stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי מונטנגרו–סינגפור

| יחסי מונטנגרו–סינגפור |
| --- | --- |
מונטנגרו: סינגפור


מונטנגרו: סינגפור
שטח (בקילומטר רבוע)
13,812: 719.20
אוכלוסייה
637,024: 5,842,033
תמ"ג (במיליוני דולרים)
7,405: 501,428
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,624: 85,831
משטר
רפובליקה

יחסי מונטנגרו–סינגפור הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת סינגפור לבין רפובליקת מונטנגרו.
היסטוריה

למונטנגרו ולסינגפור ישנם יחסים דיפלומטיים חמים וידידותיים. סינגפור הכירה במונטנגרו לראשונה ב-14 ביוני 2006. היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-30 ביוני 2006. ישנן השקעות רבות שמשקיעה סינגפור במונטנגרו. ב-5 במאי 2009 ביקר שר החוץ המונטנגרי בסינגפור.
נציגויות דיפלומטיות

סינגפור אינה מיוצגת במונטנגרו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
מונטנגרו אינה מיוצגת בסינגפור, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
ירח חוץ-שמשי

הדמיית אומן של הלוויין הטבעי קפלר 1625b i (אנ')
ירח חוץ־שמשי (באנגלית: Exomoon) הוא ירח הסובב כוכב לכת חוץ-שמשי, כלומר מחוץ למערכת השמש. קיומם של אלה הוא היסק מדעי מתוך הידיעה כי לענקי הגזים במערכת השמש ישנם ירחים רבים, כגון ירחי צדק וירחי שבתאי. לפיכך, סביר ביותר להניח כי אלה נפוצים גם במערכות כוכבי לכת אחרות.
עם זאת, ירחים חוץ-שמשיים קשים לזיהוי בטכנולוגיה הקיימת כיום, אף על פי שתצפיות של טלסקופ החלל קפלר מצאו מספר ירחים שקיומם עדיין לא אושר.
רשימת ירחים

כאמור, טרם אושרו גילוים של ירחים מחוץ למערכת השמש ולכן, מדובר ברשימה של ירחים אפשריים בלבד:
| שם הירח | כוכב לכת | מסת צדק של כוכב הלכת | רדיוס מסלול של כוכב הלכת | רדיוס מסלול של הירח | מסת ארץ של הירח | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| J1407b I | 1SWASP J140747.93−394542.6 b (אנ') | 14–26 | 2.2–5.6 | 0.24 | <0.3 | שני ירחים הנמצאים בטבעת הפנימית של כוכב הלכת |
| J1407b I | 1SWASP J140747.93−394542.6 b (אנ') | 14–26 | 2.2–5.6 | 0.25 |  |  |
| J1407b I | 1SWASP J140747.93−394542.6 b (אנ') | 14–26 | 2.2–5.6 | 0.40 | <0.8 | שני ירחים הנמצאים בטבעת החיצונית של כוכב הלכת |
| WASP-12b I | WASP-12b (אנ') | 1.35–1.43 | 0.0221–0.0237 |  ? | 0.57–6.4 | התגלה בהתבסס על תצפיות של ירידות ועליות באור של כוכב הלכת WASP-12b |
| MOA-2011-BLG-262b | MOA-2011-BLG-262 | <189 |  |  ? | 8-46 | ירח המקיף כוכב לכת תועה שהתגלה באמצעות עידוש כבידתי. |
| Kepler-1625b I (אנ') | Kepler-1625b (אנ') | ≈10? | 0.85 | 0.0023 | ~17? | משוער כגודלו של נפטון או כוכב לכת כפול (Double planet). התגלה באמצעות ליקוי. |
הערות שוליים

↑  עודד כרמלי, לראשונה: נמצא ירח מחוץ למערכת השמש, באתר סוכנות החלל הישראלית, 4 באוקטובר 2018
↑  Kipping D. M. (2009). "Transit timing effects due to an exomoon". Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 392 (3): 181–189. arXiv:0810.2243. Bibcode:2009MNRAS.392..181K. doi:10.1111/j.1365-2966.2008.13999.x.
יפה זנב

| יפה זנב |
| --- | --- |
 יפה זנב
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי עכבר
משפחה:: עכבריים
תת־משפחה:: גרביליים
סוג:: יפה זנב
מין:: יפה זנב
שם מדעי
 Sekeetamys calurus ‏תומאס, 1892

יְפֵה זָנָב (שם מדעי: Sekeetamys calurus) הוא מין  יחיד בסוג Sekeetamys של מכרסם ממשפחת העכבריים, תת-משפחת הגרביליים. תפוצת יפה הזנב היא בסודאן, מצרים, סיני, ישראל, ירדן וערב הסעודית. בישראל חי המין בנגב ובמדבר יהודה בבית גידול סלעי וניזון בעיקר מחסרי חוליות, חלזונות וזרעים. משקלו הממוצע 41 גרם (יכול להגיע בשבייה ל-80 גרם) דבר המאפשר לו להבריח את גרביל הסלעים, הקטן ממנו, ממקורות המזון.
הערות שוליים

