stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגוע בנשק קר

פיגוע בנשק קר הוא פיגוע המתבצע באמצעות שימוש בנשק קר, לרוב באמצעות דקירה בסכין, אך לעיתים גם בכלי נשק אחרים כגון גרזן, פטיש, רוגטקה המשמשת ליידוי אבנים, ואף חרב (הפיגוע בבית הספר בטרולהטן).
פיגוע דקירה אינו מצריך הכנות מורכבות להשגת הנשק, משום שהפיגוע מתבצע בעזרת אמצעי ביתי נפוץ. לעיתים נשלח המחבל לפיגוע דקירה על ידי ארגון טרור, אך פעמים רבות נעשה הפיגוע ביוזמה אישית של מבצעו.
מספר הנפגעים בפיגוע דקירה לרוב נמוך יחסית למספר הנפגעים בפיגועים אחרים, ובלא מעט מהמקרים נפגע אדם יחיד. פעמים רבות מבצע הפיגוע נלכד או נהרג תוך כדי ביצועו, או מיד לאחריו.
הערות שוליים

↑  ISRAELI SOLDIER ATTACKED IN EAST JERUSALEM, March 9, 1973. Public Library of US Diplomacy.
↑  נתונים על פיגועי דקירה באינתיפאדה השנייה, אתר השב"כ
↑  ההרוג בפיגוע הדקירה צומת תפוח: אביתר בורובסקי, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2013
↑  יאיר קראוס ויוחאי עופר, החייל שנרצח בעפולה: טוראי עדן אטיאס מנצרת עילית, באתר nrg‏, 13 בנובמבר 2013
↑  אחיה ראב"ד, מאסר עולם לנהג המונית שרצח את שלי דדון, באתר ynet, 9 בספטמבר 2015
↑  טרור בתל אביב: חייל נדקר ליד הרכבת, מצבו אנוש, באתר ynet, 10 בנובמבר 2014
↑  פיגוע רודף פיגוע: צעירה נרצחה בגוש עציון, באתר ynet, 10 בנובמבר 2014
↑  אבי אשכנזי ומור שמעוני‏, פיגוע דקירה במרכז תל אביב: 12 פצועים, בהם שלושה קשה, באתר וואלה, 21 בינואר 2015
↑  אור הלר, פיגוע דקירה בצומת תפוח: לוחם מג"ב פצוע קל, המחבל נורה למוות, באתר nana10‏, 15 באוגוסט 2015
אמיר בוחבוט‏, בפעם השנייה השבוע: פיגוע דקירה בכביש 443 מצפון לירושלים, באתר וואלה, 15 באוגוסט 2015
נועם אמיר, ‏בפעם השניה תוך 48 שעות: ניסיון דקירה בצומת תפוח, באתר מעריב אונליין, 17 באוגוסט 2015
עופר חדד, פיגוע דקירה בי-ם: שוטר נפצע קל, "חדשות 2", 28 באוגוסט 2015
↑  השב"כ: רצח הרב אוחיון – פיגוע טרור, המחבל שיחזר את הרצח, באתר 0404, ‏31/08/2020
↑  לילך שובל, ניסיון פיגוע דקירה בגוש עציון: שוטר נפגע, באתר ישראל היום
↑  גלעד כהן, קובי נחשוני, פיגוע דקירה בירושלים: חייל וצעיר נפצעו בינוני, המחבל נורה למוות, באתר ynet, 24 במאי 2021
↑  אלישע בן קימון, יואב זיתון, חיילת נדקרה בתחנת אוטובוס בבקעת הירדן, מצבה בינוני, באתר ynet, 1 ביולי 2021
↑  אפרת פורשר, פיגוע דקירה בי-ם: שני שוטרי מג"ב פצועים בינוני וקל, באתר ישראל היום, 17 בנובמבר 2021
↑  רן רימון, אזרח נרצח בפיגוע ירי בירושלים ו-4 נפצעו, פיגוע דקירה ביפו | סיכום חדשות היום, באתר ynet, 21 בנובמבר 2021
↑  צפו בתיעוד פיגוע דקירה בשער שכם צעיר נפצע קשה  - בנט גיבה את הלוחמים,  באתר כיפה
↑  חיים גולדיטש, עינב חלבי, בסכין של 30 ס"מ: מחבלת בת 14 משייח ג'ראח דקרה שכנה יהודייה, באתר ynet, 8 בדצמבר 2021
↑  חיים גולדברג, ‏פיגוע דקירה ליד מערת המכפלה: המתפלל נאבק במחבלת, באתר כיכר השבת, 18 בדצמבר 2021
↑  הגר שיזף, יניב קובוביץ וג'קי חורי, צה"ל: פלסטיני ניסה לבצע פיגוע דקירה ליד אריאל ונורה למוות, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2021
↑  אלישע בן קימון, יואב זיתון, אליאור לוי, סוכל פיגוע דקירה בגוש עציון: מחבל חוסל, הסייען הסגיר עצמו בתום מרדף, באתר ynet, 17 בינואר 2022
חמוטל בן זאב

| --- | --- |

חמוטל בן זאב, 2014
 לידה:  18 באפריל 1955 (בת 69) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 מקום לימודים:  מדרשה למורים לאמנות ברמת השרון עיצוב תלבושות ואביזרים לתיאטרון בניו יורק
 עיסוק:  משוררת, מחזאית ופזמונאית
 צאצאים:  עונג אפרון
 פרסים והוקרה:  2007 פרס אקו"ם 2022 פרס מפעל חיים בפסטיבל השיר הבא
 
