stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלל האוקטט

הקשרים בפחמן דו-חמצני מדגימים את כלל האוקטט
כלל האוקטט (Octet בתרגום מילולי - שמינייה) הוא כלל אצבע כימי הקובע כי אטומים נוטים להיקשר בקשר כימי כך שלכל אחד מהם יש שמונה אלקטרונים ברמת הערכיות הגבוהה ביותר שלו, בקליפת הערכיות הרחוקה ביותר מגרעין האטום שבו הפרוטונים, בדומה לקונפיגורציה האלקטרונית של גז אציל. על מנת להשלים קליפת ערכיות מלאה, אטומים מגיבים באמצעות קבלת אלקטרונים, מסירתם או שיתופם. הכלל מתקיים בקבוצות של היסודות הראשיים, ובייחוד אצל פחמן, חנקן חמצן וקבוצת ההלוגנים.
במונחים פשוטים יותר, האלקטרונים מסודרים במספר שכבות, או מעטפות, סביב גרעין האטום. בכל מעטפת, מלבד המעטפת הפנימית, יכולים להיות שמונה אלקטרונים, אך לא לכל אטום יש מספיק אלקטרונים כדי למלא את המעטפת החיצונית שלו. מולקולות נוטות להיות יציבות כאשר לאטומים שלהן יש שמונה אלקטרונים במעטפתם החיצונית, ולכן אטום שחסרים לו אלקטרונים ייטה להיקשר לאטום אחר אם ביחד הם יוכלו להשלים מעטפת.

לדוגמה, לחמצן יש שישה אלקטרונים במעטפת החיצונית שלו (כלומר, חסרים לו שני אלקטרונים), ולפחמן יש ארבעה אלקטרונים במעטפת החיצונית שלו (כלומר, חסרים לו ארבעה אלקטרונים). לכן אטום פחמן ייטה להיקשר לשני אטומי חמצן (כמתואר באיור), כך שלכל אחד מאטומי החמצן יהיו שני אלקטרונים משותפים עם אטום הפחמן (כל זוג נקודות אדומות באיור מתאר אלקטרון. הנקודות הכחולות הן אלקטרונים בלתי קושרים.) בצורה זו מספר האלקטרונים הכולל לא השתנה, אך סביב כל אטום נעים שמונה אלקטרונים, שחלקם נעים גם סביב אטום אחר.

במעטפת של גזים אציליים, לעומת זאת, יש שמונה אלקטרונים, ולכן הם כמעט לא פעילים כימית, כלומר, נדיר שהם יוצרים קשרים כימיים עם אטומים או מולקולות.
יוצאים מן הכלל

קליפת הערכיות הראשונה מכילה שני אלקטרונים בלבד. על כן, עבור קליפת ערכיות זו, מתקיים כלל הדואט (בתרגום מילולי - זוג). כך, יציבותו הכימית של אטום המימן (שלו אלקטרון אחד) מושגת באמצעות קבלת אלקטרון יחיד, זו של ליתיום (שלו שלושה אלקטרונים) באמצעות איבודו, ואילו אטום ההליום, שלו שני אלקטרונים, הוא אטום יציב.
כלל האוקטט המצומצם (כמו בורון באינטראקציה BF3).
אטומים בעלי שלוש רמות של אלקטרונים או יותר מסוגלים להרחיב את קליפותיהם החיצוניות על מנת ליצור מספר רב של קשרים. כך, למשל, יוצרים זרחן וגפרית את התרכובות PCl5 ו-SF6 בהתאמה.
אם לאטום המרכזי במולקולה יש אורביטלי d ריקים, אז הוא יכול להכיל יותר מ-8 אלקטרונים ברמת הערכיות. רק אל-מתכות מהמחזור השלישי - בטבלה המחזורית - ומעלה (אם ברמת הערכיות שלהם אורביטלי הd ריקים), מסוגלים להרחיב את האוקטט שלהם - ליותר מ-8 אלקטרונים.
אצל רדיקלים חופשיים יש מספר שונה של אלקטרונים.
כלל 18 האלקטרונים חל על מתכות מעבר.
ראו גם

אטום
אורביטל אטומי
אלקטרון ערכיות
יחסי הונגריה–ונצואלה

| יחסי הונגריה–ונצואלה |
| --- | --- |
הונגריה: ונצואלה


הונגריה: ונצואלה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 912,050
אוכלוסייה
9,665,063: 28,433,569
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 482,359
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 16,964
משטר
רפובליקה: רפובליקה פדרלית

