stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה

ערך זה עוסק בארגון ישראלי העוסק בהשפעות הגידול באוכלוסייה על עתיד החברה, הסביבה והכלכלה הישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

סמליל הארגון
 תחום:  דמוגרפיה של ישראל
 שפה רשמית:  עברית
 משרד ראשי:  אוניברסיטת תל אביב
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו, ישראל
 מקום פעילות:  ישראל
 מייסדים:  אלון טל, איל רוטנברג
 יושב ראש:  איל רוטנברג
 מנכ"ל:  איתמר שחר
 population.org.il
 
צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה הוא ארגון ישראלי העוסק בהשפעות הגידול באוכלוסייה על עתיד החברה, הסביבה והכלכלה הישראלית. הארגון, הפועל כעמותה ללא מטרת רווח, הוקם בשנת 2015 בידי אנשי אקדמיה בכירים, בכירי ממשלה לשעבר ופעילים חברתיים. מטרתו לרכז את הידע ולהתריע בפני הציבור אודות האתגרים והסכנות הצפויים למדינת ישראל, לאור המשך הגידול המהיר באוכלוסייתה והעלייה בצפיפות האוכלוסין. בנוסף, פועל הארגון להשפעה על מוסדות השלטון לאמץ צעדי מדיניות לייצוב היקף האוכלוסייה בישראל.
בראש הארגון עמדו שני יושבי ראש משותפים - פרופסור אלון טל, ראש החוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב ומייסד אדם טבע ודין בעבר, ודוקטור איל רוטנברג מהמחלקה למדעי כדור הארץ במכון ויצמן. מנהל הארגון הוא איתמר שחר.
רקע

מצד אחד בישראל יש צפיפות אוכלוסין גבוהה
, קצב ריבוי טבעי גבוה, כ־3.1 ילדים לאם בפריון מלא - שמאפיין מדינות מתפתחות
 - ומצד שני המדינה מקיימת כלכלה וצריכה המאפיינות מדינה מפותחת.
מאז הקמתה ב-1948 ועד סוף 2018 גדלה אוכלוסיית ישראל פי 10, מכ-0.9 ל-8.8 מיליון תושבים.
קצב גידול האוכלוסייה בישראל, נכון לשנת 2017 עומד על 1.93% לשנה
, הוא הגבוה ביותר מבין המדינות המפותחות. כבר כיום ישראל בעלת צפיפות האוכלוסין השלישית בגודלה בקרב מדינות ה-OECD. לפי התחזיות האחרונות של הלמ"ס ישראל צפויה להכפיל את אוכלוסייתה עד סוף שנת 2058
 וכבר באמצע המאה הנוכחית מספר התושבים ליחידת שטח יהיה כבצפופות שבמדינות העולם.
לטענת הארגון לנסיקת צפיפות האוכלוסייה בישראל יש כבר השלכות מרחיקות לכת על מרקם החיים ועל הסביבה, ולטענתם השלכות אלה אף יחריפו בעתיד. כך למשל, משפחות מרובות ילדים מאופיינות בשיעורי עוני גבוהים וסיכויי ילדיהן לפרוץ את מעגל העוני נמוכים.
הארגון מדגיש כמה בעיות המתרחשות במדינת ישראל כתוצאה מפיצוץ אוכלוסין: צפיפות המכוניות בכבישי ישראל היא הגבוהה במדינות המערב והצפי הוא שצפיפות זו תעלה בעתיד. מחסור חריף במיטות בבתי החולים בארץ, שבעתיד עקב גידול מהיר במספר הילדים והכפלת גודלה של האוכלוסייה המבוגרת צפויים לחצים תקציביים קשים אף יותר על מערכת הבריאות
. במערכת החינוך הצפיפות בכיתות הלימוד בארץ יותר ממרבית מדינות המערב ובמקביל מחסור בתקציב מקשה על גיוס עובדים איכותיים למקצוע ההוראה
. מחירי הדיור המאמירים, הצפיפות והתארכות זמני קבלת החלטות בבתי המשפט, המחסור בשירותים סוציאלים, ועוד הם קשיים המאפיינים את חיי היום יום בישראל. ולכן הם צופים שבעתיד תהליכים אלו המתרחשים במקביל ילכו ויחריפו והשלכותיהם ויקשו עוד על מדינת ישראל.
גידול האוכלוסייה ברחבי המזרח התיכון הביא למחסור חמור במים שפירים. כתוצאה מכך חלק גדול מאספקת המים מדינות המזרח התיכון מגיע ממים מותפלים. בשנת 2019 קרוב ל־80% מהמים המסופקים לבתי האב ולצריכה העירונית מקורם במים מותפלים
יש הטוענים שלהתפלה השלכות סביבתיות וכלכליות רבות, שיחריפו עם הגידול בדרישה למים.
הארגון מציין שזיהום אוויר, פליטות גזי חממה, זיהום קרקע ומים מתעצמים עם הגידול באוכלוסייה. ושאלו מביאים לכך שהמרחבים לבניית תחנות כוח והאתרים לפנוי פסולות מצטמצמים. הוא מדגיש שהשטחים המבונים למטרות מגורים, לבלויים, לתעשייה ולכבישים מתפשטים על חשבון השטחים הפתוחים שמצטמצמים ונפגעות אפשרויות של מעברים אקולוגיים ביניהם שמביאה לפגיעה בחי ובצומח של ארץ ישראל.
הקמת הארגון, מטרתו ופעילותו היום

