stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שחטאר דונצק (כדורעף)
תארים

ברית המועצות אליפות ברית המועצות
אלופה (1): 1992
סגנית (1): 1991
אוקראינה אליפות אוקראינה
אלופה (2): 1992, 1993
מקום שלישי (1): 1995
אוקראינה גביע אוקראינה
מחזיקת הגביע (1): 1993
הערות שוליים

↑  Источник: Команды молодости нашей, которым в нашем городе не жить
↑  http://govorit.donetsk.ua/eshche-odin-shakhter.html
↑  Источник: Старожил из «Зарева»
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורעף ובנושא אוקראינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיוט על-קולי

מטוס בעל יכולת שיוט על-קולי הוא מטוס המסוגל לטוס במהירות על-קולית ללא שימוש במבער אחורי.
מבערים אחוריים, אשר נמצאים בשימוש ברוב מטוסי הקרב כדי לנוע במהירות על-קולית, הם בזבזניים במיוחד ביחס לפעולת מנוע סילון שגרתי עקב לחץ נמוך שנמצא בדרך כלל בצינור פליטה. לכן מטוס המסוגל לבצע שיוט על-קולי הוא בעל יכולת עמידות גבוהה יותר במהירויות על-קוליות מאשר מטוס שאינו יכול.
בנוסף על כך, בלי הצורך לסחוב כמויות גדולות של דלק, מטוס בעל יכולת שיוט על-קולית יכול להיות בעל יתרון ביחס ניצולת הדלק (כלומר - משקל הדלק לחלק במשקל הכולל של המטוס), ולכן יכול לטוס רחוק יותר במהירות גבוהה יותר ממטוס ללא יכולת זו, בקיבולת דלק זהה.
שיוט על-קולי מקטין את החתימה התרמית של המטוס, ביחס למטוס בעל מבער אחורי אשר גזי הפליטה מגדילים את החתימה התרמית שלו.
הערות שוליים

↑  תצורה של מטוסים חמקנים
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שחטאר דונצק (קטרגל)

ערך זה עוסק בקבוצת הקטרגל של שחטאר דונצק. אם התכוונתם לקבוצת הכדורגל, ראו .
מועדון הקטרגל שחטאר דונצק (באוקראינית: Міні-футбольний клуб «Шахтар» Донецьк) היה מועדון קטרגל מהעיר דונצק, שהיה פעיל בין השנים 1998–2011. הקבוצה זכתה בחמש אליפויות לאומיות ובשלושה גביעים והישג השיא שלה במפעלים האירופיים הוא שלב חצי גמר גביע אופ"א בעונת 2005/2006.
תארים

אוקראינה אליפות אוקראינה
אלופה (5):  2002, 2004, 2005, 2006, 2008
סגנית (3): 2003, 2009, 2010
מקום שלישי (1): 2007
אוקראינה הגביע האוקראיני
מחזיקת הגביע (3): 2003, 2004, 2006
גמר (3): 2001, 2005, 2009
אוקראינה הסופר קאפ האוקראיני
אלופה (3):  2005, 2006, 2008
הערות שוליים

↑  (ברוסית) early win for Shakhtar
רפואת שיניים דיגיטלית

רפואת שיניים דיגיטלית (באנגלית: Digital dentistry) היא השימוש בטכנולוגיות או במכשירים דנטליים המשלבים רכיבים דיגיטליים או נשלטים על ידי מחשב. באמצעות טכנולוגיות אלו ניתן לבצע פרוצדורות דנטליות שלא באמצעות שימוש בכלים מכניים או חשמליים. 
 השימוש ברפואת שיניים דיגיטלית יכול לייעל את ביצוע ההליכים הרפואיים המבוצעים באמצעות המכשור המכני (באמצעותו מבוצעות רוב הפרוצדורות הנפוצות כיום), הן מבחינת האבחון והן מבחינת הטיפול והשחזור.
 כמו כן, רפואת השיניים הדיגיטלית מייצרת דרכי טיפול ולימוד חדשות שהצורך בהן עלה בעקבות העלייה בכמויות ההליכים המבוצעים, דרישות המטופלים ואיכותם העולה של הטיפולים המוצעים כיום. הפרופסור הצרפתי פרנסואה דוראט נחשב לחלוץ פיתוח תחום רפואת השיניים הדיגיטלית, אשר המציא יישומים דנטליים ל-CAD ו-CAM בתחילת שנות השבעים.
טכנולוגיות ברפואת שיניים

