stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שואת יהודי לוב
ראו גם

אלדו לאטס
יהודים מחוץ לאירופה תחת כיבוש נאצי
ציונות בלוב
לבלוב – כתב עת של קהילת יוצאי לוב
פרעות טריפולי (1945) – פרעות שהושפעו בין היתר מהסתה נגד היהודים בתקופת שואת לוב.
לקריאה נוספת

חיים כלפון, לנו ולבנינו, נתניה: יד לגבורים, ה'תשמ"ו-1986
"לוב", האנציקלופדיה של השואה, יד ושם, ירושלים (באתר מרכז אור שלום)
ד"ר עירית אברמסקי-בליי, פנקס הקהילות: לוב • תוניסיה , ירושלים: יד ושם, 1997
"טריפולי" (עמ' 29–83)
"בנגאזי" (עמ' 95–125)
חיים כחלון, ההעפלה מלוב, קריית אונו: הוצאת עצמית, 1999
ד"ר עירית אברמסקי-בליי, "ההנהגה היהודית בלוב ובתוניסיה בתקופת השואה", בשביל הזיכרון סדרה ישנה – 36 (עמ' 55–60), יד ושם, 2000
פרופ' חיים סעדון (עורך), קהילות ישראל במזרח במאות התשע-עשרה והעשרים – לוב , ירושלים: מכון בן-צבי, 2007
פרופ' הרווי גולדברג, "הארץ ויהודיה" (עמ' 9–22)
רחל סימון, "יהודי לוב על סף שואה" (עמ' 63–82)
יוסי סוכרי, בנגאזי-ברגן־בלזן, תל אביב: עם עובד, 2013.
ניצה טוכמן (ברמלי), תמונות זיכרון: עדויות יהודי לוב בתקופת השואה, בת ים: מרכז אור שלום לשימור והנחלת מורשת יהודי לוב, 2018
שלמה אברמוביץ' ובועז אפלבאום, היומן הגנוז ממחנה הריכוז ג'אדו: סיפורה של שואה נעלמה בלוב, ראשון לציון: ידיעות ספרים, 2020
הערות שוליים

↑  כחלון, 1999, עמ' 22–25
↑  גולדברג, 2007, עמ' 14–15
↑  כחלון, 1999, עמ' 40–42
↑  כלפון, א.ת, עמ' 83–88
1 2  סימון, 2007, עמודים 67–69
↑  סימון, 2007, עמודים 80–81
↑  כחלון, 1999, עמ' 45
↑  כלפון, א.ת, עמ' 91
1 2 3  אברמסקי-בליי, 1997ב, עמ' 120–121
1 2  סימון, 2007, עמ' 78
1 2  אברמסקי-בליי, 1997א, עמ' 66–67
1 2 3  סימון, 2007, עמ' 69–73
1 2  אברמסקי-בליי, 1997א, עמ' 64–65
↑  קול מתוך החושך - קהילת יהודי לוב
קרדינל הלת'

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בניו יורק (CAH) 
 מייסדים:  Robert D. Walter 
 תקופת הפעילות:  1971–הווה (כ־54 שנים) 
 חברות בנות:  Cardinal Health (Switzerland)  Cardinal Health (Australia) 
 מיקום המטה:  דבלין 
 ענפי תעשייה:  שירותי בריאות 
 הכנסות:  181,364,000,000 דולר אמריקאי (נכון ל־2022) 
  
 www.cardinalhealth.com
 
קרדינל הלת' (באנגלית: Cardinal health) היא חברה אמריקאית רב לאומית, העוסקת באספקת שירותי בריאות. החברה מדורגת במקום ה-17 ברשימת החברות בעלות ההכנסה הגבוהה ביותר בארצות הברית. לחברה משרדים ראשיים בדבלין שבאוהיו, ארצות הברית ובדבלין, שבאירלנד.
החברה מתמחה בהפצת תרופות ומוצרים רפואיים, המועברים ומופצים אל יותר ממאה אלף מיקומים[דרושה הבהרה]. בנוסף, החברה עוסקת בייצור של מוצרי רפואה וכירורגיה, כגון כפפות וביגוד כירורגי. החברה מפעילה את רשת בתי המרקחת הגרעינית הגדולה ביותר בארצות הברית ומספקת מוצרים רפואיים ליותר מ-75% מכלל בתי החולים בארצות הברית.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1971 כ"קרדינל פודס" (באנגלית: Cardinal foods) על ידי רוברט וולטר.
בתחילתה הייתה החברה סיטונאית מזון. בשנת 1979 רכשה את חברת "ביילי דראג" והיא החלה בסיטונאות של תרופות כחברה בשם קרדינל הפצות (באנגלית: Cardinal Distribution).
בשנת 1983 קרדינל הונפקה בנאסד"ק והיא הפכה לחברה ציבורית. לאחר מכן היא החלה בשורה ארוכה של רכישות ומיזוגים.
הערות שוליים

