stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיל אוויר-קרקע
השראה

ניתן לראות העברה טכנולוגית בין טילי אוויר קרקע לטילי קרקע-קרקע. כך למשל תוכנן אחד מדגמי ה-BGM-109 טומהוק כטיל א"ק. דגם זה הוחלף בהמשך על ידי ה-AGM-86. טילים אחרים המשמשים את שני סוגי החימוש מונים את הפינגווין, וההרפון. מרבית טילי האוויר-קרקע יכולים ליירט מטרות יבשתיות וימיות למרות שחלקם צריכים לעבור התאמה מיוחדת על מנת לבצע את שני התפקידים בצורה אפקטיבית. לדוגמה ה-AGM-84 SLAM הוא גרסת ההתקפה היבשתית של ההרפון.
סוגי טילי אוויר-קרקע

טילים נגד-טנקים
טילי שיוט
טילים נגד ספינות
טילים נגד קרינה
טילי אוויר-קרקע

AGM-114 הלפייר
נמרוד
AGM-86
חאטף-8
AGM-84 SLAM
הרפון (טיל)
AGM-65 מאבריק
JCM
פופאי (טיל)
דלילה (טיל)
קאסד (איראן)
ראו גם

טיל קרקע-אוויר
JCM - טיל רב ייעודי עתידי
| תעופה צבאית  • תעופה • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| סוגי כלי טיס | מטוס קרב • מטוס תקיפה • מטוס קרב רב-משימתי • מפציץ • מטוס ריגול • מטוס תובלה • מסוק קרב • מסוק סער • מטוס שליטה ובקרה • כטב"ם | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| כלי נשק | פצצה (שימוש כללי ומונחית) • טיל אוויר-אוויר • טיל אוויר-קרקע • טיל שיוט • חימוש משוטט (כטב"ם מתאבד) • רקטה • תותח אוטומטי/מקלע כבד (כגון M2 בראונינג ו-M61A1 וולקן) | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים עיקריים | לוחמה אווירית • קרב אוויר • הפצצה אסטרטגית • הפצצה טקטית • תובלה אווירית • מודיעין אוויר | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מערכות עיקריות | לוחמה אווירית במלחמת העולם הראשונה • לוחמה אווירית במלחמת העולם השנייה • לוחמה אווירית במלחמת קוריאה • לוחמה אווירית במלחמת וייטנאם • לוחמה אווירית במלחמת המפרץ | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
| מושגים משניים | טייסת • אלוף הפלות • גיחה • נ"מ • יעף • חמקנות  • לוחמה אלקטרונית | מטוס F-16I של חיל האוויר הישראלי מסוק קרב מטוס ספיטפייר מדגם 22 |
יוזף רדצקי פון רדץ

| --- | --- |

יוזף רדצקי פון רדץ
 לידה:  2 בנובמבר 1766 טרבניץ, ממלכת הבסבורג 
 פטירה:  5 בינואר 1858 (בגיל 91) מילאנו, האימפריה האוסטרית האימפריה האוסטרית
 מקום קבורה:  Heldenberg Memorial 
 מדינה:  האימפריה האוסטרית 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית הטרזיאנית 
 בן או בת זוג:  Francesca von Strassoldo Grafenberg 
 צאצאים:  Theodor Radetzky de Radetz, Friederike Gräfin Wenckheim 
 השתייכות:  צבא האימפריה האוסטרית
 תקופת הפעילות:  1785–1858 (כ־73 שנים)
 דרגה:  גנרל-פלדמרשל
 תפקידים בשירות
 מפקד צבא האימפריה האוסטרית
 פעולות ומבצעים
 המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1788–1791)   מלחמות המהפכה הצרפתית   המלחמות הנפוליאוניות   מלחמת העצמאות האיטלקית הראשונה
 עיטורים
 אביר במסדר גיזת הזהב  מסדר לואי הקדוש  מסדר העיט האדום  מסדר הכתר של סקסוניה  מסדר סנט מוריס ולזרוס  מסדר פרננדו הקדוש וההצטיינות  מסדר הבשורה הקדושה  המסדר הצבאי הקונסטנטיני הקדוש של גאורגיוס הקדוש  מסדר יוסף הקדוש  מסדר הוברטוס הקדוש  מסדר אריה צרינגן  מסדר המושיע  אות המסדר גאורגיוס הקדוש  המסדר הצבאי של מקס יוזף  מסדר הפיל  מסדר לודוויג  מסדר הגואלפים  מסדר הכתר  אות המסדר אלכסנדר נבסקי הקדוש  מסדר הקדוש גרגוריוס  צלב ההצטיינות הצבאית  עיטור  אנה הקדושה,  דרגה ראשונה  אות מסדר העיט הלבן  אות המסדר ולדימיר הקדוש, דרגה 1  מסדר העיט השחור  אביר במסדר אלכסנדר נבסקי  הצלב הגדול של מסדר לאופולד  אביר הצלב הגדול במסדר מריה תרזיה  מסדר פיוס התשיעי  עיטור אנדריי הקדוש  מסדר העיט האדום, דרגה 1  מסדר לאופולד  מסדר כתר הברזל  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה שלישית  מסדר אישטוון הקדוש של הונגריה  מסדר גיזת הזהב  המסדר הצבאי של מריה תרזה  הצלב הגדול של מסדר יוסף הקדוש  מסדר גאורגיוס הקדוש, דרגה 1 
 
