stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטיב קופר
ראשית חייו

סטיב קופר נולד בפיטרסבורג, וירג'יניה כבנם של סטפני (לבית סמית') ומריון קופר, וגדל בקינסטון, קרוליינה הצפונית. הוא קיבל תואר בוגר אוניברסיטה ותואר במשפטים מאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל, ולאחר ששירת בפיקוד הרפואה של צבא ארצות הברית ובכוחות המילואים שלו, הוא עבד כעורך דין בתחום המשפט הימי בנורפוק, וירג'יניה במשך שלוש שנים. ב-1968 עבר קופר לפיירבנקס, אלסקה, שם הוא שימש כעוזר פרקליט המחוז של אלסקה הכפרית ופיירבנקס.
ב-1970 יצא קופר לווייטנאם ועבד כעיתונאי עצמאי בכל רחבי אסיה. בשובו לאלסקה, הוא כתב טור פוליטי עבור העיתון Fairbanks Daily News-Miner, לימד קורס בקולג' על קרקעות אלסקה, היה שותף בעסק לתעבורה אווירית, ועבד כצולל עבור צוות המחקר הימי של אוניברסיטת אלסקה.
קריירה פוליטית

ב-1974 נבחר קופר לבית הנבחרים של אלסקה, בו הוא כיהן שתי תקופות כהונה. במהלך תקופת כהונתו זו, הוא שימש כיושב ראש ועדת הכספים של הבית בשנים 1977–1978, כיושב ראש מועצת ההיגוי לקרקעות אלסקה בשנת 1978, כחבר בוועדת הקיום בשנים 1977 - 1978, וכחבר בוועדה המייעצת של אלסקה לענייני החוק הימי ב-1978. ב-1982 התמודד קופר בבחירות על משרת מושל אלסקה, אך נוצח בהפרש קטן בהתמודדות על מועמדות המפלגה הדמוקרטית על ידי ביל שפילד, שניצח ונבחר כמושל.
מושל אלסקה

ב-1986 התמודד קופר שוב על משרת מושל אלסקה, אז הוא הביס בבחירות המקדימות את שפילד, ובבחירות הכלליות ניצח את מועמדת המפלגה הרפובליקנית, חברת הסנאט המדינתי, ארליס סטורגולבסקי ואת מועמד מפלגת העצמאות של אלסקה ג'ו ווגלר.
מרגע שהושבע לכהונתו, החל קופר לקדם את החזרת מס ההכנסה באלסקה כדי לסייע לחיסול הגרעון של מיליארד הדולר בתקציב המדינה. הצעה זו נתקלה בהתנגדות עזה. הוא קידם את הרחבתה של תוכנית הלימודים הבינלאומית של אוניברסיטת אלסקה, קיווה להקים מרכז סחר בינלאומי, ושם דגש על לימוד שפות ותרבויות זרות בבתי הספר של המדינה. בראשית 1989 הוא הכריז על כוונתו שלא להתמודד בבחירות לתקופת כהונה שנייה ב-1990, הכרזה שהפתיעה רבים.
לאחר כהונתו

לאחר תום כהונתו כמושל, שימש קופר ב-1991 כעמית אורח ברשות הנמלים של ניו יורק וניו ג'רזי, והיה יושב ראש שותף בוועידת מפעלי הדיג בטבעת הפסיפית ב-1994 ו-1997.
מאז 1991 משמש קופר כמנהל הכללי של חברת סטיב קופר ושות', קבוצת ייעוץ לחברות ולממשלות בסוגיות הקשורות לאנרגיה. הוא גם שימש כחבר מועצות המנהלים של חברות אנרגיה רבות בארצות הברית ובקנדה.
לקריאה נוספת

Marie Marmo Mullaney. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1988-1994, Greenwood Publishing Group, 1994. p. 13.
עקב דגטי

| עקב דגטי |
| --- | --- |

תקופה
פליסטוקן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נציים
סוג:: עקב שחור
מין:: עקב דגטי
שם מדעי
 Buteogallus daggetti

