stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרשת האונס הקבוצתי בקרית טבעון
המשפט וגזר הדין

הנאשמים בפרשה, למעט אחד, כפרו בביצוע עבירות-המין והעבירות האחרות שביצעו כלפי הקטינה במשך כחודשיים, והם הורשעו לאחר שבית-המשפט קיבל את גרסת הקטינה.
ששה משבעת הנאשמים הורשעו ונגזרו עליהם עונשי מאסר שנעו בין 6 חודשים לשנה.
השופט אליעזר גולדברג ציין בגזר הדין:
"לא ניתן להתעלם מגילם הצעיר של הנאשמים ומהעובדה כי זו להם הסתבכותם הראשונה בפלילים. אין גם להתעלם מהשלכתה של ההרשעה כשלעצמה על עתידם. על אחת כמה וכמה, יש להביא בחשבון את התוצאה הקשה של עונש מאסר בפועל על נערים בגילם. אם עברו, עתידו וסיכויי שיקומו של נאשם צריכים דרך כלל לבוא במניין שיקוליו של בית-המשפט, מקבלים שיקולים אלה משנה תוקף, כשמדובר בעבריין שהוא קטין, הן לעניין ההחלטה אם להרשיעו, והן לעניין מידת העונש, אם נמצא כי ראוי הוא להיות מורשע בדין. מאידך גיסא, ואף-על-פי שמדובר בנערים, אין שיקול ההרתעה, ובעיקר הרתעתם של עבריינים בכוח, נדחק בכגון דא לקרן זווית. על בית-המשפט להגן על גופן וכבודן של קטינות, לא רק מפני פגיעתם הרעה של מבוגרים בהן, אלא גם מפני התעללות מינית של נערים שעדיין לא בגרו. זאת בנוסף לאמצעי חינוך והסברה הנדרשים כדי להעצים, כבר מגיל צעיר, את המודעות לערך כבוד האדם, איש ואישה כאחד."
לאחר האונס

בניגוד לפרשת האונס בשומרת, פרשת האונס בקריית טבעון כמעט ולא נדונה בתקשורת. בכנסת ישראל דנו בה שנתיים מאוחר יותר, במסגרת דיון על מסיבות סמים בגואה, הודו.
הערות שוליים

↑  מאיה פולק, ‏אונס קבוצתי: האם התרבו המקרים?, באתר onlife
1 2  הישיבה הארבע-מאות-וארבע של הכנסת השלוש-עשרה, באתר knesset.gov.il, ‏3 בינואר 1996
↑  עפרה שניידר, דינאמיקה של אונס קבוצתי: הסברים תיאורטיים, באתר מכון יסודות, ‏11 באוגוסט 2011
↑  רז שכניק, "כל החבר'ה לא נכתב על האונס בשמרת, אלא על מקרה אחר": הסודות מאחורי השירים של מוניקה סקס, באתר ynet, 4 במרץ 2022
↑  בניגוד לאמונה הרווחת השיר "כל החבר'ה" לא נכתב על פרשת האונס בשמרת אלא על מקרה שקרה בטבעון, בעמוד הפייסבוק של Jonathan Schoenbrunn Decktor
↑   שיר אחד – עיבוד טלוויזיוני להסכת | מוניקה סקס – כל החברה, סרטון בערוץ "כאן 11 – תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 29:07), 16 במאי 2024
1 2  פסק דין: ע"פ 1148/96 – פלוני ו-2 אח' נ' מדינת ישראל ו-6 אח', באתר תקדין
↑  מדינת ישראל - חן בן שמעון הרוש, באתר datacheck.co.il
שונית אלמוגים

שונית אלמוגים לחופי פלורידה
שונית אלמוגים בפוארטו ריקו
שונית באי מיוט.
מפה ובה מיקומי שוניות האלמוגים הגדולות והעשירות בעולם
שונית אלמוגים בים סוף
שוּנית אלמוגים היא בית גידול ימי נפוץ בימים ובאוקיינוסים. כמשתמע משמה, שונית כזו בנויה בעיקר מאלמוגים, אך גם מאצות וצמחים אחרים. כמו כן, השוניות משמשות כמקום מחיה לבעלי חיים ימיים רבים כגון דגים. כרבע מן המגוון הביולוגי בים מרוכז סביב שוניות האלמוגים בעולם, למרות שהן מהוות כ-3% בלבד מכלל שטח האוקיינוסים.
היסטוריה של המחקר

הביולוגים האחים יוג'ין אודום והאווארד תומס אודום חקרו יחד את זרימת האנרגיה של שוניות אלמוגים באמצעות גישה של מודל כולל. מערכת זו תוארה כאחת המערכות האקולוגיות היצרניות ביותר שיש, ולפני מחקרם חשבו שהיא לוקחת את ההזנה שלה מהים שסביבה. על ידי מדידת זרימת האנרגיה במעלה הזרם ובמורד הזרם של השונית, האחים הראו כי אצות החיות בתוך בעלי החיים האלמוגים הן שאחראיות לרוב ייצור האנרגיה. האצות מקבעות את אנרגיית השמש ויוצרות פחמימות פשוטות עבור בעלי החיים. בתמורה הם מקבלים פחמן דו-חמצני מהנשימה של בעלי החיים. האודומים גילו כי שונית האלמוגים מערכת אקולוגית שבמידה רבה אינה תלויה בים שמסביב.
מבנה ותפקוד

