stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוטל נסיונל

| --- | --- |

 קומות:  8 
 בניית המלון
 תאריך פתיחה:  1930 
 אדריכל:  מק'קים, מיד ווייט 
 קואורדינטות:  23°08′35″N 82°22′50″W﻿ / ﻿23.143056°N 82.380556°W﻿ / 23.143056; -82.380556
  (למפת קובה מוגדלת) הוואנה סנטיאגו קמגואיי אולגין סנטה קלרה גואנטנמו ביאמו ויקטוריה דה לאס טונאס סיינפואגוס פינאר דל ריו  איי בהאמה הים הקריבי מפרץ מקסיקוהוטל נסיונל(למפת קובה רגילה) הוואנה סנטיאגו קמגואיי אולגין סנטה קלרה גואנטנמו ביאמו ויקטוריה דה לאס טונאס סיינפואגוס פינאר דל ריו  איי בהאמה הים הקריבי מפרץ מקסיקוהוטל נסיונל
 
הוטל נאסיונל
הוטל נאסיונל דה קובה (בספרדית: Hotel Nacional de Cuba, מכונה בקיצור "הוטל נאסיונל") הוא בית מלון מפואר ברובע ודאדו שבהוואנה, בסמוך למאלקון.
היסטוריה

המלון נחנך ב-30 בדצמבר 1930, על גבעה שעליה הוצבה בעבר סוללת תותחים להגנת העיר. באותה העת הייתה התיירות האמריקאית לקובה בשיאה, והמלון נועד לשרת את עשירי ארצות הברית, שנהרו למועדונים ולבתי הקזינו של הוואנה. המלון התחבב על סופרים, שחקנים ואמנים רבים, לצד ראשי המאפיה האמריקאית, שניהלו כמה מבתי הקזינו בעיר.
ב-4 בספטמבר 1933 התבצרו במלון 300 אנשי צבא ממתנגדיו של פולחנסיו בטיסטה, שזמן קצר קודם לכן תפס את השלטון בקובה. לאחר קרב עקוב מדם הצליחו אנשיו של באטיסטה להשתלט על המלון. כמה מהמתבצרים הוצאו להורג לאחר כניעתם.
לאחר המהפכה הקובנית הפסיקו התיירים האמריקאים לפקוד את המדינה, והוא הפך בעיקר למעונם של דיפלומטים זרים. המלון ירד מגדולתו, ובדומה למבנים רבים בהוואנה, סבל מהזנחה. לאחר התמוטטות ברית המועצות סבלה קובה ממשבר כלכלי חריף, וממשלתה החליטה לקדם את התיירות למדינה. במסגרת הצעדים שננקטו, שופץ המלון ב-1992, אך עדיין אין בכך כדי לשחזר את ימי הזוהר שלו.
המבנה

המלון נבנה בסגנון אקלקטי (לקטני), המשלב אלמנטים של אר דקו ואלמנטים נאו-קלאסיים עם תכנון כללי המזכיר את הבנייה המורית בספרד אשר השפיעה רבות מאוחר יותר גם על הבנייה הקולוניאלית באמריקה הלטינית. אולם המבואה עוצב כאולם של כנסייה מימי הביניים והמלון מוקף בגנים ובהם קלויסטרים שעוצבו בסגנון מורי ומזכירים מעט חצרות של ארמונות מוסלמיים וחצרות מנזר אירופאיות.
במלון 8 קומות, ובהן 362 חדרים, ביניהם 30 סוויטות ועוד 4 סוויטות מיוחדות. חלק מהסוויטות נקראו על שם ידוענים ששהו בהן בעבר, ביניהם פרנק סינטרה, אווה גרדנר וג'וני וייסמילר.
המטה השיתופי

