stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תעשיית הטקסטיל היהודית בצפת של המאה ה-16
התיישבותם של מגורשי ספרד בצפת

במאה ה-16 נכללה צפת באיילט דמשק של האימפריה העות'מאנית. לאחר גירוש ספרד ב-1492, הגיעו לצפת יהודים רבים שחיפשו מקלט במקומות שבשליטת האימפריה העות'מאנית. הם הביאו עמם את הידע ואת הניסיון שרכשו בספרד בכל הקשור בטוויית חוטי צמר, באריגת ובצביעת בדי צמר ובחייטות, שכן האריגה הייתה המלאכה העיקרים של יהודי קסטיליה.לשגשוגה של תעשיית הטקסטיל בצפת תרמו שפע המעיינות והנחלים בסביבתה, קרבתה לנמלים החשובים עכו וצידון והעובדה שצפת שימשה כתחנת סחר מרכזית בדרך הדואר שחיברה בין דמשק לקהיר.
לדעיכת תעשיית הטקסטיל בצפת בתחילת המאה ה-17 מספר סיבות ביניהן עליית מחירי הצמר בארצות הבלקאן, צמר ששימש לה חומר גלם, העלאת המיסים המוטלים על בדים, הצפת השווקים העות'מאניים בבדים אנגליים ובאופן כללי היחלשותה של האימפריה העות'מאנית.
התפתחות התעשייה והמסחר

ייצור הטקסטיל הפך למקור ההכנסה העיקרי של הקהילה היהודית בצפת אשר ניהלה אותו בצורה כמעט בלעדית.
אלפים מיהודי צפת מצאו את פרנסתם בתעשיית אריגי הצמר עם הקמת בתי מלאכה לטווייה ולאריגה, מצבעות גדולות, הקמת מבטשות רבות בנחל עמוד, חלקן על ידי הסבת טחנות קמח, כמו גם הקמת בתי מלאכה לחייטות.
צמר גולמי, שיובא לצפת מטורקיה, מארצות הבלקן ומספרד דרך נמלי צידון ועכו, עובד בצפת והמוצרים המוגמרים יוצאו לסוריה, למצרים ולארצות הים התיכון. הסוחרים היהודים שמרו על קשר עם קהילות טורקיה ויוון ושיווקו בעזרתן את מוצרי הצמר המשובחים שייצרו בצפת. האריגים והבגדים מתוצרת צפת היו סחורה מבוקשת בארצות הים התיכון - טורקיה, מצרים, סוריה, יוון וגם איטליה. חייטיה של צפת סיפקו בגדים גם לאנשי הצבא הסורי בדמשק ובחלב.
רבנים ותלמידי חכמים מתושבי בצפת בחרו להשתלב בתעשיית הטקסטיל ולהתפרנס ממנה, כדי לא להזדקק לתמיכתה הכספית של הקהילה, וכך לרבי משה גלנטי, רבה הראשי של צפת, הייתה מתפרה ולרבנים משה בירב, מנחם בן משה הבבלי ואחיו ראובן היו מצבעות.
השלכות כלכליות וחברתיות

בשנת 1522 מנתה האוכלוסייה היהודית בצפת שלוש מאות משפחות. בזכות התיישבותם של היהודים ממגורשי ספרד העיירה הפכה למרכז בינלאומי של ייצור בדים ועד סוף המאה גדל מספר המשפחות היהודיות בצפת לקרוב ל-20,000 .
הצמיחה הכלכלית של צפת בתקופה זאת נבעה בעיקר מהסחר המשגשג בבדי צמר ומוצריהם. על היהודים, שהיו הכוח המרכזי בתעשיית הטקסטיל ובמסחר, הוטלו מיסים גבוהים שהעניקו דחיפה משמעותית לכלכלת האזור. כאשר 1,000 מהיהודים האמידים ביותר עמדו בפני גירוש לקפריסין ב-1576, טענו רשויות המס המקומיות כי צפת תהיה "על סף חורבן" ו"אוצר דמשק יספוג הפסד גדול" אם, בין היתר, "מס בולים על בד רחב, מכס על לבד וגביית המס על בתי הצביעה יופסקו".
יש טוענים ששגשוגה הכלכלי והתחזקותה הכללית של צפת נתנו בידי הרב יעקב בירב, ראש ישיבה ודמות מרכזית בחיי הרוח של העיר, את הכוח לצאת למאבק לקידום רעיון חידוש הסמיכה, בניגוד לעמדתו הנחרצת של הרב לוי בן חביב, ראש חכמי ומנהיגי ירושלים. אשר כתב: "האם בגלל הכמות הגדולה של בגדים שמיוצרים בצפת הם מתיימרים להיות מנהיגי העם היהודי?"
עם ירידת רווחיות תעשיית הטקסטיל בתחילת המאה ה-17, התמעטו העוסקים בתחום והיהודים החלו אט אט לעזוב את העיר.
לקריאה נוספת

