stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוכנית עסקית
חלקי התוכנית העסקית

חלק מילולי (Soft side) – החלק המילולי מתאר את פעילות החברה ואת הסביבה בה תפעל. בחלק זה יופיע חקר שוק נרחב, האסטרטגיה העסקית, הגדרה ממוקדת של קהל הלקוחות הפוטנציאלים, תיאור היתרון היחסי של החברה ו/או של הפעילות, ניתוח ההזדמנויות והאיומים בשוק לצד בחינת חזקות וחולשות החברה וקביעת תמהיל השיווק האופטימלי.
חלק פיננסי – החלק הפיננסי מיועד לספק מענה לשאלות כמו: מה גובה ההשקעה הנדרשת לצורך הקמת הפעילות? תוך כמה זמן צפוי החזר על ההשקעה? מה שיעור התשואה על ההשקעה? מהי תחזית ההכנסות לשנים הקרובות? מהם שולי הרווח הצפויים בכל שנה? מה שיעור הרווח הנקי מהמחזור בשנים שבהן יש רווחיות? ושאלות חיוניות נוספות. התחזית הפיננסית מבוססת על הנחות יסוד הצפויות לשקף בקירוב את ביצועי החברה בפועל. מעבר למענה על שאלות אלו התחזית הפיננסית היא בבחינת תקציב עבודה חודשי המפרט מה צפויות להיות ההכנסות, ההוצאות וההשקעות בכל זמן נתון.
חלקים אלו מופיעים בתוכנית העסקית תוך חלוקה לפרקים הבאים:
תקציר מנהלים (Executive Summary) – בעל העסק מסביר כיצד עשוי העסק להרוויח כסף עבור השותף הפוטנציאלי.
המוצר – איזה מוצר מייצר, או עתיד לייצר העסק, מי הם הלקוחות הפוטנציאלים, מה הם מאפייניהם.
סקירת שוק – באיזה שוק פועל, או עתיד לפעול, העסק ומהם העסקים, המוצרים והלקוחות הפעילים בו, מי הם השחקנים שמייצרים מוצרים דומים או פונים ללקוחות אליהם פונה העסק.
שיווק – כיצד מתכוון העסק לפעול בשוק אליו הוא פונה.
מכירות – למי וכמה מתעתד העסק למכור.
תחזית פיננסית – כמה כסף מתעתד העסק להכניס וכמה להוציא, כדי לממש את חזונו העסקי.
נכסים – העומדים כיום לרשות העסק, ובכלל זה מוניטין וכחלק ממנו גם רקע אודות המנהלים.
תהליך כתיבת התוכנית העסקית

בשל הדיסציפלינות הרבות הנדרשות לצורך הכנת תוכנית עסקית טובה (שיווק, פיננסים, אסטרטגיה, ניתוח שוק, מוצר, וכו') ובשל ריבוי המודלים הפיננסיים והתחזיות הנלוות אל התוכנית העסקית, היא נערכת על פי רוב בעזרת כלכלנים מנוסים שזהו תחום התמחותם.
התוכנית העסקית מתמקדת במוצר או השירות המוצעים, פוטנציאל השוק שלו והתחזיות הפיננסיות. במיוחד במיזמים חדשים ובחברות הזנק, ידוע כי תוכנית עסקית שמשאירה רושם חובבני עשויה להקטין את הסיכוי של המיזם לגייס כסף ממשקיעים פרטיים או מקרנות הון סיכון ולהתפתח, אף שבשלב ראשוני של חיי החברה אין לרוב צורך בפירוט רב של עתיד המיזם, מעבר לשנה או השנתיים הקרובות.
תפיסות שונות לחיוניותה של התוכנית העסקית

