stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוזס מלון
קריירת ה-NBA > פילדלפיה 76'

לאחר שסיים את עונת 1981/1982 עם ממוצע של 31 נקודות למשחק, מלון זכה שוב בתואר ה-MVP. למרות זאת הוא הועבר בעסקת חליפין לפילדלפיה 76' בקיץ שלאחר עונה זו. בפילדלפיה הוא זכה באליפות ה-NBA היחידה שלו, בשנת 1983, יחד עם שחקנים מובילים כמו ג'וליוס אירווינג, מוריס צ'יקס ובובי ג'ונס. בסדרת הגמר של עונה זו פילדלפיה ניצחה את מג'יק ג'ונסון והלוס אנג'לס לייקרס 4:0. לאחר הזכייה באליפות, מאמנה הראשי של פילדלפיה, בילי קנינגהם, אמר "ההבדל בין השנה לשנה שעברה הוא מוזס"[דרוש מקור] (בשנה לפני כן פילדלפיה התחרו עם הלייקרס בסדרת הגמר, והפסידו). באותה שנה קיבל מלון את תואר ה-MVP של סדרת הגמר, וגם את תואר ה-MVP של העונה הסדירה, בפעם השלישית. לפני תחילת פלייאוף 1983 טען מלון כי לפילדלפיה יהיה צורך ב-12 משחקים בלבד כדי לסיים את הפלייאוף באליפות הליגה (כמות המשחקים המינימלית האפשרית כדי לזכות באליפות), זאת כשאמר "four, four, four" ("ארבע, ארבע, ארבע"). בגלל הפסד יחיד של פילדלפיה בפלייאוף, בסדרת הגמר של קבוצות המזרח, למילווקי באקס - חיזויו של מלון לא התגשם במלואו. אולם, ההישג של פילדלפיה 76' באותו פלייאוף (מאזן של 12 ניצחונות והפסד אחד) הוא אחד מרצפי הניצחונות הטובים ביותר בתולדות פלייאוף ה-NBA, שני רק לרצף ה-1–15 של לוס אנג'לס לייקרס בפלייאוף 2001, בפורמט פלייאוף מורחב, בעל ארבעה סיבובים. במהלך שנותיו בליגה היה לאחד מהשחקנים הדומיננטיים ביותר בתולדות המשחק, כוח פיזי רב ועוצמתי הפך אותו לשחקן התקפי מצטיין.
קריירת ה-NBA > השנים שלאחר האליפות וסוף הקריירה המקצועית

לפני עונת 1986/1987, הוא הועבר בעסקת חליפין לוושינגטון בולטס. גם שם סייע מלון להצלחת הקבוצה בהגעה לשלבי הפלייאוף בשתי עונותיו בקבוצה. לאחר מכן, עבר מלון לקבוצת אטלנטה הוקס, שם שיחק משנת 1988 עד 1990, לצידם של שחקנים כמו דומיניק וילקינס וספאד ווב. לאחר מכן עבר מלון למילווקי באקס, שם שיחק בין העונות 1991–1993 ולאחריה הוא חזר לשחק בפילדלפיה במשך עונה אחת בלבד - (1993/1994) בה סבל מפציעות. ב-1994 הוא עבר לסן אנטוניו ספרס, שם תפקד כסנטר מחליף, כשהסנטר הקבוע היה דייוויד רובינסון. במסגרת תפקיד הסנטר המחליף זכה מלון לשחק רק ב-17 משחקים במדי הספרס. במשחק האחרון שלו ב-NBA, שהיה בעונת 1994/1995, הוא קלע שלשה עם הבאזר מקו העונשין הנגדי ליעד הזריקה, שהיה במרחק של כ־24 מטרים מהסל אליו זרק. זו הייתה השלשה השמינית בלבד לכל אורך הקריירה שלו.
הישגים

מלון סייע לקבוצה שלו בתיכון לנצח 50 משחקים ברציפות, ולזכות בכמה אליפויות מדינה.
מלון היה לשחקן ה-NBA הראשון בהיסטוריה שזכה חמש פעמים ברציפות בתואר מלך הריבאונדים של ה-NBA.
במהלך 1,212 משחקיו האחרונים ב-NBA, הוא מעולם לא הורחק עקב ריבוי עבירות. זהו פרק הזמן הרצוף הארוך ביותר בו שחקן NBA כלשהו לא הורחק מאף משחק עקב ריבוי עבירות.
ניצב המקום העשירי ברשימת הקלעים המובילים בתולדות ה-NBA.
ניצב במקום החמישי ברשימת הריבאונדרים המובילים בתולדות ה-NBA.
אם מחשיבים סטטיסטיקות של ה-NBA וה-ABA יחד, מלון נמצא במקום השלישי ברשימת השחקנים שזרקו הכי הרבה זריקות עונשין, לאחר קארל מלון (מקום שני) ווילט צ'מברלין (מקום ראשון).
בשנת 1996 נבחר מלון לאחד מ-50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA, לרגל יובל החמישים לליגה. בשנת 2001 נבחר להיכל התהילה של הכדורסל.
מאז החלו לחשב ב-NBA ריבאונדים הגנתיים והתקפיים בנפרד (מאז שנת 1973), מלון קלט את הכמות הגדולה ביותר של ריבאונדים התקפיים (6,731 במספר).
שחקן ה-ABA בעבר שמבחינת מספר עונות, שיחק בליגות ה-NBA וה-ABA יחד יותר מאשר כל כדורסלן אחר (21 עונות).
הוא במקום השלישי בכל הזמנים בכמות המשחקים בהם הוא השתתף (1,329 משחקים) ושישי בסך הכול בדקות משחק (45,071 דקות).
הוא במקום העשירי ברשימת השחקנים עם הכי הרבה ניסיונות קליעה (19,225 ניסיונות קליעה) בליגת ה-NBA.
הוא זכה בתואר ה-MVP של העונה הסדירה ב-NBA שלוש פעמים: בשנים 1979, 1982 ו-1983.
סטטיסטיקות הקריירה

