stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Under the Sea
עיבודים בולטים

בשנת 1995 הצ'יפמאנקס ביצעו את השיר באלבומם "When You Wish Upon a Chipmunk", אף על פי שחברת וולט דיסני לא תמכה או נתנה חסות לאלבום. בשנת 1999 להקת Mannheim Steamroller ביצעה את השיר באלבומם "Mannheim Steamroller Meets the Mouse". בשנת 2002 השיר בוצע על ידי A-Teens באלבום "Disneymania", כמו כן הוא בוצע על ידי להקת Squirrel Nut Zippers באלבומם "The Best of Squirrel Nut Zippers as Chronicled by Shorty Brown".
בשנת 2005 השיר בוצע על ידי ג'ולין טסאי בגרסתו הסינית כדי לחגוג את פתיחת דיסנילנד הונג קונג. באותה שנה השיר בוצע על ידי רייבן סימון באלבום "Disneymania 3", כאשר גרסתה לשיר הופיעה ברמיקס שנעשה על ידי DJ Skribble יחד עם השירים "I Won't Say (I'm in Love)" ו-"Cruella de Ville" באלבום "Disneyremixmania" שיצא בהמשך השנה. בשנת 2007 ביצוע לגרסה הקוריאנית של השיר נעשתה על ידי אומני SM Entertainment, הכוללים את The Grace, סופר ג'וניור וג'אנג ליין. באותה שנה עלה המחזמר "בת הים הקטנה" שמבוסס על הסרט, כאשר בו הופיעו שירי הסרט, ביניהם השיר הזה, לצד שירים חדשים. בגרסתו המקורית של המחזמר שנעשתה בברודוויי, גילם את סבסטיאן טיטוס בורגס שגם ביצע את השיר. באותו מחזמר נכתבה לשיר גרסת חזרה באורך 1:15. המחזמר קיבל גרסה ישראלית שעלתה בשנת 2010, בה גילם את סבסטיאן ניקי גולדשטיין, כאשר השיר קיבל תרגום חדש.
בינואר 2010 יצא האלבום "Disney Adventures in Samba", בו ביצע את השיר בגרסתו הברזילאית דיוגו נוגיירה. במרץ של אותה שנה יצא האלבום "Disneymania 7", בו ביצע את השיר בובו סטיוארט. בשנת 2012 השיר בוצע בגרסתו היפנית על ידי מייו אירינו באלבום "Disney Date: Koe no Ōji-sama". בשנת 2013 השיר בוצע על ידי אלכס דיי באלבומו "Epigrams and Interludes" יחד עם בריארלי בישופ. בשנת 2017 השיר בוצע על ידי להקת D-Metal Stars באלבום "Metal Disney. בשנת 2019 שודר הספיישל "!The Little Mermaid Live", בו ביצע את השיר שאגי שגילם את דמותו של סבסטיאן. במשדר "Disney Family Singalong" ששודר בשנת 2020, ביצע את השיר ג'ורדן פישר.
בסרט "בת הים הקטנה" משנת 2023, המשמש כעיבוד לייב אקשן לסרט המקור, השיר מבוצע במקור על ידי דויד דיגס ובדיבוב העברי על ידי יובל בינדר.
פרודיות

השיר זכה למספר פרודיות במדיות שונות, ביניהן "קאפה מייקי", "עולמו של בובי", "עלילות טייני טון - כיף של חופשה", "משפחת סימפסון", "סאטרדיי נייט לייב" ו"ההרפתקאות של בילי ומנדי".
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | 3× פלטינה | 3,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 3,000,000 |
מרכז הספורט הלאומי תל אביב

