stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלברכט הראשון, מרקיז ברנדנבורג

אלברכט הדב (בגרמנית: Albrecht der Bär;‏ 1100 לערך – 18 בנובמבר 1170) היה אציל גרמני אשר נמנה עם בית אסקניה, רוזן אנהלט (1123 - 1170, דוכס סקסוניה (1138–1142) ומרקיז ברנדנבורג (1157 - 1170).
ביוגרפיה

אלברכט נולד בשנת 1100 לאוטו, רוזן באלנשטדט ולאיליקה מסקסוניה, בתו של מגנוס, דוכס סקסוניה. בשנת 1123 מת אביו אוטו, רוזן באלנשטדט, ואלברכט עלה לשלטון במקומו והפך לרוזן אנהלט. בשנת 1138 הדיח קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה את היינריך העשירי, דוכס בוואריה מנחלותיו, ומסר לאלברכט את דוכסות סקסוניה, אולם, בשנת 1142 חזר היינריך והשתלט על הדוכסות.
בשנת 1147 השתתף אלברכט במסע הצלב הוונדי, וכבש שטחים באזור ברנדנבורג מידי הסלאבים, ובשנת 1157 קיבל את התואר מרקיזות ברנדנבורג. בשנת 1164 השתתף אלברכט במסע נגד היינריך הארי, דוכס סקסוניה ובוואריה, וב-13 בנובמבר 1170 מת אלברכט, ובמקומו עלו לשלטון בניו ברנהרד באנהלט, ואוטו בברנדנבורג.
משפחתו

בשנת 1124 התחתן אלברכט עם סופיה מוינצנבורג, ממנה היו לו 13 ילדים:
אוטו.
הרמן.
זיגפריד.
היינריך.
אלברכט.
דיטריך.
ברנהרד.
הדוויג.
אדלייד.
גרטרוד.
זיבילה.
איליקה.
אלברטינה פרדריקה, מרקיזת באדן-דורלאך

אלברטינה פרדריקה, מרקיזת באדן-דורלאך (בגרמנית: Albertina Frederica von Baden-Durlach; ‏3 ביולי 1682 - 22 בדצמבר 1755), הייתה אמם של אדולף פרדריק, מלך שוודיה, פרידריך אוגוסט הראשון, דוכס אולדנבורג, ויוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ, אמה של יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה.
ביוגרפיה

אלברטינה פרדריקה נולדה ב-3 ביולי 1682 בטירת קרלסבורג, דורלאך, לפרידריך השביעי, מרקיז באדן-דורלאך ולאוגוסטה מריה מהולשטיין-גוטורפ, בתם של פרידריך השלישי, דוכס הולשטיין-גוטורפ ומריה אליזבת, דוכסית סקסוניה.
ב-2 בספטמבר 1704 התחתנה אלברטינה פרדריקה עם כריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין, ממנו נולדו לה 11 ילדים. בשנת 1726 מת בעלה כריסטיאן אוגוסט, ובנה אדולף פרידריך, נסיך אויטין ירש את נחלותיו ותאריו. מכיוון שבנה היה קטין, שימשה אלברטינה פרדריקה כעוצרת בשמו עד לבגרותו, ובנוסף הורישה לו אחוזות מנחלותיה. מכיוון שאלברטינה פרדריקה הייתה נכדתה של כריסטינה מגדלנה מפפאלץ-צווייבריקן, נבחר בנה אדולף פרידריך ליורש העצר השוודי, ובשנת 1751 הוא עלה לשלטון בשוודיה כאדולף פרדריק, מלך שוודיה.
ב-22 בדצמבר 1755 מתה אלברטינה פרדריקה בהמבורג, והיא בת 73 שנים.
משפחתה

ב-2 בספטמבר 1704 התחתנה אלברטינה פרדריקה עם כריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין, ממנו נולדו לה 11 ילדים:
הדוויג סופיה, נסיכת הולשטיין-גוטורפ (1705–1764)
קרל אוגוסט, דוכס הולשטיין-גוטורפ (1706–1727)
פרדריקה אמליה, נסיכת הולשטיין-גוטורפ (1708–1731)
אנה, נסיכת הולשטיין-גוטורפ (1709–1758), התחתנה עם וילהלם, נסיך סקסוניה-גותה-אלטנבורג
אדולף פרדריק, מלך שוודיה (1710–1771)
פרידריך אוגוסט הראשון, דוכס אולדנבורג (1711–1785)
יוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ (1712–1760), התחתנה עם כריסטיאן אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט
פרדריקה אמליה, נסיכת הולשטיין-גוטורפ (1713)
וילהלם כריסטיאן, נסיך הולשטיין-גוטורפ (1716–1719)
פרידריך קונרד, נסיך הולשטיין-גוטורפ (1718)
גאורג לודוויג, נסיך הולשטיין-גוטורפ (1719–1763)
איקה קומפורטי-עובדיה

| --- | --- |
האדריכלית איקה קומפורטי-עובדיה
האדריכלית איקה קומפורטי-עובדיה
 לידה:  7 באוגוסט 1920 סופיה ממלכת בולגריה ממלכת בולגריה 
 פטירה:  19 בספטמבר 2011 (בגיל 91) תל אביב-יפו ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  1950–2011 (כ־61 שנים)
 תחום יצירה:  אדריכלות
 בן או בת זוג:  ביטוש קומפורטי 
 צאצאים:  ג'קי קומפורטי 
 
