stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות עובדים

זכויות עובדים הן זכויות הניתנות לעובדים באמצעות דיני העבודה, בהסכמים קיבוציים ובכלים נוספים להסדרת יחסי העבודה. זכויות העובדים הושגו בעיקר עקב מאבקיהן של תנועות סוציאליסטיות החל מהמאה ה-19, מאבקים שנועדו למנוע העסקת קטינים, להגביל את שעות העבודה היומיות, לקבוע שכר מינימום ועוד.
היקף הזכויות שיש להעניק לעובדים, אל מול זכויות המעסיק הכוללות את זכות הקניין של המעסיק והזכות של אדם לנהל את עסקו כראות עיניו, הם חלק מהמחלוקת הפוליטית בין השמאל לימין. דוגמה לפולמוס זה היא הדיון אודות שכר המינימום.
זכויות עובדים בחוק הישראלי

בישראל, מערכת יחסי העבודה בין עובד ומעביד כפופה לרגולציה אשר מחייבת כל מעסיק לתת זכויות מינימליות לעובדיו, חוקי מגן מונעים ממנו לפגוע בזכויות אלה אפילו אם ויתר עליהן העובד בכתב. כך למשל חייב מעסיק בתשלום שכר שלא יפחת משכר המינימום ולשלם גמול שעות נוספות, דמי מחלה וחופשה שנתית. קיימת חובה על כל מעסיק לספק לכל עובד הודעה בכתב המפרטת את זכויותיו. הודעת פיטורים או התפטרות חייבת גם היא להיעשות בכתב. על העובדים במגזרים השונים במשק חלות גם הוראות צווי הרחבה של משרד העבודה והרווחה, אשר מוסיפות על הזכויות המוקנות בהתאם לחוקי העבודה.
עובד שזכויותיו נפגעו יכול להגיש תביעה לבית הדין לעבודה או להגיש תלונה ליחידת האכיפה של חוקי העבודה שבמשרד הכלכלה.
זכות ההתאגדות

זכות ההתאגדות היא זכות דמוקרטית בסיסית והיא מגובה באמנות בינלאומיות שישראל חתומה עליהם. הבולטת באמנות אלה היא אמנת היסוד של האומות המאוחדות, ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם, הקובעת בפיסקה כ"ג(4): "כל אדם זכאי לאגד אגודות מקצועיות ולהצטרף לאגודות כדי להגן על ענייניו." הזכות להתארגנות איננה מוסדרת בחוק ספציפי, אלא היא מופיעה בכמה חוקים - כגון חוק הסכמים קיבוציים וחוק יישוב סכסוכי עבודה, כמו גם היא מוזכרת בפסיקה. על פי חוק הסכמים קיבוציים אסור למעביד להפלות עובד, לפטרו או להרע את תנאיו מכיוון שהוא החל במהלך של התארגנות עובדים. בעקבות מהלך התאגדות עובדי חברת "פלאפון תקשורת", בית המשפט בישראל אף קבע בפסק דין פלאפון כי אסור למעסיק להתערב בדרך כלשהי במהלך ההתארגנות של עובדיו. הרציונל העומד בבסיס ההתארגנות עובדים הוא שכוחו של המעסיק מול השכיר רב יותר והדרך שבה העובדים יכולים לשמור על זכויותיהם מולו ולהיאבק עבור שיפור בתנאי העבודה ובשכרם הוא דרך התארגנות עובדים.
בישראל פועלים מספר ארגונים המסייעים לעובדים להתאגד ולהגן על זכויותיהם, כגון ההסתדרות הכללית, הסתדרות העובדים הלאומית והקליניקה המשפטית באוניברסיטת תל אביב, כוח לעובדים ארגון עובדים דמוקרטי, מען ותנועת הנוער העובד והלומד.
ביהדות

זכותו של העובד לקבל את שכרו במועד, ללא הלנת שכר, נקבעה בתורה במצוות עשה - ”בְּיוֹמוֹ תִתֵּן שְׂכָרוֹ ” (ספר דברים, פרק כ"ד, פסוק ט"ו), ובמצוות לא תעשה - ”לֹא תָלִין פְּעֻלַּת שָׂכִיר אִתְּךָ עַד בֹּקֶר.” (ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ג).
הערות שוליים

↑  על המעביד גם מוטלת החובה לבדוק מראש ולסווג נכון עובדים כ"עובדים" (ולא כ"עצמאיים" או כ"קבלנים"), ולתת להם את זכויותיהם בזמן. הפרת החובה גוררת אחריה בנוסף לתשלום הזכויות הרגילות של עובדים, גם חיוב בפיצוי הרתעתי. כך נפסק על ידי בית הדין הארצי לעבודה בע"ע 15868-04-18, גבריאל כותה ואח' - עיריית רעננה ואח'; ניתן ביום 7.4.2021.
↑  פנייה ליחידת האכיפה של חוקי העבודה, באתר כל זכות
↑  חוק יישוב סכסוכי עבודה, התשי"ז–1957, באתר הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543221905171  LCCN: sh85042873
Wish You Were Here

