stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כביש 481
מהלך ומאפיינים

הציר עובר בתחום הערים רמת גן, בני-ברק, ופתח תקווה, ומשיק בקצהו המערבי לגבולה של תל אביב-יפו ליד תחנת הרכבת תל אביב מרכז ומשמש כאחת הכניסות אל העיר. בתוך העיר תל אביב-יפו ממשיך הציר בשם דרך בגין (בעבר "דרך פתח תקווה"), ולאחר מכן כדרך יפו-תל אביב (או בקיצור "דרך יפו"), "רחוב אילת" ורחוב רזיאל, והוא מסתיים בכיכר השעון ביפו.
הציר מתחיל ממחלף ארלוזורוב, מיד משם הוא מהווה את גבולו הדרומי של אזור התעשייה של רמת גן עליו הוקם לימים מתחם הבורסה. כאשר באמצע המתחם נמצא צומת עלית על שם מפעל עלית שהיה ממוקם בז'בוטינסקי פינת ארלוזורוב ברמת גן, ובשל היותו בנוי בסגנון הבינלאומי הוכרז לשימור. בצד הצפון מזרחי של הצומת נמצא גם מגדל שער העיר אשר היה המגדל הגבוה בישראל במשך 16 שנים. לאחר מתחם הבורסה, הרחוב מהווה את הגבול הדרומי של שכונת תל בנימין, עד אשר הוא מגיע למפגש עם רחוב ביאליק. בצומת זאת נמצאים קולנוע רמה וקניון ביאליק, ולכן הוא נקרא גם "צומת רמה". הציר מהווה בהמשך את הגבול המפריד בין מרכז רמת גן אשר נמצא מדרום לבין שכונות הגפן ונחלת גנים מצפון, בסוף החלק של הציר ברמת גן נמצאים כיכר גרונר, ומתחם משטרת רמת גן אשר הוקם על מצודת טגראט מימי המנדט הבריטי. בשל מרכזיותו קיימים לאורך הציר ברמת גן מספר גורדי שחקים המיועדים למגורים.
המפגש של הציר עם רחוב בן-גוריון (לשעבר רחוב מודיעין) מהווה את סיומו של הציר ברמת גן, ותחילתו בבני ברק. בדומה לרמת גן, בקצהו המערבי נמצא אזור התעשייה של בני ברק עליו נבנה מתחם BBC. הוא מפריד בין שכונות פרדס כץ ותל גיבורים המאופיינות עם אוכלוסיות לא חרדיות גדולות יחסית, לבין מרכז בני ברק הכלל חרדי. למרות שגרות משני צידיו של הציר אוכלוסיות שומרות שבת, ולמרות מיקומם של צירים חלופיים כמו דרך אם המושבות, בשל מרכזיותו, הציר פתוח בשבתות ובמועדי ישראל לתנועת כלי רכב, אך התנועה בהן דלילה למדי בימים אלו. הן ברמת גן והן בבני ברק נמצאות גבעות תלולות מדרום לציר אשר הציר עוקף אותן מצפון כמו גבעת רוקח וגבעת סוקולוב.
עם הגעת הציר למחלף גהה, הוא מסיים את דרכו בבני ברק, ונכנס לשטח השיפוט של פתח תקווה. בפתח תקווה הציר מהווה את הגבול בין אזור התעשייה קריית אריה הנמצא מצפון, ובין אזור התעשייה רמת סיב הנמצא מדרום לו. אשר בשניהם ישנו שילוב של בנייני משרדים מצד אחד, ומוסכים ובעלי מלאכה מצד שני. לאחר כשני קילומטרים, הציר מגיע למיקום מרכזי בו נמצאים בית החולים בילינסון, והקניון הגדול. ולאחר מכן מפריד בין שכונת נווה גן שהוקמה בשנות התשעים לבין רמת ורבר הוותיקה יותר הקיימת משנות השישים. הוא ממשיך למרכז פתח תקווה. עד לסיומו ברחוב רוטשילד בפתח תקווה.
הציר הוא דרך עירונית לכל אורכו, והוא גדוש בצמתים מרומזרים. לכן נחשב לציר תנועה איטי יחסית. למעט בפתח תקווה לאורכו של הציר ישנם שילובים של מגורים, משרדים ומסחר, התורמים לתנועת הולכי רגל על הציר. הציר הוא עורק חשוב לתחבורה ציבורית: פועלים בו מספר רב של קווי אוטובוס וכמעט לאורך כל הציר (למעט קטע קצר בקצהו המזרחי בפתח תקווה) עובר הקו האדום של הרכבת הקלה. בפתח תקווה תוואי הרכבת עילי, ובבני ברק וברמת גן הוא עובר מתחת לקרקע, עם 4 תחנות בפתח תקווה, 2 תחנות בבני ברק ו-2 תחנות ברמת גן. לאורך הציר מתועדות רמות גבוהות של רעש וזיהום אוויר שיוצרת התנועה הכבדה.
|  מידע כללי |
| --- | --- |
 על שם:  זאב ז'בוטינסקי
 אורך:  8 ק"מ 
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  פתח תקווה, בני ברק, רמת גן
מהלך ומאפיינים > מספור

