stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'יקטילו (סדרת טלוויזיה)
סקירה

הסדרה מספרת על הרוצח הסדרתי המפורסם ביותר בתקופה הסובייטית, אנדריי צ'יקטילו – על החיים הכפולים שניהל עבריין זה במשך שנים רבות ועל החקירה האינטנסיבית של מעשי הרצח שביצע. לדברי הבמאי סאריק אנדראסיאן, המשימה העיקרית של יוצרי הסדרה הייתה לענות על השאלות "איך אדם עם ביוגרפיה כמעט מושלמת התגלה כרוצח אכזר? מה הוליד בו את החיה?".
עלילה

הוא רצח וללא נענש יותר מעשר שנים, יותר מחמישים איש נרצחו על ידו. במקום זאת, אדם חף מפשע הורשע והוצא להורג בירייה. במשך תקופה ארוכה לא ניתן היה לשלב את הרצח שביצע למקרה אחד. מטורפים מסוג זה פשוט לא היו קיימים בברית המועצות ולכן רשויות אכיפת החוק לא היו מוכנות להילחם ב"חיה המטורפת", כפי שכינוהו עיתונאים מאוחר יותר. בלכידת צ'יקטילו היו מעורבים תושבים, שוטרים, תובעים, פסיכיאטרים ושיטות חקירה חדשות שפותחו כדי להציל אנשים חפים מפשע. כתוצאה מכך ניסיונות להעריך ולתפוס את "החיה המטורפת" נמשכו שנים והפכו לעימות מלא עם תפניות בלתי צפויות ודרמטיות בין החברה למטורף המדמם הטפיל בתוכה.
שחקנים ודמויות

דמיטרי נאגייב - אנדריי צ'יקטילו
קונסטנטין לברוננקו – קסאייב
דמיטרי ולאסקין – וטוויצקי
יוליה אפנסייבה – אירינה אובסיניקובה
הפקה

הסדרה צולמה עבור שירות הסטרימינג Okko. הבמאי סאריק אנדראסיאן שקד על עבודת הבימוי והעריכה, כשהתסריט נכתב על ידי אלכסיי גרביצקי וסרגיי וולקוב. הצילומים החלו בספטמבר 2020, ב-21 בדצמבר 2020 נודע על השלמתם והטריילר הראשון פורסם. יוצרי הפרויקט שמרו את שמו של השחקן שגילם את התפקיד הראשי בסתר עד לשידור פרק הבכורה.
הסדרה עלתה בבכורה ב-18 במרץ 2021 וכללה שמונה פרקים. צילומי העונה השנייה החלו בקיץ 2021 עם ויטאלי קלישצ'קו שהצטרף לצוות השחקנים.
הערות שוליים

↑  קדימון הסדרה
↑  Завершились съемки эксклюзивного сериала Okko «Чикатило»
↑  Вышел первый тизер сериала «Чикатило». Премьера шоу — весной 2021 года
↑  Дмитрий Власкин опроверг слухи о том, что играет маньяка в новом сериале Сарика Андреасяна «Чикатило. Явление зверя», Вокруг.ТВ (באנגלית)
↑  Okko объявил дату выхода триллера «Чикатило»
↑  Вышел первый трейлер сериала Андреасяна про маньяка Чикатило
↑  Виталий Кищенко присоединился ко второму сезону «Чикатило», Кино-Театр.Ру, ‏2021-06-21
צד נוסף

צד נוסף הוא אלבום הסולו הרביעי של המוזיקאי והזמר הישראלי מתי כספי, שיצא ב-1980.
הפקה

