stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסחרה

הַסְחָרָה (בלועזית: קומודיפיקציה) הוא מונח המשמש לתיאור התהליך שבו הופכים דברים - חפצים, שירותים, אלמנטים תרבותיים או אפילו רעיונות לסחורות שניתן לקנות, למכור ולסחור בשוק. זהו מונח המתאר תהליך בו משהו ללא ערך כלכלי מקבל ערך כלכלי ויכול להחליף ערכים חברתיים אחרים שמיוחסים לו. התהליך משנה מערכות יחסים שלא היה להן קשר למסחר למערכות יחסים מסחריים באופן יומיומי. בתהליך זה, ערכו של הפריט או הקונספט נקבע בעיקר על פי ערך החליפין או השוק שלו ולא על פי הערך או התועלת המובנת שלו.
המונח נכנס לשימוש בשנות ה-70 על ידי חוקרים מרקסיסטים בבריטניה ובארצות הברית. עם זאת, בעוד המרקסיסטים השתמשו בתחילה בהסחרה כדי לאתגר את הקפיטליזם, חוקרים שלאחר מכן השתמשו בו בעיקר כדי לבקר שווקים מסוימים וצורות מסוימות של חליפין.
הסחרה הוא מושג מורכב ורב-גוני שיכול להיות בעל השלכות חיוביות ושליליות כאחד. אמנם זה יכול להניע צמיחה כלכלית וחדשנות, אבל זה גם מעלה חששות אתיים וחברתיים כאשר זה מוביל לאי שוויון, ניצול ושחיקת ערכים שחורגים מעסקאות שוק בלבד. הסחרה הפכה למונח בשימוש נרחב בשיח האקדמי ולעיתים אף בשיח הפוליטי. רוב האנשים שמשתמשים בו עושים זאת בצורה ביקורתית כדי לבקר היבטים מסוימים של המערכת הכלכלית הקפיטליסטית. בדרך כלל עם קונוטציות של "השחתה על ידי מסחר".
מושג ההסחרה קשור קשר הדוק להתפתחות של כלכלות שוק וקפיטליזם, שבהם סחורות ושירותים מיוצרים ומופצים למטרות רווח. בשיטה הקפיטליסטית, כמעט לכל דבר יש פוטנציאל להסחרה, כולל משאבי טבע, עבודה, אמנות, תרבות ואפילו חוויות אישיות. ההסחרה הוא אחד המאפיינים המובהקים של החברה הנאו-ליברלית, הבוחנת את הערך ה'אמיתי' לכאורה של כל דבר על פי ערכו הכלכלי. כתוצאה מכך, הרציונליות הכלכלית הבסיסית של הנאו-ליברליזם הובילה לטשטוש הגבולות המסורתיים בין אינטראקציות שוק ואינטראקציות שאינן מבוססות-שוק בקהילה. טשטוש זה נוטה למסגר את כל תחומי הקיום במונחים כלכליים. כתוצאה מכך, כל ההבחנות בין השוק והחברה נמחקות, מה שמצמצם את רוב ההיבטים של חיינו ל'סחורה' או שירותים המוחלפים במגוון שווקים. הרציונליות הנאו-ליברלית מעודדת הסחרה בכל תחומי חיינו. תופעה שהכלכלן אדוארד לזר (אנ') כינה - אימפריאליזם כלכלי. לפי תפיסה זו המחשבה הכלכלית פולשת לתחומים שבעבר התנהלו על פי לוגיקה, כמו של משפחה, טעמים, פוליטיקה, תרבות, דת, פשע, חוק, מלחמה, מדע וכדומה, ועכשיו במקום זאת מדגישה את הערך הכלכלי.
כמה מגמות הסחרה נפוצות שהופיעו בחברות נאו-ליברליות ברחבי העולם מתייחסות להמרת מוצרים ציבוריים למוצרים פרטיים, ההסחרה של יחסים חברתיים, והעולם הלא אנושי (מה שנקרא "טבעי"). כך למשל, באופן מסורתי, משאבי טבע (מים או אוויר) וחינוך נחשבים למוצרים ציבוריים ברוב החברות. עם זאת, בגלל הדומיננטיות של הנאו-ליברליזם ברוב החברות המתועשות, אלה זוכים יותר ויותר ליחס של סחורות על ידי האליטה הפוליטית והכלכלית המוכוונת שוק. ההשלכות של הסחרה זו היו הרסניות עבור רוב הקהילות המודרות והמוחלשות.
מאפייני ההסחרה

למרות שיש הרבה גיוון באופן שבו דברים עוברים הסחרה, חוקרים הבחינו בכמה מאפיינים משותפים שמציינים כל תהליך הסחרה.
מאפייני ההסחרה > הפרטה

