stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עקיבא אור
ספרים שכתב > באנגלית

1972 – The Other Israel: the Radical Case against Zionism, ed. Arie Bober, with contributions by various Matzpen members (Doubleday)
1984 – The Un-Jewish State: The Politics of Jewish Identity in Israel (Ithaca Press)
1994 – Israel: Politics, Myths and Identity Crises (Pluto Press)
2005 – Politics without Politicians (self-published, available online)
2007 – Big Business, Big Government or Direct Democracy: Who Should Shape Society? (World Power Politics of the 20th Century and their Lesson) (self-published, available online)
הערות שוליים

↑  איך הגעתי לפוליטיקה, למק"י, ולמצפן – עקיבא אור
↑  מתוך: מצפן, המהדורה הראשונה,21 בנובמבר 1962, עמוד 2.
↑  מכתב הפרישה מהמפלגה הקומוניסטית הישראלית, באתר "ארכיון השמאל הישראלי".
↑  סרטו של ערן טורבינר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307074405171  BnF: cb17133740t (data)  CiNii: DA02713901  GND: 172511828  ISNI: 0000 0000 8198 0549  LCCN: n86833960  NDL: 00451841  NTA: 131941089  SUDOC: 077311752  VIAF: 11342741   WorldCat (עם VIAF): 11342741
אירוע רב-נפגעים

תרגיל אר"ן שנערך במכללה האקדמית תל חי. בתמונה נראה דו-שיח בין שניים מהמטפלים - דבר שמצוי באר"ן בו נדרשים המטפלים לדון בשיקולי הגישה והדחיפות.
אירוע רב־נפגעים (בראשי תיבות נפוצים: אר"ן) הוא אירוע שבו מספר הנפגעים גבוה יותר מיכולת הטיפול והפינוי של כוחות ההצלה בשגרה.
גורמים נוספים הם מאפייני וסוגי הפגיעות, הכשרתו של כוח האדם, הציוד הרפואי שבמקום ואמצעי פינוי הפצועים לקבלת המשך טיפול בבתי החולים.
הטיפול באר"ן דורש גישה ייחודית. כוחות הרפואה באר"ן פועלים להצלת חיי אדם רבים ככל האפשר, דבר שמשמעותו לפעמים היא החלטה מודעת להזניח את הטיפול בפצועים לא דחופים, בפצועים שסיכויי הצלתם דלים, ובפצועים שהטיפול בהם דורש משאבים רבים מדי.
תורת הטיפול באר"ן לא הייתה מפותחת עד לשנות ה-70 וסביר להניח כי ההתפתחות בתחום חלה במקביל להתפתחות סכמות הטיפול בנפגע בודד.
מרבית האירועים רבי-הנפגעים הם תאונות דרכים שבהם מעורבים כלי רכב שמסיעים נוסעים רבים, כגון אוטובוסים ורכבות, אסונות טבע, וכן פיגועי טרור גדולים.
סוגים שונים של אירועים רבי-נפגעים

כל אירוע רב-נפגעים יסווג על פי מספר פרמטרים מהותיים (אך לא-פורמליים): מספר הנפגעים וחומרת פציעותיהם; מיקום גאוגרפי וטופוגרפיה של השטח; סיכונים אופציונליים (לדוגמה אם מדובר בפיגוע); זמינות וכושר הקליטה של בתי חולים.
בנפרד מקריטריונים נפוצים אלה קיימים קריטריונים נוספים, כלליים יותר, על פיהם מסווגים מראש את האירוע לפי אופיו הכללי. קריטריונים אלה נלקחים בחשבון על פי המאפיינים אותם ניתן לדעת מלכתחילה ועל פי סקירה ראשונית או אפילו על בסיס מידע לא-ישיר שהועבר למוקדים:
אר"ן מצומצם: אירוע בו מדובר במספר מצומצם של נפגעים (יחסית לכוח המטפל ולשאר הפרמטרים) שבו ניתן להיערך מחדש כך שניתן יהיה לטפל בכל נפגע כאילו היה פגוע יחיד.
אר"ן (רגיל): בו נדרשת היערכות מחדש במשאבי הטיפול והגדרת סדר קדימויות טיפול מחמיר יותר, תוך הכרה במגבלות הטיפול שנובעות מהתנאים.
אירוע טוקסיקולוגי המוני (נקרא לעיתים אט"ה): אירוע בו קיים חשש שתגיע כמות גדולה של נפגעי חומרים מסוכנים, חומרים רעילים או חומרי לחימה כימיים.
אירוע קרינה: אירוע בו קיים חשש שיגיעו נפגעים הדורשים טיפול בפגיעות הנובעות מקרינה או מזיהומים רדיואקטיביים שדורשים היערכות לקראת הגשת טיפול ייעודי (כמו אמבטיות לרחיצת החומר ותרופות מתאימות).
קיימים סיווגים נוספים שהגופים המטפלים באר"ן (בישראל: מגן דוד אדום וצה"ל) מוסיפים על מנת ליצור סדר בהתמודדות עם האר"ן. במגן דוד אדום מסווגים כל אר"ן מיידית כאר"ן ב"קטגוריה 1" או ב"קטגוריה 2".

