stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'יי קורטני
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערותת |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Stone Bros. | אריק |  |
| 2012 | ג'ק ריצ'ר | צ'רלי |  |
| 2013 | מת לחיות ביום טוב | ג'ון "ג'ק" מקליין ג'וניור |  |
| 2013 | עבירה | ג'ים מאליק |  |
| 2014 | אני, פרנקנשטיין | גדעון |  |
| 2014 | מפוצלים | אריק |  |
| 2014 | לא נשבר | קאפ |  |
| 2014 | עקבות במים | קולונל סיריל יו |  |
| 2015 | מורדים | אריק |  |
| 2015 | שליחות קטלנית: ג'נסיס | קייל ריס |  |
| 2015 | Man Down | דווין רוברטס |  |
| 2016 | יחידת המתאבדים | קפטן בומרנג |  |
| 2016 | הנשיקה האחרונה של הקיסר | קפטן סטפן ברנדט |  |
| 2019 | Storm Boy | טום |  |
| 2019 | אליטה: מלאך קרב | ג'שוגאן | ללא קרדיט |
| 2019 | סמפר פיי | כריס |  |
| 2020 | Buffaloed | וויז |  |
| 2020 | 100% זאב | פלאש-הארט | דיבוב |
| 2020 | גנב עם כבוד | הסוכן ג'ון ניוונס |  |
| 2021 | ג'ולט | ג'סטין |  |
| 2021 | יחידת המתאבדים | קפטן בומרנג |  |
| 2022 | אתר שחור | ריימונד מילר |  |
| 2023 | Catching Dust | קלייד |  |
| TBA | Beef |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | מלאכים בלבן | הארי | 2 פרקים |
| 2009-2008 | Packed to the Rafters | דמיאן | 2 פרקים |
| 2010 | ספרטקוס: דם וחול | וארו | 8 פרקים |
| 2017 | קיץ אמריקני חם ורטוב: כעבור עשר שנים | גארת' מק'ארתור | 4 פרקים |
| 2020 | עקורים | קאם "קמרון" סנפורד | מיני-סדרה |
| 2022 | רשימת החיסול | סטיבן הום | 3 פרקים |
| 2023 | קליידוסקופ | בוב גודווין | סדרה של נטפליקס |
| 2025 | אדמה סוררת | וירג'יל קאטר | 6 פרקים |
הערות שוליים

↑  Mecki Dent Wiki: Age, Instagram Bio Facts on Jai Courtney Girlfriend, Celebpie, ‏2020-07-12 (באנגלית)
↑  Grobar, Matt (June 1, 2022). Erin Moriarty, Jai Courtney, Dina Shihabi & Ryan Corr To Star In Noir ‘Catching Dust’; Stuart Gatt Directing First Feature From Jon Katz’s Civilian 7 Entertainment. Deadline Hollywood, retrieved June 1, 2022
| סדרת שליחות קטלנית |
| --- | --- | --- |
| סרטים | שליחות קטלנית (1984) • שליחות קטלנית 2: יום הדין (1991) • שליחות קטלנית 3: עלייתן של המכונות (2003) • שליחות קטלנית: התעוררות (2009) • שליחות קטלנית: ג'נסיס (2015) • שליחות קטלנית: גורל אפל (2019) |  |
| דמויות | המחסל • T-1000 • שרה קונור • ג'ון קונור • קייל ריס • סקיינט |  |
| שחקנים | ארנולד שוורצנגר • לינדה המילטון • מייקל בין • אדוארד פרלונג • רוברט פטריק • ניק סטאל • קלייר דיינס • קריסטנה לוקן • לנה הידי • תומאס דקר • כריסטיאן בייל • אנטון ילצ'ין • סם וורת'ינגטון • אמיליה קלארק • ג'ייסון קלארק • ג'יי קורטני • לי ביונג-הון • ג'יי קיי סימונס |  |
| סדרות טלוויזיה | שליחות קטלנית: יומני שרה קונור • שליחות קטלנית: ההתחלה |  |
| שונות | T2 3-D: Battle Across Time • משחקי וידאו • קומיקס • ספרים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011050418705171  PLWABN: 9811717930805606  BNE: XX5333193  BnF: cb16707872z (data)  ISNI: 0000 0004 1871 2399  LCCN: no2013061127  SUDOC: 174219105  VIAF: 305245178   WorldCat (עם VIAF): 305245178
חוק השמירה על המקומות הקדושים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  28 ביוני 1967
 תאריך חקיקה עברי:  כ' בסיוון תשכ"ז
 גוף מחוקק:  הכנסת השישית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 499, עמ' 75
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  המשרד לשירותי דת
 נוסח מלא:  חוק השמירה על המקומות הקדושים, תשכ"ז-1967
 
