טיפול בפגיעה מינית
הערות שוליים

↑  זליגמן, צ, סולומון, ז, הסוד ושברו: סוגיות בגילוי עריות, הקיבוץ המאוחד, 2004
1 2 3 4  דפנה-תקוע, ש. לייבוביץ-דיאמנט, ה. ופדואה, א., פגיעה מינית והשלכותייה במערכת הבריאות, הנזקים הסמויים מן העין: השלכות כלכליות ובריאותיות של פגיעה מינית. איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית, 2017
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  הרמן, ג.ל., טראומה והחלמה, תל אביב: עם עובד, 1994
↑  ינאי, א., העלות הכלכלית: מחירה של פגיעה מינית, הנזקים הסמויים מן העין: השלכות כלכליות ובריאותיות של פגיעה מינית, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית, 2017
1 2 3  דייוויס, ג'.מ ופרולי, מ. ג. (1991, 2013). תהליכים דיסוציאטיביים ותבניות העברה-העברה נגדית בנפגעות בוגרות שעברו התעללות מינית בילדות. בתוך: סטיבן מ. וארון, ל. (עורכים). פסיכואנליזה התייחסותית : צמיחתה של מסורת. תל אביב: תולעת ספרים, 327-366.
↑  בנג'מין, ג'. (2005). כבלי האהבה : פסיכואנליזה, פמיניזם ובעיית השליטה. אור יהודה: דביר.
↑  בנג'מין, ג'. (1990, 2013) הכרה והרס: מתווה של אינטרסובייקטיביות. בתוך: סטיבן מ. וארון, ל. (עורכים). פסיכואנליזה התייחסותית : צמיחתה של מסורת. תל אביב: תולעת ספרים, 228-261.
1 2  זיו, א. (2004). מאובייקט לסובייקט – טיפול פמיניסטי בנשים שנפגעו מהתעללות מינית במשפחה. בתוך: זליגמן, ז.; סולומון, ז. (עורכות): "הסוד ושברו: סוגיות בגילוי עריות". תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 257-277.
↑  Roth, S., Dye, E., & Lebowitz, L. (1988). Group therapy for sexual-assault victim. Psychotherapy: Theory, Research, Practice, Training, 25(1), 82–93. https://doi.org/10.1037/h0085326
↑  Yassen, J., & Glass, L. (1984). Sexual assault survivors groups: A feminist practice perspective. Social Work (United States), 29(3), 252–257. https://doi.org/10.1093/sw/29.3.252
1 2  שני-אדום, ע. (2004). מ"ברווזון מכוער" ללהקת ברבורים: טיפול קבוצתי בנפגעות גילוי עריות. בתוך: זליגמן, ז.; סולומון, ז. (עורכות): הסוד ושברו: סוגיות בגילוי עריות. תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 302-333.
↑  Foa, E. G., Keane, T. M., & Friedman, M. J., (eds.) (2000). Effective treatments for PTSD: practice guidelines from the international society for traumatic stress studies. New York: Guilford.
↑  חממה, ל. (2010). טיפול בגישה התנהגותית-קוגניטיבית-קונסטרוקטיבית בילדה שעבר פגיעה מינית: תיאור מקרה. חברה ורווחה: רבעון לעבודה סוציאלית,30, (3-4): 521–538.
1 2  מרום, צ. (2011). טיפול קוגניטיבי-התנהגותי במבוגרים: עקרונות טיפוליים. דיונון.
↑  פואה, ע. נקש, נ. האמברי, א. ורוטבאום, ב. (2014). טיפול בהפרעה פוסט טראומטית באמצעות חשיפה ממושכת (PE) : עיבוד רגשי של חוויות טראומטיות. הוצאת דיונון.
1 2  Van der Kolk, B. A.,(2002), Beyond the somatic experience & subcortical imprints in the treatment of trauma, in Shapiro, F., (Ed), EMDR as an integrative psychotherapy approach: experts of diverse orientations explore the paradigm prism. Washington, DC, US : American psychological association
↑  Roman, L.A., Lindsay, J.K., Moore, J.S., Shoemaker, A.L., (1999), Community health workers: examining the helper therapy principle., public health nursing, vol. 16 (2),87-95.
↑  Solomon, Z. ,Dekel, S., Ein-Dor, T., (2012), Psttraumatic growth & posttraumatic distress: Alongtitudal study., Psychological trauma: theory, research. Practice & policy, vol. 4 (1),94-101.
↑  Hamer, M., & Karageorghis, C. I. (2007). Psychobiological mechanisms of exercise dependence. Sports medicine, 37(6), 477-484.
↑  Henley, R., (2005), Helping children overcome disastertrauma through postemergency psychosocial sports programs: a working paper. Biel/Bienne : SAD; Swiss academy for development
↑  פדואה, א. (2004). הגוף מדבר: נושאים בטיפול רפואי בשורדות בוגרות של התעללות מינית בילדות. בתוך: זליגמן, ז.; סולומון, ז. (עורכות): הסוד ושברו: סוגיות בגילוי עריות. תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 483-497.
↑  גור, ע. (2015). גוף זר: הפרעות אכילה, פגיעות מיניות בילדות וטיפול מותאם. הקיבוץ המאוחד.
↑  ליווי בהליך הפלילי, באתר איגוד ומרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית
↑  סיוע משפטי-סיוע משפטי לנפגעות ונפגעי עבירות מין, באתר GOV.IL
↑  הוראת נוהל של נשיאת בית המשפט העליון, ‏20 בינואר 2021
↑  איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית בישראל (2020). צל מגפה: השלכות משבר הקורונה על נפגעות ונפגעי אלימות מינית. ישראל. איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית.
↑  קליין, ל. (2016). "מעשה בשמיכת טלאים" : על התפתחותן של עבירות המין בישראל התבוננות רטרוספקטיבית. בתוך: בדלתיים סגורות; פגיעה מינית וההליך הפלילי, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית. 49-55.
1 2  שהם, א. (2016). בין פגיעה לפסיקה – על העדות של נפגעות ותקיפה מינית בבית המשפט. בתוך: "בדלתיים סגורות;" פגיעה מינית וההליך הפלילי, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית. 28-30.
1 2  שבאר-שפירא, ד. (2007). המרחב הפרטי, המרחב הטיפולי והמרחב המשפטי - הדיאלוג הבלתי פתור. בתוך: חוק וצדק: נפגעות ונפגעי תקיפה מינית ומערכת אכיפת החוק. איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית. 55-58.