stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל פרשים
היסטוריה של חילות הפרשים > השפעת הנשק החם

הכנסתו של הנשק החם לזירת הקרבות באירופה, גרמה לירידת קרנם של הפרשים. אם בשיאם, בתקופת ימי הביניים, היוו הפרשים כמחצית עד כשני שלישים מהצבא, הרי שבתקופת נפוליאון ירד מספרם עד כדי שישית ואף שביעית מכלל הכוח.
בסוף המאה ה-16 ותחילת המאה ה-17 פיתחו הפרשים טקטיקה חדשה לשימוש בכלי הירי – במקום להסתער על האויב עם חרבות שלופות, הפרשים היו מגיעים לקרבת גושי הרגלים של האויב וחגים סביבם תוך כדי שהם יורים בהם מאקדחיהם. טקטיקה זו כונתה קרקול. השימוש של הקרקול בשדה הקרב המיט אסון על חיל הפרשים מאחר שהטקטיקה נטלה מהחיל את כוחו העיקרי – כושר ההבקעה שלו. הטקטיקה בוטלה על ידי המלך השוודי גוסטבוס אדולפוס שאסר על פרשיו להשתמש בה. אחרי ביטולה בשוודיה, הטקטיקה לא חזרה לשימוש רחב בשדות הקרב והשימוש המתועד האחרון בטקטיקה זו נרשם בקרב מינדן באמצע המאה ה-18. עם ביטול הקרקול, חזר כושר ההבקעה לידי חיל הפרשים. הם המשיכו להיות אחד מכוחות המחץ עד אמצע המאה ה-19, ונותר להם תפקיד חשוב ברדיפה אחרי האויב, הכנסתו לריבועים ועוד.
בסביבות המאה ה-17 הופיע שילוב של פרש עם חייל רגלי – הדרגון (dragoon). הדרגונים היו חיילים אשר אומנו להילחם הן כפרשים והן כחיילים רגליים. הם נשאו רובה מוסקט מיוחד, "מוסקט דרגונים", שהיה קצר יותר וקל יותר מהמוסקט הסטנדרטי. היו סוגי פרשים נושאי רובים נוספים, דוגמת הקרבינרים, אך אלו לא אומנו לרדת מהסוסים ולהילחם כחיילים רגליים – סוג לוחמה זה היה סגולתם הייחודית של הדרגונים.
עם התפתחות נוספת בכלי הירי שונו תפקידיו של חיל הפרשים. החיל, שבעבר הכריע קרבות, שינה את ייעודו, ותפקידיו העיקריים הפכו לרדיפה אחרי האויב, סיור, אבטחת הקווים, אבטחת הצבא בעת מסעות, וכן הכרעת קווי הרגלים, לאחר שאלה רוככו באש תותחים או הותשו בכל דרך אחרת.
היסטוריה של חילות הפרשים > שקיעת חיל הפרשים

