stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנצפלופתיה כבדית
פתופיזיולוגיה

לרוב, החומר המצטבר בדם כתוצאה מאי ספיקת הכבד הוא אמוניה, אשר באופן נורמלי הופך ל- urea על ידי הכבד. אמוניה יכולה לעבור את מחסום דם-מוח, ושם היא נקשרת לרצפטור על אסטרוציטים הנקרא Peripheral type benzodiazepine receptor, כתוצאה מכך קיים ייצור מוגבר של נוירו-סטרואידים, הנקשרים לרצפטור - GABA ומפעילים אותו. בתוצאה מכך קיים תהליך עיכוב כללי של פעילות המוח. אנצפלופתיה עלולה להיות מוחמרת כתוצאה מספסיס ו- SIRS, היפוגליקמיה, היפוקסמיה ואי ספיקת כליות, וכן התפתחות של אפילפסיה.
טיפול

מלבד השימוש בתרופות כפי שיתואר להלן, יש חשיבות לשמירה על סביבה שקטה בבית החולים ושמירה על פרפוזיה טובה למוח, ובמידה והמטופל בשלב 3, 4- להנשים באופן מלאכותי (בגלל מצב ירוד של החולה וכדרך להורדת הלחץ התוך-גולגולתי). במידה וקיים לחץ תוך-גולגולתי גבוה, יש לטפל על ידי אוסמותרפיה, מתן Mannitol (סוכר אשר מעלה את האוסמולריות) או תמיסת saline תוך שמירה על טווח היפרנתרמי.
טיפול > תיקון היפוקלמיה

יש לתקן את רמות האשלגן, מאחר שהיפוקלמיה מעלה את ייצור האמוניה דרך הכליה.
טיפול > גורמי קרישה

באופן כללי מתן גורמי קרישה יכול להגביר חשש לדימומים, אולם אם מספר הטסיות נמוך מ-20,000 או ה- INR גבוה מ-7 נהוג להשלים את החסר בכל מקרה, ובחולים עם אי ספיקת כבד חריפה נהוג לתת נובוסבן (פקטור 7).
טיפול > לקטולוז

לקטולוז (lactulose) הוא תרכובת שמביאה לשלשול אוסמוטי, ובכך מקצרת את משך הזמן שבו חיידקים בקיבה ובמעי הופכים פרוטאינים לאמוניה. בנוסף לכך לקטולוז מחמיץ את רמת ה- PH בלומן של המעי, וזה מעלה את ההיפוך של אמוניה לאמוניום- אשר נספג פחות בקלות בזרם הדם. 
עם זאת, במטה אנליזה שבוצעה נמצאה הטבה בשימוש אולם קיימות הוכחות מעטות לשימוש מועדף בלקטולוז לטיפול באנצפלופתיה כבדית (למעשה, כל משלשל יכול לגרום לקיצור הזמן שבו חיידקים מפרקים את האמוניה במעי).
טיפול > אנטיביוטיקה

אנטיביוטיקה ניתנת כנגד החיידקים אשר גורמים להפיכת פרוטאינים לאמוניה.
טיפול > ריפקסימין- Rifaximine

ריפקסימין היא תרופה המיועדת לטיפול באנצפלופתיה כבדית.
טיפול > N אצטיל-ציסטאין

התרכובת הזו ניתנת גם בחולים בהם הגורם לאי ספיקת כבד הוא לא הרעלת אצטמינופן (אקמול)- התרופה מעלה את הסיכוי להחלמה ספונטנית בשלבים הראשונים של האנצפלופתיה, והיא יחסית נטולת תופעות לוואי.
פרוגנוזה

ישנם מקרים בהם הפרוגנוזה של אנצפלופתיה כבדית היא טובה יחסית (למשל, הרעלת אקמול (אצטמינופן), הפטיטיס A, הריון (לאחר הלידה). 
לעומת זאת, קיימים מצבים בהם הפרוגנוזה גרועה מאוד. למשל, הפטיטיס B, הפטיטיס אוטואימונית, לקיחת תרופות שהשפיעו ספציפית על החולה (במנגנון אידיוסינקרטי). 
כדי להעריך את הפרוגנוזה פותחו מדדים רבים, ביניהם:
קריטריון KING's college hospital: החולים מחולקים לפי הסיבה (כן או לא הרעלה של אצטמינופן), ובכל קבוצה כאמור נקבע האם הם חייבים להישלח להשתלה או לא.
קריטריון Clichy: לחולים עם הפטיטיס B עם אנצפלופתיה בדרגות 3-4 ורמות פקטור 5 נמוכות.
MELD- נוסחה שמגדירה את רמת החומרה של מצב החולה- מתייחסת לרמות קריאטינין, בילירובין ו-INR על מנת להעריך את מצב המחלה.
בכל מקרה, קונטרה אינדיקציות להשתלת כבד הן פרפוזיה למוח של פחות מ-40 מ"מ כספית במשך שעתיים (למרות ניסיונות תיקון), זיהום פעיל, אי ספיקה מערכתית.
הערות שוליים

