stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פייסבוק
מאפייני הרשת > משחקים

אתר פייסבוק מספק פלטפורמה למשחקים ואינו מייצר אותם בעצמו.
המשחקים בפייסבוק זוכים לקהל משתמשים יומי של מיליוני גיימרים לערך ביממה.
רוב משחקי פייסבוק פועלים במודל עסקי הנקרא Free to Play או Freemium, שמטרתו להוביל לרווח מתשלום עבור אופציות מתקדמות במשחק. השימוש ברוב המשחקים הוא חינם, כאשר קיימת אפשרות לרכישת אלמנטים שונים בכסף אמיתי.
השחקנים פונים למשחקים בפייסבוק כדי לממש תחביבים מגוונים: ניהול ושליטה על ערים/אנשים/עסקים, גידול וטיפול בחיות, וקטגוריות שונות רבות. רוב המשחקים אינדיבידואלים, אך בו בזמן מייצרים אינטראקציה עם משתמשי פייסבוק אחרים הפעילים במשחקים; אופן הפעולה והיחסים בין המשתמשים מתבטא בשליחת מתנות, בקשות, וקניה ומכירה לפי הצורך של המשתמש במשחק.
תעשיית משחקי הפייסבוק נסקה במהירות, והפכה לבעלת שם בתעשייה הטכנולוגית. בקרב גיימרים רבים התגלתה התמכרות למשחקים, ואלו עברו מתשלום ומכירה של פריטים בעולם הווירטואלי לקניה ומכירה תמורת כסף אמיתי, ולו רק כדי להרוויח חיים נוספים לדמות, להאריך את זמן המשחק בשלב מסוים ועוד.
נכון לשנת 2013, במהלך כנס מפתחי משחקים השנתי (GDC) שהתקיים בסן פרנסיסקו, דיווחה הרשת החברתית פייסבוק על 250 מיליון גיימרים פעילים, והצהירה כי בכוונתה לשקם את מעמד המשחקים באתר לאחר שנפגע בשל הפצות ספאם. הפורטל החדש ככל הנראה ישתלב בעמודי הפרופיל של המשתמשים; מטרת העל, לפי מנהל המוצרים, ג'ורג' לי, היא לשזור את המשחקים לתוך חוויית השימוש בפייסבוק, וכן לקדם פיתוח משחקי פייסבוק שיוכלו לפעול דרך טלפונים חכמים.
קהל חברי פייסבוק נרחב משתמש משחק במשחקים הרבים המוצעים לרשותו ברשת החברתית, אך מאידך משתמשים רבים אשר לא מתעניינים בתחום, רואים בשליחת ההזמנות הרבות למשחקים, בבקשות ובהתראות הבלתי פוסקות מחבריהם בפייסבוק, כמטרד.
מאפייני הרשת > הגנה על חשבון הפייסבוק

פייסבוק פועל על מנת לעזור למשתמש להגן על חשבונו מפני פריצות וגנבות, אך על מנת שתהיה הגנה מיטבית אין תחליף לפעולות יזומות של המשתמש לשמירה על פרטיותו בכלל הרשת כמו שימוש באנטי וירוסים ואנטי רוגלות.
אנטי וירוס לפייסבוק: מספר חברות מספקות אנטי וירוס מותאם להגנה על הפייסבוק באמצעות סריקה תקופתית של הפרופיל ודיווח על בעיות למייל.
גלישה בטוחה ב-HTTPS: גלישה בפרוטוקול HTTPS מעלה את רמת ההצפנה של האתר. אם הגדרה זו אינה מוגדרת כברירת מחדל ניתן להגדיר אותה דרך הפייסבוק.
חברים מהימנים: פייסבוק מאפשרת שחזור סיסמה במקרה שזו אבדה, נשכחה או נפרצה, באמצעות תוסף שבו ניתן להגדיר בין שלושה עד חמישה חברים, שבאחד מהמקרים הנ"ל יקבלו מפייסבוק קוד אבטחה לשחזור החשבון הנעול. המשתמש יאלץ להקליד לפחות שלושה קודים.
אימות טלפוני: ניתן לבחור באימות טלפוני כאשר נכנסים לחשבון הפייסבוק ממחשב שאינו חובר עד לאותו רגע לחשבון. כך כאשר מישהו ינסה להיכנס לחשבון הפייסבוק ממחשב אחר הוא יידרש להקליד קוד שנשלח בהודעת SMS למספר שהוגדר מראש.
מאפייני הרשת > פטירה של משתמש בפייסבוק

