stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמית משיח
קריירה מקצועית > ייסוד McCann Agenda

בשנת 2004 הצטרף משיח למקאן תל אביב והקים את יחידת McCann Agenda, שעסקה בשיווק חברתי. היחידה התמקדה בפיתוח מתודולוגיות שיווקיות עבור המגזר השלישי, תוך שימוש בכלים שיווקיים לקידום נושאים חברתיים.
במסגרת היחידה הוביל משיח מספר פרויקטים, בהם:
"מרכזי הווליום של סלקום": מיזם שבמסגרתו הוקמו 25 מרכזי מוזיקה לנוער בשכונות ברחבי ישראל, כולל יישובים מהמגזרים הערבי והחרדי. המרכזים שימשו כמרחבים קהילתיים, בהם התקיימו שיעורי מוזיקה, פעילות של להקות, חדרי חזרות והקלטות, כיתות אמן, ופעילויות חודשיות מגוונות. אחת ההצלחות של המיזם היא צמיחתה של להקת "קפה שחור חזק" מתוך הפעילות במרכזים. הפרויקט זכה בפרס בתחרות Effie, על השילוב המוצלח בין ערכים חברתיים לחיזוק תדמית המותג.
"בתי לגדול טוב" של תנובה: פרויקט חברתי שנועד לתמוך בהתפתחותם של ילדים בגילאי 2–6 בשכונות מוחלשות. במסגרת המיזם הוקמו מרכזי פנאי והעשרה המיועדים לילדים ולמשפחותיהם, בשיתוף פעולה עם החברה למתנ"סים והרשויות המקומיות. נכון לשנת 2023, פועלים תשעה מרכזים ברחבי הארץ, המספקים שירותים לכ-150,000 ילדים והוריהם מדי שנה, ותורמים לשיפור איכות החיים בקהילותיהם.
קריירה מקצועית > כסמנכ"ל לקוחות במקאן

בשנת 2008 מונה משיח לסמנכ"ל לקוחות במקאן, תפקיד אותו מילא במשך שלוש שנים, במהלכן טיפל בלקוחות כמו: תנובה, המשביר לצרכן, סמסונג וחברת החשמל.
קריירה מקצועית > פעילות בתחום ההיי-טק

בשנים 2010–2015 פנה עמית משיח לתחום הסטארטאפים בעולמות הטכנולוגיה הפרסומית (AdTech) והשיווק מבוסס הטכנולוגיה.
בשנת 2010, לאחר שעזב את מקאן, הצטרף כמנכ"ל לקבוצת יזמים שהקימו את חברת ADAGOO.
חברת ADAGOO פיתחה טכנולוגיה לניתוח דאטה באמצעות כלים קונטקסטואליים, שהציעו סיווג תוכן לפי קהלים. על בסיס הטכנולוגיה הזו פותחה פלטפורמת וריפיקציה למפרסמים, שאפשרה פיקוח ובקרה על קמפיינים דיגיטליים.
בשנת 2012 נמכרה ADAGOO לחברת Digital Generation האמריקאית. במסגרת הסכם הרכישה עבר משיח עם משפחתו לניו יורק, שם היה אחראי על פיתוח פעילות החברה בשוק האמריקאי. בשנת 2013, בעקבות שינוי מבנה ארגוני, עזב את החברה.
לאחר מכן, בשנת 2013, הצטרף משיח לסטארטאפ Eyeview, חברה המתמחה בפתרונות פרסונליזציה בווידאו למפרסמים. בתפקידו כסמנכ"ל שיווק ואסטרטגיה היה שותף בבניית החברה ובהתרחבותה בארצות הברית. במהלך שלוש שנים סייע משיח להפוך את Eyeview לשחקנית מובילה בתחום הפרסונליזציה בווידאו בשוק האמריקאי.
עד שנת 2017 צמחה החברה למחזור מכירות של מעל 100 מיליון דולר ולהעסקת מעל 120 עובדים, עם מטה בניו יורק ומשרדים בדטרויט, שיקגו ולוס אנג'לס. באותה שנה מוזגה החברה עם Videology, חברה טכנולוגית בתחום הפרסונליזציה בפרסום דיגיטלי.
קריירה מקצועית > כמנכ"ל מקאן תל אביב

