stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רודולף גרוסמן
קורות חיים

נולד בסביבה אמנותית. סבו, וילהלם דורר, היה צייר החצר בבאדן ואמו מארי (1852–1889) הייתה ציירת פורטרטים. אביו, ויקטור, היה רופא, ולכן רודולף למד בתחילה רפואה ופילוסופיה במינכן, בין השנים 1902 ל-1904, ואז שהה חמש שנים בפריז, שם היה תלמידו של לוסיאן סימון. בעודו שם, הוא התמסר בעיקר לציור נוף, בהשפעתו של פול סזאן.
עם חברו, ז'ול פסקין, נסע לבלגיה והולנד. מאוחר יותר נסעו לצפון ודרום צרפת, ולווינה, בודפשט וסטוקהולם. בשנת 1910 שהה זמן קצר בברלין ואז המשיך בנסיעותיו. הפעם למינכן, ואיטליה, שם התגורר עם חברו, הנס פורמן.
כשחזר לגרמניה, הוא גר בברלין; אייר ספרים וצייר דיוקנאות של ידוענים, שרבים מהם הוצגו במגזין הסאטירי Simplicissimus. בשנת 1928 הוא מונה לפרופסור בבית הספר המלכותי לאמנות. הוא היה גם חבר בזצסיון הברלינאי ובאגודת האמנים הגרמנים ( Deutscher Künstlerbund).
לאחר עלייתו של היטלר לשלטון, בשנת 1934, פוטר מתפקידו ופרש לעיר הולדתו.
תחת הממשלה הנאצית, הוכרזו יצירותיו כ"אמנות מנוונת" ו-206 מהן הוחרמו. שלוש מהן הוצגו בתערוכת האמנות המנוונת התעמולתית ב-1937.
גלריה

אוסוולד ספנגלר
מוזיקאים
בנדוטו גרוסו
סוללים כביש
גרטה גרבו
קריסטין שטיינברג
גן במינכן
הופעה בבית קפה
אולם ריקודים
דיוקן של אשה
הערות שוליים

↑  "Rudolf Großmann", rkd.nl (בהולנדית)
↑  "Großmann, Rudolf", daten.digitale-sammlungen.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262029605171  BNE: XX1067418  BnF: cb149752087 (data)  GND: 118542656  ICCU: RAVV075740  ISNI: 0000 0001 0871 1219  KulturNav: 99f4e6f6-5b95-4cc9-bac6-ee7f00319118  LCCN: n81143857  NTA: 333299361  RKD: 34254  SUDOC: 150665644  ULAN: 500018748  VIAF: 12579021   WorldCat (עם VIAF): 12579021
רוק בחלל

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  Gerald Potterton, Jack Stokes, Barrie Nelson, ג'ון הלאס, פינו ואן לאמסווירד, John Bruno, Harold Whitaker, Jimmy Murakami, פול סבלה 
 הופק בידי:  איוון רייטמן 
 תסריט:  דניאל גולדברג, Juan Giménez, Bernie Wrightson, ריצ'ארד קורבן, לן בלום, דן אובאנון 
 מדבבים:  מרילין לייטסטון ג'ון קנדי הארווי אטקין אל וקסמן Jackie Burroughs אוגוסט שלנברג מאבור מור סוזן רומן פרסי רודדריגז אליס פלייטן הרולד ראמיס יוג'ין לוי ריצ'רד רומנוס רודגר במפס ג'ון ורנון ג'ו פלאהרתי דון פרנק דאגלס קני 
 מוזיקה:  Yo Mister, אלמר ברנסטין 
 צילום:  בריאן טופנו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  7 באוגוסט 1981
 משך הקרנה:  90 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות, סרט פנטזיה, סרט פעולה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   heavymetal
 סרט הבא:  Heavy Metal 2000 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
רוק בחלל (באנגלית: Heavy Metal, "הבי מטאל") הוא סרט אנימציה מדע בדיוני בבימויו של ג'רלד פוטרטון. התסריט לסרט נכתב על ידי דניאל גולדברג ולן בלום.
הסרט הוא אנתולוגיה של סיפורי מדע בדיוני וסיפורי פנטזיה שונים.
הסרט הוא אנתולוגיה של סיפורי מדע בדיוני ופנטזיה שונים הקשורים יחדיו על ידי נושא אחד של כוח רשע שהוא "סכום כל הרעות". הוא עובד ממגזין Heavy Metal וסיפורים מקוריים באותה רוח. כמו המגזין, הסרט מציג הרבה מאוד אלימות גרפית, מיניות ועירום. הייצור שלו הואץ על ידי כך שכמה בתי אנימציה עבדו בו זמנית על קטעים שונים. למרות הביקורות המעורבות של מבקרי הקולנוע ביציאתו הראשונית, הסרט זכה להצלחה צנועה בקופות ומאז השיג מעמד של קאלט. הפסקול המשפיע של הסרט נארז על ידי מנהל המוזיקה אירווינג אזוף וכלל כמה להקות ואמנים רוק פופולריים, כולל Black Sabbath, Blue Öyster Cult, סמי הגר, דון פלדר, Cheap Trick, DEVO, Journey ונצרת, בין היתר.
סרט המשך בשם "Heavy Metal 2000" יצא לאקרנים בשנת 2000.
קנת מן

