stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם ארלנגר (רב)

| --- | --- |

 לידה:  16 בדצמבר 1931 ו' בטבת ה'תרצ"ב לוצרן, שווייץ 
 פטירה:  11 באוקטובר 2021 (בגיל 89) ה' בחשוון ה'תשפ"ב 
 תאריך עלייה:  ה'תשי"ב
 מקום פעילות:  ירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 11 באוקטובר 2021 
 השתייכות:  חרדים, אשכנזים
 תחומי עיסוק:  ר"מ בישיבת קול תורה
 רבותיו:  רבי יוסף דוב סולובייצ'יק
 חיבוריו:  ברכת אברהם על הש"ס, ברכת אברהם מאמרי הדרכה, מאור המסילה, מאור השער
 אב:  הרב שמשון רפאל
 
הרב אברהם ארלנגר (ו' בטבת ה'תרצ"ב, 16 בדצמבר 1931 – ה' בחשוון ה'תשפ"ב, 11 באוקטובר 2021) היה מראשי ישיבת קול תורה בירושלים ומחבר סדרת הספרים "ברכת אברהם".
ביוגרפיה

נולד בלוצרן שבשווייץ, לרב שמשון רפאל ארלנגר, בנו של אברהם ארלנגר מראשי היהדות האורתודוקסית בשווייץ. אחיו הוא המקובל הרב חיים אריה ארלנגר.
היה נשוי למרים, בת הרב חיים יוסף יעקבוביץ, שהיה ר"מ בישיבת פרנקפורט. עם עלייתו של חמיו ארצה, בשנת תרצ"ד, החל חמיו לכהן כר"מ בישיבת קול תורה.
היה מתלמידיו הראשונים של רבי יוסף דב סולובייצ'יק, ולמד גם מאביו הרב יצחק זאב סולובייצ'יק.
לאחר מות חמיו, התמנה בראשית שנת תשי"ז כאחד מראשי ישיבת קול תורה והעביר בה שיעורים במשך עשרות שנים. בהגיעו לגיל שבעים פרש (שלא כמקובל בישיבות במגזר החרדי), על מנת לעסוק במסכתות הש"ס שאינן בסדר הלימודים הישיבתי. לאחר פרישתו הוציא לאור את ספריו על מסכת שבת ומסכת מגילה. על אף פרישתו, שמר הרב ארלנגר על קשר עם הישיבה והמשיך למסור בה שיחות מוסר לקבוצות קטנות ("ועדים") מדי שבועיים ולקראת החגים, וכן הרצה מחידושיו לפני קבוצות בחורים שבאו לביתו. בלילות שבת העביר שיחות מוסר בישיבת קמניץ הסמוכה למקום מגוריו. אחת לתקופה מסר שיחות בישיבת מיר.
בתשע"ח נפטרה בתו דינה ברענדל, אשת הרב שמעון פרג.
נפטר בה' בחשון תשפ"ב, ונקבר בחלקת הרבנים החדשה (חלקה יט) בהר המנוחות. כמעט לשנתיים לאחר מכן בח' בתשרי תשפ"ד נפטרה אלמנתו הרבנית מרים.
משפחתו

גיסיו הם הרב יצחק יחיאל יעקבוביץ, הרב אורי שרגא קלרמן, הרב אברהם עמרם קוך (שכונה 'הצדיק מחיפה') והרב צבי ובר.
דודו הוא רופא העיניים הד"ר משה יהושע ארלנגר, שהיה רופא העיניים היהודי הראשון בארץ ישראל.
הרב יצחק זאב - ראש ישיבת 'מדרש יחיאל' ביתר עילית, כיהן בעבר כראש ישיבת 'תורת אבות' הספרדית ברכסים, ראש ישיבת כתר תורה וכר"מ בישיבת קול תורה לצעירים
הרב חיים יוסף - ר"מ בישיבת משכן ישראל
הרב אליהו - מראשי ישיבת נועם התלמוד
חתנו הרב שמעון פרג - משמש כר"מ בישיבת מיר
חתנו הרב רפאל שווב - משמש כר"מ בישיבת כנסת יצחק (מודיעין עילית)
מספריו