ככלל, מדי יום ביומו, מתים בעולם אנשים רבים. בפרט, לחלק מאנשים אלו, קיים חשבון (דף משתמש) בפייסבוק. לאור היקף המשתמשים הנרחב בפייסבוק: כשני מיליארדי משתמשים, נוצר מצב בו אנשים רבים, אשר בבעלותם דף משתמש בפייסבוק - נפטרים מדי יום ביומו. מדיניות פייסבוק כלפי משתמשים אשר נפטרו היא הקפאת חשבונם, תוך העברתו למצב "הנצחה", בו אין עוד אפשרות לעדכן או לערוך את החשבון. עם זאת, ניתן לכתוב על קיר המשתמש הודעות ("פוסטים"), המביעות געגוע למנוח, או הבעת צער באשר למותו. יש להבדיל בין הנצחת פרופיל לבין מחיקת פרופיל: דיווח לפייסבוק על מנת שפרופיל יונצח היא פעולה היכולה להתבצע על ידי כל אחד, כולל זרים מוחלטים: יש רק צורך בלינק למודעת אבל ופרטים כלליים נוספים, שאינם מצריכים הכרות אישית עם הנפטר. פנייה לפייסבוק על מנת שפרופיל יימחק אפשרית רק על ידי קרוב משפחה של הנפטר ומצריכה תעודת פטירה ופרטים רבים יותר.
ב-2015, אפשרה פייסבוק למנות איש או אשת קשר למורשת הדיגיטלית של הנפטר. באנגלית תפקיד זה קרוי Legacy Contact ובעברית "איש קשר לנושאי הנצחה". פעולה זו מתבצעת על ידי בעל הפרופיל בעודו בחייו ואינה קשורה לא להנצחת הפרופיל ולא למחיקת הפרופיל, שהן פעולות שמתבצעות לאחר מות בעל הפרופיל.
שימוש בפייסבוק > נתונים מספריים

משתמשים פעילים: כ-2.91 מיליארד משתמשים (נכון לפברואר 2022)
צפיות בדפים לחודש: במובייל: 1.66 מיליארד, במחשב שולחני: 1.32 מיליארד (נכון ל-יוני 2017)
בממוצע יש לכל משתמש בפייסבוק כ-155 חברים
סקר שנערך ב-2 במרץ 2007 בקרב בני נוער בארצות הברית, על ידי חברת הסקרים "eMarketer", גילה כי נשים מגיל 17 - 25 נכנסות לפייסבוק מעט יותר (69%) מאשר גברים (65%). בנוסף, זכה האתר לשיא עולמי, כפופולרי ביותר להעלאת תמונות ברשת, עם שיא של כארבעה עשר מיליון תמונות ביום בממוצע. בספטמבר 2017, דורג פייסבוק כאתר הנצפה ביותר באינטרנט. במאי 2008, האתר משך אליו כמות שיא של מבקרים - כ-123.9 מיליון. בזמן זה, הוא דורג על ידי האתרים האחרים במקומות הראשונים כבעל צפיפות ההודעות הגדולה ביותר ברשת (מהבולטים שבהם: אתר "Quantcast" דירג אותו במקום ה-16, ואתר "Compete" במקום ה-20). במאי 2011, דורג האתר כאתר השלישי הנצפה ביותר, עם 714 מיליון גולשים בחודש.
פייסבוק נחשב לאתר הפופולרי ביותר במדינות בהן השפה הרשמית היא אנגלית, בהן ארצות הברית, קנדה והממלכה המאוחדת. בארצות הברית, נמצא האתר בשימוש בלמעלה מ-62% ממשקי הבית להם גישה לאינטרנט.
ב-1 בפברואר 2012, הגישה פייסבוק בקשה לוועדה לניירות ערך בארצות הברית לבצע הנפקת מניות. בתשקיף פרסמה פייסבוק נתונים על מצב החברה, נכון לסוף 2011, ולפיהם כ-845 מיליון משתמשים פעילים בחודש, כ-483 מיליון משתמשים פעילים מדי יום, 100 מיליארד יחסי חברויות בין המשתמשים, 2.7 מיליארד תגובות ולייקים ביום, 250 מיליון תמונות המועלות מדי יום.
לפי מחקר של חברת "קום-סקור"(אנ') בשנת 2011, ישראל הייתה במקום הראשון בעולם מבחינת זמן שימוש ברשתות חברתיות. על פי המחקר, גולש ישראלי ממוצע מעביר 11.1 שעות בחודש באתרי רשתות חברתיות, ובראשן פייסבוק.
שימוש בפייסבוק > פרסום בפייסבוק

פייסבוק מפעילה מערכת לניהול פרסום, המאפשרת להציג פרסום מסוגים שונים באתר ובאפלקציית פייסבוק וכן ביישומים נוספים השייכים לקבוצת האם מטא כדוגמת אינסטגרם, ומציעה מספר כלים לפרסום באמצעות פילוח קהל יעד על פי גיל, מגדר, תחומי עניין, אמונה דתית והשתייכות מפלגתית, מצב משפחתי ומקום מגורים.
חלק מהכלים מיועדים לחברות בעלות תקציב גבוה ואילו כלים אחרים מיועדים אף ללקוח בעל תקציב נמוך.
פאוור אדיטור: כלי ליצירת קמפיין בפייסבוק המאפשר לנתח את קהל היעד, ולבחור את מיקום המודעות. ניתן לשלם על הפרסומת על פי מספר אנשים הצופים במודעה או על פי Pay Per Click - PPC ובעברית - תשלום לפי לחיצה.
קהל מותאם אישית: מאפשר למפרסמים לפנות ללקוחות אשר פרט מזהה אחד או יותר כגון כתובת דואר אלקטרוני או מספר טלפון שלהם נשמר אצל המפרסמים.
קהל דומה (באנגלית: LookAlike): כלי פרסום המאפשר למצוא משתמשים בעלי פרטים דומים לקהל היעד של המפרסם ובכך לפנות באמצעות הפרסום למשתמשים רלוונטיים יותר.
פילוח לפי קטגוריות מתקדמות: כלי המאפשר למפרסמים לפלח את קהל היעד באמצעות מידע כגון פרטים דמוגרפיים או התנהגותיים על המשתמש, לדוגמה: פרסום סמוך ליום הולדת המשתמש, לפי סוג מכשיר הסלולרי שלו או על פי מספר הילדים שלו.
סיפורים ממומנים: כלי זה לוקח את השיתופים אשר משתמשים עשו לדף המשתמש של החברה ומקדם אותם תמורת תשלום. כך יוצא שהמשתמש "ממליץ" בדף הפייסבוק שלו על המוצרים או השירותים של המפרסם.
שימוש בפייסבוק > שימוש בקרב נבחרי ציבור וידוענים