↑  יפה זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  יפה זנב במילון בעלי חיים א"י (תשכ"ג), 1963, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Degen, A.A., M. Kam, A. Hazan and K.A. Nagy, Energy expenditure and water flux in three sympatric desert rodents, Journal of Animal Ecology 55:421-429, 1986
| יונקים בארץ ישראל  |
| --- | --- | --- |
| טורפים בישראל | גירית הדבש • גירית קוואקזית • דלק הסלעים • חמוס השלגים • סמור משויש • לוטרה אירופית • זאב מצוי • זאב זהוב אפריקאי • תן זהוב • שועל החולות • שועל מצוי • שועל צוקים • כלב ים נזירי מצוי • נמייה מצויה • צבוע מפוספס • חתול חולות • חתול ביצות • חתול בר • קרקל • נמר |  |
| אוכלי חרקים בישראל | חדף הרמון • חדף זעיר • חדף לבן-שיניים • חדף קטן • קיפוד מצוי • קיפוד המדבר • קיפוד חולות מצוי |  |
| לווייתנאים בישראל | גרמפוס אפור • דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • עבשן קטלני • סטנלה מפוספסת • סטנו תלום שן • זיפיוס חלול-חרטום • ראשתן גדול-ראש • לווייתן מצוי • לווייתן גוץ |  |
| פרסתנים בישראל | ערוד • פרא • חזיר בר • אייל הכרמל • יחמור פרסי • יעל נובי • צבי הנגב • צבי מצוי • ראם לבן |  |
| מכרסמים בישראל | סנאי זהוב • יערון גדול • יערון חרמוני • יערון קטן • יערון צהוב-צוואר • חולדה מצויה • חולדת חוף • עכבר מצוי • עכבר מקדוני • קוצן מצוי • קוצן זהוב • נסוקיה • גרביל החולות • גרביל החוף • גרביל דרומי • גרביל זעיר • גרביל הערבה • גרביל סלעים • יפה זנב • מריון מצוי • מריון חולות • מריון המדבר • מריון לובי • פסמון • חולד ארץ ישראלי • בר אוגר מצוי • נברן השדה • נברן השלג • ירבוע מצוי • ירבוע גדול • נמנמן סלעים • נמנמן העצים • דורבן מצוי • נוטריה |  |
| עטלפים בישראל | עטלף פירות מצוי • יזנוב גדול • יזנוב קטן • אשמן מצוי • אשמן מצרי • לילן מצרי • פרסף גדול • פרסף הנגב • פרסף מצוי • פרסף בהיר • פרסף חיוור • פרסף גמדי • פרספון מצוי • נשפון גדול • נשפון מצוי • נשפון דק-אוזן • נשפון הגדות • נשפון פגום-אוז • כנפן מצוי • אוזנן הנגב • אוזנן החרמון • אודנן • עטלפון לבן-שוליים • עטלפון בודנהיימר • עטלפון ריפל • עטלפון אריאל • עטלפון אירופי • עטלפון סאבי • אפלול מצוי • אפלול הנגב • בלומף שחור • רמשן לילי • אשף מצוי |  |
| יונקים נוספים | שפן סלעים • ארנבת מצויה • תחש המשכן |  |
  
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כ"ד באייר

כ"ד באייר הוא היום העשרים וארבעה בחודש השמיני 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש השני 
למניין החודשים מניסן. כ"ד באייר לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, שלישי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אגו".
חגים ואירועים החלים ביום זה

היום השלושים ותשעה של ספירת העומר
בקהילת בומסלא נהגו לומר סליחות.
אירועים היסטוריים ביום זה

ה'תרי"ט – שרפה פרצה ביונגבונצלאו (בומסלא) שבבוהמיה. לזכר המאורע כתב מרא דאתרא של הקהילה היהודית המקומית, רבי יצחק אלבוגן (אנ'), סליחות.
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנע ללא תנאי לצבאות בעלות הברית
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: נפתח מבצע פלשת
ה'תש"ח – פושעי המלחמה הנאצים שנידונו למוות במשפט הרופאים מוצאים להורג
ה'תש"ל – מלחמת ההתשה: בהיתקלות עם יחידת קומנדו מצרית, נהרגים 13 חיילי צה"ל ושניים נשבים
ה'תשל"ב – חטיפת מטוס סבנה לנמל התעופה לוד; נוסעיו חולצו למחרת בפעולה של סיירת מטכ"ל
נולדו

ה'תש"ח – רוני בר-און, חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה
ה'תשכ"ה – מירי רגב, שרת התרבות וחברת כנסת מטעם הליכוד. בעבר הייתה הצנזורית הצבאית הראשית ודוברת צה"ל
ה'תשמ"א – אדם גרין, זמר וכותב שירים יהודי אמריקאי
ה'תשמ"ד – ציפי קולטניוק, מלחינה, זמרת חרדית, פסנתרנית ומרצה להעצמת נשים
ה'תשנ"ו – רבי יצחק יהושע העשיל פרידמן, האדמו"ר מסדיגורה
נפטרו

