stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף אליצור
הרשעות

ב-1 במאי 2013, פרסם באתר "הקול היהודי" טור שנשא את הכותרת "אסור להתייאש – רק לצמוח יש!" בטור תמך בפעולות "תג מחיר" שנעשו כתגובה לרצח אביתר בורובסקי. ב-28 במאי פרסם באתר טור נוסף תחת הכותרת "איך 'לתפוס' את מבצעי תג מחיר". בטור זה הביע תמיכה ב"מעשי התגוננות", כדבריו, של יהודים בארץ ישראל, ויצא נגד ערכים של "הכלה" ו"סובלנות".
באפריל 2014 פשטה המשטרה על ביתו של אליצור ביצהר והחרימה את מחשבו האישי.
הגשת כתב האישום התעכבה זמן רב, בגלל שהפרקליטות בחנה מספר מאמרים שפרסם אליצור בשנים 2009 עד 2015 ובחרה לבסוף להתמקד בשני המאמרים ממאי 2013. כתב האישום נגד אליצור הוגש ביוני 2017, מספר ימים לאחר ששניים מעורכי האתר "הקול היהודי" הורשעו בעבירות של הסתה לאלימות ולגזענות
במהלך הדיון המשפטי טען אליצור כי כלל לא היה בעל טור באתר "הקול היהודי", כי כל המאמרים פרי עטו פורסמו על ידי עורכי האתר ולא על ידו, וכי הוא עצמו לא כתב כל מילה המופיעה בהם. בנוסף טען כי המאמרים אינם מסיתים לאלימות, וכי זו רק פרשנות אחת לנאמר בהם.
בפברואר 2021 הורשע אליצור בהסתה, תוך שימוש בסעיף "פרסום דברי שבח, אהדה או עידוד למעשה אלימות". בית משפט השלום קבע כי אליצור הוא שכתב את המאמרים, וכי הביע בהם תמיכה במעשי אלימות כלפי ערבים. נגזרו עליו 4 חודשי מאסר על-תנאי וקנס של 3,000 שקלים.
בהכרעת הדין נכתב: "כתביו אלו – כמו גם כתביו הנוספים – מדברים בעד עצמם ומבהירים היטב את עמדותיו ואת מסריו. שוכנעתי לפיכך כי הטענה בדבר מסר עמום או העדר הבנה מצד רשויות האכיפה הינה טענה מיתממת, וכי דברי הנאשם הלכה למעשה מפורשים וברורים."
אליצור ערער על הרשעתו ואילו הפרקליטות ערערה על קולת העונש. הערעורים נדונו בבית המשפט המחוזי מרכז, ושניהם נדחו. הערעור על קולת העונש התקבל באופן עקרוני, ושופטי בית המשפט המחוזי קבעו כי העונש הראוי היה צריך להיות מאסר בפועל, והוא לא הושת על הנאשם רק מפאת הזמן הרב שחלף מעת ביצוע העבירות. בית המשפט המחוזי החמיר את עונש המאסר על-תנאי שנגזר על אליצור, והאריך אותו מ-4 ל-7 חודשים.
בנובמבר 2022 הגיש אליצור בקשת ערעור לבית המשפט העליון על דחיית ערעורו בבית המשפט המחוזי, אך בקשתו נדחתה.
השקפתו והשפעתו

אליצור דבק בהשקפה לפיה יש לנהוג באלימות כלפי הפלסטינים. לדוגמה, באוקטובר 2015, לאחר שנעצרו ארבעה מתושבי יצהר שניסו לפגוע בערבים, פרסם מאמר בשם "היינו כאילמים" ובו הוא שוטח את דרך הפעולה הנדרשת לצורך "הפגיעה באויב הערבי". להלן ציטוטים של עיקרי דבריו:
כל אחד צריך לעשות כל מאמץ שמחבל שמנסה לפגוע ביהודים לא יישאר חי.
חשוב להרתיע את הערבים ולגרום להם להבין שאלימות היא חרב פיפיות שגם הם יכולים לסבול ממנה.
יש להיות ערוכים להתגוננות אקטיבית מפני מבקשי נפשנו (כמו גם התגוננות מפני "שלטון החוק" שרודף את מי שמגן על עצמו ועל סביבתו).
בשנת 2023 פרסמו שפירא ואליצור מאמר לפיו הסכמים בין-לאומיים ודיני מלחמה בימינו תואמים למצבים שהם תיארו בספר "תורת המלך".
ספריו

