stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מילי ויטקופ
נעוריה והתקופה בלונדון

ויטקופ נולדה בשם ויטקופסקי בשטעטל האוקראיני זלטופול למשפחה יהודית. היא הייתה הבת הגדולה בין ארבע בנות. אחותה הצעירה רוז נעשתה, אף היא, אנרכיסטית מפורסמת. ב־1894 עזבה ויטקופ את אוקראינה ונסעה ללונדון. בעשורים שאחרי רציחתו של הצאר  אלכסנדר השני ב־1881 עזבו יהודים רבים את רוסיה בשל הפוגרומים שהתחוללו ברחבי האימפריה. רוב היהודים היגרו לאנגליה או ארצות הברית.
בלונדון היא עבדה בסדנת יזע כחייטת וחסכה מספיק כסף כדי לממן את נסיעת הוריה ואחיותיה לאנגליה. תנאי העבודה הקשים גרמו לה להטיל ספק באמונתה. מעורבותה בשביתת האופים הביא אותה למעורבות בקבוצה שסביב העיתון האנרכיסטי ארבעטער פריינד. היא הושפעה מחיבוריו של התאורטיקן האנרכיסטי פטר קרופוטקין. ב־1895 היא נפגשה, לראשונה, עם רודולף רוקר במהלך פעילותה הפוליטית. במאי 1898 הזמין אותה רוקר ללוות אותו לניו יורק, שם הוא קיווה למצוא עבודה. אבל, שניהם לא קיבלו אישור כניסה למדינה משום שהם סירבו להינשא באופן חוקי והוחזרו לאנגליה באותה אנייה בה הגיעו לארצות הברית. העניין קיבל כיסוי עיתונאי מסוים שתקף את אהבת הזוג שאינו מסכים לנישואים.
מאוקטובר 1898 ערכו רוקר וויטקופ ביחד את ארבעטער פריינד. במרץ 1900 הם התחילו להוציא לאור את העיתון זשערמינאל שהתרכז יותר בנושאים תרבותיים. ב-1907 נולד בנם פרמין.
רוקר וויטקופ התנגדו למלחמת העולם הראשונה שפרצה ב־1914. זאת בניגוד לעמדתם של אנרכיסטים אחרים כמו קרופוטקין שתמכו במדינות ההסכמה.
כדי להקל על העוני והמחסור שנגרם כתוצאה מהאבטלה שליוותה את המלחמה פתחו ויטקופ ורוקר מטבח בו חילקו מרק. אבל בדצמבר1914 נעצר רוקר, כמו גרמנים ואוסטרים רבים אחרים באנגליה, כנתין מדינת אויב. ויטקופ המשיכה בפעילות האנטי-מלחמתית שלה עד שגם היא נאסרה ב־1916. היא נשארה בכלא עד סתיו 1918. אז היא עזבה את אנגליה והצטרפה לבנה ובן זוגה בהולנד.
גרמניה

בני הזוג קידמו, בתחילה, בברכה את מהפכת פברואר ומהפכת אוקטובר ברוסיה אבל אחרי תפיסת השלטון על ידי הבולשביקים הם התחילו לבקר את האטטיזם והטוטליטריזם בברית המועצות. בנובמבר 1918 הם עברו לברלין. רוקר הוזמן על ידי יושב הראש של ההתאחדות החופשית של איגודים מקצועיים גרמניים (Freie Vereinigung deutscher Gewerkschaften - FVdG) פריץ קאטר להתלוות אליו בבניית מה שנעשה אחר כך האיגוד החופשי של הפועלים של גרמניה (Freie Arbeiter Union Deutschlands - FAUD).
אחרי ייסודו החל ויכוח על תפקידן של נערות ונשים באיגוד. הארגון שנשלט על ידי גברים התעלם, בתחילה, מנושאי מגדר, אבל במהרה החלו נשים לייסד איגודים משלהן שאורגנו במקביל לאיגודים הרגילים אבל, עדיין היו חלק מ- FAUD. ויטקופ הייתה אחת המנהיגות המובילות של איגוד הנשים בברלין ב־1920. ב-15 באוקטובר 1921 קיימו איגודי הנשים קונגרס לאומי בדיסלדורף והקימו את איגוד הנשים הסינדיקליסטי (Syndikalistischer Frauenbund). זמן לא רב אחרי כן כתבה ויטקופ את חיבורה Was will der Syndikalistische Frauenbund? (מה רוצה איגוד הנשים הסינדיקליסטי?) שהיווה מצע לאיגוד. מ-1921 הוציא האיגוד נספח לביטאון FAUD בשם Frauenbund. ויטקופ הייתה אחת הכותבות המרכזיות בו.
ויטקופ סברה שנשים פרולטריות נוצלו לא רק על ידי הקפיטליזם כמו פועלים גברים, כי אם גם על ידי שותפיהם הגברים. לכן, היא טענה, שנשים צריכות להיאבק בצורה פעילה למען זכויותיהן, כפי שהגברים צריכים להיאבק בקפיטליזם על שלהם. היא גם עמדה על כך שנשים צריכות לקחת חלק במאבק בין המעמדות. עקרות בית יכולות להשתמש בחרם כדי לתמוך במאבק זה. מכאן היא מסכמת שיש צורך ארגון נשים אוטונומי בתוך FAUD. ויטקופ גם טענה שיש להעריך עבודת בית כשוות ערך לעבודה בשכר.
ארצות הברית

