stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גוסטה דוידזון-דרנגר
פעילות המחתרת בקרקוב

כאשר הגרמנים כבשו את קרקוב, נאסרו גוסטה ובעלה שמשון דרנגר. לאחר חודש בכלא שבמהלכו עברו עינויים, שוחררו השניים תמורת כופר. עם שחרורם חזרו לפעול בתנועת "עקיבא" בגטו קרקוב. דוידזון לימדה ידיעת הארץ בחווה החקלאית בקופילאני. באפריל 1942 החלה התארגנות מחתרתית של החלוצים בחווה, ועם חיסול החווה באוגוסט 1942 הוקם ארגון המחתרת "החלוץ הלוחם". דוידזון נמנתה על הנהגת המחתרת מיום הקמתה.
המחתרת החלה להבריח חברים לשורות הפרטיזנים, אך לאחר מספר כישלונות זנחה את כיוון הפעולה הזה לטובת פעילות חבלנית. במקביל עסקה המחתרת בזיוף מסמכים ותעודות בעבור חבריה - תחום עליו היה ממונה שמשון דרנגר. לאחר האקציה השנייה של קרקוב בנובמבר 1942, הוקמה המחתרת המאוחדת של "החלוץ הלוחם" ושל "איסקרא" (מחתרת יהודית של השומר הצעיר ושל הקומוניסטים שפעלה בגטו).
בעקבות המעקב ההולך ומתהדק מצד הגרמנים, יצאו דוידזון ודרנגר את הגטו והמשיכו את פעולתם בכפרי הסביבה. בינואר 1943 נאסר שמשון דרגנר על ידי הגסטפו. הדבר נודע לדוידזון, שמיהרה להסגיר את עצמה. דרנגר נאסר בכלא מונטלופיך ודוידזון בכלא הלצלוב הסמוך.
כתיבת יומן בכלא הלצלוב

בכלא פגשה דוידזון את חברותיה למחתרת, בהן גולה מירה. היא ארגנה אותן לקבוצה, ויחד העבירו את הזמן בשיחות, לימוד ושירה. למרות החקירות והעינויים החוזרים ונשנים, שמרה הקבוצה על מורל גבוה. התנהגותה האצילית וזקיפות קומתה זיכו את דוידזון גם באהדת האסירות הלא-יהודיות בכלא.
במהלך שהותה בכלא כתבה בעזרת חברותיה את יומנה, בו היא מתארת את קורות המחתרת בצורה פיוטית. היומן נכתב על גבי ניירות טואלט שהוגנבו לתא על ידי יהודים שעבדו בבית הכלא. דפי היומן הוסתרו בגומחות בקירות התא. דוידזון הכתיבה לחברותיה את התכנים, והללו שרו על מנת שהשומרים לא ישימו לב לנעשה.
דפים מכתב היד של יומנה של יוסטינה

ב-29 במרץ 1943 הוקראו שמותיהן של האסירות העתידות להישלח לפלאשוב להוצאה להורג. גם שמותיהן של דוידזון וחברותיה הופיעו ברשימה, והן החליטו לנסות לברוח. למחרת הוצאה קבוצת האסירות מהכלא. היה עליהן לצעוד כמה עשרות מטרים עד למשאיות ההובלה. עגלה רתומה לסוסים הגיחה מהרחוב הסמוך וחסמה את המעבר. האסירות ניצלו את ההזדמנות ונמלטו. דוידזון ושלוש אסירות נוספות הצליחו להימלט, ושבע אסירות אחרות נהרגו מירי הגרמנים. הן הצליחו להגיע לבוחניה ולחבור לחברי המחתרת ששהו שם. הן שוכנו בבונקר ביערות וישניץ. דוידזון התאחדה ביער עם בעלה, שאף הוא ברח מהכלא עם 15 חברים.
ניסיון הברחת הגבול

