stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המדינות והטריטוריות של הודו
הערות שוליים

↑  יואב קרני, ‏זבנג וגמרנו: הודו מחלקת את קשמיר במהירות מסחררת, באתר גלובס, 8 באוגוסט 2019
↑  "Telangana State Profile" (PDF). Telangana government portal. p. 34. נבדק ב-2014-01-01.
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| חלוקה מנהלית של מדינות אסיה |
| --- | --- | --- |
|  | אוזבקיסטן • אזרבייג'ן • איחוד האמירויות הערביות • אינדונזיה[3] • איראן • אפגניסטן • ארמניה • בהוטן • בחריין • בנגלדש • ברוניי • גאורגיה[1] • הודו • המלדיביים • הפיליפינים • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טאיוואן[2] • טג'יקיסטן • טורקיה[1] • טורקמניסטן • יפן • ירדן • ישראל • כווית • לאוס • לבנון • מונגוליה • מזרח טימור[3] • מיאנמר • מלזיה • נפאל • סוריה • סינגפור • סרי לנקה • עומאן • עיראק • ערב הסעודית • הרשות הפלסטינית[2] • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן[1] • קטר • קירגיזסטן • קמבודיה • קפריסין • רוסיה[1] • תאילנד • תימן |  |
1 חלק משטח המדינה נמצא באירופה. 2 המדינה לא מוכרת על ידי האומות המאוחדות כמדינה רשמית. 3 חלק משטח המדינה נמצא באוקיאניה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007579375905171  LCCN: sh2014000319 
מדינות וטריטוריות הודו
נער קריאה

ערך זה עוסק ברומאן בגרמנית משנת 1995. אם התכוונתם לסרט משנת 2008 המבוסס על הספר, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ברנהרד שלינק
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  רומן
 נושא:  השואה, אשמה 
 מקום התרחשות:  גרמניה המערבית 
 תקופת התרחשות:  המאה ה־20 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1995
 מספר עמודים:  176
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת זמורה ביתן
 תאריך:  1998
 תרגום:  רוני לוביאניקר
 פרסים
 פרס הנס פאלאדה (1997)  Evangelischer Buchpreis (2000)  לור בטליון (1997)  Eeva Joenpelto Prize (2001) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001803916
 
נער קריאה (בגרמנית: Der Vorleser) הוא רומן מאת הסופר הגרמני ברנהרד שלינק, שיצא לאור בשנת 1995. הספר זכה בפרסים ספרותיים רבים, תורגם ליותר מ-50 שפות, והיה לספר הגרמני הראשון שהגיע למקום הראשון ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.
הספר תורגם לעברית על ידי רוני לוביאניקר ויצא לאור בהוצאת זמורה-ביתן ב-1998.
עלילה

במוקד הספר רומן בין חנה, אישה צעירה שעובדת ככרטיסנית בחשמלית, לבין מיכאל, נער צעיר ממשפחה אינטלקטואלית. האנה מטפלת במיכאל בחוליו, ולאחר שהוא מבריא ממחלתו שולחת אותו אימו להודות לאישה שעזרה לו. רומן מתפתח בין השניים, ובמהלכו מבקשת חנה ממיכאל להקריא לה ספרים שונים בעת המפגשים ביניהם. לאחר זמן מה מתאכזב הנער לגלות, שהאישה עזבה בפתאומיות את הדירה שבה גרה, מבלי לומר לו דבר.
מאוחר יותר, בהיותו סטודנט למשפטים, הוא מגלה באקראי שהנאהבת שלו הייתה שומרת בשרות האס אס והוצבה במחנה ריכוז לא רחוק מאושוויץ, וכי היא עומדת למשפט על פשעים נגד האנושות. במהלך העדויות בבית המשפט, נחשפים פרטים מפתיעים על התנהגותה של האנה במהלך שירותה המזכירים את התנהגותה כלפי מיכאל, כגון הגנה על אסירות חלשות, הקראת סיפורים על ידי האסירות שהוכנסו לחדרה, ולאחר מכן שילוחן אל מותן, בהליך של סלקציה שביצעה בעצמה.
במהלך המשפט מבין מיכאל שחנה היא למעשה אנאלפביתית, ומגבלה זו היא המניע למעשים רבים בחייה, וכי בושתה מהיותה אנאלפביתית וניסיונה להסתיר זאת, מובילים אותה לקבל על עצמה במודע אשמה בלעדית על מעשי רצח שביצעו גם השומרות האחרות, וכתוצאה מכך נפסק לה עונש מאסר עולם. כעשר שנים לאחר המשפט מחליט מיכאל לשלוח לה סיפורים מוקלטים. חנה לומדת לראשונה בחייה לקרוא ואף לכתוב באמצעות הסיפורים המוקלטים. היא שואלת ספרים מספריית בית הסוהר ולומדת קריאה תוך האזנה להקראתו של מיכאל. בסופו של דבר היא גם שולחת אליו מכתבים, אך לא זוכה למענה. מיכאל ממשיך לשלוח הקלטות ובזה מתמצה הקשר ביניהם.
במשך שנות ריצוי עונשה של חנה, נישא מיכאל ונולדת לו בת. אך נישואים אלו אינם מחזיקים מעמד ובני הזוג מתגרשים. כעבור 18 שנה, לקראת סיום תקופת מאסרה, מבקר מיכאל את חנה בכלא. לאכזבתו הוא פוגש אישה מבוגרת שנראית לו זקנה. לקראת שחרורה, מבקשת מנהלת בית הכלא ממיכאל לדאוג לחנה, והוא נעתר לכך. אלא שבבוקר יום שחרורה מתאבדת חנה בתלייה. מיכאל, שהגיע כדי לקחתה לדירה שהכין לה, שומע ממנהלת בית הסוהר שהיא עסקה בקריאת ספרים רבים של ניצולי שואה בולטים, כמו אלי ויזל, פרימו לוי, תדיאוש בורובסקי. למיכאל לא נותר אלא לממש את צוואתה, שבה ציוותה את כספה לבתה של ניצולת השואה ששרדה, מה שמוביל למפגש בין מיכאל לבין הבת הניצולה.
עיבוד קולנועי

