stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מספר E
הערות שוליים

↑  האיחוד האירופי מורה על איסוף מוצרים שמכילים אנאטו
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 020460) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  Chemische Konservierungsmittel in Lebensmitteln, Kapitel 44 des Schweiz. Lebensmittelbuch, S. 38.
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 022810) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  המחקר על Food additives and hyperactive behaviour in 3-year-old and 8/9-year-old children in the community: a randomised, double-blinded, placebo-controlled trial. בידי School of Psychology, Department of Child Health, University of Southampton, Southampton, UK.
↑  The Food Magazine, issue 77
↑  Lexikon der Zusatzstoffe: Calciumbenzoat - E 213. zusatzstoffmuseum.de. Abgerufen am 1. Juli 2012.
↑  Richtlinie 2006/52/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 5. Juli 2006 zur Änderung der Richtlinie 95/2/EG über andere Lebensmittelzusatzstoffe als Farbstoffe und Süßungsmittel sowie der Richtlinie 94/35/EG über Süßungsmittel, die in Lebensmitteln verwendet werden dürfen.
↑  לכתבה בנושא, ראה: Two-year-olds at risk from 'gender-bending' chemicals, report says.
1 2  Soni MG, Taylor SL, Greenberg NA, Burdock GA (October 2002). "Evaluation of the health aspects of methyl paraben: a review of the published literature". Food Chem. Toxicol. 40
↑  Markus D. W. Lipp: Notfalltraining für Zahnärzte: Prophylaxe, Diagnose, Therapie, 1997, [Schlütersche Verlagsgesellschaft].
↑  Sulfur Dioxide U.S. Environmental Protection Agency
↑  Shah PS, Balkhair T, Knowledge Synthesis Group on Determinants of Preterm/LBW Births (2011). "Air pollution and birth outcomes: a systematic review". Environ Int 37 (2): 498–516.
↑  Schwefeldioxid E220, zusatzstoffe-online.de
1 2 3 4 5 6 7 8  על סמך המסמך: "Dangerous Substances Directive", ובשמו המלא: Council Directive 67/548/EEC of 27 June 1967 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labeling of dangerous substances.
1 2 3  על סמך IFA
↑  מסד הנתונים
GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 500036) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  גיליון נתונים מסיגמא אולדריץ (מס' 542040)
↑  גיליון נתונים מסיגמא אולדריץ (מס' 25011)
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 012590) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 491033) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 003640) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
↑  גיליון נתונים מסיגמה אולדריץ (מס' 295108)
↑  מסד הנתונים GESTIS-Stoffdatenbank (מס' 033440) (הקישור אינו פעיל, 5 בספטמבר 2015)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4276680-1 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
משפט צבאי

משפט צבאי הוא המשפט החל על אנשים המשרתים בצבא. על פי כללי המשפט הבין־לאומי, משפט צבאי יכול לחול גם על תושבים הנמצאים תחת ממשל או משטר צבאי, או במצב של כיבוש.
מערכת משפט צבאי הנפרדת מהמשפט האזרחי הרגיל, קיימת בכמעט כל מדינות העולם, כאשר חריג בולט היא גרמניה בה בוטל המשפט הצבאי בעקבות מלחמת העולם השנייה.
לרוב המשפט הצבאי מתחלק למשפט צבאי פלילי (בו מועמדים לדין החיילים על עבירות "רגילות") ולמשפט משמעתי בו נשפטים החיילים על עבירות משמעת שלרוב אינן מהוות עבירות במשפט האזרחי.
במדינת ישראל

במדינת ישראל הדין הצבאי מבוסס על פירמידת נורמות המשלבת בין חוקי מדינת ישראל ומערכת דינים ספציפית של הצבא: חוקי יסוד> חוק השיפוט הצבאי, חוק שירות ביטחון, חוק שירות מילואים> הוראות פיקוד עליון >פקודות מטכ"ל > הוראות כלליות.
במדינת ישראל חל על המשרתים בצה"ל חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, המעניק סמכות בעניין עבירות המבוצעות על ידם לבתי דין צבאיים. בתי דין צבאיים, דנים בהרכב בו יושבים קצינים שהוסמכו לכך אך הם חסרי השכלה משפטית, וכן קצינים משפטנים. בכך הוא דומה לבית הדין לעבודה בו יושבים נציגי ציבור לצד שופט או שהוא משפטן בהשכלתו.
במדינת ישראל > דין משמעתי