בקטגוריה 1 מדובר באירוע בו כל הנפגעים יגיעו לבית החולים בתוך שעתיים מהגעת המטפל הראשון. באר"ן כזה מספיקה המערכת האזורית של שירותי ההצלה (דוגמה קלאסית לאר"ן מסוג זה היא תאונת דרכים).

בקטגוריה 2 מדובר באירוע שקיים חשש לגביו כי חלק מהנפגעים או כולם יתעכבו שעות או אפילו ימים עד הגעתם לבית החולים. באר"ן כזה נדרשת התערבות לאומית, כלל מערכתית, הכוללת הזעקת מסוקים וכוחות צה"ל (כדוגמת אסון ורסאי ואסון הר מירון).
בצה"ל קיים תת-סיווג נוסף לכל אר"ן: "מפוזר" או "מקובץ". אר"ן מפוזר הוא אירוע בו הנפגעים מפוזרים או שקיים חשש להימצאות נפגעים נוספים באזור שמיקומם אינו ידוע. באר"ן כזה הפעולה הראשונה תהיה קיבוץ כל הנפגעים אל נקודה מוסכמת. אר"ן מקובץ, בשונה מהמפוזר, הוא אירוע בו כל הנפגעים קרובים מספיק לנקודה גאוגרפית בה ניתן למקם את פינות ההחייאה, הציוד והאמבולנס ואין צורך בקיבוץ הנפגעים.
היערכות בעת קבלת הודעה על אר"ן

מטרת ההיערכות לקראת האר"ן היא צמצום מהיר ככל שניתן של הפער הקיים בין מספר הנפגעים לבין המשאבים העומדים לרשות המטפלים, ומאידך, מכיוון שעדיין נשמר הפער בכמות המשאבים הדרושים, התמודדות מיטבית עם מספר הנפגעים באמצעות המשאבים הקיימים. אל האר"ן יש להתכונן בהתאם למידע הנמסר, לדוגמה: כשמדובר באר"ן רגיל יש להכין ציוד נוסף, להקפיץ רופאים ובעיקר כירורגים וטראומטולוגים כוננים, להעביר את חדר הטראומה למתכונת חירום וכדומה, ואילו כשמדובר באירוע טוקסיקולוגי יש להכין מתקני טיהור ותרופות מתאימות.
במגן דוד אדום ובצה"ל, שני הגופים העיקריים שמתמודדים עם אירועים רבי נפגעים בישראל, מאפייני ההיערכות כוללים מעבר מנוהל שגרה לנוהל חרום. בפן המעשי, לאחר הדיווח למוקדן או לסמל מבצעים, ההערכות מתמקדת בלוגיסטיקה של הנעת הצוותים לעבר מקום האירוע, בפריסת הצוותים וחלוקת הציוד באופן היעיל ביותר במקום האירוע עצמו, במיגונם של המטפלים בשטח, בניהול האירוע עצמו על ידי בעלי הסמכות המתאימים ובאופן כזה שהטיפול בשטח יהיה מינימלי ומרב הטיפול ייעשה בבית החולים.
לעומת מגן דוד אדום וצה"ל, בתי החולים הפועלים ברוב הזמן במתכונת שגרתית, צריכים לעבור ממתכונת טיפול בשגרה למתכונת טיפול בחירום. היערכותם של בתי החולים מתמקדת בהכנת חדרי טראומה וחדרי ניתוח, בהכנות לקראת הטיפול המהותי בנפגעים על ידי רופאים בכירים והכנת שרשרת טיפול היררכית המורכבת מרופאים מומחים שיטפלו, ינהלו ויקבעו את סדר קדימויות הטיפול בנפגעים.
על פי נוהלי משרד הבריאות, על בתי החולים לתגבר את כוח אדם; הפסקת הפרוצדורות שאינן דחופות; פינוי מקום במחלקות הרפואה הדחופה; פריסה כללית של ציוד רזרבי בכל המקומות הרלוונטיים; ותגבור כוח עזר לרישום רפואי.
כוח אדם

