stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משה הלל הירש
עמדותיו

מקום מרכזי במשנתו האידאולוגית של הרב הירש תופס המושג "בן תורה", אשר חייו מוקדשים ללימוד התורה. לשיטתו, "עיקר המצב בכלל ישראל היה צריך להיות שכל אחד ילמד תורה כל החיים, ולא יתעסק בשום דבר אחר מלבד לימוד התורה".
בנאומיו ובדרשותיו הוא מדריך את בחורי הישיבות כיצד לנהוג בתחומים שונים בחיים וכיצד להפוך לגדולי תורה. דעתו היא כי "אדם שעומד ברמה רוחנית גבוהה יותר מהחברה שסביבו, אזי הקשר שלו מול חברה כזו צריך להיות נימוסי, אבל לא יותר מזה, לא צריך להיות חברותי, כך שכל אחד ידע ויבין שהוא שונה מכולם, ואסור להתבייש בזה".
הרב הירש סבור כי יש "ללמוד תורה במסירות נפש", ובחור ישיבה צריך להסתפק במועט באכילה ושתייה, לישון 6-8 שעות ביממה, ואת שאר הזמן להקדיש ללימוד תורה. הוא אף יצא נגד מנהג אכילת הטשולנט בימי חמישי בערב ("ליל שישי"), בטענה שזו "גשמיות מוגזמת".
הרב הירש מתנגד נחרצות ללימודים אקדמיים עבור נשים חרדיות, גם כאשר מדובר בקורסים המיועדים לחרדיות בלבד. לשיטתו, עצם החשיפה למרצים שאינם מחזיקים בהשקפת עולם תורנית עלולה להשפיע לרעה על השקפת העולם של התלמידות, גם אם תוכן הלימודים עצמו נקי מבעיות. הוא דוחה את הטענה שהמצב הכלכלי הדחוק מצדיק היתר בנושא זה, ומדגיש כי יש להתחזק באמונה ולהסתפק ברמת חיים צנועה יותר במקום לחפש פתרונות בדרך האקדמיה.
לצד זאת, הרב הירש נחשב לבעל עמדות מתונות, אשר סולד מקיצוניות בנושאים אידאולוגיים וציבוריים. החרדים העובדים, שבאופן מסורתי "היחס כלפיהם הוא של מיעוט בעל זכויות מוגבלות", קיבלו ממנו הכרה רשמית, ובנאום שנשא בכנס מיוחד עבורם, הדגיש כי אין סתירה בין העבודה לצורך הפרנסה, לבין התואר "בן תורה".
מתורתו

הרב הירש מעביר באופן סדיר בישיבת סלבודקה שיעורים תורניים ושיחות בענייני מחשבה ומוסר. בנוסף, מעביר מעת לעת במקומות ואירועים שונים שיעורים, דרשות ושיחות. ברוב ככל שיעוריו הוא מזכיר מדברי תורתו של רבו, הרב אהרן קוטלר. במרכזן של שיחותיו עומדים לעיתים קרובות שני נושאים: לימוד תורה וענווה.
שיעוריו יצאו לאור בסדרת "לקט שיעורים", הכוללת שיעורים שנמסרו על ידי ראשי ישיבת סלבודקה. ב־2024 החל לצאת עלון שבועי מדברי תורתו בשם "משנת רמ"ה", הכולל חומר תורני-ישיבתי בעיון על פרשת השבוע, דברי מוסר, חינוך והשקפה, וכן התייחסויות להנהגה הציבורית. באותה שנה יצא לאור הספר משנת רבי משה הלל, מתורתו ושיעוריו על מסכת בבא קמא.
חיים אישיים

נשוי לאביגיל ולהם שני ילדים:
בלה דבורה – נשואה לרב בן ציון חדש, ר"מ בישיבת סלבודקה.
הרב אהרן – מסייע לאביו בניהול הישיבה ואחראי על קבלת התלמידים החדשים.
אחיו הוא הפילוסוף פרופסור אלי הירש מאוניברסיטת ברנדייס העוסק בין היתר במטפיזיקה ובפילוסופיה של ההלכה, ואחותו נשואה לרב פסח סגל, בנו של הרב יהודה זאב סגל (מנצ'סטר).
לונה פארק תל אביב

#invoke:תבנית מידע
לונה פארק תל אביב הוא פארק שעשועים במתחם גני התערוכה בתל אביב. המקום מנוהל על ידי חברת "עיר השעשועים", אשר נוסדה בשנת 1975, ושבבעלותה גם הסופרלנד בראשון לציון וכן פארק המים מימדיון בתל אביב.
היסטוריה