להוציא את בתי הדין הצבאיים קיימות ערכאות שיפוט נוספות בצבא. שיפוט בפני קציני שיפוט בהליך משמעתי. כל קצין בדרגת סגן ומעלה נחשב קצין-שיפוט, בתנאי שקיבל הסמכת קצין-שיפוט מהפרקליט הצבאי הראשי (פצ"ר), או מקצין אחר שהפצ"ר האציל לו את סמכות האישור. קצינים מקבלים הסמכה כזו לאחר שעברו בהצלחה קורס ובוחן דין משמעתי (שלרוב גם הוא מבוצע במסגרת קורס צבאי אחר כגון קורס מ"פים). קציני שיפוט נחלקים לקש"ז (קצין שיפוט זוטר - עד דרגת סרן) ולקש"ב (קצין שיפוט בכיר - מדרגת רב-סרן ואילך).
קצין בעל סמכות כמתואר לעיל יכול לשפוט חייל. המשפט מתנהל על גבי טופס שנקרא "טופס 630". החייל חייב להיכנס כשהוא מלווה בחייל נוסף (המכניס אותו למשפט) אשר נשאר איתו כל עת המשפט כדי למנוע מצב בו יעשו דברים שאינם חוקיים. במידה והחייל העומד לדין נמצא אשם, חייב הקצין לגזור עליו עונש כלשהו: התראה, ריתוק לבסיס, נזיפה, נזיפה חמורה, קנס, או ימי מחבוש (מאסר).
ראו גם

בית דין צבאי
פקודה בלתי חוקית בעליל
פרשת טוביאנסקי
משפט שדה
נחל משגב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה מוצא הנהר:  כ־310 מטרים
 שפך:  נחל עיון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) נחל משגב(למפת אצבע הגליל רגילה) נחל משגב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל משגב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל משגב
 
נחל משגב הוא מנחלי הגליל העליון בצפון ישראל. הנחל מתחיל בתחתית אבל בית מעכה, וזורם מזרחה עד שהוא נשפך לנחל השומר. קטע משביל ישראל עובר בחלקו.
גאוגרפיה

מקורו של נחל משגב הוא באבל בית מעכה, בגובה של כ-300 מטרים מעל פני הים. הנחל זורם בכיוון כללי מערבה ולבסוף נשפך לנחל השומר. במהלך זרימתו עובר הנחל בשטחים חקלאיים.
היסטוריה וגאולוגיה

הנחל נוצר כתוצאה מפעילות גאולוגית וקרטונית במהלך מיליוני שנים. הסלעים והקרקעות לאורך הנחל מציגים שכבות גאולוגיות מגוונות, מה שמספק עדויות על ההיסטוריה הארוכה של האזור.
צמחייה ובעלי חיים

לאורך נחל משגב ניתן למצוא מגוון רחב של צמחייה טבעית ובעלי חיים. הצמחייה כוללת עצי אלון מצוי, אלת המסטיק, הרדוף הנחלים וצמחי גדות נוספים. בין בעלי החיים ניתן למצוא יונקים קטנים, זוחלים. האזור מהווה בית גידול חשוב לחיות הבר, ורבים מהם מוגנים על פי חוק.
תיירות ופעילויות

נחל משגב מהווה יעד פופולרי לטיולים ולפעילויות חוץ. לאורך הנחל ישנו מסלול טיול מוסדר ומסומן. כמו כן, ישנם אזורי פיקניק ונקודות תצפית המאפשרות למטיילים ליהנות מהנוף ומהשלווה שבאזור.
שימור ואקולוגיה

החשיבות האקולוגית של נחל משגב הביאה לכך שמספר אזורים לאורכו הוכרזו כשמורות טבע מוגנות. במסגרת מאמצי השימור, מתקיימות פעולות לשיקום ושימור מקורות המים, שמירה על הצמחייה הטבעית, ומניעת פגיעה במערכות האקולוגיות של הנחל.
הערות שוליים

