stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכרזים לבחירת המארחות של מונדיאל 2018 ומונדיאל 2022
מונדיאל 2022 > הצעות שנפסלו > אינדונזיה

בינואר 2009 ההתאחדות הכדורגל של אינדונזיה אישרה את כוונתה להציע הצעה לאירוח מונדיאל 2022. בפברואר 2009 השיקה ההתאחדות האינדונזית את קמפיין "המונדיאל הירוק באינדונזיה 2022". קמפיין זה כלל תוכנית של מיליארד דולר אמריקאי לשדרוג תשתיות של אצטדיונים בכדי לעמוד בדרישות של פיפ"א.
במצגת הקמפיין אמר נשיא ההתאחדות האינדונזית כי הוא מאמין שלאינדונזיה יש סיכוי לזכות במכרז לאירוח מונדיאל 2022, למרות התשתיות הדלות.
ההצעה של ההתאחדות האינדונזית לא זכתה לתמיכה ממשלתית עד לתאריך 9 בפברואר 2010, המועד האחרון שממשלת המדינה יכולה להגיש מכתב תמיכה בהצעה. ב-19 במרץ אותה שנה, פסלה פיפ"א את ההצעה האינדונזית מכיוון שהממשלה הצהירה כי היא לא מתכוונת לתמוך בהצעה. ההתאחדות האינדונזית העבירה את תמיכתה להצעה האוסטרלית.
מונדיאל 2022 > הצעות שנפסלו > מקסיקו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  פיפ"א: יצא לדרך מכרז כפול למונדיאלים הבאים, באתר ONE‏, 18 בינואר 2009
↑  מערכת גלובס ספורט, ‏פיפ"א קבעה: מונדיאל 2018 ברוסיה, 2022 בקטאר, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2010
↑  Beckenbauer astonished by Australia snub, www.abc.net.au, ‏2010-12-04 (ב־Australian English)
↑  פיפ"א הודיעה: המונדיאל בקטאר לא ייערך בקיץ, באתר ONE‏, 8 בינואר 2014
↑  מזכ"ל פיפ"א: "מונדיאל 2022 ישוחק בחורף", באתר וואלה, 8 בינואר 2014
↑  רוסיה תארח את מונדיאל 2018, קטר ב-2022, באתר ynet, 2 בדצמבר 2010
↑  שרון בורנשטיין, ‏תחקיר: "המזימה 'לקנות' את אירוח מונדיאל 2022 בקטר", באתר גלובס, 1 ביוני 2014
↑  "יש לנו הוכחות שקטאר קנתה את אירוח המונדיאל", באתר וואלה, 1 ביוני 2014
↑  פראנס פוטבול: קטר "קנתה" את מונדיאל 2022, באתר כלכליסט, 29 בינואר 2013
↑  בלאטר: "מונדיאל בקטר? טעות של פיפ"א", באתר ynet, 16 במאי 2014
| גביע העולם בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | אורוגוואי 1930 • איטליה 1934 • צרפת 1938 • ברזיל 1950 • שווייץ 1954 • שוודיה 1958 • צ'ילה 1962 • אנגליה 1966 • מקסיקו 1970 • גרמניה המערבית 1974 • ארגנטינה 1978 • ספרד 1982 • מקסיקו 1986 • איטליה 1990 • ארצות הברית 1994 • צרפת 1998 • יפן וקוריאה הדרומית 2002 • גרמניה 2006 • דרום אפריקה 2010 • ברזיל 2014 • רוסיה 2018 • קטר 2022 • קנדה, מקסיקו וארצות הברית 2026 • ספרד, פורטוגל, מרוקו, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי 2030 • ערב הסעודית 2034 |  |
| משחקי גמר | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010  • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
250פס

סמל המועמדות הרוסית ומונדיאל 2018.
המכלול (אתר אינטרנט)

| --- | --- |

 סוג:  אנציקלופדיה חרדית בטכנולוגיית ויקי המבוססת בעיקר על ויקיפדיה העברית
 תקופת הפעילות:  11 בינואר 2015 – הווה (10 שנים)
 בעלות:  מכון חכמת התורה (בעבר נקרא "המכון לאוריינות וידע כהלכה")
 הרשמה:  חובה להירשם על מנת לערוך
 www.hamichlol.org.il
 
