stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skein
Skein > מערכת ארגומנטים אופציונליים

כדי להתאים את Skein למגוון השימושים האפשריים הוא כולל מספר אופציות:
מפתח אופציונלי. שדה הכולל מפתח הצפנה סודי, באופן זה הפונקציה תשמש כקוד אימות מסרים או פונקציה לגזירת מפתח הצפנה.
בלוק קונפיגורציה. הבלוק הראשון המכיל את המידע על אופן השימוש בפונקציה.
פרסונליזציה. מחרוזת כלשהי המכילה מידע ספציפי למשתמש, כך שאפשר להתאים את Skein לשימוש אישי. שדה זה משפיע על הפלט.
מפתח ציבורי. אופציה המאפשרת שילוב מפתח ציבורי של המשתמש על מנת ליצור ערך גיבוב מהמסר עם המפתח, כך שמסר המיועד לחתימה דיגיטלית עם מפתחות שונים יפיק ערך גיבוב שונה עבור כל מפתח.
מזהה פונקציית גזירת מפתח. משולב יחד עם השדה הראשון על מנת להפיק מפתחות הצפנה רבים ממפתח מאסטר יחיד.
Nonce. אם משתמשים בפונקציה כצופן זרם או כפונקציית גיבוב רנדומלית, ערך זה משמש כוקטור אתחול. זאת על מנת להבטיח ששני מסרים זהים תמיד יפיקו תוצאה אחרת.
קלט. הקלט הרגיל שאינו חובה. במידה ואין קלט הפונקציה תשרת כמחולל פסאודו-אקראי.
פלט. פונקציית הפלט שמחזירה את ערך הגיבוב.
Skein > ריפוד

אם אורך הקלט בסיביות אינו מתחלק ב-8 (אינו בבתים שלמים), מוסיפים סיבית "1" בסוף הקלט ומאפסים את יתרת הסיביות עד שמגיעים למחרוזת בתים שלמים. במקרה זה קובעים את הדגל  {\text{BitPad}}=1 (חלק מה-tweak להלן). בדרך זו קל להסיר את הריפוד מבלי לדעת מה היה אורך המסר בדיוק. אם אורך הקלט הוא  N_{m} בתים, מוסיפים  p בתי אפס בסופו כדי להשלימו לבלוק אחד לפחות באורך  N_{b} בתים. אם אין קלט יתקבל בלוק אחד ריק. כלומר התוצאה צריכה להיות  k בלוקים  M_{0},M_{1},...,M_{k-1} באורך  N_{b} בתים כל אחד כאשר  k\geq 1.
Skein > Tweak

ה-tweak הוא משתנה עזר באורך 128 סיביות (16 בתים) המחולק לשדות ערכים ברמה של סיביות כמתואר בתרשים.
להלן פירוט שדות ה-tweak:
| שם שדה | סיביות | תיאור |
| --- | --- | --- |
| Position | 0-95 | מספר שלם המייצג את מספר בתי הקלט שעובדו עד עכשיו כולל הבלוק הנוכחי |
| Reserved | 96-111 | לא בשימוש, חייב להיות אפס |
| TreeLevel | 112-118 | מספר המייצג את הרמה בעץ הגיבוב, אפס אם לא בתצורת עץ |
| BitPad | 119 | שווה 1 אם מספר סיביות המסר בבלוק האחרון אינו מתחלק ב-8 |
| Type | 120-125 | שדה סוג המקודד לפי טבלת הסוגים להלן |
| First | 126 | שווה 1 עבור הבלוק הראשון אחרת אפס |
| Last | 127 | שווה 1 עבור הבלוק האחרון אחרת אפס |
Skein > פונקציית הגיבוב

