stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהדות הונגריה
תחת בית הבסבורג > אורתודוקסים ונאולוגים

ההשכלה והרפורמה הדתית, אשר התפשטו ביהדות אירופה בשנים אלו, לא פסחו על הונגריה. משנות ה-30 של המאה ה-19 התפתח בממלכה ציבור יהודי גדול שנטה אליהן, הנאולוגים, והעימות בינו ובין האורתודוקסים הלך והחריף. בין 1869 ל-1871 התמסד הפירוד בין המגזרים, לאחר שהאורתודוקסים פרשו מקונגרס הייסוד של מה שנועד להיות הארגון הארצי של קהילות היהודים בהונגריה, מחשש לשליטת יריביהם בגוף החדש. כמעט כל הקהילות בשליטת הנאולוגים קיבלו על עצמן את התקנות שנקבעו באספה והקימו את "הלשכה היהודית הארצית", שחבריה נודעו גם כבני "פלג הקונגרס"; האורתודוקסים יצרו ועד משלהם, "הלשכה האורתודוקסית האוטונומית." בתווך נותרו קהילות שבחרו להיוותר עצמאיות ולא להסתנף לאף אחד מהפלגים. אלה כונו קהילות הסטטוס קוו, והן הקימו לעצמן ארגון-גג משלהן ב-1928.
האורתודוקסיה ההונגרית הקימה קהילות ובתי מדרש שזכו לתהילה ברחבי העולם היהודי. ממשיכי דרכו של החת"ם סופר, שמרכזם היה בפרשבורג ובסביבתה, הגיעו לרמה גבוהה ביצירת ספרות תורנית ובתי מדרש. בצפון מזרח המדינה התפשטה בהדרגה גם החסידות.
בטבלה למטה מצויה התפלגות האוכלוסייה היהודית בממלכת הונגריה לאורך השנים לפי חברות בקהילות שהשתייכו ללשכה היהודית המרכזית, ללשכה האורתודוקסית האוטונומית או לסטטוס קוו. מ-1920, עקב חוזה טריאנון, אבדו שטחים נרחבים שמרבית היהודים בהם היו אורתודוקסים: סלובקיה ורוס התת-קרפטית שנמסרו לצ'כוסלובקיה וטרנסילבניה הצפונית שעברה לרומניה. מפקד 1941 - אחרי תכתיב וינה הראשון והשני. מפקד 1944 נערך באפריל, בשטחיה הונגריה שלאחר טריאנון בלבד, לפני תחילת השילוחים למחנות; מפקד 1948 שיקף את אובדן החיים בשואה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | קונגרסאים/נאולוגים (%) | אורתודוקסים (%) | סטטוס קוו (%) | יהודי הונגריה (סך הכל) |
| 1880 | 238,947 (38.2%) | 350,456 (56.1%) | 35,334 (5.7%) | 624,737 |
| 1910 | 392,063 (43.1%) | 472,373 (51.9%) | 45,155 (5.0%) | 909,591 |
| 1920 | 300,026 (63.4%) | 146,192 (30.9%) | 27,092 (5.7%) | 473,310 |
| 1930 | 292,155 (65.7%) | 134,972 (30.4%) | 17,440 (3.9%) | 444,567 |
| 1941 | 261,000 (36%) |  |  | 725,000 |
| 1944 | 269,034 (62.1%) | 156,418 (36.1%) | 7,653 (1.8%) | 433,105 |
| 1948 | 106,130 (79.3%) | 23,451 (17.5%) | 4,281 (3.2%) | 133,862 |
תחת בית הבסבורג > החסידות בהונגריה

