stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת קיוטו
ארגון אקדמי > פקולטות

הפקולטה ללימודי שירותי אנוש
הפקולטה למדעי הרוח
הפקולטה לחינוך
הפקולטה למשפטים
הפקולטה לכלכלה
הפקולטה למדעים
הפקולטה לרפואה
הפקולטה למדעי הרוקחות
הפקולטה להנדסה
הפקולטה לחקלאות
ארגון אקדמי > בתי ספר לתארים מתקדמים > אקדמי

בית הספר למדעי הרוח
בית הספר לחינוך
בית הספר למשפטים
בית הספר לכלכלה
בית הספר למדעים
בית הספר לרפואה
בית הספר למדעי הרוקחות
בית הספר להנדסה
בית הספר לחקלאות
בית הספר ללימודי שירותי אנוש וסביבה
בית הספר למדעי האנרגיה
בית הספר ללימודי אסיה ואפריקה
בית הספר לאינפורמטיקה
בית הספר לביולוגיה
בית הספר לללימודי סביבה גלובליים
ארגון אקדמי > בתי ספר לתארים מתקדמים > מקצועי

בית הספר לממשל
בית הספר לתואר שני בניהול
בית הספר למשפטים
בית הספר לבריאות הציבור
ארגון אקדמי > מוסדות מחקר בולטים

מכון יוקוואה לפיזיקה תאורטית
מכון המחקר למדעי המתמטיקה
מכון המחקר ביונקים
הגן הבוטני קוסבה
דירוגים > דירוג בין־לאומי

דירוג שאנגחאי: מקום 39 (2023)
דירוג Times Higher Education: מקום 55 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 46 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - אסיה

דירוג Times Higher Education: מקום 28 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 9 (2024)
דירוגים > דירוג אזורי - יפן

דירוג שאנגחאי: מקום 2 (2023)
דירוג Times Higher Education: מקום 4 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 2 (2024)
הערות שוליים

↑  Kyoto University 2023–2024
↑  AAA&S, Member Directory
↑  NAS, Member Directory
| RU11 - ארגון אוניברסיטאות מחקר מובילות ביפן |
| --- | --- | --- |
| אוניברסיטאות לאומיות | אוסקה • הוקאידו • מכון טוקיו למדע • טוהוקו • טוקיו • נגויה • צוקובה • קיוטו • קיושו |  |
| אוניברסיטאות פרטיות | ואסדה • קיו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264025805171  PLWABN: 9812404753105606  BIBSYS: 90109883  BNE: XX220978  BnF: cb124003379 (data)  CiNii: DA00612313  GND: 37566-4  ISNI: 0000 0001 0946 2736  LCCN: n79090108  MusicBrainz: 30a0741d-c4dd-4ca0-a7cd-d75e3e8811ba  NDL: 00289990  NKC: ko2007248491  NLA: 35286439  RERO: 02-A000189864  SUDOC: 033102953  VcBA: 494/13135  VIAF: 156538319   WorldCat (עם VIAF): 156538319
אדיר הוא

אדיר הוא, הוקלט בטיש בבית מדרש בוהוש בבני ברק, 2011. מקליט: חיים רוזנראוך
אדיר הוא הוא פיוט המסודר על פי האלף - בית, ונהוג לשיר אותו בסוף סדר פסח. מקורו של השיר, כנראה בגרמניה.
מהות הפיוט

הפיוט איננו מיוחד לפסח ולליל הסדר, כך לדוגמה הפיוט מוזכר במנהג אביניון שבפרובאנס כפיוט לימים טובים.[דרוש מקור], אך מאחר שבמרכזו עומד בנין המקדש, הוא צורף להגדה, ומופיע בהגדות האשכנזיות החל מן המאה ה-14.
בהגדת פראג, ובהגדות אשכנזיות נוספות, צורף לפיוט תרגום ליידיש עתיקה. בקהילות רבות (בעיקר ביהדות גרמניה וביהדות אוברלנד) נהגו לשיר את הפיוט גם בתרגומו.
יש שטענו שהפיוט הוא המשך של הפיוט הקודם אדיר במלוכה כאשר "אדיר במלוכה" מתייחס לגאולה ביציאת מצרים ואילו "אדיר הוא" מתייחס לגאולה העתידה.
לחנים וביצועים

לחן של חיים בנט וביצוע של שלמה כהן ומקהלת רננו חסידים באלבום אוהבי ה'.
לחן עממי תימני, בביצוע מקהלת "דברי שיר" עם הסולן רן שבח באתר יוטיוב.
הערות שוליים

