stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפלפאף

סמל בית הפלפאף
בית הפלפאף הוא בית בבית הספר הוגוורטס, בסדרת ספרי הארי פוטר שכתבה ג'יי קיי רולינג. בית זה נוסד על ידי הלגה הפלפאף, אשר נחשבה לטובת לב והייתה מוכנה לקבל לביתה תלמידים ללא דרישות מוקדמות. התכונות הרצויות בבית זה הן הגינות, סבלנות, נאמנות וחריצות. מקור השם הוא במילים האנגליות huff and puff, המרמזות על מאמץ וחריצות. סמל הבית הוא גירית דבש שחורה על רקע צהוב, וחדר המועדון שלו שוכן ליד המטבחים .
בדומה לרייבנקלו,  בית הפלפאף אינו תופס נפח רב בעלילת הספרים, עם זאת, סדריק דיגורי העלה את קרנו של הבית בשל תפקידו בנבחרת הקווידיץ' ובשל השתתפותו בטורניר הקוסמים המשולש בספר הרביעי. בנוסף ידוע שחלק מתלמידי הבית הצטרפו לארגון צבא דמבלדור, ואף השתתפו באופן פעיל בקרב על הוגוורטס. דמויות מפורסמות מהפלפאף: סדריק דיגורי.
דברי מצנפת המיון

מצנפת המיון:
"אך אם בגולגולתו אמצא
טוב לב ואורך רוח,
אודיע כי להפלפאף
הוא מועמד בטוח!"
באנגלית:
"You might belong in Hufflepuff, Where they are just and loyal, Those patient Hufflepuffs are true and unafraid of toil."
הלגה הפלפאף

הפלפאף היא אחת מארבעת מייסדי הוגוורטס, והיא ידועה כטובת לב וחרוצה. על פי רולינג, אך לא מצוין בקאנון, היא זו שיזמה את העסקתם של גמדוני הבית במטבחי הוגוורטס ואף הייתה הראשונה שהביאה אותם מאירלנד לאנגליה. הפלפאף הותירה אחריה ספל קסום, אשר עבר מדור לדור במשפחתה. הספל נגנב על ידי וולדמורט, שהפך אותו לאחד מההורוקרוקסים שלו.
תלמידי הפלפאף

סדריק דיגורי מבוגר מהארי בשלוש שנים. הוא משחק קווידיץ' בעמדת המחפש, והוא גם הקפטן של נבחרת בית הפלפאף. בספר השלישי מתואר כיצד הוא מפגין הגינות רבה בכך שביקש משחק חוזר בעקבות התעלפותו של הארי כתגובה לסוהרסנים. סדריק מתואר כנער יפה תואר המצטיין בלימודים, מכהן כמדריך בהפלפאף, וזוכה להערצת התלמידות בהוגוורטס. בספר הרביעי הוא מנהל מערכת יחסים קרובה עם צ'ו צ'אנג (ובכך גורם להארי לקנא בו) ומשתתף בטורניר הקוסמים המשולש (ומנצח בו ביחד עם הארי), אך בסיום הטורניר הוא נרצח על ידי פיטר פטיגרו בהוראת וולדמורט.
ארני מקמילן לומד באותה שכבה עם הארי. בספר השני הוא טוען שהארי אחראי לתקיפות התלמידים המתרחשות בטירת הוגוורטס, אך לאחר שגם הרמיוני גריינג'ר מותקפת הוא חוזר בו ומאמין להארי. חברו הטוב ביותר הוא ג'סטין פינץ' פלצ'לי, והשניים מצטרפים לצבא דמבלדור בספר החמישי. התנהגותו של ארני מתוארת כפומפוזית, אך הוא נאמן מאוד לחבריו ולדמבלדור.
זכריה סמית' מתואר כתלמיד מעצבן ויהיר שמצטרף לצבא דמבלדור בספר החמישי. סמית' מחליף את לי ג'ורדן במשחק הקווידיץ' הראשון בספר השישי, ונותן פרשנות מוטה נגד שחקני גריפינדור. הוא משחק בקבוצת הקווידיץ' של הפלפאף בתפקיד רודף.
ג'סטין פינץ' פלצ'לי לומד באותה שכבה עם הארי, והוא בן לזוג מוגלגים. בעקבות תקרית בספר השני שבה הארי מפגין את יכולתו לדבר בלחשננית (שפת הנחשים) הוא חושש שהארי מעוניין לתקוף אותו, ולבסוף אכן מותקף על ידי ג'יני ויזלי שנשלטת על ידי וולדמורט. חברו הטוב ביותר הוא ארני מקמילן.
חנה אבוט  לומדת באותה שכבה  עם הארי.
הלגה הפלפאף כפי שנראתה על קלף במשחק "הארי פוטר וחדר הסודות"
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
סדריק דיגורי (רוברט פטינסון)
דוד מאיר דרוקמן

| --- | --- |

הרב דוד מאיר דרוקמן (מימין)
 לידה:  אוגוסט 1947  (בן 77) ז' באלול תש"ז פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  קריית מוצקין
 השתייכות:  חסיד חב״ד
 תחומי עיסוק:  רב העיר קריית מוצקין
 רבותיו:  הרב משה יהודא ליב לנדא
 בן או בת זוג:  סטרנה דרוקמן 
 
