stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלחמת חרבות ברזל במוזיקה
שירים ישראליים > שירים שזכו להצלחה מחודשת

בעקבות המלחמה זכו השירים הבאים להצלחה מחודשת בשל התאמתם למצבה של מדינת ישראל, וההשמעות שלהם בסטרימינג ובתחנות הרדיו עלו בחדות: "שושנים עצובות" של עדן חסון ויסמין מועלם, "יהיה טוב" ו"יחפים" של מועלם, "פרי גנך" של אביבה אבידן ואלי לוזון, "תתארו לכם" של שלמה ארצי, "לראות את האור" של אפרת גוש, "אמן על הילדים" של חנן בן ארי, "הלב שלי" של ישי ריבו, "ואיך שלא" של אריאל זילבר, "לצאת מדיכאון" של יגל אושרי, "הנה ימים באים" של אילנית ו"אמצע הלילה בכפר" של הראל מויאל.
הפזמון של השיר "לצאת מדיכאון" התנגן ברקע סרטונים רבים שהופצו ברשתות החברתיות המראים חיילים שחוזרים מהחזית לבקר את משפחתם אחרי ימים רבים שלא התראו. השירים הפארודיים "יאללה יא נסראללה" של פרישמן והחלוצים מתקופת מלחמת לבנון השנייה (2006) ו"אבא שלי זה דני קושמרו" של אנסמבל ציפורלה שיצא במאי 2020 זכו לעדנה והפכו ללהיטי טיקטוק.
בשוק הבין-לאומי, זכה השיר "Si No Estás" של איניגו קינטרו להצלחה בישראל והוגדר בתור "שיר מלחמה".
שירים ישראליים > מחוץ לישראל

ב־6 בנובמבר 2023 פרסם הזמר היהודי־אמריקאי שלום למר (Shulem) את השיר "קהילות הקודש" (Kehilos Hakodesh), גרסה חדשה לתפילת אב הרחמים הנהוגה בקהילות אשכנז. את השיר הקדיש לנרצחים בשבעה באוקטובר. 
ב־1 בספטמבר 2024 פרסם גרסת כיסוי לשיר October Rain של הזמרת הישראלית עדן גולן, אשר היה אמור לייצג את ישראל באירוויזיון 2024.
במרץ 2024 המוזיקאי היהודי אמריקאי מתיסיהו, פרסם שיר שכתב על טבח שבעה באוקטובר והאנטישמיות שהתפרצה בעולם בעקבות כך. הקליפ צולם בישראל באזורים המותקפים. מתיסיהו כתב לעוקביו "עזרו לי לעמוד מול האנטישמיות, שתפו את הסרטון הזה למרחקים כדי להראות לעולם שאנחנו, העם היהודי, גאים ושהאור שלנו לא יכבה".
במאי, הוציא הראפר מאקלמור את השיר "Hind's Hall". הראפר הכריז כי כל ההכנסות מהשיר ייתרמו לארגון אונר"א.
ביוני, הוציא הזמר הקנדי-סודני מוסטפא (אנ') את השיר "Gaza is Calling", בליווי וידאו קליפ בו מגלמת הדוגמנית בלה חדיד אמא עזתית. הזמר הכריז כי הרווחים מהשיר ייתרמו לקרן הסיוע לילדי פלסטין.
אלבומים

ב-16 בנובמבר 2023, הוציאה הזמרת אודיה מיני-אלבום בשם חרבות ברזל, כשם המלחמה, הכולל שלושה שירים אשר כל אחד מהם מוקדש לנפגעים שונים ממתקפת הפתע והמלחמה.
ב-14 בדצמבר, הראפר ג'ימבו ג'יי הוציא את אלבומו, אה וואו, העוסק בחייו בעוטף עזה והוקדש לזכר גיא אילוז, טכנאי קול שליווה אותו אשר נחטף לעזה ונרצח בשבי.
ב-25 בדצמבר, יצא אלבומו של הזמר-יוצר אביתר בנאי, עוגן במים, הכולל גרסאות כיסוי שביצע בנאי במפגשי זום שקיים בצל המלחמה.
ב-30 בינואר 2024 הוציאה עומר מושקוביץ את האלבום "לבבות ברזל", המתכתב עם מאורעות ה-7 באוקטובר ונוצר בפרק זמן של חודש במהלך מלחמת חרבות ברזל. באלבום משתפת מושקוביץ פעולה עם תושבת קיבוץ בארי, אסיא גרינברג, אותה פגשה במלון מפונים בים המלח. שיתוף פעולה נוסף הוא עם משורר הספוקן וורד, יונתן קונדה, איתו היא מבצעת את השיר "אם" של יענקל'ה רוטבליט בעיבוד מחודש, הכולל גם בית חדש המושר בערבית.
ב-9 במאי 2024 הוציאה חברת הבידור ישראל בידור לקראת יום העצמאות ה-76 למדינת ישראל את האלבום "ישראל בידור – שרים למדינה" הכולל 8 שירים שבהם שיתופי פעולה בין אמני ישראל.
ב-30 במאי 2024 הוציא הראפר הקנדי-פלסטיני בלי את האלבום 96 Miles from Bethlehem, אשר הכריז כי כל הכנסותיו ייתרמו לארגונים פלסטיניים שונים ברצועת עזה וביהודה ושומרון.
פרויקטים מוזיקליים נוספים