חמוטל בן זאב-עפרון (נולדה ב-18 באפריל 1955) היא משוררת, מחזאית ופזמונאית ישראלית. פעמיים זכו שיריה בתחרות הקדם-אירוויזיון וייצגו את ישראל: ב-1985 עם השיר "עולה עולה" ששר יזהר כהן וב-1995 עם השיר "אמן" ששרה ליאורה. רבים משיריה הפכו לידועים, כמו השיר "לתת" עם הלחן והביצוע של בעז שרעבי, שנבחר בשנת 1998 על ידי החיילים ל"שיר היובל של גלי צה"ל".
ביוגרפיה

בן זאב נולדה בתל אביב לבתיה, מורה במקצועה, ולמרדכי בן זאב. עם פתיחת תיאטרון חיפה, שאביה היה ממייסדיו, עברה המשפחה לחיפה. אחיה הם דורי בן זאב וערן בן זאב. בן זאב למדה בבית הספר היסודי "מעלה הכרמל" שבו לימדה אמה וב"תיכון חדש" בחיפה. את שירותה הצבאי עשתה כמורה חיילת.
אחרי הצבא הייתה סטודנטית לאמנות פלסטית במדרשה למורים לאמנות ברמת השרון. קיבלה מלגת השתלמות מקרן ישראל-ארצות הברית, וכך למדה עיצוב תלבושות ואביזרים לתיאטרון בניו יורק.
ביוגרפיה > שנות השמונים

בשנת 1980 כתבה בן זאב את שירה הראשון, "שיר לשירים", ששרו גלי עטרי ולהקת חלב ודבש. בשנת 1983 כתבה עבור פסטיבל שירי ילדים ה-14 את השיר "ג'ינג'ית" בביצוע ריקי גל. עבור פסטיגל 1984 כתבה בן זאב את "הולכים לישון" בביצוע יזהר כהן ו"ילדה של כרמל" בביצוע ריקי גל. עבור פסטיגל 1984 שיצא בחברת סי בי אס כתבה את "פיטר פן" בביצוע יזהר כהן ו"קוסם מארץ עוץ" בביצוע שלישיית מוס. כל שיריה עד נקודה זו הולחנו על ידי קובי אשרת.
בשנת 1985 כתבה את השיר "יפה הלילה", שהלחין יאיר קלינגר, לאלבומו של דורון מזר. באותה שנה כתבה לקדם אירוויזיון 1985 את השיר "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן, שזכה במקום הראשון וייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון.
בשנת 1989 הוציאו האחיות אופירה ורוית יוספי באלבומן שני שירים שכתבה בן זאב והלחין יורם צדוק: "טיפ טיפ טופ" ו"כל אחד יכול". בן זאב כתבה לקדם אירוויזיון 1989 את השיר "איך זה קורה", בלחנו של אבנר מיכאל ובביצוע רומי הלחמי. באותה שנה הוציא אורי פיינמן את השיר שכתבה עבורו, "מביט אל הזמן", בלחנו של רוברט נאור.
ביוגרפיה > שנות התשעים

