stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היישוב היהודי בחברון
אתרים יהודיים בחברון

מערת המכפלה היא מבנה במזרח העיר חברון. על פי המסורת היהודית והכתובים, המערה היא מקום קבורתם של אבות האומה - אברהם, יצחק ויעקב, ואמהות האומה - שרה, רבקה ולאה (רחל נקברה בקבר רחל בבית לחם). המבנה קדוש גם למוסלמים. המתחם חולק בין המתפללים היהודים לבין המוסלמים. החצר הפתוחה וכן החדר שבו ציון קבר יעקב משמשים את המתפללים היהודים; ואילו המסגד שבו נמצא ציון קבר יצחק ("אולם יצחק") משמש לתפילת מוסלמים. אל מערת המכפלה עולים מדי יום יהודים ומוסלמים רבים. בשל קדושת המקום וחשיבותו, ומתקיימות בו שמחות רבות.
קבר אבנר בן נר נמצא בחברון, סמוך למערת המכפלה. מבנה עם מספר חדרים סביב חצר ושער בסגנון ממלוכי. הגישה לקבר מוגבלת. הוא נפתח בדרך כלל בימי חמישי בשעות הלילה, וכן בעשרת הימים בשנה שבהם מערת המכפלה כולה פתוחה ליהודים בלבד.
קבר ישי ורות: קבר הנמצא בחברון, ליד ההתיישבות היהודית בתל רומיידה, ומיוחס לרות המואביה ולנכדה ישי אבי דוד. ייחוס הקבר לישי ידוע מהמאה ה-15, ולרות מהמאה ה-19. עם חידוש היישוב היהודי בחברון לאחר מלחמת ששת הימים, הוקם בחלק ממתחם הקבר בית כנסת המשמש את התושבים והמבקרים בקבר. במקום קיים גם כולל אברכים. מעל הקבר נמצאת עמדה מאוישת של צה"ל שתפקידה להגן על המתחם. יהודי חברון והסביבה נוהגים לפקוד את הקבר בחג השבועות, שבו קוראים את מגילת רות.
בית העלמין העתיק בחברון, שבו קבורים, בין השאר, רבי שלמה עדני מתימן, מפרשני המשנה, רבי חיים חזקיהו מדיני, רבה של חברון בתחילת המאה העשרים ונרצחי מאורעות תרפ"ט. בשוב היהודים לחברון ב-1967, מצאו את בית הקברות הרוס ומחולל. משרד הדתות עשה מאמצים לשקם את הקברים. חרף חידוש היישוב היהודי בקריית ארבע, לא ניתן אישור לחדש את הקבורה בבית העלמין העתיק. בקיץ 1975, כאשר נפטר הילד אברהם ידידיה נחשון (בנו של הצייר ברוך נחשון), יצאה הלוויה לכיוון בית העלמין העתיק ושר הביטחון, שמעון פרס, התיר את הקבורה במקום, ומאז חודשה הקבורה היהודית במקום. בית העלמין משמש את יהודי חברון, קריית ארבע והאזור.
מעיין אברהם אבינו: מעיין שכבה עמוק. לפי ממצאים ארכאולוגיים המעיין מתוארך לתקופת האבות, ומכאן שמו. המעיין נמצא לרגלי תל חברון, והוא נכלל ב"שביל חברון המקראית. סמוך למעיין יש עמדה של חיילי צה"ל, שמאבטחת את אזור המעיין.
שביל חברון המקראי
האתרים הבאים נמסרו לידי הרשות הפלסטינית בהסכם חברון ונקבע שהיא אחראית לכניסה חופשית של יהודים אליהם, התחייבות זו לא קוימה מעולם.
קבר עתניאל בן קנז נמצא על פי המסורת יהודית במבנה בחברון, סמוך לכיכר השוטר, ובקומתו הראשונה מערת קבורה חצובה ובה עשרה כוכים. מתחם הקבר נקנה על ידי יהודים במאה ה-19, אך נעזב לאחר טבח חברון (תרפ"ט). מאז מבצע חומת מגן צה"ל שולט למעשה בשטח, ומתאפשרת כניסת יהודים מספר פעמים בשנה, באבטחת צה"ל, בין השאר בתשעה באב וחול המועד של סוכות ופסח.
אלוני ממרא: אתר ארכאולוגי המזוהה כמקום מגוריו של אברהם אבינו.
מעיין שרה: מעיין עמוק בצפון חברון באזור אלוני ממרא, הקרוי על שם שרה.
אשל אברהם: עץ במערב חברון, שנקרא על שם האשל שנטע אברהם. בעץ נקשרו אגדות רבות.
לקריאה נוספת