י' כנעני, "חיים כלכליים בצפת וסביבותיה במאה השש-עשרה ובמחצית הראשונה של המאה השבע-עשרה" (בעברית), ציון, אוס, ו' (1933–34): 195–201.
מאיר בניהו, "אניות צמר וכסף ששלחה קהילת קושטא לעזרתה של צפת" (בעברית), אוצר יהודי ספרדה' (1962) 101-108.
שמואל אביצור, "צפת – מרכז לתעשיית אריגי צמר במאה השש עשרה" (בעברית), ספונות ו' (1962).
שמואל אביצור, "תרומות לתולדות תעשיית הטקסטיל הצמר בסלוניקי" (בעברית), ספונות יב (1971–78): 147–68.
שמואל אביצור, "הבתן, טחנת מילוי בנחל עמוד - שריד לתעשיית הצמר-טקסטיל בצפת", ישראל, ארץ וטבע 7 (1981).
שמואל אביצור, "תעשיית טקסטיל הצמר בצפת ופטירתה" (בעברית), בתוך: א' שמואלי ואח'. (עורכים), ארזות הגליל א', חיפה 1983, 353–360.
הערות שוליים

↑  Mordecai Kosover (1966). Arabic Elements in Palestinian Yiddish: The Old Ashkenazic Jewish Community in Palestine, Its History and Its Language. Rubin Mass. In addition Jews in Safed carried on the manufacture and trade of weaving wool and clothing on a grand scale, developed by the skillful craftsmen and merchants among the exiles from Spain.
↑  Jane S. Gerber (31 בינואר 1994). Jews of Spain: A History of the Sephardic Experience. Simon and Schuster. p. 170. ISBN 978-0-02-911574-9. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  עמנואל דמתי, תעשיית האריגים בצפת במאה ה-16, באתר כותר - מטח, ‏דצמבר 2022
↑  בנימין בראודה, תעשיית 'בגדי סאלוניקי' בכלכלת מזרח הים התיכון, באתר מכון יד בן צבי
↑  Jane Hathaway; Karl Barbir (22 ביולי 2014). The Arab Lands under Ottoman Rule: 1516–1800. Taylor & Francis. p. 209. ISBN 978-1-317-87562-8. Safed became a thriving regional commercial centre, thanks in large part to the textile, and above all wool, industry, in which Jews participated heavily, particularly in dyeing {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Moshe Maʻoz (1975). Studies on Palestine during the Ottoman period. Magnes Press. p. 113.
↑  Isidore Budick (1949). Moses di Trani and his time: a topical treatment of Jewish life in the Turkish Empire during the sixteenth century, particularly in the light of Moses di Trani's responsa and those of his contemporaries. Dropsie College for Hebrew and Cognate Learning. p. 4. In the year 1600 Safed reached the climax of its development with its thirty-thousand Jewish families. This remarkable growth would not have been possible without a corresponding material prosperity. The remark made by Levi ibn Habib, the great opponent of Berab's movement of ordination, that Safed's presumption to challenge Jerusalem's historic supremacy was due to its manufacture of clothing is to be taken as more than mere sarcasm.
נחל עמוד
EuroVelo

EuroVelo היא רשת של 17 מסלולי רכיבת אופניים למרחקים ארוכים החוצים את יבשת אירופה. הרשת עתידה לכלול שני מסלולים נוספים הנמצאים בשלב זה בבנייה מוקדמת לאורך שלבי השלמה שונים. עם השלמתו, האורך הכולל של רשת EuroVelo יהיה כמעט 60,875 קילומטרים (37,826 מיל). נכון לשנת 203, יותר מ-56,000 קילומטרים (35,000 מיל) כבר נסללו. EuroVelo הוא פרויקט של פדרציית רוכבי האופניים האירופית (ECF). הפרויקט הרב לאומי שואף לחבר בין 40 מדינות באמצעות 19 מסלולים ברחבי יבשת אירופה.
מסלולי EuroVelo יכולים לשמש לטיולי אופניים ברחבי היבשת, כמו גם על ידי אנשים מקומיים העושים נסיעות קצרות. המסלולים מורכבים ממסלולי אופניים לאומיים קיימים - כגון LF-Routes ההולנדי, D-Routes הגרמני, véloroute "SN3V" הצרפתית ו-British National Cycle Network - וגם כבישים קיימים לשימוש כללי, יחד עם קטעים ממסלולי אופניים חדשים המחברים ביניהם.
היסטוריה