#invoke:תבנית מידע
מרכז הספורט הלאומי תל אביב (נקרא גם: מרכז הספורט הדר יוסף) הוא מתחם בשכונת הדר יוסף בתל אביב, הכולל מתקני ספורט רבים ומוכר גם בשמו "הבניין האולימפי". בנוסף, נמצאים בו גם משרדים של אגודות ספורט רבות בהם: משרדי איגוד האתלטיקה הישראלי, משרדי הוועד האולימפי בישראל, משרדי איגוד הג'ודו הישראלי ואיגוד הכדורעף הישראלי וכן איגודי ספורט נוספים.
מרכז הספורט הלאומי מהווה מתחם משלים למכון וינגייט בנתניה. בעוד במכון מתבצעת הכשרת מרבית ספורטאי ישראל, במרכז הספורט מרוכזות רוב אגודות הספורט הלאומיות של ישראל, המפקחות על תהליכי הספורט.
מקום מושבו של מרכז הספורט הלאומי הוא ברחוב שלום בכור שטרית בשכונת הדר יוסף, בצמוד לפארק הירקון. בסמוך למתחם, מעבר לירקון, נמצא גם אצטדיון רמת גן בו שוכנים משרדי ההתאחדות לכדורגל בישראל.
המתחם מורכב משלושה חלקים: מרכז אתלטיקה, מרכז טניס ומבנה רב תכליתי המכיל משרדים ואולמות ספורט. כמו כן קיים במתחם אולם אירועים וחמאם.
בשנת 2009 נפתח במתחם, מוזיאון החוויה האולימפית.
בשנת 2020 נחתם הסכם לפיו עיריית תל אביב-יפו תרכוש את מלוא זכויות הבעלות על מרכז הספורט המשותפות עם הוועד האולימפי הישראלי שימשיך למשך תקופה להיות שוכר של משרדי הוועד ומוזיאון החוויה האולימפית הממוקמים במבנה המרכזי במכון. בעקבות חתימת ההסכם עבר ניהול המרכז לידי חברת היכל הספורט תל אביב-יפו, חברה עירונית בבעלות מלאה של העירייה.
היסטוריה

המרכז הוקם בשנת 1978 כאשר כמה מגרשי טניס הוקמו בסמוך אל פארק הירקון. בניית האצטדיון החלה בשנת 1979 ובשנת 1980 הוקם בסמוך אצטדיון האתלטיקה הלאומי ולצידו בניין הוועד האולימפי הישראלי.
תבנית:הערה
תבנית:הערה
מרכז האתלטיקה הלאומי

מרכז האתלטיקה כולל את "אצטדיון האתלטיקה הלאומי" שתוכנן על ידי האדריכלים משה לופנפלד וגיורא גמרמן ובנייתו הושלמה ב-1982. התחרות הבינלאומית הראשונה בו התקיימה במסגרת תחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-13 בשנת 1983. אצטדיון האתלטיקה הראשי כולל שמונה מסלולי ריצה וכ-6,000 מקומות ישיבה ביציע אחד מערבי (רק כשליש מהטריבונה כולל כיסאות והשאר טריבונת בטון חשופה, מה שמכונה יציעי עמידה). הוא שופץ לאחרונה בשנים 2008 ו-2009 ושודרגו בו מסלולי הריצה, לוח התוצאות ומערכות תצוגה נוספות. האצטדיון מוגדר ברמה 2 על ידי איגוד האתלטיקה הבינלאומי, כך שמתאפשר לו לארח תחרויות רשמיות בינלאומיות קטנות. לצידו אצטדיון אתלטיקה נוסף לאימונים שנבנה ב-1988 הכולל שישה מסלולי ריצה. בסמוך אליו נמצאים משרדי ההתאחדות הישראלית לאתלטיקה. ב-31 בינואר 2017 הרסו את אצטדיון האימונים לצורך הקמת ולודרום אולימפי בשטחו שנחנך רשמית ב-2020, על אף מחאת אתלטים שטענו לפגיעה בתנאי האימונים במרכז. הוולודרום ממוקם במרכז מגרש האימונים ומוקף מבחוץ במסלולי האתלטיקה ששוקמו וכן כולל מסלולי אתלטיקה פנימיים המתאימים לאימונים לתחרויות אתלטיקה באולמות.
תבנית:הערה
המשרדים ואולמות הספורט

ליד מתחם אצטדיוני האתלטיקה נמצא מבנה רב תכליתי הכולל את אולם הספורט הדר יוסף, אולם ספורט רב תכליתי המכיל 1,400 מקומות ישיבה בכדורסל (435 מקומות מתקפלים לצורך יצירת משטח מוגדל להתעמלות, כדוריד וכדורעף). באולם שיחקה בעבר קבוצת הפועל תל אביב בכדורסל. בבניין הראשי הצמוד לאולם שוכנים המשרדים של איגודי הספורט. כמו כן, במבנה ממוקם גם מרכז "החוויה האולימפית" שהוקם על ידי הוועד האולימפי הישראלי שהוא מוזיאון חווייתי למשחקים ולספורטאים האולימפיים של ישראל. המרכז מציג את האולימפיאדות ממספר זוויות ובהם המשחקים ביוון העתיקה וחידושם לפני למעלה ממאה שנה, שיאים במשחקים בעת החדשה, הצצות לאולימפיאדות הקרובות, תיעוד הזכיות הישראליות במדליות ואף התנסות למבקרים בתרגילי ריכוז, כוח, תגובה מהירה וסיבולת. במתחם נכללים גם אולמות אימונים ייעודיים להתעמלות ולאתלטיקה, אמנויות לחימה, חדר כושר, חדרי סטודיו ועוד.
בעבר נבחנה גם הקמת בריכה אולימפית מקורה המותאמת אף לאירוח תחרויות שחייה לכ-500 צופים וכן אצטדיון טניס לצד המגרשים. כמו כן הוכנו תוכניות לביתני אימונים נוספים, מעונות לספורטאים, אודיטוריום לכנסים וכיתות לימודים ומשרדים נוספים לאיגודי הספורט האולימפי השונים וכן מבנים משלימים כגון בתי קפה, חנויות לציוד ספורט ועוד.
ולודרום

