stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמורין
דמוגרפיה

מספר התושבים נותר קבוע, בסביבות 12,000, מתחילת המאה ה-20.
השינויים במעמדה המדיני של שמורין השפיעו על ההרכב הדמוגרפי של אוכלוסייתה. 
ב-1910 92% מהתושבים היו הונגרים והשאר גרמנים. 
ב-1941 היו 98% מן התושבים הונגרים.
בשנת 1991, היו 71% מהתושבים הונגרים ו-27,4% סלובקים. 
ב-2011 57% מהתושבים היו הונגרים ו-34% סלובקים.
הקהילה היהודית

קהילה יהודית נוסדה בשמורין ב-1860. קודם לכן יהודים חיו ב-Mliečno הסמוכה, ובאו לשמורין לניהול עסקיהם. ב-1912 נבנה בית כנסת ולידו בית ספר ומבני ציבור יהודיים נוספים. ב-1930 היו בעיירה 318 יהודים. במרץ 1944 נכבשה הונגריה על ידי הגרמנים, לאחר מכן גורשו כל היהודים לאושוויץ. רובם נרצחו. חלק מהניצולים חזרו לעיירה לאחר המלחמה. אולם כיום אין שם יהודים. בית הכנסת שוקם בשנות ה-90 של המאה ה-20 ומשמש כמוזיאון לאמנות מודרנית.
שלום נח ברזובסקי

רבי שלום נח ברזובסקי (י"ד באב תרע"א, 8 באוגוסט 1911 – ז' באב תש"ס, 8 באוגוסט 2000) היה האדמו"ר מסלונים, ולפני כן היה ראש ישיבת בית אברהם של חסידות סלונים, שאותה הקים. מכונה על שם ספריו "נתיבות שלום".
קורות חייו

נולד לרב משה אברהם ברזובסקי, ראש הקהילה בברנוביץ', ולצביה, בתו של הרב אשר וייסשטיין, ראש ישיבת "ענף עץ חיים" בסלונים, שהיה חתנו של רבי הלל ויינברג אחיו של מייסד חסידות סלונים, רבי אברהם וינברג.
למד בישיבת תורת חסד בברנוביץ' שהוקמה והונהגה על ידי רבי אברהם וינברג, ה"בית אברהם", הוא אף מונה לכתוב את תורת רבו ה"בית אברהם". הוסמך על ידי הרב מאיר קרליץ.
היה חברותא של רבי שלמה דוד יהושע וינברג בנו של רבי אברהם. לאחר פטירת אביו עודדו לקבל את האדמו"רות. לימים קבע את יום הירצחו ליום זיכרון לשואה ולקהילות סלונים שנספו בה.
בשנת תרצ"ג (1933) נישא לחוה (תרע"ט -י"א בתשרי תש"ע), בתו של רבי אברהם וינברג, בעל ה"ברכת אברהם". ובשנת תרצ"ה (1935) עלה לארץ והתגורר בטבריה.
לאחר נישואיו לימד בישיבת אור תורה בטבריה, ובשנת ת"ש נקרא לכהן כראש ישיבת תומכי תמימים בתל אביב.
בחודש חשוון ה'תש"ב, כשהגיעו ידיעות על המתחולל באירופה, אמר: "אם אין בידינו להציל את הגופים הבה נציל את הרוח", עזב את תפקידו כראש ישיבת תומכי תמימים והקים את ישיבת בית אברהם שבראשה עמד (עד שהתמנה לאדמו"ר), במשך 39 שנים.
בב' באייר ה'תשמ"א הוכתר לאדמו"ר בחיי חמיו.
עמד בנשיאות החינוך העצמאי וועד הישיבות והיה חבר במועצת גדולי התורה. בשנות השמונים נמנע ליטול חלק במחלוקת בין הליטאים לחסידים ופרש ממועצת גדולי התורה. בשנת תשמ"ט כשהוקמה מפלגת דגל התורה הליטאית לא התערב בבחירות והורה לחסידיו: "המשכיל בעת ההיא ידום". שימש כנשיא ישיבת אופקים.
התנגד למסירת חלקים מארץ ישראל לערבים. לאחר שחרור ירושלים במלחמת ששת הימים נשא דרשה על חובת ההודאה לה' על נס ההצלה ועל הטובה שהחזיר ה' ליד ישראל את הכותל המערבי (בחסידות סלונים לא אומרים תחנון ביום ירושלים בעקבות הוראתו).
נפטר בז' באב תש"ס (8 באוגוסט 2000), ונטמן בבית הקברות בהר הזיתים.
צאצאיו

בניו:
רבי שמואל ברזובסקי, התמנה תחתיו לאדמו"ר
הרב יצחק ברזובסקי
בנותיו:
נחמה לוריא מחנכת בסמינר גור בבני ברק. אשת הרב ישראל מחבר הספרים נתיבי ישרון, ר"מ בישיבת סלונים
צביה וינברג מחנכת בסמינר הישן בירושלים. אשת הרב שלמה, משגיח ומנהל בישיבת סלונים
ברכה קופילוביץ מחנכת בסמינר הישן בירושלים. אשת הרב ישראל
ספריו

