stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רודנה
גאוגרפיה

רודנה ממוקמת בסביבה גאוגרפית ציורית במיוחד, במפגש הגאולוגי והגיאומורפולוגי, בין הרי רודנה הגבישיים להרי Bârgăului הוולקניים. בצפון רודנה גובלת במחוז Maramureș, בדרום בגבול הקומונות Măgura Ilvei ו-Ilva Mare, במזרח בגבול הקומונה Șantă, ובמערב בקומונה מאיירו (כפר אניש).
עם שטח של למעלה מ-22,000 דונם ובעלות על 4.2% משטח המחוז, קומונה רודנה מקבצת שני כפרים בשטחה המנהלי: רודנה (מקום מושבה של הקומונה) ו-Valea Vinului. הכפר רודנה, ממוקם באזור הרי רודנה והרי ברגאו, בעוד Valea Vinului ממוקם כולו באזור הרי רודנה.
Bistrița-Năsăud הוא חלק מהאזור הצפון-מערבי (צפון טרנסילבניה) יחד עם חמישה מחוזות נוספים: Bihor, Cluj, Maramureș, Satu-Mare ו-Sălaj. יש לה עמדה אסטרטגית, בהיותה שער הכניסה לרומניה מהונגריה ואוקראינה.
התבליט של קומונה רודנה הוא הררי ברובו, במרכז הכפר הגובה הממוצע הוא 540 מ', והכפר Valea Vinului נמצא בגובה ממוצע של 715 מ'.
מנקודת מבט אקלימית, העיירה רודנה נופלת לאזור היבשתי המתון עם כמה השפעות ימיות קוטביות וימיות מתונות. הערכים השנתיים הממוצעים נעים בין -4.5 מעלות צלזיוס בינואר לבין +16.7 מעלות צלזיוס ביולי.
משאבי המים מורכבים ממי תהום ומים עיליים (רשת נהרות ואגמים).
סומשול מארה מנקזת את המדרונות הדרום-מזרחיים, הדרומיים והדרום-מערביים של הרי רודנה דרך יובלים רבים: Cobășel (מעיינות תחת Ineuț-Roșu), באיה (Băilor Valley, Vinului Valley), Anieșul Mare ו-Anieșul Mic (מתחת ל-Nedeia Strajă)., Galati), Cormaia (מתחת לפסגות Cormaia ו-Nedeia Straja), Rebra (מעיינות מתחת לפסגת Obârșia Rebrii), Gersa (מעיינות מתחת ל-Piciorul Negru), Sălăuța (עם יובל סטרמבה).
האגמים הם אחד ממרכיבי הנוף האופייניים להרי רודנה, בהיותם ממוקמים בגובה של 1,800–1,950 מ'. האגמים נכנסים לקטגוריה של אגמי קרחונים הממוקמים במעגלים או בעמקים של הקרחונים הרבעוניים לשעבר.
גאוגרפיה > אזורי טבע מוגנים

הפארק הלאומי הסמוך של הרי רודנה הוא אזור מוגן בעל עניין לאומי.
קומונה רודנה מחוברת היטב לרשתות התחבורה והתקשורת המקומיות.
מערכת התחבורה של הרכבת: תחנת Rodna Veche עם פוטנציאל חיבור טריטוריאלי טוב ל-Sângeorz-Băi, Năsăud, Beclean, Dej, Cluj-Napoca, בהתאמה ל-Sărătel, Deda (גישה לאזור המרכז).
הערים הקרובות ביותר לרודנה עם קישורי תקשורת ישירים הן: Sângeorz-Băi, במרחק של 14 ק"מ; Năsăud ב-42 ק"מ; ביסטריטה, 62 ק"מ; Beclean ב-67 ק"מ; כבר ב-92 ק"מ; קלוז' נאפוקה ב-152 ק"מ; באיה מארה ב-180 ק"מ; Vatra Dornei ב-96 ק"מ – ברכבת; והעיירה נמצאת במרחק של 506 ק"מ מבירת המדינה. כל הנתונים הללו מציגים את רודנה בצומת הדרכים שחיברו את טרנסילבניה עם מולדובה ומרמורש.
יהודי רודנה

