stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארבל (מערכת נשק)
מבנה המערכת ותפקידיה

המערכת הממוחשבת שעל הרובה כוללת שלושה רכיבים עיקריים: פלטפורמה מבוססת-מחשב, מנגנון הדק חשמלי הכולל חיישנים, וסוללה. מערכת הארבל אינה משפיעה על פעולת הרובה המוכרות, כך שהמפעיל יכול בכל זמן נתון להשתמש ברובה ככלי נשק רגיל גם ללא כל תלות בסוללה.
לטענת חברת IWI, הטכנולוגיה שבמערכת הנשק מגדילה את אחוזי הפגיעה במטרה ובכך מפחיתה את בזבוז התחמושת, מה שבתורו מאפשר ללוחם לשאת עמו פחות תחמושת. עוד טוענת החברה כי מערכת הארבל משפרת במידה ניכרת את אחוזי הפגיעה ומגבירה את הקטלניות עד פי שלושה. לדבריה אחוז הפגיעה במטרות בתנועה נע בין 80-90%
מערכת האנרגיה של הארבל מספקת עד 60 שעות הפעלה רצופה ללא צורך בטעינה מחדש. המערכת פועלת בתנאים סביבתיים קשים, ביום ובלילה, ומאפשרת ללוחם לבחור את התצורה האופטית הדרושה בהתאם למשימה ולמתאר הלחימה.
על פי החברה, מערכת הארבל מתאימה גם לרובי סער דוגמת רובה הערד ורובי AR-15 אחרים, על ידי החלפה של הרסיבר התחתון של הרובה.
מבנה המערכת ותפקידיה > שימוש במערכת

הנשק הקל הראשון בו נעשה שימוש במערכת הארבל הוא מקלע הנגב.
הערות שוליים

↑  גאווה ישראלית: המערכת החדשה שתשנה את תעשיית הנשק העולמית, באתר אייס, 4 באפריל 2024
↑  עמי רוחקס דומבה ואיל בוגוסלבסקי, ‏IWI חושפת: כך תוכלו ליירט רחפן עם נשק קל, באתר "IsraelDefense‏", 4 באפריל 2024
↑  מערכת ביזפורטל, פיתוח ישראלי - מערכת נשק קל ממוחשבת; הגברת הקטלניות בשדה הקרב, באתר ביזפורטל, 4 באפריל 2024
↑  דין שמואל אלמס, ‏חוזה מפתיע לחברה ביטחונית מישראל, והמגבלה שהוסרה מ-F-35, באתר גלובס, 4 באפריל 2024
בוניפקיוס החמישי

בוניפקיוס החמישי (בלטינית: Bonifacius V; מת ב-25 באוקטובר 625) כיהן כאפיפיור מ-23 בדצמבר 619 ועד מותו. הוא פעל רבות להתנצרותה של אנגליה, וכן קבע בצו שכנסיות יהוו מקום מקלט.
בוניפקיוס נולד בנאפולי ושם אביו היה יוחנן. לא ידוע רבות אודותיו לפני מינויו לאפיפיור. הוא נבחר כאפיפיור לאחר שנה של אינטרגנום מאז מותו של קודמו אדאודטוס הראשון, וזאת בשל מלחמת אזרחים שאירעה באיטליה עת שליט רוונה אלאותריוס ניסה לכבוש את רומא (הוא נרצח על ידי צבאו שלו בטרם כבש את העיר).
בדה ונרביליס מציין כי בתקופת כהונתו פעל בוניפקיוס לניצורה של אנגליה, ובמסגרת פעילות אלה הוציא צו המורה שהכנסיות באנגליה יהוו מקום מפלט לפושעים (אם אלה יתנצרו). בנוסף התכתב בוניפקיוס עם מליטוס ארכיבישוף קנטרברי עם יוסטוס בישוף רוצ'סטר. בוניפקיוס כתב לאדווין מלך ממלכת נורת'מבריה וניסה לשכנע אותו להתנצר, וכן כתב לרעייתו, הנסיכה אתלבור, נסיכת קנט הנוצרייה, על מנת שזו תפעיל השפעתה על בעלה.
בוניפקיוס מת ב-25 באוקטובר 625 ונקבר בבזיליקת פטרוס הקדוש, ברומא.
בוניפקיוס הרביעי