Wish You Were Here (בתרגום חופשי לעברית: הלוואי שהיית כאן) הוא אלבום האולפן התשיעי של להקת הרוק המתקדם הבריטית פינק פלויד, הנחשב לאחד האלבומים המשפיעים והמצליחים ביותר של הלהקה. אלבום זה הוא השני שיצא בתקופת "תור הזהב" של הלהקה ונודע בזכות המוזיקה המורכבת בו המשלבת רוק מתקדם עם רוק פסיכדלי. האלבום יצא לאור ב־12 בספטמבר 1975.
אלבום זה נחשב בעיני רבים לאחת היצירות המשפיעות ביותר ולאחד האלבומים הטובים ביותר של הלהקה בשל ההרמוניות המורכבות שבו וההתפתחויות המורכבות של השירים שבו, כמו השיר הפותח את האלבום "Shine On You Crazy Diamond (Pts. 1-5)" הידוע בשלבי ההתפתחות המורכבים שבו לאורך השיר. השיר חוזר לשלבים 6 עד 9 וחותם את האלבום. האלבום ממשיך את תור הזהב של פינק פלויד לאחר הוצאת האלבום "The Dark Side of the Moon".
רקע

האלבום הוא מחווה לסיד בארט, חבר הלהקה לשעבר וממייסדיה, שסולק ממנה בסוף שנות ה־60 בשל ההידרדרות במצבו הנפשי והתפקודי בעקבות התמכרותו הקשה לסמים. יש הסבורים כי האלבום מלנכולי יותר ממרבית אלבומי הלהקה הקודמים, אם כי ניתן לזהות בו גם נקודות של אופטימיות ושמחה. שיר הנושא של האלבום נקרא Wish You Were Here. היצירה הארוכה "Shine on You Crazy Diamond", שאורכה 26 דקות, חולקה לשתי רצועות (בתחילת ובסוף האלבום) ול־9 חלקים אמנותיים, ועוסקת כולה בבארט. בארט עצמו הגיע לביקור באולפן ההקלטות אבי רוד בזמן הקלטת האלבום, אך חברי הלהקה לא זיהו אותו בשל העובדה שהיה נראה שונה לגמרי מהפעם הקודמת שראו אותו. בארט היה בעודף משקל, קירח וגלוח גבות באותו זמן. כשחברי הלהקה זיהו אותו מסופר שהם התחילו לבכות ולאחר מכן שרו למענו את השיר "Shine On You Crazy Diamond" אבל בארט לא הצליח להבין שהשיר עוסק בו והלך מן המקום בלי לומר דבר. חוץ מהתראות מקרית קצרה של רוג׳ר ווטרס בבארט בחנות, זו הייתה הפעם האחרונה שחברי הלהקה ראו את בארט.
אלבום זה סימל את תחילת סופה של הלהקה כיחידה מוצקה אחת. הדבר בא לידי ביטוי בכך שניק מייסון, מתופף הלהקה, נמחק מרשימת הקרדיטים לאלבום, לאחר שתרומתו לאלבום הייתה מזערית כיוון שהעדיף להתעסק בחייו האישיים באותה תקופה. כמו כן, דייוויד גילמור סירב לשיר ביצירה "Have a Cigar" ולכן הובא זמר בתשלום, רוי הארפר, שישיר. למרות זאת, האלבום זכה להצלחה בבריטניה ונחשב לקלאסיקה בעיני חובבי הרוק.
בשנת 2012 יצא סרט דוקומנטרי על תהליך יצירת האלבום, בשם "The Story of Wish You Were Here".
בשנת 2020 מגזין הרולינג סטון דירג את האלבום במקום ה-264 ברשימת 500 האלבומים הטובים ביותר בכל הזמנים המחודשת.
רשימת רצועות

מילות השירים נכתבו על ידי רוג'ר ווטרס.
| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> לחן | צד א'> שירה מובילה | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Shine On You Crazy Diamond (I-V)  | דייוויד גילמור, ריצ'רד רייט, ווטרס | ווטרס | 13:33 |  |  |  |  |  |
| 2. | Welcome to the Machine  | ווטרס | גילמור | 7:25 |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> לחן | צד ב'> שירה מובילה | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Have a Cigar  | ווטרס | רוי הרפר | 5:08 |  |  |  |  |  |
| 2. | Wish You Were Here  | ווטרס, גילמור | גילמור | 5:35 |  |  |  |  |  |
| 3. | Shine On You Crazy Diamond (VI-IX)  | גילמור, ווטרס, רייט (חלקים VI-VIII) רייט (חלקים IX) | ווטרס | 12:29 |  |  |  |  |  |
עטיפת האלבום

