stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שומרונים
סיפורי עם

בכנס מחקרי יהודה ושומרון מטעם מכון המחקר "המכללה האקדמית יהודה ושומרון, אריאל", בשנת 2003, תיאר החוקר דב נוי אפיונים של סיפורי העם של השומרונים. נוי התייחס לקובץ של 12 האגדות השומרוניות שנכללו באסופה שחיבר רצון צדקה, שהיה עורך ביטאון השומרונים. הסיפורים עוסקים בעבר ההיסטורי של השומרונים. הסיפור הראשון הוא על בת עמרם בן עקבון הכהן. הסיפור האחרון הוא על נישואי הברכה של פנחס הכהן. לפי נוי נמצאים בארכיון הסיפורים באוניברסיטת חיפה 56 סיפורים של השומרונים. בחקר הסיפור העממי מקובל להגדיר 15 מאפיינים לסיפורי עם. בסיפורי העם של השומרונים מצויים 8 והם: דיבור ישיר, חזרות, שילוש (שלושה גיבורים), משחק מילים, שאלות רטוריות, עימות בין הדמויות הפועלות, מוטיבים על-טבעיים ומשאלה כמוסה.
כתבי יד שומרונים

אחד האוספים הגדולים של כתבי השומרונים הוא אוסף פירקוביץ'. בשנת 1870 נמכר האוסף על ידי אברהם פירקוביץ' לספרייה הציבורית הצארית, היום הספרייה הלאומית הרוסית, בסנקט פטרבורג שברוסיה. אוסף פירקוביץ' נוצר באותה דרך שבה הגיעו כתבי יד שומרוניים רבים לספריות ציבוריות, אוניברסיטאיות ופרטיות באירופה ובצפון אמריקה – מצבה הדחוק של הקהילה השומרונית בשכם, שבין המאה ה-16 ועד סוף המאה ה-19 נמצאה פעמים רבות על סף כיליון מוחלט, גרם למכירת כתבי היד. רוב אוצרותיה הרוחניים של הקהילה נמכרו, ברוב המקרים תמורת סכום כסף זעום. כ-4,000 כתבי יד של השומרונים מפוזרים בספריות ברחבי תבל. רק מאות בודדות של כתבי יד נותרו בידי השומרונים עד היום. האוספים הבולטים של כתבי יד שומרוניים מצויים במנצ'סטר, בספריית בודליאנה באוקספורד, בספריית האוניברסיטה של מדינת מישיגן באיסט לאנסינג ובספרייה הלאומית בפריז.[דרוש מקור]
ראו גם

הדת השומרונית
עברית שומרונית
היתבין בשמרין
מוזיאון השומרונים - גריזים
תיבת מרקה - מדרש שומרוני עתיק מהמאה הרביעית לספירה
יהדות קראית
קרימצ'קים
הכותים בשומרון
הר גריזים
פלסטינים, הרשות הפלסטינית
לקריאה נוספת

דנצ'ו ארנון, השומרונים, בישול מסורות מנהגים, ראש ירוק 1999.
אפרים שטרן וחנן אשל (עורכים), 'ספר השומרונים', הוצאת יד בן צבי, רשות העתיקות והמינהל האזרחי ליהודה ושומרון, 693 עמ'
אדם זרטל, עם נולד - מזבח הר עיבל וראשית ישראל, ידיעות ספרים, תל אביב, 2000.
רפאל קירכהיים, כרמי שומרון, פרנקפורט תרי"א.
מנחם מור, משומרון לשכם: העדה השומרונית בעת העתיקה, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים, תשס"ג.
א.ב. - חדשות השומרונים, כתב עת של העדה השומרונית, דו-שבועון (מאז 1969) (זמין בספריות אקדמאיות ולמנויים, לאיתור בספריות חפשו כאן)
משה פלורנטין (עורך ומהדיר), מספד שומרון, אסופת פיוטי אבל, תוכחה ושבח של האל, מוסד ביאליק, ירושלים, תשע"ב.
אילה ליונשטם, עיונים בספרות השומרונית ובספרות הקראית, הוצאת האקדמיה ללשון העברית, 2008.
כץ ישראל, בין יהודים לשומרונים, הוצאת כרמל, ירושלים, 2020.
הרב חיים ויסברג, פסיפס: דתות ועדות בצה"ל, מערכות, נובמבר 2022.
ביאורים