| --- | --- |

 לידה:  1947 (בן 77 בערך) ווסטווד, ארצות הברית 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת ייל 
 
קנת מן (באנגלית: Kenneth Mann; נולד ב-1947) הוא עורך דין, פרופסור למשפטים, מייסד הסנגוריה הציבורית והסניגור הציבורי הארצי הראשון.
ביוגרפיה

מן נולד בפרבר של לוס אנג'לס, ווסטווד, סנטה מוניקהבארצות הברית. אביו היה עורך סרטים ואמו עקרת בית. סיים לימודי תואר ראשון באוניברסיטת ברקלי בשנת 1970. עלה לישראל בשנת 1973, ולמד משפטים באוניברסיטה העברית בשנים 1974 עד 1976. את הדוקטורט סיים באוניברסיטת ייל ב-1980, כאשר במקביל עסק בייצוג בתיקי צווארון לבן במשרד עורכי דין מוביל בניו יורק. החל לעסוק בעריכת דין בארצות הברית והתמחה בהגנה על עברייני צווארון לבן. מן שב לישראל בשנת 1980 והתמחה בין השנים 1981 ל-1982 אצל פרקליטת מחוז תל אביב, השופטת לימים שרה סירוטה. היה עוזרה בתחום עריכת הדין הכלכלית והמיסוי. אחרי כן היה עורך דין במשרדו של עו"ד אריה ופיני מרינסקי. בין השנים 1994 עד 1996 עבד במשרד כספי ושות'. שימש כעו"ד בצוות הסניגוריה בתיק הפלילי בנושא משבר מניות הבנקים.
מן הוא ממיסדי הקליניקות המשפטיות באוניברסיטת תל אביב, ושימש כמנחה אקדמי של התוכנית לזכויות בהליך פלילי מאז היווסדה בשנת 1990 ועד לשנת 2007.
בשנים 1991 עד 1994 שימש כמנהל המכון למשפט פלילי באוניברסיטת תל אביב. במהלך השנים כיהן כמרצה ועמית מחקר באוניברסיטאות ייל וראטגרס. נמנה עם עורכי "הסנגור", ומעורכי "סקירה משפטית", חבר במועצה הציבורית של הארגון "צדק ללא גבולות", היה פעיל באגודה לזכויות האזרח ועמד בראש סניף תל אביב של האגודה, משמש היועץ המשפטי לעמותת גישה, אשר היה ממקימיה, וחבר בוועדה לביקורת ההליך הפלילי.
קנת מן היה הוגה ויוזם חוק הסנגוריה הציבורית, התשנ"ו 1996, הקים את הסנגוריה הציבורית ועמד בראשה מראשית 1996 עד 2002.
בשנים 2009 עד 2018 היה שותף במשרד עורכי-דין ליבאי מן ושות'.
בשנת 2010 נמנה עם מייסדי עמותת "אנו פליטים" המעניקה סיוע משפטי למסתננים מאפריקה המגיעים לישראל.
ב-2018 הקים משרד עצמאי.
מחקריו דנים בעבירות צווארון לבן ובדיני זכויות אדם.
מתגורר בכפר שמריהו. אחד מבניו הוא המשפטן פרופסור איתמר מן.
מספריו וממאמריו

Sitting in Judgement: The Sentencing of White-Collar Criminals/ Stanton Wheeler, Kenneth Mann, Austin Sarat. New Haven: Yale University Press, 1988
קבץ חקיקה בדיון פלילי/ קנת מן, אליעזר לדרמן, אהרון זרגרי. תל אביב: דיונון, 1988.
Defending White-Collar Crime: A Portrait of Attorneys at Work/ Kenneth Mann. New Haven: Yale University Press, 1985
עסקות טיעון בישראל: הלכה ומעשה על רקע השוואתי/ מאת אליהו הרנון, קנת מן. ירושלים: המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי סאקר, תשמ"א 1981.
"הקמת הסנגוריה הציבורית בישראל" שורשים במשפט 541 (דינה זילבר עורכת, 2020), הוצאת נבו. גרסה מקוונת:  1996 - הקמת הסנגוריה הציבורית בישראל, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 1 באפריל 2019
הערות שוליים