↑  חומר טוקסי הוא סם או חומר כימי, שמפריע לתהליכים ביולוגיים בגוף
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538990905171  BnF: cb119937816 (data)  LCCN: sh87007318 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אן מארי ד'אורליאן

אן מארי ד'אורליאן (27 באוגוסט 1669 - 26 באוגוסט 1728, בצרפתית: Anne Marie d'Orléans) הייתה צאצאית של בית אורלאן הצרפתי. הפכה לדוכסית סבויה ומלכת סיציליה וסרדיניה כתוצאה מנישואיה לויטוריו אמדאו השני, מלך סרדיניה, והייתה סבתו של לואי החמישה עשר, מלך צרפת.
ילדותה

אן מארי נולדה בשאטו דה סן-קלו שמחוץ לפריז, בתם השנייה וילדתם השלישית של פיליפ הראשון, דוכס אורליאן, אחיו הצעיר של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, ורעייתו הנרייטה אן, נסיכת אנגליה, אחותם הצעירה של צ'ארלס השני וג'יימס השני, מלכי אנגליה. היא הייתה צאצאית של משפחות המלוכה הגדולות באירופה: סביה מצד אביה היו לואי השלושה עשר, מלך צרפת ואנה, ארכידוכסית אוסטריה, נסיכת ספרד ופורטוגל בעוד שסביה מצד אמה היו צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה והנרייט מארי, נסיכת צרפת, בתו של אנרי הרביעי, מלך צרפת.
כשאן מארי הייתה בת שנה בלבד מתה אימה הנרייטה אן ושנה לאחר מכן נישא אביה לאליזבת שארלוט, נסיכת הפלטין, שהייתה לה כמו אם והייתה קרובה אליה מאוד. כשהייתה בת עשר הפכה אחותה הבכורה, מארי לואיז, למלכת ספרד כאשר נישאה לקרלוס השני, מלך ספרד.
נישואים וילדים

ב-10 באפריל 1684, בהיותה בת 15, נישאה אן מארי בארמון ורסאי לויטוריו אמדאו השני, דוכס סבויה, צאצא לבית סבויה וכן נינו של אנרי הרביעי, מלך צרפת. לזוג נולדו תשעה ילדים, מתוכם שלושה מתו עם לידתם. ששת הילדים הנותרים היו:
מריה אדליידה, נסיכת סבויה (1685-1712) - נישאה ללואי, דוכס בורגונדיה, והייתה אימו של לואי החמישה עשר, מלך צרפת.
מריה אנה, נסיכת סבויה (1687-1690) - מתה בגיל צעיר.
מרי לואיזה, נסיכת סבויה (1688-1714) - נישאה לפליפה החמישי, מלך ספרד.
ויטוריו אמדאו, נסיך פיימונטה - (1699-1715) - מת ממחלת האבעבועות השחורות בגיל 16.
קרלו אמנואלה השלישי (1701-1773) - ירש את אביו כדוכס סבויה ומלך סרדיניה.
אמנואלה פיליברטו, דוכס שבלה (1705-1705) - מת ב-18 ימים לאחר לידתו.
לאחר נישואיה קיבלה אן מארי את התואר "דוכסית סבויה ונסיכת פיימונטה", ובשנת 1713 הפכה למלכת סיציליה עם עלייתו של בעלה לשלטון לפי הסכם אוטרכט. בשנת 1720 אולץ ויטוריו אמדאו לוותר על כס המלוכה הסיציליאני והוכתר במקום זאת למלך סרדיניה.
היורשת היעקוביטית

בין השנים 1714 ל-1720 הייתה אן מארי יורשת העצר לטוען היעקוביטי לכתר האנגלי, ג'יימס פרנסיס אדוארד סטיוארט, בנו של מלך אנגליה המודח ג'יימס השני. היא הפכה ליורשת העצר לאחר מותה של אחותו של ג'יימס פרנסיס, המלכה אן, והוחלפה עם היוולדו של בנו, צ'ארלס אדוארד סטיוארט.
בוב וקרול וטד ואליס

