stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסופר קאפ הפורטוגלי

| --- | --- |


 ענף:  כדורגל
 תאריך ייסוד:  1979
 ארגון מפעיל:  פדרציית הכדורגל הפורטוגלית
 מספר מתמודדים:  2
 מדינות משתתפות:  פורטוגל פורטוגל
 זוכה:  פורטו (2024)
 הכי הרבה זכיות:  פורטו (24 זכיות)
 FPF.pt
 
הסופר קאפ הפורטוגלי, הידוע גם בשם סופר קאפ קנדידו דה אוליביירה (בהולנדית: Belgische Super Cup, בפורטוגזית: Supertaça Cândido de Oliveira) הוא מפעל כדורגל פורטוגלי המוכרע במשחק אחד, ומפגיש בין אלופת פורטוגל לבין מחזיקת הגביע הפורטוגלי. אם האלופה היא גם מחזיקת הגביע, היא תפגוש במשחק את הקבוצה שהפסידה בגמר הגביע. המפעל נוסד באופן לא רשמי בשנת 1979, ואומץ לאחר שנתיים על ידי פדרציית הכדורגל הפורטוגלית.
שיאנית הזכיות בתואר היא פורטו שזכתה 24 פעמים. על אף ששוחק ברציפות החל משנת 1979, זכו בתואר חמש קבוצות שונות בלבד.
היסטוריה

עוד בטרם נוסד מפעל הסופר קאפ, התקיימו פעמיים מפגשים בין אלופת פורטוגל למחזיקת הגביע. הפעם הראשונה הייתה בשנת 1944, אז התקיים משחק לכבוד ייסוד אצטדיון חדש בעיר ליסבון, ובו ניצחה ספורטינג ליסבון את יריבתה העירונית בנפיקה ליסבון בתוצאה 3-2 לאחר הארכה. בעקבות המשחק הוחלט להמשיך בקיום המפעל, אך החלטה זו בוטלה, והפעם הבאה בה התרחש מפגש סוג זה הייתה בשנת 1964. המשחק היה במסגרת מפעל לא רשמי בחסות בית העיתונאים, והפגיש שוב בין שתי הקבוצות הבכירות של העיר ליסבון. הפעם המפגש הסתיים בניצחונה של בנפיקה על ספורטינג בתוצאה 5-0.
בשנת 1979 הוקם באופן לא רשמי מפעל הסופר קאפ הפורטוגלי. הזוכה הראשונה בתואר הייתה בואבישטה, מחזיקת הגביע, שגברה על האלופה פורטו בתוצאה 2-1. שנה אחר כך שוחק המפעל במתכונת בית-חוץ, והסתיים בניצחונה של בנפיקה על ספורטינג בתוצאה 4-3 בסיכום שני המשחקים. בעקבות הצלחת שתי מהדורות אלו של המפעל, החליטה פדרציית הכדורגל הפורטוגלית לקחת את המפעל תחת חסותה ולהפכו לרשמי. המפעל נקרא על שמו של הכדורגלן והמאמן הפורטוגלי המנוח, קנדידו דה אוליביירה. למרות ששתי המהדורות הראשונות שוחקו באופן לא רשמי, זכיותיהן של בואבישטה ובנפיקה נספרו במניין הזכיות הכללי.
עד לשנת 2000 שוחק המפעל בשיטת בית-חוץ, אך חוקי המפעל קבעו כי חוק שערי חוץ לא ייחשב בספירת השערים הכללית. במקרה של שוויון בסיכום שני המשחקים, נקבע כי יתקיים משחק חוזר במגרש נייטרלי. מקרה זה חזר על עצמו שש פעמים, כשהגמר החוזר של שנת 1984 בין בנפיקה לפורטו שוחק גם הוא במתכונת של שני משחקים.
החל משנת 2001 עבר המפעל להכרעה במשחק בודד. חוקי המפעל קבעו כי מקרה של שוויון, יעבור המשחק להכרעה בהארכה, ושוויון בהארכה יגרור הכרעה בדו-קרב פנדלים.
היסטוריית המשחקים

