stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ימי פייג'
ביוגרפיה > לד זפלין

פייג', יחד עם מנהל היארדבירדס פיטר גראנט, החזיקו בזכויות לשם והחליטו להמשיך לפעול תחת השם ה"יארדבירדס החדשים" עד תום התחייבויותיהם. פייג' גייס ללהקה את ג'ון פול ג'ונס, שהכיר אותו מימי הקלטות האולפן, בתור בסיסט, ושני צעירים אלמוניים, רוברט פלאנט כזמר וג'ון בונהם כמתופף.
הלהקה שינתה שמה ללד זפלין וההצלחה מיהרה לבוא. פייג' שימש כמלחין, כנגן וכמפיק המוזיקלי של הלהקה ונחשב לגורם העיקרי להצלחתה. הסולו שלו לשיר "מדרגות לגן-עדן" ("Stairway to Heaven") נבחר לסולו הטוב ביותר בתולדות הרוק על ידי קוראי מגזין "Guitar World".
פייג' יצר את הסמל "זוסו" באלבום הרביעי חסר השם של לד זפלין, כיוון שזהו שילוב של "OSO" [כיתוב על הגיטרה] עם "Z" [צורת ידיים]. יש האומרים שזה גם מפני שהוא מזל גדי עם כוכב שבתאי השומר עליו, וזה הוא הסמל המייצג אותו.
ב-1976 החל פייג' להשתמש בהרואין וכתוצאה מכך נגינתו הדרדרה והוא לעיתים נעדר מהקלטות הלהקה, מה שגרם לעליית הדומיננטיות של ג'ונס ופלנט בכתיבת השירים.
ביוגרפיה > אחרי לד זפלין

לאחר מות ג'ון בונהם ב-1980, התפרקה לד זפלין, ופייג' לא ניגן במשך שנתיים, בהן נאבק בהתמכרותו בהרואין. ב-1982 הקליט את פסקול הסרט משאלת מוות 2, פייג' ניגן עבור להקתו החדשה של פלנט, ויחד עם פול רוג'רס בלהקה חדשה בשם "The Firm", שלא האריכה ימים.
ב-1985 התאחדה לד זפלין לכבוד הלייב אייד כשפיל קולינס על התופים במקום בונהם המנוח אך הופעה זו לא הייתה מוצלחת במיוחד. פייג' המשיך לשתף פעולה עם דייב קוברדייל, יריב של רוברט פלנט.
פלאנט ופייג' חזרו להופיע ביחד ב-1994. מסע הופעות זה כלל ליווי של אנסמבל מצרי, נגנים ממרקש ותזמורת המטרופוליטן של לונדון. האלבום וה-DVD שהוקלטו במרוקו, ווילס ולונדון זכו להצלחה רבה והאלבום אף הגיע למקום הרביעי במצעד מכירות האלבומים של הבילבורד. הבולט מבין שירי האלבום הוא הביצוע ל"קשמיר", שזכה לעיבוד בסגנון מזרחי מלא. ארבעה שירים מזרחיים הוקלטו על ידי השניים, וכן מספר משירי לד זפלין בגרסאות מזרחיות.
השניים המשיכו את שיתוף הפעולה והוציאו אלבום עם חומר מקורי ב-1998, לאחר מכן נפרדה שוב דרכם של השניים. פייג' הופיע ביחד עם שון "פי דידי" קומבס בפסקול הסרט "גודזילה" בשיר שמנגינתו נדגמה מהשיר "קשמיר" של לד זפלין. לאחר מכן פייג' הופיע יחד עם להקת ה"Black Crowes" ("העורבים השחורים") אך פרש במהלך סיבוב ההופעות בשל פציעה בגב.
בשנים האחרונות מקדיש פייג' את מירב זמנו בקרן לסיוע לילדים נזקקים מברזיל ביחד עם אשתו הברזילאית, עבור תרומה זו קיבל פייג' ב-2005 את תואר ה-OBE (Order of the British Empire) המכובד מאליזבת השנייה מלכת בריטניה.
ב-10 בדצמבר 2007 פייג' השתתף בהופעת האיחוד של לד זפלין בלונדון.
ב-2008 הופיע פייג' באולימפיאדה בבייג'ינג (לצד שחקן הכדורגל דייוויד בקהאם) בטקס הקבלה של האולימפיאדה הבאה בלונדון, עיר הולדתו.
לקריאה נוספת

ריצ'י יורק, לד זפלין: סיפורה של להקת הרוק הטובה בעולם, מאנגלית: מתן קמינר, הוצאת רסלינג, 2011 (1994).
Stephen Davis, Hammer of the Gods: The Led Zeppelin Saga; Harper Entertainment, 1985
הערות שוליים

