stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפחה חדשה
תעודת זוגיות

מאז 2007 מנפיק הארגון תעודת זוגיות, שהיא מסמך המעיד על כך שבני הזוג הנושאים אותו חיים בזוגיות. התעודה היא מסמך מתומצת, בו מצהירים בני הזוג בפני עורך דין, כי הם חיים בזוגיות ומנהלים משק בית משותף. התעודה היא אישית, היא נושאת תמונה של בעליה ופרטי בן זוגו ומוטבעת עליה חתימתו של עורך הדין. מטרת התעודה היא הרצון לפטור מהצורך להציג מסמכים אחרים כגון הסכמים שנעשו בין בני זוג המכילים מידע הפוגע בצנעת הפרט שלהם (כגון מידע המופיע בהסכם ממון וחובת תשלום מזונות). תהליך קבלת התעודה היא חתימת תצהיר מול עורך דין, לתצהיר זה יש תוקף משפטי ככל תצהיר משפטי תצהיר לעומת הסכם.
בשנת 2017 החל הארגון להנפיק ספח ילדים המצורף לתעודת הזוגיות, הספח גם הוא מבוסס על תצהיר או על מסמכי רישום רשמיים (כגון תעודת לידת חי, תעודת לידה, תמצית רישום ודרכון) של ילדי בני הזוג.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נכון לתחילת שנת 2010 חיים בישראל כ-52 אלף זוגות, שמהווים כ-3.5% מכלל הזוגות, אשר לא נישאו באופן רשמי או שהם חיים יחד מבלי שעברו טקס כלשהו והם מנהלים חיי משפחה מלאים. הם אינם רשומים כזוג במשרד הפנים, ולפיכך נוצר הצורך במסמך שיהווה תחליף להצגת ספח תעודת הזהות שאותו יוכלו בני הזוג להציג כאישור וכאימות למצבם האישי. על פי נתוני הארגון, בשנת 2009 לבדה הונפקו למעלה מ-9,000 תעודות.
בשנת 2014 הכיר בית משפט לענייני משפחה במעמדה החוקי והמשפטי של תעודת הזוגיות של הארגון כתעודה המעידה על היות המציגים אותה ידועים בציבור במוסדות שמכירים במעמד זה.
לפי דברי הארגון, למרות שמדובר בתעודה שאיננה מונפקת מטעם המדינה, מוכרת התעודה על ידי מוסדות רשמיים בישראל, המסתפקים בה כמסמך המעיד על היות המציגים אותה ידועים בציבור – כך למשל בהליכי קבלת משכנתא מטעם משרד השיכון, יקבלו בני זוג תנאים של זוג נשוי עם הצגת תעודת זוגיות מטעם הארגון.
תעודת הזוגיות של הארגון משמשת כלי עזר בידי המוסד לביטוח לאומי לזהות בני זוג כידועים בציבור על מנת להעניק להם מעמד כשל זוג נשוי. העיריות של מספר ערים – תל אביב-יפו, לוד ומבשרת ציון – פרסמו הודעה לעיתונות לפיה הן מכירות בנושאי התעודה והם מקבלים זכויות בדומה לזוגות נשואים.
בשנת 2010 זכתה תעודת הזוגיות בפרס מוצר משפטי חדשני ופורץ דרך, במסגרת תחרות בין-לאומית של המרכז הלאומי האמריקאי לחינוך ומידע משפטי, הנערכת בחסות אוניברסיטת וושינגטון ומרכז הילדברנט.
במהלך שנת 2010 הוביל הארגון מאבק משפטי-ציבורי להבאת זוג תאומים לאב הומוסקסואל מהודו לישראל. התאומים באו לעולם בתהליך פונדקאות בהודו ונתקלו בסבך ביורוקרטי שמנע מהם להגיע לישראל. בסופו של המאבק אושרה כניסתם לארץ.
בשנת 2020, בעקבות תובענה ייצוגית לפיה "משפחה חדשה" מטעה את ציבור לקוחותיה לגבי המעמד המשפטי של תעודת הזוגיות, וכי למעשה מדובר במסמך השקול לתצהיר בפני עורך דין (שעלותו נמוכה הרבה מהמחיר שגובה הארגון), הושג הסכם פשרה לפיו "משפחה חדשה" תתקן את המצגים המוצגים על ידה בנוגע לתעודת הזוגיות. כמו כן הארגון התחייב להעניק ללקוחותיו בשבע השנים שקדמו לפסק הדין שירותי ייפוי כוח ללא עלות, וליידע את הלקוחות לגבי זכות זו.
ראו גם