תבנית:ערך מורחב
בתחילת 2017 החלו עבודות להקמת ולודרום סילבן אדמס, אולם ולודרום אולימפי לאימונים ותחרויות רכיבה על אופניים וגם אימוני אתלטיקה באולמות. הוולודרום נפתח ב-2020 והוקם על שטחו של מגרש האתלטיקה לאימונים הסמוך לאצטדיון האתלטיקה ובנייתו עלתה מעל 70 מיליון שקל שחלק משמעותי מהסכום נתרם על ידי סילבן אדמס המיליארדר היהודי-קנדי המעודד את פיתוח ענפי רכיבת אופניים בתחרותית בישראל בקטגוריות ספורטיביות שונות. אדמס הוא נותן החסות לקבוצת הרכיבה הישראלית הראשונה Israel Cycling Academy אשר התחרתה לראשונה במרוץ האופניים ג'ירו ד'איטליה 2018 שחלקו נערך לראשונה בישראל. הוולודרום מכיל 620 מקומות לצופים בתחרויות בינלאומיות ויכול להכיל כ-1,420 צופים בתחרויות מקומיות שיאפשרו גם ישיבה במרכז הוולודרום בין מסלולי הרכיבה.
מתחם הטניס

במתחם הסמוך למבנה הרב תכליתי קיים מרכז טניס גדול של 16 מגרשי טניס ועוד שני מגרשים המתאימים לטניס ולכדורסל. מרכז הטניס אירח מספר טורנירי טניס אליהם הגיעו אלפי צופים. עם זאת לא מומשה התוכנית להקמת מגרש מרכזי עם 2,200 מקומות ביציעים במתחם.
ראו גם

מכון ווינגייט
הערות שוליים

תבנית:הערות שוליים
↑  ברוך דגון, היום יחנך מרכז הספורט הלאומי, דבר, 11 בינואר 1980
↑  פה נבנה אצטדיון אתלטיקה, מעריב, 30 באוקטובר 1979
אצטדיון הדר יוסף
אזור מרכז הספורט הלאומי ממבט על. בתחתית התמונה: אצטדיון רמת גן, שאינו נכלל בשטח מרכז הספורט. מעליו (מימין לשמאל): ולודרום סילבן אדמס, אצטדיון הדר יוסף, בית הוועד האולימפי הישראלי ומרכז הטניס
מטרופולין חיפה

| --- | --- |

מטרופולין חיפה
 מספר יישובים:  129
 מדינה:  ישראל ישראל
 בירת המטרופולין (והעיר הגדולה ביותר):   חיפה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במטרופולין:  937,000 (2017)
  ‑ צפיפות:  1,099.1 נפש לקמ"ר (2016)
 קואורדינטות:  32°48′46″N 34°59′57″E﻿ / ﻿32.81271389°N 34.99914722°E﻿ / 32.81271389; 34.99914722 
 אזור זמן:  UTC +2
 he
תצלום של אזור מטרופולין חיפה בלילה מתחנת החלל הבינלאומית
מפרץ חיפה
מפרץ חיפה
נמל תעופה חיפה המשמש את תושבי המטרופולין בין היתר בטיסות פנים לאילת
מטרופולין חיפה היא מטרופולין בישראל הכוללת אזורים ממחוז חיפה וממחוז הצפון. היא ממוקמת לאורך חוף הים התיכון, ועם אוכלוסייה מוערכת של כמעט מיליון תושבים, היא המטרופולין השלישית בגודלה בישראל אחרי גוש דן (מטרופולין תל אביב) ומטרופולין ירושלים, וגדולה רק ממטרופולין באר שבע.
המטרופולין היא המטרופולין הצפונית בישראל.
תיחום

להלן מוצגות הערים בכל אחת מהטבעות לפי הגדרת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה:
הגרעין - חיפה
הטבעת הפנימית :
הערים: קריית ביאליק, קריית ים, קריית מוצקין, קריית אתא, טירת כרמל ונשר.
המועצות המקומיות: קריית טבעון, דאלית אל כרמל, רכסים, עספיא ועתלית.
המועצות האזוריות: מועצה אזורית זבולון, חלק מיישובי חוף הכרמל.
הטבעת החיצונית :
הערים: טמרה, כרמיאל, עכו, שפרעם, נהריה, יקנעם עילית, ומגדל העמק.
בסה"כ מונה המטרופולין 129 יישובים.
אוכלוסייה