 תפקידים נוספים:  רב קהילת חב"ד בקריות, סגן יו"ר קונגרס הרבנים למען השלום
 
הרב דוד מאיר דרוקמן (נולד בז' באלול תש"ז, אוגוסט 1947) הוא רבה של קריית מוצקין, רב קהילת חב"ד בקריות וסגן יו"ר עמותת הרבנים "פיקוח נפש".
ביוגרפיה

נולד בירושלים למשה ולדבורה (נכדתו של הרב ברוך מנדלבוים, "הרב מטורוב"). בילדותו עבר להתגורר בקריית מוצקין, שם כיהן אביו כנציג המזרחי ופא"י ברשות המקומית.
למד בישיבת פרחי אהרן ובישיבת כפר הרוא"ה, שם החל ללמוד בספר התניא והתקרב לחב"ד. בעקבות כך עבר לישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד ולישיבת תורת אמת בירושלים. בשנת תשכ"ז נסע ללימודים בישיבת חב"ד המרכזית בניו יורק. לאחר חזרתו לישראל המשיך את לימודיו בכפר חב"ד.
בתש"ל נישא לסטרנה, בתם של הרב שניאור זלמן וחיה ברונשטיין, ועבר לגור בכפר חב"ד. בהמשך עבר ללמוד בירושלים והוסמך לרבנות עיר על ידי הרבנים הראשיים לישראל הרב מרדכי אליהו והרב אברהם שפירא. בנוסף עשה 'שימוש' בהוראה אצל חבר הבד"ץ של העדה החרדית, הרב מאיר ברנדסדורפר. במקביל ללימודיו עבד בהוראה ובניהול הסמינר למורות "בית רבקה" בכפר חב"ד. שירת ברבנות הצבאית. בשנים אלה שימש כמזכיר הוועד הרוחני של כפר חב"ד.
בשנת 1982, תשמ"ב החל לכהן כרב שכונה בקריית מוצקין, ובשבט תשמ"ז הוכתר כרב העיר האשכנזי. השלים לימודי דיינות בכולל מוסדות אריאל בראשותו של הרב שאר ישוב כהן.
עם פרישתו של רב העיר הספרדי, הרב יוסף אוחנה, נותר הרב דרוקמן רב העיר היחיד.
דעותיו ופעילותו הציבורית

הרב דרוקמן היה חבר המטה העולמי להצלת העם והארץ, וסגן יו"ר קונגרס הרבנים למען השלום. הוא נמנה עם "הזרם המתון" בחב"ד בסוגיה המשיחית.
ב-2004, עם פרסומו של הסכם ז'נבה יצא בקריאה לשרוף את ההסכם, והדבר גרר דרישה להעמידו לדין. הרב דרוקמן התבטא על יאסר ערפאת כי הוא מגלם את דמותם של הנאצים. בעקבות זאת אסר עליו שר החינוך דאז יוסי שריד להיכנס לבתי ספר ולמוסדות חינוך ממלכתיים.
במהלך ההכנות לתוכנית ההתנתקות היה הרב דרוקמן מתנגד בולט של התוכנית והוא קרא לסירוב פקודה מטעמים הלכתיים. הרב דרוקמן אף הודיע כי הוא עובר להתגורר בגוש קטיף כאות הזדהות עם מאבק התושבים. בעקבות אמירותיו החליטה השרה ציפי לבני להגיש לבית-הדין המשמעתי לרבני עיר קובלנה משמעתית נגדו. התנועה הרפורמית בישראל הגישה נגדו עתירות שונות לבג"ץ, בסופו של דבר הודיעה לשכת שר המשפטים שאין בסיס חוקי להאשמות נגדו.
הרב דרוקמן מתנגד חריף לציונות בכלל ולציונות דתית בפרט, והוא מרבה להתבטא בנושאים אלו.
ב־2009 האשים הרב דרוקמן את חסידי גור בסדרת הטרדות טלפוניות נגדו, בשל מאמר שפרסם בעיתונות, ובו תקף את תמיכת מפלגת אגודת ישראל בתוכנית ההתנתקות, והתפרש כביקורת כלפי האדמו"ר מגור.
ב-2016, עם פרישתו של הרב יוסף אוחנה מתפקיד הרב הספרדי של קריית מוצקין, פורסם כי מועצת הרבנות הראשית זימנה את הרב דרוקמן לעבור מבחן בנושא רישום נישואין. משסירב, העבירה מועצת הרבנות את סמכות החתימה לרב יוסף אברקי, רבה של קריית ים. בתגובה טען הרב דרוקמן שהוא עבר את המבחן בעל פה לפני שנים רבות ושלא נעשתה פנייה רשמית אליו בעניין.
הרב דרוקמן התבטא על פעילי ארגון ISM הזורקים אבנים על חיילי צה"ל כי יש לקבוע לגביהם בחוק את דברי חז"ל הבא להורגך השכם להורגו. עוד אמר כי לדעתו שמאלניות היא מחלת נפש של שנאה עצמית.
בבחירות לכנסת ה-19 תמך ברשימת עוצמה לישראל.
ב-2018, עתרה עיריית קריית מוצקין נגדו ונגד שרת המשפטים איילת שקד בדרישה להעמידו לדין משמעתי ולהדיחו מתפקידו, זאת בין היתר בשל התבטאויות שיוחסו לו נגד ערבים וטענות לכשלים בתפקודו. בטבת תשע"ט, 2018 מחק בג"ץ את העתירה לאחר שהצדדים הסכימו שהטענות יתבררו בהליך משמעתי במשרד המשפטים.
משפחתו

