stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Europapa
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-30 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌הולנד שובצה להשתתף בחלקו השני של חצי הגמר השני ב-9 במאי. לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. הולנד הופיעה כמדינה ה-16 והאחרונה, אחרי נורווגיה.
הופעתה של הולנד בוימה על ידי גובר מיט, וכוללת את השתתפותם של הטיקטוקר אפי מוסה והקלידן סטאנטקבאוטר. מוסה לבוש כציפור כחולה עם עניבה בצבעי דגל האיחוד האירופי. ההופעה נפתחת כשקליין עומד במרכז הבמה, שעל רצפתה מוקרן פרצופו של קליין מבצע את מילות השיר. הוא לבוש בחליפה כחולה בעלת כתפיות גדולות. על המסך המרכזי מוקרן סרטון של כדור הארץ. עם התקדמות השיר מוחלפים התצלומים לנופים מוכרים מרחבי יבשת אירופה, צילום המטבע אירו ושקופית המתנצלת בפני הקהל על האפקטים הוויזואליים הזולים של המופע. המופע נסגר במונולוג של קליין לזכר אביו. בסוף המופע הוכרז כי הולנד סיימה את הערב בין עשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי הולנד דורגה במקום השני עם 182 נקודות.
זמן קצר לאחר שידור חצי הגמר הראשון נערכה מסיבת עיתונאים בהשתתפות נציגי המדינות שהעפילו לשלב הגמר. באותו הערב נערכה הגרלת הקצאה שקבעה באיזו מחצית תופיע כל מדינה בגמר. מעבר לשתי האפשרויות הרגילות, הוסיף איגוד השידור האירופי אפשרות שלישית, שהיא בחירת ההפקה. מדינה שתוגרל ל"בחירת ההפקה" תשתבץ בהתאם להחלטת הנהלת האירוע. הולנד שובצה להתחרות בהתאם להחלטת המפיקים. ב-10 במאי פורסם סדר ההופעות המדויק של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. הולנד שובצה כהופעה התשיעית, אחרי לוקסמבורג ולפני ישראל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 51 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 5 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 6 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 22 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי העולם הדיגיטליים | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 14 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 13 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 36 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 37 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הדאנס | 10 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים העצמאיים הבריטיים | 6 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 31 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 6 |  |
|  ישראל | היטליסט | 69 |  |
|  לוקסמבורג | בילבורד | 7 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 1 |  |
|  ליטא | AGATA | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 17 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 17 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 43 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 60 |  |
|  פולין | ZPAV | 14 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 79 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 2 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 1 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 33 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 3 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 4 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 12 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הולנד (NVPI) | זהב | 46,500 |
| פולין (ZPAV) | זהב | 25,000 |
ביאורים

↑  נרשם ככותב השיר רק גרסתו עם האאוטרו.
↑  חדר ירוק הוא מונח המתאר את החלל בו השחקנים בתיאטרון נחים לפני עלייתם לבמה.
1989 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1989  במדע |  |
< · 1987 · 1988 — 1989 — 1990 · 1991 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1989.
אסטרונומיה וחקר החלל

9 באוגוסט – גילוי  של אסטרואיד 4769 Castalia, הראשון שהודגם על ידי טכניקה של Imaging radar במצפה ארסיבו
25 באוגוסט – חללית וויאג'ר 2 צילמה את נפטון
18 באוקטובר – שיגור הגשושית גלילאו לכיוון צדק
מדעי המחשב

26 ביולי – הרשעה ראשונה בבית המשפט על הפצת וירוסים ברשת
פיזיקה

גילוי תופעת היתוך קר שהתבררה בהמשך כטעות מעבדתית
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – נורמן רמזי (ארצות הברית), על המצאת שיטת השדה האוסצילטורי הנפרד והשימוש בה במייזר המימן ובשעונים אטומיים אחרים; הנס דֶמֶלט ווולפגנג פאול  גרמניה, על פיתוח טכניקת מלכודת היונים.
פרס נובל לכימיה – סידני אלטמן, (קנדה) תומאס סץ', (ארצות הברית), על גילוי התכונות הקטליטיות של רנ"א.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ג'. מייקל בישופ, הרולד א. ורמוס, (ארצות הברית), על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו וירוסים.
פרס נובל לכלכלה - טריגבה הבלמו (נורווגיה) על הבהרת היסודות ההסתברותיים של האקונומטריקה ועל הניתוח של מבנים כלכליים בו-זמניים.
פרס טיורינג – וילאם קאהן (William Kahan) על תרומתו הבסיסית לאנליזה נומרית
נפטרו

