stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוכנות הידיעות ההונגרית
פעילותו

MTI העבירה את חדשות המדינה והעולם ללקוחותיה. לכל מחוז היה כתב משלו. 600-500 ידיעות פורסמו מדי יום. רשת כתבי חוץ בסדר גודל שאין שני לו בתקשורת המקומית שלחה דיווחים מרחבי העולם 24 שעות ביממה. בנוסף, משרדי המערכת שלהם עיבדו חומרים משלוש עשרה סוכנויות חדשות בחמש שפות. חומרי חדשות מקומיים ובינלאומיים אלו של MTI היוו את הבסיס לשירות החדשות של רוב תחנות הטלוויזיה והרדיו, העיתונים היומיים והשבועיים והפורטלים הפועלים בהונגריה. עובדי עורך התמונות של MTI נכחו בכל האירועים הפוליטיים, התרבותיים והספורטיביים הגדולים במדינה כדי ללכוד את הרגעים הבלתי חוזרים עם הציוד הדיגיטלי המודרני ביותר.
פעילותו > שירותים

בנוסף לפעילות הליבה בשירות הציבורי, MTI מספקת מגוון שלם של שירותי חדשות, צילום וגרפיקה לתקשורת ציבורית ומסחרית, למוסדות ממשלתיים ולארגונים אחרים ללא מטרות רווח, לשחקנים בעולם העסקים ולציבור הרחב. החברה מחזיקה במאגר התמונות והחדשות הגדול ביותר של הונגריה. שירות לקוחות זמין 24 שעות ביממה עבור השותפים שלה.
לקריאה נוספת

היסטוריה - אתר שנוצר לרגל יום השנה ה-125 של MTI
האתר הרשמי של MTI
התמונות, שאין להן מקור, צולמו על ידי Noémi Senoner ו-Nóra Balkányi
מיקלוש קוזמה
הכניסה לחדר החדשות
חדר החדשות ביום שבת אחר הצהריים
עונת 2020/2021 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  18 בספטמבר 2020 – 22 במאי 2021 (247 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  באיירן מינכן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  928 (3.03 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  163,705 (535 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  פולין רוברט לבנדובסקי   (41 שערים)
 → 2019/20202021/2022 ←
 
עונת 2020/2021 הייתה העונה ה-58 של הבונדסליגה הגרמנית. העונה נפתחה ב-18 בספטמבר 2020 והסתיימה ב-22 במאי 2021. במקור אמורה הייתה העונה להתחיל ב-21 באוגוסט 2020 ולהסתיים ב-15 במאי 2021, אך הפתיחה נדחתה עקב סיומה המאוחר של העונה הקודמת בעקבות התפשטות נגיף הקורונה. כמו כן בעקבות מגפת הקורונה רב משחקי העונה שוחקו ללא קהל.
באיירן מינכן זכתה באליפות ה-31 שלה וה-9 ברציפות. בסיום העונה שאלקה 04 וורדר ברמן ירדו לבונדסליגה השנייה השנייה ופ.צ. קלן שסיימה במקום ה-16 התתמודדה מול הולשטיין קיל שסיימה במקום השלישי בבונדסליגה השנייה על מקום נוסף בעונת 2021/2022 בבונדסליגה וגברה 5–2 ועקב כך נשארה בליגה.
רוברט לבנדובסקי מבאיירן מינכן סיים כמלך השערים עם 41 כיבושים ושבר את שיאו בן ה-49 השנים של גרד מילר שכבש 40 שערים בעונת 1971/1972.
תומאס מילר מבאיירן מינכן סיים כמלך הבישולים עם 18 כאלה.
קבוצות ואצטדיונים