תורת המלך - בירורי הלכה בנושאים הנוגעים למלכות ישראל (שני כרכים), יחד עם הרב יצחק שפירא.
אילן יוחסין > משפחת אביו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |  יחיאל מיכאל הרשקוביץ  יחיאל מיכאל הרשקוביץ     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |     |   |     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| עץ משפחת קטן | עץ משפחת קטן | עץ משפחת קטן |   |  שרגא צבי  שרגא צבי     |  שרגא צבי  שרגא צבי     |  שרגא צבי  שרגא צבי     |   |  אדית  אדית     |  אדית  אדית     |  אדית  אדית     |   |  שמואל קליין  שמואל קליין     |  שמואל קליין  שמואל קליין     |  שמואל קליין  שמואל קליין     |   |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |  יהודה אליצור  יהודה אליצור     |     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |  רבקה אליצור  רבקה אליצור     |
|  |   |  |   |  |   |   |   |  |   |   |   |   |     |   |   |   |     |   |     |   |   |   |
|  בת שבע  בת שבע     |  בת שבע  בת שבע     |  בת שבע  בת שבע     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |  שמואל אליצור  שמואל אליצור     |   |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  אורי אליצור  אורי אליצור     |  |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  יואל אליצור  יואל אליצור     |  |  ורד נעם  ורד נעם     |  ורד נעם  ורד נעם     |  ורד נעם  ורד נעם     |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |
|   |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |
אילן יוחסין > משפחת אמו

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   |   |   |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |  משה קטן  משה קטן     |   |   |   |   |   |   |   | עץ משפחת הרשקוביץ - אליצור | עץ משפחת הרשקוביץ - אליצור | עץ משפחת הרשקוביץ - אליצור |   |   |
|   |   |   |     |   |     |   |     |   |   |   |     |   |   |   |   |  |   |  |   |   |
|  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |  רפאל קטן  רפאל קטן     |   |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |  ברוריה  ברוריה     |   |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |  יצחק בן שחר  יצחק בן שחר     |   |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |  בת שבע הרשקוביץ  בת שבע הרשקוביץ     |     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |  מיכאל הרשקוביץ  מיכאל הרשקוביץ     |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |  אסתר  אסתר     |   |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  יעקב הורוביץ  יעקב הורוביץ     |  |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |  יואל קטן  יואל קטן     |   |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |  חנה קטן  חנה קטן     |   |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |  יוסף אליצור  יוסף אליצור     |
לקריאה נוספת

טלי פרידמן, שמואל ליימן-ווילציג, חופש הביטוי של רבני הציונות הדתית: בין הלכה, משפט ותקשורת בדמוקרטיה הישראלית, ניב, 2024
הערות שוליים