בשנת 2008 עובד הספר לסרט ההוליוודי "נער קריאה" בכיכובם של רייף פיינס וקייט וינסלט.
החופש הגדול

ערך זה עוסק בשם הישראלי לחופשת הקיץ. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תלמידי בית ספר בטנזניה חוגגים את בוא החופש הגדול
החופש הגדול הוא השם בישראל לחופשת קיץ הנהוגה ברחבי העולם עם סיום שנת הלימודים במוסדות החינוך. החופש הגדול מתקיים במרבית מדינות העולם במהלך חודשי הקיץ יולי ואוגוסט. בתקופת החופש הגדול לא מתקיימים לימודים בבתי הספר אך ילדים רבים הולכים לקייטנות ומחנות קיץ בזמן החופשה.
היסטוריה

באירופה הייתה בתקופה זו של החופש תקופת הקציר, שהצריכה ידיים עובדות נוספות, ומשכך היו התלמידים מסייעים להוריהם בעבודות הקציר בשדות. במאה ה-18 הפך פרידריך השני, מלך פרוסיה את החופשה לרשמית, כחלק מהחינוך הלאומי שהנהיג בפרוסיה. עם ביסוס היישוב היהודי בארץ ישראל, שעליו נמנו בעיקר יהודים יוצאי אירופה, הונהגה החופשה גם בארץ ישראל, כחלק מהחינוך העברי בארץ ישראל. מטרת החופשה הייתה זהה למקורה באירופה, לעבודות הקציר. החופש הגדול מופיע בארץ ישראל כבר בשנים שלפני מלחמת העולם הראשונה, כפי שמופיע בתעודה שנרשמה על ידי הגדעונים בראשית 1915. בה מופיע כי הייתה זו ברירת מחדל, מחמת שהאיכרים לא היו בנויים לכך מחמת גילם, ואילו להשתמש בערבים "אי אפשר מפני איסור חמור". בשנתה השנייה של הסתדרות המורים, בשנת 1904, נקבע כי תהיה החופשה למשך 65 יום. גיוס הילדים נמשך גם בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, והיה אף נחשב לכמעט אידאולוגיה, כפי שהעידה שולמית אלוני מזיכרונותיה מתקופת ילדותה. עם התפתחות ענף החקלאות בארץ ישראל, ועם ההתקדמות הטכנולוגית וצמצום עובדי החקלאות, ירד הצורך בגיוס הנוער לעבודות הקציר. שיקול מהותי להשארת החופש, היה בשל מזג האוויר הכבד שאפיין את חודשים אלו, שכן קשה היה לנהל לימודים בכיתות שבהן טמפרטורה של 35–40 מעלות צלזיוס. היו אף ניסיונות להמשיך את החופש הגדול עד לאחר חגי תשרי בגלל עומס החום של ימים אלו. בהמשך ירד לגמרי הצורך בידיים עובדות, בשל הטמעת טכנולוגיות מתקדמות שייתרו את כוח האדם. גם אפשרות לקיום הלימודים בחודשים אלו הפכה לאפשרית ונוחה, עם השימוש השוטף במיזוג אוויר בבתי הספר. אך בשלב זה החופשה כבר הפכה לחלק מובנה במערכת החינוך, והיא משמשת להתרעננות עבור התלמידים והמורים, סיכום השנה והיערכות לשנת הלימודים הבאה. דיונים על קיצור ימי החופשה או הארכתם קיימים בארץ ישראל עוד מימי המנדט הבריטי, והם צצים ועולים גם בימינו, אך לרוב אין בהם השפעה מעשית.
החופש הגדול בישראל