שנות הפעילות הראשונות הוקדשו ללמידת ההשפעות של גידול וציפוף האוכלוסייה על מרקם החיים בישראל. הארגון קיים מפגשים עם מומחים מתחומים שונים, במסגרתם נסקרו נושאים כמצב המים בישראל, ביטחון תזונתי, שירותי בריאות, עתיד התחבורה, הצטמצמות שטחים פתוחים ועוד. במקביל נפגשו חברי הארגון עם אישים ממגזרים שונים בחברה ביניהם הציבור החרדי והבדואי, כמו כן התקיימו מפגשים עם כלכלנים ואנשי תקשורת.
בסוף שנת 2018 נרשם הארגון כעמותה.
מחקרים ופרסומים בולטים > עתיד צפוף – ישראל 2050

בשנת 2018 קיים הארגון כנס שנתי ראשון, במרכזו הוצג דו"ח ראשון מסוגו: "עתיד צפוף – ישראל 2050", המנתח את השפעות גידול האוכלוסייה המואץ על החיים העתידיים בישראל בשנת 2050.
בדו"ח סקרו מספר מבכירי החוקרים בישראל – ביניהם פרופ' מנואל טרכטנברג, פרופ' דן בן-דוד ופרופ' רחל אלתרמן – את ההשלכות המטרידות של מגמות הגידול על הכלכלה הישראלית, מערכי התחבורה, הבריאות והחינוך, משאבי המים, השטחים הפתוחים והיבטים נוספים.
מחקרים ופרסומים בולטים > כושר נשיאה לאומי: עתיד צפוף

בשנת 2021 פורסם דו"ח נוסף של הארגון, המציג נתונים כמותיים של תחזיות גידול אוכלוסיית ישראל בשנים 2030-2050 והשלכותיהן על תשעה תחומי חיים שונים.
ראו גם

דמוגרפיה בישראל
מדינות לפי אוכלוסייה, שטח וצפיפות
לקריאה נוספת

אלון טל, והארץ מלאה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2017.
הערות שוליים

↑   שוקי שדה, אין אוויר: למה לעזאזל כל כך צפוף בישראל?, באתר TheMarker‏, 14 במאי 2016
↑  The World Bank - Population density (people per sq. km of land area)
↑  Fertility rate, total (births per woman)
↑   עופר אדרת, ערב ראש השנה: אוכלוסיית ישראל מונה 8.9 מיליון בני אדם, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2018
↑  Population growth (annual %)
↑  תחזיות אוכלוסיית ישראל
↑  העוני בישראל:סיבות ומדיניות בשוק העבודה מאת צבי אקשטיין וטלי לרום
↑  עתיד צפוף – ישראל 2050 : הדו"ח המלא
↑  דוקטור שירה לב-עמי: בין אוכלוסייה מזדקנת לריבוי ילודה מטאורי: עתידה של מערכת הבריאות לאן?
↑  החינוך בישראל והשפעתו - מדריך שורש - דן בן-דוד
↑  התפלת מי ים – חוסן, אתגרים וסיכונים - סיניה נתניהו - בתוך אקולוגיה וסביבה, גיליון 4, דצמבר 2017
↑  שטחים בנויים ושטחים פתוחים בישראל
↑  צפוף - הפורום לאוכלוסיה, סביבה וחברה (ע"ר) | עמותה|אתר=guidestar.org.il|תאריך=2018
↑  עתיד צפוף – ישראל 2050: הדו"ח המלא
↑  דו"ח "כושר נשיאה לאומי: עתיד צפוף" – צפוף: פורום אוכלוסייה, סביבה וחברה
צ'אקוואר

