stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שעון קיץ
זמני החלפת השעונים > מועדי שעון הקיץ בשנים 2014–2027

| שנה | ישראל> תאריך התחלה | ישראל> תאריך סיום | ישראל> מספר ימים | אירופה> תאריך התחלה | אירופה> תאריך סיום | אירופה> מספר ימים | ארצות הברית וקנדה> תאריך התחלה | ארצות הברית וקנדה> תאריך סיום | ארצות הברית וקנדה> מספר ימים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 28 במרץ | 26 באוקטובר | 212 | 30 במרץ | 26 באוקטובר | 210 | 9 במרץ | 2 בנובמבר | 238 |
| 2015 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2016 | 25 במרץ | 30 באוקטובר | 219 | 27 במרץ | 30 באוקטובר | 217 | 13 במרץ | 6 בנובמבר | 238 |
| 2017 | 24 במרץ | 29 באוקטובר | 219 | 26 במרץ | 29 באוקטובר | 217 | 12 במרץ | 5 בנובמבר | 238 |
| 2018 | 23 במרץ | 28 באוקטובר | 219 | 25 במרץ | 28 באוקטובר | 217 | 11 במרץ | 4 בנובמבר | 238 |
| 2019 | 29 במרץ | 27 באוקטובר | 212 | 31 במרץ | 27 באוקטובר | 210 | 10 במרץ | 3 בנובמבר | 238 |
| 2020 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2021 | 26 במרץ | 31 באוקטובר | 219 | 28 במרץ | 31 באוקטובר | 217 | 14 במרץ | 7 בנובמבר | 238 |
| 2022 | 25 במרץ | 30 באוקטובר | 219 | 27 במרץ | 30 באוקטובר | 217 | 13 במרץ | 6 בנובמבר | 238 |
| 2023 | 24 במרץ | 29 באוקטובר | 219 | 26 במרץ | 29 באוקטובר | 217 | 12 במרץ | 5 בנובמבר | 238 |
| 2024 | 29 במרץ | 27 באוקטובר | 212 | 31 במרץ | 27 באוקטובר | 210 | 10 במרץ | 3 בנובמבר | 238 |
| 2025 | 28 במרץ | 26 באוקטובר | 212 | 30 במרץ | 26 באוקטובר | 210 | 9 במרץ | 2 בנובמבר | 238 |
| 2026 | 27 במרץ | 25 באוקטובר | 212 | 29 במרץ | 25 באוקטובר | 210 | 8 במרץ | 1 בנובמבר | 238 |
| 2027 | 26 במרץ | 31 באוקטובר | 219 | 28 במרץ | 31 באוקטובר | 217 | 14 במרץ | 7 בנובמבר | 238 |
הזזת השעון הלכה למעשה

ברוב המדינות המנהיגות שעון קיץ, מקובל שינוי של שעה בודדת, אם כי באי הלורד האו שבאוסטרליה לדוגמה, נהוג שינוי של חצי שעה בלבד.
שעון הקיץ מתחיל ומסתיים בדרך כלל ביום המנוחה לפנות בוקר, וזאת כדי למזער את אי-הנוחות הנובעת משינוי השעה. בעיה מיוחדת קיימת בתיאום לוחות הזמנים של חברות התעופה, וכן קיימת סכנה כי אנשים יסבלו מחוסר שינה בימים הראשונים לאחר השינוי. לפיכך, נעשה השינוי בשעות שבהן מידת הפעילות של התחבורה ומקומות העבודה היא מזערית. היממה בה מתרחש המעבר לשעון קיץ היא יממה קצרה שאורכה 23 שעות, ואילו היממה בה מוחזרים מחוגי השעון לאחור נמשכת 25 שעות. באירופה ובארצות הברית השינוי מתבצע בין שני ימי סוף השבוע, כלומר בין יום השבת ליום ראשון.
בישראל, בה מסיבות דתיות קיימת בעיה לבצע את העברה בין שני ימי סוף השבוע (ליל שבת), היה נהוג בעבר לערוך את השינוי בשעת חצות של מוצאי שבת. מהסיבות שלעיל, ולאור העובדה שבמקומות עבודה רבים הונהג שבוע עבודה מקוצר, הוחלט לקבוע את המעבר לשעון קיץ לשעה 02:00 בלילה שבין יום חמישי ליום שישי. המעבר לשעון חורף מתרחש באותה שעה במוצאי שבת.
שעון הקיץ בישראל