↑  פקיד היערות, דף הנחל
↑  dudi, מקטע מספר 5: מהכניסה לנחל משגב ועד עין משגב דרך מטולה - עמותת גולני, באתר amuta-golani.co.il, ‏2017-03-23
↑  סביבת נחל משגב, באתר באתר המיפוי הממשלתי
↑  שמורת נחל משגב – iNature, באתר inature.info
↑  זיסו, נורית שטובר, et al. "Geomorhic response to tectonic activity in the Naftali Mountain front/ניתוח מורפומטרי של חזית רכס הרי נפתלי." אופקים בגאוגרפיה (2005): 132-152.

APA
↑  אכרזה על שמורת טבע (נחל משגב), תשל"א-1971
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל שרך • נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל שעל • נחל יסף • נחל כזיב |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משפט לי

באלגברה מופשטת, משפט לי קובע כי כל האיברים של תת-אלגברת לי פתירה של אלגברת האנדומורפיזמים ניתנים להצגה בבסיס מסוים למטריצות משולשיות עליונות.
ניסוח פורמלי

תהי  L תת-אלגברת לי פתירה של אלגברת האנדומורפיזמים  GL(V) עבור מרחב וקטורי  V מממד סופי, מעל שדה סגור אלגברית ובעל מאפיין אפס. אז כל איבר ב- L ניתן להציג לפי בסיס מסוים בתור מטריצה משולשית עליונה.
מסקנות

מהמשפט ניתן להסיק כי אם  L פתירה, יש שרשרת אידיאלים  0={L}_{0}\subseteq {L}_{1}\subseteq ...\subseteq {L}_{n}=L, כך ש- \dim {L}_{i}=i.
כתוצאה מכך, יחד עם משפט אנגל, נובע אם  L אלגברת לי פתירה, אז  [L,L] נילפוטנטית. קל לראות שגם ההפך נכון, ולכן  L פתירה  אם ורק אם  [L,L] נילפוטנטית.
ראו גם

אלגברת לי פתירה
אלגברת לי נילפוטנטית
לקריאה נוספת

Introduction to Lie Algebras and Representation Theory, James Humphreys, 15-17
משפט לינדמן-ויירשטראס

במתמטיקה, משפט לינדמן–ויירשטראס הוא משפט מרכזי בחקר המספרים הטרנסצנדנטיים. המשפט קובע כי אם  \alpha _{1},\ldots ,\alpha _{n} מספרים אלגבריים בלתי תלויים ליניארית מעל שדה המספרים הרציונליים  \mathbb {Q} , אזי  e^{\alpha _{1}},\ldots ,e^{\alpha _{n}} בלתי תלויים אלגברית מעל  \mathbb {Q} . בפרט,  e^{\alpha } טרנסצנדנטי לכל  \alpha  אלגברי שונה מאפס ( e הוא בסיס הלוגריתם הטבעי). המקרה הפרטי לבדו נקרא משפט לינדמן.
בניסוח שקול, המשפט טוען כי תחת התנאים המצוינים דרגת הטרנסצנדנטיות של  \mathbb {Q} (e^{\alpha _{1}},\ldots ,e^{\alpha _{n}}) מעל  \mathbb {Q}  היא  n. ניתן להוכיח גם כי המשפט שקול לטענה כי תחת התנאים המצוינים  e^{\alpha _{1}},\ldots ,e^{\alpha _{n}} בלתי תלויים ליניארית מעל שדה המספרים האלגבריים.
היסטוריה