היהודים הראשונים שהגיעו לאזור בתחילת המאה ה-19 הגיעו מגליציה, בוקובינה ויישובי הסביבה. עיסוקיהם העיקריים היו ממכר מזון, בישול משקאות חריפים ומסחר זעיר. ולאחר שהתיישבו בעיר החלו לעסוק גם בעסקי המכרות וענף תעשיות העץ שהיה מפותח באזור.
בשנות ה-40 של המאה ה-19 נוסדו מוסדות הקהילה היהודית הראשונים, ביניהם מקווה, בית עלמין ותלמוד תורה. עד שנת 1879 הייתה הקהילה כפופה לאנטראדאם ((הו') חלק מנסאוד המודרנית) ולרבה הרב אברהם יהושע פריינד ואז החלה להיות עצמאית. לאחר פטירת הרב אברהם יהושע בשנת 1924 נתמנה לרב הקהילות באזור בנו הרב ישראל פריינד ואותו החליף חתנו הרב אשר רובין שטיינמץ.
הרב אשר רובין שטיינמץ הקים בכפר ישיבה בה למדו 50–60 בחורים. במסגרת הישיבה אף הדפיסו מחדש את הספר "כך דרכה של תורה" מאת הרב צבי אלימלך שפירא. הרב האחרון של הקהילה היה בנו של הרב ישראל פריינד, הרב מרדכי יהודה פריינד שנתמנה בשנת 1930 ונשאר בקהילה עד השמדתה והירצחו בשואה.
הרב שמעון יהודה נעגער מחבר ספר שמע יהודה על התורה, תלמיד בעל ה"ייטב לב" מסיגט נפטר לפני מלחמת העולם הראשונה וקבור בבית הקברות על ההר שם יש עוד קברים שרובם שקעו וכוסו.
עוד לפני מלחמת העולם השנייה האנטישמיות בכפר ובאזור כולו גרמו לעזיבת יהודים את הכפר, ובמפקד קהילות הונגריה נכתב כי ישנם בכפר 299 יהודים. בתחילת מאי 1944 גורשו כל יהודי הכפר למחנה ההשמדה אושוויץ שם נרצחו.
בית העלמין היהודי
קובץ:Map_of_the_Jewish_cemetery.jpegמפת הגעה לבית העלמין היהודי
לקריאה נוספת

פנקס הקהילות הונגריה, יוסף שוויצר, עמוד 261–262
או-ראדנא (ראדנע), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה, תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 23. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  על קומונת רודנה, באתר המועצה המקומית רודנה
↑  Ramona Ciortescu, Rodna National Park, The Second Largest One In Romania, ‏Mar 31, 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge1131157  VIAF: 234843063   WorldCat (עם VIAF): 234843063 
קברים עתיקים בבית העלמין רודנה
ישיבת רודנה שנת תרצ"ז
עומר סולה

עומר מיקאל סולה בומאווקו (בצרפתית: Oumar Mickaël Solet Bomawoko; נולד ב-7 בפברואר 2000 במלאן שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם באודינזה.
קריירת מועדונים

סולה הגיע אל מחלקת הנוער של סטאד לאוואל בשנת 2015. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הליגה הצרפתית השלישית.
ב-22 בינואר 2018 חתם סולה באולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית.
ב-17 ביולי 2020 חתם סולה ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית.
בינואר 2025 הצטרף לאודינזה.
הערות שוליים

↑  COMMUNIQUÉ : OUMAR SOLET PRÊTÉ JUSQU'À LA FIN DE SAISON À L'OL באתר הרשמי של אולימפיק ליון, 22 בינואר 2018 (בצרפתית)
↑  TRANSFERT D'OUMAR SOLET AU RB SALZBOURG באתר הרשמי של אולימפיק ליון, 17 ביולי 2020 (בצרפתית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עומר סולה".
יקיר גבאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1966 (בן 59 בערך) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  לונדון
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
יקיר גבאי (נולד ב-1966) הוא איש עסקים ישראלי-קפריסאי המתגורר בקפריסין ומחזיק בשליטה על חברת אראונדטאון (Aroundtown SA), החברה הגדולה ביותר בתחום הנדל"ן המסחרי בגרמניה. ב-2018 הוא מוקם במקום העשירי ברשימת הישראלים העשירים של מגזין פורבס והונו הוערך בכ-3.9 מיליארד דולר.
ביוגרפיה

יקיר גבאי נולד ב-1966 למאיר גבאי, שכיהן כמנכ"ל משרד המשפטים, כנציב שירות המדינה וכיהן כנשיא בית הדין המנהלי של האומות המאוחדות. אמו, ימימה גבאי, שימשה כבכירה בפרקליטות המדינה ומנהלת מחלקת חנינות במשרד המשפטים.
גבאי גדל בירושלים, השלים תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות ותואר שני במימון ויזום עסקים באוניברסיטה העברית, ובמקביל החל לעבוד במחלקת התשקיפים של רשות ניירות ערך.
לאחר מכן עבד בתפקידי ניהול בשוק ההון כבנקאי להשקעות. באמצע שנות ה-90 שימש כמנכ"ל חברת הבנקאות להשקעות של בנק לאומי. בתחילת שנות 2000 שימש כיו״ר ושותף בחברת גמול השקעות שניהלה אז השקעות עבור קרנות פנסיה, נדל״ן וניירות ערך בהיקף של כ-30 מיליארד דולר.
בשנת 2004 הקים את פעילות הנדל״ן בברלין ובהמשך בכל גרמניה והולנד בתחומי המגורים, מלונאות ומשרדים וגייס אליה משקיעים ובעלי הון פרטיים וכן משקיעים מוסדיים מהגדולים בעולם. נכסי הקבוצה ממוקמים במרכזי הערים הגדולות בגרמניה ובהולנד, בהן ברלין, פרנקפורט, מינכן, המבורג, דיסלדורף, קלן, שטוטגרט, אמסטרדם ורוטרדם.
ביוגרפיה > גראנד סיטי פרופרטיז

