stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיתוק עצב הפנים
גורמים > תסמונת על שם בל

השיתוק על שם בל הוא הגורם השכיח ביותר של שיתוק חמור בעצב הפנים. לא קיימת סיבה ידועה להופעת השיתוק על שם בל, אף על פי שבחלק מהספרות הרפואית הוא מקושר לנגיף ההרפס סימפלקס. שיתוק על שם בל יכול להתפתח לאורך מספר ימים, ועלול להימשך למספר חודשים, כאשר לרוב ההחלמה היא ספונטנית. השיתוק על שם בל מאובחן קלינית בדרך כלל בקרב מטופלים שאין להם גורמי סיכון למחוללים אחרים של שיתוק עצב הפנים, ללא שלפוחיות באוזן וללא הפרעות נוירולוגיות אחרות. ההחלמה עשויה להיות איטית יותר בקרב קשישים, או בקרב אנשים עם שיתוק מלא. השיתוק על שם בל מטופל פעמים רבות עם קורטיקוסטרואידים.
גורמים > זיהום

מחלת ליים, זיהום הנגרם לרוב על ידי חיידק מהמין Borelia burgodorferi ומועבר על ידי קרציות מהמינים Ixodes scapularis ו-Ixodes pacificus – אחראית לכ-25% מהמקרים של שיתוק הפנים באזורים בהם מחלת ליים נפוצה. בארצות הברית, מחלת ליים נפוצה במיוחד בניו-אינגלנד, במדינות מיד-אטלנטיות, וחלקים מוויסקונסין ומינסוטה, אך היא נוטה להתפשט גם לאזורים אחרים. התסמין הראשון של כ-80% ממקרי זיהום ליים, בערך שבוע או שבועיים לאחר נשיכה על ידי קרציה, הוא פריחה מתפשטת שעשויה להיות מלווה על ידי כאבי ראש, כאבי גוף, עייפות או חום גבוה. בכ-10% עד 15% מהמקרים, שיתוק הפנים מופיע שבועות ספורים לאחר מכן, ועלול אף להיות התסמין הראשון של הזיהום שהחולה מבחין בו, שכן הפריחה האופיינית למחלת הליים לרוב אינה מגרדת ואינה כואבת. מחלת ליים מטופלת על ידי אנטיביוטיקה.
שלבקת חוגרת, מעבר להיותה מקושרת לשיתוק על שם בל, עשויה גם היא להוות גורם ישיר לשיתוק עצב הפנים. פעילות של הנגיף הסמוי בתוך גנגליון הברך מקושרת לשלפוחיות הפוגעות בתעלת האוזן, ונקראת תסמונת רמזי האנט מסוג II. בנוסף לשיתוק הפנים, תסמינים נוספים אפשריים עשויים לכלול כאבי אוזניים ושלפוחיות, אובדן שמיעה פתאומי, וורטיגו. הטיפול כולל תרופות נוגדות נגיפים וגלולות סטרואידיות.
דלקת האוזן התיכונה זהו זיהום באוזן התיכונה, שעלול להתפשט לעצב הפנים ולגרום לו להיות דלקתי ונפוח, מה שמביא לדחיסת העצב בתעלה שהוא עובר בה. נעשה שימוש באנטיביוטיקות על מנת לווסת את הדלקת באוזן התיכונה, ואפשרויות אחרות כוללות מירינגוטומיה רחבה (חתך בעור התוף) או הליכים כירורגיים להפחתת הלחץ על העצב, היה ומצבו של המטופל לא השתפר. דלקת כרונית באוזן התיכונה בדרך כלל מאופיינת בנפיחות כרונית באוזן או באובדן שמיעה, עם או בלי כאבי אוזניים. ברגע שחושדים בקיומה של דלקת זו, נדרשת בדיקה כירורגית מידית על מנת לקבוע אם נוצרה כולסטאטומה באוזן התיכונה, שכן יש להסירה אם היא אכן קיימת. דלקת באוזן התיכונה עשויה להתפשט לתעלת עצב הפנים שנמצאת בעצם הרקה – בתעלה זו עובר עצב הפנים יחד עם עצב נוסף הנקרא statoacoustisus nerve. במקרה של מעבר זיהום לעצב הפנים, עלולות להיווצר בו בצקות וכתוצאה מכך לחץ גבוה, מה שעשוי להביא להופעת שיתוק במבנים פריפריים שהוא מעצבב, כולל הפנים.
גורמים > טראומה