↑  מקומות 1–10 ברשימת גיבסון
↑  Jimmy Page - Joe Perry - Other Lists, באתר הרולינג סטון
1 2  ריצ'י יורק, לד זפלין: סיפורה של להקת הרוק הטובה בעולם, פרק 2: חניכותו של ג'ימי פייג', עמ' 50.
↑  ריצ'י יורק, לד זפלין: סיפורה של להקת הרוק הטובה בעולם, פרק 3: השקתה של לד זפלין, עמ' 110.
↑  ריצ'י יורק, לד זפלין: סיפורה של להקת הרוק הטובה בעולם, פרק 2: חניכותו של ג'ימי פייג', עמ' 63-62.
↑  ריצ'י יורק, לד זפלין: סיפורה של להקת הרוק הטובה בעולם, פרק 2: חניכותו של ג'ימי פייג', עמ' 56.
| לד זפלין |
| --- | --- | --- |
| רוברט פלאנט • ג'ימי פייג' • ג'ון בונהם • ג'ון פול ג'ונס | רוברט פלאנט • ג'ימי פייג' • ג'ון בונהם • ג'ון פול ג'ונס |  |
| אלבומים | Led Zeppelin ‏(1969) • Led Zeppelin II ‏(1969) • Led Zeppelin III ‏(1970) • Led Zeppelin IV ‏(1971) • Houses of the Holy ‏(1973) • Physical Graffiti ‏(1975) •‏ Presence (‏1976) • In Through the Out Door ‏(1979) • CODA ‏(1982) |  |
| אלבומי הופעה | The Song Remains the Same ‏(1976) • BBC Sessions ‏(1997) • How the West Was Won ‏(2003) • Celebration Day‏ (2012) |  |
| אוספים | Led Zeppelin Boxed Set ‏(1990) • Profiled ‏(1990) • Led Zeppelin Boxed Set 2 ‏(1993) • The Complete Studio Recordings ‏(1993) • Best of Led Zeppelin ‏(1999) • Mothership ‏(2007) • Definitive Collection Mini LP Replica CD Boxset ‏(2008) |  |
| סרטים | The Song Remains the Same ‏(1976) • Led Zeppelin DVD ‏(2003) • Celebration Day ‏(2012) • Fleecing Led Zeppelin ‏(2014) |  |
| שונות | פיטר גרנט • ריצ'רד קול • Swan Song Records • היארדבירדס • XXZ • פייג' ופלאנט • סטריינג' סנסיישן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007325128105171  PLWABN: 9810537036405606  BIBSYS: 1034878  BNE: XX892943  BnF: cb13898177m (data)  CANTIC: a10906009  GND: 118891308  ICCU: UBOV504669  ISNI: 0000 0001 1450 147X  LCCN: n91122001  LNB: 000045108  MusicBrainz: 519774a4-3b18-4042-b8c0-927845a616c9  NDL: 00452003  NKC: ola2002151401  NLA: 35230721  NLG: 95401  NLK: KAC201705733  NSK: 000048271  NTA: 073537632  RERO: 02-A003664864  SUDOC: 080495087  Trove: 874324  VIAF: 84963133   WorldCat (עם VIAF): 84963133 
ג'ימי פייג' עם לד זפלין במדיסון סקוור גרדן
גיולה מאנדי

גיולה מאנדי (בהונגרית: Mándi Gyula‏; 15 ביולי 1899 – 27 בנובמבר 1969) היה כדורגלן ומאמן כדורגל יהודי-הונגרי, ששיחק בקבוצת מ.ט.ק. הונגריה, ואימן את נבחרת הונגריה ונבחרת ישראל.
קורות חיים

נולד בשם גיולה (יוליוס) מנדל למשפחה יהודית בבודפשט. משפחתו חיה בדלות ואביו החייט ציווה עליו לשחק כדורגל בשכונה יחף כדי שלא יבלה את נעליו. הוא שיחק כמגן ימני במ.ט.ק. הונגריה, לצידם של בלה גוטמן ופרנץ פלאטקו, ורשם 31 הופעות במדי נבחרת הונגריה. לאחר שפרש ממשחק פעיל מונה לתפקיד מאמן קבוצת הנוער של מ.ט.ק, תפקיד בו שימש עד הפלישה הנאצית להונגריה.
מעמדו ככדורגלן עבר סייע לו בזמן מלחמת העולם השנייה, וכאשר הצעידו הנאצים את מאנדי ואלפי יהודים נוספים לאורך גדות הדנובה, הוא חולץ על ידי שומר שהיה כדורגלן בעברו והעריץ את מאנדי שהתפרסם בזכות קריירת המשחק שלו.
לאחר מלחמת העולם  חזר לאמן במ.ט.ק, ובין השחקנים שהתאמנו תחת הדרכתו היה רלף קליין. בשנת 1950 נתמנה לאחד ממאמניה של נבחרתה הלאומית של הונגריה, שכונתה בשנות ה-50 "נבחרת הפלא", ובשורותיה כיכבו בין היתר פרנץ פושקאש, שנדור קוצ'יש, זולטן צ'יבור ונאנדור הידגקוטי. בשנת 1952 היה חלק מהצוות שהוביל את הנבחרת לזכייה במדליית זהב באולימפיאדה.
בשנת 1959 נקרא לאמן את נבחרת ישראל אותה אימן עד 1963. הישגיו הבולטים: ניצחון 0-4 על נבחרת אנגליה הצעירה, וניצחון 1-2 על נבחרתה האולימפית של יוגוסלביה בבלגרד.
לאחר מכן חזר מאנדי לבודפשט עם רעייתו, ושם הלך לעולמו בשנת 1969.
ב-1982 הונצח מאנדי ביד לאיש הספורט היהודי במכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שזכו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.
דברי החרטה של צ'וסר

