stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2004/2005 ביורוליג
שלבי הגמר > בית ד'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל מכבי תל אביב | 6 | 6 | 0 | 513 | 427 | 86 |
| 2. | טורקיה אולקר | 6 | 3 | 3 | 434 | 469 | 35- |
| 3. | איטליה מונטפסקי סיינה | 6 | 2 | 4 | 470 | 462 | 8 |
| 4. | קרואטיה ציבונה זאגרב | 6 | 1 | 5 | 430 | 489 | 59- |
שלבי הגמר > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רוסיה צסק"א מוסקבה | 6 | 5 | 1 | 515 | 450 | 65 |
| 2. | איטליה סקאבוליני פזארו | 6 | 3 | 3 | 467 | 492 | 25- |
| 3. | ספרד ברצלונה | 6 | 2 | 4 | 463 | 478 | 15- |
| 4. | ספרד ריאל מדריד | 6 | 2 | 4 | 477 | 502 | 25- |
שלבי הגמר > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון פנאתינייקוס | 6 | 4 | 2 | 480 | 450 | 30 |
| 2. | ספרד טאו קרמיקה | 6 | 4 | 2 | 526 | 483 | 43 |
| 3 | איטליה קלינמיו בולוניה | 6 | 4 | 2 | 471 | 479 | 8- |
| 4. | ליטא ז'לגיריס קובנה | 6 | 0 | 6 | 457 | 522 | 65- |
שלבי הגמר > בית ז'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | איטליה בנטון טרוויזו | 6 | 4 | 2 | 447 | 385 | 62 |
| 2. | טורקיה אפס פילזן | 6 | 4 | 2 | 424 | 377 | 47 |
| 3. | יוון א.א.ק. | 6 | 4 | 2 | 436 | 427 | 9 |
| 4. | פולין פרוקום טרפל סופוט | 6 | 0 | 6 | 387 | 505 | 118- |
שלבי הגמר > השלבים המתקדמים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |   ישראל מכבי תל אביב |   ישראל מכבי תל אביב | 88 | 103 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סקאבוליני פזארו |   איטליה סקאבוליני פזארו | 60 | 100 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה סקאבוליני פזארו |   איטליה סקאבוליני פזארו | 60 | 100 |  |   |   |   ישראל מכבי תל אביב |   ישראל מכבי תל אביב | 91 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   ישראל מכבי תל אביב |   ישראל מכבי תל אביב | 91 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   יוון פנאתינייקוס |   יוון פנאתינייקוס | 82 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   יווןפנאתינייקוס |   יווןפנאתינייקוס | 102 | 63 | 84 |   |   |   יוון פנאתינייקוס |   יוון פנאתינייקוס | 82 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   יווןפנאתינייקוס |   יווןפנאתינייקוס | 102 | 63 | 84 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |   טורקיה אפס פילזן |   טורקיה אפס פילזן | 96 | 75 | 76 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   ישראל מכבי תל אביב |   ישראל מכבי תל אביב | 90 |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   ספרדטאו קרמיקה |   ספרדטאו קרמיקה | 78 |  |  |
|   |   ספרדטאו קרמיקה |   ספרדטאו קרמיקה | 98 | 66 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליהבנטון טרוויזו |   איטליהבנטון טרוויזו | 59 | 64 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליהבנטון טרוויזו |   איטליהבנטון טרוויזו | 59 | 64 |  |   |   |   ספרדטאו קרמיקה |   ספרדטאו קרמיקה | 85 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   ספרדטאו קרמיקה |   ספרדטאו קרמיקה | 85 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |   רוסיה צסק"א מוסקבה |   רוסיה צסק"א מוסקבה | 78 |  |  |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |  |  |
|  |   רוסיהצסק"א מוסקבה |   רוסיהצסק"א מוסקבה | 88 | 82 |  |   |   |   רוסיה צסק"א מוסקבה |   רוסיה צסק"א מוסקבה | 78 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   רוסיהצסק"א מוסקבה |   רוסיהצסק"א מוסקבה | 88 | 82 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   טורקיה אולקר |   טורקיה אולקר | 74 | 64 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  יוון פנאתינייקוס | 94 |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 91 |  |  |
שלבי הגמר > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 במאי 2005 | ישראל מכבי תל אביב | 78:90 | ספרדטאו קרמיקה | קומפלקס הספורט אולימפיסקי, מוסקבה צופים: 13,607 שיפוט: סטפנו קאזרו (איטליה),  קרל יונגברנד (פינלנד)   רומואלדס ברזאוסקס (ליטא) |
| 8 במאי 2005 | שארונאס יאסיקביצ'יוס (22)   אנתוני פארקר (12)  טל בורשטיין (8)   מייסאו באסטון (18)   ניקולה וויצ'יץ' (13)    יותם הלפרין  (2)   אסף דותן (2)   נסטורס קומטוס (13) |  |  | קומפלקס הספורט אולימפיסקי, מוסקבה צופים: 13,607 שיפוט: סטפנו קאזרו (איטליה),  קרל יונגברנד (פינלנד)   רומואלדס ברזאוסקס (ליטא) |
שלבי הגמר > ישראל בתחרות

