stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הישראלים (תוכנית טלוויזיה)
דמויות > ציון ברוך

רווית: אם לתינוק, אשתו של עמיר (אבי גרייניק), מתפארת בילדה הקטן אך מתקשה בגידולו.
רפי: רופא במחלקה של דוקטור קונפינו אשר מנסה תמיד להציל את המצב ללא הצלחה.
שמעון: בעל דוכן פלאפל, מנסה לקדם את דוכנו לשנות האלפיים ולהתנהג כדוכן בקניון לרוב ללא הצלחה ובעזרת אלתורים כושלים.
מוקה: בעל משרה בכירה במשרד ראש הממשלה. תמיד מוקפץ לישיבות מאיזשהו מקום.
שמואל: מנהל מפעל הקפיצים דל התקציב "קפצו לי". בוס מעצבן ומושחת שנוהג לפטר אנשים רבים(לרוב בגלל בעיות תקציב).
ריבי: חברתו של שלום. בטוחה שהוא מכיר אותה הכי טוב אל אף שההפך הוא הנכון.
אשתו של אביגדור: עקרת בית. נוהגת לגעור באביגדור.
חיים: מובטל, החותם בלשכת התעסוקה, ומסרב לקבל את העבודה בתור מתדלק ועושה הכול על מנת לא לעבוד (חוץ מפעם אחת אשר בה הוא רצה להשיג עבודה אך חווה(שלום מיכאלשווילי) הרסה לו את זה בטעות ומאז נטר לה טינה ובסוף הסדרה מתקבל ועובד בהסבות מקצועיות ואף נקם בחווה וסירב לעזור לה.
דמויות > אסי ישראלוף

סלים: הערבי היחיד באוניברסיטה. יוצא לשירותים תכופות.
מזל: מזכירה בלשכת התעסוקה, מומחית להסבות מקצועיות. בסוף הסדרה עובדת בתור פקידה בלשכה.
דוקטור קונפינו: רופא אשר מאמין בהזדמנות שווה לכל אחד ומנסה להיות פוליטיקלי קורקט ככל האפשר גם כשזה עולה לו בפגיעה במטופלים. נהרג בסוף הסדרה.
ראש הממשלה: אדם שמחליט החלטות חפוזות ובעל מצבי רוח משתנים.
רמי המאמן: מאמן כדורגל מושחת ובעל עבר פלילי. מתמודד עם בעיה אחרת בכל פעם, נוהג להתעצבן ולהגיד "אל תטריף אותי! אל תגמור את רבי!" ומסיים כל מערכון בכך שהוא הולך להתקלח ללא תחתונים.
המוכר: מוכר בכל דוכן ששלום מגיע אליו כדי לקנות משהו לריבי בעל עבר לא ברור עם ריבי.
עמוס מהרכש: עובד בחברת הביטוח שראגא אשר גלית (שלום מיכאלשווילי) מרכלת עליו כל הזמן.
אברם: אב הבית במפעל הקפיצים "קפצו לי". בסוף הסדרה מפוטר מהעבודה ומוחלף ברובוט.
חבר של אביגדור: מדבר ללא הפסקה וחברו אביגדור מתקשר איתו בכל פעם במילה אחת בלבד.
דמויות > שחקנים אורחים

שרון טייכר
אבי קושניר
שירז טל
אוולין הגואל
עמי סמולרצ'יק
אבי גרייניק
אפרת בוימולד
גבי עמרני
שמוליק כהן
שירי גדני
מיקי לאון
ננסי ברנדס
אסי דיין
עודד קטש
דן גלזר
דני קרפל
בני כרמלי
חן אביגדורי
ראו גם

שקופים
הערות שוליים

↑  רותי זוארץ, ‏"אני מעדיף את חברת אשתי על פני הטלוויזיה", באתר גלובס, 8 בפברואר 2007
↑  עכבר העיר, הרבה חריף, באתר הארץ, 10 בפברואר 2007
↑  רותי זוארץ, ‏אנחנו נמוכים?, באתר גלובס, 12 בפברואר 2007
↑  יעל גאוני, ‏פרק הבכורה של "הישראלים" רשם 30.3% רייטינג; פלאפון רכשה את זכויות השידור, באתר גלובס, 13 בפברואר 2007
↑  רועי פינקלשטיין, רייטינג יומי: יאיר לפיד בראש הטבלה עם 20.5%, באתר הארץ, 26 במרץ 2007
↑  רותי זוארץ, ‏עונה שנייה ל"ישראלים"?, באתר גלובס, 9 במאי 2007
↑  ניר קיפניס, ‏לא קשור, אבל מצחיק, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2007
גריז (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  מציאות
 מנחים:  אבי קושניר
 זוכים:  רויטל זלצמן, שחר ישי
 ארץ מקור:  ישראל
 מספר עונות:  1
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (רשת)
 תקופת שידור מקורית:  דצמבר 2007 – מרץ 2008
 
