stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרי דוריה ראסל
פרסים

פרס ג'יימס טיפטרי ג'וניור, 1997, עבור "הדרור"
פרס אגודת המדע הבדיוני הבריטי (BSFA) לספר הטוב ביותר, 1998, עבור "הדרור"
פרס ארתור סי. קלארק, 1998, "הדרור"
פרס ג'ון קמפבל לסופר החדש הטוב ביותר 1998
פרס הספרות של מועצת האמנויות של קליבלנד
פרס הקוראים של איגוד הספריות האמריקאי
פרס היכל התהילה Gaylactic Spectrum, ‏2001, עבור "הדרור" ו- Children of God
פרס קורד-לאסוויץ-פרייס (גרמניה), לספר הזר הטוב ביותר, 2001, "הדרור"
האגודה האמריקאית לידידות לספריות, פרס הקוראים Children of God, 1999
בחירת איגוד הספריות האמריקאי לספרות היסטורית: Doc, 2011
Great Lakes Great Reads: Doc, 2011
Kansas State Library Notable Novel: Doc, 2011
True West: המערבון ההיסטורי הטוב ביותר: Epitaph, 2015
אגודת הספריות של אוהיו, פרס הסיפורת Epitaph, 2015
אגודת הספריות של אוהיו, פרס הקוראים: Epitaph, 2015
מועמדויות
פרס הוגו
פרס הספרות הבינלאומי של דבלין: "הדרור", 1998; Dreamers of the Day, ‏2006
הערות שוליים

1 2 3 4 5  "Russell, Mary Doria". Revised June 4, 2014. The Encyclopedia of Science Fiction (sf-encyclopedia.com).
↑  "Untitled".
↑  "Mary Doria Russell – Summary Bibliography". Internet Speculative Fiction Database (ISFDB). Retrieved 2014-07-30. Select a title to see its linked publication history and general information. Select a particular edition (title) for more data at that level, such as a front cover image or linked contents.
↑  "A Talk with Mary Doria Russell". BookBrowse. Doubleday Broadway. נבדק ב-2007-03-19.
1 2 3 4 5  "Mary Doria Russell". Science Fiction Awards Database (sfadb.com). Locus Science Fiction Foundation.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303511105171  PLWABN: 9810645312405606  BIBSYS: 98024784  BnF: cb132057529 (data)  CANTIC: a11095386  GND: 133454207  ICCU: UM1V023503  ISNI: 0000 0001 1053 9964  LCCN: n96014131  NKC: pna2016908108  NLA: 35531922  NLK: KAC201767429  NSK: 000137262  NTA: 155437941  RERO: 02-A003772033  SUDOC: 060944323  VIAF: 35645591   WorldCat (עם VIAF): 35645591
נילס סימונסן

| --- | --- |

 לידה:  10 בדצמבר 1807 קופנהגן, דנמרק 
 פטירה:  11 בדצמבר 1885 (בגיל 78) פרדריקסברג, דנמרק 
 מקום לימודים:  האקדמיה הדנית המלכותית לאמנויות יפות 
 זרם באמנות:  אוריינטליזם 
 הושפע על ידי:  כריסטופר אקרסברג, יוהאן לודוויג לונד 
 יצירות ידועות:  Tilbagetoget fra Dannevirke 1864 
 
נילס סימונסן (בדנית:  Niels Simonsen‏:  10 בדצמבר 1807 – 11 בדצמבר 1885) היה צייר, ליתוגרף ופסל דני.
ביוגרפיה

סימונסן נולד בקופנהגן, דנמרק. הוא היה בנם של סימנון רסמוסון ובולט נילסדטר. הוריו היו חנוונים. בגיל ארבע עשרה למד אצל אמן של ציור דקורטיבי והחל ללמוד שיעורי ציור באקדמיה המלכותית הדנית לאמנויות יפות. מאוחר יותר, הוא לקח שיעורים פרטיים מיוהאן לודוויג לונד.
לאחר הצגה מוצלחת בתערוכת האביב של שרלוטנבורג, קופנהגן בשנת 1827, פנה לפיסול וקיבל כמה הזמנות, כולל אחת לתבליטים באולם בכריסטיאנסבורג. בשנת 1830 הוענקה לו מדליית זהב על "ישו המרפא את החולים", המוצג כעת בכיכר ציבורית בקופנהגן.
אף שהזמנות האלה היו ניכרות, ציורי דיוקן היו מקור הכנסתו העיקרי. כישלונו לזכות בהכרה רשמית נוספת בעבודתו הביא אותו במהרה לפנות לציור. הוא ערך את התערוכה הראשונה שלו בשנת 1833, לאחר הכשרה קצרה מאוד. ציורו "חייל פצוע" הביא לו את כספי הפרס. מאוחר יותר הוא הופץ באופן נרחב בעיקר כתחריט של קרל אדוארד זון.
בשנת 1834, לאחר שלא הצליח לשחזר את ההצלחה הראשונית הזו, הוא ביקש הלוואה מניקולאי אברהם הולטן. ההלוואה ניתנה והיא איפשרה לו לשהות שנתיים במינכן, שם הוא למד באקדמיה לאמנויות יפות.
עד מהרה הוא מצא קונים לעבודתו - בעלי אדמות ואנשי עסקים וכן אספני אמנות זרים. עד 1837, הוא היה מספיק טוב כדי לחזור הביתה ולהתחתן עם ארוסתו, אן מארי פיטרסן. במהלך השנים הבאות הוא נסע לטירול, צפון איטליה ואלג'יר. היצירות שצייר שם נרכשו על ידי משפחות המלוכה של בוואריה וירטמברג והאוסף המלכותי בקופנהגן.
חזרה לדנמרק

