stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שריר הסובך

| --- | --- |

 שיוך:  superficial part of posterior compartment of leg, שריר הסובך השלש ראשי 
 אספקה עורקית:  sural arteries 
 עצבוב:  עצב השוקה
 פעולת שריר:  כפיפת פרק הברך, כפיפה כפית 
 שריר נגדי:  השריר השוקתי הקדמי 
 תחל שריר:  עילית העלי התיכונה 
 אחז שריר:  calcaneal tubercle 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (482) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  m. gastrocnemius 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.7.02.044 
 TA2 (2019):  2657 
 FMA:  22541 
 
שריר הסובך
שריר הסובך (סֹבֶךְ, TA: Musculus gastrocnemius) הוא שריר חזק הממוקם בחלקה האחורי של השוק. השריר הגדול והתת עורי נותן לשוק את צורתה המוכרת. לשריר הסובך שני ראשים (שהקנו לו את הכינוי העממי "שריר התאומים") ויש המתייחסים אליו כחלק משריר גדול יותר בשם שריר הסובך השלש ראשי (הכולל גם את שריר הסוליה).
שריר הסובך הוא כופף כפי (מניע את כף הרגל כלפי מטה) עיקרי של הקרסול אליו הוא מחובר דרך גיד אכילס וכן הוא כופף של הברך. ככופף כפי, שריר הסובך משתתף בכל פעולה הדורשת את הרמת העקב מהקרקע, כגון הליכה, ריצה, ניתור ועמידה על קצות האצבעות וכן בעמידה עצמה.
תיאור

שריר הסובך ממוקם ביחד עם שריר הסוליה במדור האחורי השטחי של השוק. שני ראשיו, הראש הצידי (Caput laterale musclus gastrocnemii) והראש התיכון (Caput mediale musclus gastrocnemii) מחוברים בחלקם העליון לעילית העלי הצידי של עצם הירך ולעילית העלי התיכון של עצם הירך בהתאמה. חלקו התחתון של השריר נאחז בעצם העקב דרך גיד אכילס. שריר הסובך מאופיין בסיבים מהירים (סיבים לבנים) באחוז גבוה, בשל הצורך שלו לפעילויות אנ-אירוביות יומיומיות (כמוזכר לעיל). מכיל MHC מסוג 2, בכמות גבוהה. כמות גבוהה של SR, המאפשר שחרור יוני סידן בקצב גבוה המאפשר כוח מתפרץ גבוה (לצורך קפיצה\ריצה וכדומה)
עצבוב

שריר הסובך מעוצבב על ידי שורשי העצב של העצה הראשון והשני (S1, S2) דרך עצב השוקה.
ליקויים נפוצים

עווית שריר לילית - תופעה שכיחה שמנגנונה אינו ידוע, בה בעת היקיצה השריר מתכווץ וגורם לכאבים עזים. ההתכווצות נמשכת בין מספר שניות למספר דקות וגורמת לכאבים עזים. העווית נובעת ממגוון סיבות, כגון צריכת תרופות לטיפול במחלות לב ולחץ דם או צריכת אלכוהול, אך בדרך כלל ללא כל סיבה ידועה. בעת התכווצות כדאי לדרוך על הרגל ולהפעיל עליה הרבה ממשקל הגוף וזה יפסיק את הכאב. אם השריר נשאר מעט תפוס (מה שלא קורה בהכרח), ניתן להקל את הכאב בעזרת משככי כאבים ולסיוע בתהליך ההחלמה מומלץ לבצע עיסויים לשריר וכן מתן קומפרסים חמים. לעיתים השריר מתכווץ עקב חוסר איזון בין ריכוז המגנזיום לסידן, אך תופעה זו יכולה לקרות בכל שריר.
מתיחה או קרע של השריר (באנגלית Muscle strain) הניגרם בד״כ ממתיחת השריר והפעלת לחץ כבד על השריר.
טנדינופטיה של גיד אכילס
תסמונת מדור אחורי.
ראו גם

אנטומיה - מונחים
שורש כף הרגל
גיד
הערות שוליים

↑  הוא קרע את התאומים ברגל!, נבדק ב-2021-09-13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A04.7.02.044
שמאי גולן

| --- | --- |

 לידה:  5 באפריל 1933 פולטוסק, רפובליקת פולין 
 פטירה:  10 בדצמבר 2017 (בגיל 84) 
 שם לידה:  שמאי גולדשטיין 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 www.shammaigolan.com
 
שמאי גולן (5 באפריל 1933 - 10 בדצמבר 2017) היה סופר ועורך ישראלי.
ספריו של גולן עסקו בעיקר בשואה, בניסיונות ניצולי השואה להיאחז בארץ ובחייהם של בני הדור השני לשואה, שנולדו בארץ ישראל.
ביוגרפיה