כתב את ספרי "נתיבות שלום"-7 כרכים.
הוציא לאור את ספרי אדמו"רי סלונים, וכתב בהם הקדמות על קורותיהם ושיטתם של האדמו"רים: "באר אברהם", "דברי שמואל", "בית אברהם" ו"זיכרון קדוש", שעליו כתב מאמר הקדמה בשם "בסוד קדושים" על השואה בראי החסידות וכן צירף לו בשם "סיום התקופה" - מאמרי זיכרון לקהילת סלונים בברנוביץ'.
קונטרס "ההרוגה עליך" על השואה
"תורת אבות" בו אמרות קצרות בנושאי עבודת ה', התקשרות לצדיקים והמועדים. מאת אדמו"רי לעכוויטש, קוברין וסלונים
מתלמידיו הבולטים

הרב חיים ורנר
הרב מאיר לוריא, ראש כולל חלקת יעקב "ברייש"
הרב צבי כץ, ראש ישיבת חזון נחום
חתנו הרב שלמה וינברג, משגיח ומנהל ישיבת בית אברהם, ראש מכון "אמונה ודעת" של החסידות
הרב מיכל זילבר, מגיד שיעור נודע של הדף היומי בקול הדף וראש ישיבת זוויעהל
הרב מרדכי אייכלר, דיין ומו"צ הקהילה בירושלים
הערות שוליים

↑  ראו כאן.
↑  השדכן היה רבי אברהם וינברג, במהלך ביקורו בישראל
↑  בשנת ת"ש על אף גילו הצעיר נתקבל לראש ישיבה בישיבת תומכי תמימים בתל אביב, באתר דרשו
↑  יוסי כץ, האדמו"ר מסלונים: אין לנו שולחן אחד שיושבים כולנו יחד, באתר בחדרי חרדים, 2 ביולי 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259178705171  GND: 1053384602  ISNI: 0000 0000 7782 9395  LCCN: nr95000330  VIAF: 4816223   WorldCat (עם VIAF): 4816223
שלי הניג

| --- | --- |

הניג בכנס רוסטר-קון, 2019
 לידה:  2 בינואר 1987 (בת 37) ניו אורלינס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-2004
 מקום לימודים:  תיכון דסטרהאן 
 http://shelley-hennig.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
שלי קתרין הניג (באנגלית: Shelley Catherine Hennig; נולדה ב-2 בינואר 1987) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית. מוכרת בעיקר בשל גילום הדמות מאליה בסדרת הנוער "זאב צעיר", דיינה בסדרה "המעגל הסודי" וסטפני ג'ונסון ב"ימי חיינו".
ביוגרפיה

הניג נולדה במטיירי (אנ'), לואיזיאנה ב-2 בינואר 1987, בתם של קאתי דיסטפנו גוסט וגלן ה. הניג האב. היא גרה בעיירה סנט רוז (אנ'), לואיזיאנה שעל גדות נהר מיסיסיפי, ולאחר מכן עברה להתגורר בעיירה הסמוכה דסטרהאן (אנ'). שלוש שנים לפני שזכתה בתואר מיס נוער ארצות הברית, אחד מאחיה הגדולים נהרג בתאונת דרכים שנגרמה על ידי נהג שיכור.
קריירה