ה'רס"ב – רבי נתן הכהן שולאל, נגיד מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית.
ה'תרנ"ח – רבי אליעזר צבי בן רבי יצחק אייזיק יהודה יחיאל,האדמו"ר השלישי בשושלת קומארנא
ה'תשל"ט – הרב בנימין מנדלזון, רב המושב קוממיות (נולד ב-ה'תרס"ד)
ה'תשנ"א – רודולף סרקין, פסנתרן יהודי-אוסטרי, (נולד ב-ה'תרס"ג)
ה'תשנ"ח – יעקב כ"ץ, היסטוריון ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-ה'תרס"ד)
ה'תש"ט – הרב דוד הכהן סקלי, אב"ד בעיר אורן באלג'יריה (נולד ב-ה'תרכ"ב)
כ"ג באייר – כ"ה באייר
אייר
הערות שוליים

↑  סליחות לזיכרון האש, פראג תר"כ, באתר הספרייה הלאומית.
יצחק איזיק טאובס

| --- | --- |
צילום דיוקן מסוף המאה ה-19  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  18 ביולי 1837 סניאטין, ממלכת גליציה ולודומריה, האימפריה האוסטרית, כיום במחוז איוואנובו-פרנקיבסק אוקראינה 
 פטירה:  28 בספטמבר 1920 (בגיל 83) בוקרשט, ממלכת רומניה 
 מדינה:  מולדביה, הנסיכויות הרומניות המאוחדות, רומניה 
 תקופת הפעילות:  ? – 28 בספטמבר 1920 
 
רבי יצחק איזיק טאובס (טוֹיבֶּש) (1837 - 28 בספטמבר 1920) היה רבם של יהודי ברלאד, רומניה, במשך כ-30 שנה ולאחר מכן רבם של יהודי בוקרשט משנת 1894, מתרגם שירה מרומנית לעברית.
ביוגרפיה

היה בנו של הרב יחיאל מיכל טאובס מווסלוי ונכדו של הרב אהרן משה טאובס מיאשי שהיה 
מורו ורבו. אחרי שהתחתן וכיהן לתקופה קצרה כרב בווסלוי (1861), בגיל 25 נבחר לרבם של יהודי ברלאד ונפת טוטובה ובשנת 1862 קיבל המינוי תוקף בצו של אלכסנדרו יואן קוזה. הוא זכה להערכה רבה גם מחוץ לקהילה היהודית ופרסם בעיתונות התקופה ראיונות תשובה לתעמולה האנטישמית. בשנת 1872 השתתף בבריסל בקונגרס יהודי לפי הזמנת אדולף כרמיה. היה פעיל של כל ישראל חברים ברומניה וחבר בחברה ההיסטורית ע"ש יוליו באראש.
בשנת 1895 עבר לבוקרשט והיה הרב של בית הכנסת אחדות הקודש בשנת 1910 כשהוקם הבניין המחודש השלו.. 
טאובס היה רב משכיל בעל אוריינטציה אורתודוקסית מודרנית
. הוא דרש בבית הכנסת דרשות בשפה הרומנית. פרט לרומנית, היה דובר שפות רבות - גרמנית, יידיש, צרפתית ועברית
הרב איזיק טאובס היה רב בקיא בתלמוד ורב ייחוס (קושר לרש"י) שרבנים אירופאים נהגו להתיעץ איתו. הוא פעל רבות למען פתיחתם של בתי ספר יהודים ציבוריים חילוניים בברלאד, הוש, טקוץ', בראילה שבהם נלמדו מקצועות חול בשפה הרומנית. נאבק נגד שבועת היהודים ותמך בהגירה יהודית מרומניה. כשהשלטונות הרומנים גרשו את היהודים מבתי הספר העממיים הציבוריים  פרסם חוברת מחאה ושלח אותה לחברי הפרלמנט, לעיתונאים ולאנשי אקדמיה. יריביו מן המגזר היהודי השמרני-המתבדל השמיץ אותו כי המיר כביכול את האמונה.
בהיותו בקיא ברזי השפה העברית תרגם הרב טאובס מרומנית לעברית משיריו הפטריוטיים של המשורר וסילה אלכסנדרי, למשל את "שירת השבט הלטיני" (1878) 
 .בשנת 1868 פרסם חוברת בעברית על הרדיפות נגד היהודים בשנים 1867–1868 בימי ממשלת יון ברטיאנו - "יהודי רומניה והמיניסטר ברטיאנו".
אחרי שעבר לבוקרשט, בנו ד"ר שמואל טאובס לקח את מקומו כרב של יהודי ברלאד.
פרסומים

