stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רבי אלעזר בן חנניה

ערך זה עוסק בתנא בתקופת הבית השני. אם התכוונתם למנהיג במרד הגדול ובנו של הכהן הגדול חנניה בן נדבאי, ראו .
| --- | --- |
 שם מלא:  אלעזר (אליעזר) בן חנניה בן חזקיה בן גרון (גוריון, גריון)
 תקופת הפעילות:  הדור הראשון לתנאים
 השתייכות:  חז"ל, תנאים
 חיבוריו:  מגילת תענית
 אב:  חנניה בן חזקיה
 
רבי אלעזר (אליעזר) בן חנניה היה תנא שחי בתקופת הבית השני, בדור הראשון לתנאים. אביו היה חנניה בן חזקיה בן גרון.
אמירותיו ודיוניו, שבחלק מהמקרים מגיעים לצד חכמים כמו רבי עקיבא או רבי יוחנן בן זכאי, דבר המעיד על קרבתו אל המעגלים המרכזיים של חז"ל.
לרבי אלעזר בן חנניה מייחסת הגמרא את האימרה ”זכור את יום השבת - ר' אלעזר בן חנניה אומר: תהא זוכרו מאחד בשבת, שאם תתמנה לך מנה יפה תהא מתקנה לשם שבת” (מכילתא יתרו, ז').
כמו כן, מיוחסים לו גם עריכת החלק המאוחר במגילת תענית ספר מימי בית שני, המונה את החגים הלאומיים שנחוגו בתקופה זו (ועל כן אסור לצום בהם) וכן את ימי הזיכרון לאירועים לאומיים.
מהדרשות או אמרות שמקושרות אליו עוסקות בהתנהגות מוסרית, קיום מצוות ואחריותו האישית של האדם.
לקריאה נוספת

צבי גרץ, דברי ימי ישראל (תרגום ד"ר ש.א. קמנצקי), הוצאת יזרעאל, 1955.
קונסוליית אוסטריה בירושלים

| --- | --- |

בית משכית, ששימש את הקונסוליה בתחילת המאה ה־20
 מידע כללי
 עיר:  ירושלים
 תאריך פתיחה:  1849
 תאריך סגירה:  1938
 דיפלומטיה
 מדינה מיוצגת:  האימפריה האוסטרית האימפריה האוסטרית (1847–1867) האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית (1867–1918) אוסטריההרפובליקה האוסטרית הראשונה (1919–1920; 1927–1934) אוסטריהאוסטריה הפדרלית (1934–1938)
 
קונסוליית אוסטריה בירושלים הייתה נציגות דיפלומטית של הקיסרות האוסטרו הונגרית והרפובליקה האוסטרית הראשונה בירושלים.
היסטוריה

בשנת 1847 החליטה הקיסרות האוסטרית לחזק את מעמדה באימפריה העות'מאנית. הקנצלר מטרניך הורה לקונסול האוסטרי בביירות, הברון אדוארד פון אדלבורג, לארגן מחדש את הקונסוליות האוסטריות במזרח התיכון, ובמסגרת זו הוחלט על פתיחת קונסוליית־משנה אוסטרית בירושלים,  תחת קונסוליית אוסטריה בביירות. הקונסול הראשון יוזף פיצמאנו הגיע לירושלים במרץ 1849, וב־1852 הפכה לקונסוליה עצמאית.
ב־1856 ביקר מקסימילאן, ארכידוקס אוסטריה באימפריה העות'מאנית, ושהה יומיים בירושלים. ביקור בולט יותר היה ביקורו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ב־1869, בשובו מטקס חנוכת תעלת סואץ.
עם הקמת האימפריה האוסטרו-הונגרית ב-1867, הפכו הקונסוליות האוסטריות בארץ ישראל לקונסוליות אוסטרו-הונגריות.
במסגרת הקונפדרציה הגרמנית ייצגה אוסטריה את הארצות הקתוליות בגרמניה, וייצוג זה היה תקף גם לגבי ירושלים, עד לאיחוד גרמניה ב־1871. הקונסוליה פרסה את חסותה גם על המנזר הפרנציסקני בירושלים. לצד זאת הקונסוליה פרסה את חסותה גם על יהודים בירושלים, וסייעה למוסדות כמו בית הספר למל, בית החולים מאיר רוטשילד ושכונת בתי מחסה.
בשלהי התקופה העות'מאנית החלו הקונסוליות במעבר לבתי קונסוליות חדשים שנבנו עבורם מחוץ לחומות העיר העתיקה. בין השאר, נבנה מבנה חדש גם עבור הקונסוליה האוסטרית ברחוב הנביאים, שכונה גם רחוב הקונסולים.
הקונסוליה ייצגה גם ענייני הולנד בארץ ישראל בשלהי המאה ה-19.
ב־1919 גורש הקונסול האוסטרי פרידריך קראוס בידי הבריטים, והקונסוליה נסגרה שנה לאחר מכן.
הקונסוליה נפתחה מחדש ב־1927. הקונסוליה נסגרה עם האנשלוס וסיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית ורכוש הקונסוליה הועבר לנציגות גרמניה, בדומה למה שנעשה ביתר נציגויות אוסטריה בעולם.
אוסטריה מחזיקה כיום קונסוליה של כבוד בירושלים, ויצחק מולכו משמש כקונסול כבוד ממאי 1979.
קונסולים

