stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברט פארב
סטטיסטיקה בולטת > עונה סדירה

מאזן ניצחונות: 186 ניצחונות לעומת 111 הפסדים (שני בכל הזמנים בניצחונות)
יחס מסירות לטאצ'דאון מול חטיפות: 508 טאצ'דאונים לעומת 336 חטיפות (רביעי בכל הזמנים במסירות לטאצ'דאון)
סך הכול יארדים במסירה: 71,838 (רביעי בכל הזמנים)
| עונה | קבוצה | משחקים | פתיחות | מסירה> השלמות | מסירה> ניסיונות מסירה | מסירה> אחוזים % | מסירה> יארדים | מסירה> ממוצע למסירה | מסירה> טאצ'דאונים | מסירה> אינטרספשנים | מסירה> רייטינג | ריצה> ריצות | ריצה> יארדים | ריצה> ממוצע לריצה | ריצה> טאצ'דאונים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | אטלנטה פלקונס | 2 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0.0 | 0 | 0 | 0.0 | 0 |
| 1992 | גרין ביי פאקרס | 15 | 13 | 302 | 471 | 64.1 | 3,227 | 6.9 | 18 | 13 | 85.3 | 47 | 198 | 4.2 | 1 |
| 1993 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 318 | 522 | 60.9 | 3,303 | 6.3 | 19 | 24 | 72.2 | 58 | 216 | 3.7 | 1 |
| 1994 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 363 | 582 | 62.4 | 3,882 | 6.7 | 33 | 14 | 90.7 | 42 | 202 | 4.8 | 2 |
| 1995 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 359 | 570 | 63.0 | 4,413 | 7.7 | 38 | 13 | 99.5 | 39 | 181 | 4.6 | 3 |
| 1996 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 325 | 543 | 59.9 | 3899 | 7.2 | 39 | 13 | 95.8 | 49 | 136 | 2.8 | 2 |
| 1997 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 304 | 513 | 59.3 | 3,867 | 7.5 | 35 | 16 | 92.6 | 58 | 187 | 3.2 | 1 |
| 1998 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 347 | 551 | 63.0 | 4,212 | 7.6 | 31 | 23 | 87.8 | 40 | 133 | 3.3 | 1 |
| 1999 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 341 | 595 | 57.3 | 4,091 | 6.9 | 22 | 23 | 74.7 | 28 | 142 | 5.1 | 0 |
| 2000 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 338 | 580 | 58.3 | 3812 | 6.6 | 20 | 16 | 78.0 | 27 | 108 | 4.0 | 0 |
| 2001 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 314 | 510 | 61.6 | 3,921 | 7.7 | 32 | 15 | 94.1 | 38 | 56 | 1.5 | 1 |
| 2002 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 341 | 551 | 61.9 | 3,658 | 6.6 | 27 | 16 | 85.6 | 25 | 73 | 2.9 | 0 |
| 2003 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 308 | 471 | 65.4 | 3,361 | 7.1 | 32 | 21 | 90.4 | 18 | 15 | 0.8 | 0 |
| 2004 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 346 | 540 | 64.1 | 4,088 | 7.6 | 30 | 17 | 92.4 | 16 | 36 | 2.3 | 0 |
| 2005 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 372 | 607 | 61.3 | 3,881 | 6.4 | 20 | 29 | 70.0 | 18 | 62 | 3.4 | 0 |
| 2006 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 343 | 613 | 56.0 | 3,885 | 6.3 | 18 | 18 | 72.7 | 23 | 29 | 1.3 | 1 |
| 2007 | גרין ביי פאקרס | 16 | 16 | 356 | 535 | 66.5 | 4,155 | 7.8 | 28 | 15 | 95.7 | 29 | 12 | 0.4 | 0 |
| 2008 | ניו יורק ג'טס | 16 | 16 | 343 | 522 | 65.7 | 3,472 | 6.7 | 22 | 22 | 81.0 | 21 | 43 | 2.0 | 1 |
| 2008 | מינסוטה ויקינגס | 16 | 16 | 363 | 531 | 68.4 | 4,202 | 7.9 | 33 | 7 | 107.2 | 9 | 7 | 0.8 | 0 |
| 2010 | מינסוטה ויקינגס | 13 | 13 | 217 | 358 | 60.6 | 2,509 | 7.0 | 11 | 19 | 69.9 | 17 | 8 | 0.5 | 0 |
| סה"כ | סה"כ | 302 | 298 | 6,300 | 10,169 | 62.0 | 71,838 | 7.1 | 508 | 336 | 86.0 | 602 | 1,844 | 3.1 | 14 |
סטטיסטיקה בולטת > פלייאוף