כוח האדם המטפל שונה מעט בין מגן דוד אדום לצה"ל, ושונה משמעותית בהשוואה לזה שבבתי החולים. המטפלים באר"ן הם כל אנשי הצוות הרפואי: חובש, פרמדיק, רופא ונוספים. במגן דוד אדום קיימת הכשרה ייעודית כמפעיל תאר"ן.
בבתי חולים הרכב הצוותים שונה לגמרי וזאת משתי סיבות, האחת היא מכיוון שבבתי החולים מצויים מטפלים בעלי ההכשרה הגבוהה ביותר שקיימת לטיפול בטראומה והשנייה היא כי בתי החולים עסוקים בעיקר בפעילות שוטפת ולא רק בכוננות לקראת מצבי חירום. איוש צוותי הטיפול בבתי החולים יהיה בידי ראשי צוותים:
צוות מיון ראשוני בראשות כירורג בכיר. (יכלול לרוב גם אחות + איש ביטחון + איש מינהלה).
צוות מחלקת מיון בראשות כירורג בכיר (יכלול לרוב צוות יועצים מומחים מכל התחומים לפי הצורך).
צוות בראשות רנטגנולוג ראשי.
צוות מעבדה בראשות אחראי מעבדה.
הטיפול בנפגעים

כאשר ראשון הצוותים הרפואיים מגיע למקום בו התרחש האירוע, הוא בוחר את נקודת הפריסה - בהתחשב בגורמים השונים, בהם: נגישות לצירי פינוי מחד ולנפגעים מאידך; מיקום בולט לשם שליטה מקסימלית בשטח; מיקום נוח וגדול דיו לחניית אמבולנסים וכלי פינוי נוספים כדוגמת מסוקים.
בעת ההגעה למקום ואחרי בחירת נקודת האיסוף מנהל האירוע מחלק את העובדיו לפי גזרות. כל אחד מחפש פצועים בגזרה שלו ומגיש להם טיפול ראשוני. מיד אחר כך מקצה מנהל האירוע משימות, ונותן הוראות טיפול בהתאם למידע שהם אספו. אחרי שהמטפלים מכירים את האירוע מעט יותר טוב, הם מרכזים נתונים ראשוניים, ומדווחים לרמה הממונה.
אנשי הרפואה הצבאית מסדרים שלוש פינות שיהוו נקודות לאיסוף נפגעים: פינת מיידיים - נפגעים הזקוקים לטיפול/פינוי באופן מיידי, פינת ממתינים - נפגעים קלים הזקוקים לטיפול לא-דחוף, ופינת חללים - נפגעים הממתינים לקביעת מוות פורמלית.
במגן דוד אדום אין פינות ריכוז, ומיון נפגעים נעשה באמצעות סרטי סימון בצבעים מוסכמים: לבן - לא טופל, ירוק - לא דחוף, אדום - דחוף; רופא ופרמדיק משתמשים גם בסרטי סימון בצבעים הבאים: צהוב - דחוף יציב, כחול - אנוש, שחור - נפטר.
כשמגיעים אנשי רפואה נוספים למקום, לרוב הם מצטרפים לעבודה תחת פיקודו של מנהל האירוע המקורי; עריכת חפיפה בין המנהל הראשון למנהל אירוע חדש מבזבזת זמן רב. אולם אם קיים הבדל הכשרה משמעותי בין מנהל האירוע הראשון לבין אחד המצטרפים החדשים (למשל, אם המנהל הראשון אינו רופא ובין החדשים כן מצוי רופא), עשוי להתרחש חילוף מנהלים.
הטיפול בנפגעים > ביצוע סכמת ATLS

כשעומדים בפני ריבוי נפגעים סדר הפעולות משתנה מעט, וסכמת ATLS מתחלקת לכמה חלקים, כשכל אחד מהם כולל כמה שלבים מתוך הסכמה. כל אחד מהחלקים מבוצע על כלל הנפגעים ורק לאחר מכן עוברים לבצע את החלק הבא.
חלק ראשון - הערכת מצב הכרה, דרכי אוויר, נשימה ומצב המודינמי.
חלק שני - החלטה על טיפול דחוף בשטח או פינוי לבית חולים.
חלק רביעי - אם הוחלט לטפל בשטח יש לבצע את סכמת ATLS כשהיא מחולקת לשלבים הבאים ולבצע כל שלב על כל הנפגעים:
סבב ראשוני.
סבב שיניוני.
השלמת טיפול.
כנהוג על פי סכמת הטיפול ATLS, כדי לסווג פצועים לפי רמת הדחיפות יש לחלקם לארבע רמות דחיפות:
נזק לנתיב האוויר, נזק מוחי משמעותי, פגיעה בכלי דם משמעותי - מוות תוך כמה דקות.
הלם, היפוקסיה של המוח - מוות תוך שעות ספורות.
זיהום, כשל מערכתי כלשהו - מוות תוך ימים או שבועות.
כאב או נזק לאיבר שאינם מסכנים חיים.
רישום ומידע רפואי באר"ן