↑  Wartenberg, Steve (28 בפברואר 2015). "Cardinal Health moving some Dublin jobs to Philippines". The Columbus Dispatch. נבדק ב-10 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 16083875-7  ISNI: 0000 0004 0408 5929  LCCN: no2011021893  VIAF: 152022291   WorldCat (עם VIAF): 152022291 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קרדינל הלת'".
מעשה בני האלוהים

"וַיִּרְאוּ בְנֵי הָאֱלֹהִים אֶת בְּנוֹת הָאָדָם כִּי טֹבֹת הֵנָּה"
 פסל מ-1923 מאת דניאל צ'סטר פרנץ'.
מעשה בני האלוהים ובנות האדם או חטא בני האלוהים, הוא סיפור המופיע בספר בראשית פרק ו', פסוקים א'-ד'. לפי הכתוב, "בְנֵי־הָֽאֱלֹהִים" לקחו להם נשים מ"בְּנוֹת הָאָדָם", באותה עת הופיעו בארץ "הנְּפִלִים" וה"גִּבֹּרִים", ואלוהים הגיב לכך במילים "לֹא יָדוֹן רוּחִי בָאָדָם לְעֹלָם". הקטע הוא אחד הפרקים הסתומים והשנויים-במחלוקת ביותר במקרא, והניסוח הקצר והקטוע של הטקסט הקשה על בירור משמעותו. בין היתר, נדונו טיבם של "בני האלוהים" ויתר הקבוצות הנזכרות, היחסים בין ארבעתן, והשאלה אם ישנו קשר למבול, המתרחש לאחר מכן.
הקונצנזוס האקדמי הנוכחי רואה בבראשית ו' א'-ד' שריד או עיבוד לסיפור קדום על אלוהויות בפנתיאון פוליתאיסטי שהזדווגו עם בנות-אדם והולידו צאצאים על-אנושיים, ושאין קשר של סיבתיות בינו לסיפור המבול. בתקופת בית שני רווחה הפרשנות של ספר חנוך א', לפיה מדובר במלאכים שנאפו עם בנות-תמותה. הנפילים המפלצתיים שנולדו להם הביאו רעה גדולה על פני הארץ, שהניעה את אלוהים להחריב אותה בשיטפון, אך רוחותיהם של הנפילים הוסיפו להתקיים כשדים. במאות הראשונות לספירה דחו הן היהדות והן הנצרות פרשנות זו. החטא שהוביל למבול הוחלף בעוולה אנושית. בנצרות התקבע שמדובר בגזע בני שת הצדיק, שפותה והושחת על ידי נשים מגזע קין הרשע; ביהדות התקבל ש"בני האלוהים" היו בני שרים ושופטים שחטפו נשים בכח, אם כי בימי הביניים זכה הפירוש המלאכי לעדנה מחודשת.
היסטוריה פרשנית > הפרשנות כבני השליטים