יחסי הונגריה–ונצואלה הם היחסים הדיפלומטיים בין הונגריה לוונצואלה.
סקירה כללית

הונגריה הייתה בין 28 מדינות האיחוד האירופי שהתעלמו מתוצאות הבחירות לאספה המכוננת הלאומית בוונצואלה 2017. הונגריה התעלמה גם מתוצאות הבחירות לנשיאות בוונצואלה 2018, בהם הוכרז ניקולאס מדורו כמנצח. בשנת 2019, במהלך המשבר הנשיאותי בוונצואלה, הכירה הונגריה בחואן גואידו כנשיא ונצואלה.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה החזיקה בוונצואלה שגרירות בקרקאס, אולם סגרה אותה ב-2009.
ונצואלה מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
כפר ראעי

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  ג'נין
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  7,819 (2006)
 קואורדינטות:  32°22′34″N 35°09′18″E﻿ / ﻿32.375997222222°N 35.155097222222°E﻿ / 32.375997222222; 35.155097222222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) כפר ראעי(למפת צפון השומרון רגילה) כפר ראעי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר ראעי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר ראעי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כפר ראעי (בערבית: كفر راعي) הוא כפר פלסטיני בצפון השומרון, הממוקם 18 ק"מ דרום-מערבית לג'נין. היישוב מונה, נכון לשנת 2006, כ-7,819 תושבים מוסלמים.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  מפת האזור 1918 (באנגלית) עם סימון הכפר, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
| Flag of Senegalיישובי נפת ג'נין |
| --- | --- | --- |
| ערים | ג'נין • קבאטיה |  |
| מועצות מקומיות | עג'ה • עראבה • בורקין • דאחיית סבאח אל-ח'ייר • דיר אבו דעיף • ג'בע • כפר דאן • כפר ראעי • מיית'לון • סילת אל-חארית'יה • סילת א-ד'אהר • יעבד • אל-יאמון • א-זבאבדה |  |
| כפרים | עאנין • ענזה • ערקה • עראנה • עטארה • ברטעה • בית קאד • ביר אל-באשא • דיר ע'זאלה • פחמה • פנדקומיה • פקועה • ג'למה • ג'לבון • ג'לקמוס • ג'ודידה • כופיראת • מִרְכָּה • מיסיליה • אל-מוע'ייר • נזלת זייד • ראמה • רומאנה • סנור • מת'לת' א-שוהדא • סיר • סיריס • ח'ירבת א-טייבה • תיעניכ • טורה אל-ע'רביה • אום א-ריחאן • אום אל תות • זובובא • יעבד |  |
| מחנות פליטים | מחנה הפליטים ג'נין |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007584324605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים ברשות הפלסטינית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי הונגריה–לוקסמבורג

| יחסי הונגריה–לוקסמבורג |
| --- | --- |
הונגריה: לוקסמבורג


הונגריה: לוקסמבורג
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 2,586
אוכלוסייה
9,665,063: 674,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 85,755
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 127,064
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי הונגריה–לוקסמבורג הם יחסי החוץ בין הונגריה ללוקסמבורג.
סקירה כללית

שתי המדינות היו בעבר תחת שלטון בית הבסבורג, כחלק ממלוכת הבסבורג. ממלכת הונגריה כוננה יחסים דיפלומטיים עם לוקסמבורג בשנת 1924. במהלך המלחמה הקרה הייתה הונגריה הקומוניסטית חלק מברית ורשה, בעוד שלוקסמבורג הייתה חלק מנאט"ו והגוש המערבי. כיום שתי המדינות חברות מלאות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, באיחוד האירופי ובנאט"ו.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה בלוקסמבורג שגרירות בלוקסמבורג סיטי.
לוקסמבורג מיוצגת בהונגריה באמצעות שגרירותה בווינה, אוסטריה.
כארס מלינדוס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־4 לפנה״ס לינדוס, יוון 
 התאבד:  280 לפנה״ס רודוס, האימפריה העות'מאנית 
 תחום יצירה:  פיסול 
 זרם באמנות:  אמנות הלניסטית 
 הושפע על ידי:  ליסיפוס 
 יצירות ידועות:  הקולוסוס מרודוס 
 
כארס מלינדוס (ביוונית עתיקה: Χάρης ὁ Λίνδιος) היה פסל יווני מהעיר לינדוס שבאי רודוס, תלמידו של ליסיפוס. כארס בנה עבור תושבי רודוס את הקולוסוס מרודוס, פסל ברונזה ענק של אל השמש הליוס שנחשב לאחד משבעת פלאי תבל של העולם העתיק.
ישו והאישה הנואפת