באמצע 2012 הנפיק את גרנדסיטי פרופרטיס, חברת המגורים בשליטתו לפי שווי חברה של כ-150 מיליון יורו. ההנפקה נחשבת למוצלחת ביותר בבורסת פרנקפורט עם עליה פי 9 במחיר המניה מ-2.7 ל-24.5 יורו למניה תוך כשש שנים. החברה נסחרת בבורסה הראשית (פריים סטנדרד) בפרנקפורט לפי שווי של 4 מיליארד יורו ונכללת במדדי המניות המרכזיים כגון מ-דאקס, ונחשבת לרביעית בגודלה באירופה בתחום נדל"ן למגורים (לפי שווי שוק בורסאי).
ביוגרפיה > אראונדטאון

באמצע 2015 הנפיק גבאי את חברת המשרדים והמלונות שבשליטתו אראונדטאון, לפי שווי חברה של כ-1.5 מיליארד יורו. ההנפקה נחשבת למוצלחת עם יותר מהכפלת מחיר המניה מ-3.2 ל-7.7 יורו למניה תוך כשלוש שנים. החברה נסחרת בבורסה הראשית (פריים סטנדרד) בפרנקפורט לפי שווי של כ-8.5 מיליארד יורו ונכללת במדדי המניות המרכזיים בבורסת פרנקפורט כגון מ-דאקס. החברה היא הגדולה ביותר (לפי שווי בורסאי) בנדל"ן מסחרי בגרמניה והרביעית בגודלה בנדל"ן מסחרי בכל אירופה.
גרנדסיטי ואראונדטאון מדורגות על ידי סטנדרד & פורס דירוג גלובלי BBB+. אראונדטאון היא בעלת הדרוג הטוב ביותר בגרמניה בתחום נדל"ן מסחרי.
גבאי מחזיק ב-36% באראונדטאון שלה נכסים בשווי של יותר כ-17 מיליארד יורו והון עצמי של כ-8.5 מיליארד יורו, ומחלקת דיבידנד שנתי לבעלי מניותיה של כ-300 מיליון יורו. בשנת 2017 הרווח הנקי של החברה היה כ-1.5 מיליארד יורו, ובמחצית הראשונה של 2018 רווח נקי של כמיליארד יורו.
שאר בעלי המניות בחברה הם משקיעים מוסדיים גדולים כגון בלאקרוק, פידליטי, חברות ביטוח כגון אליאנץ וג׳נראלי, קרנות מדינה ריבוניות כגון טאמאסק (סינגפור). בשנים 2016–2018 אראונדטאון גייסה בשוק המניות והאג״ח העולמי מעל 10 מיליארד יורו ונחשבת המגייסת הגדולה ביותר בנדל״ן באירופה בתקופה זו. הגיוסים נעשו באמצעות הבנקים הגדולים בעולם כגון ג'יי פי מורגן, גולדמן זקס, בנק אוף אמריקה, מורגן סטנלי, דויטשה בנק ועוד. החברה היא בעלת כ-300 בניני משרדים וכ-100 בתי מלון בעיקר גרמניה הולנד ולונדון. אראונדטאון מחזיקה ב-40% בגרנד סיטי פרופרטיז שתיק הנכסים שלה כולל 60 אלף יחידות דיור בגרמניה ומעל ל-3000 בלונדון.
האסטרטגיה של החברות מבוססת על רכישת נדל״ן במיקומים מרכזיים בערים המרכזיות בגרמניה והולנד השבחתם והבאתם לתשואה אופטימלית וניהול יעיל.
מעבר להשקעה המרכזית באראונדטאון, יקיר משקיע סכומים משמעותיים בתחום ההיי-טק וכן בנדל״ן בארצות הברית.
סך הונו לפי הערכת פורבס עומד על כ-3.9 מיליארד דולר נכון לדצמבר 2020.
ביוגרפיה > מיזוג עם טי-אל-ג'י אימוביליין

אראונדטאון התמזגה בפברואר 2020 עם טי-אל-ג'י אימוביליין אשר נסחרה בשווי שוק בבורסת פרנקפורט בערך של מעל 3 מיליארד יורו.
החברה נסחרת כעת בבורסת בפרנקפורט, לפי שווי שוק של 10 מיליארד יורו נכון לדצמבר 2020 והיא נכללת במדדי המניות העיקריים כמו המ-דאקס.
הערות שוליים