נתוני האוכלוסייה במטרופולין חיפה לשנת 2017‏:
| אזור במטרופולין | יישובים | אוכלוסייה> סה"כ | אוכלוסייה> יהודים ואחרים | אוכלוסייה> מהם יהודים | אוכלוסייה> ערבים | צפיפות אוכלוסין (לקמ"ר) | צמיחה שנתית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גלעין (העיר חיפה) | 1 | 281,100 | 249,300 | 217,600 | 31,800 | 4,354.1 | 0.5% |
| טבעת פנימית | 32 | 328,900 | 295,100 | 271,300 | 33,900 | 1,182.9 | 1.7% |
|  גזרה צפונית | 3 | 120,700 | 120,600 | 107,700 | 200 | 5,498.7 | 1.1% |
|  גזרה מזרחית | 16 | 98,800 | 94,600 | 89,500 | 4,100 | 1,143.0 | 1.8% |
|  גזרה דרומית | 13 | 109,500 | 79,900 | 74,000 | 29,600 | 644.9 | 2.4% |
| טבעת חיצונית | 98 | 326,800 | 143,000 | 132,600 | 183,700 | 662.1 | 1.7% |
|  גזרה צפונית | 51 | 278,600 | 116,000 | 106,100 | 162,600 | 912.0 | 1.7% |
|  גזרה מזרחית | 35 | 38,500 | 17,600 | 17,300 | 20,900 | 490.7 | 1.3% |
|  גזרה דרומית | 13 | 9,700 | 9,400 | 9,200 | 300 | 88.8 | 2.0% |
| סך הכל | 131 | 936,800 | 687,400 | 621,500 | 249,400 | 1,120.3 | 1.3% |
האוכלוסייה הערבית מהווה כ-26.6% מכלל אוכלוסיית הגוש.
תחבורה

| --- | --- |
 :  ראו גם – תחבורה ציבורית בחיפה
חברות אוטובוסים מפעילות קווים רבים בתוך חיפה וכמה קווים המקשרים בין חיפה לערים אחרות במטרופולין. רשת הכבישים מחברת את חיפה עם מטרופולינים אחרים, ערים והפריפריה.
נמל התעופה חיפה משרת טיסות פנים לאילת וטיסות בינלאומיות לקפריסין ויוון. ומהווה גם כבסיס הפעילות של חברת התעופה הישראלית החדשה אייר חיפה. רכבת ישראל מפעילה קווים בין-עירוניים לערים נוספות בארץ.
תחבורה > כבישים ראשיים

הכבישים המהירים במטרופולין חיפה הם:
כביש 2 – מחבר את חיפה עם תל אביב.
כביש 4 – מחבר את כל ערי מישור החוף בישראל ועובר דרך העיר חיפה.
כביש 23 – מנהרות הכרמל, מחברות את מערב חיפה והצ'ק פוסט.
כביש 75 – מחבר את חיפה עם הגליל התחתון דרך עמק יזרעאל.
כביש 70 – מחבר בין שפלת הכרמל לגליל המערבי.
כביש 85 – מחבר את עכו עם הגליל העליון.
כביש 79 – מחבר בין אזור הקריות לגליל התחתון.
סביבה

את מטרופולין חיפה משרת הפארק המטרופוליני, פארק הכרמל, ועתיד גם להיבנות פארק מטרופוליני נוסף - פארק נחל הקישון.
גלריה

מפרץ חיפה מהמרכז הבהאי העולמי בהר הכרמל
ראו גם

מטרופולינים בישראל
הקריות
הערות שוליים

↑  יובל אזולאי, מה רואה ניר צוק מהקוקפיט של אייר חיפה, באתר כלכליסט, 23 ביולי 2024
| אזורים בארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| רמת הגולן וסביבתה | הר חרמון • טרכון • חורן • הבשן • רמת הגולן |  |
| הגליל והעמקים | הגליל העליון • אצבע הגליל • הגליל המערבי • הגליל התחתון • עמק יזרעאל |  |
| מישור החוף | מישור החוף הצפוני • הכרמל • השרון • מישור חוף יהודה • גוש דן • מישור החוף הדרומי |  |
| הבקע הסורי-אפריקני | בקעת הירדן • עמק החולה • ארץ כינרות • עמק בית שאן • הערבה • בקעת ים המלח |  |
| מרכז שדרת ההר המערבית | השומרון • הרי בנימין • השפלה • יהודה • מדבר יהודה |  |
| שאר עבר הירדן | הגלעד • ארץ המישור • עמון • מואב • הרי אדום |  |
| הנגב | הנגב הצפוני • חבל אשכול (חבל הבשור) • בקעת באר שבע • מכתשים בנגב • הר הנגב • מדבר פארן • הרי אילת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007473847705171  VIAF: 315154964   WorldCat (עם VIAF): 315154964
Reindeer(s)