בשנת 1842, הוא הפך לחבר באקדמיה של מינכן והוצעה לו פרופסור, אך הוא בחר לקבל הצעה דומה מהמלך כריסטיאן השמיני וחזר לדנמרק. הוא לימד ציור היסטוריה צבאית באקדמיה המלכותית. הוא גם המשיך בקריירה הפרטית שלו והעבודות שנוצרו מביקורו בצפון אפריקה היו פופולריות במיוחד.
בשנים 1848–1851, במהלך מלחמת שלזוויג הראשונה, הוא התרכז בבדים גדולים של סצנות צבאיות, כמה מהן נרכשו לאוסף המלכותי. לאחר מכן חזר לסצנות הז'אנר, יצא לטיול בשוודיה ויצר יצירה מרכזית, (1862), המסמלת את הפיוס בין דנמרק ושוודיה לאחר שנים של התמודדות מרה על סקאניה.
בשנים 1854–1883, הוא היה מורה בבית הספר של האקדמיה לאמנויות יפות. הוא התמקד שוב בציור קרבות במהלך מלחמת שלזוויג השנייה והיה חבר באקדמיה המלכותית השוודית לאמנויות. את הטיול הגדול האחרון שלו לרומא עשה בשנת 1870.
סימונסן נפטר במהלך 1885 בפרדריקסברג ונקבר בבית הקברות בפארק סולברג.
הערות שוליים

↑  Carl Frederik Bricka, "Niels Simonsen, 1807-85, maler", runeberg.org (בדנית)
↑  Discover sculptor, lithographer, painter Niels Simonsen, rkd.nl (באנגלית)
↑  Kunstindeks Danmark & Weilbachs kunstnerleksikon, www.kulturarv.dk
↑  Acquisitions of the Month: November 2018, Apollo Magazine, ‏2018-12-07 (באנגלית אמריקאית)
↑  Niels Simonsen, RAK ART FOUNDATION (באנגלית בריטית)
↑  Artist: Niels Simonsen, www.kulturarv.dk
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810576331305606  GND: 1046391844  ISNI: 0000 0000 6953 8088  KulturNav: 96b3abc5-36a2-4ac2-8b49-5b85be437cd2  RKD: 72762  ULAN: 500020094  VIAF: 95804718   WorldCat (עם VIAF): 95804718
נודוזאורוס

| נודוזאורוס |
| --- | --- |
  מאובני אגן ירכיים ואיור של נודוזאורוס
תקופה
קרטיקון עליון 100.5–97 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: תיראופורה
משפחה:: נודוזאוריים
סוג:: נודוזאורוס
מין:: Nodosaurus textilis
שם מדעי
 Nodosaurus ‏מארש, 1889

נודוזאורוס (שם מדעי: Nodosaurus; מילולית: "לטאת כפתורים") הוא סוג דינוזאור ממשפחת הנודוזאוריים שחי בקרטיקון העליון באמריקה הצפונית וקיבל את שמו בידי החוקר הנודע עותניאל צ'ארלס מארש ב-1889. מאובניו נמצאו בין ויומינג לקנזס.
מאפיינים

הנודוזאורוס היה נודוזאור גדול יחסית באורך ש 4 עד 6 מטרים ומשקל 680 קילוגרם שהיה בעל שריון גרמי מגובשש שכיסה את פלג גופו העליון. הוא היה בעל בטן נמוכה ורגליים קצרות וייתכן שגם היה בעל קוצים. במראהו הזכיר ארמדיל גדול בעל ראש קטן וזנב מוארך. לצידי הצלעות היו קוצים ארוכים יותר שסודרו יחדיו כמו כפתורי חולצה ומהם היצור קיבל את שמו המדעי. פלג הגוף התחתון היה רך. לסתות הנודוזאורוס היו קצרות ובעלות שיניים קטנות. ייתכן שהוא ניזון בעיקר מצמחייה רכה כמו עלים צעירים או פירות וייתכן שהוא בלע גסטרוליתים כדי לעזור לו לעכל את מזונו.
בתרבות