הרעיון ליצור רשת של מסלולי אופניים בינלאומיים ברחבי אירופה החל ב-1995.
מאז אוגוסט 2007, פדרציית רוכבי האופניים האירופית (ECF) לקחה על עצמה אחריות מלאה על הפרויקט. למרות אילוצים כספיים הדוקים לעיתים, פרויקט EuroVelo כבר החל להגשים את חזון מייסדיו כאשר חלקים מהרשת מיושמים במדינות רחוקות זו מזו כמו פינלנד, קפריסין, ספרד ובריטניה. בנוסף, המותג EuroVelo זכה לפרסום נרחב.
במהלך השנים חלו שינויים שונים בתוואי רשת המסלולים, כאשר העיקריים שבהם היו הוספה של שני מסלולים חדשים - EuroVelo 13 (שביל מסך הברזל) ו-EuroVelo 15 (מסלול רכיבת הריין) - בספטמבר 2011, שהם הארוכים והקצרים מבין מסלולי EuroVelo.
התרחבות עתידית

בספטמבר 2023, ה-ECF הודיעה שמסלול האופניים האיברי המחבר את ליסבון עם פמפלונה דרך מדריד אמור להפוך למסלול העתידי EuroVelo 16, שהשלמתו המשוערת בשנת 2028. אורכו הצפוי של המסלול הוא 1,896 ק"מ.
תשתית מסלול

בשנת 2011 חלקם של רכיבי תשתית המסלולים ברשת EuroVelo היה כדלקמן:
שביל/נתיב אופניים: 14%
כביש אספלט ללא תנועה: 8%
כביש ללא תנועה ללא אספלט: 6%
כביש אספלט עם תנועה נמוכה: 56%
כביש ציבורי לא אספלט: 3%
כביש אספלט עתיר תנועה ציבורית: 14%
הערות שוליים

↑  "EuroVelo - the European cycle route network". EuroVelo.org website. נבדק ב-9 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Routes". EuroVelo. ECF. אורכב מ-המקור ב-4 באוגוסט 2012. נבדק ב-23 בינואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Projects and networks - EuroVelo". ECF. 14 בדצמבר 2015. נבדק ב-2 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Richard Peace (2008-09-17). "Euros for EuroVelo". bikeradar.com. Future Publishing. אורכב מ-המקור ב-2009-03-09. נבדק ב-2009-12-21.
↑  "History - EuroVelo - the European cycle route network". EuroVelo website. European Cyclists' Federation. אורכב מ-המקור ב-6 ביוני 2017. נבדק ב-17 בנובמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ECF. "The Iberian Cycle Route is set to become the future EuroVelo 16". EuroVelo (באנגלית). נבדק ב-2023-11-08.
↑  "EuroVelo the European cycle route network Development Strategy 2012-2020" (PDF). EuroVelo.org website. European Cyclists' Federation. בדצמבר 2011. נבדק ב-19 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: kv2012720936  VIAF: 264758994   WorldCat (עם VIAF): 264758994
יהודה סטון

יהודה סטון (נולד ב-19 ביולי 1982) הוא מנכ"ל הסוכנות היהודית, מאז 2024. לפני כן שימש במשך 16 שנה במגוון תפקידי שטח ומטה בסוכנות היהודית, עד שמונה למנכ"ל הסוכנות היהודית, הצעיר ביותר בתפקיד זה.
ביוגרפיה