תבליט המתאר את ישו והנואפת בכנסייה באבוויל.
יֵשׁוּ וְהָאִשָּׁה הַנּוֹאֶפֶת הוא קטע בברית החדשה, בבשורה על-פי יוחנן פרק ח : 3 - 11. הכתוב מתאר כיצד ישו הציל אישה שהואשמה בניאוף מידי המון שביקש לסקלה באבנים, כשהוא קורא לאדם שאין בו חטא להשליך את האבן הראשונה, ואיש לא עמד בתנאי.
המעשה

בסיפור, ישו מלמד בבית המקדש. אויביו הפרושים והסופרים, המבקשים למצוא בו עוון, מביאים בפניו אישה הנאשמת בניאוף. הם מזכירים לו כי לפי התורה עליה להיסקל למוות באבנים, ושואלים בהקנטה מה דעתו. ישו לא עונה ומתווה אות על החול, והם מוסיפים לשאלו. הוא נושא את עיניו ומודיע כי מי שלא חטא מעולם, מוזמן להשליך את האבן הראשונה. מצפונם של כל הנוכחים נוקפם והם עוזבים בזה אחר זה. ישו מוחל לאישה ושולחה לדרכה, ומפציר בה לא לחטוא עוד.
”וַיִּשָּׂא אֶת־עֵינָיו וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם מִי בָכֶם חַף מִפֶּשַׁע הוּא יַדֶּה־בָּהּ אֶבֶן בָּרִאשׁוֹנָה׃ וַיִּתְכּוֹפֵף שֵׁנִית לְמָטָּה וַיְתָו עַל־הַקַּרְקַע׃ הֵם שָׁמְעוּ וְלִבָּם נֹקְפָם וַיֵּצְאוּ אֶחָד אֶחָד הָחֵל מִן־הַזְּקֵנִים וְעַד הָאַחֲרוֹנִים וַיִּוָּתֵר יֵשׁוּעַ לְבַדּוֹ וְהַאִשָּׁה עֹמֶדֶת בַּתָּוֶךְ׃ וַיִּשָּׂא יֵשׁוּעַ אֶת־עֵינָיו וַיַּרְא כִּי־אֵין אִישׁ בִּלְתִּי הָאִשָּׁה לְבַדָּהּ וַיֹּאמֶר אֵלֶיהָ אִשָּׁה אֵיפֹה שׂטְנַיִךְ הֲהִרְשִׁיעָךְ אִישׁ׃ וַתֹּאמֶר לֹא אֶחָד אֲדֹנִי וַיֹּאמֶר לָכֵן גַּם־אֲנִי לֹא אַרְשִׁיעֵךְ לְכִי לְדַרְכֵּךְ וְאַל תֶּחֶטְאִי עוֹד”
לסיפור מספר פרשנויות. פרשנות אחת, ומוכרת, מספרת שלמעשה, קבוצת הפרושים הביאה את האישה לישו למרות שהאישה לא באמת נאפה, והפרושים רק רצו להתגרות בישו מפני שקינאו בו. מעשה הנואפת הוא אחד הסיפורים הנודעים הקשורים בישו במסורת הנוצרית, והוא זכה לעיבודים אמנותיים רבים. יש הסכמה רחבה בביקורת המקרא שהסיפור הוא תוספת מאוחרת לבשורה, וצורף לטקסט כמה מאות שנים לאחר כתיבת המקור.
הערות שוליים

↑  9 things you should know about the woman caught in adultery, NCR (באנגלית)
↑  Does the Woman Caught in Adultery Belong in the Bible? | Tommy Wasserman, Text & Canon Institute, ‏8 בפברואר 2022 (באנגלית)
יחסי הונגריה–הפיליפינים

| יחסי הונגריה–הפיליפינים |
| --- | --- |
הונגריה: הפיליפינים


הונגריה: הפיליפינים
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 300,000
אוכלוסייה
9,665,063: 116,080,711
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 437,146
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 3,766
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי הונגריה–הפיליפינים הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין הפיליפינים.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1973. ב-7 בדצמבר 2013 נפגש שר החוץ ההונגרי יאנוס מרטוני, עם שר החוץ הפיליפיני אלברט דל רוסאריו, על מנת לבחון הזדמנויות סחר והשקעה בפיליפינים כדי לחזק את הקשרים הדו-צדדיים ולטפח שותפויות לשיתוף פעולה בתחומים כגון השכלה גבוהה, תיירות וקידום תרבות, וניהול מים. בשנת 2016 פתחה הונגריה את שגרירותה במנילה מחדש, לאחר שני עשורים שבהם הייתה השגרירות סגורה.
נציגויות דיפלומטיות