הרב ארלנגר הוא מחבר סדרת הספרים ברכת אברהם על מסכתות רבות ממסכתות הש"ס. מדי תקופה נהג להוציא מהדורה חדשה של ספריו, כשכל מהדורה שונה באופן ניכר מקודמותיה, כבר בחייו של המחבר ספריו קיבלו מעין מעמד של ספר קדום.
הרב ארלנגר הוא גם מחברם של ספרי מוסר דוגמת ספר מאור השער על שערי תשובה לרבינו יונה, וספר מאור המסילה על מסילת ישרים, וכן ברכת אברהם מאמרים והדרכות שלושה חלקים.
ברכת אברהם - יבמות, ‏ירושלים תשנג, באתר היברובוקס
ברכת אברהם - מאמרים והדרכות א - תורה ותפילה ובו קונטרס קניני התורה, ‏ירושלים תשנט, באתר היברובוקס
ברכת אברהם - מאמרים והדרכות ב - מועדים ותשובה, ‏ירושלים תשס, באתר היברובוקס
ברכת אברהם - מאמרים והדרכות ג - מידות והשקפות, ‏ירושלים תשסא, באתר היברובוקס
ברכת אברהם - סוכה, ‏ירושלים תשנט, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת בבא בתרא, ‏ירושלים תשמז, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת בבא מציעא, ‏ירושלים תשמז, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת בבא קמא - מהדורא תניינא, ‏ירושלים תשמה, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת ביצה ומכות מהדו"ת עם השלמה, ‏ירושלים תשנד, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת גיטין, ‏ירושלים תשנ, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת כתובות - מהדורא תניינא עם מפתח הש"ס והעניינים, ‏ירושלים תשנח, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת מגילה, ‏ירושלים תשסט, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת נדרים, ‏ירושלים תשמז, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת סנהדרין, ‏ירושלים תשסב, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת פסחים, ‏ירושלים תשמז, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת קידושין, ‏ירושלים תשמב, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת קידושין עם קונטרס אחרון, ‏ירושלים תשנא, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת שבועות, ‏ירושלים תשסה, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת שבת חלק ראשון, ‏ירושלים תשסו, באתר היברובוקס
ברכת אברהם על מסכת שבת חלק שני, ‏ירושלים תשסח, באתר היברובוקס
הערות שוליים

↑  ישיבת קול תורה ירושלים, הצופה, 4 באוגוסט 1940
↑  שלמה מן, ‏עולם הישיבות באבל כבד: הגאון רבי אברהם ארלנגר זצ"ל, באתר כיכר השבת, 11 באוקטובר 2021
↑  משה ויסברג, אלמנת ה'ברכת אברהם' הלכה לעולמה בגיל 89 - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 23 בספטמבר 2023
↑  הספד בעיתון יתד נאמן ו' בחשוון תשפ"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289409105171  ISNI: 0000 0000 2777 5130  LCCN: n88063730  VIAF: 75397652   WorldCat (עם VIAF): 75397652
מארט סנדר

| --- | --- |

 לידה:  10 באוגוסט 1967 (בן 57) טאלין, ברה"מ 
 מדינה:  אסטוניה אסטוניה
 פרופיל ב-IMDb
 
מארט סנדר (באסטונית: Mart Sander; נולד ב-10 באוגוסט 1967) הוא מוזיקאי ומנחה טלוויזיה אסטוני.
ביוגרפיה

סנדר נולד בטאלין ובנעוריו למד נגינה בכינור וניצוח מוזיקלי.
בגיל שמונה עשרה החל לשיר במקהלה של האופרה הלאומית של אסטוניה ובגיל תשע עשרה זכה בתחרות כישרונות במוסקבה, הוא ביצע עם המקהלה שלו סיבוב הופעות ברחבי ברית המועצות ומדינות נוספות באירופה.
הוא סיים תואר במוזיקולוגיה באוניברסיטת טאלין, הוא גם סיים תואר שני בבימוי קולנוע וטלוויזיה בבית ספר הבלטי לקולנוע ומדיה (Baltic Film and Media School).
ב-1991 היה בתפקיד הראשי בסרט המוזיקלי הפיני "Iskelmäprinssi" לצד פירקו מאנולה.
ב-1993 לאחר שהזמרת יאניקה סילאמה נבחרה לייצג את אסטוניה בפעם הראשונה באירוויזיון הוא הנחה את האירוע לבחירת השיר אותו תבצע בתחרות, ב-1999 הגיש את תוצאות הניקוד של אסטוניה באירוויזיון.
ב-1993 שיחק בסרט האמריקאי "Candles in the Dark" על נערה אמריקאית העוברת לגור באסטוניה.
מ-2006 ועד 2011 הנחה את הגרסה האסטונית של "רוקדים עם כוכבים".
ב-1998 שיחק בסרט "Kallis härra Q".
ב-2007 ביים את הסרט בו גם שיחק "Berlin 1945 - Musik Unter Bomben", סרט מוזיקלי בן התנגנו שירים שהיו פופולריים במהלך הרייך השלישי.
ויקטור סטניסלבסקי

| --- | --- |

 לידה:  נובמבר 1982 (בן 42) אוקראינה 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 www.vstanislavsky.com
 
ויקטור סטניסלַבסקי (נולד בנובמבר 1982 באוקראינה) הוא פסנתרן ישראלי.
הפסנתרנים ויקטור סטניסלבסקי ודוראל גולן, בתום נגינה בפסנתר בארבע ידיים, 2012
ביוגרפיה