יהודה סטון נולד בשנת 1982 לברכה לבית מיכאליס, שראשיה היו פעילים בתנועה הציונית ועלו ארצה מגרמניה ולשמואל שעלה עם משפחתו ממצרים.
הוא גדל בבת ים והתחנך בתיכון עירוני מקיף רמות בעיר. בנעוריו, הצטרף לתנועת הצופים ובסיום לימודי התיכון, התגייס עם חבריו מתנועת הנוער לנח"ל המוצנח ושירת בגדוד 50. גרעין הנח״ל שבו סטון היה חבר השתייך לקיבוץ רעים הממוקם במועצה האזורית אשכול.
לאחר השירות הצבאי, חזר סטון לתנועת הצופים שבה התחנך, הקים וריכז שבטי צופים בירושלים ובשרון וניהל את המשלחת של הצופים לארה״ב ואת ״קרוואן הידידות״ שבמסגרתו יצאה הלהקה הייצוגית של התנועה למסע בארצות הברית, לחיזוק הקשר עם יהודי התפוצות.
סטון הוא בעל תואר ראשון במשאבי אנוש וניהול מהמכללה למינהל ובעל תואר שני בתוכנית רודרמן ללימודי יהדות ארצות הברית מאוניברסיטת חיפה.
בשנת 2008, החל את דרכו בסוכנות היהודית, עם יציאתו לשליחות בת שלוש שנים בלוס אנג'לס, כנציג הארגון במערב ארצות הברית.
ב־2011 חזר לסוכנות היהודית בירושלים והחל לנהל את תוכנית "השליחות הארוכה" ביחידת השליחים.
בשנת 2015 מונה למנהל יחידת השליחים. בתפקידו זה, פיתח את מסלולי השליחות בתפוצות והביא לצמיחה משמעותית של יותר מ-2000 שליחים שהארגון משגר מדי שנה לקהילות היהודיות. בין היתר הרחיב באופן משמעותי את מודל שליח שנת שירות שבמסגרתו יוצאים בוגרות ובוגרי תיכון להתנדבות בת שנה כשינשינים בקהילות יהודיות בתפוצות, לפני גיוסם לצה"ל. סטון פיתח גם את תוכנית ״עמיתי ישראל״ שבמסגרתה מפעילה הסוכנות היהודית שליחים ישראלים באוניברסיטאות בחו״ל שפועלים לטיפוח מנהיגות יהודית בקמפוסים נוכח התרחבות תופעות האנטישמיות וה BDS ולהעמקת הקשר של הסטודנטים היהודים עם מדינת ישראל.
באוקטובר 2018 הקים סטון יחד עם נתן שרנסקי, יו"ר הסוכנות היהודית דאז את בית הספר לשליחות על שם ד"ר מרים ושלדון אדלסון. בית הספר משמש כמרכז הכשרה ופיתוח תוכן לשליחי המוסדות הלאומיים.
בינואר 2019 מונה לסמנכ"ל תוכניות ותפעול בסוכנות היהודית. בתפקידו זה, היה אחראי על ניהול פעילות הארגון ברחבי העולם ויישום התוכנית האסטרטגית שהובילו יו"ר הסוכנות היהודית דאז יצחק הרצוג ומנכ"לית הארגון אמירה אהרונוביץ, להגברת העלייה לארץ, בניית הקשר בין ישראל ליהדות העולם, ופעילות להעצמת אוכלוסיות שונות בתוך ישראל. הוא היה אחראי גם על ניהול מצבי חירום והובלת מבצעים בזמן משברים שפגעו בקהילות היהודיות ובישראל.
במהלך מגפת הקורונה ניהל את חדר המצב של הסוכנות היהודית ופעל כדי להמשיך את מפעל העלייה לארץ בצל ביטולי הטיסות בעולם. עוד עסק בסיוע לקהילות שנפגעו עקב התפרצות נגיף הקורונה בקהילות היהודיות בתפוצות, בין השאר באמצעות קרן חירום שהסוכנות היהודית הפעילה ורשת החוסן היהודית JReady, שנפתחה בנובמבר 2020.
עם פרוץ מלחמת אוקראינה–רוסיה, שימש סטון גם כמנהל "מבצע אוקראינה" בסוכנות היהודית והיה אחראי על הקמת 18 מרכזי עלייה במדינות הגובלות באוקראינה, קליטתם של אלפי פליטים והעלאתם בטיסות חילוץ לישראל.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, נקרא סטון לנהל את שולחן החירום של הסוכנות היהודית, העוסק בסיוע לאוכלוסיות שנפגעו במלחמה ורתם את יהדות התפוצות לשיקום וחיזוק יישובי עוטף עזה בדרום וקו העימות בצפון – בתרומות בהיקף חסר תקדים, פעילות להעלאת המודעות הבינלאומית במאבק לשחרור החטופים, תמיכה במשפחות שנפגעו מהטרור באמצעות הקרן לנפגעי טרור של הסוכנות היהודית, סיוע לעולים המתגוררים באזורי הלחימה ותמיכה באלפי בעלי עסקים ומילואימניקים שנפגעו במלחמה.
ב-2024, לאחר פרישתה של אמירה אהרונוביץ נבחר סטון למנכ"ל, בידי ועדת מינויים בראשותו של יו"ר הסוכנות היהודית דורון אלמוג. הוא נכנס לתפקידו ב-1 באוקטובר.
פעילות חברתית

סטון היה ממקימי תוכנית צופי צמי״ד לשילוב ילדים עם צרכים מיוחדים בתנועת הצופים, חבר הנהלת בית הספר הדמוקרטי במודיעין ונציג בחברות שותפות של הסוכנות היהודית ובהם ארגון מסע, "אופק ישראלי", "צפונה-דרומה" והדסה נעורים.
משפחתו

יהודה סטון קרוי על שם סבא רבא שלו מצד אמו, אריך דוד יהודה מיכאליס, שהיה פעיל בתנועה הציונית בגרמניה ומשם עלה לישראל והיה ממקימי העיר בת ים. משפחתו מצד אביו עלתה ממצרים ונקלטה על ידי הסוכנות היהודית במושב עמיעוז.
נשוי למיכל סטון, מנהלת תיכון ברנקו וייס במודיעין ואב לשלושה. הם מתגוררים באליאב.
הערות שוליים