בשנת 1761 שיער יוהאן היינריך למברט (שהוכיח לראשונה את האי-רציונליות של ℼ) כי  e,\pi  הם מספרים טרנסצנדנטיים. אולם בתקופה זו כלל לא היה ידוע אם קיימים בכלל מספרים טרנסצנדנטיים.
בשנת 1844 הוכיח ז'וזף ליוביל את משפט ליוביל שהוכיח לראשונה את קיומם של המספרים הטרנסצנדנטיים ונתן דוגמה ראשונה למספר שכזה (מספר ליוביל). בשנת 1873 הוכיח שארל הרמיט כי  e מספר טרנסצנדנטי. הייתה זו הוכחת הטרנסצנדנטיות הראשונה למספר שלא נבנה לצורך זה מראש. הרמיט הצליח להכליל את הוכחתו כך שתוקפה הורחב גם לחזקות מסוימות של  e.
בשנת 1882, בהתבסס על הטכניקות שפיתח הרמיט, הצליח פרדיננד לינדמן להוכיח את המשפט הנקרא על שמו, שכל חזקה אלגברית שונה מאפס של  e היא טרנסצנדנטית. תוצאה זו אפשרה ללינדמן להוכיח בקלות כי  \pi  טרנסצנדנטי. הטרנסצנדנטיות של  \pi  מראה כי הוא אינו איבר של שדה המספרים הניתנים לבנייה ולכן לא ניתן לפתור את בעיית תרבוע העיגול. בכך קנה לינדמן את תהילתו כמי שפתר חידה בת אלפיים שנה.
בשנת 1885 הכליל קארל ויירשטראס את הוכחתו של לינדמן והוכיח את הגרסה המלאה של המשפט. מאז פרסום המשפט פישטו מתמטיקאים שונים את ההוכחה, כאשר הפישוט המשמעותי ביותר נעשה על ידי דויד הילברט.
בשל תרומתו של הרמיט, המשפט נקרא גם משפט הרמיט–לינדמן או משפט הרמיט–לינדמן–ויירשטראס.
טרנסצנדנטיות של ℼ ושל פונקציות בסיסיות

ההוכחה כי  \pi  מספר טרנסצנדנטי נובעת בקלות ממשפט לינדמן–ויירשטראס. נניח בשלילה כי  \pi  אלגברי. היחידה המדומה ( i) אלגברית ולכן גם  \pi i אלגברי (שדה המספרים האלגבריים סגור תחת כפל). לפי זהות אוילר  e^{\pi i}=-1 ולכן לפי משפט לינדמן–ויירשטראס נקבל את התוצאה המגוחכת כי  -1 טרנסצנדנטי. לכן ההנחה שגויה ו- \pi  טרנסצנדנטי.
הכללה של ההוכחה תוכיח כי הפונקציות הטריגונומטריות מחזירות ערכים טרנסצנדנטיים כאשר הן מופעלות על ערכים אלגבריים שונים מאפס.  \cos(x) אלגברי אם ורק אם  \sin(x) אלגברי (נובע מהזהות  \sin(x)=\pm {\sqrt {1-\cos ^{2}(x)}}): יהי  \alpha  אלגברי שונה מאפס, נניח בשלילה כי  \cos(\alpha ),\sin(\alpha ) אלגבריים אז לפי נוסחת אוילר  e^{\alpha i}=\cos(\alpha )+\sin(\alpha )i אלגברי בסתירה למשפט לינדמן–ויירשטראס. תוצאה דומה תקפה לפונקציית הטנגנס ולפונקציות ההיפרבוליות.
גם הלוגריתם הטבעי טרנסצנדנטי לכל  \alpha \neq 1 אלגברי. אחרת  e^{\ln(\alpha )}=\alpha  סותר את המשפט.
גרסה p-אדית

משוער כי משפט אנלוגי למשפט לינדמן–ויירשטראס נכון גם בשדה המספרים ה-p-אדיים. אם  \alpha _{1},\ldots ,\alpha _{n} מספרים p-אדיים אלגבריים ובלתי תלויים ליניארית מעל  \mathbb {Q}  כך שפונקציית האקספוננט ה-p-אדי  \exp _{p} (מוגדרת כטור חזקות) מוגדרת עליהם, אזי  \exp _{p}(\alpha _{1}),\ldots ,\exp _{p}(\alpha _{n}) בלתי תלויים אלגברית מעל  \mathbb {Q} .
ראו גם

משפט גלפונד-שניידר
נחל מעפילים

| --- | --- |

נחל מעפילים ומצוקי הכתר מימין למעלה. מבט לכוון דרום מערב
 מידע כללי
 שפך:  נחל קישון 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נחל מעפילים(למפת הגליל המערבי רגילה) נחל מעפילים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל מעפילים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל מעפילים
 
