stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גריי

ערך זה עוסק ביחידת מידה לספיגת קרינה. אם התכוונתם לפירושים אחרים, ראו .
גריי (מסומן על ידי Gy), היא יחידה במערכת היחידות הבין-לאומית עבור מנת הספיגה של קרינה. גריי אחד מוגדר כשווה לספיגה של ג'אול אחד של אנרגיית קרינה על ידי ק"ג אחד של חומר.
גריי אחד שווה גם ל־100 רד (rad), יחידה ישנה יותר.
יחידת הגריי הוגדרה ב-1975, ונקראת על שמו של הפיזיקאי האנגלי לואיס הרולד גריי (אנ')‏ (1905–1965), מראשוני החוקרים בתחום הרדיוביולוגיה.
\mathrm {Gy={\frac {J}{kg}}={\frac {m^{2}}{s^{2}}}=100\ rad}
ראו גם

יחידות מידה על שם אישים
בר (יחידת מידה)

בר היא יחידת מידה של לחץ השווה למיליון דיין לסנטימטר רבוע, כלומר, למאה אלף פסקל. מקור המילה הוא מהמילה היוונית "báros", שמשמעותה משקל. הסמל הרשמי שלה הוא bar.
יחידת המידה המשמשת במערכת היחידות הבין-לאומית היא הפסקל, שהיא ניוטון אחד למטר רבוע, (כך שבר אחד שווה ל־100,000 פסקל).
בשימוש יומיומי, למשל בניפוח אוויר בצמיגים, משתמשים בבר או ב-PSI. בר אחד שווה בערך ל-14.504 PSI. השימוש בחיי היומיום בבר בציבור ובתעשייה רווח, מכיוון שהבר קרוב ללחץ האטמוספירי בגובה פני הים, ולשימוש יומיומי אפשר להתייחס אליו כשווה לו בקירוב.
בשימושים מטאורולוגיים, מדידת לחץ אוויר אטמוספירי מתבצעת לרוב במיליבר. לפי יחידות ה־SI ההקטופסקל (hPa) שווה למיליבר, כך שהמיליבר וההקטופסקל הם בני החלפה. ביחידות ה־SI מועדפות היחידות בעלות הכפולות של 1,000, לפיכך מועדף הקילופסקל (bar = 100 kPa) ולעיתים משמש בתחזיות מזג אוויר בקנדה. הקילופסקל נפוץ במדעים אחרים כמו הכימיה, אך במטאורולוגיה ההקטופסקל יותר נפוץ.
גב שעון יד תוצרת קסיו המציין כי הוא עמיד במים עד ללחץ של חמישה בר
הערות שוליים

↑  לחץ האוויר בגובה פני הים הוא 1013.25 מיליבר (או 1.01325 בר)
חוקי התנועה של ניוטון

אייזק ניוטון
חוקי התנועה של ניוטון הם שלושה חוקי פיזיקה שניסח אייזק ניוטון ואשר עוסקים בתנועתם של גופים. אלה הם חוקי היסוד של המכניקה הקלאסית.
ניוטון פרסם חוקים אלה לראשונה בספרו "העקרונות המתמטיים של פילוסופיית הטבע" (1687), והוכיח באמצעותם תוצאות רבות העוסקות בגופים אידיאליים, תוך שימוש בחשבון האינפיניטסימלי שפיתח לצורך כך. באמצעות חוקי התנועה שלו וחוק המשיכה האוניברסלי נתן ניוטון הסבר לחוקי קפלר על תנועתם של כוכבי לכת.
בשנת 1905 הראה אלברט איינשטיין, במסגרת תורת היחסות, שהחוק השני של ניוטון נכון בקירוב, ותקף עבור מהירויות נמוכות יחסית למהירות האור. עשר שנים מאוחר יותר, ב-1915, הראה איינשטיין שתורת הכבידה של ניוטון גם היא תורה מקורבת התקפה עבור שדות גרביטציה חלשים (כאשר הפוטנציאל הגרביטציוני φ קטן יחסית לריבוע מהירות האור 



φ
≪

c

2




{\textstyle \varphi \ll c^{2}}

). איינשטיין הציע חוקים חדשים, התקפים לכל מהירות ולשדות גרביטציוניים חזקים.
החוק הראשון של ניוטון > חוק ההתמדה

החוק הראשון קובע כי גוף ימשיך בתנועתו כל עוד אין כוחות חיצוניים שפועלים עליו. כלומר בהיעדר כוחות חיצוניים, גוף השרוי במנוחה יישאר במנוחה, וגוף נע יתמיד בתנועתו במהירות קבועה בקו ישר.
או בניסוח מתמטי:  {\vec {a}}=0 כל עוד  \Sigma {\vec {F}}=0.
הניסוח המקורי של ניוטון היה: ”כל גוף ממשיך במצב מנוחתו או בתנועה קצובה בקו ישר, אלא אם כן יאלץ לשנות מצב זה על ידי כוחות הכפויים עליו.”
בחוק זה טמונה הגדרת מערכת הייחוס עליה חלים חוקי ניוטון - מערכת ייחוס אינרציאלית. זאת כיוון שקיימות מערכות אשר בהן החוק השני והשלישי לא יהיו תקפים. מערכת כזאת לדוגמה היא מערכת מואצת, בין אם בתאוצה סיבובית ובין אם בתאוצה קווית. כמו כן טמונה בחוק זה הגדרת מצב שיווי משקל של גוף: הכוחות הפועלים עליו חייבים להיות מנוגדים בכיוונם, שווים בגודלם ובעלי קו מגמה משותף.
החוק הראשון של ניוטון > מערכות לא אינרציאליות