עם עליית הפופולריות של האתר, החלו נבחרי ציבור להשתמש באתר לשם תקשורת עם הציבור:
זמן קצר לאחר כניסתו של ברק אובמה לבית הלבן נפתח בין היתר עמוד פייסבוק לבית הלבן, בנוסף לעמודים באתרים טוויטר ומייספייס. מאות אלפי משתמשים נרשמו כמעריצים לעמוד ומתעדכנים באמצעותו במסרים והודעות רשמיים.
בצרפת שימש פייסבוק את השרה לפיתוח הכלכלה הדיגיטלית, נטלי קושצ'ושקו-מוריזה, להודעה על כניסתה להיריון.
ידוענים רבים בעולם, ובארצות הברית בפרט, פתחו לאורך השנים עמוד פייסבוק בו הם מפרסמים עדכונים על חייהם הפרטיים.
בנימין נתניהו, בזמן כהונתו כראש ממשלת ישראל, פתח עמוד בשנת 2012, והגיע ביולי 2020 ללמעלה משניים וחצי מיליון עוקבים.
אספקטים שליליים

ככל שהאתר הפך פופולרי יותר, כך הוא הפך באותה המידה מקור למעשים שליליים שונים, בהם פייסבוק מנסה להילחם. מעשים אלו כוללים:
אספקטים שליליים > גניבת זהות

נוכלים משתמשים בפייסבוק כדי להזדהות כאדם אחר. לאחר שהם מזדהים ככזה, הם יוצרים רשת חברתית במקום אותו האדם ומנצלים אותה לצרכים שונים כדוגמת בקשה לתרומות, קביעת פגישות פנים אל פנים המסתיימות בשוד, רצח, ופעולות טרור וכן איסוף מידע מקדים לעבירה, כמו תאריכי חופשות בחו"ל לצורך פריצה. לדברי פייסבוק, ברגע שתופעה כזו מדווחת על ידי הגולשים, היא מטופלת מידית.
אספקטים שליליים > הפצת מידע כוזב

תופעת חדשות כזב הפכה בהדרגה לנפוצה בפייסבוק, בדומה לרשתות חברתיות אחרות, כאשר הבחירות לנשיאות ארצות הברית של שנת 2016 הביאה את הנושא לסדר היום הציבורי וגרמה לפייסבוק לנסות ולפעול לשיפור הנושא, והחלה להפעיל תוכנית בדיקת עובדות בסוף שנת 2016, והידקה שיתופי פעולה עם רשת בדיקת העובדות הבינלאומית. אחד הצינורות העיקריים להפצת חדשות כזב הם חשבונות מזויפים. בדיון שנערך בכנסת, הצהירה פייסבוק כי היא מחקה כמיליארד חשבונות כאלה, וטענה שמדובר ב-99% מהחשבונות המזויפים בפלטפורמה.
עם פרוץ מגפת הקורונה בתחילת שנת 2020 פייסבוק הגבירה את מאמציה לחסום קבוצות שהפיצו תיאוריות קשר או מידע מטעה בנושא. אף על פי שפייסבוק החלה לסמן פוסטים כוזבים, ובכך להקטין את תפוצתם ולהזהיר את הקוראים, נכון ליוני 2020, פוסטים של פוליטיקאים מוחרגים מפעילות זו, בנימוק שזכות הציבור לדעת מהן דעותיו של כל מועמד. ביוני 2020 פייסבוק עמדה במרכז מחאה מצד עובדיה ומצד גורמים שונים, על רקע שינוי מדיניותה של טוויטר המתחרה בנושא זה, ודבקותה של פייסבוק במניעת בדיקת-עובדות על פוסטים של פוליטיקאים. בהמשך, החל קמפיין הקורא לחרם נגד פייסבוק ואינסטגרם בשם "Stop Hate For Profit" (די לשנאה בעד רווח). לקמפיין, אותו יזמה הליגה נגד השמצה, הצטרפו יותר מ-100 גופים ובהם תאגיד יוניליוור, Verizon, פטגוניה, בן & ג'ריס, לנדינג ונורת' פייס (חלקן איימו להחרים גם רשתות כמו טוויטר). זאת כחלק מביקורת על האלגוריתם של החברה. בתגובה, המנכ"ל מארק צוקרברג הודיע על שורה של שינויים במדיניות הפרסום ברשת החברתית.
עקב ביקורת רבה שפייסבוק ספגה בשל מתן קול למכחישי אקלים, השיקה פייסבוק ב-15 בספטמבר 2020 מרכז מידע למדעי האקלים במטרה לקדם קולות סמכותיים בנושא שינויי אקלים ולספק גישה למידע "עובדתי ועדכני" על מדעי האקלים. המרכז הציג עובדות, נתונים של מוסדות רשמיים, כולל הפאנל הבין-ממשלתי לשינויי אקלים (IPCC), תוכנית הסביבה של האו"ם (UNEP), המרכז הבינלאומי לאוקיינוסים וסביבה (NOAA) והארגון המטאורולוגי העולמי (WMO), עם חדשות רלוונטיות והודעות.
וול סטריט ג'ורנל פרסם כי פייסבוק מחריגה משתמשים מסוימים מניטור התבטאויות. העיתון פרסם גם כי החוקרים של הפייסבוק גילו כי מפרסמים רבים, ובתוכם מפלגות פוליטיות, ניצלו אלגוריתם חדש, שנוצר ב-2018 ועוצב על מנת לקדם פוסטים שכבר זכו לתהודה קודם לכן, על מנת לפרסם מידע שמעורר כעס ושנאה בקרב המשתמשים.
אספקטים שליליים > שליחת דואר זבל

