stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניל גולדשמידט
קריירה פוליטית > מושל אורגון

ביוני 1985 הכריז גולדשמידט על מועמדותו למושל אורגון. שמו המוכר והלאומי וכן זכות גישתו לתרומות גדולות באמצעות קשריו העסקיים והפוליטיים הפכו אותו למועמד המפלגה הדמוקרטית לתפקיד זה. הוא ניצח בקלות את חבר הסנאט של מדינת אורגון, אדוארד נ. פאדלי במאי 1986 בבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית לתפקיד. גולדשמידט ניצח את מזכיר המדינה הרפובליקני, נורמה פאולוס, בבחירות הכלליות ברוב של 52%-48%, ובכך החליף את המושל הרפובליקני ויק אטייה, והפך למושל ה-33 של המדינה.
מדיניותו של גולדשמידט לפיתוח כלכלי חיברה בין הליברלים הדמוקרטים לבין מנהיגי העסקים הרפובליקנים. התמקדותו האישית הייתה על זכויות הילד, עוני ופשע, אבל האתגר של עמידה בצרכים הולכים וגדלים נוסף על צמצום התקציב היה הנושא העיקרי בכהונתו. תנועה המתנגדת למיסים צמחה בתקופת כהונתו, והובילה לחקיקת "מדד 5", תיקון לחוקת אורגון ב-1990, אשר קבע מגבלות על מס רכוש של מדינת אורגון על נדל"ן. פועלו נזכר במילים "קאמבק אורגון", לאחר שהביא את המדינה לכמעט שמונה שנים של מיתון, דרך הרפורמה הרגולטורית שלו ותיקון תשתיות המדינה.
גולדשמידט פיקח על התרחבות גדולה של מערכת הכליאה של המדינה. במאי 1987 הוא שכר את מייקל פרנק, שפיקח על מערכת בתי הסוהר של ניו מקסיקו בשנים 1983–1987, על מנת לחדש את בתי הסוהר של המדינה, אשר תוארו על ידו כצפופים וטעוני שיפור רב. על פרנק הוטל לפקח על תוכנית להוספת יותר מ-1,000 מיטות חדשות למערכת בתי הסוהר. פרנק נרצח במגרש החנייה של מחלקת בתי הסוהר בשנת 1989.
ב-1990 עסק גולדשמידט בעסקים, עבודה וביטוח, ששינו את תקנות הפיצויים של עובדי המדינה. פיצוי עובדים היה נושא שנוי במחלוקת באורגון למשך זמן מה, לדוגמה קופת הביטוח הלאומי לתאונות דרכים (SAIF), שביטחה כ-35% מכוח העבודה. בית המחוקקים העביר חוק כתוצאה מכך. השינויים נחשבו לטובת ענף הביטוח והאינטרסים העסקיים, על חשבונם של התובעים, אשר נדרשו לקבוע ביתר הרחבה כי מעסיקיהם היו אחראים לפגיעה בעבודה. גם שנים לאחר שנחקק החוק הנושא נשאר שרוי במחלוקות, אשר הובאו לידי ביטוי בין היתר בתביעות משפטיות ובמאמצים שונים לשינוי החוק.
גולדשמידט סירב להתמודד מחדש בבחירות 1990, למרות התפיסה הרווחת כי יכול היה בקלות להיבחר מחדש; הוא הזכיר אז קשיים בחיי הנישואין. ברני ג'וסטו, שהיה הנהג של גולדשמידט בתחילת כהונתו ולאחר מכן הפך לשריף של מחוז מולטנומה, היה, לפי שמועות, בקשר רומנטי עם אשתו של גולדשמידט מארגי (ומאוחר יותר יצא איתה בגלוי לאחר שהתגרשו).
קריירה פוליטית > לאחר החיים הציבוריים