על פי הוראות האגף לשעת חירום במשרד הבריאות יש ליישם את תקנת הרישום הרפואי גם באר"ן.
על הרישום להתבצע בכל עמדת קליטה בה עבר הנפגע אך הרישום לא יתבצע בשטח האירוע על מנת שלא לעכב את הפינוי והטיפול בנפגעים.
קיימים שני רישומים שצריכים להתבצע, הרישום הרפואי על ידי הרופא המטפל והרישום הדמוגרפי.
את הרישום הרפואי יבצע הרופא המטפל ויכלול את הפרטים הבאים:
מעקב אחר מדדים חיוניים של הנפגע.
פעולות טיפוליות שבוצעו בנפגע.
רישום הפגיעות שאובחנו בפגוע, (ניתן לבצע זאת על ידי שירטוט על ציור גוף האדם).
ייעוץ רפואי שניתן בנוגע לפגיעות.
הפעולות שבוצעו כיישום לייעוץ הרפואי.
צירוף בדיקות המעבדה, צילומי הרנטגן וכל שאר הבדיקות האיבחוניות הרלוונטיות.
את הרישום הדמוגרפי יבצעו רשמים רפואיים או מזכירות רפואיות שיופקדו על כך ויכלול את הפרטים הבאים:
סטטוס הנפגע - חי או מת.
מצב הכרתו של הנפגע ויכולתו למסור פרטים מזהים.
פרטים שמסר (אם מצב הכרתו וגילו מאפשר לו).
פרטים שנמצאו בתעודות מזהות או מסמכים שעליו.
אתרי טיפול בהם היה הנפגע או שאליהם נשלח.
הרישום יופץ בקרב הגורמים הבאים:
הנהלת בית החולים.
בתי חולים אחרים.
גורמי הביטחון השונים.
מרכזי מידע שנועדו לאיחוד משפחות, זיהוי אלמונים וסיוע לנפגעים.
בנוסף לגורמים המוזכרים על בית החולים להפיץ בקרב הרשות המקומית הרלוונטית, משטרת ישראל וצה"ל (אם מעורבים חיילים) את הפרטים הבאים: שם ומשפחה של הנפגע, מצב פגיעתו (קשה\בינוני\קל), שם בית החולים ובאשפוז יש לציין את המחלקה בה הוא מאושפז או בית חולים אחר אם הנפגע הועבר.
ראו גם

אסון פתע רב-נפגעים
הערות שוליים

↑  ראו ד"ר אריה אלוטין, (ראש ההדרכה במגן דוד אדום עד שנות השבעים), מדריך לעזרה ראשונה, עמ' 201–202, אשר אותם בלבד הוא מקדיש לכל הנושא של מיון נפגעים מרובים. הספר אמנם יצא לאור לראשונה בשנת 1931 אולם מהדורתו האחרונה יצאה לאור בשנת 1971.
↑  עוזי קרן, מערכת לאזעקת סגל בעת אירוע רב-נפגעים, משרד הבריאות - האגף לשעת חירום.
↑  ד"ר דניאל סימון, תרגיל למנהלי אירוע רב-נפגעים - משחק תפקידים, משרד הבריאות - האגף לשעת חירום.
↑  ד"ר איתי גל, סיווג שמציל חיים: מהו פצוע קל, בינוני ואנוש?, באתר ynet, 31 ביולי 2014
↑  עמ' 170, אוגדן מקצועי לעבודת צוות ALS, מגן דוד אדום, אפריל 2022
↑  מדובר בחלק העוסק בהכנת הפגוע לפינוי, ביצוע המרות של חסמי עורקים וניטור מצבו.
↑  על פי חוזר 2002\0028 של משרד הבריאות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555594905171  GND: 1048713830  LCCN: sh85081858 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תרגיל אר"ן שנערך במכללה האקדמית תל חי. על רקע החובש המבצע החייאה נראים אנשים נוספים העוסקים בטיפול בנפגעים האחרים - מצב מבלבל. מצב זה אופייני לאר"ן ולא לטיפול רגיל בו כל המטפלים מרוכזים במטופל היחיד.
אמבולנס תאר"ן (תחנת אירוע רב נפגעים) בתרגיל IPRED השישי, ינואר 2020
פצוע מסומן בצהוב (דחוף יציב) בעת תרגול מצבי חירום של צי ארצות הברית
תג טריאז' באירוע רב-נפגעים של מד"א
יוסף ונונו

יוסף ונונו (נולד ב-7 באוגוסט 1945) הוא כלכלן ישראלי. כיהן כחבר הכנסת מטעם העבודה בכנסת ה-13. דוקטור לכלכלה בהכשרתו.
ביוגרפיה

נולד באלקלעא שבמרוקו, ועלה לישראל ב-1955. השתחרר מצה"ל בדרגת סמל.
למד לימודי כלכלה וחקלאות באוניברסיטה העברית, ומאוחר יותר סיים לימודי דוקטורט בכלכלה באוניברסיטת בר-אילן.
קריירה פוליטית