התנועה הרבנית המוקדמת אימצה את הקביעה ש"בני האלוהים" היו בני אדם מן המעמדות הגבוהים, בניהם של שליטים או שופטים – אותם "בני דייניא" אודותם דיבר רבי שמעון בר יוחאי – שתפסו לעצמם נשים. הבסיס העיקרי עליו נשענת פרשנות זו הוא הקבלה במקום אחר בין "אלוהים" כ"בית-משפט": בספר שמות מצוינים תהליכים משפטיים בהם יש לבוא "אֶל הָאֱלֹהִים" במובן של בית-דין (הכוונה כנראה לשבועה פולחנית חמורה, במקרים שבהם עדות אנושית אינה מספיקה או מצויה), ותרגום אונקלוס ותרגום יונתן אכן תרגמו שם "אלוהים" כ"דייניא". בנוסף, בשני מקומות כינה ה' את משה 'אלוהים', ביחס לאדם אחר: ביחס לאהרן - ”וְאַתָּה תִּהְיֶה לּוֹ לֵאלֹהִים” (שמות, ד', ט"ז), וביחס לפרעה - ”רְאֵה נְתַתִּיךָ אֱלֹהִים לְפַרְעֹה” (שמות, ז', א'); וכינויים אלה מתפרשים כהענקת סמכות להטלת מרות, כשל שר ושופט. תרגומי המקרא לארמית שנכתבו בארץ ישראל במאות הראשונות לספירה, אימצו את התפישה של "בני האלוהים" כשליטים ונושאי משרה, והם העדות החשובה ביותר להתקבלותה. אונקלוס, יונתן ותרגום נאופיטי תרגמו את "בני האלוהים" כ"בני רברביא" או "בני דייניא", כלומר בני הגדולים והשרים, ואף כתב-יד אחד של התרגום השומרוני מתרגם כ"בני שלטניא". גם כתב-יד אחד
של הפשיטתא מציג את "בני דייניא". במאה הרביעית או החמישית, כפי שמעיד הדיון בבראשית רבה, תפישה זו הייתה דומיננטית לחלוטין בחוגים הרבניים. גם בימי הביניים, שהתפיסה המלאכית שבה לתפוס מקום בפרשנות היהודית, הפרשנים העיקריים מהזרם המרכזי הוסיפו לדבוק בפרשנות כבני השליטים.
רש"י צירף את שתי התפישות ופירש: "בני השרים והשופטים". פרשני הפשט למקרא מבארים שהפסוק עוסק בבני השופטים ובעלי הכח, שניצלו את מעמדם הרם כדי לקחת להם נשים יפות בכח, על פי בחירתם וללא התחשבות ברצונה של האשה או האם היא כבר נשואה. במדרש לקח טוב נאמר: ”ויראו בני האלוהים - אלו בני הדיינין והשרים. תני רבי שמעון בן יוחי: כל פרצה שאינה באה מן הגדולים אינה פרצה”. על פי פירוש זה, 'בנות האדם', בניגוד ל'בני האלוהים', הם בנות האדם הרגיל - בנות פשוטי העם. יש שקישרו פרשנות זו עם סיפורי מקרא נוספים כדוגמת אונס דינה, שבהם מופיעה תפיסת נשים בידי בעלי השלטון. כך, למשל, כותב הספורנו:
לרוב, לקיחת נשים זו הוצגה כחטא שבעטיו הביא אלוהים את המבול בפרק שאחרי כן, כמו במסורות הישנות אודות חטא המלאכים; מאחר שלקיחת נשים בנות-אנוש על ידי בני-אנוש לא יכלה להצדיק עונש כפשוטה, הפרשנות הרבנית נטתה להוסיף פרטים חמורים וקשים יותר כהסבר. על פי רוב המדרשים החטא האמור היה בגזלת אשת איש מיד בעלה. בחלק מהמדרשים נוסף גם חטא משכב זכר ומשכב בהמה, בהם חטאו בני האלוהים. אחרים הוסיפו שחטאם היה לקיחת נשים בחוזקה באופן כללי, בין בתולות ובין נשואות.
במאה ה-19, לאחר המחקר ההשוואתי המודרני, המלבי"ם שילב את התפישה המסורתית עם הגילויים החדשים ברוח הביקורת. הוא טען שהפרשייה מתייחס למיתוס רווח בעת העתיקה, על פיו הגיבורים והמושלים הם אלוהיים ונפלו מן הרקיע, ולכן מותר להם לתפוס נשים נשואות שמצאו חן בעיניהם. לפיכך החליט האל לקצר את ימי האדם ולהביא מבול, על מנת להוכיח לאנושות שה"נפילים" החמסנים הם ככל האדם.
היסטוריה פרשנית > הפרשנות כבני שת