המאפיין הראשון של הסחרה הוא הפרטה. הפרטה הוא הליך בו מועבר או נמכר רכוש הכלל לידיים פרטיות והופך להיות קניין פרטי או של קולקטיב, כגון תאגיד. ההפרטה קובעת את היסוד לאותה ישות להיסחר בשוק. נניח שהישות הייתה קיימת בעבר במרחב הציבורי. במקרה זה, תהליך ההפרטה מצביע על שינוי עמוק במערכת היחסים של בעל הזכות ואחרים עם הישות החדשה שהופרטה. לדוגמה, השינוי הזה מייצר שינויים דרסטיים ביחסים החברתיים, גישה, שימוש וזכויות שליטה הקשורות לישות.
הנאו-ליברליזם תרם רבות להופעתם של השווקים כפלטפורמה המועדפת ביותר לניהול משא ומתן על יחסים חברתיים בחברות קפיטליסטיות מתקדמות. לכן, הפרטת הישויות במרחב הציבורי הואצה מאוד בעידן הנאו-ליברלי. עד כדי כך שאפילו הפרטת תפקידים ממשלתיים הפכה לפחות ופחות שנויה במחלוקת בחברות כאלה. לפיכך, החינוך הציבורי נמצא כעת תחת איום חמור של הפרטה בארצות הברית ובחברות קפיטליסטיות מתקדמות רבות אחרות.
מאפייני ההסחרה > תעדוף של ערך החלפין על ערך השימוש

כלכלנים מבחינים בין 'ערך השימוש (אנ')' של טובין מסוים לבין 'ערך החליפין (אנ')' שלו, כאשר ערך השימוש נגזר מהאיכויות של הטובין והצרכים שהוא מספק, וערך החליפין הוא הערך שנקבע לדבר בשוק במונחים של כסף או דברים אחרים.
התכונה השנייה של הסחרה היא תעדוף של ערך חליפין על פני ערך שימוש. בדרך כלל, כאשר מערכת שוק מייעדת סחורה, ערך החליפין שלה הופך חשוב יותר מערך השימוש שלה. תעדוף של ערך חליפין על פני ערך שימוש יכול להוביל לייצור וצריכה הולכים וגדלים. בעוד ששימוש המבוסס על ערך שימוש מוגבל למה שאפשר להשתמש בו ולהזדקק לו, אפשרויות ההחליפין הן בלתי מוגבלות בשל הרצון לצבור רווחים ולהתרברב בפני אחרים. תעדוף ערך שימוש מייצר יחסים אקולוגיים ברי קיימא יותר עם העולם הלא אנושי. לכן, התכונה השנייה של הסחרה מעניקה עדיפות לערך החליפין, אשר אשם ישירות לאסונות אקולוגיים שנגרמים על ידי חברות נאו-ליברליות קפיטליסטיות ברחבי העולם.
מאפייני ההסחרה > החצנה של העבודה ודה-הומניזציה

היסוד השלישי של הסחרה הוא החצנה (Externalization) של העבודה יחד עם הדה-הומניזציה של מעמד העובדים. ההרחקה של תוצר העובדים פירושה שעבודתם הופכת לאובייקט חיצוני הקיים באופן עצמאי וזר להם.
עסקת השוק מפרידה פיזית ומוסרית את העובד מהתוצר שעמלו ייצר, וכתוצאה מכך מתעורר ניכור. גבולות משפטיים וחומריים מרחיקים עוד יותר את התוצר מהעובד. סחורות מתנתקות מהיוצרים שלהן כדי להחליף אותן תמורת ערך כספי בנפרד מהערך השימושי. הרחקת סחורות מיוצריהן מסתירה למעשה את העבודה הפרטית ואת כל היחסים החברתיים הנלווים שהניבו את המוצר, שכן, הוא אינו נחשב בהערכת שוק. כתוצאה מההרחקה זו, אנו מתחילים להתייחס לסחורות כאילו ערכם טמון בחפצים עצמם, ולא בעבודה האמיתית שהושקעה בייצור הפריט. ההפרדה בין יצרני הסחורות לצרכני הסחורות, בעתיה צרכני הסחורות אינם יכולים 'לראות' את כל מה ש'כלול' בצורה הפיזית של הסחורות שהם רוכשים, גורמת לניכור ומוציאה את האלמנט האנושי הטמון ביחסי העובדים עם פרי עבודתם. כתוצאה מכך, ההיבטים הסובייקטיביים, המופשטים של הערך השימושי, מופיעים כדברים אובייקטיביים, אמיתיים, שאנשים מאמינים שהם מייצגים את הערך המהותי. כך ההחצנה של סחורות עבור יצרניהן עושה דה-הומניזציה של עובדים, מטשטשת את התנאים החברתיים של הייצור, ומעמידה באופן שקרי את ערך החליפין כמחולל הערך.
ההשלכות החברתיות