ב-1991, גולדשמידט ייסד משרד עורכי דין וייעוץ בשם "ניל גולדשמידט בערבון מוגבל", ארבעה ימים לאחר שסיים את תפקידו כמושל. בין לקוחותיו נמנו שניצר השקעות, נייקי, פאסיפי קורפ, פול אלן, בכטל אנטרפרייז (חברה בת של חברת ההנדסה בכטל) ו-SAIF.
אפילו מחוץ למשרה ציבורית נבחרת, הוא נחשב לדמות הפוליטית החזקה ביותר במדינה במשך שנים רבות. השפעתו התפשטה בכל רחבי המדינה והאומה. הוא נשאר פעיל בפורטלנד, דגל בהרחבת סאות' פארק בלוקס (רצועה של שטח פארק פתוח העובר דרך מרכז העיר פורטלנד). גולדשמידט סייע בעסקה שהובילה לבניית "מקס רד ליין", תחבורה מסילתית לנמל התעופה הבינלאומי של פורטלנד שנפתחה בשנת 2001.
גולדשמידט מתח בשנותיו האחרונות ביקורת עבור חלק מפעילותיו העסקיות. ב-2002 הוא שִדְל את המנהיגים העסקיים והמדיניים בפורטלנד לתמוך בהשתלטותו העוינת על תעשיות ווילאמט, שהייתה אז החברה היחידה בפורטלנד שדורגה ב-500 החברות הראשונות על ידי כתב העת Fortune. הביקורת על פעילותו העסקית של גולדשמידט הגיעה לשיאה כאשר ב-13 בנובמבר 2003 מינה אותו המושל טד קולונגוסקי למועצה להשכלה גבוהה של אורגון.
מינויו של גולדשמידט היה צפוי תחילה להיתקל בהתנגדות מועטה. עם זאת, מספר חברי הסנאט של אורגון הביעו דאגה בנוגע למעורבותו של גולדשמידט ב-SAIF, בשל חוסר הגינות אפשרי בעסקאות שהיו לו ולאשתו עם חברת "טקסס פסיפיק". הסנאטורית ויקי ווקר, בפרט, הייתה מבקרת גלויה של גולדשמידט. הביקורת הגוברת על הקריירה של גולדשמידט, נוסף על קשיים של עיתונאים להשיג גישה לרשומות מימיו כמושל, הובילו בסופו של דבר לגילוי שערורייה שבה קיים יחסי מין בלתי חוקיים עם קטינה. שערורייה זו התרחשה עשרות שנים קודם לכן, בתקופתו כראש עיריית פורטלנד. גילויים אלה שמו סוף לקריירה של גולדשמידט במרכז הפוליטיקה והעשייה הפוליטית של אורגון.
הערות שוליים

↑  ג'יל רוסן, הסיפור מאחורי הסיפור, באתר American Journalism Review, אוגוסט-ספטמבר 2004(באנגלית)
↑  The 30-Year Secret - A crime, a cover-up and the way it shaped Oregon, באתר Willamette Week‏, 12 במאי 2004
↑  האוורד קורץ, סיפור התעללות נוסף, באתר וושינגטון פוסט, 13 במאי 2004 (באנגלית)
↑  Governor Neil Goldschmidt's Administration: Biographical Note
↑  Highway To Hell
↑  נייג'ל ג'אקיס, Goldschmidt's Web of Power, באתר וילאמט וויק, 8 במרץ 2005
↑  Moritz, Charles (1980). "Goldschmidt, Neil (Edward)". Current Biography. New York: H.W. Wilson Company
↑  A Chronology of Dates Significant in the Background, History and Development of the Department of Transportation
↑  Carter's Auto Rescue Sortie, באתר טיים מגזין, 21 ביולי 1981
↑  תוצאות הבחירות, באתר Our Campaigns
↑  AN UNCERTAIN LEGACY
↑  PRISONS' DIRECTOR IS SLAIN IN OREGON, באתר הניו יורק טיימס, 19 בינואר 1989
↑  Should You Believe This Man?
↑  THE POWER BROKER
↑  One False Move
↑  Neil Goldschmidt's sex-abuse victim tells of the relationship that damaged her life
↑  GOLDSCHMIDT CONFESSES '70S AFFAIR WITH GIRL, 14
↑  The Goldschmidt Resignation
↑  The downfall of a political legend
↑  CONFIDANT IN SCANDAL GOT HELP WITH SAIF
↑  GOLDSCHMIDT SURRENDERS LAW LICENSE
↑  WHO KNEW
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1194065007  ISNI: 0000 0000 2164 3313  LCCN: n80004807  SNAC: w68736kz  VIAF: 60371017   WorldCat (עם VIAF): 60371017
אופטיקה של שכבות דקות

מסננים דיכרואיים מיוצרים באמצעות אופטיקה של שכבות דקות.
אופטיקה של שכבות דקות (וכן אופטיקה של חומרים דו־ממדיים) הוא תחום באופטיקה העוסק באינטראקציה של האור עם חומרים דו־ממדיים.
אופי ניתוח האינטראקציה דומה לאופי הניתוח של אינטראקציית האור עם חומרים תלת־ממדיים, החל ממשוואות מקסוול ועד פתרון משוואת הגלים בתנאים המתאימים לכל מקרה, אך התכונות האופטיות הנגזרות מכך שונות.
חומר דו־ממדי והאינטראקציה עם אור > פלסמון-פולריטון SPPs > מערכות דו שכבתית