עקב דגטי (שם מדעי: Buteogallus daggetti) הוא מין נכחד של עוף דורס ממשפחת הנציים ומהסוג עקב שחור, אשר חי במשך הפליסטוקן בדרום-מערב אמריקה הצפונית. ככל הנראה המין נכחד לפני 13,000 שנה לפני זמננו.
עוף נכחד זה ידוע משרידים מאובנים מנואבו לאון, מקסיקו וממשקעי הלאגרשטטה של בורות הזפת בלה בריאה שבלוס אנגלס, בקליפורניה והוא כנראה היה קרוב למין עקב סוואנה, החי כיום באמריקה הדרומית. המין תואר למדע ב-1915 בידי החוקר האמריקאי (Loye H. Miller).
מין זה ידוע בעיקר מעצם הירך ושאר עצמות גפיים ארוכות יחסית לקרוביו החיים כיום בין העצים. המבנה המחוזק יחסית דומה מעט למבנה של אנפה כחולה גדולה או במעט לקוקיה רצנית, אשר מצויות לרוב על הקרקע. היה זה דורס גדול יחסית לקרוביו החיים, גדול ב-40 אחוז בקירוב מעקב הסוואנה. משקלו הגיע ל-3 ק"ג בקירוב, עם דו-צורתיות זוויגית אפשרית לטובת הנקבות, והוא הגיע לאורך משוער של 64 עד 90 ס"מ, זנב באורך של 26 עד 32.2 ס"מ ומוטת כנפיים של 169 עד 196 ס"מ. ככל הנראה היה כבד יחסית לדורס ואולי הוא התקיים בדומה ללבלר האפריקני, החי על הקרקע לרוב.
דורס זה כנראה חי בביצות ושטחים פתוחים ובהם צד יונקים קטנים וזוחלים. הוא נכחד עם סיום הפליסטוקן כשעל פי כמה דעות ההכחדה נגרמה לאחר דעיכת הפאונה המקומית של אמריקה, כשנמצאו פחות פגרים עבורו.
הערות שוליים

↑  Olson, Storrs L. (2007). "The "Walking Eagle" Wetmoregyps daggetti Miller: A Scaled-up Version of the Savanna Hawk (Buteogallus meridionalis)" (PDF). Ornithological Monographs (63): 110–114. doi:10.2307/40166902. JSTOR 40166902. Retrieved 30 August 2016.
↑  Steadman, D.W.; Martin, P.S. (1984). "Extinction of birds in the late Pleistocene of North America". Quaternary Extinctions: A Prehistoric Revolution. Tucson: University of Arizona Press. pp. 466–477
ניקוי בהתזה

ניקוי בהתזה היא טכניקה שבה מתיזים בעזרת ציוד ייעודי חומר שוחק באמצעות אוויר דחוס או נוזל (בדרך כלל מים) במהירות גבוהה לעבר משטח אותו רוצים לחספס, לפסל, או לנקות. הסוגים הנפוצים ביותר של מכשירים להתזה נעזרים בגז דחוס, בדרך כלל אוויר דחוס, כדי להוביל את החומר המותז בעוצמה ובמהירות.
סוגי מכשירים להתזה

קיימים שני סוגים עיקריים של שיטות לניקוי בהתזה, מערכות יבשות ומערכות רטובות.
סוגי מכשירים להתזה > מערכות להתזת גרגרים בעזרת אוויר דחוס

בשיטה זו מתיזים גרגרים של חומר שוחק במהירות גבוהה תוך שימוש בגז דחוס (אוויר בדרך כלל) ככח מניע. שיטה זו מתאימה לניקוי משטחים מוצקים במיוחד כגון אבן או מתכת וכאשר ישנה אפשרות לאיסוף הגרגרים העשויים שבבי זכוכית, מתכת, או שבבים של חומר קרמי.
סוגי מכשירים להתזה > מערכות להתזת גרגרים בעזרת אוויר דחוס > מערכת התזה פתוחה

הגרגרים מוכנסים לתוך מכל ייעודי המעוצב בצורת משפך ובתחתיתו ברז קוצב חול. לאחר המילוי המכל נאטם ומדחס ממלא אותו באוויר דחוס. מערכת צינורות נוספת מורכבת מתחת למכל ולברז קוצב החול, קולטת את הגרגרים שיוצאים מהמכל במהירות. הגרגרים מואצים דרך צינור לחץ שבקצהו נחיר (דיזה) ומותזים לעבר המשטח. דיזות מיוצרות במגוון צורות וגדלים בהתאם לאופי העבודה הרצוי. הן עשויות בדרך כלל מבורון קרביד.
סוגי מכשירים להתזה > מערכות להתזת גרגרים בעזרת אוויר דחוס > תא התזה