להעדפה של רווחים על פני צרכים יש השלכות גדולות על אופן סיפוק הצרכים החברתיים. בחברה הקפיטליסטית אדם יכול להשיג מוצרים מוחשיים שירותים וידע בלתי מוחשיים בהתאם לרצונו החופשי רק תמורת תשלום כספי. על כן, בשנים האחרונות פעילים ברחבי העולם קראו תיגר על הסחרה של מים, חינוך, שירותי בריאות ומוצרים חיוניים אחרים, ואנשי אקדמיה מזהירים מפני השפעות לא רצויות למציאות בה ניתן לקנות ולמכור כל דבר. בספרו "The Critique of Commodification", כריסטוף הרמן טוען שהסחרה כרוכה בייצור למטרות רווח ולא למימוש צרכים חברתיים. עוד הוא טוען, שלייצור למטרות רווח יש מספר השלכות לא רצויות ואולי אפילו מזיקות - כמו, הדרת מי שלא יכול לשלם, דחיקה לשוליים של אלה שכוח הקנייה הקולקטיבי שלהם אינו גדול מספיק, וההתמקדות בצורות ייצור רווחיות ביותר על פני חלופות מועילות יותר מבחינה חברתית וברות קיימא מבחינה אקולוגית.
להלן מספר דוגמאות ונקודות מבט על האופן שבו הסחרה פועלת בהיבטים שונים של החברה.
ההשלכות החברתיות > עבודה וכוח עבודה

הסחרה של עבודה מתרחשת כאשר מתייחסים לכוח העבודה האנושי כמו למצרך שניתן לקנות ולמכור בשוק העבודה. הדבר בולט במיוחד במצבים בהם עובדים מקבלים שכר מינימלי, ביטחון תעסוקתי מצומצם וללא תנאים סוציאליים ראויים. העסקת פרילנסרים ועובדים זמניים הן דוגמאות לאופן שבו עובדים נתפסים לעיתים קרובות כיחידות עבודה הניתנות להחלפה ולא כיחידים בעלי כישורים וצרכים ייחודיים.
ההשלכות החברתיות > השכלה

ההסחרה של השכלה מתייחסת להפיכת החינוך למוצר בר שיווק. זה יכול לגרום לתעדוף של רווח על פני איכות החינוך. אוניברסיטאות למטרות רווח, שבהן מתייחסים לחינוך כמוצר ליצירת הכנסות, הן דוגמה לכך. במקרים כאלה, עשוי להיות לחץ להתמקד במשיכת תלמידים ובמקסום ההרשמה במקום לספק חוויה חינוכית מגוונת ומשמעותית. זה יכול להוביל גם לאי שוויון בגישה להשכלה. מי שיכול להרשות לעצמו לשלם עבור ההשכלה יכול להתקדם בסולם החברתי וזה שלא, נשאר מאחור.
ההשלכות החברתיות > שירותי בריאות

שירותי בריאות יכולים להיות גם סחורות כאשר מתייחסים אליהם כאל מצרך שניתן לקנות ולמכור. זה יכול להוביל לאי שוויון בגישה לשירותים רפואיים, שכן מי שיכול להרשות לעצמו לשלם עבור שירותי בריאות מקבל טיפול טוב יותר מאלה שאינם יכולים. חברות תרופות עשויות גם לתעדף רווח על פני בריאות הציבור, מה שיוביל למחירי תרופות גבוהים ולגישה מוגבלת לתרופות חיוניות. כמו כן, חברות התרופות יימנעו מלפתח תרופות חיוניות שאינן רווחיות כלכלית.
ההשלכות החברתיות > תרבות ואמנות

ההסחרה של תרבות ואמנות מתרחשת כאשר יצירות אמנותיות מיוצרות ומשווקות בעיקר בשל ערכן המסחרי. זה יכול להוביל להומוגניות ורידוד של מוצרים תרבותיים כדי לפנות לקהל המוני. תוכניות ריאליטי, מוזיקת פופ וסרטים שוברי קופות מייצגים לעיתים קרובות את המגמה הזו, מכיוון שהם נועדו לייצר רווחים גבוהים על ידי מתן מענה לטעם של ההמונים.
ההשלכות החברתיות > טבע וסביבה

משאבי טבע יכולים להיות ממוסחרים כאשר הם מנוצלים למטרות רווח מבלי להתחשב בהשפעה הסביבתית ארוכת הטווח. זה יכול להוביל לניצול יתר של משאבים, כריתת יערות, זיהום והרס בתי גידול. תוכניות סחר בפחמן וקיזוז פחמן מעוררות גם שאלות לגבי הגנת הסביבה, שכן הן מאפשרות לחברות להמשיך ולזהם על ידי רכישת קיזוז במקום הפחתת הפליטות שלהן.
ההשלכות החברתיות > נתונים אישיים ופרטיות