דחיית ההסבר המלאכי הובילה את הכנסייה לאמץ את הקביעה ש"בני האלוהים" לא היו אלא צאצאי שת. גם בפרשנות זו נתפש מעשה בני האלוהים כחטא שהוביל למבול; "בנות האדם" שמקרבן נלקחו נשים לא היו אלא צאצאיותיו של קין, שהיו שייכות לשבט מרושע. העירוב בין הגזע ירא האלוהים והגזע החוטא הוביל להשחתת מידותיהם של הצדיקים, והדבר הכעיס את האל.
אילנות היוחסין של בני קין ושל בני שת בפרק ד', כשהאחרונים נוטים לצדקה והראשונים לחטא, סיפקו תימוכין ראשוניים להפרדה בין שתי הקבוצות. גם יוסף בן מתתיהו ב"קדמוניות היהודים" הציג את שני הסיפורים בקרבה רבה, מה שעשוי להעיד על קישור מסוים כבר בתקופת בית שני: "בני שת התהלכו במסלות ישרים ומעגלי צדק שבעה דורות... אך דור השמיני סרו מארחות אבותיהם הטובים... גם מלאכי אלהים הרעו אז לעשות, כי גם הם חמדו את יפי בנות האדם". המקור המכריע היה תרגום השבעים לבראשית ד' כ"ו (וּלְשֵׁת... הוּחַל לִקְרֹא בְּשֵׁם ה'), שתרגם את המשפט כך שיכל להתפרש כסביל, ἐπικαλεῗσθαι τὸ ὄνομα κυρίου τοῦ θεοῦ, "להיקרא בשם ה'." תרגום זה סיפק לאבות הכנסייה בסיס לראות ב"בני האלוהים" כינוי נרדף לבני שת, שהרי הלה נקרא בשם אלוהים.
"צוואת אדם", ספר חיצוני נוצרי שגרסתו המוקדמת ביותר נתחברה כנראה במאה השלישית בסוריה, הוא כנראה המקור הקדום ביותר לזיהוי: אדם מזהיר שם את בנו שת שחטאי קין וצאצאיו יביאו את המבול. מובאות מהספרות הסורית על כך שצאצאי שת היו קדושים כמלאכים וחיו כמוהם הם עוד עדות לכך שמקור הפרשנות הוא בזמן ובמקום זה. אב הכנסייה הראשון שאימץ ראייה זו היה יוליוס אפריקנוס; בערך ב-220 כתב בחיבורו "כרונולוגיה" שמלאכים הזדווגו עם בנות-האדם בטרם המבול, אך שמצא את הגרסה "בני האלוהים" במספר כתבים, ולכן שומה עליו להניח שגזע שת "היו בני אלוהים לפי הרוח, בגלל צדקותם" וגזע קין "כונו זרע אדם כי לא היה בהם שום דבר מאת האלוהים". אבות מאוחרים יותר כאפרים הסורי קיבלו ראייה זו; אתנסיוס, סביב שנת 350, מזכיר את הפרשנות השתית בלי שום התייחסות לאפשרויות אחרות, כך שבזמנו נראה שנחשבה למבוססת דיה. יוחנן כריסוסטומוס קיבל את הראייה השתית תוך גינוי הפירוש המלאכי, ואוגוסטינוס היה אחראי בכתביו להפצתה במערב הלטיני. במשך מאות השנים הבאות, יצרו מפרשי המקרא הכנסייתיים מסורת ענפה ומפורטת על הבידול בין גזעי קין ושת בימי הקדמונים, כולל פרטים כמו המוזיקה והקוסמטיקה שהראשונים טיפחו והשחיתו באמצעותם לבסוף את האחרונים. הקביעה ש"בני האלוהים" הם צאצאי שת, או לכל היותר אנשים צדיקים באופן כללי, נותרה בגדר הפרשנות המוסמכת במערב הקתולי ובמזרח האורתודוקסי במשך יותר מאלף שנים. גם בעת הרפורמציה הפרוטסטנטית, הן מרטין לותר והן ז'אן קלווין אחזו בדעה זו ללא פקפוק.
התפישה השתית נכנסה, במלואה או באופן חלקי, גם אל העולם היהודי בימי הביניים: פרקי דרבי אליעזר כ"ב מזכיר גם את "משת עלו ונתיחסו כל הבריות, וכל דורות הצדיקים, ומקין עלו ונתיחסו כל דורות הרשעים" לצד הפרשנות המלאכית; הרא"ש בפירושו על בראשית ו' ב' אימצהּ ישירות. הזוהר מזכיר במקום אחד את "בני האלוהים" כבניו של קין, שנולד בעצמו לפי המדרש לנחש (סמאל בלשון הקבלה) ולחוה ולכן היה שונה במראהו מיתר האדם. רבנו בחיי בן אשר בפירושו על בראשית, הציג את הפירוש כבני השליטים כדרך הפשט, ואת הפירוש כבניו של קין כדרך הקבלה, וכתב שאין סתירה ביניהם, "כי כל ענייני מעשה בראשית הם כפולים והכל אמת."
לקריאה נוספת

משה דוד קאסוטו, מעשה בני האלוהים ובנות האדם, ספרות מקראית וספרות כנענית, ירושלים: מאגנס, תשל"ב, עמ' עמ' 98 - 107, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח (מהדורה מקוונת של הספר בפרויקט בן-יהודה)
גיא דרשן, סיפור בני האלהים ובנות האדם (בר' ו 1–4) לאור 'קטלוג הנשים' ההסיודי, שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כג, תשע"ד, עמ' 155–178
יונתן גרוסמן, "בני האלוהים ובנות האדם", בראשית: סיפורן של התחלות, הוצאת תבונות וידיעות אחרונות, 2017, עמ' 160–171 (פורסם ברשת באנגלית: "Who are the Sons of God? :A New Suggestion"‏, Biblica‏, 99.1, 2018: 1-18.)
Annette Yoshiko Reed,‏ Fallen Angels and the History of Judaism and Christianity: The Reception of Enochic Literature, הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', 2005.
Jaap Doedens,‏ The Sons of God in Genesis 6:1-4: Analysis and History of Exegesis, הוצאת בריל, 2019. (ע"ע גם הדיסרטציה עליה מתבסס הספר.)
רועי גלדסטון

| --- | --- |

 לידה:  28 באפריל 1982 (בן 42) גבעתיים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  המסלול האקדמי המכללה למינהל 
 מעסיק:  מכבי תל אביב, מעריב, ONE 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  roeygladstone
 
