stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לאון בלום
הנצחתו בישראל

על-שמו של בלום נקרא קיבוץ כפר בלום שבאצבע הגליל
על שמו נקראו רחובות בכמה ערים בישראל, בהן תל אביב, חיפה, חולון, פתח תקווה, כפר סבא ולוד.
ב-17 באפריל 1996, הנפיק השירות הבולאי  סדרה של 6 בולי דאר שנקראה  "תרומת היהודים לתרבות העולם", שעליהם דיוקנאות של  6 יהודים שבלטו בהישגיהם ותרומתם לאנושות בתחומים שונים ושנולדו ופעלו במדינות בחוץ לארץ, אחד מהם ליאון בלום. כל בול בסדרה שויך לאישיות אחת. האמן מריו סרמונטה עיצב את הבול שהוקדש לבלום.
ראו גם

יהדות צרפת
החזית העממית
לקריאה נוספת

אילן גריילסאמר, לאון בלום; מצרפתית: מיכה פרנקל, אור יהודה: דביר, תשס"ד 2004.
הערות שוליים

↑  האחרים היו: רנה מאייר (1953), פייר מנדס פראנס (1954-1955), מישל דברה (1959–1962), לורן פביוס (1984–1986), אליזבת בורן (2022–2024) וגבריאל אטאל (2024)
↑  Léon Blum,
9 juillet 1925, Débat sur le budget des Colonies à la Chambre des députés, dans Débats parlementaires, Assemblée, Session Ordinaire (30 juin-12 juillet 1925), paru J.O. p. 848., France: Chambre des députés, dans Débats parlementaires,, 1925
1 2  שאול פרידלנדר, גרמניה הנאצית והיהודים: שנות הרדיפות, 1939-1933; תרגמה מאנגלית עתליה זילבר; ספרית אפקים, הוצאת עם עובד, תל אביב 1997; עמ' 254.
↑  שאול פרידלנדר, גרמניה הנאצית והיהודים: שנות הרדיפות, 1939-1933; תרגמה מאנגלית עתליה זילבר; ספרית אפקים, הוצאת עם עובד, תל אביב 1997; עמ' 255.
↑  מדוע לא נכנס ליאון בלום לקבינט של ריינו, דבר, 15 במאי 1940
↑  מרדכי נאור, יום רביעי הגדול, באתר הארץ, 1 במאי 2006
↑  אתר התאחדות בולאי ישראל, קטלוג בולי ישראל
| ראשי ממשלת צרפת |
| --- | --- | --- |
| צרפת של וישי | אנרי פיליפ פטן • פייר לאוואל • פרנאן דה ברינון | דגל צרפת |
| הממשלה הזמנית של הרפובליקה הצרפתית | שארל דה גול • פליקס גואן • ז'ורז' בידו • לאון בלום | דגל צרפת |
| הרפובליקה הצרפתית הרביעית | פול רמדיה • רובר שומאן • אנדרה מארי • רובר שומאן • אנרי קווה • ז'ורז' בידו • אנרי קווה • רנה פלוון • אנרי קווה • רנה פלוון • אדגר פור • אנטואן פינה • רנה מאייר • ז'וזף לניאל • פייר מנדס פראנס • אדגר פור • גי מולה • מוריס בורז'ס-מונורי • פליקס גאיאר • פייר פלימלי • שארל דה גול | דגל צרפת |
| הרפובליקה הצרפתית החמישית | שארל דה גול • מישל דברה • ז'ורז' פומפידו • מוריס קוב דה מירוויל • ז'אק שבאן-דלמאס • פייר מסמר • ז'אק שיראק • ריימון באר • פייר מורואה • לורן פביוס • ז'אק שיראק • מישל רוקאר • אדית קרסון • פייר ברגואה • אדואר בלדור • אלן ז'ופה • ליונל ז'וספן • ז'אן-פייר רפרן • דומיניק דה וילפן • פרנסואה פיון • ז'אן-מארק ארו • מנואל ואלס  • ברנאר קזנב • אדואר פיליפ • ז'אן קסטקס • אליזבת בורן • גבריאל אטאל • מישל ברנייה • פרנסואה ביירו | דגל צרפת |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258871305171  PLWABN: 9810568891005606  BIBSYS: 90174879  BNC: 000064969  BNE: XX859670  BnF: cb11892447s (data)  CANTIC: a10289641  CiNii: DA04512467  GND: 118664077  ICCU: DDSV079103  ISNI: 0000 0001 2100 5140  LCCN: n50009578  Léonore: 39050  MusicBrainz: 7e9172c6-2a3f-4944-9c67-4643e4d64bf9  NARA: 26053322  NDL: 00433597  NKC: jn19990000857  NLA: 35019624  NLG: 114740  NSK: 000057041  NTA: 068433131  RERO: 02-A003015504  SELIBR: 208468  SNAC: w6zc9rwg  SUDOC: 026733781  Trove: 793937  VcBA: 495/33357  VIAF: 34453242   WorldCat (עם VIAF): 34453242 
דיוקן לאון בלום מאת פליקס וָלוֹטוֹן (Valloton),‏ 1900
אנדרטה ללאון בלום בקיבוץ כפר בלום
נורמה (אנליזה)