הלונה פארק נפתח בשנת 1970, כלונה פארק עירוני. הוא החליף את ה"לונה פארק ביפו" שפעל מ-1950 בפינת דרך בן צבי, ורחוב עזה, בסמוך לשטח בו ניצב משנת 2007 בניין משכנות רות דניאל. האתר ביפו הוקם כשנתיים אחרי מלחמת העצמאות, על ידי נכי המלחמה ומשקיעים, ובשנים הראשונות הגיעו אליו כ-300 אלף איש מדי שנה. בין המתקנים עם פתיחת הפארק: קרוסלת סוסים, שיט בסירות ומכוניות מתנגשות. בהמשך הצטרפה רכבת הרים חשמלית, שכינוייה היה "רכבת השדים".
עם המעבר לצפון תל אביב כלל הלונה פארק בעת פתיחתו שלושה מתקנים בלבד: גלגל ענק, מכוניות מתנגשות וסחרחרת סוסים. במשך הזמן נוספו מתקנים ובהם רכבת הרים. בתקופת הפעלתו על ידי העירייה, הכניסה למתחם הייתה חופשית, והמבקרים שילמו בנפרד עבור השימוש בכל אחד מהמתקנים.
בסוף שנות השמונים הופרט הלונה פארק.
ראו גם

אבא'לה בוא ללונה פארק
הערות שוליים

↑  אודות הלונה פארק, באתר האינטרנט של לונה פארק תל אביב
↑  ⁨שכלולים ב"לונה כוס" ביט ⁩ | ⁨קול העם⁩ | 18 יולי 1952 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  אבאל'ה בוא ללונה פארק. ביפו, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
↑  מבט על הלונה פארק ביפו יומני גבע סרטון
↑  Anaconda / אנקונדה, באתר rcdb.com
↑  Boomerang (Vekoma model), Coasterpedia.net
↑  מיכל שפירא, סוף הסיבוב: לאחר 32 שנה הוחלפה רכבת ההרים בלונה פארק, באתר nrg‏, 16 במרץ 2010
↑  עזרי עמרם, ‏לונה-פארק: 22 ילדים נפצעו קל בשל תקלה במתקן, באתר ‏מאקו‏, 17 באפריל 2014
מפה המציגה את הלונה פארק ביפו שפעל מ-1952 עד שנות הששים, מסומן במרקר צהוב
מתקן האנקונדה
מתקן הטופ ספין
גלגל ענק וסטאר פלייר
מתקן הגלגל ענק הישן, 1980
זאב אברמוביץ (ראשון לציון)

| --- | --- |

 לידה:  1843 קובנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  3 בינואר 1911 (בגיל 68 בערך) סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 מקום קבורה:  בית עלמין גני אסתר 
 
זאב אברמוביץ (אברמאוויטץ)  (1843 – 3 בינואר 1911) היה מאנשי העלייה הראשונה, ממייסדי המושבה ראשון לציון ואיכר במושבה.
ביוגרפיה

זאב אברמוביץ נולד ב-1843 בקובנה שבאימפריה הרוסית (כיום בליטא) לאברהם וציפורה אברמוביץ. בבגרותו הקים מפעל סריגה ועסק במסחר. ב-1882 עלה ארצה, במסגרת העלייה הראשונה, והצטרף לוועד חלוצי יסוד המעלה בראשות זלמן דוד ליבונטין. במסגרת ועד זה היה שותף להקמת המושבה ראשון לציון והקים בה את ביתו ברחוב רוטשילד 6. בחלקה החקלאית שהוקצתה לו שתל גפנים ועבד ככורם ואף הקים יקב במרתף ביתו.
כבר מייסוד המושבה היה אברמוביץ פעיל ציבור ביישוב ובין השאר מילא את התפקידים הבאים:
חבר הוועד השני שנבחר בשנת התרמ"ג, 1883
חבר הוועד בשנת התר"ס, 1902
גזבר הוועד
ב-1883 היה בין החותמים על מכתב הפניה לברון רוטשילד שתיאר את מצבם הקשה של המתיישבים וביקש את עזרתו.
ב-1911 הקימה משפחת אברמוביץ את הקליניקה שהייתה מבנה בן 2 קומות במרכז העיר. בקומה ראשונה היו חנויות ובקומה השנייה הייתה מרפאה. לאחר שיקום המבנה שוכנו בו תצוגת "בראשית" ומשרדי המוזיאון.
הדגל

בראשון לציון הוכן, לראשונה, הדגל העברי הראשון (דגל כחול לבן עם מגן דוד). קיימות מספר גרסאות היכן הוכן דגל זה ואחת מהן היא שהוא הוכן בביתו של זאב אברמוביץ על גבי הטלית הפרטית שלו.
משפחתו