מכבי תל אביב השתתפה במשחקי ה-16, סיימה את הבית במקום הראשון וקודמה לפיינל פור שהתקיים במוסקבה. בסוף העונה, מכבי זכתה בפעם השנייה ברציפות.
פיג'ו 108

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  סיטרואן C1 טויוטה אייגו
 יצרן:  פיג'ו
 שנות ייצור:  2014-היום
 הרכבה:  צ'כיה צ'כיה
 מודל קודם:  פיג'ו 107
 סיווג:  מכונית מיני האצ'בק
 מרכב:  3 או 5 דלתות
 אורך:  3.46 מ'
 רוחב:  1.62 מ'
 גובה:  1.460 מ
 משקל:  840 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,340 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  1.0 ל' (שלושה צילינדרים) או 1.2 ל' (שלושה צילינדרים)
 מהירות מרבית:  157 קמ"ש (1.0) 170 קמ"ש (1.2)
פיג'ו 108 (בצרפתית: Peugeot 108) היא מכונית מיני הנמכרת על ידי יצרנית המכוניות הצרפתית פיג'ו החל מקיץ 2014. היא מחליפה את קודמתה, פיג'ו 107, נושאת דגל המכונית העירונית של פיג'ו במשך 9 שנים. כמו קודמתה, גם ה-108 החדשה היא תולדה של פרויקט משותף בין פיג'ו, סיטרואן וטויוטה לייצור שלוש מכוניות מיני עירוניות בעלות מספר מאפיינים טכניים ועיצוביים דומים.
נתונים טכניים

פיג'ו 108 מגיעה בשתי גרסאות: אחת עם מנוע (טויוטה) בנפח של 1.0 ליטר, המגיעה עם אפשרות לבחירת תיבת הילוכים רובוטית ו-69 כ"ס; והשנייה מנוע Pure-Tech בעל נפח של 1.2 ליטר, בעלת תיבת הילוכים ידנית בלבד ו-82 כ"ס. התאוצה מעמידה למהירות של כ-100 קמ"ש אורכת כ-14.3 שניות למכונית בעלת נפח מנוע 1.0 ליטר וכ-11 שניות לדגם בעל נפח מנוע 1.2 ליטר. צריכת הדלק (ק"מ/ליטר) היא 23 לדגם 1.0 ליטר ו-24.4 לדגם 1.2 ליטר, מספרים אלו מהווים שיפור של כ-5% בצריכת הדלק לעומת פיג'ו 107.
עיצוב ואבזור פנימי

