stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבנר בן-זקן
ספריו

Ben-Zaken, Avner., Reading "Ḥayy Ibn-Yaqẓān" : a cross-cultural history of autodidacticism, The Johns Hopkins University Press, cop. 2011, ISBN 978-0-8018-9739-9
Ben-Zaken, Avner., Cross-cultural scientific exchanges in the eastern Mediterranean, 1560-1660, Johns Hopkins University Press, 2010, ISBN 0-8018-9992-3
בן זקן, אבנר, היסטוריון של מדע, קומוניזם כאימפריאליזם תרבותי : הזיקה בין הקומוניזם הארצישראלי לקומוניזם הערבי, 1948-1919, רסלינג, 2006
הערות שוליים

↑  Nathan Reingold Prize, History of Science Society (באנגלית אמריקאית)
↑  פרופ' אבנר בן-זקן, באתר הקריה האקדמית אונו
↑  בן-זקן אבנר, פרופ', תרבות חזותית וחומרית: איש סגל - בצלאל, באתר www.bezalel.ac.il
↑  ליאור נוביק, ‏"נמצאים בפני משבר היסטורי, מוסדות המדינה מגיעים לנקודת קריסה", באתר מעריב אונליין, 21 באפריל 2023
↑  https://socfell.fas.harvard.edu
↑   אבנר בן זקן, להקים את מדינת ישראל, באתר הארץ, 9 באפריל 2014
1 2  המכון למחשבה ישראלית
↑  אבנר בן־זקן, האם שייקספיר חתם על "היהירות של המדעים"?, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2012
↑  "אם אני לעצמי, מה אני? | אבנר בן זקן". העוקץ. 2011-12-21. אורכב מ-המקור ב-2018-04-04. נבדק ב-2018-04-04.
↑   אבנר בן זקן, להקים את מדינת ישראל, באתר הארץ, 9 באפריל 2014
↑   אבנר בן-זקן, האב, הבן ורוח הקטסטרופה, באתר הארץ, 23 באפריל 2015
↑   אבנר בן-זקן, המקורות ההיסטוריים לרתיעה ממרוקאים, באתר הארץ, 21 במרץ 2017
↑   אין מקום לחרטות, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2017
↑  עמותת קדמה - לקידום השוויון ב-חינוך וב-חברה בישראל ע"ר, באתר קדמה
↑  אמרתי להם, אבל במפלגת העבודה לא הקשיבו, באתר ynet, 15 באפריל 2019
↑  Vehicle awareness system, נבדק ב-2021-05-04
↑  1948 מתחילים מחדש - YouTube, באתר www.youtube.com
↑  דף הבית, באתר תנועה ישראלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284470805171  BIBSYS: 11021877  BnF: cb161839559 (data)  CANTIC: a10968520  GND: 142965669  ISNI: 0000 0001 0800 6296  LCCN: no2007033601  NTA: 333618661  RERO: 02-A023413973  SUDOC: 14674473X  VIAF: 58854413   WorldCat (עם VIAF): 58854413
ברנדט סובירו

| --- | --- |

ברנדט סובירו
 לידה:  7 בינואר 1844 לורד, המונרכיה של יולי 
 פטירה:  16 באפריל 1879 (בגיל 35) נבר, צרפת 
 חג:  16 באפריל 
 
ברנדט הקדושה מלורד, נולדה כמארי-ברנאר סובירו ולמעשה כמאריה ברנרדה סובירו (בצרפתית: Maria Bernada Soubirous באוקסיטנית; 7 בינואר 1844 - 16 באפריל 1879) היא קדושה של הכנסייה הקתולית.
ברנדט נולדה בלורד (Lourdes) שבדרום צרפת כבתו של טוחן. בין 11 בפברואר ל-16 ביולי 1858 היא דיווחה על 18 מקרים שבהם התגלתה אליה "גברת", כשהכוונה בעולם הנוצרי היא למרים, אם ישו, אף על פי שברנדט עצמה מעולם לא טענה שזוהי הגברת. בתחילה התייחסה הכנסייה הקתולית לדיווחים בספקנות, אך הטענות הוכרו כראויות לאמונה. היא הפכה לאחר מכן לנזירה, ומתה בעיר נוור (אנ') ממחלת השחפת.
אחרי מותה ב-16 באפריל 1879, נטען כי גופתה לא נרקבה, ומקדש לכבודה בלורד הפך למוקד לעלייה לרגל, אליו מגיעים מיליוני קתולים כל שנה. ב-8 בדצמבר 1933 הוכרזה על ידי הכנסייה הקתולית כקדושה.
הסופר היהודי פרנץ ורפל פרסם ספר בשם "שירת ברנדט"(אנ') ובו הוא מגולל באופן ספרותי ובכישרון נדיר את קורותיה של ברנדט סובירו מבוקר יום ההתגלות הראשונה ועד מותה ובכלל. ברנדט היא גם גיבורת סרט דרמה אמריקאי, "שירת ברנדט" משנת 1943, בבימויו של הנרי קינג, עם ג'ניפר ג'ונס בתפקיד הראשי.
גופתה של ברנדט סובירו