איחוד אזרחי
לקריאה נוספת

אירית רוזנבלום בגן של אלוהים תולדות המהפיכה המשפחתית, הוצאת מודן, 2016 צומת ספרים אונליין | רבי מכר, ספרים מומלצים ומשחקים | בוקנט, באתר www.booknet.co.il
אורית גודקאר, משפחות חדשות בפרספקטיבה פסיכולוגית, מאמר בשני חלקים, אתר פסיכולוגיה עברית
אירית רוזנבלום, גם המשפחה הזאת היא שלי, "פרקי אמהות", יעל משעלי (עורכת), ידיעות אחרונות, 2002
אירית רוזנבלום, תורת המשפחה החדשה, הוצאת משפחה חדשה, 2002
הערות שוליים

↑  לפי אתר הארגון
↑  "חוק יסוד המשפחה", באתר משפחה חדשה
↑  דוחות כספיים לשנת 2014, באתר guidestar
↑  רשימת חמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה לשנת 2013, באתר guidestar
↑  איתמר לוין, כספים שלא כדין לעוד אירית רוזנבלום, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בינואר 2021
↑  שחר קהלני, ‏צעד נוסף בדרך לקדמה: תעודת זוגיות עם ספח ילדים, באתר ‏מאקו‏, 21 במאי 2017
↑  הודעה לעיתונות מטעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  נתונים על התעודה באתר משפחה חדשה
↑
↑  ג'ורג' אבני, ‏לראשונה: תעודת הזוגיות של "משפחה חדשה" הוכרה כנישואים בישראל, באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2014
↑  אירית רוזנבלום, "הגיע הזמן לנפץ את מונופול הרבנות", באתר ynet, 28 באוקטובר 2008
↑  "תעודת זוגיות", באתר Shout - דמוקרטיה מקוונת
↑  "Excellence in Legal Marketing Awards Honor Top Legal Marketing Professionals", HUBBARD ONE, 1/27/2010
↑  פסק דין קורן נ' משפחה חדשה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310413705171  LCCN: no2006074416   WorldCat (עם LCCN): no2006-074416
משה פורת

משה פורת
משה פורת (7 במאי 1920 - 30 ביולי 2011) היה עורך דין שעסק בפעילויות ציבוריות שונות.
תולדות חייו

נולד בשנת 1920 בביאליסטוק שבפולין בשם משה פורוזובסקי, בנם של ישראל וצילה פורוזובסקי.
בילדותו למד בגימנסיה העברית "תרבות" בביאליסטוק.
בשנת 1937 סיים את לימודי הבגרות והחל ללמוד משפטים באוניברסיטת ורשה. בשנת 1938 המשיך את לימודי המשפטים באוניברסיטת ליברפול שם הצטיין במיוחד בהישגיו.
בקיץ 1939 חזר לחופשה בביאליסטוק ושם "תפסה" אותו מלחמת העולם השנייה. הוא הצליח לברוח מעבר לגבול הליטאי ולהגיע לוילנה, שם השיג סרטיפיקט לארץ ישראל, וב-7 בפברואר 1941, לאחר תלאות שונות, הצליח להגיע לחופי ארץ ישראל.
את לימודי המשפטים סיים בשנת 1944 בבית הספר המנדטורי למשפטים בירושלים, והחל בעבודתו כיועץ המשפטי של המרכז החקלאי של ההסתדרות בתל אביב.
משנת 1948 עד לשנת 1952 היה היועץ המשפטי הראשון של משרד האוצר בראשותו של אליעזר קפלן, ובנוסף שימש כאפוטרופוס לנכסי נפקדים בין השנים 1950–1952.
משנת 1952 עד שנת 1964 שימש כיועץ המשפטי של "המוסד" שכלל גם את הש.ב.
בשנת 1952 ייסד בשותפות עם עו"ד שלמה אשר את משרד עורכי הדין 'פורת את אשר' שבמהלך השנים שינה שמו ל"מ. פורת ושות', עורכי דין ונוטריונים".
בשנים 1954-1956 - לימודי כלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בנוסף, כיהן בין היתר בתפקידים הבאים:
1982-1957 - נציג מטעם האוצר במועצת המנהלים של חברת הדלק פז, ומשנת 1970 סגן יו"ר מועצת המנהלים של החברה ויו"ר ההנהלה האקזקוטיבית שלה.
1993-1964 - נציג בכיר של בנק ברקליס לונדון, במועצת המנהלים של שלוחת בנק ברקליס בישראל ולאחר מכן בנק ברקליס-דיסקונט.
1982-1973 - חבר מועצת המנהלים של חברת הביטוח "הסנה".
2011-1975 - יו"ר מועצת המנהלים של ברינקס ישראל.
1998-1993 - חבר מועצת המנהלים של חברת דיסקונט השקעות.
2003-1950 - יו"ר וחבר במספר ניכר של מועצות מנהלים של חברות ציבוריות ופרטיות, בהן: "שקם", המועצה לשיווק פרי הדר, תדיראן, פיוניר קונקריט (ישראל) ועוד.
פעילות ציבורית