מערכת דו שכבתית היא מערכת של מתכת-חומר דיאלקטרי (IM-isolator metal) או חומר דיאלקטרי-מתכת (MI).	
נסתכל על מערכת דו שכבתית, השקה יחידה, של מוליך בעל מקדם דיאלקטרי שיסומן  \varepsilon _{1} וחומר דיאלקטרי בעל מקדם דיאלקטרי ממשי חיובי שיסומן  \varepsilon _{2}.
פתרון TM בחומר הדיאלקטרי:
H_{y}(z)=A_{1}e^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}
E_{x}(z)=-i{\frac {A_{1}k_{1}e^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{1}}}
E_{z}(z)=-{\frac {A_{1}\beta e^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{1}}}
כאשר  A_{1} הוא קבוע שערכו לא ידוע עדיין.
פתרון TM במתכת:
H_{y}(z)=A_{2}e^{ik_{x}x}e^{k_{2}z}
E_{x}(z)=i{\frac {A_{2}k_{2}e^{ik_{x}x}e^{k_{2}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}
E_{z}(z)=-{\frac {A_{1}\beta e^{ik_{x}x}e^{k_{2}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}
יש לדרוש את רציפות השדה החשמלי והשדה המגנטי בנקודת ההשקה  z=0 ונקבל:
A_{1}=A_{2}
{\frac {k_{2}}{k_{1}}}=-{\frac {\varepsilon _{2}}{\varepsilon _{1}}}
כלומר, מתקבלת הדרישה שהגלים המשטחים שמתעוררים במישור ההשקה קיימים רק במערכת המורכבת מחומרים בעלי מקדמים דיאלקטרים להם חלקים ממשיים הפוכים בסימנם. במקרה של מערכת מתכת-מבודד, למבודד מקדם דיאלקטרי שלילי ולכן נדרשת מתכת בעלת מקדם דיאלקטרי לו חלק ממשי שלילי על מנת שייווצרו הפלסמונים.
עבור קיטוב TE מתקבל ש  A_{1}=A_{2}=0 כלומר אין מוד TE של SPPs.
יחס הדיספרציה או יחס נפיצה המתקבל:
\beta =k_{x}=k_{0}{\sqrt {\frac {\varepsilon _{1}\varepsilon _{2}}{\varepsilon _{1}+\varepsilon _{2}}}}
נסתכל על הקשר בין וקטור גל k לאורך גל  \lambda   k={\frac {2\pi }{\lambda }}, ניתן לראות שקיים יחס הפוך בין וקטור הגל לאורך הגל, כלומר, העדר חסם עליון על וקטור הגל מעיד על העדר חסם תחתון על אורך הגל. המשמעות היא שחלקיק הפלסמון-פולריטון תומך באורכי גל קצרים מאד וניתן באמצעותו לשבור את גבול הדיפרקציה. גבול אשר מהווה חסם תחתון באופטיקה של חומרים תלת־ממדיים. היתרון באורכי גל קצרים הוא הן לטובת מיקוד הגל והן לטובת הגדלת עוצמתו.
עבור מתכת אמיתית למקדם הדיאלקטרי של המתכת יש חלק ממשי ומדומה ומתרחשת דעיכה בכיוון התפשטות הגל הנמדדת לפי:
L={\frac {1}{2Im{\beta }}}
חומר דו־ממדי והאינטראקציה עם אור > פלסמון-פולריטון SPPs > מערכת תלת שכבתית

מערכת תלת שכבתית היא מערכת של מתכת-חומר דיאלקטרי-מתכת (MIM) או חומר דילאקטרי-מתכת-חומר דיאלקטרי (IMI).	
בכל מישור של ממשק בין שתי שכבות יכול להיווצר SPPs.
נגדיר אורך דעיכה  {\hat {z}}={\frac {1}{|k_{z}|}} המתאר את הדעיכה בכיוון z לתוך נפח החומרים.
כאשר המרחק בין ממשקים סמוכים גדול מאורך הדעיכה  {\hat {z}} ̂ המערכת שקולה לשתי מערכות דו שכבתיות נפרדות אשר ניתן לפתור כל אחת מהן בנפרד ללא תלות בשנייה, כפי שמוצג קודם. אולם, כאשר המרחק שווה או קטן מאורך הדעיכה  {\hat {z}} ̂ נוצרת אינטראקציה בין SPPs הנוצרים על כל ממשק ואינטראקציה זו גורמת ליצירת מודים מצומדים.
נציג פתרון עבור IMI כאשר הפתרון עבור MIM דומה.
עבור קיטוב TM:
בתחום בו  z>a:
H_{y}=Ae^{ik_{x}x}e^{-k_{3}z}
E_{x}=i{\frac {Ak_{3}e^{ik_{x}x}e^{-k_{3}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{3}}}
E_{z}=-{\frac {A\beta e^{ik_{x}x}e^{-k_{3}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{3}}}
בתחום בו  z>-a:
H_{y}=Be^{ik_{x}x}e^{-k_{2}z}
E_{x}=-i{\frac {Bk_{2}e^{ik_{x}x}e^{-k_{2}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}
<math>E_{z}=-{\frac {iB\beta e^{ik_{x}x}e^{-k_{2}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}
</math>
בתחום בו  -a<z<a:
H_{y}=Ce^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}+De^{ik_{x}x}e^{-k_{1}z}
E_{x}={\frac {-iCk_{1}e^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{1}}}+{\frac {iDk_{1}e^{ik_{x}x}e^{-k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{1}}}
E_{z}={\frac {C\beta e^{ik_{x}x}e^{k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}+{\frac {D\beta e^{ik_{x}x}e^{-k_{1}z}}{\omega \varepsilon _{0}\varepsilon _{2}}}
על מנת לפתור את מערכת המשוואות הזו יש לדרוש רציפות על רכיב y של השדה המגנטי ועל רכיב x של השדה החשמלי. כמו כן, להיעזר במשוואת וקטור הגל  k_{i}^{2}=\beta ^{2}-k_{0}^{2}\varepsilon _{i} כאשר  i=1,2,3. באמצעות אלה ניתן לקבל 4 משוואות מצומדות אשר פתרונן מוביל לביטוי עבור יחס הדיספרסיה של המערכת:
e^{-4k_{1}a}={\frac {{\frac {k_{1}}{\varepsilon _{1}}}+{\frac {k_{2}}{\varepsilon _{2}}}}{{\frac {k_{1}}{\varepsilon _{1}}}-{\frac {k_{2}}{\varepsilon _{2}}}}}{\frac {{\frac {k_{1}}{\varepsilon _{1}}}+{\frac {k_{3}}{\varepsilon _{3}}}}{{\frac {k_{1}}{\varepsilon _{1}}}-{\frac {k_{3}}{\varepsilon _{3}}}}}
אפשר לשים לב שעבור  a\to \infty  מתקבל הביטוי ליחס הדיספרסיה שך מערכת דו שכבתית.
משוואה זו לא ניתנת לפתרון אנליטי, לכן על מנת לפשט את המשוואה נניח ששתי השכבות הדיאלקטריות זהות כך ש  \varepsilon _{2}=\varepsilon _{3} ו-  k_{2}=k_{3}. כעת ניתן לפצל את יחס הדיספרציה שהתקבל לזוג משוואות, אחת עבור הפתרונות הזוגיים והשנייה עבור הפתרונות האי-זוגיים, בהתאמה:
\tanh k_{1}a=-{\frac {k_{2}\varepsilon _{1}}{k_{1}\varepsilon _{2}}}
\tanh k_{1}a=-{\frac {k_{1}\varepsilon _{2}}{k_{2}\varepsilon _{1}}}
חומר דו־ממדי והאינטראקציה עם אור > אקסיטון-פולריטון 2DEP

