stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בלוק-קורדס
שיטות נגינת בלוק-קורדס > Drop 2

Drop 2 היא שיטת נגינת בלוק-קורדס נוספת. שיטה זו היא אחת הנפוצות ביותר. אחד מפסנתרי הג'אז המפורסמים שהשתמשו בשיטה זו הוא ביל אוואנס. בשיטה זו, מנוגן האקורד בפוזיציה שבה הצליל העליון ביותר הוא צליל המלודיה, והצליל השני מלמעלה, מנוגן אוקטבה אחת מתחת לאקורד, כלומר- בתור צליל הטנור-באס שלו. נגינת הצליל השני מלמעלה באוקטבה מתחת, יוצרת מצלול מיוחד.
שיטות נגינת בלוק-קורדס > טכניקת גארלנד

הפסנתרן רד גרלנד, השתמש בטכניקה בה יד ימין הייתה מנגת את צלילי המלודיה באוקטבות, והדרגה החמישית שלהם (כלומר קווינטה זכה מצליל המלודיה) ביניהם, ויד שמאל הייתה מנגנת מצלולים (מאנגלית: Voicings) של ג'אז מודרני. שתי הידיים היו מנגנות ביחד, ובעוד המלודיה ביד ימין משתנה, ההצללות בשמאל נשארות אותן הצללות.
שיטות נגינת בלוק-קורדס > דוגמאות

דוגמאות לנגינת בלוק-קורדס
בנג'מין מרקלי בויר

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1823 פוטסטאון, ארצות הברית 
 פטירה:  16 באוגוסט 1887 (בגיל 64) נוריסטאוון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  פנסילבניה 
 השכלה:  אוניברסיטת פנסילבניה 
 מפלגה:   המפלגה הדמוקרטית
 
בנג'מין מרקלי בויר (באנגלית: Benjamin Markley Boyer;‏ 22 בינואר 1823 – 16 באוגוסט 1887) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר המפלגה הדמוקרטית בבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השישי של מדינת פנסילבניה.
ביוגרפיה

בויר נולד בפוטסטאון (אנ') שבפנסילבניה בשנת 1823. הוא למד תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת פנסילבניה שבפילדלפיה, וסיים שם את לימודיו בשנת 1841. לאחר סיום תוארו הראשון, החל לעבוד במשרד עורכי דין בפנסילבניה. בין השנים 1848–1850 היה סגן התובע הכללי של מחוז מונטגומרי (אנ') שבפנסילבניה.
בשנת 1864, נבחר לקונגרס ה-39 של ארצות הברית ולאחר מכן גם לקונגרס ה-40, מטעם המפלגה הדמוקרטית. בבחירות לקונגרס ה-41, שהתקיימו ב-1868, לא היה מועמד.
הוא מונה לשופט בית המשפט המחוזי במחוז מונטגומרי בשנת 1882 וכיהן בתפקיד זה עד מותו. בויר נפטר ב-1887 בנוריסטאון (אנ') שבפנסילבניה, ונקבר בבית העלמין מערב לורל היל בעיר באלה סינוויד.
הערות שוליים

1 2 3 4  The Political Graveyard: Index to Politicians: Boyd-fields to Boyland, politicalgraveyard.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקאים אמריקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 4712 3498  LCCN: no2008119413  US Congress: B000723  VIAF: 61363045   WorldCat (עם VIAF): 61363045
בנג'מין טיידי

בנג'מין אופיימי טיידי (באנגלית: Benjamin Opeyemi Teidi; נולד ב-5 במאי 1994 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירת מועדונים

טיידי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות גגרה, גוריה לנצ'חותי, אלגתי מרנאולי, אימרתי חוני ומראני מרתווילי, בהן שיחק במסגרת ליגת העל הגאורגית וליגת המשנה הגאורגית.
ב-10 ביולי 2018 חתם טיידי בלייפאיה מליגת העל הלטבית. ב-29 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–6 על ולמיירה במסגרת המחזור ה-16 בליגה לעונת 2018. בסך הכל ערך חמש הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-1 בינואר 2019 חתם טיידי בדינמו בתומי מליגת העל הגאורגית. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 101 הופעות ליגה והבקיע שבעה שערים. הוא זכה עם המועדון באליפות גאורגיה ובסופר קאפ הגאורגי.
תארים

אליפות גאורגיה (1): 2021
הסופר קאפ הגאורגי (1): 2022
בלוק 24

בלוק 24 היה בית בושת במחנה הריכוז אושוויץ I, ששימש לתגמול אסירים מועדפים.
בלוק 24
ב"בלוק 24" נאנסו נשים במהלך היום על ידי אסירים מועדפים. על פי מרבית העדויות, בשל חוקי הגזע שימשו במקום אסירות לא-יהודיות. המקום פעל בשנים 1943–1945 והוקם ביוזמת היינריך הימלר, שחשב שתגמול האסירים יביא להעלאת פריון העבודה במחנה וימנע הומוסקסואליות בקרב אסירי המחנה.
בספרו "בית הבובות", מתאר יחיאל די-נור (ק. צטניק) את סיפורה של אחות הגיבור, שאולצה לספק שירותי מין לחיילי הצבא הנאצי. על פי הספר, הנשים היו חייבות להעמיד פני נהנות - אחרת הן היו צפויות לעונש מוות.
הקמה ומטרות