דברי החרטה של צ'וסר הם חלקם האחרון של סיפורי קנטרברי, יצירתו של ג'פרי צ'וסר, בן המאה ה-14. הם כתובים כדברי התנצלות, ובהם צ'וסר מביע את תקוותו שיזכה בסליחת הקוראים על הפרקים הגסים והבלתי-ראויים שנכללו בכמה מיצירותיו הקודמות, ומבקש מחילה על חטאיו.
Wherfore I biseke yow mekely, for the mercy
Of God, that ye preye for me that crist have
Mercy on me and foryeve me my giltes;/ and
Namely of my translacions and enditynges of
Worldly vanitees, the whiche I revoke in
My retracciouns:/ as is the book of Troilus
the book also of Fame; the book of
The xxv. Ladies; the book of the duchesse
The book of seint valentynes day of the parlement
of briddes; the tales of counterbury
,
Thilke that sownen into synne;/ the book of the
Leoun; and many another book
.
נסיבות כתיבת הדברים אינן ברורות די צרכן, ועל כן אין לדעת האם אלו הם הצהרות חרטה כנות או שמא המשכה של החזרה בתשובה מסיפורו של הכהן, או אולי פשוט דרך לפרסם את יצירותיו הקודמות. מסתורין אופף אפילו את השאלה האם דברי החרטה נכללו במהדורה המקורית של "סיפורי קנטרברי" או הם מעין וידוי על ערש דווי שנעשה לחלק בלתי נפרד מיצירתו המפורסמת ביותר.
דברי-חרטה, שנקראו גם "שיר התכחשות", היו נפוצים ביצירות אותה תקופה ואמנם אפשר שטבען הגס של כמה מיצירותיו של צ'וסר אכן נזקק לסליחה. הספר של Leoun (אריה) הנזכר בדברים הוא ככל הנראה יצירה נשכחת של צ'וסר. בסיימו את סיפורי קנטרברי בדברי-חרטה אלה, מצליח צ'וסר להביא לכלל סיום את מה שאחרת היה נחשב ליצירה-שלא-נשלמה, וחותם במשפטים הבאים:
Qui cum Patre et Spiritu Sancto vivit et regnat Deus per omnia secula. Amen. 
Heere is ended the Book of the Tales of Caunterbury, compiled by Geffrey Chaucer, of whos soule Jhesu Crist have mercy. Amen.
לקריאה נוספת

שמעון זנדבנק (תרגם), סיפורי קנטרברי, עם עובד הוצאה לאור, התש"ם-1980
ד'תת"ק

ד'תת"ק (4900)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-28 באוגוסט 1139 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1140. שנה מסוג בחה, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנת שמיטה.
אירועים

כ"ה באלול – רבי יהודה הלוי הגיע לאלכסנדריה במהלך מסעו לארץ ישראל
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
גיולה קאלאי

| --- | --- |

 לידה:  1 ביוני 1910 ברטיואויפאלו, הונגריה 
 פטירה:  12 במרץ 1996 (בגיל 85) בודפשט, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 תפקיד:  חבר האסיפה הלאומית של הונגריה (16 בנובמבר 1958–1 במאי 1990)  שר החוץ של הונגריה (11 ביוני 1949–12 במאי 1951)  חבר האספה הלאומית הזמנית (2 באפריל 1945–3 בנובמבר 1945)  Minister of Culture (9 במאי 1957–28 בינואר 1958)  ראש ממשלת הונגריה (30 ביוני 1965–14 באפריל 1967)  member of Central Committee of the Hungarian Socialist Workers' Party (29 ביוני 1957–7 באוקטובר 1989) 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית ההונגרית, מפלגת העובדים ההונגרית, המפלגה הקומוניסטית של הונגריה, מפלגת הפועלים הסוציאליסטית ההונגרית 
 
גיולה קאלאי (1 ביוני 1910 - 12 במרץ 1996) היה פוליטיקאי הונגרי שכיהן כראש הממשלה בשנים 1965-1967.
ביוגרפיה