↑  שחר אילן, יהודה סטון מונה לסמנכ"ל תוכניות ותפעול של הסוכנות היהודית, באתר כלכליסט, 11 בנובמבר 2019
↑  איילת כהנא, סמנכ"ל הסוכנות היהודית: "במובן מסוים, הקורונה הייתה הזדמנות אדירה", באתר מקור ראשון, 6 במאי 2021
↑  סיון חילאי, איתמר אייכנר, אטילה שומפלבי ואלכסנדרה לוקש, הסיוע ליהודי אוקראינה: "מערך חסר תקדים מול כאוס אדיר" | אלו העומסים בגבולות, באתר ynet, 3 במרץ 2022
↑  "כשאדם מגיע לגבול, אני לא שואל אותו האם הוא יהודי", ראיון עם בן כספית, 6 במרץ 2022, רדיו 103FM
↑  איתמר אייכנר, יהודה סטון נבחר למנכ”ל הסוכנות היהודית: "תפקידנו מתחדד מול המציאות המורכבת", באתר ynet, 14 באוגוסט 2024
↑  דוד תדהר (עורך), "דוד יהודה (אריך) מיכאליס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2270
אדאמה נוס טראורה

אדאמה נוס טראורה (בצרפתית: Adama Noss Traoré; נולד ב-28 ביוני 1995) הוא כדורגלן מאלי המשחק בעמדת הקשר באמד.
קריירת מועדונים

טראורה התחיל את הקריירה שלו באקדמיית JMC אליה הצטרף בגיל 13. חמש שנים לאחר מכן, חתם בבקאריג'ן מליגת העל המאלית בה שיחק שלושה משחקים בלבד, עקב פציעה ממנה סבל לאחר מכן.
בינואר 2014, טראורה חתם בליל מליגת העל הצרפתית וזמן קצר לאחר מכן הושאל למוסקרון מהליגת הבלגית השנייה עד לסיום העונה. ב-24 בספטמבר 2014, טראורה ערך את הופעת הבכורה שלו בליל בהפסד 0–1 לניס. ב-7 בינואר 2015, טראורה הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 0–1 נגד אוויאן.
ב-10 ביולי 2015, טראורה חתם לארבע שנים במונקו תמורת 14 מיליון אירו. ב-4 באוגוסט, טראורה ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית בניצחון 0–4 נגד יאנג בויז ברן במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.
בינואר 2017, טראורה הושאל לריו אבה מליגת העל הפורטוגלית.
בינואר 2019 חזר לבלגיה וחתם בסרקל ברוז' מליגת העל. ב-31 באוגוסט, הושאל למת. ב-23 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד סטאד ריימס.
ב-11 בספטמבר 2020, טראורה חתם בהטאייספור מליגת העל הטורקית, על חוזה לשנתיים עם אופציה לשנה שלישית.
ב-1 בספטמבר 2022 חתם בהאל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
בקיץ 2024 חתם באמדספור מהליגה הטורקית השנייה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, טראורה שיחק עם נבחרת הנוער של מאלי במסגרת גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת 2015, בה כבש 4 שערים ובישל 3 נוספים.
ב-9 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מאלי בניצחון 1–4 נגד בורקינה פאסו. ב-4 בספטמבר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2–5 נגד בנין.
השתתף עם הנבחרת 3 פעמים בגביע אפריקה לאומות.
נכלל בסגל נבחרת מאלי לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
חיים אישיים

עת ששיחק במץ, הצטרף לקבוצה אדאמה טראורה, חברו לנבחרת הנושא את אותו השם. על מנת להבחין ביניהם ועקב העובדה ששניהם נולדו באותו חודש, הוחלט להוסיף לשחקן את השם "נוס".
הערות שוליים

↑  CAF announces Final Squad List for TotalEnergies Africa Cup of Nations Cote d'Ivoire 2023  באתר הרשמי של קונפדרציית_הכדורגל_של_אפריקה, 6 בינואר 2024 (באנגלית)
אוקיינוס בקצה המשעול

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ניל גיימן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 מקום התרחשות:  אנגליה 
 הוצאה
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 מקום הוצאה:  ארצות הברית 
 תאריך הוצאה:  2014
 מספר עמודים:  199 (בגרסה העברית)
 הוצאה בעברית
 תרגום:  דידי חנוך
 פרסים
 פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (2014) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003664166
 
אוקיינוס בקצה המשעול (באנגלית: The Ocean at the End of the Lane) הוא ספר פנטזיה למבוגרים שנכתב על ידי ניל גיימן.
עלילה