↑  אבישי מתיה, ‏"סותמים את מערכת המשפט בכתבי אישום לא 'פלילים'", באתר גלובס, 18 בפברואר 2010
↑  אבישי מתיה, ‏"סותמים את מערכת המשפט בכתבי אישום לא 'פלילים'", באתר גלובס, 18 בפברואר 2010
↑  http://meretz.org.il/wp-content/uploads/2014/08/מועמדים-לועידה-סופי.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264929105171  ISNI: 0000 0000 8093 7901  LCCN: n84012032  SUDOC: 128344717  VIAF: 14832895   WorldCat (עם VIAF): 14832895
קרן עולם התורה

קרן עולם התורה היא קרן המיועדת לתקצוב ישיבות.
הקמת הקרן

ביוני 2024 קבע בית המשפט הגבוה לצדק כי מאחר שפקע תוקפו של חוק הגיוס, יש להתחיל בגיוס מידי של כלל בחורי הישיבות שאינם מגויסים לצה"ל, והממשלה אינה יכולה להעביר תקציבים לישיבות ולכוללים עבור תלמידים שלא קיבלו פטור, או ששירותם הצבאי לא נדחה כדין.
לאחר פסיקת בג"ץ נקלעו הישיבות לקושי תקציבי גדול, ולאחר התייעצויות שונות יזם הרב משה הלל הירש, כי תוקם קרן שתאסוף מאות מיליוני דולרים, ומכספי הקרן יתוקצבו כלל הישיבות שנשללו תקציביהם. הוא רתם לפרויקט את הרב דוב לנדו, ויחד יצאו למסע ברחבי העולם להתרמה עבור הקרן. היעד שהוגדר לקרן הוא כמאה ועשרה מיליון דולר. לדובר הקרן מונה הרב צבי כהן.
הקרן נוסדה ביוני 2024 ביוזמתו של הרבנים הירש ולנדו ורבנים נוספים מכמה קהילות במגזר החרדי.
הערות שוליים

↑  חנני ברייטקופף, ‏מדינת ישראל ובג"צ נגד עולם התורה והישיבות | הפסיקה המלאה בנושא חוק הגיוס, באתר כיכר השבת, 25 ביוני 2024
↑  חנני ברייטקופף, ‏החרב שהונפה על עולם התורה | חשיפה: גדולי ישראל בראשות הגר"ד לנדו ייצאו למסע מיוחד, באתר כיכר השבת, 18 ביוני 2024
↑  משה ויסברג, ראש הישיבה הגרמ"ה הירש יוצא למסע להקמת קרן שתממן את הקיצוצים בעולם התורה, באתר בחדרי חרדים, 5 ביוני 2024
↑  מיוחד ל'קול ברמה': דובר מסע גדולי ישראל להקמת קרן עולם התורה בראיון, באתר קול ברמה, ‏23 ביוני 2024
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קרן עולם התורה".
ראיפור

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  צ'האטיסגאר
 שטח:  226,000,000 מ"ר
 גובה:  291 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,010,087 (2011)
 קואורדינטות:  21°14′17″N 81°38′01″E﻿ / ﻿21.2379468°N 81.6336833°E﻿ / 21.2379468; 81.6336833 
 אזור זמן:  UTC+5:30
 http://www.raipur.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיראיפור(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיראיפור(למפת צ'האטיסגאר רגילה) ראיפור(למפת צ'האטיסגאר מוגדלת) ראיפור  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ראיפור (בהינדית: ‏रायपुरקובץ:Raipur.ogg‏Ⓘ‏) היא בירת המדינה ההודית צ'האטיסגאר. ראיפור היא גם העיר הגדולה ביותר במדינת צ'האטיסגאר. העיר הכילה 1,010,087 תושבים נכון לשנת 2011, מה שהופך אותה לעיר ה-45 בגודלה בהודו. ראיפור ממוקמת בגובה 291 מטר מעל פני הים.
דפוסי האקלים