בבונקר הצטרף הזוג לפעילות המחתרת ביערות וישניץ וסייע בהוצאת עיתון "החלוץ הלוחם". לצד דאגה ללוחמים ופעילות נקם במלשינים, החלו חברי המחתרת לחפש דרך להבריח את הגבול.
דוידזון יצרה קשר עם יהודי בעל אזרחות הונגרית שהתגורר בוויליצ'קה, עליו שמעה מפי אשתו ששהתה עמה בכלא. דרנגר ודוידזון החליטו כי הגיעה השעה לחצות את הגבול להונגריה. ב-8 בנובמבר 1943 הגיע דרנגר לביתו של היהודי ההונגרי כדי לקבל את התעודות המזויפות. עם הַגיעו נעצר על ידי אנשי הגסטפו והזדהה בפניהם בשמו האמיתי. ב-9 בנובמבר הגיעה דוידזון עם אחיינה ויטוש למקום המפגש המיועד עם דרנגר. כשנודע לה שנעצר התכוננה להסגיר את עצמה, אך שוטרי הגסטפו הקדימו והגיעו לעצרה. היה זה ה-11 בנובמבר 1943. יש לשער כי השניים הוצאו להורג.
לאחר חיסול כל האסירים היהודים בהלצלוב, שופץ תאה של דוידזון על מנת להפכו למועדון קצינים. יהודה פרידמן, קרוב משפחתה ששהה בכלא, שיחד את אחד הבנאים שיביא לו את כל מה שימצא בתא. כך קיבל קופסת פח ובה אוסף ניירות - היומן שכתבה דוידזון בכלא. לאחר המלחמה נמסר העתק של היומן ליהודה וסרמן (מיימון, המכונה פולדק) ולשמעון לוסטגרטן, חבריה של דוידזון למחתרת. החומר שמור בארכיון בית לוחמי הגטאות. היומן הוגש כראיה במשפט אייכמן על ידי התובע הכללי, גדעון האוזנר, שכינה אותה "אנה פרנק הפולנית".
משפחתה

גוסטה נולדה למנחם דווידסון ואסתר לבית בלומנפרוכט. היו לה 3 אחים: דוד משה (טאדאק) שהיה נשוי לאירנה, יעקב וחצקל יהודה ו-3 אחיות: חווה מלכה שהייתה נשואה למשה למברגר, שרה וטוניה שהייתה נשואה לשמעון הולצמן. תקופה מסוימת גידלה גוסטה את איטוש (יצחק) הבן של חווה מלכה שנרצחה עם בעלה.
לקריאה נוספת

שריד אריה לוי, במבחן הענות והפדות, מורשת, 1997.
פלד יעל, קרקוב היהודית 1943-1939, בית לוחמי הגטאות והקיבוץ המאוחד, 1993.
דוידזון-דרנגר גוסטה, יומנה של יוסטינה, בית לוחמי הגטאות והקיבוץ המאוחד, 1978.
הערות שוליים

↑  אריה באומינגר, לוחמי גטו קרקוב, 1967
↑  עדותה של רבקה קופר במשפט אייכמן, פרוטוקול המשפט, ישיבה 26, ע' 371
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263496705171  PLWABN: 9810598787105606  GND: 122398130  ISNI: 0000 0001 1051 9162  LCCN: n95003436  SUDOC: 240087364  VIAF: 32877075   WorldCat (עם VIAF): 32877075
פרשת קדושים

בול ישראלי לכבוד חגיגות העשור להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם. על הבול מופיע הציווי "ואהבת לרעך כמוך" בשפות שונות.
איור מעשה ידי צ'ארלס פוסטר משנת 1897, המתאר את עבודת המולך - הקרבת בן לפסל של המולך
פָּרָשַׁת קְדֹשִׁים היא פרשת השבוע השביעית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה בפרק י"ט, פסוק א' ומסתיימת בפרק כ', פסוק כ"ז.
בשנים שאינן מעוברות קוראים את פרשת קדושים ביחד עם פרשת אחרי מות, במהלך חודש אייר, בדרך כלל בשבת שלאחר יום העצמאות. בשנים מעוברות פרשת קדושים נקראת  לבדה, ברוב השנים בשבת שלפני יום העצמאות.
תוכן הפרשה

פרשת קדושים היא מהפרשות עם המספר הרב ביותר של מצוות בנושאים שונים. על המכנה המשותף שלהן מעיד הפסוק הפותח את הפרשה: ”וַיְדַבֵּר ה' אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר: דַּבֵּר אֶל כָּל עֲדַת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם קְדֹשִׁים תִּהְיוּ כִּי קָדוֹשׁ אֲנִי ה' אֱלֹהֵיכֶם”.
על פסוק זה אומר המדרש שפרשה זאת נאמרה במעמד הקהל, בנוכחות כל עם ישראל, מאחר שבפרשה זו יש יסודות תורה רבים.
תוכן הפרשה > בין המצוות בפרשה