ויטקופ הייתה פעילה לא רק בתנועה הסינדיקליסטית ובאיגודי הנשים כי אם פעלה גם במלחמה בגזענות ובאנטישמיות. לעיתים קרובות הייתה מתוסכלת על מה שהיא החשיבה כחוסר רצון להילחם באנטישמיות בתנועת העבודה. עליית המפלגה הנאצית בגרמניה בסוף שנות השלושים הטרידה מאוד את ויטקופ. אחרי שריפת הרייכסטאג בפברואר 1933 נמלטו ויטקופ ורוקר מגרמניה לארצות הברית דרך שווייץ, צרפת ואנגליה. בארצות הברית המשיך הזוג להרצות ולכתוב על נושאים אנרכיסטיים. בזמן מלחמת האזרחים בספרד מ־1936 עד 1939 הם התחילו במערכה על התודעה הציבורית כדי לחנך את האמריקאים על האירועים בספרד. ב־1937 עברו בני הזוג לקומונה במוהגאן (Mohegan) ליד אגם מוהגאן בקרומפונד, ניו יורק. אחרי שפרצה מלחמת העולם השנייה תמכו בני הזוג בבעלות הברית משום שחשבו שאי אפשר לנצח את הנאציזם באמצעים פציפיסטיים.
אחרי מלחמת העולם השנייה הייתה לויטקופ אהדה מסוימת לתנועה הציונית אבל היא הייתה ספקנית באשר לשאלה אם המדינה היהודית תוכל לפתור את "השאלה היהודית". היא העדיפה את הרעיון של דו-לאומיות שפותח על מרטין בובר ואחד העם.
ויטקופ נפטרה ב-3 בנובמבר 1955. היא סבלה מקשיי נשימה במשך כמה חודשים.
הערות שוליים

1 2 3 4  |Wolf, Siegbert: Witkop, Milly in Datenbank des deutschsprachigen Anarchismus. Retrieved September 20, 2016.
↑  Fishman, 1974, 235-238
↑  Vallance, Margaret (ביולי 1973). "Rudolf Rocker—a biographical sketch". Journal of Contemporary History. London/Beverly Hills: Sage Publications. 8 (3): 75–95. doi:10.1177/002200947300800304. ISSN 0022-0094. OCLC 49976309. {{cite journal}}:  (עזרה) Pg. 77-78.
↑  Rübner, Hartmut (1994). Freiheit und Brot: Die Freie Arbeiter-Union Deutschlands: Eine Studie zur Geschichte des Anarchosyndikalismus (בגרמנית). Berlin/Cologne: Libertad Verlag. ISBN 3-922226-21-3.Pg. 185-189.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 139356762  ISNI: 0000 0000 7331 5143  LCCN: no2009139332  NTA: 408180129  SUDOC: 130965200  VIAF: 101106543   WorldCat (עם VIAF): 101106543
מסבאח

| --- | --- |

הלוויין מסבאח בעת הרכבתו באיטליה
 מידע כללי
 מפעיל:  איראן
 יצרן:  קארלו גוואצי ספייס, איטליה
 תאריך שיגור:  תוכנן ל - 17 באוקטובר 2005
 משגר:  קוסמוס 3
 משימה
 סוג משימה:  לוויין תקשורת נמוך מסלול
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  LEO
 משך המשימה הכולל:  17 באוקטובר 2005 – הווה (19 שנים) 
 משך המשימה:  3 שנים
 מידע טכני
 משקל בשיגור:  65 ק"ג
 משקל מטע"ד:  לא פורסם
 כוח:  100 ואט (מרבי) 35 וואט (נומינלי)
 ערוצי תקשורת:  תקשורת UHF ו - VHF
מסבאח (בתרגום לעברית: מגדלור) הוא לוויין איראני שנבנה עבור איראן באיטליה על ידי חברת קארלו גוואצי. הלוויין אמור היה להיות משוגר לחלל ב-17 באוקטובר 2005, על גבי משגר לוויינים רוסי מסוג קוסמוס 3-M מקוסמודרום פלסצק. בגלל תקלה חשמלית בעת שילובו של הלוויין בטיל השיגור, הוא ניזוק, ולא שוגר. הלוויין הוחזר לאיטליה ועל פי דובר רשמי של ממשלת איטליה לא הוחזר לאיראן.
הלוויין הוא לוויין תקשורת נמוך מסלול, מסוג "אחסן והעבר", קרי הלוויין קולט שידורים מהקרקע, מאחסן אותם בזכרונו ומשדר אותם בהמשך המסלול על פי תוכנית שנקבעה מראש. לוויין מסוג זה יכול לאסוף נתונים מתשתיות שונות על פני השטח, כמו צנרת נפט וגז.
מסבאח 2