בשנת 1909, הבישוף גוטי מנברס והכנסייה הקתולית הוציאו את גופתה של סובירו מקברה, בנוכחות נציגי הכנסייה ושני רופאים. הם טענו כי גופתה נשמרה ללא ריקבון, למרות שחפצים שהיו עמה, כצלב ומחרוזת תפילה, התחמצנו. מקרה זה הוצג כאחד הנסים התומכים בהכרזתה כקדושה. לאחר מכן גופתה נשטפה והולבשה מחדש, ונקברה מחדש בארון קבורה כפול.
ב-1919, גופתה הוצאה שוב מקברה. ד"ר קומטה, שבדק את הגופה, ציין כי היא למעשה חנוטה, ומכוסה בעובש ובשכבת מלחים.
ב-1925, גופתה הוצאה מקברה בפעם השלישית, ונלקחו שרידים שנשלחו לרומא. נוצרה מסיכת פנים משעווה על סמך טביעת פניה ותמונותיה, כדי להציג אותה לציבור בצורה מכובדת. גם טביעות ידיה נלקחו לצורך הצגת הגופה ויצירת העתקים. שרידיה הונחו לאחר מכן בכלי שרידים עשוי זהב ובדולח, בקפלה על שמה בכנסייה הראשית של המנזר. ב-1928, ד"ר קומטה פרסם דוח על הוצאת הגופה השלישית. הוא ציין את ההשתמרות המושלמת של השלד, הרקמות הסיביות של השרירים, הרצועות והעור, ובעיקר את מצב הכבד לאחר 46 שנים, שלא היה נראה לו כתופעה טבעית.
ב-1970, המנזר בנוור הפך למרכז עלייה לרגל המוקדש לסובירו, המנוהל על ידי מתנדבים וכמה נזירות, המכונה Espace Bernadette Soubirous Nevers.
ראו גם

fr:Notre-Dame de Lourdes
fr:Marie (mère de Jésus)
fr:Incorruptibilité
הערות שוליים

↑  ברנדט סובירו באתר www.roman-catholic-saints.com
1 2 3  גופתה של ברנדט הקדושה מלורדס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258503505171  PLWABN: 9810599619005606  BIBSYS: 90385514  BNC: 000038352  BNE: XX1016183  BnF: cb11891469v (data)  CANTIC: a1197039x  GND: 118509713  ICCU: SBLV169953  ISNI: 0000 0001 2120 0720  LCCN: n81018719  NDL: 00457200  NKC: jn20000700160  NLA: 53004695  NLG: 109684  NTA: 069364214  RERO: 02-A026606786  SELIBR: 227363  SNAC: w6qr6kkv  SUDOC: 026721511  Trove: 1533203  ULAN: 500487305  VcBA: 495/45055  VIAF: 9843075   WorldCat (עם VIAF): 9843075 
תמונה של גופת ברנדט משנת 1925, לאחר הוצאתה בפעם השלישית מקברה, 46 שנה לאחר מותה
נגישות מידע ותקשורת

מכשיר טלכתב להנגשת טלפון לחירשים.
נגישות (באנגלית: Accessibility) היא מידת התאמתה של מערכת לשימושם של אנשים רבים ככל האפשר, כולל אנשים עם לקויות, שצריכים להשתמש במערכת בעזרת ציוד טכנולוגיה מסייעת (כגון תוכנות להקראה קולית לפלט צג המחשב או כיסאות גלגלים). אין לבלבל בין מונח זה למונח שמישות (Usability), המתאר מידת התאמתה של מערכת לשימושם של אנשים רבים ככל האפשר, כולל אנשים עם לקויות, בלא שאֶלה יצטרכו להשתמש במערכת בעזרת טכנולוגיה מסייעת.
לדוגמה: כספומט עם יכולת חיבור לצג ברייל הוא כספומט נגיש יותר לעיוורים מאשר כספומט בלא חיבור כזה. כספומט שמצויד באוזניות שנותנות פלט קולי עבור עיוורים הוא כספומט שמיש יותר מכספומט בלא אוזניות. נימוק: לעיוור קשה להשתמש בכספומט בלא יכולת חיבור לצג ברייל ושאינו מצויד באוזניות. עיוור יכול להשתמש בכספומט המצויד באוזניות בלי להביא איתו כל ציוד שהוא או להשתמש בכספומט בעל יכולת חיבור לצג ברייל כאשר הוא מביא עמו פריט טכנולוגיה מסייעת זה.
אנשים עם לקויות שונות עשויים להיתקל במחסומי נגישות למידע ותקשורת. לקויי שמיעה יכולים להתקשות בשיחה עם הזולת, בהקשבה לרדיו, לטלוויזיה, לטלפון וכיוצא בזה. לקויי ראייה מתקשים בשימוש בספרים, מחשבים, בצפייה בסרטים ועוד. לקויי תנועה מתקשים לחייג בטלפון, לתפעל מחשב, להפוך דפים בספר וכו'. אנשים עם לקויות קוגניטיביות עשויים גם הם להיתקל במחסומי נגישות מגוונים בתחום זה.
התחום המפותח ביותר בענף נגישות זה הוא נגישות המחשבים; פתרונות נגישות למחשב עצמו, לרשת האינטרנט ושימוש במחשב להנגשת סביבות שאנשים חסרי לקויות מסתדרים בהן בלא מחשבים.
נגישות מחשבים