| --- | --- |
 שיר בביצוע ג'ונתן גרוף
 מתוך האלבום Frozen
 יצא לאור:  25 בנובמבר 2013 
 תאריך הקלטה:  2012
 סוגה:  מוזיקת פולק, שיר מחזמר 
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  00:50
 חברת תקליטים:  וולט דיסני רקורדס 
 כתיבה:  קריסטן אנדרסון-לופז, רוברט לופז 
 לחן:  רוברט לופז, קריסטן אנדרסון-לופז 
 הפקה:  קריסטן אנדרסון-לופז, רוברט לופז, כריסטוף בק, כריס מונטן, טום מקדוגל
 
Reindeer(s) Are Better Than People (בעברית: איש או אייל) הוא שיר בן 50 שניות מתוך סרט ההנפשה של דיסני משנת 2013 "לשבור את הקרח", שבוצע במקור על ידי השחקן והזמר ג'ונתן גרוף בתפקידו הקולי כקריסטוף (גילן שחף בדיבוב העברי). גרוף חזר עם גרסה קצרה יותר בסרט "לשבור את הקרח 2" משנת 2019.
תקציר

השיר הזה קורה לאחר שאוקן מנסה לגרום לקריסטוף לשלם יותר כסף ממה שיש לו כרגע על הגזר שלו (עבור סוון), המכוש והחבל. הם לא יכולים להגיע לפשרה, וכריסטוף קורא לאוקן נוכל. אוקן לא אוהב שקוראים לו נוכל, אז הוא משליך את קריסטוף אל הקור. לאחר מכן, קריסטוף מחפש מחסה עם סוון באורווה סמוכה.
השיר הזה ממחיש את מערכת היחסים הייחודית של קריסטוף עם סוון. הוא אדם ביישן ומבודד שיכול להיות עצמו רק כשהוא נמצא בסביבה של אייל המחמד שלו. מציין הבמאי "החבר היחיד של כריסטוף הוא אייל הצפון שלו סוון והוא דוחה את המין האנושי לטובת חיית המחמד שלו ("כל אחד מהם רע", הוא שר בשיר עצמו)".
גרסאות בין-לאומיות

הגרסה בשפה הקוריאנית ששר יונג סאנג-יון הופיעה במצעד ההורדות של גאון; עם זאת, הוא לא הופיע במצעד הסינגלים הראשי של גאון.
הגרסה האיטלקית, יחד עם כל העיבוד האיטלקי לסרט, זכתה בדיבוב הזר הטוב ביותר בעולם.
מכיוון שסרט ההמשך כולל חידוש קצר של השיר, הוקלטה גרסה בשלוש השפות הללו לסרט השני. כמו מואנה עם גרסאות טהיטיות, מאורי והוואי, הגרסה הסמית הייתה דיבוב יוצא דופן שנעשה במיוחד עבור הסרט, בשל ההשראה שלקחה מהתרבות הסמית.
מאז 2013, כמה תחנות טלוויזיה מקומיות מדבבות את הסרט בשפות המקומיות שלהן. כלומר: אבחזית, אלבנית, ערבית, קברדית, קראצ'אי-בלקר, פרסית וטגלוג.
גרסאות בין-לאומיות > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013–2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013–2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013–2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2013–2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 17 |  |
רמיקס איילים