| --- | --- |
: = הוביל את ה-NBA בעונה זו
: = זכה באליפות ה-NBA בעונה זו
מודגש: = שיא קריירה
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים ל-3 | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976/1977 | באפלו | 2 | – | 3.0 | 0.000 | – | 0.000 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 1976/1977 | יוסטון | 80 | – | 31.3 | 0.480 | – | 0.693 | 13.4 | 1.1 | 0.8 | 2.3 | 13.5 |
| 1977/1978 | יוסטון | 59 | – | 35.7 | 0.499 | – | 0.718 | 15.0 | 0.5 | 0.8 | 1.3 | 19.4 |
| 1978/1979 | יוסטון | 82 | – | 41.3 | 0.540 | – | 0.739 | 17.6 | 1.8 | 1.0 | 1.5 | 24.8 |
| 1979/1980 | יוסטון | 82 | – | 38.3 | 0.502 | 0.000 | 0.719 | 14.5 | 1.8 | 1.0 | 1.3 | 25.8 |
| 1980/1981 | יוסטון | 80 | – | 40.6 | 0.522 | 0.333 | 0.757 | 14.8 | 1.8 | 1.0 | 1.9 | 27.8 |
| 1981/1982 | יוסטון | 81 | 81 | 42.0 | 0.519 | 0.000 | 0.762 | 14.7 | 1.8 | 0.9 | 1.5 | 31.1 |
| 1982/1983 | פילדלפיה | 78 | 78 | 37.5 | 0.501 | 0.000 | 0.761 | 15.3 | 1.3 | 1.1 | 2.0 | 24.5 |
| 1983/1984 | פילדלפיה | 71 | 71 | 36.8 | 0.483 | 0.000 | 0.750 | 13.4 | 1.4 | 1.0 | 1.5 | 22.7 |
| 1984/1985 | פילדלפיה | 79 | 79 | 37.4 | 0.469 | 0.000 | 0.815 | 13.1 | 1.6 | 0.8 | 1.6 | 24.6 |
| 1985/1986 | פילדלפיה | 74 | 74 | 36.6 | 0.458 | 0.000 | 0.787 | 11.8 | 1.2 | 0.9 | 1.0 | 23.8 |
| 1986/1987 | וושינגטון | 73 | 70 | 34.1 | 0.454 | 0.000 | 0.824 | 11.3 | 1.6 | 0.8 | 1.3 | 24.1 |
| 1987/1988 | וושינגטון | 79 | 78 | 34.1 | 0.487 | 0.286 | 0.788 | 11.2 | 1.4 | 0.7 | 0.9 | 20.3 |
| 1988/1989 | אטלנטה | 81 | 80 | 35.5 | 0.491 | 0.000 | 0.789 | 11.8 | 1.4 | 1.0 | 1.2 | 20.2 |
| 1989/1990 | אטלנטה | 81 | 81 | 33.8 | 0.480 | 0.111 | 0.781 | 10.0 | 1.6 | 0.6 | 1.0 | 18.9 |
| 1990/1991 | אטלנטה | 82 | 15 | 23.3 | 0.468 | 0.000 | 0.831 | 8.1 | 0.8 | 0.4 | 0.9 | 10.6 |
| 1991/1992 | מילווקי | 82 | 77 | 30.6 | 0.474 | 0.375 | 0.786 | 9.1 | 1.1 | 0.9 | 0.8 | 15.6 |
| 1992/1993 | מילווקי | 11 | 0 | 9.5 | 0.310 | 0.000 | 0.774 | 4.2 | 0.6 | 0.1 | 0.7 | 4.5 |
| 1993/1994 | פילדלפיה | 55 | 0 | 11.2 | 0.440 | 0.000 | 0.769 | 4.1 | 0.6 | 0.2 | 0.3 | 5.3 |
| 1994/1995 | סן אנטוניו | 17 | 0 | 8.8 | 0.371 | 0.500 | 0.688 | 2.7 | 0.4 | 0.1 | 0.2 | 2.9 |
| קריירה | קריירה | 1,329 | 784 | 33.9 | 0.491 | 0.100 | 0.769 | 12.2 | 1.4 | 0.8 | 1.3 | 20.6 |
| אולסטאר | אולסטאר | 11 | 8 | 24.6 | 0.449 | 0.000 | 0.597 | 9.8 | 1.4 | 0.8 | 0.5 | 11.6 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים ל-3 | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976/1977 | יוסטון | 12 | – | 43.2 | 0.500 | – | 0.692 | 16.9 | 0.6 | 1.1 | 1.8 | 18.8 |
| 1978/1979 | יוסטון | 2 | – | 39.0 | 0.528 | – | 0.722 | 20.5 | 1.0 | 0.5 | 4.0 | 24.5 |
| 1979/1980 | יוסטון | 7 | – | 39.3 | 0.536 | 0.000 | 0.767 | 13.9 | 1.0 | 0.6 | 2.3 | 25.9 |
| 1980/1981 | יוסטון | 21 | – | 45.5 | 0.479 | 0.000 | 0.712 | 14.5 | 1.7 | 0.6 | 1.6 | 26.8 |
| 1981/1982 | יוסטון | 3 | – | 45.3 | 0.433 | 0.000 | 0.933 | 17.0 | 3.3 | 0.7 | 0.7 | 24.0 |
| 1982/1983 | פילדלפיה | 13 | – | 40.3 | 0.536 | 0.000 | 0.717 | 15.8 | 1.5 | 1.5 | 1.9 | 26.0 |
| 1983/1984 | פילדלפיה | 5 | – | 42.4 | 0.458 | 0.000 | 0.969 | 13.8 | 1.4 | 0.6 | 2.2 | 21.4 |
| 1984/1985 | פילדלפיה | 13 | 13 | 38.8 | 0.425 | 0.000 | 0.796 | 10.6 | 1.8 | 1.3 | 1.7 | 20.2 |
| 1986/1987 | וושינגטון | 3 | 3 | 38.0 | 0.447 | 0.000 | 0.952 | 12.7 | 1.7 | 0.0 | 1.0 | 20.7 |
| 1987/1988 | וושינגטון | 5 | 5 | 39.6 | 0.462 | 0.000 | 0.825 | 11.2 | 1.4 | 0.6 | 0.8 | 18.6 |
| 1988/1989 | אטלנטה | 5 | 5 | 39.4 | 0.500 | 1.000 | 0.784 | 12.0 | 1.8 | 1.4 | 0.8 | 21.0 |
| 1990/1991 | אטלנטה | 5 | 0 | 16.8 | 0.200 | 0.000 | 0.929 | 6.2 | 0.6 | 0.4 | 0.2 | 4.2 |
| קריירה | קריירה | 94 | 26 | 40.4 | 0.479 | 0.143 | 0.762 | 13.8 | 1.4 | 0.9 | 1.6 | 22.1 |
לקריאה נוספת