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  פול מזורסקי 
 הופק בידי:  לארי טאקר 
 תסריט:  פול מזורסקי, לארי טאקר 
 עריכה:  סטיוארט פאפ
 שחקנים ראשיים:  נטלי ווד רוברט קאלפ אליוט גולד דיאן קנון
 מוזיקה:  קווינסי ג'ונס 
 צילום:  צ'ארלס לאנג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי קולומביה 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בספטמבר 1969
 משך הקרנה:  105 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט קומדיה, דרמה קומית, סרט דרמה 
 תקציב:  2,000,000 דולר
 הכנסות:  31,900,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
בוב וקרול וטד ואליס (באנגלית: Bob & Carol & Ted & Alice) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1969 בבימויו של פול מזורסקי שגם כתב את התסריט ביחד עם לארי טאקר.
בתפקידים הראשיים - נטלי ווד, רוברט קאלפ, אליוט גולד ודיאן קנון.
העלילה מתרכזת באורח החיים הקליפורני בראשית שנות השבעים על רקע המהפכה המינית זוג מתוחכם ומודרני, מנהל חיי נישואין פתוחים המבוססים על אהבה חופשית. זוג חברים שמרניים מזועזעים מהתנהגותם אך לאט מקבלים אותה וזה נגמר בחילופי זוגות. נושא זה היה בזמנו חדשני והסרט זכה להצלחה מסחרית גדולה. זה היה סרטו המלא הראשון של מזורסקי והצלחתו איפשרה למזורסקי להמשיך לכתוב, להפיק ולביים סרטים נוספים.
הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אוסקר:
פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר - אליוט גולד
פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - דיאן קנון
פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר -פול מזורסקי ולארי טאקר
פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר - ריצ'רד לנג
דיאן קנון הייתה מועמדת גם לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי ולפרס גלובוס הזהב לשחקנית חדשה ומבטיחה.
כותבי התסריט זכו בפרס גילדת הכותבים של אמריקה.
תקציר העלילה

בוב וקרול סנדרס (רוברט קאלפ ונטלי ווד) הם זוג צעיר ואמיד מלוס אנג'לס. הם מגיעים לסוף שבוע להתנסות קבוצתית במקום מרוחק ביחסי אהבה חפשית ולא מילולית. אנשי הקבוצה מגלים את סודותיהם, מסתכלים אחד בשני מקרוב ומתחבקים.
לאחר זאת הם נפגשים עם זוג חברים קרובים, טד ואליס הנדרסן (אליוט גולד ודיאן קנון) שהם שמרנים ומתקשים לקבל את דעתם של בוב וקרול על יחסי אהבה.
בוב הוא במאי סרטים מצליח. הוא מגלה לקרול כי קיים יחסים עם אחת מעוזרות ההפקה. להפתעתו קרול מקבלת זאת בהבנה לאחר ששוכנעה שהיחסים היו רק פיזיים ושהוא אוהב רק אותה.
היא מגלה זאת לאליס וזאת נדהמת מתגובתה. היא מתחילה לריב עם טד שמגלה הבנה להתנהגותה של קרול. אליס הולכת להתייעצות עם פסיכיאטר (דונלד מוניק), אך הוא לא עוזר לה.
כאשר בוב חוזר בפעם אחרת מסן פרנסיסקו, הוא נדהם לגלות גבר בחדר המיטות שלהם. זה מדריך הטניס של קרול. בתחילה הוא כועס אבל כשקרול מגלה לו שזה היה רק קשר פיזי הוא נרגע ואפילו שותה כוסית עם המאמן...
שני הזוגות נוסעים לבילוי משותף בלאס וגאס. בוב וקרול מספרים על יחסי קרול והמאמן ואז מגלה טד לאליס כי בעת נסיעת עסקים במיאמי היו לו יחסים עם אישה אחרת.
אליס הכועסת על יחסי המין של כולם והיא מציעה לבצע חילופי זוגות. לאחר ויכוח הם מסכימים, מתפשטים, נכנסים למיטה רחבה אחת ומתגפפים אחד עם בת הזוג השנייה. לאחר זה הם יורדים לקזינו, עוברים ומסתכלים מקרוב על פני אנשים ללא דיבור, כפי שלמדו בקבוצה, כשברקע מושמע שירו של ברט בכרך "what the world needs now is love".
בוב טרנבול

רוברט המילטון "בוב" טרנבול (אנגלית: Robert Hamilton "Bob" Turnbull‏; 22 ביוני 1894–1946) היה כדורגלן סקוטי.
חייו

