stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרני שומרון
שכונות ורבעים > רמת גלעד

המקום היה עד 1967 מוצב ירדני שבצידו המערבי היה במשך שנים רבות שדה מוקשים. מהגבעה יש תצפית ל-360 מעלות הכוללת תצפית על מישור החוף, גוש דן ועד ארובות חדרה.
מאחז רמת גלעד עלה לקרקע ב-31 במאי 2001, ונקרא על שם גלעד זר, קב"ט מועצה אזורית שומרון שנרצח על ידי מחבלים יומיים קודם. הגבעה היא ה"קרן" הדרומית מבין שתי הגבעות שעל שמן קרוי היישוב (בערבית: القرن الجنوبي "אל-קרן אל-ג'נובי"). המאחז נקרא בתחילה "גבעת הדגל", לאחר שבשנת 2000 בני נוער מקרני שומרון יצרו ותלו שם, פעמיים, דגל ישראל בגודל 750 מ"ר, שהיה בזמנו הדגל הגדול בעולם (הוכר כשיא גינס), אך שני הדגלים הוצתו על ידי ערבים בפעולות טרור.
חודש לאחר הקמת המאחז, הושג הסכם להתפנות מרצון מהמקום, יחד עם מאחזים נוספים, במטרה לאפשר לשחרר כוחות צבא בשיא האינתיפדה השנייה. ההסכם לא בוצע ובמקום המשיכו להתגורר תשע משפחות. באוקטובר 2002 פונה המאחז, אך המתנחלים חזרו אליו תוך זמן קצר. במאי 2004 הורה ראש הממשלה אריאל שרון על פינוי המאחז, זאת מאחר שנקבע כי 11 מבנים במקום נבנו על אדמה פרטית פלסטינית, אך הפינוי לא בוצע. במאי 2009 שוב ניתנה הוראה לפנות את המאחז, אך המתנחלים במקום פנו לבג"ץ והפינוי נדחה.
בסוף שנת 2011, בעקבות גיבוש הסכם בין ראש המועצה הרצל בן ארי לבין השר בני בגין, הוחלט על הכשרה של שכונת רמת גלעד כשכונה אינטגרלית במועצה המקומית ואישור תב"ע. על פי ההסכם, המתנחלים היו אמורים לפנות בעצמם את תשעת המבנים שנבנו על אדמה פרטית, ואז המנהל האזרחי יבחן היכן עובר הקו בדיוק בין אדמות מדינה לאדמה פרטית ויסמן את גבולות היישוב. בינואר 2012 הפסיק המנהל האזרחי עבודות להכשרת קרקע חדשה להרחבת המאחז, מאחר שהעבודות פלשו לשטחים נוספים מעבר למה שנקבע בהסכם. כיום גרות בשכונה כ-30 משפחות. בשנת 2023 נסלל כביש המאפשר את חיבור השכונה לתוך קרני שומרון.
שכונות ורבעים > מצפה צבאים

מצפה צבאים הוקם על גבעה שהיא ה"קרן" הצפונית, מבין שתי הגבעות שעל שמן קרוי היישוב. בשנת 1982, הקים שם משה זר את ביתו, ללא אישור, על קרקע פרטית שרכש. מאוחר יותר הקרקע נכללה בשטח השיפוט של המועצה המקומית קרני שומרון.
זר טען שרכש קרקעות נוספות בסמוך, בשטח 762 דונם, ואת הקרקעות האלו הוא מכר לקבלנים האחים משה ויגאל גינדי ששיווקו בתים פרטיים ביישוב, תוך הצגת אישור שסיפק להם אבי צור, עוזרו של מיכאל דקל, שהיישוב "כרמים" אושר על ידי ועדת השרים להתיישבות.
לימים התברר שלא היה אישור להקמת היישוב. ב-1985 נפתחה חקירת משטרה בחשד שהמכתב של אבי צור הוצא תמורת שוחד. אבי צור טען שהמכתב הוצא בהוראתו של מיכאל דקל, אך המשטרה פקפקה בטענה זאת ויחזקאל קרתי טען שדקל ככל הנראה לא קשור לפרשה. האחים גינדי נחשדו בהונאה וברחו לברזיל. לאחר שהתברר שאין כוונה להעמידם לדין, חזרו לישראל בסוף 1990, ומשה זר חויב להחזיר להם את כספם, עבור העסקה שבוטלה.
בשנת 2021 נפתח גן אירועים במצפה צבאים, סמוך לבית משפחת זר.
שכונות ורבעים > מעלה שומרון

