stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתחם אל-פאשה
היסטוריה

המתחם שוכן ברחוב "חמאם אל–פאשה" (מדרום לשדרות הפלי"ם) הקרוי על שמו של מוסטפא פאשה אל-ח'ליל שהיה ראש עיריית חיפה בין השנים 1903-1885 והיה בן למשפחה מוסלמית עשירה ורבת השפעה בחיפה. מוסטפא פשה בנה את החמאם ממזרח ובצמוד למבנה המגורים של המשפחה.
מבנה המגורים הוא בעל שתי קומות, קומת הקרקע שימשה כבית מסחר, הקומה השנייה שימשה למגורי המשפחה. המבנה בנוי אבני כורכר מסותתות, והוא כלל גג רעפים (שלא שרד), מרפסות מקושטות בעמודי שיש, חלונות עם קשתות, מרצפות מעוטרות. הקירות בקומה השנייה עוטרו בציורי קיר. שרידים מעטים מציורים אלה ניתן לראות עד היום. בקומת הקרקע יש עדיין שרידים מאכסדרה מעוטרת בקשתות. מדרום למבנים נמצאים שרידי מבנים שנשארו מהתקופה העות'מאנית. במבנה שכן גם בית תלמוד תורה וגן ילדים ליהודי חארת אל-יהוד. מוסדות יהודיים אלה פונו מהבניין ביום 18 ביולי 1938 יחד עם פינוי תושבי חארת אל-יהוד בעקבות מאורעות 1939-1936.
המבנים היו בבעלות משפחת אל-ח'ליל עד מלחמת העצמאות. על משפחת אל-ח'ליל נמנים גם בנו של מוסטפא פאשה אברהים אל-ח'ליל שהיה ראש העירייה בין השנים 1913-1911 ונרצח ליד הבית בשנת 1937 על ידי שליחי המופתי חאג' אמין אל-חוסייני, וכן חסן שוכרי שנישא לבתו של מוסטפא פאשה והיה ראש העירייה במשך שנים רבות.
בישיבת מועצת העירייה שהתקיימה ב-14 בספטמבר לאחר שאברהים אל-ח'ליל נרצח הציע דוד הכהן לשנות את שמו של רחוב חמאם אל-פאשה ולקרוא לו על שם הנרצח, ההצעה אושרה בישיבה אבל מעולם לא מומשה.
לבני משפחת אל-ח'ליל הייתה חלקת קברים נפרדת שיועדה רק לבני המשפחה. חלקת הקברים שוכנת מול כיכר פייסל בצומת הרחובות דרך העצמאות ודרך חטיבת גולני. בחלקה יש מצבות מפוארות מעוטרות בתבליטים וכתובות.
היסטוריה > במה 2

במסגרת תוכניות הבנייה של עיריית חיפה בעיר התחתית יועד מבנה בית המשפחה להריסה. מאבק ציבורי למען שמירת המבנה מנע את הריסתו. בשנת 1982 במסגרת תוכנית של ראש העירייה אריה גוראל להחיות את המקום, נעשתה פנייה אל עמרי ניצן ונעם סמל מנהלי תיאטרון חיפה להקים במת תיאטרון במבנה. תכנון פנים המבנה והתאמתו לצורכי התיאטרון נמסר לאדריכל אמנון גלפמן. התוכנית כללה שני חללים מרכזיים, אחד לצורך הקמת מועדון והשני לצורך במת התיאטרון. בחלל זה נעשתה חפירה לעומק כדי לאפשר הקמת אולם מדורג, בנוסף הוסר קיר שחילק את החלל לשניים ובמקומו נבנתה קורה שחיברה בין שתי קשתות. בעת החפירה הסתבר שלמבנה אין יסודות. חדרי האיפור של השחקנים הותקנו בתחילה במבנה זמני שהוצב מחוץ למבנה. בשלב השני הוסב חדר בחזית המבנה ששימש לפני כן כבית כנסת לשמש כחדרי איפור. בעת הפתיחה של המבנה לפעילות תרבותית הכיל המבנה את "במה 2" ששימשה להעלאת מופעים אינטימיים וכחלק מתוכנית המנויים של התיאטרון האולם היה בעל 181 מקומות. בחלל השני הוקם מועדון ל"שירי ארץ ישראל" שנקרא "מסבאת אל פאשה" והיה בבעלות ראובן גרוס.
הצגת הפתיחה של התיאטרון התקיימה באפריל 1983 עם המחזה של את'ול פוגארד "האי" בהשתתפות השחקנים מכרם ח'ורי ויוסוף אבו ורדה.במה 2 פעלה ברציפות עד לסגירתה בשנת 2003. המחזה האחרון שהוצג היה "סופמשחק" של סמואל בקט. מועדון אל-פאשה פעל מספר שנים עד שנסגר. חלל המועדון שימש באמצע שנות התשעים כנגריה של התיאטרון, בשנות האלפיים הוקם בחלל זה מועדון ריקודים בשם "מועדון הלונה". מועדון זה נסגר לפעילות בפברואר 2011. בחזית המבנה הפונה לשדרות הפלי"ם שוכנים בית קפה. מבנה החמאם שימש כפאב ומועדון לילה שאינם פעילים יותר.
הערות שוליים