דינוזאור זה הופיע במשחקי המחשב Jurassic World: Alive, עולם היורה: המשחק, פארק היורה 3: בניית פארק, Jurassic World Evolution וJurassic World Evolution 2 של פארק היורה אך לא מופיע בסרטים.
מצוות ירושת ארץ ישראל

כיבוש יריחו בפסיפס מהתקופה הביזנטית
מצווה לכבוש ולרשת את הארץ. בתמונה חיילי צה"ל שרים "התקווה" בכותל המערבי בסיום מלחמת ששת הימים.
מצוות ירושת ארץ ישראל היא מצווה מהתורה על עם ישראל לרכוש בעלות על ארץ ישראל. יש להבחין בין מצווה זו למצוות יישוב הארץ: הראשונה נוגעת לשמירת הזכות על הארץ וכיבושה במקרה הצורך, בעוד שהשנייה נוגעת לפיתוח הארץ ויישובה בפועל. עם זאת, לדעת הרמב"ן מצוות ירושה ויישוב הארץ נמנות כמצווה אחת במניין המצוות.
מקור הדין

בגבולות ארץ ישראל שנאמרו בתורה מצווים עם ישראל להוריש את העמים המתגוררים בארץ ולשבת בה, ובלשון הפסוק: "והורשתם את הארץ וישבתם בה כי לכם נתתי את הארץ לרשת אתה". על סמך פסוק זה כתב הרמב"ן:
נצטווינו לרשת את הארץ אשר נתן האל יתעלה לאבותינו לאברהם יצחק וליעקב, ולא נעזבנה ביד זולתנו מן האומות או לשממה, וזהו שנאמר: והורשתם את הארץ וישבתם בה, כי לכם נתתי את הארץ לרשת אותה. והתנחלתם את הארץ, אשר נשבעתי לאבותיכם
מקור הדין > במניין המצוות

לדעת הרמב"ן ועוד רבים מונים מצווה זו במנין המצוות, הם סוברים שמצווה זו נוהגת אף לדורות, אפילו בזמן הגלות.
הרמב"ם לא מנה מצווה זו בכלל מנין תרי"ג מצוות. הרב יצחק די ליאון בחיבורו "מגילת אסתר" מסביר כי לדעת הרמב"ם מצווה זו נהגה רק בזמן כניסת העם לארץ ישראל וכל עוד לא גלו, ומצווה שאינה נוהגת לדורות אינה נחשבת במנין המצוות. חלק מהמפרשים חולקים וסוברים שגם לדעת הרמב"ם מצווה זו נוהגת גם לדורות, ואת כך שהרמב"ם לא מנה את המצווה מיישבים באופנים שונים, כגון שזה מחמת שיטתו שמצווה שהיא אמצעי למצוות אחרות אין מונים אותה במנין התרי"ג, וכך גם ירושת ארץ ישראל היא אמצעי לקיום מצוות התלויות בארץ ולביעור עבודה זרה או לקיום כל המצוות, ועוד.
גדרי המצווה

מצוות ירושת הארץ אינה מצוות מלחמה, אלא מצווה לדאוג, שתהיה כל הארץ בבעלות יהודית. את המצווה ניתן לקיים בהרבה דרכים, כגון על ידי שלום, כיהושע בן נון ששלח מכתבים מי שרוצה להשלים יבוא וישלים, והגרגשי הלך ופנה לו לאפריקה. או עלי ידי קנין קרקעות, כדוד שקנה את הגורן מארנן היבוסי (דה"י א, כא). אך אם העמים לא מסכימים לתת לנו בדרך שלום, חובה עלינו לצאת למלחמה בשביל קיום המצווה, ראה להלן כיבוש מלחמה.
גדרי המצווה > ממשלה יהודית

במצוות ירושת הארץ יש אומרים, שהמצווה בשלמותה היא להשתדל שתהיה ריבונות יהודית השולטת בארץ ישראל, ומחזיקה בקרקע ועם ישראל יוכל לעשות בארץ, כאדם העושה בתוך שלו (וזה הנקרא בלשון חז"ל "כבוש רבים"). ואסור לתת חלק מהארץ לממשלה ביד האומות. שכן מצאנו לשון כיבוש על שלטון וממשלה בפסוק "ומלאו את הארץ וכבשוה" (בראשית א, כח) מסביר הרמב"ן: "נתן להם כח וממשלה בארץ לעשות כרצונם".
לעומת זאת יש אומרים שעיקר מצוות ירושה היא שתהיה הקרקע ברשות היהודי, שיכול להנחילה לבניו, אפילו אם השלטון בארץ נכרי, כמו בימי בית שני שהשלטון היה בידי מלכי פרס.
גדרי המצווה > מצווה ציבורית

