stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המקור – פרקים
פרקים > עונה 21 (2022)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | כתב/ת | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 324 | 1 | נפילת אימפריית הפשע (חלק א') | רביב דרוקר | 1 בפברואר 2022 | 9.5% | 255,000 |  |
| 325 | 2 | נפילת אימפריית הפשע (חלק ב') | רביב דרוקר | 9 בפברואר 2022 | 7.8% | 237,000 |  |
| 326 | 3 | משוחת או חף מפשע? | איתי רום | 22 בפברואר 2022 | 6.1% | 190,000 |  |
| 327 | 4 | תעלומת רצח אלדד פרי | רביב דרוקר | 1 במרץ 2022 | 7% | 149,000 |  |
| 328 | 5 | המתלוננת ששוברת שתיקה (חלק א') | ענת גורן | 8 במרץ 2022 | 8.3% | 193,000 |  |
| 329 | 6 | המתלוננת ששוברת שתיקה (חלק ב') | ענת גורן | 15 במרץ 2022 | 5.6% | 149,000 |  |
| 330 | 7 | החיים החדשים של נפתלי אמבש | ישראל רוזנר | 9 במאי 2022 | 6.9% | 193,000 |  |
| 331 | 8 | מלחמת הקדמה | ישראל רוזנר | 16 במאי 2022 | 4.8% | 119,000 |  |
| 332 | 9 | מרד הרופאים | איתי רום, חיים ריבלין | 25 במאי 2022 | 5.8% | 169,000 |  |
| 333 | 10 | משיח השקר (חלק א') | ישראל רוזנר, חיים ריבלין | 2 ביוני 2022 | 7.8% | 225,000 |  |
| 334 | 11 | משיח השקר (חלק ב') | ישראל רוזנר, חיים ריבלין | 8 ביוני 2022 | 8.7% | 200,000 |  |
| 335 | 12 | משיח השקר (חלק ג') | ישראל רוזנר, חיים ריבלין | 14 ביוני 2022 | 8% | 189,000 |  |
| 336 | 13 | צדק מאוחר | חיים ריבלין | 21 ביוני 2022 | 4.4% | 113,000 |  |
| 337 | 14 | הקצין המצלם הוא בעלי | רביב דרוקר | 30 באוגוסט 2022 | 9.8% | 215,000 |  |
| 338 | 15 | פרשת האונס במצ"ח | רביב דרוקר | 2 באוקטובר 2022 | 6.5% | 148,000 |  |
| 339 | 16 | בשם האם | חיים ריבלין | 13 באוקטובר 2022 | 8.3% | 200,000 |  |
| 340 | 17 | עד המדינה מספר 1 (חלק א') | רביב דרוקר | 20 באוקטובר 2022 | 9.9% | 237,000 |  |
| 341 | 18 | עד המדינה מספר 1 (חלק ב') | רביב דרוקר | 27 באוקטובר 2022 | 6.7% | 176,000 |  |
| 342 | 19 | חוקר השקרים | איתי רום | 10 בנובמבר 2022 | 5.4% | 137,000 |  |
| 343 | 20 | הסודות של דוד ביטן | רביב דרוקר | 17 בנובמבר 2022 | 8.9% | 261,000 |  |
| 344 | 21 | מסע הבחירות של מנסור עבאס | רביב דרוקר | 24 בנובמבר 2022 | 3.1% | 95,000 |  |
| 345 | 22 | רציתי להציל אותה | חיים ריבלין | 18 בדצמבר 2022 | 5.7% | 140,000 |  |
| 345 | 22 | השר שבא לשנות | ישראל רוזנר | 18 בדצמבר 2022 | 5.7% | 140,000 |  |
פרקים > עונה 22 (2023)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | כתב/ת | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 346 | 1 | סוד התמונה המושלמת (חלק א') | ענת גורן | 12 בינואר 2023 | 10.3% | 270,000 |  |
| 347 | 2 | סוד התמונה המושלמת (חלק ב') | ענת גורן | 19 בינואר 2023 | 10.1% | 297,000 |  |
| 348 | 3 | מדליות של כסף | איתי רום | 20 בפברואר 2023 | 7.8% | 207,000 |  |
| 349 | 4 | הקורבן שהחליט לסלוח | חיים ריבלין | 2 במרץ 2023 | 4.2% | 122,000 |  |
| 350 | 5 | להפיל ראש עיר | רביב דרוקר | 13 במרץ 2023 | 6.2% | 173,000 |  |
| 351 | 6 | המהפכה המשפטית (חלק א') | ישראל רוזנר, רביב דרוקר, חיים ריבלין | 20 במרץ 2023 | 8.5% | 239,000 |  |
| 352 | 7 | המהפכה המשפטית (חלק ב') | ישראל רוזנר, רביב דרוקר, חיים ריבלין | 4 באפריל 2023 | 4.2% | 118,000 |  |
| 353 | 8 | הרופא שחצה את הגבול | איתי רום | 4 במאי 2023 | 8% | 225,000 |  |
| 354 | 9 | מיידוף הישראלי (חלק א') | איתי רום | 18 במאי 2023 | 6.2% | 158,000 |  |
| 355 | 10 | מיידוף הישראלי (חלק ב') | איתי רום | 21 במאי 2023 | 5.6% | 156,000 |  |
| 356 | 11 | להחזיר את הבנות הביתה | חיים ריבלין | 1 באוגוסט 2023 | 10% | 257,000 |  |
| 357 | 12 | מחדל החיסון הישראלי | חיים ריבלין | 21 בספטמבר 2023 | 4.1% | 107,000 |  |
| 358 | 13 | 5 שנים עם ירון לונדון | ישראל רוזנר | 28 בספטמבר 2023 | 6% | 141,000 |  |
| 359 | 14 | סיפורי מלחמה (חלק א') | חיים ריבלין, ישראל רוזנר | 24 באוקטובר 2023 | 4.3% |  |  |
| 360 | 15 | סיפורי מלחמה (חלק ב') | חיים ריבלין, איתי רום, רביב דרוקר | 30 באוקטובר 2023 | 8.8% | 243,000 |  |
| 361 | 16 | סיפורי מלחמה (חלק ג') | רביב דרוקר, ישראל רוזנר | 6 בנובמבר 2023 | 7.1% | 197,000 |  |
| 362 | 17 | להחזיר את ירדן | ענת גורן | 13 בנובמבר 2023 | 4.5% | 129,000 |  |
| 363 | 18 | ילדות בארי | חיים ריבלין | 15 בנובמבר 2023 | 5.7% | 153,000 |  |
| 364 | 19 | הגיבורה מכפר עזה | רביב דרוקר | 20 בנובמבר 2023 | 6.4% | 177,000 |  |
| 365 | 20 | השיבה הביתה | רביב דרוקר | 30 בנובמבר 2023 | 6.4% | 228,000 |  |
| 366 | 21 | ירדן חוזרת הביתה | ענת גורן | 6 בדצמבר 2023 | 6.4% | 168,000 |  |
| 367 | 22 | פרויקט הפצצה הגרעינית (חלק א') | רביב דרוקר | 14 בדצמבר 2023 | 3.9% | 126,000 |  |
| 368 | 23 | פרויקט הפצצה הגרעינית (חלק ב') | רביב דרוקר | 24 בדצמבר 2023 | 4.1% | 140,000 |  |
| 368 | 23 | שדרות: 15 שנים אבודות | ישראל רוזנר | 24 בדצמבר 2023 | 4.1% | 140,000 |  |
| 369 | 24 | 80 יום בלעדיו | ישראל רוזנר | 31 בדצמבר 2023 | 6.7% | 197,000 |  |
| 369 | 24 | פני הרוע | איתי רום | 31 בדצמבר 2023 | 6.7% | 197,000 |  |
פרקים מיוחדים