מטה הקיבוצים השיתופיים (מט"ש) בתנועה הקיבוצית כולל כרבע (70) מכלל הקיבוצים בארץ, המקיימים את עקרונות היסוד הקיבוציים: שותפות בבעלות על הנכסים, שוויון בתקציבים, ערבות הדדית מלאה בין החברים והתנהלות דמוקרטית ומשתפת. המטה, בשמו הקודם "הזרם השיתופי", הוקם בכנס בקבוצת יבנה ב-6 ביולי 1999 בתגובה לתהליכי ההפרטה ומעבר לתשלום שכר בלתי שוויוני שאימצו בהדרגה רוב הקיבוצים (כ-200) ומתוך רצון לקיים את ערכי הקיבוץ המקוריים.
הקיבוצים החברים בזרם השיתופי, משתי התנועות הקיבוציות (הקיבוץ הדתי והתנועה הקיבוצית הכללית – תק"צ) מאופיינים בחלקם הגדול ביציבות כלכלית ובמנהיגות מקומית – לא שכירה – בעלת תפיסת עולם שיתופית. כמה מהם – סאסא, ברעם, משמר העמק, גן שמואל, חצרים, שדה אליהו, מעברות, יבנה ואחרים – ניצבים בצמרת הכלכלית של התנועה הקיבוצית.
מטה הקיבוצים השיתופיים פועל במסגרת כלל התנועה הקיבוצית אך מקיים פעילויות ייחודיות בתחומי סמינרים חינוכיים ורעיוניים, קורסים לניהול ופעילות תקשורתית במסגרת אתרי אינטרנט "שווים" ו"במקום" ושותפות בכתב העת "חברה".
לאחרונה הגדיר המטה את פעילותו במסגרת תנועה הקיבוצית כ"תנועה בתוך תנועה". הבדלי ההשקפות בין הקיבוץ המופרט לשיתופי מתבטאים לעיתים במחלוקות בין המטה השיתופי לבין מזכירות התנועה הקיבוצית, בנושאים פנימיים וכלליים, כגון המדיניות הקרקעית ושיוך הדירות, הקצאות לפנסיה, גובה המיסוי על הקיבוצים ותקציבי הפעילות.
במטה השיתופי חברים גם גורמים במעגל הקבוצות השיתופיות, הכולל קהילות שיתופיות-משימתיות החיות בערים; תנועות הנוער: השומר הצעיר, הנוער העובד והמחנות העולים וקיבוצים עירוניים כתמוז ומגון וקיבוצים חינוכיים כנערן, רביד, אשבל ופלך.
מייסדי המטה השיתופי היו:
תק"ם: אשבל, יטבתה, לוטן, קטורה, גבע, חצרים, יזרעאל, שדה בוקר, רביד, רביבים, צאלים, גלעד, נאות סמדר, והקיבוץ העירוני תמוז בבית שמש
הקיבוץ הארצי: משמר העמק, גן שמואל, עין השופט, נירים, ניר יצחק, ניר עוז, עברון, ברעם והקיבוץ העירוני מגוון בשדרות
הקיבוץ הדתי: עלומים, לביא, שדה אליהו, יבנה, מגדל עוז
ב-2004 הצטרף גם קיבוץ נערן שחודש על ידי בוגרי תנועת המחנות העולים.
הערות שוליים

↑  עזרא דלומי, מלחמת שיתוף - מסע שורשים, במקום 22, נובמבר 2010, עמ' 8-11
↑  תרז לנג, איים בזרם, 29 באפריל 2004, הקיבוץ
הזכות לתקן

תיקון והשמשה של מחשב נייד
הזכות לתקן היא עִיקָרון לפיו לבעלי מכשירים וציוד צריכה להיות זכות חוקית ואפשרות טכנית לשנות, לתקן ולהתאים באופן חופשי מוצרים כמו מכוניות, מוצרי אלקטרוניקה וציוד חקלאי. פעילים למען הזכות לתקן פועלים מול ממשלות במטרה לחוקק חוקים המגנים על זכות זו ומול עסקים במטרה להבטיח את מימושה - זאת למול אסדרה המגבילה תיקון מוצרים לגופים מורשים כגון שירותי תחזוקה רשמיים של היצרן, מפעלים, בעלי מקצוע וכיוצ"ב.
עקרונות