נעשה שימוש בטכנולוגיות רבות בתחום רפואת השיניים הדיגיטלית, הן המשמשות את התחום באופן בלעדי והן טכנולוגיות שנעשה בהן שימוש גם בתחום זה בנוסף לתחומים רפואיים אחרים. להלן דוגמאות לטכנולוגיות מסוגים אלו:
מצלמות וסורקים פנים אוראליים
CAD/CAM
מכשור ייעודי ממוחשב ליצירת שתלים דנטליים.
מכשור ייעודי ממוחשב ליצירת כתרים דנטליים.
מדפסות תלת מימד.
רדיוגרפיה דיגיטלית:
CBCT
MRI
CT
שתלים דנטליים בטכנולוגיה מונחית מחשב.
פוטוגרפיה (פנימית וחיצונית).
לייזרים דנטליים.
מצלמות וסורקים פנים אוראליים

בעבר, צילומי רנטגן היוו כלי מרכזי בעת הערכת המצב האוראלי של המטופל אך לקו בחסר עקב הצגת התמונה בדו מימד, ובכך הציגו מידע חלקי. בעקבות כך, התפתחה טכנולוגיית המצלמות הפנים האוראליות (IOCs), אשר מאפשרות לרופא השיניים לראות תמונה נקייה של פנים השן. בדומה לגודל של מראה דנטלית (המראה בה רופא השיניים משתמש בעבודתו השוטפת), למצלמה הפנים אוראלית יש מצלמה זעירה אשר מסוגלת לזהות יותר עצמים בשן מבחינה תלת־ממדית מאשר צילומי רנטגן המייצרים תמונה דו־ממדית בלבד. לדוגמה, באמצעות מצלמה פנים אוראלית ניתן לזהות מיקומים מדויקים וגדלים של נגעי עששת ("חורים בשיניים" כפי שנהוג להגיד), שיניים סדוקות, שחיקת שן נרחבת וכו'.
מצלמות וסורקים פנים אוראליים > טכנולוגיית CAD/CAM

סורקים פנים אוראליים וטכנולוגיית CAD/CAM (שפירושה computer aided design/computer aided manufacturing) מאפשרים ליצור תבנית דנטלית ממוחשבת תלת־ממדית ושתלים מסוימים באופן כמעט מיידי. תבנית דנטלית של מטופל היא תבנית נגטבית שנלקחת ממטופל באמצעות הנחת גבס או גומי על גבי הלסתות, המאפשרת לראות באופן ברור יותר את המבנים האנטומיים הקשים ואת הרקמות הרכות אשר מצויים בלסתות ובכך ליצור במהירות שחזורי שיניים קבועים ללא צורך בשחזור זמני עד ליצירת הקבוע באמצעות תוכנת מחשב ומחרטה שולחנית. באמצעות הסורק, התהליך ליצירת מודל של המבנים האנטומיים של לסתות המטופל נעשה באופן מהיר יותר, דיגיטלי, ומדויק בהרבה.
מצלמות וסורקים פנים אוראליים > השוואת גוונים

באופן מסורתי, רופאי שיניים משתמשים במדריך כתוב בו ישנם גוונים שונים רווחים של שיניים כאשר הם מעוניינים להבין את גוון השן המדויק של המטופל לצורך טיפולים דנטליים מסוימים. מדובר בדרך עבודה לא יעילה ואיטית הנעשית בזמן שהמטופל שוכב בכיסא הטיפולים, המועדת לתוצאות לא מדויקות עקב תפישה שגויה לעיתים של גוני על ידי העין האנושית הממוצעת. במחקרים שבוצעו עלה כי המצלמה האוראלית מצליחה לזהות גוונים ברמה זהה כמעט מבחינה סטטיסטית לזו של ספקטרופוטומטר. מבחינה קלינית, כיום נעשה שימוש במצלמה אוראלית במספר קטן של פרוצדורות דנטליות, והשימוש אף תורם לייעול התקשורת בין רופא השיניים למעבדת השיניים איתה הוא עובד בכל הנושא של גוני השן.
מדפסות תלת מימד

בשנות ה-2010 החל שימוש נרחב במדפסות תלת־ממדיות בתחום רפואת השיניים, ונראה כי טכנולוגיות אלו הפכו למבוקשות מאוד בקרב רופאי השיניים ומעבדות השיניים. כיום נעשה שימוש בסטריאוליטוגרפיה (SLA- טכנולוגיה למיצוק חומר פולימרי נוזלי, על פי תמונה מסוימת) ובעיבוד אור דיגיטלי (DLP) על מנת להבטיח את דיוק התוצרים. החומרים בהם נעשה שימוש בסטריאוליטוגרפיה הם מלחים שונים שהוכנסו בתהליך כימי לתערובת של חומר פולימרי לשימוש דנטלי, העוברים ייצוב והקשייה באמצעות אור אולטרה סגול. רופא השיניים יכול להשתמש בטכנולוגיה זו בעצמו בשטח מרפאתו, ללא צורך במעבדת שיניים, דבר שמקצר את תהליך הטיפול בצורה משמעותית. על אף שהתחום עוד נחשב בחיתוליו, ניתן לראות יישום קליני של הדפסה תלת־ממדית של התוצרים הבאים:
סדי לילה לשיניים
כתרים
שתלים דנטליים
סדים אורתודנטיים
תומכי ניתוחי פה
מודלים ללימוד
אבחון עששת באמצעות שיטות אופטיות

