stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל זיסמן
ביוגרפיה

זיסמן נולד וגדל ברמת גן, בנו של חבר הכנסת ואיש הציבור שלום זיסמן. החל לשחק כדורסל זמן קצר אחרי מות אביו בתחילת 1967. בנעוריו שיחק זיסמן במחלקת הנוער של מכבי רמת חן ובקבוצת הכדורסל של תיכון בליך, התיכון שבו למד. מאמנו של זיסמן בנעוריו היה פיני גרשון, עד שבגיל 16.5 זיסמן הועלה לקבוצת הבוגרים של מכבי רמת גן. בקיץ 1978 זיסמן עבר לשורות מכבי תל אביב, לאחר שהאחרונה זכתה בגביע אירופה לאלופות, בעקבות התעניינותם האישית של רלף קליין ושמעון מזרחי בו. המעבר למכבי היה מלווה בהתלבטויות רבות של זיסמן על מעבר אפשרי למספר מכללות בולטות מצפון מזרח ארצות הברית. אך בסופו של דבר זיסמן העדיף את מזג האוויר הים התיכוני של תל אביב על פני מזג האוויר של צפון מזרח ארצות הברית.
כחלק מן הקבוצה, הניף זיסמן את גביע אירופה בזכיית הקבוצה בגביע אירופה לאלופות, 1981, וכן זכה עימה בגביע הביניבשתי. זיסמן שותף בשליטתה הכמעט מוחלטת במפעלים המקומיים של מכבי וזכה עימה גם בשלוש אליפויות ובשלושה גביעי מדינה, מתוכן, שלושה דאבלים. במהלך תקופה זו, זיסמן היה קפטן נבחרת העתודה של ישראל (ועוד לפני זה, קפטן נבחרת הנוער), וכן חבר בסגל נבחרת ישראל הבוגרת. במאזנו עומדים שלוש השתתפויות באליפויות אירופה (1981, 1983 ו-1985).
לאחר הקדנציה במכבי תל אביב המשיך זיסמן לשחק בקבוצת נעוריו מכבי רמת גן. משם עבר להפועל תל אביב אותה הוביל לגמר הפלייאוף המפורסם של 1985 מול מכבי תל אביב. בסדרת גמר זו התקוטטו כוכב הפועל תל אביב דאז מייק לארגי ומוטי ארואסטי, מה שהוביל להרחקתם. הרחקת כוכב הקבוצה, והעברת המשחק המכריע מאוסישקין ליד אליהו, עלתה בסופו של דבר להפועל תל אביב באליפות, ומכבי תל אביב ניצחה בסדרה 1–2 בדרך לעוד אליפות ברצף. כמו כן שיחק זיסמן בהפועל גליל עליון עימה העפיל לגמר גביע המדינה, ובהפועל חולון. זיסמן פרש ממשחק פעיל בגיל 33. לאחר פרישתו זיסמן ייסד את ארגון שחקני הכדורסל בישראל, עמד בראשו והיה מיוזמי ומעצבי התיקון לחוק הספורט הישראלי, וכיום משמש גם כיו"ר מנהלת הספורט ההישגי של ישראל.
עם פרישתו ממשחק פעיל למד זיסמן משפטים באוניברסיטת תל אביב ובשנת 1985 התקבל כחבר בלשכת עורכי הדין.
זיסמן הוא שותף מייסד בפירמת עורכי הדין הבינלאומית זיסמן, אהרוני, גייר ושות'. למשרד סניפים בישראל, בארצות הברית (ניו יורק, בוסטון וושינגטון הבירה), סין (בייג'ינג ושאנגחאי), הודו, ובאירופה – ברומניה ובאיטליה.
זיסמן שימש יועץ משפטי וחבר בשלוש ועדות ממשלתיות - ועדת פלד בתחום התקשורת, ועדת רונן בתחום הנדל"ן, והוועדה המקצועית המיוחדת שהקים משרד התחבורה לחקירת אירועי תאונת הרכבת הקטלנית בבית יהושע בשנת 2006.
בנוסף משמש שמוליק זיסמן יו"ר בית הדין העליון של תנועת מכבי העולמית, חבר בחוג הידידים במסגרת עמותת עזרה למרפא (הרב פירר), הוא ממייסדי מרכז רט לטיפול בילדות נפגעות תסמונת רט, ממייסדי עמותת "לב אוהב", וממשיך לשחק בקבוצת הוותיקים של מכבי תל אביב המשתתפת באירועים שונים של תרומה לקהילה.
הערות שוליים