מעלה שומרון נוסדה בשנת 1980 על ידי משפחות מתנועת משקי חרות בית"ר ונקרא בתחילה קרני שומרון ב'. עד 2020 התנהל כישוב עצמאי וכחלק מהמועצה האזורית שומרון. השכונה כוללת את הרבעים הבאים: "נחשונים" שבו התגוררו המתיישבים הראשונים ב-50 "אשקוביות" ו"קרוואנים", "אפיקים" שנבנתה בשיטת בנה ביתך, "לבונה" שמכונה גם "גבעה ב'" ו"אבני החושן" שנבנתה על ידי "אמנה". בשנת 2020 הפך היישוב לשכונה של קרני שומרון.
שכונות ורבעים > אל מתן

אל מתן היא שכונה שהוקמה כמאחז דרומית ל"מעלה שומרון", מעל אפיקו של נחל קנה. השכונה קרויה על שם יישוב בתקופת בית ראשון ששמו נזכר בחרסי שומרון, ודומה פונטית לשמו של הכפר הסמוך אימאתין. היישוב הוקם בשנת 2000 על ידי קבוצת צעירים דתיים מיישובי האזור – מעלה שומרון וקרני שומרון. בשנת 2009 הוקם במקום בית כנסת ובעקבות עתירה לבג"ץ נגד הקמתו, בלא היתר בנייה כדין, הודיעה המדינה על אטימת המבנה ובג"ץ קיבל את עמדתה. המבנה נאטם ובמקביל החלו בהליכים להכשרת המבנה. בשנת 2012 הוחל בהסדרת המקום ככפר אמנים, בהתאם לתוכנית של ארגון אמנה ובנובמבר 2012 אושרה חוקיות היישוב.
בשנת 2014 אישר המנהל האזרחי להוסיף 100 דונם משמורת נחל קנה אל שטחי היישוב.
אל מתן הייתה שכונה ביישוב "מעלה שומרון" ובשנת 2020 שני היישובים צורפו כשכונות ברשות המקומית של קרני שומרון. בשנת 2022 החל פרויקט בנייה לבתי קבע בשכונה בהיקף של כ-250 יחידות דיור.
ראשי המועצה

| מס' | ראש המועצה | מספר כהונות | שנות כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | גבי בוטבול | 1 | 1991-1994 |
| 2 | יהודה ליברמן | 2 | 1994-2003 |
| 3 | הרצל בן ארי | 2 | 2003-2013 |
| 4 | יגאל להב | 2 | 2013-2024 |
| 5 | יהונתן קוזניץ | 1 | 2024-מכהן |
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בקרני שומרון 10,612 תושבים, מתוכם 10,572 תושבי ישראל (מקום 175 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+2.5% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 85.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 10,955 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
מבנים ומוסדות

בכניסה לקרני שומרון נמצאים מרכז מסחרי "קניון השומרון", מועדון ספורט הכולל בריכת שחייה, מגרשי טניס, מגרשי כדור סל, כדור עף, ומגרש קט רגל, מתנ"ס.
בקרני שומרון ישנם שני אזורי תעשייה: הראשון נמצא בגבעה המרכזית, וכולל בתי מלאכה, תעשייה קלה/זעירה ומפעל אלקטרוניקה. השני ממוקם צפונית ליישוב מעבר לכביש 55 וכולל מפעלי תעשייה, דפוס, צינורות פיברגלס, בית יציקה, תעשיות מתכת, ייצור תבלינים, בתי מלאכה ומוסכים, מפעל בטון ותחנת דלק.
בקרני שומרון שלושה בתי-ספר יסודיים לציבור הדתי ובית ספר אחד לציבור החילוני (ברקאי, משואה, לפידים ורימו"ן בהתאמה) ושתי ישיבות-תיכוניות: ישיבת השומרון ו"הליכות עולם". כמו כן שוכנת ביישוב ישיבת ההסדר קרני שומרון.
מאז שנת 1995 פועל ביישוב שבט צופים בשם "עמירים" על שמו של שמוליק עמיר. כמו כן קיימים חמישה סניפי בני עקיבא (בקרני שומרון, גינות שומרון, נווה מנחם, אלוני שילה ומעלה שומרון).
קרקעות

כאמור, הגרעין הראשון התיישב על שטח שבו היה, עד למלחמת ששת הימים, מחנה צבאי ירדני ואשר מוגדר כאדמות מדינה. מקורות פלסטיניים טוענים שלצורך הרחבת היישוב הופקעו 1,670 דונם מכפרים סמוכים: 713 דונם מג'ינספוט, 512 דונם מדיר איסתיא, 229 דונם מכפר לאקף,  ו-216 דונם מחג'ה.
בתוך תחומי קרני שומרון נמצא כרם הזיתים של משפחת ג'אבר מכפר לאקף השכן.
ראו גם