מתוך 18 הקבוצות המשתתפות בבונדסליגה, 16 המשיכו מהעונה שעברה. שתי המסיימות הראשונות בבונדסליגה השנייה, ארמיניה בילפלד ושטוטגרט העפילו לבונדסליגה במקומן של פורטונה דיסלדורף, ופאדרבורן 07, שסיימו בשני המקומות האחרונים. ארמינה בילפלד העפילה לבונדסליגה לאחר היעדרות של 12 שנה, ואילו שטוטגרט, שבה לאחר עונת היעדרות אחת בלבד. פאדרבורן שבה לבונדסליגה השנייה לאחר עונה אחת, ואילו פורטונה דיסלדורף, לאחר שתי עונות.
| קבוצה | עיר | מדינה פדרלית | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אאוגסבורג | אאוגסבורג | בוואריה | WWK ארנה | 30,660 |
| אוניון ברלין | ברלין | ברלין | שטאדיון אן דר אלטן פרסטראיי (אנ') | 22,012 |
| איינטרכט פרנקפורט | פרנקפורט | הסן | קומרצבנק ארנה | 51,500 |
| ארמיניה בילפלד | בילפלד | נורדריין-וסטפאליה | בילפלדר אלם (אנ') | 27,300 |
| באייר לברקוזן | לברקוזן | נורדריין-וסטפאליה | באיי ארנה | 30,210 |
| באיירן מינכן | מינכן | בוואריה | אליאנץ ארנה | 75,000 |
| בורוסיה דורטמונד | דורטמונד | נורדריין-וסטפאליה | זיגנאל אידונה פארק | 81,360 |
| בורוסיה מנשנגלדבך | מנשנגלדבך | נורדריין-וסטפאליה | בורוסיה פארק | 54,010 |
| הופנהיים 1899 | זינסהיים | באדן-וירטמברג | ריין-נקר ארנה | 30,150 |
| הרטה ברלין | ברלין | ברלין | האצטדיון האולימפי של ברלין | 74,475 |
| וולפסבורג | וולפסבורג | סקסוניה התחתונה | פולקסווגן ארנה | 30,000 |
| ורדר ברמן | ברמן | ברמן | וזרשטדיון | 42,100 |
| פ.צ. קלן | קלן | נורדריין-וסטפאליה | אצטדיון ריין אנרגי | 49,698 |
| פרייבורג | פרייבורג | באדן-וירטמברג | שוורצוואלדשטדיון | 24,000 |
| מיינץ 05 | מיינץ | ריינלנד-פפאלץ | אופל ארנה | 34,000 |
| ר.ב. לייפציג | לייפציג | סקסוניה | רד בול ארנה | 42,959 |
| שאלקה 04 | גלזנקירכן | נורדריין-וסטפאליה | פלטינס ארנה | 62,271 |
| שטוטגרט | שטוטגרט | באדן-וירטמברג | מרצדס-בנץ ארנה | 60,441 |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מיקום | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הופנהיים | גרמניה מרסל ראפ (זמני) | סיום הסכם | 30 ביוני 2020 | טרום עונה | גרמניה סבסטיאן הנס | 27 ביולי 2020 |
| שאלקה 04 | ארצות הברית דייוויד וגנר | פוטר | 27 בספטמבר 2020 | 18 | גרמניה מנואל באום | 30 בספטמבר 2020 |
| מיינץ 05 | גרמניה אכים ביילרוצר | פוטר | 28 בספטמבר 2020 | 17 | גרמניה יאן-מוריץ ליכטה (זמני) | 28 בספטמבר 2020 |
| בורוסיה דורטמונד | שווייץ לוסיאן פאברה | פוטר | 13 בדצמבר 2020 | 5 | גרמניה אדין טרזיץ' (זמני) | 13 בדצמבר 2020 |
| שאלקה 04 | גרמניה מנואל באום | פוטר | 18 בדצמבר 2020 | 18 | הולנד הוב סטיבנס (זמני) | 18 בדצמבר 2020 |
| שאלקה 04 | הולנד הוב סטיבנס | סיום הסכם | 22 בדצמבר 2020 | 18 | שווייץ כריסטיאן גרוס | 27 בדצמבר 2020 |
| מיינץ 05 | גרמניה יאן-מוריץ ליכטה | פוטר | 28 בדצמבר 2020 | 17 | גרמניה יאן זיברט (זמני) | 28 בדצמבר 2020 |
| מיינץ 05 | גרמניה יאן זיברט | סיום הסכם | 4 בינואר 2021 | 17 | דנמרק בו סוונסון | 4 בינואר 2021 |
| הרטה ברלין | גרמניה ברונו לאבאדיה | פוטר | 24 בינואר 2021 | 13 | הונגריה פאל דרדאי | 25 בינואר 2021 |
| שאלקה 04 | שווייץ כריסטיאן גרוס | פוטר | 28 בפברואר 2021 | 18 | יוון דימיטריוס גרמוזיס | 2 במרץ 2021 |
| ארמיניה בילפלד | גרמניה אובה נויהאוס | פוטר | 1 במרץ 2021 | 16 | גרמניה פרנק קרמר | 2 במרץ 2021 |
| באייר לברקוזן | הולנד פיטר בוס | פוטר | 23 במרץ 2021 | 6 | גרמניה האנס וולף (זמני) | 23 במרץ 2021 |
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | באיירן מינכן | 34 | 24 | 6 | 4 | 99 | 44 | 55+ | 78 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 2 | ר.ב. לייפציג | 34 | 19 | 8 | 7 | 60 | 32 | 28+ | 66 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 3 | בורוסיה דורטמונד | 34 | 20 | 4 | 10 | 75 | 46 | 29+ | 64 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 4 | וולפסבורג | 34 | 17 | 10 | 7 | 61 | 37 | 24+ | 61 | העפלה לשלב הבתים בליגת האלופות |
| 5 | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 16 | 12 | 6 | 69 | 53 | 16+ | 60 | העפלה לשלב הבתים בליגה האירופית |
| 6 | באייר לברקוזן | 34 | 14 | 10 | 10 | 53 | 39 | 14+ | 52 | העפלה לשלב הבתים בליגה האירופית |
| 7 | אוניון ברלין | 34 | 12 | 14 | 8 | 50 | 43 | 7+ | 50 | העפלה לשלב הפלייאוף בליגה האזורית |
| 8 | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 13 | 10 | 11 | 64 | 56 | 8+ | 49 |  |
| 9 | שטוטגרט | 34 | 12 | 9 | 13 | 56 | 55 | 1+ | 45 |  |
| 10 | פרייבורג | 34 | 12 | 9 | 13 | 52 | 52 | 0 | 45 |  |
| 11 | הופנהיים | 34 | 11 | 10 | 13 | 52 | 54 | 2− | 43 |  |
| 12 | מיינץ 05 | 34 | 10 | 9 | 15 | 39 | 56 | 17− | 39 |  |
| 13 | אאוגסבורג | 34 | 10 | 6 | 18 | 36 | 54 | 18− | 36 |  |
| 14 | הרטה ברלין | 34 | 8 | 11 | 15 | 41 | 52 | 11− | 35 |  |
| 15 | ארמיניה בילפלד | 34 | 9 | 8 | 17 | 26 | 52 | 26− | 35 |  |
| 16 | פ.צ. קלן | 34 | 8 | 9 | 17 | 34 | 60 | 26− | 33 | התמודדות במשחקי הפלייאוף |
| 17 | ורדר ברמן | 34 | 7 | 10 | 17 | 36 | 57 | 21− | 31 | ירידה לליגה השנייה |
| 18 | שאלקה 04 | 34 | 3 | 7 | 24 | 25 | 86 | 61− | 16 | ירידה לליגה השנייה |
סטטיסטיקה > מלך השערים