שיר שנמחק שכונה Reindeer(s) Are Better Than People (רמיקס) עוצב כשיר בדיחה עבור קריסטוף לבצע במהלך הקרדיטים, מכיוון שלופז ואנדרסון-לופז הרגישו עצובים שג'ונתן גרוף לא קיבל שיר אמיתי. הם טענו שהדמות שלו היא לא מהסוג שפרץ לשיר ככה, ולמרות שהוא נעשה הרבה יותר בטוח ובטוח בעצמו אחרי שיר הטרולים " Fixer Upper ", עד אז הסרט הופך להיות מלא אקשן ויכול' לא להרשות לעצמך להאט לשיר נוסף.
כששאלתי את השאלה "תהיתי, אתה יודע, כי אני חושב שדיברתי איתך קודם והיית כאילו, וואו, היה לנו את הזמר הגדול והמדהים הזה בברודוויי והוא, אתה יודע, פשוט לא היה בשימוש כל כך הרבה ב הסרט", רוברט לופז הגיב: "ובכן, אנחנו מקווים לתקן את זה עבור המחזמר. אם אנחנו - אם תהיה לנו הזדמנות לכתוב את זה, ואנו מקווים לעשות זאת עם דיסני, ניתן לכריסטוף שיר ראוי. אבל שיר האיילים הזה נכתב בערך, אתה יודע, כי לקריסטוף היה את סוון והוא באמת יכול היה לדבר רק עם סוון, ולסוון אייל הזה והוא עשה את הקול של סוון באותו רגע - זה היה די מוזר. והוא לא עשה זאת - עד המערכה האחרונה של הסרט, זה לא היה הגיוני עבורו לפרוץ לשיר אמיתי".[דרוש מקור]
ל-AwardsDaily, רוברט אמר "רצינו לכתוב משהו עבור [דמותו של גרוף] קריסטוף... בהתחלה ידענו שהשירים שכתבנו לדמויות החיצוניות, הדמויות המשניות, הם אלה שנראה שנשארו. ואלו שכתבנו לאנה נראו כל הזמן נכרתו כשאנה השתנתה ושנתה ושינתה. אז רצינו לכתוב משהו עבור קריסטוף. ורצינו לכתוב משהו ליונתן גרוף. תמיד הנחנו שנכתוב עוד קצת. אבל הדמות שלו המשיכה להכחיש שירים אמיתיים". קריסטן הוסיפה "בגרסת הדלוקס של הפסקול... יש משהו שנקרא "רמיקס איילים", שהיה רמיקס של "איילים טובים מאנשים". גרסה מורחבת שכתבנו, חצי כבדיחה, וחצי כמו... "לא יהיה כיף לשים את זה בקרדיטים? לתת ליונתן גרוף הזדמנות לעשות את מה שיונתן גרוף עושה".
הרכב

בחצי מהשיר, קריסטוף שר את השיר כדואט בינו לבין "Sven" (כאשר חלקו של סוון הוא רק קריסטוף באמצעות קול מטופש). ה-Rainbow Hub תיאר אותה כ"אופרטה בסגנון גילברט וסאליבן". AMommyStory תיארה את זה כ"חפץ קטן וחמוד". ShepFromTamp טוענת "הכי קרוב שהסרט מגיע לנושא [העממי] [של Frozen Heart] שוב הוא "איילי הצפון טובים מאנשים." האנטינגטון ניוז תיאר את זה כ"עממי". TunesReviews מתאר את זה כ"קשקושים קצרים". AwardsDaily אמר "זה מרגיש כמו יותר מעשה ופחות מספר הפקה".
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 1,000,000 |
אפרים דרור

אין תמונה חופשית
אפרים דרור (טְרוֹכֶה) (Efraim Dror (Troche)‎;‏ 1903, ורשה – 25 במרץ 1981, תל אביב) היה מתרגם עברי של טקסטים מוזיקליים ומבקר מוזיקה ישראלי.
ביוגרפיה

אפרים טרוכה, בן זיסל (לבית פְרוֹם) וישראל יצחק, בשנת 1925 עלה לארץ ישראל. בתקופת מלחמת העולם השנייה תרגם שירי לוחמים והמנונים של בעלות הברית, שהופיעו בשירון שחולק לחיילי הבריגדה היהודית.
החל בשנות ה-40 תרגם שירים לאופרה הארצישראלית (אחר-כך האופרה הישראלית). בשנות ה-50 היה גם המתרגם הקבוע של איתן לוסטיג, מנצח המקהלה הקאמרית תל אביב.
דרור היה אוטודידקט, שתרגם ספרים ויצירות שהועלו באולם הקונצרטים במשך שנים: ליברטי של אופרות, אורטוריות, קנטטות, קאנונים, אריות, מחזות זמר וכן מאות שירים קלאסיים, משבע שפות. הוא היה מבקר מוזיקה וחבר בוועדה למונחים מוזיקליים של האקדמיה ללשון העברית.
תרגומיו נחשבו בעיני רבים למעולים, מצטיינים בדיוק ריתמי וקולחים.
אפרים דרור נפטר ב-1981, כבן 78. הותיר את אשתו, הלינה דרור (1915–2009).
ארכיונו של דרור שמור בארכיון למוזיקה ישראלית שבספריית סוראסקי, אוניברסיטת תל אביב.
פרסומיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פ' גרדנויץ, בהשתתפות אפרים טרוכה, המוזיקה בישראל: מימות קדם עד ימינו אלה, ירושלים: ר' מס (ספרית מס למדע פופולרי), תש"ה. (מהדורה ב מתוקנת ומורחבת: תשט"ו) (הפרקים שנכתבו בשיתוף עם דרור: על המוזיקה העברית העתיקה והימי-ביניימית)
תרגום:
פול גרייב, תולדות המוזיקה התזמורתית ותקופותיה; עברית: אפרים טרוכה, תל אביב: צ' ליינמן, תש"ה.
הערות שוליים