אברמוביץ נישא לחיה שרה פרלמן והזוג עבר לגור בעיר פטרסבורג שברוסיה שם נולדו חמשת ילדיהם: שמעון (1863), פאני (1864), אליעזר (1873) אברהם (1876), מרים (1877). אברמוביץ נפטר ב-1911 והובא למנוחות בבית הקברות הישן של ראשון לציון. אשתו נפטרה ב-1918 ונקברה אף היא באותו בית קברות.
בתו פאני נישאה למנשה מאירוביץ ולאחר פטירתה ב-1893 נישא מנשה לאחותה מרים.
ילדיו שמעון ואליעזר עיברתו את שמם ל"בן זאב"
הערות שוליים

↑  בהגיעו ארצה פנה לברון רוטשילד בהצעה להקים בראשון לציון מפעל דומה אולם בקשתו נדחתה
↑  במשך תקופה מסוימת שימש הבית כבית ספר לבנות הישוב
↑  לימים נהרס הבית
↑  מפה: 'ראשון לציון בשנת תרמ"ב' עם סימון החלקות שבבעלותו. מתוך ספר  היובל לקורות המושבה ראשון לציון, ירושלים, [תרס"ז 1907], באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  יחד עם זאב אברמוביץ נבחרו לוועד גם פייבל הייסמן, יוסף פיינברג ואהרן מרדכי פריימן
↑  גרסה שנייה טוענת שהדגל הוכן, ב-1885, על ידי ישראל בלקינד ופאני מאירוביץ (בתו של זאב אברמוביץ)
↑  דוד תדהר (עורך), "שמעון בן-זאב (אברמוביץ)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יב (1962), עמ' 4037
↑  דוד תדהר (עורך), "אברהם אברמוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יג (1963), עמ' 4282
זאב אברמוביץ ומשפחתו
עומדים (מימין):הבנים שמעון ואברהם בן זאב
יושבים (מימין):בלהה (אשת שמעון), גרייטל (בתו של שמעון), זאב אברמוביץ ואשתו חיה שרה
קברו של זאב אברמוביץ בבית הקברות הישן בראשון לציון
קורלטור אופטי

קורלטור אופטי היא מערכת אופטית, המנצלת את תכונות אופטיקת פורייה על מנת ליצור תמונה המכילה את פעולת הקרוס-קורלציה (מתאם צולב) בין שני אותות כניסה. הקורלציה היא מדד לדמיון בין פונקציות, לפיכך הקורלטור האופטי משמש להשוואת אותות וזיהוי תבניות בתחומים נרחבים כגון זיהוי מטרות, אבטחת כרטיסי אשראי, זיהוי טביעות אצבע, בדיקות רפואיות וכו'.
על פי קירוב פרנל להתפשטות גל במרחב החופשי, ניתן להציג את התמרת פורייה המרחבית של אות כניסה אופטי במישור הפורייה של המערכת האופטית, מישור זה מתקבל במוקד עדשה מרכזת או בהתפשטות שדה רחוק (על פי קירוב פראנהופר).
במישור פורייה מתקבל הספקטרום המרחבי של תמונת הכניסה המכיל מידע לגבי התדרים המרחביים המרכיבים את התמונה, תכונה זו מאפשרת לבצע מניפולציה ישירות על גבי ספקטרום התמונה ומשמשת ככלי מרכזי לעיבוד אופטי של נתונים.
קורלטור אופטי מנצל תכונה זו על ידי מעבר למישור פורייה, כך שניתן לתרגם את פעולת הקורלציה לפעולה פשוטה יותר של מכפלת ספקטרום התמונה במסנן אופטי.
הגדרת הקורלציה

בעיבוד אותות קורלציה היא מידת הדמיון בין שני אותות כפונקציה של ההזזה של אחת ביחס לשנייה. הקורלציה שימושית לזיהוי תבניות וחיפוש תכונה ידועה בתוך אות נרחב.
עוצמת הקורלציה בכל נקודה פרופורציונלית למידת הדמיון בין האותות עבור הזזת אחת הפונקציות לנקודה זו. באופן פורמלי הקורלציה בין פונקציות  h(x,y) ו-  g(x,y) נתונה על ידי:
h(x,y)\star g(x,y)=\int _{-\infty }^{\infty }\int _{-\infty }^{\infty }g(\xi ,\gamma )h^{*}(\xi -x,\gamma -y)d\xi d\gamma
לעיתים קורלטור אופטי מכיל גם קונבולוציה בין האותות הרצויים, זאת מתוך הדמיון בין שתי הפעולות:
h(x,y)\star g(x,y)=h^{*}(-x,-y)*g(x,y)
הקרוס-קורלציה מתקבלת מהפעלת האופרטור על שתי פונקציות נפרדות, בעוד שאוטו-קורלציה מתייחסת לקורלציה של פונקציה עם עצמה.
קורלציה באופטיקת פורייה