| מקום | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | פולין רוברט לבנדובסקי | באיירן מינכן | 41 |
| 2 | פורטוגל אנדרה סילבה | איינטרכט פרנקפורט | 28 |
| 3 | נורווגיה ארלינג הולאן | בורוסיה דורטמונד | 27 |
| 4 | קרואטיה אנדריי קרמאריץ' | הופנהיים | 20 |
| 4 | הולנד ואוט וחהורסט | וולפסבורג | 20 |
| 6 | אוסטריה סשה קליידזיץ' | שטוטגרט | 16 |
| 7 | גרמניה לארס שטינדל | בורוסיה מנשנגלדבך | 14 |
| 8 | גרמניה מקס קרוזה | אוניון ברלין | 11 |
| 8 | גרמניהתומאס מולר | באיירן מינכן | 11 |
| 8 | ארגנטינה לוקאס אלאריו | באייר לברקוזן | 11 |
| 8 | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו סילאס קטומפה אמבומפה | שטוטגרט | 11 |
סטטיסטיקה > מלך הבישולים

| מקום | שחקן | קבוצה | בישולים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | גרמניה תומאס מילר | באיירן מינכן | 18 |
| 2 | סרביה פיליפ קוסטיץ' | איינטרכט פרנקפורט | 14 |
| 3 | יפן דייצ'י קמאדה | איינטרכט פרנקפורט | 12 |
| 4 | אנגליה ג'יידון סאנצ'ו | בורוסיה דורטמונד | 11 |
| 4 | גרמניה יונאס הופמן | בורוסיה מנשנגלדבך | 11 |
| 6 | צרפת מוסא דיאבי | באייר לברקוזן | 10 |
| 6 | גרמניה יוזואה קימיך | באיירן מינכן | 10 |
| 6 | צרפת קינגסלי קומאן | באיירן מינכן | 10 |
| 6 | פורטוגל רפאל גריירו | בורוסיה דורטמונד | 10 |
| 6 | איטליה וינצ'נזו גריפו | פרייבורג | 10 |
הערות שוליים

↑  Statistics | Bundesliga | Season 2020/2021, bundesliga.com - the official Bundesliga website (באנגלית)
↑  German Bundesliga Top Scorers, BBC Sport (באנגלית בריטית)
↑  Statistics | Bundesliga | Season 2020/2021, bundesliga.com - the official Bundesliga website (באנגלית)
↑  German Bundesliga Top Assists, BBC Sport (באנגלית בריטית)
ספקטרום בליעה