1 2  יואל רפל, מועדי ישראל, עמ' 14
↑  למשל בהגדת דרמשטאדט. ראה דניאל גולדשמידט, הגדה של פסח ותולדותיה, ירושלים תשכ"ט, עמ' 97.
↑  הגדה של פסח "מעשה ניסים", ובהגדות מסוף ימי הביניים אכן מודפס פיוט זה כהמשך ל"אדיר במלוכה"
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: b7a5a8d4-0d90-4ed5-89cb-0d453a9fb87b
ברוס פרנץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 ביולי 1945 ריינבק, ארצות הברית 
 פטירה:  7 בפברואר 2025 (בגיל 79) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת איווה 
 פרסים והוקרה:  Ovation Awards (2010)  Ovation Awards 
 פרופיל ב-IMDb
 
ברוס פרנץ' (באנגלית: Bruce French;‏ 4 ביולי 1945 – 7 בפברואר 2025) היה שחקן קולנוע אמריקאי.
ביוגרפיה

פרנץ' נולד בעיר ריינבק שבאיווה ולמד תיאטרון באוניברסיטת איווה.
הסרט הראשון שבו הופיע היה "Man on a Swing" מ-1974.
הוא שיחק את הכומר האב לוניגאן, בסדרה תשוקות של רשת NBC ששודרה עד 2008. הוא שיחק גם בסדרה העשירים בתור בעלה של נינה (מרגו מרטינדייל).
הוא קיבל את הפרס "Ovation Awards" בשנת 2010 על גילום דמותו של אנדרו קרוקר-האריס בהצגת התיאטרון "The Browning Version".
נפטר בלוס אנג'לס, קליפורניה ב-7 בפברואר 2025. הותיר אחריו אישה, הזמרת והשחקנית איילין בארנט.
פילמוגרפיה נבחרת

Man on a Swing - ‏1974
השיבה הביתה - 1978. ד"ר לינקולן
טיסה נעימה 2 - 1980. פקיד
מיסטר אמא - 1983. דאגלאס
קריסטין - 1983. מר סמית'
להב משונן - 1985. ריצ'רד דאפין
גברתי המאמן - 1986. מאייה
רצח מוסמך - 1987. ברוס - סרט טלוויזיה
הנשר השחור - 1988. האב ג'וזף בדליה
מסע בין כוכבים: המרד - 1988. קצין בסונה
פארק היורה 3 - 2001. כתב מדעי
מר דידס - 2002. טייס מסוק
משימה בלתי אפשרית 3 - 2006. שר
ילד יפה - 2010. הארי
פילמוגרפיה נבחרת > טלוויזיה

הנובוריצ'ים (2009-2008)
תזונת ילדים במדינות אפריקה שמדרום לסהרה

תזונת ילדים במדינות אפריקה שמדרום לסהרה נובעת בעיקר מהתת-תזונה הכללית שמצויה במדינות אפריקה שמדרום לסהרה.
תת-תזונה הוא מצב שנגרם מחוסר איזון בין התזונה הנדרשת לתפקוד תקין של כלל המערכות בגוף האדם לבין מה שהאדם אוכל בפועל; עשויה להתפתח עקב אכילה מועטה מדי, או בגלל צריכה עודפת או מועטה מדי של אחד או כמה ממרכיבי המזון הבסיסיים, כגון חלבונים, פחמימות ושומנים. תזונתם הלקויה של ילדים במדינות אפריקה שמדרום לסהרה מתחילה עוד בטרם לידתם בעקבות התזונה הלקויה של האימהות, וממשיכה גם לאחר הלידה, כאשר השנה הראשונה לחיים היא השנה המאתגרת והקשה ביותר שאיתה מתמודד הילד האפריקאי הסובל מתזונה לקויה.
שינויים בתזונה במאה ה-20