קיימות תפיסות שונות העוסקות בחשיבותה של התוכנית העסקית ובשלב בו נכון או נחוץ לכתוב אותה:
תוכנית עסקית הכרחית בשלבי ההקמה של הפעילות החדשה – לפי תפיסה זו, תוכנית עסקית בשלב ההקמה מהווה בסיס חיוני ומהותי להקמת הפעילות שכן, הכרות עם הסביבה העסקית ובחינות הכדאיות הכלכלית הנעשות בטרם עת לצד קביעת אסטרטגיה ומודל עסקי צפויים לתרום רבות בשלב ההקמה הראשוני ולהיות לעזר רב בהמשך. לרוב, אלו הדוגלים בתפיסה זו, מאמינים כי הקמת פעילות חדשה בלי כתיבת תוכנית עסקית מקיפה היא בגדר חוסר אחריות.
תוכנית עסקית הכרחית גם במהלך הפעילות, ולאו דווקא רק בשלב ההקמה – חשיבותה של התוכנית העסקית אינה מוטלת בספק אם כי ניתן להתחיל ולקדם את הפעילות העסקית ולכתוב את התוכנית בהמשך, במהלך הפעילות.
תוכנית עסקית לא הכרחית כלל – לפי תפיסה זו, תוכנית עסקית מציגה תחזיות המבוססות על הנחות שאינן מבוססות. הדוגלים בתפיסה זו מאמינים שתוכנית עסקית מתיימרת לחזות את העתיד בעוד לא תמיד קיימים הנתונים הדרושים להצגתה של תחזית נאמנה למציאות.
לקריאה נוספת

דן גלאי, ליאור הלל: תהליך התוכנית העסקית, הוצאת בית עלים, 1989
תקן ביקורת 520

תקן ביקורת 520 – נהלים אנליטיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר שימוש בכלים אנליטיים בעת ביצוע ביקורת על דוחות כספיים. תחילה התקן מגדיר כלים אנליטיים תוך מתן דוגמאות (השוואה בין המידע הכספי השוטף לבין מידע אחר, כגון השוואה לתקופות קודמות). לאחר מכן, התקן קובע כללים לשימוש בכלים אנליטיים בתכנון הביקורת, בשימוש בבדיקות מבססות ובגמר הביקורת.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 79 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 520 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 520, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 79 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 520, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיטות הנעה של חללית

מנוע רקטי RS-68 המשמש את מעבורות החלל
שיטות הנעה של חללית הן שיטות של האצת חלליות מכדור הארץ אל החלל והאצה בחלל עצמו. קיים מגוון גדול של שיטות הנעה, המתאימות לצרכים שונים: מהשלב הראשון של הרמת כלי כבד אל מעבר לאטמוספירה ויציאה מכבידת כדור הארץ או לכניסה למסלול, הדורשת מהירות עצומה, האצת לוויין אל קצוות מערכת השמש, וגם שמירת לוויין במסלול סביב כדור הארץ.
רכבי חלל המשוגרים למסלול, שם מאיצים עד להקפה במסלול. שלב זה דורש את מרבית הדלק וכוח הדחף. לשם כך בדרך כלל משמש מנוע דלק נוזלי, ולעיתים מנוע דלק מוצק ואף מנוע המשתמש בחמצן שבאוויר לשלב הראשון (בטיל הפגאסוס וספייס שיפ 1).
חלק משיטות ההנעה משמשות גם לפעולה ההפוכה, האטה ונחיתה על גרם שמיים של גשושיות (למשל) .
גם בתהליכים אלו משתמשים בשיטות שונות, כיוון שהצרכים שונים, הכלים שונים, המהירויות שונות, ותנאי הכבידה שונים.
שיטות הנעה

