stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוות דעת (חשבונאות)
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד > עניינים המשפיעים על חוות דעתו של המבקר > חוות דעת מסויגת

חוות דעת מסויגת תינתן כשקיימת סיבה מהותית המביאה את המבקר למסקנה שאינו יכול לתת חוות דעת בלתי מסויגת, אך ההשפעה של אותה סיבה אינה כה מהותית כדי שתידרש חוות דעת שלילית או הימנעות מחוות דעת.
המבקר יסתייג בחוות דעתו במקרים הבאים:
אי-הסכמה של המבקר בקשר ליישום כללי חשבונאות ודיווח בדוחות הכספיים:
נתונים בדוחות הכספיים אינם מוצגים בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים.
אין יישום עקיב של כללי החשבונאות בתקופה המבוקרת ביחס לתקופת החשבון שקדמה לה, למעט אם המבקר מסכים לשינוי, משום שלדעתו השינוי מוצדק לאור כללי חשבונאות מקובלים, ובדוחות הכספיים ניתן גילוי נאות לשינוי ולהשפעתו.
אין בדוחות הכספיים גילוי נאות של עניין הדרוש כדי לשקף באופן נאות את מצבה הכספי של החברה, את תוצאות פעולותיה, את השינויים בהונה העצמי או את תזרימי המזומנים שלה.
הדוחות הכספיים אינם כוללים את המידע הנדרש על-פי הוראות החוק החלות על הגוף המדווח, כגון חוק החברות ותקנותיו, חוק ניירות ערך ותקנותיו וכדומה.
הגבלה בביקורת:
המבקר לא נקט נוהלי ביקורת, שחשבם לדרושים בהתאם לנסיבות, כולם או מקצתם, אם מחמת הגבלה על ידי הלקוח ואם מסיבות אחרות.
נוהלי הביקורת, שיושמו, לא הניבו ראיות מספקות.
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד > עניינים המשפיעים על חוות דעתו של המבקר > חוות דעת שלילית

חוות דעת שלילית תינתן כשההשפעה של הסיבות לאי-הסכמת המבקר בקשר ליישום כללי חשבונאות ודיווח בדוחות הכספיים, כמפורט לעיל, היא מהותית עד כדי כך שלדעת המבקר הדוחות הכספיים בכללותם הם בלתי נאותים.
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד > עניינים המשפיעים על חוות דעתו של המבקר > הימנעות מחוות דעת

המבקר יימנע ממתן חוות דעת כשההשפעה האפשרית של הגבלה בביקורת, היא מהותית עד כדי כך שהמבקר אינו יכול לחוות דעה על הדוחות הכספיים, וכן במקרה של הגבלה שהוטלה על ידי הלקוח מסיבות שאינן מוצדקות.
ראו גם

רואה חשבון
מועצת רואי חשבון בישראל, גוף ממשלתי-סטטוטורי המסדיר את מקצוע ראיית החשבון בישראל.
לשכת רואי חשבון בישראל, גוף מקצועי-התנדבותי, לא ממשלתי, המאגד את מרבית רואי החשבון בישראל.
המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות, גוף מקצועי הקובע כללי חשבונאות מקובלים בישראל.
עופר אלקלעי, 5 כללים לעדות מומחה שתנצח עבורכם את התיק, באתר תקדין, 14 בספטמבר 2017
חוות דעת רואה חשבון(הקישור אינו פעיל), מערכת להפקת "דוח רואה חשבון" המבוסס על הגדרות מותאמות אישית לישות המבוקרת.
נספחים בתקן ביקורת 99(הקישור אינו פעיל): תיקון תקן ביקורת 90 בדבר "הנוסח האחיד (בלתי מסויג) של דוח רואה חשבון מבקר על דוחות כספיים"
הוועדה לתקני חשבונאות (F.A.S.B) של לשכת רואי חשבון בארצות הברית (A.I.C.P.A), פרסמה בשנת 1988 גילוי דעת העוסק בדוח המבקרים על דוחות כספיים מבוקרים בארצות הברית: SAS 58-Reports on audited financial services.
הערות שוליים