בשנותיו הראשונות של מחנה אושוויץ, שימש בלוק 24 שהיה סמוך לכניסה הראשית, כמשרד הראשי של המחנה. נראה שהימלר, מפקד האס. אס, הוא שפיתח את הרעיון להקמת המוסד, כיוון שבמכתב שלו לקצין אס. אס מהיחידה הכלכלית, הוא הביע רצון לתגמל אסירים שהוא מרוצה מהם באמצעות שימוש בנשים. במכתבו כתב הימלר:
"אני רואה כהכרחי לגמול בנדיבות לאסירים שמתאמצים-במיוחד על ידי נשים בבית בושת"
קצין האס. אס העביר את הוראות המטה אל פקודיו וכך נפתח בית הבושת של אושוויץ.
לאסירים אשר הנאצים היו מרוצים מהם הוענקו תלושים בהם יכלו להשתמש כדי להיעזר בשירותי המקום. התלושים לא הוענקו לכל אסיר שעבד קשה, אלא רק לאסירים בעלי ערך מיוחד - למשל, כאלו שהנאצים יכלו להרוויח משיתוף פעולה עימם, כגון חברי מחתרת ובשום פנים ואופן לא ניתנו לאסירים יהודים. לדברי האסיר ריצ'רד דקאו, אסירים שהיו במצב גופני ירוד לא קיבלו גם הם תלושים:
"אם רציתי אישור, הייתי צריך להסתדר עם איש ה-SS. הם נתנו אישורים רק לאסירים בריאים. הם לא היו נותנים אישורים לאסירים גמורים. האסירים המיוחדים, אלו שעבדו כטבחים או ספרים של אנשי ה-SS, הם קיבלו אישורים. אני קיבלתי שני אישורים."
"רציתי להתחבק איתה כמה שיכולתי, עברו שלוש שנים וחצי מאז שנאסרתי. שלוש שנים וחצי בלי אישה"
חיי האסירות

נראה שהאסירות אשר עבודתן הייתה בבית הבושת חיו חיים טובים יחסית לחיי אסירים אחרים במחנה. הן קיבלו תזונה טובה יותר וגישה למוצרי מותרות.
כל כניסה להריון או חולי (למשל, מחלת מין) העמידה אותן בסכנה מיידית, כיוון שנשים אשר קרה להן אחד מהשניים לא נראו עוד.
"בית זונות ששימש בעיקר אסירים פוליטיים גרמנים ופולנים תמורת תשלום של מארק אחד – תור היה מסתדר ברחוב לפני בלוק 24 שם סידרו בקומה ראשונה עשרים חדרים למטרה זאת – כל בחורה קיבלה לקוחות חמש פעמים אחרי מִפקד הערב – כל סיבוב בן עשרים דקות"
על פי חוקי הגזע הנאצים נאסרו מכל וכל יחסי מין בין "ארים" לבין יהודים. כך שאסירים יהודים מעולם לא קיבלו תלושים למקום. לכן הדעה הרווחת היא כי אסירות יהודיות לא נלקחו לבית הבושת. אם כי קיימות גם עדויות על יחסים אסורים בין חיילי אס. אס גרמנים ליהודים.
ראו גם

בלוק 10
בלוק 11
הערות שוליים

↑  Auschwitz:Inside the Nazi State, אתר Public Broadcasting Service‏ (PBS)
1 2 3  מינהל האסירים באושוויץ, דנוטה צ'ך
↑  ספר זה יצא לאור בתחילת שנות החמישים של המאה העשרים, זכה להצלחה רבה ותורגם ליותר משלושים שפות
↑  Corruption, אתר PBS
1 2  Liz Marcs,‏ ‏..."When Living History Becomes "Just History, ה-5 במאי 2008
↑  Block 24 at Auschwitz — the brothel, ‏ Scrapbookpages Blog‏, ה-13 בפברואר 2011
↑  נעמה שיק, ד"ר להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב ויד ושם, אשר ביצעה מחקר על ניצול מיני של נשים במחנה אושוויץ-בירקנאו, ומצוטטת ברבות מהידיעות הישראליות בנושא, כגון: דליה קרפל, אכן תמונות קשות, באתר הארץ, 4 ביולי 2007
↑  מיכאל פאר, לפרום את מסך השתיקה
בהירות אדינגטון