↑   ערן אזרן, כך הרוויחה אימפריית הנדל"ן של יקיר גבאי כמיליארד יורו ב-2016, באתר TheMarker‏, 4 באפריל 2017
↑  שנה טובה לאלפיון העליון: 22 ישראלים בדירוג המיליארדרים השנתי של פורבס, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2018
↑  בעקבות השתלטות טראמפ: יקיר גבאי מונה ליו"ר גמול, באתר ynet, 10 ביוני 2001
↑  Sustainable value creation in residential real estate, www.grandcityproperties.com
↑  Börse Frankfurt (Frankfurt Stock Exchange): Stock market quotes, charts and news, en.boerse-frankfurt.de
↑  Home - Aroundtown SA - Largest German Listed Commercial Real Estate Company, www.aroundtown.de
↑  "Aroundtown Property Holdings on the Forbes Growth Champions List". Forbes (באנגלית). נבדק ב-2018-09-04.
↑  Rating - Aroundtown SA - Largest German Listed Commercial Real Estate Company, www.aroundtown.de (באנגלית)
↑   ערן אזרן, הישראלי שהרוויח ב-2017 יותר מהפועלים ולאומי ביחד, באתר TheMarker‏, 28 במרץ 2018
↑   ערן אזרן, מכונת הגיוסים של יקיר גבאי מתרחבת בגרמניה, באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2017
↑  Company - Aroundtown SA - Largest German Listed Commercial Real Estate Company, www.aroundtown.de (באנגלית)
↑  "Yakir Gabay". Forbes (באנגלית). נבדק ב-2018-09-04.
שלמה בן יהודה גאון

| --- | --- |
 לידה:  פאס, מרוקו
 פטירה:  1051 ארץ ישראל
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  ?–1051 
 השתייכות:  גאונים, ישיבת ארץ ישראל
 תחומי עיסוק:  תלמוד, פיוט
 בני דורו:  רב האי גאון
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה
 
רבי שלמה בן יהודה (מכונה גם: שלמה בן יהודה אלפאסי) היה מחכמי ארץ ישראל, גאון וראש ישיבת "גאון יעקב", ופייטן. כיהן בגאונות גם לאחר מותו של הגאון הבבלי האחרון רב האי.
ביוגרפיה

רבי שלמה בן יהודה גאון נולד כנראה לאחת מהמשפחות החשובות בעיר פאס שבמרוקו. בצעירותו עלה לירושלים ובשנת 1016 הוא מונה לאב הישיבה בישיבת גאון יעקב במקום. משנת 1025 ועד לפטירתו בשנת 1051 הוא ישב על כס הגאונות בארץ ישראל. בשונה משאר הגאונים הוא לא החזיק ביחוס להלל הזקן או לרבי אלעזר בן עזריה, אלא מונה לתפקידים הציבוריים והרוחניים בזכות חכמתו ואישיותו. בין תלמידיו ידוע רבי ישעיה בן רבי יוסף הכהן, מחכמי מצרים.
תקופת גאונותו הייתה קשה עבור יהודי הארץ. משנת 1024 ועד לשנת 1029 פקדו מגפות ורעב את היישוב בארץ, והשלטון הפאטמי הטיל מיסוי כבד על הקהילה היהודית בירושלים וברמלה. כתוצאה מהעוני והרעב רבים מהיהודים מתו בטרם עת ואחרים איבדו את עצמם לדעת. על מנת לחלץ את היהודים ממצוקותיהם נסע רבי שלמה מספר פעמים למצרים, ואף שלח את בנו לשם, על מנת לגייס למען היישוב בארץ את היהודים שהיו בעלי השפעה בחצרו של הכליף.
מהאגרות שכתב ניכרים היטב מאמציו הכבירים להשכין שלום, מידת הסתפקותו במועט וענוותנותו. הוא פעל בקרב יהודי מצרים להשקיט את המחלוקת על רבי אפרים בן שמריה. הוא כותב להם על כך: ”אחינו! ראוי לנו להסיר הקנאה מבינותינו ולהסיר השנאה מנפשותינו, ולהוכיח איש את אחיו לאמור: הלא אב אחד לכולנו, הלא אל אחד בראנו, מדוע נבגוד איש באחיו לחלל ברית אבות. דיינו שנאת הגויים אויבינו המבקשים נפשותינו, עד אשר נאכל איש בשר זרועו... המולו לה' והסירו ערלת לבבכם.” במכתב אחר הוא כותב: ”כל תאוותי וכל רצוני שלום ישראל. גלוי לאל כי לו נשלח (כסף הנדבה) על ידי המחלוקת - לא אקבלם.”
ביוגרפיה > שלום עם הקראים