הקדיש את מרבית זמנו לפעילות ציבורית ענפה.
פעילות ציבורית > פעילות במכון ויצמן למדע

2011-1977 - חבר בחבר הנאמנים של מכון ויצמן למדע.
1989-1978 - יו"ר ועדת הניהול ויו"ר הוועד הפועל של מכון ויצמן למדע.
1992-1978 - יו"ר ההנהלה האקזקוטיבית של "ידע" חברה למחקר ופיתוח של מכון ויצמן למדע.
1998-1989 - סגן יו"ר חבר הנאמנים ויו"ר הוועדה למינויים ולקידום אקדמי במכון ויצמן למדע.
פעילות ציבורית > פעילות באוניברסיטת תל אביב

2011-1969 - חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב.
1993-1976 - יו"ר ועדת חוקה ומשפט של אוניברסיטת תל אביב.
2001-1993 - יו"ר הוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב.
פעילות ציבורית > ציוני הערכה

ציוני הערכה שקיבל משה פורת מהמוסדות הנ"ל:
1986 - דוקטור כבוד לפילוסופיה מטעם מכון ויצמן למדע.
1990 - הקמת קתדרה למתמטיקה על שמו במכון ויצמן כהכרת תודה על פועלו למען המכון.
2001 - דוקטור כבוד לפילוסופיה מטעם אוניברסיטת תל אביב.
פעילות ציבורית > פעילות ציבורית נוספת

1999-1957 - חבר הנהלת עם עובד ומתוכן 15 שנה יו"ר ההנהלה.
מאז 1971 - חבר מועצת הנאמנים של מוזיאון תל אביב לאומנות.
1999-1975 - חבר הנהלת קרן התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
1979-1975 - חבר מועצת המנהלים של "יד חיים ויצמן".
1989-1987 - חבר המועצה הישראלית של קרן התרבות אמריקה-ישראל.
2007-1992 - חבר המועצה הציבורית של מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל.
סיוע לעולים חדשים

משה פורת, שהכיר והבין את קשיי ההסתגלות של העולים החדשים והיה קשוב לצרכיהם, סייע ותרם להם רבות בדרכו. בין השאר:
1990-2011 - חבר המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות, ועמותת סל"ע (סיוע לעולים במשבר).
1991 - הקמת "קרן יד לעולים" - קרן סיוע לעולי רוסיה החדשים.
כמו כן, תמך בתיאטרון גשר החל ממועד היווסדו וכיהן כחבר הנהלת התיאטרון משנת 1992 עד 2009. בנוסף, כיהן כיו"ר עמותת ידידי התיאטרון בין השנים 1993-2003.
Good Days

Good Days (בעברית: ימים טובים) הוא סינגל של הזמרת האמריקאית סיזה. השיר יצא לאור ב-25 בדצמבר 2020, על ידי חברות התקליטים טופ דואוג אנטרטיינמנט וRCA רקורדס, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השני שלה, SOS‎.
השיר קיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-64 בקטגוריה השיר ה-R&B הטוב ביותר.
רקע והוצאה

סיזה הכריזה על השיר לראשונה ב-15 ביולי 2020, בסטורי בעמוד האינסטגרם שלה. "Good Days", הוצג במקור בסוף הווידאו הקליפ של השיר "Hit Different", שיצא בספטמבר 2020; מה שהמוביל אנשים לחשוב שהשיר ישמש כצד ב' לסינגל. ב-21 באוקטובר, הסבירה סיזה כי השיר "באישור" לצאתו. שבוע לפני צאתו, היא אישרה שהרצועה תצא לפני 2021. בסופו של דבר השיר יצא לאור בערב חג המולד 2020. עם צאתו, חשפה סיזה כי החלה לכתוב את השיר במהלך מושב ביום הולדתו של קרטר לאנג ו"גמרה אותו באקראי לאחרונה."
ביקורות

בחודש יוני 2021 דירג בילבורד את השיר במקום השביעי ברשימת "50 השירים הטובים ביותר בשנת 2021 עד כה".
וידאו קליפ

האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של סיזה ב-24 בדצמבר 2020. האודיו מציג את עטיפת הסינגל ללא מילות השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 17 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 38 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B\היפ הופ | 7 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 52 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 14 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 22 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 23 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 15 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 25 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 35 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 8× פלטינה | 8,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 8,000,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברות תקליטים | מקור |
| כלל העולם | 25 בדצמבר 2020 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | טופ דואוג אנטרטיינמנט • תקליטי RCA |  |
הערות שוליים