בעידן הדיגיטלי, נתונים אישיים הפכו למצרך יקר ערך. חברות אוספות, מנתחות ומוכרות נתוני משתמשים למפרסמים ולמשווקים למטרות פרסום ממוקד ולמטרות אחרות. זה יכול להעלות חששות אתיים לגבי ההסחרה של המידע הפרטי של אנשים והפוטנציאל למעקב ומניפולציה.
ההשלכות החברתיות > נדל"ן ודיור

ההסחרה של דיור מתרחשת כאשר מתייחסים לנדל"ן כאל כלי השקעה ולא כצורך אנושי בסיסי. שיטות נדל"ן ספקולטיביות יכולות להעלות את מחירי הדיור, מה שמקשה על אנשים רבים להרשות לעצמם דיור מתאים.
ההשלכות החברתיות > נכסים בלתי מוחשיים

קניין רוחני, כגון פטנטים, זכויות יוצרים וסימנים מסחריים, יכולים גם להיות ממוסחרים. הגנות אלו אמנם נועדו לעודד חדשנות ויצירתיות, אך לעיתים ניתן להשתמש בהן כדי לחנוק תחרות ולהפריע להתפתחות רעיונות חדשים.
ההשלכות החברתיות > הסחרה של בני אדם ואיברים

סחר בבני אדם וסחר באיברים הן הצורות הקיצוניות ביותר של הסחרה, שבהן מתייחסים לבני אדם וחלקי גופם כאל סחורות למטרות רווח. הן בסחר בבני אדם והן בסחר באיברים מנצלים יחידים וזכויותיהם, ומתייחסים אליהם כאל חפצים לרווח כספי. פרקטיקות אלה כרוכות בניצול, כפייה, הונאה ופגיעה בכבוד האדם, המדגישות את הצד האפל ביותר של ההסחרה ומעלות סוגיות אתיות ומשפטיות כבדות משקל.
דה-קומודיפיקציה

בעקבות ההבנה שההסחרה מכפיפה את ערך השימוש לערך החליפין מתפתחת תנועת-נגד לדה-קומודיפיקציה - ביטול ההסחרה - תוך הטלת מגבלות על אופי ההסחרה. מתגבשת ההבנה שהחלופה חייבת לשאוף "לשחרר" את ערך השימוש ולהחזירו למטרה העיקרית של הייצור. או במילים אחרות, חלופה להסחרה חייבת להתמקד בסיפוק הצרכים האנושיים ולא בהרחבת הרווח הפרטי. שלושה מרכיבים חיוניים לקידום ערך השימוש (קולקטיבי ואקולוגי): דמוקרטיזציה, קיימות וסולידריות. אלה הם שלושת האלמנטים לחזון אלטרנטיבי של חברה שתחזיר את ערך השימוש למעמדו הראוי לפי תפיסתה של תנועת הנגד.
הערות שוליים

↑  הַסְחָרָה במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Roger J. R. Levesque, Commodification, Cham: Springer International Publishing, 2016, עמ' 1–5, ISBN 978-3-319-32132-5. (באנגלית)
1 2 3 4  Christoph Hermann, The Critique of Commodification: Contours of a Post-Capitalist Society, academic.oup.com, ‏2021
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Sungeun Min, Commodification | Neoliberalism, neolib.uga.edu (באנגלית)
↑  Soonghee Han, Competence: commodification of human ability, Asia Pacific Education Review 9, 2008-02-01, עמ' 31–39 doi: 10.1007/BF03025823
↑  Stewart Lawrence, Umesh Sharma, Commodification of Education and Academic LABOUR—Using the Balanced Scorecard in a University Setting, Critical Perspectives on Accounting 13, 2002-10-01, עמ' 661–677 doi: 10.1006/cpac.2002.0562
↑  Isaac Christiansen, Commodification of Healthcare and its Consequences, World Review of Political Economy 8, 2017, עמ' 82–103 doi: 10.13169/worlrevipoliecon.8.1.0082
↑  Clive Gray, COMMODIFICATION AND INSTRUMENTALITY IN CULTURAL POLICY, International Journal of Cultural Policy 13, 2007-05, עמ' 203–215 doi: 10.1080/10286630701342899
↑  Jacob Smessaert, Antoine Missemer, Harold Levrel, The commodification of nature, a review in social sciences, Ecological Economics 172, 2020-06-01, עמ' 106624 doi: 10.1016/j.ecolecon.2020.106624
↑  Maria Canellopoulou-Bottis & George Bouchagiar, Personal Data v. Big Data: Challenges of Commodification of Personal Data, Journal of Philosophy 8, 2018, עמ' 206-215
↑  Redirecting..., heinonline.org
↑  Redirecting..., heinonline.org
↑  Lesley A. Sharp, THE COMMODIFICATION OF THE BODY AND ITS PARTS, Annual Review of Anthropology 29, 2000, עמ' 287–328
הפארק הלאומי עמק קובוק

| --- | --- |
נפתולים של הנהר קובוק
נפתולים של הנהר קובוק
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  11 באוקטובר 2000
 מבקרים בשנה:  15,500 (נכון ל־2016)
 גוף מנהל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית
 נתונים ומידות
 שטח:  7,085 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  אלסקה בארצות הברית
 מיקום:  אלסקה 
 קואורדינטות:  67°33′00″N 159°17′00″W﻿ / ﻿67.55°N 159.283333°W﻿ / 67.55; -159.283333
 Kobuk Valley National Park
  (למפת אלסקה מוגדלת) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורהפארק הלאומי עמק קובוק (למפת אלסקה רגילה) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה בארו נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורהפארק הלאומי עמק קובוק 
 