ב-3 בפברואר 2010 הוצג באיראן לוויין הזהה למסבאח בצורתו, המכונה מסבאח 2. גורמים איראניים רשמיים טענו כי הלוויין מסבאח 2 ישוגר לחלל מאיראן באמצעות משגר הלוויינים האיראני סימורג במהלך שנת 2011. נכון לחודש מאי 2016, הלוויין לא שוגר.
מידה כנגד מידה (תורת המשחקים)

מידה כנגד מידה (באנגלית Tit for Tat) היא תכסיס כלומר גישת התנהגות סדרתית (אסטרטגיה) שבה טובה גוררת טובה ובגידה גוררת בגידה. במשחק לא שיתופי בו שני השחקנים בוחרים תכסיס זה, לאורך זמן הם יוצאים מורווחים, והיא מנצחת את הגישות האחרות במקרה של בעיית דילמת אסיר נמשכת. גישה זו רווחת בהתנהגות עולם החי, כפי שנצפה הן במדעי ההתנהגות והן בחקר ההתפתחות במדעי החיים.
מידה כנגד מידה היא גישה לפיה התנהגות טובה אליי נענית בטוב, והימנעות מטובה אלי, תמנע ממני להשיב בטוב. בגישת מידה כנגד מידה מגיבים להתנהגות האחר. אם האחר פועל לטובתנו, בפעם הבאה גם אנו נמשיך התנהגות משתפת פעולה (או התנהגות לטובתו) אך אם נחוש שתגובתו הייתה לרעתנו, או שהוא לא נקט בפעולה לטובתנו, אנו נימנע מהטבה לו, או אף נפעל לרעתו.
בניסויי דילמת אסיר נמשכת (איטרטיבית), בו בדקו אנטול רפפורט ורוברט אקסלרוד גישות ושיטות אפשריות להשבה על סדרת שאלות שבהן התנאים הם תנאי בעיית האסיר (אם נאמין זה בזה נצליח שנינו במידה מעטה, אם שננו נבגוד זה בזה נפסיד במידת מה, אך אם האחד יבגוד והשני יאמין, הפתי ייענש קשות, והבוגד יזוכה כליל), נמצא שגישת הגמול, ("כאשר עשה כן יֵעָשֶׂה לו" - כמאמר המקרא) היא גישה פשוטה לזיכרון ולביצוע, וגם הגישה המנצחת לאחר מספר חזרות.
בשנת 1971 רוברט טריברס טבע את המונח התחשבות הדדית - אלטרואיזם רסיפרוקלי (נקראת גם באופן מסורבל "זולתנות מוּשֶׁבֶת") המסביר את השתלשלות ההתפתחות והאבולוציה של התנהגות שיתוף הפעולה בבעלי חיים המגיע אף למצבי הקרבה עצמית, למרות שלכאורה היצור המתנהג כך מפסיד כתוצאה מפעולתו (כאשר אין מצב של "זה נהנה וזה לא חסר"). לפי טריברס, היצור מפסיד אמנם כרגע, אך בהמשך יקבל את התמורה, וכך לטווח הארוך ההתנהגות הזו כדאית.
המדענים שבדקו את גישת "מידה כנגד מידה" בתורת המשחקים וגילו שנקיטת עמדה על פיה מביאה בטווח הארוך לתוצאה של שיתוף פעולה, הסבירו באמצעותה את התנהגות ההתחשבות ההדדית (אלטרואיזם רסיפרוקלי) בטבע, וכיצד לאורך זמן ולטווח הארוך, פעולה שנראית כהקרבה עצמית, בסופו של דבר מטיבה עם המטיבים, שהרי היא בהכרח תביא להטבה חוזרת מצד מקבל ההטבה, הנמנה גם הוא עם הנוקטים בדרך זו.
זהו הסבר סביר הן במדעי ההתנהגות והן במדעי ההתפתחות (האבולוציה), להתהוות תרבות של שיתוף פעולה בחברה, ולהתהוות רקמות חיות ויצורים חיים - כשיתוף פעולה בין-תאי, וכן לקיום חברות חי בשיתוף פעולה בין-מיני, פורץ גבולות. דוגמה לשיתוף פעולה פורץ גבול הוא שילובם של אברוני המיטוכונדריה הנושמים את האוויר עבור תאי החי נושמי האוויר כולם. דוגמאות נוספות הן שיתוף הפעולה של חיידקי אי קולי המעכלים את המזון במעיהם של בעלי-החוליות, וכמו הסימביוזה - ההיצמדות ההדדית החיונית הקיימת בין סוגים שונים של חי, כמו האצה והפטריה שחברו יחד ליצירת חזזית על סלע.
השפעות > בתחום תורת המשחקים