ב-18 בדצמבר 2023 נערך באמפיתיאטרון קיסריה קונצרט מולדת למען החזרת החטופים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. בקונצרט בוצע עיבוד מחודש לשיר "הביתה", בשילוב ההמנון "התקווה", בהשתתפות אלף נגנים וזמרים ומשפחות החטופים. הקונצרט נערך ביוזמתה, ניהולה והפקתה של טליה ירום, והיה הפרויקט המוזיקלי עם מספר המבצעים הגדול ביותר שנערך אי פעם בישראל הקליפ שלו זכה ליותר מ-10 מיליון צפיות ביוטיוב.
ב-20 בפברואר 2024 פורסמו 3 שירים ראשונים מתוך פרויקט מוזיקלי חדש לבני נוער, תלמידי ותלמידות תיכון, ממגמות מוזיקה בעוטף עזה וגבול הצפון. בפרויקט, אשר נקרא "פרויקט אנשי המוזיקה", שיצא בתמיכת עמותת "פעימת הלב - heartbeat", ובליווי והנחיה של קבוצת אנשי מקצוע, ובהם המוזיקאים יהוא ירון ויובל שפריר (הפקה מוזיקלית) וחיים שמש (ייעוץ אמנותי), ניתנה לצעירים ולצעירות האפשרות לבטא מהזווית האישית שלהם את תחושותיהם ומחשבותיהם בעקבות אירועי ה-7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
השפעת המצב על הופעות ואירועי מוזיקה

בערב ה-7 באוקטובר 2023, יום טבח שבעה באוקטובר, היה אמור הזמר האמריקאי ברונו מארס לקיים את הופעתו השנייה בפארק הירקון בתל אביב. אירוע זה היה אמור להתקיים בנוכחותם של 63,000 איש ומארס היה אמור להיות האמן הראשון מאז מייקל ג'קסון ב-1993 שמילא את המקום בשתי הופעות. לאור המתקפה שלוותה בירי מאסיבי על תל אביב, ההופעה בוטלה. כמו כן, עקב המצב הביטחוני, הפקתו של מארס לא יכלה לשנע את ציוד ההופעה שלו מישראל, ובוטלה הופעתו של מארס במסגרת אירועי פורמולה 1 בקטר יום למחרת. הופעות רבות ברחבי הארץ בוטלו במהלך המלחמה. ב-19 באוקטובר 2023, הודיעה פרמאונט גלובל על ביטול טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 עקב המלחמה. זו הייתה הפעם הראשונה שהטקס בוטל בתולדותיו. ב-20 באוקטובר, הכריזה הזמרת הישראלית נטע ברזילי על ביטול סיבוב ההופעות שלה, "The Wonderful and Great Tour", באומרה כי ”אני לא חושבת שאני יכולה לצאת לסיבוב הופעות בארצות הברית עכשיו כשהמדינה שלי מדממת”. בהמשך לכך, סאבלימינל והצל עם משפחת תאקט פרסמו מחדש את ההופעה בה בוצע "התקווה".
אמנים רבים הופיעו בהתנדבות עבור מפונים מעוטף עזה וחיילי צה"ל בסדיר ובמילואים, וכן באמצעים מקוונים כתוכנת זום ורשתות חברתיות.
תגובות בתעשיית המוזיקה העולמית

