היסטוריה של ממלכת ירדן
הערות שוליים

↑  LaBianca, Oystein S.; Younker, Randall W. (1995). "The Kingdoms of Ammon, Moab, and Edom: The Archaeology of Society in Late Bronze/Iron Age Transjordan (ca. 1400–500 BCE)".  In Thomas Levy (ed.). The Archaeology of Society in the Holy Land. Leicester University Press. p. 114. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite conference}}:  (עזרה)
↑  B. Mcdonald, Younker Ancient Ammon
↑  Smith's Bible Dictionary
↑  LaBianca, Oystein S.; Younker, Randall W. (1995). "The Kingdoms of Ammon, Moab, and Edom: The Archaeology of Society in Late Bronze/Iron Age Transjordan (ca. 1400–500 BCE)".  In Thomas Levy (ed.). The Archaeology of Society in the Holy Land. Leicester University Press. p. 114. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite conference}}:  (עזרה)
↑  Finkelstein, Israel; Lipschits, Oded; Koch, Ido (2012). "The Biblical Gilead: Observations on Identifications, Geographic Divisions and Territorial History.". Ugarit-Forschungen ; Band 43 (2011). [Erscheinungsort nicht ermittelbar]. p. 151. ISBN 978-3-86835-086-9. OCLC 1101929531.
↑  "י"ג: ט"ו-ל"ב". ספר יהושע.
↑  Harrison, Timothy P. (2009), "'The land of Medeba' and Early Iron Age Mādabā",  in Bienkowski, Piotr (ed.), Studies on Iron Age Moab and Neighbouring Areas: In Honour of Michèle Daviau (PDF), Leuven: Peeters, pp. 27–45, ארכיון (PDF) מ-16 במאי 2018, נבדק ב-16 ביוני 2018 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Rollston, Chris A. (2010). Writing and Literacy in the World of Ancient Israel: Epigraphic Evidence from the Iron Age. Society of Biblical Lit. p. 54. ISBN 9781589831070. ארכיון מ-18 באוקטובר 2017. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "The Mesha Stele". Department of Near Eastern Antiquities: Levant. Louvre Museum. אורכב מ-המקור ב-16 ביוני 2018. נבדק ב-16 ביוני 2018. The stele of King Mesha constitutes one of the most important direct accounts of the history of the world that is related in the Bible. The inscription pays tribute to the sovereign, celebrating his great building works and victories over the kingdom of Israel during the reign of Ahab, son of Omri. The mention of 'Israel' is its earliest known written occurrence. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Na'aman, Nadav (1995). "Rezin of Damascus and the Land of Gilead". Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins (1953-). 111 (2): 105–117. ISSN 0012-1169.
↑  In search for Aram and Israel : politics, culture, and identity. Omer Sergi, Manfred Oeming, Izaak J. de Hulster. Tübingen. 2016. ISBN 978-3-16-153803-2. OCLC 967957191.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: others (link)
1 2 3  al-Nahar, Maysoun (11 ביוני 2014). "The Iron Age and the Persian Period (1200–332 BC)".  In Ababsa, Myriam (ed.). Atlas of Jordan. Contemporain publications. Presses de l'Ifpo. pp. 126–130. ISBN 9782351594384. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  LaBianca, Oystein S.; Younker, Randall W. (1995). "The Kingdoms of Ammon, Moab, and Edom: The Archaeology of Society in Late Bronze/Iron Age Transjordan (ca. 1400–500 BCE)".  In Thomas Levy (ed.). The Archaeology of Society in the Holy Land. Leicester University Press. p. 114. נבדק ב-16 ביוני 2018. {{cite conference}}:  (עזרה)
↑  Levin, Yigal (2020-09-24). "The Religion of Idumea and Its Relationship to Early Judaism". Religions. 11 (10): 487. doi:10.3390/rel11100487. ISSN 2077-1444.
↑  Richardson, Peter; Fisher, Amy Marie (2017-09-04). Herod: King of the Jews and Friend of the Romans (2 ed.). London: Routledge. p. 231. doi:10.4324/9781315163352. ISBN 978-1-315-16335-2.
↑  Richardson, Peter; Fisher, Amy Marie (2017-09-04). Herod: King of the Jews and Friend of the Romans (2 ed.). London: Routledge. p. 231. doi:10.4324/9781315163352/herod-peter-richardson-amy-marie-fisher. ISBN 978-1-315-16335-2.