העדפת גישת התנהגות זו של "מידה כנגד מידה" הן בידי בני אדם והן נפוצותה בהתנהגות בעלי חיים הפתיעה תחילה את החוקרים, שסברו שהיא תוביל להינעלות במעגל של בגידה ונקמה. אך דווקא נמצא שלעיתים קרובות היא דווקא מובילה לכר נרחב של שיתופי פעולה. הפתרון נמצא בדמות הגישה הסלחנית של השיטה, לפיה במהלך ההחלטות החוזרות ונשנות, ניתן חלון הזדמנות להוכחת נאמנות ואי בגידה, או "חזרה בתשובה", והנקמה מושהית לטובת "הזדמנות שנייה". סלחנות כזו מחזירה את המערכת למצב של שיתוף פעולה, והסלחנות עצמה הופכת למשתלמת לאורך זמן. במדעי הדת ובפילוסופיה, גישה זו נדונה במושגים של "מידת הרחמים" בתוך מצב של "שכר ועונש", אך עתה היא עברה לתחום המחקר האמפירי והמדעי המכומת.
זוהי שיטה טובה ונכונה, כל עוד נמצאים במצב בו הצדדים אינם יודעים את הגישה של הצד השני, ואין להם הטיה או ידע כלשהו שיכול להשפיע על ידיעת הפעולה של השני. אם שני הצדדים בוחרים את שיטת "מידה כנגד מידה" התוצאה תהיה שיתוף פעולה, אך אם צד אחד יודע את שיטת האחר ושיטה זו אינה "מידה כנגד מידה" ניתן אולי לנצל ידע זה ולהשיג תוצאות טובות יותר לפרט, דווקא בלי התחשבות בו, או (במקרה של הטיה של הצד השני לבוגדנות) אפילו מנקיטת עמדה עוינת.
השפעות > בתחום מדעי הנפש

בטיפול הנפשי ובפסיכולוגיה חברתית נמצאה גישה אסטרטגית זו בצורתה הסלחנית, כשיטה טובה למניעת מחלוקות ומריבות (קונפליקט).
למרות שבכל סבב שבו יש תנאים של בעיית האסיר, ההסתברות הבלתי מחושבת היא שלש מתוך ארבע לאי שיתוף פעולה, וההחלטה המחושבת נגד שיתוף הפעולה גדולה הרבה יותר, ולמרות שלאורך זמן, בנקיטת מידה כנגד מידה שלש מתוך כל ארבע מקרים יובילו להינעלות של אי שיתוף פעולה, ובמצב של אפשרות שגיאה הסיכוי לשיתוף פעולה קטן עוד בהרבה, הרי שהעמדה הסלחנית מובילה כמעט תמיד לשיתוף פעולה, ושיתוף פעולה הדוק מוביל גם לנעילת אפשרויות בגידה, ולביטחונות וערבות הדדית, המגבירים את המשכיות שיתוף הפעולה ומורידים את המניע והעידוד לבגידה.
לשיטה כמה יתרונות הגורמים לאימוצה:
היא קלה להבנה - הן הוראות הפעלתה והן הבנת התוצאות לאורה קלות להשגה. ולכן קל לאמץ את הגישה ברגע שהצלחתה נראית.
תוצאת אימוצה מחזק את המשך קיום הקבוצה המאמצת אותה, ובה בעת מחזק את המשך השימוש בשיטה הזו.
משנוצר שיתוף פעולה ארוך טווח, ניתן לחזק את קשרי שיתוף הפעולה ולהבטיח שלא ייפרצו, באופן המונע עוד את הבגידה, כמו שיתוף פעולה להכחדת בוגדים והתמחות בהכחדתם או בהמרתם לטובת הקבוצה.
השפעות > בתחום מדעי החיים

בבדיקות חוזרות ונשנות, נמצאו עוד ועוד בעלי חיים ומערכות חיים המקיימים עיקרון זה, והוסברו שיתופי פעולה בטבע על פי עיקרון זה. על פי ספרו "התפתחות שיתוף הפעולה" The Evolution of Cooperation של רוברט אקסלרוד, הגישה הזו של מידה כנגד מידה (בצורתה הסלחנית, הכוללת חלון הזדמנות לשיתוף פעולה כאמור) פתרה את השאלה כיצד נוצרת חברה מפרטים שאמורים לפעול כל אחד לטובת עצמו בלבד כשיטת ההוגה תומאס הובס.
חישובי כדאיות כלכלית