אלבום התקליט המקורי של Wish You Were Here נמכר באריזה ייחודית שכללה כיסוי שחור עם לוגו שהסתיר את עטיפת האלבום הרשמית. המעצב הגרפי סטורם ת'ורג'רסון שליווה את הלהקה בהקלטות האלבום, החליט להתייחס למוטיב לחיצת היד כמייצג האלבום ויצר שתי יצירות סביב הנושא. האחת הופיעה על העטיפה החיצונית בדמות לוגו שבו מוצגת לחיצת יד של שתי זרועות מתכתיות, והשנייה בעטיפה הפנימית שבה נראים שני אנשי עסקים לוחצים יד בעת שאחד מהם עולה באש, אולי כמטפורה ללחיצות יד בהן הצדדים מתאמצים להסתיר את רגשותיהם האמיתיים. התמונה צולמה באולפני האחים וורנר על ידי שני פעלולנים, שאף נפגעו במהלך הצילומים בעת שהרוח נשבה לכיוון לא צפוי וגרמה לשריפת השפם של אחד מהם. בגב העטיפה נראה איש עסקים עם כובע ללא פנים וגוף, המשווק במדבר את האלבום עם מזוודה.
סינגלים

Have A Cigar / Welcome To the Machine - יצא לאור ב-15 בנובמבר 1975.
Wish You Were Here
מבצעים > חברי הלהקה

דייוויד גילמור - שירה, גיטרה חשמלית ואקוסטית, קלידים, גיטרה בס
רוג'ר ווטרס - שירה, גיטרה באס, גיטרה אקוסטית
ריצ'רד רייט - קלידים, סינתיסייזר, אורגן האמונד, קולות רקע
ניק מייסון - תופים, כלי הקשה
מבצעים > מבצעים נוספים

רוי הארפר - שירה ב־"Have a Cigar"
דיק פרי - סקסופון ב"Shine On You Crazy Diamond"
ונטה פילד - זמרת ליווי
קרלנה ויליאמס - זמרת ליווי
אברהם אבלי בן ירמיה

| --- | --- |
 לידה:  1720 בערך ה'ת"ף ליטא קלווריה
 פטירה:  1769 בערך ה'תקכ"ט
 מדינה:  ליטא ליטא
 תקופת הפעילות:  ?–1769 
 אב:  הרב ירמיה
 
הרב אברהם אבלי בן ירמיה (ה'ת"ף, 1720 בערך - ה'תקכ"ט, 1769 בערך) היה רב מחכמי אשכנז במאה ה-18.
נולד בקלווריה לרב ירמיה שכיהן מגיד מישרים בקלווריה כרב בסימנה.
הוא נדד ברחבי אירופה בשל קשיי פרנסה, עד שהשתקע בפרנקפורט על האודר בה הדפיס את ספריו: "סדר אברהם" (פפד"א תקי"ב) על המסורה הגדולה, ו"מדבר סין" (פפד"א תקכ"ט) הכולל מליצות על מילים הנכתבות גם בשין ימנית וגם בשין שמאלית. בספר זה הוא מופיע רק כמביא לבית הדפוס, ואילו כתיבת הספר עצמו מיוחסת לרב אביגדור קרא.
ספריו

סדר אברהם, פרנקפורט דאודר: דפוס גרילא, תקי"ב, באתר היברובוקס
מדבר סין, פרנקפורט דאודר: דפוס אלמנת גרילא, תקכ"ט, באתר אוצר החכמה
הערות שוליים

↑  מרקוביץ, להלן "קישורים חיצוניים", ואחרים, הניחו כנראה בטעות שהרב בסימנה היה רבי אברהם אבלי עצמו ולא אביו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527282405171  NTA: 409113727  VIAF: 419149066510565600646   WorldCat (עם VIAF): 419149066510565600646 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מישה נתן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 במאי 1918 רפובליקת פולין 
 פטירה:  29 ביולי 1995 (בגיל 77) תל אביב-יפו, ישראל
 תקופת הפעילות:  1937–1995 (כ־58 שנים)
 בן או בת זוג:  נורית כהן 
 פרופיל ב-IMDb
 
מישה נתן (12 במאי 1918 – 29 ביולי 1995) היה שחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי.
ביוגרפיה

נתן נולד לשמחה ולנעמי בפולין. שני הוריו היו שחקנים. למד בגימנסיה בווילנה. בתום לימודיו הצטרף ב-1937 לתיאטרון של הוריו וכן בתיאטרון היידי בהנהלת אידה קמינסקה.
לאחר השואה הגיע למינכן ושיחק שם בתיאטרון היידי.
עלה ארצה ב-1949. מעלייתו שיחק בהפקות תיאטרון ביידיש בלהקות של יוסף בולוף, דז'יגאן ושומאכר, זיגמונט טורקוב ויעקב בן-עמי.
ב-1992 זכה בפרס יקיר איגוד אמני ישראל.
ב-1989 כתב את התסריט לסרט תלווה לי את אשתך, בו גם שיחק.
נתן היה נשוי לשחקנית נורית כהן ולזוג שתי בנות.
משחק