סטניסלבסקי נולד בנובמבר 1982 באוקראינה הסובייטית. עם עלייתו לישראל עם משפחתו ב-1990 החל את לימודיו בפסנתר אצל ריאטה לסוכין בחיפה. בגיל 10 כבר זכה בפרס ראשון בתחרות כישרונות צעירים בחיפה ומאז זכה בלמעלה מ-13 פרסים ראשונים בהם בתחרות הבינלאומית לפסנתר באנדורה ב-2009, התחרות הבינלאומית "פוצולי" באיטליה ב-2007 ובאותה שנה גם בתחרות הבינלאומית לפסנתר של סין. ב-2006 זכה בפרס הראשון בתחרות ע"ש ויארדו בניו יורק וב"תחרויות האביב" בישראל, במסגרתן זכה בפרס שר התרבות.
על אף גילו הצעיר, נתן סטניסלבסקי כיתות אמן במוסדות מוזיקה חשובים כגון הקונסרבטוריון למוזיקה של שאנגחאי והאוניברסיטה של קלגרי. הוא זכה במלגות הצטיינות של קרן התרבות אמריקה-ישראל משנת 2002 ברציפות ושירת שירות מלא בצה"ל במעמד "מוזיקאי מצטיין". סיים בהצטיינות יתרה את לימודי התואר הראשון והשני בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב, במהלכם למד עם דניאל גורטלר ועם פרופ' אריה ורדי. במהלך לימודיו קיבל פרסים ראשונים בתחרויות בית הספר. הוא מכהן בסגל ההוראה של מוסד זה.
הופיע במדינות רבות באירופה, באמריקה הצפונית והדרומית וכן גם במזרח הרחוק. קצר הצלחה בפסטיבלים בינלאומיים חשובים, בהם פסטיבל "רבינייה" (שיקגו), פסטיבל הפסנתר של שאנגחאי, הפסטיבל הלאומי של בייג'ינג, "פסטיבל ישראל" בירושלים ופסטיבל "קלאסי בים האדום" באילת. הופיע במספר אולמות מהיוקרתיים בעולם, בהם "המרכז הלאומי לאומנויות הבמה" ו"אולם הקונצרטים של העיר האסורה" בבייג'ינג, כנסיית סן מרטין שבכיכר טרפלגר בלונדון וארמון "צריצינו" המלכותי במוסקבה. כמו כן הופיע במרכז האמנויות של סיאול, בהיכל התרבות של שיקגו וב"מרכז רוזה" בקלגרי והקליט לתחנות רדיו רבות לרוחב ארצות הברית ול"קול המוסיקה" בישראל.
ויקטור סטניסלבסקי הופיע כסולן עם תזמורות מהשורה הראשונה בישראל, לרבות התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בחו"ל הוא הופיע עם תזמורות כגון התזמורת הלאומית של סין, התזמורת הסימפונית של הבלט הסיני הלאומי, התזמורת הפילהרמונית של רומניה, והתזמורת הסימפונית של מילאנו.
נכון לאוקטובר 2012 מתוכננות לסטניסלבסקי הופעות בחו"ל הכוללות סדרות של אולם הקונצרטחבאו באמסטרדם ושל אוניברסיטת ייל, בנוסף להופעות בכל רחבי ישראל.
הפצצת אהבה

הפצצת אהבה (נפוץ השימוש במינוח בשפה האנגלית: Love bombing - לאב בומבינג) היא ניסיון להשפיע על אדם על ידי הפגנה של תשומת לב קיצונית וחיבה יתרה. בהתעללות נרקיסיסטית, הנרקיסיסט מציף את הקורבן במילים אוהבות ובפעולות פיזיות המלוות בהתנהגויות מניפולטיביות. ניתן להשתמש בטכניקה של הפצצת אהבה בדרכים שונות ולמטרות חיוביות או שליליות. פסיכולוגים זיהו הפצצות אהבה כחלק אפשרי מדפוס התעללות והזהירו מפניה. מטפלים בנפגעי כתות משתמשים בביטוי זה על מנת להדגיש שה"אהבה" היא מזויפת, ולמעשה אינה אלא מניפולציה פסיכולוגית, שמטרתה ליצור תחושה של אחדות בין חברי הכת, כנגד החברה האנושית שמחוץ לכת, הנתפשת כעוינת.
הגדרה וניתוח

הביטוי "הפצצת אהבה" נטבע על ידי חברי כנסיית האיחוד של ארצות הברית במהלך שנות ה-70, פרופסור לפסיכולוגיה מרגרט סינגר(אנ') דיווחה על הרעיון בספרה משנת 1996 "Cults in Our Midst",
מערכות יחסים פוגעניות

