stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוויטות תזמורתיות של באך

ארבע הסוויטות התזמורתיות, רי"ב 1066-1069 היא קבוצת יצירות מאת יוהאן סבסטיאן באך, אשר הולחנה ככל הנראה בשנת 1720 בעיירה קתן. באותה תקופה הן נקראו אוברטורות, על שם הפרק הראשון בהן, אך היום נהוג לקרוא להן בשם המודרני - סוויטות תזמורתיות. בכל הסוויטות התזמורתיות משתתפים כלי סולו: בסוויטה הראשונה שני אבובים ובסון, בשנייה טרברסו (חליל בארוק), בשלישית שני אבובים וברביעית שלושה אבובים ובסון.
סוויטה תזמורתית מס' 1

סולם: דו מז'ור.
תיזמור: 2 אבובים, בסון, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו.
פרקים:
אוברטורה
קוראנט
גבוט I/II
פורלנה (אנ')
מינואט I/II
בורה (אנ') I/II
פספיה (אנ') I/II
סוויטה תזמורתית מס' 2

סולם: סי מינור.
תיזמור: חליל, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו.
פרקים:
אוברטורה
רונדו
סרבנד
בורה I/II
פולונז/דובל
מינואט
בדינרי
מה שמייחד סוויטה זו מן האחרות הוא תפקיד הסולו, שבנגינה על חליל תקופתי (טרוורסו) נחשב לווירטואוזי. פרק ה"בדינרי" (Badinerie) הוא המפורסם ביותר, ואף משמש בשנים האחרונות כמפגן-ראווה.
סוויטה תזמורתית מס' 3

סולם: רה מז'ור
תיזמור: 3 חצוצרות ברה, טימפני, 2 אבובים, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו
פרקים:
אוברטורה
אריה
גבוט I/II
בורה
ג'יג
פרק ה"אריה" נחשב כיום לאחת מיצירות המוזיקה הקלאסית המפורסמות ביותר.
סוויטה תזמורתית מס' 4

סולם: רה מז'ור
תיזמור: 3 חצוצרות ברה, טימפני, 3 אבובים, בסון, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו
פרקים:
אוברטורה
בורה I/II
גבוט
מינואט I/II
רג'ויסאנס (Réjouissance - שמחה)
הפתיחה של סוויטה זו מופיעה בנוסף גם בקנטטה של באך, "Unser Mund sei voll Lachens", רי"ב 110.
סווייר (נהר)

| --- | --- |

הנהר סווייר בליאמינגטון (Leamington) ביוטה
 מידע כללי
 אורך:  449 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  7 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  29,977 קמ"ר
 מוצא:  מחוז קיין ביוטה
 יובלים:  Beaver River, Clear Creek, San Pitch River 
 שפך:  אגם סווייר
 מדינות באגן הניקוז:  יוטה
 
 הנהר סווייר במעלה הזרם משפך הנהר סן פיץ', יחד עם הסן פיץ', הם מזרחית ליחידה הפיזיוגרפית של האגן הגדול, אבל בתחומי האגן הגדול (מערבית לקו פרשת המים של האגן הגדול)
 
צבעי הסתיו על נהר הסווייר
הנהר סווייר (באנגלית: Sevier River) הוא נהר באורך 449 קילומטרים, שאגן הניקוז שלו משתרע על שטח של 29,977 קילומטרים רבועים ושוכן כולו בתחומי מדינת יוטה. הוא הנהר הארוך ביותר ביוטה הזורם כולו בתחומי המדינה ומנקז שרשרת של עמקים לתוך אגם סווייר. חלקו העליון של הנהר משמש באופן נרחב להשקיה ועקב כך אגם סווייר הוא כיום יבש בדרך כלל.
מסלול

