stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלעזר (יישוב)
היסטוריה

היישוב הוקם ככפר תעשייתי ומושב שיתופי על ידי גרעין משפחות אקדמאים דתיים שעלו מארצות הברית. חברי גרעין זה היו פחות אדוקים ברעיון השיתופי מגרעינים אחרים, כמו זה של נווה אילן, וגרסו הבדלים מסוימים בהכנסות. היישוב תוכנן ל-100 משפחות.
ב-1 באוקטובר 1975 נחנך המקום על ידי 11 המשפחות הראשונות. בשנים הראשונות התפרנסו תושבי המקום משירותי מחשוב. בשנת 1988 כשבמושב היו רק 18 משפחות, התפרק המושב השיתופי, והיישוב הפך ליישוב קהילתי.
בשנות ה-80 וה-90 נותר היישוב קטן, אך בעשור הראשון של המאה ה-21 התפתח היישוב וגדל מאוד. עד שנת 2010 התקיימה ביישוב תעשייה זעירה בכמה ענפים, שרידי המושב החקלאי, שהלכה ודעכה עם השנים. ב-2011 הוקמה שכונה חדשה בשטח שבו שכנו מבני התעשייה והלולים של המושב.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף יולי 2024 (אומדן), מתגוררים באלעזר (יישוב) 2,719 תושבים. האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.9%‏.     מרבית התושבים עובדים בגוש עציון ובירושלים הסמוכה.
שמות היישוב

בעת הקמתו נקרא היישוב באופן זמני "עציון ג'".
היישוב נקרא על שם אלעזר החורני, אחיו של  יהודה המכבי, שנהרג במהלך קרב בית זכריה שנערך בקרבת מקום, סמוך לחרבת זכריה. גם שמות הרחובות ביישוב קשורים ברובם לחשמונאים ומלחמותיהם: חשמונאים, יהודה, יוחנן, יונתן, שמעון, מתתיהו, שלומציון, בית צור, בית זכריה, הרי גופנה, מודיעין.
הדרך העולה לשכונת נתיב האבות קרויה "דרך גוש קטיף", ורחובות השכונה החדשה נקראים על שם יישובי גוש קטיף: גן אור, נווה דקלים, גני טל, נצרים, ניסנית ואלי סיני. בנוסף קיים ביישוב גם רחוב "נצר חזני" על שם היישוב מגוש קטיף.
שכונת נתיב האבות

בפברואר 2001 הוקמה שכונת "נתיב האבות" או "דרך האבות" בצפון מערב היישוב. השכונה הוקמה ללא הליך תכנוני ונחשבת למאחז בלתי חוקי. בשנת 2004, בעקבות עתירות לבג"ץ, התחייבה המדינה שצוות ממשלתי מקצועי יבחן את סוגיית הבעלות באדמות עליהן ממוקם המאחז, ויקבע אם הן אדמות פלסטיניות או קרקע שבבעלות המדינה, אולם הצוות לא השלים את פעולתו. בשנת 2008 הודיעה המדינה כי תפעל בהקדם להריסת מבנה במאחז. בשנת 2010 הודיעה המדינה שבכוונתה לשוב ולבחון את הבעלות על הקרקעות במקום, אך ללא יכולת להבטיח לוח זמנים לסיום הבחינה.  בתחילת 2013 נתקבלו תוצאות סקר קרקעות ועל פיו הוכרז חלק מהשטח כאדמות מדינה. באוגוסט 2016 הורה בג"ץ על הריסת 17 בתים הנמצאים באופן מלא או חלקי מחוץ לשטח ההכרזה על אדמות מדינה. לטענת ארגון רגבים בג"ץ נהג באופן לא שוויוני בהחלטה זו. עתירה לבג"ץ נגד ההכרזה על חלק משטח המאחז כאדמות מדינה תלויה ועומדת לפני בית המשפט העליון.
בפברואר 2018 אישרה ממשלת ישראל השלושים וארבע תקציב של 60 מיליון ש"ח לטובת פינוי של 15 משפחות  שמתגוררות חלקית על קרקע פלסטינית פרטית.
אלפים השתתפו בהפגנה במחאה על הכוונה לפנות את המאחז, ביניהם שר החינוך נפתלי בנט שאמר: "מי שרצה להרוס 15 בתים, יקבל 350 בתים על הגבעה הזו". ב-12 ביוני 2018 פונתה השכונה מיושביה במעורבות של כ-2,300 שוטרים.
כיום מתגוררות במאחז כ-35 משפחות.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  40 יישובים ב-4 שנים, דבר, 5 באוגוסט 1973
↑  נחום ברנע, אנשים על הר המזל הרע, דבר, 23 בפברואר 1973
↑  אברהם תירוש, משפחות מארה"ב וקנדה יישבו קיבוץ בגוש עציון, מעריב, 28 באפריל 1975
↑  יוסף צוריאל, 12 משפתות ראשונות נקלטו במושב אלעזר בגוש עציון, מעריב, 7 באוקטובר 1975
↑  מחשב בגוש עציון, מעריב, 17 בנובמבר 1976
↑  שני ישובים קהילתיים של הפועל המזרחי יוקמו בקרוב במערב השומרון, מעריב, 18 בפברואר 1988
↑  6 מיליון יושקעו בבניה במרכז האזורי אלון־שבות, דבר, 6 במרץ 1975
↑  בג"ץ 5083/02 ובג"ץ 7379/02
↑  בג"ץ 2817/08 מוניר חוסיין חסן מוסא נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־29 באפריל 2008, בג"ץ 8258/08 מוניר חוסיין חסן מוסא ואחרים נ' שר הבטחון, מר אהוד ברק ואחרים, ניתן ב־18 במאי 2009
↑  בג"ץ 8255/08 עלי מחמד עיסא מוסא ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־1 בספטמבר 2010
↑  בג"ץ 7292/14 עלי מוחמד עיסא מוסא ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב־1 בספטמבר 2016
דניאל דולב וטל שלו‏, בג"ץ דחה את בקשת תושבי נתיב האבות: "יש להרוס את כל הבתים", באתר וואלה, 23 באוקטובר 2017
↑  נתיב האבות מול ביר הדאג' באתר ערוץ 7.
↑  יותם ברגר, מפוני מאחז נתיב האבות ישוכנו זמנית במלון בעלות של יותר משני מיליון שקל, באתר הארץ, 25 בפברואר 2018
↑   יותם ברגר, כוחות הביטחון צפויים להרוס מחר 15 מבנים במאחז נתיב האבות, באתר הארץ, 11 ביוני 2018.
↑  ערוץ 7, הסתיים פינוי נתיב האבות, באתר ערוץ 7, 12 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588164005171  VIAF: 149466647   WorldCat (עם VIAF): 149466647
אלן אנדרסון