בעקבות פריצת המלחמה, מוזיקאים ברחבי העולם הביעו מחאה באמצעים שונים לתמיכה בישראל או ברצועת עזה בהתאמה.
מספר אמנים בין-לאומיים, בהם מדונה, ג'סטין ביבר, ג'וני גרינווד ומארק רונסון, הביעו מחאה על מתקפת חמאס על ישראל, כשחלקם הביעו הסתייגות מפגיעה באזרחים פלסטינים חפים מפשע על ידי מדינת ישראל.
מוזיקאים רבים אחרים הביעו תמיכה מובהקת ברצועת עזה, ואף גייסו תרומות לרצועה בעקבות המשבר ההומניטרי שאירע בעקבות המלחמה. הזמרת קלאני פרסמה תכנים רבים ברשת החברתית בעד רצועת עזה בטענה למדיניות אפרטהייד על ידי ישראל ול"פשעי מלחמה" על ידי צבא הגנה לישראל, בניסיון להשפיע על ידוענים שונים בתעשייה לתמוך בתושבי רצועת עזה ולגנות את ישראל. הראפר דנזל קארי, אשר ביקר בישראל בעבר, הביע תמיכה בזמרת ואמר: "אני נגד אפרטהייד, אני נגד מדינות אפרטהייד, אני נגד גזענות. [...] אני זוכר שבביקורי בישראל נשארתי בפלסטין וראיתי את היחס שהם קיבלו במו עיניי וזה הפריע לי כל כך". נוסף על כך, אמנים רבים, ובעיקרם מוזיקאים, חתמו על עצומה הפונה לנשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הדורשת הפסקת אש הומניטרית ברצועת עזה ואת שחרור החטופים הישראלים ברצועה. בין המוזיקאים שחתמו על העצומה הם אדם למברט, דיפלו, די ג'יי סנייק, דואה ליפה, דרייק, וג'ניפר לופז.
תגובות בתעשיית המוזיקה העולמית > תגובות לטבח במסיבת הטבע

בהופעה בלאס וגאס שהתקיימה בערב 8 באוקטובר, הקדיש בונו מ-U2 את השיר "Pride (In the Name of Love)" לקורבנות הטבח בפסטיבל נובה, ואף שינה את מילות השיר באופן חד פעמי לשם כך. הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה שיצאה לסיבוב ההופעות השנים-עשר שלה "The Celebration Tour" עצרה שתי הופעות בלונדון והביעה תמיכה בישראל, תוך ציון הטבח במסיבת הטבע. היא הצהירה: ”אני פותחת את הרשתות החברתיות ואני רוצה להקיא. אני רואה ילדים שנחטפו, נלקחים, תינוקות שראשיהם נערפו, ילדים ברייבים שנורו ונרצחו. מה לעזאזל קורה בעולם? איך בני אדם יכולים להיות כה אכזריים זה לזה? זה רק מחמיר וזה מפחיד אותי”. בעקבות הצהרותיה, תוגברה האבטחה בשל חשש לאירועים ביטחוניים.
אירוויזיון > קריאות לחרם בעקבות השתתפותה של ישראל

עם פריצת המלחמה, רבים קראו לאיגוד השידור האירופי להחרים את ישראל מאירוויזיון 2024. אף על פי כן, ישראל הופיעה ברשימת המשתתפות שפורסמה על ידי ה-EBU ב-5 בדצמבר 2023. ב-8 בדצמבר, ה-EBU פרסם הצהרה האומרת כי תאגיד השידור הישראלי "עומד בכל החוקים של התחרות", ואין מניעה ממנו לקחת חלק בתחרות. החלטת ה-EBU עוררה מחלוקת בקרב מספר מדינות משתתפות, בהן איסלנד, פינלנד ואירלנד. עם זאת, אף אחת מהמדינות לא מימשה את איומה לצאת מהתחרות.
אירוויזיון > אירוויזיון 2024

ב-17 בפברואר 2024 פרסם התאגיד שוועדה מקצועית בחרה את השיר שייצג את ישראל באירוויזיון, אשר נקרא "October Rain". השיר, אשר נכתב על ידי קרן פלס ואבי אוחיון, עוסק במשבר הפנימי של מדינת ישראל בעקבות המלחמה.
ב-21 בפברואר, עוד בטרם נחשף "October Rain" לציבור, נודע כי ייתכן שאיגוד השידור האירופי יפסול את השיר מהשתתפות באירוויזיון בשל תוכנו, הקשור למתקפת הפתע שהובילה למלחמה, ופורש על ידי האיגוד כפוליטי. תאגיד השידור הישראלי הצהיר כי הוא נמצא בדיאלוג עם איגוד השידור האירופאי לגבי אישורו של השיר. ב-22 בפברואר נחשפו מילותיו של השיר.
ב-3 במרץ נודע כי תאגיד השידור הישראלי ישנה את מילותיו של "October Rain", על מנת שיעמוד בכללי איגוד השידור האירופי. מאוחר יותר באותו היום נחשף כי שם השיר שונה ל-"Hurricane".‏ הוא אושר להשתתפות באופן רשמי ב-7 במרץ.
אירוויזיון > אירוויזיון 2025