גיבוב מסר נעשה על ידי הפעלה של UBI במספר חזרות רצוי לפי הנוסחה הבאה:
הערך  T_{s} מייצג את ה-tweak שכולל את שלושת השדות  {\text{TreeLevel}},  {\text{Type}} וכן  {\text{Position}} כשהם מקודדים כמספר שלם באורך 128 סיביות (באמצעות פונקציה להמרת מערך בתים למילה) בנוסף לסיביות הדגלים הבאים; דגל בלוק ראשון  a_{i}, דגל בלוק אחרון  b_{i} ודגל ריפוד  B. הביטוי  a_{i}2^{126} פירושו הצבת הסיבית  a_{i} בפוזיציה 126 ב-tweak וכן לגבי הערכים הבאים. את שדה הפוזיציה שהיא אופסט לבלוק הנוכחי מעדכנים כך  (i+1)N_{b} דהיינו מספר הבלוק כפול מספר המילים לבלוק (למעט בבלוק האחרון שהוא  N_{m} אם המסר אינו מתחלק לבלוקים שלמים).  a_{i}=1 רק בבלוק הראשון ו- b_{i}=1 רק באחרון, בכל היתר הם אפס.  B הוא הסיבית הריפוד. בכל סבב מעבדים את ערך הביניים מסבב קודם ובלוק הקלט הבא באמצעות צופן הבלוקים הפנימי  E בשילוב עם ה-tweak וערך הביניים המשמש כמפתח הצפנה ואת התוצאה מחברים ב-XOR עם הבלוק הנוכחי. כל קריאה ל-UBI מתבצעת עם ערכים שונים מסיבה זו התוצאה תהיה תמיד שונה ללא קשר לקלט. הקריאה הראשונה ל-UBI נעשית עם בלוק קונפיגורציה, הכולל פרטים אודות אופן השימוש שנבחר. יתר הקריאות למעט האחרונה הן של בלוקים של המסר בזה אחר זה. לסיכום תצורת גיבוב רגילה נראית כך:
K' הוא מחרוזת אפסים באורך  N_{b} בתים ו- C הוא בלוק הקונפיגורציה המפורט בטבלה. הביטוי  T_{\text{cfg}} המקודד לפי הטבלת הסוגים להלן, פירושו שזהו בלוק הקונפיגורציה, ההכפלה ב- 2^{120} היא דרך לתאר הכנסת הערך לפוזיציה המתאימה ב-Tweak (ראו תרשים).
Skein > טרנספורמציית הפלט

הקריאה האחרונה לפונקציה  {\text{Output}}(G,N_{o}) היא לצורך הפקת פלט הגיבוב הסופי. הפונקציה מקבלת את ערך הביניים  G_{1} (האחרון שהתקבל) ומספר סיביות הפלט הרצויות  N_{o} ומחזירה את ערך הגיבוב באורך הרצוי על ידי חזרה על פונקציית הפלט במספר הפעמים הדרוש ושרשור התוצאות למחרוזת אחת ארוכה. אורך הפלט המקסימלי הוא  2^{61} בתים. פונקציית הפלט קוראת ל-UBI עם מונה פנימי בגודל 8 בתים המתחיל באפס, כדלהלן:
Skein > סוגים

Skein כולל מערכת הארגומנטים שפותחה כדי לאפשר תאימות לאחור והוספת אופציות בעתיד. האופציות מעובדות בעזרת UBI לפי הסדר. כל קלט מתאפיין בסוג שונה עבור קידוד ה-tweak. בכל מקרה התוספת אינה משפיעה על ביצועי האלגוריתם. הפרמטרים האפשריים של Skein כוללים:
| סמל | ערך | תיאור |
| --- | --- | --- |
| key | 0 | מפתח MAC או KDF |
| cfg | 4 | קונפיגורציה |
| prs | 8 | פרסונליזציה |
| PK | 12 | מפתח ציבורי (עבור חתימה דיגיטלית) |
| kdf | 16 | מזהה מפתח עבור KDF |
| non | 20 | ערך חד פעמי Nonce עבור צפן זרם |
| msg | 48 | קלט |
| out | 63 | פלט |
Skein > קונפיגורציה

בלוק הקונפיגורציה באורך 32 בתים מכיל את השדות הבאים:
מזהה סכמה. מחרוזת כלשהי באורך 4 בתים לפי בחירת המשתמש. עבור התקן נקבעה ל-"SHA3" או בייצוג הקסדצימלי  {\text{0x33414853}}
גרסת אלגוריתם כמספר שלם באורך שני בתים (גרסה נוכחית היא 1).
שני בתים ריקים.
אורך הפלט הרצוי בסיביות המקודד כמספר שלם באורך שמונה בתים. הכללת אורך המסר בבלוק הקונפיגורציה מבטיחה שתוצאת פונקציית הגיבוב על שני מסרים השונים רק באורכם (כגון אם מסר אחד הוא התחלה של מסר אחר), תהיה תוצאה שונה לגמרי.
בית אחד המייצג גודל עלה (בבלוקים) בעץ הגיבוב (רלוונטי רק בתצורת עץ).
בית אחד המייצג את מספר העלים האפשרי לרוחב (רלוונטי רק בתצורת עץ).
בית אחד המייצג את גובה העץ המקסימלי, אם אין מגבלה ערך זה נקבע ל-255 (רלוונטי רק בתצורת עץ).
13 בתים ריקים
Skein > MAC

הדרך המקובלת לשימוש בפונקציית גיבוב כקוד אימות מסרים היא בתצורת HMAC. אולם Skein מציעה דרך יותר יעילה כיוון שיש לה תקורה כמעט אפסית. הפיכת Skein לקוד אימות מסרים פשוטה. במקום להתחיל באפס מעבדים תחילה את בלוק המפתח ועם התוצאה מעבדים את בלוק הקונפיגורציה. וכן כיוון שבדרך כלל מאמתים מספר מרובה של מסרים עם מפתח יחיד, אפשר לשפר ביצועים על ידי חישוב בלוק המפתח מראש.
Skein > עץ גיבוב