| --- | --- |
אלן אנדרסון, 2010
אלן אנדרסון, 2010
 לידה:  16 באוקטובר 1982 (בן 41) מיניאפוליס שבמינסוטה
 עמדה:  סמול פורוורד, קלע
 גובה:  1.98 מטרים
 מספר:  9 
 מכללה:  מישיגן סטייט
 דראפט:  לא נבחר, 2005
 קבוצות כשחקן
 2005–2006   2006–2007   2007–2008   2008   2008–2009   2009–2010   2010–2011   2011–2012   2012–2013   2013–2015  2015–2016   2016–2017:  שארלוט בובקאטס   טולסה סיקסרס   וירטוס בולוניה   טריומף ליוברצי   ציבונה זאגרב   מכבי תל אביב   ברצלונה   שאנדונג ליונס   טורונטו ראפטורס   ברוקלין נטס   וושינגטון ויזארדס   לוס אנג'לס קליפרס
 הישגים כשחקן
 MVP של הגביע הקרואטי (2009)   MVP של הגביע הספרדי (2011)
 
אלן ג'פרי אנדרסון (באנגלית: Alan Jeffery Anderson; נולד ב-16 באוקטובר 1982 במיניאפוליס שבמינסוטה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד. גובהו 1.98 מטר.
קריירה