1967 - עליזה מזרחי
1972 - שתי דפיקות לב
1973 - הבית ברחוב שלוש
1983 - אסקימו לימון 5
1986 - אלכס חולה אהבה
1987 - מאש"ה
1989 - תלווה לי את אשתך.
מוטורולה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 מייסדים:  פול גאלווין
 תקופת הפעילות:  1928 – 4 בינואר 2011 (כ־83 שנים) 
 חברות בנות:  General Instrument  מוטורולה (איטליה)  מוטורולה (גרמניה)  מוטורולה (צרפת)  מוטורולה (הממלכה המאוחדת)  Good Technology  תאגיד קודקס  נטופיה  מוטורולה (קנדה) 
 מיקום המטה:  שאומבורג 
 משרד ראשי:  שומבורג, אילינוי, ארצות הברית
 ענפי תעשייה:  תעשיית הטלקומוניקציה 
 מוצרים עיקריים:  מוצרי תקשורת אלחוטית   מעבדים זעירים   טלפונים סלולרים
 מנכ"ל:  גרג בראון 
 עובדים:  53,000 (נכון ל־2019) 
  
 www.motorola.com
 
מוטורולה V3 - היה בין מכשירי הטלפון הסלולרי הדקים ביותר בעולם בעת השקתו
מוטורולה Xoom הוא הטאבלט הראשון של החברה, מבוסס אנדרואיד 3.0
Moto G היה סמארטפון מוזל של החברה, מבוסס אנדרואיד 4.3
מכשירי קשר של החברה. מכונים בישראל "מוטורולות"
טלפון חכם תוצרת מוטורולה מדגם אטריקס 2
אנטנה סלולרית מוטורולה דור 1 (דור ראשון)
מוטורולה (Motorola) הייתה חברת אלקטרוניקה אמריקאית רב-לאומית, שייצרה טלפונים סלולריים וסמארטפונים. החברה הייתה מהמובילות בתחום הטכנולוגיות לתקשורת אלחוטית ומהתורמות העיקריות להפיכתן לחשובות והמצליחות של המאה ה-20. מוטורולה הייתה מהמובילות בכל שלב בהתפתחות טכנולוגיות אלו, החל ממקלטי הרדיו הראשונים של תחילת המאה ה-20, ועד לטכנולוגיות התקשורת הסלולרית של ימינו. מטה החברה ממוקם בשמבורג, אילינוי, פרוור של שיקגו.
בשנת 2011 פוצלה מוטורולה ל-2 חברות נפרדות: חברת 'מוטורולה מוביליטי' שעוסקת בייצור מכשירי סלולר, נמכרה תחילה לגוגל, ואחר-כך ללנובו הסינית. שאר התחומים עברו לאחריותה של חברת 'מוטורולה סולושנס', שנחשבת במידה רבה ליורשת של חברת מוטורולה ההיסטורית.
Moto X היה סמארטפון של מוטורולה משנת 2013. בשנת 2014 הוכרזה גרסה משודרגת למכשיר
היסטוריה

מוטורולה החלה את דרכה בשנת 1928, תחת השם גאלווין תעשיות בע"מ. השם מוטורולה היה בתחילה שם מותג שניתן על ידי מייסד החברה, פול גאלווין לפיתוח החשוב הראשון שלה: מקלט רדיו שהותקן במכונית. מאז היו כמעט כל המוצרים של החברה קשורים, בצורה זו או אחרת, לטכנולוגיית הרדיו, אם כי היא ידעה גם להתרחב לתחומים אחרים. כך למשל, כאשר החלה להתפתח בשנות ה-60 של המאה ה-20, הייתה מוטורולה מהראשונות שפיתחו וייצרו מוליכים למחצה ורכיבים המבוססים עליהם בקנה מידה תעשייתי (מוטורולה סמיקונדקטור, חברת הבת של מוטורולה שעסקה בתחום זה, ושבין מוצריה הבולטים היו סדרת מעבדי ה-68000, ששימשו במחשבי אפל מדגמי מקינטוש ובדגמים הראשונים של מחשבי סאן, ומעבדי ה-PowerPC שפותחו ביחד עם חברת יבמ, נמכרה בשנת 2004 על ידי מוטורולה בבורסה, ונקראה פריסקייל סמיקונדטור. בשנת 2015 פריסקייל נקנתה על ידי חברת NXP).
לאחר ההצלחה הראשונית של מקלטי הרדיו לרכב, פיתחה מוטורולה מכשיר רדיו דו כיווני, בהתחלה עבור מכוניות (בעיקר עבור משטרת שיקגו שנעזרה בהם רבות בתקופת המלחמה בפשע המאורגן, בשנות ה-30 של המאה ה-20), ואחר כך גם מכשירי קשר שהיו ניתנים לנשיאה בידי אדם, ואשר זכו לכינוי Walkie Talkie. ה-Walkie Talkie זכו להצלחה רבה, בעיקר בשימושים צבאיים בעת מלחמת העולם השנייה, ועזרו למוטורולה למצב את עצמה כאחד מספקי ציוד התקשורת העיקריים של ממשלת ארצות הברית, דבר שהביא בין היתר לכך שמילותיו ההיסטוריות של ניל ארמסטרונג בעת נחיתתו על הירח שודרו לכדור הארץ דרך מכשיר של מוטורולה. בשנות ה-40 של המאה ה-20 נכנסה מוטורולה גם לתחום הטלוויזיה והייתה הראשונה שייצרה טלוויזיות עם מסך מרובע (להבדיל מהמסך העגול שהיה מקובל עד אז), ומהראשונות שיצרו טלוויזיות צבעוניות בארצות הברית. בשנת 1973 הייתה מוטורולה החברה הראשונה שהציגה יישום מסחרי של תקשורת סלולרית, טכנולוגיה שהפכה מאז לאחת מהמרכזיות שבהן עוסקת החברה.
היסטוריה > מוטורולה מוביליטי