בהירות אדינגטון, הידועה גם בשם גבול אדינגטון, היא שיא הבהירות שגוף שמיימי כמו כוכב יכול להשיג בשיווי המשקל בין לחץ קרינה שהוא פולט החוצה וכח הכבידה של משקלו הדוחף פנימה. שיווי משקל זה נקרא שיווי משקל הידרוסטטי. כאשר כוכב עובר את בהירות אדינגטון הוא ייצר רוח שמש חזקה ביותר מהשכבות החיצוניות שלו ועלול להתפרק. כיוון שלרוב הכוכבים המסיביים בהירות פחותה בהרבה מבהירות אדינגטון הם מייצרים רוח שמש בתהליך הרבה פחות עוצמתי. ההסבר של בהירות אדינגטון נוצר כדי להסביר את הבהירויות העצומות בתהליכים כמו ספיחה של חור שחור וקוואזרים. על פי החישובים המעודכנים, גבול אדינגטון יבוא לידי ביטוי בכוכבים בעלי מסה של 150 מסות שמש ויותר כמו למשל הכוכב המסיבי ביותר שנצפה עד כה (2014), R136a1 שמסתו 265 מסות שמש.
התהליך קרוי על שמו של סר ארתור אדינגטון. תחילה לקח אדינגטון בחישוביו רק את תנועת האלקטרון בחשבו את גבול אדינגטון, מה שקרוי היום גבול אדינגטון קלאסי. חישובים מעודכנים בני ימינו לוקחים בחשבון גם תהליכי קרינה נוספים.
ניר שביב הראה שגבול אדינגטון אינו גבול עליון כפי שחשבו. דהיינו, גופים שונים יכולים להאיר בעצמת הארה גבוהה יותר ללא שהם יתפרקו כתוצאה מלחץ הקרינה. זאת מפני שגופים המאירים בעצמה גבוהה מפתחים אי-יציבויות המורידות את האטימות הממוצעת של החומר. בכך הסביר שביב כיצד יכול הכוכב אטא קארינה להאיר פי כחמישה יותר מאשר גבול אדינגטון, או כיצד נובות יכולות להאיר בעצמה גבוהה כל כך.
הערות שוליים

↑  Shaviv, N. J. The theory of steady-state super-Eddington winds and its application to novae. Mon. Not. Roy. Astr. Soc. 2001;326:126–146.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בלדור

| בלדור |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: אלתיים
סוג:: Semecarpus
מין:: בלדור
שם מדעי
 Semecarpus anacardium ‏הבן, 1782

בלדור מיובש Semecarpus anacardium
בלדור (נקרא גם בלזור או פלדור; שם מדעי: Semecarpus anacardium) הוא צמח רפואי הנודע בעיקר בסגולותיו כמחזק זיכרון, שימוש בצמח זה נעשה בעיקר ברפואת ימי הביניים. מקורו בהודו בהרי ההימלאיה.
ישנם כמה השערות בדבר זיהוי הצמח, ממקורות שונים עולה שצמח זה רעיל ומסוכן לבריאות.
בספרות התורנית נפוצה האימרה ”הדור הדור ואל תצטרך לבלדור” כלומר עדיף לחזור על הלימוד ולא להזדקק לצמח מסוכן זה.
רקע

על פי תיאורית ארבע הליחות, כח הזיכרון נפגע כתוצאה מקרירות במוח, וכדי לשפרו יש לאכול מאכלים הגורמים לחום, רופאים רבים הציעו שימוש בצמח זה כמרפא ומחזק זיכרון.
שימוש בצמח כתרופה, נזכר לראשונה במאה השישית בכתבי אלכסנדר מטרלאס(אנ'). הרופא הערבי חנין אבן יצחק(אנ') יחס תרופה זו לקלאודיוס גלנוס, עמנואל לעף ייחס את גילוי הצמח לשלמה המלך.
הצמח מובא במאה השביעית על ידי הרופא היווני פאול מאגינה(אנ'), ובספרות הרפואה האיסלאמית על ידי הרופאים אבן-מסואיה(אנ') (980), אבן-סאהל(אנ') (869), אל-ראזי, אבן אלגזאר(אנ') (980), ואבן סינא (1037).
בספרות היהודית הצמח הובא לראשונה בספרו של אסף הרופא (כתרופה לכאב לב), וכסגולה לזכירה בספרים של ר' משה נרבוני, מאיר אבן אלדבי (נכד הרא"ש), יהודה אריה ממודנה ועוד. הרב חיים ויטל מביא מרשם "לפתיחת לב", הנקרא 'בלדור קטן'. כמו כן הרב דוד די סילוה מביא מתכון מפורט איך מכינים בלדור.
רקע > שימוש

שימוש בבדלדור כרוך בסכנה שכן צמח זה רעיל, ההיסטוריון הפרסי אחמד אל-בלאד'רי מת כתוצאה מאכילת צמח זה, ומכאן נובע כינויו "אל-בלאדרי".