אגודת המשתמשים במי נהר סווייר (Sevier River Water Users Association) מחלקת את הנהר לארבעה חלקים עיקריים: עליון, תיכון, גניסון ותחתון.
עליון (Upper): מקורות הנהר סווייר הם בצפון-מערב מחוז קיין לאורך הצד המערבי של רמת פאונסאגנט (Paunsaugunt Plateau). הוא זורם לצפון-מערב למחוז גארפילד (Garfield) דרך עמק ארוך לצד הרמה דרך האץ' (Hatch) ופאנגויץ' (Panguitch). לאורך הגבול בין המחוזות גרפילד לפיוט (Piute), הסווייר זורם במורד קניון סירקלוויל (Circleville Canyon) הצר לאורך 8 קילומטרים, ויוצא לעמק סירקל (Circle Valley) בסירקלוויל (Circleville). הנהר זורם אז לכיוון צפון-מזרח אל היישוב ג'נקשן (Junction), שם נשפך אליו ממזרח היובל "המזלג המזרחי של הסווייר" (East Fork Sevier River‏ - 41°58′26″N 117°34′09″W﻿ / ﻿41.973777°N 117.569305°W﻿ / 41.973777; -117.569305), והוא עובר אז דרך מאגר פיוט (Piute Reservoir).
תיכון (Central): הסווייר זורם צפונה לרוחב מחוז פיוט למאריסוייל (Marysvale), ואז זורם במורד קניון סווייר (Sevier Canyon) לאורך 13 קילומטרים, ויוצא ממנו דרומית ליישוב הקטן סווייר. הנהר זורם אז לצפון-מזרח דרך העיירות ריצ'פלד (Richfield) וסלינה (Salina).
גניסון ותחתון (Gunnison and Lower): לאחר שנשפך אליו הנהר סן פיץ' (San Pitch‏ - 41°58′25″N 117°34′08″W﻿ / ﻿41.973499°N 117.569027°W﻿ / 41.973499; -117.569027), וכ-30 קילומטרים דרומית-מערבית לעיירה ניפיי (Nephi), הנהר זורם מערבה סביב הקצה הצפוני של הרי קניון (Canyon Mountains) לתוך מדבר סווייר, ואז לדרום-מערב דרך העיירה דלתה (Delta) לתוך אגם סווייר במרכז מחוז מילארד (Millard), לאורך הצד המערבי של הרי קריקט (Cricket Mountains). סכר על הנהר בדרום-מזרח מחוז ג'ואב (Juab County), בקצה הצפוני של העמק יוצר את מאגר המים גשר סווייר (Sevier Bridge Reservoir) באורך 32 קילומטרים. שני מאגרי מים נוספים הנוצרים מסכרים על הסווייר הם מאגר DMAD ומאגר עיקול גניסון (Gunnison Bend reservoir) בסמוך לעיירה דלתה. המים ממאגר DMAD נשלחים לתחנת הכוח הפחמית "מיזם הכוח הבין-הררי" (Intermountain Power Project), השוכנת צפונית לדלתה.
היסטוריה

בני שבט הפאיוט שחיו באזור כינו את הנהר "סוואו" (Seve'uu).
משלחת דומינגס-אסקלנטה חצתה את הנהר ב-1776, כשהמיסיונרים עברו באזור בדרכם לקליפורניה (שאליה לא הגיעו בסופו של דבר). חברי המשלחת כינו את הנהר "נהר סנטה איסבל" (Rio Santa Ysabel). שם זה לא שרד, והספרדים שבאו אחר-כך לאזור כינו את הנהר "ריו סוורו" (Rio Severo – נהר פראי). השם סווייר הוא שיבוש אנגלי של השם הספרדי.
נתיב דרך המסחר השביל הספרדי הישן עקב אחר מסלול הנהר סווייר משפך היובל סלינה קריק (Salina Creek) בכיוון דרום-מערב עד לנקודה צפונית לפאנגויץ', שבו נטש את הנהר ופנה מערבה אל האזור שבו שוכנת כיום העיירה פארוון (Parowan). דרך זו הייתה בשימוש רב בין 1829 לשנות ה-50 של המאה ה-19.
ב-1911 התיישבה קבוצת משפחות של יהודים מפילדלפיה בקלריון על גדות הנהר סווייר. את הקמת היישוב יזם בנג'מין בראון שהקים את הארגון "האגודה להתיישבות חקלאית יהודית (Jewish Agricultural and Colonial Association) במסגרת תנועת ה"חזרה אל האדמה". באוקטובר 1912 גרו כבר בקלריון כ-150 משפחות והאגודה הודיעה על הצטרפות קרובה של כ-50 משפחות נוספות. ב-1913 נבנה במקום בית ספר, נחפרה באר ונשתלו עצים. שטח האדמה המעובד הגיע כבר לכ-2,400 אקרים. אלא ששנת 1913 הייתה גם שנת ראשית הקץ של היישוב. העצים שנשתלו לא התאימו למקום, ונבלו. בצורת מחד, ושיטפון וכפור מאידך, יחד עם חוסר מזל כללי יצרו קשיים פיננסיים והאגודה פשטה רגל. כל מאמציו של סימון במברגר, פוליטיקאי יהודי, ומושלה לעתיד של יוטה לגייס למען המתיישבים תרומות, לכיסוי החובות, לא הספיקו. בית הדואר שנבנה ב-1915, היה הבניין האחרון שנבנה במקום והוא הפסיק לפעול סמוך מאוד לאחר הקמתו. באותה שנה מכרו כל המשפחות היהודיות את כל רכושן במקום, למתיישבים חדשים במקומם, מורמונים, ובכך הסתיים היישוב היהודי בקלריון. מרבית המתיישבים חזרו לפילדלפיה וניו יורק ומעטים נשארו באזור עוד כמה שנים, עד שעזבו לחלוטין.
החלקים העליונים של הנהר נסכרו ומשמשים להשקיה בלבד, רוב מי הנהר נשאבו ואגם סווייר התייבש כמעט לחלוטין. במאה ה-21 התקינה אגודת המשתמשים במי נהר סווייר ציוד ניטור המופעל באנרגיית השמש, מערכת טלמטריה בזמן אמת, המדווחת על קצב ספיקת הנהר, ספיקת המים בתעלות ההטיה, גובה פני המים במאגרים ומזג האוויר בכל שעה.
הערות שוליים

