stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התנועה למשילות ודמוקרטיה
פעילות > שלטון מקומי

פעילות נוספת של התנועה בתחום טוהר המידות בשלטון המקומי חשפה כי מאות עובדי הרשויות המקומית בישראל לא הגישו הצהרת הון כנדרש בחוק.
בשנת 2023 בקשה התנועה להצטרף כידיד בית המשפט לעתירה שדרשה לדחות את הבחירות לרשויות המקומיות בגלל שהות רבים מהמתמודדים במילואים במהלך מלחמת חרבות ברזל. העתירה נמחקה לאור ההחלטה להתייעץ עם צה"ל לגבי האפשרות לקיים את הבחירות ועל כן בקשת התנועה לא נדונה.
פעילות > רפורמה במערכת המשפט

בשנת 2019 פרסמה התנועה תוכנית הכוללת עשרה צעדים לחיזוק הדמוקרטיה, לשיטתה. ביניהם: שינוי שיטת בחירת השופטים, קביעת פסקת התגברות, הגבלת זכות העמידה ושימוש בעילת הסבירות, מינוי יועצים משפטיים כמשרת אמון של השר, פיצול תפקידי היועץ המשפטי לממשלה, קביעה בחוק של חובת התייצבות עובדי ציבור בוועדות הכנסת, הגדלת מספר חברי הכנסת ל-180 וצעדים נוספים. חלק מצעדים אלו ניסתה הממשלה לקדם במהלך הרפורמה המשפטית בישראל (2023).
תקציב

הוצאות התנועה בשנת 2019 היו 814,249 ש"ח, מתוכם 509,992 ש"ח הגיעו מתרומות מישראל, ו-386,817 ש"ח ממתן שירותים ומשיתופי פעולה. בין התורמים, קרן של קנת' אברמוביץ'.
תקציב התנועה בשנת 2022 היה כחצי מיליון ש"ח.
קשר אפשרי לתנועת קוממיות

לפי תחקיר שפורסם ב-2018 ב"ידיעות אחרונות" התנועה למשילות ודמוקרטיה נוסדה על ידי אישים הקשורים לתנועת קוממיות, הקשורה לרבני מפלגת תקומה, ולטענת התחקיר התנועה למשילות ודמוקרטיה משמשת זרוע לענייני חקיקה של תנועת קוממיות. התחקיר הצביע על יהודה עמרני, שהיה, בשנתיים הראשונות, גם בעל תפקיד בקוממיות, והרבנים יאיר קרטמן ויעקב יקיר שהיו ממייסדי התנועה למשילות וחברי הנהלת קוממיות. שני הארגונים הכחישו שקיימת זיקה ביניהם.
לקריאה נוספת

עו"ד שמחה רוטמן מפלגת בג"ץ, 2019, בהוצאת סלע מאיר - הספר יצא במימון המונים שיזמה התנועה למשילות ודמוקרטיה
הערות שוליים