בשנות ה-70 המאוחרות החל כספי בכתיבת לחנים לשירי התוכנית ה"קרוסלה". יש להניח שכתיבתם של למעלה מחמישה עשר שירים חדשים לילדים (וביניהם "הסביבון שלי") היוותה זרז להחלטתו של כספי להוציא אלבום שיוקדש לשירי ילדים.
אלבום זה מכיל שירים שהולחנו החל מתחילת פעילותו של כספי כמוזיקאי בתחילת העשור. רוב השירים הושרו במקור על ידי זמרים אחרים (תיקי דיין, נתנאלה, חוה אלברשטיין, יפה ירקוני ודודו זכאי) וחלקם גם על ידי כספי עצמו, ומיעוטם נכתב במיוחד עבור האלבום. שם האלבום וכן עיצובו (על ידי המעצב דוד טרטקובר) מזכירים במכוון את האלבום "צד א' צד ב'" שיצא כשנתיים קודם לכן: בשני המקרים התרכז כספי בהקלטות של שירים שבוצעו ברובם בעבר על ידי זמרים אחרים.
בין השירים שהוקלטו במיוחד לאלבום בולט השיר הפותח את האלבום "אולי זה מעליב". בולט גם השיר "אחותי הקטנה", השונה מאוד מהביצוע המקורי של ירקוני וגם מביצועו הראשון של כספי, שהוקלט כשבע שנים קודם לכן. באלבום גם הקליט כספי מחדש את "כלבלב הו בידי בם בם", כשהפעם את מקום ההכרזה "פסנתר" – ולאחריה נגינת חלילית, מחליפה ההכרזה "חליל", ולאחריה נגינת פסנתר. באלבום משתתפים הנגנים הקבועים איתם עבד כספי באותה תקופה: ז'אן פול זימבריס, חיים רומנו, קובי כהן, וכן נגני כלי מיתר של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, החצוצרנים איתמר ארגוב ואברהם פלדר, הסקסופוניסטים פטר ורטהיימר ומורטון קם, הטרומבוניסט אדי קלובסקי, מוטי אדוני, ושם טוב לוי בחליל. מתי כספי מנגן בתופים, גיטרה, בס, פסנתר, קלרינט, סינטיסייזר, קונגס וכלי הקשה ברזילאיים שונים.
בין השירים שובצו שלושה קטעים אינסטרומנטליים קצרים, כאשר הבולט שבהם הוא "פסנתר מנגן".
את האלבום ליווה סיבוב הופעות בו שילב מתי כספי ילדים בביצוע השירים, גם כנגנים וגם כמחזיקי תווי ענק עשויים נייר. אחד מהילדים האלה גדל להיות נגן כלי ההקשה גדי סרי. למרות המופע והביקורות הטובות שקיבל, האלבום היה כישלון מסחרי ביחס לאלבומים בשנים לפני כן.
אלבום המשך אשר התייחס לאלבום זה ונחשב מסדרת ה"צד א' צד ב'" הוא האלבום "צד ג' צד ד'" - אלבום שיצא בשנת 1987, וגם הוא כולל גרסאות של כספי לשירים שהלחין למבצעים אחרים.
רשימת השירים

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי מתי כספי.
| מס' | שם | מילים | מבצע מקורי | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אולי זה מעליב  | יהודה אטלס | שיר חדש עבור האלבום | 5:18 |
| 2. | אחותי הקטנה  | אהוד מנור | יפה ירקוני | 3:03 |
| 3. | פסנתר מנגן (אינסטרומנטלי)   | - |   | 1:27 |
| 4. | הסביבון שלי  | לאה נאור | חוה אלברשטיין | 1:52 |
| 5. | שיר ערש (אינסטרומנטלי)   | - |   | 2:49 |
| 6. | בן  | אהוד מנור | נתנאלה | 2:36 |
| 7. | כלבלב הו בידי בם בם  | נתן זך | מתי כספי | 2:56 |
| 8. | דנדינו מה זה דנדינו? סוד! (אינסטרומנטלי)   | - |   | 1:05 |
| 9. | הפרידה מתיבת נח  | נורית זרחי | חוה אלברשטיין | 2:20 |
| 10. | משחקים  | שמרית אור | דודו זכאי | 4:55 |
| 11. | מי ראה את באני  | אהוד מנור | תיקי דיין | 3:07 |
| 12. | שמלות  | נורית זרחי | חוה אלברשטיין | 2:23 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 33:51 |
בתקליט הוויניל המקורי: צד א': שירים 1–6, צד ב': שירים 7–12
קרדיטים

מתי כספי - שירה, גיטרה בס, תופים, כלי הקשה, קלידים
טומי פרידמן, יעקב מורנו, פרנקי גליקסטן - טכנאי הקלטה
יושי שדה, איתמר גפני - עוזרי טכנאי
טומי פרידמן, יעקב מורנו - טכנאי מיקס
חיים לוסקי - צילום עטיפה
דוד טרטקובר - עיצוב עטיפה
פרשת מצורע

בפרשה מופיעות שלוש מתוך ארבע טומאות המצריכות קורבן לאחר הטבילה: מצורע, זב וזבה. כמו כן, מופיעות חמש מתוך שש טומאות היוצאות מגוף האדם. הטומאה החסרה בשני המקרים היא יולדת, המופיעה בפרשה הקודמת.
פָּרָשַׁת מְצֹרָע היא פרשת השבוע החמישית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה בפרק י"ד, פסוק א' ומסתיימת בפרק ט"ו, פסוק ל"ג.
הפרשה עוסקת כולה בדיני טומאה וטהרה, ויש הקוראים לה בלשון נקייה פרשת טהרות או פרשת זאת תהיה.
בשנים שאינן מעוברות קוראים את פרשת מצורע ביחד עם הפרשה שלפניה, פרשת תזריע. בשנים המעוברות שאינן מתחילות ביום חמישי, כלומר בשנים מסוג בחה, זחג, זשה, בשז וגכז, חלה פרשת מצורע בשבת שלפני פסח, שבת הגדול.
תוכן הפרשה