צ'אקוואר (בהונגרית:Csákvár) היא עיירה במחוז פייר, נפת ביצ'קה.
מיקום

היישוב צ'אקוואר ממוקם בחלק הצפוני של המחוז, באגן זאמוי, בקצה הרי ורטש. בין היישובים הגדולים שמסביב נמצאים ורטשבוגלאר 6 ק"מ, לובשבריני 13, ביצ'קה 19 ואורוסלאן נמצא במרחק של 24 ק"מ מהיישוב.
מיקום > נגישות

כביש 8126 בין שרד לבין ביצ'קה עובר במרכז העיר בכיוון מדרום-מערב לצפון-מזרח, ניתן להגיע אליו בכביש ציבורי מכביש המהיר M1 ומכביש הראשי 1. כביש 8119 עובר בעיר בכיוון מדרום-מזרח לצפון-מערב. כביש 8123 מסקשפהרוואר להרי ורטש נוגע אף הוא בגבול היישוב.
ניתן להגיע לעיירה באוטובוס עם קווים 1251, 1253, 1824, 1841, 1853, 8000, 8002 ו-8120.
היסטוריה > 2100 לִפנֵי הַסְפִירָה – עד סוף התקופה הרומית

הספר "תולדות הרפורמה של צ'אקוואר", שראה אור בנג'קרש ב-1896, כתב על הכפר כדלקמן: ההיסטוריה מספרת על מוצאו של צ'אקוואר שכבר בתקופת התיישבות המדיארים במרכז אירופה (הכיבוש ההונגרי) הקבוצה האתנית שהייתה במקום, שהיגרה לפני כן מהים האגאי היווני התיישבה שם, והאוכלוסייה שייצגה את תרבות פצל חיה שם זמן רב למדי. במהלך החפירות נמצאו חפצים ושלטים המתייחסים אליהם. מסוף המאה ה-1 ועד סוף המאה ה-4 היישוב היה חלק מפרובינציה רומית, אז נקראה פלוריאנה. האוכלוסייה שנקלטה, ריבוי הלגיונות ואוכלוסיית השירותים תפחו עד כדי כך שכבר בוצעו קבורות בשריפה. הם הפעילו בית מלאכה לזכוכית, והכינו לוחות קבורה מחימר ששימשו גם בהלוויות. גם המוזיאון להיסטוריה מקומית ביישוב משמר חלק מהם. בסוף המאה ה-4, האימפריה הרומית התפרקה והשאירה את חותמה על החיים והתרבות של האזורים המדוכאים עדיין, אך כבר משוחררים.
העיירה צ'אקוואר ממוקמת בטרנסדנוביה, למרגלות הרי הוורטש, באגן זמוי. זה היה אזור מיושב כאמור כבר בשנת 2100 לפני הספירה. יעידו על כך הכתובות על ממצאי הקברים שנמצאו שם ומערת צ'אקוואר בגבול צ'אקוואר. זהו לא רק ציון דרך מקומי, אלא ידוע על ידי גאולוגים ופליאונטולוגים ברחבי העולם.
היסטוריה > ימי הביניים המוקדמים

בסביבות שנת 430, האזור עבר לשליטת ההונים עד שמת אטילה, ולאחר מכן נסוגו צאצאיו מהאזור, כלומר מאגן הקרפטים, עקב מלחמות החאן (ירושה). השבטים הסלאביים הדרומיים ואנשי הנסיכים הבוחרים המערביים ניסו לכבוש את החלל שנוצר, אך הם היו מסוכסכים זה עם זה, כך שאיש מהם לא הצליח להתיישב במשך זמן רב ולהכניע את האזור כולו.
היסטוריה > צ'אקוואר במחצית השנייה של המאה ה-19 (משפחת אסטרהאזי)

במאה ה-17, משפחת אסטרהאזי עלתה מה"אפלולית" והפכה לאחד מבעלי האדמות העשירים ביותר בהונגריה ומילאה תפקיד משמעותי לא רק בהיסטוריה של הונגריה, אלא גם של המלוכה ההבסבורגית כולה. השם אסטרהאזי שימש לראשונה על ידי בנדק (אסטרהאזי), שחי באמצע המאה ה-16. בנו הבכור, פאל - שקיבל דרגת נסיך/דוכס בשנת 1687 - הוא למעשה מייסד ענף של הנסיכים של המשפחה, ובנו הצעיר, פרנץ, הוא המייסד של ענף הרוזנים.
צ'אקוואר היה מרכז אחוזת גסטש של משפחת הרוזנים אסטרהאזי. לצ'אקוואר התייחסו כאל אחוזה נפרדת בגוש האחוזות הענק של אסטרהאזי, גם אם בעליו היה גם בעל קרקע של פאפה וגם של טטה.
משפחת אסטרהאזי הייתה בעלים טוב של אזור זה, שהיה אחוזה נרחבת מאוד, שכן הוא היה בן 560,000 דונם ביחידה אחת. לצ'קוואר היה גם מזל גדול מכיוון שמשפחת הרוזן בנתה כאן את הטירה שלה בשנת 1778 שהעלה את חשיבות היישוב. כדרכו של חקלאי טוב, המשפחה בנתה עוד הרבה דברים: מנזר, בית ספר, בתי משרתים ופיתחה חקלאות מפותחת. הם היו גם ממוכנים, הבנייה הראשונה בפועל הייתה מפעל ללבנים בכביש פורנה. המפעל ייצר את כל הלבנים הדרושות לבנייה. משפחת אסטרהאזי עשתה רבות גם למען הכפר.
היסטוריה > צ'אקוואר במאה ה-20