במערכות אשר לא מצייתות לחוק הראשון של ניוטון נוהגים לבצע העתקה למערכת אינרציאלית תוך שימוש בהעתקת גלילי. ההעתקה מתבצעת באמצעות הוספת גופים מתמטים תאורטיים המכונים כוחות דלאמבר או כוחות מדומים, המייצגים את השפעות התאוצה כאשר הגופים מנותחים במערכת אינרציאלית. באמצעות הוספת גורמים אלו מתאפשר השימוש בחוקי ניוטון אף במערכות יחוס לא אינרציאליות.
החוק השני של ניוטון > חוק התאוצה

החוק השני קובע שתאוצה של גוף היא תמיד פרופורציונית לכוח שפועל עליו, ובאותו הכיוון. מקדם הפרופורציה הוא המסה של הגוף. אפשר לתאר את יחסי הגדלים במשוואה כך:
F=ma


 F – כוח,  m – מסה,  a – תאוצה.
לדוגמה: נניח כי יש חללית בחלל שמסתה 100 קילוגרם, ונניח כי פועל עליה כוח של 1,000 ניוטון. לפי החוק השני, החללית תנוע בתאוצה של 10 מטר לשנייה בריבוע. אם הכוח יגדל ל-2,000 ניוטון, התאוצה תגדל בהתאמה ל-20 מטר לשנייה בריבוע. לעומת זאת אם יש חללית שמסתה 200 קילוגרם, אזי כוח של 1,000 ניוטון יגרום לתאוצה של רק 5 מטר לשנייה בריבוע.
אם פועל על גוף יותר מכוח אחד, אז יש לחברם כסכום וקטורי לכדי הכוח השקול, המסומן  \sum {\vec {F}}. בעזרת וקטורים ניתן לייצג את החוק השני במשוואה כך:
\sum {\vec {F}}=m{\vec {a}}
וקטור, המיוצג במשוואה לעיל על ידי משתנה עם חץ מעליו, הוא אובייקט מתמטי המייצג גם גודל וגם כיוון, ולכן המשוואה מבטאת גם את יחסי הגדלים בין התאוצה והכוח, וגם את הזהות בכיוונם.
ניתן לתאר את החוק השני גם במונחים של תנע, מכפלת המסה של הגוף במהירותו. החוק קובע כי שינוי כלשהו בתנע של גוף יתרחש רק בכיוון בו כח פועל עליו וכן גם ביחס ישר אל הכח. השינוי בתנע  {\vec {p}} מיוצג על ידי נגזרת שלו לפי הזמן:
\sum {\vec {F}}={\frac {d{\vec {p}}}{dt}}
הניסוח המקורי של ניוטון היה: "השינוי בתנועה הוא תמיד פרופורציונלי לכח המופעל, ובכיוון הקו הישר שממנו הכוח הופעל". ניוטון הגדיר את המונח "כמות תנועה" באופן השקול למונח תנע הרווח בימינו.
ניוטון לא השתמש במונח "מסה", אלא ב"כמות חומר" (Quantity of Matter). בימינו לעיתים מגדירים מסה באותו האופן, היינו, כמות חומר. לעיתים מגדירים אותה דווקא על פי תפקידה בחוק השני של ניוטון. על פי חוק זה המסה היא המידה שבה גוף מתנגד לשינוי במהירותו (כלומר, ככל שהמסה גדולה יותר נדרש כוח רב יותר כדי לקבל את אותה התאוצה).
לעיתים מתבלבלים בין המונחים "מסה" ל"משקל". מסה היא תכונה יסודית של גוף, בעוד שמשקל הוא גודל הנורמל הפועל עליו. גוף שמסתו 10 קילוגרם ישקול בערך 100 ניוטון על פני כדור הארץ. אם נעביר את הגוף הזה לירח, אז מסתו תישאר 10 קילוגרם, כיוון שהגוף לא השתנה ותכונותיו נשארו זהות. אך מכיוון ששדה הכבידה של הירח קטן יותר, משקלו יפחת בהרבה.
בתורת ניוטון למסה תפקיד נוסף, והיא מופיעה גם בחוק הכבידה האוניברסלי. לעיתים נותנים שם נפרד לכל תפקיד: "מסת התמד" עבור המסה של החוק השני, ו"מסת כבידה" עבור המסה של חוק הכבידה. מדוע מסת התמד ומסת כבידה הן תמיד זהות נחשב לתעלומה.
החוק השלישי של ניוטון > חוק הפעולה והתגובה