↑  Sevier River below San Pitch River, near Gunnison, Ut
1 2  Sevier River Water Users Association
↑  John W. Van Cott, Utah Place Names: A Comprehensive Guide to the Origins of Geographic Names : a Compilation
↑  Clarion: A Forgotten Jewish Settlement in Sanpete County, Utah
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534063105171  LCCN: sh85120453  VIAF: 315526699   WorldCat (עם VIAF): 315526699
נפתלי גינתון

נפתלי גינתון
נפתלי גִּינְתוֹן (גינשפארג) (6 ביולי 1916 – 13 בינואר 1971) היה מתרגם ועורך ספרותי ומדעי ומחברם של פירושים וביאורים לסיפורי ש"י עגנון.
קורות חיים

נפתלי גינתון נולד ב-1916 בקישינב בירת בסרביה (בעקבות המלחמה ומהפכת אוקטובר בממלכת רומניה), בנם של הרבנית רבקה לבית שוורצמן והרב משה הכהן גינשפארג (ר' משהל'ה דיין), אב בית-דין ומראשי ישיבת קישינב. למד בישיבת אביו ש"ס ופוסקים והוסמך לרבנות בגיל שבע עשרה. במקביל ללימודיו בישיבה רכש לעצמו השכלה כללית, השתלם בשפות ופרסם שירים, סיפורים ותרגומים בכתבי עת מקומיים ביידיש ובעברית.
באוקטובר 1938 עלה לארץ ישראל כתלמיד באוניברסיטה העברית בירושלים במסגרת "עליית הסרטיפיקטים" (תעודות העלייה שהשיגה האוניברסיטה משלטונות המנדט הבריטי), ולמד בה עד 1942 ספרות עברית, לשון ומקרא. בשנות לימודיו הגה רעיון חדש וחלוצי, להוציא לאור פרקי תלמוד עם תרגום, ביאור ופירוש בלשון ימינו, ואף הכינם לדפוס, אך העניין לא נסתייע בשל מצוקה כספית והדברים נותרו בכתב ידו.
בשנת 1943 נשא לאשה את דבורה בר-און, סטודנטית באוניברסיטה העברית בספרות עברית, מקרא והיסטוריה, ובתו של הסופר והעורך משה יחיאל בר-און. הם התיישבו בתל אביב, ונולדו להם שלוש בנות ובן. גינתון עסק בעבודות תרגום ועריכה, תחילה בעיתונות ובהמשך במשרד החינוך והתרבות.
לאחר השואה נודע לו כי רבים מבני משפחתו, ובהם אמו, אחיו, בני זוגם וילדיהם, נספו בטרנסניסטריה.
עם קום המדינה עִברת את שם משפחתו מגינשפארג לגינתון, שם של משפחת כהנים שבתקופת שיבת ציון עלתה לארץ ישראל מבבל ומוזכרת בספר נחמיה י, ז.
בתחילת שנות ה-50 הצטרף למרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות הכללית. תחילה שימש כעורך-משנה של הירחון "אורים", ומשנת 1953 ועד לפטירתו ערך את הירחון "אורים להורים", לחינוך ילדים במשפחה; הוא פרסם בו טורים קבועים בנושאי חינוך, ביקורות ספרים ורשימות בענייני השעה. במשך שנתיים (1965–1966) ערך גם את המוסף הספרותי של העיתון, "אומר".
גינתון תרגם לעברית מספר רב של ספרי שירה, פרוזה, עיון ומחקר מיידיש, אנגלית וגרמנית. תרגומים נוספים לשירים וסיפורים, בעיקר מיידיש, פורסמו בעיתונים "דבר", "הצופה", "על המשמר", "מעריב", "מאזנים" ועוד, וחלקם כונסו בספרים. כן ערך והביא לדפוס ספרים בתחומי החינוך, חקר הספרות וחוכמת ישראל (חלקם ללא ציון שמו כעורך).
במרכז עבודתו הספרותית עומד חיבור הביאורים וההערות לסיפוריו של ש"י עגנון; מפעל זה, שעמל עליו מאמצע שנות ה-60, נועד להקל על הקוראים, ובמיוחד על בני הנוער, את הגישה ליצירתו הקלאסית של עגנון, ללשונה ולמקורותיה הספרותיים וההיסטוריים. עגנון נתן לגינתון את ברכתו ואישורו וסמך ידיו על עבודתו, כפי שמעידה חליפת המכתבים ביניהם. בשנה האחרונה לחייו עסק בעריכת פרקי הרומן "שירה" והבאתם לדפוס ביחד עם אמונה ירון, בתו של עגנון. גינתון לא זכה להשלים את מפעל הביאור; בט"ז בטבת תשל"א (ינואר 1971) נפטר בחטף, בגיל 54, ליד שולחן עבודתו בבית המרכז לתרבות ולחינוך. הותיר את אשתו וילדיהם. ליד בית הוועד הפועל הספידו רפאל בש, ובהלווייתו בבית הקברות קריית שאול הספידו הרב ווסרמן, מיוצאי ישיבת קישינב.
כתביו > בעריכתו