תאי ניקוי פועלים בשיטת התזה בלחץ במעגל סגור כאשר המערכת כוללת בנוסף למכל החול מערכת מיחזור הכוללת מפוח צנטרפוגלי, שואב אבק צקלוני ומסנן אבק.
תאי ההתזה בנויים מפח מגולוון כאשר לעיתים הצד הפנימי שלהם מצופה ביריעות גומי להגנה. כפפות מגן ארוכות עד הזרוע, עשויות מבד מגופר העמיד בפני שחיקה ממוקמות בחזית התא מתחת לחלון בקרה משוריין המאפשר מבט מקרוב על פעולת ההתזה. מנגנון בטיחות מפסיק מיידית את מערכת ההתזה ברגע שאחת מהדלתות נפתחת.
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים

ניקוי בסילון מים הוא תהליך של ריסוס מים בלחץ גבוה עד 276 באר על גבי משטחים כדי להסיר חומר או מזהמים שנדבקו. כוח המים יכול להסיר מגוון רחב של חומרים, כולל גומי ממסלולי התעופה, צבע מקירות, אספלט ומשטחי מתכת, וזיהום מהמדרכה. בנוסף להיותו יעיל למדי בניקוי במגוון תעשיות, הוא גם בטוח לסביבה.
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים > שימושים בענף הבנייה

ניקוי בסילון מים בלחץ גבוה לניקוי תעשייתי הוא שיטה חשובה שאומצה בענף הבנייה, בעיקר להסרת לכלוך וחומרים לא רצויים אחרים ממשטחים ומבנים. שימוש נפוץ הוא להסרת ציפויים ישנים וחלודה,
השימוש בניקוי בסילון מים מסייע לביצוע משימות בנייה באזורים בהם אי אפשר להשתמש בשיטות שעלולות לגרום לבעיית בטיחות והתלקחות בסביבה עירונית ובמפעלים כימיים ובתי זיקוק .
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים > שימושים כלליים

ניקוי בסילון מים משמש להסרת לכלוך, עובש, שמן, טחב ושומן מסוגים שונים של משטחים ולהפוך אותם לנקיים עם מראה חדש.
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים > יתרונות בטיחותיים

היתרון החשוב בניקוי בסילון מים הוא שלא נוצרות רמות אבק חול וסיליקה כמו התזת חול, וגם הסביבה מקבלת פחות חומרים רעילים או מזהמים המובלים באוויר ומגדילים את הסיכוי לאלרגנים להישאף על ידי אנשים.
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים > תיאור המכשיר

המכשיר מותאם לניקוי משטחים שונים באמצעות לחץ מים. משאבה המופעלת באמצעות חשמל או בנזין משמשת להפעלת המערכת. אפשר להגיע ללחץ של עד 276 באר המכשיר כולל צינור ללחץ גבוה המעביר מים לידית המגיעה עם מתג ההדק. ניתן להתאים את הלחץ בהתאם למשימה שלשמה הוא משמש.
סוגי מכשירים להתזה > ניקוי בסילון מים > שימושים ביתיים נפוצים

בשימוש ביתי צריך להגדיר את רמת הלחץ בסילון המים, כדי לבצע את הפעולות הבאות:
ניקוי הסיפון בכיורים.
ניקוי מרצפות.
ניקוי שביל החניה ורצפת המוסך.
שטיפת הגג.
ניקוי חלונות.
ניקוי לבנים ואבן טבעית.
הסרת צבע מתקלף מחיפוי או גימור.
סוגי מכשירים להתזה > התזת קרח יבש

בהתזה זו, משתמשים באוויר וקרח יבש. חומר זר שעל פני השטח מוסר על ידי חלקיקי הפחמן הדו-חמצני הקפואים המכים במהירות גבוהה, ועל ידי התכווצות קלה הנגרמת מהקור שמפריעה לקשרים המדבקים. הקרח היבש ממריא, ומותיר לנקות רק את שאריות החומר שהוסר. קרח יבש הוא חומר רך יחסית, כך שנגרמת פחות שחיקה לחומר הבסיס מאשר בהתזת חול.
סוגי מכשירים להתזה > התזת קרח יבש > ניקוי בסילון קרח יבש

