יחסי ישראל–צרפת
היסטוריה > התחממות היחסים

באוקטובר 2004 ביקר בישראל שר החוץ של צרפת, מישל ברנייה, וראש ממשלת ישראל אריאל שרון הביע את התקווה שקידום היחסים בין המדינות לא יותנה בהתקדמות התהליך המדיני בין ישראל לפלסטינים. לאחר מותו של ערפאת ב-11 בנובמבר 2004 והכרזתו של ראש הממשלה אריאל שרון על תוכנית ההתנתקות של ישראל מעזה, החלה התחממות ביחסים בין ישראל לבין צרפת. ביולי 2005, שבועות ספורים לפני ביצוע ההתנתקות, שרון הוזמן לביקור רשמי בפריז והתקבל בכבוד גדול. השיפור בהידברות בין ישראל לבין צרפת בא לידי ביטוי בקיץ 2006 בעת גיבוש החלטה 1701 של מועצת הביטחון של האו"ם על הפסקת אש במלחמת לבנון השנייה. ההחלטה הייתה תוצר של שיתוף פעולה אמריקני-צרפתי שאותה קיבלה ישראל. כמו כן, צרפת תבעה מהממשלה הפלסטינית בראשות חמאס להכיר בישראל ולזנוח את הטרור.
שתי המדינות החליטו לצמצם את הפער העמוק שנוצר בין קשרים כלכליים וביטחוניים טובים לבין דעת קהל עוינת של הישראלים כלפי צרפת ושל הצרפתים כלפי ישראל. מתוקף החלטה זו הוקמה ועדה צרפתית-ישראלית שניסחה תוכנית להגברת שיתוף פעולה, והובילה להיווסדה של קרן צרפת ישראל. לקרן נקבעו שתי מטרות עיקריות: האחת, שינוי מדיניות התקשורת שתביא לשיפור בדימוי בדעת הקהל בצרפת על ישראל ולהפך. השנייה, להפוך את הקרן למכשיר ולכוח מניע בהידוקם והעמקתם של הקשרים בין צרפת וישראל בכל מגזרי החברה האזרחית.
במאי 2007 נבחר ניקולא סרקוזי לנשיא צרפת. סרקוזי נתפס כאוהד ישראל והצהרותיו כי לא יתפשר על ביטחונה של מדינת ישראל סימלה מהות חדשה ביחסי ישראל-צרפת. סרקוזי לא שינה את הקו הצרפתי התומך בפתרון שתי המדינות בגבולות 1967, אך הפגין התחשבות בצרכיה הביטחוניים של מדינת ישראל, ולא הפעיל עליה לחצים בינלאומיים כבדים כפי שעשה קודמו בתפקיד, ז'אק שיראק. התבטאויותיו של סרקוזי העידו על נאמנותו למדינת ישראל ולביטחונה, אך צרפת עדיין הייתה מעוניינת לשמור על האינטרסים שלה במזרח התיכון. בהתאם לכך, סרקוזי פעל לשימור יחסים תקינים עם ישראל ועם העולם הערבי במקביל. בנובמבר 2011, הכריז סרקוזי כי הוא "הנשיא הצרפתי הכי פרו ישראלי".סרקוזי ביקר בישראל בשנת 2008.
ב-6 בספטמבר 2011 נחתם הסכם בין ישראל לצרפת על שיתוף פעולה בתחום הסיוע למדינות מתפתחות באפריקה ובהאיטי.
הנשיא פרנסואה הולנד ביקר בישראל ב-2013. בינואר 2016 הניע משרד החוץ הצרפתי את יוזמת השלום הצרפתית, שמטרתה כינוס ועידת שלום בינלאומית בפריז שתניע מחדש את תהליך השלום הישראלי-פלסטיני. ב-16 ביולי 2017 טס ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור רשמי בצרפת, לרגל 75 שנה לגירוש יהודי צרפת במלחמת העולם השנייה. נתניהו התקבל בחום על ידי נשיא צרפת עמנואל מקרון.
למרות ההתחממות היחסית בין ישראל וצרפת, צרפת עדיין נחשבת לאחת המדינות המרכזיות באיחוד האירופי שאינן נוהגות לתמוך במדינת ישראל בהחלטות המתקבלות נגדה באו"ם. כך למשל, צרפת הייתה בן המדינות האירופאיות שתמכו בהחלטה לשדרג את מעמדה של הרשות הפלסטינית באו"ם למדינה משקיפה. צרפת הייתה גם בין המדינות שתמכו בסימון מוצרים ישראליים ממזרח ירושלים, רמת הגולן ויהודה ושומרון. באוקטובר 2015, ננזף שגריר צרפת בישראל בעקבות היוזמה הצרפתית להצבת משקיפים בינלאומיים בהר הבית. בדצמבר 2017 לחצה צרפת על מדינות האיחוד האירופי להצביע כגוש בעד ההחלטה המגנה את "נאום ירושלים" של הנשיא האמריקאי דונלד טראמפ.
באוגוסט 2020 הודיעה צרפת על תמיכתה ותקוותה בהסכמי אברהם, בהם חתמה ישראל הסכמי כינון יחסים דיפלומטיים עם איחוד האמירויות הערביות ובחריין. באוקטובר אותה שנה סיפרו דיפלומטים צרפתיים כי המדינה שינתה את עמדתה לגבי הסכסוך הישראלי-פלסטיני, וכי אינה מאמינה בהכרח בפתרון שתי המדינות. אמנם, משרד החוץ הצרפתי הודיע שלא חל שינוי בעמדה של צרפת. ב-17 במרץ 2021 ביקרו הנשיא ראובן ריבלין והרמטכ"ל אביב כוכבי בפריז, שם נפגשו עם נשיא צרפת עמנואל מקרון. כחודשיים לאחר מכן, ב-15 במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות, הונף דגל ישראל לצד דגל צרפת על בית העירייה של ניס. כהסבר לכך, ראש עיריית ניס, כריסטיאן אסטרוסי (צר'), צוטט בטוויטר באומרו: "אל מול הטרור של חמאס מחשבותינו ותמיכתנו עם ישראל".
ביולי 2021 פרצה סערה בצרפת בעקבות פרשת פגסוס. נטען כי חברת אן. אס. או הישראלית פרצה לעיתונאים ולבכירים צרפתים, ביניהם נשיא צרפת עמנואל מקרון. החברה הכחישה את הפרסומים. הפרשה עוררה חשש מפני משבר דיפלומטי בין ישראל לצרפת. בפריז דרשו הבהרות מישראל, ומקרון שוחח עם ראש הממשלה נפתלי בנט. בנובמבר 2021, דווח כי מקרון ובנט סיכמו לסיים את המשבר. ב-5 ביולי 2022 ראש הממשלה הנכנס יאיר לפיד יצא לביקור בן יום בפריז. הוא נפגש עם עמנואל מקרון בארמון האליזה והשניים דנו על הסכם הגרעין והמתיחות מול חזבאללה.