אנדרסון החל את קריירת המכללות שלו במדי מישיגן סטייט, בה שיחק במשך ארבע עונות. בעונתו השנייה הוא קלע 13.2 נקודות, קלט 5.5 כדורים חוזרים ומסר 1.5 אסיסטים למשחק, ובשל יכולת זו נבחר לחמישיית העונה של ה-NCAA. בנוסף להישג האישי הוא הוביל את קבוצתו לפיינל פור של אליפות ליגת ה-NCAA, בו סיימה הקבוצה במקום השלישי.
אנדרסון סיים את קריירת המכללות שלו כעבור ארבע עונות שבסיומן דורג שמיני בהיסטוריית האוניברסיטה בזריקות עונשין (81.3%, 265 זריקות מוצלחות מתוך 326 ניסיונות).
אנדרסון החל את הקריירה המקצוענית שלו כשחתם במדי שארלוט בובקאטס מה-NBA בשלהי אוגוסט 2005. ב-28 בנובמבר 2006, שחררו הבובקאטס את אנדרסון מהקבוצה, והוא חתם שם בשנית ב-17 במרץ 2007 למשך השנה בלבד. בחוזה שעליו חתם הוסכם כי הוא ישחק בטולסה סיקסרס, קבוצת הבת של הבובקאטס המשחקת ב-NBDL. אנדרסון השתתף ב-19 משחקים במדי הבובקאטס, בהם קלע 15.8 נקודות בממוצע.
ב-13 בספטמבר 2007 חתם אנדרסון בוודויצ'י בולוניה מליגת העל האיטלקית, ולאחר עונה אחת בלבד עזב והצטרף לטריומף ליוברצי. ב-31 בדצמבר 2008 הוא עזב את ליוברצי, ועבר לציבונה זאגרב, לה סייע לזכות באליפות ובגביע המקומיים, לאחר שבגמר הגביע נבחר כשחקן המצטיין כיוון שקלע 24 נקודות וקלט 11 ריבאונדים. כמו כן, הוא הוביל את ציבונה להעפלה לשלב הבתים השני של היורוליג.
ב-25 ביולי 2009 חתם אנדרסון במכבי תל אביב. הוא זכה בתואר ה-MVP של החודש ביורוליג בפברואר 2010, וסייע למכבי להעפיל לשלב רבע הגמר של הטורניר, לאחר שקלע פעמיים מהעונשין וניצח את משחק החוץ מול ריאל מדריד.
בינואר 2011 חתם אנדרסון בברצלונה, ועזר לקבוצה לזכות בדאבל-אליפות וגביע, ואף נבחר לMVP של הגביע הספרדי. בסיום העונה עזב את הקבוצה ועבר לשחק בקבוצה מליגת הכדורסל הסינית.
ב-26 במרץ חתם אנדרסון על חוזה זמני עם המועדון הקנדי טורונטו ראפטורס מליגת ה-NBA, ולאחר שהרשים במשחקי הקבוצה הוארך החוזה עד תום העונה.
ב-30 ביולי 2013, חתם אנדרסון על חוזה לשנתיים בקבוצת ברוקלין נטס.
סטטיסטיקת קריירה

נכון לסוף עונת 2016/2017.‏
סטטיסטיקת קריירה > בעונה הסדירה ב-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/2006 | שארלוט | 36 | 7 | 15.7 | 0.414 | 0.414 | 0.805 | 1.9 | 0.9 | 0.3 | 0.1 | 5.8 |
| 2006/2007 | שארלוט | 17 | 0 | 15.1 | 0.457 | 0.250 | 0.826 | 1.9 | 1.2 | 0.4 | 0.0 | 5.8 |
| 2011/2012 | טורונטו | 17 | 12 | 27.1 | 0.387 | 0.393 | 0.853 | 2.0 | 1.5 | 0.3 | 0.2 | 9.6 |
| 2012/2013 | טורונטו | 65 | 2 | 23.0 | 0.383 | 0.333 | 0.857 | 2.3 | 1.6 | 0.7 | 0.1 | 10.7 |
| 2013/2014 | ברוקלין | 78 | 26 | 22.7 | 0.400 | 0.339 | 0.780 | 2.2 | 1.0 | 0.6 | 0.1 | 7.2 |
| 2014/2015 | ברוקלין | 74 | 19 | 23.6 | 0.443 | 0.348 | 0.812 | 2.8 | 1.1 | 0.8 | 0.1 | 7.4 |
| 2015/2016 | וושינגטון | 13 | 0 | 14.8 | 0.356 | 0.324 | 0.733 | 2.1 | 1.1 | 0.3 | 0.1 | 5.0 |
| 2016/2017 | קליפרס | 30 | 0 | 10.3 | 0.375 | 0.318 | 0.750 | 0.8 | 0.4 | 0.1 | 0.0 | 2.9 |

| קריירה |  | 330 | 66 | 20.6 | 0.405 | 0.344 | 0.816 | 2.2 | 1.1 | 0.6 | 0.1 | 7.3 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקת קריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | ברוקלין | 12 | 2 | 21.8 | 0.403 | 0.290 | 0.667 | 2.7 | 1.3 | 0.8 | 0.0 | 5.9 |
| 2015 | ברוקלין | 6 | 0 | 23.7 | 0.610 | 0.625 | 0.667 | 3.5 | 1.2 | 0.7 | 0.2 | 11.0 |

| קריירה |  | 18 | 2 | 22.4 | 0.485 | 0.404 | 0.667 | 2.9 | 1.2 | 0.8 | 0.1 | 7.6 |
סטטיסטיקת קריירה > ביורוליג

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007/2008 | בולוניה | 9 | 4 | 25.6 | 0.398 | 0.250 | 0.909 | 3.0 | 1.1 | 1.1 | 0.3 | 11.2 |
| 2008/2009 | זאגרב | 8 | 7 | 31.4 | 0.383 | 0.394 | 0.841 | 4.8 | 2.0 | 2.0 | 0.5 | 15.3 |
| 2009/2010 | תל אביב | 20 | 18 | 28.4 | 0.434 | 0.339 | 0.800 | 3.6 | 2.3 | 1.6 | 0.2 | 13.7 |
| 2010/2011 | ברצלונה | 10 | 10 | 27.2 | 0.448 | 0.455 | 0.844 | 3.1 | 1.5 | 0.6 | 0.2 | 11.4 |

| קריירה |  | 47 | 39 | 28.2 | 0.420 | 0.365 | 0.832 | 3.6 | 1.8 | 1.4 | 0.3 | 13.0 |
הערות שוליים