יהודי רומניה והמיניסטר ברטיאנו
זיכרון דברים ליום הזיכרון
לקריאה נוספת

Evreii din România, Federaţia Comunităţilor Evreieşti din România, HASEFER, Bucureşti, 2008 - יהודי רומניה, הפדרציה של הקהילות היהודיות ברומניה, הוצאת הספר, בוקרשט, 2008. (ברומנית)
Baruch Tercatin şi Lucian-Zeev Herşcovici, „Prezenţe rabinice în perimetrul românesc”, Editura HASEFER, Bucureşti, 2008 - ברוך טרקטין וזאב-לוצ'יאן הרשקוביץ', "נוכחויות רבניות במרחב הרומני", הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008. (ברומנית)
הערות שוליים

↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici 2008 ע' 544
↑  אתר מורשת של הקהילה היהודית ברומניה
↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici ע' 544
↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici שם
↑  ציטוט מהסופר והפובליציסט מ. זלצר-סרציאנו, ב B.Tercatin,L.Z.Herşcovici ע' 546
↑  L.Z. Herșcovici
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007508135105171  LCCN: n2021006212  VIAF: 308284274   WorldCat (עם VIAF): 308284274
יחסי איסלנד–ברזיל

| יחסי איסלנד–ברזיל |
| --- | --- |
איסלנד: ברזיל


איסלנד: ברזיל
שטח (בקילומטר רבוע)
103,000: 8,515,770
אוכלוסייה
394,617: 212,203,410
תמ"ג (במיליוני דולרים)
31,020: 2,173,666
תמ"ג לנפש (בדולרים)
78,608: 10,243
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

שגריר איסלנד האמון על ברזיל גייר הארדה (מימין) נפגש עם נשיא ברזיל מישל טמר, 2017
יחסי איסלנד–ברזיל הם יחסי החוץ בין הרפובליקה של איסלנד לבין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל.
היסטוריה

ברזיל ואיסלנד כוננו יחסים קונסולריים בשנת 1923 ויחסים דיפלומטיים בשנת 1952. הסכם הסחר החופשי בין MERCOSUR ו-EFTA (איגוד הסחר החופשי האירופי, המורכב מליכטנשטיין, שווייץ, איסלנד ונורווגיה) אמור לאפשר גישה מוגברת של מוצרים ושירותים ברזילאים לשווקים של המדינות החברות באיגוד. שיתוף הפעולה הדו-צדדי במשאבי הדיג וגידול הדגים נהנה ממזכר ההבנות שנחתם בשנת 2011 בין משרד הדייג וחקלאות המים של ברזיל לבין משרד הדייג והחקלאות של איסלנד.
יחסים כלכליים

במהלך השנים האחרונות, הייצוא הברזילאי לאיסלנד כלל כמעט כולו אלומינה מסולתת, מוצר חשוב לפעילות העיקרית של התעשייה הכבדה המקומית. בשנת 2019, מכירות חומר זה הסתכמו ביותר מ-114 מיליון דולר מכלל היצוא שהיה בשווי 118 מיליון דולר. פריטים אחרים כללו קפה, דגני בוקר ומכונות מכניות. היבוא העיקרי של ברזיל מאיסלנד היה דגים ופירות ים ואחריהם אלומיניום ומכשירי דיוק, בסך כולל של 12.3 מיליון דולר.
הגירה

הקהילה הברזילאית באיסלנד מוערכת ב-109 איש. מועצת האזרחים הברזילאים באיסלנד, שהוקמה בשנת 2007, היא הקשר העיקרי בין הקהילה הברזילאית באיסלנד לבין ממשלת ברזיל.
נציגויות דיפלומטיות

איסלנד מיוצגת בברזיל באמצעות שגרירותה בוושינגטון די.סי., ארצות הברית, ובנוסף מחזיקה קונסוליות כבוד בריו דה ז'ניירו וסאו פאולו.
ברזיל מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה באוסלו, נורווגיה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד ברייקיאוויק.
כ"ד באלול

כ"ד באלול הוא היום העשרים וארבעה בחודש השנים עשר 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש השישי 
למניין החודשים מניסן. כ"ד באלול לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים שני, חמישי ושבת, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא בהז" ואף פעם אין בו קריאת התורה.
חגים ומועדים

כאשר יום זה חל ביום ראשון, האשכנזים מתחילים לומר סליחות.
אירועים היסטוריים ביום זה

חידוש בניין בית המקדש השני על פי ספר חגי (ספר חגי, פרק א', פסוק ט"ו)
ה'ת"ש – ההסכם התלת-צדדי בין גרמניה, האימפריה היפנית ואיטליה, נחתם בברלין
ה'תש"ה – תום מלחמת העולם השנייה באופן רשמי: הגנרל דאגלס מקארתור והאדמירל צ'סטר נימיץ מקבלים את כניעתה הרשמית של האימפריה היפנית מידי מאמורו שיגמיצו על סיפון אניית המלחמה "מיזורי", במפרץ טוקיו
נולדו