בסוף שנת 2015 חזר לישראל ומונה למנכ"ל מקאן תל אביב.
בינואר 2018 מונה לתפקיד מנכ"ל קבוצת מקאן בישראל, והוא משמש גם כחבר במועצת המנהלים של McCann World Group באירופה.
קבוצת מקאן היא קבוצת הפרסום והמדיה הגדולה בישראל, ומורכבת ממספר חברות:
מקאן תל אביב: משרד הפרסום הגדול בישראל, המטפל בכ-40 מותגים מובילים, כולל בנק לאומי לישראל, אלעל, פרטנר, תנובה, איקאה ויוניליוור.
יוניברסל מקאן: חברת המדיה הגדולה בישראל.
מקאן דיגיטל: חברת הדיגיטל הגדולה בישראל, המספקת שירותי דיגיטל לכל לקוחות מקאן, לצד מותגים כמו פריסבי וסופר-פארם.
פרימיס: חברה טכנולוגית מתמחה בתחום ה-AdTech, המובילה פתרונות וידאו דיסקברי ומוניטיזציה לפבלישרים בינלאומיים.
מקאן טק: מספקת שירותי פרסום ומדיה לחברות טכנולוגיה ישראליות הפועלות בשווקים בינלאומיים.
מקאן ואלי: משרד פרסום דיגיטלי הפועל במצפה רמון, ומעורב בפעילות חברתית וקהילתית.
ספרינג ואלי: משרד פרסום דיגיטלי שפועל בקיבוץ מעוז חיים שבעמק המעיינות. מהווה שחזור של הצלחת מקאן ואלי, ומשלב אף הוא בין פעילות עסקית לפיתוח חברתי-קהילתי.
במהלך כהונתו ביצע משיח רה-ארגון מקיף בקבוצה, שכלל בניית הנהלה חדשה ושדרוג של תהליכים עסקיים ואסטרטגיים. תחת ניהולו הכפילה הקבוצה את גודלה מבחינת מחזור עסקי וכיום מעסיקה כ-600 עובדים.
קבוצת מקאן, בהובלת משיח, ביססה את מעמדה כמובילת שוק בכל תחומי פעילותה.
בנוסף, פועלת מקאן בהובלת משיח להרחבת עסקי הקבוצה כאשר כיום מחצית מהכנסותיה של הקבוצה מגיעות מפעילות גלובלית.
קריירה מקצועית > פעילות חברתית ויוזמות קהילתיות

משיח וקבוצת מקאן עוסקים בפעילות חברתית ויוזמות קהילתיות. בראשן "מקאן וואלי" ממצפה רמון ו"ספרינג וואלי" מעמק המעיינות – משרדי פרסום דיגיטליים הפועלים בפריפריה, שנועדו לספק משרות איכותיות לתושבי האזור ולשפר את איכות החיים בקהילה שבה הם פועלים. בעיני קבוצת מקאן וצוות הנהלתה, יוזמות אלו מייצגות את המשמעות העמוקה של ציונות, המשלבת פיתוח עסקי בפריפריה מתוך חזון חברתי.
דוגמה נוספת היא עמותת אליפלט: כמנכ"ל מקאן, משיח פעל רבות לסיוע לפליטים בדרום תל אביב, בין היתר על ידי שיתוף פעולה עם עמותת אליפלט, שאומצה על ידי קבוצת מקאן. במסגרת הפעילות, סייעה הקבוצה בהקמת מסגרות יום לילדי פליטים ובתמיכה בתוכניות חינוכיות.
הקבוצה פעלה בשיתוף פעולה עם יעל גבירץ, מייסדת ומנכ"לית העמותה עד שנת 2021. בנוסף, הובילה הקבוצה קמפיינים לגיוס תרומות והעלאת מודעות ציבורית לפעילות העמותה.
משיח אף נטל חלק פעיל בתוכנית אנשי העסקים לפתרון בעיית הפליטים בדרום תל אביב, לצד אנשי עסקים ובכירי משרד האוצר לשעבר, בהם ירום אריאב ויוסי קוצ'יק. התכנית כללה בניה ופרסום תוכנית עבודה שהוצגה לממשלה.
קריירה מקצועית > פרסים והישגים מקצועיים

קבוצת מקאן, בהובלתו של משיח, הפכה למשרד פרסום מוכר ומעוטר בזירה הבינלאומית, תוך זכייה חוזרת בפרסים יוקרתיים.
תחת הנהגתו של משיח, מקאן זכתה במספר הישגים בולטים, ביניהם:
גרנד פרי בפסטיבל קאן עבור פרויקטים בולטים, כמו IKEA ThisAblesוזיכרון בסלון, שזכו לשבחים על יצירתיותם ותרומתם החברתית.
תחרות ה-EFFIE: זכיות רבות שהציבו את מקאן בצמרת ענף הפרסום, תוך הדגשת הישגיה הייחודיים בתחום האפקטיביות. בשנים האחרונות, מקאן התמקמה כאחת מ-10 החברות האפקטיביות ביותר בעולם.
פרסי Golden Drum ו-Drum: מקאן תל אביב זכתה בפרס The Drum Awards for B2B בקטגוריית המיתוג המחודש, על קמפיין המיתוג של אמדוקס בשיתוף עם הזמרת נגה ארז.
בנוסף, מקאן תל אביב זכתה בפרסים בפסטיבל Golden Drum על פרויקטים כמו Ikea ThisAbles.
נכון לשנת 2024, קבוצת מקאן ממשיכה להוביל את ענף הפרסום בישראל, תוך חיזוק מעמדה כקבוצה המשלבת בין חדשנות עסקית, טכנולוגית וחברתית.
בנוסף להישגיו המקצועיים, משיח זכה גם בהכרה אישית:
בשנת 2016 קיבל את פרס הסטודנט המצטיין מהמכללה למנהל, כאות על הישגיו האקדמיים והמקצועיים.
בשנת 2018 זכה להערכה על פעילותו ההתנדבותית עם עמותת "ילדים בסיכוי", המסייעת לילדים ונוער במצבי סיכון, תוך תרומתו לשיפור חייהם ולחיזוק הקהילה.
משפחה וחיים אישיים