הרב דוד דרוקמן הוא בן דוד שני של הרב חיים דרוקמן, ואף שאחזו בהשקפות עולם שונות, היה בין השניים קשר חם.
מבניו
הרב חיים, שליח חב"ד בשווייץ
הרב צבי-הירש, שליח חב"ד בעיר סאן-מור הסמוכה לפריז
יוסף יצחק-קנדה
חתניו
הרב מאיר אשכנזי, רבו של כפר חב"ד
הרב שמעון אייזנבך, שליח חב"ד ורב שכונת נווה גנים בקריית מוצקין
הרב אברהם יואל לפידות, ראש ישיבת תורת אמת בירושלים
הרב לוי צייטלין, שליח חב"ד בקריית מוצקין
הערות שוליים

↑  ראו: לשכת הרב הראשי - פרוטוקול של מועצת הרבנות הראשית (חשון תשמ"ג - תמוז תשמ"ד), באתר ארכיון המדינה, עמ' 54
↑  הרב הראשי לישראל שלמה גורן-שט' (1) - הרבנות הראשית - שוטף - כרך א', באתר ארכיון המדינה, עמ' 130
↑  הדס נודל, רב ייחקר על שהישווה בין ערפאת לנאצים, באתר ynet, 29 באוקטובר 2000
↑  הרב יובל שרלו והרב דוד דרוקמן, סירוב פקודה, באתר nrg‏, 30 במאי 2004
↑  הרב דרוקמן הועמד לדין משמעתי, באתר ערוץ 7, 7 ביוני 2006
↑  עידן יוסף, המרכז לפלורליזם יהודי: העמידו הרב דרוקמן לדין, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 בנובמבר 2005
↑  דוד מאיר דרוקמן, לחוגים חרדיים מסוימים לא יזיק קצת חשבון נפש, "ארץ ישראל שלנו", י"ג בטבת תשס"ט
↑  כתבה שפורסמה במקור באתר chabad.info, מצוטטת באתר 'בחדרי חרדים'
↑  ישי כהן, ‏הסערה שמביכה את הרבנות: רב העיר מסרב לעבור בחינות, באתר כיכר השבת, 29.11.2016
↑  שאול כהן, הרב דרוקמן: אנרכיסט שמכה חיילי צהל - דינו מוות; מכתב הרב דוד דרוקמן בתגובה לתקרית הסמח"ט, באתר חב"ד אינפו
↑  הרב דרוקמן לח"כ בן ארי: "עוצמה לישראל מפלגה כדעת הרבי"
↑  ערן זינגר, עו"ד ערבי מייצג את הרב בעתירה נגד אמירותיו הגזעניות: "זו רדיפה אישית", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 בדצמבר 2018
↑  דניאל הרץ, ‏בג"צ הורה על מחיקת העתירה נגד רבה של קריית מוצקין, באתר כיכר השבת, 11.1.2019
↑  הספד על הרב חיים דרוקמן מאת הרב דוד דרוקמן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010987061605171  VIAF: 11164600544737672379   WorldCat (עם VIAF): 11164600544737672379
הקאנון הפאלי