בשלוש הערים בהן עובר הציר מתנהל מספור מבנים בלתי תלוי, ולכן לאורכו שלוש מערכות מספרים עירוניות. מספור המבנים בפתח תקווה מתחיל בכיכר השוק ועולה לכיוון מערב. בקטע זה הבניינים האי זוגיים נמצאים בצידו הדרומי של הציר. בבני ברק וברמת גן עולים המספרים לכיוון מזרח והמבנים האי זוגיים נמצאים בצידו הצפוני של הכביש.
מהלך ומאפיינים > אתרים לאורך הציר (ממערב למזרח)

מחלף ארלוזורוב
מגדל אמות אטריום
בורסת היהלומים הישראלית
צומת עלית
מגדל משה אביב
מגדל מנורה מבטחים
מגדל עלית (עתידי)
מגדלי התאומים
קולנוע רמה
קניון ביאליק
שדרות הילד
כיכר גרונר
משטרת רמת גן
מכון מור
מגדל הכשרת היישוב
מחלף גהה
הקניון הגדול
בית החולים בילינסון
היסטוריה

לתוואי הכביש היסטוריה בת יותר מ-100 שנים - דרך יפו-שכם שקישרה בין יפו למושבה פתח תקווה והלאה לשכם, עוד במאה ה-19. בסמוך לציר זה התפתחו בראשית המאה ה-20 תל אביב, רמת גן ובני ברק.
בשנות ה-20 של המאה ה-20 הייתה הדרך משובשת ביותר. כך תוארה הדרך בדבר באוגוסט 1925:
מושל המחוז רונלד סטורס אמר שאין חלוץ עצמות טוב מנסיעה בדרך יפו - פתח תקווה, ואלפרד מונד הגדיר את הנסיעה בדרך זו סכנת נפשות. החל מראשית שנות ה-20 הפצירו תושבי פתח תקווה בשלטונות לסלול את הכביש, אך הסלילה התעכבה והיו שראו בכך סימן ליחס העוין של שלטונות המנדט ליישוב העברי. ספירת תנועה בשנת 1926 מצאה שבדרך פתח תקווה בפנייה לרמת גן עברו ביום הספירה 490 מכוניות ועגלות, המקום החמישי מבחינת עומס תנועה בכל הארץ.
בשנת 1926 החליטה הממשלה הבריטית לסלול כביש למג'דל יאבא שיצא מיפו מזרחה, דרך סלמה (יפו), כפר עאנה, יהודייה ומשם צפונה דרך וילהלמה למג'דל יאבא, אולם לאור מחאות תושבי היישובים היהודיים בסופו של דבר הוחלט לסלול את הנתיב הישן מפתח תקווה ליפו ובינואר 1927 נמסרה עבודת הסלילה לסולל בונה אשר ביצעה את הסלילה בו זמנית מבני ברק מערבה ומזרחה. סלילת הכביש הסתיימה ביוני 1928 ומשך הנסיעה ירד מכשעה לכ-13 דקות.
הכביש היה אחד מהכבישים הראשונים שנסללו בארץ ישראל, כקטע ראשון בכביש מתל אביב לחיפה. הכביש גם היה בין הכבישים עם מספר הרכבים הגדול ביותר בכל ארץ ישראל, יחד עם כביש יפו-ירושלים. בתחילת 1936 הותחל בהרחבת הכביש.
באמצע שנות השישים בעקבות העלאת עצמות ז'בוטינסקי, הבאה כחלק ממגמה של הכרה בפועלו של ז'בוטינסקי, לארץ שונה שמה של ציר זה מדרך פתח תקווה לדרך זאב ז'בוטינסקי.
כבר בשנות ה-60 הוצבו בו רמזורים לכל אורכו, למעט בתחומי בני ברק. רמזור ראשון בתחומי בני ברק הופעל זמן רב לאחר שהותקן, לאחר שסוכם שבימי שבת וחג הוא יפעל בצהוב מהבהב. דרישות להתקנת רמזורים בצמתים נוספים עלו במשך השנים, אך העניין לא טופל. התקנת רמזורים בשאר הצמתים התעכבה עוד כמה שנים בגלל דרישתה של עיריית בני ברק שהרמזורים לא יפעלו בשבת. בסוף שנת 1970 הסירה עירית בני ברק את דרישתה והוחלט על הצבת רמזורים בארבע כניסות לעיר. אולם החלטה על הצבת רמזור בהצטלבות עם רחוב סוקולוב נתקבלה רק באוגוסט 1973, לאחר הפגנה סוערת של תושבי פרדס כץ בצומת. הפגנות בדרישה להתקנת רמזורים התקיימו גם ב-1974.
בכביש ז'בוטינסקי בפתח תקווה הוקם בשנת 2009 נתיב תחבורה ציבורית, בו היו אוטובוסים באים משני הכיוונים ללא הפרדה באמצע, מה שהביא רבים להתבלבל ולחצות באדום בלי להסתכל לשני הכיוונים. נתיב זה נסגר בשנת 2014, לאחר שגבה את חייהם של 21 בני אדם וזכה לכינוי "ציר המוות". בנובמבר 2015 החלו עבודות לטובת הקמת נתיב לרכבת הקלה ובמסגרתן הוטלו מגבלות על תנועת רכב פרטי.
הערות שוליים