בחינוך העל יסודי חופשת הקיץ מתחילה ב-21 ביוני ומסתיימת ב-31 באוגוסט. במהלך החופשה תלמידים שנכשלו באחת מבחינות הבגרות נדרשים לעבור סמסטר שלישי, כדי לאפשר את הצלחתם בבחינה. כמו כן, במהלך החופשה מתקיימים מועדי ב' בבחינות הבגרות במקצועות מתמטיקה ואנגלית. יש גם מבחני בגרות רגילים לאחר 21 ביוני. בתקופה זו נמצאים בחופשה גם אנשי החינוך כולל המורים והמנהלים, אם כי מוטלות עליהם משימות מסוימות הקשורות בהכנה לשנת הלימודים הבאה, בין היתר ימי היערכות לקראת תחילת שנת הלימודים.
בחינוך היסודי החופש הגדול בחינוך היסודי מתחיל ב-1 ביולי ומסתיים ב-31 באוגוסט. לפי התוכנית של משרד החינוך המכונה "בתי הספר של החופש הגדול", מוסדות החינוך הציבורי פועלים בשלושת השבועות הראשונים של החופש בימים ראשון-חמישי, מהשעה 8:00 עד השעה 13:00. הלימודים מתקיימים אז בקבוצות של 28 ילדים והצוות החינוכי כולל מורים ומדריכים מקצועיים. התכנים במהלך שלושת השבועות הללו עוסקים בנושאי תרבות, פנאי והעשרה של תכנים מתוכנית הלימודים. התוכנית יצאה לפועל לראשונה בקיץ 2014.
החופש הגדול בישראל > קיצור קולקטיבי של החופש הגדול

עד שנת 2011 חופשת הקיץ הייתה מסתיימת ב-31 באוגוסט. ביוני 2011 החליט שר החינוך דאז, גדעון סער, לקצר את החופש הגדול בחמישה ימים כך שסיומו יהיה ב-26 באוגוסט, במקביל להעברת חמשת הימים המבוטלים אל חופשי השנה - שלושה בין סוכות ליום כיפור, יום אחד לפני חנוכה ויום אחד לפני פסח. במקרה שאחד הימים המוחזרים הוא שבת - נוסף יום לחופשת ל"ג בעומר. עם זאת, כחלק מהרפורמה באורך החופש הגדול עליה הכריז שר החינוך שבא לאחריו, שי פירון, הוחלט להחזיר את סיומו של החופש הגדול ל-1 בספטמבר.
החופש הגדול בישראל > ביקורת שלילית על החופש הגדול

כנגד אורך החופש הגדול נשמעת ביקורת שלילית בעיקר מצד ההורים של התלמידים המתקשים להעסיק את ילדיהם במהלך תקופה ארוכה של חודשיים. הטענה המרכזית היא, שמספר ימי החופשות של הילדים אינו מסונכרן עם מספר ימי החופשה של ההורים מה שמקשה על ההורים. בשל קושי זה והצורך לשמור על הילדים בימי החופשה הארוכים הורים רבים נאלצים לשלם סכומי כסף גדולים עבור קייטנה ואחרים לוקחים את ילדיהם למקום העבודה. כמו כן, המתנגדים לאורך החופש הגדול טוענים כי העובדה שזמן קצר לאחר סיומו יוצאים לחופשות החגים מחייבת קיצור משמעותי וחזרה מוקדמת ללימודים. ביקורת נוספת עוסקת במועד החופש הגדול. לאור משבר האקלים וההתחממות הגלובלית, חודשי הקיץ בישראל ובאירופה כבר אינם מתאימים לבילוי בחוץ. לכן, יש המציעים להעבירו לחודש אפריל או לתקופת החגים.
עיסוקים נפוצים בחופש הגדול