יוהאן יוזף ונצל גראף רדצקי פון רדץ (בגרמנית: Johann Josef Wenzel Graf Radetzky von Radetz,
בצ'כית: Jan Josef Václav Antonín František Karel hrabě Radecký z Radče ; ‏2 בנובמבר 1766 – 5 בינואר 1858) היה אציל צ'כי ומצביא של בית הבסבורג באימפריה האוסטרית, המפקד העליון של צבא האימפריה ההבסבורגית (תחת הקיסרים פרנץ השני, פרדיננד הראשון ופרנץ יוזף).
רדצקי הפך לאגדה כבר בחייו, בזכות אומץ לבו ותיקון רושם התבוסות שצבא האימפריה האוסטרית ספג מידי נפוליאון בקרב. הוא תרם להורדת נפוליאון מהבמה הצבאית והפוליטית, הן בקרב לייפציג שהחיש את קיצו של נפוליאון, והן בפעילותו המדינית בקונגרס וינה ב-1815.
בשנת 1831 חזר רדצקי ומונה למפקד בצבא האוסטרי בחצי האי האפניני. הוא מונה להיות גנרל-פלדמרשל ב-1836, ותפקודו בשדה הקרב בשנת אביב העמים, 1848, כשהיה בן 82, בסכלו את המרד נגד הכוחות השמרניים, המסתייעים באוסטרים, תוך הבסת הצבא הסרדיני שנחלץ לעזרת המורדים, הוסיף לתהילתו.
הוא פרש סופית לאחר 73 שנה בשרות צבא אוסטריה ויוהאן שטראוס האב הנציחו בקצב המארש, ביצירתו "מארש רדצקי".
ביוגרפיה > שנותיו המוקדמות

יוזף רדצקי נולד למשפחת אצולה צ'כית, בעלת שורשים הונגריים, בטירת טרבניצה (בצ'כית: Třebnice, בגרמנית: טרבניץ, Trebnitz), שליד (כיום בתחומי) העיירה סדלצאני (בצ'כית: Sedlčany) בבוהמיה. הוא התייתם בגיל צעיר, וסבו הרוזן נטל לידיו את האחריות לחינוכו. לאחר מות סבו, עבר ללמוד באקדמיה התרזיאנית (על שם מריה תרזה) בווינה. האקדמיה נסגרה זמנית ב-1785, בעת שעשה בה את שנתו הראשונה, והוא החל בהכשרה כצוער בצבא האוסטרי. בשנה שאחריה רדצקי התמנה לקצין, וב-1787 קיבל דרגת לוטננט ברגימנט של קירסירים. במהלך המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1788–1791), ולאחר מכן (1795-1792), בארצות השפלה האוסטריות (בלגיה של ימינו), רדצקי שירת כשליש הן תחת המרשל פרנץ מוריץ פון לאסי והן תחת הפילדמרשל ארנסט גדעון פון לאודון. בעת שירותו בארצות השפלה השתתף בקרב פלרי (בצרפתית: Fleurus), אשר נערך ב-26 ביוני 1794, תחת פיקודו של ז'אן פייר דה בולייה (בצרפתית: Jean Pierre de Beaulieu, בגרמנית: Johann Peter Beaulieu), כנגד הצבא הצרפתי בפיקודו של ז'אן-בטיסט ז'ורדן (בצרפתית: Jean-Baptiste Jourdan, לימים מרשל צרפת). קרב זה הסתיים אומנם בניצחון צרפתי מכריע, אך רדצקי הצטיין בו בהובילו סיור פרשים לעבר שרלרואה, מעבר לקווי האויב. רדצקי השתתף בקרבות גם בראשית קיץ 1795, בעת שהצבא הצרפתי פלש לחבל הריין, וניצח צבא אוסטרי שיצא לכיוונו מארצות השפלה האוסטריות.
ביוגרפיה > המלחמות הנפוליאוניות