מראה הכותל המערבי מכיוון הרובע היהודי, 2007
הכניסה למתחם קבר רשב"י
קבר זכריה (מימין) וקבר בני חזיר (משמאל)
מבט נוסף על יד אבשלום, מאחוריו מצד שמאל נראית מערת יהושפט
חוק השמירה על המקומות הקדושים, תשכ"ז-1967 קובע עונש מאסר למי שמחלל מקום קדוש או פוגע בו, ולמי שעושה דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם מקומות.
אף שלשון החוק מאפשרת הכרזה על מקומות קדושים לבני כל הדתות, עד כה הוכרזו רק מקומות הקדושים ליהודים (עם זאת, במקרה הצתת מסגד אל-אקצא נשפט המצית על עבירה על חוק זה).
היסטוריה

חוק השמירה על המקומות הקדושים אושר בכנסת ב-27 ביוני 1967,‏ על פי הצעת חוק שפורסמה ב"רשומות" באותו יום. חקיקת בזק זו, כשבועיים לאחר תום מלחמת ששת הימים, נדרשה משום שבמלחמה זו עברו לשליטת ישראל מקומות קדושים רבים שהיו קודם לכן בשליטת ירדן, ונדרש חוק שיבטיח את שמירתם ואת חופש הגישה אליהם.
מטרה זו נקבעה בסעיף 1 לחוק, האומר:
המקומות הקדושים יהיו שמורים מפני חילול וכל פגיעה אחרת ומפני כל דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם המקומות.
היסטוריה > תקנות לחוק

שר הדתות הוסמך להתקין תקנות לשם ביצוע החוק. שר הדתות מימש סמכותו זו פעמים אחדות, והתקנות התקפות מאז יוני 1981 הן תקנות שמירה על מקומות קדושים ליהודים, תשמ"א-1981. מכוח תקנות אלה ממונה רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים.
רשימת המקומות הקדושים

בתוקף תקנות שמירה על מקומות קדושים ליהודים, התשמ"א-1981 נקבעו המקומות הקדושים ליהודים:
ירושלים – הכותל המערבי ורחבתו, מערת שמעון הצדיק, מערת הסנהדרין הקטנה; קבר עובדיה מברטנורא; קבר זכריה; יד אבשלום.
קבר יוסף - שכם
חיפה – מערת אליהו הנביא.
טבריה – קבר הרמב"ם, קבר רבי עקיבא, קבר רבי חייא ובניו.
מירון – קבר רבי שמעון בר יוחאי.
פקיעין – המערה והמעיין של רבי שמעון בר-יוחאי; בתי העלמין היהודיים; קברי רבי יוסי ורבי יהושע בן חנניה. בית הכנסת העתיק; בית הכנסת החדש.
הצעת תיקון לחוק

קבוצה של חברי כנסת חרדים הגישה בשנת 2001 הצעת חוק לתיקון חוק זה, שבה הוצע שרחבת התפילה של הכותל המערבי תחולק באמצעות מחיצה לעזרת גברים ועזרת נשים, ו"לא יקוים טקס דתי בעזרת הנשים שליד הכותל המערבי, הכולל הוצאת ספר תורה וקריאה בו, תקיעה בשופרות, לבישת טליתות ותפילין". הצעת החוק לא אושרה.
בשנת 2018, הוגשה הצעת חוק לתיקון חוק זה, אשר נוסחה על ידי תנועת נאמני תורה ועבודה, שמטרתה לשנות את מתווה ניהול מתחם רחבת הכותל המערבי, כך שיינתן ייצוג לכלל העם היהודי. זאת על ידי הקמת מועצה ציבורית אשר תקבע את סדרי התפילה, הביקורים, הטקסים והאירועים בכותל המערבי, ובראשה יעמוד יושב ראש הסוכנות היהודית לארץ ישראל. הצעת החוק לא אושרה.
ראו גם

התפתחות תפקיד רב הכותל בתקופת המנדט
מקומות קדושים ליהודים בארץ ישראל
לקריאה נוספת

אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך א: עקרונות יסוד, עמ' 378-373
הערות שוליים

↑  חוק השמירה על המקומות הקדושים, התשכ"ז-1967, ס"ח 499 מיום 28.6.1967
↑  הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים, התשכ"ז-1967, ה"ח 731 מיום 27.6.1967
↑  הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון) (שמירה על הכותל המערבי), התשס"א-2001, ה"ח 3010 מיום 6.6.2001
↑  הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון – המועצה הציבורית והגבלת כהונת הממונה)., באתר נאמני תורה ועבודה, ‏2018
אשראף