אקסיטון הוא חלקיק הנוצר כאשר בהיווצרות אלקטרון-חור (חשמל) נוצר כוח קולון בין השניים כך שיחדיו הם מהווים חלקיק נייטרלי חשמלית הנקרא אקסיטון. זמן החיים של חלקיק זה מוגבל וכאשר מתרחשת רקומבינציה נפלט פוטון.
קוואזי חלקיק זה ניתן לעירור במוליך למחצה דו־ממדי חד שכבתי מסוג TMDs בתחום הספקטרום הנראה. דוגמאות לחומרי TMDs הם MoS2, MoSe2, WS2 ו־WSe2.
כפי שמפורט בפיתוח עבור פלסמון-פולריטון, גם עבור היווצרות אקסיטונים, בממשק בין מל"מ לבין חומר דיאלקטרי, יש לדרוש שהמל"מ יהיה בעל מקדם דיאלקטרי עם רכיב ממשי שלילי (כיוון שלחומר הדיאלקטרי מקדם דיאלקטרי חיובי). על מנת לבחון דרישה זו, נסתכל על הסוספטיביליות חשמלית χ של ה־TMDs ועל הקשר שלה למקדם הדיאלקטרי  \varepsilon  :
\chi =1+\varepsilon
\chi (\omega )=\chi _{bg}-{\frac {{\frac {c}{\omega _{0}d}}\gamma _{r0}}{\omega -\omega _{0}+i({\frac {\gamma _{nr}}{2}}+\gamma _{d})}}
כאשר  \chi _{bg} היא סוספטביליות הרקע,  c היא מהירות האור,  \omega _{0} היא אנרגיית הקשר של האקסיטון,  d מייצג את עובי השכבה החד אטומית ו-  \gamma _{d},\gamma _{nr},\gamma _{r0} הם מקדמי דעיכה רדיואקטיבית, לא רדיואקטיבית ודעיכה טהורה.
נהוג להגדיר עבור אקסיטונים:  \gamma _{T}=2\gamma _{d}+\gamma _{nr}+\gamma _{r0}, גודל זה מייצג את הרוחב בכולל של הרזוננס של האקסיטון ומשפיע על האמפליטודה של הסוספטביליות ולכן גם על האמפליטודה של המקדמים הדיאלקטרים. עבור  \gamma _{T} קטן מספיק האמפליטודות של המקדמים הדיאלקטרים יורדות מספיק ומאפשרות למקדם הדיאלקטרי של ה־TMD להגיע לערכים שליליים. ניתן לשנות את  \gamma _{T} באמצעות שינוי טמפ' ובכך לקבל  \gamma _{T} צר מספיק כך שבתחום אנרגיות מסוים המקדם הדיאלקטרי של ה־TMD יהיה שלילי ויוכל לתמוך בהיווצרות אקסיטונים.
דרך נוספת להשפיע על ערכו של המקדם הדיאלקטרי של ה־TMD היא באמצעות מבנים שונים של המערכת. למשל, עיטוף חומר חד־ממדי בחומר דיאלקטרי חד־ממדי מסוג hBN משפר את התכונות האופטיות של החומר. חומר זה הוא סוג של מבודד קביעת עוביו של ה־hBN משפיעה גם היא על התנהגות החומר והן המצע עליו מונח, למשל מצע ספיר או מראה מזהב יובילו לשוני בהתנהגות האופטית של החומר.
נפתור את יחס הדיספרסיה של האקסיטון עבור קיטוב TM ונקבל:
{\frac {\varepsilon _{1}}{k_{1}}}+{\frac {\varepsilon _{2}}{k_{2}}}+{\frac {\sigma (\omega )}{\omega \varepsilon _{0}}}=0
\sigma (\omega )=-i\chi \varepsilon _{0}\omega
k_{1,2}={\sqrt {q_{2DEP}^{2}-{\frac {\omega ^{2}\varepsilon _{1,2}}{c^{2}}}}}
כאשר  q_{2DEP} הוא תנע האקסיטון ו-  \sigma (\omega ) היא המוליכות.
יתרונות וחידושים של האופטיקה בחומרים הדו־ממדיים