בוניפקיוס הרביעי (בלטינית: Bonifacius IV; באיטלקית: Bonifacio IV;‏ 550 לערך – 8 במאי 615) היה האפיפיור מ-25 בספטמבר 608 ועד פטירתו. לימים הוכרז כקדוש נוצרי.
בוניפקיוס היה בנו של יוחנן, רופא מל'אקווילה. שמו המקורי אינו ידוע.
בתקופת כהונתו של האפיפיור גרגוריוס הראשון כיהן בוניפקיוס כדיאקון. בוניפקיוס קיבל את רשותו של קיסר האימפריה הביזנטית פוקאס להפוך את הפנתאון ברומא, מקדש אשר נבנה על ידי מרקוס ויפסניוס אגריפה לאלים הרומיים יופיטר, ונוס ומארס, לכנסייה נוצרית. ב-1 בנובמבר באותה שונה הוקדש הפנתאון כ"כנסיית מרים הקדושה של הקדושים המעונים" (Santa Maria ad Martyres). היה זה המקרה הראשון בו מקדש פגני ברומא הפך לכנסייה נוצרית.
בוניפקיוס נבחר לתפקיד האפיפיור לאחר אינטרגנום של תשעה חודשים, לאחר מותו של בוניפקיוס השלישי.
בדה ונרביליס מציין כי מליטוס, ההגמון הראשון של לונדון נסע לרומא להתייעץ עם בוניפיקיוס על דרכה של הנצרות באנגליה.
בוניפקיוס נקבר בבזיליקת פטרוס הקדוש, ולימים הוכרז כקדוש נוצרי. יום חגו הוא 25 במאי.
עצמותיו הועברו מספר פעמים בתוך הבזיליקה: במהלך המאה התשיעית או העשירית, במהלך המאה ה-13, בהוראתו של בוניפקיוס השמיני וב-21 באוקטובר 1603 עם יסוד הבזיליקה החדשה.
בוניפקיוס הראשון

האפיפיור בוניפקיוס הראשון (בלטינית: Bonifacius I; נפטר ב-4 בספטמבר 422) היה האפיפיור ה-42 למניין, כיהן בתפקיד מ-29 בדצמבר 418 עד 4 בספטמבר 422, והיה בן זמנו של אוגוסטינוס הקדוש, אשר הקדיש לו כמה מיצירותיו.
מעט ידוע על חייו לפני כהונתו כאפיפיור. ה"ליבר פונטיפיקליס" מכנה אותו רומאי, ובנו של הכומר ג'וקונדוס. הוא ככל-הנראה הוסמך לכמורה על-ידי האפיפיור דמסוס הראשון, ושימש כשליחו של אינוקנטיוס הראשון בקונסטנטינופול.
עם מותו של האפיפיור זוסימוס, הציגו שני צדדים מועמד משלהם למשרת האפיפיור. האחד היה בוניפקיוס והשני אולאליוס. גאלא פלקידיה, בת זוגו של הקיסר קונסטנטיוס השלישי, קיסר האימפריה הרומית המערבית, ביקשה מאחיה, הקיסר פלביוס אוגוסטוס הונוריוס להתערב, והוא פרסם צו שהורה לשני המועמדים לעזוב את רומא. בחג הפסחא שלאחר מכן, חזר אולאליוס לעיר כדי לחגוג את החג, וכאשר הקיסר הונוריוס שמע על כך, נלקחה דרגתו של אולאליוס ממנו, וב-28 בדצמבר 418 הפך בוניפקיוס לאפיפיור.
האפיפיור בוניפקיוס הראשון המשיך את ההתנגדות לפלגיאניזם, שכנע את הקיסר תאודוסיוס השני להחזיר את איליריקיום לשלטון הקיסרות המערבית והגן על זכויות הכס הקדוש.
בוניפקיוס השני

בוניפקיוס השני (בלטינית: Bonifacius II; נפטר ב-17 באוקטובר 532) כיהן כאפיפיור מ-22 בספטמבר 530 ועד מותו.
חייו

בוניפקיוס, בנו של סיגיסבולד (Sigisbald), ממשפחה אוסטרוגותית היה האפיפיור הראשון ממוצא גרמאני. בוניפקיוס מונה לאפיפיור בשל לחץ רב שהפעילו מלך האוסטרוגותים אתאלאריק וקודמו של בוניפקיוס, האפיפיור פליקס הרביעי על החשמנים הבוחרים. על אף לחץ זה נבחר לתפקיד ב-22 בספטמבר דיוסקורוס. רק מותו של דיוסקורוס ב-14 באוקטובר באותה שנה הביאה למינויו של בוניפקיוס בו תמך מיעוט מהחשמנים. בעקבות מינוי זה הפך בוניפקיוס, שהיה עד אז אנטי-אפיפיור לאפיפיור, ואילו דיוסקורוס שנבחר כדין על ידי מרבית החשמנים נחשב לאנטי-אפיפיור. בוניפקיוס כינס סינוד במסגרתו נודה דיוסקורוס והוצא אל מחוץ לכנסייה, וכן הוכרחו החשמנים שהצביעו נגדו לבטל את הצבעתם ולהפוך את בחירתו לחוקית.
בסינוד שנערך בשנת 531 קבע בוניפקיוס חוקה לפיה יכול אפיפיור לבחור את יורשו. הכמורה הגבוהה הסכימה לכך, ואף ליורש המוצע - ורגיליוס, אולם החוקה ספגה ביקורת בקרב הציבור והשלטון האוסטרוגותי, ובוניפקיוס נאלץ לשרוף את החוקה.
בוניפקיוס הורה על שינוי שיטת ספירת השנים בלוח השנה מ"Ab urbe condita" ("ייסוד העיר רומי") ל"Anno Domini" - "שנת הולדת האל".
אתר הפיוט והתפילה