שלושת סוגי הספקטרום, ספקטרום רציף, ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה. הפסים הבולטים אותם ניתן לראות בספקטרום הבליעה והפליטה בעלי אנרגיה התואמת למעברי אלקטרונים ברמות האטום.
ספקטרום הבליעה המנורמל של פיגמנטים קולטי אור אשר ברשתית העין. הקנים מכילים רודופסין (עקום שחור מקווקו) והמדוכים פוטופסינים (עקומים צבעוניים רציפים). ה-melanopsin הוא תא נוסף הרגיש לאור.
ספקטרום הבליעה של כלורופיל a ו-b המהווים את אבני היסוד של תהליך הפוטוסינתזה
ספקטרום הבליעה של חומר הוא קבוצת תדרים של קרינה אלקטרומגנטית הנבלעת באותו חומר. לכל יסוד כימי יש ספקטרום בליעה ייחודי המאפיין אותו, הנוצר כתוצאה מרמות האנרגיה של האלקטרונים שלו, ולכן ניתן להשתמש בספקטרום הבליעה הייחודי כדי לאבחן חומר. ספקטרום הבליעה כולל תדרים בדידים ולא רצף של תדרים.
דרך מקובלת למדוד את ספקטרום הבליעה היא להקרין פוטונים מספקטרום רחב של אורכי גל אל מסך, דרך החומר הנבדק, כך שעל המסך יראו "חורים" בספקטרום של הקרינה לפי האנרגיות השונות שהחומר בלע.
ראו גם

ספקטרום רציף
ספקטרום פליטה
מודל האטום של בוהר
ניסוי פרנק-הרץ
ניסוי רתרפורד
קווי פראונהופר
ספקטרום פליטה

פוטון הנפלט מאלקטרון העובר מרמת האנרגיה השנייה לראשונה
שלושת סוגי הספקטרום, ספקטרום רציף, ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה הפסים הבולטים אותם ניתן לראות בספקטרום הבליעה והפליטה בעלי אנרגיה התואמת למעברי אלקטרונים ברמות האטום.
ספקטרום פליטה של ברזל בתחום האור הנראה
ספקטרום פליטה של מימן בתחום האור הנראה
ספקטרום פליטה של חנקן בתחום האור הנראה
ספקטרום הפליטה של חומר הוא קבוצת תדרי הקרינה האלקטרומגנטית הנפלטים ממנו, כתוצאה מחימום, פגיעת אלקטרונים, הקרנת פוטונים מאורכי גל שונים או כל עירור אנרגטי אחר.
כאשר חומר כלשהו עובר עירור, אלקטרונים המצויים בתוכו עוברים מרמת אנרגיה אחת לאחרת. לאחר מכן, כאשר חוזרים האלקטרונים למצבם היציב, נפלטת אנרגיה השווה להפרש בין שתי רמות האנרגיה המעורבות כקרינה אלקטרומגנטית. מאחר שרמות האנרגיה של כל חומר ייחודיות לו, גם מנות האנרגיה הנפלטות מחומר בעת תהליך העירור (המתבטאות באורכי הגל המתקבלים) אופייניות לו בלבד ויכולות לשמש לזיהויו.
האנרגיה הנפלטת מתקבלת לרוב בטווח רחב של תדרים – מתחום גלי הרדיו ועד לקרינת אולטרה סגול ורנטגן. חלק ממנה עשוי להמצא בתחום האור הנראה.
אחד היישומים לתגלית זו הוא זיהוי הרכבם הכימי של כוכבים באמצעות ניתוח הקרינה הנפלטת מהם.
ראו גם

ספקטרום רציף
ספקטרום בליעה
ספקטרום
מודל האטום של בוהר
ספקטרוסקופ
הרחבות ספקטרליות
ספקטרום הפליטה של הליום, בתמונה שצולמה בטכניון.
ספקטרום סנטר

| --- | --- |

 על שם:  Spectrum 
 מיקום:  ארצות הברית שארלוט, צפון קרוליינה, ארצות הברית
 קואורדינטות:  35°13′30″N 80°50′21″W﻿ / ﻿35.225°N 80.839166666667°W﻿ / 35.225; -80.839166666667
 אבן יסוד:  29 ביולי 2003
 תקופת הפעילות:  21 באוקטובר 2005 – הווה (19 שנים)
 בעלים:  שארלוט 
 מפעיל:  שארלוט הורנטס 
 אדריכל:  אלרב בקט 
 קבוצות:  שארלוט הורנטס
 מושבים:  19,077 
 אתר רשמי
 he
 
