיה ל"כיכר ארגנטינה"
קו 6: צומת כביש צ'מרן-פארק (מסוף אפשאר) עד סוהנאק (טרמינל לאלח)
קו 7: תחנת רכבת שנמצאת בחלק הדרומי של טהראן לטאג'ריש שנמצאת בחלק הצפוני של טהראן. (שד' וליאסר)
קו 8: טרמינל דרום טהראן למסוף חווארן
קו 9: סוהנאק (טרמינל לאלה) לתחנת המטרו "Javanmard Ghassab"
קו 10: כיכר אזדי לכיכר "דנשגה אזד"
גלריה

אוטובוסים בקווים המהירים נעים בנתיבים ייעודיים
סכימה של המערכת בעיר