גריז היא תוכנית טלוויזיה, ששודרה בערוץ 2 ברשת, שבמסגרתה חיפשו אחר השחקנים לתפקידים הראשיים של דני וסנדי במחזמר "גריז", שבו יככבו הזוכים במקומות הראשונים. התוכנית הייתה מבוססת על פורמט התוכנית של Grease: You're the One That I Want" ,NBC", והנחה אותה אבי קושניר.
לאחר סיום צילומי התוכנית, החלו הזוכים בה, רויטל זלצמן ושחר ישי, בחזרות למחזמר לצד שחקנים נוספים, אולם לאחר שלושה שבועות של חזרות הוחלט לגנוז את הפקת המחזמר.
המתמודדים > בנות (סנדי)

אורלי בלוך
לירן ספורטה
מריאל סול
חגית ביאר
דנה דוניץ
רוני שיינדורף
נעמה פנחסוב
גל לוגסי
אילנה באואר
שני שאולי
כנרת לימוני
רויטל זלצמן (הזוכה)
המתמודדים > בנים (דני)

אוהד יהודאי
רועי קקון
ניר גרינברג
ניסו שליו
עופר רגירר
אדיר בובליל
אסף גולדשטיין
איתי לוי
ניר חלמיש
גלעד קמחי
יונתן פז-בוגנים
שחר ישי (הזוכה)
השופטים

אסף אמדורסקי
חני נחמיאס
ציפי פינס
אלדד זיו
הערות שוליים

↑  עכבר העיר, אקי אבני, הדור הבא, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2007
↑  אסף כרמל וציפי שוחט, האם "גריז"  תעבור יום?, באתר הארץ, 10 בפברואר 2008
1 2  שירה מן, עכבר און-ליין, הגמר של גריז: הבלונדה לקחה, באתר הארץ, 29 במרץ 2008
שדה הקרח קולומביה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  אלברטה 
 קואורדינטות:  52°09′26″N 117°18′50″W﻿ / ﻿52.157222222222°N 117.31388888889°W﻿ / 52.157222222222; -117.31388888889
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי שדה הקרח קולומביה(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי שדה הקרח קולומביה(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתשדה הקרח קולומביה(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתשדה הקרח קולומביה
 
קרחון אתבסקה
הר אתבסקה
שדה הקרח קולומביה (באנגלית: Columbia Icefield) הוא שדה הקרח הגדול ביותר בהרי הרוקי של צפון אמריקה. שדה הקרח ממוקם בהרי הרוקי הקנדיים בגבול בין פרובינציית קולומביה הבריטית ופרובינציית אלברטה, בקנדה.
שדה הקרח ממוקם בחלקו בקצהו הצפון מערבי של הפארק הלאומי באנף, ובקצהו הדרומי של הפארק הלאומי ג'ספר.
גאוגרפיה

שדה הקרח ממוקם על קו פרשת המים של אמריקה. שטחו 850 קמ"ר, עומקו משתנה בין 100 מטרים ל-365 מטרים. נופלים על שדה הקרח 7 מטרים של שלג מדי שנה.
גאוגרפיה > הרים בשטח שדה הקרח

כמה מהגבוהים בהרי הרוקי הקנדיים ממוקמים בקצות שדה הקרח:
הר אנדרומדה - 3,450 מטרים;
הר אתבסקה - 3,491 מטרים;
הר ברייס - 3,507 מטרים;
הר קאסלגארד - 3,090 מטרים;
הר קולומביה - 3,747 מטרים;
הר המלך אדוארד - 3,490 מטרים;
הר קיצ'נר - 3,505 מטרים;
פסגת התאום הצפוני - 3,684 מטרים;
פסגת התאום הדרומי - 3,566 מטרים;
כיפת השלג - 3,456 מטרים;
פסגת סטוטפילד - 3,450 מטרים.
היסטוריה