"הזמנה לפיוט" מבית סנונית הוא מיזם תרבותי-חינוכי הפועל לשימור והחייאת מסורות הפיוט והתפילה בעם היהודי, באמצעות אתר אינטרנט, הוצאה לאור, פעילויות שימור, חינוך בקהילה ואירועי תרבות. המיזם פועל משנת 2004 במסגרת עמותת סנונית, והוא גורם בולט בהפיכת הפיוט לחלק מרכזי בתרבות הישראלית.
הקמה

"הזמנה לפיוט" הוקם בשנת 2004 בתמיכתה של קרן אבי חי, במטרה להנגיש את מסורות הפיוט היהודיות השונות לקהל רחב. הפלטפורמה שנבחרה לשם כך הייתה אתר אינטרנט באותו שם, שהוקם בספטמבר 2005. עם מייסדי האתר נמנים יאיר הראל, ארגון קהילות שרות וקרן אבי חי, שהעניקה את התשתית הכלכלית לפעילות. באותם ימים נחשב אתר מעין זה למיזם חדשני, מאחר שעד לאותם ימים לא הייתה היכרות רחבה עם עולם הפיוט מחוץ לעולם המסורתי.
בראשית פעילותו פעל האתר תחת השם "הזמנה לפיוט" במסגרת עמותת סנונית. האתר הציג טקסטים והקלטות של פיוטים ממסורות שונות ויזם הקלטות תיעוד מקיפות. סביב האתר קמה קהילת גולשים פעילה ותורמת שהעלתה את הקלטותיה לאתר. אמנים ואנשי רוח רבים כתבו באתר על אודות הפיוטים. פעילות זו יצרה תהודה ועניין רב והיוותה אחד הגורמים להתחדשות עולם הפיוט בישראל ובתפוצות, ולפתיחת תוכניות חינוכיות והשקת פעילויות תרבות שונות. עם השנים, הפך האתר להיות משאב תוכן מרכזי עבור פעילות חינוכית ותרבותית בתחום הפיוט, והוא נמצא בשימוש קבוע למדי של מעגלים מעצבי תרבות — מורים, אמנים, חזנים וחוקרים ועוד.
האתר נבחר להרחבה ופיתוח במיזם "ציוני דרך" של משרד ירושלים ומורשת, שביקש לשמר את אוצרות הרוח של העם היהודי. לצורך כך ב-2014 חבר "הזמנה לפיוט" לספרייה הלאומית, והקים בשנת 2016 אתר חדש בשם "אתר הפיוט והתפילה", שבו נכלל כל התוכן מהאתר הישן, והורחב העיסוק לתיעוד והחייאת עולם התפילה היהודי. באתר מופיעים, לצד הפיוטים, טקסטים והקלטות של התפילות היהודיות בנוסחים ובמסורות שונים, ומבואות ומאמרים על קטעי תפילה ופיוט. במקביל לכך מפעיל המיזם פרויקט תיעוד של המסורות השונות בקרב נושאי מסורת ברחבי הארץ והעולם, מוציא לאור דיסקים, ספרים וכתב עת מקוון.
תחומי פעילות