מאזן ניצחונות: 13 ניצחונות לעומת 11 הפסדים
יחס מסירות לטאצ'דאון מול חטיפות: 44 טאצ'דאונים לעומת 30 חטיפות
סך הכול יארדים במסירה: 5,855
הערות שוליים

↑  Favre Receives a Big City Welcome, הניו יורק טיימס, 8 באוגוסט 2008
↑  Wolf hits the jackpot in deal for Favre, מילווקי-ויסקונסין ג'ורנל סנטינל, 24 בספטמבר 2005
↑  מערכת גלובס ספורט, ‏נמצא פיתרון לסוגיית ברט פארב: יעבור בטרייד לניו יורק ג'טס, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2008
↑  שי גולדן, מה הקאובוי מויסקונסין מחפש ברחובות ניו יורק?, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2008
↑  End of the line? Favre says it is, אתר yahoo, ‏2 בינואר 2011
↑  Favre fined $50K for 'failure to cooperate' with investigation, אתר ה-NFL, ‏29 בדצמבר 2010
↑  Favre sued for harassment by two former Jets massage therapists, אתר yahoo, ‏3 בינואר 2011
↑  Ethan Shanfeld, Brett Favre Reveals Parkinson’s Diagnosis, Variety, ‏2024-09-24 (באנגלית אמריקאית)
↑  Dessi Gomez,Tom Tapp, Trump Celebrity Endorsements: A Full List Of Celebrities Supporting The Ex-POTUS, Deadline, ‏2024-10-25 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 3524 2561  LCCN: n96079490  MusicBrainz: c322067d-8496-4e16-905c-f3f822d6c7f7  VIAF: 23867858   WorldCat (עם VIAF): 23867858 
פארב (שלישי משמאל), אשתו דיינה (שנייה משמאל), והגברת הראשונה לורה בוש (שלישית מימין), בטקס חנוכת פארק משחקים בבית ספר יסודי שנפגע מהוריקן קתרינה
האיסור על עינויים

המשפט הבינלאומי אוסר על עינויים באופן מוחלט. עינויים מוגדרים כ"מעשה אשר באמצעותו נגרם במכוון לאדם כאב או סבל חמור, בין אם פיזי, בין אם מנטלי, במטרה להוציא ממנו או מאדם שלישי מידע או הודאה, להענישו על מעשה שביצעו או נחשד בביצועו, הוא או אדם שלישי, או להפחיד או לאנוס אותו או אדם שלישי; או מכל סיבה ששורשיה בהפליה מכל סוג שהוא, מקום שכאב או סבל כאמור נגרמים בידי או באישור או בהסכמה בשתיקה של עובד ציבור או אדם אחר הממלא תפקיד רשמי בשידולו, אין הוא כולל כאב או סבל הנובעים מעיצומים על-פי חוק, טבועים בהם או נלווים אליהם." האמנה נגד עינויים מבחינה בין עינויים לבין צורה אחרת של יחס או עונש אכזרי, בלתי אנושי ומשפיל, אך אלו כאלו הם אסורים.
מקורות האיסור על עינויים במשפט הבינלאומי

כמו כן, ניתן למצוא איסור על עינויים גם בהצהרות של מדינות, למשל הצהרת טוקיו של ההסתדרות הרפואית העולמית (WMA) אוסרת השתתפות רופאים בחקירות ובעינויים ומרחיבה את מושג העינויים.
ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות אדם משנת 1948 קובעת שאדם לא יהיה נתון לעינויים או ליחס או עונש בלתי אנושי, אכזרי או משפיל. בדומה לה, גם האמנה האירופית לזכויות אדם (ECHR) אוסרת על עינויים או יחס בלתי אנושי. לצדן, גם האמנה בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות (ICCPR) קובעת בסעיף 7 איסור דומה.
בשנת 1987 אומצה האמנה נגד עינויים (UNCAT) העוסקת באופן ספציפי באיסור על עינויים. סעיף 1 מגדיר מהו עינוי. סעיף 2 לאמנה קובע שעל מדינה חברה לפעול ולחוקק חוקים תחת המשפט הפלילי הנהוג בה על מנת למנוע עינויים בשטחה. בנוסף נקבע שעינוי אסור גם בעתות של מצב חירום, מלחמה או נסיבות חריגות אחרות. סעיף 3 לאמנה קובע איסור על מדינה לגרש אדם או להחזירו לשטח של מדינה בה יש חשש מהותי יהיה נתון לסכנת עינויים.
אמנה בינלאומית נוספת בה אפשר למצוא איסור על עינויים היא אמנת רומא. סעיף 7 לאמנה קובע מהם "פשעים נגד האנושות" ומכליל עינויים תחת סעיף זה. בסעיף זה עינויים מוגדרים כפגיעה מכוונת על ידי גרימת כאב או סבל חמורים, בין אם פגיעה פיזית ובין אם פגיעה נפשית, על אדם הנתון למשמורת או לשליטתו של מבצע הפשע. ישנה הדגשה, שבמסגרת עינויים לא יכללו כאב או סבל הנובעים מעונשים המוטלים כדין.
מעמד האיסור על עינויים במשפט הבינלאומי