| קונסול | תקופת כהונה |
| --- | --- |
הגרף יוזף פיצמאנו: 1847–1861
אוגוסט לאנק פון וולפסברג: 1861
לאופולד וולכר פון מולטהיים: 1864
הגרף ברנהרד קאבוגה: 1867–1881
אנטון ריטר פון שטראוס: 1882
קרל פון קוויטקובסקי: 1891
תאודור איפן: 1894
ארנסט פון קישני: 1896
אמיל הירש: 1897
היינריך ילטישיקה, גרנט: 1898
אנטון שרפראט: 1900
אלויס פוגאצ'אר: 1901
לודוויג ריטר פון צפרוביץ: 1906
רודולף פרנצ'שי: 1912
פרידריך קראוס: 1915–1919
???: 
איבו יורדה: ?–1938
הערות שוליים

1 2 3 4  יהושע בן אריה, ‏אוסטריה: ירידה ותמורות בפעילות, ירושלים החדשה בראשיתה, יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשל"ט, עמ' 395–399, באתר "כותר"
↑  מרדכי אליאב, ‏הקונסוליה האוסטרית בירושלים והיישוב היהודי, קתדרה 18
↑  נתן שור, משפחת הקונסול פין בירושלים – שנים אחרונות, קתדרה 30, תשמ"ד, עמ' 66‏, JSTOR 23398862
↑  חיסול הקונסוליה האוסטרית בא"י, הַבֹּקֶר, 28 באפריל 1938
↑  הקשר האוסטרי של עו"ד מולכו מולכו עלול לאבד את תואר "קונסול כבוד", באתר גלובס, 9 בנובמבר 2017
איגור גורגן

| --- | --- |

 לידה:  2 באוגוסט 1969 (בן 55) דובסרי, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובית, ברית המועצות ברית המועצות
 מדינה:  ברית המועצות, מולדובה 
 השתייכות:  הצבא האדום הצבא האדום  הכוחות המזוינים הלאומיים של מולדובה
 תקופת הפעילות:  מ-1987
 דרגה:   בריגדיר גנרל
 תפקידים בשירות
 ראש המטה הכללי
 
איגור גורגן (ברומנית: Igor Gorgan נולד ב-2 באוגוסט 1969) הוא בריגדיר גנרל מולדובי שכיהן כראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים הלאומיים של מולדובה בשנים 2019–2021.
גורגן נחשד כי שימש כמרגל לטובת רוסיה.
ביוגרפיה

