stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באדן-וירטמברג
היסטוריה, פוליטיקה וכלכלה

ב-1945, לאחר מלחמת העולם השנייה, שלטה ארצות הברית בצפון המדינה וצרפת בדרומה. ב-1945 הוקמו שלוש מדינות בשטח דרום-מערב גרמניה: דרום באדן, וירטמברג-באדן ווירטמברג-הוהנצולרן. ב-1951 נערך משאל עם בנוגע לאיחוד שלוש המדינות; רוב מוחלט של התושבים הצביע בעד האיחוד, אם כי התנגדות רבה הובעה באזור באדן, שבו הצביע הרוב נגד האיחוד. ב-25 באפריל 1952 נוסדה המדינה החדשה, באדן-וירטמברג.
לראש הממשלה הראשון של המדינה מונה ראש ממשלת וירטמברג-באדן, ריינהולד מאייר (Reinhold Meier), איש ה-DVP, מפלגת העם הדמוקרטית (ששינתה את שמה מאוחר יותר ל-FDP, המפלגה הליברלית - הקיימת עד היום). הוא הקים קואליציה אשר לא כללה את ה-CDU (המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית), למרות שזו הייתה המפלגה הגדולה ביותר. לאחר כשנה וחצי התקיימו הבחירות הראשונות, וה-CDU ניצחה ברוב מוחץ. באדן-וירטמברג נחשבת למעוז של ה-CDU, וכל ראשי ממשלותיה מאז 1953 השתייכו למפלגה זו. לאחרונה זוכה לתמיכה רבה יחסית גם מפלגת הירוקים הגרמנית. ראש ממשלת המדינה בין 1958 ו-1966 היה קורט גאורג קיזינגר (Kurt Kiesinger), אשר שימש מיד לאחר מכן כקנצלר גרמניה. ראש ממשלת באדן-וירטמברג מאז 2011 הוא וינפריד קרטשמן (Winfried Kretschmann), ממפלגת הירוקים, שהוא הראשון ממפלגתו שמשמש כראש ממשלה באחת ממדינות גרמניה. הוא עומד בראש קואליציה של הירוקים עם הסוציאל-דמוקרטים.
באדן-וירטמברג היא המדינה העשירה והמשגשגת ביותר בגרמניה, אחרי שכנתה בוואריה. שיעור האבטלה בה (נכון ל-2006) הוא הנמוך בגרמניה: 6.2%. במדינה נוסדה גם חברת התוכנה הגדולה באירופה SAP. בבאדן-וירטמברג יותר מוסדות להשכלה גבוהה מאשר בכל מדינה אחרת בגרמניה: 10 אוניברסיטאות ו-27 מכללות. אוניברסיטת היידלברג היא העתיקה בגרמניה, ואוניברסיטת טיבינגן אף היא בין העתיקות. להלן רשימת האוניברסיטאות בבאדן-וירטמברג:
אוניברסיטת שטוטגרט
אוניברסיטת הוהנהיים בשטוטגרט
אוניברסיטת טיבינגן
אוניברסיטת היידלברג
אוניברסיטת פרייבורג
אוניברסיטת קונסטנץ
אוניברסיטת מנהיים
אוניברסיטת אולם
אוניברסיטת קרלסרוהה
אוניברסיטת צפלין (אוניברסיטה פרטית)
גאוגרפיה ותיירות

בבאדן-וירטמברג נמצא מקורו של הנהר השני באורכו באירופה, הדנובה. נהר הריין, שמקורותיו בשווייץ ובאיטליה, מהווה את גבולה של באדן-וירטמברג עם שווייץ, עם צרפת ועם ריינלנד-פפאלץ. מקורו של אחד היובלים הארוכים של הריין, נהר הנקר (Neckar), הוא בבאדן-וירטמברג, והוא זורם לכל אורכו בתחומי המדינה. לגדותיו שוכנות הערים שטוטגרט, היידלברג, טיבינגן ומנהיים (שבתחומה הוא נשפך אל הריין).
בבאדן-וירטמברג אתרי טבע ונופים רבים. בבאדן-וירטמברג נמצאת מערת הנטיפים הקטנה בגרמניה וכן המפל הגבוה בגרמניה (163 מטרים). שטוטגרט, שכרבע משטחה הוא פארקים ויערות, נחשבת לעיר הגדולה הירוקה ביותר באירופה. ארבעה אזורי נוף עיקריים במדינה הם מהידועים שבגרמניה:
היער השחור
אזור הגבול עם שווייץ (עם אגם קונסטנץ (Bodensee) הציורי, האגם הגדול בגרמניה)
העמק הרומנטי של נהר הנקר, שבו שוכנת היידלברג, מהערים היפות והמתוירות באירופה
היורה השוואבית (בגרמנית: Schwäbische Alb), הנמצאת בין נהר הדנובה בדרום וטיבינגן ורויטלינגן בצפון
התיירות היא מקור הכנסה חשוב במדינה. בשטוטגרט, שבתחומה טירות וארמונות רבים, התפתחה גם "תיירות תעשיית הרכב", שכן עיר זו הייתה מוקד תעשייה זו בגרמניה, ובתחומה שוכנים המפעלים הראשיים של חברות רכב רבות, כגון פורשה ודיימלר AG (יצרנית מרצדס-בנץ), שבהם ניתן לסייר, וכן מוזיאונים הקשורים לנושא.
באולם, עיר הולדתו של אלברט איינשטיין, נמצאת הקתדרלה הגבוהה בעולם. באדן-באדן היא עיר הנופש הגדולה והידועה ביותר בגרמניה; בתחומה שוכן הקזינו הוותיק בגרמניה (מאז 1748). שתי טירות הבארוק הגדולות בגרמניה נמצאות האחת בלודוויגסבורג הגובלת בשטוטגרט, והשנייה במאנהיים. בנוסף, נמצאים בבאדן-וירטמברג בזיליקת הבארוק הגדולה בגרמניה, וכן המנזר הגדול ביותר מצפון להרי האלפים. העיר העתיקה ביותר בבאדן-וירטמברג היא רוטווייל (Rottweil), שייסדו הרומאים בשנת 74 לספירה; גזע הכלבים רוטוויילר מקורו בעיר זו.
השתייכות דתית