שימוש בצמח זה מובא גם בזוהר חדש שם מסופר שהתנא חזקיה מצא אנשים שבמשך כל השבוע מתבודדים במערות ועוסקים בתורה, לשאלתו ממה הם מתפרנסים אמרו לו:
(תרגום:) אָנוּ מָצָאנוּ בַּמִּדְבָּר עֵצִים שֶׁמַּצְמִיחִים בָּאלוּד, וְאָנוּ אוֹכְלִים אוֹתָם. כְּשֶׁמְּאִירָה לָנוּ הַשְּׁמוּעָה, מֵרֹב שִׂמְחָה מִשְׁתַּמְּטִים מֵעִמָּנוּ, וּמְבַשְּׁלִים אוֹתָם וְאוֹכְלִים, וְאוֹתוֹ הַיּוֹם נֶחְשָׁב לָנוּ שֶׁהוּא כִּי טוֹב
.
האגדה מספרת על הרמב"ם שהיה קשה הבנה ובזכות אכילת בלדור זכה לחכמה:
מעשה בר' משה בן מימון שהיה יותר מעשרים שנה שלא למד אפילו אות אחת והיה משמש בבית אחד פעם אחת היה לו לאדונו לילך חוץ לעיר, אמר לו משה אל תאכל מזה והראה לו הכלים שהיה בהם בלז"ר ולא הניח ואכל ונתפקח עד מאד ולא עוד אלא שידע י"ח מעלות שהתורה נקנית בהם.
לפי הרב חיים ויטאל חכמי צרפת נהגו לתת לתלמידיהם כל בוקר 'בלדור'. ר' יוסף מולכו העיד על אחד שאכל את צמח מבלאדור. בנוסף אכילת הצמח יוחסה לרבנים שונים מהם, החיד"א הרב חיים סתהון והרב יעקב קצין. גם בקרב יהודי תימן קיימת מסורת עממית לצמח זה, בעיקר השתמשו בצמח זה בתוספת דבש לתלמידים קשי הבנה.
רקע > הפתגם

הפתגם הידוע "חזור חזור ואל תצטרך לבלדור" הופיע לראשונה בספר הפליאה בנוסח שונה מעט: "חזור חזור יפה מבלאזור". טוביה הרופא ייחס בטעות אמרה זו לחז"ל. הפתגם מובא גם בפירושו לאבות של הרב יצחק אברבנאל, ובספרים נוספים. הנוסח הרווח שבידנו הוא הנוסח שכתב ר' יהודה אריה ממודינה "הדור הדור ואל תצטרך לבלדור".
זיהוי > אנאקרדי

רבים זיהו אותו עם אגוז משפחת האלתיים הדומה במקצת לאגוז הקשיו, הפרי הנקרא בערבית אנאקרדי (anacardia Semecarpus anacardium) בהם הרופא הערבי אבן-סינא, טוביה הרופא, הרב חיים ויטאל, ספר הברית, הרב ישראל ליפשיץ, ועמנואל לעף. הערוך המאירי ובספר צרי הגוף ואליעזר בן-יהודה
מאיר בניהו מציין שכך גם מסורת בידי חכמי ספרד שפרי זה הוא החלתית המבוארת במשנה.
זיהוי > חלתית

רש"י פירש את המילה חלתית- לזרא, כלומר צמח הבלאדור, הרא"ש ורבינו ירוחם כתבו במפורש שחלתית הוא הבלאזור. הפרי חדש סבור שדרך השימוש בו לזכירה על ידי האכלת תרנגולת חלתית, ובני אדם אוכלים את התרנגולת.
זיהוי > קפה

הרב יעקב צהלון מזהה את הבלדור עם פולי הקפה,
המלבי"ם דחה פירוש זה, שהרי הקפה אינו חריף.
לקריאה נוספת

מאיר בניהו "על הבלאדור היפה לזיכרון" סיני כרך לו, עמודים סז-ע.
חריט בוס (Gerrit Bos)  בלדור, סם פופולרי לזיכרון מימי הביניים
הרב אליעזר יהודה בראדט, ירושתנו כרך ה' עמודים שנב.
הערות שוליים

