שד"ר
הערות שוליים

↑   שמואל ספראי, ההגמוניה של ארץ - ישראל ביחסיה עם התפוצות, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  ירושלים לדורותיה, כרך 7, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 100.
↑  בקהילות שונות הצטברו כספים של ירושות, עזבונות, נדבות ונדרים שהקדישו אנשים במהלך השנים לטובת ארץ ישראל או ירושלים
↑  קניית נכסים ובמיוחד קרקעות הייתה כמעט בלתי אפשריות עד לשלהי השלטון העות'מאני בשל חוקים שונים שנאכפו בקפידה נגד היהודים בארץ ישראל
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת הוריות,  פרק ג', הלכה ד'
↑  שלם: מחקרים בתולדות ארץ-ישראל ויישובה, 8, הוצאת יד בן צבי, 2008, עמ' 580
↑  אברהם יערי מנה בספרו את שמות הערים בהן קבורים שד"רים שונים כפי שנכתב על מצבותיהם או תועד במקורות אחרים.
↑  יהודי מבוהמיה שנתמנה בשנת 1851 לכהונת פרופסור לאנטומיה וכירורגיה בבית-הספר הצבאי בטהראן שנוסד אז על ידי השאח הפרסי נאצר א-דין, ולאחר-מכן היה גם רופאו הפרטי.
↑  אפיפניוס אב-כנסייה מתחילת המאה הרביעית סיפר על שליח בשם יוסף מטבריה, וכתב: ”יוסף זה נחשב לאצלם לאחד הנכבדים, הלא הם נקראים שלוחים, שמקומם אחרי הנשיא. הם יושבים ודנים איתו לעיתים תכופות בלי הרף ביום ובלילה...” וכתב גם שרבי יהודה הנשיא מסר ”בתורת גמול ליוסף את ההכנסה מהשליחות וישלח אותו עם אגרות לארץ קילקיה ... שמה גבה מכל עיר בקיליקיה ... ובהיותו שליח – כי כן ייקרא אצלם למשרה הזאת – היה מחמיר מאד... הדיח והוריד ממשרתם רבים מראשי בתי כנסיות הממונים כהנים וחזנים...” (מתורגם מ-Adversus Haereses I.XXX, 4, 11.) מצוטט מספרו של א. יערי, שלוחי א"י.
↑  נבחר לשליחות כיון שידעו על קרבתו אל הגביר רפאל יוסף ג'יליבי העשיר ביהודי מצרים, ואכן הצליח לקבל ממנו תרומה הגונה. אגב הקשר עם גביר זה, שנהג לעסוק בנסתרות, התוודע שבתי צבי לנתן העזתי ועזב באמצע השליחות שלו והלך אל נתן העזתי. הכסף שאסף שבתי צבי במצרים לא הגיע בשלמותו לירושלים עד כדי כך שראשי הכוללות נאלצו לתבוע אותו לדין לפני הקאדי (שלוחי א"י, אברהם יערי עמ' 288-289).
↑  נשלח לאיסוף כספים להצלה מהחובות הגדולים אליהם נקלעו. גדליה הדפיס בברלין ב-1716 ספר בשם "שאלו שלום ירושלים" בו הוא מגולל את פרשת העלייה על מנת לגייס כספים. מאמצי הגיוס הניבו סכום של 25,000 רייכסטאלר, אולם בח' בחשוון ה'תפ"א (1720) פקעה סבלנותם של הנושים המוסלמים והם הציתו את "החצר" והרסו אותה עד היסוד. כל היהודים האשכנזים גורשו מירושלים ונאסר אליהם לשוב אליה (מלבד מקרים בודדים של אשכנזים שהתחזו לספרדים). החצר נותרה בחורבנה והתפרסמה בכינויה "חצר חורבת רבי יהודה החסיד". הכספים שנאספו נותרו באירופה והופקדו למשמרת בידי שמשון ורטהיימר, יהודי החצר של הקייזר קרל השישי. לאחר מותו של שמשון (1724), הפקיד בנו, וולף ורטהיימר, את הכספים בידי הקייזר, אצלו נוהלו הכספים בקרן שנקראה "הקרן הירושלמית" עד לנפילת בית הבסבורג ב-1804.
↑  המילה "הכוללות" מכוונת לעדת הספרדים, שהייתה הקהילה העיקרית והוותיקה בירושלים, ושבמשך זמן רב הייתה האחראית היחידה על כל נושאי השליחות מארץ ישראל, והגוף היחיד המייצג מול השלטון העות'מאני.
↑  נפטר בעת שליחותו בקושטא, בשנת תקס"ז.
↑  יצא בשליחות ירושלים בגיל 84 ונפטר באמצע שליחותו באלכסנדריה
↑  למרות המחלוקת בין המתנגדים תלמידי הגר"א (המכונים גם בשם הפרושים) לבין החסידים, לא נמנעו קהילות המתנגדים לשלוח כספים אל העולים החסידים בטרם עלו הפרושים לארץ כ-40 שנה מאוחר יותר. כמו כן, באחת מהמחלוקות בענייני חלוקת הכספים שהייתה בתוך עדת הפרושים בינם לבין עצמם, הם מינו לבוררות והכרעה בנושא זה דווקא שני חכמים שהיו מחסידי חב"ד שבחברון.
↑  הקים אכסניה בירושלים שהייתה ראשיתה של המלונאות המודרנית בארץ. מלונו שהקים התפתח לכדי רשת מלונות שהוחזק על ידי בני-משפחתו במשך מספר דורות. בנו, אליעזר, הגדיל את המלון בירושלים והקים מלונות בחברון וביפו. בכך תרמו רבות לפיתוח התיירות הארץ-ישראלית. במלון הירושלמי התארחו אח"מים כגון הברון רוטשילד וב"ז הרצל.
↑  היה הראשון שחדר לאסיה המרכזית והגיע אל יהדות בוכרה.
↑  גדולי מנהיגי הקהילות עסקו בגיוס כספים עבור מפעל השד"רות. למשל: האדמו"ר השני של חב"ד ר' דוב בר שניאורסון נאסר על ידי הרוסים באשמת העבירה על החוק האוסרת על הוצאת כספים מהמדינה (ובכל הקשור לאימפריה העות'מאנית, יריבתה של רוסיה, חששו הרוסים גם לקשרי ריגול).
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463874705171 
החיד"א, שימש כשד"ר קהילות חברון וירושלים ונסע בשליחותן ברחבי צפון אפריקה ואירופה. חיבר את יומן המסע מעגל טוב
רבי יהוסף שוורץ