stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסר בית
חסרי בית בישראל

תופעת חסרי הבית בישראל היא תופעה חדשה יחסית, המוכרת רק מתחילת שנות ה-90 בערים גדולות בישראל. בעוד שבתחילת שנות ה-90 זוהו בתל אביב עשרות בודדות של חסרי בית, הרי שבשנת 2003 הגיע מספרם כמעט לאלף איש. אף שבשנים הראשונות לאחר קום המדינה היה מספר גדול של חסרי בית ברחובות הערים הגדולות, תופעה זו נעלמה תוך שנים ספורות. חלק מדרי הרחוב השתקמו בכוחות עצמם, או שוקמו באמצעות השירותים החברתיים וחלקם אושפזו במוסדות לטיפול בבריאות הנפש. כך, עד לשנות ה-90 חסרי הבית כמעט ולא נראו ברחובות הערים בישראל. העלייה ההמונית מברית המועצות לשעבר בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 חזרה והביאה את תופעת חסרי הבית לערים הגדולות בישראל. ממדי התופעה בתחילת המאה ה-21 הביאו עשר רשויות מקומיות בישראל להפעיל יחידות מיוחדות לטיפול בדרי רחוב במימון משרד הרווחה.
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל פרסם מיפוי נתונים של דרי הרחוב שמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ביצע בשנת 2019. נמצא בו כי באותה שנה היו בישראל 2,723 דרי רחוב שהיחידות העירוניות לטיפול בדרי רחוב טיפלו בהם. ביחידות מעריכים שהיו בשטחן עוד 276 דרי רחוב לא מוכרים (שלא פנו לקבל שירות). מרבית דרי הרחוב נמצאים במרכז הארץ, בעיקר באזור תל אביב.
עוד עולה מן הנתונים של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים שהרוב המוחלט של דרי הרחוב הם גברים (87%), ולצידם יש מיעוט של נשים (13%). גילם של מרבית דרי הרחוב (כ-58%) הוא בטווח שבין 36 ל-55. כמחצית הם ילידי ברית המועצות לשעבר, כשליש –ילידי הארץ (8% הם מקרב האוכלוסייה הערבית), והשאר הם עולים ממדינות אחרות. רוב מוחלט של דרי הרחוב עושים שימוש בחומרים פסיכו-אקטיביים: 31% עושים שימוש בסמים ו-30% מכורים לאלכוהול, 10% צורכים סמים ואלכוהול יחד ו-3% עושים שימוש לרעה בתרופות. רק 26% מדרי הרחוב מדווחים ככאלו שלא משתמשים כלל בסמים או אלכוהול. בנוגע למצב הבריאותי של דרי הרחוב, לפי אומדנים של משרד הרווחה, כ-18% סובלים מבעיה בריאותית גופנית וכרבע במצב של מוגבלות נפשית. כ-16% מדרי הרחוב חווים תחלואה כפולה.
בהיבט הטיפולי, האחריות על דרי הרחוב בישראל מוטלת על משרד העבודה והרווחה, וכן על מחלקות הרווחה העירוניות, המפעילות יחידות לדרי רחוב. מעבר לכך, ישנן מספר קטן של עמותות העוסקות בנושא בהן לשובע, המפעילה רשת של בתי תמחוי וגגון לדרי רחוב בתל אביב, עמותת מגרש ביתי המשתמשת במודל טיפולי הכולל פעילות ספורטיבית-חברתית כדי לעזור לדרי הרחוב להשתלב בחיים נורמטיביים, עמותת עלם מפעילה מרכזים לדרי רחוב מתחת לגיל 18 וידיד (עמותה) ששמה לה למטרה לפעול "למען תמיכה והעצמת שכבות חלשות בחברה הישראלית והגברת הסולידריות החברתית".
על פי נוהלי הסיוע של משרד השיכון, "מי שמוגדר על ידי מנהלת המחלקה לשירותים חברתיים במשרד הרווחה כדר רחוב ומוכר גם על ידי מנהל מחלקת אכלוס של משרד הבינוי והשיכון זכאי לקבל סיוע למשך ארבע שנים. בשנתיים הראשונות עומד הסכום על 1,170 שקלים לחודש, בשנה השלישית הוא עומד על 1,004 שקלים, ובשנה הרביעית — על 883 שקלים. במשרד השיכון מעבירים את כספי הסיוע ישירות למשכיר הדירה, ובתנאי שהזכאי משתתף בתוכנית שיקומית. אם דר הרחוב לא מצליח לשכור דירה בסכום זה — הוא לא מקבל סיוע". על פי נתונים עדכניים של משרד הרווחה, מתוך כ–1,800 דרי רחוב שהוכרו בשנת 2016, רק 889 מימשו את זכאותם לסיוע בשכר דירה.
חסרי בית בישראל > פינוי רכוש חסרי בית

