עוצמה סייסמית
הערות שוליים

↑  רון אבני, רעידת האדמה של שנת 1927 – מחקר מאקרוסייסמי על בסיס מקורות התקופה, באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, פברואר 1999, עמ' 27א'.
↑  Bolt, B.A., Earthquakes, F&C, 1999, (Bolt, 1999), p.339
↑  Bolt, 1999. pp 67-79
↑  Bolt, 1999. p. 136.
↑  עמוס סלמון, הצעה לאימוץ סולם העוצמה הסיסמית האירופאי משנת 98 (אִי.אֶם אֶס.-98) ועדכון שאלון הדיווח בישראל, באתר המכון הגאולוגי לישראל, דצמבר 2011
1 2 3  Musson, R. M. W., Grünthal G., Stucch, M., 2010. The Comparison of Macroseismic Intensity Scales. Journal of Seismology, 14:p.p. 413–428
↑  Stegenaa, L., Szeidovitz, G., 1991. The 14 January 1810 earthquake in Mór, Hungary: the first isoseismal map. Tectonophisics, 193, p.111
↑  Egen, PNC., 1828. Ueber das Erdbeben in den Rhein und Niederlanden vom 23. February 1828. Poggendorffs JC Annalen der Physik und Chimie, 13: pp. 153–163.
↑  Knuts, E., Camelbeeck, T. Alexandre, P., 2016. The 3 December 1828 Moderate Earthquake at the Border Between Belgium and Germany. Journal of Seismol 20, p.p. 419–437
↑  Charles F. Richter., 1958. Elementary Seismology. Freeman & Company, San Francisco & London, (Chapter 4) pp. 30–36
1 2 3  Bolt, B.A., Earthquakes, F&C, 1988, עמ' 146–152
↑  Mercalli, G., (1902) Sulle Modificazioni Proposte alla Scala Sismica De Rossi–Forel. Boll. Soc. Sismol. Ital. 8: p.p. 184– 191
↑  Mercalli G (1883) Vulcani e Fenomeni Vulcanici in Italia. In: Negri G, Stoppani A, Mercalli G (eds) Geologia d’Italia. Vallardi, pp 217–218
↑  Cancani A (1904) Sur l’Emploi d’une Double Echelle Sismique des Intensitès, Empirique et Absolue. Gerlands Beitr Geophys 2:281–283
1 2 3 4  .Musson, R., 1998. A short history of intensity and intensity scales A Work Paper for the European Seismological Commission, 5 pages
↑  Sieberg A (1912) Über die makroseismische Bestimmung der Erdbebenstärke. Gerlands Beitr Geophys, 11: pp. 227–239
↑  Wood, H. O., Neumann, F., (1931). Modified Mercalli Intensity Scale of 1931, Seismological Society of America Bulletin, 21: pp. 277–283
↑  The Modified Mercalli Intensity Scale, USGS/natural-hazards/earthquake-hazards
↑  Lapajne, J., 1984. The MSK-78 Intensity Scale and Seismic Risk. Engineering Geology, 20:pp.105–112
↑  Medvedev S. V. & Sponheuer, W, "Scale of Seismic Intensity", ‏1964
↑  Tomazevitc, M., 1999. Earthquake-Resistant Design of Masonry Buildings. Imperial College Press London,p.12
↑  Earth 520 – Plate Tectonics and People: Fusakichi Omori – Biographical Information, PennState: Department of GeoSciences
1 2  Japan Meteorological Agency. Tables Explaining the JMA Seismic Intensity Scale
↑  Shabestaria, K. T., Yamazaki, F., 2001. Proposal of Instrumental Seismic Intensity Scale Compatible with MMI Evaluated from Three-Component Acceleration Records. Earthquake Spectra, Volume 17, p 712
↑  Tables explaining the JMA Seismic Intensity Scale, Japan Meteorological Agency
↑  Making sense of the PHIVOLCS earthquake intensity levels, Official Gazette, August 6, 2022
↑  לדוגמה: N. N. Ambraseys, The earthquake of 1 January 1837 in Southern Lebanon and Northern Israel, Annals of geophysics, 1997
↑  רון אבני, רעידת האדמה של שנת 1927 – מחקר מאקרוסייסמי על בסיס מקורות התקופה, באר שבע: אונ' ב.ג. בנגב, 1999
↑  ESC – Eropean Seismological Commission
↑  G. Grunthal (Editor), European Macroseismic Scale 1998, ESC – European Seismological
Commission
↑  European Macroseismic Scale-EMS 98
↑  Grunthal, G., Musson, R.M.W., Schwarz, J., Stucchi, M, European Macroseismic Scale 1998, Luxembourg: Conseil de L'Europe, E.S.C, 1998
↑  עמוס סלמון, הצעה לאימוץ סולם העוצמה הסיסמית האירופאי EMS-98 ועדכון שאלון הדיווח בישראל, באתר המרכז למיפוי ישראל, ‏דצמבר 2011
↑  Box, P., Cox, R., 1964. An Analysis of Transformations. Jour. Royal Statis. Soc., 26: pp. 211–253
↑  Shapira, Avi., 1988. Computerized Seismic Intensities of Recently Felt Earthquakes in Israel. Geolo. W. Scie., 11, pp. 45–53
1 2 3  Ambraseys, N.N., 1971. Value of Historical Records of Earthquakes. Nature, 232: pp. 375–379
1 2 3  אבני, 2008, עמ' 95–96
↑  Did You Feel It?, U.S.G.S. – Earthquake Hazards Program
↑  N. N. Ambraseys, Notes on Historical Seismicity, B.S.S.A. 73, 1983, עמ' 1917–1920
↑  Arieh, 1967. Seismicity of Israel and Adjacent Area. Ministry of G.S.Bull., 43: pp.1–14; Ambraseyes & Barazangi, 1989. The 1759 E.Q. in the Bakaa Valley: Implications for E.Q. Hazard Assessment in the Miediterranean Region. J.G.R., 94 : pp. 4007–4013; Toppozada, T.R., Borchardt, G., 1998. Re-evaluation of the 1836 & 1838 Earthquakes in California B.S.S.A., 88: pp. 140–159; Ibid; Ambraseys 1987. Magnitude-Fault Length Relationships for Earthquakesin the Middle East. in: Historical Seismograms and Earthquakes of the World. pp.309–310 ואצל עוד רבים אחרים.