בכתב מודגש - הזוכה בתואר. בכתב נטוי - הגיעה כסגנית מחזיקת הגביע בעקבות זכיית האלופה בדאבל.
| הכרעה במפגש אחד> עונה | הכרעה במפגש אחד> אלופה | הכרעה במפגש אחד> מחזיקת גביע | הכרעה במפגש אחד> תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 2-1 |

| הכרעה בשני מפגשים> עונה | הכרעה בשני מפגשים> אלופה | הכרעה בשני מפגשים> מחזיקת גביע | הכרעה בשני מפגשים> משחק ראשון | הכרעה בשני מפגשים> משחק שני | הכרעה בשני מפגשים> משחק חוזר | הכרעה בשני מפגשים> תוצאה סופית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | ספורטינג ליסבון | בנפיקה ליסבון | 2-2 | 2-1 |  | 4-3 |
| 1981 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 0-2 | 4-1 |  | 4-3 |
| 1982 | ספורטינג ליסבון | ספורטינג בראגה | 2-1 | 1-6 |  | 3-7 |
| 1983 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 0-0 | 2-1 |  | 2-1 |
| 1984 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 0-1 | 1-0 | 3-0 ; 1-0 | 5-1 |
| 1985 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 1-0 | 0-0 |  | 1-0 |
| 1986 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 1-1 | 2-4 |  | 3-5 |
| 1987 | בנפיקה ליסבון | ספורטינג ליסבון | 3-0 | 1-0 |  | 4-0 |
| 1988 | פורטו | ויטוריה דה גימארייש | 2-0 | 0-0 |  | 2-0 |
| 1989 | בנפיקה ליסבון | בלננסש | 0-2 | 0-2 |  | 0-4 |
| 1990 | פורטו | אסטרלה דה אמאדורה | 2-1 | 0-3 |  | 2-4 |
| 1991 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 1-2 | 1-0 | 1-1 (ה) | 3-3 (4-3 פ) |
| 1992 | פורטו | בואבישטה | 2-1 | 2-2 |  | 4-3 |
| 1993 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 1-0 | 0-1 | 2-2 (ה) | 3-3 (3-4 פ) |
| 1994 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 1-1 | 0-0 | 1-0 | 2-1 |
| 1995 | פורטו | ספורטינג ליסבון | 0-0 | 2-2 | 3-0 | 5-2 |
| 1996 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 0-1 | 0-5 |  | 0-6 |
| 1997 | פורטו | בואבישטה | 2-0 | 0-1 |  | 2-1 |
| 1998 | פורטו | ספורטינג בראגה | 0-1 | 1-1 |  | 1-2 |
| 1999 | פורטו | ביירה מאר | 1-2 | 1-3 |  | 2-5 |
| 2000 | ספורטינג ליסבון | פורטו | 1-1 | 0-0 | 0-1 | 1-2 |

| הכרעה במפגש אחד> עונה | הכרעה במפגש אחד> אלופה | הכרעה במפגש אחד> מחזיקת גביע | הכרעה במפגש אחד> תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | בואבישטה | פורטו | 1-0 |
| 2002 | ספורטינג ליסבון | ליישואס | 1-5 |
| 2003 | פורטו | אוניאו לייריה | 0-1 |
| 2004 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 0-1 |
| 2005 | בנפיקה ליסבון | ויטוריה סטובאל | 0-1 |
| 2006 | פורטו | ויטוריה סטובאל | 0-3 |
| 2007 | פורטו | ספורטינג ליסבון | 1-0 |
| 2008 | פורטו | ספורטינג ליסבון | 2-0 |
| 2009 | פורטו | פאסוס די פריירה | 0-2 |
| 2010 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 2-0 |
| 2011 | פורטו | ויטוריה דה גימארייש | 1-2 |
| 2012 | פורטו | אקדמיקה דה קוימברה | 0-1 |
| 2013 | פורטו | ויטוריה דה גימארייש | 0-3 |
| 2014 | בנפיקה ליסבון | ריו אבה | 0-0 (2-3 פ) |
| 2015 | בנפיקה ליסבון | ספורטינג ליסבון | 1-0 |
| 2016 | בנפיקה ליסבון | ספורטינג בראגה | 0-3 |
| 2017 | בנפיקה ליסבון | ויטוריה דה גימארייש | 1-3 |
| 2018 | פורטו | דפורטיבו אבש | 1-3 |
| 2019 | בנפיקה ליסבון | ספורטינג ליסבון | 0-5 |
| 2020 | פורטו | בנפיקה ליסבון | 0-2 |
| 2021 | ספורטינג ליסבון  | ספורטינג בראגה | 1-2 |
| 2022 | פורטו | ספורטינג בראגה | 0-3 |
| 2023 | בנפיקה ליסבון | פורטו | 0-2 |
| 2024 | פורטו | ספורטינג ליסבון | 3-4 ה |
זכיות לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | זכייה אחרונה | סגנות | סגנות אחרונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטו | 24 | 2024 | 10 | 2023 |
| בנפיקה ליסבון | 9 | 2023 | 13 | 2020 |
| ספורטינג ליסבון | 9 | 2021 | 3 | 2024 |
| בואבישטה | 3 | 1997 | 1 | 2001 |
| ויטוריה דה גימארייש | 1 | 1988 | 3 | 2017 |
היסטוריפיקציה