| שם הפרק | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| יפורסם בהמשך | 1 בספטמבר 2011 | 8% | – |  |
| חזרה לבית הספר 2013 | 26 באוגוסט 2013 | 6.8% | – |  |
| חזרה לבית הספר 2014 | 3 בספטמבר 2014 | 11.3% | – |  |
| עדות האונס | 10 בספטמבר 2015 | 9.7% | – |  |
| האיש שנפל פעמיים | 24 בפברואר 2016 | 8.7% | – |  |
| סיכום תחקירי הצוללות | 8 באוגוסט 2017 | 10% | – |  |
| תקיפת ישראל בכור בסוריה | 21 במרץ 2018 | 7.1% | – |  |
| איך נולד ארגון חמאס? | 14 במאי 2018 | 6.8% | 169,000 |  |
| בחזרה לתחקיר הצוללות | 12 בנובמבר 2018 | 6.6% | 175,000 |  |
| אנשי החינוך ששוברים את המוסכמות | 26 באוגוסט 2019 | 4.6% | 122,000 |  |
נובי פאזאר (כדורגל)

מועדון כדורגל נובי פאזאר (בסרבית: ФК Нови Пазар) הוא מועדון כדורגל סרבי מהעיר נובי פאזאר שבסרביה. המועדון נוסד לאחר הקמת ממלכת יוגוסלביה.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1928 בשם מועדון כדורגל סנדז'ק ובהמשך שינה את שמו למועדון כדורגל דז'בה. משנת 1962 המועדון נקרא נובי פאזאר. המועדון שיחק בליגה השנייה ביוגוסלביה ומשנת 1992 עם התפרקות יוגוסלביה בליגה השנייה של סרביה ומונטנגרו. בסוף עונת 2001/2002 ירד מהליגה השנייה של סרביה ומונטנגרו לליגה השלישית. המועדון שיחק עונה אחת בליגה השלישית וחזר לליגה השנייה.
בסוף עונת 2005/2006 הקבוצות של מונטנגרו פרשו מהליגות המשותפות עם סרביה והוקמו ליגות חדשות של קבוצות מסרביה. המועדון שיחק מעונת 2006/2007 בליגה השנייה בסרביה. בעונת 2009/2010 הגיע לשלב שמינית גמר הגביע הסרבי והפסיד לקבוצת  הכוכב האדום בלגרד. בסוף עונת 2010/2011 עלה בפעם הראשונה לליגת העל הסרבית. המועדון משחק ברציפות בליגת העל הסרבית מעונת 2011/2012. בעונת 2012/2013 הגיע בפעם השנייה לשלב שמינית גמר הגביע הסרבי והפסיד לקבוצת ראד בלגרד. בעונת 2013/2014 הגיע בפעם השלישית לשלב שמינית גמר הגביע הסרבי והפסיד בפנדלים לקבוצת וויבודינה נובי סאד .
שחקנים בולטים