מהדורה סטנדרטית של הקאנון הפאלי בתאילנד
הקאנון הפאלי (Pāli Canon) (או הכתבים הפאליים) הוא אוסף כתבים הנחשב בסיס הלימוד הבודהיסטי בכל זרמיו. רוב החוקרים מאמינים כי הוא הקדום והשלם מבין הקאנונים בבודהיזם.
השיחות שניהל גאוטמה הבודהה עם תלמידיו הועברו בעל פה מדור לדור עד שלבסוף הועלו על הכתב בפאלי בצורה מסודרת, בתחילת המאה ה-1 לפנה"ס, ככל הנראה בסרי לנקה.
אוסף השיחות המרכיבות את הקאנון, קובץ ל"טרי פיטאקה" (Pitaka) או שלוש האסופות (טרי-שלוש, פיטאקה-אסופה וגם סל), השיחות חולקו לאסופות השונות על פי תוכני השיחה:
וינאיה (Vinaya) פיטאקה, כוללת את קוד ההתנהגות המצופה מהמאמינים הבודהיסטים בכלל ומהנזירים בפרט.
סוטה {Sutta} פיטאקה (סוטה בפאלי או סוטרה בסנסקריט משמעותה שיחה), שיחות, שרובן מיוחסות לשיחות שניהל הבודהה עם תלמידיו, אבל חלקן מיוחסות לתלמידיו.
אבהידהמה פיטאקה, או התורה הגבוהה, מתוארת כפילוסופיה, פסיכולוגיה, מטאפיזיקה וכו'.
הקאנון המכיל כ-4 מיליון מילים לא נדפס עד המאה ה-19, אבל ניתן כיום להגיע אליו באינטרנט. עם זאת, התרגום לאנגלית, שמבוצע על ידי אגודת הטקסט הפאלי, טרם הושלם.
המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן

| --- | --- |

 מכון מחקר
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־42 שנים) 
 בעלי תפקידים
 יו"ר:  ד"ר אורי בלקינד
 סגל:  אורי בלקינד, אחמד אע'באריה, יצחק בן ישראל, סנאית גיסיס, מתאו ולריאני, לין חלוזין דברת, חווה יבלונקה, עידו יעבץ, אהוד לם, עמוס מוריס-רייך,מיכאל פרידמן, אשבל רצון, ליאו קורי, שאול קציר, יוסף שורץ, שירה שמואלי
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′47″N 34°48′16″E﻿ / ﻿32.112916666667°N 34.804555555556°E﻿ / 32.112916666667; 34.804555555556
 humanities.tau.ac.il/cohn
 he
 
המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן הוא מכון מחקר ולימודים מתקדמים במסגרת הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב. המכון הוקם בשנת 1983 על ידי יהודה אלקנה ועמוס פונקנשטיין.
זהו המכון הגדול והפעיל ביותר בתחומי ההיסטוריה והסוציולוגיה של המדעים והרעיונות בישראל ואחד מששת המכונים המובילים בעולם בתחומו.[דרוש מקור]
תחומי מחקר

המכון עוסק בהיסטוריה של המדע והיסטוריה אינטלקטואלית, בעיקר אירופאית; פילוסופיה של המדע, בדגש על התקופות שלאחר המהפכה המדעית; אנתרופולוגיה של הידע; היסטוריה ופילוסופיה של הביולוגיה; היסטוריה של הטכנולוגיה; היסטוריה ופילוסופיה של המתמטיקה מהעת העתיקה ועד למודרנה; לימודי תרבות, בדגש על היבטים ביקורתיים של תרבות המערב; הסתכלות ביקורתית על מדע ויהדות, כולל בהקשר של החברה בישראל.
מדי שנה מקיים המכון בשיתוף עם מרכז אדלשטיין באוניברסיטה העברית ומכון ון ליר סדרת מפגשים שמוקדשים לנושאים שונים מתחומי ההיסטוריה והפילוסופיה של המדעים. הקולוקוויום הוא על שם פילוסוף המדע יהושע בר-הלל.
שם המעיד על בעליו