הקורלטור האופטי הוצג לראשונה בשנת 1964 על ידי Vander Lugt והתאפשר מתוך התפתחויות בתקופה זו בתחום אופטיקת פורייה. על פי שיטה זו ניתן להציג את התמרת פורייה המרחבית של אות כניסה אופטי בהתפשטות שדה רחוק או במישור המוקד של עדשה מרכזת.
התמרה זו מאפשרת לבצע פעולות על הספקטרום המרחבי של האות, ויישומה בקורלטור אופטי נובעת מהקשר בין פעולת הקורלציה במישור המרחב לפעולת המכפלה במישור פורייה:
h(x,y)\star g(x,y)=F\{H^{*}(v_{x},v_{y})G(v_{x},v_{y})\}
כאשר  F\{\circ \} היא התמרת פורייה, ומתקיים  H(v_{x},v_{y})=F\{h(x,y)\} ו-  G(v_{x},v_{y})=F\{g(x,y)\}. האופרטור  H^{*} הוא הצמוד המרוכב של  H.
נניח כי קיים אות כניסה  g(x,y) עבורו נרצה לקבל את תמונת הקורלציה עם מסנן ייחוס  h(x,y) המכיל תבנית מסוימת.
ניתן לקבל את הספקטרום המרחבי  G(v_{x},v_{y}) במישור פורייה של המערכת והכפלתו בצמוד המרוכב של ספקטרום תבנית הייחוס  H^{*}(v_{x},v_{y}), כעת התמרת פורייה ההפוכה של מישור זה תביא לקורלציה הרצויה.
בפועל, לא ניתן לבצע התמרת פורייה הפוכה במערכת אופטית ולכן מתבצעת התמרת פורייה נוספת, השקולה לפעולה הרצויה עד כדי היפוך צירים.
קורלטורים > קורלטור 4f

קורלטור זה מבוסס על מערכת המורכבת מ-4 מרחקי f השקולים לאורך המוקד של 2 העדשות במערכת. תצורה זו מנצלת את תכונות האור הקוהרנטי והיא הפשוטה ביותר לניתוח.
במערכת זו התמרת הפורייה של אות הכניסה נוצרת במוקד העדשה הראשונה. במישור זה מציבים שקופית מסנן כך שהספקטרום המרחבי של תמונת הכניסה מוכפל בפונקציית המסנן. כעת מישור זה עובר התמרת פורייה נוספת על ידי העדשה השנייה כך שבמוקד שלה, שהוא מישור המוצא, מתקבלת הקונבולוציה בין אות הכניסה למסנן.
עבור אות ייחוס  h(x,y) מסוים, מוצב במסנן הצמוד המרוכב של התמרת הפורייה שלו  H^{*}(v_{x},v_{y}), כך שבמישור המוצא מתקבלת הקורלציה בין אות הייחוס לתמונת הכניסה.
F^{-1}\{G(v_{x},v_{y})*H^{*}(v_{x},v_{y})\}=g(x,y)*h^{*}(-x,-y)=g(x,y)\star h(x,y)
כאשר בפועל מתבצעת התמרת פורייה נוספת במקום התמרת פורייה הפוכה, והקורלציה הסופית תתקבל עם היפוך צירים.
על אף שתצורה זו נראית פשוטה מבחינת ניתוח המערכת, קיימת דרישה לשלב מקדים של ייצור מסנן המתאים לאות הייחוס הרצוי. מסנן זה בדרך כלל יכיל סינון של אמפליטודה ופאזה במקביל, והכנתו יכולה להיות מסובכת. משיקולי ייצור, לרוב מסננים מוגבלים לסינון רק של אמפליטודה או פאזה בנפרד.
קורלטורים > Joint Transform Correlator