החומרים הדו־ממדיים תומכים, תחת תנאים מסוימים, בקיומם של קוואזי חלקיקים: פלסמון-פולריטון ואקסיטון-פולריטון. חלקיקים אלה תומכים באורכי גל קצרים מאד וניתן באמצעותו לשבור את גבול הדיפרקציה. גבול אשר מהווה חסם תחתון באופטיקה של חומרים תלת־ממדיים. היתרון באורכי גל קצרים הוא הן לטובת מיקוד הגל והן לטובת הגדלת עוצמתו.
יתרון נוסף לחומרים אלו הוא שאינטראקציית האור-חומר דו־ממדי יכולה להתרחש גם עם שכבה בודדת של החומר, בעובי אטומי. קיומם של יחסי הדיספרסיה המוצגים כאן בשכבה חד אטומית, עשוי להוביל לשימוש בחומרים הדו־ממדיים ברכיבים חשמליים, שעד כה נבנו מחומרים תלת־ממדיים שנפחם גדול בסדרי גודל מהסקלה האטומית של שכבה דו־ממדית, ובכך להקטין משמעותית את גודלם של הרכיבים.
ראו גם

התאבכות
התאבכות משכבות דקות
שיטת העברת מטריצות
המפלגה הרפובליקנית

ערך זה עוסק במפלגה הרפובליקנית של ארצות הברית. אם התכוונתם למפלגה הרפובליקנית במדינות אחרות, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מייסד:  ג'ון פרימונט הוראס גרילי סלמון צ'ייס
 מנהיגים:  מייקל וואטלי, לארה טראמפ (יו"ר משותפים של הוועדה הלאומית של המפלגה) ג'ון ת'ון (מנהיג הרוב בסנאט) מייק ג'ונסון (יושב ראש בית הנבחרים) סטיב סקאליס (מנהיג הרוב בבית הנבחרים)
 תקופת הפעילות:  20 במרץ 1854 – הווה (170 שנה)
 אידאולוגיות:  שמרנות ליברליזם כלכלי
 שיא כוחה:  525 קולות בחבר האלקטורים (1984)
 שפל כוחה:  8 קולות בחבר האלקטורים (1936)
 מטה:  310 First Street SE וושינגטון די. סי. 20003
 מיקום במפה הפוליטית:  ימין
 ארגונים בינלאומיים:  האיחוד הדמוקרטי הבינלאומי
 צבעים רשמיים:  אדום 
 נציגויות בפרלמנטים
 הסנאט של ארצות הברית:  53 / 100
 בית הנבחרים של ארצות הברית:  220 / 435
 
 www.gop.gov
 
המפלגה הרפובליקנית (באנגלית: Republican Party, ידועה גם בראשי התיבות GOP מהכינוי Grand Old Party) היא אחת משתי המפלגות הגדולות בארצות הברית. מפלגה זו דוגלת בליברליזם כלכלי, והיא ימנית ושמרנית יותר ובפרט ביחס למתחרתה, המפלגה הדמוקרטית.
המפלגה הרפובליקנית נוסדה בוויסקונסין ב-20 במרץ 1854 כמפלגה מודרנית המבוססת על רפובליקניזם ומתנגדת לעבדות בארצות הברית, מה שהוביל 7 שנים לאחר מכן למלחמת האזרחים (בה המפלגה הרפובליקנית הנהיגה את מדינות האיחוד, והמפלגה הדמוקרטית הדרומית את מדינות הקונפדרציה). הוועידה הראשונה של המפלגה נערכה ב-6 ביולי 1854 בג'קסון שבמישיגן.
הנשיא הראשון מטעם המפלגה הרפובליקנית היה אברהם לינקולן, והאחרון עד עתה דונלד טראמפ.
בדמותה הנוכחית, העקרונות העיקריים של המפלגה כוללים מדיניות של ממשלה קטנה, שוק חופשי, קפיטליזם, ערכים מסורתיים, מדיניות ביטחון לאומי נוקשה, לחימה בטרור העולמי, הפרטה של שירותים ממשלתיים ושמרנות חברתית שלעיתים כוללת תמיכה במכר כלי נשק לאזרחיה, והתנגדות להפלות.
סמל המפלגה

