stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספר הקבצנים
תקציר העלילה

ספר הקבצנים מגולל את סיפורו של פישקה, קבצן צולע הנודד בין עיירות באוקראינה עם קבוצת קבצנים. סיפורו של פישקה נתון בסיפור מסגרת שבו הוא מגולל את קורותיו באוזני מנדלי מוכר ספרים ורבי אלתר יקנה"ז. דמויות אלו משמשות כמתווכים בין הקורא לעולם שאברמוביץ מתאר, ומציעות תובנות וביקורות על החיים היהודיים במזרח אירופה.
פישקה הוא קבצן צולע, עלוב ועזוב, שבשל מומיו המולדים מצא את מקומו עם החלשים והנצרכים של החברה בכסלון. הוא נגרר למסע נדודים מעיר לעיר בעקבות אשתו הקבצנית העיוורת שרוצה "לראות עולם" ולהרוויח דמי קבצנות רבים יותר. בתוך מסעם הם נתקלים בכנופיה עבריינית של קבצנים שבראשם "הממזר" האדמוני פייבוש. מפגש זה הופך את חייו השלווים לכאורה של פישקה וכל עולמו מתמוטט עליו, אשתו מתנכרת לו ומבזה אותו, וחברי הכנופיה מתעמרים בו ומנצלים אותו. בקרב אותה כנופיה הוא פוגש אשה גיבנת שסבלה רק מרורים בחייה ואשר סופגת השפלות חוזרות ונשנות בקרב הכנופיה ובראשה פייבוש "הממזר". פישקה והגיבנת – ביילה, ששמה נמסר רק בסוף העלילה, קושרים את גורלם זה בזה ומגלמים מובלעה של תום ואהבה בתוך מציאות קשה ואכזרית, אולם עלילת הרומן לא חושפת אם הם יצליחו באיחודם או לא. פישקה, למרות מוגבלותו הפיזית והזלזול שהוא מתמודד איתו לעיתים קרובות, מתואר באנושיות ובעוצמה, וחושף את ביקורתו של המחבר על החברה היהודית בת זמנו, דרך העיסוק בעיוותי הגוף, העדר החינוך של הדמויות, העוני המנוון של הקבצנים והסביבה האנושית הגסה והמשחיתה.
מבנה ועלילה