הטמפרטורות בראיפור נותרת מתונות לאורך מרבית השנה, למעט בחודשים מרץ עד יוני, אשר יכולים להיות חמים מאוד. הטמפרטורה בחודשים אפריל עד מאי יכולה לעיתים לעלות מעל 48 מעלות צלזיוס. בחודשי הקיץ ישנם גם רוחות יבשות וחמות. בקיץ הטמפרטורה יכולה גם לעלות עד 50 מעלות צלזיוס. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,300 מ"מ, כאשר רוב הגשמים יורדים בעונת המונסון מסוף יוני ועד תחילת אוקטובר. עונת החורף שנמשכת מנובמבר עד ינואר מתונה למדיי, אם כי הטמפרטורה בחורף יכולה לצנוח לעיתים ל-5 מעלות צלזיוס.
רודולף אויקן

| --- | --- |

 לידה:  5 בינואר 1846 אאוריך, גרמניה (ממלכת הנובר, הקונפדרציה הגרמנית)
 פטירה:  15 בספטמבר 1926 (בגיל 80) ינה, גרמניה (הרייך הגרמני  - רפובליקת ויימאר)
 שם לידה:  Rudolf Christoph Eucken 
 מקום קבורה:  Aurich Stadtfriedhof 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גטינגן, אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מנחה לדוקטורט:  פרידריך אדולף טרנדלנבורג 
 מוסדות:  אוניברסיטת פרידריך שילר  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת בזל 
 מונחה לדוקטורט:  Maria Bezobrazova, Adolf Meyer, Walter Mechler, Eberhard Boerma 
 זרם:  אידיאליזם גרמני
 תחומי עניין:  פילוסופיה של הדת, אתיקה
 עיסוק:  פילוסוף, מרצה באוניברסיטה, סופר, פרוזאיסט 
 מדינה:  ממלכת פרוסיה, הקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1908) 
 בן או בת זוג:  Irene Eucken 
 צאצאים:  Walter Eucken 
 חתימה:   
 
רוּדוֹלְף כְּרִיסְטוֹף אוֹיְקֶן (בגרמנית: Rudolf Christoph Eucken)‏ (5 בינואר 1846 – 15 בספטמבר 1926) היה פילוסוף גרמני, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1908.
ביוגרפיה

אויקן נולד באאוריך ב-1846. למד פילוסופיה, בלשנות קלאסית והיסטוריה באוניברסיטת גטינגן ובאוניברסיטת ברלין. לאחר שלימד כמה שנים בבתי ספר תיכוניים, התמנה בשנת 1871 כפרופסור באוניברסיטת בזל. לאחר שלוש שנים עבר לתפקיד זהה ביינה ושם המשיך ללמד עד שנת 1920.
בשנת 1908 הוענק לו פרס נובל לספרות על "החיפוש המעמיק אחר האמת, מחשבה נוקבת, חזון נרחב, חום התיאור ועוצמתו, על קידום העולם האידיאליסטי ופיתוחו".
לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה פרסם אויקן, ביחד עם ארנסט הקל, ביקורת חריפה על אנגליה, שהאשימה אותה בלחימה לצד הסלאבים הברברים במלחמה בלתי-צודקת. לטענתם רוסיה פתחה בתוקפנות ואנגליה ליבתה אותה לממדי מלחמת עולם, מתוך קנאה בגרמניה ורצון למנוע ממנה את הגדלת מרחב ההשפעה שלה בתבל. כמו כן היה בין החותמים על מנשר התשעים ושלושה. אויקן ראה במלחמה דבר שביכולתו להחיות את הבריאות המוסרית של היחיד, וקבע שגרמניה לא תובס אם תישאר מאוחדת.
הוא נפטר ביינה ב-1926.
השקפתו

אויקן תקף את הגישה הביקורתית והפוזיטיבית והעדיף גישה אידיאליסטית, מטאפיזית, ברוח התאולוגיה הפרוטסטנטית בימיו. הוא לא הפחית מערכה של גישה נטורליסטית, אך היה סבור שהיא לא מאפשרת עיון פילוסופי בתופעות החיים. אויקן ניסה להוכיח, בספריו, קיומו של עולם רוחני עליון. לטענתו, בני האדם מסוגלים לגלות את קיומה של הרוח האלוהית באמצעות הפסיכולוגיה, אך מחובתם לגלות אותה מתוך ביטוי חופשי של אישיותם. בדרך זו, טען, האדם תורם לפיתוח "הנשמה הקוסמית" שבו. לדבריו, הנצרות היא הצורה העילאית של הדת. למרות זאת דגל בהפרדת הדת והמדינה.
בשנת 1920 נוסדה אגודה על שמו ששמה לה למטרה להפיץ את רעיונותיו.
מספריו

בשנת 1878 פרסם ספר על מושגי היסוד של תקופתו ובשנת 1890 הופיע ספרו הגדול בו דן בהשקפת עולמם של הוגי הדעות.
Der Kampf um einen geistigen Lebensinhalt 1896 המאבק על תוכן חיים רוחני
Grundlinien einer neuen Lebensanschauung 1907 יסודות השקפת עולם חדשה
Der Sinn und Wert des Lebens 1908 משמעות החיים וערכם
הכרה וחיים (1912)
Mensch und Welt '1919 אדם ועולם
Lebenserinnerungen 1921 זכרונות
הערות שוליים