↑  היישוב השומרוני הדל שהיה בעזה וביפו הפסיק להתקיים בסוף המאה ה-18 או תחילת המאה ה-19.
↑  הנציג העליון של בני הדת היהודית בעיני השלטון.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  בית כנסת
↑  בחורבות בית שאן נמצאו שברי מנורות עם כתובות שומרוניות.
↑  ח'רבת עספה מדרום ליישוב הנוכחי של קדומים. ייתכן כי האתר בקדומים הוא חלק מהיישוב השומרוני בשם "עצפה". ממצאים שומרוניים במוזיאון "קדם" לארכאולוגיה.
1 2 3  קברים
1 2 3 4  מקוואות
↑  עצאפה היה בו יישוב שומרוני עתיק מזמן קדמון עד סוף ימי מסעי הצלב.
↑  לפי היסטוריונים ערבים היה בה יישוב ערבי גדול.
↑  בתקופה הביזנטית נקראה העיר בשם "סמאריטיקה" בשל שרוב האוכלוסייה הייתה השומרונית.
↑  היישוב בעיר התקיים עד 1839.
↑  מרכז שומרוני קדום. היה פעם מושב הכהן הגדול.
↑  היה בה ישוב שומרוני עד לפני 300 שנה.
↑  כתובות ומזוזות שומרוניות נמצאו במקום.
↑  השם בכתובים: קריית חג'ה.
↑  אם יצא שומרוני לחו"ל ויישאר שם בקביעות הוא יוצא מהעדה.
↑  המספרים מעודכנים לשנת 2003. השומרונים הבודדים שמתגוררים ביישובים אחרים מוצאם מחולון ועל כן נספרים כתושבי חולון. בית הדנפי המונה 235 נפשות כולל גם שני שרידים אחרונים למשפחות נוספות ששייכות לבית אב זה: משפחת אמסלם ומשפחת שלבי. אחד מהם (ממשפחת שלבי) נפטר אחרי שנת 2003.
ליגת העל השוודית

| --- | --- |

 שם מלא:  פוטבולס אלסונסקאן
 כינוי:  אלסוונסקאן DHL
 תחום:  כדורגל 
 ארגון:  התאחדות הכדורגל השוודית 
 מדינות:  שוודיה שוודיה
 קונפדרציה:  אופ"א
 קבוצות:  16 
 תקופת הפעילות:  1924–הווה (כ־101 שנים)
 אלופה נוכחית:  מאלמה (2024)
 מירב הזכיות:  מאלמה (24 זכיות)
 מפעל מקביל:  הגביע השוודי
 מפעל נמוך:  סוּפֵּרֵטָאן
 allsvenskan.se
 
ליגת העל השוודית, בשמה הרשמי פוּטבוֹלסאלסונסקאן ובקיצור "אלסוונסקאן" (בשוודית: Allsvenskan), היא ליגה שוודית מקצוענית למועדוני כדורגל. זוהי הליגה העליונה והראשונה של התאחדות הכדורגל השוודית. בליגה משחקים 16 מועדונים, והיא מבוססת על שיטת עלייה וירידה עם ליגת המשנה, הסופרטן. העונה נמשכת מסוף מרץ או תחילת אפריל עד לתחילת דצמבר, כאשר כל קבוצה מה-16 משחקת 30 משחקים בעונה.
ליגת העל השוודית ממוקמת במקום ה-22 בשיטת הדירוג של אופ"א לליגות, דירוג המבוסס על הופעות במסגרות האירופיות במשך חמש השנים האחרונות. נכון לעכשיו, הליגה השוודית היא הליגה המדורגת הכי גבוה מבין כל ליגות הכדורגל המקצועניות באזור סקנדינביה. האלופה המכהנת היא מאלמה, שהיא גם שיאנית הזכיות עם 24 אליפויות שוודיה.
מבנה

מאז 2008 ישנם 16 מועדונים בליגת העל השוודית. במהלך עונה (החל מסוף מרץ ומסתיים בתחילת נובמבר) כל מועדון משחק נגד שאר המועדונים פעמיים (בית וחוץ) בסך הכל 30 משחקים. שתי הקבוצות הנמוכות ביותר בסיום העונה יורדות לסופרטן (הליגה השנייה) ושתי הקבוצות המובילות מהסופרטן עולות במקומן. הקבוצה השלישית הנמוכה ביותר באלסוונסקן משחקת פלייאוף ירידה/עלייה מול הקבוצה השלישית בסופרטן.
המנצחים באלסוונסקן מעפילים למוקדמות ליגת האלופות של אופ"א, סגנית האלופה יחד עם הקבוצה הממוקמת במקום השלישי בטבלה מעפילות לליגה האירופית של אופ"א, וכן הקבוצה שזוכה בגביע הקופן של הסוונסקן (הגביע השוודי). במקרה שהזוכה בגביע כבר העפילה לליגת האלופות או לליגה האירופית, המקום השלישי בליגה האירופית ניתן לקבוצה שמסיימת במקום הרביעי באלסוונסקן.
היסטוריה > השנים המוקדמות