↑  מרדכי נאור, ביאליק ברמת־גן, בית אברהם קריניצי, מוזיאון וארכיון לתולדות רמת גן, 2006, עמוד 4
1 2 3  עובדה מאליפה, דבר, 6 באוגוסט 1925
↑  סיר אלפרד מונד בפתח תקווה, דבר, 1 בפברואר 1928
↑  בן עמ"י, המושל ר. סטורס בפתח תקווה, דואר היום, 5 בדצמבר 1922
מזכירנו הראשי בפתח תקווה, דואר היום, 28 ביוני 1923
↑  היתוקן עכשו כביש פתח תקוה?, דבר, 4 ביוני 1926
↑  מה מעכב את סלילת כביש יפו - פ"ת?, דבר, 11 ביוני 1926
↑  כביש פתח תקווה לסולל בונה, דבר, 24 בינואר 1927
↑  מרדכי סלמון, מימי העבר של פתח תקוה, דואר היום, 11 ביוני 1928
↑  נחנך הכביש תל אביב - חיפה, דבר, 1 באוקטובר 1937
↑  פוליטיקת הדרכים של ממשלת א"י, דבר, 16 באוגוסט 1933
↑  התחבורה בארץ ב-1935 ומצב עובדי ההובלה, דבר, 24 במרץ 1936
↑  ברוך מאירי, שאלת ההפעלה בשבת עיכבה הרמזור של בני ברק, מעריב, 5 במרץ 1967
↑  א. יהושע, רמזור בצומת מסוכן, מעריב, 17 במאי 1967
אהרן ברוידא, סכנת נפשות בכביש ראשי, מעריב, 29 באוקטובר 1970
קציר דמים בכבישי בני ברק, דבר, 18 ביולי 1972
↑  יוצבו רמזורים בכביש ז'בוטינסקי, מעריב, 10 בנובמבר 1970
↑  הובטחה הצבת רמזור בצומת פרדס כץ, דבר, 22 באוגוסט 1973
↑  פצועים ועצורים בהפגנה אלימה בפרדס כץ, דבר, 21 באוגוסט 1973
תמונה, דבר, 22 באוגוסט 1973
↑  הפגנת פנתרים בפרדס כץ, דבר, 16 ביולי 1974
↑  רענן בן צור, הגיע הזמן: נסגר "ציר המוות" בפתח תקווה, באתר ynet, 12 בנובמבר 2014
↑  ליאור גוטמן, הרכבת הקלה נכנסת לעומק רמת גן: מיום חמישי יחלו העבודות על תחנת ביאליק, באתר כלכליסט, 15 בנובמבר 2015
| זאב ז'בוטינסקי |
| --- | --- | --- |
| פעילות פוליטית וחברתית | גדוד נהגי הפרדות • הגדודים העבריים • ברית החייל  • ציונות רוויזיוניסטית • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • בית"ר • ארגון צבאי לאומי • הסתדרות ציונית חדשה • הסכמי בן-גוריון–ז'בוטינסקי • הסתדרות העובדים הלאומית • תוכנית האווקואציה |  |
| משפחתו | יוענה ז'בוטינסקי (אשתו) • ערי ז'בוטינסקי (בנו) • זאב ז'בוטינסקי (נכדו) |  |
| כתביו | מגילת הגדוד • שמשון (ספר) • חמשתם • כן, לשבור! • על קיר הברזל • האתיקה של קיר הברזל • מתוך קרירות ואיתנות |  |
| שיריו | שיר אסירי עכו • שיר הדגל • שיר תל-חי • שמאל הירדן • שיר בית"ר • הנדר • שיר אל-על • כולה שלי • תרגום: העורב (פואמה) |  |
| הנצחה | יום זאב ז'בוטינסקי • פארק ז'בוטינסקי • מצודת זאב • גבעת זאב • פסגת זאב • כפר הנוער יוענה ז'בוטינסקי • מכון ז'בוטינסקי • ארכיון מכון ז'בוטינסקי • כביש 481 • כביש 441 • נחלת ז'בוטינסקי • תחנת ז'בוטינסקי • הילכו שניים יחדיו |  |
| שונות | קבורה בישראל • חלקת משפחת ז'בוטינסקי • מסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי • פרס ז'בוטינסקי לספרות ומחקר |  |
מפעל השוקולד עלית לשעבר בכניסה לרמת גן
כביש 481 בפתח תקווה, אשר במרכזו עובר הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן
בנות מקלאוד
צוות השחקנים