באנליזה מתמטית, נורמה היא פונקציה ממשית המוגדרת על מרחב וקטורי, ומתאימה לכל וקטור ערך ממשי, באופן שמתמלאים מספר תנאים. תנאים אלו מבוססים על התכונות היסודיות של האורך המוכר במרחב האוקלידי. מרחב וקטורי שמוגדרת עליו נורמה נקרא מרחב נורמי. בדומה למטריקה, שהיא הכללה חופשית ורחבה של מושג המרחק, הנורמה מודדת מרחקים יחסיים, ואפשר לראות בה מטריקה שאינה מושפעת מהזזות.
הגדרה

האורך במרחב האוקלידי מקיים את הדרישות הטבעיות הבאות:
אורך הוא תמיד חיובי, חוץ מאורכו של וקטור האפס, שהוא אפס.
מתיחה של הווקטור בסקלר מכפילה גם את האורך בערכו המוחלט של אותו סקלר.
מתקיים אי שוויון המשולש.
בשל תכונות אלה, מגדירים נורמה כפונקציה ממרחב וקטורי  V מעל שדה המספרים הממשיים  \mathbb {R}  או שדה המספרים המרוכבים  \mathbb {C} , אל המספרים הממשיים (כלומר  \|\cdot \|\colon V\to \mathbb {R} ), המקיימת את האקסיומות הבאות:
\|x\|\geq 0, ו-  \|x\|=0 אם ורק אם  x=0 (חיוביות)
\|\lambda \cdot x\|=|\lambda |\cdot \|x\| (הומוגניות)
\|x+y\|\leq \|x\|+\|y\| (אי-שוויון המשולש)
הגדרה > עידון של אי-שוויון המשולש

לכל וקטור  \ x, נסמן ב- \ x'=x/\|x\| את וקטור היחידה באותו כיוון. לכל שני וקטורים x,y מתקיים  \ \alpha \min\{\|x\|,\|y\|\}\leq |\|x\|+\|y\|-\|x+y\||\leq \alpha \max\{\|x\|,\|y\|\}, כאשר  \ \alpha =2-\|x'+y'\|
 מכאן נובע ש- \|x+y\|=\|x\|+\|y\| אם ורק אם הדבר נכון לווקטורי היחידה המתאימים. תופעה זו אפשרית גם כאשר x,y שונים (למשל בנורמת  \ell _{1}). מרחב נורמי שבו ספירת היחידה אינה מכילה קטעים נקרא מרחב קמור לחלוטין.
דוגמאות > הערך המוחלט

הערך המוחלט הסטנדרטי הוא נורמה המוגדרת על הישר הממשי עצמו (זו נורמת  L_{1} המוגדרת על  \mathbb {R} ).
דוגמאות > נורמה במרחבי מכפלה פנימית

בכל מרחב מכפלה פנימית מוגדרת נורמה על ידי  \|x\|={\sqrt {\langle x,x\rangle }}, כאשר  \langle \cdot ,\cdot \rangle  המכפלה הפנימית במרחב. אומרים שהנורמה הזו מושרית על ידי המכפלה הפנימית.
משפט: נורמה מושרית על ידי מכפלה פנימית אם ורק אם היא מקיימת את שוויון המקבילית, הוא  \|f+g\|^{2}+\|f-g\|^{2}=2\|f\|^{2}+2\|g\|^{2}.
הסיבה לכך (במקרה הממשי) היא שאם הנורמה אכן מושרית על ידי מכפלה פנימית, אפשר לשחזר את המכפלה הפנימית על ידי "הזהות הפולרית"  (x,y)={\frac {1}{2}}(\|x+y\|^{2}-\|x\|^{2}-\|y\|^{2}), ובמקרה זה חישוב ישיר מראה שהנורמה מקיימת את שוויון המקבילית. הנוסחה למכפלה פנימית של מרחב וקטורי מעל המרוכבים מעט יותר מסובכת.
יחס דומה, מעט כללי יותר, מתקיים בין תבניות ריבועיות לבין תבניות ביליניאריות.
דוגמאות > נורמת Lp

דוגמה לנורמה במרחב הווקטורי  \mathbb {R} ^{n} היא נורמת  L^{p}, אשר מוגדרת במשוואה:
לכל  p\geq 1 ממשי קבוע.
את אי שוויון המשולש אפשר להוכיח באמצעות אי-שוויון הלדר/תנאי הלדר. עבור  p=2 מקבלים את הנורמה האוקלידית. עבור  p=1 מקבלים את הנורמה המתאימה לגאומטריית מנהטן.
דוגמאות > נורמת Lp > הנורמה הסטנדרטית במרחב האוקלידי