ב-22 בינואר 2025 זכתה שורדת טבח הנובה יובל רפאל בגמר הכוכב הבא לאירוויזיון ונבחרה ליצג את ישראל בתחרות. ב-17 בפברואר 2025 איגוד השידור האירופי אישר את השיר שנבחר לייצג את ישראל בתחרות. ב-9 במרץ 2025 פורסם השיר "New Day Will Rise".
טל רבין

| --- | --- |

טל רבין
 לידה:  1962 (בת 63 בערך) ניוטון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  קריפטוגרפיה
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  מיכאל בן-אור 
 מוסדות:  מרכז המחקר של IBM ע"ש תומאס ווטסון 
 פרסים והוקרה:  עמית ACM (2017)  עמית האגודה הבינלאומית למחקר קריפטוגרפי (2015)  פרס מכון אניטה בורג לנשות חזון (2014)  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים 
 מספר צאצאים:  2 
 תרומות עיקריות
 פרוטוקולי חתימה, פרוטוקולי תקשורת מבוזרים מאובטחים
 
טל רבין (נולדה ב-1962) היא מדענית מחשב ישראלית-אמריקאית, פרופסורית באוניברסיטת פנסילבניה. עמדה בראש המחקר ב Algorand Foundation, והייתה ראש קבוצת מחקר הקריפטוגרפיה במרכז המחקר תומאס ג'יי ווטסון של חברת IBM שבמדינת ניו יורק.
ביוגרפיה

טל רבין נולדה בשנת 1962 במדינת מסצ'וסטס בארצות הברית וגדלה בירושלים. בוגרת גימנסיה רחביה. אביה, מיכאל רבין, הוא מדען מחשב נודע שמחקריו היוו פריצת דרך בתחומי החישוביות והקריפטוגרפיה. כילדה, אהבה לפתור חידות ולשחק במשחקי חשיבה. ניכר כי תחום עיסוקו של אביה היווה השראה עבורה, והם אף כתבו מאמר במשותף.
קריירה

את התואר הראשון קיבלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1986. לאחר מכן המשיכה ללמוד באוניברסיטה העברית לתואר שני (1988) ושלישי (1994) תחת הנחייתו של פרופ' מיכאל בן אור. בין השנים 1994–1996 השלימה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת MIT בתמיכת הקרן הלאומית למדע של ארצות הברית. לאחר מכן הצטרפה לקבוצת הקריפטוגרפיה במרכז המחקר תומאס ג'יי ווטסון של IBM, וב-1997 מונתה לראש קבוצה זו.
המחקר של רבין מתמקד בקריפטוגרפיה ובאבטחת רשתות, בפרט בתכנון של אלגוריתמי הצפנה יעילים ומאובטחים יותר. בנוסף היא חוקרת פרוטוקולים מבוזרים מאובטחים ואת היסודות התאורטיים של ההצפנה, ועוסקת גם בתורת המספרים ובתאוריה של אלגוריתמים ומערכות מבוזרות. הייתה שותפה לכתיבתם של קרוב ל-100 מאמרים אקדמיים, אשר צוטטו בלמעלה מ-7,000 מאמרים שונים. בנוסף, רשומים על שמה חמישה פטנטים בארצות הברית.
מחקרה מתמקד בדרכים שבהן ניתן להפוך את התקשורת באינטרנט לבטוחה יותר. עבודותיה הבולטות בתחום זה מתמקדות בתכנון מנגנוני חתימות דיגיטליות המשמשים בין היתר להעברת תקשורת מאובטחת ברשת. חלק ניכר מעבודתה בנושאים אלו נעשה בשיתוף עם החוקרים רוסריו ג'נרו (Rosario Gennaro) והוגו קרבצ'יק (Hugo Krawczyk).
הייתה חברה בוועדות תוכנית של כנסים כגון TCC, Crypto, PKC ו־Eurocrypt. היא חברה בוועדת Computing Community Consortium (בתרגום חופשי - איגוד קהילת המחשוב), בוועד המנהל של SIGACT - ארגון המקדם מחקר בתחום מדעי המחשב התאורטיים, ובוועדת העורכים של המגזין Journal of Cryptology, כתב עת מדעי מוביל בתחום הקריפטוגרפיה.
רבין פועלת למען קידום אוכלוסיית הנשים בתחומה המקצועי. היא יזמה ומארגנת בקביעות את הסדנה Women in Theory, המכוונת לנשים הלומדות לתארים מתקדמים בתאוריה של מדעי המחשב ומתקיימת באופן דו-שנתי.
רבין עוסקת גם בהנגשת תחום ההצפנה לציבור הרחב. ב-2011 הרצתה והשתתפה בפאנלים במסגרת World Science Festival, אירוע מדעי לציבור הרחב שנערך בניו יורק. ב-2014 השתתפה ב־WNYC Science fair, אירוע דומה שנערך אף הוא בניו יורק.
הוקרה