מדינת ישראל ממוקמת בסביבות קו רוחב 32°, מצפון לחוג הסרטן, אך עדיין קרוב יחסית לקו המשווה. מספר שעות האור בישראל הוא כ-10 בשיא החורף, ויותר מ-14 בשיא הקיץ. ישראל שוכנת בחלק המזרחי של אזור הזמן שלה, ולפיכך, שעת זריחת השמש מוקדמת ממילא, אפילו בחורף, ובשיא הקיץ זורחת השמש מעט אחרי השעה 04:30 על פי שעון החורף. הפעלת שעון קיץ לתקופה ממושכת מאזנת את המצב הזה, ומקרבת את שעות הפעילות לשעות האור.
מועד הפעלת שעון הקיץ בישראל השתנה פעמים רבות בשנות קיומה של המדינה. החל משנת 2013 מופעל שעון הקיץ בישראל בין יום שישי שלפני יום ראשון האחרון בחודש מרץ בשעה 02:00, לבין יום ראשון האחרון של חודש אוקטובר בשעה 02:00.
ראו גם

זמן אוניברסלי מתואם
אזור זמן
הערות שוליים

↑  Myriam B.C. AriesGuy R.Newsham. "The effect of Daylight Saving Time on lighting energy use: a literature review". Energy Policy. Volume 36, Issue 6, June 2008, Pages 1858-1866
↑  Rishi MA, Cheng JY, Strang AR, et al., "Permanent standard time is the optimal choice for health and safety: an American Academy of Sleep Medicine position statement", Journal of Clinical Sleep Medicine 20, 2020, עמ' 121–125 doi: 10.5664/jcsm.10898
↑  Roman Time Keeping
↑  חיבורו של בנג'מין פרנקלין על שעון קיץ (באנגלית)
↑  ג'ורג' ורנון הדסון באנציקלופדיה של ניו זילנד
↑  Clocks change as 100 years of British Summer Time is marked
↑  Ellen Castelow, British Summer Time - Historic UK, Historic UK, ‏26 באוקטובר 2017
↑  סוכנויות הידיעות, רוסיה עוברת לשעון קיץ תמידי: "יפחית סבלם של בני האדם ובעלי החיים", באתר כלכליסט, 26 במרץ 2011
↑  AFP, אחרי ישראל: רוסיה עוברת לשעון חורף - לנצח, באתר ynet, 26 באוקטובר 2014
↑    Philip Johnston, ‏Home front, The Telegraph, 22 January 2007
↑  קיץ נצחי ברוסיה: שעון החורף יבוטל ממחר לצמיתות, באתר וואלה, 26 במרץ 2011
↑  worldtimezone
↑  Energy Conservation Potential of Extended and Double Daylight Saving Time
↑  The facts on electricity consumption and Daylight Saving
↑  בשעון קיץ קונים יותר? לא באופן משמעותי, באתר ynet, 9 בפברואר 2011
↑  שעון הקיץ ומנוחת העובד, דבר, 2 באוגוסט 1951
↑  Shifts to and from Daylight Saving Time and Incidence of Myocardial Infarction
↑  Kazakhstan canceled shifting to the "summer" and "winter" time
↑  Turkey to abandon daylight saving time in 2011
↑  Ahmad ElDardiry, [tz Egypt daylight savings will be back], ‏Wed Mar 1 11:56:53 UTC 2023
↑  Morocco’s Daylight Saving Ends Earlier than Expected
↑  Amy McKeever, Every season actually begins twice—here’s why, National Geographic, ‏31 במאי 2023
1 2  ייתכן שינוי, כי עדיין לא הושלמה החקיקה במועצת האיחוד האירופי
↑   משה גלעד, ולטיול בהרחבה: יצאנו לטייל על קו הרוחב 32 שחוצה את ישראל, באתר הארץ, 31 במרץ 2021
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543366705171  GND: 4181781-3  LCCN: sh85035971  NARA: 10638882  NDL: 00570171  NKC: ph1045105 
גילוי הדעת של בנג'מין פרנקלין
ג'ורג' ורנון הדסון. הוגה שעון הקיץ.
מפת אזורי הזמן
תזכורת לסיום שעון קיץ בארצות הברית בשנת 2001: "לא תוכל לעצור את הזמן... אבל תוכל להחזירו שעה לאחור בשעה 2 ב-28 באוקטובר..."
השינוי בשעות האור בגריניץ' בשנת 2007
הזזת מחוגי השעון קדימה עם הנהגת שעון קיץ באוהיו בפעם הראשונה (1918)
בית העמק

| --- | --- |
חדר האוכל בקיבוץ בית העמקחדר האוכל בקיבוץ בית העמק
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎47 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 770 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית העמק(למפת הגליל המערבי רגילה) בית העמק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית העמק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית העמק32°58′17″N 35°08′41″E﻿ / ﻿32.971331921051°N 35.1448602252502°E﻿ / 32.971331921051; 35.1448602252502  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה אשר (in English: Mateh Asher Regional Council) באדום - בית העמק בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