↑  רשמים מחיפה, דבר, 29 ביולי 1938
↑  נרצח אברהים ביי חליל, דבר, 5 בספטמבר 1937
↑  יעקב שורר, לטייל בחיפה בין כרמל וים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2003, עמ' 41-40.
↑  בעיריית חיפה, דבר, 16 בספטמבר 1937
↑  תמיר גורן, "מתן שמות לרחובות העיר בתקופת המנדט הבריטי", חיפה, ביטאון העמותה לתולדות חיפה, גיליון 4, 2006, עמ' 8.
↑  נעם סמל - הקמת במה 2 באתר תיאטרון הקאמרי
↑  האי בתיאטרון הסמטה באתר תל אביב סיטי - חבל על הפנאי
↑  מועדון הלונה בחיפה
בליינים במועדון "הלונה" שפעל במתחם, יוני 2010
שיטת ברנוביץ

מערכת תבניות בבניין רב קומות
שיטת ברנוביץ היא שיטת בנייה מקובלת בישראל לחיפוי חיצוני בבתים רבי קומות ובמגדלי מגורים.
בשיטה זו נעשה שימוש בתבניות פלדה במידות מדויקות ומתקבלים קירות חוץ נושאים - יחד עם חיפוי דקורטיבי – בפעימה אחת. תבניות החוץ מונפות לקומת העבודה, שם מתבצעת הרכבת החיפוי, הוספת הבידוד, הברזל והרשת הקונסטרוקטיביים, והכנה ליציקה. לאחר סגירת הקיר בתבנית פנימית מתבצעת יציקה. לאחר פירוק התבנית הפנימית והחיצונית מתקבל קיר נושא קונסטרוקטיבי (מחושב) הכולל חיפוי חיצוני.
השיטה פותחה כמענה לצורך בחיפוי קירות חיצוניים של בניינים רבי-קומות על ידי קבלן הבניין מוטי ברנוביץ, ונקראת על שמו.
מרכיבי השיטה > תבניות

כל קיר כולל תבניות פלדה (מתכת) – חיצונית ופנימית. התבנית החיצונית משמשת כשבלונה עליה מונחים בסדר קבוע אריחי החיפוי שיהוו לאחר היציקה את חזית הבניין. התבנית הפנימית משמשת לסגירת הקיר לפני יציקה. לכל פרויקט מותאמת מערכת תבניות ייעודית וייחודית המתאימה רק לו. הזמנת התבניות נעשית בהתאם לדרישות הקבלן, האדריכל והקונסטרוקטור של הבניין. כמות התבניות המוזמנת בכל בניין נקבעת על פי קצב ההתקדמות הנדרש ועל פי לוח זמנים מתוכנן.
מרכיבי השיטה > אריחי חיפוי

כל אריחי החיפוי כגון אבן טבעית, אבן מלאכותית, גרניט פורצלן, בטון, אלומיניום ועוד, נקבעים על ידי המזמין והאדריכל וחייבים לעמוד בדרישות קונסטרוקטור הבניין והתקן הישראלי.
מרכיבי השיטה > עוגנים

העוגנים הם ווי נירוסטה 316 מתוכננים ומחושבים, המוחדרים באריח בהתאם לדרישות הקונסטרוקטור. האריחים עם העוגנים מורכבים בתבנית החיצונית. סידורם באופן אחיד מונע אבסולוטית כשל במערכת עיגון האריח לקיר. לאחר מריחת האריחים מבפנים בחומר איטום מתאים, מבוצעת הרכבת מערכת ברזל קונסטרוקטיבי. יש לוודא כי כל ווי העיגון נמצאים במקומם. או אז ובאישור בכתב של גורם מוסמך, ניתן לסגור את התבנית הפנימית ולאשר יציקה.
מרכיבי השיטה > פוגות

הפוגות (משיקים) הרצויות, לאורך ולרוחב, מתוכננות על ידי האדריכל בתיאום עם יצרן התבניות והקונסטרוקטור. הזמנת התבניות החיצוניות בהן מונחים אריחי החיפוי נעשית על פי התכנון.
מרכיבי השיטה > איטום

יש לאטום בחומר אמין ותקני את הפוגות מכל הסוגים התקניים, לפני הרכבת הרשת והברזל הקונסטרוקטיבי.
מרכיבי השיטה > רתימת האריחים לתבנית

יש לרתום את האריחים לתבנית האנכית באמצעות אביזרים יציבים מפלסטיק ובכך למנוע נפילת אריחים במהלך העבודה.
מרכיבי השיטה > בידוד חיצוני