מפת הפארק הלאומי עמק קובוק
הפארק הלאומי עמק קובוק (באנגלית: Kobuk Valley National Park), הוא פארק לאומי המשתרע על שטח בן 7,085 קילומטרים רבועים בצפון-מערב מדינת אלסקה בארצות הברית, כ-40 קילומטרים צפונית לחוג הארקטי. הפארק מנוהל על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. האתר הוגדר כפארק לאומי ב-1980 במסגרת "חוק שימור האדמות של אלסקה" (Alaska National Interest Lands Conservation Act). הפארק ידוע בשל דיונות החול הגדולות ונתיבי הנדידה של אייל הצפון העוברים דרכו. המבקרים בפארק יכולים להביא בעצמם ציוד וללון בשטח, לטייל בשטח, לשוט, ולנהוג במזחלת כלבים. אין שבילים מוסדרים או כבישים בפארק, שבשטח של 7,085 קילומטרים רבועים הוא בערך בגודל של מדינת דלאוור בארצות הברית. כל שטח הפארק מצוי צפונית לחוג הקוטב.
אין כבישים המובילים אל הפארק. המבקרים מגיעים בדרך כלל בטיסה מנום, מבטלס (Bettles) או מקוצביו. הטיסות לפארק מבוצעות במהלך כל השנה, אבל תלויות מאוד בתנאי מזג האוויר. הפארק הוא בין הפארקים שבהם מבקרים מספר האנשים הנמוך ביותר מבין הפארקים המנוהלים על ידי שירות הפארקים.
הפארק קרוי על שם הנהר קובוק העובר במרכזו. מקור שם הנהר הוא בשפת הקבוצה האתנית של האינופיאט (Iñupiat) ופירושו "נהר גדול".
גאוגרפיה

הפארק הלאומי עמק קובוק שוכן במרכז של מערכת אקולוגית נרחבת בין שמורת חיות הבר הלאומית סלאוויק (Selawik National Wildlife Refuge) והשמורה הלאומית נואטק (Noatak National Preserve). הפארק מרוחק 120 קילומטרים בשיט בנהר מים צ'וקצ'י. הפארק הלאומי שערי האזור הארקטי שוכן כ-50 קילומטרים מזרחה. הפארק כולל 330 קילומטרים רבועים של אדמות בבעלות חברות מקומיות ומדינת אלסקה.
הפארק כולל את אדמת הביצות הנרחבת של הנהר קובוק הזורם לאורך הקצה הדרומי של רכס ברוקס (Brooks Range), המכונה הרי באירד (Baird Mountains). הגבול של הפארק נע לאורך קו פרשת המים שבין הרי באירד בצפון והרי וורינג (Waring Mountains), הקצרים יותר, בדרום, תוך שהוא יוצר טבעת המקיפה את עמק קובוק. שני שלישים מחלקו האמצעי של הנהר קובוק, ממרחק קצר לפני היישוב קיאנה (Kiana) ועד אחרי היישוב אמבלר (Ambler) כלולים בפארק, כמו גם כמה מיובליו הראשיים, כדוגמת נהר הסלמון (Salmon River) והנהר האנט (Hunt River). קרקעית העמק מכוסה בסחף קרחוני. מרבית החלק הדרומי של הפארק דרומית לנהר קובוק מנוהלת כאזור טבע בראשיתי בשם אזור הטבע הבראשיתי קובוק (Kobuk Valley Wilderness) בשטח של 706 קילומטרים רבועים. "אזור הטבע הבראשיתי סלאוויק" (Selawik Wilderness) שוכן מדרום, בשמורת חיות הבר הלאומית סלאוויק (Selawik National Wildlife Refuge) הגובלת בפארק.
בצד הדרומי של נהר קובוק נמצאות שלוש קבוצות של דיונות חול. דיונות החול הגדולות של קובוק, דיונות החול הקטנות של קובוק והדיונות של נהר האנט הן שרידים של שדות דיונות שכיסו שטח של 8,100 קילומטרים מיד לאחר שנסוגו הקרחונים של עידן הקרח של הפליסטוקן. שילוב של משקעים מנהרי הקרחון שזרמו מהקרחונים ורוחות חזקות יצרו את השדות, אשר כעת מכוסים בעיקר על ידי יער טונדרה. כיום מכסים שדות הדיונות הפעילים שטח של 830 קילומטרים רבועים. דיונות החול הגדולות של קובוק מהוות את שדה הדיונות הקוטביות הפעילות הגדולות ביותר באמריקה הצפונית. נאס"א מימנה את מחקר הדיונות בהנחה שהם דומים לדיונות החול בקטבים של מאדים.
אקלים