לאנשים עם לקויות שונות יכולה להיות בעיית נגישות אל פריט זה או אחר מממשק האדם-מחשב. יש אנשים עם לקויות שמפריעות לנגישות פלט המדפסת, הרמקולים, הצג או אמצעי פלט פחות נפוצים. יש אנשים עם לקויות שמפריעות לנגישות השימוש באמצעי הקלט של המחשב כגון מקלדת, עכבר, מיקרופון ואמצעי קלט פחות מקובלים. ההערכה היא שלמרבית האנשים שמוצאים את ממשק האדם-מחשב של המחשב האישי הסטנדרטי בלתי נגיש (קשה לתפעול או בלתי אפשרי לתפעול) יש לקות בגפיים העליונות, בראייה, בשמיעה, לקות שפה לקות קוגניציה שאינה קשורה לקשורה לאינטלקט (כגון דיסלקסיה, חסכי זיכרון, חסכים קוגניטיביים לאחר אירוע מוחי) או לקות אינטלקטואלית (פיגור או נסיגה אינטלקטואלית). אנשים עם לקות אינטלקטואלית יכולים גם להתקשות גם בהבנה בצורך במחשב לביצוע פעולה כל שהיא גם אם הם מפעילים אותו היטב.
אנשים עם לקויות יכולים להיעזר באסטרטגיות הפעלת מחשב למרות לקות, בהדרכה ייחודית ובציוד טכנולוגיה מסייעת כדי לייעל את השימוש. דוגמאות לציוד טכנולוגיה מסייעת להנגשת מחשב: מדפסת ברייל, צג ברייל, תוכנה להקראה קולית של פלט הצג (כמו ZoomText), משוב קולי לפעולות המקלדת והעכבר, עזרי הקלדה פיזיים (מקל ראש, מקל פה), מקלדות חליפיות פיזיות ווירטואליות (הווירטואליות מופעלות על ידי עכבר או תחליפי עכבר), מתגים (מתגי מגע, מתגי קרבה, מתגי נשיפה), מערכת זיהוי קול ומערכת זיהוי תנועת עיניים. מידת הנגישות למחשב יכולה להתאבחן על ידי מומחה שיעזור בבחירת האסטרטגיות והציוד המיטבי.
נגישות מחשבים > נגישות דפי אינטרנט

אנשים עם לקויות עשויים להיתקל בבעיות נגישות בדפי אינטרנט יותר מאשר בקבצים מסוגים אחרים. זאת משום שדפי אינטרנט מעוצבים במגוון גדול של עיצובים, על ידי מעצבים ברמת מקצועיות מגוונת, עם רמת מודעות מגוונת לנגישות. לדוגמה, אנשים עם לקויות ראייה הקוראים דפי אינטרנט בעזרת תוכנה להקראת הכתב על המרקע, נתקלים לא פעם בתמונות בדפי אינטרנט שאין להן תמליל חליפי והם אינם יכולים לדעת מה מראה התמונה ועד כמה היא חשובה להבנת תוכן דף האינטרנט. בשנת 2006 הגיש ארגון העיוורים הלאומי (NFB) בארצות הברית, תביעה משפטית נגד רשת חנויות Target על כך שחלק מאתר האינטרנט אינו נגיש ללקוחות עם מוגבלויות.
נגישות מחשבים > מחשב כאמצעי נגישות