במקרה של סדרה חוזרת ונשנית של החלטות, שכל אחת מהן היא לפי תנאי בעיית האסיר (אמון שניהם מוביל למעט טוב, בגידת שניהם למעט רע, אמון האחד ובגידת השני, מובילים להצלחה רבה של הבוגד ופגיעה אנושה בתמים שנתן אמון):
|  | א | ב |
| --- | --- | --- |
| א | 6, 6 | 2, 9 |
| ב | 9, 2 | 3, 3 |
בגישת מידה כנגד מידה, מעתיקים את הבחירה של השחקן הקודם. אם השחקנים משתפים פעולה בתיתם אמון זה בזה, כלומר מהלך של משחק (א, א) הם ימשיכו לשתף פעולה לנצח.
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | > .. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| p1 | א | א | א | א | ... |
| p2 | א | א | א | א | ... |
שיתוף הפעולה משתלם באופן הבא (כאשר  \delta  הוא מקדם ההנחה הניתנת):
6+6\delta +6\delta ^{2}+6\delta ^{3}...,
סדרה הנדסית (טור גאומטרי) המסתכם בחישוב
{\frac {6}{1-\delta }}
אם שחקן משנה את התנהגותו ובוחר לבגוד (ב), אזי בסיבוב הבא הוא יענש. התוצאה היא חילופים חוזרים ונשנים בין מצב שבו שחקן מספר 1 נאמן ושחק מספר 2 בוגד, ולמצב ההפוך בו שחקן א' בוגד, והפעם שחקן ב' נאמן.
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | > .. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ש1 | א | ב | א | ב | ... |
| ש2 | ב | א | ב | א | ... |
הפניה משיתוף פעולה כך משתלם באופן הבא:
9+2\delta +9\delta ^{2}+2\delta ^{3}+9\delta ^{4}+2\delta ^{5}...,
סכום שתי הסדרות ההנדסיות:
{\frac {9}{1-\delta ^{2}}}+{\frac {2\delta }{1-\delta ^{2}}}
נצפה לראות שיתוף פעולה אם לא משתלם יותר לפנות מהאימון אל הבגידה.
{\frac {6}{1-\delta }}\geq {\frac {9}{1-\delta ^{2}}}+{\frac {2\delta }{1-\delta ^{2}}}
{\frac {6}{1-\delta }}\geq {\frac {9+2\delta }{1-\delta ^{2}}}
{\frac {1-\delta ^{2}}{1}}\cdot {\frac {6}{1-\delta }}\geq {\frac {9+2\delta }{\cancel {1-\delta ^{2}}}}\cdot {\frac {\cancel {1-\delta ^{2}}}{1}}
{\frac {(1+\delta ){\cancel {(1-\delta )}}}{1}}\cdot {\frac {6}{\cancel {1-\delta }}}\geq 9+2\delta
6+6\delta \geq 9+2\delta
4\delta \geq 3
\delta \geq {\frac {3}{4}}
המשך לסמוך אם:  \delta \geq {\frac {3}{4}}
המשך לבגוד אם:  \delta <{\frac {3}{4}}
חישובי כדאיות כלכלית > ביקורת