↑  הבובקאטס שחררו את אלן אנדרסון
↑  אנדרסון חתם בשנית אצל הבובקאטס וישחק בשורותיה של קבוצת הבת שלה, טלסה סיקסרס
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, טורונטו החתימה את אלן אנדרסון עד תום העונה, באתר וואלה, 16 באפריל 2012
↑  anderson/career_stats.html Alan Anderson career stats באתר NBA.com
↑  הדקות, הריבאונדים, האסיסטים, החטיפות, החסימות והנקודות הם בממוצע למשחק.
אצ'י

דמות אצ'י טיפוסית
אצ'י (ביפנית: エッチ, באנגלית: Ecchi), הוא ז'אנר פופולרי במאנגה ואנימציה יפנית, המשתמש לרוב ברמיזות מיניות או נושאים אחרים המתאימים למבוגרים לשם אמצעי קומי. אין להתבלבל בין ז'אנר האצ'י להנטאי. סדרות אצ'י רבות לא מציגות עירום מפורש או תכנים אסורים וטאבואים אחרים. למרות זאת, ז'אנר זה לרוב מוגדר לקהל הצפייה הזכרי הבוגר (לרוב 16 ומעלה), למרות שגם הקהל הנשי יכול למצוא סדרות אלו מתאימות לצפייה. 
אצ'י מובא לרוב ביחד עם עלילות רומנטיות ומדגיש לחצים מיניים, פחדים שונים מהמין השני ואף משמש כזרז ליחסים שונים בין דמויות בעלילה.
מקור הביטוי

מקור הביטוי בא מהאות "ה", "H" היפנית המבוטאת Ecchi או אצ'י, שהיא גם האות הראשונה במילה הנטאי (Hentai). משמעות שתי המילים ביפנית זהה ומשמעותן 'סוטה'. מחוץ ליפן נהוג להפריד בין המושג אצ'י להנטאי, כאשר אצ'י הוא המושג הממותן והפחות גס והנטאי הוא מושג קיצוני בהרבה.
מוטיבים חוזרים

מוטיבים חוזרים בסדרות אצ'י קשורים לרמזים מיניים, ביגוד מינימלי ונאיביות למצבים מסוימים, הכל כאמצעי קומי לשם פניה לקהל צופים יותר בוגר.
ביגוד המבליט את קווי המתאר של הדמויות הנשיות.
ביגוד פרובוקטיבי וחושפני, לעיתים הדמות לבושה כך ביום-יום בצורה תמימה לחלוטין.
זוויות צילום החושפות לבוש תחתון.
דימום מהאף כסמל למשיכה מינית.
אובססיות מוזרות מצד הדמויות הזכריות כלפי חפצים הקשורים לנשים.
שימוש בחפצים דוממים לשם רמיזה של איברים מיניים.
הבלטה אנטומית של דמויות במטרה להבליט את החושניות שבהן.
נאיביות מצד דמויות תמימות שלא מודעות לכך שיש להן מראה סקסי.
לעיתים יהיה שימוש בעירום. לרוב לא יהיה מדובר בעירום מלא והתמונה לא תראה דבר מתחת לקו האגן.
לעיתים קרובות האלמנטים הנ"ל מסייעים לבניית סיפור אהבה בין שתי דמויות ראשיות.
כותרי אצ'י מפורסמים

גולדן בוי
איצ'יגו 100%
מידורי נו היבי
שין צ'אן
גרין גרין
לאב הינה
צ'וביטס
שוקוגקי נו סומה
| אנימה ומאנגה |
| --- | --- | --- |
| מיקוד לפי קהל יעד | קודומו • שונן • שוג'ו • סיינן • ג'וסיי |  |
| סוגות ייחודיות | מכה • איסקאי  • מאהו שוג'ו • מאהו שונן • ג'ידאימונו • הארם • אצ'י • הנטאי |  |
| אמני מאנגה בולטים | אוסמו טזוקה • אייצ'ירו אודה • ביסקו הטורי • מגומי איגראשי • הייאו מיאזאקי • טאיטו קובו • מסאשי קישימוטו • קלאמפ • רומיקו טקהאשי • אקירה טוריאמה • פוג'יקו פוג'יו • לייג'י מאטסומוטו |  |
| אנימטורים יפנים בולטים | אוסמו טזוקה • הידאקי אנו • מאמורו הוסודה • מאקוטו שינקאי • הייאו מיאזאקי • טאיטו קובו • יושיאקי קוואג'ירי • רומיקו טקהאשי |  |
| חברות אנימה בולטות | טאצונוקו הפקות • טואי אנימציה • ניפון אולפני אנימציה • סטודיו ג'יבלי • סטודיו פיירו |  |
| סגנונות ציור | בישוג'ו • בישונן • צ'יבי • SD |  |
| תרבות קהילות המעריצים | אוטאקו • קוספליי • כנסי אנימה |  |
אנטונין קראפט