ניתן להוסיף לאחר הרכבת אריחי החיפוי ואטימתם, שכבת בידוד/אוורור בגב האריח. שכבת הבידוד חסינת אש, כגון צמר סלעים דחוס (תתבצע על שטח כל הקירות המחופים).
בידוד מסוג זה, המקובל בכל העולם. יעיל וחסכוני יותר מבחינה אנרגטית מאשר בידוד פנימי. עצירת החום /קור בשכבות החיצוניות לבניין מאפשרת לשכבות הפנימיות של הקיר לקלוט ולספוג את טמפרטורת החדר ולשמר אותה ביתר יעילות.
בשלב עבודות הגמר ניתן לבצע בקיר הפנימי אחת מ -3 אפשרויות - בניית קיר בלוקים מכל סוג, פלטות גבס על מסילות ו/או טיח רגיל.
מרכיבי השיטה > ברזלנות

לאחר סידור האריחים והאיטום כאמור לעיל, מתחיל תהליך של הרכבת רשת וברזל קונסטרוקטיביים.
בשלב זה יש להקפיד שלא לשחרר או להפיל עוגנים קיימים שהוחדרו לאריחים.
בגמר עבודות הברזל מנהל העבודה חייב לאשר בכתב שכל העוגנים במקומם. אז מורכבת התבנית הפנימית לקראת יציקת הקיר.
מרכיבי השיטה > יציקת הקירות

יציקת קירות בשיטת ברנוביץ מצריכה זהירות ועדינות – בשל הצורך לשמור על שלמות האריחים והעוגנים שבתוכם.
מומלץ לבצע יציקה מבוקרת באמצעות דוד בטון. יציקת הבטון נעשית באמצעות מרטט חשמלי (ויבראציוני) – "עלוקה חשמלית" (במקרים חריגים ניתן לצקת במשאבה, אך יש להקפיד שהיציקה תעשה באופן עדין ומבוקר).
מרכיבי השיטה > ניקיון וגימור חוץ

עם סיום יציקת חזיתות המבנה ופירוק התבניות יש לחזור ולטפל באריחי החיפוי.
הטיפול בחזיתות נעשה באמצעות במות תלויות לרגלי תבניות חוץ או פיגומים חיצוניים תלויים. כל זאת על ידי צוות ייעודי שהוכשר לכך.
עבודות גימור החזיתות כוללים את ניקיון האריחים משאריות ו"מיץ צמנט", החלפת אריחים שנפגמו או נשברו. בתום התהליך נעשה איטום פני האריחים על ידי התזת שכבת סילר. על בעלי הבית למחזר שכבת הסילר אחת ל 3-4 שנים.
שלבי ביצוע

בשיטה זו יציקת הקירות נעשית בתבניות פלדה שעליהן מורכבים אריחי החיפוי. התבניות מיוצרות על פי מידות מדויקות ובהתאם לפתחים מיועדים בקיר. בגב אריחי החיפוי מוחדרים מספר עוגני אל-חלד. תבנית חיצונית ריקה מונפת ומורכבת במקומה המיועד בקומת העבודה. לאחר מכן, האריחים עם העוגנים מורכבים על גבי התבנית. גב האריחים נמרח בחומר איטום, ועליו מורכבת רשת פלדה שאליה קושרים את העוגנים. לאחר בדיקת העוגנים מתבצעת סגירת הקיר בתבנית הפנימית, ויציקת בטון למרווח שבין התבניות. לאחר היציקה והתייבשות הבטון, משחררים את התבניות מהקיר המחופה שנוצר, מוציאים אותן מחוץ לשטח הקומה ואז יש לנקות אותן ולהכין אותן לצורך יציקת הקומה הבאה.
ברוב המבנים בישראל לא כל הקומות זהות, לדוגמה, בגלל הצורך לבנות ״מרפסות סוכה״ ולכן נדיר מאוד, שמבנה נבנה אך ורק בשיטת ברנוביץ, ותמיד ישנם שטחים בחזיתות הבניין שיש לחפות בשיטות מסורתיות.
היסטוריה > השיטה בשלביה הראשונים

את השיטה ישם לראשונה המהנדס מוטי ברנוביץ ב-1982, כתוצאה מהצרכים בשטח, במסגרת תפקידו כמהנדס תיאום וביצוע של פרויקט בשכונת רמת אביב ג' בתל אביב. הפרויקט כלל 120 יחידות דיור עם דרישת חיפוי אבן לקירות חוץ.
ברנוביץ יצר קיר אנכי בתבנית מתכת/פח מתוכננת ומותאמת מראש לגאומטרית החזיתות, כאשר התבנית תורכב בקומת העבודה ותקיף כל קומה וקומה. תהליך העבודה באתר התבצע כדלקמן: במקביל ליציקת היסודות והמבנה התחתון, התבצעו הכנות להקמת קיר לדוגמה על הקרקע עליו מיושמת אבן החיפוי שנבחרה על ידי האדריכל. לאחר הכנת הקיר, אישרו המתכננים את השיטה לשימוש ביצקת הקירות בבניין כולו.
בהמשך עסק מוטי ברנוביץ בפיתוח השיטה המקורית. הפיתוח משתמש באותן התבניות, לחיפוי באריחים מתועשים. הפיתוח כולל שדרוג עוגנים ושימוש באריחי חיפוי מתועשים ומבוקרים המתאימים בעיקר לבניינים רבי קומות. על הפיתוח יצא פטנט (מספר 200286) ותקן במכון התקנים.
השיטה כיום