המכלול היא אנציקלופדיה חרדית מבוססת-ויקי. נכון לשנת 2024 רוב הערכים במכלול הם העתקים של ערכי ויקיפדיה העברית שעברו בדיקה ובמקרה הצורך סינון עבור קוראים חרדיים. לצידם יש בה ערכים שנכתבו על ידי עורכי המכלול.
האתר, שהושק ב-11 בינואר 2015, מנוהל ומתופעל בידי עמותת "מכון חכמת התורה" (שנודעה בעבר בשם "המכון לאוריינות וידע כהלכה"), שנוסד לצורך ההקמה והפיתוח של האתר.
הקמה

בשנת 2014 ייסד יוסף קמינר את המכון לאוריינות וידע כהלכה, אשר במסגרתו הוקם המכלול. לפי האתר, המכלול הוא "המיזם ליצירת האנציקלופדיה היהודית הגדולה ביותר בהיסטוריה, הכוללת את כלל הערכים התורניים, את כלל ערכי היהדות ותולדות עם ישראל, וכן את כלל הידע האנושי הקיים בכל תחומי החולין — בלשון נקייה ובהתאם להשקפה יהודית". לדברי קמינר, האתר נועד לשמש את ציבור שומרי התורה, ובמיוחד את הציבור החרדי, שנמנעים בחלקם משימוש בוויקיפדיה בשל התנגשות המידע המוצג בה עם השקפותיהם בנוגע לצניעות, אבולוציה, אזכורים לתאריכים ותקופות הסותרות את מניין השנים בלוח העברי, ועוד.
זיקה לוויקיפדיה העברית

נכון ליולי 2024 הכיל אתר "המכלול" 344,563 ערכים, מתוכם כ-69,597 דפים ריקים המסומנים כ-"דפים בטיפול", ו-2 דפים ריקים המסומנים כ-"דפים הדורשים עריכה כבדה", 2,588 ערכים שנוצרו במקורם במכלול, ו-94 ערכים המתורגמים ממיזמי ויקיפדיה בשפות זרות. שאר הערכים מועתקים מוויקיפדיה העברית, תוך התאמתם במידת הצורך לקהל החרדי.
עדכונים והרחבות שערכי ויקיפדיה העברית עוברים לא מתעדכנים אוטומטית למכלול, אלא רק כאשר עורכי המכלול בודקים את התאמתם למדיניות התוכן של המכלול ומייבאים גרסה מעודכנת. כל תוכן באתר שיובא במקור מוויקיפדיה העברית מוגש תחת הרישיון החופשי CC-BY-SA, כולל עריכות שנעשות בערכים אלו לאחר היבוא על ידי עורכי המכלול. זכויות היוצרים של יתר תוכני האתר שמורות למכון חכמת התורה.
סינון מידע

על מנת ליצור את הבסיס של האתר בחרו יוצרי האתר בשלב הראשון לייבא את כל ערכי ויקיפדיה העברית ולערוך מחדש או למחוק את המידע שלהשקפתם איננו ראוי ליהודים דתיים, ובפרט לציבור הקוראים החרדי. המכלול נכתב לפי נקודת מבט ("אספקלריה") יהודית דתית ("תורנית"). התוכן מיובא מוויקיפדיה העברית בהתאם לרישיון החופשי של ויקיפדיה שמאפשר לעורכים לבצע "פיצול" מעין זה. התוכן המיובא מסונן לפי מדיניות התוכן של האתר השוללת כפירה, תיאורי אלימות מפורטים, תמונות נשים, ניבולי פה ועיסוק בתרבות שאינה הולמת את אורח החיים החרדי, ותאריכים הקודמים לתיארוך היהודי של בריאת העולם (שנת 3500 לפנה"ס), ומחייבת הקפדה על צניעות ועל קדושת התורה. בעיות בערכים המיובאים מסווגות לפי מידת חומרתן לכאלו המחייבות חסימה של הערך כולו, מצריכות שכתוב חלקי, ולכאלו שאינן מונעות הצגה של הערך וניתנות לטיפול בהמשך.
באמצעות השוואת ערכים ספציפיים באתר עם הגרסה של הערכים המקבילים בוויקיפדיה העברית מהם נגזרו ניתן לעמוד על האופן בו נערכו. לדוגמה:
בערך בית זית, הושמט האזכור לאתר "עקבות הדינוזאורים" בו התגלתה שכבת סלע קדומה ובה כ-200 עקבות שזוהו כעקבות דינוזאורים בני כמה עשרות מיליוני שנים. ערכים ואזכורים אחרים לתאריכים או תקופות הקודמות לבריאת העולם לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית מוסרים.
בערך השואה, האזכור לכך שגם הומוסקסואלים נרצחו על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה הוסר לחלוטין. ערכים ואזכורים אחרים להומוסקסואליות או הומוסקסואלים מוסרים מכל הערכים שמיובאים מוויקיפדיה העברית.
מכיוון שהציבור החרדי נמנע מלראות תמונות של נשים, כל התמונות באתר שכוללות נשים, וכן תמונות של קבוצות אנשים הכוללות גברים ונשים (לדוגמה, תמונה של ממשלת ישראל השלושים וארבע) נערכות כך שיוצגו ללא הנשים. דמויות נשים נמחקות גם מתמונות של יצירות אמנות, אפילו כאשר היצירה היא נושא הערך. בביוגרפיות של נשים, למשל מרגרט תאצ'ר, לא מופיעה כלל תמונת דיוקן. בערך על גולדה מאיר מופיעה תמונה של חלקת הקבר שלה ושל ספרייה על שמה באוניברסיטת ויסקונסין.
שיתוף פעולה עם סנני אינטרנט