הקונספט של עץ גיבוב מאפשר חישוב מקבילי של קוד גיבוב של מסרים ארוכים מאוד כמו קובץ וידאו. במעבד מרובה ליבות אפשר לחלק את העבודה כך שכל מעבד יחשב במקביל חלק אחר של המסר. הרעיון הוא פשוט במקום לחשב את קוד הגיבוב של כל המסר בבת אחת, מחלקים אותו למקטעים בגודל סביר שנקבע לפי הגדרות מקומיות, מחשבים את קוד הגיבוב על כל המקטעים באופן מקבילי ואז משרשרים את תוצאות הגיבוב של כל המקטעים למחרוזת קלט חדשה וחוזרים על התהליך עם הקלט החדש שוב ושוב עד שנשארים עם בלוק אחד שהוא תוצאת הגיבוב הסופית. ב-Skein ישנם שלושה פרמטרים בבלוק הקונפיגורציה שתומכים בעץ גיבוב: השדה  Y_{l} - המייצג את גודל העלה לפי הנוסחה  N_{b}2^{Y_{l}} כאשר  Y_{l}\geq 1. השדה  Y_{f} המייצג את מקסימום העלים או הפריסה לרוחב של העץ לפי הנוסחה  2^{Y_{f}} כאשר  Y_{f}\geq 1. והשדה  Y_{m} המייצג את גובה העץ המקסימלי, כאשר  Y_{m}\geq 2 אם הגובה אינו מוגבל שדה זה נקבע ל-255.
ראו גם

פונקציית גיבוב קריפטוגרפית
הערות שוליים

↑  The Skein Hash Function Family
מבנה כללי של פונקציית הגיבוב Skein
דוגמה למבנה UBI של פונקציית הגיבוב Skein-512 עם קלט באורך 166 בתים (שלושה בלוקים). בסך הכול התבצעו שלוש קריאות לצופן Threefish. בדוגמה זו הושמטו מספר שדות למען הפשטות
תרשים מבנה ה-Tweak
סכמת עץ גיבוב עם Skein
אברהם באראץ

אברהם באראץ (Abraham Baratz:‏ 14 בספטמבר 1895–1975) היה שחמטאי ופסל יהודי-רומני-צרפתי.
קורות חיים

באראץ נולד באימפריה הרוסית, בחבל בסרביה, במחוז אוקניצה, בכפר ברנובה (Bîrnova), היום במולדובה. לאחר מהפכת אוקטובר בסרביה החליטה להתאחד עם רומניה וכך הפך באראץ לאזרח רומני. ב-1924 נסע לפריז, בצרפת, כדי להשלים את לימודיו באמנות, ונשאר שם לכל חייו.
באראץ היה אמן בינלאומי בשחמט, בעל מעמד מכובד בקהילת השחמט הבינלאומית. הוא השתתף באליפות רומניה בשחמט וזכה במקום הראשון במשותף. באראץ היה גם חבר במשלחות הרומניות לאולימפיאדת השחמט 1930, שהתקיימה בהמבורג ולאולימפיאדת השחמט 1931, שהתקיימה בפראג. באראץ ניצח בטורניר פריז בשנים 1925 (יחד עם ויטלי האלברשטט), 1927 ו-1928.
באראץ החזיק סטודיו באזור מונמארטר והתמחה בו בפיסול ובעבודות קרמיקה. חלק נכבד מיצירות האמנות שלו הן על נושא השחמט או דמויות של שחמטאים.
Ç

Ç (סדיליה:C; תצורה קטנה: ç) היא אות בקטלאנית (Català), צרפתית (Français), אלבנית (Shqip), אזרית (Azərbaycanca), ליגוּרית, טטארית (Tatarça) (באותיות לטיניות), טורקית (Türkçe), טורקמנית (Türkmençe), זזאקית, ומאנית (Gaelg Vanninagh).
צורת ביטוי > קטלאנית (Català)

בקטלאנית, Ç נשמעת כ-C רגילה, אך מעט יותר רכּה ורפויה.
צורת ביטוי > צרפתית (Français)

בצרפתית, הסדיליה ב-Ç מדגישה שה-C נשמעת כ-S ולא כ-K, או לחלופין הופכת את ה-C לרכּה ורפויה יותר.
צורת ביטוי > אלבנית (Shqip)

באלבנית, Ç נשמעת כ-C רכּה ורפויה יותר.
צורת ביטוי > אזרית (Azərbaycanca)

באזרית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
צורת ביטוי > ליגורית

בליגוּרית, Ç נשמעת כ-C רכּה ורפויה יותר.
צורת ביטוי > טטארית (Tatarça)

בטטארית, Ç נשמעת כ-sh באנגלית.
צורת ביטוי > טורקית (Türkçe)

בטורקית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
צורת ביטוי > טורקמנית (Türkmençe)

בטורקמנית, Ç נשמעת כ-ch באנגלית.
צורת ביטוי > זזאקית

בזזאקית, Ç לפני A,E,I,O,U נשמעת כ-ts באנגלית.
Ç לפני  Ê,Ü נשמעת כ-ch באנגלית.
צורת ביטוי > מאנית (Gaelg Vanninagh)

במאנית, Ç נשמעת כמו ה-tch במילה האנגלית Watch
כתיבת Ç ב-Microsoft Word

לכתיבת התצורה הגדולה של Ç לחצו על המקשים כך: Ctrl+, Shift+c.
.