6 בינואר – אדמונד ליץ', אנתרופולוג בריטי, השייך לזרם הסטרוקטורלי באנתרופולוגיה (נולד ב-1910)
10 בינואר – ולנטין גלושקו, מחשובי ה"מתכננים הראשיים" של ברית המועצות בתחום הנעה רקטית, פיתוח משגרי חלל וחלליות (נולד ב-1908)
27 בפברואר – קונרד לורנץ, זואולוג אוסטרי, עסק באֵתוֹלוֹגְיָה, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נולד ב-1903)
18 במרץ – הרולד ג'פרי, מתמטיקאי,סטטיסטיקאי, אסטרונום וגיאופיזיקאי בריטי (נולד ב-1891)
22 באפריל – אמיליו סֶגְרֶה, פיזיקאי איטלקי-אמריקני ממוצא יהודי. חתן פרס נובל לפיזיקה (1959) על חלקו בגילוי האנטיפרוטון (נולד ב-1905)
10 במאי – הסלר ויטני, מתמטיקאי אמריקאי, תרם לענפי הטופולוגיה האלגברית, טופולוגיה דיפרנציאלית, אלגברה הומולוגית, היה בין המייסדים של תורת הסינגולריות ותורת המטרואידים (נולד ב-1907)
9 ביוני – ג'ורג' בידל, גנטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1958) על חלקו בגילוי התפקיד של הגנים בניהול התהליכים הביוכימיים בתא (נולד ב-1903)
12 באוגוסט – ויליאם שוקלי, פיזיקאי אמריקאי, ממציא וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1956 על חלקו במחקרים במוליכים למחצה ועל גילוי אפקט הטרנזיסטור (נולד ב-1910)
26 באוקטובר – צ'ארלס פדרסן, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (1987), על חלקו בפיתוח ושימוש במולקולות שמגיבות בתגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה (נולד ב-1904)
14 בדצמבר – אנדריי סחרוב, פיזיקאי רוסי סובייטי, דיסידנט ופעיל זכויות אדם. סחרוב היה אבי פצצת המימן הסובייטית (נולד ב-1921)
28 בדצמבר – הרמן אוברט, פיזיקאי ומהנדס אוסטרו-הונגרי, מחלוצי תחום הנדסת אווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה (נולד ב-1894)
1992 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1992  במדע |  |
< · 1990 · 1991 — 1992 — 1993 · 1994 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1992.
ארכאולוגיה

תחילת חפירות בתל דן.
אסטרונומיה

גילוי ראשון של כוכב לכת חוץ-שמשי.
גילוי גוף שככל הנראה מהווה חלק של חגורת קויפר.
טכנולוגיה

הצגת טלפון חכם ראשון על ידי חברת IBM.
3 בדצמבר – נשלח מסרון ראשון בעולם.
מדעי המחשב

לפי הערכה - מספר משתמשי האינטרנט מגיע למיליון איש.
רפואה

תחילת שימוש בדפו פרוברה
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ז'ורז' שרפק (צרפת), על המצאה ופיתוח של גלאי חלקיקים, ובמיוחד התא הפרופורציונלי הרב חוטי.
פרס נובל לכימיה - רודולף מרקוס (ארצות הברית), על תרומותיו לתאוריה של תגובות העברת אלקטרונים במערכות כימיות.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אדמונד ה. פישר (שווייץ/ארצות הברית), אדווין קרבס (ארצות הברית), על גילוי כיצד הוספת זרחה (PO4) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים.
פרס נובל לכלכלה - גארי בקר (ארצות הברית) על הרחבת התחום של ניתוח מיקרו-כלכלי למגוון רחב של התנהגות ואינטראקציה אנושית
פרס טיורינג - באטלר לאמפסון (Butler W. Lampson)
נפטרו