איקה קומפורטי-עובדיה כגננת לילדי מגורשי סופיה, פלבן, 1943
האנדרטה לזכר הנופלים בנבי-יושע שתוכננה על ידי איקה וביטוש קומפורטי
עבודה בחרס של איקה קומפורטי
איקה קומפורטי-עובדיה (בבולגרית: Ика Kомфорти-Овадия‏; 7 באוגוסט 1920 - 19 בספטמבר 2011) הייתה אדריכלית שהתמחתה גם בתכנון ערים. עבדה בשותפות עם בעלה האדריכל ביטוש קומפורטי ויחדיו השתתפו בתחרויות רבות ותכננו מבני ציבור ובתים פרטיים.
קורות חיים

נולדה בסופיה שבממלכת בולגריה כחוֹרְסִי עובדיה לאב יליד אדירנה, אשר היה רב לשוני ועסק בבנקאות, ולאם עקרת בית. במהלך מלחמת העולם השנייה, בין השנים 1940–1942 למדה חינוך והתמחתה בתחום הגיל הרך. במאי 1943 גורשו יהודי סופיה לערי השדה ואיקה ומשפחתה גורשו לפלבן. בעת שהותה בפלבן שימשה איקה גננת וארגנה מסגרת חינוך לגיל הרך עבור ילדי העקורים. לאחר סיום המלחמה החלה בלימודי ארכיטקטורה בפוליטכניקום בסופיה, אותם סיימה ב-1950. היא נישאה לאדריכל ביטוש קומפורטי וב-1950 עלתה לישראל עם בעלה ובתם התינוקת.
בתחילת דרכה בארץ עבדה איקה כאדריכלית העיר חולון. בהמשך, בשנות ה-60 של המאה ה-20 עבדה בעיריית תל אביב כחברה בצוות התכנון של תוכנית האב של העיר. במסגרת זו ערכה מחקר מקיף על שכונות העוני בעיר. בנוסף לעבודתה זו שימשה איקה אדריכלית עצמאית של בנייני מגורים וציבור וכמתכננת ערים.
יחד עם בעלה ביטוש קומפורטי תכננה מבני ציבור שונים. בני הזוג השתתפו בתחרויות ארציות ובינלאומיות ואף זכו בפרסים וכמו כן תכננו ועיצבו יחד דירות במגזר הפרטי.
איקה עיצבה תכשיטים, ויצרה בקרמיקה ובחומרים מתכלים. ב-1988 לאחר פטירתו של בעלה ביטוש, החלה מפעל התנדבותי עצמאי במסגרתו סייעה לעשרות רבות של עולים חדשים מבולגריה בגל העלייה של שנות ה-90, להיקלט בארץ ולמצוא דיור ועבודה במקצועות הטכניים.
נפטרה בתל אביב בספטמבר 2011.
ב-2023 הוציא הבמאי ג'קי קומפורטי לאור את הסרט הדוקומנטרי "מונומנט לאהבה". הסרט עטור הפרסים בו אמו איקה קומפורטי-עובדיה היא הדמות המרכזית, מבליט את חוויית הנשים והילדים בתקופת השואה בבולגריה דרך עיניה של נשואת הסרט, אשר גם הייתה מעורבת בעריכת התחקיר לסרט.
פרויקטים נבחרים

מבין הפרויקטים שתוכננו ונבנו על ידי בני הזוג קומפורטי ניתן למנות את הפרויקטים הבאים:
האנדרטה להנצחת זכרם של חללי קרבות הגליל בנבי יושע, 1957 מצודת כ"ח
המרכז לחקר ההתיישבות ברחובות (1961)
בית ספר מקיף באילת על שם גולדווטר (1970)
אולם ספורט בשער הנגב
בית הכנסת הקונסרבטיבי באשקלון.
תחרויות ופרסים

בני הזוג קומפורטי השתתפו בתחרויות ארציות ובינלאומיות לעיצוב אנדרטאות, פארקים ומבני ציבור. הפרויקטים בהם זכו היו:
פרס שלישי לעיצוב האנדרטה לחללי העיר תל אביב במלחמת העצמאות בכיכר מלכי ישראל, 1952
פרס קניה של ההצעה לאנדרטה לבוני העיר ולכובשי יפו - 1952.
פרס ראשון לעיצוב האנדרטה בנבי-יושע להנצחת זכרם של חללי קרבות הגליל העליון, 1953.
ציון לשבח בתחרות הבינלאומית לתכנון אנדרטה באושוויץ, 1958.
פרס שלישי (ראשון ושני לא חולקו) בתחרות לעיצוב פארק הירקון בתל אביב, 1964.
פרסומים