בֵּית הָעֵמֶק הוא קיבוץ הממוקם בגליל המערבי. דרום מזרחית לנהריה וצפון מזרחית לעכו. נמנה עם ישובי מועצה אזורית מטה אשר ומשתייך לתנועה הקיבוצית.
שם היישוב

מקור שם היישוב מהעיר המקראית "בית העמק", המזוהה בתל מימאס כשני ק"מ מצפון מזרח ליישוב. בתלמוד נזכר בשם "עמק", כאחת העיירות האסורות בשביעית. השמות הקדומים נשתמרו בשם הכפר הערבי שננטש עַמְקָא, שעל אדמותיו הוקם מושב עַמְקָה הסמוך. מקור שם הכפר הערבי כוויכאת, שעל חורבותיו הוקם הקיבוץ, אינו ידוע.
היסטוריה

בתקופה הפרסית התקיים במקום יישוב חוף פיניקי.
היישוב עלה על הקרקע ב-4 בינואר 1949 בכפר הערבי כֻּוַיְכָּּאת (אנ') שננטש במלחמת העצמאות. העולים היו כ-100 חברי גרעין "לאור" של הבונים מהונגריה, שקיבלו הכשרה בעין גב, כפר גלעדי וקבוצת כנרת. ב-7 במאי הצטרף הקיבוץ רשמית לתנועת הקיבוץ המאוחד. בקיץ של 1949 הצטרפו לקיבוץ כ-20 חברים שעלו מעיראק, סוריה ולבנון, וכונו "הגרעין העיראקי". הם לא השתלבו בתוך הרוב שעלה מהונגריה ובתחילת 1951 נותרו רק שני חברים מהגרעין העיראקי וגם הם עזבו בהמשך. בשנת 1950 עזבו כ-30 חברים תומכי מפ"ם את הקיבוץ על רגע הפילוג האידאולוגי בקיבוץ המאוחד, ועברו ליגור וממנה לאייל. לאחר שבקיבוץ נותרו רק עשרות מועטות הצטרפו אליו בשנת 1950 השלמות מגרעיני תנועת הבונים מבריטניה ומהולנד. בעקבות הצטרפותם, רוב חברי הקיבוץ היו יוצאי אנגליה, והקיבוץ נודע לאחר מכן כקיבוץ של יוצאי אנגליה. הצטרפותם גם קבעה סופית את האופי האידאולוגי של הקיבוץ שהצטרף לאיחוד הקבוצות והקיבוצים.
עד תחילת 1954 הוקמו כמה בתים וצריפים למגורים ורק ששה מהבתים של הערבים שמשו למגורים. שאר בתי הערבים שמשו לצורכי המשק. ב-8 בנובמבר 1954 הונח אבן פינה לאולם תרבות בקיבוץ, שנחנך ב-13 במרץ 1957. במאי 1963 נחנך בקיבוץ מרכז ספורט שהוקם בתרומת קלוד לי ורעייתו, נדבנים מאנגליה. באותה עת היו בקיבוץ 140 חברים ו-80 ילדים. בקיבוץ בית העמק לנו הילדים אצל הוריהם.
החל משנות ה-50 קלט הקיבוץ גרעיני נח"ל של תנועת הצופים.
הקיבוץ החליט על שינוי הפרטה בשנת 2000, ומתנהל מאז כקיבוץ מתחדש.
כלכלה

אחת היוזמות הראשונות של הקיבוץ היה מפעל לייבוש תאנים שייבש תאנים מעצי התאנים הרבים בסביבות הקיבוץ שננטשו על ידי הערבים שנמלטו במלחמת העצמאות. בנוסף, היה בקיבוץ ענף צאן ומקיץ 1953 עת נמצאו מים בקידוח בסביבה הוחל בזריעת קיץ, גן ירק סתוי וכן זריעה למרעה בקר וצאן. בתחילת 1954 דווח שלקיבוץ 2090 דונם פלחה, 225 דונם שלחין לגן ירק, מספוא וזריעת מרעה, 850 דונם מטעי בעל, 30 דונם כרם שלחין, 100 דונם גבעות שאינן מעובדות ו-250 דונם הקיבוץ עצמו, שבתוכו עצי פרי רבים. ברפת של הקיבוץ היו 47 פרות חולבות ועוד 30 ראשי בקר לגידול ובדיר היו 350 כבשים.
הקיבוץ סבל ממחסור במים בשנותיו הראשונות. בתחילה הובילו אנשי הקיבוץ מים מרגבה. בתחילת 1951 נמצאו מים בקידוח עמוק שנעשה על ידי הקיבוץ, אך השמחה הייתה מוקדמת שכן העלאת המים לא הייתה כדאית. ביולי 1953 חגגו בקיבוץ את חג המים לאחר שנמצאו מים בסביבה בקידוח של מקורות. מים אלו התחלקו בין הקיבוץ ובין מושב עמקה ולא הספיקו לכל הצרכים החקלאיים. בשנת 1954 נקדח באר נוספת שסיפקה עוד 240 מ"ק לשעה.
בשנת 1963 היה לקיבוץ 400 דונם פרדס ו-400 דונם בננות. כן גידל הקיבוץ כותנה וסלק סוכר וניהל לול ורפת עם 90 פרות.
הקיבוץ היום