↑  אלה לוי, ‏עו"ד שמואל זיסמן: "ההיכרות מהכדורסל פתחה בפניי דלתות", באתר גלובס, 6 בינואר 2008
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1983 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  |  1 לאסוף •  2 אלימלך •  3 סילבר •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 יעקובי • 11 בוגין • 12 ויליס • מאמן: קליין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1985 (מקום תשיעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 בינו •  2 דניאל •  3 יעקובי •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 ליפין • 11 חוזז • 12 ויליס • מאמן: שרף  |  1 בינו •  2 דניאל •  3 יעקובי •  4 ארואסטי •  5 שלכטר •  6 ברקוביץ' •  7 זלוטיקמן •  ‏8‏ ‏זיסמן‏‏  •‏ 9 ג'מצ'י • 10 ליפין • 11 חוזז • 12 ויליס • מאמן: שרף  | ישראל |
המסילה המזרחית החדשה

| --- | --- |

רכבת משא על המסילה המזרחית סמוך למושב בני עטרות
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר:  חדרה, טייבה, טירה, כפר סבא, ראש העין, אלעד, קריית שדה התעופה, לוד
 מפעיל:   רכבת ישראל
 מידע על ההקמה
 חברה בונה:  נתיבי ישראל  רכבת ישראל
 התחלת בנייה:  2019
 פתיחת המסילה:  2026 (משוער)
 מידע על המסילה
 תחילת המסילה:  צומת רמז
 סיום המסילה:  לוד
 סוג המסילה:  רכבות נוסעים ומשא
 אורך המסילה:  64 ק"מ
 רוחב המסילה:  143.5 ס"מ
 מסלולים:  2
 מספר התחנות:  7

רשימת התחנות
חדרה מזרח, השומרון - טייבה ,טירה - כוכב יאיר, ראש העין – צפון, אלעד, שוהם, לוד
 תרשים המסילה
 
 
המסילה המזרחית החדשה היא מיזם בהקמה של תשתית רכבת, שבמסגרתו מוקמת מסילה חדשה לאורך התוואי של המסילה המזרחית ההיסטורית בקטע שבין צומת רמז (סמוך לפרדס חנה) לאלישמע, והכפלה ושדרוג המסילה בקטע הקיים בין ראש העין ללוד. בנוסף, יוקמו ויורחבו שבע תחנות רכבת.
התחנות המיועדות להקמה בקו זה הן חדרה מזרח, השומרון – טייבה, טירה-כוכב יאיר, אלעד ושוהם. בקו יש שתי תחנות רכבת פעילות, תחנת הרכבת ראש העין צפון ותחנת הרכבת לוד.
תקציב הפרויקט הוא כ-8.45 מיליארד שקלים, ובמסגרתו תונח מסילת רכבת כפולה באורך 64 ק"מ (שחלק ממנה קיים כיום כמסילה בודדת) לאורך תוואי כביש 6. המסילה תכלול 47 גשרים חדשים. בסיום הפרויקט צפויות לפעול בקו כ-100 רכבות נוסעים ועשרות רכבות משא מדי יום. בשעות השיא, צפויות לעבור במסילה שש רכבות בשעה.
מטרות חידוש הקו

התוואי המחודש מיועד להפחית את העומס במסילת החוף על ידי העברה אליו של רכבות משא ורכבות נוסעים שיעדן אינו במרכז הארץ (לדוגמה קו חיפה-באר שבע וחיפה-ירושלים).
המסילה מיועדת לגבות את מסילת החוף במקרה של תקלה בה, ובכך למנוע השבתה של תנועת הרכבות.
המסילה תעניק שירות נוסעים ונשא רכבתי ליישובים חדשים רבים ותסייע בכך בפיזור האוכלוסייה.
בעתיד המסילה המזרחית מתוכננת להתחבר למסילת העמק דרך מסילת מנשה. בכך תיווצר רשת מסילות שתחבר בין צפון הארץ למרכזה, ובין היישובים בפריפריה לערים הגדולות.
במסגרת תוכנית החומש של רכבת ישראל מתוכנן חיבור למסילה על ידי קשת מסילתיות למסילת ירושלים–גנות לכיוון ירושלים.
היסטוריה

בעשור הראשון של המאה ה-21 הוחלט לשקם את קו המסילה המזרחית ההיסטורית של המדינה, שפורק בשנות ה-60.
היסטוריה > ייזום הפרויקט

