בית בודנברוק
הערות שוליים

↑  עשרים הרומנים החשובים בשפה הגרמנית בעריכת מרסל רייך רניצקי(הקישור אינו פעיל, 3 ביולי 2017)
↑  Greatest Literature of All Time באתר editoreric(הקישור אינו פעיל, 9 במרץ 2017)
↑  "מספרי העולם" מאת יוסף ליכטנבום, עמוד 204.
↑  "מלון הספרות החדשה" מאת אברהם שאנן, עמוד 478.
↑  "מלון הספרות החדשה" מאת אברהם שאנן, עמוד 479.
.Buddenbrooks בוויקיפדיה האנגלית
↑  "מלון הספרות החדשה" מאת אברהם שאנן, עמוד 476.
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמוד 69.
↑  "לזכרו של תומאס מאן", ברוך קורצווייל, "תרבות וספרות", הארץ 26.8.55
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמודים 33-34
↑  Donald Ray Richards: The German Bestseller in the 20th Century. A Complete Bibliography and Analysis 1915-1940 Bern: Herbert Lang, 1968. 276 Seiten
↑  הוצאת S.Fischer מתוך ויקיפדיה הגרמנית
↑  Samuel Lublinski, German Literature Companion באתר Answers
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמוד 60
↑  Der Doktor Lessing באתר thomasmann של הוצאת fischerverlage
↑  כל הסיפור על ציטוטיו מובא מ"זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמודים 60-61
↑  אריאנה מלמד, שיבוט גנטי, באתר ynet, 18 ביוני 2008
↑  "מספרי העולם" מאת יוסף ליכטנבום. עמוד 210. ליכטנבום מכנה את טוניו קרגר "האנו בודנברוק שנותר בחיים".
↑  הוד מלכות בוויקיפדיה הגרמנית
↑  "זיכרונות שלא נכתבו", קטיה מאן. עמודים 30-31
↑  "החיים והספרות" מאת מרסל רייך רניצקי. עמוד 79.
↑  "מספרי העולם" מאת יוסף ליכטנבום. עמודים 204-205
↑  כשאומר ליכטנבום כי מאן היה נאטורליסטן הוא צודק באופן יחסי. המושג נטורליזם התפרש בזמנו כריאליזם.
↑  "בית בודנברוק", חלק שישי, פרק אחרון, עמוד 360.
↑  "בית בודנברוק", חלק שישי, פרק אחרון, עמוד 358.
↑  "בית בודנברוק", חלק שמיני, פרק שני, עמודים 416-417
↑  הספר, שתומאס מאן אינו מציין מפורשות ברומן, הוא חיבורו של ארתור שופנהאואר "העולם כרצון וכדימוי"
↑  "בית בודנברוק", חלק 11, פרק אחרון, עמודים 688-687.
↑  על הספרות הקלאסית הגרמנית המאופיינת ב"מופנמות גרמנית" (deutsche Innerlichkeit) ראו "סיפורי הופמן - רישומים בשולי 'האסכולה הרומנטית' הגרמנית" מאת מרדכי אבי-שאול
↑  הדברים בהשראת הדמות רודריק אשר, מתוך סיפורו של אדגר אלן פו "נפילת בית אשר".
1 2 3 4 5  ע"פ האחרית דבר מאת נילי מירסקי
↑  על אף העובדה ש"אפי בריסט" פורסם ב-1894 לא ראה בו מאן רומן ריאליסטי לחלוטין שכן גם בו נותרו עקבות של שדים ורוחות ("רוחו של הסיני") המאפיינים את הכתיבה הרומנטית. ראו עוד בנושא באחרית הדבר ל"אפי בריסט" מאת נילי מירסקי.
↑  "בית בודנברוק", פרק 11.
↑  עלית קרפ, ריאיון עם נילי מירסקי, מאבק הרואי בשילוש הרומנטי הקסום, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2005
↑  "מסכת הרומן והסיפור האירופי" מאת ברוך קורצווייל. חלק 'תומאס מאן' פרק שני. עמודים 221–240 (על הקשר בין המוזיקה לחיים בכתבי תומאס מאן)
↑  "בית בודנברוק", חלק שמיני, פרק שישי. עמוד 454
↑  "מסכת הרומן והסיפור האירופי" מאת ברוך קורצווייל. עמ' 232.
↑  "מסכת הרומן והסיפור האירופי" מאת ברוך קורצווייל. עמ' 216.
↑  על יחסו של שפונהאואר למוזיקה ראו, 
Daniel Albright (2004: p39, n34) Modernism and Music: An Anthology of Sources
↑  "מסכת הרומן והסיפור האירופי" מאת ברוך קורצווייל, עמ' 242
↑  "חולות הזהב ויוהן הקטן", ד"ר רבקה שאול (בן צבי), עיתון 77, תמוז תשס"ח.
↑  בית בודנברוק, חלק שני, פרק ראשון, עמ' 53
↑  בית בודנברוק, חלק ראשון, פרק רביעי, עמוד 21
↑  Gebhard Leberecht von Blücher בוויקיפדיה הגרמנית
↑  "מסכת הרומן והסיפור האירופי" מאת ברוך קורצווייל. עמוד 252-253
↑  Wysling, Hans und Ivonne Schmidlin: Thomas Mann. Ein Leben in Bildern. Zürich: Artemis 1994, S. 118
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמוד 53.
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן עמוד 73
↑  בית בודנברוק, חלק שני, פרק שני, עמודים 58-59.
↑  Processes of transposition German literature and film מאת Christiane Schõnfeld, pp. 133-140
↑  "בית בודנברוק", חלק שמיני, פרק שני, עמוד 419
1 2 3  חנן אלשטיין, הוא ריחרח אותו קלות, כמבקש להיוודע את כוח הקנייה שלו, באתר הארץ, 17 באוגוסט 2005
↑  "בית בודנברוק", חלק שמיני, פרק שני, עמודים 415-416
↑  אלכסנדר רביב, עקומה אנטישמית עולה, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2005
↑  "השוקעים והניצולים" מאת פרימו לוי, עמוד 151.
↑  הערך "תומאס מאן" בבריטניקה לנוער
↑  "בית בודנברוק", חלק תשיעי, פרק שני, עמוד 527
↑  "בית בודנברוק", עמודים: 150, 270, 326, 366, 409, 498 ועוד.
↑  בית בודנברוק, עמודים: 81, 83, 107, 109, 147, 157, 159, 182, 271, 337, 344, 359, 385, 390, 409, 484, 501, 505, 553, 623, 628 ועוד רבים.
↑  בית בודנברוק, עמודים: 10, 105, 212, 224, 316, 475 ועוד.
↑  בית בודנברוק, עמודים: 10, 27-28, 74, 85, 94, 222, 250, 271, 279, 306, 359, 364, 410, 484, 493, 571, 625, 685-686 ועוד רבים.
↑  בית בודנברוק, עמודים: 117, 125, 214, 218, 257, 322, 561, 581 ועוד.
↑  הראשון: "בית בודנברוק" עמודים 251, 331, 430 