↑  מי אנחנו, באתר התנועה למשילות ודמוקרטיה
1 2  דף עמדה￼: חקיקה המבטלת פסקי דין חלוטים, באתר הכנסת העשרים
1 2    שחר גינוסר, תנועת מלקחיים, באתר "ידיעות אחרונות", 8 בינואר 2020
↑  יומני השופטים נחשפו, באתר ערוץ 7
↑  עקיבא ביגמן, הנהלת בתיהמ"ש: מאגר המידע על המועמדים לשיפוט יירשם כחוק, באתר ישראל היום, ‏10.3.2019
↑  עקיבא ביגמן, חוק וסדר? נחשף המאגר הסודי של המועמדים לכהן כשופטים, באתר ישראל היום, ‏30.12.2018
↑  עקיבא ביגמן, ה"שרביט" הסודי של השופטים, באתר ישראל היום, ‏5.1.2020
↑  יאיר אלטמן, מנדלבליט: להקפיא את מאגר הגולשים שהקימה הנהלת בתיהמ"ש, באתר ישראל היום, ‏2.1.2019
↑  חבר מביא חבר: שופטי העליון לא יבחרו עוד את הרכב השופטים לצידם, באתר כיפה, ‏27.11.2018
↑  בג"ץ 3451/24 התנועה למשילות ודמוקרטיה נ' משרד המשפטים - הנהלת בתי המשפט ואחרים, ניתן ב־1 באוגוסט 2024
↑  בג"ץ 63762/24 התנועה למשילות ודמוקרטיה נ' הוועדה לבחירת שופטים ואחרים, ניתן ב־6 בנובמבר 2024
↑  יובל יועז, ‏"לעכב את מינוי שי ניצן עד להכרעה על הערעור בתיק ליברמן", באתר גלובס, 21 בנובמבר 2013
↑  בג"ץ 1004/15 התנועה למשילות ודמוקרטיה נ' השר לבטחון פנים ואחרים, ניתן ב־1 באפריל 2015
↑  חוות דעת על מינוי ממלא מקום לפרקליט המדינה, באתר התנועה למשילות ודמוקרטיה, ‏דצמבר 2019 (ארכיון)
↑  גיא פלג, ‏הקרב הבא בין אוחנה למנדלבליט: מינוי פרקליט המדינה, באתר ‏מאקו‏, 30 בנובמבר 2019
↑  מורן אזולאי, הצעת חוק: שר יוכל לבחור את היועץ המשפטי למשרדו, באתר ynet, 25 בינואר 2017;
הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון - מינוי יועצים משפטיים של משרדים), התשע"ז-2017, באתר הכנסת
↑  טל שניידר, ‏חוק מינוי היועמ"שים למשרדי הממשלה עבר בקריאה טרומית, באתר גלובס, 8 בנובמבר 2017
↑  בג"ץ 1893/23 ארגון לביא ואחרים נ' היועצת המשפטית לממשלה, עו"ד גלי בהרב-מיארה, ניתן ב־22 במרץ 2023
↑  מאות בכירים ברשויות עוברים על החוק, באתר ערוץ 7, ‏17.4.2018
↑  בג"ץ 8781/23 ערן בן יהודה נ' ראש ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־31 בדצמבר 2023
↑  תוכנית 10 הצעדים, באתר התנועה למשילות ודמוקרטיה
תכנית פעולה: עשרת יעדי המשילות לכנסת הבאה, באתר ערוץ 7, 28 במרץ 2019
↑  התנועה למשילות ודמוקרטיה - נתונים כספיים, באתר גיידסטאר
↑   שוקי שדה, 15 בעלי מאה, באתר TheMarker‏, 4 בפברואר 2015
↑  דניאל דולב‏, הקשר בין מקורבו של נתניהו - לתלונה נגד ההסכם עם מני נפתלי, באתר וואלה, 4 בינואר 2018
↑  תקציב 2022
↑    שחר גינוסר, תנועת מלקחיים, באתר "ידיעות אחרונות", 7 במרץ 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413701505171  LCCN: no2019140233  VIAF: 23153237719729210131   WorldCat (עם VIAF): 23153237719729210131
טרה קלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בינואר 1985 (בן 40) וושינגטון די. סי. שבארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.83 סנטימטרים
 מספר:  1
 מכללה:  אוניברסיטת קרוליינה הדרומית
 קבוצות כשחקן
 2007–2008   2008–2009   2010   2010–2011:  ציבונה זאגרב   עירוני אשקלון   הקמך   ז'צ'יאנג ליונס
 
אלפרי "טרה" קלי (באנגלית: Alfrie "Tre" Kelley; נולד ב-23 בינואר 1985 בוושינגטון די. סי.) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הרכז ומתנשא לגובה של 183 סנטימטרים.
קריירה

קלי החל את קריירת המכללות שלו במדי קבוצת הכדורסל של מכללת דרום קרוליינה, עימה שיחק במשך שלוש שנים. קלי עזב את המכללה, בסיום עונתו השלישית. קלי רשם ב-96 משחקים בהן שיחק במדיה, כ-19 נקודות ו-5.6 אסיסטים. לאחר מכן, קלינרשם לדראפט ה-NBA בשנת 2007 אך לא נבחר.
לאחר מכן וחתם אצל מועדון הפאר מקרואטיה, ציבונה זאגרב. בליגה הקרואטית המקומית, קלי נבחר לחמישיית העונה השנייה. עם זאת, קלי, נפרד מהקבוצה לאחר כישלון באי זכייה באליפות המקומית ואיבודה למועדון הכדורסל זאדאר, בנוסף אי העפלה לשלב הבתים השני של היורוליג. באותה עונה, קלי רשם ממוצעים של 11.1 נקודות ו-2.5 אסיסטים.
לאחר ההיפרדות מציבונה, קלי החל להתאמן בליגת הקיץ של ה-NBA במדיה של המיאמי היט ונכלל בסגלה במשך שבועיים אך נחתך ממנה וחתם במדיה של עירוני אשקלון בפברואר, אותה עונה שוחרר קלי מהקבוצה בעקבות יכולת ירודה ומאכזבת ב-14 משחקים בהן שותף. לבסוף הקבוצה החליטה להשאירו, והוא גמל לה כשבפלייאוף הוא קלע שלשת ניצחון במשחק נגד מכבי תל אביב.
לאחר מכן הוא חתם בהקמך, קבוצה מהליגה הלבנונית. בקיץ 2010 הוא הוזמן למחנה שאורגן על ידי הממפיס גריזליס, אך הוא שוחרר ב-11 באוקטובר.
בדצמבר 2010 חתם קלי בז'צ'יאנג ליונס מהליגה הסינית.
הערות שוליים