שדה הקרח נוצר בתקופת הקרח האילינויסאנית (Illinoisan) (בין 238,000 ל-126,000 לפנה"ס). שדה הקרח הגיע לשיא גודלו בתקופה הויסקונסיאנית (Wisconsinan) (בין 73,000 ל-62,000 לפנה"ס). הגידול הבא של שדה הקרח התרחש בתקופה הויסקונסיאני המאוחרת, בין 18,000 ל-9,000 לפנה"ס.
הגדול האחרון בשטחו של שדה הקרח אירע במהלך עידן הקרח הקטן, בשנים 1200 עד 1900 לספירה. בסביבות שנת 1800 הגיע קרחון אתבסקה לשיא גודלו, לאחר מכן קטן וגדל חליפות עד שנת 1840, מאז הוא החל בנסיגה הנמשכת עד ימינו.
שדה הקרח קולומביה היה אחד האתרים הגאולוגיים הגדולים האחרונים שהתגלו במערב קנדה, בשל אזורו המבודד ובשל תנאי מזג האוויר הקשים באזורו.
באפריל 1827, הבוטנאי הסקוטי דייוויד דאגלס חצה את מעבר אתבסקה - מסלול מסחר חשוב הנמצא מצפון לשדה הקרח, טיפס על הר סמוך וטען כי אותו הר מגיע לגובה של 6,000 מטרים.
בקיץ 1884, הגאולוג פרופסור ארתור פילמון קולמן, חקר את קו פרשת המים של אמריקה, בין באנף לג'ספר, וחיפש את ההר הגבוה שדאגלס תיאר. קולמן לא הצליח למצוא את ההר, אך גילה את העמק שיהפוך לימים לכביש המהיר אייספילד.
ביולי 1898, מגלה הארצות הבריטי נורמן ג'יי קולי וכן יוס סטוטפילד והרמן וולי חיפשו את פסגת דאגלס יחד עם מורה הדרך מאזור באנף - ביל פיטו. בבוקר של ה-18 באוגוסט, קולי ווולי טיפסו על צידו המזרח של הר אתבסקה, ומפסגתו גילו את שדה הקרח האדיר הנשקף עד האופק.
קולי כתב מאוחר יותר:
The view that lay before us in the evening light was one that does not often fall to the lot of modern mountaineers. A new world was spread at our feet: to the westward stretched a vast ice-field probably never before seen by the human eye, and surrounded by entirely unknown, unnamed and unclimbed peaks
תרגום:
הנוף הנשקף לעינינו באור בין הערביים הוא נוף שלעיתים נדירות זוכים לראותו מטפסי ההרים המודרניים. עולם חדש היה מונח לרגלינו: מערבה השתרע שדה קרח אדיר, אשר ככל הנראה לא נצפה מעולם על ידי בן אדם, המוקף על ידי פסגות שהן לא ידועות, ללא שם, ושלא טיפסו עליהן מעולם.
קרחונים

את שדה הקרח מזינים שמונה קרחונים עיקריים ובהם:
קרחון אתבסקה
קרחון קאסלגארד
קרחון קולומביה
קרחון דואום
קרחון סטוטפילד
קרחון ססקצ'ואן
ניתן לראות את שדה הקרח מהכביש המהיר אייספילדס. בחודשי הקיץ מטיילים עולים על הקרחון באמצעות אוטובסי קרח ייעודיים. בחודשי החורף שדה הקרח קולומביה משמש כאתר סקי.
הערות שוליים

↑  מפת שדה הקרח ומיקומו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284732605171  LCCN: sh85028737 
קרחון אתבסקה
אוטובוס השלג המביא מטיילים לקרחון אתבסקה
רפאל קליינמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1962 (בן 63 בערך) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 בת זוג:  שרה קליינמן
 מספר צאצאים:  6
 
הרב רפאל דוד קליינמן (נולד ב-1962) הוא שחקן, במאי, כוריאוגרף, איש חינוך ויועץ חינוכי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בתל כביר בדרום תל אביב במשפחה חילונית. אביו היה ניצול השואה שעלה לישראל עם פרטיזנים יהודים, ואימו עלתה מטורקיה.
למד בבית הספר היסודי על שם יוסף חיים ברנר. בגיל תשע החל ללכת לבית כנסת.
בגיל צעיר הוגדר כילד פלא, והחל לשחק בהצגות. למד בחטיבת הביניים של תיכון עירוני ט"ז (תל אביב). למד במגמת תיאטרון בתיכון תלמה ילין, והשתתף בסיבוב הופעות של להקת הנוער העובד והלומד. למד במכינה של סטודיו למשחק ניסן נתיב. בגיל 16 הופיע בלהקת הליווי של יהורם גאון כזמר־רקדן. השתתף בתפקידים קטנים בסרטים ישראליים.
ב-1980 התגייס לחטיבת הנח"ל, ואז עבר ללהקה צבאית בשם "צוות הווי אלתרמן". בשמונת חודשי השירות האחרונים החלה מלחמת שלום הגליל, והוא הופיע עם חבריו (בין השאר עם אסנת וישינסקי) בערב שנקרא "כוכבים בחוץ".
לאחר השחרור נסע קליינמן לאנגליה, מתוך כוונה ללמוד באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. לבסוף לא למד שם אלא הופיע בקברט בלונדון שהתבסס על הסרט "מופע הקולנוע של רוקי". לאחר מכן חזר לישראל והופיע בתיאטרון, ובסוף השנה עבר לארצות הברית יחד עם זמרים ושחקנים מפסטיבל הזמר החסידי להם יצר את הכוריאוגרפיה למופע. בפילדלפיה פגש בשחקנית שאמרה לו שמחפשים שחקן לתפקיד ראשי בלהקת תיאטרון תנועה בה היא משתתפת. הוא התקבל ללהקה. במקביל שיחק גם במחזמר "יוסף וכתונת הפסים המשגעת" בתיאטראות ברודוויי.
כשהיה בן 23, בעקבות שיחה עם הרב עזריאל טאובר הוא החל ללמוד בישיבת אור שמח במונסי והחל בתהליך של חזרה בתשובה. כעבור שמונה חודשים חזר לישראל ולמד בישיבת אור שמח בירושלים. הוא עבד בעבודות מזדמנות: היה מוכר בחנות של גל פז, מלצר, ובין השנים 1988–1990 שימש כעוזר השר לקליטת העלייה הרב יצחק חיים פרץ. לאחר מכן למד בכולל של ישיבת נהר שלום, והחל לשמש כמלמד.
למד ועסק בשיטת "דמיון נובע".
ביוגרפיה > משחק

