stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עפרוני ענק
סכנות ואיומים

סטטוס שימור בינלאומי של עפרוני הענק הוא ללא סיכון (Least Concern), אך סטטוס שימור אזורי - בסכנת הכחדה (Endangered), על פי העדכון ברשימת המינים בסכנת הכחדה של הספר האדום של העופות בישראל.
תפוצה בישראל ומגמות אוכלוסין

עפרוני הענק חובב אזורים חקלאיים המעובדים בשיטות מסורתיות של שדות קטנים וללא חומרי הדברה. הוא נפגע ככל הנראה מהפיתוח החקלאי, הכולל עיבוד מכני של שדות גדולים ואחידים (מונוקולטוריים) תוך שימוש בחומרי הדברה. באזורים מסוימים דוגמת צפון הנגב, הוא נפגע מרעיית-יתר, נטיעות והתרבות מינים מתפרצים. הוא דוגר סביב הים התיכון, בדרום מערב רוסיה ובמזרחה עד לקזחסטן. חלק מהאוכלוסיות נודדות דרומה בחורף. בישראל, הוא דוגר במספר אתרים ברמת הגולן, בגליל התחתון, במורדות הגלבוע ובגליל המזרחי, ובשומרון. הוא חולף בכל חלקי הארץ, ובחורף נמצא בעיקר בנגב הצפוני.
הערות שוליים

↑  עפרוני ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  אביב ניאזוב וליאור זאורוב, עפרוני ענק, באתר הצפרות הישראלי
↑  תיאור המין, באתר רשות הטבע והגנים, ‏2013-2017
↑  ליאור כסלו, תצפית לעולם הטבע, באתר הדרכת טיולי צפרות וטבע
↑  מבנה גופו, באתר הצפרות הישראלי
↑  תפוצה בישראל ומגמות אוכלוסין, באתר רשות הטבע והגנים, ‏2013-2017
↑  תפוצה ומגמות אוכלוסין, באתר הצפרות הישראלי
חדר המצב (הבית הלבן)

הנשיא ג'ו ביידן יחד עם צוות הביטחון הלאומי שלו בתדריך
חדר המצב של הבית הלבן (באנגלית: White House Situation Room) המנוהל על ידי צוות של המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית הוא קומפלקס מאובטח בשטח של 5,500 מ"ר הכולל חדרי ישיבות ומשרדים בקומת הקרקע של האגף המערבי.
יש להבדיל בין חדר זה לבין מרכז המבצעים הנשיאותי לשעת חירום המצוי באגף המזרחי של הבית הלבן. חדר המצב מאויש 24 שעות ביממה בקצינים בכירים של קהיליית המודיעין ויחידות הצבא.
ייעוד

קומפלקס חדר המצב של הבית הלבן משמש את הנשיא לתדריכים עם גורמי ביטחון לאומי וקהיליית המודיעין כדי לדון בפעולות חשאיות ובעניינים ממשלתיים רגישים, מדבר עם מנהיגים זרים וניטור אירועים ומשברים בעלי חשיבות המתרחשים הן בשטח ארצות הברית והן ברחבי העולם.
היסטוריה

חדר המצב, הוקם בשנת 1962 בהוראת הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי לאחר הפלישה למפרץ החזירים שבקובה - פלישה שנכשלה בין היתר בשל חוסר מידע בזמן אמת בידי מקבלי ההחלטות שהיו בבית הלבן.
ב-2006 עבר שיפוץ במסגרתו שופצו חדרי הדיונים והתבצעה חלוקת חדרים מחדש .
ב-2023 חדר המצב שופץ בשנית בעלות של 50 מיליון דולר. הותקנו מעץ שנכרת בר-קיימא והותקנו בחדר מוניטורים, שרתים מהירים יותר, ציוד שמע מעודכן, אמצעי האבטחה ומחשבים חדשים. בנוסף לכך, נוספו כיסאות עור חדשים. הקירות, התקרה והרצפה עוצבו בעיצוב מודולרי שיכול לאפשר גישה נוחה לטכנולוגיה שמותקנת בתוכם. כמו כן שופץ חדר הישיבות המרכזי שבו מתנהלות ישיבות המועצה לביטחון לאומי.
טכנולוגיה

החדר מצויד באמצעי תקשורת המאפשרים לנשיא המשמש כמפקד העליון של הכוחות המזוינים לשלוט בכל יחידות הכוחות המזוינים של ארצות הברית העומדים לרשותו. אמצעי התקשורת מוסתרים מאחורי מסכי עץ המוסרים רק בעת הצורך. בחדר שלושה שעונים המציגים את הזמן בוושינגטון ובשני אתרים נוספים בעולם, בהתאם לנדרש.
בטלוויזיה ובקולנוע