בשנת 1034 התרחשה רעידת אדמה בארץ ישראל ובתים רבים נחרבו בירושלים וברמלה. בצל המאורעות החלו הקראים להציק לרבנים בגיבוי מלא של השלטונות. באמצעות מגעים רבים הביא רבי שלמה לשלום ולהבנה עם הקראים.
ביוגרפיה > המחלוקת עם רבי נתן בן אברהם

בשנת 1040, בעיצומה של תקופת גאונותו, יצא כנגדו רבי נתן בן אברהם הראשון (אנ'), אחיינו של אב הישיבה בירושלים. לאחר מספר שנים ששהה רבי נתן בקירואן שבתוניסיה, שם למד רבי נתן אצל רבנו חושיאל בן אלחנן ואף הסדיר ענייני ירושה משפחתית, הוא שב לארץ ישראל וביצע מחטף של משרת אב הישיבה ו"נתכנה בשם גאונות". המחלוקת שפרצה בעקבות מעשיו של רבי נתן פילגה את היישוב, ופקידי השלטון ברמלה צידדו ברב נתן. מצדדי הגאון השפיעו על הח'ליף הפאטמי במצרים שהורה למושל ברמלה לתמוך ברבי שלמה בן יהודה. בשנת 1043 הושג הסכם בין השניים והם כיהנו בגאונות זה לצד זה.
ביוגרפיה > משפחתו

רבי שלמה הניח שני בנים: רבי אברהם ורבי יחיא. שניהם למדו אצל רב האי גאון.
פיוטיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
כפייטן, נחשב רבי שלמה בן יהודה גאון בין הפייטנים האחרונים הכותבים בסגנון המזרחי המסורתי, וללא השפעתה של שירת ספרד. מימיו ואילך החלו הפייטנים בארצות המזרח מושפעים יותר ויותר מחידושי השירה הספרדית. כל סוגי הפיוט שביצירתו הם מן הסוגים הקלאסיים: יוצר וקדושתא לחג השבועות, מספר קרובות י"ח לתעניות, קדושתת י"ח לחנוכה ויוצר לפורים, וגם סגנונו מושפע מן המסורת הפייטנית. לצד זה, ניכרים ביצירתו של השפעת סגנונו של רב סעדיה גאון, והוא נחשב חלק מן 'האסכולה הסעדיאנית'. מרבית פיוטיו טרם פורסמו.
ראו גם

יהדות פאס
ישיבת גאון יעקב
לקריאה נוספת

משה גיל, ארץ ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634–1099), אוניברסיטת תל אביב, תל אביב תשמ"ג, כרך א, עמ' 549–560.
מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, תל אביב תשי"ב, עמ' 324–325.
גליה סדן, סדר עולם לשבועות מאת ר' שלמה גאון על פי כתבי יד מן הגניזה, עבודה לתואר מוסמך, אוניברסיטת תל אביב תשס"ג.
הערות שוליים

