stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יליד דיגיטלי
התמודדות עם הבדלים

על פי מארק פרנסקי, חינוך הוא סוגיה מרכזית בהתמודדות של המהגרים הדיגיטליים - הם דוברים שפה לא מעודכנת ובעקבותיה נוצרים חיכוכים לעיתים קרובות.
מרבית הספרות בנושא הפער הדיגיטלי עוסקת בחלוקה שבין מהגרים וילידים דיגיטליים. בניסוי שערכה אסתר הרגיטאי, נבדקו תוצאות החיפוש של נושאים שונים על ידי אנשים בגילאים שונים. היכולת למצוא מידע באינטרנט מאפשרת לאנשים למצות את הפוטנציאל של האינטרנט. לפי תוצאות המחקר ישנו הבדל דורי מובהק בקשר ליכולת של אנשים להשתמש באינטרנט. ככל שהנבדקים יותר מבוגרים, כך הם השיגו פחות תוצאות בחיפוש, מתוך חמש קטגוריות, וכן החיפוש נמשך יותר זמן. המחקר הראה שצעירים שהסתגלו לאינטרנט בגיל צעיר יותר, השיגו תוצאות יותר טובות. למהגרים הדיגיטליים יכולה להיות גישה טכנית, אך הגישה האפקטיבית שלהם לוקה בחסר, כיוון שהם אינם יודעים למצות את המידע לפי צורכיהם מבין המידע הקיים ברשת. כלומר, ישנו פער דיגיטלי מדרגה שנייה שמשפיע על השימוש היעיל במדיום זה.
כיום, שפת האם של תלמידים היא שפת העולם הדיגיטלי: בו-זמניות, מיידיות וגישה בלתי מוגבלת למידע מאפיינים את אופן החשיבה הטבעי שלהם. לפי פרנסקי, ייתכן שאופני החשיבה החדשים אפילו שינו את מבנה המוח של הילידים, שנבדל כעת מזה של המבוגרים. עבור מבוגרים, כמו כל מהגר, שפת הרשת היא שפה שנייה, שאפשר לחוש בה את שרידי המבטא הישן. דוגמאות למבטא כזה לא חסרות: למשל הרצון להדפיס דואר אלקטרוני ולשמור עותק שלו, בדיקה טלפונית שדואר אלקטרוני הגיע ליעדו, וגם חיפוש מידע באינטרנט רק אחרי סריקת הספריות המסורתיות.
רומנטיקה ומערכות יחסים

אחת הדרכים המשמעותיות ביותר שבהן הטכנולוגיה עיצבה מערכות יחסים עבור הילידים הדיגיטליים היא באמצעות עלייתן של פלטפורמות ההיכרויות באינטרנט והרשתות החברתיות. הן מקלות על אנשים לפגוש בני זוג פוטנציאליים, והן גם שינו את הדרך שבה אנשים מתקשרים זה עם זה. לדוגמה, פרופילים בפלטפורמות היכרויות מקוונות מאפשרים לאנשים להציג את עצמם בצורה שאולי לא יוכלו להציג עצמם באופן פיזי בשל מגבלות של ביטחון עצמי. בנוסף, ישנו מגוון רחב מאוד של אנשים המשתמש בפלטפורמות אלה. האפליקציות שואפות להתאים בני זוג פוטנציאליים למשתמש על ידי זיהוי העדפות, מרחק גאוגרפי וגילאים. כיום קיימות פלטפורמות היכרויות פופולריות כגון: Tinder, OKcupid ועוד.
דרך נוספת שבה הטכנולוגיה עיצבה מערכות יחסים עבור ילידים דיגיטליים היא באמצעות שימוש ברשתות החברתיות. הרשתות החברתיות מאפשרות לאנשים להתחבר זה לזה בדרכים חדשות, וניתן להשתמש בהן גם כדי לפתח מערכות יחסים עם אנשים במרחק גאוגרפי גדול. הטכנולוגיה יכולה להקל על הילידים הדיגיטליים למצוא שותפים שחולקים את תחומי העניין והערכים שלהם. עם זאת, הרשת החברתית יכולה להיות גם מקור לתסכול ותשישות עבור אנשים, מכיוון שהם עשויים להרגיש צורך לעדכן כל הזמן את הפרופיל האישי שלהם, לשתף את הפעילויות שלהם עם העוקבים שלהם או להתעדכן במתרחש, כפעולת תחזוקה שוטפת.
לפלטפורמות ההיכרויות יש השפעות חיוביות ושליליות על מערכות היחסים הרומנטיות של ילידים דיגיטליים. מצד אחד, הטכנולוגיה והפלטפורמות יכולות להקל על מהירות המפגש עם אנשים חדשים ולהתחבר אליהם. מצד שני, הטכנולוגיה יכולה להוביל גם לציפיות לא מציאותיות ולקונפליקטים הנגרמים מאי הבנה בין הצדדים, ואף להוביל למצג שווא שעשוי להוביל לחוסר ביטחון אישי ותחושות של בידוד ובדידות. הבעיות הנוספות הן שקשה למשתמשים להעביר להעביר באמצעות הטקסט והתמונות טון מדויק בו הם מעוניינים. כמו כן, הזמינות והמבחר הרבים בפלטפורמות מעלה את הסבירות לכך שהאנשים יהיו בתוך מספר קשרים רומנטיים במקביל, והקשרים יהיו קצרים ומזדמנים בשל הרצון לחוות מכל האפשריות הקיימות.
ישנה עלייה בקרב ילידים דיגיטליים במודעות להשפעה הפוטנציאלית של הטכנולוגיה על מערכות היחסים, ובעיקר ההבנה כי יש להיזהר לא לתת לטכנולוגיה לשלוט במערכות היחסים שלהם ולהשתמש בה באופן בריא ופרודוקטיבי. לפיכך, נוצרו בלוגים, ספרים, מאמרים ואתרים רבים המסייעים ומלמדים על דרכי התנהלות במרחב החדש שנוצר.
ראו גם