אתר הפיוט והתפילה – כיום מופיעות באתר כ-10,000 הקלטות שונות של פיוטים ותפילות, כאשר לרבים מהקטעים עשרות ביצועים. המבצעים המופיעים באתר הם מראשית המאה העשרים עד ימינו אנו. בין המבצעים הבולטים: ר' חיים לוק, ר' דוד בוזגלו, יוסלה רוזנבלט הרב רחמים חי חויתה הכהן, צבי זלבסקי, ר' משה חבושה, הרב דוד מנחם, ר' אהרן עמרם. כל יחידה באתר זוכה לרקע כללי ולפירוש צמוד.
בנוסף, באתר כ-1,000 טורים ומאמרים, ובהם טורים אישיים, זיכרונות, קטעי מבוא, וסקירות. בין הכותבים לאתר נמנים פרופ' אפרים חזן, ד"ר מאיר בוזגלו, פרופ' חביבה פדיה, פרופ' אדווין סרוסי, הרב ד"ר בני לאו, שרה פרינלדנר בן ארזה, חנה פתיה, איתי מרינברג, אורי קרויזר ורבים אחרים. על תחזוקת האתר מופקדת הספרייה הלאומית, במסגרת פרויקט ציוני דרך של משרד ירושלים ומורשת.
פרויקט התיעוד – במסגרת פרויקט זה מבוצעות הקלטות יזומות ומקיפות של עשרות נושאי מסורות מתפילה ופיוט שונות בארץ ובעולם, בדגש על הדור הוותיק ועל מסורות בסכנת שכחה. במסורת המוקלטות נמצאות יהדות בלגרד, פרס, הודו, תוניסיה, אשכנז, נוסח ספרד ירושלים ועוד. ההקלטות מועלות לאתר הפיוט והתפילה. פרויקט זה פועל בתמיכת משרד החינוך.
חינוך וקהילה – המיזם מפעיל תוכניות חינוכיות שונות בגני ילדים, בתי ספר ובקהילה, במטרה לעדכן ולהרחיב את הנוכחות של השירה היהודית בפס הקול של מערכת החינוך. בין התוכניות נמצאת בואו לגני, שבה משתתפים למעלה מאלף גנים בישראל. התוכנית, הפועלת יחד עם יד יצחק בן-צבי, כוללת מערך הכשרה לגננות, הפקת דיסקים ייחודיים ובהם פיוטים מקוריים וליווי חינוכי למשתתפים. תוכנית נוספת היא "שירים ושורשים", הפועלת בבתי הספר היסודיים, ובמסגרתה נפגשים התלמידים עם פיוטים וקהילות שונות.
הוצאה לאור – המיזם עוסק בהנגשה גם באמצעות פרסומים והוצאה לאור. נוסף על ההפקות בתוכנית בואו לגני, הופקו דיסקים נוספים על פיוטים ממסורות ישראל בתוכנית "שירים ושורשים" של משרד החינוך, סדרת סרטוני "רואים את הקולות" על פייטנים וחזנים בולטים, והוצא לאור הספר "מאה ואחד פיוטים". המיזם מפרסם גם כתב עת מקוון סביב מעגל השנה והחיים.
פעילויות תרבות – בעבר הקים המיזם יחד עם בית אבי חי, את פסטיבל הפיוט, שהחל לפעול בשנת 2008. הפסטיבל הוא חלק מחדירת מסורת הפיוט למיינסטרים התרבותי-מוזיקלי בישראל, שהחל בעשור הראשון של המאה ה-21, והפך עם השנים לאירוע מוזיקה המושך קהל גדול ומגוון. בפסטיבל זה הופיעו אמנים רבים. בשנת 2018 הקימו הספרייה הלאומית והמיזם את הפסטיבל השנתי בסוד קולות רבים, העוסק בפיוט ובתפילה, ומתקיים בין ראש השנה ליום כיפור.
תפוצות - בתוכנית "פיוט צפון אמריקה", שהוקם יחד עם קהילת בני ישורון מניו יורק, התקיימו השתלמויות לחזנים ולרבנים, במטרה לשלב פיוטים במעגלים בקהילה ובמערכת החינוך. כחלק מפרויקט זה תורגמו חלק מתכני האתר והועלו לאתר ייעודי.
ראו גם

פיוט
תפילה (יהדות)
סידור
נוסח תפילה
הערות שוליים

↑  יאיר הראל, המהפכה הקטנה של אתר "הזמנה לפיוט", באתר עמותת צהר
↑  גילי איזיקוביץ, מאגר התפילות והפיוטים הגדול בארץ יפעל מהחודש הבא באתר אינטרנט חדש, באתר הארץ, 26 ביוני 2016
| ספריות דיגיטליות בנושאי יהדות |
| --- | --- | --- |
| ספרות מקור - טקסט | ספריא • על התורה • פרויקט השו"ת • דעת • סנונית • ויקיטקסט • אוצר הספרים היהודי השיתופי • המילון ההיסטורי ללשון העברית • מכון ממרא • פרויקט בן-יהודה • הזמנה לפיוט • Grimoar |  |
| ספרות מקור - סרוקה | היברובוקס • אוצר החכמה • הספרייה הלאומית • ספריית אסיף • אוצרות התורה |  |
| כתבי יד | המכון לתצלומי כתבי יד עבריים |  |
| ספרים סרוקים - כללי | גוגל ספרים • פרויקט גוטנברג • ארכיון האינטרנט |  |
| ביבליוגרפיה | מפעל הביבליוגרפיה העברית • רמב"י • רמבי"ש • הלכה ברורה ובירור הלכה |  |
ספריות דיגיטליות בנושאים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007593262405171  VIAF: 85145304378878570478   WorldCat (עם VIAF): 85145304378878570478
בוניפקיוס התשיעי

בוניפקיוס התשיעי (בלטינית: Bonifacius IX; בערך 1350 – 1 באוקטובר 1404) היה האפיפיור ה-203, שכיהן מ-2 בנובמבר 1389 עד מותו.
ביוגרפיה