בטראומות גופניות, עצב הפנים הוא העצב המוחי שנפגע בשכיחות הגבוהה ביותר. טראומה גופנית, בעיקר שברים בעצם הרקה, עשויה לגרום לשיתוק חמור של עצב הפנים. הסבירות של הופעת שיתוק פנים לאחר טראומה תלויה במיקום הטראומה. לרוב, שיתוק בפנים נגרם כתוצאה משברים בעצם הרקה, אך הסיכויים לכך תלויים גם בסוג השבר.
שברים הוריזונטליים בעצם הרקה הם בעלי הסיכוי הגבוה ביותר להוביל לשיתוק בפנים (סבירות של 40-50%). אצל מטופלים עשויים להופיע דימומים מאחורי שבלול האוזן, אובדן שמיעה פתאומי, וורטיגו, כאשר שני התסמינים האחרונים שצוינו בדרך כלל מופיעים בשל פגיעה באוזן התיכונה ובעצב השמיעה ושיווי המשקל, אשר עובר בקרבת עצב הפנים. שברים אנכיים מאופיינים בסבירות נמוכה יותר לשיתוק של הפנים (20%). אצל מטופלים עשויים להופיע תסמינים כגון דימום וסדקים בתעלת השמע החיצונית, קרעים בשבלול האוזן ואובדן שמיעה.
אצל מטופלים עם פגיעות קלות, הטיפול זהה לטיפול בשיתוק על שם בל – לרוב המטופל מתבקש להמתין בסבלנות עד שהתסמינים יסתיימו בצורה ספונטנית. אצל מטופלים עם פגיעות חמורות, נהוג לבצע בדיקות הולכה עצבית. אם בדיקות ההולכה העצבית מצביעות על שינוי קיצוני (>90%) בהולכה העצבית, נדרשת התערבות כירורגית להפחתת הלחץ על עצב הפנים. השיתוק בפנים עשוי להופיע מידית לאחר הטראומה בשל פגיעה ישירה בעצב הפנים. במקרים כאלה, עשויה להידרש התערבות כירורגית. במקרים אחרים, השיתוק בפנים עשוי להופיע זמן רב לאחר הטראומה בשל פגיעה שהיא איננה ישירה בעצב הפנים, אלא פגיעה שנובעת מהופעת דלקות ובצקות שמתפשטות אליו. במקרים אלו, פעמים רבות ניתן להסתפק בטיפול תרופתי סטרואידי.
גורמים > גידולים סרטניים

גידול סרטני שמפעיל לחץ על עצב הפנים בכל נקודה אפשרית במסלול שלו, עשוי להוביל לשיתוק בפנים. גידולים סרטניים נפוצים שגורמים לכך הם נוירומה של הפנים, כולסטאטומה מולדת, המנגיומה, נוירומה של האוזן, גידולים בבלוטת מיצד האוזן או גרורות סרטניות וגידולים סרטניים מסוגים נוספים.
לעיתים, מכיוון שגידולים סרטניים בפנים הם בעלי קשר הדוק עם עצב הפנים, הסרת גידולים סרטניים באזור הפנים מעלה קשיים רבים בכירורגיה, שכן המנתח לא תמיד בטוח כיצד להסיר את הגידול מבלי להחמיר את השיתוק בפניו של המטופל. לרוב, גידולים שפירים מוסרים באופן שנותן העדפה לשימור עצב הפנים בשלמותו, בעוד שבמקרים של גידולים ממאירים נהוג לכרות את הגידול יחד עם שטח נרחב של רקמה המצויה סביבו, שלעיתים כוללת גם סעיפים של עצב הפנים. אף על פי שהדבר ככל הנראה יוביל בהכרח להגברת השיתוק בפנים, קיימת מוסכמה בכירורגיה שהסרה בטוחה של גידול ממאיר היא משתלמת למרות השיתוק הנלווה לכך, שבמקרים רבים ניתן לטיפול. במקרים כאלה, ניתן לטפל בשיתוק עם טכניקות שונות כגון יצירת השקה מלאכותית עם עצב הלשון והלוע, שחזור עצבים פריפריים על ידי שתל עצב, ניתוחים לשיקום עצב הפנים, או טכניקות שונות שכוללות שימוש בשתלי רקמת שריר מהונדסים.
מטופלים הסובלים משיתוק עצב הפנים שנובע מגידולים סרטניים לרוב יציגו שיתוק מסוג חמור ומתקדם, שכולל עוויתות רבות בפנים ותסמינים נוירולוגיים אחרים, או לחלופין יציגו תסמינים האופייניים לשיתוק על שם בל, אך באופן חוזר ונשנה. הדבר תמיד מעורר חשד, מפני שהתסמונת על שם בל מאופיינת בהיפסקות ספונטנית ולאחר מכן לא נצפה להופעתה בשנית. דלקת אוזניים כרונית מטופלת בתור כולסטאטומה עד שמוכח אחרת; לכן, נדרשת בדיקה כירורגית מידית. נהוג להשתמש בבדיקת טומוגרפיה ממוחשבת (CT) או דימות תהודה מגנטית (MRI) על מנת לאתר את הגידול, והטיפול הניתן תלוי במיקומו.
גורם סרטני נוסף לשיתוק עצב הפנים עשוי להיות גרורות סרטניות שהתפשטו לקרומי המוח (בלועזת Leptomeningeal cancer).
גורמים > שבץ מוחי