מראה חיצוני של הספקטרום סנטר
ספקטרום סנטר (באנגלית: Spectrum Center) הוא אולם הנמצא בשארלוט שבצפון קרולינה. ספקטרום סנטר מארח מספר ענפי ספורט, ובו 19,077 מקומות ישיבה. בין היתר משמש האולם את קבוצת שארלוט הורנטס. הקמת האולם החלה ב-29 ביולי 2003, והוא נפתח ב-21 באוקטובר 2005. האולם אירח את משחק האולסטאר של ה-NBA לשנת 2019.
הערות שוליים

↑  שארלוט תארח את אולסטאר 2019 אחרי ביטול חוק נגד קהילת הלהט"ב, באתר ynet, 24 במאי 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: db145baf-078a-4ac2-9ea4-3ee760ab2b84 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אצטדיונים ומתקני ספורט ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספטיפיליום

| ספטיפיליום |
| --- | --- |
 Spathiphyllum cochlearispathum בטסמניה, אוסטרליה
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד-פסיגיים
סדרה:: כף צפרדע
משפחה:: לופיים
סוג:: ספטיפילום
שם מדעי
 Spathiphyllum ‏שוט, 1832
תחום תפוצה

ספטיפיליום (שם מדעי: Spathiphyllum) הוא סוג של צמח טרופי ממשפחת הלופיים, הכולל כ-52 מינים. שם הסוג מעיד על צורת מִתְחָל התפרחת, הדומה עם הופעתו לעלה. הצמח קל למדי לגידול ומשמש לצורכי נוי. בתוספת ליפי העלים הוא נושא במשך הקיץ תפרחת נאה של פרחים עדינים. הוא גדל היטב גם בתרבית מים. מוצא הסוג הוא באזור הטרופי של אמריקה.
סְפָּטִיפִילוֹן וָלִיס (Spathiphyllum wallisii Regel) הוא כנראה הנציג היחיד בצמחי הבית בישראל.
גלריה לתמונות

ספטיפילון וליס צמח ביתי
הערות שוליים

↑  Spathiphyllum Schott, World Flora Online
↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי תרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 519
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532152005171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סמואל חאודסמיט

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1902 האג, הולנד 
 פטירה:  4 בדצמבר 1978 (בגיל 76) רינו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פיזיקה תאורטית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ליידן (1927) 
 מנחה לדוקטורט:  פאול ארנפסט 
 מוסדות:  אוניברסיטת נבדה (1975–1978)  אוניברסיטת נורת'ווסטרן  אוניברסיטת מישיגן  אוניברסיטת ליידן  המעבדה הלאומית ברוקהייבן 
 תלמידי דוקטורט:  רוברט באכר 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1938)  מדליית מקס פלאנק (1964)  המדליה הלאומית למדעים (1976)  עמית החברה הפיזיקלית האמריקאית  מסדר האימפריה הבריטית 
 
סמואל אברהם חאודסמיט (בהולנדית: Samuel Abraham Goudsmit וקודם לכן Samuel Abraham Goudschmidt;‏11 ביולי 1902 – 4 בדצמבר 1978) היה פיזיקאי הולנדי-אמריקאי-יהודי. נודע בהצעת העיקרון של הספין של האלקטרון, יחד עם ג'ורג' אולנבק, ב-1925.
ביוגרפיה