בספר "בין שחוק לדמע" מנתח החוקר גרשון שקד את המבנה הנרטיבי של הרומן, ומזהה אותו כסיפור מסגרת שמתקדם באופן ליניארי אך משולבים בו "נסיגות לאחור" הבאות לידי ביטוי באמצעות דמויות שונות ברומן. הן סיפור המסגרת והן סיפורי המשנה מתווכים על ידי מנדלי מוכר הספרים, שמוסר את המאורעות מכלי שני. מבנה השכבות הזה מאפשר אינטראקציה בין קו העלילה הראשי, העוקב אחר הרפתקאותיו של פישקה, ובין הפרעות חוזרות ונשנות גם על ידי מנדלי עצמו, וגם על ידי סיפורי משנה, שקוטעות את העלילה ומושכות אותה אחורנית. שקד מצביע על מתח בין הזרימה ההגיונית של הסיפור לבין תקריות לכאורה לא רלוונטיות שאינן מקדמות את העלילה ואינן נושאות משמעות מהותית, אך מוכיח כי הניגוד בין רצף של סיבה ותוצאה לאירועים אקראיים, שמודגם למשל בפיצול שרירותי של סיפורו של פישקה שמסופר לסירוגין בשתי העגלות של ר' אלתר ומנדלי – תורם לאפקט קומי חריף ברומן.
אולם, שקד טוען שמעטה זה של שרירותיות הוא רק למראית עין ושהקשרים בעולמו של מנדלי בין תבניות המשנה הם סיבתיים והכרחיים ונושאים חוקיות מהותית. תפקידה של התבנית המורכבת היא להאיר נושא אחד- שהוא חיי האישות בישראל- מכמה זוויות שונות על ידי סיפורי המשנה. כגון: פרשת גירושיו ונישואיו מחדש של ר' אלתר, ניסיונות השידוכים הכושלים ביריד שמתבררים בסוף כשידוך בין שני בחורים, פרשת השידוכין והנישואין של פישקה עם בתיה העיוורת, ניסיונה של הפונדקית חייה טריינא לשדך את בתה הבכירה לבנו הקטן של מנדלי, מערכת היחסים בינה לבין בעלה הכנוע, כמו גם יחסיהם של בתיה ופישקה שמהדהדים גם הם דגם זה וכיוצא באלו, יוצרים למעשה רצף רב קולי שמה שמאחד ביניהם אינו הקשר הסיבתי של אופי וגורל, אלא של נושא ומשמעות, וכמו כן מייצרים גם כן אפקטים קומיים בעלילה.
שקד עומד על מנגנון אמנותי משמעותי בתוך מבנה הרומן, הקובע ריחוק סיפורי על ידי החדרת חיץ בין קהל השומעים בתוך הסיפור (מנדלי ור' אלתר) לבין מספר הסיפורים העיקרי (פישקה), וכתוצאה מכך בין הקורא לסיפור. הקריינות הכפולה הזו יוצרת דינמיקה שבה נקודת המבט הסרקסטית והקומית של מנדלי עומדת בניגוד לסיפור הסוחף של פישקה ומבטלת את הערך הרגשי שלו. הפרשנות הסרקסטית של מנדלי מערערת את חומרת הסיפורים המשותפים לפישקה ולדמויות אחרות, ומאתגרת את יכולתו של הקורא להזדהות מלאה עם חוויותיהם. בסיום הרומן, המרחק הסיפורי הזה מתפרק, ושומעי הסיפור נכנסים למעגל הנפגעים, מצופים גרידא הם הופכים לדמויות מרכזיות בנרטיב הרגשי, במיוחד ר' אלתר, שמתגלה כצלע מרכזית אם לא המניע הראשון של העלילה בסיפור אהבתם של פישקה וביילה והגורם הראשוני לכל מסכת ייסוריהם. מיצובו הפתאומי של ר' אלתר כ"רשע" מעמיד במבוכה כיוון שהוא אינו מפלצת זדונית כמו פייבוש "הממזר" הנבל של עלילת פישקה, אלא בסך הכל יהודי טיפוסי מן היישוב. גילוי זה מכוון מחדש את נקודת המבט של הקורא, שנכנס גם הוא למעגל הנפגעים, שמשעה שהחיץ הקומי התבטל הקורא העובר משעשוע מהמצוקות של הדמויות לאמפתיה והזדהות עמוקה יותר עם סבלן. הסיפור כולו מתגלה לפתע כמעין משל של "כבשת הרש" שבאותו האופן שר' אלתר האזין לסיפור כולו בלא לדעת ש"הוא האיש", כך גם הקורא עלול למצוא את עצמו באותה הנקודה.
מהדורות

ספר הקבצנים, תל אביב: דביר, תשי"ג
ספר הקבצנים אחרית דבר מאת דן מירון, תל אביב: דביר, 1988
לקריאה נוספת

אמיר בנבג'י, מנדלי והסיפור הלאומי, אור יהודה: דביר, 2009
חיים נחמן ביאליק, "מנדלי ושלושת הכרכים" מתוך "דברי ספרות", תל אביב: דביר, תשכ"ה
חנא שמרוק, ספרות יידיש פרקים לתולדותיה, תל אביב: מפעלים אוניברסיטאיים להוצאה לאור, 1978
יוסף חיים ברנר, "הערכת עצמנו בשלושת הכרכים" מתוך: “כתבים”, כרכים ג-ד, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל”ח-תשמ"ה
הערות שוליים

↑  רונית חכם, על בעטלירס, קבצנים וגעגוע ביצירותיהם של רבי נחמן, מנדלי מו"ס וש"י עגנון, מכאן ט"ז, 2016 תשע"ו, עמ' 149-180
↑  יגאל שוורץ, בקיצור, איך שיהיה הדבר, בין כך ובין כך לא טוב! הערות פתיחה לדיון מחודש ב'ספר הקבצנים', עכשיו, תשנ"ב 1991
↑  ספר הקבצנים / מנדלי מוכר ספרים ; אחרית דבר מאת דן מירון | מנדלי מוכר ספרים, 1835-1917 | | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
1 2 3 4 5 6 7 8  דן מירון, "החינוך הסנטימנטאלי של מנדלי ספרים" אחרית דבר בתוך: ספר הקבצנים, תל אביב: דביר, 1988
↑  שמואל ורסס, הלל ויס וידידיה יצחקי (ע), ביאליק מתרגם את מנדלי, הלל לביאליק : עיונים ומחקרים ביצירת ח״נ ביאליק : מוגש לפרופ׳ הלל ברזל, רמת־גן: אוניברסיטת בר־אילן, תשמ״ט 1989
↑  גרשון שקד, הסיפורת העברית 1880-1980, כרך א, תל אביב וירושלים: כתר והקיבוץ המאוחד, 1977
1 2 3  גרשון שקד, בין שחוק לדמע, תל אביב : אגודת הסופרים בישראל ליד הוצאת "מסדה", 1965
עד הקצה