האמנות הבינלאומיות אוסרות על עינויים באופן מוחלט ובלתי מותנה. התפיסה המנחה את התומכים במוחלטות האיסור היא ההנחה שעינויים מהווים את הפגיעה החמורה ביותר בכבוד האדם ובאוטונומיה. המתנגדים טוענים שייתכן ומוות או הותרת נכות לצמיתות מהווים עונש גרוע יותר.
האיסור המוחלט מעורר מחלוקת, בעיקר לגבי תרחיש "הפצצה המתקתקת". תרחיש זה עוסק במצב שבו בידי הרשויות מוחזק אדם שמעריכים שיש לו מידע לגבי מעשה טרור אשר צפוי להתרחש באופן מיידי, והשאלה היא אם יש הצדקה להשתמש באמצעי עינוי על מנת להוציא ממנו מידע שיאפשר את מניעת המעשה. ההצדקה לעינוים היא תועלתנית, כלומר הסבל והנזק שיגרמו לאחד כתוצאה מהעינוי נועד להצלת חיי רבים אחרים, ולכן העינוי במקרה זה מוצדק. הגינוי מגיע מהזרם הדאונטולוגי, שמתמקד במוסריות הפעולה ולא במוסריות התוצאה, על כן, הדאונטולוג יטען שגם במקרה של הצלת חיי אדם, אין זה ראוי להשתמש בעינויים.
הבעיה והחשש המרכזיים בתרחיש "הפצצה המתקתקת" כחריג לאיסור על עינויים, נובעים מכך שהכרה במקרה עלולה להוות פרצה לשימוש בעינויים. הסיכוי להתרחשותו של התרחיש המדויק הוא קלוש, שכן בדרך כלל, האדם העצור אולי יוכל לשפוך אור על פרטים מסוימים, אך כנראה לא יהיה בעל המידע המלא ולא יוכל לספק את כלל הפרטים, כמו מיקומה המדויק של הפצצה, מועד הפעלתה המדויק או ידע כיצד לנטרלה. על כן, עולים קולות של חשש שמא היתר חריג לשימוש בעינויים יהפוך למעין דבר שבשגרה. דוגמה להרחבת החריג היא ארצות הברית, מדינה אשר נתפסת על ידי רבים כמנהיגת העולם החופשי והנאור. ארצות הברית מחד גיסא מטילה איסור על עונש אכזרי, אך מאידך גיסא, בעקבות אירועי "אסון התאומים" ולאחר כניסתה לעיראק, הפרה את האיסור הגורף על עינויים הקבוע בחוקה שלה ומושרש בתרבות האמריקאית. בשל אירועי הטרור הקשים שחוו, התירו מנהיגי ארצות הברית החרגות של מצבים מסוימים בהם עינוי יחשב כמוצדק, באמצעות התבססות על מונח "הפצצה המתקתקת" ועל ידי המונח "הגנת צורך"- מקרה בו הנסיבות מצדיקות שיטות חקירה המהוות הפרה של האיסור הבינלאומי על עינויים ועונש אכזרי או בלתי אנושי.
כאמור, הדיון סביב מוחלטות האיסור על עינויים והחרגתו במקרים מסוימים טרם הוכרע ואינו חד משמעי בקרב מדינות העולם. עם זאת דבר ברור הוא שהחובה שלא לענות גוברת באופן מוחלט על אינטרס עצמי ושיקולי נוחות, וברור שאין להתיר שימוש בעינויים כדבר שבשגרה.
אמצעי אכיפה בינלאומיים

לצורך אכיפת האיסור על עינויים פועלים מספר גופים. בין הגופים הללו ניתן למנות את ועדת האו"ם נגד עינויים שהוקמה לצורך אכיפת האמנה נגד עינויים. הוועדה מורכבת ממומחים עצמאיים שמפקחים על יישום האמנה בקרב המדינות החברות. בנוסף, המדינות מחויבות בהגשת דוחות שוטפים לוועדה בנוגע ליישום הזכויות. נוסף על כך, בשנת 1985 יוסד הדו"ח המיוחד של האו"ם לעינויים ועונשים בלתי אנושיים ואכזריים. הדו"ח בוחן את הפרקטיקה הנוהגת במדינות החברות ומאפשר לוועדה שימוש בפרוצדורת "הפעולה הדחופה", באמצעותה יכולה הוועדה להורות על מדינה חברה לוודא שאדם ספציפי או קבוצה מסוימת לא נתונים ליחס בלתי אנושי.
האיסור על עינויים במשפט האירופי

