stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יונתן ולפר
ראו גם

הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות
הערות שוליים

↑   יונתן ולפר, ברשת החברתית LinkedIn
↑  האנשים שלנו, באתר הבית הפתוח בירושלים
↑  לירוי פיניאן, ‏"לא נשאר במועדונים אפלים – אנחנו לא מאיימים על אף אחד", באתר ‏מאקו‏, 6 בנובמבר 2022
↑   אוהד צויגנברג, כאן עושות בכיף "טיפולי הרמה", באתר הארץ, 3 בנובמבר 2021
↑  יונתן ולפר מונה ליו"ר-שותף בבית הפתוח, באתר WDG, ‏4 ביולי 2022
יחסי דרום אפריקה – הפיליפינים

| יחסי דרום אפריקה – הפיליפינים |
| --- | --- |
דרום אפריקה: הפיליפינים


דרום אפריקה: הפיליפינים
שטח (בקילומטר רבוע)
1,219,090: 300,000
אוכלוסייה
64,192,939: 116,080,711
תמ"ג (במיליוני דולרים)
377,782: 437,146
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,885: 3,766
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי דרום אפריקה–הפיליפינים הם היחסים הדו-צדדיים בין הפיליפינים לדרום אפריקה.
סקירה כללית

היחסים כוננו בנובמבר 1993, כאשר הפיליפינים הקימה שגרירות בפרטוריה ובדרום אפריקה הקימה שגרירות במנילה. היחסים בין שתי המדינות חזקים ברמה הדו-צדדית והרב-צדדית, ומשפיעים מאוד על ארגונים בינלאומיים מסוימים, כולל התנועה הלא-מקוונת ו-G77‏.
יחסים כלכליים

דרום אפריקה היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של הפיליפינים באפריקה והפיליפינים דירגה את דרום אפריקה כשותפת הסחר ה-36 בגודלה בשנת 2008. ביקורו של נלסון מנדלה במנילה, נשיא דרום אפריקה השחור הראשון ואייקון האפרטהייד במרץ 1997, הביא לאישור הסכם הסחר בין הפיליפינים ודרום אפריקה בשנת 2002.
תפוצה פיליפינית

בדרום אפריקה חיים כ-1,890 פיליפינים מעבר לים, רובם עובדים בענפי הבגדים והאריזה, עם מיעוט בתחום המקצועי. חלק מהפיליפינים התחתנו גם עם דרום אפריקאים ואזרחים אחרים החיים במדינה. פיליפינים רבים נדדו לדרום אפריקה כדי לעבוד בענף הדייג, בענף הבריאות, כעובדים מיומנים, או כמהנדסים. באוגוסט 2008 הקימה המחלקה לענייני חוץ בפיליפינים את מונטינג פאראלאן ("בית הספר הקטן") בשגרירות הפיליפינים בפרטוריה, שם נרשמו ארבעה עשר ילדים פיליפינים לשיעורים דו-חודשיים. בשנת 2011, הפיליפינים בדרום אפריקה שלחו מעל 6.1 מיליון דולר העברות חזרה לפיליפינים, הכמות הגדולה ביותר מכל מדינה אפריקאית באותה שנה.
יחסי דרום אפריקה – הרפובליקה של קונגו

| יחסי דרום אפריקה – הרפובליקה של קונגו |
| --- | --- |
דרום אפריקה: הרפובליקה של קונגו


דרום אפריקה: הרפובליקה של קונגו
שטח (בקילומטר רבוע)
1,219,090: 342,000
אוכלוסייה
64,192,939: 6,370,804
תמ"ג (במיליוני דולרים)
377,782: 15,321
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,885: 2,405
משטר
רפובליקה

יחס דרום אפריקה–הרפובליקה של קונגו הם היחסים הדו-צדדיים שבין רפובליקת דרום אפריקה לבין הרפובליקה של קונגו.
היסטוריה