1 2  מיכל רוטנברג, ‏טרור יהודי / מחבר "תורת המלך" עשוי לעמוד לדין בגין מאמר שקרא לאלימות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 בספטמבר 2016
↑  דביר עמר, אלף איש בשמחת בית השואבה בעוד יוסף חי, באתר ערוץ 7, 5 באוקטובר 2023
↑  צוות הישיבה, באתר ישיבת עוד יוסף חי
↑  רענן בן צור, מחבר הספר "תורת המלך" הורשע בהסתה לאלימות, באתר ynet, 2 בפברואר 2021
1 2  יוסף אליצור, היינו כאילמים, באתר הקול היהודי, ‏15 באוקטובר 2015
↑  אבי אשכנזי ועמיחי אתאלי, פרשת "תורת המלך":מחבר הספר נעצר, באתר nrg‏, 19 באוגוסט 2010
↑  עוזי ברוך, כך נסגר תיק "תורת המלך", באתר ערוץ 7, 18 בספטמבר 2012
↑  תומר זרחין, נסגרה החקירה נגד מחברי "תורת המלך", באתר הארץ, 28 במאי 2012
1 2 3  תג מחיר / הרב יוסף אליצור, מחבר ׳תורת המלך׳, הורשע בהסתה לאלימות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 בפברואר 2021
↑  יהושע בריינר‏, הכניסה לבריטניה נאסרה על אחד ממחברי "תורת המלך", באתר וואלה, 10 באוגוסט 2011
↑  עמיחי רובין, ‏יצהר: כוחות יס"מ פשטו על ביתו של ראש ישיבת עוד יוסף חי, באתר "סרוגים", 23 באפריל 2014
↑   יותם ברגר, המדינה מבקשת ארכה כדי לקבוע אם להעמיד לדין את הרב יוסף אליצור על מאמר שכתב ב-2009, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2016
↑  הרב יוסף אליצור הורשע בהסתה לאלימות בשנת 2013, באתר News1 מחלקה ראשונה, 2 בפברואר 2021
↑  אורן פרסיקו, לב חם, באתר העין השביעית, 5 ביוני 2022
↑    שלמה פיוטרקובסקי, ‏ביהמ"ש העליון אישר: גם תמיכה במבצעי "תג מחיר" נחשבת להסתה, בעיתון מקור ראשון, 15 בנובמבר 2022
↑  יצחק שפירא ויוסף אליצור, למוכנים להקשיב, באתר הקול היהודי, ‏24 בינואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306567605171  VIAF: 298397194   WorldCat (עם VIAF): 298397194
צ'יפאטה

| --- | --- |
מראה כללי
מראה כללי
 מדינה:  זמביה זמביה
 מחוז:  המזרח
 נפה:  צ'יפאטה
 ראש העיר:  ג'ורג' מוונזה
 שפה רשמית:  אנגלית, Chewa, Nsenga ו-Tumbuka
 תאריך ייסוד:  1899
 שמות קודמים:  פורט ג'יימסון
 גובה:  1,181 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  542,464 (2018)
  ‑ צפיפות:  68.1 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  13°38′19″S 32°38′43″E﻿ / ﻿13.638611111111°S 32.645277777778°E﻿ / -13.638611111111; 32.645277777778 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת זמביה מוגדלת) לוסקה מפל ויקטוריה נדולה קסאמה מונגו אנגולה נמיביה זימבבואה מוזמביק מ ל א ו ו י  טנזניה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו צ'יפאטה(למפת זמביה רגילה) לוסקה מפל ויקטוריה נדולה קסאמה מונגו אנגולה נמיביה זימבבואה מוזמביק מ ל א ו ו י  טנזניה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו צ'יפאטה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
העיר צ'יפאטה (באנגלית: Chipata), היא המרכז הניהולי של האזור המזרחי (אנ') של זמביה ובירת מחוז צ'יאפטה (אנ'). היא הוכרזה כעיר החמישית בחשיבותה במדינה, לאחר לוסאקה, נדולה, קיטווה וליווינגסטון, על ידי הנשיא אדגר לונגו ב־24 בפברואר 2017. העיר עברה ב-5 השנים האחרונות צמיחה כלכלית ותשתית מהירה, שהובילה למעמד הזה של העיר.
מיקום

צ'יפאטה ממוקמת כ־570 קילומטרים, מזרחית ללוסקה, עיר הבירה של זמביה, וכ־150 קילומטרים ממערב לליונגווה, עיר הבירה של מלאווי. הגובה הממוצע של צ'יפאטה הוא 1,181 מטרים, מעל פני הים.
סקירה כללית