שיתוק פנים מרכזי (בלועזית - central facial palsy) יכול להיגרם כתוצאה משבץ מוחי, שפוגע בסיבי עצב הפנים שנמצאים בקפסולה אינטרנה במוח, והפגיעה מגיעה עד לגרעין העצב. גרעין עצב הפנים יכול להיפגע גם כתוצאה מאוטם בעורקים שעוברים באזור, שלעיתים קרובות מלווה שבץ מוחי. בניגוד לשיתוק פנים פריפרי, שיתוק פנים מרכזי אינו משפיע על המצח, מפני שהמצח מעוצבב על ידי סיבי עצב שמגיעים משתי קליפות המוח הקדם-מוטוריות.
גורמים > גורמים אחרים

גורמים אחרים עשויים להיות:
סוכרת
שיתוק עצב הפנים, לעיתים דו צדדי, הוא ביטוי נפוץ לסרקואידוזיס של מערכת העצבים.
שיתוק דו צדדי של עצב הפנים עלול להופיע בתסמונת גייאן-בארה, מחלה אוטואימונית של מערכת העצבים ההיקפית.
תסמונת מוביוס זהו שיתוק דו צדדי של הפנים שנגרם מהתפתחות לקויה של עצב הפנים. במצב זה גם עצב המצדיד, אשר אחראי על התנועות הצדדיות של העין, נפגע. לפיכך אנשים עם תסמונת מוביוס לא יכולים לעשות שימוש בהבעות פנים או להניע את העיניים מצד לצד. זוהי תסמונת נדירה ביותר שהגורמים לה אינם ידועים.
פירסינג בפנים, בעיקר בגבות ובלשון, במקרים נדירים ביותר עשוי לפגוע בעצב הפנים.
אבחנה

לשם אבחנה, נבדקת ההיסטוריה הרפואית של המטופל ונעשית בדיקה גופנית, שכוללת בדיקה נוירולוגית. השלב הראשון הוא לבדוק אילו אזורים בפנים לא זזים בצורה תקינה בזמן שהמטופל מנסה לחייך, למצמץ או להרים את הגבות. אם המצח מתקמטט בצורה תקינה, ניתנת אבחנה לשיתוק פנים מרכזי (בלועזית – central facial palsy), ונהוג לבדוק קיום של שבץ מוחי. לעומת זאת, היה והמצח לא מתקמטט בצורה תקינה, ניתנת אבחנה לשיתוק פנים היקפי (בלועזית – peripheral facial palsy), ולאחר מכן מנסים לאתר את הסיבה לשיתוק – אם הדבר אפשרי.
תסמונת ראמזי האנט גורמת לכאבים ולשלפוחיות קטנות באוזן באותו הצד בו מופיע השיתוק. מבדיקת ההיסטוריה הרפואית של המטופל וכן על ידי בדיקה גופנית, ניתן לקבל מידע על אודות היסטוריה של זיהומים באוזן התיכונה, טראומה או סיבוכים לאחר ניתוחים שהמטופל עבר (אם עבר). אם ההיסטוריה הרפואית של המטופל כוללת טראומה או שישנו חשד לגידול סרטני, ניתן להשתמש בסריקת CT או MRI על מנת לקבל מידע על אודות הקשר שלו לשיתוק. ניתן גם להזמין בדיקות דם או x-ray בהתאם לגורמים שחושדים בהם.
האפשרות שהשיתוק בפנים נגרם על ידי מחלת ליים אמורה להילקח בחשבון ויש להעריך את הסבירות לכך, בהתבסס על תשאול אודות הפעילות של המטופל מחוץ לבית באזורים מרובי קרציות, ובדיקת ההיסטוריה הרפואית של המטופל עבור מקרים עדכניים של תסמיני פריחה או תסמינים כגון כאבי ראש וחום גבוה, וכמו כן חשוב לבדוק האם השיתוק משפיע על שני הצדדים של הפנים (דבר שהוא נפוץ בהרבה במחלת ליים מאשר בשיתוק על שם בל). אם הסבירות לכך שמדובר בשיתוק שנגרם כתוצאה ממחלת ליים אינה ניתנת להזנחה, נהוג לבצע במטופל בדיקה סרולוגית עבור מחלת ליים. אם התוצאה היא חיובית, ניתנת אבחנה למחלת ליים. אם התוצאה היא שלילית, ניתנת אבחנה לשיתוק על שם בל.
אבחנה > סיווג