סוג של ניקוי פחמן דו-חמצני, שבו הצורה המוצקה של פחמן דו-חמצני, מואצת בזרם אוויר בלחץ ומופנה אל פני השטח במטרה לנקות אותו.
השיטה דומה לצורות אחרות של ניקוי בסילון חול או אבק, הוא מנקה משטחים באמצעות מדיה המואצת בזרם אוויר בלחץ, אך סילון קרח יבש משתמש בקרח יבש אשר אינו שוחק, אינו מוליך, אינו דליק ולא רעיל.
בהשוואה לשיטות ניקוי אחרות, סילון קרח יבש אינו יוצר פסולת משנית או שאריות כימיות, לאחר ההתזה הוא הופך חזרה למצב גזי.
גרניק

התזת מים על ידי לחץ אוויר משמש בעיקר לרחיצת מכוניות.
שימושים בהתזת חול

ניקוי מבני אבן, למשל מפיח, או כאלו המיועדים לשימור
ניקוי חלודה לפני גלוון או לפני צביעה בהתזה
כיתוב בשיש – ניתן לשוות לאבן מרקם מחוספס וגרגרי על ידי התזת חול. על משטח האבן מדביקים רצועת גומי שמתוכה חתוכים האותיות או העיטורים וכך החול המותז פוגע באבן רק באזורים החשופים. החריטה על רוב המצבות בבית הקברות נעשית על ידי התזת חול.
שימוש נרחב בהתזת חול נעשה במספנות לצורך ניקוי גופי אוניות משאריות צבע
התזת חול משמשת גם כדי לייצר שילוט תלת־ממדי מזכוכית מהסוג המוצב בכניסה למשרדים
חספוס משטחים אופטיים למניעת החזרה.
ראו גם

צביעה בהתזה
ניקוי בעזרת מברשת פלדה סובבת
מערכת ניקוי חול פתוחה
תא התזת חול
קילוף צבע ישן בעזרת סילון מים
ניקוי תבנית גומי באמצעות סילון קרח יבש
עדולם

ערך זה עוסק ביישוב מקראי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
חורבות עדולם
עֲדֻלָּם הייתה עיר מקראית מרכזית בשפלת יהודה, בנחלת שבט יהודה. מיקומה המשוער הוא בתל המצוי דרומית למושב אדרת, על גבעה ברום 439 מטר מעל פני הים.
זיהוי המקום

העיר הקדומה מזוהה כיום עם תל ששמו המקורי הוא "ח'רבת א-שיח' מד'כור", הנמצא במזרח פארק עדולם, דרומית למושב אדרת. הזיהוי הוצע לאור נתוני המקרא ועדותו של אוסביוס, ולאור שמה של חורבה קטנה לצד התל, הנזכרת במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל תחת השם "ח'רבת עיד אלמיה". מבקרים במקום באותה העת ציינו כי הוא האתר אינו מאוכלס, למעט במשך עונת הגשמים, המביאה רועי צאן מקומיים לתפוס מחסה במערות בשעות הלילה. בה על-פי מסורת מקומית שתועדה במאה ה-19, העיר עיד אלמיה חרבה חורבן כליל וכל תושביה נטבחו, כולל נשים, זקנים וטף, וכן שמונים זוגות אחים.
לפי הסברה, שמו של התל השתמר בשמה של חורבה זו, כאשר השיבוש נובע מהפיכת השם הקדום לשם בעל משמעות בערבית - "חג (עיד) המאה (אלמיה)". בתל ובחורבה שרידי בורות מים, מבנים קדומים ומערות. מקום בארות המכונות כיום "בארות עדולם", וכן מערות הקרויות כיום "מערות עדולם".
אזכורים מקראיים

בספר בראשית נזכר חירה, רעהו העדולמי של יהודה. זה גם המקום בו פגש יהודה את אשתו לעתיד, בת שוע (שילדה לו את ער, אונן ושלה).
בספר יהושע נזכר מלך עדולם בין שלושים ואחד המלכים אשר נוצחו על ידי יהושע בן נון.
בספר יהושע נזכרת עדולם כאחת מערי נחלת שבט יהודה שבשפלה, לצד ירמות, שוכה ועזקה.
בספר שמואל ב' נזכרת מערת עדולם כאחד המקומות בהם שהה דוד במהלך מלחמותיו עם הפלשתים.
בספר שמואל א' נזכרת העיר עדולם כאחד המקומות בהם התחבא דוד בבורחו מפני שאול.
בספר דברי הימים ב' נזכרת עדולם בין הערים שרחבעם מלך יהודה ביצר בגבול ממלכתו.
בספר מיכה נזכרת עדולם בנבואות החורבן על ערי שפלת יהודה.
בספר נחמיה נזכרת עדולם כעיר אליה שבו בני שבט יהודה שהוגלו בגלות בבל.
אזכורים נוספים