בעיר קיים שוק מודרני, בית חולים מרכזי, קניונים, אוניברסיטה, כמה מכללות ומספר בתי ספר. צ'יפאטה היא המרכז העסקי והניהולי של אזור המזרח. בעיר יש בית מלון ארבעה כוכבים, מסלול גולף ושדה תעופה. הרבעים המפותחים כוללים את קלונגווזי, עש ובומביי הקטנה.
צ'יפאטה היא העיר הראשית של בני נגוני (אנ') בזמביה. בני נגוני אימצו את שפות השבטים שכבשו, כך שצ'ואה-Chewa ונסנגה-Nsenga הן השפות העיקריות שלהם, אף על פי שטומבוקה-Tumbuka ואנגלית מדוברות באופן נרחב. בנוסף מדוברות בעיר גם כמה שפות הודיות, שכן מספר רב של הודים ילידי זמביה (אנ') חיים בעיר. העיר ממוקמת בסמוך לגבול עם מלאווי, וכביש המזרח הגדול שמחבר בין הבירות לילונגווה כ־150 קילומטרים מזרחה, ולוסקה כ־570 קילומטרים מערבה, עובר דרכה. צ'יפאטה מהווה נקודת גישה המועדפת לפארק הלאומי דרום לואנגווה (אנ') הנמצא מדרום לעיר במרחק של כ־125 קילומטרים.
היסטוריה

שמה של העיר צ'יפאטה בא מהמילה הצ'ואטית "צ'ימפאטה" שפירושה "שטח גדול", בהתייחס למצב העיר הנמצאת בעמק רדוד בין גבעות. שמה של השכונה המרכזית בעיר היא קאפאטה, מרכז העיר המקורי, מקורו במילה של בני צ'ואה שפירושה "שטח קטן".
צ'יפאטה הייתה ידועה לפני עצמאות זמביה בשם פורט ג'יימסון (ובאופן בלתי פורמלי בשם "פורט ג'ימי"), על שמו של ליאנדר סטאר ג'יימסון (אנ'), הפוליטיקאי וההרפתקן הבריטי מהמאה ה-19. אפילו בתקופה הקולוניאלית מעטים תמכו בכך שהעיר תקרא על שם ג'יימסון, הידוע בעיקר בזכות חלקו בפשיטת ג'יימסון (אנ') הידועה לשמצה. פורט ג'יימסון כונה "המבצר" מכיוון שמשרדי השלטון המקומי, וה"בומה" (אנ'), היו מבוצרים בעבר.
פורט ג'יימסון הייתה בירת אזור החסות הבריטי (אנ') בצפון מזרח רודזיה (אנ') בין השנים 1900–1911.
ממשל

ראש עיריית צ'יפאטה George Mwanza (נכון לשנת 2021) הוא גם ראש מחוז צ'יפאטה והאספה המחוקקת העירונית.
אוכלוסייה

מחוז צ'יפאטה היה בעל אוכלוסייה של כ־455,783 תושבים בשנת 2010, דבר שהעמיד את מחוז צ'יפאטה במקום השלישי בגודלו במדינה מבחינת מספר התושבים. בעיר צ'יפאטה באותה שנה (2010) חיו 116.600 תושבים. הקבוצות האתניות השולטות בעיר הם צ'ווה, טומבוקה (אנ'), Ngoni (אנ') ו-Nsenga (אנ').
בין השנים 2000–2010 קצב השינוי באוכלוסייה עמד על 4.79% בשנה.
| 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2013 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 32,291 | 52,213 | 73,110 | 116,627 | 122,148 | 542,464 |
כלכלה

צ'יפאטה היא מרכז התחבורה והלוגיסטיקה העיקרי למעבר סחורות בין זמביה ומלאווי. "מרכז החנויות" בעיר הוא האזור ההומה ביותר בצ'יפאטה. ברוב החנויות ובתי העסק הבעלים ממוצא הודי.
כלכלת העיר היא אגררית ביסודה. סחר המוצרים מחוץ למחוז צ'יפאטה קשה בשל מיעוטם של שירותי התובלה הארציים. אף על פי שהעיר נמצאת בסמוך לכביש המזרחי הגדול, היחיד המקשר בין אזור המזרח לשאר המדינה. בקטע של צ'יפאטה תנאי הכביש טובים יחסית, אך לא כך בקטעים אחרים. על פי מחקר שבוצע בסוף שנות התשעים, הסוחרים הקטנים בצ'יפאטה לא סחרו עם לוסקה וערים אחרות בשל הקשיים במציאת משאיות מתאימות בתחומי העיר והמחוז.
המסחר בעיר השתפר עם חיבור מסילת הרכבת לעיר צ'צ'יני, שבבמלאווי וכשבעיר צ'יפאטה הוקמה תחנת הרכבת והמרכז הלוגיסטי הבינלאומי למעבר הסחורות.
תיירות

