stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאל אודונהיו
הערות שוליים

↑  Former cyber commander takes over 1st Marine Division, ‏marinecorpstimes.com, ‏12 בספטמבר 2015
↑  הודעה על מינויו, באתר מחלקת ההגנה, 28 ביוני 2017
שלומי שבן

ערך זה עוסק בזמר ישראלי. אם התכוונתם לאלבום הבכורה שלו, ראו .
| --- | --- |

שלומי שבן מתארח ברדיו הר הצופים
 לידה:  14 בספטמבר 1976 (בן 48) תל אביב-יפו, ישראל ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1998
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 סוגה:  רוק, פופ רוק, רוק מתקדם, מוזיקה קלאסית
 שפה מועדפת:  עברית, אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  אן אם סי
 בן או בת זוג:  יובל שרף (9 באוקטובר 2011–?) 
 מספר צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם 
 פרופיל ב-IMDb
 
שלומי שבן בהופעה, 2006
שלומי שבן (נולד ב-14 בספטמבר 1976) הוא זמר, מוזיקאי, מלחין, פזמונאי ופסנתרן ישראלי. זוכה פרס אקו"ם.
חיים אישיים

ב-9 באוקטובר 2011 התחתן עם השחקנית יובל שרף, והם הורים לשני בנים ומתגוררים בתל אביב..
שבן מרצה בבית הספר למוזיקה ע"ש ג'ונתן ווהל בקריה האקדמית אונו.
דיסקוגרפיה

| --- | --- |
 אלבומי אולפן 2000: שלומי שבן  2007: עיר  2009: מגדל הפזמון  2014: תרגיל בהתעוררות  2023: בית פתוח חלק א' מיני-אלבומים 2024: בית פתוח חלק ב':  הקלטות נוספות 2002: מקרה פסנתר (ביחד עם רמי פורטיס)  2003: האסונות של נינה (ביחד עם אסף אמדורסקי)  2013: היספיקו החיים? משירי חנוך לוין
הערות שוליים

↑  אור ברנע, הוכרזו הזוכים בפרסי אקו"ם, באתר ynet, 22 בינואר 2008
↑  מרב יודילוביץ', קרן אור, באתר ynet, 28 בינואר 2004
↑  פרסי אקו"ם לאהובה עוזרי ויצחק קלפטר, באתר הבמה, 23 בינואר 2008
↑  אלעד בילו, עכבר העיר אונליין, שלומי שבן יקבל אלבום זהב על "מגדל הפזמון", באתר הארץ, 25 במאי 2011
↑  "שלפו שבן מהכובע" מאמר מאת חנוך רון, ידיעות אחרונות עמ' 34 בתאריך 21.12.2011
↑  אלבום זהב לשלומי שבן, באתר גלי צה"ל, 24 באוגוסט 2014
↑  אופיר סגרסקי‏, אני אישה והשירים של שלומי שבן פעם הרגיזו אותי. מזל שהוא עבר מהפך מרגש, באתר וואלה, 1 בדצמבר 2020
↑  נועם כהן, ‏אחרי 8 שנים: שלומי שבן חוזר עם אלבום חדש, באתר ‏מאקו‏, 29 באוגוסט 2022
↑  שלומי שבן והקאמרטה - השתקפויות, באתר www.israel-opera.co.il
↑  השם שבחרו יובל שרף ושלומי שבן לבנם, באתר ‏מאקו‏, 14 במרץ 2019
↑  אורלי אגסי, מוזיקאים מהשורה הראשונה – המרצים החדשים בקריה האקדמית אונו, ניוז חיפה והקריות, 08/10/20
מצטרפים חדשים, גל גפן, אוקטובר 28, 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303517205171  GND: 1252492421  ISNI: 0000 0001 3956 1479  LCCN: no2012141882  MusicBrainz: 6fefe5ba-0a0e-47a4-9515-4454a1fde143  NKC: xx0270230  VIAF: 187349266   WorldCat (עם VIAF): 187349266
קרון בילום

קרון בילום אמריקאי בתצוגה במוזיאון
קרון בילום בריטי של חברת בריטיש ריילווייז
קרון בילום (באנגלית: Caboose באמריקה הצפונית, Brake Van בממלכה המאוחדת) הוא קרון רכבת הנגרר בסופה של רכבת משא ומשמש בין היתר למגורי עובדי הרכבת. עד לשנות ה-80 של המאה ה-20 נדרשה כל רכבת משא בצפון אמריקה לגרור במאסף קרון בילום. עם פיתוח קרונות המשא ואמצעי האיתות וההתרעה במסילות הרכבת ושכלולם, פחת השימוש בקרונות בילום ובתחילת המאה ה-21 הם נעשו למחזה נדיר על המסילות.
היסטוריה