היסטוריפיקציה היא טכניקה ספרותית בה סיפור המעשה מתרחש במקום אחר ובזמן אחר מהמקום והזמן בהם נמצא הקורא (או הצופה במידה ומדובר בתיאטרון או קולנוע).
מקור השם

השם היסטוריפיקציה הוא הלחם בסיסים: היסטוריה+פיקציה, כלומר היסטוריה בדויה. זאת מאחר שמדובר באירועים היסטוריים לכאורה, אך למעשה הם בדויים.
שימוש בהיסטוריפיקציה > שאלת השימוש

יכול לעיתים להיווצר בלבול, מפני שגם אם יצירה כלשהי נכתבה על התקופה בה היא נכתבה, לאחר זמן כלשהו הספר יקרה ב"זמן אחר" לעומת הקורא, שיכול להתוודע ליצירה שנים רבות לאחר שנכתבה, ובמידה ומדובר בתרגום, הרי שמבחינת הקורא ההתרחשות היא ב"מקום אחר". במקרים כאלו אין שימוש בהיסטוריפיקציה, מפני שיש להתייחס לזמן ולמקום בהם נכתבה היצירה במקור, ולראות האם היוצר בחר להעביר את ההתרחשות לזמן ולמקום אחר.
שימוש בהיסטוריפיקציה > שימושים שונים בהיסטוריפיקציה

להיסטוריפיקציה יכולים להיות שימושים שונים, התלויים ברצונו של המחבר:
יוצרים כמו היינריך פון קלייסט וברטולט ברכט אשר השתמשו בהיסטוריפיקציה על מנת למתוח ביקורת על החברה כך שהנמען של היצירה יוכל לשפוט את ההתרחשות מנקודת מבט נייטרלית, ולאחר מכן יבין הנמען כי מדובר בעצם בהקבלה למציאות בה הוא חי.
יוצרים כמו סמואל בקט וחנוך לוין אשר כתבו רבים מיצירותיהם במציאות חסרת זמן ומקום, על מנת להדגיש את האוניברסליות שביצירותיהם.
יוצרים כמו ויליאם שייקספיר וג'.ר.ר. טולקין לא עשו זאת בהכרח מתוך שימושים כמו שתוארו לעיל, אלא ככלי ספרותי רגיל.
יוצרים שהתפרסמו בשימושם בהיסטוריפיקציה > בספרות > ג'ון רונלד רעואל טולקין

בספריו, ג'.ר.ר. טולקין העביר את סיפוריו הרבים (שר הטבעות, ההוביט, הסילמריליון) נכתבו בזמן ומקומות אשר לא קיימים (הארץ התיכונה). כך יכול היה טולקין להכניס את היצורים הבדיוניים לסיפוריו מבלי להתחייב כיצד הקוראים הפשוטים לא רואים אותם ולא מודעים לקיומם (בניגוד לספרי הארי פוטר, בהם מוזכרים פעמים רבות כיצד המוגלגים לא מודעים לעולם הקוסמים).
יוצרים שהתפרסמו בשימושם בהיסטוריפיקציה > בתיאטרון > ויליאם שייקספיר

שייקספיר הרבה להשתמש בהיסטוריפיקציה ברבים ממחזותיו, כמו "יוליוס קיסר" (התרחש ברומא העתיקה), ורבים השתמש רק בהיסטוריפיקציה חלקית, כאשר הוא העביר את מקום ההתרחשות בלבד, מבלי לשנות את הזמן, לדוגמה: "המלט" (דנמרק), "רומיאו ויוליה" (ורונה), "הסוחר מוונציה" (ונציה) ועוד.
יוצרים שהתפרסמו בשימושם בהיסטוריפיקציה > בתיאטרון > ברטולט ברכט בתיאטרון האפי