האקלים בפארק הלאומי עמק קובוק אופייני לצפון-מערב אלסקה, ויש בו ארבע עונות מובחנות:
האביב קצר, מתחילת אפריל ועד שלהי מאי. זו התקופה שבה נמס השלג והנהרות הקפואים מפשירים, אם כי עדיין לא ניתן לשוט בהם בשל גושי הקרח הצפים. הקרקע ספוגה במים ובוצית ולכן האפשרות היחידה להגיע לפארק בתקופה זו היא בדרך האוויר, אם כי ערפל, המתרחש לעיתים קרובות מקשה גם על דרך זו. הטמפרטורה הממוצעת היא 4°C-, כששיא הטמפרטורה הוא 24°C והטמפרטורה הנמוכה ביותר היא 37°C-.
הקיץ מתחיל בתחילת יוני ונמשך עד אמצע אוגוסט. הטמפרטורה הממוצעת היא 18°C, כששיא הטמפרטורה הוא 30°C והטמפרטורה הנמוכה ביותר היא 4°C-. עדיין יכול לרדת מדי פעם שלג, הטמפרטורות יכולות לצנוח לנקודת הקיפאון, ויש תקופות ארוכות של עננים, רוחות וגשם. היתושים מהווים מטרד רציני בעונה זו.
הסתיו נמשך מאמצע אוגוסט עד אמצע אוקטובר. יחסית יש ימי שמש רבים והיערות נצבעים בצבעי השלכת. הטמפרטורה הממוצעת היא 3°C, כששיא הטמפרטורה הוא 25°C והטמפרטורה הנמוכה ביותר היא 20°C-.
החורף נמשך מאמצע אוקטובר עד תחילת אפריל. שלג, קרח, רוחות וטמפרטורות מתחת לנקודת הקיפאון הם תנאי האקלים הרגילים. התושבים המקומיים אינם נרתעים ממזג האוויר ומסוגלים להגיע לכל מקום על אופנועי שלג דרך היערות והנהרות הקפואים. הטמפרטורה הממוצעת בחודש ינואר היא 22°C-, אבל היא מסוגלת לצנוח עד 45°C-.
המהירות הממוצעת של הרוחות בפארק היא בין 8 ל-15 קילומטרים לשעה, אבל רוחות של 30 עד 50 קילומטרים לשעה הן תופעה נפוצה בזמן סופות. הימים בקיץ ארוכים כשהשמש אינה שוקעת כלל בין ה-3 ביוני ל-9 ביולי. הימים בחורף קצרים מאוד כשב-21 דצמבר השמש מופיעה מעל לאופק לשעה וחצי בלבד. זוהר הקוטב בולט בלילות האפלים ביותר בחורף.
ככלל תופעת ההתחממות העולמית בולטת באלסקה, ובאזור הפארק הטמפרטורות עלו בממוצע ב-2.1°C מאז 1949. השנים 2014 ו-2015 היו בין השנים החמות ביותר באלסקה.
אקולוגיה > צמחייה

מכיוון שהפארק שוכן כולו מעבר לחוג הקוטב האדמה מתחת למרבית פארק שרויה במצב של קפאת-עד. שכבת האדמה הקפואה אינה מאפשרת חלחול ומונעת ניקוז, ולכן חלקים רבים מכוסים במים במהלך הקיץ. בעמק קובוק עובר גבול הצפוני שמעבר לו לא גדלים עצים, כלומר בפארק עובר קו הגבול בין הטייגה לטונדרה. קו גבול זה מתפתל דרך העמקים של רכס ברוקס ולאורך הנהר קובוק. כל הצמחים הגדלים באזור הארקטי חייבים להיות מותאמים לרוחות עזות, קור עז, שכבת קרקע דקה, ועונת צמיחה קצרה. עצי אשוחית, ערבה ושדר גדלים לאורך נהרות ונחלים או במורדות הדרומיים של ההרים שם הניקוז טוב והקרקע אינה קפואה. Oxytropis kobukensis (באנגלית locoweed) הוא עשב תיבול בעל פרחים סגולים אנדמי לפארק, הצומח לגובה של עד 30 סנטימטרים, ופורח בשלהי יוני תחילת יולי על דיונות החול.
אקולוגיה > בעלי חיים