מדיה חברתית מודרנית יכולה להעצים את ההשפעה של הפצצת אהבה מכיוון שהיא מעניקה למתעלל קשר ותקשורת כמעט תמידית עם הקורבן. אחד הסימנים להפצצת אהבה בתחילת מערכת יחסים הוא תשומת לב אינטנסיבית במהלך פרק זמן קצר ולחץ למחויבות מהירה מאוד.
סימן נוסף להפצצת אהבה הוא הרעפת חיבה, מתנות והבטחות לעתיד עם המתעלל באופן אינטנסיבי, כך שהקורבן ירגיש או יטעה להאמין שכל זה הוא סימן ל"אהבה ממבט ראשון". מכיוון שסימנים כאלה של חיבה ואישור עשויים לענות על צרכים מורגשים ולא להיראות מזיקים על פני השטח, ההתרגשות ממערכת יחסים חדשה כזו לרוב אינה מופיעה כגורם לדאגה. עם זאת, לאחר ההתרגשות הראשונית, כאשר הקורבן מגלה עניין או אכפת לו מכל דבר מעבר לבן זוגם החדש, המתעלל עלול להראות כעס, התנהגות פסיבית-אגרסיבית, או להאשים את הקורבן באנוכיות. אם הקורבן לא נענה לדרישות, מתחיל שלב הפיחות, בו המתעלל מסיר את כל החיבה או החיזוקים החיוביים ובמקום זאת מעניש את הקורבן בכל מה שהוא מרגיש לנכון - צעקות, גסויות ולעיתים גם התעללות פיזית.
ראו גם

גזלייטינג
הערות שוליים

↑  "Love Bombing: 10 Signs to Know". Healthline (באנגלית). 2019-12-17. נבדק ב-2021-03-29.
↑  
Richardson, James T. (2004). Regulating Religion: Case Studies from Around the Globe. Springer. ISBN 0-306-47887-0. p. 479
↑  Dennis Tourish and Tim Wohlforth, On the Edge: Political Cults Right and Left, Armonk, NY: M.E. Sharpe, 2000, page 19.
↑  "1999 Testimony of Ronald N. Loomis to the Maryland Cult Task Force". אורכב מ-המקור ב-2004-08-18.
↑  James T. Richardson, Regulating Religion: Case Studies from Around the Globe, Springer US, 2003-12-31. (באנגלית)
↑  The Danger of Manipulative Love-Bombing in a Relationship | Psychology Today, www.psychologytoday.com (באנגלית)
1 2 3  Lindsay Dodgson, Manipulative people hook their victims with a tactic called 'love bombing' — here are the signs you've been a target, Business Insider (באנגלית אמריקאית)
↑  Don’t Fall for This Manipulative Dating Tactic, Cosmopolitan, ‏2023-10-11 (באנגלית אמריקאית)
כפר ילדים דוד

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 עובדים:  95 
 תקופת הפעילות:  1994–הווה (כ־31 שנים) 
 www.kfaryeladim.org.il
 
כפר ילדים דוד הוא ארגון העוסק בחינוך וקידום "ילדים ונוער בסיכון" בישראל – ילדים הבאים ממשפחות שאינן יכולות להגן על ילדיהן, יתומים, ילדים הסובלים מהזנחה פיזית ורגשית, ילדים שעברו התעללות פיזית, רגשית ומינית, ומטרתו להעניק בית חם לכל ילד בישראל. הארגון שם לו למטרה לשבור את מעגל המצוקה של "ילדים בסיכון" – הצלתם וקידומם, הרחבת הזכויות שלהם ושל משפחותיהם, ומציאת פתרונות המותאמים לרמות הסיכון השונות.
היסטוריה

העמותה הוקמה על ידי הרב יהושע וינגרטן, בשנת 1994, במטרה לסייע ולשקם לילדים בסיכון ולספק עבורם בית חם ומטפח, והחל משנת 2001 ממוקם בסיס העמותה בשכונת רמת שלמה בירושלים. הרב יהושע וינגרטן הוא דור רביעי לאנשים שעוסקים בטיפול ושיקום ילדים בסיכון, והוא נין של ר' דוד וינגרטן, שהקים את "בית היתומות הכללי ע"ש דוד וינגרטן". שלוחות נוספות פועלות ברחבי השכונות בעיר, ובביתר עילית. הארגון הוקם בהדרכת הרב יחיאל פישל ויינגרטן, אשר ניהל משך שנים את בית היתומות הכללי ע"ש דוד וינגרטן, ונשא את התואר "אביהן של יתומות".
פעילות

העמותה מפעילה מועדוניות טיפוליות - המהוות בית שני לילדים בסיכון בגילאי 6–18 עם קשיים משפחתיים וסביבתיים, אשר מופנים לכפר באמצעות לשכות הרווחה. בין מטרות המועדונית: למלא את החסך הראשוני ולהשלים לילד את הצרכים הבסיסיים החסרים לו, ולמנוע בכך הוצאה חוץ ביתית של ילדים. כמו כן מופעלות על ידי העמותה מעונות יום - המוכרים רשמית על ידי משרד הרווחה, והוסמכו על ידו לקלוט לשורותיהם גם ילדים ממשפחות עם ליקוי תפקודי. הפעילות מתקיימת בין השעות 7:00–20:00. בנוסף מפעילה העמותה תוכניות מיוחדות: קייטנות קיץ לילדים בסיכון ולמשפחותיהם, פעילות מיוחדת לילדים בסיכון בחופשות וחגים.
הערות שוליים