אחת מהטכניקות החשובות של ברכט בתיאטרון האפי, שמטרתו ניכור, הייתה ההיסטוריפיקציה. ההיסטוריפיקציה העבירה את מקום ההתרחשות למקום אחר וזמן אחר, אך המחזה עדיין היווה אנלוגיה למציאות בה נכתב (עליית הנאצים לשלטון ומלחמת העולם השנייה). ההיסטוריפיקציה הייתה אמורה לתת כלי לצופה לשפוט את המציאות המוצגת במחזה בצורה אובייקטיבית, ולגרום לצופה להרגיש כי לו היה חי באותו מקום וזמן המוצגים במחזה, היה עושה משהו בשביל לשנות את המציאות הזאת, ובכך לעזור לו להבין שיכול לגרום לשינוי גם במציאות בה הוא נמצא. דוגמאות ליצירותיו בהן נעשה שימוש בהיסטוריפיקציה:
אמא קוראז' וילדיה (מלחמת שלושים השנים במזרח אירופה)
הנפש הטובה מסצ'ואן (סצ'ואן)
מעגל הגיר הקווקזי (קווקז)
מאותם המניעים השתמש קלייסט בהיסטוריפיקציה בסיפוריו ומחזותיו, לדוגמה, "רעידת אדמה בצ'ילי", אשר מתרחשת בצ'ילה הכפופה לשלטון ספרד, כמאתיים שנה לפני תקופתו של קלייסט הגרמני.
יוצרים שהתפרסמו בשימושם בהיסטוריפיקציה > בתיאטרון > מחזאי האבסורד

מחזאי האבסורד עסקו במצב של חוסר המשמעות וחוסר התוכן שבקיום האנושי. לכן, מחזאי אבסורד רבים, כמו סמואל בקט, ז'אן-פול סארטר ואחרים, העבירו את ההתרחשות, בדומה לג'.ר.ר. טולקין, למקום וזמן אשר לא קיימים. אך בניגוד לטולקין, אשר העביר את סיפוריו למקומות וזמנים שאמנם לא קיימים אך היו מוגדרים, מחזאי האבסורד העבירו את ההתרחשות למקום וזמן שאינם מוגדרים. דבר זה נעשה על מנת להדגיש כי לא מדובר במצב מקומי, אלא שחוסר המשמעות שבקיום האנושי הוא אוניברסלי ונכון לכלל האנושות. בין מחזות אשר נעשה בהם שימוש שכזה ניתן למצוא את "מחכים לגודו" ו"בדלתיים סגורות".
יוצרים שהתפרסמו בשימושם בהיסטוריפיקציה > בתיאטרון > מחזאי האבסורד > חנוך לוין

בדומה למחזאי האבסורד, כך גם חנוך לוין, אשר הושפע רבות מתיאטרון האבסורד ועסק בנושאים דומים, השתמש בהיסטוריפיקציה באופן דומה: הוא העביר את ההתרחשות למקומות שאינם קיימים (אך מוגדרים) ולזמנים לא מוגדרים. על מנת להגביר את תחושת ההיסטוריפיקציה, לוין נהג לתת גם שמות שאינם אמיתיים (כלמנסע, יאקיש, פופר ועוד).
הפדרציה לחברות גניאולוגיות

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  פולס צ'רץ' 
 תקופת הפעילות:  1903 – 1 באוקטובר 2020 (כ־117 שנים) 
 www.fgs.org
 
הפדרציה לחברות גניאולוגיות (FGS) הוא מוסד ללא כוונת רווח הממוקם בארצות הברית. הפדרציה מאגדת תחתיה מאות חברות לגנאלוגיה ומקשרת בין אגודות שונות לחקר המשפחה והיסטוריה של אילן יוחסין של אנשים. הפדרציה מוציאה לאור מגזין חודשי בנושא חקר המשפחות, ספרים בנושאי גנאלוגיה, ניירות עמדה, וחדשות בנושאי גנאלוגיה. הפדרציה גם עורכת כנס שנתי בן ארבעה ימים המוקדש לניהול קהילה. בנוסף הפדרציה גם דואגת לספק שירותים עבור ארכיונים, ספריות, מכוני מחקר אקדמיים, וחברות.
החל משנת 2000 הפדרציה היא חלק של החברה הגנאלוגית הלאומית.
המרכז לחקר ולימוד הזיקנה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מכון מחקר
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־34 שנים) 
 בעלי תפקידים
 מנהל:  ישראל (איסי) דורון 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°48′56″N 34°57′58″E﻿ / ﻿32.815670748248°N 34.965991623539°E﻿ / 32.815670748248; 34.965991623539
 אתר רשמי
  (למפת חיפה מוגדלת) המרכז לחקר ולימוד הזיקנה(למפת חיפה רגילה) המרכז לחקר ולימוד הזיקנה(למפת הגליל המערבי רגילה) המרכז לחקר ולימוד הזיקנה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) המרכז לחקר ולימוד הזיקנה
 