הרפובליקה של קונגו פעלה כנגד האפרטהייד בדרום אפריקה. בנובמבר 1981, קונגו ארגנה כנס בשם "אפרטהייד ובריאות", שעסק בהשלכות הבריאותיות של אפליה גזעית ואי-שוויון חברתי.
באוקטובר 2005, קבוצה של אנשי עסקים מדרום אפריקה ביקרו בקונגו. כתגובה לביקור זה, בנובמבר 2005, נשיא דרום אפריקה, תאבו מבקי, הוביל משלחת פוליטיקאים ואנשי עסקים בדרום אפריקה אל קונגו, במטרה לקדם את היחסים בין המדינות. הקבוצה כללה את השרים מנדיסי מפאהלווה(אנ'), ג'ף ראדבי(אנ') ואת פאלו ג'ורדן(אנ'). קבוצה זו נפגשה עם נשיא קונגו, דניס סאסו נגואסו.
באוקטובר 2009, ממשלת קונגו חתמה על הסכם יחד עם ממשלת דרום אפריקה בדבר חכירת 200,000 דונם של קרקע חקלאים לחקלאים דרום אפריקאים. רוב הקרקעות שהוחכרו היו משקים שפעלו בעבר על ידי ממשלת קונגו, אך עם השנים הצורך בהם פחת והשטחים היו חסרי שימוש. המזון שיופק יהיה מיועד בעיקר לשוק המקומי בקונגו.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מדרום אפריקה לרפובליקה של קונגו הגיעה לסך 55.4 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק, מכסי פלסטיק, שוקולד, מים, מים בטעמים, גלידה, לתת, סבון, דיו, מכוניות, דגנים, מרק, מיצי פירות, דגים מעובדים, סוכר גולמי, בטריות חשמליות, שסתומים, מכונות שטיפה ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מהרפובליקה של קונגו לדרום אפריקה הגיעה לסך 1.51 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה כלי רכב לבניה, מנופים, חלקי מטוסים, עץ מנוסר ועוד.
ייצוג

הרפובליקה של קונגו מיוצגת בדרום אפריקה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בפרטוריה, בירת דרום אפריקה.
דרום אפריקה אינה מיוצגת ברפובליקה של קונגו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת של דרום אפריקה נמצאת בקינשאסה, בירת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
יחסי יוגוסלביה–שוודיה

| יחסי יוגוסלביה–שוודיה |
| --- | --- |
יוגוסלביה: שוודיה


יוגוסלביה: שוודיה
משטר
מונרכיה חוקתית, קומוניסטי: מונרכיה חוקתית

אוכלוסייה
23,229,846: 10,193,362
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 524,750
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 51,480
יחסי יוגוסלביה–שוודיה הם היחסים הדיפלומטיים לשעבר שבין יוגוסלביה (ממלכת יוגוסלביה והרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) לבין ממלכת שוודיה.
יחסי גרמניה–טג'יקיסטן

| יחסי גרמניה–טג'יקיסטן |
| --- | --- |
גרמניה: טג'יקיסטן


גרמניה: טג'יקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 144,100
אוכלוסייה
84,431,715: 10,639,944
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 12,061
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 1,134
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי גרמניה–טג'יקיסטן הם היחסים הדו-צדדיים בין גרמניה לטג'יקיסטן.
סקירה כללית

בשנת 1991 קיבלה טג'יקיסטן את עצמאותה מברית המועצות, ובשנת 1992 הכירה גרמניה בעצמאותה והקימה שגרירות בבירה דושנבה. עד 2001 הייתה גרמניה המדינה היחידה באיחוד האירופי עם נציגות קבועה בטג'יקיסטן. בספטמבר 1992 פרצה בטג'יקיסטן מלחמת אזרחים בין הממשלה לבין האופוזיציה האסלאמית. בשנת 1994 הושגה שביתת הנשק ואמומאלי רחמון נבחר לנשיא. בשנת 1997 הממשלה והאופוזיציה הטג'יקית חתמו על הסכם שלום שסיים את מלחמת האזרחים בת החמש שנים. עם זאת בשנה שלאחר מכן חלה אי שקט ולחימה קשה בין כוחות הממשלה ליחידות האופוזיציה האיסלאמית. טג'יקיסטן הצטרפה לקהילת המדינות המשולבות בשנת 1999, אז פורקו היחידות המזוינות של האופוזיציה הטג'יקית המאוחדת. הנשיא רחמון נבחר לשבע שנים נוספות.
ביקורים רשמיים

נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון שהה בברלין בין התאריכים 12–15 בדצמבר 2011 במהלך ביקור ממלכתי. היום הראשון עסק בעיקר בקשרים הכלכליים בין המדינות, והוא פגש גם את שר הכלכלה והטכנולוגיה הפדרלי, פיליפ רוזר. בעקבות השיחה בין השניים נחתמו שלושה הסכמים גרמניים-טג'יקים חדשים בנושאי בריאות, אנרגיה ומדעי הגאוגרפיה. ב-14 בדצמבר ביקר רחמון את נשיא גרמניה, כריסטיאן וולף, במעונו הרשמי בברלין. אחר הצהריים נפגש רחמון עם הקנצלרית אנגלה מרקל שקיבלה אותו לשיחה ואז קיים איתה מסיבת עיתונאים.
יחסים כלכליים