לדעה הסוברת שהמצווה מתקיימת בשלמותה רק בשלטון ישראל, מצווה זו בתור חובה היא מצווה ציבורית המוטלת על העם לכונן שלטון ישראל ולא על היחיד.
אמנם הרמב"ן מחדש שגם ליחיד יש מצווה או הכשר מצווה לקנות קרקע בארץ ישראל מיד גוי ובכך לירש את הארץ, לפחות ירושה חלקית – ירושה ממונית. לכן גאולת קרקעות היא חלק ממצוות ירושת הארץ.
כתוצאה מכך נחלקו רבים בדעת הרמב"ן האם מצוות הישיבה בארץ ליחיד היא חובה גמורה כענף של המצווה הציבורית, או שזה מצווה של רשות, והאם חובה על בני חו"ל לעלות לארץ ישראל, כשאין סכנה בדבר.
כיבוש במלחמה

לדעת הרמב"ן יהושע נצטווה להילחם באומות שגרו בארץ בשביל המצווה לירש את הארץ. מלחמה זו מלחמת חובה היא, והעוסק בה פטור מכל המצוות.
יש סוברים שהייתה זו 'הוראת שעה', אבל לדורות אין מצווה לצאת למלחמה בשביל לכבוש את הארץ, אלא להשתדל בכך בדרכים המותרות ללא סכנה. לעומת זאת יש אומרים שהמצווה להילחם היא מצווה לדורות, שעלינו להילחם ולהיכנס לסכנה כדי לכבוש את כל ארץ ישראל למחלוקת זו יש השלכה גדולה לגבי הנושא של החזרת שטחים תמורת שלום.
המצווה להילחם (בזמן יהושע או לדורות) היא רק נגד אומה הטוענת בעלות על הארץ, אבל גוי יחיד הגר בארץ, אין חיוב לסלקו מהארץ (אמנם יש הסוברים שצריך שיקבל עליו ז' מצוות - רמב"ם ע"ז י, ו), אבל מצווה לקנות ממנו את הקרקע
הרמב"ם חולק על הרמב"ן וסובר, שיהושע נצטווה להילחם מפני שהיה זה ז' עממין שהיו עובדים עבודה זרה ונצטוינו עליהן "לא תחייה כל נשמה". ולא נתבררה דעתו האם יש מצווה להילחם באומות אחרות אפילו בזמן יהושע.
כל זה אינו עניין לסוג אחר של מלחמת מצווה שהיא הצלת ישראל ועזרתן מיד צר, מצווה זו ישנה בכל מקום ובכל זמן.
כיבוש במלחמה > במקום סכנה

דנו הפוסקים האם מותר להיכנס לספק סכנה בשביל מצוות כיבוש הארץ, יש סוברים שמותר, שהרי שציוותה התורה להילחם בשביל לירש את הארץ, ודאי הייתה כוונתה שנכנס לספק פיקוח נפש לשם כך, נמצא שמצוות כיבוש דוחה פיקוח נפש. לדעות אלו מותר לגור במקום מסוכן מבחינה ביטחונית בארץ ישראל, אם על ידי כך מיישב את ארץ ישראל וגורם שלא תימסר לאומות. וכך עשו אנשי העליות הראשונות, שגרו במקומות שהיו סכנת נפשות.
דעת הרב עובדיה יוסף הייתה, שהיות ובכיבוש של מדינת ישראל, אין אנו רשאים לפנות את בתי העבודה זרה של האומות, לכן אין זה נקרא מצוות כיבוש, שדוחה פיקוח נפש.
מעלת המצווה

גדולה מצוות ירושת הארץ, ממצוות ישיבת הארץ, שהרי התירו חז"ל (גיטין ח, ב) אמירה לעכו"ם בשבת בשביל מצוות ירושת הארץ (לקנות קרקע מגוי), ולא התירו אמירה לעכו"ם בשביל לעלות ולהתיישב בארץ. הטעם: ירושת הארץ היא מצווה המתקימת לעולם ולכל ישראל, שלא תשתקע הארץ הקדושה בידי טמאים, לעומת זאת ישיבת הארץ היא מצווה זמנית ופרטית.
מעלת המצווה > הכנה למצוות

מצוות ירושת הארץ, מלבד שהיא מצווה כשלעצמה, הרי היא גם הכנה להרבה מצוות אחרות התלויות בארץ. מצוות תרומות ומעשרות (ראשון, שני ועני) שמיטה ויובל, ערי חומה עבד עברי ועוד, שאינם נוהגות עד שיורשים את הארץ ומחלקים אותה לשבטים.
דיני המצווה