המחשב יכול לעזור לאדם עם לקות לעשות דברים שאנשים בלי לקות לא צריכים מחשב בשביל לעשות. בחלק מהמקרים האדם בעל הלקות משתמש במחשב כדי לעשות פעולות שאנשים בלי לקות נוהגים לבחור אם לעשותם בעזרת המחשב או לא. לדוגמה, אדם עם לקות שלא מצליח להוריד מצרכים מהמדפים בסופרמרקט מזמין את המוצרים דרך אתר האינטרנט של הסופרמרקט, ואילו שכנו חסר הלקות נוהג לקנות פעם מהסופרמרקט הגשמי ופעם מאתר הסופרמרקט שבאינטרנט. בחלק אחר של המקרים האדם בעל הלקות משתמש במחשב לפעולות שאדם חסר לקות לא ישתמש לעולם במחשב עבורן. במקרה זה המחשב משמש בעצמו כפריט ציוד טכנולוגיה מסייעת. מחשב המשמש כפריט ציוד טכנולוגיה מסייעת יכול להיות מחשב אישי רגיל כגון מחשב נייד שהותקנה בו תוכנה שמקריאה בקול רם את מה שאילם מקליד. מחשב כזה יכול להיות גם מחשב ייעודי כגון מחשב מערכת ההיגוי של כיסא גלגלים ממונע.
נגישות טלפונים

הטלפון הביתי והנייד עשויים להיות לא נגישים לאנשים עם לקויות שמיעה, לאנשים עם לקויות תנועה בגפיים העליונות ובמערכת הדיבור, ולאנשים עם לקויות דיבור על רקע קוגניטיבי. טלפון ציבורי עשוי להיות מוצב כך שהוא לא נגיש גם למשתמשי כיסאות גלגלים שאין להם לקות בגפיים העליונות, לאנשים נמוכי קומה ולאנשים נוספים.
טלפונים מודרניים שמצוידים ב-SMS ובזיכרון שפוטר את המשתמש בחיוג מדויק של המספרים נגישים לאנשים רבים יותר ועדיין, יש מי שנאלץ להצטייד במכשור להנגשת הטלפון או לסמוך על אכיפת החוקים לנגישות טלפונים ציבוריים.
מכשיר נגישות הטלפונים הבולט בהיסטוריה הוא הטלפרינטר (TTY או TDD). הטלפרינטרים הראשונים הורכבו לפני עידן המחשב מטלפונים וממכונות כתיבה חשמליות. היה בהם מגנון שממיר לחיצות קלידים לצלילים שאינם מובנים לאוזן האנושית וצלילים אלה חזרה ללחיצות קלידים. מכשיר זה אפשר לחברי הקהילה החירשת לתקשר זה עם זה בעזרת הטלפון אך לא עניין אנשים חסרי לקויות. על כן הוא מוגדר כציוד טכנולוגיה מסייעת.
נגישות טלפונים > טלכתב

"טלכתב" (אנ') (הלחם בסיסים של טלפון+כתב) הוא מכשיר טלפון ומודם התומך בשליחת וקבלת טקסט. הוא היה נפוץ בעיקר בארצות הברית ושימש חירשים. הפקס והמסרונים השימושיים לחירשים ולשומעים הוציאו את הטלכתב מכלל שימוש.
נגישות ספרים

ספרים עשויים להיות בלתי נגישים לאנשים עם לקות ראייה, עיוורון, דיסלקסיה או לקות תנועה בגפיים העליונות. הפתרונות המקובלים הם שימוש בטכנולוגיה מסייעת כמו מכשור להקראה ממוחשבת, מכשור להגדלה ועיבוד של תמונות דפי הספרים או מכשור המאפשר לדפדף בספר בלא להניע את הידיים ואת הגב או ספרים בפורמט נגיש לאנשים עם לקויות כמו ספרים מוקלטים וספרים בכתב ברייל. ספרים כאלה מופקים מספרים רגילים בעזרת מומחים לדבר (ראו הספרייה המרכזית לעיוורים כבדי ראייה ומוגבלים). קשה לסדר ספרים הנגישים לכל קורא. ניסיונות לחייב ספריות ציבוריות להחזיק רק ספרים עם אותיות דפוס גדולות התבררו כקשים לביצוע ודלי תועלת. גם ניסיונות לחייב ספריות להחזיק ציוד טכנולוגיה מסייעת לקריאה לא צלחו.
על פי תקנות הנגישות של ממשלת ישראל, "דפוס נגיש" מוגדר כ"הדפסה אשר מתקיימים בה כל אלה:
האותיות הן אותיות דפוס;
הגופן מסוג פשוט (כגון אריאל), מעובה, וגודלו בין 16 לבין 22 נקודות;
בטופס שמקבל השירות נדרש להוסיף בו מידע, מצוי רווח הולם להוספת המידע כאמור;
הנייר אינו מבריק ואין בו קישוטי רקע;
ככל שניתן, גוון האותיות והספרות יהיה נוגד את הרקע באופן המאפשר לקרוא אותן בבירור;"
נגישות טלוויזיה וקולנוע