עד הקצה הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה ברגר, שפורסם ב-4 באפריל 2000 בהפקתו המוזיקלית של עופר מאירי, שהיה מעורב גם בעיבודים. האלבום, שנחשב ל"פורץ דרך" בקריירה של ברגר, זכה להצלחה אדירה והפך תוך זמן קצר לאלבום זהב. עד היום נמכרו למעלה מ-80,000 עותקים.
האלבום כולל עשרה שירים, שרובם הפכו ללהיטים, בהם "לומדת לעוף", "בומביי", "עד הקצה", "יש בזה טעם" (חידוש לשירה של יעל לוי "לא בוכה"), "אהבה" ו"בוכה לך". בכתיבתו נטלו חלק ורד קלפטר, מאיר גולדברג, אפרת זילברשץ וברגר עצמה.
האלבום זכה להכרה רבה וזיכה את ברגר בתוארים "זמרת השנה" ו"אלבום השנה" בטקס תמוז ו"זמרת השנה" ברשת ג' באותה שנה. ורד קלפטר זכתה בתואר "מלחין השנה" בטקס תמוז בזכות עבודתה על האלבום.
רשימת רצועות

| עד הקצה> מס' | עד הקצה> שם | עד הקצה> משך | עד הקצה>  | עד הקצה>  | עד הקצה>  | עד הקצה>  | עד הקצה>  | עד הקצה>  | עד הקצה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יש בזה טעם  | 4:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | לומדת לעוף  | 3:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | עד הקצה  | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | אהבה  | 4:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | בומביי  | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | בוכה לך  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | 2007  | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | האל עם החיצים  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ממני אי אפשר לברוח  | 3:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | סוף סוף ההתחלה  | 2:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 39:36 |  |  |  |  |  |  |  |
אמנים משתתפים

דנה ברגר – שירה, מעבדת
עופר מאירי – מפיק מוזיקלי, מעבד, תכנותים, קלידים, סמפלרים
ניר צדקיהו – תופים
זיו הרפז – בס
אבי סינגולדה – גיטרות
אמיר בן עמי – גיטרות
זוהר פרסקו – כלי הקשה
ירון גוטפריד – עיבוד ותיזמור כלי מיתר
יהודה עדר – ייעוץ אמנותי
וידאו קליפים

"בומביי" (הנפשה: איל B)
"עד הקצה" (בהופעה מתוך "הראשון בבידור")
"לומדת לעוף" (בהופעה מתוך "פרפר לילה")
"יש בזה טעם" (בהופעה)
הערות שוליים

↑  עד הקצה, 2000-04-02, נבדק ב-2023-11-28
↑  אסף נבו, ‏דנה ברגר: "לא אדפוק לעצמי את החיים כדי שייצאו לי שירים טובים", באתר ‏מאקו‏, 11 בדצמבר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 6bbdf809-b6c6-307a-9d40-811f1a7e945e
עזרא המנחם

| --- | --- |

 לידה:  2 בדצמבר 1907 סקופיה, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  13 בינואר 1993 (בגיל 85) אחוזת בית, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 צאצאים:  יוני המנחם 
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים 
 
עזרא המנחם (2 בדצמבר 1907 – 13 בינואר 1993), היה סופר ישראלי, זוכה פרס ירושלים לספרות יפה.
ביוגרפיה