האנשים שחיים במקום סבלו רבות במהלך המלחמות. במלחמת העולם הראשונה, 208 מתוך 638 החיילים שהתתגייסו נהרגו, ביניהם גם יהודים. במהלך מלחמת העולם השנייה, בתחילת 1944–1945, המקום הנורא ביותר בהונגריה היה אזור זה בהרי הורטש. החזית שהתה במקום ללא תזוזה במשך שלושה חודשים. האוכלוסייה הייתה מנותקת לחלוטין מהעולם החיצון וחייתה את החודשים העקובים מדם בסבל רב.
אתרים בעלי חשיבות

טירת אסטרהאזי - סגנון קלאסיסטי, 1781(הו')
מוזיאון ורטש
צריח אבק שריפה
מערת צ'אקוואר (הו')
מערת קן הנשרים (הו')
גלריית תמונות

טירת אסטרהאזי
הפארק של טירת אסטרהאזי
ביצת צ'אקוואר
בית גסנר
צריח אבק שריפה
הקהילה היהודית

מעט ידוע על הקהילה היהודית של היישוב, על אף שהיו בו כנראה כמה מאות יהודים (כבר באמצע המאה ה-19 היו בנפת צ'אקוואר, ביצ'קה ושארמלק 3462 יהודים) שרובם ככולם עסקו במסחר, אך היו ביניהם גם בעלי מלאכה (לדוגמה בעל טחנת הקמח, בעלים של חברת בנייה (בשם קליין) וכדומה. בית כנסת פעל במקום שפורק אחרי המלחמה. קיימת עדות מצולמת של עשרה אנשים שמספרים 70 שנה אחרי השואה על זכרונותיהם על יהודי המקום.
ילידי המקום

קארוי שטֶרק (1881 – 1946) היה שחמטאי יהודי-הונגרי.
ראו גם

Város lett, csak élet nincs benne
Csákvár a funiq.hu-n
A csákvári református egyház története; Egyháztanács, Nagykőrös, 1896
Krasztina Lajos: Csákvár története; s.n., Csákvár, 1932
Für Lajos: A csákvári uradalom a tőkés gazdálkodás útján. 1870–1914; Mezőgazdasági Múzeum, Bp., 1969 (Mezőgazdaságtörténeti tanulmányok)
Kresz Mária: A csákvári fazekasság; Fejér Megyei Múzeumegyesület, Székesfehérvár, 1987 (A Fejér Megyei Múzeumegyesület kiadványai)
Sisa József: Csákvár, az Esterházy-kastély és park; TKM Egyesület, Bp., 2000 (Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára)
Szabó László Vilmos–Viszló Levente: A Csákvári-rét rejtélyes madarai. Madártani kutatások a Zámolyi-medencében; Pro Vértes Természetvédelmi Közalapítvány, Csákvár, 2001
Kelemen Krisztián–Lukács László–Vitek Gábor: Csákvár; szerk. Erdős Ferenc; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
Florianától Csákvárig. A Vértes fővárosának története napjainkig; szerk. Katonáné Venguszt Beatrix, Szmolkáné Bene Ibolya; Önkormányzat, Csákvár, 2014 + CD-ROM
A Csákvári Református Egyházközség krónikája, 1988–2015; szerk. Úrházy-Kis Stella Beáta; Kis Beáta, Bp., 2015
Egy cseppnyi Magyarország. A Vértesi Natúrpark monográfiája, 1-2.; szerk. Viszló Levente; Pro Vértes Nonprofit Zrt., Csákvár, 2019
הערות שוליים

↑  http://www.knykk.hu/images/m_fm_2016/a_fm_helysegnev.pdf
↑  Béla Bernstein, A negyvennyolcas magyar szabadságharc és a zsidók: a zsidó honvédek négy névjegyzékével, Múlt és Jövő Kiadó, 1998, ISBN 978-963-85817-4-7. (בהונגרית)
↑  Oral history interviews with residents of the town of Csákvár, Hungary
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564940605171  LCCN: n88081838  VIAF: 144352639   WorldCat (עם VIAF): 144352639
צמדן

