stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרצה ספיר
שיטת ספיר לשיפור יכולות למידה ותפקוד

תוך כדי עבודתה האמנותית והמחקרית של תרצה ספיר במסגרת כתב תנועה אשכול-וכמן, היא פיתחה את "שיטת ספיר". זוהי שיטה לשיפור יכולות למידה ותפקוד, למתקשים לקיים את הנדרש במסגרות למידה פורמליות או מסגרות חיי יומיום מקובלות, עקב ליקויי למידה או ירידה ביכולות הקוגניטיביות, תוך שימוש באפשרויות שכתב תנועה אשכול וכמן מכיל. אפשרויות אלו מובילות אל תפקוד אורייני שלם וברור, תוך היזון חוזר פעיל ומגוון בין “האוריינות החזותית” לבין ”האוריינות התנועתית”. דרכי העבודה זורמות הלוך וחזור מן הכתוב על הדף, אותו יש לקרוא – להבין את הוראות התנועה הצפונות בו – ומן ההבנה לפעול ולבצע בגוף. הביצוע התנועתי נותן באופן מוחשי ביטוי להבנת הנקרא. או לחלופין בהיפוך, מן הגוף המבצע – שיש להבין ולנתח את מהלכי פעולותיו התנועתיות – אל הסימול הנכתב בדף המיועד לכך. ניתן לתמצת זאת כך: לקרוא – להבין – להתנועע / להתנועע – להבין – לכתוב.
בשני קצות הדרך של התהליך ניצבים ערכים בעלי תוקף בשפה המדוברת – קריאה וכתיבה. הבנתם דורשת יכולות של “אוריינות חזותית” ו”תנועתית” ומבוטאת דרך תנועה. התנועה ממחישה את עיבוד הנתונים, קישורם זה לזה, יכולות רצף, זיכרון, זמן, חישה, קואורדינציה והתמצאות מרחבית. על-פי שיטת ספיר, המהלכים החזותיים הללו בין הדו-ממד הכתוב על הדף לתלת-ממד של הגוף המתנועע הופכים ליחידה קוגניטיבית אחת של חשיבה. יחידה זו נותנת פירוש יעיל, בעל משוב ברור לתוכן המסומל בשתי שפות חזותיות אלה, הנושקות זו לזו וחובקות תוכן אחד.
מותה הפתאומי של ספיר קטע את עבודתה על ספר זה בשיתוף לילך שליט, אשר מכינה אותו לפרסום.
רשימת פרסומיה

הערה: הפרסומים הם ברובם דו-לשוניים, בעברית באנגלית. הם מובאים כאן לפי כותרתם באחת מהשפות או בשתיהן.
תרצה ספיר, מחברות חנוכה. אוניברסיטת תל אביב, 1987. פורסם רק נוסח באנגלית: Tirza Sapir, Hanukkah notebook, Tel Aviv University, 1987.
Tirza Sapir and Sharon Reshef-Armony, ed. Noa Eshkol, Birds – 9 Dances by Tirza Sapir, The Movement Notation Society, Israel, 2006. המהדורה היא דו-לשונית, אנגלית-עברית, אך אין לספר כותרת בעברית.
תרצה ספיר ונירה על–דור, נופים , בהוצאת האגודה לכתב תנועה, חולון, 2007.
Tirza Sapir and Nira Al-Dor, Moving landscape – 12 Dances by Tirza Sapir. Israel: The Movement Notation Society, Holon, 2007
ג‘ון הריז ותרצה ספיר, אודות הזמן בכתב תנועה אשכול–וכמן, הוצאת מישב, תל אביב, 2010.
תרצה ספיר ונירה על–דור, קולות של נופים – מחקר השוואתי של 12 ריקודים מתוך האסופה נופים, הוצאת המרכז לחקר כתבי תנועה ושפות מחול במכללת סמינר הקיבוצים ומכון מופ“ת, תל אביב, 2011.
Tirza Sapir and Nira Al-Dor, The Voices of Moving landscape, Tel Aviv, the Mofet Institute and the Research Center for Dance and Movement Notation at the Kibbutzim College, 2011
שלומית עופר ותרצה ספיר, מועדים למחול: אסופת ריקודים במעגל השנה , הוצאת מכון מופ“ת והמרכז לחקר כתבי תנועה ושפות מחול במכללת סמינר הקיבוצים, תל אביב, 2013.
Shlomit Ofer and Tirza Sapir, Festive Dances: Collection of dances within the yearly cycle, Tel Aviv, the Mofet Institute and the Research Center for Dance and Movement Notation at the Kibbutzim College, 2013
נירה על–דור ותרצה ספיר, רישומי אש – מחקר השוואתי בין הריקודים ‘אור ואש‘ ו‘אש קטנה‘ (וריאציה) הכולל וריאציות לימודיות, הוצאת המרכז לחקר כתבי תנועה ושפות מחול במכללת סמינר הקיבוצים ומכון מופ“ת, תל אביב, 2014.
Nira Al-Dor and Tirza Sapir, Dancing Fire, English translation: John Harries, Meishav, Tel Aviv, 2014.
ג‘ון הריז ותרצה ספיר, גוף ומרחב – ספר עיון עם דוגמאות לכתיבה ותנועה בנושאים התאורטיים של התפתחות התיווי של גוף ומרחב בכתב תנועה אשכול–וכמן, הוצאת המרכז לחקר כתב תנועה ומחול במכללת סמינר הקיבוצים, תל אביב, 2015.
אורלי יעקב ותרצה ספיר, בעקבות ציירים (סוויטה של שלושה עשר ריקודים, וריאציות לפי מוטיבים מתוך תמונות של ציירים), הוצאת המרכז לחקר כתב תנועה ומחול במכללת סמינר הקיבוצים, תל אביב, 2016.
Orly Yaakov and Tirza Sapir, In the Steps of Painters, Tel Aviv, the Mofet Institute and the Research Center for Dance and Movement Notation at the Kibbutzim College, 2016
אורלי יעקב ותרצה ספיר, מראות ים , הוצאת המרכז לחקר כתב תנועה ומחול במכללת סמינר הקיבוצים, תל אביב, 2019 (יצא לאור לאחר מותה של ספיר).
Orly Yaakov and Tirza Sapir, Seascapes, Tel Aviv, the Research Center for Dance and Movement Notation at the Kibbutzim College, 2019
תרצה ספיר, טיפות של שקט, שירים ורשימות 1960–1962, עריכה: מיכל סנונית, חדרים - בית הוצאה לאור, רמת גן, 2020 (יצא לאור לאחר מות המחברת).
תרצה ספיר ולילך שליט. שתי וערב – שיטת ספיר, תרגילי קואורדינציה ותנועה לשיפור יכולות קוגניטיביות, אצל הסובלים מלקויות למידה ומבעיות קשב וריכוז, המרכז לחקר כתב תנועה ומחול במכללת סמינר הקיבוצים, תל אביב, בהכנה.
שבט משוטטי בכרמל