בשנה שלאחריה רדצקי לחם באיטליה, שוב תחת פיקודו של ז'אן פייר דה בלייה, כנגד צבא צרפתי, זו הפעם, בפיקודו של נפוליאון בונפרטה. אף על פי שגם בקרבות באיטליה הייתה ידו של הצבא האוסטרי על התחתונה, רדצקי התבלט בתפקודו כקצין, ובקרב בוולגיו סול מינצ'יו (באיטלקית: Valeggio sul Mincio), אף הצליח, עם מספר הוסארים, להציל את מפקדו דה בלייה. בהמשך המערכה באיטליה, רדצקי, שהועלה לדרגת מיור, השתתף במצור על מנטואה (1797-1796), שאף הוא הסתיים במפלה, מנקודת ראות אוסטרית. בשנים הבאות רדצקי, אשר בלט כקצין אמיץ ומיומן, המשיך להתקדם בסולם הדרגות. כלוטננט קולונל הוא לחם בטרביה, ב-1799, ובהמשך השנה, הוא לחם בקרב נובי (Novi). בקרב מרנגו, רדצקי, עתה בדרגת קולונל במטהו של מיכאל פון מלאס, נפצע כאשר ספג חמישה כדורים. בשנת 1801 רדצקי הוכתר כאביר במסדר הצבאי על שם מריה תרזה. בשנת 1805, בעודו עושה דרכו לקראת קרב אולם, רדצקי התבשר על קידומו לדרגת גנרל מיור (בגרמנית: Generalmajor ובארצות דוברות אנגלית מייג'ור גנרל), ואודות הצבתו באיטליה, תחת פיקודו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן. באיטליה רדצקי השתתף בקרב קלדיירו (Caldiero), אשר נערך ב-30 באוקטובר 1805, והסתיים בתבוסה אוסטרית. בשנים הבאות שרר שלום יחסי, והוא עסק בתפקידי הדרכה צבאיים. בשנת 1809 רדצקי פיקד על בריגדה בקרב אקמיהל (Eckmühl) שבבווריה, אשר נערך ב-21 וב-22 באפריל. גם בקרב זה האוסטרים ובעלי בריתם נוצחו על ידי הצרפתים. אחרי הקרב רדצקי קודם לדרגת פלדמרשל-לוטננט, ופיקד על אוגדה בקרב וגראם, אשר נערך בתחילת יולי, שאף הוא הסתיים בניצחון צרפתי. בשנת 1810 רדצקי הוכתר כמפקד במסדר הצבאי על שם מריה תרזה, וכן זכה כי גדוד הוסרים יקרא על שמו. בין השנים 1809 ו-1812 רדצקי כיהן כראש המטה הכללי של הצבא האוסטרי וזכה לאהדה רבה (אם כי לתפקיד זה לא הייתה מידת הסמכות והחשיבות של רמטכ"ל צה"ל בימינו, שהרי סמכויות אלה ניתנו לידי הקיסר וגם לא היה זה מטה כללי במובנו המודרני). ניסיונותיו לערוך, בעודו בתפקידו זה, שינויים ארגוניים וטקטיים בצבא האוסטרי לא עלו יפה, בעיקר בשל התנגדות האוצר (מה גם שהצבא האוסטרי כבר ערך רפורמה מוצלחת למדי בין 1805 ל-1809). כיוון שכך, רדצקי התפטר מתפקידו. בשנת 1813 כיהן רדצקי כראש מטהו של קרל פיליפ, נסיך שוורצנברג, מפקד הכוחות האוסטריים בקרב דרזדן ובקרב לייפציג. בתפקידו זה נודעה לו השפעה לא מבוטלת הן על המדינאים, הן על מפקדי הצבא, של בנות הברית השונות הלוחמות כנגד הצרפתים ובעלי בריתם. במרץ 1814 נכנס רדצקי לפריז עם הצבאות המנצחים. בקונגרס וינה שימש רדצקי מעין מתווך בין אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה לבין קלמנס מטרניך, אשר לא דברו זה עם זה, וכללית, תרם לא מעט להצלחה המיוחסת לקונגרס זה, אשר ייצב את אירופה למשך כמאה שנים.
ביוגרפיה > המערכות באיטליה > שנות ה-30