היחסים הכלכליים בין גרמניה לטג'יקיסטן נמצאים כיום ברמה נמוכה. היבוא מטג'יקיסטן, הכולל בעיקר כותנה ואלומיניום, הסתכם בשנת 2014 ב-2.8 מיליון אירו בלבד. לעומת זאת, היצוא לטג'יקיסטן, שעסק בעיקר בהנדסת חשמל, כלי רכב, חלקי רכב ומכונות, הגיע ל-44.3 מיליון אירו. עם היקף סחר של 47 מיליון יורו, טג'יקיסטן עדיין במקום האחרון בסחר המזרחי הגרמני. במאי 2015, חברי ועדת העסקים הגרמנית למזרח ערכו סיור בטג'יקיסטן, בין היתר הם דנו בפרויקטים בדושנבה עם נציגי הכלכלה הטג'יקית. הרחבת שירותי מיקרו-פיננסים על ידי איגודי אשראי חיונית לקידום כלכלה מתפקדת, מה שיוצר גם אפשרויות לסיוע עצמי עבור החלקים העניים באוכלוסייה. זה הביא גם לשיתוף פעולה יעיל בטג'יקיסטן, למשל עם חברת הכספים הבינלאומית (IFC‏).
נציגויות דיפלומטיות

גרמניה מחזיקה בטג'יקיסטן שגרירות בדושנבה.
טג'יקיסטן מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין וקונסוליה כללית בהמבורג.
יום הפילים העולמי

פילים
יום הפילים העולמי, 2018
יום הפילים העולמי (באנגלית: World Elephant Day) הוא אירוע בין-לאומי, המתקיים ב-12 באוגוסט ומוקדש לשימור ולהגנת הפילים בעולם. בשנת 2012 הוכרז היום לראשונה על ידי פטרישיה סימס ומייקל קלארק – יוצרי סרטים קנדים, לצד קרן השבת הפיל התאילנדית. מאז, סימס מובילה את יום הפילים העולמי, אשר מוכר ונחגג כיום על ידי למעלה מ-100 ארגוני חיות בר ואנשים רבים ברחבי העולם.
היסטוריה

יום הפילים העולמי הראשון נערך ב-12 באוגוסט 2012 . הסרט "בחזרה ליער", המוסרט על ידי ויליאם שטנר, עוסק בהחזרתם של הפילים האסייתים השבויים לטבע ויצא לאור ביום הפילים העולמי הראשון. סרט ההמשך "כשפילים היו צעירים", המוקרן גם הוא על ידי ויליאם שטנר, מתאר את חייו של אדם צעיר ופיל צעיר בתאילנד.
מטרתו של יום הפילים העולמי היא ליצור מודעות למצוקתם של הפילים האפריקאים והאסייתיים, ולשתף ידע ופתרונות חיוביים לטיפול טוב יותר וניהולם של פילים בטבע ובשבי. נכון להיום גם פילים אסייתים וגם פילים אפריקאיים מצויים בסכנת הכחדה. אומדני האוכלוסייה הנוכחיים הם כ-400,000 לפילים אפריקאים ו40,000 לפילים אסייתיים, אם כי נטען שמספרים אלה גבוהים בהרבה.
סוגיות > ציד

הדרישה לשנהב, מובילה לציד בלתי חוקי של פילים אפריקאים ופילים אסייתים כאחד. למשל, אחד הפילים הגדולים בעולם, סאטאו, נהרג בשנת 2014 בגלל חניכיו. פיל נוסף, ״שור הר״, נהרג גם הוא על ידי ציידים, כיום שווי השנהב נחשב גבוה. פילים ניצודים גם למטרת בשר, עור ואיברים, כאשר הסחר הבלתי חוקי עם חיות בר מסכן את הפילים מכיוון שהוא נתפס כסיכון נמוך ורווח גבוה. ציידים בדרך כלל נחשבים מאומנים לפעילות זו בשל כמות הכלים הדרושים להובלה, כמו גם גודלם הגדול של בעלי חיים אלה.
סוגיות > אובדן בית גידול

אובדן בית הגידול עקב כריתת יערות, עלייה בכרייה ופעילות חקלאית הפך לבעייתי, במיוחד עבור הפילים האסייתים. פיצול בית הגידול יוצר גם בידוד המקשה על הרבייה ומאפשר לציידים למצוא את הפילים ולהציב מלכודות ביתר קלות. פילים אסייתים איבדו בין 30-40% מבית הגידול שלהם, מה שמקשה מאוד על קיום צאצאיהם ועל עצמם.
סוגיות > ההתנגשות בין האדם לפילים

בעת שקהילות אנושיות רבות מתרחבות וגורמות להפחתת שטחי היערות, אזורי המחיה של הפילים מתקרבים ליישובים אנושיים. הפילים מביאים לנזקי יבול ולאבדות כלכליות, כמו גם לפגיעות בפילים ובבני אדם.
סוגיות > התעללות בשבי