הפעילים למען הזכות לתקן דורשים לקבוע באמצעות חקיקה כי מכשירים יהיו בנויים ומתוכננים באופן שיאפשר ביצוע תיקונים בקלות, וכי משתמשי קצה ונותני שירותים יוכלו לרכוש חלקי חילוף מקוריים וכלים דרושים (תוכנה וכלים פיזיים) לביצוע התיקונים בתנאי שוק הוגנים וכן לחייב פרסום מדריכים וסכמות של המוצרים באופן נגיש שיסייע לצרכנים להבין כיצד ניתן לתקן אותם. סוגיה נוספת העומדת מאחורי המאבק על הזכות לתקן הוא מאבק כנגד "נעילה" או "שיוך חלקים", במנגנונים אלקטרוניים ואחרים המחייבים מפתח דיגיטלי להתקנת חלקי חילוף, באמצעות תוכנה או סיסמאות המצויות בידי היצרן בלבד.
חלק מהרעיון מאחורי תנועת 'הזכות לתקן' הוא לעודד תיקון במקום החלפה, כגישה מעודדת קיימות ומצמצמת יצירת פסולת אלקטרונית, וזאת באמצעות הפיכת התיקון למשתלם יותר כלכלית.
התנועה מהווה תנועת נגד למגמת ההתיישנות המתוכננת, במסגרתה נטען כי חברות מפתחות מוצרים המתבלים בטרם עת, על מנת לאלץ את החלפתם ובכך להגביר את הצריכה על ידי רכישות נוספות ותדירות.
עקרונות > תיקוניות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. .
תיקוניות היא מדד למידת הקלות בה ניתן לתקן ולתחזק מוצר, בדרך כלל על ידי צרכני הקצה. ישנם ארגונים וחברות, המזוהים עם התנועה לקידום 'הזכות לתקן' המעניקים ציוני תיקוניות למוצרים כדי להנגיש לצרכן עד כמה מוצרים אלו הם ברי-תיקון.
במסגרת המדד שאומץ בצרפת מוערכים המוצרים בחמישה היבטים מרכזיים:
תיעוד מבנה המכשיר.
קלות הפירוק שלו.
זמינות חלקי החילוף.
תמחור חלקי החילוף.
מידת הייחודיות של חלקי חילוף למוצר.
היסטוריה

הרעיון של הזכות לתקן נולד תחילה בקרב סוכנויות להגנת צרכני הרכב ושירותי תיקון כלי רכב, ובהמשך התרחב למוצרים אלקטרוניים, בעיקר לאחר שמוצרי אלקטרוניקה כמו סמארטפונים ומחשבים הפכו זמינים בכל העולם - דבר שהביא לעליה בהיקפי הפסולת האלקטרונית ממכשירים שבורים או מקולקלים.
בתקופת מגפת הקורונה הורחב הרעיון גם בהקשר של גישה לציוד רפואי, כאשר בתי חולים התקשו לתחזק ולתקן ציוד רפואי קריטי שהיה אז בביקוש גבוה - בדגש על מכונות הנשמה.
חקיקה > ארצות הברית

בשנת 2012 עבר במסצ'וסטס חוק מדינה (אנ') שחייב לאפשר לבעלי הרכבים ולמוסכים העצמאים גישה למידע הנמצא בידי סוחרי הרכב והמוסכים המורשים בכל הנוגע לתיקון הרכבים.
בשנת 2014 הוצא בארצות הברית צו פדרלי המחייב את מפעילי רשתות הסלולר למנוע את נעילת המכשירים באופן שאינו מאפשר ללקוחות לנייד את המכשירים לרשת אחרת. ב-2015 תיקנה ספריית הקונגרס את חוקי זכויות היוצרים באופן המקל על משתמשי קצה ומתקנים לתקן מוצרים שננעלו באופן דיגיטלי על ידי היצרנים.
ב-2022 הייתה ניו-יורק למדינה הראשונה בארצות הברית שחוקקה חוק זכות הוגנת לתקן (אנ') המכסה מוצרי אלקטרוניקה והקובע בין היתר כי יצרניות טלפונים ומחשבים במדינה יחויבו לספק חלפים ומדריכי הרכבה.[דרושה הבהרה]
ב-2023 קולורדו הייתה הראשונה לחוקק חוק זכות לתקן המכסה ציוד חקלאי,[דרושה הבהרה]
במינסוטה עבר חוק המתייחס למכשירי חשמל ביתיים, וגם קליפורניה חוקקה חוק בנושא.
חקיקה > האיחוד האירופאי

ב-2021 קבעה צרפת מדד לסימון התיקוניות של מוצרים. החוק הצרפתי מחייב כי על טלפונים חכמים, מחשבים ניידים, טלוויזיות, מכונות כביסה, מכסחות דשא ומכשירים אלקטרוניים נוספים הנמכרים בצרפת יופיע ציון מדד התיקוניות שלהם בסולם מ-0 עד 10, זאת בעיקר כדי לצמצם גרין וואשינג של חברות ולעודד אותן לשקיפות סביבתית. מדד התיקוניות הצרפתי שאב השראה ממדד iFixit, והרחיב אותו בהיבטים של הערכת העמידות הכוללת של המכשיר בנוסף ליכולת התיקון שלו.
באותה השנה נכנס לתוקף בבריטניה חוק המחייב יצרני מכשירי חשמל למכור חלקי חילוף לצורך תיקונים פשוטים ובטוחים, ולהעמידם גם לרשות עסקים לתיקון מכשירים.
בשנת 2024 אימץ האיחוד האירופי רשימת המלצות חקיקה למדינות החברות בו בנושא הזכות לתקן. בין היתר אימץ תקנות שיחייבו יצרני טלפונים חכמים להשתמש בסוללת יוני ליתיום שנשלפת בקלות החל משנת 2027.
חקיקה > ישראל