Heisler, Mark (2003). Giants: The 25 Greatest Centers of All Time. Chicago: Triumph Books. ISBN 1-57243-577-1.
הערות שוליים

↑  סרטון הסל ביוטיוב
↑  NBA.com: Regular Season Records: Miscellaneous
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1164083473  ISNI: 0000 0000 2289 3234  LCCN: n82146147  VIAF: 35808301   WorldCat (עם VIAF): 35808301
שבח צבי רוזנבלט

מודעת הכרזה בחוצות בני ברק, המשותפת לרבנים לנדא ורוזנבלט
הרב שבח צבי רוזנבלט (נולד בשנת תשי"ג, 14 בדצמבר 1952) הוא רב העיר בני ברק מטעם העירייה יחד עם הרב יצחק אייזיק לנדא והרב מסעוד בן שמעון, דיין ופוסק. ראש רשת בתי הוראה בבני ברק, אלעד ומודיעין עילית, רבן של קהילות בבני ברק, בגני איילון (לוד) ובמודיעין עילית, חבר בד"ץ שארית ישראל ודיין בבית דין צדק בני ברק של הרב נסים קרליץ. בעבר עמד בראש גוף הכשרות "קהילות חרדים".
ביוגרפיה

נולד בירושלים לאלתר חיים דב רוזנבלט ודינה לבית ריבלין. למד בתלמוד תורה ובישיבת עץ חיים ולאחר מכן בישיבת בריסק בירושלים.
לאחר נישואיו גר בבני ברק ולמד בכולל חזון איש. בשנות ה-90 התמנה למו"צ בבית הדין של הרב נסים קרליץ. בעשור הראשון של המאה ה-21 עבר להתגורר במודיעין עילית והתמנה לרב בית הכנסת שיח יצחק בעיר.
בשנת תשס"ה התמנה על ידי הרב חיים קניבסקי והרב נסים קרליץ לעמוד בראש גוף הכשרות "יראים", שבהמשך שונה שמו ל"חרדים". גוף הכשרות בראשותו הצטרף אל "קהילות החרדים" של הרב ישראל פישביין שעוסקת בשחיטה. כעבור זמן התמנה על ידי הרב קרליץ והרב קניבסקי לעמוד בראשות רשת בתי הוראה בבני ברק, מודיעין עילית ואלעד.
בשנת 2010 התמנה כרב הפוסק של "מי ברק", תאגיד המים של עיריית בני ברק.
בספטמבר 2014, בעקבות המהפך בשליטה בבד"ץ שארית ישראל, צורף כחבר הבד"ץ. בעקבות זאת פרש במרץ 2015 מ"קהילות החרדים".
בחשוון תשע"ו הוכתר לרב קהילת "שומרי שבת" באזור רחוב אבן גבירול בבני ברק.
בשבט תשע"ט מונה לרב קהילת האברכים בגני איילון שבלוד.
באדר ב' תשע"ט (2019), במהלך הלוויית הרב משה יהודא ליב לנדא הכריז ראש עיריית בני ברק, אברהם רובינשטיין: ”על דעת גדולי התורה, אדמו"רים, ראשי הישיבות ורבני העיר, הוחלט כי כל ענייני הדת והכשרות בעיר יתנהלו על ידי הרבנים הגאונים, בנו וממלא מקומו על פי בקשתו - הרב חיים יצחק אייזיק לנדא [...] והרב שבח צבי רוזנבלט [...] בשיתוף פעולה מלא. והאמת והשלום אהבו”.
מאז מנהל הרב רוזנבלט עם הרב יצחק אייזיק לנדא את הכשר הרב לנדא. השניים מפרסמים הודעות הנוגעות לענייני הדת והכשרות בעיר תחת בלנק משותף ששניהם מתוארים בו כ'רבני העיר בני ברק'.
משפחתו