↑  http://local1.gns.co.il/ashkelon/4047/articles.htm
↑  אור שקדי‏, אשקלון החליטה לשחרר את טרה קלי, באתר וואלה, 24 בפברואר 2009
אנגאורי רייס

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 2001 (בת 24) סידני, אוסטרליה 
 מדינה:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-2013 
 מקום לימודים:  Princes Hill Secondary College 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנגאורי רייס (באנגלית: Angourie Rice; נולדה ב-1 בינואר 2001) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע אוסטרלית. התפרסמה מתפקידה בתור בטי ברנט בסרטי גיבורי העל מבית מארוול קומיקס "ספיידרמן: השיבה הביתה", ובהמשכיו "ספיידרמן: רחוק מהבית" ו"ספיידרמן: אין דרך הביתה".
ביוגרפיה

רייס נולדה בסידני, אוסטרליה לג'רמי רייס, במאי קולנוע, וקייט רייס, סופרת. המשפחתה מתגוררת במלבורן. לפני כן התגוררו תקופה קצרה בפרת' ובמשך שנה במינכן שבגרמניה. שמה הפרטי הוא כשם עיירה באוסטרליה בה חייתה סבתה.
קריירה

בשנת 2013 שיחקה בסרט האוסטרלי "These Final Hours". היא הופיעה בסדרות האוסטרליות "The Doctor Blake Mysteries"‏, "Worst Year of My Life Again" ו"בנות הים של מקו".
בשנת 2016 שיחקה בקומדיית הפעולה האמריקאית "בלשים בע"מ", לצידם של ראסל קרואו וראיין גוסלינג. בשנה זו שיחקה גם בסרט המדע הבדיוני האוסטרלי "Nowhere Boys: The Book of Shadows".
בשנת 2017 שיחקה בסרט האוסטרלי "Jasper Jones", שהוא עיבוד לנובלה בת אותו שם, ובסרט האמריקאי שביימה סופיה קופולה "הפיתוי". בהמשך השנה לוהקה לגלם את דמותה של בטי ברנט בסרט "ספיידרמן: השיבה הביתה" מבית מארוול קומיקס שביים ג'ון וואטס. היא שיחקה בתפקיד משמעותי יותר בסרט ההמשך "ספיידרמן: רחוק מהבית" משנת 2019, וגם בסרט השלישי "ספיידרמן: אין דרך הביתה" שיצא לאקרנים ב-2021.
בשנת 2018 כיכבה בסרט האמריקאי "יום אחרי יום" ובסרט האוסטרלי "גבירותיי בשחור" בכיכובה של ג'וליה אורמונד.
בשנת 2019 שיחקה בפרק מתוך הסדרה "מראה שחורה" לצד מיילי סיירוס.
בשנת 2021 שיחקה במיני-סדרת הדרמה של HBO "הסודות של איסטאון" בתפקיד שיבון, בתה של הבלשית מר (קייט וינסלט).
בשנת 2022 כיכבה בסרט הקומדיה "השמיניסטית" של נטפליקס, בתפקיד סטפני קונווי (הצעירה) לצד רבל וילסון ששיחקה את הגרסה הבוגרת של אותו התפקיד.
בשנת 2023 שיחקה בתפקיד הראשי במיני סדרה הדבר האחרון שהוא אמר לי לצד ג'ניפר גארנר.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | These Final Hours | רוז |  |
| 2013 | ללכת בין דינוזאורים | ג'ייד |  |
| 2016 | Nowhere Boys: The Book of Shadows | טיגן |  |
| 2016 | בלשים בע"מ | הולי |  |
| 2017 | Jasper Jones | אלייזה ווישארט |  |
| 2017 | הפיתוי | ג'יין |  |
| 2017 | ספיידרמן: השיבה הביתה | בטי ברנט |  |
| 2018 | יום אחרי יום | רייאנון |  |
| 2018 | גבירותיי בשחור | ליסה |  |
| 2019 | ספיידרמן: רחוק מהבית | בטי ברנט |  |
| 2020 | Daisy Quokka: World's Scariest Animal | דייזי | דיבוב |
| 2021 | ספיידרמן: אין דרך הביתה | בטי ברנט |  |
| 2022 | השמיניסטית | סטפני בצעירותה |  |
| 2022 | Honor Society | הונור רוז |  |
| 2024 | ילדות רעות: המחזמר | קיידי הרון |  |
| TBA | CC: Emily |  |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | The Doctor Blake Mysteries | ליסה ווטון | פרק: "The Silence" |
| 2014 | Worst Year of My Life Again | רובי | פרק: "Halloween" |
| 2015 | בנות הים של מקו | נפי | פרק: "Stowaway" |
| 2019 | מראה שחורה | רייצ'ל ג'וגינס | פרק: "רייצ'ל, ג'ק ואשלי טו" |
| 2021 | הסודות של איסטאון | שיבון שיהאן | מיני-סדרה |
| 2021–2022 | TheDailyBugle.net | בטי ברנט | סדרת רשת; 13 פרקים |
| 2023 | הדבר האחרון שהוא אמר לי | ביילי | מיני-סדרה |
הערות שוליים

