stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טורבו (סרט)
הכנסות

מהקרנותיו המסחריות בבתי קולנוע סביב העולם, "טורבו" גרף הכנסות של $282,570,682, מתוכן $83,028,128 בצפון אמריקה (29.4%) ו-$199,542,554 בשאר העולם (70.6%). תקציב ההפקה של הסרט הוערך ב-$127,000,000, בעוד בשיווקו הושקע מעל $175,000,000. בחישוב כל הוצאותיו, הוא הסב לדרימוורקס נזק שנאמד בהפסד של כ-$15,600,000; זה אחד הסרטים הכי פחות מכניסים של החברה בהיסטוריה שלה, והוא לשני בשנתיים שמפסיד כסף לאולפני ההפקה, אחרי "שומרי האגדות" מ-2012.
ביום הראשון להקרנותיו בארצות הברית וקנדה, הסרט גרף הכנסות של כ-$5,800,000. בסך כל סוף השבוע הראשון, הוא התמקם במקום השלישי עם הכנסות של $21,312,625. זו הייתה הפתיחה השלישית הכי נמוכה מסרטי דרימוורקס בכל הזמנים, ובהתאמה לאינפלציה ומחירי תלת-ממד - הנמוכה ביותר. ההכנסות המקומיות היוו אכזבה עבור אולפני ההפקה, שציפייתם עבור סרטיהם בקופות אלו הייתה "בין $150,000,000 ל-$200,000,000". על אף שפתח את סוף השבוע הראשון להקרנותיו במקום הראשון ב-32 מדינות, וזכה להצלחה בסין, דרום קוראה וונצואלה, סך הכנסותיו בקופות הבינלאומיות היו נמוך גם כן. ג'פרי קצנברג, המנכ"ל, ייחס את ההכנסות הנמוכות לתאריך יציאתו של הסרט לאקרנים, בו הוא נאלץ להתחרות בקרב על הקהל עם חמישה סרטי הנפשה אחרים, באמצע הקיץ העמוס גם כך. בתחילת 2014, לאחר חישובי הוצאות והכנסות השנה החולפת, קצנברג אישר כי אולפני ההפקה הפסידו כ-$13,500,000 בעקבות הכנסותיו הנמוכות של הסרט, שלדבריו "לא עמד בציפיות שלנו". מאוחר יותר, באמצע השנה, האולפנים נאלצו לספוג ממנו הפסד נוסף, של כ-$2,100,000.
הערות שוליים

1 2  Erich Schwartzel, ‏DreamWorks Animation Earnings: A Good Showing, ‏The Wall Street Journal, ‏31 ביולי 2013
1 2 3  טורבו, Box Office Mojo
1 2  Marc Graser, ‏DreamWorks Animation Profitable in Q4 Despite $13.5 Million 'Turbo' Loss, ‏Variety, ‏25 בפברואר 2014
1 2 3  David Lieberman, ‏'Dragon 2′ Helps DreamWorks Animation Beat Q3 Earnings Expectations‎, ‏Deadline, ‏29 באוקטובר 2014
↑  Dave McNary, ‏'Leafmen,' 'Turbo' set for 2013 debut‎, ‏Variety, ‏29 ביולי 2011
1 2  Dave Trumbore, ‏DreamWorks Presents Sneak Peeks at THE CROODS, TURBO and MR. PEABODY & SHERMAN, ‏Collider, ‏4 בדצמבר 2012
1 2 3  טורבו, אישים
1 2  Borys Kit, ‏Paul Giamatti, Samuel L. Jackson Join DreamWorks Animation's 'Turbo' (Exclusive)‎, The Hollywood Reporter, ‏23 בפברואר 2012
↑  Silas Lesnick, ‏DreamWorks Animation Previews Its 2013 Slate, ‏Coming Soon, ‏4 בדצמבר 2012
↑  Marc Graser, ‏Diversification Changes the Way DreamWorks Animation Discusses Earning, ‏Variety, ‏29 באוקטובר 2013
1 2  Brooks Barnes, ‏Dreamworks Animation Profit Falls, Though Shares Stay Strong, ‏The New York Times, ‏29 באוקטובר 2013
↑  David Lieberman, ‏DreamWorks Animation Takes $13.5M Charge For 'Turbo' As Q4 Earnings Lag Analysts' Estimates, ‏Deadline, ‏25 בפברואר 2014
↑  Nikki Finke, ‏'Turbo' Opens Slowly Wednesday Ahead Of Crowded Worldwide Box Office Weekend‎, ‏Deadline, ‏18 ביולי 2013
↑  Nikki Finke, ‏#1 'The Conjuring' Scares Up $41.5M Weekend But Other New Films Sink Or Soft: 'R.I.P.D.', 'Turbo', 'Red 2′, As Sizzling Summer Fizzles, ‏Deadline, ‏21 ביולי 2013
↑  Amid Amidi, ‏"Turbo" Fails to Accelerate at Box Office‎, ‏Cartoon Brew, ‏21 ביולי 2013
↑  DreamWorks Animation SKG Management Discusses Q2 2013 Results - Earnings Call Transcript, ‏Seeking Alpha, ‏31 ביולי 2013
↑  DreamWorks Animation SKG Management Discusses Q3 2013 Results - Earnings Call Transcript, ‏Seeking Alpha, ‏19 באוקטובר 2013
↑  David Lieberman, ‏Jeffrey Katzenberg Says 'Turbo' Fell Short Of Expectations But Will Be Profitable, ‏Deadline, ‏31 ביולי 2013
↑  David Lieberman, ‏Jeffrey Katzenberg Says 'Turbo' Franchise Will Be Profitable Even Though The Film Isn't, ‏Deadline, ‏25 בפברואר 2014
אפולודורוס מדמשק