בתהליך עששתי נפגעים מבנים ורקמות בחלל הפה כתוצאה מדה-מינרליזציה של השן והצטברות חיידקים. פגיעות אלו מובילות לשינויים אופטיים של החלל הפגוע, אשר באמצעות פלואורסצנט מיוחד (Quantitative light-induced fluorescence) השן הפגועה נסרקת והתמונה מעובדת לצורך אמידת היקף הנזק.
שימוש במציאות מדומה ורבודה בהדרכת מתלמדים

מציאות מדומה היא סימולציה של סביבה, המתבצעת באמצעות מחשב, קונסולה ייעודית או טלפון נייד, באופן הנותן למשתמש אשליה כי הוא נמצא בסביבה מציאותית אותה מדמה המחשב. כמו כן, מציאות רבודה משלבת אלמנטים וירטואליים המתמזגים עם הסביבה האמיתית בזמן אמת ובאופן אינטראקטיבי ללא החלפת המציאות באופן מוחלט על ידי המציאות המדומה. ניתן לראות כיום שימוש בטכנולוגיות אלו בהכשרת מתמחים ומתלמדים ברפואת שיניים. באמצעות טכנולוגיות אלו, המתלמדים יכולים לתרגל שימוש בטכניקות דנטליות ופרוצדורות בצורה הקרובה והדומה ביותר לתרגול על מטופלים אמיתיים, כפי שתוכניות הכשרת רופאי השיניים מחייבות. כמו כן, הטכנולוגיה מאפשרת למתלמדים לקבל משוב בזמן אמת ולבצע תיקונים ושינויים באם ידרשו. יעילותה של שיטת לימוד זו הוכחה במספר מחקרים קליניים, אך כיום מעטים בתי הספר לרפואת שיניים שהנחילו למידה באמצעות טכנולוגיות אלו כחלק מתוכניות הלימוד המובנות.
ראו גם

שיניים תותבות
שתל דנטלי
לקריאה נוספת

מאמר בנושא יתרונות הלימוד באמצעות מציאות רבודה ומדומה מתוך מגזין "European journal of dental education"
מאמר המפרט את תהליך ההדפסה התלת־ממדית ברפואת שיניים מתוך מגזין "Frontiers".
הערות שוליים

↑  Danush Ahrberg, Hans Christoph Lauer, Martin Ahrberg, Paul Weigl, Evaluation of fit and efficiency of CAD/CAM fabricated all-ceramic restorations based on direct and indirect digitalization: a double-blinded, randomized clinical trial, Clinical Oral Investigations 20, 2016-03, עמ' 291–300 doi: 10.1007/s00784-015-1504-6
↑  Andreas Syrek, Gunnar Reich, Dieter Ranftl, Christoph Klein, Clinical evaluation of all-ceramic crowns fabricated from intraoral digital impressions based on the principle of active wavefront sampling, Journal of Dentistry 38, 2010-07, עמ' 553–559 doi: 10.1016/j.jdent.2010.03.015
↑  F D Jarad, M D Russell, B W Moss, The use of digital imaging for colour matching and communication in restorative dentistry, British Dental Journal 199, 2005-07, עמ' 43–49 doi: 10.1038/sj.bdj.4812559
↑  יצחק בן נון, מה זה סטריאוליטוגרפיה?, באתר נובופרוד
↑  Gunpreet Oberoi, Sophie Nitsch, Michael Edelmayer, Klara Janjić, 3D Printing—Encompassing the Facets of Dentistry, Frontiers in Bioengineering and Biotechnology 6, 2018-11-22 doi: 10.3389/fbioe.2018.00172
↑  מהפיכת ההדפסה בתלת מימד מתחילה אצלכם בפה, באתר דוניצה תקשורת - יחסי ציבור | ייעוץ תקשורתי | הייטק | טכנולוגיה | ביומד, ‏2017-07-25
↑  M. H. van der Veen, E. de Josselin de Jong, Application of Quantitative Light-Induced Fluorescence for Assessing Early Caries Lesions, Assessment of Oral Health 17, 2000, עמ' 144–162 doi: 10.1159/000061639
↑  Augmented reality haptics system for dental surgical skills training | Proceedings of the 17th ACM Symposium on Virtual Reality Software and Technology, dl.acm.org (באנגלית)
↑  Mihaela Dutã, Corneliu I. Amariei, Crenguta M. Bogdan, Dorin M. Popovici
Nicolae Ionescu, Cristina I. Nuca, An Overview of Virtual and Augmented Reality in Dental Education
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
כתר שנבנה באמצעות טכנולוגיית CAD-CAM
מדפסת להדפסה תלת־ממדית דנטלית
שהד עבוד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 באפריל 1995 (בת 29) נצרת, ישראל
 עמדה:  קלעית
 גובה:  1.74 מטר
 מכללה:  (2015–2013) Jacksonville College  (2017–2015) Northwestern State University
 קבוצות כשחקנית
 2017–2019   2019–2020   2020–:  הפועל פתח תקווה  א.ס. רמת השרון   מכבי חיפה
 
