stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כביש 465
היסטוריה

הכביש נסלל על תואי של דרך רומית עתיקה ובימי המנדט הבריטי עוד נראו לאורכו אבני מיל רומיות. לאחר מלחמת ששת הימים נפתח הקטע בין גבעת כ"ח לרנתיס לנסיעה. שם דרך העפר היה "ציר קולה רנטיס" התנועה בציר זה הייתה רק לכוחות הביטחון ולניסויי דרך לטנקים על ידי חיל חימוש.
ציר קולה רנטיס נסלל בשנים 79–1978. לפני פתיחת כביש זה לתנועה הייתה התנועה אל אזור בנימין בדרך שהתחילה במושב בית נחמיה לכוון מזרח.
כביש זה יצא מבית נחמיה ועבר את הכפרים בודרוס, קיביא ושוקבא. בהמשך עד למרכז הכפר עאבוד.
הכביש החדש שהחל בקולה עבר דרך רנתיס, אל  עאבוד, דיר ניזאם, אום צפא, ביר זית וג'יפנה והתחבר לכביש 60 הישן (היום כביש 466), בעין סיניא.
לאחר הקמת חלמיש נסלל ב-1978 על ידי הקרן הקיימת הקטע המחבר את מבנה משטרת נבי צלאח עם דיר ניזאם באורך 2.5 קילומטר על התואי ההיסטורי של גופנה אנטיפטריס.
בעקבות תקריות רבות במעבר בתוך ביר זית, נסלל בשנת 1986 כביש עוקף ביר זית שחיבר את כביש 465 מנקודה מצפון לביר זית ישירות עם כביש 466, דרך ואדי זייתון.
בעקבות הסכמי אוסלו, נסלל קטע חדש של כביש 60 מזרחית לכביש הישן, שחיבר את גבע בנימין עם ואדי חרמייה צפונית לעפרה. בהתאם לכך, הקטע של כביש 60 הישן שמחבר היום את כביש 466 לכביש 60 נחשב היום לחלק מכביש 465. בנוסף, בעקבות הסכמי אוסלו נסלל כביש עוקף עאבוד. קטע של כביש 446 מהחיבור עם כביש עוקף עאבוד עד צומת עופרים נושא במקביל את הסימון של כביש 446 וכביש 465. הקמת גדר ההפרדה הביאה לחסימת קטע הכביש הישן שעבר דרך עאבוד לכניסה לבית אריה.
בתחילת האינתיפאדה השנייה היו בכביש מספר יחסית גבוה של פיגועי ירי. בתגובה לפיגועים צה"ל הקים מספר עמדות תצפית לאורך הכביש וביצע עבודות חישוף בשולי הכביש על מנת למנוע התקרבות לכביש בחסות הצמחייה הסמוכה לכביש.
מחלפים וצמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- |
כביש 465 ממערב למזרח
| 0 | צומת גבעת כ"ח | גבעת כ"ח |   כביש 444 |
| 1.2 | מחלף גבעת כ"ח (בתכנון) | גבעת כ"ח |   כביש 6   כביש 444   כביש 461 |
|  | יער קולה | אלעד | כניסה ליער |
| 3 | כניסה למחנה | מחנה נחשונים | כביש גישה למחנה |
| 5 | מחסום רנתיס | רנתיס |  |
| 6 | צומת רנתיס | רנתיס | כניסה לכפר |
| 7.8 | צומת עופרים | בית אריה |   כביש 446 |
| 10.8 | צומת ללא שם | עופרים | כניסה לעופרים |
| 12 | צומת ללא שם | ליד עופרים |   כביש 446 |
| 21.7 | כניסה לנווה צוף | נווה צוף | כניסה ליישוב |
| 21.9 | כניסה לנבי סאלח | נבי סאלח | כניסה לכפר |
| 22.3 | צומת נוה אח"י - משטרת נבי צאלח | נווה צוף |   כביש 450 |
| 23.1 | צומת צופית | יער אום צפא | כניסה ליער, כניסה לצופית |
| 24.4 | כניסה לאום ספא | יער אום צפא | כניסה לכפר |
| 26.7 | צומת אום-ספא | אום צפא | כניסה לכפר |
| 26.8 | כניסה לעטרת | עטרת | כניסה ליישוב |
| 28.9 | כיכר רוואבי | ליד עטרת | כניסה לרוואבי |
| 30.8 | גשר ביר זית | ביר זית | כניסה לכפר |
| 33.8 | צומת עם כביש 466 | ואדי אל-בלט |   כביש 466 |
| 38 | צומת המשטרה הבריטית | ליד סילואד |   כביש 60 |
גלריית תמונות

צומת בית אריה
צומת רנטיס על כביש 465
טיגארט משטרת רנטיס
צומת עופרים על כביש 465
הכניסה לעופרים
צומת התפצלות 465 -446 בכניסה לעוקף עאבוד
צומת הכניסה לכפר עאבוד
צומת הכניסה לנווה יאיר
צומת הכניסה ליישוב נווה צוף על כביש 465
ראו גם