כאשר מדובר בילדים בבתי הספר היסודים, אחוזים גדולים מהילדים נמצאים בקייטנות שמופעלות הן על ידי גופים ציבוריים והן על ידי גופיים פרטיים. כאשר התשלום על הקייטנות הציבוריות הוא לרוב מסובסד. שעות הפעילות של הקייטנות לרוב חופף את זה של בתי הספר. רוב הקייטנות ממשיכות עד המחצית השנייה של חודש אוגוסט.
כאשר מדובר בילדים בבתי ספר על יסודיים, רבים מנצלים את זמן החופש הגדול לעבודה. כאשר לפי החוק בחופשים אפשר להעסיק בני נוער מגיל 14 ומעלה.
טיולים משפחתיים שאורכם יותר מימים אחדים: ברוב העולם חודשי הקיץ הן התקופה המבוקשת ביותר לחופשות. על כן ברוב בתי המלון והאטרקציות התיירותיות, וכן בנמלי התעופה, שיאי העומס הן לרוב בחודשי הקיץ.
מקומות בילוי כמו פארקי שעשועים, פארקי מים, ובתי קולנוע. שיא פעילותם הוא בימי החופש הגדול, אליהם באים גם גופים מוסדיים כמו קייטנות והן באופן עצמאי. כך גם מרכזי הקניות עמוסים יותר בימי החופש הגדול מאשר בדרך כלל.
תנועות נוער רבות, כדוגמת הצופים, הנוער העובד והלומד, בני עקיבא, המש"צים ומכבי צעיר עורכות מחנות קיץ וקורסים בני כמה ימים בחופשת הקיץ, אשר מהווים את שיא הפעילות השנתי.
רצועות השידור העיקריות של ערוצי הילדים מותאמים לשעות הבוקר בהן הילדים נמצאים בחופשה. במקום בשעות הצהריים ואחר הצהריים בימים בהם יש לימודים.
תוכנית המחצית השלישית: מסלול לימודים בחסות משרד החינוך להשלמת בחינות בגרות במהלך תקופת החופש. אל המסלול מתקבלים תלמידים אשר נכשלו במקצוע חובה במהלך שנת הלימודים, או תלמידים שקיים חשש ממשי שייכשלו בבחינת הבגרות עצמה. מסלול הלימודים מתקיים לאורך תקופה של חודש וחצי, בה כיתת תלמידים לומדת בצורה פרטנית את אחד ממקצועות החובה בעזרת מורה מוסמך מטעם משרד החינוך. התוכנית מכוונת לצמצום פערים, לעידוד מיצוי היכולות של התלמידים, לחיזוק תחושת המסוגלות שלהם ולאפשר להם להשלים את תעודת הבגרות בטרם עזיבתם את מערכת החינוך העל יסודית. בסיום תקופת הלימודים, מקבלים התלמידים ציון הגשה חדש ואיתו ניגשים התלמידים לבחינת בגרות מיוחדת שנכתבה במיוחד עבורם במועד "חצב ברק".
החופש הגדול בתרבות

השיר "החופש הגדול", שאותו כתבה והלחינה נעמי שמר, עוסק באפשרויות הבילוי הנרחבות שבחופש הגדול.
ב"שיר תשרי" שכתבה רחל שפירא מופיעות השורות: "עוד חמסין נשבר אתמול, תם החופש הגדול; עוד חמסין נשבר אתמול, גם החופש הגדול." את השיר ביצעה חוה אלברשטיין על פי הלחן של דני עמיהוד.
ראו גם

בין הזמנים
קייטנה
הערות שוליים

↑  רועי מנדל, קיצור תולדות החופש הגדול, באתר ynet, 10 ביוני 2011
רויטל בלומנפלד ואלי אשכנזי‏, ההורים סובלים בחופש הגדול בגלל הסדר מלפני מאה שנה, באתר וואלה, 15 ביוני 2015.
↑  מחרתיים: "בתי הספר של החופש הגדול" יוצאים לדרך, באתר ‏מאקו‏, 29 ביוני 2014
↑  בועז ווליניץ‏, סופית: החופש הגדול יקוצר החל מהשנה הבאה, באתר וואלה, 21 ביולי 2011
↑   ליאור דטל, משרד החינוך צפוי לבטל את קיצור החופש הגדול, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2014
↑  ההורים: החופש הגדול שוב התארך, באתר ישראל היום, 24 במרץ 2014
↑  וואלה! חדשות, ‏הורים זועמים על הארכת החופשות: "מייצר הוצאות מטורפות", באתר גלובס, 14 באפריל 2015
1 2  אביב לביא, הקיץ כבר לא העונה המתאימה לחופש הגדול, באתר זמן ישראל, 29 ביולי 2023
↑  נטע גרנות, כדי שלילדים שלנו יהיה חופש גדול – הוא חייב לזוז, באתר כלכליסט, 17 בספטמבר 2023
↑  מילים לשיר שיר תשרי - חוה אלברשטיין, באתר שירונט
↑  חוה אלברשטיין - שיר תשרי, נבדק ב-2021-08-18
ילדה מבלה בחוף הים
זייוולף

