stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארון ג'אדג'
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2017

ג'אדג' עלה לשחק כבר במשחק הפתיחה של היאנקיז נגד טמפה ביי רייס. ב-28 באפריל השיג את משחק המולטי-הום ראנס הראשון שלו, כאשר חבט 2 הום ראנס במשחק נגד בולטימור אוריולס, ועזר ליאנקיז לנצח בתוצאה 14–11, לאחר שהיו בפיגור 9–1. ג'אדג' סיים את חודש אפריל עם 10 הום ראנים, והשווה את שיא הרוקי שנקבע על ידי חוסה אברו וטרבור סטורי. הוא נבחר לרוקי החודש של הליגה האמריקאית (AL) עבור חודש אפריל.
במשחק נגד אוקלנד אתלטיקס ב-28 במאי, ג'אדג' השיג את הגראנד סלאם הראשון שלו בקריירה, וזכה פעם נוספת בתואר הרוקי של החודש.
לאחר חודש יוני מוצלח, שבו נבחר לשחקן החודש של הליגה האמריקאית, הוא נבחר לפתוח במשחק האולסטאר של הליגה, לאחר שקיבל 4,488,702 קולות, יותר מכל שחקן בליגה האמריקאית.
השופט שבר את השיא של ג'ו דימאג'יו עבור מספר ההום ראנים שהושגו על ידי שחקן רוקי של היאנקיז, כאשר חבט את הום ראן ה-30 שלו ב-7 ביולי, והפך לרוקי השני שפגע ב-30 הום ראנים לפני פגרת האולסטאר (הראשון היה מארק מק'גוויר ב-1987) והיאנקי הראשון שעשה זאת מאז אלכס רודריגז ב-2007.
השופט זכה בדרבי ההום ראן 2017, כשהוא מנצח את שחקן הבסיס השלישי של מינסוטה טווינס, מיגל סנו, 11–10 בסיבוב האחרון והפך לטירון הראשון שזוכה בדרבי. לאחר הופעתו, הקומישינר של ה-MLB, רוב מנפרד, הצהיר כי ג'אדג' הוא שחקן "שיכול להפוך לפנים של המשחק".
ב-4 בספטמבר, ג'אדג' הפך לרוקי הראשון ב-AL שרשם 100 הליכות בעונה אחת מאז אל רוזן (1950), ולשחקן הראשון ב-MLB שעשה זאת מאז ג'ים גיליאם (1953). במהלך משחק ב-10 בספטמבר, ג'אדג' השיג את ההליכה ה-107 שלו, וקבע שיא של מספר ההליכות הרב ביותר שהושג על ידי שחקן רוקי בעונה מאז טד ויליאמס ב-1939. במהלך אותו משחק, הוא גם הפך לרוקי השני בתולדות ה-MLB שקלע 40 הום ראנים בעונה מאז 1987. הוא הצטרף לבייב רות (1920), לו גריג (1927), ג'ו דימאג'יו (1937) ומיקי מנטל (1956) כיאנקיז היחידים שכבשו 40 הום ראנים בעונה בגיל 25 ומטה.
ב-25 בספטמבר, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-49 וה-50 שלו, והשווה את שיא הום-ראנס בעונה אחת של מארק מק'גוויר. ב-30 בספטמבר, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-52 שלו בעונה אחת ואת ה-33 שלו באצטדיון היאנקיז,כך עקף את השיא של בייב רות', נקבע ב-1921, עבור מספר ההום ראנים שהושגו על ידי שחקן היאנקיז במגרש הביתי שלו. לאחר סיום ספטמבר, ג'אדג' זכה בשחקן החודש של הליגה בפעם השנייה וברוקי החודש בפעם הרביעית.
ג'אדג' סיים את העונה הסדירה של 2017 עם 154 חבטות ו-52 הום ראנים. גם בשאר נתוני המשחק שלו, הוא הוביל עם מספרים שוברי שיאים, בפרט ביחס לשיאים עבור עונות בכורה של שחקנים.
בסוף העונה, ג'אדג' נבחר פה אחד בתור רוקי השנה של הליגה האמריקאית, וסיים במקום השני בהצבעה על פרס השחקן היקר ביותר של הליגה האמריקאית לשנת 2017 אחרי חוז'ה אלטובה מיוסטון אסטרוס.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2018

ב-31 במרץ, ג'אדג' פתח לראשונה בקריירה הראשונה שלו בעמדת מרכז השדה, שבגלל נתוני הגובה והמשקל שלו, הפך להיות לשחקן הגבוה והכבד ביותר בתולדות הבייסבול ששיחק בעמדה זו.
ג'אדג' השיג בעונה זו 25 הום ראנים ו-58 RBIs לפני משחק האולסטאר של העונה ונבחר לשחק בהרכב הפותח במשחק האולסטאר של ליגה. במשחק עצמו חבט הום ראן מול מקס שרצר.
ב-26 ביולי, ג'אדג' נפגע מכדור שנזרק על ידי המגיש של קנזס סיטי רויאלס, יעקב ג'וניס, ופגע פרק ידו הימני. הוא נאלץ לעזוב את המשחק באינינג הרביעי ומאוחר יותר, פורסם כי הוא סובל משבר בפרק כף היד. בעקבות הפציעה ג'אדג' נעדר חודשיים ממשחק פעיל. הוא שב לשחק לראשונה ב-18 בספטמבר, כאשר פתח בהרכב מול הבוסטון רד סוקס. ג'אדג' סיים את העונה עם ממוצע חבטות של 278, 27 הום ראנים ו-67 RBIs ב-112 משחקים.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2019