רועי גלדסטון (נולד ב-28 באפריל 1982) הוא עיתונאי ישראלי ומרצה לתקשורת ששימש כראש דסק חדשות הכדורסל בערוץ הספורט. בנוסף הוא גם שדרן ומגיש. משמש כסמנכ"ל תקשורת ודובר במועדון הכדורסל מכבי תל אביב.
ביוגרפיה

רועי גלדסטון הוא בן העיר גבעתיים. למד בבית הספר היסודי ע"ש בורוכוב ובתיכון ע"ש דוד קלעי. בהיותו תלמיד תיכון החל את דרכו בתחום התקשורת כשעבד בעיתון 'מעריב' תחת העורך אביב הברון בין השנים 1998–2000. ב-2006 עבד כעורך ספורט ב-nrg מעריב ותוך כדי השלים לימודי תואר ראשון (BA) בתקשורת וניהול במסלול האקדמי המכללה למינהל. בין השנים 2007–2011, עבד באתר הספורט ONE שם ערך והגיש מבזקי ספורט ברדיו 99FM, ולאחר מכן מונה לכתב כדורגל באתר. הוא סיקר בין היתר את קמפיין הפועל תל אביב בליגה האירופית ובליגת האלופות ואת נבחרת ישראל. שתיים מחשיפותיו היו הקרע בין אלי טביב ומוני הראל, צמד הבעלים של הקבוצה, שהוביל לעזיבתו של הראל את המועדון והעברה היקרה ביותר של שחקן ישראלי בזמנו, ביבראס נאתכו לקבוצת רובין קאזאן הרוסית. ב-2011 מונה לראש דסק חדשות הכדורסל של ערוץ הספורט.
בין שליחויותיו ככתב ערוץ הספורט: אליפות אירופה בליטא 2011, אליפות אירופה סלובניה 2013, אליפות אירופה בצרפת 2015. הפיינל פור של היורוליג בברצלונה 2011, הפיינל פור במילאנו 2014. חתימתו של גל מקל בשורות הדאלאס מאבריקס, ושליחות מיוחדת לקליבלנד, כאשר המאמן הישראלי דייוויד בלאט חתם כמאמן ראשי בשורות הקאבלירס.
גלדסטון היה העיתונאי שחשף את פרשת 'גיא פניני ויונתן שולדברנד' בערוץ הספורט בדצמבר 2012, את מינויו של הרמטכ"ל לשעבר דן חלוץ ליו"ר איגוד הכדורסל באוגוסט 2013 ואת פרשת החוזה הכפול בהפועל תל אביב ביוני 2016, חשיפה עליה היה חתום עם עורך אתר ערוץ הספורט אורי דגון ופרשת בדיקת הסמים של סוני וימס.
ביוני 2017 התפטר גלדסטון מתפקידו בערוץ הספורט, וכשלושה חודשים לאחר מכן מונה לתפקיד סמנכ"ל התקשורת במועדון הכדורסל מכבי תל אביב.
הערות שוליים

↑  נועה פרייס‏, דוח גלדסטון: הכתב המקורב שהפך לסמנכ"ל תקשורת, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
מודל דביי

מודל דביי פותח על ידי הפיזיקאי והכימאי פטר דביי בשנת 1912. המודל פותח על מנת להעריך את קיבול החום כתלות בטמפרטורה במוצקים. המודל מהווה תיקון למודל המוצק של איינשטיין בכך שהוא מצליח לקבל בטמפרטורות נמוכות כי קיבול החום פרופורציוני ל- T^{3} ובנוסף לקבל כי עבור טמפרטורות גבוהות קיבול החום הוא  C_{\rm {V}}=3Nk_{\rm {B}} כאשר  T הוא הטמפרטורה,  N הוא מספר המולוקולות במוצק ו-  k_{\rm {B}} הוא קבוע בולצמן. עקב מספר הנחות פשטניות במודל מקבלים חוסר דיוק עבור טמפרטורות שאינן גבוהות או נמוכות מאוד.
גרף של קיבול החום כפונקציה של הטמפרטורה המשווה בין מודל המוצק של איינשטיין למודל דביי.
פיתוח המודל > טמפרטורת דביי