במסגרת מפלגת העבודה, כיהן ונונו כחבר מרכז וחבר מוסד הביקורות של המפלגה, והיה נציגה בוועד הפועל הציוני, במועצת הסתדרות העובדים הכללית ובהנהלת המועצה הציונית.
ונונו שימש ראש מועצת קריית מלאכי, והיה יו"ר ועדת הביקורת של מרכז השלטון המקומי. בשנים 1992–1996 ונונו כיהן כחבר הכנסת בכנסת ה-13 מטעם סיעת העבודה, והיה חבר בוועדות הכנסת השונות.
הוא התמודד בבחירות המקדימות לקראת הבחירות לכנסת ה-14 במפלגת העבודה על המקום המשוריין למחוז הדרום, והגיע רביעי עם 2,469 קולות, ועל כן שובץ במקום לא-ריאלי ברשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-14.
ב-1997 הרשיע אותו בית המשפט המחוזי בעבירות של שוחד ומרמה והפרת אמונים, שביצע ב-1989, בזמן כהונתו כראש המועצה המקומית קריית מלאכי. ונונו נידון לעונש מאסר לתקופה של 12 חודשים, מהם שישה חודשים לריצוי בדרך של עבודות שירות, ושישה חודשי מאסר על-תנאי. כן הוטל עליו קנס בסך 40 אלף ש"ח, ערעורו לבית המשפט העליון נדחה ב-1998.
בבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-55 הסמלי ברשימת מפלגת העבודה לכנסת.
כיום הוא משמש יועץ עסקי.
הפארק הלאומי הרי הרוקי

| --- | --- |
תצפית מאגם בר בפארק הלאומי הרי הרוקי
תצפית מאגם בר בפארק הלאומי הרי הרוקי
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  26 בינואר 1915
 מבקרים בשנה:  4,437,215 (נכון ל־2017)
 גוף מנהל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית
 נתונים ומידות
 שטח:  1,074.28 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  קולורדו, ארצות הברית
 מיקום:  קולורדו 
 קואורדינטות:  40°21′00″N 105°41′00″W﻿ / ﻿40.35°N 105.6833°W﻿ / 40.35; -105.6833
 Rocky Mountain National Park
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הפארק הלאומי הרי הרוקי (למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הפארק הלאומי הרי הרוקי (למפת קולורדו רגילה) דנוור קולורדו ספרינגס  אורורה פורט קולינס פואבלו גרילי גראנד ג'נקשן י ו ט ה  ויומינג נברסקה ק נ ז ס  אוקלהומה ניו מקסיקו א.הפארק הלאומי הרי הרוקי (למפת קולורדו מוגדלת) דנוור קולורדו ספרינגס  אורורה פורט קולינס פואבלו גרילי גראנד ג'נקשן י ו ט ה  ויומינג נברסקה ק נ ז ס  אוקלהומה ניו מקסיקו א.הפארק הלאומי הרי הרוקי 
 
הפארק הלאומי הרי הרוקי (באנגלית: Rocky Mountain National Park) הוא פארק לאומי המשתרע על שטח בן למעלה מ-1,000 קילומטרים רבועים בתחומי רכס פרונט (Front Range) של הרי הרוקי, 122 קילומטרים צפונית-מערבית לנמל התעופה הבינלאומי דנוור בצפון-מרכז מדינת קולורדו בארצות הברית. הפארק שוכן בין העיירות אסטס פארק (Estes Park) ממזרח וגרנד לייק (Grand Lake) ממערב. קו פרשת המים של אמריקה עובר ישירות במרכז הפארק, כשמקורו של הנהר קולורדו ממוקם באזור הצפון-מערבי של הפארק. המאפיינים העיקריים של הפארק כוללים הרים, אגמים אלפיניים ומגוון של חיות בר במסגרת של אקלימים וסביבות שונים, מיערות עבותים ועד לטונדרה הררית שוממת. הפארק מנוהל על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית.
הצעת החוק הפארק הלאומי הרי הרוקי אושרה בחתימת נשיא ארצות הברית וודרו וילסון ב-26 בינואר 1915, ובה נקבעו גבולות הפארק וההגנה הפדרלית על האזור לדורות הבאים. חיל השימור האזרחי סלל את כביש כלי הרכב הראשי "כביש שביל הרכס" (Trail Ridge Road) בשנות ה-30 של המאה ה-20. ב-1976 הכריז ארגון אונסק"ו על הפארק כאחד מהשמורות הביוספריות העולמיות הראשונות. ב-2017 ביקרו בפארק מעל ל-4.4 מיליון מבקרים, הפארק הלאומי השלישי במערכת הפארקים הלאומיים של ארצות הברית במספר המבקרים השנתי בשנת 2015.
בפארק יש חמישה מרכזי מבקרים, כשמטה הפארק שוכן במרכז המבקרים ביוור מדוז (Beaver Meadows Visitor Center) – אתר היסטורי לאומי (National Historic Landmark) שתוכנן על ידי סטודנטים מבית הספר לאדריכלות של פרנק לויד רייט בטאליסין וסט (Taliesin West) באריזונה. יערות לאומיים מקיפים את הפארק כולל היער הלאומי רוזוולט (Roosevelt National Forest) מצפון וממזרח, היער הלאומי רואוט (Routt National Forest) מצפון וממערב, והיער הלאומי אראפהו (Arapaho National Forest) ממערב ומדרום, כשאזור הטבע הבראשיתי אינדיאן פיקס (Indian Peaks Wilderness) שוכן ישירות דרומית לפארק.
גאוגרפיה