ג'אדג' התחיל את העונה עם ממוצע חבטות של 0.288, חמישה רצים ביתיים ו-11 RBI ב-20 משחקים ששיחקו. ב-20 באפריל, ג'אדג' נפצע ממתיחה אלכסונית במהלך משחק מול קנזס סיטי רויאלס. הוא לא שיחק שוב עד 21 ביוני
ב-27 באוגוסט מול סיאטל מרינרס, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-17 שלו בעונה וה-100 בקריירה שלו. היה זה משחקו ה-371, מה שהפך אותו לשחקן ה-MLB השלישי הכי מהיר שהשיג 100 הום ראנים.
את עונת 2019 סיים עם 27 הום ראנים ו-55 RBI ב-378 הזדמנויות חבטה. לחבטות שפגע הייתה מהירות היציאה הממוצעת הגבוהה ביותר מכלל החבטות בכלל הליגות הבכירות, 95.9 מייל לשעה (154.3 קמ"ש). הוא הוביל את הליגה בריצות הגנתיות וזכה בפרס שחקן ההגנה של השנה.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2020

במהלך אימוני האביב, ג'אדג' סבל מכאבי בחזה שהתבררו כשבר מאמץ בצלעותיו ונמנע ממנו לשחק במשך שבועיים.
ג'אדג' החל את העונה הסדירה, בת 60 המשחקים עקב מגפת COVID-19 עם חמישה משחקים רצופים עם הום ראנס (6 במהלך התקופה), זה היה הרצף הארוך ביותר עבור שחקן יאנקיז מאז אלכס רודריגס בספטמבר 2009.
במהלך עונה זו נעדר מספר פעמים עקב פציעות וסיים את העונה המקוצרת עם תשעה הום ראנים ו-22 RBIs במהלך 28 משחקים.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2021

ב-9 ביולי, שופט חבט את ההיט ה-500 שלו בקריירה במהלך משחק נגד יוסטון אסטרוס נגד המגיש ברנדון בילאק. הוא הפך ליאנקי השני הכי מהיר שהגיע ל-500 חבטות ו-100 הום ראנים. הוא השיג את ההישג במשחקו ה-506 כשרק ג'ו דימאג'יו הגיע לשם מהר יותר ב-395 משחקים.
השופט נבחר לשחק בהרכב הפותח במשחק האולסטאר של 2021 ב-MLB. בעקבות המשחק, נדבק בנגיף COVID-19 ונמנע לשחק במשחק שבועיים. הוא חזר לשחק במשחק נגד טמפה ביי רייס ב-27 ביולי.
ג'אדג' סיים את עונת 2021 עם 158 חבטות, 39 הום ראנים, 98 RBI ו-75 הליכות. לאחר העונה, זכה פעם נוספת בפרס על הצטיינותו ההגנתית.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2022

לפני עונת 2022, ג'אדג' והיאנקיז לא הצליחו להגיע להסכמות על חוזה ארוך טווח בקבוצה. הג'נרל מנג'ר בריאן קשמן אמר ל-ESPN שהקבוצה הציעה לג'אדג' חוזה למשך 7 שנים ובעלות שכר בסיס של 17 דולר מיליון לעונה. ב-24 ביוני, חתם ג'אדג' על חוזה לעונה אחת בלבד, בסכום של 19 מיליון דולר שכר בסיס, לא כולל בונוסים נוספים של $250,000 עבור זכייה בכל אחד מפרס ה-MVP ופרס ה-MVP של ה-World Series.
השופט נבחר פעם נוספת להרכב הפותח של משחק האולסטאר של 2022 ב-MLB, כאשר קיבל את מירב קולות האוהדים מכלל שחקני הליגה האמריקאית. זו הייתה בחירתו השנייה ברציפות והרביעית בסה"כ למשחק האולסטאר.
ב-30 ביולי, במשחק מול הקנזס סיטי רויאלס, ג'אדג' הפך לשחקן השני הכי מהיר בהיסטוריה שמגיע להום ראן ה-200 שלו בקריירה, שני אחרי ריאן הווארד.
ב-29 באוגוסט, במהלך משחק מול לוס אנג'לס אנגל'ס, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-50 שלו לעונה, והפך לשחקן העשירי בהיסטוריה של ליגת הבייסבול שמשיג 50 הום ראנס במספר עונות.
ב-20 בספטמבר, במשחק מול מפיטסבורג פיראטס ביאנקי סטדיום, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-60 שלו והופך להיות לשחקן השלישי בהיסטוריה של ה-MLB שמגיע ל-60 הום ראנס בעונה אחת. הוא גם הפך ליאנקי המהיר ביותר שהשיג את ההישג הזה, ועשה זאת ב-147 משחקים.
ב-28 בספטמבר, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-61 שלו מול טים מאיזה מטורונטו בלו ג'ייס, והשווה לשיאו של רוג'ר מאריס, עם מספר ההום ראנים הגבוהה ביותר בעונה אחת בתולדות הליגה האמריקאית. במשחק נגד הטקסס ריינג'רס ב-4 באוקטובר, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-62 מול וקבע את שיא חדש.
ב-2022, ג'אדג' סיים את העונה הסדירה עם 62 הום ראנס, 133 ריצות, 131 RBI ו-111 הליכות.
על משחקו בעונה הסדירה של 2022, ג'אדג' זכה בפרס ה-MVP של הליגה האמריקאית לשנת 2022, כאשר קיבל 28 מתוך 30 קולות במקום הראשון. עונה זו של שופט נחשבת לאחת העונות ההתקפיות הטובות ביותר בהיסטוריה של ליגת הבייסבול הבכירה. ב-30 בדצמבר 2022, השופט נבחר לספורטאי השנה על ידי פאנל של 40 כותבי ספורט ועורכים מכלי חדשות ברחבי ארצות הברית מטעם Associated Press (AP). ג'אדג' נבחר גם כספורטאי השנה של מגזין טיים.
לאחר עונת 2022, ג'אדג' הפך לשחקן חופשי.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2023

במהלך הפגרה, ג'אדג' חוזר על ידי סן דייגו פאדרס וסן פרנסיסקו ג'איינטס כמו גם היאנקיז. במהלך שיחת טלפון ישירה בין ג'אדג' להאל שטיינברנר, הבעלים של היאנקיז, הוצע לו חוזה עבור 9 שנים בסכום של 40 מיליון דולר לעונה. ההסכם נחתם ב-20 בדצמבר 2022, והעסקה לתשע שנים בסכום של 360 מיליון דולר שברה את שיא עסקות השחקנים החופשיים הגדולה ביותר בתולדות MLB. במסיבת עיתונאים למחרת, מינה סטיינברנר את ג'אדג' לקפטן ה-16 של היאנקיז, והראשון מאז שדרק ג'טר פרש שמונה שנים קודם לכן.
ב-3 ביוני, ג'אדג' התנגש בחומת השדה באצטדיון דודג'ר, מה שגרם לנקע ולהיעדרות של 42 משחקים. למרות הפציעה, ג'אדג' נבחר להרכב הפותח של משחק האולסטאר של בייסבול 2023, אך בגלל פציעתו, לא יכול היה לשחק.
למרות החמצה של 56 משחקים, ג'אדג' סיים את העונה עם 37 הום ראנים 75 RBI ו־88 הליכות. היאנקיז סיימו את העונה הסדירה במקום הרביעי בבית המזרחי של הליגה והחמיצו את הפלייאוף לראשונה מאז 2016.
קריירה מקצועית > ניו יורק יאנקיז (2016-הווה) > 2024

ב-14 באוגוסט, מול שיקגו ווייט סוקס, ג'אדג' חבט את הום ראן ה-300 שלו בקריירה בניצחון 2–10 של היאנקיז. בכך הפך לשחקן המהיר ביותר אי פעם שהשיג 300 הום ראן – לקח לו 955 משחקים ו-3,431 ניסיונות חבטה. הוא עקף את השיא של ראלף קינר ב-132 משחקים וגם את השיא של בייב רות ' ב-400 מכות.
ב-25 באוגוסט, ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-50 וה-51 במשחק מול קולורדו רוקיסוהפך לשחקן החמישי בתולדות ה-MLB עם 3 עונות ומעלה, בהם חבט 50 או יותר הום ראנס.
ב-13 בספטמבר, ג'אדג' חבט גראנד סלאם נגד בוסטון רד סוקס. בכך הביא לסיומו של רצף של 16 משחקים ללא הום ראן, הרצף השלילי הארוך בקריירה המקצועית שלו.
ב-27 בספטמבר ג'אדג' חבט את ההום ראן ה-58 בעונה, במשחק מול בולטימור אוריולס, בו היאנקיז הבטיחו את ראשות הבית המזרחי ואת משחקי הפלייאוף.
את העונה הסדירה סיים עם 58 הום ראנס, החובט עם מספר ההום ראנים הגבוה ביותר בליגה והוביל את קבוצתו למשחקי פלייאוף ובהמשך לוורלד סיריס של העונה.
מספר 99

מספר חולצתו של ג'אדג' הוא המספר החריג 99, מספר אותו קיבל לראשונה באימוני האביב של הקבוצה ב-2016, בכן מספרים גבוהים יותר ניתנים בדרך כלל לשחקנים צעירים שלא צפויים להיכנס לסגל הסופי של העונה הסדירה.
פעילות חברתית

ג'אדג' ייסד קרן בשם "ALL RISE", כינוי אותו קיבל ג'אדג' מחברו לקבוצה בתחילת הקריירה שלו. אמו של ג'אדג', פאטי, מכהנת כמנהלת וכנשיאה. מטרת הקרן היא "לעורר בילדים ובני נוער השראה להפוך לאזרחים אחראיים ולעודד אותם להגיע לאפשרויות בלתי מוגבלות". בינואר 2024 אירחה הקרן גאלה של "ערב כוכבים" בוול סטריט, שגייסה כמעט 800,000 דולר עבור תוכניות נוער שונות בעיר ניו יורק.
חיים אישיים

ג'אדג' הוא נוצרי מתודיסטי, ופרסם פוסט על אמונתו בחשבון הטוויטר שלו.
ג'אדג' התחתן עם סמנתה ברקסיאק בדצמבר 2021.
בנימין זאב וולף בוסקוביץ

בנימין זאב וולף בוסקוביץ (תק"ה 1745 בערך, בוסקוביצה, כיום בצ'כיה - י' בסיוון תקע"ח, 14 ביוני 1818, בוניהאד, הונגריה) היה רב ופוסק בערים רבות בבוהמיה, מוראביה ובהונגריה שתחת שלטון האימפריה האוסטרית. נודע בחידושיו שנדפסו במהדורות התלמוד הבבלי ובספריו, המפורסם שבהם "סדר משנה".
קברו של בוסקוביץ
ביוגרפיה

בנו של הרב שמואל קעלין, מחבר "מחצית השקל". נישא לאסתר בתו של הרב דוד בוסקוביץ, והתגורר לאחר נישואיו באופן ישן. בין השנים תקמ"ב-תקמ"ד (1782-1784) שימש כרבה של העיר אסוד, ובחודש אלול תקמ"ד התמנה לרבנות העיר פרוסניץ (פרוסטיץ); בעיר זו הכיר את הרב משה סופר שהיה אז בחור צעיר מאורס לבת המקום, והם נעשו ידידים למרות פער הגילאים ביניהם.
בשנת 1791 פגה אשרת השהיה שלו, והשלטונות סירבו לחדשה, בשל כך נאלץ לשוב לאופן-ישן, בה כיהן אז כרב מהר"ם מינץ, ופתח בה מחדש את ישיבתו. ב-1793 כילתה שרפה את כל רכושו וכתביו, ומאחר שבתקופה זו הותר ליהודים להתיישב בעיר החדשה פשט, עקר לשם והתגבשה סביבו קהילה יהודית, למעשה שימש רב"ז כרבה הראשון של קהילת בודפשט, ואף העניק תעודות הכשר לבתי אוכל יהודיים שהתקיימו בה. לאור התנגדותו של מהר"ם מינץ, וטענתו כי קהילת פשט משתייכת מבחינה רבנית לשטח השיפוט של אופן-ישן, התגלע סכסוך בין הקהילות, ואף שהסכסוך הוכרע בידי השלטונות בעד עצמאותה של קהילת פשט, נאלץ בוסקוביץ לוותר על רבנות הקהילה מטעמים טכניים. הוא נבחר כרבה של קהילת בלשג'רמט, כ-40 ק"מ צפונית לבודפשט ושימש במשרה זו חמש שנים בין תקנ"ח לתקס"ג, 1798-1803.
בשנת תקס"ד, 1804, נבחר לכהן ברבנות עירו של אביו, קעלין (אנ'), אך בשל בעיות מעמד נאלץ לעזוב את העיר בשנת תקס"ט (1809) לאחר שכשלו הניסיונות להסדיר את שהייתו החוקית במדינה. בקיץ תק"ע (1810) עבר לכהן כרבה של בוניהד, וכיהן בה עד פטירתו בי' בסיוון תקע"ח, 14 ביוני 1818. החליף אותו הרב צבי הירש הלר.
ספריו

חידושים מהג"מ זאב וואלף הלוי מבאסקוויץ ז"ל (בעהמ"ס סדר משנה), נדפסו בכל מהדורות התלמוד הבבלי, החל ממהדורת וינה תק"צ.
סדר משנה - על משנה תורה לרמב"ם
שושן עדות - על מסכת עדיות
מאמר אסתר - דרשות
לבנימין אמר - על מאמרי רבה בר בר חנה
קלבון השקל - על השולחן ערוך, רובו עדיין בכתב יד וחלק ממנו (על הלכות פסח) נדפס על ידי מכון ירושלים
לקריאה נוספת

יצחק יוסף כהן, הגאון רבי וואלף בוסקוביץ זצ"ל, תולדותיו וספריו, בתוך: סדר משנה, ירושלים, תשנ"א, עמ' תכג-תנז.
יעקב שמואל ביק

| --- | --- |
 לידה:  1772 ברודי, אוקראינה 
 פטירה:  1831 (בגיל 59 בערך) ברודי, האימפריה האוסטרית 
 שפות היצירה:  יידיש 
 
יעקב שמואל בִּיק (ה' בתמוז תקל"ב, 6 ביולי 1772 - ט' בסיון תקצ"א, 21 במאי 1831) היה סופר עברי, איש תנועת ההשכלה בגליציה. באחרית ימיו פנה עורף להשכלה ותמך בתנועת החסידות.
לקריאה נוספת

דב סדן, 'חזיוני היתול', בתוך: משה מיקם (מהלר), צבי קארל (עורכים), מזכרת לוי: ספר זיכרון לכבוד הרב לוי פרוינד, תל אביב: נ’ טברסקי, תשי"ד 1953.
חיים שלום הלוי, 'יעקב שמואל ביק', סיני סג (תשכ"ח), רנב–רעט.
אפרים קופפר, 'יעקב שמואל ביק לאור תעודות חדשות', גלעד ד–ה (תשל"ט), 535–548.
שמואל ורסס, 'בין שני עולמות: יעקב שמואל ביק בין השכלה לחסידות – עיון מחודש', גלעד ט (תשמ"ו), 27-76. (נדפס שוב בספרו: מגמות וצורות בספרות ההשכלה, ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, תש"ן, עמ' 110159.)
יעקב שמואל ביק – שלוש תמונות על תעלולי החסידים (הביא לדפוס והקדים מבוא: יונתן מאיר), דחק, כרך יז', 2024.
שמואל אופנהיימר

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1630 היידלברג, נסיכות הבוחר מפפאלץ 
 פטירה:  3 במאי 1703 (בגיל 72) וינה, ממלכת הבסבורג 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברוסאו 
 חתימה:   
 
כתב הזכויות של אופנהיימר
שמואל אופנהיימר (כונה גם: שמואל היידלברג; י"א בתמוז ה'ש"ץ, 21 ביוני 1630, היידלברג – ט"ז באייר ה'תס"ג, 3 במאי 1703, וינה) היה בנקאי יהודי, דיפלומט חצר קיסרי באימפריה הרומית הקדושה, שדלן ופילנתרופ.
קורות חיים

אופנהיימר נולד למשפחה מיוחסת, דור 18 לרש"י. אחיו היה משה אופנהיים.
אופנהיימר נהנה מקרבה מיוחדת לקיסר האימפריה הרומית הקדושה לאופולד הראשון, בשל סיועו במימון מסע המלחמה הטורקית הגדולה, ותרומתו לתמיכה רפואית בכוחות הלוחמים. סיוע זה ניתן למרות שהקיסר הצר מאוד ליהודי ממלכתו ובעוד יהודים אחרים פעלו דווקא לסייע לעות'מאנים שנחשבו ידידותיים ליהודים. 
אופנהיימר ניהל את כספיו של לאופולד וזכה לאמון בלתי מסויג. לאחר המלחמה הביא לו ראש מועצת המלחמה האוסטרית, הנסיך אויגן מסבויה, מספר רב של כתבי יד בעברית מטורקיה, כתבים אלו היוו את הבסיס לספרייתו המפורסמת של רבי דוד אופנהיים, השוכנת כיום בספרייה הבודליאנית באוניברסיטת אוקספורד.
אף על פי שישיבת יהודים בווינה נאסרה עם גירוש ווינה ב-1670, התיר הקיסר לאופנהיימר להתיישב בה, והוא היה ליהודי הראשון שקיבל אשרת מגורים בווינה לאחר הגירוש. יחד עמו הותר לו להביא קהילה קטנה של מספר משפחות יהודיות, והוענק לו רישיון לבניית אחוזתו במרכז וינה. עסקיו בווינה נוהלו בידי "רב מדינת הונגריה" השתדלן ויהודי החצר, שמשון ורטהיימר.
אופנהיימר סייע לאנשי עליית רבי יהודה החסיד בהעמידו לרשותם שתי אוניות וכסף למסע לארץ ישראל.
אופנהיימר נשלח בידי הקיסר למשימות דיפלומטיות ופוליטיות בעלות אופי רגיש, וניצל את מעמדו להצרת צעדי גורמים אנטישמיים. לאחר שהשקיע כספים רבים בייצוג משפטי, הצליח להשיג צו קיסרי לעיכוב הדפסת המסה האנטישמית "Entdecktes Judenthum" (היהדות החשופה) של המזרחן הגרמני ומבקר היהדות יוהאן אנדריאס אייזנמנגר, הנחשב לאחד ממבשרי האנטישמיות בעת החדשה.
אופנהיימר נפטר בווינה בט"ז באייר ה'תס"ז, ונקבר למחרת בבית הקברות היהודי ברוסאו, אחד מבתי הקברות היהודים העתיקים ביותר בווינה (ברחוב Seegasse‏ 9). בנו מנדל אופנהיימר היה גם הוא שתדלן ופילנתרופ (נפטר בכ"א באלול ה'תפ"א). במלחמת העולם השנייה נעשה שימוש במצבות בית הקברות לצרכים שונים. במהלך שחזור בית הקברות בשנת 1980 לא שוחזרה מצבת קברו של אופנהיימר, מצבתו נתגלתה בשנת 2008 והוחזרה למקומה.
הערות שוליים