התחרות התחילה למעשה ב-1896 בתחרות גביע שנקראה ה-"Svenska Mästerskapet" ("טורניר גביע שוודיה"). היא כללה טורניר נוקאאוט של סדרת משחקים שהתקיימו בגטבורג או בסטוקהולם במתכונת גביע לאומי שהכריע את האלופה. במשך רוב השנים של קיום המתכונת הזאת, רק קבוצות מגטבורג וסטוקהולם השתתפו, ולכן האליפויות מתקופה זו נחשבות לפחותות ביחס לאליפויות החל מתחרות ה-"Allsvenskan" (האלסוונסקאן) שהחלה רק בעונת 1924/1925. במקביל לתחרות זו החל מ-1910 התקיים טורניר הסדרה השוודית. מנצחות של "הסדרה השוודית" עד עונת 1930–1931 לא נחשבות כחלק מ"אלופות שוודיה" הרשמיות, כיוון שהמושג "אלופת שוודיה" (Svenska Mästare) היה שמור למנצחת במפעל טורניר גביע שוודיה. על כן, המנצחות בטורניר זה לא מוכרת כ"אלופת שוודיה" אלא כ"זוכת הסדרה" (Seriemästare). כיום אך ורק זוכות "טורניר הגביע השוודי" שהתקיים בין 1896 ועד 1926 מוכרות בהתאחדות השוודית כאלופות שוודיה.
היסטוריה > אליפות כל-שוודית (האלסוונסקאן)

האלסונסקאן (Allsvenskan) החלה לפעול בעונת 1924/1925. השחקן הראשון שהבקיע שער במסגרת האלסוונסקאן היה אברט בלומגרן, ששיחק עבר סלייפנר, והאלופה הראשונה בעונה זו הייתה גאיס. עד 1930 הייתה אלופת הליגה "אלופת הסדרה" בלבד, ורק החל מעונת 1930/1931 זוכת הליגה נחשבת גם ל"אלופת שוודיה". האלופה הראשונה הרשמית של הליגה שהוכתרה גם כאלופת שוודיה ולא רק "אלופת הסדרה" הייתה גאיס. בכך הליגה של שנים-עשר הקבוצות החליפה את הסדרה השוודית ואת "גביע האליפות השוודי" והפכה לליגה המרכזית של הכדורגל בשוודיה. ב-20 השנים הראשונות, קבוצות מנורלנד ומגוטלנד לא הורשו להשתתף בליגות העליונות של ההתאחדות, אך ההחלטה שונתה, ורק החל מעונת 1953/1954 הורשו הקבוצות הללו להשתתף בליגות העליונות. בעונת 1955/56, ליקסל הפכה לקבוצה הראשונה מנורלנד שמעפילה לפלייאוף העלייה לאלסונסקאן, אך הפסידה לגאיס. ב-1959, הליגה שונתה והוחלט שתשוחק מהסתיו לאביב כדי שתשוחק בשנה קלנדרית אחת בלבד ולא בשתיים. ב-1973, הליגה הורחבה ל-14 קבוצות. בשנות ה-70, מאלמה, תחת הניהול של הספרדי אנטוניו דוראן ולאחר מכן של האנגלי בוב הוטון, זכתה חמש פעמים באלסונסקאן והעפילה בעונת 1978/79 לגמר הגביע האירופי, שם הפסידה לנוטינגהאם פורסט.
היסטוריה > שנות הפלייאוף ושינוי בחוקה (1982 - 1992)

החל מעונת 1982, בסיום העונה הסדירה של הליגה שוחק שלב פלייאוף שקבע את זהות האלופה השוודית, מה שיצר מצב שיש בשנים 1982 ועד 1990 שני סוגי תארים - "אלופת הליגה" - היא שסיימה במקום הראשון בליגה בסיום העונה, ו"אלופת שוודיה" שהיא זאת שניצחה בשלב הפלייאוף שהיה במתכונת גביע נוקאאוט וזכתה ב"גביע האליפות השוודי". בשנים 1985–1989, מאלמה הפגינה שליטה בליגה וזכתה בתואר אלופת הליגה חמש פעמים ברצף, אולם זכתה בגביע האליפות רק פעמיים מתוכם. בעונת 1990 חל שינוי בליגת העל השוודית - כל ניצחון שווה 3 נקודות.
עונה לאחר מכן החל מ-1991 הפסיקו לקיים את גביע הנוקאאוט על אליפות שוודיה - והחלו לקיים סיבוב שלישי בו הטבלה הייתה מתפצלת ל-2 פלייאופים: פלייאוף אליפות ופלייאוף הישרדות (מקומות 1–6 פלייאוף אליפות, ומקומות 7–10 פלייאוף הישרדות). הזוכה באליפות הליגה אחרי שלב הפלייאוף הייתה למעשה גם אלופת שוודיה הרשמית והתואר אוחד.
היסטוריה > כיום