אשתו, מאשה רחל, בתו של הרב יצחק שינלזון שהיה ממנהלי כולל חזון איש, הייתה מנהלת בית הספר בית יעקב במודיעין עילית. להם אחד עשר ילדים.
בין מחותניו: הרב שלמה קניבסקי, ראש ישיבת קריית מלך (בנו של הרב חיים קניבסקי), הרב שריאל רוזנברג והרב יהודה סילמן.
הערות שוליים

↑  ישראל כהן, ‏המהפך הושלם: הגרש"צ רוזנבלט הצטרף ל'שארית', באתר כיכר השבת, 18 בספטמבר 2014
מקורבו של הגר"ח צורף ל'שארית ישראל', באתר בחדרי חרדים, 18 בספטמבר 2014
↑  הגרש"צ רוזנבלט הוכתר לרב קהילות האברכים ביישוב אחיסמך, 5 בפברואר 2019, באתר JDN
↑  ההכתרה במסע הלוויה: אלו הרבנים שמונו על דעת גדולי ישראל, באתר בחדרי חרדים, 31 במרץ 2019
↑  המסמך חושף: 2 רבני בני ברק יחתמו במשותף, באתר בחדרי חרדים, 22 ביולי 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007390609105171  VIAF: 11152199237014281984   WorldCat (עם VIAF): 11152199237014281984
שלמה רנשבורג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באפריל 1816 לוז'ה, צ'כיה 
 פטירה:  1 בינואר 1895 (בגיל 78) גיור, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 השכלה:  אוניברסיטת קארל בפראג (1853) 
 
ד"ר הרב שלמה רנשבורג (בהונגרית: Ranschburg Salamon; לוז'ה, 26 באפריל 1816 – גיור, 1 בינואר 1895) היה רב, דוקטור לפילוסופיה, רבה של העיר גיור בהונגריה. אביהם של המוציא לאור ויקטור רנשבורג, ושל פאל רנשבורג, רופא.
ביוגרפיה

שלמה רנשבורג נולד בלוז'ה שבצ'כיה במשפחת רבנים ותיקה. שם היה לאביו שמואל רנשבורג בית מדרש לתלמוד. אמו הייתה אווה שייר. שלמה רנשבורג למד בפראג פילוסופיה, משפטים ומתמטיקה גבוהה שם קיבל את הדוקטרט ובשנת 1855 סמיכה לרבנות. הוא קרא מחדש בשפת המקור את הומרוס בגיל 60, העריך את הסופר האהוב עליו טקיטוס, ודיבר צרפתית ואנגלית (בנוסף לגרמנית ולהונגרית). בשנת 1853 קיבל תפקיד של סגן רב בלאן פטשאו (בוהמיה); עם קבלת הסמיכה לרבנות הפך ב-25 בפברואר 1855 לרב של קהילת גיור, וכיהן בתפקידו במשך 40 שנה עד מותו. אשתו הייתה אסתר (אמילי) רנשבורג (בתם של אברהם ברל ושל אליזבת, אווה הירש). נולדו להם עשרה ילדים מהם שמונה הגיעו לבגרות.
הוא הפך את הידע הרב שלו בתלמוד לאנציקלופדיה של כל מה שהתלמוד כולל בכל מקצוע מדעי, (עם הערות ביקורתיות שלו), בסדר אלפביתי; מתוך עבודה זו נותרו 400 גליונות כמורשתו הספרותית, שכוללים שמונה עשר מספרי התלמוד. השלמת העבודה נעצרה על ידי מותו.
לקריאה נוספת

Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XI. (Popeszku–Rybay). Budapest: Hornyánszky. 1906. (חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים)
ביוגרפיה של שלמה רנשבור ב-Arcanum
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. הרב שלמה רנשבורג
לקסיקון ביוגרפי של העיר גיור. Ed. Frigyes Grábics, Sándor Domonkos Horváth, Ferenc Kucska. גיור, ספריה עירונית גיור, 1999.
לקסיקון ביוגרפי של גיור. 2 Ed. Frigyes Grábics, Sándor Domonkos Horváth, Ferenc Kucska. גיור, ספרייה עירונית על שם ארז'בט גלגוצי, 2003.
שלמה רנשבורג, באתר GENI
שלמה רנשבורג
משפחת שלמה רנשבורג לרבות ילדיהם (בהונגרית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1058559559  VIAF: 310690955   WorldCat (עם VIAF): 310690955
קהילת יהודי קזבלנקה

בית הכנסת "בית אל" במרכז העיר. צילום של חזית הבניין בעת שנעשו בו עבודות שימור (2022)
בית הכנסת "בית אל" בצילום מבפנים
הקהילה היהודית בקזבלנקה החלה להתפתח במאה ה-14 באזור שנקרא אז אנפה. אחרי שהפורטוגלים הרסו את המקום הקהילה התפזרה וחזרה לשם במאה ה-18. לאחר הגעת סוחרים יהודים למקום הקהילה החלה להתפתח, לגדול ולהשפיע עד שלבסוף היהודים בקזבלנקה היו הנציגים של מעצמות אירופאיות. בתחילת המאה ה-20 היו כ-6,000 יהודים ולאחר פרעות בעיר הסמוכה הגיעו עוד 1,000 פליטים יהודיים. ב-1907 הותקפה העיר על ידי שבטים מקומיים ויהודים רבים נפצעו ונרצחו. לאחר פרעות אלה הוכרזה מרוקו תחת ממשלת צרפת וקזבלנקה הפכה לבירתה הכלכלית, כך הקהילה היהודית נהייתה למרכז היהודי החשוב ביותר במרוקו.
פעילות ציונית בקזבלנקה

בקזבלנקה הייתה פעילות ציונית ענפה. האגודה הציונית פעלה לא רק לאיסוף כספים כמו ברוב המקומות, אלא גם בהפצת השפה העברית, הקמת תנועות נוער והקמת מועדון "מכבי". לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה החלו אף גם לצאת עיתונים עבריים, כמו: "האחדות" ו "העתיד המצויר".
תקופת השואה

בשנת 1933 עם עליית הנאצים לשלטון, החלה האנטישמיות גם בקזבלנקה. התעמולה הנאצית המוצלחת גרמה להחלת תקריות אנטישמיות כמו ניפוץ חלונות ראווה של חנויות יהודיות ואפליות נגד היהודים בקזבלנקה כמו אי סיפוק כרטיסים אשר בעזרתם היהודים יוכלו להשיג ציוד בסיסי ומזון בזמן המלחמה,עבודה בכפייה בכפייה מטעם הנאצים.
מדינות כמו ברזיל וספרד, שלהם אזרחים רבים בקזבלנקה, הגנו על אזרחיהם ואפשרו להם להמשיך את עסקיהם כרגיל.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו פליטים מאירופה לקזבלנקה, ומחנה פליטים הוקם בסמוך. ב-11 בנובמבר 1942, עם כניסת האמריקאים לעיר, ניצלו היהודים מפוגרומים. ניצולים יהודים מאירופה המשיכו להגיע לעיר ומשם הפליגו באוניות של הג'וינט לאמריקה. במשך כל הזמן אירעו מאורעות נגד היהודים.
תקופת השואה > יצירות ספרותיות בזמן השואה בקזבלנקה