יישומים שונים בפייסבוק, המופעלים על ידי שולחי דואר זבל, מבקשים מהמשתמשים להכניס כתובת דואר אלקטרוני שלא כחוק. כתובות אלו מועברות לאחר מכן למפיצי דואר זבל העושים בהם שימוש לא חוקי לצורך שליחת ההודעות הללו. בנובמבר 2010, ניצחה מנהלת פייסבוק בתביעה שהגישה נגד אדם גוארבז ממונטריאול, שהפעיל יישום מסוג זה, וקיבלה 873 מיליוני דולרים כפיצוי.
אספקטים שליליים > גזענות ועידוד פשעי שנאה

פתיחת קבוצות פייסבוק הקוראות לבצע פשע שנאה נגד אוכלוסיות מסוימות:
שבעה עמודים של קבוצות איטלקיות נאו-נאציות שקראו לפגיעה במיעוטים איטלקיים ובראשם צוענים הורדו מהאתר על ידי מנהלת פייסבוק.
עמוד שנפתח ב-2008 על ידי תלמיד קנדי בן 14 והכריז על 20 בנובמבר כעל "יום הבעיטה בג'ינג'י" הביא לעשרות מקרים ברחבי ארצות הברית וקנדה בהם הותקפו תלמידים ג'ינג'ים בבתי הספר ובאוניברסיטאות.
קבוצה שנפתחה ב-2010–2011 וקראה לאינתיפאדה שלישית בישראל ב-15 במאי 2011, נסגרה בעקבות "הפרת תנאי השימוש".
קבוצות רבות שקוראות לדה-לגיטימציה (וברוב המקרים גם להשמדה) של ישראל, חלקם בעלי שמות כגון: "מוות לישראל", "Fuck Israel" ואף המשווים את ישראל לגרמניה הנאצית.
במאי 2015 נגזר לראשונה בישראל עונש מאסר בפועל בגין פרסומים בפייסבוק. עומר שלבי בן 44 ממזרח ירושלים נידון לתשעה חודשי מאסר על הסתה ותמיכה בארגון טרור בעקבות דברים שפרסם בפייסבוק.
אספקטים שליליים > פרטיות

משתמשי פייסבוק רבים אינם מודעים לאפשרויות השונות להגנת הפרטיות, או שאינם טורחים לשנות את ההגדרות ההתחלתיות. הגדרות ברירת המחדל של פייסבוק עלולות לחשוף פרטים אישיים, שהמשתמש התמים לא בהכרח התכוון אליהם ובכך לחשפם גם לזרים, או לפחות לקבוצה גדולה יותר של אנשים מהקבוצה אליה התכוון המשתמש. הפרטים האישיים וההעדפות האישיות יכולים אף להיות מועברים לחברות מסחריות ולמפרסמים שונים. עובדה זו יכולה להביא לכך שהמשתמש ימצא מודעות פרסום מותאמות אישית בפיד שלו. מצב זה עלול לגרום לבועת פילטר שבה המשתמש נחשף אך ורק לפרסומות או לתכנים ספציפיים אך מבודד מהשאר.
במאי 2017, חשף הגרדיאן הבריטי מסמכים פנימיים של החברה, המסבירים את מדיניות הצנזורה של פייסבוק. בין השאר, קבעה החברה כי פוסטים המציגים אלימות, התעללות בבעלי חיים, ניסיונות גולשים לפגוע בעצמם ועוד הם תוכן לגיטימי.
במרץ 2018 נחשף, כי פרטים אישיים של חמישים מיליוני משתמשים נמכרו לחברת קיימברידג' אנליטיקה, חברה שפעלה בשירות קמפיין הבחירות של דונלד טראמפ. המידע הושג הודות ל-270 אלף משתמשים שהתירו לאפליקציית "Global Science Research" לגשת לפרטיהם, ולפרטים של חבריהם.
אספקטים שליליים > חשבונות קש בפייסבוק