↑  עזרא פליישר, שירת הקודש העברית בימי הביניים, ירושלים תשס"ח, עמ' 282.
↑  שרה כהן, שירי ר' אהרן אלעמאני, ירושלים תשס"ח, עמ' 144.
↑  שולמית אליצור, ‏שוב לשאלת האסכולה הפייטנית של רב סעדיה גאון, פעמים 145, ‏145 (סתיו תשע"ו), עמ' 20, 32.
| גאונים |
| --- | --- | --- |
| ראשי ישיבת סורא | רב מר בר רב הונא • רב חנינא גאון (חיננאי) • רב הונא גאון (הונאי) • רב ששנא (משרשיא בר תחליפא) • רב חנניה הכהן מנהר פקוד (חיננאי) • רב נהילאי (הילאי) הלוי • רב יעקב הכהן מנהר פקוד • רב שמואל גאון • רב מרי הכהן מנהר פקוד • רב אחא גאון (סורא) • רב יהודאי בן נחמן • רב אחונאי (אהונאי) כהנא בן פפא • רב חנינאי כהנא בן הונא • רב מרי הלוי בן משרשיא • רב ביבוי הלוי • רב הילאי בן מרי • רב יעקב הכהן בן מרדכי • רב איבומאי • רב צדוק בן אשי (יצחק בן ישי) • רב הילאי בן חנניה • רב קימוי בן אשי • רב משה (משרשיא) גאון • רב כהן צדק בן איבומאי • רב שר שלום בן בועז • רב נטרונאי גאון • רב עמרם גאון • רב נחשון בן צדוק • רב צמח בן חיים • רב מלכא • רב האי בן נחשון • רב הילאי בן נטרונאי • רב שלום בן מישאל • רב יעקב בן נטרונאי • רב יום טוב כהנא בן יעקב • רב סעדיה גאון • רב יוסף בן יעקב בר סטיא • רב צמח צדק • רב שמואל הכהן בן חפני • רב דוסא בן סעדיה • רב ישראל הכהן בן שמואל • רב עזריה הכהן בן ישראל • רב יצחק |  |
| ראשי ישיבת פומבדיתא | רב חנן מאישקיא • רב מרי בר רב דימי • רב חנא (הונא) • רב רבה (רבא, ראבא) • רב בוסאי (בוסתנאי) • רב הונא מרי בן מר יוסף • רב חייא ממישן • רב רביא בן רב אביי (מורונאי) • רב נטרונאי בן נחמיה • רב יהודה גאון • רב יוסף גאון (בר כותנאי) • רב שמואל בן רב מרי • רב נטרוי כהנא בן אמונה • רב אברהם כהנא • רב דודאי בן נחמן (רב דוראי) • רב חנניא בן משרשיא • רב מלכא בר רב אחא • רב רבא (אבא) בר דודאי • רב שינוי • רב חנינאי כהנא בן אברהם • רב הונא הלוי בן יצחק • רב מנשה בן יוסף • רב ישעיה הלוי בן אבא • רב יוסף בן שילא משלחי • רב רברבי כהנא בן חנינאי • רב איכומאי (אחונאי) כהנא בן אברהם • רב יוסף בן אבא • רב אברהם בן שרירא • רב יוסף בן מר חייא • רב יצחק בן חנניה • רב יוסף בן רברבי • רב פלטוי בן אביי • רב אחא כהנא בן מר רב • רב מנחם בן יוסף בן חייא • רב מתתיהו הכהן בן רברבי בן חנינא • רב אבא (רבה) בן אמי בן שמואל • רב צמח בן פלטוי • רב האי בן דוד • רב קימוי בן אחאי • רב יהודה בן שמואל גאון • רב מבשר הכהן בן קימוי • רב כהן צדק בן יוסף • רב צמח בן כפנאי • רב חנניה בן יהודה • רב אהרן הכהן בן יוסף • רב נחמיה בן כהן צדק • רב שרירא גאון • רב האי גאון • רב חזקיה בן דוד |  |
| גאוני ישיבת ארץ ישראל | מר זוטרא בר מר זוטרא• רבי יהושפט בן יאשיהו • רבי צמח בן יאשיהו • רבי אהרן בן משה בן מאיר •  רבי אהרן בן מאיר • רבי אברהם בן אהרן • רבי אהרן הכהן גאון • רבי יוסף הכהן בן עזרון • רבי עזרון • רבי שמואל הכהן בן יוסף • רבי יוסי הכהן בן שמואל • רבי שמעיה גאון • רבי יאשיהו בן אהרן • רבי שלמה בן יהודה גאון • רבי דניאל בן עזריה • רבי אליהו הכהן גאון • רבי אביתר גאון • רבי שלמה הכהן גאון (השני) • רבי מצליח הכהן גאון • רבי משה בן נתנאל הלוי • רבי אברהם בן מזהיר • רבי נתנאל בן משה הלוי • רבי שר שלום בן משה הלוי • רבי עזרא בן אברהם • רבי אברהם בן עזרא גאון • רבי שר שלום בן אברהם • צדוק גאון |  |
| אחרים | רב יצחק מפירוז שבור • רב אחאי גאון משבחא • רב שמעון קיירא • רב ניסים גאון • רבנו חננאל |  |
תנאים  •  אמוראים  •  סבוראים  •  ראשונים  •  אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313040905171  VIAF: 297764254   WorldCat (עם VIAF): 297764254
יחסי אפגניסטן–טג'יקיסטן

| יחסי אפגניסטן–טג'יקיסטן |
| --- | --- |
אפגניסטן: טג'יקיסטן


אפגניסטן: טג'יקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
652,230: 144,100
אוכלוסייה
43,246,581: 10,689,187
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,502: 12,061
תמ"ג לנפש (בדולרים)
335: 1,128
משטר
אמירות איסלאמית: רפובליקה

יחסי אפגניסטן–טג'יקיסטן הם היחסים הדו-צדדיים שבין האמירות האיסלאמית של אפגניסטן לרפובליקה של טג'יקיסטן שהחלו בשנת 1992.
סקירה כללית