עיריית תל אביב-המשרד לתוכנית אב, דו"ח מס. 20: אזורי שיקום בתל אביב יפו, 1966.
הערות שוליים

↑  אתר "נשמה"
↑  Monument to Love.
↑  מעוז עזריהו, במותם ציוו: אדריכלות בתי הקברות הצבאיים בישראל - השנים הראשונות, היחידה להנצחת החייל משרד הביטחון, 2002, עמ' 46 - 49.
↑  שירילי גלעד - אילסר, תפיסות על הטבע בנופה של תל אביב, ההיסטוריה הסביבתית והתכנונית של פארק הירקון, חיבור מחקר לצורך מילוי חלקי של הדרישות לקבלת תואר בדוקטור לפילוסופיה, אוניברסיטת חיפה, 2015, עמ' 115 - 148.
אלינער ברזקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1941 (בת 83 בערך) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ז'נבה  סורבון 
 תחום יצירה:  אדריכלות 
 
אלינֹעַר קוֹמיסָר-בַּרזָקִי (נולדה ב-1941) היא אדריכלית ומתכננת ערים ישראלית, פרופסור אמריטה באוניברסיטת תל אביב וממייסדי בית הספר לאדריכלות באוניברסיטה. מתמחה בתכנון עירוני ובסוגיות אורבניות בין-תחומיות.
חייה

ברזקי, ילידת חיפה, השלימה בין השנים 1967 ל-1970 את לימודי התואר הראשון באדריכלות בבית הספר לארכיטקטורה באוניברסיטת ז'נבה בשווייץ. בשנת 1973 החלה ללמוד לתואר D.E.A במכון ללימודים אורבניים בסורבון, אותו סיימה בשנת 1976. בין השנים 1975 ל-1976 לימדה בסורבון.
בין השנים 1977 ל-1989 שימשה ברזקי כמתכננת מחוז ירושלים במשרד הבינוי והשיכון. משנת 1989 עד לשנת 1994 שימשה כמהנדסת העיר של ירושלים. הקימה את בית-הספר לאדריכלות באוניברסיטת תל אביב, ועמדה בראשו במשך עשר שנים.
ברזקי היא חברת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ומשמשת כיו"ר עמותת עיר עמים. היא גם משמשת כחברה בוועדת השיפוט לבניית המבנה החדש של הספרייה הלאומית.
הערות שוליים

↑  ועדת השיפוט באתר תחרות האדריכלים של החברה לבניין הספרייה הלאומית בע"מ (חל"צ).
ערך זה הוא קצרמרבנושא אדריכלים ובנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפות ישראל בהיאבקות חופים

| --- | --- |

 ענף:  היאבקות
 תאריך ייסוד:  2021
 ארגון מפעיל:  איגוד ההיאבקות בישראל
 http://www.iwf.org.il/index.php
אליפות ישראל בהיאבקות חופים, היא תחרות ספורטיבית בהיאבקות בסגנון חופשי, החשובה ביותר בישראל בענף זה, לנשים ולגברים הנערכת בישראל משנת 2021. האליפות נערכת תחת "איגוד ההיאבקות בישראל". מתאבק אשר זוכה באליפות מקבל אישור להשתתף באליפות אירופה ובאליפות העולם. באליפות ישראל יכולים להשתתף נערות מגיל 15 ונערים מגיל 16.
אליפות ישראל בהיאבקות חופשית

| תחרות | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- |
| 2021 | אשקלון | 23 בספטמבר |
ראו גם

אליפות ישראל בהיאבקות חופשית
אליפות ישראל בהיאבקות יוונית-רומית
אי. ג'יי. רולנד

| --- | --- |

 לידה:  18 במאי 1983 (בן 41) קליפורניה שבארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטר
 מספר:  4 
 מכללה:  מכללת סנט מרי
 דראפט:  לא נבחר, 2005
 קבוצות כשחקן
 2006   2006–2007   2007   2007–2008   2008–2009   2009–2011   2011–2012   2012–2013   2013–2015   2015–2016   2016–2017   2017–2019   2019–2020   2021–2022   2022   2022-:  סידני קינגס   טאונסוויל קרוקודיילס  בארונס ריגה   ארטלנד דראגונס   טלקום בון   ואנולי קרמונה   אוניקאחה מאלגה   ואף ריגה   באנוויט   הפועל ירושלים   חימקי מוסקבה   אסקישהיר   פואנלברדה   שמידור טהראן   הפועל ירושלים   גליבצה
 
ארל ג'רוד "אי. ג'יי." רולנד (באנגלית: Earl Jerrod "E.J." Rowland; נולד ב-18 במאי 1983) הוא כדורסלן אמריקאי-בולגרי המשחק בעמדת הרכז בגליבצה.
קריירה > קריירת מכללות