הנורמה המקובלת ביותר במרחב הווקטורי  \mathbb {R} ^{n} היא
 \|x\|={\sqrt {|x_{1}|^{2}+\cdots +|x_{n}|^{2}}}, הנקראת הנורמה הסטנדרטית, הנורמה האוקלידית או נורמת  L^{2}. זוהי הנורמה הטבעית במרחבי מכפלה פנימית ומקיימת את התכונות הגאומטריות המוכרות לנו.
דוגמאות > נורמת המקסימום

נורמת המקסימום של וקטור היא הערך המוחלט הגדול ביותר מבין הקואורדינטות שלו, כלומר  \|\mathbf {x} \|_{\infty }:=\max \left(|x_{1}|,\ldots ,|x_{n}|\right).
נורמת המקסימום היא הגבול של הנורמות  L_{p} כאשר  p שואף לאינסוף, במובן הבא:  \left\Vert x\right\Vert _{\infty }=\lim _{p\to \infty }\left\Vert x\right\Vert _{p}, ועל כן היא נקראת  L_{\infty }.
דוגמאות > נורמה אופרטורית

במרחב הילברט מגדירים את הנורמה הבאה של אופרטור ליניארי  A:H\to H באופן הבא:
נורמה זו נקראת נורמה אופרטורית. נורמה זו מודדת מה המידה המקסימלית שבה האופרטור A יכול להגדיל וקטור (אלגברה). ניתן להכליל נורמה זו לכל אופרטור  A:V\to W כאשר V ו-W הם מרחבים נורמיים.
תכונות נוספות

כל מרחב נורמי הוא גם מרחב מטרי, כאשר המטריקה מוגדרת על ידי  g(x,y)=\|x-y\|, ובפרט הוא הופך להיות מרחב טופולוגי. זה מאפשר להגדיר גבול של סדרות: סדרה  x_{n} שואפת לגבול  L אם  \lim _{n\to \infty }{\|x_{n}-L\|}=0.
את הנורמה אפשר 'לקרוא' מתוך כדור היחידה שלה. כדור היחידה חייב לחתוך כל קרן היוצאת מהמרכז, להיות סימטרי (לשיקוף  x\mapsto -x), וקמור.
נורמות שקולות

בהינתן מרחב וקטורי  V ושתי פונקציות נורמה המוגדרות עליו  \lVert \cdot \rVert _{\alpha },\lVert \cdot \rVert _{\beta } נאמר כי שתי הנורמות שקולות אם קיים  1<C כך שלכל  x\in V:
{\frac {1}{C}}\lVert x\rVert _{\beta }\leq \lVert x\rVert _{\alpha }\leq C\lVert x\rVert _{\beta }
נורמות שקולות משרות על המרחב את אותה הטופולוגיה. נובע מכך כי כל סדרה מתכנסת על פי נורמה אחת מתכנסת על פי השנייה.
ניתן להוכיח כי אם  V הוא מרחב וקטורי מממד סופי, אז כל הנורמות המוגדרות עליו שקולות זו לזו.
ראו גם

מרחב נורמי
נורמה של אופרטור
נורמה (אלגברה)
נורמה-למחצה
ערך מוחלט
הערות שוליים

↑  Some Remarks on the triangle inequality for norms, Lech Maligranda, Banach J. Math. Anal 2008(2), 31--41.
↑  equivalent norms, planetmath.org
| נושאים באלגברה ליניארית |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | שדה • מרחב וקטורי • משוואה ליניארית • מערכת משוואות ליניאריות • העתקה ליניארית • מטריצה |  |
| וקטורים | סקלר • כפל בסקלר • צירוף ליניארי • תלות ליניארית • קבוצה פורשת • בסיס • וקטור קואורדינטות • ממד |  |
| מטריצות | כפל מטריצות • שחלוף • דטרמיננטה • דירוג מטריצות • דרגה • עקבה • מטריצה מצורפת • מטריצת מעבר • מטריצה משולשית • דמיון מטריצות • ערך עצמי • פולינום אופייני • לכסון מטריצות • צורת ז'ורדן |  |
| העתקות | העתקה ליניארית • קואורדינטות • מטריצה מייצגת • גרעין • אנדומורפיזם • איזומורפיזם • העתקה אפינית • העתקה פרויקטיבית |  |
| מרחבי מכפלה פנימית | מכפלה סקלרית • מכפלה וקטורית  • אורתוגונליות  •  מטריצה סימטרית • אופרטור הרמיטי • אופרטור אוניטרי • טרנספורמציה נורמלית • נורמה • מטריקה |  |
| תבניות | תבנית ביליניארית • תבנית סימטרית •  תבנית הרמיטית • תבנית סימפלקטית • חפיפת מטריצות • משפט סילבסטר • תבנית מולטי-ליניארית אנטי-סימטרית • אוריינטציה • צפיפות • טנזור |  |
אסקר (נורווגיה)