המספר, איש בגיל העמידה חוזר למחוז הולדתו להלוויה. בדרך, הוא באופן לא מודע עושה סיבוב כדי לראות את הבית שהוא גר בו בילדותו, ולאחר מכן ממשיך עם המשעול לחוות המפסטוק היכן שבגיל 7 נפגש עם ילדה יוצאת דופן בשם לטי. בחווה הוא פוגש אישה זקנה, שהוא מניח שהיא אמא של לטי, שמציעה לו ללכת לבריכה שמאחורי הבית, הבריכה שלטי כינתה 'אוקיינוס'.
מכאן המספר נזכר באירועים שקרו לו בגיל שבע. הכול מתחיל כאשר כורה אופאל מתאבד במכונית של אביו של המספר ליד חוות המפסטוק. המספר, אביו ושוטר מקומי נוסעים למקום ההתאבדות. בעוד האב והשוטר מטפלים בגופה, הם מבקשים מבנות המפסטוק (ילדה אמא וסבתא) לשמור על הילד. במהלך השהות בבית בנות המפסטוק משוחחות על כך שכורה האופאל התאבד כי הוא איבד את כל כספו בהימורים, על המכתב שהוא כתב ועל המחשבות שלו בשעת ההתאבדות.
ההתאבדות עוררה ישות על טבעית, שהחליטה להעניק לאנשים כסף, אך לא יודעת את הדרך הנכונה לעשות את זה, כאשר הגיבור מתעורר כשהוא כמעט נחנק ממטבע של שישה פני, הוא הולך לחוות המפסטוק לבקש העזרה. לטי, ילדה בת 11, אומרת שהיא תטפל בזה ומציעה למספר לבוא איתה. המספר מסכים, והם יוצאים לדרך למרות האזהרה של הסבתא. לטי מזהירה את המספר לא לעזוב את ידה, אולם במהלך המאבק עם הישות המספר עוזב את היד של לטי ונדקר בכף הרגל. בבית המספר מגלה שהדקירה יצרה חור של תולעת, ובעזרת פינצטה ומים חמים הוא מצליח להוציא את רוב התולעת.
למחרת אביו של המספר מודיע לו שיש להם מטפלת חדשה, אורסולה מונקטון. המספר מבין שאורסולה היא אותה ישות על טבעית שהוא ולטי הלכו לטפל בה אתמול. הבעיה היא שאורסולה מתחבבת מיד על משפחתו של המספר ולכן הם לא מקשיבים לתלונות שיש לו עליה, הדבר מקצין עד כדי כך שאביו של המספר כמעט מטביע אותו באמבטיה. המספר לכוד בבית על ידי אורסולה, שמופיעה בפתאומיות ביציאות מהבית, ומצליח לברוח רק בלילה, כאשר אורסולה ואביו מתאהבים. לאחר מרדף לילי, המספר מגיע לשטח חוות המפסטוק, שם לטי באה לדאוג לו, ובעזרת גברת המפסטוק הזקנה, הן 'גוזרות' את הזמן, ככה שהוריו של המספר יחשבו שהוא הלך לישון אצל חברה.
בבוקר לטי והמספר יוצאים לגרש את אורסולה, לאחר שהיא מסרבת ללכת בדרכי נועם, לטי מזמנת את ציפורי הרעב, יצורים שתפקידם לאכול ישויות כמו אורסולה. לאחר שציפורי הרעב אוכלות את אורסולה, הן רוצות לאכול את ליבו של המספר, הדלת שדרכה אורסולה הגיעה לעולם האנושי. המספר בורח לטבעת פיות, עד שלטי מגיעה עם דלי שמכיל בתוכו את האוקיינוס (הברכה שמאחורי החווה), פעולה זו התישה את גברת המפסטוק הזקנה. המספר נכנס לדלי, ובמהלך השהייה באוקיינוס הוא מחזיק בכל הידע, שנשכח ממנו ברגע שהוא יוצא מתוך הדלי בחוות המפסטוק.
ציפורי הרעב לא מוותרות, ומתחילות להרוס את חוות המפסטוק עד שיתנו להם את המספר. המספר מחליט להקריב את עצמו לציפורי הרעב כדי שהן יעזבו את החווה בשקט, ולטי מזנקת ונפגעת מציפורי הרעב במקומו. הפציעה של לטי מעירה את גברת המפסטוק הזקנה, והיא מסלקת את ציפורי הרעב. לאחר מכן היא ואימה של לטי לוקחות את לטי לתקופה של התאוששות בתוך האוקיינוס, עד שלטי תבריא.
בסוף הספר חוזרים להווה, המספר שוב בגיל העמידה, הוא מגלה שהאישה הזקנה שהוא פגש בהתחלה היא סבתא של לטי, ולא אימה. המספר גם בהלם לגלות שהוא ביקר מספר פעמים בחווה, וכל פעם הוא שוכח הן את האירועים מגיל שבע והן את הביקור, הסיבה לביקורים היא שלטי תוכל לבחון אותו מתוך האוקיינוס, ולראות איך הוא חי את החיים שהיא העניקה לו בכך שנפצעה את הפציעה. הספר נגמר בכך שהמספר שוב שוכח את האירועים מגיל שבע, ומבקש שיעדכנו אותו אם לטי תשלח מכתב מאוסטרליה.
שרון הולצמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 באפריל 1969 (בן 55) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס, גיטרה חשמלית 
 