במלחמת האזרחים האמריקנית במחצית השנייה של המאה ה-19 חומשו כל הפרשים ברובים, כך שיוכלו להילחם כחיל רגלים. במלחמה זו צומצם מספרם עוד יותר והם איבדו חלק ניכר מתפקידיהם המסורתיים. מכח הכרעה ועתודה חשוב התפתחו הפרשים בתקופה זו לרגלים רכובים, אך שמרו לעצמם גם על חלק מתפקידיהם המסורתיים כגון תצפית, אבטחה וכיוצא באלה.
לקראת מלחמת העולם הראשונה, עדיין אימנו צבאות אירופאים יחידות נרחבות של פרשים. זכרונות של חיילים מאותה תקופה תארו לפרטי פרטים את אופי האימונים, שתוכניתם נקבעה על יסוד התפיסה שחיל הפרשים ימלא תפקיד חשוב במלחמה הבאה, כפי שמילא במאה ה-19, גם במלחמת האזרחים בארצות הברית וגם במלחמת פרוסיה-צרפת שהסתיימה ב-1871.
במלחמת העולם הראשונה לא באו חילות פרשים לידי ביטוי באירופה. זאת משום שהשיפורים הטכנולוגיים העבירו את הלוגיסטיקה מעגלות לרכבות, וכן משום שהמלחמה הפכה במהירות לסטטית. לעומת זאת, דיוויזיית הפרשים של אנז"ק (חיל משלוח אוסטרלי וניו זילנדי כמו גם פרשים הודים, כחלק מהכוחות של האימפריה הבריטית) סייעה רבות בהבסת האימפריה העות'מאנית באמצעות פרשים רכובים על סוסים וגמלים.
מלחמת האזרחים ברוסיה הייתה כנראה ההופעה הגדולה האחרונה של חיל פרשים כחיל עצמאי וחשוב. המרחבים העצומים, התעשייה הדלה, מספר החיילים הלא גבוה שהיו לשני הצדדים הפכו את הפרשים לחיל מבוקש. גם במלחמה זו חלק הארי של תפקידי הפרשים נעשה כרגלים רכובים.
בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20, תכנן הצבא הרוסי להקים מאה דיוויזיות פרשים תוך עשר שנים, אך ההתפתחות הטכנולוגית שחלה בכלי רכב קרביים משוריינים גרמה לכך שרוב התקציבים הופנו לעבר חיל השריון. במהלך מלחמת העולם השנייה עשה הצבא האדום שימוש נרחב בחיל פרשים, בעיקר במשימות סיור וחדירה עמוקה לעורף האויב. פרשים אלה היו למעשה חיל רגלים רכוב. הם רכבו על סוסים במקום לצעוד ברגל במסעותיהם, אך נלחמו, בדרך כלל, במערך רגלי. תנאי קרקע ומזג אוויר קשים חייבו לעיתים שימוש בחיל פרשים באזורים בהם קשה היה לנוע בכלי רכב ממונעים (ביצות, יערות צפופים, בוץ/שלג עמוק). גם הוורמאכט השתמש בפרשים בחזית המזרחית, אם כי במספרים קטנים בהרבה.
המיכון הגבוה שהתפשט לאחר מלחמת העולם השנייה גרם לכך שחיל הפרשים התיישן מבחינה טכנולוגית ושקע במדינות מפותחות מבחינה כלכלית. כיום, יחידות מבצעיות קטנות של חייל פרשים בשירות משמר הגבול, המיועדות ללחימה בתנאים הרריים קשים, קיימות ברוסיה ובקזחסטן.
סוגי הפרשים

בחילות הפרשים מקובל היה להבחין בין שלושה סוגים עיקריים של פרשים: "כבדים", "בינוניים" ו"קלים".
הפרשים הכבדים היו ממוגנים בשריון ובדרך כלל חמושים ברומח כבד לדקירה, אם כי החל מהמאה ה-16 זנחו הפרשים הכבדים את הרומח לטובת החרב. תפקידם העיקרי בקרב היה הבקעת שורות האויב או הבסת פרשיו. בקרב הם נלחמו בשורות צפופות – זאת כדי להביא למקסימום את אפקט ההבקעה של המסה המשוריינת המסתערת לעבר שורות האויב. בשדה הקרב, השורות הצפופות היו מסימני ההיכר הבולטים של חיל זה, היינו פרשים שלא נלחמו בשורות צפופות לא סווגו כ"כבדים" אף אם עטו שריון. הפרשים הכבדים יכולים היו להתפזר מעט בשדה הקרב ושורותיהם עשויות להיפתח או להימתח על מנת לענות על בעיות טקטיות בקרב, אך בהינתן להם האפשרות, כמעט תמיד העדיפו לסגור את השורות. האבירים של ימי הביניים היו מהנציגים הבולטים של סוג זה של פרשים.
הפרשים הבינוניים גם כן מוגנו בדרך כלל בשריון, לעיתים היה שריונם קל יותר מזה של הפרשים הכבדים. גם חימושם דמה לזה של הפרשים הכבדים. ההבדל העיקרי בין הפרשים הבינוניים לכבדים התבטא בצורת הלחימה. פרשים שעטו שריון גוף ונלחמו בשורות מפוזרות קמעה, סווגו על פי רוב כ"בינוניים". בין הדוגמאות הבולטות לחיל זה ניתן למנות את רוב חילות הפרשים עוטי השריון של העת העתיקה. בעת החדשה, נהוג היה לסווג במרבית הצבאות את הדרגונים כפרשים בינוניים.
הפרשים הקלים היו חסרי שריון לאורך מרבית ההיסטוריה, אם כי בימי הביניים מוגנו בדרך כלל בשריון דל – לרוב שריון שרשראות או קשקשים. חימושם כלל בדרך כלל חץ וקשת או כידון הטלה. בעת החדשה נזנחו כלי נשק אלה לטובת חרבות ואקדחים. תפקידם העיקרי של הפרשים הקלים בימי הביניים ובעת העתיקה היה התשת האויב במטר חיצים או כידוני הטלה, והכנת הקרקע לפריצתם של הפרשים הכבדים. הם העדיפו לפעול בשורות פזורות ולתקוף באגפים, על מנת להגביר את יכולת התמרון שלהם בשדה הקרב. במקרים בהם רוב הצבא היה מורכב מפרשים קלים, כגון במונגוליה, שאיפתם תמיד הייתה להגיע לאגפי האויב. הלחימה באגפים היא מסימני ההיכר הבולטים של הפרשים הקלים. תפקידים נוספים של הפרשים הקלים שהשתמרו עד המאה ה-20 היו אבטחת האגפים של צבאם, רדיפה אחרי אויב מובס, איסוף מודיעין על תנועות האויב וכדומה.
סוגי הפרשים > סוגי הפרשים בעת החדשה