נולד בפולטוסק שבפולין בשנת 1933. במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה ארצו על ידי הנאצים, ולאחר מכן על ידי הסובייטים, וגולן חי תחת שני שלטונות הכיבוש הללו. עלה ארצה ב-1947, במסגרת עליית הנוער. התחנך בקיבוץ רמת הכובש ושימש כקצין בצה"ל. בעל תואר ראשון מהאוניברסיטה העברית בספרות ובהיסטוריה.
בשנות השישים שימש גולן מורה לספרות ולעברית בגימנסיה העברית בירושלים ובבית הספר האזורי הר יהודה. היה בין מייסדיו של בית הסופר בירושלים, ושימש כמנהלו הראשון במשך שבע שנים. בבית הסופר ארגן גולן סדנאות כתיבה יוצרת והקים ספרייה שעיסוקה ב"ירושלים בספרות היפה", כדבריו. ארגן את כינוס ארגון הסופרים הבינלאומי בירושלים ב-1974, בו השתתפו כמה מגדולי הסופרים בעולם בעת ההיא - סול בלו, אז'ן יונסקו והיינריך בל. שימש ארבע פעמים יושב ראש אגודת הסופרים העברים בישראל.
גולן יצא לשליחויות חינוכיות במקסיקו ובארגנטינה, בה שימש ראש נציגות המחלקה לחינוך ולתרבות הגולה. שירת כיועץ בשגרירות ישראל במקסיקו. בתקופתו באמריקה הדרומית פעל למען עליית יהודי ברית המועצות. לאחר חידוש היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לרוסיה מונה גולן לנספח התרבות הראשון של שגרירות ישראל במוסקבה.
שמאי גולן כיהן כחבר בכמה וכמה מועצות ציבוריות. ביניהן מועצת "יד ושם", הנהלת אקו"ם והנהלת פא"ן - ארגון הסופרים הבינלאומי.
ספר סיפוריו הראשון של גולן, "באשמורת אחרונה" פורסם בשנת 1963. במהלך חייו, פרסם גולן ארבעה קובצי סיפורים וארבעה רומנים, ערך ספרים ופרסם מאות מאמרים. הנושא העיקרי של יצירתו הוא השואה ודמויות יהודיות במהלכה ולאחריה. יצירתו, ובכלל זה מאמריו, תורגמה לשפות רבות. יצירותיו עובדו לסרטים, לתסכיתי רדיו, ואף למחזה שהוצג בברית המועצות.
גולן נפטר בדצמבר 2017, והותיר אחריו אישה (ד"ר ארנה גולן, חוקרת ספרות) וארבעה ילדים.
יצירתו > רומנים

ואם אתה מוכרח לאהוב
מותו של אורי פלד
אשמים
באשמורת אחרונה
יצירתו > סיפורים

בריחות למרחקים קצרים
חופה
המארב (איירה: חנה לרנר)
ברושים בשלכת
יצירתו > מאמרים וראיונות

מסעותיי עם ספרים
יצירתו > עריכה

השואה – פרקי עדות וספרות
אנשים בתל אביב זוכרים, יחד עם אהוד בן עזר (2008)
טניה ופליכס גולדשטיין - רופאים ישראלים שלא חדלו להיות ניצולי שואה
סיפורים אישיים על תל אביב: מבחר סיפורי חיים של גמלאים, הוצאת עמותת כוח לגמלאים תל אביב־יפו, 2012 (יחד עם אהוד בן עזר)
יצירתו > ביבליוגרפיה, ראיונות ומאמרים על המחבר

ואם אתה מוכרח ליצור
פרסים

פרס ברש לביכורי יצירה
פרס אקו"ם על יצירה בעילום שם
פרס רמת-גן לספרות
פרס עגנון, ירושלים
פרס ראובן ולנרוד
מענקי קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב
פרס כענא – מקסיקו
פרס ראש הממשלה ע"ש לוי אשכול
חתן האור - תואר שניתן על ידי המועצה הציונית בישראל, 2007
אות יקיר הסופרים העבריים - אגודת הסופרים 2010
אות הוקרה מטעם דירקטוריון אקו"ם על פועלו ותרומתו רבת השנים באקו"ם - ינואר 2011
שריר המצח

| --- | --- |

 שיוך:  occipitofrontalis muscle 
 אספקה עורקית:  supraorbital artery, supratrochlear artery 
 תחל שריר:  הקובע האללי 
 אחז שריר:  שריר העין החוגי 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (379) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  venter frontalis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A04.1.03.004 
 TA2 (2019):  2056 
 FMA:  46757 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0921176 
 