↑  Edward Carpenter, The Healing of Nations and the Hidden Sources of Their Strife, page 134
↑  John Horne, A Companion to World War I, page 324
↑  Hew Strachan, The First World War: To arms, page 1129
| זוכי פרס נובל לספרות |
| --- | --- | --- |
| 1901–1925 | פרידום (1901) • מומזן (1902) • ביירנסון (1903) • אצ'גראי, מיסטרל (1904) • סנקביץ' (1905) • קרדוצ'י (1906) • קיפלינג (1907) • אויקן (1908) • לגרלף (1909) • הייזה (1910) • מטרלינק (1911) • האופטמן (1912) • טאגור (1913) • לא חולק (1914) • רולן (1915) • היידנסטם (1916) • גילרופ, ה. פונטופידן (1917) • לא חולק (1918) • שפיטלר (1919) • האמסון (1920) • פרנס (1921) • בנאבנטה (1922) • ייטס (1923) • ריימונט (1924) • שו (1925) |  |
| 1926–1950 | דלדה (1926) • ברגסון (1927) • אונדסט (1928) • מאן (1929) • לואיס (1930) • קרלפלט (1931) • גולסוורתי (1932) • בונין (1933) • פיראנדלו (1934) • לא חולק (1935) • או'ניל (1936) • גאר (1937) • בק (1938) • סילנפא (1939) • לא חולק (1940–1943) • ינסן (1944) • מיסטרל (1945) • הסה (1946) • ז'יד (1947) • אליוט (1948) • פוקנר (1949) • ראסל (1950) |  |
| 1951–1975 | לגרקוויסט (1951) • מוריאק (1952) • צ'רצ'יל (1953) • המינגוויי (1954) • לכסנס (1955) • חימנס (1956) • קאמי (1957) • פסטרנק (1958) • קווזימודו (1959) • פרס (1960) • אנדריץ' (1961) • סטיינבק (1962) • ספריס (1963) • סארטר (1964) • שולוחוב (1965) • עגנון, זק"ש (1966) • אסטוריאס (1967) • קאוובטה (1968) • בקט (1969) • סולז'ניצין (1970) • נרודה (1971) • בל (1972) • וייט (1973) • יונסון, מרטינסון (1974) • מונטאלה (1975) |  |
| 1976–2000 | בלו (1976) • אליכסנדרה (1977) • בשביס-זינגר (1978) • אליטיס (1979) • מילוש (1980) • קנטי (1981) • גארסיה מארקס (1982) • גולדינג (1983) • סייפרט (1984) • סימון (1985) • סויינקה (1986) • ברודסקי (1987) • מחפוז (1988) • סלה (1989) • פס (1990) • גורדימר (1991) • וואלקוט (1992) • מוריסון (1993) • אואה (1994) • היני (1995) • שימבורסקה (1996) • פו (1997) • סאראמאגו (1998) • גראס (1999) • שינג'יאן (2000) |  |
| 2001 ואילך | נייפול (2001) • קרטס (2002) • קוטזי (2003) • ילינק (2004) • פינטר (2005) • פאמוק (2006) • לסינג (2007) • לה קלזיו (2008) • מילר (2009) • ורגס יוסה (2010) • טראנסטרמר (2011) • מו (2012) • מונרו (2013) • מודיאנו (2014) • אלכסייביץ' (2015) • דילן (2016) • אישיגורו (2017) • טוקרצ'וק (2018) • הנדקה (2019) • גליק (2020) • גורנה (2021) • ארנו (2022) • פוסה (2023) • האן (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260799405171  PLWABN: 9810662274905606  BIBSYS: 90179074  BNE: XX1182406  BnF: cb12401443r (data)  CANTIC: a11463661  CiNii: DA0370796X  GND: 118682555  HDS: 047704  ICCU: RAVV044400  ISNI: 0000 0001 1060 7111  LCCN: no92021784  MGP: 28068  NDL: 00517768  NKC: skuk0000369  NLA: 36064595  NLG: 157445  NLK: KAC2018M3194  NSK: 000366043  NTA: 069954658  RERO: 02-A003224206  SELIBR: 185704  SNAC: w68h6463  SUDOC: 033115419  Trove: 612553  VcBA: 495/15816  VIAF: 46845944   WorldCat (עם VIAF): 46845944
רודולף, ארכידוכס אוסטריה (1919–2010)