החסידות הגיעה להונגריה לקראת סוף המאה ה-18 בהובלת רבי יצחק אייזיק טויב, שבשובו להונגריה בסביבות 1781 התמנה לרבה של העיר קאליב וכל חבל סבולץ'. חלוץ אחר היה משה טייטלבוים (הראשון) שמונה בשנת ה'תקמ"ח (1808) כרבה של אויהל. צאצאיו נמנו על רבני העיר סיגט שבטרנסילבניה. אדמו"ר מוקדם נוסף היה רבי יחזקאל פאנט מקרלסבורג.
בהונגריה מעולם לא הייתה מערכה חריפה של התנגדות לחסידות בין אוהדיה למתנגדיה, שנודעו שם בהתאמה כ"ספרדים" ו"אשכנזים" על שום נוסחי התפילה שלהם (מינוח זה רווח גם בגליציה), כשם שהייתה במזרח אירופה. היו לכך מספר סיבות: אף בשיאה הייתה החסידות מוגבלת ליהדות אונטרלנד שבצפון-מזרח הממלכה, והשפעתה גם שם הייתה קטנה עד אמצע המאה ה-19. חולשתה, תלות מרבית הקהילות ברבנים יוצאי ישיבת פרשבורג והייחוס והלמדנות שאפיינו את מרבית האדמו"רים, הקטינו את האפשרות לחיכוך. היחס לחסידות נקבע גם על ידי גדול רבני הארץ, החת"ם סופר, שגילה כלפיה הסתייגות קרירה אך לא עוינות: בינו לבינו אמנם כתב ש”החסיד מימין מחלל, והאפיקורס בשמאל זורק ומולל, הת"ח בתוך ידום ויחולל”, אך הקפיד על אדיבות והוגנות כלפי נציגיה. לאחר מותו שימש האדמו"ר חיים הלברשטאם מצאנז כמפשר, שכן רבנים הונגרים אשכנזים פנו אליו לעיתים קרובות. רק לאחר 1850 חל גידול ניכר בכוחם של הספרדים, אם כי נותרו תמיד מיעוט גם באונטרלנד. ההתעצמות התבטאה בסכסוכים מקומיים ובכפיית רבנים בצפון-מזרח הארץ, מרביתם אשכנזים, לאמץ מנהגים חסידיים. על אף המתח, היה בהונגריה רק מתנגד קיצוני ופעיל אחד ידוע, ירמיה לעוו אב"ד אויהל, שחזר וטען כי החסידים גרועים מהנאולוגים. אף בקרב פשוטי העם רווחה ההתנגדות לשינויים ולחידושים שהנהיגה החסידות. אך הופעתה על הזירה ככח משמעותי בשלב מאוחר, כשהאיום הנאולוגי היה חמור ומובהק, דחקה הצידה כל מחשבה על עימות לטובת עמידה מול היריב המשותף.
במחצית השנייה של המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 הפכה החסידות לגורם משמעותי יחסית. בין האדמו"רים נמנו רבי צבי הירש פרידמן מליסקא, רבי ישעיה מקרסטיר ורבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט. באונטרלנד הוקמו חצרות מקומיות, ביניהן חסידות מונקאטש, חסידות סיגט שממנה יצאה חסידות סאטמאר הנחשבת לגדולה בעולם, חסידות ספינקא וחסידות טאש. גם תולדות אהרן ויתר חצרות שומר אמונים מוצאן מהארץ. לאחר השואה, הסגירות שאפיינה את האורתודוקסים יוצאי הונגריה רבתי וההשפעה החסידית הביאה לכינונן של קהילות הדומות מבחינות רבות לחצרות, כמו ערלוי ודושינסקיא.
תחת בית הבסבורג > אנטישמיות

שיעורם של היהודים בין המובילים בחיי הכלכלה, המסחר, המשפטים והתרבות עלה במהירות לקראת סוף המאה ה-19. בעוד ששיעורם בכלל האוכלוסייה עמד על כארבעה אחוז, היו כמחצית מן הסוחרים, הרופאים ועורכי הדין יהודים. מעמדם של היהודים התחזק לאחר מתן האמנציפציה, והקיסר פרנץ יוזף (אשר כונה על ידי היהודים "הקיר"ה" - הקיסר ירום הודו) נטה להם חסד.
בנסיבות אלו הופיעה האנטישמיות המודרנית בהונגריה בשנות השמונים של המאה התשע עשרה. תנועה פוליטית אנטישמית הוקמה על ידי חבר פרלמנט בשם ויקטור אישטוצי. בשנת 1882 אירעה עלילת דם, במהלכה נטען כי ילדה בכפר בשם טיסה אסלר נחטפה על ידי יהודים, ונרצחה לצורכי פולחנם הדתי. 15 יהודים הובאו למשפט בקשר לרצח, וזוכו מן ההאשמות. לטובת היהודים התערבו מנהיגים פוליטיים הונגרים רבים, ביניהם לאיוש קושוט וקלמן טיסה. המשפט גרם למהומות אנטישמיות ואף לפוגרומים בפרסבורג (כיום ברטיסלאבה) ובערים אחרות והממשלה נאלצה להכריז על משטר צבאי ולשלוח פלוגות צבא לאזורים שבהם התגוררה אוכלוסייה יהודית. ראש הממשלה, טיסה, הכריז שכל עוד הוא מכהן בתפקידו לא ירשה פגיעה ביהודים חפים מפשע.
הציונות לא נקלטה כמעט בהונגריה. בנימין זאב הרצל ומקס נורדאו נולדו אמנם בארץ, אך למעט שכבה צרה של אינטלקטואלים מתבוללים מחד ומיעוט זעיר בקרב האורתודוקסים מאידך, דחו בני כל ההשקפות את רעיונותיהם עד עליית האנטישמיות אחרי מלחמת העולם הראשונה. ההיסטוריון אמיל לנגייל ציין כי "יהודי הונגריה היו האנטי-ציוניים ביותר על פני תבל". האורתודוקסים והנאולוגים גם יחד שללו לחלוטין את האידאולוגיה מטעמים דתיים ואזרחיים בה במידה; רובם, בלי הבדלי זרם, ראו עצמם כ"הונגרים בני דת משה" (Mózes-hitű magyarok) והרעיון של לאומיות יהודית נתפש כתמהוני. המלחמה בציונים הייתה הנושא היחיד כמעט שיכלו להסכים עליו. כשעלה החשש שהציונים עלולים לשכנע את הממשלה הליברלית להכיר בהם, מנע שיתוף-פעולה הדוק בין שני הזרמים את הצעד והם הצליחו לשכנע את הרשויות להערים על הציונים הגבלות שונות.
בין שתי מלחמות העולם