ברמה העיצובית ממשיכה פיג'ו 108 את השפה העיצובית של פיג'ו 308, שבאה לידי ביטוי במיוחד בעיצוב חזית המכונית – פנסי הרכב הקדמיים מזכירים עיניים חתוליות ומתכתבים עם לוגו האריה של היצרנית. האבזור הפנימי כולל מסך בגודל 7 אינץ', מגביל מהירות, מערכת TPMS לניטור לחץ האוויר בצמיגים, בקרת אקלים דיגיטלית, בלוטות' מובנה, בקרת מראה (Mirror Screen) – המאפשרת שיקוף צג הטלפון הסלולרי על גבי המסך הראשי של המכונית, שש כריות אוויר, בקרות יציבות ובלימה, בלימה אוטומטית בחירום, הנעה ללא מפתח, גג בד באורך של כ-78 ס"מ (אופציונלי) ועוד.
עונת 1992/1993 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  6 בספטמבר 1992 – 6 ביוני 1993 (274 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  מילאן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  858 (2.8 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  26 - ג'וזפה סיניורי, לאציו
 → 1991/19921993/1994 ←
עונת 1992/1993 בסרייה א' הייתה העונה ה-91 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-6 בספטמבר 1992 והסתיימו ב-6 ביוני 1993.
בליגה השתתפו 18 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
ברשה, פסקארה, אנקונה ואודינזה היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
מילאן זכתה באליפות בפעם ה-13 בתולדות המועדון.
בסיום העונה, ב-21 באוגוסט 1993 נערך משחק של הסופר קאפ האיטלקי בו מילאן ניצחה את טורינו 1:0 וזכתה בגביע.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו פסקארה, אנקונה, פיורנטינה וברשה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו רג'אנה, קרמונזה, פיאצ'נצה ולצ'ה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | מילאן  | 34 | 18 | 14 | 2 | 65 | 32 | 33 | 50 | זכייה בליגה   העפלה לליגת האלופות |
| 2. | אינטר | 34 | 17 | 12 | 5 | 59 | 36 | 23 | 46 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | פארמה | 34 | 16 | 9 | 9 | 47 | 34 | 13 | 41 | העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע כמחזיקת הגביע |
| 4. | יובנטוס | 34 | 15 | 9 | 10 | 59 | 47 | 12 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | לאציו | 34 | 13 | 12 | 9 | 65 | 51 | 14 | 38 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | קליארי | 34 | 14 | 9 | 11 | 45 | 33 | 12 | 37 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7. | סמפדוריה | 34 | 12 | 12 | 10 | 50 | 48 | 2 | 36 |  |
| 8. | אטאלנטה | 34 | 14 | 8 | 12 | 42 | 44 | 2- | 36 |  |
| 9. | טורינו | 34 | 9 | 17 | 8 | 38 | 38 | 0 | 35 | זכייה בגביע איטליה  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 10. | רומא | 34 | 8 | 17 | 9 | 42 | 39 | 3 | 33 |  |
| 11. | נאפולי | 34 | 10 | 12 | 12 | 49 | 50 | 1- | 32 |  |
| 12. | פוג'ה | 34 | 10 | 12 | 12 | 39 | 55 | 16- | 32 |  |
| 13. | גנואה | 34 | 7 | 17 | 10 | 41 | 55 | 14- | 31 |  |
| 14. | אודינזה | 34 | 10 | 10 | 14 | 42 | 48 | 6- | 30 |  |
| 15. | ברשה | 34 | 9 | 12 | 13 | 36 | 44 | 8- | 30 | ירדה ליגה |
| 16. | פיורנטינה | 34 | 8 | 14 | 12 | 53 | 56 | 3- | 30 | ירדה ליגה |
| 17. | אנקונה | 34 | 6 | 7 | 21 | 39 | 73 | 34- | 19 | ירדה ליגה |
| 18. | פסקארה | 34 | 6 | 5 | 23 | 47 | 75 | 28- | 17 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

ג'וזפה סיניורי שחקנה של לאציו, כבש 26 שערים וזכה בתואר מלך השערים.
ענת ישראלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1955 (בת 69 בערך) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופרת ועורכת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס זאב לספרות ילדים ונוער (2000) 
 
ענת ישראלי (נולדה ב-1955) היא סופרת ועורכת. זוכת פרס זאב לשנת 2000 עבור ספרה "לראות בעיניים עצומות". בשנת 2007 יצא לאור ספרה השני "ילדת השוקולד". בשנת 2010 ראה אור ספרה "אל תבכי, רוני".
ישראלי בוגרת B.A. בעבודה סוציאלית מאוניברסיטת תל אביב ועוסקת מזה כ-25 שנה בכתיבה, שכתוב ועריכה. כמו כן מנחת קבוצות מוסמכת ומנחה סדנאות כתיבה יוצרת. בין תפקידיה שימשה כעורכת בעיתונים "העולם הזה", "חדשות" ו"הארץ".
כיום עורכת ראשית ב"קווים" הוצאה לאור.
פטר פלדמן

פטר פלדמן (בגרמנית: Peter Feldmann; נולד ב-7 באוקטובר 1958, הלמשטדט) הוא מדינאי יהודי-גרמני, מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה, ראש עיריית פרנקפורט, שנבחר ברוב קולות ב-25 במרץ 2012, והיה לראש העירייה היהודי הראשון בתולדות פרנקפורט, מאז תקופת גרמניה הנאצית.
פטר פלדמן נכנס לתפקיד ראש העירייה ב-1 ביולי 2012, במקומה של פטרה רות(אנ'), מהמפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית.
קורות חייו