מצוות שבין אדם למקום: איסור עבודת אלילים; שמירת השבת; איסור שבועת שקר; איסורי כלאיים ושעטנז.
מצוות שבין אדם לחברו: הציווי "ואהבת לרעך כמוך"; מצוות מורא אב ואם, איסורי גנבה, שקר ורכילות; איסור שנאה, מצוות תוכחה ואיסור נקימה ונטירה; "מפני שיבה תקום והדרת פני זקן", איסור קללה, איסור קללת אב ואם.
צדק חברתי: איסור הלנת שכר; איסור נתינת מכשול לפני עיוור; איסור על לקיחת שוחד; מצוות אהבת הגר; ציווי שלא לרמות במידות ומשקלות ("מאזני צדק").
דיני מורא מקדש והקורבנות: זמני אכילת הקורבן; איסור פיגול.
מצוות התלויות בארץ: איסור עורלה; מצוות נטע רבעי, מתנות עניים (לקט, שכחה ופאה).
איסור לנהוג כחוקות הגויים: איסור אכילה על הדם, איסור ניחוש ועוננות, הקפת הראש והשחתת הזקן, כתובת קעקע, פנייה לאוב ולידעוני; איסור על עבודת המולך.
פירוט עונשי מוות וכרת על איסורי עריות, שנכתבו בפרשת אחרי מות.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת קדושים יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת אחרי מות:
שנת השא ושנת זחא - י"ב באייר.
שנת זשג ושנת בחג - י' באייר.
שנת בשה ושנת גכה - ח' באייר.
שנת הכז - בארץ ישראל ו' באייר, בחוץ לארץ י"ג באייר.
בנפרד:
שנת החא - כ"ח בניסן.
שנת השג - כ"ו בניסן.
שנת זחג - ג' באייר.
שנת זשה ושנת בחה - א' באייר.
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל כ"ט בניסן, בחוץ לארץ ו' באייר.
הפטרה

הספרדים, התימנים והאיטלקים מפטירים ספר יחזקאל, פרק כ' (הספרדים מתחילים בפסוק ב' ואילו התימנים, העיראקים, הטוניסאים, הלובים והאיטלקים בפסוק א'; התימנים עוצרים בפסוק ט"ו והספרדים והאיטלקים בפסוק כ'). בפרק זה מתאר יחזקאל כיצד ציווה ה', אחרי יציאת מצרים את בני ישראל "את חוקותיי ואת משפטי הודעתי אותם, אשר יעשה אותם האדם וחי בהם", וכיצד בני ישראל לא שמרו את הציוויים האלה.
האשכנזים מפטירים בספר עמוס, פרק ט', פסוקים ז'–ט"ו. בפרק זה מתאר עמוס את ההבדל בין ישראל לגויים, ומתאר את הגאולה העתידה.
בקהילות גרמניה מפטירים בספר יחזקאל, פרק כ"ב, פסוקים א'–ט"ז שזו ההפטרה שמפטירים רוב קהילות ישראל בפרשת אחרי מות.
בנוסח רומניא הפטירו ספר ישעיהו, פרק ג', פסוק ד' עד פרק ה', פסוק י"ז.
כאשר פרשת קדושים נקראת בראש חודש אייר, קוראים את הפטרת ראש חודש. כאשר נקראת בערב ראש חודש אייר, קוראים את הפטרת מחר חודש.
הערות שוליים

↑  מתרחש בשנת זשה ושנת בחה, כ-10.5% מכלל השנים.
↑  מתרחש בארץ ישראל בשנת בשז ושנת גכז, כ-10% מכלל השנים.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
ברוניסלבה פייגין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בנובמבר 1883 הרפובליקה הפולנית השנייה ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 נרצחה:  ינואר 1943 (בגיל 59) גרמניה הנאצית גטו ורשה, גנרלגוברנמן 
 ענף מדעי:  בקטריולוגיה, מיקרוביולוגיה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת סורבון, אוניברסיטת טרטו
 מוסדות:  בית הספר לרפואה בגטו ורשה
 תרומות עיקריות
 חקר הבקטריופאג'
 
ברוניסלבה ברנדלה פייגין (בפולנית: Bronisława Brandla Fejgin;‏ 13 בנובמבר 1883 – ינואר 1943) הייתה רופאה ומיקרוביולוגית יהודייה-פולנייה. שימשה כראש המכון הבקטריולוגי בגטו ורשה, ונמנתה עם סגל בית הספר לרפואה בגטו, שבו נרצחה במהלך השואה.
קורות חייה