1 בינואר – גרייס הופר, מדענית מחשב אמריקנית, ואדמירל משנה בצי האמריקני מחלוצי המחשוב המתכנתת  הראשונה על המחשב הרווארד סימן 1 ומפתחת המהדר הראשון לשפת תכנות (נולדה ב-1906)
28 בינואר – נחמן אביגד, ארכאולוג ישראלי (נולד ב- 1905)
13 בפברואר – ניקולאי בוגוליובוב, פיזיקאי ומתמטיקאי סובייטי, התמחה בתחום פיזיקה גרעינית (נולד ב- 1909)
22 במרץ – ארתור קרונקויסט בוטנאי אמריקאי, התמחה בחקר משפחת המורכבים, יצר את מערכת המיון של קרונקויסט (נולד ב- 1919)
6 באפריל – אייזק אסימוב, ביוכימאי וסופר יהודי אמריקאי יליד ברית המועצות, התפרסם ככותב ספרי מדע בדיוני (נולד ב-1920)
6 באפריל – הרמן מארק, כימאי וקריסטלוגרף אוסטרי-אמריקאי ממוצא יהודי, תרומתו העיקרית הייתה בפיתוח מדע הפולימרים (נולד ב-1895)
10 באפריל – פיטר מיטשל, ביוכימאי בריטי, חתן בפרס נובל לכימיה (1978) על גילוי המנגנון הכימואוסמוטי (chemiosmosis) של סינתזת ATP (נולד ב-1920)
24 ביולי – גבריל איליזרוב היה רופא אורתופד יהודי-רוסי שפיתח מתקן להארכת גפיים וטכניקה ניתוחית הנושאים את שמו (נולד ב-1921)
4 באוקטובר – זולטן באי, פיזיקאי גרעין הונגרי אמריקאי, חסיד אומות העולם (נולד ב-1900)
27 באוקטובר – דייוויד בוהם (נולד ב-1917), פיזיקאי יהודי-אמריקאי, תרם רבות לתחומים שונים בפיזיקה תאורטית, פילוסופיה, נוירופסיכולוגיה ופילוסופיה, השתתף בפרויקט מנהטן
29 באוקטובר – מאור מנדס (נולד ב-1913), רופא ישראלי, למחלות ריאה ומומחה למחלת השחפת, ממדבירי השחפת בישראל
5 בנובמבר – יאן אורט, אסטרונום הולנדי, מחלוצי הרדיו-אסטרונומיה (נולד ב-1900)
26 בדצמבר – ג'ון קמני (נולד ב-1926), מתמטיקאי ומדען מחשב יהודי-אמריקאי יליד הונגריה, מממציאי שפת התכנות BASIC, חלוץ השימוש במחשבים לחינוך במכללות. ב-1972 פתח את שערי דארטמות' קולג' לנשים
1996 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1996  במדע |  |
< · 1994 · 1995 — 1996 — 1997 · 1998 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1996.
אסטרונומיה וחקר החלל

17 בפברואר – שיגור הגשושית NEAR Shoemaker לכיוון האסטרואיד ארוס. NEAR נחתה על ארוס בהצלחה בשנת 2001.
7 בנובמבר – ארצות הברית שיגרה חללית לכיוון מאדים - מארס גלובל סרוויור
4 בדצמבר – ארצות הברית שיגרה חללית לכיוון מאדים - מארס פאת'פיינדר
ביולוגיה

5 ביולי – נולדה הכבשה דולי - תוצר השיבוט הגנטי הראשון בעולם של יונק הנוצר מתא בוגר
6 באוגוסט – NASA הודיע נמצאו סימני חיים במטאוריט שמקורו ככל הנראה ממאדים.
טכנולוגיה

שידור ראשון בשיטת HDTV
23 בספטמבר – תחילת ייצור נגני MP3
כימיה

9 בפברואר – גילוי קופרניקיום, יסוד כימי מס' 112
מדעי המחשב

10 בפברואר – מחשב כחול עמוק מנצח את אלוף העולם המכהן - גארי קספרוב
פיתוח אלגוריתם גרובר, אלגוריתם קוונטי לחיפוש במבנה נתונים שאינו ממויין במעבדות בל
רפואה