בדו"חות שפרסמה פייסבוק באמצע שנת 2012, ציינה החברה כי לפי בדיקות שערכה, מעל 83 מיליון חשבונות פייסבוק בכל העולם הם שקריים (כפולים או מזויפים) ומהווים כ-8.5% מכלל החשבונות הפעילים ברשת (955 מיליון). החברה מחלקת את חשבונות הקש לשתי קבוצות עיקריות: משתמשים בלתי מזוהים, כגון חיות מחמד או בתי עסק, אשר משתמשים בפרופיל הקש למטרות זדוניות, כגון שליחת דואר זבל למשתמשים אחרים. הערכת פייסבוק היא, כי סך כל חשבונות המשתמשים שאינם מזוהים, מהווים כ-2.4% מכלל החשבונות הפעילים (כ-22.9 מיליוני חשבונות כאלו), וכי המשתמשים ה"מזויפים" מהווים כ-1.5% מכלל המשתמשים הפעילים, כ-14.3 מיליון. עוד ציינה פייסבוק, כי מספר חשבונות הקש היה נמוך באופן משמעותי במדינות המערב, דוגמת ארצות הברית ואוסטרליה - ביחס למדינות מתפתחות, דוגמת אינדונזיה וטורקיה.
כדי לצמצם את תופעת החשבונות ה"מזויפים" מחייבת פייסבוק כל משתמש שנחשד שלא השתמש בזהותו האמיתית, לשלוח תעודת זהות ממשלתית או מסמכים מזהים אחרים על מנת להוכיח שהפרטים אותם רשם בחשבון אמיתיים. אם בעל החשבון לא שלח את תעודת הזהות הממשלתית או מסמכים מזהים אחרים חשבונו יישאר מושבת לצמיתות. פעילי פרטיות רבים מבקרים מדיניות זו של חברת פייסבוק, ומגדירים אותה כ-"דרקונית", באומרם כי היא פוגעת קשות בפרטיות המשתמשים שנחשדו שלא השתמשו בפרטיהם האמיתיים וכי אין להם ברירה אלא לשלוח את תעודת הזהות הממשלתית או שחשבונם יישאר מושבת לצמיתות.
תחקירים שונים, בין היתר של כלי תקשורת דוגמת "מעריב" והרשת האמריקאית NBC, מאתרים לעיתים רשתות של פרופילים מזויפים בפייסבוק שמקדמות עסקים, פוליטיקאים ואינטרסים שונים ברשת.
בדצמבר 2021 פרסמה חברת "מטא" שהסירה מפייסבוק מאות חשבונות שמשמשים שבע חברות הפועלות לאיסוף מודיעין על משתמשי פייסבוק. ברשימת החברות הללו נכללו ארבע חברות ישראליות: קובוובס טכנולוג'יס, קוגנייט, בלאק קיוב ובלוהוק סי. איי. אסטרטגיה.
אספקטים שליליים > ביקורת כלפי מדיניות חסימת העמודים של פייסבוק

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תפקידן של חברות האינטרנט בנוגע לחופש הדיבור בפרט ובהיבט המוסרי-חברתי בכלל, הוא טריטוריה חדשה ושנויה במחלוקת. חוקר התקשורת טרלטון גילספי מאוניברסיטת קורנל טען בשנת 2010 כי האתגרים המוצבים בפני חברות אלו דומים לאלו שניצבים בפני ענקיות העיתונות הישנה, וכי פעילותן של ענקיות האינטרנט בתחום מונעת את הדיון ציבורי בנושא חופש הביטוי תוך כדי שהן משדרות ליברליות ונייטרליות כלפי חוץ.
מדיניות חברת פייסבוק בנוגע לחסימת עמודים עולה בשיח הציבורי. בישראל נדון הנושא בציבור ובבית המשפט בעקבות חסימת הדף "סטטוסים מצייצים". בספטמבר 2016, נידונה חסימת עמוד הפייסבוק הפופולרי "הצינור", בשל הפרת זכויות יוצרים.בנובמבר 2016, התנהל קמפיין רשתי בשל חסימת עמודיהם של כוכבי רשת רבים בשל שימוש במילים הנחשבות פוגעניות על ידי פייסבוק. הטענה המרכזית הייתה כנגד שרירותיות החסימות, והעובדה שנערכו ללא התראה מוקדמת ולעיתים אף בעקבות סטטוסים ישנים, במקרים מסוימים בני מספר שנים.
הכותבים יותם זמרי, נועם פתחי, רז ציפריס ואבנר רסל נחסמו בשל השימוש במילה "קוקסינל" בסטטוסים שפרסמו. על המילים האסורות שהובילו לחסימת משתמשים נמנו "קוקסינל", "כושי", תיאור שימוש בסמים, שימוש בהטיות המילה "אונס", גידופים ובדיחות עדתיות.
אחד האירועים המרכזיים אשר העלו את הביקורת כלפי מדיניות פייסבוק ברחבי העולם היה מכתב פתוח שפורסם ב-9 בספטמבר 2016 על שער העיתון המוביל בנורווגיה "אפטן פוסטן" (אנ') בנוגע לצנזור תמונתו זוכת פרס פוליצר של צלם העיתונות, ניק אוט (אנ'), "טרור המלחמה". תמונת הילדה הווייטנאמית העירומה חשפה לעולם את זוועות מלחמת וייטנאם. במכתב הפתוח נכתב כי מנכ"ל פייסבוק, מארק צוקרברג, משתמש לרעה בכוח שיש בידיו ובמקום להפוך את העולם לפתוח ומחובר יותר, הוא מעודד טיפשות.
בעקבות הביקורת הודיעה פייסבוק בשנת 2020 על הקמת מועצה מקצועית בלתי-תלויה שתשמש בתור הסמכות בנוגע לפניות משתמשים להסרת תוכן, אך בעיקר בנוגע לבקשות ביטול-חסימה בעקבות תוכן בעייתי. המועצה החלה לדון במקרים שונים החל משנת 2021, כאשר פגישות אלו מתקיימות מדי כמה חודשים ועוסקות בדילמות סביב מספר מקרים ספציפיים של פוסטים שהוסרו על ידי פייסבוק.
לשון הרע