עודד אבישר, ספר חברון, ירושלים: הוצאת כתר, 1970, 1978
משה גבעתי, הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, חולון: הוצאת 'רעות', תשע"ג-2013, עמ' 360, 363, 371-370, 374, 377
בצלאל לנדוי – היישוב החסידי בחברון, בתוך: "כרם החסידות", ניסן תשמ"ה' ח"ב עמ' קפג-רסט
אריה קליין, חצרות בעיר האבות, ראשית היציאה מחוץ לרובע היהודי בחברון, הוצאת חברון: מכון חיים ביהודה, 2007
ציפי שליסל, חברון שוברת שתיקה, הוצאת דברי שיר, 2017
עמליה שחף, ילדוּת במרחב רדיקלי: סיפורם של ילדי דור המייסדים בחברון, 1968–1971, הוצאת למדא עיון ומכון בן-גוריון, 2023
גרשון בר-כוכבא, הרובע היהודי העתיק בחברון בתחילת המאה העשרים: מבנה, הווי ושרידים, קתדרה 169
מה נשמע

"מה נשמע" הוא אלבומה השני של ירדנה ארזי כסולנית, שיצא בשנת 1984. זהו גם אלבומה הראשון שהפך לאלבום הזהב.
בשנת 1983 נישאה ארזי לנתן תומר (שהפך להיות המפיק שלה) והחלה ללמוד פיתוח קול אצל רחל הוכמן. היא חברה לגברי מזור, איש יחסי הציבור של פסטיבל שירי הילדים שהפך להיות יועצה האמנותי, ומי שעתיד לסלול לה את הדרך אל שירי ארץ ישראל ופופולריות עצומה. בעצתו של מזור יצאה ארזי להופיע בפני חיילי צה"ל במלחמת לבנון הראשונה, והייתה הזמרת הראשונה שעלתה להרי השוף עוד בזמן הקרבות.
בעקבות ההופעות בלבנון וסכנת חיים שאליה נקלעה פעמיים במהלכו, חלקה ארזי את רשמיה עם אהוד מנור שכתב לה את השיר "הביתה" שקורא לחיילי צה"ל "לשוב משדות זרים" ועורר סערה פוליטית. השיר נכתב ללחן של יאיר קלינגר אשר שימש באותה שנה גם את הזמרת הצרפתייה סילבי וארטן בשירה manana tomorrow. הוא הוצג לראשונה בראש השנה תשמ"ג ושהה במצעד הפזמונים השבועי 13 שבועות בשיאו במקום הראשון.
לאחר מכן יצא לרדיו השיר "חפץ חיים ברוח הגוברת" שכתבה רחל שפירא ללחן של ירוסלב יעקובוביץ'. השיר, אף הוא באווירת מלחמת לבנון, ליווה את צאת האלבום "מה נשמע" שיצא בחברת ההפקות הפרטית שהקים נתן תומר (NTE), אז חידוש בתעשייה המקומית שבה תקליטים הופקו על פי רוב בחברות התקליטים הגדולות. הוא שהה במצעדי הפזמונים 10 שבועות מהם שבועיים בפסגה.
הסינגל השלישי והאחרון מהאלבום היה "שוק הכרמל" ששהה במצעד הפזמונים 13 שבועות ואף הוא כבש את הפסגה. סינגלים נוספים שיצאו הם: "שיר הערב מצלצל" ו"מה נשמע" שיצאו בסינגל כפול ולא צעדו מסיבה כלשהי.
שלושת השירים דורגו במצעד השנתי תשמ"ד (1984). "הביתה" במקום השישי, "חפץ חיים ברוח הגוברת" במקום השמיני ו"שוק הכרמל" במקום ה-40. לצדם צעד במצעד השנתי גם השיר "אתה לי ארץ" מתוך אלבומה הבא של ארזי שהוכתרה לראשונה כזמרת השנה.
נכון לשנת 2024, האלבום לא יצא בגרסת תקליטור.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חפץ חיים ברוח הגוברת (גשם עומד לרדת)  | רחל שפירא | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:30 |
| 2. | שיר הערב מצלצל  | רחל שפירא | יאיר קלינגר | 4:04 |
| 3. | כוכבים בליל ספטמבר  | רחל שפירא | ירוסלב יעקובוביץ' | 2:55 |
| 4. | שוק הכרמל  | שמוליק צ'יזיק | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:10 |
| 5. | אפריקה  | נירית גרוניך | ירוסלב יעקובוביץ' | 3:50 |
| 6. | מה נשמע  | אהוד מנור | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:50 |
| 7. | הביתה  | אהוד מנור | יאיר קלינגר | 3:55 |
| 8. | תאורת חצר  | רחל שפירא | נחום היימן | 3:20 |
| 9. | בוא נשנה את זה (דואט עם ירוסלב יעקובוביץ')   | אסתר שמיר | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:10 |
| 10. | נעימה נשמע  |   | ירוסלב יעקובוביץ' | 4:51 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 40:15 |
בתקליט: שירים 1–5 - צד א', שירים 6–10 - צד ב'.
"נעימה נשמע" - קטע אינסטרומנטלי.
משתתפים באלבום > נגנים