לפי פס"ד 20761-10-11 של האגודה לזכויות האזרח מאוקטובר 2011, לאחר פינוי מאהלי המחאה החברתית על ידי עיריית תל אביב, העירייה החרימה מדרי הרחוב חפצים אישיים וציוד לינה. העירייה טענה בתגובה כי היא מציעה סיוע לדרי רחוב ומרחיקה אותם מהמרחב הציבורי רק אם הם מטרד ממשי או סכנה לציבור, בהתאם לסמכותה על פי חוק העזר לשמירת הסדר והניקיון. בפסק דין זה, השופטת אגמון-גונן, קיבלה את העתירה והורתה לעיריית תל אביב-יפו שלא להרחיק חסרי בית או לגרום להם לעזוב את המרחב הציבורי, לא לקחת ציוד הנדרש להם לפעולות קיום כגון ציוד לינה ומסמכים אישיים, אלא בנסיבות שבהן יש בסיס אובייקטיבי סביר להניח כי מדובר ברכוש נטוש או רכוש המעלה חשש ממשי למפגע תברואתי או מטרד משמעותי או מהווה סכנה מיידית לבריאות הציבור וביטחונו. על כן, בפסק הדין שרטטה השופטת קווים אדומים. היא ציינה שלקיחת ציוד השינה מחסרי הבית בשעות הלילה שעה שהם ישנים, או נטילת ציוד שהם דואגים להסתיר כדי שלא יהיה מטרד, לא יכולה להיות פעולה בתום לב על פי חוקי העזר. פסק הדין קבע שפעולה כזו פוגעת בזכותם לקיום אנושי ובכבוד האדם של חסרי הבית.
לאחר פנייה של האגודה לזכויות האזרח לבית המשפט בעניין זה גובש בתל אביב נוהל לפינוי חסרי בית תוך שמירה על רכושם. נוהל זה, אוסר על עיריית תל אביב לפנות חסרי בית מהמרחב הציבורי ולהחרים להם ציוד, אלא במקרים חריגים שבהם הוא מונע מהציבור להשתמש במרחב הציבורי. הפקח נדרש לתת לחסר הבית הודעה בכתב ולאפשר לו לפנות את הציוד בעצמו. ורק אם יסרב, יוכל הפקח ליטול את הציוד. ציוד שנלקח על ידי פקח לא ייזרק אלא יישמר ויוחזר לבעליו על פי דרישה. אסור לפקחים להפעיל כוח כלפי חסרי בית, ובמקרה של חשד לביצוע עבירה עליהם להעביר את הטיפול למשטרה
חסרי בית בישראל > צעירים חסרי בית

| --- | --- |
 :  ראו גם – נוער בסיכון, צעירים וצעירות בסיכון
בעשורים הראשונים של המאה ה-21 חלו מספר תמורות ששינו את התפיסה ביחס לצרכיהם המיוחדים של צעירים מעל גיל 18. ראשית, ניכרת ירידה באחוז הגיוס לצה"ל, המהווה אפשרות למעבר הדרגתי לחיים הבוגרים. בנוסף, גיל ההתבגרות מתארך בעולם כולו וכן בישראל, ואיתו החלטות הנוגעות לבחירת מקצוע, לימודים גבוהים ועזיבת בית ההורים. לאור שינויים אלה ואחרים, ישנה הכרה במאפיינים הייחודיים לאוכלוסיית הצעירים מעל גיל 18 ובצורך לפתח עבורם מענים. היעדר קורת גג בשלבי המעבר מנערות לבגרות, פוגע ביכולת להשלים משימות חיים מרכזיות (רכישת השכלה, הכשרה מקצועית והשתלבות בתעסוקה, יצירת זוגיות והקמת משפחה) בשל העיסוק הבסיסי בהישרדות. אי לכך, צעירים ללא קורת גג הם בעלי סיכוי נמוך יותר להשתלבות נורמטיבית בחברה. מלבד הנזק הנגרם לצעירים עצמם, היעדר דיור עשוי להפוך אותם בהמשך לסובלים ממצוקה ומעוני ובשל כך לגרום נזק גם לחברה.
נכון לשנת 2013, בישראל ישנם כ-50,000 צעירים בסיכון בגילאים 18–25. מתוכם, אלפים מתמודדים עם העדר קורת גג. משרד הרווחה והשירותים החברתיים מעריך כי בכל שנה ישנם כ-700 צעירים חדשים הזקוקים לפתרונות דיור בשל היעדר קורת גג או עורף משפחתי. בסך הכל ישנם לפחות 1,300 צעירים הזקוקים לקורת גג בו-זמנית בכל רגע נתון. בתוך אוכלוסייה זו, ניתן לזהות שתי קבוצות מרכזיות של צעירים ללא עורף משפחתי – בוגרי מסגרות השמה חוץ ביתיות שסיימו את שהותם בגיל 18, וכאלה שאינם בוגרים של המסגרות אך מצויים ברחוב או בפתרונות דיור זמניים, נצלניים או פוגעניים.
בישראל ישנם פתרונות דיור שונים לצעירים וצעירות חסרי עורף משפחתי:
פתרונות לצעירות בשירות אזרחי לאומי – דירות המספקות מענה ארוך טווח של שנה עד שנתיים
פתרונות לחיילים בודדים – דירות, סיוע בשכר דירה, בתי חייל, לינה בקיבוצים
דירות מעבר ודירות בוגרים – מיועדות לבוגרי מסגרות השמה חוץ וביתית ומופעלות על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים ועל ידי עמותות. מספקות מענה של שנה וחצי-ארבע שנים
סיוע בשכר דירה – מענה אזרחי שמתבצע בעיקר דרך עמותת "למרחב"
פתרונות חירום – מיועדים לצעירים הנמצאים ברמת סיכון מיידית או בסכנת הידרדרות גבוהה לזנות, סמים, אלימות וכיוצא בזה
חסרי בית בישראל > צעירים חסרי בית > צעירים חסרי בית מקהילת הלהט"ב בישראל