רישום פטנט על ויאגרה על ידי חברת פייזר
יוני – ביצוע ניתוח של השתלת לב מלאכתי עצמאי ראשון בבית חולים בטאיוואן. לאחר 15 ימים החולה עבר השלת לב נוספת מתורם.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - דייוויד לי, דאגלס אוֹשֵרוֹף, רוברט ריצ'רדסון (ארצות הברית), על גילוי על נוזליות בהליום-3
פרס נובל לכימיה - ריצ'רד סמולי (ארצות הברית), רוברט קורל (בריטניה), והרולד קרוטו (ארצות הברית), על גילוי הפולרין.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - פטר ס. דוהרטי (אוסטרליה), רולף מ. צינקרנגל (שווייץ) - כיצד נעשה שימוש במולקולות MHC בתאי הדם הלבנים כדי לאתר ולהרוג תאים הנגועים בנגיף.
פרס נובל לכלכלה - ג'יימס מירליס (בריטניה), ויליאם ויקרי (ארצות הברית) על תרומתם הבסיסית לתאוריה הכלכלית של תמריצים תחת מידע אסימטרי.
פרס טיורינג - אמיר פנואלי על הכנסת לוגיקת זמן (לוגיקה טמפורלית) לתחום מדעי המחשב.
נפטרו

26 במרץ – דייוויד פקארד, מחלוצי המחשב, מייסד חברת היולט פקארד (נולד ב-1912)
9 ביוני – דניאל מאזיה, ביולוג יהודי-אמריקאי, התמקד בתחום הביולוגיה של התא, ידוע בעיקר על תרומתו לחקר המיטוזה (נולד ב-1912)
17 ביוני – תומאס קון, היסטוריון ופילוסוף של המדע, אמריקאי ממוצא יהודי, אחד הפילוסופים של המדע החשובים ביותר במאה ה-20 (נולד ב- 1922)
14 ביולי – קנת ביינברידג', פיזיקאי אמריקני מתחום הפיזיקה הגרעינית, הופקד על ניהול ניסוי טריניטי – הניסוי הגרעיני הראשון במסגרת תוכנית מנהטן, פעיל נגד ניסויים גרעיניים ולמען הגבלת פיתוח הנשק הגרעיני (נולד ב- 1904)
1 באוגוסט – טדאוס רייכשטיין, כימאי שווייצרי, יהודי, יליד פולין, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1950 על זיהוי הקורטיזון וחשיבותו בטיפול בדלקת מפרקים (נולד ב-1897)
5 באוגוסט – ויקטור אמברצומיאן, אסטרופיזיקאי סובייטי ממוצא ארמני, אחד המייסדים של האסטרופיזיקה התאורטית (נולד ב-1908)
8 באוגוסט – נוויל מוט, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1977), על חלקו במחקר בנושא התכונות החשמליות והמגנטיות של מוליכים למחצה אמורפיים (נולד ב-1905)
9 באוגוסט – פרנק ויטל, טייס ומהנדס בריטי, ממציא מנוע הטורבו-סילון (נולד ב-1907)
2 בספטמבר – אדמונד ניקולאו, מהנדס מערכות תקשורת, חוקר בקיברנטיקה ומסאי רומני, מחלוצי מדעי המחשב ברומניה (נולד ב-1922)
20 בספטמבר – פאול ארדש, מתמטיקאי יהודי יליד הונגריה. חי בעיקר בארצות הברית, תרומתו העיקרית בתחום תורת המספרים ומתמטיקה בדידה, התפרסם בהיותו מתמטיקאי פעיל ופורה ביותר (נולד ב-1913)
5 באוקטובר – סימור קריי, מהנדס חשמל אמריקאי וארכיטקט מחשבי על, מייסד החברה Cray Research (נולד ב-1925)
11 באוקטובר – לארס אלפורס, מתמטיקאי פיני, ידוע על עבודתו על משטחי רימן וספרו הידוע באנליזה מרוכבת, הזוכה הראשון במדליית פילדס (נולד ב-1907)
12 באוקטובר – הלמוט הולצר, מדען גרמני, חלוץ בפיתוח טילים מונחים, היה בצוות המדענים שפיתחו את טיל ה-V-2 (נולד ב-1912)
21 בנובמבר – עבדוס סלאם, פיזיקאי פקיסטני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1979 על מחקריו בנושא הכוח האלקטרו-חלש בכוח לורנץ והכוח הגרעיני החלש (נולד ב- 1926)
22 בנובמבר – גארט בירקהוף, מתמטיקאי אמריקאי, נודע בזכות תרומתו לתורת הסריגים ופיתוחים מתמטיים בהנדסה (נולד ב-1911)
18 בדצמבר – יולי חָרִיטוֹן, פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי, היה המתכנן הראשי בפרויקט פצצת המימן הסובייטית (נולד ב- 1904)
20 בדצמבר – קרל סייגן, אסטרונום יהודי-אמריקאי, קוסמולוג, אסטרופיזיקאי, אסטרוביולוג, וסופר מדע בדיוני ומדע פופולרי. נודע על מחקרו בנושא חיים מחוץ לכדור הארץ והדגמת ייצור חומצות אמינו מכימיקלים בסיסיים באמצעות קרינה (נולד ב-1934)
שארל בואייה