כמה ממיני האלמוגים הם מרכיב עיקרי בשוניות האלמוגים, אך אין הם המרכיב היחיד. האדומיות (אצות אדומות) הן המאפשרות לשונית להתפתח חרף הלחץ הקבוע של גלי הים המופעל עליה. האצות החד-תאיות, המכונות זואוקסנטלות (מיוונית: "חי צהוב"), מצויות בתוך רוב האלמוגים וחיות עמם בסימביוזה, ויש להן חשיבות רבה בתהליכי התזונה ובניית השונית. כל האלמוגים בוני השונית מכילים זואוקסנטלות, ולכן במקומות שבהם האצות אינן יכולות להתקיים, למשל בשל מחסור באור, לא תיווצרנה שוניות. עקב כך מצויות שוניות האלמוגים בעיקר בחגורת המים העליונה (עד עומק מרבי של 70–90 מטר), אף על פי שאלמוגים הֶרְמַטִיפִּיים (hermatypic) אחדים נמצאים גם בעומק רב יותר, של כ־150 מטר.
רוב האלמוגים הרמטיפיים, הבונים את שונית האלמוגים, ומכונים "אלמוגי אבן", הם מסדרת האלמוגאים (Scleractinia).
שונית האלמוגים היא בית גידול צפוף ומורכב, גדלים בה יצורים רבים, ובהם גם כאלה המתחרים באלמוג על מקום ההתיישבות, כגון אלמוגים אחרים, ספוגים ואצות. כאשר מתפנה מקום על פני המצע כתוצאה מתמותה של הדייר הקודם או כתוצאה מגורם פיזיקלי כלשהו, הוא הופך למקום התיישבות פוטנציאלי. לפיכך, קיימת בשונית תחרות עזה בין יושביה על משאבים, ובמיוחד על מקום להתיישבות והתבססות.
אחת המרשימות שבשוניות האלמוגים נמצאת לאורך החוף הצפון-מזרחי של אוסטרליה: "שונית המחסום הגדולה". רוב שוניות האלמוגים הן בתצורה האופיינית המכונה אָטוֹל. כל אי דומה לסוללה אלמוגית נמוכה בעלת צורה של טבעת מקוטעת, שרוחבה לעיתים כמה עשרות מטרים ולפעמים כמה קילומטרים. לפרקים מתרחבת הסוללה ותופחת לאי בתוך הטבעת. בתוך הסוללה נמצאת הלגונה, בריכה פנימית של מי ים שעומקה כ-70–50 מטר בממוצע. לעיתים קיימים איים נוספים בתוך הלגונה. איי טואמוטו שבפולינזיה הצרפתית מהווים את הריכוז הגדול ביותר של איים מסוג זה. סוג נוסף של שונית אלמוגים נוצר כאשר משטחי אלמוגים מורמים (דוגמה: האי מקטה שבקבוצת איי טואמוטו).
בישראל יש רק שונית אלמוגים אחת – במפרץ אילת, שכתוצאה מהבידוד של מפרץ אילת והמליחות הגבוהה בו, התפתחו בה מאות מינים אנדמיים, המהווים 30% מכלל המינים בשונית. שונית האלמוגים באילת היא שונית האלמוגים הצפונית ביותר בעולם. השונית במפרץ אילת היא אתר צלילה פופולרי בגלל יופייה וייחודה. בעבר השטח שעליו נפרשה השונית באילת היה בערך 12 קילומטר, אך כתוצאה מנזק שנגרם לשונית לאורך השנים היא הצטמצמה לשטח קטן בהרבה. עיקר השונית מרוכז בשמורת חוף האלמוגים, והיא משומרת ומשוקמת על ידי רשות הטבע והגנים והמצפה התת-ימי. בשנים האחרונות החלה השונית לגדול מחדש כתוצאה מפעולות שימור.
הרס שוניות אלמוגים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שוניות אלמוגים נהרסות ומתות בכל העולם. איומים נקודתיים נגרמים בעקבות גורמים כגון זיהום, דיג יתר (אנ'), דיג בעזרת חומרי נפץ (אנ'), מחלות וחפירת תעלות למטרות גישה לאיים. איומים רחבים יותר הם עליית טמפרטורה, החמצת האוקיינוס ואיומים אחרים שנגרמים כתוצאה מפליטת גזי חממה.
מחקר שנערך ב-2018 בארכיפלג צ'גוס השייך לטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי מצא שנוכחות חולדות על האיים פוגעת בצורה עקיפה בשוניות האלמוגים. החולדות משמידות את אוכלוסיית העופות הימיים המקננים על האיים. לעופות הימיים יש חשיבות בשרשרת המזון בכך שהלשלשת העשירה שלהם (גואנו) מדשנת את שוניות האלמוגים.
מחקר שפורסם ב-2024 הראה כי החיידק Vibrio coralliilyticus, שאופיין כבר בתחילת שנות ה-2000 וגורם למחלת מעיים אצל אלמוגים, הופך למחולל המחלה כאשר טמפרטורת מי הים מגיעה ל-23 מעלות צלזיוס. כאשר טמפרטורת מים גבוהה מ-27 מעלות, חלק מזני החיידק הופכים קטלניים עוד יותר.
אומדנים כלליים מראים ש-10% משוניות האלמוגים מתות, ו-60% מהשוניות נמצאות בסכנה.
גלריה