פייגין נולדה וגדלה בוורשה שבפולין. למדה רפואה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת סורבון בצרפת, השלימה את הדיפלומה שלה באוניברסיטת טארטו (כיום באסטוניה) והוסמכה כרופאה בשנת 1915. עם תום לימודיה עבדה במחלקה הבקטריולוגית של הצלב האדום הסובייטי. משנת 1922 ועד לפרוץ מלחמת העולם השנייה עבדה במכון הלאומי לאפידמיולוגיה של פולין (פו') (שנקרא באותה תקופה המכון הלאומי להיגיינה). במהלך תקופה זו התלמדה אצל פרופ' רודולף וייגל בלבוב בשיטות עבודה למחקר נסיוני של מחלת הטיפוס. בנוסף, ביקרה במכונים בקטריולוגיים בדנמרק, גרמניה וצרפת. בין השאר למדה על ייצור טוברקולין במכון פסטר."
פייגין הייתה חוקרת פורה ופרסמה מחקרים רבים, מרביתם בצרפתית ואחרים בפולנית, גרמנית ובאנגלית.
ב-1940, לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין, הועברה פייגין יחד עם יתר יהודי העיר אל גטו ורשה, שם עמדה בראש המחלקה הבקטריולוגית במכון הכימי-בקטריולוגי שהוקם בו. כשהוקם בית הספר המחתרתי לרפואה בגטו, הצטרפה אל סגל המורים והרצתה בנושאי סרולוגיה ובקטריולוגיה.
פייגין נרצחה בינואר 1943 במהלך טבח שבוצע ביהודי הגטו. היא מעולם לא נישאה ולא הביאה ילדים לעולם.
תרומתה המדעית

תרומתה המדעית של פייגין באה לידי ביטוי במספר תחומים בבקטרולוגיה וסרולוגיה.
תרומתה המדעית > בקטריולוגיה כללית

הדוקטורט של פייגין עסק בבקטריולוגיה וחיסון של דלקות ברחם. בנוסף, חקרה את מחלת הדיפתריה על ידי בידוד נוזל אנטי דיפתריאלי אותו ניתן היה להפיק משרקנים או ארנבים. תוצאות עבודתה היוו את הבסיס למחקר סייע בגילוי הבקטריופאג' על ידי פרדריק טוורט ופליקס ד'ארל.
אחד מגילוייה האפידמיולוגיים היה שיטת ההעברה של מחלת השנית: במחקר שביצעה, כאשר אצבעות אדם שהיו נגועות בחיידק (כתוצאה מהדבקה טיפתית) נגעו בדפי ספרים החיידק נותר עליהם, הצליח לשרוד בין 4 ל-6 שבועות, וכך יכול היה להמשיך ולהדביק בני אדם אחרים.
תרומתה המדעית > חקר הבקטריופאג'

פייגין הרחיבה את הידע על תחום הבקטריופאג'ים במחלות השיגלה, דיפתריה, טיפואיד ופרוטאוס, באמצעות גידול תרביות ומיצוי חומרים אנטיבקטריאליים שהובילו ליצירת זני חיידיקים בעלי יכולת הדבקה נמוכה יותר. ב-1922, היא הוכיחה שהנוזל הליטי מיוצר רק על ידי חיידק חי וכן כי הוא יכול לפגוע רק בחיידקים חיים אחרים. גילוי זה היה לבסיס המשך החקר של תחום התרפיה באמצעות פאג'ים.
למרות תרומתה המשמעותית של פייגין לגילוי הבקטריופאג', שמה כמעט ולא מוזכר בהקשר זה והגילוי נזקף לזכותם של טוורט וד'ארל בלבד.
בסוף שנות ה-30 ותחילת שנות ה-40 חקר הבקטריופאג' פחת משמעותית. ההערכות הן שהסיבה העיקרית היא התרחבות תפוצתו של הטיפול האנטיביוטי, אך יש המייחסים זאת גם למותה בטרם עת של פייגין בגטו ורשה בינואר 1943.
לקריאה נוספת

גורל הצוות הרפואי של גטו ורשה (באנגלית), כתבה מעיתון הרפואה של ההסתדרות הרפואית בישראל
Lysogeny in the Genus Proteus (באנגלית), מאמר בכתב העת Nature
Grzybowski, Andrzej, et al. “Bronisława Fejgin (1883–1943): Forgotten Important Contributor to International Microbiology and Phage Therapy.” Antibiotics, vol. 10, no. 11, 2021
Rimon, Amit, et al. “Phage Therapy in Israel, Past, Present, and Future.” PHAGE
Klosterman, Julius A., and Kathryn W. Small. “Recent Studies on Methods of Isolating a Bacteriophage for Bacillus Diphtheriæ.” Journal of Experimental Medicine
Muckenfuss, Ralph S., and Charles Korb. “Studies on the Bacteriophage of D'HÉRELLE.” Journal of Experimental Medicine, vol. 48, no. 2, 1928, pp. 277–283
הערות שוליים