הפרשה עוסקת כולה בדיני טומאה וטהרה:
חלקה הראשון ממשיך את העיסוק בדיני נגע הצרעת שהתחיל בפרשה הקודמת. תחילת הפרשה עוסקת בדרכי ההיטהרות מן הצרעת ובקורבנות שעל המצורע להביא. בהקשר זה מנויות 4 מצוות עשה: טהרת המצורע, גילוח המצורע ביום השביעי, טבילה וקרבן מצורע.
לאחר מכן מופיע תיאור של צרעת הבית. בהקשר זה מנויה מצוות עשה אחת.
בחלק האחרון מתוארות טומאת הזב והזבה, טומאת קרי ודיני הנידה. בהקשר זה מנויות 6 מצוות עשה: טומאת זב, קרבן זב, טומאת שכבת זרע, טומאת נדה, טומאת זבה וקרבן זבה.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת מצורע יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת תזריע:
שנת גכה ושנת בשה - א' באייר
שנת בחג ושנת זשג - ג' באייר
שנת זחא ושנת השא - ה' באייר
שנת הכז - בארץ ישראל כ"ט בניסן, בחוץ לארץ ו' באייר
בנפרד:
שנת השג - ה' בניסן
שנת החא - ז' בניסן
שנת גכז ושנת בשז - ח' בניסן
שנת בחה ושנת זשה - י' בניסן
שנת זחג - י"ב בניסן
הפטרה

מפטירים בספר מלכים ב', פרק ז', בסיפור על ארבעת המצורעים בעת המצור על העיר שומרון. התימנים והאיטלקים מתחילים בפסוק א', והספרדים והאשכנזים (וכן בנוסח רומניא) מתחילים בפסוק ג'; בכל המנהגים מסיימים בפסוק כ', אך התימנים והאיטלקים מוסיפים גם את הפסוק במלכים ב', י"ג, כ"ג.
אם השבת חלה בשבת הגדול מפטירים ברוב הקהילות בהפטרת שבת הגדול, "וערבה לה' מנחת יהודה וירושלים" (מלאכי, ג', ד'–כ"ד), אמנם בקצת קהילות קוראים הפטרה מיוחדת זו רק בערב פסח שחל בשבת, ואצל חלק מהתימנים לא נוהגים לקרוא הפטרה זו כלל, ואם כן קוראים את ההפטרה הרגילה של הפרשה (ובנוסח רומניא הפטירו הפטרה זו דווקא בפרשת צו, ואם כן, כנראה הפטירו בהפטרה הרגילה בשבת הגדול שחל בפרשת מצורע).
אם השבת חלה בערב ראש חודש אייר, קוראים את הפטרת "מחר חודש" (שמואל א', כ', י"ח–מ"ב).
ראו גם

נגע הצרעת
טהרת המשפחה
טומאות היוצאות מגוף האדם
צרעת
הערות שוליים

↑  ראו בפורום אוצר החכמה כאן.
↑  סך הכל כ-26.3% מכלל השנים.
↑  ראו גם ערך שבת הגדול.
↑  בארץ ישראל בשנת הכז, כ-18% מכלל השנים.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
צדדה

צְדָדָה (או צְדָד) הוא מקום (או עיר או אזור) מקראי שמוזכר בתיאור גבול צפון ארץ ישראל, בספר במדבר וגם בספר יחזקאל.
בתנ"ך

המקום הובא בספר במדבר; ”וְזֶה יִהְיֶה לָכֶם גְּבוּל צָפוֹן מִן הַיָּם הַגָּדֹל תְּתָאוּ לָכֶם הֹר הָהָר. מֵהֹר הָהָר תְּתָאוּ לְבֹא חֲמָת וְהָיוּ תּוֹצְאֹת הַגְּבֻל צְדָדָה.” (במדבר לד ה) וכן כאחד מהגבולות שיגבילו את גבולי יחזקאל, ורק בהשמטת שמו של הר ההר, לפי השמטה זו נימק המלבי"ם כי גבולי יחזקאל מתגדלים על הגבולות שבספר במדבר;
כֹּה אָמַר אֲדֹנָי יְהוִה גֵּה גְבוּל אֲשֶׁר תִּתְנַחֲלוּ אֶת הָאָרֶץ לִשְׁנֵי עָשָׂר שִׁבְטֵי יִשְׂרָאֵל יוֹסֵף חֲבָלִים. וּנְחַלְתֶּם אוֹתָהּ אִישׁ כְּאָחִיו אֲשֶׁר נָשָׂאתִי אֶת יָדִי לְתִתָּהּ לַאֲבֹתֵיכֶם וְנָפְלָה הָאָרֶץ הַזֹּאת לָכֶם בְּנַחֲלָה. וְזֶה גְּבוּל הָאָרֶץ לִפְאַת צָפוֹנָה מִן הַיָּם הַגָּדוֹל הַדֶּרֶךְ חֶתְלֹן לְבוֹא צְדָדָה. חֲמָת בֵּרוֹתָה סִבְרַיִם אֲשֶׁר בֵּין גְּבוּל דַּמֶּשֶׂק וּבֵין גְּבוּל חֲמָת חָצֵר הַתִּיכוֹן אֲשֶׁר אֶל גְּבוּל חַוְרָן. וְהָיָה גְבוּל מִן הַיָּם חֲצַר עֵינוֹן גְּבוּל דַּמֶּשֶׂק וְצָפוֹן צָפוֹנָה וּגְבוּל חֲמָת וְאֵת פְּאַת צָפוֹן
זיהוי המקום