קרון הבילום מספק לצוות הרכבת מקלט מפגעי מזג האוויר בקצה האחורי של רכבת משא. מן הקרון היה הצוות יוצא לעבודות עיתוק וכן לשמירה על הרכבת בשעה שעצרה. הקרון איפשר אף תצפית קבועה על הרכבת לצורך זיהוי תקלות שונות במשך הנסיעה: מטענים שחרגו ממקומם, ציוד הנגרר על המסילה וצירי גלגלים שנשחקו והתלהטו. לפקח הרכבת היה משרד בקרון הבילום, שבו היו נשמרים רישומי המטען של הרכבת. ברכבות משא לטווחים ארוכים היה קרון בילום שבו תנאי מגורים מינימליים לצוות, כולל מיטות ומטבח.
קרונות בילום ראשונים היו מורכבים מקרון שטוח שעליו הוקם ביתן קטן, או מקרון משא סגור. משך תקופה ארוכה היו קרונות הבילום מצוידים בדלת צדית, דוגמת קרונות משא סגורים, עד אשר הדבר נאסר בחוק בגלל הסיכון הבטיחותי שבמבנה זה. קרונות בילום מאוחרים יותר מתאפיינים במרפסת קטנה בכל אחד מקצותיהם, אשר מצידיה יכול איש הצוות לרדת מן הרכבת אף בעת תנועתה. קרון הבילום צויד בפנסים אדומים כדי לציין את סופה של הרכבת. רבים מקרונות הבילום נצבעו באופן מסורתי בצבעים בוהקים, חלקם באדום וחלקם בצבעי הקטר.
סוף עידן קרון הבילום

התקנת בלמים נפרדים בכל קרון משא, המופעלים בלחץ אוויר, הורידה משמעותית את הצורך בקרון בילום אשר יסייע לבלימת הרכבת בצוותא עם הקטר.
החל משנות השמונים פותחו בצפון אמריקה מתקנים אלקטרוניים שאותם ניתן להצמיד לאחורי הקרון המאסף ברכבות משא, הממלאים את רוב הפעולות אותן מילא הפקח אשר אייש את קרון הבילום. המתקן, המכונה בארצות הברית FRED/EOT (ראשי תיבות של "מתקן אחורי מבזיק/מתקן מאסף הרכבת"), מנטר את לחץ האוויר במערכת הבלמים של הרכבת ומשדר אות אלחוטי על כל תקלה לקטר. המתקן אף מנטר את תנועת הקרון המאסף ומשדר זאת לקטר, כך יכול נהג הקטר לדעת כי בתחילת נסיעה "נמתחה" הרכבת לכל אורכה ולא נותר "חופש" במצמדים שבין הקרונות, ועתה ניתן להגביר את מהירות הנסיעה. מידע זה חשוב במיוחד ברכבות משא ארוכות המגיעות לעיתים לאורך של קילומטרים אחדים. המתקן אף מכיל פנס מהבהב באור אדום כך שניתן להבחין באחוריה של רכבת משא ארוכה. עם תחילת השימוש במתקן FRED/EOT הלך ודעך השימוש בקרונות בילום. היום קיימים בארצות הברית קרונות בילום בודדים בלבד, המופעלים על ידי חברות רכבות קטנות.
רכבת ישראל הפסיקה את השימוש בקרונות בילום ברכבות המשא שלה בסוף שנות ה-60, עם התקנת מערכות בלימה בכל קרונות המשא. במוזיאון רכבת ישראל מוצגים שני קרונות בילום, האחד של הרכבת המנדטורית ואילו השני קרון בילום מצרי, כנראה שלל מלחמה.
סופר גיקית (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  Geek Girl 
 סוגה:  דרמת נעורים, סדרה המבוססת על ספר 
 שחקנים:  אמילי קארי  Rochelle Harrington  ג'מימה רופר  Daisy Jelley  Tim Downie  Emmanuel Imani  ליאם וודרום  שרה פאריש  Sandra Yi Sencindiver 
 ארץ מקור:  קנדה 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 
 הפקה
 הפצה:  נטפליקס 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  30 במאי 2024 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סופר גיקית (באנגלית: Geek Girl) היא סדרת טלוויזיה בריטית-קנדית בת עשרה פרקים המבוססת על רומן באותו שם מאת הולי סמול. העונה הראשונה הוקרנה לראשונה ב-30 במאי 2024 בנטפליקס.
תקציר העלילה

הארייט מאנרס (אמילי קארי) – תלמידה בבית ספר לאופנה, חנונית המתגלה על ידי סוכן דוגמניות (עמנואל אימאני) והופכת לדוגמנית בעלת שם. הארייט שמתגלה במפתיע בסיור בית הספר שלה. חייה מתהפכים כאשר היא עולה על מסלול התצוגה.  הארייט יוצאת למסע גילוי עצמי תוך שהיא מאזנת בין לימודיה בתיכון לחיי האופנה.
שחקנים ודמויות