סרביה אחמד מוג'דרג'יץ'
סרביה אדין פריזוביץ'
סרביה אלדין גורדייליאק
סרביה אמיר לוטינק
לוזנאק (כדורגל)

מועדון כדורגל לוזנאק (בצרפתית: Luzenac Ariège Pyrénées) הוא מועדון כדורגל צרפתי, מהעיר הקטנה לוזנאק בהרי הפירנאים שבצרפת. המועדון משחק בליגה הצרפתית השישית.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1936 ושיחק לאורך השנים בליגה אזורית של אזור מידי-פירנה. בשנים 1971, 1985 זכה באליפות הליגה האזורית של אזור מידי-פירנה. בשנת 1992 זכה בגביע של אזור מידי-פירנה. בסוף עונת 1999/2000 עלה מהליגה האזורית של מידי-פירנה לליגה הצרפתית החמישית.
המועדון שיחק שתי עונות בליגה החמישית ובסוף עונת 2001/2002 עלה לליגה הצרפתית הרביעית. המועדון שיחק עונה אחת בליגה הרביעית וירד לליגה החמישית. המועדון שיחק 2 עונות בליגה החמישית ובסוף עונת 2004/2005 עלה לליגה הרביעית.
בעונת 2007/2008 הגיע להישג הטוב ביותר עד כה בגביע הצרפתי סיבוב 9, שלב 64 האחרונות. בעונת 2008/2009 הגיע לסיבוב השביעי בגביע הצרפתי והפסיד לקבוצת בסטיה. בסוף העונה עלה לליגה השלישית.
בעונת 2009/2010 ניצח בסיבוב השביעי של הגביע הצרפתי את קבוצת ארל-אביניון. בסיבוב השמיני של הגביע הפסיד לקבוצת קאן. בעונת 2012/2013 הגיע לסיבוב השביעי של הגביע הצרפתי והפסיד לקבוצת נים אולימפיק. בסוף עונת 2013/2014 עלה המועדון בפעם הראשונה בתולדותיו לליגה הצרפתית השנייה, אך לא הורשה לשחק בה מכיוון שלא עמד בתקנים הנדרשים.
בספטמבר 2014, הקבוצה הראשונה של המועדון התפרקה, וכיום קבוצת החובבנים של המועדון משחקת בליגה השישית.
בדיקה נוירולוגית

מערכת העצבים של האדם
כלים המשמשים בבדיקה נוירולוגית: פטישי החזרים, מברשת למגע קל וסיכה כחפץ חד
בדיקה נוירולוגית היא בדיקה רפואית המיועדת להעריך הערכה גופנית של מערכת העצבים. זהו השלב השלישי בתהליך הבירור של תלונה נוירולוגית, אחרי לקיחת אנמנזה וביצוע בדיקה גופנית כללית, ובו נבדקים מצב ההכרה, תפקודי מוח עילאיים, תפקודים מוטוריים ותחושתיים ותפקודים אחרים של מערכת העצבים. הבדיקה הנוירולוגית מותאמת לתלונות העולות מן האנמנזה ומאפשרת, יחד איתן, למקם בצורה גסה את המקור האנטומי לתלונה.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > מצב הכרה ותפקוד מנטלי > מצב הכרה

השלב הראשון בבדיקה נוירולוגית הוא הערכת מצב ההכרה של האדם. מצב ההכרה נקבע על פי תגובתו של אדם לגירויים קוליים ומכאיבים. אחד הכלים למדידת תגובה זו הוא מדד גלאזגו. אדם בהכרה מלאה הוא אדם ער, ערני ומתמצא בסביבתו, כאשר ערנות מוגדרת כיכולתו להגיב בצורה מתאימה לגירויים חזותיים או קוליים; התמצאות מוגדרת כיכולתו לדעת באופן גס באיזו סיטואציה נמצא האדם, לרבות זהות הסובבים, התאריך והשעה. שינוי במצב ההכרה יכול לנוע החל מישנוניות קלה וכלה בתרדמת.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת

עצבי הגולגולת נבדלים מן העצבים האחרים במערכת העצבים ההיקפית בכך שהם יוצאים ישירות מהמוח, דרך פתחים בגולגולת, ולא מחוט השדרה. יוצא דופן ברשימת עצבי הגולגולת הוא עצב הראייה, אשר מהווה חלק ממערכת העצבים המרכזית. למעט עצב הריח ועצב הראייה, כל עצבי הגולגולת יוצאים מגזע המוח, ולכן נגעים בגזע המוח עלולים להשפיע על תפקודם של חלק מן העצבים הללו, כתלות בגובה הפגיעה. מאחר ששנים עשר עצבי הגולגולת ממוספרים, בדיקת עצבי הגולגולת מתבצעת לפי מספרם הסודר.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב הריח

עצב הריח (CN I) אחראי על הולכת תחושת הריח מן האף אל המוח. בבדיקת עצב זה הבודק מבקש מהנבדק לעצום את עיניו ולזהות ריחות שונים מוכרים, כגון ריח של קפה, וניל או נענע. מאחר שאלכוהול יכול לגרות קולטנים לכאב, ולא רק לריח, אין משתמשים בו לבדיקת עצב הריח. הבדיקה מתבצעת בכל נחיר של האף בנפרד, תוך סתימה של הנחיר שאינו נבדק. פגיעה בעצב הריח, אשר עלולה להוביל לתתרנות, יכולה לנבוע כתוצאה ממספר רב של גורמים, בהם סינוסיטיס, מחלת פרקינסון ותת-פעילות של בלוטת התריס. על פי רוב, אין מבצעים בדיקה של עצב הריח, אלא אם ישנה תלונה ממוקדת של החולה המערבת את חוש הריח.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב הראייה

עצב הראייה (CN II) מעביר מידע חזותי מן הרשתית אל עבר המוח. במסלולו מן העין אל המוח, סיבים של העצב משני הצדדים מצטלבים בתצלובת הראייה, ומשם ממשיכים ברובם אל גרעין הברך הצדי ואל קליפת הראייה. לבדיקה שלושה מרכיבים: חדות הראייה והבחנה בצבעים, שדות הראייה, ובדיקת קרקעית העין.
בדיקת חדות הראייה מתבצעת על ידי בקשה לקרוא מספרים או אותיות בגדלים שונים מלוח סנלן העומד במרחק של 6 מ', או מכרטיס רוזנבאום המוחזק במרחק של 36 ס"מ עבור ראייה לקרוב. חדות הראייה מובעת בשבר, כך שככל המכנה גדול יותר חדות הראייה קטנה יותר. אם הראייה של הנבדק אינה חדה מספיק לקריאת המספר או האות על לוח סנלן, ניתן לבחון את המרחק שממנו הוא יכול לספור אצבעות, להבחין בתנועת ידי הבודק או להבחין באור. הבדיקה מתבצעת עבור כל עין בנפרד, כלומר תוך כיסוי העין שאינה נבדקת, ובמידת הצורך, תוך הרכבת משקפיים, על מנת למנוע השפעות של פגמים בשבירת האור, אשר אינם קשורים למערכת העצבים. הבחנה בצבעים מתבצעת על ידי עצימת עין אחת ובקשה מן הנבדק לזהות חפץ בצבע מסוים, לרוב אדום. הבדלים בין העיניים בחישת הצבעים יכולים להיות סימן של דלקת עצב הראייה.
בדיקת שדות הראייה בוחנת את מסלול הולכת הראייה לכל אורך המסלול מן העין עד קליפת הראייה. את שדות הראייה ניתן לבדוק באומדן גס באמצעות השוואה בין שדה הראייה של הבודק, אשר מניחים כי הוא תקין, לבין שדה הראייה של הנבדק. הבודק מתיישב מול הנבדק במרחק של כ-60 ס"מ, ומבקש מן הנבדק להסתיר בידו את אחת מעיניו, תוך שהוא מסתיר בעצמו את העין שמולה (למשל, עין שמאל של הבודק ועין ימין של הנבדק). הנבדק מתבקש אז למקד את מבטו בעינו הפקוחה של הבודק, כשבמקביל הבודק לוקח את אצבעו לכל אחד מקצות הרביעים של שדה הראייה ואט אט מביא אותה למרכז. הנבדק מתבקש לומר מתי הוא מבחין באצבע הבודק עבור כל רביע. כאשר לא ניתן לבצע בדיקה בישיבה מול הנבדק, ניתן לבצע בדיקה גסה יותר, שבה הבודק מניע את אצבעותיו בקצות רביעי שדה הראייה של הנבדק ומבקש מן הנבדק לציין אם הוא מבחין בהנעת האצבעות. בדיקת שדה ראייה ממוחשבת מדויקת ניתן לבצע במרפאת עיניים.
בדיקת קרקעית העין (פונדוסקופיה) מתבצעת באמצעות משקף עין (אופתלמוסקופ), עם עדיפות לחדר חשוך וטיפות מרחיבות אישונים על מנת להקל על הבדיקה. עם זאת, טפטוף מרחיבי אישונים בטרם בדיקת תגובת האישונים לאור ובדיקת חדות הראייה משבש בדיקות אלה, ולכן השימוש בהרחבת אישונים מלאכותית מתבצע רק לאחר אותן בדיקות. כמו כן, טפטוף מרחיבי אישונים עלול להזיק לנבדקים עם גלאוקומה צרת-זווית שאינה מטופלת או עם נגע גושי תוך-גולגולתי. בבדיקת הקרקעית מסתכל הבודק על דיסקת הראייה וגבולותיה, על כלי הדם ועל הכתם. באופן נורמלי הדיסקה היא אליפטית, בצבע ורדרד-צהבהב, וממנה יוצאים כלי דם עורקים וורידים. במצבים של בצקת בדיסקה, יש טשטוש גבולות, לעיתים דימומים וקושי בראיית מהלך כלי הדם עצמם, תהליך שיכול לרמז על עלייה בלחץ תוך-גולגולתי. מאפיין נוירולוגי נוסף הנבחן בבדיקה זו הוא חיוורון של הדיסקה, אשר מצביע על דלדול או דלקת של העצב.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > העצב מניע העיניים, עצב הסליל והעצב המצדיד