↑  סיזה, ג'ייקוב קולייר, קרלוס נונס, קרטר לאנג, כריסטופר רואלס
↑  קרטר לאנג, לושנדריקס
1 2  Good Days, genius (באנגלית)
↑  SZA shares new single "Good Days", revolt (באנגלית)
↑  SZA Shares New Song "Good Days": Listen, pitchfork (באנגלית)
↑  SZA Shares New Song "Good Days": Listen, nme (באנגלית)
↑  SZA Hints That "Good Days" Single Will Arrive Before 2021, hotnewhiphop (באנגלית)
↑  SZA Drops Her New Single 'Good Days' to Enjoy on Your Christmas Days, vulture (באנגלית)
↑  I started it on @carterplaysbass birthday 12/11. all my music friends have sessions for their bdays always fun . finished it randomly recently, twitter (באנגלית)
↑  The 50 Best Songs of 2021 So Far: Staff Picks, בילבורד, ‏8 ביוני 2021
1 2  SZA - Good Days (Audio)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  "Good Days - Single by SZA". iTunes Store. נבדק ב-22 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיזה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Ctrl • SOS • Lana |  |
| מיני-אלבומים | See.SZA.Run • S • Z |  |
| סינגלים | "Love Galore" • "The Weekend" • "All the Stars" • "Broken Clocks" • "Garden (Say It Like Dat)" • "Power Is Power" • "The Other Side" • "Hit Different" • "Good Days" • "I Hate U" • "No Love" • "Shirt" • "Nobody Gets Me" • "Kill Bill" • "Snooze" • "Saturn" |  |
| השתתפות בסינגלים | "What Lovers Do" • "Homemade Dynamite (Remix)" • "Just Us" • "Kiss Me More" • "Slime You Out" |  |
| שירים אחרים | "Easy Bake" • "Consideration" • "I Do" • "F2F" • "Rich Baby Daddy" |  |
| סיבובי הופעות | Ctrl the Tour • The Championship Tour • SOS Tour |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2020: ביונסה (בהשתתפות בלו אייבי, ויזקיד, וסנט ג'ון) – "Brown Skin Girl" | פרס BET Her   2021: סיזה – "Good Days"  | הבא: 2022: מרי ג'יי בלייג' – "Good Morning Gorgeous" |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a815eeeb-3b59-4dbd-bc34-5a9381c547b8
נבות תל-צור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באוקטובר 1957 (בן 67)
 מדינה:  ישראל 
 מקצוע:  עורך דין
 
נבות תל-צור (נולד ב-10 באוקטובר 1957) הוא עורך דין בתחום הפלילי של עבירות צווארון לבן, ובתחום הליטיגציה המסחרית, ראש משרד "תל-צור ושות'".
בין לקוחותיו של עו"ד תל-צור ניתן למנות את ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, ראש הממשלה ושר הביטחון לשעבר אהוד ברק, ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר הפנים לשעבר אריה דרעי, מנהל רשות המיסים לשעבר ג'קי מצא, השר לשעבר בנימין בן-אליעזר (פואד), אנשי העסקים דני דנקנר, ג'קי בן-זקן.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקיבוץ אפיקים, בן בכור לרות וליאיר תל-צור (מלוחמי יחידה 101, שנהרג בעלותו על מוקש במעבר שהירה בסיני, ביולי 1967 כמג"ד 890 של הצנחנים).
תל-צור שירת ביחידה מובחרת כקצין מודיעין, ובהמשך שירת במילואים בדרגת סא"ל.
בשנת 1979 החל ללמוד משפטים באוניברסיטת תל אביב.
נבות תל-צור נשוי ואב לשלוש בנות.
קריירה