עם התפתחות הצבאות בעת החדשה, החלה הבחנה יותר פרטנית בין סוגי הפרשים.
קירסירים (Cuirassier): מלשון קיראס – שריון גוף, אשר נלבש כמו סינר ומגן על החזה והבטן של הפרש (ולעיתים רחוקות גם על הגב). זהו פרש כבד. חימוש – חרב כבדה באורך 80–90 ס"מ ו-2 אקדחים. תפקידים עיקריים – הכרעת הקרב על ידי שבירת האויב אשר כבר עומד להפסיד עקב פעילות החי"ר והתותחים.
הוסארים (Hussar): מהונגרית הוס – 20. ברוב הצבאות האירופיים היה זה פרש קל. בהתחלה היו אמורים ההוסרים להביא איתם 20 שכירי חרב, ומכאן השם. עם הזמן הפכו לפרשים קלים ברוב צבאות אירופה. נשק עיקרי – חרב באורך 75–80 ס"מ ו-2 אקדחים. תפקידים עיקריים – שמירה על הצבא בעת תנועה, רדיפה אחרי אויב, איסוף מודיעין, השמדת חיילים רגלים אשר יצאו מהמבנה.
דרגונים (Dragoon): פרש קל. תפקידו ונשקו דומים לקירסירים אך ללא מגן החזה. במקור הדרגונים היו חילי חיל רגלים שהתניידו על סוסים ובשדה הקרב ירדו מהם ונלחמו כמו חיל רגלים, בעת החדשה הדרגונים הפכו לפרשים קלים.
נושאי רומח רכובים (Lancers): פרש אשר נשקו העיקרי הוא רומח. מקורם באימפריה האשורית בתקופת 700 לפנה"ס. הרומח היה כלי נשק נפוץ בקרב פרשים ברוב התקופות, בעת החדשה אומץ הרומח לשירות הפרשים הקלים.
אולנים (Ulan): מקור החיל בפולין. חימוש עיקרי – רומח באורך של 3.5–4 מטר, חרב ו-2 אקדחים. תפקידים – זהים לתפקידי ההוסאר. גם זה מוגדר כפרש קל.
שאסרים רכובים: פרשים קלים. חימוש עיקרי – רובה וחרב. תפקידים זהים להוסארים.
קארבינרים: מלשון קארבין. מדובר בפרשים כבדים אשר פרט לקיראס היו בעלי רובי קרבין. תפקידים זהים לתפקידי הקיראסירים.
קוזאקים: פרש מזרח אירופאי לא סדיר. חימוש עיקרי – רומח קל, כמו לאולן. תפקידים עיקריים – הטרדת האויב במסע, הצתת מחסנים וכו'. חסרי משקל משמעותי בקרב מסודר.
ראו גם