הפארק הלאומי הרי הרוקי מקיף 1,074.28 קילומטרים רבועים של אדמה פדרלית, יחד עם 1,024.09 קילומטרים רבועים של אזורי טבע בראשיתי של שירות היערות של ארצות הברית הצמודים לגבולות הפארק. קו פרשת המים של אמריקה עובר במרכז הפארק מצפון לדרום, כשנהרות ונחלים בצד מערבי של קו פרשת המים זורמים לעבר האוקיינוס השקט, בעוד שאלו בצד המזרחי זורמים לעבר האוקיינוס האטלנטי.
אנומליה גאוגרפית קיימת לאורך המדרונות של הרי נוור סמר שבהם קו פרשת המים יוצר פיתול בצורת פרסה לאורך של כ-10 קילומטרים, המתחיל בכיוון צפון-דרום, אבל אז מתפתל. בחדות דרומה ומערבה מחוץ לפארק. הפיתול החד גורם לכך שפלגים בצד המזרחי של הרכס מצטרפים למקורותיו של הנהר קולורדו שזורם דרומה ומערבה, ובסופו של דבר נשפך לאוקיינוס השקט.
מקורותיו של הנהר קולורדו נמצאים באזור הצפון-מערבי של הפארק. בפארק יש 150 אגמים, מעל ל-700 קילומטרים של נהרות ונחלים וכ-550 קילומטרים של שבילי הליכה.
הפארק הלאומי הרי הרוקי הוא אחד הפארקים הלאומיים הגבוהים ביותר, כשהגבהים נעים מ-2,396 ועד 4,346 מטרים, כשהמקום הגבוה ביותר הוא פסגת לונגס (Longs Peak). כביש שביל הרכס הוא כביש אספלט מקשר בין יישובים הגבוה ביותר בארצות הברית, ששיא גובהו הוא 3,713 מטרים. בפארק יש 60 פסגות מעל גובה 12,000 רגל (3,658 מטר), וברכס מאמי (Mummy Range), בצפון הפארק יש כמה פסגות מעל ל-13,000 רגל (3,962 מטרים) כולל פסגת האגס (Hagues Peak), הר מאמי (Mummy Mountain), הר פיירצ'יילד (Fairchild Mountain), הר אפסילון (Ypsilon Mountain) והר צ'יקיטה (Mount Chiquita). כמה קרחונים קטנים ושדות שלג קבועים קיימים בקרקסים קרחוניים בהרים הגבוהים.
יש חמישה אזורים גאוגרפיים בתחומי הפארק:
גאוגרפיה > אזור 1: איילים קוראים ושטחי אחו נרחבים