| --- | --- |

שארל בואייה
 לידה:  28 באוגוסט 1899 פֿיג'אק, לוט, צרפת 
 התאבד:  26 באוגוסט 1978 (בגיל 78) פיניקס, אריזונה, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות הולי קרוס 
 מדינה:  צרפת, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1920–1976 (כ־56 שנים) 
 מקום לימודים:  סורבון 
 בן או בת זוג:  Pat Paterson (14 בפברואר 1934–24 באוגוסט 1978) 
 פרסים והוקרה:  פרס טוני מיוחד (1952)  פרס אוסקר לשם כבוד (1942)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (8 בפברואר 1960)  אביר בלגיון הכבוד  פרס דונלדסון 
 פרופיל ב-IMDb
 
שארל בואייה לצדן של הדי לאמאר וסיגריד גיורי בסרט "אלג'יריה", 1938
שארל בואייה (בצרפתית: Charles Boyer; ‏28 באוגוסט 1899 – 26 באוגוסט 1978), היה שחקן קולנוע צרפתי, מועמד ל-4 פרסי אוסקר בקטגוריית פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר על הופעותיו בסרטים " כיבוש", "אלג'יריה", "אורות הגז" ו"פאני".
ביוגרפיה > השנים הראשונות

שארל בואייה נולד בקומונה פיז'אק שבחבל מידי-פירנה, צרפת, כבנם של אוגוסטין לואיז דוראן ומוריס בואייה.
בגיל אחת עשרה צפה בהצגת התיאטרון "שמשון" בה הופיע השחקן המפורסם לוסיאן גיטרי. הופעה זאת השפיע מאוד על החלטתו ללמוד משחק. בשנת 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הגיעו לבתי החולים בעיר הולדתו חיילים פצועים רבים ובואייה הופיע בפניהם כדי לבדרם.
לאחר קבלת תעודת הבגרות בשנת 1919 נסע לפריז ונרשם ללימודים בסורבון. הופעתו הראשונה על במת התיאטרון הייתה הצלחה בלתי צפויה שהפכה אותו לכוכב תיאטרון בין לילה. הוא התמקד בתיאטרון במשך מספר שנים, אך עם הופעת הסרט המדבר, החליט להקדיש את כל זמנו לקולנוע.
ביוגרפיה > תחילת דרכו בקולנוע

המגע הראשון שלו עם הקולנוע היה בתקופת לימודיו, כאשר צפה בהכנת הסרט "עבודה" על פי הרומן האוטופי-חברתי של אמיל זולה. התחיל להופיע בסרטים אילמים כבר בשנת 1920 בתפקידי משנה שלא הסבו לו נחת. הצלחתו בתחום הקולנוע התחילה עם כניסת הסרט המדבר בזכות קולו העמוק והשפות הרבות שהיו שגורות בפיו: בנוסף לצרפתית ואנגלית דיבר גם ספרדית, איטלקית וגרמנית.
בואייה התגלה לראשונה בקומדיה "אישה אדומת שיער" לצידה של כוכבת הקולנוע ג'ין הארלו.
ב-1934 זכה להכרת הקהל בצרפת לאחר שכיכב בתפקיד הראשי בסרטו של הבמאי האוסטרי המוערך פריץ לאנג "ליליום".
בהמשך דרכו בשנות ה-30 זכה להופיע בסרטים לצד כוכבות קולנוע מובילות: עם מרלן דיטריך בדרמה "הגן של אלה" בתפקיד הכומר בוריס אנדרובסקי; עם קתרין הפבורן בדרמה "שבר הלבבות"; עם קלודט קולבר בסרטים "עולמות פרטיים" ו" טוברייך"; ועם דניאל דארייה בדרמה היסטורית בשם "מאיירלינג", בתור רודולף נסיך אוסטריה.
ביוגרפיה > ההצלחה בהוליווד