הרב אליעזר מבלגנצי כותב שצדדה "בולטת הרבה" לכיוון צפון סמוך למזרח ארץ ישראל ואין למעלה הימנה בגבול הצפוני של ארץ ישראל אלא זפרון בלבד, ואילו חמת נמצאת למטה הימנה לכיוון מערב.
הרב אלעזר מגרמייזא, מנמק כי העיר/המקום נקרא צדדה כי הוא "מצדד" לשני גבולים/כרכים (שמובאים בתרגום יונתן לספר יחזקאל) אחד שנקרא בן זעמה (מזוהה כקולאת-סעמאה, שהוא כשלש שעות לדרום צור אצל ראס-אביאט (Ras el Abiad) ולכרכים שנקרא בן סניגורה ('כרכוי דבר סניגורא' שנזכר בין תחומי עולי בבל (שיבת ציון) בספרי סוף פרשת עקב, ומזוהה על ידי יהוסף שוורץ כקאלאת-אל-סאגי). אברהם משה לונץ מייצג צדדה לכיוון צפון של לבוא חמת
יש שמות דומים באזור המדובר, אחד למזרח עיר טראבלוס שנקרא אל-דשדדא ואחו (אגם) גדול בשם דשודד-דודניא.
ראו גם

ירושלים החדשה
גבולי יחזקאל
הערות שוליים

↑  יח מז טו
↑  רוקח לספר במדבר, דף קנא לבמדבר לד ח
↑  על ידי יהוסף שוורץ בספרו תבואות הארץ Kulat Shemma
↑  http://books.google.com/books?id=o2wPAQAAIAAJ&pg=PA599&img=1&zoom=3&hl=en&sig=ACfU3U2HRoTybTKPIqrwF-x9XZhNz88dJA&ci=77%2C795%2C809%2C235&edge=0
↑  1
↑  http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0064:entry=album-promontorium-geo
↑  "ירושלים" דף סח
↑  ראו תבואות הארץ\גבולי ותחומי א"י, יהוסף שווארץ ד' יב-יד
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פרד קרלי

פרד קרלי (באנגלית: Fred Kerley, נולד ב-7 במאי 1995) הוא אתלט אמריקאי, סגן אלוף אולימפי (טוקיו 2020), זוכה מדליית ארד אולימפית (פריז 2024) ואלוף העולם (יוג'ין 2022) בריצת 100 מטר. אלוף עולם (דוחה 2019) בריצת שליחים 4x400 מטר, אלוף עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחים 4x100 מטר וזוכה מדליית ארד מאליפות העולם (דוחה 2019) בריצת 400 מטר.
קרלי הוא אחד משלושה אצנים (וייד ואן ניקרק מדרום אפריקה ומייקל נורמן מארצות הברית) שירדו מ-10 שניות בריצת 100 מטר (9.76 שניות - מדורג במקום שישי בהיסטוריה), מ-20 שניות בריצת 200 מטר (19.76 שניות) ומ-44 שניות בריצת 400 מטר (43.64 שניות - מדורג במקום שמיני בהיסטוריה).
ביוגרפיה

קרלי גדל בטיילור, טקסס. הוא לומד באוניברסיטת טקסס A&M.
ביוגרפיה > 2017

בתחרות שנערכה בקולומביה, קרוליינה הדרומית ב-12 במאי 2017 קבע קרלי בריצת 400 מטר שיא אישי חדש של 44.09 שניות. שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה באוסטין, טקסס ב-26 במאי הוא קבע בריצת 400 מטר שיא מכללות חדש של 43.70 שניות, שיפור לשיאו בן ה-25 שנים של קווינסי ווטס (44.0 שניות), תוצאת השנה בעולם, המדרגת אותו שביעי בכל הזמנים.
באליפות ארצות הברית שנערכה בסקרמנטו קליפורניה בסוף יוני אותה שנה ושהיוותה את המבחנים לאליפות העולם, הוא זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 44.03 שניות, לפני גיל רוברטס (44.22 שניות) ווילברט לונדון (44.47 שניות). חודש וחצי לאחר מכן, באליפות העולם עצמה שנערכה בלונדון באוגוסט הוא זכה במדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם וילברט לונדון, גיל רוברטס ומייקל צ'רי בתוצאה של 2:58.65 דקות, אחרי טרינידד וטובגו שקבעה שיא לאומי חדש של 2:58.12 דקות ולפני בריטניה (2:59.00 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.23 שניות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 44.92 שניות ובשלב חצי הגמר הוא קבע  תוצאה של 44.51 שניות.
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר באוקטובר 2019 הוא זכה בשתי מדליות, זהב וארד. במדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם מייקל שרי, וויל לונדון וראיי בנג'מין בתוצאה של 2:56.69 דקות, לפני ג'מייקה (2:57.90 דקות) ובלגיה (2:58.78 דקות). מדליית ארד בריצת 400 מטר בתוצאה של 44.17 שניות, אחרי סטיבן גארדנר מבהאמה (43.48 שניות) ואנתוני סמבראנו מקולומביה (44.15 שניות).
ביוגרפיה > 2021 > סגן אלוף אולימפי

באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה קרלי במדליית כסף בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 9.84 שניות, אחרי מרסל ג'ייקובס מאיטליה שקבע שיא אירופה חדש של 9.80 שניות ולפני אנדרה דה גראס מקנדה (9.89 שניות).
ביוגרפיה > 2022 > אלוף העולם

במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביוני 2022 קבע בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 9.76 שניות, המדרגת אותו במקום השישי בהיסטוריה. חודש לאחר מכן, באליפות העולם עצמה שנערכה ביוג'ין ביולי אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.86 שניות, לפני חבריו לנבחרת מרווין ברייסי (9.88 שניות) וטרייבון ברומל (9.88 שניות). בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 9.79 שניות.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, זכה במדליית זהב בריצת שליחים 100 מטרים. בריצת 100 מטרים הגיע לחצי הגמר ושם סיים במקום ה-9, בתוצאה של 10.02, רק מאית שנית איטי יותר מהמקום השמיני שהיה מקנה לו עליה לגמר.
ביוגרפיה > 2024

באולימפיאדת פריז זכה במדליית הארד בריצת 100 מטר. השתתף גם בריצת השליחים 4 כפול 100 מטר, אך נבחרת ארצות הברית פסלה בהעברת המקל בגמר.
שיאים אישים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 9.76 שניות (2022)
ריצת 200 מטר: 19.76 שניות (2021)
ריצת 400 מטר: 43.64 שניות (2019)
שיאים אישים > אולם

ריצת 200 מטר: 20.58 שניות (2017)
ריצת 400 מטר: 44.85 שניות (2017)
ציר העולם

ציר העולם (בלטינית: axis mundi; מכונה גם "הציר הקוסמי", "העמוד הקוסמי", "מרכז העולם", וכן "טבור העולם", umbilicus mundi) הוא מונח הקיים בדתות ופילוסופיות שונות ומתאר את נקודת המפגש בין העולמות הגבוהים והנמוכים או מקום ההשקה בין שמיים לארץ (לעיתים גם לשאול), בו נפגשים ארבעת כיווני המצפן.
על פי מירצ'ה אליאדה, בכל תרבות יש מוקד מקודש, למשל פסגת ההר הקוסמי היא הנקודה הגבוהה ביותר על פני הארץ אך גם טבורה של האדמה, הנקודה שבה החלה הבריאה.
בדתות שונות, המשלים לציר העולם הוא הציר העתידי, כלומר העולם הבא.
דוגמאות

ציר העולם יכול להיות מיוצג על ידי:
אובייקט טבעי (למשל הר, סלע או עץ).
הרים גבוהים נחשבים בדרך כלל כקדושים על ידי עמים המתגוררים בסמוך להם, וזכו למעמד מקודש, לעיתים המיתולוגיה המקומית טוענת שההר המקודש הוא מקום משכנם של האלים.
הרים: אולימפוס בו שוכנים האלים היווניים, הר גריזים המקודש לשומרונים, הר חרמון שהאמורים הקימו לרגליו מקדש לבעל גד, הר סיני (הר חורב) בו נתן אלוהים את התורה לעם ישראל, קנצ'נג'נגה עליו מתגורר יטי, פוג'י המקודש בעיני היפנים, אולורו הקדוש לאבוריג'ינים, הר קאילאש המקודש להינדים, הגבעות השחורות המקודשות לאמריקאים-ילידים, הר ציון המקודש לשלוש דתות אברהמיות וגבעת הגולגולתא המקודשת לנוצרים.
הרים מיתולוגיים כמו הר קונלון(אנ') והר מרו שהמיתולוגיה ההינדית קיבעה ההר כמקום משכנם של האלים.
עצים מייצגים בתרבויות שונות את ציר העולם בצורה מוחשית המובנת לעם ובדומה לכך בתנ"ך מוזכרים עץ החיים ועץ הדעת העומדים במרכז גן עדן ומהם יוצאים ארבעה נהרות לארבע כיוונים. עץ כולל שורשים מתחת לאדמה שהם שווה ערך לעולמות התחתונים או לשאול, ענפים בשמיים וגזע ניצב על האדמה, לכן בתרבויות רבות יש עצים מקודשים, כמו יגדראסיל.
אבן כמו הוא האומפאלוס.
חפץ או מעשה ידי אדם
מגדל בבל או כל זיגוראת אחר או מקדש, או מונולית כמו גבקליטפה.
פסגה של מקום יישוב כגון האקרופוליס וכן הר הבית (בעיקר אבן השתייה שעליו, הקדושה הן ליהדות והן לאסלאם), הכעבה.
דימוי כמו סולם יעקב.
הערות שוליים