גוף נוסף אשר דרכו ניתן לאכוף את האיסור הוא בית הדין האירופי לזכויות אדם (ECtHR). לבית הדין סמכות שיפוט על מדינות ויחידים, בעקבות תביעות על הפרת האמנה האירופית לזכויות אדם. דוגמה לפסק דין בנושא עינויים בו דן ה-ECtHR הוא Gäfgen v. Germany , אשר עסק בחקירת אדם שנחשד בחטיפת ילד. החשוד שינה את גרסאותיו ומחשש לחיי הילד, קצין משטרה הורה לאיים עליו שאם לא ישתף פעולה יהיה נתון לעינויים. החשוד הודה, סיפר למשטרה היכן הטמין את הגופה ושאר ראיות. הוא הורשע בחטיפה וברצח. השוטרים שאיימו עליו הועמדו לדין, אך ההליך נגדם הסתיים בקנסות על תנאי. התובע פנה ל-ECtHR בגין הפרת האיסור על עינויים ובגין הפרת זכותו למשפט הוגן. ביה"ד קבע שהופרה הזכות המנויה בסעיף 3 לאמנה האירופאית בדבר זכויות אדם, זכותו של אדם שלא להיות נתון לעינויים. כמו כן, הדגיש ביהמ"ש את מעמדו הבלתי מעורער של הסעיף.
האיסור על עינויים במשפט הבין-אמריקאי

מקור נוסף לו מחויבות מדינות דרום אמריקה ומרכז אמריקה הוא האמנה הבין-אמריקאית למניעת עינויים. אמנה זאת מגדירה עינויים באופן רחב. סעיף 2 לאמנה קובע כי עינויים הם גרימה מכוונת של כאב או סבל, פיזי או נפשי, לצורך חקירה פלילית, אמצעי הפחדה או ענישה או לכל מטרה אחרת. בנוסף, גם שימוש בשיטות שונות שיש בהן למחוק אישיותו של אדם או לפגוע ביכולותיו הנפשיות או הגופניות יחשבו לעינוי.
הנושא עמד במרכזה של פסק דין פילרטיגה נגד פנייה-איראלה.
האיסור על עינויים במשפט הישראלי