בשנת 1990 ביצע אורי פיינמן באלבומו "מלח הארץ" את השיר "יום חדש" למילותיה של בן זאב ולחנו של בועז שרעבי.
בשנת 1991 הוציא אלי לוזון באלבומו "השתיקה" שני שירים שכתבה בן זאב: "סיפור אסור" בלחנו של אריס סאן ו"על הבמה" בלחנו של אלי לוזון. בהמשך הוציא שמעון לוזון באלבומו "פעם שלי פעם שלו" שני שירים שכתבה והלחין רמי ברזל: "אני שלך" ו-"מדברים אהבה". בהמשך השנה כתבה לקדם אירוויזיון 1991 את השיר "עולם", בלחנו של יורם צדוק ובביצוע אופירה יוספי. בהמשך ביצע חיים משה באלבומו "איזו מין אישה" את השיר "את מכשפת אותי" שכתבה בן זאב והלחין ציון שרעבי.
בשנת 1992 הוציא בעז שרעבי את האלבום "בדרך כלל רומנטי" ובו חמישה שירים שכתבה: "בלעדייך", "היה חזק" (שכתבו בן זאב ושרעבי יחד), "ילדה משגעת", "ציפור חופשית" (בסרט "מאחורי הסורגים 2") ו"תפילה". את כל השירים הלחין בעז שרעבי. בהמשך כתבה בן זאב לירון חדד לאלבומו "זודיאק" את השיר "לשונות רעות", שהלחין יוני רועה.
בשנת 1993 הוציאו אורנה ומשה דץ באלבומם "אריס משל יווני" שני שירים שכתבה בן זאב והלחין אריס סאן: "אם רוצים" ו"מראה של ילד".
בשנת 1994 כתבה לפסטיגל את השיר "משהו בלב", שהלחין יוני רועה וביצעה לאה לופטין.
בשנת 1995 כתבה לקדם אירוויזיון את השיר "אמן", בלחנו של משה דץ ובביצוע ליאורה, שזכה במקום הראשון וייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון. בהמשך השנה כתבה עם יורם צדוק עבור הפסטיגל את השיר "לא נוותר", שהלחין צדוק וביצע יגאל בשן. באותה שנה כתבה לצביקה פיק, שביצע והלחין, את השיר "הכל מעוות".
בשנת 1996 ביצעו אורנה ומשה דץ באלבומם "השישי" חמישה משיריה. משה דץ הלחין שלושה מתוכם – "אל תוותר לי", "את שנגעת בחיי", ו"מגלה אותך הלילה" – נחום היימן הלחין את "חושבים על אהבה", והשיר "אנה" בוצע בלחן עממי.
ההצגה שכתבה בן זאב, "וגר זאב עם כבש" בבימויו של יאקי מחרז, זכתה בפרס הראשון בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 1997 וזיכתה את חמוטל בן זאב גם בפרס המחזאית. ההצגה ייצגה את ישראל בפסטיבל הבינלאומי להצגות ילדים, בטרומסה, נורווגיה. היא תורגמה על ידי בן זאב לאנגלית, וכן תורגמה לערבית והוצגה בתיאטרון עכו. על העיבוד ל"נפש טובה" זכתה בן זאב באותו פסטיבל בציון לשבח. בשנת 1997 גם כתבה שני שירים, "אף פעם" ו"מי אתה", עבור דורון מזר שביצע ואף הלחין.
בשנת 1998 הקליט והלחין יוני רועה לאלבומו "זו אותה הרוח" את השיר "ארץ מדבר" למילותיה של בן זאב.
בשנת 1999 הוציא חיים עמר את האלבום "דרך השמחה והכאב" ובו שלושה שירים שכתבה זאב: "אלייך" (לחן: עממי יווני), "חלומות" (לחן: קלוד מורגן), "לא פה לא שם" (לחן: אנריקו מסיאס). בהמשך השנה (1999) הוציאו אורנה ומשה דץ באלבום הנושא את שמם שני שירים שכתבה בן זאב: "אני שר לך" (לחן: שמעון בוסקילה) ו"עץ המשאלות" (לחן: יווני). שלומי שבת הקליט באותה שנה את השיר "בואו נאמין" למילותיה של בן זאב וללחנה של ורדה דיאמנט.
ביוגרפיה > שנות ה-2000

בפסטיבל הזמר העברי בשנת 2001 הגיע שירה, "רוזה ורוז'ה" (לחן: אבי דור), בביצועם של אבי דור ואהרון פררה למקום השלישי.
בשנת 2001 יצא אוסף ראשון משיריה בהוצאת הד ארצי: "אני שר לך". באותה שנה (2001) כתבה בן זאב שלושה שירים לאלבום "אישה של קרח אישה של אש" שהוציאה המלחינה יעל גרמן. השירים: "בואי" בביצוע יעל וסתיו גרמן, "ואיך אני" בביצוע ענת קדם, "וכשתמוז יבוא" בביצוע ורד גובר.
בשנת 2002 הוציא יוסי אזולאי אלבום הנושא את שמו ובו שני שירים שכתבה בן זאב: "ארץ אין ברירה" (לחן: יוסי אזולאי) ו"פינה בלב" (לחן: ירון כהן). בהמשך השנה הוציאה לאה שבת באלבומה "חמניות מול השמש" שניים משיריה של בן זאב: "אישה ילדה" ו"רחמים", בדואט עם שלומי שבת (לחן: שלומי שבת).
ב-2003 כתבה חמוטל בן זאב מחזמר למבוגרים, בעברית ובאנגלית, "גולם", עם מוזיקה של שלמה גרוניך. המחזמר מבוסס על אגדת הגולם מפראג, והוא עלה בפראג בגרסה האנגלית, בבית הכנסת הספרדי שבמוזיאון היהודי וזכה לשבחים במגזין "ניוזוויק" ובמרץ 2006, כתבה את השיר "מוכרת לי מפעם" עבור דין דין אביב.
בפסטיבל חיפה להצגות ילדים ב-2007 הוצג המחזמר "חלם" בהשתתפות אחיה דורי וערן ואביה מרדכי וזכה בשלושה פרסים: צל"ש למרדכי, פרס השחקנית, וההצגה חביבת הקהל.
בשנת 2009 כתבה בן זאב את השיר: "תפילה לשלום" (לחן: דורון בועז לוינסון) ואת השיר ביצעו מיטב אמני ישראל שכללו, בין היתר, את אילנית, הראל מויאל, לאה שבת, אלי לוזון, סי היימן ומומי לוי. השיר נכתב לזכרם של כל הנופלים במערכות ישראל ושל נפגעי הטרור ופעולות האיבה.
בהמשך השנה הוציא גולן אזולאי את האלבום "בדרך אל הלב" ובו שלושה משירי בן זאב: "שינוי" ו"יונתי" (לחן: גולן אזולאי), "מצידי" (חמוטל בן זאב וגולן אזולאי - עממי ספרדי).
באותה שנה (2009) יצא לאור האלבום "ויוה לאירוויזיון - אשדוד" ובו ארבעה שירים שכתבה בן זאב: "חלומות" בביצוע דונטלה מימון, "מילה טובה" בביצוע ליזי פחימה, "קחי" בביצוע אייל כהנא ו"תן סימן" בביצוע נעמה לוי.
ביוגרפיה > העשור השני והעשור השלישי של המאה ה-21