שיטת ברנוביץ' הפכה להיות פופולרית בישראל, בעיקר במבני קומות המיועדים למגורים. התקן הישראלי  הנוגע לשיטה זו, מתיר את השימוש באריחים בעובי 22 מ"מ שנחשבים דקים מאוד. המשמעות של ההיתר הזה, היא שהשיטה מבוצעת באמצעות תבניות פלדה יקרות מאוד ואריחי אבן זולים. כך שהכדאיות של השיטה תלויה בשימוש חוזר בתבניות קיימות. מסיבה זו, שיטת ברנוביץ' משמשת בעיקר לבנייה של מבנים פשוטים, ברמה אדריכלית נמוכה, שבהם השימוש החוזר בתבניות אפשרי.
יתרונות וחסרונות של שיטת ברנוביץ' > יתרונות

יציקת הקירות נעשית בשלב אחד, מה שמקצר את משך הבניה.
השימוש בשיטה מקטין בצורה משמעותית את הצורך בפיגומים.
התקן הישראלי מאפשר שימוש באריחי אבן דקים וזולים.
השימוש בשיטה, חוסך הכנת בטון וטיט במקום וכן חוסך את השימוש בטפסות עץ מקומיות הנדרשות בחיפוי אבן בשיטה הרטובה ולכן, השימוש בשיטת ברנוביץ' מקטין את כמויות הפסולת באתר.
יתרונות וחסרונות של שיטת ברנוביץ' > חסרונות

תבניות הפלדה יקרות מאוד ומחירן מגיע למיליוני שקלים בפרויקט בודד.
נדרש לשיטה כוח אדם מיומן.
הבניין חייב להיות מתוכנן עבור שיטת ברנוביץ׳ והתבניות חייבות להיות מתוכננות בהתאם לבניין.
השיטה מתאימה אך ורק לבניינים רבי קומות, בהם הקומות חוזרות על עצמן. היא חסרת משמעות בבניינים נמוכים או מורכבים.
בגלל המשקל של התבניות שיוצר קושי למקם אותן כראוי, נוצרים ליקויים שכיחים, כמו פריצות בטון מתוך התבניות וברזל זיון שנצמד לחיפוי האבן ואינו מכוסה בבטון בעובי הנדרש ע"פ התקן
הקירות בשיטת ברנוביץ׳ עשויים אבן ובטון מזוין שבאופן יחסי הם חומרים מוליכי חום ולכן הבניינים הנבנים בשיטה זו אינם עומדים בדרישות התקן הישראלי לבידוד . על מנת לעמוד בדרישות התקן, יש לבצע בבניינים אלו טיח פנים מבודד בעובי רב, שעלותו גבוהה.
הערות שוליים

↑  תוכנית לתיעוש ענף הבניה בישראל, משרד הבינוי והשיכון, מרץ 2016, בעמוד 56: "מבנים מעל 10 קומות מבוצעים בעיקר בשיטת ברנוביץ'. ברבי קומות זו השיטה השכיחה ביותר"
↑  אדריכל חן שליטא ואבנר לבציון, שדרוג תרמי לבידוד יעיל ב"שיטת ברנוביץ'", באתר תרמוקיר
↑  1872- חלק 5.1: קיבוע יחידות חיפוי באמצעות אביזרי מתכת
↑  ת"י 2378 חלק 5, משנת 2011
↑  ת"י 466 "חוקת הבטון" בהוצאת מכון התקנים הישראלי.
↑  תקן ישראלי מס׳ 1045 בהוצאת מכון התקנים הישראלי
סידור תבניות בבניין לקראת יציקה
מגוון עוגנים מחושבים ליישומים שונים
הרכבת אריחים ואיטום בקומת העבודה
אוורור ובידוד חיצוניים, רצופים, לאורך כל הבניין
ברזל קונסטרוקטיבי, מוכן ליציקה, לפני סגירת תבנית פנימית
אגף אחד עם תבניות לפני יציקה. אגף שני לאחר יציקה ופירוק תבניות
פרויקט ראשון בשיטת ברנוביץ - רמת אביב ג' שנת 1982
סידור תבניות בבניין לקראת יציקה
בר טימור

| --- | --- |

טימור במדי נבחרת ישראל, 2018
 לידה:  2 במרץ 1992 (בן 32) חיפה, ישראל
 עמדה:  גארד (רכז / קלע)
 גובה:  1.92
 מספר:  11, 10
 קבוצות כשחקן
 2009–2010 2010–2011 2011–2013 2013–2014   2014–2020 2020–:  הפועל חיפה הפועל קריית טבעון הפועל תל אביב אלבה ברלין הפועל ירושלים הפועל תל אביב
 הישגים כשחקן
 אליפות ישראל (2015, 2017)  גביע המדינה (2019, 2020)  הגביע הגרמני (2014)  גביע ווינר (2014, 2016, 2019)  תגלית העונה בליגת העל (2013)  השחקן השישי בליגת העל (2016, 2023)
בר טימור (נולד ב-2 במרץ 1992) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הגארד בקבוצת הפועל תל אביב ובנבחרת ישראל בכדורסל.
קריירת מקצוענית > הפועל חיפה (2009–2010)