בינואר 2011 פוצלה מוטורולה לשתי חברות נפרדות, 'מוטורולה מוביליטי' ו'מוטורולה סולושנס'. ב-15 באוגוסט 2011 דווח כי חברת גוגל תרכוש ב-12.5 מיליארד דולר את מוטורולה מוביליטי, העוסקת בתחום המכשירים הסלולריים. בסוף ינואר 2014 הודיעה גוגל על מכירת מוטורולה מוביליטי לחברה הסינית לנובו, למעט הפטנטים שהיו שייכים למוטורולה, וכן שמירה על חטיבת מעבדה להקמת סמארטפונים עם חלקים מתחלפים שגוגל הקימה במוטורולה. המכירה הושלמה בסוף אוקטובר 2014.
בריאיון למרקוס בראונלי, בעל ערוץ יוטיוב העוסק בסקירת עולם האנדרואיד והסלולר, בדצמבר 2013, אמר מנכ"ל מוטורולה מוביליטי דניס וודסייד, שמאז רכישת החברה על ידי גוגל, צמצמה החברה את מספר דגמי הטלפונים הסלולריים שהיא מפתחת בשנה (שבעה דגמים בשנת 2013 לעומת 45 בשנה שקודם לרכישת החברה), וזאת במטרה להתמקד באיכות המכשירים ובעדכונים מהירים למכשירים. גישת ה"עדכונים המהירים" באה לידי ביטוי בצורה בולטת ומרשימה כאשר ה-MOTO X וה-MOTO G קיבלו עדכון לגרסת אנדרואיד 4.4 פחות מחודש לאחר סיום הפיתוח שלהם - תקדים שנחשב ליוצא דופן בעולם האנדרואיד (פרט לסדרת מכשירי הנקסוס המקבלת עדכונים בסיום פיתוחם). כמו כן אמר מנכ"ל החברה שמוטורולה מוביליטי מתיימרת להציג סמארטפונים שיוכלו להתחרות עם המכשירים המובילים בשוק ועם זאת יהיו זולים מהם בצורה משמעותית. בספטמבר 2014 השיקה מוטורולה מוביליטי את הדור השני של Moto X, בפברואר 2015 חשפה את הדגם השני בסדרת ה-Moto E הזולה במיוחד, וביולי 2015 את הדגם השלישי בסדרת ה-Moto G.
רוברט וו. גאלווין ו"תרבות מוטורולה"