Meandrina meandrites
אלמוג מסוג Acropora
Dendronephthya klunzingeri
צדפת ענק
קיסר הדור
רחב זנב צהוב-שפה
צב ים ירוק
ראו גם

שונית
הלבנת אלמוגים
משולש האלמוגים
צינורן השונית
לקריאה נוספת

יוסי לויה, רמי קליין, שונית האלמוגים, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 1994.
הערות שוליים

↑  זוכי פרס קראפורד לשנת 1987 יוג'ין אודום והאווארד תומס אודום, 1 בספטמבר 1987
↑  Killing rats could save coral reefs מאתר ה-BBC
↑  נחשף המנגנון של החיידק הקטלני, שגורם לתמותה המונית של שוניות אלמוגים, באתר ynet, 18 בספטמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562845105171  BnF: cb119442695 (data)  GND: 4136879-4  LCCN: sh85032525  NKC: ph121884
זכותם האלוהית של מלכים

יד אלוהית מכתירה את צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה
זכותם האלוהית של מלכים היא דוקטרינה דתית-פוליטית המשמשת להצדקת מלוכה אבסולוטית.
הרעיון העומד מאחוריה הוא שסמכותו של המלך נובעת מאלוהים, לפיכך המלך הוא אדם השולט בחסד אלוהי, ומכיוון שכך, אף אדם או מוסד בממלכתו, בין אם האצולה, הכנסייה או הפרלמנט, אינו יכול לפקפק בו אלא רק אלוהים יוכל לשופטו. לפי קו המחשבה הזה, כל ניסיון לשפוט את המלך בכלים ארציים מהווה כפירה.
תפיסה זו הייתה מקובלת בעולם הנוצרי בימים שבהם נהגה שיטת השלטון המלוכנית, ובעקבות התפתחות תפיסת המשפט הטבעי, לפיו האדם מעצם בריאתו על ידי אותו אלוהים, אוחז בזכויות שאין לפגוע בהן, הלכה ודעכה על ידי המהפכות הגדולות של מרידה במלכים וכפירה בדת, וגם על ידי תהליך איטי של אי אמון במונרכיה ומעבר לשלטון דמוקרטי.
ראו גם

מלוכנות
פולחן הקיסר
פולחן אישיות
מנדט השמים
עונש משמיים
אוניברסיטת לובומבאשי

| --- | --- |

אוניברסיטת לובומבאשי
 אוניברסיטה
 תקופת הפעילות:  1955, תחילת לימודים ב-1956 – הווה
 קמפוס:  לובומבאשי, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 סטודנטים
 :  33,000
 מיקום
 מדינה:  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 קואורדינטות:  11°36′52″S 27°28′50″E﻿ / ﻿11.61444°S 27.48056°E﻿ / -11.61444; 27.48056
 
 he
 
אוניברסיטת לובומבשי (בצרפתית: Université de Lubumbashi), הידועה גם בראשי התיבות UNILU, היא אוניברסיטה ציבורית, אחת מהגדולות ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. היא ממוקמת בלובומבאשי במחוז קטנגה-עילית(אנ'), בעבר מחוז קטנגה(אנ'). הקמפוס ממוקם בחלקה הצפוני של העיר, ממערב לשדה התעופה הבינלאומי. באוניברסיטה 33,000 תלמידים ב-18 פקולטות ובתי ספר להשכלה גבוהה. שפת ההוראה היא צרפתית.
היסטוריה

