stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם פריד
סגנונו

פריד נחשב ומכונה בעיני רבים כ"ענק הזמר החסידי", כמו מרדכי בן-דוד אך פריד מוכר מאוד גם בחלק מהציבור החילוני והרבה פעמים במהלך הקריירה יצא מתוך הז'אנר החסידי וכיכב עם שירים ישראלים לעומת מרדכי בן דוד שמוכר רק במגזרים הדתיים.
פריד הוא אחד הבולטים בתחום הזמר החסידי. שיריו מבוצעים על פי רוב בעברית בהגייה אשכנזית. המוזיקה המלווה את השירים היא על פי רוב מוזיקה חסידית מודרנית הנשענת על בסיס המוזיקה החסידית המסורתית בליווי כלים חדשים ובמקצב מהיר יותר, בהשפעה בולטת של סגנונות הרוק ומוזיקה מערבית אחרת.
הוא מופיע גם לציבור הדתי לאומי, ולמעשה מרבית הופעותיו של פריד בישראל פונות לזרם הדתי לאומי גם מכיוון שבמגזר החרדי קיימים גורמים המתנגדים להופעות זמרים, חלק מההתנגדויות נובעות מכך שפריד נוהג לקיים את הופעותיו מדי פעם בקהל מעורב נשים וגברים ללא הפרדה מגדרית.
עקב ההופעות ללא ההפרדה, רבנים חרדים מחו כנגד פריד ואסרו להאזין לדיסקים של פריד או ללכת ולפרסם הופעות[דרוש מקור]. למרות זאת, רבים מהציבור החרדי ממשיך ללכת להופעות אלו[דרוש מקור].
משיריו הבולטים

רבים משיריו הפכו ללהיטים ביניהם: "No jew will be left behind", "קל ההודאות", "Goodbye golus", "תניא", "אדרבה", "אברהם יגל", "שבת היא מלזעוק", "אורו של עולם", "חזק", "לבנימין" (שיר שהלחין משה לאופר), "עלה קטן" (מילים מקוריות שכתב והלחין בעבורו ישי לפידות), "מוריה" (שיר שהלחין מונה רוזנבלום עבור אלבומו 'מונה 4', והושר לראשונה בידי יהודה וסרמן למילים "אנא סלח נא"), "כי הרבית", "כמה טוב שנפגשנו","הפכת", "קח את שלי" (שירים שהלחין ועיבד עבורו, מנהלו המוזיקלי יובל סטופל), "ירושלים שבלב", "הינני בידך" ו"איתך אני" (המוכר גם בשם "עם ישראל חי"), "אחים בנפש", "אבא", "עננו".
פריד התפרסם מחוץ לציבור הדתי והחרדי בקאברים לשירים "רק תפילה אשא" המוכר בשם "שהשמש תעבור עלי" של ירדנה ארזי, ו"מישהו הולך תמיד איתי" של עפרה חזה. בין היתר, שיתף פעולה עם עידן עמדי, שלומי שבת, אריאל זילבר, חנן יובל, דוד ד'אור, יהורם גאון, בועז שרעבי, קובי אפללו, עמיר בניון, חיים משה, חנן בן ארי, שולי רנד, רמי קליינשטיין, ישי ריבו, אמיר דדון, אביב גפן וליאור אלמליח.
כחסיד חב"ד הקליט פריד ארבעה תקליטים המכילים ניגוני חב"ד בלבד, ומקפיד לבצע מחרוזת שירים חב"ד בהופעות שלו.
שיתופי פעולה מוזיקליים

ב-2009, בעקבות הקלטה מוצלחת של פריד לשיר "שהשמש תעבור עלי" של יורם טהר- לב וחנן יובל, נוצר קשר בין פריד למלחין חנן יובל שהתבטא בסדרת הופעות משותפת ומוצלחת שתחילתה בשתי הופעות בבריכת הסולטן והמשכה ברחבי הארץ, אברהם פריד אף התארח בסרט "סידור אישי" המדבר על הקשר של חנן יובל עם היהדות.
ב-2015 פריד פרסם את הסינגל "הנני בידך" שזכה לתואר שיר העשור של רדיו קול חי וקול חי מיוזיק, לאחר מכן הסינגל נכנס לאלבום "אוצר של יראת שמיים" שיצא בשנת 2016. בנוסף לכך, יצאו מאלבום זה להיטים שבהם פריד התגלה כמלחין וככותב בעצמו, דוגמת: "איתך אני (עם ישראל חי)", "Bring the house down" ו-"Playing with fire".
ב-2017 הוציא אלבום בסגנון שונה ממה שעשה עד כה "כמה טוב שנפגשנו", האלבום מורכב משירים ישראליים בעברית, כמעט ללא מילים מהמקורות. הוא שיתף פעולה בכתיבה והלחנת השירים עם אמנים ישראלים בולטים ביניהם רמי קלינשטיין, תומר הדדי, ישי ריבו וחמוטל בן זאב.
בתמונות 2 האלבומים מהנמכרים ביותר של פריד בשנים האחרונות נבחר לזמר המושמע ביותר בערוצי הרדיו "קול חי" ו"קול ברמה" במהלך שנת תשע"ז.
ב-2019 הוציא את הלהיט "אבא" שצבר תאוצה גם בקרב המגזר החילוני. וזכה להרבה קאברים בשפות רוסית, אוקראינית, צרפתית ועוד.
ב-2020 הוציא את הדואט "ילדי" עם עמרם אדר הוציא את הלהיט "עננו" עם צבי זילברשטיין ובנוסף לכך הוציא בשיתוף עם יוסי גרין שיר בביצוע גולמי שנקרא "ויושע", ב-24 במאי הוציא את הפרויקט רילקס בהפקת יוחי בריקסמן ועיבודו של משה לאופר אלבום הכולל 5 מחרוזות של קאברים לשירים מפורסמים סך הכל 25 שירים באורך של כ-2 דקות כל אחד, חלק מהקאברים היו בשפה שונה מהמקור, יידיש בעיקר, האלבום כולל שירים כמו "הלב שלי" ו"נפשי" של ישי ריבו (נפשי בשיתוף עם מוטי שטיינמץ), "סוכה'לע" ו"יעלה" של מרדכי בן-דוד ועוד.
ב-24 ביוני הוציא סינגל חדש בשם "בעת ההיא" יחד עם אחיינו אלי מרקוס ובלחנו של יוסי גרין. ב-1 ביולי הוציא דואט עם נפתלי קמפה- "אשרי תלמיד חכם" לכבוד סיום הרמב"ם היומי, ב-13 באוגוסט הוציא את הסינגל "אוטוטו" מתוך אלבום עתידי המלווה בקליפ. ב-7 בספטמבר הוציא את הסינגל "לבקש רחמים" לכבוד הימים הנוראים, ב-4 בנובמבר הוציא את הסינגל "חסד ומשפט", ב-9 בנובמבר אחרי שהזמר חנן בן ארי אתגר אותו, הוציא פריד גרסת כיסוי לשיר "שבורי לב".
ב-20 בדצמבר הוציאו אברהם פריד ואביב גפן דואט משותף לשיר "בצורת" שכתב והלחין גפן.
בינואר 2021 הוציא גרסה חדשה לשירו הידוע "יעקאב" יחד עם "מקהלת נרננה" ואברומי ברוקו, המספר את סיפור המסירות נפש של רבי יענק'ל פוטאש. השיר לווה בווידאו קליפ שצולם בקוסטה ריקה.
ב־8 באפריל 2022 הוציא לכבוד 120 שנה להולדת הרבי מחב"ד שיר מפרק התהילים קכ"א בשם עזרי, בקליפ משתתפים אחייניו בני פרידמן ואלי מרקוס בקליפ נראה בין היתר פריד רוקד בשערי כיכר גראנד ארמי פלאזה ובחזית מרכז חב"ד העולמי - 770.
במאי 2023, בעצרת לציון 56 שנים לשחרור ירושלים, שר פריד את "ציון תמתי" של מנחם מנדל דוליצקי. ביוני 2023 הוציא סינגל בשם "בוקר טוב ריבונו של עולם". את מילות השיר כתבו פריד עצמו והמלחין יוסי גרין ע"פ ספר "מכלול המאמרים והפתגמים של חסידים" בלחן של גרין. באותו חודש אירח בברכת הסולטן את בניה ברבי.
שיתופי פעולה מוזיקליים > פרויקט "צמאה"

אחד מהפרויקטים המפורסמים שאברהם פריד משתתף בהם מדי שנה הוא צמאה- פרויקט חסידי-ישראלי לציון יום י"ט כסלו שהוא חג הגאולה בחסידות חב"ד.  פריד מופיע במופעים מרכזיים ואף הקליט שירים מניגוני חב"ד לאלבומי הפרויקט, ביניהם השירים "על הסלע הך" ו"שובה השם". בפרויקט זה פריד שיתף פעולה עם יוצרים דוגמת ישי ריבו, שולי רנד, אמיר דדון ונתן גושן.
בסוכות תשפ"ג (2022) השתתף בהשקת הקליפ המיוחד "הקהל" בקריאה לאחדות, כפי שהיה במעמד זה בבית המקדש לאחר שנת השמיטה.
כתביו

בשנת תשע"ד פרסם פריד מספר טורים שבועיים בשבועון החרדי "משפחה", תחת כותרת ביידיש שפירושה "לשיר ולומר".
קשר לישראל

פריד מופיע בישראל מספר פעמים בכל שנה. לאחר שהחל לשתף פעולה עם זמרים ישראלים הוא גם מארח אותם בהופעותיו.
במלחמת חרבות ברזל פריד הגיע ארצה זמן קצר לאחר תחילת המלחמה, ביקר פצועים והופיע בפני חיילים. שלושה ימים לאחר פרוץ המלחמה, ב-10 באוקטובר 2023, הוציא את השיר "מי שברך לחיילי צה"ל". בהמשך הוציא קליפ מהופעה בפני חיילים, "לְנַצֵּחַ". בתחילת הקליפ נראה פריד מברך את הלוחמים בברכת כהנים (אך אינו נושא כפיו אף על פי שהוא כהן, כנראה מכיוון שזהו לילה). בנוסף הקליט את השיר "גם כי אלך" לזכרו של רס"ם יוסי הרשקוביץ בלחן שחיבר הרשקוביץ לפסוק בתהילים בזמן המלחמה.
הישגים

שיר השנה תשע"ב של רדיו קול חי- כמה טוב שנפגשנו.
זמר השנה ושיר השנה תשע"ג של רדיו קול חי - רצוננו לראות את מלכנו
שיר השנה תשע"ה של רדיו קול חי ורדיו קול ברמה- ירושלים שבלב
שיר העשור של רדיו קול חי- הנני בידך.
זמר השנה תש"פ של בחדרי חרדים
משפחתו

אחיו, יוסף ברוך, הוא המנהל של הוצאת ספרים קה"ת; אחיו הרב אלתר אליהו, הוא מחבר ספרים מוכר ושליח חב"ד לקהילת חב"ד בצפת; אחיו הרב מאניס היה שליח חב"ד במינסוטה ומנהל בית חנה בעיר, באוקטובר 2019 עבר לגור בשכונת קראון הייטס בברוקלין; אחיו בן ציון הוא שליח חב"ד בקנזס; אחיו מרדכי שלמה הוא מנהל אדמנסטריבי של ארגון צעירי אגודת חב"ד בניו יורק; אחותו פיגא קרנץ-גרין; אחותו איטא מנוחה מרקוס; אחייניו הם הזמרים: בני פרידמן, שמחה פרידמן, האחים שמואל ובנצי מרקוס המוכרים כלהקת היום השמיני ואחיהם אלי מרקוס.
דיסקוגרפיה > אלבומים

אף יהודי לא ישאר מאחור (1981)
זה הזמן (1982)
תנו שבח (1983)
קץ לגלות (1985)
מלווה מלכה (1986)
מעגל השנה 2 (1987)
אנחנו מוכנים (1988)
מעגל השנה 3 (1989)
אדרבה (1990)
יידישע אוצרות - חלק א' (יידיש) (1992)
אוצרות יהודיים - חלק א' (עברית) תרגום של האלבום אידישע אוצרות 1 לעברית (1992)
שטר התנאים (1993)
יידישע אוצרות - חלק ב' (יידיש) (1994)
אוצרות יהודיים - חלק ב' (עברית) תרגום של האלבום אידישע אוצרות 2 לעברית (1994)[דרוש מקור]
ברכה והצלחה (1995)
האפ קאזאק (ניגוני חב"ד) (1996)
חזק! (1997)
ניגון הבעש"ט (ניגוני חב"ד) (1998)
יחיד ורבים (2001)
אבינו מלכנו (ניגוני חב"ד) (2002)
בין כך ובין כך (2006)
יענקל יענקל (ניגוני חב"ד) (2009)
רצוננו לראות את מלכנו (או 'תמשיך לטפס') (2012)
א מחייה (2013)
אוצר של יראת שמיים (2016)
כמה טוב שנפגשנו (שירים ישראלים) (2017)
פרויקט רילקס עם אברהם פריד‏ (2020)
פרויקט רילקס עם אברהם פריד 2 (2022) בהפקתו של יוחי בריקסמן
Good Old Days (הימים הטובים) (1986)
אברהם פריד בהופעה חיה בישראל (אלבום כפול) (2009)
הלהיטים הגדולים (2006)[דרוש מקור]
אוסף להיטי העשור (אוסף סינגלים) (2009)
אלבום חתונה (1980)
פריד הופעה חיה (2001)
זמירות בית אבא - מיין טאטן'ס זמירות (2009)
לב אל הנשמה, 2019
Journeys 5, אייבי רוטנברג, 2022
תנועות, 2022
דיסקוגרפיה > סינגלים

עלה קטן שלי (2002)
אני חושב עליכם (2005)
היסח הדעת (מאלבום התו השני של יוסי גרין) (2008)
כי הרבית (2010)
הוא יבנה בית (2011)
כמה טוב שנפגשנו (2011)
ירושלים שבלב (2015)
הנני בידך (2015)
וזכנו (2016)
אתה בחרתנו (2016)
פקודי השם (2018)
מהר (2018)
אבא עם ארי היל (2019)
just be yourself - פשוט תהיה עצמך (2019)
ילדי, עם עמרם אדר (2020)
מחרוזת ידיד נפש (2020)
עננו (2020) עם צבי זילברשטיין
ויושע (2020) עם יוסי גרין (לייב מבידוד בעת מגפת הקורונה)
עננו הגרסה הווקאלית (2020) עם צבי זילברשטיין
ובעת ההיא (2020) עם אחיינו אלי מרקוס
אשרי תלמיד חכם (2020) עם נפתלי קמפה לכבוד סיום הרמב"ם היומי
אוטוטו (2020)
לבקש רחמים (2020)
rise! עם ברוך לוין ואלי גרסטנר (2020)
חסד ומשפט (2020)
בצורת (2020) עם אביב גפן
עזרי (2022) עם אחיינו בני פרידמן ואלי מרקוס - את השיר הלחין בעצמו לכבוד 120 שנה לרבי מליובאוויטש
אל תיפול (2023) עם חיים ישראל ובנצי שטיין. לחן וקונספט: בנצי שטיין, מילים: בנצי שטיין, אלי קליין ואיצי ברי, סנדי שטיינר. עיבוד והפקה מוזיקלית: אלי קליין ואיצי ברי.
בוקר טוב רבש"ע (2023).
גם כי אליך(2024) לזכרו של הרס"ם יוסי הרשקוביץ.
שהשמש תעבור עלי (2008)
ניגון חב"די: אנעים זמירות עם שולי רנד (מאלבום צמאה 1) (2015)
ניגון חב"די: שאמיל (מאלבום צמאה 1) (2015)
ניגון חב"די: שובה ה' (מאלבום צמאה 3) (2017)
ניגון חב"די: על הסלע הך (מאלבום צמאה 4) (2018)
מחרוזת שלום עליכם / מעין עולם הבא (לייב) (2019)
ניגון חב"די: אימתי קאתי מר (מאלבום צמאה 5) (2019)
ניגון חב"די אני מאמין (מתוך חזרות למופעי צמאה) יחד עם יונתן רזאל, חנן בן ארי ונאור כרמי
ניגון חב"די: על הסלע הך, (מתוך חזרות למופעי צמאה) יחד עם יונתן רזאל, חנן בן-ארי ונאור כרמי
ניגון חב"ד, פיוט עזרני אל חי (מתוך מופעי צמאה)
ניגון חב"די: אבינו מלכנו (ביצוע במופע צמאה) (2020)
מתנות קטנות (לייב) (2020) עם רמי קליינשטיין
ניגון חב"די: ניגון התעוררות מר' מיכל מזלוטשוב (לייב) (2020)
'רצה' של יוסי גרין, במופע לייב של הצלה ארצות הברית, באמצע מגפת הקורונה (בל"ג בעומר תש"פ, 2020). יחד עם החזן יצחק מאיר הלפגוט
שבורי לב - גרסת כיסוי לחנן בן ארי (2020)
יאקאב-גרסה מחודשת לשירו שלו משנת 1992 (2020)
ניגון הצמח צדק (2021) (מתוך אלבום צמאה 6)
אין עוד מלבדו (2022) עם תומר הדדי
רצית ה' (2024) עם מנחם לוי
'תנו רבנן' (2024) יחד עם המלחין הערשי וינברגר
בית הקברות היהודי בבגדאד

| --- | --- |
הגלעד שעמד על קבר האחים של הנרצחים בבית הקברות הקדום
הגלעד שעמד על קבר האחים של הנרצחים בבית הקברות הקדום
 פרטי בית הקברות
 דת:  יהודי
 תאריך הקמה:  1962
 שטח:  17,000 מ"ר
 מספר קבורים:  כ-4,000
 
 קואורדינטות:  33°21′45″N 44°27′33″E﻿ / ﻿33.36250°N 44.45917°E﻿ / 33.36250; 44.45917
בית הקברות היהודי בבגדאד, בירת עיראק, הוא בית הקברות שהוקם מחדש בשנת 1962 בפאתי העיר לאחר שמתחם עתיק יותר היה קיים בלב העיר אולם הועבר בשל שאיפת ראש הממשלה עבד אל-כרים קאסם להקים בניין במקום. בשל העובדה שמספר היהודים בעיראק כולה הוא זניח המקום נטוש ואין יהודים שפוקדים את המקום.
שינוי המיקום בשנת 1962

בשנת 1962 החליט ראש ממשלת עיראק עבד אל-כרים קאסם להקים את המגדל הגבוה ביותר בעולם הערבי כדי להאדיר את שמו ולחזק את מעמדו במזרח התיכון. את המקום להקמת המגדל הוא בחר בבית הקברות היהודי שקיים מעל ל-400 שנה וטומן הן את נרצחי הפרהוד בשנת 1941 והן רבים מהרבנים החשובים של הקהילה העתיקה וכמובן אלפי פשוטי עם. לשם כך הובל בשעת לילה מאורחת ראש הקהילה היהודית הרב ששון כדורי ללשכת ראש הממשלה שם נודע לו על הכוונה להקים את "מגדל קאסם" ועל ההחלטה שנתקבלה פה אחד להקים אותו בבית הקברות היהודי במרכז בגדאד.[דרוש מקור] ראש הממשלה ביקש את סיועו של כדורי להעביר את תכולת בית הקברות לאזור מחוץ לעיר לשכונת אל-חביביה במהלך טווח זמן של שישה חודשים. תחינתו של הרב היהודי על כך שהעברת הקברים מנוגדת לדת היהודית ועל כך ששישה חודשים אינם מספיקים לבצע את המלאכה – לא סייעו לו והרב כדורי, אנוס על פי הדיבור נאלץ לקיים את דברו של עבד אל-כרים קאסם. שרידי הקהילה היהודית הובלו לבית העלמין החדש מחוץ לעיר תוך כדי זיהוי וטיפול נאות בשרידים.
הבניין עצמו לא הוקם מעולם ואילו עבד אל-כרים קאסם נתפס בידי מורדים בשנת 1963, עונה והוצא להורג.
במקום בו עמד בית הקברות היהודי הוקמה בשנות ה-70 תחנה מרכזית בשם אל-נהדה. השכונה בה היה קיים בית הקברות העתיק נקראת היום שכונת אל-כילאני על שמו של ראשיד עאלי אל כילאני שהיה שליט פרו-נאצי של עיראק שבתקופתו התגברה האנטישמיות כלפי יהודי המדינה שעה ששלטונו עודד את ההסתה הנאצית נגד היהודים ששיאה הייתה בפרהוד של 1941.
בית הקברות כיום

עקב העובדה שלא חיים כמעט יהודים בעיראק אין למעשה מי שיפקוד את המקום וידאג לטיפוחו. השכונה בה ממוקם בית הקברות, שכונת אל-חביביה, מאוכלסת בתושבים שיעים פונדמנטליסטים.
אישים ידועים הקבורים בבית הקברות

נרצחי הפרהוד
הרב יוסף חיים מבגדאד - הבן איש חי (1835-1909)
הרב עזרא ששון דנגור (1848-1930)
ששון חזקאל (1860-1932), שר האוצר הראשון של עיראק המודרנית
הרוגי המלכות שהועלו לגרדום ב-1969.
ישיבת עטרת נחמיה

| --- | --- |

 ישיבה
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־25 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°04′41″N 34°47′55″E﻿ / ﻿32.077972222222°N 34.798722222222°E﻿ / 32.077972222222; 34.798722222222
 ateret-nehemiah.co.il
 תבנית:לשוניות2
 
ישיבת עטרת נחמיה היא ישיבה גבוהה ציונית דתית, הממוקמת בשכונת נחלת יצחק בתל אביב, בראשה עומד הרב מיכה הלוי, רבה של פתח תקווה. נשיא הישיבה הוא הרב חיים שטיינר.
היסטוריה

הישיבה הוקמה בשנת תש"ס בשכונת נחלת יצחק בתל אביב, כאשר הרב מיכה הלוי כיהן כרבה. הישיבה נקראת על שם ר' נחמיה זלביץ' (שמה זה ניתן לה בתמוז תשס"ח).
כיום לומדים בישיבה למעלה מ-50 תלמידים ואברכים. תלמידי הישיבה מתגייסים לצבא במגוון מסלולים, כאשר שיעור ניכר מתגייס למסלול הסדר מרכז.
האברכים גרים בשכונה, וסביב הישיבה מתקיים מעין גרעין תורני המקיים פעילות יהודית לתושבי האזור. כמו כן, פועלים מכוחה כולל רבנות לבני העדה האתיופית ביפו בראשות הרב יהודה סהלה (רב יהודי אתיופיה בתל אביב–יפו), תלמוד תורה, רשת מעונות ועוד .
הישיבה הוציאה כתב עת בשם "עיטורי אביב", ובו מאמרים מפרי עטם של רבני הישיבה ותלמידיה.
צוות הישיבה

בראשות הישיבה עומד הרב מיכה הלוי, רבה הראשי של פתח תקווה. בעבר כיהן לצדו בראשות הישיבה הרב דניאל מילר.
הרב חיים שטיינר, ר"מ בישיבת מרכז הרב, מכהן כנשיא הישיבה והעביר בה שיעור שבועי. הרב מרדכי שטרנברג, שהיה ראש ישיבת הר המור העביר שיעור שבועי בעיון.
מצוות הר"מים: הרב אלי פרידמן, הרב צוריאל זון, הרב יהושע גואלמן, הרב בועז בארי, הרב שלמה באואר, הרב דוד יעקובוביץ והרב יוסי אופיר.
ישיבת עטרת נחמיה
אברהם שמשון שלום הלפרין

הרב אברהם שמשון שלום הלפרין (נולד בט"ז באב ה'תש"ג (אוגוסט 1943)) הוא האדמו"ר הנוכחי של חסידות וסלוי. בנו של הרב יעקב יוסף שלמה הלפרין ונינו של הרב שלום הלפרין, אבי שושלת חסידות ווסלוי.
תולדותיו

אביו היה מנהיג לחסידים בבוקרשט ולפני כן בגאלאץ. אמו של הרב אברהם שלום שמשון הייתה בתו של הרב יעקב שמשון קנר (הרבי מטשחויב), חתנו של רבי משה משינאווא.
למד בישיבת באר יעקב אצל הרב משה שמואל שפירא. הוא נישא לטובה בת הרב אברהם יהושע השיל ברים, ראש ישיבת "תפארת ישראל" של חסידות בויאן בירושלים (נפטרה בתשפ"א, 2020). היה ראש כולל "תומר דבורה" בבני ברק ורב בעמנואל.
האדמו"רות

בשנת ה'תשמ"ה, על-פי צוואת אביו החל לכהן כאדמו"ר מווסלוי. הוכתר לאדמו"ר על ידי האדמו"ר רבי יצחק פרידמן מבוהוש. הוא נמצא מידי שבת בתל אביב ומארח אורחים רבים על שולחנו. כמו כן פתח בית מדרש ברמת אהרן בבני ברק, ובו הוא עורך את הטישים בימי ההילולא של אבותיו.
הוא עורך התוועדות גם ביום ההילולא של האדמו"ר משטפנשט וזאת בעקבות מסורת שלפיה העביר רבי אברהם יהושע השיל פרידמן, האדמו"ר מאדז'וד-שטפנשט, את שרביט ההנהגה של חסידות שטפנשט אל אביו האדמו"ר מוואסלוי-גאלאץ.[דרוש מקור]
מילדיו

הרב יצחק, חתן הרב דוד משה פרידמן נכד רבי ישראל פרידמן מטשורטקוב
הרב ראובן, רב קהילה בציריך, חתן רבי אברהם אביש וייס בן רבי יעקב יוסף וייס מספינקה
משה, חתן הרב שפיגל, האדמו"ר מאוסטרוב קאלושין בניו יורק
הרב חיים דוב, רב בית המדרש וואסלוי בבני ברק, חתן דודו רבי יעקב דוד מנדל לייב פרידמן, האדמו"ר מבוהוש
יעקב יוסף שלמה, מתגורר באלעד. חתן הרב מנחם בן ציון רבינוביץ חתן רבי ישראל מרדכי טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקה
הערות שוליים

↑  שימי שפר, ‏בערב יום כיפור: הרבנית מוואסלוי הובאה למנוחות, באתר כיכר השבת, 27 בספטמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012098668405171  VIAF: 661167265480372610003   WorldCat (עם VIAF): 661167265480372610003
שרה ב"ק

| --- | --- |

שרה ב"ק, 2022
 לידה:  19 בספטמבר 1975 (בת 49) ירושלים, ישראל
 שם לידה:  שרה אינדור 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  מעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות 
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 מעסיק:  ישראל היום,  עכשיו 14, מעריב השבוע
 בן זוג:  אפרים ב"ק
 צאצאים:  6
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  sara.beck.9847
 טוויטר:  sarabeck75
 www.sarabeck.co.il
 
שרה ב"ק (נולדה ב-19 בספטמבר 1975) היא אשת תקשורת, עיתונאית, מגישת טלוויזיה בערוץ 14, פובליציסטית, יזמית בתחום התרבות היהודית, מנכ"לית ומייסדת "אגדה - בית סיפורי העם היהודי", מנחת אירועים וזמרת ישראלית. הייתה מועמדת לכנסת ה-23 מטעם מפלגת אח"י ברשימת "ימינה".
ביוגרפיה