מועצה אזורית מטה בנימין
יהודה ושומרון
הערות שוליים

↑  יוחאי עופר, תחקיר המנהל האזרחי: "הכבישים האדומים" של יו"ש, באתר www.makorrishon.co.il, ‏2018-01-28
↑  שפי גבאי, אל הנופים השויציים בהרי השומרון, דבר, 14 ביוני 1968
↑  צבי אילן, יער אום צפא וסביבתו, דבר, 16 באוגוסט 1971
↑  Claude R. Conder Horatio Kitchener, סקר ה-PEF, כרך כרך 2 (על השומרון), PEF Palestine Exploration Fund, 1882
↑  מזכירות נוה צוף, אנשי נוה צוף לא עזבו, מעריב, 5 בפברואר 1978
↑  דליה מזורי, טרקטור ראשון עלה על הקרקע להכשרת התנחלות בנוה צוף, מעריב, 17 באפריל 1978
↑  מנחם מרכוס, הרי בית־אל (חבל בנימין), רשות שמורות הטבע, 1991, עמ' 123
| כבישי השומרון |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש 60 • כביש 446 • כביש 466 • כביש 578 (כביש אלון) • כביש 596 • כביש 5444 • כביש 5066 • כביש 5504 • כביש 5788 (מעלה שי) |  |
| כבישי רוחב | כביש 5 • כביש 55 • כביש 57 • כביש 465 • כביש 505 • כביש 555 • כביש 557 • כביש 585 • כביש 611 • כביש 4775 • כביש 5050 • כביש 5533 • כביש 5615 • כביש 6115 • כביש 6513 • כביש 6235 |  |
SNRI

SNRI (ראשי תיבות של: Serotonin-Norepinephrine Reuptake Inhibitors) קבוצת תרופות המעכבות ספיגה חוזרת של סרוטונין ונוראפינפרין, הוא שם המתאר משפחה של תרופות פסיכוטרופיות המשמשות לטיפול בדיכאון, הפרעות חרדה, פוסט טראומה וכאבים כרוניים הנובעים מסיבה עצבית.
השימוש העיקרי הוא כתרופות נוגדות דיכאון. משמשות לטיפול: בהפרעת דיכאון מג'ורי (MDD), הפרעות חרדה מוכללת (GAD), פוביה חברתית, כאב נוירופתי כרוני, תסמונת פיברומיאלגיה (FMS) ותסמיני גיל המעבר. שימושים מחוץ לתווית כוללים: טיפולים בהפרעת קשב וריכוז (ADHD), הפרעה טורדנית כפייתית (OCD) ומניעת מיגרנה. SNRIs הם מעכבי ספיגה חוזרת סרוטונין ונוראפינפרין. סרוטונין ונוראפינפרין הם נוירוטרנסמיטורים שיש להם תפקיד חשוב בוויסות מצב הרוח. SNRIs שונים ממעכבי ספיגה סליקטיבית של סרוטונין (SSRI) ומעכבי ספיגה חוזרת של נוראפינפרין (NRI), הפועלים על סרוטונין בלבד ונוראפינפרין בלבד בהתאמה.
תרופות נוגדות דיכאון מהדור השני כוללות את הקבוצות הבאות: SNRIs, יחד עם SSRIs ו-NRIs. מאז שאושרו לטיפול בסוף שנות ה-80, תרופות נוגדות דיכאון מהדור השני החליפו במידה רבה את התרופות נוגדות הדיכאון מהדור הראשון. הדור הראשון כולל תרופות נוגדות דיכאון טריציקליות וטטרציקליות (TCA) ומעכבי מונואמין אוקסידאז (MAOI). פרופיל תופעות הלוואי והבטיחות של הדור השני הוא הרבה יותר נוח ולכן יש שיפור בסבילות שלהן ובפרופיל הבטיחות.
אופן הפעולה

מנגנון הפעולה העיקרי של התרופות מקבוצה זו הוא עיכוב הספיגה החוזרת של המוליכים העצביים סרוטונין ונוראפינפרין שלא נוצלו בסינפסות.
פעולת תרופות אלה דומה לפעולת חלק מהתרופות נוגדות הדיכאון הקלאסיות הידועות כטריציקליים (בעלי שלוש טבעות) או טטרציקליים (בעלי ארבע טבעות). לתרופות מקבוצת ה-SNRI יש בדרך כלל פחות תופעות לוואי, למשל אין חסימה אנטי כולינרגית.
חומרים מהדור השני המעכבים ספיגה חוזרת של סרוטונין ונוראפינפרין (SNRIs) נקראים לפעמים מעכבי ספיגה חוזרת של סרוטונין ונוראפינפרין לא טריציקליים. יש מחקרים קליניים מהם עולה שהתרופות המעלות במרווח הסינפטי את ריכוז הנוראפינפרין והסרוטונין יעילות יותר לטיפול בדיכאון מתרופות העובודת על אחד הנוירוטרנסמיטורים בלבד. מדובר בנתונים שאינם חד משמעיים אם אכן ה-SNRIs יעילים יותר כטיפול בדיכאון על פני ה-SSRIs.
שימושים קליניים > דיכאון