בעוד אקסלרוד הראה באופן נסיוני שגישה זו היא היעילה ביותר והאופטימלית במקרים מסוימים של תחרות ישירה, עדיין שני הסוכנים הנוקטים בגישת מידה כנגד מידה עלולים להיפגע ומצבם אינו מיטבי. שגיאה חד פעמית אחת (של סיבית יחידה) בתרגום הפעולה של האחד בעיני השני, עלול להכניס את המשחק לנפילה אל תוך "מעגל מוות", ואם אחד בוחר לבגוד, הם נכנסים למעגל חוזר ונשנה של בגידה בידי אחד הצדדים, אשר בטווח הארוך מביא תוצאה פחות טובה מאשר שיתוף הפעולה. מצב זה מתעורר במחלוקות במציאות, בעולם האמיתי, ממריבות בכיתה ובבית הספר, בלמלחמות אזרחים, ובקרבות בין מדינות. הסיבה לכך היא שגישת מידה כנגד מידה איננה משוואה מושלמת של תת משחק אלא אם כן מדובר במקרים על "חודו של תער" בחישובי תועלת כלכלית.
כדי להיות משוואה מושלמת על כל תת-משחק להיות בשווי משקל נאש.
הכנסת מעט רעש לתת המשחק תוציא אותו באופן מסתבר מכלל סכנה של היתקעות במעגל של בגידה.
תת משחק שהוא אכן משוואה מושלמת הוא מידה כנגד מידה של תשובה, בה המגיב מעדיף באופן מובנה את שיתוף הפעולה בבחנו את המצב הכללי של שני הצדדים שיבוא לאחר פעולתו, ולא רק את מעשיו הקודמים של השני. "שיווי משקל על חודו של תער" מוגדר כשיווי משקל הקיים רק בערכים חיצוניים (אקסוגניים) מסוימים ומעטים. כל שינוי בערכים אלו, אפילו הקטן ביותר, יבטל את שיווי המשקל.
לדוגמה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| נ | שמאלה | ימינה |
| עלה | (X, X) | (0, 0) |
| רד! | (0, 0) | (−X, −X) |
במקרה של X = 0, אין שינוי רווחי השונה מ (רד, שמאלה) או (עלה, ימינה). אבל עם ערך X משתנה ולו במידה הקלה ביותר, זעיר ככל שיהיה, אזי המשוואה כבר אינה בשיווי משקל. הופך רווחי לעלות, אם ל-X יש ערך של 0.000001 במקום אפס. כך משוואה זו "בלתי יציבה".
כדי להתגבר על כך אפשר להשתמש בתכסיס מידה כנגד שתי מידות בו נוקמים רק אחרי שתי בגידות, ובשאר שומרים על אמון.
מידה כנגד מידה סלחנית - הוא תכסיס שבו מוכנסים "רחמים" כדי למנוע את "מעגל האימה" של אי-שיתוף הפעולה. כאשר הצד השני בוחר לבגוד, הצד האוחז בתכסיס נותן מדי פעם חלון הזדמנות, ולא נוקם, אלא ממשיך לבחור באימון. ההסתברות הנדרשת של הסלחנות המוֹחלת כדי להשיג תוצאה של שיתוף פעולה תלויה בתכסיס הננקט בידי הצד השני, הקובע למעשה את "מידת בוגדנותו".
מידה כנגד מידה מתאימה רק במצב תחרותי, אבל אם במצב של משימה קבוצתית, או התנהגות בין חברים, נדרשת סלחנות חוזרת ונשנית וייתכן שכדאי לנקות בגישה אחרת לחלוטין. מקרים רבים של מצבי ההחלטה במציאות, כלומר בעולם האמיתי, אינם מצבים של תחרות מוחלטת, ולכן לא מתאימים לגישת מידה כנגד מידה.
מידה כנגד מידה, גם בצורתה הלא סלחנית, גוררת אחריה מצב של אמון חלק מהזמן ואצל חלק מהצדדים, אלא אם (בהסתברות של אחד מתוך שאר ארבעת המצבים) שני הצדדים מחליטים על בגידה. התכסיס בכל זאת סלחני יותר מאשר גישת "ההדק העגום" על פיו ברגע שיש בגידה על ידי הצד השני, לעולם נמשיך לנקום. (תכסיס ההדק העגום נקרא בספרו של אקסלרוד "פרידמן", על שם חיים זאב (ג'יימס וולף) פרידמן אשר כתב מאמר עליה.
הערות שוליים

1 2  (באנגלית) תורת המשחקים, ההשערה וישומיה ספר מקוון מאת קורטיס יוהנסון, 2016 (אתר משרד המדע של ארצות הברית)
1 2  (באנגלית) הספר דינמיקה קבוצתית מאת דונלסון ר' פורסית, מסת"ב מסת"ב 9781133956532 הוצאת לימודי וודסוורת קנגייג', 2014, (אתר הלימוד המקוון של אוניברסיטת ריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית)
1 2  סדרת המשחקים ("הטורניר") של אקסלרוד,  (מצגת של רוברטס באוניברסיטת סטנפורד)
↑  (באנגלית) התפתחות שיתוף הפעולה רוברט אקסלרוד (בכרטסת הספרייה הבינלאומית)
↑  2000, (באנגלית) תורת המשחקים המתפתחת (Game Theory Evolving), הרברט גינטיס, פרינסטון, מסת"ב מסת"ב 978-0-691-00943-8
↑  (באנגלית) טעויות מאפשרות יציבות אבולוציונית בבעיית אסיר חוזרת ונשנית, רוברט בויד, בתוך ירחון לביולוגיה תאורטית, כרך 136, 1989, עמודים 47-56
↑  (באנגלית) חודו של תער באתר לימודי תורת המשחקים 101 (gametheory101.com)
↑  הגן האנוכי, ריצ'רד דוקינס, מסת"ב 978-0-19-929115-1 הוצאת אוקספורד
↑  (באנגלית) על שישה חידושים בתורת שיתוף הפעולה בתוך הירחון ניתוח וביקורת (Analyze & Kritik)  כרך 22, יולי 2000 (המאמר, באתרו האישי של אקסלרוד באוניברסיטת מישיגן)
↑  (באנגלית) שיווי משקל בחוסר שיתוף פעולה עבור משחקי על פורסם בירחון המדעי למחקרים כלכליים The Review of Economic Studies, כרך 38 מספר 1 (ינואר 1971, עמודים 1-12), הוצאת אוניברסיטת אוקספורד
מלחמה ושלום (סדרה, 2016)