↑  פיליפה הוקר,Angourie Rice juggles high school and Hollywood, באתר סידני מורנינג הראלד, 13 באוקטובר 2014
↑  Today's Birthday 1/1, באתר 7news‏, 1 בינואר 2020
↑  Australian actor Angourie Rice wins dream role as hunk Ryan Gosling’s daughter, באתר דיילי טלגרף אוסטרליה, 30 בספטמבר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012341268405171  BNE: XX5677089  BnF: cb17067916x (data)  CiNii: DA19007774  GND: 1189346834  ISNI: 0000 0004 5949 0729  LCCN: no2017103171  MusicBrainz: 7673738c-7596-40c8-925a-c26f236d7b47  NLA: 60666794  NLK: KAC2020P8736  NTA: 417794096  SUDOC: 197933874  VIAF: 27150262844805721965   WorldCat (עם VIAF): 27150262844805721965
דזמון פארמר

| --- | --- |
 לידה:  7 באוקטובר 1981 (בן 43) פלינט שבארצות הברית
 עמדה:  קלע/סמול פורוורד
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  21
 מכללה:  דרום קליפורניה
 דראפט:  לא נבחר, 2004
 קבוצות כשחקן
 2004   2005   2005   2005–2007   2007   2007   2007–2008   2008   2008   2009   2009–2010   2010–2011   2011   2012   2013:  אריס סלוניקי   אוסטנדה   פרוקום גדיניה   טולסה 66'   סיאטל סופרסוניקס   אטלטיקוס סן ז'רמן   ריו גראנד ואלי וייפרס   סן אנטוניו ספרס   ספרטק פרימוז'   זאדאר   רנו ביגהורנס  עירוני אשקלון   מטרוס די סנדייגו   בוקה ג'וניורס   רנו ביגהורנס
דזמון קנייטה פארמר (באנגלית: Desmon Kenyatta Farmer; נולד ב-7 באוקטובר 1981 בפלינט, מישיגן) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע/סמול פורוורד. בעבר שיחק פארמר בסיאטל סופרסוניקס וסן אנטוניו ספרס מליגת ה-NBA.
קריירה

פארמר שיחק כדורסל באוניברסיטת דרום קליפורניה. בשנתו הראשונה הוא לא בלט, וקלע 6.4 נקודות עם 2.8 ריבאונדים בממוצע למשחק. בעונתו השנייה ממוצעיו השתפרו כשהוא קלע 9.5 נקודות עם 3.3 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בעונתו השלישית באוניברסיטת דרום קליפורניה, עונת 2002/2003, פארמר הפך לשחקן המוביל בקבוצתו. הוא קלע 18.7 נקודות עם 4.8 ריבאונדים בממוצע למשחק. בעונת 2003/2004 שיפר פארמר את ממוצע הנקודות שלו כשקלע 19.4, והוסיף 4.6 ריבאונדים בממוצע למשחק.
אחרי שסיים את ארבע שנות הלימודים באוניברסיטה ניסה פארמר להשתלב בליגת ה-NBA. בקיץ 2004 הוא חתם באינדיאנה פייסרס, אך נחתך מהסגל כעבור זמן לא רב. לאחר מכן הוא חתם באריס סלוניקי מהליגה היוונית.
בין השנים 2004–2005 שיחק פארמר בשלוש קבוצות אירופאיות שונות: בסלוניקי, באוסטנדה מהליגה הבלגית ובפרוקום גדיניה מהליגה הפולנית. לאחר מכן הוא עבר לטולסה 66' מליגת הפיתוח של ה-NBA. בעונת 2005/2006 הוא השיג ממוצעים של 16.4 נקודות עם 3.6 ריבאונדים למשחק בטולסה.
באוקטובר 2006 חתם פארמר על חוזה בסיאטל סופרסוניקס בשווי 275,404 $. הוא הספיק לשחק עם הסוניקס 8 משחקים בלבד, עד שנופה ב-4 בינואר 2007. בשמונת המשחקים האלו קלע פארמר 1.6 נקודות בממוצע למשחק.
אחרי שנופה מסיאטל פארמר חזר לשחק בעונת 2006/2007 בטולסה. בעונה זו הוא שיפר את ממוצעיו, כשקלע 19.8 נקודות עם 3.9 ריבאונדים בממוצע למשחק. אחרי שסיים את עונתו השנייה בטולסה חתם פארמר באתלטיקוס סן ג'רמן מפוארטו ריקו. אחרי ששיחק במדיה חודשים ספורים חזר פארמר לליגת הפיתוח של ה-NBA, למדיה של ריו גראנד ואלי וייפרס. במדי הוייפרס הוא קלע 24.7 נקודות עם 4.1 ריבאונדים בממוצע למשחק.
ב-18 בספטמבר 2008 חתם פארמר בסן אנטוניו ספרס מליגת ה-NBA. פארמר שיחק במדיה 3 משחקים בלבד, אך שיפר את ממוצעי ה-NBA שלו כשקלע 4.3 נקודות עם 2.0 ריבאונדים בממוצע למשחק. ב-16 בנובמבר באותה שנה הוא שוחרר מסגל הספרס. אחרי ששוחרר שיחק פארמר בין השנים 2008–2009 בספרטק פרימוז' מהליגה הרוסית ובזאדאר מהליגה הקרואטית.
בנובמבר 2009 חתם פארמר ברנו ביגהורנס מליגת הNBDL, בה הוא קלע 23.7 נקודות עם 4.0 ריבאונדים בממוצע למשחק. פארמר שיחק בביגהורנס בכל עונת 2009/2010.
ב-1 באוקטובר 2010 חתם פארמר בעירוני אשקלון מליגת העל הישראלית.
סטטיסטיקה ב-NBA > עונה סדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2006/2007 | סיאטל | 8 | 0 | 4.0 | .333 | .250 | 1.000 | 0.1 | 1.1 | 0.1 | 0.0 | 1.6 |
| 2008/2009 | סן אנטוניו | 3 | 0 | 18.0 | .286 | .250 | 1.000 | 2.0 | 0.7 | 0.0 | 0.0 | 4.3 |
| קריירה |   | 11 | 0 | 7.8 | .310 | .250 | 1.000 | 0.6 | 1.0 | 0.1 | 0.0 | 2.4 |
פרס אלבטרוס