אשראף (מערבית: أشراف; "אצילים") הוא כינוים של צאצאי מוחמד.
באימפריה העות'מאנית זכו האשראף לזכויות יתר כמו הנחות במיסים ומינוי מהיר לתפקידי שיפוט עקב ייחוסם העתיק. למרות זאת, לא היה להם תפקיד רשמי כקבוצה.
בשנת 1703 האשראף, בהנהגת מנהיגם, שתוארו היה "נקיב אל-אשראף", מרדו בירושלים עקב פגיעה בזכויותיהם ההיסטוריות. במשך שנתיים הם שלטו בעיר, בעיקר בזכות תמיכה של לוחמים מכפרי האזור. באותה עת עסק הצבא העות'מאני בדיכוי מרד באיסטנבול עצמה. בשנת 1705, לאחר מצור קצר, הצליחו העות'מאנים לכבוש מחדש את ירושלים, לאחר שחילוקי דעות כבדים בין זרמים שונים שהנהיגו את העיר,  אילצו את נקיב אל-אשראף לברוח מהעיר.
ראו גם

סייד
אוריה ויצטום

| --- | --- |

 לידה:  1990 (בן 35 בערך)  ירושלים
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 סוגה:  מוזיקה יוונית • היפ הופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 שיתופי פעולה בולטים:  ג'ימבו ג'יי  
 
אוריה ויצטום (נולד ב-1990, ירושלים) ידוע בשם הבמה YUZ הוא מוזיקאי, מלחין, מפיק מוזיקלי וגיטריסט ישראלי, הידוע בסגנונו המשלב מוזיקה ים-תיכונית, פסיכדליה ורוק מודרני.
ביוגרפיה

אוריה ויצטום נולד וגדל בירושלים. הוא בוגר תיכון "הגימנסיה העברית רחביה" בעיר.
במהלך הקריירה המוזיקלית שלו, שיתף ויצטום פעולה עם אמנים ולהקות רבות, ביניהם ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא, דירטי פליי, חיים משה, רביד פלוטניק, הדג נחש ולירון עמרם. הוא שימש כמפיק, מעבד ומנהל מוזיקלי בפרויקטים שונים, כולל ההצגות "גיבור" בתיאטרון באר שבע ו"הבן של השכטרים" בתיאטרון האינקובטור.
ויצטום מנגן על גיטרות, בוזוקי ובגלמה, ומשלב במוזיקה שלו השפעות ממוזיקה יוונית, טורקית ורוק פסיכדלי. הוא ניגן עם מועדון הקצב של אביהו פנחסוב, תזמורת ירושלים מזרח ומערב ותומר ישעיהו.
בשנת 2022, בזמן מגפת הקורונה, יצר יחד עם ג'ימבו ג'יי את הפודקאסט הצבא הכי בעולם. בהמשך ערך את הפודקאסט "זיגלר" של בן סגרסקי.
ויצטום שימש כמפיק ומנהל מוזיקלי של ליין ההופעות הים תיכוני "שמחה גדולה הלילה" בבארבי, יחד עם אלי לוזון, מושיק עפיה, עמיר בניון ורון שובל. וכמפיק מוזיקלי של שירים (מפקיר במאני, אקסית מיתולוגית, פלאפון) ופרסומות (נביעות, השקעות לעצלנים).
ביוגרפיה > YUZ

ב-24 באוקטובר 2022, ויצטום השיק את מופע הסולו הראשון שלו במועדון האזור בתל אביב תחת שם הבמה "YUZ". והוא הוציא תחת השם YUZ שני אלבומים.
חלק משיר של YUZ שימש בפסקול של הסדרה "מדרסה" בכאן 11.
הערות שוליים

↑  אוריה ויצטום, באתר www.incubator.org.il
↑  אוריה ויצטום, באתר www.incubator.org.il
↑  רון טוביה, הראפר שחשף: אלו ה"סודות" של צה"ל שכל חייל מכיר, באתר ynet, 27 במאי 2022
↑  פרק 1 - זיגלר שומר על פרופורציות, 2021-08-16, נבדק ב-2025-02-05
↑  אוריה ויצטום, באתר Discogs (באנגלית)
↑  פסטיבל חשיפה בינלאומית למוזיקה - » YUZ, באתר 2024.musicshowcaseil.com
↑  Jerusalem highlights April 14-20, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית)
↑  Jerusalem Highlights: August 30-September 5, The Jerusalem Post | JPost.com (באנגלית)
↑  YUZ – Levontin 7 לבונטין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013289163205171 
ויצטום מבצע סולו גיטרה במופע השקת האלבום "אה וואו" של ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא עם "תזמורת הרחוב" ו"מקהלת העפרוני", מועדון "בארבי" בנמל יפו, אוגוסט 2024
חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים)

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  12 במאי 1996
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ג באייר תשנ"ו
 גוף מחוקק:  הכנסת השלוש עשרה
 תומכים:  4
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1592, עמ' 338
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  המשרד לביטחון פנים
 מספר תיקונים:  15
 נוסח מלא:  חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996
 
חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996, המוכר בשם המקוצר חוק המעצרים, הוא החוק המסדיר את נושאי המעצר והעיכוב של חשודים במדינת ישראל.
הגורמים לחקיקת החוק