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־1 דמשק 
 הוצאה להורג:  שנות ה־20 של המאה ה־2 רומא, האימפריה הרומית 
 יצירות ידועות:  גשר טראיאנוס, פוליאורקטיקה 
 
גשר טראיאנוס בתבליט על עמוד טראיאנוס
קשת טראיאנוס בעיר בנוונטו בציור של פיראנזי (אנ'), אמצע המאה ה-18
אַפּוֹלוֹדוֹרוּס מדמשק (ביוונית: Ἀπολλόδωρος ὁ Δαμασκηνός; מת בשנות ה-30 של המאה ה-2 לספירה) היה אדריכל סורי-יווני קדום, המועדף על טראיאנוס ומיוחסים לו מבנים מרשימים רבים שנבנו בתקופתו, בהם גשר טראיאנוס ועמוד טראיאנוס.
גשר טראיאנוס נבנה באזור שערי הברזל של הדנובה ושימש למעבר הצבא הרומי במלחמה הדאקו-רומאית השנייה. על בניית הגשר כתב אפולודורוס ספר שלא שרד עד ימינו, אך חלק מתוכנו מצוטט בספרים קדומים אחרים. אפולודורוס בנה עבור טראיאנוס את פורום טראיאנוס, הפורום הרומאי האחרון ובתוכו בנה, במצוות הסנאט הרומאי, את עמוד טראיאנוס, שבתוכו מצוי כלי זהב המכיל את אפרו של טראיאנוס.
לאפולודורוס מיוחסת גם בנייתן של קשת טראיאנוס (אנקונה), קשת טראיאנוס (בנוונטו), קשת טראיאנוס (מרידה), קשת טראיאנוס (טימגד), גשר אלקונטר (בספרד) ועוד.
לבקשתו של הקיסר אדריאנוס, כתב אפולודורוס מאמר על מכונות מצור (Πολιορκητικά, "פוליאורקטיקה", "תורת המלחמה"). שמו של הקיסר הנמען אינו נזכר אמנם במכתבו של אפולודורוס, אולם האנונימי מביזנטיון (Anonymous Byzantinus, המאה ה-6) ציין כי הוא נכתב לאדריאנוס. המלחמה היחידה שיכולה הייתה להצריך ספר הדרכה מסוג זה בזמן שלטונו של אדריאנוס, הייתה מרד בר כוכבא.
אפולודורוס הוצא להורג על ידי אדריאנוס, לאחר שהארכיטקט ביקר את התוכנית למקדש ונוס ורומא (נחנך בשנת 121).
לקריאה נוספת

שמעון אפלבאום, "למי כתב אפולודורוס את ה"פוליאורקטיקה"?", בתוך: יהודה ואלך ואורי דרומי (עורכים), חקרי מלחמה, הוצאת מערכות, 1988, עמ' 77–80.
הערות שוליים

1 2 3  מנחם שטרן - Menahem Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Jerusalem, 1980, Vol. II, XCV. Florus, p. 134
↑  מרדכי גיחון, "ההבט הצבאי של מרד בר-כוכבא על-פי חקר מערכות המסתור", קתדרה 26, טבת תשמ"ג דצמבר 1982, עמ' 33: "תורת המלחמה".
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 69, פרק 4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007385394905171  BIBSYS: 10079056  BnF: cb13609021r (data)  GND: 118503669  ICCU: CFIV181036  ISNI: 0000 0001 2144 2527  LCCN: n94076135  NTA: 069807000  SELIBR: 339875  SUDOC: 06923910X  ULAN: 500018767  VcBA: 495/54185  VIAF: 160958495   WorldCat (עם VIAF): 160958495
לימון פרסי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון מיובש 
 מוצא:  עומאן, עיראק 
 