ה-FDA אינו מכיר בשום קבוצה של נוגדי דיכאון כיעילה יותר מאחרות. אפשר שיש הבדל אבל עד כה אין מחקר שהמדגים עליונות בצורה מספקת של קבוצה אחת על פני האחרות. יש טענה שהשפעה משולבת על סרוטונין ונוראפינפרין אולי נותנת השפעה נוגדת דיכאון משמעותית יותר מהשפעה על סרוטונין בלבד. מקור היתרון הטיפול יכול להיות: האצה בהתאמה הפוסט-סינפטית לסיגנל העצבי, הפעלה מקבילה של שני מסלולים, השפעות מתווספות על גנים רלוונטיים, או פשוט כיסוי רחב יותר של סימפטומים דיכאוניים. מדובר על השוואה גם של טריציקלים מהדור הקודם וגם של תרופות מקבוצת ה-SNRI שתי הקבוצות מושוות לקבוצת ה-SSRI.
הדיווח הראשון בנושא הגיע מאוניברסיטה דנית שבדקה קלומיפרמין בהשוואה לציטלופראם (ציפרמיל) ופרוקסיטין. דיווח נוסף השווה פציינטים שקבלו שילוב של דזיפרמין עם פרוזאק לכאלו שקבל דזיפראמין לבד חיזק את הטענה. מטה-אנאליזה של 25 מחקרים לגבי פציינטים מאושפזים שהשוו טיפול ב-TCA לטיפול ב-SSRI היווה את הטענה החזקה ביותר. אף על פי ש-TCA הראו עליונות קלה ההסבר האפשרי הוא שכמעט תמיד השתמשו ב: קלומיפראמין (אנאפראניל), אמיטריפטילין (אלטרול), ואימיפראמין (טופרניל). מטה-אנאליזה ראש בראש הציעה שאפקסור יש לו פוטנציאל גבוה יותר לרמיסיה לעומת SSRI. ההבדל הוא של 6%.
שימושים קליניים > כאב

מניסויים קליניים עולה שלSNRIs אפשר שיש תכונות משככות כאב. אף על פי שהתפיסה וההעברה של כאב במערכת העצבים המרכזית לא בהירה במלואה, יש נתונים המצביעים על תפקיד של סרוטונין ונוראפינפרין באפנון הכאב. בניסויים קליניים בבני אדם מצאו שתרופות נוגדות דיכאון מקבוצת ה-SNRI יכולות לסייע בהפחתת כאב ופגיעה תפקודית במצבי כאב מרכזי ונוירופתי. תכונה זו של SNRIs עשויה לשמש להפחתת מינונים של תרופות אחרות לשיכוך כאבים וכך לשפר את הבטיחות בטיפול, להעלות את היעילות והסבילות.
שימושים קליניים > חרדה מוכללת (Generalised anxiety disorder - GAD)

נתונים מחקריים קליניים הראו בחולים עם חרדה מוכללת כי הדולוקסטין שהיא תרופה מקבוצת ה-SNRI יותר יעילה משמעותית מפלצבו להפחתת כאבים הקשורים לחרדה מוכללת. מדובר גם על טיפולים קצרי טווח וגם ארוכי טווח. ההמלצה היא על טיפולים ארוכי טווח במטופלים הסובלים מתסמינים של כאבים על רקע חרדה מוכללת, וזה על רקע ממצאים שהצביעו על כך שתסמינים של כאב פיזי חוזרים על עצמם במצבי הישנות.
ונלאפאקסין בטבליות של שחרור מושהה (extended rlease) אושרה לשימוש כטיפול בחרדה מוכללת (GAD). מניסויים קליניים שנמשכו 6 חודשים וכללו מינונים של 75 מ"ג עד 225 מ"ג, עלה שוונלאפקסין יעילה לטיפול בסימפטומים שונים של חרדה מוכללת וביניהם: אינסומניה, ירידה בריכוז, חוסר שקט, עצבנות ומתח שרירים גבוה.
התוויות נגד