ה'תקס"א – רבי יוסף באב"ד, רב בגליציה ומחבר הספר מנחת חינוך (הוא גם נפטר בתאריך זה ב-ה'תרל"ד)
ה'תרפ"ה – מל טורמה, זמר אמריקאי יהודי
ה'תש"ו – דודו טופז, שחקן וקומיקאי ישראלי (התאבד ב ה'תשס"ט)
ה'תשי"א – ירדנה ארזי, זמרת ומגישת טלוויזיה ישראלית
ה'תשי"ג – הרב יצחק רצאבי, פוסק בעדת יהודי תימן, מחבר "שולחן ערוך המקוצר"
ה'תשי"ט – טל רוסו, אלוף בצה"ל
ה'תשכ"ו – אדם סנדלר, שחקן וקומיקאי אמריקאי
נפטרו

ה'תרל"ד – רבי יוסף באב"ד, רב בגליציה ומחבר הספר מנחת חינוך (הוא גם נולד בתאריך זה ב-ה'תקס"א)
ה'תרס"ב – לוי שטראוס, ממציא מכנסי הג'ינס (נולד ב-ה'תקפ"ט)
ה'תרע"ד – דוד וולפסון, פעיל ציוני ונשיאה השני של ההסתדרות הציונית העולמית (נולד ה'תרט"ז)
ה'תרצ"ג – רבי ישראל מאיר הכהן מראדין (ה"חפץ חיים") (נולד ה'תקצ"ט)
ה'ת"ש – ולטר בנימין, פילוסוף, מבקר ספרות (נולד ה'תקנ"ב)
ה'תשי"ג – הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הראשון לציון בעת הקמת מדינת ישראל (נולד ה'תר"ם)
ה'תשל"ו – רבי יחזקאל אברמסקי, ראש ישיבת סלבודקה ובעל פירוש "חזון יחזקאל" על התוספתא
ה'תשל"ז – תרצה אתר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-ה'תש"א)
ה'תשע"א – הרב שלום דב ליפשיץ, רב, וראש ארגון יד לאחים.
כ"ג באלול – כ"ה באלול
אלול
הערות שוליים

↑  כשראש השנה חל בשבת (כ-28.6% מכלל השנים.)
כ"ד בניסן

כ"ד בניסן הוא היום העשרים וארבעה בחודש השביעי 
בשנה העברית, למניין החודשים מתשרי, והיום העשרים וארבעה בחודש הראשון 
למניין החודשים מניסן. כ"ד בניסן לעולם לא יחול, בלוח העברי הקבוע, בימים ראשון, רביעי ושישי, ועל כן הוא משתייך לקבוצת הימים הנקראת "לא אדו".
חגים ואירועים

היום התשיעי של ספירת העומר
יום טוב במגילת תענית על שהגויים שדרשו את ארץ ישראל נוצחו בוויכוח ועזבו.
תענית ציבור בקהילת פשמישל. (ראה לקמן)
אירועים היסטוריים

המחזה האחרון בספר דניאל (פרק י'–פרק י"ב): "האיש לבוש הבדים" נגלה לדניאל לאחר שהתענה שלשה שבועות, ומספר לו על חורבן מלכות פרס בידי מלכות יוון ועל העתיד להתרחש בימי מלכות יוון.
ה'תרע"ב – הונחה אבן היסוד לטכניקום של חיפה, שנקרא לאחר מכן הטכניון.
ה'תרפ"א – מאורעות תרפ"א: רצח יוסף חיים ברנר וחבריו ביפו, נרצחו יושבי "בית יצקר" ובהם מספר סופרים עבריים (חלקם מפורטים לקמן).
ה'תש"ב – השואה: אקציה ראשונה בגטו זמושץ', כ-3,000 יהודים נשלחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: נפתח מבצע מטאטא.
נולדו

ה'תכ"א – יששכר ברנד להמן, יהודי החצר של אוגוסט השני מלך פולין והנסיך הבוחר מסקסוניה, שתדלן ונדבן יהודי גרמני. (נפטר בכ"ד בתמוז ה'ת"ץ)
ה'תרמ"ד – רבי אברהם יעקב פרידמן, האדמו"ר מבויאן בלמברג (לבוב). (נרצח בב' באלול ה'תש"ב)
ה'תשי"ט – חגי הוברמן, עיתונאי ישראלי
ה'תשמ"ו – מאי גולן, פעילה חברתית וחברת הכנסת מטעם הליכוד
נפטרו