1 2 3  George M Weisz, Andrzej Grzybowski, Remembering More Jewish Physicians, Rambam Maimonides Medical Journal
↑  .Bertrand D.M., Fejgin B, Contribution a l’etude de la flore bacterienne des infections uterines, .C. R. Soc. Biol
↑  .Fejgin B, Examen de quelques microbes isoles des matieres fecales, .C. R. Soc. Biol
1 2  .Fejgin B, Sur le principe lytique anti-diphterique, .C. R. Soc. Biol. Soc. Pol. Biol
↑  E.KLIENEBERGER-NOBEL, FILTERABLE FORMS OF BACTERIA, The Lister Institute of Preventive Medicine,  London
1 2  .Fejgin B, Contribution a l’etude des races resistances du Bacille de Shiga-Kruse, .C. R. Soc. Biol
↑  .Fejgin B., Kuhx W, Sur la toxicite du bacilli de Shiga bacteriophage, .C. R. Soc. Biol. Soc. Biol. Vars
↑  .Fejgin B, Sur les variations brusques du Proteus HX19 survenues sous l’influence de l’agent lytique anti-HX19 et leur rap-port avec les souches isolees des cobayes infectes avec le virus de passage du typhus exanthematique, .C. R. Soc. Biol
↑  .Fejgin B., Supniewski J, Sur la nature du phenomene de d’Herelle, .C. R. Soc. Biol
↑  Donna H. Duckworth, ?Who Discovered Bacteriophage, American Society for Microbiology
↑  Andrzej Grzybowski et al, Bronisława Fejgin (1883–1943): Forgotten Important Contributor to International Microbiology and Phage Therapy, Antibiotics MDPI
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810609955105606  VIAF: 249958201   WorldCat (עם VIAF): 249958201 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ברוניסלבה פייגין".
אחינועם בת אחימעץ

| --- | --- |
 אב:  אחימעץ 
 בן או בת זוג:  שאול 
 צאצאים:  אבינדב בן שאול, איש בושת, מרב בת שאול, מיכל, יהונתן 
 
אֲחִינֹעַם בַּת־אֲחִימָעַץ היא דמות מקראית המוזכרת (שמואל א יד נ) כאשתו של שאול המלך ואם בניו - יהונתן, מלכישוע, אבינדב וישוי שנקרא גם איש בושת ובנותיו - מרב ומיכל. בנוסף לאחינועם, אשת שאול, הייתה לשאול פילגש בשם רצפה בת איה.
רש"י מביא את דברי חז"ל, לפיהם כשחטפו בני בנימין מבנות שילה שיצאו לחול בכרמים, היה שאול ביישן ולא רצה לחטוף, עד שבאה היא עצמה ורדפה אחריו. עניין זה גרם מאוחר יותר לשאול להעביר ביקורת על יהונתן בנו, כשהבין שאול כי הוא אוהב את דוד, ולומר לו שעלולים להאשים את אימו בזנות, שאחרת כביכול לא היה נולד לה בן שמתנגד לאביו.
זיהויה

השם אחינעם מוזכר במקרא רק לגבי אישה אחת נוספת - אחינועם היזרעאלית, אחת מנשותיו של דוד המלך. בשל הנורמה על פיה לקיחת אשת המלך מבטאת את ירושת מקומו, יש מהחוקרים מי שסובר שמדובר על אותה אשה שדוד לקח לו כדי לרשת את מקומו של שאול. יצוין, כי זיהוי זה לא מופיע במקרא עצמו, ורבים החוקרים שסבורים שמדובר בשתי נשים שונות; בין השאר מפני שלפי זה דוד נשא אשה (אחינֹעם) ובתה (מיכל), בניגוד לאיסור הידוע.
עניין זה נידון כבר בתקופת חז"ל, כמבואר במחלוקת חכמים ורבי יהודה בנוגע להבטחה שנאמרה לדוד:
וָאתנה לך את בית אדוניך ואת נשי אדוניך בחיקך...
לדעת חכמים נאמרה הבטחה זו על נשי בית שאול, ולא על נשי שאול עצמו. אמנם רבי יהודה לומד מפסוק זה היתר למלך לישא אלמנתו של מלך אחר - אך גם לדבריו, נתבאר בתלמוד הירושלמי שאין מדובר בנשיאת דוד את אחינֹעם.
מקור השם

השם אחינועם נמצא בחרסי שומרון בכתיב אחנעם ומשמעותו - "נעם" (שמו או כינויו של האל) הוא אחי. אפשרות אחרות היא שהאל הוא נעם, כלומר טוב.
הערות שוליים

↑  על פי רבי משה אלשיך בשם רבי יצחק אברבנאל, אחינועם לא ילדה את איש בושת. בפירושו לספר שמואל א', פרק י"ד, פסוק נ'
↑  ליאורה רביד, התנ"ך היה באמת, משכל (ידעות ספרים), 2009, עמ' 90
↑  רש"י על ספר שמואל א', פרק כ', פסוק ל'
וכן במצודות שם:

כי הלא יאמרו הבריות: "אין זה כי אם זנתה אמו והוא אינו בן שאול, ולזה יאהב לשונאי שאול"
↑  מובא בתוך: אהובה אשמן, תולדות חוה: בנות, אמהות ונשים נוכריות במקרא, משכל (ידעות ספרים), 2008, עמ' 249
↑  ראו כאן
↑  משה גרינברג ושמואל אחיטוב, מקרא לישראל: פירוש מדעי למקרא - מקרא לישראל: שמואל ב, רעננה: האוניברסיטה העברית בירושלים עם עובד י"ל מאגנס, 1996, עמ' 121
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק ב', משנה ב'
↑  ספר שמואל ב', פרק י"ב, פסוק ח'
↑  וכך ביארו את לשון הפסוק "נשי אדוניך": "נשים הראויות לו (ולא האסורות לו - רש"י) מבית המלך", כלומר מירב ומיכל (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף י"ט, עמוד ב' - וראו שם דיון בשאלה: כיצד נשא דוד שתי אחיות?)
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק ב', הלכה ג'
וכן בתלמוד ירושלמי, מסכת יבמות,  פרק ב', הלכה ד'
↑  אנציקלופדיה מקראית: אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - א: אב - אתרים, מוסד ביאליק, 1950, עמ' 219
כדורסל רחוב

שחקני כדורסל רחוב בווניס ביץ', קליפורניה, ארצות הברית.
כדורסל רחוב (באנגלית: Streetball), ידוע גם כסטריטבול, הוא משחק כדורסל פופולרי אשר בדרך כלל מתקיים תחת כיפת השמיים במגרשי ספורט פתוחים. לרוב, כדורסל רחוב אינו כולל את מבנה הקבוצות והחוקים הרשמיים, אלא מסתמך על כללי רחוב ונורמות שהשתרשו ממגרש למגרש ובין שחקני הכדורסל העממיים. המבנה של כדורסל רחוב מתמקד יותר בסגנון משחק אישי מאשר משחק קבוצתי. חוקי כדורסל הרחוב משתנים ממגרש למגרש.
היסטוריה > מקור

כדורסל הרחוב התחיל בעשור הראשון של המאה ה-20 בניו יורק ובוושינגטון די. סי. כדורסל הרחוב התגלה כספורט תחרותי שדורש יכולות של קליעה לסל וכדרור. בתחילה כדורסל הרחוב שוחק ברחובות ולאחר מכן שוחק במרכזים קהילתיים ואולמי ספורט מקומיים. בתחילת המאה ה-20, הוקמו איגודים חובבניים של כדורסל רחוב, כמו: Interscholastic Athletic Association in Washington D.C., the Black Basketball League ו-Colored Intercollegiate Athletic Association.
היסטוריה > התפתחות המשחק

חוקי כדורסל הרחוב התפתחו בשאיפה לעשות את המשחק קל יותר מכדורסל, לדוגמה: בכדורסל רחוב עבירה ניתנת רק כאשר יש עבירה רצינית שמפריעה לשחקן לבצע מהלך. כמו כן, חוקי המשחק פחות נוקשים מכדורסל, והם מתירים לשחקן לבצע הרבה דברים פשוטים. כדורסל הרחוב התפתחה עם ריבוי האוכלוסייה בארצות הברית לאחר מלחמת העולם השנייה. ב-1920 הוקמו קבוצות כדורסל רחוב כמו: the Original Celtics ו-"Rens".
היסטוריה > חשיבות המשחק

כדורסל רחוב היה הספורט הראשון שכלל בעיקר אפרו-אמריקאים, בפעם הראשונה שיחקו בקבוצות של אפרו אמריקאיים שחקנים לבנים. ב-1950 התקיים טורניר כדורסל רחוב בהארלם, מאוחר יותר נתנו לטורניר את השם "Rucker league", על שמו של הולקומב ראקר (Holcomb Rucker) שייסד את הטורניר.
היסטוריה > כדורסל רחוב כיום

כיום כדורסל רחוב נהפך להיות יותר פופולרי בקרב הציבור הרחב, עליית הפופולריות של ז'אנר ההיפ הופ תרמה לעלייה בפופולריות של המשחק. הוקמו קבוצות כדורסל רחוב בערים שונות בעולם, קבוצת סטריטבול ירושלים בירושלים. ב-2001 הוקם איגוד The Street Basketball Association שתפקידו לסייע לליגות כדורסל רחוב.
קבוצות סטריטבול מפורסמות

בשנים האחרונות אפשר לראות יותר ויותר קבוצות מאורגנות ומקצועיות של כדורסל רחוב, כמו: YPA, The Notic ו-AND 1. קבוצות רבות עורכות אימונים מקצועיים, עורכות משחקי ראווה ומוציאות סרטי DVD שבהם הן מציגות משחקים שלהם, תרגילים והטבעות של חברי הקבוצה.
קבוצות סטריטבול מפורסמות > קבוצות וליגות של כדורסל רחוב