באפריל 2008 קיבלה הוועדה לתשתיות לאומיות החלטה לשקם את תוואי המסילה מכפר סבא לחדרה מזרח כמסילת גיבוי למסילת החוף בין חדרה לתל אביב, כחלק מתוכנית החומש של רכבת ישראל. לפי ההשערות, המסילה תשרת כרבע מיליון נוסעים מדי שנה, שיאפשרו איזון תפעולי. אישור ראשוני לתוכנית התקבל בשנת 2010.
לאחר הקמת הקו אמורות להסתעף מהמסילה המזרחית שלוש שלוחות: אחת לתחנת הרכבת שתבנה במרכז העיר אריאל שבשומרון (מסילת ראש העין - אריאל), אחת לתחנת המשא, המטען, והנוסעים (שער אפריים), שתמוקם בדרום טול כרם כחלק מקו עזה - חלץ - מחסום תרקומיא / טול כרם ("המעבר הבטוח"), ואחת לעפולה.
ב-31 בינואר 2012 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את תוואי המסילה המזרחית, שלפי התכנון הייתה אמורה לפעול משנת 2018 ולכלול שבע תחנות רכבת חדשות (חדרה מזרח, אחיטוב, השומרון – טייבה, טירה, כפר סבא צפון, אלעד ותעופה), בנוסף לשתי תחנות הרכבת הקיימות, ראש העין צפון וראש העין דרום. את הפרויקט הייתה אמורה לבצע חברת כביש חוצה ישראל.
עיריית לוד והוועדה המחוזית (מרכז) מקדמים הקמת תחנת רכבת לנוסעים (לוד צפון) מול אזור התעשייה הצפוני של לוד ומתחם "קשב", הסמוך לכניסה עתידית מכביש 40. הקמת התחנה נדחתה משיקולים תקציביים והיא הועברה ל"תוכנית 2040" של רכבת ישראל.
במרץ 2015 דווח על הקפאת הפרויקט עד לסיום בדיקת כדאיות כלכלית. ב-16 ביוני 2016 אושר הפרויקט כתוכנית לתשתית לאומית (תת"ל 22) והמתין לאישור הממשלה. ב-11 באוגוסט 2016 הוחלט בישיבת ממשלה שהפרויקט ינוהל על ידי חברת נתיבי ישראל וימשיך לתכנון פרטני בהתאם לתת"ל 22. הפרויקט צפוי היה להסתיים ב-2022 לפי ההערכות דאז, ועלותו נאמדה בכ-8.1 מיליארד שקלים.
בחוק ההסדרים לשנת 2017–2018 הוכנסה המסילה המזרחית לרשימת פרויקטים בעלי עדיפות לאומית, ואושר התקציב לביצועה.
ב־27 בפברואר 2018 פרסם שר התחבורה ישראל כ"ץ הודעה על הפקעת קרקעות ובסוף חודש אפריל באותה השנה נמסרו הודעות לבעלי הקרקע. ב־23 באוקטובר 2018 פורסם שהסתיים שלב התכנון המוקדם של המסילה, שתעבור לאורך כביש 6. תחילת העבודות תוכננה לשנת 2020, והן מיועדות להסתיים בשנת 2026.
ב-3 בפברואר 2019 פורסם כי המסילה נמצאת בשלב ה"ייזום", וכי עלות הפרויקט צפויה להיות 12.4 מיליארד שקלים.
במאי 2019 פורסם כי חברת סולל בונה זכתה במכרז להקמת תשתית במקטע הצפוני של המסילה, באורך של כ-22 קילומטרים, בהיקף המוערך ב-220 מיליון שקל.
בשנת 2021, הוחלט לצמצם את מספר התחנות במסילה, משיקולים תקציביים, ובוטלו תחנת הרכבת אחיטוב, תחנת הרכבת כפר סבא צפון ובוטל חידוש תחנת הרכבת ראש העין דרום. במסגרת הפרויקט יתבצעו הכנות תשתיות במיקומן המיועד אך הן לא ייבנו.
היסטוריה > ביצוע

תכנון וביצוע הפרויקט מחולק לארבעה מקטעים. המקטעים הצפוניים (A ו-B) בין חדרה לכפר סבא באחריות של נתיבי ישראל והמקטעים הדרומיים (C ו-D) בין צומת חמד ללוד באחריות רכבת ישראל. תקציב המקטע הדרומי הוא כ-2.95 מיליארד שקלים.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 הופסקה תנועת רכבות למשך מספר חודשים. בתקופה זו הקדימה רכבת ישראל עבודות במקטע הפעיל של המסילה באזור ראש העין.
היסטוריה > ביצוע > קטע A

קטע זה מתחיל באזור התעשייה קיסריה, צפונית לצומת רמז (חיבור המסילה המזרחית למסילת החוף) ונמשך עד למחלף ניצני עוז. הוא כולל בנייה של מסילת כפולה באורך 20 ק"מ כולל מספר גשרי מסילה וכביש. הקטע עובר בשטחי חדרה, מועצה אזורית מנשה ועמק חפר. בקטע זה נמצאת תחנת הרכבת חדרה מזרח, אשר משמשת כיום רכבות משא בלבד. במסגרת הפרויקט תיבנה מחדש תחנת נוסעים, אשר תשרת את תושבי חדרה, גן שמואל ותושבי האזור. בנוסף תוכננה להיבנות תחנת הרכבת אחיטוב אך תקצובה בוטל.
היסטוריה > ביצוע > קטע B

קטע זה מתחיל במחלף ניצני עוז וממשיך עד לצומת חמד (חיבורה של המסילה המזרחית עם מסילת השרון), בסמוך ליישובים שדי חמד ואלישמע. אורכו של קטע זה הוא 20 ק"מ והוא כולל בניית מסילה כפולה, שלושה גשרי כביש, חמישה גשרים חקלאיים, מעבר חקלאי תחת המסילה וארבעה גשרי מסילה מעל הנחלים. בקטע זה יבנו תחנות הרכבת טירה – כוכב יאיר והשומרון – טייבה. בנוסף תוכננה להיבנות תחנת הרכבת כפר סבא צפון אך תקצובה בוטל.
היסטוריה > ביצוע > קטע C