| דרך> שיטות הנעה קיימות | מתקף סגולי (שניות) | דחף (ניוטון) | משך זמן הפעלה | דוגמה לשימוש |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מנוע דלק מוצק | 100–400 | 103- 107 | דקות | שיגור משגר מכדור הארץ, שימוש כמאיץ |
| טיל היברידי | 150–420 |  | דקות |  |
| Monopropellant rocket (אנ') | 100–300 | 0.1–100 | אלפיות השנייה - דקות | מערכות תמרון ושימושים נוספים הדורשים הפעלות מהירות ומדויקות |
| מנוע דלק נוזלי | 100–400 | 0.1–107 | דקות | מודולות הנחתה על ירח, משגרי לוויינים וחלליות |
| Tripropellant rocket (אנ') | 250–450 |  | דקות |  |
Dual mode propulsion rocket (אנ'): 
| Air-augmented rocket (אנ') | 500–600 |  | שניות-דקות |  |
| Liquid air cycle engine (אנ') | 450 |  | שניות-דקות |  |
| Resistojet rocket (אנ') | 200–600 | 10-2–10 | דקות |  |
| Arcjet rocket (אנ') | 400–1,600 | 10-2–10 | דקות |  |
| מדחף אפקט הול (HET) | 800–5,000 | 10-3–10 | חודשים |  |
| מנוע יונים | 1,500–8,000 | 10-3–10 | חודשים | טיסות בין כוכבי לכת, לוויני תקשורת גיאוסינכרוניים |
| Field Emission Electric Propulsion (אנ') ‏(FEEP) | 10,000–13,000 | 10-6–10-3 | שבועות |  |
| מדחף מגנטו־פלזמי דינמי | 2,000–10,000 | 100 | שבועות |  |
Pulsed plasma thruster (אנ') ‏(PPT): 
| Pulsed inductive thruster (אנ') ‏(PIT) | 5,000 | 20 | חודשים |  |
| רקטת מגנטו־פלזמה בעלת מתקף סגולי משתנה | 1,000–30,000 | 40–1,200 | ימים- חודשים |  |
Solar thermal rocket (אנ'): 
| Nuclear thermal rocket (אנ') | 900 | 105 | דקות |  |
| Nuclear electric rocket (אנ') | As electric propulsion method used | As electric propulsion method used | As electric propulsion method used |  |
| מפרשים סולאריים | לא זמין | 9 עבור קילומטר רבוע (במרחק של 1 יחידה אסטרונומית מהשמש) | שניות-שנים | טיסה לכוכב אחר (טרם בוצע מעולם) |
| Mass drivers (אנ') | לא זמין | לא מוגדר | שניות |  |
| Tether propulsion (אנ') | לא זמין | 1–1012 | דקות |  |
טכנולוגיות עתידיות הנמצאות בפיתוח במעבדה: 
| מפרש מגנטי (אנ') | לא זמין | לא מוגדר | לא מוגדר |  |
| Mini-magnetospheric plasma propulsion (אנ') | לא זמין | לא מוגדר | לא מוגדר |  |
| Gaseous fission reactor (אנ') | 1,000–2,000 | 103-106 |  |  |
| Nuclear pulse propulsion (אנ') ‏(Orion drive) | 2,000–100,000 | 109-1012 | חצי שעה | Project Longshot (אנ') כדרך הגעה לאלפא קנטאורי B |
| Antimatter catalyzed nuclear pulse propulsion (אנ') | 2,000–40,000 |  | ימים-שבועות |  |
| Nuclear salt-water rocket (אנ') | 10,000 | 103–107 | חצי שעה |  |
| Beam-powered propulsion (אנ') | As propulsion method powered by beam | As propulsion method powered by beam | As propulsion method powered by beam |  |
| Nuclear photonic rocket (אנ') | 5x106 | 1–105 | שנים |  |
| Biefeld-Brown effect (אנ') (ראו גם ליפטר) | לא זמין | 0.01–1 (כעת) | שבועות, אולי אף חודשים |  |
מערכות הנעה במסע בין כוכבי לכת שונים ובין מערכות שמש