הערות, ביאורים ומראי מקומות לסיפורי שמואל יוסף עגנון:
והיה העקוב למישור (1965)
השנים הטובות (1965)
שבועת אמונים" (1967)
שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו (1967)
סיפורי יום הכיפורים (1967)
סיפור פשוט (1968)
סיפורים: ילקוט לבית הספר היסודי (1968)
אגדת הסופר
ביער ובעיר
לאב ולאם: ספר-קריאה חינוכי-ספרותי, תל אביב: אורים, תשט"ז 1956
ג’ון סילר ברובכר, בעיות החינוך בהתפתחותן ההיסטורית, תל אביב: יחדיו, 1965-1966
עם המתנדבים: פעולת ההתנדבות לביעור הבערות, תל אביב: תרבות וחינוך, 1966
שמואל בילובלוצקי, אם למסורת: מחקרים ומאמרים, רמת גן: אוניברסיטה בר-אילן, 1971 (הביא לדפוס)
ביאורים והערות לסיפורים נבחרים של חיים הזז, תחת השם נ.ה. בן משה, דביר, תשכ"ט; תשל"ג
כתביו > תרגום

דוד זריצקי, משלי החפץ חיים, תל אביב: ביתן הספר, תשי"ב 1952 (מיידיש)
דוד זריצקי, למעלה מן השמש, תל אביב: א’ ציוני, תשי"ד 1954 (מיידיש)
אסכולות בפסיכולוגיית המעמקים: משנותיהם של זיגמונד פרויד, אלפרד אדלר וק"ג יונג, תל אביב: אורים, תשי"ד 1954
יחיאל גרנטשטיין, יהודי ביער, מורשה, תשט"ו (מיידיש)
משה גרוסמן, וידויו של מהפכן: רומן פוליטי, תל אביב: נ’ טברסקי, תשי"ז 1957 (מיידיש)
ז. ויינפר, פואמות על נביאים, ספריית פועלים, 1961 (מיידיש)
שמואל בן יוסף רוזנבלט, יוסלה רוזנבלט: סיפור חייו, תל אביב: הצופה, תשכ"א 1961 (מאנגלית)
חיים גראדה, החזון איש ביערות אולקניק, מתוך "העיירה בלהבות", ספר זיכרון לקהילת אולקניק, 1962 (מיידיש)
בריש ויינשטיין, הומריאדה, י.ל. פרץ, 1964 (מיידיש)
ג’רום סימור ברונר, תהליך החינוך, תל אביב: יחדו, 1965 (מאנגלית)
ל' שפירא, מלכות היהודים: מבחר סיפורים, תל אביב: הוצאת י"ל פרץ, תשכ"ו 1966 (מיידיש)
אברהם ביכלר, הכהנים ועבודתם: במקדש ירושלים בעשור השנים האחרון שלפני חורבן בית שני, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ו 1966 (מגרמנית)
שמואל גוז'נסקי, מכתב אל האגיטטורים, ירושלים: (אקדמון), 1967 (מיידיש)
ארנסט רופיקט הילגרד, מבוא לפסיכולוגיה, תל אביב: אוצר המורה, תשכ"ט-תשל"ב 1969 (מאנגלית)
ברוניסלב גרוסר, אוטוביוגראפיה: של ברוניסלאוו גרוסר, ירושלים: (אקדמון), תש"ל 1970 (מיידיש)
המילטון אלכסנדר רוסקין גיב, מבוא לתולדות הספרות הערבית, תל אביב: עם עובד, תש"ל 1970 (מאנגלית וגרמנית)
ולדימיר מדם, פרקי חיים, ירושלים: [חמו"ל], תשל"ג 1973 (מיידיש)
ישעיהו שפיגל, הגשר: סיפורים, תל אביב: ספרית פועלים, תשל"ד 1974 (מיידיש, הוקדש לזכרו)
אברהם ביכלר, הסנהדרין: הסנהדרין בירושלים ובית הדין הגדול שבלשכת הגזית, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ה 1974 (מגרמנית; תרגום ההערות: צבי בר-מאיר)
ישעיהו שפיגל, האשמורת השלישית: סיפורים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ו 1976 (מיידיש, אחד מן המתרגמים)
בנוסף תרגם שירים של יעקב פרידמן, חיים גראדה, שמואל האלקין, ה. לייוויק, ברכה קופשטיין, יעקב שטיינברג ועוד.
כתביו > ממאמריו

'זכרונות ראשונים', בתוך: ישיבת קישינוב, תל אביב: איגוד תלמידי ישיבת קישינוב, תש"ך.
לקריאה נוספת