העצב מניע העיניים (CN III) אחראי על העצבוב האוטונומי של האישון, ובשילוב עם עצב הסליל (CN IV) והעצב המצדיד (CN VI) הם אחראים על הנעת העיניים יחד. עצב הסליל מעצבב את השריר המלוכסן העליון, העצב המצדיד מעצבב את השריר הישר הצדי ואילו העצב מניע העיניים מעצבב את יתר שרירי גלגל העין ואת השריר מרים העפעף העליון.
בדיקת האישונים מתחילה ראשית מהסתכלות עליהם. אישונים תקינים הם עגולים ושווים, בקוטר של כ-3 מ"מ בממוצע בחדר מואר. הבדל של עד 1 מ"מ בין האישונים הוא פיזיולוגי. לאחר ההסתכלות בוחנים את רפלקס האישון בתגובה לאור ולהתקרבות (אקומודציה, שינוי מהיר של נקודת מוקד המבט מרחוק לקרוב). באמצעות פנס הבודק מאיר על אישון אחד ובוחן את תגובת הכיווץ של האישון בשתי העיניים. מאחר שהרפלקס גורם לכיווץ הן באישון שמאירים עליו והן באישון הנגדי, הבודק מביא את הפנס מהצד, כך שלא ייכנס לשדה הראייה של העין הנגדית. כאשר הבודק מסיר את הפנס הוא בודק גם את התרחבות האישון חזרה. לאחר מכן הבודק מציב את אצבעו מול אפו של הנבדק ומבקש ממנו להסתכל אל האצבע לאחר שהסתכל למרחוק. מאחר שקיום ההחזר תלוי בשתי זרועות – הזרוע המביאה (אָפרנטית), ובמקרה זה עצב הראייה, והזרוע המוציאה (אֶפרנטית), ובמקרה זה העצב מניע העיניים – נגע בעצב הראייה יכול לגרום להופעת החזר לקויה, שבה כאשר מאירים חליפות על האישונים, האישונים יתכווצו שניהם בהארה על העין הבריאה, אך בהארה על העין החולה רק האישון בעין החולה יתרחב. תופעה זו נקראת relative afferent pupillary defect או אישון ע"ש מרקוס גאן. כמו כן, אישון אשר מגיב להתקרבות אולם לא מגיב לאור נקרא אישון על שם ארגיל-רוברטסון, והדבר מצביע על נגע באזור גזע המוח, אשר יכול לנבוע, למשל, מעגבת שלישונית או טרשת נפוצה.
לאחר בדיקת האישונים נבחן מצב העפעפיים. צניחה של העפעף יכולה להעיד על פגיעה בעצב מניע העיניים, אך אם היא מלווה בכיווץ האישון ובהיעדר הזעה, מדובר בפגיעה של מערכת העצבים הסימפתטית ששמה תסמונת הורנר. בבלט עין גם כן ניתן לראות צניחה של העפעף.
בדיקת שרירי גלגל העין מתחילה גם היא ראשית מהסתכלות. פזילה של אחת העיניים עלולה להצביע על פגיעה באחד מהעצבים האחראים לעצבוב שרירי גלגל העין. בפגיעה מבודדת של העצב יצנח העפעף בצד הפגוע, האישון יהיה מורחב והעין תסטה החוצה וכלפי מטה, בפגיעה של עצב הסליל העין תסטה מעלה ובפגיעה של העצב המצדיד תהיה פזילה של העין הפגועה למרכז שדה הראייה.
לאחר ההסתכלות נבחנת תנועת העיניים לנקודות הקצה. הבודק מבקש מן הנבדק לעקוב בעיניו בלבד אחר אצבעו של הבודק, או עצם אחר, העושה תנועה של האות H לעבר נקודות הקצה של שדה הראייה. הנבדק מתבקש לציין אם הוא חש בכפל ראייה, ואם כן, מבין העצמים המופיעים בכפילות, איזה נעלם בעצימת כל עין. הפגיעה תהיה קשורה בשריר שבו נעלם העצם הרחוק יותר. נוסף על כך, בעת תנועת העיניים הבודק יכול להתרשם מן התנועה המתואמת של העיניים, שעליה אחראי גרעין העצב המצדיד והתצורה הרשתית Paramedian pontine reticular formation.
תוך בדיקת תנועות העיניים נבדקת גם הופעת ניסטגמוס וסקאדה|סקאדות. ניסטגמוס יכול לנבוע מפגיעה בשרירי גלגל העין ובעצבוב שלהם, מפגיעה בנתיבי עצב השמיעה ושיווי המשקל והמוחון או מתרופות. סקאדות יכולות לנבוע מנגעים בקליפת המוח המצחית.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > העצב המשולש