↑  בלדור באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  כך נקרא הצמח ביבשת אירופה
↑  בספרו צמחי היהודים, עמודים 202-204
↑  הקאנון הגדול, שמרקחת הבלדור הוא מהדברים היותר חזקים לחזק השכל ולהקנות השמירה והזכרנות, (קאנון, ג,א). ועי' גם במאמר הרביעי, פרק יז. הספר באתר היברובוקס. דברי אבן סינא בהקשר זה צוטטו על ידי הר"י עמדין אגרת בקורת, עמודים 42,47
↑  חיבור "אורח חיים" בכתב יד
↑  שבילי אמונה דף לו עמוד ב
↑  לב האריה, דף ו עמוד א'
↑  בנו של הפוסק הנודע חזקיה די סילוה
↑  טו, ב
↑  [Jahrbücher für Jüdische Geschichte und Literatur [N. Brüll, Frankfurt am Main, כרך ט עמוד 44,45]
↑  בכדי לפתוח את הלב. רפואה מעשית לר' חיים ויטאל, ירושלים תשס"ז עמוד 262
↑  שולחן גבוה יוד נא, ו
↑  הרב מאיר מזוז, אור תורה תשרי תשנ"א עמוד י'
↑  אהרון בן דוד, בית האבן, תשס"ח. עמוד 515
↑  דף יז, עמוד א
↑  כך כתב: "אנקרדינו, באלידאר והוא המוזכר בגמ' חזור חזור ואל תצטרך לבלדור"
↑  מגדל עוז, יעקב עמדין, חלון צורי סוף אות עה. הרב ישראל ליפשיץ תפארת ישראל.
↑  לב האריה, א, א
↑  Gerrit Bos ,baladhur (MARKING-NUT) : a popular MEDIEVAL DRUG FOR STRENGTHENING MEMORY
↑  הקאנון הגדול, המאמר הרביעי, פרק יז, באתר אוצר החכמה
↑  מעשה טוביה קרקא תרסח, דף קלג ב.
↑  הערוך השלם, וינה תרפו עמוד 421
↑  בית הבחירה, הוריות יג, ב
↑  לר' נתן בן יואל פקלירה, תל אביב תשס"ד עמוד 163
↑  מלון הלשון העברית ירושלים תש"מ. חלק א' עמוד 545.
↑  משנה, מסכת שבת, פרק כ', משנה ג'
↑  "מלעיטין תרנגולת הבלאדור מפני שמועיל לזכירה לאכול התרנגולת" בספר תבואות שור דוחה את דבריו של הפרי חדש, משום שבדרך זו התרנגולת נעשית טריפה.
↑  "חלתית הוא מין זרע א' המחמם אהגוף האוכלים אותו בערי ישמאלים קורין לו קאוי". אוצר החיים  ו: – הספר הרפואי הראשון בעברית. מובא גם ב ז. עמר, שמירת הבריאות להרמבם, עמוד 70
↑  העתיקו את דבריו הרב יונה לנדסופר בספר כנפי יונה יורה דעה סימן נא
↑  עלים לתרופה סימן כא
חלתית
פולי קפה
בג"ץ לך תצטיין

בג"ץ 606/93 קידום יזמות ומו"לות נגד רשות השידור ואחרים שניתן בחודש ינואר 1994, המוכר בשם בג"ץ לך תצטיין, היא עתירה שהוגשה לבג"ץ על ידי חברת קידום כנגד החלטה לפסול את תשדיר הפרסום שהשתמש במשחק מילים המרמז על גידוף שגור. בית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ קבע כי הביטוי המסחרי נכלל בזכות לחופש הביטוי המהווה תנאי הכרחי לקיום הליך דמוקרטי ולשמירת זכויות יסוד. חשיבותו של בג"ץ זה בהיותו תקדים להרחבת ההגנה של חופש הביטוי גם על דעות מרגיזות ואף פוגעות בתשדירי פרסומת, באמצעות הרדיו והטלוויזיה.
רקע > חברת קידום

חברת "קידום" עוסקת בהכשרת תלמידים לבחינות בגרות ולבחינות פסיכומטריות הדרושות לקבלה למוסדות להשכלה גבוהה. במודעת הפרסום של החברה בעיתונים ובשלטי חוצות, וגם בספרים שהוציאה לאור מופיעות המילים "קידום: לך תצטיין", כסיסמה להפצת מסר הצטיינות. המילים המשמשות את הסיסמה מזכירות את הביטוי "לך תזדיין", גידוף השגור על לשונם של בני נוער ומבוגרים.
רקע > חופש הביטוי

חופש הביטוי נקבע כזכות יסוד עילאית במשפט החוקתי בישראל, אף על פי שאינו מופיע בחקיקה. חופש הביטוי הוא "זכות שלילית", המחייבת את המדינה להימנע מלהגביל את חופש הביטוי של הפרט. חופש הביטוי אינו מוחלט: חופש הביטוי מוגבל כאשר הוא מתנגש בזכויות אחרות ואינטרסים אחרים. התנגשות חופש הביטוי בזכויות אחרות כגון זכות לפרטיות ולכבוד, נקראת התנגשות אופקית. התנגשות בין חופש הביטוי לאינטרסים, כמו אינטרס הציבור, נקראת התנגשות אנכית, למשל התנגשות בין חופש הביטוי לבין ביטחון הציבור. לחופש הביטוי בנושאים פוליטיים ניתנת הגנה מאוד רחבה, מאחר שהוא מגשים את זכות האזרחים להשפיע על מהלך חייהם, בעוד חופש הביטוי המסחרי מגשים אינטרסים מסחריים מסוג של קניין, שלהם מקום משני בערכי היסוד של השיטה הדמוקרטית.
הדיון המשפטי > טענות העותרת