| --- | --- |
 מדינה:  גרמניה 
 הגוף המעניק:  קרן גינטר גראס 
 תקופת הפרס:  2006–2014 (כ־8 שנים) 
 
פרס אלבטרוס (גרמנית: Albatros Literaturpreis) היה פרס ספרותי יוקרתי בין-לאומי שניתן מדי שנתיים על ידי קרן גינטר גראס, שבסיסה בברמן שבגרמניה. הפרס הוענק רק חמש פעמים. הפרס ניתן בקטגוריות פרוזה, שירה או חיבור בן ימינו הכולל יצירות מתורגמות. הפרס ניתן בסכום של 40,000 אירו המחולקים בין המחבר (25,000 אירו) למתרגם (15,000 אירו).
הפרס הוענק "לסופרים מרחבי העולם שיצירתם מאופיינת באיכות ספרותית גבוהה ורלוונטית תרבותית וחברתית-פוליטית". בנוסף ל"עבודה מצוינת של חשיבה פתוחה ודיון חופשי על כל היבטי חיינו, נושאים בעולמנו וזמננו". הפרס הוענק גם למתרגם מצטיין שתרגם יצירה לגרמנית.
הסופר האמריקאי דייב אגרס, שאמור היה לקבל את פרס אלבטרוס מטעם קרן גינטר גראס, סירב באפריל 2012 להשתתף בטקס, בעקבות השיר האנטי-ישראלי שפרסם גראס. בפרס בסך 40 אלף אירו זכה אגרס על ספרו "זייתון", המגולל את חוויותיו של אמריקאי ממוצא סורי לאחר הוריקן קתרינה. "בעקבות הפואמה השנויה במחלוקת שפרסם באחרונה גראס, הרגשתי שיש לדחות את טקס הענקת הפרס, כדי שהמחלוקת לא תסיט את תשומת הלב מהפעילות הנפרדת של הקרן ומהנושא של 'זייתון'", אמר אגרס, שהסביר כי החליט שלא להשתתף בטקס כיוון שהמארגנים סירבו לדחות אותו כבקשתו. הוא הודה לקרן על בחירתה וביקש שהכסף יועבר לארגונים בגרמניה הפועלים לקידום הבנה בין בני דתות שונות.
מקבלי הפרס

2006 לידיה ז'ורז' (מחבר), קארין פון שודר-שריינר (מתרגמת), על הרומנים הקודמים שלה.
2008 בורה קוסיק (אנ') (מחבר), קתרינה וולף גריבהבר (מתרגמת), על עבודתיהם המשותפות.
2010 דויד גרוסמן (מחבר), אנה בירקנהאור (מתרגמת) על הרומן שלו אשה בורחת מבשורה.
2012 דייב אגרס (מחבר), אולריקה ואסל וקלאוס טימרמן (מתרגם), על הספר זייתון (אנ').
2014 ג'ולי אוטסוקה (מחברת), קאטיה סחולטצ (מתרגמת), עבור Wovon wir träumten (אנ')
הערות שוליים