גורגן נולד בדובסרי ב-2 באוגוסט 1969. בגיל 18 הוא התגייס לצבא האדום ועד 1991 למד בבית הספר הצבאי בנובוסיבירסק. לאחר התפרקות ברית המועצות התגייס לצבא מולדובה והוצב בבריגדה הממונעת ה-2 "שטפן הגדול". בין השנים 2001–2002 למד במכללת הפיקוד והמטה הכללי של צבא ארצות הברית בפורט ליונוורת'. בין 2003–2006 השתתף במשימות בינלאומיות בבוסניה והרצגובינה, גאורגיה ועיראק. ב-2006 חזר למולדובה ומילא תפקידי מטה בכירים. הוא טיפס במהירות בסולם הדרגות, וב-2013 מונה לתפקיד ראש המטה הכללי של הצבא. ב-18 במרץ 2016 הוא פוטר בעקבות ריב ממושך עם שר ההגנה אנטול סאראליו. לאחר פיטוריו שימש כיועץ מיוחד עבור שני שרי ההגנה הבאים. ב-2018 מונה לראש אגף מחקרים אסטרטגיים באקדמיה הצבאית ע"ש אלכסנדרו הטוב. ב-8 ביולי 2019 הוא מונה מחדש לתפקיד ראש המטה הכללי, בשנת 2021 סיים את תפיקדו.
ביוני 2024 פורסם כי משנת 2004 ריגל לטובת רוסיה.
הערות שוליים

1 2  דרמה במולדובה: התחקיר גילה, כי הרמטכ"ל היה מרגל רוסי יוסי נכטיגל באתר כיכר השבת
↑  "Moldova's Chief of General Staff Dismissed After Long Feud With Defense Minister"
↑  "The President of the Republic of Moldova presented the new Chief of Staff"
ברכת גאולה

ערך זה עוסק בברכה השביעית בתפילת שמונה עשרה. אם התכוונתם לברכת "אמת ויציב" הנאמרת לפני קריאת שמע (המכונה ברכת הגאולה), ראו ברכות קריאת שמע; אם התכוונתם לברכה הנאמרת בסיום ההגדה של פסח, ראו .
ברכת הגאולה היא הברכה השביעית בתפילת שמונה עשרה, לאחר ברכת סליחה ולפני ברכת רפואה. הברכה משתייכת לקבוצת שלוש עשרה ברכות הבקשה שבתפילה בימי חול. עניינה הוא בקשה מבורא עולם שיגאל את המתפלל ואת כלל עם ישראל. ברכת "הגאולה" עוסקת בצרכים רוחניים ואישיים יחד עם ברכת תשובה וברכת סליחה. בחזרת הש"ץ בתענית ציבור אומר החזן לאחר ברכה זו את תפילת עננו.
נוסח הברכה

נוסח אשכנז: רְאֵה בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּגְאָלֵנוּ מְהֵרָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח הספרדים: רְאֵה נָא בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּמַהֵר לְגָאֳלֵנוּ גְּאֻלָּה שְׁלֵמָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי אֵל גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח ספרד: רְאֵה נָא בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּגְאָלֵנוּ מְהֵרָה (גְּאֻלָּה שְׁלֵמָה) לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי אֵל גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח איטליה: רְאֵה נָא בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּגְאָלֵנוּ מַלְכֵּנוּ מְהֵרָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי (אֵל) גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח רומניא: רְאֵה בְעָנְיֵינוּ ה' אֱלהֵינוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּגְאָלֵנוּ מְהֵרָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי אֵל מֶלֶךְ גּוֹאֵל וְחָזָק אַתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.

נוסח פרובאנס: רְאֵה נָא בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּמַהֵר לְגָאֳלֵנו גְּאוּלָּה שְׁלֵמָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי אֵל גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח קטלוניה: רְאֵה (נָא) בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּמַהֵר לְגָאֳלֵנו גְּאוּלָּה שְׁלֵמָה לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי (אֵל מֶלֶךְ) גּוֹאֵל וְחָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

תימן בלדי: רְאֵה בְעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ וּמַהֵר לְגָאֳלֵנוּ כִּי אֵל מֶלֶךְ גּוֹאֵל חָזָק אָתָּה. בָּרוּךְ אַתָּה ה', גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.