בשנת 2011 הוציא בעז שרעבי את האלבום: "מגע הקסם" ובו שלושה משירי בן זאב: "את יפה" (בעז שרעבי וחמוטל בן זאב - בעז שרעבי), "לכי לדרכך" (לחן: בעז שרעבי וירון בכר) ו"תפילה" (לחן: בעז שרעבי). בהמשך השנה הוציא דוד אצרף את האלבום: "אנא" ובו 2 שירים שכתבה בן זאב למנגינות טורקיות: "הכל לטובה" ו"חיפשתי".
לפסטיבל ילד פלא 2011, כתבה בן זאב את השיר "עולה זה מעולה" (לחן: אלי ניסמן) בביצוע להקת פרחי אשדוד.
בשנת 2013 כתבה חמוטל בן זאב את הטקסטים והשירים למחזה: "למשל שועל", אשר הוצג בפסטיבל הילדים בחיפה. ההצגה זכתה בפרס "חביב הילדים" ופרס "התלבושות" למעצב מאור צבר בפסטיבל חיפה הבינלאומי להצגות ילדים.
בשנת 2014 כתבה חמוטל בן זאב את המילים למחזה "מה נשמע בממלכת שקמה", בהשתתפות שחקנים בוגרי "הסטודיו למשחק תיאטרון חולון". את המוזיקה כתב דורי בן זאב, והבימוי נעשה על ידי האח השלישי למשפחה: ערן בן זאב. בהמשך אותה שנה יצא לאור האוסף השני משיריה: "הביטו אל האור".
בשנת 2015 כתבה בן זאב שני שירים לאלבום "נוגעת" - פרויקט מלחניה של יעל גרמן. השירים: "הרי את" בביצוע רוני גינוסר ו"מי אתה" בביצוע יעל גרמן.
בשנת 2016 כתבה חמוטל בן זאב לזכרו של הדר גולדין את השיר "עוז וענווה" (לחן: לאה שבת) שבוצע על ידי צוות הדר שכלל את מירי אלוני, דפנה ארמוני, דין דין אביב ולאה שבת. בשנת 2020 נכתב שיר נוסף לזכרו של הדר גולדין, "איילות במדבר", בעקבות הציור האחרון שצייר הדר גולדין והקדיש אותו לאחותו איילת. השיר נכתב על ידי בן זאב והולחן בידי רפאל בן נון, שלמד בבית הספר "תיכון חדש" יחד עם שמחה גולדין, אביו של הדר.
בנובמבר 2021 נערך טקס בבית אקי"ם בחדרה ובו הוענקה תעודת "גלגל הזהב" מטעם רוטרי בינלאומי ישראל ונערכה הופעה בהשתתפות בן זאב ושיריה.
בפסטיבל השיר הבא 2022 בניהולו האומנותי של אלי ניסמן הוענק לבן זאב פרס מפעל חיים ו"השיר שלי" שכתבה לפסטיבל ללחן של נחום היימן, זכה בפרס הראשון.
חיים אישיים

בן זאב נשואה ומתגוררת בזכרון יעקב. בתה עו"ד אודליה קדמי היא חברת מועצת זכרון יעקב. בנה הוא השחקן עונג אפרון. במהלך חייה חזרה בתשובה.
פרסים והוקרה

קרן התרבות אמריקה-ישראל - מלגת השתלמות ללימודי עיצוב תלבושות ואביזרים לתיאטרון - 1980
פרס חולון ע"ש קוגל על ספר השירה: "לפעמים שטן לפעמים מלאך" - 1987
פרס רחל על ספר השירה: "ותוכו רצוף אהבה" - 1990
פרס טשרניחובסקי על ספר השירה: "ציפור באיפור אפור" - 1991
קרן חיפה - על ספר הילדים: "אין כמו בבית" - 1998
פרס ההצגה הטובה ביותר בפסטיבל הצגות חיפה - "וגר זאב עם כבש" - 1997
פרס המחזאית המצטיינת בפסטיבל הצגות ילדים - 1997
ציון לשבח על עיבוד המחזה: "נפש טובה" - פסטיבל הצגות ילדים - 1997
פרס אקו"ם מפעל חיים ע"ש אהוד מנור לשנת 2007
יקירת העיר זכרון יעקב, 2020
תעודת "גלגל הזהב" מטעם רוטרי בינלאומי ישראל, 2021
השקה חגיגית לרגל צאתו לאור של ספרה "לתת מהנשמה ומהלב" 2021
פרס מפעל חיים בפסטיבל השיר הבא 2022
ספריה