↑  מירצ'ה אליאדה, המיתוס של השיבה הנצחית, הוצאת כרמל, 2000, תרגום יותם ראובני, עמ' 39, 48-51
צד לקוח

באינטרנט, המחשב הביתי מהווה "לקוח" שמקבל את המידע שהגיע מהשרת, ומציג אותו למשתמש באמצעות תוכנה ייעודית, לרוב דפדפן. המושג "תכנות בצד הלקוח" מתאר את הפעולות שמבצעים הדפדפן ושאר חלקי המחשב של הלקוח, כדי להציג על צג הלקוח את הדף שהגיע מהשרת.
לקוח אינטרנט

בראשית ימיה של רשת האינטרנט, עת נוצר צורך להציג באינטרנט מידע גם בצורה גרפית (להבדיל מהעברת טקסט בלבד), פותחה למטרה זו שפת התגיות HTML. התגיות, המהוות הוראות מוסכמות ליצירת מצג גרפי סטטי, נשמרות כקובץ טקסט בעל סיומת .html או .htm אשר מאוחסן על השרת. כאשר המחשב המרוחק מבקש מהשרת גישה אל הקובץ הזה, נשלח אליו תוכנו, ולפיו הדפדפן בונה את הדף בצד הלקוח.
תכנות בצד לקוח

המגבלה העיקרית של שפת ה-HTML היא שהיא מסוגלת ליצור דפים סטטיים בלבד. כדי לשפר את חוויית המשתמשים, וכדי ליצור שמישות גבוהה, פותחה שיטה שכונתה Dynamic HTML ומטרתה לאפשר דפים דינמיים ואינטראקטיביים, על ידי רשימת הוראות לדפדפן לבצע שינויי עיצוב שונים, למשל, במקרים מוגדרים, כמו בעקבות פעולה של המשתמש.
כדי לבצע פעולות אלו פותחו שפות תכנות המיועדות לפעול בצד הלקוח, כשהבולטות בהן הן JavaScript‏, ActionScript, ושפת Java בצורת ההפעלה המכונה Applet. שפות אלו הן שפות תוכנה לכל דבר, אך בניגוד לרוב שפות התוכנה הרגילות ובניגוד לתכנות בצד שרת, בחלק מהמקרים קוד המקור של שפות אלו נשלח כמו שהוא אל הדפדפן, כשהוא משולב בקוד ה-HTML או כקובץ נפרד. הדפדפן פועל כמפרש ומבצע את ההוראות, או מעביר את הקוד לPlug-in. כך הדף יכול להשתנות מיידית, ללא צורך בשליחת בקשה לשרת וקבלת דף מעודכן.
לרוב, שפות תכנות בצד לקוח משמשות לבדיקה ראשונית של הקלט, וכן לשינוי אופן הצגת הדף (מהצורה הראשונית שהורה קוד ה-HTML) בעת אירוע כלשהו. לדוגמה, ניתן להורות שאלמנט מסוים בדף ישנה את תכונותיו (כגון מיקום, צורה או אפילו תוכן) בעת מעבר העכבר מעליו. כמו כן ניתן באמצעותן לשלוט על חלק מרכיבי המחשב, למשל, להורות להדפיס את הדף הנוכחי בעת אירוע מסוים (כמו לחיצה על קישור).
כשהאינטרנט הפך אינטראקטיבי ושולבו בו טפסים, תכנות בצד לקוח נעשה חיוני: הוא מאפשר לבדוק טפסים לפני שליחתם, להציג ולהסתיר אזורים בדף, ליצור חלונות עריכה אינטרנטיים מסוג WYSIWYG (כמו אלו שמשמשים בפורומים וכדומה), להקפיץ חלונות פופ אפ ועוד.
שימושים נוספים

קיימים יישומים נוספים הפועלים דרך האינטרנט ומהווים צד לקוח. עם יישומים אלה ניתן למנות תוכנות FTP, מנהלי הורדות, לקוחות שיתוף קבצים כמו אימיול וביטורנט, ו-ווידג'טים המתממשקים לאתרי אינטרנט ועושים שימוש בטכנולוגיות חדשות כמו Silverlight ודומותיה, המאפשרות לפתח יישומים המיועדים לשולחן העבודה ולאינטרנט כאחד.
דוגמה נוספת לצד לקוח - תוכנות המציגות תוכן מהאינטרנט בהתאם לדרישת המשתמש. בין התוכנות האלה ניתן למנות את Google Earth ואת תוכנת הלקוח של Second Life.
ראו גם

צד-שרת
פרוטוקול תקשורת
AJAX (תכנות)
קצה קדמי וקצה אחורי
דף אינטרנט דינמי
יישום רשת
צ'ארלס בלומפילד

| --- | --- |

 לידה:  29 במאי 1786 בורי סט. אדמונדס, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  5 באוגוסט 1857 (בגיל 71) 
 מדינה:  ממלכת בריטניה הגדולה, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום קבורה:  All Saints' Church 
 מקום מגורים:  ארמון פולהאם 
 השכלה:  טריניטי קולג'  King Edward VI Church of England Voluntary Controlled Upper School 
 תפקיד:  הבישוף של לונדון  Bishop of Chester  חבר המועצה המלכותית 
 השקפה דתית:  אנגליקניזם 
 בן או בת זוג:  Dorothy Cox (1819–?) 
 