הפיליפינים מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
הונגריה מחזיקה בפיליפינים שגרירות במנילה.
יחסי הונגריה–טורקיה

| יחסי הונגריה–טורקיה |
| --- | --- |
הונגריה: טורקיה


הונגריה: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 783,562
אוכלוסייה
9,665,063: 87,527,097
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 12,659
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי הונגריה–טורקיה הם יחסי החוץ בין הונגריה לטורקיה.
סקירה כללית

במהלך המאה ה-16 כבשה האימפריה העות'מאנית את רוב שטחה של ממלכת הונגריה, למעט חלק קטן במערבה שנותר תחת שלטון בית הבסבורג, אולם עד סוף המאה ה-17 כבשו ההבסבורגים מחדש את כל שטחה של הונגריה. במהלך מלחמת העולם הראשונה לחמו המדינות זו לצד זו, כחלק ממעצמות המרכז. כיום, שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה, ה-OECD, נאט"ו, ה-OSSE וה-WTO. כמו כן הונגריה היא חברת האיחוד האירופי וטורקיה היא מועמדת להצטרפות לארגון.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה ו-7 קונסוליות באנטליה, איסטנבול, איזמיר, איזמיט, קייסרי, קוטאיה וטקירדא.
טורקיה מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
יחסי הונגריה–ליטא

| יחסי הונגריה–ליטא |
| --- | --- |
הונגריה: ליטא


הונגריה: ליטא
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 65,300
אוכלוסייה
9,665,063: 2,851,781
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 77,836
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 27,294
משטר
רפובליקה

יחסי הונגריה–ליטא הם יחסי החוץ בין הונגריה לליטא. שתי המדינות הן חברות מלאות בנאט"ו ובאיחוד האירופי.
היסטוריה

בשנת 1386, לאחר מאמצים משכנעים של שליחים הונגרים ופולנים, יוגאילה אלגירדאיטיס, הדוכס הגדול של ליטא הוטבל כקתולי. לאחר מכן הוא נישא להדוויג, בתו של לאיוש הראשון, מלך הונגריה והוכתר כמלך פולין. במהלך המאה ה-15 שתי המדינות חלקו לתקופת זמן קצרה את אותו המלך ולדיסלב השלישי, מלך פולין והונגריה שמלך למשך 4 שנים על שתי המדינות ולמשך 10 שנים על פולין לבד. ולדיסלב נפטר בגיל 20 בלבד כאשר נפל בקרב נגד הטורקים שהיו באזור העיר וארנה שבבולגריה. במאה ה-16 בחרה פולין, שכללה גם את ליטא, את המלך סטפאן באטורי ההונגרי למלוך עליה. בין יתרונותיו העיקריים לליטא אפשר להזכיר את מעשה אישור השוויון של ליטא ופולין ב"רפובליקה של שני העמים" (זה היה השם הרשמי של ממלכת פולין והדוכסות הגדולה של ליטא); הקלה על הקמת אוניברסיטת וילנה ב-1579; הקמת בית הדין העליון של ליטא כבית המשפט העליון לערעורים של האצולה הליטאית; ביצעה ארגון מחדש ומודרניזציה מוצלחים של כוחות הצבא הליטאי והחזרה של ליבוניה מרוסיה, כמו גם דחיקה של רוסיה מהנמלים הבלטיים.
בשנים 1577–1579, בהזמנתו של סטפאן באטורי, גנרל הונגרי מפורסם גאספר בקס הוביל בהצלחה יחידות צבאיות ליטאיות כדי להגן על האינטרסים של הדוכסות הגדולה של ליטא. על שמו נקראת גבעה במרכז וילנה, בה נקבר גספר בקס.
בשנת 1924 כוננו יחסים דיפלומטיים בין הרפובליקה של ליטא לממלכת הונגריה. בתקופה שבין מלחמות העולם יוצגה ליטא בהונגריה באמצעות שגרירותה בברלין, גרמניה, ובנוסף החזיקה קונסוליה כללית בבודפשט. מאידך, הונגריה יוצגה בליטא באמצעות שגרירותה בהלסינקי, פינלנד, ובנוסף החזיקה הייתה קונסוליית כבוד בקובנה, הבירה הזמנית של ליטא. הונגריה הכירה בליטא דה יורה ב-24 באוגוסט 1991, וב-2 בספטמבר 1991 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים.
נציגויות דיפלומטיות