סמל המפלגה הרפובליקנית האמריקנית הוא פיל. הסמל הופיע לראשונה בקריקטורה שפורסמה במגזין "הארפר'ס ויקלי" ב-7 בנובמבר 1874. בראשית המאה ה-20 במספר מדינות סמל המפלגה היה עיט (אינדיאנה ואוהיו) כניגוד לסמל התרנגול של המפלגה הדמוקרטית במדינות אלה.
סמל המפלגה > צבע המפלגה

מאז ליל הבחירות ב-2000 הצבע האדום הוא זה המזוהה עם המפלגה הרפובליקנית. זאת לעומת רוב מדינות העולם, בהן אדום מזוהה עם השמאל הפוליטי דווקא.
נשיאים רפובליקנים

19 מתוך 46 נשיאי ארצות הברית כיהנו מטעם המפלגה הרפובליקנית.
| שם | דיוקן | מדינה | תקופת כהונה | מספר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אברהם לינקולן |  | אילינוי | 1861–1865 | הנשיא השישה עשר |
| יוליסס ס. גרנט |  | אילינוי | 1869–1877 | הנשיא השמונה עשר |
| רתרפורד הייז |  | אוהיו | 1877–1881 | הנשיא התשעה עשר |
| ג'יימס גרפילד |  | אוהיו | 1881 | הנשיא העשרים |
| צ'סטר ארתור |  | ניו יורק | 1881–1885 | הנשיא העשרים ואחת |
| בנג'מין הריסון |  | אינדיאנה | 1889–1893 | הנשיא העשרים ושלושה |
| ויליאם מקינלי |  | אוהיו | 1897–1901 | הנשיא העשרים וחמישה |
| תאודור רוזוולט |  | ניו יורק | 1901–1909 | הנשיא העשרים ושישה |
| ויליאם הווארד טאפט |  | אוהיו | 1909–1913 | הנשיא העשרים ושבעה |
| וורן הרדינג |  | אוהיו | 1921–1923 | הנשיא העשרים ותשעה |
| קלווין קולידג' |  | מסצ'וסטס | 1923–1929 | הנשיא השלושים |
| הרברט הובר |  | קליפורניה | 1929–1933 | הנשיא השלושים ואחד |
| דווייט אייזנהאואר |  | קנזס | 1953–1961 | הנשיא השלושים וארבעה |
| ריצ'רד ניקסון |  | קליפורניה | 1969–1974 | הנשיא השלושים ושבעה |
| ג'רלד פורד |  | מישיגן | 1974–1977 | הנשיא השלושים ושמונה |
| רונלד רייגן |  | קליפורניה | 1981–1989 | הנשיא הארבעים |
| ג'ורג' הרברט ווקר בוש |  | טקסס | 1989–1993 | הנשיא הארבעים ואחד |
| ג'ורג' ווקר בוש |  | טקסס | 2001–2009 | הנשיא הארבעים ושלושה |
| דונלד טראמפ |  | פלורידה | 2017–2021, מכהן בשנית בכהונה לא רציפה החל משנת 2025 | הנשיא הארבעים וחמישה וארבעים ושבעה |
ראו גם

המפלגה הדמוקרטית
המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
הערות שוליים

↑  , Ronald Reagan, Donald Trump, and the Future of the Republican Party and Conservatism in America, הוצאת אוניברסיטת שיקגו
↑  , The grand old party – a party of values?, הספרייה הלאומית לרפואה של ארצות הברית, 2014
↑  David Greenberg, An intellectual history of Trumpism, POLITICO, ‏12 בדצמבר 2016
↑  יצחק בן-חורין, וושינגטון, הקרב על בית מפולג: לפחות הקונגרס בעד ישראל, באתר ynet, 6 בנובמבר 2012
↑  ynet, המופע של מאט גייטס: האיש של טראמפ קורע את המפלגה הרפובליקנית, באתר ynet, 5 באוקטובר 2023
↑  מידע על הקריקטורה באתר העיתון
↑  Manav Tanneeru, Governor election results 2024 | CNN Politics, CNN (באנגלית)
↑  Emily Riley, Senate election results 2024 | CNN Politics, CNN (באנגלית)
↑  Michael Baker, House election results 2024 | CNN Politics, CNN (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528225505171  BNE: XX134626  GND: 4102625-1  ISNI: 0000 0001 2216 651X  LCCN: n80067040  NKC: kn20050512028  SUDOC: 027522091  VIAF: 123152632   WorldCat (עם VIAF): 123152632 
הפיל, סמלהּ הוותיק של המפלגה הרפובליקנית
קריקטורה משנת 1874 המציגה את הופעתו הראשונה של ה"פיל" הרפובליקני. הקריקטורה מוצגת כתגובה לקריקטורה שקדמה לה ב-5 שנים שהציגה את המפלגה הדמוקרטית בדמות של חמור - jackass שזה חידוד לשון הדומה ל-Jackson (אנדרו ג'קסון, מייסד המפלגה). בתגובה זאת, המפלגה הדמוקרטית מציגה את עצמה כחמור גאה עם תדמית של אריה המפחיד אפילו את "הפיל הרפובליקני"
בית הספר בריפון ויסקונסין בו נוסדה המפלגה הרפובליקנית האמריקנית
אברהם לינקולן, הנשיא הרפובליקני הראשון (1861-1865)
תאודור רוזוולט, הנשיא ה-26 של ארצות הברית (1901-1909)
חקירת בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעניין פלסטין