קיימת התווית נגד למתן של תרופה מקבוצת ה-SNRI לחולים המקבלים תרופה מקבוצת המעכבי מונואמין אוקסידאז (MAOI). יש לדאוג להפסקה של שבועיים בין התרופות. מהחשש לסיכון המוגבר לתסמונת סרוטונין, שעלולה להיות מסכנת חיים. תרופות וחומרים אחרים שיש להימנע מהם עקב סיכון מוגבר לתסמונת סרוטונין בשילוב עם SNRI כוללים: נוגדי דיכאון אחרים, נוגדי פרכוסים, משככי כאבים, תרופות נוגדות הקאה, תרופות נגד מיגרנה, מתילן כחול, לינזוליד, ליתיום, St. ג'ון וורט, אקסטזי ו-LSD . סימנים ותסמינים של תסמונת סרוטונין כוללים: היפרתרמיה, נוקשות, מיוקלונוס, חוסר יציבות אוטונומית עם סימנים חיוניים משתנים ושינויים במצב נפשי הכוללים תסיסה קיצונית המתקדמת לדליריום ותרדמת.
תרופות ממשפחת ה-SNRI

תרופות נפוצות לשימוש במשפחה הזו הן:
ונלפאקסין (venlafaxine) (אפקסור, ויאפקס, ונלה) – תרופה המשמשת בעיקר לטיפול בדיכאון קליני, הפרעת חרדה מוכללת, הפרעת פאניקה וחרדה חברתית.
דולוקסטין (duloxetine) (סימבלטה, דולוקס) תרופה נגד דיכאון ולטיפול בסוג מסוים של כאבים שמקורם נוירולוגי, כמו נוירופתיה סוכרתית. נמצאת בשימוש גם בדאבת.
דסונלפאקסין (Desvenlafaxine succinate)
מילנציפרן (milnacipran) (איקסל) – תרופה המשמשת לטיפול בדיכאון ופיברומילגיה.
לבומילנציפרן (levomilnacipran)
סיבוטראמין (sibutramine) (רדוקטיל) – תרופה נגד השמנה ולהפחתת משקל אך השימוש בה הופסק עקב חשד לתופעות לוואי וסקולריות
דסונלאפאקסין (desvenlafaxine)
ונלפאקסין, דולוקסטין, לבומילנציפרן ודסונלפאקסין – אושרו לטיפול כנגד דיכאון בארצות הברית.
מילנציפרן אושרה לשימוש בארצות הברית כנגד פיברומילגיה ובארצות אחרות אושרה לשימוש כנגד דיכאון.
משפחות תרופות דומות

נוגדי דיכאון טריציקליים:
אימיפראמין (imipramine) (טופרניל, פרימוניל)
קלומיפראמין (clomipramine) (אנאפרניל, מרוניל)
אמיטריפטילין (amitriptyline) (אלרטרול, אלטרולט)
דסיפראמין (desipramine) (דפרקסן) – יותר נוראדרנרגי
דוקספין (doxepine) (גילקס, סינאקוואן) יותר נורדרנרגי והיסטמינרגי
טרימיפראמין (trimipramine) (סורמונטיל) – יותר נוראדרנרגי והיסטמינרגי
טטראציקליות:
מפרוטילין (לודיומיל, מלודיל) – השפעה יותר נוראדרנרגית
Noradrenergic and Specific Serotonergic Antidepressant) NaSSAs) (תכשירים אנטידיכאוניים נואדרנרגיים וספציפית סרוטונרגיים)
מירטאזאפין (Mirtazapine) (מירו) – גורמת לשחרור נוראדרנלין וסרוטונין וחוסמת קולטנים מסוימים של סרוטונין.
מיאנסרין (mianserine) (בונסרין) – יותר נוראדרנרגית
ראו גם

SSRI – מעכבי קליטה חוזרת בררניים של סרוטונין
NRI – מעכבי קליטה חוזרת של נוראדרנלין
מעכב מונואמין אוקסידאז – (MAOI)
הערות שוליים

↑  Cleveland Clinic medical professional (2023-03-05). "SNRIs". Cleveland Clinic. נבדק ב-2024-01-09.
↑  Spina E, Santoro V, D'Arrigo C (ביולי 2008). "Clinically relevant pharmacokinetic drug interactions with second-generation antidepressants: an update". Clinical Therapeutics. 30 (7): 1206–1227. doi:10.1016/S0149-2918(08)80047-1. PMID 18691982. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Santarsieri D, Schwartz TL (2015). "Antidepressant efficacy and side-effect burden: a quick guide for clinicians". Drugs in Context. 4: 212290. doi:10.7573/dic.212290. PMC 4630974. PMID 26576188.
↑  Clevenger SS, Malhotra D, Dang J, Vanle B, IsHak WW (בינואר 2018). "The role of selective serotonin reuptake inhibitors in preventing relapse of major depressive disorder". Therapeutic Advances in Psychopharmacology. 8 (1): 49–58. doi:10.1177/2045125317737264. PMC 5761909. PMID 29344343. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2 3  R. Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 633
↑  Marks DM, Shah MJ, Patkar AA, Masand PS, Park GY, Pae CU (בדצמבר 2009). "Serotonin-norepinephrine reuptake inhibitors for pain control: premise and promise". Current Neuropharmacology. 7 (4): 331–336. doi:10.2174/157015909790031201. PMC 2811866. PMID 20514212. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Beesdo K, Hartford J, Russell J, Spann M, Ball S, Wittchen HU (בדצמבר 2009). "The short- and long-term effect of duloxetine on painful physical symptoms in patients with generalized anxiety disorder: results from three clinical trials". Journal of Anxiety Disorders. 23 (8): 1064–1071. doi:10.1016/j.janxdis.2009.07.008. PMID 19643572. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  R. Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 634
↑  "Cymbalta- duloxetine hydrochloride capsule, delayed release". DailyMed. 20 בספטמבר 2021. נבדק ב-12 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Serotonin syndrome-Serotonin syndrome - Symptoms & causes, Mayo Clinic (באנגלית)
1 2  Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 632-633
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אתקינו סעודתא