לימון (ליים) פרסי שחור מיובש וטחון
לימון פרסי או ליים מיובש, (בפרסית: لیمو امانی; הידוע גם בשם: ליים שחור; נומי בסרה (בעיראק) לימו אמאני (באיראן); ולומי (בעומאן), הוא ליים שאיבד את תכולת המים שלו, בדרך כלל לאחר ששהה את רוב זמן הייבוש שלו בשמש. הם משמשים שלמים, פרוסים או טחונים, כתבלין במנות המטבח המזרח-תיכוני. מקורו במפרץ הפרסי  – מכאן השם האיראני limoo amani והשם העיראקי noomi basra (לימון בצרה) – לימון פרסי מיובש פופולרי בבישול ברחבי המזרח התיכון.
שימושים

ליים מיובש משמש להוספת עומק וטעם חמצמץ למנות, בתהליך המכונה החמצה. במטבח הפרסי משתמשים בהם לתבל נזידים ומרקים. ברחבי המזרח התיכון, הם משמשים מבושלים עם דגים, ואילו בעיראק, הם מתווספים כמעט לכל המאכלים והמלית שלהם. ניתן להשתמש בהם גם להכנת תה ליים מיובש. ליים מיובש באבקת משמש גם כמרכיב בבהרט בסגנון מזרח תיכוני (תערובת תבלינים). זהו מרכיב מסורתי במטבחים של ערב הסעודית, עיראק ומדינות אחרות של המפרץ הפרסי.
טעמו וצבעו של הלימון מושפעים מצורת הייבוש שלו. הלימון הצהוב החיוור (שמכונה גם "הלבן") מייבשים קודם לכן בשמש באוויר הפתוח ואחר כך בתנורי חימום בחום נמוך וטעמו עדין. הלימונים השחורים מיובשים בסירי חימום בחום נמוך עד שמתקבלים לימונים מפוחמים שטעמם עזים, חמצמצים ומרירים יותר וגם צבע התבשילים כהה בהתאם.
בכדי לקבל את טעמי הלימון העזים וריחו החזק, יש לשטוף אותו לפני השימוש, לנקב את קליפתו באמצעות האגודל ולהוסיפו בתחילת הבישול. לקבלת טעם מעודן, ניתן לחצותו, להסיר את גרעיניו ולהוסיף לקראת סיום הבישול לאידוי קצר בלבד.
אפשר להוסיפם כמעט לכל תבשיל, בהם מרקים, נזידי עוף ובשר, אורז, תפוחי אדמה ולחליטות תה.
טעם

ליים מיובשים הוא בעל טעם חזק. טעמו חמצמץ והדרי כמו ליים טרי, אך יש לו טעם אדמתי ומעט מעושן וחסרים את המתיקות של ליים טרי. מכיוון שהם משומרים, יש להם גם טעם מעט מריר מותסס, אך הדגשים המרים מתרכזים בעיקר בקליפתו החיצונית של הליים ובזרעים.
תה

תה ליים מיובש הוא סוג של תה צמחים העשוי מליים מיובש והוא משקה פופולרי בעיראק שבו הוא משמש לסיוע בהפרעות עיכול, שלשולים ובחילות.
הערות שוליים

↑  Mallos, Tess (2007). Middle Eastern Cooking. VT, USA: Tuttle Publishing|Periplus Editions. p. 16. ISBN 9780794650346.
↑  Ayelet's Comfort (2015). "What is Noomi Basra?". אורכב מ-המקור ב-2 בדצמבר 2015. נבדק ב-10 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Basan, Ghillie (2007). Middle Eastern Kitchen. NY, USA: Hippocrene Books Inc. p. 78. ISBN 9780781811903.
↑  Billock, Jennifer (2017-11-15). "Heard of Black Lime? Here's How To Use It". tales of the cocktail. אורכב מ-המקור ב-2018-08-24. נבדק ב-23 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  GERSHENSON, GABRIELLA (27 ביולי 2011). "SOUR POWER: COOKING WITH DRIED LIMES". saveur. נבדק ב-23 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Butcher, Sally (2012). "Legumes and Pulses". Veggiestan: A Vegetable Lover's Tour of the Middle East. London, UK: Pavilion Books. ISBN 9781909108226.
↑  Shafia, Louisa (2013-04-16). The New Persian Kitchen. CA, USA: Ten Speed Press. p. 10. ISBN 9781607743576.
↑  לימור לניאדו תירוש, לימון פרסי, בלוג "מטבח מקומי", 31 באוקטובר 2014
| עשבי תיבול ותבלינים עיקריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • כוסברה • פטרוזיליה • קורנית (תימין) • רוזמרין • נענע (מנטה) • אורגנו • מרווה (סייג') • שמיר • לענה (טרגון) • עלי דפנה (אנ') • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • עלי קארי • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) |  |
| תבלינים | פלפל שחור • קינמון • כמון • כורכום • הל (אנ') • ציפורן • מוסקט • פפריקה • פלפל חריף (אבקת צ'ילי (אנ') • פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש (אנ') • חלפניו • טבסקו) • זנגביל (ג'ינג'ר) • אבקת שום (אנ') • אבקת בצל (אנ') • זעפרן • שומשום • אניס • ואסאבי • זרעי פרג • חזרת הגינה • שוש קירח (ליקוריץ) • פלפל אנגלי • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • לימון פרסי • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי (ניג'לה) • פלפל פרואני • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | גאראם מסאלה • אבקת קארי • צ'אט מסאלה • טנדורי מסאלה • ראס אל חנות • זעתר • תערובת חמשת התבלינים • ארב דה פרובאנס • פאמפקין ספייס • מלח שום (אנ') •  בוקה גרני • חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • שארנה סול • טאביל • ברבר • בהרט • דקה • אריסה • חוויאג' |  |
טרור ורשתות חברתיות