חוק זה דן בכוחות הפועלים באינטראקציה בין גופים. החוק קובע כי כאשר גוף מפעיל כוח כלשהו על גוף אחר, הגוף האחר יפעיל כוח השווה בעוצמתו אך מנוגד בכיוונו על הגוף הראשון.
בניסוח מתמטי:
 {\vec {F}}_{1,2}=-{\vec {F}}_{2,1}.
הפעולה והתגובה הם שני כוחות שווים ומנוגדים הפועלים על שני גופים שונים, לכן אין הם יכולים לבטל זה את זה אף על פי שסכומם הווקטורי הוא אפס.
מקובל לכנות את שני הכוחות כוח הפעולה וכוח התגובה, ולעיתים מכנים את החוק השלישי 'חוק הפעולה והתגובה'. עם זאת, המונחים הללו יכולים להטעות, ואין להבין מהם שכוח אחד פועל קודם, ושכתוצאה ממנו פועל כוח התגובה. למעשה שני הכוחות נוצרים בו-זמנית כתוצאה של אותו חוק טבע. לדוגמה, כדור הארץ מפעיל כוח משיכה על הירח. על פי החוק השלישי, הירח מפעיל על כדור הארץ כוח תגובה בכיוון הנגדי. אך ניתן לתאר זאת גם הפוך: הירח מפעיל כוח משיכה על כדור הארץ, וכדור הארץ מפעיל כוח תגובה בכיוון הנגדי. למעשה שני הכוחות נוצרים בו-זמנית על פי חוק הכבידה.
על פי הגרסה החזקה של החוק השלישי של ניוטון, הכוח בין שני הגופים פועל על הקו הישר שמחבר ביניהם, ולעולם לא בקו עקום או משופע.
החוק השלישי של ניוטון > אי-תקפות

במערכות אלקטרומגנטיות שבהן פועל כוח לורנץ, החוק השלישי של ניוטון לא בהכרח תקף. למשל, במערכת שבה שני גופים טעונים במטען חשמלי נעים בניצב זה לזה, ייתכן מצב שבו אחד הגופים מפעיל כוח מגנטי על חברו ואילו הגוף השני לא מפעיל כוח כזה על הראשון. גם במערכות מרוחקות שבהן אין מגע בין שני הגופים, עקב הגודל הסופי של מהירות האור יעבור זמן מסוים עד שגוף אחד יפעיל כוח על הגוף השני. בפרק זמן זה, חוק הפעולה והתגובה איננו תקף.
דוגמאות לשימוש בחוקים > גזירת חוק שימור התנע

חוק שימור התנע הוא חוק חשוב בפיזיקה הקובע שבמערכת סגורה יש כמות קבועה של תנע, כאשר תנע מוגדר כמכפלת מסת הגוף במהירותו.
ניתן להוכיח חוק זה מתוך חוקי התנועה של ניוטון באופן הבא. נניח יש שני גופים שנקרא להם A ו-B, שנמצאים באינטראקציה ביניהם. נניח גוף B מפעיל על A כוח  {\vec {F}}. על פי החוק השלישי של ניוטון, A מפעיל במקרה זה על B כוח שווה ומנוגד, כלומר  -{\vec {F}}. על פי החוק השני של ניוטון הכוח שמופעל על גוף שווה לקצב השינוי בתנע שלו. מכאן שהתנע של A והתנע של B ישתנו שניהם בקצבים זהים אך בכיוונים מנוגדים. במילים אחרות, כל כמות תנע שתתווסף ל-A תגרע מ-B, ולהפך. לכן סך כל כמות התנע של A ו-B יחדיו תשמר.
דוגמאות לשימוש בחוקים > הידרוסטטיקה

הידרוסטטיקה עוסקת בחקר זורמים נחים, כלומר נמצאים בשיווי משקל. כפועל יוצא מכך פיתוחים רבים בתחום משתמשים בחוק הראשון על מנת לתאר מערכות אלו. לדוגמה חוק פסקל, אחד החוקים הבסיסיים בהידרוסטטיקה, אינו עקרון בפני עצמו אלא מסקנה הנובעת מחוקי המכניקה. החוק מפותח תוך שימוש בכך שנוזלים נחים הם בשיווי משקל ולכן הכוחות הפועלים עליו חייבים להיות מנוגדים בכיוונם, שווים בגודלם ובעלי קו מגמה משותף כפי העולה מהחוק הראשון של ניוטון.
דוגמאות לשימוש בחוקים > כוח המופעל על ידי חומר זורם