במלחמת העולם הראשונה גילו היהודים נאמנות כמו יתר ההונגרים, ורבים נלחמו ואף נהרגו בשורות הצבא. האימפריה נחלה במלחמה תבוסה, והממלכה הדואלית פורקה.
בשנת 1919 אירעה תקופה קצרה של שלטון קומוניסטי בהונגריה, שבראשו עמד עיתונאי ממוצא יהודי בשם בלה קון. שלטון זה ארך אך 133 ימים בטרם הובס על ידי הרומנים אשר פלשו לבודפשט על מנת להכריתו, ועל ידי "הצבא הלבן" שהוקם על ידי לאומנים הונגרים בדרומה של המדינה. כיבושה של בודפשט על ידי הרומנים, ומצעדו של הצבא הלבן צפונה אל בודפשט, לוו ב"טרור לבן" שכוון אל הקומוניסטים, אך בראש ובראשונה אל היהודים. כשלושת אלפים יהודים נהרגו בפרעות אלו.
לאחר גירושם של הקומוניסטים עלה לשלטון בהונגריה האדמירל מיקלוש הורטי שהיה בעל נטיות אנטישמיות, ואשר החל מצר את צעדי היהודים, ואף חוקק חוק המגביל את מספר היהודים במוסדות להשכלה גבוהה (נומרוס קלאוזוס) עוד בשנת 1920. בשלב זה עוד נהנו יהודי הונגריה משוויון הזכויות שניתן להם תחת האימפריה האוסטרו הונגרית, אך המגמה האנטי-יהודית של השלטונות הביאה לאווירה שהרעה מאוד את מצבם של היהודים, וגרמה לפגיעה במעמדם, שהלכה והחריפה, עד לנטילת זכויות מלאה.
בהונגריה כיום (מ-1989) > זרמים דתיים

נכון ל-2014 קיימות בקרב קהילות יהודי הונגריה חמש התארגנויות:
התאחדות הקהילות היהודיות בהונגריה (MAZSIHISZ – Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége): המזוהה עם היהדות הנאולוגית. בראש הממסד הדתי שלהם עומד הרב רוברט פרוליך. בית הכנסת המרכזי שלה הוא בית הכנסת הגדול ברחוב דוהאן בבודפשט.
הקהילה היהודית האורתודוקסית האוטונומית בהונגריה (MAOIH – Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközség): ארגון זה הוא יורשה של הלשכה האורתודוקסית הנפרדת שפעלה במדינה מ-1871 ונכפה עליה איחוד עם הנאולוגים, בלחץ השלטון, ב-1950. בשנת 1989 הצטרפו חבריה לברית הקהילות, אך פרשו ממנה ב-1993. בפועל, מאיר דבלינגר ראש הקהל האורתודוקסי משמש כסגן הארגון הקודם. מרכזה הוא בית הכנסת ברחוב קזינצי בבודפשט.
הקהילה היהודית המאוחדת של הונגריה (EMIH – Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség): שהתאגדה ב-2004 ומציגה עצמה כיורשת של קהילות הסטטוס קוו אנטה. הארגון הוקם על ידי תנועת חב"ד, ודוגל בגישה פתוחה יותר לקהל חילוני כדי לקרבם. בראשה עומד הרב שלמה כובש. חב"ד השתרשה בהונגריה אחרי 1989, בהנהגתו של הרב ברוך אוברלנדר.
שים שלום (Szim Salom): קהילה רפורמית בהנהגת הרבה קטלין קלמן (Kelemen Katalin) קמה בשנת 1992 וקיבלה הכרה רשמית מהמדינה בשנת 2004.
בית אורים (Bet Orim) קהילה רפורמית, בהנהגת הרב פרנץ רואי (Raj Ferenc) קמה ב-2006.
ב-2011 הממשלה ההונגרית חילקה את הדתות למוכרות וללא מוכרות. בעוד הברית הנאולוגית וההתארגנויות האורתודוקסיות קיבלו הכרה מהמדינה, נותרו הקהילות הרפורמיות ללא מעמד רשמי.
החיים הספורטיביים