דור ה-Y
דור ה-Z
זהות מקוונת
הערות שוליים

↑  שמיר-ענבל, תמר; בלאו, אינה, טאבלטים ללמידה בבית ספר יסודי: האם הטכנולוגיה בשלה לחדשנות פדגוגית?, כנס צ'ייס למחקרי טכנולוגיות למידה : האדם הלומד בעידן הטכנולוגי
↑  הראלה ישי, כיצד מחרב העידן הדיגיטלי את חיי האהבה?, באתר ynet, 18 בינואר 2015
↑  יפעת מנהרדט, הקאץ' מאחורי המאץ': למה אתרי היכרויות לא באמת מעוניינים שתכירו בן זוג?, באתר ynet, 5 באפריל 2022
↑  אסף גולן, מחקר חדש מפרסם כללים להיכרויות בעידן הדיגיטלי, באתר nrg
↑   כך נראים החיים כשפועלים לפי עצות בספרי הדרכה לשיפור עצמי, באתר TheMarker‏, 20 באפריל 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 01179564
מודי פרידמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בפברואר 1960 (בן 65) ישראל
 שם לידה:  מרדכי פרידמן
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיסוק:  תקשורת
 מספר צאצאים:  4
מרדכי (מוֹדִי) פרידמן (נולד ב-4 בפברואר 1960) הוא איש תקשורת ישראלי, ממייסדי "קשת". כיהן כמנכ"ל ערוץ 10, יו"ר דירקטוריון ערוץ 10, יו"ר "נגה תקשורת", ומנכ"ל ב-RGE ומשנה למנכ"ל ynet.
ביוגרפיה

מרדכי פרידמן למד באוניברסיטה[דרושה הבהרה] ועבד במוסך של אביו.
ביוגרפיה > קריירה

לאחר מכן פנה לענף השיווק, ועבד במשרד הפרסום "דחף" של מינה צמח. משם עבר ל"ידיעות אחרונות", ומשם לצוות ההקמה של הזכיינית קשת בערוץ 2, כמנהל השיווק.
לאחר מכן היה מנכ"ל ידיעות תקשורת, משנה למנכ"ל "קבוצת ידיעות אחרונות ", ובהמשך מנכ"ל של חברת נגה תקשורת.
בשנת 2000 עבד כמשנה למנכ"ל ynet.
כיהן כמנכ"ל ערוץ 10 בשתי תקופות (2005–2009, 2002-2004). כמנכ"ל הערוץ, תקף ב-2008 את המלצות ועדת תורג'מן שהמליצה שלא-לוותר לערוץ 10 על מחויבויות התוכן משנים עברו, שעמדו בהיקף של כ-60 מיליון ש"ח.
ב-2008 מונה לסגן-יו"ר ערוץ 10, לאחר שיסיים את תפקידו כמנכ"ל הערוץ.
ב-2009 עזב את ערוץ 10 לטובת תפקיד המנכ"ל בקבוצת התקשורת הישראלית "RGE".
ב-2012 הופיע בתוכנית טלוויזיה תיעודית בשם "אתם שם בבית" בערוץ 8 על תולדות הפריים טיים הישראלי.
ב-2014 היה מועמד לתפקיד האחראי על הקמת רשות השידור החדשה.
ב-2016 עזב את תפקידו ב-RGE, אולם נשאר בתפקיד יושב-ראש דירקטוריון ערוץ 10.
ב-2017 מונה ליו"ר של העיתון הכלכלי "גלובס" ופרש מתפקיד יו"ר ערוץ 10.
ביוני 2022 ליאור שליין ופרידמן הקימו ביחד חברה בשם "פרי הדר תקשורת", שמטרתה היא מיזם תוכן באינטרנט.
ביוני 2020 הודיע שירוץ לראשות איגוד הטניס בישראל. אם כי, ביולי 2020 הודיע שיתמוך ביו"ר האיגוד המכהן אבי פרץ, ובמקביל פרידמן ישנה את מועמדותו שלו לתפקיד נשיא איגוד הטניס בלבד. הוא נבחר לנשיא האיגוד הישראלי, בבחירות של 2020.
ב-2023 הקים יחד עם ליאור שליין את חברת התקשורת "רלוונט:".
ביוגרפיה > חיים אישיים