הפיגוע בקניון קרני שומרון (2002)
ניסאן ג'וק

| --- | --- |

דור שני - נוכחי
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ניסאן
 שנות ייצור:  2010 - היום
 סיווג:  קרוסאובר
 מרכב:  האצ'בק בעל חמש דלתות
 אורך:  4.21 מטר
 רוחב:  1.80 מטר
 גובה:  1.59 מטר
 משקל:  1286 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2.63 מטר
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין בנפח 1.6 ליטר מנוע בנזין בנפח 1.0 ליטר טורבו
 הילוכים:  5 מהירויות ידני,  תיבת הילוכים רציפה, רובוטית כפולת מצמדים
 מהירות מרבית:  180 קמ"ש
 תאוצה:  11.1 שניות
 צריכת דלק:  16.5 קילומטר לליטר
 קיבולת מכל דלק:  46 ליטר
ניסאן ג'וק היא מכונית קומפקטית במרכב קרוסאובר-קופה עם חמישה מקומות ישיבה המיוצרת על ידי חברת ניסאן משנת 2010.
דור ראשון - 2010–2019

בתערוכת הרכב בז'נבה במרץ 2009 הציגה ניסאן מכונית קונספט עם עיצוב ייחודי בשם "ניסאן קאזאנה", ובתערוכת ז'נבה ב-2010 נחשפה גרסת הייצור שלה עם עיצוב קרוסאובר-קופה ומאפיינים ייחודיים.
הג'וק הגיעה לישראל בשנת 2010.
היצע יחידות ההנעה כלל מנועי בנזין בנפחים של 1.5 ו-1.6 ליטר ועם הספקים של 94, 113, 117 ו-190 כוחות סוס, ומנועי דיזל בנפח של 1.5 ליטר המספק 110 כוחות סוס, לצד תיבת הילוכים ידנית ותיבה אוטומטית.
ממדי הרכב קומפקטיים יחסית, עם אורך של 4,135 מ"מ, רוחב של 1,765 מ"מ, גובה של 1,565 מ"מ ובסיס גלגלים באורך של 2,530 מ"מ.
בתערוכת הרכב בז'נבה במרץ 2014 חשפה ניסאן את מתיחת הפנים של הג'וק, במסגרתה הוחלפו בעיקר הפגושים והפנסים האחוריים והקדמיים, ומנוע ה-1.6 בנזים שסיפק 117 כ"ס, הוחלף במנוע חדש שפותח יחד עם חברת רנו, בנפח של 1.2 ליטר והספק של 115 כוחות סוס.
מתיחת הפנים הגיעה לישראל בפברואר 2015.
דור שני - 2020-הווה

ב-3 בספטמבר 2019 נחשף הדור השני של ניסאן ג'וק, שפותח על בסיס פלטפורמה משותפת של ניסאן-רנו המשמשת גם את רנו קליאו ורנו קפצ'ור, במרכב קרוסאובר קופה עם אלמנטים עיצוביים ייחודיים.
הג'וק החדשה הגיעה לישראל ב-4 במרץ 2020.
ממדי הדור החדש גדלו משמעותית, עם אורך של 4,210 מ"מ, רוחב של 1,800 מ"מ, גובה של 1,595 מ"מ ובסיס גלגלים של 2,636 מ"מ.
הג'וק משווק עם מנוע בנזין בנפח 1.0 ליטר, המספק 117 כוחות סוס המחליף את מנוע ה-1.6, ומשודך לתיבת הילוכים ידנית עם 6 הילוכים, ותיבה רובוטית דו-מצמדית עם 7 הילוכים.
בפברואר 2022 חשפה ניסאן יחידת הנעה היברידית לדגם, הכוללת מנוע בנזין 1.6 ליטר עם הספק של 94 כוחות סוס, לצד מנוע עזר חשמלי המספק 49 כוחות סוס, המספקים שניהם 140 כוחות סוס לצד תיבת הילוכים אוטומטית ייחודית עם ארבעה הילוכים למנוע הבנזין ושני הילוכים למנוע החשמלי.
הערות שוליים

↑  תערוכת ז'נבה: ניסאן קאזאנה קונספט, באתר אוטו
↑  ניסאן ג'וק: חשיפה רשמית, באתר אוטו
↑  ניסאן ג'וק הגיע לישראל מוקדם מהצפוי, באתר אוטו
↑  ניסאן ג'וק I רכב שטח 5 דלתות, באתר אוטו
↑  ניסאן ג'וק החדש 2014 – מתיחת פנים, באתר קארטיוב
↑  ניסאן ג'וק החדש 2015 בישראל: מחיר החל מ-129,990 שקל, באתר קארטיוב
↑  ניסאן ג'וק החדש 2020 נחשף, באתר קארטיוב
↑  ניסאן ג'וק החדש 2020 בישראל - מחיר החל מ-124,990 שקל, באתר קארטיוב
↑  ג'וק היברידי: 2022 ניסאן ג'וק היברידי נחשף, באתר קארטיוב
דור ראשון - 2010–2020
אהרן ליטאי (רבינוביץ)

| --- | --- |

 לידה:  1878 הומל, בלארוס 
 פטירה:  23 במרץ 1952 (בגיל 74 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  אהרון רבינוביץ 
 מדינה:  ישראל 
 שם עט:  א. ליטאי, בן-משה, א. ב. מ. 
 שפות היצירה:  עברית 
 נושאי כתיבה:  ביקורת ספרים, הלשון העברית, תולדות הספרות והעיתונות העברית ונושאים מקראיים
 