רוברט וו. גאלווין, בנו של פול גאלווין מייסד החברה, עמד בראשה במשך יותר מ-25 שנה, מסוף שנות ה-50 עד לאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20, ועיצב את דמותה המיוחדת לטוב ולרע. גאלווין הבן שאף להפוך את מוטורולה למשהו שהוא הרבה יותר מאשר חברה עסקית המתעניינת בעיקר ביצירת רווחים לבעלי המניות שלה, אלא למעין תרבות המבוססת על מחויבות למערכת ערכי ליבה ועל רצון לשרת בראש ובראשונה את האינטרסים של לקוחות החברה. על מנת להגשים את היעדים הללו, הנהיג גאלווין בחברה מספר מנהגים הנחשבים עד היום ליוצאי דופן בנוף התאגידים האמריקאיים. הוא תבע מכל עובדי החברה, החל מעצמו ועד לאחרון העובדים לנהוג תמיד על פי ערכי הליבה של החברה, המבוססים על שני עקרונות יסוד: כבוד מתמיד לבני אדם ויושרה בלתי מתפשרת. הוא גם דאג להטמיע אל תוך החברה, שגדלה תחת הנהגתו מעסק אמריקאי בינוני לחברת ענק רב לאומית, מנגנונים שאיפשרו לממש את הכללים הללו בפועל, כחלק מתהליכי העבודה היום יומיים. כתוצאה מכך הפכה מוטורולה לאחת החברות המוערכות ביותר בעולם מבחינת ההגינות והיושרה שבהם היא מנהלת את עסקיה. מוטורולה, להבדיל מחברות רבות אחרות בתחום הטכנולוגיה והתקשורת, לא הסתבכה מעולם בפרשיות של "הנהלת חשבונות יצירתית", וידעה גם להימנע מהסתבכות בחובות ענק. גאלווין פעל גם רבות בתחום איכות הייצור, ופיתח את שיטת 6 סיגמא למדידת איכות תהליכי ייצור, הנמצאת עד היום בשימוש במוטורולה ובחברות רבות אחרות.
באופן אירוני, התרבות הארגונית של מוטורולה, שהיוותה ללא ספק חלק גדול מההצלחה שלה במשך כמעט כל המאה ה-20, היא זו שהביאה את החברה למצב של משבר מתמשך, החל מסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21. המכשלה העיקרית בתרבות הזאת היא העדר בולט של תהליכי שיתוף ידע. הבעיה הזאת נובעת ממדיניות מכוונת של החברה החל משנות ה-60 של המאה ה-20, תקופה שבה היא החלה לצמוח להתפרס למדינות רבות ולתחומי עיסוק מגוונים. בהכוונתו של רוברט גאלווין, אורגנה החברה בצורה של חטיבות עסקיות עצמאיות אשר כמעט ולא שיתפו פעולה ביניהן, ולעיתם היו אפילו במצב של תחרות. אסטרטגיה זו שהיה בה אולי הגיון בימים שבהם עסקה החברה בעיקר בייצור של מוצרים "סגורים" (כמו מכשירי רדיו, או רכיבי אלקטרוניקה), הפכה לבעייתית ביותר כאשר החלו לקוחות החברה לדרוש ממנה (כמו גם ממתחרותיה) לספק להם פתרונות כוללים למערכות שלמות, בעיקר בתחום התקשורת הסלולרית.
המבנה הממודר של החברה גם הקשה עליה בבחירת האסטרטגיה הנכונה ביותר להתמודדות עם אתגרים חדשים, כך למשל לוותה הכניסה של מוטורולה לתחום התקשורת הסלולרית הדיגיטלית בבלבול רב משום שהיא התקשתה להחליט האם להתמקד בטכנולוגיה ה-CDMA הנחשבת עדיפה מבחינה טכנולוגית או בטכנולוגיית ה-GSM שהפכה לפופולרית יותר, בעיקר באירופה. בסופו של דבר נכנסה החברה לשתי הטכנולוגיות בצורה מבולבלת ולא ממוקדת, כאשר במקביל פותחה בחטיבה עסקית אחרת של החברה טכנולוגיה ה-iDEN (המשמשת בארץ את חברת מירס), ללא כל תיאום עם החטיבה העוסקת בתחום התשתיות הסלולריות. החל מסוף שנות ה-90 של המאה ה-20, נעשו במוטורולה מספר ניסיונות לבצע שינויים ארגוניים שונים על מנת להתמודד עם חוסר התיאום בין פעילותיה השונות, אולם הם כשלו משום שהתרבות הארגונית המאפיינת את החברה היא כנראה בעלת מומנטום משלה.
מוטורולה בישראל

בשנת 1964 הייתה ישראל למדינה הראשונה שבה הוקמה חברת-בת של מוטורולה, מחוץ לגבולות ארצות הברית. קדמה לכך פעילות של החברה בארץ, החל מקום המדינה, דרך "חברת משה בסין אלקטרוניקה והנדסה בע"מ", שהחלה והרחיבה את פעילותה, ממפעל קטן להרכבת מכשירי רדיו ברכב, ועד לניהול של פרויקטים מורכבים בישראל, באפריקה ובמקומות נוספים בעולם, כגון איראן. בשנת 1964 כאמור, הצליח משה בסין לשכנע את רוברט וו גאלווין להפוך את החברה שלו לחברת בת של מוטורולה העולמית, ושם החברה שונה ל-"מוטורולה ישראל בע"מ". מאז נחשבת "מוטורולה ישראל" לאחת מחברות-הבת המוצלחות ביותר של מוטורולה העולמית, ומהווה שותפה בכל הפעילויות החשובות של החברה בעולם. מוטורולה ישראל מתמחה בעיקר במתן פתרונות תקשורת ייחודיים, בתחומים כמו מערכות בקרה, ושרותי דיוור מתקדמים (כגון פרויקט בשווי 300 מיליון דולר שבו זכתה מוטורולה ישראל בסוף שנת 2004, להקמת מערך של מסופוני מעקב עבור שרות הדואר האמריקאי, וזאת לאחר שהיא ביצעה בעבר בהצלחה פרויקטים דומים עבור שרות הדואר הגרמני ועבור חברת השילוח UPS), ובפיתוח מוצרים ופתרונות תוכנה בתחום התקשורת הסלולרית (ה- Spirit, מכשיר הטלפון הסלולרי של מוטורולה המיועד להתקנה ברכב, פותח כולו בישראל). כמו כן, מרכז הפיתוח של מוטורולה סמיקונדקטור לשעבר (שבהמשך נקרא פריסקייל סמיקונדקטור) בהרצליה, היה שותף עיקרי במספר פיתוחים פורצי דרך של החברה, בעיקר בתחום המעבדים לעיבוד אותות (משפחת 56000, 96000 ו StarCore), רכיבי תקשורת מחשבים (Netcom) ממשפחת PowerQUICC ומשפחת MSC8100 ורכיבי בקרה לרכב. מרכז פיתוח נוסף פעל בגן התעשייה עומר בין השנים 1997 ל 2009. מרכז הפיתוח בישראל ישראל נסגר מיד לאחר שהחברה נקנתה על ידי NXP בשנת 2015.
מוטורולה גם הקימה מפעל הרכבה למכשירי קשר בעיר ערד. מפעל זה נמצא בעשור השני של המאה ה-21 בבעלות חברת "פלקסטרוניקס", אך הוא ממשיך לייצר גם עבור מוטורולה.
מוטורולה בישראל > מוטורולה והתקשורת הסלולרית בישראל