↑  ששים שנות מעש של בית היתומות הכללי, הצופה, 17 בינואר 1964
↑  באתר העמותה
איחוד רבני תורת הארץ הטובה

| --- | --- |
 פעילות:  הדרכה ציבורית תורנית לציבור הדתי לאומי
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  ישראל 
 מייסדים:  הרב חיים דרוקמן זצ"ל  הרב דוד חי הכהן
 נשיא:  הרבנים דב ליאור, יעקב אריאל וחיים שטיינר
 מזכיר כללי:  הרב יוסף ארציאל
 תקופת הפעילות:  ספטמבר 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 
איחוד רבני תורת הארץ הטובה הוא ארגון רבנים מהציונות הדתית, יוצאי ישיבת מרכז הרב, מתלמידי הרצי"ה קוק. בנשיאות הארגון חברים הרב דב ליאור והרב יעקב אריאל.
היסטוריה

הארגון הוקם באלול תש"פ במהלך מגפת הקורונה עקב בקשה של תלמידי ישיבה, אברכים ורבנים אשר התכנסו תחת ארגון "צעירי תורת הארץ הטובה".[דרושה הבהרה] הארגון הוקם בתמיכתו ובהשתדלותו[דרושה הבהרה] של הרב דוד חי הכהן ועל ידי הרב יוסף ארציאל אשר היה בעבר מנהל איחוד הרבנים למען ארץ ישראל.
בכסלו תשפ"א נערך הכנס הראשון של הארגון בתוכנת זום ובהשתתפות כלל חברי הארגון. לפני חג השבועות ה'תשפ"א הוציא הארגון חוברת העוסקת בזהות היהודית של מדינת ישראל. ב־ט' באב ה'תשפ"א (18 ביולי 2021) נרשם הארגון ברשם העמותות.
בי' בסיון ה'תשפ"ב, יזמו צעירי הארגון את הכנס "אתחלתא – תורה שמאירה דור" בבנייני האומה, בו השתתפו רבני הארגון, רמי"ם ותלמידי ישיבות רבים. בחלקו העיקרי של הכנס הועברו שיעורי תורה והלכה, ובסיומו נערכה התכנסות מרכזית במעמד רבני הארגון יחד עם רבנים נוספים, ובהשתתפות יו"ר מפלגת הציונות הדתית חה"כ בצלאל סמוטריץ' וראש עיריית ירושלים משה ליאון.
אידאולוגיה ופעילות הארגון

רבני הארגון הם מתלמידי הרב צבי יהודה קוק ושייכים לציונות הדתית. יש טוענים שהארגון מייצג בעיקר את הזרם השמרני בציונות הדתית, ואינו כולל רבנים שנחשבים פחות שמרנים.
בכנס יסוד שקיים האיחוד הוחלט ש”הארגון לא יעסוק בשאלות מפלגתיות פוליטיות בציונות הדתית. וענינו של הארגון יהיה להוות שולחן דיונים לדעת תורה והתווית כיוון לציבור קידום נושאים כגון הכנה ציבורית ולאומית לקראת שנת השמיטה המתקרבת, וכן בתחומי המשפחה והזהות היהודית של מדינת ישראל”.
בארגון פועלים מספר ועדות:
ועדת חינוך – העוסקת בסוגיות חינוכיות בציבור הדתי.
ועדת ארץ ישראל – עוסקת בתחום בניין הארץ וביסוס ההתיישבות היהודית ברחביה. ועדת משנה – העוסקת בליווי של יושבי הגבעות.
ועדת השמיטה (ועדת מצוות התלויות בארץ) – עוסקת בתודעת השמיטה ובמצוות התלויות בארץ.
ועדת המשפחה – עוסקת בחיזוק המסגרת המשפחתית בקרב הציבור ועידוד הקמת משפחות בישראל.
כמו כן, מתכנס הארגון כפעם בחודש ועוסק בסוגיות אקטואליות וצרכי השעה. ומוציא קריאות ופסקים בנושאים הנידונים לכלל הציבור.
רבני הארגון קראו להמשיך בגני הילדים את פעילות אבא ואמא של שבת, ולהתחתן בגילאי 20–22.[דרוש מקור]
רבני הארגון