עם תום המלחמות הנפוליאוניות חזר רדצקי ומונה כראש המטה הכללי. שוב, ניסיונותיו לערוך רפורמה בצבא האוסטרי עלו בתוהו, לא מעט עקב עייפות כללית מענייני צבא, יחד עם נטייה לבדלנות, אשר שררה בחוגים הבכירים. לאלה נלווה קיצוץ חריף בתקציבי הצבא. קידומו של רדצקי קפא, ואף עלו רעיונות להפרישו משורות הצבא הסדיר. בכל זאת, בסופו של דבר, ב-1829, קודם רדצקי לדרגת גנרל בחיל הפרשים וכדי להשאירו בשורות הצבא, הוא התמנה למפקד מצודה. זמן קצר אחר כך, נקרא רדצקי לשרת בשדה הקרב, בשל המצב באיטליה. באותה העת, מרידות נרחבות פרצו בערים גדולות שהיו חלק ממדינת האפיפיור - בולוניה, פורלי, רוונה, אימולה, פרארה, פזארו ואורבינו. המורדים קראו ליצירת איטליה מאוחדת, והמרידה התפשטה עד מהרה בכל נחלות האפיפיור. האפיפיור גרגוריוס השישה עשר החליט לקרוא לעזרת האוסטרים. באביב 1831 החלו הגייסות האוסטרים בדיכוי המרד, כשהם מתקדמים באיטיות ומשמידים את כיסי המורדים במקומות בהם מצאו אותם. לאחר דיכוי המרד, האוסטרים השיבו את השליטים השושלתיים הישנים לכיסאותיהם. רדצקי הוצב תחילה תחת פיקודו של הנסיך יוהאן פרימונט (Frimont). החל מ-1834 רדצקי מונה למפקד הכוחות האוסטריים באיטליה, וב-1836 הוא קודם לדרגת פילדמרשל.
ביוגרפיה > המערכות באיטליה > אביב העמים

ב-1848 החל באירופה גל ההתקוממיות הלאומיות המכונה אביב העמים, אשר איים לערער את הסדרי קונגרס וינה. ב-14 במרץ 1848 פיטר פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה את הנסיך מטרניך בעקבות מהומות בווינה. האיטלקים החליטו לנצל את ההזדמנות כדי לפרוק את עולה של אוסטריה והתקוממו. הכול ציפו שהאפיפיור פיוס התשיעי, התומך באיחוד איטליה, יצטרף למלחמה לשחרור איטליה, אלא שב-29 באפריל 1848 פרסם האפיפיור אנציקליקה ובה הודיע כי לעולם לא ישתכנע להשתתף במלחמה כנגד מעצמה קתולית כדוגמת אוסטריה וכי הוא לא יקבל על עצמו לעולם את ראשות הקונפדרציה האיטלקית. התגובה הזועמת לא אחרה לבוא. ג'וזפה מציני העלה את הדרישה שרומא תהפוך לרפובליקה. פרצה מרידה ברומא והאפיפיור פיוס נמלט ב-24 בנובמבר. הצבא האוסטרי באיטליה, אשר כוחו בתחילת האירועים היה מוגבל, והמצור שערך על מילאנו לא עלה יפה, פעל תחילה כדי להרוויח זמן על מנת לצבור כוח. לשם כך נסוג הצבא בפיקוד רדצקי לשרשרת מבצרים שהוכנו מראש, מדרום מערב לנהר האדיג'ה, בין ורונה למנטובה. עם בוא התגבורות, התהפך הגלגל. הצבא האוסטרי, בפיקודו של רדצקי, התאושש, וב-24 ביולי הובס קרלו אלברטו, מלך סרדיניה, העומד בראש הכוחות האנטי-אוסטריים, בקרב קוסטוצה. לאחר התבוסה בקרב נובארה (23 במרץ 1849) התפטר המלך והעביר את המלוכה לבנו ויטוריו אמנואלה השני. הסכם הפסקת אש החזיר את המצב לקדמותו בלומברדיה, פרט לוונציה, בה הוכרזה רפובליקה. זו, בעזרת צבא נאפולי, עמדה במצור של הצבא האוסטרי בפיקוד רדצקי, ממאי 1848 עד אוגוסט 1849, ואז נכנעה.
כהוקרה, רדצקי הוכתר ב-1848, כאביר במסדר גיזת הזהב האוסטרי. כן מונה למשנה למלך בלומברדיה וונציה, תפקיד אותו מילא עד 1857. כמשנה למלך, הראה יחס נוקשה למורדים אשר נשאו נשק, והוא אף הורה לתלות הונגרים אשר הצטרפו אל המרידה. זאת כיוון שאלה נחשבו בוגדים, מפני שהונגריה הייתה חלק מן האימפריה האוסטרית. אולם יחסו לאחרים היה ליברלי למדי.
בשנת 1849 העניק הצאר הרוסי ניקולאי הראשון את דרגת גנרל-פלדמרשל של הצבא הרוסי הקיסרי כאות הוקרה על פועלו לדיכוי המרידות באיטליה.
ביוגרפיה > חיי המשפחה