ליטאי (בשורה התחתונה, שני משמאל) יחד חבורת סופרים עברים בהנהגת חיים נחמן ביאליק לפני צאתם מרוסיה הסובייטית, 1921
אהרן ליטאי (רבינוביץ) (1878 קרוקי, פלך פינסק – 23 במרץ 1952, תל אביב) ידוע גם בשמות העט: א. ליטאי, ליטאי, בן-משה, א.ב.מ. ו-א. היה עיתונאי, פובליציסט, מתרגם ועורך לשוני, חבר מערכת "הארץ" בשנים 1921 – 1952.
תולדות חייו

אהרן ליטאי קיבל חינוך יהודי מסורתי בחדר ובישיבה, ולאחר מכן השתלם באופן פרטי בלימודים כללים. החל משנת 1903 שימש כמורה באודסה, והיה פעיל בתנועה הציונית ובנושאי השפה העברית וספרותה. נמנה עם המייסדים והפעילים של "אגודת חובבי שפת עבר" באודסה ו"האגודה הספרותית היהודית" .
ליטאי היה אחד ממייסדי הוצאת הספרים "יובנטוס" שהוציאה כ-20 ספרי קריאה ברוסית לנוער היהודי, עליהם נמנו "דוד אלראי" לבנג'מין דיזראלי וחלק מסדרת "זכרונות לבית דוד".
את עבודתו העיתונאית החל בעיתון "הצופה" שיצא בורשה, בשנת 1903, וכתב גם מאמרים לא מעטים בעיתון "השילוח". על המאמרים חתם לרוב בשמות העט השונים שלו.
בשנת 1905 נישא לחנה וייץ.
כשגבר הלחץ הבולשביקי על פעולות ציוניות, עלה אהרן ליטאי לארץ ישראל בשנת 1921, יחד עם קבוצה של סופרים עבריים, ביניהם ביאליק, רבניצקי, אביגדור המאירי, דרויאנוב ואחרים. כאן הוא החל לעבוד במערכת עיתון "הארץ" כמעט עד יומו האחרון.
ליטאי קבור בבית הקברות נחלת יצחק בתל אביב.
עבודתו

ליטאי כתב כתבות ומאמרים פובליציסטיים במספר עיתונים: ראשית, בעיתון "הצופה" בורשה. במשך שנים רבות שלח מהארץ כתבות לעיתון "העולם" של ההסתדרות הציונית העולמית, שהמערכת שלו שכנה בברלין. הוא פרסם מאמרים ב"השילוח" שיצא באודסה, ב"העם" שהיה ברוסיה, וכמובן בעיתון "הארץ" שבו היה חבר מערכת במשך עשרות שנים.
המאמרים שלו עסקו בענייני ביקורת ספרים, הלשון העברית, תולדות הספרות והעיתונות העברית ונושאים מקראיים. בשנותיו האחרונות במערכת הארץ עסק בעיקר בענייני עריכה. " ליטאי לא היה סתם עורך לשוני" כתב עליו ד"ר נתן ברון, "אלא חוקר רציני בתחומים שונים, בעיקר בסוגיות של תולדות ישראל והתנ"ך... מכל בחינה, הוא היה מומחה בכל הנוגע לביטויים בעברית, ובעיקר לביטויים השאולים מהתנך".
בנוסף, תרגם ליטאי שני ספרי משפט של י. א. פוקרובסקי: "הפרובלימות היסודיות של המשפט האזרחי" ו"תולדות המשפט הרומאי".
לקט נבחר ממאמריו ותרגומיו

א. ליטאי, "סגנונו של טשרניחובסקי", השילוח,(1918-19) חוברת היובל של טשרניחובסקי
א. ליטאי, "בשביל מה ממירים היהודים את דתם", השילוח, (תרס"ז-תרס"ח), חוברת י"ז.
א. ליטאי, "היהודים והיהדות בליטא", השילוח, (1897), חוברת ח', מאי, עמ' 177 - 187
אהרן ליטאי, "אלתר (אשר אברהם אבא) דרויאנוב". כתבים נבחרים, א. דרויאנוב. (תל אביב, תש"ג-תש"ה), כר' א', 1 – 16ו'
י' פוקרובסקי, תולדות המשפט הרומאי. תרגם א' ליטאי, בעריכת י' יונוביץ. ירושלים, ספריה משפטית יו"ל על ידי ד"ר יהודה יונוביץ, תרפ"ה. 435 עמ'.
י' פוקרובסקי, הפרובלימות היסודיות של המשפט האזרחי. תרגם א' ליטאי, בעריכת י' יונוביץ. ירושלים, ספריה משפטית יו"ל על ידי הד"ר יהודה יונוביץ, תרפ"ג. 278 עמ'.
לקריאה נוספת