לפני שהחל בקריירת הכדורגל היה טרנבול חייל, ששירת ב-Royal Corps of Signals והצטרף לקבוצת ארסנל כשחקן חובב בינואר 1921. בתחילת דרכו הוא שיחק בעמדת המגן השמאלי, וערך את הופעת הבכורה ב-27 בדצמבר 1921 במשחק מול קארדיף סיטי בניניאן פארק, שהסתיים בניצחון 4 - 3 לטובת קארדיף. בשלב זה של הקריירה שלו הוא שיחק באופן לא סדיר, ובעונת 1921/1922 צבר חמש הופעות. את שערו הראשון במדי ארסנל הוא הבקיע במשחק מול סנדרלנד בנובמבר 1922. בעונה שלאחר מכן הוא זכה ליותר דקות משחק, והשתתף בשמונה מתוך 15 המשחקים הראשונים של ארסנל. בשלב זה של העונה הייתה ארסנל בתחתית הטבלה, לאחר שניצחה ארבעה משחקים בסך הכל.
הנרי וייט, החלוץ הקבוע של ארסנל, היה בכושר רעוע, ובנוסף לכך למועדון לא היה תקציב להבאת שחקני חיזוק. כתוצאה מכך החליט המאמן לזלי נייטון להעביר את טרנבול לעמדה קדמית יותר, מהלך שהתברר כהצלחה; טרנבול הבקיע 21 שערי ליגה באותה עונה, כולל פעמיים ארבעה שערים במשחקים מול בולטון וונדררס ובלקפול. שעריו של טרנבול סייעו לארסנל להינצל מירידה ולסיים במקום ה-11. שער נוסף שהבקיע מול ליברפול בגביע ה-FA העלה את מאזנו ל-22 שערים בכל המסגרות, ובכך הוא קבע שיא הבקעה בליגה הבכירה בהיסטוריה של ארסנל עד אותה תקופה.
טרנבול לא הצליח לשמר את יכולתו הטובה, ובעונת 1923/1924 הצליח להבקיע רק שישה שערים. הגעתו של הארי וודס דחקה את טרנבול מההרכב של ארסנל, ובנובמבר 1924 הוא הועבר לצ'רלטון אתלטיק תמורת 350 לירות שטרלינג, כשלרשותו 28 שערים ב-66 משחקים במדי ארסנל. שלושה חודשים לאחר הגעתו לצ'רלטון הוא הועבר לצ'לסי תמורת 300 לירות שטרלינג, שם הצליח לשחזר את יכולתו הטובה. בתוך פחות משלוש עונות הוא רשם לזכותו 58 שערים ב-87 משחקים בכל המסגרות.
לאחר שעזב את צ'לסי ב-1928 הוא שיחק תקופות קצרות בקלפטון אוריינט, סאות'נד יונייטד צ'טהאם וקריסטל פאלאס. לאחר פרישתו הוא עבד בפאלאס כמאמן כושר, עד מותו בלונדון ב-1946.
לקריאה נוספת

טוני מתיוס, WHO'S WHO OF ARSENAL (עמודים 288 - 289), מיינסטרים, 2007 (ISBN 1-84596-232-X)
באדי בולדן

| --- | --- |

 לידה:  6 בספטמבר 1877 ניו אורלינס, ארצות הברית 
 פטירה:  4 בנובמבר 1931 (בגיל 54) Jackson, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1900 
 סוגה:  ג'אז 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  חצוצרה 
 פרופיל ב-IMDb
 
התמונה היחידה של להקתו של בולדן, בסביבות שנת 1905
צ'ארלס "באדי" בולדן (באנגלית: Charles "Buddy" Bolden;‏ 6 בספטמבר 1877 – 4 בנובמבר 1931) היה נגן קורנית (סוג של חצוצרה) ומוביל תזמורת. מתואר פעמים רבות כ"אבי הג'אז".
חייו

המידע על חייו של באדי בולדן ועל המוזיקה שלו נודעו במשך שנים רק בדרך של סיפורים של מכריו. לא נותרו הקלטות (אם ערך כאלה) ולא תיעוד מסודר ורק תמונה אחת שלו והוא היה "אפוף בערפילי אגדה", כהגדרתו של סקוט יאנאו. רק בשנת 1978 נערך מחקר מקיף על תולדות חייו וניסיון לשחזר את המוזיקה שלו, על ידי דונלד מרקיז, אשר התפרסם בספר "In Search of Buddy Bolden: First Man Of Jazz".
בולדן נולד וחי בניו אורלינס, לואיזיאנה. צליל החצוצרה שלו היה במיטב המסורת של ניו אורלינס, חד, ארוך ורם. בזכות נגינתו זכה בתואר King bolden לאמור "המלך בולדן". את תזמורת הריקודים שלו גיבש ב-1895 ובין השנים 1900–1907 ניהל את התזמורת המפורסמת והחשובה ביותר בעיר, "התזמורת של באדי בולדן". בשנת 1907 לקה בסכיזופרניה ובילה את יתרת חייו בבית חולים לחולי נפש.
המוזיקה שלו