שהד עבוד (בערבית: شهد عبود; נולדה ב־14 באפריל 1995) היא כדורסלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הקלעית בקבוצת הנשים של מכבי חיפה ושחקנית נבחרת ישראל בכדורסל נשים.
ביוגרפיה

עבוד נולדה וגדלה בנצרת לזוג הורים שחקנים ומאמני כדורסל. כילדה היא החלה לשחק כדורסל במכבי נצרת המקומית.
בכיתה ח' עברה לשחק במחלקת הנערות של הפועל עמק יזרעאל. אחיה של עבוד, מונעם עבוד, משחק בקבוצת הכדורסל של מכבי חיפה.
ביוגרפיה > מכללות

אחרי שסיימה כיתה י"ב יצאה עבוד ללמוד ולשחק במכללת ג'קסונוויל שם שיחקה במשך שנתיים. בשנתה האחרונה במכללה, כשחקנית חמישייה, קלעה 7.7 נקודות בממוצע למשחק. לאחר מכן עברה למכללת נורת'ווסטרן סטייט (דיוויז'ן 1) שם שיחקה שנתיים נוספות. בעונה האחרונה שלה קלעה בממוצע 8.4 נקודות וקלטה 3.2 ריבאונדים.
ביוגרפיה > קבוצות בוגרות

עונת 2017/18 בקבוצת הפועל פתח תקווה הייתה עונתה הראשונה של עבוד בליגת העל. עבוד המשיכה בקבוצה לעונה נוספת אשר בשימשה כקפטנית הקבוצה. בעונת 2019/20 עברה לשחק בא.ס. רמת השרון. עבוד קלעה בממוצע 12.2 נקודות למשחק (שנייה מבין הישראליות) והיא נבחרה לישראלית המצטיינת של העונה ולחמישיית העונה במשאל מאמני הליגה. עקב משבר הקורונה הופסקה הליגה. לקראת עונת 2020/21 חתמה שהד במכבי חיפה.
ביוגרפיה > נבחרות ישראל

עבוד שיחקה בכל נבחרות ישראל הצעירות.
ב־2010 וב־2011 השתתפה עם הנבחרת בטורנירי אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 16 שנערכו במקדוניה וברומניה. כקפטנית בטורניר ברומניה קלעה 7.3 נקודות ולקחה 3.6 ריבואנדים למשחק.

ב־2012 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 18 שנערך במקדוניה. בטורניר קלעה 5 נקודות ולקחה 4.4 ריבואנדים למשחק.

ב־2013 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 18 שנערך בהונגריה. בטורניר קלעה 9.4 נקודות ולקחה 2.4 ריבואנדים למשחק.

ב־2014 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 20 שנערך בבולגריה.
החל משנת 2019 עבוד היא חלק מסגל נבחרת ישראל בכדורסל נשים.
הערות שוליים

↑  רענן וייס, הכל דבש: שהד עבוד נכנסה לספרי ההיסטוריה, באתר ynet, 22 באוקטובר 2018
↑  על נשים: מצטיינות העונה, באתר ספסל, ‏25 במרץ, 2020
↑  ליאור ברטל, ‏יערה יצחקי: "זאת אליפות עם תחושה חמוצה, לא יצאנו לחגוג", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 במרץ 2020
↑  ‏הסגל הישראלי הושלם: מכבי חיפה החתימה את שהד עבוד, באתר ספורט1, 10 ביוני 2020
שיום