בתוך אוכלוסיית הצעירים חסרי הבית בישראל, צעירים וצעירות מקהילת הלהט"ב נמצאים בסיכון מוגבר להפוך לחסרי בית. זאת ועוד, אם הופכים לכאלה, הם למעשה מצויים בהצטלבות מיקומי שוליים. מושג זה מתייחס להשפעתם המשולבת של מנגנוני דיכוי של מיעוטים בקטגוריות חברתיות ותרבותיות, כמו מגדר, גזע, זהות מינית ועוד. נתונים מראים על כך שיש סבירות גבוהה שיהפכו לקורבנות לאלימות מינית ופיזית, בריאותם הנפשית והפיזית תפגע והם יעסקו בפעילות מינית מסוכנת ביחס למחוסרי דיור הטרוסקסואלים.
חסרי בית בישראל > צעירים חסרי בית > צעירים חסרי בית מקהילת הלהט"ב בישראל > מאפיינים

ישנם מספר מאפיינים המשותפים לצעירים ולצעירות מקהילת הלהט"ב. ראשית, צעירים רבים חוו פגיעות מיניות על רקע זהות מינית או מגדרית. בנוסף, ישנה התמודדות עם תהליכי התאמה מגדרית וחוויות של מצוקה נפשית על רקע דיספוריה מגדרית.
חסרי בית בישראל > צעירים חסרי בית > צעירים חסרי בית מקהילת הלהט"ב בישראל > צרכים

לצעירים מקהילת הלהט"ב צרכים ייחודיים, כאשר בראש ובראשונה הם זקוקים למרחב בטוח בו לא יחוו ביטויי אלימות לנוכח זהותם המינית או המגדרית. בנוסף, במסגרות שונות עלולות צעירות להיתקל בצעירים ובאנשי צוות שלא מכבדים את הזהות המגדרית. זאת משום שתהליכי התאמה מגדרית נמצאים על רצף, ופעמים רבות חוסר ידע מקשה על הבנת המורכבות בשלבים שונים של התהליך. דוגמה לכך היא פנייה בלשון פנייה שאינה תואמת את בקשת הצעירה ושימוש בשם הקודם.
ולבסוף, זקוקים צעירים ולצעירות מקהילת הלהט"ב לליווי המותאם להתמודדות הקונקרטית שלהם: סיוע בתהליכי התאמה מגדרית, הנגשת מענה של הביטוח הלאומי על בסיס דיספוריה מגדרית, מציאת קבוצות חברתיות ועוד. שילוב של צרכים ייחודים וחוסר יכולת של המענים הקיימים להתאים עצמם אליהם, מובילים לכך שפעמים רבות צעירים וצעירות מקהילת הלהט"ב מוצאים עצמן ללא מענה הולם. בחלק מהמקרים מדובר במקומות המוכנים לקלוט צעירים וצעירות להט"ב אך מספקים מענה חלקי בלבד, אולם צעירות וצעירים טרנסג'נדרים/ות, נתקלות במקרים רבים במסגרות המסרבות לקלוט אותן אך ורק בשל זהותן המגדרית.
חסרי בית בישראל > צעירים חסרי בית > צעירים חסרי בית מקהילת הלהט"ב בישראל > מענים קיימים לצעירים חסרי בית מקהילת הלהט"ב