מצוקי הכתר
נחל מעפילים, לשעבר נַחַל נָחָשׁ (בערבית: ואדי אבו אלחיה) הוא נחל אכזב הזורם במורדות המזרחיים של הר הכרמל בחלק הכרמל הגבוה ועובר ב"פארק אשדות יגור" שהוא חלק מפארק הכרמל. הנחל זורם צפונית-מערבית לנחל יגור לכוון עמק זבולון. בדרכו עובר הנחל בקיבוץ יגור. בדומה ליתר נחלי הכרמל הזורמים מזרחה לקו פרשת המים של ההר, הנחל קצר בעל גדות תלולות ובעל אופי קניוני. בנחל עובר שביל ישראל בעת חצותו את הכרמל.
מקורו של הנחל בשני יובלים רדודים העוברים בזרימתם דרגשי סלע ומדרגות היוצרים מפלונים. לאחר התחברותם מעמיק ערוץ הנחל והופך קניוני תוך התחתרות בשכבת סלע דולומיט קשה הנקרא "דולומיט יגור". בחלק הקניוני גובה המפלים מגיע עד שמונה מטרים.
על הצלע הדרום מזרחית של הנחל עובר שביל מתפתל הבנוי בחלקו, שנפרץ על ידי הבריטים כחלק מפעולתם לטיפוח שמורות טבע. הם פרצו שבילים ועסקו בייעור. שביל זה נקרא בעבר השביל המנדטורי. הוא שימש את לוחמי הפלמ"ח בעת פריצת מחנה עתלית כחלק ממסלול המילוט של המעפילים לקיבוץ יגור. לציון האירוע החליטה ועדת השמות הממשלתית לשנות את שמו של הנחל ל"נחל מעפילים". המעפילים הסתתרו בקיבוץ, ואילו הקיבוצניקים מצידם החביאו את תעודות הזהות שלהם. ההנחיה הייתה גם לתושבי הקיבוץ וגם למעפילים שאם הבריטים יבקשו מהם להזדהות הם יענו שהם " יהודים מארץ ישראל". לזכר מאורע זה רשם יורם טהרלב בן קיבוץ יגור את השיר צל ומי באר.
מצוקי הנחל

בצלע הצפונית מערבית מתנשאים מצוקים הנקראים "מצוקי הכתר", מצוקים אלה עשויים דולומיט קשה. השם ניתן למצוקים על ידי חברי קיבוץ יגור. המצוקים מתחלקים ל"מצוק הכתר העליון" גובה המצוק כשלושה מטרים. במצוק יש שתי מערות. המערה הגדולה היא בעלת רחבה לפניה ויש לה פתח נסתר הפונה לכוון מערב. במערה שלושה חללים אליפטיים. החלל המרכזי אורכו 9.5 מטרים ורוחבו חמישה מטרים. ברחבה שלפני המערה נמצאים שני כוכים בעומק שני מטרים. באזור המערה נמצאו חרסים מהתקופה ההלניסטית והתקופה הרומית. ממערב למערה זו מצויה מערה נוספת קטנה יותר.
צפון-מזרחית לשם נמצא "מצוק הכתר התחתון". מצוק זה מחולק לשלושה מפלסים. גובה כל מפלס בין 20–25 מטר. במפלס האמצעי מצויות ארבע מערות. באחת המערות שוכנים עטלפי פירות ועטלפי חרקים.
צמחיית הנחל

העצים השולטים בנחל ובגדותיו הם אלון מצוי, אלה ארצישראלית ובר זית. אליהם מתלווים לבנה רפואי, ער אציל, אשחר, כליל החורש וקטלב. גובה העצים בתוך האפיק מגיע עד שבעה מטר.
בולען

מעל הנחל בשלוחה הדרומית ליד השביל המנדטורי נמצא בולען המכונה הוטת ג'ין. זו מערה אנכית צרה ועמוקה, שעולה ממנה אוויר חם.
חורבת נחל מעפילים