ירושלים ב"מפת קמבריי", אמצע המאה ה-12
זייוולף ( Sæwulf) היה נוסע אנגלי שביקר בארץ ישראל ב-1102–1103, זמן לא רב אחרי כיבוש ירושלים במסע הצלב הראשון, והיה מהראשונים שכתבו על מצב הארץ ועל תנאי ההפלגות במזרח הים התיכון בראשית התקופה הצלבנית.
קורות חייו ומסעו

הידיעות על חייו מעטות מאוד, להוציא שמו ותאריכי מסעו לארץ ישראל השאובים מתוך חיבורו היחיד, Relatio de peregrinatione Saewulfi ad Hierosolymam et Terram Sanctam ("דיווח על עלייתו לרגל של זייוולף לירושלים ולארץ הקודש"). מהכתוב בו ניתן להסיק שזייוולף היה איש כנסייה משכיל. ייתכן שהוא הסוחר Seuulfus מווסטר שנזכר אצל ההיסטוריון האנגלי בן המאה ה-12 ויליאם ממלמסברי (אנ') כמי שהצטרף בסוף ימיו למנזר, אם כי יש חולקים על כך בשל אי-ההתאמה בגילאי האנשים הללו.
זייוולף עשה את מסעו למזרח בחברת עולי רגל שהפליגו באוניית סוחר מנמל מונופולי בפוליה שבדרום איטליה ב-13 ביולי 1102. ההפלגה בים עברה תוך עצירות בנמלים והחלפת ספינות, ועליה התעכב לא מעט בחיבורו.
אחרי הנחיתה ביפו, הנמל היחיד שהיה אז בידי הצלבנים, מיהרו זייוולף ובני חבורתו לעלות לירושלים. הם נכנסו אליהו בשער דויד וממנו אצו לכנסיית הקבר. אחרי שהות שבה חזר וביקר באתרים הקדושים בעיר ובסביבותיה פנה זייוולף לבית עניה ולבית לחם, ירד ליריחו, הִדרים עד חברון והִִצפין להר תבור ולנצרת, סבב את הכנרת וככל הנראה הגיע עד למרגלות הר חרמון – למקורות הירדן סמוך לבניאס.
ביום 17 במאי 1103, אחרי השלמת המסע בארץ ישראל, הפליג מיפו בדרכו חזרה לביתו. ההפלגה מרובת התלאות הייתה אמורה להסתיים בקונסטנטינופול, אך החיבור נקטע אחרי תיאור סמירנה וסיקור המעבר בדרדנלים.
חיבורו

תוכן העניינים בחיבורו של זייוולף על מסעו לירושלים אופיין כמעין כריך. תיאור ההפלגות אל ארץ ישראל וממנה, תחנותיהן ותלאותיהן, שנכתב בגוף ראשון, מצוי בחלק הראשון ובחלק השלישי של החיבור, ואילו בתווך מובא תיאור המקומות הקדושים לנצרות בארץ ישראל הערוך כמדריך לעולי הרגל. תיאור האתרים מלווה בפסוקים הנוגעים להם במקרא ובברית החדשה וכן בציון מסורות של הנוצרים המזרחיים בארץ ישראל, Assirii בלשונו. זייוולף הוסיף פרטי מידע שלא נמצאו במדריכי נסיעות קודמים.
החיבור מהווה מקור לידיעות על תנאי המסחר והמסעות במזרח הים התיכון ועל הקשיים והסכנות שבהם נתקלו עולי הרגל לירושלים בתקופתו. פירוט מסעו בים על תחנות הדרך בנמלים השונים תורם לשחזור נתיבים ימיים במזרח הים התיכון בתקופתו. בדומה ליומן מסעו של הצליין הרוסי דניאל, שהגיע לירושלים כחמש שנים אחריו, זייוולף מספק תיאורים מפורטים של העיר בעשור הראשון אחרי כיבושה במסע הצלב הראשון.
זייוולף היה הראשון באנשי אירופה שתיאר את המצב בארץ ישראל מיד לאחר הכיבוש הצלבני, כאשר השליטה הפרנקית הייתה עדיין רופפת: ”הסראצנים טומנים מלכודת לנוצרים. הם מסתתרים בנקיקי הרים, במערות ובסלעים... תמיד מצפים לנחשלים אחרי השיירה. הא? מה גדול מספר הגוויות בצידי הדרכים שסועות על ידי חיות-טרף”. האירועים במהלך ההפלגה מיפו צפונה לקפריסין ולאסיה הקטנה משקפים את המצב שבו הצי הפאטמי עשה כבתוך שלו לאורך חוף ארץ ישראל, כי עכו והנמלים שמצפון לה, צור, צידון וטריפולי, היו עדיין בשליטת המוסלמים.
הערות שוליים