אזור מספר 1 ידוע בשל שטחי האחו הנרחבים והאיילים הקוראים, והוא שוכן בצד מערב (צד אגם גרנד) של קו פרשת המים של אמריקה. קרוב ל-50 קילומטרים של שביל קו פרשת המים של היבשת מתפתלים דרך הפארק ועוברים דרך נוף וטונדרה אלפיניים.
אל אזור "ביג מדוז" (Big Meadows - "האחו הגדול") שבו שפע עשבים ופרחי בר אפשר להגיע דרך שבילי ההליכה אונאהו (Onahu), טונאהוטו (Tonahutu), או גרין מאונטיין (Green Mountain). אזורים נופיים אחרים כוללים את "לונג מדוז" (Long Meadows - "האחו הארוך") ועמק קאוניץ' (עמק זאב הערבות) של חלקו העליון של הנהר קולורדו, מקום טוב לצפרות, ובחורף לפעילויות של הליכה בנעלי שלג וסקי למרחקים. שביל העמק מתפתל דרך עמק קאוניץ', והוא כולל לפחות 39 מכרות, אף שרק לפחות מ-20 מהם יש תיעוד ושרידים ארכאולוגיים. לולו סיטי הוא אתר של עיירת מכרות כסף נטושה מתחילת שנות ה-80 של המאה ה-19 השוכן לאורך שביל הנהר קולורדו. על פי הדו"ח מ-1985 שהוכן עבור המרשם הלאומי של מקומות היסטוריים (National Register of Historic Places) נותרו רק חורבות של שלוש בקתות יחד עם שרידים של שישה בתים נוספים.
מעבר בייקר (Baker Pass) חוצה את קו פרשת המים של אמריקה דרך הרי נוור סמר ולתוך אגן הניקוז של הנהר מישיגן (Michigan River) מערבית להר נימבס (Mount Nimbus), אגן ניקוז המזין פלגים ונהרות הזורמים בסופו של דבר למפרץ מקסיקו. מעברי הרים אחרים הם מעבר לה פודר ומעבר תאנדר (Thunder Pass), שפעם שימש למרכבות דואר ומוביל לאגמי מישיגן. ליטל ילוסטון (Little Yellowstone) מתאפיין בתוואים גאולוגיים דומים לקניון הגדול של ילוסטון. שביל גרין מאונטיין היה פעם דרך עגלות ששימשה להובלת חציר שנקצר בביג מדוז. הר פלאטטופ (Flattop Mountain - "הר שולחן"), שאליו ניתן להגיע הן מהצד המזרחי והן מהצד המערבי של הפארק, שוכן קרוב להר גרין (Green Mountain). מצפה הר שדו (Shadow Mountain Lookout), מגדל תצפית לאיתור שריפות יער, נרשם במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים. פארק פרדייז (Paradise Park) הוא בעיקר אזור בר נסתר ומוגן ששום שביל מוסדר אינו מוביל אליו.
אתרים נוספים הראויים לציון בצד המערבי של הפארק כוללים את נקיק סקלטון (Skeleton Gulch - נקיק השלד), מפלי קסקייד (Cascade Falls), מפלי נורת אינלט (North Inlet Falls), מפלי גרניט (Granite Falls) ומפלי אדמס (Adams Falls). האגמים בצד המערבי כוללים את אגם בואן (Bowen Lake), אגם ורנה (Lake Verna), אגם העננים (Lake of the Clouds) אגמי היינאץ' (Haynach Lakes), אגם טימבר (Timber Lake), אגם לון פיין (Lone Pine Lake - "אגם האורן הבודד"), אגם נניטה (Lake Nanita) ואגם נוקוני (Lake Nokoni).
גאוגרפיה > אזור 2: האזור האלפיני

אזור 2 הוא האזור האלפיני של הפארק ובו שבילי טונדרה נגישים בגובה רב, אזור הידוע בנופים המרהיבים הנשקפים ממנו. בתוך האזור נמצאים הר אידה (Mount Ida), שמדרונותיו הם שטחי טונדרה ונשקפת ממנו תצפית נרחבת על קו פרשת המים של אמריקה, והר ספשימן (Specimen Mountain – "הר הדגימה"), שאליו מגיע שביל תלול ואפשר לראות ממנו כבשים גדולות-קרניים ומרמיטות. מעבר פורסט קניון (Forest Canyon Pass – "מעבר קניון היער") שוכן בסמוך לקצה שביל יוט העתיק (Old Ute Trail), שבעבר קישר בין כפרים לרוחב קו פרשת המים של אמריקה.
שביל מעבר צ'פין (Chapin Pass trail) חוצה יער עבות לעבר תצפיות יפהפיות של עמק צ'פין קריק (Chapin Creek valley), כשהוא ממשיך קדימה מעל לקו העצים למורדות המערביים של הר צ'פין (Mount Chapin). שביל קהילות הטונדרה (Tundra Communities Trail), שאליו אפשר להגיע מכביש שביל הרכס, הוא שביל הליכה שלאורכו אפשר לצפות בטונדרה ובפרחי בר אלפיניים. שבילים אחרים הם שביל יוט ורכס טומבסטון (Tombstone Ridge and Ute Trail) המתחיל בטונדרה ורובו במורד מיוט קרוסינג (Ute Crossing) ועד אזור "אפר ביוור מדוז" (Upper Beaver Meadows – "אחו הבונה העליון"), כשלאורכו אתר מחנאות אחד פשוט אחד. שביל נהר קאש לה פודר (Cache La Poudre River) מתחיל צפונית לאגם פודר (Poudre Lake ) בצד המערבי של העמק בסמוך למעבר מילנר (Milner Pass) וממשיך במורד לעבר המפגש עם שביל מעבר מאמי (Mummy Pass). אגם אירן (Lake Irene) הוא אזור נופש ופיקניק.
גאוגרפיה > אזור 5: מפלים ואזורים נדחים