אנשים שהטלוויזיה והקולנוע אינם נגישים להם עשויים להיות בעלי לקויות שונות. עבור חלקם נגישות כל מיצגי הטלוויזיה והקולנוע עשויה להיות בעייתית, כגון עיוורים, ועבור אחרים רק חלק ממיצגים אלה עשויים להיות לא נגישים. אדם עבורו רק חלק ממיצגים אלה לא נגישים עשוי להיות דיסלקט שמתקשה בקריאת כותרות התרגום לשפתו במיצגים בשפה בה הוא אינו שולט או משתמש כיסא גלגלים שחלק ממבני הקולנועים לא נגישים לו (ראו נגישות מבנים).
אמצעי ההנגשה המפותחים ביותר עבור מיצגי טלוויזיה וקולנוע הם אלו שנועדו להנגיש אותם ללקויי שמיעה. אמצעי אחד הוא תרגום סימולטני לשפת הסימנים על ידי אדם המופיע בפינת המרקע. אמצעי זה אינו מקובל במיוחד, ואם משתמשים בו זה לרוב בתוכניות טלוויזיה בשידור חי. חסרון האמצעי הזה הוא בעובדה שהרבה לקויי שמיעה אינם שולטים בשפת הסימנים. חיסרון זה לא קיים בהקלדה סימולטנית של כותרות. כותרות מוקלדות סימולטנית יכולות להופיע בטלטקסט המוצמד לערוץ הטלוויזיה.
כאשר השידור אינו חי, ניתן לסדר למיצג כותרות ערוכות היטב מראש. בין כותרות תרגום ולכותרות המוקלדות סימולטנית, לבין כותרות ערוכות מראש עבור לקויי שמיעה יש שני הבדלים. ראשית, מקום הופעתן על המרקע של כותרות ערוכות מראש עבור לקויי שמיעה ממחיש מי מהדמויות אומרת את הדברים במופיעים בהן. שנית כותרות ערוכות מראש עבור לקויי שמיעה כוללות גם הסברים על צלילי הרקע של המיצג, כגון צליל מים זורמים או צלילי מוזיקת ג'אז של תזמורת גדולה.
ראו גם

טכנולוגיה מסייעת לשילוב לימודי
שילוב בחינוך
אוריינות מדיה
שירות ממסר טלפוני
הפער הדיגיטלי
לקריאה נוספת

Anson, D.: Computer and EADL access for individuals with spinal cord injury. Topics in Spinal Cord Injury Rehabilitation 11(4) 42-60, 2006, https://web.archive.org/web/20200611082127/https://metapress.com/
Cook A.M., and Hussey, S.M.: Assistive technologies, Principles and Practice (2nd Edition) St. Louis: Mosby 2002 Chapters 7 & 8
Stevenson, B., and McQuivey, J. L. (2007). Identifying who is likely to benefit from the use of accessible technology. Retrieved August 12, 2007, from http://www.microsoft.com/enable/research/phase1.aspx
Wall, P.S. and Sarver, L.: Disabled Student Access in an Era of Technology. Internet and Higher Education 6(3):277-84, 2003
Brodwin, M. G. Cardoso, E., & Star, T. (2004). Computer assistive-technology for people who have disabilities: Computer adaptations and modifications. Journal of Rehabilitation, July-September, 2004. http://www.findarticles.com/p/articles/mi_m0825/is_3_70/ai_n6237489
Disabilities and Technologies Roger Hudson, October 2005
הטכנולוגיה בשירות תלמידים עם לקויות למידה: המקרה של בחינת הבגרות המתוקשבת בתנ"ך
הערות שוליים

↑  ראו מאמר מדעי הסוקר דרכי אבחון אלה – Tools and Methods for Assessment in Computer Access
↑  NFB - Target Sept Release, web.archive.org, ‏2007-12-13
↑  רשומות - קובץ התקנות 7240 (בנושא נגישות), ט"ו באייר התשע"ג, 25.4.2013
ישראל אהרוני (זואולוג)

| --- | --- |

 לידה:  7 ביולי 1882 וידזה, בלארוס 
 פטירה:  9 באוקטובר 1946 (בגיל 64) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  זואולוגיה
 מקום מגורים:  ליטא, ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום לימודים:  ישיבת טלז  אוניברסיטת קארל בפראג 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 צאצאים:  בת-שבע אהרוני 
 
ישראל אהרוני בהרצאתו באוניברסיטה העברית בירושלים
ישראל אהרוני, אוחז בידו גולגולת של אייל הכרמל ("איילה שלוחה", בפיו), עומד ליד בתו והעוזרת שלו, בת-שבע, במסדרונות האוסף הזואולוגי של האוניברסיטה העברית בירושלים בהר הצופים
הדוב הסורי האחרון שניצוד בישראל על ידי ישראל אהרוני
ישראל אהרוני (אהרונוביץ) (Israel Aharoni; כ' בתמוז ה'תרמ"ב, 7 ביולי 1882 – 9 באוקטובר 1946) היה זואולוג, חלוץ מדעי החי בארץ ישראל וראשון לחוקרי עולם החי בספרות העברית, מרצה לזואולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