And1
Ball4Real
EBC
YPA
The Notic
Dime55
SBA
Streetball Fanatics
NoLimitz Streetball
Flip Ballaz
Bad Karma
Unprotected Hoops
תחרויות סטריטבול בישראל

בישראל מתקיימות מדי שנה מספר תחרויות כדורסל רחוב המאורגנות על ידי העיריות השונות ופתוחים לציבור הרחב.
תחרויות סטריטבול בישראל > סטריטבול בהרצליה

משנת 2001, נערך מדי שנה בספורטק הרצליה טורניר סטריטבול הרצליה בשיתוף האגודה למלחמה בסרטן ובחסות חברת AND 1. הטורניר מאורגן על ידי בני הרצליה ומחלקת הספורט בעיריית הרצליה, במטרה לחזק את המודעות בקרב הציבור למחלת הסרטן ולהדגיש את חשיבות הפעילות הגופנית בכל גיל כמונעת תחלואה. כמו כן, הטורניר ומשחק הראווה נועדו לגייס תרומות לפעילויות המגוונות של האגודה למלחמה בסרטן - בעד החולים ונגד המחלה - אשר בכוחן להציל חיים.
בטורניר נערכים משחקי 3 על 3 תחת קטגוריות שונות: ילדים ז' ו-ח', קטסל ה' ו-ו', נערים, נערות ב', נוער, נערות א', בוגרים, בוגרות וליגת חברות עסקיות. בסיום הטורניר מחולקים פרסים לקבוצות המנצחות בכל קטגורית גיל. כמו כן, נערך משחק ראווה שבו משחקים ידוענים.
תחרויות סטריטבול בישראל > סטריטבול בירושלים

תחרות כדורסל הרחוב המאורגנת הראשונה בארץ. החל משנת 1997 מדי שנה מתקיימת תחרות סטריטבול גדולה בכיכר ספרא, בחודשי הקיץ.
שחקני כדורסל רחוב מפורסמים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: דרוש תרגום.
ויליס ריד
קובי בראיינט
וינס קרטר
נייט ארצ'יבלד
ג'ייסון ויליאמס (רכז)
סטיב פרנסיס
אלן אייברסון
כרים עבדול-ג'באר
Grayson "The Professor" Boucher
Philip Champion aka Hot Sauce/Sizzle
Aaron "AO" Owens
Rafer "Skip 2 My Lou" Alston
Jamar "The Pharmacist" Davis
Brandon "The Assassin" Durham
רוברט מרטין (50)
Troy "Escalade" Jackson
כדורסל רחוב במדיה

NBA Street, סדרת משחקים של EA Sports
NBA Ballers, משחק של Midway
AND 1 Streetball, של Ubisoft
שחק אותה כמו מייקל 2
American History X
Above The Rim
Crossover
He Got Game
?Who's Got Game, תוכנית טלוויזיה ששודרה ב-MTV
White Men Can't Jump
City Slam, תוכנית טלוויזיה ששודרה ב-ESPN
הערות שוליים

↑  סטריטבול ירושלים 2023 יוצא לדרך, באתר וואלה, 9 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4338656-8  NKC: ph126134 
ילדים משחקים כדורסל רחוב בפריז, צרפת.
טריג'יקון

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־44 שנים) 
 מיקום המטה:  Wixom 
  
 www.trijicon.com
 
טריג'יקון (באנגלית: Trijicon) היא חברה אמריקאית המייצרת כוונות אופטיות לכלי נשק.
חברת טריג'יקון מתמחה בכוונות זרחניות המבוססות על האיזוטופ טריטיום וסיבים אופטיים.
בין המוצרים שלהם ניתן למצוא כוונות מגדילות (Trijicon ACOG), כוונות השלכה (Trijicon Reflex) וכוונות ברזל זרחניות לאקדחים.
טריג'יקון ACOG

כוונת הטריג'יקון ACOG (ראשי תיבות של Advanced Combat Optical Gunsight) היא כוונת יום, מגדילה פי 4, שוקלת 0.5 ק"ג, מתחברת לנשק באמצעות מתאם A.R.M.S וקיימת בצה"ל בשלוש גרסאות – "צלב", "חץ" ו"רד פוינט".
"צלב" – צלב על המטרה.
"חץ" – חץ זוהר במרכז המטרה. יש לכוון את קודקודו של החץ אל המטרה.
"רד פוינט" – טבעת זוהרת סביב המטרה וצלב מצידי הטבעת. סיב אופטי קולט אור מהשמש ומרכז אותו בטבעת.
לשלוש הגרסאות של הטריג'יקון (או טריג', בכינוי הצה"לי) יש לו"ש (לוח שנתות) על העינית. בלו"ש משתמשים כדי לאמוד מרחקים ולחשב את תיקון הסטייה הנדרש וכדי לייצב את הכוונת כך שהרובה יהיה מקביל לקרקע.
לכוונות הטריג'יקון מכסה־"כוורת" שנקרא "KillFlash" ומטרתו למנוע מהכוונת לנצנץ כשפוגע בה אור.
הצינורות שבכוורת מקטינים את הזווית שבה האור פוגע בעדשה, אך לא פוגעים בשדה הראייה של הכוונת.
טריג'יקון רפלקס