נוסח ארץ ישראל: רְאֵה בְּעָנְיֵנוּ וְרִיבָה רִיבֵנוּ, וּגְאָלֵנוּ לְמַעַן שְׁמֶךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' גּוֹאֵל יִשְׂרָאֵל.
מיקום הברכה

ברכה זו היא הברכה השביעית בתפילה בשל חשיבות המספר שבע ביהדות. כיוון שעל פי הגמרא, הגאולה צפויה להיות בשנת השביעית, הוצבה ברכת גאולה במקום השביעי, לאחר ברכת הסליחה. הסבר נוסף למיקום הברכה היא האמונה שהגאולה היא תולדתה של הסליחה, ומבלי סליחה של האל על החטאים לא תבוא הגאולה.
הסבר נוסף למיקום הברכה מתבסס על ספר תהילים:
"הַסֹּלֵחַ לְכָל עֲו‍ֹנֵכִי, הָרֹפֵא לְכָל תַּחֲלוּאָיְכִי; הַגּוֹאֵל מִשַּׁחַת חַיָּיְכִי, הַמְעַטְּרֵכִי חֶסֶד וְרַחֲמִים"
על פי פסוק זה סדר הדברים הוא: סליחה, רפואה וגאולה, אולם הגמרא מבארת, כי הרפואה המדוברת היא רפואת העונות. הסבר נוסף ייתכן, שהסדר שונה בשל הרצון שברכת גאולה תהא שביעית, הוחלפו הסדר בין הברכות גאולה וברכת רפואה שהיא הברכה השמינית [דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  מילה זו לא מופיע בסידורי רומא הישנים כגון מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, (עמ' 30).  בהלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' לו, הוא מופיע בסוגריים.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
| קריאת שמע |
| --- | --- | --- |
| פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית |  |
| ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו |  |
| זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה |  |
| שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295877305171  BnF: cb11963562r (data)  LCCN: sh85009339 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מרטין הרם

| --- | --- |

מרטין הרם
 לידה:  17 בדצמבר 1973 (בן 51) ברית המועצות טאלין, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האסטונית, ברית המועצות
 מדינה:  אסטוניה 
 השתייכות:   כוחות ההגנה של אסטוניה
 תקופת הפעילות:  1992–2024 (כ־32 שנים) 
 דרגה:   קינדרל-לייטננט
 תפקידים בשירות
 מפקד כוחות ההגנה של אסטוניה
 עיטורים
 1st Class of the Order of the Cross of the Eagle (2024)  מסדר ההצטיינות האוקראיני, דרגה 2  מפקד בלגיון הכבוד  Combat Action Badge  כוכב הארד 
 
מרטין הרם (באסטונית: Martin Herem;‏ נולד ב-17 בדצמבר 1973) הוא לוטננט גנרל אסטוני שכיהן כמפקד (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של אסטוניה בשנים 2018–2024.
ביוגרפיה

הרם נולד בטאלין ב-17 בדצמבר 1973. ב-1992 הוא התגייס לצבא אסטוניה, והחל ללמוד במכללה האסטונית להגנה לאומית. הוא סיים את לימודיו ב-1996, ולאחר מכן שרת בגדודים שונים עד2002 אז נקרא לשמש כמדריך במכללת ההגנה. ב-2003 הוא מונה לראש מחלקת הטקטיקה במכללה. ב-2006 הוא נשלח להשתתף במלחמת עיראק. ב-2008 מונה למפקד פיקוד צפון-מזרח. ב-2012 מונה לסגן מפקד מכללת ההגנה. ב-2013 מונה למפקד המכללה. ב-2016 מונה לראש המטה הכללי של הצבא האסטוני. ב-5 בדצמבר 2018 הוא מונה למפקד הצבא האסטוני (מקביל לרמטכ"ל).
הכאה באצבע צרדה

הכאה באצבע צרידה
הכאה (או: הקשה) באצבע צְרֵדָה היא מחווה אנושית הנוצרת על ידי החלקה מהירה של האמה, האצבע האמצעית בכף היד, על פני האגודל - תוך יצירת חיכוך חזק ביניהן. את האצבע ה"מכה", מותחים על האגודל, לפני שחרורה בבת אחת אל עבר כף היד. המכה בין האצבע לבין כף היד יוצרת את הצליל.
שימוש בהכאה באצבע צרדה נעשה פעמים רבות במוזיקה או ריקוד, על מנת ליצור קצב. לעיתים השימוש בהקשה נעשה במקום מחיאת כפיים.
לחלופין, נעשה שימוש בהקשה באצבעות באינטראקציה בין אנשים, על מנת למשוך תשומת לב.
קוסמים לעיתים משתמשים בהכאה זו כתחליף לאמירת מילות קסם, על מנת להראות שהקסם התרחש במהירות רבה.
במקורות חז"ל