החל מיולי 2018 סנן "נטפרי" ממיר כתובות ערכים בוויקיפדיה העברית לכתובות הערכים המקבילים באתר "המכלול", כאשר הערך-המקביל קיים שם. שיתוף הפעולה עם "נטפרי" הגדיל משמעותית את התעבורה לאתר ואת דירוגו באתר אלכסה.
מתחילת 2023 סנן האינטרנט "אתרוג" החל לחסום אף הוא את אתר ויקיפדיה העברית, כאשר למשתמשים מוצע לעבור לערך המקביל במכלול כתחליף.
שימוש בלתי מקוון

בחודש אדר תשפ"א השיקה הנהלת המכלול את תוכן האתר בקובץ ZIM המאפשר צפייה בתכני המכלול גם ללא חיבור לאינטרנט, באמצעות תוכנת kiwix. בכך נותן "המכלול" מענה גם לצרכנים ללא גישה לאינטרנט, דבר נפוץ בחברה החרדית.
ראו גם

סינון תכנים באינטרנט
הערות שוליים

↑  דו"ח מילולי 2015 - מכון חכמת התורה בע"מ (חל"צ), באתר גיידסטאר
↑  ראו, למשל: יוסף קמינר · 54 המשפיעים של אתר ביזנעס לשנת 2018,

ראו שינוי גרסאות זה, 22 באוקטובר 2020. מאוחר יותר, הדף הועבר לשם "המכלול: מכון חכמת התורה" ללא הפניה (קישור).
↑  המכלול:אודות (אוחזר ב-11.11.2020)
↑  מיוחד:סטטיסטיקות
↑  קטגוריה:דפים לטיפול
↑  דפים המקשרים לדף "תבנית:דף מותאם"
↑  קטגוריה:המכלול: ערכים שנוצרו במכלול, הקטגוריה אינה כוללת דפי פירושונים.
↑  קטגוריה:ערכים שתורגמו במכלול
↑  כך נאמר בהודעת המערכת המוצגת בעת שמירת ערכים – ראו כאן
↑  המכלול:מבנה בסיס באתר המכלול
↑  המכלול:סינון/מדיניות הסינון
↑  הערך "בית זית", באתר המכלול
↑  המכלול:סינון/מדיניות הסינון, בפסקה "תיארוך"
↑  הערך "השואה", באתר המכלול
↑  Benjakob, Omer (1 במרץ 2018). "Without Women or Evolution: 'Ultra-Orthodox Wikipedia' Is Literally Rewriting History". Haaretz (באנגלית). {{cite web}}:  (עזרה)
בעברית:  עומר בן יעקב, בלי נשים ובלי אבולוציה: החרדים משכתבים את ויקיפדיה, וזה לא כל כך נורא, באתר הארץ, 1 במרץ 2018
↑  דוד שי, נפלאות הצנזורה: יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים, בבלוג "עונג שבת", 17 בינואר 2022
↑  הורדת המכלול לקובץ ZIM באתר המכלול
איגור תם

| --- | --- |

 לידה:  8 ביולי 1895 ולדיווסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 באפריל 1971 (בגיל 75) מוסקבה, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, ברית המועצות 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ברית המועצות
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אדינבורו  הפקולטה לפיזיקה של אוניברסיטת מוסקבה  אוניברסיטת מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  לאוניד מנדלשטם 
 מוסדות:  מכון לבדב לפיזיקה 
 תלמידי דוקטורט:  ויטאלי גינזבורג, גרש בודקר, אנדריי סחרוב, Alexander Davydov, Nikita Moiseyev, סמיון אלטשולר, דוד קירז'ניץ 
 פרסים והוקרה:  פרס סטלין  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  מדליית הזהב של לומונוסוב (1967)  עיטור הדגל האדום של העמל  מדליה להנצחת 800 שנים לייסוד מוסקבה  עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה דרגה ראשונה  פרס נובל לפיזיקה (1958)  גיבור העמל הסוציאליסטי (1954)  עיטור לנין  פרס סטלין, דרגה 1 
 בן או בת זוג:  Nataliya Shuyskaya 
 צאצאים:  Evgeny Tamm 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בתחום פיזיקה גרעינית חקר אפקט צ'רנקוב-ואוילוב.
 