טרור ורשתות חברתיות מקיימים יחסי גומלין ביניהם. ארגוני טרור משתמשים באינטרנט וברשתות החברתיות מקוונות כדי להפיץ את מסריהם, לגייס תמיכה וחברים חדשים, להפיץ פחד וחרדה בקרב אויביהם, לספק הדרכות בטקטיקות ונשק ולתקשר בחשאי לפעילות מתואמת. במקביל מנסות חברות הטכנולוגיה, מדינות וארגונים שונים לפגוע ביכולתם של ארגוני הטרור לנצל את הרשתות החברתיות לצרכיהם.
הרשתות החברתיות מתאפיינות כגורם שעוקף את כלי התקשורת המוסדרים ומאפשרות הפצה של תכנים רדיקליים יותר, בעיקר בקרב צעירים, ומאפשר לתאם התארגנויות המוניות שהן אנטי ממסדיות או לא חוקיות, מבלי יכולת של הממסד לפקח על התכנים.
כדי להתמודד עם הבעיה בוצעו לאורך השנים פתרונות שונים, למשל חקיקה או שימוש בכלים טכנולוגים, אולם לכל אחד מהפתרונות חסרונות המאפשרים לתומכי הטרור להמשיך ולנצל את הרשתות החברתיות למטרתם. לצד זאת, שיתופי פעולה רחבי היקף כן הצליחו ליצור צמצום משמעותי בהפצת תוכני תמיכה בטרור ברשתות החברתיות.
התפתחות התופעה