טימור נולד וגדל בחיפה ולמד בבית הספר הריאלי העברי בעיר. שיחק בקבוצות הנוער של הפועל חיפה ומכבי חיפה. בעונת 2009/2010, בעודו תלמיד בכיתה י"ב, צורף לסגל הקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה, ששיחקה אז בליגה הלאומית בכדורסל. במקביל שיחק בקבוצת הכדורסל של בית הספר הריאלי, שזכתה באותה שנה באליפות ליגת העל לתיכונים. בעונתו הראשונה בקבוצת הבוגרים של הפועל חיפה, קלע טימור 7.0 נקודות ומסר 2.2 אסיסטים.
קריירת מקצוענית > הפועל קריית טבעון (2010–2011)

בעונת 2010/2011, בעודו מתכונן לטירונות בצבא, עבר טימור לקבוצת הפועל קריית טבעון מהליגה הלאומית, שם גם שותף באימוני מכבי חיפה באופן סדיר.
קריירת מקצוענית > הפועל תל אביב (2011–2013)

בעונת 2011/2012 עבר להפועל תל אביב תחת המאמן ארז אדלשטיין. כבר כשהגיע להפועל סומן בר בתור כישרון גדול. בתום עונתו הראשונה בהפועל עזר טימור לקבוצתו להעפיל לליגת העל בכדורסל. הוא נשאר בקבוצה גם בעונת 2012/2013, שהייתה העונה הראשונה שלו בליגת העל. בעונתו הראשונה בליגת העל קלע טימור 8.1 נקודות, ביחד עם 3.0 אסיסטים. ממוצעים אלו והיכולת הטובה שהראה הובילו לזכייתו בתואר תגלית העונה.
קריירת מקצוענית > אלבה ברלין (2013–2014)

בעונת 2013/2014 עזב טימור את הפועל תל אביב והצטרף למועדון הגרמני אלבה ברלין. בברלין הספיק טימור לשחק עשרה משחקים בלבד, לא קיבל דקות מרובות וגם חווה פציעה לא פשוטה שגרמה לו לסיים את העונה. למרות זאת, קבוצתו זכתה בגביע הגרמני בכדורסל והגיעה עד גמר הליגה הגרמנית, בו הפסידה. בסיום העונה הוא שוחרר מהקבוצה.
קריירת מקצוענית > הפועל ירושלים (2014–2020)

ב-6 באוגוסט 2014 חזר טימור לארץ וחתם בהפועל ירושלים. טימור השתלב היטב ברוטציה של ירושלים, קלע 8.2 נקודות וחילק 2.0 אסיסטים למשחק. בעונתו הראשונה בהפועל ירושלים, עזר טימור לקבוצתו לזכות באליפות ישראל. בעונתו השלישית בירושלים, חזרו טימור וקבוצתו מפיגור של 2:0 בסדרת הגמר ל-2:3 על מכבי חיפה, וזכו באליפות פעם נוספת. ב-12 ביולי 2017, לקראת עונת 2017/2018 האריך טימור את חוזהו בקבוצה בשלוש שנים. ב-17 ביולי 2019, לאחר שצצו שמועות שלאחר סיום חוזהו של טימור בהפועל ירושלים הוא יעבור ליריבתה המרה מכבי תל אביב, האריך טימור את חוזהו בהפועל ירושלים בשנתיים נוספות. ב-18 באוגוסט 2019, מונה טימור לקפטן הקבוצה. טימור היה לאחד משחקניה הבולטים של ירושלים בעשור השני של המאה ה-21, כאשר בשש עונות עם הקבוצה, הוא זכה בשתי אליפויות, שני גביעים והגיע עם הקבוצה לחצי גמר ליגת האלופות.
קריירת מקצוענית > הפועל תל אביב (2020 – הווה)