קטע זה מתחיל בצומת חמד, והוא מסתיים צפונית לתחנת הרכבת שוהם. בקטע זה קיימת מסילת נוסעים כפולה עד למחלף קסם ודרומית לה מסילה בודדת, המשמשת בעיקר רכבות משא. אורכו של קטע זה הוא 17 ק"מ, והוא כולל בנייה של שמונה גשרי רכבת. בנוסף על כך, ייבנו תחנות רכבת חדשות באלעד ובקריית שדה התעופה, ותחנות ראש העין צפון תעבור שדרוג. בנוסף יבוצעו לאורך התוואי עבודות חשמול.
הקטע מחולק למספר מכרזי מקטע עבור עבודות תשתית והקמת מבנה תחתון. הקמת מבנה עליון, כולל הנחת המסילות, בכל הקטע C היא על ידי חברת אליקים בן ארי.
מקטע T11 - צומת חמד-תחנת רכבת ראש העין צפון (לולאת השרון), לשתי המסילות לולאת השרון תתווספנה שתי מסילות של פרויקט המסילה המזרחית, כולל שינוי גאומטרי של מסילות הקיימות.
מקטע T71, רינתיה-טירת יהודה, קבלן ראשי חברת "יואל וגילי עזריה" - הנחת המסילה נוספת.
מקטעים T72-T73, טירת יהודה-בני עטרות, קבלן ראשי חברת "קן התור" - הנחת המסילה נוספת.
היסטוריה > ביצוע > קטע D

קטע זה מתחיל בתחנת תעופה והוא מסתיים בתחנת הרכבת לוד. אורכו הוא 7.5 ק"מ ובמסגרתו ייבנו גשרים מעל נחלי איילון ונטוף, במקטע זה תבנה תחנת הרכבת שוהם ותורחב תחנת לוד. בקטע זה קיימת מסילה פעילה, המשמשת בעיקר רכבות משא. הקמתה של תחנת הרכבת לוד צפון נדחתה; התחנה הייתה אמורה לקום מול אזור התעשייה הצפוני של לוד ומתחם "קש"ב" (קריית שירותים בל"ל) בסמוך לכניסה החדשה מכביש 40 לאזור התעשייה.
היסטוריה > ביצוע > גלריית אתרי העבודות

שלט חוצות של חברת נתיבי ישראל על הפרויקט, קטע B
אתר עבודות של הפרויקט, קטע B של חברת נתיבי ישראל, קרוב למחלף אייל
שלט חוצות ליד אתר הקמת תה"ר אלישמע
שלט חוצות של חברה מבצעת אפקון ליד אתר הקמת תה"ר אלישמע
שלט חוצות של הפרויקט, קטע C, מקטע T72-T73, ליד בני עטרות
שלט חוצות של הפרויקט ליד מחלף לוד, קטע D מקטע DP1.1
אתר עבודות של הפרויקט ליד מחלף לוד, קטע D מקטע DP1.1
שלט חוצות של הפרויקט המסילה המזרחית החדשה של רכבת ישראל שאחראית על ביצוע קטעים C ו-D
שלט חוצות של חברת נתיבי ישראל על הפרויקט, קטע A, ליד מושב אומץ.
קרונות משפכיים להובלת רבד בחידוש המסילה הקיימת ובנית המסילה הנוספת במסילה המזרחית בין אלישמע לנווה ירק, קטע C, מקטע T11
כלים הנדסים מסילתים בחידוש המסילה הקיימת ובנית המסילה הנוספת במסילה המזרחית בין אלישמע לנווה ירק, קטע C, מקטע T11
חידוש המסילה הקיימת ובנית המסילה הנוספת במסילה המזרחית בין אלישמע לנווה ירק, קטע C, מקטע T11
שלט חוצות של הפרויקט, קטע C, מקטע T31, ליד מזור
תחנת הרכבת השומרון – טייבה בבנייה, נובמבר 2022
תחנות במסילה