לפעמים שטן לפעמים מלאך (נוצה וקסת, 1987)
ותוכו רצוף אהבה (ירון גולן, 1990)
ציפור באיפור אפור (תמוז, 1992)
אין כמו בבית, ספר ילדים (אביב, 2000)
עוד נשיקה ודי, ספר ילדים (קורטוב, 2009)
לתת מהנשמה ומהלב, שירים וציורים (מילים מדברות, 2020)
אלבומי אוסף אישיים

אני שר לך - אוסף משירי חמוטל בן זאב - 2001
הביטו אל האור - אוסף כפול שירי חמוטל בן זאב - 2014
השתתפות בתחרויות קדם אירוויזיון

קדם אירוויזיון - 1985, השיר: "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן. מקום ראשון.
קדם אירוויזיון - 1989, השיר: "איך זה קורה" בביצוע רומי הלחמי
קדם אירוויזיון - 1991, השיר: "עולם" בביצוע אופירה יוספי.
קדם אירוויזיון - 1995, השיר: "אמן" בביצוע ליאורה. מקום ראשון.
הערות שוליים

↑  בית היוצר של אקו"ם בנמל תל אביב, "לתת מהנשמה ומהלב" השקה חגיגית – חמוטל בן זאב, באתר בית היוצר, ‏11/2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298314805171  ISNI: 0000 0000 6695 2048  LCCN: nr91021423  MusicBrainz: 774f8e2f-11de-4049-97c5-478612b590dd  VIAF: 68785226   WorldCat (עם VIAF): 68785226
גוב האריות (חוליית טרור)

| --- | --- |
סמל הארגון המורכב מזוג רובי M4 מוצלבים על רקע כיפת הסלע, ומסהר שחור עם שם הארגון בערבית
 תקופת הפעילות:  אוגוסט 2022 – הווה (כשנתיים)
 אידאולוגיה:  לאומנות פלסטינית אנטי-ציונות
 מנהיגים:  Abu Saleh Al-Azizi  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מטה:  שכם 
 אזורי פעילות:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית (נפת שכם) ישראל ישראל (מזרח ירושלים)
 מדינה:  הרשות הפלסטינית
 בעלי ברית:   חמאס  הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני  גדודי חללי אל-אקצא
 מתנגדים:  ישראל ישראל   ארצות הברית ארצות הברית
 
העיר העתיקה של שכם, מקום מושבה של חוליית גוב האריות, כפי שצולמה ממצפה יוסף.
גוב האריות (בערבית: عرين الأسود; בתעתיק עברי מדויק: עָרִין אלאֻסוּד) היא קבוצת טרור פלסטינית מאזור שכם שביצעה פיגועי ירי נגד אזרחים יהודים ונגד חיילי צה"ל באזור.
החוליה החלה לפעול באופן גלוי באוגוסט 2022, שיא פעילותה היה באוקטובר 2022, אך לאחר כמה פעולות יזומות נגדה מצד כוחות הביטחון הישראליים שבמהלכן חוסלו כמה מחברי החוליה, ובעקבותיהן 15 מחברי החוליה הסגירו את עצמם למנגנון הביטחון של הרש"פ – ניכרה דעיכה מתמשכת בפעולות הטרור של החוליה. בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "אנשי 'גוב האריות' ממחנה הפליטים בלאטה כבר אינם קיימים בשטח אחרי כל פעולות הסיכול".
אודות החוליה