↑  זיסל טרוכה: דף עד במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר יד ושם.
↑  ישראל יצחק: דף עד במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר יד ושם.
↑  על פי דן אלמגור (מובא בתוך:  האזנה לשירי אפרים דרור (טרוכה), באתר זמרשת).
↑  אוליה זילברמן, הביצוע של ה"רקוויאם" לוורדי, על המשמר, טור 2, 16 ביולי 1954.
1 2 3  על פי "מי ומי באקו"ם" (1965) (מובא בתוך:  האזנה לשירי אפרים דרור (טרוכה), באתר זמרשת).
↑  אליהו הכהן, "נבנה ארצנו" – השיר ויוצרו, חדשות בן עזר, 327 (י"ג באדר ב' תשס"ח, 20 במרס 2008).
↑  "את התרגום התקין אפרים דרור (טרוכה) כדרכו ביד ריבונית, שכבר הקנתה לו מוניטין בתור מומחה חסר-תחרות כמעט בשטח זה" (ומוצע פירוט) (ת"י, בעולם הניגון | "פרא דיאבולו", הצופה, טורים 2–3, 22 באפריל 1948); "נוסח עברי קולע ושוטף" (אוליה זילברמן, רשימות מוזיקליות | פעולת-מוזיקה חשובה, על המשמר, טור 1, 1 ביוני 1951); "יש לציין במיוחד את תרגום השירים שנעשה בידי אפרים דרור. התרגום הוא לא רק מוסיקה אלא גם מובן בפי הזמרים. עונג הוא קריאת השירים וחבל שהתכניה אינה מכילה יותר משנים מהם." (א. פוירשטין, "זעקי ארץ אהובה" ב"הבימה", הצופה, טור 2, 15 במאי 1953); "עברית טובה שכמוה נשמעת לראשונה מעל במה בידורית מעין זו" (ר. עזריה, 'אחותי ואני' בתיאטרון המוסיקלי, מעריב, 28 בינואר 1953); "יש לציין לשבח את תרגומם העברי המוצלח של השירים בידי אפרים דרור, שמצא נוסח התואם את מהותם הסגנונית של הספיריצ'ואלס (שיסודם בתנ"ך) ואף את הביטוי הסאטירי בשביל הפזמונים. תרגומיו מצטיינים גם בדיוקם הריתמי." (משה גורלי, מוסיקה | צלילי תיאטרון, דבר, טור 2, 26 ביוני 1953); ""המתרגם אפרים דרור עשה כהרגלו עבודה מצוינת. הקומפוזיטור קבע את מיקצב התמליל של הקריין לפי תווים נתונים, המסמנים גם את ההטעמות עם העליות והירידות של המילים כרוחן. לפיכך היה צריך לנקוט בתרגום העברי התאמה ריטמית – ובזה הצליח המתרגם" (אבנר בן מיכאל, צלילים | הניצול מוורשה בקונצרט הפילהרמונית, חרות, טור 1, 18 במאי 1962); תרגום טקסט לזמרה הוא סוג מיוחד של תרגום: "זוהי עשיה מסובכת מאוד, המצריכה רגישות מוסיקלית מיוחדת. [...] איני מהססת לומר, כי מבחינת צורכי הזמרה עשה דרור עבודה ראויה לכל שבח, ומצד זה נראה לי, כי התרגום אף יצא פשוט יותר ו"קריא" יותר מן המקור." (מוסיקה | "יפתח" של הנדל בפסטיבל, דבר, טור 1, 31 ביולי 1970).
↑  הלינה דרור באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310306905171  BnF: cb11309979r (data)  ISNI: 0000 0000 6875 490X  LCCN: nr2002043929  VIAF: 97207050   WorldCat (עם VIAF): 97207050
גיטה שרובר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 באוגוסט 1917 ריגה, הרפובליקה הרוסית 
 פטירה:  11 ביוני 2004 (בגיל 86) 
 שם לידה:  גיטה בלסון
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 פרסים והוקרה:  יקיר ירושלים (1997) 
 
גיטה שרובר (8 באוגוסט 1917 - 11 ביוני 2004) הייתה נדבנית ישראלית ויקירת העיר ירושלים. באמצעות קרן גבריאל שרובר שהקימה נבנו בין היתר תיאטרון ירושלים, טיילת שרובר בירושלים ובית גבריאל על שפת הכנרת.
ביוגרפיה