במורד הנחל על הגדה הצפונית מעל מחצבה קטנה נטושה, נמצאים שרידי שלושה מבנים הבנויים אבני גוויל. באתר נמצאו חרסים מהתקופה ההלניסטית. באחד החדרים נמצאו שרידי כלים מהמאה ה-17. ההשערה היא שבמקום זה התגוררה בעבר משפחת ווהאב הדרוזית שמתגוררת כיום בעספיא. באזור הנחל נמצאו טרסות נטועות עצי זית. מקום זה מוזכר כמגורי המשפחה בספרו של הגרף פון-מולינן שביקר בכרמל בסוף המאה ה-19.
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, הר הכרמל - סקר נוף ומסלולי טיול, הוצאת רשות שמורות הטבע, 1997, עמ' 58–59
הערות שוליים

↑  רשימת שמות מאת ועדת השמות הממשלתית, ילקוט הפרסומים, עמוד 1502
↑  צל ומי באר, באתר האינטרנט של יורם טהר לב
↑  מדריך ישראל החדש כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה, בעריכה סלמאן אבו רוכן ויעקב שורר, הוצאת משרד הביטחון 2001 עמ' 163
| רכס הכרמל |
| --- | --- | --- |
| הרים, עמקים ונקודות ציון גאוגרפיות | בקעת אלון • הר אלון • הר אורן • הר חורשן • הר ערקן • הר שוקף • הר סומק • הר טללים • חניון האגם •  מצוק מגדים • עין ורדיה • עין עמיקם • עמק מהר"ל •  סטלה מאריס • רום כרמל • חוטם הכרמל |  |
| נחלים | נחל אבן  • נחל אורן • נחל אזוב  • נחל אחוזה  • נחל אלרואי • נחל בוסתן • נחל גחר • נחל גיבורים • נחל גלים • נחל דורים • נחל הוד • נחל ורדיה • נחל חוסיפה • נחל חיק • נחל חרובים • נחל יגור • נחל כלח • נחל לוטם • נחל מגדים • נחל מהר"ל • נחל מערות • נחל נדר • נחל מעפילים • נחל נץ • נחל נשר • נחל סבך • נחל סעדיה • נחל ספונים • נחל עובדיה • נחל עמיק • נחל עמירם • נחל קטיע • נחל רקית • נחל רקפת • נחל שיח • נחל תן |  |
| אתרים ארכאולוגים | חורבת דובה • חורבת כרך • חורבת סומקה • חורבת קסטרא • חורבת רקית • מבצר ראש מיה • מחצבות קדומים • מערת אורן • מערות אורנית • מערת גמל • מערת הגדי • מערת הנחל • מערת תנור • מערת כבארה • מערת מיסליה • מערת ספונים • מערת רקפת • נווה דוד |  |
| נקודות ציון | בית אוליפנט • גבעת ההגנה • חוות משמר הכרמל • חורשת הארבעים • בית סוהר דמון • מלון יערות הכרמל • מקאם הנביא אבו אברהים • מצפה עופר • משמר הכרמל • קרן הכרמל • פארק הכרמל • פארק נשר • בית הקברות הצבאי בעספיא |  |
| יישובים | חיפה • נשר • טירת כרמל • דלית אל-כרמל • עספיא • יגור • בית אורן • גבעת וולפסון • ניר עציון • עין הוד • ימין אורד • עין חוד • כרם מהר"ל • עופר • מאיר שפיה • פוריידיס • זכרון יעקב • מעיין צבי |  |
| שונות | גאולוגיה של הכרמל • השרפה בכרמל בשנת 1989 • השרפה בכרמל בשנת 2010 • כביש 672 • כביש 705 • כביש 721 • כביש 7212 • דרך נוף כרמל • מטמון עספיא • חזירי הבר בחיפה • מלון יערות הכרמל • ההר הירוק תמיד  • גל השריפות בישראל בשנת 2016  • יקבי כרמל |  |
השביל המתפתל בנחל מעפילים
מבט מקיבוץ יגור, מימין ערוץ נחל מעפילים משמאל ערוץ נחל יגור
נאפסטר

| --- | --- |


 מפתח:  שון פנינג, שון פארקר וג'ון פנינג
 מחזור חיים:  1999–הווה (כ־25 שנים) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות
 סוג רישיון:  תוכנה שיתופית 
 קטגוריה:  שיתוף קבצים
 www.napster.com
 