צד הלולאות (מימין) וצד הקרסים (משמאל) של צמדן
צַמְדָּן או שם גנרי סקוץ' (באנגלית Hook-and-loop fastener או שם מותג שהפך גנרי Velcro) הוא פס הצמדה העשוי משתי רצועות של אריג ניילון: אחת הרצועות מכוסה בקרסים זעירים, והשנייה - בלולאות זעירות. בהצמדת הרצועות נתפסים הקרסים בלולאות והרצועות נותרות צמודות זו לזו. ניתן להפריד ביניהן על ידי משיכה ביד, וכך הקרסים, העשויים ניילון גמיש, משתחררים.
את הצמדן המציא ז'ורז' דה מסטראל משווייץ בשנת 1948. עד 1950 יוצר הצמדן מכותנה, אך לאחר מכן החל להיות מיוצר מניילון.
הרכיסה בצמדן נוחה וקלה, והוא משמש כיום לרכיסת תיקים, בגדים, נעליים, חלוקי מנתחים ואף חליפות חלל.
הערות שוליים

↑  שם שהפך גנרי בעקבות המותג Scotch-Brite של חברת 3M
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4702685-6 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טקסטיל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'ארלס אדוארדס (שחקן)

| --- | --- |

 לידה:  1 באוקטובר 1969 (בן 55) הייזלמיר, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה 
 פרופיל ב-IMDb
 
צ'ארלס אדוארדס (באנגלית: Charles Edwards; נולד ב-1 באוקטובר 1969) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה

אדוארדס נולד בהייזלמיר שבמחוז סארי. הוא הצעיר במשפחה בת ארבעה בנים. התחנך בווינצ'סטר קולג' (אנ'), למד משחק בבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה, וסיים את התואר ב-1992.
ביוגרפיה > תיאטרון

הופעתו המקצועית הראשונה בתיאטרון הייתה בגיל 24 במחזה "Blithe Spirit". מאז שיחק בהצגות רבות בהן "הדוכסית ממאלפי", "Hay Fever", "חיים פרטיים" ו-"The Apple Cart".
אדוארדס זכה לשבחיים על הופעת הבכורה שלו בברודוויי במחזה "39 המדרגות" עיבוד מאת ריצ'רד האנאי משנת 2005. המחזה הוצג בלונדון ב-2006 ובארצות הברית ב-2007 בבוסטון וב-2008 בעיר ניו יורק. הוא היה השחקן היחיד מההפקה הלונדונית שהופיע גם בהפקה האמריקנית. הופעתו האחרונה במחזה הייתה ב-6 ביולי 2008.
הוא השתתף במחזות שייקספיריים רבים בהם ההפקה של פיטר הול למחזה "הלילה השנים עשר" בתיאטרון המלכותי הלאומי (אודיטוריום קוטסלו) בתפקיד סר אנדרו אגונצ'יק, במחזה "מהומה רבה על לא דבר" שהוצג בשייקספיר גלוב גילם את בנדיק, במחזה "הסוחר מוונציה", ובמחזה "חלום ליל קיץ" גילם את אוברון לצדה של ג'ודי דנץ' בדמות טטיאנה.
ב-2012 שיחק אדוארדס בתפקיד הראשי בדמות ברטי בהפקה הבימתית המקורית של "נאום המלך" בסיבוב הופעות ברחבי בריטניה ובווסט אנד. הוא זכה לתגובות חיוביות מהמבקרים, ומייקל בילינגטון כתב עליו "אדוארדס, שמתקדם לכיוון הכוכבות במשך כמה עונות, הגיע לכך כעת באופן חד משמעי".
ב-2011 היה אדוארדס מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר של איבנינג סטנדרד יחד עם בנדיקט קמברבאץ', ג'וני לי מילר וברטי קארבל, על תפקידו כבנדיק במחזה "מהומה רבה על לא דבר", ולפרס "Whatsonstage" על תפקידו בדמות אנדרו אגונצ'יק במחזה "הלילה השנים עשר".
ב-2012 שיחק בדמות המצליף הקונסרבטיבי ג'ק ות'רהיל במחזה הפוליטי "This House" מאת ג'יימס גרהאם (אנ') שהועלה בתיאטרון קוטסלו לצדם של פיליפ גלניסטר ופיל דניאלס.
אדוארדס כיכב בעיבוד של סיימון גודווין למחזה זוכה פרס פוליצר "Strange Interlude" מאת יוג'ין או'ניל בתפקיד צ'ארלס מרסדן בתיאטרון ליטלטון של התיאטרון הלאומי.
ב-2014 כיכב אדוארדס בעיבוד של מייקל בלייקמור למחזה "Blithe Spirit" מאת נואל קאוורד לצדה של דיים אנג'לה לאנסברי.
ב-2015 כיכב בדמות המלך ריצ'רד השני בהפקה של סיימון גודווין בשייקספיר גלוב, ובתפקיד הנרי טרבל במחזה "Waste" מאת הנרי גרנוויל ברקר (אנ') בתיאטרון הלאומי.
ביוגרפיה > טלוויזיה וקולנוע