בשנת 1983 החל את התמחותו כעורך-דין אצל עו"ד ד"ר יעקב ויינרוט. בשנים 1985–1989 עבד כעו"ד שכיר במשרדו של ד"ר ויינרוט.
בשנים 1987–1988 הרצה במקצוע דיני שטרות בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1989 עזב את משרדו של ד"ר ויינרוט ועסק בעריכת דין באופן עצמאי. במקביל השלים לימודי תואר שני במשפטים באוניברסיטת תל אביב.
ב-1995 הקים משרד חדש בשותפות עם עו"ד יוסף עזגד. ב-1999 הצטרף כשותף בכיר למשרד כספי ושות', ומונה למנהל המחלקה המטפלת בעבירות צווארון לבן.
תל-צור כיהן כחבר מליאת רשות השידור, חבר נשיאות הפורום הפלילי של לשכת עורכי הדין בישראל, חבר בחבר הנאמנים של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
ב-2010 נבחר ל"עורך דין השנה" על ידי ועד מחוז תל אביב של לשכת עורכי הדין.
במאי 2014 נחקר תל-צור, כמי שהיה פרקליטו של אהוד אולמרט, בחשד לעבירות שיבוש מהלכי משפט והדחת עד בעניינה של שולה זקן. בחודש נובמבר 2016 הודיע פרקליט המדינה כי התיק הפלילי נגד תל-צור ייסגר. בפרשה זו הגיע תל-צור עם הפרקליטות להסדר טיעון משמעתי לפיו הודה בעבירת משמעת של התנהגות שאינה הולמת את מקצוע עריכת הדין, והושעה בהסכמתו לתקופה של 12 חודשים, החל מ-30 בנובמבר 2017.
עם תום תקופת השעייתו מונה לעמוד בראש צוות ההגנה של ראש הממשלה בנימין נתניהו, אך פרש ממנו בשנת 2019 לאחר כ-5 חודשים.
בינואר 2020 פרש ממשרד כספי ושות' יחד עם עורכי הדין ליה גוני (שותפה) ואלרן דולב והקים עם עורכי הדין טל שפירא, אריאל כפרי ומירב בר-זיק את משרד "תל-צור ושות'".
ספריו

הפטר בפשיטת רגל, נתניה: המכון למחקרי משפט וכלכלה, 1999.
הערות שוליים

↑  נבות תל-צור - תל-צור ושות׳
↑  מעבר שהירה נמצא כ-10 ק"מ דרומית-מערבית לדהב
↑  עו"ד יוסי עזגד ז"ל | אמישראגז, בית עלמין הרצליה הישן, גלובס, הארץ, ידיעות אחרונות, לוסטיגמן לפלר, מנוח | 22.03.16, באתר מודעות אבל, ‏2016-03-22
↑  חן מענית, ‏המשטרה: להעמיד לדין את אולמרט ועו"ד נבות תל-צור, באתר גלובס, 29 במאי 2014
↑   אפרת נוימן, עו"ד נבות תל-צור יושעה לשנה מעריכת דין, התיק הפלילי נגדו ייסגר, באתר TheMarker‏, 23 בנובמבר 2016
↑  הודעה בדבר השעיית חבר, י"פ 7656 מ-27 בדצמבר 2017, עמ' 3723
↑  חן מענית, ‏עו"ד נבות תל צור ועודד מודריק יצטרפו לצוות ההגנה של נתניהו, באתר גלובס, 29 בנובמבר 2018
↑  חן מענית, ‏תזוזה משמעותית בשוק עריכת הדין: נבות תל-צור עוזב את משרד רם כספי ויוצא לדרך עצמאית, באתר גלובס, 12 בינואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011246509905171  LCCN: n99266198  RERO: 02-A023728457  VIAF: 53485719   WorldCat (עם VIAF): 53485719
נאום שתיקת הכבשים

| --- | --- |

אפי בירנבוים
 תאריך:  28 בנובמבר 2004 
 שפה:  עברית
 נואם:  אפי בירנבוים
 מקום:  היכל הספורט מלחה, ירושלים
 תמליל:  להלן
 
נאום שתיקת הכבשים הוא הכינוי שניתן לנאומו של מאמן הפועל תל אביב אפי בירנבוים בשנת 2004. במהלך מסיבת עיתונאים שהתקיימה בסיום משחק, פרס בירנבוים את משנתו באשר לשליטתה המוחלטת של מכבי תל אביב בליגת הכדורסל הישראלית שמתקיים, לדבריו, תוך שתיקת כל הגורמים המעורבים. הנאום עורר סערה בכדורסל הישראלי, והוביל לגל מחאה בשם "דור שלם דורש שוויון". בהשפעת המחאה, בעונה לאחר מכן שונתה, בין היתר, שיטת ליגת הכדורסל מפלייאוף לפיינל פור.
הרקע לנאום

בעונת 2004/2005 הייתה ליגת העל באחת מנקודות השפל של כל הזמנים מבחינת עניין ותחרותיות והתאפיינה בחוסר שוויוניות מובהק. מכבי תל אביב הייתה בשיאה בדרך לזכייה שנייה ברציפות ביורוליג וסיימה מדי שנה בזכייה קלילה באליפות. דווקא לאחר עונה שבה עוד הצליחו יחסית הקבוצות הישראליות להתמודד מולה, התמוטטה הפועל תל אביב כלכלית, הפועל ירושלים כשלה בהמשכיות להצלחה האירופית שלה ועירוני נהריה גם היא בנתה את הסגל מחדש. בציבור האוהדים התקבעה ההרגשה שהליגה סגורה מראש ואין כלל טעם בקיומה.
כשבועיים לפני הנאום, במחזור הרביעי של העונה, הובסה הפועל תל אביב בדרבי בתוצאה 74:128.
הנאום