הטקטיקה של חיל הפרשים
סוסים במלחמה
לקריאה נוספת

Philip Sidnell, Warhorse: Cavalry in Ancient Warfare, Continuum, 2006; limited preview online.
הערות שוליים

↑  William J. Hamblin, Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC, Routledge, 2006, p. 130
↑  עזריאל הירש, נועדים ביום קרב, ירושלים, ראובן מס, 1995, פרק ד'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284836505171  GND: 4030113-8  LCCN: sh85021479  NARA: 10636897  NDL: 00577675 
הארכוף אפשר שימוש ברומח בצורה יעילה יותר, תוך ניצול התנופה של הסתערות הסוס להגברת עוצמת המכה.
פרשים מונגולים
תחרות הפלה ברומח בין פרשים כבדים (אבירים בשריון לוחות)
דו-קרב בין אבירים בשריון לוחות, ציור מאת אז'ן דלקרואה.
חרב פרשים מעוקלת
הסתערות הבריגדה הקלה הרת האסון בקרב בלקלווה (1854) מסמלת את דעיכתו של חיל פרשים
פרשים אוסטרלים משחזרים את קרב באר שבע לציון 90 שנה להתרחשותו
הסתערות פרשים עות'מאנים במלחמת העולם הראשונה, ארץ ישראל
פרשי משטרת ישראל
שנת זשג

שנת זשג היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג זשג היא שנה המתחילה בשבת (ז), היא שלמה (ש) ועל כן יש 30 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל ביום שלישי (ג). שנה מסוג זשג היא שנה פשוטה (לא שנה מעוברת) ואורכה 355 ימים שבהם 51 שבתות.
שנת זשג היא מהשנים השכיחות בלוח העברי והיא מתרחשת בערך ב-13.7% מהשנים, כאשר מולד הלבנה של חודש תשרי של שנה פשוטה חל בין יום שישי 9 שעות ו-204 חלקים (3:11:20 בשעון המקומי בירושלים, 2:50:23 בשעון חורף ישראל) ליום השבת 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל), וכשהשנה הבאה פשוטה גם כן הטווח מתחיל מיום שישי 0 שעות ו-408 חלקים (חמישי בערב 18:22:40 בשעון המקומי בירושלים, 18:01:43 בשעון חורף ישראל). בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשי"ג, ה'תשט"ז, ה'תש"ך, ה'תשכ"ג, ה'תש"ם, ה'תשמ"ג, ה'תשמ"ז, ה'תש"ן, ה'תשס"ד, ה'תשס"ז, ה'תש"ע, ה'תשפ"ח, ה'תשצ"א, ה'תשצ"ד, ה'תתי"א, ה'תתט"ו, ה'תתי"ח, ה'תתכ"א, ה'תתל"ח, ה'תתמ"ב, ה'תתמ"ה, ה'תתמ"ח.
לוח שנה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |  ב  |  ג  |  ד  |  ה  |  ו  |  ש  |  א  |
| תשרי |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל   |
| חשוון |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |   |    |
| כסלו |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |    |
| טבת |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |    |
| שבט |   |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל   |
| אדר |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |   |    |
| ניסן |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |    |
| אייר |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |    |
| סיוון |   |   |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |    |
| תמוז | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |   |   |   |    |
| אב |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  | ל  |   |   |   |   |    |
| אלול |   |   |   | א  | ב  | ג   | ד  | ה  | ו   | ז   | ח  | ט  | י   | יא  | יב  | יג  | יד  | טו  | טז  | יז  | יח  | יט  | כ  | כא  | כב  | כג  | כד  | כה  | כו  | כז  | כח  | כט  |   |   |   |    |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| יום טוב / שבתון | חג שאיננו שבתון | יום זיכרון או צום |
מועדים

בשנה מסוג זשג חל ראש חודש בשבת פעמיים, בנוסף לראש השנה שחל בשבת ולא נחשב כראש חודש. ראש חודש שבט חל בשבת וראש חודש תמוז חל בימים שבת וראשון.
צום גדליה חל ביום שני, עשרה בטבת חל ביום ראשון, תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי, תענית בכורות חלה ביום שני, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום שלישי.
חנוכה חל בימים שבת עד שבת (כלומר שיש שתי שבתות חנוכה), הדלקת נר ראשון בערב שבת.
ט"ו בשבט חל בשבת.
פורים חל ביום ראשון ובירושלים ביום שני.
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות נדחים לימי שני ושלישי, ה' וו' אייר.
שבועות חל ביום רביעי.
קריאה בתורה והפטרות