פרידמן נשוי, ואב לארבעה.
הערות שוליים

↑  מודי פרידמן מערוץ 10 הוא איש השיווק של מארס 2008, באתר איגוד השיווק הישראלי, ‏3 באפריל 2008
↑  איתמר ב"ז ואורן פרסיקו, שיטת "ידיעות אחרונות", פרק 11: איך לאלף אתר חדשות, באתר העין השביעית, 11 במאי 2023
↑  עירית יוסילביץ', מנכ"ל ערוץ 10 תוקף את המלצות ועדת תורג'מן, באתר כלכליסט, 4 ביוני 2008
↑  יעל ולצר‏, מודי פרידמן ימונה לסגן יו"ר ערוץ 10, באתר וואלה, 14 באפריל 2008
↑  יועד קדרי, המוציא לפועל, באתר העין השביעית, 18 ביוני 2008
↑  אופיר בר-זהר‏, מודי פרידמן עוזב את ערוץ 10, באתר וואלה, 17 באוגוסט 2009
↑  מיטל זדה, מודי פרידמן עוזב את ערוץ 10: ימונה ליו"ר קבוצת התקשורת של אביב גלעדי, באתר כלכליסט, 17 באוגוסט 2009
↑  אתם שם בבית, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
↑  לי-אור אברבך, ‏אווה מדז'יבוז' מועמדת ליו"רית מועצת הרשות השנייה, באתר גלובס, 22 ביוני 2014
↑  לי-אור אברבך, ‏האם מודי פרידמן יקים את רשות השידור החדשה?, באתר גלובס, 10 ביוני 2014
↑   נתי טוקר, מודי פרידמן עוזב את RGE ואת ערוץ 10, באתר TheMarker‏, 8 בספטמבר 2016
↑  רן בוקר, מודי פרידמן פורש מתפקיד מנכ"ל RGE, באתר ynet, 8 בספטמבר 2016
↑  נועה פרייס‏, מודי פרידמן עוזב את RGE – ונשאר בערוץ 10, באתר וואלה, 8 בספטמבר 2016
↑  גולן חזני, חן למדן ואלונה בר און רוכשים את גלובס ב-29 מיליון שקל; מודי פרידמן יכהן כיו"ר, באתר כלכליסט, 20 בפברואר 2017
↑   נתי טוקר, מודי פרידמן פורש מתפקיד יו"ר ערוץ 10 - אביב גלעדי יחליפו, באתר TheMarker‏, 29 במרץ 2017
↑   ליאור שליין מכריז על שובו לטלוויזיה בתוכנית חדשה - "צוות שליין", באתר וואלה, 18 ביולי 2023
↑  לירון בכר, ‏מודי פרידמן ירוץ לראשות איגוד הטניס, באתר ערוץ הספורט, 8 ביוני 2020
↑  אסי ממן, ‏מודי פרידמן: תומך ביוני ירום בבחירות לטניס, באתר ONE‏, 15 ביולי 2020
↑  אבי פרץ נבחר היום ליו"ר איגוד הטניס לתקופה של שלוש שנים, בעמוד הפייסבוק של איגוד הטניס בישראל
שמרית פרקול-פינקל

| --- | --- |

שמרית פרקול-פינקל, על בטון אקולוגי של ECOncrete
 לידה:  12 באפריל 1975 תל אביב-יפו, ישראל
 פטירה:  7 במרץ 2021 (בגיל 45) תל אביב-יפו, ישראל
 ענף מדעי:  ביולוגיה ימית ‏•‏‏ אקולוגיה
 מקום לימודים:  תיכון עירוני ה'  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת בולוניה
 מנחה לדוקטורט:  פרופ' יהודה (הודי) בניהו
 מוסדות:  ECOncrete (2012–2021) 
 מספר צאצאים:  3
 