המנחם נולד בכ"ד בכסלו תרס"ה בסקופיה, בירת מקדוניה (אז חלק מן האימפריה העות'מאנית). היה הבכור מבין שמונת ילדי המשפחה. עלה עם משפחתו לארץ ישראל בשנת 1913, והתגורר עימם תחילה בעיר העתיקה בירושלים, ובהמשך בשכונת יגיע כפיים בסמוך למאה שערים בעיר.
בגיל צעיר הפסיק את לימודיו והחל לעבוד כנער שליח. אחר כך עבד כפקיד בבנק אנגלו-פלשתינה, ובתקופה זו החל לכתוב ולפרסם את סיפוריו בירחון "גליונות" של יצחק למדן. לאחר מספר שנים עבר לעבוד במוסד ביאליק.
ב-1941 פורסם ספרו הראשון, "בין החומות". מאז כתב סיפורים רבים ומספר ספרים, העוסקים בעיקר בהווי הירושלמי. בנוסף כתב את הספר "שבילים בפולין", העוסק בביקורו אצל משפחת רעייתו בפולין, וכן את "האנתולוגיה שלי", סיפורים על פגישותיו עם סופרים אחרים.
בשנת 1953 עבר עם אשתו תמר ושני בניו לתל אביב ועבד בהוצאת הספרים עם-עובד.
משרתו האחרונה הייתה בקול ישראל, שם עבד במספר תפקידים, בהם משרת האחראי על תוכניות הספרות והאמנות.
המנחם זכה בפרס ירושלים לספרות יפה, על ספרו "סיפורי העיר העתיקה" (1968).
היה נשוי לתמר לבית שטרקמן. לשניים נולדו שני בנים - יוני המנחם, צלם, ואמיתי, פסיכולוג קליני במקצועו.
עזרא המנחם נפטר בכ"א בטבת תשנ"ג ונטמן בבית העלמין קריית שאול לצד רעייתו.
מספריו

בין החומות, 1941
שבילים בפולין, 1942
עפר הארץ, 1948
בצל ימים, 1954
סיפורי העיר העתיקה, 1968
אנתולוגיה שלי, 1969
אשמורות, 1977
סיפורים מירושלים, 1981
מסיפורי נער ירושלמי, 1988
לקריאה נוספת

אדיר כהן, סופרים עבריים בני זמננו, הוצאת ספרים מ. מזרחי, תל אביב
עזרא המנחם, 1958
עונת 1998/1999 בליגה הארצית

עונת 1998/1999 בליגה הארצית הייתה העונה ה-23 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. בסיום העונה, בעקבות הקמת ליגת העל בכדורגל הליגה הארצית הפכה להיות השלישית בחשיבותה. הליגה החלה ב-5 בספטמבר 1998 והסתיימה ב-21 במאי 1999.
על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
הליגה כללה 16 קבוצות. העונה הסתיימה בניצחון של מכבי נתניה שעלתה לעונת 1999/2000 לליגת העל.
בעקבות הפחתת הקבוצות שישחקו בליגה השנייה מספר רב של הקבוצות ירדו לליגה השלישית. יתרה מכך, הפועל אשדוד, הפועל לוד וסקציה נס ציונה הורדו לליגה הרביעית בגלל בעיות תקציביות. גם מכבי יפו שהייתה צריכה לרדת מהליגה הראשונה לליגה השנייה, הורדה לליגה הרביעית בגלל בעיות תקציביות. הדבר איפשר לבני סכנין להישאר בליגה השנייה גם לעונת 1999/2000.
לאסלו צה (הונגריה) ממכבי נתניה היה מלך השערים של העונה עם 19 כיבושים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי נתניה | 30 | 18 | 11 | 1 | 54 | 20 | 34 | 65 | עלתה ליגה |
| 2 | הפועל אשקלון | 30 | 19 | 5 | 6 | 62 | 34 | 28 | 62 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 3 | הפועל באר שבע | 30 | 17 | 9 | 4 | 54 | 16 | 38 | 60 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 4 | בית"ר באר שבע | 30 | 18 | 5 | 7 | 50 | 21 | 29 | 59 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 5 | מכבי עכו | 30 | 16 | 7 | 7 | 69 | 37 | 32 | 55 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 6 | הכח רמת גן | 30 | 15 | 10 | 5 | 62 | 31 | 31 | 55 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 7 | מכבי קריית גת | 30 | 14 | 9 | 7 | 52 | 37 | 15 | 49 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 8 | מכבי אחי נצרת | 30 | 12 | 9 | 9 | 44 | 36 | 8 | 45 | נותרו בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 9 | בני סכנין | 30 | 11 | 10 | 9 | 56 | 35 | 21 | 43 | נותרה בליגה שהפכה להיות הליגה הלאומית |
| 10 | הפועל אשדוד | 30 | 8 | 14 | 8 | 42 | 39 | 3 | 38 | ירדה לליגה א' |
| 11 | בית"ר תל אביב | 30 | 10 | 3 | 17 | 28 | 46 | 18- | 33 | ירדו לליגה הארצית |
| 12 | הפועל בת ים | 30 | 8 | 6 | 16 | 52 | 64 | 12- | 30 | ירדו לליגה הארצית |
| 13 | מכבי כפר קנא | 30 | 6 | 5 | 19 | 34 | 54 | 20- | 23 | ירדו לליגה הארצית |
| 14 | הפועל לוד | 30 | 6 | 5 | 19 | 32 | 69 | 37- | 23 | ירדו לליגה א' |
| 15 | סקציה נס ציונה | 30 | 5 | 2 | 23 | 30 | 103 | 73- | 13 | ירדו לליגה א' |
| 16 | הפועל טייבה | 30 | 2 | 0 | 28 | 27 | 106 | 79- | 6 | ירדה לליגה הארצית |
↑  תוך הורדת שתי נקודות
↑  סיימה במקום המוביל לליגה השלישית אבל נשארה בליגה השנייה בגלל בעיות תקציביות של מכבי יפו מהליגה הבכירה שהייתה אמורה לרדת לליגת המשנה
1 2  ירדו לליגה הרביעית בגלל בעיות תקציביות
↑  תוך הורדת ארבע נקודות
סטיב קילבי