1 2  פרס אלבטרוס היוקרתי לדויד גרוסמן באתר הספרייה החדשה
↑  "Kulturpreise.de : ALBATROS". Handbuch der Kulturpreise – Handbook of Cultural Awards (בגרמנית).
1 2  "Internationaler Literaturpreis ALBATROS". Günter-Grass-Stiftung. אורכב מ-המקור ב-17 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מיה סלע, סופר אמריקאי זכה בפרס ע"ש גינטר גראס וסירב לקבלו, באתר הארץ, 17 באפריל 2012
↑  "Jury 2006". אורכב מ-המקור ב-17 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wegen Grass: US-Autor bleibt Preisverleihung fern, Weser-Kurier, 13 April 2012
↑  "Albatros-Literaturpreis an Julie Otsuka und Katja Scholtz". Focus. 15 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Albatros Literaturpreis an Julie Otsuka und Katja Scholtz überreicht". BuchMarkt (בגרמנית). 29 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
מורינגה מכונפת

| מורינגה מכונפת |
| --- | --- |
 מורינגה מכונפת
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צלפאים
משפחה:: מורינגיים
סוג:: מורינגה
מין:: מורינגה מכונפת
שם מדעי
 Moringa oleifera ‏לאמארק, 1785
מורינגה מכונפת (שם מדעי: Moringa oleifera; "מורינגת השמן") הוא מין עץ בסוג מורינגה. המורינגה כלולה במשפחת המורינגיים, המכילה סוג יחיד עם 14 מינים. זהו עץ טרופי שמסוגל לגדול מהר עם מעט מים ולשרוד בתנאי בצורת. כל חלקי העץ אכילים ומהווים מקור מזון חשוב באזורים טרופיים וסוב-טרופיים בעולם.
תיאור ותפוצה

עץ המורינגה הוא עץ נשיר מותנה בעל מבנה אוורירי. לעץ קצב צימוח מהיר, והוא יכול להגיע לגובה של כ-10 מטרים ולקוטר גזע של כחצי מטר. לחלק מסוגי המורינגה, גזע שתחתיתו מעובה וחלקו העליון דק. העץ בעל תפרחות לבנות ריחניות הדומות לפרחיה של משפחת הקטניות. עונת הפריחה בישראל היא בחודשים נובמבר עד מרץ. תרמילי העץ בבשלותם דומים לכרעי עוף המכונים באנגלית drumstick ומשמעותם מקל תיפוף. ייתכן שבשל כך, בארצות דוברות אנגלית העץ כונה Drumstick tree, עץ מקלות התיפוף.
מקורו של עץ המורינגה בדרום מערב הודו, והוא מהווה יבול חשוב בהודו, אתיופיה, הפיליפינים וסודאן. באזורים טרופיים וסובטרופיים רבים נוספים, המורינגה משמשת באופן נרחב כירק למאכל ומרפא.
גם בארץ מגדלים מורינגה, ומייצרים, משווקים ואף מייצאים את תוצריה. מטעי מורינגה קיימים בכפר חיים, בקיבוץ עין השופט, במושב גני טל, בערבה ובשרון. בגידול חקלאי מקובל לגזום את העצים בכל שנה לגובה של 1–2 מטרים, כדי להקל על תהליך הקטיף.
העץ עלול לשמש בית גידול לסוג של עובש אבקתי הפוגע בעגבניות, חצילים ושיחי פלפל.
שימושים > שימוש למאכל

באזורים טרופיים וסובטרופיים ברחבי העולם קיים שימוש נרחב במורינגה כצמח מאכל ומרפא. כל חלקי העץ הם אכילים. עלי המורינגה נאכלים טריים או מבושלים וטעמם מעט מריר וחריף. לעלים הירוקים ניחוח דק, המזכיר עדשים או בוטנים. ניתן גם לייבש את העלים, לטחון אותם לאבקה ולהוסיף אותה למרק או רטבים. פרחי המורינגה אכילים גם הם ובטיגון קל טעמם מזכיר פטריות. ניתן להכין מהצמח גם חליטה. המורינגה מניבה תרמילים גדולים וארוכים אותם ניתן לבשל ברטבים ומרקים. ניתן לאכול את התרמילים הצעירים לאחר בישול קצר במים. בתוך התרמילים זרעים, הניתנים לאכילה לאחר בישול או קלייה קצרים, והמזכירים בטעמם אפונת גינה. מהזרעים ניתן למצות גם שמן. גם שורשי המורינגה נאכלים, וטעמם מזכיר חזרת חריפה.
מבין חלקי הצמח השונים, עלי המורינגה הם המזינים ביותר בשל תכולה גבוהה של ויטמין B, ויטמין C, פרו-ויטמין A, ויטמין K, מנגן וחלבון.
שימושים > שימושים מסורתיים