ניתן לסווג את השיתוק בעצב הפנים לנגעים על-גרעיניים ולנגעים תת-גרעיניים.
אבחנה > סיווג > נגעים גרעיניים ועל-גרעיניים

שיתוק פנים מרכזי (בלועזית - central facial palsy) יכול להיגרם כתוצאה משבץ מוחי, שפוגע בסיבי עצב הפנים שנמצאים בקפסולה אינטרנה שבמוח, והפגיעה מגיעה עד לגרעין העצב. גרעין עצב הפנים יכול להיפגע גם כתוצאה מאוטם בעורקים שעוברים באזור, שבדרך כלל מלווה שבץ מוחי.
אבחנה > סיווג > נגעים תת-גרעיניים

נגעים תת-גרעיניים הם הגורם העיקרי לשיתוק הפנים ומביאים לשיתוק פנים פריפרי (בלועזית - peripheral facial palsy). מדובר בפגיעות בסיבי עצב הפנים שאינן כוללות פגיעה בגרעין התא.
טיפול

אם נמצא הגורם לשיתוק הפנים, יש לטפל בו כפי שנהוג. אם הסבירות המוערכת לכך שהשיתוק נגרם כתוצאה ממחלת ליים גבוה מ-10%, נהוג להתחיל טיפול אמפירי באנטיביוטיקה, ללא קורטיקוסטרואידים, ולהעריך את הסבירות מחדש לאחר ביצוע בדיקות מעבדה עבור מחלת ליים. בכל מקרה אחר, נהוג לתת טיפול שכולל מתן קורטיקוסטרואידים, ואם השיתוק חמור, ניתנות גם תרופות נוגדות נגיפים. שיתוק בפנים נחשב לחמור אם המטופל אינו מסוגל לעצום את העין באזור המשותק או אם הפנים א-סימטריות גם במצב מנוחה.
מתן קורטיקוסטרואידים תוך 3 ימים מהופעת השיתוק על שם בל נמצא כמועיל בהעלאת סיכויי ההחלמה, בהורדת זמן ההחלמה ובהפחתת שאריות של תסמינים במקרים של החלמה חלקית. לעומת זאת, מתן קורטיקוסטרואידים במקרים של שיתוק פנים שנגרם כתוצאה ממחלת ליים נמצא בחלק מהמחקרים כמזיק לתוצאות הטיפול ולהחלמה. מחקרים אחרים מצאו שתרופות נוגדות נגיפים ככל הנראה משפיעות לטובה על תוצאות ההחלמה במקרים חמורים של שיתוק על שם בל, בהשוואה למקרים בהם ניתנו קורטיקוסטרואידים בלבד.
עבור מטופלים שהמצמוץ שלהם נפגע כתוצאה משיתוק הפנים, ניתן מרשם לטיפות עיניים שמהוות דמעות מלאכותיות, יחד עם משחות עיניים ורצועות להדבקה שעוזרות לסגור את העיניים בזמן שינה.
כאשר העצב לא נרפה ולא נרפא נדרשת התערבות כירורגית. נכון ל-2022 בית החולים איכילוב הוא אחד משלושת המרכזים הרפואיים המובילים בעולם, שמציעים פתרון ניתוחי לחולים אלה.
לקריאה נוספת

Coulson SE, O'dwyer NJ, Adams RD, Croxson GR. Expression of emotion and quality of life after facial nerve paralysis. Otol. Neurotol. 2004 Nov
Barr JS, Katz KA, Hazen A. Surgical management of facial nerve paralysis in the pediatric population. J. Pediatr. Surg. 2011 Nov
Teller DC, Murphy TP. Bilateral facial paralysis: a case presentation and literature review. J Otolaryngol. 1992 Feb;21
Jain V, Deshmukh A, Gollomp S. Bilateral facial paralysis: case presentation and discussion of differential diagnosis. J Gen Intern Med. 2006 Jul;21
Peitersen E. Bell's palsy: the spontaneous course of 2,500 peripheral facial nerve palsies of different etiologies. Acta Otolaryngol Suppl. 2002
Rahman I, Sadiq SA. Ophthalmic management of facial nerve palsy: a review. Surv Ophthalmol. 2007 Mar-Apr;
Masterson L, Vallis M, Quinlivan R, Prinsley P. Assessment and management of facial nerve palsy. BMJ. 2015 Sep 16
Har-El G, McPhee JR. Transcranial magnetic stimulation in acute facial nerve injury. Laryngoscope. 2000 Jul;
הערות שוליים