ב-9 באוגוסט 2020, חתם בר טימור בהפועל תל אביב מליגת העל לאחר שהחזיק גם בהצעות ממכבי ראשון לציון, והפועל חיפה בעונתו הראשונה בקדנציה השנייה שלו בקבוצה, רשם טימור ממוצעי שיא של 12.8 ו-5.8 אסיסטים בממוצע למשחק. ב-19 באוגוסט 2021 הוא אף מונה לקפטן הקבוצה לאחר שים מדר עבר לקבוצת הכדורסל הסרבית פרטיזן בלגרד. ב-25 בינואר 2022, לאחר ניצחון הקבוצה במשחק הדרבי, בו טימור קלע את הסל האחרון במשחק, האריך טימור את חוזהו בהפועל תל אביב בשלוש שנים נוספות. בעונת 2022/2023, הגיע טימור עם הקבוצה עד לשלב רבע גמר היורוקאפ, ועד למשחק 3 המכריע בגמר ליגת ווינר סל שם הפסידה הפועל למכבי תל אביב במשחק צמוד. באותה עונה הציג טימור ממוצעים של 10.3 נקודות ו-3.7 אסיסטים למשחק, כשהוא זוכה בפעם השנייה בקריירה שלו בתואר השחקן השישי של העונה בליגת ווינר סל, והופך לשחקן השני בהיסטוריה שזוכה בתואר זה פעמיים, אחרי סולימאן בריימו.
עונת 2023/2024 הייתה העונה הטובה בקריירה של טימור מבחינה סטטיסטית, בהן הוא העמיד שיאי קריירה באסיסטים, ריבאונדים וחטיפות. ממוצעיו של טימור בליגה עמדו על 11 נקודות, 5.9 אסיסטים, 3.2 ריבאונדים ו-1.1 חטיפות למשחק. למרות עונתו הטובה מבחינה אישית, אותה עונה נגמרה שוב במפח נפש עבור טימור, כשהקבוצה שלו שוב הפסידה את האליפות במשחק השלישי והמכריע במשחק צמוד למכבי תל אביב בהיכל מנורה מבטחים.
ב-24 ביולי 2024 האריך טימור את חוזהו בהפועל תל אביב בשנתיים נוספות, תמורת שדרוג משמעותי בשכר.
קריירת נבחרות

טימור שיחק גם בנבחרות הקדטים, הנוער והעתודה של ישראל. בשנת 2008 שיחק במדי נבחרת הקדטים שסיימה במקום ה-11 באליפות אירופה שנערכה בקייטי שבאיטליה.
בשנת 2009 עבר לשחק בנבחרת הנוער, והשתתף עמה באליפות אירופה שנערכה במץ שבצרפת. הנבחרת סיימה בטורניר זה במקום ה-15, וירדה לדרג ב'. באליפות אירופה לנוער לקבוצות מדרג ב' שנערכה בתל אביב ב-2010, הוביל טימור את טבלת מוסרי האסיסטים של הטורניר כולו (5.8 בממוצע למשחק) והוביל את קלעי הנבחרת עם 12.8 נקודות בממוצע למשחק. הנבחרת סיימה את הטורניר במקום הרביעי, ולא הצליח להעפיל לדרג א'.
בשנת 2011 שיחק לראשונה במדי נבחרת העתודה, ששיחקה באליפות אירופה דרג ב' שנערכה בסרייבו. טימור היה מוסר האסיסטים הבולט בנבחרת (4.1 בממוצע למשחק), אך הנבחרת רשמה הופעה חלשה, וסיימה במקום ה-11. באליפות שנערכה בסופיה ב-2012 דורג טימור שלישי בטבלאות האסיסטים (4.6 בממוצע למשחק) והחטיפות (2.9 בממוצע למשחק), והוביל את קלעי הנבחרת עם 15.4 נקודות למשחק. בטורניר זה סיימה הנבחרת במקום השלישי, והצליחה לחזור לדרג א' לאחר 3 שנים בדרג ב'. בשנת 2015, במסגרת אליפות אירופה בצרפת, שיחק טימור במשחק אחד במדי נבחרת ישראל.
ב-2020 זומן שוב טימור לסגל הנבחרת אך עזב מסיבות אישיות.
במוקדמות אליפות אירופה 2022 זומן טימור אך נופה על ידי עודד קטש.
טימור היה חלק מסגל הנבחרת באליפות אירופה בכדורסל 2022, אך בשל ניתוח שהיה צריך לעבור נופה טימור מהסגל.
לאחר פציעתו של קפטן הנבחרת תומר גינת במשחקי הכנה, מונה זמנית טימור לקפטן הנבחרת במהלך קמפיין הנבחרת בטורניר טרום המוקדמות האולימפי והצטיין בו כשהוא שומר על ממוצעים של 12.3 נקודות (12 בטורניר) ו-3.3 אסיסטים (11 בטורניר)
חיים אישיים

בספטמבר 2022 נישא לחברתו דניאל.
בנוסף מגיש את הפודקאסט פראש טוק בצוותא עם שוער העבר, רון שושן.
הערות שוליים