הכאה באצבע צרדה נזכרת במשנה במסכת יומא כמנהג פרחי כהונה להעיר את הכהן הגדול אם מתנמנם בליל יום הכיפורים בבית המקדש: ”בִּקֵּשׁ לְהִתְנַמְנֵם, פִּרְחֵי כְּהֻנָּה מַכִּין לְפָנָיו בְּאֶצְבַּע צְרֵדָה, וְאוֹמְרִים לוֹ, אִישִׁי כֹּהֵן גָּדוֹל, עֲמֹד וְהָפֵג אַחַת עַל הָרִצְפָה. וּמַעֲסִיקִין אוֹתוֹ עַד שֶׁיַּגִּיעַ זְמַן הַשְּׁחִיטָה.” (משנה, מסכת יומא, פרק א', משנה ז' ).
נחלקו הראשונים מהי אצבע צרידה: רש"י ובעקבותיו גם רבי עובדיה מברטנורא, מפרשים שמדובר באצבע המורה ("אצבע הסמוכה לגודל"). לעומתם, בביאור התוספות ואחרים בעקבותיהם טענו שמדובר באמה, שכן ”הדבר ידוע שאי אפשר להשמיע קול אלא כשמכה באמצעי”.
במקורות חז"ל > הכאה

ישנו עוד סוג של הכאה באצבע צרדה, הנזכר ברש"י על מסכת תענית:
(מחיין) באסקטולא אפותאי - היינו צוציתא דנפק מיניה, שמדביק אצבע צרדא עם הגודל ומכה בצפורן האצבע.
כלומר, תפיסת האצבע המורה באגודל ושחרורה, כדי להכות במצח (או בבלורית) באמצעות ציפורן האצבע. והשוו למחווה היפנית דֶקוֹפִּין (ביפנית: デコピン).
בתרבות המערבית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הכאה באצבע צרדה יכולה לשמש כתחליף למחיאות כפיים. סיבה אפשרית היא שהקול שהיא משמיעה מפריע פחות ממחיאות כפיים במהלך נאומים והכרזות. השימוש בהכאה באצבע צרדה נפוץ גם בקהילת הפואטרי סלאם, שם היא משמשת את הקהל כמחוות תמיכה ספונטנית או בתור הסכמה עם מה שהמשורר שיתף.
בתרבות המערבית > בתרבות הפופולרית

בסרט הנוקמים: מלחמת האינסוף, דמותו של תאנוס משמידה חצי מהיצורים החיים ביקום, באמצעות הקשה באצבע צרדה בידו העטויה בכפפת האינסוף.
הערות שוליים

↑  רש"י, מסכת יומא, דף י"ט, עמוד ב', ד"ה צרתה דדא
↑  על המשנה
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ל"ה, עמוד ב'
↑  ראו למשל תוספות יום טוב על המשנה במסכת מנחות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 34787aa3-1027-498b-af38-4385665cc34c
נרי הורוביץ

| --- | --- |
הורוביץ, נובמבר 2022
הורוביץ, נובמבר 2022
 לידה:  1978 (בן 46 בערך) ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 402  קצין אג"ם של חיל התותחנים  מפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי  מפקד עוצבת אדירים  מפקד חטיבת האש 282  קצין תותחנים ראשי
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 
נרי הורוביץ (נולד בשנת 1978) הוא קצין מילואים בצה"ל בדרגת תת-אלוף, אשר שימש בתפקידו האחרון קצין תותחנים ראשי. קודם לכן שימש מפקד חטיבת האש 282 ומפקד עוצבת אדירים.
ביוגרפיה

הורוביץ נולד וגדל בשכונת רמת ורבר בעיר פתח תקווה, לאב ממוצא פולני ולאם ממוצא עיראקי. למד בפתח תקווה בבית הספר היסודי קפלן, בחטיבת הביניים בן-גוריון ובתיכון בן-גוריון.
ביוגרפיה > שירות צבאי