קאלאי נולד למשפחה ענייה במזרח הונגריה. עד גיל 10 הוא לא למד בבית ספר. לאחר מכן הוא השלים את לימודיו וקיבל מלגה ללמוד בגימנסיה בדברצן. הוא למד לשון וספרות הונגרית באוניברסיטאות דברצן ובודפשט ובמהלך לימודיו, בשנת 1931 הצטרף למפלגה הקומוניסטית. בשנת 1939 הוא נדון לשנתיים וחצי מאסר. כששוחר עבד כעיתונאי בעיתון של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית והיה מראשי תנועת המרי ההונגרית. בשנים 1949-1951 כיהן קאלאי כשר החוץ של הונגריה. הוא נעצר יחד עם יאנוש קאדאר במסגרת הטיהורים של מתיאש ראקושי ושוחרר באוגוסט 1954. לאחר המרד ההונגרי של 1956 הוא נטל חלק בשיקום המפלגה הקומוניסטית ההונגרית ובנובמבר 1956 מונה לשר התרבות. בינואר 1958 הוא מונה לשר בלי תיק ובשנת 1961 קודם לסגן ראש הממשלה. בשנת 1965 הוא מונה לראש הממשלה.
בשנת 1971 הודח קאלאי מתפקיד יושב ראש הפרלמנט והמשיך לכהן רק בתפקיד סמלי.
הערות שוליים

↑  קאלאי ראש ממשלתה המבריק והגמיש של הונגריה, הצופה, 8 באפריל 1966
↑  שרי החוץ בגוש הסוציאליסטי נגד זיון גרמניה מחדש, על המשמר, 22 באוקטובר 1950
↑  טיהור בצמרת הקומוניסטית בהונגריה, מעריב, 27 במאי 1951
↑  הושב כבודו של לאסלו רייק בהונגריה, על המשמר, 30 במרץ 1956
↑  קאדאר התפטר מראשות ממשלת הונגריה - מיניך נבחר במקומו, למרחב, 28 בינואר 1958
↑  יאנוש קאדר התפטר גיולה קאלאי - במקומו, הצופה, 29 ביוני 1965
↑  נפתלי קראוס, הסגן היהודי של ראש ממשלת הונגריה, מעריב, 3 ביוני 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275940105171  PLWABN: 9810579330005606  BIBSYS: 98008090  BnF: cb12186026d (data)  CiNii: DA02689931  GND: 118984977  ISNI: 0000 0001 0917 219X  LCCN: n50046202  NKC: mzk2015866941  NTA: 182856550  RERO: 02-A003484703  SUDOC: 030448069  VIAF: 76361099   WorldCat (עם VIAF): 76361099
די ג'יי פרמייר

| --- | --- |

די ג'יי פרמייר
 לידה:  21 במרץ 1966 (בן 58) יוסטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  כריסטופר אדווארד מרטין
 שם במה:  DJ Premier 
 מקום הקמה:  ברוקלין 
 מוקד פעילות:  ברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1987
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פריירי וויו A&M, Waller High School 
 עיסוק:  מפיק מוזיקלי, DJ
 סוגה:  היפ הופ
 כלי נגינה:  מקלדת אלקטרונית 
 חברת תקליטים:  Year Round Records
 premierwuzhere.com
 פרופיל ב-IMDb
 
די ג'יי פרמייר ב-1999
די ג'יי פרמייר ב-2019
כריסטופר אדוארד מרטין (Cristopher Edward Martin; נולד ב-21 במרץ 1966), הידוע בשמות הבמה די ג'יי פרמייר ופרימו הוא מפיק מוזיקלי אמריקני ודי ג'יי, והיה חבר בצמד גאנג סטאר (Gang Starr) יחד עם MC Guru. נולד וגדל ביוסטון, חי בברוקלין, ניו יורק, במשך כמעט כל הקריירה המקצוענית שלו.
מגזין The Source מנה את די ג'יי פרמייר כאחד מחמשת המפיקים הטובים ביותר בהיסטוריית ההיפ הופ. עורכי האתר About.com דירגוהו במקום הראשון מתוך רשימה של חמישים מפיקי היפ הופ.
הפקות

פרמייר שיתף פעולה עם הראפר Jeru the Damaja באלבום The Sun Rises in the East, שיצא בשנת 1994, ובנוסף הפיק גם את אלבומו Wrath of the Math. בשנת 1996, הפיק פרמייר את האלבום Livin' Proof של הצמד Group Home אשר היו חלק מ-Gang starr Foundation. בין היתר שמקושרים ל-Gang starr Foundation ועבדו עם די ג'יי פרמייר נמנים Afu Ra, Krumbsnatcha, Big Shug, Smiley the Ghetto Child ו-NYGz. ב-2009 הפיק את האלבום The Blaqprint של Blaq Poet ועתיד להפיק את אלבום החזרה של NYGz. פרמייר גם הפיק שירים ואלבומים רבים לנאס וג'יי זי.
פרימו היה האחראי לרשימת השירים במשחק "NBA 2K16" .
סאמפלים