ככל פרסום, גם פוסט בפייסבוק עשוי לשמש בסיס לתביעת לשון הרע או דיבה נגד כותב הפוסט. בפרשת שאול נגד ניידלי בית המשפט העליון נדרש לשאלה האם פעולות לייק ושיתוף לפוסט שהוא לשון הרע מהוות אף הן בסיס לתביעה, וקבע שפעולת שיתוף עלולה להיחשב ללשון הרע, ואילו פעולת לייק לא תיחשב ככזו.
המועצה המפקחת על פייסבוק

המועצה המפקחת על פייסבוק היא ארגון אשר הוקם בשנת 2018 על ידי מארק צוקרברג בעקבות הצעתו של הפרופסור למשפטים מאוניברסיטת הרווארד נח פלדמן. ההקמה הסופית וההכרזה על הארגון ועל 20 החברים בו נעשתה במאי 2020. עבודת המועצה החלה רשמית ב־22 באוקטובר 2020.
מטרת המועצה המפקחת היא להציע פתרונות לדיונים מורכבים ומתמשכים בנוגע לאיזה סוגי תוכן ראוי ולא ראוי להתיר בפלטפורמות של פייסבוק לרבות אינסטגרם, היא אמורה לתעדף מקרים שעשויים להשפיע על משתמשים רבים, והם בעלי חשיבות קריטית לשיח הציבורי או מעלים שאלות לגבי מדיניות פייסבוק. החלטות המועצה המפקחת חייבות להיות מיושמות על ידי פייסבוק, כל עוד הן אינן מפרות את החוק. פייסבוק הדגישה כי חברי המועצה המפקחת אינם תלויים בחברה, והם ממומנים על ידי קרן עצמאית בהיקף של 130 מיליון דולר, ולא ניתן להוציאם מהמועצה על ידי פייסבוק על סמך החלטותיהם.
20 חברי המועצה מגיעים מ־17 מדינות שונות, כאשר חמישה מהם מארצות הברית (שניים מחברי המועצה הם אזרחי שתי מדינות).
הקמת המועצה יצרה התנגדויות בחוגים מסוימים. כחלק מהביקורת על פייסבוק, בשנת 2020 הכריזה קבוצה של 25 עיתונאים, פוליטיקאים, לוחמי זכויות אזרח ואנשי אקדמיה כי היא מקימה את "המועצה האמיתית המפקחת על פייסבוק".
ראו גם

ריבונות במרחב המקוון
מארק צוקרברג
לקריאה נוספת

בן מזריץ', מיליארדרים במקרה - הסיפור האמיתי על פייסבוק, הוצאת כנרת, 2010
דייוויד קירקפטריק, אפקט הפייסבוק: מבט מבפנים על החברה שמחברת את העולם, תרגמה מאנגלית: אלה בשן, הוצאת מודן, 2011
גיא גרינפלד, ‏אמני גרילה, באתר "אלכסון", 10 בינואר 2016
פרנויה

ערך זה עוסק במצב נפשי פסיכוטי. אם התכוונתם לרומן פרוזה מאת ג'וזף פיינדר, ראו .
| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 תסמינים:  paranoid behavior 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D010259
 סיווגים
 ICD-10:  F22.0 
 
פָּרָנוֹיָה ( מיוונית: παράνοια – ‏παρά= ליד, νόος= נפש, במשמעות של "שיגעון") היא מצב פסיכוטי, שבו חש האדם כי הוא נרדף, אף על פי שאין לכך ביסוס במציאות. מצב זה מלווה בפחד, בחרדה, בחשדנות ובמחשבות שווא.
מאפיינים