ליטא מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
הונגריה מחזיקה בליטא שגרירות בוילנה וקונסוליה בקובנה.
כביש הצפון

| --- | --- |

כביש הצפון בין צומת כ"ח וסאסא. לצד הכביש – שרידי פילבוקס הרוס. האזור המעובד הוא בקעת קדש, וברקע נראים עמק החולה והגולן
כביש הצפון בין צומת כ"ח וסאסא. לצד הכביש – שרידי פילבוקס הרוס. האזור המעובד הוא בקעת קדש, וברקע נראים עמק החולה והגולן
 מידע כללי
 כינוי:  כביש הצפון
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  63 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  הגליל 
 נקודת התחלה:  צומת בצת
 נקודת סיום:  צומת כ"ח
 קואורדינטות:  33°03′32″N 35°20′03″E﻿ / ﻿33.058777777778°N 35.334027777778°E﻿ / 33.058777777778; 35.334027777778
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) כביש הצפון(למפת הגליל המערבי רגילה) כביש הצפון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש הצפון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש הצפון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מבצר המונפור מפארק גורן, סמוך לכביש
מצודת טגארט בשומרה
מראה עמק החולה ממצודת כ"ח, סמוך לסופו של כביש הצפון
כביש 899, הידוע ככביש הצפון, הוא כביש רוחב בצפון מדינת ישראל, העובר ברובו לאורך גבול הצפון, קו הגבול הבינלאומי בין ישראל ולבנון. אורכו 63 ק"מ.
היסטוריה

הכביש נסלל בשנת 1937 במסגרת הניסיונות לדכא את המרד הערבי הגדול. לאחר סלילת הכביש, נפרסה לאורך תוואי הכביש גדר שכונתה "גדר הצפון" (שהעבודה עליה הסתיימה ביולי 1938), גדר שהמשיכה לאחר מכן דרומה, מאזור מצודת כ"ח אל הכנרת. לאורך הכביש הוקמו מצודות טגארט, המצויות כיום ביערה, שומרה, סאסא, אביבים ומצודת כ"ח. 16 פילבוקסים הוצבו בצידי הכביש בין המצודות. בתקופת המנדט הבריטי לא היה המעבר בכביש חופשי, והצריך רישיון מיוחד. תוואי הכביש החל ליד הכפר באסה, כיום המושב בצת והעיירה שלומי, והסתיים בנקודה הסמוכה למצודת כ"ח, תוך שהוא עובר בסמוך ליישובים הערבים הגדולים בסביבה. הכביש נסלל במרחק של מספר קילומטרים מן הגבול. גדר הצפון פורקה בשנת 1942, אך המצודות והפילבוקסים נותרו לאורך הכביש.
באוקטובר 1949 הוכללו חלקים נכבדים של הכביש באזור ביטחון שהתנועה בו נאסרה ללא היתר. בשנות ה-50 היה הכביש במצב ירוד, ובשנת 1960 הוחל בתיקונו באזור מושב גורן. בינואר 1964 נפתח הכביש מחדש לתנועה לאחר ששופץ באופן שאיפשר לשוב ולהשתמש בו.
בשנת 1972 שופץ הכביש בין סאסא ומרגליות.
הכביש כיום