↑  לשכת רואי החשבון בישראל - תקן ביקורת 99
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph194685
חיי פיי (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  חיי פיי 
 בימוי:  אנג לי
 הופק בידי:  אנג לי   גיל נטאר   דייוויד וומרק
 תסריט:  דייוויד מאגי   לפי ספרו של יאן מרטל, "חיי פיי"
 עריכה:  טים סקוויאר
 שחקנים ראשיים:  סוראג' שארמה   אירפאן קאן   טאבו  רייף ספאל  אדיל הוסיין ז'ראר דפארדיה
 מוזיקה:  מייקל דאנה
 צילום:  קלאודיו מירנדה
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Rhythm and Hues Studios   Fox 2000 Pictures
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 21 בנובמבר 2012   ישראל 20 בדצמבר 2012
 משך הקרנה:  127 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פנטזיה, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט ריאליזם קסום, סרט הרפתקאות, סרט דרמה, סרט הישרדות 
 תקציב:  120 מיליון דולר
 הכנסות:  609,016,565 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   lifeofpi
 פרסים:  זוכה 4 פרסי אוסקר   פרס גלובוס הזהב לפסקול המקורי הטוב ביותר
 דף הסרט ב־IMDb
 
חיי פיי (באנגלית: Life of Pi) הוא סרט הרפתקאות-הישרדות אמריקאי שיצא לאקרנים ב-21 בנובמבר 2012. הסרט מבוסס על ספר בעל שם זהה משנת 2001 של יאן מרטל. הסרט בוים על ידי אנג לי, ועובד על ידי דייוויד מאגי. בסרט משחקים סוראג' שארמה, אירפאן קאן, טאבו, רייף ספאל, אדיל הוסיין וז'ראר דפארדיה.
הסרט מגולל את סיפורו של נער בן 16 בשם פיסין מוליטר "פיי" פאטל, ששרד מטביעת ספינה שבו משפחתו נהרגה. פיי ניצל בעזרת ספינת הצלה שבה הוא שט באוקיינוס השקט ביחד עם טיגריס בנגלי בשם ריצ'רד פארקר.
הסרט קיבל ביקורות אוהדות יחד עם הצלחה כלכלית מרשימה. הסרט קיבל 11 מועמדויות לפרס אוסקר, כולל בקטגוריות הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר והתסריט המעובד הטוב ביותר, וזכה בפרס גלובוס הזהב בקטגוריית הפסקול המקורי הטוב ביותר.
צוות שחקנים

סוראג' שארמה - פיסין מוליטר "פיי" פאטל, בגיל 16
אירפאן קאן - פיי, מבוגר
איוש טאנדון - פיי, בגיל 11/12
גאהתם בואלר - פיי, בגיל 5
טאבו - גיטה פאטל, אמו של פיי
אדיל הוסיין - סנאטוש פאטל, אביו של פיי
ז'ראר דפארדיה - הטבח
פו צ'אי וונג - המלח
רייף ספאל - הסופר
שארוות'י סאיינת' - אנאנדי, חברתו של פיי
אנדראה די סטפנו - הכומר
ויביש סיבקומאר - ראבי פאטל, אחיו של פיי, בגיל 19/18
מוחמד עבאס קהאלי - ראבי, בגיל 15
איהן קהאן - ראבי בגיל 7
הפקה

מ. נייט שאמלאן, אלפונסו קוארון וז'אן-פייר ז'נה נבחנו לתפקיד הבמאי, אך כל אחד מהם פרש מהפרויקט טרם סיומו. לבסוף אנג לי נבחר לביים את הסרט. באוקטובר 2010 נבחר סוראג' שארמה לתפקיד הראשי מבין 3,000 נבחנים. חודשיים לאחר מכן לוהקו ז'ראר דפארדיה ואירפאן קאן לתפקידי הטבח ופיי המבוגר בהתאמה. מאוחר יותר לוהקו גם אדיל הוסיין, טאבו ורייף ספאל. השחקנים שאהרוח' ח'אן וטובי מגווייר נבחנו לתפקידי פיי המבוגר והסופר בהתאמה, אך לי סירב לקבלם עקב פרסומם הרב.
צילומי הסרט החלו ב-18 בינואר 2011 באתרי צילום בפודוצ'רי, ברפובליקה הסינית ובמונטריאול. מייקל דאנה שהלחין את סרטיו הקודמים של לי נבחר לפרויקט זה. שירו של דאנה "Pi's Lullaby" הפך להיות השיר הראשון בשפה הטמילית שקיבל מועמדות לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.
קבלה > הכנסות