האוניברסיטה נוסדה בשנת 1955 תחת השלטון הקולוניאלי הבלגי כאוניברסיטה הרשמית של קונגו ורואנדה-אורונדי (בצרפתית: Université officielle du Congo et du Ruanda-Urundi) על ידי האוניברסיטה החופשית של בריסל (בלגיה), ונפתחה בשנת 1956. לעת ההיא, אוניברסיטת לובומבאשי הייתה האוניברסיטה הראשונה והיחידה בקונגו הבלגית.
UNILU היה בתחילה מוסד קטן, עם כמה מאות תלמידים בלבד. עם זאת, היא גדלה במהירות בגודלה ובאיכותה, ובזמן עצמאות קונגו ב-1960, היא הייתה אחת האוניברסיטאות המובילות באפריקה. בשנים הראשונות של העצמאות, UNILU מילאה תפקיד חשוב בפיתוח האומה הקונגולית החדשה. האוניברסיטה הפיקה רבים מהמנהיגים הראשונים של המדינה, כולל פוליטיקאים, כלכלנים ומדענים בשנת 1960, שונה שמה לאוניברסיטה הממלכתית של אליזבתוויל, בפיקוח אוניברסיטת ליאז'(אנ'), ולאחר מכן ב-1963 הפכה לאוניברסיטה הרשמית של קונגו. בשנת 1971, בעקבות איחוד האוניברסיטאות והמכונים להשכלה גבוהה במדינה, הפכה להיות חלק מהאוניברסיטה הלאומית של קונגו (UNAZA), והקמפוס הפך לאוניברסיטה הלאומית של זאיר/ קמפוס לובומבשי. היא הוקמה מחדש כאוניברסיטה אוטונומית בשנת 1981, וזאת בעקבות חוק מ-3 באוקטובר 1981, שמטרתו הייתה לבנות מחדש את ההשכלה הגבוהה והאוניברסיטאית של זאיר. או אז שונה שמה שוב לאוניברסיטת לובומבשי. כאשר האוניברסיטה הלאומית של זאיר פוצלה.
הטבח של שנת 1990

במאי 1990 דיכאה ממשלת זאיר באלימות את הפגנות הסטודנטים בקמפוס, הרגה מספר גדול של סטודנטים והרסה חלקים מהקמפוס.
בתחילת מאי 1990 מחו סטודנטים הלומדים באוניברסיטה נגד משטרו של נשיא זאיר, מובוטו ססה סקו, ודרשו את התפטרותו. בליל ה-11 במאי 1990 נותק החשמל לקמפוס, ובו בזמן פשטה על הקמפוס יחידה צבאית מיוחדת בשם Les Hiboux ("הינשופים"), ששמה מגיע מפעילותה הלילית.מעט ידוע בוודאות על יחידה זו, אך העובדה שהם עושים שימוש בכלי רכב יקרים (נדירים בזאיר), מצביעה על כך שהיחידה היא כוח עילית המורכב מנאמני המשטר. חיילי היחידה היו חמושים במאצ'טות וכידונים ובמהלך הלילה תקפו את התלמידים המפגינים. סטודנטים שניסו לברוח מהקמפוס נורו. עד שחר ה-12 במאי 1990 נרצחו לפחות 290 סטודנטים ומסדרונות הקמפוס היו ספוגים בדם ובחלקי גוף אנושיים מבותרים. הטבח הוביל את אומות הקהילה הכלכלית האירופית (כיום האיחוד האירופי), ארצות הברית וקנדה להפסיק כל סיוע לא הומניטרי לזאיר, מהלך שסימן את תחילת הקץ של התמיכה המערבית במובוטו. זאיר היא קונגו הבלגית לשעבר, ועל כן, הטבח זכה לתשומת לב תקשורתית רבה ומיוחדת בבלגיה, מה שאילץ את ממשלת בלגיה למתוח ביקורת קשה על מובוטו.
ראו גם

קונגו הבלגית
הרפובליקה של קונגו (לאופולדוויל)
זאיר
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
לובומבאשי
לקריאה נוספת

Le massacre de Lubumbashi: Zaïre 11-12 mai 1990 - Dossier d'un témoin accusé Paperback (French Edition by Hakim Ben Hammouda - Author.
ביאורים

↑  בחלק מהמקורות מופיעה האונ' של בריסל כמפקחת מההקמה, ובחלק מהמקורות מופיעה אונ' ליאז'. כך או כך, אונ' לובומבאשי הוקמה, ולאחר מכן התפתחה, תחת פיקוחה של אוניברסיטה בלגית - זו או אחרת, עד אמצע שנות ה-60 של המאה העשרים.
↑  קשה להבין את השינויים הטופונומיים וגם המהותיים שעברה האוניברסיטה, ללא הבנת השתלשלות ההיסטוריה המאוחרת של קונגו הבלגית, שהפכה לקונגו ליאופולדוויל, ואחר כך לקונגו קינשאסה, היא זאיר, היא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
↑  סיבה חשובה שתרמה לפופולריות של אוניברסיטת לובומבאשי החל מהקמתה, היא העובדה שהיא ממוקמת בלב ליבו של אזור המחצבים העשיר של המדינה - חבל קטנגה שהפך לאחר מכן לחבל שאבה, שהכיל בתוכו מינרלים רבים יקרי ערך, לרבות יהלומים קובאלט ואורניום. בצל התעניינות זו, פרח באופן יחסי המחקר במחלקה לגאולוגיה שם, וחברי סגל מצטיינים הוזמנו לחקור עבור אוניברסיטאות חשובות בצרפת ובלגיה. בראשם פרופ' הנרי עלי קאמפונצו, שמחקריו צוטטו רבות בתחום, ותלמידיו פרסמו את מחקריו גם שנים לאחר מותו בשנת 2004, מתאונה בעת מחקר שדה. הוא זכה להוקרה מיוחדת במאמר לזכרו שנכתב בז'ורנל ,2005 Gondwana Research עמ' 291-289 שם ניתן להתרשם מההיקף הגדול מאד של פעילותו המדעית ותרומותיו למחקר בן זמננו.
הערות שוליים