היעדר חקיקה בנוגע לטיפול בפילים בגני חיות, בקרקסים ובתיירות מוביל לעיתים קרובות לטיפול שגוי שלהם. השבי יכול להוות איום רציני על הפילים, ופילים אסייתיים נלכדים לעיתים קרובות באופן בלתי חוקי בטבע וסוחרים אותם בענף התיירות הרווחי.
סוגיות > ידוענים

ידוענים בולטים רבים התבטאו בדחיפות שבהגנת הפילים, כולל לאונרדו דיקפריו, קריסטין דייוויס, ויליאם שאטנר, יאו מינג, הנסיך ויליאם, ג'ורג'ה פוקס, אלק בולדווין, סטיבן פריי, אשלי ג'אד, ג'יידה פינקט סמית', קתרין ביגלו, ופוליטיקאים כמו ברק אובמה והילרי קלינטון.
הערות שוליים

1 2  Philip Mansbridge, "Is This Year's World Elephant Day the Last Chance for Elephants?", The Huffington Post, 2013
↑  Raj Phukan, "World Elephant Day celebrated at Nagaon", Assam Times, 2013
↑  "Overview", World Elephant Day website
↑  "World Elephant Day 2012", The Huffington Post, 2012
↑  John Ingham, "Elephants 'extinct within 12 years'", Express, 2013
↑  Beloved African Elephant Killed for Ivory—"Monumental" Loss, Animals, ‏2014-06-16 (באנגלית)
↑  Dave Armstrong, "Forest loss accelerates", The Earth Times, 2014
↑  Kevin Heath, "United Nations launches emergency appeal for Sumatran elephants", Wildlife News, 2014
↑  Sanjay Gubbi, M.H. Swaminath, H.C. Poornesha, Rashmi Bhat, and R. Raghunath, "An elephantine challenge: humanelephant conflict distribution in the largest Asian elephant population, southern India", Biodiversity and Conservation, 2014
↑  "5 jumbos damage crops, run amuck near Soolagiri", The Times of India, 2014
↑  Sangita Iyer, "Seeing the Mistreatment of Elephants in India Was Haunting", Huffington Post, 2014
↑  "Animal Rights Activists Say Elephants Forced To Do Handstands By Chinese Zoo", International Business Times, 2014
↑  Ed Stewart, "No Ethical Way to Keep Elephants in Captivity", National Geographic, 2013
↑  Richard Thomas, "Thailand must act to prevent resurgence of illegal wild elephant trade", Wildlife News, 2014
↑  Lindsay Murdoch, "Baby elephants captured, mistreated, to supply Thailand's tourism industry", The Sydney Morning Herald, 2014
↑  "Leonardo DiCaprio Foundation Donates $1 Million to Elephant Crisis Fund", Wildlife Conservation Network, 2014
↑  Susanna Rustin, "Kristin Davis: 'Ivory is basically a blood diamond'", The Guardian, 2012
↑  William Shatner, "World Elephant Day is Today", Twitter, 2012
↑  Russell Flannery, "Yao Ming Targets Elephant Poaching, Ivory Trade In New Campaign With WildAid", Forbes, 2013
↑  Sarah Morrison, "Prince William wants 'all royal ivory destroyed'", The Independent, 2014
↑  "Jorja Fox takes on the elephant abusers in new ADI video", Animal Defenders International, 2012
↑  Michelle Kretzer, "Alec Baldwin to USDA: Seize the Elephants", PETA, 2012
↑  "Stephen Fry's Elephant Tweet", For Elephants International, 2013
↑  Nigel M. Smith, "Watch: Ashley Judd Speaks Up for the Elephants in 'The Eyes of Thailand' Trailer", IndieWire, 2012
↑  Jill Rosen, "Jada Pinkett Smith urges SRB to protect elephants", The Baltimore Sun, 2012
↑  https://variety.com/2014/film/news/kathrynbigelowcampaignstostopelephantpoachingwithshortfilm1201374103/
↑  Melissa Mahony, "Elephant in the room no more: Obama bans ivory sales", Salon, 2014
↑  Rhett A. Butler, "Chelsea, Hillary Clinton urge action to save elephants", mongabay.com, 2014
שר המדינה ההודי לתיירות אלפונס קנאנתנם נואם בחגיגת יום הפיל העולמי בניו דלהי, 13 באוגוסט 2018
יוסי שחר

| --- | --- |
יוסי שחר
יוסי שחר
 לידה:  5 בינואר 1987 (בן 37) פתח תקווה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודי
 עיסוק:  מאייר וקריקטוריסט
 שפות היצירה:  עברית
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 הושפע מ:  שי צ'רקה   רנה גוסיני ואלבר אודרזו (אסטריקס)
 