גבולות הארץ לגבי מצוות ירושת הארץ, הם גבולות ההבטחה. אסור להילחם בשום ארץ מהארצות שסביב ארץ ישראל, עד שתיכבש כל הארץ שסימן הקב"ה גבולותיה בתורה בפרשת עקב (גבולות ההבטחה, עד נהר פרת). יש אומרים שגם אין לכבוש את גבולות הארץ המובטחת עד שכובשים את הגבולות המובאות בפרשת מסעי תחילה.
ראו גם

חילופי שטחים
ארץ ישראל השלמה
מצוות יישוב ארץ ישראל
אגודת קדושת ציון
לקריאה נוספת

הרב יעקב זיסברג, נחלת יעקב ב' חלקים. ירושלים תשס"ה
הרב יעקב זיסברג- מצוות ירושת ארץ  ישראל
יישוב ארץ ישראל - באתר ויקשיבה
הערות שוליים

↑  ספר במדבר, פרק ל"ג, פסוק נ"ג
↑  להלן רשימה חלקית: המבי"ט (שו"ת ח"א סימן קלט, ח"ג סימן קלא) המהרי"ט (שו"ת, ח"ב סימן כח) ספר חרדים (פ"א ממצוות התלויות בארץ) רדב"ז (שו"ת ח"ב סימן קטו) מעיל צדקה (שו"ת סימן נו) מהר"ם אלשיך (שו"ת סימן לה פח) לרשימה המלאה ראה נחלת יעקב עמוד 67
↑  רמב"ן בהשגות לספר המצוות מצווה ד מהוספותיו. ובפירושו לתורה
↑  ספר המצוות לרמב"ם שורש י'
↑  אוצר ארץ ישראל, חלק ג'
↑  הרב גנוט, אספקלריא עקב תשע"ט
↑  נחלת יעקב עמ' 41
↑  הרב נחום אליעזר רבינוביץ – תחומין ד' וה', הרב צבי יהודה הכהן קוק, שיחות הרב צבי יהודה - ארץ ישראל, עמ' 62–63, ראה בקריאה נוספת
↑  הרב ישראלי, ארץ חמדה עמ' יב-יג
↑  נחלקו הדעות האם היחיד הקונה קרקע ויושב בה, בזמן שלטון גויים מקיים את המצווה ממש, או שזה רק הכשר מצווה או ענף מצווה, שכך מכינים את הדרך לשלטון העם בכללו על הארץ. וכן מקיים מצוות חיבת הארץ. ראה נחלת יעקב עמ' 47 ובערך ישוב ארץ ישראל בויקשיביה
↑  הראי"ה קוק, חזון הגאולה, עמ' רכב, הדברים נכתבו בשנת תרצ"ד [1934], כדי לחזק ידי "הקרן הקיימת לישראל" לגאול את קרקעות הארץ
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ד, עמוד ב'.
↑  הרב נחום אליעזר רבינוביץ – תחומין ד' וה'. הרב ישראלי, מובא במאמרו של חיים בורגנסקי, כתב עת דיני ישראל כב, תשס"ג, נמצא בפרויקט השו"ת בר-אילן
↑  ראה במאמר הנ"ל את הדעות החולקות. במיוחד הרב צבי יהודה קוק התפרסם שדעתו כך, ראה מאמר ארוך על כך בכתב עת שמעתין 150, תשס"ג, נושא המאמר: פיקוח נפש בישיבת ארץ ישראל, וכן הרב אברהם יצחק הכהן קוק, חזון הגאולה, עמ' רכב
↑  נחלת יעקב עמ' 43
↑  פירוש המשנה סוף פרק ח' דסוטה. רמב"ם מלכים ה, א
↑  ראה חידושי הגרי"ז סוטה מד, ב
↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות שבת, פרק ב', הלכה כ"ג.
↑  מנחת חינוך מצווה תכ"ה ותר"ד. שו"ת באהלה של תורה, חלק א סימן ו ועוד רבים ראה נחלת יעקב עמ' 395
↑  נחלת יעקב עמ' 409 ובאריכות גדולה בספר בחר ה' בציון נספח ג' עמ' קס"ה
↑  תורה שבעל פה - כא
↑  שו"ת הריב"ש סימן קא
↑  רמב"ן דברים יא, כד
↑  ספרי דברים פרשת עקב פיסקא נא - דוד עשה שלא כתורה התורה אמרה משתכבשו ארץ ישראל תהו רשאים לכבש חוצה לארץ והוא לא עשה כן אלא חזר וכבש ארם נהרים וארם צובא ואת היבוסי סמוך לירושלם לא הוריש. וכן הוא ברמב"ם פירוש המשנה דמאי ו, יא. ועיין עוד במאמר מצוות ירושת ארץ ישראל עמ' 13
↑  ראה את הדעות בספר נחלת יעקב עמ' 57 ואילך
| חיבת הארץ |
| --- | --- | --- |
| בניין הארץ | ירושה • יישוב • נטיעה |  |
| יישוב הארץ | הליכה • קבורה • יציאה |  |
| שבח הארץ | ארץ ישראל ביהדות • אהבתה • קדושתה  • שירי ארץ ישראל • דיבתה |  |
| מתנות הארץ | שבעת המינים • עפרה • פירותיה |  |
יש סוברים שמצוות ירושת הארץ מתקיימת בהקמת ממשלה יהודית בארץ. בתמונה הכרזה על מדינה יהודית בארץ ישראל
ננו-מבנה