↑  Nos Facultes Et Écoles, L’Université de Lubumbashi
↑  Lubumbashi, Britannica Encyclopedia
1 2 3 4  University of Lubumbashi, All University Info - Search Universities Worldwide
1 2 3  Université de Lubumbashi, AUF - Association d’établissements d’enseignement supérieur et de recherche et opérateur de la Francophonie universitaire
↑  Mark, Edelman Boren (2001). Student Resistance: A History of the Unruly Subject. Routledge. p. 240.
1 2 3 4 5  Kisangani, Emizet F. (2016). Historical Dictionary of the Democratic Republic of the Congo. Latham: Rowman & Littlefield Publishers. p. 401.
↑  Jacques Kimpozo, Congo-Kinshasa: Les Hiboux Sont de Retour, All Africa.com, 7 Sept. 2011
1 2  Kisangani, Emizet F. (2016). Historical Dictionary of the Democratic Republic of the Congo. Latham: Rowman & Littlefield Publishers. p. 217.
↑  Weiss, Harvey (1995). Zaire: Collapsed Society, Surviving State, Future Polity. In Jacob Blaustein &: Ira William Zartman (ed.). Collapsed States The Disintegration and Restoration of Legitimate Authority. Boulder, CO: L. Rienner Publishers. pp. 157–160.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb118680136 (data)  GND: 4783574-6  ISNI: 0000 0001 0732 4647  LCCN: no89016157  SUDOC: 026431432  VIAF: 159973797   WorldCat (עם VIAF): 159973797
צחי פלד

| --- | --- |

צחי פלד
 לידה:  1933
 פטירה:  27 בנובמבר 2016  (בגיל 83 בערך)
 קבוצות כשחקן
 1953- 1964:  הפועל חולון
פלד, מצד ימין, מנחה את טקס קבלת גביע המדינה, 19 באפריל 1996
יצחק (צחי) פלד (1933 – 27 בנובמבר 2016) היה כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי. מכוכבי הפועל חולון בשנות ה-50 וה-60.
ביוגרפיה