ב-1993 שונתה שוב מתכונת הליגה והחל מעונה זו לא התקיים שלב הפלייאוף והליגה לא חולקה, אלא התקיים סיבוב שלישי בין כל קבוצות הליגה, ובנוסף ל-2 האחרונות שירדו ליגה, התקיים פלייאוף נוקאאוט הישרדות בין המסיימות במקום ה-11 וה-12 והמסיימות במקום ה-3 וה-4 בליגה השנייה. מאז 2008, בליגה השוודית משחקים 16 מועדונים (עד אז שיחקו בליגה 14 קבוצות).
הקבוצות והאצטדיונים בליגה

להלן הקבוצות המשתתפות בליגה בעונת 2024:
| קבוצה | עיר | אצטדיון | סוג משטח | תכולה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| א.י.ק. סולנה | סולנה (אנ'), סטוקהולם | פרנדס ארנה | דשא | 34,000 |
| אלפסבורג | בורוס | בורוס ארנה | דשא מלאכותי | 16,899 |
| ברומאפויקנה | סטוקהולם | אצטדיון גרימסטה | דשא מלאכותי | 5,000 |
| גאיס | גטבורג | אצטדיון אולבי הישן | דשא | 18,454 |
| גטבורג | גטבורג | אצטדיון אולבי הישן | דשא | 18,454 |
| האלמסטד | האלמסטד | אצטדיון אורינס ואל | דשא | 10,873 |
| האקן | גטבורג | ברוידה ארנה | דשא מלאכותי | 6,500 |
| המארבי | סטוקהולם | טלה 2 ארנה | דשא מלאכותי | 33,000 |
| וארנמו (אנ') | וארנמו (אנ') | אצטדיון פינוואדסוואלן | דשא | 5,000 |
| וסטרוס | וסטרוס | היטאצ'י אנרג'י ארנה | דשא מלאכותי | 7,044 |
| יורגודן | סטוקהולם | טלה 2 ארנה | דשא מלאכותי | 33,000 |
| מאלמה | מאלמה | אצטדיון סוודבנק | דשא | 24,000 |
| מיאלבי | האלוויק | סטראנדוואלן | דשא | 6,750 |
| נורשפין | נורשפין | ניה פארקן | דשא מלאכותי | 17,234 |
| סיריוס | אופסלה | ניה סטודנטרנס | דשא מלאכותי | 10,000 |
| קאלמאר | קאלמאר | גולד פוגלן ארנה | דשא | 12,182 |
אלופות לפי עונות

קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה בגביע השוודי באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.
↑  הניצחון בגמר הליגה ניתן לסולנה כיוון שלא היה אפשר לקיים את הגמר בגלל חושך וחוסר תאורה במגרש. א.י.ק סולנה נחשבה לקבוצה הטובה יותר מכיוון שכבר ניצחה את אורגריטה בחצי הגמר מוקדם יותר - ולכן תואר האליפות ניתן לה
↑  רק במפגש השלישי בגמר ניצחה יורגודן, אחרי שבשתיים הקודמות הסתיים המשחק בתיקו
↑  האליפות הוכרעה רק בקיץ 1925 בגלל גשמים עזים בסתיו 1924.
1 2  נערכה תחרות אליפות אלסוונסקאן בה זכתה גאיס, אולם ההתאחדות השוודית כיום לא מכירה בתחרות זו כ"אליפות שוודיה", אלא כ"אליפות הסדרה" בלבד.
1 2  נערכה תחרות אליפות אלסוונסקאן בה זכתה אורגריטה, אולם ההתאחדות השוודית כיום לא מכירה בתחרות זו כ"אליפות שוודיה", אלא כ"אליפות הסדרה" בלבד.
1 2  נערכה תחרות אליפות אלסוונסקאן בה זכתה הלסינגבורג, אולם ההתאחדות השוודית כיום לא מכירה בתחרות זו כ"אליפות שוודיה", אלא כ"אליפות הסדרה" בלבד.
דירוג אלופות הליגה