סמואל חאודסמיט נולד בהאג, בירת הולנד, בנם של יצחק חאודסמיט, יצרן של מכלי הדחה, ומריאן חאודסמיט-גומפרס, שניהלה מכבסה. בשנת 1943 גורשו הוריו למחנה ריכוז על ידי הכובשים הגרמנים של הולנד ונרצחו שם.
למד פיזיקה באוניברסיטת ליידן בהדרכת פאול ארנפסט, וב-1927 קיבל תואר דוקטור. בעת שהיה סטודנט הציג, יחד עם ג'ורג' אולנבק, שהיה אסיסטנט של ארנפסט את הרעיון של ספין כתכונה נוספת של האלקטרון.
בשנים 1927–1946 שימש חאודסמיט כפרופסור באוניברסיטת מישיגן. ב-1930 כתב יחד עם לינוס פאולינג מאמר בשם The Structure of Line Spectra.
במהלך מלחמת העולם השנייה עבד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). כמנהל מדעי של משימת אלסוס הגיע בהצלחה לקבוצה גרמנית של פיזיקאים גרעיניים שפעלה סביב ורנר הייזנברג ואוטו האן בהכינגן (אז באזור הכיבוש הצרפתי של גרמניה), תוך שהוא מקדים את הפיזיקאי הצרפתי איב רוקאר (אנ'), שעסק אף הוא באיסוף מדענים גרמנים.
משימת אלסוס הייתה חלק מפרויקט מנהטן, ונועדה להעריך את התקדמות פרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית. בספר "Alsos", שיצא לאור ב-1947, הסיק חאודסמיט שהגרמנים לא התקרבו ליצירת נשק גרעיני. הוא ייחס זאת לחוסר יכולתו של המדע לתפקד תחת מדינה טוטליטרית ולחוסר הבנה של מדענים נאצים כיצד לבנות פצצת אטום. היסטוריונים מאוחרים יותר חלקו על שתי המסקנות הללו, וסתרו אותן בעובדה שברית המועצות הטוטליטרית ייצרה את הפצצה זמן קצר לאחר פרסום הספר. אולם טענה זו מתעלמת ממעשיו של הפיזיקאי קלאוס פוקס, ששלח דוחות מודיעין רבים ישירות מלוס אלמוס.
לאחר המלחמה הוא היה לזמן קצר פרופסור באוניברסיטת נורת'ווסטרן, ובין 1948 ל-1970 היה מדען בכיר במעבדה הלאומית ברוקהייבן, שבה היה יושב ראש המחלקה לפיזיקה בשנים 1952–1960. הוא התפרסם כעורך ראשי של כתב העת המוביל לפיזיקה Physical Review, שפורסם על ידי האגודה האמריקנית לפיזיקה. ביולי 1958 הוא הקים את כתב העת Physical Review Letters. עם פרישתו כעורך ב-1974, עבר לאוניברסיטת נבדה ברינו, שם שהה עד למותו ארבע שנים לאחר מכן.
פרסם כמה מאמרים אקדמיים באגיפטולוגיה. אוסף סמואל א. חאודסמיט של עתיקות מצריות שוכן במוזיאון קלסי לארכאולוגיה באוניברסיטת מישיגן באן ארבור, מישיגן.
צורף כחבר נלווה לאקדמיה המלכותית לאמנויות ומדעים בהולנד ב-1939, פרש בשנה שלאחר מכן והתקבל מחדש ב-1950. בשנת 1947 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, בשנת 1952 נבחר לחברה הפילוסופית האמריקאית, ובשנת 1964 נבחר לאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.
חיים אישיים

ב-1927 התחתן עם ג'אנטה לוגר (Jaantje Logher). בתם, אסתר מריאן חאודסמיט נולדה ב-1933. בשנת 1964 היא קיבלה תואר דוקטור בזואולוגיה מאוניברסיטת מישיגן, ובשנת 1972 מונתה לפרופסור לביולוגיה באוניברסיטת אוקלנד ברוצ'סטר, מישיגן.
סמואל וג'אנטה התגרשו ב-1960, ובאותה שנה נישא חאודסמיט לאיירין בז'אך (Irene Bejach) שאביה, רופא גרמני ופקיד בריאות הציבור בברלין, נרצח על ידי הנאצים.
הערות שוליים

↑  טוביאס הירטר, עידן האי־ודאות – איך גילו גדולי הפיזיקאים את עולם הקוונטים 1895–1945, ספרי עליית הגג וידיעות ספרים, 2023, עמ' 335
↑  S.A. Goudsmit The discovery of the electron spin, Lorentz Institute for theoretical physics
↑  טוביאס הירטר, עידן האי־ודאות – איך גילו גדולי הפיזיקאים את עולם הקוונטים 1895–1945, ספרי עליית הגג וידיעות ספרים, 2023, עמ' 357–358
↑  "Samuel Goudsmit". www.nasonline.org. נבדק ב-2023-02-08.
↑  "APS Member History". search.amphilsoc.org. נבדק ב-2023-02-08.
↑  "Samuel Abraham Goudsmit". American Academy of Arts & Sciences (באנגלית). נבדק ב-2023-02-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280786305171  BIBSYS: 90142146  BnF: cb12725654v (data)  BPN: 80519974  CiNii: DA02081852  GND: 124360912  ISNI: 0000 0001 1938 8146  LCCN: n82097512  LNB: 000121871  MGP: 75194  NARA: 10569113  NDL: 00441404  NLA: 35137126  NLK: KAC2018F7599  NTA: 070205442  RERO: 02-A003310988  SELIBR: 343929  SNAC: w6sq91sb  SUDOC: 087215454  VIAF: 109460463   WorldCat (עם VIAF): 109460463
ספרות יווניות

ספרות יווניות הוא שמה של שיטת ספירה שמוצאה ביוון העתיקה, המשתמשת באלפבית היווני. שיטה זו עדיין בשימוש ביוון המודרנית לציון מספרים סודרים, דהיינו באותם מקרים בהם משתמשים בספרות רומיות במערב אירופה ובארצות הברית. למספרים מונים משתמשים ביוון בספרות הודיות-ערביות.
ספרות אטיות