בשנת זשג 51 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת ראש השנה, שבת ראשונה של סוכות ושבת חול המועד פסח.
על מנת להתאים את מספר הפרשות (54, בשנה מסוג זשג כל הפרשות נקראות בשבת) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (48), מחוברות כל שש הפרשות שנהוג לחבר בארץ ישראל: ויקהל ופקודי, תזריע ומצורע, אחרי מות וקדושים, בהר ובחוקותי, פרשות מטות ומסעי וניצבים ווילך.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת בראשית – קוראים את הפטרת מחר חודש
פרשת וישב – שבת ראשונה של חנוכה קוראים את הפטרת "רני ושמחי"
פרשת מקץ – השבת השנייה של חנוכה קוראים את הפטרת "ויעש חירם"
פרשת וארא – שבת ראש חודש שבט קוראים הפטרת "השמים כסאי"
פרשת משפטים – שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
פרשת תצוה – קוראים הפטרה של שבת זכור
פרשת כי תשא – קוראים את הפטרת פרשת פרה.
פרשת ויקהל-פקודי – קוראים את הפטרת פרשת החודש.
פרשת צו – ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול
פרשת קרח – קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".
| חומש בראשית> פרשה | חומש בראשית> תאריך | חומש שמות> פרשה | חומש שמות> תאריך | חומש ויקרא> פרשה | חומש ויקרא> תאריך | חומש במדבר> פרשה | חומש במדבר> תאריך | חומש דברים> פרשה | חומש דברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בראשית | כ"ט בתשרי | שמות | כ"ג בטבת | ויקרא | ה' בניסן | במדבר | ב' בסיוון | דברים | ו' באב |
| נח | ו' בחשוון | וארא | א' בשבט | צו | י"ב בניסן | נשא | ט' בסיוון | ואתחנן | י"ג באב |
| לך לך | י"ג בחשוון | בא | ח' בשבט | שמיני | כ"ו בניסן | בהעלתך | ט"ז בסיוון | עקב | כ' באב |
| וירא | כ' בחשוון | בשלח | ט"ו בשבט | תזריע | ג' באייר | שלח | כ"ג בסיוון | ראה | כ"ז באב |
| חיי שרה | כ"ז בחשוון | יתרו | כ"ב בשבט | מצרע | מחוברת | קרח | ל' בסיוון | שפטים | ד' באלול |
| תולדת | ד' בכסלו | משפטים | כ"ט בשבט | אחרי מות | י' באייר | חקת | ז' בתמוז | כי תצא | י"א באלול |
| ויצא | י"א בכסלו | תרומה | ו' באדר | קדשים | מחוברת | בלק | י"ד בתמוז | כי תבא | י"ח באלול |
| וישלח | י"ח בכסלו | תצוה | י"ג באדר | אמר | י"ז באייר | פינחס | כ"א בתמוז | נצבים | כ"ה באלול |
| וישב | כ"ה בכסלו | כי תשא | כ' באדר | בהר | כ"ד באייר | מטות | כ"ח בתמוז | וילך | מחוברת |
| מקץ | ב' בטבת | ויקהל | כ"ז באדר | בחקתי | מחוברת | מסעי | מחוברת | האזינו | ח' בתשרי |
| ויגש | ט' בטבת | פקדי | מחוברת |  |  |  |  | וזאת הברכה | שמחת תורה |
| ויחי | ט"ז בטבת |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  רק שנת הכז יותר שכיחה ממנה
↑  לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
↑  s:טור אורח חיים תכח
One UI

| --- | --- |

צילום מסך של סמסונג גלקסי נוט 9 עם מערכת ההפעלה One UI
צילום מסך של סמסונג גלקסי נוט 9 עם מערכת ההפעלה One UI
 מפתח:  סמסונג
 משפחה:  אנדרואיד
 מחזור חיים:  7 בנובמבר 2018 – הווה (6 שנים) 
 מבוססת על:  אנדרואיד 
 אתר אינטרנט:  https://www.samsung.com/us/apps/one-ui/ 
 → Samsung Experience
 