ירוסלב יעקובוביץ' - הפקה מוזיקלית ועיבודים, סקסופון, חליל וליריקון.
מיכה מיכאלי - גיטרה בס.
גילי דור - גיטרות חשמליות ואקוסטיות.
מאיר ישראל - תופים וכלי הקשה.
אלונה טוראל - פסנתר חשמלי, פסנתר אקוסטי.
דריו מלכי - סינטיסייזר Roland Jupiter-8.
יצחק מרקובצקי, אליקום זלצמן, מרינה דורמן, אליזבט קרופניק, ישראלה ויסר, מרים בר טל, רוברט מוזס - כינורות.
מזי כהן, פנינה בריק, מוטי דיכנה, ורדינה כהן, אילנית בן צוק, דרור משולם ותלמידי בי"ס עירוני י"א ת"א - קולות רקע.
משתתפים באלבום > קרדיטים ומידע נוסף

הוקלט באולפן "קולינור C" בת"א, 1984.
טכנאי הקלטה: דודי רוזנטל, יואל גרינפלד, איתן לוי.
מיקסים: יעקב מורנו, דודי רוזנטל.
חיתוך התקליט: יעקב מורנו אולפני "טריטון".
סדר-צילום - סטודיה.
צילום עטיפה - יקי הלפרין.
עיצוב עטיפה - מנחם רגב.
יחסי ציבור - גברי מזור.
הפקת התקליט - ירדנה ארזי, נתן תומר.
עזרו בהפקה - שי-רז הפקות, יהודה רביבו.
תודה לגברי מזור על כ"כ הרבה עזרה ורצון טוב.
תודה לאתי קרן בוטיק "טריפ", לספרית דניאל, לארנה אוראל המאפרת.
תודה מיוחדת מאוד לנתן תומר.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2f8a9cbb-1c21-457a-8a21-2751ce94c2cb
בריאות האישה

סמליל בריאות האישה
בריאות האישה הוא מושג רחב העוסק בהיבטים ביולוגיים, נפשיים וסוציאליים המרכיבים את בריאותן ורווחתן של נשים.
הגדרת מושג זה נפרדת מהמושג "בריאות" באוכלוסייה הכללית וגם שונה מהמושג "בריאות הגבר", בכך שהוא מתמקד בצרכיה של האישה בלבד. זאת מכיוון שחוויית הבריאות והמחלות של נשים שונה מאלה של גברים, בגלל מאפיינים ביולוגיים, חברתיים והתנהגותיים הייחודיים למין הנשי.
בריאות האישה הוא סעיף בבריאות האוכלוסייה, כאשר "בריאות" מוגדרת על ידי ארגון הבריאות העולמי כ"מצב של רווחה גופנית, נפשית וחברתית מוחלטת ולא רק היעדר מחלה או חולשה".
תוחלת החיים

תוחלת החיים של הנשים גדולה מזו של גברים, וכן שיעורי התמותה נמוכים, ללא קשר לגזע או לאזור הגאוגרפי. מבחינה היסטורית, בעבר שיעורי התמותה בקרב נשים היו גבוהים יותר, בעיקר כתוצאה ממקרי מוות מצד האם (מוות בלידה). במדינות המתועשות, ובמיוחד במדינות המתקדמות ביותר, הפער המגדרי הצטמצם והתהפך בעקבות המהפכה התעשייתית. למרות הבדלים אלו, בתחומי בריאות רבים, נשים חוות מחלות מוקדמות וחמורות יותר מאשר גברים, וכן ההשלכות והתוצאות של המחלות גרועות יותר.
במערכת הבריאות בעולם מבינים בעשורים האחרונים כי נשים זקוקות לטיפול בריאותי רחב ונגיש יותר למערכת הבריאות מאשר גברים. בשנת 2015 ארגון הבריאות העולמי זיהה את עשרת הנושאים המובילים בבריאות האישה כמו מחלות הסרטן, בריאות הרבייה, בריאות האם, נגיף החיסון האנושי (HIV), זיהומים המועברים במגע מיני, אלימות במשפחה, בריאות הנפש והזדקנות.
למרות ההבדלים הללו, גורמי המוות המובילים בארצות הברית דומים אצל גברים ונשים. רבע ממקרי המוות בעולם הם כתוצאה מחלות לב, ואחריהם סרטן, מחלות ריאות ושבץ מוחי. בעוד שלנשים שכיחות נמוכה יותר של מוות כתוצאה מפציעה לא מכוונת והתאבדות, יש להן שכיחות גבוהה יותר של דמנציה.
ההבדלים העיקריים בתוחלת החיים של נשים בין מדינות מפותחות למדינות מתפתחות טמונות בשנות הפוריות. אם אישה שורדת את שנות הפוריות, ההבדלים בין שני האזורים הופכים לפחות בולטים. לאחר גיל הפוריות יש יותר מחלות שאינן מדבקות (NCD) אשר הופכות לסיבות המוות העיקריות בקרב נשים ברחבי העולם, כאשר מקרי המוות הקרדיו-וסקולריים מהווים 45% מהתמותה בקרב נשים מבוגרות, אחריהן גידולים סרטניים (15%) ומחלות ריאה (10%). מצבים רפואיים אלו מהווים נטל נוסף על המשאבים של מדינות מתפתחות. אורח החיים המשתנה, שכולל תזונה, פעילות גופנית וגורמים תרבותיים, מובילים לעליה בנפח הגוף בקרב נשים, התורמים לבעיה הולכת וגוברת של השמנת יתר וסוכרת בקרב נשים במדינות המתועשות, ומגדיל את הסיכונים למחלות לב וכלי דם ולזיהומים נוספים.
נמצא במחקרים שנשים המצויות בשוליים החברתיים נוטות יותר למוות בגילאים צעירים יותר מאשר נשים בעלות מעמד חברתי גבוה. לנשים הסובלות משימוש בסמים, חסרות בית, עובדות מין או כלואות תוחלת חיים קצרה בהרבה בהשוואה לנשים אחרות.
בריאות האישה- היבט ביולוגי