חיים באר, 'פירושים לעגנון', הארץ, מדור ספרים, ערב יום הכיפורים תשכ"ח, 13 באוקטובר 1967.
חיים באר, שלושים להסתלקותו, הארץ, 12 בפברואר 1971.
הרב מיכל ווסרמן, נפתלי גינתון ז"ל - שנה לפטירתו, הצופה, 4 בינואר 1972.
נחמן תמיר (עורך), עיונים ד (1972) – קובץ לזכרו של נפתלי גינתון, ובו דברים לזכרו, מבחר שירים מתרגומיו, ומאמרים בתחומי דעת שונים שהוקדשו לו על ידי מי שהיו ידידיו ושותפיו לעבודה ספרותית ועיונית, ובהן דב סדן, דב נוי, יצחק גילת, חיים ברוור, ברוך קורצווייל, שמואל אטינגר, ועוד.
הערות על תרגום ספרו של ישעיהו שפיגל "הגשר", בקובץ דיוקנו של סופר: ישעיהו שפיגל (תל אביב תשמ"ו 1985), עמ' 24–28, 76,
הערות שוליים

↑  ראו דבריו של גינתון בפתח הילקוט "ש"י עגנון, סיפורים, ילקוט לבית הספר היסודי" (1968).
↑  "ושלום לך, ותודה לך על היגיעות שאתה יגע עליי...", ממכתב של עגנון לנפתלי גינתון משנת תשכ"ה, אוסף פרטי, רבקה גינתון-ברנר.
↑  ח. בן-ישראל, "עיונים" מגוונים, דבר, 20 בנובמבר 1972.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302872605171  BnF: cb17918239d (data)  GND: 1181834627  ISNI: 0000 0000 6698 0006  LCCN: n88011848  NTA: 184944570  SUDOC: 183354869  VIAF: 82519420   WorldCat (עם VIAF): 82519420
סופר סקרול
הערות שוליים

↑  Avengers #89-97, June 1971-March 1972
↑  Captain Marvel #25-33, November 1970-April 1971
↑  Marvel Team-Up #62, October 1977
↑  Alpha Flight #9-10, April-May 1984
↑  Silver Surfer #25-31, July-December 1989
↑  Annihilation: Super-Skrull #1-4, 2006
↑  Annihilation #2, 2006
↑  Annihilation Conquest: Wraith #1-4, July-October 2007
↑  Annihilation: Conquest #6
↑  Nova Vol.4 #16, October 2008
סטייסי קלרדי

| --- | --- |

 לידה:  1960 (בן 64 בערך) ג'ורג'טאון, קרוליינה הדרומית, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  אוניברסיטת דרום קרולינה  אוניברסיטת טרוי  מכללת המלחמה של הצי 
 השתייכות:  חיל הנחתים של ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1983–2021 (כ־38 שנים)
 דרגה:   לוטננט גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד רגימנט הנחתים השני  מפקד דיוויזיית הנחתים השלישית  סגן ראש אגף ניהול הכוח במטות המשולבים  סגן צבאי לתת-מזכיר ההגנה לענייני כוח אדם והערכות  מפקד כוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים
 פעולות ומבצעים
 מלחמת עיראק 
 עיטורים
   מדליית השירות העילאי של מחלקת ההגנה  לגיון ההצטיינות (3, כולל אות V)   כוכב הארד (עם סימון V)
 
הרמן סטייסי קלרדי השלישי (באנגלית: H. Stacy Clardy, III; נולד ב-1960) הוא קצין בדימוס בדרגת לוטננט גנרל, שירת כמפקד כוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים.
ביוגרפיה

קלרדי נולד בפאוליס איילנד שבמחוז ג'ורג'טאון בקרוליינה הדרומית. אביו היה קצין בדרגת קפטן בצי ארצות הברית, והמשפחה נדדה בעקבות שירותו כולל שנתיים בהליפקס. ב-1983 סיים תואר ראשון בניהול מאוניברסיטת קרוליינה הדרומית והתגייס לחיל הנחתים.
שירת כמפקד מחלקה בגדוד השלישי של רגימנט הנחתים הרביעי ומפקד פלוגה בגדוד הסיור המשורין השני. שימש מדריך בבית הספר לקצינים ובבית הספר לחי"ר של חיל הנחתים, מדריך מטעם הנחתים באוניברסיטת טוליין. שימש קצין מבצעים של יחידת המשלוח ה-24 של חיל הנחתים שנטלה חלק בכוח קוסובו.
קלרדי פיקד על גדוד הסיור המשורין השלישי ברגימנט הנחתים החמישי. בפרוץ מבצע חופש לעיראק היה הגדוד בפיקודו כוח הנחתים שהוביל את הפלישה לכיוון בגדאד. במהלך המלחמה הוביל את המבצע המוצלח לשחרור חמישה חיילי צבא ארצות הברית ושני טייסי מסוק שנפלו בשבי. על שירותו עוטר בכוכב הארד עם אות V לאומץ לב בקרב. ביוני 2006 מונה למפקד רגימנט הנחתים השני, הרגימנט הוצב בעיראק בתקופת תגבור הכוחות וקלרדי שימש מפקד כוחות בעלות הברית בגזרה המערבית של מחוז אל-אנבר.
פיקד על בית הספר לכוחות המשלוח של הנחתים בבסיס קוונטיקו. בספטמבר 2009 קודם לדרגת בריגדיר גנרל ומונה למפקד פיקוד האימונים לכוחות המשימה האוויר-קרקע ומרכז האימונים ללוחמה. בהמשך שירותו שימש ראש מחלקת תוכניות, מדיניות ומבצעים ואגף המבצעים של חיל הנחתים. ביולי 2013 מונה למפקד דיוויזיית הנחתים השלישית. בתפקידו הבא שימש סגן ראש אגף ניהול הכוח במטות המשולבים. באוגוסט 2017 קודם לדרגת לוטננט גנרל ומונה לסגן הצבאי של תת-מזכיר ההגנה לענייני כוח אדם והערכות. במאי 2019 מונה למפקד כוח המשלוח השלישי של הנחתים.
קלרדי בעל תואר שני בניהול מאוניברסיטת טרוי, בעל תואר שני בלימודי ביטחון לאומי ואסטרטגיה ממכללת המלחמה של הצי. הוא נשוי לאליסון ששירתה אף היא בחיל הנחתים ואב לשלוש בנות.
הערות שוליים