את קריירת המכללות שלו החל באוניברסיטת המדינה של קליפורניה, דומינגז הילס בשנים 2001–2002. לאחר שנת משחק בקבוצה עבר למכללת הארטנל. בעונת משחק יחידה בקבוצה, הוביל אותה בנקודות, אסיסטים, חטיפות ואחוז קליעות מהעונשין, והיה לשחקן השנה של קואסט קונפרנס (אנ') ולחבר חמישיות כל-מדינתיות שונות. הוא סיים את קריירת המכללות שלו בשנתיים של משחק במכללת סנט מרי; היו אלו שנתיים מוצלחות עבורו, והוא הוביל את הקבוצה באסיסטים בשתי השנים. הוצג כ"ראוי לציון" בחמישיות ליגת הווסט קואסט (אנ') באותה שנה.
קריירה > קריירה מקצוענית

את הקריירה המקצוענית שלו החל רולנד בפלורידה פליים מליגת הפיתוח של ה-NBA, ולאחר תקופת משחק קצרה בקבוצה עבר לבארונס ריגה הלטבית. את עונת 2006/2007 העביר באוסטרליה לפני שעבר לארטלנד דראגונס מהבונדסליגה בכדורסל ב-2007. בעונת 2008/2009 היו ממוצעיו 13.6 נקודות ו-3.4 אסיסטים למשחק בטלקום בון. הוא עזר לקבוצה להעפיל לגמר הליגה בשנה השנייה ברציפות.
ביולי 2011 חתם על חוזה לשנה אחת באוניקאחה מאלגה הספרדית. לאחר עונה מוצלחת שלו ושל הקבוצה, השאילה אותו אוניקאחה לאלופת לטביה, ואף ריגה. בריגה הייתה זו עונת הפריצה של אי ג'יי רולנד, והוא הוביל את הקבוצה לעונה מוצלחת שבה זכה במספר פרסים אישיים. לאחר עונה זו עבר לטורקיה וחתם על חוזה בבאנוויט. ב-7 בינואר 2015, במהלך משחק ביורוקאפ נגד בודוצ'נוסט פודגוריצה, היה מעורב באירוע. שתי דקות לסיום המשחק פרץ אוהד מונטנגרי למגרש כדי להכות את סמי מחייה מבאנוויט, וכתוצאה מכך חבט רולנד באוהד בעוצמה רבה. לאחר סיום הקטטה הרחיקו השופטים את רולנד מן המשחק. הליגה קנסה את רולנד על חלקו באירוע ב-30,000 אירו.
באוגוסט 2015 חתם רולנד על חוזה לעונה בהפועל ירושלים עם אופציה לעונה נוספת. רולנד היה שחקן מפתח וממוצעיו בישראל היו 11 נק', 3 ריב' ו-3.9 אס' למשחק. ב-2 ביולי הודיעה לו הפועל ירושלים שלא תממש עליו את האופציה לעונה נוספת. ב-23 באוגוסט 2016 חתם בחימקי מוסקבה לעונת 2016/2017. ב-17 ביולי 2017 חתם רולנד באסקשהיר הטורקית. ב-1 בפברואר 2019 חתם בפואנלברדה הספרדית. ב-1 במרץ 2021 חתם בשמידור טהראן האיראנית. באפריל 2022 חתם שוב בהפועל ירושלים. ביולי 2022 חתם רולנד במכבי תל אביב בתור שחקן אימונים. ב-17 באוקטובר 2022 חתם רונלד בגליבצה הפולנית.
הערות שוליים

↑  ברק חקלאי ואפרת עמורבן, תחל שנה ובעיותיה: הפועל ירושלים מגיעה ליורוקאפ, באתר ynet, 14 באוקטובר 2015.
↑  יורוקאפ: צפו בארל רולאנד מפוצץ אוהד של בודוצ'נוסט, באתר וואלה, 7 בינואר 2015
↑  אור שקדי‏, צפו בתקרית האלימה של הרכש החדש של הפועל ירושלים: "אנחנו גברים לפני שאנחנו ספורטאים", באתר וואלה, 12 באוגוסט 2015
↑  ורד כהן‏, הפועל ירושלים: אי. ג'יי רולנד חתם לעונה עם אופציה לעונה נוספת, באתר וואלה, 11 באוגוסט 2015
אל-טעם

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D000370
 
אל-טעם הוא אובדן תפקודי הטעם של הלשון, ובמיוחד חוסר היכולת לזהות מתיקות, חמיצות, מרירות, מליחות ואומאמי (פירושו "טעם נעים/טעים"). אובדן חוש הטעם שונה מתתרנות (אובדן חוש הריח). תתרנות אמיתית היא נדירה יחסית בהשוואה להיפוגיוזיה (Hypogeusia‏ (אנ')) – אובדן חלקי של חוש הטעם, ודיסגיוזיה (Dysgeusia‏ (אנ')) - עיוות או שינוי הטעם.
סיבות

הגורמים העיקריים להפרעות טעם הם טראומת ראש, דלקות בדרכי הנשימה העליונות, חשיפה לחומרים רעילים, גורמים איטרוגניים, תרופות וגלוסודיניה ("תסמונת הפה הבוער BMS").
סיבות > נזק נוירולוגי