כוח המופעל על ידי חומר זורם כמו זרנוק של מים הניתז על חלון או תת-מקלע היורה לעבר מטרה הוא אינו גוף קשיח, נקודתי ובעלי מסה קבועה, ולכן אי אפשר להשתמש בנוסחה המקוצרת. פעמים רבות נדרש לחשב את כמות הכוח הפועל על יחידת נפח של הגוף על מנת לאמוד האם הגוף יעמוד בלחץ המופעל עליו.
לדוגמה: מקלע יורה כדורים במשקל  m במהירות  v_{0} ובתדירות  f. מולו נמצא מדרון המוצב בזווית  \alpha יחסית למקליע (ראו שרטוט) אשר מחזיר את הכדורים במהירות  v_{1} והדרישה היא למצוא את הכוח המופעל על המדרון. הדרך הפשוטה ביותר למצוא זאת היא לפי הפרש התנעים. כדי למצוא את הפרש התנעים ראשית יש לאתר את ספיקת החומר שפוגעת במדרון, במקרה שלנו הוא:
Q\;{\overset {\underset {\mathrm {def} }{}}{=}}\;{\frac {dm}{dt}}=nm\cos \alpha . בהנחה שמהירות הזרימה אחידה אזי התנע המוזרם ליחידת זמן הוא  Qv כלומר  p\;_{before}=nmv_{0}\cos \alpha . באופן דומה נמצא את ספיקת החומר הנפלט מן המדרון ואת מהירותו,  p\;_{after}=nmv_{1}\cos \alpha  מכאן שהכוח שמוגדר כשינוי התנע הוא:  F\;{\overset {\underset {\mathrm {def} }{}}{=}}\;{\frac {dp}{dt}}=nm\cos \alpha v_{0}-(-nm\cos \alpha v_{1})=nm\cos \alpha (v_{0}+v_{1}).
דוגמאות לשימוש בחוקים > מערכות מסה משתנה

מערכות מסה משתנה כמו טיל הפולט גזים, או חול הנשפך מתוך משאית נוסעת, הן אינן מערכות סגורות, ולכן לא יכולות להשתמש בחוק השני של ניוטון באופן ישיר באמצעות הפיכת המסה לפונקציה של הזמן:
F={\frac {dp}{dt}}={\frac {d}{dt}}(mv)
שכן מלבד צמצום המסה בגוף המקורי, חלק מהתנע שטמון במהירות נישא יחד עם המסה שפחתה. טעות נפוצה היא לגזור את התנע בהגדרתו המקורית לפי הזמן, אך פעולה זו תגרור שגיאה שכן החוק השני של ניוטון הוגדר רק על מערכת בעלת מספר חלקיקים שלא משתנה במהלך הזמן. אי לכך הנוסחה הבאה אינה נכונה:
{\frac {d{\vec {p}}}{dt}}=m_{t}{\frac {d{\vec {v}}}{dt}}+{\vec {v}}{\frac {dm}{dt}}\;\;\;\;\textstyle {(wrong)}.

קל להיווכח באי נכונות הנוסחה, שכן היא אינה מצייתת לעקרון היחסות של גלילי, כי לפי נוסחה זו במעבר בין מערכות ייחוס אינרציאליות ייוצר כוח. כדי ליצור נוסחה תקינה יש ליצור מערכת סגורה שתכיל את המסה ואת המסה הנפלטת/המתווספת ובה להשתמש בחוק השני של ניוטון. תוצאה של חישוב במערכת כזו מניבה את הנוסחה הבאה:
{\vec {F}}_{ext}+{\frac {dm}{dt}}{\vec {u}}=m_{t}{\frac {d{\vec {v}}}{dt}}
כאשר  {\vec {u}} מייצג את מהירות המסה הנפלטת/מתווספת יחסית לגוף המואץ. מנוסחה זו רואים שכאשר אין שינוי במסה, או שהמהירות היחסית של המסה הנפלטת היא אפס כלומר לא נפלטה מסה, הנוסחה מצטמצמת ל- {\vec {F}}=m{\vec {a}}.
לקריאה נוספת

רוברט פ' קריז, המשוואות הגדולות – פריצות דרך במדע מפיתגורס עד הייזנברג, כתר ספרים, 2008, עמ' 44–67 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  שלושת חוקי התנועה של ניוטון, באתר מכון דוידסון
↑  פ.ו. סירס ומ.ו. זימנסקי (1974) פיזיקה תיכונית, מכניקה. תל אביב: הוצאת יבנה. עמוד 26.
↑  פרופ' שלמה דדו, פיזיקה 1+1מ, שיעור 4, קורס מצולם, הטכניון.
1 2  פ.ו. סירס ומ.ו. זימנסקי (1974) פיזיקה תיכונית, מכניקה. תל אביב: הוצאת יבנה. עמוד 26.
↑  חוקי ניוטון, באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח
↑  The Quantity of Motion, mathpages.com
↑  הגדרת מסה, באתר chemicool.com
↑  מסה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  הסבר אודות היחס בין מסת התמד ומסת כבידה, באתר אוניברסיטת סן-חוזה
↑  פיזיקה כללית - תנע, באתר מכון דוידסון
↑  תנע, עבודה ואנרגיה, מתוך קורס "גלילאו ואיינשטיין", באתר אוניברסיטת וירג'יניה
↑  פ.ו. סירס ומ.ו. זימנסקי (1974) פיזיקה תיכונית, מכניקה. תל אביב: הוצאת יבנה. עמוד 282.
1 2  פ.ו. סירס ומ.ו. זימנסקי (1974) פיזיקה תיכונית, מכניקה. תל אביב: הוצאת יבנה. עמוד 284.
↑  Kleppner, Daniel, An introduction to mechanics, New York: McGraw-Hill, 1973
↑  Angel R. Plastino, Juan C. Muzzio, On the use and abuse of Newton's second law for variable mass problems, Celestial Mechanics and Dynamical Astronomy 53, 1992-09-01, עמ' 227–232 doi: 10.1007/bf00052611
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4642395-3 
האדם המושך חבל הקשור לקיר מפעיל עליו כוח F1. על האדם פועל כוח F2 השווה בגודלו והפוך בכיוונו.
שרטוט החומר הזורם הפוגע במדרון
הארי קיין