One UI היא כיסוי למערכת הפעלה שפותחה על ידי סמסונג עבור מכשירי האנדרואיד הניידים שלה הרצים על אנדרואיד פאי ומעלה. המערכת מהווה את ההמשך ל-Samsung Experience (אנ') ו-TouchWiz (אנ') הקודמות, נועדה להיות יעילה יותר ומגיעה עם אופטימיזציות תוכנה ספציפיות המאפשרות שימוש נוח יותר במכשירים ניידים בעלי מסכים גדולים עם יד אחת. המערכת הוצגה לראשונה בכנס המפתחים של סמסונג לשנת 2018, והיוותה לראשונה כחלק מעדכוני הקושחה של מכשיריה של סמסונג למערכת ההפעלה אנדרואיד 9.0 (Pie).
תכונות

One UI תוכננה על ידי סמסונג במטרה לגרום לחומרה ולתוכנה של מכשיריה של סמסונג "לעבוד בשיתוף פעולה בהרמוניה מושלמת", ולספק חוויה "טבעית" יותר עבור טלפונים חכמים גדולים. דפוס עיצוב בולט הכלול ביישומי המכשיר מתפרס דווקא לאורך חלקו התחתון של המסך ביישומים וכלים נפוצים וברכיבי ממשק המשתמש ולא בסמוך לחלקו העליון. הדבר מאפשר להגיע אל כלים אלו עם האגודל באופן פשוט יותר בעת שימוש במכשיר ביד אחת. מסיבות דומות, יישומי המכשירים הנתמכים מציגים כותרות גדולות יותר כדי להזיז את התוכן הראשי המוצג בהם למרכז המסך. סרגל הניווט התחתי תומך בשימוש במחוות, בעוד שהתווסף "מצב לילה" המופעל לאורך כל המערכת (מצב זה נותן לרכיבי הממשק וליישומים נתמכים ערכת צבעים כהַה). בדומה לאנדרואיד 9.0, מסך ריבוי המשימות מוצג ב-One UI בפריסה אופקית, בניגוד לפריסה האנכית של הגרסאות הקודמות.
הפצה

One UI נכללת במכשירי אנדרואיד חדשים ששווקו על ידי סמסונג מאז תחילת 2019, כולל סדרת הגלקסי S10 והגלקסי A‏ (2019).
One UI מופצת עבור מכשירי סמסונג במהלך 2019 כחלק מעדכון לאנדרואיד 9.0 (Pie), החל מהגלקסי S9 והגלקסי נוט 9 בינואר 2019, גלקסי S8 וגלקסי נוט 8 בפברואר 2019, סמסונג גלקסי נוט 7 במרץ 2019, בדגמים שונים השולטים בחלק המרכזי והתחתון של השוק (במיוחד דגמי סדרות הגלקסי A והגלקסי J ששווקו מאז 2017) במהלך אמצע השנה, ודגמי גלקסי טאב נבחרים בסוף 2019.
סמסונג השיקה גרסת בטא ציבורית עבור עדכוני מערכת ה-One UI בנובמבר 2018.
היסטורית הגרסאות של הממשק > One UI 1.0