שֵׁם המעיד על בעליו הוא שם של אדם או מקום אשר – בהתאם לכלל ”שמא גרים” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ז', עמוד ב') (והמקבילה הלטינית: nomen est omen = 'השם הוא סימן לבאות') – מעיד על תכונותיו או על מהותו של נושאו. שמות כאלה משמשים כתחבולה ספרותית ביצירות בדיוניות (יצירות ספרות, תיאטרון, קולנוע וכיוצא בזה). ביצירות המתוחכמות יותר, מהווה שם כזה פעמים רבות רמז עדין, שכאשר הוא מתפענח על ידי הקורא או הצופה, הוא מעשיר את אפיון הדמות. בספרות הילדים שכיחים שמות המעידים על בעליהם אשר מצביעים באופן ישיר וברור על מאפייניהן של הדמויות.
ה"מדרש" על שמות המעידים על בעליהם מהווים לעיתים אטימולוגיה עממית, אך הם גם מן האמצעים הסגנוניים העתיקים ביותר בספרות, והם מצויים במסורות בעל-פה של מיתוסים ואגדות בתרבויות רבות. כך לדוגמה במיתולוגיה היוונית מופיעה דמותו של פרומתאוס, "החושב מראש", ואחיו, אפימתאוס, "החושב לאחר מעשה". שמות מסוג זה מצויים רבות בתנ"ך: כך למשל נקרא פלג בשם זה "כי בימיו נפלגה הארץ". גם חז"ל דרשו רבים מן השמות התנ"כיים כמעידים על אופי בעליהם.
בספרות האלגורית הקלאסית, שמות האנשים והאתרים מעידים על בעליהם באופן שאינו מצריך כמעט כל אינטרפרטציה מצד הקורא. למשל, ב"מסעות ההלך" מאת המטיף האנגלי בן המאה ה-17 ג'ון באניין, יוצא גיבור הספר, אדם בשם "משיחי", מ"עיר ההרס" (העולם הזה) אל "העיר השמימית" (העולם הבא), ובדרכו עובר ב"ביצת הדיכאון" וב"גבעת הקושי", פוגש ב"מבשר" וב"נאמן", נלחם בשד "אבדון", מגיע אל "יריד ההבלים" שבעיר "הבל" וכו'.
לעיתים שמות המעידים על בעליהם מקודדים בצורה אסתטית אשר תפתה את הקורא, באמצעות שימוש באמצעים פיגורטיביים כגון:
משחק מילים (לשון נופל על לשון, פוליסמיה, אנגראמה);
אונומטופיה ("ציור" מוזיקלי של המילים);
ראשי תיבות (ובפרט ראשי תיבות היוצרים מילה בעלת משמעות).
דוגמאות לשמות המעידים על בעליהם > בספרות

ואלטר פאבר, הדמות הראשית ברומן "הומו פאבר" מאת מקס פריש, מייצג את הטיפוס האנושי המודרני, החדור אמונה בטכנולוגיה ("homo faber" בלטינית פירושו 'האדם העושה' או 'האדם היוצר').
הולי גולייטלי, הגיבורה בנובלה "ארוחת בוקר בטיפאני" מאת טרומן קפוטה – השם Golightly מורכב מהמילים האנגליות go ו-lightly, שביחד יוצרות ביטוי שפירושו "לוקחת את הדברים בקלות" – ביטוי המשקף את גישתה הכללית של הולי.
סוכן המכירות מהמחזה "מותו של סוכן" לארתור מילר, וילי לומן (Loman – נהגה כמו "low man" = 'אדם שפוף'), הוא אדם מדוכא שמאס בחייו.
פטר שלומיאל, גיבור "סיפורו המופלא של פטר שלומיאל" מאת אדלברט פון שאמיסו, הוא בחור ביש-מזל (=שלומיאל) המוכר את צִלו לשטן ובכך גוזר על עצמו נידוי מחברת בני האדם.
מייג'ור מייג'ור (Major הוא שם משפחה וגם דרגה מקבילה לרב-סרן) הוא דמות של קצין ברומן "מלכוד 22" מאת ג'וזף הלר, שהקריירה הצבאית שלו אבסורדית ממש כמו שמו.
גילן (Güllen), שמהּ של עיירת ילדותה של המיליארדרית במחזה "ביקור הגברת הזקנה" מאת פרידריך דירנמט, המאופיינת בעוניהּ ובעליבותה הרבה, הבולטת על רקע עושרה של המבקרת החוזרת, פירושו בגרמנית שווייצרית 'זבל נוזלי'.
בנו של פטר סלומון בספר "הסמל האבוד" של דן בראון, הנקרא אבדון Abaddon ומלאך Mal'akh.
ביצירתו של עגנון "והיה העקוב למישור" שמו של הגיבור הוא מנשה-חיים. במהלך העלילה הוא אכן נשכח (מנשה מלשון נשייה) ואיש אינו יודע שהוא בחיים. אשתו של הגיבור היא קריינדל טשארני (בתרגום לעברית - עטרה שחורה) אשה שחיה כאלמנה בזמן שבעלה למעשה עודנו בחיים.
דוגמאות לשמות המעידים על בעליהם > בקולנוע

שמו של הגיבור בסרט הקולנוע "המופע של טרומן", טרומן (Truman – נהגה כמו "true man" = 'אדם אמיתי'), רומז לכך שהוא גיבורהּ של תוכנית מציאות בלתי-פוסקת – האדם ה"אמיתי" היחידי בעיר המאוכלסת כולה בשחקנים המגלמים תפקיד.
שמה של קרואלה דה ויל, המרשעת מ"על כלבים וגנבים", מורכב מהמילים האנגליות "cruel" ('אכזרי') ו-"devil" (השטן).
דוגמאות לשמות המעידים על בעליהם > דוגמאות מהעולם האמיתי