גם חלליות המתוכננות לביצוע מסעות חלל ארוכים צריכות כוח הנעה. חלליות אלו צריכות להשתגר אל מחוץ לאטמוספירה של כדור הארץ, כפי שעושים בשיגור לוויינים אשר נשארים במסלול הקפה סביבו.
למסע בין־כוכבי לכת, חללית חייבת להשתמש במנועיה כדי לעזוב את מסלולו של כדור הארץ. לאחר שעשתה זאת, היא חייבת לעשות בדרך כלשהי את דרכה ליעדה. החלליות הבין־כוכביות בימינו עושות זאת עם סדרה של כוונונים מסלוליים קצרי זמן. בין כוונונים אלו, החללית פשוט נופלת בחופשיות לכיוון מסלולה. הדלק היעיל הפשוט ביותר משמעותו היא לנוע ממסלול מעגלי אחד לאחר עם מעבר המסלול של הוהמן (Hohmann transfer orbit): החללית מתחילה במסלול מעגלי בערך סביב השמש. משך זמן קצר של דחיפה בכיוון של התנועה מאיץ או מאט את החללית למסלול אליפטי סביב השמש שמשיק למסלולה הקודם וגם למסלול של היעד שלה. החללית נופלת בחופשיות לכיוון המסלול האליפטי הזה עד שהיא מגיעה ליעדה, שם משך זמן קצר של דחיפה מאיץ או מאט אותה כדי להתאים אותה למסלול של יעדה. שיטות מיוחדות כמו בלימת אוויר (aerobraking) משמשות לעיתים בכוונוני המסלול האחרונים.
למסע בין־כוכבי, היינו, בין מערכות שמש, כמה שיטות הנעה של חלליות כמו מפרשים סולארים מספקות כוח דחף נמוך מאוד, אך בלתי נדלה; רכב בין כוכבי שמשתמש באחת משיטות אלו ילך לאורך מסלול שונה במקצת; או ידחוף בקביעות נגד כיוון התנועה שלו על מנת להפחית את מרחקו מהשמש או לדחוף בקביעות בכיוון התנועה שלו כדי להגדיל את מרחקו מהשמש. מסע בין־כוכבי כזה טרם בוצע, עם זאת, שיטת המפרש הסולארי כן נבדקה, הוּכחה, ונמצאה עובדת.
שיטות הנעה ספקולטיביות

בנוסף לשיטות ההנעה הקיימות ומפותחות במעבדה, קיימות שיטות הנעה אשר הוצעו על בסיס תאוריות פיזיקליות, אך לא נמצא כיצד ליישם אותן בפועל.
הנעת לוויין בחלל

כאשר לוויין במסלול הרצוי הוא צריך מערכת בקרת מיקום כדי לבצע תיקוני מסלול: הלוויינים מושפעים מחיכוך עם האטמוספירה (שהיא דלילה מאוד בגובה הזה), כך שכדי שיישארו זמן רב במסלול הם צריכים מערכת דחיפה שתפעל מדי פעם ותבצע תיקונים קטנים (מנוע דחף קטן(אנ')). לוויינים צריכים לפעמים לעבור ממסלול אחד למסלול אחר מפעם לפעם (למשל תיקון מסלול), וגם כאשר לוויין מאבד את יכולתו להסדיר את מסלולו, זמן השימוש בו נגמר, וגם זה דורש כוח הנעה. מערכות ההנעה הללו יוצרות דחף קטן והן שונות מאוד מההנעה בזמן השיגור. נוסף להשפעות האטמוספירה, השפעה כבידתית של גופים אחרים משפיעה על המסלול לאורך זמן, ובמסעות בין פלנטריים יש צורך בתיקוני מסלול, שכן הדיוק שניתן להשיג בשיגור מוגבל. בנוסף, לצורך בקרת כיוון משמשים (לרוב) אמצעים מכניים ללא צורך בדלק, אולם אלו מוגבלים במומנט הכוח שיכולים לספק, ומתרחשת בהם סטורציה, לכן נדרש שימוש במנועים על מנת לסייע בבקרת הכיוון, שהיא הכרחית לצורך תקשורת, מערכות סולאריות ולרוב המשימה עצמה (יצוין כי קיימים אמצעים לא מכניים וללא דלק, הנקראים magno-torquers, אולם אלו מסתייעים בשדה המגנטי של כדור הארץ והם לרוב חלשים ביותר. השימוש בהם פחות נפוץ, וקיים למשל בטלסקופים כמו האבל).
גלריית תמונות