דוד תדהר (עורך), "אהרן ליטאי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1166
גצל קרסל, לקסיקון הספרות העברית בדורות אחרונים, ספריית פועלים, תשכ"ה
אליהו מייטוס, במחיצתם של סופרים, יבנה, תשל"ח
הערות שוליים

↑  דוד תדהר,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, ספריית ראשונים, 1958
↑  אהרן רבינוביץ ליטאי באתר GRAVEZ
↑  נתן ברון,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'על מה התווכחו נשיא העליון הראשון ועורכי הארץ, הארץ, 29 בינואר, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504401605171  VIAF: 308273486   WorldCat (עם VIAF): 308273486
סליחה על השאלה

ערך זה עוסק בתוכנית מציאות ישראלית המשודרת בכאן 11. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה אחרת בעלת שם דומה, ראו .
| --- | --- |

לוגו התוכנית
 מבוסס על:  "You Can't Ask That" (אוסטרליה)
 שיר הנושא:  Soul Searching מאת Amourouge
 סוגה:  תוכנית מציאות
 בימוי:  עדי לוי (עונות 1-2) אסף בקר (עונה 3–)
 משתתפים:  ראו בהמשך
 פרסים:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה 
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  54
 תוכנית המשך:  סליחה על השאלה בערבית סליחה על השאלה ילדים
 הפקה
 מפיק:  מפיקה ראשית: גלית כהן (עונה 1) תמי קושניר (עונה 2) ליהי גולד (עונה 3) עדי תורג'מן (עונה 4) ‏ מפיקים אחראיים: עמית סטרטינר עידית מיסטריאל
 חברת הפקה:  יולי אוגוסט הפקות
 עורכים:  עורך ראשי: עדי לוי (עונות 1-2) אסף בקר (עונה 3–) עורך אחראי: עמית סטרטינר עורכת משנה: קרן גורפינקל (עונה 1) רנן רמות (עונה 2) מיה מרלנג'ון אהרוני (עונה 3) טל בן ברוך (עונה 4)
 צלמים:  איתי רזיאל
 אורך פרק:  24–34 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 פורמט (תמונה):  HDTV, 16:9
 תקופת שידור מקורית:  17 ביולי 2018 – הווה
 קישורים חיצוניים
 אתר התוכנית
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סליחה על השאלה היא תוכנית מציאות ישראלית המבוססת על הפורמט האוסטרלי "You Can't Ask That". במסגרת התוכנית, משתתפים המשתייכים לקבוצות שונות בחברה הישראלית עונים על שאלות שנשלחו מהציבור. התוכנית משודרת החל מ-17 ביולי 2018 בכאן 11.
מבנה התוכנית