כיום קיימים בישראל מספר מענים לצעירים ולצעירות חסרי בית מקהילת הלהט"ב:
במרץ 2015 נפתחו בתל אביב שתי דירות מעבר, לצעירות טרנסג'נדריות והשנייה לצעירים טרנסג'נדרים, המופעלות על ידי עמותת "אותות" ובמימון משרד הרווחה. דירות המעבר מספקות מענה לצעירות ולצעירים מגיל 18–30 הנמצאות בעיצומם של תהליכי התאמה מגדרית. במסגרת הדירות, מקבלות הצעירות מענה דיורי, טיפול, ליווי ותמיכה. דירות המעבר מספקות מענה ל-10 צעירות וצעירים.
בינואר 2018 נפתח בחולון הוסטל "אבני דרך" של עמותת "אותות". ההוסטל מספק מענה ארוך טווח של שנה עד שנה וחצי ל-10 צעירים ולצעירות מקהילת הלהט"ב בגילאי 18–25, בליווי ובהכוונה לקראת חיים בוגרים ועצמאיים.
במרץ 2018 נפתח בתל אביב שלטר "הגג הורוד" של עמותת "אותות". "הגג הורוד" הוא מסגרת הלנת חירום לצעירים ולצעירות להט"ב בגילאי 18–25, לתקופה של עד ארבעה חודשים. במהלך השהייה מקבלות הצעירות סיוע במיצוי זכויות, הנגשת שירותי בריאות ובריאות הנפש, ליווי תעסוקתי ומשפטי, גישור מול המשפחה וסיוע במציאת מסגרות המשך.
חסרי בית בישראל > השפעת מגפת קורונה על דרי הרחוב במדינת ישראל

אוכלוסיית חסרי הבית מאופיינת לעיתים קרובות בהיעדר גישה רציפה לתנאי היגיינה הדרושים למניעת הידבקות במחלות שונות, ובנגישות מצומצמת לטיפול רפואי מוסדר ולתרופות. לפיכך, אוכלוסייה זו פגיעה ומצויה בסיכון גבוה יותר לתחלואה ולתמותה.
קבוצה זו גם עלולה להימצא בסיכון גבוה להידבקות בנגיף הקורונה, בייחוד בתקופה של משבר בריאותי ומשבר כלכלי. ההנחיות בישראל ובעולם, לשם התמודדות עם מגפת הקורונה שנועדו לשמור על בריאות הציבור היו להישאר במרחב הביתי ולהימנע מיציאה לרחוב וממגע עם אחרים. לחסרי בית ודרי רחוב אין אפשרות למלא אחר הנחיות אלה במלואן, כיוון שהם מתגוררים לרוב במרחבים ציבוריים. על כן, הם היו חשופים יותר להידבקות בנגיף, והיו עלולים להדביק אחרים. בנוסף, עקב הניתוק מאמצעי תקשורת, המאפיין פעמים רבות את החיים ברחוב, בנוסף, חלקם לא היו מעודכנים בהנחיות הרשמיות. ועל כן, עלה הסיכון שיפרו את ההנחיות, ויפגעו בבריאותם האישית ובבריאות הציבור. בנוסף, אוכלוסיית חסרי הבית חשופה לסנקציות כספיות ופליליות שנקבעו נגד מפירים של תקנות החירום.
דו"ח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת הצביע על פערים ניכרים בין הטיפול בחסרי בית בזמן משבר הקורונה בישראל ובין מדינות אחרות בעולם. בדו"ח נכתב בין היתר כי בניגוד למדינות אחרות, בישראל לא פעל שום מערך בדיקות ייעודי עבור דרי רחוב ולא היה גורם שמרכז את הטיפול בהם. בנוסף, בעוד שבמדינות רבות נמצאו פתרונות לשיכון דרי רחוב בתקופת המשבר, בישראל לחסרי בית רבים לא נמצא מענה. עוד צוין כי בתל אביב העירייה הייתה מוכנה לשלם לאכסניות וגופים פרטיים אחרים כדי לשכן חסרי בית במהלך המשבר, אך מנהלי אותם מוסדות סירבו לעשות זאת.
משרד הרווחה והרשויות המקומיות פעלו בכמה דרכים מרכזיות, לצורך מתן מענה וסיוע לחסרי הבית בתקופת משבר הקורונה, ולצורך שמירה על ביטחונם: פתיחת גגונים (המשמשים בימי שגרה בעבור לינה בלבד), למשך כל שעות היממה ברציפות. תגבור צוותי העובדים המטפלים בחסרי הבית במסגרות הדיור. הוקצו שלושה סוגי מקומות ייעודיים לבידוד עבור חסרי בית.
על פי הדו"ח, שהוזמן על ידי ראש האופוזיציה, יאיר לפיד, בישראל לא הוקם בזמן משבר הקורונה מערך לביצוע בדיקות לאיתור הנגיף בקרב דרי רחוב. רק בתל אביב ביצעה העירייה, בשיתוף עם בית החולים איכילוב, בדיקות ל-70 חסרי בית, במסגרת בדיקות סקר לאוכלוסיית מבקשי המקלט בדרום העיר. זאת מתוך לפחות אלף דרי רחוב שגרים בעיר.
ראו גם

הזכות לדיור
הר ארוהד (וושינגטון)

ערך זה עוסק בהר במדינת וושינגטון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,838 מ' 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מיקום:  וושינגטון, ארצות הבריתארצות הברית
 רכס הרים:  Chiwaukum Mountains 
 קואורדינטות:  47°45′27″N 120°57′55″W﻿ / ﻿47.75761°N 120.96538°W﻿ / 47.75761; -120.96538
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הר ארוהד(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הר ארוהד(למפת וושינגטון רגילה) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם קנוויק ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט הר ארוהד(למפת וושינגטון מוגדלת) אולימפיה סיאטל ספוקיין טקומה ונקובר אוורט יאקימה בלינגהאם קנוויק ונאטצ'י קנדה א י י ד ה ו  אורגון האוק. השקט הר ארוהד
 