ספורטאים, מאמנים ועסקני ספורט רבים מקרב יהדות הונגריה הביאו להצלחת הספורט בהונגריה וזאת למרות האנטישמיות כלפיהם. במשחקים האולימפיים הם זכו ב-94 מדליות בסך הכל, מהן 52 מדליות זהב, 22 מדליות כסף ו-20 מדליות ארד. הספורטאית האולימפית הגדולה ביותר שיצאה מיהדות מהונגריה, היא המתעמלת אגנס קלטי שזכתה ב-10 מדליות אולימפיות מהן 5 מדליות זהב. הצטיינות מיוחדת הייתה של הסייפים היהודים, אילדיקו אוילקי רייטו, אילונה אלק, ינה פוקס, אנדרה קאבוש ועוד שזכו ב-33 מדליות אולימפיות, מהן 23 מדליות זהב. שחקן טניס השולחן ויקטור ברנה זכה ב-41 מדליות מאליפויות העולם, מהן 22 מדליות זהב, מהן 5 אישיות, יותר מכל שחקן אחר בהיסטוריה. באותה עת, ענף ספורט זה לא נכלל במשחקים האולימפיים.
מאמנים, עסקני ספורט ונדבנים מיהדות הונגריה תרמו את חלקם להצלחה הספורטיבית של מדינה זו. פרנץ קמני חבר מייסד של הוועד האולימפי הבינלאומי, שיזם והשיק את המשחקים האולימפיים המודרניים, ומזכיר ומייסד של הוועד האולימפי ההונגרי. התעשיין היהודי אלפרד בריל, פטרון של הספורט ההונגרי, נשיא או נשיא כבוד של כמה אגודות ספורט בהונגריה. גוסטב שבש שאימן את "נבחרת הזהב" של הונגריה בשנות ה-50, נבחרת הונגריה בכדורגל הטובה בכל הזמנים. בלה קומיאדי שאימן את נבחרת הונגריה בכדורמים וזכה עימה במדליית הזהב הראשונה שלה ובלה רייקי שהוביל את נבחרת הכדורמים ל-3 מדליות זהב אולימפיות (הלסינקי 1952, מלבורן 1956 ומינכן 1972).
ראו גם

נעליים על הדנובה
רשימת בתי הכנסת בהונגריה
הקהילה היהודית של בודפשט
לקריאה נוספת

תיאודור לביא, נתנאל קצבורג [ואחרים] (עורכים), פנקס הקהילות (חלק שלישי): הונגריה , ירושלים: יד ושם, תשל"ו
נתנאל קצבורג, "תולדות יהודי הונגריה: מראשית ההתיישבות עד שנות מלחמת העולם השנייה", עמ' 1–103
ליוויה רוטקירכן, "קורות תקופת השואה", עמ' 104–118
יצחק יוסף כהן ואחרים (עורכים), יהודי הונגריה: מחקרים היסטוריים, תל אביב, 1980
יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, ירושלים: מכון ירושלים, תשנ"ז
שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט (מבוסס על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
גיא מירון ואנה סלאי (עורכים), יהודים על פרשת דרכים, שיח הזהות היהודית בהונגריה בין משבר להתחדשות: 1908 - 1926, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2008
ערן לאור, בשבילי האתמול – זיכרונות מחיי יהדות סלובאקיה-הונגריה, הוצאת כרמל, 2000
יהודה הרטמן, פטריוטים ללא מולדת: האורתודוקסיה בהונגריה מאמנציפציה לשואה, הוצאת למדא של האוניברסיטה הפתוחה, 2020
גיא מירון, שלמה שפיצר, אנה סלאי (עורכים), תמיד הונגרים - יהודי הונגריה בתמורות העת החדשה, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2021
טובה קורצ'ין, החיפוש אחר האמת - השואה בהונגריה ואוסטריה: עובדות ושקרים, הוצאת סטימצקי, 2021
רוד לנדאו, מחיר השתיקה, ההנהגות היהודיות בסלובקיה ובהונגריה בתקופת השואה, הוצאת רסלינג, 2022
יצחק קשתי, חינוך יהודי מודרני בהונגריה, סיפורו של בית ספר 1948-1840, רסלינג, 2023
Schweitzer, József. Frojimovics, kinga (eds.), Magyarországi zsidó hitközségek 1944. április a Magyar Zsidók Központi Tanácsának összeírása. Budapest: MTA Judaisztikai Kutatócsoport, 1994.
Patai, Raphael, Apprentice in Budapest: Memories of a World That Is No More Lanham, Maryland, Lexington Books, 2000, ISBN 0-7391-0210-9
Frojimovics, Kinga, and Judit Kónya. 2008. Neológ (kongresszusi) és status quo ante rabbik Magyarországon 1869-tö̋l napjainkig: archontológia (az anyahitközségek rendjében). Budapest: MTA Judaisztikai Kutatócsoport.
אחרון גיבורי הפעולה

