stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האנדרטה לזכר קורבנות הקומוניזם בוושינגטון
טקס חנוכת האנדרטה

האנדרטה נחנכה על ידי הנשיא בוש הבן בטקס שנערך ב-12 ביוני 2007, ביום השנה ה-20 לנאום "הרוס את החומה הזאת" של רונלד רייגן. בטקס נכחו אישים אשר סבלו מרדיפות של משטרים קומוניסטיים שונים, ביניהם הדיסידנט והאסיר הפוליטי הסיני הארי וו, האנטי-קומוניסט הליטאי ניולה סדונאיטה (Sadūnaitė) והמשורר הוייטנאמי נגוין צ'אי טיאן.
במהלך הטקס נשא הנשיא בוש דברים לזכרם של אלה שסבלו מהקומוניזם באנונימיות (תרגום חופשי):
...כוללים אוקראינים חפים מפשע שרעבו למוות ברעב הגדול של סטלין או רוסים שמתו בטיהורים שלו, ליטאים, לטבים ואסטונים שהועלו על קרונות בקר אל מחנות המוות הארקטיים של הקומוניזם הסובייטי. הם כוללים סינים שנהרגו בהקפיצה הגדולה קדימה ובמהפכת התרבות, קמבודים שנשחטו בשדות הקטל של פול פוט, מזרח גרמנים שנורו בניסיון לטפס על חומת ברלין ולהגיע אל החופש, פולנים שנטבחו ביער קטין, אתיופים שנטבחו ב"טרור האדום", אינדיאנים בני המסקיטו שנרצחו בניקרגואה על ידי הרודנות הסנדיניסטית, ומבריחי גבול קובנים שטבעו במנוסתם מרודנות... לעולם לא נדע את שמם של כל אלו שנספו, אך במקום מקודש זה קורבנותיו הלא נודעים של הקומוניזם יקודשו בהיסטוריה וייזכרו לעד. אנו חונכים יד זיכרון זו כי יש לנו מחויבות לאלו שמתו, להכיר בחייהם ולכבד את זכרם.
בוש המשיך והשווה את הקומוניזם לאיום הטרור העומד בפני אמריקה: ”בדומה לקומוניסטים, הטרוריסטים והרדיקלים שתקפו את אומתנו הם בעלי אידאולוגיה רצחנית המתעבת חופש, מוחצת כל התנגדות, ובעלי שאיפות התפשטות ומטרות טוטאליטריות.”
תגובות וביקורת

עיתון השיקגו טריביון דיווח כי האנדרטה עוררה ביקורת מצד השגרירות הסינית, בגין העלאת עניין מחאות כיכר טיאן-אן-מן בשנת 1989 ודמיונו של הפסל עצמו לאלת הדמוקרטיה שפסלה נישא בזמן המחאות. לי אדוארדס, יושב ראש קרן הזיכרון לנפגעי הקומוניזם, אמר כי לא ידוע לו על תלונה רשמית שהתקבלה בעניין.
תגובת ההנהגה הקומוניסטית בסין לאנדרטה הייתה שההעתקים של הפסל שנבנו במקומות שונים בעולם הם "ניסיונות להכפיש את סין". ההנהגה הסינית אף טענה כי פעולות ארה״ב הן בעלות אופי של מלחמה קרה ושהיא גורמת לגירוי של עימות אידאולוגי בין המדינות. מסר זה יצא אף ההתקרבות ביחסים בין המדינות בזמן שלטון בוש, ששיתפו פעולה, לבקשת ארצות הברית, כנגד איומים צפון קוריאניים.
הערות שוליים

↑  Leora Falk,‏Questions arise over memorials, באתר שיקגו טריביון, 13 ביוני 2007
↑  דינה גורדון, הנשיא בוש חנך אנדרטה לזכר קורבנות הקומוניזם, באתר אפוק טיימס, 22 ביוני 2007
ערך זה הוא קצרמרבנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הארפי

הארפי (באנגלית: IAI Harpy) הוא חימוש משוטט למשימות דיכוי הגנה אווירית, מתוצרת התעשייה האווירית לישראל. ההארפי משוגר מחוץ לשדה הקרב, מאתר אנטנה קורנת של מערכת מכ"ם, ומתפוצץ מעליה. ההארפי נמצא בשירות חיל האוויר הישראלי (מכונה "שיאון") ובשירות המדינות טורקיה, הודו, קוריאה הדרומית וסין.
ההארפי הוא בעל כנפי דלתא המחוברות לגוף גלילי שבראשו ראש הביות וראש הקרב. הוא מונע על ידי מנוע רוטרי יחיד מדגם AR731, תוצרת UEL, בעל הספק של 28 קילו-וואט (37 כוח-סוס) עם מדחף דוחף.
אופן פעולה