↑  שנות לידתו ומותו אינן ידועות
↑  Thomas Weight, Biographia britannica literaria, 1842, p. 38
1 2 3  Pringle, 2022, pp. 9–18
↑  שיחזור מפורט של הנתיבים הימיים שעבר זייוולף בדרכו לארץ ישראל ובחזרה נעשה על ידי ההיסטוריון John H. Pryor ופורסם בהקדמה למהדורת התרגום לאנגלית של כתב היד של זייוולף מ-1994; ראו Pryor, 1994, pp. 35–57
↑  כתב היד של החיבור ניצל בידי הארכיבישוף מקנטרברי במהלך פירוק המנזרים באנגליה, וספריותיהם בכלל, שנערך בפקודת בפקודת המלך הנרי השמיני. כתב היד הזה (MS 111), גלול בכתבי יד אחרים, הועבר לקורפוס כריסטי קולג' (אנ') בקיימברידג', אך חלקו ככל הנראה אבד
↑  התרגום לפי יהושע פראוור, תולדות ממלכת הצלבנים בארץ ישראל, 1963, כרך א', עמ' 392
↑  מהדורת התרגום של Wright מ-1848 מצויה גם בפרויקט גוטנברג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007415000005171  PLWABN: 9810694444305606  BIBSYS: 90839503  BnF: cb130084071 (data)  GND: 119230879  LCCN: nr95011522  NKC: uk2016907260  NTA: 126629072  SUDOC: 057219141  VIAF: 210752672   WorldCat (עם VIAF): 210752672 
עולי רגל, קטע מפיסול הטימפנון בקתדרלת אוטן, סביבות 1130
ספינת קוג ונציאנית
ברוצלוזיס

| --- | --- |

חיידק הברוצלה
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  Brucella, בפסקה זו 5 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 תסמינים:  undulant fever, splenomegaly, דלקת מפרקים, orchitis, לימפדנופתיה, hepatomegaly, כאבי שרירים, אנורקסיה, continuous fever, עייפות, neuritis 
 טיפול:  minocycline  סטרפטומיצין  דוקסיציקלין  ריפמפיצין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/213430 
 DiseasesDB:  1716
 MeSH:  D002006
 MedlinePlus:  000597
 סיווגים
 ICD-10:  A23
 ICD-11:  1B95 
 
ברוצלוזיס (Brucellosis, נקראת גם קדחת מלטה, על שם המקום בו זוהתה לראשונה) היא מחלה הנגרמת על ידי חיידקים מהסוג Brucella המתאכסנים בבעלי חיים, ומדביקים בני אדם (מחלה זואונוטית). המחלה עלולה לגרום להפלות בבעלי חיים, ההדבקה לאדם עלולה לגרום לתחלואה קשה ונגרמת בעיקר על ידי צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים. החיידקים גורמי המחלה מתאחסנים לרוב בצאן ובקר, והדבקה של בני אדם נעשית באופן ישיר, במגע עם הפרשות בעלי חיים, ובעת אכילת בשר נא וחלב לא מפוסטר מבעלי חיים נגועים.
היסטוריה

הקשר בין חיידקי Brucella ובין מחלת הברוצלוזיס נתגלה על ידי אליס קתרין אוונס, בקטריולוגית אמריקאית אשר חקרה את החיידק כבר ב-1917 ופרסמה את ממצאיה בשנת 1927. אוונס קראה למגדלי הבקר לחלב לפסטר את החלב על מנת למנוע התפרצויות של המחלה, אלא שממצאיה התקבלו בספקנות בשל היותה אישה, והעובדה שלא הייתה רופאה. רק לאחר שהממצאים אוששו על ידי חוקרים נוספים התחילו בפיסטור תעשייתי במשקי החלב בארצות הברית.
המחלה בבעלי חיים

החיידק גורם המחלה מתאכסן בקרב בעלי חיים, בעיקר כבשים, עיזים ובקר. בעולם ידועים 4 מינים בסוג Brucella שגורמים מחלה בבני אדם, אך מתוכם רק אחד (B. Melitensis, המדביק בעיקר כבשים ועיזים) קיים בישראל, החל משנות ה-80. בנוסף לבעלי חיים אלו, החיידק גורם המחלה יכול להתאחסן גם בקרב גמלים, כלבים וחזירים. החיידקים גורמי המחלה שורדים מחוץ לגוף בעלי החיים והאדם עד חצי שנה בקרקע ובהפרשות בעלי חיים נגועים ויכולים להוות מקור הדבקה.
החיידק גורם המחלה מתאחסן בתוך בעלי החיים, בשרידי נפלים ושיליות, ובהפרשות. הדבקה בין בעלי חיים נעשית באמצעות מגע בהפרשות נגועות, וכן על ידי מעבר החיידק מאם לעובר. החיידק גורם המחלה אינו מתבטא בתסמינים משמעותיים בבעלי החיים (למעט גידול בשיעור ההפלות בתקופת ההדבקה הראשונית), ועל כן זיהוי בעלי חיים נגועים בחיידק הוא קשה.
בעוד זיהוי המחלה והטיפול בה קשים, מניעת המחלה אפשרית באמצעות חיסון עדרי הצאן והבקר, פעולה המבוצעת באופן סדיר בעדרים מפוקחים המגודלים בישראל.
הדבקת בני אדם