אביו של פלד, אפרים פרלשטיין, היה ממייסדי אגודת הפועל. צחי פלד שיחק בנוער של הפועל תל אביב ולמד בית הספר החקלאי מקוה ישראל, ולאחר שהצטיין במדי קבוצתו, צירף אותו להפועל חולון מאמן הקבוצה, מיכה שמבן. באותן שנים בלטה בקבוצה "החבורה המצרית" שכללה את מרסל חפץ, אליהו עמיאל, רודי ויינברג, פרדי כהן, חיים גורמאזנו וסמי חודדה. הקבוצה "המצרית" מחולון הפכה לשם דבר בישראל. תחילה שיחק פלד בקבוצה השנייה של חולון, ובגיל 16 הועלה לקבוצה הבוגרת.
בשנת 1953, עוד בטרם הוקמה הליגה הלאומית בכדורסל, שיחקה חולון בליגה פנימית של הפועל - וזכתה באליפות. עונת 1953/1954 הייתה העונה הראשונה של הליגה הלאומית בכדורסל. בהתאם לרוח התקופה, הורכבה הליגה בשיטת ה""50-50", כשמרכזי הפועל ומכבי שולחים כל אחד ארבע קבוצות, על מנת ליצור ליגה בת שמונה קבוצות. פלד לקח חלק במדי הפועל חולון ב-12 משחקים וקלע בממוצע של 7.2 נקודות למשחק. הקבוצה עצמה סיימה את הליגה במקום השני. בעונת 1954/1955 שחזרה הקבוצה את הישגה וסיימה שוב במקום השני אחרי מכבי תל אביב. פלד קלע בממוצע של 12.7 נקודות. באותה שנה זומן פלד לנבחרת ישראל לצורך השתתפות באליפות העולם בכדורסל 1954, אך נופה ברגע האחרון. בשנת 1955 הוא נכלל בנבחרת "הפועל" שזכתה במדליית זהב בפסטיבל הנוער הדמוקרטי בוורשה. פלד גם השתתף בנבחרת הנח"ל שזכתה שלוש פעמים ברציפות באליפות צה"ל.
בעונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה, עקב מבצע קדש. עם זאת, במהלך העונה שוחק מפעל גביע המדינה בפעם הראשונה והפועל חולון העפילה לשלב חצי הגמר. בשלב זה הודחה על ידי הפועל תל אביב אחרי ניצחון 64:57 במשחק הראשון והפסד 46:33 במשחק השני. בשנת 1956 זומן פלד לנבחרת ישראל על ידי המאמן אלמר ריפלי, לקראת משחקי אולימפיאדת מלבורן. בסופו של דבר, השתתפות הנבחרת באולימפיאדה בוטלה עקב מלחמת סיני. פלד שיחק בסך הכל 3 משחקים במדי הנבחרת. בשנת 1958 שבר את רגלו ופרש ממנה. במהלך שתי העונות הבאות, החלו השחקנים המצריים בהדרגה לעזוב את הקבוצה. בעונת 1956/1957 סיימה הקבוצה במקום השביעי ופלד קלע בממוצע של 16.1 נקודות (הממוצע הגבוה בקריירה שלו). עונה לאחר מכן סיימה הקבוצה במקום השלישי, כשפלד קולע בממוצע הנקודות עם 11.6 נקודות למשחק.
לקראת עונת 1958/1959, הצטרף לקבוצה משה דניאל ויחד עם עופר אשד ועמוס קופפר-תובל היו השחקנים המרכזיים. באותה עונה סיימה הקבוצה במקום החמישי. כמו כן, הגיעה הקבוצה בפעם הראשונה בתולדותיה לגמר גביע המדינה, שם פגשה את מכבי תל אביב והובילה עליה 43:37 כשנותרו שש דקות לסיום המשחק, אך נקודות של מכבי בדקות הסיום הביאו אותה לניצחון 53:47. פלד קלע בגמר 2 נקודות. בעונת 1959/1960, סיימה הקבוצה שוב במקום החמישי. פלד לקח חלק ב-19 משחקים וקלע בממוצע של 9.2 נקודות למשחק.
בתחילת שנות השישים שימש פלד כקפטן הקבוצה והיה לשחקן המוביל יחד עם עופר אשד, כאשר הקבוצה דורגה במרכז הטבלה. בשנת 1964 פרק את הכתף במשחק חצי גמר גביע המדינה לאחר התנגשות בתנחום כהן-מינץ וכתוצאה מכך פרש מכדורסל ועבר לקריירת אימון.
סך הכל שיחק פלד 10 עונות בליגה הראשונה, בהן קלע בממוצע של 9.3 נקודות למשחק. בנבחרת ישראל רשם פלד 3 הופעות וקלע 6 נקודות.
בין השנים 1972–1974, שימש פלד כעוזר מאמן בהפועל חולון, מאמן כפר ויתקין ומאמן הפועל חולון (בליגה השנייה) עד שהתפטר בשנת 1975. לאחר מכן שימש בתפקיד מנהל מחלקת הנוער והנערים של האגודה, חבר הנהלה בהפועל חולון וחבר ועדת הספורט של עיריית תל אביב. כמו כן, עבד ככרוז.
בשנת 2016 הלך לעולמו.
הערות שוליים

↑  צחי פלד באתר GRAVEZ
1 2 3 4  ש. כפיר, צחי פלד המיר הכדורסל בקריינות, דבר, 1 ביוני 1975
↑  סיכום עונת 54–1953 בכדורסל הישראלי, אתר מנהלת הליגה
↑  עזרת הציבור המקומי דרושה לספורטאי סניף "הפועל" חולון, דבר, 18 בינואר 1959
↑  1959: מלחמת חולון בגביע, מעריב, 3 באפריל 1986
↑  הפועל חולון עונת 1959/1960, אתר מנהלת הליגה
↑  צחי פלד, קלעי כל הזמנים הפועל חולון אתר מנהלת הליגה
↑  כהן-מינץ - מלך הסלים, על המשמר, 30 במאי 1965
↑  גם מאמן הפועל חולון התפטר מתפקידו, מעריב, 24 בדצמבר 1975
↑  מנחם כהן, אוהד חולון מספר: איך הבאתי ניצחון באריק איינשטיין, באתר nrg‏, 6 בדצמבר 2016
מס משקאות ממותקים

משקאות ממותקים
מס משקאות ממותקים, מס משקאות או מס סוכר הוא מס שנועד להפחית את צריכת המשקאות הממותקים. משקאות הכלולים במס זה כוללים לרוב משקאות קלים ומשקאות אנרגיה. התערבות מדינתית זו נעשית בדרך כלל כמאמץ להפחית תחלואה בסוכרת בקרב האוכלוסייה ואת ההשפעות הבריאותיות הקשורות לצריכת סוכר בעודף.
במדינות רבות מהווה מס משקאות ממותקים עניין לדיון ציבורי. איגודי רפואה לאומיים וארגון הבריאות העולמי מקדמים את המס כדוגמה למיסוי פיגובאני, שמטרתו להרתיע מפני תזונה לא בריאה ולקזז הוצאות שהמדינה נוטלת על עצמה בעקבות ההשפעות הבריאותיות השליליות הרבות, כדוגמת סוכרת והשמנת יתר. יצרני משקאות ובעלי אידאולוגיה של חופש כלכלי מתנגדים למס.
אופן המיסוי