סגנון ההפקות של די ג'יי פרמייר מאפיין את הסגנון של מפיקים נוספים מניו יורק. הוא ידוע בסימפול ג'אז, פאנק (Funk), מוזיקת נשמה, וסימפול שירים מהעבר שהפיק לאותו אומן. מקצביו של פרמייר ידועים בשילובים של קטעי שירים אחרים, בדרך כלל מאמנים רבים, כדי ליצור פזמון.
דיסקוגרפיה

אלבומים:
1995 - Unreleased Instrumentals Vol. I
1995 - Unreleased Instrumentals
1996 - Crooklyn Cuts Vol. III (Tape A)
1996 - Crooklyn Cuts Vol. III (Tape B)
1997 - Haze Presents: New York Reality Check 101
1997 - Crooklyn Cuts Vol. III (Tape C)
1997 - Crooklyn Cuts Vol. III (Tape D)
2001 - Time 2 Chill
2002 - Collabo EP (עם The Notorious B.I.G.)
2002 - Collabo EP (עם ג'יי זי)
2003 - Golden Years 1989-1998
2003 - The Instrumentals (Part Three)
2004 - Coke DJ-Culture (עם RJD2)
2004 - Golden Years Reloaded
2004 - Coke DJ-Culture
2004 - Golden Years Returns
2005 - Checc Ya Mail
2005 - Holiday Hell
2006 - God Vs Tha Devil
2006 - No Talent Required
2007 - (Royce Da 5'9" & DJ Premier & DJ Statik Selektah)
2007 - Inside Lookin' In
2007 - Inside Lookin' Out
2007 - Re-Program
2007 - Step Ya Game Up Pt. 2
2007 - Rare & Unreleased Joints Vol. 1
2007 - The Foundation Of Hip Hop
2008 - Rare Play Volume One
2008 - Time 4 Change
2008 - Beats That Collected Dust Vol. 1
2009 - Originals
2009 - On Tha Road Again
2009 - Rare Play Volume 2
לא ידוע - Check My Style / Gettin Mani
לא ידוע - DJ Premier Edition
לא ידוע - Planet Of The Beats
גיבורי הירח

| --- | --- |

כריכת הספר בהוצאה הראשונה
 מידע כללי
 מאת:  ז'ול ורן
 איורים:  אמיל אנטוני בייאר
 שפת המקור:  צרפתית
 סוגה:  מדע בדיוני
 נושא:  חקר הירח 
 מקום התרחשות:  הירח, מסלול סביב הירח, האוקיינוס השקט 
 הוצאה
 הוצאה:  פייר-ז'ול הצל
 תאריך הוצאה:  1870 
 סדרה
 סדרת ספרים:  מסעות יוצאי דופן
 ספר קודם:  עשרים אלף מיל מתחת למים
 הספר הבא:  עיר צפה
 
גיבורי הירח (בצרפתית: Autour de la Lune) הוא רומן בסוגת מדע בדיוני, המהווה המשך לספרו המפורסם של ז'ול ורן מהארץ לירח, ומתאר את המסע עצמו שהחל בסיומו של הספר הקודם. בהוצאות מאוחרות יותר אוחדו שני הספרים לספר אחד.
הספר יצא לאור בצרפתית לראשונה בשנת 1870, ונמכר היטב. הוא תורגם לאנגלית שלש שנים לאחר מכן, ושנית ב-1874.
הספר תורגם לעברית על ידי יצחק חיטוב, ויצא לאור ב-1962.
הערות שוליים

↑  ענבל שגיב-נקדימון, מדע בדיוני בישראל, אוניברסיטת תל אביב, 1999
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1876930  LCCN: no2018038753  VIAF: 184337800   WorldCat (עם VIAF): 184337800 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גיבורי ילדות (אלבום)

גיבורי ילדות הוא אלבום אוסף שאיגד שירי ילדים וזמר ישראלי בולט שהקליט הזמר אריק איינשטיין במהלך הקריירה שלו. האלבום הופק על ידי חברת פונוקול ויצא לאור בשנת 2005.
רשימת רצועות