| --- | --- |

 לידה:  13 בספטמבר 1954 (בן 70) ולין גרדן סיטי, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1971 
 מקום לימודים:  Lyneham High School 
 סוגה:  רוק, מוזיקת הגל החדש 
 סוג קול:  בריטון 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה בס, גיטרה 
 חברת תקליטים:  אניגמה רקורדס 
 מספר יצירות ידוע:  מעל 1000 שירים
 צאצאים:  Elektra Jansson-Kilbey, Miranda Jansson-Kilbey 
 thetimebeing.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סטיב קילבי (באנגלית:Steve Kilbey, ‏נולד ב-13 בספטמבר 1954, ולווין גרדן סיטי ) הוא זמר-יוצר וגיטריסט אוסטרלי.
ביוגרפיה

סטיב קילבי נולד בולווין גרדן סיטי שבאנגליה. כאשר הוא היה בן חמש משפחתו עברה לאוסטרליה והתיישבה בקנברה. קילבי החל את הקריירה בגיל 17 כאשר הצטרף ללהקה מקומית. בשנת 1974 הוא הצטרף ללהקה בה כבר ניגן פיטר קרופס.
בסוף 1974 קילבי הקים להקה Baby Grande. בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 קילבי ביחד עם פיטר קרופס ומוזיקאים נוספים הקים להקת The Church. לאחר הצלחה מקומית הם זכו להכרה בין-לאומית עם השיר "Under the Milky Way" שהיה חלק של אלבום שיצא בשנת 1988. השיר הגיע למצעד הפזמונים באוסטרליה ובארצות הברית.
במקביל להשתתפותו בלהקה The Church קיבלי החל בקריירת סולו. בשנים 1986 ו-1987 הוא הוציא מיני אלבומים. בשנת 1989 הוא הוציא את אלבומו השלישי.
בשנת 1989 קילבי הקים דואט Hex עם הזמרת וגיטריסטית נונט טייר. הם הוציאו אלבומים בשנת 1989 ו-1990. בהמשך הוא הקים מספר להקות והוציא איתם אלבומים נוספים.
בשנת 1992 ביחד עם אחיו קילבי הקים חברת תקליטים Karmic Hit. החברה החתימה מספר מוזיקאים אוסטרלים.
בשנת 2012 קילבי נכלל ב"אולם התהילה של מוזיקה אוסטרלית".
בשנת 2012 בעקבות חילוקי דעות על חלוקת תמלוגים קילבי הודיע שעוזב את להקת The Church, אך בהמשך הוא חזר והוציא איתם אלבומים בשנת 2014 ו-2017.
בנוסף לכתיבת שירים קילבי פרסם מספר ספרים כולל אוטוביוגרפיה Something Quite Peculiar בשנת 2014.
בסוף שנות ה-90 קילבי השתמש בסמים ובשנת 1999 הוא נעצר בניו יורק על רקע זה. הוא עבר תהליך גמילה. קילבי הודה שרוב השירים שהוא כתב נכתבו בהשפעת קנביס.
הערות שוליים