בשנת 1984 פרסם משרד התקשורת הישראלי מכרז להקמת רשת תקשורת סלולרית (או מה שכונה אז "רדיו-טלפון נייד") בישראל. מוטורולה הייתה החברה היחידה שנענתה למכרז, וכך הוקמה בשנת 1985 "מת"ת", בשיתוף עם חברת תדיראן תקשורת, שהקימה את רשת התקשורת הסלולרית הראשונה בישראל. מת"ת מכרה את מכשירי הקצה שלה תחת שם המותג, "פלאפון", שהפך מאז לא רק לשמה של החברה, על גלגוליה השונים, אלא גם לשם גנרי לטלפון סלולרי בעברית. במשך תשע שנים, הייתה פלאפון תקשורת, שעברה עם הזמן לבעלות בלעדית של מוטורולה לאחר שתדיראן נאלצה למכור את חלקה בחברה, המפעילה הבלעדית של תקשורת סלולרית בישראל. בתקופה זו הכפילה החברה את מספר מנוייה מדי שנה, (מכ-500 בשנת 1985, לכ-250,000 בשנת 1994), הישג מרשים בהתחשב בעובדה שבמשך כל תקופה זו המשיכו מכשירי הקצה של החברה להמכר במחיר של כ-8,000 ש"ח ליחידה, וגם עלויות השיחה ודמי המינוי החודשיים היו גבוהים למדי.
בשנת 1994, עם פתיחת שוק התקשורת הסלולרית בארץ לתחרות, הפכה פלאפון תקשורת לחברת בת של בזק ומוטורולה. התהליך של שינוי היחסים בין פלאפון תקשורת למוטורולה ליחסים נורמליים של ספק-לקוח, לווה בקשיים רבים ובטענות בדבר ניגוד האינטרסים הגלום בו. בסופו של דבר, ועקב קשיים דומים במקומות אחרים בעולם שבהם הייתה מוטורולה שותפה בחברות הפעלה של תקשורת סלולרית, החליטה מוטורולה למכור את החזקותיה בחברות אלו ובמסגרת החלטה זו מכרה גם את חלקה פלאפון תקשורת, מהלך שהוביל בסופו של דבר להחלפתה של מוטורולה בחברת נורטל, שסיפקה גם את רשת ה-TDMA של סלקום, לספקית ציוד התשתית העיקרית של חברת פלאפון תקשורת.
מוטורולה ישראל החזיקה בעבר בבעלותה חברת תקשורת אלחוטית וסלולר בישראל, חברת מירס. מירס נמכרה בשנת 2010 ובעשור השני של המאה ה-21, נמצאת בבעלות מלאה של קבוצת "אלטיס". כחלק מקבוצת HOT היא פועלת תחת השם "HOT mobile".
מוטורולה בישראל > מוטורולה ותקשורת אלחוטית בצה"ל

בשנת 2000 זכתה מוטורולה ישראל במכרז התקשורת הסלולרית-מוצפנת של צה"ל. במסגרת מכרז זה פיתחה מוטורולה את מערכת "ורד הרים", ומטרתה לאפשר תקשורת סלולרית מיידית ומוצפנת, לכל דרגי הפיקוד בצה"ל ובכוחות הביטחון; המערכת כוללת תחנות בסיס נייחות וניידות ובכך מתאפשרת תקשורת בין כל הגורמים בשטח ובמפקדות.
המערכת הופעלה בהצלחה במסגרת תוכנית ההתנתקות, במלחמת לבנון השנייה ומבצע צוק איתן.
ראו גם