| מועדון | זכיות | סגנויות | עונות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| מאלמה | 24 | 15 | 1943/1944, 1948/1949, 1949/1950, 1950/1951, 1952/1953, 1965, 1967, 1970, 1971, 1974, 1975, 1977, 1986, 1988, 2004, 2010, 2013, 2014, 2016, 2017, 2020, 2021, 2023, 2024 |
| גטבורג | 18 | 9 | 1908, 1910, 1918, 1934/1935, 1941/1942, 1957/1958, 1969, 1982, 1983, 1984, 1987, 1990, 1991, 1993, 1994, 1995, 1996, 2007 |
| נורשפין | 13 | 11 | 1942/1943, 1944/1945, 1945/1946, 1946/1947, 1947/1948, 1951/1952, 1955/1956, 1956/1957, 1960, 1962, 1963, 1989, 2015 |
| א.י.ק סולנה | 12 | 17 | 1900, 1901, 1911/1912, 1914/1915, 1916, 1923/1924, 1931/1932, 1936/1937, 1992, 1998, 2009, 2018 |
| יורגודן | 12 | 12 | 1912/1913, 1915/1916, 1917, 1920/1921, 1954/1955, 1959, 1964, 1966, 2002, 2003, 2005, 2019 |
| אורגריטה | 12 | 6 | 1896, 1897, 1898, 1899, 1902, 1904, 1905, 1906, 1907, 1909, 1913/1914, 1985 |
| אלפסבורג | 6 | 5 | 1935/1936, 1938/1939, 1939/1940, 1961, 2006, 2012 |
| הלסינגבורג | 5 | 8 | 1932/1933, 1933/1934, 1940/1941, 1999, 2011 |
| גאיס | 4 | 3 | 1919, 1922/1923, 1930/1931, 1953/1954 |
| אסטר | 4 | 3 | 1968, 1978, 1980, 1981 |
| האלמסטד | 4 | 2 | 1976, 1979, 1997, 2000 |
| אוטבידברג | 2 | 2 | 1972, 1973 |
| סלייפנר | 1 | 3 | 1937/1938 |
| המארבי | 1 | 3 | 2001 |
| האקן | 1 | 1 | 2022 |
| אסקילסטונה | 1 | 1 | 1921/1922 |
| קלמאר | 1 | 1 | 2008 |
| גטבורגס | 1 | - | 1903 |
| פאסברגס | 1 | - | 1924/1925 |
| בריינה | 1 | - | 1925/1926 |
ראו גם

ליגת העל השוודית (כדורגל נשים)
נבחרת שוודיה בכדורגל
התאחדות הכדורגל השוודית
הערות שוליים

↑  Svenska mästare 1896-25, 1931- - Svensk fotboll, www.svenskfotboll.se רק המנצחת בטורניר גביע שוודיה מוכרת כאלופת שוודיה, אתר התאחדות הכדורגל השוודית. (בשוודית)
↑  האצטדיון יכול להכיל עד 50,000 צופים, אך הקבוצה החליטה ב-2014 להוריד את הכמות המרבית ל-34,000, מכיוון שהאצטדיון היה גדול מדי. ראה כתבה (בשוודית)
↑  תחרות זו לא מוכרת כ"אליפות שוודיה"
| כדורגל בשוודיה שוודיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל השוודית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | אלסוונסקאן • סוּפֵּרֵטָאן • דומאלסוונסקאן |  |
| תחרויות גביע | הגביע השוודי • הגביע השוודי לנשים • רויאל ליג • סופרקאפן |  |
| נבחרות | נבחרת הגברים • נבחרת הנשים • הנבחרת הצעירה |  |
| ליגות הכדורגל העליונות של אירופה (אופ"א) |
| --- | --- | --- |
| מפעלי הווה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איי פארו • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנגליה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גיברלטר • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ויילס • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • לטביה • ליטא •  מולדובה • מונטנגרו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • סן מרינו • ספרד • סקוטלנד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צפון אירלנד • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| מפעלי עבר | הפוטבול ליג (אנגליה) • ברית המועצות • יוגוסלביה • מזרח גרמניה • סרביה ומונטנגרו • צ'כוסלובקיה |  |
סמל הליגה בעבר
הגביע המוענק לאלופת שוודיה החל משנת 2001
אביתר מתניה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: סגנות לא אנציקלופדי.
| --- | --- |

 לידה:  11 ביוני 1966 (בן 58) כ"ג בסיוון תשכ"ו ישראל חיפה
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים אוניברסיטת תל אביב
 תפקידים אזרחיים
 מקים וראש מערך הסייבר הלאומי  מקים וראש מטה הסייבר הלאומי
 