נשוי לסיגל אבין, ולהם שתי בנות, והם מתגוררים בתל אביב.
נונאטאק סימפסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  63°58′00″S 58°54′00″W﻿ / ﻿63.96666667°S 58.9°W﻿ / -63.96666667; -58.9
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק סימפסון(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק סימפסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק סימפסון(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק סימפסון
 
נונטאק סימפסון (באנגלית: Simpson Nunatak) הוא נונטאק, בחצי האי טריניטי, באזור ארץ גרהאם, בצפון מערב חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
נונאטאק סימפסון ממוקם 4.6 קילומטרים צפונית מערבית להר רוברטס.
נונאטאק סימפסון ממוקם לגדתו הדרומית של קרחון אייטקנהד.
גובהו של נונאטאק סימפסון 1,165 מטרים מעל פני הים.
ועדת שנהר

ועדת שנהר מונתה על ידי שר החינוך והתרבות, זבולון המר, לבחינת לימודי היהדות במערכת החינוך הממלכתית בישראל והגישה את המלצותיה לאמנון רובינשטיין באוגוסט 1994. בראש הוועדה עמדה עליזה שנהר.
חברי הוועדה

בראש הוועדה עמדה עליזה שנהר, רקטור אוניברסיטת חיפה. בוועדה השתתפו אנשי אקדמיה, בהם חוה לצרוס-יפה, מיכאל אביטבול, אביעזר רביצקי ואליעזר שבייד, אנשי משרד החינוך זבולון אורלב ואליעזר מרכוס, מחנכים, ואישי ציבור בהם רות קלדרון, הסופר אהרן מגד ומוקי צור, איש התק"ם.
תפקיד והמלצות הוועדה

על-פי כתב המינוי של הוועדה, היה עליה לבחון את מצב לימודי היהדות בחינוך הממלכתי, ולגבש הצעות "בדבר המטרות והתפיסה, תוכניות הלימודים וכל יוזמה אחרת העשויה לקדם את החינוך היהודי בישראל".
הוועדה קבעה שיש ירידה מתמשכת במעמדם של לימודי היהדות במערכת החינוך, הנובעת מתמורות חברתיות ופוליטיות שחלו במדינת ישראל, ובתהליכים שונים, ביניהם הגברת הקיטוב בין הציבור הדתי והחילוני. בהמשך לכך, הדו"ח כלל המלצות בדבר עקרונות להוראת מקצועות היהדות, וביניהם חתירה ללימוד מקצועות היהדות באופן המדגיש את אופיים ההומניסטי, וכן בניה של תהליך חינוכי המבוסס על לימוד, ביקורת ודו-שיח, אשר יחתור להפנמה של ערכים אוניברסליים ויהודיים "מתוך גישה פלורליסטית". הוועדה גם המליצה "לעודד קשת רחבה ככל האפשר של מסגרות חינוכיות לא-פורמליות, המקבלות חינוך יהודי פלורליסטי וביקורתי כלגיטימי והמציעות למוסדות החינוך השונים תוכניות חוץ-קוריקולריות בנושאים הקשורים בהוראת מקצועות היהדות, ובייחוד סמינרים ומפגשים שבהם ייפרשו לפני התלמיד, על בסיס של הדדיות, האופציות השונות של הקיום היהודי בימינו".
השפעה

דו"ח ועדת שנהר אומץ על ידי משרד החינוך בשנת 1995, ובהמשך לכך הוקם במשרד "מטה שנהר" שהופקד על יישום המלצות הוועדה, ונסגר לפני שנת 2021. בשנת 1997 הוקם על ידי שר החינוך זבולון המר המנהל לחינוך ערכי כדי ליישם את דו"ח ועדת שנהר ודו"ח קרמניצר.
חוזרי מנכ"ל שפורסמו על ידי משרד החינוך במהלך השנים עיגנו את עקרונותיו של דו"ח ועדת שנהר. כך, ב-2 בנובמבר 2008 פורסם חוזר מנכ"ל משרד החינוך 3.1 תשס"ו/3(א) שבו נקבעו אמות המידה המחייבות שלפיהן יבחנו גורמי המקצוע במשרד הצעות לתוכניות חינוכיות ביהדות למוסדות החינוך במגזר הממלכתי בהתאם למסקנות דו"ח שנהר. חוזר מנכ"ל זה הוחלף בשנת 2019, אך החוזר החדש משמר את אמות המידה לבחינת תוכניות חינוכיות בתחום היהדות בחינוך הממלכתי כפי שעוצבו בחוזר המנכ"ל הקודם, בשינויים מסוימים.
ב-1999, הוקמה כמסקנות מן הוועדה התוכנית האקדמית "רביבים".
הערות שוליים