מנוע יונים בניסוי של נאס"א
הדמיית מפרש שמש ברוחב של חצי קילומטר
המנועים הרקטיים מסוג Bipropellant rocket של חלליות תוכנית ג'מיני, וחלליות תוכנית אפולו
שניים מהמנועים הרקטיים מסוג Bipropellant rocket של (חלליות תוכנית ג'מיני, ו)חלליות תוכנית אפולו, על גוף "העיט", כשברקע הירח
ראו גם

מנוע דלק נוזלי
הנעה רקטית רב־שלבית
הערות שוליים

↑  תלוי בדרך בה משיג המפרש את האנרגיה – לייזר (פעימה חד פעמית של כמה שניות) או שמש (תלוי באורך המשימה) בהתאמה
הדמיה של מעבר דרך חור תולעת
תקן ביקורת 505

תקן ביקורת 505 – אישורים חיצוניים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן זה הוא תקן המשך לתקן ביקורת 500, והוא מהווה התייחסות ספציפית ומרחיבה לגבי הנושא של אישורים חיצוניים כמקור לראיות ביקורת. התקן מתייחס באילו מקרים יש לבקש אישור חיצוני ליתרות בספרי הגוף המבוקר, כיצד יש לבקש אישור חיצוני ואילו סוגי אישורים יש. כמו כן, הוא מציין דוגמאות לאישורים חיצוניים- כגון אישורי יתרה של בנקים, הלוואות, יתרות לשלם, תביעות מגופים ממשלתיים ועוד.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 84 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 505 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 505, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 84 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 505, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 530

תקן ביקורת 510 – דגימה בביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר שימוש בדגימה כראיית ביקורת בעת ביקורת דוחות כספיים. כמו כן, התקן מגדיר מתי ואיך ניתן לבצע דגימה בביקורת, תוך התייחסות והשלמה לתקן ביקורת 500.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 85 (שפורסם בשנת 2004) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 530 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 530, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 85 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 530, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 540

תקן ביקורת 540 – ביקורת אומדנים בחשבונאות הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של אומדנים חשבונאים אשר נכללו בדוחות הכספיים. התקן מגדיר אומדן כהערכה בקירוב של פריט מסוים בהיעדר דרך מדידה מדויקת שלו (לדוגמה- הפרשות שונות). בהמשך התקן ניתנים הנחיות ליישום נוהלי ביקורת על אותם אומדנים וסקירה של התהליך בו נבחרו אותם אומדנים.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 81 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 540 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 540, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 81 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 540, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שפן עצים מזרחי

| שפן עצים מזרחי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: שפנאים
משפחה:: שפניים
סוג:: שפן עצים
מין:: שפן עצים מזרחי
שם מדעי
 Dendrohyrax arboreus ‏סמית, 1827
תחום תפוצה


שפן עצים מזרחי או שפן עצים דרומי (שם מדעי: Dendrohyrax arboreus) הוא מין של שפן החי על עצים וקרוב משפחתו לסוג של שפן עצים מערבי. שפן זה כשמו חי באזור דרום-מזרח אפריקה.
מאפיינים

לשפן העצים פרווה אפורה-חומה ושופעת, בהירה בחלקה התחתון. הוא בעל אף ושפתיים וכן עיניים שחורות ושערות אוזניים לבנות. הרגליים והזנב קצרים. אורכו הממוצע 620 מ"מ ומשקלו 2.27 ק"ג.
השפן חי בטבע ביערות גשם טרופיים וממוזגים, ערבות עשב וסוואנות לחות ואזורי סלעים באנגולה, קניה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, מוזמביק, דרום אפריקה, טנזניה וזימבבואה.
שפנים אלה חיים בזוגות, ביחידות או בקבוצות קטנות והם בעיקר ליליים ומשמיעים קריאות חזקות וצורמות. הם שוכני עצים כשמם ונוטים לטפס על עצים כדי לאכול עלים, זרעים ופירות שונים. עם זאת הם מתרחקים מצמרות עצים גבוהים, שם הם חשופים לטורפים.
הטורפים העיקריים שלהם הם עיט לוחם ועיט סוואנות ונטרפים גם על ידי אריות, נמרים, צבועים, תנים, ופיתונים. באזור רואנדה הם בסכנה בעיקר מצד כלבים מבויתים והם ניצודים גם על ידי הילידים.
הערות שוליים