המרכז לחקר ולימוד הזיקנה הוא מכון מחקר באוניברסיטת חיפה, המתמקד בחקר הזקנה שנוסד בשנת 1990. מנהל המרכז הוא פרופסור ישראל דורון ויושב ראש הוועד המנהל הוא פרופסור יצחק בריק. המרכז ממוקם בבניין הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות. במרכז שותפים כ-20 חברים.
המכון משתף פעולה עם מספר גורמים, ובהם הג'וינט, קרן רש"י, האגודה למלחמה בסרטן, משרד המדע והטכנולוגיה, הנציבות האירופית והקרן הלאומית למדע וכן פקולטות מתוך האוניברסיטה ובהן בית הספר לעבודה סוציאלית, החוג לסיעוד והחוג לגרנטולוגיה.
דורון אמור לסיים את תפקידו כמנהל המרכז בספטמבר 2022.
הערות שוליים

↑  אודות, באתר gerontresearch.haifa.ac.il
↑  היסטוריה, באתר gerontresearch.haifa.ac.il
↑  רשות המחקר - אוניברסיטת חיפה - המרכז לחקר ולימוד הזיקנה, באתר resau.haifa.ac.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309056605171
הסכם בורינג

| --- | --- |

 חותמים:  ונגסה דהיראז' סניד, ג'ון בורינג 
 תאריך יצירה:  18 באפריל 1855 
 
הסכם בורינג (באנגלית: Bowring Treaty) הוא הסכם שנחתם בין בריטניה לבין סיאם ב-18 באפריל 1855. מטרת ההסכם הייתה להקל על המסחר הזר בסיאם. על ההסכם חתמו סר ג'ון בורינג מבריטניה ומצד סיאם המלך ראמה השני.
ההסכם החליף את הסכם ברני שנחתם בין שתי המדינות ב-1826. מטרת ההסכם החדש הייתה להקל על הסוחרים הזרים בסיאם, לקבוע רגולציה חדשה ולנסח מערכת ייבוא וייצוא חדשה. ההסכם הביא לפתיחתה של סיאם למסחר והשפעה מערבית.
רקע

ההסכם הראשון שעליו חתמה סיאם מול מדינה אירופית היה הסכם ידידות ומסחר בין ממלכת איוטהאיה לבין פורטוגל בשנת 1516. באותה עת, הותר לפורטוגזים להתיישב בממלכה, בתמורה לרובים ותחמושת. הסכם דומה נחתם ב-1598 מול ספרד, וב-1604 הסכם מסחר נחתם גם עם הולנד, שסחרה בכותנה בתמורה לעורות ופלפל. באותה עת החלו להירקם קשרים עם התרבות היפנית, וב-1593 שירתו בצבא איוטהאיה 500 חיילים יפנים.
הבריטים יצרו לראשונה קשר עם הממלכה ב-1612 כשחברת הודו המזרחית הבריטית קיבלה זכויות מסחר ואדמה. עם זאת, פעילות החברה לא הניבה רווחים והיא עזבה את איוטהאיה ב-1625. הקשר עם בריטניה חודש ב-1821, כשג'ון קרופורד נשלח מטעם חברת הודו המזרחית לדון בהסכם סחר חדש, אחרי שנים של מונופול על המסחר מצד בית המלוכה, שמצידו היה ללא יכולת לגבות מיסים, ועל כן נקט בהסדר שהעלה את מחירי הטובין שיוצאו לעולם וב-1826 נחתם הסכם ברני בין המדינות. ההסכם החזיק מעמד עד 1855, כשנחתם הסכם בורינג שהקל על המסחר אחרי ביקורו של ג'ון בורינג בסיאם.
עיקרי ההסכם