One UI 1.0, הגרסה הראשונה של הממשק אשר מבוססת על אנדרואיד 9, הביאו לתכונות רבות שהפכו פופולריות יותר ויותר בקרב אפליקציות שונות ו-iOS. בראש ובראשונה, נוסף מצב כהה כדי להקל על עיני המשתמש את הצפייה בחללים חשוכים. תכונה זו נכללה באפליקציות רבות ובסופו של דבר הובאה אליה IOS 13 ואנדרואיד 10. הגרסה הראשונה הביאה גם כלי עריכה מקוריים של צילומי מסך, עיקולים מעודנים, חידודים ל-Always-On Display (הקש כדי להציג), Bixby משודרג עם תמיכה במיפוי מחדש של כפתור Bixby, ודרך חדשה לנווט במכשיר: מחוות. בעוד ש-Android 9 Pie אכן הגיע עם תמיכה במחוות, הוא היה זמין רק במכשירי Pixel ומכשירי AOSP במלאי ונאמר שהוא "חצי אפוי" על ידי משתמשים רבים. עם זאת, סמסונג החליטה ליצור מערכת מחוות משלהם כדי לנווט במכשירים עם OneUI מותקן. כל מה שהיה צריך לעשות זה להחליק למעלה מתחתית המכשיר בשלושת המיקומים של ה'כפתורים' כדי לנווט. היו הרבה ביקורות מעורבות על מערכת זו.
One UI 1.1,עדכון מינורי ל־One-UI, הביא כמה תיקוני יציבות של מצלמה, טביעות אצבע וזיהוי פנים ואופטימיזציית ביצועים. עדכון זה אינו זמין בטלפוני הגלקסי S8, נוט 8, S9 ונוט 9, אבל היה עדכון OTA עבור הטלפונים בסדרת ה-S10.הוא הושק עם מכשירי סדרת Galaxy A, כגון A30, A50 ו-A70.
One UI 1.5, עדכון מינורי נוסף ל־One-UI, היה בעיקר עבור מכשירי ה-Galaxy Smart Watches, עם זאת, מספק תמיכה מקורית של קישור ל-Windows. זה הושק עם סדרת מכשירי הנוט 10. היו לו גם 3 צלילי התראה שעברו שינויים קלים.
היסטורית הגרסאות של הממשק > One UI 2.0

One UI 2, הדור השני לממשק ה־One-UI אשר מבוסס על אנדרואיד 10, מספק למשתמשי גלקסי חוויית רווחה דיגיטלית מעוטרת, ממשק משתמש מעודן יותר בחלק מאפליקציות ברירת המחדל, כגון Device Care, שינוי קל של ממשק המשתמש במיקום השעון בהגדרות מהירות, מקליט מסך מקורי, מערכת המחוות החדשה של Android 10, מסך נעילה דינמי (טפט שונה בכל ביטול נעילה), תיקיית אשפה בקבצים, Android Auto מקורי וגישה קשה יותר להרשאת מיקום. OneUI 2.0 כבר יצא אל טלפוני ה־S10, נוט 10, S9 והנוט 9.
One UI 2.1, עדכון מינורי לממשק, מביא תמיכה במכשירי גלקסי התומכים בקצב טרי של 120 הרץ, שיתוף מהיר, שיתוף מוזיקה, מצבי מצלמה נוספים ותמיכה מקורית בכתוביות חיות. הוא הושק לראשונה עם טלפוני ה־S20 והZ-Fold. זה הגיע גם למכשירים אחרים כגון ה-S9, נוט 9, S10, נוט 10 וטלפונים נבחרים מסדרת הסמסונג גלקסי A כעדכון תוכנה.
One UI 2.5 הושק לראשונה בטלפון הנוט 20, ולאחר מכן לטלפוני ה־S20 ומכשירים ישנים נבחרים. One UI 2.5 לא מביא שינויים קיצוניים בממשק המשתמש, אבל יש הרבה תוספות תכונות חדשות למצלמה, DeX, ניווט מחוות ושירותים אחרים.
היסטורית הגרסאות של הממשק > One UI 3

One UI 3, המבוסס על אנדרואיד 11,שוחרר עבור טלפוני ה־S20 מדצמבר 2020. העדכון כולל כמה תיקונים ראויים לציון, כגון לוח הודעות שקוף, בקרות עוצמת קול חדשות הממוקמות בצד ימין או שמאל של המכשיר לצד מקשי עוצמת הקול הפיזיים, ווידג'טים משופרים מעט, ואנימציות ומעברים חלקים יותר בכל ממשק המשתמש.
One UI 3.1, עדכון מינורי לממשק, שהושק לראשונה בטלפוני ה־S21, החלה להתגלגל למכשירי גלקסי נתמכים אחרים, כגון ה־S20 בפברואר 2021. אין שינויים בולטים בממשק המשתמש. הוא מכיל שיפורים רבים בתכונות המצלמה החדשות כגון מיקוד אוטומטי משופר במגע ובקר חשיפה אוטומטית ושיפור תכונת Single Take והטמעות תוכנה כגון Object Eraser, Multi Mic Recording, Eye Comfort Shield, Private Share ואחרים.
One UI 3.1.1עדכון מינורי נוסף לממשק, הושק לראשונה בטלפון ה־Z-Fold 3 באוגוסט 2021.
היסטורית הגרסאות של הממשק > One UI 4