לעץ המורינגה ישנם שימושים רבים ברפואה המסורתית. כל חלקי העץ: העלים, הזרעים, קליפת הגזע, השורשים, השרף והפרחים משמשים באופן נרחב ברפואה המסורתית. מיצוי מעלי העץ משמש למניעת תת-תזונה ולהגברת ייצור חלב-אם אצל אמהות מיניקות. מהזרעים היבשים של הצמח מפיקים את שמן המורינגה שעל שמו נקרא הצמח: מורינגה אוליפרה - מורינגת השמן. הזרעים והשמן משמשים במוצרים מסחריים לעידון העור ולהזנת שיער. זרעי המורינגה מכילים חומצה בהנית, behenic acid, הנקראת כך כנראה בעקבות הפקתו משמן המורינגה אשר שמו הקדום הוא שיבוש מפרסית על פי שימוש השמן בחודש האחד-עשר של הלוח הפרסי (בהמן). גם ברפואה העממית ההודית אַיוּר וֶדַה קיים שימוש נרחב במורינגה.
המורינגה ותוצרים ממנה משווקים כיום בישראל ומחוצה לה כמוצרי טבע, תוספי מזון וכמוצרים לרפואה החלופית, ולקוסמטיקה. זאת בעקבות מסע שיווק בשיטת הפירמידה החל משנת 2005, למכירת המורינגה כתוסף מזון בעל סגולות רפואיות נרחבות. משווק זה הציג את העץ כ"עץ הפלאים" או "עץ הניסים" וסיפק חומרי פרסום ובהם טענות על אימוץ העץ ותוצריו בידי מדינות עולם שלישי, וטענות על הצלחתו ושימושיו בטיפול במחלות כמו סרטן, אסתמה, אי ספיקת כליות וסוכרת.[דרוש מקור: המקור הקיים אינו ממוקד מספיק]
שימושים > שימושים רפואיים

מבין חלקי העץ השונים, מיצויים מהעלים מכילים את הפעילות האנטי-אוקסידנטית הגבוהה ביותר. מספר מחקרים שנעשו על הבטיחות בשימוש במיצויים שכאלה הצביעו על רמה גבוהה של בטיחות, ולא נצפו תופעות שליליות במחקרים שנערכו על בני-אדם. נכון לשנת 2015, פורסמו חמישה מחקרים בבני-אדם על אבקה מעלים מיובשים. מחקרים אלה הדגימו הפחתה בהיפרגליקמיה ועודף שומנים בדם. מחקרים אחרים מציעים יתרונות רפואיים נוספים של המורינגה, כמו הגנה על רקמות בגוף (כבד, כליות, לב, אשכים וריאות), הפחתת כאב, הפחתת כיבים והפחתת יתר-לחץ דם. המורינגה מסתמנת גם כאנטי-אוקסידנטית ובעלת השפעות חיסוניות. המורינגה מהווה צמח מרפא יעיל בטיפול באסתמה, דיזנטריה וסרטן המעי. קיימות גם עדויות ראשוניות לאפקטיביות של המורינגה בטיפול ובמניעה של סוכרת, סרטן ומחלות לב קרדיו-וסקולאריות. האפקטים הביולוגיים של המורינגה מיוחסים למגוון רחב של פוליפנולים וחומצות פנוליות המצויים בה.
שימושים > שימושים נוספים

מעבר לשימוש למאכל ורפואה, המורינגה משמשת גם לצרכים נוספים. זרעי העץ משמשים לטיהור מים וניקויים ממתכות כבדות וחומרי צבע. ניתן להשתמש בזרעים גם ליצירת ביו-דיזל. המורינגה משמשת גם כמשבר רוח ולמניעת סחף קרקע, למשל בהאיטי.
ראו גם