ב-1944 יהודי בשם אשר פרוספר חסין, סופר סת"ם ומורה בעיר כתב את מ'גילת היטלר'. המגילה מגוללת בתוכה את אירועי השואה מעלייתו של היטלר לשלטון, כיבוש אירופה ועד לרציחת היהודים ולקיחת רכושם בכוח. לאחר שחרור מרוקו חסן מתאר את ההצלה של היהודים על ידי בעלות הברית. אך חסן מדגיש שבניגוד למגילת אסתר הסוף כאן הוא לא שמח ולכן יש לקרוא אותו בכובד ראש כזיכרון לנרצחים. המגילה מקבילה למגילת אסתר הן בסגנון הכתיבה והן בהשראת סיפור המגילה, והן בצורה שבה המגילה המקורית הייתה, מגולגלת כמו מגילת אסתר, וגם שסיפור מגילת אסתר מקביל לסיפור השואה בצרה שהעם היהודי נקלע אליה, וברצון של הגויים מסביב להשמיד אותו.
מתוך המגילה
(א) וַיְהִי בִּימֵי הִיטְלֶיר הַצַּבָּע הוּא הַקָּאפּוֹרָאל הַמּוֹשֵׁל עַל כָּל גֶּרְמָנְיָא שְׁבַע עֶשְׂרֵה מְדִינוֹת. (ב) בַּיָּמִים הָהֵם בַּעֲלוֹת הָאַכְזָר הַזֶּה עַל כִּסֵּא מֶמְשַׁלְתּוֹ אֲשֶׁר בְּבֶּרְלִין הַבִּירָה. (ג) שָׁכַח עָנְיוֹ וְדוּד הַצְּבָעִים שֶׁהָיָה עַל שִׁכְמוֹ לֶחֶם עוֹנִי וּבְגָדִים קְרוּעִים וְחַצְרוֹת הַבָּתִּים שֶׁשָּׁם הָיָה לָן. (ד) זָכוֹר לֹא זָכַר יְמֵי הַצּוֹם וְחַיֵּי נְדוּדִים בַּיּוֹם אֲכָלָהוּ חֹרֶב וְקֶרַח בַּלַּיְלָה וַאֲנָשִׁים טוֹבִים לְבֵיתָם סְחָפוּהוּ. (ה) גַּם הָאֲנָשִׁים הַדַּלִּים אוֹתוֹ רִחֲמוּ וְחֶמְלָה זוֹ הוּא לֹא לָמַד וַיִּתְאַכְזֵר וַיִּשְׁמַן וַיִּבְעַט כַּחֲזִיר. (ו) מִסְפַּר צָרוֹתָיו הָרַבּוֹת שָׁכַח וּמִלִּבּוֹ הֱסִירָן וְנִקְמַת אֲבוֹתָיו הָמָן וַעֲמָלֵק יִמַּח שְׁמוֹ כִּשְׁמָם זָכַר וְעַל לִבּוֹ חֲרָטָהּ רָאָה הַהַתְחָלָה וְנִסְתַּמָּא לְבַסּוֹף. (ז) אָמַר בְּלִבּוֹ זְקֵנַי נֻוצְּחוּ מִמִּעוּט חָכְמָתָם וַאֲנִי אִישׁ דַּעַת וּמָלֵא תְּבוּנָה עֲצָתִי נְכוֹנָה וּזְרוֹעִי חֲזָקָה וּבָזֶה אֶכְבֹּשׁ אֶת כָּל הָעוֹלָם.
במקום שמות בני המן נכתבו שמותם של בכירים נאצים: היטליר, מוסלני, הימליר, גוריניג, גולבליס, היץ ועוד.(ראו ערך: אשר חסין)
בשנת 1945, יהודי בשם אביטן פרסם אוטופיה בשם "אושר האדם" ועוד אחת בשם "בניין העולם ובריאת האדם מחדש" שתי היצירות נכתבו בעקבות המלחמה בתקווה לבנות עתיד טוב יותר, היצירות נכתבו מתוך הנחת יסוד שנמצאת בפסילוסופיה של הרמב"ם במורה נבוכים.
רקע הקהילה לאחר השואה

אחרי שחרור העיר ממשלת וישי, ב־1942, עוד בזמן השואה, נהרו לעיר אלפי יהודים והקהילה גדלה להיות כ-75000 יהודים. היהודים הצליחו להשתלב מאוד בחברה הכללית, עד כי יהודים אף ייצגו בממשל. בשנות הארבעים של המאה העשרים הפכה הקהילה היהודית בקזבלנקה לחשובה בפיתוח המסר בעיר עד 1956 התגוררו בקזבלנקה כ-100000 יהודים. (ראו ערך: קזבלנקה)
בשנת 1941 הוקם בית התמחוי לילדים והוא פעל עד לשנת 1964.
בקזבלנקה מצוי ופתוח לקהל "מוזיאון יהדות מרוקו", המתעד את הקהילה היהודית, מנהגיה ואורחותיה. במוזיאון מוצגים רבים, אביזרי חגים, ביגוד מסורתי, ריהוט, תשמישי קדושה מבתי כנסת ומוצגים אחרים, המייצגים ומשקפים את יהדות מרוקו.
רקע הקהילה לאחר השואה > העלייה לישראל לאחר השואה

לאחר השואה החלה עלייה, בלתי ליגאלית, על ידי מוסד לעלייה ב' שהיה אחראי לעלות יהודים מכל העולם בצורה בלתי חוקית, ללא הרשאה מהמדינות ממנו יצאו היהודים.עם קום המדינה, נרשמו פרעות ביהודי קזבלנקה והחלה עלייה המונית לארץ באותה שנה ובשנים שלאחריה.
העלייה נעשה בעזרת ספינות שהפליגו ישירות לארץ ישראל או שהפליגו לצרפת, תחנת מעבר שבדרך כלל ארכה מספר חודשים ולאחריה לארץ ישראל.
בשנות השישים, בוטל האיסור עלייה, והעלייה שהייתה מונהגת עד אז בסתר על ידי שליחים יהודים, נעשתה פומבית כך שבסוף שנות התשעים נותרו בקזבלנקה כ-6000 יהודים.
בשנת 2016 לאחר עבודות שיפוץ נפתח מחדש בית הכנסת אטדגי.
הערות שוליים