כל פרק מתמקד בקבוצת מיעוט מסוימת בחברה הישראלית או בקבוצה הנחשבת למעוררת עניין. המשתתפים מביטים למצלמה ועונים על שאלות שנשלחו מהציבור וכתובות על פתקים. התוכנית נועדה להציע מבט על חייהן של קהילות שבשולי החברה, ולנפץ סטריאוטיפים תוך מענה על שאלות שאנשים מפחדים לשאול משום שאינן תקינות פוליטית.
סקירת התוכנית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 15 | 15 | 17 ביולי 2018 | 13 בנובמבר 2018 |
|  | 2 | 15 | 15 | 2 במאי 2019 | 10 בדצמבר 2019 |
|  | 3 | 12 | 12 | 2 באוגוסט 2021 | 26 באפריל 2022 |
|  | 4 | 15 | 15 | 26 בנובמבר 2023 | — |
פרקים > עונה 1 (2018)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | תאריך שידור מקוריישראל | מדרוג | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | טרנסג'נדרים | 17 ביולי 2018 | 4.2% |  |
| 2 | 2 | חולים במחלה סופנית | 22 ביולי 2018 | 3.2% |  |
| 3 | 3 | שמנים | 29 ביולי 2018 |  |  |
| 4 | 4 | מכורים נקיים מסמים | 5 באוגוסט 2018 | 3.5% |  |
| 5 | 5 | אנשים עם עיוורון | 12 באוגוסט 2018 | 2.2% |  |
| 6 | 6 | זקנים | 19 באוגוסט 2018 | 3.2% |  |
| 7 | 7 | ילדים ממשפחות גאות | 26 באוגוסט 2018 | 2.4% |  |
| 8 | 8 | נמוכי קומה | 2 בספטמבר 2018 | 2.9% |  |
| 9 | 9 | מתמודדים עם מחלות נפש | 16 בספטמבר 2018 | 3% |  |
| 10 | 10 | ערבים | 2 באוקטובר 2018 | 2.5% |  |
| 11 | 11 | בני נוער | 9 באוקטובר 2018 | 1.7% |  |
| 12 | 12 | פליטים | 16 באוקטובר 2018 | 2.6% |  |
| 13 | 13 | עולים מברית המועצות לשעבר | 24 באוקטובר 2018 | 2.3% |  |
| 14 | 14 | פוליאמורים | 6 בנובמבר 2018 | 1.5% |  |
| 15 | 15 | אסירים משוחררים | 13 בנובמבר 2018 |  |  |
פרקים > עונה 2 (2019)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 | 1 | דור שני ושלישי לשואה | 2 במאי 2019 | 2.2% | 58,000 |  |
| 17 | 2 | אוטיסטים | 6 באוגוסט 2019 | 4% | 97,000 |  |
| 18 | 3 | אנשים שהותקפו מינית | 13 באוגוסט 2019 | 3.2% |  |  |
| 19 | 4 | יוצאי אתיופיה | 20 באוגוסט 2019 | 1.7% | 41,000 |  |
| 20 | 5 | תאומים זהים | 27 באוגוסט 2019 | 2.2% | 51,000 |  |
| 21 | 6 | הפרעות אכילה | 3 בספטמבר 2019 | 2.3% | 72,000 |  |
| 22 | 7 | ילדים להורים גרושים | 10 בספטמבר 2019 | 2.5% | 71,000 |  |
| 23 | 8 | פוסט טראומה צבאית | 24 בספטמבר 2019 | 2% | 60,000 |  |
| 24 | 9 | אחים ואחיות | 9 באוקטובר 2019 | 2.5% | 61,000 |  |
| 25 | 10 | מאומצים | 22 באוקטובר 2019 | 2.5% |  |  |
| 26 | 11 | הורים לילדים מיוחדים | 29 באוקטובר 2019 | 2.4% |  |  |
| 27 | 12 | מתניידים על כיסאות גלגלים | 5 בנובמבר 2019 | 1.6% |  |  |
| 28 | 13 | לידות שקטות | 26 בנובמבר 2019 | 3.4% | 69,000 |  |
| 29 | 14 | מתחת לקו העוני | 3 בדצמבר 2019 | 3.4% | 90,000 |  |
| 30 | 15 | יוצאי כתות | 10 בדצמבר 2019 | 3.6% | 91,000 |  |
פרקים > עונה 3 (2021–2022)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | תאריך שידור מקוריישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 31 | 1 | חירשים | 2 באוגוסט 2021 |
| 32 | 2 | הורים שילדיהם התאבדו | 9 באוגוסט 2021 |
| 33 | 3 | חרדים | 16 באוגוסט 2021 |
| 34 | 4 | אנשים שחיו ברחוב | 23 באוגוסט 2021 |
| 35 | 5 | רווקות מאוחרת | 30 באוגוסט 2021 |
| 36 | 6 | אלימות במשפחה | 22 בנובמבר 2021 |
| 37 | 7 | טיפולי פוריות | 7 במרץ 2022 |
| 38 | 8 | מכורים נקיים להימורים | 14 במרץ 2022 |
| 39 | 9 | אלמנים ואלמנות | 21 במרץ 2022 |
| 40 | 10 | עובדים סוציאליים | 28 במרץ 2022 |
| 41 | 11 | בדואים | 4 באפריל 2022 |
| 42 | 12 | יוצאים בשאלה | 26 באפריל 2022 |
פרקים > עונה 4 (2023–)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 43 | 1 | משפחות החטופים | 26 בנובמבר 2023 | 2.7% | 82,000 |  |
| 44 | 2 | פונדקאיות | 9 בינואר 2024 | 3.2% | 76,000 |  |
| 45 | 3 | הפרעה טורדנית-כפייתית | 16 בינואר 2024 | 2.5% | 56,000 |  |
| 46 | 4 | הריגה בשוגג | 7 בפברואר 2024 | 1.4% | 40,000 |  |
| 47 | 5 | דיכאון לאחר לידה | 19 באוגוסט 2024 | 1.5% | 36,000 |  |
| 48 | 6 | זוגות מעורבים | 26 באוגוסט 2024 |  |  |  |
| 49 | 7 | מפונים | 8 באוקטובר 2024 | 3.2% | 79,000 |  |
| 50 | 8 | שורדי נובה | 9 באוקטובר 2024 | 3.3% | 85,000 |  |
| 51 | 9 | מילואימניקים | 19 באוקטובר 2024 | 3% | 70,000 |  |
| 52 | 10 | רופאים מתמחים | 20 באוקטובר 2024 |  |  |  |
| 53 | 11 | מכורים נקיים לאלכוהול | 22 באוקטובר 2024 | 2.5% | 66,000 |  |
| 54 | 12 | חטופים | 24 באוקטובר 2024 | 5.4% | 120,000 |  |
| 55 | 13 | פושטי רגל | 29 באוקטובר 2024 | 3.6% | 89,000 |  |
יצירות נגזרות > ההסכת "סליחה על עוד שאלה"