לאחר שעבר לפרנקפורט בשנת 1979, בילה פטר שנה בישראל ולמד להיות גנן. עם הזמן למד מדעי המדינה באוניברסיטת מרבורג עד לשנת 1986, ועשה קריירה אקדמית בתור מרצה במקום, תוך כדי התמחות בכלכלה למגזר החברתי. פטר פלדמן עסק במהלך השנים בארגונים ללא רווח, גם בשכר וגם בהתנדבות.
בשנת 1974 הצטרף ל-SPD, ומשנת 1981 לקח פטר חלק פעיל בפוליטיקה כיושב ראש ועד הסטודנטים הכללי באוניברסיטת מרבורג. באותה שנה הוא נבחר לתפקיד סגן נשיא ארגון הנוער SPD, ארגון צעירים סוציאליסטים בתנועת ה-SPD.
בשנת 1988 הצטרף פטר למועצת העיר פרנקפורט, ובשנת 2004 נבחר לסגן נשיא הקבוצה הפרלמנטרית של מפלגתו. בשנת 2007 היה פטר אחד ממייסדי הוועדה היהודית ב-SPD.
ב-25 במרץ 2012, נבחר פטר פלדמן מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה ברוב קולות. על אף שעיתונים דיווחו שהוא ראש העירייה היהודי הראשון בתולדות גרמניה, מאז תקופת גרמניה הנאצית, קדמו לו הרברט ויכמן(אנ'), ראש העירייה היהודי הראשון של המבורג ב-1965.
הערות שוליים

↑  מאקו, לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה: ראש עיר יהודי בגרמניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1073836355
סרוויוס טוליוס

תיאורו מהמאה ה-16 של סרוויוס טוליוס
סרוויוס טוליוס (לטינית: Servius Tullius) היה, על-פי המסורת, מלכה השישי של רומא, בשנים 535-578 לפנה"ס. מוצאו מוטל בספק, אך נראה שהגיע מחוץ לחברה הרומית, וכנראה ממעמד נמוך, אולי אפילו עבדותי. מן הסיפורים שהשתמרו עולה כי תפס את השלטון, ככל הנראה, באורח בלתי-חוקי, ולפיכך ניתן לראות בו טיראן. סרוויוס ערך ברומא שורה של רפורמות מקיפות, כולל ארגון מחדש של הצבא, ייסוד מפקד אוכלוסין, חלוקה מחדש של העם הרומי לשבטים וייסוד אספת עם חדשה. השינויים שערך בחברה הרומית פעלו רבות להורדת כוחה המסורתי של האריסטוקרטיה, ולהעלאת קרנו של מעמד אזרחי חדש. משום כך רואה בו המחקר כמי שהשׂיא תרומה גדולה להולדתה של הרפובליקה הרומית בשלהי המאה ה-6 לפנה"ס, והוא נתפס כ"מייסד שני" של רומא.
קורות חייו > מוצאו