קורלטור זה מכיל את התמונה ואות הייחוס בשקופית הכניסה, כך שבניגוד לתצורת 4f אין צורך במסנן מותאם לאות הייחוס.
הקורלטור פועל בשני שלבים: בשלב הראשון, במישור הכניסה מוצב אות הכניסה  g(x,y) ואות הייחוס הרצוי  h(x,y) המוזזים במרחק מסוים באופן סימטרי מהציר האופטי. מאירים את המערכת בגל מישורי העובר דרך שקופית הכניסה, ובמישור מוקד העדשה השנייה מתקבלת התפלגות שדה המתכונתית להתמרת פורייה של שקופית הכניסה. העוצמה המתקבלת במוצא מוקלטת ע"ג לוח צילום.
כך שבמישור הכניסה מתקיים:
U(x_{1},y_{1})=h(x_{1},y_{1}+{\frac {Y}{2}})+g(x_{1},y_{1}-{\frac {Y}{2}})
השדה המתקבל במישור פורייה במוקד העדשה הוא:
U(x_{2},y_{2})={\frac {1}{\lambda f}}H({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})e^{+{\frac {j\pi y_{2}Y}{\lambda f}}}+{\frac {1}{\lambda f}}H({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})e^{-{\frac {j\pi y_{2}Y}{\lambda f}}}
והעוצמה המוקלטת על גבי מישור המוצא: I(x_{2},y_{2})={\frac {1}{(\lambda f)^{2}}}{\Biggl (}(|H|^{2}+|G|^{2})+H^{*}({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})G({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})e^{-{\frac {2\pi y_{2}Y}{\lambda f}}}+H({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})G^{*}({\frac {x_{2}}{\lambda f}},{\frac {y_{2}}{\lambda f}})e^{+{\frac {2\pi y_{2}Y}{\lambda f}}}{\biggr )}
בשלב השני, לוח הצילום מהשלב הקודם מוצב במישור הכניסה של המערכת, והוא משמש כשקופית שעבירות השדה שלה מתכונתית לעוצמה אליה הוא נחשף בשלב הראשון. השקופית מוארת באופן דומה על ידי גל מישורי, העדשה מבצעת התמרת פורייה כך שבמישור המוצא הסופי מתקבלת התמרת הפורייה של השקופית שהוקלטה: U(x_{3},y_{3})={\biggl (}h(x_{3},y_{3})*h^{*}(-x_{3},-y_{3})+g(x_{3},y_{3})*g^{*}(-x_{3},-y_{3})+h(x_{3},y_{3})*g^{*}(-x_{3},-y_{3})*\delta (x_{3},y_{3}+Y)+h^{*}(-x_{3},-y_{3})*g(x_{3},y_{3})*\delta (x_{3},y_{3}-Y){\biggr )}
מתוך ביטוי זה המתקבל במישור המוצא, האיבר השלישי והרביעי הם הקורלציה בין האותות המקוריים  g(x,y) ו- h(x,y) ממורכזים בנקודות  y_{3}=+Y ו- y_{3}=-Y.
לקריאה נוספת

Goodman, Joseph W. "Introduction to Fourier optics." 1968
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קורלטור אופטי".
הצגה ויזואלית של קונבולוציה, קרוס-קורלציה ואוטו-קורלציה עבור פונקציות  f ו- g
קורלטור 4f כאשר מישור הכניסה מתואר על ידי  f(x,y),

העדשה הראשונה יוצרת התמרת פורייה במישור המרכזי ושם מוצב מסנן ספקטרום אות הייחוס  G(k_{x},k_{y}). במישור הסופי מתקבלת הקורלציה לאחר התמרת פורייה נוספת על ידי העדשה השנייה.
תצורת ה-Joint Transform Correlator
חיל הגנת הגבולות

| --- | --- |
 
תג חיל הגנת הגבולות, דגל החיל
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  יולי 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  5 גדודי חי"ר מרחביים (גדמ"רים) המורכבים מלוחמים ולוחמות  5 גדודי איסוף קרבי המורכבים מלוחמים, לוחמות, בקא"סיות ותצפיתניות
 ציוד עיקרי:  נשק קל של צה"ל, רכבי שטח, רחפן, מכ"ם, רואה יורה ואמצעים מסווגים
 פיקוד
 יחידת אם:   זרוע היבשה
 דרגת המפקד:    תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  תא"ל אליעד מאור
 מפקדים:  רשימת מפקדי חיל הגנת הגבולות
הסבר התג של החיל
חיל הגנת הגבולות (איחוד של מערך הגנת הגבולות וחיל האיסוף הקרבי) הוא חיל בצה"ל הכפוף לזרוע היבשה שתפקידו הוא פעילות ביטחון שוטף, איסוף מודיעין קרבי ושמירה והגנה על גבולות ישראל.
החיל, שנקרא לפני יולי 2020 מערך הגנת הגבולות, כולל תחתיו חמישה גדודים אשר כונו בעבר חי"ר קל: קרקל, אריות הירדן, ברדלס, לביאי הבקעה ופנתר, וחמישה גדודי איסוף קרבי גזרתיים, המורכבים מתצפיתניות ולוחמים, כאשר חלק מהפלוגות הלוחמות כוללות בנים או בנות בלבד וחלקן מעורבות.
בינואר 2020 צורפה יחידת הגששים של צה"ל לחיל הגנת הגבולות.
כמו כן מערך נוסף אשר נמצא תחת החיל הוא מערך ההגמ"ר. (הגנת היישוב)
מפקד חיל הגנת הגבולות הנוכחי הוא תת-אלוף אליעד מואטי.
מאפייני ותפקידי החיל