ה'ש"ץ – משה שמוקלר הועלה על המוקד על קידוש השם בפשמישל בעקבות האשמה שפיתה אשה לגנוב מלחם הקודש הנוצרי.
ה'תרפ"א – יוסף חיים ברנר, סופר עברי ופובליציסט נרצח במאורעות תרפ"א ביפו. (נולד בי"ז באלול ה'תרמ"א)
ה'תרפ"א – צבי שץ, סופר עברי נרצח במאורעות תרפ"א ביפו. (נולד בה'תרנ"א)
ה'תרפ"א – יוסף לואידור, סופר וחלוץ עברי נרצח במאורעות תרפ"א ביפו. הפורעים התעללו בגופתו, והיא לא נמצאה עד היום.
ה'תש"ג – רבי חיים יצחק טברסקי, האדמו"ר מלויעב-קייב. (נולד בה'תרמ"ו)
ה'תשנ"ג – הרב חיים יצחק חייקין, ראש ישיבת חכמי צרפת (צר') באקס לה בן.
ה'תשע"ב – הדה בושס, עיתונאית ומבקרת טלוויזיה ותיאטרון ישראלית.
כ"ג בניסן – כ"ה בניסן
ניסן
הערות שוליים

↑  כך על פי הגרסה בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף צ"א, עמוד א'. על פי הגרסה שלפנינו במסכת תענית פרק ג', הדבר אירע בכ"ה בסיוון.
יצחק אייזיק בן-טובים

| --- | --- |
יצחק אייזיק בן-טובים
 לידה:  1852 ראסייני, ליטא 
 פטירה:  1926 (בגיל 74 בערך) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 
יצחק אייזיק בן-טובים (1852 – 9 במרץ 1926) היה מעסקני חובבי ציון באימפריה הרוסית וביפו. ממייסדי אגודת "עזרת נשים" ביפו, ממייסדי תלמוד תורה "שערי תורה" ביפו ומנהלו, מראשי ומנהלי  מושב הזקנים הכללי המאוחד בירושלים ובית חינוך עוורים.
משפחתו

רעייתו שיינה חיה הייתה ממייסדות חברת "עזרת נשים", ביפו ואחר כך בירושלים, שמטרתה הייתה לסייע לנשים מעוטות יכולות. לצדה פעלו חיה ציפורה פינס ורחל לאה ברנט.
בנו היה העיתונאי והמורה זלמן בן-טובים. בתו של זלמן, פועה מנצ'ל, הייתה מחנכת ידועה, מייסדת בית הספר התיכון המקיף בבאר שבע, הראשון מסוגו בישראל. בנו נח בן-טובים היה בעלה הראשון של צילה לבית סגל, אשת בנציון נתניהו ואמו של בנימין נתניהו.
בנו ברוך בן-טובים היה ממנהלי בנק אנגלו-פלשתינה. בנו של ברוך, ד"ר אליהו בן-טובים, היה כירורג ומנהל מחלקה בבתי חולים בתל אביב ובצפת.
בנו שמואל בן-טובים היה רוקח, ממיסדי שכונת תלפיות בירושלים, ניהל בתי מרקחת ליד שער יפו ובאלכסנדריה. ביתו של שמואל הייתה אספנית האמנות אילה זקס-אברמוב. בנו אריה בן-טובים היה קונסול ישראל בניו יורק ובטורונטו בתחילת שנות ה-50.
נכדו יחזקאל סהר, בן בתו רבקה, היה המפכ"ל הראשון של משטרת ישראל.
נכדו, בן בתו זהבה-זלטה, פרופ' יצחק גינזבורג, היה דיקן בית הספר לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים.
בין ניניו: הארכאולוג פרופ' אהוד נצר; ראש מועצת כפר שמריהו לשעבר שמואל בן-טובים; קצין הנדסה ראשי תא"ל אבישי כץ; הפסל גדעון גרץ; עו"ד מוריאל מטלון השותף המנהל של משרד עו"ד גורניצקי ושות'; פרופ' דורון לנצט ממכון ויצמן שעמד בראש פרויקט הגנום בישראל, המוזיקאים עטרה בן-טובים ואיסר טננבאום.
לקריאה נוספת

היסוד, "הרב יצחק איזיק בן-טובים (למלאת חמש עשרה שנה לפטירתו)" יא ניסן ת"ש, 1940, עמ' 7
מרדכי אליאב (עורך), "ספר העלייה הראשונה", כרכים א' ו-ב', הוצאת יד יצחק ב-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, ירושלים 1981
שלמה טולידנו, "עליית תר"ן-תרנ"א (1890–1891) ומקומה בהתפתחות היישוב היהודי בארץ-ישראל" עבודת דוקטורט, בהדרכת יוסי גולדשטיין. אוניברסיטת חיפה, 1999
יוסף שלמון, יעקב כ"ץ וישראל קולת, "תהליכי קיטוב ביישוב היהודי בארץ במחצית הראשונה של שנות ה-90", קתדרה 12, יד יצחק בן-צבי, יולי 1979, עמ' 46-3
יוסי גולדשטיין, "מקומה של תנועת 'חיבת ציון' בקריסתה של עליית תר"ן‑תרנ"א", קתדרה 158, יד יצחק בן-צבי, טבת תשע"ו, 2016, עמ' 99 – 118
יהושע בן-אריה, "עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה", יד בן-צבי, ירושלים תשל"ט
הערות שוליים