לכתיבת התצורה הקטנה של Ç לחצו על המקשים כך: Ctrl+, c.



לכתיבה בצורה האחרת, כתבו כרגיל את הטקסט הבא, ולאחר שהטקסט כתוב והסמן צמוד לסימן האחרון לחצו במקלדת Alt+X:
לתצורה הגדולה [Ç], לתצורה הקטנה [ç] הטקסט הוא :
ראו גם

סדיליה
סימנים דיאקריטיים
אברהם פריד בהופעה חיה בישראל

אברהם פריד בהופעה חיה בישראל הוא אלבום הופעה כפול של זמר המוזיקה החסידית אברהם פריד. האלבום יצא ב-2009 והוא כולל מבחר שירים ומחרוזות ממהלך הקריירה של פריד. שירי האלבום הוקלטו במהלך הופעה של פריד ב-2007 בהיכל התרבות תל אביב. המנצח בהופעה הוא יובל סטופל, מנהלו המוזיקלי של פריד.
חלק משירי האלבום הוקלטו בנפרד באולפן כמו "רק תפילה אשא", ואף נכנסו לאלבומי אוסף.
רשימת רצועות

| דיסק 1> מס' | דיסק 1> שם | דיסק 1> משך | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פתיחה  | 1:52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | מחרוזת אברהם יגל  | 6:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | רפאני  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מחרוזת יברכך  | 4:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מחרוזת אחינו/יוסי גרין  | 11:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מחרוזת סווינג/התייצבו  | 7:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | עלה קטן שלי  | 6:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ריבונו של עולם עם דודו פישר  | 4:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מחרוזת חב"ד  | 6:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | רק תפילה אשא  | 5:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| דיסק 2> מס' | דיסק 2> שם | דיסק 2> משך | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מחרוזת טיש/מוריה  | 9:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ונתנה תוקף  | 9:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | דדא ביה  | 5:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | לא אבוא  | 7:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | מישהו הולך תמיד איתי  | 7:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | תניא  | 6:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | מחרוזת חתונה  | 7:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | מצליח משיח  | 4:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מחרוזת להיטים  | 6:22 |  |  |  |  |  |  |  |
השתתפו בהקלטות

אברהם פריד - שירה
יובל סטופל - ניצוח
דודו פישר - אורח
הערות שוליים

| אברהם פריד |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | אף יהודי לא ישאר מאחור • זה הזמן • תנו שבח • קץ לגלות • מלווה מלכה • מעגל השנה 2 • אנחנו מוכנים • מעגל השנה 3 •   אדרבה • אוצרות יהודיים (שני חלקים, כל אחד ביידיש ובעברית) • שטר התנאים • ברכה והצלחה • האפ קאזאק • חזק! • ניגון הבעש"ט • יחיד ורבים • אבינו מלכנו • בין כך ובין כך • הלהיטים הגדולים • יענקל יענקל • אוסף להיטי העשור • רצוננו לראות את מלכנו • א מחייה •  אוצר של יראת שמיים • כמה טוב שנפגשנו • פרויקט רילקס עם אברהם פריד (שני חלקים) • Good Old Days • אברהם פריד בהופעה חיה בישראל (אלבום כפול) |  |
| סינגלים | עלה קטן שלי • כי הרבית • כמה טוב שנפגשנו • ירושלים שבלב • הנני בידך • אחים בנפש • עובר מה שעובר • אבא • אוטוטו • בצורת • רצוננו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 33ef88b5-1358-464f-88d0-3d7bde65a2dc
אוולין ביאטריס לונגמן

| --- | --- |

 לידה:  21 בנובמבר 1874 Winchester, ארצות הברית 
 פטירה:  10 במרץ 1954 (בגיל 79) אוסטרוויל, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  University of Olivet 
 תקופת הפעילות:  1890–1949 (כ־59 שנים) 
 תחום יצירה:  פיסול 
 הושפעה על ידי:  דניאל צ'סטר פרנץ' 
 יצירות ידועות:  Spirit of Communication 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של נשות קונטיקט (1994) 
 
אוולין ביאטריס לונגמן (באנגלית: Evelyn Beatrice Longman; ‏ 21 בנובמבר 1874 - 10 במרץ 1954) הייתה פסלת אריקאית. יצירות הדמות האלגוריות שלה הוזמנו כאנדרטאות, קישטו מבני ציבור ואטרקציות בתערוכות אמנות באמריקה של ראשית המאה ה-20. היא הייתה הפסלת הראשונה שנבחרה כחברה מלאה באקדמיה הלאומית לעיצוב ב-1919.
ראשית חייה