בשנת 2004, הניג זכתה בתחרות מיס נוער לואיזיאנה (אנ') בתחרות ממלכתית שהתקיימה בלפאייט, לואיזיאנה. ב-6 באוגוסט 2004, היא ייצגה את לואיזיאנה במיס נוער ארצות הברית (אנ') שהתקיימה בפאלם ספרינגס, קליפורניה, שם היא זכתה במקום הראשון והפכה לזוכה הראשונה מלואיזיאנה ולנערה הראשונה מלואיזיאנה שזכתה בתואר מאז אלי לנדרי שהייתה מיס ארצות הברית 1996. בין פרסי הזכייה שקיבלה, היו חוזה דוגמנות בסוכנות של דונלד טראמפ ומלגה ללימודים בבית ספר לאמניות בניו יורק. לאחר סיום שנת כהונתה, השתתפה בתוכנית מציאות בערוץ MTV.
בשנת 2007, היא הצטרפה לצוות השחקנית של אופרת הסבון "ימי חיינו", בתפקיד סטפני, ועל תפקידה הייתה מועמדת לפרס אמי לבידור בשעות היום.
בשנת 2011 החלה לשחק בסדרה "המעגל הסודי".
בשנת 2014 גילמה את בלייר לילי בסרט האימה "הסר חבר". בשנים 2014–2017 שיחקה את מאליה הייל בסדרה העל-טבעית "זאב צעיר".
בשנת 2018 שיחקה בסרט הקומדיה הרומנטית "כאשר נפגשנו לראשונה".
בשנת 2023 שיחקה בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "מתודלקים".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | הסיאנס (אנ') | דבי גלארדי |  |
| 2014 | הסר חבר | בלייר לילי |  |
| 2016 | About Scout | מלינדה ריילי |  |
| 2016 | Summer of 8 | לילי האנטר |  |
| 2017 | רומן ג'יי יזרעאל, עו"ד (אנ') | אוליביה ריד |  |
| 2018 | כאשר נפגשנו לראשונה | קארי גריי |  |
| 2018 | אַפטֶר פַּרטי (אנ') | אלישיה לוין |  |
| 2022 | Gatlopp | אליס |  |
| 2023 | זאב צעיר: הסרט | מאליה טייט |  |
| 2023 | The List | סאם |  |
| 2024 | Cult Killer | ג'יימי דאגלס |  |
| 2024 | Fluxx | רייבן |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | תשוקות | וונדי | 2 פרקים |
| 2007–2011, 2017 | ימי חיינו | סטפני ג'ונסון | 470 פרקים מועמדת פרס אמי לבידור בשעות היום לשחקנית צעירה יוצאת מן הכלל בסדרת דרמה (אנ') (2010, 2012) |
| 2011–2012 | המעגל הסודי | דיאנה מיד | תפקיד ראשי; 22 פרקים |
| 2013 | צדק פרטי | ג'קי נבאדה | פרק: "Money Trap" |
| 2013 | Zach Stone Is Gonna Be Famous | קריסטי אקרמן | 4 פרקים |
| 2014 | שוטרים בדם | מיה לאומן | פרק: "Insult to Injury" |
| 2014 | חברים הכי טובים (אנ') | מולי ג'יימס | פרק: "Yummy Mummy" |
| 2014–2017 | זאב צעיר | מאליה טייט | תפקיד חוזר (עונה 3) תפקיד ראשי (עונות 4–6); 55 פרקים |
| 2018 | Liberty Crossing | קרלי אמברוז | סדרת רשת; 8 פרקים |
| 2019 | Dollface | רמונה | 3 פרקים |
| 2021 | Mythic Quest | ג'יני | 2 פרקים |
| 2022 | האישה מהבית שממול לבחורה בחלון | ליסה מיינס / צ'סטיטי לינקוס | 6 פרקים |
| 2023 | מתודלקים | אווה וינטרס | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
שצ'ז'ץ

| --- | --- |
סמל שצ'ז'ץסמל שצ'ז'ץ

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז לבוב לבוב
 גובה:  260 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  5,659 (2022)
 קואורדינטות:  49°38′N 23°51′E﻿ / ﻿49.633°N 23.850°E﻿ / 49.633; 23.850
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםשצ'ז'ץ(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםשצ'ז'ץ(למפת מחוז לבוב רגילה) לבוב צ'רבונוהראד דרוהוביץ' סטרי בוריסלב סמביר זלוטשוב ברודי ז'ובקבה ווהלין רובנו טרנופול איוואנו-פרנקיבסק זקרפטיה פוליןשצ'ז'ץ(למפת מחוז לבוב מוגדלת) לבוב צ'רבונוהראד דרוהוביץ' סטרי בוריסלב סמביר זלוטשוב ברודי ז'ובקבה ווהלין רובנו טרנופול איוואנו-פרנקיבסק זקרפטיה פוליןשצ'ז'ץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
שצ'ז'ץ (באוקראינית: Щирець, שצ'ירץ; בפולנית: Szczerzec; ביידיש: שטשעריץ) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

שצ'ז'ץ החלה כיישוב מבוצר במאה ה-12, ובשנת 1397 הוענקו לה זכויות עיר. בשנים 1516 ו-1620 נהרסה העיירה מפשיטות הטטרים, ובשנת 1656 נהרסה בידי השוודים.
במאה ה-18 עברה שצ'ז'ץ לבעלות משפחות אצולה פולניות, ובחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה בתחום גליציה האוסטרית. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
יהודי שצ'ז'ץ

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מתחילת המאה ה-17, ובתקופה זו ריכזו את המסחר בה. מהמאה ה-19 היוו היהודים רוב מוחלט של תושבי העיירה, ובשנת 1880 נמנו בה 1,385 יהודים.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 850 יהודים מתוך 936 תושבים, והתקיימה בה פעילות ציונית ענפה, שכללה בית ספר עברי ותנועות נוער ציוניות.
בסוף נובמבר 1942 שולחו יהודי העיירה למחנה ההשמדה בלז'ץ.
שמור בשבילך

| --- | --- |

 אלבום אולפן מאת יאיר זיו
 יצא לאור:  1999
 סוגה:  רוק
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  כאוס
 
שמור בשבילך הוא אלבומם הראשון של יאיר זיו ואילן דמתי שיצא לאור בשנת 1999.
את האלבום הפיקו מוזיקלית יאיר זיו, אילן דמתי (הפרויקט של עידן רייכל) וגל ילוב.

אילן ויאיר כתבו את רוב השירים באלבום חוץ מהשיר "שניים זה יותר מדי" שכתב והלחין גל ילוב.