שמרית פרקול-פינקל (12 באפריל 1975 – 7 במרץ 2021) הייתה ביולוגית ימית ישראלית. חקרה שוניות אלמוגים מלאכותיות ופיתחה מוצרי בטון אקולוגי, בנייה ירוקה וקלינטק. הייתה מייסדת משותפת של שתי חברות בתחום האקולוגיה הימית, ושימשה גם כמנכ"לית של אחת מהם, חברת "אקונקריט". פרקול-פינקל חיברה מעל 20 מאמרים מדעיים. עבודותיה זיכוה בפרסים מטעם האו"ם והאיחוד האירופאי. בשנת 2019 נבחרה על ידי "פורבס" לאחת מ-50 הנשים המובילות של סטארט-אפים פורצי דרך. באותה שנה הפטנט שפיתחה, יחד עם שותפה עידו סלע, נבחר לאחד ממאה ההמצאות הטובות בעולם על ידי "מגזין טיים".
ראשית חייה

שמרית פרקול נולדה וגדלה בתל אביב, לרחל, גננת ואמנית, ולדב, נהג אוטובוס ומדריך תיירים. הייתה בת הזקונים מבין ארבע בנות, בהן המתרגמת שרית פרקול. את לימודי התיכוניים העבירה בתיכון עירוני ה' בתל אביב. בנעוריה גילתה את חיבתה לים, ונהגה לגלוש ולצלול בחוף הילטון, ואף את עבודת הביוטופ שלה ערכה בו. עם סיום לימודיה התיכוניים התגייסה לצה"ל ושירתה במחנה מטכ"ל.
השכלה

עם שחרורה מצה"ל החלה בלימודי תואר תואר ראשון במדעי החיים באוניברסיטת תל אביב. את תעודת הבוגר שלה קיבלה בשנת 1998 בהצטיינות. במסגרת התואר השני שלה באוניברסיטת תל אביב, אותו סיימה בהצטיינות יתרה בשנת 2001, היא חקרה שוניות אלמוגים מלאכותיות. נושא מחקרה היה בעיקר שונית הדובקורל, דמוית הפירמידה, שהוטבעה באילת בשנת 1992. תוצאות מחקרה זכו לפרסום בעיתונות המדעית העולמית. את עבודת הדוקטורט שלה "היבטים ביולוגיים ואקולוגיים של שוניות מלאכותיות" ערכה ,בין היתר, בדרום חצי האי סיני ובמפרץ סואץ, בפרויקט שמומן על ידי נשיונל ג'אוגרפיק. במהלך לימודי הדוקטורט באוניברסיטה הכירה את חברה ללימודים, עדו סלע, עמו התעתדה להקים חברות סטארטאפ.
בשנת 2008 סיימה את הפוסט דוקטורט שלה באוניברסיטת בולוניה שבאיטליה, אשר מומן באופן מלא על ידי מלגות בתר-דוקטור, כ"עמיתת מארי קארי" (אנ').
קריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קריירה > מחקר

פרקול-פינקל השתתפה בכתיבתם של מעל 30 מאמרים מדעיים.
בנובמבר 1998 השתתפה בסקר אלמוגים רכים (רפיוניתאים) בטייוואן. בדצמבר 1998 הייתה עוזרת מחקר באוניברסיטת ג'יימס קוק, אוסטרליה ובמסגרת זו הייתה מעורבת בניסויים בהטלת המוני אלמוגים באיי אורפאוס . בינואר 1999 שימשה כעוזרת מחקר במעבדת לי־מארין (אנ'), באוניברסיטת אוקלנד, ניו זילנד. בין השנים 2000–2004 השתתפה בסקרי שונית אלמוגים שנתיים בקניה. בספטמבר 2000 השתתפה בסקר שוניות מלאכותיות בדרום חצי האי סיני במימון נשיונל ג'יאוגרפיק. ביולי 2002 השתתפה בקורס שדה לביולוגיה ימית טרופית בג'מייקה. בינואר 2003 עברה קורס הכשרה "Primer v5", בפלימות', בריטניה. ביולי 2004 השתתפה בסקר אלמוגים רכים באוקינאווה, יפן. בדצמבר 2004 ובפברואר 2005 השתתפה בסקר חסרי חוליות ימיים בשוניות טנזניה ואריתריאה.
קריירה > הקמת חברת SeArc

בשנת 2010 חזרה ארצה מאיטליה וייסדה עם עמיתה וחברה, הביולוג הימי ד"ר עדו סלע, את "SeArc", חברה לייעוץ אקולוגי ימי. החברה ביצעה סקרים ביולוגיים ימיים עבור חברות גז ונפט.
בשנה 2011 יזמה החברה פרויקט שבו בשיתוף מגמת ביוטכנולוגיה של הפקולטה למדעי הים במרכז האקדמי רופין. הפרויקט, שנתמך על ידי נשר מפעלי מלט ישראליים, וחברת א.פ.ק, בחן תשתיות בטון חדישות התומכות בסביבה, וכלל ניסוי במעגנה של מכמורת. באותה שנה SeArc נבחרה להיות בין עשרת המועמדים לגמר התחרות הבינלאומית "אתגר האוקיינוס של סוואנה". הפתרון של החברה היה פיתוח תשתיות חופיות תומכות סביבה, המשלבות ידע מדעי עם טכנולוגיות בטון ישימות.
קריירה > הקמת חברת אקונקריט