ולדיסלב שפילמן ("שפילמן" ביידיש פירושו 'נגן') – פסנתרן יהודי-פולני (גיבור הסרט "הפסנתרן").
כריס מאנימייקר (Moneymaker; באנגלית: 'עושה כסף') – שחקן פוקר אמריקאי שזכה בפרס הראשון בטורניר המרכזי באליפות העולם בפוקר בשנת 2003, בסך 2.5 מיליון דולר.
ג'ורג' בֵּסְט – כדורגלן כוכב מנצ'סטר יונייטד, הנחשב על ידי רבים לגדול שחקני בריטניה בכל הזמנים.
מגנוס קרלסן - השחמטאי המוביל בעולם כיום, מגנוס פירושו בלטינית הגדול.
רוזלינדה ברוור (Brewer; באנגלית: מבשל קפה באמצעות שפיכת מים חמים על קפה טחון) - הייתה סמנכ״לית התפעול (COO) של סטארבקס, רשת בתי הקפה הגדולה בעולם.
סם בנקמן-פריד - המייסד והמנכ"ל לשעבר של FTX, בורסת מטבעות קריפטוגרפיים שהורשע בבית משפט בניו יורק בהונאה, קנוניה, והלבנת כספים.
ישראל שומר -  קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף, המכהן כראש חטיבת המבצעים. קודם לכן שימש בין היתר מפקד עוצבת המפץ, ראש מחלקת מבצעים באמ"ץ, מפקד חטיבת הנח"ל, קצין אג"ם של פיקוד הדרום, ראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה, מפקד חטיבת בנימין ומפקד גדס"ר נח"ל.
אבי ביצור - מומחה להגנת העורף. לשעבר ראש ענף ביצורים בחיל ההנדסה הקרבית.
ראו גם

מדרש שם
הערות שוליים

↑  באנגלית מכונה "אַפְּטְרוֹנים" (Aptronym); בצרפתית ובמספר שפות נוספות: אַפְּטוֹנים (Aptonyme).
↑  משה גרסיאל, מדרשי שמות במקרא, הוצאת רביבים, רמת גן תשמ"ח. וראה סקירה של הספר מאת משה צפור.
הפיגוע הכפול בירושלים (2022)

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2022 |
| --- | --- |

 תאריך:  23 בנובמבר 2022
 תאריך עברי:  כ"ט בחשוון ה'תשפ"ג
 מקום:  ישראל ירושלים, ישראל
 מטרה:  יהודים
 סוג:  פיגוע תופת
 נשק:  מטעני חבלה
 הרוגים:  2
 פצועים:  46
 מבצע:  אסלאם פרוח
 מספר מפגעים:  1
 מניע:  טרור פלסטיני לאומני
זירת הפיגוע בכניסה לירושלים
מודעות אבל על נרצחי הפיגוע
הפיגוע הכפול בירושלים (נקרא גם פיגוע המטענים בירושלים) כלל שני פיגועי תופת שהתרחשו בירושלים בזה אחר זה בבוקר 23 בנובמבר 2022, בשדרות בן-גוריון שביציאה מהעיר ובצומת רמות. בפיגוע נרצחו שני בני אדם ונפצעו 46 אנשים, מתוכם חמישה באורח קשה.
רקע

הפיגועים אירעו בתקופה ביטחונית מתוחה, ולאחר מספר פיגועים שגבו את חייהם של ישראלים רבים (ביניהם: הפיגוע המשולב באריאל, פיגוע הירי ליד גבעת האבות, חטיפת טירן פרו ורצח שלום סופר). הפיגוע אף אירע בתקופה בה לא כיהנה ממשלה קבועה, אלא ממשלת מעבר בראשות יאיר לפיד בה כיהן בני גנץ כשר הביטחון, מכיוון שחלפו שלושה שבועות מהבחירות לכנסת העשרים וחמש, ולאחר שבנימין נתניהו עוד לא הרכיב את ממשלתו במסגרת המנדט שניתן לו על ידי נשיא מדינת ישראל.
הפיגוע