במהלך המאה ה-20 התרחשו בעולם שינויים מרחיקי לכת בתחום התזונה, דפוסי מחלות ותוחלת החיים. השינוי בתוחלת החיים מתבטא בעליה של פריון הנשים וירידה בשיעורי התמותה כתוצאה מגידול בהכנסות, בחינוך ובתעסוקה. השינוי האפידמיולוגי (מחלות) מתבטא בירידה בשכיחות של מחלות זיהומיות הקשורות לתברואה ירודה, רעב ותת-תזונה, ובעלייה בשכיחות של מחלות כרוניות וניווניות. השינוי בתזונה התרחש בו זמנית עם השינויים הדמוגרפים והאפידמיולוגיים – שינוי שהתבטא הן בתזונה והן בדפוסי הפעילות הגופנית. היסטורית, התרחש שינוי זה בחמישה שלבים:
חברה של ציידים-לקטים - התזונה התאפיינה בצריכה גבוהה של פחמימות וסיבים וצריכה דלה של שומן (בעיקר שומן רווי). רמת הפעילות הגופנית גבוהה והשמנת היתר נמוכה.
שלב ה"רעב" - תחילת המהפכה החקלאית: מעבר ליישובים ועיבוד האדמה, תחילה בגידולים ולאחר מכן גם בגידול בעלי חיים ועופות. השינוי התבטא באוכל נדיר ומגוון תזונה נמוך. בעוד שסוג הפעילות הגופנית השתנתה, רמות הפעילות נשארו דומות במידה רבה לשלב הראשון.
שלב ה"רעב נסוג" - פיתוח של חקלאות טכנית מתקדמת ופרודוקטיבית יותר הפחית את כמות הפחמימות בתזונה, ואילו פירות, ירקות וצריכת חלבון גדלו. עם זאת, רמות הפעילות הגופנית החלו לרדת.
תזונה עתירת שומן, פחמימות מזוקקות, סוכר וכולסטרול וצריכה נמוכה של סיבים. רמות הפעילות הגופנית הן נמוכות, השמנת יתר גבוהה, מופיעות מחלות כרוניות (NCD, non-communicable disease) שקשורות לתזונה.
שינוי התנהגותי - מתרחש בשל הרצון לשפר את הבריאות ולעכב או למנוע מחלות ניווניות. צריכת פחמימות מורכבות, פירות וירקות עולה, בעוד צריכת שומן, מזון מעובד, בשר ומוצרי חלב מופחתים.
בכל זמן נתון, מדינה או אזור מסוים בתוך מדינה, עשויים להיות בשלבים שונים מתוך חמשת שלבים אלו.
בעוד שמרבית המדינות בעלות ההכנסה הגבוהה (מדינות מפותחות) נמצאות בשלב האחרון של שינוי בתזונה[דרוש מקור], מדינות מתפתחות ועניות כמו מדינות אפריקה שמדרום לסהרה (SSA), לא הגיעו לשלב זה, וסובלות מאותם גורמי סיכון (דיאטות גבוהות בסוכר, שומן ואלכוהול, השמנה, עישון טבק וחוסר פעילות גופנית). אפריקה שמדרום לסהרה, המורכבת ממדינות בעלות הכנסות נמוכות ומדינות בעלות הכנסות ממוצעות, עוברת שינויים בריאותיים שגורמים למדינות אלה לחוות נטל כפול של מחלה. השינויים בתזונה ב-SSA מואצים משלב הרעב הנסוג (שלב שלישי) ועד לשלב ה-NCD (שלב הרביעי). כתוצאה מכך, קיים גידול של משקי בית בהם חווים את אותו נטל כפול – השמנת יתר ותת משקל המתרחשים זמנית, ובמקביל גידול בשיעורי תחלואה במחלות מסוג NCD, כמו סוכרת, מחלות לב וכלי דם שמתרחשים יחד עם מחלות זיהומיות כגון איידס (HIV), שחפת ומלריה.
מחקרים שנעשו בדרום אפריקה גילו כי תת-משקל וגובה ננסי קשורים לעודף משקל והשמנת יתר, שכן נמצא כי קיים קשר בין ילדים ננסיים ואימהות בעלות עודף משקל. ב-SSA, אחוז הילדים לאימהות בעלות עודף משקל נע בין 0.6% במוזמביק ל־8.2% בנמיביה.[דרושה הבהרה]
היבטים פסיכולוגים של תזונת ילדים

העוני הרב בקרב אפריקאים מוביל לכך שהורים אפריקאים לא מסוגלים לדאוג לתזונה ראויה לילדיהם, ותת התזונה הפך להיות גורם המוות הראשון בקרב ילדים שחורים בדרום אפריקה. השנים הראשונות לחיי הילד הן הקריטיות ביותר למחזור הצמיחה שלו, ולכן ילדים זקוקים לתזונה נאותה. אם הם לא מקבלים תזונה נאותה, התוצאות יכולות להיות עיכוב בצמיחה, קשת רגליים מוגברת רגישות למחלות ופיגור ועיוותים בהתפתחות המוחית -אלו הן השלכות פיזיולוגיות, אך מחקרים מצביעים על כך שתת-תזונה ממושכת במהלך הילדות יכולה גם להוביל למגוון של הפרעות התנהגותיות ואישיותיות, כולל סימפטומים של דיסאוריינטציה, עייפות, חוסר מנוחה, תוקפנות וחוסר אמון בסיסי בעולם6.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות

כיצד תוכל אפריקה להשיג ביטחון תזונתי? הפתרון טמון בהגדלת זמינות המזון, גישה למזון ובהתאמת המזון לכל. כיוון שחוסר הביטחון התזונתי באפריקה נמצא בקורלציה ישירה עם העוני השורר בה, יש צורך לא רק להקל על העוני, אלא גם ליצור עושר לאוכלוסיית היעד. המפתח להצלחה בכך, טמון בכוונה כנה והדדית של בעלי עניין רבים כדי להבטיח כי הנעשה מיועד באופן בלעדי לשיפור מצבם של האפריקאים. קיימות כמה אסטרטגיות אפשריות בעלות פוטנציאל להקל באופן משמעותי על הביטחון התזונתי באפריקה, אשר נוגעות גם בילדים אך גם באוכלוסייה האפריקאית הבוגרת.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות > התערבויות תזונתיות

לתת תזונה יש השפעות הרסניות על כל האוכלוסייה. היא מגדילה את שיעורי התמותה והתחלואה, מפחיתה את היכולות הקוגניטיביות של ילדים ומורידה את השכלתם החינוכית, מפחיתה את פריון העבודה ומקטינה את איכות חייהם של כל הנפגעים. בנוסף להשקעה בהתערבויות קצרות טווח, שהן חיוניות, על מדינות אפריקאיות להגדיל את השקעותיהן בהתערבויות ארוכות טווח כגון גיוון תזונתי ואספקת מזון. לפתרונות אלו עלויות תחזוקה נמוכות יותר, הסתברות גבוהה יותר להגיע לעניים הפגיעים לחוסר ביטחון תזונתי, וליצור תוצאות בר קיימא. גיוון תזונתי עדיין נשאר הדרך הטובה ביותר לספק דיאטות מזינות לכלל האוכלוסייה. ניתן להשיג את התמהיל הנכון של מזון כדי להקל על תת-תזונה מתוצרת מקומית. ההסתברות לכך גדלה עם הגידול במזון מקומי. אפריקה צריכה להגדיל את הייצור של מוצרים מן החי, פירות, קטניות וירקות. ייצור מוגבר בחלקו יהפוך את אותם מזונות לזולים ונגישים לאוכלוסייה הענייה, ולהגדיל את צריכה החלבונים, הוויטמינים והמינרלים שלהם. דרך אחת לעשות זאת היא לטפח מחדש את החקלאות של פירות וירקות מסורתיים המותאמים לתנאי הסביבה השוררים באזורי אפריקה. חוסר במזונות יוצר תלות בספקים שיכולה להיות שלילית.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות > סיוע בגישה לשוק

יש צורך להסיר את המחסומים לסחר. ההתמקדות של רוב הממשלות האפריקאיות הייתה לפתוח את השווקים בתקווה כי הדבר יפרה את העם. עם זאת, מחקרים מראים כי הרווחים הצפויים של הליברליזציה של הסחר העולמי נוטים להיות מינימליים באפריקה שמדרום לסהרה וכי הכנסות מהליברליזציה של הסחר יגיעו בעיקר למדינות בעלות יתרון תחרותי בשווקים הרלוונטיים. ייתכן שאם האפריקאים ייצרו עבור עצמם, הן בתוך היבשת והן בתפוצות, ויגדילו את המסחר שלהם ויתאחדו כארגון סחר אחד, יהיה להם יותר שליטה על השוק.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות > בניית יכולות

אפריקה צריכה להתמקד בחינוך, במחקר ופיתוח, גישה להון ופיתוח תשתיות. נדרשים בדחיפות צעדים להנגשת חינוך יסודי חינם ברחבי אפריקה. החינוך לא רק מעניק לאדם את הכוח לקרוא אלא גם מאפשר לו לתקשר. במסגרת ההתערבות בתחום הביטחון התזונתי, החינוך צריך לעבור מעבר לרמה של קריאה וכתיבה לזו של העברת ידע. כדי להיות שימושי, העברת המידע צריכה להיות דו סטרית. לעניים יש מושג מה יעבוד עבורם ומה הם צריכים. מכיוון שהם אמורים להיות הצרכניים העיקריים של מדיניות הביטחון התזונתי, יהיה זה נבון לפחות להקשיב להם.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות > בניית אסטרטגיות התמודדות