הסרט הצליח בקופות עם 30 מיליון דולר הכנסות ב-2,902 בתי קולנוע ברחבי ארצות הברית וקנדה בסוף השבוע הראשון להוצאתו. נכון ל-21 בפברואר הסרט הכניס כ-576,857,023 דולר ברחבי העולם מתוכם כ-111,745,023 דולר רק בארצות הברית וקנדה.
קבלה > ביקורות

הסרט זכה לביקורות מהללות עם ציון של 89% באתר "Rotten Tomatoes" בהתבסס על 209 ביקורות. האתר "Metacritic" נתן לו ציון של 79 מתוך 100 בהתבסס על 44 ביקורות. מבקר הקולנוע האמריקאי מהמגזין "שיקגו סאן-טיימס" רוג'ר איברט נתן לסרט 4 כוכבים (מתוך 4 אפשריים). מביקורתה של מבקרת הסרטים מהמגזין "לוס אנג'לס טיימס":
יצירת מופת... לי מביא לסרט אסתטיקה מיוחדת כמו בסרטים נמר, דרקון והר ברוקבק... הסרט הטוב ביותר בשלושה מימדים מאז אווטאר של ג'יימס קמרון.
קבלה > פרסים ומועמדויות

מועמדות לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר (אנג לי, גיל נטאר ודייוויד וומרק)
זכייה בפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (אנג לי)
מועמדות לפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר (דייוויד מאגי)
זכייה בפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר (קלאודיו מירנדה)
מועמדות לפרס אוסקר לעיצוב התפאורה הטוב ביותר (דייוויד גרופמן ואנה פיננוק)
מועמדות לפרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (טים סקוויאר)
מועמדות לפרס אוסקר לעריכת הקול הטובה ביותר (יוג'ין גרטי ופיליפ סטוקטון)
מועמדות לפרס אוסקר לקול הטוב ביותר (רון בארלט, דיי. אם. האמפיל ודרו קאנין)
זכייה בפרס אוסקר לאפקטים הטובים ביותר (ביל ווסטאנהופר, גיליאוום רוכרם, אריק-ז'אן דה בואר ודונלד אליוט)
זכייה בפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר (מייקל דאנה)
מועמדות לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר (השיר "Pi's Lullaby", לחן: מייקל דאנה, מילים: בומבאי ג'איאשרי)
מועמדות לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה (אנג לי, גיל נטאר ודייוויד וומארק)
מועמדות לפרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר (אנג לי)
זכייה בפרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (מייקל דאנה)
מועמדות לפרס באפט"א לסרט הטוב ביותר (אנג לי, גיל נטאר ודייוויד וומארק)
מועמדות לפרס באפט"א לבמאי הטוב ביותר (אנג לי)
מועמדות לפרס באפט"א לתסריט המעובד הטוב ביותר (דייוויד מאגי)
זכייה בפרס באפט"א לצילום הטוב ביותר (קלאודיו מירנדה)
מועמדות לפרס באפט"א לעיצוב התפאורה הטוב ביותר (דייוויד גרופמן ואנה פיננוק)
מועמדות לפרס באפט"א לעריכה הטובה ביותר (טים סקוויאר)
מועמדות לפרס באפט"א לקול הטוב ביותר (רון בארלט, דיי. אם. האמפיל, דרו קאנין, יוג'ין גרטי ופיליפ סטוקטון)
זכייה בפרס באפט"א לאפקטים הטובים ביותר (ביל ווסטאנהופר, גיליאוום רוכרם, אריק-ז'אן דה בואר ודונלד אליוט)
מועמדות לפרס באפט"א לפסקול המקורי הטוב ביותר (מייקל דאנה)
זכייה בסרט השנה של מכון הסרטים האמריקאי (אנג לי, גיל נטאר ודייוויד וומארק)
הערות שוליים

↑  הכרזה רשמית על מועמדויות לטקס האוסקר ה-85
↑  הכנסות של הסרט חיי פיי באתר "Box Office Mojo"
↑  ביקורות על הסרט "חיי פיי" באתר "Rotten Tomatoes"
↑  ביקורות על הסרט "חיי פיי" באתר "Metacritic"
↑  ביקורתו של רוג'ר איברט באתר של "שיקגו סאן-טיימס"
↑  ביקורת של בסטי שארקי על הסרט חיי פיי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1041230486  VIAF: 305159335   WorldCat (עם VIAF): 305159335
חוק ביטוח נפגעי חיסון