↑  https://www.rnz.co.nz/national/programmes/sunday/audio/2018667550/steve-kilbey-of-the-church-on-the-30th-anniversary-of-starfish
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007353129205171  BnF: cb162349263 (data)  GND: 134426142  ISNI: 0000 0000 6387 3256  LCCN: n92022514  MusicBrainz: 22ed3307-1362-48fc-ac6c-73c7d2231403  VIAF: 31187578   WorldCat (עם VIAF): 31187578
עד התביעה (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  ספרה של אגאתה כריסטי
 בימוי:  בילי ויילדר 
 הופק בידי:  ארתור הורנבלאוו ג'ונייר 
 תסריט:  לרי מרקוס   בילי ויילדר   הארי קונריץ
 עריכה:  דניאל מנדל 
 שחקנים ראשיים:  טיירון פאואר   מרלן דיטריך   צ'ארלס לוטון   אלזה לנצ'סטר
 מוזיקה:  מתי מאלניק   ראלף ארתור רוברט
 צילום:  ראסל הארלן 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  יונייטד ארטיסטס 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  דצמבר 1957
 משך הקרנה:  116 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פשע, סרט בית משפט 
 תקציב:  3 מיליון דולר
 הכנסות:  $9,000,000
 פרסים:  פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע 
 דף הסרט ב־IMDb
 
עד התביעה (באנגלית: Witness for the Prosecution) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1957 בבימויו של בילי ויילדר, המבוסס על ספרה של אגאתה כריסטי בעל שם דומה. הסרט מגולל את סיפורו של אדם הנאשם ברצח מאהבתו המבוגרת וכנגדו מעידה אשתו.
בסרט משחקים טיירון פאואר, מרלן דיטריך, צ'ארלס לוטון ואלזה לנצ'סטר. הסרט היה מועמד לשישה פרסי אוסקר וזכה לביקורות מהללות.
צוות שחקנים

טיירון פאואר - לאונרד וול
מרלן דיטריך - כריסטין הלם/וול
צ'ארלס לוטון - סר ווילפרד רוברטס
אלזה לנצ'סטר - גברת פלימסול
ג'ון ויליאמס - ברגן-מור
הנרי דניאל - מתיו
איאן וולף - קרטר
טורין תאצר - מר מאיירס
נורמה ברדן - גברת אמילי ג'יין פרנץ
אונה אוקונור - ג'נט מקנזי
הפקה

הסרט מבוסס על ספרה של אגאתה כריסטי בעל אותו שם. הסצנות הקומיות בין סר ווילפרד (צ'ארלס לוטון) וגברת פלימסול (אלזה לנצ'סטר) לא היו במקור בספר, אך נוספו כיוון שלוטון ולנצ'סטר היו נשואים בזמן צילומי הסרט. הביקורות היו חיוביות כך שהסרט נחשב לסרט הטוב ביותר שמבוסס על ספריה של כריסטי.
סצנת הפלאשבק של לאונרד וול (טיירון פאואר) כאשר הוא פוגש את אשתו, כריסטין הלם (מרלן דיטריך), במועדון לילה בגרמניה עלתה כ-90,000 דולר בעקבות פעלולנים רבים.
סוף הסרט נשמר בסוד, ואף הגדיל לעשות הבמאי, בילי ויילדר, ולא לתת לשחקנים את העמודים האחרונים של התסריט. על רקע כתוביות הסיום של הסרט מבקש קריין מהצופים בסרט שלא לגלות את סיומו לחבריהם על מנת שתשמר להם חוויית הצפייה, וזה היה אף המוטו בכרזות הפרסומת של הסרט.
ישנם הטוענים כי דיטריך הפסידה מועמדות לפרס אוסקר כיוון שהיא צוירה בסרט כנואפת, דבר שהיה טאבו בארצות הברית בזמנו.[דרוש מקור]
זה היה סרטו האחרון של טיירון פאואר. תוך כדי צילומי מה שהיה אמור להיות סרטו הבא, "שלמה המלך ומלכת שבא", בו שיחק את שלמה המלך, מת פאואר מהתקף לב בגיל 44 בלבד, והוחלף בסרט על ידי יול ברינר.
ביקורות והכנסות

הסרט זכה לביקורות חיוביות עם ציון של 100 אחוזים באתר "Rotten Tomatoes". ביקורת של המגזין "TV Guide" נתן לסרט ארבעה כוכבים וחצי מתוך חמישה.
הסרט היה מועמד לשישה פרסי אוסקר: הסרט הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר (צ'ארלס לוטון), שחקנית המשנה הטובה ביותר (אלזה לנצ'סטר), הבמאי הטוב ביותר (בילי ויילדר), העריכה הטובה ביותר והסאונד הטוב ביותר. בנוסף הסרט זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר (אלזה לנצ'סטר) והיה מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה, פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה (צ'ארלס לוטון), פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה (מרלן דיטריך) ופרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר - סרט קולנוע (בילי ויילדר).
מכון הסרטים האמריקאי דירג את הסרט במקום השישי ברשימת הדרמות המשפטיות הטובות ביותר. בנוסף, הסרט היה מועמד לרשימות מאה שנים... מאה מותחנים ומאה שנים... מאה גיבורים ונבלים.
ניקוי בסילון קרח יבש