| גיבורי ילדות> מס' | גיבורי ילדות> שם | גיבורי ילדות> מילים | גיבורי ילדות> לחן | גיבורי ילדות> ביצוע מתוך האלבום | גיבורי ילדות> משך | גיבורי ילדות>  | גיבורי ילדות>  | גיבורי ילדות>  | גיבורי ילדות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מכופף הבננות  | מאיר אריאל | שלום חנוך | "מזל גדי" | 4:12 |  |  |  |  |
| 2. | אבשלום  | חבורת לול | שלום חנוך | "שבלול" | 4:07 |  |  |  |  |
| 3. | אדון חלום  | לאה גולדברג | יוני רכטר | "ילדודס" | 2:30 |  |  |  |  |
| 4. | עיניים גדולות  | אריק איינשטיין, אורי זוהר ומיקי גבריאלוב | מיקי גבריאלוב | "סע לאט" | 4:47 |  |  |  |  |
| 5. | יש לי אח קטן  | אריק איינשטיין, שם טוב לוי ונאורה שם שאול | שם טוב לוי | "ילדים" | 2:44 |  |  |  |  |
| 6. | הבלדה על זומטי ולבטי  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | "סע לאט" | 3:37 |  |  |  |  |
| 7. | יפתח המלוכלך  | אורי סלע | עדה וירצברג | "ילדודס" | 2:30 |  |  |  |  |
| 8. | ילדה ציור  | יהונתן גפן | מישה סגל | "פוזי" | 3:04 |  |  |  |  |
| 9. | במדינת הגמדים  | אלה אמיתן | יצחק לוי | "ילדים" | 2:54 |  |  |  |  |
| 10. | הבלדה על יואל משה סלומון  | יורם טהרלב | שלום חנוך | "שבלול" | 3:35 |  |  |  |  |
| 11. | השריקה של התנועה  | יענקל'ה רוטבליט | שלום חנוך | "בדשא אצל אביגדור" | 3:58 |  |  |  |  |
| 12. | בגליל  | אברהם ברוידס | נחום נרדי | "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'" | 3:52 |  |  |  |  |
| 13. | דודו  | חיים חפר | אלכסנדר אוריה בוסקוביץ' | "ארץ ישראל הישנה והטובה" | 3:06 |  |  |  |  |
| 14. | הוא לא ידע את שמה  | חיים חפר | סשה ארגוב | "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'" | 4:07 |  |  |  |  |
| 15. | דון קישוט  | יהונתן גפן | שם טוב לוי | "יסמין" | 3:31 |  |  |  |  |
| 16. | כתבו עליו בעיתון  | אריק איינשטיין | שלום חנוך | "פלסטלינה" | 2:38 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 55:12 |  |  |  |  |
גיולה פולגאר

זהו שם הונגרי; שם המשפחה הוא .
גיולה פולגאר (בהונגרית: Polgár Gyula;‏ 8 בפברואר 1912 – 24 ביוני 1992) היה כדורגלן ומאמן הונגרי, ששיחק בעמדת הבלם. שיחק במדי נבחרת הונגריה בגמר מונדיאל 1938.
ביוגרפיה

פולגאר נולד ב-8 בפברואר 1912 בקישטלק שבאימפריה האוסטרו-הונגרית. תחילת הקריירה שלו הייתה במ.ט.ק הונגריה מבודפשט ואחרי שנה אחת בלבד עבר למועדון הקטן יותר מעיר הבירה, בודאי 11, שם שיחק תחילה כקשר. ב-1933 עבר פולגאר לפרנצווארוש שהייתה אז לקבוצה הטובה בהונגריה, שם שיחק לצד שחקנים גדולים כמו ג'רג' שארושי, בלה שארושי, יוז׳ף טאקאץ׳ וגזה טולדי. בקבוצה הוא נשאר עד 1944 וזכה עימה ב-4 תוארי אליפות, 3 גביעים, בגביע מיטרופה של 1937 והוא נבחר לשחקן השנה בהונגריה לשנת 1934. ב-1945 חזר פולגאר למ.ט.ק אז שיחק לצד נאנדור הידגקוטי, שלימים הפך לשחקן משמעותי בקבוצתו ובנבחרת הונגריה, וב-1947 עבר ל-AC מגנטה שמהליגה השנייה באיטליה. אחרי עונה אחת בה הודיע על פרישתו ממשחק.
פולגאר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה ב-18 בספטמבר 1932 בניצחון 1–2 על צ'כוסלובקיה בבודפשט. עם משחקו השלישי בה הגיע גם שערו הראשון במשחק נגד אוסטריה. פולגאר היה בסגל הנבחרת בטורניר גביע העולם ב-1934 ו-1938, אך זכה להשתתף רק פעם אחת. בגמר מונדיאל 1938 נגד איטליה שיחק בהגנה לצד שנדור בירו לאחר שלאורך כל אותו טורניר היה למחליפו של לג'וס קוראני, שלא שיחק בגמר עקב החלטה טקטית. משחקו האחרון של פולגאר בנבחרת, שהיה ל-26 בסך הכל, הגיע ב-1 בנובמבר 1942 בניצחון 0–2 על שווייץ.
לאחר סיום הקריירה פולגאר היה למאמן שאימן תחילה כמה מועדונים מהמעמד הנמוך בהונגריה. בעקבות המרד ההונגרי הוא היגר לאוסטרליה שם אימן את APIA לכהרדט, התאחדות המהגרים האיטלקים בסידני, וזכה עימה באליפות העיר ובגמר אליפות המדינה ב-1964. פולגאר נפטר ב-24 ביוני 1992 בסידני שבאוסטרליה בגיל 80.
תארים