בשנת 1798 נשא יוזף רדצקי לאשה את הרוזנת פרנצקה פון שטרסולדו גרפנברג (Strassoldo Grafenberg) מטרז'יץ' (Tržič, כיום בסלובניה). לזוג נולדו במרוצת השנים חמישה בנים ושלוש בנות. כן החזיק במאהבת איטלקייה בשם מרגלי (Meregalli), ממנה היו לו שמונה ילדים נוספים, אשר רדצקי הכיר בכולם כילדיו.
יוזף רדצקי הלך לעולמו כתוצאה מדלקת ריאות ב-5 בינואר 1858.
אזכורים תרבותיים

לרדצקי מיוחסת הבאת השניצל מאיטליה לאוסטריה. במרוצת השנים, מאכל זה הפך למזוהה הרבה יותר עם אוסטריה.
המלחין יוהאן שטראוס האב חיבר לכבודו את מארש רדצקי.
ראו גם

שניצל
טירת טרבניצה, מקום הולדתו של רדצקי
קרב לייפציג, 1813
פרסקו המתאר את המפגש בין רדצקי לבין המלך הסרדיני החדש, ויטוריו אמנואלה השני, 24 במרץ 1849
אנדרטה לזכרו של רדצקי בככר השוק (Am Hof) בווינה
מוזיקת דנג'ר

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  נויז, מוזיקה אוונגרדית, מוזיקה ניסיונית, פלוקסוס, מיצג
 מקורות תרבותיים:  שנות ה-1960
 סצינות אזוריות
 יפן
 נושאים קרובים
 הארדקור פאנק, נויז רוק, מוזיקה תעשייתית, פאוורוויולנס
 
מוזיקת דנג'ר (באנגלית: Danger music; באופן מילולי: מוזיקה מסוכנת) היא תת-ז'אנר של מוזיקה אוונגרדית משנות ה-1960. תת-ז'אנר זה מבוסס על הזרם האמנותי פלוקסוס וכן על התפיסה שחלק מהקטעים המוזיקליים יכולים לפגוע במאזינים או במבצעים, מתוך הבנה שהיצירה המדוברת עשויה לא להתבצע כלל. כמו כן, יצירות מתת-ז'אנר זה לפעמים מכונות כאנטי-מוזיקה.
בין הדוגמאות המוכרות מתת-ז'אנר זה, ניתן למנות את Music for a Revolution של טאקהיסה קוסוגי (אנ'),‏ וכן סדרת היצירות Danger Music של דיק היגינס (אנ').‏
כמו בצורות רבות של מוזיקת קונספט ואמנות מיצג, הקווים הנמתחים בין "מוזיקה", "אמנות", "תיאטרון" ו"מחאה חברתית" אינם תמיד ברורים או גלויים. חלק מהופעות מהז'אנר, כמו אלו של מארק פאולין (אנ') וכריס בורדן (אנ'), כוללות שימוש בצלילים חזקים מדי לאוזן או שימוש באלימות נגד הקהל.
פרויקט הנויז של המוזיקאי היפני ימנטקה איי (אנ'), Hanatarash (אנ'), היה בולט בהופעות החיות המסוכנות שלו, כאשר המקרה המפורסם ביותר היה כאשר האמן היפני נהג במחפר דרך האולם בחלק האחורי של הבמה. כמו כן, היו דיווחים כי חלק מהקהל נדרש למלא כתבי ויתור (אנ') לפני תחילת ההופעות כדי למנוע תביעות נגד הלהקה או האולם במקרה של נזק כלשהו שייגרם. להקת הפאנק מטאל היפנית G.I.S.M. (אנ') הציגה הופעות חיות אלימות ביחס לסולן הלהקה, סאקווי, שיבצע מגוון פעלולים מסוכנים, כולל ריצה לעבר הקהל עם מסור שרשרת, תקיפת השורות הראשונות עם להביור פעיל, זריקת זיקוקים על הקהל או קיום קרבות עם צופים אקראיים.
עם זאת, יצירות אחרות מהז'אנר מכילות צורות סמליות יותר של "סכנה", כמו "Danger Music for Dick Higgins" של נאם ג'ון פאיק, שהנחה את המבצע "לזחול לתוך הנרתיק של לוויתן חי".
ראו גם