כבר בראשית דרכן של הרשתות החברתיות כגורם משמעותי באינטרנט, במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, התגבר בהדרגה השימוש של ארגוני הטרור באמצעי התקשורת האלו. כבר בשלב מוקדם יחסית הייתה אל-קאעדה פורצת דרך בתשומת הלב שהקדישה לאינטרנט, בשאיפה להיבנות כארגון טרור גלובלי. הארגון גיבש אסטרטגיה מוסדרת לגבי אופן השימוש באינטרנט, אם כי בשלב זה הרשתות החברתיות עדיין לא היו במוקד תשומת הלב של הקמפיין המקוון של ארגוני הטרור.
כאשר הרשתות החברתיות הפכו לגורם רב השפעה על השיח העולמי, הפך דאעש לארגון פורץ דרך בכך שעשה בהן שימוש כדי להגיע לתפוצה בינלאומית רחבה. בארגון הפיקו קמפיין רב-לשוני שיועד לרשתות החברתיות ובו קטעי וידאו, תמונות, כתבי-עת בהפקה עצמית ועוד. פעילותו הענפה של הארגון בטוויטר סייעה לו למתג את עצמו במערב כארגון הטרור הגלובלי המוכר ביותר וסייעה להצלחתו בגיוס חברים חדשים. (על פי הערכות של האו"ם, כ-25,000 לוחמים ממדינות אחרות שהיגרו כדי להצטרף למאבק המזוין של הארגון). כחלק מקמפיין זה הפיקו דאעש סרטוני הוצאה להורג באיכות טכנית גבוהה, שנועדו ליצור זעזוע בקרב הצופים ולהגביר את העניין והשיח סביבם ברשתות החברתיות. השימוש הרב ברשתות החברתיות ניתק את התלות בין ארגוני טרור לאמצעי תקשורת מסורתיים, למשל, בין אל-קאעדה לאל-ג'זירה, שפרסם את התעמולה של ארגון הטרור באופן מסודר.
בשלב מוקדם יותר של האינטרנט, אחת הגישות הנפוצות בציבור המערבי לגבי העולם המקוון, הייתה שראוי לשמור אותו נקי מהתערבויות של ממשלות וגורמים מפקחים, אולם גישה זו השתנתה בהדרגה.
מחקר שבדק את היקף התמיכה הפומבית בדאע"ש בשנת 2014 מצא בטוויטר למעלה מ-46,000 חשבונות שתמכו בארגון בבירור, ועוד כ-90,000 מקרים גבוליים יותר. שנה זו הייתה שנת השיא של התמיכה הפומבית בארגון, ואחריו החלה טוויטר במהלך משמעותי של השעיית חשבונות, כך שכבר בשנת 2015 חוקרים העריכו שתומכי דאעש בטוויטר נאלצו להקדיש זמן רב יותר לבנייה מחודשת של רשתות הפצת המידע שלהם, לעומת זמן הפצת התעמולה עצמו. לצד זאת, בשלב זה הפעולות התמקדו בדאע"ש וההשפעה על ארגוני טרור אחרים הייתה קטנה יותר.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 התאגדות של מספר רשתות חברתיות בולטות יצרה שיתוף פעולה במטרה לחסום תכנים המיוצרים על ידי ארגוני טרור ותכנים התומכים בארגונים אלה.
בעקבות המאמצים של הרשתות החברתיות למנוע פרסומים פוגעניים השתנו שיטות העבודה של ארגוני הטרור. במקום להפיץ את התכנים עצמם הם החלו לספק קישורים חיצוניים בלבד. בנוסף הם העבירו חומרים לגופים קטנים יותר דוגמת Justpaste.it (אנ'), אשר להם חסרו המשאבים הנחוצים לצורך הסרה של תכנים בעייתיים. בהמשך עברו התכנים באמצעי תקשורת פופולריים אך גלויים פחות, דוגמת קבוצות וואטסאפ, קבוצות סגורות בפייסבוק ובהמשך גם בטלגרם, שהפכה להיות פלטפורמה דומיננטית, בין היתר בעקבות האפשרות למחוק לצמיתות הודעות לאחר צפייה. חלק מהתכנים אף עברו לדארקנט.
פעולותן של הרשתות החברתיות בנושא טרור

הרשתות החברתיות פועלות למען שתי מטרות - מניעת העלאה של תוכן התומך בטרור ואם הדבר אינו אפשרי - הסרתם של תכנים אלו במהירות האפשרית.
תנאי השירות של הרשתות החברתיות המובילות אוסרים על הפצה של תוכני טרור. בפייסבוק, למשל, מוגדר האיסור להשתמש בפלטפורמה כדי לארגן או לתמוך בפעילות פלילית הגורמת נזק פיזי או כספי לאנשים או לעסקים. כמו כן אסור לייצר איום פיזי על יחידים או אירועים שמטרתם לחגוג. הכללים של טוויטר אוסרים על קידום מטרות בלתי חוקיות לרבות טרור, ואסור עבור ארגונים המקדמים אלימות נגד אזרחים. בקווים המנחים לקהילה של יוטיוב נקבע כי ארגוני טרור אינם רשאים להשתמש בפלטפורמה לכל מטרה שהיא, כולל גיוס כספים, וכן נאסרה הפצה של תוכן המסית לאלימות או מביע שמחה לאיד בעקבות ביצוע מעשי טרור.
רשתות חברתיות משקיעות משאבים בניסיון לצמצם את השימוש בהן לצורכי טרור. בין היתר מתבצע שימוש נרחב בכלים של בינה מלאכותית שמבצעים הסרה וחסימה אוטומטית של תכנים שנקשרים להפצת טרור, על פי קריטריונים שהן עצמן מגדירות. שימושים נפוצים לכלי בינה מלאכותית כוללים הסרה של תמונות או סרטונים שזוהו כתוכן תומך-טרור, ניתוח טקסטים, הסרת תכנים הקשורים למשתמש שזוהה כתומך-טרור וזיהוי חשבונות חדשים שנוצרו על ידי משתמשים שנחסמו בעבר. שימוש בכלי בינה מלאכותית עלול לגרום גם לתופעות לא רצויות, שמועצמות בגלל הקושי להגדיר מה הוא "טרור". למשל, על רקע לחץ של ממשלת סוריה לחסום תוכני טרור הסיר כלי אוטומטי מיוטיוב תיעוד של מלחמת האזרחים בסוריה, וכך אבד מידע שעשוי היה לשפוך אור על הפרות זכויות האדם שהתרחשו בזמן המלחמה.
לכלים של הבינה המלאכותית ישנן מגבלות בהבנת הקשרים, ולכן מאפשרות הרשתות החברתיות לגולשים לסמן תוכן כ"תומך טרור", ומנסות לעודד אותם באמצעים שונים לסייע באיתורו של התוכן. בנוסף, מאפשרות הרשתות החברתיות הליך של "ערעור" על ההחלטות האוטומטיות כך שייבחנו גם על ידי גורם אנושי, אפשרות שנאלצות חברות הטכנולוגיה להגביל מפאת משאבי כוח האדם שברשותן. נסיבות אלו הובילו לגורמים שונים לקרוא לצורך להשקיף את שיקולי האלגוריתם שלפעמים מקבל סדרה של המוני החלטות מוטעות בלי יכולת לבקר זאת באופן ציבורי או מחקרי. עם זאת, גם התוכניות להגביר את השקיפות אינן חפות מחסרונות מעשיים, כך למשל, חשיפה ציבורית של האלגוריתם עלול להיות מנוצל לרעה על ידי הטרוריסטים עצמם שימצאו דרכים לעקוף את הסרת התכנים.
עד שנת 2016 לכל אחת מהרשתות החברתיות הבולטות הייתה מדיניות מעט שונה בנוגע להגדרת תוכן כ"תומך טרור", מה שאפשר לארגוני טרור שנחסמו באחת מהרשתות להמשיך לפעול באחרות. בשנת 2016 הודיעו פייסבוק, טוויטר, יוטיוב ומיקרוסופט על יצירת מאגר משותף של תכנים המיוצרים על ידי ארגוני טרור או למטרת תמיכה בהם, מה שמאפשר לרשתות לחסום במקרים רבים תוכן בעייתי מראש - עוד לפני שהועלה לפלטפורמה. עד ליוני 2018 הצטרפו למאגר עוד 9 חברות נוספות, ביניהן אינסטגרם ולינקדאין.
פעולות לאומיות