1 2 3  בג"ץ 4640/19 התנועה הרפורמית נ' שר החינוך, ניתן ב־7 באפריל 2021
↑  המלצות ועדת שנהר, עמ' 22
↑  חוזר מנכ"ל תשע"ט/9, "אמות מידה לבחינת תוכניות חינוכיות ביהדות בחינוך הממלכתי במסגרת תחום הדעת תרבות יהודית-ישראלית", פורסם ביום 6.5.2019
ועדת הגיוס

| --- | --- |
 גוף פרלמנטרי:  הכנסת
 ייסוד הוועדה:  25 ביוני 2018
 פירוק הוועדה:  30 באפריל 2019
 יו"ר:  דודי אמסלם (הליכוד)
 תחומי שיפוט:  ישראל
 חברים
 הליכוד (3): (דוד ביטן, דודי אמסלם, מיקי זוהר)  המחנה הציוני (2): (איל בן ראובן, עמר בר-לב)  הרשימה המשותפת (1): (אחמד טיבי)  יש עתיד (1): (אליעזר שטרן)  ש"ס (1): (יואב בן-צור)  מרצ (1): (מיכל רוזין)  יהדות התורה (1): (אורי מקלב)  הבית היהודי (1): (בצלאל סמוטריץ)  כולנו (1): (מירב בן-ארי)
 אתר הוועדה
 
הוועדה המיוחדת להסדרת מעמדם של תלמידי ישיבות ושילובם של בוגרי ישיבות בשירות צבאי, בשירות לאומי-אזרחי ובתעסוקה (כונתה לעיתים "ועדת הגיוס") היא ועדה מיוחדת שהוקמה בכנסת העשרים על מנת להסדיר את מעמדם הכלכלי והחברתי של תלמידי ישיבות בשירות הצבאי ולשלבם במעגל העבודה ובשירות הלאומי-אזרחי. הוועדה הוקמה ב-25 ביוני 2018 לאחר אישורו של חוק הגיוס ופעילותה הסתיימה עם סוף כהונתה של הכנסת העשרים (כמו ועדות מיוחדות נוספות שהוקמו באותה הכנסת, ועדת השקיפות, הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי וועדות נוספות).
בוועדה התארחו אישים רבים, בהם מנכ"ל רשות השירות הלאומי-אזרחי, שר שלום ג'רבי, תת-אלוף יהודה דובדבני, היועץ המשפטי למערכת הביטחון, איתי אופיר ועוד.
פעילות הוועדה

הוועדה דנה בנושאים רבים הקשורים לאוכלוסייה החרדית ושילובה בחברה הישראלית ובכלכלת ישראל, ביניהם:
משמעות כלכלית של שילוב המגזר החרדי בתעסוקה.
הסיבות למספר הנמוך של חרדים אשר מתגייסים לצבא, ביניהן השכר הנמוך.
הפערים הערכיים ותפיסות העולם של האוכלוסייה החרדית והאוכלוסייה הלא חרדית.
בדצמבר 2018 החליטו הסיעות החרדיות (מפלגת ש"ס ויהדות התורה) להחרים את הוועדה לאחר החלטת בית המשפט העליון (שבאה בעקבות הדיונים במסגרת בג"ץ חוק הגיוס ) לתת הארכה נוספת לממשלה ישראל ה-34 כדי למצוא פתרון לסוגיית גיוס בני ישיבות.
בגלל רגישות נושא הוועדה, במרבית הדיונים בהם היו מחלוקת בין חברי הוועדה, ובין השאר אמר חבר הכנסת מהבית היהודי, בצלאל סמוטריץ' את הדברים הבא:
”לא צריך להכביר במילים בתפיסת חשיבות השירות הצבאי, אולם לא פחות מזה, עצם לימוד התורה. אדם שתורתו אומנותו תורם ומשרת את המדינה לא פחות מחייל שמשרת בצה"ל” דבר שעורר את זעמה של חברתו לוועדה, חברת הכנסת מטעם כולנו, מירב בן-ארי שאמרה בתגובה לסמוטריץ':
”האוזניים שלי נשרפו למשמע דבריו של ח"כ סמוטריץ'. איך אתה משווה חיילים שנלחמים ומסתכנים יום יום ללומדי תורה? יש לי הרבה כבוד ללומדי תורה אבל לא ניתן להשוות ביניהם. החיילים נלחמים ומסכנים את נפשם בשביל שהם יוכלו ללמוד תורה. לדבריה, צריך להיות מציאותי, אין וכנראה לא יהיה שוויון”, מלבד תגובות אלו עלו גם טיעונים על תפיסות העולם השונות בין הקבוצות, על זכות בני הישיבות ללמוד תורה וכן הרעיון לנסות לשלב את תלמידי הישיבות בשוק התעסוקה במקום להחזירם לישיבות בו הם למדו לפני הגיוס.
הוועדה פוזרה כמסוכם בסוף כהונתה של הכנסת העשרים ולא הוקמה מחדש בכנסות שנבחרו אחריה.
יושבי ראש

| כנסת | שנות פעילות | יושב ראש | תמונה | סיעה |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| הכנסת העשרים | 2018–2019 | דודי אמסלם |  | הליכוד |
ראו גם