לאחר מות אביו של יאיר זיו הלהקה התפרקה.
שירי האלבום הושמעו פעמים רבות בתוכניתו של דידי הררי ברשת ג'.
רשימת השירים

סיני אילת
עכשיו זה הזמן
דנה
שמור בשבילך
שניים זה יותר מדי
אצלך בלב
סם החיים
ריח של אתמול
כדור אחד בלב
תני לי
שפופרת קרן קתודית (התקן תצוגה)

ערך זה עוסק בהתקני תצוגה המבוססים על שפופרת קרן קתודית. אם התכוונתם להתקן החשמלי, ראו .
מבנה של התקן תצוגה המבוסס על שפופרת קרן קתודית.
שפופרת קרן קתודית או שק"ק (באנגלית: Cathode Ray Tube או בראשי תיבות CRT) היא טכנולוגיה לבניית צגים, הנקראת על שם ההתקן החשמלי עליו היא מתבססת. ממציאה היה קרל פרדיננד בראון, אשר בנה שק"ק לראשונה ב-1897.
צגי CRT היו בשימוש נרחב בטלוויזיות, במחשבים, בתצוגות מכ"ם ובציוד מדידה כגון אוסצילוסקופים לאורך המאה ה-20. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נכנסו לשימוש נרחב טכנולוגיות צגים אחרות כגון LCD ופלזמה אשר החליפו את צגי השק"ק ברוב היישומים.
שפופרת הקרן הקתודית מבוססת על ניתוב אלומות אלקטרונים הנפלטות מהקתודה אל מסך המצופה בחומר זרחני. כדי לקבל תמונה גדולה, מחייבת טכנולוגיה זו מרחק רב יחסית בין מקור האלקטרונים (ה"תותח") לבין המרקע, ועל כן לא ניתן לבנות בעזרתה מסכים דקים. בצגים הראשונים שיוצרו, המסך עליו מוצגת התמונה היה מעוגל במקצת, משיקולים אופטיים, אך בדורות האחרונים של הטכנולוגיה (סוף המאה ה-20) נבנו גם צגים עם מסך שטוח לחלוטין ואיכות תמונה משופרת.
פעולת ההתקן

הצגים הראשונים שנבנו היו מונוכרומטיים (חד-צבעיים – שחור-לבן, שחור-ירוק וכדומה). פעולתם של צגים אלה דומה לזו של צגים צבעוניים, כמוסבר להלן, אך פשוטה יותר.
בתוך הצג יש שפופרת זכוכית אטומה הנתונה בריק. צורתה כמעין פירמידה שבסיסה המלבני הוא מסך התצוגה, ובקודקוד המוארך במקצת יש 3 תותחי אלקטרונים, כל אחד מיועד עבור ייצוג צבע אחר: אדום, ירוק וכחול (RGB). לדוגמה, כאשר משתמשים בעוצמת הקרן המקסימלית עבור כל שלושת הצבעים, מקבלים צבע לבן, וכאשר מכבים את כל שלוש הקרניים מתקבל צבע שחור.
בתוך התותח ישנו מחולל אלקטרונים, שהוא חוט להט הפולט אלקטרונים אשר מואצים בעזרת מתח גבוה לכיוון המסך. כל אחד מתותחי האלקטרונים יורה קרן אלקטרונים לחלק הרחב של השפופרת וסלילי הטיה אלקטרומגנטיים משפיעים על כיוון הקרן ומכוונים את הקרן כך שתפגע במקום המיועד לה במסך.
צג המסך מצופה בצדו הפנימי בחומרים זרחניים (אין קשר ליסוד זרחן). כאשר האלקטרונים פוגעים בציפוי הזרחני, הם גורמים לו להפיק אור (קרינה פלואורסצנטית). לכל אלמנט תמונה (פיקסל) בצג ישנן 3 נקודות פלואורסצנטיות, וכל אחת מהן יוצרת צבע אחר: אדום, ירוק או כחול. קרן האלקטרונים פוגעת במשטח בנקודה המתאימה לאותו הצבע בתוך הפיקסל שאמור להידלק.
כל פיקסל שמופיע על המסך בצבע השונה מאדום, ירוק או כחול הוא בעצם שילוב של 3 התת-פיקסלים בצבעים הללו הנראים כנקודה אחת. כדי ליצור צבעים מגוונים משתמשים בעוצמות שונות של קרני האלקטרונים כדי לקבל עוצמות שונות של הצבעים; כאשר העוצמה של קרן האלקטרונים חזקה יותר, הציפוי הזרחני שבו היא פוגעת יאיר חזק יותר. אפשר להיווכח בצורת פעולה זו על ידי הסתכלות מקרוב באמצעות בתצוגה מוגדלת המגלה את הנקודות האדומות, הירוקות והכחולות (ראו תמונה).
מעל לשכבת הזרחנית מונחת שכבה נוספת, העשויה רשת ממתכת דקה ומכונה "מסיכת צל". היא נועדה לוודא שכל קרן תפגע בדיוק בנקודה הדרושה לה - כך ש"קרן אדומה", למשל, לא תפגע בנקודה הירוקה, דבר שיגרום ל"מריחת צבעים". בשכבה זו יש חורים קטנים, המיושרים במקביל לנקודות של המסך. כך, גם אם הקרן סוטה מעט מיעדה, היא לא תפגע בנקודת צבע שונה, כי מסיכת הצל מסתירה אותה.
בטלוויזיה וברוב צגי המחשבים מסוג שק"ק, התמונה נבנית על ידי סריקה מלבנית (raster scan) של המסך בעזרת הזזת קרני האלקטרונים לרוחב (ליצירת "שורה") ולאורך (כך שנוצרות שורות רבות). הסריקה נעשית בתדר גבוה מספיק כך שהעין האנושית לא מבחינה בה ומתקבלת תחושה של תמונה אחידה. בתצוגות שק"ק של מכשירים אחרים (כגון אוסצילוסקופים אנלוגיים ומכ"מ) הסריקה אינה מלבנית, ותלויה באותות בקרה השולטים בקרן האלקטרונים ליצירת התצוגה הרצויה. תצוגות מסוג זה הן לרוב מונוכרומטיות.
בצגים מונוכרומטיים יש רק תותח אלקטרונים אחד, הציפוי הזרחני הוא אחיד, ואין מסיכת צל. כתוצאה מכך ניתן להגיע בהם לכושר הפרדה גבוה יותר מאשר בצגים צבעוניים מאותו גודל.
קרינה