| --- | --- |
סמל אסקרסמל אסקר

 מדינה / טריטוריה:  נורווגיה
 חבל ארץ:  אקשהוס
 ראש העיר:  Lene Conradi
 בירת העיר:  Asker 
 תאריך ייסוד:  1837 
 שטח:  100.71538293728 קמ"ר
 תאריך נטישה:  31 בדצמבר 2019 
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  61,523 (1 בינואר 2019)
 קואורדינטות:  59°49′59″N 10°26′21″E﻿ / ﻿59.833056°N 10.439167°E﻿ / 59.833056; 10.439167 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.asker.kommune.no/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נורווגיה מוגדלת) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוסיהאסקר(למפת נורווגיה רגילה) אוסלו ברגן טרומסה טרונדהיים קריסטיאנסנד נרוויק שוודיה פינלנד אסטוניה רוס.אסקר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אסקר היא עיר במחוז אקשהוס שבנורווגיה, הממוקמת 30 ק"מ דרום-מערבית לאוסלו. העיר הוקמה ב-1 בינואר 1838.
באסקר מתגוררים, נכון ל-2019, 61,523 תושבים, מה שהופך אותה לעיר ה-11 הכי גדולה בנורווגיה לפי אוכלוסייה. שטחה של העיר הוא 101 קילומטרים רבועים.
היסטוריה

אסקר הוקמה בשנת 1838 על ידי נוצרים לותרנים קונסרבטיביים. ב-1879 נבנתה באסקר כנסיית אסקר הנאו-גותית, והיא מהווה מקור תיירות מרכזי באקשהוס.
הסניף הראשון של איקאה מחוץ לגבולות שוודיה הוקם באסקר בשנת 1963.
אנשים חשובים שנולדו בעיר

הוקון, נסיך נורווגיה
מטה מאריט, נסיכת נורווגיה
מורטן הארקט, סולן להקת a-ha
ג'ונס אדן, DJ ומפיק מוזיקלי
אנג'לו שטילר

אנג'לו שטילר (בגרמנית: Angelo Stiller; נולד ב-4 באפריל 2001 במינכן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת שטוטגרט מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה.
קריירת מועדונים

שטילר גדל במחלקות הנוער של TSV מילברטשופן ובאיירן מינכן, ובשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של באיירן מינכן. ב-15 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 0–3 על דירן במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני לעונת 2020/2021. ב-1 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בתיקו 1–1 נגד אתלטיקו מדריד במסגרת שלב הבתים לעונת 2020/2021.
ב-18 בינואר 2021 חתם שטילר בהופנהיים מהבונדסליגה החל מעונת 2021/2022. הוא ערך 47 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.
ב-25 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לארבע שנים בשטוטגרט מהבונדסליגה.
קריירה בין-לאומית

שטילר נכלל בסגל נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, וערך שלוש הופעות בטורניר, בהן הבקיע שער אחד.
ב-7 בספטמבר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה, בניצחון 0–5 על נבחרת הונגריה במסגרת ליגת האומות 2024/2025.
הערות שוליים

↑  Angelo Stiller | Bayern München II | 3. Liga | 2019/20 | Spielerprofil, kicker (ב־)
↑  Thomas Müller and Eric Maxim Choupo-Moting send Bayern Munich into DFB Cup second round with win over Düren, bundesliga.com - the official Bundesliga website (באנגלית)
↑  Düren Merzenich vs. Bayern Munich - 15 October 2020 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  UEFA.com, Geschichte: Atleti 1-1 Bayern München: UEFA Champions League 2020/21 Gruppenphase, UEFA.com (בגרמנית)
↑  Atletico Madrid vs. Bayern Munich - 1 December 2020 - Soccerway, int.soccerway.com
↑  Wechsel erst im Sommer: Bayern-Talent Stiller nach Hoffenheim, kicker (ב־)
↑  VfB sign Angelo Stiller, VfB Stuttgart (בגרמנית)
↑  Finaler U 21-EM-Kader: Beyer und Thielmann fehlen verletzt, DFB - Deutscher Fußball-Bund e.V. (בגרמנית)
↑  Germany vs. Hungary - 7 September 2024 - Soccerway, int.soccerway.com
גביע הערוץ הראשון בהחלקה על הקרח (רוסיה)

| --- | --- |

 ענף:  החלקה על הקרח
 תאריך ייסוד:  2021
 ארגון מפעיל:  פדרציית ההחלקה הרוסית
 עיר מארחת:  מגה-ספורט ארנה 
 
גביע הערוץ הראשון הרוסי בהחלקה על הקרח (ברוסית: Кубок первого канала по фигурному катанию) הוא טורניר החלקה על הקרח שהושק בפברואר 2021.
פדרציית ההחלקה הרוסית והערוץ הראשון הרוסי הציגו בפברואר 2021 טורניר קבוצתי ייחודי בהשתתפות כל כוכבי ההחלקה הרוסיים, שנערך בין ה-5 ל-7 בפברואר במגה-ספורט ארנה במוסקבה. שתי נבחרות לקחו חלק בטורניר. אלינה זגיטובה ויבגניה מדבדבה שימשו כקפטניות שתי הנבחרות שהתמודדו. קרן הפרס עמדה על 10 מיליון רובל רוסי. חרף מגפת הקורונה ברוסיה, התחרות נערכה בשנת 2021 בנוכחות צופים והועברה בשידור חי בערוץ הראשון.
היסטוריה > 2021