אמילי קארי בתור הארייט מנרס
שרה פאריש בתפקיד ג'וד פיינטון
עמנואל אימני בתפקיד ווילבור אוונס
ליאם וודרום בתור ניק פארק
זאק לוקר בתור טובי פילגרים
טים דאוני בתור ריצ'רד מנרס
ג'מימה רופר בתור אנאבל מאנרס
דייזי ג'לי בתור פופי הפפל-קארטרייט
רושל הרינגטון בתור נטלי גריי
סנדרה יי סנסידיבר בתור יוג'י לי
מיה ג'נקינס בתור לקסי
אלנה בודן בתור מיס לורד
מדלן פרייס בתפקיד ליב
אלכסנדרה צ'אבס בתור מילי
הרשה וריטי בתור מאיה
הבי בירדסל בתור בטי
הפקה

בינואר 2023, פורסם שנטפליקס חתמה על הפקת עיבוד בן עשרה פרקים לרומן  Geek Girl של הסופרת הולי סמאל מאולפני ווטרסייד בשיתוף עם אולפני Nelvana. הפרויקט הוא קופרודוקציה בריטית-קנדית שנעשתה על ידי RubyRock Pictures ו-Aircraft Pictures; המפיקים: זואי רושה מאולפני RubyRock, ואנתוני ליאו ואנדרו רוזן מאולפני "Aircraft".
ביוני 2023 פורסם כי אמילי קארי תשחק בתפקיד הראשי בתור הארייט מנרס. כמו כן לוהקו שרה פאריש, עמנואל אימני, ליאם וודרום, זאק לוקר, טים דאוני, ג'מימה רופר, דייזי ג'לי ורושל הרינגטון.
הצילומים החלו בתחילת יוני 2023 באנגליה ועברו מאוחר יותר לקנדה. השחקנים והצוות נצפו באוטווה ביולי.
הפצה

העונה הראשונה הוקרנה לראשונה ב-30 במאי 2024 בנטפליקס.
הערות שוליים

↑  Kanter, Jake (20 בינואר 2023). "Netflix Adapts 'Geek Girl' Into Series About Neurodiverse Teenager Who Becomes Model". Deadline Hollywood. ארכיון מ-20 בינואר 2023. נבדק ב-20 בינואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Whittock, Jesse (22 ביוני 2023). "'Geek Girl' Studio Waterside Teams With Creatives Behind 'Reginald The Vampire', 'The Way Home' & 'Orphan Black' As Part Of Scripted Slate". ארכיון מ-31 באוגוסט 2023. נבדק ב-30 באוגוסט 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kundu, Tamal (28 ביולי 2023). "Netflix's 'Geek Girl' Has Begun Filming in Ottawa". ארכיון מ-31 באוגוסט 2023. נבדק ב-30 באוגוסט 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
טירת וינצ'סטר

| --- | --- |

האולם הגדול, טירת וינצ'סטר
 מידע כללי
 סוג:  טירה 
 שימוש:  מוזיאון
 מיקום:  City of Winchester 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  עיריית וינצ'סטר
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  70 (מצודה רומאית) 1067 – 1235
 תאריך פתיחה רשמי:  1067 
 תאריך פירוק:  1649 (חלקית)
 סגנון אדריכלי:  ימי ביניים
 
 קואורדינטות:  51°03′42″N 1°19′13″W﻿ / ﻿51.0618°N 1.32026°W﻿ / 51.0618; -1.32026
 אתר רשמי
  (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים טירת וינצ'סטר(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים טירת וינצ'סטר(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי טירת וינצ'סטר(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי טירת וינצ'סטר
 
טירת וינצ'סטר (באנגלית: Winchester Castle) היא טירה ימי ביניימית הנמצאת במרכז העיר וינצ'סטר שבמחוז המפשייר בדרום אנגליה. הטירה נבנתה החל משנת 1067. בשנות האלפיים, נותר ממנה רק האולם הגדול שלה, והיא משמשת כמוזיאון ההיסטורי של וינצ'סטר.
היסטוריה

בסביבות שנת 70 לספירה בנו הרומאים סוללת עפר מסיבית (כ-240 מטרים אורכה וכ-60 מטרים רוחבה). על גבי הסוללה הם הקימו מצודה כדי להגן על העיר ונטה בלגרום (Venta Belgarum). אתר זה נבחר על ידי ויליאם הכובש כאחד מראשוני מבצריה הנורמניים של אנגליה.
הטירה נבנתה בשנת 1067 ולמשך מעל למאה שנים הייתה למקום מושביו של מלכיה הנורמנים של אנגליה. המלך הנרי השני בנה צריח לאחסון האוצר המלכותי, ספר וינצ'סטר ועדיין ניתן לראות במקום את שרידיו. בשנת 1141, בתקופה המכונה בהיסטוריה האנגלית האנרכיה, הטיל המלך סטיבן מצור על הטירה, בה התבצרו כוחות מצבאה של מתילדה הקיסרית.
היסטוריה > בניית האולם הגדול