העצב המשולש (CN V) מעצבב תחושה בפנים ונותן עצבוב מוטורי לשרירי לעיסה. הוא בעל שלושה ענפים: עצב העין (V1) המעצבב את שני השלישים העליונים של הגולגולת, את המצח ועד קצה האף, עצב הלסת העליונה (V2) אשר מעצבב את השפה העליונה, את הלחיים וכן את השיניים בלסת זו, ועצב הלסת התחתונה (V3) אשר מעצבב את הלסת התחתונה ואת החלק התחתון של הפה.
תחושת המגע, הכאב והטמפרטורה (ראו פירוט לגבי בדיקת המערכת התחושתית בהמשך) נבחנת על ידי מגע קל באמצעות האצבע, ולאחר מכן באמצעות חפץ חד ואחר כך קר, בכל אחד משלושת תחומי העצבוב של ענפי העצב המשולש: מצח, לחי ולסת תחתונה, תוך שהנבדק מתבקש להשוות את תחושת המגע, הכאב והטמפרטורה בין שני הצדדים של הפנים.
הבדיקה שרירי הלעיסה, ובכללם שריר המלעס ושריר הצדע, דומה לבדיקת כוח גס של שריר הגוף (ראו בהמשך). בהסתכלות בוחנים אם יש דלדול של השרירים או פרכוסים אלומתיים (פסציקולציות). בפתיחת הפה וסגירתו באופן עצמוני נבחנת הסימטריה של התנועה. פגיעה בעצב המשולש תגרום לשמיטה של צד אחד של הלסת. לבסוף נבדק כוח השריר נגד התנגדות, כאשר הבודק מבקש מהנבדק לנשוך חזק כנגד תנועת הבודק לפתוח את פה הנבדק.
העצב המשולש מתווך שני החזרים: הוא הזרוע המביאה של רפלקס המצמוץ והוא אחראי בשתי הזרועות על רפלקס הסנטר. על מנת לבחון את החזר המצמוץ, הבודק מביא חתיכת צמר גפן קטנה מחוץ לשדה הראייה של הנבדק ומגרה את הקרנית קלות. התגובה המצופה היא מצמוץ בשתי העיניים יחד. פגיעה בעצב המשולש תביא להיעדר מצמוץ בכל אחת מהעיניים, בעוד פגיעה בזרוע המוציאה של ההחזר, עצב הפנים, תביא למצמוץ בעין אחת בלבד. בבדיקת החזר הסנטר הבודק מקיש עם פטיש על הסנטר, כאשר פה החולה פתוח מעט. אם כתוצאה מהנקישה, הסנטר עולה למעלה באופן מודגש, זהו החזר ער המעיד על פגיעה בנוירון המוטורי העליון.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב הפנים

עצב הפנים (CN VII) אחראי על עצבוב שרירי הפנים וכן על עצבוב תחושתי של חוש הטעם בשני השלישים הקדמיים של הלשון. כמו כן, אחראי עצב הפנים על עצבוב שריר המשוורת שבאוזן וכן על עצבוב בלוטות הרוק, מלבד בלוטת מצד האוזן (פרוטיס). בדיקת שרירי הפנים מתחילה בהסתכלות על הפנים ובחינת חוסר הסימטריה והיעלמות הקמטים והקפלים בין שני צדי הפנים. לאחר ההסתכלות, הבודק מבקש מן הנבדק לבצע פעולות המערבות את שרירי הפנים: להרים גבות, לכווץ גבות, לעצום עיניים בחוזקה, לנפח לחיים, לחייך ולהציג שיניים. צניחת כל חצי הפנים בצד מסוים מעידה על פגיעה בגרעין עצב הפנים באותו צד, או מטה מכך. פגיעה מסוג זה נקראת שיתוק על שם בל או שיתוק היקפי של עצב הפנים, והיא נובעת בחלק מן המקרים משפעול של נגיף ההרפס, מחלת ליים, איידס, סרקואידוזיס, גידול או סוכרת. לעומת זאת, צניחה של רביע תחתון של הפנים מעידה על פגיעה בנוירון המוטורי העליון של העצב בצד הנגדי, כלומר שיתוק מרכזי של עצב הפנים. זאת, בשל עצבוב מקביל מהנוירון המוטורי העליון באותו צד עבור הרביע העליון של הפנים.
באשר לבדיקת הטעם - והדבר תקף גם לבדיקת עצב הלשון והלוע (המעצבב את השליש האחורי של הלשון מבחינת טעם) הבדיקה כוללת מגע נקודתי של צמר גפן ספוג באחת מארבע תמיסות טעם בחלקי לשון שונים, ובקשה מן הנבדק לזהות את הטעם. תמיסות הטעם הן מתוקות, מלוחות, חמוצות ומרות. הבדיקה מתבצעת על הלשון כשהיא מחוץ לפה, על מנת למנוע ערבוב של התמיסה עם הרוק ופיזור תחושת הטעם על כל הלשון. בדומה לבדיקת ריח, בדיקת הטעם אינה מבוצעת בשגרה, אלא אם הנבדק מתלונן על שינויים בתחושת הטעם.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב השמיעה ושיווי המשקל