הר ארוהד (באנגלית: Arrowhead Mountain; מילולית: הר החץ) הוא הר הממוקם במחוז צ'לאן במדינת וושינגטון שבארצות הברית.
ההר הוא חלק מרכס קסקייד.
גובהו של ההר 1,838 מטרים מעל פני הים, והוא מתנשא לגובה של 180 מטרים מעל סביבתו.
הערות שוליים

↑  מיקום הר ארוהד
↑  הר ארוהד באתר ה-Washington Trails Association
↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר 1,839 מטרים מעל פני הים
↑  לפי מקור אחר גובהו של ההר 1,830 מטרים מעל פני הים
↑  מידע גאוגרפי
1 2  מידע גאוגרפי על ההר באתר peakbagger
פצ'אקמק

| --- | --- |

הדרך למקדש השמש
 היסטוריה
 תרבויות:  וארי, אינקה
 סוג:  יישוב
 אתר ארכאולוגי
 מצב:  הריסות
 גישה לציבור:  כן
 מיקום
 מדינה:  פרו פרו
 מיקום:  לימה, פרו
 קואורדינטות:  12°15′24″S 76°54′01″W﻿ / ﻿12.256667°S 76.900278°W﻿ / -12.256667; -76.900278
  (למפת פרו מוגדלת) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטפצ'אקמק(למפת פרו רגילה) לימה איקיטוס ארקיפה קוסקו צ'יקלאיו טרוחיו מאצ'ו פיצ'ו טאקנהאקוודור קולומביה ברזיל בוליביה צ'ילה האוקיינוס השקטפצ'אקמק
פצ'אקמק (בספרדית: Pachacámac, בקצ'ואה: Pachakamaq) הוא אתר ארכאולוגי השוכן כ-40 קילומטרים דרומית-מזרחית ללימה בירת פרו, בעמק הנהר לורין (אנ'). האתר יושב לראשונה בסביבות שנת 200 לספירה ונקרא על שם האל היוצר "בורא כדור הארץ" פצ'ה קמק (אנ'). האתר שגשג כ-1,300 שנים עד שפלשו הספרדים. פצ'אקמק משתרע על כ-6,000 דונם.
האל פצ'ה קמק

פצ'ה קמק (אנ') ('יוצר הארץ') נחשב לאל הבורא על ידי האנשים שחיו בחלק זה של פרו לפני הכיבוש של אימפריית האינקה. האינקה שילבו אותו בפנתאון שלהם, אבל הוא מעולם לא היה שווה ערך לוויראקוצ'ה, שאותו הם ראו כחזק יותר.
המיתוסים ששרדו על פצ'ה קמק מעטים ומבולבלים: למשל, חלק מהסיפורים מזהים אותו כאייקה (Ayca), אחיו הפחדן של מאנקו קאפאק, המייסד המיתולוגי של ממלכת קוסקו שהפכה לאימפריית האינקה (בעוד שאחרים אומרים שהוא, מאנקו קאפאק וויראקוצ'ה היו שלושת הבנים היחידים של אינטי, אל השמש). סיפור אחר מספר שהוא יצר את האיש הראשון ואת האישה הראשונה, אבל שכח לתת להם אוכל – וכשהאיש מת והאישה התפללה מעל ראשו של פצ'ה קמק לאביו אינטי שיהפוך אותה לאם של כל עמי הארץ פצ'ה קמק זעם. כשהילדים נולדו, הוא ניסה להרוג אותם בזה אחר זה - רק כדי להיות מוכה ולהיזרק לים על ידי בנה הגיבור ויצ'מה, ולאחר מכן פצ'ה קמק ויתר על המאבק והסתפק בכך שהפך לאל העליון של הדגים.
הפירמידות של פצ'אקמק

בשנות ה-90 של המאה ה-19 החלו ארכאולוגים לחקור לראשונה את פצ'אקמק. הם מצאו הרבה מבנים עצומים ואתרי קבורה שנבזזו בעבר. החלק הראשון (הקדוש) של האתר כולל מקדשים בעלי משמעות דתית ובית קברות גדול. החלק השני כולל כמה מבנים שהם בעיקר פירמידות חילוניות. במתחם הבניינים הזה היו פירמידות מדורגות מלבני בוץ עם רמפות וכיכרות. מבנים אלה מתוארכים בין סוף המאה ה-13 לאמצע המאה ה-14.
שלוש הפירמידות המפורסמות ביותר נמצאות כולן במגזר הקדוש (המגזר הראשון). אלה הם המקדש המצויר, מקדש השמש והמקדש הישן של פצ'אקמק.
לדברי פטר אקהאוט (Peter Eekhout), ארכאולוג שחקר וחפר את האתר של פאצ'קמק: "במשך עשרות שנים רוב החוקרים חשבו שהפירמידות (מהחלק השני) הן "שגרירויות" דתיות ששיכנו משלחות מקהילות רחוקות שבאו להתפלל, שהעלו מס. והביאו מנחות לפצ'ה קמק". אקהאוט הגיע למסקנה אחרת לאחר עבודתו באתר. אקהאוט וצוותו גילו שהמבנים חסרים את המאפיינים שאפיינו את המרכזים הדתיים של אותה תקופה. הוא הגיע למסקנה שהמבנים שימשו כארמונות עבור האישמה (אנ'), שליטי פצ'אקמק.
הפירמידות של פצ'אקמק > פסל אליל פצ'אקמק