מהגודל  x_{\rm {D}} מגדירים את טמפרטורת דביי:  x_{\rm {D}}={\frac {{\theta }_{\rm {D}}}{T}}\implies {\theta }_{\rm {D}}={\frac {\hbar v_{\rm {sound}}}{k_{\rm {B}}}}{\bigg (}6{\pi }^{2}{\frac {N}{V}}{\bigg )}^{\frac {1}{3}}. לגודל זה יחידות טמפרטורה ולכן מגדיר סקלת טמפרטורה למערכת. ניתן להסתכל על טמפרטורות ביחס לטמפרטורת דביי, בהתאם ליחס זה נקבעת הפיזיקה של המערכת. כלומר עבור טמפרטורות נמוכות ביחס לטמפרטורת דביי המוצק יהיה במצב שונה בהשוואה לטמפרטורות גבוהות ביחס לטמפרטורת דביי. בין היתר, השוני בא לידי ביטוי בקיבול החום.
פיתוח המודל > קיבול החום בגבול של טמפרטורות גבוהות

עבור טמפרטורות גבוהות, כלומר:  T>>{\theta }_{\rm {D}}\implies x_{\rm {D}}<<1. במקרה זה בחישוב האנרגיה הכוללת ניתן להשתמש בטור טיילור של אקספוננט עד לסדר ראשון:  e^{x}\approx 1+x, כך שמתקבל האינטגרל הבא:
U\approx {\frac {3V(k_{\rm {B}}T)^{4}}{2{\pi }^{2}{\hbar }^{3}{v_{\rm {sound}}}^{3}}}\int _{0}^{x_{\rm {D}}}\,{\frac {x^{3}}{x+1-1}}\,dx={\frac {3V(k_{\rm {B}}T)^{4}}{2{\pi }^{2}{\hbar }^{3}{v_{\rm {sound}}}^{3}}}\int _{0}^{\frac {{\theta }_{\rm {D}}}{T}}\,{x^{2}}\,dx={\frac {V(k_{\rm {B}}T)^{4}}{2{\pi }^{2}{\hbar }^{3}{v_{\rm {sound}}}^{3}}}{\bigg (}{\frac {{\theta }_{\rm {D}}}{T}}{\bigg )}^{3}=3Nk_{\rm {B}}T.
מכאן שקיבול החום בטמפרטורות גבוהות הוא:  C_{\rm {V}}=3Nk_{\rm {B}}.
תוצאה זו עולה בקנה אחד עם התוצאה שקיבל איינשטיין ועם מדידות שערכו במעבדה.
פיתוח המודל > קיבול החום בגבול של טמפרטורות נמוכות

עבור טמפרטורות נמוכות, כלומר:  T<<{\theta }_{\rm {D}}\implies x_{\rm {D}}>>1. במקרה זה בחישוב האנרגיה הכוללת ניתן לקרב את האינטגרל ללהיות אינטגרל מאפס עד אינסוף, כך ש-  \int _{0}^{x_{\rm {D}}}\,{\frac {x^{3}}{e^{x}-1}}\,dx\approx \int _{0}^{\infty }\,{\frac {x^{3}}{e^{x}-1}}\,dx={\frac {{\pi }^{4}}{15}}.
אם כן, האנרגיה הכוללת עבור טמפרטורות נמוכות היא  U\approx {\frac {3V(k_{\rm {B}}T)^{4}}{2{\pi }^{2}{\hbar }^{3}{v_{\rm {sound}}}^{3}}}\int _{0}^{x_{\rm {D}}}\,{\frac {x^{3}}{x+1-1}}\,dx\approx {\frac {V{\pi }^{2}(k_{\rm {B}}T)^{4}}{10{\hbar }^{3}{v_{\rm {sound}}}^{3}}}={\frac {3{\pi }^{4}Nk_{\rm {B}}T^{4}}{5{{\theta }_{\rm {D}}}^{3}}}.
מכאן שקיבול החום בטמפרטורות נמוכות הוא:  C_{\rm {V}}={\frac {12{\pi }^{4}Nk_{\rm {B}}}{5}}{\bigg (}{\frac {T}{{\theta }_{\rm {D}}}}{\bigg )}^{3}.
תוצאה זו מראה כי עבור טמפרטורות נמוכות קיבול החום הולך כמו הטמפרטורה בשלישית, תוצאה שעולה בקנה אחד עם מדידות שנערכו במעבדה.
הצלחות המודל

מצליח לקבל את קיבול החום הנמדד בטמפרטורות גבוהות -  C_{\rm {V}}=3Nk_{\rm {B}} ובטמפרטורות נמוכות -  C_{\rm {V}}\sim T^{3}.
הבעיות במודל

השימוש ביחס נפיצה ליניארי:  \omega =v_{\rm {sound}}|{\vec {k}}|, עבור ערכים גדולים של  |{\vec {k}}|. הבעיה היא כי עבור ערכים גבוהים של  |{\vec {k}}| יחס הנפיצה אינו ליניארי.
המודל אינו מדויק עבור אף חומר.
מודל דביי לא מתאר טוב את קיבול החום במתכות. קיבול החום במתכות:  C_{\rm {_{V}}}\sim \alpha T^{3}+\gamma T. מודל דביי נותן הסבר לאיבר שהולך כמו  T^{3}, אך אינו מסביר את האיבר עם התלות הליניארית בטמפרטורה. הרכיב הליניארי הזה נובע מקיבול החום של האלקטרונים, שרק בטמפרטורות נמוכות מאוד הוא אינו זניח.
ראו גם