בספר הישר פרשת וירא כותב שלוט ושתי בנותיו נמלטו אל מערות עדולם.
בספר מכבים ב' נזכר כי יהודה המכבי אסף את כוחותיו בעדולם לקראת קרב נגד היוונים במרשה הסמוכה, בימי מרד החשמונאים.
באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה) נזכרת עדולם כ"כפר גדול מאוד", השוכן כ- 10 מיל צפונית לבית גוברין.
גלריית תמונות

תל עדולם המשוער
בארות עדולם
פתח מערה בתל עדולם
תמונה פנורמית מתל עדולם לעבר דרום יהודה והרי יהודה באופק
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ו', 93-94.
↑  C. R. Conder, H. H. Kitchener, E. H. Palmer, W. Besant, The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology, London: Committee of the Palestine Exploration Fund, 1881-1883, עמ' 363
↑  י' אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל השתמרותם וגלגוליהם, הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, עמ' 159-161.
↑  ספר בראשית, פרק ל"ח, פסוק א'.
↑  ספר יהושע, פרק י"ב, פסוק ט"ו.
↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק ל"ה.
↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ג, פסוק י"ג; ספר דברי הימים א', פרק י"א, פסוק ט"ו.
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ב, פסוק א'.
↑  ספר דברי הימים ב', פרק י"א, פסוק ז'.
↑  ספר מיכה, פרק א', פסוק ט"ו.
↑  ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק ל'.
↑  ספר מכבים ב', יב, 38.
↑  אונומסטיקון, 84, 22; 140, 20; 172, 7.
צירי תנועה ליהודה בתקופת מרד החשמונאים, עדולם יושבת על אחת הדרכים המרכזיות לירושלים
סטפאן חנא סטפאן

| --- | --- |
סטפאן חנא סטפאן, סביבות 1935
 לידה:  1894 בית ג'אלא, ארץ ישראל העות'מאנית 
 פטירה:  1949 (בגיל 55 בערך) לבנון 
 עיסוק:  חוקר, מתרגם
 מעסיק:  מחלקת העתיקות המנדטורית, ירושלים
 נושאי כתיבה:  חקר שירה עממית ערבית פלסטינית, תרגומי מסמכים מסורית ומטורקית עות'מאנית
 יצירות בולטות:  תרגום של תיאורי ארץ ישראל בכתבי אווליא צ'לבי
 
סטפאן חנא סטפאן (בערבית: ستيفان حنا ستيفان, באנגלית: Stephan Hanna Stephan;‏ 1894–1949) היה חוקר, מתרגם ושדרן רדיו בתקופת המנדט שעסק בפולקלור של ערביי ארץ ישראל.
קורות חייו ופועלו