במרכז המדינה ובחלקה הצפוני של נסיכות וירטמברג לשעבר האוכלוסייה היא בעיקר נוצרית אוונגלית (פרוטסטנטית) וגם בקורפאלץ. בשאר חלקי המדינה הרוב הם נוצרים קתולים.
עבור כל המדינה (בשנת 2004):
קתולים 37.9%
פרוטסטנטים 33.8%
חסרי דת 20%
מוסלמים 6%
נוצרים אפוסטולים 1%
הינדים ובודיסטים 0.5%
יהודים 0.1%
עד מלחמת העולם השנייה הייתה אוכלוסייה יהודית משמעותית בערי האזור. לאחרונה הוקמו אנדרטאות לזכר קורבנות השואה בבאדן-וירטמברג.
גביע הפדרציה 1980

| --- | --- |
 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  18 במאי 1980 – 25 במאי 1980 (8 ימים)
 מספר תחרות:  18 
 מספר משחקים:  46
 מדינות משתתפות:  32
 עיר מארחת:  ברלין המערבית, גרמניה המערבית גרמניה המערבית
 זוכה:  ארצות הברית ארצות הברית (9)
 
 → 1979 1981 ← 
 
גביע הפדרציה 1980 הייתה התחרות ה-18 לנבחרות טניס נשים. היא אורגנה על ידי פדרציית הטניס הבינלאומית.
התחרות נערכה במגרשי מועדון טניס בברלין המערבית. התחרות נערכה בחסות של קולגייט.
התחרות החלה ב-18 במאי בהשתתפות 32 נבחרות והסתיימה ב-25 במאי 1980.
המנצחת של התחרות הייתה ארצות הברית שניצחה במשחק הגמר את נבחרת אוסטרליה וזכתה בגביע בפעם התשיעית והחמישית ברציפות.
מהלך התחרות > משחק הגמר

| אוסטרליה   אוסטרליה   0 | אוסטרליה   אוסטרליה   0 | גרמניה המערבית, ברלין המערבית   25 במאי 1980  משטח חימר | גרמניה המערבית, ברלין המערבית   25 במאי 1980  משטח חימר | ארצות הברית   ארצות הברית   3 | ארצות הברית   ארצות הברית   3 | ארצות הברית   ארצות הברית   3 | ארצות הברית   ארצות הברית   3 | ארצות הברית   ארצות הברית   3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 |  |  |
| 1 | אוסטרליה | דיאן פרומהולץ |  | 6 | 1 | 1 |  |  |
| 1 | ארצות הברית | כריס אוורט |  | 4 | 6  | 6    |  |  |
| 2 | אוסטרליה | ונדי טרנבול |  | 3 | 2 |  |  |  |
| 2 | ארצות הברית | טרייסי אוסטין  |  | 6   | 6 |  |  |  |
| 3 | אוסטרליה | דיאן פרומהולץ/סוזן לאו |  | 6 | 4 | 4 |  |  |
| 3 | ארצות הברית | רוזמרי קזאלס/קתי ג'ורדן |  | 2 | 6 | 6        |  |  |
ישראל בתחרות

בנבחרת ישראל השתתפו פאולינה פלד, אורלי ביאלוסטוצקי וחגית צוברי. בסיבוב הראשון הן נפגשו עם בריטניה והפסידו 0:3.
בסבב תנחומים ישראל הפסידה לבלגיה 0:3.
מימה יאושובץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 ביולי 1956 (בת 68) מריבור, יוגוסלביה
 מדינה:  יוגוסלביה יוגוסלביה
 מקום מגורים:  סלובניה
 גובה:  1.60 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוענית:  1975–1988 (כ־13 שנים)
 סה"כ פרסים שצברה:  933,926 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  228-341
 דירוג שיא:  6 (1982)
 זכיות בטורנירים:  1 (טורנירי גראנד סלאם)
 זוגות
 מאזן קריירה:  190-254
 זכיות בטורנירים:  1
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 2
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  חצי גמר (1980)
 אליפות צרפת הפתוחה:  זכייה (1977)
 וימבלדון:  רבע גמר (1978, 1981)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  חצי גמר (1976)
 