| --- | --- |
 סוגה:  אירוח, ראיונות
 מנחים:  אהוד עזריאל מאיר
 פרסים:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה 
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  24
 הפקה
 מפיק:  אירה וקסלר
 חברת הפקה:  כאן הסכתים
 אורך פרק:  29-47 דקות
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  5 באוגוסט 2019 – 11 באפריל 2022
 קישורים חיצוניים
 אתר ההסכת
 
סליחה על עוד שאלה הוא הסכת ישראלי בהגשת אהוד עזריאל מאיר ובהפקת כאן הסכתים. בצמוד לשידור של פרק בתוכנית, משוחרר ראיון אודיו אישי עם אחד ממשתתפי הפרק בו הוא מספר בהרחבה על סיפורו האישי. ההסכת ליווה את התוכנית במהלך העונה השנייה והשלישית.
יצירות נגזרות > ההסכת "סליחה על עוד שאלה" > פרקים

| מספר פרק בהסכת | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | אורח/ת | תאריך שחרור | אורך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | אוטיסטים | רחלה זנדבנק | 5 באוגוסט 2019 | 42:24 |
| 2 | 2 | נפגעי תקיפה מינית | עדיאל בר שאול | 13 באוגוסט 2019 | 31:40 |
| 3 | 3 | יוצאי אתיופיה | מיקי ורותם אחיהון | 20 באוגוסט 2019 | 40:51 |
| 4 | 4 | תאומים זהים | דין וטום מודן | 27 באוגוסט 2019 | 29:36 |
| 5 | 5 | הפרעות אכילה | לילו פיניקס | 3 בספטמבר 2019 | 33:01 |
| 6 | 6 | ילדים להורים גרושים | אמונה ספירא | 9 בספטמבר 2019 | 30:39 |
| 7 | 7 | פוסט טראומה צבאית | ירון אדל | 24 בספטמבר 2019 | 35:51 |
| 8 | 8 | אחיות ואחים רפואיים | נעמה ברגיש | 6 באוקטובר 2019 | 31:43 |
| 9 | 9 | ילדים מאומצים | מתן בוני | 17 באוקטובר 2019 | 33:18 |
| 10 | 10 | הורים לילדים מיוחדים | הדר וישנייה כרעם | 29 באוקטובר 2019 | 37:35 |
| 11 | 11 | כיסאות גלגלים | גיא גרשטיין | 3 בנובמבר 2019 | 38:15 |
| 12 | 12 | לידות שקטות | עינת נתן | 11 בנובמבר 2019 | 43:06 |
| 13 | 13 | עניים | פאינה שולמן | 28 בנובמבר 2019 | 33:48 |
| מספר פרק בהסכת | מספר פרק בעונה | נושא הפרק | אורח/ת | תאריך שחרור | אורך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | 1 | חירשים | נופר צעירי | 2 באוגוסט 2021 | 46:37 |
| 15 | 2 | הורים שילדיהם התאבדו | חנה נחליאל | 9 באוגוסט 2021 | 47:37 |
| 16 | 3 | חרדים | יהודה בצלאל שטאובר | 16 באוגוסט 2021 | 44:35 |
| 17 | 4 | דרי רחוב | אנאל פיטוסי | 23 באוגוסט 2021 | 39:24 |
| 18 | 5 | רווקות מאוחרת | אורית חיימוב | 30 באוגוסט 2021 | 31:17 |
| 19 | 6 | אלימות במשפחה | סימונה מורי | 22 בנובמבר 2021 | 41:51 |
| 20 | 7 | פוריות | נעמה ויצמן | 7 במרץ 2022 | 37:24 |
| 21 | 8 | מכורים נקיים להימורים | זהר פנחס | 14 במרץ 2022 | 35:43 |
| 22 | 9 | אלמנים ואלמנות | חן כהן | 21 במרץ 2022 | 40:30 |
| 23 | 10 | בדואים | סברין חוג׳יראת | 3 באפריל 2022 | 42:30 |
| 24 | 11 | יוצאים בשאלה | חיה ועמרם ליכטנשטיין | 11 באפריל 2022 | 30:54 |
יצירות נגזרות > תוכניות בת