שורשי החוליה בתא טרור שהורכב מפעילי גדודי חללי אל-אקצא בראשות אבראהים א-נאבולסי, שביצע מספר פיגועי ירי בחודשים ינואר ופברואר 2022 עד ששלושה מחברי תא הטרור חוסלו בידי הימ"מ ב-8 בפברואר 2022. א-נאבולסי היה מאז מבוקש, וחוסל ב-9 באוגוסט 2022 בשכם, במהלך פעולה של הימ"מ.
החוליה הוקמה על ידי מוחמד אל-עזיזי, ומזוהה עם גדודי חללי אל-אקצא, אך חברים בה גם פעילים מארגוני טרור אחרים (בעיקר חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני). לפי הערכות צה"ל, היא מונה כמה עשרות מחבלים. עיקר פעילותה הוא ביצוע פיגועי ירי ביהודה ושומרון, בעיקר באזור מרכז וצפון השומרון. אנשיה נוהגים לתעד את פיגועי הירי שהם מבצעים.
ב-12 באוקטובר פורסם כי להערכת מערכת הביטחון הישראלית, שלוחת חמאס בטורקיה פרסה חסות כלכלית על חוליית "גוב האריות".
ב-13 באוקטובר חסמה הרשת החברתית "טיקטוק" את החשבון של החוליה על מנת למנוע הסתה לפעילות טרור.
ב-16 באוקטובר הורה שר הביטחון בני גנץ לשלול היתרי כניסה לישראל של 164 מבני משפחותיהם של גורמי טרור משכם, שרובם המכריע מזוהים עם חוליית "גוב האריות".
ב-18 באוקטובר נטען בעיתון א-שרק אל-אווסט, היוצא לאור בלונדון בשפה הערבית, כי ישראל והרשות הפלסטינית הציעו לחברי החוליה להסגיר את עצמם לרשות הפלסטינית, להיעצר על ידה עד שיקבלו חנינה, ובתמורה ישראל תתחייב שלא לתקוף או לעצור אותם. לטענת העיתון הם סירבו להצעה. אולם ב-14 בנובמבר פורסם כי כ-60 חמושים מחברי החוליה הסגירו עצמם לידי מנגנוני הביטחון של הרשות הפלסטינית, כדי לקבל מחסה מפני תקיפה או מעצר בישראל, בהם כמה מראשי החוליה. לפי הסכם החנינה, חברי החוליה ישהו במעצר בידי מנגנוני הביטחון עד שיוסדר מעמדם מול השב"כ. עוד פורסם כי הרשות הפלסטינית הציעה לחברי החוליה למסור את נשקם לרשות בתמורה ל-70,000 ש"ח עבור כל רובה שיימסר לרשות, וכן היטמעות במנגנוני הביטחון הפלסטיניים, חלקם במעמד של קצינים. כמה מחברי החוליה ניאותו להצעה, ו־20 חמושים מסרו את נשקם בתמורה לתשלום.
באפריל 2023 הוציאו חברי החוליה להורג את זוהיר אל-ע'ליט', בן 23, תושב הקסבה של שכם, בטענה ששיתף פעולה עם ישראל ומסר לה מידע רגיש על בכירי החוליה.
בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "אנשי 'גוב האריות' ממחנה הפליטים בלאטה כבר אינם קיימים בשטח אחרי כל פעולות הסיכול". עם זאת, נותרו מחבלים שמשתייכים לארגון שניסו באפריל 2024 לבצע פיגועים לעבר כוחות צה"ל במחסום ליד שכם, ובמאי 2024 ביצע מחבל מהארגון את פיגוע הדריסה בצומת המטווחים בו נהרגו 2 חיילים.
ב-6 ביוני 2024 הודיע דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית מת'יו מילר כי ארצות הברית הטילה עיצומים על גוב האריות.
פיגועים שחוליית הטרור הוציאה לפועל

חוליית הטרור "גוב האריות" קיבלה על עצמה אחריות למספר פיגועי טרור החל מאוגוסט 2022, בהם:
ב-22 וב-23 בספטמבר 2022 ביצעה החוליה ירי לעבר הר ברכה הסמוכה לשכם. חלון של אחד הבתים ביישוב ניזוק. לפנות בוקר של 25 בספטמבר, עת תכננה החוליה – על פי החשד – ירי נוסף לעבר היישוב, מארב של גולני וצנחנים לחוליה הרג את אחד מחבריה – סאא'ד אל-כוני – שהיה רכוב על אופנוע.
ב-2 באוקטובר 2022 – פיגוע ירי לעבר מונית ואוטובוס ישראלים בצומת בית פוריכ. בפיגוע נפצע נהג המונית באורח קל.
באותו יום התקיימה הפגנה ישראלית בכניסה הדרום מזרחית של שכם על רקע התגברות מעשי הטרור הפלסטיני, ובמהלך ההפגנה ירו חברי חוליית גוב האריות לעבר המפגינים ופצעו חייל באורח קל.
ב-11 באוקטובר 2022 הכריזו חברי החוליה כי הם מתחילים שלושה ימים של פעולות טרור מוגברות. כבר בבוקר הם ביצעו את פיגוע ירי ליד שבי שומרון, בו נרצח לוחם סיירת גבעתי. במהלך אותו היום והערב ביצעה חברי החוליה 6 פיגועי ירי נוספים באזור שבי שומרון, קדומים ובצומת ביתות (הכניסה הדרומית לכפר חווארה). באירועים אלו לא היו נפגעים.[דרוש מקור]
ב-12 באוקטובר 2022 ביצעו חברי החוליה בשעות הצהריים המוקדמות שני פיגועי ירי: אחד סמוך לקדומים והשני ירי לעבר אוטובוס סמוך לקבטיה. בשני האירועים לא היו נפגעים. בערבו של אותו היום איימו כי ינסו לפגוע במתפללים הנכנסים בכניסה המסורתית לקבר יוסף בשכם ביום של אושפיזין יוסף בחג הסוכות. סביב השעה 22:00 החלו להתאסף פעילים רבים, בהם חמושים, בסמוך למתחם הקבר. במהלך הלילה היו באזור שכם חילופי אש בין חברי החוליה לבין כוחות צה"ל. בהמשך בלילה ביצעו חברי החוליה פיגוע ירי לעבר מחסום צה"ל באזור. כמו כן בוצעו במהלך הערב 3 פיגועי ירי באזור מוצב תל ארס. בכל האירועים הללו לא היו נפגעים.[דרוש מקור]
ב-14 באוקטובר 2022 ביצעו שניים מחברי החוליה פיגוע ירי לעבר בית אל, אדם בן 25 נפצע קל מרסיסים. מארב של צה"ל זיהה את הירי והרג את אחד המחבלים, מחבל נוסף נפצע קשה וברח לרמאללה, ונלכד לאחר מכן יחד עם שני סייענים.
בתחילת דצמבר 2022 נטלה חוליית הטרור אחריות על ירי לעבר מחסום חווארה, מחסום בית פוריכ, שלוש פעולות ירי לעבר עמדת צה"ל בהר גריזים וירי לעבר כוחות צה"ל שנכנסו ב-4 בדצמבר לעיר העתיקה של שכם, כתגובה להרג המחבל עמאר מופלח שביצע פיגוע דקירה בחווארה ביום שישי, 2 בדצמבר. ב-20 בדצמבר 2022 ביצעו חברי החוליה 3 פיגועי ירי לעבר כוחות צה"ל, ללא נפגעים.
ב-5 בינואר 2023 בוצעו 3 פיגועי ירי של החוליה לעבר יעדים שונים באזור שכם, בהם לעבר רבש"ץ הר ברכה שהשיב באש לעבר מקור הירי, ולעבר מחסום חווארה. בכל האירועים לא היו נפגעים. ב-12 במרץ ירו 4 מחברי החוליה לכיוון כוח של סיירת גולני שהוצב בצומת ג'ית. הכוח השיב באש לעברם, הרג 3 מהם ועצר את הרביעי.
ב-29 במאי 2024 בוצע פיגוע הדריסה בצומת המטווחים בו נהרגו שני לוחמי חטיבת כפיר.[דרוש מקור]
סיכול ומעצרים