ב-1979 גילם רקדן בסרט "שלאגר" שכתב וביים אסי דיין.
ב-1984 יצר את הכוריאוגרפיה להצגה "מאחורי הגדר" מאת חיים נחמן ביאליק שביים אורי פסטר בתיאטרון הבימה.
ב-1998 גילם את נחום איש גמזו (לצד אברהם סלקטר, שלמה וישינסקי וניר רון) בסרט הראשון בסוגת הקולנוע החרדי "נחום איש גם-זו והתיבה המופלאה" שכתבה וביימה ציפי רוזנבלום והפיק שאול אביגור במסגרת "א מחיה!" - מפועלי חינוך יהודיים.
בסרטי האחים גרובייס: ב-2002 גילם את הרב יהודה לייב משפולי בסרט הקאלט "הדב המרקד" שכתב חוטר ישי הלל וביימו  יהודה ואברהם גרובייס, וגילם את דוד בסרט "בלתי צפוי", סרטם האחרון של האחים גרובייס.
ב-2013 כתב וביים את הקליפ לשיר "סלחתי" של מיכה גמרמן. בקליפ השתתפו כ-200 אנשים ועלות הפקתו עמדה על כ-77,000 דולר.
ב-2020 השתתף בסדרת הדוקו-ריאליטי "עוד ניפגש" כמלווהו של גיל פנקס.
ב-2021 שיחק בסרטון בנושא הכרת הטוב וכיבוד הורים בהפקת בני יוסף.
בינואר 2022 הצטלם לסרט הקאמבק של יהודה גרובייס "הסיפור שנשכח", סרט דרמה-תקופתי שצולם בפולין. בו הוא מגלם את יעקב (תפקיד ראשי), משמשו של הבעל שם טוב.
באותה שנה השתתף לצד מוטי ברלב בפרק השמיני של העונה השלישית של "שאלה תשובה", וגילם את הרב יחזקאל בסדרה "אספמיא" (רצים לגמרא) שכתב מתן צור וביים יריב הורוביץ. השתתף בפאנל "על הניסים והרנסאנס בתרבות היהודית" בפסטיבל הרצליה הראשון - גשר לתרבות יהודית שנערך בהיכל אמנויות הבמה.
ב-2023 גילם ראש כולל בסרטון "סעודה בלתי אפשרית" של ברדק.
ב-2024 גילם מנהל חיידר בסדרה אנדרגראונד מאה שערים ששודרה בכאן דיגיטל.
ביוגרפיה > חינוך

ב-1991 החל לעסוק בחינוך. הוא למד תואר ראשון ושני בחינוך, חינוך מיוחד ושיטת פוירשטיין. תחילה שימש כמלמד ולאחר מכן מונה למנהל. הוא שימש כמרצה במכללות להכשרת מורים בישראל והכשרת מנהלים, ופיתח השתלמויות למנהלים חרדים.
ב־2007 בהמלצת הרב שמואל אוירבך נסע לברזיל וניהל שם תלמוד תורה לבנים ובית ספר לבנות של הקהילה היהודית. כשחזר לישראל ניהל סמינר לבנות, וכעבור כשנה חזר לשלוש וחצי שנים בקהילה אחרת בברזיל. ב-2021 חזר לישראל.
ב-2016 התארח בתוכנית הרדיו "בירורי תשובה" שהגישו דן טיומקין ועופר גיסין ברדיו קול ברמה.
בחודש יוני 2023 החל להגיש את התכנית "אז מה עושים?" ברדיו קול חי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לשרה ולהם שישה ילדים, מתגורר ברחביה.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | תפקיד | במאי> ת | סוגה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1979 | שלאגר | רקדן | אסי דיין | קומדיה מוזיקלית |
| 1999 | נחום איש גם זו והתיבה המופלאה | נחום איש גמזו, שחקן ראשי | ציפי רוזנבלום | דרמה היסטורית |
| 2002 | הדב המרקד | יהודה לייב משפולי, שחקן ראשי | יהודה גרובייס, אברהם גרובייס | דרמה היסטורית |
| 2002 | בלתי צפוי | דוד, שחקן ראשי | יהודה גרובייס, אברהם גרובייס | דרמה היסטורית |
| TBA | הסיפור שנשכח | שחקן ראשי | יהודה גרובייס | דרמה היסטורית |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | שם | תפקיד | במאי> ת | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1984 | מאחורי הגדר | כוריאוגרף | אורי פסטר | הבימה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | במאי> ת | סוגה | שידור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | עוד ניפגש | משתתף | אוהד גל-עוז, אורי גרודר | תוכנית מציאות | כאן 11 |
| 2022 | שאלה תשובה | משתתף | נורית יעקבס־ינון | תוכנית מציאות | כאן 11 |
| 2022 | אספמיא: רצים לגמרא | שחקן (הרב יחזקאל) | יריב הורוביץ | סדרת נוער | yes VOD |
| 2024 | אנדרגראונד מאה שערים | מנהל תלמוד תורה | אורי גרודר, אוריאל ביג'ל |  | כאן דיגיטל |
פילמוגרפיה > וידאו קליפים