כלי נשק אקוסטי
מוזיקה ניסיונית
לקריאה נוספת

Cope, David Techniques of the Contemporary Composer. ISBN 0-02-864737-8
Friedman, Ken The Fluxus Reader. ISBN 0-471-97858-2
Higgins, Hannah Fluxus Experience. ISBN 0-520-22867-7
Nyman, Michael Experimental Music: Cage and Beyond. ISBN 0-521-65383-5
הערות שוליים

↑  Gann, Kyle (2006). Music Downtown: Writings from the Village Voice. University of California Press. p. 11. ISBN 9780520935938.
↑  David Cope (2001), "Danger Music", New directions in music, Waveland Press, p. 105, ISBN 978-1-57766-108-5
↑  Joyce, Colin (11 בנובמבר 2016). "Why Are People Brushing Their Teeth at Noise Shows? An Investigation". ארכיון מ-8 בנובמבר 2020. נבדק ב-3 במרץ 2021 – via Vice. At another venue, they drove a bulldozer through one of the walls. And later in their career, they required audience members to sign personal injury waivers before some of their sets. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  G.I.S.M. “Subj and Egos, Chopped” Documentary Now Showing
↑  Michael Nyman (1999), "Danger Music", Experimental Music: Cage and Beyond, Cambridge University Press, p. 72, ISBN 0-521-65383-5
כוורת בקופסא

כוורת בקופסא (נקרא גם כוורת - אנתולוגיה 1971-1976) הוא מארז תקליטורים של להקת כוורת המכיל קטעים הרואים אור בפעם הראשונה באופן רשמי המופיעים בשישה דיסקים ושני DVD. במארז נכללים שירים שלא ראו אור, מערכונים, גרסאות נדירות לשירים המוכרים וקטעי וידאו שצולמו בשנות פעילות הלהקה. הקטעים נשמרו על ידי דני סנדרסון במהלך השנים. למארז, שמעוצב בתור קופסה, מצורפת חוברת בת 100 עמודים בה מופיעים סיפור הלהקה מאת יואב קוטנר ותמונות נדירות שצולמו בין היתר על ידי יעקב אגור ומונטי אברמסון.
מארז זה יצא בשנת 2013, מעט לפני מופע האיחוד הרביעי והאחרון של כוורת שנקרא כוורת - המופע האחרון, ומכיל, בין היתר, את "אופרת פוגי" המלאה ו"פינות פוגי" ששודרו בתוכניתו של דורי בן זאב בגלי צה"ל "ממנו אליך", כמו גם הקלטות מחדר החזרות של הלהקה, תוכניות על הלהקה, והופעות מלאות בזמן פעילותה בין השנים 1971–1976.
משתתפים בהקלטות

ליד כל משתתף מצוין באיזו הקלטה הוא השתתף.
כוורת - כל ההקלטות
מירי אלוני - אופרת פוגי
מנחם זילברמן - אופרת פוגי, הילד מברזיל ופינות פוגי
איציק בן מלך - פסטיבל פוגי שבט
תמי עזריה - אופרת פוגי
ענת גוב - המלך ממבו
דייוויד שנן - אופרת פוגי והילד מברזיל
תוכן הדיסקים > דיסק 1 - בדרך לכוורת