צ'ארלס ג'יימס בלומפילד (באנגלית: Edward James Blomfield;‏ 29 במאי 1786 – 5 באוגוסט 1857) היה קלאסיקן אנגלי וארכיבישוף של לונדון. אחיו, אדוארד ולנטיין בלומפילד היה קלאסיקן בולט.
ביוגרפיה

צ'ארלס בלומפילד נולד בסאפוק כבן בכור למנהל בית ספר מקומי. לאחר סיום בית הספר הוא נרשם ללימודים בטריניטי קולג' והחל את לימודיו בשנת 1804. במהלך הלימודים הוא זכה במספר מדליות. הוא סיים בשנת 1808 והיה השלישי ברמת הישגיו בלימודים.
הוא המשיך בלימודים באוניברסיטת קיימברידג' וסיים בה תואר שני ותואר שלישי בשנת 1820. באותה תקופה הוא פרסם תרגומים של מספר יצירות קלסיות של אייסכילוס, קאלימאכוס ויצירות של סופרים קלסיים נוספים.
בין השנים 1833–1841 הוא פעל להקמת בתי עלמין חדשים בלונדון.
למרות הישגיו צ'ארלס בלומפילד החליט לעזוב את האקדמיה ולהקדיש את עצמו כולו לדת. הוא התחיל את הקריירה החדשה במוסדות דת כבר בשנת 1810. הוא מונה לבישוף ולאחר מספר מינויים נוספים הגיע לתפקיד של ארכיבישוף  של לונדון בשנת 1828. בהיותו בתפקיד זה הוא נכנס לבית הלורדים והיה בין החברים הפעילים בבית.
בשנת 1856 סוכם שצ'ארלס בלומפילד יעזוב את התפקיד אבל כהכרה לפעילותו רבת שנים הוא קיבל אישור להמשיך ולהתגורר בארמון הבישוף עם פנסיה של 6 אלף פאונד בשנה.
הוא נפטר בשנת 1857 ונטמן בכנסיית 'אול-סיינטס' בלונדון.
צ'ארלס בלומפילד היה נשוי פעמיים והיו לו 17 ילדים.
צד שרת

בתקשורת נתונים, צד שרת (באנגלית: server-side) הוא מונח המתייחס לפעולות המבוצעות על ידי השרת במערכת שרת–לקוח.
לרוב, שרת היא תוכנת מחשב, כדוגמת שרת HTTP, אשר רצה על גבי מכונת שרת מרוחקת, ונגישה מהמחשב או תחנת העבודה המקומית של המשתמש. יש פעולות המבוצעות בצד השרת מכיוון שהן דורשות גישה לנתונים או לפונקציונליות שאינה זמינה בצד הלקוח, או מכיוון שפעולות אלה דורשות התנהגות מסוימת שאינה בטוחה כאשר היא מבוצעת בצד הלקוח.
פעולות צד שרת כוללות גם עיבוד ואחסון נתונים המגיעים מצד הלקוח לשרת. דוגמה לעיבוד המתבצע בצד השרת היא יצירה ועדכון של בסיס הנתונים MySQL.
תכנות צד שרת