אתקינו סעודתא (בארמית: "הכינו סעודה") היא פתיחה לסעודות השבת המובאת בספר הזוהר:
(תרגום: רבי שמעון, כאשר היה ניגש לסעודת השבת, היה מצהיר כך: "הכינו הסעודה [לכבוד השבת] ברוב פאר והדר. קבעו נא כאן הסעודה, לכבוד המלך.", וכך היה מתיישב מול שולחנו, והיה שמח שמחה גדולה בדבר.)
על בסיס אמירה זו, חיבר האר"י שלושה פיוטים קבליים – כשכל פיוט מותאם עבור כל אחת משלושת סעודות החובה שחלות בשבת – תחת הכותרות "אזמר בשבחין", "אסדר לסעודתא" ו"בני היכלא". הפיוטים הללו הם בין החיבורים הבודדים שנכתבו בידי האר"י עצמו, בעוד שאר כתביו נכתבו בעיקר בידי תלמידיו. פיוטים אלו נכתבו, בעקבות לשונו של הזוהר, בארמית, וגם תוכנם מובסס על דברי הזוהר ועל קבלת האר"י. שמו של האר"י חתום בראשי הבתים של הפיוטים, והם נחשבים במקורות הקבליים כפיוטים המקבילים להצהרות "לשם יחוד".
אתקינו סעודתא - הפתיחה

קטע התפילה "אתקינו סעודתא", המופיע בזמירות השבת, הוא פתיחה המתארת את סעודות השבת כנגד שלוש הדרגות שבהן שורה השכינה על עם ישראל בכל שלב בשבת, וכדלקמן:
סעודת ליל שבת: עומדת כנגד הבחינה הקבלית הנקראת "חקל תפוחין" - המושג "שדה תפוחים" המרמזת לספירת המלכות. סעודה זו נחשבת כסעודתו של יצחק אבינו ועל פי דברי הזוהר – כל המענג את קדושתה של סעודה זו זוכה להנצל מחבלי משיח (כלומר, כל צער הקשור לעת הופעת המשיח ולקראת הגאולה).
סעודת יום שבת: מכוונת כנגד הבחינה הקבלית הגבוהה, הנקראת בשם – "עתיקא קדישא", המשמש גם ככינוי לספירת כתר, (היא הספירה הקדושה והגבוהה ביותר) וזו הסעודה נחשבת כסעודת אברהם אבינו, המכונה "סבא חסידא" והוא כעין הבחינה "עתיקה קדישא" (שהיא גבוהה מאד). נאמר בזוהר הקדוש, שבזכות סעודה זו זוכים ישראל להנצל מדיני גיהנום.
סעודה שלישית: עומדת כנגד הבחינה הקבלית הנקראת "זעיר אנפין" - כינוי המיוחס לעיתים קרובות לספ' התפארת, אך בפועל הוא מייצג 'פרצוף' הנוצר למעשה מהתכללותן של שש ספירות. מכל מקום, סעודה זו נושאת גם בשם "רעוא דרעוין": "רצון כל הרצונות" (מושג שמתייחס לנקודת הזמן הייחודית בה נערכת סעודה זו – היא חלון זמן ועת רצון נפלאה מאת ה' לעמו) כמבואר בפיוט "בני היכלא" להלן. סעודה זו נקראת על שמו של יעקב אבינו (הנקרא גם-'בכיר האבות') ובזכותה מובטח ישראל להנצל מנזקי מלחמת גוג ומגוג.
ב"שער הכוונות" מובא לומר את הפתיחה ללא תוספת הפיוט, לפני נטילת ידיים.
אתקינו סעודתא - הפתיחה > בסעודת מלווה מלכה