ההארפי משוגר באמצעות רקטת האצה המותקנת בתוכו, ממשגר המוצב על משאית היכולה לשאת 18 משגרים. ההארפי מאוחסן בתוך זבילים ועטוף ב"מנעל" (Sabot) ומשוגר יחד איתו. מיד לאחר השיגור, חלקי ה"מנעל" נפרדים מהכלי ונופלים לקרקע (ראו תמונת שיגור משמאל למטה). סוללה של הארפי כוללת בדרך-כלל 3 משאיות המסוגלות לשגר 54 כטב"מים לתקיפה סימולטנית ומתואמת. את ההארפי אפשר לשגר גם מספינה.
מסלול הטיסה של ההארפי מתוכנן בתחנה הקרקעית ומוזן לתוכו. לאחר השיגור ההארפי טס באופן עצמאי לאזור הפטרול שהוגדר לו ומתחיל לפטרל שם כאשר ראש הביות שלו מחפש כל העת אחר קרינת מכ"ם. כאשר מתגלה אנטנה קורנת של מערכת מכ"ם ההארפי צולל לעברה ומפוצץ את ראש הקרב שלו מעליה כדי להסב לה נזק מרבי. אם המכ"ם מכובה לפני הפגיעה, מבטל ההארפי את התקיפה וחוזר לפטרל. אם אף מכ"ם לא נתגלה במהלך המשימה, ההארפי משמיד את עצמו.
המשבר בין ישראל לארצות הברית

ב־2004, ההארפי היה במוקד מאמצי ארצות הברית להגבלת מכירת אמצעי לחימה מתקדמים לסין. ההארפי שנמכר לסין ב־1994 בכ־55 מיליון דולר, הוחזר לישראל ב־2004 לשדרוג במסגרת תנאי החוזה. ארצות הברית דרשה שישראל תחרים את הכטב"מ ותבטל את החוזה. ארצות הברית טענה כי ההארפי כולל טכנולוגיה אמריקנית, אך ישראל הכחישה טענה זאת. ב־2005 הוחזרו הכטב"מים לסין מבלי ששודרגו.
תקרית זאת הביאה למשבר ביחסי ארצות הברית–ישראל, שהחליטה להטיל על ישראל סנקציות קשות, הכוללות פגיעה בעסקות ביטחוניות, בפרויקטים משותפים ובחילופי מידע בין שתי המדינות לגבי מערכות נשק מתקדמות, כולל השעייתה של ישראל מהשתתפות בתוכנית לפיתוח מטוס הקרב המתקדם ה-JSF.
ארצות הברית גם דרשה את פיטוריהם של עמוס ירון, מנכ"ל משרד הביטחון; קותי מור, ראש משלחת הרכש של מערכת הביטחון בניו יורק; יוסי בן-חנן, ראש האגף לסיוע ויצוא ביטחוני במשרד הביטחון; ויחיאל חורב.
המשבר נפתר לאחר שמדינת ישראל הסכימה לשלוש דרישות מרכזיות של ארצות הברית: העברתם של כל הפרטים לגבי יותר מ-60 עסקות שישראל ביצעה עם סין עד אז, בחינה מדוקדקת של מערכת הפיקוח הישראלית על מכירת ציוד ביטחוני וחתימת מזכר הבנה בין המדינות על מכירות נשק למדינות ברחבי עולם. למרות חתימה על מזכר הבנות המשבר נמשך, וב־30 באוגוסט 2005, הודיע עמוס ירון, מנכ"ל משרד הביטחון, על פרישה מתפקידו בלחץ ארצות הברית.
מפעילים

ישראל ישראל
אזרבייג'ן אזרבייג'ן – כולל קו ייצור מקומי
הודו הודו
טורקיה טורקיה
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
ראו גם

הארופ
ברקן ירוק
שרקרק
Chien Hsiang (אנ') (בסינית טאיוואנית (אנ'): "Rising Sword" – "חרב עולה" או "חרב מתרוממת") הגרסה הטאיוונית הזהה בצורתה להארפי הישראלי.
לקריאה נוספת

דני שלום, "חיל האוויר בקרב – 70 שנות עליונות אווירית – 2018-1948", באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ינואר 2018, עמ' 619
דני שלום, אנציקלופדיה יפעת – 100 שנות תעופה וחלל בישראל – 1913-2013, הוצאת "באוויר - פרסומי תעופה וחלל", ינואר 2013, פרק: "הארפי" נגד קורנים – עמודים 1260-1261, עמ' 1347
דני שלום, מטוסי חיל־האוויר מהטייגר מות' עד הסופה, באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ראשון לציון, שנת 2006, עמ' 126. באתר "הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר"
שוטטות מסוכנת – על "הארופ" ו"הארפי", 17 ביוני 2015, באתר New-Tech Magazine
הערות שוליים