סטפאן נולד ב-1894 בבית ג'אלא למשפחה נוצרית סורית-אורתודוקסית. למד בבית הספר של שנלר בירושלים והוטבל לנצרות הלותרנית ב-1908. הועסק במינהל של השלטון המנדטורי במחלקת הכספים ובהמשך במחלקת העתיקות, תחילה כספרן ולימים גם כמפקח.
סטפאן תיעד שירי עם בניב הערבית הפלסטינית ומצא להם מקבילות בשיר השירים המקראי. מחקרו בנושא זה פורסם ב-1922 בכתב העת של החברה המזרחנית הארץ-ישראלית (JPOS). הפרסום ביסס את מקומו ככוח מבטיח בקבוצת אתנוגרפים ערבים ארץ-ישראלים, בהם תאופיק כנעאן, שהתמסרו לחקר ההיסטוריה, הפולקלור והמנהגים של החברה הערבית. הארכאולוג וחוקר המקרא ויליאם אולברייט, שהיה הרוח החיה בפעילות החברה המזרחנית הארץ-ישראלית, עודד את עיסוקם וסייע בידם בכתיבת מאמריהם הראשונים ובעריכת פרסומיהם. סטפאן היה בין הפעילים בחברה המזרחנית הארץ-ישראלית, כיהן שנים ארוכות כגזבר החברה ואת מאמריו הראשונים פרסם בכתב העת שלה. בשנות ה-30 שובץ בספריית מחלקת העתיקות הממשלתית, והרבה לפרסם בכתב העת של המחלקה.
ב-1934–1935 חיבר מדריך ללימוד עצמי (בגרמנית ובאנגלית) של השפה הערבית המדוברת בניב הפלסטיני, ובו כלל ביטויים נפוצים. סטפאן תרגם חיבורים ומסמכים היסטוריים מערבית, מטורקית ואף מיוונית, בהם היומן של הכומר היווני ספירידון מהשנים 1841–1921, שנמצא בכתב-יד במנזר מר-סבא במדבר יהודה כמו כן תרגם ופרסם תעודות וכתובות מהתקופה הממלוכית ומהתקופה העות'מאנית שנמצאו בירושלים. בין היתר תרגם וביאר בפרוטרוט מסמך ההקדש של בית התמחוי של האסקי סולטאן מ-1552 שנמצא באוסף ספריית ח'אלדיה.
סטפאן נודע בתרגום הפרקים הנוגעים לארץ ישראל מכתבי הנוסע העות'מאני בן המאה ה-17 אווליא צ'לבי – ה"סיאחת נאמה". התרגום, מטורקית עות'מאנית לאנגלית, התפרסם בשישה חלקים בשנים 1935 עד 1941 ברבעון מחלקת העתיקות המנדטורית, תחת הכותרת‏ Evliya Tshelebi's Travels in Palestine (מסעות אווליא צ'לבי בארץ ישראל). המזרחן ליאו אריה מאיר, שהיה ממונה על הספרייה ועל הארכיון של מחלקת העתיקות ומ-1933 שימש כאוצר אוסף המטבעות והכתובות הערביות במוזיאון הממשלתי, סייע לסטפאן במלאכת התרגום והביאורים.
החל מ-1936 פעל סטפאן כשדרן בשירות השידור המנדטורי בשפה הערבית, בעיקר בתחום של תרבות עממית.
סטפאן יצר שני מדריכי טיולים בארץ ישראל – "This is Palestine" ו-"Palestine by Road and Rail", שראו אור ב-1942. בעבודתו שיתף פעולה עם חוקרים נוספים, בהם הארכאולוג דימיטרי בראמכי והאנתרופולוגית הפינית הילמה גרנקוויסט. בשנות ה-40 עבד במיזם העתקה וצילום של כתבי יד מאוספים פרטיים בירושלים, בהם ספריית ח'אלדיה. ב-1947 עבד במשלחת של מחלקת העתיקות בקפריסין בתרגום כתובות אסלאמיות.
ב-1948 עזב עם משפחתו ללבנון, שם נפטר ב-1949. אשתו ובניו היגרו לברזיל.
הערות שוליים

↑  על פרסומיו חתם St. H. Stephan
↑  "Appointments, Etc", Palestine Gazette 1521 (12 September 1946), 843
↑  "
Modern Palestinian Parallels to the Song of Songs" JPOS I, pp.199–279
↑  יהושע בן אריה, ‏המוסדות הזרים לארכאולוגיה ולחקירת ארץ-ישראל בתקופת המנדט, חלק ב, קתדרה 93, ספטמבר 1999, עמ' 134–135
↑  Journal of the Palestine Oriental Society (JPOS)
1 2  Quarterly of The Department of Antiquities in Palestine (QDAP)
↑  Leitfaden für den Selbstunterricht in der arabischen Sprache; Arabic Self-Taught: A Primer
↑  S.N. Spyridon, "Annals of Palestine 1821–1841", JPOS 18 (1–2), 1938, pp. 63–132
↑  "An Endowment Deed of Khasseki Sultan, dated the 24th May 1552", QDAP 10, 1944, pp. 170-194
↑  הפקה מחודשת של קטעים מהתרגום של סטפאן ומאיר ראתה אור ב-1980 בעריכת אלי שילר (הוצאת אריאל) תחת הכותרת ארץ ישראל במאה השבע-עשרה בתיאורו של אבליה צ'לבי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268293305171  GND: 1165604698  ISNI: 0000 0000 7821 3154  LCCN: no2018150791  NTA: 14879100X  VcBA: 495/278765  VIAF: 89579269   WorldCat (עם VIAF): 89579269
עונת 1998/1999 בליגה לאומית א' בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  13 בספטמבר 1998 
 תאריך סיום:  מאי 1999 
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל ירושלים
 מלך הסלים:  דורון ג'מצ'י (מכבי ראשון לציון)  20.9 (עונה סדירה) למשחק
 http://basket.co.il
 → 1997/19981999/2000 ←
 