ננו-מבנה הוא עצם בקנה מידה, שגדול יותר ממבנים מולקולריים, אך קטן יותר ממבנים מיקרוסקופיים (שהם בגודל של כמיקרומטר). בתיאור ננו-מבנים מבחינים בין מספר הממדים ברמה הננומטרית:
ננו-משטח (Nanotextured surface) – משטח בעל ממד אחד ברמה הננומטרית; כלומר, עובי פני השטח של עצם כלשהו עשוי להימצא בין 0.1 ל-100 ננומטר (nm).
ננו-צינורית פחמן
ננו-צינורית (Nanotube) – עצם בעל שני ממדים ברמה הננומטרית. קוטרו של ננו-צינור נמצא בטווח של 0.1 ל-100 ננומטר, אך אורכו עשוי להיות גדול הרבה יותר.
ננו-חלקיק או נקודה קוונטית – מבנה כדורי, בעל שלושה ממדים בקנה המידה הננומטרי.
לעיתים קרובות משתמשים במונח "ננו-מבנה" לתיאור טכנולוגיות מגנטיות זעירות.
ראו גם

ננוטכנולוגיה
ננו-חומרים
מתגעגעת

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
מתגעגעת הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נתן גושן. השיר יצא לאור ב-26 במרץ 2019 כסינגל השני מתוך אלבומו החמישי של גושן, באתי לחלום, על ידי חברות התקליטים יוניסל וטדי הפקות.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי נתן גושן והופק על ידי ג'וני גולדשטיין. השיר הוא בסגנון פופ רוק.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל ל-3 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

את הוידאו קליפ המלא של השיר, העלה נתן גושן לערוץ היוטיוב שלו ב-26 במרץ 2019.
נכון לאפריל 2022, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-17 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 15 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 15 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי עשור (2010-19)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | כאן גימל | 71 |  |
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, מתגעגעת, ‏מרץ 2019
↑  מתגעגעת, נבדק ב-2019-07-16
↑  Nathan Goshen Official נתן גושן הערוץ הרשמי (2019-03-26), נתן גושן - מתגעגעת (קליפ רשמי) Nathan Goshen, נבדק ב-2019-07-16
↑  Nathan Goshen Official נתן גושן הערוץ הרשמי (2019-03-26), נתן גושן - מתגעגעת (קליפ רשמי) Nathan Goshen, נבדק ב-2019-07-16
| נתן גושן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נתן גושן • בין כל הרעשים • דברי איתי יותר • שלושים • באתי לחלום |  |
| אלבומי פסקול | סיפור אחר |  |
| פילמוגרפיה | סיפור אחר |  |
| ערכים קשורים | יוניסל • NMC • טדי יזמות והפקות |  |
| נתן גושן - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נתן גושן | "כל מה שיש לי" • "איפה את" • "גבולות הגיון" • "יודע" • "פנים אחרות" |  |
| בין כל הרעשים | "עוד" • "מה אם נתנשק" • "רץ לשום מקום" • "למרות הכל" |  |
| דברי איתי יותר | "סערה" • "דברי איתי יותר" • "Thinking About It (Let It Go)" |  |
| שלושים | "זה שלנו" • "חיכיתי" • "26" • "דור הסתלבט" |  |
| סיפור אחר | "סיפור אחר" |  |
| באתי לחלום | "באתי לחלום" • "מתגעגעת" • "חזרי אלי" • "נחכה לך" • "הכל פה יגמר" • "היום יהיה שמח" • "סופר נשימות" |  |
| סינגלים נוספים | "כחומר ביד היוצר" • "Home" • "חיים מאושרים" • "אשרי יושבי ביתך" • "שני ילדים בעולם" |  |
| השתתפות בסינגלים | "הייתי כאן" • "מתחילים מחדש" |  |
מתהאוס הצנהאור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בדצמבר 1924 בריקסן אים טאלה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה אוסטריה
 פטירה:  3 באוקטובר 2004 (בגיל 79) בריקסן אים טאלה, אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  אוסטריה 
 השתייכות:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 תקופת הפעילות:  1943–1945 (כשנתיים)
 דרגה:   גפרייטר (ורמאכט)
 תפקידים בשירות
 צלף בדיוויזיה ההררית השלישית
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
  צלב האבירים של צלב הברזל   צלב הברזל דרגה ראשונה   צלב הברזל דרגה שנייה
 