1 2 3  קזבלנקה, באתר בית התפוצות - מוזיאון העם היהודי
↑  אנטישמיות כלפי יהודי קזבלנקה, באתר מרכז תיעוד יהדות צפון אפריקה במלחמת העולם השנייה, ‏2015-10-08
↑  מיכל אולמן, מיכל בכר, יהדות צפון אפריקה והשואה, יהדות צפון אפריקה והשואה, עמ' 28
↑  "מגילת היטלר", קזבלנקה, 1944 | עדים דוממים - סיפורי חפצים מאוסף מוזיאון יד ושם, באתר www.yadvashem.org
↑  פרופסור גיא מירון, דוד גדג', בשביל הזיכרון 30, עמ' 48-53
תצוגת חנוכיות במוזיאון יהדות מרוקו בקזבלנקה.
רבי אינטראקטיב

| --- | --- |

 התאגדות:  חברה פרטית
 תחום:  תעשיית התוכנה 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 מייסדים:  גיל רבי 
 עובדים:  50 (נכון ל־7 בדצמבר 2021) 
 תקופת הפעילות:  11 ביוני 2005 – הווה (19 שנים) 
 https://www.rabbi.co.il/
 
רבי אינטראקטיב היא חברת תוכנה המייצרת כלים לשידורי טלוויזיה ומתמחה בטכנולוגיית זמן אמת. רבי אינטראקטיב פיתחה את האפליקציה ואת הטכנולוגיה עבור תוכנית הטלוויזיה "הכוכב הבא לאירוויזיון" ואת המוצרים הדיגיטליים לאירוויזיון בעבור איגוד השידור האירופי.
פעילות החברה

בסוכנות של רבי אינטראקטיב, מועסקים כ־12 עובדים ומשרדיה נמצאים בתל אביב. המשרד מייצג ומשתף פעולה עם מותגים, חברות סטארטאפ ואנשים פרטיים, ממגוון נרחב של הסקטורים במשק ובין היתר: mako וקשת, ynet, קרולינה למקה, בורגראנץ', בנק הפועלים, אמריקן אקספרס, פרטנר, ווינר, בנק דיסקונט, Zap, סופר פארם ועוד.
הסוכנות מתמחה בסביבת מסך, תוך תכנון מהלכי דיגיטל חווייתיים ופיתוח מוצרים טכנולוגיים פורצי דרך, המשמשים ככלי שיווקי וככלי פנים ארגוני, המיועד לשיפור תהליכי העבודה ותפעול הארגון. הסוכנות פועלת במקביל בזירה הגלובלית ומובילה בטכנולוגיית מסך שני ו-RealTime וזכתה להכרה כסוכנות מובילה בפיתוח מוצרים, המסונכרנים לשידורי הטלוויזיה ולאירועי LIVE.
הערות שוליים

↑  רבי אינטראקטיב פיתחה אפליקציה לחובבי אירוויזיון בה ידרגו וינחשו את התוצאות, באתר אייס, 16 באפריל 2019
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏מי מנסה לשבש את תוצאות גמר "הכוכב הבא לאירוויזיון" | בלעדי, באתר גלובס, 12 בפברואר 2019
↑  האפליקציות שפותחו לאירוויזיון בישראל, באתר ישראל היום
↑  ארוויזיון בסטארטאפ ניישן, באתר ynet, 17 במאי 2019
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏הישג לקשת: רייטינג של 30.8% לגמר "הכוכב הבא לאירוויזיון", באתר גלובס, 13 בפברואר 2019
↑  רן בוקר, הזוכה ב"הכוכב הבא": אליאב זוהר, באתר ynet, 20 בספטמבר 2022
↑   איתי שטרן, הטלוויזיה הישראלית ממשיכה לעורר עניין בעולם, באתר הארץ, 6 באפריל 2016
↑  Rabbi Interactive Case Study, באתר amazon
↑  קרקרו זאת בעצמכם כך תיראו בפייסבוק כמו נטע ברזילי, באתר החדשות 13
↑  אפקט חדש בפייסבוק מגלה איך הייתם נראים בתור נטע ברזילי, באתר מעריב אונליין, 10 במאי 2018
↑  Hackers attempt to knock Israeli out of Eurovision song contest, באתר ערוץ 7
↑  האפליקציה של אביב גפן, באתר ‏מאקו‏, 19 במרץ 2018
↑  משה בנימין, פייסבוק ישראל תממן בהתנדבות קידום קמפיין למלחמה בבריונות ברשת, באתר אייס, 24 ביולי 2019
↑  הגר בוחבוט, יוצאת מן הכבלים: כך נצפה בטלוויזיה בעתיד, באתר ynet, 15 באוקטובר 2019
↑  דוז או בוז? המשחק שהולך לשגע את האירוויזיון, באתר "סרוגים", 10 במרץ 2019
↑  משה בנימין, דוז או בוז? האירוויזיון מאמץ כלי אינטראקטיבי של 'רבי אינטראקטיב', באתר אייס, 10 במרץ 2019
↑  דוז או בוז? כאן גאים להציג את המשחק שממציא מחדש את האירוויזיון, באתר כאן - תאגיד השידור הישראלי
↑  ג'ון בן זקן, ‏אפליקציה חדשה חוזה את תוצאות האירוויזיון: הולנד מקום ראשון, ישראל 18, באתר מעריב אונליין, 24 באפריל 2019
↑  מור לוי, ‏באיזו מדינה הכי אוהבים את השיר הישראלי לאירוויזיון 2019?, באתר ‏מאקו‏, 24 באפריל 2019
↑  הגר בוחבוט, "ילדים גאונים": בני-נוער פיתחו את הטכנולוגיה לפסטיגל, באתר ynet, 4 בדצמבר 2019
↑  פיתוח צ'אט הכתבים N12, באתר רבי
↑  אייס, N12 עלה לאוויר, צ'אט הכתבים חושף את מאחורי הקלעים בדסק, באתר אייס, 18 במרץ 2020
↑  אורן שטרנברג, צפו: נתניהו תקף את רינה מצליח: "אתם מגויסים למפלגה פוליטית", באתר אייס, 20 במרץ 2021
↑  מור לוי, ‏כך גם אתם תוכלו לבחור את השיר הישראלי לאירוויזיון 2020, באתר ‏מאקו‏, 12 בינואר 2020
↑  רן בוקר, השיר לאירוויזיון 2020 ייבחר בתוכנית חדשה - בהצבעת הקהל, באתר ynet, 12 בינואר 2020
↑  סתיו קורן, סקרינז לייב גייסה 5 מיליון דולר בסבב סיד, באתר ביזפורטל, 13 בדצמבר 2021
↑  שיגב פורת, השער של השערים: 75 שנים וכמעט 4,000 שערים ב"מוזיאון המקוון" החדש של "לאשה", באתר ynet, 13 בפברואר 2022
↑  רן בוקר, אלכס שטילוב ונינה סולוביוב הם המנצחים ב"רוקדים עם כוכבים", באתר ynet, 11 באפריל 2022
↑  מערכת mako מוזיקה, ‏מה זה היטליסט? מצעד המוזיקה השבועי של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2023
↑  ערן איצקוביץ, הפלטפורמה שתעזור לסטארטאפים מישראל למשוך משקיעים מהארץ ומהעולם, באתר ישראל היום, 17 בינואר 2024
↑  קרן קטליסט משיקה: סטארטאפ מהפכני בשוק ההשקעות, באתר אייס, 3 במאי 2023
↑  וואלה תרבות‏, עדי חבשוש וארטיום ליאסקובסקי הם הזוכים בגמר "רוקדים עם כוכבים", באתר וואלה, 30 באוגוסט 2023
↑  הסטרטאפ הישראלי No-Show ישמור על הפרטיות שלנו, באתר nrg
↑  רשימת הלקוחות האקסקלוסיבית של אבי נמני, באתר גלובס, 29 בנובמבר 2012
שופט כל הארץ