העותרת, חברת קידום, טענה כי חופש הביטוי וחופש העיסוק חלים גם על תשדירי פרסומת ורשות השידור התעלמה מעקרונות יסוד אלה. לדעת העותרת הסיסמה "לך תצטיין" מעבירה לצעירים את מסר ההצטיינות באסוציאציה הומוריסטית, אין בה פגיעה ב"טעם הטוב" המצדיקה פסילה של הסיסמה ולכן החלטת רשות השידור חורגת מתחום הסבירות.
הדיון המשפטי > טענות המשיבים

מנהל הרדיו פסל לשידור את המילים "לך תצטיין", בהסתמכו על סעיף 6 לתקנון שידורי הפרסומת שהוצא על ידי רשות השידור המסמיך אותו לפסול תשדיר שאינו עומד באמת מידה של "טעם טוב". לפי התקנון אפשר לפסול תשדירי פרסום שאינם עומדים בקריטוריונים שנקבעו בו, ואין להתערב בשיקול הדעת, כל עוד הוא בתנאי הסבירות. התקנון, המהווה בסיס להתקשרות החוזית בין רשות השידור למפרסמים, מגביל את הפרסום לתשדירים ב"טעם הטוב", והסיסמה "לך תצטיין" מעוררת קונוטציה לקללה הגסה "לך תזדיין", ולפיכך נפסל. המאזינים הם "קהל שבוי" שאינו יכול להימנע משמיעת פרסומות המשודרות בצמידות לתוכניות פסקי ד, גם כאשר הפרסומת וולגרית ואינה נעימה לאוזן.
המבחנים להגבלת חופש הביטוי כפי שנקבעו בפסיקה, אינם חלים על פרסומת מסחרית מאחר שתחולתו של חופש הביטוי על פרסומת מסחרית היא מזערית.
תשדיר פרסום נבדל משידורי יצירות בעלות תוכן מיני. יצירות אלה מוגנות על ידי חופש הביטוי והיצירה של האמנים, ורק קהל מעוניין מאזין להן.
פסק הדין > דעת הרוב

השופטת דליה דורנר קובעת כי רשות השידור לא נתנה דעתה לזכות חופש הביטוי של חברת קידום, ולא עשתה איזון בין הזכות לחופש הביטוי לבין פגיעה ברגשות המאזינים.
השופטת מפרטת את התנאים לפגיעה בחופש הביטוי שיש לו מעמד של "זכות עילאית", בהתנגשות בין זכויות מתחרות: הסמכה מפורשת של המחוקק הראשי; ההסתברות כי הערך המתנגש בחופש הביטוי ייפגע כתוצאה מהפעלת חופש הביטוי מגיעה, למצער, לדרגה של ודאות קרובה או, לעיתים, אפשרות סבירה; הפגיעה בערך המתנגש היא קשה וממשית.
חופש הביטוי הוא תנאי הכרחי לקיומו של ההליך הדמוקרטי ולשמירתן של זכויות היסוד האחרות, וחשיבותו היא בהבעת דעות, אף אם הן מרגיזות ופוגעות.
פרסומת היא ביטוי מסחרי וחלק אינטגרלי מחופש הביטוי, הביטוי המסחרי הוא ממרכיבי המסחר החופשי המאפיין משטר דמוקרטי.
תשדיר פרסום שאינו פוגע בוודאות קרובה ברגשות הציבור, וכשעוצמתו אינה ממשית, אין הצדקה לפסילתו.
"טוב הטעם" משקף הסכמה כללית ואין להביא בחשבון רגשות של מיעוט או רגשות של מיעוט קיצוני. מאחר שלדעת דורנר אין "בתשתית העובדתית יסוד אובייקטיבי לפגיעה קשה ברגשות", היא מקבלת את העתירה.
השופט גבריאל בך מצטרף לדעת השופטת דורנר שיש להתערב בשיקול הדעת של רשות השידור מאחר שאינו מוצא סיבה סבירה לפסילת תשדיר הפרסום המגביל את חופש הביטוי הבסיסי של חברת קידום. באשר להחלת מבחן לבדיקת הוודאות סבור השופט בך שיש להתייחס אף בעת המיעוט וברגשותיו, אבל לא במקרה זה, בו נעשה שימוש בגימיק פרסומי, אשר אצל רוב המאזינים יעלה חיוך קל.
פסק הדין > דעת מיעוט

השופט מישאל חשין קובע שאין מקום להתערב בהחלטתו של מנהל הרדיו לפסול את תשדיר הפרסום. על רשות השידור מוטלות חובות על פי חוק, ולפיהן יש להגן על המאזינים שהם כשבויים בידי הרדיו, מפני פרסומת מסחרית הפוגעת בטעם הטוב. קללות וביטויים וולגריים כמו "לך תצטיין" יוצרים זילות ואינם ראויים להגנה.
לדעתו, המילים "לך תצטיין" אינן ראויות להגנה של חופש הביטוי, והעיסוק בהן פעוט וקל ערך הגוזל מזמנו של בית המשפט.
השלכות פסק הדין