בין השנים 1235-1222, הוסיף הנרי השלישי (שנולד בטירה), לטירה את האולם הגדול, שגולדה כגודל שתי קוביות הניצבות זו על-יד זו, באורך ניצב של כ-16.75 מטרים (כלומר, רוחב וגובה האולם כ-16.75 מטרים, בעוד אורכו כפול, כ-35.5 מטרים). האולם נבנה מאבני צור מסותתות. במקור הקירות היו נמוכים יותר והגג הכיל חלונות המופנים החוצה (Dormer), אך בהמשך הם הוחלפו בחלונות תחרה ובוויטראז'. אדוארד השני הוסיף קישוטים נוספים נוספים להיכל. האולם הגדול הוא בניין רשום בדרגה I. מאחורי האולם הגדול נמצאת גינה חדשה (משנת 1986) בעיצוב ימי-ביניימי הקרויה על שם המלכה אלינור, אימם של שלושה ממלכי אנגליה.
על הקיר המרכזי שבקצה האולם תלוי שולחן, שלפי האגדה, הוא השולחן העגול של המלך ארתור. עם זאת, מחקרים מודרניים הפריכו מסורת זו, כשהראו שהשולחן נבנה במאה ה-13, ונצבע לכבוד ביקור של המלך הנרי השמיני במאה ה-16. סביב דפנות השולחן נצבעו שמותיהם של אביריו של ארתור, והדיוקן המיוחס לארתור הוא ככל הנראה למעשה דיוקנו של המלך הנרי השמיני בצעירותו.
היסטוריה > היסטוריה מאוחרת

בשנת 1302 ניצלו המלך אדוארד הראשון ואשתו השנייה מרגרט ממוות בעור-שיניהם כששרפה פרצה בחדרים המלכותיים של הטירה. ב-19 במרץ 1330, הוצא להורג אדמונד מוודסטוק, בנו השישי של אדוארד הראשון ואחיו למחצה של אדוראד השני, מחוץ לחומות הטירה באשמת קנוניה נגד אדוארד השלישי, שביסס את שלטונו סופית רק כחצי שנה מאוחר יותר בגיל 18 (ב-19 באוקטובר 1330). הטירה נותרה מעון מלכותי חשוב, וב-10 באפריל 1472 נולדה בה מרגרט מיורק, בתו החמישית של אדוארד הרביעי ומלכתו אליזבת וודוויל. לאחר עלייתה לשלטון של אליזבת הראשונה בשנת 1558 חדלה הטירה מלהיות מעון מלכותי ונמסרה תחת זאת לשליטיה המקומיים של העיר.
ב-17 בנובמבר 1603 הועמד סר וולטר ראלי למשפט באולם הגדול בעוון בגידה על חלקו בקנוניה הגדולה (Main Plot) נגד המלך ג'יימס הראשון. בזמן מלחמת האזרחים האנגלית הוחזקה הטירה על ידי המלוכנים עד שבעיצומה של המלחמה (בשנת 1646) נפלה הטירה לידי תומכי הפרלמנט ושלוש שנים לאחר מכן נחרבה כמעט עד היסוד בפקודת אוליבר קרומוול, בגורל דומה לטירות רבות אחרות ברחבי הממלכה המאוחדת באותה תקופה שנחרבו בפקודת קרומוול. מאוחר יותר במאה ה-17 תכנן צ'ארלס השני לבנות ארמון מלכותי (King's House, Winchester) בסמוך לחורבות הטירה, בעיצובו של אחד מגדולי אדריכלי אנגליה, כריסטופר רן, שיתחרה ביופיו בארמון ורסאי הצרפתי שמעבר לתעלה, אך הפרויקט נגנז לבסוף על ידי אחיו, המלך הקתולי האחרון של אנגליה ג'יימס השני, מלך אנגליה. בשנת 1685, בעקבות כישלון מרד מונמות', התקיים באולם הגדול משפטיהם של מעל 1,000 מהמורדים, במה שמכונה המשפט המגואל (Bloody Assizes).
גלריה

האולם הגדול
השולחן העגול של המלך ארתור לפי האגדה, מתוארך ל-1275
פסל המלכה ויקטוריה באולם הגדול
שרידים בטירה, כולל הכניסה למרתפים (בית הכלא)
הערות שוליים