דיסק זה הכיל את היצירות, שמופיעות לראשונה במלואן, "אופרת פוגי", "המלך ממבו" ו"הסיפור המחריד על הילד מברזיל". ביצירות אלו נמצאות גרסאות מוקדמות לכמה משירי כוורת ושירים מהמשך הקריירה של סנדרסון.
היצירות האלו נכתבו והוקלטו במהלך שירותם הצבאי בלהקת הנח"ל של דני סנדרסון, אלון אולארצ'יק, מאיר פניגשטיין, אפרים שמיר וגידי גוב, ומהוות שלב חשוב בהתפתחות הלהקה.
ביצירת "הסיפור המחריד על הילד מברזיל" השתתפה הלהקה הפארודית: "מקהלת השפלה בניצוחו של חולילו לומברטה ובהדרכתו". "מקהלה" זו הייתה בעצם "להקת השניצלים" (דני סנדרסון, אלון אולארצ'יק, מאיר פניגשטיין ודייוויד שנן) בצירוף חברם ללהקת הנח"ל מנחם זילברמן בקריינות ובשירה.
תוכן הדיסקים > דיסק 2 - פינות פוגי

דיסק זה מכיל את כל פינות פוגי ששרדו בתוספת פינה שלא שודרה מעולם. בזמן שירותו הצבאי של דני סנדרסון, הוא וחבריו ללהקת הנח"ל הקליטו את פינות פוגי ששודרו בתוכניתו של דורי בן זאב "ממנו אלייך" בגלי צה"ל.
תוכן הדיסקים > דיסק 2 - פינות פוגי > רשימת שירים

| פינות פוגי> מס' | פינות פוגי> שם | פינות פוגי> מילים | פינות פוגי> לחן | פינות פוגי> קריינים | פינות פוגי> משך | פינות פוגי>  | פינות פוגי>  | פינות פוגי>  | פינות פוגי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פסטיבל פוגי שבט (שירים: "מכתב מעזה" "רמפי דה רמפי" "אהבתיה")   | "מכתב מעזה": דני סנדרסון "רמפי דה רמפי":עממי "אהבתיה":תרצה אתר | "מכתב מעזה": דני סנדרסון "רמפי דה רמפי": עממי טורקי "אהבתיה": יעקב הולנדר | דני סנדרסון, אפרים שמיר, איציק בן מלך ומאיר פניגשטיין | 06:14 |  |  |  |  |
| 2. | רגע אחד טרירה (שירים: "פוגי מתחשמל")   | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין | דני סנדרסון | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין, אפרים שמיר | 03:25 |  |  |  |  |
| 3. | מתמטיקה  | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין, מנחם זילברמן |   | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין, מנחם זילברמן הופיעה גם בהוצאה המחודשת של האלבום "סיפורי פוגי" | 01:33 |  |  |  |  |
| 4. | שיעור פסנתר (שירים: "המארש הטורקי")   | דני סנדרסון | "המארש הטורקי": מוצארט | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין הופיעה גם בהוצאה המחודשת של האלבום "סיפורי פוגי" | 04:18 |  |  |  |  |
| 5. | האם זה נכון והאם זה נורא (שירים: "רוח סתיו")   | דני סנדרסון, מנחם זילברמן | ל"רוח סתיו": אניו מוריקונה | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין, מנחם זילברמן | 02:18 |  |  |  |  |
| 6. | סיפור הארון  | דני סנדרסון |   | אלון אולארצ'יק, דני סנדרסון, אפרים שמיר, מאיר פניגשטיין הגרסה המקורית של המערכון שהופיע ב"סיפורי פוגי" | 04:05 |  |  |  |  |
| 7. | פוגי 71' (שירים: "בשנה הבאה" "הורה היאחזות")   | "בשנה הבאה":אהוד מנור "הורה היאחזות":יחיאל מוהר | "בשנה הבאה":נורית הירש "הורה היאחזות":דובי זלצר | אלון אולארצ'יק, דני סנדרסון, אפרים שמיר, מאיר פניגשטיין, מנחם זילברמן | 04:47 |  |  |  |  |
| 8. | פינת נגרות  | דני סנדרסון, מאיר פניגשטיין |   | מאיר פניגשטיין | 00:19 |  |  |  |  |
| 9. | פוגי באיטליה (שירים: "חג פורים")   | ל"חג פורים": עממי | ל"חג פורים": עממי | דני סנדרסון, אפרים שמיר, מאיר פניגשטיין | 01:21 |  |  |  |  |
| 10. | המסדרון המוצף (שירים: "רבי מימון")   | ל"רבי מימון": דני סנדרסון ואלון אולארצ'יק | ל"רבי מימון": דני סנדרסון | דני סנדרסון | 07:15 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 35:35 |  |  |  |  |
תוכן הדיסקים > דיסק 3 ו-4 - סיפורי פוגי - הופעה חיה בתיאטרון ירושלים

