רפואה בשבת
הערות שוליים

↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ב', הלכה א'
↑  משנה, מסכת יומא, פרק ח', משנה ו'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"ה, עמוד ב'
↑  ספר ויקרא, פרק י"ח, פסוק ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"ג, עמוד ב'
↑  כי היה לו לדרוש ברבים שאפילו ספק נפשות דוחה את השבת - תלמוד ירושלמי, מסכת יומא,  פרק ח', הלכה ה', וכן נפסק בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ח, סעיף ב'. ישנה גרסה אחרת במאמר חז"ל זה, לפיה עיקר חומרת האחריות היא על הרב שלא חינך להיתר זה, כלומר, שרק גנאי הוא לשואל, ואילו הרב הרי הוא כשופך דמים (ערוך השולחן שם).
↑  שו"ת הרדב"ז, הובא במשנה ברורה, סימן שכ"ח, סעיף קטן ו'
↑  כך לפירוש תוספות ביומא
↑  בנוסף, לפי גרסת חלק מהראשונים אין להפקיד מלאכה זו בידי נשים (משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק א', הלכה ג'), שמא יקל בעיניהם איסורי שבת. לפי פירוש אחר, שמא יתעצלו או יפשעו במלאכה, אלא אם כן גבר עוסק במלאכה שאז ניתן לתת לאשה לסייע לו, כי הוא מזרז אותה להזדרז ולא להתעצל. (ראו רמב"ן תורת האדם שער הסכנה)
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ב', הלכה ג' כך גם בט"ז סימן שיח ס"ק ה'. וראו בפירוש המשניות מסכת שבת סוף פרק י"ח, שכתב טעם נוסף: שלא יבואו הנשים ועמי הארץ להקל בחילול שבת (בכך שמתירים להם לחלל שבת פעם זו)
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ח, סעיף ט"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ד, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ד, עמוד ב', ט"ז ולבוש סימן שי"ח ס"ק ט"ז, שולחן ערוך הרב סעיף י"ח.
↑  אודות כך הובאה דוגמה בתלמוד: אם נדרשו שני פירות בלבד לרפואת החולה, ומצאו שלושה ענפים: על שנים מהם יש רק פרי אחד, ועל השלישי יש פירות מרובים. האם עדיף לתלוש ענף שיש בו פירות מרובים - כך שמלאכת התלישה נעשית רק בפעם אחת, או שמא עדיף לתלוש את שני הענפים, מכיוון שעל ידם נתלשים פחות פירות מהעץ. ההלכה מכריעה כי עדיף לתלוש את הענף הבודד שעליו פירות מרובים, כי עיקר מלאכת תולש היא תלישת הענף ולא תלישת הפירות מהעץ, שהיא רק תוצאה עקיפה.
↑  כך לדעת תוספות, ראב"ד, מהר"ם, מרדכי ועוד
↑  כך לדעת הרמב"ן, הרשב"א, הר"ן ועוד, ראו בשו"ת יחווה דעת חלק ד סימן ל', סקירה רחבה
↑  חוץ מסיבה זו, ישנם סיבות נוספות להעדיף חילול על ידי גדול כדי לפרסם את ההיתר חילול שבת בפיקוח נפש
↑  על פי דעת הריא"ז שבת פרק יח ה"ג אות ב'
↑  רמב"ן בתורת האדם עניין הסכנה, ר"ן בשבת מ' א ד"ה אין.
↑  סיבה נוספת בעדיפות לחלל על ידי ישראל ולא על ידי גוי הובאה לעיל כדי לפרסם את ההיתר, כדי שלא יבואו לומר שאסור לחלל שבת על ידי יהודי למעלה מגיל מצווה וכך בפעם הבאה כאשר תבוא שאלה דומה יחשבו שאסור לחלל שבת לצורכי פיקוח נפש, ולכן אסור לתת לקטן או גוי לחלל שבת, דבר העלול להביא מכשול גדול.
↑  כדעת המגיד משנה, כך גם סבורים הרדב"ז והרשב"ץ ראו באיר הלכה סימן שכח סעיף ד
↑  ראו משנה ברורה, סימן שכ"ח, סעיף קטן י"ד
↑  שו"ת אור לציון ב לו, ב. ספר משנת אברהם חלק ה' סימן שכח סעיף ה'
↑  ר"ן פרק י"ד, שולחן ערוך הרב סימן שכ"ח סעיף ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף פ"ג, עמוד א', שולחן ערוך הרב סעיף י'.