הורוביץ התגייס לצה"ל בשנת 1996. הוא החל את שירותו הצבאי בגדוד 55 בחיל התותחנים.
בשנת 2009 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 402 באגד ארטילרי 215. בשנת 2011 מונה לקצין אג"ם של חיל התותחנים, ולאחר מכן שימש מפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי, בה היה חניך במחזור הראשון. בשנת 2014 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת אדירים ומפקד סיוע האש של עוצבת הגליל, ושימש בתפקידיו עד שנת 2016. בספטמבר 2016 מונה למפקד עוצבת גולן (אגד 282) ושירת בתפקיד עד מאי 2019. בתפקיד זה הוביל את השינוי והמעבר מאגד ארטילרי לחטיבת האש 282 - מהלך שלימים יושם בכל צה"ל.
ב-6 ביולי 2020 הועלה לדרגת תא"ל וב-14 ביולי נכנס לתפקידו כקצין תותחנים ראשי וכיהן בתפקיד עד ספטמבר 2023. בתפקידו כקצין תותחנים ראשי הוביל שינויים בחיל, שינויים אותם יישם בתפקידו הקודם כמפקד אגד ארטילרי. השינוי כלל שינוי מבני במבנה הארגוני של האגד, וכן שינוי תפיסתי: הטמעת תג יחידה חדש וסיכת יחידה חדשה.
ביוגרפיה > לאחר השירות הצבאי

ביולי 2024 מונה ליועץ אסטרטגי לחברת ATTIS.
ביוגרפיה > השכלה

הורוביץ בעל תואר ראשון בהיסטוריה מטעם האוניברסיטה העברית במסגרת לימודיו במחזור הראשון של המכללה לפיקוד טקטי, תואר שני במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת בן-גוריון, ותואר שני נוסף בניהול משאבים אסטרטגיים במסגרת לימודיו באוניברסיטה לביטחון לאומי (National Defense University) שבוושינגטון הבירה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

מתגורר בגדרה. נשוי ואב לארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  "אנחנו רוצים שגם התותח החדש יישאר נשק סטטיסטי", ישראל דיפנס, 14 באפריל 2021
↑  שי לוי, ‏אש בכל הכוח: סוללת תותחים, מבט מבפנים, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2012
↑  אנשיל פפר, המכללה לפיקוד טקטי מנסה שיטה שעובדת היטב בצבאות אחרים בעולם - לימודים אקדמיים, באתר הארץ, 9 באפריל 2010
↑   ירדן מושליון, בתותחנים מכריזים על מהפכת אש - וחושפים תג וסיכה חדשים, באתר צה"ל, 9 בנובמבר 2022
↑  נרי הורוביץ, לשעבר קצין תותחנים ראשי, מצטרף ל-Attis, באתר TechTime.
ברכת קיבוץ גלויות

ברכת קיבוץ גלויות היא הברכה העשירית בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו, והראשונה מבין סדרת הבקשות הנוגעות לנושאים לאומיים (יחד עם ברכת המשפט, ברכת ירושלים וברכת מצמיח קרן ישועה).
נוסח הברכה

נוסח הספרדים ונוסח קטלוניה - תְּקַע בְשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקָבֵץ גָּלֻיוֹתֵינוּ וְקַבְּצֵנוּ יַחַד מְהֵרָה מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְאַרְצֵנוּ. בָּרוּךְ אַתָה ה', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.

נוסח אשכנז - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקַבֵּץ גָּלֻיוֹתֵינוּ וְקַבְּצֵנוּ יַחַד מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ. בָּרוּךְ אַתָּה ה', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׁרָאֵל.

נוסח ספרד ונוסח פרובאנס - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקַבֵּץ גָּלֻיוֹתֵינוּ וְקַבְּצֵנוּ יַחַד מְהֵרָה מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְאַרְצֵנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.

נוסח תימן - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקַבֵּץ אֶת כָּל גָּלִיּוֹתֵינוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְאַרְצֵנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה הֳ', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.

נוסח איטליה - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקַבֵּץ גָּלִיּוֹתֵינוּ, (וְקַבְּצֵנוּ יַחַד מְהֵרָה מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת הָאָרֶץ לְאַרְצֵנוּ). בָּרוּךְ אַתָּה הֳ', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.