החדר הופיע רבות בסדרת הטלוויזיה הבית הלבן ובסדרה גבירתי הנשיא, ובסרטים שונים המציגים משברים בהם צריך להתמודד נשיא ארצות הברית כגון הסרט אייר פורס 1. בסדרה השורד המיועד מופיע חדר המצב פעמים רבות בהן מוצא עצמו הנשיא בתוך משברים בלתי צפויים.
גלריה > ממשל אובמה

הנשיא אובמה וצוותו בשיחת היוועצות בנושא רעידת האדמה בצ'ילה מחוץ לחדר המצב.
הנשיא אובמה בישיבת המועצה לביטחון לאומי בנושא הפלישה הרוסית לחצי האי קרים, 2014
תצלום מחדר המצב בו נראה ברק אובמה וצוות היועצים לביטחון לאומי בעת מבצע חנית נפטון לחיסולו של אוסאמה בן לאדן, 1 במאי 2011
גלריה > ממשל טראמפ

הנשיא טראמפ יחד עם סגן הנשיא מייק פנס, מזכיר ההגנה מארק אספר, היועץ לביטחון לאומי אובאריין ויושב ראש המטות המשולבים מארק מילי צופים במסכי חדר המצב בעת מבצע קיילה מולר
הנשיא טראמפ וצוות הביטחון הלאומי שלו בחדר המצב, בתדריך על התקפות הטילים של הרפובליקה האסלאמית של איראן על מתקנים צבאיים אמריקאים בעיראק.
הנשיא טראמפ מתדרך את הנהגת הקונגרס
גלריה > ממשל ביידן

הנשיא ג'ו ביידן בתדריך בחדר המצב, אוקטובר 2023
הנשיא ג'ו ביידן וסגנית הנשיא קמלה האריס נפגשים עם צוות ביטחון לאומי לפני שיחת טלפון עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ביום טבח שבעה באוקטובר.
"קומת הצפייה" לאחר השיפוץ ספטמבר, 2023
הנשיא ג'ו ביידן מכנס את המועצה לביטחון לאומי להערכת מצב בעת התקיפה האיראנית על ישראל, אפריל 2024
הנשיא ג'ו ביידן מקבל תדריך מצוות הביטחון הלאומי שלו על ניסיון ההתנקשות בדונלד טראמפ בפנסילבניה, יולי 2024
ראו גם

חדר המצב (תצלום)
הערות שוליים

1 2  Inside the brand new White House Situation Room: Cutting-edge tech, mahogany and that new car smell, AP News, ‏2023-09-08 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007320075805171  LCCN: n2002039844  VIAF: 123347521   WorldCat (עם VIAF): 123347521 
ג'ורג' ווקר בוש בעת תדרוך בחדר המצב במרץ 2003
מאיר שלי

מאיר שלי, ראשית שנות ה-50
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
מאיר שלי במדי הצבא הע'ותמאני, 1918
מאיר שלי (בוגדנובסקי; 17 בפברואר 1893 – 1983) היה עורך, מתרגם, עיתונאי ומשפטן. מאנשי אחדות העבודה וההסתדרות הכללית. מנכ"ל העיתון "דבר" ומראשי מערכת העיתון. המזכיר הראשי של ארגון "החלוץ" העולמי.
קורות חיים

נולד באולשאן שבפלך וילנה לפסח שרגא ומרים בוגדנובסקי. בוגר ישיבת טלז, ישיבת לידא וישיבת וולוז'ין.
ב-1912 עלה לארץ ישראל, למד בבית המדרש למורים בירושלים.
ב-1915, לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה החליט להישאר בארץ ולהתעת'מן מתוך הבנה שהדבר יחייבו להתגייס לצבא הטורקי. לפי הסכם עם השלטונות הטורקים קיבל דחיית גיוס כדי להשלים את לימודיו והוסמך להוראה ב-1916. עם סיום לימודיו נלקח עם חבורת תלמידים מן הסמינר ומן הגמנסיה הרצליה, לבית הספר לקצינים באיסטנבול, ועם גמר האימונים נשלח לחזית מקדוניה, וממנה לחזית בגדד. לאחר זמן הועבר למטה המפקדה הגרמנית שבמוסול שם שירת כמתורגמן במרכז השירות האלחוטי. לאחר נסיגת הגרמנים מן המזרח התיכון חזר לאיסטנבול ובסיום המלחמה השתחרר מהצבא וב-1919 חזר ארצה.
לאחר המלחמה למד באוניברסיטת וינה בהמשך קיבל השכלה משפטית בשיעורי המשפט הממשלתיים בארץ ישראל.
ב-1920 התמנה מזכיר "אחדות העבודה". היה ממייסדי ועורכי השבועון "העתיד" ו"החלוץ הצעיר".
שלי היה מתרגם, בעבודתו זו תרגם ספרים רבים בפסבדונימים: מ. בוגדנובסקי, מ. בוגדן, ב. דן ועוד.
לקריאה נוספת