עצב השמיעה ושיווי המשקל (CN VIII) מוליך מידע קולי ומידע אודות שיווי המשקל מן האוזן הפנימית אל המוח. על מנת להעריך באופן גס את חדות השמיעה, משפשף הבודק את אצבעותיו במרחק של כ-5 ס"מ מהאוזן. אם הנבדק אינו יכול לשמוע את השפשוף, או אם יש לו תלונות המערבות את השמיעה, מבצע הבודק שתי בדיקות לבחינת ההולכה השמיעתית באמצעות קולן של 512 הרץ.
המבחן הראשון נקרא מבחן רינה (Rinne), ובו הבודק מקיש על הקולן ומצמיד אותו לזיז הפטמתי של הנבדק. כשהנבדק חדל לשמוע את הקולן, הבודק מעביר את הקולן אל סמוך לפתח האוזן החיצונית של הנבדק. אנשים עם שמיעה תקינה או אחרים עם אובדן שמיעה תחושתי-עצבי, ימשיכו לשמוע את צליל הקולן בסמוך לאוזן כי האוויר בתעלת השמע מוליך קול בצורה טובה יותר מהעצם, אך אנשים עם אובדן שמיעה הולכתי לא ימשיכו לשמוע את צליל הקולן לאחר ההעברה מן הזיז הפטמתי. המבחן השני נקרא מבחן וובר (Weber), כשהקולן מוצמד, לאחר הקשה, למרכז המצח. במצב תקין לא אמור להיות הבדל בין האוזניים, אך אנשים עם אובדן שמיעה הולכתי ישמעו צליל חזק יותר בצד הפגוע, בעוד אנשים עם אובדן שמיעה תחושתי-עצבי ישמעו את הצליל חזק יותר באוזן התקינה.
להשלמת הבדיקה מתבצעת לעיתים בדיקה במשקף אוזן (אוטוסקופ) לבדיקת תעלות השמע ועור התוף. בדיקה מדויקת יותר של חדות השמיעה מתבצעת באודיומטריה.
באנשים המתלוננים על ורטיגו וחוסר שיווי משקל הקשורים בתנוחה, ניתן לבצע את תמרון דיקס-הולפייק (הנקרא גם תמרון ניילן-ברני): מטרת התמרון הזה היא לחקות את המצב הגורם לוורטיגו. במהלך המבחן הנבדק יושב על שולחן כשרגליו פשוטות קדימה. הבודק אוחז אז בכתפיו ובראשו ומוריד אותו במהירות לתנוחת שכיבה על השולחן, כאשר ראשו מעט בולט מקצה השולחן ומוחזק בפשיטת-יתר של 45 מעלות מתחת לאופק. ההורדה לתנוחת שכיבה חוזרת על עצמה עוד פעמיים, אשר בהן הראש גם מוטה, פעם לימין ופעם לשמאל. במהלך הבדיקה מסתכל הבודק אם מופיע "ניסטגמוס", והנבדק נשאל אם הוא חווה ורטיגו, ואם כן - על עצמתו.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב הלשון והלוע והעצב התועה