גם בסעודת מלווה מלכה (סעודה רביעית חשובה שנועדה ללוות את צאת השבת באופן מכובד) נהוג לומר נוסח "אתקינו סעודתא" - לפי תקנת האר"י כמובא בספר "פרי עץ חיים" ובספר "השל"ה הקדוש", למרות שאין לכך מקור ברור בספר הזוהר. בפיוט זה מודגש: "דא היא סעודתא דדוד מלכא משיחא" - כלומר זו היא הסעודה של דוד המלך, שנחשב 'רגל רביעית במרכבה הקדושה', וכהמשך לשאר הסעודות המכוונות כנגד האבות, אברהם, יצחק ויעקב ועל פי הזוהר בזכות סעודת המלך דוד ניצולים מתהליכי חיבוט הקבר.
נהוג לחזור על פתיחה זו שלוש פעמים: הסבר לכך מובא בספר "דברי יחזקאל" בשם האדמו"ר רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינווא, כי הטעם לכך הוא מאחר שסעודות השבת הן מצווה מדאורייתא, לעומת "מלווה מלכה" שהיא מצווה מדברי סופרים ולכן היא צריכה חיזוק יתר.
פיוטים הנלווים

רבי יצחק לוריא הוסיף לפתיחה פיוטים עבור כל סעודות השבת, אף הם בשפה הארמית. הפיוטים נוגעים בצד הקבלי של סעודות השבת ומהותה של השבת עצמה. פיוטיו התקבלו ברוב תפוצות ישראל והולחנו להם לחנים רבים הן בקרב בני אשכנז והן בקרב יוצאי ספרד ועדות המזרח. כמעט לכל חצר חסידית קיים לחן מקורי מיוחד לכל אחד משלושת הפיוטים.
לפיוטים נכתבו ביאורים רבים, הן על דרך הפשט והן על פי החסידות. אחד הביאורים הפשטניים המקובלים והיותר מפורסמים הוא של היעב"ץ, המסביר את הפיוטים בדרך פשטנית עם נגיעה קבלית קלה.
לדעת ספרי הקבלה ה"פרי עץ חיים", "משנת חסידים" ו"אור צדיקים", יש לומר את הפיוט לאחר הקידוש וכך אף פוסק רבי שניאור זלמן מלאדי בסידורו, וכך גם נהג רבי נחמן מברסלב.
הבן איש חי כותב שאף כך הנהיג האריז"ל, כיוון שברוב תפוצות השתרש לאמרו לפני הקידוש, אף הוא נוהג כן, אלא במקרים מסוימים בהם יש סיבה להקדים את הקידוש כגון בימי ספירת העומר, בהם מתפללים ערבית מאוחר מן הרגיל, הוא מקדים הקידוש לפיוטים. בסעודה שלישית אכן נהוג בכל הקהילות והעדות, לשיר את הפיוט "בני היכלא" בתוך הסעודה. ואילו שני הפיוטים האחרים יש שנוהגים לאומרם לפני הקידוש ואילו בקרב אחרים רווח המנהג לאומרם בתוך הסעודה.
פיוטים הנלווים > אזמר בשבחין

מושר בסעודת ליל שבת. הפיוט מתאר את ההנהגה האלוהית והתקשרות אלוהים לעם ישראל בליל שבת, ואת הכוונות הקבליות שבהדלקת נרות שבת, עונג שבת, עריכת השולחן ומיקום החלות והנרות בו, הרחת הבשמים, אמירת הקידוש והשמחה שבסעודת ליל שבת.
הפיוט כולל עשרים בתים היוצרים את האקרוסטיכון "אני יצחק לוריא בן שלמה א'". כאשר האות ש' נכפלת בו פעמיים. הסבר לכפילות מובא על ידי תלמידו של האר"י, רבי ישראל סרוג; כי בתחילה כתב האר"י את הבית המתחיל במילה "שביתין" ולאחר מכן כתב את הבית המתחיל במילה "שכינתא" ומחק את הראשון. מה שמסביר את המנהג של קהילות שונות להשמיט את הבית המתחיל במילה "שביתין" ואת המנהג הכללי הרווח, לדחות את הפיסקה הזו ולאומרה בש' השנייה. יש הסוברים כי "שביתין" נכתב על ידי שבתי צבי או מזכיר אותו ולכן לא אומרים אותו.
המשך הפיוט שראשי הבתים שלו הם ל, מ, ה, א - עוסק בעיקר בבציעת הפת. יש המשמיטים אותו לחלוטין, ויש שנוהגים לאומרו בין הקידוש לנטילת ידיים או לאחר ברכת המוציא.
פיוטים הנלווים > אזמר בשבחין > לחנים וביצועים

ל'אזמר בשבחין' יש לחנים רבים ביניהם; ניגון חב"די לחנו של רבי הלל מפאריטש, הלחן התקבל במגזרים רבים. לחן נוסף שקט, המושר בחסידות חב"ד, ללחן יש ביצוע של שי צברי באלבום צמאה 4 וביצוע של שמחה פרידמן. לחן נוסף המקובל בחסידות ברסלב.
פיוטים הנלווים > אסדר לסעודתא