שריר המצח או בשמו המדעי frontalis הוא שריר שמכסה חלק מהמצח. הוא נחשב לחלק מהשריר העורפי-מצחי (occipitofrontalis) שריר אשר כולל בתוכו את שריר המצח ומכסה את כל אזור הפנים.
שריר המצח ממוקם בחלק הקדמי של הראש, מתחיל בחלקו העליון של המצח ומסתיים בחלקו העליון של האף. מקור השריר בגיד שטוח ורחב המחבר בין שריר המצח לשריר העורף בחלקו העליון של הגולגולת, הנקרא galea aponeurotica. סיביו של השריר מכוונים בכיוון אנכי והשריר אינו משתמש בעצמות הקרובות אליו[דרושה הבהרה].
תיאור השריר

שריר המצח הוא חלק ממערכת שרירים הנקראים שרירי הבעה, והוא הגדול מביניהם. השריר דק יחסית לשרירים אחרים, והוא מהווה חלק גדול מהשריר העורפי-מצחי. הסיבים של שריר זה הם אנכיים. השריר מקושר עם שריר הבעה נוסף - הפרוצרוס. העצב האחראי על תפקוד שריר המצח הוא עצב הפנים שאחראי גם לתזוזת שרירים אחרים בפנים ומקבל דם מהעורק הסופראורביטלי.
תפקידי שריר המצח

לשריר המצח שני תפקידים: תפקידו העיקרי של שריר המצח הוא לעזור לאדם להרים את גבותיו במיוחד כשהאדם מסתכל למרחק, תנועה זו עוזרת לאדם לראות יותר טוב עצמים כהים או רחוקים. תפקיד נוסף של שריר המצח הוא לקמט את המצח לשם הבעת פנים שמביעה חוסר רצון.
טיפולים קוסמטיים בשריר המצח

יש אנשים הנוהגים להזריק בוטוקס לאזור שריר המצח כדי שלא יהיו קמטים אופקיים אשר נוצרים על ידי שריר המצח.
הבוטוקס מכיל חומר בשם בוטולינום טוקסין A חומר זה מונע המשך התכווצות סיבי שריר המצח על ידי שיתוק החיבור בין העצב לשריר.
הגוף מפרק לאט את החומר עד שמגיע לפעילות מלאה חוזרת של סיבי השריר.
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הערות שוליים

1 2 3  Frontalis - Location, Function and Pictures, www.knowyourbody.net (באנגלית)
1 2  William J. Lipham, Cosmetic and Clinical Applications of Botox and Dermal Fillers, SLACK Incorporated, 2008. (באנגלית)
↑  בוטוקס/ דיספורט | ד”ר ענבר, באתר drinbar.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A04.1.03.004 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שפה זרה (אלבום)

"שפה זרה" הוא אלבומה השני של הזמרת היוצרת איה כורם.
האלבום יצא לאור ב-28 בפברואר 2008 בהפקת אורי זך בחברת התקליטים הד ארצי, תחת הלייבל "עננה". האלבום כולל 13 שירים, ביניהם הסינגלים "הסוף של הסיפור", שכתבה כורם יחד עם אריק ברמן, ו"אל תאמיני", שנכתב בהשראת השיר Stars של ג'ניס איאן, וכן השיר "זהב שחור", שנכתב כתשובה לשירו של אברהם חלפי "עטור מצחך זהב שחור", והולחן על ידי יוני רכטר. עוד השתתפו באלבום יונתן גוטפלד ועילי בוטנר.
אופי האלבום ונושאים

לעומת אלבום הבכורה של כורם, "שפה זרה", אינו מכיל שירי פופ בעלי פזמון דומיננטי והוא מתפרס על פני מגוון רחב של סגנונות – למשל "טניה" הואלסי, "אוטוביוגרפיה" הפולקי, "זהב שחור" הג'אזי וכו'.
שירי האלבום עוסקים בתחושות הנובעות מהרגשת התהילה ("אל תאמיני", "האלים החדשים"), מערכות יחסים ומשפחה ("הסוף של הסיפור", "נומי", "מה יהיה איתי אמא", "עשרים וחמש") וכמו כן הוא משלב שירים ארוכי טקסט בעלי סגנון סיפורי
("אוטוביוגרפיה", "טניה").
ביקורות