החיל כפוף לזרוע היבשה ומצוות את גדודי חי"ר גבולות יחד עם חמשת גדודי חיל האיסוף הקרבי.
השוני העיקרי בין חיל הגנת הגבולות לבין חילות אחרים, הוא שלוחמי האיסוף והתצפיתניות נשארים קבועים בגזרה, ולא עוברים בין מקום למקום במהלך שירותם.
מאפייני ותפקידי החיל > גדודי חי"ר גבולות

מטרתם העיקרית של הגדודים היא ביטחון שוטף והגנה במרחב גבולות ישראל. בשעת חירום, ייעודם של הגדודים הוא לתפוס את משימת הגנת הגבולות במקום כוחות החי"ר המתמרנים שיכנסו לשטח אויב.
גדודי החי"ר עוסקים בפעילויות ביטחון שוטף ביהודה ושומרון, בגבול ישראל – רצועת עזה, ובגבולות ישראל עם מצרים וירדן, ומשלבים לוחמים ולוחמות תחת מסגרת אחת. הגדודים השתייכו למערך הגנת הגבולות אשר הוקם בשנת 2017, אך רוב הגדודים היו קיימים לפני כן. טרם הקמת המערך היו מכונים הגדודים גדודי חי"ר מעורבים או "הגדודים המעורבים" (על אף שקיימים בצה"ל מספר גדודים ויחידות אחרים המשלבים לוחמים ולוחמות, כגון חטיבת החילוץ, מערך ההגנה האווירית, יחידות במשמר הגבול ובחיל התותחנים ועוד).
הקמת הגדודים המעורבים החלה כחלק ממגמה בצה"ל להוציא את לוחמי הדרג הראשון ואת חיילי המילואים ממטלת השמירה על "גבולות השלום" עם ירדן ומצרים, הנחשבים שקטים יחסית. הדבר מאפשר לכוחות אלו לפעול בגזרות הנחשבות מורכבות יותר, לפנות יותר זמן לאימונים ולחסוך כסף על ידי צמצום השימוש בחיילי מילואים. גיוס נשים לתפקיד קרבי שעד אז בוצע על ידי גברים בלבד משמש כפתרון לבעיית כוח האדם. הנשים מחליפות את לוחמי המילואים, חיל התותחנים וחיל השריון שהיוו את הכוח העיקרי בגבולות אלו עד אז.
הגדוד הראשון שהוקם היה גדוד 33 (קרקל). בעקבות הצלחת קרקל, שהביא לעלייה של כ-50% במוטיבציה של בנות לשרת בתפקידי לחימה, החלה הקמת שאר הגדודים. בשנת 2019 התפרסם מחקר על כך שחיילים המשרתים בחיל הגנת הגבולות סובלים ממוטיבציה נמוכה וחשים בלתי נחוצים למערכת הצבאית.
בשנת 2017 פרסמו רבני הציונות הדתית, כולל האגף הליברלי, כי השירות בגדודים המעורבים אסור על פי ההלכה.
מאפייני ותפקידי החיל > יחידות האיסוף הקרבי

כל יחידת איסוף בחיל מורכב מלוחמי איסוף ומתצפיתניות, ואמונה על גזרה ספציפית שהחיילים מכירים לעומק.
תפקידי יחידות האיסוף הוא לאסוף מודיעין על תנועות האויב במרחב, הכוונת גורמי יירוט ואש בגזרה, מתן סיוע איסופי מקדים, מלווה לכוחות במרחב למבצעים וביצוע ניטור באופן רציף.
היחידות משתמשות במגוון אמצעים טכנולוגיים רבים - אמצעי תצפית נייחים, ניידים ורחפנים. כל צוות ביחידת האיסוף מורכב ממספר מטיסי רחפנים, צלמים ואפילו בנאי - שמשימתו היא להשתמש באמצעי הסוואה שונים על מנת להסתיר את כלי האיסוף ואת הלוחמים.
במהלך 2022 התקבלה החלטה בזרוע יבשה להופך את יחידות האיסוף הקרבי לרב ממדיות כאשר כל יחידה תדע לעבוד בכלל הרבדים והממדים, כדי לשקף בזמן אמת תמונת מצב מדויקת ביותר ללוחמים שייכנסו למרחב התמרון במערכה הבאה.
מבנה חיל הגנת הגבולות

| מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.תג | מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.שם | מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.מספור | מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.חטיבה מרחבית | מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.פיקוד | מבנה חיל הגנת הגבולות> גדודי חי"ר גבולות.הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | גדוד ברדלס | 277 | חטיבת פארן | פיקוד הדרום | גדוד מרחבי לגבול מצרים, ומטרתו העיקרית למנוע חדירות ולסכל הברחות אלימות של אמל"ח וסמים בגבול. בגדוד משרתים לוחמות ולוחמים יחד. |
|  | גדוד קרקל | 33 | חטיבת פארן | פיקוד הדרום | גדוד חיל רגלים בצה"ל הראשון המשלב לוחמים ולוחמות יחד. ייעודו לבצע את משימות הביטחון השוטף בגזרת גבול מצרים. בגדוד משולבים צוותי טנקיסטיות עם חי"ר. |
|  | גדוד אריות הירדן | 41 | חטיבת הבקעה | פיקוד המרכז | אמון על הביטחון השוטף בגזרת צפון בקעת הירדן, עמק בית שאן וגבול ירדן באזורים אילו. |
|  | גדוד לביאי הבקעה | 47 | חטיבת הבקעה | פיקוד המרכז | אמון על הביטחון השוטף בגזרת דרום בקעת הירדן, העיר הפלסטינית יריחו ופאתיה, צפון ים המלח וגבול ירדן באזורים אילו |
|  | גדוד פנתר | 49 | חטמ"ר אפרים | פיקוד המרכז | אמון על הביטחון השוטף בגזרת מרחב התפר בחטיבה המרחבית אפרים. |
יחידות האיסוף
|  | יחידת ניצן | 636 | אוגדת יהודה ושומרון | פיקוד מרכז | יחידת איסוף ותקיפה מיוחדת של אוגדת איו"ש, מורכבת מתצפיתניות ובקא"סיות המפוזרות על פני שבע פלוגות, אחת לכל חטיבה מרחבית באוגדה ושלוש פלוגות לוחמים ייעודיות המבצעות פעילויות מיוחדות של איסוף מודיעין ותקיפה |
|  | יחידת נשר | 414 | אוגדת עזה | פיקוד דרום | יחידת האיסוף של אוגדת עזה. היחידה מורכבת מפלוגות תצפיתניות ומפלוגות לוחמים ולוחמות שכפופות לכל אחת מהחטיבות ולאוגדה עצמה, ובהתאם - מקבלות משימות מהן בחירום ובשגרה. |
|  | גדוד איתם | 727 | עוצבת אדום | פיקוד דרום | גדוד האיסוף של עוצבת אדום, מתפרס על הגזרה הגדולה ביותר בצה"ל ואחראי על גבול מצרים וחלק מגבול ירדן. הגדוד מורכב מפלוגות של לוחמות בלבד וכן מפלוגות של תצפיתניות. |
|  | גדוד עיט | 595 | אוגדת הבשן | פיקוד הצפון | גדוד האיסוף של אוגדת הבשן. הגדוד אמון על איסוף מודיעין ברמת הגולן והחרמון בגבול סוריה. הגדוד מורכב מפלוגות לוחמים ולוחמות, וכן מפלוגות של תצפיתניות. |
|  | יחידת שחף | 869 | עוצבת הגליל | פיקוד הצפון | יחידת האיסוף של עוצבת הגליל. אמונה על איסוף מודיעין בגבול לבנון מהר דב ועד ראש הנקרה. היחידה בנויה מפלוגות תצפיתניות ופלוגות לוחמים ולוחמות. |
מבנה חיל הגנת הגבולות > גדוד קרקל (33) > מפקדי גדוד קרקל

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| שריף בדר | 2004–2005 | לימים סגן מפקד חטיבת החרמון |
| גיא אושרי | 2005–2007 | לימים רמ"ט אוגדת איו"ש |
| שחר שטרית | 2007–2009 | לימים מפקד מערך מגל |
| צור הרפז | 2009–2011 | לימים סגן מפקד חטיבת אפרים |
| ג'קי בן-יקר | 2011–2013 | לימים קצין אג"ם חיל הגנת הגבולות ומפקד הבא"ח החילי |
| יניב פרידמן | 2013–2015 | לימים סגן מפקד חטיבת אילת |
| אלעד כהן | 2015–2017 | הודח ביולי 2017 עקב רומן עם קצינה הכפופה לו |
| עידו סעד | 2017–2019 | קודם לכן היה סגן מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה, לימים מפקד הבא"ח החילי ומפקד חטיבת פארן |
| ארז שבתאי | 2019–2021 | לימים מפקד הבא"ח החילי |
| גיא בסון | 2021–2023 | לימים מג״ד בבה״ד 1 |
| אור ליבני בן יהודה | יולי 2023– | המג"דית הראשונה. צמחה בגדוד. |
מבנה חיל הגנת הגבולות > גדוד אריות הירדן (41)