| --- | --- |

 לידה:  30 בדצמבר 1749 Rokycany, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  28 באוגוסט 1820 (בגיל 70) וינה, האימפריה האוסטרית 
 מוקד פעילות:  האימפריה האוסטרית 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 כלי נגינה:  צ'לו 
 צאצאים:  ניקולאוס קראפט 
 
אנטונין קראפט (בצ'כית: Antonín Kraft;‏ 30 בדצמבר 1749 – 28 באוגוסט 1820) היה צ'לן ומלחין צ'כי. היה מקורב אל יוזף היידן, מוצרט ובטהובן.
ביוגרפיה

קראפט יליד בוהמיה, החל את לימודי הנגינה בצ'לו אצל אביו, לפני שיצא ללמוד משפטים באוניברסיטה בווינה. תוך זמן קצר התקבל לעבודה בתזמורת החצר הקיסרית. ב-1778 התמנה לצ'לן בתזמורתו של הנסיך ניקולאוס אסטרהאזי, שם הכיר את היידן ולמד אצלו הלחנה. אחרי מות אסטרהאזי בשנת 1790, חזר לווינה והיה ממייסדי רביעיית שופאנציג, שם היה בין קובעי מסורת הנגינה ברביעיית מיתרים. קראפט ניגן בחצר גראסאלקוביץ' ומשנת 1796 עבד בתזמורתו של הנסיך לובוקוביץ'. הוא מת באוגוסט 1820 בווינה.
קראפט נחשב לאחד מגדולי הצ'לנים בזמנו. הקונצ'רטו לצ'לו מס' 2 של היידן ברה מז'ור ותפקיד הצ'לו בקונצ'רטו המשולש של בטהובן נכתבו למענו, ובנו, ניקולאוס קראפט, הוא שניגן בביצוע הבכורה של הקונצ'רטו המשולש.
כמלחין, קראפט חיבר סונאטות לצ'לו (שש לצ'לו עם באס, שהתפרסמו כאופוס 1 ואופוס 2) וקונצ'רטו לצ'לו (אופוס 4). כמו כן כתב יצירות שונות לשני כלים: כינור וצ'לו (אופוס 3), צ'לו וקונטרבס ושני צ'לי (אופוס 5 ו-6).
יצירותיו

קונצ'רטו לצ'לו, אופוס 4 בדו מז'ור
סונאטות לצ'לו
דואטים לצ'לו
דואטים לצ'לו וגיטרה
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285264805171  PLWABN: 9810547003805606  BnF: cb13948105w (data)  GND: 129988863  ICCU: LO1V178331  ISNI: 0000 0001 1046 7104  LCCN: n85023250  MusicBrainz: 0acefbe7-3c1d-4495-b698-935e73c564d9  NKC: ola2002145102  NTA: 104859458  SNAC: w6gf8jh1  SUDOC: 167391682  VIAF: 24792668   WorldCat (עם VIAF): 24792668
אמסטל (בירה)

| --- | --- |

 סוג:  מותג בירה 
 מועד הכנה ראשוני:  1870 
 
אמסטל (Amstel) הוא מותג בירה הולנדי, המיוצר מאז שנת 1870. בשנת 1968 נרכשה המבשלה על ידי חברת היינקן.
היסטוריה

מבשלת הבירה נוסדה באמסטרדם ב-11 ביוני 1870 ונקראה על שם נהר האמסטל בהולנד. בשנת 1872 הגיע היקף הייצור ל-10,000 ליטרים בשנה. בשנים הראשונות נמכרה הבירה רק באמסטרדם ובשנת 1883 התחיל שיווקה גם לבריטניה ולאיי הודו המזרחיים ההולנדיים.
בשנת 1954 פתחה החברה מבשלה בגינאה ההולנדית. באותו הזמן הפכה אמסטל למבשלה ההולנדית הראשונה ששיווקה בירה בפחיות. בשנת 1958 הקימה החברה מבשלה בירדן ושנתיים לאחר מכן הקימה מבשלה נוספת בקוראסאו. התרחבות החברה המשיכה ובשנת 1963 פתחה החברה מבשלות בפוארטו ריקו וביוון.
ב-1968 נרכשה המבשלה על ידי חברת היינקן וב-1972 נסגרה המבשלה באמסטרדם וייצור הבירה הועבר למבשלות הראשיות של היינקן. בשם אמסטל נמכרים מספר סוגי בירה בהם אמסטל לאגר, אמסטל לייט ואמסטל 1870.
אנטונינה ויז'יקובסקה