במקורה שיטה הספרות היוונית הקדומה הייתה דומה לשיטת הספרות הרומיות. שיטה זו של ספרור נקראת כיום שיטת ה"ספרות האטיות" על שם האזור מהם הן התפתחו - אטיקה (Attica):
| מספר עשרוני | מספר אטי |
| --- | --- |
1: Ι
5: Π
10: Δ
50: 𐅄
100: Η
500: 𐅅
1000: Χ
5000: 𐅆
10000: Μ
50000: 𐅇
ספרות יווניות

החל מהמאה הרביעית לפני הספירה, הוחלפו הספרות האטיות בשיטה מעין דצימלית, המתבססת אף היא על האלפבית היווני. שיטה זו נקראת שיטת הספרות היווניות.
שיטה זו, הדומה לשיטת ספרות עבריות, משייכת לכל קבוצה של עשר (10, 20, ..., 90) אות, ולכל מאה (100, 200, ..., 900) אות.
לשיטה זו נדרשים 27 אותיות. מאחר שהאלפבית היווני היה בעל 24 אותיות, השתמשו בשלוש אותיות שלא היה בהן שימוש באותה עת: דיגמא, קופא וסאמפי. בימי הביניים דיגמא מוזגה בסופו של דבר לתוך הליגטורה סטיגמא (ϛ), בשל דמיון בצורתן בכתב היווני הרהוט ששימש באותה תקופה (minuscule). קשר זה נעשה כה חזק, עד כי ביוון המודרנית משתמשים לרוב בצירוף האותיות στ במקום ב־ϛ.
בדומה לגימטריה, על מנת להבדיל בין אות למספר השתמשו בגרש - ʹ
בשיטה זו ייכתב המספר 241 כ- σμαʹ‎ היינו (200 + 40 + 1).
על מנת לייצג את הספרות בין 1,000 ל-999,000, משתמשים, בדומה לגימטריה, באותן ספרות שוב כאשר פסיק לפני ספרות האלפים משמש להבדיל בין ספרות האלפים לבין יתר הספרות. כך 2004 יסומן כ־‎͵βδʹ‎ - היינו (2000 + 4).
| אות | ערך | אות | ערך | אות | ערך   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| αʹ‎ | 1 | ιʹ‎ | 10 | ρʹ‎ | 100 |
| βʹ‎ | 2 | κʹ‎ | 20 | σʹ‎ | 200 |
| γʹ‎ | 3 | λʹ‎ | 30 | τʹ‎ | 300 |
| δʹ‎ | 4 | μʹ‎ | 40 | υʹ‎ | 400 |
| εʹ‎ | 5 | νʹ‎ | 50 | φʹ‎ | 500 |
|  ϛʹ‎ | 6 | ξʹ‎ | 60 | χʹ‎ | 600 |
| ζʹ‎ | 7 | οʹ‎ | 70 | ψʹ‎ | 700 |
| ηʹ‎ | 8 | πʹ‎ | 80 | ωʹ‎ | 800 |
| θʹ‎ | 9 | ϟʹ‎ | 90 | ϡʹ‎ | 900 |
מספרים גדולים

המספר 10,000 ייוצג על ידי המילה "מיריאד" המקבילה למונח התנ"כי רבבה.
בספרו "מבין החול" דן ארכימדס במספרים גדולים ביותר, ומציע שיטות לספירת מספר גרגרי החול על חוף ים, ומספר גרגרי החול על כל חופי הים בעולם, ומגיע למספר  10^{8*10^{16}} שהוא מיריאד מיריאדים בחזקת מיריאד מיריאדים בחזקת מיריאד מיריאדים (ובעברית: רבבת רבבות בחזקת רבבת רבבות בחזקת רבבת רבבות).
אפס

האסטרונומים ההלנסטים השתמשו, בהשפעת הספרות הבבליות שהיו בשימוש על ידי האסטרונומים הבבליים, בשיטה של בסיס 60 (שיטה סקסגסימלית). בשיטה זו ישנן 59 ספרות, וכן היה מספר ששימש כאפס. הסימן בו השתמשו היה 𐆊, האות או יוונית גדולה (אומיקרון) - ממנה התפתחה ספרת האפס - "0" המודרנית עם קו מעליה. השימוש באות והפיכתה לסיפרה התפתח בהדרגה, וההנחה שהייתה מקובלת בעבר כי האות היא קיצור של המילה ουδεν ("שום דבר") היא שגויה[דרוש מקור].
ספטמבר (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  וודי אלן
 הופק בידי:  רוברט גרינהוט
 תסריט:  וודי אלן
 עריכה:  סוזן מורס
 שחקנים ראשיים:  מיה פארו  סם ווטרסטון  דיאן ויסט  אליין סטריץ'  ג'ק וורדן  דנהולם אליוט.
 צילום:  קרלו די פלמה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  סרטי אוריון 
 חברה מפיצה:  Orion Pictures
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  18 בדצמבר 1987
 משך הקרנה:  82 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 הכנסות:  486,434 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   september
 דף הסרט ב־IMDb
 