השני: "בית בודנברוק" עמוד 346

השלישי: "בית בודנברוק" עמוד 661 (בתרגום י. כפכפי)
↑  ראו, תומאס מאן באתר פרס נובל
↑  "זיכרונות שלא נכתבו" מאת קטיה מאן. עמודים 50-51
↑   "בית בודנברוק (1923)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "בית בודנברוק (1959)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "בית בודנברוק (1959)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑   "בית בודנברוק (1965)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
 "בית בודנברוק (1979)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

 "בית בודנברוק (1984)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)(הקישור אינו פעיל, 9 במרץ 2017)
↑  ראו ראיון באתר The Marker Cafe
↑   "בית בודנברוק (2008)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  תוכנית הלימודים בספרות לחטיבה העליונה בבית הספר הכללי באתר משרד החינוך
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| כתבי תומאס מאן |
| --- | --- | --- |
| רומנים | בית בודנברוק • הוד מלכות • הר הקסמים • לוטה בוויימאר • יוסף ואחיו • הנבחר • דוקטור פאוסטוס • וידויי ההרפתקן פליכּ‏ס קרוּ‏ל | תומאס מאן, 1929 |
| נובלות | טריסטאן • טוניו קרגר • מוות בוונציה • מאריו והקוסם • הראשים המוחלפים • אדון פרידמן הקטן • גזע ולזונג • המרומה • החוק • המוקיון • טוביאס מינדרניקל • התשוקה לאושר • גלאדיוס דאי (חרב אלוהים) • אצל הנביא • טירוף מערכות וצער מוקדם | תומאס מאן, 1929 |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590310905171  BNE: XX2071210  BnF: cb11950354n (data)  GND: 4099299-8  LCCN: no2010166225  MusicBrainz work: 42630abe-23ad-4121-955b-b98133da7241  SUDOC: 02746993X  VIAF: 2147095050825082592   WorldCat (עם VIAF): 2147095050825082592 
תומאס מאן בשנת 1900, בסיום הכתיבה
מהדורת הספר הראשונה (1901)
תיאודור לסינג
תומאס מאן (יושב) ואחיו הסופר היינריך מאן בעת כתיבת "בית בודנברוק". 1900
בית החולים "רוח הקודש" (הוקם ב-1260), שנהנה מצוואת הקונסול יוהאן הזקן
פרוץ מהומות שנת 1848 או בשמם השני - "אביב העמים". 13 במרץ 1848. ברלין, גרמניה
התיאטרון של ליבק בו ביקר כריסטיאן רבות
תמונה מייצגת של מר פרמאנדר כפי שהופיעה במגזין הזימפליציסימוס. נובמבר 1897
קרב סדווה. המכריע שבמלחמת שבעת השבועות
הבניין המשוער בליבק שבו שכנה הפירמה, בית גילדת המלחים (Haus der Schiffergesellschaft)
כיכר המסחר ליד הסנאט של ליבק, בה קיפח תומאס בודנברוק את חייו
פונטאנה, הריאליסט הגרמני הראשון
טולסטוי, מקור ההשראה העיקרי
המשפיע המרכזי על האנו. ריכרד וגנר במינכן, 1871
ארתור שופנהאואר, השפיע על מאן
התנועה בצירים
תצלום בית משפחת מאן בליבק, כריכת הספר במהדורה הגרמנית
חדר האכילה ותיאטרון הבובות של האנו, בביתו של מאן
תומאס מאן בשידוריו הרדיופוניים ב-BBC שנקראו "שמעי גרמניה!" (Deutsche Hörer!) שבהם התריע על אימי המשטר הנאצי ועל רציחות היהודים
יוהאן וולפגנג פון גתה
היינריך היינה
דיפלומת הנובל של מאן. ברקע מצוירים קווי הנוף של ליבק, עיר הולדת המחבר בה מתרחשת עלילת ספרו "בית בודנברוק", אשר בגינו זכה בפרס.
כרזת הסרט "בית בודנברוק" (2008)