בקיבוץ כ-500 נפש, מתוכם 280 חברים ומועמדים, 150 ילדים ועוד כ־50 חיילים וצעירים. בקיבוץ נותרו בתים בודדים מהכפר כוויכאת.
בקיבוץ מתקיים אורח חיים שיתופי למחצה בין החברים, עם ערבות הדדית רחבה. בנוסף, הקיבוץ מפעיל ומחזק את מוסדות הציבור והמוסדות החברתיים, כמו שירותי בריאות ורווחה, חינוך, תרבות, חדר אוכל, אולם ומועדון.
ענפי הקיבוץ העיקריים: מפעל "תעשיות ביולוגיות", מטעי אבוקדו ובננות, גידולי שדה, בית אבות "אצולת בית העמק", חשמל סולארי, חאן אירוח, רפת, לול ומדגרה.
במרכז הקיבוץ נמצא מוזיאון ארכאולוגי קטן בתוך בית ששרד מהכפר כוויכאת. לידו, גן ארכאולוגי ובו מתקנים עתיקים להפקת שמן זית שנמצאו בחפירות באזור.
בכניסה לקיבוץ נמצא קברו של שייח' אבו מוחמד אל כוויכאני המקודש לדרוזים. הוא ישב בכוויכאת בתקופה שבה ישבו בה דרוזים. לא ידוע מתי עזבו הדרוזים והתיישבו המוסלמים.
גלריה

קבר שייח' אבו מוחמד בכניסה לקיבוץ בית העמק
הכניסה לקיבוץ בית העמק וקבר שייח' אבו מוחמד הצמוד אליה
בית משרידי הכפר כוויכאת בבית העמק
הגן והמוזיאון הארכאולוגי בבית העמק
חדר האוכל בתכנון פרדי כהנא
חדר האוכל
חדר האוכל
בית הקברות בקיבוץ בית העמק
הספרייה בקיבוץ (במקור מועדון לחבר)
חדר זיכרון לנופלים ולחברים שנפטרו
ארכיון הקיבוץ
אולם חדר האוכל
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
1 2 3 4  עמנואל הראובני, לקסיקון ארץ ישראל, משרד החינוך ומטח, 2010
↑  יהושע י"ט/כ"ז
↑  נטלי מסיקה, קברים מן התקופה הפרסית בקרבת תל אל־סמרייה (לוחמי הגטאות), עתיקות 29, 1996, עמ' 38*; Natalie Messika, Persian Period Tombs and Graves near Tell Es-Sumeiriya (Loḥamé Hageta'ot), עתיקות 29, 1996, עמ' 109
1 2 3 4 5  העץ הבוכה בבית העמר, הארץ, 22 בפברואר 1954
↑  יישובים שקמו בשנת העצמאות, על המשמר, 4 במאי 1949
1 2 3  רפי פרנקל, תולדות בית העמק - בעיקר ההתחלות ומבט אישי
↑  י"ג גופים חדשים התקבלו לקיבוץ המאוחד, על המשמר, 9 במאי 1949
↑  חברי מפא"י באשדות יעקב וגבעת השלושה יוצאו מהקיבוץ המאוחד, דבר, 25 בינואר 1951
↑  איל, קיבוץ צעיר בעל עבר עשיר, על המשמר, 31 באוקטובר 1952
↑  חיים יערי, ועידה שהכזיבה, דבר, 11 באפריל 1952
1 2  שלמה מדברי, בית העמק ומפעל התאנים, דבר, 7 בנובמבר 1950
↑  סיור עסקנים ציוניים מחו"ל, חרות, 22 באוגוסט 1956
1 2  נורתה אבן פינה לאולם תרבות בקבוץ יוצאי אנגליה, הצופה, 10 בנובמבר 1954
↑  בנוכחות אורחים, למרחב, 14 במרץ 1957
↑  מרכז ספורט ייחנר בקיבוץ בית העמק, דבר, 16 במאי 1963
1 2  יואל דרויש, בית העמק - לדרך המלך, דבר, 16 ביוני 1963
↑  40 ראשי צאן נטרפו ע"י זאבים, על המשמר, 22 בפברואר 1954
1 2  בית העמק ועמקה זכו במים ראשונים, הארץ, 13 ביולי 1953
↑  שפע מים לקיבוץ בית העמק, הארץ, 2 במרץ 1951
↑  תוספת מים לישובי עולים בגליל, הארץ, 10 במאי 1955
↑  קבר שייח' אבו מוחמד אל כוויכאני בכוויכאת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463742305171
צלם אלוהים