האזורים של שתי המדינות היו חלק מטריטוריה אחת לאורך ההיסטוריה. לאחר הסכם ידידות שנחתם בשנת 1750 בין אחמד שאה דוראני מאפגניסטן למוחמד מוראד בק מבוכרה, הפך אמו דריה (נהר האקסוס) לגבול הרשמי של אפגניסטן. השפה הפרסית נמצאת בשימוש נרחב בשתי המדינות, ובאפגניסטן יש מעט יותר טג'יקים מאשר בטג'יקיסטן.
היחסים הדיפלומטיים המודרניים בין שתי המדינות החלו ב-15 ביוני 1992. פרוץ מלחמת האזרחים הטג'יקיסטנית הפך את היחסים למורכבים יותר מכיוון שרוב הגבול הדרומי של טג'יקיסטן (מחוז ח'תלון) היה שנוי במחלוקת בין כוחות הממשל הטג'יקיים (ושומרי הגבול הרוסים) והאופוזיציה הטג'קית שנתמכה על ידי כוחות איסלאמיים. לפחות 80,000 טג'יקים חיפשו מקלט באפגניסטן במהלך 1992. מנהיגי האופוזיציה הטג'יקים נהנו מתמיכת הממשלה האפגנית והתבססו שם, בעיקר במחוז בדח'שאן. גם מלחמת האזרחים באפגניסטן גרמה לנדידת פליטים בין שתי המדינות, הפעם בכיוון ההפוך.
טג'יקיסטן תמכה בהתנגדות הברית הצפונית לטאליבן בתקופה זו - בעוד שמאות אלפי טג'יקים ברחו מאפגניסטן  כדי להימלט משלטון החמושים האיסלאמיסטים.
טג'יקיסטן פתחה את שגרירותה בקאבול כאשר כרזאי עלה לשלטון באפגניסטן. הקונסוליה במזר-י שריף נפתחה גם היא בנובמבר של אותה שנה. באפריל 2005 ערך רחמון ביקור רשמי באפגניסטן. הקשרים הדיפלומטיים, העסקיים והתרבותיים בין שתי המדינות הולכים ומתרחבים מאז. בטג'יקיסטן יש כ-6,500 אפגנים. מתוכם כ-500 לומדים באוניברסיטאות שונות בטג'יקיסטן.
אפגניסטן וטג'יקיסטן חולקות גבול של כ-1,300 קילומטרים (810 מיל). כיום הגבול המפותל בין שתי המדינות מהווה דאגה גדולה לשתי הממשלות, כמו גם לקהילה הבינלאומית. הגבול הוא נתיב מרכזי להברחת סמים מאפגניסטן לרוסיה ולאירופה, ומאמצע שנת 2009 נראה כי האלימות הקשורה לסמים סביב הגבול הולכת וגוברת, בין היתר בשל המצב הבלתי יציב יותר בפקיסטן.
נתיבי התחבורה בין שתי המדינות (כגון גשר אפגניסטן-טג'יקיסטן) נבנים אט-אט ובעזרת מימון מממשלות חיצוניות.
בין אפגניסטן לטג'יקיסטן נחתמו מספר הסכמים הנוגעים לאנרגיה. בספטמבר 2007 נחתם הסכם של 500 מיליון דולר ליצירת חיבור אנרגטי מטג'יקיסטן וקירגיזסטן לאפגניסטן. טג'יקיסטן וקירגיזסטן מנסות לפתח את התעשייה ההידרואלקטרית ולמכור אותה לדרום אסיה.
שתי הממשלות הסכימו גם להקים מפעל הידרואלקטרי של 1,000 מגה-ואט על נהר פאנג'. בנייתו ממומנת על ידי הבנק העולמי, בנק הפיתוח האסייתי והבנק לפיתוח אסלאמי.
לאחר השתלטות הטליבאן על אפגניסטן בפעם השנייה, מנהיגי אופוזיציה אפגניים רבים כמו מפקד עמק פאנג'שיר, אחמד מסעוד, ברחו לטג'יקיסטן.
נציגויות דיפלומטיות

אפגניסטן מחזיקה בשגרירות בדושנבה ובקונסוליה בחורוג. שגריר אפגניסטן הנוכחי בטג'יקיסטן הוא מוחמד זהיר אגבר.
טג'יקיסטן מחזיקה שגרירות בקאבול וקונסוליה במזאר-י שריף שגריר טג'יקיסטן הנוכחי באפגניסטן הוא שרופידין אימם.
יונית לוי

| --- | --- |

יונית לוי באולפן חדשות 12, 2008
 לידה:  12 ביולי 1977 (בת 47) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת תל אביב  Bernard Zell Anshe Emet Day School 
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 מעסיק:  חדשות 12
 סוג כתב:  הגשת מהדורת החדשות המרכזית של חברת החדשות (N12)
 בן או בת זוג:  עידו רוזנבלום (11 באוקטובר 2011–?) 
 מספר צאצאים:  3 (נכון ל־19 במאי 2018) 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  LeviYonit
 
לוי בעמדת שידור של אולפן חדשות 2 (כיום חדשות 12) בכיכר המדינה, ת"א, בהפגנת הסיום של מחאת האוהלים, 2011
יונית לוי (נולדה ב-12 ביולי 1977) היא שדרנית טלוויזיה, מגישת חדשות ועיתונאית ישראלית. מגישה את המהדורה המרכזית של חברת החדשות מאז 15 בדצמבר 2002.
ביוגרפיה