↑  שפן עצים מזרחי באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקן ביקורת 510

תקן ביקורת 510 – ביקורת יתרות פתיחה בגוף בו עורך המבקר ביקורת לראשונה הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת יתרות פתיחה לתחילת התקופה המבוקרת בגוף בו נערכת ביקורת לראשונה או כאשר הדוחות הכספיים לתקופה הקודמת בוקרו על ידי מבקר אחר. כמו כן, התקן כולל פירוט והתייחסות לראיות ונוהלי ביקורת שנועדו לוודא שיתרות הסגירה מהתקופה הקודמת הועברו כמו שצריך והן תואמות ליתרות הפתיחה לתקופה הנוכחית ושאין השלכות על דוח רואה החשבון המבקר.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 77 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 510 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 510, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 77 באתר לשכת רואי החשבון
תקן ISA 510, באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיקוץ משומם

שיקוץ משומם (או "שומם", בכתיב חסר: "שִּׁקּוּץ מְשֹׁמֵם" או "שֹׁמֵם") הוא ביטוי המופיע בספר דניאל, בספר מקבים א', ובברית החדשה, והוא כינוי לעצם שהצבתו הייתה חלק מחילול בית המקדש. משמעותו המדויקת של הביטוי אינה ברורה והיא נושא לפרשנויות דתיות ולמחקרים מדעיים שונים.
הביטוי במקורות השונים > ספר דניאל

בספר דניאל מוזכר השיקוץ המשומם שלוש פעמים, בהקשר של הפסקת עבודת המקדש.
הביטוי במקורות השונים > ספר מקבים א'

בספר מקבים א' מוזכר השיקוץ המשומם כחלק מתהליך ההתיוונות שנכפה על ירושלים על ידי אנטיוכוס הרביעי (אפיפנס).
הביטוי במקורות השונים > הברית החדשה

בברית החדשה מוזכר השיקוץ המשומם באפוקליפסה הסינופטית, הן בבשורה על-פי מתי והן בבשורה על-פי מרקוס.
בתיאור האפוקליפסה הסינופטית בבשורה על-פי לוקאס מתוארת סיטואציה דומה, אך ללא אזכור מפורש של השיקוץ המשומם.
התייחסות דתית > פרשנות יהודית

ככלל, מקובל ביהדות לראות בביטוי "שיקוץ משומם" כינוי לפסל עבודה זרה שהוצב בהיכל, ובתואר "שומם" כמתאר את אילמות הפסל. כך למשל, מפרש רש"י: ”ועל כנף שקוצים השומם. כינוי של גנאי עכו"ם הוא, כלומר, ועל מושב גובה בין שקוצים ותיעוב יניח את השומם, את העכו"ם שהיא נאלמת כאבן דומם” ובדומה לכך נכתב במצודות: ”שקוצים משומם. תהיה העכו"ם המשוקצת והנאלמה כאבן דומם” וכן ”משומם. משותף ונאלם”.
אכן, בפירושים השונים משמש הביטוי ככינוי גנאי לחילול או חורבן בית המקדש, ואינו בלעדי לאירוע ספציפי.
את הנבואה בדניאל, בפרקים ט' וי"א מקובל לפרש כמתייחסת לחורבן בית המקדש השני על ידי טיטוס. את הנבואה בפרק י"ב, לעומת זאת, רואים לעיתים כנבואה שעתידה להתקיים באחרית הימים, אך בתלמוד הבבלי נזכר פסוק זה בהקשר להעמדת הצלמים בהיכל על ידי אפוסטמוס, שם לא מוכר שככל הנראה מתייחס לאנטיוכוס או לאדריאנוס. בפירוש רש"י למסכת תענית בתלמוד הבבלי, מיוחס לפסלים שהעמיד מנשה בהיכל הכינוי "שקוצים משומם" מפרק ט'.
התייחסות דתית > פרשנות נוצרית ומשיחית