שִׁיּוּם או מתן שמות היא פעולה בה ניתנים שמות לעצמים או למושגים אחרים (כשם שמִסְפּוּר היא פעולה של נתינת מספרים לעצמים או למושגים אחרים). ברמת החברה, שיום הוא הליך המצאת שמות חדשים או השאלתם משפה אחרת. ברמת הפרט, השיום כולל גם הליך הכרה וזכירה של שמות, שהאנשים סביבו נוטים להשתמש בהם. השיום הוא הליך הגדלת אוצר המילים.
שיום יכול להיעשות באופן שרירותי לחלוטין או תוך התחשבות בכללים או הנחות מסוימות. דוגמאות:
זוג הורים, שבוחר שם לתינוק, עשוי לבחור אותו בלא התייעצות עם איש ובאופן שרירותי לחלוטין.
יצרן, שמייצר מוצר חדש, כמעט תמיד יתחשב ברעיונות שיווקיים לצורך שיום המוצר שלו. דהיינו יתחשב ביכולתה של החברה לקלוט את השם החדש ובהערכת הנטייה שלה להמשך אל המוצר בזכות השם. היצרן יכול גם להיעזר בתבניות השיום, הקיימות כבר בשפה, כדי להפוך את שם המוצר שלו לקליט ומובן באופן מידי. לדוגמה, כל דובר עברית יבין מיד מה מייצגים השמות החדשים "הליקופטרון" או "מכבש-כיס".
ארכי-ביולוג, שמגלה מאובן של מין, שלא היה ידוע קודם לכן, יצטרך להתפשר עם חוקי הטקסונומיה, לקביעת שמו של המין שגילה.
שיטת הנומנקלטורה בכימיה מכתיבה את שמותיהן של מולקולות רבות.
הממסד הרפואי והפסיכולוגי מקבל שמות חדשים עבור מצבים פתולוגיים, שהתגלו והוכרו על ידו. אך ישנם מקרים שבהם הממסד מחליט לשנות, כעבור כמה עשורים הן את הגדרת המצבים האלו והן את שמם. זאת בעקבות הצטברות מידע מחקרי.
שמות גרמי שמיים – קיימת מערכת סיסטמטית לשיום גרמי שמיים
חלק חשוב מפעולת השיום הוא קביעת גבולותיה של פעולה זו. אף חברה לא משיימת כל מושג, שאפשר לשיים. מרבית דוברי העברית, למשל, לא ימצאו טעם להשתמש בשם מיוחד עבור נגר, שמתמחה בהכנת ארונות מטבח או לתת שם מיוחד לקונדיטור, שמתמחה באפיית עוגות קצפת. במילים אחרות, לכול חברה יש גבול לסיבולת חידושי הלשון בתחום אוצר מילים.
לחברות שונות יש העדפות שונות בשיום ובאי שיום, חלקן קלות להסבר וחלקן פחות. לדוגמה, קל להסביר מדוע חשוב למגדלי וסוחרי פלפלים להכיר את שמות זני הפלפלים הרבים, ומאידך מדוע הדבר פחות חשוב לטבחים ועוד פחות לקונים מן השורה. לעומת זאת, קשה להסביר מדוע לדובר האנגלית המודרני אין חשיבות רבה להבדל בשפתו בין כחול (Blue) ובין תכלת (Pale Blue, או Azure), אך ישנה חשיבות להבדל בין סגול-כחלחל (violet) לבין סגול-אדמדם (purple).
בהגות הפמיניסטית, מקובל לראות במושג "הטרדה מינית" שיום חשוב של תופעה שלא זכתה לשיום בשל הפליה מבנית פטריארכלית.
הערות שוליים

↑  מַתַּן שֵׁמוֹת במילון תורת הצורות [בלשנות] (תשע"ח), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  גלי צהל, פמיניזם במשפט, באתר ריאיון של אורית קמיר בגלי צה"ל, ‏29.12.2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph457471 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שחזור שדה מהירות מתמונות חלקיקים עוקבי זרימה

שמ"ח עו"ז משורי
שחזור שדה מהירות מתמונות חלקיקים עוקבי זרימה (בראשי תיבות: שמ"ח עו"ז) היא שיטה אופטית להדמיית שדה מהירות בזורם. בשיטה זו מצלמים חלקיקים המפוזרים בתוך זורם בהפרשי זמן ידועים. מתוך שני צילומים עוקבים ניתן לשחזר שדה וקטורי רגעי של מהירויות החלקיקים. שדה זה מדמה בקירוב את שדה מהירות בזורם. טיבו של הקירוב תלוי בצפיפות החלקיקים ובדבקותם בזרימה המאופיינת על ידי מספר סטוקס.
על מנת שהחלקיקים ייראו כנייחים בצילום גם בזרימות מהירות (מספרי ריינולדס גבוהים), יש להאיר את הזורם בחושך לפרק זמן קצר עם הבזק אור "מקפיא מצב". האור המתפזר מהחלקיקים נקלט במצלמה דיגיטלית ותמונת מקומם הרגעי של החלקיקים נשמרת בזיכרון הפנימי של המצלמה. קצב הצילום נקבע בהתאם למהירות הזורם באופן כזה שהזזה של החלקיקים המהירים בזורם בין שתי תמונות סמוכות תהיה כעשרה פיקסלים. כאשר הזיכרון מתמלא נשלחות התמונות למחשב לטובת חישוב והדמיה של רצף שדות מהירות רגעיים.
כדי להימנע מרווית יתר של חיישן המצלמה בעת ההבזק צריך למקם אותה מחוץ לאלומת האור, מה שבתורו דורש כיווניות של ההבזק. בפועל מאירים את הזורם באלומה עם קרני אור מסודרות במישור (שמ"ח עו"ז מישורי) או בנפח (שמ"ח עו"ז טומוגרפי) ומתפזרות מהחלקיקים לפי פיזור מיי, בו רוב האור מתפזר בכיוון הקרן הפוגעת.
שמ"ח עו"ז מישורי