מעבר החיידק מבעלי החיים לבני אדם נעשה באופן ישיר: באמצעות מגע עם רקמות נגועות או שתיית חלב לא מפוסטר מזוהם, תיתכן הדבקה גם דרך אכילת בשר נא של בעל חיים נגוע.  למוצרי החלב והבשר הנגועים מראה טעם וריח תקינים. מגדלי צאן ובקר ווטרינרים חשופים להדבקה בעיקר באמצעות מגע עם חומר המזוהם בחיידק כמו נפלים או הפרשות של חיה חולה או נשאית. כן תיתכן הדבקה בשאיפת רסס של חומר נגוע ובמגע ישיר עם ריריות כגון לחמית העין.
האוכלוסייה בסיכון הגבוה ביותר להדבקות במחלה במדינת ישראל היא האוכלוסייה הבדואית בנגב, אך ישנם גם שעורי תחלואה גבוהים באוכלוסייה הערבית בצפון הארץ, באוכלוסיות אלו, נפוצה יותר צריכת מוצרי חלב לא מפוסטרים, לצד גידול עדרי צאן ובקר באופן לא מפוקח וללא הקפדה על חיסון מפני החיידק גורם המחלה, ושחיטה לא מבוקרת באוכלוסייה זו שעור גבוה של מגדלי צאן, אוכלוסיות נוספות בסיכון עובדי מעבדה והווטרינרים הבאים במגע עם בעלי החיים וסביבתם.
מועד ההמלטות הוא גורם סיכון משמעותי להידבקות, מכיוון שמרבית ההדבקה בעדר נעשית דרך השליות הנגועות של הצאן.
העברת החיידק גורם המחלה בין בני אדם היא נדירה ביותר, וככלל, בני אדם שנדבקו במחלה אינם מעבירים אותה לבני אדם אחרים.
תסמיני המחלה באדם

מאחר שחיידקי ה-Brucella גדלים באופן איטי, זמן הדגירה הוא ממושך - בין שבועיים ל-4 חודשים, ומהלך המחלה הוא לרוב איטי וממושך. חומרת המחלה אינה אחידה, לעיתים המחלה עשויה להתבטא בצורה קלה למדי, אך לעיתים בצורה חמורה. תסמיני המחלה הנפוצים אינם ספציפיים, וכוללים חום ממושך, הזעת לילה, חולשה כללית, דיכאון, כאבי ראש וגפיים, הגדלת בלוטות לימפה והגדלת כבד וטחול. מאחר שתסמינים אלו אינם ספציפיים ומאפיינים מגוון מחלות אחרות, ובנוסף מהלך המחלה הוא לרוב ממושך ולא סוער, קיים קושי ניכר בהגעה לאבחנה, וכן לקשר אותו למגע עם מוצרי בשר נגועים בעבר.
ישנה חשיבות רבה בזיהוי המחלה בשלביה ההתחלתיים, קודם שתתפשט לאיברים פנימיים, מאחר שיעילות הטיפול כנגדה יורדת עם התפשטות המחלה, בעוד חומרתה עולה. ברוצלוזיס שהחמירה עשויה להמשך תקופה ארוכה מאוד, לפגוע באיברים פנימיים, ולהביא לסיכון חיי החולה.
לעיתים רבות ישנה התפרצות מחודשת של המחלה כעבור זמן מדיכוייה, בשל חיידקים שהתחמקו מהתרופות האנטיביוטיות, והתפתחו לאט במהלך זמן רב.
סיבוכי המחלה