אליפות הונגריה (4): 1934, 1938, 1940, 1941
הגביע ההונגרי (3): 1934, 1942, 1943
גביע מיטרופה: 1937
סגנית גביע העולם: 1938
הערות שוליים

↑  בהונגרית מופיע שם המשפחה לפני השם הפרטי
| נבחרת הונגריה – מונדיאל 1938 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 באלוך •  2 מיהאי בירו •  3 שנדור בירו •  4 צ'ה •  5 דודס •  6 הדה •  7 קוהוט •  8 קוראניי •  9 לזאר •  10 פלינקאס •   11 פולגאר •  12 בלה שארושי • 13 ג'רג' שארושי •  14 שאש • 15 סאבו • 16 סלאי • 17 סוץ' • 18 ז'נגלר • 19 טיטקוש • 20 טולדי • 21 טוראי • 22 וינצה • מאמן: שאפר |  1 באלוך •  2 מיהאי בירו •  3 שנדור בירו •  4 צ'ה •  5 דודס •  6 הדה •  7 קוהוט •  8 קוראניי •  9 לזאר •  10 פלינקאס •   11 פולגאר •  12 בלה שארושי • 13 ג'רג' שארושי •  14 שאש • 15 סאבו • 16 סלאי • 17 סוץ' • 18 ז'נגלר • 19 טיטקוש • 20 טולדי • 21 טוראי • 22 וינצה • מאמן: שאפר | הונגריה |
גדוד נהגי הפרדות

ערך זה עוסק בגדוד עברי בצבא הבריטי. אם התכוונתם ליחידה בצה"ל, ראו .
לויטננט קולונל ג'ון פטרסון, מפקד הגדוד, בצילום מ-1917
יוסף טרומפלדור במדי קצין גדוד נהגי הפרדות רכוב על סוס, גליפולי
גְּדוּד נֶהָגֵי הַפְּרָדוֹת, Zion Mule Corps (זמ"ק, ZMC), הוא הראשון מבין הגדודים העבריים שהוקמו על ידי הבריטים בתקופת מלחמת העולם הראשונה.
סמל הגדוד היה מגן דוד ובמרכזו גור אריה. נהגו לומר: "גור לארי הבריטי המלכותי".
הקמתו

רעיון הקמת הגדודים הועלה במצרים על ידי זאב ז'בוטינסקי בדצמבר 1914 ונתמך בידי יוסף טרומפלדור.
במחנות גאבארי ומפרוזה הסמוכים לאלכסנדריה שבמצרים התרכזו בתקופה ההיא יותר מאלף מיהודי היישוב שגורשו מארץ ישראל על ידי העות'מאנים או עזבוה מרצונם בשל המצב הכלכלי הקשה בארץ בתקופת המלחמה. ביניהם היה טרומפלדור, ואליו חבר ז'בוטינסקי שהגיע מאיטליה. משאת נפשם של השניים הייתה להקים גדוד לוחם שיסייע לבריטים בכיבוש ארץ ישראל. לאחר מגעים רבים עם גורמים בצבאה ובממשלתה של בריטניה נענתה היוזמה בצורה חלקית. כיבוש ארץ ישראל לא היה חלק מתוכנית המלחמה של בריטניה באותה עת, אולם הוצע שגדוד המתנדבים היהודים יוכל לשמש בגזרת הדרדנלים ולא ככוח לוחם אלא ככוח עזר באספקה. הרעיון לא התקבל בהתלהבות, אולם טרומפלדור הוביל את הדעה כי עצם הקמת כוח צבאי יהודי, שיסייע במלחמה כנגד העות'מאנים ללא קשר לגזרת המלחמה ולאופי הכוח, חשוב דיו במאבק להכרה בריטית עתידית בזכותם של היהודים לבית לאומי בארץ ישראל.
גורמים רבים בהנהגה הציונית הביעו התנגדות נחרצת להקמת הגדוד מחשש שבכך יעמדו בסכנה חייהם של יהודי ארץ ישראל, החשופים להתנכלויות הטורקים.
השתתפותו בלחימה