↑  מידע על טירת וינצ'סטר, (באנגלית)
ריתוך בקרן אלקטרונים

ריתוך בקרן אלקטרונים (EBW) הוא תהליך ריתוך או היתוך בו מופעלת קרן אלקטרונים במהירות גבוהה על שני חומרים שיחוברו.
כאשר האנרגיה הקינטית של האלקטרונים הופכת לחום בעת התהליך, מותכים שני סוגי החומר המעובד ומתערבבים. EBW מבוצע בדרך כלל בתנאי ואקום כדי למנוע פיזור של קרן האלקטרונים.
היסטוריה

ריתוך בקרן אלקטרונים פותח על ידי הפיזיקאי הגרמני קרל-היינץ שטייגרוולד (גר') בשנת 1949, בעת שעבד על יישומי קרן אלקטרונים שונים. שטייגרוואלד הגה ופיתח את מכונת הריתוך האלקטרונית הראשונה, שהופעלה לראשונה בשנת 1958. הממציא האמריקאי ג'יימס ראסל (אנ') תכנן וייצר את מכונת הריתוך התעשייתית הראשונה בקרן אלקטרונים.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים

אלקטרונים הם חלקיקים אלמנטריים בעלי מסה m = 9.1 · 10 −31 ק"ג ומטען חשמלי שלילי e = 1.6 · 10 −19 ג. הם קיימים או קשורים לגרעין אטומי, כאלקטרוני הולכה בסריג האטומי של מתכות, או כאלקטרונים חופשיים בריק.
ניתן להאיץ אלקטרונים חופשיים בריק, כאשר נתיביהם נשלטים על ידי שדות חשמליים ומגנטיים. באופן זה, יכולות להיווצר קרניים צרות של אלקטרונים הנושאות אנרגיה קינטית גבוהה, אשר בעת התנגשות באטומים במוצקים הופכת לאנרגיית חום. ריתוך קרני אלקטרונים מספק תנאי ריתוך מצוינים מכיוון שהוא כולל:
שדות חשמליים חזקים, שיכולים להאיץ אלקטרונים למהירות גבוהה מאוד. לפיכך, קרן האלקטרון יכולה לשאת הספק גבוה, השווה לתוצר של זרם הקרן והמתח המואץ. על ידי הגדלת זרם הקרן והמתח המואץ, ניתן להגדיל את כוח הקרן לכל ערך רצוי.
באמצעות עדשות מגנטיות, שבאמצעותן ניתן לעצב את הקרן לחרוט צר ולהתמקד בקוטר קטן מאוד, מתאפשר ריתוך בצפיפות כוח גבוהה מאוד על פני השטח. ערכי צפיפות ההספק בנקודת המיקוד של הקרן יכולים להיות גבוהים בערכים של 4 10 -6 10 W / mm 2 .
עומקי חדירה רדודים בסדר גודל של מאיות מילימטר. זה מאפשר צפיפות הספק נפחית גבוהה מאוד, שיכולה להגיע לערכים בסדר גודל 5 10 -7 10 W / mm 3. כתוצאה מכך, הטמפרטורה בנפח זה עולה במהירות רבה, 8 10 עד 10 10 K / s.
היעילות של קרן האלקטרונים תלויה בגורמים רבים. החשובים ביותר הם התכונות הפיזיקליות של החומרים לריתוך, במיוחד הקלוּת בה הם ניתנים להתכה או להתאדות בתנאי לחץ נמוך. ריתוך בקרן אלקטרונים יכול להיות כה מרוכז, עד שיש לקחת בחשבון אובדן חומר עקב אידוי או רתיחה במהלך התהליך. בערכים נמוכים יותר של צפיפות כוח פני השטח בטווח של כ -3 10 רוחב / מ"מ 2 אובדן החומר על ידי אידוי זניח עבור מרבית המתכות, דבר הנוח לריתוך. בצפיפות הספק גבוהה יותר, החומר המושפע מהקרן יכול להתנדף לחלוטין תוך זמן קצר מאוד; זה כבר לא ריתוך בקרן אלקטרונים, זה למעשה תהליך הסרת חומר ועיבוד באמצעות קרן אלקטרונים תהליך הידוע בשם עיבוד בקרן אלקטרונים (אנ').
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > היווצרות הקרן > הקתודה - מקור האלקטרונים החופשיים