"סליחה על השאלה בערבית" (2019-רץ) – גרסה בשפה הערבית של התוכנית העוסקת בקבוצות הקיימות בחברה הערבית בישראל. העונה הראשונה עלתה לשידור ב-24 בספטמבר 2019 במכאן 33. העונה השנייה שודרה בשנת 2020. העונה השלישית עלתה לשידור ב-13 באוקטובר 2024.
"סליחה על השאלה ילדים" (2020 - רץ) – ב-24 בנובמבר 2019 הוכרזה הפקתה של תוכנית בת המבוססת על תוכנית המקור ותהיה בהשתתפותם של ילדים. התוכנית משודרת החל מ-2 באפריל 2020 בכאן חינוכית.
פרסים ומועמדויות

| שנה | טקס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2018 | סדרה עובדתית | עונה ראשונה | זכייה |
| 2020 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2019 | סדרת עובדתית | עונה שנייה | זכייה |
| 2020 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2019 | הקלטה בסדרה תיעודית ועובדתית | יוני מרי | מועמדות |
| 2020 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2019 | תחקיר בסדרה תיעודית ועובדתית | רנן רמות, טל בן ברוך, ענבל גרינברג, אלעד חברוני, ליטל פלדינגר, רותי רילוב | מועמדות |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 | סדרת עובדתית | עונה שלישית | זכייה |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 | בימוי בסדרה תיעודית ועובדתית | אסף בקר | זכייה |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 | תחקיר בסדרה תיעודית ועובדתית | מיה מרלנג'ון אהרוני, מיכל בכר, טל בן ברוך, אבישב מיידלר, תאיר מרגלית, נטע כהן | זכייה |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 | צילום בסדרה תיעודית ועובדתית | איתי רזיאל | מועמדות |
| 2022 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2021 | הקלטה בסדרה תיעודית ועובדתית | יניב לוי | מועמדות |
| 2025 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2024 | סדרה עובדתית | עונה רביעית | בהמתנה |
בתרבות הפופולרית

התוכנית זכתה לפופולריות רבה, בעיקר באתר ואפליקציית יוטיוב, שם שודרו שידורי הבכורה. הפרק הנצפה ביותר היה "בני נוער", עם כמיליון צפיות. בעקבות ההצלחה, נוצרו פרודיות רבות על התוכנית, ומלבד הפרודיות, במסגרת קמפיין הבחירות של "כחול לבן" לבחירות 2020, הופק גם סרטון בסגנון התוכנית. לאור זאת, התאגיד פנה בדרישה להסיר את הסרטון.
כריסטופר נולאן

| --- | --- |
כריסטופר נולאן, 2018
כריסטופר נולאן, 2018
 לידה:  30 ביולי 1970 (בן 54) לונדון, אנגליה
 שם לידה:  Christopher Edward Nolan 
 סוגה מועדפת:  מדע בדיוני, מתח, דרמה, אקשן
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1985
 מקום לימודים:  יוניברסיטי קולג' לונדון  היילבורי קולג' 
 יצירות בולטות:  ממנטו, יוקרה, טרילוגיית האביר האפל, התחלה, בין כוכבים, טנט, אופנהיימר
 בן או בת זוג:  אמה תומאס (1997–?) 
 צאצאים:  רורי נולאן, פלורה נולאן, מגנוס נולאן 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר 7 פרסי סאטורן (במגוון קטגוריות וסרטים) פרס מכון הסרטים האמריקאי לתסריט הטוב של 2001 (ממנטו) 6 מועמדויות לפרס גלובוס הזהב פרסים נוספים - (אנ')
 פרופיל ב-IMDb
 
סר כריסטופר אדוארד נולאן (באנגלית: Christopher Edward Nolan; נולד ב-30 ביולי 1970, בלונדון שבאנגליה) הוא במאי קולנוע בריטי זוכה פרס אוסקר, פרס באפט"א ופרס גלובוס הזהב. מוכר בעיקר בשל בימוי המותחן הפסיכולוגי "ממנטו", מותחן המדע הבדיוני "התחלה", יצירת הטרילוגיה המחודשת לסרטי "באטמן" ובימוי הסרט זוכה האוסקר "אופנהיימר". לעיתים הוא משתף פעולה עם אחיו ג'ונתן נולאן ועם השחקנים כריסטיאן בייל, מייקל קיין, מריון קוטיאר, ג'וזף גורדון-לוויט וקיליאן מרפי ביצירת סרטיו. כריסטופר נולאן הוא המקים של חברת ההפקה "Syncopy Films" ביחד עם אשתו, אמה תומאס.
הסרטים של נולאן עוסקים בעיקר בנושאים פילוסופיים, אתיים ומטאפיזיים, החוקרים את המוסר האנושי, הקונספט של הזמן, וטבעה של הזהות האישית. סרטיו ידועים בנרטיב הלא-ליניארי שלהם, במטא-בדיון, ובדמויות גבריות האובססיביות בנוגע לעבר. נולאן ידוע בכך ששילב אלמנטים של ארט האוס (אנ') בסרטים שוברי קופות.