חוק ביטוח נפגעי חיסון, תש"ן-1989, אושר בכנסת ב-5 בדצמבר 1989, והוא נועד להעניק פיצוי לפי שנפגע כתוצאה מקבלת חיסון. תנאי לקבלת פיצוי הוא הוכחת קשר סיבתי בין החיסון ובין הפגיעה, אך בניגוד לתביעת נזיקין לא נדרשת הוכחה לקיום רשלנות רפואית של גורם המעורב במתן החיסון. במשך 26 השנים הראשונות לקיום החוק אושר מתן פיצוי רק בעשר תביעות שהוגשו לפיו.
היסטוריה חקיקתית

החוק נחקק ביוזמתו של חבר הכנסת חיים רמון. דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:
החוק אושר בכנסת השתים עשרה ב-5 בדצמבר 1989 והוא חל על חיסונים שנתנו מיום אישורו ואילך.
מאז אישורו השינויים היחידים בחוק הם הוספת שני חיסונים לרשימת החיסונים שהוא חל עליהם, בצווים שהוציא שר הבריאות, בהתאם לסמכותו לפי סעיף 9 לחוק. בשנת 2020 פרסם משרד הבריאות הצעה להוספת שבעה חיסונים לרשימת החיסונים שעליהם חל החוק, ובהם חיסון נגד קורונה.
פרטים הנוגעים למימוש חוק זה נקבעו בתקנות ביטוח נפגעי חיסון, התשנ"ג–1992.
הוראות החוק

החוק קובע שהמדינה תבטח את כל מי שמקבל חיסון, הנכלל ברשימת החיסונים שבתוספת לחוק, וכל אדם אחר שבא עמו במגע, מפני פגיעה (נכות או מוות) כתוצאה מחיסון (החוק אינו מקנה פיצוי על סבל חולף, שאינו גורם לנכות). הזכאות לתגמולי הביטוח מתקיימת בין אם היה או לא היה אשם מצד מי שנתן את החיסון או מצד אחר.
בתביעה לפי חוק זה דנה ועדת מומחים בראשות שופט, ובה שני רופאים בעלי תואר מומחה בתחומים הנוגעים לעניין העומד לדיון. הוועדה קובעת האם קיים קשר סיבתי בין החיסון לבין הפגיעה, ואת דרגת הנכות לנפגע. המבטח מחויב בתשלום הנובע מקביעה זו בהתאם לתנאי הפוליסה. על קביעות הוועדה ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי.
הגיש אדם תביעה לפי חוק זה, לא יהיה רשאי להגיש תביעה לפי פקודת הנזיקין בשל אותה פגיעה, וכן להפך. על כך העיר בפסק דינו אלדד נבו, שופט בית משפט השלום בכפר סבא: "המדובר בסנקציה קשה כנגד מי שסבר כי הוא זכאי לפיצוי מעבר לקבוע בחוק הנ"ל ובסופו של דבר לא הצליח להוכיח את תביעתו".
רשימת החיסונים הנכללים בביטוח לפי חוק זה:
כיוון שמדובר בפוליסת ביטוח, חל עליה סעיף 31 לחוק חוזה הביטוח, הקובע כי "תקופת ההתיישנות של תביעה לתגמולי ביטוח היא שלוש שנים לאחר שקרה מקרה הביטוח", זאת לעומת תקופת התיישנות של שבע שנים בתביעת נזיקין.
מימוש החוק

המבטחת לפי חוק זה היא הקרן הפנימית לביטוחי הממשלה בהנהלת חברת הביטוח הממשלתית "ענבל". מימון הביטוח נעשה באמצעות פרמיה בת שקלים מעטים (14 ש"ח בשנת 2016) שמשולמת בעת קבלת חיסון. במשך 26 השנים הראשונות לקיום החוק הוגשו 58 תביעות לפיו, 42 מתוכן נדחו, ועשר תביעות בלבד הביאו לפיצוי, שגובהו בין 27.5 אלף ש"ח ל-568 אלף ש"ח.
הפיצוי שבפוליסה לפי חוק זה מוגבל לכ-600 אלף ש"ח (נכון ל-2020) ותקרה זו צמודה למדד המחירים לצרכן. מי שסבור שהוא זכאי לפיצוי גבוה יותר יכול להגיש תביעה לפי פקודת הנזיקין, אולם צעד זה שולל את הזכות לפיצוי לפי חוק ביטוח נפגעי חיסון, גם כאשר התביעה לפי פקודת הנזיקין נדחית.
מספרן הזעום של התביעות שהוגשו לפי חוק זה הביא מומחים אחדים למסקנה שהחוק כשל בהגשמת מטרתו, עד כדי ראייתו כאות מתה בפועל. השופטת בדימוס ד"ר בלהה כהנא, יו"ר ועדת המומחים בשנים 2001–2005, ציינה פגמים אחדים בחוק ובאופן מימושו. בעקבות פגמים אלה הציע שופט בית המשפט העליון בדימוס, יצחק אנגלרד, תיקונים רחבים בחוק, לשם הגשמת מטרתו.
הערות שוליים