מדינת ישראל חתמה על האמנה ב-22 באוקטובר 1986 ואשררה אותה ב-4 באוגוסט 1991. בהצטרפה היא הצהירה כי אינה מקבלת על עצמה את הסמכות שנקבעה לוועדה נגד עינויים המפקחת על האמנה, כאמור, בסעיף 20 ובסעיף 30(1) לאמנה, לדון מחלוקת בין שתי מדינות שאינן מגיעות להסכמה.
בדין הישראלי אין חקיקה מפורשת המגדירה עינויים כעבירה פלילית.
דו״ח ועדת לנדוי אישר שימוש ב״לחץ פיסי מתון״ על נחקר, בנסיבות שמידע הנמצא בידיו יביא להצלת חיי אדם באופן מיידי ("פצצה מתקתקת"). לא פעם טענות המועלות כנגד ישראל בגין עינויים, נהדפות בטענה שהמעשה המתואר הוחרג על-ידה. עמדת דו״ח לנדוי גררה ביקורת אודות המאמצים שעושה המדינה במטרה לפטור את אנשי השב״כ מאחריות פלילית, על ידי השימוש בהגנת "הצורך", המעוגנת בסעיף 34 י"א לחוק העונשין, תשל"ז-1977, ולפיה לא ישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי להצלת חייו, חירותו, גופו או רכושו, שלו או של זולתו, מסכנה מוחשית של פגיעה חמורה הנובעת ממצב דברים נתון בשעת המעשה, ולא הייתה לו דרך אחרת אלא לעשותו.
נקודת המפנה במשפט הישראלי הגיעה בבג"ץ הוועד הציבורי נגד עינויים. העתירה הוגשה לבג"ץ על ידי ארגוני זכויות-אדם, שלטענת השימוש באמצעי החקירה הפיזיים עולים לכדי עינויים. עוד נטען על ידם כי לשב"כ העדר סמכות לשימוש באמצעים אלה בחוק. מנגד, טענה המדינה שהשב"כ פועל מכוח סמכותה הכללית של הממשלה וכדי להציל חיי אדם. השאלה המשפטית לה נדרש בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ, הייתה: האם לשב"כ סמכויות לפגוע בכבוד האדם ובשלמות הגוף במסגרת חקירותיו?
בית המשפט קבע שלחוקרי השב"כ סמכות כשל שוטרים, ולפיה הם מורשים לבצע חקירה כאשר מדובר בעבירה נגד ביטחון המדינה. על-כן בסמכות השב"כ להשתמש בחקירה רק באמצעים הנתונים גם בידי המשטרה. אמנם, ישנו היתר לחקירה שמטרתה "גרימת חוסר נוחות" כאשר צורכי החקירה דורשים זאת, אך חל איסור על שימוש ב"אמצעי חקירה פיזיים" כשאלה מהווים יחס אכזרי או בלתי אנושי ומשפיל כלפי הנחקר. באשר להרחבת סמכויות השב"כ, קבע בית-המשפט כי זו צריכה להינתן לשב"כ על ידי הרשות המחוקקת בחקיקה ראשית מפורשת. אף על פי כן, גם בסמכויות שנובעות מחקיקה ראשית, יחולו מגבלות מסוימות: מהלך החקירה לא יכלול שימוש בעינויים או ביחס אכזרי ולא אנושי כלפי הנחקר.
גם במקרה של "פצצה מתקתקת", וכחלק ממנה ניתן להעלות את עצימות החקירה, חל איסור מוחלט על שימוש "באמצעים ברוטליים ובלתי אנושיים" שהיו מקובלים עד לפסיקה, כגון: טלטול הנחקר, הושבתו בתנוחה מכאיבה, כיסוי ראש בשק ומניעת שינה לזמן ארוך. חריגה מכלל זה כאמור תחשוף את החוקר לאחריות פלילית. בכך קבע ביהמ"ש שפסיקתו מתיישבת עם הנהוג במשפט הבינלאומי.
בשנת 2002 הכנסת חוקקה את חוק השב"כ, חוק זה מסדיר את סמכויות השירות מבלי להזכיר את שיטות החקירה. על פי סעיפי חוק זה והמשפט הישראלי, נראה שקיים קושי אמיתי להעמיד לדין חוקר שב"כ המשתמש בעינויים.
הוועדה המפקחת על האמנה נגד עיוניים פרסמה דו"ח לגבי הסכסוך הפלסטיני-ישראלי ב-2009 שקובע כי מכות קשות, יחס מתמשך ומשפיל ומעצר בתנאים בלתי-הולמים שנגרמו לכאורה לאזרחים ברצועת עזה ובמעצר בישראל- מהווים עינויים, והפרה חמורה של סעיף 147 לאמנת ז'נבה הרביעית.
ראו גם

האמנה נגד עינויים
הגנת צורך
הכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם
פרוטוקול איסטנבול
לקריאה נוספת

Myaerfeld, J. (2008). In Defense of the Absolute Prohibition of Torture. Public Affairs Quarterly. 22 (2).
Cassese, A, Gaeta, P and Zappala, S. (2008). The Human Dimension of International Law: Selected Papers of Antonio Cassese. (Part II: Our Common Rights). Published: Oxford Scholarship.
Giffard, C. Tepina, P. (2015). The Torture Handbook: How to Documents and Respond to Allegations of Torture Within the International system for the protection of Human Rights. Colchester, UK: University of Essex.
פנינה להב, (1990). “חבית ללא חישוקים: השפעת הלחימה בטרור על התרבות המשפטית בישראל", מדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים 33, עמ' 19-50, האוניברסיטה הפתוחה.
הערות שוליים