רודולף, ארכידוכס אוסטריה (ובשמו המלא: רודולף סירינגוס פטר קרל פרנץ יוזף רוברט אוטו אנטוניוס פיוס מריה בנדיקט איגנציוס לאורינטיוס יוסטיניאני מרקוס ד'אביאנו פון הבסבורג-לותרינגן, ארכידוכס אוסטריה, בגרמנית: Rudolph Syringus Peter Karl Franz Joseph Robert Otto Antonius Maria Pius Benedikt Ignatius Laurentius Justiniani Marcus d'Aviano, Erzherzog von Österreich ‏ 5 בספטמבר 1919 – 15 במאי 2010) היה בנו של קרל הראשון, קיסר אוסטריה לבית הבסבורג.
ביוגרפיה

קרל לודוויג נולד ב-5 בספטמבר 1919 בטירת פרנז'ן שבשווייץ. אביו היה קרל הראשון, קיסר אוסטריה ואמו הייתה זיטה, נסיכת בורבון-פארמה, בתם של רוברטו הראשון, דוכס פארמה ומריה אנטוניה, נסיכת פורטוגל. רודולף נולד זמן קצר לאחר שהוריו הודחו מהשלטון בעקבות מלחמת העולם הראשונה ופירוק האימפריה האוסטרו-הונגרית. ב-1921 ניסו הוריו לתבוע מחדש את כתר ממלכת הונגריה מידי מיקלוש הורטי, אולם הם נעצרו ונשלחו לגלות באי מדיירה השייך לפורטוגל. בפברואר 1922 הצטרפו רודולף ואחיו אליהם במדירה. באותה שנה נפטר קרל.
המשפחה עברה לספרד, ולאחר מכן לבלגיה. בעקבות הקרב על בלגיה ב-1940 נמלטה המשפחה לארצות הברית ולקנדה. רודולף למד כלכלה בקוויבק. בעת מלחמת העולם השנייה הוא התגייס לצבא ארצות הברית, ולקראת סופה ב-1945 הוא שלח לאוסטריה בשם בדוי בניסיון לעורר התקוממות נגד השלטון הנאצי. הוא גורש מהמדינה ב-1946, עקב השתייכותו לחוגים מלוכניים.
הוא חזר לארצות הברית ועבד כמנהל זוטר בבורסה בוול סטריט. ב-1953 התחתן בניו יורק עם קסניה, רוזנת צ'רנישייב-בזובראזוב. בהמשך עבר לקונגו הבלגית וניהל מטע קפה. ב-1968 נהרגה אשתו בתאונת דרכים, אשר הוא עצמו נפצע קשה במהלכה. הוא חזר לבלגיה ועבד כמנהל בנק. ב-1971 הוא נישא פעם נוספת לאנה גבריאלה, נסיכת וורדה. בעקבות מות אמו ב-1989, הוא היה אחראי על חניטת גופתה וקבירת לבה בנפרד משאר הגוף על פי בקשתה. הוא נפטר בבריסל ב-15 במאי 2010
משפחתו

ב-22 ביוני 1953 נישא רודולף בניו יורק לקסניה, רוזנת צ'רנישייב-בזובראזוב בתם של סרגיי אלכסנדרוביץ', רוזן צ'רנישייב-בזובראזוב והרוזנת אליזבתה דמיטריבנה צ'רמטבה. היו להם ארבעה ילדים:
מריה אנה (נולדה ב-1954)
קרל פטר (נולד ב-1955)
זימון (נולד ב-1958)
יוהנס קרל (1962–1975)
קסניה נהרגה בתאונת דרכים בקונגו הבלגית ב-20 בספטמבר 1968. גם רודולף נפצע קשה בתאונה. ב-15 באוקטובר 1971 נישא רודולף בשנית באלינגן שבגרמניה לאנה גבריאלה, נסיכת וורדה. ב-1972 נולדה בתם היחידה שרלוטה מריה.
הערות שוליים

↑  Philippe Bernier Arcand, Les Bourbon-Parme dans les institutions d’enseignement du Québec, Histoire Québec 28, 2022, עמ' 24–28
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 135152569  VIAF: 79995638   WorldCat (עם VIAF): 79995638
רודולף ברסלאוור

| --- | --- |

 לידה:  4 ביולי 1903 לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  28 בפברואר 1945 (בגיל 41) אושוויץ, רפובליקת פולין 
 תחום יצירה:  צילום 
 יצירות ידועות:  הסרט על וסטרברוק 
 
ורנר רודולף ברסלאור (בגרמנית: Werner Rudolf Breslauer; 4 ביולי 1903 – 28 בפברואר 1945) היה צלם ומדפיס יהודי-גרמני. נכלא במחנה הריכוז ווסטרבורק, מחנה מעבר בהולנד הקרוב לגבול גרמניה-הולנד.
קורות חיים