בתם של אדווין הנרי וקלרה דליטיה לונגמן, היא נולדה בחווה ליד וינצ'סטר, אוהיו. בגיל 14 היא התפרנסה בעבודה בחנות בשיקגו.  בתערוכה הקולומביאנית העולמית של 1893, שבה ביקרה כשהייתה כמעט בת 19, קיבלה לונגמן השראה להפוך לפסלת.  היא למדה במכללת אוליבט במישיגן במשך שנה אחת, אך חזרה לשיקגו כדי ללמוד אנטומיה, רישום ופיסול. עבדה אצל לורדו טאפט בבית הספר לאמנות של שיקגו, היא קיבלה את התעודה שלה לקורס של ארבע שנות לימוד תוך שנתיים בלבד.
ב-1901 עברה לונגמן לניו יורק, שם למדה אצל הרמון אטקינס מקניל ודניאל צ'סטר פרנץ'. הופעת הבכורה שלה בפיסול ציבורי בקנה מידה גדול הגיעה בתערוכת הרכישה של לואיזיאנה ב-1904, שם הדמותה הגברית שיצרה - "ויקטורי" נבחרה להיות מוצבת במקום של כבוד - בראש הבניין המרכזי של היריד.  מאוחר יותר אותרה גרסת ברונזה קטנה יותר, פסלון משנת 1903.
קריירה

פיסלה "גאון החשמל" של לונגמן משנת 1915 - עירום גבר מוזהב, הוזמן על ידי AT&T חברת הטלפונים והחשמל לראש מטה החברה שלהם במרכז מנהטן. הדמות הופיעה במדריכי טלפון של חברת בל ברחבי הארץ מ-1938 ועד שנות ה-60. בסביבות 1920, לונגמן סייעה לדניאל צ'סטר פרנץ' ולהנרי בייקון על ידי יצירת העיטורים הפיסוליים עבור אנדרטת לינקולן בוושינגטון הבירה. בשנת 1923, היא זכתה במדליית הזהב של ווטרוס לפיסול הטוב ביותר.
בשנת 1918, היא נשכרה על ידי נתנאל הורטון באצ'לדר, מנהל בית הספר לומיס צ'אפי, לפסל אנדרטה לאשתו המנוחה. שנתיים לאחר מכן, היא נישאה לבאצ'לדר, ועברה לקונטיקט בשיא הקריירה. במהלך 30 השנים הבאות השלימה לונגמן עשרות הזמנות - עבודות אדריכליות ועבודות עצמאיות, ברחבי ארצות הברית. היא הייתה חברה פעילה בבית הספר לומיס צ'אפי, ותרמה אינספור פריטים המוחזקים בבית הספר, כמו גם בעיירות שמסביב.  עבודתה הייתה גם חלק מאירוע הפיסול בתחרות האמנות באולימפיאדת הקיץ של 1928.
לאחר פרישתו של בעלה, אוולין העבירה את הסטודיו שלה לקייפ קוד, שם נפטרה ב-1954 .
קריירה > יצירות נבחרות

שניים מפסלי התבליט של לונגמן משמשים כאנדרטה בבית הקברות בלואל, מסצ'וסטס. הפסל שלה משנת 1905 של אישה בגלימה המחזיקה אצבע על שפתיה מעטר את קברו של ג'ון אנסלי סטורי.  פסל "נערת הטחנה", שהוקדש בשנת 1906, מנציח את עובדת טחנת לואל לואיזה מריה וולס.
פסל בולט בירוק של העיר ווינדזור, קונטיקט ברחוב ברוד, הוא האנדרטה המוקדשת "לפטריוטים של ווינדזור". לונגמן פיסלה את עייט הברונזה הגדול עם כנפיים פרושות ב-1928; הוא נחנך ב-1929.  מקדש המלחמה שלה, "מדונה וילד", נמצא בכנסיית גרייס האפיסקופלית של וינדזור, ונפתח לשימוש קהילתי בשנת 1943. עד סוף 1944, למעלה מ-2,000 אנשים רשמו את שמותיהם בפנקס המקדש.
ניתן לראות דוגמה נוספת לעבודתה, הידועה בשם "תעשייה" מחוץ לכניסה הראשית של בית הספר התיכון הטכני A.I. Prince בהרטפורד, קונטיקט. הפסל, שהושלם ב-1931, הוצב שם ב-1960 לכבודם של חלוצי התעשייה של הרטפורד. פסל הברונזה במשקל של כטון, יושב על בסיס גרניט במשקל כ-8 טון, נותן השראה לסטודנטים.
אוסף מכון מיניאפוליס לאמנות כולל פסל של "סוס ים", 1933 בברונזה.
גלריה