הוועדה לקידום השוויון בנטל
חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם
גיוס בני ישיבות
הערות שוליים

↑  ישראל אוחיון, ועדת הגיוס מתכנסת לראשונה מאז המשבר הקודם, באתר אקטואליק, ‏4 בנובמבר 2018
↑  אורי שיינין מאגף התקציבים באוצר: תרומת שילוב המגזר החרדי בתעסוקה לתקציב המדינה בשנת 2050 עשוי להתקרב לתקציב הביטחון, באתר הכנסת, ‏4 ביולי 2018
↑  ח"כ בצלאל סמוטריץ': אדם שתורתו אומנותו תורם ומשרת את המדינה לא פחות מחייל שמשרת בצה"ל ח"כ מירב בן ארי: האוזניים שלי נשרפו למשמע דבריו של ח"כ סמוטריץ', באתר הכנסת, ‏3 ביולי 2018
↑  יהודה שלזינגר, לקראת פיצוץ: החרדים יחרימו את ועדת הגיוס, באתר ישראל היום, 22 בדצמבר 2018
| ועדות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| קבועות | ועדת החוקה, חוק ומשפט • ועדת החוץ והביטחון • ועדת החינוך, התרבות והספורט • ועדת הכלכלה • ועדת הכנסת • ועדת הכספים • ועדת המדע והטכנולוגיה • ועדת העבודה והרווחה • ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות • הוועדה לביטחון לאומי • ועדת הבריאות • הוועדה לענייני ביקורת המדינה • ועדת הפנים והגנת הסביבה • הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי • הוועדה למיזמים ציבוריים |  |
| היסטוריות | ועדת השירותים הציבוריים • ועדת השקיפות • ועדת הרפורמות • ועדת הגיוס • הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי • הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן • הוועדה המיוחדת לדיון בהצעה לסדר היום בנושא קשיים ברפורמה בשירות המדינה • ועדת הקורונה • ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים |  |
| מיוחדות  (הפועלות כיום) | הוועדה המיוחדת לפניות הציבור • הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל • הוועדה לזכויות הילד • הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל • הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים |  |
| שונות | ועדת האתיקה • ועדת הפירושים • ועדת חקירה פרלמנטרית • הוועדה המסדרת |  |
למה (סוג)

| למה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: גמליים
סוג:: למה
שם מדעי
 Lama ‏קיווייה, 1800

למה (שם מדעי: Lama) הוא סוג בעלי חיים במשפחת הגמליים שמוצאו מהרי האנדים הכולל שני מינים:
למה מצויה (Lama glama)
גואנקו (Lama guanaco)
כאשר התגלו מיני הלמה על ידי הכובשים הספרדים, הם נחשבו בתחילה למין כבש (ובגלל זה מכנים אותם עד היום "גמל הכבש"), אולם במהרה התגלה דמיון מורפולוגי רב בין הלמה לגמליים של העולם הישן.
לינאוס מייסד הטקסונומיה ראה אותם כמין בסוג גמל, כאשר את המינים השונים סיווג כתת-מינים. ז'ורז' קיווייה הניח בשנת 1800 את המינים לעיל כולל האלפקה בסוג למה ואת הוויקוניה המצויה שם בסוג נפרד.
מתיעוד מאובנים נראה כי מקורו של הסוג למה (ושל סוגי הגמליים האחרים הקיימים כיום) בצפון יבשת אמריקה שלא בדומה לתפוצתו הבלעדית כיום בדרום היבשת.
עדר למות מצויות בצ'ילה
בוב ומייק בריאן

התאומים בוב בריאן ומייק בריאן (באנגלית: Bryan brothers;‏ נולדו ב-29 באפריל 1978; מכונים גם "הבריאנים") הם טניסאי זוגות אמריקאים הנחשבים יחדיו לצמד הטוב בהיסטוריה של טניס הזוגות. השניים שיתפו פעולה כזוג מאז תחילת דרכם, הם זכו יחד ביותר מ-100 תארים ומדורגים יחד במקום הראשון בדירוג הסבב העולמי לזוגות. הם זכו יחד בשישה עשר תוארי גראנד סלאם לזוגות - שלושה בווימבלדון, שישה באוסטרליה הפתוחה, חמישה בארצות הברית הפתוחה ושניים בצרפת הפתוחה. האחים בריאן זכו 4 פעמים בקריירה שלהם בטורניר סוף השנה שנחשב כטורניר הטניס החמישי בגודלו לאחר ארבעת הגרנד סלאמים. הם מתמחים במיוחד בטורנירים על משטחים קשים, אך זכו בתארים ובתארי גראנד סלאם על כל המשטחים.
למרות היותם תאומים זהים, יש ביניהם שוני ביד החובטת - מייק הוא ימני, ובוב שמאלי.
הם האלופים האולימפיים בטורניר הזוגות (לונדון 2012).
ועדת רוזן