נאפסטר (Napster) היא אחת מחלוצות התוכנה בתחום שיתוף קובצי מוזיקה בפורמט MP3, ברשת האינטרנט. התוכנה זכתה לפרסום רב בתקשורת עקב השאלות המשפטיות שהיא העלתה לגבי שיתוף קבצים ואחרי מאבק משפטי וציבורי התוכנה איבדה מכוחה ויכולתה.
היסטוריה

בזמן לימודיו באוניברסיטת בוסטון נורת'איסטרן פיתח סטודנט בשם שון פנינג תוכנה אשר סרקה את רשת האינטרנט בחיפוש אחר קובצי MP3 ודיווחה על התוצאות לשרת מרכזי אשר היה מחובר לרשת האינטרנט. בעקבות תגובות חיוביות מהסביבה לתוכנה אותה פיתח, פרש פנינג במאי 1999 מהאוניברסיטה, כדי להקים את נאפסטר בעזרת חברו ושותפו העסקי שון פארקר. למרות ואולי בשל הצלחתה הרבה בקרב המשתמשים, נאפסטר נהפכה די מהר ליעד לביקורת רבה מצד אמנים רבים כגון מטאליקה ויעד לתביעות רבות מצד חברות התקליטים ואיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי המייצג אותן בשל העובדה ששימושה העיקרי הפר זכויות יוצרים של האמנים המיוצגים על ידה. לעומת זאת היו גם אמנים אשר תמכו בנאפסטר כגון Limp Bizkit
בספטמבר 2008 רכשה רשת חנויות האלקטרוניקה האמריקאית בסט ביי את נאפסטר תמורת 121 מיליון דולר במזומן.
דרכי פעולה

רשת זו הייתה מבוססת על שרת מרכזי שיצר אינדקס של כל השירים אשר כל המשתמשים ברשת שיתפו באותו זמן. לאחר התקנת נאפסטר על המחשב, נהפך המחשב לשרת קטן אשר ביכולתו להפוך את קובצי המוזיקה אשר מאוחסנים על המחשב הספציפי הזה, לזמינים לכל משתמשי נאפסטר. בשלב זה המחשב מחובר לכל השרתים המרכזיים של נאפסטר ומעביר להם מידע על כל קובצי המוזיקה במחשב, וכך לשרתי נאפסטר היו רשימות מלאות של כל השירים שנמצאו ושותפו על הדיסקים קשיחים שחוברו לתוכנה. כאשר משתמש היה רוצה להוריד שיר מסוים הוא הקליד את שם השיר ובחר בו מתוך רשימה של כל השירים הקיימים בתוכנה, ואז החלה ההורדה ישירות מהמחשב האחר. לדברי מפתחי נאפסטר לשיטה זו היו כמה סיבות: 1) בשלב מסוים מאגר השירים הגיע לממדים כאלה שלשום שרת מרכזי לא היה דיסק קשיח מספיק גדול שיוכל להכיל את כל השירים, או רוחב פס כדי לטפל בכל הבקשות. 2) נאפסטר גם ניסתה להשתמש בפרצה בחוק האמריקאי לגבי זכויות יוצרים אשר צוין בו כי חברים יכולים לשתף ביניהם מוזיקה. לכן הקונספט החוקי מאחורי נאפסטר היה "שכל האנשים האלו פשוט משתפים את המוזיקה עם חבריהם". בתי המשפט לא הסכימו עם ההיגיון של טיעון זה, אך זה נתן מספיק זמן לנאפסטר להוכיח שהשיטה שלה עובדת ולגדול לממדים עצומים. אך עוד לפני תחילת הבעיות המשפטיות של החברה, קהילת המשתמשים יצרה אלטרנטיבה - OpenNap - גרסת קוד פתוח של הפרוטוקול שבו השתמש נפסטר, שנוצרה בתהליך של הנדסה הפוכה (Reverse Engineering). רשתות אלו המשיכו להתקיים, אפילו לאחר קריסת נפסטר.
ציוני דרך במאבק המשפטי