טרם חקיקת החוק, הוסדר נושא המעצרים והעיכובים ב"פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], תשכ״ט–1969". החוק חוקק בשל לחץ שהופעל מכיוונים שונים, בראשם המהפכה החוקתית, שהיווה תהליך חברתי-משפטי ושניתן לראות כדגלה את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
חוק יסוד זה והרוח שנפח במערכת המשפט הישראלית דחפו לפסקי דין בנושא המעצרים, שהבולטים בהם היו פסקי הדין בנושא עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל.
שני פסקי הדין כוללים דיון משפטי וחברתי על הצורך של החברה להשתמש באמצעי של המעצר בכלל, ובהשפעה של חוק היסוד על צורך זה בפרט.
פסק הדין קובע כי: ”חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו נודעת לו השפעה על פרשנותם של דיני המעצר הקיימים, ובכלל זה על פרשנות יסודותיה של עילת המעצר הנדונה. לדעת השופט חשין, יש לפרש חקיקה קודמת לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו בהשראת חוק היסוד.”
לבד מבתי המשפט, עסקו קודם לשינוי החוק גורמים נוספים לא מעטים בדיני המעצר ובבעייתיות יישומם: כתבות ומאמרים בעיתונות, דו"ח מבקרת המדינה לשנת 1995 והמלצות הוועדה בראשות השופט דב לוין.
בנוסף, נוצר צורך ביצירת חוק ישראלי ברור ונהיר, שכן פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], תשכ״ט–1969, בהיותה "פקודה" הייתה למעשה מורשת מנדטורית מתורגמת, אשר חלק מסעיפיה היה ארכאי ולא תמיד ברור. הפסיקה הענפה שנוצרה משך כמעט יובל שנים, יצרה דוגמה ישראלית לחקיקה שיפוטית, שיצקה משמעות מובנת ללשון הפקודה, תוך שהיא נדרשת לא אחת למקור האנגלי ולמשפט האנגלי המקובל וחקיקה שיפוטית זו נוצקה והובנתה לחוק.
עקרונות שהתחדשו בחוק > העיכוב

החוק נתן העדפה ברורה לשימוש בסמכות העיכוב, טרם פנייה לסמכות המעצר.
הוקנתה סמכות חיפוש ותפיסה כנלווית לסמכות העיכוב.
משך העיכוב נתחם בזמן קצוב.
סמכות זו, שקודם לחוק הייתה מסורה לשוטר בלבד, ניתנה במצבים מסוימים גם לאדם פרטי.
הוענקה סמכות הדומה לזו הנהוגה במשטרת ניו יורק, כששילוב סמכות העיכוב והחיפוש (Stop-and-frisk in New York City) משמש כאמצעי למניעת עבירות טרם התרחשותן, ולא רק גילוין לאחר שכבר נעברו.
עקרונות שהתחדשו בחוק > מעצר לפני הבאה בפני שופט

נקבעו עילות מעצר ונוהלי ביצוע מעצר ברורים ומפורטים מכפי שהיו טרם חקיקת החוק.
השינוי הבולט ביותר בחוק על פני הפקודה שקדמה לו, הוא קיצור זמן החזקת עצור במעצר מ-48 שעות ל-24 שעות.
עקרונות שהתחדשו בחוק > מעצר בבית המשפט

החוק קבע מסמרות באשר לשיקולי בתי המשפט בדיוני הארכת מעצר, כשהועדפה באופן בולט עשיית שימוש בחלופות מעצר, כגון מעצר בית, על פני מעצר בבתי מעצר.
נקבעו תקופות מקסימום להחזקה במעצר לפני הגשת כתב אישום.
לקריאה נוספת

משרד המשפטים, דו"ח הצוות לבדיקת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (דו"ח ועדת נאוה בן אור) תשנ"ו - 1996
הערות שוליים

↑  בש"פ 537/95 עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל, פ"ד מט(3) 355; דנ"פ 2316/95 עימאד גנימאת נ' מדינת ישראל, פ"ד מט (4) 589
↑  לדוגמה: המ' 44/72 ציון שמשי נ' מדינת ישראל, פ"ד כו (1) 654; בג"ץ 465/75 יצחק דגני נגד שר המשטרה, פ"ד ל (1) 337
↑  Eliot Spitzer, The New York City Police Department's "Stop & Frisk" Practices: A Report to the People of the State of New York From The Office Of The Attorney General, Attorney General of the State of New York, Civil Rights Bureau, December 1, 1999, New York, New York
↑  במקור חייב המחוקק האנגלי להביא חשוד בפני שופט תוך 24 שעות או "במהירות האפשרית" ראו: דוד ליבאי, מעצר ושחרור בתחנת המשטרה, בתוך: שלמה שוהם (עורך), "קרימינולוגיה, משפט פלילי ומשטרה", רבעון, כרך א' מס' 4, עמ' 359
חואו ייפאן

| --- | --- |

 לידה:  27 בפברואר 1994 (בת 31) Xinghua, הרפובליקה העממית של סין 
 הישג בולט:  ארבע פעמים אלופת העולם בשחמט לנשים
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 2008
 מד כושר מרבי:  2686 (מרץ 2015)
 מד כושר נוכחי:  2633 ‏(אוקטובר 2024)
 מאמן:  Ye Jiangchuan 
 השכלה:  אוניברסיטת פקין, התיכון המקושר לאוניברסיטת רנמין בסין, סנט הילדס קולג', אוקספורד 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין
 פרסים והוקרה:  100 נשים (BBC) (2017)  מלגת רודס (2018)  אליפות העולם בשחמט לנשים 
 