הדגים ובעלי החיים בפארק אופייניים לפאונה הארקטית והתת-ארקטית. בעלי החיים בעלי הערך הכלכלי הרב ביותר הם אייל הצפון, אייל קורא ומיני הדגים כדוגמת האלתית וה-Stenodus nelma (באנגלית sheefish). בעל החיים הבולט ביותר הוא אייל הצפון. 400,000 פרטים של אייל הצפון מהעדר של מערב הארקטי נודדים מדי שנה בין אתרי הרבייה החורפיים, דרומית להרי וורינג ואתרי ההמלטות הקיציים צפונית להרי באירד. חציית נהר קובוק הדו-שנתית של העדר הייתה אירוע מרכזי לקיומם של הציידים הפרהיסטוריים של העמק כמו גם בני האינפיאט של ימינו. בשל הטמפרטורות הנמוכות אין כמעט דו-חיים או זוחלים, בעלי הדם הקר בפארק. יוצאת דופן היא צפרדע העץ הקופאת לחלוטין בחורף, אבל מנגנוני הגנה שומרים עליה בחיים עד ההפשרה באביב.
בין מיני הדגים: אלתית גמלונית, אלתית דבשתית, אלתית אדומה, טרוטת האגמים ואלתית צ'אם (Oncorhynchus keta), יחד עם מיני סלומניים נוספים כולל Salvelinus malma (באנגלית Dolly Varden trout), צ'אר ארקטי (Salvelinus alpinus) ו-Thymallus arcticus (באנגלית Arctic grayling). מינים נוספים כוללים Lota lota (באנגלית Burbot)‏, Lethenteron camtschaticum (באנגלית Arctic lamprey)‏, Prosopium cylindraceum (באנגלית Round whitefish)‏, Coregonus nasus (באנגלית Broad whitefish)‏, Coregonus pidschian (באנגלית Humpback whitefish)‏, Hypomesus olidus (באנגלית Pond smelt) ו-Osmerus mordax (באנגלית Rainbow smelt).
מיליוני עופות מתקהלים סביב האגמים והנהרות של הפארק הלאומי עמק קובוק בעונת הרבייה באביב, חלקם נודדים מרחקים עצומים. שחפית הקוטב עפה כל הדרך מחופי אנטארקטיקה – מרחק הנדידה הגדול ביותר מכל עוף אחר. במשך כמה חודשים בכל שנה הופך העמק משכן לברווזים, עגורים, טבלנים, אווזים וברבורים.
יונקים גדולים בפארק כוללים להקות של זאב צפון-מערבי, שועל מצוי, אייל הצפון, ואייל קורא מתת-המין Alces alces gigas (באנגלית Alaska moose), דוב שחור אמריקני, דוב גריזלי, בונה קנדי, לוטרה צפון-אמריקנית, שונר קנדי, וכבש דאל. יונקים קטנים יותר כוללים את הגרגרן, דלק אמריקני, סמרן מקריס, אונדטרה, ארנבת השלג, למינג צפון-אמריקאי חום (Lemmus trimucronatus)‏, Dicrostonyx groenlandicus (באנגלית Northern collared lemming), סנאי אדום אמריקני (Tamiasciurus hudsonicus) וכמה מינים של חדפים ונברנים.
אייל הצפון בפארק
שכווי האשוח בפארק
שונר קנדי
ארנבת השלג
היסטוריה