↑  ר"י הובא בהגהות מימונית פ"ב מהלכות שבת אות ב', הגהות מרדכי רמז תסד, טור ושולחן ערוך סימן שכ"ח.
↑  ט"ז ס"ק ז', שולחן ערוך סעיף י' בסוגריים עגולים.
↑  מגן אברהם סק"ז, שולחן ערוך הרב סעיף י'.
↑  רמ"א יורה דעה סוף סימן קנ"ה, שולחן ערוך הרב סימן שכ"ח סעיף ב'.
↑  אגרות משה חלק א' סימן קכט, לעומתו הרב אליעזר יהודה וולדנברג תמה על שיטה זו, שלפיה יש לחלל שבת כמעט על כל תסמין חום
↑  שות אור לציון חלק ב' פרק ל"ו, סעיף י"ג
↑  הרבנים שמואל הלוי ואזנר (שבט הלוי חלק ג' סימן ל"ו), הרב עובדיה יוסף (חזון עובדיה חלק ג' עמוד רמ"ד)
↑  שולחן ערוך על פי פירושו של הר"ן
↑  לפי פירוש המגיד משנה
↑  וראו בתלמוד המספר על רב אשי, שכאשר דרך חמור על כף רגלו הוא עסק ברפואות, מכיוון שמכה במקומות רגישים אלו נחשבת לסכנה תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ט, עמוד א'.
↑  הרב יהושע ישעיה נויבירט דבריו הובאו בספר נשמת אברהם סימן רס"ב ס"ק י'
↑  דעת הרא"ש הובאה בארבעה טורים, אורח חיים, סימן שכ"ח. והמגיד משנה על ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ב', הלכה י' בדעת הרמב"ם, וכן דעת הרשב"א בשו"ת חלק ג' סימן רע"ב.
↑  תורת האדם שער המישוש
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ח, סעיף י"ז
↑  מגן אברהם שכח, טו
↑  לדוגמה, הדלקת תנור שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רע"ו, סעיף ה', בישול בשבת על ידי גוי ועוד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קכ"ט, עמוד א'
↑  מגן אברהם, שכח ס"ק יא
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שכח - דיני חולה שאין בו סכנה בשבת, ס"ק טו'
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע, סימן שכח - דיני חולה שאין בו סכנה בשבת, ס"ק טז'
↑  הגהת הרמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן שכ"ח, סעיף ל"ז וברם ישנם ראשונים שחולקים על קביעה זו וראו בספר ביאור הלכה שם.
↑  בתנאי שלא ישהה אותם בגרונו
↑  ראו שו"ת ציץ אליעזר חלק ד' סימן נ', אות ה
↑  שו"ת אור לציון סימן ל"ו אות ט
↑  הרב יואל קטן, אסיא עג-עד, תשסד. עמוד 27
↑  שו"ת באוהלה של תורה סימן מד
↑  ילקוט יוסף חלק ד' עמוד קמב התיר, בשו"ת מנחת יצחק החמיר חלק ג', סימן לה)
↑  ילקוט יוסף חלק ד' עמוד קמג
↑  ילקוט יוסף חלק ד' עמוד קמה
↑  ילקוט יוסף חלק ד' עמוד קסד.
↑  בספר שש"כ מתיר. אולם בשו"ת ציץ אליעזר חלק ח', סימן טו, אות כ אוסר
↑  ראו משנה ברורה, סימן שכ"ו, סעיף קטן י"ט
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
מוטב לתלוש ענף אחד שיש בו פירות מרובים, מאשר שני ענפים שבכל אחד מהם יש פרי אחד בלבד
לאבחונו של רופא משמעות רבה בהלכות שבת, ומחללים שבת על פי ייעוצו
"מכה של חלל" - מעיקר הדין, מכה שאירעה על גב היד או על גב הרגל או באיברים פנימיים נחשבת כסכנה ומותר לחלל שבת לרפאותה. אמנם יש פוסקים שכתבו שכיום אין מחללים על מכה כזו, משום שהשתנו הטבעים (ע' חזון עובדיה ונשמת אברהם ע"פ שש"כ החדש).
אסרו חכמים לקחת בשבת תרופות, ואלו הותרו רק בחולי משמעותי, אם נפל למשכב מחמת החולי והצער