בקרב היהודים המשיחיים כמו גם בקרב זרמים מסוימים בנצרות, מאמינים כי הנבואות בספר דניאל (ובפרט הנבואה בפרק ט') ובברית החדשה, מתייחסות לאירועים שיקרו באחרית הימים. על פי פרשנות זו, דניאל מתייחס למאורע שיקרה בשבע השנים שלפני שיבתו של ישו לאדמה. בתקופה זו יחלל האנטיכריסט (צר המשיח) את בית המקדש בכך שיפסיק את קורבן התמיד (על פי אמונה זו, אחרית הימים תגיע רק אחרי שייבנה בית המקדש מחדש), יכריז על עצמו כאל, וידרוש שייסגדו לו בבית המקדש.
בקרב זרמים אחרים בנצרות, מקובל להתייחס אל הנבואה כנבואה שהתייחסה לעתיד הקרוב והתגשמה. לתפיסתם, נבואת ישו בדבר חילול המקדש והבריחה מירושלים התקיימה בעת המצור על ירושלים בשנת 70 לספירה, עם חורבן בית המקדש. תפיסה זו מתבססת בין השאר על כך שבתיאור דברי ישו בבשורה על פי לוקס מצוין במפורש חורבן ירושלים באותו הקשר. על פי תפיסה זו, דניאל מתייחס לשיקוץ המשומם שהוצב על ידי אנטיוכוס בבית המקדש, ואילו ישו שואל את הביטוי על מנת לתאר חילול הקודש שישתווה בחומרתו לזה שנגרם על ידי אנטיוכוס.
התייחסויות במחקר > בספר דניאל ובספר מקבים א' > התקופה אליה מתייחס הביטוי

במחקר מקובל כי חלקו השני של ספר דניאל הוא ספר פסאודואפיגרפי ונכתב כנבואה בדיעבד (Vaticinium ex eventu) בתקופת מרד החשמונאים, בסביבות שנת 164-165 לפנה"ס. בעקבות תארוך זה, מניחים החוקרים כי הביטוי בספר דניאל ובספר מקבים א' מתייחסים לאותו מקרה ומתארים את חילול בית המקדש על ידי אנטיוכוס הרביעי באמצעות ה"שיקוץ המשומם".
התייחסויות במחקר > בברית החדשה

בעקבות ההפנייה המפורשת בבשורות לספר דניאל, ברור כי כוונת הביטוי הייתה ליצור אנלוגיה בין האסון המנובא באפוקליפסה הסינופטית לבין האסון עליו התנבא דניאל, קרי, חילול המקדש על ידי אנטיוכוס אפיפנס והגזרות שנגזרו על היהודים בתקופתו. החוקרים חלוקים באשר לתקופה אליה מתייחסת הנבואה. יש הטוענים כי הבשורה על-פי מרקוס (או לפחות סצנת האפוקליפסה הסינופטית) נכתבה בתקופה בה קליגולה, קיסר רומא, ביקש להציב צלם בדמותו בהיכל. לגרסתם, כוונה זו העלתה לתודעה את נבואת דניאל, וביטוייה נשזרו בבשורה על פי מרקוס. על פי גרסה זו, קישור האפוקליפסה הסינופטית והשיקוץ המשומם עליו מדבר ישו לחורבן ירושלים על ידי טיטוס, נעשה רק מאוחר יותר, בבשורה על פי לוקס. עם זאת, חוקרים רבים כיום סבורים כי הבשורה על-פי מרקוס נכתבה בסביבות שנת 70 לספירה, מעט לפני או מעט אחרי חורבן בית המקדש השני. חוקרים אלו טוענים כי מדובר בנבואה בדיעבד, שמושאה הוא חורבן בית המקדש על ידי טיטוס או כניסתו לבית המקדש. טענה אחרת קושרת את השיקוץ המשומם בכניסתו של אלעזר בן שמעון, ממנהיגי הקנאים לבית המקדש, מאורע עליו סיפר יוספוס פלביוס, מאורע שקדם למצור על ירושלים, ולכן יש הגיון בקריאה לאנשי יהודה לברוח אל ההרים באותו זמן, וכך יינצלו מהמצור.
שימוש מודרני