בשנת 1938 מצא ארכאולוג במקדש המצויר פסל אליל באורך 2.34 מטרים ובקוטר של 13 סנטימטרים, חפץ שנהרס לכאורה על ידי ארננדו פיסארו (אנ'). תיארוך פחמן-14 מצא שהאליל מתוארך בערך ל-760 עד 876 לספירה, תקופת אימפריית וארי, ושהוא נצבע פעם עם צינובר.
הפירמידות של פצ'אקמק > מקדש השמש

מקדש השמש (בספרדית: Templo del Sol, מוצג למטה) הוא בגודל של 30,000 מטרים רבועים והוא בצורת טרפז. הארכיטקטורה שלו היא של פירמידת מדרגות שיוצרת טרסות סביב המבנה. מקדש זה תוארך לתקופת שליטת האינקה על פצ'אקמק. כמה ארכאולוגים מאמינים שבמקדש זה אולי הוקרבו בני אדם. קורבנות של נשים וילדים נמצאו בבית קברות של האינקה בתוך חלק מהמבנה. מנחות קבורה שנמצאו עם הקורבנות מצביעות על הקורבנות שמקורם בחברות מהחופים. עם זאת, ארכאולוגים מוגבלים בידע שלהם על אתר זה מכיוון שמקדש השמש ופירמידות רבות אחרות בפצ'אקמק נפגעו באופן בלתי הפיך מביזה ותופעת מזג האוויר אל ניניו.
הכניסה הראשית למקדש השמש
החזית (הפונה לים) של מקדש השמש
הצד המזרחי של מקדש השמש
הצד הדרומי של מקדש השמש
הפירמידות של פצ'אקמק > המקדש הישן

המקדש הישן, הנקרא גם מקדש פצ'אקמק, הוא הבניין העתיק ביותר בפצ'אקמק. הוא בנוי על צוק סלעי ומאופיין בשימוש מאסיבי בלבנים קטנות של בוץ, המתוארך לתקופת הביניים המוקדמת, בהשפעת תרבות לימה (המאות השלישית עד המאה השביעית).
הפירמידות של פצ'אקמק > מבנים אחרים

רוב המבנים והמקדשים המשותפים נבנו סביב 800–1450, זמן קצר לפני ההגעה והכיבוש על ידי אימפריית האינקה.
ארמון טאורי צ'ומבי
פירמידה עם רמפה
רחוב צפון-דרום
מתחם בתולות השמש
הפירמידות של פצ'אקמק > אתרי קבורה

ארכאולוגים חשפו אתרי קבורה רבים. אתרים אלה עשויים להיות מתוארכים לתקופות שונות בהיסטוריה של פצ'אקמק, והם ממוקמים בחלקים שונים של העיר. באזור החלק הדרום-מזרחי, במקדש אינטי (אל השמש של האינקה), מצאו ארכאולוגים בית קברות שהוקצה ל"בתולות השמש" (Mamaconas), נשים בעלות מעמד חשוב. נשים אלו ארגו בדים לכוהנים, ובישלו בירה מתירס (צ'יצ'ה) ששימשה בחגי האינקה. הנשים הוקרבו בטקס החשוב ביותר. הן נחנקו בעזרת רצועת כותנה - לחלק מהנשים הכותנה עדיין הייתה מלופפת סביב צווארן כאשר גופותיהן התגלו - ואז נעטפו בבד משובח ונקברו בקברי אבן. כל אחת מהן הייתה מוקפת במנחות מהאזורים הגבוהים של פרו, כמו קוקה, קינואה ופלפל קאיין. בשנת 2012 מצאו ארכאולוגים בלגים אתר קבורה בן 1,000 שנה מול פצ'אקמק שהכיל למעלה מ-80 שלדים ומומיות, שרבים מהם היו תינוקות. הקבר הכיל מנחות כגון כלי חרס, חפצים מסגסוגת נחושת וזהב, מסכות מעץ, כלבים ושרקנים.
בשנת 2019 מצאו ארכאולוגים באזור זה בית קברות בן 1,000 שנה. מנהל פרויקט אישמה (Ychsma) פרופסור אקהאוט (Peter Eekhout) דיווח כי השרידים האנושיים נקברו בצורה מאסיבית עם פריטים שונים וכלי חרס. אנתרופולוגים בראשות ד"ר לורנס אוונס (Lawrence Owens) התייחסו למצב של המומיות:
חייהם של רוב האנשים באתר היו קשים, עם שברים שונים, גב רע, ירכיים רעות... הפרטים מבית הקברות הזה מראים ריכוז גבוה מהרגיל של שחפת, עגבת ושברי עצם רציניים שהיו להם השפעות גדולות על חייהם. ובכל זאת, העובדה שרובם נרפאו - ושסובלים ממחלה שרדו זמן רב - מעידה על כך שהם טופלו, ושגם בהיסטוריה המוקדמת של האתרים אנשים חשו חובת זהירות כלפי מי שהוא פחות בר מזל מהם.
השפעות חיצוניות

