stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איקר קסיאס
הערות שוליים

1 2  פרופיל שחקן באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  "מסי לא טועה, הוא יוצר בלבול ביריבות", באתר ערוץ הספורט, 31 במרץ 2019
↑  רשימת ההופעות של קסיאס בהרכב הפותח באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  מידע באתר Soccernet
↑  ארבע העמדות – שוער, מגן, קשר וחלוץ
↑  כתבה באתר SkySports.com
↑  הידיעה על החתמתם של קסיאס וראול על חוזה לכל החיים באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  כתבה באתר אופ"א
↑  כתבה באתר ManchesteReveningNews.co.uk
↑    Steve Wilson and agencies, ‏Iker Casillas in the dark over Tottenham link, The Telegraph, 15 November 2007
↑  כתבה באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  שחקני בארסה פנו לקסיאס בקלאסיקו: בוא אלינו, באתר ONE‏, 29 באוקטובר 2013
↑  ריאל נפרדה מאיקר קסיאס: "תודה שהיית הסמל שלנו", באתר ערוץ הספורט, 11 ביולי 2015
↑  בלתי נגמר: איקר קסיאס חתם בפורטו עד 2021, באתר ערוץ הספורט, 20 במרץ 2019
↑  ספורט, איקר קסיאס שוחרר מביה"ח: "היה לי מזל", באתר ynet, 6 במאי 2019
↑  קסיאס לא פורש אך הודיע: אקח הפסקה של שנה, באתר ONE‏, 15 ביולי 2019
↑  התחרט: איקר קסיאס ויתר על נשיאות ההתאחדות הספרדית, באתר וואלה, 15 ביוני 2020
↑  קסיאס פרש רשמית: הדרך חשובה, לא היעד, באתר ONE‏, 4 באוגוסט 2020
↑  ריאל מדריד הודיעה: איקר קסיאס חוזר, ישמש כסמנכ"ל קרן המועדון, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2020
↑  סיקור משחק רבע גמר יורו 2008; ספרד – איטליה באתר ה-BBC
↑  סיקור משחק גמר יורו 2008; גרמניה – ספרד באתר Soccernet
↑  הידיעה על שבירת השיא הלאומי של קסיאס וריינה באתר הרשמי של ריאל מדריד
1 2  דירוג ההצבעות לשוער השנה בעולם מטעם הפדרציה הבינלאומית להיסטוריה וסטטיסטיקה של הכדורגל באתר הפדרציה הבינלאומית להיסטוריה וסטטיסטיקה של הכדורגל
↑  כתבה באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  קסיאס הגיע ל-57 משחקים ללא ספיגות בהופעתו ה-98 בנבחרת, כאשר זוביזרטה עשה זאת רק בהופעתו ה-126
↑  הידיעה על שבירת השיא של קסיאס באתר הרשמי של ריאל מדריד
↑  כתבה באתר אופ"א
↑  סטטיסטיקות קריירה באתר ה-ESPN
↑  "BDFutbol profile". BDFutbol. נבדק ב-26 במאי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Soccerway profile". Soccerway. נבדק ב-27 במאי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  דיווח: איקר קסיאס ושרה קרבונרו נפרדו, באתר ynet, 10 במרץ 2021
↑  "Iker Casillas given coaching role at Porto two months after having heart attack" (באנגלית בריטית). 2019-07-15. נבדק ב-2019-08-30.
↑  "Iker Casillas: Wife battling cancer weeks after keeper's heart attack" (באנגלית בריטית). 2019-05-22. נבדק ב-2019-08-30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810608356305606  BNE: XX4680949  ISNI: 0000 0003 7019 7868  LCCN: no2012072829  VIAF: 249570845   WorldCat (עם VIAF): 249570845 
קסיאס (בכחול) חוגג את זכייתה של ריאל מדריד בסופר קאפ הספרדי לשנת 2008
קסיאס במדי נבחרת ספרד, במהלך המשחק נגד אנגליה ב-11 בפברואר 2009
צב ים חום

| צב ים חום |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: צבים
תת־סדרה:: צבים חבויי-צוואר
על־משפחה:: צבי ים
משפחה:: צבים ימיים
סוג:: Caretta 
מין:: צב ים חום
שם מדעי
 Caretta caretta ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


צב ים חום פצוע בחוף תל אביב.
צב ים חום (שם מדעי: Caretta caretta) הוא סוג הכולל מין יחיד של צב ים המצוי בסכנת הכחדה. צב זה מצוי גם בחופי ישראל.
שמו המדעי של הצב הגיע מספרדית, בעקבות השם המסחרי של קרן הצב.
מאפיינים

לצב הים החום צוואר רחב מאוד ביחס למינים אחרים, ובשדרות לוחיות השריון שעל גבו, מימין ומשמאל לשדרה המרכזית, מצויים 5 לוחיות.
הבוגרים גדלים עד לגודל ממוצע של כ-90 ק"ג. צב הים החום ניזון מרכיכות, מסרטנים, מדגיגים ומספוגיים וגם מצמחי ים. הם טורפים יצורים קטנים מהם. כמו צבי ים אחרים, שבות הנקבות להטיל את ביציהן בחוף בו בקעו או סמוך אליו (בישראל לקראת חודש אפריל), אבל בניגוד אליהם, תקופת החיזור וההזדווגות שלהם אינם מתרחשים, בדרך כלל, קרוב לחוף הקינון, אלא בדרכי הנדידה בין שטחי המזון והרבייה. כל זכר מזדווג עם מספר נקבות.
רוב צבי הים החומים חיים למעלה מ-30 שנה, ולעיתים קרובות חיים אף יותר מ-50 שנה.
קיימים שני תת-מינים של צב הים החום:
Caretta caretta gigas - מצוי באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט.
Caretta caretta caretta - מצוי באוקיינוס האטלנטי, אך גם במזרח התיכון. אתרי קינון חשובים שלו במזרח התיכון הם יוון, טורקיה, לוב ואיי פלאג'יה הדרומיים לסיציליה, אך מצויים גם אתרי קינון קטנים יותר בקפריסין, בתוניסיה, בסוריה, בישראל ובמצרים.
| --- | --- |
אורך הגוף: 1 מטר
משקל: 350 ק"ג
מספר ביצים בהטלה: 60-120
משקל ביצה ביום ההטלה: 20-50 גרם
משקל הצאצאים בעת הבקיעה: 15-40 גרם
בקיעת צבי הים החומים

צבי הים החומים בוקעים מביצים אחרי שהנקבות מטילות ביצים בחוף. הם חייבים לרוץ לים, אבל יש הרבה מפגעים שמפריעים להם, ורובם נובעים מבני האדם. לדוגמה: זיהום אור שמטעה אותם וגורם להם לחשוב שזה אור הירח, או כבישים שיש בהם מכוניות שעלולות לפגוע בהם.
צבי הים החומים מגיעים להטיל ביצים בחופי ישראל.
גלריה

צבי ים חומים שזה עתה בקעו בחוות הדגרה של רשות הטבע והגנים בחוף עתלית
זוג צבים ברבייה
הערות שוליים

↑  צב ים חום באתר הרשימה האדומה של IUCN
| צבי ים |
| --- | --- | --- |
| צבים ימיים | צבים ימיים |  |
| צב ים ירוק* | צב ים ירוק |  |
| צב ים קרני* | צב ים קרני |  |
| צב ים חום* | צב ים חום |  |
| צב ים רידלי | צב ים זיתני • צב ים רידלי |  |
| צב ים שטוח גב* | צב ים שטוח גב |  |
| צבי ים גלדיים | צבי ים גלדיים |  |
| צב ים גילדי* | צב ים גילדי |  |
*סוג ומין יחיד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533701005171  LCCN: sh85078095  NDL: 001354278
עמנואל יצחק לוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 באוגוסט 1995 (בן 29) ב' באלול תשנ"ה
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  התיכון הארצי לאמנויות על שם תלמה ילין האוניברסיטה העברית
 
עמנואל יצחק לוי (נולד בב' באלול ה'תשנ"ה, 27 באוגוסט 1995) הוא משורר, מורה, מוזיקאי ומחזאי ישראלי. חתן פרס שר התרבות למשוררים בראשית דרכם (2021).
ביוגרפיה

לוי, בנם של חגי לוי ונילי לנדסמן, ונכדם של יצחק לנדסמן וליאו לוי. גדל בתל אביב-יפו ולמד בתיכון הארצי לאמנויות על שם תלמה ילין. בגיל 21 החל תהליך של חזרה בתשובה. לוי הוא בעל תואר ראשון במקרא ובמדע הדתות מהאוניברסיטה העברית, ובמהלך לימודיו כתב טור קבוע בפי האתון, בטאון אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה.
ב-2024 השתתף בתוכנית המציאות "בואו לאכול איתי" ובה הגיע למקום האחרון. לוי עובד כמורה לתנ"ך בתיכון הכפר הירוק.
ביוגרפיה > כתיבה

לוי מפרסם שירה מאז 2014, בכתבי עת לשירה, כגון הבה להבא, הו!, משיב הרוח, המוסך, מוסף 24 שעות ועוד ומשתתף קבוע כמנחה, מפיק וכמשורר בערבי שירה. שיריו נכללו באנתולוגיות כ'ואהבתם' בהוצאת כרמל ו'עורי שפת עבר' בהוצאת צבעונים.
בשנת 2020 יצא לאור ספר ביכוריו, 'השמש שרה למלכיור', בעריכת עודד כרמלי ובהוצאת הבה לאור. הספר זכה לביקורות חיוביות: ב"ידיעות אחרונות" תיאר אלי הירש את שיריו כ"הבלעת תחושות חריפות של פחד וריקנות במעטה של הומור לשוני וירטואוזי, נונסנסי, תיאטרלי". ב"הארץ" כתב רן יגיל: "הגנום של השירים הללו, הוא נטישת האהובה הארצית לטובת האהבה האלוהית... ספר ביכורים יפה, אזוטרי, אך מעיד בהחלט על כישרון לא מבוטל של יכולת לשורר בדרך מקורית".
בשנת 2021 פרסם עמנואל ספר פרוזה ראשון, "מן הפח אל הפחת", יחד עם גולי דולב-השילוני. הרומן, שנכתב על-ידי השניים במשותף במשך חמש שנים והודפס בהוצאה עצמית, מגולל את קורות חייהם של כמה צעירים בתל אביב.
ביוגרפיה > תיאטרון, משחק ומוזיקה

בשנת 2014 השתתף לוי בתפקיד עצמו בפרק החמישי של הסדרה המקוללים.
לוי מופיע כמוזיקאי במסגרות שונות מאז 2014, ומאז 2017 עומד בראש ההרכב המוזיקלי 'עמנואל והכיסופים', להקת פופ ששיריה עוסקים בנושאים דתיים ואפוקליפטיים.
בשנת 2018 כתב והלחין את ההצגה המוזיקלית 'הטקס שלא היה' ושיחק בה בתפקיד מרכזי. ההצגה עלתה במסגרת התחרות הרשמית של פסטיבל עכו. ההצגה, המבוססת על ספרו של ישי רוזן-צבי באותו שם, זכתה בפסטיבל לציון לשבח על המוזיקה שביצעו 'עמנואל והכיסופים' ועלתה גם בתיאטרון תמונע ובבית מזיא. ב-2019 כתב, ביים והלחין עבור הספרייה הלאומית את הצגת הילדים "הרפתקה לילית בספרייה הלאומית".
בשנת 2021 יצא סינגל הבכורה של 'עמנואל והכיסופים', 'גוג ומגוג', בהפצת חברת נענע דיסק. ב-2022, יצא סינגל שני - 'שנות חיינו היפות ביותר', ואלבום בכורה - 'דיסקוטק השכינה'.
הערות שוליים

↑  הוכרזו הזוכים בפרס שר התרבות בתחום היצירה הספרותית לשנת 2021, באתר משרד התרבות והספורט, ‏30.01.2022
↑    בתאל קולמן, ‏אוקיינוס לא שקט: "משורר דתי לא צריך לצנזר את עצמו", בעיתון מקור ראשון, 10 בינואר 2021
↑  אליעזר היון, "הסיפור על הגרש”ז אויערבך זצ”ל והאישה באוטובוס – שלא פורסם מעולם", באתר חרדים 10, ‏26.12.2019
↑  עמנואל יצחק לוי, אתמול הייתי גבר ונפדיתי, באתר 'הו!' 15, ‏2017
↑  עמנואל יצחק לוי, שירים: הַצִּפּוֹרִים, הִלְכוֹת נִאוּף בְּקַסְיוֹפֵּאָה, באתר "הַמּוּסָךְ - מוסף לספרות" של הספרייה הלאומית, 28.03.2018
↑  הבה להבא 15, ‏2021
↑  דוד (ניאו) בוחבוט, הדבקנו את העיר בשירה. מקומה הוא בקרב כולם, באתר טיים-אאוט, ‏05.01.2021
↑  עודד כרמלי, פסטיבל שירי ילדים, באתר טיים אאוט, ‏01.12.2012
↑  פסטיבל תל-אביב לשירה, באתר עיריית תל-אביב
↑  אלי הירש, כגודל החרטה, באתר ynet, 28 בדצמבר 2020
↑   רן יגיל, "השמש שרה למלכּיור": ספר ביכורים מרשים ומלא יופי על אהבה ואמונה, באתר הארץ, 21 בינואר 2021
↑  קטע מתוך "מן הפח אל הפחת" – ספרם של גולי דולב השילוני ועמנואל יצחק לוי, באתר זו הדרך, ‏25.11.2021
↑  אסף נבו, ‏רוני דואני תופיע במופע קאברים לבריטני ספירס, באתר ‏מאקו‏, 29 בדצמבר 2014
↑   מאי פלטי, העתיק את ספר בראשית בגיל שמונה ומנגן דיסקו בנושא החטא הקדמון, באתר הארץ, 6 בפברואר 2018
↑  יואב בירנברג, "אני חושש ממה שאבא שלי יחשוב על ההצגה", באתר ynet, 17 בספטמבר 2018
↑  "הטקס שלא היה", באתר פסטיבל עכו
↑  "הטקס שלא היה", באתר תמונע
↑  הרפתקה לילית בספרייה הלאומית, באתר Go Jerusalem, ‏2019
↑  Amanda Broschel-Dan, "This Hanukkah, kid sleuths help solve the case of the ghostly book thief", Times of Israel, ‏24/09/2019
↑   עמנואל והכיסופים - גוג ומגוג, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:32)
↑   עמנואל והכיסופים - שנות חיינו היפות ביותר, סרטון  באתר יוטיוב
↑  תימורה לסינגר, עמנואל יצחק לוי, עיליי אשדות ואולי דנון: האפוקליפטיים האופטימיים הצעירים, באתר סך הקול, ‏2 במרץ 2022
פלפלון

| פלפלון |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: אלתיים
סוג:: פלפלון
שם מדעי
 Schinus ‏לינאוס, 1753
פִּלְפְּלוֹן (שם מדעי: Schinus) הוא סוג של עצים ושיחים המונה 40 מינים בעלי פירות כדוריים הדומים בריחם לפִּלפֵּל ממשפחת האלתיים. צמחים מסוג זה מכונים לעיתים "עצי פלפל" (Peppertree). התפוצה הטבעית של הסוג משתרעת מפרו ועד ברזיל ועד דרום אמריקה הדרומית. הסוג הופץ והתפשט באזורים רבים בעולם. בישראל מגדלים את פלפלון בכות (Schinus molle), שמגדלים אותו ברוב אזורי הארץ לנוי, לשדרות, בשל אשכולות פרחיו הלבנים ופירותיו האדומים. חלק ממיני הפלפלון נחשבים מינים פולשים, לדוגמה פלפלון דמוי-אלה. בנוסף, חלק ממיני הפלפלון משמשים להפקת תבלינים.
מאפיינים

פלפלון הוא סוג של שיחים או עצים בעלי שרף, דו-ביתיים (הפרחים חד-מיניים והפירות נמצאים רק על הפרטים הנקביים) או פוליגמיים. כלומר, בחלק מהמינים, כמו פלפון בכות, יכולים להופיע פרחים דו-מיניים לצד פרחים זכריים או נקביים על אותו פרט או על פרטים שונים. הצמחים מותאמים של אור מלא, עמידים בתנאי קור, שרב, קרקע גירית ומליחות.
העלים מסורגים, חסרי לוואים, לרוב מורכבים-מנוצים למספר בלתי זוגי של עלעלים, ולעיתים רחוקות פשוטים (כמו בפלפלון נטוי). ציר העלה עשוי להיות מכונף (כמו בפלפלון מכונף ובפלפלון דמוי-אלה), או שאינו מורחב לכנף (כמו בפלפלון בכות). העלעלים תמימים או משוננים קלות, קירחים וללא ריח. ריח השרף מורגש כאשר מריחים את בסיס העלה המחובר לענף, או כשמולילים את התפרחת.
הפרחים חד-מיניים, זעירים, לבנים' בעלי סימטריה רדיאלית, וערוכים במכבדים. הגביע קצר ובעל 5 אונות, עלי הכותרת 5 (למיני אלה אין עלי כותרת), והאבקנים 10, מסודרים בשני דורים (למיני אוג 5 אבקנים). המאבקים נפתחים בסדק ארוך. עלי הגביע, עלי הכותרת ואבקנים מאוחים מתחת לשחלה כל אחד לחוד. השחלה עילית, יושבת, בעלת מגורה אחת. ביצית אחת ועמוד שחלה tjs. במצעית הפרחים מצויה טבעת צופן בולטת.
הפרי הוא בית גלעין כדורי בעל זרע אחד.
שמות

השם "פלפלון" ניתן לסוג Schinus במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946, בסעיף 819. השם "פלפלון בכות" הופיע בסעיף הבא של אותו מילון. השם "פלפלון דמוי-אלה" ניתן במילון "צמחי ארץ ישראל" בשנת 2003.
מינים שגדלים בישראל

בישראל 4 מינים עיקריים גדלים בישראל וייתכן 5 אם מוסיפים את פלפלון קוצני (Schinus spinosus). כולם עם עלים מנוצים מלבד פלפלון נטוי שעליו אינם מנוצים אלא פשוטים. לפלפלון בכות מספר עלעלים גדול ולשני האחרים מספר עלעלים קטן. לפלפלון מכונף, שהעלים שלו יש ציר מכונף ומורכבמ-4 עד 6 זוגות ולפלפלון דמוי אלה בדרך כלל לא יותר מ-3 זוגות ועוד עלעל אחד בקצה.
פלפלון בכות

פלפלון בכות (Schinus Molle) הוא עץ רחב-עלים ירוק-עד המגיעים בגובהם ל-6 מ' או למעלה מזה. הענפים נטויים כלפי מטה. העלים מנוצים אי-זוגיים, באורך של 25 ס"מ. עם ציר עלה שאינו מכונף ו-9 עד 20 זוגות עלעלים. העלעלים דמויי סרגל או דמוי אזמל ושפתם משוננת לעיתים קרובות, אורכם 3 עד 6 ס"מ. הפרחים זעירים וערוכים במכבדים מסועפים מאוד. הפרי ורוד, קוטרו 6 עד 8 מ"מ. פלפלון בכות מכונה גם פלפלון קליפורניה או פלפלון רך או פלפלון מצוי, גדל בצידי הדרכים אך עדיין לא יצר אוכלוסיות גדולות עדיין. ראו הרחבה בערך פלפלון בכות.
פלפלון דמוי-אלה

פלפלון דמוי-אלה (Schinus terebinthifolia Raddi) הוא שיח או עץ רחב-עלים ירוק-עד המגיעים בגובהם עד ל-7 מ'. העלים מנוצים אי-זוגיים, מורכבים מ-3 עד 4 זוגות עלעלים ועוד עלעל נוסף בקצה, ובדרך כלל מספרם 7. פטוטרת העלה קצרה ולעיתים ציר העלה מכונף. העלעלים גלדניים אליפטיים ומוארכים, באורך 3 עד 7 ס"מ וברוחב אחד עד שני ס"מ. צבעם ירוק כהה בצד העליון ובהיר יותר בצד התחתון. הפרחים זעירים וערוכים במכבדים צפופים, והפירות בצבע ורוד או אדום בוהק. הפריחה מחודש מרץ עד חודש מאי. תפוצתו הטבעית היא מברזיל ועד צפון-מזרח ארגנטינה, שם הוא גדל בעיקר באזורים טרופיים יבשים עונתיים. בישראל הוא הובא כעץ נוי, והתפשט כפליט תרבות ואף הפך למין פולש. ראו הרחבה בערך פלפלון דמוי-אלה.
פלפלון מכונף

פלפלון מכונף (Schinus lentiscifolia Marchand) הוא שיח או עץ נוי שמוצאו צפון מזרח ארגנטינה, דרום ברזיל דרך פרגוואי ואורוגוואי והוא גדל בעיקר באזורים טרופיים יבשים עונתיים. העלים מנוצים זוגיים, עם ציר עלה מכונף ו-4 עד 6 זוגות עלעלים. הפרחים הלבנים ערוכים במכבדים דלילים. הפרי ורוד או לבנבן. ייתכן ומדובר בעץ אחר ששמו פלפלון המסטיק (Schinus weinmanniifolia) שמוצאו משתרע מברזיל ועד צפון-מזרח ארגנטינה והוא גדל בעיקר באזורים טרופיים יבשים עונתיים.
פלפלון נטוי

פלפלון נטוי (Schinus polygama (Cav.) Cabrera) הוא שיח או עץ נוי רחב-עלים ירוק-עד, שמוצאו מצ'ילה ועד ארגנטינה (מנדוסה), והתאקלם בקליפורניה, טג'יקיסטן ותוניסיה. הוא גדל בעיקר באזורים סובטרופיים, המתאפיינים באקלים חם אך לא טרופי, עם קיץ חם ולח וחורף מתון. ענפיו משולשלים במידה מסוימת. העלים אינם מנוצים אלא פשוטים, מוארכים או דמויי ביצה הפוכה, באורך של 10 עד 25 מ"מ. הפרחים צהובים וערוכים בתפרחות חיקיות, והפרי אדום-ארגמני.
מינים נבחרים שלא מצויים בישראל

Schinus engleri - מין הנפוץ בארגנטינה, ברזיל ואורוגוואי. מאוים עקב פגיעה בבתי הגידול שלו.
Schinus pearcei - מין הנפוץ בבוליביה, צ'ילה ופרו.
Schinus venturIi - מין המצוי בארגנטינה ובבוליביה מאוים עקב פגיעה בבתי הגידול שלו.
הערות שוליים

↑  .Schinus L, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2 3  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 240-241
↑  צמחי ארץ ישראל, 1946, עמ' 41
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560592205171 
תפרחת של פלפלון בכות
פרח של פלפלון בכות
פרחים של פלפלון דמוי-אלה
עוקץ-עקרב

| עוקץ-עקרב |
| --- | --- |
 עוקץ-עקרב אירופי
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים קדומים
סדרה:: זיפנאים
משפחה:: זיפניים
סוג:: עוקץ-עקרב
שם מדעי
 Heliotropium ‏לינאוס, 1753
עֹקֶץ-עַקְרָב (שם מדעי: Heliotropium) הוא סוג של צמחים עשבוניים חד-שנתיים או רב-שנתיים, שעירים או מחוספסים, קוסמופוליטי ממשפחת הזיפניים. הסוג כולל 255 מינים מהם 13 מינים בישראל וסביבתה. מינים אחדים של עוקץ-עקרב ידועים כצמחי נוי תרבותיים, למשל עוקץ-עקרב שיחני (Heliotropium arborescens) שמוצאו מערב דרום אמריקה (בוליביה, פרו וקולומביה). עוקץ-עקרב ביצני אינו שייך לסוג עוקץ-עקרב אלא לסוג Euploca, אי-לכך מספר המינים הוא 13 ו-לא 14 כמופיע בספרות.
מקורות השם - אֶטִימוֹלוֹגִיָה (גִּזָּרוֹן)

השם המדעי הלטיני של הסוג Heliotropium משמעותו "פונה לשמש". ביוונית, המילה "helios" משמעותה "שמש", ומשמעות המילה "trepein" היא "לפנות". בפועל, הפרחים ולא התפרחת פונים לשמש.
השם העברי "עוקץ העקרב" שניתן לסוג מופיע לראשונה בחוברת של אפרים רובינוביץ' "שמות צמחי ארץ ישראל שנתחדשו או שנתבררו", שראה אור בשנת תרע"ז (בסעיף 111). השם ניתן במילון "ילקוט הצמחים" (בסעיף 520) משנת 1930, בהסתמך על הכתוב בתלמוד ירושלמי, מסכת עבודה זרה,  פרק ב', הלכה ב' ובמסכת שבת,  פרק י"ד, הלכה ד'. השם אושרר במילון "צמחי ארץ ישראל – שמות המשפחות והסוגים" משנת 1946 בסעיף 438 ונקבע סופית ללא ה' הידיעה – עוקץ-עקרב.
מורפולוגיה

הגבעולים גלילים (עגולים בחתך רוחב).
העלים מסורגים וחסרי לוואים, ועל פי רוב בעלי עורקים בולטים בצדם העליון.
התפרחות עקרביות חד-צדדיות (במינים מדבריים גבעול התפרחת ישר על פי רוב ואינו מסתלסל בקצהו בצורת זנב של עקרב). תפרחות עקרביות חד-צדדיות הן תפרחות סיומיות חד-בדיות, שפרחיהן על צד אחד של ציר התפרחת. התפרחות אינן מלוות בחפים, ואף הפרחים אינם מלווים בחפים או עלים (לפחות ברובה הגדול של התפרחת). הפרחים על פי רוב יושבים (ללא עוקץ) או כמעט יושבים בתפרחות שמסודרים לאורך קצות הגבעולים.
הפרחים קטנים, דו-מיניים ובעלי שחלה עילית. הפרחים נכונים, מאוחי עלי כותרת בבסיסם, שצבעם לבן עם כתם צהוב במרכזם או צהובים ונושרים כיחידה אחת.
הגביע בעל 5 עלים צרים, מפורדים, והוא משתייר, דהיינו הוא גדל ומתרחב עם הבשלת הפרי.
הכותרת נכונה, בעלת 5 עלי כותרת מאוחים ועשויים בדמות מסמר או משפך (צינור שמסתיים באוגן של 5 אונות. כל האונות שוות זו לזו בגודלן ובצורתן ולפעמים יש שן אחת בין כל שתי אונות. לוע הכותרת חסרת קשקשים קטנים מבפנים (בשונה מסניפטון).
האבקנים 5, קבועים על צינור הכותרת ואינם ערוכים מול עלי הכותרת, הזירים קצרים מאוד, המאבקים חבויים בתוך צינור הכותרת או בולטים מתוכה במקצת. המאבקים נפתחים לאורכם.
השחלה עילית, בעלת שני עלי שחלה, ושתי מגורות. כל מגורה מתחלקת לשתי מגורות על ידי מחיצה מדומה. השיליה זוויתית.
עמוד השחלה יושב בראש השחלה, הצלקת מורחבת בבסיסה, דמוית חרוט או מרצע.
הפרי מפרדת העשוי כרגיל מ-4 פרודות נפרדות יבשות חד-זרעיות, לפעמים הפרודות מאוחות שתיים שתיים או כל ארבעתן יחד, ולפעמים חלק מהן מתנוון. הפרודות הנפרדות יושבות בתוך גביע משתייר, וביניהם מצויה השחלה.
מיני הבר בישראל וסביבתה

בישראל וסביבתה גדלים בר 13 מינים, מהם 7 חד-שנתיים ו-6 בני שיח. לכולם פרחים לבנים מלבד עוקץ-עקרב צהוב ולעוקץ-עקרב מדברי שפרחיו בשני צבעים על אותו הצמח: פרחים לבנים לצידם של פרחים צהובים. כולם שעירים ולא בשרניים מלבד עוקץ-עקרב בשרני שהוא צמח גר אמריקאי.
מתוך 6 בני שיח, שלושה מהם צמחי מדבר קיצוני מובהקים: עוקץ-עקרב מדברי, עוקץ-עקרב גלוני (לשניהם עלים צרים) ועוקץ-עקרב ים-המלח, שלפעמים חולקים את אותו בית גידול. הרביעי, עוקץ-עקרב עגול-עלים מצוי בכל הארץ, אך לא במדבר הקיצוני, החמישי, עוקץ-עקרב צהוב הוא צמח חולות נודדים במדבר. השישי, עוקץ-עקרב בשרני הוא בן שיח נדיר מאוד, בשרני וקירח, שבית גידולו רק בעמק עכו וחוף הגליל על קרקעות מלוחות וחולות מיוצבים בחוף הים.
מתוך 7 מיני עוקץ-עקרב החד-שנתיים שלושה מהם נדירים: עוקץ-עקרב ארם-צובא, עוקץ-עקרב שעיר-פרי, עוקץ-עקרב בשרני. לכל אחד מהשלושה סימן היכר ברור: לע"ע ארם צובא יש שן זקופה בין כל שתי אונות כותרת מעוגלות ועלים צרים. לע"ע שעיר-פרי יש פרי שעיר. לע"ע בשרני יש גבעול ועלים בשרניים.
ארבעת המינים האחרים, קיציים, לעיתים חולקים אותו בית גידול: עוקץ-עקרב שעיר, עוקץ-עקרב אירופי, עוקץ-עקרב שרוע ועוקץ-עקרב אפור. לכל אחד מהם שעירות שונה, ואונות הכותרת מעוגלות מלבד לעוקץ-עקרב אפור שאונות הכותרת שלו משולשות-מחודדות עד קהות (אבל לא מעוגלות). עוקץ-עקרב ביצני אינו שייך לסוג עוקץ-עקרב אלא לסוג Euploca.
עוקץ-עקרב אירופי

עוקץ-עקרב אירופי (Heliotropium europaeum) הוא צמח עשבוני חד-שנתי מצוי שגדל בבתות, צידי דרכים, קרקעות כבדים (לא רק) ובתי גידול מופרעים מהגולן בצפון ישראל עד צפון הנגב. הפריחה מסוף אפריל עד תחילת נובמבר. ראו ערך מורחב.
עוקץ-עקרב אפור

עוקץ-עקרב אפור (Heliotropium bovei) הוא צמח עשבוני חד-שנתי ים-תיכוני מצוי, שגובהו 30 עד 50 ס”מ, מסועף מבסיסו. הוא מאפיר במקצת, וכולו מכוסה שערות לבנבנות קצרות והדוקות. הוא מצוי בשדות מעובדים, במקומות נטושים, בצדי דרכים ובקרקעות כבדות במרכז וצפון הארץ.
הגבעולים גליליים ועדינים, שרועים עד זקופים והם מסתעפים מבסיסם ומתפצלים לאורכם לגבעולים משניים.
העלים מסורגים, פשוטים, נישאים על פטוטרות. הטרפים דמויי ביצה או אליפטיים, קהים או מעט מחודדים בקודקודם, שפתם אינה גלית. הטרפים מכוסים שערות אפורות, קצרות צפופות והדוקות המקנות לצמח גוון אפרפר (אבל לא מכסיף כמו בעוקץ-עקרב עגול-עלים). השערות אינן יוצאות מתוך יבלות (בשונה מעוקץ-עקרב אירופי). העורקים שקועים על פני הטרף ובולטים בצדו התחתון.
התפרחות העקרביות מרובות פרחים וארוכות מאד. לעיתים קרובות התפרחות מסודרות במזלג בראשי הגבעולים. ציר התפרחת מתארך עם ההתבגרות והרווחים בין הגביעים המבשילים גדלים. תפרחת שסיימה לפרוח עשויה להגיע לאורך של יותר מ-20 ס”מ.
הפרחים יושבים כמעט יושבים (העוקצים קצרים) על ציר התפרחת, מרוחקים למדי זה מזה, ערוכים בשורה אחת מסורגת קלות. הפרחים דמויי משפך, בולטים רק במעט מהגביע, קוטרם 4 מ”מ בערך, צבעם לבן ובמרכזם בפתח צינור הכותרת יש כתם צהוב.
הגביע זיפני ומחולק ל-5 אונות צרות, דמוי אזמל ומחודדות בקודקודן. ואורכו 4 מ"מ והוא ארוך כאורך צינור הכותרת או מעט יותר. לעיתים קרובות הגביע משתייר על ציר התפרחת לאחר ההבשלה ובגביע המתפרה יש 2 עד 4 פרודות זעירות.
הכותרת בעל 5 אונות שאינן פרושות, אורכה 5 מ"מ, קירחת מבפנים, אונות הכותרת משולשות-מחודדות עד קהות (אבל לא מעוגלות כעוקץ-עקרב אירופי), חודיהן ישרים ופונים החוצה ממרכז הפרח. האונות הלבנות, שעירות בשטחן הפונה אל החוץ וקירחות בשטחן הפנימי, לעיתים מצויה שן זעירה בין האונות. אורך צינור הכותרת כאורך אונות האוגן.
האבקנים 5, גדולים וקבועים בחלק התחתון של צינור הכותרת (לא במרכזה כמינים אחרים). המאבקים מסתיימים בחוד (בשונה מעוקץ-עקרב אירופי שמאבקיו אינם מסתיימים בחוד). עמוד השחלה קצר מאוד, נושא צלקת חרוטית מורחבת בבסיסה וארוכה, אורך הצלקת גדול מרוחבה, והיא שעירה בקצה.
הפרי נפרד ל-4 פרודות זעירות, מחודדות, מקומטות-מגובששות, שעירות מעט או קירחות, שעטופות בגביע משתייר. בין הפרודות הבשלות בולטת צלקת חרוטית טיפוסית. הגביע ניתק מהגבעול יחד עם הפרודות בשונה מעוקץ-עקרב אירופי ועוקץ-עקרב עגול עלים, שהגביע שלהם נשאר על הציר התפרחת, גם לאחר שנשרו מעליו הפרודות.
הפריחה מסוף מרץ עד תחילת אוקטובר.
עוקץ-עקרב ארם-צובא

עֹקֶץ-עַקְרַב אֲרַם-צוֹבָא (Heliotropium myosotoides Banks & Sol) הוא צמח עשבוני חד-שנתי נדיר, קייצי עדין ונמוך (גובה עד 20 ס”מ) ובעל גבעול זקוף הגדל בעיקר במחשופי סלעי גיר (נארי) בחבל הים-תיכוני ולא במדבר. הצמח כולו מאפיר ומכוסה זיפים קשים זקופים וצפופים. העלים צרים, קשים ודמויי אזמל תמימים ולא גלוניים, כסותם זיפנית (בשונה ממינים אחרים שעליהם מכוסים משערות עדינות. הפרח קטן (3 מ”מ), לבן, עם כתם צהוב עז קטן בלוע הכותרת. אונות הכותרת מעוגלות, וישנה שן מחודדת זקופה, שניצבת לאוגן הכותרת, בין כל 2 אונות. שיניים אלה ייחודיות רק לעוקץ-עקרב ארם-צובא מבין כל המינים של עוקץ-עקרב בישראל (סימן היכר מובהק).
המאבקים ארוכים. בראש הצלקת יש מכחול של שערות. תפוצתו העולמית של עוקץ-עקרב ארם-צובא משתרעת בארצות מזרח הים התיכון. ההרים מצפון עד דרום. יכון. מדרום מזרח טורקיה לעיראק לסוריה ולבנון ולישראל. הוא נפוץ בארץ בעיקר באזורי ההרים מצפון עד דרום בעיקר גדל בכיסי-קרקע במשטחים של סלע סלעי גיר (נארי) בחבל הים תיכוני (לא במדבר). עוקץ-עקרב ארם-צובא פורח דווקא בקיץ, מסוף אפריל עד אמצע אוקטובר.
עוקץ-עקרב ביצני

עוקץ-עקרב ביצני (שם מדעי: Euploca ovalifolia, שם נרדף: Heliotropium ovalifolium) הוא צמח עשבוני חד-שנתי או בן שיח נדיר מאוד. עוקץ-עקרב ביצני אינו שייך לסוג עוקץ-עקרב אלא לסוג Euploca. עוקץ-עקרב ביצני מצוי במתחם מצומצם בתוך מאגרי שיקוע מנשה, כ-2 ק״מ מזרחית לאור עקיבא (8 ק”מ צפונית לחדרה). הופעת המין יציבה במקום. הוא מעדיף קרקעות חוליות-לחות או בוציות. מין זה עדין, זיפני-מלבין, שרוע עד זקוף, גובהו בארץ כ-25 ס"מ. העלים דמויי ביצה או דמויי אליפסה, מסתיימים בחוד פתאומי ומכוסים בשערות הדוקות. הפרי בעל ארבע פרודות מכוסות מבחוץ בזיפים הדוקים. הפריחה מסוף יוני עד סוף נובמבר.
עוקץ-עקרב בשרני

עוקץ-עקרב בשרני (Heliotropium curassavicum) הוא בן שיח נדיר מאוד. הוא היחיד מבני סוגו הגדלים בר בישראל שהוא קירח לחלוטין או בשרני וגם גר. מוצאו של עוקץ-עקרב בשרני מאמריקה ומאוסטרליה משם התפשט לאירופה, אסיה הקטנה וצפון אפריקה, דרום אפריקה הודו ומערב ההימלאיה ועוד. בישראל הוא גדל רק בעמק עכו וחוף הגליל על קרקעות מלוחות וחולות מיוצבים בחוף הים. הגבעולים עבים, בשרניים, מכחילים, מסועפים מעט, ובתנאים טובים הגבעולים מזדקפים עד זקופים ומגיעים לגובה של עד 50 ס"מ. העלים מסורגים, פשוטים, בשרניים חסרי פטוטרות ודמוי סרגל. הטרפים תמים, קודקודם קהה והעורק הראשי שלהם ניכר בקושי. התפרחות נישאות בראשי הגבעולים ולעיתים יש בראש הגבעול מזלג תפרחות. התפרחות העקרביות נושאות לאורך צירם פרחים לבנים שערוכים בצפיפות, בשתי שורות מקבילות (בדומה לעוקץ-עקרב אירופי). אונות הכותרת פרושות לרווחה, קירחות, קודקודן קהה ושפתן גלונית. הגביע משתייר וחמשת האונות שלו מאוחות בבסיסן אל ציר התפרחת. הפרי עשוי 4 פרודות חומות, קירחות, מקומטות. הפריחה מתחילת אפריל עד סוף אוגוסט.