הטורניר הראשון נערך בפברואר 2021 ובו השתתפו מחליקים רוסיים על הקרח, גברים ונשים שהתפצלו למספר נבחרות של גברים מול נשים. בטורניר השתתפו מיטב המחליקים הרוסיים שהשתתפו באליפויות רוסיה, אליפויות אירופה ובאליפויות עולם.
בטורניר השתתפו:
הרקדנים על הקרח: ג'ונתן גוריירו, אנאבל מורוזובה, אנדריי באגין, אנסטסיה סקופצובה, קיריל אלשין, אלכסנדרה סטפאנובה, איוואן בוקין, יליזבטה חודאיברדייבה, יגור באזין, סופיה שבצ'נקו ויגור ירמנקו.
המחליקים: דמיטרי אלייב, מקאר איגנטוב, מיכאיל קוליאדה, מארק קונדראטיוק, אנדריי מוזאלב, אלכסנדר סמארין.
מחליקי הזוגות: אלכסנדרה בויקובה, דמיטרי קוזלובסקי, אנסטסיה מישינה, אלכסנדר גליאמוב, דאריה פאבליוצ'נקו, דניס חודיקין, ולדימיר מורוזוב ויבגניה טראסובה.
המחליקות: קמילה ואלייבה, אלכסנדרה טרוסובה, יליזבטה טוקטאמישבה, דאריה אוסאצ'בה, אנה שצ'רבאקובה, מאיה חרומיך
בטורניר 2021 ניצחה נבחרתה של אלינה זגיטובה.
הערות שוליים

↑  Кубок первого канала по фигурному катанию
↑  Триумф Валиевой и Щербаковой: команда Загитовой обыграла Медведеву
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט ברוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עובדיה

ערך זה עוסק בספר ובנביא בתנ"ך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

איקונין של הנביא עובדיה, ראשית המאה ה-18; כנסיית ההשתנוּת באי קיז'י שבימת אונגה, רוסיה
 
 שפה:  עברית מקראית 
 סוגה:  ספרי נבואה 
 מספר פרקים:  1
 מספר פסוקים:  21
 סדרת ספרים:  תרי עשר
 הספר הקודם:  עמוס
 הספר הבא:  יונה
 דמויות מרכזיות:  עובדיה
 
פסל של עובדיה שיצר אלייז'דיניו ומוצב בחצר בזיליקת בום ז'זוס דה מטוזיניוס, קונגוניאס, ברזיל
עובדיה הוא ספר בתנ"ך, המתאר את נבואתו של הנביא עובדיה. ספר זה הוא הקצר מבין ספרי התנ"ך. הוא כולל פרק אחד ובו 21 פסוקים. זהו הספר הרביעי בתרי עשר, אחרי הושע, יואל ועמוס ולפני ספר יונה. ככל הנראה הספר סודר במקום זה כיוון שנבואתו, העוסקת באדום, משלימה את נבואתו האחרונה של עמוס. כמו כן, מיקום הספר לפני ספר יונה תואם את דברי חז"ל, הגורסים כי נבואת עובדיה קודמת לספר יונה בסדר הכרונולוגי. בנוסף, מופיעה בו נבואה לגויים בדומה לנבואת יונה אשר הוקדשה כולה לגויים.
ספר עובדיה נקרא בהפטרה של פרשת וישלח.
הרקע לנבואה