רוח הניצחון, הרטפורד.
ניצחון, הרטפורד
נערת הטחנה
סוס הים
הערות שוליים

↑  Evelyn Longman Batchelder, CT Women’s Hall of Fame (באנגלית אמריקאית)
↑  Proske, Beatrice Gilman, Brookgreen Gardens Sculpture, Brookgreen Gardens, South Carolina, 1943 p. 137
↑  Evelyn Longman Batchelder | Connecticut Women's Hall of Fame, web.archive.org, ‏2011-09-28
↑  Hidden History of Connecticut
↑  Rago Arts and Auction Center > Results, web.archive.org, ‏2011-07-15
↑  Faude, Wilson H. (2010). Hidden History of Connecticut. Charleston, SC: The History Press. pp. 16–17
↑  Faude, Wilson H. (2010). Hidden History of Connecticut. Charleston, SC: The History Press. pp. 17–18
↑  Olympedia – Evelyn Batchelder, www.olympedia.org
↑  The International Studio, Offices of the International Studio, 1912. (באנגלית)
↑  Unknown, The Irreverent Psychologist: The Mill Girl, The Irreverent Psychologist, ‏2013-06-02
↑  War Memorial, Windsor « CT Monuments.net
↑  "Windsor's War Shrine at Grace Episcopal Church"
↑  Evelyn Beatrice Longman Commemorates the Working Class - Connecticut History | a CTHumanities Project, Connecticut History | a CTHumanities Project - Stories about the people, traditions, innovations, and events that make up Connecticut's rich history., ‏2021-09-27 (באנגלית)
↑  Putto on Seahorse, Evelyn Beatrice Longman ^ Minneapolis Institute of Art, collections.artsmia.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 129778451  ISNI: 0000 0000 6680 7991  LCCN: no2005086486  RKD: 123213  SNAC: w65x6wn7  ULAN: 500017112  VIAF: 18312908   WorldCat (עם VIAF): 18312908
אוולין ברבירולי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בינואר 1911 אוקספורדשייר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  25 בינואר 2008 (בגיל 97) 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  הקולג' המלכותי למוזיקה 
 שפה מועדפת:  צרפתית 
 כלי נגינה:  אבוב 
 בן או בת זוג:  ג'ון ברבירולי (5 ביולי 1939–?) 
 פרסים והוקרה:  קצינה במסדר האימפריה הבריטית  מדליית ולטר וילסון קובלט 
 
אוולין, ליידי ברבירולי (באנגלית: Evelyn, Lady Barbirolli OBE ‏; 24 בינואר 1911 - 25 בינואר 2008) הייתה נגנית אבוב אנגליה ואשתו של המנצח הנודע סר ג'ון ברבירולי.
היא נולדה בשם אוולין רותוול, ובשם זה נודעה גם במקצועה, עד לאחר מות בעלה, אז החלה להציג את עצמה כאוולין ברבירולי. את פרסומה קנתה בתקופה, שהיו בה מעט מאוד נשים בתזמורות פרט לנבלאיות.
חייה > ילדות ונעורים

אוולין רותוול נולדה בוולינגפורד, ברקשייר, לספק-תה בסיטי של לונדון. אמה הייתה קרובה של צ'ארלס ריד, סופר מן התקופה הוויקטוריאנית. את לימודי האבוב החלה רק בגיל 17, בבית הספר דון האוס סמוך לניוברי, ברקשייר, בהנהלת אוליב ויליס. אביה לא תמך בלימודי מוזיקה, אבל אמה עודדה אותה להירשם לקולג' המלכותי למוזיקה. היא למדה שם נגינה באבוב אצל לאון גוסנס. ככלי שני למדה נגינה בפסנתר וניגנה בצ'לו ובטימפני. בנג'מין בריטן, שהיה צעיר ממנה בקרוב לשלוש שנים, היה גם הוא סטודנט בקולג' ושכנע אותה לנגן כמה מיצירותיו לאבוב.
קריירה

את הקריירה המקצועית שלה החלה כמשנה ללאון גוסנס בתזמורת דרורי ליין. עד מהרה מונתה לאבוב שני בלהקה הנודדת של קובנט גארדן, שמנצחה היה ג'ון ברבירולי ברבירולי היה נשוי, אך הנישואים היו רעועים ועמדו להתפרק. ברבירולי מונה לאחר זאת למנצח התזמורת הסקוטית (כיום התזמורת הסקוטית הלאומית. הוא מינה את אוולין לאבובנית ראשונה בתזמורת ושילב כמה צירות לאבוב ותזמורת בשבילה, כולל קונצ'רטו מאת הנדל. כמה מיצירות אלה הקליטו יחדיו. רלף ווהן ויליאמס היה מרוצה במיוחד מן ההקלטה שלהם לקונצ'רטו שלו לאבוב. מלחינים אחדים הקדישו לו יצירות, בהם ארנולד קוק, סטיבן דודג'סון, ארתור בנג'מין, גורדון ג'ייקוב, אדמונד רוברה ואליזבת מאקונכי.
סדרי עבודתה עם התזמורת הסקוטית אפשרו לה לנגן מ-1934 עד 1938 גם בפסטיבל גליינדבורן, ומ-1935 עד 1939 עם התזמורת הסימפונית של לונדון, שם היו היא וחברתה נטלי קיין הנגניות הראשונות בכלי נשיפה מעץ. הנרי ווד מינה אותו לאבובנית ראשונה בתזמורת קווין'ס הול החדשה.
שנות נישואיה