עד אמצע פברואר 2023 נהרגו על ידי צה"ל והימ"מ מעל עשרים מבין פעילי החוליה, ועשרה נעצרו:
מוחמד אל-עזיזי (מייסד גוב האריות) נהרג. ב-28 באפריל 2023 אחיו, עודאי, הסגיר עצמו לידי מנגנוני הביטחון הפלסטינים בשכם מחשש שיותקף על ידי ישראל.
עבד א-רחמאן צבאח – נהרג (יחד עם אל-עזיזי ב-24 ביולי 2022).
אסלאם צבוח – נהרג.
אבראהים א-נאבולסי (נהרג יחד עם צבוח על ידי הימ"מ ב-9 באוגוסט 2022).
סאא'ד אל-כוני (נהרג על ידי מארב של כוח צנחנים וגולני שסיכלו ניסיון פיגוע נוסף).
מחבל מהחוליה שביצע ירי לעבר בית אל נהרג במארב של צה"ל.
ב-18 באוקטובר 2022 עצרו כוחות יחידת המסתערבים של מג"ב, שב"כ וחטמ"ר שומרון את צהיב עאכף ג'מיל אשתייה, המשתייך על פי החשד לחוליית הטרור "גוב האריות". ועל פי החשד ביצע פיגוע ירי.
ב-23 באוקטובר 2022, בסביבות 01:30, נהרג תאמר כילאני, שהיה ממקימי החוליה ואחד מראשיה, בפיצוץ בשכם. בחוליית "גוב האריות" טענו שמדובר בהתנקשות באמצעות מטען חבלה שהוצמד לאופנוע שלו, אך ישנם דיווחים כי מדובר בתקלה במטען שניסה להניח בכניסה לעיר שכם. למרות שהסיכול הממוקד יוחס לישראל בשל דיוק הביצוע, ישראל נמנעה מלאשר או להכחיש את מעורבותה.
בליל 25 באוקטובר 2022, סביב השעה 00:30, נכנסו כוחות ימ"מ וצה"ל, בשיתוף עם שב"כ, לקסבה של שכם, ופוצצו מעבדת מטענים של החוליה. בתוך כך הכוחות הרגו 5 מחברי חוליית גוב האריות, בהם אחד מראשי ומייסדי חוליית הטרור – ודיע סביח חוח (31), שהיה היעד המרכזי של המבצע, וכן את משעל בגדאדי, חמדי סביח קיים, עלי ח'אלד ענתר וחמדי מוחמד שרף. בחילופי האש נפצעו 21 איש, בהם גם מחמוד אל-בנא, הנחשב בעיני רבים למפקד החוליה. המבצע לווה בירי של חמושים לעבר כוחות צה"ל וימ"מ, ובמפגני כוח של חמושים בשכם ובערים פלסטיניות מרכזיות נוספות. נעשה גם ניסיון להצית את קבר יוסף.
בעקבות המבצע ב-25 באוקטובר, למחרת, ב-26 באוקטובר, הסגירו עצמם 4 מחברי החוליה, ובהם מחמוד אל-בנא, מראשי החוליה, לידי מנגנוני הביטחון של הרשות הפלסטינית מחשש שכוחות צה"ל יתנקשו בהם.
ב-22 בפברואר 2023 נכנסו כוחות הביטחון לקסבה של שכם וכיתרו בית ובו שני מבוקשים מהחוליה שהתבצרו שם יחד עם פעיל מהגא"פ ועל פי המידע המודיעיני התכוונו לבצע פיגוע ירי בטווח המיידי ואחד מהם היה מעורב בפיגוע הירי ליד שבי שומרון. שלושת המחבלים נהרגו. בחילופי האש שהתפתחו עם מחבלים ששהו באזור נהרגו 8 פלסטינים נוספים. 9 מהמחבלים ההרוגים הם חברי החוליה.
בלילה שבין 21 ל-22 בספטמבר 2023 עצרו לוחמי ימ"מ וסיירת חרוב בשכם את ח'אלד טבילה, שהיה ממייסדי "גוב האריות", לאחר שהפעילו נוהל סיר לחץ על ביתו.
ראו גם