ניקוי בסילון קרח יבש המשמש לניקוי תבנית גומי
ניקוי בסילון קרח יבש Dry-ice blasting הוא סוג של ניקוי עם פחמן דו-חמצני, שבו קרח יבש, הצורה המוצקה של פחמן דו-חמצני, מואץ בזרם אוויר בלחץ ומופנה אל פני השטח במטרה לנקות אותו.
השיטה דומה לצורות אחרות של ניקוי בהתזה כמו התזת חול או התזת חרוזי פלסטיק בכך שהוא מנקה משטחים באמצעות מדיה המואצת בזרם אוויר בלחץ, היתרון המיוחד של ניקוי בסילון קרח יבש שהוא אינו שוחק, אינו מוליך, אינו דליק ולא רעיל.
ניקוי בסילון קרח יבש מוגדר כידידותי לסביבה הוא כלי מאושר על ידי ה-EPA, ה-FDA ו-USDA. ומקטין או מבטל את חשיפת העובדים לשימוש בחומרי ניקוי כימיים.
בהשוואה לשיטות התזת מדיה אחרות, ניקוי בסילון קרח יבש אינו יוצר פסולת משנית או שאריות כימיות. לאחר ההתזה, חלקיקי הקרח היבש המוצק עוברים תהליך המראה, וחוזרים למצב הגזי של פחמן דו-חמצני.
עקרון התהליך

ניקוי בסילון קרח יבש מבוסס על התזת כדורים במהירות גבוהה במיוחד. כדורי הקרח היבש רכים למדי והרבה פחות צפופים מחומרי התזה אחרים, כמו חול.
בעת ההתזה, גלולת הקרח עוברת סובלימציה (המראה) מיידית, ומעבירה אל פני השטח אנרגיה קינטית מינימלית ולכן גם מייצרת שחיקה מינימלית. תהליך הסובלימציה סופג נפח גדול של חום מפני השטח, ומייצר מתח גזירה בגלל הלם תרמי. ההנחה היא שמצב זה משפר את הניקיון מכיוון שהשכבה העליונה של לכלוך או מזהם צפויה להעביר יותר חום מהמצע הבסיסי ולהתקלף ביתר קלות. היעילות של תהליך זה תלויה במוליכות התרמית של המצע והמזהם. השינוי המהיר במצב מקרח לגז גורם לגלי הלם מיקרוסקופיים, שמסייעים להסרת המזהם.
ביצוע התהליך > ייצור הקרח היבש

דוחסים ומקררים פחמן דו-חמצני גזי עד שהוא הופך לנוזל
מפחיתים את הלחץ כך שחלק מהנוזל מתנדף, התנדפות זו מקררת את החומר במהירות ומתמצק קרח יבש כ"שלג" בצפיפות נמוכה
את ה"שלג" שנוצר דוחסים לבלוקים או לקוביות קטנות
הקרח היבש יכול להיות בצורת גלילים מוצקה או שבבים מגוש קרח גדול יותר. גוש הקרח המגולח מייצר קרח פחות צפוף ועדין יותר ממערכת הגלילים המוצקה. בנוסף, ניתן ליצור כדורים על ידי דחיסת שלג קרח יבש, או שימוש במיכלי CO2 נוזליים ליצירת כדורים מוצקים. קרח יבש המיוצר משלג דחוס מתפרק ביתר קלות ואינו אגרסיבי לניקוי.
ביצוע התהליך > ציוד ההתזה

ישנן שתי שיטות של ניקוי בקרח יבש, מערכת עם שני צינורות לעומת מערכת עם צינור יחיד.
מערכת הצינור היחיד אגרסיבית יותר לניקוי, מכיוון שהחלקיקים מואצים למהירויות מהירות יותר.
בתהליך הניקוי של קרח יבש עם שני צינורות אוויר דחוס מועבר בצינור אחד וכדורי קרח נשאבים מצינור שני על ידי עקרון ונטורי. בהשוואה למערכת צינור יחיד, מערכת שני הצינורות מספקת חלקיקי קרח בעוצמה נמוכה יותר ומאפשרת ניקוי משטחים עדינים יותר כגון מוליכים למחצה.
שימושים