על אף הפתיחה הרחבה יותר של תאילנד למסחר מערבי, ההסכם הותיר הגבלות רבות על החברות הזרות. ההסכם קבע מכסים של 3% על כל הסחורות המיובאות, היתר לנתינים בריטים לסחור בכל נמלי תאילנד, התאפשר להחזיק באדמות ליד בנגקוק וכן הוענקה זכות התנועה החופשית בכל רחבי הממלכה.
כמו כן, הוא העניק לבריטים פטור מחובת ציות לרשויות המקומיות, בצעד שהפך בהמשך ליעד לביטול של המדינאים התאילנדים עקב בעיות שהתעוררו כפועל יוצא מכך. הקלות נוספות היו ההיתר לבריטים לסחור ישירות מול נתיני סיאם בלי חובת צד שלישי.
מנגד, ממשלת סיאם קיבלה את האפשרות לאסור ייצוא מלח, אורז ודגים בכל עת שבה התעורר חשש ליצירת מחסור.
השלכות

ההסכם הביא לשילוב מהיר של סיאם בכלכלה העולמית, וקידם אותה למדינת לאום מודרנית. עם הסרת החסמים, נדרש בית המלוכה לתור אחר מקורות הכנסה אחרים, דוגמת העלאת המיסים על אופיום, הימורים ואלכוהול.
בין השנים 1850 ל-1907 עלה ייצוא האורז מ-5% ל-50% מכלל היבול בתאילנד. כ-80% מהאורז שיוצא מתאילנד נשלח לסינגפור והונג קונג. בשנים אלו הייתה ירידה חדה בייצור הטקסטיל עם הופעתן של סחורות מערביות בשוק. ההסכם הביא גם ליצירת מקומות עבודה חדשים במקומות רבים ברחבי תאילנד, ובדגש על בנגקוק. רובם נתפסו על ידי מהגרים סינים.
השינוי שהתחולל בתאילנד באותן שנים חריג בהיסטוריה, מאחר שבניגוד לאזורים רבים אחרים ברחבי העולם ובדרום-מזרח אסיה בפרט, הוא התרחש באמצעות האליטה המקומית, ולא נכפה על ידי שליטים אירופאים.
המרכז לחקר כוח המגן

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 מייסדים:  ישראל גלילי 
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־39 שנים) 
 
המרכז לחקר כוח המגן (מייסודו של ישראל גלילי) היא עמותה רשומה אשר הוקמה בשנת 1985 ביוזמתו ובעידודו של ישראל גלילי, על ידי הארגון הארצי של חברי ההגנה, אגודת דור הפלמ"ח, ויד טבנקין. מטרת הקמת העמותה היא לתעד, לחקור, לפרסם וללמד את נושא ביטחון ישראל על כל מגוון הנושאים הכלולים בו. המרכז חוקר את נושאי הביטחון, תוך שימת דגש על גיבושו וצמיחתו של כוח המגן במדינה.
עם חילופי השלטון בשנת 1977, פרש ישראל גלילי מפעילות מדינית. הוא קבע את לשכתו בסמינר אפעל, שם התמסר לפעולות חינוך, מחקר, והסברה. בשנת 1982, העלה לראשונה את הרעיון להקים מכון מחקר, אשר יתעד ויחקור את חלקה של תנועת העבודה בהקמתו ועיצובו של הצבא של המדינה שבדרך. גלילי שפעל רבות בצורה עקבית ובמשך שנים רבות בתחום הביטחוני של מדינת ישראל, ראה ביוזמתו להקמת המכון, פרק מסכם בשורה של יוזמות ומעשים שלו בעיצובו ובניינו של כוח המגן של היישוב היהודי בארץ, עוד מן התקופה של טרום הקמת המדינה. בפועל היה פרק זה גם הפרק האחרון במסכת חייו של גלילי, שנפטר זמן קצר לאחר הקמת המכון.
הערות שוליים

↑  עמוס שיפריס, 'ישראל גלילי: שומר המסד ונוטה הקו', הוצאת יד טבנקין, 2010, עמודים: 479–480
↑  צבא המדינה בדרך: פרקים בתולדות כוח המגן העברי, יד טבנקין - המרכז המחקרי, רעיוני, תיעודי ומוזיאלי של התנועה הקיבוצית ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, עמ' 8–9, רעננה, 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311640105171  LCCN: n88192572  VIAF: 149034053   WorldCat (עם VIAF): 149034053
הכללה (למידה)