בשנת 2014 זכתה בתואר Woman of Vision עבור חדשנות מטעם המכון ע"ש אניטה בורג.
בשנת 2015 נבחרה לעמיתת IACR, האגודה הבינלאומית למחקר קריפטוגרפי.
בשנת 2016 נבחרה כחברה באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.
בשנת 2017 נבחרה לעמיתת ACM.
בשנת 2018 הופיעה ברשימת 50 הנשים הבולטות בעולם ההייטק באמריקה של מגזין פורבס
במרץ 2019 הוענק לה פרס RSA למצוינות במתמטיקה.
בשנת 2023 הוענק לה פרס דייקסטרה על מאמר שכתבה יחד עם מיכאל בן-אור.
משפחתה

אביה, מיכאל רבין, הוא פרופסור למתמטיקה ומדעי המחשב, חתן פרס ישראל ופרס טיורינג. אמה, רות רבין, עבדה בפרקליטות המדינה, הייתה מנהלת המחלקה הבינלאומית. דודתה, פרופ' מרים בן-פרץ, היא חוקרת חינוך והוראה, כלת פרס ישראל, ודודהּ, פרופ' חיים רבין, היה בלשן וחוקר הלשון העברית והלשונות השמיות. אחותה, פרופ' שרון רבין-מרגליות, היא פרופסור למשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה.
טל רבין היא אם לשתי בנות.
הערות שוליים

1 2  מהתכתבות אישית עם טל רבין
↑  מאמר משותף לטל ומיכאל רבין
↑  ציטוטי המאמרים ב- Google Scholar
↑  פטנטים רשומים
↑  כנסים בהם הייתה חברת ועדה
↑  ועדת איגוד קהילת המחשוב
↑  הוועד המנהל של SIGACT
↑  ועדת העורכים של Journal of Cryptology
↑  נשים בתאוריה
↑  World Science Fair
↑  WNYC Science Fair
↑  הכרזת הזוכות בפרס Women of Vision
↑  IACR Fellows, באתר IACR
↑  2016 FELLOWS AND INTERNATIONAL HONORARY MEMBERS, באתר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
Cryptographer Tal Rabin elected to American Academy of Arts & Sciences, IBM, April 20, 2016
↑  ACM Recognizes 2017 Fellows for Making Transformative Contributions and Advancing Technology in the Digital Age, ACM, December 11, 2017
↑  הרשימה, America's Top 50 Women In Tech 2018, מגזין פורבס, 29 בנובמבר 2018
↑  יוסי הטוני, גאווה: ישראלית זכתה בפרס יוקרתי בכנס RSA, "אנשים ומחשבים", 7 במרץ 2019
↑  2023 Edsger W. Dijkstra Prize in Distributed Computing, ACM Symposium on Principles of Distributed Computing
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007592431805171  ACM DL: 81100510670  dblp: r/TalRabin  ISNI: 0000 0001 1668 4070  LCCN: nr2006007793  MGP: 150838  NKC: xx0045342  NTA: 321659287  SUDOC: 154052701  VIAF: 71351529   WorldCat (עם VIAF): 71351529
קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים

תרגום מאנגלית לעברית של ראשי התיבות
קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים (בראשי תיבות "קמפ"ר", באנגלית: Massive open online course או MOOC ולכן מכונה בעברית גם "מוק"), הוא קורס אינטרנטי פתוח לקהל הרחב. לרוב הגישה אליו פתוחה ללא עלות והוא מאפשר מספר בלתי מוגבל של משתתפים. בנוסף לחומרי קורס מסורתיים כגון הרצאות מצולמות, קריאה, בעיות ותרגילים, מספקים קורסי מוק פורומים אינטראקטיביים, המאפשרים אינטראקציה קהילתית בין סטודנטים, מרצים ועוזרי הוראה. מוק הוא סוג של למידה מקוונת. הקורס הראשון הוצג בשנת 2008 והוכר כפלטפורמה פופולרית ללמידה בשנת 2012.
היסטוריה