'בוגדנובסקי, מאיר', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 69. (הספר בקטלוג ULI)
מדרש

ערך זה עוסק בשיטת פרשנות לפסוקי המקרא, וקובצי לימוד על פי מתודה זו. אם התכוונתם לנאום בפני ציבור, ראו .
שער הספר "מדרש שוחר טוב".
ביהדות, מדרש או דרשה הם שיטה של פרשנות המקרא. המונח "מדרש" מתייחס גם לקובץ של לימודים מדרשיים, בנושאים הלכתיים, פרשניים או אגדתיים.
מקורו של המונח נובע מהמשמעות של "דרש" כ"חיפש". ממונח זה נגזר בהמשך המונח "מדרש" כמתאר שיטה ללימוד המקרא, ובהמשך (בתקופת בית שני) קיבל המונח משמעות חדשה בדמות לימוד וחינוך הקהל הרחב.
שיטת המדרש

כפעולה, "מדרש" מתייחס לשיטה של פירוש פסוק מקראי. במסורת היהודית (החל מתיקוני הזוהר) מחלקים את פרשנות המקרא לארבע שיטות עיקריות: פשט (המובן הראשוני של הכתוב), רמז (פרשנות), דרש (פרשנות מעמיקה/מרחיבה) וסוד (מיסטיקה). המדרש, כפי ששמו מעיד עליו, עוסק בעיקר בדרש, ומעט גם ברמז.
כדי להסיק מסקנות מן הפסוקים נעשה שימוש בטכניקות פרשניות מגוונות. טכניקות אלה נקראות המידות שהתורה נדרשת בהן. ישנן 13 מידות כאלה המיוחסות לתנא רבי ישמעאל, אך ישנן גם מידות נוספות. על פיהן מתייחסים במדרש גם ליתירות של מילים או אותיות, לסדר האירועים המתוארים בפסוק, להקבלות ספרותיות ולקשיים נוספים כנקודת משען לדרשות על הפסוקים. במקרים רבים מובא במדרש דו-שיח או רב-שיח ארוך, ומילים ספורות של המקרא מפותחות לדיון מחשבתי רחב יריעה. כמו כן, ישנן 32 דרכים וצורות של פרשנות האגדות. לדעת חלק מהחוקרים[דרוש מקור] הדיונים המובאים בפני גיבורי המדרש לא התקיימו במציאות, והיו עיבוד ספרותי של בעל המדרש, לצורך הבאת השקפות דתיות ומוסר השכל שהיה רלוונטי לתקופתם.
במדרש בראשית רבה נפוץ השימוש בפתיחתא: היא מופיעה בתחילת הסימן ("הפרק" במדרש) ופותחת בדרשת "פסוק רחוק" מספרי אמ"ת (איוב, משלי ותהילים) או מספרי הנביאים. לאחר עיסוק קצר או ארוך באותו "פסוק רחוק" משתלשלת הפתיחתא ומתחברת בסופו של דבר לפסוק הראשון שנקרא בפרשת השבוע. החוקרים מתחבטים בשאלה האם הפתיחות נאמרו בשבת מול קהל בבית הכנסת, במטרה למשוך אותו "ולהכין" אותו לקראת הקריאה בתורה, או שמא מדובר בפלפול בית-מדרשי שנאמר לאוזני החכמים בלבד.
חלק מן הרעיונות העולים במדרש, בעיקר במדרש האגדה, הם מטפוריים, פרשנים מאוחרים הדגישו שאין להבין אותם כפשוטם כלל, אם כי יש מי שחולק עליהם וסובר שגם הפשט קיים. לעיתים הדיונים המדרשיים מסתירים מאחוריהם תפיסות אזוטריות ואף מיסטיות. לפי הסברים מאוחרים יותר (למשל, אצל הרמב"ם) הדבר נעשה כדי להסתיר את התפיסות המורכבות מן ההמון וממי שעלול לעשות בהן שימוש לרעה.
סוגי מדרשים