רשימת מיני המורינגה
הערות שוליים

↑  מורינגה מכונפת באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מורינגה מכונפת : תבלין,צמח רפואי,צמח מיובא, באתר www.wildflowers.co.il
1 2 3 4 5  Moringa, Food and Agriculture Organization of the United Nations (באנגלית)
1 2  עץ החזרת (אנגלית, אתר אנציקלופדיה בריטניקה)
↑  על המורינגה המכונפת (אנגלית, אתר היערנות של ממשלת ארצות הברית)
↑  Ayon Bhattacharya, Prashant Tiwari, PratapK Sahu, Sanjay Kumar, A review of the phytochemical and pharmacological characteristics of Moringa oleifera, Journal of Pharmacy And Bioallied Sciences 10, 2018, עמ' 181 doi: 10.4103/JPBS.JPBS_126_18
1 2 3 4 5 6 7  Sidney J. Stohs, Michael J. Hartman, Review of the Safety and Efficacy of Moringa oleifera, Phytotherapy Research 29, 2015-06, עמ' 796–804 doi: 10.1002/ptr.5325
1 2 3  Lakshmipriya Gopalakrishnan, Kruthi Doriya, Devarai Santhosh Kumar, Moringa oleifera: A review on nutritive importance and its medicinal application, Food Science and Human Wellness 5, 2016-06, עמ' 49–56 doi: 10.1016/j.fshw.2016.04.001
↑  על חומצה בהנית ומקור שמו (אנגלית, אתר נומריקנה)
↑  ריאיון עם קנת בריילספורד הכולל פרטים ביוגרפיים על תחילת שיווק המורינגה. (אנגלית, אתר 'עסקים לבית')
↑  פרסום על המורינגה בידי זיג'ה, חברתו של קנת בריילספורד, המשווק הראשון של המורינגה ותוצריו. פרסום זה ודומים לו נועדו לסייע להפצת ומכירת המוצרים תחת שמות שונים, וחברות הפצה שונות. הטענות המובאות בו משמשים גם בידי חברות אחרות המפיצות את המורינגה ותוצריה כיום. (אנגלית, קובץ PDF, אתר השיווק של זיג'ה ומפיציו)
1 2  Swati Gupta, Rohit Jain, Sumita Kachhwaha, S.L. Kothari, Nutritional and medicinal applications of Moringa oleifera Lam.—Review of current status and future possibilities, Journal of Herbal Medicine 11, 2018-03, עמ' 1–11 doi: 10.1016/j.hermed.2017.07.003
↑  Majambu Mbikay, Therapeutic Potential of Moringa oleifera Leaves in Chronic Hyperglycemia and Dyslipidemia: A Review, Frontiers in Pharmacology 3, 2012 doi: 10.3389/fphar.2012.00024
1 2  Ramesh Kumar Saini, Iyyakkannu Sivanesan, Young-Soo Keum, Phytochemicals of Moringa oleifera: a review of their nutritional, therapeutic and industrial significance, 3 Biotech 6, 2016-12, עמ' 203 doi: 10.1007/s13205-016-0526-3
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537380205171  GND: 4134937-4  LCCN: sh98005164  NKC: ph885662  SUDOC: 064823938 
תרמילי המורינגה הבשלים
מטע עצי מורינגה
הוצאת זרעי המורינגה מהתרמילים היבשים
1948

דוד בן-גוריון מכריז על הקמת מדינת ישראל
שנת 1948 היא השנה ה-48 במאה ה-20. זוהי שנה מעוברת, שאורכה 366 ימים. 1 בינואר 1948 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-13 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
ראו גם

1948 בספרות‎
1948 במדע‎
1948 בקולנוע‎
1948 בספורט‎
ילידי 1948‎
נפטרים ב-1948‎
המוזיאון היהודי בפרנקפורט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון להיסטוריה, מוזיאון יהודי 
 כתובת:  Museum Judengasse, Rothschild-Palais 
 מיקום:  פרנקפורט 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 9 בנובמבר 1988
 תאריך פתיחה רשמי:  9 בנובמבר 1988 
 
 קואורדינטות:  50°06′26″N 8°40′28″E﻿ / ﻿50.107222222222°N 8.6744444444444°E﻿ / 50.107222222222; 8.6744444444444
 www.juedischesmuseum.de
  (למפת פרנקפורט מוגדלת) המוזיאון היהודי בפרנקפורט(למפת פרנקפורט רגילה) המוזיאון היהודי בפרנקפורט he
 
המוזיאון היהודי בפרנקפורט הוא המוזיאון היהודי העצמאי הוותיק ביותר בגרמניה. הוא נחנך על ידי קנצלר גרמניה הלמוט קוהל ב-9 בנובמבר 1988, לציון יום השנה ה-50 לפוגרום "ליל הבדולח".
תצוגות ואוספים

המוזיאון עוסק באיסוף, שימור והנגשה של ההיסטוריה והתרבות היהודית בת 900 השנים של העיר פרנקפורט, תוך התבוננות מפרספקטיבה אירופית. הוא מציג תערוכות קבע בשני אתרים:
מוזיאון יודנגאסה (Museum Judengasse), ברחוב בטונשטראסה 47, המתמקד בהיסטוריה ובתרבות של יהודי פרנקפורט בתקופת העת החדשה המוקדמת.
המוזיאון היהודי בארמון רוטשילד (Rothschildpalais), ברחוב אונטרמיינקאי 14/15, המציג את ההיסטוריה והתרבות היהודית החל משנת 1800.
בין השנים 2015–2020 עבר המוזיאון שיפוץ והרחבה.
האוספים במוזיאון מתמקדים בשלושה תחומים עיקריים: תרבות טקסית יהודית, אמנות יפה והיסטוריה משפחתית. יש בו תיעוד נרחב על משפחת רוטשילד ועל משפחת אנה פרנק, אשר מוצג בתערוכת הקבע החדשה. ארכיון שבמוזיאון אחראי על אוספי אמנים יהודים כגון מקס טרייטל, לודוויג מיידנר, יעקב שטיינהרדט, הנרי גואה ואחרים. בנוסף, המוזיאון מחזיק ספרייה גדולה ואוסף מסמכים ותצלומים המתעדים את ההיסטוריה והתרבות של יהודי גרמניה.