| שנה | שם | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 2013 | מיכה גמרמן - סלחתי | במאי, תסריטאי |
הערות שוליים

↑  מדברים על זה: בעלי תשובה וחרדים מבית - קול חי, באתר קול חי, ‏7 ביוני 2018
↑  השחקן רפאל ורן שריד על החוויה בדמיון נובע, באתר ערוץ 7, 6 בספטמבר 2022
↑   כנס אלול - 'עד שהלב יפתח' - כלים בדמיון נובע לפתיחת הלב, סרטון בערוץ "דמיונובע", באתר יוטיוב (אורך: 02:12:51)
↑  שלאגר - ספר הקולנוע הישראלי, באתר ספר הקולנוע הישראלי, ‏27 ביוני 2014
↑  מאחורי הגדר - 1984 באתר ארכיון הבימה
↑  נחום איש גמזו והתיבה המופלאה בקטלוג קלטות וידאו וחומרים אורקוליים בנושאים יהודיים של המרכזייה הפדגוגית התורנית באגף לתרבות תורנית של משרד החינוך. עריכה: ציון עמיר ואריה וינברגר, ירושלים תשס"ה
↑  עפרה לקס, חסיד של קולנוע, באתר ערוץ 7, 4 בפברואר 2021
↑  מעולם התקשורת ל"עולמם הקסום של חז"ל", באתר "שיחת השבוע", 7 במאי 1999 (כ"א באיר תשנ"ט)
↑  נתקבל במערכת, בתוך: המעין (כתב עת) כרך לט גיליון ד, תמוז תשנ"ט, עמ' 46
↑  נחום איש גם-זו והתיבה המופלאה באתר הספרייה הלאומית
↑  יאיר טוקר, ‏צפו: הקליפ המדובר של מיכה גמרמן, באתר כיכר השבת, 21 באוגוסט 2013
↑  טלי פרקש, הרשת רוחשת: שירים לתשע"ד טובה, באתר ynet, 30 באוגוסט 2013
↑   שאלה תשובה 🕍 | רפאל ומוטי, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 28:16)
↑  פסטיבל הרצליה הראשון: גשר לתרבות יהודית, 22 בדצמבר 2022
↑  למשל: סיפור הצלחה – פורום מנהלים ומפקחים מובילים בגיל הרך באתר "אחיה"
↑  מערכת מענה, תוכנית הרדיו "בירורי תשובה" 87: הרב רפאל קליינמן על חינוך; עמי ברעם על בעיות משפחתיות בתהליך התשובה, באתר "מענה" - מרכז הדרכה וסיוע לבעלי תשובה, ב בחשוון תשע"ז, 3 בנובמבר 2016
↑   דעה בדקה | רפאל קליינמן | למה בעלי תשובה צריכים תוכנית רדיו, סרטון בערוץ "ביחד תנועת בעלי התשובה בישראל", באתר יוטיוב (אורך: 01:25)
↑  אז מה עושים? התשובה בתוכנית החינוך החדשה - קול חי, באתר קול חי, ‏5 ביוני 2023
↑  עמוד התכנית אז מה עושים? באתר רדיו קול חי
↑  יאיר טוקר, ‏ריקוד המטאטא כפי שעדיין לא ראיתם • צפו, באתר כיכר השבת, 6 ביוני 2018
נחום איש גם-זו התיבה המופלאה, 1999
הדב המרקד, 2002
בלתי צפוי, 2002
צבי הירש מזידיטשוב

| --- | --- |
 לידה:  1763 תקכ"ג סמביר, פולין-ליטא 
 פטירה:  22 ביוני 1831 (בגיל 68 בערך) י"א בתמוז תקצ"א ז'ידאצ'וב, ממלכת הבסבורג 
 תקופת הפעילות:  ? – 22 ביוני 1831 
 