תחלואה נלווית כמו מחלות לב וכלי דם תורמות הן לתמותה והן לתחלואה במהלך ההריון, כולל רעלת היריון. לזיהומים המועברים במגע מיני ישנן השלכות חמורות על נשים ותינוקות, כאשר העברת התחלואה מהאם לילוד מביאה לאסונות כמו לידות מת ותמותות בילודים, ומחלות דלקתיות באגן המובילות לאי-פוריות. בנוסף, תיתכן עקרות ופגיעה בבריאות האישה מגורמים רבים אחרים כמו מניעת היריון, היריון לא מתוכנן, פעילות מינית לא מוגנת, אונס ומהמאבק על ההיתרים להפלות יזומות.
בעוד ששיעורי הגורמים המובילים לתמותה, מחלות לב וכלי דם, גידולים סרטניים ומחלות ריאה דומים אצל נשים וגברים, החולי מתאפיין בנשים בצורה שונה מהגברים. סרטן הריאות עקף את כל סוגי הסרטן האחרים כגורם המוביל למוות מגידולים אצל נשים, ואחריו סרטן השד, סרטן המעי הגס, השחלות, הרחם וצוואר הרחם. בעוד שעישון הוא הגורם העיקרי לסרטן הריאות, בקרב נשים לא מעשנות הסיכון לפתח סרטן גדול פי שלושה מאשר בקרב גברים שלא מעשנים. למרות זאת סרטן השד נותר הסרטן השכיח ביותר בקרב נשים במדינות מפותחות, והוא אחד מהמחלות הכרוניות המשמעותיות של נשים. סרטן צוואר הרחם הוא אחד מהסרטנים השכיחים ביותר במדינות מתפתחות, סרטן זה קשור לנגיף הפפילומה האנושי (HPV) ומסיבה זו חשובה מאוד מניעת ההדבקה במחלות מין. חיסון נגד HPV יחד עם בדיקת סקר מציע את ההבטחה לשלוט במחלות אלה. סוגיות בריאותיות חשובות נוספות לנשים כוללות תחלואת לב, דיכאון ומחלות נפש, סוכרת, דמנציה, אוסטאופורוזיס ואנמיה.
נשים וגברים נבדלים זה מזה בהרכב הכרומוזומלי שלהם, בהרכב הגנים ובביטוי שלהם בגוף וכן בסביבה ההורמונלית. כל אלה מחייבים זהירות בהכללת מידע שמקורו בסמנים ביולוגיים ממין אחד למשנהו. נשים פגיעות במיוחד בשני קצוות החיים, הן בילדותן והן בזקנתן. נשים צעירות ומתבגרות נמצאות בסיכון ללקות במחלות המועברות במגע מיני, היריון והפלה לא בטוחה, בעוד שלנשים מבוגרות יש לעיתים מחסור במשאבים והן מצויות בסכנה בריאותית יותר מאוכלוסיית הגברים, הן בסיכון לדמנציה והתעללות והן לבריאות ירודה באופן כללי.
בריאות האישה - היבט נפשי

כמעט 25% מהנשים יחוו בעיות בתחום בריאות הנפש במהלך חייהן. נשים נמצאות בסיכון גבוה יותר מגברים לתלונות חרדה, דיכאון ותופעות פסיכוסומטיות. באופן גלובלי, דיכאון הוא הנטל המוביל לתחלואה. בארצות הברית, נשים סובלות מדיכאון פי שניים מגברים, והעלויות הכלכליות של טיפול בדיכאון בקרב נשים אמריקאיות נאמד בכ-20 מיליארד דולר בכל שנה.
הסיכונים לדיכאון אצל נשים נקשרו לשינויים בסביבה ההורמונלית שהן חשות, בכללם גיל ההתבגרות, המחזור החודשי, היריון, לידה וגיל המעבר. הטיפול בדיכאון שונה מגברים מבחינת התרופות המטבוליות המטפלות בדיכאון. שיעורי ההתאבדות נמוך בקרב נשים מאשר גברים (>1% בנשים לעומת 2.4% בגברים), אך שיעורים אלו מהווים גורם מוות מוביל בקרב נשים מתחת לגיל 60. בבריטניה, הוקם צוות יחידה לבריאות הנפש של נשים במטרה לטפל בהבדלים בחוויות ובצרכים של בריאות הנפש בין נשים לגברים.
בריאות האישה- היבט סוציאלי