ספר עובדיה מתרכז בחזון נבואי המתאר את נפילת מלכות אדום. מלכות אדום שכנה על תוואי שטח הררי, והשתרעה על שטחים נרחבים בארץ ישראל המקראית. צדה המערבי של אדום הוא כל מדבר הנגב עד אילת, וצדה המזרחי כולל חלקים נרחבים ממדינת ירדן המודרנית. בשל מיקום זה היא היוותה ציר מרכזי בדרך המקשרת בין בבל למצרים. רוב האדומים גרו על מצוקים בהרי ים המלח, ועל כן רבים התיאורים המתייחסים לאזור טופוגרפי זה. לדוגמה: ”שֹׁכְנִי בְחַגְוֵי סֶלַע מְרוֹם שִׁבְתּוֹ” וכו', וכן: ”אִם תַּגְבִּיהַּ כַּנֶּשֶׁר וְאִם בֵּין כּוֹכָבִים שִׂים קִנֶּךָ — מִשָּׁם אוֹרִידְךָ” וגו'.
מלכות אדום מיוחסת על פי המקרא לעשו אחי יעקב. בהתאם לקרבה זו, בין ישראל לאדום, ישנם ציווים רבים המורים לישראל לשמור על יחס ייחודי לאדום כמו ”לֹא תְתַעֵב אֲדֹמִי כִּי אָחִיךָ הוּא” - דין המשפיע על אופן גיורם. עם זאת, לאורך רוב ההיסטוריה של מלכות יהודה אדום הייתה עוינת לישראל; ואכן הנביא מלאכי מגלה, למרות האחוה, את הבדל בין ישראל לאדום:
הֲלוֹא אָח עֵשָׂו לְיַעֲקֹב, נְאֻם ה', וָאֹהַב אֶת יַעֲקֹב. וְאֶת עֵשָׂו שָׂנֵאתִי וָאָשִׂים אֶת הָרָיו שְׁמָמָה וְאֶת נַחֲלָתוֹ לְתַנּוֹת מִדְבָּר.
בגוף נבואתו, מאשים הנביא עובדיה את אדום כי עמדה מנגד ולא עזרה לישראל בשעת מפלתם:
בְּיוֹם עֲמָדְךָ מִנֶּגֶד, בְּיוֹם שְׁבוֹת זָרִים חֵילוֹ, וְנָכְרִים בָּאוּ שְׁעָרָיו וְעַל יְרוּשָׁלַ‍ִם יַדּוּ גוֹרָל, גַּם אַתָּה כְּאַחַד מֵהֶם.
מפלה שניתן לשייך לכיבוש ירושלים על ידי נבוכדנאצר השני, בשנת 597 לפנ"הס, שנתמכה על ידי אדום.
זהות הנביא עובדיה ותקופתו

בכל ספר עובדיה, מלבד שמו לא נזכרו פרטים נוספים על הנביא כמו ייחוסו המשפחתי או קורות חייו. בעקבות כך התקשו החוקרים לזהות באיזה תקופה פעל הנביא, שכן הזיהוי יכול היה להתבסס אך ורק על הנבואה ולכן זיהוי התקופה בה פעל הנביא נהייתה למלאכה מורכבת, הנשענת על דקויות בסגנון הטקסט המאפיין תקופות מסוימות, על אירועים היסטוריים המתבטאים בנבואה ויכולים להימצא כגורמים לה ועל זהות לדמויות מקראיות נוספות העונות לשם עובדיה. אחדים טענו כי בשל חוסר הפרטים לא ניתן לדעת בוודאות באיזה דור מתנבא עובדיה וכל מה שיגידו יהיה בגדר השערות רעועות. אחרים טענו כי ניתן לצמצם את הזיהוי לתקופות עיקריות כיוון שהנבואה באה בעקבות התעלמות אדום מכיבוש ירושלים והטבח ביהודים, ובזמן התנ"ך ניתן לראות שתי תקופות עיקריות העונות לתיאור זה. התקופה הראשונה היא פלישת הערבים והפלשתים למלכות יהודה בתקופת המלך יהורם המוזכרת בספר דברי הימים ב', פרק כ"א, פסוקים ט"ז–י"ז. בתקופה זו התנבא אליהו, ומצינו כי התייחס לאדם בשם עובדיהו בספר מלכים א', פרק י"ח, פסוקים א'–ט"ז. התקופה השנייה היא בסוף ימי בית המקדש הראשון כאשר נבוכדנצר השני, מלך בבל, הגלה את ישראל כמתואר בתהילים קל"ז. בתקופה זו התנבא ירמיהו ומפרשים רבים מוצאים הקבלות רבות בין שני הנביאים (עיין לעיל), הן בסגנון והן בתוכן הנבואות ואף ניתן לראות פסוקים כמעט זהים בין שניהם (עיין למטה) מה שהביא חלק מהחוקרים לטעון כי שניהם מושתתים על מקור קדום. לדעת התלמוד הבבלי, הנביא עובדיה הוא 'עובדיהו אשר על הבית', אשר התנבא בימי אחאב, כאפשרות הראשונה. בנוסף לכך התלמוד מדגיש כי עובדיה היה גר אדומי, ועל כן באופן יוצא מן הכלל נבחר הוא לנבא על אדום ומפלתה, על אף אי־התאמתם העקרונית של גרים לנבואה (והזוהר מרחיב על חשיבות הדבר):
אמר רבי אבא: גדול שנאמר בעובדיהו יותר ממה שנאמר באברהם, דאילו באברהם לא כתיב "מאד", ובעובדיהו כתיב "מאד". אמר רבי יצחק: מפני מה זכה עובדיהו לנביאוּת? מפני שהחביא מאה נביאים במערה, שנאמר: "ויהי בהכרית איזבל את נביאי ה' ויקח עֹבדיהו מאה נביאים ויחביאם חמִשים איש בַּמערה" וגו' [...] "חזון עֹבדיה: כה אמר אדני ה' לאדום" וגו. מאי שנא עובדיה לאדום? [...] אמר אפרים מקשאה, תלמידו של רבי מאיר, משום רבי מאיר: עובדיה גר אדומי היה.
קבר עובדיה