מודל המוצק של איינשטיין
חוק דולון-פטי
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  02. Debye Model of Vibrations in Solids; Drude Theory of Electrons in Metals | University of Oxford Podcasts - Audio and Video Lectures, podcasts.ox.ac.uk
1 2 3 4 5 6 7 8  Charles Kittel and Herbert Kroemer, Thermal Physics, New York: W. H. Freeman and Company, 1970
ניקולס ג'קסון

ניקולס ג'קסון (בצרפתית: Nicolas Jackson; נולד ב-20 ביוני 2001 בדקר שבסנגל) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת צ'לסי מהפרמייר ליג ובנבחרת סנגל.
קריירת מועדונים

ג'קסון גדל במחלקת הנוער של קאסה ספורטס מליגת העל הסנגלית, והחל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון.
ב-3 בספטמבר 2019 חתם בוויאריאל מלה ליגה, והחל לשחק במחלקת הנוער של המועדון. ב-5 באוקטובר 2020 הושאל למשך עונה אחת למיראנדס מהליגה הספרדית השנייה. ב-18 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד מיורקה במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2020/2021. הוא ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. בתום תקופת ההשאלה חזר לוויאריאל.
ב-3 באוקטובר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של ויאריאל, בניצחון 0–2 על ריאל בטיס במסגרת המחזור השמיני בליגה לעונת 2021/2022.
ב-30 ביוני 2023 חתם לשמונה שנים בצ'לסי.
קריירה בינלאומית

נכלל בסגל נבחרת סנגל לטורניר מונדיאל 2022, על-אף שלא ערך הופעות במדי הנבחרת עד למועד הזימון.
ב-21 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 0–2 לנבחרת הולנד במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים של מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת סנגל לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
ב-11 באוקטובר 2024 כבש בדקה ה-77 את שערו הבכורה במדי נבחרת סנגל מול נבחרת מלאווי שהעלה את נבחרתו ליתרון 4:0 וחתם את תוצאת המשחק שבמסגרת המחזור השלישי של מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2025.
הערות שוליים

↑  El Villarreal firma al joven delantero Nicolás Jackson el 'Neymar' senegalés para uno de sus dos filiales באתר Castellón Información, ‏ 3 בספטמבר 2019 (בספרדית)
↑  Jackson will play on loan at Mirandés באתר הרשמי של ויאריאל, 5 באוקטובר 2020 (באנגלית)
↑  Nicolas Jackson joins the Blues, Chelsea FC, 30 June 2023
↑  Aliou Cisse dévoile les 26 Lions pour Qatar באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הסנגלית, 11 בנובמבר 2022 (בצרפתית)
↑  La liste des 27 lions du Sénégal qui vont disputer l’édition 2023 de la Coupe d’Afrique des Nations en Côte d’Ivoire. בחשבון הפייסבוק הרשמי של פדרציית הכדורגל הסנגלית, 29 בדצמבר 2023 (בצרפתית)
| נבחרת סנגל – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 ס. דיאנג •  2 פ. מנדי •  3 קוליבאלי •  4 פ. סיסה •  5 א. גייה •  6 נ. מנדי •  7 ז'קסון •  8 קויאטה •  9 דיה •  10 מ. אנדיאייה •   11 סיס •  12 באלו-טורה • 13 א. אנדיאייה •  14 יאקובס • 15 דיאטה • 16 א. מנדי • 17 פ. סאר • 18 א. סאר • 19 דיידהיו • 20 ב. דיאנג • 21 סבאלי • 22 דיאלו • 23 גומיס • 24 נאמה • 25 לום • 26 פ. גייה • מאמן: א. סיסה |  1 ס. דיאנג •  2 פ. מנדי •  3 קוליבאלי •  4 פ. סיסה •  5 א. גייה •  6 נ. מנדי •  7 ז'קסון •  8 קויאטה •  9 דיה •  10 מ. אנדיאייה •   11 סיס •  12 באלו-טורה • 13 א. אנדיאייה •  14 יאקובס • 15 דיאטה • 16 א. מנדי • 17 פ. סאר • 18 א. סאר • 19 דיידהיו • 20 ב. דיאנג • 21 סבאלי • 22 דיאלו • 23 גומיס • 24 נאמה • 25 לום • 26 פ. גייה • מאמן: א. סיסה | סנגל |
| נבחרת סנגל – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 דיאנג •  2 פ. מנדי •  3 קוליבאלי •  4 סק •  5 א. גייה •  6 נ. מנדי •  7 ג'קסון •  8 קויאטה •  9 דיה •  10 מאנה •   11 סיס •  12 באלו-טורה • 13 א. אנדיאייה •  14 יאקובס • 15 דיאטה • 16 א. מנדי • 17 פ. סאר • 18 א. סאר • 19 ניאחאטה • 20 ח. דיאלו • 21 סבאלי • 22 ע. דיאלו • 23 דיאו • 24 סימה • 25 קמארה • 26 פ. גייה • 27 ע. אנדיאייה • מאמן: סיסה |  1 דיאנג •  2 פ. מנדי •  3 קוליבאלי •  4 סק •  5 א. גייה •  6 נ. מנדי •  7 ג'קסון •  8 קויאטה •  9 דיה •  10 מאנה •   11 סיס •  12 באלו-טורה • 13 א. אנדיאייה •  14 יאקובס • 15 דיאטה • 16 א. מנדי • 17 פ. סאר • 18 א. סאר • 19 ניאחאטה • 20 ח. דיאלו • 21 סבאלי • 22 ע. דיאלו • 23 דיאו • 24 סימה • 25 קמארה • 26 פ. גייה • 27 ע. אנדיאייה • מאמן: סיסה | סנגל |
מחלף אשדוד