| --- | --- |

 בימוי:  ג'ון מקטירנן 
 הופק בידי:  ג'ון מק'טירנן
 תסריט:  זאק פן אדם לף
 עריכה:  ריצ'רד א. האריס, ג'ון רייט 
 שחקנים ראשיים:  ראו פירוט
 מוזיקה:  מייקל קאמן 
 צילום:  דין סמלר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 ביוני 1993
 משך הקרנה:  130 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט קומדיה, סרט פנטזיה, סרט באדי קאפ, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק, לוס אנג'לס 
 תקציב:  85,000,000‏$
 הכנסות:  137,298,489‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   lastactionhero
 דף הסרט ב־IMDb
 
אחרון גיבורי הפעולה (באנגלית: Last Action Hero) הוא סרט פעולה פרודי-קומי, בבימויו של ג'ון מקטירנן שיצא לאקרנים ב-1993. בסרט מככבים אוסטין או'בראיין וארנולד שוורצנגר. הפרודיה בסרט היא על סרטי פעולה (ועל סרטיו של שוורצנגר בפרט) ועל הקלישאות הרבות בסרטים אלו. הסרט יצא לאקרנים בו זמנית עם "פארק היורה" אשר על פי הטענות האפיל עליו וגרם לכך שהכנסות הסרט היו נמוכות.
תקציר העלילה

בחלקו הראשון של הסרט מתואר דני (אוסטין אובראיין), ילד שאוהב סרטי פעולה, שמקבל יום אחד מעובד קולנוע (רוברט פרוסקי) כרטיס קולנוע קסום שהיה שייך להודיני. בהמשך מתברר לדני שהכרטיס מאפשר מעבר בין העולם האמיתי לבין העולם כפי שהוא מופיע בסרטים.
דני נכנס לתוך סרט בכיכובו של ארנולד שוורצנגר הנקרא ג'ק סלייטר. דני מסייע לג'ק נגד האויב שלו ומנסה לשכנע אותו שהוא לא נמצא בעולם האמיתי אלא בסרט, ושהוא למעשה שחקן ושמו ארנולד שוורצנגר. ההוכחות של דני מתמקדות בקלישאות הנמצאות בסרטים בכלל ובסרטי אקשן כגון: כל מספרי הטלפון מתחילים ב-555, התחמושת לא אוזלת ואין צורך להטעין מחדש, כל הנשים הן דוגמניות, כשג'ק מתלכלך בזפת הוא מתנקה בקלות וכן הלאה.
בחלקו השני של הסרט עוברים ג'ק ודני לעולם האמיתי שם נאלץ להתמודד ג'ק עם האמת. הוא פוגש את השחקן שמגלם אותו (ארנולד שוורצנגר) שנראה כמוהו ומספר לו עד כמה הוא שונא אותו, לבסוף אחר קרב עם הרשע שבסיפור (שברח לעולם האמיתי) נפגע ג'ק וגוסס למוות. דני מחזיר אותו לאולם הקולנוע ומשם לסרט וכך ניצל ג'ק לפי הקלישה בסרטים ש"הגיבור לא מת" והפצעים הם שטחיים בלבד.
שחקנים ראשיים