איגור יבגנייביץ' תַם (ברוסית : И́горь Евге́ньевич Та́мм;‏ 8 ביולי 1895 - 12 באפריל 1971) היה פיזיקאי רוסי-סובייטי זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 1958.
חייו

שם המשפחה "תם" הוא ככל הנראה שם אסטוני, אף כי יש גם הטוענים שמדובר בשם יהודי, "תם" וכי איגור תם הוא אכן יהודי או לפחות ממוצא יהודי. שם אמו, אולגה דווידובה מרמז על כך גם הוא. נולד בוולדיבוסטוק וחי ולמד לאחר מכן בקירובוגרד (כיום באוקראינה). בשנים 1913–1914 למד באוניברסיטת אדינבורו ולאחר מכן במוסקבה עד 1918.
בשנת 1934 החל לעבוד במכון לבדב לפיזיקה ועם השנים מונה למנהל מחלקת פיזיקה תאורטית במכון.
בשנת 1951 הציע יחד עם אנדריי סחרוב את ה"טוקמאק" כמתקן לשליטה בהיתוך תרמו גרעיני על בסיס שדה אלקטרומגנטי בצורת "טורוס" (דמוי כעך). מתקנים כאלו נבנו תוך זמן קצר והולידו את ה T-3 הסובייטי בשנת 1968, שאיפשר מחקר מעמיק בטמפרטורות גבוהות ביותר (באותה העת) של פלזמה. גם כיום משמש ה"טוקמק" ככלי מרכזי במחקר הפלזמה.
בשנת 1953 נבחר לחבר באקדמיה הרוסית למדעים.
בשנת 1958 זכה בפרס נובל לפיזיקה יחד עם פאבל צ'רנקוב ואיליה פרנק על גילוי ופירוש קרינת צ'רנקוב.
בשנות ה-60 היה פעיל בחתימה על עצומות שונות נגד פגיעה בזכויות אדם בארצות הברית ובברית המועצות.
פנס (מוסף לביקורת ספרות)

| --- | --- |

 תדירות:  אחת לחודש
 מו"ל:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 עורך ראשי:  חיים וייס, מוריה דיין קודיש ונעם קרון
 תאריכי הופעה:  אפריל 2021 – הווה (כ־4 שנים)
 מדינה:  ישראל 
 www.panas.org.il
 
פנס הוא כתב עת מקוון לביקורת ספרות שנוסד על ידי המחלקה לספרות עברית ומכון הקשרים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
פנס רואה אור פעם בחודש וכולל מאמרים בתחומיה השונים של ביקורת הספרות - שירה, פרוזה, מחקר, ספרות מתורגמת, ועוד - בדגש על הספרות העברית. מדור מיוחד במוסף מוקדש לביקורת צעירה הנכתבת על ידי תלמידי ותלמידות תיכון במסגרת תוכנית 'דרך רוח'.
היסטוריה

פנס יצא לאור לראשונה באפריל 2021. מקימי המוסף ניסחו את השקפתו:
”שמו של המוסף משקף את רצוננו להעמיד את הספרות לא תחת זרקור מסנוור ומסמא, כי אם באורה של אלומה בהירה, החיונית לביסוסו של שיח ביקורתי קשוב ומדויק; שיח הנמנע מן הרגעי והסנסציוני (כמו גם מן המערסל והמלטף) ומאפשר לבחון יצירות במבט העומד על טיבן בהקשריהן הפואטיים, התרבותיים והפוליטיים הרחבים.”
עורכים וכותבים

עורכי כתב העת הם חיים וייס, מוריה דיין קודיש, נעמה ישראלי ונעם קרון.
על המבקרים שכותבים בפנס נמנים יגאל שוורץ, יעל שנקר, שירה סתיו, סיגל נאור פרלמן, עודד ישראלי, מוטי פוגל, מי-טל נדלר, מתן חרמוני, בנימין בראון, יפתח אשכנזי, הילה בלום, יורם מיטל, חיים יעקובי, תמר מרין, חנוך בן פזי, עמוס נוי, אילאור פורת, ראויה אבורביעה, איתי שניר, יעקב צ. מאיר.
האתר עוצב על ידי איתי מרינברג-מיליקובסקי.
לוגו המוסף עוצב על ידי נורית וינד-קידרון.
הערות שוליים