צלם אלוהים הוא ביטוי ומושג תאולוגי, שמשמעותו המקובלת כיום היא שהאדם נבדל משאר היצורים החיים משום שטבועה בו מהות אלוהית, אשר מקנה לו זכויות מיוחדות וקובעת עבורו סטנדרטים של התנהגות.
מקור

המקור למושג צלם אלוהים הוא בספר בראשית, שם מתואר שהאדם הראשון נברא בצלמו וכדמותו של האלוהים.  במקרא, משמעותן של המילים "צלם" ו"דמות" הן "מראה חיצוני", ולכן המשמעות הפשוטה של הביטוי היא שצורתו הפיזית של האדם דומה לצורתו של האלוהים. במדרש מופיעים מספר סיפורים המלמדים על כך שבעבר זו הייתה ההבנה הנפוצה של הביטוי, אך בימי הביניים החלה להתקבל ביהדות התפישה שלאל אין צורה פיזית, ובעקבות זאת קיבל הביטוי פרשנויות שונות.
צלם אלוהים במשמעות של הידמות לאל

רש"י מפרש שהצלם הוא חותם כמו תבנית של מטבע, ואותה תבנית היא תבנית אלוהית ודמות דיוקנו של האל, כלומר שצלם אלוהים עניינו הידמות האדם לאל, דבר הבא לידי ביטוי בכמה מישורים.
הרמב"ם ורבנו בחיי בן אשר סברו שצלם אלוהים הוא התבונה המופשטת של האדם, שבה הוא משיג ומתבונן במהותו של העולם ויוצר הפשטה של העולם. הרמב"ם מבחין בין צלם, תואר ודמות. בעוד שתואר הוא צורתו החיצונית של הדבר, צלם הוא מהותו הטבעית וצורתו הפנימית, ואילו דמות הוא מלשון דמיון, שלשכלו של האדם יש דמיון מה לשכל האלוהי, ולכן נאמר על האדם שהוא בצלמו ובדמותו של אלוהים, וזוהי הסיבה שהוא שולט על הארץ.
הידמות נוספת של האדם לאל היא בהליכה בדרכיו בעשיית טוב לזולת, כפי שכתב הרמב"ם בספר המצוות (עשין ח), שהאדם מצווה להדמות אל ה' בהתנהגות של חמלה ורחמנות כלפי הזולת, וכפי שכתב "החפץ חיים" בספרו "אהבת חסד", שצלם האלוהים עניינו כוח בנפשו של האדם להידמות אל השם בדפוסי התנהגותו שהם רק להיטיב ולעשות חסד עם זולתו.
ברם לחזקוני קשה לקבל את הפרשנות שיש דמיון בין האדם לאלוהים ולכן הוא מפרש שלושה פירושים אחרים.
בצלם אלוהים הכוונה בדמות המלאכים, כפי שמפרשים בפסוק "והייתם כאלהים".
מלשון שופט - "בצלם דיין ושופט ברא אותו".
שהמקרא צריך להיות כתוב באופן הבא: "אלהים ברא אותו בצלם".
צלם אלוהים במשמעות של כוח

הרב חיים מוולוז'ין, בכיר תלמידי הגאון מווילנה, מדבר על האלוהים – כבעל הכוחות כולם, ולאדם שנברא בצלמו יש כוח כזה לשלוט ולהניע את כל הכוחות שביקום, מרומה ועד תחתיתה ולהוסיף קדושה ואור במעשיו ומחשבותיו הטובים אפילו בפמליה של מעלה.
הרב יוסף דב סולובייצ'יק מבאר שצלם אלוהים שבאדם מתבטא הן ביצירתיות הכריזמתית שבו, שבין היתר מאפשרת לו ליצור מודל תפיסתי של העולם ולהפוך מאובייקט לסובייקט, להשתלט על הטבע ולפתח אותו, והן בחיפוש אחר המשמעות שבבריאה ובכמיהה לנשגב.
צלם אלוהים הכוח לבחור בטוב