אף על פי שחברות עניות זקוקות לעזרה כדי להקל על חוסר הביטחון התזונתי ועל העוני, נראה כי הן כן יודעות דבר או שניים על שרידות שכן הן מתקיימות באמצעות משאבים דלים במשך זמן כה רב. לכל הפחות, יש להם מושג לגבי אסטרטגיות וטקטיקות יישום שעובדות, בהתחשב המסגרת החברתית-תרבותית שלהם. מלבד ההתערבות החיצונית בסיוע, ניתן ללמוד מהאפריקאים על אסטרטגיות שכבר עבדו עבורם בעבר. למשל בתרבות האפריקאית קיימים קשרים משפחתיים חזקים המאפשרים להם "לגייס משאבים" – כל בני המשפחה משתתפים. לפי החברה, תפקיד הילדים הוא לשמור על איכות החייםwell) (being של המשפחה על ידי ביצוע משימות כגון טיפול בבית, להביא מים, או למכור בקיוסק המשפחתי. יש להם נאמנות חזקה למנהיגים ולזקנים, למנהיגים דתיים, למיילדות ולרופאים מסורתיים. כל קבוצה זו של מנהיגים מספקת פונקציונליות ספציפית המקיימת את החברה. באמצעות מאפיינים אלו, ניתן לבנות אסטרטגיה פנימית להתמודדות עם העוני והמחסור בביטחון תזונתי.
פתרונות אפשריים לבעיית התזונה הלקויה במדינות אפריקה השונות > תקופת ההנקה

תינוקות רבים באפריקה שמדרום לסהרה מתחילים לקבל הזנה משלימה המבוססת על דגני בוקר (אוכל מוצק), הרבה לפני גיל חצי שנה (שהוא הגיל המומלץ להכנסה הדרגתית של מזון משלים). התזונה שתינוקות מקבלים כמעט ואיננה מכסה את המחסור בחלב אם שנותן אנרגיה והזנה הדרושים לצמיחה מהירה, בניית מאגרים מזינים והבטחת עמידות לזיהום. לכן, חינוך והסברה בנוגע לחשיבות ההנקה עד גיל מאוחר יותר יכול גם הוא לשפר את מצב התזונה הלקויה של הילדים.
הערות שוליים

↑  [www.infomed.co.il/definition-4039/ פורטל הרפואה של ישראל. (2019). הגדרה לתזונה לקויה.]
↑  Abrahams, Z., Mchiza, Z., & Steyn, N. P., Diet and mortality rates in Sub-Saharan Africa: stages in the nutrition transition, BMC Public Health, 1 11, עמ' 801
↑  Marope, P. T. M., & Kaga, Y, Investing against evidence: The global state of early childhood care and education, UNESCO, 2015
↑  Lartey, A, Maternal and child nutrition in Sub-Saharan Africa: challenges and interventions, Proceedings of the Nutrition Society, 1 67, עמ' 105-108
↑  Fotso, J. C, Urban–rural differentials in child malnutrition: trends and socioeconomic correlates in sub-Saharan Africa, Health & Place, 1 13, עמ' 205-223
↑  Lockhat, R., & Van Niekerk, A, South African children: a history of adversity, violence and trauma, Ethnicity & Health, 3-4 5, עמ' 291-302
↑  Mwaniki, A, Achieving food security in Africa: Challenges and issues, New York: Cornell University
↑  Onyango, A. W, Dietary diversity, child nutrition and health in contemporary African communities, Comparative Biochemistry and Physiology Part A: Molecular & Integrative Physiology, 1 136, עמ' 61-69
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תזונת ילדים במדינות אפריקה שמדרום לסהרה".
ריד הייסטינגס

| --- | --- |

הייסטינגס בוועידת וב 2.0 בשנת 2005
 לידה:  8 באוקטובר 1960 (בן 64) בוסטון, מסצ'וסטס
 שם לידה:  Wilmot Reed Hastings, Jr. 
 מדינה:  קליפורניה, ארצות הברית
 מקום מגורים:  אזור מפרץ סן פרנסיסקו
 ידוע בשל:  הקמת נטפליקס
 השכלה:  תואר שני במדעי המחשב מטעם אוניברסיטת סטנפורד.
 תפקיד:  מנכ"ל, יו"ר, חבר דירקטוריון
 בת זוג:  פטריסיאן אן קוילין
 