דצמבר 1999 - איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי מגיש תביעה נגד נאפסטר.
מאי 2000 - לארס אולריך, המתופף של להקת מטאליקה, מגיש אישית לנאפסטר רשימה של יותר מ-300,000 משתמשים אשר, לטענת מטאליקה, הפרו את זכויות היוצרים שלה, בכך הם מצאו שיר שלהם אשר אפילו עוד לא שוחרר רשמית, כבר מופץ דרך רשת הנאפסטר (ה-3 לחודש). החלטת בית המשפט כי נאפסטר תעמוד למשפט ולא תזכה לחסינות כ"צינור מידע בלבד" (ה-8 לחודש) גורמת לחברה לשתף פעולה עם מטאליקה ולחסום כ-300,000 משתמשים.
פברואר 2001 - צו בית משפט אמריקני מורה לנאפסטר להפסיק להפיץ שירים מתוך רשימה של כ-250,000 שירים שמגישות חברות התקליטים.
יולי 2001 - צו בית משפט אמריקאי מורה לנאפסטר לחסום את כל הקבצים המוגנים בזכויות יוצרים וגורם בפועל לסגירתו.
מורשתה של נאפסטר

סגירת נאפסטר עודדה פיתוח של תוכנות שיתוף קבצים חדשות דוגמת קאזה, ביטורנט ו-Emule. בניגוד לתקוות חברות ההקלטות, סגירת נאפסטר לא גרמה להפסקת שיתוף הקבצים המוגנים בזכויות יוצרים, וכיום התעבורה בתוכנות שיתוף הקבצים גבוהה מזו שהייתה בנאפסטר. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי המשיך בניסיונותיו לעצור את שיתוף הקבצים אשר עם הזמן התפשט יותר ויותר. אחת הטקטיקות שנבחרו הייתה לתבוע משתמשים מסוימים בסכומים גבוהים, רוב המקרים האלו הגיעו להסדר מחוץ לבתי המשפט שבו שולם קנס כספי בצירוף התנצלות פומבית.
כיום

לאחר קריסתה, בשנת 2003 נאפסטר חזרה כשירות מוזיקה מקוון בתשלום (בדומה ל-iTunes). בשנת 2011 מוזגה נאפסטר אל תוך שירות המוזיקה Rhapsody.
ראו גם

Grooveshark
Rdio
Spotify
הערות שוליים

↑  Napster History
↑  vanHorn, Teri, Napster To Sponsor Free Tour By Limp Bizkit, MTV, ‏April 24, 2000
↑  קפטן אנטרנט, בסט ביי קונה את נאפסטר ב-121 מ' דולר, באתר הארץ, 15 בספטמבר 2008
↑  Brain, Marshall, How Gnutella Works, HowStuffWorks
↑  Childres, Chad, Metallica vs. Napster – Infamous Rock Lawsuits, Loudwire
↑  חדשות 2, ‏כותרות העבר: סוף לאתר נאפסטר, באתר ‏מאקו‏, 27 ביולי 2012
↑  Electronic Frontier Foundation, RIAA v. The People: Five Years Later, ‏September 30, 2008
↑  Pepitone, Julianne, Today is Napster's last day of existence, CNNMoney, ‏November 30, 2011
משפט פרמה (לנקודות קיצון)

בחשבון אינפיניטסימלי, משפט פרמה של פייר דה פרמה לפיו אם פונקציה גזירה, אז ערך הנגזרת בנקודת קיצון מקומית שווה לאפס. כלומר, שיפוע המשיק לפונקציה בנקודה זו הוא אפס. ההפך לא תמיד נכון – נגזרת יכולה להיות שווה לאפס גם בנקודה שאינה מקסימום או מינימום, אלא נקודת פיתול או אחרת. בנוסף, נקודת קיצון יכולה להתקיים גם במקרה בו הנגזרת לא מוגדרת. כלומר, בנקודה בה הפונקציה אינה גזירה.
ניסוח המשפט

תהי  \ f פונקציה המוגדרת בקטע  \left(a,b\right) ותהי  x_{0}\in (a,b) נקודת קיצון מקומית בה הפונקציה גזירה, אזי  f'\left(x_{0}\right)=0.