במקורות רבים משמעות בריאת האדם בצלם אלוהים היא, שלאדם יש הידמות אל ה' בכוח הבחירה החופשית שיש לו. וכדברי רבי המגיד מדובנא שקבע כי המושג "צלם אלוהים" "נאמר על הבחירה הרצוניית... כי מצד שהאדם בצלם הקדוש ברוך הוא נתן לאדם רשות לעשות מה שירצה ואין האדם מוכרח במעשיו... ודבר זה מפני כי האדם נברא בצלם אלקים...". וכן הראי"ה קוק גם הוא, בדומה למשך חכמה, מבאר כי "עיקר הצלם הוא החופש הגמור שאנו מוצאים באדם, שעל כן הוא בעל בחירה". כוח הבחירה הוא כוח אלוהי, ש"כמו ה' יתברך שהוא עושה מה שירצה, וכן האדם יש רשות בידו לעשות מה שירצה והוא בעל בחירה". וכך גם המשך חכמה טען שדווקא יכולת הבחירה החופשית שיש לאדם, בניגוד לכל נוצר אחר, ואפילו לפעול כנגד נטיותיו היא הצלם, כשם שהאלוהים חופשי באופן מוחלט לעשות כרצונו, כך האדם אינו נשלט בידי הטבע, אלא יכול לבחור בין טוב לרע.
הציפייה מהאדם, שינצל את כוח הבחירה החופשית לבחור בטוב, כמפורש בכתובים: "...החיים והמות נתתי לפניך הברכה והקללה, ובחרת בחיים למען תחיה אתה וזרעך. כוח הבחירה החופשית נועדה אפוא רק כדי לאתגר אותו, ולאפשר לו להתגבר על דחפיו ויציריו. לאור זאת המושג 'צלם אלוהים' משתף את המשמעות של כוח האדם להתגבר על עצמו, למשמעות גם של השתקפות רצון האל מתוך מעשה האדם, כאילו האדם נושא עליו את דיוקנו ה"צלם" של האל. ברוח זו כותב הרב הירש: "ברם אתה, בן אדם, רק אתה בלבד לצדק נוצרת. בין כל היצורים רק אתה בידך לפעול באי-צדק, כלומר, רק אתה בידך לשלול, כביכול, מאת ה' ומן העולם את שמגיע להם, וליטול יותר ושונה מן המגיע לך..." הבחירה החופשית היא זו שעל ידה הקדוש ברוך הוא "הפקיע אותך מן השיעבוד לחוקתו", וזאת כדי "שבחירות רצונך תנהג בצדק כלפי מצוות ה' וכלפי כל יצור. עליך להגביל מרצון את שליטתך, לרסן מרצון את מעשיך ומוצא פיך, להתגבר מרצון על צרות עינך – והכל רק על פי דרישת הצדק, כי לכך נוצרת. אם תקיים את מצות הצדק הזה, הרי שתזכה באמת להיות "צלם אלוקים", זעיר אנפין אלוקי של כבוד ה' הצדיק בכל דרכיו..."
עמידת האדם באתגרי החיים בכוח 'צלם האלוהים' שבו, בהליכה בדרכי האל, מזכה אותו להגיע בעתיד לעולם הבא, שלדעת המהר"ל מפראג זוהי פונקציה של מעלת האדם בתור 'צלם אלוהים', כדבריו: "...האדם... יש לו מדרגות אלו; האחד, הגוף הנגלה. השני, הנשמה הנעלמת. השלישי, המדרגה שיש באדם שהוא מוכן לעולם הבא... והוא צלם אלקים שנברא בו האדם, ועל ידי זה יש בו המעלה האחרונה היא עולם הבא..."
צלם האלוהים כמבטא יחסי גוף-נשמה