ארנולד שוורצנגר – ג'ק סלייטר/עצמו
אוסטין אובראיין – דני מדיגן
טום נונן - "המרטש", רוצח מטורף שהרג את אחיו של ג'ק סלייטר כשהיו ילדים באחד מסרטי הסדרה המוקדמים.
צ'ארלס דאנס – בנדיקט, האנטגוניסט הראשי של הסרט. רוצח מיומן שמשמש כעוזרו הראשי של ויואלדי, אך למעשה בעל תוכניות משלו.
פרנק מקריי - פקד דקר, מפקדו של ג'ק סלייטר.
מרסדס רוהל - אמו של דני.
רוברט פרוסקי – ניק, הבעלים והמקרין של בית הקולנוע.
ג'ואן פלורייט – מורתו של דני.
אנתוני קווין – טוני ויואלדי, ראש ארגון פשע.
פ. מוריי אברהם – ג'ון פרקטיס, שוטר מושחת ואחד האנטגוניסטים בסרט. מדיגן חושף אותו בכך שהוא טוען ש"הרג את מוצרט", רמז לתפקידו של אברהם כאנטוניו סליירי בסרט "אמדאוס".
איאן מקלן – מלאך המוות, היוצא לעולם האמיתי מהסרט "החותם השביעי" בעזרת כרטיס הזהב.
נוסף על השחקנים הראשיים, הופיעו בסרט שורה של שחקנים בהופעות אורח, כגון טינה טרנר, שרון סטון (בתפקידה כקתרין טראמל בסרט "אינסטינקט בסיסי"), רוברט פטריק (בתפקידו כמחסל T-1000 בסרט "שליחות קטלנית 2: יום הדין"), סילבסטר סטאלון (המופיע בכרזת הסרט "שליחות קטלנית" ככוכב הסרט במקומו של שוורצנגר), ריצ'רד הקטן, ז'אן-קלוד ואן דאם, טימותי דלטון, ג'יימס בלושי, דני דה ויטו (בקולו בלבד כמדבב דמות מצוירת), מריה שרייבר (אשתו של שוורצנגר במועד הסרט) וצ'בי צ'ייס.
פסקול

| --- | --- |

 פסקול מאת אמנים שונים
 יצא לאור:  8 ביולי 1993
 סוגה:  הבי מטאל
 חברת תקליטים:  קולומביה
 הפקה:  ארנולד שוורצנגר, ג'ון מקטירנן 
 
פסקול הסרט "אחרון גיבורי הפעולה" יצא ב-1993, והוא כולל בעיקר שירים של אמני הבי מטאל שונים, ובין השאר גם שני שירים של להקת הגראנג' אליס אין צ'יינס שהוקלטו בתקופת הפריצה של הלהקה, לאחר יציאת האלבום "Dirt". הסינגל "What the Hell Have I" הפך ללהיט ב-MTV.
פסקול > רשימת השירים

AC/DC) Big Gun)
What the Hell Have I (אליס אין צ'יינס)
Angry Again (מגאדת')
Real World (קווינסרייק)
Two Steps Behind (דף לפרד)
Poison My Eyes (אנתרקס)
Dream On (אירוסמית')
A Little Bitter (אליס אין צ'יינס)
Cock the Hammer (סייפרס היל)
Swim (פישבון)
Last Action Hero (טסלה)
Jack the Ripper (מייקל קיימן)
הפצה מחודשת

ב-8 במרץ 2021 נמסר שחברת "סרטי סוני" תפיץ את הסרט מחדש, בפורמט בלו-ריי, עם רזולוציה של 4K UHD. ההחלטה על כך התקבלה בעקבות משאל שקיימה החברה לגבי סרטים ישנים שצופים ירצו לראות ב-4K. ההפצה המחודשת תכלול תוספות כלהלן:
מאסטרינג מחודש ברזולוציה 4K מהתשליל המקורי, עם טווח דינמי גבוה בבסיס 10 (HDR10).
פסקול באיכות דולבי דיגיטל, כולל הקידוד הקולנועי המקורי בגרסת 5.1 ערוצים.
התייחסות של הבמאי ג'ון מק'טירנן.
סצנות שנמחקו וסצנות חלופיות.
וידאו קליפ עם השיר "Big Gun" בביצוע AC/DC.
סרטון "מאחורי הקלעים" המקורי.
טיזר קולנועי.
הערות שוליים

1 2  Hilburn, Trey III (March 8, 2021). ‘Last Action Hero’ is Coming to Beautiful Action-Packed 4k UHD Blu-Ray. iHorror. Retrieved March 8, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4340434-0  LCCN: n93041460  MusicBrainz release group: 35f348db-a1c3-3b15-9795-3c80067d5dfc  VIAF: 195831581   WorldCat (עם VIAF): 195831581
נחמן סלצר

| --- | --- |

 לידה:  1978 (בן 47 בערך) ניו יורק, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  ישיבת לייקווד 
 עיסוק:  מוזיקאי, סופר
 זרם:  חרדי ליטאי
 סוגה:  מוזיקה חסידית
 סוג קול:  בס
 שפה מועדפת:  אנגלית, עברית
 שיתופי פעולה בולטים:  פרחי מיאמי
 