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
חואו ייפאן באולימפיאדת שחמט, 2016
חוֹאוּ יִיפָאן (בסינית: 侯逸凡; פיניין: Hóuyìfán, נולדה ב-27 בפברואר 1994 בשינגוה, סין) היא שחמטאית סינית בדרגת רב-אמן. הייתה אלופת העולם בשחמט לנשים ארבע פעמים, וזכתה פעמיים בסבב הגרנד פרי.
היא פעילה בוועדות פיד"ה הבאות: נשיאת ועדת "אלופות העולם בשחמט", חברה בוועדת "שחמט בבתי ספר", ויועצת מיוחדת בוועדה לשחמט נשים.
נכון ליוני 2022, מדורגת במקום התשיעי בסין בדירוג הכללי (גברים ונשים) וה-99 בעולם בדירוג הכללי (האישה היחידה בין ה-100 המדורגים ראשונים בעולם), לפי מד כושר.
הישגים בולטים

2006 - בגיל 12 הייתה לאישה הצעירה ביותר שהשתתפה באליפות העולם בשחמט לנשים ובאולימפיאדת השחמט.
2007 - בגיל 13 הייתה לאישה הצעירה ביותר שזכתה בתואר אלופת סין.
2008 - בגיל 14 וחצי הייתה לאישה הצעירה ביותר שזכתה בתואר רב-אמן.
2010 - בגיל 16 הייתה לאישה הצעירה ביותר שזכתה באליפות העולם בשחמט לנשים.
2011 - זכתה בפעם השנייה בתואר אלופת העולם, לאחר שניצחה את האמפי קונרו בתוצאה 5.5:2.5.
2012 - זכתה במקום השני בתחרות פתוחה חזקה ביותר בגיברלטר עם רמת ביצוע (פרפורמנס) של 2,895 נקודות. הו ניצחה, בין היתר, את יהודית פולגאר.
2013 - זכתה בפעם השלישית בתואר אלופת העולם (אותו הפסידה ב-2012), לאחר שהביסה את אלופת העולם אנה אושנינה בתוצאה 5.5:1.5.
חואו ייפאן באולימפיאדת השחמט

בין השנים 2006 ל-2014 השתתפה חואו ייפאן ב-5 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  2006 | 1 עת | סין | 2298 | 11 מ-13 | 10+ 2= 1- | 84.6 | 3 קבוצתי, 3 אישי |
|  2008 | 1 | סין | 2578 | 7.5 מ-11 | 5+ 5= 1- | 68.2 | 8 קבוצתי, 3 אישי |
|  2010 | 1 | סין | 2578 | 8 מ-11 | 5+ 6= 0- | 72.7 | 2 קבוצתי, 3 אישי |
|  2012 | 1 | סין | 2599 | 6.5 מ-9 | 4+ 5= 0- | 72.2 | 2 קבוצתי, 1 אישי |
|  2014 | 1 | סין | 2661 | 7 מ-9 | 6+ 2= 1- | 77.8 | 2 קבוצתי, 2 אישי |
מבחר תחרויות בהן השתתפה

תחרות העל טאטא סטיל - בשנים 2013, 2016, 2018
אליפות האמנים של קטר בשחמט 2015
גביע העולם בשחמט 2017
ממשחקיה