↑  Facial Nerve
1 2 3  Davidson's principles and practice of medicine., 21st ed., Edinburgh: Churchill Livingstone/Elsevier, 2010
1 2 3 4 5 6 7 8  Harrison's principles of internal medicine, 17th ed, New York: McGraw-Hill Medical, 2008
1 2 3 4 5 6 7  Aris Garro, Lise E. Nigrovic, Managing Peripheral Facial Palsy, Annals of Emergency Medicine 71, 2018-05, עמ' 618–624 doi: 10.1016/j.annemergmed.2017.08.039
↑  Lyme Disease Data and surveillance
↑  Lyme disease rashes and look-alikes
↑  William F. Wright, David J. Riedel, Rohit Talwani, Bruce L. Gilliam, Diagnosis and management of Lyme disease, American Family Physician 85, 2012-06-01, עמ' 1086–1093
↑  Eugene D. Shapiro, Lyme Disease, New England Journal of Medicine 370, 2014-05, עמ' 1724–1731 doi: 10.1056/NEJMcp1314325
↑  Michael J. Cools, Kevin A. Carneiro, Facial nerve palsy following mild mastoid trauma on trampoline, The American Journal of Emergency Medicine 36, 2018-08, עמ' 1522.e1–1522.e3 doi: 10.1016/j.ajem.2018.04.034
↑  Andrew L. Thompson, Aditya Bharatha, Richard I. Aviv, Julian Nedzelski, Chondromyxoid fibroma of the mastoid facial nerve canal mimicking a facial nerve schwannoma, The Laryngoscope 119, 2009-07, עמ' 1380–1383 doi: 10.1002/lary.20486
↑  Andrew L. Thompson, Richard I. Aviv, Joseph M. Chen, Julian M. Nedzelski, Magnetic resonance imaging of facial nerve schwannoma, The Laryngoscope 119, 2009-12, עמ' 2428–2436 doi: 10.1002/lary.20644
↑  OTC Drops: Telling the Tears Apart
↑  אריאלה איילון, "חזרתי לחייך": לראשונה בישראל - ניתוח לחולה שלקתה בשיתוק עצב הפנים, באתר ynet, 28 בספטמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000343069 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עצב הפנים
תהילים ל"ט

תהילים ל"ט הוא המזמור השלושים ותשעה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-38).
זהו אחד משלושה מזמורים המתחילים ב"לידותון" ומתייחסים לידותון שהיה אחד מראשי משפחת משוררים לויים.
תוכנו של המזמור

מזמור ל"ט מורכב מארבע עשרה פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:
תוכנו של המזמור > א'-ד'

המשורר עוצר את עצמו בכוח מלבטא את כאבו בקרבו מחשש שיגיד דברים קשים: "אָמַרְתִּי אֶשְׁמְרָה דְרָכַי מֵחֲטוֹא בִלְשׁוֹנִי" (ב), והשתיקה גורמת לצער נוסף:"וּכְאֵבִי נֶעְכָּר"(ג), עד שהיא גורמת לתחושות של רצון עז לדבר:"חַם לִבִּי בְּקִרְבִּי בַּהֲגִיגִי תִבְעַר אֵשׁ דִּבַּרְתִּי בִּלְשׁוֹנִי"(ד).
תוכנו של המזמור > ה'-ז'

המשורר מבקש באלוהים לדעת עד כמה הוא חדל: "הוֹדִיעֵנִי ה' קִצִּי וּמִדַּת יָמַי מַה הִיא אֵדְעָה מֶה חָדֵל אָנִי"(ה), והוא מבין שהאדם הוא יצור חולף עם זמן חיים קצוב ולא ידוע: "אַךְ כָּל הֶבֶל כָּל אָדָם"(ו).
תוכנו של המזמור > ח'-י"ד

בסופו של דבר, פונה המשורר אל האלוהים הנצחי כי רק הוא תקוותו:"וְעַתָּה מַה קִּוִּיתִי אֲדֹנָי תּוֹחַלְתִּי לְךָ הִיא"(ח) והוא מבקש מחילה על חטאיו בגלל שהוא יצור חולף: "כִּי גֵר אָנֹכִי עִמָּךְ תּוֹשָׁב כְּכָל אֲבוֹתָי הָשַׁע מִמֶּנִּי וְאַבְלִיגָה בְּטֶרֶם אֵלֵךְ וְאֵינֶנִּי" (יג-יד).
בתרבות

הודיעני ה' קיצי - ניגון חב"ד הניגון מיוחס לאדמו"ר הצמח צדק.
הערות שוליים

↑  מזמור ל"ט, מזמור ס"ב ומזמור ע"ז
↑  הניגון להאזנה מתוך היכל הנגינה באתר היכל מנחם
תהילים מ"ד

תהילים מ"ד הוא המזמור ה־44 בספר תהילים ואחד מעשרת המזמורים המיוחסים לבני קורח. קריאת הפרק הומלצה בספרי הסגולות כמצילה מיד אויב.
תוכן המזמור

מזמור מורכב מ-27 פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:
תוכן המזמור > א'-ט'