דיסקים 3 ו-4 במארז הם הקלטה של הופעה מלאה של כוורת בתיאטרון ירושלים בשנת 1974. (יצא שוב על גבי תקליט כפול בשנת 2017)
תוכן הדיסקים > דיסק 3 ו-4 - סיפורי פוגי - הופעה חיה בתיאטרון ירושלים > רשימת שירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי דני סנדרסון (למעט היכן שמצוין אחרת).
| דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'> מס' | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'> שם | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'> מילים | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'> משך | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  | דיסק 3 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | למרות הכל  |   | 06:44 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | סיפורי פוגי 1  |   | 00:44 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | סיפור המכולת  | דני סנדרסון וגידי גוב | 05:14 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | שיר המכולת  |   | 03:36 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | סיפורו של חולילו לומברטה  |   | 02:10 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | אוכל ת'ציפורניים  | דני סנדרסון ומנחם זילברמן | 02:23 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | סיפורו של ברוך  |   | 00:37 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | המגפיים של ברוך  | דני סנדרסון, אלון אולארצ'יק, מנחם זילברמן | 03:56 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | סיפורי פוגי 2  |   | 00:38 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | התמנון האיטר  |   | 03:05 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | שיעור פסנתר  |   | 03:35 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ילד מזדקן  | אלון אולארצ'יק | 02:57 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | שירות עצמי  |   | 02:39 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | סוכר בתה  |   | 02:45 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 41:03 |  |  |  |  |  |  |
| דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'> מס' | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'> שם | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'> מילים | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'> לחן | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'> משך | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'>  | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'>  | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'>  | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'>  | דיסק 4 - מופע בתיאטרון ירושלים (1974) - חלק ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | שיר המחירון  |   |   | 03:05 |  |  |  |  |  |
| 2. | ביום ובלילה  |   | דני סנדרסון ומליסה קונל | 03:11 |  |  |  |  |  |
| 3. | הבלדה על ארי ודרצ'י  |   |   | 06:21 |  |  |  |  |  |
| 4. | האם זה נכון והאם זה נורא  |   |   | 02:28 |  |  |  |  |  |
| 5. | סיפורי פוגי 3  |   |   | 00:57 |  |  |  |  |  |
| 6. | נתתי לה חיי  | דני סנדרסון ואלון אולארצ'יק |   | 02:49 |  |  |  |  |  |
| 7. | איזה ראיון  |   |   | 00:45 |  |  |  |  |  |
| 8. | פתאום לפני 25 שנה  | דני סנדרסון וגידי גוב |   | 07:52 |  |  |  |  |  |
| 9. | פה קבור הכלב  |   |   | 03:10 |  |  |  |  |  |
| 10. | הורה היאחזות  | יחיאל מוהר | דובי זלצר | 03:25 |  |  |  |  |  |
| 11. | יו יה  | דני סנרסון ואלון אולארצ'יק | דני סנדרסון ויצחק קלפטר | 04:38 |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 38:41 |  |  |  |  |  |
תוכן הדיסקים > דיסק 5 - צפוף באוזן - חי באולפני טריטון

בלילה אחד הלהקה הקליטה באולפני טריטון את רוב שירי האלבום צפוף באוזן כביקורת לפני ההקלטה עצמה.
מלבד שירי האלבום, נכללו גם שלושה שירים שלא נכנסו לאלבום המקורי: שיר הנושא - "צפוף באוזן", "מחכים לשולה" ו"אם היה לי לב זהב".
שלושת השירים האלו הופיעו לראשונה במהדורות הדיסק של "פוגי בפיתה" ו"צפוף באוזן". בנוסף, מופיעים בדיסק מספר מערכונים מתוך התוכנית "צפוף באוזן", שלא הצליחה כמתוכנן, כבונוסים.