↑  חוק ביטוח נפגעי חיסון, התשמ"ח-1988, ה"ח 1891 מ-5 ביולי 1988
↑  טיוטת צו ביטוח נפגעי חיסון (שינוי התוספת לחוק), התשפ"א-2020, באתר החקיקה הממשלתי, 24 בנובמבר 2020
↑   תקנות ביטוח נפגעי חיסון, התשנ״ג–1992, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
1 2  תא (כ"ס) 54431-03-14 פלוני ואחרים נ' מדינת ישראל משרד הבריאות ואחרים, ניתן ב-10 במרץ 2019
↑  גד ליאור, אושר בוועדה: חיסון הקורונה הוכנס לחוק ביטוח נפגעי חיסון, באתר ynet, 25 בינואר 2021
↑  דנה ויילר-פולק‏, הקרן הסודית לפיצוי נפגעי חיסונים, באתר וואלה, 29 במרץ 2016
↑  אברהם סהר, "לא עכברא גנב ..." - על אמונות, מדע וחוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן-1989, רפואה ומשפט 36, יוני 2007, עמ' 105–117
↑  בלהה כהנא, חוק ביטוח נפגעי חיסון - הלכה ואין מורין כן, רפואה ומשפט 38, יוני 2008, עמ' 14–27
↑  יצחק אנגלרד, ‏עילה חוקתית לפיצוי נפגעי חיסון, משפטים על אתר ‏טו, תש"ף
זיקית הטריצרטופס

| טריצרטופס |
| --- | --- |
 Trioceros deremensis
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי איגואנה
משפחה:: זיקיתיים
סוג:: זיקית הטריצרטופס
שם מדעי
 Trioceros ‏סווינסון, 1839

זיקית ג'קסון
זיקית מצויצת
זיקית הנל בקניה.
זיקית הטריצרטופס או זיקית תלת-קרן (שם מדעי: Trioceros, פירושו "תלת קרן") היא סוג של זיקיות עצים החיות באזורים טרופיים ברחבי אפריקה ושמן מגיעה מצורת ה"עטרה" הגדולה שלהן וכן מהקרניים הצומחות על פניהן, המזכירות את הדינוזאור הצמחוני טריצרטופס. בעבר הן נחשבו לחברים בסוג Chamaeleo, אך הופרדו בהמשך.
זיקיות אלה יכולות להגיע לגודל מרשים, לעיתים של 40 ס״מ, והן בעלות קרניים העוזרות להן להילחם בין זכרים טריטוריאליים. הן מחליפות את צבעיהן בהתאם למצב רוחן ולרקע שמסביבן. זיקיות אלה כל כך גדולות שחלקן יכולות לטרוף ציפורים קטנות.
מינים

Trioceros affinis
Trioceros balebicornutus
Trioceros bitaeniatus
Trioceros camerunensis
Trioceros chapini
Trioceros conirostratus
זיקית מצויצת (Trioceros cristatus)
זיקית דרמנסיס (Trioceros deremensis)
Trioceros ellioti
Trioceros feae
Tioceros fuellborni
Trioceros goetzei
Trioceros hanangensis
Trioceros harennae
זיקית הנל (Trioceros hoehnelii)
Trioceros incornutus
Trioceros ituriensis
זיקית ג'קסון (Trioceros jacksonii)
Trioceros johnstoni
Trioceros kinangopensis
Trioceros kinetensis
Trioceros laterispinis
Trioceros marsabitensis
זיקית מלר (Trioceros melleri)
Trioceros montium
Trioceros narraioca
Trioceros ntunte
Trioceros nyirit
Trioceros oweni
Trioceros perreti
Trioceros pfefferi
Trioceros quadricornis
Trioceros rudis
Trioceros schoutedeni
Trioceros schubotzi
Trioceros serratus
Trioceros sternfeldi
Trioceros tempeli
Trioceros werneri
Trioceros wiedersheimi
חיים אריה גינזברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בדצמבר 1903 מונטריאול, קנדה 
 פטירה:  1990 (בגיל 86 בערך) 
 