ילד מחופש ל"תורה-מן", פורים ה'תשע"ג.
יוסי שחר (נולד ב-5 בינואר 1987, ד' בטבת ה'תשמ"ז) הוא רעיונאי, איש אפקטים, אנימטור וקריקטוריסט ישראלי.
ביוגרפיה

יוסי שחר הוא מאייר רב-תחומי אוטודידקט. הוא עוסק בין השאר באיור ספרים, איור לעיתונות, קומיקס, קריקטורה, אנימציה ועריכת וידאו.
את הקריירה באיור החל בשנת 2004 כמאייר פינת הילדים במוסף "דיוקן" של מקור ראשון כשכתב את הקומיקס "פרופסור קלציום". הקומיקס עסק בעלילות פרופסור מפוזר בשם קלציום והרובוט שלו, סירופ.
בשנת 2005 החל לאייר את הקומיקס 'מושון' שלבסוף יצא כספר בשם "עלילות מושון" בהוצאה עצמית והופץ על ידי דני ספרים. באותה שנה אוחדו העיתונים מקור לילדים ואותיות, ושחר עבר לכתוב בעיתון החדש "אותיות לילדים" שם המשיכה להתפרסם הפינה עד שנת 2014.
בשנת 2009, לאחר שחרורו מצה"ל, החל לפרסם את הקומיקס "המעצבייניש" במסגרת עלון השבת "גילוי דעת". "המעצבייניש" - הלחם בין "מעצבן" לבייניש - עוסק בחייל דתי בעל משקפיים עגולים ופאות, שהתנהלותו גורמת לאירועים מגוחכים מול החיילים והמפקדים החילונים שאינם מבינים אותה.
בשנת 2010 החל לאייר ב'גילוי דעת' את הקומיקס 'תורה-מן' שמספר את עלילותיו של גיבור על יהודי הנלחם למען קיום ההלכה. קומיקס זה עורר פרובוקציות וסערות מגזריות שונות במהלך השנים.
בין השנים 2019 – 2011 היה הקריקטוריסט הפוליטי של אתר ערוץ 7 ופרסם מדי שבוע קריקטורה פוליטית.
ב-2018 הציג את יצירותיו בתערוכת TICP - The Israeli Cartoon Project. במועדון הגולה בפתח תקווה. בתערוכה הוצגו קריקטורות שפורסמו אתר ערוץ 7 בחמש השנים האחרונות, והאוצר היה אור רייכרט.
בנוסף, באותה השנה אייר את הספר 'מעשה בראשית', ספר לילדים העוסק בחידושי מדע על פי פרשת השבוע, אותו כתבו אברהם נתיב, נתי בן דוד ולוי צייכמסטר.
ב-2016 החל לעבוד כמעצב, אנימטור ואיש אפקטים בערוץ הילדים הדתי לאומי, ערוץ מאיר לילדים ומאז הוא נמנה עם צוות החשיבה של הערוץ.
ב-2020 פתח סטודיו עצמאי בשם 'שחר. סטודיו' והחל לייצר סרטוני אנימציה ואפקטים פרסומיים לחברות, מפלגות וארגונים.
שחר נשוי ומתגורר בפתח תקווה.
ביוגרפיה > יצירות מעוררות דיון