↑  אודות | פנס, באתר פנס: ביקורת ספרות
בייבי לזניה

| --- | --- |
פורישיץ' בגמר האירוויזיון, 2024
פורישיץ' בגמר האירוויזיון, 2024
 לידה:  5 ביולי 1995 (בן 29) אומאג, קרואטיה קרואטיה
 שם לידה:  מרקו פורישיץ'   Marko Purišić
 שם במה:  בייבי לזניה
 מוקד פעילות:  קרואטיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 עיסוק:  זמר-יוצר, מפיק
 סוגה:  רוק
 שפה מועדפת:  קרואטית, אנגלית, איטלקית 
 חברת תקליטים:  Molly Studios
 פרסים והוקרה:  Cesarica Award (2024) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מרקו פורישיץ' (בקרואטית: Marko Purišić; נולד ב-5 ביולי 1995), המוכר בשם הבמה בייבי לזניה (Baby Lasagna), הוא זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי קרואטי. פורישיץ' ייצג את קרואטיה באירוויזיון 2024, במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Rim Tim Tagi Dim", וסיים במקום השני. עם תוצאה זו, הפך פורישיץ' לזמר האירוויזיון הקרואטי המצליח בכל הזמנים, כאשר תוצאתו באירוויזיון היא הגבוהה ביותר בכל שנותיה של קרואטיה באירוויזיון מאז הפיכתה למדינה עצמאית. כמו כן, שירו לתחרות הפך כשלעצמו לפופולרי מאוד בקרב מעריצי התחרות ומעבר להם.
קריירה

בראשית דרכו המוזיקלית, בין השנים 2011–2016 ובהמשך גם בין 2018–2022, פורישיץ' היה גיטריסט להקת הרוק הקרואטית מנטרה (Manntra). בשנת 2019, כשעוד היה חבר בה, הלהקה השתתפה בתחרות קדם-האירוויזיון הקרואטי "דורה", עם השיר "In the Shadows". לבסוף הם הגיעו למקום הרביעי, עם 12 נקודות סך הכול.
בשנת 2022, פורישיץ' נטל חלק משמעותי בכתיבת כמה מהשירים באלבום Ravenblack, שהוא אלבומה ה-12 של להקת הרוק הגותי הגרמנית Mono Inc.. רבים מהשירים שכתב נבחרו כסינגלים מתוך האלבום, ובהם "Princess of the Night",‏ "Empire",‏ "Heartbeat of the Dead",‏ "Lieb mich", ו-"At the End of the Rainbow".
לאחר סיום דרכו בלהקה המשיך פורישיץ' בקריירת סולו, החל משנת 2023. ב-21 באוקטובר 2023 הוציא לאור פורישיץ', תחת הכינוי "בייבי לזניה", את סינגל הבכורה שלו, "IG Boi", דרך חברת התקליטים Molly Studios. חודשיים לאחר מכן, בדצמבר 2023, הוא הוציא לאור את הסינגל השני שלו, "Don't Hate Yourself, But Don't Love Yourself Too Much".
בשנת 2024 היה פורישיץ' בשנית בין משתתפי קדם-האירוויזיון "דורה", עם השיר "Rim Tim Tagi Dim"; ב-23 בפברואר 2024 עלה מחצי הגמר שלו, כשלבסוף הגיע למקום הראשון בגמר שנערך ב-25 בפברואר ונבחר לייצג את קרואטיה באירוויזיון 2024. סביב תקופת התחרות השיר נכנס למצעד HR Top 40 של טופ ליסטה, במקום ה-24, והיה לשירו הראשון של פורישיץ' שנכנס למצעדים בקרואטיה.
ב-28 ביוני 2024 הוציא פורישיץ' את הסינגל השלישי שלו, "And I".
ב 7 בפברואר 2025 יצא האלבום הראשון של פורישיץ', הנקרא ''Demons & mosquitoes'', ובו נכללים 14 שירים, ביניהם ארבעה שכבר יצאו ללא האלבום.
אומנותיות