בוניפקיוס התשיעי נולד בשם פיירו טומצ'לי בממלכת נאפולי.
באוקטובר 1389 מת ברומא אורבנוס השישי, האפיפיור שקדם לו, כתוצאה מנפילה (יש אומרים כתוצאה מהרעלה), ובמקומו נבחר לאפיפיור בוניפקיוס התשיעי. שלט האצולה שלו היה בדוגמת לוח שחמט.
בשנת 1391 הקים באיזיט הראשון מבצר סמוך לקונסטנטינופול בצד האסייתי של מצר בוספורוס, שכונה אנאדולו היסארי. באותה שנה הוא שם מצור על בירת האימפריה הביזנטית, קונסטנטינופול, והאפיפיור בוניפקיוס התשיעי קרא למסע צלב נגדו. לקריאה נענו זיגמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, מספר דוכסים צרפתיים, הרפובליקה של ונציה, הרפובליקה של ג'נובה ומסדר אבירי רודוס; סך הכל כ־100,000 איש. הצבא הצלבני שם מצור על ניקופול בשנת 1396, והכריח את באיזיט לצאת לעזרת העיר. ב־25 בספטמבר לחמו הצבאות זה בזה. למרות שבאיזיט סבל אבדות כבדות מהצבא הצלבני, הצלבנים נטשו לבסוף את שדה הקרב.
בוניפקיוס התשיעי תמך בהקמתן של אוניברסיטת פרארה ואוניברסיטת פאביה.
אליפות העולם באתלטיקה 1991

| --- | --- |
 ענף:  אתלטיקה 
 ארגון מפעיל:  התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית 
 תקופת התחרות:  23 באוגוסט 1991 – 1 בספטמבר 1991 (10 ימים) 
 מספר תחרות:  3 
 מספר מתמודדים:  1,491 
 עיר מארחת:  האצטדיון האולימפי 
 → אליפות העולם באתלטיקה 1987 אליפות העולם באתלטיקה 1993 ← 
 קואורדינטות:  35°40′41″N 139°42′53″E﻿ / ﻿35.67806°N 139.71472°E﻿ / 35.67806; 139.71472
 he
 
אליפות העולם באתלטיקה 1991 הייתה אליפות העולם השלישית באתלטיקה, שנערכה בין 23 באוגוסט ל-1 בספטמבר 1991 בטוקיו שביפן. בתחרות השתתפו 1,517 אתלטים ואתלטיות מ-167 מדינות, ב-43 תחרויות.
אירועים בולטים

ארצות הברית (ארצות הברית) זכתה לראשונה במקום הראשון עם 10 מדליות זהב ו-26 מדליות בסך הכל. ברית המועצות (ברית המועצות) שדורגה שנייה עם 9 מדליות זהב אך צברה את מרב המדליות, עם 29 מדליות בסך הכל.
אירועים בולטים > שיאי עולם

באליפות זו נקבעו 3 שיאי עולם חדשים לגברים:
קרל לואיס (ארצות הברית ארצות הברית) שבר את שיא העולם בריצת 100 מטר
נבחרת ארצות הברית (ארצות הברית) שברה את שיא העולם בריצת שליחים 4x100 מטר
מייק פאוול (ארצות הברית ארצות הברית) שבר את שיא העולם הוותיק של בוב בימון (ארצות הברית ארצות הברית) מאולימפיאדת מקסיקו 1968 בקפיצה לרוחק.
אירועים בולטים > האתלטיות המצטיינות

קטרין קראבה (גרמניה גרמניה) שזכתה ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 ארד. מדליות זהב בריצות ל-100 מטר ול-200 מטר ומדליות ארד בריצות שליחות 4x100 מטר ו-4x400 מטר.
טטיאנה דורובסקיך (ברית המועצות ברית המועצות) שהגנה על תוארה בריצת 3000 מטר.
ג'קי ג'וינר קרסי (ארצות הברית ארצות הברית) שהגנה על תוארה בקפיצה לרוחק.
אירועים בולטים > האתלטים המצטיינים