| --- | --- |
"ראשונים הגענו, אחרונים נעזוב"

 התאגדות:  תנועת הצופים העבריים בישראל
 תחום:  תנועת נוער
 מקום פעילות:  שמריהו לוין 25, חיפה
 מייסדים:  אריה כרוך, אגודת המשוטטים, בית הספר הריאלי העברי
 תקופת הפעילות:  ט"ו בשבט ה'תרפ"ה, 09 בפברואר 1925 – הווה
 נוצר מתוך:  אגודת המשוטטים
שבט משוטטי בכרמל הוא שבט של תנועת הצופים בחיפה, והוא השבט הוותיק ביותר בתנועת הצופים בישראל.
השבט הוקם בשנת 1925 על ידי אגודת המשוטטים ובית הספר הריאלי העברי ונמצא בשכונת הדר הכרמל. בשיאו השבט מנה כ-1,600 חניכים וצבעיו כחול ולבן ב-9 שכבות גיל, מד' ועד י"ב.
השבט קולט חניכים משכונת הדר ומהווה חלק משמעותי מקהילת השכונה.
היסטוריה > אגודת המשוטטים

אגודת המשוטטים הוקמה בחיפה בשנת 1916 על ידי פנחס כהן שהיה מורה לטבע בבית הספר הריאלי בחיפה והייתה המסגרת הארגונית הראשונה של נוער עברי בארץ. האגודה זכתה לפופולריות רבה ובשנת 1919 מנתה כ-75 חברים וחברות (כאשר כל היישוב העברי בחיפה מנה כ-2,000 איש). ב-1919 הודפסה חוברת שמגדירה את מטרות האגודה: "חינוך עצמי והדדי, פיתוח הרגש החברתי, חיזוק הסדר והמשמעת בין החברים והכרת הארץ" ופורטו אמצעיה: "טיולים משחקים, הרצאות, נשפים, עיתון וכו'." במשך הזמן התעורר רצון להרחיב את פעילות האגודה ולהכניס לתוכה עבודה פיזית, הועלתה ההצעה לחכור משק מחוץ לעיר בו החברים יתקבצו בשעות הפנאי ויקשרו לעבודת האדמה. הרעיון לא יצא לפועל בגלל בעיות כספיות, אך באותה שנה התקיימה "המשוטטיה" שהייתה מחנה העבודה הראשון של האגודה.
היסטוריה > הקמת תנועת הצופים בישראל