הכללה (נקראת גם הרחבה או העברה) היא היכולת להשליך מידע או מיומנות שנלמדו במסגרת מצב מסוים אל תחומים קרובים.
תהליך ההכללה יכול לשחרר את האדם מתלותו במצבים מוחשיים. זאת משום שמושג כוללני הנוצר מתהליך זה הוא בעל אופי שכלי-רוחני, ללא תלות בתוכן מסוים או בשדה התפיסה של האדם. בנוסף המושג הכוללני מתאים לריבוי של עצמים ומצבים השונים לחלוטין מן המצב המקורי.
ישנם מקרים בהם נעשות הכללות מוטעות או לא מדויקות, כגון הכללות נמהרות על סמך מידע חלקי בלבד.
הכללה בלמידה וחינוך

בתחום החינוך המושג הכללה מתייחס ליכולת של התלמיד ליישם את החומר הנלמד במצבים חדשים.
יכולת ההכללה מאפשרת לארגן את תהליך ההוראה באופן שיחבר בין הידע שנרכש במסגרת המקצועות השונים ויאפשר אינטגרציה וחציית תחומים. מסיבה זו ההכללה נחשבת למיומנות למידה שיכולה לעזור לפתח אסטרטגיית למידה טובה יותר ויש לה תפקיד חשוב במסגרת הוראה מתקנת.
הסכמה היא אחד הגורמים המשפיעים על יכולת ההכללה.
ככל שעומדות לרשותו של האדם יותר סכמות, כך גדלה היכולת שלו להבחין בפרטים, לקלוט מידע רב ומגוון ולצמצם את כמות ההכללות המוטעות.
במסגרת E-learning, משחקי מחשב מאפשרים להתנסות בלמידה פעילה באופן המסייע להכללה של חומר הלימוד להקשרים נוספים ולמצבים עתידיים.
הכללה במדע ובמחקר

מטרת המחקר היא להגיע למשמעויות החורגות מעבר למקרה או למקרים הבודדים הנחקרים, באופן המאפשר למידה מתופעה מסוימת על תופעות מקבילות בהקשרים אחרים.
בהתאם לכך, בתחום המחקר המושג הכללה מתייחס ליכולת להשליך את תוצאות הניסוי לאוכלוסייה המיוצגת על ידי המדגם שנבחר ו/או למצבים כלליים יותר.
יכולת ההכללה של תוצאות המחקר תלויה ממספר גורמים:
שימוש בכלי מדידה בעלי תוקף.
בחירת מדגם מייצג של האוכלוסייה. לצורך כך יש להימנע משגיאות דגימה העלולות ליצור מדגם חלקי ולא מייצג שיוביל להכללה חפוזה.
אחת השאלות לגבי מחקר איכותני היא האם ניתן להכליל את ממצאיו על סביבות ואוכלוסיות רחבות.
הכללה בהערכה

בארגונים רבים מתבצעת הערכת ביצוע של העובדים למגוון צרכים, המיועדים לרוב לשיפור תפקודו של הארגון. כמו כן, במקרים רבים מועמדים נדרשים לעמוד במבחנים שונים לצורך קבלה לתפקיד או מסלול הכשרה מסוים.
לרוב הערכה כללית של יכולת או מיומנות של אדם נעשית על ידי מדידה מצומצמת של ביצועיו. יעילותה של המדידה תלויה בדרגה שבה ניתן להכליל במדויק לגבי התנהגותו אותו אדם במקבץ רחב יותר של מצבים. זאת משום שמקבלי ההחלטות אינם מעוניינים בנתונים הגולמיים המתקבלים מהמדידה הספציפית. הם מעוניינים במשמעות הרחבה יותר שניתן להפיק מנתוני הגלם של המדידה וביכולת שלהם לספק אומדן אמין אודות התפקוד של הנבחן בתחומים הרלוונטיים להחלטה. הכללה זו מתבססת על ההנחה שהמדידה דוגמת את התנהגות הנבחן באופן מקרי.
הכללה במתמטיקה

הכללה היא מאבני היסוד של הפעילות המתמטית. הכללה פירושה לקיחת עצם מתמטי מסוים, ומעבר ממנו לעצם כללי יותר, שהעצם שממנו יצאנו מהווה מקרה פרטי שלו.
מושג B מהווה הכללה של מושג A כאשר:
כל מופע של המושג A הוא גם מופע של המושג B.
יש מופע של המושג B שאיננו מופע של המושג A.
הכללה בבינה מלאכותית