קרל לואיס (ארצות הברית ארצות הברית), פעם שלישית ברציפות האתלט המצטיין של האליפות, לאחר שזכה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב בריצת 100 מטר ובריצת שליחים 4x100 מטר ומדליית כסף בקפיצה לרוחק.
גרג פוסטר (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה בפעם השלישית ברציפות בריצת 110 מטר משוכות
סרגיי בובקה (ברית המועצות ברית המועצות) שזכה בפעם השלישית ברציפות בקפיצה במוט.
בילי קונצ'לה (קניה קניה) שהגן על תוארו בריצת 800 מטר.
ורנר גינתר (שווייץ שווייץ) שהגן על תוארו בהדיפת כדור ברזל.
מאוריציו דמילנו (איטליה איטליה) שהגן על תוארו בהליכה ל-20 ק"מ.
תוצאות > נשים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | קטרין קראבה   גרמניה גרמניה | 10.99 שניות | גוון טורנס   ארצות הברית ארצות הברית | 11.03 שניות | מרלין אוטי   ג'מייקה ג'מייקה | 11.06 שניות |
| ריצת 200 מטר | קטרין קראבה   גרמניה גרמניה | 22.09 שניות | גוון טורנס   ארצות הברית ארצות הברית | 22.16 שניות | מרלין אוטי   ג'מייקה ג'מייקה | 22.21 שניות |
| ריצת 400 מטר | מארי-ז'וזה פרק   צרפת צרפת | 49.13 שניות | גריט ברוייר   גרמניה גרמניה | 49.42 שניות | סנדרה מאיירס   ספרד ספרד | 49.78 שניות |
| ריצת 800 מטר | ליליה נורוטדינובה   ברית המועצות ברית המועצות | 1:57.50 דקות | אנה פידליה קירוט   קובה קובה | 1:57.55 דקות | אלה קובאץ'   רומניה רומניה | 1:57:58 דקות |
| ריצת 1500 מטר | חסיבה בולמרכה   אלג'יריה אלג'יריה | 4:02.21 דקות | טטיאנה דורובסקיך   ברית המועצות ברית המועצות | 4:02.58 דקות | לודמילה רוגצ'בה   ברית המועצות ברית המועצות | 4:02.72 דקות |
| ריצת 3000 מטר | טטיאנה דורובסקיך   ברית המועצות ברית המועצות | 8:35.82 דקות | ילנה רומנובה   ברית המועצות ברית המועצות | 8:36.06 דקות | סוזן סירמה   קניה קניה | 8:39.41 דקות |
| ריצת 10000 מטר | ליז מק'קולגן   בריטניה בריטניה | 31:14.31 דקות | ג'ון הואנדי   הרפובליקה העממית של סין  סין | 31:35.08 דקות | וואנג שיוטינג   הרפובליקה העממית של סין  סין | 31:35.99 דקות |
| ריצת מרתון | ונדה פנפיל   פולין פולין | 2:29:53 שעות | סצ'יקו ימשיטה   יפן יפן | 2:29:57 שעות | קתרין דורה-הייניך   גרמניה גרמניה | 2:30:10 שעות |
| ריצת 100 מטר משוכות | לודמילה אנגקוויסט   ברית המועצות ברית המועצות | 12.59 שניות | גייל דיברס   ארצות הברית ארצות הברית | 12.63 שניות | נטליה גרגורייבה   ברית המועצות ברית המועצות | 12.69 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | טטיאנה לדובסקאיה   ברית המועצות ברית המועצות | 53.11 שניות   שיא תחרות | סאלי גנל   בריטניה בריטניה | 53.16 שניות | ג'נין ויקרס   ארצות הברית ארצות הברית | 53.47 שניות |
| 10 ק"מ הליכה | אלינה איוונובה   ברית המועצות ברית המועצות | 42:57 דקות | מדליין סוונסון   שוודיה שוודיה | 43:13 דקות | סרי אסייאח   פינלנד פינלנד | 43:13 דקות |
| ריצת שליחות 4x100 מטר | ג'מייקה ג'מייקה   דליה דהני   ג'ולייט קאת'ברט   בוורלי מקדונלד   מרלין אוטי   מרליין פרייזר | 41.94 שניות | ברית המועצות ברית המועצות   נטליה קובטון   גלינה מלצ'וגינה   ילנה וינוגרדובה   אירינה פריבלובה | 42.20 שניות | גרמניה גרמניה   גריט ברוייר   קטרין קראבה   זאבינה ריכטר   הייקה דרקסלר | 42.33 שניות |
| ריצת שליחות 4x400 מטר | ברית המועצות ברית המועצות   טטיאנה לדובסקאיה   לודמילה ג'יגלובה   אולגה נזרובה   אולגה בריזגינה | 3:18:43 דקות | ארצות הברית ארצות הברית   רושל סטיבנס   דיאן דיקסון   ג'רל מיילס קלארק   לילי לת'רווד | 3:20.15 דקות | גרמניה גרמניה   אוטה רולנדר   קטרין קראבה   כריסטינה וכטל   גריט ברוייר | 3:21:25 דקות |
