stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סופרטרמפ
חברי ההרכב

ריק דייוויס - שירה, קלידים, מפוחית, כתיבת שירים (מייסד שותף; 1970–1988, 1996–2002, 2010–2012)
רוג'ר הודג'סון - שירה, קלידים, גיטרות, גיטרה בס, כתיבת שירים (מייסד שותף; 1970–1983)
ריצ'רד פאלמר-ג'יימס - גיטרות, שירה, כלי הקשה, כתיבת שירים (1970–1971)
רוברט מילאר - תופים, כלי הקשה, מפוחית (1970–1971, נפטר ב-2024)
דייב וינטרופ - סקסופון, חליל, שירה (1970–1973)
קווין קורי - תופים, כלי הקשה (1971–1973)
פרנק פארל - בס, קלידים, קולות רקע (1971–1972, נפטר ב-1997)
דוגי תומסון - בס (1972–1988)
בוב סיבנברג - תופים, כלי הקשה (1973–1988, 1996–2002, 2010–2012)
ג'ון הליוול - סקסופונים, כלי נשיפה, קלידים, קולות רקע (1973–1988, 1996–2002, 2010–2011)
סטיב ריד - כלי הקשה (1987–1988)
מארק הארט - שירה, קלידים, גיטרה (1996–2002; מוזיקאי בסיבוב הופעות: 1985–1988)
קרל ורהיין - גיטרות, כלי הקשה, קולות רקע (1996–2002, 2010–2012; מוזיקאי בסיבוב הופעות: 1985–1986)
קליף הוגו - בס (1996–2002, 2010–2012)
לי תורנבורג - טרומבון, חצוצרה, קלידים, קולות רקע (1996–2002, 2010–2012)
טום וולש - כלי הקשה (1996–1997)
ג'סי סיבנברג - שירה, גיטרות, כלי הקשה (1997–2002, 2010–2012), קלידים (2010–2012)
גייב דיקסון - קלידים, שירה (2010–2012)
קאסי מילר - קולות רקע (2010–2012)
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

Supertramp (1970)
Indelibly Stamped (1971)
Crime of the Century (1974)
Crisis? What Crisis? (1975)
Even in the Quietest Moments... (1977)
(1979) Breakfast in America
Famous Last Words... (1982)...
Brother Where You Bound (1985)
Free as a Bird (1987)
Some Things Never Change (1997)
Slow Motion (2002)
דיסקוגרפיה > אלבומי הופעה

(1980) Paris
(1988) 'Live 88
(1999) It Was the Best of Times
(2001) ?Is Everybody Listening
(2006) Live, 1997
(2010) 70-10 Tour
דיסקוגרפיה > אלבומי אוסף

(1986) The Autobiography of Supertramp
(1990) The Very Best of Supertramp
(1992) The Very Best of Supertramp 2
(2005) Retrospectacle – The Supertramp Anthology
דיסקוגרפיה > אלבומי וידאו

(1990) ...The Story So Far
(2012) Live in Paris '79
דיסקוגרפיה > סינגלים

(1971) "Your Poppa Don't Mind"
(1974) "Dreamer" 
 "Bloody Well Right"
(1975) "Lady"
(1976) "Ain't Nobody But Me"
(1977) "Give a Little Bit" 
 "Babaji"
(1979) "The Logical Song" 
 "Breakfast in America" 
 "Goodbye Stranger" 
 "Take the Long Way Home"
(1980) "Dreamer (live)" 
 "Take the Long Way Home (live)" 
 "Breakfast in America (live)"
(1982) "It's Raining Again" 
 "Crazy"
(1983) "My Kind of Lady" 
 "Don't Leave Me Now" 
 "School"
(1985) "Cannonball" 
 "Still in Love" 
 "Better Days"
(1987) "I'm Beggin' You" 
 "Free as a Bird"
(1988) "It's Alright"
(1997) "You Win, I Lose" 
 "Listen to Me, Please"
דיסקוגרפיה > וידאו מוזיקה

(1970) "All Along The Watchtower"
(1974) "Dreamer" 
 "Rudy"
(1975) "Lady"
(1976) "Another Man's Woman"
(1977) "Give a Little Bit" 
 "Babaji" 
 "From Now On"
(1979) "The Logical Song" 
 "Breakfast in America" 
 "Goodbye Stranger"
(1980) "Take the Long Way Home"
(1982) "It's Raining Again" 
 "Crazy"
(1983) "My Kind of Lady"
(1985) "Cannonball" 
 "Better Days"
(1987) "I'm Beggin' You"
(1988) "Free as a Bird"
(1997) "You Win, I Lose" 
 "Listen to me Please"
הערות שוליים

↑  Breithaupt, Don; Breithaupt, Jeff (2000), Night Moves: Pop Music in the Late '70s, St. Martin's Press, ISBN 978-0-312-19821-3
↑  Smith, Troy L. (1 באוגוסט 2016). "Rock & Roll Hall of Fame: 7 so-called snubs that shouldn't be inducted". Cleveland. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kelly, Brian (6 בנובמבר 2019). "Dreamer brings Supertramp's music to Sudbury". The Sudbury Star. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "SUPERTRAMP biography". The Great Rock Bible. אורכב מ-המקור ב-5 ביוני 2019. נבדק ב-8 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Heatley, Michael. "Indelibly Tramped". Record Collector. נבדק ב-9 בינואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Beviglia, Jim (2024-04-09). "Behind the Album: How Supertramp Became the Unlikeliest Rock Heroes with 'Breakfast in America'". American Songwriter (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-08-06.
↑  Beviglia, Jim (2024-07-21). "The Story and Meaning Behind "Bloody Well Right," a Biting Track from Supertramp's Breakthrough Album". American Songwriter (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-08-06.
↑  "Rare appearance". The Buffalo News. 25 במאי 2007. אורכב מ-המקור ב-29 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Melhuish, Martin (1986). The Supertramp Book. Toronto, Canada: Omnibus Press. p. 22. ISBN 0-9691272-2-7.
↑  Trimaximalist (2022-04-16). "Supertramp -" (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2024-08-06.
↑  Melhuish, Martin (1986). The Supertramp Book. Toronto, Canada: Omnibus Press. p. 28. ISBN 0-9691272-2-7.
↑  "Crime Of The Century: Chatting with Roger Hodgson". HuffPost. 16 בדצמבר 2014. נבדק ב-8 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Eye of the Acoustic Storm: Supertramp/Roger Hodgson". נבדק ב-8 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Fuentes, Abel (2021). Tramp's Footprints: The History of Supertramp. UNO Editorial. ISBN 978-8418881374.
1 2  Melhuish, Martin (1986). The Supertramp Book. Toronto, Canada: Omnibus Press. pp. 31–41. ISBN 0-9691272-2-7.
↑  תבנית:IMDb title
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407791305171  BIBSYS: 6075526  BnF: cb13906847f (data)  GND: 5068327-5  ISNI: 0000 0001 1503 5028  LCCN: n91071631  MusicBrainz: d2ff6b6b-fc30-48dc-8952-06f9d8fc64f8  NKC: xx0025436  SUDOC: 078069629  VIAF: 127773590   WorldCat (עם VIAF): 127773590
כאחד האדם

"כאחד האדם" הוא אלבום האולפן ה-12 והאחרון של הזמרת הישראלית קורין אלאל. את האלבום הוציאה ב-21 באוגוסט 2017 לאור חברת התקליטים PIL על גבי תקליטור. כמו כן, הוא הופץ גם לשירותי הסטרימינג, דוגמת ספוטיפיי ואפל מיוזיק. הוא מונה תשע רצועות, כולן מושרות בעברית, ואורכו עומד על כחצי שעה.
עטיפת האלבום מציגה שמיים כחולים עם עפיפון סגול במרכז התמונה, שמחובר לחוט דק. בצד ימין כתוב בכתב יד את שם האלבום, "כאחד האדם", בעברית ובצידו השמאלי שם האמנית "קורין אלאל" בעברית גם כן. מתחת לכיתוב בעברית מופיעה התרגום באנגלית "Korin Alal | As an Ordinary Person". בפינת התחתונה השמאלית של התמונה, ניתן לראות ציפור עפה ברקע הכחול.
את האלבום הפיק מוזיקלית מיכאל גוטליב.
רשימת רצועות

| כאחד האדם> מס' | כאחד האדם> שם | כאחד האדם> משך | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  | כאחד האדם>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מעבר לגדר  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | מישור  | 2:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | עפיפון  | 3:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | כאחד האדם  | 4:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ענן כחול  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | סופה  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | סנונית  | 4:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | מהומות  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | הסאונדמן של העולם  | 3:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 31:52 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  קורין אלאל – כאחד האדם, דיסקוגס
↑  עמוד הבית, באתר michael-gottlieb (באנגלית)
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" |  |
נס חציית הירח

מוחמד מפצל את הירח. ציור פרסי בצבעי מים מהמאה ה-16. פניו של מוחמד מכוסות. מוצג כיום בדרזדן, גרמניה.
נס חציית הירח או פיצול הירח הוא אחד מהניסים שביצע הנביא מוחמד, מייסד האסלאם, כפי שמסופר במקורות המוסלמיים. הנס אירע במכה לפני ההג'רה, בשנת 617 לספירה, כאשר בני שבט קורייש ביקשו ממוחמד סימן המציין את אמיתות נבואתו. הנביא התפלל והירח נחצה לשני חלקים מעל ג'בל א-נור. חציו הופיע מעל הר "אבו קובייס" וחציו מעל הר "קועייקיעאן", מההרים הסובבים את מכה.
בקוראן ובחדית'

המוסלמים מאמינים שהאירוע הוא אחד מהסימנים לאמיתות נבואתו של מוחמד. הנס מוזכר בקוראן בסורת אל-קמר (סורת הירח):
קָרְבָה הַשָּׁעָה וְנִבְקַע הַיָּרֵחַ: וּבִרְאוֹתָם אוֹת יָסוּרוֹ וְאָמְרוּ “כְּשָׁפִים מְמֻשָּׁכִים”: וַיְכָחֲשׁוּ וַיֵּלְכוּ אַחֲרֵי תַּאֲווֹתֵיהֶם, וְאוּלָם כָּל דָּבָר קָבוּעַ אֵיתָן:
המקור בערבית
اقْتَرَبَتِ السَّاعَةُ وَانْشَقَّ الْقَمَرُ  وَإِنْ يَرَوْا آيَةً يُعْرِضُوا وَيَقُولُوا سِحْرٌ مُسْتَمِرٌّ
חלק מהעולמא פירשו שבקיעת הירח שנעשתה היא עדות לתחיית המתים הקרבה, ויש שכתבו שלעתיד הרקיע כולו ייחצה יחד עם הירח, ופיצול הירח הוא בעצם הסרת החלק החשוך מהירח.
לפי המקורות האיסלאמיים בספרי החדית', הנס התרחש בעיר מכה, חמש שנים לפני ההג'רה באחד הלילות, לפני הקרב על בדר. אנשים מן המדבר הגיעו למכה מאוחר יותר, ובני קורייש סיפרו להם שהם ראו את בקיעת הירח. אחד מאנשי המדבר שנקרא 'אבו ג'הל' התכחש לדבריהם ותיאר את הנס כאחיזת עיניים ("כשפים ממושכים"), ולכן נכתבו הפסוקים השני והשלישי בסורה ("ויכחשו וילכו").
פרשנים כגון אל-זמח'שרי, אימאם אל-קורטובי ונוספים פסקו שהאמונה בנס חציית הירח נחשבת למֻתַוַואתִר, החלק שנחשב לאמין ביותר בחדית'. לפי הסיפור, היו עדים לכך חלק מבני לווייתו של מוחמד, הצחאבה, כגון עבדאללה אבן מסעוד, עבדאללה בן עומר בן אל-ח'טאב, אנאס ואבן אל-עבאס. האירוע הוזכר גם בצחיח אל-בוח'ארי ובצחיח מוסלם, שהם בין ספרי החדית' הנחשבים ביותר בקרב המוסלמים.
הפרשן בן המאה ה-20 סיד אבו אל-אעלא מודודי כתב שהנס נועד להראות שחוקי היקום ניתנים להפרה, כדי לשכנע את המאמינים בהיתכנותה של תחיית המתים:
התופעה המדהימה והנפלאה של פיצול הירח הייתה סימן גלוי לאמת שתחיית המתים, שהנביא הקדוש מבשר להם את החדשות עליה, יכולה להתרחש ושהיא בפתח. הכדור הגדול של הירח התפצל לשני חלקים נפרדים מול עיניהם. שני החלקים נפרדו והתרחקו כל כך זה מזה, עד שעבור המתבוננים חלק אחד הופיע בצד אחד של ההר והשני בצידו האחר.
ואז, בין רגע השניים הצטרפו מחדש. זו הייתה הוכחה ברורה לאמת שחוקי היקום לא נצחיים ולא אלמותיים, אפשר לשבש אותם. כוכבים ענקיים וכוכבי לכת יכולים להתפצל, להתפורר, להתנגש זה בזה, וכל מה שתואר בקוראן בקשר לתיאור הפרטים של תחיית המתים, יכול לקרות.
התייחסויות מודרניות > ביקורת

במאה ה-18 הפילוסוף הסקוטי דייוויד יום הציב מבחן סבירות לקיומם של ניסים. בספרו "מחקר בדבר בינת האדם" הוא הציג את שתי האפשרויות זו מול זו: או שהעדות על הנס אמינה מספיק כדי לקבל שחוקי הטבע הופרו באמת, או שהעדות שקרית באופן כלשהו. שתי האפשרויות ניצבות זו מול זו, תוקפם של חוקי הטבע אל מול אמינותם של עדויות אנושיות. האפשרות שהניסיון האנושי לגביה רב, מקיף ומבוסס יותר – היא זו שתגבר.
לדבריו, למין האנושי יש חיבה מיוחדת לסיפורי פלאות, סיפורים אלה לרוב מתרחשים במקום או בזמן רחוקים מכדי שיהיה אפשרי לבחון אותם בביקורתיות, ובנוסף הם קיימים בדתות מתחרות, ומקזזים זה את אמינותו של זה. על כן הניסיון לגבי תקפותם של חוקי הטבע רב ומבוסס יותר מאשר אמינותם של מסַפְּרים אנושיים.
התייחסויות מודרניות > במאה ה-21

באתרי אינטרנט מוסלמיים רבים שבהם דנו בנושא "הניסים המדעיים שבקוראן" (טענה מודרנית המתבססת על אעג'אז אל-קוראן, פלא הקוראן, ולפיה הקוראן צפה מראש את התגליות המדעיות המודרניות), תמונות תקריב של הירח ועליו בקיעים שצולמו בידי נאס"א זכו לתפוצה רחבה. זאת למרות הקביעה של נאס"א שאין עדות לבקיעה של הירח בעבר, שכן החריצים על פניו הם תופעת טבע הנובעת משינויים גאולוגיים.
ראו גם

טיעון מן הנס
הערות שוליים

↑  "انشقاق القمر معجزة وحجة على أهل مكة". 2011-08-17. נבדק ב-2021-06-09.
↑  "الباحث القرآني". נבדק ב-2021-06-11.
↑  "معجزةُ انشقاقِ القمَر بين يقين المُثبتين ومعارضات المشكِّكين | مركز سلف للبحوث والدراسات". 2020-10-25. נבדק ב-2021-06-09.
↑  דייוויד יום, מחקר בדבר בינת האדם, על הניסים
↑  Arun Nag, Split Moon image goes viral on WhatsApp; Fact Check, Digiteye India, ‏14 April 2020
↑  Crack on moon confirms Prophet Muhammad (S) had split it | Jafariya News Network, Jafariya News Network
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: insikakul-kamer 
צילום של בקיעים בירח ממשימת אפולו 10, שנת 1969. בתחילת המאה ה-21 הצילום הפך לוויראלי ברשת עם הטענה שהסדקים הם שרידים לנס חציית הירח של מוחמד.
Kof-K

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מיקום המטה:  טינק 
  
 www.kof-k.org
 
סמל Kof-K לכשר (מונח על מוצרים שנבדקו)
Kof-K (כ-K) היא סוכנות לכשרות, הממוקמת בטינק, ניו ג'רזי, אשר יהודים אורתודוקסים רבים ברחבי העולם סומכים עליה בהשגחה על כשרות. היא אחת מה-"Big Five" המשגיחות על כ-80 אחוזים מהמזון הכשר הנמכר בארצות הברית, שם יותר משליש מכלל המזון נתון להשגחה של כשרות כלשהי.
מייסדה ומנהלו הרבני היה הרב ד"ר הארווי (זכריה) סנטר ז"ל.
חותמת הכשרות של Kof-K ניתנת בעיקר למוצרים, אך ניתנות גם תעודות כשרות של Kof-K לבתי עסק.
הערות שוליים

↑  Medina, Jennifer (2007-01-27). "Porn Filmmaker Finds Out a 'K' Can Be Owned". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29.
1 2  Paquette, Carole (1996-02-25). "Challenge to Kosher Laws Raises Some Deeper Issues". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29.
1 2  Timothy D. Lytton, Kosher, Harvard University Press, 2013-04-01. (באנגלית)
↑  Fishkoff, Sue (2010-07-03). "Opinion | Red, White and Kosher". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-29.
↑  In Kosher, We Trust?, The Forward
↑  Nancy Ryan, Tribune Staff Writer, KOSHER FOODS' APPEAL WIDENS, chicagotribune.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Jenny Gans, KOF-K Kosher: How A Local Family Business Became a Kashrus Leader, jewishlinknj.com (באנגלית בריטית)
↑  Mrs. Anne (Honey) Senter - RYNJ Legacy Award, www.rynj.org (באנגלית)
↑  Tuller, David (1987-04-05). "WHAT'S NEW IN KOSHER FOOD". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-07-30.
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009538775905171  LCCN: no95031827   WorldCat (עם LCCN): no95-031827 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נמניה ראדולוביץ'

| --- | --- |

 לידה:  18 באוקטובר 1985 (בן 39) ניש, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 מוקד פעילות:  פריז 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז, בית הספר למוזיקה ע"ש קוסטה מאנוילוביץ בזמון 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  סרבית, צרפתית 
 כלי נגינה:  כינור 
 www.nemanja-radulovic.com
 פרופיל ב-IMDb
 
נמניה ראדולוביץ' (בסרבית קירילית: Немања Радуловић; נולד ב-18 באוקטובר 1985), הוא כנר סרבי.
חיים וקריירה

ראדולוביץ' החל ללמוד כינור ב-1992. ב-1996 הוענק לו פרס אוקטובר למוזיקה של העיר בלגרד, ובשנה שלאחר מכן קיבל פרס מיוחד ממשרד החינוך הסרבי, "כישרון 1997". הוא המשיך את לימודיו המוזיקליים ב-1998 ב־Hochschule für Musik Saar ב- זארבריקן עם יהושע אפשטיין, ובשנת 1999, באוניברסיטה לאמנויות בבלגרד. בגיל ארבע עשרה הוא עבר לצרפת כדי ללמוד אצל פטריס פונטנרוסה בקונסרבטוריון של פריז .
בשנת 2006, בהתראה קצרה, הוא החליף את מקסים ונגרוב בקונצ'רטו לכינור של בטהובן יחד עם התזמורת הפילהרמונית דה רדיו פראנס ומיונג-וון צ'ונג ב-אולם פלייל. מאז, הוא הופיע כסולן בינלאומי עם שני ההרכבים הקאמריים שהקים, The Devil's Trills ו-Double Sens. הוא מופיע בקביעות עם נגנית הנבל מריאל נורדמן  והפסנתרניות לור פבר-קאהן, דומיניק פלנקיד וסוזן מאנוף. ראדלוביץ׳ קשור קשר הדוק לפסטיבל דה נויט רומנטיקה. ראדולוביץ' מנגן בכינור משנת 1843 מאת ז'אן-בטיסט ויאלום .
פרסים והצטיינות

1996 - פרס אוקטובר, העיר בלגרד
1997 – "כישרון השנה", משרד החינוך הסרבי
1998 - מקום חמישי, תחרות הכינור הבינלאומית "רודולפו פרייס ליפייזר"
2001 - זוכה תחרות הכינור סטרדיווריוס, קרמונה, איטליה
2001 - מקום ראשון וזוכה בתחרות הבינלאומית של ג'ורג' אנסקו, פרס מיוחד לפרשנות לסונטת אנסקו השלישית. בוקרשט, רומניה
2003 - פרס ראשון, תחרות הכינור הבינלאומית של יוסף יואכים, הנובר, גרמניה
2005 - "התגלית הבינלאומית של השנה", המוזיקה הקלאסית של ויקטואר
2006 – "כוכב עולה", 2006/2007
2014 – "סוליסט אינסטרומנטלי", המוזיקה הקלאסית של ויקטואר
2017 – מסדר הכוכב של קאראדורה
2017 - Chevalier des arts et des lettres, תואר לאומי צרפתי
דיסקוגרפיה

2006 - Pièces pour violon seul (Transart Live)
2008 - מנדלסון, קונצרטים לכינור 1 ו-2 (Transart Live)
2009 - Les trilles du diable (Decca)
2010 – בטהובן, סונטות לכינור ופסנתר 5, 7 ו-8, עם סוזן מאנוף, פסנתר (Decca)
2011 – Les cinq saisons (les quatre saisons de Vivaldi et "Spring in Japan", הרכב המקורי של אלכסנדר סדלאר) (Decca)
2013 - Après un rêve, עם Marielle Nordmann (Transart)
2013 - פאגניני פנטזיה (Deutsche Grammophon)
2014 - Carnets de Voyage (Deutsche Grammophon)
2014 - מסע מזרח (Deutsche Grammophon)
2016 - באך (Deutsche Grammophon)
2017 - צ'ייקובסקי: קונצ'רטו לכינור - וריאציות רוקוקו (Deutsche Grammophon)
2018 - באיקה (Deutsche Grammophon)
2020 - יסודות (Deutsche Grammophon)
2022 – Roots (קטלוג שיווק Classique/Warer Classics)
2023 – בטהובן, קונצ'רטו לכינור אופ. 61 D Major u. סונטה לכינור מס' 9 "קרויצר"
הערות שוליים

↑  "Nemanja Radulovic, First Prize 2003". Jjv-hannover.de. נבדק ב-15 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Marielle Nordmann et Nemanja Radulovic enfin réunis en CD" (בצרפתית). Fnac.com. נבדק ב-15 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Tomislav Nikolić povodom Dana državnosti odlikovao 84 ličnosti i institucije". Blic. 13 בפברואר 2017. נבדק ב-15 בפברואר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810594394205606  BnF: cb146006848 (data)  GND: 1069609870  ISNI: 0000 0003 7201 026X  LCCN: no2015016324  MusicBrainz: c5ee7c2c-97b2-4b5a-96c8-b6a32102c9e9  NKC: xx0210493  SUDOC: 085188093  VIAF: 12555599   WorldCat (עם VIAF): 12555599 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נמניה ראדולוביץ'".
נמניה ראדולוביץ' במהלך הקונצרט שניתן באופרה של וישי ב-11 בנובמבר 2016 עם התזמורת Noord Nederlands Orkest בניצוחו של מישל טבצ'ניק
מריאל נורדמן, נבל, ונמניה ראדולוביץ', כינור, בחזרה ב־Escoutoux, ב-27 ביולי 2010
אח"י חרב (סער 3)

| --- | --- |


הספינות אח"י "חרב" ואח"י "חנית" מתודלקות יחדיו. צילום מירכתי א/מ "לאה", ברקע החוף הספרדי. 27 דצמבר 1969.
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 3
 סדרה קודמת:  סער 2
 סדרה עוקבת:  סער 4
 אוניות בסדרה:  אח"י סער, אח"י סופה, אח"י געש, אח"י חרב, אח"י חנית, אח"י חץ
 ציוני דרך עיקריים
 הושקה:  יוני 1969
 תקופת הפעילות:  1969–1986 (כ־17 שנים)
 אחריתה:  טובעה על ידי חיל-הים במטווח טילים
 מלחמות וקרבות:    מלחמת ההתשה     מלחמת יום הכיפורים   מלחמת לבנון הראשונה
 מידות
 הֶדְחֶק:  250 טון
 אורך:  45 מטר
 רוחב:  7 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  40 קשר
 גודל הצוות:  35 - 40 איש
 אמצעי לחימה
 חימוש:  תותח 76 מ"מ טילי הרפון טילי גבריאל מקלעי 0.5
אח"י חרב הייתה ספינת טילים מדגם סער 3 שפעלה בשירות חיל הים הישראלי משנת 1969 עד סוף שנות ה-80.
בשירות חיל הים

הספינה אח"י חרב נבנתה במספנות קונסטרוקסיון מקאניק דה נורמאנדי בשרבורג שבצרפת והובאה לישראל בשנת 1969 במסגרת מבצע נועה בה הוברחו מצרפת חמש ספינות טילים של חיל הים לאחר שצרפת הטילה אמברגו על יצוא נשק ממנה לישראל.
ב-9 באפריל 1973 השתתפה הספינה במבצע אביב נעורים והנחיתה סירות גומי מול חופי ביירות, בפעולה חוסלו כמה מבכירי אש"ף.
בשירות חיל הים > מלחמת יום הכיפורים

באוקטובר 1973  השתתפה הספינה בקרבות הזירה הימית במלחמת יום הכיפורים. ב-6 באוקטובר בקרב פורט סעיד הדפה הספינה ניסיון התקפה מצרי על מוצב של חיל הים בחופי סיני. 

בליל ה-8 באוקטובר השתתפה בקרב דמיאט במצרים והטביעה ספינת אוסא מצרית.

ב-11 באוקטובר השתתפה בהפגזת מטרות בחופי סוריה, היא השמידה מתקנים בנמל לטקיה.
בשירות חיל הים > המשך שירות

ב-30 באוקטובר 1976 איתרה אח"י חרב בפיקוד רוני פלג, שתי סירות מחבלים מערבית לנבי יונס סירה אחת הושמדה והשנייה נגררה לחיפה.
ערב מלחמת לבנון הראשונה הייתה הספינה בשלב אחרון של שיפוץ כללי במספנת חיל הים באילת. והיא הצטרפה למלחמה ב-24 ביוני 1982 כאשר חצתה את תעלת סואץ בדרכה מאילת לזירה הצפונית.
הספינה הוצאה מן השירות בסוף שנות ה-80 לאחר ההצטיידות בספינות הטילים המשודרגות מדגם סער 4.5.
בשנת 2002 הושקה ספינה מדגם סער 4.5 נירית, שנקראה גם היא אח"י חרב.
גלריה

ירכתי אח"י חרב ללא טילים מוכנה לקבל סירות גומי לקראת מבצע ברדס 54–55 .
ירכתי אח"י חרב בהתארגנות למבצע ברדס 54–55  פברואר 1973.
מפקד שייטת ספינות הטילים אל"ם שבתאי לוי (קצין) מקבל אורח מאפריקה בגשר אח"י חרב.
צוות אח"י חרב עם מפקד השייטת מיכאל ברקאי 9 באוקטובר 1973.
צוות אח"י חרב חזרה מקרב דמיאט בנמל חיפה
מפקד אח"י חרב סרן שמואל פרס בתקופת מלחמת יום הכיפורים.
צוות אח"י חרב על חרטום הספינה.
מפקדי הספינה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| שם  | תקופת פיקוד | התפתחות ואירועים מייחדים | תמונה |  |  |
| חיים שקד | 1969 - 1970 | השיט משרבורג |  |  |  |
| חיים גבע | 1969 - 1971 |  |  |  |  |
| גידי ינאי | 1971 - 1972 |  |  |  |  |
| שמואל פרס (פפר) | יוני 1972 – ינואר 1974 | מפקד במלחמת יום הכיפורים |  |  |  |
| שמואל שריג (שמיל) | 1974 |  |  |  |  |
| אורי צור (צ'רה) | 1974-1975 |  |  |  |  |
| הרצל שחף | 1976-1975 | סיוע לנוצרים בלבנון |   |  |  |
| אלכס אייל | אוקטובר 1976 – יולי 1977 | פירוק לקראת שיפוץ הצוות עבר לאחי געש |  |  |  |
| גל עמית | 1978 |  |  |  |  |
| חיים געש | דצמבר 1978 עד מאי 1979 |  |  |  |  |
| אהרון שפיר | ממאי 1979 – נובמבר 1981 |  |  |  |  |
| טוביה ברילון | נובמבר 1981 - 1983 | העברה מאילת והשתתפות במלחמת שלום הגליל |  |  |  |
| דיין יעקב | 1982-1983 |  |   |  |  |
| יוחאי בן יוסף | 1985 - 1986 | מפקדה האחרון |  |  |  |
ביאורים

↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר
הערות שוליים

↑  תקיפות נוספות בחוף סוריה, באתר עמותת חיל הים
↑  הנתונים לקוחים מעבודתו של אל"ם כוכבי אזרן, מפקדי ספינות הטילים לדורותיהם 28 במאי 2015.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
הרכבת האווירית והימית הסובייטית במלחמת יום הכיפורים

מטוס תובלה סובייטי מדגם אנטונוב 22
הרכבת האווירית והימית הסובייטית במלחמת יום הכיפורים היא מבצע של משלוחי סיוע נרחבים בדרך האוויר ובדרך הים של ברית המועצות ושאר מדינות ברית ורשה למצרים ולסוריה במהלך מלחמת יום הכיפורים.
רקע

לאחר מלחמת ששת הימים שוקמו צבאות מצרים וסוריה ברכש נרחב של מערכות נשק סובייטיות. הרכש הסובייטי החדיש נקלט בסיוע מדריכים ויועצים סובייטיים שהטמיעו בין היתר את תורת הלחימה הסובייטית. בשנים אלה היו שקועות המדינות בהתעצמות צבאית לקראת מלחמה עתידית שתביא לשחרור חבלי הארץ הכבושים מחזקת ישראל. נכונותה הרבה של ברית המועצות לספק ציוד צבאי וסיוע באה לידי ביטוי בנוכחות ממושכת של יועצים סובייטים על משפחותיהם, השלמה של ציוד שהושמד בקרבות ומבצעים מול ישראל במלחמת ההתשה, אספקה חלקית של מודיעין טקטי (כגון תצלומי לוויין סובייטיים) ואף נוכחות כוחות לוחמים על אדמת מצרים לצורך הגנה עליה.
השימוש הכמעט בלעדי בנשק ובתורת לחימה סובייטיים בצבאות ערב והשימוש האינטנסיבי של ישראל באמצעי לחימה מערביים ובעיקר אמריקאיים יצר מצב שבו הפך המזרח התיכון לזירת קרבות שבה נבחנת הטכנולוגיה ותורת הלחימה של הגושים כחלק מהמלחמה הקרה.
ב-7 באוקטובר, היום השני למלחמת יום הכיפורים, נוכחה ברית המועצות כי סוריה כבר נחלה תבוסה ברמת הגולן ואיבדה כ-900 טנקים. התעורר החשש אצל הסובייטים שגם מצרים תובס באופן דומה. לפיכך החליטו ב-9 באוקטובר לספק מיידית ציוד לחימה רב שימנע התמוטטות צבאית וכניעה של בנות בריתה וערעור מעמדה במזרח התיכון. החלטת ברית המועצות לספק את הציוד נעשתה בידיעה שאספקת הציוד בהכרח תאריך את המלחמה, על אף שהמלחמה נגדה אינטרסים חיוניים של ברית המועצות כ"הרגעת המצב" ומניעת התדרדרות מול ארצות הברית, ונסיונותיה של ברית המועצות להביא את הצדדים להפסקת אש שהחלו כבר ב-6 באוקטובר בשעות הערב. בסופו של דבר, האפשרות הריאלית של כניעת סוריה בשלב זה, הכריעה את הכף.
פניות של ארצות הברית לברית המועצות בבקשה להימנע מאספקת נשק במהלך הלחימה שעלולה לגרור עימות ישיר בין מעצמות העל לא נענתה ואף לא הביאה לצמצום של היקף הסיוע של הסובייטים.