↑  יצחק אייזיק בן-טובים, עצת שלום, באתר https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001846556/NLI, ‏תרמ"א - 1881
↑  אילה שקלאר, "המרגלים של ימי העלייה הראשונה", באתר מקור ראשון, ‏12 ביוני 2020
↑  חיים מיכל מיכלין, בראי הדורות: מכתבים תרמ"ט–תרנ"ג, באתר פרויקט בן-יהודה, ‏ח' סיון תר"ן, 29 במאי 1890
↑  בועז הוטרר, ובשנה השביעית, ישראל: מכון הר ברכה, תשפ"א, עמ' כרך א' - עמ' 250; כרך ב' - עמ' 86, 109, 163, 279, 404
↑  אליהו האניג, מושב זקנים בעיה"ק ירושלם תובב"א, "דעת קדושים", סט. פטרסבורג: הוצאת ברמן, 1897-98, עמ' 51-52. (בעברית)
1 2  העורך, ר' יצחק אייזיק בן-טובים איננו, דאר היום 8 מס' 143, 10 במרץ 1926, עמ' 4
↑  זכרון לחובבים הראשונים ־ כרך א חוברות ב – י / פנחס גריבסקי - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org
↑  יעקב יוסף סלונים, ירושלם, חבצלת שנה עשרים ושמונה מס' 35, 24 ביוני 1898
↑  יצחק אייזיק בן-טובים, לוח תרנ"ט, באתר הספריה הלאומית, ‏תרנ"ח - 1898
↑  מנחם מיכלסון, רואים את הקולות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, 2018, עמ' 52 - 60
↑  יצחק אייזיק בן-טובים, הגיוני אב, באתר הספרייה הלאומית, ‏1910
↑  Meyer Blake (Blacharik), Agudath Yeshurun, Jewish Gen, עמ' 29-30
↑  יצחק אייזיק בן-טובים, גאון יעקב, באתר הספריה הלאומית - Valmadonna Trust, ‏תרס"ג - 1903
↑  פנחס בן צבי גרייבסקי, חלק שלישי, בנות ציון וירושלים, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תש"ס, עמ' 162-3, 203
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304447405171  ISNI: 0000 0004 0236 5732  LCCN: n2020016741  VIAF: 297828294   WorldCat (עם VIAF): 297828294 
"שערי תורה" בשנת 1896 לערך. בן-טובים יושב בפינה השמאלית התחתונה.
יצחק אייזיק בן-טובים ותלמידיו, "אגודת ישורון", נובידבור פולין 1913
יפו 1895 (שמות המשפחה לאחר הנישואים): עומדים, מימין לשמאל: סלובה מלך, שמואל בן-טובים, פרידה ליפשיץ; יושבים: האב יצחק אייזיק בן-טובים, רבקה סחרוב, זלמן בן-טובים, האם שיינה-חיה בן-טובים; בשורה התחתונה: זהבה-זלטה גינזבורג, ברוך בן-טובים, דבורה-עלקה פורר.
יחסי מונטנגרו–מקסיקו

| יחסי מונטנגרו–מקסיקו |
| --- | --- |
מונטנגרו: מקסיקו


מונטנגרו: מקסיקו
שטח (בקילומטר רבוע)
13,812: 1,964,375
אוכלוסייה
637,024: 131,133,866
תמ"ג (במיליוני דולרים)
7,405: 1,788,887
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,624: 13,642
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

שגריר מונטנגרו מגיש את כתב ההאמנה שלו לנשיא מקסיקו אנריקה פניה נייטו, 2018
יחסי מונטנגרו–מקסיקו הם יחסי החוץ בין מונטנגרו לבין מקסיקו.
סקירה כללית

מקסיקו הכירה בעצמאות מונטנגרו ב-19 ביולי 2006, ויחסים דיפלומטיים בין מונטנגרו למקסיקו כוננו ב-5 ביוני 2007. שתי המדינות מנהלות יחסים ידידותיים באופן מסורתי המבוססים על כבוד ומוכנות מלאה להגדיל את שיתוף הפעולה בתחומים בעלי עניין הדדי.
יחסי סחר

בתקופה ינואר–אוגוסט 2018 הסתכם הסחר בין מונטנגרו למקסיקו ב-2.2 מיליון אירו. בשנת 2017 הסתכם הסחר בין מונטנגרו למקסיקו ב-2.97 מיליון אירו.
נציגויות דיפלומטיות

מקסיקו מוסמכת למונטנגרו משגרירותה בבלגרד, סרביה.
מונטנגרו מוסמכת למקסיקו משגרירותה בוושינגטון די. סי., ארצות הברית.
יחסי מונטנגרו–פולין

| יחסי מונטנגרו–פולין |
| --- | --- |
מונטנגרו: פולין


מונטנגרו: פולין
שטח (בקילומטר רבוע)
13,812: 312,685
אוכלוסייה
637,024: 38,438,419
תמ"ג (במיליוני דולרים)
7,405: 811,229
תמ"ג לנפש (בדולרים)
11,624: 21,105
משטר
רפובליקה