| --- | --- |
אנטונינה ויז'יקובסקי, 2007
אנטונינה ויז'יקובסקי, 2007
 לידה:  2 באוגוסט 1916 ידוובנה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  29 בנובמבר 2011 (בגיל 95) Milanówek, רפובליקת פולין 
 מדינה:  פולין 
 מקצוע:  חקלאית 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (19 בינואר 1976)  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  אנטונינה ויז'יקובסקה
 
אנטונינה ויז'יקובסקה (בפולנית: Antonina Wyrzykowska;‏ 1916 – 2011) הייתה חסידת אומות העולם מחבל ידוובנה שבמחוז ביאליסטוק בפולין.
מעשה ההצלה

אנטונינה גדלה בבית איכרים קתולים. בגיל 16 נישאה לאלכסנדר ויז'יקובסקי (Wyrzykowski) והתגוררה עמו ביאנצ'בו (Janczewko) שליד ידוובנה.
ב-10 ביולי 1941 נרצחו כ־1600 יהודים בידוובנה - רוב יהודי העיר - על ידי שכניהם הפולנים, שריכזו אותם בכוח בחווה ושרפו אותם חיים. קבוצה של שישה ניצולים מהטבח הגיעה לגטו לומז'ה ומשם ברחו בנובמבר 1942 לביתם של אנטונינה ואלכסנדר ויז'יקובסקי וילדיהם. שם הסתירו בני משפחת ויז'יקובסקי את השישה במשך למעלה משנתיים, עד השחרור בידי הצבא האדום, בינואר 1945.
לאחר השחרור

לאחר השחרור נרדפו בני משפחת ויז'יקובסקי בשל הסיוע שנתנו ליהודים, ובסוף 1945 עזבה אנטונינה את פולין לאוסטריה אך שבה לאחר מספר שנים והתגוררה ביישוב מילנובק (Milanówek), סמוך לבירת פולין, ורשה. אחד מהיהודים שניצלו בזכות בני משפחת ויז'יקובסקי העיד על הטבח במשפט שנערך לאחר המלחמה. חלק מהיהודים שניצלו בזכות בני משפחת ויז'יקובסקי היגרו לארצות הברית ולארגנטינה.
הנצחה

בשנת 1976 הכיר יד ושם באנטונינה ובאלכסנדר ויז'יקובסקי בתור חסידי אומות העולם.
תשומת הלב הציבורית לטבח בידוובנה התעוררה בשנת 2000, אחרי פרסום ספרו של יאן תומאש גרוס, שכנים, על הטבח. גרוס תיאר בספרו גם את סיפור ההצלה של היהודים על ידי בני משפחת ויז'יקובסקי.
ב-10 ביולי 2001, בטקס שהתקיים לציון יום השנה השישים לטבח בידוובנה, הזכיר נשיא פולין אלכסנדר קוואשנייבסקי את מעשה ההצלה של בני משפחת ויז'יקובסקי, בנוכחות אנטונינה ויז'יקובסקה.
אנדרטה

ערך זה עוסק בפסל סביבתי למטרת הנצחה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אנדרטת השואה והתקומה בתל אביב
אנדרטה לזכר חללי מלחמות ישראל של העיר נשר. מבנה האנדרטה נבנה במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט כעמדה מבוצרת להגן על תושבי שכונת נשר מפני התקפות תושבי בלד א-שייח'
אנדרטה (נהגית אַנְדַּרְטָה, אך גם אַנְדְּרָטָה), גַּלְעֵד או יָד הם פסלים, פסל סביבתי, מיצב או מבנה המוצב במקום מסוים, שמטרתו להנציח אישים חשובים, מאורעות היסטוריים וכדומה.
בהיסטוריה