צגי שק"ק יוצרים קרינה מסוגים שונים. בנוסף ליצירת אור נראה הנפלט מן המסך, שהיא תופעה רצויה, נוצרת קרינה בתחומים נוספים:
מעגלי סריקת המסך עשויים לפלוט גלי רדיו (קרינה בלתי מייננת), וצגים ישנים היו מפריעים לפעולת מכשירי רדיו בעת פעולתם. בדורות האחרונים של הטכנולוגיה הוגברה ההקפדה על תאימות אלקטרומגנטית ופליטת גלי הרדיו ירדה לרמה זניחה.
כמות קטנה מאוד של קרינה בתחום קרני הרנטגן (קרינה מייננת) נוצרת כתוצאה מפגיעת האלקטרונים במסך. קרינה זו מוגבלת בתקני בטיחות.
פעולת צגי שק"ק יוצרת חום רב יחסית לטכנולוגיות חדישות יותר, וגורמת לפליטת קרינה בתחום התת-אדום.
לקריאה נוספת

צג
LCD
צג פלזמה
מסיכת צל במבט מקרוב
תל זריק

| --- | --- |

תל זריק במרכז התמונה על רקע רמות מנשה, משמאל כביש 66. צולם לכיוון דרום מזרח
 מידות
 גובה מעל פני הים:  76 מ' 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°38′05″N 35°07′41″E﻿ / ﻿32.6347222°N 35.1280556°E﻿ / 32.6347222; 35.1280556
  (למפת הכרמל מוגדלת) תל זריק(למפת הכרמל רגילה) תל זריק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל זריק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תל זריק
 
קערות חרס מתקופת הברונזה התיכונה תל ועין זריק
קנקן ופך מחרס מתקופת הברונזה התיכונה מתל ועין זריק, משמאל קנקנית מהתקופה ההלניסטית, לא נמצאה בתל.
תל זריק הוא אתר ארכאולוגי השוכן על גבעת גיר קטנה המתחברת באמצעות אוכף לצידו המזרחי של הר גחר ברמות מנשה ומדרום־מזרח לקיבוץ הזורע. התל נמצא ממערב לכביש 66 החוצה את האוכף. הארכאולוג ד"ר דרור בן-יוסף הציע לזהות בתל זריק את מקומה של חרושת הגויים, עירו של סיסרא. הצעה אחרת הייתה לזהות את התל עם העיר צרור המופיעה במס׳ 115 ברשימותיו של תחותמס השלישי.
בסקר הארכאולוגי של ישראל, שנערך בעיקר בין השנים 1974–1976 ופורסם בשנת 1999 על ידי אבנר רבן, נמצאו על ראש התל חרסים המעידים על רצף התיישבותי מהתקופה הכלקוליתית ועד התקופה העות'מאנית. בסקר תועדו פריטים אדריכליים כולל עמוד ופריטים מפתחי בתים. על הכתף הנמוכה המובילה מהתל דרומה, נמצאו שרידי יישוב מהתקופה הנאוליתית ובעיקר מהתקופה הכלקוליתית. בשנת 1962 ביצע הארכאולוג ז'אן פרו חפירת בדיקה באתר. החפירה הארכאולוגית חשפה שרידי יישוב מהתקופה הכלקוליתית. בשנת 1973 ביצע הארכאולוג עמנואל ענתי סקר ארכאולוגי באזור.
בשנת 1967 נמצאו בקרבת מקום חמישה שברים של גולגולות אדם קדומות, עצמות מאובנות של בעלי-חיים, אבני יד וכלי צור מן התקופה הפלאוליתית התחתונה, התיכונה והעליונה. באזור התל נערכו חפירות ארכאולוגיות בין השנים 1971-1967 ו-1979–1980. החפירות העלו ממצאים מהתקופה הפלאוליתית העליונה ועד התקופה ההלניסטית.
בצפונו של האתר שכן בית קברות של היישוב הטורקמני אבו זריק, ששכן בקרבת התל במערבו ונהרס באפריל 1948 לאחר קרב משמר העמק. במערבו של בית קברות זה נמצא קברו של השיח׳ אבו זוריק.
מצפון מערב לתל זריק נמצא האתר הארכאולוגי עין אל-ג'רבה, שבו נמצאו שרידי יישוב מהתקופה הכלקוליתית. חלק מהממצאים שנמצאו באתר הועברו למוזיאון וילפריד ישראל לאמנות ולידיעת המזרח בקיבוץ הזורע ומוצגים בתערוכה קבועה במקום, להלן תמונות:
הערות שוליים