יחסי מונטנגרו–פולין הם יחסי החוץ קיימים בין מונטנגרו לפולין.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-14 באוגוסט 2006, לאחר שמונטנגרו קיבלה עצמאות מסרביה כתוצאה ממשאל העם לעצמאות ב-2006. בשנת 2007 נפתחה בפודגוריצה שגרירות הרפובליקה של פולין. מונטנגרו הקימה שגרירות בוורשה ב-2011.
מחזור הסחר ההדדי בשנת 2020 הסתכם בשווי 47.7 מיליון אירו. היצוא מפולין למונטנגרו הסתכם ב-33.6 מיליון אירו, והיבוא ב-14.1 מיליון אירו. ממונטנגרו לפולין יובאו: עפרות אבץ ותרכיזים (79.4%), עפרות אלומיניום ותרכיזים (9.5%), ציוד תאורה חשמלי (5%). מפולין למונטנגרו מיוצאים: יאכטות (19.5%), מוצרי היגיינה (4.6%), מזון מעובד (3.7%), משאיות (3.6%), רהיטים (3.4%). ההשקעות הפולניות המובילות הן מכרה עפרות האבץ והעופרת בפליה ומכרה הבוקסיט בניקשיץ'.
מאז שנת 2000, פולנים מבצעים פרויקט ארכאולוגי במונטנגרו באזור העיר המודרנית ריסאן, שבו חוקרים אנדרטאות יווניות, איליריות ורומיות. עבודות החפירה מבוצעות על ידי מרכז המחקר לעתיקות דרום-מזרח אירופה של אוניברסיטת ורשה.
כ-100 פולנים ואנשים ממוצא פולני מתגוררים במונטנגרו.
נציגויות דיפלומטיות

מונטנגרו מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה במונטנגרו שגרירות בפודגוריצה.
יצחק אייזיק אפשטיין

| --- | --- |
 לידה:  1770 
 פטירה:  1857 (בגיל 87 בערך) 
 מקום קבורה:  הומל 
 תקופת הפעילות:  ?–1857 
 השתייכות:  חב"ד
 תחומי עיסוק:  פסיקת הלכה
 חיבוריו:  ראה בהמשך
 
הרב יצחק אייזיק ב"ר מרדכי הלוי אפשטיין (נודע בכינויו ר' אייזיק הוֹמְלֶר; ~ה'תק"ל, 1770 - כ"ו באייר ה'תרי"ז, 20 במאי 1857) היה רבה של העיר הומל וראש הישיבה בה. מחסידיו המוקדמים של רבי שניאור זלמן מלאדי. ספריו הם מהעמוקים ביותר שיש בקבלה חסידית.
תולדות חייו

בזמן ההתנגדות לחסידות עזב ר' אייזיק את ביתו כדי להסתופף אצל רבי שניאור זלמן מלאדי, למרות התנגדותה של משפחתו.
בשנת תקס"ה התמנה לרב ואב"ד בעיר הומל (שם כיהן במשך למעלה מחמישים שנה עד פטירתו) וכן עמד בראשות ישיבה וכולל לאברכים. בשנים הראשונות לרבנותו הייתה עליו מחלוקת גדולה אך היא שקטה על ידי השתדלות רבה מצד רבי דובער שניאורי האדמו"ר השני של חסידות חב"ד. ר' אייזיק הרעיש את עולם הרבנות, כאשר התיר את הדג 'שאייטרע'.[דרושה הבהרה]
לאחר פטירתו של רבי שניאור זלמן מלאדי היה לחסיד של רבי דובער שניאורי בנו וממשיכו. לאחר פטירתו של רבי דובער פנו ראשי החסידים לר' אייזיק שיקבל על עצמו את האדמו"רות משום שרבי מנחם מנדל שניאורסון ה"צמח צדק" סירב לרשת את הכס ר' אייזיק הסכים לקבל את האדמו"רות אך לבסוף התחרט ושידל את רבי מנחם מנדל לקבל על עצמו את ההנהגה.
נפטר בכ"ו באייר תרי"ז ונקבר בעיר הומל על קברו הוקם אוהל. לאחר פטירתו כיהן חתן בנו הרב צבי דב לאטקר, ברבנות הומל. נכד נכדו של הרב לוטקר הוא עודד לוטקר.
משנתו

עסק בלימוד תורת רבותיו בעמקות וחריפות.
היה מרחק את ההתפעלות ומקרב את ההתבוננות.[דרושה הבהרה]
חיבוריו

עשרה מאמרות:
מאמר יציאת מצרים
מאמר מצה וכוסות
מאמר השפלות והשמחה
מאמר שני המאורות (נחלק לשלושה חלקים)
מאמר השבת
מאמר הבדלה
מאמר הברכות
מאמר כללות התורה
ספר "חנה אריאל" (על המועדים, וכל פרשיות התורה)
לקריאה נוספת

אליהו יוחנן גוראריה, תולדות יצחק אייזיק, מכון אהלי שם, כפר חב"ד, תשמ"ז