חיים אריה גינזברג (באנגלית Harold Louis Ginsberg; ידוע בכינויו "H. L. Ginsberg"‏; 6 בדצמבר 1903 – 1990) היה פרופסור לספרות רבנית בבית המדרש לרבנים באמריקה בניו יורק במאה ה-20.
ביוגרפיה

גינזברג נולד במונטריאול, קוויבק, קנדה, למנחם מנדל וגולדה (לבית לוינסון).
 הוא קיבל את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת לונדון בשנת 1930.

בראשית שנות ה-30 הוא עלה לארץ ישראל, וישב בירושלים. באפריל 1932 נבחר לוועד החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה הוא פרסם את ספרו הראשון, "כתבי אוגרית", בא"י, ובשפה העברית, בתקופת מגוריו בארץ.
בסוף שנות ה-30, הוא עקר לארצות הברית, והחל משנת 1941 שימש כפרופסור בבית המדרש לרבנים באמריקה (JTS), שם כיהן בקתדרה על-שם שבתאי מוראיס כפרופסור להיסטוריה תנ"כית ולספרות,.
גינזברג היה מומחה למיתוסים כנעניים קדומים. הוא תרם לאנתולוגיה "טקסטים המזרחיים הקדומים הקשורים לברית הישנה" (אנ'), ספר מקור מרכזי לטקסטים קדומים שיש להם קשר ספרותי עם התנ"ך.
גינזברג היה גם אחד המתרגמים העיקריים של הנוסח היהודי החדש של התנ"ך לאנגלית (אנ'). זה היה התרגום השני שפרסם האגודה היהודית להוצאה לאור (JPS) והחליף את גרסתו משנת 1917. זהו תרגום חדש לאנגלית מודרנית, ללא תלות בתרגום הקודם או בכל תרגום קיים אחר. כיום הוא מקוטלג בשם "NJPS". התרגום עוקב אחר נוסח המסורה בקפידה, ונוקט בגישה מורכבת ביחס להשערות של שינויים: הוא נמנע מהם לחלוטין לתורה, אך מזכיר אותם מדי פעם בהערות שוליים לנביאים וכתובים. גרסאות מעידות מגרסאות מקרא אחרות מוזכרות בהערות שוליים, אפילו לתורה, במקומות שבהם העורכים חשבו שהם יכולים לשפוך אור על קטעים קשים בנוסח המסורה.
גינזברג הקדיש גם חמש שנים בהנגשת התנ"ך בכתב ברייל. הוא גם היה עורך אנציקלופדיה יודאיקה.
מעבודותיו

"מבעד למסורת" (תרצ"ד) (מאמר)
ח. א. גינזברג, נ"ה טורטשינר (ע), כתבי אוּגרית, ירושלים: מוסד ביאליק שליד הסוכנות היהודית לא"י, על ידי ועד הלשון העברית בארץ ישראל, תרצ"ו, מחקרים לשוניים
חיים אריה גינזברג, ספר קהלת בצירוף מבוא ופירוש, תל אביב/ ירושלים: מ. ניומן, תשכ"א/ 1961
"The North-Canaanite myth of Anath and Aqhat", Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 97 (February 1945:3-10).
"The Legend of King Keret: A Canaanite Epic of the Bronze Age" [אגדת כרת המלך]. Bulletin of the American Schools of Oriental Research (באנגלית). American Schools of Oriental Research: 1–50. 1946. JSTOR 20066591. OCLC 123155819.
The Five Megilloth and Jonah: A New Translation
Studies in Koheleth
The supernatural in the prophets: with special reference to Isaiah
Studies in Daniel (Texts and studies of JTS; vol. 14)
The Prophets (Nevi'im) A new trans. of the Holy Scriptures
לקריאה נוספת