↑  תרחישי רעידות אדמה, באתר המכון הגיאולוגי לישראל, ‏2018
↑  אבי שפירא, "סיכוני רעידת אדמה במדינת ישראל", באתר ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה
↑  "תקני בנייה עמידה כנגד רעידות אדמה", באתר המכון הגיאולוגי לישראל, ‏2019
↑  מפות תקן 413 – גיליון תיקון 5, באתר המכון הגאולוגי לישראל
↑  קלר, א., זסלבסקי, י., מאירוב, ט., שפירא, א., 2011. מפות תאוצה ספקטראלית לשימוש בת"י 413 גיליון תיקון 5. הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל – המכון הלאומי לחקר הבנייה, עמ' 14, איור 6.
↑  Gutenberg, B. & Richter, C. F., Earthquake Magnitude, Intensity, Energy, and Acceleration, Bulletin of the Seismological Society of America 32, 1942, עמ' p. 171
↑  Charles F. Richter., 1958. Elementary Seismology. Freeman & Company, San Francisco & London, (Chapter 11) p.140
↑  J. R. Murphy & L. J. O'Brien, The Correlation of Peak ground Acceleration Amplitude with Seismic Intensity and other Physical Parameters, Bulletin of the Seismological Society of America. 67, 1977: pp. 877–915
↑  Relationships Between Peak Ground Acceleration, Peak Ground Velocity, and Modified Mercalli Intensity in California, U.S.G.S.
↑  Y. M. Wu, et al., 2003, Relationship between Peak Ground Acceleration, Peak Ground Velocity, and Intensity in Taiwan, Bulletin of the Seismological Society of America: 93 p.p. 386-396.
↑  M., Trifunac & A., G., Brady. 1975, On the Correlation of Seismic Intensity Scale with the Peaks of Recorded Strong Ground Motion, Bulletin of the Seismological Society of America : 65: pp. 139-162
↑  למשל, לרעידת האדמה בלונג ביץ' (1933) ראו כאן.
↑  ShakeMap Scientific Background: Maps Types, U.S.G.S.
↑  Wald, David J., Lin, Kuo-Wan, and Quitoriano, Vincent, 2008, Quantifying and Qualifying USGS ShakeMap Uncertainty: U.S. Geological Survey Open File Report 2008–1238.
↑  ShakeMap Scientific Background: Map Types, U.S.G.S.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
המִתאם הקיים בין הסולמות השונים להערכת העוצמה הסייסמית לתאוצת הקרקע המקסימלית באתר (1gal=1cm/sec.2)(אנ').
התפלגות השאריות שבין הערכת העוצמה הסייסמית הניצפית לצפויה על פי המרחק ממוקד רעידת האדמה (ברעידת האדמה של שנת 1927 בארץ ישראל), מול ציוני התקן של סדרה זו. הערכים המסודרים לאורך ישר, מצביעים על התפלגות שאריות הקרובה מאוד להתפלגות נורמלית. העקומה למעלה היא התפלגות השאריות בקבוצות של עד חצי יחידת עוצמה סייסמית, שמחזקת את הממצא על הקו הליניארי. מתוך ר. אבני, 1999. עמ' 17א'.
עקומות ניחות העוצמה הסייסמית באותה רעידת אדמה: העליונה על פי הערכים הנצפים. התחתונה בנטרול תגובת האתר. העקומה המקווקות מציגה את ניטרול השפעת הליתולוגיה בלבד. שימו לב לשיפור בערך ה-r2. השיפור בין 2 העקומות העיקריות למעשה דרמטי יותר.
הטבלה מתארת את ההתפלגות היחסית של הנזק במבנים על פי איכותם, ביישובים שצפויה בהם עוצמה סייסמית נתונה. זו מסומנת בספרות רומיות, ואיכויות הבנייה מסווגות על פי רמת תאוצות הקרקע שמבנים אלה באיכות A,‏ B ו-C אמורים לשרוד אותם ללא נזק מבני. הטבלה היא על פי סולם MSK-64 ולהמחשה בלבד. מטריצה זו נבחרה להצגה עקב פשטותה. כיום קיימות מטריצות פגיעות מורכבות ומפורטות הרבה יותר. בעקבות: אבני 1999, עמ' 94.