ב-28 בנובמבר 2004, במחזור השישי של הליגה, ניצחה הפועל תל אביב במלחה את הפועל ירושלים 82:72. בתום המשחק נערכה מסיבת עיתונאים, אשר במהלכה בירנבוים הנסער התעלם מההיבטים המקצועיים של המשחק וניצל את הבמה לטובת נאום על מצב ענף הכדורסל. להלן ציטוטים מרכזיים מהנאום:
אנחנו כבר 40 שנה משקרים את עצמנו. אחרי 40 שנה, אנחנו רוצים שוויון.



אמרתי שאם ננצח את מחזיקת גביע יול"ב, אולי יקשיבו לי. אני אחד הבודדים שהיה בבלומפילד כשעוד היה שם כדורסל. אין סיבה שבחור כמוני יהיה מתוסכל. יש היום מאמנים צעירים יותר טובים ממני, וכשהם יגיעו לגילי גם הם יהיו מתוסכלים. יש בריחה של שחקנים ומאמנים מהארץ ואם הייתה כאן תחרות אנשים היו נשארים. אימנתי מאילת ועד חיפה, ואני יכול להגיד שכל העוסקים בענף מתוסכלים.



לא בא לי שכל אחד שבא לאכול פלאפל או שווארמה יגיד לי שהספורט שלכם משעמם.



אף אחד לא רוצה להגיע ליד אליהו בפיינל-פור מהמקום הרביעי וגם לא מהמקום השני, כי הוא יודע שישחטו לו את הצורה.



לי יש מספיק זמן עד יוני כדי לקבל החלטות, ואם דברים לא יזוזו אז אולי אני אסיים עם הכדורסל, וזה בלי לדבר על זה שמה שאני מרוויח בשנה - שחקן מרוויח בחודש. כולם יודעים באיזה הפרש הפסדנו בדרבי. הם נתנו לנו בעיטה בתחת, כמו לסגנית אלופת איטליה.



חלק מהמאמנים בחרו לאמן קבוצה באירופה כי היו מתוסכלים. אם הליגה הייתה יותר שוויונית והיה סיכוי לאליפות, אז זה אולי היה אחרת. יש לזה פתרונות, כולם יודעים אותם, אבל אף פעם לא הקשיבו לי. אנחנו משחקים בקקה. צריך להפסיק עם שתיקת הכבשים. אם ב-NBA ידעו לעשות את זה, אפשר גם בארץ. כשהבעלים של מכבי רצה את שאקיל, הוא לא היה יכול להביא שום שחקן גדול חוץ ממנו. אפשר לעשות דראפט וגם תקרת תקציב ועוד אלף ואחד דברים. אף אחד לא יכול לרוץ אחרי 12 מיליון דולר. מלאו לי חמישים ואני יכול לדבר, אולי יקשיבו לי. הגיעו מים עד נפש.
תגובות והשלכות

הנאום עורר סערה בכדורסל הישראלי ונושא ההגמוניה הנצחית של מכבי תל אביב עלה לסדר היום. לקראת סוף העונה ביצעה הפועל, בהובלת בירנבוים, אקט מחאה נוסף, כאשר "חגגה" את האליפות מעצם עלייתה לסדרת משחקי גמר הפלייאוף וסיומה כמקום 2 בעונה.
בעקבות הנאום קמה תנועה של אוהדים של קבוצות מכל הליגה בשם "דור שלם דורש שוויון" אשר תחת הכותרת "אפיכה" (על שמו של בירנבוים) דרשה שינויים בליגה ובראשם הצבת תקרת שכר על מנת להחזיר את התחרותיות לליגה, ואף החתימה עצומה עליה חתמו מרבית השחקנים הישראלים בליגה אשר הביעו תמיכה בתקרת שכר. בין השאר הובילה המחאה לכנס לקראת סיום העונה בנושא דרכים לשיפור התחרותיות בליגה. המחאה היוותה את אחד הגורמים המרכזיים לשינוי שיטת הליגה בעונת 2005/2006 - מפלייאוף לפיינל פור של ארבע הראשונות. החל משינוי השיטה ועד עונת 2017/2018 הפסידה מכבי תל אביב 6 אליפויות מתוך 13 (לעומת 7 אליפויות מתוך 52 לפני כן).
בירנבוים עצמו סומן בעקבות הנאום כסמל של ה"אנטי-מכביזם". חמש עונות לאחר מכן, בעונת 2008/2009, מונה בירנבוים בהפתעה למאמן מכבי תל אביב וספג על כך ביקורת מהתקשורת שכללה את הכותרת "הכבשים נדמו". באמצע העונה פוטר בירנבוים ממכבי.
בשנת 2008 בחר אתר ynet בנאום שתיקת הכבשים במקום ה-5 במצעד הנאומים הגדולים של מאמני הכדורסל הישראלי בכל הזמנים.
הערות שוליים