הפיגוע אירע ב-23 בנובמבר 2022. הפיגוע הראשון אירע בשעה 07:06 בבוקר, בתחנת אוטובוס בשדרות בן-גוריון – היציאה מהעיר ירושלים. המחבל, אסלאם פרוח, הטמין מטען חבלה סמוך לתחנה שהתפוצץ לאחר הפעלתו מרחוק, והביא להריגתו של אריה שצ'ופק, בחור ישיבה בן 16, הוא הובא למנוחות בהר המנוחות באותו יום, ולפציעתם של 11 בני אדם, מתוכם אחד באורח אנוש ושניים באורח קשה. במהלך הפיגוע חלק גדול מהאמבולנסים והמשטרות ברמות יצאו על מנת לתת תיגבור לפיגוע מחשש שמדובר באירוע רב נפגעים דבר שהקשה על הגעת כוחות רבים מייד לאחר הפיגוע אך כוחות ראשונים הגיעו 7 דקות בלבד אחרי.
ב-26 בנובמבר 2022 שלושה ימים לאחר הפיגוע נפטר מפצעיו טדסה טשומה, תושב ירושלים בן 50 הפצוע אנוש בפיגוע, שנהרג באותה זירה.
סמוך לשעה 07:35 הופעל מטען חבלה נוסף סמוך לאוטובוס קו 67 בצומת רמות, אותו הניח קודם לכן חשוד שרכב על אופנוע, והביא לפציעתם של שלושה אנשים באורח קל. בלון גז שהוצמד למטען לא התפוצץ ובכך נמנע נזק גדול יותר.
בשל הסמיכות של זירת הפיגוע לתחנת מד"א ולבית איחוד הצלה – כוחות ההצלה הגיעו במהירות לזירה, ותוך שבע דקות מתחילת האירוע פונו כלל הפצועים לבתי החולים.
לאחר הפיגוע, קבוצת האקרים איראניים שפרצה למצלמות של גוף ביטחוני ישראלי הדליפה סרטון המתעד את הפיגוע מתחילתו ועד להגעת כוחות ההצלה. בסרטון נצפה הנרצח בפיגוע אריה שצ'ופק לפני ואחרי מותו.
פענוח הפיגוע ולכידת המחבל

ב-30 בנובמבר 2022, שבוע לאחר הפיגוע נעצרו חשודים שהיו מעורבים בפיגוע, ביניהם המחבל שביצע את הפיגוע.
ב-27 בדצמבר 2022 הותר לפרסום שהשב"כ וימ"ר ירושלים פיענחו את הפיגוע ושהימ"מ עצר את המחבל במקום עבודתו במישור אדומים כבר ב-29 בנובמבר 2022. המחבל, אסלאם פרוך, תושב מזרח ירושלים בן 26 ובוגר תואר בהנדסת מכונות ממכללת עזריאלי (ידע אותו הוא ניצל לבניית המטען שהופעל באמצעות טלפון סלולרי), הודה בביצוע הפיגוע שנעשה בהשראת המדינה האסלאמית (דאעש), וכן תכנן לבצע פיגועים נוספים באמצעות מטעני חבלה שהכין.
ב-10 באפריל 2023 אישר בג"ץ, ברוב של שני שופטים, את הריסת ביתו של המחבל ברמאללה, וב-8 ביוני 2023 הרסו כוחות צה"ל ומג"ב את הבית.
לאחר הפיגוע

בזירת הפיגוע ביקרו מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי וחבר הכנסת איתמר בן גביר. שורת פוליטיקאים מישראל ומהעולם הוציאו הודעות גינוי ואבל בעקבות הפיגועים. ראש ממשלת ישראל יאיר לפיד קיים הערכת מצב עם בכירי מערכת הביטחון בקריה בתל אביב ולאחר מכן העביר עדכון לראש האופוזיציה בנימין נתניהו. נתניהו ביקר את פצועי הפיגוע במרכז הרפואי שערי צדק בירושלים, בו היו מאושפזים מרבית הפצועים, ולאחר מכן מסר במקום הצהרה לתקשורת.
ראו גם