בני תרבות וארי (בערך 600–800 לספירה) בנו את העיר מחדש, וכנראה השתמשו בה כמרכז מנהלי. מספר עיצובים בהשפעת הווארי מופיעים על המבנים ועל כלי החרס והבדים שנמצאו בבתי הקברות של תקופה זו. לאחר קריסת אימפריית הווארי, המשיכה פאצ'קמק לצמוח כמרכז דתי. רוב המבנים והמקדשים הנפוצים נבנו בשלב מאוחר יותר זה (בערך 800–1450 לספירה).
אימפריית האינקה פלשה לפאצ'קמק והשתלטה על האתר בסביבות שנת 1470. עבור האינקה, פצ'אקמק הייתה חשובה ביותר לדת וכן מרכז מנהלי חשוב. כשהאינקה התחילו את מסעות הכיבושים, כבר היה להם אל בריאה משלהם, ויראקוצ'ה. עם זאת, מתוך כבוד לדתם של העם שכבשו האינקה שילבו את פצ'ה קמק בדתם. אך פצ'ה קמק וויראקוצ'ה לא היו שווים, הם האמינו שוויראקוצ'ה חזק יותר. ובכל זאת, לפצ'אקמק ניתנה מידה בלתי רגילה של עצמאות מאימפריית האינקה.
כשאימפריית האינקה פלשה לאזור, הייתה בעמקים של הנהרות רימאק (Rímac) ולורין (אנ') מדינה קטנה שהאנשים קראו לה אישמה. הם השתמשו בפצ'אקמק בעיקר כאתר דתי לסגידה לפצ'ה קמק, אל הבריאה. האישמה הצטרפו לאימפריית האינקה יחד עם פצ'אקמק. האינקה שמרו על האתר כמקדש דתי ואיפשרו לכוהני פצ'אקמק להמשיך לתפקד ללא תלות בכוהנים של האינקה. זה כלל את האורקל, שכנראה האינקה התייעצו איתו. האינקה בנו חמישה מבנים נוספים, כולל מקדש לשמש בכיכר הראשית.
הארכאולוגים משערים שייתכן שלצליינים היה חלק בחיים בפצ'אקמק במשך כמה אלפי שנים לפני שהאינקה סיפחו את האתר כחלק מהאימפריה שלהם.
הפלישה הספרדית

באתרים כמו פצ'אקמק, הספרדים השתמשו בשנאה המקומית כלפי האינקה כטקטיקה להפלת שלטון האינקה.
לאחר קרב קחאמרקה, שלח פרנסיסקו פיסארו את אחיו ארננדו פיסארו (אנ'), וארבעה עשר פרשים, לפצ'אקמק כדי לבזוז את זהב במקדשים. לפי הכרוניקן הספרדי בן המאה ה-16 פדרו סייסה דה לאון (אנ'), לכוהנים נודע על חילול הקודש הספרדי של מקדש קוסקו, ו"הורו לממאקונס הבתולות לעזוב את מקדש השמש", משם הם אומרים שהכוהנים הוציאו יותר מארבע מאות מטענים של זהב, וכן ממקדש פצ'אקמק. הם החביאו את הזהב, והוא לא התגלה עד היום, ולא סביר שהוא יופיע אלא במקרה, כיון שכל אלה שידעו, אלה שהסתירו אותו וגם אלה שהורו על הסתרתו מתו.
ארננדו עזב את קחאמרקה ב-5 בינואר 1533, וחזר אליה ב-14 באפריל 1533, לאחר שטימא את המקדש. במסעו חזרה דרך עמק חאוחה, הוא לכד את צ'לקוצ'ימק (אנ'), המצביא של אטוואלפה.
"בתוך כמה שנים נהרסו חומות המקדש על ידי המתיישבים הספרדים, שמצאו שם מחצבה נוחה למבנים משלהם."
בתרבות הפופולרית