↑  אהרן ילינק (מהדיר), קונטרס ווירמייזא וקהל ווינא, וינה תר"ם, עמ' 254, באתר אוצר החכמה.
↑  Rashi family tree באתר משפחת לואב (Loeb).
↑  טוביה פרשל, דון יוסף נשיא ראש רשת ריגול, סלם, 17 באפריל 1955.
↑  קופל בלום, הערות, הצופה, 1 בנובמבר 1940
↑  מאיר בלבן, לתולדות התנועה הפראנקית, הצפירה, 6 במאי 1927
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522193605171  PLWABN: 9811305251305606  GND: 119272229  ISNI: 0000 0000 1093 5505  VIAF: 10652422   WorldCat (עם VIAF): 10652422 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרדכי דוד ברנדשטטר

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1844 בז'סקו, רפובליקת פולין 
 פטירה:  15 במאי 1928 (בגיל 84) טרנוב, רפובליקת פולין 
 שפות היצירה:  עברית 
 
מרדכי דוד בּרַנדשטֶטֶר (לעיתים בראנדשטטר; בכתיב יידי: בראנדשטעטער; 14 בפברואר 1844, בריגל, גליציה (אוסטרו-הונגריה) – מאי 1928, טרנוב) היה סופר ומשורר עברי גליצאי בולט בתקופת ההשכלה, מראשי הקהילה היהודית בטַרנוב. כתב סיפורים הומוריסטיים וסאטיריים על יהדות גליציה.
קורות חייו

ברנדשטטר נולד בשנת 1844 בעיירה בריגל שבגליציה, בן להורים אמידים, יחזקאל ופייגלי (לבית גולדקלאנג). אביו לא היה חסיד, אך נהג לעלות מדי פעם עם מרדכי הצעיר לרבי חיים מצאנז. ברנדשטטר קיבל חינוך מסורתי, ובגיל 13 נשלח לעיר ימאנוב ללמוד הוראה ורבנות. לשם מניעת גיוסו לצבא ארגנה לו משפחתו בגיל 14 נישואים לבת משפחה אמידה בטרנוב. הוא השתקע בבית הורי אשתו בטרנוב, והמשיך בלימודיו התורניים שש שנים נוספות. בטרנוב התוודע לספרות עברית חילונית ובעיקר לספרות גרמנית.
בשנת 1864, כשהוא בן 20, הקים מפעל שמן, והיה לאחד היצרנים הבולטים במחוז. בין השנים 1867–1868 ערך ביקורים בעיר ורשה לרגל עסקיו, והתעניין שם ביצירותיהם של סופרים כגון אברהם מַאפּוּ, יצחק בער לווינזון, אד"ם הכהן ויהודה לייב גורדון. במקביל החל לפרסם מפרי עטו. יצירתו הראשונה שהתפרסמה הייתה תרגום עברי למאמרו המשפיע של הרב ד"ר לודוויג פיליפסון, "האמנם הצליבו [=צלבו] היהודים את ישוע?", שהופיע בשנת 1867 בעיתון "העברי" ("עברי אנֹכי"). שנה לאחר מכן החל את פעילותו הספרותית העיקרית, לאחר שנפגש בבירה וינה עם פרץ סמולנסקין, שהתרשם מכישרונו ודרבנו לכתוב נובלות בירחונו "השחר". הסיפור הקצר הראשון שכתב, "אליהו הנביא", הופיע בגיליון הראשון של "השחר" בשנת 1869, וכעבור זמן קצר תורגם לפולנית בעיתון היהודי הוורשאי Izraelita. באותה שנה הופיע ב"השחר" גם חיבורו "מפת דתות הארץ", שתורגם לרוסית ולאנגלית. יחד עם יהודה לייב גורדון היה ברנדשטטר מהיוצרים העברים הראשונים שהתמקדו בז'אנר הסיפור הקצר.
בין יצירותיו הפופולריות: "מרדכי קיזוּביץ" (קיזאָוויטץ), המגולל את סיפור חייו של יהודי מגליציה (1869), "הנפלאות מעיר זִידִיטְשוּבְקַא" (1872), "דוקטור יוסל אלפסי" (1878), וסיפורו הארוך "מחיל אל חיל ומדחי אל דחי" (1877). סיפוריו מציגים בסאטירה חריפה את חיי השגרה של היהודים האדוקים כאבסורדיים, אך בדומה לסופר היידי שלום עליכם, אין מדובר בתיאור עוין, אלא בתיאור הומוריסטי שנכתב בעין מפוכחת וטוב לב. את חצי הביקורת החברתית שלו כיוון גם אל השטחיות וההשכלה המדומה של אנשי תנועת ההשכלה בגליציה. בשנות 1890 המוקדמות התרחק מהתמה המשכילית, ופנה לתיאורים ריאליסטיים בהתאם לזרם "המהלך החדש" בספרות העברית, וכן החל לשקף בכתיבה את העניין שגילה בציונות.
לצד יצירתו הספרותית, הוא בלט בקהילה היהודית בטרנוב. בין היתר שימש כפרנס הקהילה, יועץ עירוני, שופט השלום בבית המשפט הגבוה, יועץ קיסרי וכן היה מראשי הוועד הגלילי של ההתאחדות בגליציה המערבית ובשלזיה. החסידים הקנאים בעירו גינו מחד את מעשיו כמשכיל וכמתפקר, אך מאידך כיבדוהו[דרוש מקור].
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914 הוא ברח לפראג ובהמשך לווינה. בשובו לטרנוב בתום המלחמה איבד את רוב רכושו. יצירותיו מתקופה זו, שכללו בעיקר פתגמים קצרים בשם "קסמים", פורסמו לרוב בעיתון הדואר שיצא לאור בניו יורק.
בערוב ימיו הבין כי דור סופרי השחר נעלם, וכי אין לו מה לתרום בעידן הספרותי שנשלט על ידי חיים נחמן ביאליק.
ברנדשטטר נפטר בטרנוב באביב 1928, בגיל 84. היה בין הסופרים האינטלקטואלים הבודדים שהאריכו ימים זמן רב לאחר תקופת ההשכלה. בין השנים 1970 ל-1973 יצאו לאור כל כתביו בשלשה חלקים בהוצאת מוסד ביאליק.
נכדו היה המשורר היהודי הפולני המומר[דרוש מקור][מפני ש...] רומן ברנדשטטר (Brandstaetter).
כתביו