זוהי שיטה לשחזור שדה מהירות דו-ממדי בה מאירים את הזורם באלומה מישורית ומקבלים תמונות של חלקיקים בחתך כלשהו המקביל לזרימה. את התמונות מחלקים לאזורים קטנים, המכונים חלונות חקירה, בעלי שטח אופייני של כ-30X30 פיקסלים. מניחים שכל החלקיקים בתוך חלון חקירה אחד נעים בצורה אחידה, כך שהמהירות הרגעית הממוצעת שלהם מדמה את המהירות הרגעית של זורם באותו החלון. וקטורי מהירות של כל החלונות מהווים את השדה הווקטורי הרגעי המקורב, שאותו המטרה לשחזר. בפועל השחזור מתבצע על ידי מציאת וקטור הזזה ממוצעת D של חלקיקים בתוך חלון חקירה המתרחשת בזמן Δt ידוע בין שתי הארות עוקבות. מכאן ניתן ליחס לזורם בתוך חלון חקירה זה וקטור מהירות רגעית v=D/Δt. את וקטור ההזזה D קובעים מתוך מכפלה בהצלבה (cross correlation) של שתי תמונות המופיעות בחלון חקירה בזמנים t ו־t+Δt. המשמעות הגאומטרית של המכפלה הזאת היא מציאת חפיפה מרבית בין שתי תמונות על ידי הצלבתן (הזזה של תמונה אחת על גבי השנייה בצעדים של פיקסל אחד).מתמטית, ניתן להסתכל על תמונה כעל פונקציה מרחבית של עוצמת האור (I(x,y. מכפלה בהצלבה של שתי פונקציות המתארות שתי תמונות עוקבות היא בעצמה פונקציה אשר תלויה בתזוזה הדדית של התמונות (Dx, Dy):
I*I’(Dx,Dy) = ∫∫₵ I(x,y)|t•I’(x+Dx,y+Dy)|t+Δtdxdy
 ₵ האינטגרציה מתבצעת על חלון חקירה
מקסימום של הפונקציה (I*I’(Dx,Dy מתקבל עבור מצב החפיפה המרבית בין התמונות,(D=(Dx,Dy
לקריאה נוספת

Raffel, M.; Willert, C.; Wereley, S.; Kompenhans, J. (2007)., Particle Image Velocimetry: A Practical Guide., Springer-Verlag. ISBN 3-540-72307-2
שמ"ח עו"ז מישורי: שחזור שדה מהירות על ידי מכפלה בהצלבה
שחטאר דונצק (כדורגל נשים)

מועדון כדורגל נשים "שחטאר" הוא מועדון כדורגל נשים אוקראיני המייצג את העיר דונצק, שנוסד ביוני 2021. מאז עונת 2021/22 הוא משחק בליגה הראשונה באוקראינה, הנחשבת לשנייה בחשיבותה בליגות האוקראיניות בכדורגל נשים. הוא מארח את משחקי בית באצטדיון ארסנל-ארנה בכפר סצ'אסטליבויה בפרברי קייב.
ב-15 ביוני 2021 מועדון הכדורגל שחטאר הודיע על הקמת מחלקת כדורגל נשים. בהתאם לתוכנית האסטרטגית לפיתוח כדורגל נשים באוקראינה לשנים 2020-2024, שאושרה על ידי הוועד הפועל של התאחדות הכדורגל האוקראינית, כל המועדונים החברים במנהלת ליגת העל צריכים לכלול קבוצות נשים. ב-19 ביוני 2021 מונה רומן זאייב לתפקיד המאמן הראשי של קבוצת הנשים החדשה, שיכין אותה להשתתפות בעונת הבכורה 2021/22 בליגה הראשונה באליפות אוקראינה. ב-20 ביוני 2021 החלה העבודה על החתמת שחקניות, כולל השוערת מריה דנישיץ' והבלמית ולריה אולחובסקיה. ב-1 ביולי 2021, צוות של 16 שחקניות ושתי שוערות התכנסו לראשונה במחנה אימונים של שחטאר דונצק בכפר סצ'אטליבויה, במחוז קייב. ב-6 ביולי 2021, בשטח מתחם הספורט סוויאטושין, ערכה קבוצת הנשים של שחטאר את האימון הראשון הפתוח לנציגי תקשורת.
ב-14 באוגוסט 2021, במשחק חוץ נגד בגירה מהעיר קרופיבניצקי, ערכה הקבוצה את הופעת הבכורה בליגה הראשונה באליפות אוקראינה בעונת 2021/21, לאחר שניצחה במשחק הרשמי הראשון בתוצאה 5:0.
אצטדיון הקבוצה