קבר עובדיה הוא נושא שנוי במחלוקת. מקום קבורתו אינו מתואר בתנ"ך, וקיימות מספר מסורות לגביו מהמאה ה-12.
קבר עובדיה > כפר חיטים

פתחיה מרגנסבורג (1175) מתאר את קבר עובדיה בהר בכפר חיטים.
והר געש גבוה מאד, ובהר געש קבור עובדיה הנביא, ורחוק ממנו ניתאי הארבלי בארבל… וההר עשוי מעלות שעולים בו, ובאמצע ההר יהושע בן נון קבור, ואצלו כלב בן יפונה.
קבר עובדיה > מושב דוב"ב

יש הנוקטים שמקום ציונו נמצא בדוב"ב ויום ההילולא שלו הוא בראש חודש א' בניסן כמובא בלוח דבר בעתו מאת הרב מרדכי גנוט.
ושם דרומית למושב דוב"ב, ליד בית העלמין, נמצאים קבריהם של רבי נחמן קטופא, מר זוטרא בר מר זוטרא ועובדיה הנביא.
קבר עובדיה > ברעם

ר' שמואל ב"ר שמשון (1210) בספרו "מסע דפלסטינא" מתאר את קבר עובדיה בכפר ברעם.
ומצאנו בעיר... קבר עובדיה ואבן שיש עליו, ובה חקוק: 'זה קבר עובדיה הנביא הירא את השם מנעוריו, שנפטר בשנת תק"ע ליציאת מצרים'.
בשנת 2007 פורסם בספר 'מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל', מחקר אודות קבר עובדיה שהצליח לאתר את המקום עליו הצביעו עולי הרגל כקבר עובדיה במשך הדורות.
על פי תיאור עולי הרגל, עובדיה קבור בסמוך לבית הכנסת שלו, מרזב מציין את המקום שתחתיו המערה בה נקבר, ובסמוך לו מערות ששם החביא את הנביאים. תיאור זה הינו במדוייק המקום שתארנו. (בטעות הוא מצויין כיום במקום הנמצא צפונה במרחק רב מבית הכנסת שלו, ואין שם לא מערה ולא מערות ששם החביא הנביאים)
קבר עובדיה > שומרון

בספר 'מבשרת ציון' מתאר את קברו בשומרון.
שומרון… רבים ממלכי ישראל קבורים שם, גם בה קברי אלישע ועובדיה הנביאים.
קבר עובדיה > גאחלאף

הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, כותב כי נקבר ב'גאחלאף' וייתכן שהתכוון לגוש חלב. אך מכל מקום הרב היילפרין לא היה נוסע או עולה רגל ומעולם לא היה בארץ ישראל, ושאב את ידיעותיו ממקורות חיצוניים.
עובדיה הנביא אמרו חז"ל שהיה בימי אחאב ואיזבל, כמו שכתב רד"ק בראש ספר עובדיה… הוא עובדיה ששימש לאליהו הנביא (מלכים א, יח) קברו בעיר גאחלאף
יום השנה ויום ההילולא

מקובל לציין את יום השנה ועשיית יום ההילולא של עובדיה הנביא בראש חודש א' בניסן ובאים לציונו הנמצא במושב דוב"ב.
לקריאה נוספת

פירוש דעת מקרא על תרי עשר.
אוריאל סימון ומרדכי כוגן, עובדיה, יונה, סדרת "מקרא לישראל", הוצאת מאגנס ועם עובד, 1992.
גדעון שפסקי

| --- | --- |

 לידה:  28 במרץ 1932 ברלין,רפובליקת ויימאר
 פטירה:  10 בדצמבר 2017 (בגיל 85)
 מקום קבורה:  עינת 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מנחה לדוקטורט:  גבריאל שטיין 
 תלמידי דוקטורט:  עמנואל פלד 
 
גדעון (גידי) שפסקי (28 במרץ 1932 – 10 בדצמבר 2017) היה כימאי ישראלי, שכיהן כפרופסור לכימיה פיזיקלית באוניברסיטה העברית ובשנים 1975–1979 כיהן כרקטור האוניברסיטה.
חייו