החלטת בג"ץ בפרשת קידום על מעמדו העדיף של הביטוי המסחרי שימשה בסיס להחלטות בעתירות נוספות כנגד פסילת תשדירי פרסום שכבר לא היה בהם קונוטציה וולגרית, אלא עברו לניבול פה גס, ובהמשך גם רימוזים מיניים.
בנימוקים לפסילת תשדיר הפרסום "לא כל תאילנדית חמה ומוכנה תוך ארבע דקות" טענה הרשות השנייה, בהסתמך על כלל 3 לכללי הרשות, שמילים אלו פוגעים ברגשות הציבור, בטעם הטוב ובכבוד האישה. פסק הדין בעתירה הגישה חברת נטו ניתן על ידי נשיא בית המשפט העליון אהרון ברק, בהסכמת חבריו להרכב. גם בעניין זה, קבע בג"ץ כי רק בנסיבות של פגיעה חמורה ומשמעותית ברגשות ניתן יהיה לפגוע ביטוי המסחרי, עם זאת הגבלה על הביטוי המסחרי חיבת להיות "מידתית", כלומר ברמה פחותה, כדי להסיר את הפגם שבפרסום. בג"ץ מצא כי המילים "לא כל תאילנדית חמה ומוכנה בתוך ארבע דקות", בהקשר בו הן מופיעות בפרסומת, הן היתוליות. בג"ץ לא מצא פגיעה בטעם הטוב במידה המצדיקה את פסילת הפרסומת וגם לא פגיעה ברגשות הציבור. אף על פי שהרשות החליטה לפסול את התשדיר אחרי ששודר למעלה מחמישים פעם, לא הוצגו נתונים להצדקת ההחלטה. לדעת בג"ץ התעקשות הרשות לבטל דווקא פרסומת זו היא קיצונית ופוגעת בחופש הביטוי של חברת נטו העותרת.
החלטת זו של בג"ץ שימשה בסיס לתביעת נזיקין בגין התרשלות נגד הרשות השנייה, במסגרתה תבעה חברת נטו פיצוי כספי עבור הפסדים שנגרמו לה. בית משפט השלום קיבל את התביעה אך ערעור לבית המשפט המחוזי התקבל בדעת רוב. נקבע בדעת רוב כי הרשות פעלה באופן תקין בהחלטתה הערכית בפסילת הפרסומת, ודחה את טענת הרשלנות.
הצדדים עתרו לבית המשפט העליון שדחה את בקשת חברת נטו לערעור נוסף ב"גלגול שלישי" וסמך ידו על החלטת בית המשפט המחוזי.
להכרעה בעניין תביעה נזיקית כנגד החלטת רשות השידור יש חשיבות רבה: מצד אחד חוזר וקובע בית המשפט העליון כי לחופש הביטוי המסחרי יש הגנה אותה אפשר להגביל רק בהתקיים ודאות קרובה לפגיעה חמורה באינטרסים ציבוריים, ובמובן זה יש זהות בין חופש הביטוי המסחרי לחופש הביטוי הפוליטי.
מאידך, הקביעה כי הפעלת סמכותה של הרשות בפסילת פרסומות איננה גוררת עמה אחריות נזיקית גם במקרה שבו בדיעבד נפסלה ההחלטה על ידי בג"ץ, מעודדת את הרשות השנייה להמשיך ולקבל החלטות באופן ענייני, ללא חשש מתביעות נזיקין, ותורמת לעבודה שוטפת של הרשות השנייה, אשר בוחנת כמות גדולה של תשדירי פרסומת מטעם גופים חזקים במשק המפרסמים בערוצים המסחריים. הפסיקה גם מהווה תקדים לפעולתם של רשויות ציבוריות אחרות.
ראו גם

חופש הביטוי
מסע פרסום
לקריאה נוספת

יפה זילברשץ, על חופש הביטוי המסחרי, משפט וממשל ג, 509-539, תשנ״ו
אהרן ברק "חופש הביטוי ומגבלותיו" הפרקליט מ 5, 7 (1991)
הערות שוליים