חואו ייפאן - פביאנו קרואנה
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "GRENKE Chess Classic"]
[Site "Baden-Baden GER"]
[Date "2018.04.06"]
[EventDate "2018.03.31"]
[Round "6.2"]
[Result "1/2-1/2"]
[FirstMove "64l"]
[White "Fabiano Caruana"]
[Black "Yifan Hou"]
[ECO "C42"]
[WhiteElo "2784"]
[BlackElo "2654"]
[PlyCount "196"]
1. e4 e5 2. Nf3 Nf6 3. Nxe5 d6 4. Nf3 Nxe4 5. Nc3 Nxc3 6. dxc3
Be7 7. Be3 O-O 8. Qd2 Nd7 9. O-O-O Nf6 10. h3 c5 11. Bf4 Be6
12. a3 d5 13. Ng5 Bd7 14. g4 Bc6 15. Bg2 Re8 16. Qd3 Bd6
17. Qg3 Bxf4+ 18. Qxf4 h6 19. Nf3 Qb8 20. Qxb8 Raxb8 21. Nd2
Re2 22. Rhf1 b6 23. Rde1 Rbe8 24. Rxe2 Rxe2 25. Kd1 Re6 26. f4
Kf8 27. Re1 Ke7 28. Rxe6+ Kxe6 29. Ke2 g5 30. fxg5 hxg5
31. Nf3 Ne4 32. Ke3 f6 33. Bf1 Nd6 34. Nd2 f5 35. gxf5+ Nxf5+
36. Kf2 Ke5 37. Nf3+ Kf4 38. Ne1 c4 39. Ng2+ Ke5 40. Be2 Ba4
41. Bd1 Be8 42. Bg4 Bg6 43. Be2 Nd6 44. Ne3 Ne4+ 45. Kf3 Nf6
46. Kf2 Bf7 47. Ng2 Be6 48. h4 Ne4+ 49. Kf3 Bh3 50. hxg5 Nxg5+
51. Kg3 Bxg2 52. Kxg2 Ne6 53. Kf2 Nc5 54. Bh5 Na4 55. Be8 Nxb2
56. Ke2 a6 57. Kd2 b5 58. Bh5 Na4 59. Bf7 Nc5 60. Kc1 Ne6
61. Kb2 Nf4 62. Be8 Ke4 63. Bc6 Ke3 64. Bb7 a5 65. Kc1 Ne2+
66. Kb2 Kd2 67. Bxd5 Nxc3 68. Bc6 Nd1+ 69. Kb1 Ne3 70. Be4 c3
71. Bh7 Nc4 72. Ka2 Ne5 73. Be4 Ke3 74. Bh7 Nc6 75. Bg6 Kd2
76. Be4 Nd4 77. Kb1 Kd1 78. Bd5 Nf5 79. Be4 Ne3 80. Bg6 Kd2
81. Bd3 Nc4 82. Ka2 Nb6 83. Kb1 Nc4 84. Ka2 a4 85. Bg6 Kc1
86. Bd3 Nd6 87. Ka1 Nb7 88. Ka2 Nc5 89. Bf5 Na6 90. Bg6 Kd2
91. Bh7 Nb8 92. Bd3 Nc6 93. Bxb5 Nd4 94. Bxa4 Nxc2 95. Kb3
Nd4+ 96. Kc4 Nc2 97. Kb3 Ne3 98. Kb4 c2 1/2-1/2
בספרם של נעם מנלה וזאב זוהר "Think like a machine" מביאים המחברים דוגמה זו בעמוד 181 כדוגמה לעמדה שבה אלופת העולם לנשים לא העלתה על דעתה את החלופה ה"לא הגיונית" של ויתור על הרגלי המאוים בטור א'.
הערות שוליים

↑  Hou Yifan - Women's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
↑  Noam A. Manella, Zeev Zohar, Think Like a Machine, 2021-05-07
↑  המסע 64...מד2! מתעלם מאיום הלבן להכות את הרגלי ב-א6. 65. ר:א6 פד3+ !! 66. מב1 (הלבן לא יכול לעצור את הרגלים השחורים לאחר הכאת הפרש 66. ג:ד3 ד4! 67. ג:ד4 ג3+ ) 66...פה1 67. ר:ב5 מ:ג3 68. רג6 ד4 69. רה4 מד2 ! 70. א4 פ:ג2! 71. ר:ג2 ד3 ואחד הרגלים השחורים יכתיר מלכה.
חוק בנק ישראל

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  24 במרץ 2010
 תאריך חקיקה עברי:  ט' בניסן תש"ע
 גוף מחוקק:  הכנסת השמונה עשרה
 שטחים שעליהם חל החוק:  ישראל 
 תומכים:  28
 מתנגדים:  1
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2237, עמ' 452
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרד ראש הממשלה
 מספר תיקונים:  7
 נוסח מלא:  חוק בנק ישראל, התש"ע-2010
 
חוק בנק ישראל הוא החוק שמכוחו פועל בנק ישראל. באוגוסט 1954 אישרה הכנסת את חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, והחוק נכנס לתוקף ב-1 בדצמבר 1954, יום הנחשב ליום היווסדו של הבנק. ב-16 במרץ 2010 אישרה הכנסת את חוק בנק ישראל, התש"ע-2010, שמחליף את החוק הקודם, וזה נכנס לתוקף ב-1 ביוני 2010.
חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954