| מניין | שם התחנה | מרחק מתחנת חיפה מזרח (ק"מ) | מצב התחנה | עבודות בתחנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חדרה מזרח | 50 | תחנה היסטורית לא פעילה | שימור התחנה ההיסטורית ובנייה של תחנה חדשה |
| - | אחיטוב | 58 | תחנה היסטורית לא פעילה | לא מתוקצבת |
| 2 | השומרון – טייבה | 70 | תחנה חדשה | בנייה של תחנה חדשה |
| 3 | טירה - כוכב יאיר | 76 | תחנה חדשה | בנייה של תחנה חדשה |
| - | כפר סבא צפון | 81 | תחנה חדשה | לא מתוקצבת |
| 4 | ראש העין צפון | 90 | תחנה פעילה | הרחבה של התחנה |
| - | ראש העין דרום | 91 | תחנה פעילה כתחנת משא בלבד | לא מתוקצבת |
| 5 | אלעד | 96 | תחנה חדשה | בנייה של תחנה חדשה |
| 6 | שוהם | 104 | תחנה היסטורית לא פעילה | שימור התחנה ההיסטורית ובנייה של תחנה חדשה |
| 7 | לוד | 111 | תחנה פעילה | הוספת רציפים ושדרוג ( בוצע) |
תחנת הרכבת חיפה מזרח משמשת כנקודת האפס של רכבת ישראל לצורך מדידת מרחקים.
עבור התחנות שאינן מתוקצבות יבוצעו הכנות לבניית תחנה בעתיד כך שכאשר יתוקצבו לא יהיה צורך בהשבתת המסילה (הכנות להקמת רציפים, מעבר תת-קרקעי וכו').
הערות שוליים

↑  יובל שדה, תוכנית הרכבת: 13 רכבות בשעה למרכז ירושלים, באתר כלכליסט, 3 במרץ 2022
↑  עמירם ברקת, ‏אישור ראשוני לתוכנית המסילה המזרחית של רכבת ישראל, באתר גלובס, 20 ביולי 2010
↑  הודעת רכבת ישראל על אישור תוואי המסילה המזרחית על ידי הוועדה לתשתיות לאומיות, 31 בינואר 2012
1 2  הוועדה המחוזית: ניתן למקם תחנת רכבת בצפון לוד מול "קשב", באתר עיריית לוד
↑  ליאור גוטמן, דו"ח רכבת ישראל: פרויקט בשווי 11 מיליארד שקל הוקפא, באתר כלכליסט, 28 במרץ 2015
↑  תת"ל 22-המסילה המזרחית, אתר משרד הפנים, אושר ב-10 במאי 2016
↑  סעיף 8 מתוך תכנית השקעה רב שנתית לפיתוח התחבורה הציבורית במטרופולינים, החלטה מספר 1838 של ממשלת ישראל, משנת 2016, באתר של משרד ראש הממשלה, מיום 11 באוגוסט 2016
↑  סוניה גורודיסקי, עמירם ברקת, ‏הרכבות לא יצאו מהתחנה בעתיד הנראה לעין, באתר גלובס, 25 במרץ 2018
↑  ענת דניאלי, המדינה החלה בהפקעת אלפי דונם בשרון למסילת הרכבת, באתר כלכליסט, 1 במאי 2018
↑  משרד ראש הממשלה, משרד ראש הממשלה מפרסם את ספר "תשתית לצמיחה לשנת 2019", באתר https://www.gov.il/he, ‏3 בפברואר 2019
↑  דניאל שמיל, ‏מתקרבים לביצוע: סולל בונה זכתה במכרז הראשון להקמת המסילה המזרחית של הרכבת, באתר גלובס, 5 במאי 2019
↑  אסף זגריזק, נאחזים בגלגלי תקציב המדינה: אלו תקוות התחבורה הציבורית, באתר ynet, 3 באוגוסט 2021
↑  סוניה גורודיסקי, ‏אחרי שש שנים, הסתיים שלב התכנון של מסילת הרכבת שתעבור לאורך כביש 6, באתר גלובס, 23 באוקטובר 2018
↑  אסף זגריזק, תיעוד: העבודות ב"כביש 6 של הרכבת" בימי הקורונה, באתר ynet, 9 במאי 2020
רכבת סימנס דזירו חשמלית עוברת במשולש ראש העין, נובמבר 2021
מנהרת רכבת מתחת לנתיב מזרחי של כביש 531 של הצומת הרכבתי שדי חמד, המחבר את המסילה המזרחית עם מסילת השרון
גשר מודרני של המסילה המזרחית מעל נחל קנה ליד אלישמע
גשר מודרני של המסילה המזרחית מעל נחל שילה ליד כפר סירקין
גשר מודרני של המסילה המזרחית מעל נחל נטוף ליד מחלף לוד
גשר מעל נחל בית עריף
גשר מודרני של המסילה המזרחית מעל נחל איילון ליד הכניסה הצפונית ללוד וגשר ביברס
עקיבא יגלום

| --- | --- |

 לידה:  6 במרץ 1921 חרקיב, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית 
 פטירה:  13 בדצמבר 2007 (בגיל 86) בוסטון, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, סטטיסטיקה מתמטית, פיזיקה תאורטית, דינמיקה של נוזלים 
 מקום לימודים:  הפקולטה למכניקה ולמתמטיקה של אוניברסיטת מוסקבה  אוניברסיטת מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  אנדריי קולמוגורוב 
 מוסדות:  מכון לבדב לפיזיקה (1946)  אוניברסיטת מוסקבה 
 תלמידי דוקטורט:  Daniil Samuilovich Apokorin, Yuri Ivanovich Golosov 
 פרסים והוקרה:  מדליית לואיס פריי ריצ'רדסון (2008)  Otto Laporte Award (1988) 
 