המזמור נפתח בשיבוח המשורר את אלוהים: "בְּאׇזְנֵינוּ שָׁמַעְנוּ אֲבוֹתֵינוּ סִפְּרוּ לָנוּ פֹּעַל פָּעַלְתָּ בִימֵיהֶם בִּימֵי קֶדֶם" (ב'). המשורר מתאר כיצד בעבר אלוהים נלחם והושיעה את ישראל מאויביו, ובשל זאת הודה והילל העם את אלוהים: "כִּי הוֹשַׁעְתָּנוּ מִצָּרֵינוּ וּמְשַׂנְאֵינוּ הֱבִישׁוֹתָ" (ח'), "בֵּאלֹהִים הִלַּלְנוּ כׇל הַיּוֹם וְשִׁמְךָ לְעוֹלָם נוֹדֶה סֶלָה" (ט').
תוכן המזמור > י'-י"ז

לאחר הזכרת העבר, המשורר טוען כי לא כמו בימים הללו, כיום אלוהים לא נלחם עבור העם: "אַף זָנַחְתָּ וַתַּכְלִימֵנוּ וְלֹא תֵצֵא בְּצִבְאוֹתֵינוּ" (י'), "תְּשִׁיבֵנוּ אָחוֹר מִנִּי צָר וּמְשַׂנְאֵינוּ שָׁסוּ לָמוֹ" (י"א), המשורר טוען כי בגלל אלוהים הגיעו התבוסות והמפלות לישראל: "תִּתְּנֵנוּ כְּצֹאן מַאֲכָל וּבַגּוֹיִם זֵרִיתָנוּ" (י"ג), "תִּמְכֹּר עַמְּךָ בְלֹא הוֹן וְלֹא רִבִּיתָ בִּמְחִירֵיהֶם" (י"ג).
תוכן המזמור > י"ח-כ"ג

המשורר מודיע כי למרות הצרות שנגרמו לעם ישראל, הם לא שכחו אותו ואת בריתו: "כׇּל זֹאת בָּאַתְנוּ וְלֹא שְׁכַחֲנוּךָ וְלֹא שִׁקַּרְנוּ בִּבְרִיתֶךָ" (י"ח), ולא יעבדו אל זר: "אִם שָׁכַחְנוּ שֵׁם אֱלֹהֵינוּ וַנִּפְרֹשׂ כַּפֵּינוּ לְאֵל זָר" (כ"א), מכיוון שהם יודעים את גודלו וכוחו של אלוהים: "הֲלֹא אֱלֹהִים יַחֲקׇר זֹאת כִּי הוּא יֹדֵעַ תַּעֲלֻמוֹת לֵב" (כ"ב).
תוכן המזמור > כ"ד-כ"ז

חלקו האחרון של המזמור נפתח בקריאת המשורר לאלוהים שיושיע את ישראל: "עוּרָה לָמָּה תִישַׁן אֲדֹנָי הָקִיצָה אַל תִּזְנַח לָנֶצַח" (כ"ד), "לָמָּה פָנֶיךָ תַסְתִּיר תִּשְׁכַּח עׇנְיֵנוּ וְלַחֲצֵנוּ" (כ"ה), "קוּמָה עֶזְרָתָה לָּנוּ וּפְדֵנוּ לְמַעַן חַסְדֶּךָ" מכיוון ש: "כִּי שָׁחָה לֶעָפָר נַפְשֵׁנוּ דָּבְקָה לָאָרֶץ בִּטְנֵנוּ".
המזמור נחתם בתחינת המשורר לאלוהים: "קוּמָה עֶזְרָתָה לָּנוּ וּפְדֵנוּ לְמַעַן חַסְדֶּךָ".
בתרבות

הפסוק: "כי שחה לעפר נפשנו, דבקה לארץ בטננו" שזור בשירים נאר אמונה, הן בבקעה שמושרים על-ידי אהרון הלוי (מוטי ויזל) באלבום ועינינו תראינה של יוסי גיל.
הערות שוליים

↑  תהילים פרק מ"ד - סגולה להינצל מיד אויב, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏כ"ו טבת התש"פ
תצורת יגור