בנשיאות הארגון מכהנים:
הרב דוב ליאור – ראש ישיבת ניר קריית ארבע ורב העיר לשעבר.
הרב יעקב אריאל – נשיא ישיבת רמת גן ולשעבר רב העיר.
כמו כן חברים בארגון:
הרב אליעזר איגרא – לשעבר דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים, ודיין ואב"ד בבית הדין הרבני בבאר שבע.
הרב איתן איזמן – לשעבר ראש מוסדות נעם-צביה. דובר הארגון.
הרב שמואל אליהו – רב העיר צפת וחבר מועצת הרבנות הראשית. בנו של הרב מרדכי אליהו.
הרב משה גנץ – ר"מ בישיבת ההסדר שעלבים לשעבר.
הרב מרדכי גרינברג – נשיא ישיבת כרם ביבנה.
הרב דוד חי הכהן – ראש קהילת אורות התורה בבת ים וראש מוסדותיה.
הרב מיכאל הרשקוביץ – ר"מ בישיבת מרכז הרב ורב היישוב נריה לשעבר.
הרב יהושע ויצמן – ראש ישיבת ההסדר במעלות ראש מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא וחבר פורום תקנה.
הרב אורי כהן – ראש כולל מר"ץ.
הרב אליקים לבנון – רב המועצה האזורית שומרון, ראש ישיבת אלון מורה ורב היישוב לשעבר.
הרב יהושע מגנס – ר"מ בישיבת מרכז הרב, ראש האולפנית בתל אביב ורב שכונה בבני ברק לשעבר.
הרב זלמן ברוך מלמד – ראש ישיבת בית אל ורב היישוב לשעבר.
הרב מרדכי נגארי – רב העיר מעלה אדומים.
הרב יעקב הלוי פילבר – ר"מ בישיבת מרכז הרב וממייסדי "נעם-צביה" וישל"צ.
הרב איסר קלונסקי – רב שכונת גבעת מרדכי בירושלים, ממייסדי "נעם-צביה", לשעבר מנהל תחום הכשרות ברבנות הראשית.
הרב חיים שטיינר – זקן רבני מרכז הרב, ומרבני מפלגת תקומה.
הרב אריה שטרן – ראש מכון הלכה ברורה, לשעבר הרב הראשי לירושלים וחבר מועצת הרבנות הראשית.
הרב יעקב שפירא – ראש ישיבת מרכז הרב וחבר מועצת הרבנות הראשית. בנו של הרב אברהם שפירא.
הרב דוד תורג'מן – ראש הישיבה בדימונה ורב הגרעין התורני בעיר.
הרב יוסף ארציאל – מנהל הארגון.
הרב חיים שטיינר היה חבר נשיאות הארגון והרב צפניה דרורי היה גם חבר בארגון.
עד לפטירתם, היו חברים בארגון הרב אליעזר ולדמן, ראש ישיבת ניר קריית ארבע; הרב מרדכי שטרנברג, ראש ישיבת הר המור; והרב חיים דרוקמן, ראש ישיבת אור עציון ומרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא. הרב דרוקמן כיהן גם כחבר נשיאות הארגון.
הערות שוליים

↑  תורת הארץ, באתר קרוב אליך, ‏25 במאי 2023
↑  יהונתן גוטליב, בכירי רבני הציונות הדתית נגד פגיעה בזהות המדינה היהודית, באתר ערוץ 7, 30 בנובמבר 2021
1 2  כינוס ייחודי והיסטורי של גדולי הרבנים בציונות הדתית,  באתר כיפה, 16 בדצמבר 2020
↑  רבני תורת הארץ הטובה, זהותה היהודית של מדינת ישראל, באתר תורת הארץ הטובה, כ' סיון התשפ"א
↑  מאות רקדו מול הרבנים בכנס "אתחלתא - תורה שמאירה דור", באתר ערוץ 7, 9 ביוני 2022
↑  עדיאל שביט, ‏איחוד רבני המגזר שחושבים כמוני,  באתר כיפה, א' טבת ה'תשפ"א
↑   פרסומי  סיכום שנה של פעילות ענפה, נבדק ב-2022-06-11
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009840979105171
חסידות ראחוב

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  יהדות
 קבוצה:  תנועת החסידות
 התפלג מ:  חסידות קרעטשניף
 מקום ייסוד:  ראחוב, צ'כוסלובקיה
 מייסד:  רבי יצחק רוזנבוים
 דמויות מרכזיות:  רבי אליעזר זאב רוזנבוים
 אדמו"ר:  רבי יחיאל מאיר רוזנבוים
 ארגונים ופעילות
 אזורי פעילות:  רמת גן
  (למפת גוש דן מוגדלת) חסידות ראחוב(למפת גוש דן רגילה) חסידות ראחוב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חסידות ראחוב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חסידות ראחוב
 מיקום בית הכנסת של החסידות
 
חסידות ראחוב היא חצר חסידית מגזע חסידות נדבורנה, שהוקמה בעיר ראחוב ומקום מושבה כיום ברמת גן.
תולדות החסידות > הדור הראשון