טראומת ראש עלולה לגרום לחבלות באזורים במערכת העצבים המרכזית המעורבים בעיבוד גירויי טעם, כולל התלמוס, גזע המוח והאונות הרקתיות. נזק עלול להיגרם גם למסלולים נוירולוגיים המעורבים בהעברת גירויי טעם.
אגיוזיאה(אנ') יכולה לגרום נזק רקמתי לעצבים התומכים בלשון, במיוחד לעצב צ'ורדה טימפני (tympani chorda) ולעצב הלשון והלוע. עצב הצ'ורדה טימפני מעביר טעם לשני השלישים הקדמיים של הלשון, ועצב הגלוסופרינגי מעביר טעם לשליש האחורי של הלשון. הפרעות נוירולוגיות כמו השיתוק של בל, דיסאוטונומיה משפחתית וטרשת נפוצה גורמות לבעיות דומות לנזק עצבי, כמו גם מצבים זיהומיים מסוימים כמו אמובואיד מנינגואנצפלופתיה ראשונית (אנ'). העצב הלשוני (שהוא ענף של העצב המשולש, אך נושא תחושת טעם בחזרה לעצב צ'ורדה טימפני אל האונה הרקתית של עצב הפנים) עלול להיפגע גם במהלך ניתוח אותולוגי, מה שגורם לתחושת טעם מתכתי.
סיבות > בעיות במערכת האנדוקרינית

מחסור בוויטמין B3 (ניאצין) ואבץ עלול לגרום לבעיות במערכת האנדוקרינית, העלולות לגרום לאובדן טעם או שינוי טעם. הפרעות במערכת האנדוקרינית, כמו תסמונת קושינג, תת-פעילות של בלוטת התריס וסוכרת עלולות לגרום לבעיות דומות. אגיוזיאה יכול להיגרם גם כתוצאה מתופעות לוואי רפואיות מתרופות אנטי-ראומטיות (אנ') כמו פניצילאמין, תרופות נגד פרוליפרסיביות כמו ציספלאטין, מעכבי ACE ותרופות אחרות הכוללות אזלסטין, קלריתרומיצין, טרבינאפין וזופיקלון.
סיבות > סיבות אחרות

נזק ודלקת מקומיים המפריעים לבלוטות הטעם או למערכת העצבים המקומית, כמו זו הנובעת מטיפול בהקרנות, גלוסיטיס, שימוש בטבק או שימוש בשיניים תותבות עלולים גם הם לגרום לאגיוזיאה. סיבות ידועות אחרות כוללות אובדן רגישות לטעם מהזדקנות (שגורמת קושי בחישת טעם מלוח או מר), הפרעת חרדה, סרטן, אי ספיקת כליות ואי ספיקת כבד. לאחרונה דווח על 88% מקבוצה של יותר מ-400 חולי COVID-19 באירופה שדיווחו על אי תפקוד במערכת העיכול (86% דיווחו על תפקוד חוש הריח).
אבחון

הפרעות הטעם והריח מאובחנות על ידי רופא אף אוזן גרון, רופא זה יכול לקבוע את מידת הפרעת חוש הטעם של אדם על ידי מדידת הריכוז הנמוך ביותר של איכות הטעם שאדם יכול לגלות או לזהות. ייתכן שהנבחן יתבקש להשוות בין טעמם של חומרים שונים או לשים לב כיצד עוצמת הטעם גדלה כאשר ריכוז החומרים גדל. מדענים פיתחו בדיקות טעם בהן המטופל מגיב לריכוזים כימיים שונים. זה עשוי לכלול בדיקה פשוטה של "לגימה, יריקה ושטיפה", או שכימיקלים עשויים להיות מושמים ישירות על אזורים ספציפיים בלשון.
הערות שוליים

↑  אַל־טַעַם במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  "Taste Disorders". Massachusetts Eye and Ear Infirmary. נבדק ב-30 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Thomas Hummel; Basile N Landis; Karl-Bern Huttenbrink (2011). "Smell and Taste Disorders". GMS Current Top Otorhinolaryngology - Head and Neck Surgery. 10: Doc04. doi:10.3205/cto000077. PMC 3341581. PMID 22558054.
↑  Lechien, Jerome R.; Chiesa-Estomba, Carlos M.; De Siati, Daniele R.; Horoi, Mihaela; Le Bon, Serge D.; Rodriguez, Alexandra; Dequanter, Didier; Blecic, Serge; El Afia, Fahd (6 באפריל 2020). "Olfactory and gustatory dysfunctions as a clinical presentation of mild-to-moderate forms of the coronavirus disease (COVID-19): a multicenter European study". European Archives of Oto-Rhino-Laryngology. doi:10.1007/s00405-020-05965-1. {{cite journal}}:  (עזרה)
אי המלחמה הגדול

| --- | --- |
מראה האי מהחלל
מראה האי מהחלל
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  דנובה 
 קואורדינטות:  44°50′00″N 20°26′00″E﻿ / ﻿44.833333333333°N 20.433333333333°E﻿ / 44.833333333333; 20.433333333333
 שטח:  2.11 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  סרביה 
 אוכלוסייה:  0
  (למפת בלגרד מוגדלת) אי המלחמה הגדול(למפת בלגרד רגילה) אי המלחמה הגדולhe
 