פצ'אקמק היה שמה של הספינה שהסיעה את פרופסור קלקולוס החטוף בשבעת כדורי הבדולח של הרפתקאותיו של טינטין. בספר הבא, אסירי השמש, פאצ'קמק היה שמו של אל השמש שסגדו לו שבט אינקה עתיק שעדיין פעיל באמריקה הדרומית. בספר השישי, האוזן השבורה, מוצג ראש עץ של פצ'ה קמק במוזיאון לאתנוגרפיה בבריסל.
דמות במשחק הווידאו Sonic Adventure נקראת פצ'אקמק על שם החורבות העתיקות.
להקת הפופ הגרמנית אלפאוויל כללה שיר בשם "הנערה מפצ'אקמק" (Girl from Pachacamac) באלבומם CrazyShow משנת 2003.
לקריאה נוספת

Mcleish, K. (1996) Myths and Legends of the World, The Complete Companion to all Traditions, Blitz, United Kingdom.
Eeckhout, Peter (2005). "Ancient Peru's Power Elite". National Geographic. 207 (3): 52–57.
De Cieza De León, Pedro. (1998) The Discovery and Conquest of Peru: Chronicles of the New World Encounter, Duke University Press, Durham and London.
Van Stan, Ina. (1967) Textiles From Beneath the Temple of Pachacamac, Peru, The University Museum University of Pennsylvania, Philadelphia.
Boone, Elizabeth and Tom Cummins. (1998) Native Traditions in the Postconquest World, Dumbarton Oaks, Washington, D.C.
Ravines, Rogger. (1996) Pachacamac: Santuario Universal, Editorial Los Pinos E.I.R.L.
הערות שוליים

1 2 3 4  D'Altroy, Terence N.. The Incas: 13 (Peoples of America) (p. 253). Wiley. Kindle Edition.
↑  Peter Eekhout
↑  Laura Geggel, Incan Idol That Allegedly Escaped Conquistadors' Destruction Is Real, New Analysis Shows
↑  D'Altroy, Terence N.. The Incas: 13 (Peoples of America) (p. 308). Wiley. Kindle Edition.
↑  Fleming, Stuart. "The mummies of Pachacamac" (PDF). penn.museum.
1 2  "1,000 year-old cemetery unearthed at Peru's Pachacamac site". The Archaeology News Network (blog).
↑  "Archaeological discovery at the site of Pachacamac". HeritageDaily - Archaeology News (באנגלית אמריקאית). 2019-04-25.
↑  Leonard, Mathieu. "Les incas, profanateurs de tombeaux?". Actus de l'ULB (בצרפתית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567710705171  BnF: cb13568609c (data)  LCCN: n92024323  SUDOC: 052612015  VIAF: 168263812   WorldCat (עם VIAF): 168263812 
דמות האל פצ'ה קמק דמוי הגריפין על סיר של וארי
בד אישמה מהחוף המרכזי של פרו, המאה ה-15
חורבות פצ'אקמק ב-2014
אקלים אלפיני

ההר הלבן, סביבה אלפינית בגובה 4,300 מטרים מעל פני הים בקליפורניה.
נוף אלפיני מאקונקגווה שברכס האנדים בארגנטינה.
אקלים אלפיני הוא מזג האוויר (אקלים), האופייני לאזורים שמעל קו העצים. אקלים זה מכונה גם אקלים הררי.
הגדרה

ישנן מספר הגדרות של אקלים אלפיני.
הגדרה פשוטה אחת היא האקלים שגורם לעצים שלא לצמוח בגלל קור.
בסיווג האקלים של קופן, האקלים האלפיני והאקלים ההררי הם חלק מקבוצת E, יחד עם האקלים הקוטבי, שבו אין חודש שבו הטמפרטורה גבוהה מ־C°‏ 10.
על פי מערכת אזור החיים של הולדרידג', ישנם שני אקלימי הרים המונעים צמיחת עצים:
האקלים האלפיני הראוי המתרחש כאשר הטמפרטורה הביולוגית הממוצעת של מיקום מסוים היא בין C°‏ 1.5 ל־C°‏ 3. האקלים האלפיני במערכת הולדרידג' שווה בערך לאקלים הטונדרה החם ביותר (ET) במערכת קופן.
האקלים האלבארי, האקלים ההררי הקר ביותר מאחר שהטמפרטורה הביולוגית היא בין C°‏ 0 ו־C°‏ 1.5 (הביוטמפרטורה לעולם לא יכולה להיות מתחת ל־C°‏ 0). זה תואם פחות או יותר לאקלים הטונדרה הקרים ביותר וגם לאקלים של כובעי הקרח (EF).
הולדריג' נימק כי הפרודוקטיביות הראשונית מפסיקה עם צמחים הרדומים בטמפרטורות מתחת ל־C°‏ 0 ומעל C°‏ 30. לכן, הוא הגדיר את הטמפרטורה הביולוגית כממוצע של כל הטמפרטורות, אך עם כל הטמפרטורות מתחת לקפיאה ומעל C°‏ 30, מותאמות ל־C°‏ 0. כלומר, סכום הטמפרטורות שלא הותאמו מחולק במספר כל הטמפרטורות (כולל גם התאמות וגם לא מותאמות).