בשל אופי המגוון של האלבום, והשינוי הבולט בינו לבין אלבום הבכורה, הוא זכה לביקורות מעורבות. אולם, ברובן חיוביות. בתוכנית אשר שודרה בגלי צה"ל, מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי, בחר באלבום כאלבום השנה במוזיקה העברית. בביקורת הכתובה אשר כתב על האלבום, הוא תיאר את כורם כ"יוצרת זמרת מן המשובחות במקומותינו". האלבום לא שחזר את הצלחת אלבום הבכורה אך נכון לפברואר 2012 מכר יותר מ-15,000 עותקים ולא נכשל מסחרית.
רשימת השירים באלבום

| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אל תאמיני | 4:30 | איה כורם | איה כורם | איתמר גרוס (עיבוד מיתרים: צח דרורי) |
| הסוף של הסיפור | 4:10 | איה כורם ואריק ברמן | איה כורם | איה כורם, איתמר גרוס, אלון אלבגלי, גיא תובל, מתן אפרת ומאיה בלזיצמן |
| עכשיו כזאת | 3:46 | איה כורם | עילי בוטנר | אורי זך |
| טניה | 4:05 | איה כורם | איה כורם | אורי זך |
| שפה זרה | 4:27 | איה כורם | איה כורם | אורי זך |
| אוטוביוגרפיה | 5:06 | איה כורם | איה כורם | אורי זך, איה כורם, איתמר גרוס, אלון אלבגלי, גיא תובל ומתן אפרת |
| נומי | 2:39 | איה כורם | איה כורם | אורי זך ואיתי פרל |
| רוחות המערב | 3:05 | יונתן גוטפלד | יונתן גוטפלד | איה כורם, אורי זך, איתמר גרוס, אלון אלבגלי, גיא תובל, מתן אפרת ומאיה בלזיצמן |
| האלים החדשים | 3:53 | איה כורם | איה כורם | אורי זך, איה כורם, איתמר גרוס, אלון אלבגלי, גיא תובל ומתן אפרת |
| מה יהיה איתי אמא | 4:03 | איה כורם | איה כורם | אורי זך, איה כורם, איתמר גרוס, אלון אלבגלי, גיא תובל ומתן אפרת |
| עשרים וחמש | 3:44 | איה כורם | איה כורם | אורי זך |
| זהב שחור | 3:51 | איה כורם | יוני רכטר | יוני רכטר |
| שיר סיכום | 3:07 | איה כורם | איה כורם | אורי זך, אלון אלבגלי, מאיה בלזיצמן, איה כורם ואיתמר גרוס |
סינגלים

| הסוף של הסיפור |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: דצמבר 2007 | מקום 7 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ  מקום 20 ברדיו לב המדינה  מקום 13 ברדיו קול רגע   מקום 7 ברדיו אמצע הדרך |  |
|  | אורך: 4:10 | מקום 7 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ  מקום 20 ברדיו לב המדינה  מקום 13 ברדיו קול רגע   מקום 7 ברדיו אמצע הדרך |  |
|  | מפיק: אורי זך | מקום 7 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ  מקום 20 ברדיו לב המדינה  מקום 13 ברדיו קול רגע   מקום 7 ברדיו אמצע הדרך |  |
|  | פזמונאי: איה כורם ואריק ברמן | מקום 7 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ  מקום 20 ברדיו לב המדינה  מקום 13 ברדיו קול רגע   מקום 7 ברדיו אמצע הדרך |  |
| מלחין: איה כורם |  | מקום 7 ברשת ג' מקום 10 בגלגלצ  מקום 20 ברדיו לב המדינה  מקום 13 ברדיו קול רגע   מקום 7 ברדיו אמצע הדרך |  |

| אל תאמיני |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: פברואר 2008 | מקום 3 ברשת ג' מקום 8 בגלגלצ  מקום 16 ברדיו ירושלים  מקום 7 ברדיו אמצע הדרך  מקום 3 ברדיו קול רגע  מקום 1 במצעד של אתר Charts |  |
|  | אורך: 4:29 | מקום 3 ברשת ג' מקום 8 בגלגלצ  מקום 16 ברדיו ירושלים  מקום 7 ברדיו אמצע הדרך  מקום 3 ברדיו קול רגע  מקום 1 במצעד של אתר Charts |  |
|  | מפיק: אורי זך | מקום 3 ברשת ג' מקום 8 בגלגלצ  מקום 16 ברדיו ירושלים  מקום 7 ברדיו אמצע הדרך  מקום 3 ברדיו קול רגע  מקום 1 במצעד של אתר Charts |  |
|  | פזמונאי: איה כורם | מקום 3 ברשת ג' מקום 8 בגלגלצ  מקום 16 ברדיו ירושלים  מקום 7 ברדיו אמצע הדרך  מקום 3 ברדיו קול רגע  מקום 1 במצעד של אתר Charts |  |
| מלחין: איה כורם |  | מקום 3 ברשת ג' מקום 8 בגלגלצ  מקום 16 ברדיו ירושלים  מקום 7 ברדיו אמצע הדרך  מקום 3 ברדיו קול רגע  מקום 1 במצעד של אתר Charts |  |