אלקטרונים מוליכים (אלה שאינם קשורים לגרעין האטומים) נעים בסריג המתכתי במהירויות הידועות על פי חוק גאוס ובהתאם לטמפרטורה. הם אינם יכולים לעזוב את המתכת אלא אם כן האנרגיה הקינטית שלהם גבוהה ממחסום הפוטנציאל במשטח המתכת. לפי חוק ריצ'רדסון, עם עליית הטמפרטורה של המתכת גדל מספר האלקטרונים שממלאים תנאי זה באופן אקספוננציאלי.
כמקור אלקטרונים לריתוך בקרן אלקטרונים, על החומר לעמוד בדרישות מסוימות:
כדי להשיג צפיפות הספק גבוהה בקרן, צפיפות זרם הפליטה [A / mm 2 ], ומכאן טמפרטורת העבודה, צריכה להיות גבוהה ככל האפשר.
כדי לשמור על אידוי נמוך בריק, על החומר להיות בעל לחץ אדים מספיק נמוך בטמפרטורת העבודה.
הפולט חייב להיות יציב מכנית, ולא רגיש כימית לגזים הנמצאים באטמוספירה (כמו חמצן ואדי מים).
תנאים אלה ואחרים מגבילים את בחירת החומר לפולט למתכות עם נקודות התכה גבוהות, כמעט לשניים בלבד: טנטלום וטונגסטן. עם קתודות טונגסטן, צפיפות זרם הפליטה שניתן להשיג היא כ-100 mA / mm 2, אך רק חלק קטן מהאלקטרונים הנפלטים לוקח חלק ביצירת קרן, בתלות בשדה החשמלי המופק על ידי האנודה ועל ידי בקרת מתח האלקטרודה. סוג הקתודה הנפוץ ביותר ברתכות קרן אלקטרונים עשוי מפס טונגסטן, בעובי 0.05 מ"מ, כפי שמתואר באיור. הרוחב המתאים של הפס תלוי בערך הנדרש הגבוה ביותר של זרם הפליטה. לטווח התחתון של כוח הקרן, עד כ-2 קילוואט, רוחב w = 0.5 מ"מ מתאים.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > היווצרות הקרן > האצת אלקטרונים ובקרת זרם

אלקטרונים שנפלטים מהקתודה הם בעלי אנרגיה נמוכה מאוד. כדי להעניק להם את המהירות הגבוהה הנדרשת, הם מואצים על ידי שדה חשמלי חזק המופעל בין הפולט לבין האנודה. השדה המאיץ חייב גם לכוון את האלקטרונים כדי ליצור שטף צר שמתכנס סביב הציר. ניתן להשיג זאת על ידי שדה חשמלי בסמוך לקתודה, הבנויה בצורה קעורה המכוונת האלקטרונים לכיוון הציר. בצורה זו, מתכנסת קרן האלקטרונים לקוטר המינימלי בקרבת האנודה.
ליישומים מעשיים, הכוח של קרן האלקטרונים חייב להיות נשלט. ניתן להשיג זאת על ידי שדה חשמלי אחר המיוצר על ידי קתודה אחרת טעונה שלילית ביחס לראשונה.
החלק הזה של אקדח האלקטרונים צריך להיות בריק "גבוה", כדי למנוע שריפת הקתודה והופעת פריצה חשמלית.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > היווצרות הקרן > מיקוד

לאחר מעבר האנודה, אין לקרן האלקטרונים צפיפות כוח מספקת לריתוך מתכות והיא צריכה לעבור תהליך מיקוד. ניתן להשיג זאת באמצעות שדה מגנטי המיוצר על ידי אלקטרומגנט.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > היווצרות הקרן > מערכת הטיית הקרן

כאמור לעיל, נקודת המפגש של הקרניים צריכה להיות ממוקדת בצורה מדויקת מאוד ביחס לנקודת חיבור החלקים שיש לרתך. זה נעשה בדרך כלל באופן מכני על ידי הזזת החומר המרותך ביחס לאקדח האלקטרונים, אך לפעמים עדיף להסיט את הקרן. לרוב משמשת למטרה זו מערכת של ארבעה אלקטרומגנטים המוצבים באופן סימטרי סביב ציר האקדח שמאחורי עדשת המיקוד, שמייצרת שדה מגנטי בניצב לציר האקדח.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > חדירת קרן אלקטרונים במהלך הריתוך

כדי להסביר את יכולתה של קרן האלקטרונים לייצר ריתוכים עמוקים וצרים, יש להסביר את תהליך ה"חדירה", דרך התהליך שעובר אלקטרון "יחיד".
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > חדירת קרן אלקטרונים במהלך הריתוך > חדירת אלקטרונים

כאשר אלקטרונים מהקרן פוגעים במשטח מוצק, חלקם מוחזרים לאחור, וחלקם חודרים אל פני השטח, שם הם מתנגשים עם חלקיקי המוצק. בהתנגשויות לא אלסטיות הם מאבדים את האנרגיה הקינטית שלהם. הוכח, הן תאורטית והן ניסויית, כי הם יכולים "לנוע" רק מרחק קטן מאוד מתחת לפני השטח לפני שכל האנרגיה הקינטית שלהם הופכת לחום. מרחק זה פרופורציונלי לאנרגיה הראשונית שלהם וביחס הפוך לצפיפות המוצק. בתנאים המקובלים בריתוך "מרחק התנועה" הוא בסדר גודל של מאיות מילימטר. עובדה זו מאפשרת, בתנאים מסוימים, חדירה מהירה של הקרן[דרושה הבהרה].
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > חדירת קרן אלקטרונים במהלך הריתוך > חדירת קרן האלקטרונים