טקס ה-Nc'wala של אנשי הנגוני מתקיים ברובע מוטנגולני בפאתי צ'יפאטה. בטקס חוגגים את קטיף הפירות הראשונים והוא נערך בדרך כלל בסוף פברואר.
תחבורה

באוגוסט 2011 נפתחה מסילת הרכבת סנה (אנ') המורחבת. המסילה מחברת את העיר צ'יפאטה לתחום מלאווי (דרך מצ'ינג'י). מרגע שהורחבה המסילה תחנת הרכבת בצ'יפאטה שמשה כתחנת המעבר הראשית למעבר סחורות בין זמביה ומלאווי ומעבר לה עד לנמלים שעל האוקיינוס ההודי, כגון נמל נקאלה שבמוזמביק. קו רכבת זה סיפק חלופה לשני קווי רכבת קיימים לאוקיינוס ההודי, לדאר א-סלאם שבטנזניה וביירה שבמוזמביק. בשנת 2015 הוצע לבנות מסילה מקשרת למסילת הרכבת שליד העיר סרנז'ה (אנ'), בה עוברת מסילת הרכבת TAZARA (אנ') העוברת לכל אורך זמביה מדרום לצפון והמחברת בין זמביה לטנגניקה.
צ'יפאטה נמצאת גם על הכביש המהיר T4 הבינלאומי. כביש זה מגיע מרחבי היבשה ומסתיים לאחר כמה קילומטרים מעבר לגבול במלאווי. משם הכביש הלאומי M12 מוביל ללילונגווה בירת מלאווי.
שדה התעופה צ'יפאטה (אנ') נקרא על שם העיר והוא נמצא במרחק של כ־15 קילומטרים מצפון מערב למרכז העיר. מסלול השדה, סלול. הדרך הנוחה ביותר להגיע לעיר היא בטיסה, בהתחשב במצב הכבישים. חברה התעופה הלאומית Zambian Airways מפעילה קווים בין צ'יפאטה ובין הערים מפואה ולוסקה.
בעיר פועלות גם חברות אוטובוסים בין לוסקה לצ'יפאטה. משך הנסיעה נע בין שבע לשמונה שעות נסיעה ללוסקה הבירה. כמו כן פועלים בעיר מיניבוסים הנוסעים לפארק הלאומי למפואה, שהדרך אליו הושקה בשנת 2007.
נהרות

בצ'יפטה זורמים ארבעה יובלים מרכזיים הנשפכים לנהר לואנגווה. נהר לואנגווה זורם בין גבעות לילונדה ומאזור מפינגה הנמצאת בצפון מזרח זמביה ליד הגבול עם טנזניה ומלאווי, הוא זורם בכיוון דרום מערב. המים מהיובלים ונהר לואנגווה משמשים את התושבים ברחבי המחוז לחקלאות.
אקלים