פורישיץ' ציין כי מקור ההשראה העיקרי שלו הוא להקת המטאל רמשטיין.
סגנונו המוזיקלי של פורישיץ' תואר כתערובת של פופ-פאנק, טכנו, מטאל והאוס. הליריקה בשיריו מתאפיינת בדרך כלל בסיפור סיפורים אוטוביוגרפיים, המתעמקים בחוויותיו האישיות, תוך התייחסיות לסוגיות חברתיות רחבות יותר, ובפרט כאלו הנוגעות לארץ מולדתו. דוגמה בולטת אחת לכך היא בשירו "Rim Tim Tagi Dim", המגולל את סיפור מסעו של נער צעיר מקרואטיה בחיפוש אחר עתיד מזהיר יותר במדינה אחרת.
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שם | שנה | מיקומי שיא> קרואטיה  | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| "IG Boy" | 2023 | — | לא מתוך אלבום |
| "Don't Hate Yourself, But Don't Love Yourself too Much" | 2023 | — | לא מתוך אלבום |
| "Rim Tim Tagi Dim" | 2024 | 4 | לא מתוך אלבום |
| biggie biggie boom boom | 2024 |  | סינגל |
"—" מציין שהסינגל לא יצא לאור או לא זכה להיכנס למצעד במדינה זו.
הערות שוליים

↑  Angeleski, Zoran (5 בינואר 2024). "Hoće li na Eurosong dečko iz Umaga". Istra 24 (בקרואטית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Rezervna pjesma postala je favorit: Tko je Baby Lasagna uz čiju pjesmu se već nabrijavaju obožavatelji Dore?". Fashion.hr (בקרואטית). 5 בינואר 2024. נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Izvođač upečatljivog imena i osebujnog stila". Direktno (בקרואטית). 5 בינואר 2024. נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Marko Purišić (Author)- Compositions". NoCut (בגרמנית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Fürst, Petra (4 בינואר 2024). "Tko je Baby Lasagna, pjevač koji nastupa na Dori". Index (בקרואטית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tko je Baby Lasagna, izvođač koji je dobio šansu na Dori umjesto Zsa Zse? Već je jednom se tamo natjecao". Večernji list (בקרואטית). 5 בינואר 2024. נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Croatia 2024: HRT reveal the 'Dora' lineup". Eurovision.tv. European Broadcasting Union. 15 בדצמבר 2023. נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mancheño, José Miguel (25 בפברואר 2024). "Baby Lasagna triunfa en el Dora y representará a Croacia en el Festival de Eurovisión 2024" [Baby Lasagna triumphs in Dora and will represent Croatia at Eurovision 2024]. ESCplus España (בEuropean Spanish). נבדק ב-25 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Pjesme Dore 2024. ušle u radijsku rotaciju". top-lista (בקרואטית). 22 בינואר 2024. נבדק ב-24 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Evo tko je Baby Lasagna, izvođač upečatljivog imena koji je dobio priliku natjecati se za pjesmu Eurovizije umjesto Zsa Zse". Dnevnik (בקרואטית). 5 בינואר 2024. נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Spotify, open.spotify.com
↑  Parlov, Tomislav (6 בינואר 2024). "Baby Lasagna o Dori, usporedbama s Käärijom i najvećem strahu". Scena Story (בקרואטית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Vizinger, Tena (6 בינואר 2024). "Tko je Baby Lasagna, glazbenik koji je prije nastupao s Manntrom?". Muzika.hr (בקרואטית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Barić, Vid (5 בינואר 2024). "Tko je Baby Lasagna, moguća senzacija ovogodišnje Dore? 'Igrač s klupe' već oduševljava okorjele fanove Eurosonga". Telegram (בקרואטית). נבדק ב-6 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Adams, William (6 בינואר 2024). "A heavy heart and anxiety attacks: Baby Lasagna says his Dora song "Rim Tim Tagi Dim" was inspired by young people leaving Croatia". Wiwibloggs. נבדק ב-8 בינואר 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "HR TOP 40 Week 4 2024" (בקרואטית). top-lista. 29 בינואר 2024. ארכיון מ-4 בפברואר 2024. נבדק ב-4 בפברואר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1321644612  MusicBrainz: ac1739a6-4378-42fb-89f6-1f89e32e4369  NSK: 000782538  VIAF: 67169016852766980343   WorldCat (עם VIAF): 67169016852766980343
נחל יהוד