מספר פעמים זכו איוריו של יוסי שחר לעלות לכותרות ולעורר דיון ציבורי, דבר הנובע מסגנונו החד והתעסקותו בעניינים אקטואליים מזווית יהודית וציונית ייחודית.
בשנת 2008, במהלך שירותו הצבאי, צייר איור פרובוקטיבי לחולצת "סוף מבצע עופרת יצוקה" בה רואים חייל ישראלי בייניש ענק, הורס את העיר עזה תחת הכותרת "אם אתה מאמין שיכולים לתקן תאמין שיכולים להרוס". האיור הגיע לעיתונאי אורי בלאו שפרסם אותו בעיתון "הארץ", ובעקבות זאת הגיע האיור גם למהדורות חדשות רבות בעולם.
בתחילת דרכו של קומיקס "המעצבייניש" התעורר פולמוס במגזר כיוון שרבים ראו בקומיקס ניסיון ללעוג לחיילים הסדרניקים.
באוקטובר 2012 פרסם שחר בקומיקס "תורה מן" פרק בו תורה-מן נלחם נגד גיבור רע בשם "חפי החפיפניק", שמחזיק בידו את המגזין "מוצש" ומשדל אותו לעבור עברות. בסופו של הקומיקס, תורה-מן העיף את חפי החפיפניק עד לגבעת שמואל. הקומיקס עורר סערה בציבור הדתי. בתגובה אמר שחר כי "תורה-מן הוא קומיקס הומוריסטי לחלוטין... אכן, אני לא מסתיר שיש לי גם ביקורת אמיתית על העיתון מוצ"ש שמדי שבוע לועג לציבור החרדי והדתי לאומי ולכן חשבתי שיהיה נכון אם מישהו יעמיד אותו על מקומו. גם אם ברמז". ב-28 באוקטובר 2012 פורסמה באתר "סרוגים" תגובתה של מערכת העלון "גילוי דעת": "מדור הקומיקס של יוסי שחר, הוא מדור סאטירי (...) המערכת מבקשת להבהיר שאם מבין הקוראים נמצא מי שנפגע באופן אישי מהמדור, המערכת מוסרת את התנצלותה העמוקה". בעקבות הסערה פרסם הרב משה רט באתר "כיפה" מאמר בו הוא תומך בדעתו של שחר ואף מסביר ש"גם אם להיות תורה-מן זה לא האידיאל, להיות חפיפניק זה הרבה יותר גרוע".
ב-4 בנובמבר 2012, כשבוע לאחר פרסום הקומיקס הקנטרני, פרסם שחר קומיקס התנצלות. בקומיקס, תורה-מן מגיע לגבעת שמואל ומגלה שתושביה עסוקים בלימוד תורה ושמירת מצוות. בתגובה להתנצלות של שחר כתב הרב חיים נבון בדף הפייסבוק שלו כי "דווקא ההתנצלות הזו מעידה על תפישה דתית שהיא בעייתית בעיניי. הרי בדיחה לעיתים מגלה על עולמו של המספר יותר מכל טיעון רציני... ההתנצלות האמיתית צריכה לומר: גם הבורגנים לא בהכרח מחפפים במצוות. הם אולי לא מגדלים זקן, ואולי לא פודים פטר חמור, אבל (חלקם) משתדלים להיות הורים טובים, עובדים נאמנים והגונים, לקבוע עתים לתורה כמידת יכולתם, להתפלל בכנות, לבנות קהילות בריאות וטובות. כפי שחיו יהודים טובים (ובורגניים) מאז ומעולם".
ספרים שכתב\אייר

יוסי שחר, עלילות מושון, בהפצת דני ספרים, 2011
לוי צייכמסטר, מעשה בראשית, הוצאה עצמית, 2018
הערות שוליים

↑  ‏Lawrence of Cyberia - "If You Believe It Can Be Fixed, Then Believe It Can Be Destroyed!": It's Not Just A Slogan On A T-Shirt, ‏23 במרץ 2009
1 2  יוני קמפינסקי,"תורה-מן" - קומיקס ההתנצלות, באתר ערוץ 7, 4 בנובמבר 2012
1 2  גיל קלנר, ‏מערכת 'גילוי דעת': איפה חוש ההומור של הדתיים לייט?, באתר "סרוגים", 28 באוקטובר 2012
↑  אבי כהן, ‏עלון גילוי דעת: תושבי גבעת שמואל הם חפיפניקים, באתר "סרוגים", 27 באוקטובר 2012
↑  משה רט, גם אם להיות תורה-מן זה לא האידיאל, להיות חפיפניק זה הרבה יותר גרוע, באתר "כיפה", 29 באוקטובר 2012
| קומיקס בישראל |
| --- | --- | --- |
| קומיקס ישראלי | Dry Bones • אביהם של ישראל (ספר) • אהלן וסהלן במערב הפרוע • אודי (קומיקס) • איש הפנדה • אנה פרנק: היומן הגרפי • ארינאה • דדליין (קומיקס) • הגולם (קומיקס) • הגיע הזמן • הוברט הוברט • הנכס • זבנג! • זבנגלה • יתומי הסערה (קומיקס) • מעבר לקו • משפחת שיקופיצקי • סברמן • סטיות של פינגווינים • סיפור ורוד • סיפורי גוגי • סיפורי סבתא (קומיקס) • סעודה אצל המלכה • ספר הקומיקס הציוני • פיצה מורגנה • פיצריה קמיקזה • פרויקט ספרות זולה • קומיקסבא • קוסמיקס • קרוב רחוק (רומן גרפי) • קשקושי רחוב • רישומון • שתיקת הברווז |  |
| קומיקסאים | אפי אונגר • אביב אור • דן אלון (אמן) • אלי וגולד קומיקס • עידו אמין • זאב אנגלמאיר • נתנאל ובת-אל אפשטיין • רות בייפוס • אלחנן בן אורי • איל B • עומר ברק • דודו גבע • גלנדון ואיזבלה • אשר דיקשטיין • מוטי הלר • אריאל ויסמן • רון זיסנבך • תומי זנדשטיין • אילנה זפרן • אסף חנוכה • נעה כ"ץ • יובל כספי • דניאלה לונדון דקל • רותו מודן • גיא מורד • ניר מטרסו • דורית מיה-גור • נעם נדב • מיכאל נצר • גלעד סליקטר • אמיתי סנדי • ולדיק סנדלר • אורית עריף • דוד פולונסקי • אורי פינק • ירמי פינקוס • דניאל פלנט • צחי פרבר • מירה פרידמן • שי צ'רקה • שלומי צ'רקה • ארז צדוק (מאייר) • ארקדי ציקון • בתיה קולטון • יעקב קירשן • מישל קישקה • גיורא רוטמן • רחלי רוטנר • אור רייכרט • איציק רנרט • נמרוד רשף • קורן שדמי • יוסי שחר • מנחם תעיזי |  |
| קבוצות קומיקס | אוק"י • אקטוס טרגיקוס (קומיקס) • חבורת A4 • חבורת דימונה • חבורת החור |  |
| כתבי עת | Plan B • זבנג! (מגזין) • קשקושי רחוב • שפיץ (כתב עת) |  |
| דמויות קומיקס | אדירי התכלת • אהלן וסהלן • אורי מורי • אורי-און • בבא (קומיקס) • חמודי • יואב בן-חלב • יוסף (דמות) • יוסקה מאיור • מיקי-מהו ואליהו • סברה (קומיקס) • סברמן • סופר שלומפר • שושקה • שרוליק |  |
| שונות | אנימיקס • קומיקאזה • קומיקס וירקות • המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס • פסטיבל אייקון • עולמות • ברחש (הוצאת ספרים) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292014405171  VIAF: 298953344   WorldCat (עם VIAF): 298953344
יחסי דרום אפריקה – טורקיה