גדוד אריות הירדן הוקם בנובמבר 2014 ומאז הוא אמון על הביטחון השוטף בגזרת צפון בקעת הירדן, עמק בית שאן וגבול ירדן באזורים אילו. אורך הגזרה כ-120 קילומטרים, מעין גב עד פצאל. בגזרה מצויים העיירה טובאס, חמישה כפרים פלסטיניים ומחנה פליטים. הגדוד פועל תחת חטיבת הבקעה.
טרם הקמת הגדוד, השם שנבחר לו היה "ברדלס" אך לאחר מכן הוחלף לשמו הנוכחי. הגדוד הוקם על בסיס השדרה הפיקודית של גדוד לביא של חטיבת כפיר אותו הוחלט לסגור.
בשנותיו הראשונות פורסמו מספר פעילויות של הגדוד יחד עם השב"כ ומשמר הגבול. הפעולות כללו סיכול הברחות אמל"ח מירדן לגורמים עוינים ברשות הפלסטינית, מעצר סוחרי נשק, סיכול שני פיגועי דקירה וחיסול שני מחבלים.
ב-15 ביולי 2018 עלתה לשידור בערוץ כאן 11 "יחידה מעורבת", סדרת דוקו-ריאליטי העוקבת אחר השירות המשותף ומתמקדת בגדוד.
מבנה חיל הגנת הגבולות > גדוד אריות הירדן (41) > מפקדי גדוד אריות הירדן

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| יוסי פנסו | 2015–2017 | לימים סגן מפקד חטיבת הנח"ל, רע"ן כשירויות במפקדת קחצ"ר |
| רמי מזרחי | 2017–2020 | לימים רע"ן אופרטיבי בפיקוד הדרום |
| גלעד שריקי | 2020–2022 | לימים מפקד גדוד הפיקוד במערך הגבולות, רמ"ט אוגדת איו"ש |
| עמיחי הוד | 2022–2024 | מפקד הגדוד במלחמת ״חרבות ברזל״, מפקד גדוד הפיקוד במערך הגבולות |
| אזנאו מולה | 2024– | מפקד הגדוד הנוכחי |
מבנה חיל הגנת הגבולות > גדוד ברדלס (277)

גדוד ברדלס הוקם באוגוסט 2015 ובשנים הראשונות להקמתו היה אמון על הביטחון השוטף בערבה, גזרה באורך של יותר מ-200 קילומטרים. הגדוד פועל תחת חטיבת פארן, בעבר פעל הגדוד תחת חטיבת יואב, אשר נוצרה על ידי איחוד חטיבת הערבה (החטיבה המקורית של הגדוד) וחטיבת אילת. עיקר התעסוקה של הגדוד בשנים 2015–2018 התנהלה בגזרת הערבה מול מבריחי סמים ואמל"ח ומהגרי עבודה המנסים להסתנן דרך הערבה לישראל. במרץ 2016 התקיים אימון משותף בין לוחמות מהגדוד ללוחמות של חיל הנחתים האמריקאי (מארינס). בתחילת דרכו, התקיימה ההכשרה של לוחמי גדוד ברדלס בבא"ח רגבים של חטיבת גולני. מאז הקמת בא"ח הגנת הגבולות בבסיס סיירים בשנת 2018, הכשרת הטירונים של הגדוד מתקיימת בבא"ח.
לוחמי הגדוד עוברים הכשרה בת שישה חודשים בבא"ח ובבסיס אימונים שבטה הקטנה, לאחריה הם מצטרפים לפלוגות הוותיקות בקו המבצעי.
ב-2018 שונה הגדוד מהאחראי על גבול הערבה לגדוד בעל גזרה משתנה, ובעקבות כך עבר לתפוס גזרות מבצעיות באיו"ש, בגבול מצרים ובגבול ירדן הדרומי.
בשנת 2020 החל תהליך הכשרתו של הגדוד (יחד עם גדוד קרקל) כגדוד מרחבי לגבול מצרים, ומטרתו העיקרית למנוע חדירות ולסכל הברחות אלימות של אמל"ח וסמים בגבול.
ב-3 ביוני 2023, חדר מחבל מצרי את גדר גבול ישראל–מצרים בגזרת הר חריף. במהלך האירוע נהרגו שני לוחמים מגדוד "ברדלס" — סמל ליה בן נון וסמל ראשון אורי יצחק אילוז. יותר מאוחר נהרג לוחם שלישי מגדוד "קרקל" — סמל ראשון אוהד דהן.
במלחמת חרבות ברזל הוכנס הגדוד לתוך הרצועה למשימות אבטחה על טנצ'ר ומתקנים לוגיסטיים.
מבנה חיל הגנת הגבולות > גדוד ברדלס (277) > מפקדי גדוד ברדלס

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| עידו אסרף | 2016–2018 | לימים קצין אג"ם של אוגדת הבשן ומפק"ץ במלט"ק |
| שחר נחמני | 2018–2020 | לימים סמח"ט יואב |
| אוהד מויאל | 2020–2022 | לימים סמח"ט גולני |
| איוון קון | מאי 2022– יולי 2024 | לימים סמח"ט צנחנים |
| גרי מרגולין | יולי 2024- | מפקד הגדוד הנוכחי |