המדרש מתמקד בדרך כלל באחד משני תחומים: בדברי הלכה או בדברי אגדה. שני סוגי המדרשים נאמרו בראשיתם בעל-פה; ככל הנראה הועלו על הכתב החל מן המאה ה-2. היום המדרשים מגובשים בקבצים מסודרים של פרשנות על ספרי התנ"ך. בספרות המדרשית נעזרים גם היסטוריונים וחוקרים משום שמתוארים בה בדרך אגב פרטים על חיי היום-יום של היהודים ועל המחשבה, השפה ותנאי החיים שלהם בתקופת המשנה והתלמוד.
סוגי מדרשים > מדרשי הלכה

במדרשי הלכה מוצאים מקורות מהתורה שבכתב להלכות שנמסרו במסגרת התורה שבעל פה. המדרשים האלה בדרך כלל קודמים למשנה. המדרש מקשר בין פסוק לבין הלכה, ובכך מספק ראיה לנכונותה של ההלכה; הבנה של הפסוק בדרך מסוימת מספקת את התמיכה להלכה, ולעיתים היא המקור הראשוני שלה (אף על פי שקיימות הלכות רבות שאין להן מקור בתורה שבכתב). המדרש משמש גם ליצירה של הלכות חדשות, אם כהסקה ישירה מן הפסוק ואם על פי כללי פרשנות מורכבים.
סוגי מדרשים > מדרשי אגדה

המדרשים האגדתיים סובבים בעיקר סביב החלקים הסיפוריים של המקרא. הם מתאפיינים בחופש פרשני רחב יותר מזה של מדרשי ההלכה. במדרשי האגדה עולות גם תפיסות פילוסופיות ומיסטיות העוסקות במלאכים, שדים, גן עדן, גיהנום, וכיוצא בזה.
ראו גם

מידות שהתורה נדרשת בהן
אלפא ביתא דבן סירא
בית המדרש
מדרש פליאה
לקריאה נוספת

יחיאל מיכל הכהן גוטמן, משמעות הכתוב ודרכי המדרש, הצופה לחכמת ישראל, שנה חמישית, תרפ"א, ע' 35-17, 129-113.
חיים טשרנוביץ, תולדות ההלכה, חלק א, ע' 61-37, ניו-יורק תרצ"ה.
הערות שוליים

↑  לדוגמה: ”ואת שעיר החטאת דרש דרש משה והנה שרף.” (ספר ויקרא, פרק י', פסוק ט"ז).
↑  וראו ערך: דרשנות.
↑  דת וחיי רוח ביישוב היהודי - עולמם של חז"ל : האגדה, אתר מט"ח.
↑  יוסף היינמן, דרשות בציבור בתקופת התלמוד, ירושלים תשל"א, עמ' 13
↑  י' פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה כרך א', עמ' 213-214
↑  כך היא דרך הדרישה של ספר הזוהר ברובו
↑  ראו למשל את דברי הרמב"ם בפירוש המשנה, בהקדמה לפרק "חלק", בקטע על שלוש הכתות.
| ספרות חז"ל |
| --- | --- | --- |
| מדרש | מדרשי הלכה • מדרשי אגדה |  |
| ספרות המשנה | מגילת תענית • משנה • תוספתא |  |
| תלמוד | תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי |  |
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533876505171  BNE: XX539421  BnF: cb11963342k (data)  GND: 4133700-1  LCCN: sh85085046  NDL: 00567636  NKC: ph262579  SUDOC: 027633977
קרב יתד

קרב יתד התרחש ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת טבח שבעה באוקטובר. במהלך הקרב הסתערו מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס על המושב יתד שבחבל שלום, במטרה לבצע טבח בתושבי המושב ולחטוף אזרחים לרצועת עזה.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מהלך הקרב