מימה יאושובץ (בסלובנית: Mima Jaušovec; נולדה ב-20 ביולי 1956) היא טניסאית עבר סלובנית שהתחרה עבור יוגוסלביה. היא דורגה במקום השישי בעולם בשנת 1982. בשנת 1977 היא זכתה באליפות צרפת הפתוחה ובשנת 1978 באליפות צרפת הפתוחה בתחרות לזוגות נשים. בסך הכל במהלך הקריירה היא זכתה ב-5 תחרויות ביחידות וב-11 בזוגות נשים.
מימה יאושובץ התחילה לשחק טניס בעקבות אחיה הבכור. בשנת 1973, בגיל 17 היא הוזמנה לנבחרת גביע הפדרציה של יוגוסלביה. בהמשך של אותה שנה היא ניצחה באליפות צרפת הפתוחה לנערות. בשנת 1974 היא ניצחה באליפות וימבלדון לנערות ובשנת 1975 עברה להתחרות בתחרויות נשים. היא הייתה בין הטניסאיות החזקות עד לשנת 1985. בשנת 1989 היא השתתפה בפעם האחרונה בגביע הפדרציה.
לאחר הפרישה היא עסקה באימון ומשתתפת בתחרויות לסניורים.
גמרי גראנד סלאם יחידות

| תוצאה | שנה | טורניר | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| זכייה  | 1977 | אליפות צרפת הפתוחה | רומניה (1965-1989) פלורנצה מיכאי | 6–2, 6–7(5–7), 6–1 |
| סגנית | 1978 | אליפות צרפת הפתוחה | רומניה (1965-1989) וירג'יניה רוזיצ'י | 2–6, 2–6 |
| סגנית | 1983 | אליפות צרפת הפתוחה | ארצות הברית כריס אוורט | 1–6, 2–6 |
גמרי גראנד סלאם זוגות נשים

| תוצאה | שנה | טורניר | פרטררית | יריבה בגמר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זכייה  | 1978 | אליפות צרפת הפתוחה | רומניה (1965-1989) וירג'יניה רוזיצ'י | צרפת גייל שריף אוסטרליה לסלי טרנר | 5–7, 6–4, 8–6 |
| סגנית | 1978 | אליפות וימבלדון | רומניה (1965-1989) וירג'יניה רוזיצ'י | אוסטרליה קרי רייד אוסטרליה ונדי טרנבול | 4–6, 9–8(10–8), 6–3 |
סיכום השתתפות בגראנד סלאם יחידות

| תחרות | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1977 | 1978 | 1979 | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | יחס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | - | - | - | - | - | - | - | חצי גמר | סיבוב שלישי | סיבוב שני | - | - | - | NH | - | סיבוב ראשון | 0 / 4 |
| אליפות צרפת הפתוחה | סיבוב שני | סיבוב שני | סיבוב שני | זכייה | זכייה | גמר | סיבוב שני | סיבוב שלישי | רבע גמר | סיבוב רביעי | גמר | סיבוב שלישי | סיבוב שני | סיבוב שלישי | סיבוב ראשון | - | 1 / 14 |
| אליפות וימבלדון | סיבוב שלישי | סיבוב רביעי | סיבוב רביעי | סיבוב שלישי | סיבוב שלישי | רבע גמר | סיבוב שני | - | רבע גמר | סיבוב שני | סיבוב שלישי | סיבוב ראשון | סיבוב ראשון | סיבוב ראשון | - | - | 0 / 12 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | סיבוב שני | סיבוב ראשון | חצי גמר | רבע גמר | רבע גמר | סיבוב שני | סיבוב שני | רבע גמר | סיבוב שני | סיבוב שני | סיבוב שלישי | סיבוב שלישי | סיבוב שני | - | - | - | 0 / 12 |
| יחס | 0 / 3 | 0 / 3 | 0 / 3 | 1 / 3 | 1 / 3 | 0 / 3 | 0 / 3 | 0 / 3 | 0 / 4 | 0 / 4 | 0 / 3 | 0 / 3 | 0 / 3 | 0 / 2 | 0 / 1 | 0 / 1 | 1 / 42 |
| דירוג בסוף שנה |  | 40 | 11 | 11 | 11 | 19 | 20 | 17 | 11 | 12 | 23 | 87 | 71 | 184 | 233 | 362 |  |
מבצע שומר החומות