המסורת העממית הרומאית גורסת כי סרוויוס נולד כעבד, ועוד בהיותו ילד התרחש מקרה יוצא דופן: כאשר ישן עלה ראשו בלהבות ללא סיבה נראית לעין, אך סרוויוס נותר ללא פגע. לאחר אירוע זה זכה לתשׂומת לב מיוחדת מצד המלך טרקוויניוס פריסקוס, ובמיוחד מאשת המלך, המלכה טאנאקוויל (Tanaquil), אשר פירשה את הנס כאות לעתידו המזהיר של סרוויוס.
לפי סיפור אחר, מוצאו של סרוויוס הוא מן העיר הלטינית קורינקולום (Corniculum). אמו של סרוויוס הייתה נסיכה בשם אוקרסיה (Ocresia) ואביו היה אחד ממכובדי העיר. במלחמה שפרצה בין רומא לקורניקולום, נהרג אביו של סרוויוס ואמו נלקחה בשבי בעודה נושׂאת את בנה בבטנה. בשל היותה נסיכה הורשתה לחיות בארמון המלך עם בנה. גרסה זו מייחסת לסרוויוס מעמד אצילי ומכובד, ומחלצת אותו מן המוניטין המפוקפקים של עבד שזהות אביו אינה ידועה.
על פי גרסה שלישית, סרוויוס היה בנו של אל. לפי גרסה זו התעברה אמו על ידי איבר מין זכרי שהופיע באורח פלא באָח הארמון, ולכן סברו שאביו הוא האל וולקן (או האל שהיה פטרון הארמון). מוטיב האש היה שכיח במיתוסים עתיקים בחצי האי האיטלקי, והוא נוכח גם במיתוס של רומולוס ודמויות מיתיות נוספות.
כך או כך, הגרסאות הללו מספקות לגיטימציה לשלטונו של סרוויוס, בהסבירן כיצד אדם שהגיע 'משום מקום' תפס את השלטון והפך למלכם של הרומאים. עבד שהופך למלך עלול לעורר שערורייה, אך אם מתברר שהוא נסיך במוצאו המקורי, או לחלופין בנו של אל, הבעיה נעלמת. (קורנל 130-141)
קיימת גם עדותו של הקיסר קלאודיוס, שלפיה סרוויוס לא היה אלא הרפתקן אטרוסקי בשם מַסְטַרְנא, שתפס את השלטון ברומא. עדות זו לא התקבלה במחקר המודרני.
קורות חייו > מהלך חייו

כאשר גדל הפך לסגן הנאמן ביותר למלך טרקוויניוס פריסקוס, אייש מספר תפקידי פיקוד ומשׂרות בעלי אחריות, ולבסוף נשׂא לאישה את בת המלך. לאחר הירצחו של המלך בידי מתנקשים שנשלחו על ידי בניו של אנקוס מארקיוס, דאגה המלכה טאנאקוויל בדרך עורמה שסרוויוס יזכה בכתר. עם עלייתו למלוכה דאג להגלות את המַרְקִיִי (Marcii), כלומר את בני-המלך אנקיוס מארקיוס ומשפחתם, שמחוגיהם יצאה מזימת הרצח.
קורות חייו > מותו של סרוויוס

שתי בנותיו של סרוויוס, טוליה (Tullia) המבוגרת וטוליה הצעירה נישׂאו (בהתאמה) לשני בניו של טארקוויניוס פריסקוס - לוקיוס ואַרוּנְס (Arruns). טוליה הצעירה התאכזבה מבעלה, שלא היה די שאפתן לעומת אחיו הגדול לוקיוס, בו זיהתה כמיהה לגדוּלה המשותפת גם לה. לפיכך, רקמו השניים להביא למות בני זוגם ולהתחתן אחד עם השנייה. משאירע הדבר החלו השניים לגייס בעלי ברית מקרב האצולה הרומית על מנת להדיח את סרוויוס ולהמליך תחתיו את לוקיוס.
בשנה ה-44 לשלטונו של סרוויוס, הופיע בסנאט לוקיוס טארקוויניוס, לבוש שריון. לוקיוס התיישב על כס המלוכה ודאג שיזומנו ראשי המשפחות הפטריקיות בהוראת ״המלך טארקוויניוס״. כשהגיע סרוויוס למקום שאל את לוקיוס לפשר מעשׂיו. לוקיוס ענה כי הוא יושב על כיסאו של אביו, אשר היה אמור להיות שלו אלמלא מנע ממנו סרוויוס את השלטון. הוא טען כי סרוויוס קיבל את המלוכה במתנה מאשתו של טארקוויניוס פריסקוס ולא נבחר למלוכה כנהוג בתקופת האינטררגנום. בנוסף הוא הזכיר כי סרוויוס הוא עבד במוצאו, החש קרבה לבני המעמדות הנמוכים. על כן, סרוויוס מחפש דרכים לנשל ולפגוע במעמדות הגבוהים באמצעות יצירת מוסד הקנסוס, מועצת הקנטוריות ונישול אצילים מאדמותיהם. סרוויוס השיב כי המלוכה ברומא אינה מועברת בירושה אלא ניתנת על ידי העם ועל כן אין לו טענה לכתר. בסנאט השׂתררה מהומה ולוקיוס ניצל את השעה על מנת להטיח את סרוויוס במורד המדרגות. סרוויוס הפצוע נרצח זמן קצר לאחר מכן ברחובות העיר על ידי תומכיו של לוקיוס. טוליה הגיע לסנאט לאחר מכן והייתה הראשונה שהצדיעה ללוקיוס כמלך רומא החדש, בדרכה חזרה הורתה לנהגה לרמוס את גופת אביה שהייתה מוטלת ברחוב.
לוקיוס, עתה לוקיוס טארקוויניוס סופרבוס (בלטינית: הגאה) מלך רומא השביעי, אסר לערוך טקסי קבורה לסרוויוס. אלמנתו של סרוויוס נעזרה בחבריה על מנת להבריח את גופתו מחוץ לעיר ולהביאו לקבורה.
מפעלותיו > רפורמות צבאיות

השימוש הגובר בפלנקס כמערך הלחימה של הצבא הרומי היה אחת מהסיבות המרכזיות לרפורמה הצבאית של סרוויוס טוליוס. כיון שברומא העתיקה רכשו האזרחים בעצמם את הציוד הצבאי, נוצר צורך לקבוע אילו מן האזרחים אשר שירתו בצבא יכלו להרשות לעצמם לרכוש את ציוד המגן והנשק הכבדים והיקרים (ציוד הופליטי, כנדרש במערך הפלנקס), ואילו אזרחים יכלו להרשות לעצמם נשק קל בלבד. כדי לנהל רישום מסודר של האזרחים, ממוינים לפי רכושם וממונם, הכניס סרוויוס לשימוש מפקד אוכלוסין - קנסוס.
בתיאוריהם של ליוויוס ושל דיוניסיוס מהליקרנסוס מיוחסת לסרוויוס טוליוס חלוקה מורכבת של הצבא לחמישה מעמדות, המובחנים אלה מאלה באמצעות הבדלים דקים בחימוש. טענה זו אינה מקובלת במחקר, וסביר יותר שהאבחנה שעמדה בלב הקנסוס היא בין הרגלים הכבדים (ההופליטים), שהיו שייכים לחלק המרכזי של הצבא (בלטינית: classis) לבין מי ששרתו כרגלים קלים (וליטים velites).
לרפורמה הצבאית של סרוויוס היו גם היבטים חברתיים. ככלל, הפלנקס נועד לתת מענה הולם להיסמכות על חיל פרשים. חילות הפרשים היו אריסטוקרטיים במהותם, ואילו החי״ר הכבד היה מבוסס על מעמד בינוני רחב יותר. לפיכך, הטיית המשקל הצבאי מחיל פרשים לחיל רגלים כבד סימלה גם את העלייה בחשיבותו הפוליטית של מעמד הביניים הגבוה בימי שלטונו של סרוויוס טוליוס, על חשבון האריסטוקרטיה המסורתית. הרחבת בסיס השלטון על ידי סרוויוס ניכרת גם בהרחבת האזרחות הרומית לעבדים, מהגרים ואנשים נוספים, אשר הגדילו את כח האדם הזמין לגיוס לצבא.
מפעלותיו > הקנסוס והרפורמה הפוליטית > שבטים וקנטוריות

הארגון מחדש של הצבא הרומי לֻווה גם בארגון מחדש של מוסדות חברתיים מובילים. העם הרומי אורגן בחלוקה חדשה, בשני אופנים שונים ומקבילים. האופן הראשון הוא חלוקה חדשה לשבטים, ככל הנראה 19 במספר. חלוקה זו החליפה את החלוקה הישנה לשלושה שבטים, המיוחסת לרומולוס, שינתה את הבסיס לאזרחות רומאית והגדירה מחדש את הקשר שבין אזרח רומאי לקהילתו. מכאן ואילך, עם גידול המדינה הרומית, צורפו אוכלוסין למדינה באמצעות הגדלת מספר השבטים.
במקביל הוריד סרוויוס מחשיבותה של אספת הקוריות הישנה, והעלה במקומה את אספת הקנטוריות. אספה זו, במקורה, היא הגילום הפוליטי של הצבא הרומי (הלגיון). כאמור לעיל, החלוקה לקנטוריות התבססה במהותה על אמות מידה של רכוש. מהלך זה סייע לערער במידת מה את מערך הכוחות המסורתי ברומא, והשתית אותו מחדש על בסיס טימוקרטי. אספת הקנטוריות הייתה מלכתחילה ארגון צבאי במהותו. בשלהי המאה ה-5 (כנראה בשנת 406 לפנה"ס) עברה רפורמה מקיפה, שהפכה אותה לגוף פוליטי במהותו.
מפעלותיו > הקנסוס והרפורמה הפוליטית > הקנסוס

הכלי המרכזי במערכת החדשה היה המפקד הכללי או בשמו הלטיני הקנסוס. התכונה החשובה ביותר של הקנסוס הרומי, שהבדילה בינו לבין מפקדים אחרים בעולם העתיק, היא עריכתו במחזוריות של 5 שנים. בתום כל תקופה כזו ערכו השלטונות מפקד כללי, ובסיומו ערכו טקס טיהור (lustrum), שכלל זבח ותהלוכה חגיגית סביב אספה של ציבור האזרחים בשׂדה מארס. למעשׂה היה הקנסוס סקירה מלאה של מבנה החברה האזרחית. התוצר המוגמר היה רשימה מעודכנת, שכללה את כל הגברים-האזרחים, וסידרה אותם מחדש לפי שבטים, מעמדות וקנטוריות. באמצעות חזרה על התהליך אחת ל-5 שנים יכלה המדינה לחזור ולהתאים עצמה לשינויים בגודל האוכלוסייה ובמבנהּ.
בשנת 443 לפנה"ס נוסדה ברומא משׂרת הקנסור - שני מגיסטרטים שנבחרו אחת לחמש שנים כדי לקיים את הקנסוס. אחד מתפקידי הקנסורים היה לפקח על המוסר הציבורי והפרטי, ומכאן מוסד הצנזורה בימינו.
מפעלותיו > הקנסוס והרפורמה הפוליטית > השלכות חברתיות

צעדי הרפורמה של סרוויוס טוליוס הביאו לתמורות מעמדיות בחברה הרומאית. לפני הרפורמות נשלט הצבא על ידי קבוצות אריסטוקרטיות, והתבסס על שלושת השבטים מימיו של רומולוס. מהלך הפיכת הקנטוריות ליחידות הצבא הבסיסיות, כאשר כל יחידה נסמכה על מגויסים מכל השבטים, יצר מבנה צבאי הטרוגני שמנע את ההגמוניה המוחלטת של קבוצות האצולה. פירוק מנגנוני הכוח של העלית האריסטוקרטית והעלאת קרנו של מעמד העשירים דרך הצבא והקנטוריות, כמו גם הכנסת אוכלוסיות נוספות לחבר האזרחים, תרמו לשינוי במבנה הכלכלי, וכתוצאה מכך העניקו כוח פוליטי רב יותר למעמדות שלא נהנו מייחוס אצילי.
המוביליות החברתית שהתקיימה לאחר הרפורמה של סרוויוס טוליוס, התאפשרה בהסתמך על שני עקרונות מרכזיים חדשים: שירות צבאי עתיר הישׂגים, וצבירת ממון. שני התנאים הללו הובילו להרחבתו של מעמד העשירים הלא מיוחסים, והפיכתו ליסוד הפוליטי עליו התבססה ברבות הימים השיטה הרפובליקנית הרומית. אותו מעמד הולך ומתרחב נהנה מזכויותיה האזרחיות של הרפובליקה, וציית לחובותיה. החברה הרומאית אימצה עיקרון מריטוקרטי שעלה במקביל לשליטתו של העיקרון האריסטוקרטי-שושלתי. ניתן לומר שצעדיו של סרוויוס טוליוס היו ראשית דרכה הכלכלית-חברתית של הרפובליקה, משום שערערו על האריסטוקרטיה - הגם שלא ביטלו את השפעתה הרבה - והקנו כוח רב יותר לחבר האזרחים הרומאי הרחב.
מפעלותיו > מידות ומשקלות

לפי ההיסטוריון היווני-סיקליאוטי טימאיוס, סרוויוס טוליוס הוא שהציג את המטבע לכלכלה הרומית, כלומר הפך אותה לכלכלה מונטרית. טענה זו היא אנאכרוניסטית, שכן המדינה הרומית החלה בטביעת מטבעות רק סביב שנת 300 לפנה"ס. בתקופות מוקדמות יותר לא היה נהוג ברומא מטבע של ממש, אלא היה שימוש במטילי ארד שנשׂאו חותם, שאישר את משקלם ואת טוהר המתכת. סביר יותר, אם כן, שסרוויוס ערך רפורמה כלשהי במידות ובמשקלות, ובתוך כך העביר את הכלכלה הרומית מבסיס מקנה (בהמות מקרינות, בעיקר בקר) לבסיס מטילי ארד. השימוש במטילי ארד שמשקלם ליברא אחת כיחידה כלכלית ניכר גם בטקסי "שקילת ארד" המופיעים בתריסר הלוחות (VIII.3-4) ובמקורות אחרים. מטילי ארד כאלה עלו לרוב בממצאים ארכאולוגיים מרומא הארכאית וממקומות אחרים באיטליה של אותה התקופה.
מפעלותיו > ״חומת סרוויוס״

המקורות העתיקים טוענים, בטעות, שסרוויוס טוליוס היה האחראי לבניית החומה שהקיפה לראשונה את כל שבע הגבעות של רומא. טענה זו שגויה, שכן המחקר המודרני הראה כי החומות הללו נבנו בתקופה הרפובליקנית, לאחר חורבן העיר בזמן ההתקפה הגאלית (390 לפנה"ס). אליבא דליוויוס תאריך הקפת העיר בחומה הוא 378 לפנה"ס.
מפעלותיו > פולחן דתי

מהלך חייו של סרוויוס טוליוס, אישיותו, מוצאו ופועלו שזורים בפולחן הדתי אשר נוצר סביבו במהלך 44 שנות כהונתו. פולחן האלה פורטונה הועלה על נס בידי סרוויוס, שכן סיפור עלייתו לכס המלכות מזכיר את טקסי ״נישׂואי הקודש״ (hieros gamos), בהם מקיימת האלה פורטונה יחסי מין עם המלך המיועד, ומעניקה לשלטונו משנה תוקף וסמכות אלוהית.
סרוויוס טוליוס מזוהה גם עם בניית מקדשה של האלה דיאנה על גבעת האוונטינוס. האלה דיאנה מופקדת בין היתר על הציד, ומסמלת את הצלחותיו הצבאיות של סרוויוס במלחמות מול האטרוסקים, אשר בזכותן זכה לקיים שלושה מצעדי ניצחון. האלה דיאנה קשורה גם בנדכאים, זרים ועבדים, רמז למוצאו של סרוויוס עצמו. בהדגשת פולחנה של האלה דיאנה הפגין סרוויס הזדהות עם הקבוצות החברתיות הנחותות הללו, מסר העולה בקנה אחד עם הגישה החברתית המתבטאת ברפורמות החברתיות שנקט.
לקריאה נוספת

שצמן, ישראל. תולדות הרפובליקה הרומית, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1989.
Tim Cornell 1995, The Beginnings of Rome: Italy and Rome from the Bronze Age to the Punic Wars (c. 1000-264 BC), London and New York, Routledge, pp. 130-194.
הערות שוליים

↑  Titus Livius (Livy), The History of Rome, 1 39 1-2.
.Rev. Canon Roberts, Ed.
↑  The Roman Antiquities of Dionysius of Halicarnassus published in Vol. II of the Loeb Classical Library edition, 1939. IV 1-2.
↑  Cornell, Tim. 1995. The beginnings of Rome: Italy and Rome from the Bronze Age to the Punic Wars c. 1000-264 BC .London; New York: Routledge, 133-134.
↑  קורנל, 133-134
↑  Dionysius IV 39-40.
↑  קורנל 181-186.
↑  טימוקרטיה: צורת שלטון בה מבוססים המעמד האזרחי ופריבילגיות שונות לא על מוצא אלא על שומת רכוש.
↑  קורנל 186-194
↑  קורנל 194-197.
↑  Timaeus FGrH 566 F61 - Pliny NH 33.43 מראי מקום נוספים והפניות למחקר אצל קורנל 1995 455 הע' 55.
↑  ליוויוס 6.32.1, קורנל 198-202.
↑  פלוטרכוס, פורטונה של הרומאים, פרק 10; שאלות רומיות 36.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007368398205171  BIBSYS: 1542227328646  BnF: cb11947842h (data)  GND: 119010259  ISNI: 0000 0004 4886 7842  LCCN: n83302325  NTA: 071406425  RERO: 02-A010149766  SUDOC: 027436721  ULAN: 500355354  VcBA: 495/49422  VIAF: 77702256   WorldCat (עם VIAF): 77702256 
מטיל ארד עם כיתוב אוּמברי, מוצג ב-Altes Museum, Berlin.