נולדה בשם שרה אינדור וגדלה בירושלים. בתו של מאיר אינדור, יו"ר אלמגור - ארגון נפגעי טרור ונכדתו של הרב אברהם חזן, הרב הראשי של משטרת ישראל והשב"ס. בנעוריה למדה באולפנת צביה ירושלים ולאחר סיום לימודיה שירתה במסגרת השירות הלאומי כקומונרית בסניף בני עקיבא בחצור הגלילית ובמדרשה בקריית שמונה, שם הכירה את הרב אפרים ב"ק, לו נישאה בשנת 1994.
בעלת תואר ראשון במשפטים ממכללת שערי משפט ותואר שני במדיניות ציבורית מתוכנית המנהלים של בית הספר למדיניות ציבורית פדרמן של האוניברסיטה העברית בירושלים. למדה בימוי והפקה בבית הספר הדתי לקולנוע "מעלה" בין השנים 1996–2000. עבודת הגמר שלה, הסרט "תפילה זכה", שודר בערוץ 2 והוקרן בפסטיבלי דתות בגרמניה, באיטליה, ברוסיה ובקליפורניה.
בשנת 1999 השתתפה במסע הג'יפים האתגרי מלכת המדבר, וזכתה בו במקום השלישי.
בשנת 2000 נסעו בני הזוג ב"ק לשליחות בקראקס, ונצואלה, במסגרת כולל תורה מציון שם לימדה עברית וסייעה בענייני גיור.
בשנת 2002 החלה לעבוד בעולם התקשורת. בשנים 2002–2011 הייתה כתבת לענייני חינוך וקליטה בחברת החדשות של ערוץ 2. לאחר מכן עבדה בתוכנית התחקירים "360" של רשת והגישה את "ערב חדש" בערוץ הראשון ואת "ערב חדש לילדים", בערוץ חינוכית 23. הגישה את תוכנית האקטואליה "עצם העניין" בגלי ישראל, את תוכנית "עונג שבת" ברדיו אקו 99 FM והייתה בעלת טור שבועי בעיתון "מעריב סופהשבוע".
במרץ 2020 עברה ב"ק לערוץ 20 (לימים עכשיו 14) בו היא מגישה תוכניות אקטואליה, ובהן "חדשות הלילה", תוכנית ראיונות אישיים – 24 דקות, ולעיתים גם את "המהדורה המוקדמת" ו"הסיפור המרכזי".
ב"ק היא גם זמרת. בנעוריה שרה במסגרת צוות הווי בני עקיבא. ב-2012 העלתה מופע משותף עם אריאל הורוביץ ואחד השירים מהמופע "שעשאך כרצונו" נכלל באלבומו של הורוביץ, "הגיבורים שלי". ב"ק הופיעה עם התזמורת האנדלוסית הישראלית ועם סימפונט רעננה, יחד עם שלומית אהרון וחזנים. היא מופיעה גם עם הרכב נשים בשם "שירי".
ב"ק מנחה אירועים וטקסים ממלכתיים רבים, וביניהם את טקס פרסי ישראל ואת טקס יום השואה ביד ושם.
בשנת 2017 השיקה, יחד עם ד"ר זאב קיציס את "זושא – מגלים את הסיפור החסידי", מיזם שבמרכזו אתר אינטרנט שמציג סיפורים חסידיים ומבאר אותם על מנת להנגיש אותם לחברה הישראלית. בשנת 2018 הקימה עם החכם ד"ר חזי כהן את מיזם "חכימא – סיפורים ורוח מחכמי המזרח", מיזם דומה ל"זושא" המבקש להנגיש לציבור הישראלי את הסיפורים של חכמי המזרח ואת דמויותיהם. היא עומדת בראש שני המיזמים, במסגרת המרכז לטכנולוגיה חינוכית. בשנת 2022 הקימה את "אגדה – בית סיפורי העם היהודי" (בתחילה נקרא מסע"י – מרכז סיפורי העם היהודי), ארגון גג לשני המיזמים הקודמים ולמיזמים עתידיים נוספים, המבקש להדגיש את מקומם של הסיפורים במורשת ישראל על גווניה ותקופותיה, ואת הרלוונטיות שלהם לעם היהודי במדינת ישראל בימינו.
הייתה חברה במליאת מועצת העיתונות ובהנהלת ארגון העיתונאים.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23 שוריינה במקום השני ברשימת מפלגת הבית היהודי המאוחד ולבסוף הוצבה במקום השמיני ברשימת ימינה, שאיחדה את הבית היהודי, הימין החדש והאיחוד הלאומי – תקומה, כנציגת מפלגת אח"י. הרשימה קיבלה שישה מנדטים, ועקב מיקומה של ב"ק היא לא נכנסה לכנסת.
חיים אישיים