One UI 4, המבוסס על אנדרואיד 12, הוא הדור הרביעי לממשק המשתמש, והוא הושק לראשונה לטלפון ה־S21 בנובמבר 2021. One UI 4 מתמקד בהתאמה אישית, פרטיות וגישה למערכת האקולוגית המתרחבת של סמסונג.
One UI 4.1, עדכון מינורי לממשק הבסיס, הושק מאוחר עבוד מכשירים ביינהם, והוא מובנה כתוכנת ברירת-מחדל למכשירי מסדרת ה גלקסי S22 והגלקסי טאב 8. העדכון כלל שיפורים לתוכנות שנוספו ב־One UI 4.
One UI 4.1.1, עדכון מינורי נוסף אך הייחודי לסדרת הגלקסי טאב והגלקסי פליפ ופולד, הושק בספטמבר 2022. תוכנה זו גם מובנת אוטומטית בטלפונים של הגלקסי Z פליפ 4 והגלקסי Z פולד 4. אין שינויים גדולים בממשק זה.
היסטורית הגרסאות של הממשק > One UI 5

One UI 5, המבוסס על אנדרואיד 13, הוא הדור החמישי לממשק של סמסונג, והוא הושק לראשונה כעדכון למכשירי סדרת הגלקסי S22 באוקטובר 2022. העדכון כולל יותר שינויים במסך הנעילה ותכונות חדשות נוספות. העדכון הגיע למכשירי גלקסי נבחרים בהדרגה עד פברואר 2023.
הערות שוליים

↑  Marrian Zhou, Samsung's One UI, which will power the Galaxy S10, makes US debut on the Galaxy S9, CNET (באנגלית)
↑  Galaxy S10 preview: One UI is the clean break from Android Samsung has always wanted, PCWorld, ‏2019-02-19 (באנגלית)
↑  Dieter Bohn, Samsung’s One UI is the best software it’s ever put on a smartphone, The Verge, ‏2019-02-19
↑  Shara Tibken, Samsung redesigns its smartphone user interface with One UI, CNET (באנגלית)
↑  Stefan Etienne, Samsung’s new Galaxy Tab S5e is its lightest and thinnest tablet ever, The Verge, ‏2019-02-15
↑  Dieter Bohn, Samsung begins US rollout of Android 9 Pie and One UI, but slowly, The Verge, ‏2019-01-29
↑  SamMobile, Galaxy Note 8 Android Pie update may come before the Galaxy S8’s, SamMobile (באנגלית)
↑  Jason Cipriani, Samsung opens registration for the One UI beta, ZDNet (באנגלית)
שנת גכה

שנת גכה היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג גכה היא שנה המתחילה ביום שלישי (ג), היא כסדרה (כ) ועל כן בחשון יש 29 ימים ובכסלו 30 ימים, וחג הפסח חל ביום חמישי (ה). שנה מסוג גכה היא שנה פשוטה (לא שנה מעוברת) ואורכה 354 ימים שבהם 50 שבתות.
בערך 6.25% מהשנים בלוח העברי הן מהסוג של שנת גכה. היא נקבעת כאשר מולד הלבנה של חודש תשרי של שנה פשוטה חל בין יום שני 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל) ליום שלישי 18 שעות וכשהשנה הקודמת מעוברת הטווח מתחיל ביום שני 15 שעות ו-589 חלקים (9:32:43 בשעון המקומי בירושלים, 9:11:46 בשעון חורף ישראל). לאחר שנה מסוג שנת החא, תמיד תבוא שנת גכה. לאחר שנת גכה תמיד תהיה שנה שלמה – שנת זשג הפשוטה או שנת זשה המעוברת.
בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשט"ו, ה'תשל"ה, ה'תשמ"ב, ה'תשס"ב, ה'תשס"ו, ה'תשס"ט, ה'תשפ"ו, ה'תתי"ג, ה'תת"ם.