עונת 1998/1999 בליגה לאומית א' בכדורסל הייתה עונתה ה-45 של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף השתנה מהעונה הקודמת. שמונה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות הועלו לסדרות חצי הגמר ואחר כך לגמר בסדרת גם בסדרה של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל תל אביב  ומכבי חיפה.
העונה הסדירה החלה ב-13 בספטמבר 1998 והסתיימה ב-29 במרץ 1999.  לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם השישית ברציפות ובפעם ה-39 בתולדות המועדון. על סדרת הגמר העיבה פרשת הפיצה.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל תל אביב  ומכבי גבעת שמואל ירדו ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל ירושלים | 22 | 20 | 2 | 1816 | 1613 | 203 | 42 |
| 2 | מכבי תל אביב | 22 | 18 | 4 | 1968 | 1638 | 330 | 40 |
| 3 | הפועל חולון | 22 | 11 | 11 | 1749 | 1811 | 62- | 33 |
| 4 | עירוני רמת גן | 22 | 11 | 11 | 1745 | 1724 | 21 | 33 |
| 5 | מכבי רעננה | 22 | 11 | 11 | 1739 | 1744 | 5- | 33 |
| 6 | הפועל גליל עליון | 22 | 11 | 11 | 1762 | 1744 | 18 | 33 |
| 7 | מכבי חיפה | 22 | 10 | 12 | 1634 | 1629 | 5 | 32 |
| 8 | הפועל אילת | 22 | 10 | 12 | 1870 | 1944 | 74- | 32 |
| 9 | מכבי ראשון לציון | 22 | 9 | 13 | 1828 | 1838 | 10- | 31 |
| 10 | בני הרצליה | 22 | 8 | 14 | 1702 | 1785 | 83- | 30 |
| 11 | מכבי גבעת שמואל | 22 | 7 | 15 | 1628 | 1709 | 81- | 29 |
| 12 | הפועל תל אביב | 22 | 6 | 16 | 1563 | 1825 | 262- | 28 |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   | 1 |  הפועל ירושלים | 105 | 101 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  הפועל אילת | 73 | 100 |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  הפועל אילת | 73 | 100 |  |   |   |   |   | 1 |  הפועל ירושלים | 95 | 67 | 94 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |  הפועל ירושלים | 95 | 67 | 94 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 4 |  עירוני רמת גן | 76 | 65 | 71 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  עירוני רמת גן | 74 | 74 | 62 |   |   |   |   | 4 |  עירוני רמת גן | 76 | 65 | 71 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  עירוני רמת גן | 74 | 74 | 62 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  מכבי רעננה | 69 | 82 | 54 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 1 |  הפועל ירושלים | 78 | 65 | 81 | 51 |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  מכבי תל אביב | 86 | 78 | 80 | 59 |   |
|   | 2 |  מכבי תל אביב | 82 | 78 |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי חיפה | 72 | 68 |   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  מכבי חיפה | 72 | 68 |   |   |   |   |  | 2 |  מכבי תל אביב | 96 | 114 | 99 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 2 |  מכבי תל אביב | 96 | 114 | 99 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  הפועל חולון | 77 | 77 | 69 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  הפועל חולון | 77 | 74 | 62 |   |   |   |   | 3 |  הפועל חולון | 77 | 77 | 69 |  |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  הפועל חולון | 77 | 74 | 62 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  הפועל גליל עליון | 66 | 82 | 54 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
כדורסלנים מצטיינים

דורון ג'מצ'י ממכבי ראשון לציון היה מלך הסלים עם 20.9 סלים למשחק.
דורון ג'מצ'י ממכבי ראשון לציון היה מלך הסלים הישראלי עם 20.9 סלים למשחק
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1998/1999
עקב וודוורד

| עקב וודוורד |
| --- | --- |

תקופה
סוף הפליסטוקן כ-126–11.7 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נציים
סוג:: עקב שחור
מין:: עקב וודוורד
שם מדעי
 Amplibuteo woodwardi