קיימת הסכמה בין רבים מנגני הג'אז ה"בראשיתי" של ניו אורלינס (ג'ו "קינג" אוליבר, לואי ארמסטרונג ואחרים) ובין חוקרי המוזיקה שיש לזקוף לזכותו של בולדן מספר פיתוחים שהובילו ליצירת הסגנון שנודע כג'אז רק לאחר ירידתו מהזירה.
לזכותו ניתן לזקוף נגינה חופשית של רגטיים, עם דגש על אלתור ושילוב בלוז ורגטיים. בנוסף, הכניס לנגינה השפעות של גוספל כנסייתי, בעיקר מנגנון של קריאה ותגובה, כמו בשירה הדתית האפרו-אמריקאית.
ארגון התזמורת שלו היה ייחודי לתקופתו, היא הייתה מיזוג בין תזמורת צועדת ותזמורת ריקודים. הוא הכניס כלי נשיפה ממתכת לראשונה לנגינת הבלוז והנהיג חטיבת קצב שמנתה קונטרבס וגיטרה, במקום טובה ובנג'ו, דבר שאיפשר אלתור חופשי יותר וצליל "פתוח", המזוהה כיום כ"ג'אזי". בקו הראשון הציב טרומבון, קלרינט ואת הקורנית שלו. ייתכן שב-1898 הוקלטה התזמורת על גבי גליל פונוגרף, אך ההקלטה, אם הייתה כזו, לא נמצאה מעולם.
הלהקה ניגנה קטעים עממיים מוכרים, בהם את מנגינת השיר "יש חור בדלי" אך גם קטעים מקוריים של בולדן. הידוע שבהם הוא קטע שנקרא "Funky Butt" (או "Buddy Bolden's Blues"), שהטרים את סגנון ה-פאנק (Funk), שיופיע רק בשלהי שנות השישים.
בולדן לא היה לבדו, לפי עדויות כמעט כל התזמורות בניו אורלינס ניסו לחקות את סגנון הנגינה של בולדן וכך הוא היה למוביל מגמה של שינוי.
בתרבות

כאמור, בולדן היה במשך שנים דמות חידתית ומיתית. ג'לי רול מורטון כתב בלוז המתבסס על Buddy Bolden's Blues וקרא לו "I Thought I Heard Buddy Bolden Say ..." ("חשבתי ששמעתי את באדי בולדן אומר..."). בילי סטרייהורן כתב את הבלדה " Hey Buddy Bolden", המוכר בעיקר בביצועה של נינה סימון.
בשנת 2019 יצא לאקרנים הסרט "!Bolden" המהווה גרסה דמיונית של סיפור חייו.
לקריאה נוספת

Barker, Danny. 1998. Buddy Bolden and the Last Days of Storyville. New York: Continuum.
Marquis, Donald. In Search Of Buddy Bolden: First Man Of Jazz. Louisiana State University Press. ISBN 0807130931.
Jazz: A History of America's Music / Geoffrey C. Ward (ISBN 0679765395) p. 18-20
הערות שוליים

↑  Ted Gioia, The History of Jazz, Oxford/New York 1997, p. 34, Jazz: A History of America's Music / Geoffrey C. Ward (ISBN 0679765395) p. 18-20, Exploring Early Jazz: The Origins and Evolution of the New Orleans Style מאת Daniel Hardie
↑  באתר Allmusic
↑  אודות הספר
↑  Exploring Early Jazz: The Origins and Evolution of the New Orleans Style מאת Daniel Hardie פרק 4
↑  Nina Simone - Hey Buddy Bolden
↑   "Bolden!", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273214505171  BnF: cb121519320 (data)  GND: 119414066  ISNI: 0000 0000 2365 7903  LCCN: n82259867  MusicBrainz: 874fbd88-835d-41d0-8b37-105ceab98191  NTA: 072540125  SUDOC: 030016452  VIAF: 70294948   WorldCat (עם VIAF): 70294948
באדי (מכונית חשמלית)

| --- | --- |

Buddy
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Buddy Electric (שם רשמי: Pure Mobility, שם נוסף: ElBil Norge AS, משנת 2003: Kollega Bil AS)
 שנות ייצור:  1991 – היום
 הרכבה:  נורווגיה נורווגיה
 אורך:  2,440 מ"מ
 רוחב:  1,430 מ"מ
 גובה:  1,440 מ"מ
 משקל:  400 ק"ג (ריק, ללא סוללה)
 בסיס גלגלים:  1,550 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע חשמלי מדגם "SepEx 72V DC" המפיק 13 קילו-ואט
 מהירות מרבית:  80–90 קמ"ש
באדי (בנורווגית: Buddy) היא רכב חשמלי מונע מצבר המוגדרת כמכונית מיקרו עירונית, מתוצרת יצרנית הרכבים החשמלים הנורווגית Buddy Electric (שם רשמי: Pure Mobility, שם נוסף: Elbil Norge AS) אשר מיוצרת משנת 1991 ועד היום בנורווגיה.
"באדי"