כל ספורי מ"ד בראנדשטעטער: ישנים גם חדשים בשני חלקים, 2 כרכים, קרקוב: א’ פויסט (דפוס י' פישער), תרנ"א 91–1890. (מהדורה ב: "כל ספורי מ"ד בראנדשטער", תרנ"ה)
כל כתבי מ"ד ברנדשטטר ישנים גם חדשים בשלשה חלקים עם תמונת המחבר ותולדתו מאת מ’ רבינזון, 3 כרכים, ורשה: תושיה, תר"ע–תרע"ג.
סיפורים; ההדיר וצירף מבוא והערות בן עמי פיינגולד, ירושלים: מוסד ביאליק (ספריית דורות), תשל"ד. (מכיל את הסיפורים: אליהו הנביא, מרדכי קיזאוויטץ, ראשית מדון ואחריתו, הנפלאות מעיר זידיטשובקה, צורר היהודים בעיר גריליב, ד"ר יוסף אלפסי, כפר מזגגים, בנק למסחר ולחרשת המעשה, ר' למל תרווד.)
לקריאה נוספת

מרדכי אבישי, 'בין נומברג לברנדשטטר', בספרו שערים ברוח: סופרים עבריים ויהודים בספרות העולם, תל אביב: ירון גולן, 1993, עמ' 16–21.
'בן-יעקב, 'דברי ביקורת על כל סיפוריו בשני חלקים', אוצר הספרות ה (תרנ"ב), עמ' 514–518.
ראובן בריינין, 'מ. ד. ברנדשטסר', בתוך: כל כתבי ראובן בן מרדכי בריינין, כרך ב, ניו יורק: הוועד להוצאת כל כתבי ראובן בן מרדכי בריינין, תרפ"ג, עמ' 128–136.
אורציון ברתנא, תחנות ותמורות באמנות הסיפור של מרדכי דוד ברנדשטטר, דיסרטציה, אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"א 1980.
טובה כהן, 'מרדכי דוד ברנדשטטר - בקרת ופרשנות', בספרה האחת אהובה והאחת שנואה: בין מציאות לבדיון בתאורי האשה בספרות ההשכלה ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשס"ב 2002.
בן עמי פיינגולד, מבוא, בתוך: סיפורים (תשל"ד).
בן עמי פיינגולד, 'מ"ד ברנדשטטר כמשורר', מחקרי ירושלים בספרות עברית א (תשמ"א 1981), עמ' 116–132. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
משה פלאי, 'דרכו הסיפורית של מ. ד. בראנדשטטר ב"מרדכי קיזאוויטץ"', בצרון סז (תשל"ו, אוקטובר–נובמבר 1975), עמ' 28–30.
משה פלאי, 'עיצוב ההתמשכלות של מרדכי קיזאוויטץ כרב משכיל בסיפור קצר למרדכי דוד בראנדשטטר', הדור ב (תשס"ח), עמ' 138–147.
מרדכי רבינזון, תולדות המחבר, בתוך: כל כתבי מ"ד ברנדשטטר ישנים גם חדשים בשלשה חלקים (תר"ע–תרע"ג).
הערות שוליים

↑  המאמר הופיע במקור ב-1866 בגרמנית בעיתון Allgemeine Zeitung des Judentums שבעריכת פיליפסון, בשם "Haben die Juden Wirklich Jesum Gekreuzigt?". תרגומו של ברנדשטטר: דאקטאר ל' פהיליפזאן, האמנם הצליבו היהודים את ישוע הנוצרי?, עברי אנכי, 5 ביולי 1867.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258891805171  PLWABN: 9810605349305606  BnF: cb14478769p (data)  GND: 1201581680  ISNI: 0000 0000 6694 1891  LCCN: n88119169  NLA: 35888477  NTA: 299311740  SUDOC: 233828974  VIAF: 26154224   WorldCat (עם VIAF): 26154224
אליהו בשייצי

| --- | --- |
 לידה:  שנות ה־20 של המאה ה־15 
 פטירה:  1490 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית, טורקיה 
 שפות היצירה:  טורקית 
 