#invoke:תבנית מידע
נַחַל יְהוּד הוא נחל אכזב בבקעת אונו, העובר בחלקו הגדול בין העיר יהוד לבין נמל התעופה בן-גוריון, אוסף אליו את נחל בית עריף ונשפך לנחל איילון. דרומית ליישוב נווה מונוסון מתחבר נחל אונו אל נחל יהוד.
נחל יהוד
נכון ל-2007 משמש הנחל, בקטע מדרום לעיר יהוד, כתעלת ביוב, אליה מוזרמים מי קולחין מהעיר יהוד ובכך מהווים פגיעה חמורה באיכות הסביבה ובהמשך גם בנחל איילון.
בעקבות פתיחתו של פארק אריאל שרון הייתה כוונה לשקם את מערך הנחלים באזור, ונחל יהוד נכלל גם הוא בתוכנית. אולם, תוכניות עיריית יהוד-מונוסון היו לצמצם למינימום את שטח סביבת הנחל ולהקים במקום אזור תעשייה.
רפי דהן

רפי דהן (נולד ב-28 בספטמבר 1989) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

בשנת 2009 ערך דהן את הופעת הבכורה שלו בליגת העל במדי הפועל פתח תקווה, ובעונתו השנייה בקבוצה הפך לשחקן הרכב. בשנת 2011, במהלך אימון הקבוצה, פגע דהן בחברו לקבוצה מוחמד קמיס. קמיס נפצע באחת מרצועות הברך ובמיניסקוס ונדרש לתקופת החלמה בת שנתיים בטרם שב לשחק כדורגל.
לקראת עונת 2011/2012 עבר דהן למכבי תל אביב, שם שותף במשחקי הליגה ובמסגרת הליגה האירופית.
בינואר 2013 הושאל לבני יהודה תל אביב. דהן תפס מקום קבוע בהרכב הקבוצה, ולקראת עונת 2013/2014 האריכה בני יהודה את השאלתו בעונה נוספת.
ב-9 במרץ 2014 במהלך משחק חוץ במסגרת המחזור ה-25 נגד מכבי חיפה נפצע בצורה קשה, בעקבות תיקול גס של רובן ראיוס. לדהן נגרמו קרעים ברצועה הקדמית והצידית, והוא נדרש לתקופת החלמה ארוכה.
ב-5 במרץ 2015, כשנה לאחר הפציעה ממנה לא התאושש, הודיע דהן על פרישה ממשחק פעיל בגיל 25. באותה שנה הגיש תביעה על סך 21 מיליון ש"ח נגד ראיוס ומכבי חיפה. בדצמבר 2019 התקבלה תביעתו באופן חלקי ונפסק כי על ראיוס ומכבי חיפה לפצות את דהן ואת המוסד לביטוח לאומי ב-4.2 מיליון ש"ח.
לאחר פרישתו מכדורגל, חזר בתשובה והפך לאברך וסופר סת"ם.
הערות שוליים

↑  אופיר סער‏, "אמא שלי מתה מצער על כך שהקריירה שלי נהרסה", באתר וואלה, 4 באוגוסט 2011
↑  אופיר סער‏, "אני מתחנן בפני רפי דהן: עזור לי להאכיל את המשפחה שלי", באתר וואלה, 5 בינואר 2020
↑  ענבל מנור‏, הכירו את רפי דהן, הבולדוג החדש בקישור, באתר וואלה, 27 ביוני 2015
↑  רז אמיר, ‏קרע ברצועות לרפי דהן, ייעדר בין 6 ל-9 חודשים, באתר ONE‏, 10 במרץ 2014
↑  דוד בן-שימול, רפי דהן פרש, תובע את ראיוס ומכבי חיפה, באתר ynet, 5 במרץ 2015
↑  דהן: ראיוס גמר לי את הקריירה. רוצה להביא ילד ואין לי כסף לזה, באתר ערוץ הספורט, 4 בספטמבר 2014
↑   עירד צפריר, רפי דהן: "שחקן גמר אצלם את הקריירה והם עושים דבר כזה?", באתר הארץ, 10 במרץ 2015
↑  דניאל דולב‏, בית המשפט המחוזי פסק: רובן ראיוס ומכבי חיפה יפצו את רפי דהן ב-4 מיליון שקל, באתר וואלה, 30 בדצמבר 2019
↑   הכדורגלן שחזר בתשובה: "בורא עולם שלח לי את הישועה שלי כשנפצעתי", סרטון בערוץ "ערוץ 2000", באתר יוטיוב (אורך: 06:47)
↑  רפי דהן: "הסרתי את הקללה. בעזרת השם שחיפה תיקח אליפות", באתר ערוץ הספורט, 25 במרץ 2021
↑  רפי דהן: "רובן ראיוס הוא מלאך השם. הכדורגל זה חיים של שקר", באתר ערוץ הספורט, 1 במרץ 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תכנון העיר אשדוד