↑  תקרת שכר, אפילוג, אתר hapoeltblog, פורסם 2 בפברואר 2018
↑  יעל שחרור, בירנבוים: "לא צריך להגיד 'רק אני קובע'", באתר ynet, 22 בספטמבר 2016
↑  אבי מלר, ‏משהו מעודד, באתר גלובס, 23 במאי 2005
↑  אוהדי הכדורסל: "חוסר התחרותיות מייצג ענף גוסס", באתר ynet, 26 בדצמבר 2004
↑  איתי שנקמן, 'דור שלם דורש שוויון' - שחקני מכבי ת"א לא חתמו, באתר ynet, 18 בינואר 2005
↑  שגיא ניר, אפיכה, ערוץ 10, 5 ביוני 2008
↑  ספורט5 ספורט5, עכשיו זה רשמי: בירנבוים הוא מאמן מכבי תא, באתר News1 מחלקה ראשונה, 5 ביוני 2008
↑  הכבשים נדמו: אפי בירנבוים מונה למאמן מכבי ת"א, באתר הארץ, 5 ביוני 2008
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, "אנחנו משחקים בקקה, אנחנו רוצים שוויון", באתר וואלה, 5 ביוני 2008
↑  אהוד כהנים ואיזי עין דור, מצעד הנאומים - דברי המאמנים שעשו לנו את זה, באתר ynet, 30 בספטמבר 2008
השולחן הירוק

"השולחן הירוק" הוא יצירת מחול ב-8 תמונות שנוצרה ב-1932 עבור "תחרות הכוריאוגרפיה הבינלאומית" בפריז, אליה הוזמן הכוריאוגרף קורט יוס להשתתף. המקוריות של היצירה זיכתה אותו בפרס הראשון וסימנה צעד חשוב בקריירה שלו. היצירה, שנוצרה בין שני קונפליקטים גדולים, היא מעין מלחמה גנרית, סדרת נסיבות המובילות לאותה תוצאה ללא קשר למקום או לזמן בהם הן מתרחשות. לכן, המוות נושא את המאפיינים האיקונוגרפיים המשולבים.
כוריאוגרפיה: קורט יוס,
מוזיקה: פריץ כהן,
משך היצירה: 30 דקות.
כוריאוגרף היצירה יוס יצר כתב אישום כנגד השלטון האלים והמושחת וייצג את הקורבנות: האנשים הפשוטים.
תמונה ראשונה: "השולחן הירוק", במרכזה שולחן ירוק (הלקוח מעולם ההימורים), סביבו ג'נטלמנים לבושים בחליפות שחורות ועוטים מסכות, ידיהם מכוסות בכפפות לבנות. הם מנהלים ויכוח דיפלומטי לצלילי טנגו עליז. לקראת סיום התמונה: אקדחים נשלפים ואחרי מחשבה שנייה וקידות מנומסות הם יורים באוויר - סיבוב ראשון.
תמונה שנייה: "ריקוד המוות" - דמות המוות מעוצבת כשלד והיא נעה בכוח ובקצב של רובוט חסר רחמים התובע את קורבנותיו.
תמונה שלישית: "הפרידה" - מוצגות הדמויות המשתתפות: חיילים צעירים, החייל המבוגר, האישה הלבושה באדום, האופורטוניסט עם כפפות לבנות על ידיו.
תמונה רביעית: "הקרב" - מבנה מעגלי, בזמן שהחיילים חוגגים את ניצחונם בקרב הראשון, מופיע המוות במפתיע, ובסוף מופיע על בהונותיו האופרטוניסט.
תמונה חמישית: "הפליטים" - קבוצת נשים נעה אל הבלתי נודע, האם הזקנה נכנעת למות, הנערה הצעירה נשארת ללא הגנה, האופורטוניסט מופיע - משאיר רמזים לבאות.
תמונה שישית: "הפרטיזנית" - אשת ברזל לבושה בשימלה אדומה וצעיף לבן וטהור נחושה מאחורי ההכרח להרוג.
תמונה שביעית: "מועדון הלילה" - במועדון הלילה המשמש לבידור החיילים הנערה הצעירה נופלת כטרף בידי האופורטוניסט/הסרסור, והיא נזרקת מאחד לשני עד לסופה המר.
תמונה שמינית: "אחרית דבר" - המוות מוביל את קורבנותיו בתהלוכה.
חזרה על התמונה הראשונה.
זאת דוגמה ליצירת מחול דרמטית. השימוש בכל תנועה אינו למטרת יצירת מבנה פורמלי והוא בא כחלק ממכלול בעל משמעות. קורט יוס מצליח לתפוס את המהות הפנימית של התנועות ואת והמניע הפנימי שלהם ולגרום לקהל להתרכז בו.
היצירה הוצגה לראשונה בתיאטרון שאנז אליזה בפריז ביולי 1932 במסגרת תחרות כוריאוגרפיה בינלאומית וזכתה בפרס הראשון. בשנת 1933 עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון, תחת האיום שהופעל על יוס ולהקתו בה רקדו גם שלושה יהודים, חצתה הלהקה במבצע בריחה את הגבול להולנד, הופיעה במזרח אירופה ובניו יורק וקיבלה מקלט מדיני באנגליה.
היצירה הועלתה על ידי להקת בת שבע בשנת 1975.
טיקטמאסטר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה בת
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (ACE) 
 תקופת הפעילות:  2 באוקטובר 1976 – הווה (48 שנים)
 תאריך מיזוג:  2010
 חברת אם:  לייב ניישן אנטרטיינמנט
 חברות בנות:  Seatwave 
 מיקום המטה:  בוורלי הילס, לוס אנג'לס, קליפורניה קליפורניה
 ענפי תעשייה:  בידור 
 מוצרים עיקריים:  הפצת כרטיסים לקונצרטים ולסיבובי הופעות
 הכנסות:  11.9 מיליארד דולר (2019)
 נשיא:  מארק יוביץ'
 מנכ"ל:  מייקל רפינו
 עובדים:  6,678
  