כבר בעת מתקפת הפתע מוקדם בבוקר, נכנסו ליישוב 15 מחבלים על טנדרים ואופנועים. חברי כיתת הכוננות של המושב וכן לוחמים מגדוד קרקל בפיקודה של אור בן יהודה ניהלו קרב עם המחבלים והצליחו לבלום אותם וגם לקחת אותם בשבי. עם זאת, כל תשתיות התקשורת והחשמל ביישוב נפגעו. התושבים נאלצו לשבת בממ"ד במשך כ-32 שעות ללא מזגן ובחום כבד, ללא תקשורת וללא מידע בשעות קריטיות אלו.
בכניסה לאחד הבתים נתפסו מחבלים עם כמויות נשק גדולות, כולל RPG. הם החלו לירות על משפחות ביישוב אך אלו לא נפגעו. המחבלים הללו חוסלו ואחרים ברחו מהיישוב כשנתקלו בכוח כיתת הכוננות.
בערב התעקשה כיתת הכוננות להמשיך ולטהר את היישוב ממחבלים. הם סברו כי נותרו מחבלים ביישוב ואכן גילו אותם מתבצרים באחד הבתים וחיסלו אותם.
הקרב היה אחד משני קרבות שהתרחשו בחבל שלום בדרום העוטף ביחד עם קרב פרי גן.
יום לאחר מכן, ב-8 באוקטובר נמצאו ביישוב מספר מחבלים נוספים ממתקפת הפתע וחוסלו על ידי צה"ל.
במהלך טיהור המושב ממחבלים התברר מיקום חלקם בין היתר על ידי חקירתם של מחבלים שנתפסו קודם. החקירה בוצעה על ידי תושבת המושב נסרין יוסף.
ראו גם

קרב פרי גן
קרב מבטחים
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
↑  ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 – makoVOD (וידאו)
↑  טל לב רם, ‏מדממים בשדה הקרב: סיפורי הגבורה של הלוחמים בעוטף עזה נחשפים, באתר מעריב אונליין, 9 באוקטובר 2023
↑    דבי שרון, ‏בחוץ יורים RPG, הנכדים איתי בממ"ד – ומשום מה חשבתי רק על האוסובוקו, בעיתון מקור ראשון, 31 באוקטובר 2023
↑  מלחמה בדרום: צה"ל סיכל חוליות מחבלים ביתד ובזיקים, באתר ערוץ 7, 8 באוקטובר 2023
↑  כמו לביאה: האישה שחקרה את המחבלים והצילה יישוב שלם בשבת השחורה, באתר ‏מאקו‏, 13 בינואר 2024
מיס פיגי

| --- | --- |

מיס פיגי, כפי שהופיע בסדרה "החבובות" שהופקה ב-2015
 תוכנית טלוויזיה:  החבובות
 מספר הופעות:  1976 - עד היום
 יוצרים:  ג'ים הנסון
 גילום הדמות:  אריק ג'ייקובסון 
 דיבוב:  פרנק אוז
 דיבוב בשפה העברית:  גני תמיר, יובל סגל ועינת אזולאי.
 מידע
 גזע:  חזירה
 מין:  נקבה
 מקצוע:  שחקן
 דמויות קשורות
 חברים:  קרמיט גונזו
 