האקלים בצ'יפאטה על פי סיווג האקלים של קפן הוא "Cfa". (אקלים סובטרופי לח).
אקלים זה מתאפיין בטמפרטורות גבוהות יחסית ובמשקעים המפוזרים באופן שווה לאורך כל השנה. סוג אקלים זה נמצא בצד המזרחי של היבשות בין קו הרוחב 20–35 ′ N ו-S. בקיץ אזורים אלה נמצאים במידה רבה בהשפעת זרימת אוויר לחה וימית. הטמפרטורות גבוהות ויכולות להוביל ללילות חמים ומעיקים. הקיץ בדרך כלל מעט רטוב יותר מהחורפים, כאשר חלק ניכר מהגשמים נובעים מפעילות סופות רעמים; החודש הקר ביותר בדרך כלל מתון למדי.
הטמפרטורה הממוצעת בשנה בצ'יפטה היא 21.7°C. החודש החם ביותר, בממוצע, הוא נובמבר עם טמפרטורה ממוצעת של 26.1°C. החודש הקר ביותר בממוצע הוא יוני, עם טמפרטורה ממוצעת של 17.8°C .
כמות המשקעים הממוצעת בשנה בצ'יפטה היא 1,000.8 מילימטרים. החודש הגשום ביותר בממוצע הוא פברואר עם 225.4 מילימטרים. החודש היבש ביותר הוא יוני עם ממוצע של 0 מילימטרים. מבחינת ימי הגשם בשנה, בממוצע ישנם 20.8 ימי גשם, כאשר מרביתם הם בחודש מרס עם 9.4 ימי גשם, והחודש היבש ביותר הוא בינואר עם 0.0 ימי גשם.
| אקלים בצ'יפאטה   Chipata> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> ינואר.27.2.18.2.252.7 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> פברואר.27.4.18.225.4 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> מרץ.27.8.17.9.166.9 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> אפריל.27.6.16.7.49.6 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> מאי.26.6.14.2.4.4 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> יוני.25.11.7.1.1 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> יולי.24.9.11.8.0.3 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> אוגוסט.27.1.14.2.0.0 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> ספטמבר.30.3.17.7.0.8 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> אוקטובר.32.1.19.9.13.1 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> נובמבר.31.2.19.6.81.9 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> דצמבר.28.1.18.6.220.7 | אקלים בצ'יפאטה   Chipata> שנה.27.9.16.5.1,016.9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: NOAA
בתי ספר ומכללות

בעיר, 18 בתי ספר יסודיים, 16 בתי ספר תיכוניים, שלושה בתי ספר על-תיכוניים ומקצועיים ואוניברסיטה אחת.
פרברים

בעיר 35 שכונות ופרברים.
ראו גם

זמביה
לוסקה
קסאמה
תחבורה בזמביה
הערות שוליים

↑  באתר פייסבוק
1 2 3  האתר הרשמי של משרד התיירות של זמביה
1 2  Mwendabai, Darlington (25 בפברואר 2017). "Chipata: Newest city on the hills". Lusaka. נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Globefeed.com (22 בנובמבר 2018). "Distance between Lusaka, Zambia and Chipata, Zambia". Globefeed.com. נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Viajes Con Mochila (בספטמבר 2015). "Traveling through Zambia with backpack. Chipata to Lilongwe (it´s only 150 km)". Nomad-as.com. נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Location of Chipata, Zambia". נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Floodmap.net (22 בנובמבר 2018). "Elevation of Chipata, Zambia". Floodmap.net. נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Chipata, Zambia Let's Explore (באנגלית בריטית)
↑  George Mwanza YOUNG MAYOR - Chipata Mayor- donates to Ms Phallecy Banda and her family | Facebook (באנגלית), נבדק ב-2021-10-08
↑  Central Statistical Office Zambia (14 בנובמבר 2018). "The Population of Chipata in 2010". Citypopulation.info Quoting Central Statistical Office Zambia. נבדק ב-23 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Largest cities of Zambia retrieved 20 june 2019
↑  University, Africa EENI Global Business School &. "Study in Chipata (Oriental province, Zambia)". Africa EENI Global Business School & University (באנגלית). נבדק ב-2020-05-26.
1 2  Zambia: Provinces, Major Cities & Urban Centers - Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  VVAA; Zambia and Malawi, p. 118. Ed.Lonely Planet(2010). ISBN 978-1741794335.
↑  VVAA; Private sector response to agricultural marketing liberalization in Zambia: a case study of the Eastern Province maize markets, especially pp 24-25. Ed. Nordic Africa Institute . ISBN 978-9171064363 .
↑  13°40'15.6"S 32°38'31.2"E · Chipata, זמביה, באתר 13°40'15.6"S 32°38'31.2"E · Chipata, תחנת הרכבת בעיר צ'יפאטה, זמביה על פי Google Earth (ב־)
↑  Afrol Staff Writer (21 בספטמבר 2011). "Zambia, Malawi finally connected by rail". Kroderen, Norway: Afrol.com. נבדק ב-23 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  News Agencies (26 באוגוסט 2007). "New rail link to boost Southern African trade". Mail&Guardian Online. אורכב מ-המקור (Archived from the original) ב-30 בספטמבר 2007. נבדק ב-23 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Community News (3 באוגוסט 2017). "Chipata-Tazara railway project hits a snag". Chipata, Zambia: Breeze FM Chipata. נבדק ב-23 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  McIntyre, Chris; Bradt Zambia: The Bradt Travel Guide, pp 246-247. Ed.Bradt Travel Guides(2008). ISBN 978-1841622262
↑  "Luangwa River In Zambia". AfricanMecca Safaris (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-05-30.
1 2  Chipata, Zambia K�ppen Climate Classification (Weatherbase), Weatherbase
↑  climate Ndola-weather (1991-1961) from stations all over the world (אנגלית).Retrieved 21 September 2021.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562325505171  BnF: cb12477705x (data)  LCCN: n85230097  VIAF: 146651173   WorldCat (עם VIAF): 146651173 
שוק שבת בצ'יפטה
אוטובוס ומונית עוצרים מחסה בכביש הגדול המזרחי
א-שרק אל-אווסט