בישראל הושגה פשרה בין המשווקים של מכשירי אפל לבין תובעים בתובענה ייצוגית, לפיה ישלמו הראשונים 2.4 מיליון שקלים ללקוחות, זאת לאחר שבית המשפט הבהיר לחברות כי על פי החוק הישראלי הן מחויבות לספק חלפים למוצרים אותן הן משווקות.
ראו גם

בטיחות בשימוש במכשירי חשמל ביתיים
הערות שוליים

↑  Thorin Klosowski, What You Should Know About Right to Repair, The New York Times, ‏15 ביולי 2021
↑  Rosie King, 'Right to repair' movement growing in Australia, as Apple and others design products with shorter lifespans, ABC News, ‏10 ביולי 2021
↑  Why France’s New Tech ‘Repairability Index’ Is a Big Deal
1 2  Brian X. Chen, Why You Should Care About Your Right to Repair Gadgets, The New York Times, ‏14 ביולי 2021
↑  Alana Semuels/Fresno, Calif., The World Has an E-Waste Problem, Time, ‏23 במאי 2019
↑  He, Shuhan; Lai, Debbie; Lee, Jarone (April 2021)."The medical right to repair: the right to save lives"
. The Lancet. 397 (10281): 1260–1261. doi:10.1016/S0140-6736(21)00445-1. PMC 7990498. PMID 33773116.
↑  Jason Perlow, Your right to repair: How COVID sent businesses, hospitals, and consumers to the breaking point, ZDNET, ‏7 ביולי 2021
↑  Stephanie Condon, Lawmakers call for "right to repair" medical equipment during COVID-19 pandemic, ZDNET, ‏7 באוגוסט 2020
↑  President signs cell phone unlocking bill into law, באתר cnet.com
↑  New Exemptions to DMCA Section 1201 Are Welcome, But Don’t Go Far Enough באתר eff.org
↑  ארז רביב, ‏הישג לפעילי הזכות לתקן: יצרניות טלפונים ומחשבים במדינת ניו יורק יחויבו לספק חלפים ומדריכי הרכבה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 ביוני 2022
↑  JESSE BEDAYN, Colorado becomes 1st to pass ‘right to repair’ for farmers | AP News, AP News, ‏26 באפריל 2023
↑  ארז רביב, ‏חוק חדש בקולורדו: ג'ון דיר תיאלץ לאפשר גישה לחקלאים לתוכנות וחלפים לטרקטורים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 באפריל 2023
↑  Adi Robertson, Right-to-repair rules are now the law in Minnesota, The Verge, ‏24 במאי 2023
↑  Elizabeth Lopatto, Right-to-repair is now the law in California, The Verge, ‏11 באוקטובר 2023
↑  Maddie Stone, Why France’s New Tech ‘Repairability Index’ Is a Big Deal, WIRED, ‏20 בפברואר 2021
↑  Right to repair rules will extend lifespan of products, government says באתר BBC
↑  Emma Roth, Amrita Khalid, The EU’s new right-to-repair rules make companies fix your device after a warranty expires, The Verge, ‏24 באפריל 2024
↑  ארז רביב, ‏הזכות לתקן / הפרלמנט האירופי הצביע בעד 'הזכות לתקן', באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 בנובמבר 2020
↑  ארז רביב, ‏האיחוד האירופי יחייב שימוש בסוללות נשלפות במכשירי חשמל מ-2027, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 ביוני 2023
↑  ארז רביב ויעל אלנתן, ‏פשרה בתביעה נגד מפיצי אפל ישראל: יפצו לקוחות שלא יכלו לתקן מכשירים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 ביולי 2022
הטקטיקה והאסטרטגיה האירופיות בימי הביניים

טקטיקה ואסטרטגיה בימי הביניים נעו מאי סדר מסוים ומיליציות עממיות בתחילתם ליצירת צבאות מאורגנים ומיומנים בסופם. הגורמים שתרמו להתגבשות הטקטיקה והאסטרטגיה היו:
שיפור ניכר בזמינות המשאבים, איכות בעלי המלאכה וכתוצאה מכך שיפור באיכות ומגוון כלי הנשק.
התגבשות הממלכות הגדולות והכפפת המשטר הפיאודלי לגוף מרכזי סמכותי (המלך או הכנסייה).
ניסיון ולמידה מעמי המזרח בעקבות מסעי הצלב.
ניסיון שנצבר במהלך מאות שנות לחימה.
חיל רגלים