החוק קבע את הקמתו של בנק ישראל, שתפקידיו "לנהל, להסדיר ולכוון את מערכת המטבע וכן להסדיר ולכוון את מערכת האשראי והבנקאות בישראל, בהתאם למדיניותה הכלכלית של הממשלה ולהוראות חוק זה, על מנת לקדם באמצעים מוניטאריים:
קביעה זו מקנה לבנק סמכויות פעולה בתחום המוניטרי, אך מחייבת אותו לפעול בהתאם למדיניותה הכלכלית של הממשלה, ובכך מגבילה את עצמאותו.
החוק קובע כי בראש הבנק עומד נגיד, הממונה על ידי נשיא המדינה על פי המלצתה של הממשלה לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות להארכה. הנגיד מנהל את הבנק ומשמש יועץ לממשלה בענייני מטבע ובעניינים כלכליים אחרים. הממשלה ממנה, תוך התייעצות עם הנגיד, גם משנה לנגיד או שני משנים לנגיד. החוק קובע את התנאים להפסקת כהונתם של הנגיד והמשנה לנגיד.
הממשלה תמנה ועדה מייעצת לבנק, ובה לא יותר מאחד-עשר חברים, שבראשם יושב ראש וסגנו. כן תמנה הממשלה מועצה מייעצת, שתהיה מורכבת מחברי הוועדה ועוד עשרה חברים. הוועדה והמועצה מייעצות לנגיד (אך אין להן סמכות לקבל החלטות המחייבות את הנגיד), ועל הנגיד להיות נוכח בישיבותיהן.
לבנק ישראל סמכות בלעדית להנפיק מטבע, שהוא הילך חוקי בישראל, בסכום שלא יעלה על הסכום שקבע הנגיד.
הבנק רשאי לרכוש, להחזיק ולהעביר זהב, מטבע חוץ וניירות ערך של ממשלות זרות. הבנק מסדיר את האשראי הבנקאי ובסמכותו לקבוע את הנזילות של בנק.
עם כניסתו לתוקף של החוק, בוטלו חוקים שקדמו לו:
פקודת שטרי בנק, תש"ח-1948
פקודת המטבע, תש"ח-1948, למעט הסעיפים 1 ו-2 שבה
פקודת מטבעות קטנות, תש"ט-1948
במסגרת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 תוקן סעיף 45 ונוסף סעיף 45א בחוק בנק ישראל. על פי התיקון (בניגוד למדיניות הנוהגת בבנקים מרכזיים אחרים בעולם כגון הפדרל ריזרב) אסור לבנק ישראל להדפיס כסף על מנת לממן את הוצאות הממשלה, לפני תיקון החוק הממשלה הייתה יוזמת ומחייבת את הבנק לעשות כן.
מדובר תיקון משמעותי בהגברת עצמאותו של בנק ישראל כמתכנן המדיניות המוניטרית של ישראל.
הצעת חוק בנק ישראל, התש"ע-2010

בשנות ה-90 פעלו שתי ועדות שעסקו בבחינתו של חוק בנק ישראל: ועדה ציבורית בראשות פרופ' צבי זוסמן (לשעבר המשנה לנגיד) במהלך כהונת יצחק רבין, וועדה פנימית של בנק ישראל, בראשות ד"ר דוד קליין.
בדצמבר 1997 מינה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, בעקבות יוזמה של הנגיד יעקב פרנקל, את הוועדה לבחינת חוק בנק ישראל, בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס, דב לוין, וחבריה היו פרופ' חיים בן-שחר מאוניברסיטת תל אביב, נגיד בנק ישראל לשעבר ארנון גפני, יו"ר המועצה המייעצת שלמה לורנץ, סגן שר האוצר לשעבר יחזקאל פלומין, פרופ' אלכס צוקרמן מאוניברסיטת תל אביב ועו"ד יעקב רובין. הוועדה הגישה את המלצותיה לממשלה בדצמבר 1998.
גיבושה של הצעת חוק בנק ישראל, בהתאם להמלצותיה של הוועדה, נמשך שנים רבות. ב-15 ביולי 2009 פורסם תזכיר חוק בנק ישראל, שבגיבושו עסקו משרד האוצר ובנק ישראל בשיתוף עם משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים. בפברואר 2010 הניחה הממשלה על שולחן הכנסת את הצעת חוק בנק ישראל, ובה הצעה לחוק שיחליף את חוק בנק ישראל, התשי"ד-1954.
דברי ההסבר להצעת החוק נימקו את הצורך בחוק החדש:
החלפתו של חוק קיים בחוק חדש היא צעד נדיר בחקיקה בישראל, משום שהדרך המקובלת להתאמתו של חוק לשינויים נדרשים היא עריכת תיקונים בו (וכך נעשה פעמים אחדות גם בחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954). החלפתו של החוק משקפת שינוי מהותי ונרחב בתוכנו.
במהלך הדיון בוועדת הכספים הוחלף תוכנו של פרק י"ד להצעה, העוסק בשכר עובדי הבנק, בעקבות מאבק שהתנהל סביב פרק זה. מאבק שהובילה יו"ר ועד העובדים הארצי, ניצה קסיר, בתמיכה וסיוע של עופר עיני יו"ר ההסתדרות הכללית וציון שמע, מחזיק תיק הבנקים וחברות הביטוח בהסתדרות. הרקע למאבק היה ניסיון של הנהלת בנק ישראל, בסיכום עם האוצר, להכניס לחוק בנק ישראל מנגנון קביעת שכר המדיר מהתהליך את ועד העובדים וההסתדרות, הכנסת הליך בוררות חובה (שיימשך כמעט שנה) וקביעת מנגנון שימנע מהוועד לנקוט בעיצומים.
דברי ההסבר להצעת החוק עוסקים בשיקולים לקביעת פרק זה: כדי שלא לפגוע למעלה מן הנדרש בעקרון עצמאות הבנק המרכזי, מחד גיסא, ולהבטיח בקרה נאותה על שכר עובדיו, מאידך גיסא, מוצע לקבוע מנגנון לקביעת שינויים בשכר עובדי הבנק ולבקרה על כך. נוסף על אישור השינויים בשכר של עובדי הבנק בידי המועצה, שהרכבה ואופן מינוי חבריה מהווים בקרה ציבורית בעניין זה, מוצע גם כי תוקם ועדה מקצועית לענייני שכר, שתחליט בנוגע לחילוקי דעות, ככל שיהיו, בין שר האוצר לבין הבנק לגבי השינויים הנדרשים בשכר או לגבי קיומן של חריגות שכר.
תיקון נוסף בהצעה הוכנס ביוזמתה של ח"כ שלי יחימוביץ', והוא הוספת "צמצום פערים חברתיים" ליעדי הבנק. יעד זה נוסף חרף התנגדות הנגיד, סטנלי פישר, שטען שאין לו כלים להגשמתו.
חוק בנק ישראל, התש"ע-2010