תוצאות > נשים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | ג'קי ג'וינר קרסי   ארצות הברית ארצות הברית | 7.32 מטר | הייקה דרקסלר   גרמניה גרמניה | 7.29 מטר | לריסה ברז'נייה   ברית המועצות ברית המועצות | 7.11 מטר |
| קפיצה לגובה | הייקה הנקל   גרמניה גרמניה | 2.05 מטר | ילנה ילסינה   ברית המועצות ברית המועצות | 1.98 מטר | אינה בבקובה   ברית המועצות ברית המועצות | 1.96 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | הואנג צ'יהונג   הרפובליקה העממית של סין  סין | 20.83 מטר | נטליה ליסובסקאיה   ברית המועצות ברית המועצות | 20.29 מטר | סבטלנה קריבליובה   ברית המועצות ברית המועצות | 20.16 מטר |
| זריקת דיסקוס | צבטנקה חריסטובה   בולגריה בולגריה | 71.02 מטר | אילקה וילודה   גרמניה גרמניה | 69.12 מטר | לריסה מיכאלצ'נקו   ברית המועצות ברית המועצות | 68.26 מטר |
| הטלת כידון | שו דמיי   הרפובליקה העממית של סין  סין | 68.78 מטר | פטרה פלקה   גרמניה גרמניה | 68.68 מטר | זילקה רנק   גרמניה גרמניה | 66.80 מטר |
| קרב שבע | זאבינה בראון   גרמניה גרמניה | 6672 נק' | ליליאנה נסטסה   רומניה רומניה | 6493 נק' | אירינה בלובה   ברית המועצות ברית המועצות | 6448 נק' |
תוצאות > גברים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | קרל לואיס   ארצות הברית ארצות הברית | 9.86 שניות   שיא עולם | לירוי בורל   ארצות הברית ארצות הברית | 9.88 שניות | דניס מיטשל   ארצות הברית ארצות הברית | 9.91 שניות |
| ריצת 200 מטר | מייקל ג'ונסון   ארצות הברית ארצות הברית | 20.01 שניות | פרנקי פרדריקס   נמיביה נמיביה | 20.34 שניות | אטלי מהורן   קנדה קנדה | 20.49 שניות |
| ריצת 400 מטר | אנטוניו פטיגרו   ארצות הברית ארצות הברית | 44.57 שניות | רוג'ר בלאק   בריטניה בריטניה | 44.62 שניות | דני אוורט   ארצות הברית ארצות הברית | 44.63 שניות |
| ריצת 800 מטר | בילי קונצ'לה   קניה קניה | 1:43.99 דקות | ג'וזה לואיז ברבוזה   ברזיל ברזיל | 1:44.24 דקות | מארק אוורט   ארצות הברית ארצות הברית | 1:44.67 דקות |
| ריצת 1500 מטר | נור א-דין מורסלי   אלג'יריה אלג'יריה | 3:32.84 דקות   שיא אליפות | וילפרד קירוצ'י   קניה קניה | 3:34.84 דקות | הוקה פולברוגה   גרמניה גרמניה | 3:35.28 דקות |
| ריצת 5000 מטר | יובז אונדיקי   קניה קניה | 13:14.45 דקות   שיא אליפות | פיטה בייאיסה   אתיופיה אתיופיה | 13:16.64 דקות | איברהים בוטייב   מרוקו מרוקו | 13:22.70 דקות |
| ריצת 10000 מטר | מוזס טנוי   קניה קניה | 27:38.74 דקות | ריצ'רד צ'לימו   קניה קניה | 27:39.41 דקות | חאלד סקאח   מרוקו מרוקו | 27:41.74 דקות |
| ריצת מרתון | הירומי טניגוצי   יפן יפן | 2:14:57 שעות | חוסיין אחמד סלאח   ג'יבוטי ג'יבוטי | 2:15:26 שעות | סטיב ספנס   ארצות הברית ארצות הברית | 2:15:36 שעות |
| ריצת 110 מטר משוכות | גרג פוסטר   ארצות הברית ארצות הברית | 13.06 שניות | ג'ק פירס   ארצות הברית ארצות הברית | 13.06 שניות | טוני ג'ארט   בריטניה בריטניה | 13.25 שניות |
| ריצת 400 מטר משוכות | סמואל מטטה   זמביה זמביה | 47.64 שניות | וינתורפ גרהם   ג'מייקה ג'מייקה | 47.74 שניות | קריס אקאבוסי   בריטניה בריטניה | 47.86 שניות |
| ריצת 3000 מטר מכשולים | מוזס קיפטנוי   קניה קניה | 8:12.59 דקות | פטריק סנג   קניה קניה | 8:13.44 דקות | אזדין איברהימי   אלג'יריה אלג'יריה | 8:15.54 דקות |
| 20 ק"מ הליכה | מאוריציו דמילנו   איטליה איטליה | 1:19:37 שעות   שיא אליפות | מיכאיל שניקוב   ברית המועצות ברית המועצות | 1:19:46 שעות | יבגני מיסיוליה   ברית המועצות ברית המועצות | 1:20:22 שעות |