כוונת הטריג'יקון רפלקס היא כוונת השלכה, איננה משתמשת בסוללות (בשונה מכוונת השלכה אחרות כדוגמת אלביט פלקון או כוונת MARS), מתחברת לנשק באמצעות מתאם A.R.M.S ונמצאת בעיקר ביחידות מובחרות בצה"ל.
הטבעה

בינואר 2010 פורסם ברשת ABC בארצות הברית כי על כל סוג של כוונת של החברה מוטבע קוד זהה שעד לאותו רגע לא הסכימה חברת טריג'יקון לגלות את משמעותו. על פי תחקיר הרשת מדובר בהפניה לפסוקים מהברית החדשה, בצבא ארצות הברית חששו שזו הייתה עבירה על חוק האוסר עידוד להמרת דת בתוככי הצבא ודרשו מחברת טריג'יקון להסיר את ההפניה. בתחקיר צוין שחיילי ארצות הברית מכנים את הכוונות "הנשק של ישו". בצה"ל הודיעו כי "אין בעיה הלכתית עם הסימון אך אם ישנה בעיה רגשית למאן דהוא, נכון וראוי למוחקו, כפי שהחברה פרסמה השבוע והבטיחה להעמיד אמצעים לתיקון זה, צה"ל לא היה מודע לנושא בעת רכישת הכוונות".
הערות שוליים

↑  U.S. Military Weapons Inscribed With Secret 'Jesus' Bible Codes - ABC News
↑  סוף לפרשת "כוונות הברית החדשה", באתר ערוץ 7, 31 בינואר 2010
רובה סער M4 עליו מותקנת כוונת מסוג טריג'יקון ACOG
ביוטין

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  C₁₀H₁₆N₂O₃S 
 מספר CAS:  58-85-5
 
ביוטין (Biotin) הוא תרכובת אורגנית המשמשת כוויטמין בבעלי חיים.
ביוטין משויך בדרך כלל לקבוצת ויטמין B, והוא מסומן כ-B7, אף שבמדינות מסוימות, כגון צרפת, הוא מסומן כוויטמין B8. בנוסף לכך יש הרואים בביוטין ויטמין עצמאי ומסמנים אותו כוויטמין H. ביוטין משמש כקואנזים (ראו בהמשך) וככזה הוא קרוי קואנזים R (בקיצור: CoR).
ביוטין מורכב משתי טבעות מאוחות: טבעת אוראידו (Ureido) המכילה שני אטומי חנקן וטבעת טטראהידרותיופן (Tetrahydrothiophene) המכילה אטום גופרית. לטבעת השנייה קשורה חומצה קרבוקסילית קטנה - חומצה פנטנואית - המכילה חמישה אטומי פחמן.
ביוטין מצוי בעיקר בכבד, במוצרי חלב, בשמרים ובחלמון (אך לא בחלבון) הביצה. התצרוכת היומית הדרושה אינה גבוהה ונעה בין 30 ל-200 מיקרוגרם. חיידקים השוכנים במעי של בעלי חיים מייצרים ביוטין, כך שהכמות היומית הדרושה לגוף מושגת בקלות וחוסר בביוטין נחשב לתופעה נדירה[דרושה הבהרה].
ביוטין משמש כקואנזים של מספר אנזימים שתפקידם להעביר קבוצת קרבוקסיל (COOH) מתרכובת אחת לשנייה. אחד האנזימים הללו, אצטיל קואנזים A קרבוקסילאז, מתניע את מסלול הסינתזה של השומנים בתא. אנזים אחר הזקוק לביוטין, פירובט קרבוקסילאז, מוסיף קרבוקסיל לפירובט, התוצר הסופי של הגליקוליזה, והופך אותו לאוקסלואצטט. זהו השלב הראשון בתהליך הגלוקונאוגנזיס (GNG) שבו מיוצר גלוקוז מפירובאט. ללא ביוטין עלול להיווצר מצב של היפוגליקמיה חמורה בצום ממושך. ביוטין משמש לפיכך כחוליה מקשרת בין שני מסלולים מטבוליים בסיסיים אלו, והוא חיוני לתהליך הנשימה התאית.