ועדה מייעצת לבחינת שירותי הדואר בתחום השמור, נקראת ועדת רוזן, היא ועדה שמונתה על ידי שר התקשורת בשנת 2018 במטרה להגביר את התחרות בתחום הדואר.
מינוי הוועדה

משנת 2010 חברת דואר ישראל היא החברה היחידה במדינת ישראל שמורשית לספק דואר ליחידים (לכן הוא מכונה "התחום השמור"), והתחרות קיימת רק בתחום הדואר הכמותי, בו חברת מסר רשאית לספק דואר למוסדות (כמו בנקים, קופות חולים).
לצורך כך מינה שר התקשורת איוב קרא בשנת 2018 ועדה שתבחן רפורמה על הרגולציה על תחום הדואר ליחידים. בראשות הוועדה עמד דניאל רוזן שהיה מנכ"ל משרד התקשורת בשנים 1997–2001. הוועדה נדרשה לדון בכמה נושאים ובהם: מועדי חלוקה של הדואר וחובה על עמידה בזמני החלוקה, בחינת הדואר היחידני לתחרות, ביטול הפיקוח על תעריפי הדואר הפרטי ועוד שורת נושאים. בכתב המינוי של הוועדה נאמר כי מטרתה "לחזק ולשמור על יכולת של חברת דואר ישראל לספק שירות אוניברסלי לאורך זמן, טובת הציבור ופיתוח תחרות אפקטיבית בתחום השמור".
הוועדה הגישה את המלצותיה בשנת 2018 לשר איוב קרא, אולם בעקבות הקדמת הבחירות הוא לא יישם את ההמלצות. עם היכנסו של יועז הנדל לתפקיד שר התקשורת במאי 2020 נראה כי הוא יישם את המלצות הוועדה ובאוקטובר 2020 הודיע הנדל כי יישם את המלצות הוועדה. עם זאת משרד האוצר הודיע כי ככל הנראה הרפורמה לא תכלל בחוק ההסדרים ובספר התקציב של שנת 2020.
בעיתונות הכלכלית נמתחה ביקורת על הנדל, ונטען כי רוזן פעל בניגוד עניינים, שכן הוא עמד פעל להקמת קבוצה שתרכוש חלק מדואר ישראל.
המלצות הוועדה

המלצת הוועדה לפתוח גם את תחום הדואר היחידני לתחרות
משך זמן מסירת חבילות יהיה כמו זה של מכתב רגיל בארץ, כלומר תוך 5 ימים
פריסה רחבה של נקודות מסירה לחבילות דואר, כך ש-90% מבתי האב יהיו במרחק של עד 1,500 מטר מנקודת חלוקה. זאת במקום החלוקה עד הבית
כמו כן, המליצה הוועדה על שורה של פעולות שנדרשות כדי להגביר את התחרות בתחום
ראו גם

משרד התקשורת
דואר ישראל
הערות שוליים

↑   אמיתי זיו, מי יעמוד בראש הוועדה להגברת התחרות בדואר? המנכ"ל שהתנגד לתחרות בדואר, באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2018
↑  ועדה מייעצת לבחינת שירותי הדואר בתחום השמור, באתר GOV.IL
↑  גד פרץ, ‏שר התקשורת קרא לא יטפל בדוח על התחרות בשוק הדואר, באתר גלובס, 25 במרץ 2019
↑  אביאור אבו, תחרות, הסרת רגולציה - ומסירת חבילות בתוך 5 ימים: לקראת מהפכה בדואר?, באתר כלכליסט, 17 ביוני 2020
↑  חברת דואר ישראל תגיש תוכנית לשיפור השירות תוך 40 יום, באתר ynet, 20 באוקטובר 2020
↑   נתי טוקר, משרד האוצר מתקן: הרפורמה בדואר לא תיכלל בחוק ההסדרים, באתר TheMarker‏, 9 ביולי 2020
↑  אביאור אבו, הנדל מטאטא את ניגוד העניינים סביב הדואר, באתר כלכליסט, 9 ביולי 2020
↑  אביאור אבו, הכובע הכפול של ראש הוועדה להסדרת הדואר, באתר כלכליסט, 1 ביולי 2020
ערן סלע (שייט)

ערן סלע (נולד ב-19 במרץ 1985) הוא שייט ישראלי, המתחרה במפרשית מדגם 470. סלע מתחרה לצדו של גידי קליגר, וב-2012 הוא זכה במדליית כסף באליפות העולם בשיט.
קריירה