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  היבט של איזור גאוגרפי 
 מיקום:   אשדוד
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  תוכנית האב יצחק פרלשטיין  אריה דודאי מרכז העיר אדם מזור  אלי פירשט תוכנית הרוויזיה יעקב הרץ  צבי פוגל  דורון שוורץ אשדוד 2035 צביקה קורן
 
אַשְׁדּוֹד היא עיר נמל מתוכננת במישור החוף הדרומי של ישראל והעיר הגדולה במחוז הדרום. זוהי העיר המתוכננת הראשונה שקמה בישראל לאחר קום המדינה.
העיר מחולקת ל-17 רובעי מגורים וארבעה רבעים מעורבי שימושים, המשלבים מגורים ומסחר. בצפון העיר ישנם ארבעה אזורי תעשייה: "קריית חלוצים" לתעשייה קלה, "קריית איתנים" שבה תעשייה כבדה, אזור התעשייה הצפוני, וכן עורף נמל אשדוד. הפרדת השימושים מתבססת על משטר הרוחות באזור, כדי למנוע זיהום אוויר באזורי המגורים. התחבורה בעיר מתבססת על "עורקי תנועה" – כבישים רחבים וארוכים הנמתחים לאורך שדרות המחלקות את רובעי המגורים, שנועדו לאפשר תנועה מהירה של כלי רכב מנועיים, לצד שבילי אופניים ומדרכות להולכי רגל.
אשדוד נוסדה ב-1956 כמועצה מקומית בשותפות ציבורית-פרטית בין ממשלת ישראל ל"חברת אשדוד", שהופקדה על תכנונה ובינויה, והוכרזה כעיר ב-1968. תוכנית המתאר שהמציאה החברה, בתכנונם של יצחק פרלשטיין ואריה דודאי, התקבלה ב-1959. על בסיס תוכנית זו העיר מחולקת במתווה שתי וערב לרבעים. לתוכנית זו קדמה תוכנית אחרת להקמת עיר גנים לוויינית במודל אנגלי, שגם עליה היה אמון פרלשטיין בתחילת שנות החמישים, אך היא נגנזה. אשדוד נועדה לתת מענה לצרכים כלל-ארציים, בדמות נמל, תחנת כוח ותעשייה כבדה, וכגורם מפזר אוכלוסייה המושך כוח עבודה מתוך המטרופולין של גוש דן.
במשך עשרות שנים נבנתה אשדוד בעיקר לפי תוכנית המתאר של 1959, אך בעשור השני והשלישי של המאה ה-21, עם ההתקרבות למיצוי עתודות הקרקע של תוכנית האב המקורית, חלו שינויים מהותיים בתכנון העיר. ב-2015 החלה עיריית אשדוד לגבש תוכנית מתאר חדשה לעיר, המוכרת בשם "אשדוד 2035", המיועדת למצות את שטח העיר ולפתח אותה "פנימה". ב-2017 הוכרז "הסכם הגג" בין עיריית אשדוד וממשלת ישראל, להגדלת היצע הדיור בעיר, הכולל תכנון של שכונות חדשות ברחבי העיר שלא על-בסיס רובעי, התחדשות עירונית ברבעים הוותיקים ואפשרות להקמת תחנת רכבת נוספת בצפון העיר, נוסף על תחנת הרכבת הקיימת, אשדוד – עד הלום. כמו כן, בעקבות בחירתה של אשדוד במיזם "עיר מודל לתחבורה בת-קיימא" של ממשלת ישראל לקידום עקרונות של עירוניות ותחבורה בת-קיימא ב-2012, בוצע בה בין השנים 2017 ל-2022 מיזם "Reway" (או "הגל הירוק"), שבמסגרתו הוקמה מערכת האוטובוסים המהירה "אשדוד מטרו בס", חודשו רחובות, והוקמו שבילי אופניים ומסופי תחבורה ציבורית. בעשור השלישי למאה, ניתן אישור סופי לרובע י"ד בוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה והחלה הקמתם של שני רבעים מעורבי שימושים, רובע פארק לכיש בצפון-מערב וקריית פרס בדרום-מזרח העיר.
מבחינת פיתוח עתידי, אשדוד נכללת בתוכנית "המערכת להסעת המונים בנפת אשקלון", המתוכננת לקום בעשור החמישי של המאה ה-21. התוכנית כוללת בין השאר שני קווי רכבת קלה שיחצו את אשדוד לאורכה, ויקשרו אותה עם אשקלון בדרום ועם רחובות בצפון, שבה מתוכנן לעבור קו המטרו M1 של מטרופולין תל אביב.