רודולף ברסלאור נולד בלייפציג, וכשבגר עבד בעיר הולדתו כצלם ומדפיס. ב-1938 ברח להולנד שם חי ועבד בערים ליידן, אלפן ואוטרכט.
קורות חיים > במחנה בריכוז

ב-1942 ברסלאור, אשתו בלה וייסמן, בניו מישה וסטפן, ובתו אורסולה נכלאו וגורשו למחנה הריכוז ווסטרבורק. מפקד המחנה אלברט קונראד גימקר הורה לברסלאור לצלם ולהכין סרטים על החיים בווסטרבורק.
ברסלאור קיבל יחס מועדף והועבר לטרזנשטאט ב-4 בספטמבר 1944 עם אנשים נוספים בעלי מעמד מיוחד. משם הוא גורש ב-16 באוקטובר 1944 לאושוויץ-בירקנאו. משפחתו הגיעה לשם שלושה ימים אחריו. אשתו ושני בניו נהרגו מיד. רודולף מת לאחר מספר חודשים בן 41, אך בתו אורסולה שרדה את המלחמה .
יצירותיו של ברסלאוור

מפקד המחנה, אלברט גומקר, הורה לברסלאור לצלם את חיי היומיום במחנה הריכוז ווסטרבורק.
בשנת 2017 הסרטים שברסלאור צילם על מחנה הריכוז ווסטרבורק הוכנסו על ידי הולנד למאגר הזיכרון העולמי של אונסק"ו .
הערות שוליים

↑  MyHeritage, רודולף בסלאוור
↑  Westerbork camp 1942-1944
↑  The westerbork movie by Rudolf Breslauer in 1944.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17752216s (data)  BPN: 09153687  GND: 1096175827  LCCN: no2018120474  RKD: 236819  VIAF: 170146094340600332958   WorldCat (עם VIAF): 170146094340600332958 
אחד מתצלומיו המפורסמים של ברסלאוור הוא של הילדה סטלה שטיינבאך מהולנד אשר נרצחה בתאי הגזים במחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו. בתחילה זוהתה כיהודיה הולנדית, זהותה והקשר שלה לקבוצת הסינטי התגלו בשנת 1994.
רודולף ברטרם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 במאי 1893 אולפה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  1975 (בגיל 81 בערך) גלזנקירכן, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 מקצוע:  רופא, כירורג 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (29 בנובמבר 1979) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  רודולף ברטרם
 
רודולף ברטרם (בגרמנית: Rudolf Bertram;‏ 1893, אולפה (אנ')‏ – 1975, גלזנקירכן), היה כירורג, חסיד אומות העולם מגרמניה.
קורות חיים

בשנת 1914 סיים ברטרם את לימודיו התיכוניים והחל בלימודי רפואה באוניברסיטת מינסטר. הוא שירת בצבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה ונפל בשבי. לאחר שחרורו שב ללמוד רפואה וסיים את לימודיו בהצלחה בשנת 1922. הוא עבד בבתי חולים בקלן ובאזור וופרטל. הוא היה רופא במשך עשר שנים בבית חולים בהמבורג ולאחר מכן - רופא בבית חולים באחד מרובעי גלזנקירכן. עקב ביטוי דעות פוליטיות הואשם ברטרם בביזוי המפלגה והמדינה, אך זוכה.
משנת 1937 היה ברטרם ממונה על בית חולים בגלזנקירכן.
קורות חיים > בתקופת מלחמת העולם השנייה

ברטרם סייע בהצלת 17 יהודיות בבית החולים שבו עבד, מפני שילוח למחנה בוכנוואלד, וזאת בסיועה של העובדת הסוציאלית רות תאובלד (Ruth Theobald).
ב-11 בספטמבר 1944 הפציצו בעלות הברית את מחנה העבודה גלזנקירכן, שהיה תת-מחנה של בוכנוואלד, ובו מפעל חימוש של קרופ. בהפצצה נהרגו ונפצעו רבים מעובדי הכפייה, בהם יהודים ויהודיות רבות שהגיעו בתור עובדות כפייה מהונגריה. ד"ר ברטרם טיפל ב-17 מהפצועות, בהן פצועות קשה. הוא נתן להן פניצילין למרות האיסור לתת תרופה זו ליהודים ואיים להתפטר במקרה של הוצאת אחת הפצועות קשה מבית החולים. הוא החביא במחסני בית החולים את אחת הפצועות קשה כדי שהגסטפו לא ישלח אותה למחנה ריכוז. יתר הפצועות נותרו בבית החולים עד השחרור בידי בעלות הברית באפריל 1945.
קורות חיים > לאחר המלחמה