| --- | --- |

 תכונות
 סוג:  תצורה
 גיל:  אלביאן
 ליתולוגיה:  דולומיט
 מיקום
 אזור:  הכרמל
 מדינה:  ישראל
 חלק מ:  חבורת יהודה
 יחידת סלע מתחת:  סלעים וולקנים (וולקני טייסר) מהקרטיקון.
 יחידת סלע מעל:  תצורת עוספיא.
 עובי:  340 מטרים.
תצורת דולומיט יגור היא תצורה גאולוגית מתקופת האלביאן בקרטיקון התחתון. התצורה מורכבת בעיקר מדולומיט, כאשר באזורים מסוימים יש חשיפה של שכבות סלע גיר בעובי מטרים בודדים.
התצורה היא חלק מחבורת יהודה שהורבדה בארץ ישראל במהלך הקרטיקון והיא, לצד תצורת תלמי יפה, המחזור הסדימנטרי הראשון מתוך ארבעה מחזורים שבנו את הר הכרמל. בכל מחזור הורבדו סלעים ימיים כאשר סיום המחזור בדרך כלל מצוין בהתפרצות געשית שמותירה שכבה של סלעים געשיים (טוף) בגג התצורה.
משערים כי תחילת ההרבדה של תצורת יגור היא ב-109 מיליון שנה, וזאת לאחר התפרצות של וולקני טייסר מגיל 133–141 מ"ש. סיום ההרבדה של התצורה היא לפני כ-99 מ"ש. תצורת עספיא המשוכבת מעל תצורת יגור, מובחנת ממנה בסוג המסלע. עספיא מורכבת בעיקר מסלע קירטון ששוקע בים עמוק יותר, מה שמלמד על עליית מפלס הים. כמו כן, לפני 99 מ"ש התחוללה פאזה וולקנית שסימנים לה ניתן למצוא במסלע געשי דוגמת טוף מהר"ל הנמצאים בגג תצורת יגור. אי ההתאמה בין תצורת יגור לתצורת עספיא תואמת גם את הגבול שבין גיל האלביאן לקנומן.
תצורת יגור הורבדה כאשר הים הפתוח (הים התיכון) נסגר מערבית אליה באמצעות שוניות מחסום שכיוונן דרום-צפון. השוניות היו ביוהרמים של רודיסטים. המחסומים האלה הגבילו את חילוף המים ויצרו מעין לגונה שמי הקרקעית שלה מלוחים במיוחד (תנאים היפרסליניים). בלגונה שקעו משקעים גיריים, שהרכב המים הלגונרי הפך עם הזמן לסלעי דולומיט (דולומיטיזציה).
שוניות המחסום

התצורה הורבדה בלגונה שנחסמה במערב באמצעות שוניות מחסום של רודיסטים. דוגמה לכך היא קומפלקס שוניות הרודיסטים של נחל מערות. המערות בהן חי האדם הקדמון הן ביוהרם של רודיסטים.
לקריאה נוספת

י' ארקין ואח' (עורכים: נחמה שפרן ועמנואל מזור), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ז – 1987
הגאולוגיה של הכרמל
עמית שגב ואיתן שש, מחזורים וולקנו-סדימנטריים
על הקצה הצפון-מערבי של הפלטפורמה הערבית בתקופת האלביאן-טורון, המכון הגאולוגי, דוח מס' GSI 7/2009.
הערות שוליים

↑  Segev, A., 2009. 40Ar/39Ar and K-Ar geochronology of Berriasian–Hauterivian and Cenomanian  tectonomagmatic events in northern Israel: implications for regional stratigraphy.  Cretaceous Res. 30, 810-828. doi:10.1016/j.cretres.2009.01.003.
תנובות

| --- | --- |
בית העם ובית הכנסת במושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: לב השרון
גובה ממוצע: ‎39 מטר
תאריך ייסוד: 1952
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 863 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) תנובות(למפת נתניה רגילה) תנובות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תנובות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום תנובות32°18′19″N 34°57′46″E﻿ / ﻿32.3053742853682°N 34.9626710279054°E﻿ / 32.3053742853682; 34.9626710279054  heמפת היישובים של מועצה אזורית לב השרון (in English: Lev HaSharon Regional Council) באדום - תנובות בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
אתר הבית של מושב תנובות
תְּנוּבוֹת הוא מושב באזור השרון בין הערים נתניה וטולכרם. המושב שייך למועצה אזורית לב השרון.
היסטוריה

תנובות הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מתימן שהגיעו ממעברת עמק חפר, מקריית שמונה ומתרביחה, וכלל 76 משקים. בסוף שנת 1955 התעורר סכסוך בין תושבי המושב לבין תושבים מקלנסווה, סביב אדמות שהוכרזו כנכסי נפקדים והועברו לידי המושב. בפברואר 1970 הוענק למושב אות מלחמת ששת הימים על עמידתו במלחמה. בסוף שנות ה-90 הוקמה שכונת הרחבה למושב.
שמו של היישוב סמלי ולקוח מתחום החקלאות על פי הפסוק: ”ירכבהו על במותי ארץ ויאכל תנובות שדי ויניקהו דבש מסלע ושמן מחלמיש צור” (דברים ל"ב, י"ג).
ביישוב נמצא בית הספר הממ"ד "אור השרון" ומרכז ההחלקה הגדול בארץ: OneIce Arena, המשמש את איגוד ההוקי קרח הישראלי ואת ליגת INHL.
בסביבת המושב