תרומת החום של אלקטרונים בודדים קטנה מאוד, אך ניתן להאיץ את האלקטרונים במתח גבוה מאוד, ועל ידי הגדלת מספרם (זרם הקרן) ניתן להגדיל את כוח הקרן לכל ערך רצוי. על ידי מיקוד הקרן לשטח בקוטר קטן על פני השטח של העובד, ערכי צפיפות ההספק במישור גבוהים והם: 104 עד 107 W/mm2. מכיוון שאלקטרונים מעבירים את האנרגיה שלהם לחום בשכבה דקה מאוד של המוצק, כפי שהוסבר לעיל, צפיפות הכוח בנפח זה יכולה להיות גבוהה ביותר. צפיפות הנפח של הכוח בנפח הקטן שבו הופכת האנרגיה הקינטית של האלקטרונים לחום יכולה להגיע לערכים בסדר גודל105 – 107 W/mm3. כתוצאה מכך, הטמפרטורה בנפח זה עולה במהירות רבה, בקצב של 108 – 109 K/s.
השפעת קרני האלקטרונים בנסיבות כאלה תלויה בכמה תנאים: קודם כל בתכונות הפיזיקליות של החומר - כל חומר יכול להיות מותך, או אפילו להתאדות, תוך זמן קצר מאוד. בהתאם לתנאים, עוצמת האידוי עשויה להשתנות. בערכים נמוכים יותר של צפיפות בפני השטח (בטווח של 103 W/mm2 אובדן החומר על ידי אידוי זניח עבור מרבית המתכות, דבר הנוח לריתוך. בצפיפות הספק גבוהה יותר, החומר המושפע מהקרן יכול להתנדף לחלוטין תוך זמן קצר מאוד; זה כבר לא ריתוך בקרן אלקטרונים; זה בפועל תהליך עיבוד בקרן אלקטרונים.
ניסויים ויישומים מעשיים רבים של ריתוך בקרן אלקטרונים מעידים כי גודל וצורת האזור המושפע מהקרן תלויה ב:
הספק הקרן - שהוא תוצר המתח המואץ [kV] וזרם הקרן [mA], פרמטרים ניתנים למדידה ולשליטה מדויקת.
צפיפות ההספק במקום פגיעת הקרן בעובד תלויה בגורמים כמו גודל מקור האלקטרון בקתודה, והאיכות האופטית של העדשה החשמלית המואצת ומיקוד העדשה המגנטית
מהירות הריתוך - בניית ציוד הריתוך אמורה לאפשר התאמה של מהירות התנועה היחסית של החומר ביחס לקרן בגבולות רחבים מספיק, למשל, בין 2 ל-50 מ"מ / שנייה.
מאפייני חומר,
גאומטריה (צורה ומידות) של החלקים לריתוך.
פיזיקה של חימום בעזרת קרן אלקטרונים > חדירת קרן אלקטרונים במהלך הריתוך > תוצר

ההשפעה הסופית של קרן האלקטרונים תלויה בשילוב המסוים של פרמטרים אלה.
פעולת הקרן בצפיפות הספק נמוכה או לאורך זמן קצר מאוד מביאה להיתוך שכבת משטח דקה בלבד.
אלומה ממוקדת אינה חודרת, והחומר במהירות ריתוך נמוכה מחומם רק על ידי הולכת החום מפני השטח, ויוצר אזור מומס.
בצפיפות הספק גבוהה ובמהירות נמוכה, מיוצר אזור נמס עמוק ומעט חרוטי.
במקרה של צפיפות הספק גבוהה מאוד, הקרן (ממוקדת היטב) חודרת עמוק יותר, ביחס ישר להספק הכולל שלה.
תהליך הריתוך > תכונת רתיכות החומר

בכל תהליכי הריתוך יש חשיבות מרכזית ליכולת החלק לעבור תהליך ריתוך. משמעות תכונה זו היא האפשרות להיתוך בחום, להתקררות והתמצקות, וחזרה למצב מכני ללא נזקים וסדקים.
לא כל החומרים ניתנים לריתוך באמצעות קרן אלקטרונים בוואקום. לא ניתן להחיל טכנולוגיה זו על חומרים עם לחץ אדים גבוה בטמפרטורת ההיתוך, כמו אבץ, קדמיום, מגנזיום ועל חומרים שאינם מתכתיים.
לצורך ריתוך חלקים בעלי קירות דקים, בדרך כלל יש צורך במתקני ריתוך מתאימים. אשר יבטיחו מגע מושלם של החלקים ולמנוע את תנועתם במהלך הריתוך. בדרך כלל יש לתכנן אותם באופן אינדיבידואלי לכל חומר עובד נתון.
תהליך הריתוך > ריתוך של שני חומרים שונים