↑  אמנה נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים, בלתי אנושיים או משפילים, נכנסה לתוקף לגבי ישראל ביום 2 בנובמבר 1991, כתבי אמנה 1039 כרך 31 עמ' 249, ס' 1.
↑  WMA Declaration of Tokyo- Guidelines for Physicians Concerning Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment in Relation to Detention and Imprisonment (entered into force October 1975).
↑  Universal Declaration of Human Rights (entered into force 10 December 1948),  article 5.
↑  European Convention of Human Rights (entered into force 3 september 1953), article 3.
↑  International Covenant on Civil and Political Rights (entered into force 23 March 1976), article 7.
↑  אמנה נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים, בלתי אנושיים או משפילים, נכנסה לתוקף לגבי ישראל ביום 2 בנובמבר 1991, כתבי אמנה 1039 כרך 31 עמ' 249, סעיפים 1-3.
↑  Rome Statute of the International Criminal Court (entered into force 1 July 2002). Article 7.
↑  סטטמן, ד'. (1995). שאלת המוחלטות המוסרית של האיסור לענות. משפט וממשל ד', 161. עמ' 165.
↑  Greer, S. (2015). Is the Prohibition against Torture, Cruel, Inhuman and Degrading Treatment Really ‘Absolute’ in International Human Rights Law? Human Rights Law Review, Volume 15, Issue 1, 1 March 2015, Pages 101–137. Published: 29 January 2005
↑  ד' סטטמן, שאלת המוחלטות המוסרית של האיסור לענות. משפט וממשל ד, 161. עמ' 170-174.
↑  ד' סטטמן, שאלת המוחלטות המוסרית של האיסור לענות. משפט וממשל ד, 161, 174-170.
↑  Luban, D. (2005). Liberalism, Torture and Ticking Bomb. Virginia Law Review,		 vol.91. from pages: 1449, 1454
↑  UN Committee Against Torture, retrieved from: http://www.refworld.org/publisher,CAT,,CUB,,,0.htm
↑  , ^ Foley, C. (2003) Combating torture: a manual for judges and prosecutors( Human Rights Centre, University of Essex.).p 1.30-1.31.
↑  European Court of Human Rights. Retrieved from: http://www.ijrcenter.org/european-court-of-human-rights/#History
↑  ECtHR, GÄFGEN v. GERMANY. App no 22978/05 (1/12/2008).
↑  Inter-American Convention to Prevent and Punish Torture (entered into force 28 February 1987). Article 2
↑  כתבי האמנה–נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים, בלתי-אנושיים או משפילים,1039, כרך 31
↑  United Nations Treaty Collection (באנגלית)
↑  יישומה של אמנת האו"ם נגד עינויים ונגד יחס ועונשים אכזריים, בלתי-אנושיים ומשפילים בידי ישראל, עמוד 12 (2009)
↑  עודד גבעון, ״שימוש באלימות בחקירות השב״כ או אלמנט המיידיות בהגנת הצורך", תשמ׳׳ט 93, עמוד 96
↑  בג"ץ 5100/94 הוועד הציבורי נגד עינויים בישראל נ' ממשלת ישראל, פ"ד נג(4) 817, 824-848.
↑  ליין, י'. (2007). בתכלית האיסור- עינוי עצירים פלסטינים והתעללות בהם על ידי כוחות הביטחון הישראלי. בצלם, המוקד להגנת הפרט.
↑  חוק שירות הביטחון הכללי תשס"ב (2002)
↑  United Nations Fact Finding Mission on the Gaza conflict, 2009
אהבת נפש

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יהושע בר יוסף
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  איטלקית
 סוגה:  נובלה 
 מקום התרחשות:  מאה שערים, ירושלים.
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ישראל
 תאריך הוצאה:  1979
 מספר עמודים:  94
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הקיבוץ המאוחד
 מהדורות נוספות
 תאריך מהדורות נוספות:  1982, 2002.
 
אהבת נפש היא נובלה מאת יהושע בר יוסף העוסקת בחרדי בן מאה שערים המאוהב בגבר.
היסטוריה

הנובלה יצאה לאור ב-1979 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. היא נדפסה שוב ב-1982 ופעם נוספת מחדש ב-2002.
ב-1987 ארז אשרוב וגרשון בילו רצו לעבד את הספר להופעה בתיאטרון, אך זה לא יצא לפועל.
תוכן הספר