רותוול נישאה לג'ון ברבירולי בשנת 1939, לאחר גירושיו מאשתו הראשונה. בזמן זה היה ברבירולי מנצח הפילהרמונית של ניו יורק, שם החליף את ארטורו טוסקניני ב-1936. ברבירולי ורותוול חי בניו יורק עד 1943, אז חזרו לאנגליה כדי שברבירולי יוכל לקבל על עצמו את משרת הניצוח על תזמורת האלה, שישבה במנצ'סטר. רותוול ניגנה מדי פעם בתזמורת, אם כי נזהרה לצמצם את הופעותיה שם למינימום כדי למנוע לזות-שפתיים על נפוטיזם. כשתזמורת האלה הופיעה בזלצבורג ב-1948, הייתה רותוול הסולנית בביצוע הראשון של הקונצ'רטו לאבוב של מוצרט, ק. 314, מאז התגלה ופורסם מחדש. היא ניגנה גם בדואט עם הפסנתרנית איריס לאברידג'.
רותוול ניגנה את ביצוע הבכורה הבריטי של הקונצ'רטו לאבוב ותזמורת קטנה של בוהוסלב מרטינו, בפרומס ב-24 באוגוסט 1959, כיוון שהאיש שלו הוקדש הקונצ'רטו, יז'י טאנציבודק, לא יכול היה להופיע.
במנצ'סטר, הקדישה רותוול את זמנה לעזרה לברבירולי. היא הייתה מזכירתו והנהגת שלו בכל עת. תמיד הייתה נוכחת בחזרות, והוא סמך על עצתה בענייני איזון צלילים כשהאזינה באולם. כשבריאותו של ברבירולי התערערה, חדלה כמעט מנגינה באבוב והקדישה את זמנה לטיפול בו. היא נסעה עמו לארצות הברית כשהתמנה למנצח התזמורת הסימפונית של יוסטון. בשנותיו האחרונות, סבלו מבעיות פיננסים שגרם להם מנהל העסקים הקודם של ברבירולי.
לאחר מותו של ג'ון ברבירולי

לאחר מות בעלה בשנת 1970, חזרה רותוול, שמעתה נטלה לה את שם בעלה המנוח, לנגן שוב באבוב. היא לימדה באקדמיה המלכותית למוזיקה, שם נודעה בשם החיבה שלה "ליידי בי". לעיתים קרובות כיהנה כשופטת בפסטיבלי מוזיקה. היא כתבה את הספרים "טכניקת אבוב" ואת "המדריך לאבובן" בן שלושת הכרכים, וכן אוטוביוגרפיה בשם "Living with Glorious John". אוניברסיטת לידס העניקה לה תואר מוסמך של כבוד בשנת 1972 ובשנת 1984 עוטרה בתואר קצינת מסדר האימפריה הבריטית. היא מתה בשנת 2008, יום לאחר יום הולדתה ה-97.
הערות שוליים

↑  The Daily Telegraph obituary, 26 January 2008 דיילי טלגרף, מדור הספדים 26 בינואר 2008
↑  The Independent obituary אינדיפנדנט, מדור הספדים, "אוולין ברבירולי, אבובנית יוצאת מהכלל"
↑  Presto Classical פרסטוקלאסיקל.UK
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308478705171  PLWABN: 9810639261705606  BNE: XX1649755  BnF: cb142224571 (data)  GND: 138009325  ISNI: 0000 0001 1984 6880  LCCN: n81021927  MusicBrainz: 3110017c-119d-4bf6-8e53-f59c08ab83f9  NTA: 071544194  SUDOC: 143425579  VIAF: 5143808   WorldCat (עם VIAF): 5143808
אוולין ברזין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 באפריל 1925 הברונקס, ארצות הברית 
 פטירה:  8 בדצמבר 2018 (בגיל 93) מנהטן, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ניו יורק (1946)  מכללת האנטר  תיכון כריסטופר קולומבוס 
 מוסדות:  Redactron Corporation (1969–1976)  Burroughs Corporation (1976–1980)  Electronic Computer Corporation (1951) 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של נשים בטכנולוגיה (2011)  עמית מוזיאון היסטוריית המחשב (2015)  היכל התהילה הלאומי לממציאים (2022) 
 