נחמן סלצר (באנגלית: Nachman Seltzer; נולד ב-1978) הוא מוזיקאי וסופר חרדי אמריקאי-ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בניו יורק למשפחה המשתייכת לחסידות ברסלב, בילדותו שימש במשך שנתיים כסולן מקהלת הילדים פרחי מיאמי. בגיל 14 עלה לארץ עם משפחתו, לאחר מכן למד בישיבת לייקווד. לאחר נישואיו למד בישיבת מיר והוסמך לרבנות על ידי הרב יצחק ברקוביץ.
סלצר מעביר שיעורים בגמרא וב"השקפה" בישיבות וסמינרים במגזר החרדי-אמריקאי.
פעילות ספרותית

סלצר כתב כ-40 ספרים. בין ספריו נמנים ספרי מתח, ספרי ילדים וביוגרפיות. בנוסף, כותב סלצר סיפורים קצרים המתפרסמים בעיתון "המודיע" באנגלית, מוטיב בולט בספריו הוא השואה.
סלצר כותב את ספריו באנגלית, כ-10 מספריו תורגמו לעברית ושניים לצרפתית.
ספרו "הקצה" עובד לסרט על ידי ברוך פרלוביץ.
בשנת 2024 יצא לאור בעברית ספרו מלאכים בכתום, העוסק בגבורתם של מתנדבי איחוד הצלה במהלך טבח שבעה באוקטובר. הספר ראה אור בהוצאת סלע מאיר.
פעילות מוזיקלית

במקביל לפעילות הספרותית עוסק סלצר גם במוזיקה.
ב-2004 ייסד את מקהלת הילדים "שירה חדשה". המקהלה הוציאה כארבעה אלבומים ושיתפה פעולה עם אמנים בולטים דוגמת יעקב שוואקי, ליפא שמלצר, ברוך לוין וזמרים נוספים. המקהלה ליוותה את שוואקי באצטדיון בלומפילד ובירושלים, ואת אברהם פריד בהיכל התרבות. המקהלה נסגרה בשנת 2019.
ב-2011 סלצר הפיק אלבום לאלחנן ברוך גלבוט.
בספטמבר 2021, לרגל הילולת החפץ חיים ולקראת סיום הדף היומי בהלכה, הוציא את השיר "המסע לראדין", אתו כתב והלחין.
חיים אישיים

נשוי ומתגורר בבית שמש. בנו יהודה צבי הגיע למקום השלישי בגמר תוכנית הריאלטי לילדים "כוכב המג'יק קאס", ששודרה בכיכר השבת.
הערות שוליים

↑  נחמן סלצר ושירה חדשה ראיון לרגל האלבום החדש, באתר חסידיניוז, ‏6 בנובמבר 2008
↑  השתתף בשני אלבומים: Miami Experience 2, מן השמים.
↑  נחמן סלצר באתר פורום פרחי מיאמי
1 2 3 4 5  טלי פרקש, הרלן קובן עם כיפה שחורה, באתר ynet, 25 במאי 2011
↑  נחמן סלצר באתר חיזוק
1 2  נחמן סלצר באתר הוצאת יפה נוף
↑  נחמן סלצר מרקד על שני כובעים, עיתון משפחה, 27.12.2012
↑   The Edge official Trailer, סרטון בערוץ "Boruch Perlowitz", באתר יוטיוב (אורך: 01:46)
↑  העדויות נחשפות: הרב גרוסמן הגיע לבית הכלא והחליט לחולל מהפכה, באתר בחזית, ‏16 ביוני 2022
↑  Books: An unbelievable tale, ג'רוזלם פוסט, ‏3 בנובמבר 2016
↑  ניסן צור, לאחר שכמעט נפטר מקורונה: הביוגרפיה של אלי ביר, באתר ערוץ 7, 28 במרץ 2023; United Hatzalah's Eli Beer publishes biography 3 years after COVID-19, ג'רוזלם פוסט, ‏19 במרץ 2023
↑  The Life and Lessons of Rabbi Yitzchok Scheiner, The Jewish Link, ‏17 בפברואר 2022
↑  By GREER FAY CASHMAN, Grapevine: Australian Maggids, The Jerusalem Post, ‏2 ביוני 2023
↑   מקהלת שירה חדשה עם נחמן סלצר בראיון והופעה ברדיו קול חי אצל יוסי אייזנטל, סרטון בערוץ "דוד קליגר", באתר יוטיוב (אורך: 35:03)
נחמן סלצר ושירה חדשה • ראיון לחסידיניוז לרגל האלבום החדש, באתר חסידיניוז, ‏6 בדצמבר 2008
↑  קוביס, על התורה - אלבום חדש ומדליק לשירה חדשה, באתר ערוץ 7, 21 ביוני 2011
↑  צילומים: מנדי הכטמן, ‏ליבו במזרח, ההופעות בישראל: גלריה, באתר כיכר השבת, 12 בדצמבר 2010
↑  נחמן סלצר ושירה חדשה • ראיון לחסידיניוז לרגל האלבום החדש, באתר חסידיניוז, ‏6 בדצמבר 2008
↑  נחמן סלצר מגיש: אלבום בכורה לאלחנן ברוך גלבוט, באתר חסידיניוז, ‏13 במרץ 2011
↑  המסע לראדין: צפו בקליפ המרגש המתעד את המסע לציון 'החפץ חיים', באתר רדיו קול חי, ‏31 באוגוסט 2021
↑  כיכר השבת, ‏והזוכה הוא... • הגמר הגדול של "כוכב המג'יק קאס" | צפו, באתר כיכר השבת, 5 בדצמבר 2021
נתנאל לייפר, ‏נער הפלא מ'כוכב המג'יק קאס' חוזר לראיון, באתר כיכר השבת, 28 ביוני 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267796405171  ISNI: 0000 0000 4058 913X  MusicBrainz: 7b917ec1-4313-42ba-ad0f-6d2b1be687e3  VIAF: 28935217   WorldCat (עם VIAF): 28935217
פרמקופיאה