↑  בג"ץ 73/53 חברת קול העם נ' שר הפנים, פ"ד ז(2), 871 (1953).
↑  בג"ץ 118/95 מאיו סימון פרסום שיווק ויחסי ציבור בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, פ"ד מט(5)751, (1996)
↑  בג"ץ 4644/00 יפאורה תבורי בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, פ"ד נד(4) 178, (2000)
↑  בג"ץ 226/04 נטו מ.ע סחר מזון בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, פ"ד(4) 518, (2004).
↑  ע"א 25436-04-13 הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ואח' נ' נטו מ.ע. סחר מזון בע"מ ואח', מיום 30 באוקטובר 013
↑  רע"א 8286/13 נטו מ.ע סחר מזון בע"מ נ' הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (25 בדצמבר 2013).
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2007

| --- | --- |

 מארחת:  הולנד הולנד
 תקופת התחרות:  10 ביוני 2007 – 23 ביוני 2007 (14 ימים)
 מספר משתתפות:  8
 הזוכה:   הולנד
 מספר משחקים:  16
 מספר שערים:  34 (2.13 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  192,186 (12,012 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  הולנד מייסיאו ריכטרס
 השחקן המצטיין:  הולנד רויסטון דרנטה
 → פורטוגל 2006שוודיה 2009 ←
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 2007, היא המהדורה ה-16 של אליפות אירופה לנבחרות צעירות שמארגנת אופ"א. הטורניר נערך בהולנד בין ה-10 ל-23 ביוני 2007. בטורניר זה רשמה נבחרת ישראל הצעירה את הופעת הבכורה שלה בטורניר.
לראשונה בהיסטוריה, נקבעה המארחת עוד בטרם שלב המוקדמות לטורניר, והולנד שזכתה באירוח ב-15 בדצמבר 2005, קיבלה כרטיס חופשי לטורניר הגמר. כמו כן, בפעם הראשונה נערך הטורניר בשנה אי זוגית, וזאת על מנת להפרידו מטורנירי המונדיאל ואליפויות אירופה לנבחרות בוגרות שנערכות בשנים זוגיות.
הטורניר שימש כשלב המוקדמות האירופי לאולימפיאדת בייג'ינג 2008, כשארבע המעפילות לשלב חצי הגמר זכו בכרטיס לטורניר האולימפי. מאחר שנבחרת אנגליה אינה נבחרת אולימפית, נערך משחק פלייאוף בין הנבחרות שסיימו במקום השלישי בשלב הבתים, איטליה ופורטוגל.
בשלב חצי הגמר נקבע שיא אופ"א למספר בעיטות בדו-קרב בעיטות עונשין. הולנד ואנגליה סיימו את משחקן בשוויון 1-1 לאחר הארכה, ובדו-קרב הפנדלים נבעטו 32 בעיטות, 16 לכל קבוצה, עד שהושגה הכרעה והולנד העפילה לגמר. בשלב הגמר ניצחה הולנד 4-1 את סרביה, וזכתה בפעם השנייה בתולדותיה באליפות אירופה לנבחרות צעירות.
מוקדמות

על מנת להשלים את המעבר משנים זוגיות לאי זוגיות, נערך טורניר הגמר שנה בלבד לאחר הטורניר הקודם. לצורך כך, קוצר שלב המוקדמות משנתיים לשנה, ונוסף לו שלב מוקדם על מנת לסנן את הנבחרות החלשות יותר בטורניר.
נבחרת ישראל סיימה את שלב הבתים עם המקום הראשון בבית 13, מעל ויילס וטורקיה, ובשלב הפלייאוף גברה על צרפת בסיכום שני משחקים והעפילה לטורניר הגמר.
מוקדמות > סיבוב מקדים

| נבחרת א' | תוצאות | נבחרת ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אסטוניה | 7-1 | ויילס | 2-0 | 5-1 |
| מלטה | 4-2 | גיאורגיה | 2-1 | 2-1 |
| סן מרינו | 4-3 | ארמניה | 0-3 | 4-0 |
| ליכטנשטיין | 8-1 | צפון אירלנד | 4-1 | 4-0 |
| קזחסטן | 1-0 | מולדובה | 0-0 | 1-0 |
| לוקסמבורג | 5-0 | מקדוניה | 3-0 | 2-0 |
| אנדורה | 2-0 | איסלנד | 0-0 | 2-0 |
| אזרבייג'ן | 5-1 | אירלנד | 2-1 | 2-0 |
מוקדמות > שלב בתי המוקדמות > בית 1

| נבחרת | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בוסניה והרצגובניה | 2 | 1 | 1 | 0 | 4 | 3 | 1+ | 4 |
| ארמניה | 2 | 1 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0 | 3 |
| נורווגיה | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1- | 1 |
מוקדמות > שלב בתי המוקדמות > בית 2

| נבחרת | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד | 2 | 2 | 0 | 0 | 7 | 2 | 5+ | 6 |
| סלובקיה | 2 | 0 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2- | 1 |
| אלבניה | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 3 | 3- | 1 |
מוקדמות > שלב בתי המוקדמות > בית 3

| נבחרת | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סרביה | 2 | 2 | 0 | 0 | 5 | 1 | 4+ | 6 |
| ליטא | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1- | 3 |
| גיאורגיה | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 3- | 0 |
מוקדמות > שלב בתי המוקדמות > בית 4

| נבחרת | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בלגיה | 2 | 2 | 0 | 0 | 3 | 1 | 2+ | 6 |
| אירלנד | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1+ | 3 |
| יוון | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 3- | 0 |