↑  Clardy takes reins as new commander; Gurganus to lead Marine forces in Korea, ‏hidesertstar.com, ‏2 באוקטובר 2009
1 2  Third star pinned on Marine general born in Georgetown, ‏myrtlebeachonline.com, ‏4 באוגוסט 2017
↑  Iraq 10 Years Later: Brigadier General Stacy Clardy, פוקס ניוז, 19 במרץ 2013
↑  Rescue, A Year Later, CBS, ‏CBS, ‏13 באפריל 2004
↑  Clardy assumes command of 3rd Marine Division, אתר חיל הנחתים, 13 ביולי 2013
↑  Pawleys Island Marine to serve U.S. defense secretary, ‏southstrandnews.com, ‏6 ביולי 2017
נשיא ממשלת קטלוניה

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  Salvador Illa Roca (8 באוגוסט 2024) 
 תחום שיפוט:  קטלוניה 
 משך כהונה קצוב:  4 שנה 
 ייסוד המשרה:  1359 
 president.cat
 
נשיא ממשלת קטלוניה (בקטלאנית: President de la Generalitat de Catalunya) הוא אחד המשרות המוגדרות בחוקת האוטונומיה של קטלוניה, נקבע במסגרת ז'נרליטט דה קטלוניה ולצד הפרלמנט, הממשלה, נציב קבילות הציבור הוא מהווה חלק מהרשויות החשובות באוטונומיה. הנשיא משמש גם כראש ממשלת קטלוניה, עומד בראש הרשות המבצעת של הז'נרליטט דה קטלוניה, היא ממשלת קטלוניה.
הנשיא הנוכחי הוא פר אראגנס (אנ'), שמונה בעקבות פסילתו של ז'ואקים טורה (אנ')  מכהונת הנשיא ב-28 בספטמבר 2020.
הנשיאות הנוכחית

הנשיא נבחר על ידי הפרלמנט של קטלוניה וממונה על ידי מלך ספרד. למשרה תפקידים טקסיים וממשלתיים כאחד.
הנשיאות הנוכחית > סמכויות טקסיות

הנשיא מחזיק בנציגות הגבוהה ביותר של הז'נרליטט באזור. הוא גם אחראי על היחסים הפנימיים עם שאר גופי המדינה ועם הקהילות האוטונומיות של ספרד שקטלוניה חולקת איתן אינטרסים. הנשיא אחראי גם על קריאה לבחירות (שיש לעשות זאת לפחות כל ארבע שנים) ולמינוי השרים האזוריים (הנקראים רשמית קונסלרים או קונסיירוס) ומשרות גבוהות אחרות כמפורט בחוק. כנציג רגיל של המדינה באזור, הוא מפרסם חוקים בשם המלך.
הנשיאות הנוכחית > סמכויות ממשל

הנשיא חבר בממשלת קטלוניה ומוביל אותה ומתאם את פעילויותיה. הוא בוחר ויכול לפטר את הקונסולרים (שרי הממשלה), לקרוא לישיבת המועצה ולכהן כיו"ר שלה. יתר על כן, הוא חותם על צווים שניתנו על ידי המועצה המבצעת ומורה על פרסומם. הוא יכול גם לקרוא לישיבה יוצאת דופן של הפרלמנט הקטלוני, בהתחשב במקרה, ניתן להורות על פירוקה או לקיים דיון כללי.
יתר על כן, על הנשיא לתאם את סדר היום החקיקתי של ממשלתו, את פיתוח סדר היום הכללי ולתת את כל המידע שהפרלמנט עשוי להחליט לבקש.
הערות שוליים

↑  "El Tribunal Supremo inhabilita a Quim Torra por unanimidad". ELMUNDO (בספרדית). 2020-09-28. נבדק ב-2020-09-28.
נעמה כהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 ביוני 1985 (בת 39) ישראל קריית מוצקין, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 בן או בת זוג:  יהל דורון (2013–?) 
 