בעת העתיקה התקיימה הפרדה יחסית בין פיסול אנדרטאות לבין פיסול שיועד לעיטור מבנים או שימש כפסל חופשי הניתן להעברה בחלל. פעמים רבות נוצרו האנדרטאות בקנה מידה מונומנטלי, כלומר קנה מידה הגדול מקומת אדם. מיקומה של האנדרטה היה מוגדר וברור; היא הוצבה במקום המרכזי בעיר, מקום שפעמים רבות היה מזוהה עם השלטון. כך לדוגמה הוצבו בפורום הרומאי עמודי ניצחון כמו "עמוד טראיאנוס" או שערי ניצחון כדוגמת "שער טיטוס" ו"קשת קונסטנטינוס".
פעמים רבות ממקמים אנדרטה על גבעה, הר, או על מקום שמבליט אותה באזור ומבודד אותה. פעמים רבות מציבים אנדרטה באזור שבו התרחש האירוע המונצח בה.
לעיתים השתמשו האמנים בתבליט על גבי מבנה אדריכלי, אולם לעיתים שימש פסל פיגורטיבי ותלת-ממדי כאנדרטה. מבנה כזה הציג את דיוקנו של השליט, ובכך ביקש לבסס את שלטונו, או לחלופין הציג רעיון מופשט שנתפש כאידיאל של בני התקופה. כך לדוגמה הוצגו פסלי "טיכה", פסלי נשים אשר היוו ייצוג חזותי של העיר. דוגמה מודרנית של רעיון זה אפשר למצוא ב"פסל החירות" שבניו יורק.
הכתיב "אנדרטא" מופיע בתלמוד, בעיקר בדיונים הנוגעים בפסלי עבודה זרה להבדיל אנדרטא מפסל לעבודה זרה. מקור המילה במילה היוונית "אנדרו" (=איש, גבר). המילה "אנדרטה" נכנסה לשימוש בעברית בתקופת קום המדינה, עם הקמת אנדרטאות לזכר חללי צה"ל. בתשובה למכתב למערכת "לשוננו לעם" כתב הבלשן עלי איתן כי "מכיוון שהמצבות בתל אביב ובקריית ענבים אינן פסלים של בני אדם, אין השם אנדרטה הולמן, אלא היה צריך לקרוא להן מצבת זיכרון או יד".
אנדרטאות באתרי הנצחה

חלק מהאנדרטאות נמצאות בתוך אתרי הנצחה. אתר הנצחה הוא קומפלקס הכולל בנוסף לאנדרטה עצמה בדרך כלל גם מרכז מידע, מוזיאון, משרדים של העמותה המנהלת את האתר, אודיטוריום או אמפיתיאטרון לעריכת טקסים, הרצאות ואירועים. דוגמה לאתר הנצחה המכיל את כל האלמנטים הללו הוא יד לשריון בלטרון - אתר ההנצחה של חיל השריון הישראלי.
אנדרטאות נודעות בישראל

פסל האריה השואג לזכר חללי תל חי של אברהם מלינקוב.
אנדרטת השואה והתקומה של יגאל תומרקין לזכר השואה והנצחת 6 מיליון היהודים שנספו, בכיכר רבין בתל אביב.
אנדרטת "הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה" של גרשון קניספל בחיפה.
אנדרטה לזכר חללי הצבא המצרי בגשר עד הלום.
אנדרטה לציון יום האדמה בסכנין. 1978, גרשון קניספל ועבד עאבדי.
אנדרטת הניצחון בנתניה שעוצבה על ידי פסלים רוסים והאמן הישראלי חן וינקלר.
אנדרטאות נודעות בישראל > אנדרטאות להנצחת חללי מערכות ישראל

אנדרטאות רבות בישראל הוקמו לשם הנצחת חללי מערכות ישראל.
אנדרטאות בעולם

אנדרטה לזכר רמב"ם (רבי משה בן מימון), בקורדובה, ספרד.
אנדרטת וושינגטון בוושינגטון, ארצות הברית.
אנדרטת לינקולן בוושינגטון, ארצות הברית.
האנדרטה לזכר מרד גטו ורשה, בוורשה, פולין.
אנדרטת עמוד נלסון בכיכר טרפלגר, לונדון, בריטניה, לזכר הורציו נלסון, מנהיג הצי הבריטי בקרב טרפלגר.
הסנוטאף של לונדון
גלריית תמונות

"המצבה" - אנדרטה למגיני בת-ים שנפלו במלחמת העצמאות
אנדרטה לחללי ת"א (מוצבת בגני יהושע)
אנדרטה לנופלים במלחמות ישראל מבין תושבי העיר בני ברק
קיר הנצחה לחללי העיר מגדל העמק נמצא בחזית בית יד לבנים
אנדרטה לזכר חללי העיר פתח תקווה
אנדרטת הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה - בחיפה
אנדרטת כביש הגבורה המשמשת להנצחת חללי חיל ההנדסה הישראלי
אנדרטת פורצי הדרך לירושלים על רקע חורבת זנקלה, גבעת משב
אנדרטת האריה השואג המשמשת להנצחת שמונת חללי מאורעות תל חי
אנדרטה לזכר שלושת הנערים. האמן אסף קדרון 2016
אנדרטת מגילת האש ליד מושב כסלון
אנדרטה תל מונד
אנדרטת הניצחון בנתניה - מראה כללי
אמסטל