וילמוט ריד הייסטינגס ג'וניור (באנגלית: Wilmot Reed Hastings Jr.; נולד ב-8 באוקטובר 1960) הוא יזם ופילנתרופ אמריקאי מייסד ומנכ"ל חברת נטפליקס, חבר בדירקטוריון פייסבוק ובמספר מלכ"רים.
חבר לשעבר במועצת החינוך של מדינת קליפורניה.
קורות חייו

הייסטינגס נולד בבוסטון, מסצ'וסטס, בנם של ג'ואן אמורי (לבית לומיס) ווילמוט ריד הייסטינגס. סבה של אמו היה המדען, הממציא, הנדבן והמשפטן אלפרד לי לומיס.
הוא סיים את לימודיו ב-1988 עם תואר שני במדעי המחשב מטעם אוניברסיטת סטנפורד. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הוא כתב את תוכנת PurifyPlus.
הייסטינגס מתגורר בסנטה קרוז, קליפורניה. הוא נשוי לפטרישה אן קווילין ולהם שני ילדים.
הקמת נטפליקס

ב -1997 הייסטינגס ושותפו מארק רנדולף ייסדו את נטפליקס.
תחילה הציעה החברה שירותי השכרת סרטים במחירים קבועים באמצעות שילוב של שתי טכנולוגיות מתפתחות; תקליטורי DVD ו-Blu-ray, במקום קלטות VHS שהיו מסורבלות יותר, וכן אתר אינטרנט מקוון, במקום קטלוג מודפס.
לאחר הצפייה המנוי מחזיר את הסרטים לחברה על ידי שליחתם במעטפה ייעודית. כיום חל שינוי במערך החברה ועיקר פעולתה הוא במתן שירות צפייה ישירה בטכנולוגיית "סטרימינג", באמצעות אתר האינטרנט שלה או מגוון מכשירים תומכים.
משרדיה הראשיים ממוקמים בלוס גאטוס, קליפורניה.
תפקידים נוספים

הייסטינגס חבר בדירקטוריון פייסבוק מאז יוני 2011.
בין השנים 2007–2012 שימש כדירקטור בחברת מיקרוסופט.
הערות שוליים

↑  http://humphrysfamilytree.com/Royal/Larson/Edw3-ReedHastings.pdf
↑  Reeves, John. "9 Fascinating Things About Reed Hastings and Netflix". The Motley Fool (באנגלית). נבדק ב-2018-08-15.
↑  news, www.prnewswire.com (באנגלית)
↑  Microsoft, Reed hastings, Microsoft en-us
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009046883605171  PLWABN: 9810713144405606  BIBSYS: 1602157050491  BnF: cb17953998g (data)  CANTIC: a20395735  CiNii: DA19637604  GND: 1218606932  ISNI: 0000 0004 4885 0960  LCCN: n2012026225  LNB: 000306473  MusicBrainz: 5442890c-5722-43f2-9c8a-ed026044af35  NDL: 001361895  NKC: xx0255843  NTA: 42835551X  RERO: 02-A028896477  SUDOC: 242214096  VIAF: 247880518   WorldCat (עם VIAF): 247880518
הדד האדומי