אי המלחמה הגדול (בסרבית: Велико ратно острво) הוא אי באפיק הדנובה, באזור בלגרד, בסרביה. האי נוצל במהלך מלחמות רבות ומכאן שמו.
האי ממוקם במפגש הסאווה עם הדנובה. בקיץ מציבים גשר זמני שמחבר את האי לאחת משכונות בלגרד. מרבית האי מכוסה ביערות ויש מקומות בלתי עבירים. במרכז האי יש אגם מוארך. באי יש צמחים רפואיים רבים והמקום משמש תחנה עבור 200 זני ציפורים.
אי המתים (פואמה של רחמנינוב)

ההשראה לכתיבת היצירה הייתה רפרודוקציה בשחור-לבן של הציור ״אי המתים״ מאת הצייר ארנולד בוקלין
אי המתים (ברוסית: Остров мёртвых) אופוס 29, היא פואמה סימפונית שכתב המלחין הרוסי סרגיי רחמנינוב. היצירה נחשבת לדוגמה קלאסית לרומנטיציזם המאוחר הרוסי של תחילת המאה העשרים.
ההשראה ליצירה הייתה רפרודוקציה בשחור-לבן של הציור אי המתים מאת הצייר הסימבוליסטי השווייצרי ארנולד בוקלין, שרחמנינוב ראה בפריז ב-1907. בציור נראית סירת משוטים ובה מת, חותר ומלווה נוסף, המתקדמת לעבר אי קטן. בהמשך ראה רחמנינוב גם את הציור המקורי, אך התרשם ממנו הרבה פחות מאשר מן הגרסה חסרת הצבעים.
חיבור היצירה נסתיים ב-1908 בדרזדן שבגרמניה.
היצירה כתובה בסולם לה מינור, ורובה בנוי במשקל 8\5. לאורך רוב היצירה חוזר מוטיב קצבי ומלודי המדגיש את הפעמות הראשונה והשלישית בכל תיבה, ומתפרש כמסמל את קצב תנועת החתירה במשוטים, או את גלי הים.
ב-1929 ניצח רחמנינוב על הקלטה של היצירה, בביצוע תזמורת פילדלפיה. ההקלטה בוצעה על ידי חברת ויקטור טוקינג משין, שהתמזגה בהמשך השנה עם RCA Records.
אליזבת שארלוטה, נסיכת הפפאלץ

אליזבת שארלוטה, נסיכת הפפאלץ (בגרמנית: Liselotte von der Pfalz; ‏27 במאי 1652 - 8 בדצמבר 1722), הייתה אשתו של פיליפ הראשון, דוכס אורליאן.
ביוגרפיה

ליזלוטה נולדה בהיידלברג ב-27 במאי 1652, לקרל הראשון לודוויג, הנסיך הבוחר מפפאלץ ושארלוטה, רוזנת הסן-קאסל, בתם של וילהלם החמישי, רוזן הסן-קאסל ואמליה אליזבת, רוזנת הנאו-מינצברג. בהיותה בת 5 נשלחה ליזלוטה להנובר, שם גרה אצל דודתה סופיה מהנובר, אשתו של ארנסט אוגוסט, דוכס בראונשווייג-לינבורג. בשנת 1663 נאלצה ליזלוטה לחזור להיידלברג, שם התגוררה עם אמה החורגת מריה לואיזה פון דגנפלד ועם אחיה קרל השני, הנסיך הבוחר מפפאלץ ושאר אחיה ואחיותיה. ליזלוטה רצתה להתחתן עם וילם השלישי, נסיך אורנז', אולם משפחתה החליטו להשיא אותה עם פיליפ הראשון, דוכס אורליאן, שהיה נשוי קודם לכן לדודניתה הנרייטה אן, נסיכת אנגליה.
ב-16 בנובמבר 1671 התחתנו פיליפ הראשון, דוכס אורליאן וליזלוטה, שהמירה את דתה לקתוליות, והשניים היו מאושרים מאוד בשנים הראשונות לנישואיהם. ביוני 1673 ילדה אליזבת את ילדם הראשון, לואי אלכסנדר אשר קיבל את התואר דוכס ולואה, אולם, הוא מת בשנת 1676. בשנת 1674 נולד בנם השני, פיליפ השני, שמאוחר יותר שימש כעוצר הכתר הצרפתי בתקופת לואי החמישה עשר. בשנת 1676, נולדה בתם אליזבת שארלוט ד'אורליאן. במכתביה לדודתה, סופיה מהנובר, סיפרה אשתו השנייה של פיליפ כי אחר לידה זו עברה לחדר שינה נפרד וקיבלה בשקט את יחסיו עם מאהביו הרבים. היא גידלה את ילדיו מנישואיו הראשונים כאילו היו ילדיה שלה.
אליזבת שארלוטה לא אהבה את ילדיו הבלתי חוקיים של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, ובשל כך כעסה מאוד כאשר בנה פיליפ החליט להתחתן עם פרנסואז מארי דה בורבון, בתם של לואי הארבעה עשר ומאדאם דה מונטספן.
בשנת 1685 מת אחיה קרל השני, הנסיך הבוחר מפפאלץ ללא יורשים, וקרוב משפחתה פיליפ וילהלם, רוזן פפאלץ-נויבורג עלה לשלטון במקומו. אולם אליזבת שארלוטה שהייתה נשואה לפיליפ הראשון, דוכס אורליאן טענה אף היא לזכותה לשלטון, ובעקבות כך פרצה בשנת 1688 מלחמת הירושה הפלטינית.
בשנת 1715 מת לואי הארבעה עשר, מלך צרפת בגיל 77 בארמון ורסאי, ובצוואתו הוא חילק את זכויות היתר של קרובי משפחה וחצרנים, והקצה לבנו הלא חוקי, לואי אוגיסט, דוכס מיין, אפוטרופסות על המלך החדש, לואי החמישה עשר, שהיה בן חמש. הפרלמנט של פריז ביטל את הצוואה, והפך את בנה של אליזבת שארלוטה - פיליפ השני לעוצר הממלכה.
ב-8 בדצמבר 1722 מתה אליזבת שארלוטה בשאטו דה סן-קלו, והיא בת 70 שנים. היא ובעלה היו המייסדים של בית אורליאן, ועל צאצאיה נמנו פרנץ הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, מארי אנטואנט, מלכת צרפת, לואי פיליפ, מלך הצרפתים ופדרו השני, קיסר ברזיל.
משפחתה

