stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חברת הנעורים רעות
פדגוגיה ועקרונות > מקורות רעיוניים

חברת הנעורים רעות התפתחה מתוך יסודותיו של המוסד החינוכי של השומר הצעיר, ושימרה חלק משמעותי מן הצביון השיתופי של החינוך הקיבוצי. החינוך לחיי שיתוף וצוותא של חברי הקבוצה, יצירת תרבות עצמית ומקורית, התנסות במגוון רחב של מלאכות ותחומי עניין ומעורבותם של החניכים בקהילת חיים בוגרת המהווה דוגמה לחברת הנעורים, הם יסודות הטבועים בתוך אופייה של רעות.
מקור נוסף ממנו שואבת רעות את המבנה שלה הוא החינוך חברתי- קהילתי (חינוך בלתי פורמלי) בכללו. גישה חינוכית זו מבוססת על ההנחה, כי ההשתתפות בפעילות ברעות היא וולנטרית ומהווה מסגרת מקבילה לחינוך הפורמלי, שלא באה רק על מנת להוות מסגרת משלימה. החינוך החברתי- קהילתי מהווה גורם קריטי בהתפתחות האישית הבריאה של החניכים, מעצים את אישיותם וכישוריהם החברתיים. החינוך החברתי- קהילתי שם דגש על פיתוח אינטליגנציה רגשית ויכולות חברתיות, מתוך תפיסה שאינן נופלות בערכן מיכולות דידקטיות.
המבנה של רעות מבוסס על עקרונות החינוך הדמוקרטי, לפיו מתקיימות בתוך חברת הנעורים ועדות וצוותים האמונים על קבלת החלטות ומימושן. מבנה זה מבוסס על התפיסה הרואה בחיים דמוקרטיים מסגרת ראויה להתבגרות עבור ילדים ובני נוער, כהכנה לחיים הבוגרים במדינה דמוקרטית, וכתפיסה שמעצימה את חירותו של הפרט ואת מקומה של ההתארגנות הקולקטיבית. החינוך הדמוקרטי מניח שמפגש של אדם בשלב מוקדם ככל האפשר של חייו עם מסגרת דמוקרטית, מגדל פרטים וקבוצות הצומחים לתוך מציאות בה הם מאמינים שבאפשרותם לשנות ולעצב את המציאות. אדם הגדל בחינוך הדמוקרטי שואף להרחיב את החוויה הדמוקרטית המהותית ברמת המדינה, ובממדים נוספים של חיי האדם, כמו עבודה, קהילה, פנאי, תרבות ועוד.
פדגוגיה ועקרונות > עקרונות הקבוצה החינוכית

ברעות מתקיימות שש קבוצות חינוך משכבת ז' ועד יב', המחולקות לפי שכבת הגיל בבית הספר. לכל קבוצה שני מחנכים, לרוב מחנך ומחנכת. הקבוצה נפגשת לפחות פעם בשבוע לערב קבוצה, בו מתקיימת פעילות חינוכית אותה מובילים מחנכי הקבוצה. ככל שהיא עולה בגיל, מתעצמת האחריות של הקבוצה\שכבה, והיא הופכת עם הזמן לאחראית על יותר ויותר פעילויות ואירועים שונים במהלך השנה החינוכית. המתודה העיקרית ליצירת קבוצה חינוכית ברעות היא האחריות המשותפת שיש לקבוצה על אותם אירועים, והחיבור הנוצר במסגרת ערבי הקבוצה והזיקות השונות המתקיימות בין חבריה (בלימודיהם בבית הספר, ביישובי מגוריהם, בחוגים המועצתיים וכו').
פדגוגיה ועקרונות > עקרונות הקבוצה החינוכית > מעגלים מתרחבים של שייכות והשפעה