גיטה בלסון נולדה בריגה שבלטביה, בתם השנייה של בטי וליאופולד בלסון. כשהייתה בת שלוש, לאחר שחרור אביה מהכלא הסובייטי, עברה המשפחה לברלין בירת גרמניה. היא ואחיה היו חברים תחילה במכבי צעיר ולאחר מכן בתנועת הנוער הציונית-סוציאליסטית "הבונים" בקבוצתו של אנצו סרני. ב-1933 חזרו הוריה לריגה, שם נרצחו כשהנאצים הגיעו לעיר בשנת 1941. אחיה, יפים, עלה לארץ ישראל וגיטה יצאה להכשרה חקלאית בדנמרק.
בשנת 1934 עלתה לארץ ישראל עם קבוצה של "הבונים" שהצטרפה לפלוגת הקיבוץ המאוחד "שער הנגב" בגדרה (לימים קיבוץ כפר סאלד), ונישאה לג'ורג' פפה (גרשון פלטי), חברהּ מהתנועה. כעבור זמן מה עבר הזוג לתל אביב. בשנת 1943 התנדבה שרובר לצבא הבריטי, הצטרפה לכוח העזר של הנשים בחיל האוויר המלכותי ושירתה בקהיר. בשנת 1945 נולד בנה היחיד גבריאל, ולאחר מכן עברה עם משפחתה לירושלים. בתקופה בין 1945 ל-1948 פעלו גיטה וג'ורג' במאבק להקמת המדינה במחלקה המדינית של הסוכנות היהודית. בשנת 1949 התגרש הזוג.
בתחילת שנות החמישים הקימה שרובר עסק פרטי. ולטר איתן, מנכ"ל משרד החוץ, שכר את שירותיה ותפקידה היה ללוות אישים חשובים בעת ביקורם בארץ. בשנת 1954 פגשה את מיילס שרובר, איל-פלדה יהודי עשיר מוונצואלה, שהגיע לביקור בישראל כמלווה מטעם משרד החוץ. שנה אחר כך, ב-1955, נישאה לו והוא אימץ את בנה גבריאל. המשפחה חיה זמן מה בקראקס ובשנת 1958 חזרה לישראל. המשפחה גרה בוילה שרובר, בשכונת טלביה בירושלים. באותן שנים הייתה פעילה עם בעלה למען הקמת תיאטרון ירושלים. לאחר מות בעלה בשנת 1976 המשיכה גיטה לנהל את וילה שרובר ולארח בה רבים מנכבדי העולם. בשנת 1988 נפטר בנה גבריאל ממחלת האיידס ומאז פעלה רבות להנצחת שמו, באמצעות קרן גבריאל שרובר. היא פיקחה על עבודות הקמת בית גבריאל שעל שפת הכנרת, שבו לפי רצונה היה אמור להיחתם הסכם השלום בין ישראל לסוריה.
בשנת 1995 החליטה קרן גבריאל שרובר להעניק את "פרס גבריאל לשלום".
בשנת 1997 הוענק לגיטה שרובר אות יקיר ירושלים. מיילס שרובר זכה בפרס בשנת 1975.
שרובר נקברה בהר המנוחות בירושלים.
הערות שוליים

↑  גברת שרובר, העולם הזה, גיליון 2463, עמודים 28–30
↑  בשנת 1995 הוענק הפרס לאליקים רובינשטיין, מי שהיה ראש משלחת ישראל לשיחות השלום עם ירדן ולד"ר פאיז א-טראונה, שהיה ראש משלחת ירדן לשיחות השלום עם ישראל. בשנת 1996 הוענק הפרס לג'ורג' שולץ, וורן כריסטופר וג'יימס בייקר, על תרומתם להסכם השלום בין ישראל לירדן וכהכרת תודה לארצות הברית. פרטים על פרס גבריאל לשלום באתר "בית גבריאל בכנרת".
מדליה שהוענקה לשרובר בשנת 1989
סלמה שטרן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 ביולי 1890 קיפנהיים, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  17 באוגוסט 1981 (בגיל 91) בזל, שווייץ 
 ענף מדעי:  היסטוריה, היסטוריה של עם ישראל 
 מקום לימודים:  בית המדרש הגבוה למדעי היהדות 
 בן או בת זוג:  אויגן טויבלר 
 
סלמה שטרן-טויבלר (נולדה ב־24 ביולי 1890, קיפנהיים, גרמניה – נפטרה 17 באוגוסט 1981, בזל) הייתה אחת ההיסטוריוניות הראשונות בגרמניה,  ומחברת יצירה בת שבעה כרכים (3,740 עמודים), "המדינה הפרוסית והיהודים."