| שחקן | דמות | פרקים | עונה> 1 | עונה> 2 | עונה> 3 | עונה> 4 | עונה> 5 | עונה> 6 | עונה> 7 | עונה> 8 | עונה>  | עונה>  | עונה>  | עונה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ליסה צ'אפל | קלייר מקלאוד | 73 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| בריידי קרטר | טס סילברמן מקלאוד | 135 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |
| ג'סיקה נפייר | בקי הווארד | 70 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| רייצ'ל קרפני | ג'ודי פאונטיין | 180 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות אורחת |  |  |  |  |
| ארון ג'פרי | אלכס ריאן | 202 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות אורחת |  |  |  |  |
| מיילס פולארד | ניק ריאן | 124 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות משנית |  |  |  |  |  |  |
| סוניה טוד | מג פאונטיין | 107 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות משנית | דמות משנית | דמות אורחת | דמות אורחת |  |  |  |  |
| סימון ג'ייד מקינון | סטיבי הול | 153 |  |  | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |
| ברט טאקר | דייב ברויר | 100 | דמות משנית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מיקלה בנאס | קייט מנפרדי | 117 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |
| ג'וני פסבולסקי | מאט בוסניץ' | 36 | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות משנית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| לוק ג'ייקובז | פטריק ברויר | 78 | דמות אורחת | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |
| זואי ניילור | ריגן מקלאוד | 53 | דמות משנית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות משנית |  |  |  |  |  |  |  |  |
| דסטין קלייר | ריילי וורד | 49 | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| דוריס יוניין | מוירה דויל | 94 | דמות אורחת | דמות אורחת | דמות משנית | דמות משנית | דמות ראשית | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |
| ג'יליאן אלכסי | טיילר גדס | 54 | דמות אורחת | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מאט פסמור | מרקוס טרנר | 53 | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אייבי טאקר | גרייס קינגסטון | 45 | דמות ראשית | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| אדווינה ריטצ'רד | ג'אז מקלאוד | 17 | דמות אורחת | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| ג'ון שוורץ | בן הול | 15 | דמות ראשית |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| דין או'גורמן | לוק מורגן | 25 |  |  |  | דמות משנית | דמות משנית |  |  |  |  |  |  |  |
פרקי הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | שידור> בכורת העונה | שידור> סיום העונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 22 | 8 באוגוסט 2001 | 20 במרץ 2002 |
|  | 2 | 22 | 27 במרץ 2002 | 16 באוקטובר 2002 |
|  | 3 | 30 | 12 בפברואר 2003 | 29 באוקטובר 2003 |
|  | 4 | 32 | 11 בפברואר 2004 | 24 בנובמבר 2004 |
|  | 5 | 32 | 9 בפברואר 2005 | 23 בנובמבר 2005 |
|  | 6 | 32 | 15 בפברואר 2006 | 29 בנובמבר 2006 |
|  | 7 | 32 | 7 בפברואר 2007 | 17 באוקטובר 2007 |
|  | 8 | 22 | 23 ביולי 2008 | 31 בינואר 2009 |
הפקה ופיתוח