מייסד החסידות היה רבי יצחק רוזנבוים בן רבי מאיר מקרעטשניף וחתן גיסו רבי שלמה איזקסון שכיהן כאדמו"ר בראחוב, צ'כוסלובקיה, ובסוף ימיו בווישווה. התפרסם כבעל צדקה וכמקבל ייסורים באהבה. נרצח באושוויץ בג' בסיוון ה'תש"ד.
לאחר מעברו של רבי יצחק לוישווה כיהן אחיו רבי מרדכי כאדמו"ר בראחוב, רבי מרדכי וכל צאצאיו נרצחו בשואה.
תולדות החסידות > הדור השני

רבי אליעזר זאב רוזנבוים, בנו של רבי יצחק מראחוב היה חתנו של בן דודו רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנה.
ניצל מהשואה ועלה לארץ והתגורר ברמלה. בתחילת שנות ה-60 פתח בית כנסת ברמת גן על גבול בני ברק.
תולדות החסידות > הדור השלישי

בנו של רבי אליעזר זאב הוא רבי יחיאל מאיר רוזנבוים, האדמו"ר הנוכחי מראחוב. חתנו של רבי ישעיה שנייבאלג, רב היישוב בני ראם.
חסידות מז'יבוז

בנו של האדמו"ר מראחוב, רבי דוד צבי רוזנבוים, הקים בחיי אביו את חסידות מז'יבוז' בכפר אברהם בפתח תקווה.
קהילת ראחוב

ישנו בית כנסת בבני ברק בשם "קהילת ראחוב" אך הוא אינו קשור לשושלת נדבורנה. רב בית הכנסת היה הרב מנחם מנדל הורביץ, חתנו של רבי שלמה זלמן פרידמן רבן של ראחוב ולוגאנו.
המלחמה שהצילה את חיי

| --- | --- |

 
 ספרי הסדרה
 The War I Finally Won
 מידע כללי
 מאת:  קימברלי ברובייקר ברדלי 
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  היסטוריה בדיונית 
 מקום התרחשות:  אנגליה 
 תקופת התרחשות:  מלחמת העולם השנייה 
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  Dial Books for Young Readers
 תאריך הוצאה:  2015
 פרסים
 אות ההערכה של ניוברי (2016)  פרס ג'וזט פרנק (2016)  Schneider Family Book Award (2016) 
 סדרה
 הספר הבא:  The War I Finally Won 
 
המלחמה שהצילה את חיי (אנגלית: The War That Saved My Life) הוא ספר סיפורת היסטורית שנכתב על ידי קימברלי ברובייקר (אנ') ויצא לאור לראשונה בשנת 2015. הספר הוא חלק משבעה עשר ספרים שנכתבו על ידי ברובייקר. הוא זכה במדליית הניוברי ב-2016 והיה ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
תקציר

הספר מספר על איידה סמית', ילדה בת עשר בעלת רגל קלוטה שמעולם לא עזבה את דירת משפחתה הקטנטונת. היא סובלת מהתעללות פיזית ומילולית מאמה, שכלאה אותה בחדר מכיוון שהתביישה ברגלה של איידה וספרה לכל השכונה שהיא סובלת מפיגור שכלי (ככל הנראה אמה מאמינה בכך בעצמה); ונאלצת לשהות בארון קטן שבמטבחם (כעונש) לפרקים ארוכים של זמן. אחיה הקטן ג'יימי הולך לבית ספר עירוני, אבל איידה נשארת בבית ומלמדת את עצמה ללכת. כשמלחמת העולם השנייה פורצת, ילדי בית הספר של ג'יימי מפונים ברכבת לקנט. איידה מצטרפת לג'יימי בהליכה מאומצת לבית ספרו כדי לנסוע עם הילדים ולהתרחק מאמם. איידה אומרת לכל מי ששואל על רגלה שהיא נדרסה על ידי עגלה. בעת הנסיעה ברכבת איידה מביטה מחוץ לחלון ורואה ילדה רוכבת על סוס. איידה מתלהבת מכך ומחליטה שהיא חייבת ללמוד לרכוב על סוס.
כשהילדים מגיעים לקנט, הם נבחרים על ידי מבוגרים תושבי המקום לגור בביתם, אך איש אינו בוחר באיידה ובג'יימי. האישה האחראית לוקחת את השניים לביתה של אישה רווקה שעונה לשם סוזן סמית'. סוזן אינה מתלהבת מאורחיה, מה גם שהיא נמצאת במהלך תקופת אבל על מות חברתה, בקי, שמתה שלוש שנים לפני תחילת הסיפור; אך במשך הזמן היא לומדת להכיר ולאהוב אותם, ולבסוף גם הם לומדים לאהוב אותה.
בזמן שהשניים גרים עם סוזן איידה מקבלת קביים, ולומדת ללכת בעזרתם, היא גם לומדת להשתחרר מההתעללות הפיזית שחוותה וליצור זיכרונות שמחים. בזמן שג'יימי הולך לבית הספר איידה רוכשת חברים חדשים ולומדת לקרוא ולכתוב. איידה אינה שוכחת את רצונה ללמוד לרכוב על סוס, ומממשת את רצונה בעזרת הפוני של סוזן. היא עוזרת בעבודה לאחד מהעובדים של משפחת תורטון, משפחת אצולה שגרה סמוך אליהם ובתמורה הוא מלמד אותה לרכוב.
לאחר זמן מה, באמצע רכיבה, היא רואה סירת משוטים באה מן הים. היא מבינה שמדובר בסירה של מרגל גרמני מהגיס החמישי וצופה בו טומן בחול משדר רדיו. מיד, היא רוכבת על סוסה ישר לתחנת המשטרה. לאחר שקצין אחד חשב אותה לשקרנית קצין אחר האמין לה והם מצאו את המרגל ואת המשדר.
בכל הזמן הזה סוזן מנסה לתקשר עם אמא של ג'יימי ואיידה כדי שתוכל לקבל אישור לניתוח לתיקון הרגל של איידה. יום אחד אמא שלהם באה לבקר כדי להבהיר מעל לכל ספק שהיא לא מאמינה בקשקושים רפואיים ולא מוכנה לשלם ולוקחת אותם חזרה ללונדון לדירה החדשה שלה. באותו יום איידה וג'יימי משכנעים את אמם שהם יכולים ללכת מדירתה ושהיא לא תשמע מהם לעולם ולא תצטרך לשלם עליהם. מיד לאחר מכן מתחיל הבליץ וביתה של אמם סופג פגיעה ישירה. הם בורחים לרחוב ונתקלים בסוזן, שהלכה לקחת אותם ובתוך כך, לגמרי במקרה, יצאה מביתה שלה, שספג אף הוא פצצה.
דמויות