בלשון העברית המודרנית משמש הביטוי כביטוי המדבר על חילול הקודש, או על דבר מה שפל ומתועב. ביצירות ש"י עגנון מופיע הביטוי בהקשרים הקשורים בשואה, או ככינוי להיטלר, כמופיע בהקדמה לספר עיר ומלואה:
זה ספר תולדות העיר ביטשאטש היא בוטשאטש אשר כתבתי בצערי וביגוני למען ידעו בנינו אשר יקומו אחרינו שעירנו עיר מלאה תורה וחכמה ואהבה ויראה וחיים וחן וחסד וצדקה הייתה למן היום הוסדה ועד שבא השיקוץ המשומם והטמאים והמטורפים אשר עמו ועשו בה כליה.
לקריאה נוספת

אוריאל רפפורט, ספר מקבים א: מבוא, תרגום ופירוש, ירושלים: יד יצחק בן צבי, תשס"ד\2004, עמ' 117
Andre LaCocque, Daniel in His Time, Columbia: University of South Carolina Press, 1988
Elias Bickerman, The God of the Maccabees: studies on the meaning and origin of the Maccabean revolt, Leiden: Brill, 1979
Johan Lust, "Cult and Sacrifice in Daniel: The Tamid and the Abomination of Desolation", Jan Quaegebeur (ed.), Ritual and Sacrifice in the Ancient Near East, Uitgeverij Peeters en Departement Orientalistiek, 1993, pp.283-299
תקן ביקורת 545

תקן ביקורת 545 – ביקורת המדידה והגילוי של שווי הוגן הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של פריטים המוצגים בשווי הוגן בדוחות הכספיים המבוקרים. שווי הוגן הוא מקרה מסוים של אומדן (אשר תקן ביקורת 540 מתייחס אליו). כמו כן, תקן זה קובע כי רואה החשבון המבקר צריך לבדוק את תהליכי המדידה וההצגה של פריטים המוצגים בשווי הוגן ולאסוף ראיות ביקורת המבססות את השווי של כל פריט כזה, תוך כדי קשר ישיר עם הממונים על כך בגוף המבוקר.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 97 (שפורסם בשנת 2007) שעסק באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים. כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 545 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
קישורם חיצוניים

תקן ביקורת 545, באתר לשכת רואי החשבון
תקן ביקורת 97 באתר לשכת רואי החשבון
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמורת נחל עשוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  1 בדצמבר 1992
 כניסה בתשלום:  בחינם
 נתונים ומידות
 שטח:  399.51 קמ"ר
 בעלי חיים:  ראו בערך
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מחוז הדרום, הנגב 
 קואורדינטות:  30°23′40″N 35°04′15″E﻿ / ﻿30.3945°N 35.07092°E﻿ / 30.3945; 35.07092
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) שמורת נחל עשוש(למפת דרום הנגב רגילה) שמורת נחל עשוש(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל עשוש(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל עשוש
 
שמורת נחל עשוש (או שמורת עשוש) היא שמורת טבע מוכרזת בנגב, שהוכרזה ב-1 בדצמבר 1992. שטח השמורה הוא כ-399,517 דונם. השמורה סובבת את נחל עשוש.
חלק ניכר מתחום השמורה (במערב ובדרום) הוא שטח אש, שהכניסה אליו אסורה ללא אישור ביטחוני.
בתחומי השמורה לא קיימים מעיינות, ורק לאחר שיטפונות נדירים נקווים מים בגבים העמוקים שבנחלי המרחב.
החי > יונקים

במרחבי השמורה חיים היונקים – צבי הנגב, ראם לבן, יעל נובי ופרא פרסי.
החי > זוחלים

בשמורה חי חרדון צב מצוי.