אהרוני נולד בשנת 1882 בעיירה וידזה שבפלך וילנה שבמערב האימפריה הרוסית (ליטא). אביו, הרב אברהם יוסף אהרונוביץ, ראש הישיבה המקומית ומחבר הספר "נדחי ישראל", נפטר בטרם היוולדו, ובגיל שנתיים התייתם גם מאמו. בהיותו יתום מהוריו התחנך בבית סבתו הרבנית מלכה, אלמנת הרב דוד'ל גרודינו, רבה של שירווינט ואחר-כך של ווידז (נכד נוסף שלו היה הזמר הרמן ידלובקר (אנ')). למד ב"חדר" ובישיבת טֶלְז, עד שבגיל 13 ברח לעיר פראג. שם סיים את לימודיו בגימנסיה, ולאחר מכן למד באוניברסיטת פראג זואולוגיה ופילולוגיה שמית (בייחוד ערבית). עוד בהיותו בגימנסיה ייסד ביחד עם אגון ארווין קיש עיתון ציוני, ובעת שלמד באוניברסיטה לימד עברית באגודת הסטודנטים הציונית "בר כוכבא" ובאגודה הציונית "יודישר פולקספֶרֶיין" (Jüdischer Volksverein).
בשנת 1901 עלה לארץ ישראל, ולימד בבית הספר ברחובות וב"בצלאל" בירושלים. היה מראשוני הזואולוגים העבריים. את תחייתו היהודית-עברית, השראתו למקצועו, העיד, שאב ממפעל האדירים של ש"י אברמוביץ, ספר תולדות הטבע. יחד עם יחזקאל חנקין, איש השומר, היה יוצא למסעות ציד שעזרו לו במחקריו. אהרוני גילה מינים של בעלי חיים חדשים למדע. הוא היה עד למינים רבים שכיום כבר נעלמו מנוף ארצנו עקב ציד מוגבר והתרחבות האוכלוסייה. הוא שהביא את האוגר הזהוב לעולם המערבי, ושאול אדלר הפך אוגר זה לחיית מעבדה פופולרית. אהרוני השתתף גם בציד הפרטים האחרונים של הדוב החום הסורי בהר החרמון ב-1917. את מסעותיו והרפתקאותיו הרבים, בארץ ובסביבתה, תיאר וסיכם בספרו: "זכרונות זואולוג עברי".
היה נשוי ליהודית בת שלמה גולדין, ואב לשניים: ד"ר בת-שבע אהרוני, אף היא זואולוגית, ששימשה כעוזרתו והמשיכה את עבודתו; ופרופ' יוסף אהרוני (Aharoni Joseph), פיזיקאי בחו"ל, שלאחר צאתו לגמלאות ושובו לישראל הקדיש את מרצו לשפה העברית ולתיקון הכתיב העברי.
אהרוני נפטר בירושלים ב-9 באוקטובר 1946, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בתקופת ירושלים המחולקת נהרס קברו, ולאחר מלחמת ששת הימים לוקטו עצמותיו בידי החברה קדישא ונקברו מחדש בקבר אחים.
על שמו של אהרוני קרויים רחובות בערים ירושלים (בשכונת קטמון) וברחובות.
בתו, בת-שבע אהרוני, כתבה ספר על תולדות חייו של אביה, שנותר בכתב יד.
ברומן "תמול שלשום" לש"י עגנון ישנו מפחלץ חיות בשם ארזף. אהרוני טען כל חייו כי עגנון ביסס את דמותו של ארזף עליו, על פי ראשי התיבות: 'אהרוני - ראש זואולוגֵי פלשתינה'. עגנון לא הכחיש במפורש את הטענה על ההשראה לדמות, אך כן הכחיש את טענת ראשי התיבות במילים: "ואתה חושד אותי שקראתי לארץ ישראל פלשתינה?".
ספריו