| אוטוביוגרפיה |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: מרץ 2008 | מקום 22 ברשת ג'  מקום 13 ברדיו דרום |  |
|  | אורך: 5:04 | מקום 22 ברשת ג'  מקום 13 ברדיו דרום |  |
|  | מפיק: אורי זך | מקום 22 ברשת ג'  מקום 13 ברדיו דרום |  |
|  | פזמונאי: איה כורם | מקום 22 ברשת ג'  מקום 13 ברדיו דרום |  |
| מלחין: איה כורם |  | מקום 22 ברשת ג'  מקום 13 ברדיו דרום |  |

| עכשיו כזאת |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: יוני 2008 | מקום 11 ברשת ג' |  |
|  | אורך: 3:46 | מקום 11 ברשת ג' |  |
|  | מפיק: אורי זך | מקום 11 ברשת ג' |  |
|  | פזמונאי: איה כורם | מקום 11 ברשת ג' |  |
| מלחין: עילי בוטנר |  | מקום 11 ברשת ג' |  |
קליפים

הסוף של הסיפור (בימוי: רועי ורנר)
אל תאמיני (בימוי: רועי ורנר)
אוטוביוגרפיה
שואי

שוּאי (בפורטוגזית: Chuí) היא עיר במדינת ריו גראנדה דו סול בברזיל בגבול עם אורוגוואי. היא נחשבת לעיר הדרומית ביותר בברזיל, ושוכנת ממש צמוד לגבול - מעברו השני של הגבול שוכנת העיר צ'ואי האורוגוואית. הגבול בין שתי המדינות עובר בשדרה המרכזית Avenida Internacional.
בעברה הייתה חלק מהעיר סנטה ויטוריה דו פאלמר, וכאשר הופרדה ממנה בשנת 1997 זכתה לתואר העיר הדרומית בברזיל.
שמה ניתן לה על שם נחל קטן המפריד בין ברזיל לאורוגוואי באזור, נחל שואי.
חלק ניכר מתושבי העיר הם מהגרים פלסטינים.
שקע דנקיל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שקע, אגן ניקוז סגור 
 מיקום
 קואורדינטות:  14°14′30″N 40°18′00″E﻿ / ﻿14.2417°N 40.3°E﻿ / 14.2417; 40.3
  (למפת אתיופיה מוגדלת) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטישקע דנקיל(למפת אתיופיה רגילה) אדיס אבבה דירה דאווה מקלה גונדר אווסה ג'ימה ג'יג'יגה אריתריאה סודאן דרום סודאן  קניה סומליה ג'יבוטישקע דנקיל
 
התפרצות געשית בשקע דנקיל
שקע דנקיל הוא שקע גאולוגי בחלק הצפוני של משולש עפר, הנכלל בתחומי מדבר דנקיל. השקע ממוקם באזור הגבול שבין אתיופיה ואריתראה. השקע נוצר בנקודת המפגש של שלושה לוחות טקטוניים המתרחקים זה מזה בקצב של 1–2 ס"מ בשנה: הלוח הערבי ממזרח, הלוח הנובי ממערב, והלוח הסומלי מדרום.
גאוגרפיה

שקע דנקיל הוא המקום החם ביותר בעולם עם טמפרטורה ממוצעת של כ-36 מעלות. שקע דנקיל הוא גם אחד המקומות הנמוכים ביותר בעולם, בגובה של כ-100 מטרים מתחת לפני הים. באזור יורדים מעט מאוד גשמים ורובו מדברי.
האזור מאוכלס על ידי העפרים, שבט נוודים המתקיים מגידול צאן וגמלים.
באזור מתקיימת כריית מלח על ידי התושבים המקומיים. המלח נכרה בשיטות ידניות ומובל באמצעות גמלים למכירה בשווקים של מקלה.
כתוצאה מהפעילות הטקטונית שקע דנקיל מאופיין בפעילות געשית רבה ובאזור ישנם הרי געש רבים. הר הגעש ארטה אלה הוא הר הגעש הפעיל ביותר במשולש עפר כולו והוא מתפרץ בממוצע כל שנתיים. מצפון מערב ל'ארטה אלה' נמצא מאר דללול, שקע שנוצר כתוצאה מהתפרצות הר הגעש. באזור נובעים מספר מעיינות חמים הקרויים "מעיינות הגופרית של דללול". אזור זה נחקר במטרה למצוא בו אקסטרמופילים העשויים לעזור בהבנת היווצרות חיים מחוץ לכדור הארץ בתנאים קיצוניים.
ראו גם