ערך זה עוסק בכדורגלן אנגלי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
קיין במדי טוטנהאם, 2016
הארי אדוארד קיין (באנגלית: Harry Edward Kane; נולד ב-28 ביולי 1993) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת החלוץ בבאיירן מינכן ובנבחרת אנגליה, שבה הוא משמש גם כקפטן. כששיחק בטוטנהאם הוא סיים שלוש פעמים כמלך השערים בפרמייר ליג ופעם אחת כמלך הבישולים. זכה גם בתואר מלך השערים של מונדיאל 2018, לאחר שכבש שישה שערים בטורניר. קיין הוא מלך שערי טוטנהאם הוטספר ונבחרת אנגליה בכל הזמנים, וסגן מלך שערי הפרמייר ליג בכל הזמנים.
קריירת מועדונים > מועדוני נוער

קיין החל לשחק כדורגל בגיל שש בקבוצות הילדים של רידג'וויי רוברס, ולאחר ששיחק תקופות קצרות בקבוצות הילדים של ארסנל ושל ווטפורד, הצטרף בגיל 11 למחלקת הנוער של טוטנהאם הוטספר. בעונת 2009/2010 הבקיע 18 שערים במדי קבוצת הנוער של טוטנהאם. ב-7 בינואר 2011 הושאל ללייטון אוריינט מהליגה השלישית עד לתום העונה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-15 בינואר, בתיקו 1–1 נגד רוצ'דייל. ב-22 בינואר הבקיע קיין את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 4–0 נגד שפילד ונסדיי. ב-12 בפברואר הבקיע צמד בניצחון 1–4 בריסטול רוברס, כאשר עלה כמחליף 20 דקות לסיום המשחק.
קריירת מועדונים > טוטנהאם הוטספר

ב-25 באוגוסט 2011 ערך את הופעתו הראשונה בטוטנהאם, בתיקו 0–0 נגד הארטס במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, ובמהלך המשחק סחט פנדל ובעט אותו אך החמיץ. ב-15 בדצמבר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בטוטנהאם, בניצחון 0–4 נגד שמרוק רוברס, ובסך הכל ערך חמש הופעות בליגה האירופית בעונה זו. ב-1 בינואר 2012 הושאל למילוול מליגת המשנה עד לסיום העונה, ובמדיה הבקיע תשעה שערים ב-27 הופעות בכל המסגרות.
קריירת מועדונים > השאלות

את עונת 2012/2013 החל בטוטנהאם, וב-18 באוגוסט 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, כשנכנס כמחליף במשחק מול ניוקאסל יונייטד, אך ב-31 באוגוסט הושאל לנוריץ' סיטי מהפרמייר ליג עד לסיום העונה. במהלך משחק נגד דונקסטר רוברס שבר קיין את עצם כף הרגל, וחזר לשחק רק בדצמבר 2012. בסך הכל ערך שלוש הופעות ליגה במדי נוריץ', וב-21 בפברואר 2013 הושאל ללסטר סיטי מליגת המשנה עד לסיום העונה. ב-26 בפברואר ערך קיין את הופעת הבכורה שלו בלסטר, בניצחון 0–3 על בלקברן רוברס, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו, ובסך הכל כבש שני שערי ליגה ב-13 הופעות במדי לסטר.
קריירת מועדונים > באיירן מינכן