תורת החי: ספר למוד לבתי-ספר עממיים; קצורו של הספר הגדול "תורת החי" מאת י. אהרני... נעשה על ידי פ. אוירבך בהסכמת המחבר, 2 כרכים, יפו: קוהלת (דפוס א. אתין וס. שושני), תרע"ה–תרפ"ג. (מהדורה נוספת ("חִבֵּר: י. אהרני; ערוך על ידי פ. אוירבך"): תרפ"ג) (התוכן: חלק א: בעלי החוליות: חוברת א: מחלקת היונקים; חוברת ב: מחלקת העופות) (ספר עזר למורים: תר"ץ)
הארבה, יפו: דפוס אתין ושושני, תר"פ.
בת-שבע וישראל אהרני, מגדיר לזוחלים המצויים ביותר בארץ-ישראל, ירושלים: המחלקה לזואולוגיה שִטתית של האוניברסיטה העברית, תש"א. (ספרון)
בת-שבע וישראל אהרני, מגדיר לבעלי-כנף, ירושלים: המחלקה לזואולוגיה שטתית של האוניברסיטה העברית, תש"ב.
בת-שבע וישראל אהרני, מגדיר ליונקים, ירושלים: המחלקה לזואולוגיה שטתית של האוניברסיטה העברית, תש"ב.
זכרונות זואולוג עברי, 2 כרכים, תל אביב: עם עובד ('ספרית שחרות'), תש"ג–תש"ו. (מהדורה מצולמת: ירושלים: אריאל; אוניברסיטת תל אביב, המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון; החברה להגנת הטבע, תשס"א 2000)
לאחר מותו:
י. אהרני בהשתתפות בת-שבע אהרני, תורת החי: ספר למוד לבתי-הספר העממים ולכתות המקבילות בבתי-הספר התיכונים, 2 כרכים, תל אביב: דביר, תש"ח 1947–תש"ט.
לקריאה נוספת

'אהרוני (אהרונוביץ), ישראל', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 24–25. (הספר בקטלוג ULI)
"ישראל אהרוני ז"ל: תר"ם–תש"ז: דברים שנאמרו באזכרה באוניברסיטה העברית ביום כ"ד בחשון תש"ז (18.11.46)", ירושלים: האוניברסיטה העברית, תש"ז.
שמעון בודנהיימר, 'ישראל בן אברהם יוסף אהרוני ז"ל: חייו כזואולוג', הטבע והארץ ז (א) (תש"ז), 1–9.
עודד שי, 'מוזיאון ואוסף בארץ ישראל בשלהי התקופה העות'מאנית', עמ' 210-215. מוסד ביאליק, 2014.
יחזקאל חנקין – שומר־צייד, מזכרונות ישראל אהרני, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, חלק שני, פרק פג, עמ' 850–856.
הערות שוליים

↑   בני שלמון, ציד, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
↑  רות בונדי, סימני דרך | בשורת העברית החדשה לפי יוסף אהרני, דבר, 3 באפריל 1981.
↑  מאחורי הקלעים של דף המידע, דף מידע מס' 22 (8 באוגוסט 2007), באתר חנות הספרים של איתמר.
↑  ש"י עגנון, תמול שלשום, הוצאת שוקן, תשכ"ז, עמ' 234
↑  ש"י עגנון, קובץ מעצמי אל עצמי, עמ' 468.
↑  ביקורת: יצחק ספיבק, "תורת החי", הפועל הצעיר, 11 במאי 1923.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257434605171  PLWABN: 9811260839105606  GND: 101978976X  ISNI: 0000 0000 6692 7803  LCCN: no93021344  NTA: 327932953  VIAF: 41411390   WorldCat (עם VIAF): 41411390
מוטי אלמוז

| --- | --- |

מוטי אלמוז
 לידה:  1967 (בן 57 בערך) מגדל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1985–2021 (כ־36 שנים)
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 605  קצין ההנדסה של פיקוד הדרום  מפקד חטיבת הבקעה  קצין אג"ם של פיקוד המרכז  ראש מטה פיקוד המרכז  ראש המנהל האזרחי  דובר צה"ל  ראש אכ"א
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה הראשונה   המערכה ברצועת הביטחון האינתיפאדה השנייה מבצע חומת מגן   מלחמת לבנון השנייה מבצע שובו אחים   מבצע צוק איתן
 
מרדכי (מוטי) אַלמוֹז (נולד ב-1967) הוא קצין בצה"ל במילואים בדרגת אלוף. שימש ראש אכ"א, דובר צה"ל, ראש המנהל האזרחי וראש מטה פיקוד המרכז.
ביוגרפיה