לחיל רגלים היה בדרך כלל תפקיד מסייע בלבד ורובם היו בעלי חימוש קל אם כי מדינות מסוימות שמרו על חיל הרגלים הכבד.
צורות לחימה

קרב רגלים בסגנון חופשי (גושי חי"ר מסתערים אחד על השני)
קרב פרשים כבדים (גושי פרשים כבדים מסתערים אחד על השני)
שימוש בקשתים (קשת ארוכה, קשת אופקית)
אמצעי לחימה של חי"ר כנגד פרשים משוריינים (חזרה לשיטת הפלנקס בשטחים הרריים, המצאת שלל נשקי מוט)
לוחמת מצור
לוחמת מצור

בימי הביניים כל עיר, טירה ואפילו חלק מהכפרים היו מבוצרים. חלקם התהדרו בחומות מרהיבות, שנמתחו לאורכם של קילומטרים רבים. בטירות ובערים הגדולות ניצבו על החומות עשרות מגדלים וצריחים. עיר מבוצרת כהלכה הייתה בדרך כלל בעלת שתי חומות ובטירות ובמבצרים נוסף עליהן גם המגדל הראשי, בו התגורר התקיף המקומי. בנוסף לכך, הצבאות היו קטנים יחסית ולא עלו בהרבה על 20–30 אלף לוחמים, רק מקצתם אבירים רכובים וכל היתר שכירי חרב ובני לוויתם של האבירים והאצילים הבכירים. כתוצאה מדלילות צבאות השדה והביצורים הרבים, התנהלה המלחמה ממצור אחד למשנהו, עם מספר קרבות בין לבין.
כיבושה של עיר מבוצרת כהלכה לקח זמן רב ויכול היה להמשך שנים. היו שתי טקטיקות עיקריות לכיבושן של ערים בצורות - מצור והסתערות. השיטה הראשונה הייתה בטוחה יותר ונחלה הצלחות רבות יותר והייתה כרוכה במספר אבדות קטן יחסית למטיל המצור. הטקטיקה השנייה הייתה כרוכה בסכנה רבה ובדרך כלל נחלה כישלון, למעט מקרים בהם היה לתוקף סיוע מתוך החומות או במקרה של התקפת פתע. המצור יכול היה להמשך שנים, כי לרב הערים הייתה אספקה גדולה מאוד של מזון ומים. בדרך כלל שילבו בין שתי השיטות, כאשר הצר היה מתקיף את העיר לפרקים על מנת לנסות את מגיניה. הארטילריה הייתה בשימוש החל משנת 1475, אך היא הייתה מאוד לא מפותחת ומשקלה במלאכת המצור היה נמוך. בהמשך לקראת פלישתו של הנרי החמישי, מלך אנגליה בתחילת המאה ה־15 השתפרה מאוד איכותם של התותחים שעמדו לרשות שני הצדדים. תותחים גדולים היו יכולים לירות פגזי אבן במשקל של עשרות ואף מאות קילוגרמים. חומות העיר שתוכננו מאות שנים לפני הופעתם של התותחים לא עמדו, ברב המקרים, בפני הפגזה מסיבית שכזאת.
טקטיקת שדה