| 50 ק"מ הליכה | אלכסנדר פוטשוב   ברית המועצות ברית המועצות | 3:53:09 שעות | אנדריי פרלוב   ברית המועצות ברית המועצות | 3:53:09 שעות | הרטוויג גודר   גרמניה גרמניה | 3:55:14 שעות |
| ריצת שליחים 4x100 מטר | ארצות הברית ארצות הברית   אנדרה קייסון   לירוי בורל   דניס מיטשל   קרל לואיס | 37.50 שניות   שיא עולם | צרפת צרפת   מקס מורינייר   דניאל סנגומה   ז'אן-שארל טרובל   ברונו מארי רוז | 37.87 שניות | בריטניה בריטניה   טוני ג'ארט   ג'ון רג'יס   דארן ברייתוויט   לינפורד כריסטי | 38.09 שניות |
| ריצת שליחים 4x400 מטר | בריטניה בריטניה   רוג'ר בלאק   דרק רדמונד   ג'ון רג'יס   קריס אקבוסי   אדה מאף*   מארק ריצ'רדסון* | 2:57:53 דקות | ארצות הברית ארצות הברית   אנדרו ואלמון   קווינסי ווטס   דני אוורט   אנטוניו פטיגרו | 2:57:57 דקות | ג'מייקה ג'מייקה   פטריק אוקונור   דבון מוריס   וינתורפ גרהם   סימור פייגן | 3:00.10 דקות |
תוצאות > גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | מייק פאוול   ארצות הברית ארצות הברית | 8.95 מטר   שיא עולם | קרל לואיס   ארצות הברית ארצות הברית | 8.91 מטר | לארי מיריקס   ארצות הברית ארצות הברית | 8.42 מטר |
| קפיצה משולשת | קני הריסון   ארצות הברית ארצות הברית | 17.78 מטר | לאוניד וולושין   ברית המועצות ברית המועצות | 17.75 מטר | מייק קונלי   ארצות הברית ארצות הברית | 17.62 מטר |
| קפיצה לגובה | צ'ארלס אוסטין   ארצות הברית ארצות הברית | 2.38 מטר   שיא תחרות | חאבייר סוטומאיור   קובה קובה | 2.36 מטר | הוליס קונוויי   ארצות הברית ארצות הברית | 2.36 מטר |
| קפיצה במוט | סרגיי בובקה   ברית המועצות ברית המועצות | 5.95 מטר   שיא אליפות | אישטוואן באיולה   הונגריה הונגריה | 5.90 מטר | מקסים טרסוב   ברית המועצות ברית המועצות | 5.85 מטר |
| הדיפת כדור ברזל | ורנר גינתר   שווייץ שווייץ | 21.67 מטר | לארס ארוויד נילסן   נורווגיה נורווגיה | 20.75 מטר | אלכסנדר קלימנקו   ברית המועצות ברית המועצות | 20.34 מטר |
| זריקת דיסקוס | לארס רידל   גרמניה גרמניה | 66.20 מטר | אריק דה ברוין   הולנד הולנד | 65.82 מטר | אטילה הורבט   הונגריה הונגריה | 65.32 מטר |
| יידוי פטיש | יורי סדיך   ברית המועצות ברית המועצות | 81.70 מטר | איגור אסטפקוביץ'   ברית המועצות ברית המועצות | 80.94 מטר | היינץ וייס   גרמניה גרמניה | 80.44 מטר |
| הטלת כידון | קימו קינונן   פינלנד פינלנד | 90.82 מטר | ספו ראטי   פינלנד פינלנד | 88.12 מטר | ולדימיר ססימוביץ'   ברית המועצות ברית המועצות | 87.08 מטר |
| קרב עשר | דן אובריאן   ארצות הברית ארצות הברית | 8812 נק'   שיא אליפות | מייקל סמית'   קנדה קנדה | 8549 נק' | כריסטיאן שנק   גרמניה גרמניה | 8394 נק' |
נבחרת ישראל > נשים

| שם האתלטית | התחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אורית קולודני | ריצת 200 מטר | מוקדמות | 23.78 שניות | 18 |
| אורית קולודני | ריצת 200 מטר | רבע גמר | 23.61 שניות | 16 |
| אורית קולודני | ריצת 200 מטר | חצי גמר | 24.27 שניות | 16 |
| אורית קולודני | ריצת 400 מטר | מוקדמות | 54.26 שניות | 25   (24 עולות לשלב רבע הגמר) |
נבחרת ישראל > גברים

| שם האתלט | התחרות | שלב בתחרות | תוצאה | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ולדימיר אוסטרובסקי | הליכה ל-20 ק"מ | גמר ישיר | 1:24:35 שעות | 23 |
| רוגל נחום | קפיצה משולשת | מוקדמות | 15.90 מטר | 29 |
| איגור אברונין | זריקת דיסקוס | מוקדמות | 56.74 מטר | 30 |
| ואדים בביקין | הטלת כידון | מוקדמות | 81.56 מטר | 8 |
| ואדים בביקין | הטלת כידון | גמר | 77.18 מטר | 10 |