ניקוי בקרח יבש מנוצל בסוגים רבים ושונים של תעשיות. המאפיינים הייחודיים של קרח יבש הופכים אותו לפתרון ניקוי אידיאלי במפעלי ייצור.
ניקוי בקרח יבש יכול לנקות חפצים רבים עם גאומטריות מורכבות שונות בבת אחת, ולכן ניקוי תבניות פלסטיק וגומי הוא יישום עיקרי לטכנולוגיה. קרח יבש מחליף את שיטות הניקוי המסורתיות המסתמכות על קרצוף ידני ושימוש בחומרי ניקוי כימיים. ניקוי בקרח יבש מנקה את התבניות בזמן אמת בלי קירור המתקנים, מה שמונע את הצורך לסגור את הייצור לצורך הניקוי.
שימושים > תעשיית עיבוד מזון

מומלץ להשתמש בניקוי בקרח יבש לניקוי ציוד לעיבוד מזון. כבר בשנת 2004 אישרה סוכנות התקנים למזון הבריטית את התהליך לניקוי יעיל של משטחים מסלמונלה.
ניתן להשתמש בו גם לניקוי ציוד כלשהו ללא פירוק ובלי לייצר סכנות שרפה או חשמל. ה-EPA ממליץ על ניקוי בקרח יבש כחלופה לסוגים רבים של ניקוי המבוסס על חומרים ממיסים.
שימושים > שיקום לאחר נזקי אש עשן ומים

ניתן להשתמש בתהליך הניקוי לתיקון נזקי אירועי אסון כמו נזקי עובש, עשן, שרפה ומים.
שימושים > שימור פריטים היסטוריים

בשל האופי הלא שוחק של קרח יבש והיעדר פסולת משנית מתהליך הניקוי, נעשה שימוש בהתזת קרח יבש בפרויקטים לשימור בכלל ושימור פריטים היסטוריים בפרט. תהליך הניקוי שימש לשימור מוצגים עתיקים ויצירות במוזיאון פילדלפיה לאמנות.
שימושים > ייצור מוליכים למחצה

בהתבסס על עיקרון הסובלימציה, תהליך הניקוי עם קרח יבש מוצא שימוש בתעשיות מוליכים למחצה, חלל ומכשירים רפואיים.
שימושים > עיבוד מתכות

תהליך הניקוי משמש גם במסגרות ייצור אחרות, כגון ניקוי ציוד ייצור בקווי ריתוך אוטומטיים, ניקוי כלים מרוכבים, ניקוי מכונות דפוס תעשייתיות, ניקוי תבניות וציוד המשמש ביציקה, וניקוי ציוד וכלי עבודה בחוף הים עבור תעשיית הנפט והגז.
ניקוי בקרח יבש משמש בתהליכי ניקוי גרדים וגימור חלקים בייצור. ובהכנת פני השטח של חלקים לצביעה.
בטיחות > אוורור

פחמן דו-חמצני עלול להיות רעיל בריכוזים העולים על 1%, והוא יכול לגרום לחנק אם לא משתמשים בציוד באזור מאוורר.
בנוסף, מכיוון שפחמן דו-חמצני כבד יותר מאוויר, פתחי האוורור נדרשים להיות בגובה הקרקע או בסמוך אליה כדי להסיר את הגז ביעילות.
בטיחות > ציוד מגן לגוף

טמפרטורת הקרח היבש היא 78- מעלות צלזיוס ויש להשתמש בתהליך הניקוי עם קרח יבש בכפפות מבודדות. ולהקפיד על שימוש בציוד מגן לעיניים ולאוזניים.
היסטוריה

ההערכה היא כי חיל הים האמריקני, בשנת 1945, היה הראשון שהתנסה בניקוי בקרח יבש. הם היו מעוניינים להשתמש בטכנולוגיה עבור יישומי ניקוי שומנים שונים.
בשנת 1959 הגישה יוניליוור פטנט לשימוש בהתזת קרח יבש או בהתזת קרח רגיל כשיטה להסרת בשר מעצם.
בשנת 1971, Chemotronics International Inc. הגישה פטנט לשימוש בהתזת קרח יבש למטרות ליטוש והדחה.
פטנט על ניקוי בקרח יבש הוגש על ידי לוקהיד מרטין בשנת 1974.
הפטנטים הראשונים הנוגעים לפיתוח ועיצוב של טכנולוגיית ניקוי בקרח יבש מודרני בימינו הוענקו לדייוויד מור מקולד ג'ט, LLC בשנת 1986, 1988 (U.S. Patent 4,617,064 U.S. Patent 4,744,181).