בטקטיקת השדה השתמשו שני הצבאות בשני חילות עיקריים - חיל הרגלים וחיל הפרשים. נוסף עליהם היו מאות חבורות של פורקי עול למיניהם, פושעים ועריקים שהטילו את חיתתם על האוכלוסייה השלווה. פגעי חבורות הפושעים האלה היו קשים לאין ערוך מפגעי הצבא הסדיר. גם האבדות הכבדות ביותר לנפש נגרמו מידי פורעי חוק אלה ולא מידי הצבאות הסדירים, כי כאמור קרבות מסודרים היו מעטים יחסית.
בקרבות עצמם נהגו האנגלים בדרך כלל להסתמך על קשתותיהם הארוכות ולא על הסתערות על מערך האויב. בניגוד לדעה הרווחת הקשת הארוכה לא הייתה קטלנית במידה שהסופרים האנגליים, שאליהם נחשף רב הציבור הישראלי, מתארים.
הניצחונות האנגלים הושגו בדרך כלל בזכותם של האבירים שירדו מסוסיהם ותגברו את המערך הרגלי. רב ההרוגים שנגרמו לצבאות צרפתיים באו מידם ולא מידי הקשתים. תפקיד הקשתים היה לפגוע בסוסים, להאט את ההתקדמות, לסבך את השורות ולפרק את המבנה. ברגע שהמבנה המסודר נהרס והחיילים התערבבו האחד בשני ללא יכולת לצאת מסבך האדם והבהמה, נכנסו לפעולה האבירים האנגליים המסודרים. בעזרת שמירה על מבנה מסודר יכול צבא מאורגן לעשות שמות בגוש אדם חסר ארגון, למרות יתרונו המספרי, שיכול להיות עצום. כך ניצחו תמיד כל הצבאות בכל התקופות - בהתחלה משבשים את המבנה בין אם על ידי מארב, הרעשה ארטילרית, איגוף או כל אמצעי אחר ומיד אחרי השיבוש הזה באה התקפת הנגד, שמטרתה לנצל את המהומה ולהכריע את היריב.
כלי הנשק > שריון

עד לגילוי אבק השרפה והמצאת הנשק החם, היה השריון, הקסדה והמגן שעטו האבירים גורם מרכזי בתכנון מהלכי הקרב ופיתוח כלי הנשק. כלי נשק רבים פותחו באופן ייעודי על מנת להיות חודרי שריון ובפרט חודרי שריון לוחות כבד.
כלי הנשק > קשתות ארוכות

בקרבות עצמם נהגו האנגלים בדרך כלל להסתמך על קשתותיהם הארוכות ולא על הסתערות על מערך האויב. בניגוד לדעה הרווחת הקשת הארוכה לא הייתה קטלנית במידה שהסופרים האנגליים מתארים.
הסיבה נעוצה בעובדה שחוד החץ צריך להיות צר וארוך. במידה והחץ חדר את השריון ולא פגע באיבר חיוני, שום פעילות לא נפגעה. פגיעה ביד או ברגל לא גרמה לשיתוק האביר, וייתכן שבשל להט הקרב לא יחוש כאב. חץ בעל חוד קטן כל כך לא גורם לנזק רב, אלא אם כן פגע וחדר באחד מהמקומות הבאים - מפרק, ראש, פנים, איברי מין, עורק ראשי או איברים פנימיים. פגיעה במפרק הייתה אפשרית, אך קשה בגלל גודלו הקטן, תוצאת פגיעה כזאת הייתה שיתוק האביר למשך כל הקרב. פגיעה בראש לא הייתה משמעותית כי לאבירים היו 2–3 קסדות על הראש - כובע מטבעות פלדה, עליו כובע פלדה ועל זה מה שנקרא "GREAT HELM". פגיעה בפנים או באיברי מין הייתה אפשרית, אך לא סבירה בגלל גודלם הקטן. פגיעה בעורקים ראשיים כמעט בלתי אפשרית כי כולם עוברים בחלקים הפנימיים של הגפיים. פגיעה באיבר פנימי הייתה קשה בגלל גודלם הקטן יחסית וההגנה המרובה שיש לאזור - המגן כיסה בדרך כלל את אזור החזה והבטן. בנוסף, גם אם החץ חדר, מהירותו ירדה מאוד בגלל השריון ועשרות שכבות הבד שמגנות על הגוף מחבטות. כתוצאה מכך הפצע לא יהיה מסוכן ברב המקרים. הדימום יהיה לא רציני, לפחות בהתחלה. יכול להיות שהאביר ימות אחר כך בגלל זיהום, אבל בינתיים הוא יכול לעשות שמות במערך הקשתים.
כלי הנשק > נשקי מוט

כדי להתגבר על פרשים משוריינים, החלו השווייצרים - שהתבצרו בתנאי שטח הרריים - לחזור לשיטת הפלנקס היוונית. לשם כך הם פיתחו נשקי מוט רבים ומגוונים. נשקי המוט נעו בין רמחים ל"פותחני קופסאות" בעל להבים משונים עם זיזים, ווים וחודים מכל כיוון (כגון ההאלברד). נשק כמו גרזן דו-ידני ופטיש קרב נהיו פופולריים ביותר בקרב חיילים רגליים, בגלל גיוונם הרב ויכולתם לפגוע אף באבירים שעטו שריון כבד.
ראו גם

