אושוויץ
בתרבות

| --- | --- |
 :  ראו גם – השואה באמנות
לאחר השואה התגבש מעמדו של אושוויץ כסמל לשואה כולה, לרוע ולרצח עם. תהליך זה השפיע על ייצוג המחנה באמנות, בספרות, בפילוסופיה ובתרבות הפופולרית. התהליך לא היה אחיד בכל העולם. כך למשל, בעוד שבמקומות רבים בעולם הפך אושוויץ לסמל לשואת העם היהודי, ברפובליקה העממית הפולנית הפך המחנה, זמן קצר לאחר המלחמה, לסמל לסבל ולמות קדושים בעם הפולני בתקופת המלחמה, ואילו ההשמדה של יהודים במחנה קיבלה מקום שולי בייצוג התרבותי והפוליטי.
מלבד ההקף העצום של רצח יהודים באושוויץ, מספר נסיבות הביאו להפיכתו של אושוויץ לסמל. ראשית, מספר רב יחסית של אנשים שנשלחו למחנה שרדו והעידו על אשר אירע להם, בעיקר מבין אלו שהגיעו למחנות ריכוז ועבודה. לשם השוואה, מבין האנשים שנשלחו למחנות ההשמדה בלז'ץ וחלמנו ידוע על שורדים ספורים והעדויות הקיימות על שהתרחש במחנות אלה מעטות מאוד. שנית, יותר ממאה מבנים נשארו עומדים באושוויץ בתום המלחמה, בעוד שמחנות ההשמדה שהוקמו כחלק ממבצע ריינהארד (בלז'ץ, טרבלינקה, וסוביבור) נהרסו על ידי הנאצים ונעשו ניסיונות להסתיר את אשר אירע בהם. בנוסף, אושוויץ היה מחנה בין-לאומי יותר, כך שזיכרונו הדהד בכל אירופה, ולאחר המלחמה השלטונות הסובייטיים והפולנים גילו עניין בשימור שרידי המחנה והקמת מוזיאון על שטחו, דבר שלא קרה בשטחי מחנות אחרים.
על מרכזיותו של אושוויץ כסמל המייצג את השואה נמתחה לא פעם ביקורת. כך לדוגמה כתב ההיסטוריון טימותי סניידר:
בדיוק הסיבות שבשלן אנו יודעים משהו על אושוויץ מעוותות את הבנתנו לגבי השואה: אנו יודעים על אושוויץ משום שהיו ניצולים, והיו ניצולים משום שאושוויץ היה מחנה עבודה בנוסף להיותו מפעל מוות. ניצולים אלה היו הם בעיקר יהודים ממערב אירופה, כיוון שאושוויץ היה המקום שאליו נשלחו בדרך כלל יהודי מערב אירופה. אחרי מלחמת העולם השנייה, שורדים ממערב אירופה היו חופשיים לכתוב ולפרסם, בעוד ששורדים ממזרח אירופה, אם הם נלכדו מאחורי מסך הברזל, לא היו חופשיים לעשות זאת....
אושוויץ, כסמל לשואה, מדיר את אלה שהיו במרכז האירוע ההיסטורי. הקבוצה הגדולה ביותר של קורבנות השואה – יהודים דתיים אורתודוקסים ודוברי יידיש מפולין, או במונח הגרמני המזלזל מעט, אוסטיודן – היו מנוכרים תרבותית ממערב אירופאיים, כולל יהדות מערב אירופה. במידה מסוימת הם ממשיכים להיות מודרים לשוליים של זיכרון השואה. מתקן המוות אושוויץ-בירקנאו הוקם בטריטוריה שהיא כיום פולין, אף על פי שבזמנו הוא היה חלק מהטריטוריה של הרייך הגרמני. על כן, אושוויץ מקושרת עם פולין של היום... אבל יחסית מעט יהודים פולנים וכמעט אף אחד מהיהודים הסובייטים לא מת שם. שתי הקבוצות הגדולות ביותר של קורבנות נעדרות מסמל ההנצחה.
המקור באנגלית
The very reasons that we know something about Auschwitz warp our understanding of the Holocaust: we know about Auschwitz because there were survivors, and there were survivors because Auschwitz was a labor camp as well as a death factory. These survivors were largely West European Jews, because Auschwitz is where West European Jews were usually sent. After World War II, West European Jewish survivors were free to write and publish as they liked, whereas East European Jewish survivors, if caught behind the iron curtain, could not...
Auschwitz as symbol of the Holocaust excludes those who were at the center of the historical event. The largest group of Holocaust victims — religiously Orthodox and Yiddish-speaking Jews of Poland, or, in the slightly contemptuous German term,  — were culturally alien from West Europeans, including West European Jews. To some degree, they continue to be marginalized from the memory of the Holocaust. The death facility Auschwitz-Birkenau was constructed on territories that are today in Poland, although at the time they were part of the German Reich. Auschwitz is thus associated with today’s Poland by anyone who visits, yet relatively few Polish Jews and almost no Soviet Jews died there. The two largest groups of victims are nearly missing from the memorial symbol.