| יחסי דרום אפריקה – טורקיה |
| --- | --- |
דרום אפריקה: טורקיה


דרום אפריקה: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,219,090: 783,562
אוכלוסייה
64,192,939: 87,527,097
תמ"ג (במיליוני דולרים)
377,782: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
5,885: 12,659
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי דרום אפריקה–טורקיה מתייחסים ליחסים הנוכחיים וההיסטוריים בין הרפובליקה של דרום אפריקה לבין הרפובליקה של טורקיה. יחסים דיפלומטיים רשמיים כוננו ברמה הקונסולרית בשנת 1991 ונפתחו הקונסוליות הכלליות באיסטנבול וביוהנסבורג בהתאמה. שתי הקונסוליות נסגרו לאחר שדרוג היחסים לרמת השגרירות באוקטובר 1992. דרום אפריקה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה. טורקיה מחזיקה בדרום אפריקה שגרירות בפרטוריה. משנת 1998 טורקיה קיימה קונסוליה כללית בקייפטאון עם סמכות שיפוט בפרובינציות המערביות, הצפוניות והמזרחיות.
יחסים היסטוריים

האימפריה העות'מאנית, יצרה קשרים עם דרום אפריקה הקולוניאלית, שהייתה אז חלק מהאימפריה הבריטית, בשנת 1861 עם מינויו של מר דה רובאיי לאיסטנבול. מר בטלהיים נשלח מהאימפריה העות'מאנית לקייפטאון בשנת 1889. בטלהיים נשאר בתפקיד הקונסול בדרום אפריקה עד 1896. העות'מאנים קיימו גם קונסוליות בדרבן וביוהנסבורג. היחסים בין האימפריה העות'מאנית לדרום אפריקה נשמרו עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה, אז נכנסו העות'מאנים למלחמה בצד הקיסרות הגרמנית, ואילו איחוד דרום אפריקה נכנס לצד הבריטים. לפני פרוץ המלחמה הגיע קונסילר חדש לקייפטאון, מהמט רמזי ביי. הוא נכלא במהלך המלחמה על ידי הרשויות הבריטיות ונפטר בשנת 1916. הוא נקבר ביוהנסבורג.
יחסי דת

בשנת 1863, נשלח על ידי הסולטאן אבדילאזיז קאדי, או שופט איסלאמי, ללמד את האוכלוסייה המוסלמית בקייפטאון. השופט היה אבו בכר אפנדי ונזקף לזכותו את הצגת התרבוש לגברים, וכן החזיר את החג'אב לנשים. חשוב מכך, מלבד תפקידו כמורה, הוא גם פרסם את האפריקנית הערבית "Uiteensetting van die godsdiens" ("באדן א-דין", או "תערוכת הדת") בשנת 1877. הוא נישא לאישה בריטית ונפטר בדרום אפריקה בשנת 1880.
טורקיה וממשלת האפרטהייד

טורקיה עמדה בהתנגדות עקבית לממשלות המיעוט הלבן בדרום אפריקה. היא לא קיימה שום סוג של יחסים עד שהחל משא ומתן בין הקונגרס הלאומי האפריקני לממשלה לקראת בחירות דמוקרטיות. טורקיה קידמה גם את עצמאותה של נמיביה, שהייתה תחת כיבוש דרום אפריקה ממלחמת העולם הראשונה עד אוקטובר 1990.
יחסים לאחר האפרטהייד