הֲדַד הָאֲדֹמִי (נקרא גם "אֲדַד") היה איש ממשפחת המלוכה האדומית בתקופת מלכות דוד ושלמה, שנודע על פי המקרא כאחד המורדים החיצוניים בשלמה.
על פי המתואר במקרא (בספר מלכים א' פרק י"א), ממלכת אדום נכבשה על ידי דוד, שציווה אז להרוג את כל הזכרים אשר באדום. הריגת הזכרים באדום הופקדה בידי יואב בן צרויה שר הצבא של דוד ונמשכה שישה חודשים, שבמהלכם הצליח הדד לברוח עם פמלייתו למצרים לאחר שעברו בארץ מדיין ובמדבר פארן.
פרעה מלך מצרים נתן להדד מקלט לגור בו. הדד שמצא חן בעיני הפרעה, חותן על ידו עם גיסתו (”אחות תחפניס הגבירה” (ספר מלכים א', פרק י"א, פסוקים י"ט–כ') - תחפניס הוא שמה של אשת הפרעה הנ"ל) ממנה נולד לו בן שגדל ביחד עם בני הפרעה כאחד מבני האצולה לבנו קראו גנובת.
כאשר שמע הדד שדוד ויואב מתו, ביקש את רשות הפרעה לחזור לאדום, הפרעה מתרצה ושולח אותו לדרכו. הדד חוזר לארצו כמלך וניסה להתנקם בשלמה ונקרא ”שָׂטָן לִשְׁלֹמֹה” (מלכים א' י"א, יד). המקרא לא מספר על תוצאות המרידה שהנהיג הדד בישראל אך מהמשתמע בהמשך הפרק מסתבר שהצליח הדד להדוף את שלטון ישראל מעל ממלכתו ואף להרע לשלמה (ספר מלכים א', פרק י"א, פסוק כ"ה).
קיים דמיון רב בין הדד האדומי למשה: שניהם ניצלו בנערותם מחיסול שיטתי של זכרי עמם בידי שליט זר. שניהם נמלטים ממולדתם, ונקלטים אצל מיטיב - פרעה/יתרו, הדואג למחייתם וגם מחתנם עם בת משפחתו. שניהם גדלים בבית פרעה ונחשבים כמשפחת המלוכה, אך לבסוף מבקשים לשוב אל עמם. שניהם שבים למולדתם לאחר ששמעו כי מת השליט שדיכא את עמם - דוד/פרעה. המקרא אף מציין שבדרכו למצרים עבר הדד בארץ מדיין, לשם ברח משה.
פרשנים מודרניים ראו בדמיון זה ביקורת מקראית מרומזת על דוד ושלמה המשעבדים באכזריות את העמים סביבם בדומה לפרעה ששעבד את ישראל. ביקורת כזו עשויה להתחזק לאור קשרים נוספים בין שלמה ופרעה: שלמה משעבד את ישראל בעבודת פרך (הוא מטיל "מס", "רודה" בעם, ובונה "ערי מסכנות"), מתחתן עם בת פרעה, ומשמש כמתווך בינלאומי בהפצת סוסים מצרים, בעוד התורה אסרה זאת מחשש לשיבתו של העם למצרים.
הערות שוליים

↑  ספר מלכים א' פרק י"א, פסוק י"ז.
↑  מלכים י"א, יז לעומת שמות ב', ו
↑  מלכים א, י"א, טו-טז, לעומת שמות א', טז-כב
↑  מלכים י"א, יח-יט לעומת שמות ב', כ-כא
↑  מלכים י"א, כ (נאמר על בנו של הדד), לעומת שמות ב', י.
↑  מלכים י"א, כא-כב לעומת שמות ב', יא
↑  "וַיֹּאמֶר ה' אֶל מֹשֶׁה בְּמִדְיָן לֵךְ שֻׁב מִצְרָיִם: כִּי מֵתוּ כָּל הָאֲנָשִׁים הַמְבַקְשִׁים אֶת-נַפְשֶׁךָ" (שמות ד יט)
↑  "וַיָּקֻמוּ מִמִּדְיָן וַיָּבֹאוּ פָּארָן; וַיִּקְחוּ אֲנָשִׁים עִמָּם מִפָּארָן, וַיָּבֹאוּ מִצְרַיִם אֶל פַּרְעֹה מֶלֶךְ-מִצְרַיִם, וַיִּתֶּן לוֹ בַיִת וְלֶחֶם אָמַר לוֹ, וְאֶרֶץ נָתַן לוֹ". (מלכים א, יא יח)
↑  ד"ר יושי פרג'ון, השטנים שקמו על שלמה, באתר התנ"ך של מכללת הרצוג
↑  אלחנן סמת, חטאי שלמה ונבואת העונש בפי אחיה השילוני, באתר ישיבת הר עציון, * הכותב מתאר באריכות את הדמיון, אך מסקנתו שונה.
↑  פרופ' עמוס פריש, התייחסות ליציאת מצרים בראשיתו של ספר מלכים, באתר מקראנט
↑  במלכים א פרק יב העם, זקני העם ורחבעם בנו מודים כולם בעול הכבד שהטיל שלמה על ישראל.
↑  מלכים א, ט טו
↑  מלכים א, ט כג
↑  מלכים א, פרק ט פסוק יט
↑  מלכים א, ג א
↑  מלכים א, פרק י פסוקים כח-כט
↑  "רַק לֹא יַרְבֶּה לּוֹ סוּסִים, וְלֹא יָשִׁיב אֶת הָעָם מִצְרַיְמָה, לְמַעַן הַרְבּוֹת סוּס; וַה' אָמַר לָכֶם לֹא תֹסִפוּן לָשׁוּב בַּדֶּרֶךְ הַזֶּה עוֹד". (דברים יז טז)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חזון טנוגדלוס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  Marcus 
 שפת המקור:  לטינית של ימי הביניים 
 סוגה:  פרוזה 
 
