השם המפורש
הערות שוליים

↑  יעקב נחום אפשטיין, מבוא לנוסח המשנה - חלק שני, ירושלים תש"ח, עמוד 971, באתר היברובוקס.
↑  משנה, מסכת יומא, פרק ו', משנה ב'. יעקב נחום אפשטיין סבור כי הקטע שבו מופיע הביטוי אינו חלק מקורי מנוסח המשנה אלא נוסף לתוך המשנה מתוך פיוטי סדר העבודה הקדומים של יום הכיפורים, שבעבר נאמרו בלשון המשנה,
↑  מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דבחדש (יתרו), פרשה יא.
↑  ספרא, פרשת אמור, פרשה יד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ס"ט, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ס', עמוד א', ועוד.
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ח, עמוד ב' על הפסוק (ספר שמות, פרק כ"ד, פסוק א') "ואל משה אמר עלה אל יהוה" ש"יהוה" מתפרש שם כמטטרון. וראו פירוש הרשב"ם על תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קי"ד, עמוד א' על הפסוק (ספר דברים, פרק י"ט, פסוק י"ז) "וְעָמְדוּ שְׁנֵי הָאֲנָשִׁים אֲשֶׁר לָהֶם הָרִיב לִפְנֵי יְהוָה" - לפני ה' אלו הדיינים.
↑  כך למשל בספר דניאל (א,ב) נכתב כבר "אדני" במקום "יהוה": ”וַיִּתֵּן אֲדֹנָי בְּיָדוֹ”. מסורת זו משתקפת גם בתרגום השבעים, בה שם יהוה מתורגם Κύριος [אדון], וכאשר הוא בא לאחר המילה אדני - הוא מתורגם בהתאם, כ"אלוהים"
↑  משה דוד קאסוטו (מ.ד.ק.), "אֱלֹהִים; אלהים במקרא; שמות אלהים; 4. יהוה", האנציקלופדיה העברית (כרך ג), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשכ"ו, עמ' 436
↑  ר' חיים ויטאל בשם האר"י בהקדמה לעץ חיים, ובהרחבה ב'שער הכוונות': ולכן צריך לומר תיקון שם בן מ"ב הרמוז באנא בכח גדולת כו' כנודע, והוא בעולם היצירה. ועל ידו אנו מעלים אותה אף על פי שכל זה הוא בעולם העשיה אשר שם ירדה מלכות דיצירה כנאמר לעיל. וזה סוד מה שתקנו לומר אחר 'פטום הקטורת' - 'אנא בכח' כו' שהוא מ"ב אשר ביצירה...
↑  תוספות, מסכת חגיגה, דף י"א, עמוד ב'
↑  ספר בראשית, פרק א', פסוק ב' בסוף הפסוק.
↑  אוצר הגאונים, מסכת חגיגה, עמוד 23.
↑  דניאל גולדשמידט, מחזור ליום כיפור, עמוד 237.
↑  סימן ר"כ. עיין בדבריו של שלמה טל, בתוך "סיני" צ"ב, עמודים רפ"ז-רפ"ח.
↑  אוצר המדרשים (איזנשטיין), משה, עמוד 360
↑  מדרש אגדה (בובר) בראשית פרק ה פסוק כב. יעקב דילישקאש, ספר אמרי נועם, פרשת תולדות. ספר לקט שמואל, אדם, אות כ"ב.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות עבודת יום הכפורים, פרק ב', הלכה ו'
↑  אוריגינס, הירונימוס (בהקדמתו לספרי מלכויות, ראו תרגום לאנגלית) ואסוביוס מעידים על תופעה זו. במאה העשרים התגלו מגילות ופפירוסים כאלו במחקר הארכאולוגי במגילות קומראן, מדבר יהודה ובמקומות נוספים
↑  משנה, מסכת סוטה, פרק ז', משנה ו'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף י"ח, עמוד א'
↑  קריאת השם כפי שהוא כתוב, ויש פירושים אחרים למהות האיסור[דרוש מקור: אילו פירושים אחרים?]
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה א'; תוספתא, סנהדרין יג, ה
↑  בפירושו למשנה
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"א, עמוד ב' ד"ה 'ובלשון עגה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק י"ד, הלכה י'
↑  ספר משיב נפש למשנה תורה להרמב"ם הלכות תשובה ג יד, דף ריט - הרב שלום הכהן שפירא, בני ברק ה'תש"ד
↑  האל"ף ב"אדוני" מנוקדת בחטף-פתח, משום שאל"ף לא מקבלת שווא. היו"ד בשם המפורש יכולה לקבל שווא ולכן היא מנוקדת כך
↑  ישראל בלוי, למה שם השם מנוקד בצורות שונות?, באתר "בית חבד"
↑  כלי יקר על שמות ו' ג'
↑  מהר"ל
↑  רש"י, ספר שמות, פרק ו', פסוק ב'
↑  שם
↑  ספר העקרים מאמר שני פרק כח
↑  "הכוזרי," מאמר רביעי אות א-לא
↑  ספר התניא, שער הייחוד והאמונה פרק ד'
↑  הרב יצחק אלחנן ספקטור שו"ת עין יצחק סימן ה-ז. הרב משה פיינשטיין, אגרות משה חלק א' סימן קעב כתב שאינו בודק בעיתונים אם יש שם שמות, אלא משליכם לאשפה, אבל במקרה שראה בעיתון שם ה' המליץ לגזור את המקום ולגונזו.
↑  צבי שיימן, ‏שימו לב: עיתון 'הארץ' של היום חייב גניזה, באתר "סרוגים", 19 באפריל 2015
↑  רדב"ז ח"ה אלף ת"ח
↑  ראו, הרב שמואל הלוי ואזנר, שו"ת שבט הלוי, חלק ד סימן קלח. באתר היברובוקס. כאן
↑  תופעות כאלו נמצאו כבר בכתבי היד שנמצאו במערות קומראן ובמקומות נוספים, ובהן השתמשו באותיות עבריות קדומות לכתיבת השם, ייתכן מפני קדושתן הקדמונית של אותיות אלו, אך ייתכן לצורך אי כתיבת 'יהוה'.[דרוש מקור]
↑  תוספתא שבת ומקבילות
↑  מורה נבוכים חלק א' פרק ס"א
↑  https://galeinai.org.il/books/toc_h3_0_30/toc_h2_2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 118556703  VIAF: 27863181   WorldCat (עם VIAF): 27863181 
שם של ע"ב
קטע ממגילת תהילים שנמצאה במערה 11 בקומראן (11QPsa) (מזמור קמ"ה). ניתן להבחין כי כל המופעים של יהוה נכתבו בכתב העברי הקדום, כך: 𐤉𐤄𐤅𐤄 (). ייתכן שיש בכך רמז לזהירות שנהגו בתקופה זו (שלהי בית שני) בשם זה, כך שנמנעו מלציין אותו בכתב הרגיל כדי להזכיר הקורא על איסור הגיית השם או מטעמים אחרים שאינם ידועים לנו