לאחר המלחמה המשיך ד"ר ברטרם בעבודתו כרופא בבית החולים בגלזנקירכן, עד פרישתו לגמלאות בשנת 1965.
הכרה והנצחה

בשנת 1979 הכיר יד ושם ברודולף ברטרם בתור חסיד אומות העולם. לכבודו הוקמה בחזית בית החולים בו עבד אסטלת זיכרון ועליה נקבעה לוחית לזכרו. הרחבה בחזית בית החולים נקראה על שמו.
קרן ספרה

ספרה ניהול קרנות (באנגלית: Sphera Fund Management) היא מנהלת קרנות הגידור הגדולה בישראל, המנהלת הון של כמיליארד וחצי דולר ב-7 קרנות.
היסטוריה

קרן ספרה הוקמה בשנת 2004 על ידי שלושה שותפים מייסדים - ישראל מור, דורון ברין ורון סנטור. הקרן מתמחה באסטרטגיית השקעות מסוג לונג־שורט (מכירה בחסר) במניות של חברות ציבוריות בינוניות וגדולות, רובן ישראליות או בעלות זיקה לישראל. תחומי השקעות הקרן מגוונים וכוללים נדל"ן, טכנולוגיה, טלקום, אנרגיה, תעשייה, שירותים, פיננסים ועוד.
עם השנים התרחבה פעילות החברה, והוקמו 5 קרנות גידור נוספות:
קרן ספרה גלובל הלת'קר (באנגלית: Sphera Global Healthcare) הוקמה בשנת 2007 בשותפות עם מורי ארקין. הקרן משקיעה במניות של חברות תרופות וביוטכנולוגיה גלובאליות על סמך מחקר אנליטי של צוות מדענים, רופאים ומומחי השקעות.
בשנת 2011 החלה לפעול קרן ספרה Small Cap. השקעות הקרן מתרכזות בחברות ישראליות קטנות ובינוניות, בעלות מאפייני שווי שוק נמוך יחסית, הנסחרות במדדי היתר בבורסה בתל אביב ומתומחרות בחסר לאור היעדר כיסוי אנליטי נרחב או סחירות נמוכה יותר בהשוואה למדדים המובילים בבורסה בתל אביב.
בשנת 2018 הוקמה קרן ספרה ביוטק, אף היא בשותפות עם מורי ארקין. הקרן מתמחה בהשקעות בחברות קטנות ובינוניות בתחום התרופות והביוטכנולוגיה, המאופיינות בחדשנות מדעית וטכנולוגית.
בשנת 2019 הוקמה קרן ספרה גלובל אקוויטי (Sphera Global Equity) הפועלת באסטרטגיות לונג-שורט ומשקיעה במניות של חברות גלובאליות, רובן אמריקאיות במגוון רחב של סקטורים עסקיים – תעשייה, טכנולוגיה, שירותים, טלקום, מדיה ועוד.
בשנת 2022 הוקמה קרן ספרה טק פאנד (Sphera Tech Fund) הפועלת באסטרטגיות לונג שורט ומשקיעה בחברות טכנולוגיה גלובאליות, בדגש על חברות ישראליות שהונפקו בארצות הברית.
תחומים נוספים:


בשנת 2021 הקימה ספרה קרן פרטית סגורה ראשונה – ספרה פארק־אין, קרן PE סגורה בתחום הנדל"ן המתמחה בחניונים.



ספרה מעסיקה כארבעים עובדים ומשרדיה ממוקמים בתל אביב וניו-יורק. בפברואר 2022 מונה אמיר לוי כשותף ומנכ"ל ספרה
.
הערות שוליים

↑   יורם גביזון, "1.5 טריליון דולר יהיו פנויים לרכישות בענף התרופות העולמי ב-5 השנים הקרובות", באתר TheMarker‏, 1 בינואר 2015
↑  https://www.arkinholdings.com/hedge-fund/
↑  גד פרץ, ‏אמיר לוי עוזב את IBC ומצטרף כשותף ומנכ"ל קרנות ספרה, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2021
קנת וולש

קנת מרשל "קן" ווֹלְשׁ (באנגלית: Kenneth Marshall "Ken" Walsh; נולד ב-11 בפברואר 1945 באורנג', ניו ג'רזי) הוא שחיין עבר אמריקאי. אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) בעל 2 מדליות זהב ומדליית כסף ושיאן עולם במשחה ל-100 מטר חופשי (1967–1968).
ביוגרפיה

וולש נולד באורנג', ניו ג'רזי וגדל בפונט ודרה ביץ', פלורידה. הוא למד באוניברסיטת המדינה של מישיגן והתאמן בהדרכתו של צ'ארלס מקאפרי.