↑  דירוג 81 הכדורסלנים הישראלים בליגת העל: מקומות 21-40, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2014
↑  אהרל'ה ויסברג‏, הושלם הסגל הישראלי הבכיר: נמרוד לוי ובר טימור חתמו בהפועל ירושלים, באתר וואלה, 17 ביולי 2019
↑  משה ברדה, ‏רשמית: בר טימור חתם בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 9 באוגוסט 2022
↑  עמרי מנהיים, ‏בר טימור האריך חוזה בהפועל ת"א עד 2025, באתר ערוץ הספורט, 25 בינואר 2022
↑  נועה פופלינגר, ‏רשמי: בר טימור האריך את חוזהו בהפועל ת"א, באתר ערוץ הספורט, 24 ביולי 2024
↑  סטטיסטיקה מאתר יורובאקסט 2015, באתר EuroBasket2015, ‏1/1/2017 (ארכיון)
↑  אבי סגל, אני אנווט: בר טימור הוא השחקן הכי חשוב של נבחרת ישראל, באתר Israel Hayom, ‏16/8/2023
↑  גליצ'ים, ‏הקפטן מתחתן, באתר ONE
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 2015 (מקום עשירי) |
| --- | --- | --- |
|  1 יבזורי •  2 דאוסון •  3 מקל •  4 אליהו •  5 כספי •  6 לימונד •  7 כדיר •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 גרין • 10 פישר • 11 רות'בארט • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  |  1 יבזורי •  2 דאוסון •  3 מקל •  4 אליהו •  5 כספי •  6 לימונד •  7 כדיר •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 גרין • 10 פישר • 11 רות'בארט • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 2017 (מקום 21) |
| --- | --- | --- |
|  1 האוול •  2 הלפרין •  3 כדיר •  4 אליהו •  5 כספי •  6 דאוסון •  7 מקל •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 בלייזר • 10 פניני • 11 זלמנסון • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  |  1 האוול •  2 הלפרין •  3 כדיר •  4 אליהו •  5 כספי •  6 דאוסון •  7 מקל •  ‏8‏ ‏אוחיון‏‏  •‏ 9 בלייזר • 10 פניני • 11 זלמנסון • 12 טימור • מאמן: אדלשטיין  | ישראל |
בר טימור במדי הפועל ירושלים, 2015.
טימור במדי נבחרת ישראל
יוסף יחיאל במברגר

| --- | --- |

 לידה:  3 בספטמבר 1944 (בן 80) ט"ו באלול תש"ד צרפת 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 מקום פעילות:  חיפה
 
יוסף יחיאל הלוי במברגר (נולד ב-3 בספטמבר 1944) הוא רב הקהילה החרדית בחיפה, ראש כולל בשכונת נווה שאנן בחיפה, אב"ד בבית דין פרטי בחיפה, וחבר בד"ץ שארית ישראל.
תולדותיו

נולד בט"ו באלול תש"ד (ספטמבר 1944) בצרפת ליונה ורות במברגר. בבחרותו עבר ללמוד בארץ ישראל בישיבת באר יעקב ובישיבת פוניבז'.
נישא לשושנה בתו של הרב שלמה וולבה. לאחר נישואיו התגורר בירושלים, ולמד להוראה מפי הרב יעקב בלוי והרב מאיר ברנדסדורפר.
בסוף שנות השמונים נקרא לכהן כרבה של הקהילה החרדית בחיפה בשכונות הדר ונווה שאנן, וכראש כולל האברכים בשכונת נווה שאנן.
הקים מערכת כשרות פרטית עבור החרדים בעיר חיפה, הקים בה בית דין צדק (שלוחה של בית דין צדק בני ברק בראשות הרב נסים קרליץ), והקים כולל אברכים בשכונת הדר.
בשנת 2014 צורף כחבר בד"ץ שארית ישראל.
משפחתו

בנו הגדול הרב משה יונה במברגר משמש כמשיב בישיבת גבעת שאול בירושלים.
חתנו הרב משה זלושינסקי משמש כר"מ בישיבת משכן יעקב בחיפה.
חתנו הרב דוד הלל בריקס משמש כראש כולל הדר התורה בשכונת הדר בחיפה.
חתנו הרב אריה פרידמן, ר"מ בישיבת "ברית יעקב", ובישיבת "באר התורה", ומחבר ספרי "עולת איש" על הש"ס
מנחם חשאי

אין תמונה חופשית
הרב מנחם חשאי (ה'תש"א, 1941 - ה'תש"ע, 2010) היה דיין ישראלי, חבר בית הדין הרבני הגדול.
ביוגרפיה

נולד בתימן בשנת ה'תש"א עלה ארצה כילד יתום במסגרת עליית הנוער ב-1949. למד בישיבת פורת יוסף, ובשנת ה'תש"ך (1960) נסמך לרבנות בידי הרב סלמן חוגי עבודי והרב עובדיה יוסף ורבנים אחרים.
לאחר נישואיו התגורר בשכונת קריית אליעזר בחיפה, יסד בה בית כנסת ושימש כרבו. הוא גם נהג להעביר שיעורים קבועים בבתי כנסת אחרים באזור. בימות החול למד בכולל "תורה והוראה" בעיר.
בניסן תשל"ה (1975) הוסמך לדיינות בידי מועצת הרבנות הראשית. במשך שנים כיהן כאב"ד בבית הדין הרבני האזורי בחיפה. בשנת 2007 התמנה כחבר בית הדין הרבני הגדול, ולאחר שלוש שנים בתפקיד נפטר.
לקריאה נוספת