מסי סוכר במדינות שונות כוללים מיסוי בשלב הייצור ובשלב הרכישה.
מיסוי בשלב הייצור כולל מסי יבוא או יצוא על סוכר או על מרכיבים אחרים לפני עיבודם ומיסים מקומיים או אזוריים. העלאת מיסים על הסוכר במוצרים הממותקים הוצעו כדי לגרום לחברות לתכנן מחדש את המוצרים שלהן, על מנת לשמור על עלויות צרכניות סבירות על ידי הפחתת השימוש במרכיב הממוסה (בדרך כלל סוכר) במוצר שלהן.
מיסוי בשלב הרכישה משולם על ידי הצרכן בעת הרכישה ונגבה על ידי הממשלה מהמוכר.
רוב המיסים על משקאות ממותקים נקבעים באופן נפחי (כלומר, בשיעור קבוע ליחידת נפח של המוצר), ורק שלושה מיסי סוכר ברחבי העולם הם פרופורציונליים לתכולת הסוכר.
טיעונים בעד ונגד > בעד

קיימות ראיות כלכליות ורפואיות תומכות ביתרונות של מס זה.
ביולי 2024 התפרסם מחקר מדעי שהוכיח כי מס הסוכר שהוכרז בבריטניה בשנת 2016 ונכנס לתוקפו בשנת 2018 הוביל תוך שנה לירידה דרסטית בצריכת הסוכר ממשקאות ממותקים, ירידה של כ-50% אצל ילדים ושל כ-30% אצל מבוגרים.
טיעונים בעד ונגד > נגד

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הקריטריונים לגבי המשקאות החייבים במס עשויים שלא לכלול תחליפים כמו מיצי פירות, הכוללים כמות זהה של סוכר.
המס פוגע בעניים, שמחירים גבוהים מצמצמים משמעותית את הכנסתם הפנויה.
סכום המס אינו מגיע למשרד הבריאות, אלא משמש כאמצעי להגדלת הכנסות הממשלה.
קניות חוצות גבולות יכולות לשמש דרך לצרכנים להימנע מתשלום המס שכן הם יקנו משקאות ממותקים מאזורים שבהם אינם מחויבים במס.
השפעת המס

סקירה שיטתית ומטא-אנליזה שנערכה ב-2022 ובדקה מאמרים שבחנו את ההשפעה של מס על משקאות ממותקים העלתה כי הביקוש למשקאות ממותקים רגיש למחירם ונמצאה ירידה ממוצעת של 15% במכירות בעקבות הטלת המס. בסקירה ומטא-אנליזה שנערכה ב-2019 נמצא כי מס בשיעור 10% גרם לירידה בצריכת משקאות ממותקים בשיעור דומה.
על פי ארגון הבריאות העולמי מיסוי המשקאות הממותקים הוכח כדרך יעילה לצמצום צריכת סוכר.
מחקרים על ההשפעה של מסי משקאות על משקל הגוף הראו תוצאות מעורבות. המחקרים העיקריים המראים על ירידה במשקל הגוף בעקבות המס מבוססים על מודלים. סקירת מחקרים קובעת שההשפעה של המס על שכבות סוציואקונומיות היא דומה. מחקר משנת 2010 טען לירידה של 37 קלוריות ליום למבוגרים ו-43 קלוריות לילדים הודות למס של 20% על משקאות ממותקים. מחקר אחר מצא ירידה של 24.3 קלוריות ליום לנפש, שמצטבר בטווח הארוך לירידה של כ-1.3 קילוגרם במשקל הגוף.
בישראל

ב-1 בינואר 2022 נכנס לתוקפו בישראל מס משקאות ממותקים (באמצעות צו של שר האוצר להטלת מס קנייה). חברות המשקאות קיבלו פטור על המלאי המצוי ברשותן, אך רשתות השיווק העלו את מחירי המשקאות הממותקים כבר בתחילתו. הטלת המס העלתה את מחירי בקבוקי המשקאות המשפחתיים עד לכ-9 שקלים ל-1.5 ליטר משקה ברשתות המסחר הגדולות. בקרב הציבור החרדי רווחה הדעה שמטרת המס היה לפגוע בציבור החרדי. הציבור החרדי רוכש שתייה מתוקה בשיעור של 79% לעומת 51% באוכלוסייה הכללית והסיכוי של צעיר חרדי לחלות בסוכרת גבוה פי 1.5 ביחס לצעיר שאינו חרדי.
לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע ביטל שר האוצר בצלאל סמוטריץ' את המס, בהתאם להסכמים הקואליציוניים עם המפלגות החרדיות, וזכה לברכת נציגים ממפלגות ש"ס ויהדות התורה
בדצמבר 2023 לאור הגרעון התקציבי הגדל בעקבות מלחמת חרבות ברזל, הודיע משרד האוצר כי הצו יוחזר בחלקו, ללא מס על משקאות דיאט, אך לאחר מספר ימים הודיע סמוטריץ' שמדובר בטעות. עתירה לבג"ץ נגד ביטול המס נדחתה ב-5 בדצמבר 2024 בנימוק שהסמכות להחליט בעניינים אלו נתונה לנבחרי הציבור ולא לשופטים.
בדצמבר 2024 פרסם משרד האוצר כוונה לבטל את המס באופן קבוע בהתאם להסכמים הקואליציוניים.
בישראל > הכנסות