פיגוע הירי ביציאה מירושלים
הערות שוליים

↑  רועי שרון, בלומנטל וסולימאן מסוודה, הפיגוע המשולב בירושלים: אריה שצ'ופק בן ה-16 נרצח בפיצוץ בטרמפיאדה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 23 בנובמבר 2022
↑  "המשטרה והשב"כ פענחו את פיגוע המטענים בירושלים". GOV.IL. נבדק ב-2023-09-17.
↑  חיים גולדיטש, הנער אריה שנרצח בפיגוע בירושלים הובא למנוחות, אביו: "מצטער בפניך, לימדת אותנו שיעור", באתר ynet, 23 בנובמבר 2022
↑  טל אבידן, טדסה טשומה הי"ד שנפצע אנושות בפיגוע הכפול בירושלים מת מפצעיו, באתר עכשיו 14, 26 בנובמבר 2022
↑  חיים גולדברג, ‏ההערכה בחקירה - המחבלים ממזרח ירושלים; בלון גז הוצמד למטען ובנס לא התפוצץ, באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  קובי רוזן, ‏האקרים איראניים פרסמו תיעוד מרגע הפיצוץ בפיגוע בי-ם, באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  אחרי שבוע: התפתחות משמעותית בחקירת הפיגוע הכפול בירושלים, באתר ynet, 30 בנובמבר 2022.
↑  חיים גולדיטש, יואב זיתון, פוענח הפיגוע הכפול בירושלים: הפעיל מטענים בסלולרי והעלים ראיות בנחל אוג, באתר ynet, 27 בדצמבר 2022.
↑  חיים גולדברג, ‏תיעוד: כך נראה המחבל - ברגע שנעצר בידי הימ"מ | פרטים חדשים, באתר כיכר השבת, 28 בדצמבר 2022.
↑  בג"צ הכריע: בית המחבל שביצע את פיגוע המטענים הכפול בירושלים יהרס,  באתר כיפה, 10 באפריל 2023;
בג"ץ 2036/23 חרבי פרוך ואחרים נ' המפקד הצבאי לאזור הגדה המערבית, ניתן ב־10 באפריל 2023
↑   תיעוד מהריסת בית המחבל שביצע את פיגוע המטענים בירושלים, באתר צה"ל, 8 ביוני 2023
↑  חיים גולדברג, ‏המפכ"ל בזירת הפיגוע: "המטרה - למנוע את הפיצוץ הבא", באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  ישי כהן, ‏ח"כ איתמר בן גביר בזירה: "לחזור לסיכולים הממוקדים", באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  ישי כהן, ‏הפיגוע המשולב בירושלים • תגובות הפוליטיקאים, באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  ציקי ברנדוין, ‏בעולם מסקרים ומגנים את הפיגוע | אוקראינה: "לטרור אין הצדקה", באתר כיכר השבת, 23 בנובמבר 2022
↑  בעקבות הפיגוע: לפיד קיים הערכת מצב ועדכן את נתניהו, באתר חדשות 13, 23 בנובמבר 2022
↑  נתניהו בשערי צדק: "להחזיר את הביטחון לאזרחי ישראל", באתר "סרוגים", 23 בנובמבר 2022
| פיגועי טרור נגד ישראלים בשנות ה-20 של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | פיגוע הירי באלכסנדריה (8 באוקטובר 2023) • רצח צבי קוגן (21 בנובמבר 2024) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
וילקומיץ

וילקומיץ הוא בית הספר העברי הראשון שהוקם בגליל בארץ ישראל. הוא אחד מבתי הספר הראשונים בארץ ישראל ששפת הלימוד בהם הייתה עברית – עוד משנת תרמ"ו (1886), שבה התמנה דוד שו"ב למנהל בית הספר ולימד בו עברית ותנ"ך. בית הספר נוסד במושבה ראש פינה שבאצבע הגליל.
היסטוריה

לבית הספר וילקומיץ הגיעו תלמידים יהודים מכל האזור, ולמדו בו תורה, שפה, מתמטיקה, היסטוריה, מדע וחקלאות. בבית הספר הושם דגש על החקלאות, פרנסה עיקרית של תושבי האזור עד היום. כך, בחצר האחורית של בית הספר, גידלו תלמידי בית הספר והמורה שמחה וילקומיץ גידולים במסגרת שיעור החקלאות.
עם מנהלי בית הספר נמנו: ד"ר יצחק אפשטיין, שמחה וילקומיץ ונתן מיליקובסקי.
בשנים האחרונות, בעוד בית הספר עצמו עבר למבנה חדש, שימש מבנה בית הספר כאכסניית נוער, מרכז נוער וקומונה לחברי תנועת הנוער. המבנה הישן מיועד לשיפוץ ולהפוך לאתר תיירותי משומר.
בית הספר הוא בית ספר יסודי לכיתות א'-ו'.
הערות שוליים

↑  יובל דרור, בית הספר העברי הישן ע"ש וילקומיץ', באתר השחזור, העמותה לשחזור ראש פנה
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית הכנסת הישן בראש פינה

| --- | --- |

תמונה של בית הכנסת מבחוץ
 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת 
 על שם:  בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד 
 מיקום:  ראש פינה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1885–1885
 תאריך פתיחה רשמי:  1885 
 מידות
 קומות:  1 
 
 קואורדינטות:  32°58′14″N 35°32′02″E﻿ / ﻿32.970615296204°N 35.53391066681°E﻿ / 32.970615296204; 35.53391066681
  (למפת צפת מוגדלת) בית הכנסת הישן בראש פינה(למפת צפת רגילה) בית הכנסת הישן בראש פינה(למפת הגליל העליון רגילה) בית הכנסת הישן בראש פינה(למפת הגליל העליון מוגדלת) בית הכנסת הישן בראש פינה
 
בית הכנסת הישן בראש פינה נוסד בשנת 1885 על ידי מתיישבים מהעלייה הראשונה, ננטש בשנות ה-50 של המאה ה-20. בית הכנסת שופץ ושומר יחד עם שאר השכונה בשנות ה-90.