עקב וודוורד (שם מדעי: Buteogallus woodwardi) הוא מין נכחד של עוף דורס ממשפחת הנציים ומהסוג עקב שחור (לפי מספר חוקרים הוא משויך לסוג הנכחד Amplibuteo), אשר חי באמריקה הצפונית והקריביים במשך הפליסטוקן שלפני 126 עד 11.7 אלף שנה מזמננו. הוא ידוע ממאובנים שתוארו ב-1911 ונקראו על שם החוקר האנגלי סר ארתור סמית' וודוורד (Arthur Smith Woodward).
דורס נכחד זה היה גדול ביותר, אחד מהגדולים שבדורסים שחיו מעולם והיה גדול גם מעיט הרפיה מודרני, עם מוטת כנפיים משוערת של 125.6 עד 140.2 ס"מ ואורך גוף של 95.6 עד 110.2 ס"מ. עדיין היה קטן וקל יותר מהגדול שבעיטים – עיט האסטי מניו זילנד, אשר הותאם לציד ביערות העבותים.
מין זה היה דומה יותר לעקבים המודרניים כמו עיט סוואנה והוא צד בבתי גידול פתוחים כמו מישורים וביצות, בהם שימש כטורף-על, אשר ניזון מיונקים וזוחלים קטני ממדים.
הערות שוליים

↑  Suarez, William (2004). "The Identity of the Fossil Raptor of the Genus Amplibuteo (Aves: Accipitridae) from the Quaternary of Cuba". Caribbean Journal of Science. 40 (1): 120–125.
↑  https://bioone.org/journals/bulletin-of-the-british-ornithologists-club/volume-141/issue-3/bboc.v141i3.2021.a3/A-new-fossil-raptor-Accipitridae--Buteogallus-from-Quaternary-cave/10.25226/bboc.v141i3.2021.a3.full
סטן (שירות הזרמת מדיה)

| --- | --- |

 סוג:  OTT הזרמת מדיה
 תקופת הפעילות:  4 בינואר 2014 כ-StreamCo Media – הווה
 בעלות:  Nine Digital
 שירותים עיקריים:  הזרמת מדיה
 שווי:  149.1 מיליון דולר אוסטרלי
 הרשמה:  נדרשת הרשמה חודשית כדי לגשת לתכנים
 www.stan.com.au
 
סטן (באנגלית: Stan או .Stan) הוא שירות הזרמת מדיה אוסטרלי מסוג Over the Top. הוא הושק ב-26 בינואר 2015. החברה הוקמה כמיזם משותף (50:50) בין Nine Entertainment (אנ') ל-Fairfax Media (אנ'). באוגוסט 2014, השקיעה כל אחת מהחברות 50 מיליון דולר אוסטרלי ב-'StreamCo', ששינתה את שמה ל-Stan Entertainment בדצמבר 2014. Nine Entertainment רכשה ב-2018 את Fairfax Media, מה שהפך את Nine Entertainment לבעלים הבלעדיים של סטן, באמצעות חברת הבת שלה,Nine Digital (אנ').
סטן מציע טווח רחב של סרטים ותוכן טלוויזיוני, עם הפקות מקומיות וזרות -במיוחד מארצות הברית והממלכה המאוחדת. השירות כולל גם ספריה מתפתחת בה הפקות מקור של סרטים ותוכניות טלוויזיה.
ב-2020 היה השירות במקום שלישי ברשימת שירותי הזרמת המדיה באוסטרליה, עם יותר מ-2.3 מיליון מנויים, לאחר דיסני+ ונטפליקס. ביוני 2023 ניצב סטן במקום הרביעי בשוק הזרמת המדיה האוסטרלי עם 2.6 מיליון מנויים אחרי נטפליקס, אמזון פריים וידאו ודיסני+. השירות זמין באוסטרליה בלבד.
תוכן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ההכרזה המשמעותית הראשונה של סטן הייתה זכויות בלעדיות לשידור של העונה הראשונה של הסדרה סמוך על סול, כמו גם זכויות השידור של שובר שורות. לחברה יש הסכם שיתוף תוכן עם סרטי סוני, ABC ועוד. בדצמבר 2018 סטן רכשה את זכויות השידור של סדרות וסרטי דיסני, עד להשקת שירות דיסני+ בסוף 2019. ב-2020 הגיעה סטן להסכמה עם NBCUniversal לרכישת זכויות השידור של sky Studios ושל שירות הזרמת המדיה האמריקני שלה Peacock.