ב-12 באוגוסט 2023 חתם קיין במועדון הפאר מהבונדסליגה, באיירן מינכן, בתמורה ל-100 מיליון יורו, לא כולל בונוסים. כבר למחרת ערך הופעת בכורה בקבוצה בהפסד 0:3 לר.ב. לייפציג במשחק הסופר קאפ הגרמני. שישה ימים לאחר מכן כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 0–4 על ורדר ברמן במשחק הפתיחה של העונה, באותו המשחק הוא גם בישל ללירוי סאנה, מה שהפך לבישול הבכורה שלו בבונדסליגה. ב-28 באוקטובר 2023 הבקיע שלושער וגם בישל בניצחון 0:8 על דרמשטאט, בכך הפך לראשון בתולדות הבונדסליגה שמבקיע 12 שערים בתשעת המשחקים הראשונים שלו בליגה. אחד השערים הובקע מעבר למחצית המגרש וקיין הגדיר אותו כ"אחד השערים הטובים בקריירה" ב-17 בספטמבר 2024 היה קיים שותף לאחד הניצחונות הגדולים בהיסטוריה של ליגת האלופות כאשר קבוצתו באיירן מינכן מנצחת את דינמו זאגרב בתוצאה 9:2 כשקיין מבקיע רביעייה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו שיחק קיין בכל נבחרות הנערים והנוער של אנגליה, ובמדי הנבחרת הצעירה כבש שמונה שערים ב-14 הופעות. קיין היה זכאי גם לשחק עבור נבחרת אירלנד מכיוון שאביו אירי, ובאוגוסט 2014 זימן מאמן הנבחרת האירית את קיין לסגל, אך קיין דחה את הזימון כיוון ששאף לשחק בנבחרת אנגליה בעתיד.
במרץ 2015 זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגליה, לקראת המשחקים מול ליטא ואיטליה במסגרת מוקדמות יורו 2016. ב-27 במרץ 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כאשר עלה כמחליף במקומו של ויין רוני במשחק נגד ליטא. 80 שניות לאחר מכן כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, והמשחק הסתיים בניצחון 0–4. את הקמפיין סיים קיין עם שלושה שערים, והוא זומן לסגל הנבחרת ליורו 2016, בו הודחה נבחרתו בשלב שמינית הגמר. קיין שיחק בכל משחקי הנבחרת בטורניר, אולם לא זכה לכבוש.
במוקדמות מונדיאל 2018 כבש שער שוויון מול סקוטלנד, צמד מול מלטה, ושער ניצחון מול סלובניה. ב-22 במאי 2018, כחודש לפתיחת המונדיאל, מונה לקפטן נבחרת אנגליה.
במשחק הפתיחה של אנגליה במונדיאל 2018 הבקיע את שני השערים לזכות נבחרתו בניצחון 1–2 על תוניסיה, ובמשחק השני הבקיע שלושער בניצחון 1–6 על פנמה. בשמינית הגמר הבקיע בפנדל את השער הראשון במשחק מול קולומביה, ובבעיטות ההכרעה בעט וכבש את הפנדל הראשון לזכות אנגליה שניצחה 3–4. קיין הגיע עם הנבחרת עד חצי גמר המונדיאל, בו הפסידה לקרואטיה, וזכה בתואר מלך שערי הטורניר, עם שישה שערים.
נכלל בסגל נבחרת אנגליה לטורניר מונדיאל 2022.במשחק הפתיחה מול אירן בישל פעמיים בניצחון 2–6. הוא בישל בניצחון 0–3 על ווילס. וכבש את שער הבכורה שלו בטורניר בניצחון 0–3 על נבחרת סנגל בשמינית הגמר. ברבע הגמר כבש מפנדל והשווה את כמות השערים שלו לזה של ויין רוני, והפך יחד עמו למלך שערי אנגליה בכול הזמנים. את המונדיאל סיים עם שני שערים ושלושה בישולים.
ב-23 במרץ 2023 במסגרת מוקדמות היורו, כבש בפנדל בניצחון 1–2 על איטליה והפך למלך שערי הנבחרת בכל הזמנים.
סטטיסטיקות קריירה > מועדונים