ב-2012 הקימה יחד עם סלע את חברת "אקונקריט", שפיתחה טכנולוגיה חדשה של בטון לבניית תשתית ימית המספקת יתרונות אקולוגיים לסביבה הימית. פרקול-פינקל, שהתמחתה בניהול בר-קיימא של בתי גידול ימיים עירוניים, שימשה כמנכ"לית החברה. לאחר סופת ההוריקן "סנדי" שפגעה בחוף המזרחי של ארצות הברית, החברה התפתחה באופן משמעותי. הוזמנו ממנה עבודות לשיקום החוף והקמת שוברי גלים אקולוגי בסטטן איילנד בהיקף של 60 מיליון דולר. החברה תכננה את שוברי הגלים וייצרה מודלים לבחירת המיקום שלהם. הפיתוח נעשה בשיטה אקולוגית התומכת בסביבה הטבעית ומגנה על בתי גידול של אוכלוסיות בעלי חיים הקיימות בחוף. זאת בין היתר באמצעות הבטון האקולוגי של החברה, המעודד את שיקום אוכלוסיית הצדפות הטבעית, המחזקת את השובר. ב-2021 הכפילה אקונקריט את הכנסתה זו השנה השלישית ברציפות, גייסה הון וזכתה למענקים מ-EU Horizon 2020 (אנ'), קרן בירד ומחלקת האנרגיה של ארצות הברית.
החברה זכתה להוקרה בעולם. בשנת 2015 זכתה במקום הראשון בתחרות עולמית לחדשנות וליזמות צעירה במדע ובטכנולוגיה שאורגנה בידי "ועדת פודונג לחדשנות צעירה" בשנגחאי. בשנת 2015 עמותת בוגרי 8200 זיכתה אותה בתואר "סטארט-אפ השנה". בשנת 2019 מנה אותה מגזין העסקים "Fast Company" בין 50 החברות החדשניות ביותר בעולם. הפיתוח שלה זכה בפרס קרן התקווה של מכון ביומימטיקה (אנ') לשנת 2020.
קריירה > פרויקטים נוספים

במהלך העשור האחרון לחייה, פרקול-פינקל השתתפה בצוותים שניהלו מספר פרויקטים בקנה מידה גדול וארוכי טווח, כמו פרויקט MarUrbe במימון האיחוד האירופי באיטליה, ותוכנית לשיפור קו המים בפארק גשר ברוקלין, ניו יורק. הייתה אחת מהיועצות של תוכנית Waterfront Edge Design Guidelines של "ווטרפרונט אליינס" (אנ') ומעורבת בתכנון האקולוגי של פרויקט צוות SCAPE במימון פדרלי של "Living Breakwaters", הזוכה בפרויקט בנייה מחדש על ידי תחרות עיצוב. בשנת 2018 הייתה חלק מצוות גיבוש מדיניות למרחב הימי של ישראל בים התיכון מטעם מינהל התכנון.
פרסים והוקרה

מלגת לימודי פוסט-דוקטורט באירופה על שם מארי קירי בלימודי באוניברסיטת בולוניה
פרס We Empower מטעם האו"ם (2018) על המצאותיה המגשימות יעדים לפיתוח בר קיימא.
פרס החדשנות לנשים מטעם האיחוד האירופי (2019).
פרס ה"שחקן הקדמי" של פרסי גרינטק (אנ') לשנת 2019, על תרומתה לקידום מנהיגות סביבתית ופתרונות חדשניים לטיפול בשינויי האקלים.
פטנט שהייתה שותפה בפיתוחו נבחר על ידי מגזין טיים לאחד ממאה ההמצאות הטובות בעולם.
נכנסה לספר וייטל וויסז על 100 הנשים שמשנות את העולם.
נבחרה לאחת הנשים המקוריות בעולם על ידי Fast Company לשנת 2019.
פרס "Pitch to Rich" בכנס החדשנות של וירג'ין וכלכליסט בראשות ריצ'רד ברנסון.
נבחרה לאחת מ-50 הנשים המובילות סטארט-אפים פורצי דרך על ידי "פורבס" (2019).
תוכנית "נשים למען האקלים" על שמה, שיתוף פעולה ליזמות סביבתית בין עיריית ת"א לבין C40 (אנ'), ארגון הערים המרכזיות בעולם. פרקול-פינקל זכתה בעצמה לליווי כזה במחזור הראשון של התוכנית (2022).
באתר פורבס נכתב על אודותיה: "שמרית פרקול-פינקל הייתה ההשראה שאליה שיווע תחום ההנדסה האקולוגית". בכתבה מאת עמנואלה ברבירוליו נאמר: ”לא זו בלבד שפרקול-פינקל התריסה נגד הנורמה בכך שהייתה מנהיגה בתעשייה שנשלטת בידי גברים, היא הייתה גם בחזית השינוי הסביבתי החיובי. עם עשרים שנות ניסיון בתחום הביולוגיה הימית והאקולוגיה, בשלושים ארצות, פרקול-פינקל התמחתה בניהול בר קיימא של בתי גידול ימיים אורבניים”.
לאחר מותה, נבחרה עם שותפה עדו סלע, לשלב הגמר של "פרס הממציא האירופי" לשנת 2022 מטעם משרד הפטנטים האירופי (אנ').
חיים אישיים