לאחר ששחטאר התקבלה לליגה הראשונה באליפות אוקראינה, הן מארחות את משחקי הבית שלהן באצטדיון ארסנל-ארנה בכפר סצ'אסטליבויה במחוז קייב, שיכול להכיל 1,000 צופים.
הערות שוליים

↑  "В Шахтере создана женская команда". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-06-15.
1 2  "В Шахтере создана женская команда". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-06-15.
↑  "Главным тренером женской команды «Шахтера» назначен Роман Заев". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-06-19. נבדק ב-2021-06-21.
↑  "РОМАН ЗАЄВ – ГОЛОВНИЙ ТРЕНЕР ЖІНОЧОЇ КОМАНДИ ШАХТАРЯ". womensfootball.com.ua (באוקראינית). Официальный сайт Отдела женского футбола УАФ/Всеукраинской ассоциации женского футбола. 2021-06-19.
↑  "Женская команда Шахтера подписала первых игроков". sport.ua (ברוסית). 2021-06-20.
↑  "Женская команда Шахтера подписала первых игроков". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-06-20. נבדק ב-2021-06-21.
↑  "СЕРГІЙ ПАЛКІН: «ЖІНОЧА КОМАНДА – ЦЕ MUST HAVE»". womensfootball.com.ua (באוקראינית). Официальный сайт Отдела женского футбола УАФ/Всеукраинской ассоциации женского футбола. 2021-06-21. נבדק ב-2021-06-22.
↑  "Женская команда Шахтера приступила к тренировкам". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-07-01. נבדק ב-2021-07-02.
↑  "Женская команда Шахтера: открытая тренировка в Святошино". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-07-06. נבדק ב-2021-07-11.
↑  "ПЕРША ЛІГА 21/22. «БАГІРА» – «ШАХТАР» – 0:5. ІСТОРИЧНА ПЕРЕМОГА В ОФІЦІЙНОМУ МАТЧІ". womensfootball.com.ua (באוקראינית). Официальный сайт Отдела женского футбола УАФ/Всеукраинской ассоциации женского футбола. 2021-08-14. נבדק ב-2021-08-14.
↑  "Крупно и уверенно". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-08-14. נבדק ב-2021-08-14.
↑  "Приятно забить в первом матче". shakhtar.com (ברוסית). Официальный сайт ФК «Шахтёр» (Донецк). 2021-08-14. נבדק ב-2021-08-14.
שמואל טרבס

שמואל טרבס (14 באפריל 1955 רעננה, ישראל–8 בנובמבר 2015, רעננה, ישראל) היה כדורגלן ישראלי אשר שיחק לרוב בעמדת החלוץ, ומזוהה בעיקר עם קבוצות מכבי יפו והפועל רעננה.
ביוגרפיה