מושר בסעודת יום שבת. כל בית מבתי הפיוט מספר בדרך אחרת על משמעות סעודת בוקר יום השבת - "סעודתא בצפרא דשבתא". הוא עוסק בסודות הקבליים של "קידוש היום המכונה "קידושא רבא", שנים עשר ככרות לחם הפנים שהיה בבית המקדש. שני הבתים האחרונים הפותחים במילים "ידי אסחי" ו"אזמן בתלתא", אינם מושרים על פי רוב ויש הנוהגים לאומרם לפני ברכת המזון מאחר שהם עוסקים בנושא "מים אחרונים" ו"זימון".
הפיוט כולל שנים עשר בתים בני ארבע צלעות. האקרוסטיכון של השיר הוא "אני יצחק לוריא".
נהוג לזמרו בעיקר בקרב קהילות החסידים ועדות המזרח.
פיוטים הנלווים > אסדר לסעודתא > לחנים וביצועים

לאסדר לסעודתא יש כמה לחנים חב"דים המפרסם שבהם זה בניגון שלימד הרבי, בנוסף קיים גם ניגון של זלמן לוין מהעיירה נעוול, בשנת 2024 יובל דיין הוציאה ביצוע כחלק מהאלבום ניגונים.
פיוטים הנלווים > בני היכלא

מושר בסעודה שלישית. מתאר את הזמן של בין השמשות של שבת שהוא זמן "רעוא דרעוין" - "רצון הרצונות", בו מבצעת השבת בכוחה הרוחני סילוק של כל ה"קליפות" וניתן להתקרב אל הבורא ברמה הקרובה ביותר עקב ביטול ה"חיצונים" והמפריעים.
הפיוט מורכב מעשרה בתים, האקרוסטיכון של השיר החל מהבית השני הוא "יצחק לוריא".
פיוטים הנלווים > בני היכלא > לחנים וביצועים

לבני היכלא יש לחנים רבים, ביניהם; ניגון חבד"י של בני היכלא, לפי חלק מהדעות מחבר הלחן הוא רבי שניאור זלמן מלאדי, יש סוברים שמחבר הלחן הוא הלל מפאריץ' לניגון ביצוע של יאיר כלב, וביצוע של בני פרידמן. ולחן נוסף המקובל בחסידות ברסלב שמילי אונגר בלחן של הרשי ויינברגר, באלבום מדריגות.
בתרבות

בשירו של אהוד בנאי, "רחוב האגס 1" (קרוב, 1989), מושמעת השורה הראשונה במזמור "אסדר לסעודתא" בלחן שהיה נהוג במשפחת בנאי.
גם המוזיקאי גבריאל חסון מבצע את השיר[דרושה הבהרה] באלבום "מעשה אצבעותיו", באותו הלחן, אך בעיבוד חדשני.
הערות שוליים

↑  דבר זה נרמז בשמה של הסעודה על שם הפסוק (בראשית כ"ד, ס"ג) ”ויצא יצחק לשוח בשדה”.
↑  ספרו של רבי חיים ויטאל בו הוא מביא את תורת רבו האר"י.
↑  שער השבת - פרק י"ז.
↑  לרבי חיים ויטאל
↑  לרבי עמנואל חי ריקי
↑  לרבי מאיר הכהן פופרש
↑  כשהאלף מרמזת לשם משפחתו הנוסף אשכנזי.
↑  בספרו "נעים זמירות ישראל"
↑  דברי הרב זלוטניק (נרות שבת כרך ד) המעיד גם הוא שיש להשמיט דווקא את הבית "שביתין ושביקין", ומספר הוא ששמע בצעירותו טעם לדבר: במלה שביתין רמוז השם שבתי צבי... (מתוך מאמרו של יהודה ליבס: זמירות לסעודות-שבת שיסד האר"י הקדוש)
↑  ‏אזמר בשבחין‏ (Q58216048), ספר הניגונים ניגוני חב"ד, ניגון מ"ח.
↑  הניגון בביצוע של הרב יצחק גינזבורג.
↑  אזמר בשבחין ביצוע של הרב מנחם מענדל עמאר, אלבום געגועים 3. וכן אצל שמואל ליכטשטיין באלבום 'ריקוד המוח לפעימות הלב' אזמר בשבחין
↑  אזמר בשבחין, שי צברי, צמאה 4, באתר יוטיוב.
↑  אזמר בשבחין, שמחה פרידמן באתר יוטיוב.
↑  בוצע גם על ידי יוסף קרדונר ושולי רנד, הלחן המקובל בחסידות ברסלב
↑  אסדר לסעודתא זלמן לוין
↑  Yuval Dayan (2024-02-13), יובל דיין - ואפילו בהסתרה, נבדק ב-2024-11-03
↑  פריט Q57212266 בוויקינתונים
↑  שמואל זלמנוב, ספר הניגונים, חלק א', עמוד מ"ו, ניגון י'.
↑  באלבום 'עצם הנשמה', בני היכלא, יאיר כלב, באתר יוטיוב.
↑   באלבום 'בני היכלא', בני היכלא, בני פרידמן באתר יוטיוב.
↑  בביצוע יוסף קרדונר, בני היכלא
כביש 446

| --- | --- |


 מידע כללי
 כינוי:  "כביש נחל שילה"
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  31 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  מודיעין-מכבים-רעות, מודיעין עילית, לשם
 נקודת התחלה:  צומת שילת
 נקודת סיום:  מחלף ברוכין (בעבר טולכרם)
 