↑  תל זריק (49), באתר הסקר הארכאולוגי של ישראל
↑  יותם טפר, ‏מגידו – סקר צומת יקנעם–צומת מגידו (כביש 66), באתר "חדשות ארכיאולוגיות", גיליון 125, 13 בנובמבר 2013
↑  הסבר על המוצגים בתוך דף כל תמונה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007396747805171
תני לו ללכת

"תני לו ללכת" הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי חיים אוליאל. את האלבום הוציאה לאור באוקטובר 2002 חברת התקליטים הד ארצי בפורמט תקליטור בלבד בקטלוג 64394. בין הסינגלים שנכללו מהאלבום נמנים "תני לו ללכת", "התקשרי אלי" ו"אני אוהב אותך".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תני לו ללכת  | 4:19 |
| 2. | אני אוהב אותך  | 3:14 |
| 3. | הלכת  | 3:03 |
| 4. | אפור טפל  | 3:12 |
| 5. | אהבה לנצח  | 4:00 |
| 6. | התקשרי אלי  | 3:36 |
| 7. | כמו תמונה  | 3:56 |
| 8. | אליך  | 3:37 |
| 9. | ארץ אבודה  | 4:37 |
| 10. | תחת השמש  | 3:55 |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:34 |
הערות שוליים

↑  חיים אוליאל – תני לו ללכת, דיסקוגס
| חיים אוליאל |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: סנדוק לעג'ב • תני לו ללכת • לפי שעה
סינגלים: "סימני סערה" • "תני לו ללכת" • "אני אוהב אותך" • "התקשרי אלי"
ערכים קשורים: שפתיים
תקרית צ'ספיק-ליאופרד

ההתנגשות המזוינת בין אה"מ "ליאופרד" לפריגטה האמריקנית "צ'ספיק". רישום מאת פרד ס' קוזנס, 1897.
תקרית צ'ספיק-ליאופרד (באנגלית: Chesapeake-Leopard Affair) הייתה התנגשות ימית מזוינת שהתרחשה ב-22 ביוני 1807 בחופי נורפוק (וירג'יניה) בין אוניית המלחמה הבריטית "ליאופרד" והפריגטה האמריקנית "צ'ספיק". הלחימה בין השתיים ארעה לאחר שהאונייה הבריטית רדפה אחר הפריגטה האמריקנית, ירתה לעברה מתותחיה והעלתה בכוח צוות השתלטות אל סיפונה כדי לחפש אחר מלחים שערקו מן הצי המלכותי. "צ'ספיק" נתפסה בלתי מוכנה, ולאחר כמה מטחי דופן מתותחי "הליאופרד", שנענו מצידם של המלחים האמריקנים בירי כדור תותח אחד בלבד, החליט קומודור ג'יימס ברון, מפקד ה"צ'ספיק", להיכנע. הבריטים הורידו ארבעה אנשי צוות מהאונייה האמריקנית והעמידו אותם למשפט באשמת עריקה; על אחד מהם נגזר דין מוות בתלייה. לאחר החיפוש שוחררה "צ'ספיק" ושבה לנמל. קומודור ברון נשפט בבית דין צבאי ונענש בשלילת הפיקוד לחמש שנים ללא קבלת משכורת.
תקרית צ'ספיק-ליאופרד עוררה תרעומת רבה בקרב האמריקנים שיצאו בקריאות רמות לא להבליג על העלבון ולהכריז מלחמה על בריטניה, אך הזעם הציבורי שכך עד מהרה. הנשיא תומאס ג'פרסון ניסה תחילה לנצל את חרחורי המלחמה הללו כדי לאיים דיפלומטית על הממשלה הבריטית ולאלצה ליישב את העניין. הקונגרס נסוג מתמיכה בסכסוך מזוין כאשר הנציגים הבריטיים לא הביעו כל חרטה על שערוריית צ'ספיק והציגו הודעות רשמיות המאשררות את תקפותו של הגיוס הכפוי לצי המלכותי. סירובה של בריטניה לחדול מפגיעה בנייטרליות של ארצות הברית נענה בהשפעת ג'פרסון בלוחמה כלכלית - חוק האמברגו של 1807.
תאוגוניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הסיודוס 
 שפת המקור:  יוונית איולית 
 סוגה:  שירה עלילתית 
 נושא:  מיתולוגיה יוונית 
 מקום התרחשות:  יוון 
 