ב-1938 בואייה היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר על הופעתו כנפוליאון בונפרטה בדרמה ההיסטורית "כיבוש", כשהוא מככב לצידה של כוכבת הקולנוע השוודית הנערצת באותן שנים - גרטה גרבו.
בשנה שלאחר מכן היה מועמד לפרס פעם נוספת על הופעתו בדרמת הפשע הרומנטית "אלג'יריה" בה גילם את הגנב המפורסם פפה לה מוקו הבורח לצרפת לאחר שוד גדול שביצע באלג'יריה.
ב-1939 הופיע לצידה של השחקנית המצליחה איירין דאן בדרמה הקומית הקלאסית של לאו מקארי "סיפור של אהבה" (בתפקיד הצייר הצרפתי מישל מרנט), וכן בדרמה "כשהמחר מגיע".
בתחילת שנות ה-40 הופיע בכמה סרטים דרמטיים: ב"עכבו בעד השחר" ("Hold Back the Dawn") שיחק את הג'יגולו יליד רומניה ג'ורג'ה איסקוֹבֶסקוּ (לצידה של כוכבת הקולנוע אוליביה דה הבילנד); בסרט "כל זה, וגם גן עדן" הופיע בתפקיד הדוקס הצרפתי שארל דה פרסלין; כמו כן שיחק גם בסרטים "פגישה לאהבה", "רחוב לאחור" ו"מעשיות מנהטן".
בטקס האוסקר של 1943 זכה בואייה בפרס הוקרה מיוחד על פועלו מהאקדמיה. באותה שנה הופיע גם בדרמה "הנימפה הקבועה" בתפקיד המלחין לואיס דוד, לצידה של השחקנית זוכת האוסקר ג'ואן פונטיין.
ב-1944 היה מועמד בפעם השלישית בחייו ל"פרס האוסקר לשחקן הטוב ביותר" על הופעתו במותחן של ג'ורג' קיוקור: "אורות הגז". בסרט זה שיחק בתפקיד ג'ורג'י אנטון, לצידה של הכוכבת השוודית אינגריד ברגמן, איתה שיחק גם ארבע שנים לאחר מכן בסרט "שער הניצחון".
ביוגרפיה > השנים המאוחרות

ב-1952 היה מועמד לראשונה בקריירה הארוכה שלו לפרס גלובוס הזהב על תפקידו בדרמה "הזמן המאושר" בתור ג'קו, אביו של הילד רוברו "ביבי" בונרד; בנוסף, הוא זכה באותה שנה גם בפרס טוני מיוחד על תפקידו במחזה "דון ז'ואן בגיהנום" מאת ג'ורג' ברנר שו .
ב-1953 הופיע בדרמה הצרפתית של מקס אופולס "העגילים של מאדאם דה..." בתפקיד הגנרל אנדרה.
ב-1956 היה מועמד לפרס אמי על הופעתו בסדרה הקומית המצליחה "Four Star Playhouse". באותה שנה שיחק גם בסרט המפורסם "מסביב לעולם בשמונים יום", על פי ספרו של ז'ול ורן.
ב-1958 הופיע בסרט המלחמה התקופתי של אנתוני קווין "הפיראט".
ב-1961 היה מועמד בפעם הרביעית לפרס האוסקר על תפקידו בדרמה "פאני".
ב-1962 שיחק בדרמת המלחמה של וינסנט מינלי "ארבעת פרשי האפוקליפסה".
ב-1963 היה מועמד לפרס טוני על הופעתו במחזה הקומי "לורד פונגו".
ב-1964 השתתף בשמונה פרקים של סדרת הפעולה המוערכת "הקשוחים".
ב-1966 כיכב בדרמת המלחמה של רנה קלמנט ע"פ תסריטם של פרנסיס פורד קופולה וגור וידאל "האם פריז בוערת?" ובקומדיית הפשע של ויליאם ויילר "איך לגנוב מיליון".
ב-1967 שיחק בקומדיה "יחפים בפארק", לצידם של רוברט רדפורד וג'יין פונדה, ובסרט הלא רשמי מסדרת סרטי ג'יימס בונד "קאזינו רויאל".
ב-1974 זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל קאן על הופעתו בסרטו של אלן רנה "סטביסקי" בתפקיד הברון ראול, חברו האריסטוקרט של הפושע אלכסנדר סטביסקי (ז'אן-פול בלמונדו) .
את הפרס חלק עם ג'ק ניקולסון שזכה בו על הופעתו בסרט "הפרט האחרון".
ב-1976 הופיע בפעם האחרונה כשחקן בפנטזיה המוזיקלית של וינסנט מינלי - "עניין של זמן".
חייו האישיים