| --- | --- |

 תדירות:  עיתון יומי
 פורמט:  ברואדשיט
 בעלים:  תורכי בן סלמאן אאל-סעוד, Saudi Research and Media Group 
 עורך ראשי:  טארק חמיד
 תאריכי הופעה:  1978–הווה (כ־47 שנים)
 שפה:  ערבית
 מערכת:  הממלכה המאוחדת לונדון
 תפוצה:  234,561
 מדינה:  ערב הסעודית בבעלות משפחת המלוכה הסעודית יוצא לאור בלונדון
 ISSN:  0265-5772
 aawsat.com
 
אַ-שַּׁרְק אלְ-אַוְסַט (בערבית: الشرق الأوسط – "המזרח התיכון") הוא יומון בשפה הערבית, היוצא לאור בלונדון מאז 1978 וזוכה לפופולריות רבה בעולם הערבי.
העיתון מודפס באמצעות הלוויין בפרנקפורט, ניו יורק, קזבלנקה, קהיר, ריאד, ג'דה, דמאם, מדינה, דובאי, בגדאד, ביירות ובמקומות נוספים. הוא גם מפעיל אתר אינטרנט בערבית ואתר נוסף באנגלית. "א-שרק אל-אווסט" מסקר אירועים ברחבי העולם באמצעות רשת של כתבים הפזורים באירופה, ארצות הברית, אסיה ובעולם הערבי. קיים שיתוף פעולה בינו לבין העיתונים "וושינגטון פוסט", "הניו יורק טיימס" ו"לוס אנג'לס טיימס".
העיתון נמצא בבעלותו של פייסל בן סלמאן בן עבד אל-עזיז, בן משפחת המלוכה הסעודית. הסופר רבעי אלמדהון הוא בין עורכי העיתון.
אמינות

כמו עיתונים נוספים היוצאים לאור בלונדון, נחשב "א-שרק אל-אווסט" כעיתון אמין ונקי מצנזורה באופן יחסי.[דרוש מקור] עורך העיתון, טארק חמיד, סיפר כי כתבי העיתון חשופים לאיומים ברצח, וכי גורמים המקורבים לשליטי מדינות ערב רואים בכתבי העיתון "כופרים" שמשחירים את שמם ופוגעים במעמדם.[דרוש מקור] בתקופת שלטונו של סדאם חוסיין בעיראק נאסרה הפצת העיתון במדינה.
עם זאת, פרופ' אייל זיסר טוען כי "בעולם הערבי אין עיתון מהימן, נקי-כפיים וחסר-אג'נדה דוגמת ה'ניו יורק טיימס'". ב-2006 פרסמה מונא טחאווי, כתבת העיתון שפוטרה ממשרתה, מאמר בו טענה כי "א-שרק אל-אווסט" אינו ליברלי כפי שהוא מתיימר להיות, והוא נמנע מפרסום ביקורת על השלטון הסעודי ובעלי בריתו. בנוסף, טענה טחאווי כי מידע שיכול להביך את שליטי מדינות ערב מתפרסם רק בגרסה האנגלית של אתר האינטרנט, אך לא בגרסה הערבית. בתגובה, פרסם העורך חמיד מאמר חריף שבו כינה את דבריה "שקר מוחלט", וטען כי העיתון לא מושפע מלחצים חיצוניים ונותן מקום גם לביקורת על שליטי ערב. לדבריו, "איננו טוענים שאנו מביאים את האמת במלואה או מחזיקים בה באופן מלא, אבל כמו שאמר בן בראדלי, עורכו לשעבר של ה'וושינגטון פוסט', אנו מנסים להגיע לאמת קרוב ככל האפשר".
הערות שוליים