מבצע שומר החומות (בערבית: معركة سيف القدس; בתעתיק: מַעְרַכַּת סָיְף אלְקֻדְס, "קרב חֶרֶב ירושלים") היה מבצע צבאי רחב-היקף של צה"ל ברצועת עזה, שהחל ביום ירושלים, 10 במאי 2021, לאחר שארגוני הטרור הפלסטיניים בהובלת חמאס החלו בירי רקטות מסיבי לעבר ירושלים במהלך מצעד הדגלים ובהמשך גם לגוש דן, השפלה, הנגב והשרון. המבצע נמשך עד להפסקת האש שנכנסה לתוקפה ב-21 במאי, בשעה 02:00 בלילה, בתיווך מצרים.
במהלך המבצע ארגוני הטרור ברצועת עזה שיגרו לעבר ישראל כ-4,360 רקטות, טילי נ"ט ופצצות מרגמה, מתוכן 1,661 יורטו בידי מערכות כיפת ברזל במעל ל-90% הצלחה. 176 לא יורטו ונפלו בשטחים בנויים, ו-1,843 נפלו בשטחים פתוחים. כ-680 רקטות שנורו לכיוון ישראל נפלו בשטח רצועת עזה וגרמו, על פי הערכות ישראליות, למותם של יותר מ-20 מתושבי הרצועה. 9 אזרחים ישראלים, 3 אזרחים זרים וחייל אחד נהרגו מירי הפלסטינים מרצועת עזה.
מנגד, צה"ל תקף למעלה מ-1,500 מטרות טרור, בהן: רבי-קומות ששימשו כמטות של חמאס וג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (גא"פ), עשרות עד מאות בתים ומשרדים של פעילי טרור, מעל כ-100 קילומטרים של מנהרות תת-קרקעיות, מתוך רשת המנהרות שנחפרה מתחת לרצועת עזה (וקיבלה בישראל את הכינוי ה"מטרו" של עזה), מחסני אמל"ח ומאגרי רקטות, אתרים לייצור רקטות, משגרי רקטות ובורות שיגור תת-קרקעיים, משגרי נ"ט, כלי טיס בלתי מאוישים, מוצבים, נכסי מודיעין וטכנולוגיה, מטרות של הכוח הימי של חמאס ועשרות חוליות שיגור. לפי מקורות ישראליים, בתקיפות צה"ל נהרגו ברצועת עזה כ-225 פעילי טרור, מהם 25 בכירים, ובין 51 ל-128 אזרחים.
רקע

התקופה שקדמה למבצע התאפיינה במתח מוגבר מכמה סיבות: הראשונה היא הפרשה המשפטית סביב פינוי שש משפחות ערביות משכונת שייח ג'ראח שבמזרח ירושלים מקרקעות בבעלות יהודית, על פי החלטת בית המשפט העליון. סיבה נוספת היא העימותים בהר הבית בתפילת יום שישי האחרון לחודש הרמדאן במסגד אל אקצא, במהלכם פשטה המשטרה על המסגד תוך ירי רימוני הלם, גז מדמיע וכדורי גומי. בנוסף, ב־9 במאי החל צה"ל בתרגיל מטכ"לי גדול (חודש מלחמה) בשם "מרכבות האש" (בעקבות פרוץ המבצע, התרגיל נדחה ל-2022).
המבצע החל בעקבות הסלמת המהומות בישראל (2021) ביום ירושלים (10 במאי), שבהן נפצעו עשרות מפגינים ומספר שוטרים. לקראת השעה 17:00 הציב חמאס אולטימטום לממשלת ישראל שלפיו יפתח בהתקפה אם לא ייסוגו כוחות משטרת ישראל מהר הבית ומשכונת שייח' ג'ראח שבירושלים עד השעה 18:00.
בשעה 18:02, לאחר שהדרישה לא נענתה, חמאס שיגר 7 רקטות לכיוון ירושלים וסביבתה ומאוחר יותר גם לעבר יישובי עוטף עזה. כבר ביממה הראשונה לעימות נורו יותר מ-200 רקטות לעבר אזור ירושלים, יישובי הדרום ועוטף עזה. בתגובה לכך תקף צה"ל ברצועה, תקיפות אלו היו אות תחילתו של המבצע.
מטרות המבצע

צה"ל הציב לעצמו שלושה יעדים במבצע שומר החומות:
פגיעה קשה והרסנית ביכולות הלחימה הרקטיות והאחרות של חמאס, ושל הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
פגיעה הרסנית ביכולת לשקם את המערכים הצבאיים, ובכך לפגוע ביכולתם ובמוטיבציה שלהם להתעמת עם ישראל למשך שנים.
שיקום ההרתעה מול הארגונים העזתיים ובראשם חמאס, הרתעה שנשחקה בשבע השנים שחלפו מאז מבצע צוק איתן.
זאת, בנוסף לשימור הלגיטימציה הבינלאומית של צה"ל להפעיל את עוצמתו ברצועת עזה, שאיבודה עלול למנוע את מימוש שאר היעדים.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 10 במאי, יום ירושלים (יום ראשון למבצע)