מיס פיגי היא בובה שהייתה לאחת מהדמויות המוכרות בתוכנית "החבובות". את מיס פיגי דיבב פרנק אוז, והחל מ-2001 החליפו באופן לא רשמי אריק ג'יקובסון. בראשית ימי שידור הסדרה בישראל, תורגם שמה של מיס פיגי כחזירונת.
מיס פיגי היא חזירה, המשוכנעת כי נועדה להיות כוכבת, ואשר אינה בוחלת באמצעים כדי להשיג את מטרתה. דמותה הציבורית של מיס פיגי כולה מלאת חן וגינונים נשיים, אך מצבי הרוח שלה משתנים כמעט כהרף עין עד כדי מעבר חד לזעם פרוע כאשר היא חושדת כי מעליבים אותה. קרמיט הצפרדע הפך לאחד מלוכדי הזעם של מיס פיגי ויעד למהלומות קרטה רבות. מיס פיגי רואה בקרמיט את אהוב לבה, ובעת שאינה שולחת אליו נשיקות באוויר היא לעיתים חונקת אותו בנשיקות שבהן אינו חפץ.
מיס פיגי החלה כדמות משנית בתוכנית החבובות, אך דמותה התפתחה עד שהפכה לאחת הדמויות המרכזיות בתוכנית. דמותה הראשונית של מיס פיגי הייתה של חזירה בלונדינית בעלת עיניים בוהקות אשר הופיעה לזמן קצר בפרק הפיילוט המיוחד בשנת 1975. פרק הפיילוט נקרא "מופע החבובות: סַקס ואלימות" (The Muppet Show: Sax and Violence, סקס הוא קיצור של סקסופון) ובו מיס פיגי הופיעה בסקיצה שנקראה "חזרה אל מתחת לפלנטת החזירים" (Return to Beneath the Planet of the Pigs). במופע עדיין לא ניתן לה שם, אך בעת שתוכנית החבובות החלה ב-1976, דמותה כבר קיבלה את מאפייני מיס פיגי המוכרים: עיניים כחולות גדולות, גלימה לבנה וקפיצה על קרמיט, אהבת חייה.
נראה, כי העובדה שנועדה להיות דמות משנית בתחילה השתקפה בשמה שנלווה אליו תואר של מיס (תואר מקובל לאישה שאינה נשואה) ויש שחשבו כי הוא חיקוי של מיס מאוסי (עכברונת), מושא אהבתו של קרמיט בתוכנית הספיישל מ-1974. אחד ממדבבי התוכנית גילה כי ההשראה האמיתית לשמה של מיס פיגי הייתה הזמרת פגי לי, שלעיתים הכריזה על עצמה כ"מיס פגי לי" והיא אף בעלת שיער בלונדיני ארוך. בתוכנית החבובות שבה התארח ג'ים נבורס (Jim Nabors), מי שהיה אורח פעמים רבות בתוכנית, גילה קרמיט כי שמה האמצעי של מיס פיגי הוא "לי", ובכך היוצרים חלקו כבוד לפגי לי. עם זאת, בתוכנית בה התארחה אברי שרייבר (Avery Schreiber) מיס פיגי הרשתה לה לקרוא לה בשמה האמיתי פיגטיוס (Pigathius).
תוך זמן קצר, כאשר יוצרי הסדרה הכירו בכך שהחזירה הכמהה לאהבה יכולה להיות הרבה יותר מאשר דמות משנית המופיעה לרגע, הפכה דמותה של מיס פיגי לדמות ראשית. במהלך ראיון בשנת 1979 בניו יורק טיימס, תיאר פרנק אוז את הביוגרפיה שלה:
היא גדלה בעיר קטנה, אביה נפטר בהיותה צעירה ואמא שלה לא הייתה נחמדה אליה כל כך. היה עליה להיכנס לתחרויות יופי כדי לשרוד, כפי שנשים רווקות רבות עשו. יש בה פגיעות רבה שעליה להסתיר, עקב הצורך שלה להיות סופרסטאר.
בסרט הראשון, החבובות - הסרט שבו השתתפה מיס פיגי, היא בדיוק זכתה בתחרות יופי כאשר פגשה את החבובות והצטרפה לשורותיהן. בסופו של דבר, קרמיט החזיר אהבה למיס פיגי ובלא יודעין התחתן איתה בסרט החבובות כובשות את מנהטן. מאירועים מאוחרים יותר נראה כי היו אלו רק הדמויות בסרט שהתחתנו וכי יחסיהם נותרו בדיוק כבעבר. בסרט החבובות מיס פיגי מגלמת את עורכת ווג פריז. למיס פיגי יש חיית מחמד, פודל בשם פו-פו וקרמיט החליף אותה לתקופה קצרה.
הדמות דובבה בעברית על ידי גני תמיר, יובל סגל ועינת אזולאי.
רעמה (דמות מקראית)

| --- | --- |
 אב:  כוש בן חם 
 צאצאים:  שבא
 עיסוק:  פטריארך 
 בתנ"ך:  בראשית י' דברי הימים א'
 
רעמה (בספר דברי הימים מוזכר כרעמא) הוא שם אדם הנזכר בתנ"ך כבנו הרביעי של כוש, בנו של חם בן נח. שמות בניו של רעמה הם שבא ודדן. לרעמה 5 אחים: סבא, חוילה, סבתה, סבתכא ונמרוד.
השם מופיע מאוחר יותר בספר יחזקאל, כשם אחת המדינות שסחרו עם עיר המדינה הפיניקית, צור.
שם זה היה מקושר לרממניטאיי שהוזכר על ידי סטראבון בדרום חצי האי ערב ולעיר ערבית הנקראת רגמה שממוקמת בראש המפרץ הפרסי.
לרוב משערים כי מדינת רעמה הייתה ממוקמת באזור תימן, ואילו צאצאיו של שבא נכללים לרוב בין הסבאים. צאצאיו של דדן, ככל הנראה ממוקמים באזור במחוז מדינה בערב הסעודית.[דרושים מקורות]
ראו גם