נעמה גלי כהן דורון (נולדה ב-16 ביוני 1985) היא זמרת-יוצרת ישראלית.
ביוגרפיה

כהן דורון נולדה וגדלה בקריית מוצקין בשם נעמה כהן, אחות צעירה לאח ואחות גדולים.
בשנת 2013 נישאה כהן לבן זוגה הזמר והמוזיקאי יהל דורון, שחבר בצמד "גיא ויהל".
קריירה מוזיקלית

כבר מגיל צעיר, הבחינו הוריה כי היא אוהבת לשיר, ועודדו אותה מילדותה ובהמשך דרכה כמוזיקאית, כשהשתתפה בהופעות ותחרויות מקומיות. בנוסף, בצעירותה הייתה כהן חלק מלהקת הנוער של קריית ביאליק. גם במהלך שירותה בצה"ל המשיכה כהן לעסוק במוזיקה, כששירתה בלהקה צבאית, לאחר שחרורה מצה"ל, החלה ללמוד בבית הספר למוזיקה "רימון".
ב-2011 השתתפה בעונה התשיעית של "כוכב נולד".
כמה חודשים לאחר השתתפותה בתוכנית, בנובמבר 2011 הוציאה כהן שיר ווידאו קליפ בכורה בשם "אולי תבוא", השיר נכתב על ידי כהן עצמה, והולחן על ידה ועל ידי בן זוגה, המוזיקאי יהל דורון. השיר לא יצא רשמית כסינגל, אך ליווה אותה במהלך המופע שלה, איתו הופיעה באותה התקופה, בנוסף לשירים אחרים שכתבה והלחינה וגרסאות כיסוי לשירים נוספים.
קריירה מוזיקלית > האלבום הראשון

בינואר 2013 השתתפה כהן ביחד עם זמרים נוספים בפסטיבל הזמר והפזמון 2013 עם השיר "כמה עוד" שנכתב והולחן על ידה. מאוחר יותר, בדצמבר אותה השנה יצא השיר כסינגל הבכורה שלה והסינגל הראשון מתוך האלבום וזכה להצלחה והשמעות רבות בתחנות הרדיו. כחודשיים לאחר יציאת הסינגל, בפברואר 2014, יצא לו גם קליפ.
ב-24 בפברואר 2014 הוציאה כהן את הסינגל השני מתוך האלבום "טוב לה גם כשרע" שכתב נועם חורב והלחין יהל דורון, מספר ימים לאחר מכן, במרץ אותה השנה, יצא לסינגל זה קליפ.
ב-3 ביולי 2014, יצא הסינגל השלישי מתוך האלבום, "לא להיות שם" אותו כתבה יחד עם בעלה, יהל דורון, והלחינה לבדה.
ב-18 באוגוסט 2014 יצא אלבום הבכורה של כהן "שאלות על החיים" הכולל בתוכו שמונה שירים, שנכתבו והולחנו ברובם על ידי כהן עצמה. כותבים ומלחינים נוספים המשתתפים באלבום הם יהל דורון, נועם חורב, עידו זלזניק והדר גלרון.
| שאלות על החיים> מס' | שאלות על החיים> שם | שאלות על החיים> מילים | שאלות על החיים> לחן | שאלות על החיים> משך | שאלות על החיים>  | שאלות על החיים>  | שאלות על החיים>  | שאלות על החיים>  | שאלות על החיים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כמה עוד  | נעמה כהן | נעמה כהן | 3:57 |  |  |  |  |  |
| 2. | אולי תבוא  | נעמה כהן | נעמה כהן ויהל דורון | 3:41 |  |  |  |  |  |
| 3. | טוב לה גם כשרע  | נועם חורב | יהל דורון | 3:17 |  |  |  |  |  |
| 4. | ללכת בכאילו  | נעמה כהן | יהל דורון | 3:24 |  |  |  |  |  |
| 5. | כמעט והתרגלתי  | נעמה כהן | נעמה כהן | 4:21 |  |  |  |  |  |
| 6. | לא להיות שם  | נעמה כהן ויהל דורון | נעמה כהן | 3:27 |  |  |  |  |  |
| 7. | שאלות על החיים  | נעמה כהן | נעמה כהן | 3:40 |  |  |  |  |  |
| 8. | ציירתי געגוע  | הדר גלרון | נעמה כהן ועידו זלזניק | 4:02 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 26.49 |  |  |  |  |  |
קריירה מוזיקלית > האלבום הראשון באנגלית

ב-2015 התחילה לעבוד על אלבומה הראשון באנגלית והוציאה את הסינגל "Slave For The City".
ב-2017 הושק האלבום באנגלית "Walk Of Freedom".
קריירה מוזיקלית > לאחר האלבום הראשון