כתוצאה מהמהומות בירושלים באותה תקופה ובשילוב טרור הטיקטוק, ב-10 במאי פרסם חמאס אולטימטום לפיו על כוחות המשטרה הישראליים לסגת מהר הבית ומשכונת שייח' ג'ראח עד השעה 18:00 של אותו יום. לאחר שישראל לא נענתה לדרישת חמאס, נורו 7 רקטות לעבר אזור ירושלים וירושלים עצמה ביניהן, רקטה שתוכננה לפגוע בעיר העתיקה ויורטה על ידי כיפת ברזל, רקטה אחרת נפלה בגינת בית בקריית יערים וגרמה למעט נזק ברכוש אך לא נפגע איש באירוע. באותו מטח נורו גם רקטות לעבר קריית גת, שדרות ויישובי עוטף עזה וחבל עדולם. הירי לירושלים ולאזור גרם בין השאר, לקטיעתו של מצעד הדגלים שהתקיים באותו היום בירושלים לרגל יום ירושלים. בתגובה לירי הרקטות, החל לתקוף צה"ל בליל 11/10 במאי כ-130 מטרות של חמאס ושל הגא"פ ברצועת עזה. כתוצאה מהתקיפות נהרגו, לפי דיווחי הסהר האדום ברצועה, 24 פלסטינים, שמתוכם 15 מחבלי חמאס ו-9 ילדים. לפי דובר צה"ל, 6 מהילדים שנהרגו באותו לילה, נפגעו מרקטות של הג'יהאד האיסלמי, שהתפוצצו בשטח רצועת עזה, בו זמנית נמשכו מטחים כבדים כל הלילה לעוטף עזה וחבל שלום וגם לשדרות, נתיבות, אשקלון, חוף אשקלון ויישובי חבל לכיש.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 11 במאי, יום שלישי (יום שני למבצע)

ביומו השני של המבצע, ב-11 במאי, אישר שר הביטחון בני גנץ גיוס של 7,000 חיילי מילואים. כמו כן נפרשו סוללות של תותחים מתנייעים מדגם "דוהר" סביב הרצועה. בבוקר 11 במאי הרגו לוחמי יחידת אגוז, באמצעות ירי טיל "גיל", שני מחבלי חמאס ששיגרו רקטה. לוחמי יחידת מגלן הרגו חוליית נ"ט של חמאס. בצהריים נהרגו מספר מפקדים בג'יהאד האסלאמי, בהם ראש המערך הרקטי של הג'יהאד האסלאמי, סמאח עבד אל ממלוכ, ומפקד בגדודי עז א-דין אל-קסאם.
במקביל לתקיפות ברצועה, נמשך הירי הפלסטיני הכבד על ישראל. בלילה נורה מטח כבד לנגב המערבי, חבל לכיש, שדרות ועוטף עזה.
לאורך שעות היום נורו מטחי רקטות לעבר ישראל, תחילה לנתיבות, שדרות ועוטף עזה. בהמשך היום התרחבו שיגורי הרקטות לאזורי אשדוד, אשקלון ושפלת יהודה. באשקלון נהרגו 2 נשים, ואשה נוספת נפצעה ונפטרה מפצעיה כעבור מספר חודשים. בערב התרחב הירי גם לתל אביב, גוש דן, אזור השרון המשולש ואף לואדי עארה. בראשון לציון נהרגה אשה אחת. נמל התעופה בן-גוריון נסגר להמראות ולנחיתות.
בשעה 18:36 תקפו 80 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי כ-150 מטרות במערך הרקטי, בהן 50–70 בורות שיגור בצפון הרצועה. לדברי דובר צה"ל, התקיפה גרמה לניטרול יכולת שיגור הרקטות של שלושה גדודים של החמאס בצפון הרצועה. במהלך התקיפה נהרג, בין השאר, איאד פתחי פאיק שריר, מפקד מערך הנ"ט של חמאס בעזה. לפי דובר צה"ל, במהלך יום הלחימה נהרגו יותר מ-20 מחבלי חמאס וגא"פ.
בהמשך בשעות 03:22 חמאס שיגר רקטות לעבר באר שבע והנגב.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 12 במאי, יום רביעי (יום שלישי למבצע)

בלילה שבין 11 ל-12 במאי ביצע חיל האוויר הישראלי מספר גלים של תקיפות אוויריות שבהן הופצצו בניינים רבי-קומות ששימשו כמטות ומשרדים של חמאס, בתים של מחבלים בדרג מח"ט ובורות שיגור. באחת מהתקיפות נהרגו שני מפקדים בכירים בחמאס. בבוקר, צה"ל תקף את ביתו של בכיר בחמאס, צאלח דהמאן, ששימש כמחסן אמצעי לחימה של חמאס. בצהריים צה"ל סיכל משגר רקטות מוכן לפעולה שכוון לעבר אשקלון ואשדוד, וכן חוליית טרור שהתכוננה לשגר כטב"ם נפץ לשטח ישראל ועוד שתי חוליות נ"ט. בשעות הערב סיכל צה"ל חוליית נ"ט של הגא"פ וכן השמיד בניין בן 14 קומות שבו שכנו משרדי מודיעין צבאי ותשתיות תקשורת של חמאס. ב-20:00 תקפה יחידת מגלן תשתיות טרור ואמצעי לחימה מיוחדים של חמאס. ב-20:12 תקף כלי טיס חוליית משגרי רקטות של הגא"פ בעת שהיו בהכנות לירי.
ב-12 במאי בסביבות 14:00 פרסם דובר צה"ל שצה"ל ושירות הביטחון הכללי ביצעו סיכול ממוקד של "מספר מפקדים בכירים בחמאס, בעיר עזה ובחאן יונס, המהווים חלק מרכזי מ'פורום המטה הכללי' של ארגון הטרור ונחשבים מקורבים לראש הזרוע הצבאית של חמאס, מוחמד דף". בפעולה נהרגו 4–6 בכירי חמאס ועוד עשרה מחבלים השייכים למערך הייצור, המחקר והפיתוח.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 13 במאי, יום חמישי (יום רביעי למבצע)