בריאות הנשים ממוקמת בתוך גוף ידע רחב המובא בין היתר על ידי ארגון הבריאות העולמי, אשר שם מופיע עניין חשיבות המגדר כקובע חברתי לבריאות. בריאותן של נשים מושפעת מהביולוגיה וגם מהתנאים החברתיים, כמו עוני, תעסוקה ומחובות משפחתיות. ההבדלים בין המינים בתסמינים של מחלות ובתגובה לטיפול בתחומי בריאות רבים נכונים במיוחד כאשר הם נראים מנקודת מבט עולמית. חלק גדול מהמידע הזמין מגיע ממדינות מפותחות, ובכל זאת יש הבדלים ניכרים בין מדינות מפותחות למדינות מתפתחות מבחינת תפקידי הנשים ובריאותן.
באופן מסורתי, נשים נחלשו מבחינת מעמד וכוח כלכלי וחברתי, מה שמצמצם את נגישותן לצורכי החיים כולל הגישה לשירותי בריאות. למרות השיפורים האחרונים במדינות המערב, נשים נותרות מקופחות ביחס לגברים. הפער המגדרי בבריאות חריף אף יותר במדינות מתפתחות בהן נשים יחסית מקופחות. בנוסף לאי-שוויון בין המינים, נותרו תהליכי מחלה ספציפיים הקשורים באופן ייחודי להיותה אישה היוצרים אתגרים ספציפיים הן במניעת תחלואה והן בבריאות.
הבדלים התנהגותיים ממלאים אף הם תפקיד, בו נשים מציגות נטילת סיכון נמוכה יותר בהשוואה לגברים. הצריכה המעוטה של טבק, אלכוהול ותרופות בקרבן מפחיתה את הסיכון שלהן לתמותה ממחלות הקשורות בצריכה מוגברת, כמו סרטן ריאות, שחפת ושחמת הכבד. גורמי סיכון נוספים אשר נמוכים יותר בקרב נשים כוללים תאונות דרכים. ההבדלים התעסוקתיים חשפו כי נשים פחות חשופות לפגיעות תעשייה אם כי הדבר עשוי להשתנות, כמו גם הסיכון לפציעה או למוות במלחמה. בסך הכל פגיעות כאלה תרמו בשנים האחרונות ל-3.5% מהתמותה אצל נשים לעומת 6.2% בארצות הברית בשנת 2009. שיעורי ההתאבדות אף הם נמוכים בקרב נשים.
התפיסה החברתית של בריאות בשילוב עם ההכרה בכך שמגדר הוא הקובע החברתי לבריאות, מודיעה על אספקת שירותי בריאות האישה במדינות ברחבי העולם. שירותי בריאות הנשים כמו מרכז בריאות הנשים של ליישהרדט, שהוקם בשנת 1974 והיה המרכז לבריאות הנשים הראשון שהוקם באוסטרליה, הוא דוגמה למתן שירות נגיש לבריאות האישה.
בריאות האישה הוא נושא שהופעל על ידי פמיניסטיות רבות, במיוחד בכל הנוגע לבריאות הרבייה. ותנועת הנשים הבינלאומית הייתה אחראית לחלק גדול מאימוץ סדר היום לשיפור בריאות הנשים.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין

כשליש מכלל הבעיות הרפואיות האופייניות לנשים בגיל הפוריות (בגילאי 15–44) קשורות ברבייה ומיניות, כאשר מין לא בטוח מהווה גורם סיכון מרכזי לנשים במדינות מתפתחות.  העיסוק בבריאות האישה בהקשר של תחום הפוריות כולל מגוון רחב של נושאים לרבות שלמות ותפקוד מערכת הרבייה הנשית ואברי הרבייה הנשיים, היריון, לידה, תקופת משכב הלידה וההחלמה מהלידה.
מושג בריאות האישה בהיבט הגלובלי מתייחס לנושא הרבייה כמרכזי יותר מאשר ההתייחסות אליו במדינות מפותחות. בנוסף, קיימות התייחסויות רבות למחלות הקשורות לנשים בגיל הפוריות כגון מחלות זיהומיות כדוגמת מלריה בהריון וכן מחלות שאינן מדבקות.
באזורים עניים ברחבי העולם, קיימים נושאים נוספים הקשורים לבריאות מערכת המין של האישה כגון השחתת איבר המין הנשי, וכן יש מחסור בגישה נאותה לידע ולמשאבים אבחוניים וקליניים.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות האם והיילוד