שרון הולצמן (נולד ב-16 באפריל 1969) הוא זמר-יוצר ישראלי, מפיק מוזיקלי ומנחה סדנאות כתיבה והלחנה, חבר בלהקת אבטיפוס, שפיתח קריירת עצמאית לאחר התפרקותה וחזר לשתף עימה פעולה לאחר חזרתה לפעילות.
ביוגרפיה > להקת אבטיפוס

עם סיום שירותו הצבאי, הצטרף הולצמן ב־1990 ללהקת "אבטיפוס" כבסיסט. במקביל, למד קולנוע במגמת הקולנוע ב"קמרה אובסקורה – בית הספר לאמנות".
ב-1994 הלחין מספר שירים עבור אלבום הבכורה של איגי וקסמן, אדום. בין השירים שהלחין, " אדום", "אין לי מה לומר לך", "מאוד פרוע", "תפצע כשתרוץ אלי שוב", "פרופוליס" ו"עליה קבוצתית למזבח".
ב-1995 פרסמה "אבטיפוס" אלבום ראשון, "מה החזאי מבין", שזכה להצלחה גדולה ומכר מעל ל-40 אלף עותקים. באלבום כתב והלחין הולצמן את השיר " בוקר טוב עולם", וכן את השירים "אשה אשה" ו"קצב הזמן", שאותם גם שר. בעקבות האלבום זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג'. הולצמן גם ביים את הקליפ לשיר "בוקר טוב עולם". במקביל, סיים את לימודי הקולנוע שלו כשסרטו הקצר "המנהל" זיכה אותו בפרס הבמאי המצטיין של "קמרה אובסקורה – בית הספר לאמנות" לשנת 1995.
ב-1997 יצא לאור אלבומה השני של אבטיפוס, "איך עושים מים". לאלבום זה כתב והלחין הולצמן מספר שירים ובהם "אוקייאנוס", "לא היית שם בשבילי", "ציפור" ו"כמה אני אוהב", שבהם גם היה הסולן. הוא גם ביים את הקליפ לשיר "ציפור". באותה שנה התפרקה הלהקה.
ביוגרפיה > קריירת סולו