1 2 3  "Petra Lost and Found". National Geographic. 2 בינואר 2016. ארכיון מ-8 באפריל 2018. נבדק ב-8 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Parker, Samuel; Betlyon, John (2006). The Roman Frontier in Central Jordan: Final Report on the Limes Arabicus Project. Dumbarton Oaks. p. 573. ISBN 9780884022985. נבדק ב-3 ביולי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Herod: King of the Jews and Friend of the Romans". Routledge & CRC Press (באנגלית). pp. 23, 231. נבדק ב-2021-12-12.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  Gates, Charles (15 באפריל 2013). Ancient Cities: The Archaeology of Urban Life in the Ancient Near East and Egypt, Greece and Rome. Routledge. pp. 392–393. ISBN 9781134676620. ארכיון מ-28 בנובמבר 2016. נבדק ב-9 באפריל 2016. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Lemoine, Florence; Strickland, John (2001). Government Leaders, Military Rulers, and Political Activists. Greenwood Publishing Group. p. 43. ISBN 9781573561532. נבדק ב-4 ביולי 2018. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "Um er-Rasas (Kastrom Mefa'a)". UNESCO. 1 בינואר 2004. ארכיון מ-4 ביולי 2018. נבדק ב-4 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gideon Avni, The Byzantine-Islamic transition in Palestine : an archaeological approach, New York, NY, 2014, ISBN 978-0-19-150734-2
↑  Norman Bentwich, England in Palestine, p51, "The High Commissioner had ... only been in office a few days when Emir Faisal ... had to flee his kingdom" and "The departure of Faisal and the breaking up of the Emirate of Syria left the territory on the east side of Jordan in a puzzling state of detachment. It was for a time no-man's-land. In the Ottoman regime the territory was attached to the Vilayet of Damascus; under the Military Administration it had been treated a part of the eastern occupied territory which was governed from Damascus; but it was now impossible that that subordination should continue, and its natural attachment was with Palestine. The territory was, indeed, included in the Mandated territory of Palestine, but difficult issues were involved as to application there of the clauses of the Mandate concerning the Jewish National Home. The undertakings given to the Arabs as to the autonomous Arab region included the territory. Lastly, His Majesty's Government were unwilling to embark on any definite commitment, and vetoed any entry into the territory by the troops. The Arabs were therefore left to work out their destiny."
↑  Kamal Suleiman Salibi, The Modern History of Jordan, London: I.B. Tauris & co ltd, 1993, Pp. 72-80
↑  Ann Dearden, Jordan, London: the Camelot press ltd, 1958, Pp. 43-49
↑  Joab B. Eilon, The Making of Jordan: Tribes, Colonialism and the modern state, London: I.B. Tauris & co ltd, 2007, Pp. 37-46
↑  Arthur r. Day, East Bank/West Bank, Jordan and the Prospects for Peace, New York: Council on Foreign Relations, Inc, 1986, Pp. 16-23
↑  שאול משעל, הקונפליקט בין הגדה המערבית למזרחית בתקופת השלטון הירדני והשלכותיו על דפוסי הממשל והמנהל בגדה המערבית (1949–1967): חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה מאת שאול משעל, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, 1974, עמ' 55-54
↑  Uriel Dann, Studies in the History of Transjordan: 1920-1949, Boulder: Westview Press Inc, 1984, Pp. 17-30
↑  נאמן צץ, ממלכת עבדאללה לאחר הסיפוח (סיכום עד סתיו 1950), ירושלים: אגף החקר, המדור לחקר מדיני, ענף החקר הערבי, 1950, עמ' 18-15
↑  Betty S. Anderson, Nationalist Voices in Jordan: the Street and the State, Austin: University of Texas Press, 2005, Pp. 71-74
↑  Mary c. Wilson, King Abdullah, Britain and the making of Jordan, Cambridge: Cambridge University Press, 1987, Pp. 129-147
↑  צץ, ממלכת עבדאללה לאחר הסיפוח (סיכום עד סתיו 1950), עמ' 60-57
↑  צבי אל-פלג, "פלסטין עצמאית" בסבך היריבות הבינערבית, תל אביב: מכון שילוח לחקר המזרח התיכון ואפריקה, אוניברסיטת תל אביב, 1982, עמ' 18-14
↑  יוסף נבו, עבדאללה וערביי ארץ ישראל, תל אביב: מכון שילוח לחקר המזרח התיכון ואפריקה, 1975, עמ' 52-46