| --- | --- |
 תאריך הקמת המחלף:  ראשונית אפריל 1974 שדרוגים ב-2001 וב-2009
 מיקום:   אשדוד
 כבישים במחלף:    כביש 4   כביש 7   כביש 41   כביש 42
 מסילות במחלף:  מסילת לוד - אשקלון
 קואורדינטות:  31°49′38″N 34°42′00″E﻿ / ﻿31.82722222°N 34.7°E﻿ / 31.82722222; 34.7
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) מחלף אשדוד(למפת אשדוד רגילה) מחלף אשדוד(למפת השפלה רגילה) מחלף אשדוד(למפת השפלה מוגדלת) מחלף אשדוד  he מחלף אשדודhe מחלף אשדודמפת  __ אשדוד  __ גן יבנה [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית חבל יבנה ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית באר טוביה ממערב: הים התיכון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחלף אשדוד הוא אחד המחלפים הגדולים והמורכבים בישראל[דרוש מקור], הנמצא מזרחית לאשדוד. הוא מאפשר מעבר בין כביש 4, כביש 7, כביש 41, וכביש 42. המחלף המקורי נפתח לתנועה באפריל 1974 כחלק מפתיחת קטע כביש 4 בין אשדוד לראשון לציון. החל משנת 2001 בוצעו במחלף מספר שיפורים והרחבות באופן הדרגתי וכמו כן בוצע שדרוג נוסף שהסתיים בשנת 2009.[דרוש מקור]
מבנה המחלף

המחלף מורכב משלושה חלקים. החלק הדרומי ביותר הוא התפצלות של כביש 42 מתוך כביש 4 לכיוון צפון. החלק הצפוני מזרחי היה צומת בני דרום, ומשמש כמחלף יהלום חלקי בין כביש 42 לכביש 7. החלק הצפון מערבי הוא החלק שבו כביש 4 עובר בגשר מעל כביש 7 שמחובר לכביש 41 שמוביל לנמל אשדוד.
בין חלקי המחלף השונים עוברת מסילת רכבת מצפון לדרום, שמתפצלת מצפון למחלף אשדוד במחלף מסילתי למסילת לוד-אשקלון ומסילת תל אביב – פלשת וכן שלוחת נמל אשדוד לכיוון מערב.
בשנת 2007 החלה החברה הלאומית לדרכים בעבודות לשיפור והרחבת המחלף[דרוש מקור], בהן הפרדה מפלסית בין מסילת הרכבת ובין הכבישים העוברים במחלף. ביוני 2009 נפתח לתנועה הגשר [דרוש מקור] בתוואי כביש 7 העובר מעל מסילת הרכבת וכביש 42.
הערות שוליים

↑  אתר החברה הלאומית לדרכים בישראל, סעיף בדרכים / מחלפים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף עד הלום | מחלפים בכביש 4 | הבא: מחלף אשדוד צפון |
נתן ברון

| --- | --- |

נתן ברון, 2014
 לידה:  27 באוקטובר 1937 פלשתינה (א"י)
 פטירה:  20 ביוני 2020 (בגיל 82)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מעסיק:  ידיעות אחרונות 
 בן או בת זוג:  ציפורה ברון 
 צאצאים:  איתי ברון 
 
נתן בְּרוּן (27 באוקטובר 1937 – 20 ביוני 2020) היה עיתונאי ישראלי, דוקטור למשפטים וחוקר תולדות המשפט בארץ ישראל.