כתב יד מהמאה ה-16 של תאוגניה
התאוגוניה (ביוונית עתיקה: Θεογονία, בתרגום לעברית: הולדת האלים) היא אפוס יווני עתיק שנכתב על ידי המשורר הֵסִיוֹדוֹס בערך במאה השמינית לפנה"ס. בשירה כלולים פרטים היסטוריים וגנאלוגים על אודות האלים היווניים והקוסמולוגיה העתיקה, כפי שהיו מוכרים להסיודוס מן המסורת שבעל-פה בזמנו.
השירה היא בין השירות המשפיעות ביותר על המיתולוגיה היוונית וככל הידוע עלילות האלים מוזכרות בה לראשונה. התאוגוניה היא ניסיון ליישב מסורות שונות על האלים לכדי רשימת תולדות עקבית, אך פרטי מסורות סותרות השתמרו במיתוסים שונים. האורפיזם, למשל, גרס השתלשלות שונה מזו המתוארת בתאוגוניה.
תולדות האלים על פי התאוגוניה > הדור הראשון

בהתחלה הייתה רק ריקנות הקרויה כאוס (שורה 116 - כאוס אכן הראשון נתהווה) ואז נוצר העולם (ללא בורא להיווצרות זו), 
כלומר נוצרה הפרדה בין יסודות הטבע הבסיסיים לפי הפירוט הבא:
לתוך הריקנות נכנסו ללא שמישהו ילד אותם שלושת יסודות העולם המשלימים את היסוד הרביעי (כאוס) ומהם ייוולדו מאוחר יותר כל דורות האלים:
גאיה - החומר, האדמה (שורה 117), היסוד הנשי שממנו נוצרת השושלת האולימפית, מתואר כי כאשר גאיה נוצרת האולימפוס המושלג כבר קיים.
טרטרוס הקודר במעמקי האדמה
ארוס היפה מכל האלים, שהוא התשוקה המינית (לא אהבה)
נולדו מכאוס (ללא בת זוג מוגדרת, שורה 123)
ארבוס - החושך שבין כדור הארץ והעולם התחתון
ניקס - הלילה
ניקס, יחד עם אחיה ארבוס יולדת (שורה 125) את
המרה (Hemera) - היום הבהיר
אתר - האוויר הצלול
ניקס, ללא קיום יחסי מין (שורה 214) יולדת את:
מורוס - הגורל
קר (Ker) המזל הקודר
המוות -תנטוס
שינה - היפנוס
חלומות הלילה אונאירוי (Oneiroi)
קלון (מומוס)
מצוקה (אויזיס - Oizys, לא להתבלבל עם אואזיס)
גאיה יולדת (שורה 128) את אורנוס (הרקיע), את ההרים הנישאים (Ourea) בהם חיות הנימפות (הנימפות עצמן נולדות מאוחר יותר) ואת הים (פונטוס) (שורה 131)
ניקס ממשיכה ללדת (שורה 215) את
ההספרידות - שומרות התפוחים ועצי פרי אחרים
שלוש המוירות - לכסיס, אטרופוס וקלותו (שורה 218)
נמסיס (שורה 223)
כחש
פילוטס
הזיקנה
המריבה (אריס) (אצל הסיודוס יש שתי אלות נפרדות בשם אריס)
תולדות האלים על פי התאוגוניה > הדור השני