רבי צבי הירש אייכנשטיין מזידיטשוב (תקכ"ג, 1763– י"א בתמוז תקצ"א, 22 ביוני 1831) אדמו"ר ומקובל מפורסם, ייסד את שושלת חסידות זידיטשוב.
תולדותיו

נולד לרבי יצחק אייזיק מכפר סאפרין שבגליציה, מצאצאיו של רבי יום טוב ליפמן הלר בעל ה"תוספות יום טוב", ואחיהם של רבי משה מסאמבור, רבי אלכסנדר מקומרנא, רבי ליפא מסאמבור ורבי ישכר בעריש מזידיטשוב. נישא לרחל פערל מהכפר רודא הסמוך לזידיטשוב.
השפעתו בגליציה הייתה רבה ולאחר פטירת חברו רבי נפתלי מרופשיץ היה רבי צבי לגדול אדמור"י גליציה בדורו. סימוכין לכך אפשר לראות בהתבטאות המפורסמת של תלמידו רבי חיים מצאנז שאמר: כשאומרים בגליציה סתם "רבי", מתכוונים לבעל ה"עטרת צבי". גם לבנו של רבי חיים, רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינובה מיוחסת אמרה בשם רבי מאיר מפרמישלאן ורבי דוד שפירא (דינוב) המשווה את הנסיעה לזידיטשוב בי"א בתמוז לנסיעה לקברו של רשב"י במירון בל"ג בעומר.[דרוש מקור]
נפטר ממגפת הכולרה בי"א בתמוז תקצ"א (1831). רבי שלמה קלוגר הספיד אותו.
אחר פטירתו כיהן אחיו רבי ישכר בעריש כממשיך דרכו, אולם כעבור שנה בלבד נפטר, ואת מקומו מילא חתנו רבי יהודה צבי מראזלא ובשנת ה'תרט"ו החל אחיינו רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב לכהן כאדמו"ר ודרכו המשיכה השושלת.
הגותו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ניתן להרחיב על הגותו יש מאמרים וספרים כמופיע בפרק "לקריאה נוספת".
רבותיו

רבותיו המובהקים היו רבי ברוך ממז'יבוז' והחוזה מלובלין, אך היה מחשיב את כל רבני דורו וביקר בחצרותיהם של המגיד מקוז'ניץ, רבי מנחם מענדל מרימנוב, רבי משה לייב מסאסוב, וה"אוהב ישראל" מאפטא, מהם ציטט בספריו. היה ממתנגדיו הגדולים של רבי שמחה בונים מפשיסחה.
תלמידיו

רבי שמעון מירוסלב.
אחיו משה מסמבור.
רבי מרדכי לטניר (מגדולי תלמידי "החוזה מלובלין") מחבר ספר "מאמר מרדכי".
רבי צבי אלימלך מדינוב.
רבי עזריאל ממונקץ'.
אחיינו רבי יצחק אייזיק מקומרנא.
רבי אלעזר מלנצהוט.
המלבי"ם.
חתנו רבי יהודה צבי מרוזלא.
רבי חיים מצאנז.
רבי אליעזר זאב מבוטשעטש.
רבי שלום מקמינקא.
רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
חיבוריו

"סור מרע ועשה טוב"
"עטרת צבי" - פירוש על הזהר
"בית ישראל"
"פרי קדש הלולים"
"צבי לצדיק" - על תיקוני הזהר
מיכאל ברור, צבי לצדיק, תולדותיו ואמריו, וינה תרצ"א, באתר היברובוקס
מצאצאיו

שרה (נפטרה ט"ז באדר תרל"ד) אשת בן דודה רבי יהודה צבי מראזלה, כיהן באדמו"רות אחרי דודו רבי ישכר בעריש אייכנשטיין.
חיה, אשת רבי יעקב נפתלי הירץ לאבין. כיהן תקופה באדמו"רות אחרי חמיו.
הרב ישראל יוסף מזידיטשוב. חתן קרובו רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
הרב אלכסנדר סנדר, חתנו של רבי אלעזר רוקח מבעלז.
הרב יצחק יעקב מיאס. בערוב ימיו בביליץ כיהן כאדמו"ר בביליץ.
הרב משה, כיהן ברבנות בדרוהוביץ'. חתן רבי יחיאל רובין מקולבוסוף.
הרב צבי הירש כיהן ברבנות בבולחוב.
חתנו הרב יעקב יצחק ויסבלום (בן רבי נפתלי מליז'ענסק).
חתנו רבי שמואל שפירא מפשמישל, בנו של רבי צבי אלימלך מדינוב.
רייזל אשת רבי משה חיים מראזלא, בזיווג שני אשת הרב דוב בער מטלוסט ובזיווג שלישי אשת הרב יוסף רוטנברג (נפטר ה' באלול תרי"ב) רב בקוזובה, סבו של רבי יהוסף מקוסון.
רבקה אשת הרב יהודה לייביש ערליך רבה של ראזלא.
הרב צבי הירש (י"א בחשוון תקצ"ב – בערך תרנ"ה).
הרב נפתלי (ג' בניסן תרכ"ג – תש"ג) מדלאטין. חתן קרובו רבי שלמה יעקב אייכנשטיין מזידיטשוב.
הינדא אשת הרב אליהו אייכנשטיין בנו של רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
ראו גם