חזון טנוגדלוס (לטינית: Visio Tnugdali) הוא טקסט דתי נוצרי מהמאה ה-12, בו מסופר על חזונו של האביר האירי טנוגדלוס (שלעיתים מכונה גם טונדולוס, טונדלוס או טונדל), שמשמעות שמו באירית עתיקה היא "רצון גבורה" או "גבורה עזה". טקסט זה נמנה עם אחד מהטקסטים האסכטולוגיים הפופולריים ביותר בימי הביניים, והוא תורגם מלטינית ל-15 שפות עד המאה ה-15, כולל לנורדית עתיקה על ידי המלך הוקון הרביעי.
הסיפור מתרחש בעיר קורק שבאירלנד בשנת 1148. מסופר בו על האביר טנוגדלוס, שחוזר ממסע ציד ומארגן משתה חגיגי. ברגע שהוא שולח את ידו אל הלחם שעל השולחן (שידוע כאחד מסמליו של ישו), הוא מאבד את הכרתו לשלושה ימים, במהלכם מסייר איתו מלאך בגן העדן ובגיהנום. טנוגדלוס נחשף לפורגטוריום ולעונשיהם הקשים של החוטאים.
המלאך דורש מטנוגדלוס לספר את אשר ראה לאנשים סביבו, ולאחר שמתעורר מהתרדמת, הוא שב לחיות חיים צנועים ולבסוף מגיע לגן העדן.
ראידה אדון

| --- | --- |

 לידה:  10 בנובמבר 1972 (בת 52) עכו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים  בית הספר לתיאטרון חזותי 
 פרסים והוקרה:  פרס שולמית אלוני (2023) 
 http://www.raidaadon.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ראידה אדון (בערבית: رائدة أدون; נולדה ב-10 בנובמבר 1972) היא שחקנית ואמנית ערבייה-ישראלית.
הצגת יחיד

ב-2001 הופיעה בהצגת היחיד "פסאתין" (בערבית: שמלות) הציגה בכיכר שייח עבדאללה בעכו וזכתה עליה לציון לשבח כיוצרת וכשחקנית בפסטיבל עכו ואדון הוכרזה כתגלית הפסטיבל. ההצגה בבימוי מאזן גטאס. זוהי הפקה של אדון, בהשראת עבודת הווידאו שלה בשם: "פסאתין". ההצגה שילבה משחק ואמנות פלסטית. ברקע הוקרן מיזם הווידאו ארט שלה לקול צלילי נגינתו של יוסף חביש. זהו סיפור אמיתי על בחורה שגרה בעבר בעכו ויוצאת מהעיר באישון לילה בחברת שני בחורים, השלושה מגיעים ללבנון, שם הם לומדים להילחם וחוטפים מטוס. הישראלים תופסים אותה, היא נכנסת לכלא ובמסגרת חילופי שבויים היא משתחררת, אך לא חוזרת לישראל, אלא מוגלית לארץ אחרת. אדון משחקת אותה ומספרת את סיפורה ולובשת כל פעם שמלה שחורה. בכל שמלה שהיא לובשת היא מספרת סיפור אישי על אישה שחיה בשנת 1948. בסוף הסיפור הבחורה שהיא אחת הדמויות שהיא מגלמת דמות שנתפסה בידי הישראלים, ואז חוקר ישראלי חוקר אותה ואונס אותה. ההצגה הופיעה בכיכר עבדאללה, בעיר העתיקה של עכו, השכונה בה נולדה אדון.
לימדה דרמה ב"יד ביד", בית ספר דו-לשוני ערבי-יהודי בירושלים, לימדה אמנות בהוסטל לחולי נפש ובמוזיאון ישראל, בירושלים.
פרסים ומלגות

2002 - פרס שחקנית המשנה הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים בלורדייל, על משחקה בהצגה "חצוצרה בואדי".
2002 - מלגות קרן שרת אמריקה ישראל וקרן רבינוביץ'.
2008 - פרס השר לאמנות ערבית.
2011 - "פרס אומן מורה" (בפעם השנייה) לאמנות הפלסטית מטעם משרד התרבות. לפי תנאי הפרס הייתה צריכה לבחור ללמד קבוצה מבית ספר בפריפריה וללמד אותם אמנות יום בשבוע, אדון בחרה ללמד אמנות בבית ספר בפוריידיס.
2012 - פרס שרת התרבות לאומנות פלסטית לאומנית מצטיינת.
2023 - פרס שולמית אלוני על יצירתה "זרות".