 קואורדינטות:  31°57′54″N 35°02′34″E﻿ / ﻿31.964972222222°N 35.042666666667°E﻿ / 31.964972222222; 35.042666666667
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) כביש 446(למפת גוש דן רגילה) כביש 446(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 446(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 446  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 446 הוא כביש אורך אזורי בישראל וביהודה ושומרון המתחיל בצומת שילת במודיעין בדרום, ומסתיים במחלף ברוכין, בין ברקן לברוכין. אורכו של הכביש 31 ק"מ וכמעט כולו עובר מחוץ לקו הירוק. על מנת להתגבר על הירידה התלולה של ההר לעבר הגיא של נחל שילה (כ-150 מטר), נסללו בכביש שלושה סיבובים חדים, כדוגמת סרפנטינות מעלה העקרבים.
הכביש משמש ככביש הגישה היחיד למודיעין עילית.
תולדות הכביש

הכביש קיים לפחות מאז ימי השלטון הירדני, ומספרו אז היה "99". עד שנות ה-90 של המאה ה-20 היה תוואי הכביש שונה, וליד הכפר דיר בלוט, הוא המשיך צפונה לכוון מסחה ועזון, והגיע עד טולכרם. בתוואי הישן עדיין מופיע מספר הכביש, בעיקר באזור עזון.
בשנות ה-90, במהלך לשיפור הנגישות מאזורי המסחר הצמודים לכביש, בשילת ובכפר רות, שופרו הצמתים בכניסות וביציאות מהמושבים הללו אל הכביש. במהלך העבודות הוקמה מנהרה אחת ביציאה ובכניסה לשילת ולכפר רות ומנהרה שנייה בכניסה וביציאה מלפיד. אך עקב בעיות הסדרת הנגישות אליהן, שתי המנהרות נאטמו. בשנת 2016 נהרגה אשה בתאונה כשטרקטור נפל ממשאית בכיכר חשמונאים בעקבות כך אושרו בשנת 2019 על ידי שר התחבורה בצלאל סמוטריץ' עבודות לביטול הכיכר בצומת חשמונאים מה שהקל מעט על העומס בכביש. באוגוסט 2022 החלו עבודות לשדרוג הכביש מצומת לפיד עד הכניסה למודיעין עילית שכוללים הוספת נתיב לכל כיוון והוספת נתיב תחבורה ציבורית.
מחלפים וצמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | מיקום | דרכים מצטלבות |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 446 מדרום לצפון
| 0 | צומת שילת | מודיעין-מכבים-רעות |  כביש 443 |  |
| 0.6 | צומת ללא שם | כפר רות | גישה אל כפר רות |  |
| 0.75 | צומת ללא שם | פארק תעשיות ומסחר שילת | כניסה אל פארק תעשיות ומסחר שילת |  |
| 1.2 | צומת ללא שם | לפיד | כניסה ללפיד |  |
| 2.8 | צומת ללא שם | ליד חשמונאים | גישה אל חשמונאים ואל אזור התעשייה של מתתיהו |  |
| 4 | צומת ללא שם | ליד מודיעין עילית | גישה אל מודיעין עילית |  |
| 5 | מחסום צה"ל | ניעלין | כביש 4460 |  |
| 5.9 | צומת ניעלין מערב | ניעלין | גישה לניעלין |  |
| 6.1 | צומת ניעלין מזרח | ניעלין | גישה לצד המזרחי של ניעלין, דיר קדיס, חרבתא |  |
| 7.7 | כיכר ניל"י | ניל"י |  כביש 463, גישה לניל"י |  |
| 9.6 | צומת ליד שוקבא | בין שוקבא לשיבתין | גישה לשוקבא ולשיבתין. |  |
| 13.2 | צומת ליד עופרים | ליד עופרים |  כביש 465 לכיוון מזרח |  |
| 14.3 | צומת ליד עופרים | עופרים | כניסה לעופרים |  |
| 17.3 | צומת עופרים | ליד עופרים |  כביש 465 לכיוון מערב |  |
| 18.2 | צומת בית אריה | ליד בית אריה | כניסה לבית אריה |  |
| 23 | צומת ומחסום צה"ל ליד פדואל | ליד פדואל | לכיוון דיר בלוט וראפעת. |  |
| 24.5 | צומת לשם | ליד לשם | כניסה ללשם |  |
| 25.2 | כיכר אלימלך | ליד עלי זהב | כניסה לעלי זהב, פדואל וכפר א-דיכ |  |
| 28.6 | כיכר ברוכין | ליד ברוכין | כניסה לברוכין |  |
| 31 | מחלף ברוכין | ליד ברוכין |  כביש 5 |  |