תל שבח – בגבול המזרחי של תנובות נמצא תל עתיק הנקרא תל שבח (בערבית – חירבת צובייח'). בתל נמצאו אבנים וחרסים מהתקופה הרומית-ביזנטית. התל עצמו לא נחפר. במלחמת העצמאות היה במקום מוצב של חיילים עיראקים. בעבר פרחו על התל כלניות רבות והוא כונה "גבעת הכלניות". זה גם שמה של שכונת ההרחבה של תנובות הצמודה לתל. מראש התל יש תצפית על עמק המרזבה וטולכרם.
ב-29 בפברואר 2004 התרסק ליד התל מסוק שעסק במשימת אבטחה על קו המתח הגבוה במקום (קו 400). הטייס ואיש אבטחה, נהרגו. לזכרם הוקמה אנדרטה במרום התל ונטעו עצי זית אלון, תאנה ועוד. למרגלות התל יש גינת משחקים ממנה נסלל שביל להולכי רגל המגיע לפסגה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  צבי וולמוט, עובדי אדמה בצנעה, הַבֹּקֶר, 4 בפברואר 1955
↑  שמחה בתנובות, מעריב, 9 ביוני 1958
↑  התפתחות בסכסוך האדמה במשולש, על המשמר, 21 בדצמבר 1955
↑  כמה מתושבי קאלנסואה נעצרו לאחר קטטה עם אנשי תנובות, על המשמר, 15 בדצמבר 1955
חברי תנובות הותקפו ע"י ערבים מהמשולש, דבר, 14 בדצמבר 1955
↑  אות המלחמה הוענק לישובי הספר באיזור טול כרם, דבר, 17 בפברואר 1970
↑  אלכס ינאי, מושב תנובות מבהיק ומצוחצח, מעריב, 1 בדצמבר 1966
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007489677205171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
.ישראל

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  16 ביוני 2020 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  איגוד האינטרנט הישראלי 
 
.ישראל היא סיומת אינטרנט לאומית של שמות מתחם של אתרי אינטרנט הרשומים בישראל בנוסף לסיומת הקודמת .il. הכתובת. ישראל מאפשרת כתובת אינטרנט עם סיומת בכתב העברי.
תהליך הרישום התאפשר תחילה למי שמחזיק סימן מסחרי רשום בישראל ולמי שכבר רשם שם מתחם באותיות עבריות במרחב .il. החל מ-22 בנובמבר 2022 איגוד האינטרנט הישראלי פתח את האפשרות לרשום שמות דומיין בעברית מלאה.
מבנה

בשונה למבנה של כתובות המסתיימות ב־.il בו כל אתר מוקצה תחת תת־סיומת (למשל .co.il או .ac.il), ב־.ישראל, אפשר גם שמות מתחם שתחת תת־סיומת וגם ישרות תחת. ישראל.
קיימות ארבע תת-כתובות אינטרנטיות ישראליות שבעברית:
.אקדמיה.ישראל – תת־סיומת מקבילה ל־.ac.il המיועדת למוסדות אקדמיים
.ממשל.ישראל – תת־סיומת מקבילה ל־.gov.il המיועדת למשרדי ממשלה בישראל
.צהל.ישראל – תת־סיומת מקבילה ל־.idf.il המיועדת לצבא ההגנה לישראל
.ישוב.ישראל – תת־סיומת מקבילה ל־.muni.il המיועדת למועצות מקומיות וערים
אין תת־סיומות מקבילות לשאר התת־סיומות שיש ב־.il:
.co.il
.k12.il
.net.il
.org.il
למשל, https://דוגמא.ישראל – אתר המשמש דוגמה ב־.ישראל, הקידוד המופיע בפועל לכתובת זו בדפדפן הוא https://xn--4dbdci0c.xn--4dbrk0ce/ .
הערות שוליים

↑  Internationalized ccTLD - Internationalized Country Code Top Level Domain; שם תחום עליון מסומן מדינה בתווים בין־לאומיים.
↑  פרוטוקול האינטרנט (למשל, https) אינו בכתב עברי.
↑  SUNRISE – הליך רישום מוקדם לשמות מתחם בעברית במרחב החדש – ".ישראל", באתר איגוד האינטרנט הישראלי
↑  רועי האן, ".ישראל" - מהפכת כתובות האינטרנט של ישראל יוצאת לדרך, באתר ynet, 10 במאי 2022
↑  עצמאות אינטרנטית כחול-לבן: מהיום ניתן לרשום שמות מתחם בעברית באופן מלא, באתר איגוד האינטרנט הישראלי
↑  כללי רישום ".ישראל": כללים להקצאת שמות מתחם תחת רמת המתחם העליונה של ישראל בעברית (".ישראל"), באתר איגוד האינטרנט הישראלי, ‏אפריל 2022
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.