בקולנוע ובטלוויזיה השתתף אדוארדס בין השאר בסרטים "באטמן מתחיל", "בעל אידיאלי", "מנספילד פארק", בסדרה "בחזרה לאחוזת העמק", בסדרה "חדרי מסתורין", הסרט "The Shell Seekers", הסדרה "קולדיץ", ובפרק בסדרה "רציחות במידסומר".
ב-2002 גילם את דייוויד, שהיה אחר כך אדוארד השמיני, מלך הממלכה המאוחדת, בסרט הטלוויזיה "ברטי ואליזבת'" ברשת ITV.
ב-2011 גילם את דמותו של מייקל פיילין בסרט "Holy Flying Circus", עיבוד דרמטי של התגובות לסרט "בריאן כוכב עליון". הסרט היה מועמד לפרס באפט"א לדרמה הטובה ביותר.
באוקטובר 2012 הופיע אדוארדס בעונה השלישית של סדרת הדרמה התקופתית עטורת השבחים "אחוזת דאונטון" בתפקיד מייקל גרגסון, מו"ל לונדוני עשיר שלו פרשת אהבים עם ליידי אדית' קרולי (בגילומה של לורה קרמייקל). הוא חזר והופיע בעונה הרביעית של הסדרה, כאשר באמצע העונה הדמות נעלמת באופן מסתורי. בעונה החמישית מתברר באופן סופי שגרגסון מת.
ב-2013 השתתף אדוארדס בסרט "דיאנה" המתאר את השנים האחרונות בחייה של הנסיכה דיאנה. אדוארדס גילם את המזכיר הפרטי שלה פטריק ג'פסון. את הסרט ביים אוליבר הירשבייגל ובתפקיד דיאנה כיכבה נעמי ווטס.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1988 |  | The Ragged Child | הרוזן משפטסברי | סרט טלוויזיה |
| 1992 | רמפול | Rumpole of the Bailey | שוטר | בפרק "Rumpole and the Family Pride" |
| 1995 |  | Loved Up | נייג'ל בנט | סרט טלוויזיה |
| 1996 |  | In Your Dreams | מלצר |  |
| 1998 |  | Coming Home | רופרט | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1999 | בעל אידיאלי | An Ideal Husband | ג'ק |  |
| 1999 | מנספילד פארק | Mansfield Park | ייטס |  |
| 2000 |  | Longitude | לוטננט סיוארד | סרט טלוויזיה |
| 2000 | הכל יחסי באהבה | Relative Values | פיליפ בייטמן-טוביאס |  |
| 2001 | חדרי מסתורין | Murder Rooms: Mysteries of the Real Sherlock Holmes | ארתור קונאן דויל | סדרת טלוויזיה |
| 2002 | ברטי ואליזבת' | Bertie and Elizabeth | דייוויד | סרט טלוויזיה |
| 2002 | בחזרה לאחוזת העמק | Monarch of the Glen | דייוויד פרייזר | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2005 | קולדיץ | Colditz | אלווייס |  |
| 2005 | באטמן מתחיל | Batman Begins | מנהל ויין אנטרפרייז |  |
| 2006 |  | The Shell Seekers | נואל קילינג |  |
| 2007 |  | The All Together | מרקוס קרייגי-הלקט |  |
| 2008 | מאהבות | Mistresses | פול מאלוי | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2008 | רציחות במידסומר | Midsomer Murders | נד פיצרוי | בפרק "Blood Wedding" |
| 2011 | להעיר את המתים | Waking the Dead | דונלד ריס | בפרק "Harbinger" |
| 2011 |  | Holy Flying Circus | מייקל פיילין / שד | סרט טלוויזיה |
| 2012 | מהומה רבה על לא דבר | Much Ado About Nothing | בנדיק |  |
| 2012–2013 | אחוזת דאונטון | Downton Abbey | מייקל גרגסון |  |
| 2013 |  | National Theatre Live: This House | ג'ק ות'ריל |  |
| 2013 |  | Playhouse Presents | ג'יימס נלסון | בפרק "Stage Door Johnnies" |
| 2013 | פילומנה | Philomena | דייוויד |  |
| 2013 | דיאנה | Diana | פטריק ג'פסון | סרט טלוויזיה |
| 2013 | יומני הרופא הצעיר | A Young Doctor's Notebook | הקולונל | סדרת טלוויזיה |
| 2014 |  | Trying Again | איאן | סדרת טלוויזיה |
| 2014 | רחוב ריפר | Ripper Street | לורד מונטקיוט | בפרק "The Incontrovertible Truth" |
| 2015 | ארתור וג'ורג' | Arthur & George | אלפרד ווד | סדרת טלוויזיה |
| 2017 |  | The Halcyon | לוסיאן דאברוויל | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | האימה | The Terror | אלכסנדר מק'דונלד | סדרת טלוויזיה |
| 2019 | הכתר | The Crown | מרטין צ'רטריס | עונה שלישית |
| 2020 | המכשפות | The Witchers | מר ג'נקינס | סרט קולנוע |
| 2021 | מאהבת בתשלום מראש | The Girlfriend Experience | אליוט סטאנטון | סדרת טלוויזיה; עונה 3 |
| 2022 | שר הטבעות | The Lord of the Rings | TBA | סדרת טלוויזיה מבוססת על סדרת סרטי שר הטבעות |
הערות שוליים