עקיבה מויסביץ' יגלום (ברוסית: Акива Моисеевич Яглом‏; 6 במרץ 1921, חרקיב – 13 בדצמבר 2007, בוסטון) היה פיזיקאי ומתמטיקאי סובייטי-רוסי-אמריקאי יהודי. נודע בתרומתו לתאוריה הסטטיסטית של זרימה טורבולנטית ולתאוריה של תהליכים סטוכסטיים. יגלום שהה ברוב הקריירה שלו ברוסיה ועבד במוסדות שונים, כולל המכון לגיאופיזיקה תאורטית. בגיל 71 היגר לארצות הברית ופעל עד סוף ימיו במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
קורות חיים

עקיבה יגלום נולד בשנת 1921 בחרקיב (אז בתחומי ברית המועצות כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. אביו היה חבר מערכת של עיתון מפלגת פועלי ציון. לעקיבה היה אח תאום, איסאק.
בשנת 1926 המשפחה עברה למוסקבה. האחים הצטיינו במתמטיקה וזכו במקום ראשון באולימפיאדה העירונית. עוד בתקופת בית ספר התיידד יגלום עם אנדריי סחרוב והם היו חברים שנים רבות.
בשנת 1938 האחים החלו ללמוד באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1941, במלחמת העולם השנייה, הם התנדבו לצבא אך נדחו בגלל בעיות בריאות. המשפחה עברה לסברדלובסק בה הם סיימו את הלימודים.
בהמלצת אנדריי קולמוגורוב הם התחילו לעבוד במכון של האקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1943 עקיבה החל לעבוד ב"מכון סטקלוב" למתמטיקה וסיים שם עבודת תואר שלישי. ביחד עם ישראל גלפנד הוא נכנס לפיזיקה תאורטית. איגור תאם וויטלי גינזבורג הציעו לו לעבוד בתחום זה. לאחר שהתברר לו שפעליות קשורה לפיתוח פצצה גרעינית הוא סירב.
הוא החל לעבוד במעבדה לחקר האטמוספירה בראשות קולמוגורוב. בהמשך התברר שלא ניתן לחזור למכון קורצ'טוב והוא עבד בתחומים של חקר האטמוספירה במשך 45 שנים.
בנוסף לפעליות מחקרית יגלום לימד באוניברסיטת מוסקבה מונה לפרופסור בקתדרה לתורת ההסתברות.
בשנת 1968, אחרי שיגלום חתם על מכתב להגנת אלכסנדר יסנין-וולפין, הוא פוטר מהאוניברסיטה. הוא המשיך לעבוד במסגרת מכון של האקדמיה.
בשנת 1988 קיבל פרס של איגוד הפיזיקאים של ארצות הברית.
בשנת 1992 עבר לארצות הברית והחל ללמד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
יגלום נפטר בשנת 2007. באותה שנה הוענקה לו מדליה של האיגוד האירופאי למדעי כדור הארץ.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 הוא כתב את הספר "הידרומכניקה סטיסטית". בשנת 1975 פורמסה מהדורה מעודכנת שתורגמה לאנגלית. בסך הכול הוא כתב שבעה ספרים ומאות מאמרים מדעיים.
אבא שלי

| --- | --- |
 סינגל בביצוע יפה ירקוני
 סוגה:  שיר ילדים 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  תלמה אליגון-רוז 
 לחן:  נמרוד טנא 
 
"אבא שלי" הוא שיר ילדים עברי אותו כתבה המשוררת הישראלית תלמה אליגון רוז. השיר הולחן על ידי נמרוד טנא ובוצע על ידי יפה ירקוני, אסנת פז וזמרים אחרים.
השיר מתחיל במילים: "לאבא שלי יש סולם מגיע כמעט עד שמיים".
ומסתיים בשתי שאלות: "אז למה כששרתי לו שיר שאהב
נרדם הוא פתאום ועצם את עיניו? אבא למה?".
בבית הראשון נאמר "ואבא שלי הוא הטוב בעולם" ואחר שונה ל"ואבא שלי הוא הטוב מכולם".
רקע

אביה של אליגון רוז נפטר כשהייתה בת 17. על מילות השיר חשבה בזמן שהלכה ברחוב. מחשש שהיא תשכח את המילים, העלתה אותן על הכתב כשהגיעה לביתה.
במשך שנים הכחישה שכתבה את השיר על רקע מות אביה, אך לבסוף אישרה זאת. כאשר השורה האחרונה בשיר מתייחסת בעקיפין לכך שהיא זאת שמצאה את גופת אביה לאחר שנפטר במיטתו. השיר הוא הראשון שכתבה.
הומביוגז