אשורים
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק י', פסוק ז'; ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק ט'.
↑  ספר יחזקאל, פרק כ"ז, פסוק כ"ב.
| צאצאי נח לפי ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| שם ובניו | עילם • אשור • ארפכשד • לוד • ארם • עוץ • חול • גתר • מש • שלח |  |
| חם ובניו | כוש • מצרים • פוט • כנען • סבא • חוילה • סבתה • רעמה • סבתכא • נמרוד • לודים • ענמים • להבים • נפתוחים • פתרוסים • כסלוחים • יבוסי • אמורי • גרגשי • חיוי • ערקי • סיני • ארוודי • צמרי • חמתי |  |
| יפת ובניו | גומר • מגוג • תירס • יוון • תובל • משך • מדי • ריפת • אשכנז • תוגרמה • אלישה • תרשיש • כתים • דדנים |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רפאל הלפרין

| --- | --- |

הרב רפאל הלפרין, 2007
 לידה:  1 במאי 1924 וינה
 פטירה:  20 באוגוסט 2011 (בגיל 87) בני ברק, ישראל
 כינוי:  Mr. Israel The Rasslin’ Rabbi
 משקל:  97 קילוגרם
 גובה:  1.73 מטר
 לאום:  ישראל 
 קריירה מקצוענית:  1952–1973 (כ־21 שנים)
 ליגות:  CWC
 מידע אישי
 בת זוג:  צפורה הלפרין ברטינה (ברטי) הלפרין
 מספר צאצאים:  12
 
רפאל הלפרין, 1950
הרב רפאל הלפרין (כ"ז בניסן ה'תרפ"ד, 1 במאי 1924 – כ' באב ה'תשע"א, 20 באוגוסט 2011) היה מפתח גוף, מתאבק מקצועי, אמן לחימה, איש עסקים, יזם, נדבן, חוקר, סופר ופעיל ציבור ישראלי.
ביוגרפיה

הלפרין, בן זקונים מתוך תשעה ילדים, נולד בווינה ליעקב הלפרין, שהיה בנקאי, סוחר נפט ובעל חברה למסחר בכתבי יד עתיקים, ולחיה לבית דלמן. בשנת 1933 עלתה המשפחה לארץ ישראל. האב רכש קרקעות בבני ברק והקים את שכונת זיכרון מאיר על שם רבי מאיר שפירא מלובלין. הלפרין התחנך בשורה של בתי מדרש מן הזרם הליטאי. כילד למד בתלמוד תורה "הסתדרות החרדים" ו"סיני" בתל אביב. בגיל 13 למד בישיבת תפארת ישראל בחיפה. בגיל 15 עבר ללמוד בישיבת חברון בירושלים. בגיל 17 למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה. אביו היה מקורב לחזון איש ולכן הלפרין הכירו אישית ואף התכתב איתו.
בשנת 1944 נישא לצפורה, בתו של משה רוזנבליט (נפטרה בה'תשע"ג), ולזוג נולדו חמישה ילדים. לאחר נישואיו עסק בעסקי היהלומים.
חיים אישיים

גם בתקופת פעילותו כמתאבק הוא מעולם לא עזב את הדת, ובשנת 1974 הוא מכר את כל עסקיו והתמסר ללימוד תורה, כשהוא שוהה כל היום בישיבת אוהל יעקב בבני ברק, שהקימה משפחתו על שם אביו. הוסמך לרבנות. לפרנסתו פתח לאשתו חנות תכשיטים בבני ברק, בשם "ברטי תכשיטים".
בבחירות לכנסת ה-10, בשנת 1981, הריץ רשימה בשם "עוצמה", אך זכה ב-839 קולות בלבד.
ב-1984 ארגן כנס חרדי בהיכל הספורט יד אליהו, בהשתתפות אריאל שרון ורבנים (אם כי היו מהחרדים שהתנגדו לאירוע), בקריאה לשלטונות ברית המועצות לשחרר את אסירי ציון ובראשם נתן שרנסקי.
ב-1988 החל לעסוק באופטומטריה. עסקי האופטיקה גדלו והפכו בשנות ה-90 לרשת אופטיקה הלפרין. בשנות השפל הכלכלי שבאו עם האינתיפאדה השנייה הציע הלפרין משקפיים במחירים סמליים למעוטי יכולת. ב-2008 הודיע על פרישתו מעסקי "אופטיקה הלפרין", והעביר את הבעלות על הרשת לילדיו מאשתו השנייה. גם בצוואתו הוא נישל את ילדיו מאשתו הראשונה, לדבריו משום שלא שמרו איתו על קשר.
בסוף שנות ה-90 הקדיש מזמנו למאבק "זעקת השבת", לטובת השבתת בתי עסק ביום השבת. בשנת 2005 ארגן כנס גדול בהיכל הספורט יד אליהו, בו השתתפו רבנים רבים, בהם שמואל הלוי ואזנר, ישראל מאיר לאו והאדמו"רים מגור, ויז'ניץ וצאנז. יזם הקמת מועדון צרכנים שחבריו מתחייבים לבצע קניות מעסקים שומרי שבת בלבד, אך יוזמתו לא צלחה. הוא תרם צופרי שבת לשכונות חרדיות, ולמורת רוחם של רבים משכניו, על גג ביתו בבני ברק הציב מספר צופרים שהשמיעו לכל האזור מוזיקה חסידית כאות לזמן כניסת השבת.
עסק בפילנתרופיה ותרם מהונו למטרות גמילות חסדים בציבור החרדי. תרם לשיפוץ בתי כנסת, רכישת ארונות קודש והקמת מקוואות בקהילות חרדיות רבות ברחבי הארץ.
במשך עשרות שנים התגורר בתל אביב, ובשנות ה-90 העתיק את מגוריו לבני ברק. בנו הוא איש העסקים יעקב הלפרין. חתנו לשעבר הוא הפרסומאי מאיר גל.
נפטר ב-20 באוגוסט 2011 בגיל 87. נקבר בחלקה המשפחתית בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק, בסמוך לקבר אביו, מקים בית הקברות.
מחקריו