ערך זה עוסק בנהר בהולנד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  31 ק"מ
 מוצא:  ארקנאל
 יובלים:  Kromme Mijdrecht, Amstel-Drechtkanaal, Bullewijk, Waver 
 שפך:  אמסטרדם
 מדינות באגן הניקוז:  הולנד הולנד
 
 
אמסטל (בהולנדית: Amstel) הוא נהר בהולנד, שזרם בעבר במרכז המקום שבו נמצאת היום העיר אמסטרדם. הנהר נתן לעיר את שמה לאחר שנבנה עליו סכר (בהולנדית: "דאם") במקום בו עומדת היום כיכר דאם.
גאוגרפיה

מקור שמו של הנהר בביטוי "אם סטלה" (בהולנדית עתיקה: Aeme stelle) שמשמעו "אזור גדוש מים". בעבר היה מוצא הנהר בשני נהרות - ה"דרכט" (Drecht) וה"קרומה מיידרכט" (Kromme Mijdrecht) שהתאחדו בהמשך, באזור אאוטהורן לנהר אחד. עם בניית תעלת האמסטל-דרכט מוצאו של הנהר (בשל התעלה) הוא באזור העיר ניוויין. עם יובלי הנהר נמנים הקרומה מיחדרכט, הבולווייק (Bullewijk) והוואבר (Waver).
בעבר היה שפך הנהר במפרץ האיי (IJ), אולם בשנת 1936 מוצא הנהר (שנקרא ה"רוקין") מולא, והיום הנהר מסתיים בכיכר ספאו שבאמסטרדם (וממשיך בצינורות תת-קרקעיים אל המפרץ).
העיר אמסטרדם התפתחה סביב הנהר שנתן לה את שמה. בראשית המאה ה-13 הייתה העיר כפר דייגים קטן ששכן לצד הסכר שנבנה על הנהר.
הנהר זורם באזור המכונה "אמסטל-לנד" (Amstelland) ודרך הערים אמסטלפיין, אאודר אמסטל והכפרים אאודרקרק אן דה אמסטל ונס אן דה אמסטל הקרויים כולם על שם הנהר הזורם בהם.
גם מותג הבירה "אמסטל" קרוי על שם הנהר, הואיל והבירה מיוצרת על גדת הנהר, ומי הנהר משמשים לקירור הבירה.
אנדור אנדרה גלרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 במרץ 1906 בודפשט, הונגריה
 פטירה:  3 במאי 1945  (בגיל 39) גונסקירכן (מחנה ריכוז), אוסטריה
 מדינה:  הונגריה
 לאום:  יהודי
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי של אובודה 
 שפות היצירה:  הונגרית
 סוגה:  ריאליזם קסום
 יצירות בולטות:  המכבסה הגדולה, המשרתים העצמאים, סיפורו של כבוד עצמי
 תקופת הפעילות:  1924–1945 (כ־21 שנים)
 הושפע מ:  לאג'וס מייקס, מילאן פושט
 פרסים והוקרה:  פרס באומגרטן (1932, 1934)
 
אַנְדוֹר אֶנְדרֶה גֶלֵרִי (במקור גרינהוט - Grünhut, בהונגרית: Gelléri Andor Endre; בודפשט, 30 במרץ 1906 – גונסקירכן (מחנה ריכוז), אוסטריה, 3 במאי 1945) היה סופר יהודי-הונגרי, נחשב לאחד הסופרים ההונגרים הססגוניים והחשובים ביותר במאה העשרים. ניספה בשואת יהודי הונגריה.
משפחתו

אביו היה יוז'ף גלרי (גרינהוט) (1880–1938), מסגר מומחה, ואמו הייתה שרה פרנקל (קראוס) (1880–1973). אמו חלתה במחלה קשה כתוצאה מזיהום שהתרחש במהלך לידת הילד.
אשתו הייתה יוליאנה דרייר (נולדה ב-1916). הם נישאו ב-19 באוגוסט 1937. יחד עם שני ילדיה הקטנים (אגנש ויוז'ף), רעייתו שרדה את הרדיפות של השואה ואת מלחמת העולם.
בן דודו הוא אביו של דניאל גלרי.
יצירותיו > פורסמו עד 1945

המכבסה הגדולה. רומן ; פנתיאון, בודפשט, 1931 ( הרומן ההונגרי החדש ) זמינות באינטרנט
משרתים צמאים. סיפורים West, Budapest, 1933 ( West books) זמינות מקוונת
רחוב הירח, דברצן, 1935 (סופרים חדשים) זמינות מקוונת
נמל. אתנאום, בודפשט, 1936 (סיפורים קצרים הונגרים)
ברק ואש ערב. אלמנך, בודפשט, 1940 זמינות מקוונת