1 2 3 4 5  דני שלום, אנציקלופדיה יפעת – 100 שנות תעופה וחלל בישראל 2013-1913, הוצאת "באוויר - פרסומי תעופה וחלל", ינואר 2013, פרק: "הארפי" נגד קורנים – עמודים 1260-1261
↑  MINI HARPY, באתר התעשייה האווירית לישראל. אורכב מהמקור, 31 באוקטובר 2020
↑  דני שלום, מטוסי חיל־האוויר מהטייגר מות' עד הסופה, באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ראשון לציון, שנת 2006, עמ' 126. באתר "הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר"
↑  צבי לביא, ‏ירון בעקבות עיסקת הנשק עם סין: יש משבר עם הפנטגון וצריך לפתור אותו, באתר גלובס, 24 בדצמבר 2004
↑  זאב שיף, ארה"ב לישראל: לא להשיב לסין את מזל"טי התקיפה שהוחזרו לתיקון, באתר TheMarker‏, 22 בדצמבר 2004
↑  זאב שיף, משבר המזל"טים: ישראל תסכים לכל ההגבלות שתטיל ארה"ב על יצוא בטחוני, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2005
↑  זאב שיף, וואשינגטון, מחריף המשבר הביטחוני עם ארה"ב: דורשת מישראל להגביר פיקוח על יצוא נשק ומחמירה את הסנקציות, באתר הארץ, 12 ביוני 2005
↑  יצחק בן-חורין, וושינגטון, "ארצות הברית תדרוש פיטורי יחיאל חורב ועמוס ירון", באתר ynet, 12 ביוני 2005
↑  נתן גוטמן, מתגבש הסכם עם ארה"ב שיסדיר מכירות ביטחוניות של ישראל לסין, באתר הארץ, 25 במאי 2005
↑  אמיר אורן, ארה"ב דורשת להגביל השפעת משרד הביטחון על היצוא הישראלי ל"מדינות בעייתיות", באתר הארץ, 8 ביוני 2005
אלוף בן, ההסכם בין ישראל לארה"ב על יצוא ביטחוני: "כל מדינה תתחשב בדאגות של האחרת", באתר הארץ, 27 ביוני 2005
↑  זאב שיף, למרות ההסכם לסיום "המשבר הסיני": ארה"ב ממשיכה בסנקציות הביטחוניות על ישראל, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2005
↑  מנכ"ל משהב"ט עמוס ירון הודיע על פרישה על רקע המשבר עם ארה"ב, באתר הארץ, 30 באוגוסט 2005
↑  מדד-דיומא – כלי טיס בצה"ל, פסקה: "חימוש משוטט", באתר "דיומא", 20 בפברואר 2024
↑  שי לוי, ‏"הקונספט של חימוש משוטט הומצא כאן", באתר ‏מאקו‏, 2 באוקטובר 2020
↑   גילי כהן, העמימות החדשה: לאן טסים הכטב"מים הישראליים?, באתר הארץ, 21 באוקטובר 2016
↑  אמנון ברזילי, ישראל וטורקיה בוחנות עסקות נשק בשווי 1.5 מיליארד דולר, באתר TheMarker‏, 31 בינואר 2005
1 2  Once again, Taiwan Presents Harpy-Like ‘Suicide’ Drone, באתר Israel Defence,‏ 9 באוגוסט 2024
| כלי טיס מתוצרת התעשייה האווירית לישראל |
| --- | --- | --- |
| מטוסי קרב | נשר • כפיר • נמר • אריה • לביא • F/A-259 סטרייקר |  |
| מטוסים צבאיים | ערבה •  סי-סקאן • צוקית |  |
| מטוסים אזרחיים | וסטווינד • גאלפסטרים G100 (אסטרה) • גאלפסטרים G200 (גלקסי) |  |
| כטב"מים | בירד-איי • I-View |  |
| כטב"מים טקטיים | מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • תעתוע • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק |  |
| טילים | שביט (משגר לוויינים) • יריחו • להט • נמרוד • ברק 8 • ברק MX • גבריאל • לורה • חץ 2 • חץ 3 • חץ 4 • ג'אמפר • SkySniper • (אנ') Wind Demon |  |
| כטב"מים תוצרת ישראל |
| --- | --- | --- |
| מזל"טים | בירד-איי • I-View • סקיילרק 1 • סקיילרק 2 • סקיילרק 3 • הרמס 45 |  |
| כטב"מים טקטיים | מסטיף • מוסקיטו • סקאוט • RQ-2 פיוניר • האנטר • סרצ'ר • פנתר • הרמס 90 • הרמס 180 • הרמס 450 • הרמס 650 • הרון-T |  |
| כטב"מים ארוכי טווח | הרון 1 • איתן • סופר הרון • הרון 2 • הרמס 900 • הרמס 1500 • יסעורון ירוק |  |
| חימוש משוטט | הארפי • הארופ • ברקן ירוק • שרקרק • LANIUS |  |
הגרסה הטאיוואנית "Rising Sword" – "חרב עולה" או "חרב מתרוממת", הזהה בצורתה להארפי הישראלי.
ברקע משגר עם 12 זבילים חמושים בכלי הטיס
הבדלי מגדר בהשפעת הקורונה

מגפת הקורונה גבתה את חייהם של מיליוני בני אדם, ופגעה בפרנסתם של מיליארדים. ועם זאת, היא השפיעה על נשים וגברים באופן שונה, דבר שמתבטא בהבדלים בהיקפי התחלואה בין המגדרים ובהשפעות חברתיות וכלכליות מגוונות. הבדלים אלו באים לידי ביטוי בכך שאחוזי התמותה בקרב גברים גבוהים יותר, בעוד שהיקף הפגיעה הכלכלית בנשים רחב יותר.
בעולם > בריאות > הבדלים מגדריים בשיעורי התמותה

מחקרים שנעשו על מגפות אחרות מראים כי נגיפי SARS, שפעת, אבולה ו-HIV משפיעים באופן שונה על גברים ונשים מבחינת הידבקות ותמותה. אף על פי שנתוני הקורונה מראים מספר שווה של נדבקים בין גברים ונשים, נראה שיש הבדלים בין המינים בשיעורי התמותה ובפגיעות למחלה. מחקרים שבדקו הבדלים בתחלואה בין המינים ב־26 מדינות הראו כי שיעור התמותה הכללי בקרב גברים גבוה יותר מזה של נשים. מומחים אף מזהים כי השתייכות למין הגברי מהווה גורם סיכון בדומה לגיל מבוגר ומחלות רקע. בניתוח שנעשה במכון הבריאות הגבוה ברומא בתחילת 2020, עולה כי כ-8% מהחולים הגברים נפטרו, בעוד שהיקף התמותה בקרב נשים היה קטן בהרבה – ועמד על כ-5%. על פי המרכז הסיני לבקרת ומניעת מחלות, שיעור התמותה בקרב גברים עמד על כ-2.8%, לעומת 1.7% בקרב נשים.
מדענים שבחנו את הפלזמה של 331 חולי קורונה מצאו כי במקרים הקשים ביותר, נשים היו בעלות רמת נוגדנים גבוהה יותר מגברים. מידע זה מראה שגברים ונשים עשויים להיות בעלי תגובות שונות באופן מהותי לנגיף, לחיסונים ולטיפול.
התמותה הגבוהה בקרב גברים עשויה להיות מוסברת בחלקה על ידי סיבות ביולוגיות הקשורות לשכיחות הגבוהה של מחלות בקרב גברים כדוגמת מחלות קרדיווסקולריות, יתר לחץ דם, סוכרת ומחלות ריאה כרוניות, ובחלקה על ידי סיבות התנהגותיות כגון שימוש תכוף יותר בסיגריות ובאלכוהול. לדוגמה, לגברים נטייה רבה יותר לעישון קבוע בהשוואה לנשים, דבר שיכול להשפיע על התחלואה בקרב גברים. בנוסף, גנים הממוקמים על כרומוזומי מין, והורמוני מין כגון אסטרוגן, פרוגסטרון ואנדרוגנים – שתורמים להבדלים בבקרה ובוויסות של מערכת החיסון – יכולים להיות סיבה מרכזית לתחלואה הנמוכה יותר של נשים.
בעולם > בריאות > השלכות בריאותיות ייחודיות על נשים

בעקבות הקורונה הוסטו משאבים מתחומי בריאות האישה לטיפול במגפה. משאבים אלו כוללים בין היתר אספקת שירותי בריאות מינית ורבייה, שירותי בריאות האם ושירותים ייעודיים לטיפול בנשים נפגעות אלימות. שירותים אלו חיוניים לבריאות, לזכויות ולרווחה של נשים ונערות. פגיעה בשירותים אלו עלולה לגרום להגברת שיעורי התמותה והתחלואה האימהית, הגברת שיעורי הריונות בגיל ההתבגרות, הגדלה בשיעורי ההידבקות ב-HIV ומחלות מין נוספות. לדוגמה, באמריקה הלטינית ובקריביים מעריכים כי בעקבות הקורונה, 18 מיליון נשים נוספות יאבדו גישה קבועה לאמצעים מודרניים למניעת היריון.
בנוסף, נשים מהוות 70% מכוח העבודה בתחום הבריאות בין אם בצוותים הרפואיים עצמם ובין אם בתחומי האחזקה, וכתוצאה ישירה מכך, ברבות מהמדינות, אחוזי הנדבקות העובדות בתחום הרפואה גבוהים בעשרות מונים מאחוזי הנדבקים הגברים.
בעולם > היבטים כלכליים

עדויות על השפעת הקורונה מצביעות על השלכות חמורות יותר על מצבן וחוסנן הכלכלי של נשים בהשוואה לגברים. נשים רגישות יותר למצבים כלכליים קשים – לרוב הן מרוויחות פחות מגברים, מחזיקות בתפקידים המאופיינים ביציבות תעסוקתית נמוכה ורוב משקי הבית החד-הוריים הם של נשים. בשל נחיתות כלכלית זו, הפגיעה בכלכלה העולמית בעקבות התפרצות מגפת הקורונה משפיעה באופן הרסני במיוחד על נשים.
נשים הן האחראיות העיקריות לאחזקת הבית, גידול הילדים והדאגה לקשישים המשתייכים למשפחה. עבודת הטיפול בילדים וקשישים גׇדלה עקב סגירת בתי הספר והצפת שירותי הבריאות. על פי אונסק"ו, 1.52 מיליארד תלמידים (87% מהתלמידים בעולם) ומעל 60 מיליון מורים עברו למתכונת של הוראה מהבית. ככל שמוסדות המטפלים בילדים נסגרים, הטיפול בילדים עובר בעיקר לאחריות הנשים, לא רק בגלל המבנה הקיים של כוח העבודה, אלא גם בגלל נורמות חברתיות המצפות מנשים להיות המטפלות העיקריות במשפחה. מציאות זו מקשה על נשים לעבוד מרחוק כשילדיהן בבית ולכן הן חשופות יותר לפיטורים בהשוואה לגברים. במדינות רבות, סבב הפיטורים הראשון היה חריף במיוחד במקצועות שנשים תופסות בהם נתח משמעותי כדוגמת תחומי הקמעונאות, האירוח והתיירות.
בעולם > חינוך

נערות מתבגרות מבלות שעות רבות יותר במטלות הבית ובעזרה בטיפול בילדים בהשוואה לנערים בני גילן. סגירת מוסדות לימוד בשל התפרצות הקורונה הביאה לעלייה במספר השעות בהן נערות עוסקות במטלות הבית, דבר הפוגע ביכולתן להשקיע בלימודים. יתרה מכך, עלה הסיכוי לנשירתן גם לאחר סיום המשבר, במיוחד נערות שחיות בעוני, בעלות מוגבלויות או נערות שחיות באזורים מבודדים. לדוגמה, במהלך משבר האבולה בליבריה ב-2014, נערות הפכו לעיתים למניבות ההכנסה העיקריות במשקי ביתן ובמקרים אחרים, הפכו למטפלות העיקריות בבני משפחתן החולים.
השילוב של סגירת בית ספר וצמצום שירותי בריאות גם מעלה את הסבירות להיריון בגיל ההתבגרות שיכול אף הוא להוביל לנשירה מהלימודים כמו גם להשלכות שליליות נוספות. הגבלות התנועה מפחיתות את הגישה לשירותי הבריאות העוזרים בהשגת אמצעי מניעה והפסקות היריון, כמו גם למרחבים חינוכיים ובטוחים שיכולים למנוע התנהגות מינית מסוכנת.
בעולם > אלימות

בתקופות משבר – כמו אסונות טבע, מלחמות ומגפות – הסיכון לאלימות על רקע מגדרי כלפי נשים עולה. דיווחים מראים כי אלימות פיזית ומינית כלפי נשים ברחבי העולם התגברה בעקבות משבר הקורונה. נראתה עלייה של למעלה מ־25% במדינות מסוימות ובאחרות הדיווחים הוכפלו. גורמים שנמצאו כקשורים לסיכוי מוגבר לאלימות במשפחה כוללים לחצים כלכליים, בילוי זמן ממושך בבית, ובידוד חברתי הנובע מהגבלות התנועה. המוקד הלאומי לאלימות במשפחה בארצות הברית מדווח כי מספר גדול של פונות טוענות כי המתעללים משתמשים בקורונה כאמצעי לבודד אותן עוד יותר מקרוביהן, ומנצלים את חוסר יכולתן להזעיק עזרה או להימלט. שירותי השיפוט, המשטרה והבריאות, שהם המגיבים הראשונים לנשים הנתונות לאלימות מצד בני זוגן, מתמודדים עם עומס רב בשל המגפה.
עמותות התומכות בנשים הסובלות מאלימות מושפעות גם הן מסגירה או הקצאה מחדש של משאבים ויכולתן לתמוך ולספק מענה לאוכלוסייה זו פוחתת.
בישראל > אלימות נגד נשים

נמצא כי השלכותיה הכלכליות, החברתיות והפסיכולוגיות של מגפת הקורונה על התא המשפחתי, לצד הגבלות התנועה, גורמות לכך כי נשים תהיינה חשופות לאלימות פיזית, כלכלית ומינית.
בישראל > אלימות נגד נשים > אלימות במשפחה

בתקופת הקורונה, מספר הפניות למוקד המצוקה הארצי של משרד הרווחה בנושא אלימות במשפחה עלה באופן משמעותי, ומספר הפניות בנושא אלימות בין בני זוג עלה פי ארבעה מתחילת המגפה. בנוסף, ישנה עלייה של 16% בפתיחת תיקים בגין אלימות נגד נשים במשפחה בין החודשים מאי–יולי 2020, ועלייה ממוצעת של 13.3% במספר הבקשות של נשים לצווי מניעה בחודשי יוני–אוגוסט 2020, בהשוואה לתקופות המקבילות ב־2019. ב-2020 נרצחו 25 נשים מתוכם 21 הוגדרו כמקרי פמיסייד (פשע שנאה המבוסס על מגדר); חודש מרץ היה הקשה ביותר ובו היו חמישה מקרי רצח של נשים.
בישראל > אלימות נגד נשים > פגיעות מיניות

מהדו"ח השנתי של מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל בשנת 2020, עולה כי בתחילת המשבר הייתה ירידה קלה במספר הפניות בשל מספר גורמים: הקושי לפנות לסיוע בעת התמודדות עם חרדה, הסתגלות למציאות חדשה בצל הקורונה, היעדר פרטיות בבית וסגירת מוקדים המפנים למרכזי סיוע. עם זאת, החל מחודש אפריל, נרשמה עלייה בפניות למרכזי הסיוע. עלייה זו ניכרת במיוחד עד יוני 2020, אז נמדדה עלייה של 36% בכלל הפניות לעומת התקופה המקבילה ב־2019, ו-88.7% מהפונות היו נשים. מנכ"לית איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית, אורית סוליציאנו, מסבירה כי לפי הנתונים, הסגר הפך את המרחב הביתי למקום מסוכן, בעל פוטנציאל להחרפת היקף הפגיעות המיניות ולהצפה של זיכרונות טראומטיים בקרב נפגעות פגיעה מינית. ביטוי לכך נראה בעלייה של 33% בפניות בנושא גילוי עריות לצד עלייה ניכרת בתיקי משטרה שנפתחו על עבירות מין והטרדה מינית ברשת. לדוגמה, בחודש ינואר 2020 נרשמו 13 תיקים במשטרה לעומת 114 תיקים בחודש מאי 2020.
בישראל > חלוקה מגדרית במשק הבית

בתקופת הקורונה, מערכת החינוך הושבתה לפרקים, ורבים עברו לעבוד מהבית, דבר המייצר קושי בקרב הורים במציאת איזון בין מטלות הבית לעבודה, ועשוי לייצר תחושת לחץ מכך ששני התפקידים צריכים להתבצע בו זמנית. נמצא כי גברים מבלים שעות רבות יותר עם הילדים מבעבר, אך משקיעים פחות שעות במטלות הבית, בעוד שנשים משקיעות שעות רבות יותר במטלות הבית ובטיפול בילדים. לדוגמה, מחקר מצא כי בחודש אפריל הייתה עלייה ממוצעת של 2.1 שעות בשבוע בעבודות בית ועלייה ממוצעת של 4.2 שעות שבועיות בטיפול בילדים. עוד עולה, כי בקרב אימהות העובדות מהבית בתקופת הקורונה, הקונפליקט בין העבודה למשפחה עוצמתי במיוחד והדבר עלול להזיק לבריאותן הנפשית.
בישראל > תעסוקה

על אף הפערים הקיימים בין גברים לנשים במישור התעסוקתי, נראה כי בעשור האחרון חל צמצום של פער זה הן בשיעורי התעסוקה והן בפערי השכר. עם זאת, התפרצות מגפת הקורונה הביאה להיפוך מגמה זו והפערים המגדריים שבים לצמוח. הפגיעה הכלכלית ניכרת מבחינת שיעורי העסקת נשים והיקפי משרתן. נשים רבות יותר פוטרו או הוצאו לחופשה ללא תשלום מבעבר, דבר שהביא לפגיעה משמעותית בהכנסות של נשים בהשוואה לגברים. לדוגמה, על פי נתוני שירות התעסוקה, מאז תחילת הסגר השני (19 בספטמבר 2020) נרשמו כ־94 אלף מחפשי עבודה חדשים מתוכם 70% נשים והוגשו כ-85 בקשות לצמצומי משרה בגין חוק עבודת נשים, לעומת 16 בקשות באוגוסט 2019. עמותת "עבודה שווה" זיהתה את היקף הפגיעה בתנאי ההעסקה של נשים ואת הקושי של אוכלוסיות מוחלשות שונות לחזור לעבודה, והוציאה לאור את "התו השווה" המהווה מדריך מעשי לשימור וקידום שוויון מגדרי בארגונים.
72% מעובדי מערכת הבריאות הן נשים כמו גם 76% ממערכת החינוך, דבר המציב אוכלוסייה זו בסיכון גבוה לחשיפה לנגיף עקב הימצאותן בתפקידים טיפוליים וקרבתן הגבוהה לחולים. נשים במערכת החינוך נושאות בנטל כפול של טיפול במשפחה הפרטית שלהן וכן בהוראה מרחוק. עם זאת, לעבודה בסקטור הציבורי יתרונות בשל היציבות התעסוקתית המאפיינת משרות אלו, כגון שמירה יחסית על חוקי ההעסקה, והתאגדות תחת ארגוני עובדים שתורמים להגנתם.
הערות שוליים

1 2 3 4  Clare Wenham, Julia Smith, Rosemary Morgan, COVID-19: the gendered impacts of the outbreak, The Lancet 395, 2020-03-14, עמ' 846–848 doi: 10.1016/S0140-6736(20)30526-2
1 2 3 4 5 6 7 8  UN Secretary-General’s policy brief: The impact of COVID-19 on women | Digital library: Publications, UN Women (באנגלית)
1 2 3  Garima Sharma, Annabelle Santos Volgman, Erin D. Michos, Sex Differences in Mortality From COVID-19 Pandemic, Jacc. Case Reports 2, 2020-07-15, עמ' 1407–1410 doi: 10.1016/j.jaccas.2020.04.027
1 2 3  Gender and the Coronavirus Outbreak | Think Global Health, Council on Foreign Relations (באנגלית)
1 2 3  Rabin, Roni Caryn (2020-03-20). "In Italy, Coronavirus Takes a Higher Toll on Men". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-02-28.
1 2  Gupta, Alisha Haridasani (2020-04-03). "Does Covid-19 Hit Women and Men Differently? U.S. Isn't Keeping Track". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-02-28.
↑  COVID-19 and Girls' Education: What We Know So Far and What We Expect, Center For Global Development (באנגלית)
1 2  How Coronavirus Is Affecting Victims of Domestic Violence, Time
1 2  עדו אבגר, סקירה- ריכוז נתונים לקראת יום המאבק באלימות כלפי נשים, מרכז המחקר והמידע הכנסת, 2020
1 2  הנחיות לשגרה בזמן קורונה, באתר GOV.IL
1 2 3 4  ד"ר יעל חסון, הדס בן-אליהו וד"ר הגר צמרת, סטנדרט בינלאומי להתמודדות רגישת-מגדר עם משבר הקורונה. תמונת מצב 2 אוקטובר 2020, מאחורי המספרים, מרכז אדווה, 2020
↑  השולחן העגול במשרד ראש הממשלה, השולחן הבינמגזרי לצרכי נשים במשבר הקורונה, מפת מדידה לצרכי נשים, 2020
↑  ד"ר שלוה וייל ונועם קשת, דו"ח סיכום 2020 – מקרי פמיסייד בישראל, התצפית הישראלית על רצח נשים
↑  איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית, צל מגיפה- השלכות משבר הקורונה על נפגעות ונפגעי אלימות מינית, 2020
↑  ההזדמנות החינוכית בצל הקורונה, באתר www.idi.org.il
↑  משבר הקורונה: עבודה מהבית, באתר www.idi.org.il
↑  מעין מנלה, גם בעבודה מהבית - הנטל שוב נופל על הנשים, באתר כלכליסט, 3 באוקטובר 2020
1 2   טלי חרותי-סובר, אסטרטגיות שאימצו אמהות עובדות בתקופת הקורונה - לא ממש הועילו להן, באתר TheMarker‏, 17 במאי 2020
↑   לי ירון, המשבר גרם לאבות ישראלים להשקיע יותר זמן בילדים. אמהות השקיעו עוד יותר, באתר הארץ, 19 ביוני 2020
↑  הגר צמרת־קרצ'ר, חנה הרצוג ונעמי חזן, מדד המגדר אי־שוויון מגדרי בישראל, מכון ון ליר, שוות, יודעת, 2019
↑  ליאורה בוורס, משבר הקורונה והשפעתו על נשים בשוק העבודה: נזק בלתי הפיך או ירידה לצורך עלייה?, מרכז טאוב, 2020
↑  מאיר יעיש וטלי קריסטל, השלכות המשבר הכלכלי שבעקבות מגפת הקורונה על אי-שוויון מגדרי בישראל, 2020
↑  מיכל מטס ליטמנוביץ' ופרופ׳ רונית קרק, התו השווה- לשוויון מגדרי, 2020
↑  התו השווה: כך תקדמו שוויון מגדרי במקום העבודה בתקופת פוסט קורונה, באתר און לייף, ‏2020-05-11
↑  משרד הבריאות מדינת ישראל, כוח אדם במקצועות הבריאות 2018, 2018
↑  Yaish Meir and Kraus Vered, The Consequences of Economic Restructuring for the Gender Earnings Gap in Israel, 1972-1995, Work Employment and Society, 2003
החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה

כנס החברה לחקירת ארץ-ישראל בשבטה בשנות ה-50
החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה נוסדה ב-6 באפריל 1913 על ידי קבוצת אנשי רוח ארץ-ישראליים במטרה להעמיק את המחקר ההיסטורי, הגאוגרפי והארכאולוגי של ארץ ישראל. בין המקימים היו אברהם יעקב ברור, דוד ילין ואהרן מאיר מזי"א.
היסטוריה

פעילות החברה הופסקה בימי מלחמת העולם הראשונה וחודשה בשנת 1919. החברה ערכה את החפירות הראשונות שנערכו בארץ על ידי ארכאולוגים יהודיים-ארץ-ישראלים: בחמת טבריה (1921), ביד אבשלום (1922) ובחומה השלישית בירושלים (1925–1927). מאז ובמשך שנות קיומה ארגנה החברה את מרבית החפירות הארכאולוגיות שנערכו במדינת ישראל בהן: רמת רחל, בית שערים, תל בית ירח, תל קסילה, תל חצור, מערות מדבר יהודה, מצדה, עין גדי, ערד, תל לכיש, תל אפק, יריחו, הרודיון, תל יקנעם, תל דור, תל מגידו, מצד חשביהו, חפירות באתרים פרהיסטוריים כגון שער הגולן, מערת היונים, מערת כבארה, נתיב הגדוד וכן את החפירות שנערכו בירושלים לאחר מלחמת ששת הימים לרגלי חומות הר הבית, ברובע היהודי ובעיר דוד.
החברה רשומה כמוסד ציבורי ופועלת כמוסד ללא כוונת רווח. היא מנוהלת על ידי ועד מנהל ומועצה בהם מיוצגים כל המכונים לארכאולוגיה של האוניברסיטאות, רשות העתיקות ומוזיאונים לעתיקות במדינת ישראל.
החברה משמשת כארגון-גג למוסדות הארכאולוגיים הישראליים ומהווה גורם מרכזי התומך והיוזם של המחקר הארכאולוגי בישראל. החברה עוסקת בארגון ובניהול כספי של החפירות ומרכזת בשיתוף עם מוסדות אחרים את עיבוד הממצאים והבאתם לידי פרסום סופי בדו"חות מדעיים.
החברה מוציאה לאור, בשיתוף עם רשות העתיקות, את "קדמוניות" – כתב עת לעתיקות ארץ-ישראל וארצות המקרא בעריכת אפרים שטרן, וכן באנגלית את כתב העת Israel Exploration Journal, ארץ-ישראל – מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, מחקרים בגאוגרפיה של ארץ-ישראל, וכן רואים אור אצלה דו"חות סופיים של החפירות השונות ועשרות ספרים בארכאולוגיה, חלקם בשיתוף עם מוסדות אחרים. בעבר הוציאה החברה את כתב העת ידיעות החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, בין השנים 1933–1967.
החברה עוסקת בהפצת ידיעת הארץ ותוצאות החפירות הארכאולוגיות בקרב הציבור הרחב. חברי החברה מקבלים את כתב העת "קדמוניות" ומשתתפים בכנסים השנתיים לידיעת הארץ. מאז 1944 נערכו עשרות כנסים לידיעת הארץ. במסגרת הכינוסים מסיירים מאות משתתפיהם באתרים ארכאולוגיים בהדרכת ארכאולוגים וחופרי האתרים. מספר סיורים נערכו גם לארצות השכנות במטרה להכיר את התרבויות שנתקיימו בהן בעבר והקשרים עם תרבותה הקדומה של ארץ-ישראל.
החברה ארגנה בשיתוף עם מוסדות ארכאולוגיים נוספים, כנסים בינלאומיים, בהם שני כנסים לארכאולוגיה מקראית שנערכו בשנים 1984 ו-1990 לציון מלאת 70 ו-75 שנים ליסודה. בכנסים נטלו חלק מאות ארכאולוגים וסטודנטים, וההרצאות נתפרסמו בקבצים מיוחדים. הכנס הבינלאומי האחרון נערך בשנת 1997 לציון 50 שנה לגילוי המגילות הגנוזות וההרצאות שהושמעו בו נתפרסמו בקובץ מיוחד.
בשנת תשמ"ט הוענק לחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה פרס ישראל על פעילותה הענפה בחקר ארץ-ישראל ועתיקותיה, הנחלתו לציבור הרחב ותרומתה המיוחדת לחברה ולמדינה. את הפרס קיבל בשם החברה יוסף אבירם, ששימש כמזכיר משנת 1940, ועמד בראשה משנת 1983.
החברה הוציאה לאור חמישה כרכים של האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ-ישראל בעברית ובאנגלית (הכרך ה-5 קיים רק באנגלית).
כתב העת של החברה

החל משנת 1951 הוציאה החברה את סדרת ארץ ישראל – מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, שבה כל כרך מוקדש לחוקר בולט. עד 2021 יצאו במסגרת סדרה זו 34 כרכים.
ראו גם

הקרן לחקר ארץ ישראל
לקריאה נוספת

דותן גורן, "ראשיתה של החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה", אריאל, 198-197 (יולי 2011), עמ’ 111-103.