לעיתים לא ניתן לחבר שני רכיבי מתכת שונים על ידי ריתוך, כלומר להתיך חלק משניהם לאורך התפר, אם לשני החומרים יש תכונות שונות מאוד עלולות להיווצר תרכובות שבירות ובין-מתכתיות. לא ניתן לשנות מצב זה, אפילו לא באמצעות ביצוע הריתוך בתא וואקום, עקרון העבודה הוא לא להמיס את שני החלקים, אלא רק את החומר עם טמפרטורת ההיתוך הנמוכה יותר, ואילו החומר השני נשאר מוצק. היתרון של ריתוך בקרן אלקטרונים הוא ביכולת למקם את החימום לנקודה מדויקת ולשלוט בדיוק על האנרגיה הדרושה לתהליך. תא עם ערכי וואקום גבוהים משפר את ביצוע הריתוך.
תהליך הריתוך > בעיות ומגבלות אפשריות

החומר שמותך על ידי הקרן מתכווץ במהלך הקירור. לאחר הקרור וההתמצקות עלולות להיגרם תוצאות לא רצויות כמו סדקים, עיוותים ושינויי צורה.
מערכת הריתוך

מאז הפעלת המערכת הראשונה לריתוך בקרן אלקטרונים על ידי שטייגרוולד בשנת 1958, התפשט הריתוך בקרן אלקטרונים במהירות בכל ענפי ההנדסה בהם ניתן ליישמו. כדי לעמוד בדרישות השונות, תוכננו סוגים שונים של רתכות - במבנה, בנפח שטח העבודה, בתפעול ובעוצמת הקרן. גנרטורים של קרני אלקטרונים (אקדחי אלקטרונים) המיועדים ליישומי ריתוך יכולים לספק לקרן הספק שנע בין וואטים בודדים ועד כמאה קילוואט. ניתן לממש "מיקרו-ריתוכים" של רכיבים זעירים, כמו גם ריתוכים עמוקים עד עומק 300 מ"מ (או אפילו יותר במידת הצורך). נפח תאי העבודה בריק בדרך כלל הוא של ליטרים ספורים בלבד, אך לשימושי תעשייה מיוחדים נבנו גם תאי ריק בנפחים של כמה מאות קוב.
הציוד לתהליך:
אקדח אלקטרונים, מייצר קרן אלקטרונים,
תא עבודה, שמאופיין על ידי ריק "נמוך" או "גבוה",
מערכת הנעה לחלק העובד.
אספקת חשמל ובקרה וניטור אלקטרוניקה.
מערכת הריתוך > אקדח אלקטרונים

באקדח האלקטרונים נוצרים אלקטרונים חופשיים באמצעות פליטה תרמיונית מרצועת מתכת חמה (או חוט). לאחר מכן הם מואצים ומנותבים לקרן מתכנסת צרה על ידי שדה חשמלי המיוצר על ידי שלוש אלקטרודות: הרצועה הפולטת את האלקטרון, הקתודה המחוברת לקוטב השלילי של ספק הכוח הגבוה (המאיץ) (30 - 200 kV) והאנודה. אלקטרודה שלישית, הטעונה שלילית ביחס לקתודה, המכונה אלקטרודה Wehnelt או בקרת[דרושה הבהרה]. הפוטנציאל השלילי שלה שולט באלקטרונים הנפלטים שנכנסים לשדה המאיץ, כלומר בזרם קרן האלקטרונים.
לתפקוד תקין של אקדח האלקטרונים, יש צורך להתאים את הקרן בצורה מושלמת ביחס לצירים של העדשה החשמלית המאיצה ועדשת המיקוד המגנטית.
מערכת הריתוך > תא עבודה

מאז הופעתן של מכונות ריתוך בקרן אלקטרונים הראשונות בסוף שנות ה-50, היישום של ריתוך בקרן אלקטרונים התפשט במהירות לתעשייה ולמחקר בכל המדינות המפותחות ביותר. עד כה יוצרו ונמצאים בשימוש מכונות רבות ומגוונות לריתוך. רוב מכונות הריתוך מופעלות בתוך תאי ואקום.
תא העבודה בוואקום עשוי לכלול נפח רצוי, מכמה ליטרים ועד מאות מטרים מעוקבים. אקדחי קרן האלקטרונים מספקים הספק של עד 100 קילוואט, או אפילו יותר במידת הצורך. במכשירי קרן מיקרו-אלקטרונים ניתן לרתך במדויק רכיבים עם ממדים בגודל של עשיריות המילימטר. בתאי ריתוך עם הספקי קרן גבוהים ניתן לרתך עד לעומק 300 מ"מ.
ישנן גם מכונות ריתוך בהן אלומת קרן האלקטרונים מועברת מתא הואקום אל מחוץ לתא כדי לרתך מערכות גדולות מחוץ לתא.