אביתר מתניה (נולד ב-11 ביוני 1966) הקים את מטה הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה ועמד בראשו מינואר 2012 והקים את מערך הסייבר הלאומי ועמד בראשו מפברואר 2015 עד ינואר 2018. מכהן כפרופסור בבית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת תל אביב, כראש התוכניות לתואר שני בלימודי ביטחון ובלימודי סייבר, פוליטיקה וממשל, וכן בראש מרכז אלרום לחקר מדיניות ואסטרטגית אוויר וחלל.
מתניה מייעץ בתחום הסייבר למגזר הציבורי והפרטי בהיבטי הגנה, מדיניות, אסטרטגיה לאומית ובינלאומית.
ביוגרפיה

אביתר מתניה נולד בשנת 1966, בן לנעמי (קליין), מורה לעברית, ואליהו (מתיוביץ') מתניה, מהנדס כימאי. הוריו, במקורם מירושלים, עברו לחיפה בתחילת שנות ה-50 בשל לימודי האב בטכניון. בהיותו בן 7 נהרג אחיו הבכור, אהוד, במלחמת יום הכיפורים, ולימים כתב על כך מתניה את הספר "בין כסה לצלמון – יומן כיפורים", שמספר על השכול מנקודת מבטו של ילד. מתניה אף סיפר בראיון שאובדן זה מלווה אותו בהחלטותיו האישיות והמקצועיות בחייו ובבחירת הנושאים שבהם הוא עוסק, בפרט ביטחון לאומי. מתניה הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1984 (מחזור ס"ה).
מתניה הוא בוגר מחזור ו' של תוכנית תלפיות, מחזיק בתואר ראשון בהצטיינות בפיזיקה ובמתמטיקה מהאוניברסיטה העברית, תואר שני בהצטיינות במתמטיקה מאוניברסיטת תל אביב עם עבודת גמר שכותרתה "בחינת השפעת איכון זמן הגניבה על אסטרטגיות המפקח והמפעיל במשחקי פיקוח" (1996) ותואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בתחום שיפוט וקבלת החלטות, במחלקה לפסיכולוגיה, על עבודה שכותרתה "תפישות של אי צדק ואפליה" (2008).
כבוגר תלפיות שירת במגוון תפקידי מחקר, הובלת פרויקטים ופיתוח, במסגרת מפא"ת (המנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתיות טכנולוגיות), בתעשייה הביטחונית ובחטיבת המחקר באגף המודיעין. סיים את שירותו בדרגת רב-סרן והועלה במילואים לדרגת סגן אלוף.
לאחר שחרורו עבד בתעשיית ההייטק הישראלית, בין השאר כאנליסט ראשי בקרן הון הסיכון פולריס (כיום פיטנגו).
ב-2002 מונה לעמוד בראש תחום (כיום חטיבה) תוכניות המצוינות הצבאיות-אקדמיות תלפיות ופסגות במפא"ת שבמשרד הביטחון, תפקיד אותו ביצע קרוב לעשור. כמו כן, הוא ההוגה והיוזם של תוכנית חבצלות של אגף המודיעין ויוזם תוכנית נחשון ליצירת פוטנציאל לעתודה מובילה למדינת ישראל.
מתגורר ביישוב שוהם, נישא ב-1992 למאיה ולהם חמישה ילדים.
ביוגרפיה > ראש מערך הסייבר הלאומי