בלילה שבין 12 ל-13 במאי, תקף צה"ל את הבנק המרכזי של חמאס ושני מבנים של המטה לביטחון הפנים בעזה. חיל האוויר תקף את ביתו של מפקד גדוד בחמאס והרג חוליה של הכוח הימי של הארגון. דובר צה"ל טען שרוב מערך הייצור של חמאס והג'יהאד הושמד, ואמר שצה"ל החל לתקוף את כל מוסדות הממשל בעזה. בבוקר ובצהריים סיכל צה"ל 4 חוליות נ"ט של חמאס. בשעה 15:48 הפיל מטוס F-16 של חיל האוויר הישראלי כלי טיס בלתי מאויש של חמאס שחדר מרצועת עזה לשטח ישראל. בשעה 17:38 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו חמ"ל תצפיות ומתחם צבאי של מטה המודיעין של חמאס בעת ששהו בו עשרות מחבלים. בערב תקף צה"ל שני אתרים מרכזיים לייצור רקטות במרכז עזה. באחת מהתקיפות של מה שהוגדר "יעד מיוחד", הטיל חיל האוויר 170 פצצות בתוך 18 דקות על מטרה מורכבת רגישה בלב השטח האורבני, מבלי לגרום לנפגעים בלתי מעורבים.
גורם ביטחוני טען שבשל מחסור בדלק, יהיו בקרוב בעזה 4 שעות של חשמל בלבד. אספקת המים ירדה לאחת ל-4 ימים במקום אחת ליומיים. הפגיעה באיכות החיים ובתנאי המחיה ברצועה נבעה בחלקה מירי כושל של ארגוני הטרור שפגעו בחוטי חשמל ובמתקני תשתית אזרחיים ברצועה. הגורם הוסיף כי האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה חוששת לצאת מהבית בגלל הנפילות מהשיגורים הכושלים של הארגונים ברצועה ומהתקיפות של צה"ל.
בשעות הערב ירו תותחים של גדוד 55 כ-500 פגזים לעבר שטחים חקלאיים בצפון הרצועה. מספר פגזים פגעו בבתים, והרגו תינוק, נערה, שלוש נשים וגבר אחד. ביולי 2023 הודיע דובר צה"ל כי ננקטו צעדים פיקודיים נגד המעורבים בתקרית.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 14 במאי, יום שישי (יום חמישי למבצע)

בליל 14 במאי, בשעה 00:18, הודיע דובר צה"ל כי הורחבו התקיפות ברצועה, ובמסגרתן כוחות קרקעיים של כוחות מיוחדים (יחידת אגוז ויחידת מגלן), חיל השריון והתותחנים תוקפים ברצועת עזה.
תקיפה זאת נחשבת כתקיפה הנרחבת והגדולה ביותר שביצע חיל האוויר ברצועת עזה מאז מבצע צוק איתן, והיא קיבלה את שם הקוד "מבצע דרום כחול". היעד המרכזי של התקיפה היה פגיעה קשה במערך המנהרות של החמאס בצפון הרצועה. במסגרת התקיפה נעשה שימוש בתרגיל הונאה: צה"ל הניע כוחות קרקעיים לקרבת גדר הגבול, והפיץ ידיעות על כך בתקשורת העולמית, במטרה לשכנע את האויב שמדובר במתקפה קרקעית של צה"ל, ולגרום לו להכניס כוחות גדולים אל תוך מנהרות הלחימה התת-קרקעיות, כך שהתמוטטות המנהרות תגרום לקבורת מספר רב של מחבלים. בצה"ל אמרו שהצליחו לפגוע במפקדות מבצעיות של חמאס שמוקמו בתוך מערך התת-קרקע. לדברי צה"ל: "מעל 160 מטוסי קרב של חיל האוויר מ-12 טייסות שונות תקפו כ-150 מטרות בתשתיות תת-קרקעיות בצפון רצועת עזה. במקביל לתקיפות חיל האוויר, כוחות חי"ר, ארטילריה ושריון, שנפרסו לאורך הגבול, ביצעו ירי של מאות פגזי ארטילריה ועשרות פגזי טנקים לעבר מטרות ברצועה." לפי רון בן ישי, במקביל לתקיפת המנהרות, כוחות קרקע של צה"ל - כולל טנקים, תותחים, כוחות מיוחדים, צלפים ומשגרי טילי "גיל" - פגעו בחוליות נ"ט ומרגמות של חמאס, שיצאו מהמנהרות כדי לאייש את מערך ההגנה הקדמי ולבלום את הכניסה הקרקעית הישראלית. מקורות פלסטיניים טוענים, שהתקיפה האווירית הישראלית נכשלה בהשגת יעדיה, ומספר פעילי הטרור שנהרגו במהלכה לא עלה על עשרה. בתקשורת הישראלית פורסם כי כעשרה מחבלים לכל היותר נקברו מתחת להריסות מערכת המנהרות התת-קרקעיות של חמאס ומוגדרים כנעדרים. ב-12 באפריל 2022, דבר זה התברר כנכון. תחקיר עובדה חשף כי בנוגע להיקף המחבלים שנפגעו במנהרות תרגיל ההונאה אכן "נכשל". האלוף אליעזר טולדנו, שהיה מפקד פיקוד הדרום אמר לאילנה דיין בראיון: "נהרגו בודדים במטרו... פחות ממה שקיוויתי".
ב-14 במאי ב-6:35 יירטו לוחמי ההגנה האווירית, באמצעות כיפת ברזל, כלי טיס בלתי מאויש שחדר מרצועת עזה לשטח ישראל, וב-10:25 יירטו כלי טיס בלתי מאויש נוסף. ב-10:32 ו-12:31 תקף צה"ל חוליות שיגור של חמאס בעת שהיו בהכנות לשיגור רקטות למרכז הארץ. ב-19:27 תקף צה"ל מבנה רב-קומות ובו סניף בנק הייצור הפלסטיני המשמש את חמאס כדי לנהל את כלכלת הזרוע הצבאית שלו. קודם לכן הותקף בזהירות גם פיר מנהרה בדרום רצועת עזה שמוקם ליד גן ילדים ומסגד.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 15 במאי, יום שבת (יום שישי למבצע)