חסידות קומרנא
לקריאה נוספת

יונתן מאיר, ‏"צבי לצדיק: יוסף פרל, ר' צבי הירש מזידיטשוב ופולמוס הגימטריות", סמכות רוחנית: מאבקים על כח תרבותי בהגות היהודית, בעריכת חיים קרייסל, בועז הוס, אורי ארליך, באר שבע תש"ע, עמ' 263–300, באתר Academia.edu
רעיה הרן, "עולם הפוך: תפיסת העולם הרדיקלית בהגותו של רבי צבי הירש מזידיטשוב", תרביץ עא (תשס"ב), עמ' 537–564, (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
ישראל אופנהיים, "לדמותה של ההנהגה החסידית בגליציה: סוגיות במשנתו החברתית ובפועלו של ר' צבי הירש מזידיטשוב", גלעד יב (תשנ"א), עמ' מה-נו
דב שוורץ, ר' צבי הירש מזידיצ'וב על ראשית ההתהוות: הגות חסידית?, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, גיליון כו תשפ"א, עמ' 367–423
אברהם סגל, ועל דרך העבודה: פרקים במשנת הקבלה והחסידות של ר' צבי הירש מזידיטשוב, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשע"א
הערות שוליים

↑  זיכרון ימי עברה באתר היברובוקס.
↑  בן רבי משה מסאמבור.
↑  בנו של רבי ישכר בעריש.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300614205171  BnF: cb14522241m (data)  GND: 137067194  ISNI: 0000 0001 1867 313X  LCCN: no94003420  NLA: 50119444  NTA: 152183701  SUDOC: 06014629X  VIAF: 22376814   WorldCat (עם VIAF): 22376814
סוף הדרך (תוכנית טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו העונה השנייה
 סוגה:  תוכנית מציאות
 יוצרים:  עינת דבש, עמי גלאם
 בימוי:  רני סער
 מנחים:  אלי אילדיס
 זוכים:  אריאל פרקש, חצב מן (עונה ראשונה) ג'ניה וסרמן, עובד בן חורין (עונה שנייה)
 פרסים:  חצי מיליון ש"ח
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 מספר עונות:  2
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (רשת)
 תקופת שידור מקורית:  2004–2005
סוף הדרך היא תוכנית מציאות ישראלית ששודרה בערוץ 2 על ידי הזכיינית רשת בשנים 2004–2005.
התוכנית מבוססת על הסדרה המירוץ למיליון. בתוכנית, מצוותים 24 אנשים שלא מכירים זה את זה ל-12 זוגות. הזוגות מתחרים במשימות, כאשר בכל פעם הזוג שמגיע אחרון מודח מהתוכנית. הזוג שנשאר בסוף זוכה בפרס של חצי מיליון שקלים.
התוכנית הופקה במימון הארגון צו פיוס, השואף לחבר בין חלקי החברה השונים, בעלות של חצי מיליון דולר. בשל כך הורכבו הזוגות משני בני זוג שאחד דתי והשני חילוני.
בעונה הראשונה של התוכנית ניצח הצמד אריאל פרקש (רופא דתי) וחצב מן (חילוני הומוסקסואל גלוי ואיש השנה של המגזין "הזמן הוורוד"). בעונה השנייה ניצח הצמד עובד בן חורין (תושב נוב, בנו של מיכאל בן חורין, פעיל מפלגת הימין הקיצוני כך) וג'ניה וסרמן (חילונית, עולה מחבר המדינות, במאית ושחקנית טלוויזיה).
תוכנית הגמר זכתה לרייטינג של 29.6%.
בתרבות

אלי אילדיס עצמו השתתף אף בפרודיות שנעשו לתוכנית: ספיישל ששודר בערוץ הילדים במסגרת חג הפורים בהשתתפות כל כוכבי המגילה וב"היכל התרבות" במסגרת מערכון שעסק בידוענים שמחתנים.
ראו גם

המירוץ למיליון (תוכנית טלוויזיה ישראלית)
פקין אקספרס (תוכנית טלוויזיה ישראלית)
הערות שוליים