גל הטרור בישראל (אביב 2022)
מבצע שובר גלים
וואדג'ת

תבליט של וואדג'ת במקדש חתשפסות בדיר אל-בחרי
ווַאדְגֶ'ת הייתה אלה מצרית בצורת קוברה. הייתה אלת העיר בוטו, יותר מאוחר הייתה לאלה של הפפירוסים, פרעונים ושל כל מצרים התחתונה. הוצגה בתור קוברה הכרוכה סביב צמח פפירוס. על פי המיתוס וואדג'ת עזרה לאיזיס להציל את בנה הורוס מדודו סת כשאיזיס הסתתרה בדלתא של הנילוס. דמיון בין מיתוס זה למיתוס של לטו ואפולו הוביל לכך שבתקופה הלניסטית קישרו בין וואדג'ת ללטו.
וואדג'ת הייתה אחת משתי גבירות שייצגו את מצרים העליונה והתחתונה. לכל חלק של הממלכה המצרית היה כתר שייצג אותה, לבן לעליונה ואדום לתחתונה ושניהם ייצגו את הממלכה המאוחדת. נחבת בצורת נשר ייצגה את מצרים העליונה וואדג'ת בצורת קוברה ייצגה את מצרים התחתונה.
ראו גם

אלוהויות במצרים העתיקה
לקריאה נוספת

שלומית ישראלי, המיתולוגיה המצרית, מפה הוצאה לאור, 2005, עמ' 78, 97, 215.
הערות שוליים

↑  וואדג'ת באנציקלופדיה בריטניקה.
| המיתולוגיה המצרית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איסיס • אכר • אמון • אמונת • אנוביס • אפיס • עאפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • בת • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • חכא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור •  מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרתם • נפתיס • סתת • סבכ • סופדו • סח'מת • סת (סת־בעל) • ענקת • פאחת • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |     |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |     |
| כתבים דתיים | אמדואת • כתבי הפירמידות • כתבי ארונות קבורה • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |     |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים • חג הסד |     |
קדיש לוז

ביקור קדיש לוז בכפר חב"ד.
קדיש לוּז (לוּזִ'ינְסקי) (10 בינואר 1895 – 4 בדצמבר 1972) היה מנהיג פועלים, שר החקלאות ויושב ראש הכנסת.
ביוגרפיה

לוז נולד לאסתר (בת שמעון זלדוביץ) וצבי לוזינסקי ולאמו בבוברויסק שברוסיה הלבנה, אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). היה קרוב משפחתו של שבתאי לוז'ינסקי.
למד ב"חדר מתוקן" ובגימנסיה המקומית, בטכניון בקרלסרוהה שבגרמניה, במכון לכלכלה בסנקט פטרבורג, במכון החקלאי ליד אוניברסיטת אודסה ובאוניברסיטת דורפט. בין השנים 1916–1917 שירת בצבא הרוסי, וסיים את בית הספר לקצינים. היה ממייסדי ”ברית החייל העברי” ברוסיה וממייסדי תנועת החלוץ.
בחודש תמוז תר"ף (1920) עלה לארץ ישראל. עבד כפועל חקלאי בקריית ענבים ובבאר טוביה. בשנת 1921 הצטרף לקבוצת דגניה ב'.
מעיסוקיו בפעילות הציבורית בארץ:
מראשי התנועה הקיבוצית והסתדרות העובדים.
חבר מזכירות וועדת הביקורת של ההסתדרות, 1935–1940.
חבר מזכירות מועצת פועלי תל אביב, 1941–1942.
חבר מזכירות חבר הקבוצות, 1949–1951.
לוז היה חבר מפלגת פועלי ארץ ישראל (מפא"י) מיום ייסודה. היה חבר הכנסת מטעם מפא"י החל מהכנסת השנייה ועד הכנסת השישית. היה חבר ועדת חוקה, חוק ומשפט וחבר ועדת הכספים בכנסת. בתקופת הכנסת השלישית כיהן כשר החקלאות. למרות היותו איש מפא"י מובהק, זכה להערכה רבה בכל המפלגות וכיהן כיושב ראש הכנסת הכנסת הרביעית, החמישית והשישית - במשך עשר שנים. בתקופת כהונתו כיושב ראש, בשנת 1966, נחנך משכנה של הכנסת בגבעת רם.
לוז כיהן גם כנשיא המדינה בפועל בין פטירתו של נשיא המדינה יצחק בן-צבי ב-23 באפריל 1963 לבין תחילת כהונתו של זלמן שזר ב-21 במאי באותה שנה.
לפי בקשתו, הובא למנוחת עולמים בקיבוצו דגניה ב' ולא בחלקת גדולי האומה בהר הרצל.
הנצחתו

על שמו רחובות בשכונת רמת ורבר בפתח תקווה, בשכונת רמות ספיר בחיפה, בקריית מוצקין, בכפר סבא וברמת שרת בירושלים.