בתחילת 1919 נפגשו נציגי אגודת "המשוטטים" עם נציגי אגודת "הרצליה", שהייתה אגודת ספורט לנוער עברי על יד הגימנסיה הרצליה בת"א, בראשות צבי נשרי. בישיבה הוחלט ליצור את הבסיס להסתדרות צופים כלל ארצית שתושתת על הנציגים של שתי האגודות ושל "המכבי הצעיר". אלה שבו ונפגשו בפסח 1919 והקימו את "הסתדרות הצופים בארץ ישראל". האיחוד בין האגודות נבע מהדמיון שבין מטרותיהם אך גם ממניעים כלכליים.
מקור השם "צופים" מגיע ממצרים- "מכבי הצעיר" בקהיר שעבד על פי השיטה הסקאוטית (scouts) ברוחו של באדן פאוול הוציא עיתון בשם "הצופה הצעיר" וממנו השם "צופה" למושג האנגלי Scout (אחת מן ההצעות למושג העברי הייתה "משוטט").
בשנת 1920 הגיע לארץ אריה כרוך, שבעברו ניסיון צופי רב מארגון סניף "השומר" בלבוב במשך שמונה שנים. הוא החל להורות בבית הספר הריאלי והצטרף לאגודה, אך מה שמצא בסניף החיפאי גרם לו לאכזבה רבה. המצב בסניף לא עלה בקנה אחד עם המושגים שלו על צופיות: לא הייתה הקפדה על תלבושת והופעה חיצונית וכמעט שלא עסקו בפעילות צופית ראויה לשמה, בחורף היה הסניף מפסיק לעבוד, החניכים לא ידעו מה היא צופיות מעשית ולא הייתה להם תוכנית פעילות רצופה. כרוך טען שרק בקיץ היו החניכים "מתעוררים לחיים" ויוצאים לטיולים ומחנות.
פנחס כהן אף שהיה ממייסדיה ויוזמיה של הסתדרות הצופים הארצית, היה גם בין הראשונים שנואשו ממנה. במישור הארצי הקשר בין הסניפים התרופף ולא עבר זמן רב עד שסניף תל אביב התפרק. כשראה שחזונו על הסתדרות צופים ארצית אינו מתיישב עם המציאות, החליט בשנת 1921 לפרוש מראשות סניף חיפה. פנחס כהן היה דמות בעלת השפעה מכרעת על חניכיו ועם פרישתו החניכים לא קיבלו את השיטות החדשות והצופיות שכרוך ביקש להנהיג וחדל סניף חיפה מלהתקיים.
היסטוריה > הקמת שבט משוטטי בכרמל

לאחר התפרקות סניף חיפה, הגיע כרוך למסקנה שיש לבנות את הצופים בחיפה על בסיס יציב כדוגמת בית הספר הריאלי, הוא החל לשכנע ברעיונו את ד"ר ארתור בירם, מנהל בית הספר הריאלי, אך כמורה טירון עדיין לא היה בכוחו ליטול על עצמו פרויקט זה. לאחר 4 שנים, ד"ר בירם השתכנע כי יוזמתו של כרוך תשרת את בני הנוער החיפאים שחיפשו אחר מסגרת, כדי למנוע מהנערים להצטרף לחוגים וזרמים אחרים הסכים ד"ר בירם בחסות בית הספר ובמקביל אסר על תלמידיו להשתייך לתנועות נוער אחרות.
ראשיתו של השבט הייתה קבוצת תלמידים בני 12–13 שארגן אריה כרוך אשר פעלו במסגרת טיפול בחצר בית הספר. ביוזמתו התכנסו התלמידים לחגיגת נטיעות בט"ו בשבט 1925 והחליטו להרחיב את פעילותם ולהתארגן במסגרת צופים. תלמידים מכיתות גבוהות, שהיו חברים באגודתו של פנחס כהן הצטרפו כמדריכים והשבט נוסד. ע"פ הצעתו של ש.ד. גויטיין נקרא השבט "משוטטי בכרמל"- סמל לקשר בין הצופים לבין אגודת המשוטטים. מאז ועד היום נחגג מדי שנה יום הולדתו של השבט בט"ו בשבט.
היסטוריה > השנים הראשונות של השבט (1925–1937)

עשר השנים הראשונות עברו תוך פעילות צופית שקטה אך סדירה. לא הייתה לשבט זיקה להנהגת הצופים הארצית ולא היו יחסי גומלין בינו לבין שבטים אחרים. מגמת ההתבדלות של השבט ובית הספר הריאלי נמשכה עד 1937, עד שנה זו היו חברים בשבט רק תלמידי בית הספר.
השבט קיים טיולים רבים והגיעו אף עד ראש החרמון. לא עבר חופש ולא זה הקצר ביותר ללא מחנה קבוצתי. בחופשת הקיץ יצאו החברים לעבודה חקלאית באזור ואילו בשאר השנה עסקו בפעילות צופית שוטפת. מדריכים ראשיים קיבלו תואר "מפקד" וענדו את הסמל העתיק של עץ תמר על רקע מגן דוד. בשנתיים הראשונות היה מרכז השבט עץ חרוב גדול בכניסה לחצר הטכניון, לכל קבוצה היה מקום מפגש משלה ולהם הייתה אחריות על שמירתו, טיפוחו וסידורו. מקומות אלה היו המערות הפזורות על הכרמל שהיו מעין "מקומות סתר" והקבוצות פעלו בהם שנים רבות.
כשנתיים לאחר ייסוד השבט טס אריה כרוך לשנה מחוץ לישראל, ובהיעדרו החליף אותו ד"ר ארנסט סימון. בכסף שתרם ד"ר סימון הוקם הצריף. בבנייתו עבדו הצופים בהשגחת יצחק סירקין שהיה באותו הזמן מורה לציור ונגרות בבית הספר. מסופר על כך שבנייתו הייתה חוויה גדולה מאוד ולאחר מכן היווה מקום מרכזי לדור צופים שלם שגדל והתחנך בו. "הצריף הירוק" עבר שינויים בעקבות מספר החניכים שגדל, אך שמו דבק בו ולא השתנה עד 1948, כאשר נידון להריסה.
באותה תקופה ראש השבט היה אריה כרוך, מזכיר השבט היה שמואל ארליך והמפקח על הקורסים היה ארנסט סימון. סימון ריכז ארבעה קורסים שבסיומם נבחנו החניכים: קורס עזרה ראשונה, קורס הכנה לבחינות דרגה, קורס תרגילי צבא ואיתות וקורס ספורט. באותה תקופה השבט הכיל 12 קבוצות ב-4 גדודים: גדוד שקמונה, גדוד יוחנן, גדוד דבורה וגדוד בר גיורא ובנוסף עבדו במספר מקצועות אחרים: הוצאה לאור של עיתון השבט, כריכת ספרים ועבודה בצריף. הבנות עבדו באיסוף של לחם למטבח העם, אספו כסף לקק"ל, ושימשו כסדרניות בחגיגות.
היסטוריה > השנים הראשונות של השבט (1925–1937) > המשבר בתנועת הצופים והתמודדות השבט אתו

תנועת הצופים חוותה משבר באותן שנים, היא חדלה מלהיות תנועת הנוער היחידה בארץ. מלבד מחנות העולים שצמחו מן הפרישה מהצופים נוסד ב-1924 הנוער העובד ובמשך הזמן נהפכה לתנועת נוער של הסתדרות העובדים. גם השומר הצעיר הפך לתנועת נוער של מפלגה פוליטית, מן העבר השני של הקשת הפוליטית עמדה בית"ר- תנועת הנוער של התנועה הרוויזיוניסטית. פרט מעניין הוא שדווקא בוגרי תנועת הצופים הם שהקימו את רוב תנועות הנוער הללו מכיוון שרצו לפעול בתנועת נוער שמשקפת את העמדה הפוליטית שלהם בניגוד לצופים שהשאירו את חופש הבחירה בידי החניכים. נוסף לכך המחלוקת ביישוב היהודי החריפה ונערים רבים החילו לנקוט בעמדות קיצוניות יותר ממלמדיהם. גורמים אלו גרמו למדריכים בתנועה לנסות להכניס רוח פוליטית בצופים וכך לתת לה גוון מפלגתי- בניגוד מוחלט לאופייה. ניסיונם נכשל ולכן גררו אחריהם את חניכיהם לתנועות נוער אחרות ופגעו בתנועה עד כדי כך שהמשך קיומה היה מוטל בספק.
לעומת זאת משבר זה כמעט ולא הורגש בשבט "משוטטי בכרמל" היות שמרבית חניכיו היו תלמידי בית הספר הריאלי ולכן לא יכלו לעבור לתנועות נוער אחרות.
היסטוריה > השנים הראשונות של השבט (1925–1937) > השבט בשנים 1936–1937

בשנת 1936 השבט גדל מאוד וכתוצאה מכך השתנה מבנהו במשך השנים. אז מנה השבט למעלה מ-200 חברים ב-11 גדודים של בנים ובנות שפעלו בנפרד עד כיתה ח' ובכל גדוד מספר כיתות קטנות (עד 8 חברים). הרוב הגדול של חניכי השבט היו תלמידי הריאלי וכדי להתקבל לשבט היה כל אחד צריך להגיש מכתב מאושר על ידי ההורים והמחנך. ראשי הגדודים (כ 20 חניכים) הרכיבו את מועצת השבט שהתכנסה פעם בארבעה עד שישה שבועות, בישיבות היו החברים מוסרים דו"ח על עבודתם, מבקרים את הפעילות ומקבלים החלטות שנמסרו להנהגה לשם הוצאה לפועל. ההנהגה הייתה מורכבת משני חברים מבוגרים: ראש השבט ונציג ממפקדת "גוש הקשישים" (השכבה הבוגרת), ההנהגה התכנסה מדי שבוע. ההנהגה קבעה את תוכנית הפעולות המשותפת לכל השבט וטיפלה בכל השאלות הארגוניות, המעשיות והכספיות. כמחצית מדמי החבר שנגבו הוקצו למען הוצאות שוטפות של הגדודים וכמחצית להוצאות כלל שבטיות (ספריה, מחנות, סמלים, מזכירות ועוד). הפעולות נערכו לפחות פעם בשבוע ול"גוש הקשישים" היה גם מועדון בערבי שבת.
שנת הפעילות נפתחה במפקד חגיגי ב-2 בנובמבר, יום השנה להצהרת בלפור, מתאריך זה ועד לט"ו בשבט עבד כל גדוד על הדרישות של הדרגה הצופית שלו, בט"ו בשבט, יום היווסדו של השבט, הסתיימו מבחני הדרגות והתקיימו ההבטחות וטקסי קבלת הסמלים. ביום זה התקבלו חניכי כיתות ה' לשכבת "הגורים" ושכבת "הגורים" התקבלה לשבט כ"צופים", רק מכיתה ו' ואלך נקראו החניכים "צופים". בנוסף נערכו מדורות ראש חודש לכל השבט שבהן התקיימו הופעות גדודיות. מלבד טקסים אלו, נערכו בי"א באדר ובל"ג בעומר מחנה שבטי על הכרמל ובסוף השנה, בדרך כלל בכ' בתמוז, נערך מפקד סיום שנה, בדרך כלל לפני סיום שנת הלימודים. הצופים מכיתות י'–י"ב היו שייכים לשכבת "הקשישים", הם הוסיפו וסיימו בטיול ארוך לצפון שכלל חיי מחנה בכפר גלעדי, סיור בסביבה ועליה לחרמון, שהייתה גולת הכותרת של הפעילות השבטית.
| הנהגת השבט |
| --- | --- |
גוש הקשישים- כיתות י'- י"ב
גדוד הדרכה- כיתה ט'
גדודי א'- כיתה ח': 60 חניכים: גדודי ב'- כיתה ז': 49 חניכים
גדודי ג'- כיתה ו': 50 חניכים: גדודי עופרים- כיתה ה': 65 חניכים
היסטוריה > השנים הראשונות של השבט (1925–1937) > השבט בשנים 1936–1937 > ועידת היסוד והשלכותיה על הצופים בחיפה

במשך כ-11 שנים היה היקף הצופיות בחיפה מצומצם, פעילות סדירה התקיימה ב-2 שבטים בלבד, "משוטטי בכרמל" ושבט "עדת הכרמל" שנפתח ב-1932 בנווה שאנן (נסגר ב-1944), הצעד להתרחבות נעשה רק ב-1936 עם יסודה מחדש של הסתדרות הצופים בוועידת היסוד ושנה מאוחר יותר, בוועידה הארצית השנייה, שבה נבחר כרוך לראש התנועה. בעקבות זאת לב התנועה עבר לחיפה ושבט "משוטטי בכרמל" היה למוקד צופיות בארץ כולה, תנופה אדירה זו הביאה להתרחבות הצופים בחיפה והייתה גורם חשוב בהקמת שבטים חדשים על ידי שבט משוטטים, הראשון שבהם - שבט "הכרמל".
לוועידה חשיבות היסטורית רבה לתנועת הצופים. העקרונות שנקבעו והעלו בה עיצבו את דרכה במשך שנים רבות. בוועידה זו נקבעה חוקת התנועה, כוננו מוסדות התנועה, נדונו בעניינם שהטרידו את התנועה וכן נכתבה ההבטחה הצופית ומידות הצופה שמשמשים את התנועה עד היום.
הקומונה

בשנת 2008 הוחלט שלשבט נחוצה קומונה של ש"שינים אשר מנהלת ומתחזקת את השבט. הקומונה גרה בשכונת הדר ומשתלבת במסגרות הקהילתיות. חברי הקומונה שייכים לגרעין רעים ומקיימים הלכה למעשה את חזון תנועת הצופים בפריפריה תוך כדי פעילות צופית ברוח עקרונותיו של באדן פאוול.
בראשית דרכה הקומונה התגוררה ברחוב חיים ובשנת 2019 עברה לרחוב פבזנר, בסמוך לתיאטרון חיפה.
השנה היא השנה ה14 שבה הקומונה מפעילה את השבט.
הקומונה > מטרות הקומונה

פיתוח מנהיגות צעירה בהדר- הקומונה שואפת לפתח את הנוער בשכונה ולגרום לו להיות עצמאי, מוביל ומשפיע על חיי הקהילה והחברה הישראלית. הקומונה דוגלת בגישת- "נוער מחנך נוער" ומעודדת את הנוער לקחת אחריות להיות מעורבים בחיי הקהילה ובניהול השבט. חברי הקומונה שואפים להגיע למצב בו השבט יהיה מספיק עצמאי כדי שלא יהיה צורך בה, ועצם מטרתה הוא להפסיק להתקיים.
צמצום פערים חברתיים- הקומונה פועלת למען צמצום הפערים מתוך אמונה שלכל ילד מגיעה הזדמנות שווה להצליח, הדבר בא לידי ביטוי באמצעות מענה לימודי במסגרות בתי הספר ומענה חינוכי חברתי במסגרת הצופית ובמרכז הנוער. הקומונה פועלת בגישת חינוך הוליסטית, שמטרתה לעטוף את הנער בכל תחומי חייו ולהיות איתו בקשר יום יומי.
מעורבות בחיי הקהילה- הקומונה פועלת כדי להיות חלק משמעותי בקהילת השכונה ורואה במשימה זו ערך עליון, על ידי שיתופי פעולה עם גורמים ועמותות משמעותיות בקהילה כגון: מרכז הנוער הדר, מתנ"ס הדר, משרד הרווחה, עמותת "לב חש" ובתי הספר ליאו בק יסודי הדר וחוגים.
הקומונה > מסגרות

הקומונה מגשימה את מטרותיה דרך מסגרות קהילתיות בשכונה ומתנדבת בהן באופן קבוע.
שבט משוטטי בכרמל- המסגרת העיקרית של הקומונה היא השבט. חברי הקומונה לוקחים חלק בתפקידי ליווי, הדרכה וריכוז השבט ומובילים את הפעילות השבטית. אחריות חברי הקומונה היא לתחזק את הפעילות השבטית השוטפת ולקיים ימי פעילות, פורומים, טיולים, ישיבות צוות ואירועים נוספים.
בתי הספר "חוגים" ו"ליאו בק"- חברי הקומונה מתנדבים באופן קבוע בבתי הספר בימי שני ורביעי בשעות הבוקר. נותנים מענה לימודי באמצעות תגבור תלמידים והעברת תכנים צופיים ומענה חברתי באמצעות חונכויות אישיות, הפסקות פעילות ואירועים נוספים. בנוסף חברי הקומונה המתנדבים ב"ליאו בק" מתנדבים במועדונית אחר הצהריים בה מספקים לילדים מענה נוסף לאחר בית הספר.
מרכז הנוער הדר-בימי שני ורביעי בשעות אחר הצהריים, מתנדבים חברי הקומונה במרכז הנוער השכונתי שנמצא ברחוב מסדה. במרכז הם חלק מהצוות החברתי שם מספקים מקום תעסוקה לנערי הדר בשעות אחר הצהריים. בנוסף, מלבד חברי הקומונה, צוות מרכז הנוער מורכב מסטודנטים, חיילי פרק משימה של גרעין נח"ל, ש"שינים של איגי והנוע"ל ומנוהל על ידי אסף.
פעילות השבט

השבט פועל פעמיים בשבוע, בימי שלישי וחמישי בשעות אחר הצהריים. נוסף לכך לשבט יש מגוון פעולות מיוחדות, ימי שיא, טיולים, מחנות ועוד.
נכון להיום השבט מונה כ-50 חניכים, מתוכם כ-15 חניכי השכבה הבוגרת.
עד שנת 2011 השבט גייס חניכים גם מבית הספר הריאלי הדר, אך מכיוון שבבית הספר עיקר התלמידים לא תושבי הדר ובכך השבט לא משרת את קהילת השכונה, נלקחה החלטה שתלמידי הריאלי לא יהיו בשבט משוטטים.
השבט מגייס חניכים רק משכונת הדר, מבתי הספר ליאו בק יסודי הדר ותיכון חוגים. אוכלוסיית השבט, כמו אוכלוסיית הדר, מגוונת מאוד, ומשלבת בתוכה יהודים, נוצרים ומוסלמים כאחד. השבט חורט על דגלו סובלנות וקבלת השונה ללא קשר דת גזע או מין.
לקריאה נוספת

יניר ע' רובינשטיין, קורות שבט כרמל, שם הוצאה, תאריך הוצאה
הסמל הראשון של תנועת הצופים העבריים בישראל: סמל התמר של המדריכים הבוגרים. משמש כבסיס לסמל השבט עד היום.
שכב"ג משוטטי בכרמל פותח את שנת ה'תשפ"א
הכוחות המזוינים של קרואטיה

| --- | --- |

 מדינה:  קרואטיה קרואטיה
 תקופת הפעילות:  26 בספטמבר 1991 – הווה (33 שנים) 
 כוח אדם
 גיל הגיוס:  18 (התנדבותי)
 זמינות לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה:  2,033,589
 מתאימים לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה:  1,610,442
 גודל מחזור שנתי המגיע לגיל הגיוס:  55,349
 כוחות פעילים:  14,790 (2014)
 תקציב
 תקציב שנתי:  735 מיליון אירו
 אחוזי תמ"ג:  1.37% (2015)
 מלחמות שהשתתף בהן
 מלחמת העצמאות של קרואטיה  מלחמת בוסניה  מלחמת אפגניסטן 
 
הכוחות המזוינים של קרואטיה (בקרואטית: Oružane snage Republike Hrvatske - OSRH) הם הכוחות הצבאיים של קרואטיה.
נשיא קרואטיה הוא המפקד העליון של הכוחות המזוינים והוא נותן פקודות לראש המטה הכללי בזמני מלחמה, בעוד מדיניות ההגנה בזמני שלום נקבעת על ידי הממשלה, באמצעות שר הביטחון. הכוחות מורכבים מזרועות יבשה, ים ואוויר:
צבא קרואטיה (Hrvatska kopnena vojska)
הצי הקרואטי (Hrvatska ratna mornarica)
חיל האוויר וההגנה האווירית של קרואטיה (Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana)
הכוחות המזוינים אחראיים להגן על המדינה וכן לסייע במאמצי שירת שלום בינלאומיים, במסגרת נאט"ו, האומות המאוחדות או האיחוד האירופי.
כוחות

סך הכל בשורות הכוחות המזוינים כ-17,500 אנשי צבא ו-6,000 אנשי מילואים:
2,000 משרתים בצי
2,000 בחיל האוויר
12,500 בצבא היבשה
1,000 במטה הכללי וביחידות הכפופות ישירות אליו
אזרחים גברים פטורים מגיוס חובה החל מינואר 2008.
תקציב

התקציב הצבאי בשנים האחרונות היווה פחות מ-2% מהתמ"ג, שינוי משמעותי ביחס לשנות ה-90 כאשר הוצאות הביטחון היו חלק משמעותי מתקציב המדינה בשל מלחמת העצמאות של קרואטיה. לדוגמה, ב-1995 עמד תקציב ההגנה של קרואטיה על 12.4 מיליארד קונה קרואטי או 12% מהתמ"ג.
על אף שהתקציב קטן משנה לשנה, הצליחו הכוחות המזוינים לשמור על מוכנות ולקחת חלק בתרגילי נאט"ו.
הצמצום בכוח האדם אפשר להפנות את התקציב למטרות מודרניזציה, כאשר בשנים האחרונות הושקעו 1.6 מיליארד קונה בממוצע למודרניזציה, תשתיות ובניית מתקנים חדשים.
משרד ההגנה הקרואטי פרסם תוכנית מודרניזציה ארוכת טווח לשנים 2015-2024. על פי התוכנית הכוחות המזוינים צפויים לקבל ציוד חיוני חדש, כולל תותחים מתנייעים, כלי רכב חדשים, לפחות 8 הליקופטרים חדשים וטייסת מטוסי קרב.
חיל האוויר הקרואטי ישמור 12 מטוסי מיג-21, אשר יעברו שיפוץ באוקראינה במטרה לשמור עליהם מבצעיים למשך 5 שנים נוספות.
כוחות מיוחדים ומשמר הכבוד

גדוד המבצעים המיוחדים (Bojna za specijalna djelovanja) הוקם בספטמבר 2000, כתוצאה מאיחוד המרכז לכישורי לחימה מיוחדים ומספר חיילים מ-1. Hrvatski Gardijski Zdrug. בגדוד כ-300 חיילים. כיום הוא מהווה את אחת מיחידות העלית של צבא קרואטיה, ומהווה את אחת מהיחידות המיוחדות המאומנות ביותר באזור.
המטה כללי מפקד ישירות על גדוד המבצעים המיוחדים, וכן כל חייל המשרת בכל אחד משלושת הענפים יכול להגיש מועמדות לשרת בה.
כוחות מיוחדים נוספים כוללים את גדוד המודיעין הצבאי, ופלוגת משטרה צבאית מיוחדת.
משמר הכבוד מכיל 300 איש וממוקם בבסיס צבאי בזאגרב. ותפקדיו הם להשתתף בטקסים בהם נוכחים אישים בכירים מקרואטיה או מחו"ל, וכן לאבטח את המפקד העליון (נשיא קרואטיה).
מבנה הכוחות המזוינים של קרואטיה
מיג-21 קרואטי
M-84 קרואטי
M-95 Degman הוא אב טיפוס של טנק קרואטי. הטנק מתוכנן להחליף את ה-M-84 במסגר תהליך המודרניזציה.
ספינת טילים קרואטית.
The Menagerie

| פרק מ"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" |
| --- | --- |
ספוק מועמד למשפט צבאי וצפוי לעונש מוות. הרכב השופטים: קומודור מנדז, קפטן קירק וקפטן פייק.
ספוק מועמד למשפט צבאי וצפוי לעונש מוות. הרכב השופטים: קומודור מנדז, קפטן קירק וקפטן פייק.
 מספר פרק:  11 & 12
 מספר עונה:  1
 קוד הפקה:  016
 תאריך שידור מקורי:  17 בנובמבר 1966 (חלק I) 24 בנובמבר 1966 (חלק II)
 אורך:  כ-50 דקות (כל חלק)
 שפה:  אנגלית
 תסריט:  ג'ין רודנברי 
 הפקה:  ג'ין ל. קון, ג'ין רודנברי 
 בימוי:  מארק דניאלס, רוברט באטלר (במאי) 
 כוכבים אורחים:  ג'פרי האנטר – קפטן כריסטופר פייק מלאכי ת'ורן – קומדור חוזה מנדז סוזאן אוליבר – וינה שון קני – קפטן צי פייק ג'ולי פאריש – לוטננט פיפר מ. לי יודק – מספר אחת פיטר דוריה – לוטננט ג'וסה טיילר ג'ון הויט – ד"ר פיליפ בויס אדם רוארק – גאריסון יוגן בגס – לוטננט הנסן לוריאל גודווין – ג'יי.מ. קולט מג ווילי – השומרת
 ערך/ דף הפרק ב-IMDb
 
The Menagerie (בעברית: הביבר) הוא פרק בשני חלקים של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית". הוא מורכב מפרקים 11 ו-12 (קוד הפקה #016) של העונה הראשונה של התוכנית, והוא הסיפור היחיד בסדרה המקורית בשני חלקים. החלק הראשון של הפרק שודר לראשונה ב-17 בנובמבר 1966, והחלק השני שודר לראשונה ב-24 בנובמבר 1966. רשת NBC חזרה על שידור שני פרקים אלו ב-18 וב-25 במאי 1967. התסריט של הפרק נכתב על ידי ג'ין רודנברי. מאחר שפרק הפיילוט הראשון משנת 1965 "The Cage" מעולם לא שודר בטלוויזיה עד לשנת 1988, והסדרה המקורית נבחרה על בסיס הפיילוט השני, "Where No Man Has Gone Before". החברה המפיקה את התוכנית "דסילו" קיבלה החלטה על שצריך להעשות עם החומר המצולם מהפיילוט שמעולם לא נעשה בו שימוש.
שילוב "The Cage" אל תוך הפרק הכפול "The Menagerie" היה למעשה פתרון לבעיה גדולה וצומחת עם ההפקה של התוכנית. האפקטים המיוחדים, חסרי התקדים בהפקת תוכנית טלוויזיה שבועית, היו גורמים לעיכובים בהשלמתו של כל פרק. הבעיה הייתה מצטברת, והפרקים נשלחו אל NBC מאוחר יותר ויותר. במקרה הגרוע ביותר, פרקים (אשר צולמו בלוס אנג'לס) היו נשלחים אל NBC (בניו יורק) שלושה ימים בלבד בטרם מועד שידורם הקבוע ליום חמישי. תחושת האסון המתקרב גרמה לג'ין רודנברי לפתור את הבעיה, על ידי כתיבת פרק בשני חלקים, שיש צורך בשבוע אחד בלבד לצורך הפקתו.
הוא עשה זאת על ידי כתיבת סיפור מסגרת חדש לחלוטין, כך שהפרק "The Cage" ישמש כסיפור רקע להיסטוריה המוקדמת של ספינת החלל אנטרפרייז. קטעים חדשים ישולבו עם החומרים הישנים, ויחד ימוקמו אל תוך רצף ציר הזמן הכללי של עלילות "מסע בין כוכבים".
"The Menagerie" זכה בפרס הוגו למצגת הדרמה הטובה ביותר. הפרק השני עם כבוד כזה הוא "The City on the Edge of Forever". הפרק הזה שימש גם השראה עבור "שדה עיוות המציאות", מונח מתייחס ליכולת של סטיב ג'ובס, מייסד אפל, לשכנע קהלים להאמין בשיח שלו.
תקציר

ספוק חוטף את ספינת החלל אנטרפרייז על מנת לקחת את מפקדו לשעבר, קפטן כריסטופר פייק, כיום נכה משותק בכסא גלגלים, אל כוכב הלכת טאלוס IV. לאחר שהוא נעצר, הוא דורש משפט צבאי שבו הוא משתמש באירועים המתוארים בפרק "The Cage" כדי לספר את סיפור נפילתו בשבי של פייק על כוכב לכת זה, כ-13 שנים קודם לכן. לאחר שקפטן קירק רואה את היכולות של הטאלוסיאנים לייצר אשליות נפשיות, הוא מבין שספוק התכוון להשיב את פייק לכוכב זה על מנת שיוכל להמשיך לחיות את חייו תחת האשליה שהוא משוחרר ממצב הנכות שלו.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן | שם הדמות | דרגה | גזע | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ויליאם שאטנר | ג'יימס טיבריוס קירק | קפטן | אנושי |  |
| לנרד נימוי | ספוק |  | חצי וולקני, חצי אנושי | לרבות חומרי ארכיון |
| דפורסט קלי | ליאונרד מק'קוי | ד"ר | אנושי |  |
| ג'ורג' טאקיי | היקארו סולו |  | אנושי |  |
| ג'יימס דוהאן | מונטגומרי סקוט |  | אנושי |  |
| נישל ניקולס | או'הורה |  | אנושית |  |
| ג'פרי האנטר | כריסטופר פייק | קפטן | אנושי (+ אשליה כי הוא בריא) | חומרי ארכיון בלבד |
| מלאכי ת'רון | חוזה מנדז | קומדור | אנושי (+ אשליה כי הוא על סיפון האנטרפרייז) | דיבב את קולו של אחד השומרים הטאלוסיאנים בפרק "The Cage" המקורי. בפרק "The Menagerie" – קולו של השומר מוחלף בזה של שחקן אחר. |
| סוזאן אוליבר | וינה | אזרחית | אנושי (+ אשליה כי היא צעירה, בריאה ויפה) | חומרי ארכיון בלבד |
| שון קני | כריסטופר פייק | קפטן צי | אנושי (+ אשליה כי הוא בריא) |  |
| ג'ולי פאריש | מיס פיפר | לוטננט | אנושית |  |
| מ. לי יודק | מספר אחת |  | אנושית | חומרי ארכיון בלבד |
| פיטר דוריה | חוזה טיילר | לוטננט | אנושי | חומרי ארכיון בלבד |
| ג'ון הויט | פיליפ בויס | ד"ר | אנושי | חומרי ארכיון בלבד |
| אדם רוארק | גאריסון |  | אנושי | חומרי ארכיון בלבד |
| האגן בגס | הנסן | לוטננט | אנושי |  |
| לורל גודווין | ג'יי.מ. קולט | אשת-צוות | אנושית | חומרי ארכיון בלבד |
| מג ווילי | שומרת | אזרחית | טאלוסיאנית | חומרי ארכיון בלבד |