ספטמבר (באנגלית: September) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1987 בכתיבה ובימוי של וודי אלן, עם מיה פארו, סם ווטרסטון, דיאן ויסט, אליין סטריץ', ג'ק וורדן ודנהולם אליוט.
וודי אלן כתב את התסריט בהשראת "הדוד וניה" של צ'כוב ובפרשת לנה טרנר שבן זוגה המתעלל נרצח בידי בתה. זה למעשה מחזה שעובד לקולנוע. השחקנים נמצאים כל הזמן באותה דירה שהוקמה באולפן בניו יורק.
הסרט צולם לראשונה עם צוות שכלל את סם שפרד, כריסטופר ווקן, מורין או'סאליבן, וצ'ארלס דרנינג אך אלן לא היה מרוצה מהתוצאה ושכתב את התסריט עם צוות שחקנים אחר.
תקציר העלילה

ליין (מיה פארו) חוזרת לבית משפחתה בוורמונט לאחר ניסיון התאבדות. היא בדיכאון ממושך אחרי אירוע טרגי שעברה בילדותה. בעבר עברה לניו יורק והקימה שם עסק לצילום. כדי לעזור לה נפשית מגיעים מספר חברים וידידים לביתה:
הרוואד (דנהולם אליוט) - מורה לצרפתית, אלמן שמתאהב בה ורוצה להתחתן איתה אך היא מסרבת לו.
סטפני (דיאן ויסט) - חברה ותיקה נשואה לא באושר לרופא ויש לה שני ילדים.
פיטר (סם ווטרסטון) - סופר מתוסכל גרוש שליין מאוהבת בו אך הוא מאוהב בסטפני.
אמא של ליין, דיאן (אליין סטריץ') ובעלה הנוכחי לויד (ג'ק וורדן) - דיאן הייתה פעם שחקנית מפורסמת וכעת היא מבקשת מפיטר שיכתוב את זכרונותיה. לויד הוא פיזיקאי בפנסיה והם גרים בפאלם ביץ'.
ליין רוצה למכור את הבית בוורמונט, לחזור לניו יורק ולשקם את עסק הצילום שלה. היא מתנגדת שפיטר יכתוב את זכרונות אמה ויחשוף את הפרשה העגומה בחייה. דיאן התגרשה בשעתו והתאהבה בבריון שהתעלל בה. ליין הייתה בת 14 כשהבריון נרצח. היא הודתה בכך וקבלה עונש מקל. כאשר דיאן מסרבת למכירת הבית ומגלה כי ברצונה לגור שם עם לויד פורצת מריבה גדולה ואז מגלה ליין לכולם כי למעשה אמה דיאן ירתה ורצחה את מאהבה וכי ליין נטלה את האשמה עליה כדי לחפות על אמה.
פיטר מנסה לשכנע את סטפני להצטרף אליו. היא מאוהבת בו אך לא יכולה להינתק ממשפחתה. הם מתנשקים וליין צופה בהם ומבינה את מצבה.
הזמן - סוף הקיץ ותחילת ספטמבר. סטפני מתפייסת עם ליין, דיאן ולויד חוזרים לפאלם ביץ', פיטר והרוואד עוזבים וליין נשארת ותוהה על עתידה.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מיה פארו | ליין |  |
| סם ווטרסטון | פיטר |  |
| דיאן ויסט | סטפני |  |
| אליין סטריץ' | דיאן |  |
| ג'ק וורדן | לויד |  |
| דנהולם אליוט | הווארד |  |
| רוזמרי מרפי | גב' מטיס | סוכנת נדל"ן |
סמואל חגאי

| --- | --- |
סמואל חגאי (2020)
סמואל חגאי (2020)
 לידה:  23 בספטמבר 1982 (בן 42) נתניה, ישראל
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  ציור, גרפיטי
 זרם באמנות:  היפר ריאליזם וסוריאליזם
 יצירות ידועות:  ציור קיר, מייסיס, ניו יורק
 www.sart.co.il
סמואל (שמואל חג'ג') חגאי (נולד ב־23 בספטמבר 1982) הוא אמן גרפיטי וצייר היפר ריאליזם וסוריאליזם, שעובד ומציג בניו יורק, לוס אנג'לס ובישראל והשתתף תוכנית הריאליטי "האח הגדול" (עונה 9).