סלע הוא חבר מועדון השייט שדות-ים. בגיל 14 הוא החל לשוט במפרשית 420 ובהמשך עבר למפרשית 470. באליפות אירופה בשיט לנוער שהתקיימה בהונגריה ב-2004 זכה במדליית ארד. היה אלוף ישראל פעמיים, וסגן-אלוף שלוש פעמים.
שותפו הראשון היה אביב בן חורין, ולאחריו יוגב יוסף, שניהם מקיבוץ שדות ים. עם יוסף התחרה בשנת 2009, על הכרטיס לאולימפיאדת לונדון מול הצמד אודי גל וגידי קליגר, בו סיימו במקום נמוך.
סלע כבר פרש משייט לטובת אימון בשל בעיות מימון, ועסק בתחום במשך שנה וחצי, אולם בשנת 2009 אודי גל וגידי קליגר נפרדו מהשותפות במפרשית 470, לאחר שגל פרש, וסלע חַבָר לקליגר. לאחר חודש של אימונים, סיימו השניים במקום השלישי בגביע רולקס במיאמי.
במרץ 2010 הגיעו למקום הראשון באליפות ישראל, וזכו במדליית כסף באליפות אירופה באיסטנבול באותה השנה.
ב-2011 זכו סלע וקליגר במדליית הארד באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי. בהמשך השנה זכו במדליית ארד בתחרות הקדם-אולימפית שנערכה בויימות', האתר שאירח שנה לאחר מכן את תחרויות השייט באולימפיאדת לונדון (2012). הישג זה הקנה להם את הקריטריון האולימפי הישראלי. באליפות העולם בפרת' ב-2011 סיימו במקום הרביעי שהקנה להם את הקריטריון הבינלאומי והבטיחו את השתתפותם, באולימפיאדת לונדון. באפריל 2012 הגיעו קליגר וסלע למקום ה-6 בתחרות גביע העולם שנערכה בפלמה דה מיורקה. באולימפיאדת לונדון לא הצליחו קליגר וסלע לשחזר את הישגיהם, וסיימו במקום ה-15.
חיים אישיים

סלע יליד חדרה, ומתגורר בקיבוץ שדות ים. אביו עוסק בתחזוקת כלי שיט ומעניק שירותים ימיים), ואמו עובדת בחברה שאמצה אותו אבן קיסר. יש לו שני אחים, רועי שפועל בפרויקט הקשור לספינות, ועופרי שעבדה כעוזרת "סקיפר".
בצבא שירת בבסיס השייטת בעתלית במעמד של ספורטאי מצטיין.
אלברטופוליס

| --- | --- |

אנדרטת אלברט
 מידע
 עיר:  הרובע המלכותי קנזינגטון וצ'לסי 
 על שם:  אלברט, נסיך סקסה-קובורג-גותה 
 קואורדינטות:  51°29′53″N 0°10′36″W﻿ / ﻿51.498055555556°N 0.17666666666667°W﻿ / 51.498055555556; -0.17666666666667
 he
 
האלברט הול.
חזית מוזיאון ויקטוריה ואלברט.
אלברטופוליס (באנגלית: Albertopolis) הוא כינויו של אזור בדרום קנזינגטון בלונדון בירת הממלכה המאוחדת. אזור זה משתרע בין דרך קרומוול ואזור "קנזינגטון גור" (Kensington Gore).
אתרים

האזור כולל מספר רב של מוזיאונים ומרכזי תרבות, ובהם:
המוזיאון להיסטוריה של הטבע הכולל כיום גם את המוזיאון לגאולוגיה;
האלברט הול;
הקולג' המלכותי לאמנות;
הקולג' המלכותי למוזיקה;
החברה הגאוגרפית המלכותית;
אימפריאל קולג';
מוזיאון המדע;
מוזיאון ויקטוריה ואלברט;
אנדרטת אלברט.
בעבר פעלו באזור גם המוסדות הבאים:
בית הספר המלכותי לאדריכלות ימית (בין השנים 1864–1873;
בית הספר המלכותי לתפירה (בין השנים 1903–1987);
בית הספר המלכותי לעוגבנים (בין השנים 1904–1991).
היסטוריה

אזור אלברטופוליס נרכש על ידי הוועדה המלכותית לתערוכה של 1851 באמצעות רווחים שנותרו מהפעלת התערוכה הגדולה של 1851 שנערכה בהייד פארק הסמוך. הוועדה תכננה את הבנייה ואזור וקראה לכביש הראשי החוצה את האזור מצפון לדרום, על שמה של התערוכה - דרך התערוכות. בראש הוועדה פעל הנסיך אלברט בעלה של המלכה ויקטוריה - והאזור החל להיות מכונה "אלברטופוליס" - "עירו של אלברט" - הן כסטירה על פעילותו של הנסיך ולחלופין כאות הוקרה על פעילותו. לאחר מותו של הנסיך פסק השימוש בכינוי והוא נקרא "מרכז דרום קנזינגטון". בשנות ה-60 של המאה ה-20 שבו להשתמש בשם זה - בעיקר בדיונים בדבר שימור אופיו של האזור והבנייה הוויקטוריאנית בו.
תיאור האזור