אביר
טירה
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
ציור מימי הביניים המתאר מצור על טירה
שלושה שריוני לוחות וברקע כלי נשק מתקופת ימי הביניים המאוחרים (קופיץ, רובה קשת ושלל נשקי מוט: חניתות, רנסואר, מוטות-גרזן והאלברדות) שפותחו במיוחד כדי לחדור את קופסאות הפלדה המשוריינות.
הטפת דם ברית

ברית מילה
הטפת דם ברית הוא פעולה הנעשית במקרים בהם אין אפשרות לבצע את תהליך המילה כהלכה, כגון בתינוק שנולד כשהוא נימול, או בגוי נימול שרוצה להתגייר.
ישנן דעות שאף במקרים בהם נעשתה ברית המילה באופן פסול, כגון על ידי מי שאינו כשר למול או בזמן שאינו כשר למילה, יש חיוב להטיף דם ברית.
מקור הדין

בתלמוד הובאה מחלוקת בית שמאי ובית הלל האם במקרה שלא ניתן למול ישנו חיוב להטיף דם ברית או לא. בסמוך לכך הובאה מחלוקת תנאים באיזה מקרה נחלקו בית שמאי ובית הלל:
ערלתו ודאי דוחה את השבת, ולא נולד כשהוא מהול דוחה את השבת, שבית שמאי אומרים: צריך להטיף ממנו דם, ובית הלל אומרים: אינו צריך. 
אמר רבי שמעון בן אלעזר: לא נחלקו בית שמאי ובית הלל על נולד כשהוא מהול שצריך להטיף ממנו דם ברית, מפני שערלה כבושה הוא. על מה נחלקו? על גר שנתגייר כשהוא מהול. שבית שמאי אומרים: צריך להטיף ממנו דם ברית, ובית הלל אומרים: אין צריך להטיף ממנו דם ברית"
בתלמוד אף הובאה דעה שלישית בעניין מחלוקת בית שמאי ובית הלל:
רבי אלעזר הקפר אומר: לא נחלקו בית שמאי ובית הלל על נולד כשהוא מהול - שצריך להטיף ממנו דם ברית. על מה נחלקו? לחלל עליו את השבת: בית שמאי אומרים: מחללין עליו את השבת; ובית הלל אומרים: אין מחללין עליו את השבת
אופן הפעולה

בפעולת הטפת דם ברית מבצעים שריטה קלה במקום המילה, הפעולה נעשית באמצעות מחט או חוד סכין מעוקרים.
בפסקים נחלקו באופן עשיית הטפת דם, האם יש חיוב או צורך שיצא דם בפועל כתוצאה מהפעולה, או שדי בכך שנעשתה שריטה קלה באיבר המילה. יש שכתבו לדייק מלשון רש"י במסכת שבת שיש מצווה בעצם הטפת הדם, ושעיקר מהות הברית בין ישראל להקב"ה נעשית בעצם דם המילה.
המקרים הנידונים

ישנם כמה מקרים בהם דנו בראשונים ואחרונים האם ישנו חיוב להטיף דם ברית:
גוי שבא להתגייר אך מל קודם לכן בהיותו גוי.
קטן שנולד נימול
קטן שמלו אותו קודם היום השמיני
קטן שמלו אותו לאחר היום השמיני אבל בלילה שאינו זמן שכשר למילה
קטן שמלו אותו בזמנו אבל על ידי אדם שפסול למול כגון על ידי גוי
המקרים הנידונים > קטן שנולד נימול

בתלמוד נחלקו בקטן שנולד נימול האם חוששים שמא יש לו ערלה כבושה שאינה נראית ולכך חייב בהטפת דם ברית או לא.
להלכה נחלקו בראשונים האיך הדין: לדעתם של בעלי התוספות ההלכה היא שלא צורך להטיף דם כלל. הרי"ף פוסק שחובה להטיף ממנו דם ברית על מנת לקיים את חובת מצוות ברית מילה, וכן פסק גם הרמב"ם ורבינו האי. הטור לאחר שהביא את כלל הדעות, כתב שיש להטיף דם ברית רק שיעשה כן בנחת. אך לא יברך על מצות מילה מאחר שחובת ההטפה במקרה כזה היא רק מספק.
המקרים הנידונים > גוי נימול