נשואה לרב אפרים ב"ק, ואם לשישה ילדים.
מתגוררת בכפר עציון.
הערות שוליים

↑  תפילה זכה, באתר מעלה
↑  לי-אור אברבך, ‏העיתונאית שרה ב"ק עוזבת את חדשות ערוץ 2 לאחר 8 שנים, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2010.
↑  ערן סויסה, ב"ק, סגל וקוולר ל"ערב חדש", באתר nrg‏, 20 ביולי 2011.
↑  אלכסנדר כץ, 'ערב חדש' - עכשיו גם בגרסה לילדים: החינוכית רוצה מהדורת חדשות לבני נוער, באתר אייס
↑  אלכסנדר כץ, קאמב"ק: שרה ב"ק מצטרפת לגלי ישראל - תגיש אקטואליה בימי חמישי בבוקר, באתר אייס
↑  הקלטות התוכנית באתר icast
↑  אסף נבו, ‏שרה ב"ק גם שרה: "שעשאך כרצונו", באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2012
↑  באתר התזמורת האנדלוסית
↑  בדף הפייסבוק של שרה ב"ק
↑  בדף הפייסבוק של המינהל הקהילתי "רמות אלון"
↑  טקס פרסי ישראל 2017
↑  טקם יום השואה 2018
↑  אתר מיזם "זושא"
↑  אמילי עמרוסי, "אומה בלי סיפור לא יכולה להתקיים", באתר ישראל היום, 30 במרץ 2017
↑  אתר מיזם "חכימא"
↑    הודיה כריש חזוני, ‏מאגר הסיפורים של חכמי המזרח יוצא לאור, בעיתון מקור ראשון, 9 באוקטובר 2020
↑  שרה ב"ק במקום ה-3: זאת רשימת הבית היהודי, באתר "סרוגים", 14 בינואר 2020
↑  אמילי עמרוסי, "הגעתי לתקשורת כדי להשפיע, אבל כעיתונאית אני פרשנית בזמן שהמשחק מתנהל על המגרש", באתר ישראל היום, 30 בינואר 2020
↑  אפרים בק, באתר יסודות
|  |
| --- | --- | --- |
| תוכניות | "ישראל הבוקר" • "עדן ועודד" • "האולפן הפתוח" • "ארבע" • "ריקלין ושות" • "הדו"ח של אראל" • "שבע" • "מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14 "•"הפטריוטים" • ריקלין וסג"ל • "פָתְחִי את שַׁי" • "כלכלי בלילה" |  |
| סגל | דור אזרד  • אמיר איבגי • שגיא אלמוג כהן • נועם אמיר • מולי ארי • עקיבא ביגמן • הלל ביטון רוזן • דרור בלאזדה • יעקב ברדוגו • שרה ב"ק • שי גולדן • שי גולדשטיין • בועז גולן • שרון גל • טל היינריך • עדן הראל • יהונתן וייס • דנה ורון • יותם זמרי • יערה זרד • עידו טאובר • מגי טביבי • ברוך ידיד • שלו כחלון • אדיר לחקים • רונה לוי •  שיראל ללום נהיר • נתי לנגרמן • ינון מגל • תמיר מורג • עודד מנשה • אראל סג"ל • גיל ססובר • מורן סקיטל • ליאור סודרי • אריאל עידן • איתמר פליישמן • אליה פרג'ון • גלעד צוויק • מוטי קסטל • דני רופ • שמעון ריקלין • עתי שלו • ליטל שמש |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 27fadad4-1fad-4ccd-a4c8-cdd8c8723fe8
קהילת יהודי טולוז

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית כנסת
 כתובת:  Rue Jean Palaprat, 2, Toulouse
 מיקום:  טולוז
 מדינה:  צרפת צרפת
 בעלים:  קהילת יהודי טולוז
 זרם:  ספרדי
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1857
 תאריך פתיחה רשמי:  1857 
 מידות
 שטח:  108 מ"ר
 קומות:  2
 
 קואורדינטות:  43°36′16″N 1°27′09″E﻿ / ﻿43.604564°N 1.452423°E﻿ / 43.604564; 1.452423
 he
 
קהילת יהודי טולוז התגוררה בעיר טולוז, (בצרפתית: Toulouse) שבדרום-מערב צרפת. בראשית דרכה, קהילת יהודי טולוז שגשגה כפי ששגשגו הקהילות היהודיות בימי תור הזהב בספרד. כבר בתחילת המאה התשיעית יהודים התגוררו בטולוז. רבי משה הדרשן מנרבון מוזכר בכתבים נוצריים מהמאה ה-11. מאידך הקהילה היהודית בטולוז סבלה מרדיפות והתקפות מצד הכנסייה הנוצרית במהלך המאה ה-14 וה-15. בגזירות הרועים בשנת 1320 והאינקוויזיציה. לאחר המהפכה הצרפתית חזרה הקהילה לעיר ולשגשג. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה יהודים רבים מצפון צרפת וממזרח אירופה ברחו לאזור צרפת החופשית שבדרום צרפת והתמקמו בטולוז וסביבותיה. בתום המלחמה רבים מהפליטים היהודים נשארו לגור בעיר ובשנות השישים של המאה העשרים חוותה הקהילה גל הגירה גדול לעיר ממדינות צפון אפריקה. בשנות האלפיים מספר היהודים שחיו בטולוז נשמר יציב בין 15,000 ל־20,000 נפש והיו בה כ־11 בתי כנסת.