ב-15 במאי המשיך צה"ל בתקיפת מטרות טרור, הן בלילה והן לאחר מטח כבד לעבר כל גוש דן, השפלה והשומרון. בין השאר תקף צה"ל 20 משגרי רקטות ופגע בחוליות שיגור של חמאס. "כיפת ברזל" הפילה כטב"ם נפץ שחדר לישראל מרצועת עזה. צה"ל הפציץ והפיל, אחרי נוהל הקש בגג, את בניין התקשורת הערבית "אל-ג'לאא" בעזה, שבו היו נכסים מודיעיניים וטכנולוגיים של חמאס ומשרדים של AP ואל-ג'זירה. קצת אחרי 17:00 הפיל צה"ל רחפן נפץ של חמאס על חוליית השיגור שלו והרג שני מחבלים. לפנות ערב תקף צה"ל מספר עמדות שיגור ומשגרים תת-קרקעיים ברצועת עזה. צה"ל תקף גם בתים של מפקדי שטח ובכירים בחמאס ששימשו כתשתיות טרור, בהם של סגן יו"ר הלשכה המדינית של חמאס. סמוך לחצות תקף צה"ל סניף בנק מרכזי בשכונת א-רימאל שבו נמצאו כספי חמאס.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 16 במאי, יום ראשון (יום שביעי למבצע)

ב-16 במאי צה"ל תקף בלילה מבני מגורים ברחוב אל-וחדה במרכז עזה, במסגרת התקיפה הנרחבת בשעות האחרונות בכלל הרצועה. דובר ההגנה האזרחית בעזה אמר כי חמישה מבני מגורים הותקפו ללא אזהרה, וכי ישנן כמה משפחות המצויות עדיין תחת ההריסות. צה"ל המשיך לתקוף חוליות טרור ועמדות שיגור רקטות של חמאס. בשעה 11:20 מטוסי קרב וכלי טיס של צה"ל תקפו 11 משגרי רקטות בשג'אעיה ובחאן יונס וחוליית טרור בחאן יונס בעת ששיגרה רקטות לעבר שטח ישראל. לפי אתר צה"ל, תוך פרק זמן של 36 שעות, תקפו כוחות צה"ל בהצלחה כ-40 משגרי רקטות רב-קניים, בעלי 4–9 קנים, והשמידו אותם.
מטוס קרב של צה"ל תקף את ביתו של מפקד גדוד ג'בליה בחמאס, ממנו פעלה תשתית צבאית לניהול לחימה. מטוסי קרב של צה"ל תקפו נכסים צבאיים במטה המודיעין של הזרוע הצבאית של חמאס בצפון רצועת עזה. צה"ל המשיך בתקיפת ה"מטרו" - מערך המנהרות התת-קרקעיות של חמאס. התקיפות התמקדו בצפון-מזרח הרצועה ובמרכזה.
בין השאר תקף צה"ל את ביתו של יחיא סינוואר, ראש הלשכה המדינית של חמאס ברצועת עזה, ואת ביתו של אחיו, אף הוא בכיר בחמאס, מוחמד סינוואר. שני הבתים שימשו לפעילות טרור.
אחר הצהריים נתנו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון בני גנץ והרמטכ"ל אביב כוכבי הצהרה על המבצע, מטרותיו והישגיו.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 17 במאי, יום שני, חג השבועות (יום שמיני למבצע)