בשנת 2003 נישאה לקובי פינקל, מהנדס אזרחי. מרכז חייהם היה בתל אביב, אם כי עברו למקסיקו לצורכי עבודה, ולאיטליה לצורכי לימודים. לזוג נולדו שלושה ילדים.
פרקול-פינקל הקפידה על אורח חיים מעודד קיימות גם בחייה הפרטיים. היא נמנעה משימוש בכלים חד-פעמיים, התניידה באמצעות אופניים וקורקינט חשמלי כדי לצמצם שימוש בדלק, והתנדבה בניקוי זפת מחופי תל אביב.
מותה

פרקול-פינקל נהרגה ב-7 במרץ 2021, מפגיעת משאית בעת שנסעה על קורקינט חשמלי בתל אביב. ידיעת מותה שודרה בערוצי הטלוויזיה בישראל וסוקר בעיתונות בעולם, בין השאר במסגרת יום האישה הבינלאומי שחל יום לאחר מכן. לאחר מותה הוקדש לזכרה אירוע ניקיון המוני של חופי תל אביב מזפת, במסגרת יום המעשים הטובים.
עמותת "Creative Destruction Lab" הקדישה קרן מלגות לזכרה של פרקול-פינקל, התומכת בסטודנטיות לתואר ראשון בלימודי מדע, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה באוניברסיטת דלהוסי שבקנדה.
בתחנת מוריס קאהן לחקר הים של אוניברסיטת חיפה קראו לכרישה שלכדו ומישדרו "שמרית", לזכרה של פרקול-פינקל.
האמנית קרן נפתלי הקדישה קולקציית NFT לזכרה של שמרית.
פרסומים נבחרים

Perkol-Finkel S. and Benayahu Y. (2004) Community structure of stony and soft corals on vertical unplanned artificial reefs in Eilat (Red Sea): comparison to natural reefs. Coral Reefs 23: 195-205.
Perkol-Finkel S. and Benayahu Y. (2005) Recruitment of benthic organisms onto a planned artificial reef: shifts in community structure one decade post deployment. Marine Environmental Research 59: 79-99.
Perkol-Finkel S., Shashar N., Barnea O., Ben David-Zaslaw R., Oren U., Reichart T., Yacobovich T., Yahel G., Yahel R., Benayahu Y. (2005) Fouling coral communities of artificial reefs: does age matter? Biofouling 21: 127–140.
Perkol-Finkel S., Shashar N., Benayahu Y. (2006) Can artificial reefs mimic natural reef communities? The roles of structural features and age. Mar Environ Res 61: 121-135.
Perkol-Finkel S., Miloh T., Zilman G., Sella I., Benayahu Y. (2006) Floating and fixed artificial reefs: the effect of substratum motion on benthic communities. Mar Ecol Prog Ser 317: 9-20.
Perkol-Finkel S. and Benayahu Y. (2007) Differential recruitment of corals onto artificial and natural reefs. J Exp Mar Biol Ecol 340: 25–39.
Perkol-Finkel S., Miloh T., Zilman G., Sella I., Benayahu Y. (2008). Floating and fixed artificial habitats: spatial and temporal patterns of benthic communities in a coral reef environment. Coast Estuar Sci 77: 491-500.
Perkol-Finkel S. and Benayahu Y. (2009) Differential survivorship of two coral species on artificial and natural reefs. J Exp Mar Biol Ecol 369: 1–7.
משוואות אוילר (מכניקת הזורמים)