הבקע הסורי-אפריקני
משולש עפר
הערות שוליים

↑  "Hydrothermal Systems Show Spectrum of Extreme Life on Earth". Europlanet. Astrobiology Web. April 26, 2016. Retrieved 2016-05-01
המעיינות החמים באזור דללול
שקע סלטון

שקע סלטון הוא חלק מאגן הניקוז סלטון (השטח בירוק בהיר)
שקע סלטון (באנגלית: Salton Sink) הוא שקע בתוך מרזבת סלטון (Salton Trough) בעמקים קואצ'לה ואימפריאל של דרום-מזרח קליפורניה. השקע במדבר קולורדו, תת-אזור של האזור האקולוגי של מדבר סונורה. מים המתנקזים לאגן הניקוז הסגור נאספים בימת סלטון, המשתרעת בחלק הנמוך ביותר בשקע סלטון.
גאולוגיה

שקע סלטון הוא אזור נמוך טופוגרפית בתוך מרזבת סלטון, אגן מתיחה טקטוני. מרזבת סלטון היא תוצאה של מתיחה ושקיעה של קרום כדור הארץ הנגרמים מפעילות משולבת של העתק סן אנדראס והרכס המזרח-פסיפי (East Pacific Rise). האזור הסייסמי בראולי (Brawley seismic zone), אזור טקטוני מתפשט המקשר בין הקצה הדרומי של העתק סן אנדראס להעתק אימפריאל בדרום קליפורניה, מהווה את הקצה הדרום-מזרחי של שקע סלטון. גבעות סלטון (Salton Buttes) הן כיפות לבה ריוליטיות בתוך השקע שהיו פעילות לפני 10,300 (1,000‏ ±) שנים.
היסטוריה

ימה גדולה, ימת קאווייה, מילאה את השקע כמה פעמים מלפני 20,500 שנים עד לפני 300 שנים, והשאירה עדויות לקיומה בדמות ספסלים שהגלים חצבו בחלקים הגבוהים של גבעות סלטון. קיימות עדויות גאולוגיות לחוף קדום של ימת קאווייה ועל קו חוף קדום זה מצאו ארכאולוגים מלכודות לדגים בנויות באבן, ושרידים מפוחמים של עצמות דגים מקומיים. קווי חוף שונים מעידים כי השקע התמלא פעמים רבות, תוך יצירת ימה באורך 180 קילומטרים ובעומק של 90 מטרים. העדויות להיווצרות האחרונה של הימה הן מלכודות לדגים שנבנו 10 מטרים מתחת לקו המים הגבוה ביותר שהן בנות 1,000 עד 300 שנים.
בתקופה המודרנית הגיעו מי השיטפון מהקולורדו בשיטפון הגדול של 1862 ויצרו אגם באורך 95 קילומטרים ורוחב 50 קילומטרים. שיטפונות נוספים אירעו ב-1884 וב-1891. השיטפון של 1891 יצר אגם באורך 50 קילומטרים וברוחב 15 קילומטרים. שיטפון גדול עוד יותר התרחש ב-1905 שעה שהקולורדו פרץ את תעלת אלאמו, תעלת הטיה שבנייתה הסתיימה ארבע שנים קודם לכן, זרם דרך הערוצים היבשים של נחלי האכזב אלאמו (Alamo) וניו (New) ויצר את ימת סלטון של ימינו בעמק קואצ'לה שבשקע. סכר שהוקם ב-1907 עצר את השיטפון, אבל עדיין יש דליפות לימת סלטון.
הערות שוליים

1 2  Salton Buttes
↑  A Sea in the Making in the Southland in The Salton Sea California's Overlooked Treasure
רשת סמנטית