↑  משעל, הקונפליקט בין הגדה המערבית למזרחית בתקופת השלטון הירדני והשלכותיו על דפוסי הממשל והמנהל בגדה המערבית (1949–1967): חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה מאת שאול משעל, עמ' 84-75
↑  מנחם מילסון, ירדן והגדה המערבית, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, 1984, עמ' 12-11
↑  יוסף נבו, עבדאללה וערביי ארץ ישראל, תל אביב: מכון שילוח לחקר המזרח התיכון ואפריקה, 1975, עמ' 116-108
↑  אליעזר בארי, הפלסטינים תחת שלטון ירדן – שלוש סוגיות, ירושלים: י"ל מאגנס, תשל"ח, עמ' 29-28
↑  Samih K. Farsoun and Naseer H. Aruri, Palestine and the Palestinians : A Social and Political History, Boulder, Colo.: Westview Press, 2006, pp. 135-136
↑  משה גבאי, הפלסטינים, גבעת חביבה: המכון ללימודים ערביים, 1982, עמ' 100-95
↑  נבו, עמ' 44–54
↑  Wilson, King Abdullah, Britain and the making of Jordan, Pp. 198-199
↑  אשר ססר, בין ירדן לפלסטין: ביוגרפיה פוליטית של וצפי אל-תל, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1984, עמ' 17-9
↑  זאב בר-לביא, המשטר ההאשמי ומעמדו בגדה המערבית 1967-1949, תל אביב: מכון שילוח באוניברסיטת תל אביב, 1981, עמ' 18-17
↑  Salibi, The Modern History of Jordan, Pp. 168-176
↑  Robert barry satloff, from Abdullah to Hussein, New York: Oxford University Press, 1994, Pp. 13-15
↑  James D. lunt, Hussein of Jordan: Searching for a Just and lasting Peace, New York: William Morrow and Company, Inc, 1989, Pp. 14-15
↑  דן שיפטן, אופציה ירדנית: היישוב היהודי ומדינת ישראל אל מול המשטר ההאשמי והתנועה הלאומית הפלסטינית, אפעל: יד טבנקין/מכון ישראל גלילי לחקר כוח המגן, 1986, עמ' 298-286
↑  Paul a Jordan, The Impact of Social Changes on the Role of the Tribes, Washington: Georgetown University, 1984, Pp. 18-22
↑  משעל, הקונפליקט בין הגדה המערבית למזרחית בתקופת השלטון הירדני והשלכותיו על דפוסי הממשל והמנהל בגדה המערבית (1949–1967): חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה מאת שאול משעל, עמ' 448-441
↑  נבו, עמ' 64–68
↑  נבו, עמ' 138–141
↑  Hamid Rashid, What is the Plo?, Journal of Palestine Studies, 4:4 (1975), pp. 90-109
↑  בארי, הפלסטינים תחת שלטון ירדן – שלוש סוגיות, עמ' 18-9
↑  lunt, Hussein of Jordan: Searching for a Just and lasting Peace, Pp. 108-117
↑  נבו, עמ' 145–146
↑  Edward W. Said, The Question of Palestine, London: Routledge and Kegan Paul, 1979, pp. 133-136
↑  Jillian Becker, The PLO: The Rise and Fall of the Palestine Liberation Organization, New York: St. Martin’s Press, 1984, pp. 59-67
↑  אבי שליים, המלך חוסיין – ביוגרפיה פוליטית, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2007, עמ' 273
↑  נבו, עמ' 161–170
↑  מצטפא כבהא, הפלסטינים - עם בפזורתו, רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2010, עמ' 238-236
↑  שליים, המלך חוסיין – ביוגרפיה פוליטית, עמ' 297-273
↑  כבהא, הפלסטינים - עם בפזורתו, עמ' 239-238
↑  שיפטן, אופציה ירדנית: היישוב היהודי ומדינת ישראל אל מול המשטר ההאשמי והתנועה הלאומית הפלסטינית, עמ' 330-325
↑  מנחם קליין, דו-שיח ושברו: יחסי ירדן-אש"ף 1988-1985, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, 1988, עמ' 9-8
↑  , עמ' 198–199
↑  מילסון, ירדן והגדה המערבית, עמ' 35-31
↑  קליין, דו-שיח ושברו: יחסי ירדן-אש"ף 1988-1985, עמ' 28-23
↑  כבהא, הפלסטינים - עם בפזורתו, עמ' 283-280
↑  שליים, המלך חוסיין – ביוגרפיה פוליטית, עמ' 403-393
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536283705171  LCCN: sh85070697 
נוף אופייני במדינת ירדן המדברית
מצבת מישע (840 לפנה"ס בקירוב), מצבת הכתובה בשפה המואבית המציינת את ניצחונה של ממלכת מואב על ממלכת ישראל.
קאסר אל-עבד, ארמון מהתקופה ההלניסטית שנבנה בידי משפחת בית טוביה (200 לפנה"ס בקירוב).
מקדש אל-ח'זנה בעיר פטרה (המאה הראשונה לספירה), בירת הממלכה הנבטית, ומקורו של האלפבית הערבי.
פאלס
דיוקנו של השריף חוסיין על שטר של דינר ירדני. הכיתוב: "השריף חוסיין בן עלי (מלך הערבים)"
תומאס אדוארד לורנס, הרברט סמואל, והאמיר עבדאללה בעמאן, 1921
מלך ירדן עבדאללה הראשון
מפגש של המועצה הלאומית הירדנית בשנת 1930
ג'ון באגוט גלאב, מנהיג הלגיון הערבי
עמאן בשנת 1940
חייל הלגיון הערבי עומד בתוך הריסות בית הכנסת החורבה, יוני 1948
שטחה של ממלכת ירדן בין השנים 1948–1967
חוסיין מלך ירדן
הלחימה בחזית הירדנית במלחמת ששת הימים
מטוס הוקר הנטר שנתפס מידי חיל האוויר הירדני במלחמת ששת הימים
קבוצת חמושים מהחזית העממית לשחרור פלסטין בירדן, 1969
מפת ממלכת ירדן עם שטחי הגדה המערבית שסופחו לה ב-1950
עבדאללה השני, מלך ירדן