אירידיום (מיזם תקשורת לוויינית)
פריסקייל סמיקונדקטור ממשיכת דרכה של מוטורולה סמיקונדקטור.
מוטורולה מוביליטי
הערות שוליים

↑  יוסי גורביץ, גוגל מכרה את מוטורולה ללנובו ב-2.91 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 30 בינואר 2014
↑  הראל עילם, לנובו השלימה את רכישת מוטורולה מוביליטי, באתר כלכליסט, 30 באוקטובר 2014
↑  הראיון המלא באתר יוטיוב(באנגלית)
↑  מוטורולה חושפת את Moto E החדש. המחיר? 149 דולרים בלבד
↑  מוטורולה מציגה את הדור השלישי ל-Moto G, ויש שניים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007430297405171  BIBSYS: 90111339  BnF: cb13601927c (data)  CiNii: DA00038138  GND: 5002947-2  ISNI: 0000 0001 2333 8563  LCCN: n50053070  NDL: 00301086  NLA: 35365754  NSK: 000675511  SUDOC: 053509986  VIAF: 173081499   WorldCat (עם VIAF): 173081499
יעדים לפיתוח בר קיימא

לוגו מטרות לפיתוח בר קיימא של האומות המאוחדות
היעדים לפיתוח בר-קיימא (באנגלית: Sustainable Development Goals, SDGs) מתייחסים לפיתוח בין-לאומי עתידי כפי שהוצעו על ידי סוכנויות של האומות המאוחדות. הם נועדו להחליף את היעדים שהוגדרו בפסגת המילניום, שתוקפם פג בסוף 2015. יעדים אלה נדונו לראשונה בוועידת האו"ם לפיתוח בר קיימא בריו דה ז'ניירו ("Rio+20") ביוני 2012.
ב־19 ביולי קבוצת העבודה הפתוחה (OWG) של העצרת הכללית של האומות המאוחדות ליעדים לפיתוח בר קיימא שלחה לעצרת רשימת יעדים מוצעים. ההצעה כללה 17 יעדים עם 169 מטרות משנה שכיסו טווח רחב של נושאים בקיימות. אלה כללו מיגור העוני והרעב, שיפור הבריאות והחינוך, הפיכת הערים לבנות קיימא, מאבק נגד שינוי האקלים והגנה על אוקיינוסים ויערות. ב-4 בדצמבר 2014 העצרת קיבלה את דו"ח הסיכום של המזכיר הכללי, שלפיו תהליך פיתוח היעדים יתבסס על הצעות הקבוצה.
משא ומתן בין ממשלות (IGN) על סדר היום לפיתוח אחרי שנת 2015 התחיל בינואר 2015 והסתיים באוגוסט 2015. לאחר המשא ומתן, הוכן מסמך סופי שאומץ בוועידת הפסגה של האו"ם שנערכה בספטמבר 2015 בניו יורק.
רקע

בפסגת המילניום של האו"ם בשנת 2000 הוגדרו 8 יעדי המילניום לפיתוח (MDG) למשך 15 שנים, כלומר עד 2015. הם כללו: הקטנת העוני, הרחבת אפשרויות החינוך, שוויון בין המינים והעצמת נשים, בריאות האישה והילד, קיימות סביבתית, הפחתה באיידס ובמחלות זיהומיות ובניית שותפות עולמית לפיתוח.
בתום התקופה ולאור ההישגים והאתגרים של יעדים אלה, התעורר הצורך בהמשך תהליך לפיתוח יעדים חדשים לתקופה של 15 שנים נוספות, 2015–2030. דיון ראשון נערך ב־2012 בוועידת האו"ם בריו דה ז'ניירו. 193 מדינות חברות באו"ם הסכימו להתחיל בתהליך לעיצוב יעדי פיתוח "מרוכזי־פעולה, קצרים וקלים להפצה, מוגבלים במספר, מעוררי השראה, עולמיים ומתאימים לכל המדינות, בהתחשב במציאות שונה ויכולות שונות של האומות השונות ותוך כבוד לעדיפויות לאומיות ולמדיניות לאומית".
מסמך התוצאה של Rio+20, "העתיד שאנו רוצים" (The Future We Want) קרא להכללת היעדים בסדר היום לפיתוח של האו"ם ל-15 השנים הבאות.
רקע > תהליך לפיתוח אחרי 2015

מכיוון שבכנס Rio+20 לא הוגדרו יעדים נקודתיים, העצרת הכללית הקימה ב-22 בינואר 2013 קבוצת עבודה בת שלושים חברים. לקבוצה ניתנה משימה להגיש יעדים למושב ה-68 של העצרת הכללית, מספטמבר 2013 עד ספטמבר 2014.
כל מושב בקבוצה ייצג מספר מדינות. אחרי 13 פגישות, הקבוצה שלחה את הצעתה עם 17 יעדים ו-169 מטרות לעצרת ה-68, בינואר 2014.