נוזל זורם דרך קובייה דמיונית. פריצת הדרך בתחום מכניקת הזורמים התרחשה בעקבות ההבנה שכדי להבין את התנהגות הזורם ניתן לחלק את הנוזל לתאים קטנים סטטיים, ולבחון את השתנות הזורם בזמן בכל תא בנפרד. כך למשל, על ידי הכלת עקרון שימור המסה על מסת הנוזל הנכנסת ויוצאת מהקוביה בתמונה, ניתן להסיק את משוואת הרצף, שהיא אחת ממשוואות אוילר.
במכניקת זורמים, משוואות אוילר הן שלוש משוואות דיפרנציאליות חלקיות המתארות התנהגות פיזיקלית של זורמים במרחב, שפותחו על ידי המתמטיקאי לאונרד אוילר וקרויות על שמו. המשוואות מורכבות ממשוואת הרצף (המתארת שימור מסה), משוואת התנועה (המתארת שימור תנע), ומשוואת שימור האנרגיה (המתארת שימור אנרגיה).
חשיבותן של המשוואות גולשת מעבר לתחום מכניקת הנוזלים. בין היתר, יש למשוואות שימושים רבים בתחום האווירודינמיקה - באמצעתן ניתן לבחון מודלים ממוזערים של כלי תחבורה לצורך הבנת התנהגותם בגודל אמיתי. המשוואות אף היוו פריצת דרך מתמטית בשימוש בכלים של החשבון הדיפרנציאלי לתיאור תופעות פיזיקליות. קרוב ל־100 שנים אחרי פיתוחן, משוואות אוילר היוו הבסיס לפיתוח משוואות נאוויה-סטוקס, שהן הכלי המרכזי כיום להבנה של מכניקת זורמים.
משוואות אוילר > המשוואות בממד אחד ומשמעותן הפיזיקלית

משוואת הרצף (שימור מסה):  {\begin{aligned}{\partial \rho  \over \partial t}+{\partial (\rho v) \over \partial x}=0\\[1.2ex]\end{aligned}}
משוואת התנועה (שימור תנע):  {\begin{aligned}{\partial v \over \partial t}+v{\partial v \over \partial x}=-{1 \over \rho }{\partial P \over \partial x}\\[1.2ex]\end{aligned}}
משוואת שימור האנרגיה:  {\begin{aligned}{\partial E \over \partial t}+{\partial  \over \partial x}{(v(E+P))}=0\end{aligned}}
כאשר:
\rho  היא צפיפות הנוזל
v היא מהירות הנוזל
P הוא הלחץ בנוזל
E הוא סך כל האנרגיה ליחידת נפח, כלומר  E=\rho \epsilon +{\frac {1}{2}}\rho v^{2}, כאשר  \epsilon  היא האנרגיה הפנימית של הנוזל.
חוק השימור שכל אחת מהמשוואות מייצגת ניתן להסבר אינטואיטיבי:
משוואות אוילר > המשוואות בממד אחד ומשמעותן הפיזיקלית > משוואת הרצף

משוואה זו מתארת שימור מסה. במילים, המשמעות של המשוואה הוא כדלקמן: "השינוי במסה של הזורם באזור מסוים הוא תוצאה של זרימת מסה פנימה והחוצה מאזור זה בלבד".
נראה שקילות בין המשוואה למשמעות המילולית שניתנה לעיל. נתבונן בתא סטטי בזורם בעל נפח  V. הביטוי  \textstyle {\frac {\partial \rho }{\partial t}} משמעו קצב השינוי של הצפיפות בנפח  V. הביטוי  \textstyle {\frac {\partial \left(\rho v\right)}{\partial x}} מבטא את הקצב שבו מסה נכנסת או יוצאת מאזור זה, כאשר הביטוי  \rho v מייצג את זרם המסה. המשמעות הפיזיקלית של זרם המסה דומה למשמעות של זרם חשמלי, אך עם תנועה של מסה במקום תנועת מטענים חשמליים. מכאן שהמשמעות של המשוואה היא שעל מנת למצוא את השינוי של המסה בנפח  V, הוא  \textstyle {\frac {\partial \rho }{\partial t}}, יש להתבונן בהפרש בין זרם המסה הנכנס לתא לזרם המסה היוצא ממנו. משמעות עובדה זו היא שימור מסה, שכן היא קובעת שלא מופיע נוזל יש מאין.
משוואות אוילר > המשוואות בממד אחד ומשמעותן הפיזיקלית > משוואת התנועה