התמודדות ברמה הלאומית מול ביטויי תמיכה בטרור היא נושא שמוצא את מנגנוני החקיקה במתח בין שמירה על חופש ביטוי וחירות הפרט לבין שאיפה להבטיח ביטחון לאזרחים. מתח זה מועצם עקב כך שבין הסכמה בינלאומית ברורה לגבי ההגדרה של טרור, כאשר בצדדים שונים של סכסוך לעיתים המצדדים במחנות השונים יימצאו באי-הסכמה לגבי האם פעולותיהם נחשבות "טרור".
בשנת 2018 פיתחה ממשלת בריטניה כלי לניתוח השמע והגרפיקה של תכנים במטרה לאתר תוכני תעמולה של המדינה האסלאמית. על פי טענת משרד הפנים הבריטי, הכלי יכול לזהות 94% מהתכנים הרלוונטיים. בריטניה הייתה בין המדינות שקראה לחברות הרשתות החברתיות לאפשר דלת אחורית עבור הרשויות לטיפול בתכנים של ארגוני טרור.
מספר גופים, דוגמת  קרן האינטרנט האירופית (אנ') החלו לפעול לכינון יזמה בינלאומית משותפת לחסום תוכני טרור באינטרנט.
תופעה מקבילה היא לחץ של ממשלות שונות להסרת תכנים של גורמים יריבים לממשל, בטענה שאלו מקדמים טרור, גם אם אינם כאלו.
טרור ורשתות חברתיות בישראל

דו"ח שפרסם המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה לגבי "אינתיפאדת היחידים" שהחלה שנת 2015 הציג את הרשתות החברתיות כגורם שאיפשר למעשה את גל הטרור. על פי הדו"ח, הן סייעו בהפצת שמועות ושקרים, רטוריקה שמטרתה לעורר זעם המוני, הדרכות מעשיות לביצוע מעשי טרור יעילים, מודלים לחיקוי ותמריצים חברתיים לבצע פעולות טרור. גם החמאס וגם הפת"ח אמנם קידמו באופן רשמי מחאות המוניות, אולם הפת"ח - על אף שבמקרים מעטים קידמו חשבונותיו מסרים המעודדים שימוש באלימות, דוגמת יידוי אבנים - היה מתון משמעותית לעומת החמאס וגורמים אחרים שריכזו את השיח הקיצוני והאלים ביותר. סרטוני תעמולה רבים הופצו ברשתות החברתיות בספטמבר 2015, כאשר חלקם שמו דגש על קריאות לצופים לנקוט בפעולה דוגמת "קבלו את ההחלטה בעצמכם, אל תחכו למנהיגים" או פניית "מתי תביע את זעמך?". במקרים רבים הופיעה הסכין ככלי ששימוש בו עשוי להביא לשינוי, ובמקרים מסוימים הוצגה מפורשות דקירת יהודים או חיילים כמעשה המתבקש. בהמשך התגברה מגמה זו בסרטונים שהפיץ החמאס ברשתות החברתיות. סרטונים רבים בשבועות אלו היו מצוירים וכוונו לקהל צעיר, ואחרים יועדו במיוחד עבור נשים. הרשתות החברתיות הבליטו תכנים אלו, תוך התאמתם לקהלים אותם היה עניין מיוחד לשלהב.
טרור ורשתות חברתיות בישראל > המהומות בישראל ב-2021