1 2  Joe Tropia (17 בינואר 2008). "Charles Edwards (Fresh Face Interview)". Broadway.com. נבדק ב-2008-07-12. {{cite news}}:  (עזרה)
↑    Dominic Cavendish, ‏Irreverent romp down the nostalgia track, The Telegraph, 18 August 2006
↑  Louise Kennedy (21 בספטמבר 2007). "Hitch a ride". Boston Globe. נבדק ב-2008-04-07. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ben Brantley (16 בינואר 2008). "Spies, Blonde and a Guy Go North by Northwest". The New York Times. נבדק ב-2008-04-07. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Billington, Michael (28 במאי 2011). "Much Ado About Nothing – review". The Guardian. London. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Michael Billington, The King's Speech on stage – review, The Guardian, 10 February 2012
↑  "BBC to dramatise Life Of Brian controversy in new film". BBC News. 21 ביוני 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009511883705171  BnF: cb16775408q (data)  GND: 1046706276  ISNI: 0000 0003 5792 7707  LCCN: no2011177730  SUDOC: 192239279  VIAF: 201902807   WorldCat (עם VIAF): 201902807
קוטונו

| --- | --- |
סמל קוטונוסמל קוטונו
רחוב בקוטונו
רחוב בקוטונו
 מדינה:  בנין בנין
 ראש העיר:  Luc Atrokpo
 שטח:  79 קמ"ר
 גובה:  3.0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  679,012 (2013)
 קואורדינטות:  6°22′00″N 2°26′00″E﻿ / ﻿6.36666666666667°N 2.43333333333333°E﻿ / 6.36666666666667; 2.43333333333333
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בנין מוגדלת) פורטו נובו אבומה פאראקו דג'וגו קאנדי נאטיטינגו ניגריה ניז'ר בורקינה פאסו טוגו מפרץ גינאהקוטונו(למפת בנין רגילה) פורטו נובו אבומה פאראקו דג'וגו קאנדי נאטיטינגו ניגריה ניז'ר בורקינה פאסו טוגו מפרץ גינאהקוטונו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קוטונו (בצרפתית: Cotonou; פון: Kútɔ̀nú) היא עיר ומקום מושבה של ממשלת בנין, אף שהבירה הרשמית של בנין היא פורטו נובו. על-פי נתונים רשמיים מנתה העיר 761,137 תושבים ב-2006, אך יש המעריכים כי המספר גבוה בהרבה - עד 1.2 מיליון תושבים.
מיקום

קוטונו נמצאת בדרום מזרח בנין, בין האוקיינוס האטלנטי ואגם נוקואה לחוף לגונת קוטונו. בקרבת העיר נמצt גאנביה, כפר שנבנה על האגם ואתר תיירותי פופולרי.
תחבורה

בשל שדה התעופה של קוטונו ומסילות הברזל, מהווה קוטונו את הבירה הכלכלית של בנין.
העיר היא עיר הנמל הגדולה בבנין.
מסחר

בעיר שווקים גדולים, ומייצאים ממנה שמן דקלים, מוצרי טקסטיל, מוצרי בטון ומוצרי נפט.
היסטוריה