מתהאוס הצנהאור (בגרמנית: Matthäus Hetzenauer;‏ 23 בדצמבר 1924 – 3 באוקטובר 2004), היה צלף אוסטרי ששירת בוורמאכט בעת מלחמת העולם השנייה. הוא שירת בדיוויזיה ההררית השלישית בחזית המזרחית, ולזכותו נזקפה הריגת 345 חיילי אויב. הצליפה המרוחקת ביותר אותה ביצע, נערכה ממרחק 1,100 מטרים. בעת המלחמה ולאחריה זכה בעיטורים רבים, ביניהם צלב האבירים של צלב הברזל.
שירות צבאי

בחודשים של שנת 1943 התאמן באימונים רגילים וכלליים, אך בחודשים מרץ-יולי 1944 התאמן בירי ובצליפה בשטיריה ולאחר מכן הוצב בדיוויזיה ההררית השלישית של הוורמאכט. כלי הנשק העיקרים שלו היו מאוזר K98 עם כוונת טלסקופית המגדילה פי 6, ורובה Gewehr 43 בעל כוונת המגדילה פי 4. שטח הפעילות שלו כלל את הרי הקרפטים, הונגריה וסלובקיה.
ב-6 בנובמבר 1944 נפצע קשה בקרב, ועל כן הוענק לו אות הפציעה לאחר שלושה ימים.
גפרייטר (דרגה שהייתה נהוגה בוורמאכט) הצנהאור קיבל את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל ב-17 באפריל 1945. מפקד הדיוויזיה שלו המליץ עליו בגין מספר ההריגות הגבוה שלו, השקול כמעט לשתי פלוגות, וכן בגין הפגנת אומץ יוצאת דופן בשדה הקרב תוך כדי סיכון עצמי גבוה. ולטר נהרינג וקצין בכיר נוסף בוורמאכט אישרו את הענקת העיטור.
עם נפילת ברלין וגרמניה הנאצית, הצנהאור נפל בשבי הצבא האדום והיה כלוא במחנה שבויים סובייטי במשך חמש שנים.
לאחר המלחמה חזר הצנהאור להתגורר בבריקסן אים טאלה, שם הוא מת ב-3 באוקטובר 2004.
אותות ועיטורים

עיטור צלב הברזל מדרגה שנייה (1 בספטמבר 1944) ומדרגה ראשונה (25 בנובמבר 1944).
אות הפציעה בשחור (דרגה שלישית, 9 בנובמבר 1944).
אות הסער של חיל הרגלים בכסף (13 בנובמבר 1944).
אות הצלפים בזהב (3 בדצמבר 1944, אחד משלושה חיילים בלבד שזכו באות)
"צלב האבירים" של צלב הברזל (17 באפריל 1945).
ראו גם

איוון סידורנקו
סימו האוהא
וסילי קווחנטירזדה
הערות שוליים

↑  https://www.warhistoryonline.com/world-war-ii/battle-ortona-mm.html
↑  https://ww2gravestone.com/people/hetzenauer-matthaus/
↑  https://rarehistoricalphotos.com/matthaus-hetzenauer-1944/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1081028416  ISNI: 0000 0004 5611 7654  LCCN: nb2018015549  NKC: osa2016936847  VIAF: 31145304772778610041   WorldCat (עם VIAF): 31145304772778610041
נילס לידהולם

נילס לידהולם (בשוודית: Nils Liedholm;‏ 8 באוקטובר 1922, בוולדמארסביק, שוודיה – 5 בנובמבר 2007) היה כדורגלן שוודי, ידוע בזכות היותו חלק משלישיית גרה-נו-לי ששיחקה יחד במילאן ובנבחרת שוודיה, יחד עם גונאר גרן וגונאר נורדאהל.
קריירה