ב-2018 השתתפה בעונה השישית של הכוכב הבא לאירוויזיון. בשלב האודישנים התמודדה עם השיר "New Rules" ועברה לשלב המבחן הגורלי. בשלב זה התמודדה עם השיר "Crazy in Love" ועברה לשלב הדו-קרב עם השיר "Rockabye" שבו התמודדה מול דניאל ברזילאי ולא צלחה את הדו-קרב ובשלב השני של התחרות השופטים בחרו להציל מהדחה את שפיטה ואת אברהם דה קרביליו וכהן סיימה את דרכה בתחרות.
ב-23 בינואר 2019 שחררה את הסינגל "Keep Your Head Up", בו משתתפים גם גיא מנטש ובעלה יהל דורון, חברי הצמד המצליח גיא ויהל. השלושה עבדו על השיר יחד עם יעל ביאגון.
בשנת 2022, השתתפה כהן בכתיבת השיר "Head Up", אחד משני השירים שנבחרו עבור ספיר סבן, ביחד עם בעלה יהל דורון, אלה דורון ולירון לב, שעלתה לגמר התוכנית, לקראת הליך הבחירה הישראלי לאירוויזיון 2022.
דיסקוגרפיה

שאלות על החיים - 2014
Walk Of Freedom‏ - 2017
הערות שוליים

↑  יפעת הללי אברהם, ‏חתן נולד: יהל דורון ונעמה כהן מתחתנים, באתר ‏מאקו‏, 12 ביוני 2013
↑  נעמה כהן - כל קטעי הוידיאו | כוכב נולד
↑  אסף נבו, ‏נעמה כהן בשיר בכורה על סטוץ בתל אביב, באתר ‏מאקו‏, 27 בנובמבר 2011
↑  אסף נבו, ‏יוצאי "כוכב נולד" יככבו ב"פסטיבל הזמר והפזמון", באתר ‏מאקו‏, 15 בינואר 2013
↑  אסף נבו, ‏נעמה כהן: "האלבום הזה הוא הילד הראשון של יהל ושלי", באתר ‏מאקו‏, 7 בפברואר 2014
↑  טוב לה גם כשרע: נעמה כהן בקליפ חדש, באתר ynet, 11 במרץ 2014
↑  האזינו לאלבום המלא של נעמה כהן, באתר וואלה, 18 באוגוסט 2014
↑  עידוא דגן, עם הפנים לחו"ל: נעמה כהן עוברת לאנגלית, באתר nrg‏, 17 בספטמבר 2015
↑  יאיר בריל, עכבר העיר אונליין, און סטייג': נעמה כהן חולמת על פארל, באתר הארץ, 24 בינואר 2017
↑  תראי, אני אוהב: אשתו של יהל דורון מגיעה למבחן המסך, באתר ‏מאקו‏, 4 בדצמבר 2018
↑  נעמה, גיא ויהל - Keep Your Head Up, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2019
↑  דודי פטימר, ‏נעמה גלי כהן: "לא מתחרטת על "הכוכב הבא", הלכתי עם הלב והאמת", באתר מעריב אונליין, 5 בפברואר 2019
| כוכב נולד (2003–2012) |
| --- | --- | --- |
| מנחה | צביקה הדר |  |
| זוכים | נינט טייב • הראל מויאל • יהודה סעדו • ג'קו אייזנברג • בועז מעודה • ישראל בר-און • רוני דלומי • דיאנה גולבי • חגית יאסו • אור טרגן |  |
| מעפילי גמר אחרים | שירי מימון • שי גבסו • הראל סקעת • עדי כהן • מאיה רוטמן • מארינה מקסימיליאן בלומין • לי בירן • מיי פיינגולד • עידן עמדי • דוד לביא • אוהד שרגאי • איטן גרינברג |  |
| מתמודדים בולטים נוספים | כברה קסאי • אלון ליטבק • לירון לב • מיקה שדה • שירלי לילו • ליטל גבאי • מיכל רשף • הדר עוזרי • אסף אברבוך • ניצן קייקוב • אבי מאיר וענונו • עמרי רוטברד • מיכאל עינב • רועי ארז • נעמה שטרית • לבנת בן-חמו • עמיר חדד • מורן אהרוני • קנדוג • ענת אסתר חיטמן • דנה ליקוורניק • דניאל בן-חיים • חן אהרוני • מרים טוקאן • עדי אולמנסקי • אתי ביטון • איה זהבי פייגלין • לירן דנינו • עומר אדם • חובי סטאר • מורן מזוז • אדיר גץ • אבי בן אבו • אדר גולד • רוני גינוסר • נעמה כהן • תמר יהלומי |  |
| ערכים קשורים | טדי יזמות והפקות (חברת הפקה) |  |
| תוכנית אם, תוכניות בת ותוכנית המשך | לא נפסיק לשיר • נולד לרקוד • לא נפסיק לרקוד • בית ספר למוסיקה • הכוכב הבא |  |
| שופטים | צדי צרפתי • ריקי גל • פבלו רוזנברג • מרגלית צנעני • גל אוחובסקי • דנה אינטרנשיונל • מירי מסיקה • צביקה פיק • גידי גוב • יאיר ניצני • משה פרץ |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299295005171  VIAF: 297518326   WorldCat (עם VIAF): 297518326