נוסח רומניא - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ וְשָׂא נֵס לְקַבֵּץ גָּלִיּוֹתֵינוּ, וּקְרָא דְרוֹר לְקַבְּצֵנוּ מֵאַרְבַּע כַּנְפוֹת כָּל הָאָרֶץ אֶל נְוֵה קָדְשֶךָ. בָּרוּךְ אַתָּה הֳ', מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.
נוסח ארץ ישראל - תְּקַע בְּשׁוֹפָר גָּדוֹל לְחֵרוּתֵנוּ, וְשָׂא נֵס לִקְבּוֹץ גָּלֻיּוֹתֵינוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְקַבֵּץ נִדְחֵי עַמּוֹ יִשְׂרָאֵל.
הסבר היסטורי

ברכה זו נקבעה עוד בזמן שבית המקדש השני היה קיים (בתקופת הזוגות) אולם גם בתקופה זו התגוררו יהודים רבים בתפוצות. יישובים מבוססים של יהודים התקיימו במצרים (כבר מתקופת גלות יהויכין), בבבל (בעקבות גלות בבל) וכן באזור טורקיה ואיי יוון, ואילו יהודי ארץ ישראל היו נתונים תחת שלטון בית סלאוקוס, וברכה זו מהווה תקווה לגאולה. ברכה זו קיבלה משנה תוקף עם חורבן בית שני.[דרוש מקור]
מיקום הברכה בתפילה

במסכת מגילה (י"ז, ב) מוסבר שברכה זו נקבעה אחרי ברכת השנים, כיוון שהראשון מסימני הגאולה הוא שנה של פיריון גדול, בהסתמך על הפסוק מספר יחזקאל:
וְאַתֶּם הָרֵי יִשְׂרָאֵל עַנְפְּכֶם תִּתֵּנוּ וּפֶרְיְכֶם תִּשְׂאוּ לְעַמִּי יִשְׂרָאֵל כִּי קֵרְבוּ לָבוֹא
.
במסכת סנהדרין (צ"ז, א) נאמר ששנתיים לפני שיבוא המשיח תהיה שנה של שובע גדול, ולכן אחרי שמבקשים בברכת השנים שתהא שנה ובה שובע גדול ("ושבענו מטובה") מבקשים שתבוא הגאולה.
בתרבות

תקע בשופר - אברהם פריד באלבום חזק!, לחן של יוסי גרין. ללחן גם גרסת כיסוי של זאנוויל ויינברגר עם מקהלת מלכות.
הערות שוליים

↑  בנוסח קטלוניה מנקדים: גָּלִיּוֹתֵינוּ.
↑  משפט זה לא מופיע במחזור קמחא דאבישונא, בולונייא ש"א, עמ' 31, והוא מופיע בסוגריים בהלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לראש השנה כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ה, עמ' לז.
↑   תקע, בביצוע אברהם פריד, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 9:36)
↑   תקע בשופר, בביצוע זאנוויל ויינברגר, מקהלת מלכות, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 10:36)
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שגרירות הולנד בישראל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 כתובת:  אבא הלל סילבר 14, רמת גן
 עיר:  רמת גן 
 קואורדינטות:  32°05′08″N 34°48′18″E﻿ / ﻿32.085688037559°N 34.805108742393°E﻿ / 32.085688037559; 34.805108742393
 מיקום קודם:  רחוב יפו 33, ירושלים
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי הולנד–ישראל
 שגריר:  מרייט שורמן (אנ')
 שטח האמנה:  ישראל ישראל
 מדינה מיוצגת:  הולנד הולנד
 
 אתר רשמי
 he
 
שגרירות הולנד בישראל היא נציגות דיפלומטית של ממלכת ארצות השפלה ישראל. השגרירות היא השגרירות הראשונה שהוקמה בירושלים, אך כיום מקום מושבה ברמת גן.
השגרירה כיום היא מרייט שורמן (אנ').
היסטוריה