בתקופת המהומות בישראל ב-2021 ההשפעה של הרשתות החברתיות על הטרור הפכה להיות נושא מרכזי בשיח התקשורתי וקיבלה את הכינוי העיתונאי "אינתיפאדת הטיקטוק" או "טרור הטיקטוק" - זאת על אף שטיקטוק לא הייתה הפלטפורמה העיקרית ששימשה לקידום מעשי טרור, אלא ככל הנראה טלגרם. משטרת ישראל והשר לביטחון פנים באותה עת, אמיר אוחנה, התייחסו לרשתות החברתיות כאל גורמים מעודדי הסתה. במהלך המהומות זיהה מיזם המחקר הישראלי פייק ריפורטר קבוצות של יהודים שקראו למעשי אלימות ולפגיעה ברכוש של אזרחים ערבים. מרבית הפעילות הזו בוצעה על ידי עשרות קבוצות סגורות, בעיקר בטלגרם. הוצגו אלפי סרטונים ובהם אלימות מפורשת, חדשות כזב ומעשי בריונות. בעקבות הניתוח בזמן אמת, סגרו גורמים מהרשות המבצעת חלק מקבוצות אלו כבר במהלך גל המהומות, ועל פי עדויות ברשתות החברתיות גם ביצעו מעצרים.
בחלק מהסרטונים שהפכו ויראלים בטיקטוק ובפלטפורמות רשת אחרות נראו ערבים כשהם תוקפים ומשפילים בעיקר אנשים בעלי חזות חרדית. אלה שנתפסו הואשמו בתקיפות ממניע גזעני.
טרור ורשתות חברתיות בישראל > טבח שבעה באוקטובר

ב-2023 במהלך טבח שבעה באוקטובר תיעדו המחבלים מעשי טבח וחטיפה והעלו אותם לרשתות החברתיות, כשבחלק מהמקרים הם שידרו את מעשיהם בשידור חי.
בחקירות של מחבלי נוח'בה והג'יהאד האסלאמי המחבלים הודו שהונחו על ידי מפקדיהם לתעד את הטבח ולהעלות את הסרטונים לטלגרם. בחקירת המחבלים שהשתתפו בטבח שמשטרת ישראל ערכה לאחר הטבח, העידו חלק מהמחבלים שהם השתמשו בטיקטוק ופייסבוק כדי לאתר פרופילים של חיילות וחיילים ששירתו בעוטף ובאמצעות הפרופילים האלו המחבלים איתרו מידע רגיש על מבנה הבסיסים, והסד"כ שהוצב בהם.
הערות שוליים