הרקיע (אורנוס) רובץ על אמו, גאיה (האדמה) ונמצא איתה בסוג של משגל בלתי פוסק. מזיווגם של אורנוס וגאיה נולדו שלושה עמי ענקים - הטיטאנים, הקיקלופים וההקאטונכרים.
קודם (שורה 133) מתהווים בבטנה של גאיה תריסר הטיטאנים:
אוקיינוס
יאפטוס
היפריון
קואאוס
קריאוס
תיאה
ריה
תמיס
מנמוסיני
פויבי
טתיס
קרונוס - צעיר הטיטאנים
אחר כך נוצרו הקיקלופים (שורה 140)
ברונטס ( Brontes) - רעם
סטרופס (Steropes) - ברק
ארגס (Arges) - בוהק
לבסוף (שורה 149) ההקטונכירים - מפלצות בעלות 50 ראשים ומאה ידיים כל אחד
קוטוס (Cottus)
בריאריאוס (Briareus)
גיאס (Gyges)
אורנוס תיעב את ילדיו (שורה 156) ולכן לא אפשר להם להיוולד ושמר אותם בבטנה של אמם - גאיה. גאיה יצרה חרמש מאבן (שורה 161) וביקשה מילדיה שישתמשו בו על מנת לחלץ עצמם מבטנה. כולם פחדו (שורה 167) ולא העזו, חוץ מבן הזקונים קרונוס שלקח את החרמש (שורה 180), קצץ את אברו של אורנוס וגאיה השליכה אותו לים, מהסירוס נולדו:
מטיפות הדם של פעולת הסירוס נולדו:
האריניות - אלות הנקם (שורה 184)
הגיגנטים - הענקים (שורה 185)
המליות (Meliai) שהן אלות עצים ומהוות חלק מהנימפות
מהקצף הלבן שנוצר בים סביב האשכים נוצרה אפרודיטה (שורה 195)
אריס, בתה של ניקס יולדת (שורה 226) את:
פונוס (Ponos) - עבודה
לימוס - רעב
ליתי (Lethe) - שכחה
אלגים (Algea) - כאבים / ייסורים
קרבות/מלחמות הרג/קטל, טבח, הרג בני אדם, מדון/סכסוך שקר ומחלוקת, מאוחר יותר מוזכרים בשם היסמינה (Hysminae), מחאי (Makhai), פונוי (Phonoi), אנדרוכטסאי (Androktasiai), נייקאה (Neikea), פסיאודולוגוי (Pseudologoi), אמפילוגאי (Amphilogiai), דיסנומיה (Dysnomia), אטה (Aite)
השבועה (Oath)
גאיה יחד עם בנה - פונטוס יולדת (שורה 234) את:
נראוס
תאומס
פורקיס
קטו
אוריביה (Eurybia)
לאחר שהוכנעו הטיטאנים, גאיה, יחד עם טרטרוס ילדה (שורה 823) את בנה האחרון - טיפואוס (או טיפאון המזוהה עם טיפון)
תולדות האלים על פי התאוגוניה > הדור השלישי

ריה הרתה לאחיה קרונוס (שורה 455) את:
הסטיה
דמטר
הרה
האדס
פוסידון
זאוס
יאפטוס נשא את אחייניתו, קלימנה, בתם של אוקיינוס וטתיס ונולדו להם (שורה 509)
אטלס
מנויטיוס
פרומתאוס
אפימתאוס
נראוס, יחד עם דוריס, בתם של אוקיינוס וטתיס, הוליד (שורה 241) את הנראידות, 51 בנות ים בהן אמפטריטי אשת פוסידון
תאומס יחד עם אלקטרה, בתם של אוקיינוס וטתיס, הוליד (שורה 265) את:
איריס
ההרפיות (אוקיפטי ואאלו)
פורקיס, יחד עם אחותו קיטו הולידו את
אכידנה (שורה 296)
הגריות (Graeae), שנולדו כנשים זקנות ואפורות שיער (פמפרדו ואניאו) - (שורה 273)
הגורגונות (אוריאלי, סתנו ומדוזה - בת התמותה הראשונה המוזכרת בתאוגוניה, אם כי אינה מוגדרת כבת-אדם) - (שורה 274)
לאדון (שורה 333)
טתיס יחד עם אחיה אוקיינוס יולדת 3,000 נהרות (שורה 337)
תיאה, יחד עם אחיה היפריון, יולדת (שורה 371) את:
הליוס
סלנה
אאוס
אוריביה, יחד עם קריאוס (שורה 375) יולדת את
אסטריוס (Astraios)
פלס
פרסס
תולדות האלים על פי התאוגוניה > הדור הרביעי

מדוזה הייתה בהריון מפוסידון, כאשר פרסאוס הסיר את ראשה, היא ילדה את (שורה 280)
כריסאור
פגסוס
אכידנה יחד עם טיפאון (טיפון) ילדה (שורה 306) את
אורתוס - כלבו של גריאונבס
קרברוס, כלב הציד של אל השאול היווני האדס, ושומר שער ממלכתו
הידרה שגדלה אצל הרה (שורה 314)
כימרה (חימרה)
אכידנה יחד עם בנה אורתוס הולידה את האריה מנמאה (שורה 328) והרה גידלה אותו
אאוס, יחד עם אסטריוס ילדה (שורה 378) חלק מהרוחות העזות (Anemoi) את זפירוס (Zephyrus), בוראס (Boreas), נוטוס (Notus)
אאוס, בכינויה אריגניה, ילדה (שורה 380) את אאוספורוס (כוכב הבוקר) ואת שאר הכוכבים.
סטיקס יחד עם פאלאס הולידו (שורה 384) את
זלוס (הקנאה)
ניקה (ניקי), (ניצחון)
קראטוס
ביה
פויבי שכבה עם אחיה קויוס וילדה את:
לטו
אסטריה
תולדות האלים על פי התאוגוניה > הדור החמישי

כריסאור, יחד עם קלירואי (בת של אוקיינוס) הוליד את גריאונבס
אסטריה יחד עם פרסס ילדה את הקטי