באוגוסט 2011 קבלה ממשלת ישראל החלטה על הקמת מטה שיהיה אמון על ייעוץ לממשלה בנושא מדיניות סייבר לאומית וקידום יישומה, על פיתוח אסטרטגיה לאומית כוללת להגנת מרחב הסייבר של ישראל, על קידום ובניין התשתיות הלאומיות בתחום הסייבר, על קידום הגנת הסייבר של מדינת ישראל, על עידוד תעשיית הסייבר, על קידום מחקר ופיתוח בתחום הסייבר וגיבוש אסטרטגיה לפיתוח ההון האנושי בסייבר וקידום יישומה ועוד.
בדצמבר 2011 מונה מתניה להקים את מטה הסייבר הלאומי ולשמש כראש המטה הראשון, בכפיפות ישירה לראש הממשלה, והחל את תפקידו ב-1 בינואר 2012.
בפברואר 2015 אימצה ממשלת ישראל את המלצתו של מתניה בדבר אסטרטגיית ההגנה הלאומית של מדינת ישראל, וקיבלה שתי החלטות משמעותיות בנושא: הראשונה היא "קידום ההיערכות הלאומית להגנת מרחב הסייבר", שכללה הקמת גוף ייעודי להגנה על המגזר האזרחי במרחב הסייבר, הרשות הלאומית להגנת הסייבר, ואופן ההתארגנות להגנת מרחב הסייבר בישראל. ההחלטה השנייה היא "קידום אסדרה לאומית והובלה ממשלתית בהגנת הסייבר" לגבי אופן התארגנות הממשלה ועבודתה לאסדרת המשק האזרחי בתחום. עם קבלת החלטות הממשלה, החל מתניה לשמש אף כראש מערך הסייבר הלאומי, שכלל את הרשות הלאומית להגנת הסייבר ואת מטה הסייבר הלאומי כשתי יחידות סמך עצמאיות שהרכיבו את המערך בתוך משרד ראש הממשלה.
בהמשך להמלצתו של מתניה, החליטה ממשלת ישראל בדצמבר 2017 על "איחוד יחידות מערך הסייבר הלאומי", ולפיה אוחדו מטה הסייבר והרשות הלאומית להגנת הסייבר לכדי יחידת סמך אחת בשם מערך הסייבר הלאומי וחדלו להתקיים כיחידות נפרדות.
עם הפעולות המשמעותיות שביצע מערך הסייבר תחת הובלת מתניה ניתן למנות הקמת שישה מרכזי מחקר אקדמיים בתחום הסייבר באוניברסיטאות המחקר בישראל; ייסוד תוכניות לקידום תעשיית הגנת הסייבר הישראלית: תוכנית קידמ"ה (קידום הגנת סייבר) בשיתוף פעולה עם המדען הראשי במשרד הכלכלה ותוכנית מס"ד (מו"פ סייבר דואלי) בשיתוף פעולה עם מפא"ת; קידום באר שבע כעיר סייבר בשותפות עם עיריית באר שבע ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב; וקידום תוכניות שונות לפיתוח ההון האנושי בסייבר בישראל.
כמו כן, בתקופת כהונתו פרסם מערך הסייבר הלאומי את האסטרטגיה הישראלית להגנת הסייבר, אשר עליה מושתתת ההגנה המדינתית שאותה מוביל המערך. האסטרטגיה מבוססת על מודל שלוש השכבות להגנה על ממד הסייבר של מדינה אשר הגה מתניה ופורסם ב-2016 בכתב העת Georgetown Journal of International Affairs.
מתניה נמנה בעת כהונתו ברשימת 100 המשפיעים של מגזין כלכליסט לשנת 2015, שם נכתב עליו כי "הוא האדם שמחליט מהם הנושאים על סדר היום של אבטחת הסייבר בישראל."
מתניה סיים את תפקידו בינואר 2018 והוחלף על ידי יגאל אונא כראש מערך הסייבר הלאומי.
ביוגרפיה > פעילות אקדמית

החל מ-2018 מכהן כפרופסור בבית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת תל אביב. עומד בראש התוכנית לתואר שני בלימודי ביטחון החל מ-2018, וכן בראש התוכנית לתואר שני בלימודי סייבר, פוליטיקה וממשל, אותה הקים ב-2020. בנוסף, עומד בראש מרכז "אלרום" לחקר מדיניות ואסטרטגית אוויר וחלל שהוקם בשיתוף חיל האוויר הישראלי בדצמבר 2021.
כיהן כמרצה באוניברסיטה העברית בירושלים בתחומי הון סיכון, קבלת החלטות וביטחון לאומי בין השנים 2011-2002. לצד זאת, בשנים 2011-2009 שימש כעמית מטעם מפא"ת בסדנת תל אביב למדע טכנולוגיה וביטחון באוניברסיטת תל אביב, וכן פרסם מגוון מאמרים בתחומי הביטחון הלאומי, המודיעין והסייבר.
בין השנים 2018–2021 כיהן כפרופסור נלווה בבית הספר לממשל באוניברסיטת אוקספורד כמוביל מודול סייבר.
בין השנים 2018–2020 עמד יחד עם פרופ' יצחק בן ישראל בראש המיזם הלאומי למערכות נבונות, שגיבש המלצה לראש ממשלת ישראל על תוכנית לאומית להפיכת ישראל למעצמת בינה מלאכותית. המסקנות הוגשו לראש הממשלה דאז בנימין נתניהו, אך עקב משבר הקורונה והיעדר תקציב מדינה מסודר לא הגיע המיזם לכדי החלטת ממשלה.
פרסומים > ספרים

"סייברמאניה: איך הפכה ישראל לכוח עולמי בזירה שמעצבת את עתיד האנושות," ביחד עם עמיר רפפורט, הוצאת כנרת–זמורה–דביר, ישראל, 2021. ראה אור גם באנגלית ובצרפתית.
"בין כסה לצלמון: יומן כיפורים", הוצאת עקד, ישראל, 2013.
פרסומים > מאמרים עיקריים > בתחום הביטחון והאסטרטגיה