המאפיין של התסמונת הוא מחשבות שווא פרנואידיות. מחשבות שווא אלו מאופיינות על ידי עיוות ותפיסת היחס על ידי האדם ובינו לבין אנשים אחרים. מאחר שמחשבות השווא הפרנואידיות מבטאות לעיתים קרובות נושאים של חיי היום יום, קשה לעיתים להבחין ולהפריד אותן ממצבים נורמליים. אחד המאפיינים החשובים באבחנה הוא היעדר חלופה בחשיבה או בפעולה המתחייבת ממנה.
פרנויה היא תופעה שכיחה בקרב חולי סכיזופרניה (סכיזופרניה פרנואידית), ובקרב בעלי סוגים מסוימים של הפרעות אישיות.
תחושת הרדיפה באה לידי ביטוי בחשדנות יתר. במצבים קיצוניים עלול האדם הפרנואיד לכלוא את עצמו בחדר אחד למשך שעות מתוך חשש שעוקבים אחריו באמצעות מצלמות, ואף להרחיק לכת למחשבות של ריגול מהחלל, חשש שחייזרים או סוכנים חשאיים עלולים לחטוף אותו. במקרים של סכיזופרניה פרנואידית, הפרנואיד נוטה לחשוש שגורמים עוינים כלשהם מבקשים להשתלט על מוחו על ידי שידור מסרים שונים אליו, באמצעות השתלת שבבים שונים באיברי גופו, ועקב כך אף עלול לסרב לפרוצדורות כירורגיות דחופות שייעשו בו.
לעיתים ניתן לזהות את תופעת הפרנויה גם אצל אנשים שלא מאופיינים כמתמודדי נפש, שחווים את אותן אשליות רדיפה, רק במידה נמוכה יחסית, שמאפשרת להם להמשיך לתפקד בחייהם. בנוסף עלולה להופיע פרנויה גם כהתקף פסיכדלי כתוצאה משימוש בסמים הזייתים (הלוצינוגנים) כמו אל־אס־די, מסקלין וסלוויה דיווינורום ואפילו מריחואנה.
תסמונות פרנואידליות מיוחדות:
מחשבות שווא אירוטיות (סינדרום דה קלרמבו) אדם שמדמה שאישיות חשובה היא המאהב שלהם. דמיון זה מספק תחושת סטטוס חברתי ותחושת הצלחה.
מחשבות שווא על שם קפגרס - החולה מאמין שמישהו קרוב לו הוחלף במישהו אחר הנראה דומה לו.
מחשבת שווא על שם פרגולי - מחשבת שווא נדירה, בה החולה מזהה אדם מוכר באנשים שונים שהוא מכיר.
טיפול

בדומה לטיפול המקובל במצבי פסיכוזה וסכיזופרניה פרנואידית, הטיפול המקובל בפרנויה הוא שילוב של טיפול תרופתי, אולנזפין או ריספרדל ותרופות אחרות ממשפחת תרופות זו, עם טיפול בפסיכותרפיה באמצעות שיחות.
ראו גם

פסיכוזה
סכיזופרניה
הפרעת אישיות פרנואידית
הפרעה דלוזיונלית
פרונויה
מגש הכסף (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

צילום מסך מתוך פתיח הסדרה
 סוגה:  תעודה
 יוצרים:  דורון צברי אמיר בן דוד
 בימוי:  דורון צברי
 משתתפים:  גיא רולניק ירון זליכה דני גוטווין
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  דנה כהן
 חברת הפקה:  דנה כהן הפקות
 עורכים:  אמיר בן-דוד
 מוזיקה:  חיים פרנק אילפמן
 אורך פרק:  55 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 8
 רשת שידור בישראל:  HOT
 תקופת שידור מקורית:  אוקטובר 2015 – 28 באוקטובר 2015 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
מגש הכסף היא סדרת טלוויזיה דוקומנטרית זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה על המצב הכלכלי והחברתי של מדינת ישראל שנוצרה על ידי דורון צברי ואמיר בן-דוד בשנת 2015. הסדרה מורכבת משלושה פרקים: הפרק הראשון מועבר על ידי גיא רולניק, הפרק השני על ידי ירון זליכה והפרק השלישי על ידי דני גוטווין. הסדרה שודרה בערוץ 8.
על פי רולניק, תוך שבועיים מעלייתה לשידור, נחשפו יותר ממיליון איש לסדרה ולסרטונים קצרים מתוכה שהופצו ויראלית באינטרנט.
פרק ראשון - השליחות של גיא רולניק > נושאים

ישראל נשלטת על ידי קבוצה קטנה של בעלי הון.
החברים המעטים בקבוצה זו מממנים זה את זה תוך שהם עושים שימוש בכספו של הציבור.
אותה קבוצה קטנה שולטת באמצעי התקשורת המרכזיים: ערוץ 2, מעריב, ידיעות אחרונות ועוד.
האחראים מטעם המדינה לאינטרס הציבורי עוברים לעבוד בעסקים של קבוצת בעלי ההון. הם מתקשים לרסן את מעסיקיהם-לעתיד.
בנק הפועלים ובנק לאומי שולטים בכ-60% מהאשראי במדינה.
במדינת ישראל שוחד וקימבונים עדיפים על כישרון ונכונות לעבוד. שחיתות היא נורמה מקובלת.
השירות הציבורי בישראל מסורבל, מיושן, עסוק בהישרדות.
תקציב הביטחון מנופח ואינו שקוף לביקורת ציבורית.
פרק ראשון - השליחות של גיא רולניק > מרואיינים