לאחר פירוק הלהקה, המשיך הולצמן בשיתוף פעולה עם איגי וקסמן, כשהלחין את רוב שירי אלבומה לא מחכה יותר לדוור. בין השירים שהלחין לאלבום: בדרך למילווקי, שיר הנגב, לעצום עיניים, תיפצע כשתרוץ אלי שוב, קח את מה שיש בי ועוד.
בדצמבר 2001 הוציא את אלבום הסולו הראשון שלו, פתח את ליבך, שאת רובו כתב והלחין.. הולצמן ביים שני קליפים מתוך האלבום, קליפ לשיר הנושא של האלבום פתח את ליבך ואת הקליפ לשיר "מחר יקרה לי משהו טוב" מתוך האלבום.
ב-2004 הוציא הולצמן את אלבום הסולו השני שלו סיכוי קלוש בהפקה עצמית.. באלבום זה כתב והלחין הולצמן את כל השירים ועיבד אותם לבדו.מאלבום זה הצליחו השירים סיכוי קלוש ו מה שאני רוצה שזכה להכרה רחבה יותר ב-2007 כשנבחר להיות שיר הנושא של הסדרה מסודרים. הולצמן ביים שני קליפים לשירים מתוך האלבום – את הקליפ לשיר לא לבד ואת הקליפ לשיר מה שאני רוצה.
האלבום זכה להצלחה וקיבל ביקורות חיוביות.
לאלבומה של איגי וקסמן מסתובבים שיצא ב-2006 הלחין הולצמן את השיר תמיד אוהב, תמיד נפגע.
ב-2008 הוציא הולצמן אלבום שלישי, זהב בהפקתו של העיתונאי והמוזיקאי ארי קטורזה. האלבום שסימן שיא יצירתי בקריירה של הולצמן זכה לשבחי הביקורות וזכה בתארים כגון "אלבום הרוק של שנת 2008" ו"אלבום שהוא אבן יסוד ברוק הישראלי", אבל למרות הביקורות האוהדות לא זכה להצלחה מסחרית. הולצמן ביים שני קליפים לשירים מתוך האלבום: מחכה לאיש שלי ושבעה ימים.
ביוני 2010 יצא אלבומו הרביעי, בוער, בהפקתם המוזיקלית של גיא מנטש ויהל דורון שהתפרסמו מאוחר יותר כגיא ויהל מהתוכנית The Voice ישראל. לצד שירים מקוריים שנכתבו עבור האלבום, כלל האלבום גם גרסאות כיסוי של הולצמן עם זמרים אחרים לשירים קודמים שלו. בין הזמרים שהתארחו באלבום היו ג'קו אייזנברג, ששר עם הולצמן את  בוקר טוב עולם, חמי רודנר, שהשתתף בדואט סיכוי קלוש, ירמי קפלן, ששר עם הולצמן את השירים "יש מקום" ו מה שאני רוצה, אבי בללי ששר עם הולצמן את השיר אשה אשה ורונית שחר, ששרה איתו את השיר  ציפור.
ב-2012 נבחר שירו היום אתה יוצא מזה לשמש כשיר הפתיחה של סדרת הטלוויזיה היומית "סטופ כדור הארץ" בערוץ הוט 3.
ב-2013 יצא אלבום האוסף שלו שרון הולצמן – המיטב שזכה להצלחה.
ב-2014 הוציא את השירים "רוח חדשה" ומלאכים נופלים. שהוא שיר מחווה למוזיקאי גבריאל בלחסן.
ב-2018 החל להנחות סדנאות ומפגשי כתיבה והלחנה שבהם הוא מדריך ומלווה יוצרים ויוצרות בתהליך כתיבה והלחנה ייחודי שמאפשר להם לפגוש את עצמם כיוצרים ולהוציא מעצמם את המיטב. סדנאות הכתיבה וההלחנה של שרון הולצמן מפורסמות מפה לאוזן והסדנה נחשבת לאחת הטובות בתחום.
בינואר 2020, ולאחר נתק ארוך שנים, חזר לשתף פעולה עם להקת אבטיפוס.
ב-2020 יצאו השירים למקום שאליו אני הולך, מחדש ונקי, "כמו לדפוק על השער הלא נכון", שווה להילחם על זה (דואט עם הזמרת מיה יוהנה), השקרים רבים ואיפה שתהיי, סינגלים מתוך אלבומו החמישי – "מחדש ונקי", שיצא לאור בספטמבר 2020.
באוגוסט 2022 יצא לאור האלבום ערק לימונים, פרויקט משותף של שרון הולצמן ואריאל אביזוב -ערק לימונים, בהפצה של חברת נענע דיסק.
בנובמבר 2022 החל הולצמן להוציא לאור סינגלים חדשים מתוך אלבום סולו חדש בהפקתו המוזיקלית של ליעד ברוידא. השירים שיצאו: ימים ברקיע,  שיר אהבה,  מחוץ לעיר, תהיי האויב שלי, דעות קדומות וגרסת כיסוי לשיר זן נדיר. האלבום המלא –  רוקנרולר – יצא במאי 2023 בהפצה של חברת נענע דיסק וזכה לביקורות טובות .
ביולי 2024 החל לערוך ולהגיש ב"קול רמת השרון" תוכנית שבועית בשם "ד"ר ניינטיז" שעה של שירים ישראליים ולועזיים משנות ה-90. התוכנית משודרת בימי חמישי ב-20:00.
ביוגרפיה > חיים פרטיים

הולצמן גרוש ואב לשלושה.
ב-2007 במסגרת יחסי הציבור לאלבום  זהב הציף הולצמן את אתר האינטרנט שלו בדף המעוצב בסגנון ידיעה חדשותית מאתר ynet ובה הכריז על מותו ממנת יתר. ב-2015 עוכב על ידי רשות ניירות ערך, בחשד כי העלה אתר הנחזה לאתר "גלובס" ובו העלה כתבה חיובית על חברת גבעות עולם אשר לא נכתבה מעולם ב"גלובס", ולאחר מכן פרסם הפניה לכתבה בפורומים שונים במטרה לשכנע משקיעים להשקיע במניות החברה ולגרוף רווח כספי.
ב-2017 סיים קורס שיווק דיגיטלי שיווק באינטרנט במכללת "גרילה" של אוהב ציון והחל לעבוד כשכיר בחברת הייטק חברת הזנק כאיש שיווק דיגיטלי. בשנים האחרונות ובמקביל לעבודתו כמוזיקאי, מפיק מוזיקלי ומנחה סדנאות כתיבה והלחנה הולצמן עושה שיווק דיגיטלי, קידום ממומן וקידום אתרים במנועי חיפוש למוזיקאים וסטנדאפיסטים ברשתות.
דיסקוגרפיה

מה החזאי מבין – להקת אבטיפוס – 1995
איך עושים מים – להקת אבטיפוס – 1997
אדום – איגי וקסמן – 1995
לא מחכה יותר לדוור – איגי וקסמן – 1997
קריירת סולו:
פתח את ליבך – 2001
סיכוי קלוש – 2004
זהב – 2008
בוער – 2010
שרון הולצמן – המיטב – 2013
מחדש ונקי – 2020
רוקנרולר – 2023
ערק לימונים (עם אריאל אביזוב) – 2023