ב-16 בנובמבר 1671 התחתנה אליזבת שארלוטה עם פיליפ הראשון, דוכס אורליאן, ממנו נולדו לה 3 ילדים:
אלכסנדר לואי, דוכס ולואה (1673–1676)
פיליפ השני, דוכס אורליאן (1674–1723)
אליזבת שארלוט ד'אורליאן, נסיכת קומרסי (1676–1744), התחתנה עם לאופולד, דוכס לורן
אטמוספירה

ערך זה עוסק במעטפת גזים. אם התכוונתם ליחידת המידה ללחץ, ראו .
האטמוספירה הדלילה של פלוטו
אַטְמוֹסְפֵירָה (מיוונית: ἀτμός ("אטמוס") – גז, קיטור, σφαῖρα ("ספאִירה") – כדור, כיפת השמיים; בעברית: אווירה) היא שם כולל למעטפת הגזים שמקיפה כוכב לכת או כל גוף שמימי בעל מסה משמעותית. הגזים נמשכים אל הגוף בגלל כוח המשיכה שלו. לכוכבי לכת יש אטמוספירות שונות, הן בהרכב הגזים שהן מכילות, בצפיפותן, בעוביין, גובהן ובמאפיינים אחרים.
אטמוספירת כדור הארץ היא שמאפשרת את החיים על פני כדור הארץ, בניגוד לכוכבי לכת אחרים, בכך שהיא סופגת את מרבית הקרינה האולטרה-סגולה המגיעה מהשמש וגורמת למיתון הבדלי הטמפרטורה בין היום והלילה.
מאפיינים

האטמוספירה של כוכבי הלכת סמיכה ביותר סמוך לקרקע, בשל כוח המשיכה, וככל שעולים גבוה יותר, היא דלילה יותר. בגובה רב היא נמוגה אל החלל הריק.
גזים אטמוספיריים בורחים לחלל דרך קבע, כאשר מהירותן של מולקולות בודדות עוברת את מהירות הבריחה של הגוף. הבריחה קיימת אפילו בגופים קרים, מפני שמולקולות גז זזות במהירויות שונות בכל טמפרטורה, וגז בלחץ נמוך, כמו הגז הסמוך לריק של החלל החיצון, רותח בנקל. בריחת הגז גורמת לכך שגופים שמימיים בעלי מסה נמוכה, כגון הירח של כדור הארץ, אינם יכולים להחזיק באטמוספירה משמעותית.
מולקולות קלות יותר נעות מהר יותר ביחס למולקולות כבדות בעלות אותה אנרגיה תרמית, ולכן גזים בעלי משקל מולקולרי נמוך אובדים בקצב מהיר יותר מאלה שמשקלם המולקולרי גבוה.
האטמוספירה של כדור הארץ