פיתוח הסדרה החל כבר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, כאשר גרים-אוונס עבדה על סדרת טלוויזיה באוסטרליה הכפרית עם נשים בתפקידים הראשיים. סרט טלוויזיה הופק ושודר ב-11 במאי 1996, היה להצלחה רבה ועודנו סרט הטלוויזיה המוצלח ביותר בטלוויזיה האוסטרלית. הסדרה נועדה לעקוב אחרי אירועי הסרט ולהוות אך היוזמה נכשלה לאחר שערוץ 9 האוסטרלי לא התעניין תחילה בהפקה. בסופו של דבר ההפקה החלה בשנת 2000. בסרט כיכבו ג'ק תומפסון, כג'ק מקלאוד, קים וילסון כטס סילברמן מקלאוד ותמי מקינטוש כקלייר מקלאוד.
מוזיקה > רשימת השירים

| שיר | הושמע בפרק/ים |
| --- | --- |
Love You, Hate You: פרקים 1, 8, 86, 98, 102, 119, 131
Am I Crazy: פרקים 1, 6
Room to Move: פרקים 2, 16
Common Ground: פרקים 2, 6, 9, 12, 13, 25, 33, 59, 74, 78, 110
McLeod's Daughters Theme: פרקים 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16
Don't Judge: פרקים 3, 6, 14, 56, 130
Feet On The Ground: פרקים 3, 32, 54
Hopeless Case: פרקים 3, 11, 15, 37, 38, 39, 55, 66, 80, 87, 92, 114, 116, 121
Understand Me: פרקים 4, 58, 76, 125
My Heart Is Like A River: פרקים 5, 7, 31, 32, 52, 73, 178
Heat: פרקים 8, 26
Matter Of Time: פרקים 11, 33
Just A Child: פרקים 24, 29
I Reach Out: פרקים 28
Never Enough: פרקים 30, 31, 43, 115, 132
We Got It Wrong: פרקים 35, 64, 77, 127
The Sirens Song: פרקים 36, 40, 44, 68, 103, 124
Take The Rain Away: פרקים 45, 69, 73, 107, 138
Brick & Becky Theme - Instrumental: פרק 47
By My Side: פרקים 48, 81, 99
The First Touch: פרקים 50, 145
In His Eyes: פרקים 53, 137
Gentle, Gentle (Life Of Your Life): פרקים 60, 61, 62, 83
Did I Tell You?: פרקים 67, 72, 135
Hey Girl (You Got A New Life): פרקים 70, 88, 91, 101, 109, 113, 117, 142
The Stranger: פרקים 71, 90
Don't Give Up: פרקים 75, 106, 139
Sometimes (You Can't Go Back): פרקים 79, 105, 123, 133, 144
Too Young: פרק 82
Charlotte's Song: פרק 84
Strip Jack Naked: פרקים 85, 94, 111, 120
Had To Happen: פרקים 89, 93, 95, 122
Something So Strong: פרק 96
All I Ever Wanted Was Love: פרקים 97, 129
This Perfect Day: פרק 100
Broken Dreams: פרקים 104, 128
Stay: פרקים 108, 112
So Sorry: פרק 126
I Wish The Past Was Different: פרק 134
Love Is Endless: פרק 146
Life Makes A Fool Of Us: פרק 159
Our Place: פרק 163
It Comes To This: פרק 167
You Believed: פרק 169
Locked Away Inside My Heart: פרק 170
Drovers Run: פרק 178
One True Thing: פרק 184
Belonging: פרק 198
Alone & Afraid: פרק 199
פרסים > פרסי APRA-AGSC

| שנה | מועמד | פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | "פרק 224 - The Long Paddock" – אלסטיר פורד | המוזיקה הטובה ביותר לסדרת טלוויזיה | זכייה |
פרסים > פרסי לוגי