פיתוח קורסי מוק הוא תולדה של התפתחות משאבים לימודיים פתוחים (OER - Open Educational Resources) המושתת על עקרונות של פתיחות בחינוך, תפיסה שיידע צריך להיות משותף באופן חופשי, והרצון ללמוד ללא אילוצים דמוגרפיים, כלכליים וגאוגרפיים. המגמה להנגיש דרך האינטרנט תוכן לימודי איכותי, פתוח וחופשי קיבלה תפנית כאשר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) הקים בשנת 2002 תוכנית לפתיחת חלק מקורסי האוניברסיטה לכלל הציבור (OpenCourseWare) ולאחר מכן האוניברסיטה הפתוחה הבריטית הקימה בשנת 2006 פרויקט דומה הנקרא OpenLearn.
המושג MOOC נטבע לראשונה ב-2008 על ידי דייוויד קורמייר, שעמד בראש צוות חדשנות ותקשורת אינטרנטית באוניברסיטת הנסיך אדוארד (אנ'), בהקשר לקורס שהוצע על ידי אוניברסיטת מניטובה. זה היה קורס המוק הראשון, אשר הושק בשנת 2008, ונקרא חיבוריות וחיבור ידע (Connectivism and Connective Knowledge).
הקורס נוצר על ידי סטיבן דאונס (אנ') וג'ורג' סימנס (אנ'). היה זה השיעור הראשון שהוגדר 'MOOC', והשתמש בפלטפורמות שונות למשוך תלמידים לנושא, כולל קבוצות פייסבוק, דפי ויקיפדיה, בלוגים, פורומים, פגישות מקוונות בזמן אמת ומשאבים אחרים. הקורס היה חופשי, פתוח וחינמי, כך שכל אחד יכל להצטרף ולהשתמש בתוכן מבלי לשלם (אם כי הוצעה אפשרות השתתפות בתשלום לקבלת תעודה). לקורס נרשמו כ־25 סטודנטים אשר שילמו שכר לימוד לאוניברסיטה וכ-2,300 משתתפים נוספים באופן מקוון.
עד סוף שנת 2011 לא זכה המונח מוק להכרה בשיח הציבורי המרכזי. התפנית הייתה בשנת 2012, כאשר שני מרצים באוניברסיטת סטנפורד, סבסטיאן ת'רן (אנ') ופיטר נורביג (אנ'), פתחו את הקורס "מבוא לבינה מלאכותית" כקורס מקוון ללא תשלום. הקורס שאף לדמות חוויות כיתה אמיתיות, והציע שיעורים באיכות גבוהה עם היתרון של קורס שניתן מאוניברסיטת סטנפורד היוקרתית. לקורס נרשמו יותר מ-160,000 תלמידים מ-190 מדינות, והיה זה הקורס המקוון הפתוח ה"מאסיבי" הראשון. התוצאה הובילה את ת'ורן ונורביג לבנות מודל עסקי חדש, חברת ההזנק יודסיטי. בתוך שנה הוקמו כמה חברות המספקות קורסי מוק. בפברואר 2012 הקימו דפנה קולר ואנדרו נג, פרופסורים למדעי המחשב מאוניברסיטת סטנפורד, את חברת קורסרה. אחריהם, MIT בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת הרווארד הקימו את פלטפורמת המוק edX. בשנת 2013 הקימה האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה פלטפורמת מוק משלה, Futurelearn (אנ'), בשיתוף עם אוניברסיטאות מבריטניה. ישנן יוזמות עצמאיות נוספות, ביניהן Open2Study באוסטרליה ו-iversity בגרמניה.
בהמשך התפתחו פלטפורמות חדשות לרכישת ידע באמצעות קורסים מקוונים, בהן פלטפורמת Udemy (אנ') המאגדת בתוכה קורסים ממגוון נושאים רחב, ופלטפורמת Lynda (אנ') המאגדת בתוכה מגוון רחב של קורסים על בסיס מודל כלכלי שבו מבוצע תשלום חודשי קבוע (כ 20$ לחודש) המאפשר נגישות לכלל תוכני הקורסים בפלטפורמה.
האוניברסיטה העברית הייתה האוניברסיטה הראשונה בישראל שהצטרפה למיזם ההוראה המקוונת קורסרה. הקורס הראשון שהוצע היה קורס במדעי המוח של פרופ' עידן שגב. לקורס נרשמו למעלה מ-50,000 סטודנטים מרחבי העולם.
קיימים מספר מקורות להשוואה בין הפלטפורמות השונות
בעשור השלישי של המאה ה-21 פועלים בתחום אוניברסיטאות, חברות מסחריות וארגונים שלא למטרת רווח. לעיתים קרובות הפעילות של הגופים השונים מושתתת על שיתופי פעולה בין גורמים מתחומים שונים. בעוד האוניברסיטאות מביאות לעסקה מוניטין וידע אקדמי בתחומים שונים, החברות והארגונים מביאות עמן פלטפורמות טכנולוגיות, מתודולוגיה סדורה להפעלת המנגנון ולעיתים גם תפיסה פדגוגית ללמידה מקוונת יעילה ועוד.
משתמשים