↑  "Statistics on the Arab Media" (PDF). Arab Reform Bulletin. נבדק ב-25 באפריל 2011. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  ניר יהב‏, איך לקרוא את העיתונים הערבים?, באתר וואלה, 26 באוקטובר 2007
↑  ג'קי חוגי, גילוי לא נאות, באתר nrg‏, 29 ביוני 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7761293-0 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עיתונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרס עצמי

הרס עצמי הוא מונח המשמש לתיאור כל התנהגות שמזיקה או כזו שעשויה להזיק לעוסקים בה. התנהגויות אלה ממוקמות על רצף, כאשר בקיצוניות אחת של הסולם נמצאת פעולת ההתאבדות. פעולות הרס עצמי עשויות להיות מכוונות, תולדה של דחף, ואף להתפתח להרגל. המונח משמש בדרך כלל כדי לתאר הרס עצמי קטלני או כזה שעשוי להיות להרגל ולהתמכרות. התנהגות של הרס עצמי מזוהה לעיתים קרובות עם הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, וכן עם הפרעות נפשיות כגון הפרעת אישיות גבוליתוסכיזופרניה.
הרס עצמי בתיאוריה הפרוידיאנית

תופעת ההתנהגות של הרס עצמי נחקרה לראשונה בשנת 1895 בידי זיגמונד פרויד ושנדור פרנצי לאחר שהם זיהו לראשונה כיצד משפיעה חווית טראומה על ההתפתחות בקרב ילדים. פרויד ופרנצי הבחינו שילדים שגדלו בסביבה לא בריאה היו לעיתים קרובות יותר אלה שהתפרעו ועסקו בהתנהגות של הרס עצמי.
פרויד הסיק מכך שהתנהגות של הרס עצמי מושפעת מהאגו או מהסופר אגו, השייכים למודל הנפש הפרוידיאני, וכן מאלימות. ככל שעולה מידת ההשפעה על בני אדם, כך גם תגבר אצלם עוצמת ההתנהגות של ההרס העצמי. תחושות אשמה הן גורם מוביל מבחינת הסופר אגו בבני אדם. ילדים שגדלים להורים הסובלים מאלכוהוליזם, למשל, עלולים לעסוק בהתנהגות של הרס עצמי במידה רבה יותר, עקב תחושות אשמה על כך שלא סיפקו להוריהם את הסיוע הדרוש. כיוון שלא עלה בידם לסייע להוריהם להתגבר על המכשולים, הם חשים כי הם הסיבה לכישלון הוריהם. לפיכך, הם משתמשים בגרימת נזק עצמי ופגיעה עצמית כמנגנון התמודדות עם תחושות האשמה והכישלון.
פרויד הוסיף שמימד האלימות שבהתנהגות של הרס עצמי מושפע ממניע אישי. כמו שגורמים סביבתיים ותרבותיים משחקים תפקיד חשוב בנדון, כך גם גורמים חברתיים. למשל, ילד שנפל קורבן למעשי בריונות במהלך כל שנות לימודיו בחטיבת הביניים, בוחר בהתנהגות של הרס עצמי, כגון גרימת נזק עצמי או צעקות כדרך פעולה.
במסגרת מחקר גיבשו פרויד ושנדור פרנצי השערה כי אנשים שעוסקים בהתנהגות של הרס עצמי מתמודדים "עם פנטזיות אסורות ולא עם זכרונות", כלומר שאנשים בעלי יצר הרס עצמי חשים דחף עז יותר לעסוק בפעולות אלה, שבהן הם אינם אמורים לעסוק. התנהגות של הרס עצמי באה לידי ביטוי במגוון צורות שמשתנות מאדם לאדם. לפיכך, בכל אדם באים הסופר אגו והאלימות לידי ביטוי שונה.