בבינה מלאכותית, לאחר שהאלגוריתם לומד את הדפוסים, הוא מבצע הכללה גם לתחומים אחרים. לדוגמה: מחוללי תמונות לומדים על סוגי תמונות שונות ומבצעים הכללה ומציירים תמונות אחרות מאותו סוג באופן דומה.
ראו גם

הסקת מסקנות
הערות שוליים

1 2 3  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
↑  שלמה שרן ויעל שרן (1971). ליקויי למידה ותיקונם. רעננה: ספרית פועלים.
↑  Hung, P. H., Hwang, G. J., Lee, Y. H., & Su, I. (2012). A cognitive component analysis approach for developing game-based spatial learning tools. Computers & Education, 56(2), 762–773.
1 2  אשר שקדי, (2003). מילים המנסות לגעת: מחקר איכותני - תאוריה ויישום. רעננה: רמות.
↑  מנוחה בירנבוים, חלופות בהערכת הישגים, רעננה: רמות, 1997
ה'קס"ד

ה'קס"ד (5,164) ובקיצור קס"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1403 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 5 בספטמבר 1404.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 21 שעות ו-558 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 15 במחזור העיבור ה-272. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 12 (סימנה יביגז) במחזור השמש ה-185.
שנה זו היא שנת 1,335 לחורבן הבית, ושנת 1,715 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
המרכז לחקר התפוצות

| --- | --- |
סמל המרכז
אין תמונה חופשית
 מכון מחקר
 על שם:  אברהם גולדשטיין-גורן 
 תקופת הפעילות:  1964–הווה (כ־60 שנה) 
 מייסדים:  שלמה סימונסון 
 התמחות:  היסטוריה יהודית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°06′48″N 34°48′20″E﻿ / ﻿32.113394362381°N 34.805449791878°E﻿ / 32.113394362381; 34.805449791878
 אתר רשמי
  (למפת גוש דן מוגדלת) המרכז לחקר התפוצות(למפת גוש דן רגילה) המרכז לחקר התפוצות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז לחקר התפוצות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז לחקר התפוצות
 
המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן הוא מרכז באוניברסיטת תל אביב המתמחה בהיסטוריה של עם ישראל.
על המרכז

המרכז נוסד ב-1964 ביוזמתו של ההיסטוריון שלמה סימונסון, אשר עמד בראשו החל מהקמת המרכז ועד 1992. ב-2002 נקרא המרכז על שם הנדבן אברהם גולדשטיין-גורן, שתרם לו כספים רבים והודות לו הצליח המרכז להרחיב את פעילותו. החל מ-2021 עומד בראש המרכז רוני שטאובר.
המרכז הוציא מספר כתבי עת, כגון גלעד, מיכאל ושבות, וכן הוא מחזיק בבעלותו הוצאת ספרים קטנה. מטעם המרכז פועלים ארכיון וספרייה בשם "ספריית מהלמן", הכוללים רבבות ספרים וכתבים העוסקים בהיסטוריה יהודית. נוסף על כך, מארגן המרכז אירועים והרצאות בנושא זה.
הערות שוליים

↑  על המרכז, באתר המרכז לחקר התפוצות
↑  כתבי עת, באתר המרכז לחקר התפוצות
ספרים, באתר המרכז לחקר התפוצות
↑  ארכיון, באתר המרכז לחקר התפוצות
ספריית מהלמן, באתר המרכז לחקר התפוצות
↑  אירועים, באתר המרכז לחקר התפוצות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269111705171
ה'קע"ב

ה'קע"ב (5,172) ובקיצור קע"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1411 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 7 בספטמבר 1412.
המולד של תשרי חל ביום שישי, 10 שעות ו-225 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשג. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-273. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 20 (סימנה כיוז) במחזור השמש ה-185.
שנה זו היא שנת 1,343 לחורבן הבית, ושנת 1,723 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'קס"ז

ה'קס"ז (5,167) ובקיצור קס"ז – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-13 בספטמבר 1406 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 2 בספטמבר 1407.
המולד של תשרי חל ביום שני, 12 שעות ו-739 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-272. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 15 (סימנה טויזא) במחזור השמש ה-185.
שנה זו היא שנת 1,338 לחורבן הבית, ושנת 1,718 לשטרות.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל