stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדיקר

"יתד הזהב" (דיסקת הברונזה בחלק התחתון של התמונה) או האתר בעולם שבו ניתן לסמן את גבול השכבה (GSSP) התחתון של האדיקר
אֶדיקָר הוא תקופה גאולוגית, תת-תור שנמשך 94 מיליון שנים, מסוף תת-התור קריוגן לפני 635 מיליון שנים, ועד תחילת תור הקמבריון לפני 541 מיליון שנים. אדיקר הוא תת-התור האחרון בתור הנאופרוטרוזואיקון, התור האחרון בעידן הפרוטרוזואיקון, העידן האחרון בעידן-העל של הפרקמבריון. סיום תת-התור של האדיקר מסמן את תחילת עידן הפנרוזואיקון. מקור השם של תת-התור בגבעות אידיאקרה שבאוסטרליה הדרומית.
מעמדו של תת-התור של האדיקר כיחידת זמן גאולוגית רשמית אושר ב-2004 על ידי האיגוד הבינלאומי למדעי הגאולוגיה (International Union of Geological Sciences, בראשי תיבות IUGS), ובכך היה לתקופה הגאולוגית החדשה הראשונה שהוכרזה אחרי 120 שנים.
אף שמקור שם תת-התור הוא מגבעות אידיאקרה, שבהן בשנת 1946 מצא הגאולוג האוסטרלי רג'ינלד קלוד ספריג (Reginald Claude Sprigg‏; 1919–1994) לראשונה מאובנים של האדיאקריה, הביוטה של האדיקר (Ediacara biota), האתר בעולם שבו ניתן לסמן את גבול השכבה (Global Boundary Stratotype Section and Point בראשי תיבות GSSP) שוכן בשכבה בנחל אנורמה (Enorama Creek)
שבתוך קניון ברצ'ינה (Brachina Gorge) בתחומי רכסי פלינדרס (Flinders Ranges) שבאוסטרליה הדרומית ב-31°19′53.8″S 138°38′0.1″E﻿ / ﻿31.331611°S 138.633361°E﻿ / -31.331611; 138.633361.
תת-התור אדיקר חופף לתת-התור ונדיאן (Vendian), אבל קצר ממנו. השם ונדיאן הוצע קודם לכן ב-1952 על ידי הגאולוג והפלאונטולוג הרוסי בוריס סוקולוב (Борис Серге́евич Соколов‏; 1914–2013). המושג ונדיאן נוצר סטרטיגרפית מלמעלה כלפי מטה, והגבול התחתון של הקמבריון הפך לגבול העליון של הוונדיאן.
גבול עליון וגבול תחתון

תת-התור של האדיקר (סביב לפני 635–541 מיליון שנים) מייצג את התקופה שמסוף ההתקרחנות המרינואנית (Marinoan glaciation) הכלל עולמית ועד להופעה הראשונה בעולם של מאובנים של עקבות של פעילות בעלי חיים מורכבים במידת מה-Treptichnus pedum (זילאכר, 1995).
אף על פי שתקופת אדיקר אכן מכילה מאובנים בעלי גוף רך, היא אינה שגרתית בהשוואה לתקופות מאוחרות יותר מכיוון שתחילתה אינה מוגדרת על ידי שינוי בתיעוד של המאובנים. במקום זאת, ההתחלה מוגדרת בבסיס שכבה קרבונט ייחודית מבחינה כימית המכונה "כיפת קרבונט" (cap carbonate), מכיוון שהיא מכסה משקעים של קרחונים.
השכבה מאופיינת על ידי הצטמצמות של C13 המציינת שינוי אקלים פתאומי בסוף עידן הקרח של ההתקרחנות המרינואנית. הגבול התחתון (GSSP) של האדיקר הוא בבסיס כיפת הקרבונט (תצורת נוקאלינה -Nuccaleena Formation), מייד מעל תצורת אלאטינה (Elatina) הבנויה מדיאמיקטיט, בקטע של נחל אנורמה, קניון בראצ'ינה, רכסי פלינדרס באוסטרליה הדרומית.
ה-GSSP של הגבול העליון של האדיקר הוא הגבול התחתון של הקמבריון בחוף הצפון-מערבי של ניופאונדלנד כפי שאושר על ידי הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה (International Commission on Stratigraphy) כחלופה מועדפת לבסיס השלב השני של הקמבריון (טומוטיאן (Tommotian) בשמו הבלתי רשמי) בסיביר שנבחר על בסיס מאובנים של מחילות המכונים Treptichnus pedum. בהיסטוריה של סטרטיגרפיה זה היה המקרה הראשון של שימוש בערבול ביוגני (ביוטורבציה - פעילות של בעלי חיים נוברים המתקיימים בבוצה שעל קרקע האוקיינוס) לשם הגדרת גבול של המערכת.
למרות זאת, ההגדרות של הגבול העליון והתחתון של האדיקר על בסיס כימוסטרטיגפיה ומאובנים של עקבות פעילות בעלי חיים (ichnofossil) שנויים במחלוקת.
לכיפות קרבונט יש תחום תפוצה גאוגרפי מוגבל (בשל התנאים הייחודיים של שקיעתן) ומאוחר יותר מחליפים אותן סלעים סיליקלאסטיים (סלעי משקע שאינם מכילים קרבונט, וכמעט אך ורק סיליקה) בזמן קצר, אבל כיפות קרבונט קיימות מעל לכל טיליט (סלע שנוצר מהתלכדות חומרי סחף של קרחונים) בכל מקום אחר בעולם.
המאפיינים הכימוסטרטיגרפיים של איזטופ הפחמן שנלקח מכיפות קרבונט בני אותו גיל ממקומות שונים בעולם יכולים להיות שונים מאוד בשל רמות שונות של המרה משנית של הקרבונטים. גם השימוש ב-Treptichnus pedum, עקבות מאובנות לפעילות בעלי חיים, כגבול התחתון של הקמבריון עשוי להיות בעייתי בשל הופעה של מאובנים דומים מאוד השייכים לקבוצת ה-Treptichnids עמוק מתחת לשכבה המכילה T. pedum בנמיביה, ספרד וניופאונדלנד, וייתכן גם במערב ארצות הברית. התחום הסטרטיגרפי של T. pedum חופף לתחום של המאובנים מהאדיקר בנמיביה וייתכן שגם בספרד.
חלוקות משנה

לא קיימת חלוקה רשמית של תקופת האדיקר, אבל סכמה מוצעת מכיר באדיקר עליון שבסיסו מקביל להתקרחנות גסקיירס (Gaskiers glaciation), השלב האחרון באדיקר שהתחיל לפני סביב 550 מיליון שנים, שלב מקדים התחיל לפני סביב 557 מיליון שנים הכולל את המאובנים המוקדמים של הביוטה של האדיקר הנרחבת. שתי סכמות מוצעות חלוקות בשאלה האם צריך לחלק את השכבה התחתונה לאדיקר תיכון ותחתון או לא, משום שלא ברור אם אנומליית שורם (שאמורה לחצוץ בין אדיקר תחתון לתיכון) הוא אירוע נפרד מגסקיירס או ששני האירועים מקבילים.
תיארוך

הוכח כי התיארוך של הסלעים השייכים לתוקפת האדיקר באוסטרליה הדרומית אינו בטוח. משום כך מבוסס התיארוך של תחום השנים מלפני 635 עד 542 מיליון שנים על התאמה לארצות אחרות שבהן התיארוך אפשרי. התיארוך של תחילת התקופה שנקבע ללפני 635 מיליון שנים מבוסס על תיארוך אורניום-עופרת, תיארוך איזוכרון מנמיביה
ומסין.
יישום גיל זה לבסיס תקופת האדיקר מניח שכיפות הקרבונט הושקעו ברחבי העולם באותו זמן ושנבחרו שכבות כיפת הקרבונט הנכונות במקומות כל כך שונים כמו אוסטרליה ונמיביה. הנחה זו שנויה במחלוקת מכיוון שגילם של סלעים קרחוניים בטסמניה תוארך כ-580 מיליון שנים, וחלק מהמדענים ממקמים אותם מתחת לסלעים של האדיקר ברכסי פלינדרס. גיל קצה התקופה זהה לגיל המקובל בצורה נרחבת כגיל בסיס תקופת הקמבריון,
542±0.3 מיליון שנים.
ביוטה

תיעוד המאובנים מתקופת האדיקר דליל למדי, כיוון שבעלי חיים בעלי שריון או חלקים קשים אחרים העוברים התאבנות ביתר קלות (משום שאינם נרקבים) עדיין לא התפתחו. הביוטה של האדיקר כוללת בוודאות את היצורים רב-תאיים העתיקים ביותר (שיש להם רקמות בעלות תפקיד). הסוגים הנפוצים ביותר דומים לתולעים סגמטליות (מחולקות לפרקים), עלים שסועים, דסקות או תיקים שכולם נייחים. האתר העתיק ביותר המכיל את הביוטה של האדיקר הוא אתר המורשת העולמית השמורה האקולוגית מיסטייקן פוינט.
בין הביוטה של האדיקר לבין צורות חיים מודרניים יש מעט מאוד דמיון, וקשה למצוא קשרים בינם אפילו עם צורות החיים העוקבות מייד של הפיצוץ הקמבריוני. תוארו למעלה מ-100 סוגים מתקופה זו, ובין הצורות הידועות ביותר כלולים Arkarua‏, צ'ארניה (Charnia)‏, דיקינסוניה (Dickinsonia)‏, אדיאקריה (Ediacaria)‏, Marywadea‏, Cephalonega‏, Pteridinium ו-Yorgia.
קיימת עדות שההכחדה המונית הראשונה בכדור הארץ התרחשה במהלך תקופה זו כאשר בעלי החיים הראשונים שינו את הסביבה.
על פי חלק מההערכות, בסוף תקופה זו התפתחו היצורים הראשונים להם הגרסה הקדומה ביותר של פה.
גורמים אסטרונומיים

הקרבה היחסית של הירח לכדור הארץ באותה תקופה גרמה שתופעת הגאות והשפל הייתה חזקה יותר ובקצב מהיר יותר מאשר בימינו. כדור הארץ הסתובב מהר יותר ואורך היממה היה אז 21.9±0.4 שעות, השנה כללה 13.1±0.1 חודשים על בסיס מולד הלבנה וזמן ההקפה של 400±7 ימים בשנה.
ביאורים

↑  Shuram excursion, אנומליה שנתגלתה במקום בשם שורם בעומאן. שבו בשכבה המיוחסת לאדיקר נתגלה היחס הנמוך ביותר הידוע בין האיזוטופ פחמן-13 לפחמן 12
אוקסיבי

האוקסיבי או האוקסוּבי (בכתיב לטיני: Oxybii; ביוונית עתיקה: Ὀξύβιοι) היו שבט קלטו-ליגורי ששכן על חוף הים התיכון בתקופת הברזל ובתקופת האימפריה הרומית.
שם

הם מוזכרים כאוקסוביון (Ὀξυβίων) על ידי פוליביוס (המאה ה-2 לפנה"ס) ועל ידי סטראבון (תחילת המאה ה-1 לספירה), וכ-Oxubi על ידי פליניוס הזקן (המאה ה-1 לספירה). הבלשנית פטריציה דה ברנרדו שטמפל (אנ') הציעה לפרש את השם האתני אוקסובי כ"תושבי מקום גבוה" או כ"קוטלי השוורים", מהשורש הקלטי oxso - (שור) או uxso - (גבוה) . לדבריה, שמות שבטיים קלטיים כאלה מרמזים על כך שלדיאלקט הקלטו-ליגורי היה תפקיד חשוב בין השפות שדוברו בליגוריה העתיקה.
גאוגרפיה

שבט האוקסיבי שכן על חוף הים התיכון. הטריטוריה שלהם הייתה ממוקמת מזרחית לסואלטרי והוורוקיני, ומזרחית ל-Deciates (ליד הוודיאנטי) או מערבית להם (ליד נהר Argens במאסיף דה ל'אסטרל).
מיקומו המדויק של נמל הים של האוקסיבי, ששמו אגיטנה והיה ממוקם מערבית לנהר אפרו, נמצא בוויכוח. ההצעות הפופולריות ביותר הן טאול-סור-מר (אנ') עם נהר סיאן), מערבית לדקיאטס, או קאן-סור-מר (עם נהר קאן), מזרחית לדקיאטס.
לפי ההיסטוריון גיא בארוול, האוקסיבי היו חלק מהקונפדרציה הסלובית.
היסטוריה

בשנת 155 לפני הספירה צרו הליגורים על המושבות המסאליות (מרסיי העתיקה) של ניקאה (ניס) ואנטיפוליס (אנטיב), מה שגרם לרומאים לשלוח לאזור את הלגאטים (שליחים) פלמיניוס, פופיליוס לאנאס ולוקיוס פופיוס. האוקסיבי ניסו למנוע מהם לנחות בשטחם באגיטנה, אך משגילו שפלמיניוס כבר עשה זאת, הם פצעו אותו, הרגו שניים ממשרתיו והסיעו את השאר בחזרה לים. לשמע התקרית, הסנאט הרומי שיגר צבא בפיקודו של הקונסול קווינטוס אופימיוס. הם כבשו תחילה את איגיטנה בהסתערות, מכרו את התושבים לעבדות ושלחו את המנהיגים לרומא. האוקסיבי אז אספו כוח, כדי לתקוף את הרומאים ולבסוף הצטרפו אליהם גם ה-Deciates. לאחר התבוסה הליגורית, קווינטוס אופימיוס העניק חלק גדול מהשטח שלהם למאסליה.
לקריאה נוספת

Polybius (2010). The Histories. Loeb Classical Library. תורגם ע"י Paton, W. R.; Walbank, F. W.; Habicht, Christian. Harvard University Press. ISBN 978-0-674-99637-3.
Strabo (1923). Geography. Loeb Classical Library. תורגם ע"י Jones, Horace L. Harvard University Press. ISBN 978-0674990562.
קוסון, פייר (1995) Civitas Antipolitana: Histoire du Municipe Romain d'Antipolis . נחמד, סר עורך.[[ISBN|מסת"ב 2-86410-219-6]]2-86410-219-6ISBN 2-86410-219-6
ביבליוגרפיה

Barruol, Guy (1969). Les Peuples préromains du Sud-Est de la Gaule: étude de géographie historique. E. de Boccard. OCLC 3279201.
de Bernardo Stempel, Patrizia (2006). "From Ligury to Spain: Unaccented *yo > (y)e in Narbonensic votives ('gaulish' DEKANTEM), Hispanic coins ('iberian' -(sk)en) and some theonyms". Palaeohispanica. 6: 45–58. ISSN 1578-5386.
Dyson, Stephen L. (1985). The Creation of the Roman Frontier. Princeton University Press. ISBN 978-1-4008-5489-9.
Falileyev, Alexander (2010). Dictionary of Continental Celtic Place-names: A Celtic Companion to the Barrington Atlas of the Greek and Roman World. CMCS. ISBN 978-0955718236.
Rivet, A. L. F. (1988). Gallia Narbonensis: With a Chapter on Alpes Maritimae : Southern France in Roman Times. Batsford. ISBN 978-0-7134-5860-2.
Talbert, Richard J. A. (2000). Barrington Atlas of the Greek and Roman World. Princeton University Press. ISBN 978-0691031699.
הערות שוליים

↑  Polybius. Historíai, 33:9; Strabo. Geōgraphiká, 4:1:10.
↑  Pliny. Naturalis Historia, 3:47.
↑  Falileyev 2010, s.v. Oxubii.
↑  de Bernardo Stempel 2006, p. 46.
1 2  Barruol 1969, pp. 212–215.
1 2  Rivet 1988, pp. 34–35.
↑  Talbert 2000, Map 16: Col. Forum Iulii-Albingaunum.
↑  Barruol 1969, p. 188.
↑  Rivet 1988, p. 16.
↑  Dyson 1985, pp. 147–148.
↑  Rivet 1988, pp. 32–33.
אופטיקה קוונטית

ניסוי מָחַק קוונטי (quantum eraser)
אופטיקה קוונטית (באנגלית: Quantum optics, בראשי תיבות: QO) היא תחום מחקר בפיזיקה המשתמש בפיזיקה סמי־קלאסית ומכניקת הקוונטים כדי לחקור תופעות הכוללות אור בצורתו הקוונטית הבדידה הידועה בשם פוטון ואינטראקציות שלו עם החומר ברמות תת־מיקרוסקופיות. היישומים של האופטיקה הקוונטית כוללים לייזרים, אינפורמציה קוונטית, טלפורטציה קוונטית, שזירה קוונטית, פוטוניקה ועוד.
מושגים

לפי תורת הקוונטים ובפרט הנושא של דואליות גל-חלקיק, האור עשוי להיחשב לא רק כגל אלקטרו-מגנטי, אלא גם כ"זרם" של חלקיקים הנקראים פוטונים הנעים במהירות C, מהירות הוואקום של האור. חלקיקים אלה לא צריכים להיחשב ככדורי ביליארד קלאסיים, אלא כמו חלקיקים מכניים קוונטיים המתוארים על ידי פונקציות גל המתפשטות באזור סופי.
כל חלקיק נושא קוונטום אחד של אנרגיה, שווה ל-hf, כאשר h הוא קבוע פלאנק ו-f הוא תדירות האור. אנרגיה זו של פוטון יחיד מתאימה בדיוק למעבר בין רמות אנרגיה נפרדות באטום (או מערכת אחרת) שפלטו את הפוטון; בליעה של הפוטון בחומר היא התהליך ההפוך. ההסבר של איינשטיין לפליטה ספונטנית גם ניבא את קיומה של פליטה מאולצת, העיקרון שעליו מבוסס הלייזר. עם זאת, ההמצאה בפועל של המייזר (ולייזר) שנים רבות לאחר מכן היה תלוי בשיטה להפקת היפוך אוכלוסייה.
השימוש במכניקה סטטיסטית הוא אבן יסוד לעקרונות של אופטיקה קוונטית: אור מתואר במונחים של אופרטור שדה עבור יצירה והשמדה של פוטונים כמתואר באלקטרודינמיקה קוונטית.
מצב שכיח של שדה האור הוא מצב קוהרנטי, כפי שהציג ג'ורג' סודרשאן בשנת 1960. מצב זה, אשר ניתן להשתמש בו כדי לתאר את התפוקה של לייזר בתדר יחיד גם מעל סף הלייזר, מציג פואסוניאן של מספר הפוטונים. באמצעות אינטראקציות לא ליניאריות מסוימות, מצב קוהרנטי יכול להפוך למצב קוהרנטי מכווץ, על ידי הפעלת אופרטור כיווץ אשר יכול להציג נתונים פוטוניים בהתפלגות סופר פואסונית. אור כזה נקרא אור מכווץ. היבטים קוונטיים חשובים אחרים קשורים לקורלציות של הסטטיסטיקה הפוטונית בין אלומות שונות. לדוגמה, המרה פרמטרית ספונטנית למטה יכולה ליצור מה שנקרא "אלומות תאומות", כאשר (אידיאלית) כל פוטון של אלומה אחת שזור עם פוטון באלומה אחרת.
האטומים נחשבים כמתנדים מכניים קוונטיים בעלי רמות אנרגיה בדידות, כאשר המעברים בין מצבי האנרגיה העצמיים מונעים על ידי קליטת או פליטת אור על פי התאוריה של איינשטיין.
עבור חומר מצב מוצק, משתמשים במודלים של פסי אנרגיה מפיזיקה של מצב מוצק. זה חשוב להבנה איך האור נקלט על ידי התקני מצב מוצק, המשמשים כחיישנים במגוון מערכות ובהן מצלמות דיגיטליות.
אלקטרוניקה קוונטית

אלקטרוניקה קוונטית הוא מונח ששימש בעיקר בין שנות החמישים והשבעים כדי לציין את תחום הפיזיקה שעוסק בהשפעות מכניקת הקוונטים על התנהגות האלקטרונים בחומר, יחד עם האינטראקציה שלהם עם פוטונים. כיום, הוא נחשב לעיתים נדירות לתחום משנה בפני עצמו, והוא נספג בתחומים אחרים. פיזיקה של מצב מוצק לוקחת בחשבון את מכניקת הקוונטים, והיא עוסקת בדרך כלל באלקטרונים. יישומים ספציפיים של מכניקת הקוונטים באלקטרוניקה נחקרת בתוך פיזיקה של מוליכים למחצה. המונח גם הקיף את התהליכים הבסיסיים של פעולת הלייזר, שנלמד כיום כנושא באופטיקה קוונטית. השימוש במונח חפף עבודה מוקדמת על אפקט הול הקוונטי ואוטומציה סלולרית קוונטית.
ראו גם

אופטיקה
פוטוניקה
לקריאה נוספת

P. Meystre and M. Sergeant III "Elements of Quantum Optics" Springer, Berlin (1999)
Leonard Mandel, Emil Wolf Optical Coherence and Quantum Optics (Cambridge 1995)
Daniel Frank Walls and G. J. Milburn Quantum Optics (Springer 1994)
C. W. Gardiner and Peter Zoller, Quantum Noise, (Springer 2004).
Héctor Manuel Moya Cessa and F. Soto-Eguibar, Introduction to Quantum Optics (Rinton Press 2011).
Marlan O. Scully and Muhammad Suhail Zubairy Quantum Optics (Cambridge 1997)
Wolfgang P. Schleich Quantum Optics in Phase Space (Wiley 2001)
Kira, M.; Koch, S. W. (2011). Semiconductor Quantum Optics. Cambridge University Press. ISBN 978-0521875097.
F. J. Duarte (2014). Quantum Optics for Engineers. New York: CRC. ISBN 978-1439888537.
הערות שוליים

↑  Gerry, Christopher; Knight, Peter, Introduction to Quantum Optics, Cambridge University Press, 2004, ISBN 052152735X
↑  The Nobel Prize in Physics 2012, www.nobelprize.org
↑  The Nobel Prize in Physics 2005, www.nobelprize.org
↑  The Nobel Prize in Physics 2001, www.nobelprize.org
↑  The Nobel Prize in Physics 1997, www.nobelprize.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550894105171  BnF: cb11966670c (data)  GND: 4047990-0  LCCN: sh85109465  NKC: ph122053
True Blue

True Blue (בעברית: כחול אמיתי) הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת האמריקאית מדונה. האלבום יצא ב-30 במאי 1986 על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס, בדיוק כמו קודמיו. בימיו הראשונים של האלבום בשוק המוזיקה האמריקאי, הוא הגיע למקום הראשון במכירות ב-28 מדינות, הישג שגינס שיאי עולם כינו "חסר תקדים". ההתאחדות האמריקאית של יצרני התקליטים הסמיכה לו את התארים; אלבום זהב, אלבום פלטינה ופלטינה כפולה ב-8 בספטמבר 1986. בשנת 2000, אף העניקה לאלבום תואר פלטינה מתומנת, לציון שמונה מיליון עותקים שנמכרו בארצות הברית - מה שהפך אותה למוכרת התקליטים הטובה ביותר במדינה במקום השלישי. ב-2001, כמו קודמיו, חברת התקליטים, האחים וורנר, הוציאה מחדש את האלבום לאור, עם שתי גרסאות רמיקס חדשות. בסך-הכל, נמכרו ברחבי העולם כעשרים ושישה מיליון עותקים של האלבום.
האלבום הפך לנמכר ביותר בבריטניה בשנת 1986.
היסטוריית האלבום

גם באלבום זה, מדונה המשיכה לשתף פעולה עם סטיבן בריי כמפיק, וצירפה לצוות ההפקה את פטריק לאונרד. בניגוד לשני אלבומיה הקודמים, באלבום הזה מדונה כתבה את כל השירים, או השתתפה בכתיבתם; אף על פי שבשירים מסוימים, כמו "Papa Don't Preach" ו-"Open Your Heart", המפיקים העדיפו לקצץ במילות השיר שכתבה מדונה, כדי להקטין את אורכם. בנוסף, היא גם השתתפה בהפקתם של כל השירים, כשיצאו כסינגלים לתחנות הרדיו.
האלבום הוקלט החל משלהי שנת 1985, ועד תחילת שנת 1986; בזמן שמדונה נישאה לשון פן. כשיצא האלבום, היא הקדישה אותו לפן; "לגבר הכי מגניב ביקום", כפי שאמרה.
הסינגל השני באלבום, "Papa Don't Preach", היה שנוי במחלוקת לגבי המסר שהעביר, בו מדונה שרה על נערה צעירה שמספרת לאביה כי היא הרתה מחוץ לנישואים, והיא מתכוונת ללדת את העובר. הסינגל הרביעי באלבום, "Live to Tell", הוקלט לראשונה כפסקול לסרט "בטווח קצר" (1986), ויצא כסינגל לתחנות הרדיו לפני צאתו של האלבום בעצמו. השיר "Love Makes the World Go Round", שהיה אמור להיות הראשון באלבום, הוא זה שחתם אותו בסופו של דבר, ונקבע להיות האחרון בו. לעומת זאת, השיר הראשון שבוצע במופע הרוק לייב אייד, היה הסינגל הזה, בביצועה של מדונה. הסינגל "Spotlight" היה אמור להיכלל גם הוא באלבום, אך נגנז ברגע האחרון. בסופו של דבר הוא יצא לאור לראשונה באלבום הרמיקס המיוחד של מדונה, You Can Dance, ב-1987.
עוד סינגל נוסף מהאלבום, "Open Your Heart", נכתב בידי שני כותבים שייעדו את השיר לזמרת אחרת, סינדי לאופר, בתור שיר רוק נ' רול, אולם השיר בחיים לא הגיע אליה. מדונה שינתה את המילים והפכה אותו לסגנון דאנס.
עטיפת האלבום, אשר צולמה בידי הצלם הרב ריטס, הפכה לאחת התמונות הפופולריות ביותר של מדונה. התמונה צולמה כשהיא מראה רק את צווארה וראשה של מדונה; הצבעים העיקריים בתמונה הם אפור, לבן וצללים שונים של כחול. התמונה ששימשה כעטיפת האלבום נתגלתה מאוחר יותר כקיצור, לתמונה "גדולה" יותר שהייתה אמורה להיות. אך מסיבות הנהלתיות, התמונה קוצצה.
ב-1986, האלבום זכה בפרס ג'ונו בקנדה, בתואר האלבום העולמי הטוב ביותר. ב-1987, הוא זכה בשני פרסי מוזיקה אמריקאיים. השיר "Jimmy, Jimmy", הוא השיר היחיד מהאלבום שלא בוצע באף הופעה חיה של מדונה, בכל הקריירה שלה (בניגוד לשאר השירים באלבום).
ב-2001, כמו קודמיו, האלבום יצא בהוצאה מחודשת והוא כולל בתוכו שתי גרסאות רמיקס חדשות ללהיטים "La Isla Bonita" ו-"True Blue".
ביקורות

האלבום קיבל ביקורות שונות ומגוונות בדעתן. על הביקורות נוצר רושם רע לגבי עריכת האלבום, אך מאידך הן שיבחו את העובדה שקולה של מדונה נשמע חזק וטוב יותר, בניגוד לאלבומיה הקודמים. סטיבן הולדן, מבקר המוזיקה של עיתון הניו יורק טיימס בזמנו, כתב: ”שירתה, שנמתחה עליה ביקורת קשה בתור "חיקוי קלוש של להקות בנות משנות השישים", השתפרה.”
וגם דוד סיגרסון, מבקר המוזיקה של עיתון הרולינג סטון דאז, כתב ש"שירתה הייתה טובה מאי-פעם". בביקורת שלו, הוא מיתג את השירים באלבום כ"קליטים", אך מצד שני לא ראה כיצד הם מיוחדים משירים אחרים באותה תקופה. לאחר שביקורת זו כבר נשכחה, הוא חזר בו מכל לשון הרע וכתב על האלבום שהוא "חסון, מהימן, אלבום שקל להתאהב בו", "הוא ייזכר לה כאלבום מוצלח לאורך כל הקריירה, גם לאחר שנות פעילות רבות."
סטיבן תומאס, מבקר המוזיקה של AllMusic דאז, כינה את האלבום כ"אלבום שהפך את מדונה מסתם עוד זמרת, לכוכבת". הוא המשיך לשבח רבות את האלבום: ”אחד מאלבומי הפופ והדאנס הטובים ביותר שיצאו בכל הזמנים. תקליט שמפגין את כישוריה האמיתיים של מדונה ככותבת שירים, מפיקה, וכסמל בידור שיגיע רחוק בהישגיו, וגורם תחושת הנאה”.
בזמן ששני האלבומים של מדונה נראו כבלתי מוצלחים בעיני כמה, True Blue היה הראשון שהוכתר כקלאסיקה. קצב המכירות שלו שבר שיאים, והוא נחשב לבין המצליחים בכל הזמנים בארצות הברית.
רשימת רצועות

| True Blue> מס' | True Blue> שם | True Blue> כותב(ים) | True Blue> מפיק (ים) | True Blue> משך | True Blue>  | True Blue>  | True Blue>  | True Blue>  | True Blue>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Papa Don't Preach  | בראיין אליוט, מדונה | מדונה, סטיבן בריי | 4:29 |  |  |  |  |  |
| 2. | Open Your Heart  | גרדנר קול, פיטר רפלסון | מדונה, פטריק לאונרד | 4:13 |  |  |  |  |  |
| 3. | White Heat  | מדונה, פטריק לאונרד | מדונה, פטריק לאונרד | 4:40 |  |  |  |  |  |
| 4. | Live to Tell  | מדונה, פטריק לאונרד | מדונה, פטריק לאונרד | 5:52 |  |  |  |  |  |
| 5. | Where's the Party  | מדונה, סטיבן בריי, פטריק לאונרד | מדונה, סטיבן בריי, פטריק לאונרד | 4:21 |  |  |  |  |  |
| 6. | True Blue  | מדונה, סטיבן בריי | מדונה, סטיבן בריי | 4:18 |  |  |  |  |  |
| 7. | La Isla Bonita  | מדונה, פטריק לאונרד, ברוס גייץ' | מדונה, פטריק לאונרד | 4:02 |  |  |  |  |  |
| 8. | Jimmy Jimmy  | מדונה, סטיבן בריי | מדונה, סטיבן בריי | 3:55 |  |  |  |  |  |
| 9. | Love Makes the World Go Round  | מדונה, פטריק לאונרד | מדונה, פטריק לאונרד | 4:35 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 40:20 |  |  |  |  |  |
| True Blue — מהדורה מחודשת> מס' | True Blue — מהדורה מחודשת> שם | True Blue — מהדורה מחודשת> כותב(ים) | True Blue — מהדורה מחודשת> מפיק (ים) | True Blue — מהדורה מחודשת> משך | True Blue — מהדורה מחודשת>  | True Blue — מהדורה מחודשת>  | True Blue — מהדורה מחודשת>  | True Blue — מהדורה מחודשת>  | True Blue — מהדורה מחודשת>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | True Blue (מיקס של DJ שפ פטיבון)   | מדונה, סטיבן בריי | מדונה וסטיבן בריי | 6:37 |  |  |  |  |  |
| 11. | La Isla Bonita (הרמיקס המורחב של DJ כריס לורד)   | מדונה, פטריק לאונרד, ברוס גייץ' | מדונה, פטריק לאונרד | 5:25 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 40:20 |  |  |  |  |  |
קרדיטים

שירה - מדונה
קולות רקע - מדונה, קית'ן קארטר, סיידה גארט, ג'קי ג'קסון, אדי למן, ריצ'רד מרקס, ג'ונתן מופט, דייוויד ויליאמס
סקסופון - דייב בורוף
תופים - סטיבן בריי, פטריק לאונרד, ג'ונתן מופט
כלי מקלדת - סטיבן בריי, פטריק לאונרד, פרד זר
כלי הקשה - פאוליניו דה-קוסטה, ג'ונתן מופט
גיטרה - ברוס גייץ', דן האף, פול ג'קסון, ג'ון פטנאם, דייוויד ויליאמס
גיטרה אקוסטית - ג'ון פטנאם
גיטרה חשמלית - ברוס גייץ', ג'ון פטנאם
גיטרת קצב - ברוס גייץ', דייוויד ויליאמס
כלי מיתר - ביל מיירס
עיצוב העטיפה - ג'רי מקמאנוס
צלם - הרב ריץ
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 1 |
|  אירופה | מצעד האלבומים האירופאי | 1 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 1 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1 |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 1 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |
|  דנמרק | היטליסטן | 29 |
|  הולנד | מצעד 100 האלבומים ההולנדיים | 1 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 1 |
|  נורווגיה | VG-lista | 2 |
|  צ'ילה | צ'ילה טופ 20 | 1 |
|  צרפת | SNEP | 1 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 1 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 1 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה 7× | 7,000,000^ |
| ישראל (IFPI ISR) | פלטינה + זהב | 62,000 |
| צרפת (SNEP) | יהלום | 1,300,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 25,000,000 |
* נתוני מכירות המבוססים על הסמכה בלבד. ^ נתוני משלוחים המבוססים על הסמכה בלבד.  נתוני מכירות + סטרימינג המבוססים על הסמכה בלבד.
ביאורים

↑  מכירות בישראל נכון לאוגוסט 2001.
מערכת עזר לבלימה

מערכת עזר לבלימה (באנגלית: Emergency brake assist, בראשי תיבות: EBA; נקרא גם: Brake Assist, בראשי תיבות: BA או BAS) היא מערכת לסיוע בבלימה במכוניות המגבירה את עוצמת הבלימה במקרי חירום. היישום הראשון של מערכת זו בוצע במשותף על ידי חברות דיימלר AG ו-TRW. מחקר שנערך ב-1992 בסימולטור של מרצדס-בנץ בברלין, העלה כי יותר מ-90% מהנהגים אינם מפעילים לחץ חזק מספיק על הבלמים במקרי חירום.
המערכת מזהה שהנהג מנסה לבצע בלימת חירום על ידי ניתוח העוצמה והמהירות שמופעלת על דוושת הבלם, ואם הדוושה אינה מופעלת במלואה, המערכת מתערבת ומפעילה את הבלמים בעוצמה מלאה עד שהמערכת למניעת נעילה בבלימה (ABS) נכנסת לפעולה ומונעת את נעילת הגלגלים.
הערות שוליים

↑  בויקיאנגלית: en:TRW_Automotive
מסדרון הומניטרי

שק ריק של תוכנית המזון העולמית שנמצא ליד המסדרון ההומניטרי היוצא ממסדרון נצרים ברצועת עזה.
תיק שכמותו הועברו במסדרון ההומניטרי בעזה 2024. התיק הכיל גלביה, קרם הגנה, סבון וכפכפים. על התיק לוגו ה-UNFPA(אנ')
תיק שכמותו הועברו במסדרון ההומניטרי בעזה 2024. התיק הכיל מחברות, דפדפות, קלמר וכלי כתיבה וציור.
מסדרון הומניטרי הוא סוג של אזור מפורז זמני, שנועד לאפשר מעבר בטוח של סיוע הומניטרי ופליטים במקום בו ישנו משבר הומניטרי. מסדרון כזה יכול להתחבר גם לאזור האסור לטיסה או לאזור האסור לנסיעה.
בעידן שלאחר המלחמה הקרה, סוגים שונים של מסדרונות הומניטריים הוצעו לעיתים על ידי שני הצדדים הנמצאים בקונפליקט מזוין, או על ידי הקהילה הבינלאומית במקרה של התערבות הומניטרית. מסדרונות הומניטריים היו בשימוש לעיתים תכופות במהלך מלחמת האזרחים בסוריה.
נכון ל-2024 דרך ההגעה למסדרון הומניטרי לעיר עזה, עוברת דרך מסדרון נצרים.
אזורים בטוחים של האומות המאוחדות

"אזורים בטוחים של האו"ם" (UN Safe Areas) היו מסדרונות הומניטריים שהוקמו בשנת 1993 בשטחה של בוסניה והרצגובינה במהלך מלחמת בוסניה על ידי מספר החלטות של מועצת הביטחון של האו"ם.
הערות שוליים

↑  "Security Council hears conflicting Russian, Georgian views of worsening crisis". United Nations Security Council. אורכב מ-המקור ב-12 בספטמבר 2013. נבדק ב-14 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   יניב קובוביץ, ישראל מבססת את הישארותה ברצועת עזה עד סוף 2025, לפחות. כך זה נראה בשטח, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2024
↑  כתבי ynet, תוכנית המצור תיושם? הסיוע לעזה שנותק, והעדות: "חמאס מרביץ עם מקלות כדי שלא נעזוב", באתר ynet, 14 באוקטובר 2024
↑  סמוך לציר נצרים: מחבלים הסתננו והתבצרו בתוך רכבי האו”ם, באתר JDN‏
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.