הלפרין ערך מחקרים בנושא גנאלוגיה יהודית על משפחות יהודיות. את מחקריו, הכוללים בעיקר אילנות יוחסין, ביסס על ספרות בנושא ועל ראיונות שקיים עם אדמו"רים בנושא שושלות החצרות השונות. את ממצאיו בנושא פרסם בספר אטלס עץ חיים המכיל שבעה עשר כרכים.
הוציא והיה העורך של האנציקלופדיה החרדית אנציקלופדיה לבית ישראל.
בגלל היותו מיוחס לרש"י, הלפרין ערך עליו מחקר מקיף, החל משיטתו בדקדוק וכלה בהערותיו בהלכה. החיבור, הכולל גם את הייחוס המשפחתי של רש"י ותולדות חייו ותורתו, פורסם בארבעה כרכים ב-1997.
בשנת 2010 פרסם את ספרו "דיוקים בתורה", ועם נותני ההסכמה לספר נמנה הרב ברוך דב פוברסקי. כעבור זמן הופץ מכתב מהרבנים נסים קרליץ ומיכל יהודה ליפקוביץ, אליהם הצטרף גם הרב פוברסקי, בו יצאו נגד הספר בטענה שיש בו דברי כפירה.
בעקבות כך פנה לרב קרליץ שהורה שלצורך הכשרת הכרך הבא על ספר שמות, עליו למנות מבקר מטעם בית הדין שלו ושל הרב וואזנר. ואכן מינו את הרב יעקב שכטר לערוך את הספר, אולם לקראת סיום הספר (היו לו גם סקיצות לויקרא) הלפרין נפטר, והמשפחה החליטה לגנוז את הספר.
ספריו

תרגילי־גוף במשקלות, תל אביב, הוצאת מכון שמשון, 1951
זירת חיי (אוטוביוגרפיה), תל אביב, הוצאת מכון שמשון, תש"ך 1959; מהדורה שנייה תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשמ"ח 1988; מהדורה שלישית (בשם זירות חיי) תל אביב, הוצאה עצמית, תשס"ג 2003
סוד ההרזיה, תל אביב, הוצאת היכל הבריאות, 1968
לאכול ולרזות, תל אביב, הוצאת מכון שמשון, תשל"א 1971
אטלס עץ-חיים - תולדות עם ישראל מבריאת העולם ועד ימינו (17 כרכים), תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשל"ח 1978-תשמ"ז 1987
במחיצת ה"חזון איש", תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשנ"א 1991
תור הזהב והשמד - יהדות ספרד וחכמיה עד לגירוש, תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשנ"ב 1992
אנציקלופדיה לבית ישראל (20 כרכים) (עורך), תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשנ"ג 1993-תשנ"ו 1996; מהדורה שנייה (בשם אנציקלופדיה לבית ישראל החדשה) בני ברק, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשס"ט 2009
רש"י חייו ופירושיו (4 כרכים), תל אביב, הוצאת הקדש רוח יעקב, תשנ"ז 1997
אנציקלופדיה תנ"ך וחז"ל בתמונות ובפסוקים (5 כרכים), בני ברק, הוצאה עצמית, תשס"ה 2005
דרכי הקדוש ברוך הוא, בני ברק, הוצאה עצמית, תשס"ח 2008; מהדורה שנייה תשס"ט 2008
דיוקים בתורה (על בראשית), בני ברק, הוצאה עצמית, תשע"א 2010
לקריאה נוספת

אודי כרמי, 'האמריקניזציה של יהדות השרירים', עיונים, כרך 32 (2019), עמ' 192–215.