הומביוגז (HomeBiogas) היא חברה ישראלית המפתחת מתקנים לייצור ביוגז הממוקמת בהדסה נעורים.  מוצרי החברה מפרקים פסולת אורגנית בתהליך אנאיארובי ומייצרים מתאן ודשן נוזלי. ניתן להזין את המערכת במגוון חומרים אורגניים כולל בשר, מוצרי חלב וזבל בעלי חיים. העיכול האנאירובי מושג על ידי חיידקים החיים בתוך המערכת. כתוצאה מכך, המערכת פועלת ללא חשמל.
הקמה

בשנת 2007, יאיר טלר, אחד ממייסדי החברה, נתקל במערכות ביוגז קטנות במקסיקו. בהמשך הוא נסע למדינות מתפתחות אחרות כדי להעמיק את הבנתו בנושא.
טלר יחד עם אושיק אפרתי, מייסד נוסף של החברה, רכשו מערכות ביו-גז רבות שיוצרו בסין והודו. הם התנסו בהן והגיעו למסקנה שביצועיהן לא טובים מספיק מבחינת יעילות ייצור הביוגז ומכיוון שהפיצו ריחות לא נעימים ומשכו חרקים.
בשנת 2012, טלר ואפרתי חברו לארז לנסר, מייסד שלישי והקימו את החברה.
שותפויות ולקוחות משמעותיים

בשנת 2014 המשרד להגנת הסביבה רכש מספר יחידות ממוצרי החברה וחילק אותן לכפר הבדואי אום בטין. זמן קצר לאחר מכן רכש המשרד 25 מערכות נוספות והפיץ אותן שוב לאום בטין ולכפר בדואי נוסף בנגב. באופן דומה, החברה העבירה מערכות לייצור ביוגז לבדואים בנגב בשיתוף עם מכון הערבה.
בעקבות הפרויקט באום בטין מספר ממשלות פנו לחברה, בניהן הרפובליקה הדומיניקנית שרכשה 50 מערכות במטרה להפחית את תלות אזרחיה בשריפת עץ לחימום.
האיחוד האירופי ומרכז פרס לשלום התקשרו עם החברה ב-2015 בפרויקט להתקנת כ-40 מערכות בבקעת הירדן, כאשר האיחוד האירופי סיפק את המימון בסך 500,000 יורו.
בשנת 2023 הותקנה בבסיס גלילות מערכת החברה המסוגלת לפרק עד 500 קילו של פסולת אורגנית ביום. הגז שנוצר מהמערכת משמש לחימום מים בבסיס.
הנפקה וגיוס כספים

בינואר 2016, החברה הרחיבה את מוצריה ופנתה למגזר משקי הבית בעזרת קמפיין גיוס ב-Indiegogo. הקמפיין הגיע ליעדו של 100,000 דולר ב-24 השעות הראשונות לקיומו ובסופו של דבר גויסו למעלה מ-250,000.
בראשית שנת 2021 הונפקה החברה לפי שווי של 310 מיליון ש"ח. מטרתה המוצהרת של ההנפקה הייתה קידום החדירה לשוק המוסדי הכולל חדרי אוכל בגופים שונים כגון מלונות, אוניברסיטאות, בסיסי צבא וכו'.
השפעה סביבתית

מאז הקמתה ועד יוני 2022 מוערך כי מוצרי החברה מנעו פליטה של כ-86,000 טונות של פליטת CO על ידי פירוק של כ-15,000 טונות של פסולת אורגנית.
הערות שוליים

1 2  Lewis, Ori, and Elana Ringler. "Israeli Biogas Digesters Energise Isolated Palestinian Village." Reuters. Thomson Reuters, 24 Aug. 2015. Web. 07 Aug. 2017.
↑  Wanshel, Elyse. "This Machine Turns Your Food Waste Into Gas For Cooking." The Huffington Post. TheHuffingtonPost.com, 13 June 2016. Web. 07 Aug. 2017.
1 2 3  Leichman, Abigail Klein. "Backyard Unit Eats Trash to Make Biofuel." Israel21c. Israel21c, 14 May 2015. Web. 07 Aug. 2017.
1 2  Rabi, Idan. "Israeli Co HomeBiogas Turns Waste into Cooking Gas - Globes English." Globes. Globes Publisher Itonut, 25 Aug. 2016. Web. 07 Aug. 2017.
↑  "Israeli Biogas Generators Turn Food Leftovers into Free, Clean Energy for Palestinian Village." The Jerusalem Post. Jpost Inc., 24 Aug. 2015. Web. 07 Aug. 2017.
↑  Oswald, Ed. "This Biodigester Promises to Turn Your Food Scraps into Usable Cooking Gas." TechHive. TechHive, 30 Nov. 2015. Web. 07 Aug. 2017.
↑  הצלחה להום ביוגז: החברה השלימה את הנפקת המניות הראשונה לציבור (IPO) לפי שווי של כ-310 מיליון ש"ח - טלנירי, באתר www.talniri.co.il
↑  "10 Exciting Green Technology Companies 2022." Sustainability Success. Sustainability Success, 20 June 2022. Web. 09 Jul. 2022.
ישראל המשוחררת