סמליל בית המשפט הבין-לאומי הפלילי
חקירת בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעניין פלסטין החלה ב-20 בדצמבר 2019, כאשר התובעת הכללית של בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC), פאטו בנסודה, הכריזה על חקירת טענות לפשעי מלחמה שבוצעו במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
רקע

ב-29 בנובמבר 2012 התקבלה החלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, ובעקבותה שודרג מעמד של הרשות הפלסטינית ל"מדינה משקיפה שאינה חברה" (אנ'). שינוי הסטטוס נחשב למעשה כהכרה בפועל במדינה פלסטינית ריבונית.
במאמר דעה שפורסם ב-2014 אמר התובע כי כתוצאה מהמעמד החדש פלסטין יכולה להצטרף לאמנת רומא. חקירה ראשונית בעניין הסכסוך הישראלי-פלסטיני התחילה כבר ב-2015. מדינת ישראל איננה חברה בבית הדין הפלילי הבין-לאומי. בינואר 2015 פלסטין התקבלה כחברה ה-123 בבית הדין. בתגובה לטענות פלסטיניות והגישושים הפלסטיניים שמטרתם הייתה פתיחת חקירה בין-לאומית נגד ישראל, טענה מדינת ישראל כי אין לבית המשפט סמכות שיפוט בעניין מאחר שהרשות הפלסטינית איננה מדינה ריבונית. טיעון דומה הושמע על ידי היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, מספר שעות לפני ואחרי הודעתה של בנסודה על פתיחת החקירה בדצמבר 2019. עם זאת, בנסודה סירבה בשלוש הזדמנויות שונות לפתוח בחקירה נגד ישראל. התלונות אותן דחתה היו קשורות לפרשת המרמרה.
התלונה

לפי החלטתה של בנסודה, הקריטריונים לחקירה מלאה קיימים אך טרם נקבעה סמכות שיפוט של חקירה שכזו. בנסודה הצהירה כי "השתכנעתי כי בוצעו או מבוצעים פשעי מלחמה בשטחי הגדה המערבית, מזרח ירושלים ורצועת עזה". במקביל הצהירה בנסודה כי היא סוברת כי חמאס וארגוני טרור פלסטיניים אשמים גם הם בפשעי מלחמה דומים אך טענה כי אין מנגנון להעניש פשעים שכאלה. באותה הצהרה אמרה בנסודה כי "ישנו בסיס לחקירה גם נגד חברים בחמאס ובארגונים פלסטיניים אחרים בחשד לפשעי מלחמה, ובהם תקיפת אזרחים ומבנים אזרחיים, שימוש במגינים אנושיים ועינויים".
ישראל מואשמת כי הקימה התנחלויות בגדה המערבית באופן בלתי חוקי ואף הפרה דיני מלחמה במהלך מבצע צוק איתן. אחת מהטענות הייתה שישראל תקפה מתקנים של הצלב האדום. מנגד ארגוני טרור פלסטיניים, שבראשם עומד חמאס, מואשמים בתקיפה מכוונת של אזרחים ישראלים ושימוש באזרחים פלסטינים כמגן אנושי.
החקירה