במסגרת הסדרה ארץ-ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, יצא ספר לכבודו: ספר ח"א גינזברג (כרך יד, 1978 / תשל"ח). הספר יצא במלאת לפרופ' גינזברג שבעים וחמש שנה, והוא כולל מאמרים בתחומי עיסוקו: המקרא ותקופתו, בלשנות עברית וארמית, אפיגרפיה שמית צפון־מערבית וכתבי אוגרית. בכרך זה הופיעו המאמרים:
אברהם שלמה הלקין, ח"א גינזברג - קווים לדמותו (מידע בקטלוג רמב"י)‏, JSTOR 23617892
יעקב חיים טיגאי, כתבי ח"א גינזברג - רשימה ביבליוגרפית (מידע בקטלוג רמב"י)‏, JSTOR 23617893
לאחר פטירתו הופיע:
מנחם הרן, ח"א גינזברג: דברים לזכרו, עת לעשות 3, תשנ"א, עמ' 18-23 (מידע בקטלוג רמב"י)
Baruch A. Levine (1991). "Harold Louis Ginsberg (1903-1990)". Proceedings of the American Academy for Jewish Research. American Academy for Jewish Research. 57: 5-7 (3 pages). JSTOR 3622652. OCLC 5792139345.
הערות שוליים

↑  ראו:בנימין מייזלר, שרידי הספרות הכנענית העתיקה, העולם, 22 באוקטובר 1936,
 מערכת, לוח, דואר היום, 8 בינואר 1935,
 מה חדש בבירתנו?, דואר היום, 26 באוקטובר 1932
↑  האספה השנתית של החברה העברית לחקירת א"י ועתיקותיה, העולם, 20 באפריל 1932
1 2  הספד לזכרו באתר הניו יורק טיימס
↑  הספר "קהלת", באתר "סימניה"

ביקורת על הספר: שאול הון, פירושים חדשים לספרי תנ"ך, מעריב, 30 ביוני 1961
↑  ילדים בעולם של זאבים, ספר ח. א. גינזברג, מעריב, 15 באוקטובר 1978
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304390505171  PLWABN: 9810566560305606  GND: 128731117  ISNI: 0000 0000 8200 6588  LCCN: n79069873  NTA: 068598114  SNAC: w6bv7k8t  SUDOC: 131378406  VcBA: 495/341703  VIAF: 258435975   WorldCat (עם VIAF): 258435975
חניית שם מתחם

חניית שם מתחם או חניית דומיין (Domain parking), שירות המוצע בדרך כלל ללא תשלום על ידי חברות המציעות שירות אירוח אתרים. שירות זה מאפשר לבעל שם המתחם שרכש אותו לצורך שימוש עתידי לצבור ותק לשם המתחם.
חניית שם המתחם מתבצעת באמצעות שיוך שרת DNS של שם המתחם לשרת DNS של מספק השירות. פעולת שיוך היא פעולה קצרה, הניתנת לביצוע דרך פנל ניהול של רשם שם הדומיין, אך מכיוון שמדובר במערכת גלובאלית ומבוזרת, יכולות לעבור עד 48 שעות עד לעדכון המלא.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זיקית הודית

| זיקית הודית |
| --- | --- |
 זיקית הודית
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי איגואנה
משפחה:: זיקיתיים
סוג:: זיקית
מין:: זיקית הודית
שם מדעי
 Chamaeleo zeylanicus ‏לאורנטי, 1768
תחום תפוצה


זיקית הודית (שם מדעי: Chamaeleo zeylanicus) היא מין של לטאה ממשפחת הזיקיתיים החיה בטבע בתת-היבשת ההודית לרבות בהודו, סרי לנקה ופקיסטן, מה שנתן לה את שמה. היא שייכת לסוג זיקית, בו גם זיקית מובהקת החיה בישראל.
אורך הזיקית 35 סנטימטרים לרבות הזנב, והיא בעלת גוף ירוק-בהיר ולאורך הגוף ישנם פסים אנכיים ירוקים-כהים. ראש הזיקית רחב בעל עיניים בולטות היכולות להסתובב בארובותיהם לחיפוש מזון או אויבים. הכפות שלה גדולות עם טפרים בקצותם כדי לעזור לה לטפס והזנב יכול להתקפל ולהינעל על ענפים. הנקבות יותר קטנות מהזכרים.
הזיקית מצויה בין ענפי העצים ביערות הרחבים הטרופיים של הודו וסביבותיה והיא יורדת לעיתים נדירות. היא בעלת לשון ארוכה ודביקה העוזרת לה לחטוף חרקים כמו חגבאים, חיפושיות, גמלי שלמה ואחרים כשייקרו בדרכה. בדומה לרוב הזיקיות היא מחליפה את צבעיה להסוואה, אך שינוי הצבע איננו קיצוני, לרוב רק לגווני ירוק או חום כהים. היא מחליפה צבעים גם תוך כדי התחממות בשמש.
הזיקיות חיות לבד רוב חייהם והם טריטוריאליות ויתקפו כל מסיג גבול באלימות.
הערות שוליים