שופט כל הארץ הוא פיוט מסוג סליחה (מהתת-סוג "פזמון") שיועד במקורו ככל הנראה לתפילת שחרית של יום הכיפורים. רבים מייחסים אותו לרבי שלמה אבן גבירול, אך יש שטענו שמחברו איננו אבן גבירול אלא הפייטן הצרפתי רבי שלמה בן אבון הנער (ראה להלן).
מחבר הפיוט

במשך הדורות מקובל היה לייחס את הפיוט לרבי שלמה אבן גבירול. אולם, חוקר הפיוט יום-טוב ליפמן צונץ לא קבל ייחוס זה ממספר סיבות, ביניהן העובדה שהפיוט כלל אינו מופיע במחזורים ספרדיים עתיקים. צונץ שיער שמחבר הפיוט הוא רבי שלמה בן אבון הנער, פייטן צרפתי בן המאה השתים עשרה. החוקרים אחריו קבלו את מסקנתו זו וצטטו אותה.
אף על פי כן, ישנם חוקרי פיוט כיום הדוחים את מסקנתו של צונץ ואת ראיותיו, ומקיימים את המסורת בדבר שייכותו של הפיוט לאבן גבירול.
תוכן הפיוט

בפיוט, המיוחד לתפילת שחרית של הימים הנוראים, פונה המשורר לאלוהים בתחינה כי יחון וירחם את עם ישראל בימי הדין, יפקדם לחיים ויבנה את בית המקדש, ויקבל את תפילת שחרית במקום קרבן התמיד שנתבטל עם חורבן בית המקדש, ואשר לכשייבנה הבית יוכלו להקריבו שוב. עוד מפציר המחבר ומבקש כי אף אם אין זכויות רבות לבני ישראל, יחוס עליהם אלוהים בזכות אבותיהם הצדיקים ובפרט בזכותם של שלושת האבות, אשר מעשי הצדקה שעשו יעמדו לזכות בניהם, החוששים מאימת יום הדין ומתהום המוות הרובצת תחתיהם בימים אלו. בסיום הפיוט מעודד הפייטן את היהודים, ומבטיח כי אם יאמינו בקדוש ברוך הוא בכל לבם, יבקשוהו תמיד וישמרו את מצוותיו, ”הוּא יָגֵן עֲלֵיכֶם וְיִזְכֹּר רַחֵם בְּרָגְזוֹ, יְכַפֵּר בְּעַד חַטַּאתְכֶם”.
הפיוט מתבסס במיוחד על דעתו של רבי יהושע בן לוי (במסכת ברכות, דף כ"ו, עמוד ב'), לפיה התפילה היא תחליף לקרבן עולת התמיד. המודעות לקרבן, בהקשרם של הימים הנוראים שבהם נאמר הפיוט, קשורה גם למימד הכפרה שבהבאתו, ולהתמודדות עם החטאים המובאים למשפטו של הקדוש ברוך הוא בימים אלו.