משה כחלון - שר האוצר.
עו"ד דוידה לחמן-מסר - לשעבר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניינים כלכליים-פיסקאליים.
עו"ד דרור שטרום - לשעבר הממונה על ההגבלים העסקיים.
עו"ד פנחס רובין - העומד בראש משרד עורכי דין גורניצקי ושות'.
סמי בן יעיש - לשעבר מנכ"ל ההסתדרות.
אבי גבאי - השר להגנת הסביבה.
רוני דניאל - הפרשן הצבאי של חדשות ערוץ 2.
פרק שני - ירון זליכה שומר הקופה > נושאים

שיעורי העוני בישראל הם הגבוהים ביותר בעולם המערבי, אף כי ישראל אינה מדינה ענייה.
ישראל היא מדינה מאוד בלתי-שוויונית. קיים פער גדול מאוד בין עניים לעשירים.
הממשלה בישראל מעדיפה באופן עקבי את בעלי ההון על פני האזרח הפשוט.
בישראל יש לחברות הגדולות פטור כמעט מלא מתשלום מיסים.
התחרותיות בשוק הישראלי מאוד נמוכה ולכן המחירים גבוהים מאוד. קיימים בישראל הרבה מונופולים.
משאבי הטבע של המדינה לא נמכרו במכרז כראוי, אלא חולקו חינם למקורבים.
השחיתות הגבוהה בישראל היא גורם משמעותי לפערים הגדולים ברמת החיים.
הממשלה גרמה במדיניותה לכך שמחירי הדיור בישראל יזנקו כלפי מעלה.
לסיכום: השיח הציבורי מוסט בכוונת מכוון מנושאי דיור, מיסוי, גז, יוקר מחיה, חינוך וחברה לפוליטיקה ולהפחדה.
פרק שני - ירון זליכה שומר הקופה > מרואיינים

ד"ר יצחק ספורטא.
אוסקר אבו ראזק - לשעבר המשנה למנהל רשות המיסים.
חיים הורביץ - לשעבר חבר בהנהלת "טבע", בנו של אלי הורביץ.
פרופ' איתן ששינסקי - ראש הוועדה לבחינת מיסוי תגליות גז ונפט בישראל.
משה מזרחי - לשעבר ח"כ וראש אגף חקירות ומודיעין במשטרה.
ערן רולס - יו"ר מרכז הבנייה הישראלי.
פרק שלישי - דני גוטוויין ושודדי מדינת הרווחה

המרצה משווה בין פינלנד, שהיא מדינת רווחה סוציאל-דמוקרטית לבין ישראל, שלהגדרתו שולטת בה מדיניות ניאו ליברלית. בשנת 1977, עם עליית הליכוד בראשות מנחם בגין לשלטון, התחיל פירוק שלטון הכלכלה הריכוזית במדינה וריסוק ההסתדרות על כל נכסיה.
פרק שלישי - דני גוטוויין ושודדי מדינת הרווחה > שלב ההרס (1984–1979)

האינפלציה הייתה אחד המכשירים לפירוק הכלכלה הישנה, בכך שהרסה את יכולת האזרחים לתכנן את חייהם. ביטול הסובסידיות על מוצרי היסוד גרם לעליית מחירים בעשרות אחוזים. המע"מ עלה מ-8% ל-12% והריבית עלתה מ-26% ל-57%. הצעדים האלה הרסו את התשתית הכלכלית של חברת העובדים וההסתדרות.
מפעלים רבים נסגרו ועשרות אלפי אנשים פוטרו מעבודתם. אנשים רבים פנו בשלב זה לבורסה, כדי לנסות לשמור על ערך כספם. המניות הבנקאיות ווסתו עד שב-1983 קרסו גם הן.
פרק שלישי - דני גוטוויין ושודדי מדינת הרווחה > תוכנית הייצוב - הפרטה ושלטון הכסף (1985–?)

קמה ממשלת אחדות והיא עצרה במחי-יד את האינפלציה הדוהרת. התחיל קיצוץ נרחב בתקציבי משרדי הממשלה, שבעקבותיו ירדה רמת השירותים הציבוריים וכך הוכשרה הדרך להשתלטות בעלי ההון על המשק ועל נכסיו. מפלגת העבודה בראשות שמעון פרס שיתפה פעולה עם המדיניות הנאו-ליברלית. לאחר מכן, בתקופת כהונתו השנייה של רבין כראש ממשלה 1995-1992 חלה הגדלה בתקציבי החינוך, הבריאות והרווחה והועברו כספים רבים למגזר הערבי, שעד אז הופלה לרעה. באותו זמן התחוללה ההפרטה הגדולה ביותר: אל על, בזק, צים, בנק הפועלים, בנק לאומי, כימיקלים לישראל, IDB, כור, שקם, מספנות ישראל ועוד. בסה"כ 17 חברות הופרטו.