| --- | --- |

 מבוסס על:  מלחמה ושלום 
 סוגה:  דרמה תקופתית
 כותבים:  אנדרו דייוויס מבוסס על מלחמה ושלום מאת לב טולסטוי
 בימוי:  טום הרפר
 שחקנים:  פול דאנו לילי ג'יימס ג'יימס נורטון ג'סי באקלי ג'ק לאודן אסלינג לופטוס טום בורק טאפנס מידלטון קאלום טרנר אדריאן אדמונדסון רבקה פרונט גרטה סקאקי אניורין ברנרד מתייה קסוביץ סטיבן ריאה בריאן קוקס קנת' קרנהם קן סטוט ג'יליאן אנדרסון ג'ים ברודבנט
 ארץ מקור:  בריטניה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיק:  ג'וליה סטנארד
 מפיקים בפועל:  אנדרו דייוויס בת'אן ג'ונס פיית' פנהייל סיימון ווהן הרווי ויינשטיין רוברט וולאק
 חברת הפקה:  BBC Cymru Wales The Weinstein Company Lookout Point BBC Worldwide
 הפצה:  הולו 
 עורכים:  מארק אקרסליי סטיבן וורסלי
 אתר צילומים:  רוסיה ליטא לטביה
 צלמים:  ג'ורג' סטיל
 מוזיקה:  מרטין פיפס
 אורך פרק:  60 - 82 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC One
 רשת שידור בישראל:  Yes הטלוויזיה בלוויין
 פורמט (תמונה):  16:9 1080i
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  3 בינואר 2016 – 7 בפברואר 2016
 תקופת שידור בישראל:  7 בפברואר 2016 – 27 במרץ 2016
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלחמה ושלום (באנגלית: War & Peace) היא מיני-סדרת דרמה תקופתית בריטית ששודרה לראשונה בערוץ BBC One ב-3 בינואר 2016. הסדרה מבוסס על הרומן "מלחמה ושלום" מאת הסופר הרוסי לב טולסטוי. את התסריט כתב אנדרו דייוויס וביים טום הרפר. בארצות הברית שודרה הסדרה בארבעה חלקים החל מ-18 בינואר 2016 בערוץ A&E של רשת Lifetime ובערוץ ההיסטוריה. בתפקידים הראשיים מככבים פול דנו, לילי ג'יימס וג'יימס נורטון.
תקציר עלילה

הסדרה נפתחת ברוסיה של שנת 1805. לפני הצופים מוצגים פייר (פול דנו) נטשה (לילי ג'יימס) ואנדריי (ג'יימס נורטון), צעירים שאפתניים ממשפחות מיוחסות שרוצים למצוא משמעות לחייהם. פייר המגושם אך טוב-הלב, בן לא חוקי של אחד מעשירי רוסיה, רוצה לתקן את העולם. נטשה הנמרצת מחפשת אהבת אמת, ואנדריי הנאה והאצילי, מתוסכל מהשטחיות שבחברה ומחפש לעצמו מטרה נעלה.
באותה עת מתקרב נפוליאון עם צבאו לגבולות רוסיה. פייר, אנדריי ונטשה מגלים שחייהם של הרוסים עומדים להשתנות לבלי הכר.
צוות השחקנים

ב-28 בדצמבר 2014 פורסמו שמות השחקנים בסדרה.
צוות השחקנים > תפקידים ראשיים

פול דנו - פייר בזוחוב
לילי ג'יימס - נטשה רוסטובה
ג'יימס נורטון - אנדריי בולקונסקי
ג'סי באקלי - מריה בולקונסקיה
ג'ק לאודן - ניקולאי רוסטוב
אסלינג לופטוס - סוניה רוסטובה
טום בורק - פדור דולוחוב
טאפנס מידלטון - הלן קורגינה
קאלום טרנר - אנטול קורגין
אדריאן אדמונדסון - הרוזן איליה רוסטוב
רבקה פרונט - אנה מיכאילובנה דרובטסקיה
גרטה סקאקי - הרוזנת נטליה רוסטובה
אניירין ברנרד - בוריס דרובטסקוי
מתייה קסוביץ - נפוליאון בונפרטה
סטיבן ריאה - הנסיך וסילי קורגין
בריאן קוקס - מיכאיל קוטוזוב
קנת' קרנהאם - הדוד מיכאיל
קן סטוט - אוסיפ אלכסיביץ' בזדיאיב
ג'יליאן אנדרסון - אנה פבלובנה שרר
ג'ים ברודבנט - הנסיך ניקולאי בוקלונסקי
צוות השחקנים > תפקידי משנה