איידה מריה סמית': הסיפור מסופר מנקודת מבטה. היא בת 10 ויש לה רגל קלוטה. חוותה התעללות נפשית, פיזית ומילולית מאמה. שוהה עם סוזן ובתקופה זו לומדת לרכוב על סוסים.
ג'יימס סמית': אחיה הקטן בן השש של איידה, מרבה ללמוד על מטוסים בזמן שהייתם עם סוזן. אמם הביולוגית מאמללת אותו פחות מאת איידה, אבל גם הוא נעשה מדוכא וחרדתי, וקשה לו להתמודד עם המציאות.
סוזן סמית': האפוטרופוסית של איידה וג'יימי. לומדת לאהוב אותם ולטפל בהם אחרי קצת הסתייגות. חברתה הטובה ביותר של בחורה בשם בקי, שמתה מדלקת ריאות לפני תחילת העלילה בסוף אוגוסט 1939. תופרת להם בגדים, מלמדת את איידה לקרוא ולכתוב, וגם עוזרת לה להתגבר על התקפי החרדה שלה. בד בבד, היא נרפאת מהדיכאות שהציף אותה עם מותה של בקי.
מרגרט (מגי) תורטון: חברתה הטובה של איידה. הבת של משפחת תורטון.
אמא: אמם של איידה וג'יימי. אלמנה. מתעללת פיזית ומילולית בילדיה ובעיקר באיידה. שונאת את איידה בגלל ה"רגל המכוערת" שלה.
ליידי תורטון: אמה של מגי. קפדנית ומחמירה, אך אכפת לה מאיידה וג'יימי. אחראית על הפינוי של הילדים לקנט.
פרד גריימס: הסיס של התורטונים. איידה עוזרת לו והוא, בתמורה, מלמד אותה לרכב על סוסים.
תגובות

הספר זכה במדליית ניוברי. Horn Book Magazines טען שזה "סיפור להרגשה טובה." ב-School Library Journal נכתב ש"יכאב לקוראים בגלל איידה כשהיא קוראת לא נכון רמזים ודוחה את סוזן, למרות שהיא כמהה להיות עטופה בחיבוק. יש הרבה מה לאהוב כאן - הקול המרתק של איידה, התפאורה החיה, ההומור, שברון הלב, אבל יותר מכל הרצון העקשן לשרוד שמפגינים איידה ותושבי הכפר שגדלים לאהוב ולקבל אותה."
הערות שוליים

↑  Kimberly Brubaker Bradley, Kimberly Brubaker Bradley (באנגלית)
1909 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1909  במדע |  |
< · 1907 · 1908 — 1909 — 1910 · 1911 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1909.
סוגי הדם השונים
ארכאולוגיה

גילוי הגבירה מאוסר, פסל מיוון העתיקה.
אסטרונומיה

צילום ראשון של השביט האלי.
ביולוגיה

ולהלם יוהנסן (Wilhelm Johannsen) טבע את המונח גן לתיאור יחידת ההורשה הבסיסית.