משנת 1991 יוצרו 6 דורות מדגמי "באדי" עם יותר מ-1,000 יחידות ל-5 הדורות הראשונים.
בסתיו 2005 יוצר דגם חדש: Buddy Citi-Jet 6 (דור שישי).
גוף הדגם מפיברגלס מחוזק פוליאסטר.
2 דלתות + חלון אחורי נפתח.
3 נוסעים.
סוללת עופרת-חומצה, טווח נסיעה 50–100 ק"מ, טווח נסיעה: תלוי בעונה, בטמפרטורה ובסגנון הנהיגה.
בשנים האחרונות פותחה סוללת ליתיום-יון לטווח נסיעה של עד 150 ק"מ, נכון ל-2019 הטכנולוגיה לא זמינה באופן מסחרי.
משקל מצבר - 395 ק"ג.
זמן טעינה : 6-8 שעות (100% טעינה), 3 שעות (30-95% טעינה).
צורת טעינה: שקע רגיל, מעגל מינימלי של 10 אמפר.
עלות מצבר - 2,800 שטרלינג
משנת 2007: דגם עם גג מתקפל (קבריולה).
משנת 2007 מיוצרים 5–6 יחידות בשבוע
תא נוסעים בטיחותי - מסגרת חלל חיצונית צינורית מרותכת
צמיגים: Alloy wheels 4Jx13 // 135(145)/80R13.
בלמים: בלמי דיסק על כל הגלגלים עם מערכת בלימה במעגל כפול. בלם חניה על הגלגלים האחוריים.
מתלים: מלפנים - תמוכת מקפרסון, מאחור - מתלים טלסקופים עצמאיים.
סיבוב מעגל : 7.00 מטר.
תאוצה בין 0–50 קמ"ש היא 7.0 שניות.
ללא ציוד בטיחות: ללא כריות אוויר, ללא ABS, ללא בקרת יציבות.
"באדי" > ממכירות הדגם

דגמי "באדי" משווקים ב-18 מדינות.
בשנת 2011 נמכרו 125 יחידות בנורווגיה, 6% מהמכוניות החשמליות שנמכרו בנורווגיה.
בין השנים 2010–2013 נמכרו בנורווגיה 379 יחידות מדגם "Buddy M9".
בין השנים 2005–2009 נמכרו בנורווגיה 634 יחידות מדגם "Kewet Buddy Citi-Jet 6".
תמונות

דגם "באדי"
דגם "באדי", שנת 2011
דגם "באדי"
דגם "באדי"
דגם "באדי"
דגמי "באדי"
דגם "באדי"
דגם "באדי" (מימין)
דגם "באדי"
ראו גם

מכונית מיקרו
רכב חשמלי מונע מצבר
הערות שוליים

↑  אתר היצרן buddyelectric.no
↑  באדי electriconwheels.com/elbil-norge
↑  באדי המכונית החשמלית הקטנה הנורווגית avem.fr/actualite-ebuddy-la-petite-voiture-electrique-norvegienne-a-evs
↑  באדי kewet.no/uploads/downloads
↑  באדי tu.no/artikler/buddy-satser-med-ny-fabrikk
↑  מכירת מכוניות חשמליות בנורווגיה בשנת 2011 / ראו היצרנית Pure Mobility web.archive.org/web/20120207090813
בא לי לדבר

| --- | --- |

 סינגל בביצוע גיא ויהל
 מתוך האלבום שמיים בוערים
 יצא לאור:  15 בפברואר 2015
 סוגה:  פופ
 שפה:  עברית
 אורך:  3:33
 כתיבה:  גיא ויהל
 לחן:  גיא ויהל
 הפקה:  גיא ויהל
 עיבוד:  גיא ויהל
"בא לי לדבר" הוא שיר של צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015.
רקע

ב-12 בפברואר 2015 חשפו צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל את עטיפת הסינגל "בא לי לדבר" וכן את תאריך יציאתו הקרוב. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015, מתוך אלבום האולפן השלישי שלהם, "שמיים בוערים".
ניתוח מוזיקלי

השיר עוסק במעגל מתמשך של ריבים והשלמה בין בני זוג. על פי מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי השיר הוא סוג של הכללה ובעוד הבחורות נוטות להתפרץ ולרצות שיקשיבו להן, הבחורים מבליגים, עד שהם אינם מסוגלים עוד. יש שממשיכים להיות במשחק, יש שיעדיפו לשוב לרווקותם.
הוא הוסיף כי בשיר נדמה כי המוזיקה יוצאת לנתיב המרכזי בקצב מניע, מלודרמטית כאילו לדובר דחוף לספר ולפרוק, וכי ההפקה המוזיקלית "מסייעת בהעלאת מפלס המצוקה הרגשית, מטעינה את השיר במתח. בא לו לדבר, והוא יותר מאשר מדבר – שר את הסיטואציה בדרמה גדולה כמו בנפשו היא".
ביקורת

המוזיקאי אסף אטדגי התבטא כי גיא ויהל "הצליחו לפצח את הנוסחה, שהיא בעצם נוסחת הפופ האוניברסלית, בתים חזקים ופזמון קליט. זה נשמע מקצועי, וידבר גם למי שמחפש איכות וגם למי שמחפש פופ לא מזיק".
הערות שוליים