לידהולם הצטרף למועדונו הראשון, אי-קו סלייפנר, בשנת 1942. ב-1946, הוא הצטרף לנורשפין, מועדון שוודי גדול יחסית, שעימו זכה לידהולם בשתי אליפויות שוודיה. במהלך התקופה שלו בנורשפין, צבר לידהולם 23 הופעות במדי הנבחרת השוודית, וזכה במדליית הזהב באולימפיאדה. ההצלחה שלו בנבחרת הובילה את מילאן האיטלקית לרכוש אותו בשנת 1949. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' ב-11 בספטמבר 1949, בניצחון 3-1 על סמפדוריה. בעונתו הראשונה עם מילאן, הקשר המרכזי שיחק 37 פעמים וכבש 18 שערים. ב-1951, לידהולם זכה בתואר האליפות בסרייה א', הראשון שלו מתוך ארבעה סך הכל. הוא זכה בשניים הבאים ב-1955 וב-1957. לידהולם שיחק במילאן בתקופה שבה המועדון פרח וחייו האישיים השתנו בהתאם, הוא זכה בגביע הלטיני ב-1951 וב-1956. עובדה מפורסמת אודות לידהולם היא שהוא שיחק במילאן במשך שנתיים עד שטעה במסירה הראשונה שלו במדי הקבוצה. התדירות של המסירות של לידהולם שלא הגיעו ליעדן הייתה כל כך נדירה, שכאשר החמיץ מסירה בפעם הראשונה אחרי שנתיים הקהל המקומי מחא כפיים במשך 5 דקות, כהשתאות.
לידהולם נמנה עם השחקנים הראשונים שהבינו את חשיבותו של כושר גופני ליכולת המשחק. עקב כך, הוא הוסיף לעצמו שעות אימון רבות כתוספת אישית, שבהן ביצע פעמיים בשבוע ריצת 100 מטר, 3000 מטר, הטלת כידון, קפיצה לגובה וקליעה.
ב-1958, לידהולם, אז כמעט בן 36, סייע לשוודיה להגיע לגמר הגביע העולמי, בו היא הפסידה לנבחרת ברזיל שהובלה בידי הכישרון הצעיר פלה. הוא הצליח לכבוש שער בגמר, שהפך אותו לשחקן המבוגר ביותר שכובש בגמר של מונדיאל. הקריירה שלו במועדונים נמשכה עד שהיה בן 40.
אחרי שפרש ממשחק, נהנה לידהולם מתפקידו כמאמן במילאן, ואף העלה ליגה את ורונה ו-וארזה. הצלחתו כמאמן לכדה את עין של מנהלי פיורנטינה ואז מילאן, שלבסוף לידהולם לקח שליטה על הקבוצה הבכירה שלה. הוא הוביל את מילאן לתואר אליפות עשירי בשנת 1979 לפני שנהפך להיות מאמנה של רומא. אותה הוביל לתואר האליפות השני שלה ב-1983 באמצעות שימוש בשיטת ההגנה אזורית, שהייתה לא נפוצה בסגנון הכדורגל האיטלקי של אותה התקופה. שנה מאוחר יותר, קבוצתו, רומא, הפסידה בדו-קרב פנדלים לליברפול בגמר גביע אירופה לאלופות 1984. הוא זכה גם בגביע האיטלקי שלוש פעמים עם רומא, ב-1980, 1981 וב-1984.
לידהולם טען כי הכדורגל המודרני תזזיתי הרבה יותר ומשוחק בקצב מהיר יותר מאשר בימים עברו, כמו כן הוא טוען כי "הם (השחקנים) לא עושים הרבה כדי להימנע מלהכשיל שחקנים יריבים... זה קל מדי לעצור שחקן באמצעות הכשלתו; אימון מתאים יותר ילמד אותך כיצד לזכות בכדור מבלי לבצע עבירה, וזה כבר קשה הרבה יותר."
אחרי שפרש מן הכדורגל (אבל נשאר בכל זאת לחיות באיטליה), ניהל לידהולם כרם לזמן מה. את המיזם מנהל כיום בנו. דעותיו, למרות זאת, עדיין נושאות משקל רב בכדורגל האיטלקי.
תארים > תארים כשחקן

אליפות שוודיה (2): 1946/1947, 1947/1948
אליפות איטליה (4): 1950/1951, 1954/1955, 1956/1957, 1958/1959
הגביע הלטיני: 1950/1951, 1955/1956
מדליית זהב אולימפית: אולימפיאדת לונדון (1948)
אליפות העולם: 1958 (מקום שני)
תארים > תארים כמאמן

אליפות איטליה: 1978/1979
אליפות איטליה: 1982/1983
הגביע האיטלקי (3): 1979/1980, 1980/1981, 1983/1984
נין

ערך זה עוסק בבן הנכד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
נין של אדם הוא הבן או הבת של נכדו או נכדתו של אותו אדם.
בתרבויות רבות, אדם מתייחס לא רק כבן להוריו אלא כנכד ונין לזקניו, ובכך מציין את ייחוס האבות של האדם לאורך תקופת זמן ארוכה. למשל, חלק מהדמויות המוצגות בתנ"ך, מוצגות באופן המזכיר את שם אביהן ושם סבן ושם אבי סבן, לדוגמה במגילת אסתר, פרק ב', פסוק ה' מוזכר ייחוסו של מרדכי: ”מָרְדֳּכַי בֶּן יָאִיר בֶּן שִׁמְעִי בֶּן קִישׁ אִישׁ יְמִינִי”.