ברוצלוזיס עלולה לפגוע באתרי גוף רבים ומגוונים, המשמעותיים שבהם הם הלב, המוח והעצמות - בשלוש מערכות אלו איחור באבחון ובטיפול עלול לגרום לנזק חמור.
מערכת השלד - לחיידק הברוצלה נטייה להתמקם במח העצם. לעיתים קרובות ניתן לבודד את החיידק בניקור מח עצם. באחוז ניכר (90%) מן החולים בישראל נצפית מעורבות של השלד היכולה להתבטא ב'זיהום פרק' - בעיקר פרקי אגן הירכיים, עמוד השדרה ופרקי הרגליים הגדולים (ירכיים, ברכיים וקרסוליים). ניתן לבודד את החיידק בנוזל הנשאב מן הפרק. דלקת עצם על רקע ברוצלה היא מחלה קשה המגיבה באופן איטי לטיפול, ודורשת טיפול ממושך של עד שלושה חודשים.
מערכת העצבים המרכזית - מעורבות ישירה של מערכת העצבים המרכזית היא נדירה (פחות מ-5%), אך בעלת משמעות חמורה. יכולה להתבטא כדלקת קרום המוח ובמקרים יותר נדירים כדלקת המוח, או מורסה. דלקת קרום המוח יכולה לדמות טרשת נפוצה. ממצא יותר שכיח הוא דיכאון.
לב - אנדוקרדיטיס נצפית בפחות מ-2% מהחולים. מדובר במחלה קשה שקשה לאבחנה מאחר שתרביות הדם יכולות להתעכב עד חודש ימים. לפיכך בכל חשד לברוצלוזיס יש לבצע אקוקרדיוגרפיה של הלב היכולה לתמוך באבחנה זו.
מערכת המין - ברוצלוזיס יכולה להתבטא גם בהפלות, בפגיעה במערכת המין הנקבית והזכרית לרבות פגיעה בפוריות, וכן בדלקות באשך וביותרת האשך.
ברוצלוזיס עלולה לפגוע במערכות נוספות הכוללות את הכבד, מערכת העיכול, דרכי הנשימה, מערכת הדם והעיניים.
טיפול

מאחר שמדובר במחלה הנגרמת על ידי חיידק, הטיפול הוא אנטיביוטי בעיקרו. האנטיביוטיקה המועדפת היא מסוג טטרציקלין (דוקסיציקלין), בשילוב עם אנטיביוטיקה מקבוצת האמינוגליקוזידים כדוגמת סטרפטומיצין או גנטמיצין, או לחלופין שילוב של דוקסילין עם ריפמפיצין. יתרון האפשרות השנייה לטיפול הוא ששתי התרופות ניתנות באופן פומי, אך מאידך, נדרש טיפול ממושך יותר של לא פחות מ-6 שבועות. תרופה נוספת היכולה להחליף את הדוקסילין היא מקבוצת הטרימטופרים - סולפמטוקסזול (רספרים), בשילוב עם אמינוגליקוזיד או ריפמפיצין. עם זאת, קשה מאוד להיפטר מהחיידק לאחר הדבקה, ובלא טיפול מיידי ונמרץ ובעיקר ממושך תיתכן נשאות ממושכת באדם ובבעלי-חיים או הישנות המחלה. טיפול ממושך עד שלושה חודשים נדרש בזיהומי עצם ואנדוקרדיטיס. בזיהומים קשים כגון דלקת קרום המוח נהוג לשלב שלוש תרופות.
מניעה

מאחר שבעלי החיים הם נשאי החיידק גורם המחלה, ישנה חשיבות רבה בטיפול בבעלי החיים על מנת למנוע את המחלה. בישראל מונהג חיסון חובה של הבקר והצאן נגד המינים: B. abortus ו-B. melitensis (לא קיים חיסון כנגד סוגי החיידק האחרים). חיסון זה הוא חיסון חי-מוחלש, שאינו מאושר למתן לבני אדם, מאחר שעלול לגרום למחלה בעצמו. עם זאת, הסיכון למחלה מגיע מעדרי צאן ובקר המגודלים באופן פיראטי, תוך התעלמות מהנחיות משרד החקלאות. צעדי מניעה נוספים נעשים באמצעות איסור על העברת עדרי צאן ממדינות אחרות, וכן איסור על קליטת צאן ממקור לא ידוע לתוך עדר קיים.
קבוצות הסיכון להידבקות במחלה מתחלקות למטפלי הצאן והבקר לצד צרכני החלב והבשר, ועל כן ישנם פעולות מניעה נפרדות:
עבודה וטרינרית סטרילית תוך נקיטת אמצעי זהירות, על מנת למנוע מגע בין הגוף לרקמות מזוהמות בחיידק, בייחוד בעת ההמלטות, ובעת טיפול בגופות בעלי חיים החשודים במחלה, בידוד מפילות ופינוי זהיר של נפלים ושיליות.
פסטור מוצרי חלב ובישול הבשר - פעולות המשמידות את החיידק, אם קיים בבעל החיים, הימנעות מצריכת מוצרי חלב שלא עברו פיסטור ועיקור.
על פי תקנות מחלות בעלי החיים (1945), חובה על בעל עדר נגוע להפריד את בעלי החיים הנגועים מהעדר ולדווח לווטרינר המחוזי, וכן לבודד כל פרה שעברה הפלה.