אליהו בשייצי (בטורקית: Bašyazi; ‏1420 (בערך) – 1490, אדירנה) היה חכם קראי בן המאה ה-15. מחבר הספר "אדרת אליהו", הנחשב לספר ההלכה המחייב של היהדות הקראית. מראשי האסכולה שפעלה למען קירוב בין היהודים הקראיים לרבניים.
הוא תלמידם של אביו, משה בשייצי ושל סבו, מנחם בשייצי – שניהם מנכבדי וחכמי הקהילה הקראית באדירנה. בתקופה מאוחרת יותר בחייו למד אצל החכם הרבני מרדכי כומטיאנו, שעמו התפלמס בספרו מספר פעמים. תלמידו וממשיך דרכו של בשייצי היה החכם הקראי כלב אפנדופולו.
בשנת 1460 החליף את אביו כחכם הקהילה הקראית באדירנה. סמוך לשנת 1480 מונה בשייצי לראש הקהילה הקראית בקונסטנטינופול. בתוקף תפקידו ניהל קשרים עם הקהילות הקראיות במזרח אירופה ובמזרח התיכון וכן עם חכמים רבניים. הוא חולל תנועת חזרה למקורות בקרב הקהילה הקראית ועודד את חבריה לעסוק בהלכה הקראית כדי שלא תישכח, ובמסגרת מאמציו אלו חתר להכריע במחלוקות הלכתיות שנותרו פתוחות בין חכמי הקראים. הוא אף תיקן תקנות חדשניות במטרה לקרב את הקראים אל היהדות הרבנית.
ספרו החשוב הוא ספר ההלכה הקראי "אדרת אליהו" (יצא לראשונה בקונסטנטינופול, 1530). ספר זה הקנה לו את מעמדו כפוסק האחרון של היהדות הקראית, והוא מבטל הלכה למעשה את כל ספרות ההלכה הקראית שקדמה לו, למעט ספר "גן עדן" של אהרן בן אליהו ניקומודיאו. נותרו גם מספר פיוטים ותפילות שחיבר.
הערות שוליים

↑  ראו עליו: יהודה הלוי לעוויק, תולדות הרה"ח ר' מרדכי כומטינו ז"ל, תלפיות, ברדיטשוב, תרנ"ה.
↑  דניאל פרנק, ‏אליהו בן ברוך ירושלמי והוויכוח על השחיטה במאה הי"ז, פעמים 90, תשס"ב, עמוד 40
↑  ראו למשל: יחזקאל דוד, כשרותו של הגט הקראי שנכתב במצרים על פי גיטין מן הגניזה, בתוך: מוריה שנה ל גיליון ח-ט, ירושלים, תש"ע, עמ' קמה, הערה 30.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306888905171  ISNI: 0000 0000 7105 7769  LCCN: no00065367  NTA: 15614204X  SELIBR: 268303  VIAF: 78326364   WorldCat (עם VIAF): 78326364 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מאיר בן שמואל

| --- | --- |
 לידה:  1060 ד'תת"ך
 פטירה:  1135 (בגיל 75 בערך) ד'תתצ"ה
 תקופת הפעילות:  ? – העשור של 1130 
 רבותיו:  רש"י, רבי יצחק הלוי
 חיבוריו:  פירושים על התלמוד
 בת זוג:  יוכבד
 צאצאים:  שמואל בן מאיר  מרים  יצחק בן מאיר  רבנו תם  שלמה בן מאיר 
 
רבי מאיר בן שמואל מרמרו (ד'תת"ך, 1060 - ד'תתצ"ה 1135) היה מראשוני בעלי התוספות, תלמידו וחתנו של רש"י. נקרא "אבי הרבנים" כיוון שבניו היו רבנים חשובים.
חייו

רבי מאיר למד בבית מדרשם של "גאוני לותיר", ובוורמייזא בבית מדרשו של רבי יצחק הלוי. כן קיבל תורה מרש"י שאף השיא לו את בתו השנייה, יוכבד. מנישואים אלו נולדו: שמואל (רשב"ם), יעקב (רבנו תם), יצחק (ריב"ם), ושלמה. בהמשך עבר לרמרו (הנקראת גם רומרוג) והקים שם בית מדרש.
בתו נישאה לרבי שמואל מויטרי, בנו של רבי שמחה בן שמואל, עורך "מחזור ויטרי", ובנם הוא ר"י הזקן, אף הוא מחשובי בעלי התוספות. רבי מאיר חי בעיר רמרו (Ramerupt) שבצפון צרפת.
רבי מאיר ואשתו יוכבד האריכו ימים, ככל הנראה, ונפטרו בשיבה טובה ברמרו בשנת ד'תתצ"ה (1135), כשיוכבד מקדימה את בעלה בחודשים מספר. מסיבה זו רבי מאיר נקרא בפי בני דורו "הישיש".