אטמוספירת כדור הארץ נקראת אוויר. עובייה 560 קילומטרים (אף שיש הגדרות המדברות על 1000 ק"מ). משקלה בגובה האדמה יוצר את לחץ האוויר שתחתיו התפתחו כל יצורי היבשה. חנקן וחמצן מהווים 99 אחוזים מתכולתה. כמות החנקן גדולה פי 4 בערך מכמות החמצן. האחוז הנותר מכיל פחמן דו-חמצני וגזים אצילים (שאינם פעילים מבחינה כימית), כגון ארגון, הליום וניאון. היחסים בין הגזים השונים קבועים בדרך כלל.
מדעי האטמוספירה עוסקים בהבנת התהליכים הכימיים והפיזיקליים הקובעים את מערכות מזג האוויר, האקלים, ומערכות הגשם (עננים), את השינויים החלים בהן מסיבות טבעיות ומעשה ידי האדם ואת חקר שכבות האוויר העוטפות את כדור הארץ.
האטמוספירה של כדור הארץ > היווצרות האטמוספירה של כדור הארץ

האטמוספירה נוצרה עם היווצרות כדור הארץ, והכילה רק שני גזים- מימן והליום. כעבור עשרות מיליוני שנים החל כדור הארץ להתקרר, ונפלטו אל האטמוספירה גזים שהיו בתוך המאגמה. הגזים גרמו לשינוי בהרכב האטמוספירה. במהלך הזמן השתנה הרכב הגזים של האטמוספירה, והיא הפכה משכבה רעילה לשכבה שמכילה גזים המאפשרים חיים על פני כדור הארץ. לפני כ-3.5 מיליארד שנים הופיעו  ציאנו-בקטריות אשר הפיקו אנרגיה באמצעות תהליך הפוטוסינתזה, הם קלטו פחמן דו-חמצני ופלטו חמצן, מה שהוביל ליצירת שכבת האוזון. עם השנים החמצן הצטבר ואפשר חיים על פני כדור הארץ.
האטמוספירה בשאר מערכת השמש > השמש

החלק החיצוני של פני השמש, זה הנראה לעין ושממנו נפלטת קרינת השמש לחלל, הוא הפוטוספירה, שעוביה כמה מאות קילומטרים. מעל הפוטוספירה מצויה האטמוספירה של השמש, צבעה כתום והיא מכונה כרומוספירה, עובייה כ־2,000 ק"מ. מעבר לכרומוספירה מצויה שכבת מעבר שעובייה כ־75,000 קילומטר, ומעבר לה מצויה העטרה שבה ניתן לחזות בשעת ליקוי חמה מלא.
האטמוספירה בשאר מערכת השמש > הירח

לירח של כדור הארץ אטמוספירה דלילה ביותר שמורכבת בעיקר ממימן, מהליום, מניאון ומארגון, וכן מכמויות קטנות יותר של חומרים אחרים כמו פחמן דו-חמצני, ראדון, מתאן, אמוניה, עקבות של חמצן וכמות מזערית של אדי מים. המקור לגזי האטמוספירה אינו ברור לגמרי, אך משוער כי הם נובעים ממספר מקורות: רוח השמש, קרינת השמש, מרבצי סלעים רדיואקטיביים, מיקרו-מטאוריטים וגזי פליטה של חלליות אפולו.
הבדל הטמפרטורות העצום בירח בין היום (100 מעלות צלזיוס) ללילה (170- מעלות צלזיוס), יוצר סחף של אטמוספירה לכיוון הצד הקר. זאת מכיוון שהגזים שבו קופאים ושוקעים על הקרקע ובכך יוצרים מפל לחצים קל אשר מושך אליו את הגזים של האזור החם.
האטמוספירה בשאר מערכת השמש > כוכב-חמה

אטמוספירת כוכב־חמה היא דקה מאוד עד שלרוב מתייחסים אל כוכב־חמה כחסר אטמוספירה. ה"אטמוספירה" של כוכב־חמה מורכבת בעיקר מאשלגן, נתרן וחמצן. נהוג לכנות אטמוספירה כזו אקסוספירה.
האטומים המרכיבים את האטמוספירה אובדים לחלל ללא הרף, עם אורך חיים ממוצע של כשלוש שעות עבור אטומי האשלגן והסידן (במהלך היום) ורק מחצית מכך בפריהליון. האטמוספירה של כוכב־חמה דלילה מכדי שתוכל להעביר קול ודלילה מכדי שתוכל לפזר גלי אור, ולכן השמים שם ייראו תמיד שחורים.
האטמוספירה בשאר מערכת השמש > נוגה

האטמוספירה של נוגה צפופה מאוד, והיא למעשה מסך כבד של עננים, העוטף את פני השטח ויוצר אטמוספירה של כבשן לוהט המורכב בעיקר מפחמן דו־חמצני ומכמויות קטנות של חנקן. הלחץ בפני השטח הוא פי 90 מבכדור הארץ. הכמות העצומה של CO2 באטמוספירה גורמת לאפקט חממה חזק, והוא מעלה את טמפרטורת פני השטח ביותר מ־400°C וגורם לה להגיע לטמפרטורת גבוהות של 500°C במקומות נמוכים סמוך לקו המשווה. כך פני השטח של נוגה לוהטים אף יותר משל כוכב חמה, אף שנוגה רחוק כמעט פי שניים מהשמש ומקבל רק 25% מהקרינה הסולרית.