בספר מסופר על אדם בשם אשר הלפר העוסק לפרנסתו כסופר סת"ם מצבו הכספי טוב, והוא מנהל חיים כפולים, כלפי חוץ הוא יהודי ירא שמיים, מעט מודרני. וכלפי פנים, הוא כופר אשר נהנה מהחיים על ידי קריאת ספרים חיצוניים, ומשחקי שחמט במועדון.
אשר מספר שבשעת נישואין לא חש משיכה על אשתו כלל, אלא קיים את מצוות הבעילה כפי הנצרך ותו לא.
אשר המשיך כל חייו בחיים הכפולים והתקין לעצמו חדר נסתר לקריאת הספרים, אשתו ידעה על כפירתו וסיכמה איתו על שמירת מצוות כלפי חוץ.
בהמשך חמיו פייביש מבקש ממנו שילמד את בנו "חנא" את מלאכת הסת"ם מכיוון שהילד לא מגלה עניין בלימוד התורה, אשר מגלה תוך כדי הלימוד שהוא חש במשיכה חזקה אל הילד, וכך הוא מבין שהוא הומו, אשר מתגבר על עצמו ולא נוגע בו.
ממקרה זה אשר מתחיל להסתכל על נערים ברחובות ומבין שזו התשוקה שהייתה חסרה לו כל חייו, אשר נוסע לתל אביב שם הוא הולך לים לצפות בנערים השוחים להנאתם.
בפעם השנייה שבה הולך ניגש לדבר איתו אדם מבוגר בן חמישים, אותו אדם סיפר שהוא שימש כמורה עד שפוטר כשנחשף שקיים יחסים עם תלמידיו. מאותו זמן הוא דלפון המתקיים כרוכל, בכספו המועט הוא משלם לנערים תמורת גופם, אותו אדם מלין על כך שאין אצלם אהבה אלא רצון לכסף.
אשר נפרד ממנו ושמח על מצבו. אשר מספר שמה שנחרת בזכרונו היה העיניים הפקוחות והדוויות שלו, מה שהזכיר לו את עיניו של חמיו פייביש עת סיפר לו בחרדה שבנו חנא סטה במעט מן הדרך, במה שאכל טבלת שוקולד שלמה והוא זולל וסובא.
הספר מסתיים בשורות הווידוי של אשר:
אני אוהב את חנא אהבת נפש. שום דבר אינו עוזר לי. אני הוגה בו יותר משאני הוגה בכל דבר אחר. ובה בשעה אני יודע שזה חלום באספמיה. אלא שאני אוהב להגות בעצם אהבתי, ואוהב לא פחות להגות במכשולים העומדים על דרכה. וככל שהמכשולים מייאשים אותי יותר כן מעמיקה הנאת הייסורים ומחריפה תחושת הענשה העצמית. על העולם עומד ביני לבין אהוב נפשי. כל דבר וגרום שניתן להעלותו על הדעת מרחיקים אותנו זה מזה. 
 את כל חיי הייתי נותן תמורת היכולת להשתחרר מן הכיסופים אליו. אילו יכולתי, להיענות לצו המתוק של "ואהבת את ה' אלהיך בכל לבבך ובכל נפשך". פשוט לאהוב את מי שברא אותך ואת מי שראוי באמת לאהבה. לאהוב את מי שמחזיר לך אהבה מאה שערים בכל תפילה שאתה מתפלל אליו, בכל הרהור שאתה מהרהר בו. מה פשוט מזה? מה קל מזה? אלא שההיגיון הארור שבי מונע. פריו של עץ הדעת המדומה. הוטל בי ארס באמצעות אותם ספרים פסולים, ואני מורעל כל כולי ללא תקנה.
גרסה נוספת

בארכיון מכון גנזים יש גרסה מוקדמת שכתב בר יוסף לספר, בגרסה זו (זמינה לעיון מקוון) יש מספר קטעים שהושמטו. לדוגמה הספר מתחיל בבר יוסף המתאר שקיבל טלפון מאדם הזועק אליו שהוא אוהב גברים אהבת נפש והוא מתחיל להיחשף בציבור. בר יוסף אומר לו להפסיק לחשוב על גברים. לאחר חצי שנה הוא מקבל מכתב בדואר ובו הספר "אהבת נפש". שבוע נוסף לאחר מכן הוא קורא בעיתון שיהודי בן מאה שערים התאבד בתל אביב.
בנוסף בספר מתואר ויכוח אמוני עם מספר פרופסורים, בו הלפר טוען שאי אפשר לעבוד את ה' אם האמונה לא לוגית. ידידו פרופסור ביתן טוען שהוא עובד את האל אף על פי שהוא לא מאמין, בטענה ש"זה טוב לו".
קטע נוסף שהושמט הוא, שאשר מספר שהתחיל ללמוד קבלה והוא מגלה לעיני חמיו בקיאות בתורה זו, חמיו הוא אדם שמדקדק מאוד בברכות, הלפר אומר לו וורט בשם אחד הספרים שבו הוא מסביר כיצד האדם יכול להגיד שויתי ה' לנגדי תמיד בעוד ה' רחוק ממנו, הלפר טוען שכאשר אדם מתרגל לתפילתו הוא מאבד את הרגש הנצרך, לשם כך הוא צריך לדמיין כאילו בשעת הברכה הוא נמצא לפני ה', ואז זה בבחינת גילוי שכינה, חמיו מתרגש מאד מהוורט והוא שואל את אשר איפה זה כתוב, אשר לא עונה, כי הוא המציא את הוורט.
הערות שוליים