מתניה, א. וסרי-לוי, א. (2023). "12 באוקטובר 1973: ניתוח דיוני קבלת ההחלטות האסטרטגיות." עדכן אסטרטגי, כרך 26, גיליון 3, עמ' 19-4.
מתניה, א., ובכרך, מ. (2023). מזכר מיוחד: מניעה אסטרטגית כ"רגל חמישית" בתפיסת הביטחון הלאומי של מדינת ישראל - מסמך יסוד. עדכן אסטרטגי [פרסום מחקרי מיוחד].
מתניה, א., פודהורצר, א., ודניאל, נ. (2022). "הקיום הנעדר של הטכנולוגיה בחשיבה האסטרטגית-ביטחונית של ישראל." עדכן אסטרטגי, כרך 25, גיליון 3, עמ' 22-37.
מתניה, א. (2022). "האבולוציה של שירות החובה בישראל: מבניין המיליציה לעמוד התווך של העליונות הצבאית-הטכנולוגית." עדכן אסטרטגי, כרך 25, גיליון 2, עמ' 18-3.
מתניה, א. וסרי-לוי, א. (2021). "בקלע ובאבן: אסטרטגיה של רדוקציה טכנולוגית." עדכן אסטרטגי, כרך 24, גיליון 2, עמ' 15-3.
יפה, ל. ומתניה, א. (2011). אפקט העיגון כהטיה יסודית במחקר מודיעין. תל אביב: סדנת יובל נאמן למדע, טכנולוגיה וביטחון.
מתניה, א. וסא"ל י. (2005). "'האחר שבתוכנו' - התאמת הכשרתו של איש המודיעין לעידן הנוכחי." מערכות, גיליון 402, עמ' 52-46.
פרסומים > מאמרים עיקריים > בתחום הביטחון והסייבר

Sommer, U., Matania, M., and Hassid, N. (2023) "The rise of companies in the cyber era and the pursuant shift in national security," Political Science, 75:2, 140-164, DOI: 10.1080/00323187.2023.2278499
Matania, E., and Sommer, U. (2023). "Tech titans, cyber commons and the war in Ukraine: An incipient shift in international relations." International Relations (In print). https://doi.org/10.1177/00471178231211500
Matania, E. and Yoffe, L., 2022. "Some Things the Giant Could Learn from the Small: Unlearned Cyber Lessons for the US from Israel." The Cyber Defense Review, 7(1), pp.101-110. URL: https://www.jstor.org/stable/48642042#metadata_info_tab_contents
Matania, E., and Tal-Shir, E. (2020). "Continuous terrain remodeling: gaining the upper hand in cyber defence." Journal of Cyber Policy, Vol. 5, No. 2, pp. 285-301. DOI: 10.1080/23738871.2020.1778761
Paikowsky, D., and Matania, E. (2019). "Influence Operations in Cyber: Characteristics and Insights." In INSS Memorandum No. 197, The Cognitive Campaign: Strategic and Intelligence Perspectives, Y. Kupperwasser and D. Siman-Tov (Eds.), pp. 99-112. URL: https://www.inss.org.il/wp-content/uploads/2019/10/Paikowsky-and-Matania.pdf
Matania, E., Yoffe, L., and Goldstein, T. (2017). "Structuring the national cyber defence: In evolution towards a Central Cyber Authority." Journal of Cyber Policy, Vol. 2, No. 1, pp. 16-25. DOI: 10.1080/23738871.2017.1299193
Matania, E., Yoffe, L., and Mashkautsan, M. (2016). "A Three-Layer Framework for a Comprehensive National Cyber-security Strategy." Georgetown Journal of International Affairs, Vol. 17, No. 3, pp. 77-84. DOI: 10.1353/gia.2016.0038
פרסומים > מאמרים עיקריים > בתחום המדיניות הטכנולוגית

Ben-Israel, I., Matania, E., and Friedman, L. (2020). "Harnessing Innovation: Israeli Perspectives on AI Ethics and Governance." In Towards Regulation of AI Systems, CAHAI Secretariat (Ed.), pp.120-147. URL: https://rm.coe.int/prems-107320-gbr-2018-compli-cahai-couv-texte-a4-bat-web/1680a0c17a
Avni, T., and Matania, E. (2020, September 18). "The AI landscape is shifting from ‘data’ to ‘knowledge.’ Here’s why that matters." The Next Web. URL: https://thenextweb.com/news/the-ai-landscape-is-shifting-from-data-to-knowledge-heres-why-that-matters
פרסומים > דו"חות

בן ישראל, י., מתניה, א., ופרידמן, ל. (עורכים). (ספטמבר 2020). המיזם הלאומי למערכות נבונות בטוחות להעצמת הביטחון הלאומי והחוסן המדעי-טכנולוגי: אסטרטגיה לאומית לישראל. דו"ח מיוחד לראש הממשלה.