קורסי המוק מיועדים לאוכלוסיות מגוונות. ישנן מגוון סיבות להשתתפות בקורסים, בהן למידה לצורך העשרה אישית, השתתפות בקורס לאור אי-עמידה בדרישות הקבלה למוסדות אקדמיים, חוסר יכולת להשתתף באופן פיזי בשיעורים, חוסר יכולת למימון לימודים במוסדות להשכלה גבוהה ועוד.
למשתתפים מטרות שונות, אשר משפיעות על אופן ההשתתפות שלהם. שלושה חוקרים מאוניברסיטת סטנפורד
 הציעו לחלק את המשתתפים בקורסים לקטגוריות הבאות על פי נתונים סטטיסטיים:
משלימים: משתתפים שהשלימו את מרבית המשימות והתרגילים בקורס. למרות שטיב הביצוע של המשתתפים שונה, כולם ניסו להשלים את המשימות. דפוס השתתפות זה דומה ביותר לתלמיד בכיתה מסורתית.
מבקרים: משתתפים שביצעו משימות לעיתים רחוקות אם בכלל ועיקר השתתפותם התבססה על צפייה בהרצאות וידאו. משתתפים בקטגוריה זו לרוב צפו בהרצאות הקורס לכל אורכו.
מתנתקים: משתתפים שהשתתפו באופן רציף בתחילת הקורס וביצעו מטלות, ואז ניכרת ירידה במעורבותם בקורס, צפייה בהרצאות וידאו לעיתים רחוקות או פרישה מוחלטת מהקורס.
דוגמים: משתתפים שצפו בהרצאה אחת או שתיים במהלך הקורס. תחת קטגוריה זו נופלים משתתפים אחרים הבוחנים בקצרה את החומר כאשר הקורס כבר בעיצומו.
לא-מופיעים: משתתפים שנרשמו לקורס אך לא נכנסו לקורס בזמן שהיה פעיל.
סיווג

קיימים מספר מודלים וסיווגים של קורסי מוּק.
סיווג > xMOOC לעומת cMOOC

cMOOC הם קורסי המוק המקוריים, שמבוססים על קישורנות (אנ') - למידה מקוונת פתוחה, השמה את המשתתפים במרכז, תוך דגש על קשרים, קהילתיות ולמידה משותפת ברשת החברתית. בסביבת למידה מסוג cMOOC המשתתפים משמשים כמורים ותלמידים כאחד, תחת רעיון מרכזי של אינטראקציה אינטנסיבית, שיתוף מידע והוראה ולמידה משותפת אשר מתאפשרת על ידי טכנולוגיה.
xMOOC הם קורסי מוק השמים את המורה במרכז ומשמרים במידה מסוימת את הפדגוגיה של למידה מסורתית, תוך דגש על גודל הכיתה. הקורסים מבוססים על שיטות הוראה פורמליות כדוגמת הרצאות פרונטליות ושיטות הערכה כדוגמת תרגילים ומבחנים.
| xMOOC |  | cMooc |
| --- | --- | --- |
| רכישת ידע ומיומנויות על-פי תוכנית לימודים | קורס (Course) | פיתוח ושיתוף של ידע |
| גישה פתוחה והרשאות מוגבלות | פתוח (Open) | גישה והרשאות פתוחות |
| למידה פרטנית בפלטפורמה אחת | מקוון (Online) | למידה ברשת על פני פלטפורמות ושירותים מרובים |
| יכולת הרחבה של הוראה | מרובה משתתפים (Massive) | שיתוף, קשרים וקהילה |

בעוד שבקורס מסוג xMOOC המילה קורס מדגישה צריכה של תוכן, בקורס מסוג cMOOC הלומדים צפויים ליצור תוכן משלהם ולשתף את הקהילה המקוונת. עבור רוב ה-xMOOCs, משמעות המילה 'פתוח' היא גישה פתוחה עם הרשאות מוגבלות יחסית לתוכן, בעוד שב-cMOOCs מדובר על גישה פתוחה עם הרשאות המאפשרות שימוש בתוכן במקום אחר בתנאים מסוימים. ב-xMOOCs המילה 'אינטרנט' מתמקדת בלמידה פרטנית, בעוד שב-cMOOCs הדגש הוא על למידה ברשת כלמידה שיתופית. בקורס מסוג xMOOC, המילה 'מרובה משתתפים' מתמקדת ביכולת הרחבה וזרמי הכנסות פוטנציאליים, ואילו עבור קורסי cMOOC ההתמקדות היא בהקמת קהילות משתתפים וקשרי למידה.
סיווג > סיווג לפי היבטים פדגוגיים