בחוק, שאושר תוך כשישה שבועות מיום הגשתו, הוגדרו מחדש מטרות הבנק:
החוק קובע גם את תפקידיו של הבנק:
החוק מדגיש את עצמאותו של הבנק: "הבנק יהיה עצמאי בבחירת פעולותיו ובהפעלת סמכויותיו לשם השגת מטרותיו ולמילוי תפקידיו" (סעיף 5 לחוק).
החוק קובע כי בראש הבנק עומד נגיד, הממונה על ידי נשיא המדינה על פי המלצתה של הממשלה לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות להארכה לתקופה נוספת אחת בלבד. הנגיד מנהל את הבנק ומשמש יועץ לממשלה בעניינים כלכליים, לרבות לעניין צמצום פערים חברתיים וצמצום אי-שוויון בחלוקת ההכנסות בחברה. הממשלה תמנה, לפי המלצת הנגיד, גם משנה לנגיד. החוק קובע את התנאים להפסקת כהונתם של הנגיד והמשנה לנגיד.
בבנק תפעל ועדה מוניטרית, שתפקידה לקבוע את המדיניות להשגת מטרות הבנק, ובכלל זה את המדיניות המוניטרית, לעקוב אחר ביצועה של המדיניות שנקבעה, ולהחליט על הפעולות לפי חוק זה שעל הבנק לנקוט כדי להשיג את מטרות הבנק (ובפרט להחליט על שיעור הריבית). הנגיד עומד בראש הוועדה, וכן חברים בה המשנה לנגיד ועובד נוסף של הבנק, ושלושה נציגי ציבור.
בבנק תפעל מועצה מינהלית, שהנגיד חבר בה, ותפקידיה:
המועצה תמנה שבעה חברים, והם הנגיד, המשנה לנגיד וחמישה נציגי ציבור.
לבנק ישראל סמכות בלעדית להנפיק מטבע, שהוא הילך חוקי בישראל.
הבנק רשאי לעשות עסקאות בשוקי ההון, הכספים ומטבע החוץ, לגבי ניירות ערך, מטבע, זהב או כל נכס או מכשיר אחר המקובל בשווקים אלה. הבנק מסדיר את האשראי הבנקאי ובסמכותו לקבוע את הנזילות של בנק.
פרק י"ד לחוק עוסק בקביעת שכר עובדי הבנק.
מימוש החוק

חוק בנק ישראל, התש"ע-2010 נכנס לתוקף ב-1 ביוני 2010, אך במועד זה טרם הוקמו שני גופים עיקריים שנקבעו בחוק החדש: הוועדה המוניטרית והמועצה המינהלית. גופים אלה הוקמו יותר משנה לאחר מכן. החל משנת 2014, מספר חודשים לאחר כניסתה של קרנית פלוג לתפקיד התפטר גם גד פרופר שכיהן כיו”ר המועצה המינהלית, ופרופ’ רפי מלניק מהוועדה המוניטרית. מאז ולאורך תקופה ארוכה תפקדו המועצה המנהלית והוועדה המוניטרית באופן חלקי (גם עקב סיום התפקיד של חברים נוספים), בשל אי מינוי של חברים לשני גופים אלו. וזאת בניגוד לנדרש לפי החוק. רק באוקטובר 2017 מונו חברי הוועדה המוניטרית, ובדצמבר 2017 ואפריל 2018 מונו חברי מועצה.