ב-1934 נישא לשחקנית האנגלייה פטרישיה פטרסון; הם היו נשואים במשך 44 שנה עד לפטירתה של פטרסון.
ב-1942 קיבל אזרחות אמריקאית.
בנו, מייקל צ'ארלס בואייה, התאבד בגיל 21 כאשר שיחק ב"רולטה רוסית", לאחר פרידה מחברתו.
לבואייה שני כוכבים על שמו בשדרת הכוכבים של הוליווד.
חייו האישיים > התאבדות

ב-26 באוגוסט 1978, יומיים לאחר פטירת אשתו ממחלת הסרטן - ויומיים לפני יום הולדתו ה-79 - התאבד בואייה בבית חברו בעיר סקוטסדייל, אריזונה. הוא הובהל במצב קריטי לבית חולים בפיניקס שם נקבע מותו.
בואייה נקבר בבית הקברות הקתולי "הולי קרוס" שבקלובר סיטי, קליפורניה, לצד אשתו ובנו.
פילמוגרפיה נבחרת

איש הים (1920)
האיש מאתמול (1932)
ליליום (1934)
עולמות פרטיים (1935)
שבר הלבבות (1935)
שנגחאי (1935)
מאיירלינג (1936)
הגן של אלה (1936)
היסטוריה נעשית הלילה (1937)
כיבוש (1937)
טוברייך (1937)
אורג' (1938)
אלג'יריה (1938)
רומן אהבה (1939)
כשהמחר מגיע (1939)
כל זה וגן העדן גם (1940)
פגישה לאהבה (1941)
רחוב לאחור (1941)
עכבו בעד השחר (1941)
מעשיות מנהטן (1942)
לב האומה (1943)
הנימפה הקבועה (1943)
בשר ופנטזיה (1943)
אורות הגז (1944)
שוב ביחד (1944)
סוכן חסוי (1945)
קלוני בראון (1946)
נקמתה של אישה (1948)
שער הניצחון (1948)
המכתב ה-13 (1951)
הזמן המאושר (1952)
רעם במזרח (1951)
העגילים של מאדאם דה... (1953)
קורי העכביש (1955)
נאנא (1955)
מזל להיות אישה (1956)
מסביב לעולם בשמונים יום (1956)
מקסים (1958)
הפיראט (1958)
פאני (1961)
ג'וליה המקסימה (1962)
האהבה היא קירחת (1963)
טובה מיוחדת מאוד (1965)
כיצד לגנוב מיליון (1966)
האם פריז בוערת? (1966)
קאזינו רויאל (1967)
יחפים בפארק (1967)
קו חם (1968)
טיפשי אפריל (1969)
האישה הכועסת משאיו (1969)
אופק אבוד (1973)
סטביסקי (1973)
עניין של זמן (1976)
1981 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1981  במדע |  |
< · 1979 · 1980 — 1981 — 1982 · 1983 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1981.
חקר החלל