↑  גיא ויהל, "בא לי לדבר", סינגל חדש שלנו שיוצא ביום ראשון הקרוב מתוך האלבום השני שבדרך, באתר אינסטגרם, ‏12 בפברואר 2015
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏"בא לי לדבר": גיא ויהל בשיר נוסף לקראת אלבום חדש, באתר ‏מאקו‏, 15 בפברואר 2015
1 2  גיא ויהל שרים "בא לי לדבר". האזינו, באתר וואלה, 15 בפברואר 2015
↑  גיא ויהל, שבוע חדש עם שיר חדש מתוך האלבום הבא שלנו, באתר אינסטגרם, ‏15 בפברואר 2015
↑  עמי פרידמן, גיא ויהל: "כבר לא זוכרים לנו את 'דה ווייס'", באתר ynet, 14 במאי 2015
1 2  גיא ויהל - בא לי לדבר, סינגלים חדשים, שירים חדשים, שיר חדש, מוסיקה , מוסיקה ישראלית, ביקורת מוסיקה, יהל דורון, גיא מנטש, באתר יוסמיוסיק, ‏15 בפברואר 2015
↑  עופרי גופר, ‏"נדיר שיוצאי ריאליטי מגיעים לרמות כאלה של איכות", באתר ‏מאקו‏, 26 באפריל 2015
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏12-18 באפריל 2015
↑  גיא ויהל, אז מסתבר ש"בא לי לדבר" היה בשבוע שעבר השיר המושמע ביותר ברדיו, באתר אינסטגרם, ‏19 באפריל 2015
↑  עמי פרידמן, אייל גולן הוא הזמר המושמע ביותר ברדיו, באתר ynet, 7 בספטמבר 2015
↑  תשע"ה, באתר פזמונט
↑  המצעד השנתי הישראלי תשעה, באתר גלגלצ
ביקי

מתוך הערך קאווקאז באנציקלופדיה אוצר ישראל
בּיקי הוא כינוי שדבק ביהודים ההרריים, ולעיתים גם ביהודי גאורגיה, לפחות עד סוף המאה התשע עשרה, על ידי היהודים הרוסים שהתיישבו בקווקז, והפך לכינויים גם בפי הלא יהודים. יהודי ההר ראו בכינוי זה עלבון חריף.
משמעות הכינוי ביקי אינו ברור לגמרי. ידוע כי הראשונים שעשו שימוש בכינוי היו היהודים הרוסים שהגיעו לקווקז, ולכינוי הייתה משמעות שלילית. רוב היהודים הרוסים שהתיישבו בקווקז, וסיגלו לעצמם את הלשון הרוסית, ראו את עצמם כחלק מהאוכלוסייה הרוסית השליטה. הם בזו לתושבים המקומיים וליהודי ההרים. חוקר הקווקז המזרחי מסוף המאה התשע עשרה ותחילת המאה העשרים, י. קוזובסקי ציין כי היהודים הרוסים "רואים בהם פראים ומכנים אותם ביקי". חוקר אחר מאותה תקופה ציין כי היהודים הרוסים בקווקז, שרובם בעלי מלאכה בורים למחצה, ו"אינטליגנטים" שלא השלימו את חוק לימודיהם, מואסים ביהודים ההרריים ומכנים אותם ביקי. במשך השנים נשתכחה משמעותו הראשונית של הכינוי ולא הייתה ברורה אף ליהודים הרוסים עצמם.
נעשו ניסיונות נוספים לפרש את משמעות הכינוי. יש שפרשו את הכינוי "ביקי" או "ביק" ביחיד, כשיבוש התואר "בֶּק" הבאה לציין אציל או נסיך. אולם השערה זו לא סבירה כיוון שיהודי ההרים, מעולם לא השתייכו, על פי הידוע, לשכבה של אצולה, ולא היה בהם אצילים או נסיכים בעת הכיבוש הרוסי את האזור. אחרים העלו את הסברה כי מדובר בראשי תיבות של "בני ישראל קדושים", אולם גם השערה זו אינה סבירה לנוכח יחסי הניכור וההסתייגות מצד היהודים הרוסים כלפי אחיהם ההרריים, ובוודאי שיהודי ההרים לא היו רואים בכינוי זה עלבון חריף.
החוקר מרדכי אלטשולר, מעריך כי בכינוי זה התמזגו המשמעויות השליליות של המילה הרוסית כמו גם במובנה ביידיש. המובן הישיר של המילה "ביק" ברוסית (Бык) הוא שור, ובהשאלה עקשנות ובריאות. היהודים הרוסים שהגיעו לקווקז היו דוברי יידיש, ושור ביידיש הוא "אָקס", המציין בהשאלה אדם טיפש. כיוון שיהודי רוסיה בקווקז עברו לדבר בשפה הרוסית, הם תרגמו לרוסית את המילה אקס עם משמעותה המושאלת מיידיש. מכאן שהכינוי ביק סימל אנשים בריאים טיפשים ועקשנים, ותאור זה תואם את האופן בו ראו היהודים הרוסים בקווקז את יהודי ההרים. ומכאן גם ניתן להבין את העובדה שיהודי ההרים ראו בכינוי זה עלבון.
הכינוי ביקי היה אחד מסממני היחס של היהודים הרוסים האשכנזים שהגיעו לקווקז במאה התשע עשרה. יחסם היה יחס מתנשא, רבים מהם בזו ולעגו לאחיהם ההרריים ופגעו קשה בכבוד והגאווה שלהם, שהם תחושות עמוקות אצל עמי הקווקז ויהודי ההרים בתוכם. על פגיעה זו הגיבו היהודים ההרריים בהאשמות כוללניות ובכינויי גנאי. הם האשימו את יהודי רוסיה, שנקראו בפיהם "האשכנזים" (აშქენაზიმები אשכֶּנַזימֶבּי בפי הגאורגים), כי הם רמאים וראוי להתרחק מהם, וכינו אותם "ממזרים", "משומדים" ועוד.
הערות שוליים