למרות התקדמות המדע והרפואה בכל מה שנוגע להיריון ומיילדות, היריון מהווה גורם סיכון רפואי משמעותי, גם במדינות מפותחות ומתקדמות. תמותת יולדות היא בעיה גלובלית מרכזית המעידה על איכות מערכות הבריאות.  היריון בגיל ההתבגרות כרוך אף הוא בבעייתיות מסוימת, בין אם הוא מתוכנן ומתרחש בתוך מסגרת נישואין, ובין אם הוא קרה באונס או בשוגג. היריון בגיל הנעורים גורם לשינויים גדולים בחייה של נערה מהיבטים פיזיים, רגשיים, חברתיים וכלכליים, ופוגע בתהליך ההתבגרות הטבעי שהיא עוברת. לרוב, היריון בגיל ההתבגרות אינו מכוון ואינו מרצונה של הנערה, ולעיתים רבות נובע מכפייה או התעללות. כ־90% מהלידות לאמהות בגילאי 15–19 מתרחשות במסגרת נישואי קטינים ברחבי העולם.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות האם והיילוד > סיבוכי היריון

בנוסף למוות המתרחש בהיריון ולידה, היריון יכול לגרום לבעיות בריאות רבות שאינן קטלניות, כולל פיסטולות הריוניות, היריון חוץ רחמי, צירים מוקדמים, סוכרת היריון, הקאות יתר בהיריון, ויתר לחץ דם, בעיה שעלולה להופיע במסגרת רעלת היריון ואנמיה. הופעת סיבוכי היריון נפוצה יותר מאשר תמותת אמהות בעקבות היריון ולידה והיא מוערכת על כ־9.5 מיליון מקרים של הופעת מחלה הקשורה להיריון וכ-1.4 מיליון מקרים מסכני חיים ברמה ממשית בעקבות היריון. סיבוכי ההיריון עשויים להיות גופניים, נפשיים, כלכליים וחברתיים. ההערכה היא כי 10–20 מיליון נשים יפתחו נכות פיזית או נפשית מדי שנה, כתוצאה מסיבוכי היריון או טיפול לא מספק.  כתוצאה מכך פותחו סטנדרטים רשמיים לטיפול ביולדות על ידי סוכנויות בינלאומיות.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות האם והיילוד > פיסטולה מיילדותית

פיסטולות מיילדותיות, כולל פיסטולות שלפוחית השתן והנרתיק, מהוות סיבוך נפוץ ורציני לאחר הלידה. פיסטולה (חיבור שאינו טבעי בין שני חללים בגוף) מסוג מיילדותי היא סיבוך רפואי הניתן למניעה ואף לטיפול על ידי ניתוח, אך ניתוח זה אינו נגיש לנשים רבות ברחבי העולם. לאחר תיקון הפיסטולה, נשים יידרשו ללדת את הלידות הבאות בניתוח קיסרי. ההערכה היא כי מדי שנה מתרחשים כ־100,000 מקרים של פיסטולות הריוניות, וכי 2 מיליון נשים בעולם סובלות מכך כיום, כאשר השכיחות הגבוהה ביותר נרשמה באפריקה ובאזורים שונים באסיה. במדינות מפותחות השכיחות יחסית נמוכה. בין גורמי הסיכון הנפוצים נמצאים גיל צעיר ותזונה לקויה. פיסטולות הריוניות עשויות להופיע לאחר לידה ממושכת ללא התערבויות, במקרים של אגן צר או חסום, או כאשר הלחץ של ראש העובר חוסם את אספקת הדם לרקמות הסובבות, תופעה שעלולה להוביל למות העובר, נמק וקרע. באברי האגן הפגועים נוצרת פיסטולה הגורמת לבריחת שתן או צואה דרך הנרתיק. הפגיעה עשויה לבוא לידי ביטוי גם בהיצרות הנרתיק, פגיעה עצבית ופגיעה בפוריות. בנוסף לבעיות הרפואיות בעקבות הפיסטולה, יש לה השלכות חברתיות ונפשיות חמורות, בעיקר באזורים בהן אין מענה רפואי הולם. בנוסף, קיימות סטיגמות רבות בנוגע להופעת הפיסטולה, בעיקר במדינות מתפתחות, הפוגעות משמעותית בתדמית האישית ובאיכות חייהן של נשים הסובלות מכך ואף מובילות לשיעור גירושין גבוה יותר. האו"ם קבע את מניעת הופעת הפיסטולות ההריוניות כיעד מוביל, ולשם כך פתח בקמפיין ומינה סוכנות ייעודית לכך, המפיקה דו"חות שנתיים. האו"ם קבע את 23 במאי כיום הבינלאומי למיגור הפיסטולות המיילדותיות בעולם מדי שנה.   הקמפיין מעודד הימנעות מהריונות ונישואין בגילאי הנעורים, תזונה נאותה וגישה לטיפול רפואי מקצועי, כולל ניתוח קיסרי.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות מינית > אמצעי מניעה