↑  מכתב מאשרוב לבר יוסף, זמין לצפייה כאן
↑  גרסה מוקדמת של הספר להורדה באתר הספרייה הלאומית
↑  פורסם שוב בספרה בחיפוש אחר החיים הטובים, הוצאת ירון גולן, תל אביב 1195, עמ' 146.
אוניברסיטת קלקוטה

| --- | --- |


 אוניברסיטה ציבורית
 תקופת הפעילות:  24 בינואר 1857 – הווה (168 שנים) 
 מייסדים:  Alexander Duff 
 בעלי תפקידים
 סגל:  1,219
 סטודנטים
 :  16,123
 סטודנטים לתואר שלישי:  2,841
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  11,062
 מיקום
 מיקום:  87/1, College Street 
 מדינה:  הודו הודו
 קואורדינטות:  22°34′30″N 88°21′46″E﻿ / ﻿22.575°N 88.3628°E﻿ / 22.575; 88.3628
 www.caluniv.ac.in
 he
 
אוניברסיטת קלקוטה (באנגלית: University of Calcutta, או בקיצור CU, היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בקולקטה, מערב בנגל, הודו. באוניברסיטה פועלות 151 מכללות ללימודי תואר ראשון ו-16 מכונים בקולקטה ובאזורים סמוכים. היא הוקמה ב-24 בינואר 1857 והיא האוניברסיטה הרב-תחומית הוותיקה ביותר בתת-היבשת ההודית ובדרום מזרח אסיה.
האוניברסיטה כוללת ארבעה עשר קמפוסים הפרוסים על פני העיר קולקטה ופרבריה.
על בוגרי וסגל האוניברסיטה נמנים כמה חתני פרס נובל, בהם רונלד רוס, רבינדרנת טאגור, צ'נדרסקהארה ונקאטה ראמאן, אמרטיה סן ואבהיג'יט באנרג'י.
דירוגים

אוניברסיטת כלכותה דורגה במיקום 801–1000 בדירוג QS ב-2023 ו-181 באסיה. היא דורגה בדירוג 1001–1200 בעולם בדירוג Times Higher Education ב-2023, ובדירוג 401–500 באסיה בשנת 2022. האוניברסיטה דורגה בדירוג 901–1000 בדירוג שנגחאי לשנת 2022.
Taste (שיר של סברינה קרפנטר)

"Taste" (בעברית: "לטעום") הוא שיר של הזמרת האמריקאית סברינה קרפנטר מתוך אלבום האולפן השישי שלה, Short n' Sweet. הוא יצא לאור תחת הוצאת איילנד רקורדס ב-23 באוגוסט 2024, כסינגל שלישי מהאלבום.
הרכב

השיר עוסק ביחסים בין קרפנטר לאקס שלה, כאשר היא פונה לבת הזוג החדשה שלו ומזהירה אותה על כך שהוא חוזר על אותם מהלכים שלמד איתה. בשיר, קרפנטר מזכירה את השפעתה על האקס, מתייחסת להיסטוריה המשותפת ביניהם ומדגישה שההשפעה שלה עדיין נוכחת גם כשבת הזוג החדשה עמו. המעריצים משערים שהשיר עשוי להתייחס לשמועות על מערכת היחסים בין קרפנטר לשון מנדס, לאחר שנצפו יחד בשנת 2023, ולאחר מכן הוא חזר לזוגיות עם קמילה קביו, שייתכן והיא ה"אישה האחרת" שהשיר מתייחס אליה.
וידאו קליפ

השחקנית ג'נה אורטגה כיכבה בקליפ של השיר "Taste". הקליפ קיבל השראה מהסרטים הקלאסיים "המוות נאה לה" ו"פסיכו", ובו קרפנטר ואורטגה גילמו תפקידים של יריבות, כמו הדמויות מדליין והלן בסרט המקורי. למרות שהייתה עסוקה בצילומי הסרט "ביטלג'וס ביטלג'וס" ובצילומים לעונה השנייה של "ונסדיי", אורטגה סיפרה שהופעתה בקליפ נבעה מהחברות שלה עם קרפנטר, שהחלה כשהייתה בת 12. קרפנטר שלחה לה הודעה עם הפרטים, ואורטגה הסכימה מיד להשתתף.
הצלחה מסחרית

השיר בילה שלושה שבועות ברציפות במקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי..
הופעות חיות

בספטמבר 2024, קרפנטר הופיעה בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV עם השירים "Please Please Please",‏ "Taste" ו-"Espresso". ההופעה של קרפנטר הוצגה על ידי סינדי לאופר. במהלך השיר "Taste" קרפנטר שחזרה את סצנת הנשיקה מהקליפ שלה, אך במקום עם השחקנים ג'נה אורטגה ורוהן קמפבל, היא ביצעה את הנשיקה עם חייזרית ואסטרונאוט.