↑  זיקית הודית באתר הרשימה האדומה של IUCN
חיים אריה זוטא

| --- | --- |

 לידה:  17 בספטמבר 1868 
 פטירה:  20 באוגוסט 1939 (בגיל 70) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 שפות היצירה:  עברית 
 
חיים אריה לייב זוטא (על פי רוב: ח. א. זוטא; א' בתשרי תרכ"ט, 17 בספטמבר 1868, קובנה – ד' באלול תרצ"ט, 20 באוגוסט 1939, ירושלים) היה סופר ומחנך עברי, מראשוני "החדר המתוקן" ברוסיה, מנהל בית הספר למל ומנהל בית הספר העברי הראשון בירושלים.
קורות חיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
זוטא נולד בקובנה שבליטא (אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית), בן לשבתי דוב, שו"ב ומלמד, וטובה לבית רפינגא. הוא קיבל חינוך מסורתי ולמד בחדר ובישיבה. בבגרותו עבר להומל כדי ללמוד לימודים אקסטרניים (ברוסית). לאחר מכן למד שנתיים באוניברסיטת ברלין.
בשנת 1893 החל לעבוד בהוראה במספר ערים ברוסיה ובשנת 1894 פגש את מנחם אוסישקין שסייע לו לפתוח בעיר יקטרינוסלב "חדר מתוקן", שבו הנהיג את שיטת "עברית בעברית" של יצחק אפשטיין. זוטא היה ממייסדי החדרים המתוקנים ברוסיה, ונחל הצלחה כמורה לעברית. תלמידיו זכו להצלחה רבה, דבר שהפך את המוסד בו לימד למוכר. לאחר מספר שנים נענה להצעתו של אוסישקין, ועלה לארץ ישראל בסוף שנת 1903. עם הגיעו לארץ נתמנה למורה בבית הספר לבנות ביפו, ובמהרה הוזמן לירושלים לנהל את בית הספר למל.
בשנת 1906, באספה הכללית של אגודת המורים העברים בארץ ישראל, הציע לקבוע את ט"ו בשבט כחג נטיעת עצים בבתי הספר. הצעתו התקבלה, ויש הסוברים שבכך היה כנראה זוטא ליוזם הראשון של מנהג הנטיעות בט"ו בשבט במסגרת מערכת החינוך העברית.
אחרי מלחמת העולם הראשונה נבחר זוטא לראש מרכז המורים בארץ ישראל. וכיהן כמורה בבית המדרש למורים בירושלים. תפקיד בו החזיק כעשור ולאחריו נתמנה למדריך פדגוגי עבור מורים צעירים. וכן היה מזכיר ועד הלשון העברית במשך מספר שנים.
ב- 1920 הוציא ביחד עם אליעזר ליפא סוקניק את "מדריך הטיולים לירושלים וסביבותיה".
זוטא פרסם מספר רב של מאמרים בעתונות העברית הארץ ישראלית ומחוצה לה; בין היתר ערך ב"דבר" מדור בשם "זכור ימות עולם: שאלות ותשובות בדברי ימי ישראל וספרותו", שעסק בתולדות עם ישראל, ספרות היסטורית, תפילות, קינות ופיוטים, מועדים ומנהגים, ערים, מצבות ומקומות היסטוריים וראשי תיבות; לאחר מותו כונס התוכן וראה אור כספר.
כמו כן כתב מספר ספרי לימוד למורים ולתלמידים.
פרש לגמלאות בשנת 1936, אך הוסיף להורות תנ"ך כמה שעות בשבוע בגימנסיה העברית רחביה.
זוטא נפטר בד' באלול תרצ"ט בירושלים, לאחר שעבר ניתוח, על רקע מחלת לב שממנה סבל זמן רב. בן 71 במותו.
היה נשוי לצילה לבית לוין ואב ליצחק (סופר), אליהו, נתן, ציונה זוננשיין (אשתו של אפרים זוננשיין) ויונה צסיס (אשתו של ירחמיאל צסיס).
זכרו מונצח ברחוב על שמו בשכונת בית הכרם בירושלים.