הולנד יוצגה בארץ ישראל בשלהי המאה ה-19 על ידי הקונסוליה האוסטרית בירושלים. ב-1906 הייתה קונסוליה הולנדית בירושלים ברחוב יפו, אך היא לא התקיימה ב-1913.
ב-1924 הוקמה קונסוליית הולנד בירושלים, שהייתה הנציגות הדיפלומטית הראשונה של הולנד בארץ ישראל, ביוזמת הפעיל הציוני ההולנדי יעקובוס קאן, ששימש כקונסול הראשון.
במאי 1936 עברה הקונסוליה ההולנדית ביפו לתל אביב.
הקונסוליה בירושלים הועלתה למעמד צירות ב-1950, והקונסול ההולנדי מונה לשגריר הולנד בישראל. הייתה זו השגרירות הראשונה בירושלים. ב-1958 הועלתה דרגת הנציגויות לדרגת שגרירות.
באוגוסט 1954 נערך שוד בצירות, בו נגנבו כאלפיים סוברנים ו-45 מטילי זהב.
ב-1980, לאחר חקיקת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל ובעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון של האו"ם עברה השגרירות לרמת גן.
שגרירי הולנד בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
יונקהר יוהאן באס-באקר (מונה ב־1958)
ברון ווילם חייברס (1960–1964)
פטרוס אלברטום קסטל (הול') (1964–1966)
בנטינק ואן סכונהייטן (מונה ב-1967)
גריט יאן יונתהיאנס (1972–1975)
כריסטיאן אריאנס (1975–1980)
איוואן ורקאדה (מונה ב-1980)
מרטין ואן ברקל
יאן הרמן רויין (1986–1989)
יאנדה הורק
קומו ואן-הלנברך-הובר
בוב הינס (2003–2007)
מיכאל דן הונד (2007–2011)
קספר ולדקאמפ (2011–2015)
חילס בסחור פלוח (2015–2019)
הנס דוקטר (2019–2023)
מרייט שורמן (אנ') (2023–מכהנת)
אגפים כפופים

מחלקת ההגנה בשגרירות אחראית לאינטרסים הביטחוניים של הולנד בישראל, ירדן והשטחים הפלסטיניים.
הולנד במחזיקה משרד מידע בירושלים וקונסוליות של כבוד באילת וחיפה.
הערות שוליים

↑  נתן שור, משפחת הקונסול פין בירושלים – שנים אחרונות, קתדרה 30, תשמ"ד, עמ' 66‏, JSTOR 23398862
↑  דנה צוער ורן אהרנסון, ‏מדרך היסטורית לרחוב ראשי: עיצובו ופיתוחו של רחוב יפו בירושלים 1860–1948, קתדרה 121, ספטמבר 2006, עמ' 136-101
↑  קונסוליה הולנדית בת"א, דואר היום, 15 במאי 1936
↑  חזי כרמל, הקונסולים אינם מאומנים, אך הם מאד פעילים..., מעריב, 5 ביולי 1968
1 2  שגריר הולנד הגיש האמנתו, חרות, 13 במרץ 1958
↑  כמעט כל הזהב הוחזר משוד הקונסוליה ההולנדית, שערים, 29 באוגוסט 1954
↑  עדויות על הפריצה לצידות ההולנדית, חרות, 30 בספטמבר 1954
↑  ירושלים ללא אף שגרירות זרה. גם גואטמלה והרפובליקה הדומיניקנית עוזבות את הבירה, דבר, 7 בספטמבר 1980
↑  הגיע שגריר הולנד, למרחב, 21 באוקטובר 1960
↑  שגריר הולנד הגיש כתב־האמנתו, הארץ, 13 באוקטובר 1964
↑  הגיע שגריר הולנד, היום, 21 במרץ 1967
↑  שגריר הולנד יצא מישראל, דבר, 16 ביוני 1975
↑  ה בליך, הולנד מינתה שגריר חדש בירושלים, מעריב, 23 ביוני 1980
↑  ברוך מאירי, שגריר הולנד מגיש האמנתו, מעריב, 24 בספטמבר 1980
↑  דוד זוהר, מתנת פרידה, מעריב, 20 בנובמבר 1989
הנשיא זלמן שזר מארח את שגריר הולנד פטרוס אלברטום קסטל, אוקטובר 1964