ב-16 במרץ 2020 לאחר הגשת סיכומים של ידיד בית המשפט ביקשה בנסודה הארכה של חודש נוסף על מנת לשקול את השאלה על סמכות השיפוט בגדה המערבית, רצועת עזה ומזרח ירושלים, חודש לאחר מכן למעלה מ-180 ארגונים פלסטינים ובין-לאומיים הגישו מכתב תמיכה ברשות הפלסטינית.
ב-5 בפברואר 2021, החליט בית הדין ברוב קולות כי פלסטין היא מדינה המשתרעת על יהודה, שומרון, חבל עזה ומזרח ירושלים שנכבשו על ידי מדינת ישראל במלחמת ששת הימים. השופטים קבעו כי קיימת סמכות להחיל את חוקת רומא (אנ') על פשעים לכאורה שבוצעו בשטחים אלה. בדעת מיעוט טען השופט פטר קובאץ' (אנ') כי אין סמכות שיפוט בשטחים הפלסטיניים. הוא הוסיף כי "המעורבות העמוקה של האו"ם במציאת פתרון ראוי למימוש מה שמכונה 'חזון שתי המדינות', תרומת הקוורטט עם מפת הדרכים ויוזמות השלום הקודמות שנתמכו בדרך כלל על ידי האו"ם ומשתקפות בשורה הארוכה של החלטות שהתקבלו על ידי העצרת הכללית, מועצת הביטחון וכן גופים אחרים של האו"ם, וההתייחסויות בהחלטות אלה להסכמי אוסלו. יחד הם מהווים רשת חשובה של כלי משפט בין-לאומי".
ב-2 במרץ 2021, הודיעה התובעת פאטו בנסודה על חקירת אירועים שהתרחשו ברצועת עזה וביהודה ושומרון החל מ-13 ביוני 2014, יום אחרי חטיפת ורצח שלושת הנערים בידי חמאס. החקירה עליה הכריזה התובעת פאטו בנסודה עוסקת בשלושה נושאים מרכזיים: הלחימה בעזה בזמן מבצע צוק איתן, הירי לעבר המפגינים בצעדת השיבה הגדולה ב-2018 והבניה בהתנחלויות בגדה המערבית. בנוסף לפעולות מדינת ישראל, יחקרו פעולותיהם של חמאס וארגוני הטרור האחרים בעזה.
ב-20 במרץ 2021, במסגרת צעד מחייב בחקירת פשעי המלחמה, בית הדין הבין-לאומי בהאג הקציב לישראל ולפלסטינים 30 יום להודיע אם יבחרו לחקור בעצמם את החשדות. ב-9 באפריל השיבה ישראל לבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג כי היא דוחה לחלוטין את הטענה שביצעה פשעי מלחמה, וכי אין לבית הדין הסמכות לפתוח בחקירה נגדה על ביצוע פשעי מלחמה בגדה המערבית וברצועת עזה.
באפריל 2024 פורסם כי בעקבות הכוונה לפרסם צווי מעצר נגד בכירים ישראלים, בהם ראש הממשלה נתניהו, שר הביטחון גלנט והרמטכ"ל הרצי הלוי, על ידי בית הדין הפלילי, התייעצו אלו עם עורכי דין. הרקע לצווים אלו הוא המלחמה בעזה והטענות להרעבה של האוכלוסייה.
באוקטובר 2024 הוחלפה, מטעמי בריאות, אחת השופטות הדנות בבקשת התביעה להוציא צו מעצר נגד בנימין נתניהו.
ב-21 בנובמבר 2024, הוציא בית הדין צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט מהצד הישראלי, ומוחמד דף מהצד הפלסטיני. למרות שישראל הודיעה על מותו של דף, בית הדין טוען כי אין בידיו אישור ודאי למותו.
תגובות

ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, גינה בחריפות את החקירה במילים "יום שחור לאמת ולצדק" והוסיף כי הפתיחה בחקירה היא "אנטישמיות טהורה". הרמטכ"ל אביב כוכבי גינה את ההחלטה, הגדיר אותה "משוללת כל תוקף". מזכיר המדינה האמריקאי, מייק פומפאו, הצהיר בתגובה להחלטה כי "אנחנו מתנגדים בתוקף לחקירה הבלתי מוצדקת, שמכוונת לישראל באופן בלתי הוגן. הדרך לשלום מתמשך היא באמצעות משא ומתן ישיר". מדינות נוספות הביעו עמדה בעניין החקירה: כך למשל הונגריה הודיעה כי "היא מסכימה עם טיעוני ישראל" והביעה התנגדות לפתיחת החקירה. מנגד גרמניה הודיעה כי הם סומכים על בית הדין ורוצים להימנע מפוליטיזציה, אוסטרליה לעומתה טענה שעדיף לפתור את הנושא במשא ומתן.
בריאיון שנתנה פאטו בנסודה ב"טיימס אוף ישראל" תיארה את ההאשמות באנטישמיות "האשמה מצערת במיוחד, היא חסרת בסיס" והדגישה כי בית הדין הבין-לאומי שואף להיות הוגן וחסר פניות.
שמואל ניסן גודינר

| --- | --- |

 לידה:  1892 טלחאני, בלארוס 
 פטירה:  1941 (בגיל 49 בערך) מחוז מוסקבה, ברה"מ 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  מ-1921 
 מפלגה:  הבונד 
 
שמואל ניסן גוֹדִינֶר (בכתיב יידי: גאָדינער; ברוסית: Шмуэль Нисан Годинер;‏ 1893, טלחאני, בלארוס – 1941/‏1942, בקרבת מוסקבה) היה משורר, מחזאי, מתרגם וסופר יידי.