ההשערה המקובלת היא שהיישוב האנושי בעמק קובוק הוא בן לפחות 12,500 שנים. התושבים הנוכחיים של העמק הם בני הקבוצה האתנית של האינופיאט, אשר מתקיימים על ציד ודיג באזור. האתר הארכאולוגי של אוניון פורטאג' (Onion Portage מאנגלית "שער הבצל") הוא אזור המוכרז אתר היסטורי לאומי (National Historic Landmark), של ארצות הברית ושוכן בקצה המזרחי של נתיבו של הנהר קובוק בפארק. האתר, הממוקם במקום אסטרטגי בנקודת חצייה עיקרית של איילי הצפון בנהר הקובוק, מתעד תשעה מתחמים תרבותיים המתוארכים משנת 8,000-6,000 לפני הספירה ועד 1000–1700 לספירה. האתר שייך לחברת NANA‏ (NANA Regional Corporation), חברה בבעלות ילידים שיש לה זכויות בפארק.
התושבים הראשונים בעמק קובוק השתייכו לתרבות המכונה המסורת הפלאו-ארקטית (Paleo-Arctic Tradition), שצדו איילי צפון באוניון פורטאג'. האזור ננטש ככל הנראה למשך 2,000 השנים הבאות עד שהאנשים שהשתייכו לתקופה הארכאית באמריקה הצפונית הופיעו בעמק מדרום וממזרח. לפני כ-4,000 שנים הגיעו אנשים המשתייכים לתרבות המסורת הארקטית של הכלים הקטנים (Arctic Small Tool tradition), אבל עזבו בין לפני 1,500 ללפני 1,000 שנים, כשהם משאירים את העמק פנוי מאדם. תושבים חדשים הגיעו בערך בשנת 1200 לספירה, כפי שתועד באתר אהטאוט (Ahteut)‏, 40 קילומטרים במורד הנהר מאוניון פורטאג'. התושבים נשארו בעמק עד אמצע המאה ה-19, כאשר אוכלוסיית איילי הצפון הצטמצמה והתושבים עברו להתגורר קרוב יותר לחוף. תושבים אלו היו בני אקונירמיוט (Akunirmiut) וקואוואום קנגיאמירנואיט (Kuuvaum Kangiamirnuit). אחד מכפריהם שכן בתחומי הפארק הנוכחי בשפך הנהר האנט (Hunt River) לקובוק. צאצאיהם, הקרויים כיום קואוונגמייט (Kuuvangmiit), עקרו ברובם מאדמת הפארק.
בתקופת הבהלה לזהב הקצרה בשנים 1899–1900 הוקמו ברחבי העמק 32 מחנות של מחפשי זהב. סקרי שטח לא הצליחו לאתר את מיקומם, אם כי נתגלו שרידים מסירות המחפשים.
הפארק הלאומי עמק קובוק הוקם כאחד מ-15 הנכסים החדשים ששירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית קיבל בשנת 1980 כתוצאה מ"חוק שימור האדמות של אלסקה" (Alaska National Interest Lands Conservation Act), בראשי תיבות ANILCA. הוא הוכרז לראשונה כמונומנט לאומי על ידי הנשיא ג'ימי קרטר ב-1 בדצמבר 1978 באמצעות סמכותו במסגרת חוק העתיקות (Antiquities Act), כאשר הדיונים בקונגרס על הצעת חוק ה-ANILCA המוצעת הגיעו למבוי סתום. חוק ה-ANILCA הועבר לבסוף בשנת 1980, ונחתם על ידי קרטר ב-2 בדצמבר 1980. בניגוד ליחידות רבות אחרות של שירות הפארקים באלסקה, כל שטח הפארק הלאומי עמק קובוק מוגדר כפארק לאומי, שבו הציד מותר רק לתושבים המקומיים. אין אף חלק בפארק המוגדר כשמורה לאומית (national preserve), שבה מותר ספורט הציד.
תיירות

בפארק מבקרים בין 10,000 ל-20,000 תיירים מדי שנה, אחד מהפארקים שבהם מספר המבקרים הנמוך ביותר מבין הפארקים המנוהלים על ידי שירות הפארקים. הפארק נמצא באחד המקומות הנדחים בארצות הברית, ומכיוון שאין כבישים המובילים אל הפארק, המבקרים מגיעים בדרך כלל בטיסה מנום, מבטלס (Bettles) או מקוצביו. הטיסות לפארק מבוצעות במהלך כל השנה, אבל תלויות מאוד בתנאי מזג האוויר ועלותם גבוהה מאוד. לכך מתלווה העובדה שאין מקומות לינה מסודרים, שהמבקר חייב להביא את כל ציוד הלינה בעצמו, שמזג האוויר עלול להיות סוער וקפוא, שבקיץ היתושים טורדניים במיוחד וחייבים להביא ציוד מתאים ודוחה חרקים, ושהדובים המשוטטים בפארק מסוכנים. אבל לאלו המוכנים לסבול את התנאים מוצע שטח ענק ריק כמעט לחלוטין מאדם ושהטבע בו בראשיתי.
מטה הפארק שוכן במרכז המורשת של הצפון-מערב הקוטבי (Northwest Arctic Heritage Center) בקוצביו, כ-150 קילומטרים מערבית לפארק על חוף ים ברינג. תחנות עונתיות של שומרי הפארק פועלות לאורך הנהר קובוק, באלאריצ'וק (Kallarichuk), בקצה המערבי של הפארק, ובאוניון פורטאג' (Onion Portage), בקצה המזרחי של הפארק. משרדים ושירותי מבקרים למונומנט הלאומי כף קרוזנשטרן (Cape Krusenstern National Monument) והשמורה הלאומית נואטק (Noatak National Preserve) שוכנים באותו מבנה. יחידות אלו מנוהלות יחדיו כ"הפארקים הלאומיים הארקטיים המערבים", שלכולם יש מנהל אחד.
הפעילויות המוצעות בפארק הם: סיורים רגליים ולינה בשטח, דיג (הנהרות עשירים במיוחד בדגה), שיט על הנהרות, בייחוד על הקובוק ונהר הסלמון, וצפייה מהאוויר.
האתרים העיקריים שבהם מבקרים התיירים הם:
דיונות החול הגדולות, אליהם אפשר להגיע ישירות בנחיתה או במסע מנהר קובוק.
אתר אוניון פורטאג' (Onion Portage) על הגדה הצפונית של הנהר קובוק במזרח הפארק. סביב תחילת ספטמבר אפשר לצפות באיילי הצפון החוצים את הנהר בשחייה בדרכם דרומה.