עצב הלשון והלוע (CN IX) אחראי על עצבוב שרירי הלוע העליונים, שרירי הבליעה ושלושה מתוך שרירי החך. כמו כן, הוא אחראי על עצבוב השליש האחורי של הלשון, הן מבחינת מגע והן מבחינת טעם, ועל בלוטת מצד האוזן ותחושה בחלק העליון של הלוע. העצב התועה (CN X) הוא בעל תפקידים שונים ורבים, בהם טונוס פאראסימפתטי, אולם מבחינת הבדיקה הנוירולוגית התפקוד העיקרי הנבדק הוא עצבוב מיתרי הקול ושרירי הלוע. בדיקת שני העצבים הללו מתחילה בהסתכלות על תנועתיות החך, כאשר הנבדק מתבקש לומר "אָה" בפה פתוח. חוסר עלייה של אחד מן הצדדים או שניהם מעיד על פגיעה. כמו כן, הנבדק יכול להציג עילגות (דיסארתריה) וצרידות, אשר מתבטאת במיוחד בהגיית העיצוריים הווילוניים. על מנת לבחון באופן ממוקד עילגות מסוג זה, הנבדק מתבקש לומר ברצף את התנועות "קָה" או "גָה".
רפלקס הקאה הוא החזר המתווך על ידי עצב הלשון והלוע כזרוע המביאה והעצב התועה כזרוע המוציאה. לצורך בדיקת ההחזר הנבדק מתבקש לפתוח את פיו, ובאמצעות לוחץ לשון (שפדל) הבודק נוגע קלות ומגרה את הקצה האחורי של הלשון, פעם בימין ופעם בשמאל. תגובת הנבדק מושווית בין שני הצדדים.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב הלוואי

עצב הלוואי (CN XI) מעצבב את שריר עצם החזה, הבריח והזיז הפטמתי (Musculus sternocleidomastoideus) ואת שריר הטרפז. בבדיקת שריר עצם החזה, הבריח והזיז הפטמתי מתבקש הנבדק להזיז את ראשו לצד מסוים כנגד התנגדות הבודק המחזיק את ידו על הלסת התחתונה של הנבדק. בדיקת הזזת הראש לימין מעריכה את תפקוד השריר מצד שמאל, ולהפך, ומכאן שחולשה בצד אחד מצביעה על פגיעה עצבית בצד הנגדי. בבדיקת שריר הטרפז מבקשים מהנבדק להרים את כתפיו כנגד התנגדות. חולשה בצד אחד מצביעה על פגיעה עצבית באותו הצד.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > עצבי הגולגולת > עצב תת-הלשון

עצב תת-הלשון (CN XII) אחראי על עצבוב כל שרירי הלשון. בהסתכלות על הלשון נבדק אם יש דלדול של הלשון או פרכוסים אלומתיים. לאחר מכן הנבדק מתבקש להוציא את הלשון כדי לראות אם קיימת סטייה של הלשון לצד מסוים. כמו כן, מבקשים מהנבדק להזיז את הלשון מצד לצד. אם נצפית חולשה, הנבדק מתבקש ללחוץ את הלשון כנגד התנגדות המופעלת מן הלחי בכל אחד מן הצדדים על מנת לבדוק כוח גס. חולשת לשון יכולה להתבטא גם בעילגות של הגיית העיצורים המכתשיים, אשר נבחנת באמצעות בקשה מן הנבדק לומר את ההברה "לָה" ברצף.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > תפקוד מוטורי

הערכת התפקוד המוטורי כוללת הערכה של מספר תפקודים שונים: מראה השריר, טונוס וכוח גס.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > תפקוד מוטורי > מראה השריר

בדיקת השרירים מתחילה בהסתכלות על הנבדק, תוך התבוננות באופן ההליכה, הישיבה והשכיבה. לאחר ההסתכלות הכללית, ובעת בחינת כל קבוצת שרירים בנפרד, נבדק מראה השריר, לרבות דלדול ופרכוסים אלומתיים (פסציקולציות, עוויתות קטנות ומהירות של השריר), העשויים להצביע על פגיעה בעצבוב השריר ברמת הנוירון המוטורי התחתון.
שלבי הבדיקה הנוירולוגית > תפקוד מוטורי > טונוס

טונוס מוגדר כהתנגודת של השריר להנעה פסיבית של המפרק. בטונוס תקין ישנה מעט התנגדות מסוג זה. לצורך הבדיקה, אשר מתבצעת על קבוצות השרירים בנפרד, מבקשים מהנבדק להרפות שרירים, ולאחר מכן מניעים את מפרקי הידיים והרגליים באופן עדין.
טונוס מופחת, רפה או רופס, שבו אין התנגדות להנעת השרירים, קשור לפגיעה בנוירון המוטורי התחתון, במוחון, או לפגיעה חדה ראשונית בנוירון המוטורי העליון, אשר יכולה להיגרם כתוצאה משבץ בשלביו הראשונים או מטראומה לחוט השדרה.
טונוס מוגבר נחלק לשני סוגים: עוויתי (ספסטי) וקשיח (ריגידי). בטונוס עוויתי הטונוס מוגבר, אך לא לכל אורך טווח התנועה. הטונוס מוגבר בתחילה ונשבר לקראת סוף התנועה, כעין פתיחת להב אולר. טונוס עוויתי הוא ביטוי לפגיעה בנוירון המוטורי העליון, במערכת הפירמידלית. לעומתו, בטונוס קשיח הטונוס מוגבר לכל אורך טווח התנועה. זהו ביטוי לפגיעה במערכת החוץ-פירמידלית בגרעיני הבסיס, והוא מאוד אופייני למחלת פרקינסון. הקשיחות יכולה להיות בצורת גלגל שיניים (cogwheel) או בצורת צינור עופרת (lead pipe).