נולד בברלין לוולטר שפסקי, שהיה רופאו האישי של משה זמורה. בהיותו בן שנתיים עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בירושלים. למד בתיכון בית הכרם (מחצית משכר הלימוד מומנה על ידי זמורה, לאחר מות האב בחטף). בראשית שנות החמישים למד כימיה ופיזיקה באוניברסיטה העברית וקיבל מלגה מטעם חברת החשמל. שפסקי קיבל תואר שני מהאוניברסיטה העברית ב-1956 וסיים דוקטורט ב-1960, באוניברסיטה העברית, בהנחיית פרופסור גבריאל שטיין.
לאחר מספר שנים פוסט דוקטורט מחוץ לישראל מונה למרצה בכיר באוניברסיטה העברית שנת 1964, ובשנת 1966 הוא הועלה לדרגת פרופסור חבר בכימיה פיזיקלית. בשנת 1970 מונה לפרופסור מן המניין.
שימש כמנחם של מדענים רבים, כולל חתני פרס ישראל לכימיה אברהם ניצן ועמנואל פלד.
בתחילת שנות השבעים היה יושב ראש המועצה המתאמת של ארגוני הסגל במוסדות להשכלה גבוהה. במסגרת זאת התעמת עם מנכ"ל האוניברסיטה, יוסף הרפז. במאי 1975 נבחר ברוב גדול של סגל האוניברסיטה לתפקיד רקטור האוניברסיטה, בחירה שהתפרשה כהתנגדות להרפז. שפסקי כיהן כרקטור עד 1979 והוחלף על ידי פרופסור רפאל משולם.
בשנים האחרונות לחייו עסק בניתוח ממצאים בנושא דירוג מוסדות אקדמיים ובתנאי המחקר של מדענים בישראל. בנוסף, היה פעיל בתנועת "אני ישראלי" ובעשור הראשון של המאה ה-21 נמנה עם העותרים לשינוי הלאום שלהם מ"יהודי" ל"ישראלי", עתירה שנדחתה בבית המשפט העליון בפסק דין עוזי אורנן נגד משרד הפנים.
בן 85 במותו. הותיר אחריו רעיה ושתי בנות. ב-11 בדצמבר 2017 נטמן בבית העלמין שבקיבוץ עינת.
הערות שוליים

↑  חברות ישראליות העניקו סטיפנדיות, על המשמר, 13 באוגוסט 1954
↑  מינויים והעלאות באוניברסיטה, מעריב, 8 באוגוסט 1966
↑  דוד מושיוב, מתחילה השביתה באוניברסיטאות, דבר, 10 ביוני 1973
תביעה נגד האוניברסיטה העברית בגלל אי העברת תמיכות, דבר, 22 בינואר 1975
↑  אהרון גבע, איך מנהלים אוניברסיטה, דבר, 5 במאי 1975
1 2  פרופ' ג. שפסקי - רקטור האוניברסיטה העברית, דבר, 8 במאי 1975
↑  מנכ"ל האוניברסיטה העברית עומד לפרוש מתפקידו, דבר, 9 במאי 1975
↑  פרופ' משולם רקטור האוניברסיטה העברית, דבר, 1 באוגוסט 1979
↑  יובל דרור, ‏כוכבים בחלל, צולעים ברפואה, באתר "הידען", 23 ביולי 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462293005171  BnF: cb12986474r (data)  ISNI: 0000 0000 5285 5829  LCCN: nr2003001339  SUDOC: 057133948  VIAF: 203056750   WorldCat (עם VIAF): 203056750
דיוניסיוס אקסיגואוס

| --- | --- |

דיוניסיוס העניו, ציור מסביבות המאה ה-6
 לידה:  470 לערך סקיתיה מינור, רומא העתיקה 
 פטירה:  544 לערך רומא, הממלכה האוסטרוגותית 
 שפות היצירה:  לטינית 
 
דיוניסיוס אקסיגואוס (בלטינית: Dionysius Exiguus, "הגוץ", או "העניו"; 470 לערך – 544 לערך) היה נזיר מסקיתיה מינור (אנ') (נולד בחלק הבולגרי של דוברוג'ה) שהיה חבר בקהילת נזירים שפעלה באזור קונסטנצה.
משנת 500 לערך דיוניסיוס חי ברומא, שם תרגם מיוונית ללטינית מסמכים רבים, בהם החלטות של סינודים.
בתחילת המאה ה-6 ערך דיוניסיוס את החוק הקנוני (הכנסייתי) (אנ'). בשנת 774, בעת שחגג את חג הפסחא ברומא, קיבל המלך הפרנקי קרל הגדול מהאפיפיור אדריאנוס הראשון גרסה מעודכנת של קובץ החוק שערך דיוניסיוס (Collectiones canonum Dionysianae), שלימים נודע בשם "דיוניסיו-הדריאנה", בשל הענקה זו על ידי אדריאנוס (בלטינית: הדריאנוס). קובץ זה היה הבסיס לרפורמות שביצע קרל הגדול מאוחר יותר בתחומי הדת והכנסייה בממלכתו. ה"דיוניסיו הדריאנה" הופקד בספרייה המלכותית של קרל הגדול באאכן.
בשנת 525 ערך דיוניסוס לוח לחישוב תאריך הפסחא בלוח היוליאני ובו ספר את השנים לפי "שנת אדוננו" (Anno Domini). הוא תיארך את לידתו של ישו לשנת 1 לפנה"ס וכך המציא את שיטת הספירה הנהוגה כיום. ויקטור מטורנה בן המאה ה-7 היה ההיסטוריון הראשון[דרוש מקור] שעשה שימוש רב בשיטתו של דיוניסיוס. הכומר האנגלו-סקסוני בדה ונרביליס השתמש בתארוך של דיוניסיוס כשכתב את "ההיסטוריה הכנסייתית של העם האנגלי".