תוואי הכביש כיום מקביל ברובו לתוואי הכביש המנדטורי, אך הוא סוטה ממנו במספר קטעים. לאורך השנים עבר הכביש שיפוצים ושיפורים רבים. במספר מקומות בכביש מפנים שלטים ל"כביש הצפון הישן", לקטעים של קילומטרים ספורים בתוואי הכביש ההיסטורי, העוברים במסלול צפוני מעט מזה של הכביש הראשי הסלול כיום, ושבים ומתחברים אליו. החברה הלאומית לדרכים מכשירה מדי פעם קטעים חדשים העוברים בעורפם של יישובי הצפון, ובכך מרחיקה את הכביש מקו הגבול, ומאפשרת כניסה אל היישובים מכיוון פנים הארץ.
מספרו של "כביש הצפון" ברשת הארצית הוא כביש 899, והוא מתחיל במערב בצומת בצת שבגליל המערבי, בסמוך לחוף הים בין ראש הנקרה לאכזיב, מקום בו הוא נפגש עם כביש 4. כביש הצפון מטפס דרך בקעת שפע, חוצה את נחל בצת ליד יערה, וחולף מדרום ליישובים אבן מנחם ונטועה. הוא נפגש עם כביש 89 בצומת חירם ליד סאסא, ולאחר מכן עובר בתוואי של נחל דישון. לאחר מלכיה יורד הכביש לבקעת קדש ונפרד מקו הגבול הבינלאומי עם לבנון. לאחר מצודת כ"ח יורד הכביש בתלילות אל עמק החולה ומסתיים בצומת כ"ח, מקום בו הוא נפגש עם כביש 90.
לאורכו של הכביש מצויים יישובים רבים, מרביתם מושבים, קיבוצים ומצפים. הכביש עובר בסמוך ליישובי המועצות האזוריות מטה אשר ומעלה יוסף במערב, והגליל העליון, מרום הגליל ומבואות החרמון במזרח. בנוסף, מצויים בסמוך לו בסיסים ומוצבים רבים של צה"ל. עד לשנת 2014, כל הכביש היה בתחום עוצבת ברעם, שמפקדתה ממוקמת בשומרה במצודה שהייתה חלק מגדר הצפון. החל מ-2014, תחום האחריות של העוצבה צומצם עד לאביבים. הפלוגה שהייתה במלכיה פורקה, וצורפה לעוצבת חירם, ולכן העוצבה אחראית על הקטע הזה של הכביש.
במהלך מלחמת לבנון השנייה נגרמו נזקים לקטעים שונים בכביש, עקב נסיעת טנקים וכלים כבדים של צה"ל על תוואי הכביש. לאחר המלחמה נעשה ריבוד ותיקון הכביש, ונסלל ברובו מחדש.
מסלול הכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 899 ממערב למזרח
| 0 | צומת בצת |  | ראש הנקרה |  כביש 4 |
| 1 | צומת ללא שם |  | בצת | כניסה לבצת |
| 2 | צומת ללא שם |  | שלומי | כניסה לשלומי |
| 2.5 | צומת שלומי |  | שלומי | כביש 8990, גישה לחניתה |
| 3 | צומת חניתה |  | שלומי |  כביש 70 |
| 6 | צומת ללא שם |  | יערה | כביש 8993, גישה לאדמית |
| 7 | צומת יערה |  | יערה | כניסה ליערה |
| 10 | צומת ללא שם |  | אילון | כניסה לאילון ולפארק גורן |
| 11 | צומת ללא שם |  | ליד גורן | כניסה לפארק גורן |
| 12 | צומת ללא שם |  | גורן | כניסה לגורן |
| 13 | צומת ללא שם |  | גרנות הגליל | כניסה לגרנות הגליל |
| 16.5 | צומת ללא שם |  | ליד שומרה | כניסה לשומרה |
| 17.5 | צומת ללא שם |  | ליד שומרה | כביש 8933 |
| 19 | צומת ללא שם |  | אבן מנחם | כניסה לאבן מנחם |
| 22 | צומת ללא שם |  | נטועה | כניסה לנטועה |
| 24.5 | צומת ללא שם |  | בירנית | כביש 8944, גישה לאלקוש ולפסוטה |
| 27.5 | צומת ללא שם |  | מתת | כניסה למתת |
| 33 | צומת סאסא |  | סאסא |  כביש 89 |
| 33.5 | צומת חירם |  | סאסא |  כביש 89 |
| 35.5 | צומת ללא שם |  | דוב"ב |  כביש 8967 |
| 37.5 | צומת ללא שם |  | ברעם | כניסה לברעם |
| 40.5 | צומת ללא שם |  | ליד ריחאניה | כביש 8966, גישה לריחאניה |
| 43.5 | צומת ללא שם |  | יראון | כניסה ליראון |
| 45.5 | צומת ללא שם |  | אביבים | כניסה לאביבים |
| 46 | צומת ללא שם |  | אביבים |  כביש 8967 |
| 52 | צומת ללא שם |  | מלכיה | כניסה למלכיה |
| 57.5 | צומת ישע |  | רמות נפתלי |  כביש 886 לכיוון צפון |
| 58 | צומת נפתלי |  | רמות נפתלי |  כביש 886 לכיוון דרום |
| 63 | צומת כ"ח |  | עמק החולה |  כביש 90 |
אתרים לאורך הכביש

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תל תאו
מצפה רן
מצודת כ"ח
תל קדש
חורבת דנעילה
מצפה איתן
ראו גם

הגליל העליון
כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  הכביש הצבאי בסה צפת, דבר, 22 באפריל 1937
↑  הוקם אזור בטחון בגבול ישראל הלבנון, מעריב, 9 באוקטובר 1949
↑  יישובי ההר תובעים את תיקון כביש הצפון, על המשמר, 7 ביולי 1955
↑  כביש לאבן מנחם, דבר, 17 באוגוסט 1960
↑  על פני הארץ, כביש הצפון נפתח מחדש לתנועה, דבר, 30 בינואר 1964
↑  15 מיליון ל"י לסלילת כבישים בגולן, דבר, 29 ביוני 1972
כארונוזאורוס

| כארונוזאורוס |
| --- | --- |
 גולגולת של Charonosaurus jiayinensis  שחזור של כארונוזאורוס
תקופה
קרטיקון עליון, 66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: הדרוזאוריים
סוג:: כארונוזאורוס
מין:: Charonosaurus jiayinensis
שם מדעי
 Charonosaurus

כארונוזאורוס (שם מדעי: Charonosaurus; משמעות שמו: "הלטאה של כארון") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת ההדרוזאוריים. דינוזאור זה דומה מאוד לפרזאורולופוס, אך הוא חי בתקופה מאוחרת יותר, סמוך להכחדת הקרטיקון הגדולה. מאובניו התגלו בשנת 2000 סמוך לנהר אמור שבין הגבול בין רוסיה לסין.
מהדינוזאור נמצאו שרידי גולגולת שנמצאה בצ'אנגצ'ון שבג'ילין, סין ומהם משוער שאורך הדינוזאור הגיע ל-10 מטרים. אורך הירך הגיע ל-1.35 מטר. גולגולתו דמתה לגולגולת הפרזאורולופוס שחי שנמצא רק באמריקה הצפונית ולפני 73 מיליון שנה. באותה תקופה שהכארונוזאורוס חי נכחדו כל ההדרוזאורים מקבוצת Lambeosaurinae באמריקה הצפונית.
יצור זה חי בדומה ורעה בעדרים בחיפוש צמחייה. נראה שנכחד בעת ההכחדה הגדולה של אחרוני הדינוזאורים.
בתרבות

יצור זה נראה בסדרה של ערוץ דיסקברי היום האחרון של הדינוזאורים, בו מתוארים הרגעים האחרונים של הדינוזאור.
איור של ביצה ובה נראים 2 אולורוטיטנים, כמה אורניתומימיים ופטרוזאורים מעופפים. מאחורה נראים 2 פרטי כארונוזאורוסים.
כביש הנפט

ערך זה עוסק בכביש ברמת הגולן. אם התכוונתם לכביש בנגב, ראו .
| --- | --- |
מראה לאורך כביש הנפט
מראה לאורך כביש הנפט
 מידע כללי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  45 ק"מ
 מיקום
 נקודת התחלה:  צומת אורחה
 נקודת סיום:  ע'ג'ר
 קואורדינטות:  33°00′55″N 35°45′57″E﻿ / ﻿33.01521389°N 35.76581944°E﻿ / 33.01521389; 35.76581944
  מפת מיקום  מפה מפורטת  כביש הנפט באדום כהה לאורך הגולן (באלכסון מימין למטה לשמאל למעלה)  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש הנפט (באנגלית: Petroleum Road, מכונה גם ציר הנפט) הוא כביש אספלט אורכי משובש ברמת הגולן בבעלות פרטית באורך של 47 ק"מ, הנמשך מהגבול הסורי סמוך להר פרס במזרח הגולן המרכזי, ועד גבול לבנון בצפונו של הגולן, סמוך לע'ג'ר. שמו של הכביש נגזר מקו צינור הנפט "טראנס־אראביאן פייפליין" (Trans-Arabian Pipeline Company, "צינור הנפט הטרנס־ערבי") שלאורכו הוקם. כביש זה הוא חלק קטן מציר רצוף המלווה את צינור הנפט לכל אורכו.
צינור הנפט הטרנס־ערבי

צינור הנפט הטרנס־ערבי הוקם במסגרת יוזמה משותפת של מספר חברות אמריקאיות, והוא נמתח לאורך 1,214 ק"מ מקייסוימה שבערב הסעודית ועד נמל צידון בלבנון. במלחמת ששת הימים השתלטה ישראל על קטע באורך של 47 ק"מ מהצינור, אך אפשרה את המשך פעולתו. עם זאת, בשל בעיות שונות הצינור יצא מכלל שימוש.
במאי 1969 חדרו מחבלים מלבנון ופוצצו את הצינור באזור הכפר ע'ג'ר. 8,000 טון נפט נשפכו לוואדי עסל ומשם זרמו דרך הבניאס והירדן לכנרת. בעקבות זאת נסללה וגודרה דרך העפר שלאורך הצינור. בספטמבר 1969 פגע טרקטור של מקורות בצינור באזור קיבוץ שמיר.
ב־1976 הופסקה הפעלתו של הצינור ברמת הגולן. כיום נעשה שימוש בצינור כדי להעביר מים מקידוחים שונים בגולן.
הכביש

כביש הנפט נסלל ככביש שירות לאורכו של הצינור. אורכו של הכביש המלווה את צינור הנפט בתחומי ישראל הוא 45 ק"מ. 2 הק"מ בקצהו הדרומי נהרסו בהקמת מערכת הקו הראשון בגבול עם סוריה. בנוסף, קטע בן 4 ק"מ בקצהו הצפוני של הכביש אינו נחשב בדרך כלל כחלק מ"כביש הנפט", והוא מוכר כחלק מכביש 999 (כביש הר דב). מאחר שציר הנפט הוא כביש פרטי שאינו מתוחזק על ידי  החברה הלאומית לדרכים בישראל, לא הוצמד לו מספר.
במפת הקוד רענן של צה"ל, אשר שימשה במלחמת יום הכיפורים, נקרא הכביש "ציר מחזה".
הקטע שבין צומת קשת וצומת רוויה עובר בשטח אש ולכן יש לתאם עם רשויות הצבא טרם הנסיעה בו.
בשנת 2015 הסתיימו עבודות שיפוץ הכביש על ידי רשות הטבע והגנים. קטע הכביש שבין צומת רוויה לצומת בניאס שופץ והוא היה בטוח לנסיעה לכל סוגי הרכבים. במסגרת העבודות הוקמו ארבעה מצפורים לאורך הקטע. כמו כן הוסרו גדרות בחלק מן התוואי כדי לפתוח מסדרון אקולוגי לאורך הגולן.
הכביש > צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש הנפט (מדרום לצפון)
| 0 | צומת אורחה |  | יונתן |  כביש 98 |
| 8 | צומת קשת |  | קשת |  כביש 87 |
| 17 | צומת נפח |  | אורטל |  כביש 91 |
| 26 | צומת רוויה |  | קלע אלון |  כביש 959 |
| 41 | צומת בניאס |  | בניאס |  כביש 99 |
| 45 | גבול לבנון |  | ע'ג'ר | לבנון גבול לבנון |
הכביש > אתרים לאורך הכביש

גבעת אורחה
חורבת פרג
בית ספר שדה קשת יהונתן
אנדרטת חטיבה 188
מחנה נפח
נחל עורבים
מצפה גולני (תל פאחר) – לזכר קרב תל פאחר שנהלה חטיבת גולני לכיבוש התל.
בניאס
גלריה

כביש הנפט מדרום למחנה נפח
שלט במצפור חלונות שמיר בקטע הכביש הצפוני המשוקם
מבנה המכיל מגוף של צינור הנפט, בצד הכביש ובסמוך לחצייה של ערוץ נחל זוויתן
ראו גם

קרב תל פאחר
כביש הנפט (נגב)
הערות שוליים

↑  יעקב ארז, נחסם צינור־הנפט של חב' "טפליין" – אחר שפוצץ על־ידי חבלנים בשטח ישראל; נפט חדר לכינרת, מעריב, 1 ביוני 1969
↑  נפגע צנור טפליין – ברמה, דבר, 30 בספטמבר 1969
↑  הגולן מתחדש- עבודות לשיקום ציר הנפט, שישי בגולן, 13 במרץ 2015
כלל הברזל של האוליגרכיה

"כלל הברזל של האוליגרכיה" נוסח על ידי הסוציולוג הגרמני רוברט מיכלס בספרו "מפלגות פוליטיות". לפי כלל זה, היווצרות אוליגרכיה בארגונים המתנהלים באופן דמוקרטי היא בלתי נמנעת, והיא תוצאה של סיבות טכניות. מיכלס ניסח כלל זה לאחר מחקר שערך בארגונים סוציאליסטים ואיגודים מקצועיים באירופה שלפני מלחמת העולם הראשונה.