דונלד קלארק, חוקר בריטי של טכנולוגיות למידה, מציע להתרכז בהיבטים הפדגוגיים ובאפשרויות הלמידה ומחלק את קורסי המוק לשמונה סוגים:
קורס מעביר ידע (transferMOOC) – קורס שהיה קיים במוסד בעבר בין אם באופן מסורתי או באופן מקוון, והועבר לפלטפורמת מוק. קורס כזה מתבסס על הנחת היסוד כי ידע מועבר מהמרצה לתלמידים.
קורס מפעיל (madeMOOC) – קורס אשר במהלכו ישנה יצירה של חומרי לימוד חדשים בגישה המשלבת טכנולוגיות וידאו, משימות של פתרון בעיות, התנסויות אינטראקטיביות מבוססות תוכנה והערכת עמיתים.
קורס סינכרוני (synchMOOC) – קורס בעל תאריכים מוגדרים וידועים מראש ללמידה ולהגשת משימות ומבחנים. קורס מסוג זה לרוב מוצע בהלימה ללוח השנה האקדמי, על מנת לאפשר שיתוף פעולה של המרצה ושל קבוצת לומדים העוסקים באותו נושא באותו זמן.
קורס א-סינכרוני (asynchMOOC) – קורס בעל גמישות בזמני הלמידה כמו בתאריכי הגשות התרגילים והמבחנים. ניתן להשתתף בקורס מסוג זה בכל עת ומכל מקום, דבר המהווה יתרון משמעותי.
קורס מותאם אישית (adaptiveMOOC) – קורס שנעזר באלגוריתמים של כריית מידע וניתוח למידה המתאימים תוכן לימודי למאפיינים אישיים של הלומדים, תוך שימוש בהערכה דינמית של התנהגויות ותוצרי למידה.
קורס קבוצתי (groupMOOC) – קורס המתבסס על חלוקת הלומדים לקבוצות קטנות ליצירת שיתוף פעולה בלמידת הנושא ובהערכת עמיתים, לעיתים בהנחיה של מנטור.
קורס קישורני (connectivistMOOC) – הקורס מתבסס על הקשרים המתפתחים בתוך הרשתות השונות המרכיבות את הקורס ולא על תוכן מוגדר מראש. קורסים אלה מתמקדים ביצירת ידע ותכנים, בעוד קורסים שאינם קישורניים מתמקדים בדרך כלל בצריכה ובשכפול של ידע ותכנים.
קורס קטן (miniMOOC) – קורס קצר מועד, שנמשך ימים ולא שבועות, כפי שמקובל בקורסי מוק המשויכים למוסדות אקדמיים מסורתיים. קורס מסוג זה מתאים בעיקר ליוזמות מסחריות בהן ההתנסות אינטנסיבית וממוקדת בתחום ידע צר.
יתרונות > יתרונות כלליים

הגברת הנגישות של השכלה גבוהה לכלל האוכלוסייה - ביטול הזיקה בין נוכחות פיזית להשתתפות בלמידה מאפשר לאנשים להשתתף בלימודים אקדמיים ללא מחסום גאוגרפי. אנשים יכולים ללמוד מהבית או מכל מקום אחר שיש בו מחשב מחובר לאינטרנט.
הקטנת העלויות של לימודים אקדמיים - קורסים בפורמט מוק מועברים למספר גדול מאוד של משתתפים. זאת, יחד עם היעדר הצורך בקמפוס פיזי והעלויות הנלוות להפעלתו, אמורים לצמצם את עלותם של קורסים אקדמיים. אומנם לפיתוחו של מערך שיעור, צילום של הקורס, איסוף תכנים נלווים, הכנת מערכי בחינה וכדומה, נדרשת השקעה של משאבים, אך זו עשויה להיות השקעה חד פעמית, בעוד שהקורס יכול להיות מועבר מספר רב של פעמים ולמספר משתתפים לא מוגבל.
פיתוח ההוראה והלמידה האקדמית כתולדה של תחרותיות ושוק פתוח - כניסתם של שחקנים חדשים לשוק ההשכלה הגבוהה מאפשרת תחרותיות, הן מבחינת התמחור של הלימודים והן מבחינת צורות הלמידה והגישות הפדגוגיות האפשריות. כמו כן, היכולת להיחשף לדרכי הוראה של מרצים שונים ולטכנולוגיות חדשות מאפשרת שיתופי פעולה לקידום ההוראה והלמידה האקדמית.
ניתוח מידע וביצועים בקורס - סביבות למידה דיגיטליות מאפשרות בחינה של אספקטים שונים של הלמידה בקורס, החל במעקב אחר פסקה בהקרנת ההרצאה על ידי כל סטודנט ובחינת מידת העניין וההקשבה לקורס, וכלה בניתוח הביצועים בשאלה או תרגיל ספציפיים להערכת טיב השאלה וההבנה של הלומדים. המספר העצום של המשתתפים בקורס מאפשר איסוף נרחב מאוד של מידע סטטיסטי, המאפשר זיהוי כשלים בהוראה או אי-בהירות לתלמידים.
ההתאמה בין הלימודים האקדמיים לשוק העבודה - קורסי מוק יכולים להעניק התאמה אישית של לימודים אקדמיים תוך הלימה לדרישות של מעסיקים, לתחומי עניין או להעדפות אישיות. היכולת להתאים קורסים מקוונים באופן אישי לתלמיד מאפשרת יצירת תארים אקדמיים או התמחויות שונות ומגוונות, השונות מחלק ניכר מהתארים האקדמיים הקיימים בהם תוכנית הלימודים מוכתבת מראש במידה רבה.