לפני הטלת המס העריך משרד האוצר שהמס יכניס כ-380 מיליון ש"ח. המס הכניס למדינה כ-800 מיליון שקל תוך שנה.
בישראל > השפעת המס

על פי ניתוח ראשוני של בנק ישראל בשנה הראשונה של הטלת המס על משקאות ממותקים (נובמבר 2021 – אוקטובר 2022) הייתה צריכת המשקאות הממוסים לנפש נמוכה בכ-14% מאשר בשנת 2019, ולאחר ניכוי מגמת הירידה שהייתה בשנים 2015-2019 ללא קשר למס, נמצא ירידה של כ-5% בצריכה בגלל המס. הירידה הייתה מורכבת מצמצום של כ-10% ברכישה של משקאות עתירי סוכר וגידול של כ-1% ברכישה של משקאות מופחתי סוכר. בחנויות המשרתות בעיקר את המגזר החרדי הייתה ירידה של כ-19% במשקאות עתירי סוכר וכ-15% במשקאות מופחתי סוכר. ברכישת משקאות שעליהם לא חל המס הייתה ירידה דומה בכלל האוכלוסייה, של כ-7% לנפש.
ניתוח של התאחדות התעשיינים הראה ירידה במכירות של משקאות ממותקים של 8%. בסוף 2024 פרסם משרד האוצר שבעקבות ביטול המס עלה הצריכה בכ-5%.
בהודעה לתקשורת של משרד האוצר בדצמבר 2023 נאמר "מניתוח ראשוני של נתוני הצריכה בפועל על ידי גורמי המקצוע במשרד האוצר עולה כי מאז ביטול המס חלה עלייה משמעותית ברכישת משקאות ממותקים, זאת לאחר שבתקופה המקבילה בשנת 2022 בה הוטל מיסוי, חלה ירידה בצריכת המשקאות. עלייה חדה יותר נרשמה בקרב המשקאות במיסוי הגבוה, ובהתאם בשנת 2022 ניכרת ירידה משמעותית ביותר בצריכתם".
המס במדינות שונות

85 מדינות בעולם ובתוכן ישראל הטילו מיסוי על משקאות ממותקים.
המס במדינות שונות > אוסטרליה

מועצת המשקאות האוסטרלית הצהירה ביוני 2018 כי התעשייה האוסטרלית תפחית את תכולת הסוכר ב-10% עד 2020, ובעוד 10% עד 2025. הצהרה זו נתפסה כניסיון להדוף מס סוכר. לא היו תוכניות להפחית את תכולת הסוכר במשקאות עתירי הסוכר. התוכנית היא בעיקר להגביר את הצריכה של משקאות דלי סוכר או ללא סוכר. מכירות המשקאות התוססים של קוקה קולה אמטיל ירדו ב-8.1% משנת 2016 עד לשנת 2018. עם זאת האיגוד הרפואי האוסטרלי ממשיך להמליץ על מס סוכר.
המס במדינות שונות > בחריין

בבחריין יש מס משקאות ממותקים מאז 2017.
המס במדינות שונות > ברוניי

מס של 0.29 דולר אמריקאי לליטר מאז אפריל 2017.
המס במדינות שונות > הממלכה המאוחדת

בריטניה הטילה את המס ב-2018.
המס במדינות שונות > קנדה

בשנת 2020, מחוז קולומביה הבריטית הפסיק לפטור משקאות מוגזים ממס מכירה פרובינציאלי של 7% עבור מוצרי מכולת. עדיין מיצי פירות ומשקאות מוגזים לא ממותקים פטורים מהמס. המדד הוצג על סמך המלצות בריאות לטיפול בהשמנת יתר של צעירים.
במאי 2021 הכריזו מחוז ניופאונדלנד ולברדור על מס של 20 סנט לליטר עבור משקאות ממותקים בסוכר. מס זה יושם ב-1 בספטמבר 2022.
המס במדינות שונות > צ'ילה

בשנת 2014 הוחלט על העלאת המס על משקאות ממותקים, והפחתת המס על משקאות דלי סוכר. שיעור המס הועלה מ-13 אחוזים ל-18 אחוזים עבור משקאות המכילים 6.25 גרם תוספת סוכר ל-100 מ"ל. לעומת זאת, שיעור המס על משקאות דלי סוכר ירד ל-10%. שינוי שהוביל לירידה של 21.6% בצריכת משקאות ממותקים.