 האתר הרשמי
 
טיקטמאסטר אנטרטיינמנט בע"מ (באנגלית: Ticketmaster Entertainment, LLC) הוא אתר אמריקאי למכירת והפצת כרטיסים, שבסיסו בבוורלי הילס שבקליפורניה. הוא פעיל במדינות רבות ברחבי העולם, ובשנת 2010 התמזג עם לייב ניישן לחברת אם בשם לייב ניישן אנטרטיינמנט.
מכירת הכרטיסים באתר מתבצעת באופן דיגיטלי או בשני מרכזים עיקריים, הממוקמים בצ'ארלסטון שבווירג'יניה המערבית ובפאר שבטקסס. בין לקוחותיו של טיקטמאסטר נמנים אצטדיונים, אמנים ויזמים, והם אלו שקובעים את מחירי הכרטיסים. טיקטמאסטר מפעיל גם את TicketWeb, אתר כרטוס המיועד למקומות עצמאיים.
טיקטמאסטר היה נתון למחלוקת רבות, בטענה להפרת חוקי הגבלים עסקיים רבים. הפלטפורמה גובה עמלה על כרטיסים שנקנו ונמכרו מחדש בה. העמלות יכולות להוות אחוז גבוה מעלויות הכרטיס. החברה גם עמדה בפני בדיקה של משרד המשפטים של ארצות הברית בגין תגמול נגד מקומות שהפקו את צו ההסכמה שלה למיזוג עם לייב ניישן, שהוארך בחמש שנים נוספות מ-2020 עד 2025.
בעקבות הביקורת הנרחבת על טיפול החברה במכירה המוקדמת של "The Eras Tour", סיבוב ההופעות השישי של טיילור סוויפט, החל משרד המשפטים בנובמבר 2022 לחקור את לייב ניישן אנטרטיינמנט בטענה כי מדובר במונופול. ועדת המשפטים של הסנאט האמריקאי בחנה את המיזוג בשימוע בינואר 2023.
ביוני 2024 הודיעה טיקטמאסטר על פריצה למאגר הנתונים שלה. זאת לאחר שקבוצת האקרים הודיעה שגנבה פרטים אישיים של 560 מיליון לקוחות של טיקטמאסטר. המידע שנגנב בפריצה כולל שמות, כתובות, מספרי טלפון ופרטים חלקיים של כרטיסי אשראי של משתמשי טיקטמאסטר.
הערות שוליים

↑  Pelofsky, Jeremy; Adegoke, Yinka (25 בינואר 2010). "Live Nation, Ticketmaster merge; agree to U.S. terms". Reuters. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  טיקטמאסטר: האקרים גנבו מידע של 560 מיליון לקוחות, באתר ynet, 2 ביוני 2024