הרמב"ן ואבן עזרא טוענים שהנשמה שבאדם - החלק הרוחני המטפיזי שבו שאיננו מתכלה ונשאר לעד - הוא הצלם, שבו הוא מתדמה לאלוהים. ובעוד שמדברי הרמב"ן בפירושו על התורה נראה כי צלם האלוהים שבאדם מתייחס אל החלק הרוחני – חלק אלוה ממעל – שבו מתדמה האדם אל הבורא, ולא אל החלק הגשמי – שבו מתדמה האדם אל הארץ, בדברי מהר"ל לעומת זאת מבואר להפך, ש"בריאת האדם בעולם הגשמי ומצד עולם הגשמי נאמר על האדם שהוא בצלם אלקים.., כלומר שצלם האלוהים מתייחס דווקא לחלק הגשמי שבאדם. זאת אומרת שהאדם מתדמה לבורא אפילו מצד החלק הגשמי - "כי האדם אינו גשמי גמור, הן בנשמתו האלקית, שיש לו נשמה קדושה, והן מצד שנאמר בו "כי בצלם אלקים עשה את האדם" . כי יש בצורתו עניין אלקי, למי שיודע ברזי חכמה".בהתאם לקו הזה המהר"ל מפראג, לדוגמה, טען שצורת עמידתו של גוף האדם הזקופה, בשונה משאר החיות שכפופות וכאילו משתחוות לפניו, מרמזת שהוא כאלוהים יש בו את תכונת המלכות והשליטה. אלוהים שולט בעולמות המטפיזיים ואילו האדם שולט בעולם הפיזי.
לאמיתו של דבר, צלם האלוהים שבאדם מתייחס – לא לנשמת האדם בנפרד ולא לגופו – אלא הוא מורה על הצירוף של שניהם יחד, וכדברי הרב פינקוס: "...הפלא האמיתי שבבריאת האדם, להרכיב נשמה קדושה עם גוף מעפר, וזה פלא אמיתי של מין האדם והמובן הנכון של צלם אלקים...". מתוך כל איברי האדם הגשמיים, חיבור הנשמה עם הגוף מתבטא במיוחד בפנים, שכן פני האדם הוא "המקום שבו ניכר אור הנשמה בכלי הגוף". ולכן, צלם האלוהים המורה על חיבור הגוף עם הנשמה, מתייחס במיוחד אל פני האדם, כי "עיקר הצלם בא על הפנים דווקא, כי מציאות האדם בפנים שלו, שבו ניכר האדם, ונמצא מה שהוא, וזהו מציאותו", ולכן "מלת 'צלם' בא על הפנים בפרט. וזה מפני כי הפנים בו ניכר ונמצא הדבר שיש לו פנים". התבוננות בפני האדם מלמדת על חכמתו הפנימית, כי "עקר הצלם המאיר בפני האדם, היא חכמות הבורא, שנתן לאדם יתרון על הבהמה, היא המאירה בפני אדם, בבחינת: "חכמת אדם תאיר פניו"" – כלומר, "פני האדם הם המקום היחידי שבגוף, שדרכו זהרוריי השכל בוקעים אל החוץ, חכמת אדם תאיר פניו".
צלם אלהים כמודל התנהגותי

על פי הרמב"ם כל האנשים נולדים בצלם אנוש, ורק אחרי עבודה תבונית ומוסרית מאומצת, בדבקות ברעיונות מופשטים ובהגעה אל איזונים נפשיים של דרך האמצע הנודעת, יש מתי מעט שזוכים להגיע לצלם אלוהים. אמנם היו אחרים שטענו שהאדם נברא בצלם אלוהים מתחילת הווייתו, והוא רק צריך להוציא אל הפועל את עצמו, ולהיזכר במה שהיה לו בילדותו. ובהמשך קו זה ישעיהו ליבוביץ טען כי צלם אלוהים אינו מתנת אל, אלא פוטנציאל שעל האדם לרכוש, והוא נבחן על פיו מעשיו ("וכי לאייכמן או היטלר היה צלם אלוהים?!").
רבי ישראל מאיר הכהן, החפץ חיים בספרו 'אהבת חסד', רואה בצלם האלוהים מודל התנהגותי, ומבאר שבבריאת האדם בצלם אלוהים נתן האל באדם "בכוח נפשו שיתדמה במדותיו להשם יתברך, שהוא רק להיטיב ולהתחסד עם זולתו". לאור זאת הוא קובע כי רק "ההולך בדרך הזה נושא עליו צלם אלהים" ואילו "המונע עצמו ממדת החסד, ואומר בלבו: מה לי להיטיב לזולתי, מרחיק עצמו מן השם יתברך מכל וכל".
צלם אלוהים כמעלה המייחדת את עם ישראל

האור החיים בעקבות הכפילות בפסוק, מפרש כי יש לאדם שני צלמים, אחד גלוי שמצוי בכל אדם (בצלמו), והשני נסתר שמצוי רק בעם ישראל (בצלם אלוהים).
בספרי מחשבת ישראל מתואר תהליך היסטורי ארוך, שבתחילת הבריאה, בעת שאדם הראשון חטא, מעלת 'צלם אלהים' שהייתה לו נאבדה ממנו, ולאחר מכן אברהם אבינו בכוח מעשיו הטובים, החזיר מעלה זו לאנושות, ובמיוחד לעם ישראל שהם בניו.
צלם אלהים במשמעותו הרחבה