רשת סמנטית (באנגלית: Semantic network או Semantic web) היא מסד נתונים רשתי שמכיל את הקשרים הסמנטיים בין מרכיביו. המושג מתייחס לרשת WWW שמכילה מידע סמנטי לגבי הקבצים המצויים ברשת. רשת כזו כוללת מידע שיאפשר שימוש יעיל יותר בתוכן המצוי באינטרנט הן על ידי משתמשים אנושיים והן על ידי מחשבים.
רשת סמנטית היא תנועה שיתופית המונהגת על ידי נקבע על ידי ה-W3C שהוא קונסורציום תקינה הבינלאומי של האינטרנט (INTERNATIONAL WIDE WEB CONSORTIUM).. תקן הרשת הסמנטית מפרט, מסדיר ומפרסם את השפות בהן כתובים אתרי אינטרנט ותקנים נוספים בתחום הצגת וייצוג תוכן ומידע, נגישות ורשת סמנטית.
מטרת  הרשת הסמנטית הוא להחליף את הרשת הנוכחית המורכבת ברובה ממסמכים לא מבניים ומבניים למחצה למכלול אחד מקושר. הרשת הסמנטית בנויה כרשימה אנכית של ייצוגים RDF  (Resource Description Framework) ומאפשרת תיאור מובן למחשב של היגד או מבנה ידע מורכב, על ידי ייצוג של יחס בין המושגים המרכיבים אותו.
לפי W3C הרשת הסמנטית היא מסגרת המאפשרת לנתונים להיות שימושים ושיתופיים ביישומים, עסקים ומיזמים לאורכן ורוחבן של גבולות קהילתיים. השם "רשת סמנטית" נטבע בפי טים ברנרס-לי כרשת נתונים מעובדת על ידי מכונה
המאמר המקורי מ-2001 במגזין "סיינטיפיק אמריקן" שנכתב על ידי ברנרס-לי, הנדלר ולאסילה תיאר התפתחות צפויה לרשת שהייתה קיימת אז. ההתפתחות עדיין לא התרחשה. ב-2006, ברנרס-לי וקולגות הצהירו ש"רעיון כה פשוט... ברובו עדיין לא מומש.". ב-2014, במלאת 25 שנים לרשת, רשימת מפתח כוללת 2.31 מיליארד מקושרים ברשת הסמנטית.
בעוד שמבקרי הרעיון תוהים לגבי היתכנותו, תומכיו טוענים שיישומים תעשייתיים ומחקרים בתחומי המדע האנושי מוכיחים את תקפותו. מחקרים בודקים את יכולות צפונות חברתיות של הרשת במגזרים עסקיים, בריאותיים ורשתות חברתיות מקוונות.
היסטוריה

רעיון מבנה הרשת הסמנטית התגבש בתחילת שנות ה-60 של המאה הקודמת על ידי המדען אלן מ. קולינס, הבלשן מ. רוס קווילאן והפסיכולוגית אליזבת לופטוס במספר מאמרים כדרך לייצג דגם לידע דקדוקי. הדגם מרחיב את הרשת של דפים מקושרים מותאמי קריאת אדם לכאלו שנקראים גם על ידי מכונה. בעזרת הוספה של נתוני על (METADATA) על הדף רשת וקישורו לדפים אחרים ברשת יוכלו סוכנים ממוכנים להנגיש את הרשת בצורה חכמה יותר ולבצע משימות בשם המשתמש. המושג "רשת סמנטית" (SEMANTIC WEB) הוטבע בפי טים ברנרס-לי [3] ממציא המארג הכלל עולמי (WORLD WIDE WEB, WWW) והמנהל של מאגד המארג הכלל עולמי (W3C) שמפקח על פיתוח הצעות לתקנים עבור רשת סמנטית. ברנרס-לי מגדיר את הרשת הסמנטית "כמארג של נתונים מעובדים ישירות ובעקיפין בעזרת מכונה". רוב הטכנולוגיות המוצעות על ידי W3C התקיימו לפני שהן הוכנסו תחת מטריית W3C ונמצאו בשימוש בצורה מוגבלת בהקשרים שונים, מסחריים ומחקריים. בנוסף לצילום מזערי של נתונים (MICROFORMATS) מאחד את כול הפתרונות הטכנולוגיים אותו צורך בסיסי בשיתוף ידע והחלפת נתונים.
מטרות

המטרה הראשונה של הרשת הסמנטית היא להנגיש מידע למשתמשים. בעזרת רשת סמנטית יוכלו למצוא, לשתף ולאחר מידע בקלות רבה יותר. כיום מסוגלים משתמשי הרשת לבצע משימות שונות ומגוונות: מצא לי את התרגום באסטונית, למונח "שנים עשר חודשים", להזמין כרטיס ספרייה, ולחפש את המחיר הזול ביותר לשעון כיס. הרשת בנויה כך שמכונה/מחשב לא יכול לבצע משימות אלו כיוון שדפי רשת אלו תוכננו שיקראו אותם אנשים, לא מכונות. הרשת הסמנטית הוא חזון של מידע קריא למכונות. אז יוכלו המכונות בעצמן לבצע את העבודה המפרכת של חיפוש, מיון ופעולה עם המידע.
הרשת הסמנטית, כפי שנהגתה במקור, היא שיטה שמאפשרת למכונה ל"הבין" ולהגיב לבקשות אנושיות מסובכות שמבוססות על משמעות. "הבנה" כזאת זקוקה למידע מאורגן בצורה דקדוקית-לשונית (סמנטית). המילים מקבלות משמעותן מארגונן במשפט ובפסקה. טים ברנרס-לי הביע במקור את חזון הרשת הסמנטית כך: "יש לי חלום לרשת שבה [מחשבים] מסוגלים לנתח את כל הנתונים: תוכן, קישורים ועסקאות בין אנשים למחשבים. רשת סמנטית, שיכולה להפוך את החלום לאפשרי, לא קמה עדיין אבל כשהיא תיבנה, הפעילות היומיומית של מסחר, מנגנון ניהול וחיי היום יתנהלו כשמכונות מדברות עם מכונות. "הסוכן החכם" שהאנושות חיפשה שנות דור, סוף סוף יוגשם."
מטרה שנייה של הרשת הסמנטית היא לתאם בין תכנים, יישומים ומערכות ידע שונות. הביטויים בלועזית "סמנטי", "מטאדאטה", "אונטולוגיה" ו"סמנטיק ווב" (בהתאמה: דקדוקי, נתוני על, הגדרת מערכת יחסים בין נתונים, רשת סמנטית) נכתבים, נאמרים ומתורגמים במקרים רבים בצורה לא עקבית ולכן נוצר בלבול ואי-בהירות. התופעה קיימת בקרב חוקרים ואנשי מקצוע מתחומי ידע, טכנולוגיות ויישומים שונים.
פתרונות רשת סמנטית

הרשת הסמנטית מצעידה קדימה את הפתרונות שהוצעו עד כה בעזרת שימוש בשפות שתוכננו במיוחד עבור נתונים: RDF, OWL ו- XML. RDF, ראשי תיבות של Resource Description Framework היא שפה להגדרת מקורות מידע. OWL, ראשי תיבות של Web Ontology Language היא משפחה של שפות מייצגות מידע המבוססות על XML ומשתמשות בתקן XML לייצוג נתונים במחשבים. לעומת שפת HTML שמתארת מסמכים וקשרים בינם, אפשר עתה בעזרת שפת RDF, משפחת OWL ותקן XML לסמן כל דבר אקראי: אנשים, פגישות וחלקי מטוסים.
שלושת הטכנולוגיות משולבות כדי לספק תיאור משלים או אף חלופת תוכן למסמכי רשת. כך התוכן יציג עצמו כתיאור של נתון מאוחסן במאגר נתונים נגיש לרשת, או כתג בתוך מסמך (במסמכי XHTML מפוזר בין XML או לעיתים קרובות בצורתו הטהורה בתוך XML עם הוראות ביצוע מאוחסנות בנפרד). תיאורי הנתונים שנגישים לקריאה עבור מכונה מאפשרים למנהלי תוכן להוסיף משמעות לתוכן, לתאר את מבנה הידע והקשריו של התוכן. בצורה הזאת יכול המחשב לעבד את הידע על המלל בהקשה דדוקטיבית, צורת עיבוד נתונים המדמה חשיבה אנושית. כך אפשר יהיה להשיג תוצאות בעלות משמעות ותעזור למחשב לבצע טוב יותר פעולות אוטומטיות של איסוף ומיון נתונים.
דוגמה לתג בשימוש במסמך רשת רגיל:
<item>blog</item>
תוכן דומה מקודד בדף ברשת סמנטית ייראה כך
<item rdf:about="http://example.org/semantic-web/">Semantic Web</item>
רשת 3.0

טים ברנרס-לי מכנה את מארג הנתונים המקושרים, תוצרת הרשת הסמנטית, גרף גלובאלי ענקי. בניגוד לרשת הנוכחית שמבוססת על שפת סימני עריכה לתמליל-על [--] ותוצרתה שיתוף מסמכים, העתיד שייך לרשת הסמנטית ושיתוף נתונים. התשובה שלו ל״איך"? מספקת שלוש הנחיות:
כתובת הדף [--] מצביעה על נתון
כל מי שיגיע לכתובת יקבל נתון חזרה
יחסים בתוך הנתון צריכים להצביע על כתובות עם נתונים
ברנרס-לי תיאר את הרשת הסמנטית כרכיב ברשת 3.0: "אנשים שואלים אותי מהי רשת 3.0? אני חושב שכשיש לך מצב של מארג רב שכבתי של גרפיקה וקטורית מדרגית- הכול מתקפל, נע בגליות ונראה מעורפל- ברשת 2.0, ונגישות לרשת סמנטית משולבת בחלל עצום של נתונים תיווצר גישה שלא תיאמן למשאבי מידע...