קייט פיליפס - ליסה בולקונסקיה
אוליביה רוס - מדמואזל בוריין
דייוויד קוויטר - טיקון
בן לויד-יוז - הצאר אלכסנדר
רורי קינן - ביליבין
טרנס ביזלי - גנרל בניגסן
קיט קונור - פטיה רוסטוב הצעיר
פיפ טורנס - הנסיך בגרטיון
גווילם פורה - שליש של נפוליאון
לודג'ר פיסטור - גנרל מאק
אדריאן רולינס - פלאטון קרטאב
אוטו פארנט - פטיה רוסטוב
קלואי פירי - ג'ולי קרגינה
הפקה

הסדרה הופקה בשיתוף פעולה בריטי אמריקאי. ב-18 בפברואר 2013 הודיע מנהל הטלוויזיה דני כהן שהסדרה הוזמנה ממנו ומנהל BBC Drama בן סטיבנסון. חברות ההפקה הן BBC Cymru Wales יחד עם The Weinstein Company, חברת Lookout Point ו-BBC Worldwide.
המפיקים בפועל של הסדרה הם פיית' פנהייל, ג'ורג' אורמונד, אנדרו דייוויס, סיימון ווהן, רוברט וולאק והארווי ויינשטיין. הבמאי הוא טום הרפר.
אתרי הצילומים של הסדרה היו ברוסיה, ליטא ולטביה. הצילומים נערכו במצלמות דיגיטליות מסוג Arri Alexa.
שידור הסדרה

בבריטניה שודרה הסדרה החל מ-3 בינואר 2016 בחמישה חלקים בני 60 דקות וחלק שישי בן 82 דקות, בערוץ BBC One.
בארצות הברית החלו לשדר את הסדרה ב-18 בינואר 2016 בשלוש רשתות במקביל: "A&E",‏ "Lifetime" וערוץ ההיסטוריה.
בישראל שודרה הסדרה בערוץ yes Oh של yes החל מ-27 בפברואר 2016.
הסדרה שודרה גם בשוודיה (SVT), דנמרק (TV 2), נורווגיה (NRK), אסטוניה (ETV), יוון (OTE), ליטא (LNK), רוסיה (Channel One), סין (LeEco), טאיוואן (LeEco), הודו (Vuclip), קוריאה הדרומית (KBS ו-SK), הפיליפינים (ABS ו-CBN), בלגיה (BBC First), הולנד (BBC First), לוקסמבורג (BBC First) ופורטוגל (RTP).
הערות שוליים

1 2  "Radio Times accounces War and Peace". Radio Times. נבדק ב-2015-01-14.
↑
Plunkett, John (18 בפברואר 2013). "BBC returns to Tolstoy's War and Peace". The Guardian. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
Hannah Furness, ‏War and Peace comes to the BBC in 'epic' Andrew Davies drama, The Telegraph, 18 February 2013
Jackson, James (18 בפברואר 2013). "Andrew Davies to adapt War and Peace for the BBC". The Times. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
Lazarus, Susanna (18 בפברואר 2013). "Andrew Davies to adapt War and Peace for BBC1". Radio Times. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
Walsh, John (19 בפברואר 2013). "War, peace, not much else: Andrew Davies is condensing Tolstoy's epic into a six-hour series". The Independent. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
Jeffery, Morgan (18 בפברואר 2013). "BBC One to adapt 'War and Peace' as six-part drama for 2015". Digital Spy. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  "James Norton Joins Lily James, Paul Dano In BBC/Weinstein Co's 'War And Peace'". Deadline.com. 28 בדצמבר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "War and Peace Characters". BBC. 2016. נבדק ב-1 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "BBC One announces adaptation of War And Peace by Andrew Davies". BBC. 18 בפברואר 2013. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rosser, Michael (7 באוקטובר 2013). "The Weinstein Company partner on BBC epic War and Peace". Screen Daily. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Filming begins on epic adaptation of War and Peace for BBC One". BBC. 24 בפברואר 2015. נבדק ב-19 בינואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Robert Walak". IMDb.
↑  "The Weinstein Company to partner on epic new BBC drama War and Peace". BBC. 7 באוקטובר 2013. נבדק ב-25 בינואר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BBC - All-star Adaptation of War and Peace Presold to International Broadcasters - Media Centre".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2019085654   WorldCat (עם LCCN): no2019-085654