תכנות צד שרת היא טכניקה אשר משתמשים בה בפיתוח אינטרנט. השרת מבצע פעולות בהתאם לבקשות שקיבל מהלקוח ומחזיר תשובה בהתאם לצורך. לחלופין, השרת יכול לשלוח ללקוח עמוד אינטרנט סטטי. ניתן לבצע תכנות צד שרת בכל שפות תכנות צד שרת, בהן:
PHP - שפת הצד שרת הנפוצה ביותר, משמשת גם לקוד פתוח ותוכנות.
ASP.NET - הגרסה העדכנית ביותר של Active Server Pages או (ASP בקיצור), תגובתה של מיקרוסופט ל-PHP.
JSP - כמו Java לצד שרת.
CSHTML - שפת תכנות מבית מיקרוסופט המשלבת בין C# ו-HTML.
תכנות צד שרת שונה מתכנות צד לקוח בכך שסקריפטים בצד הלקוח (כגון JavaScript) מורצים על ידי הדפדפן במחשבו של הלקוח ולא בשרת, אך בדרך כלל שתי הטכניקות נמצאות בשימוש יחד.
תכנות צד שרת משמש לעיתים קרובות על מנת לספק ממשק המותאם למשתמש. התוכנות מאפשרות לאסוף מאפיינים הרלוונטיים לצורך מתן תשובה מותאמת אישית ללקוח, המתבססת על המאפיינים של הלקוח, הבקשות שלו, ההרשאות שלו וכו'. הקוד שנמצא בצד השרת לא חשוף ללקוח כלל, בשונה מהקוד בצד הלקוח. חיסרון בתכנות צד שרת הוא הצורך בשליחת בקשות נוספות על גבי הרשת בכל פעם שיש לעדכן את הנתונים המוצגים למשתמש או להציג מידע חדש דרך הדפדפן. בקשות אלו העוברות על גבי הרשת עלולות להאט את ממשק המשתמש, להעמיס על השרת ולמנוע מהמשתמש להמשיך לקבל מידע אם הוא נותק מהשרת. כאשר השרת פועל על פי אחד מהפרוטוקולים המוכרים יותר, כמו HTTP, FTP, המשתמשים יכולים להפעיל מספר תוכניות צד לקוח בו זמנית (רוב דפדפני האינטרנט הנפוצים יכולים להשתמש בשני הפרוטוקולים הנ"ל כדי לתקשר עם צד השרת). במקרים מיוחדים, מתכנתים יכולים לתכנת בעצמם את צד השרת, צד הלקוח, ופרוטוקול התקשורת ביניהם, ואלו יוכלו לשמש אך ורק כדי לתקשר האחד עם השני.
תכנות צד שרת > הסבר

בימי האינטרנט המוקדמים, תכנות צד שרת בוצע כמעט אך ורק על ידי שילוב של תוכנית ב-C, סקריפט ב-Perl וסקריפט shell באמצעות Common Gateway Interface. מערכת ההפעלה הייתה מריצה את הסקריפטים הללו והתוצאות היו מתקבלות משרת האינטרנט. אתרים דינמיים משתמשים לפעמים ביישומי שרתי אינטרנט מותאמים, כמו ספריית "Base HTTP Server" של פייתון. במהלך עיצוב תוכנה הכולל שימוש בטכניקות תכנות דינמי מבוסס אינטרנט, כמו ASP או PHP, למפתח חייבת להיות הבנה עמוקה של ההפרדה הלוגית, הזמנית והפיזית בין הלקוח לשרת. כאשר המשתמש מבצע פעולה שצריכה להגיע לשרת ולהתבצע בו, למשל, מפתח ב-ASP חייב לגרום לדפדפן בצד הלקוח באופן מפורש ליצור בקשה לשרת. יצירת קשרים כאלו בין הלקוח לשרת מגדילה את זמן הפיתוח ועלולה לגרום לקוד לא קריא. תוכנת צד שרת פועלת על השרת בלבד. אין כל פעולה של התוכנה על מחשב הלקוח. כאשר לקוח מבקש לקבל עמוד הכולל בתוכו תכנות צד שרת, השרת מריץ תחילה את התוכנה, ורק לבסוף מחזיר את עמוד ה-HTML ללקוח. למשל, עמוד ASP לא מעובד על ידי הדפדפן; שרת ASP מעבד אותו ומחזיר ללקוח עמוד HTML.
תכנות צד שרת > היסטוריה

חברת נטסקייפ הציגו מימוש javaScript עבור תכנות צד שרת עם שרת הנטסקייפ, לראשונה בדצמבר 1994 (מיד לאחר הצגת המימוש של javaScript עבור דפדפנים).
Fred DuFresne השתמש בתכנות צד שרת בתחילת 1995 במהלך פיתוח אתר האינטרנט הראשון לערוץ הטלוויזיה מבוסטון, מסצ'וסטס WCVB. הטכנולוגיה מתוארת בפטנט האמריקאי 5835712. הפטנט הוגש ב-1998 ונמצא כיום בבעלות Open Invention Network - OIN. ב-2010 OIN קרא ל Fred DuFresne "ממציא נכבד" על עבודתו בנושא תכנות צד שרת. כיום, מגוון שירותים משתמשים בתכנות צד שרת על מנת לשלוח תשובות ללקוחות, אם שירות בתשלום או בחינם. למשל, אתר האינטרנט wolframAlpha, מנוע ידע חישובי, אשר מחשב את התוצאות מחוץ למחשב הלקוח, ומחזיר לו רק את התוצאה הסופית. שירות נפוץ יותר הוא מנוע החיפוש של גוגל, אשר מחפש מיליוני תוצאות אשר קשורות למילת המפתח שהמשתמש הזין במנוע, ומחזיר רשימה ממוינת של קישורים ללקוח. יישום Siri של אפל משתמש גם כן בתכנות צד שרת. השרת מקבל קלט, מחשב תוצאה, ומחזיר אותה למשתמש.
ראו גם

שרת–לקוח
צד לקוח
קצה קדמי וקצה אחורי