| שנה | מועמד | פרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | ליסה צ'אפל | הכישרון הנשי החדש הפופולרי ביותר | זכייה |
| 2002 | בנות מקלאוד | התוכנית האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2003 | מיילס פולארד | השחקן הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2003 | ליסה צ'אפל | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2003 | בריידי קרטר | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2003 | בנות מקלאוד | התוכנית האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2003 | בן מורטלי | הכישרון הגברי החדש הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2004 | ליסה צ'אפל | האישיות הפופולרית ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2004 | ארון ג'פרי | השחקן הפופולרי ביותר | זכייה |
| 2004 | מיילס פולארד | השחקן הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2004 | ליסה צ'אפל | השחקנית הפופולרית ביותר | זכייה |
| 2004 | בריידי קרטר | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2004 | סימון ג'ייד מקינון | הכישרון הנשי החדש הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2004 | בנות מקלאוד | התוכנית האוסטרלית הפופולרית ביותר | זכייה |
| 2004 | בנות מקלאוד | סדרת הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | זכייה |
| 2004 | בנות מקלאוד | סדרת הדרמה האוסטרלית הטובה ביותר | מועמדות |
| 2004 | בריידי קרטר | השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה | מועמדות |
| 2005 | בריידי קרטר | האישיות הפופולרית ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2005 | בנות מקלאוד | סדרת הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | זכייה |
| 2005 | ארון ג'פרי | השחקן הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2005 | בריידי קרטר | השחקן הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2005 | דין או'גורמן | הכישרון הגברי החדש הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2006 | בריידי קרטר | האישיות הפופולריות ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2006 | ארון ג'פרי | השחקן הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2006 | בריידי קרטר | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2006 | בנות מקלאוד | סדרת הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2006 | ג'וני פסבולבסקי | הכישרון הגברי החדש הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2006 | בנות מקלאוד | סדרת הדרמה הטובה ביותר | מועמדות |
| 2007 | רייצ'ל קרפני | האישיות הפופולרית ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2007 | סימון ג'ייד מקינון | האישיות הפופולרית ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2007 | ארון ג'פרי | השחקן הפופולרי ביותר | זכייה |
| 2007 | רייצ'ל קרפני | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2007 | סימון ג'ייד מקינון | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2007 | דסטין קלייר | הכישרון הנשי החדש הפופולרי ביותר | זכייה |
| 2007 | בנות מקלאוד | הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2007 | מישל לנגסטון | הכישרון הנשי החדש הפופולרי ביותר | מועמדות |
| 2008 | סימון ג'ייד מקינון | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2008 | בנות מקלאוד | הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2009 | סימון ג'ייד מקינון | האישיות הפופולרית ביותר בטלוויזיה האוסטרלית | מועמדות |
| 2009 | בנות מקלאוד | הדרמה האוסטרלית הפופולרית ביותר | מועמדות |
| 2009 | סימון ג'ייד מקינון | השחקנית הפופולרית ביותר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  לי-אור אברבך, ‏ערוץ הולמרק יסיים את שידוריו בישראל ב-28 בדצמבר, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2009
↑  אביבה קרול, ‏"בנות מקלאוד" וסרטי דיסני בערוץ הולמרק, באתר גלובס, 11 במרץ 2002
↑  Knox, David (6 ביולי 2017). "Nine exploring McLeod's Daughters return". נבדק ב-6 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Knox, David (23 באוקטובר 2017). "McLeod's Daughters producers end Nine negotiations". נבדק ב-23 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
מלונית בפרילינג, אוסטרליה הדרומית, סומנה כ"מלונית גאנגלן", עבור הסדרה.
חבר הכנסת

| --- | --- |

 איוש נוכחי:  חברי הכנסת העשרים וחמש
 תאריך כניסה לתפקיד:  15 בנובמבר 2022
 דרכי מינוי:  בחירות ארציות לכנסת
 תחום שיפוט:  ישראל ישראל
 מושב המשרה:  ירושלים, ישראל
 משך כהונה קצוב:  4 שנים
 ייסוד המשרה:  14 בפברואר 1949
 איוש ראשון:  האספה המכוננת
 
משכן הכנסת בירושלים, בו מכהנים 120 חברי הכנסת, הנבחרים בכל מערכת בחירות ארצית
חבר הכנסת (בראשי תיבות: ח"כ, או חה"כ) הוא אחד מ-120 הנציגים המכהנים בכנסת, לאחר שנבחרו לכהונה זו על ידי אזרחי מדינת ישראל בבחירות דמוקרטיות.
כחלק מחברותם בכנסת, משמשים חברי הכנסת גם כחברים בוועדות הכנסת, ויכולים גם לכהן כשרים או כסגני שרים בממשלה. ראש הממשלה וממלא מקומו חייבים לכהן גם כחברי הכנסת.
הבחירות לכנסת

בבחירות לכנסת רשאי להצביע כל אזרח ישראל שמלאו לו 18 שנה. כל אזרח שמלאו לו 21 שנה רשאי להיות מועמד לכנסת, למעט עובדי מדינה, שופטים ואנשי צבא, וכן בעלי תפקידים נוספים. מבעלי תפקידים בכירים מסוימים (כגון קציני צה"ל בדרגת אלוף ומעלה) דורש החוק תקופת צינון של שלוש שנים.
פעילות חברי הכנסת

חברי הכנסת מקיימים את תפקידיה של הכנסת כבית המחוקקים של מדינת ישראל. פעילות זו כוללת:
הגשת הצעות חוק.
דיון והצבעה על הצעות חוק שהוגשו על ידי חברי הכנסת או הממשלה. הליך זה מתבצע הן במליאת הכנסת והן בוועדות הכנסת, לשם גיבוש ההצעה לכלל חוק (לעיתים חוק יסוד) או דחייתה. הדיונים במליאת הכנסת מתועדים ב"דברי הכנסת", ודיוני הוועדות מתועדים בפרוטוקולים של דיונים אלה.
פיקוח על פעילות הממשלה, ובכלל זה אישור תקציב המדינה, אישור חקיקת משנה, הצעות אי-אמון, שאילתות, דיונים ועוד.
בחירת נשיא מדינה ומבקר המדינה. נציגי הכנסת משתתפים גם בהליך בחירת נושאי תפקידים ממלכתיים אחרים, בהם שופטים, דיינים וקאדים.
סמכות שיפוטית באמצעות: נטילת חסינות מחברי הכנסת, העברת נשיא המדינה מכהונתו, דיון בערעור על תוצאות הבחירות לכנסת ודיון בערעור על החלטות ועדת הכנסת.
הדיונים השונים נערכים במליאה ובוועדות הכנסת, המחולקות לפי נושאים, והחלטות מתקבלות ברוב קולות של הנוכחים בדיון. עבודת הכנסת נעשית לפי חוקים המסדירים אותה, תקנון הכנסת, או "הנוהג והנוהל המקובלים". לשם ביצוע תפקידיהם, נעזרים חברי הכנסת במחלקות ובבעלי תפקידים שונים הפועלים בכנסת, כדוגמת מרכז המחקר והמידע, היועץ המשפטי ובעבר נציב הדורות הבאים.
חסינות חברי הכנסת

בדומה למקובל בפרלמנטים אחרים בעולם, גם לחברי הכנסת יש חסינות, בהתאם לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, מתוך תפישה שראוי להגן על פעילותו של חבר הכנסת מפני גורמים בשלטון שיבקשו להצר את צעדיו.
עד יולי 2005 הייתה החסינות אוטומטית והוענקה גם מבלי שהח"כ ביקש אותה, ואילו הסרתה דרשה החלטה של ועדת הכנסת והחלטה של המליאה בהצבעה חשאית. מאז יולי 2005 על חבר הכנסת המעוניין בחסינות לבקש אותה, ואם ועדת הכנסת החליטה להיענות לבקשתו, החלטתה טעונה אישור של המליאה בהצבעה גלויה.
החסינות בישראל מחולקת לשני סוגים:
חסינות מהותית/עניינית – חסינות על חבר הכנסת בפני סנקציות פליליות בגין פעולות שביצע במסגרת מילוי תפקידו כחבר הכנסת. חסינות זו היא מוחלטת ואינה ניתנת להסרה.
חסינות דיונית – חבר הכנסת שהוגש נגדו כתב אישום רשאי לפנות לוועדת הכנסת ולבקש שתעניק לו חסינות מהנימוקים הבאים:
העבירה נעשתה למען מילוי תפקידו כחבר הכנסת
כתב האישום הוגש שלא בתום לב ובחריגה ממדיניות התביעה
הדין עם חבר הכנסת מוצה על ידי ועדת האתיקה
ההעמדה לדין תפגע בתפקוד הכנסת ובייצוג ציבור הבוחרים ואי העמדה לדין לא תפגע באינטרס הציבורי.
ניתן לעצור חבר הכנסת אם הוא נתפס "בשעה שעשה מעשה פשע שיש עמו שימוש בכוח או הפרעת השלום" (סעיף 3(א) לחוק חסינות חברי הכנסת).
ניתן להעמיד חבר הכנסת לדין לאחר סיום כהונתו בגין מעשים שאינם מוגנים על ידי החסינות המהותית, בלי שיתאפשר לו לבקש הענקת חסינות.
זכויות חברי הכנסת

על מנת למלא את תפקידם, ניתנות לחברי הכנסת מספר הטבות בנוסף למשכורותיהם. הטבות אלו כוללות:
זכות להעסיק שלושה עוזרים פרלמנטריים
תקציב לקשר עם הבוחר
דרכון דיפלומטי
בעבר ניתנה לחברי הכנסת זכות למשלוח חינם של דברי דואר ללא הגבלה.
זכויות חברי הכנסת > שכר חברי הכנסת

אופן קביעת שכרם של חברי הכנסת הוסדר בעבר בחוק שכר חברי הכנסת, התש"ט-1949, אך חוק זה הוחלף ב-17 בפברואר 2003 בפרק ט' לחוק הכנסת. עקרונות לתשלומים נוספים נקבעו בהחלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים), התשס"א-2001.
בהתאם לחוק הוקמה ועדה ציבורית הממליצה על גובה שכרם של חברי הכנסת ועל תשלומים נוספים, כגון הוצאות נסיעה ולינה הכרוכות במילוי תפקידם של חברי הכנסת, וכן תשלומים לקופת גמל או קרן השתלמות. שכר היסוד של חברי הכנסת מתעדכן מפעם לפעם (בדרך כלל בתחילת כל שנה) בהתאם לשינוי בשכר הממוצע במשק. המלצות הוועדה הציבורית מוגשות לוועדת הכנסת, וזו רשאית לקבל את ההמלצות ובכך להפוך אותן להחלטה מחייבת או לדחותן ולהחזירן לוועדה הציבורית לשם מתן המלצות חדשות. החלטות בעניין שכרם של חברי הכנסת מתפרסמות בקובץ התקנות. ביולי 2003 מונו לוועדה הציבורית פרופ' ראובן גרונאו – יושב ראש, עו"ד יוסף גילאור ורו"ח דניאל דורון.
גובה השכר ברוטו של חברי הכנסת משתנה אם הם אוחזים בתפקידים שונים במשכן:
| תפקיד | שכר יסוד | הערות |
| --- | --- | --- |
| יו"ר הכנסת | 55,812 ש"ח | זהה לשכרו של ראש הממשלה |
| ראש האופוזיציה | 49,850 ש"ח | זהה לשכר שר |
| סגן יושב ראש הכנסת ויושב ראש ועדה בכנסת | 46,567 ש"ח |  |
| חבר הכנסת | 44,176  ש"ח |  |
לשכר זה מתווספת תוספת יוקר בהתאם לכללים הנהוגים בשירות המדינה.
עד לשנת 1999 זכו חברי הכנסת לפנסיה תקציבית. מאז, ההפרשות של חברי הכנסת לקרן פנסיה מתבצעות באופן הדומה לזה של רוב השכירים במשק הישראלי, לפי עקרון הפנסיה הצוברת, משמע בהתאם לשכרם החודשי.
הגבלות על חברי הכנסת

על חברי הכנסת חלות הגבלות אחדות, הקבועות בחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, התשי"א-1951:
סעיף 13א קובע "חבר הכנסת לא יעסוק בכל עסק או בכל עיסוק נוסף, למעט עיסוק בהתנדבות וללא תמורה". סעיף זה אינו חל בששת החודשים הראשונים לכהונתו של חבר הכנסת. סעיף זה נכנס לתוקף ב-1 בספטמבר 1989, ותוקן מאז פעמים אחדות. עד לחקיקתו נהגו רבים מחברי הכנסת לעסוק בעיסוקים שונים (כגון עריכת דין), במקביל לחברותם בכנסת.
סעיף 13א1 קובע "חבר הכנסת לא יכהן כנבחר בגוף ציבורי, אף שלא בתמורה". סעיף זה נכנס לתוקף עם תחילת כהונתה של הכנסת ה-14, ב-1996, והוא מונע, בין השאר, כהונה של חבר הכנסת כנבחר ברשות מקומית או בהסתדרות הכללית, נוהג שהיה מקובל קודם לחקיקת סעיף זה.
על חבר הכנסת לציית לכללי אתיקה. ועדת האתיקה של הכנסת רשאית להטיל עונשים על חבר הכנסת שהפר את כללי האתיקה.
אם המיועד לשמש חבר הכנסת מחזיק באזרחות של מדינה נוספת מלבד ישראל, הוא ייאלץ לוותר על האזרחות לאותה מדינה. זאת על פי הכתוב בחוק יסוד הכנסת: "היה חבר הכנסת בעל אזרחות נוספת שאינה ישראלית, ודיני המדינה שהוא אזרח שלה, מאפשרים את שחרורו מאזרחות זו, לא יצהיר אמונים אלא לאחר שעשה את כל הדרוש מצדו לשם שחרורו ממנה, והוא לא ייהנה מזכויותיו של חבר הכנסת כל עוד לא הצהיר".