בתפיסה רחבה יותר, היו שטבעו את הביטוי "האדם - עולם קטן, העולם - אדם גדול" ובו ציינו את הכוליות של כל אדם ואדם ואת המכלול הרב שיכול להשתקף באדם אחד. בהתאם לגישה זו אמרו חז"ל (במשנה, מסכת סנהדרין, ד, ה), "כל המקיים נפש אחת מעלה עליו הכתוב כאילו קיים עולם מלא", ואכן אפשר לראות בכל אדם ואדם עולם ומלואו.
המלבי"ם בפרשנותו על הפסוק בתהילים: ”אַךְ בְּצֶלֶם יִתְהַלֶּךְ אִישׁ, אַךְ הֶבֶל יֶהֱמָיוּן, יִצְבֹּר וְלֹא יֵדַע מִי אֹסְפָם.” (ספר תהילים, פרק ל"ט, פסוק ז'), סובר, כי היחס שבין גוף האדם לנפשו הוא כמו היחס שבין עולם הטבע לאלוהות, וכמו שהאלוהות מתלבשת בעולם הטבע בעל החוקים הקבועים להנהיג אותו באופן בחירי ועל טבעי, כך לאדם יש יכולת להחלץ מהטבע של גופו וחוקיו ו"לברוא את עצמו בריאה חדשה להיות כבני אלהים", מתוך טבע תשוקת הנפש להתעלות לשורשה העליון.
על פי הקבלה צורת גופו של האדם היא בצלם, באשר צורת תבניתו רומזת על רעיונות מופשטים ובמיוחד על האצילות העליונה ועשר הספירות שצורתו דוגמה להם.
משמעויות הנגזרות ממושג הצלם

מתוך הידיעה שהאדם נברא בצלם אלהים נובעת התפיסה של קידוש החיים האנושיים והאיסור החמור על רציחת אדם באשר הוא, באשר היא מבטלת חיים שיש להם או יכולה להיות להם משמעות אלוהית. מכאן גם נובעים רעיונות השוויון, החירות והאחווה בין בני האדם, באשר כולם צאצאיו של אדם הראשון ונבראים בצלם. חז"ל ביטאו זאת באומרם, שאין דמו של אדם אדום יותר משל חברו, ולכן לא ראוי שאדם גדול ככל שיהיה, יבטל את קיומו של הזולת למען קיומו הוא, או ישלוט בו, אלא צריך לנהוג אחד בשני במנהג אחווה ואהבה. בהתאם לתפיסה זו היו הוגים שטענו שכאשר אדם פוגע ברעהו פגיעה פיזית או נפשית הוא עובר על עבודת אלילים, באשר הוא פוגע בצלם אלוהים, ומי שמבזה אדם בעצם מבזה את האלוהים שמשתקף בו.
מסקנה נוספת מעניין הצלם, היא משמעות החיים העמוקה ביותר של האדם וייעודו הנעלה ביותר, הוא להלך בדרכי האלוהים, ולדבוק במידות האלוהיות של חכמה, תבונה, חסד ואהבה, יושר ואמת. כפי שכותב המקובל הרב משה קורדובירו בספרו תומר דבורה: "האדם ראוי שיתדמה לקונו, ואז יהיה בסוד הצורה העליונה צלם ודמות. שאילו ידומה בגופו ולא בפעולות, הרי הוא מכזיב הצורה, ויאמרו עליו, צורה נאה ומעשים כעורים"
הפסיכולוג ויקטור פראנקל, בספרו "האדם מחפש משמעות" הולך בדרך זו, והוא טוען שהאדם החי ללא משמעות קיומית בעולם חלול, ריקני ומתפורר, ימצא את המזור העמוק ביותר לנפשו בלוגוס, במאמרות רוחניות או ליתר דיוק באידיאות, אפילו במצבים הקשים ביותר שהחיים מזמנים לו. ולכן תורתו נקראת לוגותרפיה - ריפוי באמצעות הלוגוס.
גם הפסיכולוג ההומניסט אריך פרום, מחבר הספר "אומנות האהבה", טוען טענה דומה, שבעולם של "בדילות קיומית" שבה האדם מנותק ומפורד מהכול, האדם יוכל למצוא מזור לנפשו הכאובה מרוב בדידות, רק בהגשמת אידיאת האהבה ובחיבורו אל ישויות אחרות מתוך אהבה.
לאורה של תפיסה זו של קדושת חיי האדם, חוקק חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו הקובע, בין היתר, "אין פוגעים בחייו, בגופו, או בכבודו של אדם באשר הוא אדם", "אין פוגעים בקנינו של אדם", ושכל אדם זכאי לחירות ולחופש תנועה ולצנעת הפרט, שאין להיכנס לרשות הפרט שלו ללא הסכמתו או לערוך חיפוש בו או בכליו בניגוד לרצונו, ואין לפגוע בסוד שיחו, בכתביו או רשומותיו. ואכן, במדינות בעלות אופי שלטוני דמוקרטי מערבי כדי להפר את פרטיותו של האדם ולהאזין לשיחו נדרש אישור של שופט שאמור לבקר את הזרוע המבצעת ולהגן על זכויות היסוד של האדם תוך איזון אינטרסים מול צורכי ציבור וערכים חברתיים.