אזור קוטונו היה בתחום בירת ממלכת דהומיי בסוף המאה ה-18. בשנת 1851 כרתו הצרפתים ברית עם מלך דהומיי לפיו הותר להם לבנות נמל ימי בקוטונו. ב־1883 כבש הצי הצרפתי את העיר על מנת למנוע מהבריטים לכבוש את האזור.
ערים תאומות

ארצות הברית אטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית
צה שי, הקיסרית האלמנה של סין

צְהשִׂי ( סינית: 慈禧太后 פין-יין: Cíxǐ Tàihòu; ‏29 בנובמבר 1835- 15 בנובמבר 1908), הייתה הקיסרית האלמנה ועוצרת השלטון הסיני במחציתה השנייה של המאה ה-19. היא מילאה בפועל את מקום קיסרית סין בשושלת צ'ינג המנצ'ורית במשך 47 שנים, החל ממות בעלה בשנת 1861 ועד למותה בשנת 1908.
ביוגרפיה

בצעירותה הייתה צהשי אחת מפילגשיו של הקיסר שיאנפנג. היא תכננה בעזרת קשרים ומניפולציות את השתלטותה על השלטון לאחר מות הקיסר. היא הייתה העוצרת בתקופת שלטונו של בנה טונגזי שהפך לקיסר בגיל חמש, עד למותו בגיל 18.
את מקומו החליף גואנגשו, שהפך לקיסר בגיל חמש ורשמית מלך בשנים 1871–1908, ובמרבית שנותיו הבוגרות מנעה ממנו צהשי לבצע רפורמות ולצבור כח, ואף הכשילה את רפורמות מאה הימים 1898 שעשה, שלאחריה כלאה אותו ולקחה לעצמה את הסמכויות הפוליטיות. עד לשנות שלטונה האחרונות סירבה צהשי לדרישות לבצע רפורמות רבות במערכת הפוליטית, ובמקביל בנתה לעצמה ארמונות ומבנים מפוארים (אחד מן הסמלים הידועים לכך הוא ספינת השיש המצויה בארמון הקיץ שבבייג'ינג, אף שלא היא בנתה אותו במקור). צהשי הייתה גם מהתומכות במרד הבוקסרים הכושל כנגד הנציגים הזרים בסין. מקובל לראות בשלטונה השמרני את אחת הסיבות העיקריות לנפילת שושלת צ'ינג.
לפני מותה (עם מות הקיסר גואנגשו) הכתירה כקיסר את פויי (溥儀) שהיה פחות מבן שלוש וכיהן כשלוש שנים עד לביטול הקיסרות ב-1912 לאחר מהפכת שינהאי.
תקופת שלטונה בפועל החלה בהסכמים המשפילים לאחר מלחמת האופיום השנייה, סיום מרד טאיפינג, מרד ניאן, מרד פאנתיי ומרידות נוספות בגאנסו ובגואייג'ואו. במהלך שלטונה נערכו מלחמת סין–יפן הראשונה ומרד הבוקסרים, וחדרו לסין כוחות זרים של רוב מעצמות העולם ואתם רעיונות ואידאולוגיות חדשות. הייתה זאת תקופה שלמרות היותה של סין בעלת התוצר הגדול ביותר בעולם, הפגישה את המודרנה עם הפיגור השמרני של סין, דבר שהביא בסופה של תקופתה להתפוררות הקיסרות הסינית.
הערות שוליים

↑  בתקופה המקבילה לשלטונה של המלכה ויקטוריה בממלכה המאוחדת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007274349905171  PLWABN: 9810566080505606  BIBSYS: 90725516  BNC: 000037471  BnF: cb123108084 (data)  CANTIC: a11154706  GND: 118624407  ISNI: 0000 0000 7372 1424  KulturNav: 15dffc72-56ad-408a-882e-4e4b4b405031  LCCN: n81039769  NARA: 10568210  NDL: 00624627  NKC: jo20191039962  NLA: 36604431  NLK: KAC201620364  NTA: 070130787  RERO: 02-A009976161  SELIBR: 372782  SNAC: w6mk78zs  SUDOC: 031995322  Trove: 442783  VIAF: 805170   WorldCat (עם VIAF): 805170 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סין. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'כיה באירוויזיון לרוקדים צעירים

| --- | --- |
 מדינה:  צ'כיה צ'כיה
 רשת שידור:  ČT
 השתתפות ראשונה:  צרפת ליון, 1999
 זכיות:  הולנד אמסטרדם, 2003
 השתתפויות:  7 (2 גמר)
 היעדרויות:  1
 אירוח האירוויזיון:  צ'כיה פלזן, 2015   צ'כיה פראג, 2017
 השתתפות אחרונה:  צ'כיה פראג, 2017
 
צ'כיה נטלה חלק באירוויזיון לרוקדים צעירים 7 פעמים.