משוואה זו מתארת שימור תנע, והיא מהווה הרחבה של החוק השני של ניוטון ממוצקים לזורמים.
החוק השני של ניוטון קובע כי  \textstyle F={\frac {dp}{dt}}={\frac {d(mv)}{dt}}, והוא אכן מבטא שימור תנע. לעיתים קרובות קשה להגדיר נפח במכניקת זורמים, ועל כן לרוב עובדים עם גדלים שהם "ליחידת נפח". כך למשל נהוג לעבוד עם צפיפות במקום עם מסה. מסיבה זו, נבטא את החוק השני של ניוטון בצורה:  f=\rho a, כאשר  f הוא כוח ליחידת נפח. כעת, את התאוצה בחוק ניוטון אפשר להחליף בהגדרתה - שינוי המהירות כתלות בזמן,  \textstyle a={\frac {\partial v}{\partial t}}. בנוסף, מכיוון שלחץ הוא כוח ליחידת שטח, אפשר לכתוב  \textstyle f=-{\frac {\partial P}{\partial x}}. מכאן מקבלים  \textstyle -{\frac {\partial P}{\partial x}}=\rho {\frac {\partial v}{\partial t}}, ועל ידי סידור המשוואה מתקבלת המשוואה  \textstyle {\frac {\partial v}{\partial t}}=-{\frac {1}{\rho }}{\frac {\partial P}{\partial x}}. משוואה זו דומה למשוואת שימור התנע שהוצגה, אך יש להסביר את האיבר האחרון שנותר -  \textstyle v{\frac {\partial v}{\partial x}}. איבר זה הוא איבר ה"הסעה", וקשור לעובדה שבחלקים שונים בנוזל ייתכנו מהירויות שונות, מה שיגרום לתאוצה. דוגמה לכך היא תנועה של נוזל דרך צינור שהולך וצר. במקרה זה, ככל שהצינור נהיה צר יותר, כך מהירות הנוזל היא גדולה יותר, ואנו מקבלים תאוצה. תופעה זו מכונה האצת הסעה (Convective acceleration).
משוואות אוילר > המשוואות בממד אחד ומשמעותן הפיזיקלית > משוואת שימור האנרגיה

משוואה זו מתארת שימור אנרגיה. בדומה למשוואת הרצף, משמעות המשוואה היא שהשינוי באנרגיה ליחידת נפח באזור בנוזל, הוא  \textstyle {\frac {\partial E}{\partial t}}, הוא תוצאה של זרימת אנרגיה לתוך נפח זה, המתואר על ידי זרם האנרגיה -  vE. למעשה, ניתן להבין משוואה זו כמעין משוואת רצף עבור אנרגיה. נדגיש כאן שמכיוון שמשוואות אוילר מתארות זורמים, בחישוב האנרגיה עלינו להתחשב באנרגיה הפנימית של הנוזל, ולא באנרגיה הקינטית שלו בלבד.
משוואות אוילר > המשוואות במימד אחד בזרימה רדיאלית

{\begin{aligned}{\frac {\partial \rho }{\partial t}}+{\frac {1}{r^{2}}}{\frac {\partial }{\partial r}}\left(r^{2}\rho v\right)=0\\[1.2ex]{\frac {\partial v}{\partial t}}+v{\frac {\partial v}{\partial r}}=-{\frac {1}{\rho }}{\frac {\partial P}{\partial r}}\\[1.2ex]{\frac {\partial E}{\partial t}}+{\frac {1}{r^{2}}}{\frac {\partial }{\partial r}}\left(vr^{2}\left(E+P\right)\right)=0\\[1.2ex]\end{aligned}}
המשוואות בקואורדינטות כדוריות נוחות יותר לשימוש כאשר הזרימה היא רדיאלית, לדוגמה כאשר עוסקים בבעיות קריסה של בועה או כוכב.
משוואות אוילר > המשוואות בתלת־ממד

{\begin{aligned}{\frac {\partial \rho }{\partial t}}+\nabla \cdot \left(\rho {\vec {v}}\right)=0\\[1.2ex]{\frac {\partial {\vec {v}}}{\partial t}}+{\vec {v}}\cdot \nabla {\vec {v}}=-{\frac {1}{\rho }}\nabla P\\[1.2ex]{\frac {\partial E}{\partial t}}+\nabla \cdot \left({\vec {v}}\left(E+P\right)\right)=0\\[1.2ex]\end{aligned}}
פיתוח של משוואות אוילר

מספר הערות על פיתוח המשוואות:
בפיתוח של המשוואות משתמשים בקירוב הרצף. קירוב זה מניח שמצד אחד הזורם מורכב מתאים קטנים מאוד, כך שכל הגדלים המתארים את הזורם יוגדרו היטב בתוך התא, ומצד שני שגודל התא יהיה קטן בהרבה מהאורך האפייני של המערכת. ללא קירוב הרצף הפיתוח אינו תקף. על מנת לבדוק את קירוב הרצף, מקובל להשתמש במספר קנודסן.
בפיתוח משתמשים גם בהנחה שהנוזל אינו צמיג. הבנה של נוזלים בעלי צמיגות, שהיא תכונה של נוזלים שאנלוגית לחיכוך במוצקים, ניתנת בעזרת ההרחבה של משוואות אוילר למשוואת נאוויה-סטוקס.
לשם נוחות, הפיתוח ייעשה בממד־אחד.