שמואל טרבס נולד ברעננה לאהרון וקלרה, ובה רכש השכלה יסודית ותיכונית. הוא הצטרף להפועל רעננה וב-1972 הועלה לקבוצה הבוגרת אשר שיחקה בליגה ב'. ב-1973 צפה שלמה שרף מאמן הפועל כפר סבא במשחק בו השתתף טרבס, ובעקבות יכולתו הגבוהה, עבר בהמשך להפועל כפר סבא. טרבס שיחק בשורות כפר סבא שתי עונות בהן השתתף ב-52 משחקים וכבש 15 שערים. בעקבות סכסוך כספי עם הנהלת הקבוצה שוחרר מהפועל כפר סבא ועבר למכבי יפו.
משחקו הראשון של טרבס בשורות מכבי יפו היה ב-8 באוקטובר 1977 ומשחקו האחרון ב-26 בנובמבר 1983, תחילתה של עונת 1983/1984 בליגה הלאומית. טרבס השתתף ב-175 משחקים בשורות מכבי יפו, ובהם כבש 31 שערים. היה גורם מרכזי בהצלחתה של מכבי יפו במאבקי התחתית במחצית השנייה של שנות השבעים. בעונת עונת 1977/1978 בליגה הלאומית גברה מכבי יפו במחזור הסיום על הפועל ירושלים בתוצאה 0–1 משער ניצחון של טרבס וניצלה מירידה. אחד ממשחקיו הבולטים בשורות מכבי יפו היה במחזור הסיום של עונת 1979/1980 בליגה הלאומית. שבע קבוצות נאבקו נגד הירידה לליגה הארצית ועמם נמנתה מכבי יפו שאומנה על ידי שמואל פרלמן. במחזור הסיום גברה יפו על מכבי תל אביב 0-3. טרבס הצטיין במשחק, כבש את השער הראשון ובישל את השלישי לאלי שכטר. בסיום המחזור נותרה יפו בליגה הלאומית בזכות הפרש שערים עדיף על הכח מכבי רמת גן ובית"ר תל אביב אשר ירדו לליגה הארצית.
לאחר שפרש ממכבי יפו, שב טרבס להפועל רעננה, שיחק בקבוצה עד 1990 ופרש ממשחק פעיל. הוא נכלל בסגל המורחב של נבחרת ישראל בכדורגל בין השנים 1979–1980.
טרבס התגורר כל חייו ברעננה. הוא היה נשוי לדינה, אב לשלושה ילדים וסב לנכדים. הלך לעולמו ב-2015, בגיל 60. הובא לקבורה בבית העלמין בעירו.
לקריאה נוספת

ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020
הערות שוליים

↑  הפועל כפר סבא, סטטיסטיקות בשנות השבעים, באתר הפועל כפר סבא
↑  ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020, עמוד 214. נתונים היסטוריים: ירון משעל
↑  טרבס הבטיח עונה נוספת, דבר, 30 באפריל 1978
↑  א. בן יוסף, הפתעה על הנייר. על המגרש אף אחד לא הרים אפילו גבה, מעריב, 17 בדצמבר 1989
↑  תשובה, טרבס ותא שמע צורפו לסגל לקראת יוון, דבר, 11 בפברואר 1979
שלושת הבי"תים

שלושת הבי"תים (מוכר גם בתור שלושת ה-B; במקור, בגרמנית: drei B-en) הוא מושג שטבע פטר קורנליוס בשנת 1854 כדי לציין את שלושת המלחינים הגדולים בהיסטוריה להשקפתו ששמותיהם מתחילים באות בי"ת: יוהאן סבסטיאן באך, לודוויג ואן בטהובן והקטור ברליוז. טביעת מושג זה באה להלל את ברליוז ולהציבו בשורה אחת עם באך ובטהובן כמלחינים הגדולים בהיסטוריה.
מוזיקאים רבים לא הסכימו עם הכללת ברליוז יחד עם באך ובטהובן והציעו מלחינים אחרים בתור הבי"ת השלישית. ריכרד וגנר הציע פעם את אנטון ברוקנר כבי"ת השלישית, אך הצעתו לא זכתה לפופולריות. בסוף המאה ה-19 הציע המנצח הנס פון בילוב לכלול את יוהנס ברהמס כבי"ת השלישית, ומאז נתקבל ששלושת הבי"תים הם באך, בטהובן וברהמס. בילוב טען שיש קשר בין סגנון ההלחנה של שלושת הבי"תים ואף כינה את הסימפוניה הראשונה של ברהמס כ"סימפוניה העשירית של בטהובן".
המושג משמש תדיר בדיונים על מוזיקה קלאסית כדי לתאר את עליונות המוזיקה של שלושת הבי"תים. המושג מתאר גם את שלושת המלחינים המייצגים משלוש התקופות העיקריות במוזיקה הקלאסית: באך מתקופת הבארוק, בטהובן מהתקופה הקלאסית, וברהמס מהתקופה הרומנטית.
בתרבות

ברצועה של "פינאטס" מ-22 בפברואר 1952, כששרודר(אנ') מנגן על הפסנתר, אומר צ'ארלי בראון: "שמעת על באך, ברהמס ובטהובן, נכון? אז מעכשיו זה יהיה שוברט, שומאן ושרודר."
שמואל פוהורילס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1928 פולין
 פטירה:  14 באוקטובר 2020  (בגיל 92 בערך)
 
שמואל פוהורילס (1928 – 14 באוקטובר 2020) היה פרופסור לכלכלה חקלאית באוניברסיטת תל אביב, מנהל הרשות לתכנון ופיתוח חקלאי במשרד החקלאות וממייסדי מרכז פרס לשלום.