ב-1 באפריל 1915 נשבעו החיילים המתנדבים אמונים לגדוד שקיבל את השם "Zion Mule Corps" (גדוד הפרדות של ציון). מאחר שלא נמצא לו בתחילה שם עברי כונה הגדוד בקיצור זמ"ק, ולאחר מכן נודע כגדוד נהגי הפרדות. הגדוד היה למעשה יחידת תובלה שמנתה 650 לוחמים יהודים. מפקדו של הגדוד היה קצין בריטי, לויטננט קולונל ג'ון פטרסון, שקשר את גורלו בגורל הגדודים היהודיים וסגנו היה טרומפלדור. לאחר תום הלחימה עזב פטרסון את התפקיד בשל מחלה וטרומפלדור פיקד על הגדוד בחודשים האחרונים לקיומו. לרופא הגדודי מונה הד"ר משולם ליבונטין.
ב-27 באפריל, אחרי שבועיים של אימונים, הצטרף הגדוד למערכת גליפולי והונחת בחוף גליפולי שבטורקיה (חצי אי קטן בגדה המערבית של מצרי דרדנלים), כאשר כבר בהחפה נחצה הגדוד לשניים. טרומפלדור עם הרוטות הראשונה והשנייה נעו אל פנים חצי האי, בעוד הרוטות השלישית והרביעית נותרו בחוף וכעבור מספר ימים הוחזרו לאלכסנדריה. שתי הרוטות שנותרו הובילו אספקה לקווים הקדמיים, היכן שהבריטים ניסו לפרוץ את הקווים העות'מאנים, וזכה על כך להערכת הפיקוד הבריטי. שנים עשר מחיילי הגדוד נפלו וחמישה נפצעו במערכה שהסתיימה בכישלון - נסיגת כוחות מדינות ההסכמה מחצי האי גליפולי.
למרות אופיו האידיאליסטי לכאורה של הגדוד עולה ממכתבים של טרומפלדור כי היו בו גם בעיות משמעת, ולעיתים נדרש בו אפילו עונש מלקות. היה חיכוך בין אלו שמניעי הצטרפותם היו אידאולוגיים פחות לבין האחרים.
ייחודו של גדוד נהגי הפרדות היה בהיותו היחידה הצבאית הסדירה הראשונה לאחר כ-1,800 שנה שהורכבה כולה מיהודים ושפתה עברית.
הבסיס לגדודים עבריים

ז'בוטינסקי ששאף ופעל להקמת גוף צבאי יהודי אשר יהיה גורם משפיע במלחמה העולמית לא ראה בגדוד נהגי הפרדות הגשמת חזונו מאחר שהגדוד לא היה יחידה לוחמת אלא תומכת לחימה ולא הוצב בחזית ארץ ישראל. הוא עזב לאיטליה והמשיך מאירופה לשכנע את הגורמים המדיניים השונים להקים יחידה יהודית קרבית. טרומפלדור לעומתו ניסה לנחמו באמרו: "כולם חיילים, בלי חיילי ההובלה אי אפשר, ובסכנה ישתתפו עם הלוחמים". בדיעבד הצדיק ז'בוטינסקי את בחירתו של טרומפלדור שכן השם שקנה לעצמו גדוד נהגי הפרדות היה גורם חשוב שסייע להקמת הגדודים העבריים הלוחמים בהמשך.
לאחר הנסיגה מגליפולי ולאחר שהבריטים סירבו להעבירו אל חזית אחרת פורק הגדוד ב-26 במאי 1916. 120 מחייליו התגייסו שוב והגיעו ללונדון והיוו בסיס לגדוד ה-38 של קלעי המלך שהוקם ב-1917 והשתתף בכיבוש ארץ ישראל מידי טורקים וגם בראשו עמד ג'ון פטרסון. עוד שני גדודים הוקמו בצבא בריטניה בארץ ישראל: הגדוד ה-39 של קלעי המלך והגדוד ה-40 של קלעי המלך. בעקבות זאת, שנה לאחר פירוק גדוד אחד של נהגי הפרדות, היו שלושה גדודים עבריים של קלעי המלך בארץ ישראל.
תעודות של מתנדבי גדוד נהגי הפרדות

טוראי Nissenbaum Samuel זכאי לשכר של שילינג אחד ליום.
האישור ניתן בהיעדר רשות רוסית - בחלק התחתון יש אישור רוסי
תעודה-Wolf Averbuch שוחרר משירות בגדוד עקב בריאות לקויה. על החתום: מטה יחידת הווטרינריה. גליפולי, 22 ביוני 1915.
ראו גם

גדוד נהגי הפרדות (צה"ל)
לקריאה נוספת

אפרים אוירבך, בעקבות הגאולה: נהגי הפרדות בגליפולי, (תרגם: ישראל זמורה, ירושלים תל אביב, הוצאת דביר, 1980.
עבר הדני, עם במלחמתו: שלושים שנות מלחמתנו מגאליפולי עד החי"ל, הוצאת יוסף שרברק, תל אביב-יפו, תש"ח.
מנחם פוזננסקי, עורך, מחיי יוסף טרומפלדור: קובץ מכתבים וקטעי רשימות, עם עובד, 1945.
בגדוד נהגי הפרדות, מזכרונות יוסף טרומפלדור, תרע"ה (1915). בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק צח, עמ' 1042–1047.