מעודכן ל-21 בספטמבר 2024
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | גביע הליגה> הופעות | גביע הליגה> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לייטון אוריינט (השאלה) | 2010/2011 | הפוטבול ליג הראשונה | 18 | 5 | 0 | 0 | — | — | — | — | — | — | 18 | 5 |
| מילוול (השאלה) | 2011/2012 | פוטבול ליג צ'מפיונשיפ | 22 | 7 | 5 | 2 | — | — | — | — | — | — | 27 | 9 |
| נוריץ' סיטי (השאלה) | 2012/2013 | פרמייר ליג | 3 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | — | — | 5 | 0 |
| לסטר סיטי (השאלה) | 2012/2013 | פוטבול ליג צ'מפיונשיפ | 13 | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 | 0 | 15 | 2 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 56 | 14 | 6 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 65 | 16 |
| טוטנהאם הוטספר | 2011/2012 | פרמייר ליג | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 | 6 | 1 | — | — | 6 | 1 |
| טוטנהאם הוטספר | 2012/2013 | פרמייר ליג | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 1 | 0 |
| טוטנהאם הוטספר | 2013/2014 | פרמייר ליג | 10 | 3 | 0 | 0 | 2 | 1 | 6 | 0 | — | — | 19 | 4 |
| טוטנהאם הוטספר | 2014/2015 | פרמייר ליג | 34 | 21 | 2 | 0 | 6 | 3 | 9 | 7 | — | — | 51 | 31 |
| טוטנהאם הוטספר | 2015/2016 | פרמייר ליג | 38 | 25 | 4 | 1 | 1 | 0 | 5 | 2 | — | — | 50 | 28 |
| טוטנהאם הוטספר | 2016/2017 | פרמייר ליג | 30 | 29 | 3 | 4 | 0 | 0 | 5 | 2 | — | — | 38 | 35 |
| טוטנהאם הוטספר | 2017/2018 | פרמייר ליג | 37 | 30 | 4 | 4 | 0 | 0 | 7 | 7 | — | — | 48 | 41 |
| טוטנהאם הוטספר | 2018/2019 | פרמייר ליג | 28 | 17 | 1 | 1 | 2 | 1 | 9 | 5 | — | — | 40 | 24 |
| טוטנהאם הוטספר | 2019/2020 | פרמייר ליג | 29 | 18 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 6 | — | — | 34 | 24 |
| טוטנהאם הוטספר | 2020/2021 | פרמייר ליג | 35 | 23 | 2 | 1 | 4 | 1 | 8 | 8 | — | — | 49 | 33 |
| טוטנהאם הוטספר | 2021/2022 | פרמייר ליג | 37 | 17 | 3 | 3 | 5 | 1 | 5 | 6 | — | — | 50 | 27 |
| טוטנהאם הוטספר | 2022/2023 | פרמייר ליג | 38 | 30 | 2 | 1 | 1 | 0 | 8 | 1 | — | — | 49 | 32 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 317 | 213 | 21 | 15 | 21 | 7 | 73 | 45 | 0 | 0 | 435 | 280 |
| באיירן מינכן | 2023/2024 | בונדסליגה | 32 | 36 | 0 | 0 | — | — | 12 | 8 | 1 | 0 | 45 | 44 |
| באיירן מינכן | 2024/2025 | בונדסליגה | 10 | 11 | 1 | 1 | — | — | 4 | 5 | 0 | 0 | 6 | 10 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 36 | 47 | 1 | 1 | 0 | 0 | 13 | 13 | 1 | 0 | 51 | 54 |
| סה"כ בקריירה | סה"כ בקריירה | סה"כ בקריירה | 277 | 260 | 34 | 9 | 23 | 14 | 79 | 34 | 2 | 0 | 551 | 357 |
↑  הופעות בפלייאוף העלייה לפרמייר ליג
1 2 3 4 5  הופעות בליגה האירופית
↑  שלוש הופעות ושני שערים בליגת האלופות, שתי הופעות בליגה האירופית
1 2 3 4 5 6  הופעות בליגת האלופות
↑  הופעות בקונפרנס ליג
↑  הופעה בסופר קאפ הגרמני
סטטיסטיקות קריירה > נבחרת

מעודכן ל-16 בנובמבר 2024
| נבחרת בינלאומית | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| אנגליה | 2015 | 8 | 3 |
| אנגליה | 2016 | 9 | 2 |
| אנגליה | 2017 | 6 | 7 |
| אנגליה | 2018 | 12 | 8 |
| אנגליה | 2019 | 10 | 12 |
| אנגליה | 2020 | 6 | 0 |
| אנגליה | 2021 | 16 | 16 |
| אנגליה | 2022 | 13 | 5 |
| אנגליה | 2023 | 9 | 9 |
| אנגליה | 2024 | 11 | 6 |
| סה"כ | סה"כ | 102 | 68 |
תארים אישיים

הכדורגלן הצעיר של השנה בליגה האנגלית: 2014/2015
מלך השערים של הפרמייר ליג: 2015/2016, 2016/2017, 2020/2021
מלך השערים של הבונדסליגה: 2023/2024
מלך הבישולים של הפרמייר ליג: 2020/2021
כדורגלן השנה של נבחרת אנגליה מטעם התאחדות הכדורגל האנגלית: 2017
מלך השערים של מונדיאל 2018: 6 שערים
שחקן החודש בפרמייר ליג (7): ינואר 2015, פברואר 2015, מרץ 2016, פברואר 2017, ספטמבר 2017, דצמבר 2017, מרץ 2022
יורו 2024-נעל הזהב
גביע גרד מילר: 2024 (במשותף עם קיליאן אמבפה)
חיים אישיים

לקיין קשר זוגי ארוך עם קייטי גודלנד, אותה הכיר בבית הספר. בתם הראשונה נולדה ב-2017, והשנייה נולדה באוגוסט 2018. ב-29 בדצמבר 2020 נולד בנם.
הזוג נישא ב-2019. ב-20 באוגוסט 2023 נולד בנם השני.
מול