אזור 5 הידוע בשל מפלים ואזורים מרוחקים בלתי מיושבים הוא דרומית לאסטס פארק וכולל את פסגת לונגס, ההר הגבוה ביותר בפארק ואת אזור וילד באסין (Wild Basin – "אגן הפרא"). פסגות ומעברי הרים אחרים כוללים את הר לילי (Lily Mountain), חרוט אסטס (Estes Cone), טווין סיסטרס (Twin Sisters – "שתי האחיות"), מעבר בולדר-גרנד (Boulder-Grand Pass) ומעבר גרניט (Granite Pass). מכרה אוגניה (Eugenia Mine) פעל משלהי המאה -19 עד תחילת המאה ה-20, ונותרו ממנו מעט ציוד ישן ובקתת גזעי עצים. אתרים ושבילים כוללים את שדה בולדר (Boulder Field), שביל וילד באסין (Wild Basin Trail), ושביל הנצחת הומר רוז (Homer Rouse Memorial Trail).
אנוס מילס (Enos Mills), הדמות העיקרית מאחורי הקמת הפארק הלאומי הרי הרוקי נהנה ללכת אל אגם לילי מבקתתו הקרובה. פרחי בר הם מראה נפוץ באביב ובתחילת הקיץ, השביל סביב האגם נוח להליכה בנעלים גבוהות, או הליכה בנעלי שלג למרחק קצר. אגמים אחרים בווילד באסין כוללים את: אגם כאזם (Chasm Lake – "אגם הבקיע"), אגם סנואובנק (Snowbank Lake – "גדת השלג"), אגמי ליון 1 ו-2 (Lion Lakes 1 and 2), אגם תאנדר (Thunder Lake – "אגם הרעם"), אגם אוזל (Ouzel Lake), אגם פינץ' (Finch Lake – "אגם הפרוש"), אגם בלוברד (Bluebird Lake – "אגם הציפור הכולה"), אגם פיר (Pear Lake – "אגם האגס") ואגם סנדביץ' (Sandbeach Lake – "אגם חול החוף"). ליד רבים מהאגמים יש אתרי מחנאות ללא שירותים. מפלים כוללים את מפל אוזל, מפלי טריו (Trio Falls), מפלי קופלנד (Copeland Falls) ואשדות קליפסו (Calypso Cascades).
גאוגרפיה > אקלים

פעולות הגומלין המורכבות בין הגובה, המדרונות, החשיפה וגושי האוויר האזוריים קובעות את האקלים בפארק, הידוע בדפוסי אקלים קיצוניים. "התנגשות בין גושי אוויר" מכמה כיוונים מייצרת חלק מאירועי מזג האוויר המרכזיים באזור. כשאוויר ארקטי קר מהצפון פוגש באוויר חמים ולח ממפרץ מקסיקו ברכס פרונט יורדות על הפארק כמויות גדולות של שלג רטוב מאוד ומצטברות לשכבת שלג עבה.
גאוגרפיה > אקלים > גובה

האזורים הגבוהים בפארק מקבלים כמות משקעים כפולה מאזורים נמוכים יותר, בדרך כלל כשלג עמוק בחורף. תנאים ארקטיים שולטים במהלך החורף, עם סופות שלג פתאומיות, רוחות עזות ושכבת שלג עמוקה. טיולים ליליים באזורים הגבוהים מחייבים ציוד מיוחד המותאם לטמפרטורות של 35°C- או מתחת להן.
תנאים דמוי אביב לא מתפתחים באזור התת-אלפיני עד יוני. פרחי בר פורחים משלהי יוני עד תחילת אוגוסט.
מתחת לגובה 2,860 מטרים הטמפרטורות מתונות לעיתים קרובות, אף על פי שהטמפרטורות בלילה קרות, כצפוי ממזג אוויר הררי. האביב מגיע לאזור ההררי בתחילת מאי, כאשר פרחי הבר מתחילים לפרוח. מזג האוויר באביב נתון לשינויים בלתי צפויים בטמפרטורות ובמשקעים, כאשר יש פוטנציאל לשלג לאורך השבילים במאי. ביולי ובאוגוסט, הטמפרטורות הם בין 20°C ל-28°C במהלך היום, וצונחות עד ל-4°C בלילה. בקיץ מרבית המשקעים בגבהים הנמוכים יותר הם בצורת גשמים.
שינויים דרמטיים פתאומיים במזג האוויר עלולים להתרחש במהלך הקיץ, בדרך כלל בשל סופות רעמים בשעות אחר הצהריים שיכולות לגרום לשינויים בתנאי הרוח ולירידה של מעל ל-10 מעלות צלזיוס בטמפרטורה.
גאוגרפיה > אקלים > קו פרשת המים של אמריקה

האקלים בפארק מושפע גם מקו פרשת המים של אמריקה, העובר דרך הפארק מצפון-מערב עד דרום-מזרח דרך מרכז הפארק לאורך הפסגות הגבוהות. קו פרשת המים של אמריקה יוצר שני דפוסי אקלים מובחנים – האחד אופייני לצד המזרחי בסמוך לאסטס פארק והשני הקשור לאזור אגם גרנד בצד המערבי של הפארק. בצד המערבי של הפארק יש יותר שלג, פחות רוח, וימים קרים בהירים במהלך חודשי החורף.