נולד לגילה ושמואל (סמי) אלמוז וגדל במושבה מגדל שלחוף הכנרת. ב-1985 התגייס לצה"ל לחיל ההנדסה הקרבית, עבר הכשרה כלוחם וקורס קצינים, ושירת במגוון תפקידי לוחמה ופיקוד. פיקד על קורס קציני הנדסה קרבית, ב-1998 מונה למפקד גדוד המח"ץ (גדוד 605 של חיל ההנדסה הקרבית). לאחר סיום התפקיד יצא לתקופת לימודים ובמקביל פיקד על צוות במכללה לפיקוד טקטי. בשנת 2002 מונה לקצין הנדסה של פיקוד הדרום וב-2004 למפקד חטיבת הבקעה, ופיקד על מבצע הבאת ביכורים. בשנים 2006–2007 שירת כקצין אג"ם בפיקוד המרכז. ב-2007 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לראש מטה פיקוד המרכז.
בנובמבר 2010 מונה לראש המנהל האזרחי ביהודה ושומרון. ראש מועצת יש"ע, דני דיין, אמר עליו: "הוא היה אובייקטיבי, אבל הלב שלו הוא לב ציוני שקרוב לאדמה ולהתיישבות וזה סייע לו למלא את תפקידו".
באוקטובר 2013 החל לכהן כדובר צה"ל במקום יואב מרדכי. בתפקיד זה המשיך אלמוז את פעילות צה"ל באינטרנט וברשתות החברתיות המקוונות. בין השאר נפתחה קבוצה בפייסבוק בשם "צה"ל - חוכמת ההמונים" בה מתייעץ דובר צה"ל עם הציבור על הנושאים שעומדים על פרק. במאי 2014 התמודד עם מחאת דוד הנחלאווי שהתרחשה בעיקר ברשתות החברתיות ובין המשתתפים בה היו חיילים רבים. הוא הוביל את חטיבת דובר צה"ל במהלך מבצע שובו אחים ומבצע צוק איתן. בשנת 2016 התמודד עם פרשת אלאור אזריה בה תועד חייל יורה למוות במחבל ששכב פצוע אחרי שניסה לדקור חייל. אלמוז, יחד עם הרמטכ"ל גדי איזנקוט ושר הביטחון משה יעלון, גינו את המעשה של אזריה. הפרשה טלטלה את המדינה ובמהלכה ספג אלמוז ביקורת על יחסו של צה"ל לאזריה. ב-1 בינואר 2017 השיק דובר צה"ל מערכת ניהול תוכן חדשה לאתר האינטרנט של צה"ל, ומחק את כל התוכן שנאגר באתר עד אותה עת.
בינואר 2017 הועלה לדרגת אלוף והחל לשמש כראש אכ"א, במקום חגי טופולנסקי שפרש מתפקידו. הוא המשיך במקביל לשמש דובר צה"ל עד 18 במאי 2017. כראש אכ"א שירת עד 21 בפברואר 2021.
בפברואר 2020 נזף בו הרמטכ"ל אביב כוכבי בשל אחריותו הפיקודית לליקויים המקצועיים בנושא עיוות נתוני גיוס החרדים לצה"ל.
בינואר 2021 ביטלה שופטת המחוזי ארנה לוי את החלטתו להדיח את מפקד המשטרה הצבאית החוקרת בבאר שבע, שאושרה על ידי הרמטכ"ל, אביב כוכבי, בנימוק של העדר תשתית עובדתית המצדיקה את ההדחה.
אלמוז בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון ותואר שני בלימודי צבא וביטחון, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
מתגורר בכפר תבור, נשוי לטלי ואב לחמישה.
הערות שוליים

↑  מוטי אלמוז, דובר צה"ל, הם תיכף עונים לי, באתר ישראל היום, 5 במאי 2014.
↑  אמיר בוחבוט‏, איך להכניע מחבל מבלי לירות כדור אחד?, באתר וואלה, 11 במאי 2013
↑  הריגת המחבל בחברון: 30 אלף שיחות ברשת; 74% תמיכה בחייל היורה, באתר גלובס, 27 במרץ 2016
חדשות 2, ‏82% מהשיח ברשת תומך בחייל היורה, באתר ‏מאקו‏, 27 במרץ 2016,
רשת ב', סקר בחצי היום עם יואב קרקובסקי, 22 באפריל 2016,
ברהנו טגניה, ‏אמו של החייל שירה במחבל: "שלחתם את הבן שלי והתנערתם ממנו", באתר ‏מאקו‏, 27 במרץ 2016.
↑  מקסים לנגו, צה"ל השיק אתר אינטרנט חדש: "שער הכניסה הדיגיטלי לצבא", באתר חדשות 0404‏.
↑  אמיר בוחבוט‏, אחרי פרישת טופולנסקי: דובר צה"ל מוטי אלמוז ימונה לראש אכ"א, באתר וואלה, 22 בדצמבר 2016
↑  איתמר לוין, כוכבי ואלמוז הפכו קצין לשעיר לעזאזל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בינואר 2021
אלמוז בטקס סיום קורס קצינים אחוד לחילות אכ"א בקריית הדרכה שבנגב, אוקטובר 2018
יואב קרני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1957 (בן 67 בערך) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  ידיעות אחרונות, הארץ, גלובס 
 
יואב קַרני (נולד ב־1957) הוא עיתונאי ובלוגר ישראלי.