לוי נולדה בירושלים ליורם לוי, מנהל תחום מוצרי צריכה במשרד הכלכלה שעלה מברית המועצות ולנעמי (לבית רוטנברג), מרצה באוניברסיטה העברית, שעלתה לישראל מרומניה. בגיל ארבע, עברה עם משפחתה לשיקגו וללוס אנג'לס שבארצות הברית, במסגרת שליחות ממקום עבודתו של אביה. כשהייתה בת שמונה שבה עם בני משפחתה לישראל והתגוררה בשכונת הגבעה הצרפתית בירושלים. למדה בבית הספר המסורתי בירושלים ובתיכון מסורתי בירושלים. בעלת תואר ראשון בהיסטוריה וספרות אנגלית מהאוניברסיטה העברית ותואר שני בספרות אנגלית מאוניברסיטת תל אביב.
היא החלה את דרכה העיתונאית בגלי צה"ל, בתפקיד כתבת ובהמשך עורכת חדשות החוץ. בתקופה מסוימת שימשה מגישה מחליפה בתוכנית "מה בוער".
לאחר תפקידיה ברדיו עברה לחדשות ערוץ 2 והייתה עורכת חדשות החוץ ומגישה. החלה בעבודתה בטלוויזיה לראשונה בשנת 1999, כאשר דיווחה על מלחמת קוסובו מגבול קוסובו. הגישה מבזקי חדשות קצרים בכל שעות היממה והייתה אחראית על מבזק החדשות הרחב ב"אולפן שישי". בנוסף, שימשה מגישה במבזקי חדשות מיוחדים. מונתה לעורכת המשנה של המהדורה המרכזית.
לקראת סוף שנת 2002 הודיעה מיקי חיימוביץ' על פרישתה מהגשת המהדורה המרכזית ומעברה לחדשות 10, לוי נבחרה להחליפה כמגישה לצדו של גדי סוקניק. לוי הגישה את מהדורתה הראשונה ב-15 בדצמבר 2002 לצדו של סוקניק. באוגוסט 2007 הודיע סוקניק על פרישתו מהגשת המהדורה המרכזית. בתחילה חיפשו מחליף שישב לצדה של לוי במקום סוקניק, אך לבסוף הוחלט להשאיר את לוי כמגישה יחידה במהדורת החדשות, וחברת החדשות הפסיקה את קונספט ההגשה הזוגית. מאז מגישה לוי את המהדורה המרכזית לסירוגין עם דני קושמרו, ובימי שידור מיוחדים מגישים לוי וקושמרו כשיונית משדרת מהאולפן וקושמרו משדר מהשטח.
בצד תפקידה כמגישה, לא חדלה לוי מלתפקד גם כעיתונאית בשטח, ונשלחה לסקר אירועים רבים, ובנוסף הגישה פעמים רבות את המהדורה המרכזית מהשטח וממוקדי ההתרחשות, ולא מאולפן החדשות בנווה אילן.
במהלך שנותיה כעיתונאית עסקה לוי באופן נרחב בסיקור הנעשה בארצות הברית. בין היתר סיקרה את פיגועי 11 בספטמבר, ואת כל מערכות הבחירות בארצות הברית מאז שנת 2000. לאורך השנים הספיקה לראיין ארבעה נשיאים בארצות הברית: ג'ו ביידן בעודו מכהן, ברק אובמה (פעמיים) בעודו מכהן, ג'ורג' ווקר בוש בעודו מכהן וביל קלינטון לאחר סיום תפקידו.
בין הראיונות הבולטים שערכה היו הריאיון עם ראש ממשלת בריטניה טוני בלייר, אותו ראיינה יחד עם הכתב המדיני של חדשות ערוץ 2 אודי סגל. כמו כן בשנת 2010 קיימה ריאיון עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה, וב-2013 ראיינה אותו שוב. בנוסף בשנת 2013, ראיינה באיטלקית את ראש ממשלת איטליה סילביו ברלוסקוני. בשנת 2016, ראיינה את ראש ממשלת רוסיה דמיטרי מדבדב. בשנת 2022 ראיינה לוי את נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, לרגל ביקורו בישראל. בסיום הראיון, שנערך ביום הולדתה של לוי, ביידן הפתיע אותה בשירת "יום הולדת שמח".
על פי סקר דעת קהל שערכה חברת שילוב Millward Brown בעבור TheMarker בראשית 2009 ופורסם בתום מבצע עופרת יצוקה, יונית לוי נתפסה כמגישה האמינה ביותר, עם 8% מהקולות (בפער קטן מהמדורגים במקומות השני והשלישי בסקר, יעקב אילון ורוני דניאל עם 7% כל אחד).
בשנת 2012 נבחרה על ידי nrg מעריב למגישת החדשות השנייה הטובה ביותר, בשוויון עם תמר איש-שלום ולאחר עמיתה דני קושמרו.
בחודש מאי 2024 קיבלה את הפרס לסיקור אובייקטיבי במזרח התיכון ע"ש רוברט סנט ג'ון מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, כהערכה לפועלה.