ערך זה עוסק ביחידת מידה המגדירה כמות חומר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מוֹל (Mole) הוא יחידת מידה סטנדרטית המודדת כמות חומר על פי מספר חלקיקים קבוע. אם כמות של חומר מסוים מכילה מספר אבוגדרו של חלקיקים, אותה כמות היא מול אחד של החומר. ערכו המדויק של מספר אבוגדרו הוא ‎6.02214076×1023‎.
על פי ההגדרה של מערכת היחידות הבין-לאומית (SI) שהייתה בתוקף עד מאי 2019, מול אחד הוא כמות המכילה מספר חלקיקים כמספר האטומים הנמצאים ב-12 גרם של פחמן-12 טהור.
מול יכול לשמש למדידה של חלקיקים שונים: חלקיקים יסודיים, נוקליאונים, אטומים, מולקולות ועוד. כדי שהמדידה תהיה בעלת משמעות, יש להגדיר מראש באיזה חלקיק עוסקים.
השימוש במולים מאפשר יצוג מאקרוסקופי של ישויות זעירות. לדוגמה, מול מים (H2O) מורכב מ-2 מולי מימן ומול חמצן אחד. זאת, בדיוק כשם שמולקולה אחת של מים מורכבת מ-2 אטומי מימן ואטום חמצן אחד.
הצורך ביחידה כגון מול, המייצגת מספר מאקרוסקופי של חלקיקים, בולט בעיקר בחישובים סטויכיומטריים בכימיה ובפיזיקה. אילו היו נערכים ברמת החלקיק הבודד, היו אלו דורשים שימוש במספרים עצומים. כך, לדוגמה, מיליליטר אחד של מים מכיל כ-33 אלף מיליארד מיליארד מולקולות (כ-‎3.343×1022‎ מולקולות). מכיוון שבתגובה כימית, אטום יחיד מגיב עם אטום יחיד אחר, או לכל היותר אטומים ספורים, ללא קשר למסתם ולגודלם הפיזי של כל אחד מהאטומים, נוח להשתמש ביחידה המתייחסת למספר החלקיקים בלבד. הדבר נכון גם לתגובות אחרות ברמה הקואנטית, כגון בליעה ופליטה של פוטונים מחלקיקים טעונים, כאשר לרוב, כל חלקיק, ללא קשר למסתו, בולע או פולט פוטון אחד.
מסה מולרית ומולריוּת

על המול מבוססות שתי יחידות סטויכיומטריות נוספות:
המסה של מול אחד של חלקיקים נקראת מסה מולרית. לכל יסוד יש מסה מולרית משלו. ערך המסה המולרית של יסוד, ב-g/mol, שווה למשקל האטומי של אותו יסוד. נתון זה מופיע לעיתים קרובות תחת שם היסוד בטבלה המחזורית. המסה המולרית נמדדת בגרם למול (g/mol); בפיזיקה מקובל להגדירה בקילוגרם לקילומול (kg/kmol). שני נתונים אלו זהים מבחינה מספרית. כך, למשל, מסתו של מול נתרן (כלומר, המסה של כ-‎6.022×1023‎ אטומי נתרן) היא כ-23 גרם. מסתו המולרית של נתרן היא, אפוא, 23 גרם למול.
כאשר החלקיק הנדון הוא מולקולה, הרי לעיתים קרובות, סך המסות המולריות של האטומים המרכיבים את המולקולה מכונה מסה מולקולרית או "משקל מולקולרי" ומסומן Mw. אולם, קיים הבדל בין מסה מולרית למסה מולקולרית. מסה מולקולרית מייצגת גודל מוחלט של מסה ונמדדת ביחידות מסה, כגון יחידת מסה אטומית מאוחדת או קילוגרם. לעומת זאת, מסה מולרית מייצגת את המסה של כמות חלקיקים נתונה ונמדדת ביחידות מסה לכמות חלקיקים, כגון g/mol או kg/kmol. יתר על כן, ניתן למדוד גם מסה מולרית של חלקיקים שאינם מולקולות, כגון אטומים או חלקיקים יסודיים כלשהם. הבלבול הנפוץ בין שני המונחים נובע בעיקר מהעובדה שהמסה המולרית של מולקולה, ביחידות g/mol, זהה לחלוטין למסה המולקולרית שלה, ביחידות u (יחידת מסה אטומית מאוחדת). לדוגמה, המסה המולרית של מלח בישול (נתרן כלורי) היא 58.44126928 גרם למול, כאשר 22.98976928 מהם תורם אטום הנתרן ו-35.4515 תורם אטום הכלור. המסה המולקולרית של מלח בישול, כלומר, המסה של מולקולה אחת של מלח בישול, היא בדיוק 58.44126928 u.
מדברים אלו נובעת הנוסחה:
m=M_{w}\cdot n
כאשר m מסמל את המסה, Mw את המסה המולרית ו-n את מספר המולים.
היחידה השנייה הנובעת מהמול היא יחידת הריכוז, מולריוּת. היחידה, המסומנת באות c, נמדדת במוֹלר, המסומן ב-M. מולר אחד שווה למול חלקיקים של מומס בליטר של ממס. כדי ליצור, לדוגמה, תמיסה מימית של מלח בישול שריכוזה יהיה 3M, יש להמיס 3 מול מלח בישול (כלומר, 175.5 גרם מלח בישול) בליטר מים. בכימיה נהוג להשתמש בשתי יחידות הריכוז, מולר ומול לליטר, זו לצד זו. מולר משמשת לעיתים קרובות במעבדה לציון ריכוזן של תמיסות על תווית המכל שלהן (למשל, חומצה גפרתית 5M). הנוסחה הנובעת היא:
c(M)={\frac {n(mol)}{v(l)}}
כאשר c מסמל את הריכוזיות במולר (n ,(M מסמל את מספר המולים, ו-v את הנפח בליטרים (l).