↑  ארנה קזין, צו פיוס כשר, באתר הארץ, 28 במאי 2004
↑  קובי בן-שמחון, השותף הסמוי בערוץ 2, באתר הארץ, 21 במרץ 2006
↑  אביבה קרול, ‏נא להכיר: התוכן השיווקי, באתר גלובס, 21 באוקטובר 2004
↑  אורן פרסיקו, ‏ככה מאחים את הקרע בעם, באתר גלובס, 29 באוגוסט 2005
↑  ענת באלינט, "סוף הדרך" תשודר כמתוכנן, למרות טענות על הפרת התקנון, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2004
↑  אהוד אשרי, גיבור הוליוודי, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2005
↑  ענת ביין, ‏"סוף הדרך": רייטינג של 29.6% בשיא, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2005
אל הירשפלד

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1903 סנט לואיס, מיזורי, ארצות הברית 
 פטירה:  20 בינואר 2003 (בגיל 99) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות קנסיקו 
 מקום לימודים:  ליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק 
 פרסים והוקרה:  אגדה חיה של ספריית הקונגרס (מאי 2000)  המדליה הלאומית לאומנויות 
 בן או בת זוג:  דולי האס (1943–1994)  Louise Kerz Hirschfeld (1996–2003) 
 
אלברט הירשפלד (באנגלית: Albert Hirschfeld; כינוי: אל הירשפלד; 2003-1903) היה קריקטוריסט יהודי אמריקאי הידוע בעיקר בזכות דיוקנאותיו בשחור-לבן של ידוענים ו"כוכבי במה" בברודוויי.
רקע וקריירה

אל הירשפלד נולד ב-1903 להורים יהודים ממוצא רוסי בסנט לואיס, מיזורי. בשנת 1915 עבר עם משפחתו לניו יורק ולמד אמנות בבית הספר ליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק (אנ') ובהמשך באקדמיה הלאומית לעיצוב (אנ').
ב-1924 נסע הירשפלד לפריז ולונדון, שם למד ציור, רישום ופיסול. כשחזר לארצות הברית, התפרסמו ציוריו בניו יורק הראלד טריביון, ולאחר מכן החל לעבוד בניו יורק טיימס.
סגנונו של הירשפלד היה ייחודי, והוא נחשב, בזמנו, לאחת הדמויות החשובות שהשפיעה על אמנים, מאיירים וקריקטוריסטים רבים. הקריקטורות שלו היו מבוססות על קו חלק בצבע שחור, שהוא שרטט בקולמוס מנוצת עורב.
לאחר שהחלו לצאת עיתונים עם צבע, הוא הוזמן על ידי מגזינים רבים, שפרסמו את ציוריו בדף השער שלהם. בין המגזינים היו גם: לייף, ניו יורק טיימס, מגזין לוק (אנ'),אמריקן מרקורי (אנ'), הניו יורקר, פלייבוי, פיפל, רולינג סטון ואחרים. בנוסף, הירשפלד אייר ספרים רבים בצבע, ובעיקר ביניהם "הארלם כפי שנראתה בעיני הירשפלד" (Harlem as Seen by Hirschfeld) עם טקסט מאת ויליאם סרויאן.
בסתיו 1963 הוא הוזמן על ידי רשת הטלוויזיה האמריקאית CBS לאייר את התצוגה המקדימה לתוכניות טלוויזיה חדשות של הרשת וביניהן: התכנית Candid Camera ("מצלמה נסתרת").
רקע וקריירה > ברודוויי, סרטים ועוד

הירשפלד שהתחיל לצייר בגיל צעיר, המשיך לצייר עד סוף חייו ובתוך כך תיעד דמויות מרכזיות רבות בעולם הבידור של המאה ה-20, כמו: איור השחקנים, הזמרים והרקדנים של מחזות בברודוויי ששימשו את ה"ניו יורק טיימס" כדי להודיע על מחזות חדשים.
בנוסף לאמני התיאטרון והקולנוע, הירשפלד אייר גם פוליטיקאים, כוכבי טלוויזיה וידוענים, כמו: קול פורטר, האחים ניקולס (אנ'), השחקנים של "מסע בין כוכבים", גלן מילר, דיוק אלינגטון, קאונט בייסי, דיזי גילספי, בילי הולידיי, אלה פיצג'רלד - והרוקיסטים החיפושיות, אלביס פרסלי, ברוס ספרינגסטין, בוב דילן, ג'רי גרסיה, מיק ג'אגר. ב-1977, הוא צייר את עטיפת האלבום "Draw the Line" של להקת הרוק אירוסמית'.
בשנת 1991 זכה הירשפלד לכבוד כשנתבקש לאייר סדרת בולים, עבור רשות הדואר של ארצות הברית, הנושאים פורטרטים של קומיקאים כמו לורל והארדי.
הירשפלד צייר כרזות מקוריות רבות לסרטים, כולל לסרטיו של צ'ארלי צ'פלין, הקוסם מארץ עוץ (1939). הקטע "רפסודיה בכחול" בסרט "פנטזיה 2000" של וולט דיסני נוצר בהשראת עיצוביו, והירשפלד היה היועץ אמנותי לקטע.