גוי נימול שבא להתגייר נחלקו הראשונים מה דינו: בדעת רבנו חננאל יש שכתבו שמאחר ואינו יכול למול אין לו תקנה, אך הוסיף שבניו אינם צריכים גיור נוסף ודי להם במילה ללא טבילה. עם זאת, יש שכתבו שלדעת רבינו חננאל גוי נימול אינו צריך כלל הטפת דם ברית וגיורו כשר.
לדעת בעל הלכות גדולות גוי שנתגייר יש להטיף ממנו דם ברית לצורך גיורו.
בעל ספר העיטור כתב לחלק, במקרה שהגוי נולד נימול אין צריך הטפת דם, אך אם מל לאחר שנולד במקרה כזה יש צורך בהטפת דם.
הרמב"ן סובר שבהטפת דם ברית של גר שנולד נימול יש לברך עליה ברכת המצוות, וטעמו: ”שאין הטפת דם זו מפני ספק, אלא ודאי חייבין אנו להטיף מהם דם זו של ברית, ובה נכנסין תחת כנפי השכינה; אבל בישראל שנולד כשהוא מהול כיון שאינו צריך להטיף אלא מפני ספק ערלה כבושה הורו הגאונים שאין מברכין, שאין זו מילה...” המאירי התקשה בדברי הרמב"ן מהו הטעם שרק גוי נימול מברך על הטפת דם ברית ולא קטן שנולד נימול: ”והדברים מתמיהים, והרי הקטן אף הוא נכנס תחת כנפי השכינה בברית”. לכן לדעתו לעולם יש לברך על עצם הכניסה לכנסת ישראל בהטפת דם ברית כאשר אין מילה.
המקרים הנידונים > מל בלילה או קודם זמנו

לדעת הרמ"א במקרה ועבר ומל בלילה - צריך לחזור ולהטיף ממנו דם ברית. אך מנגד הוסיף שהמל תוך שמונה ימים - אינו צריך הטפה.
הש"ך התקשה בדברי הרמ"א מדוע יש לחלק בין שני המקרים, ולכך חולק וסובר שבשני מקרים אלו יש חיוב להטיף דם ברית מחמת שהמילה נעשתה בפסול, ביישוב דברי הרמ"א נאמרו הסברים שונים.
להלכה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ד, עמוד א'.
↑  שו"ת אגרות משה יו"ד ח"ב סימן קיט, וכן יו"ד ח"א סימן רכג.
↑  כך כתב הר"ן בשמו במסכת שבת, דף נד מדפי הרי"ף.
↑  תוספות, מסכת יבמות, דף מ"ו, עמוד ב', ד"ה דרבי יוסי.
↑  שבת קלה ע"א ד"ה ונראה לי
↑  מגן אבות, יד
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ב, סעיף א'.
| מצוות ומנהגים יהודיים |
| --- | --- | --- |
| ערכים כלליים | הלכה • עשרת הדיברות • תרי"ג מצוות • שבע מצוות דרבנן • שבע מצוות בני נח • רשימות: מצוות הנהוגות בזמן הזה • מצוות שאינן נוהגות בזמן הזה |  |
| סדר היום | נטילת ידיים • ציצית • תפילין • קריאת שמע • תפילה • תלמוד תורה • ברכת המזון |  |
| הלוח העברי | קידוש החודש • עיבור השנה • שבת • ראש חודש • חגי ישראל ומועדיו • שמיטה • שנת היובל |  |
| מצוות שבין אדם לחברו | ואהבת לרעך כמוך • צדקה • גמילות חסדים • לשון הרע • והדרת פני זקן • אונאת דברים • משפט עברי |  |
| מצוות התלויות בארץ | מצוות יישוב ארץ ישראל • מתנות כהונה • מתנות עניים • איסור ערלה • שמיטה • שנת היובל |  |
| איסור והיתר | כשרות • בשר בחלב • שחיטה • טרפה • איסור אכילת חלב • יין נסך • חמץ |  |
| תשמיש קדושה ותשמיש מצווה | ספר תורה • תפילין • מזוזה • סידור • ציצית • שופר • לולב • מצה • כיפה |  |
| בית המקדש | מצוות בניין בית המקדש • כהן • קורבן • עלייה לרגל • טומאה וטהרה • רשימת מצוות בית המקדש |  |
| משפחה | ברית מילה (או הטפת דם ברית) • פדיון הבן • זבד הבת • בת מצווה • בר מצווה • חופה וקידושין • טהרת המשפחה • מעמד האישה ביהדות • צניעות  • כיבוד אב ואם |  |
| מוות | אבלות • אנינות • הלוויה • קריעה • קדיש • קבורה • סעודת הבראה • שבעה • יום השנה • אזכרה • נר נשמה • הזכרת נשמות • חברה קדישא |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.