1 2 3  Brian Michael Jenkins, Is Al Qaeda's Internet Strategy Working?, RAND, ‏2011
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18  Stuart Macdonald, Sara Giro Correia and Amy-Louise Watkin, Regulating terrorist content on social media: automation and the rule of law, אוניברסיטת קיימברידג', ‏20 June 2019
1 2 3  גלעד גמליאל וצוות נוסף האמון על הדו"ח, הסתה ברשתות החברתיות: הדלק והמפוצץ של האלימות הפלסטינית, באתר מרכז ירושלים לענייני ציבור
1 2 3  אדם הופמן, The Islamic State’s Use of Social Media:
Terrorism’s Siren Song in the Digital Age, המכון למחקרי ביטחון לאומי
1 2 3  עומר כביר, דו"ח טכנולוגיגל עכור של אלימות ושנאה שוטף את הרשתות החברתיות, באתר כלכליסט, 16 במאי 2021
↑  Jonathan Haynes, Backdoor access to WhatsApp? Rudd's call suggests a hazy grasp of encryption, הגארדיאן, ‏27.3.2017
↑  יוסי קופרווסר והירש גודמן, המסר והסכין: מה עומד מאחורי ההתקוממות הפלסטינית ב-2015 ומה לא הבין הדרג המדיני והצבאי, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, ‏15 נובמבר 2020
↑    אלחנן שפייזר, ‏במדינה לא מתפקדת, גם סרטוני טיקטוק הופכים לאינתיפאדה, בעיתון מקור ראשון, 25 באפריל 2021
↑  אינתיפאדת הטיקטוק, באתר עכשיו 14, 18 באפריל 2021
↑  אינתיפאדת הטיקטוק: נעצר צעיר ערבי ששפך קפה רותח על יהודי בשער שכם והעלה לרשת, באתר חדשות כל העולם, 19 באפריל 2021
↑  דורון מצא, כשהשכונה מריחה את החולשה, באתר ישראל היום, 24 באפריל 2021
↑  ברוך שפירא, שוב מהומות בירושלים • המשטרה מאשרת: "הסרטונים ברשת גרמו להסתה", באתר JDN - חדשות, ‏24 באפריל 2021
↑  אוחנה פרסם פוסט על המהומות בירושלים, פעילי הימין הקיצוני לא הוזכרו, באתר וואלה, 23 באפריל 2021
↑  יניב הלפרין, "טרור הטיקטוק"? לא רק המבצעים אחראים, באתר אנשים ומחשבים, 19 באפריל 2021
↑  השר אוחנה על טרור הטיקטוק: "הרקע לאומני/גזעני – צריך להטיל עליהם עונשים כבדים", באתר חדשות כל העולם, ‏2021-04-23
↑  אלדר ממן, טרור הטיקטוק: ערבי מירושלים מואשם בתקיפת יהודי חרדי ממניע גזעני, באתר 0404, ‏2021-05-03
↑  "תקיפות הטיקטוק": שב"כ והמשטרה עצרו חשודים שהכו יהודים בירושלים, באתר ynet, 14 במאי 2021
↑   מערכת את"צ, ממצאי תחקיר נסיבות מותם של תומר אליעז-ערבה ודיקלה ערבה ז"ל ב-7.10, באתר צה"ל, 10 בינואר 2025
↑  "אמרתי לאחד המחבלים: 'רצחת את מעיין'. הוא אמר: 'כן, בטעות'", באתר ‏מאקו‏, 3 בדצמבר 2023
↑  מתוך זמן אמת | שירתו יחד, נחטפו יחד - ותועדו בסרטון מטלטל, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 31 באוקטובר 2023
↑  איתי בלומנטל, הונחו לתעד את מעשי הטבח: פרטים חדשים מחקירת המחבלים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 21 באוקטובר 2023
↑  רויטל חובל, המשטרה מאשרת: "חמאס מיפה את העוטף באמצעות פרופילים של חיילים", באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 20 במרץ 2024
משחק השפעת

| --- | --- |
 אירוע:  סדרת הגמר של עונת 1996/1997 ב-NBA
 תאריך:  11 ביוני 1997 
 מיקום:  דלתא סנטר, סולט לייק סיטי, יוטה
 צופים:  19,911
 
משחק השפעת הוא כינוי למשחק החמישי במסגרת סדרת הגמר של עונת 1996/1997 ב-NBA בה התמודדו שיקגו בולס ויוטה ג'אז. מייקל ג'ורדן, שחקנה של שיקגו, הגיע למשחק לאחר יום שלם בו סבל משלשולים והקאות. למרות מצבו הבריאותי קלע 38 נקודות, כולל הנקודות שהבטיחו את הניצחון, שהעלה את שיקגו ליתרון בסדרה.
המשחק דורג במקומות רבים כאחד מרגעי השיא בקריירה של ג'ורדן. הנעליים אותן נעל במשחק נמכרו במכירה פומבית תמורת 1.38 מיליון דולר.
רקע

סדרת הגמר של עונת 1996/1997 ב-NBA התקיימה בין שיקגו בולס, נציגת האזור המזרחי, ויוטה ג'אז נציגת המערב. שיקגו ניצחה את שני המשחקים הראשונים שהתקיימו באולמה הביתי. יוטה ניצחה את שני המשחקים הבאים, שהתקיימו בדלתא סנטר. המשחק החמישי התקיים ב-11 ביוני באולמה של יוטה, שהגיעה למשחק אחרי רצף של 23 משחקי בית ללא הפסד.
בסביבות השעה 2:30 לפנות בוקר התעורר מייקל ג'ורדן כשהוא סובל מהקאות ושלשולים. ג'ורדן התקשר לטים גרובר, המאמן האישי שלו, שהגיע לחדר המלון ומצא אותו שוכב מכורבל בתנוחת עובר, רועד ומזיע. רופא הוזעק לחדר ובדק את ג'ורדן, שהמשיך להקיא לאורך כל הלילה והיום למחרת. הוא לא הגיע לאימון הזריקות ולא לקח חלק בחימום לקראת המשחק, אך עם זאת עלה לשחק עם שריקת הפתיחה.