↑  איליה אניסימוב (1888), יהודי ההרים, עמ' 173, (ברוסית)
↑  מרדכי גליק, מכתבים מקוקז, המליץ, 26 בפברואר 1900
ביקוש מושרה

ביקוש מושרה (באנגלית: Induced demand) הוא מצב בכלכלה שבו ככל שמגדילים את כמות ההיצע של מוצר מסוים, גם הביקוש אליו עולה. תופעה זו, יוצרת מצב בעייתי שאינו נגמר, כאשר מעלים את כמות ההיצע, גם הביקוש עולה ובכך כמות ההיצע יורדת, לכן נדרש להגדיל יותר את ההיצע, הביקוש גדל עוד יותר וההיצע קטן עוד יותר.
כך למשל כאשר מרחיבים את מספר הנתיבים בכביש, הדבר לא מקטין את כמות הפקקים לאורך זמן מפני שאם זמן הנסיעה בכביש היה כ־10 דקות בשעות העומס, לאחר הוספת הנתיבים הוא ירד. אל המשתמשים בכביש יצטרפו גם נהגים המבקשים לנסוע זמן קטן מ-10 דקות. העלייה בנפח התנועה תגדיל את זמן הנסיעה בחזרה אל 10 דקות ואף יותר.
תופעת הביקוש המושרה, נוצרת כאשר יש אוכלוסייה שמוכנה להשתמש במוצר מסוים בכל מחיר, למשל שימוש בכביש מסוים ללא תלות בזמן הנסיעה. אך ישנה אוכלוסייה נוספת, שמוכנה להשתמש בכביש רק בתנאים מסוימים, למשל כאשר זמן הנסיעה קטן מסף מסוים. הגדלת כמות הנתיבים בכביש גורמת לעוד ועוד אנשים לנסוע בכביש, אנשים שלא נסעו בכביש לפני כן וגורמת רק לעוד יותר פקקים.
על מנת לפתור את התופעה, הפתרון הוא לא הגדלת ההיצע עוד ועוד, אלא הצעת חלופות אטרקטיביות תוך כדי הקטנת ההיצע. במקרה של פקקים בכבישים - הקמה של מערך תחבורה ציבורית יעיל, שבילי אופניים ודרכים נעימות להליכה ברגל, וזאת על חשבון נתיבים ומקומות חנייה. למעשה ישנו עקרון בתחבורה הקובע שזמן הנסיעה ברכב פרטי במקטע מסוים ימשיך לגדול עד שידביק את הזמן הנסיעה בתחבורה ציבורית באותו מקטע.[דרוש מקור] הקטנת ההיצע והצעת חלופות אטרקטיביות תגרום לכך שרק מי שאין לו עוד אופציות ורק מי שמחויב להשתמש במוצר, ישתמש בו.
הערות שוליים

↑  admin, בקצרה על - ביקוש מושרה, באתר עיר להאיר, ‏2024-01-26
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בא מזמן לזמן

"בא מזמן לזמן" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא לאור ב-25 ביולי 2022, על-ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על-ידי צמד היוצרים תמר יהלומי ויונתן קלימי, והופק מוזיקלית על-ידי אלדד ציטרין. את השיר מלווה התזמורת הסימפונית ראשון לציון, בניצוחו של ציטרין. השיר יצא לרגל הופעתה של מימון באמפי קיסריה.
וידאו קליפ

הקליפ הרשמי שליווה את השיר, יצא מיד עם צאתו, וזכה למעל לחצי מיליון צפיות ביוטיוב. את הקליפ ביימו שחר גחם ודורון סרי, וצילמו עידו ברלד ומתן כהן.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏"בא מזמן לזמן": שירי מימון משחררת שיר חדש, באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2022