ב-17 במאי, במאמץ משותף של חיל האוויר, אגף התקשוב וההגנה בסייבר ואגף המודיעין, הותקף מתחם של המודיעין הצבאי של חמאס בתגובה לשיגור הרקטות לבאר שבע, יישובי מערב הנגב ועוטף עזה. במשך הלילה נערכה תקיפה נרחבת נוספת של חיל האוויר, שהופצצו בה מנהרות וכן תשעה בתים של מפקדים בחמאס. צה"ל הרג את חוסאם אבו הרביד, מפקד החטיבה הצפונית בג'יהאד האסלאמי ומחליפו של בהאא אבו אל-עטא, בתקיפה אווירית במחנה הפליטים ג'בליה שבצפון הרצועה. לצורך הסיכול הממוקד, עשה חיל האוויר שימוש בטיל קטן ומדויק - "ברד-חד", מתוצרת רפאל. בצהריים סיכל חיל הים כלי שיט בלתי מאויש צולל, שהיה בדרכו לבצע פיגוע, ומספר מחבלים בכוח הימי של חמאס. אחר הצהריים תקפו כלי טיס של צה"ל 16 עמדות שיגור וסיכלו 5 מחבלים שעמדו לשגר רקטות. קצת לפני 19:00 תקף צה"ל את חמ"ל ביטחון הפנים של חמאס בשכונת רימאל.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 18 במאי, יום שלישי (יום תשיעי למבצע)

בלילה שבין 17 ל-18 במאי, 62 מטוסי קרב תקפו את ה"מטרו" בשכונת רימאל באמצעות 110 חימושים מדויקים. כמו כן השמיד צה"ל 10–12 משגרי רקטות רב-קניים שהיו מכוונים אל עבר תל אביב ואשקלון. לאורך היום המשיך צה"ל בתקיפות נקודתיות של מבני טרור ועמדות שיגור רקטות. בערב סיכל שתי חוליות שיגור וכן השמיד עמדת מרגמה שהפלסטינים מיקמו בבית ספר.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 19 במאי, יום רביעי (יום עשירי למבצע)

בלילה שבין 18 ל-19 במאי תקף צה"ל את מערכת המנהרות התת-קרקעיות של חמאס בח'אן יונס ורפיח. לפי דובר צה"ל "במשך כ-25 דקות, 52 מטוסי קרב תקפו באמצעות 120 חימושים מדויקים כ-40 מטרות תת-קרקע של חמאס בתוואי של כ-12 ק"מ". בנוסף, הותקפו תשתיות טרור נוספות בערים אלו, בהן חמ"לים, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות. בתקיפה הזו נהרגו לפחות 10 מחבלים של חמאס והג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני. בנוסף צה"ל תקף בשעות אחר הצהריים מטרות בשטח לבנון כתגובה לירי רקטות מלבנון. במשך היום ובערב תקף צה"ל רקטת קרקע-קרקע כבדה של הגא"פ ומשגרי רקטות רב-קניים שכוונו לשטח ישראל, כולל משגרים שהוסתרו בבתי מגורים.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 20 במאי, יום חמישי (היום ה-11 למבצע)

צה"ל תקף מנהרות תת-קרקעיות, תשתיות טרור של חמאס, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות רב-קניים. לפני הצהריים מטוסי קרב תקפו מנהרת לחימה של חמאס בבית חאנון, וכן שתי עמדות שיגור רקטות תת-קרקעיות בג'בליה ששימשו בין השאר לירי רקטות לתל אביב. בח'אן יונס השמיד צה"ל משגר רקטות רב-קני חמוש ומהפגיעה התפוצצו הרקטות שעליו ופגעו ברצועת עזה. אחר הצהריים הפציץ צה"ל שתי מנהרות התקפיות בצפון עזה ובית חאנון שהיו בשלבי בנייה.
ב-10:38 המחבלים ירו טיל נ"ט על טיולית, חייל שעמד בסמוך נפצע קל. בתגובה השמיד צה"ל את העמדה ממנה שוגר הטיל וכן סיכל חוליית נ"ט שנסעה ברכב בצפון הרצועה.
במהלך היום תקף צה"ל כ-30 משגרי רקטות, כולל משגרים תת-קרקעיים ועל-קרקעיים ומשגרים רב-קניים, והרג מספר מחבלים במערך שיגור הרקטות של ארגוני הטרור בעזה.
שעות לפני הפסקת האש, צה"ל סיכל פיגוע בגבול הרצועה.
מהלך המבצע ופעולות צה"ל > 21 במאי, יום שישי (היום ה-12 למבצע)

בשעה 2:00 נכנסה הפסקת האש בין הצדדים היריבים לתוקפה. פיקוד צה"ל וההנהגה הישראלית חששו, שארגוני הטרור בעזה ינסו לירות מטחי סיום של רקטות לעבר באר שבע וגוש דן, בשעות שלפני מועד תחילת הפסקת האש, ולכן חיל האוויר הישראלי ריכז כוח אווירי גדול בשמים מעל רצועת עזה, כדי להרתיע את הארגונים הפלסטינים מפני צעד כזה, ולהגיב עליו בעוצמה רבה במקרה הצורך. בנוסף הועברו מסרים לחמאס דרך המצרים, שהזהירו את הצד הפלסטיני מפני התוצאות של המשך ירי הרקטות לאחר מועד כניסת הפסקת האש. החשש הישראלי לא התממש, וארגוני הטרור בעזה הגבילו את האש שלהם לאזור עוטף עזה בשעות שקדמו להפסקת האש, והקפידו לשמור על הפסקת האש לאחר שזו נכנסה לתוקף.