דרום אפריקה וטורקיה נרמלו את היחסים בעקבות הבחירות הדמוקרטיות בשנת 1994 בדרום אפריקה. ממשלת דרום אפריקה שמרה על עמדה דומה כלפי הלאומיות הכורדית כמו הרפובליקה הטורקית.
יחסי גרמניה–טוגו

| יחסי גרמניה–טוגו |
| --- | --- |
גרמניה: טוגו


גרמניה: טוגו
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 56,785
אוכלוסייה
84,431,715: 9,566,836
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 9,171
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,777: 959
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

שגרירות טוגו בברלין
יחסי גרמניה–טוגו הם היחסים בין גרמניה לבין טוגו.
היסטוריה

המושבה טוגולנד הוקמה לקראת סוף תקופת הקולוניזציה האירופית באפריקה המכונה בדרך כלל "המרוץ לאפריקה". שני אזורי חסות נפרדים הוקמו בשנת 1884. בפברואר 1884 נחטפו ראשי העיירה Aného על ידי חיילים גרמנים ונאלצו לחתום על אמנת הגנה. באזור לומה היה החוקר הגרמני, הרופא הרפואי, הקונסול הקיסרי והממונה על מערב אפריקה, גוסטב נכטיגל, הכוח המניע להקמת המושבות המערביות באפריקה של טוגולנד וכן קאמרון. מבסיסו על החזקה של האי הספרדי פרננדו פו במפרץ ביאפרה הוא נסע רבות ביבשת אפריקה. ב-5 ביולי 1884 חתם נכטיגאל על אמנה עם המפקד המקומי, Mlapa III, בו הכריז על פרוטקטורט גרמני על רצועת שטח לאורך חוף העבדים על מפרץ בנין. על ספינת התותחים הקטנה SMS Möwe הונף לראשונה דגל האימפריה ביבשת אפריקה. הקונסול היינריך לודוויג ראנדד הצעיר, סוכן תושב של חברת C. Goedelts באווירה, מונה כנציב הראשון עבור השטח.
בשנת 1899 גרמניה ובריטניה סחרו בשטחים באיי סמואה עבור איי שלמה הצפוניים והשליטה בטונגה, תוך שימוש באזור הנייטרלי של טוגולנד (ינדי) ובמשולש וולטה כקלפי מיקוח.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914 נכבשה המושבה במהירות על ידי כוחות בריטים וצרפתים במהלך כיבוש טוגולנד והועברה לשלטון צבאי. בשנת 1916 השטח חולק לאזורי מינהל נפרדים של בריטניה וצרפת, והחלוקה הפכה לרשמית בשנת 1922 עם הקמת טוגולנד הבריטית וטוגולנד הצרפתית.
היחסים הפוליטיים בין שתי המדינות התקררו בתחילת שנות ה-90 כתוצאה מגירעונות דמוקרטיים חמורים בטוגו, היחסים השתפרו שוב בעקבות רפורמות פוליטיות וכלכליות בשנים האחרונות. שיתוף הפעולה הגרמני עם טוגו התחדש בסוף 2012.
ממשלת גרמניה תומכת בתהליך הרפורמה במדינה. טוגו מבקשת להגביר את שיתוף הפעולה עם גרמניה בכל התחומים והיא מעוניינת למשוך השקעות גרמניות.
שיתוף פעולה לפיתוח

מאז 2012, גרמניה שיתפה פעולה עם טוגו בתחומי העדיפות הבאים: ביזור וממשל טוב, פיתוח כפרי וחקלאות ופיתוח כלכלי בר קיימא תוך התמקדות בהכשרה מקצועית ותעסוקה בקרב בני נוער.
המשא ומתן הבין ממשלתי האחרון על שיתוף פעולה בפיתוח התקיים בלומה במרץ 2019. התחייבויות שיתוף הפעולה של גרמניה הסתכמו בסכום של עד 181.4 מיליון אירו מאז חידוש שיתוף הפעולה בשנת 2012. בנוסף, גרמניה עוסקת ביוזמות אזוריות וגלובליות בתחומים כגון אבטחת מזון, תחום האנרגיה, הגנת הסביבה ושמירה על המגוון הביולוגי.
בין הארגונים הגרמניים הפעילים בטוגו ניתן למנות את Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ)‏, Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)‏, סוכנויות סיוע הקשורות לכנסיות וקרנות פוליטיות.
בסך הכל היחסים הכלכליים בין שתי המדינות צנועים. בקיץ 2019 התקיים בלומה פורום כלכלי של טוגו עם האיחוד האירופי.