ארחות, ביטאון המועצה הדתית בחיפה, גיליון טו (תשל"ב), עמ' 32
הערות שוליים

↑  חוקה דיינים, באתר ארכיון המדינה, עמ' 158
↑  3 דיינים חדשים בבית הדין הגדול, ערוץ 7, 27 באוגוסט 2007.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שלום כהן (ראש מועצה)

שלום כהן (שנות ה-40 של המאה ה-20 – 19 באפריל 2020, כ״ה בניסן ה׳תש״ף) היה פוליטיקאי ישראלי שכיהן בין השנים 1972–1974 ו-1976–1993 כראש מועצת גדרה ה-4. שלום כהן הוא האדם שכיהן כראש מועצת גדרה במשך התקופה הארוכה ביותר.
ביוגרפיה

שלום כהן נולד בתימן ועלה בגיל צעיר לארץ ישראל במבצע על כנפי נשרים, התחנך בפנימייה.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-1969 התמודד כהן לרשות המועצה מטעם מפלגת מפד"ל, לאחר שיוסף גרפי ניצח את הבחירות כהן נבחר לסגנו. ב-31 בינואר 1972 הודיע יוסף גרפי על התפטרותו מתפקיד ראש המועצה והחולף על ידי כהן שכיהן בתפקיד בפעם הראשונה עד הבחירות בסוף שנת 1973.
ב-1973 התמודד בפעם השנייה, בבחירות באותה השנה ניצח המועמד יהודה לרנר שייסד הסכם רוטציה בינו, בין יוסף גרפי ובין כהן במטרה לעצור את המתיחות ביישוב. כהן התחיל לכהן בתור ראש המועצה בפעם השנייה מוקדם מחוקי ההסכם מפני שיהודה לרנר פינה את מקומו לגרפי לאחר שנה בלבד, כיהן כראש המועצה שוב בין השנים 1976–1978.
ב-1978 ניצח כהן בבחירות למועצת גדרה והתחיל לכהן כראש המועצה. באותה התקופה היה לכהן קשרים טובים עם ממשלת ישראל דאז ולכן יכל לקבל תקציבים גדולים שאחרים לא יכלו ובתקופתו כראש המועצה גדרה חוותה עידן של התפתחות שבה רחוב ויצמן נהפך לרחוב ראשי במושבה, נפתרה בעיית התשתיות וגדרה חוברה למוביל הארצי ובוצעו עבודות סלילה רחבות היקף בשכונות קטרה, שולמית ונווה ציון ועוד גנים ומרכזים נבנו ברחבי היישוב. ב-1993 הפסיד למועמד אלי רדיע.
בעשור האחרון של המאה ה-20 הואשם כהן בשיבוש מהלכי משפט, מירמה והפרת אמונים ולאחר מכן הורשע ונאסר עליו להיות חבר מועצה. ב-1998 הגיש עתירה נגד פסילת היותו חבר מועצה שנדחתה. ב-19 באפריל 2020 נפטר שלום כהן ונקבר בבית העלמין בגדרה.
הערות שוליים

↑  נפטר ראש מועצת גדרה לשעבר, באתר גדרה היום
↑  תמונה של עמוד 260 ספר ואלה תולדות גדרה אודות שלום כהן, באתר postimg.cc
↑  יצחק דנון, ‏ביהמ"ש המחוזי: שיבוש הליכי משפט הוא עבירה שיש עימה קלון, באתר גלובס, 10 בפברואר 1998
↑  כתב חדשות 08 אסף הדר, אבל כבד במושבה | ראש מועצת גדרה לשעבר, שלום כהן, הלך לעולמו, באתר חדשות אפס שמונה 08
ואדי ניסנאס

| --- | --- |

צומת הרחובות ואדי וקיסריה
 מידע
 עיר:  חיפה
 תאריך ייסוד:  המאה ה-19
 על שם:  נמייה בערבית
 קואורדינטות:  32°48′59″N 34°59′47″E﻿ / ﻿32.8163°N 34.9963°E﻿ / 32.8163; 34.9963
 שכונות נוספות בחיפה
 he
 
תיאטרון בית הגפן
המרכז היהודי-ערבי בית הגפן
פסל בחצר בית בשדרות הציונות
ואדי ניסנאס, במהלך פסטיבל החג של החגים ה-20, 2013
ואדי ניסנאס (בערבית: وادي النسناس) היא שכונה בעיר התחתית של חיפה, שנמצאת בין שדרות הציונות במערב, רחוב שבתאי לוי בדרום, רחוב הנביאים במזרח ורחוב אלנבי בצפון. מספר תושביה כ-8,000 נפשות רובם ערבים נוצרים. בשכונה ובסמוך אליה נמצאות כנסיות.