דרך התערוכות היא הציר המרכזי החוצה את האזור מצפון לדרום. מצפון לדרך ממוקמת אנדרטת אלברט בגני קנזינגטון ולמולה האלברט הול - אולם האירועים המנציח אף הוא את זכרו של הנסיך. לאורכו של ציר זה ממוקמים המוזיאונים של האזור.
לקריאה נוספת

פ. שפרד (עורך), סקר של אזור לונדון: אזור דרום קנזינגטון, 1975.
אזורי אנגליה

אזורי אנגליה
אזורי אנגליה (באנגלית: Regions of England; נקראו בעבר: אזורים משרדיים ממשלתיים (Government Office Region)), הם רמת החלוקה הפנימית הגבוהה ביותר באנגליה. המחוזות קיימים בגבולותיהם הנוכחיים מאז 1994. בין 1994 ל-2011, לתשעה מהאזורים היו סמכויות ניהול חלקיות, אך האזורים פסקו מלמלא תפקיד זה וכיום האזורים נמצאים בשימוש בעיקר למטרות סטטיסטיות.
היסטוריה

במחצית השנייה של האלף הראשון לספירה הייתה אנגליה מחולקת בין שבע ממלכות ריבוניות - ההפטרכיה. ניתן לומר כי חלוקה זו הייתה החלוקה האדמיניסטרטיבית הראשונה של אנגליה. הפעם הראשונה בה חולקה אנגליה המאוחדת מבחינה אדמיניסטרטיבית הייתה בתקופת הפרוטקטורט של אוליבר קרומוול.
בעת המודרנית, החלוקה הראשונה לאזורי מנהל הייתה בעקבות חוק השלטון הפנימי 1914 שהסדיר את החלוקה המנהלית של אירלנד. חוק זה הביא ליוזמה להסדיר את הנושא גם באנגליה, ווינסטון צ'רצ'יל קרא להקמת 10 או 12 אזורים ברחבי הממלכה המאוחדת בהם יבחר פרלמנט אזורי (באנגליה הציע את לונדון, לנקשייר, יורקשייר והמידלנדס.
הצעה זו של צ'רצ'יל להקמת פרלמנטים אזוריים לא זכתה לתמיכה ממשלתית, ואלה לא הוקמו (למעט באזור לונדון רבתי) אולם יוזמת החלוקה לאזורים מצאה אוזן קשבת. בשנת 1917 החברה הגאוגרפית המלכותית דנה בהצעתו של סי. בי. פוסט לחלוקת אנגליה ל-12 פרובינציות. בשנת 1919 פורסמה הצעתו של פוסט בספר בשם "הפרובינציות של אנגליה", וב-1920 משרד הבריאות הבריטי פרסם הצעה משלו לחלוקת אנגליה ל-15 אזורי מנהל, המחולקים ל-59 תת-אזורים.
לאחר מלחמת העולם השנייה גבר הצורך בחלוקה מסודרת של המדינה לאזורי מנהל לצורכי מרשם וסטטיסטיקה. דוח רדקליף-מוד הציע חלוקה של שמונה פרובינציות, אולם הממשלות התמהמהו תוך המתנה לדוחות של ועדות בעניין, כגון דוח הוועדה המלכותית על החוקה של הממלכה המאוחדת.
באפריל 1994, ממשלתו של ג'ון מייג'ור הקימה עשרה "אזורי ממשל" באנגליה (Government Office Regions), במטרה לתאם בין שירותי הממשל הניתנים לציבור בכל אזור ואזור בצורה יותר יעילה.
אמנת מאסטריכט הציע, בין היתר, להקים אזורים לאומיים בכל מדינה לצורך בחירת נציגים למועצת האזורים של האיחוד האירופי. ויילס, סקוטלנד וצפון אירלנד היו אזורים בפני עצמם לצורך ועדה זו, אולם באנגליה נדרשה חלוקה לאזורים יותר קטנים. ניצחון מפלגת הלייבור בשנת 1997 הביא לחלוקת אנגליה לאזורי ממשל בהתאם למצע המפלגה (וכן להשבת הבחירה הישירה באזור לונדון רבתי).
סמכויות

בשנת 1998 הוקמו האסיפות האזוריות של אנגליה בכל אחד ואחד מאזורי אנגליה. למעט באזור לונדון רבתי, האסיפות אינן נבחרות בבחירות ישירות, וסמכויותיהן מוגבלות.
בכל אזור ואזור יש משרד ממשלתי אזורי בעל סמכויות בתחום התעשייה, התעסוקה, החקלאות, התחבורה ואיכות הסביבה.
חברי האסיפות האזוריות ממונים על ידי חברי מועצה בכל אזור.
מאז 1999 ועד 2020 כל אחד מהאזורים היווה אזור בחירה לפרלמנט האירופי.