מדליית שחרור דור ב נחושת קופסת שי בנק לאומי
המדליה ישראל המשוחררת מכונה גם "מדליית שחרור" היא המדליה הרשמית הראשונה שנטבעה במדינת ישראל בשנת 1958. הגרסה הראשונה מכונה "חירות ישראל".
המרד הגדול ולידתו של מטבע

בשנת 66 לספירה, כאשר פרובינקיית יהודה הייתה נתונה תחת כיבוש האימפריה הרומית, פרץ מה שיכונה לאחר מכן "המרד הגדול". לאחר הצלחות ראשוניות של המורדים, נשלחו מרומא הקצין המצטיין אספסיאנוס ובנו טיטוס לדכא את המרד. לאחר חמש שנות לחימה, בשנת 70 לספירה, דוכא המרד עם כיבוש ירושלים והחרבת בית המקדש. טיטוס חגג את ניצחון רומי בקיום מצעד ניצחון ברומא. המצעד הונצח בתבליט על שער טיטוס ברומא. בנוסף, לציון ניצחונו, טבע אספסיאנוס את מטבע "יהודה השבויה" (Judea Capta).
המטבע "Judea Capta" הפך להיות הראשון בסדרה של מטבעות, כולם בעלי מוטיבים דומים. הסדרה הונפקה במשך כמעט 26 שנה. העיצוב הבסיסי מראה בצידו האחד של המטבע עץ דקל (ארץ ישראל) כאשר למרגלותיו יושבת דמות נשית כנועה, המסמלת את יהודה השבויה. מעליה מתנשאת דמות המנצח, פעמים הקיסר עצמו, לפעמים חייל פשוט או אלת הניצחון Victory.
שתי ואריאציות

העיצוב של המטבע הרומי, "יהודה השבויה", היווה השראה לשתי ואריאציות בארץ ישראל:
א. בשנת 1918 נוצרה הואריאציה הראשונה הידועה כ- "יהודה המשתחררת".
ב. 40 שנה לאחר מכן, בשנת 1958 נוצרה הואריאציה השניה הידועה כ- "ישראל המשוחררת" ובה עסקינן בערך זה.
מדליית ישראל המשוחררת > מדליית חירות ישראל - Israel Liberata (מדליית השחרור דור א')

זמן מה לאחר הקמת המדינה, הציע מר ליאו קדמן, יו"ר החברה הנומיסמטית הישראלית, לשר החינוך והתרבות, דוד רמז, שלרגל העצמאות המחודשת תונפק מדליה שתתבסס בעיצובה על המטבעות הרומיים שציינו את חורבן הבית השני. בשלב זה הרעיון נפל על אוזניים ערלות.
לקראת חגיגות שנת העשור חידש ליאו קדמן את הצעתו ואף הגדיל לעשות ומסר סקיצה למעצב מומחה. על סמך רעיון זה גיבש המעצב אוטה ואליש את העיצוב המוצע. הגוף היוזם היה "הוועדה העולמית לאירועי שנת העשור" שמינה ראש הממשלה דוד בן-גוריון. וכך "נולדה" הווריאציה השנייה של המטבע הרומי.
פני המדליה - במרכז, כסמל ל "ישראל המשוחררת" – פועל עברי הנושא חרמש על כתפו ואשה נושאת אלומת תבואה. שניהם עומדים בצילו של עץ דקל בעל שבע כפות ושני אשכולות פרי. על השפה מסביב, כתובת "עשור לחרות ישראל תשי"ח" (1958) והמשפט בלטינית "ישראל ליבראטה" (ישראל המשוחררת). המלה ירושלים מופיעה למרגלות עץ התמר.
גב המדליה – מציג תעתיק של המטבע הרומי שנטבע על ידי אספסיאנוס בשנת 71 לספירת הנוצרים. משמאל נראה אספסיאנוס כמנצח ומימין – אישה עבריה אבלה היושבת מתחת לעץ תמר, בעל עשר כפות ושני אשכולות פרי, המסמל את יהודה. על שפת המטבע מופיעה הכתובת "IVDAEA CAPTA" (יהודה השבויה). האותיות "SC" הן ראשי תיבות של המילים "Senatus Consultum" (בצוו הסינט). בהיקף – שלשלת המסמלת שבי וכתובת עברית "גלתה יהודה" והשנה תל"א (שנת 71 לספירת הנוצרים היא שנת ג'תתל"א).
עיצוב: אוטה ואליש
מיטבעה: ג'והן פינץ, לונדון (John Pinches)
כמות: נטבעו 10,000 יח' מזהב וככמות הזאת מכסף.
המדליות נמכרו לנתינים זרים ובמטבע זר בלבד.
סדרה זו לא מופיעה בקטלוג החברה הממשלתית.