אוולין ברזין (באנגלית: Evelyn Berezin; אפריל 1925 - 8 בדצמבר 2018) הייתה מתכננת מחשבים אמריקאית ובעלת פטנטים רשומים רבים בתחום המחשוב והאלקטרוניקה. היא ידועה בעיקר בזכות תכנון המחשב מעבד-התמלילים הראשון. ברזין נפטרה בדצמבר 2018 בעת טיפולים שקיבלה כנגד סרטן.
ביוגרפיה

ברזין נולדה ב-1925 במזרח ברונקס למהגרים יהודים מהאימפריה הרוסית, שם התחילה את לימודיה בתיכון "כריסטופר קולומבוס". ב-1941 החלה את לימודיה האקדמיים בקולג' האנטר - שם למדה כלכלה, ולא פיזיקה כפי שהעדיפה, משום שמקצוע זה היה מקובל יותר לנשים באותה תקופה. ואולם, מלחמת העולם השנייה סיפקה לברזין הזדמנות ללמוד פיזיקה בקורסים חינמיים מטעם האנטר ואוניברסיטת ניו-יורק, והיא אף קיבלה מלגה באוניברסיטת ניו-יורק. באותה תקופה, ברזין עבדה במהלך היום במשרה מלאה כאסיסטנטית במכון מחקר של חברת ההדפסה הבינלאומית (IPI), ובלילות למדה באוניברסיטה. ברזין סיימה את עבודת הגמר שלה בשנת 1946 וקיבלה תואר "בוגרת אוניברסיטה" במדעים מדויקים (BS).
ברזין הייתה נשואה במשך 51 שנה לישראל וילניץ, מהנדס כימיה שנולד ב-1922 בלונדון. וילניץ נפטר ב-20 בפברואר 2003. ברזין נפטרה ב-8 בדצמבר 2018 בגיל 93 בזמן טיפולים כנגד סרטן.
קריירה ותרומה למדע

ב-1951 הצטרפה ברזין לחברת הסטארט-אפ "אלקום" (Elecom), שהתחילה לבנות מחשבים אלקטרוניים - שם עבדה בתור ראש מחלקת התכנון. ב-1957, החברה נרכשה על ידי תאגיד "אנדרווד" (Underwood). כאן פיתחה ברזין מגוון מחשבים ליישומים שונים, ביניהם מערכת לחישוב טווחים לממשלת ארצות הברית, מערכת ששולטת בהפצת מגזינים ואת מה שנחשב היום למחשב המשרדי הראשון. באותה שנה, עברה ברזין לחברת "טלרגיסטר" (Teleregister), שם פיתחה את אחת המערכות הממוחשבות הגדולות בעולם - מערכת להזמנת מקומות בטיסות שפעלה ב-60 ערים ברחבי ארצות הברית במשך 11 שנה ללא אף תקלה מרכזית.
בנוסף, בזמן שעבדה ב"טלרגיסטר" פיתחה ברזין גם את המערכת הבנקאית הממוחשבת הראשונה. ב-1969 הקימה ברזין חברה בשם "רדקטרון" (Redactron) במטרה לפתח את הרעיון שלה - "מעבד תמלילים" - מכשיר שמאפשר הקלדה, עריכה ועיצוב של טקסט, במטרה להקל על העבודה של מזכירות. החברה הפכה ציבורית ומכרה אלפי מערכות בכל רחבי העולם. המוצר המרכזי של החברה נקרא "מזכירת מידע" ("Data Secretary"), אשר היה בגודל של מקרר קטן, ללא מסך, והמקלדת והמדפסת שלו היו מכונת כתיבה אלקטרונית. אינפלציה משמעותית בכלכלה בשנות השבעים הובילה למכירת חברת "רדקטרון" לתאגיד "בורופס" (Burroughs) בשנת 1976, שם השתלבה החברה במחלקת הציוד המשרדי של התאגיד. ברזין המשיכה בעבודתה שם עד 1979. בשנים 1980 ועד 1987 כיהנה ברזין כנשיאת "Greenhouse Management Company".
במהלך הקריירה שלה קיבלה ברזין תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות אדלפי ומזרח-מישיגן. ברזין ייסדה את קרן ברזין-וילניץ, אשר תעניק את הערך הכספי של רכושה לטובת פרופסורה או מענק מחקר בכל תחום מדעי באוניברסיטת סטוני-ברוק בניו-יורק. בנוסף, היא ובן-זוגה המנוח מימנו את מלגת "סאם ורוז ברזין" על שם הוריה, אשר ניתנה לסטודנטים לתואר ראשון שבכוונתם ללמוד מדעים, הנדסה או מתמטיקה. ברזין ובן-זוגה גם הקימו את מענק "ישראל וילניץ", שמעניק מימון למחלקה לבלשנות באוניברסיטת "סטוני-ברוק", שם השלים וילניץ את הדוקטורט שלו.