פרמקופיאה בסינית
פרמקופיאה (ביוונית φαρμακον – תרופה, רעל ו־ποιη – מכין, יוצר) היא אוסף מסמכים רשמיים (של תקנות ותקנים) המבטיחים איכות נאותה של תרופות. זהו מסמך או ספר רשמי הכולל בתוכו צורות הכנה ובדיקה של תרופות ושיטות, מינונים ודרישות לחומרי גלם. דרישות הפרמקופיאה מחייבות את כל המפעלים והמוסדות אשר מייצרים, מאחסנים, משתמשים או מנהלים תרופות.
היסטוריה

ספרי הפרמקופיאה הראשונים נכתבו על ידי רופאים מוסלמים, ביניהם "קאנון הרפואה" של אבן סינא משנות ה־20 של המאה ה־11, ספרי אבו אלראיחאן אלבירוני (אנ') באותה המאה, איבן זוהר במאה ה־12 ואיבן אלבייתר במאה ה־14.
הפרמקופיאה האירופית הראשונה נכתבה ב־1498 בפירנצה מטעם מכללת הרפואה העירונית.
ספר שהודפס בנירנברג ב־1542 היה הפרמקופיאה הראשונה שהוצאה לאור בהזמנת השלטונות. ספר זה היה פרי עטו של ולריוס קורדוס (Valerius Cordus) והוא נכתב לפי בקשת מועצת העיר.
הכותרת "פרמקופיאה" הופיעה לראשונה בעבודה שפורסמה בבזל ב־1561 על ידי ד"ר פואז (Foes), אך המונח נכנס לשימוש שוטף רק בתחילת המאה ה־17.
לפני 1542 השתמשו הרוקחים בחיבורים של אבן סינא וסרפיון De Synonymis ו־Quid pro quo של Simon Januensis, Liber servitoris ושל Bulchasim ben Aberazerim, שתיארו את החומרים שמוצאם מצמחים, בעלי חיים ומינרלים. Antidotarium של ניקולאוס מסלרנו, שימש אף הוא רוקחים, ותיאר תרכובות גלנוס בסדר אלפביתי. לחיבור האחרון, היו שתי מהדורות – Nicolaus magnus ו־Nicolaus parvus. במהדורה האחרונה, כמה מן התכשירים שתוארו במהדורה הגדולה הושמטו, וצומצם פרסום חלק מן הנוסחאות.
בשנת 1636 אסף ד"ר ניקולאס טולפ, ראש העיר של אמסטרדם ומנתח מכובד, את כל חבריו הכימאים והרופאים ויחד הם כתבו את הפרמקופיאה הראשונה של העיר אמסטרדם – Pharmacopoea Amstelredamensis. זה היה ניסיון משולב לשפר את בריאות הציבור לאחר התפרצות של המגפה השחורה, ולהגביל את מספר חנויות הרוקחים באמסטרדם.
היסטוריה > פרמקופיאות של מדינות שונות

ארגון הבריאות העולמי מפרסם לינק להורדה של אינדקס פרמקופאות בעולם ורשויות שמטפלות בפרמקופיאות.
טבלאות השוואה בין פרמקופיאות, תכולתן, רמות העדכון שלהן, ובסיס חוקי במדינות השונות, ניתן למצוא במסמך שהוציא ארגון הבריאות העולמית (WHO) בשנת 2012.