היכולת של האישה לקבוע האם ומתי להיכנס להריון חיונית הן לאוטונומיה של האישה על גופה והן לרווחתה. מניעת היריון עשויה להגן על נערות ונשים מבוגרות מפני היריון לא מתוכנן. גישה מספקת לאמצעי מניעה יכולה להפחית את הצורך בהפלה, שמהווה סיכון בפני עצמה, להגביל הריונות מרובים ולא רצויים, ולהפחית את התחלואה והתמותה של האם והיילוד. אמצעי מניעה מסוימים כגון קונדומים אף מפחיתים את הסיכון להדבקה במחלות זיהומיות ובנגיף HIV. הגישה לאמצעי מניעה מאפשרת לנשים יותר שליטה בתכנון חייהן ועתידן, ומאפשרת להן לבצע בחירות מושכלות בנוגע לגופן ובריאותן. ברמה החברתית, הגישה לאמצעי מניעה היא גורם מפתח בשליטה על גידול האוכלוסייה, עם השלכות על הכלכלה, איכות הסביבה וההתפתחות האזורית.  ארגון האומות המאוחדות רואה את המניעה כזכות אנושית בסיסית בשוויון מגדרי והעצמת נשים המצילה חיים ומצמצמת עוני, ומניעת היריון נחשבה בין עשרת ההישגים הגדולים בבריאות הציבור של המאה העשרים.
כדי למטב את שליטת הנשים על ההיריון, חיוני כי אמצעי המניעה יהיו נגישים ונפוצים באופן נרחב, קל וזמין לכל מי שהוא פעיל מינית, כולל מתבגרים. בחלקים רבים של העולם הגישה לאמצעי מניעה היא דלה מאוד או שאינה קיימת, וכן גישות תרבותיות ודתיות עשויות להגביל את הגישה לאמצעי מניעה ואף לאסור אותם גם במחוזות מפותחים. השימוש המדווח באמצעי מניעה על ידי נשים עלה רק במעט בין השנים 1990 ל-2014, עם שונות אזורית ניכרת. שיעור השימוש הגלובלי עומד בערך על 55%, והוא עשוי להיות נמוך כמו 25% באפריקה. לכ-222 מיליון נשים ברחבי העולם אין גישה או קיימת גישה מוגבלת לאמצעי מניעה. שלושה יעדים הקשורים להגשמת יעדי הפיתוח של האו"ם (ה-MDG) היו הפחתת שיעורי הלידה בגיל ההתבגרות, הגדלת שכיחות אמצעי המניעה והרחבת המודעות לתכנון המשפחה. יעדים אלו נמצאים תחת פיקוח של אגף האוכלוסין במחלקת האו"ם לענייני כלכלה וחברה. הערכת ה-MDG5 בשנת 2015 הייתה כי בקרב הזוגות השימוש בעולם עלה מ-55% ל-64%. אחת העליות הגדולות ביותר בשימוש באמצעי מניעה נצפו באפריקה התת - סהרית (מ־13% ל־28%).
הגישה לאמצעי מניעה עבור נשים רבות באזורים מפותחים ומתפתחים כאחד עודנה נתונה תחת מגבלות. אלו כוללות חסמים חקיקתיים, מינהליים, תרבותיים, דתיים וכלכליים, וכן קושי בגישה לשירותי בריאות ואיכות ירודה של משאבים רפואיים. חלק גדול מהמאמץ להגדלת הגישה והמודעות התמקד במניעת היריון בגיל ההתבגרות. המכון לפיתוח חו"ל (ODI) זיהה מספר חסמים מרכזיים לשימוש באמצעי מניעה, הן מצד ההיצע והביקוש, והן מצד עולם הערכים הסוציו-תרבותיים של נשים באזורים שונים, לחץ מצד קהילות ומשפחות, וידע לקוי.  גם באזורים מפותחים, נשים רבות- ובמיוחד נשים מוחלשות- עלולות להיתקל בקשיים כלכליים וגאוגרפיים משמעותיים בגישה לאמצעי מניעה, ובנוסף, הן עשויות להתמודד עם אפליה דתית ופוליטית. נשים הקימו קמפיינים בעבר נגד אמצעי מניעה שעלולים להיות מסוכנים כמו מכשירים תוך רחמיים פגומים (IUD), במיוחד מגן הדלקון.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות מינית > הפסקת היריון יזומה