12 באפריל – שיגור ראשון מעבורת החלל קולומביה
מדעי המחשב

12 באוגוסט – תחילת ייצור IBM PC
רפואה

המצאת עור מלאכותי
ביצוע ראשון של השתלת לב והשתלת ריאה
5 ביוני – תחילת מגפה של איידס, כאשר מרכז אמריקאי לבקרת המחלות הודיע על חמישה מקרים לא ברורים של מוות בלוס אנג'לס
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – ניקולס בלומברגן, ארתור שולוב, ארצות הברית, על תרומתם לפיתוח ספקטרוסקופיית לייזר; קאי סיגבאן שוודיה, על תרומתו לפיתוח ספקטרוסקופית אלקטרונים ברזולוציה גבוהה
פרס נובל לכימיה – קניצ'י פוקוי יפן, רואלד הופמן, ארצות הברית, על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוג'ר ספרי, ארצות הברית, מחקרו על אונות המוח; דייוויד הובל ארצות הברית, טורסטן ויזל שוודיה, מחקר על עיבוד מידע ויזואלי במוח
פרס נובל לכלכלה - ג'יימס טובין (ארצות הברית) על הניתוח של שווקים פיננסיים וקשריהם להחלטות הוצאה, תעסוקה, ייצור ומחירים
פרס טיורינג – אדגר קוד על עבודתו שהיוותה ציון דרך בהתפתחות מערכות המידע בכלל ובפרט מערכות ניהול בסיסי נתונים
נפטרו

5 בינואר – הרולד יורי, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה (1934) על גילוי המימן הכבד, כחלק ממחקר פורץ דרך על איזוטופים. מילא תפקיד מרכזי בפיתוח פצצת האטום האמריקאית (נולד ב-1893)
9 במרץ – מקס דלבריק, ביופיזיקאי גרמני שהיגר לארצות הברית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1969 על מחקריו פורצי הדרך בביולוגיה מולקולרית על הבקטריופאג'ים (נולד ב-1906)
3 באפריל – ליאו קנר, רופא ופסיכיאטר יהודי אוסטרי-אמריקאי, עסק בהגדרה ומחקר של אוטיזם (נולד ב-1894)
11 במאי – אוד האסל, כימאי פיזיקלי נורווגי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1969 על חלקו בפיתוח הקונספט של קונפורמציה (נולד ב-1897)
5 באוגוסט – יז'י ניימן, מתמטיקאי וסטטיסטיקאי פולני-אמריקאי, עסק במושגים רווח בר-סמך והשערת האפס, ניסח את הלמה של ניימן ופירסון (נולד ב-1894)
13 בספטמבר – גאורג האז, זואולוג ישראלי, חוקר ומורה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1905)
8 בספטמבר – הידקי יוקאווה, פיזיקאי יפני חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1949 על ניבוי קיומם של מזונים (נולד ב-1907)
8 בספטמבר – צ'ארלס מורטרם שטרנברג, פלאונטולוג וצייד מאובנים אמריקאי-קנדי יהודי (נולד ב-1885)
22 בנובמבר – הנס אדולף קרבס ביוכימאי גרמני חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1953 על גילוי מעגל קרבס בנשימה תאית (נולד ב-1900)
6 בדצמבר – הארי הארלו, פסיכולוג אמריקאי, עסק בתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית (נולד ב-1905)
דגם 5150 של מחשב IBM PC
1988 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1988  במדע |  |
< · 1986 · 1987 — 1988 — 1989 · 1990 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1988.
חקר החלל

29 בספטמבר – הכרזה על חידוש טיסות מעבורות חלל של ארצות הברית
15 בנובמבר – ניסוי לא מאויש של מעבורת החלל בוראן הסובייטית
מדעי המחשב

2 בנובמבר – גילוי וירוסים ראשונים באינטרנט
המצאת משטח נגיעה
פיזיקה

גילוי התנגדות מגנטית עצומה על ידי אלבר פר ופיטר גרינברג
רפואה

תחילת שימוש ב-SSRI, קבוצה של תרופות נוגדות דיכאון
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – לאון לדרמן, מלווין שוורץ וג'ק שטיינברגר (ארצות הברית), על שיטת אלומת הנייטרינו ועל הדגמת מבנה הדובלט של הלפטונים על ידי גילוי הנייטרינו המיואוני.
פרס נובל לכימיה – יוהאן דייזנהופר, רוברט הובר, הארטמוט מישל (גרמניה), על קביעת המבנה התלת-ממדי של מרכז תגובה פוטוסינתטי תוך שימוש בקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – סר ג'יימס וו. בלאק (בריטניה) גרטרוד עליון (ארצות הברית), ג'ורג' ה. היטצ'ינגס (ארצות הברית), על גילוי חשיבות העקרונות לטיפול תרופתי.
פרס נובל לכלכלה - מוריס אלה (צרפת) על תרומותיו החלוציות לתיאורית השוק ולניצול יעיל של משאבים.
פרס טיורינג – איוואן סאת'רלנד (Ivan Sutherland), על עבודתו בגרפיקה ממוחשבת