הפסקת היריון יזומה היא סיום מכוון של ההריון, בהשוואה להפלה ספונטנית. הפסקות היריון יזומות קשורות בקשר הדוק לגישה לאמצעי מניעה מבחינת הרגולציה והאוטונומיה של נשים על גופן, ולעיתים קרובות כפופות לאילוצים תרבותיים, דתיים, חקיקתיים וכלכליים. כאשר הגישה לאמצעי מניעה מוגבלת, נשים פונות יותר לביצוע הפסקות היריון יזומות. כתוצאה מכך, ניתן להשתמש בשיעורי ההפלות כדי לשער את הצורך הבלתי מסופק לאמצעי מניעה.  לאורך רוב ההיסטוריה, ביצוע הפסקות היריון יזומות נחשב כסכנה לאישה. גם כיום, ישנה סכנה בהפלה יזומה בעיקר באזורים מתפתחים, בהם הפסקות ההריון נעשות לעיתים באופן פיראטי בשל הגבלות החוק.   הגישה המשפטית להפסקת היריון יזומה היא סבוכה וקשה באזורים מסוימים, בעיקר באזורים סוציו-אקונומיים נמוכים, ובאזורים אחרים היא אף לא אפשרית על פי החוק. סוגיות אלה מהוות נושאים מובילים לקמפיינים פוליטיים ופמיניסטיים.
בשנת 2005 היו ברחבי העולם כ-87 מיליון הריונות לא רצויים, מהם 46 מיליון הסתיימו בהפסקת היריון יזומה, מתוכם 18 מיליון התבצעו בתנאים שנחשבים בטוחים, וכתוצאה מכך נגרמו כ-68,000 מקרי מוות. מרבית מקרי המוות הללו התרחשו במדינות מתפתחות. ארגון האומות המאוחדות פועל על מנת להימנע ממקרי מוות אלה ומהסכנות והסיבוכים הכרוכים בהפלות לא בטוחות, הן בהרחבת הגישה לטיפול בטוח בהריון לא רצוי ובהפסקת ההריון עצמה. אמנם שיעורי ההפלות ירדו במדינות המפותחות, אך לא במדינות המתפתחות. בין השנים 2010–2014 בוצעו כ-35 הפלות על כל 1000 נשים בגילאי 15–44, ובסך הכל כ-56 מיליון הפלות בשנה.  ארגון האומות המאוחדות ערך המלצות למערכות הבריאות ברחבי העולם, וקרא לספק טיפולי הפסקת היריון נגישים ובטוחים יותר, וכן טיפול ומעקב לאחר ההפלה. חלק מובנה מטיפול שלאחר הפסקת ההריון היזומה כולל הדרכה על שימוש הולם באמצעי מניעה.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > בריאות מינית > מחלות המועברות במגע מיני

סוגיות בריאותיות מיניות נפוצות כוללות זיהומים המועברים במגע מיני וחתך יזום באברי המין של הנשים (הידוע כמילת נשים). מחלות זיהומיות המועברות במגע מיני הן סוגיה בעלת חשיבות בריאותית עולמית גבוהה מכיוון שיש להן השלכות חמורות על נשים ותינוקות. הדבקה מאם לילד במחלות זיהומיות אלו עלולה להוביל ללידות מת, תמותת עוברים, משקל לידה נמוך, פגות, אלח דם, דלקת ריאות, דלקת הלחמית בילודים ועיוותים מולדים. עגבת בהיריון גורמת ליותר מ-300,000 מקרי מוות בעוברים וילודים מדי שנה, וכ-215,000 תינוקות נולדים עם סיכון מוגבר למוות כתוצאה מפגות, משקל לידה נמוך ומחלות מולדות כתוצאה מהדבקה במחלה זיהומית מהאם.
מחלות כמו כלמידיה וזיבה מהוות גם הן גורמים מובילים להופעת מחלות דלקתיות באגן ולאי-פוריות בקרב נשים. חלק מהמחלות המועברות במחלות מין, כמו הרפס באיברי המין ועגבת מגבירות את הסיכון ללקות בנגיף ה-HIV פי שלושה, ועשויות להשפיע על התקדמות המחלה. נשים ונערות נמצאות בסיכון גבוה יותר לנגיף איידס ברחבי העולם. הדבקה באיידס קשורה גם לפעילות מינית לא בטוחה שלעיתים קרובות נעשית באונס.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין > אי- פוריות ועקרות

אי פוריות של האישה היא מצב של חוסר יכולת או קושי להתעבר ולהתרבות.
ישנה הבחנה בין מצב של אי-פוריות שהוא קושי בהבאת צאצאים, לבין עקרות שהיא מקרה שבו בדרך הטבע אין יותר אפשרות להבאת ילדים. עקרות יכולה להיגרם באופן טבעי או באופן מלאכותי, כגון מחסור או פגם באיברים החיוניים להולדה, או כתוצאה משינויים כירורגיים במערכת הרבייה - כריתת השחלות או הרחם; ואילו אי-פוריות נגרמת מסיבות טבעיות בלבד. גם באנגלית ישנה הבחנה בין אי-פוריות (אינפֶרטיליות (Infertility) מלשון "הפריה") ובין עקרות (סטריליות (Sterility), מלשון "סטריליזציה", או עיקור).
בארצות הברית, בעיות פוריות מדווחות בקרב כ-1.5 מיליון זוגות. זוגות רבים נעזרים בטכנולוגיה ובפתרונות רפואיים בשל עקרות, כדוגמת הפריות חוץ גופיות (IVF). בארצות הברית בוצעו כ־147,260 הפריות חוץ גופית (IVF) בשנת 2010, שהביאו לכ־47,090 לידות חי. בשנת 2013 מספרים אלה גדלו ל־160,521 זוגות שניגשו לטיפולי IVF ול־53,252 לידות חי כתוצאה מכך. עם זאת, כמחצית מההריונות שמתרחשים כתוצאה מהפריה חוץ- גופית (IVF) גורמים להריונות מרובי עוברים, אשר קשורים לעלייה הן בתחלואה והן בתמותה של האם והתינוק. הסיבות לסיבוכים כוללות עלייה בלחץ הדם של האם, לידה מוקדמת ומשקל לידה נמוך.