חברת הנעורים מורכבת מקבוצות חינוכיות, מתוך התפיסה כי על מנת להשפיע, זקוק האדם למעגל חברתי מוגדר המקנה לו תחושת שייכות, ואשר בתוכו הוא יכול לפעול ולממש את עצמו. ככל שהמעגל קטן יותר, כך מתאפשרת היכרות אינטימית וקרובה בין החברות והחברים בו. באופן הזה מנווט כל חבר וחברה בקבוצה, בניסיון למצוא את מקומם החברתי, ובמטרה להשפיע על מקומם ועל דמותה של הקבוצה. המעגל הקבוצתי המצומצם לעומת חברת הנעורים, מאפשר לחניכים לשאוב כוח ותמיכה ולהשפיע על מעגלים גדולים יותר מן הקבוצה עצמה: הוועדות, הקבוצות הצעירות מהם, ולבסוף על חברת הנעורים כולה, על היישוב, המועצה והחברה בכללה.
פדגוגיה ועקרונות > עקרונות הקבוצה החינוכית > אוטונומיה מודרכת

חברת הנעורים מדמה מודל של עולם המבוגרים, אך היא אינה כזו, ואינה שואפת להיות כזו במובן זה שהיא מודרכת ומתקיים בה מורטוריום חינוכי. צוות המחנכות והמחנכים אחראי באופן בלעדי על ביטחונם, בטיחותם, ובריאותם הפיזית והנפשית של החניכים. בנוסף, כל פורום המתקיים ברעות מלוּוה על ידי הצוות החינוכי, שגם אחראי על הגדרת גבולותיו. הצוות שואף להגדיר את הגבולות באופן משותף עם החניכים ובדיאלוג מתמיד איתם, אך מערכת היחסים בין החניכים למחנכים אינה שוויונית. המחנכים והחניכים נדרשים באופן מתמיד ויום-יומי לעמוד על המתח העדין, שבין אוטונומיה ובין הדרכה, ולהחליט בכל צומת מחדש, מהם גבולות הריבונות של החניכים, ומה מקומו של הצוות החינוכי לפסוק בעניין.
פדגוגיה ועקרונות > עקרונות הקבוצה החינוכית > ניהול עצמי

אחד העקרונות החשובים של חברת הנעורים הוא הפיכת החניכים למנהלים של עצמם: הם אחראים על הזמן שלהם, על התקדמות המטלות שלהם, ועל עיצוב הנורמות הקבוצתיות. התפיסה החינוכית גורסת כי יד ביד עם האוטונומיה המוענקת לחניכים, הם מקבלים על עצמם את האחריות הנגזרת מכך, בצורה זו לא תינתן אוטונומיה במקומות בהם החניכים בוחרים שלא לקחת אחריות. על הקבוצה להתמודד עם הקשיים הנוצרים בעבודה המשותפת, בעקבות השונות בין חבריה וההרגלים שהם מביאים איתם. ברוב המקרים, יבחרו המחנכים את מידת מעורבותם בקבוצה, ביחס למידת היכולת שלה לנהל את עצמה. על המחנכים לשאוף באופן מתמיד להגדיל את מידת עצמאותם של חברי וחברות הקבוצה, ולטפח בהם את היכולת להסתדר בכוחות עצמם, בדרך מכבדת ומשותפת.
מבנה מחנך

הנחת העבודה של רעות היא שכל מסגרת חינוכית המתקיימת בעולם, מחויבת בשלב ראשון להגדיר במפורש את מטרת החינוך שלה. מתוך מטרותיה יהיה ניתן להחליט כיצד תעוצב מסגרתה החינוכית. עצמאות הנוער כמטרה, מחייבת את המסגרת ליצור פלטפורמה לפעולה עצמאית, שבה מסוגלים החניכים לפעול בכוחות עצמם, להצליח או להיכשל, בלי שמתקיימת בהם התערבות אינטנסיבית של הצוות החינוכי. הפדגוגים של החינוך המשותף גזרו את מטרותיהם מתוך שייכותם לתנועה אידאולוגית ומשימתית, שמטרותיה היו ברורות ואיתנות. תהליך החינוך כוון באופן טבעי כלפי אותן מטרות, והכשיר את הדור הבא של חברי הקיבוץ – כבוגרים המחוברים למסגרת הקהילתית, רחבי אופקים, ובעלי מוסר עבודה. את המושג מסגרת מחנכת טבע שמואל גולן בספרו 'החינוך המשותף'. גולן התייחס לכל אותן צורות המתקיימות במסגרת חינוכית, המבקשת להשיג דרכן את המטרות החינוכיות שהוצבו בפניה. הצורות הקיימות ברעות משקפות את מטרותיה אך גם מעוצבות באופן דינמי לנוכח המציאות המשתנה.
מבנה מחנך > צוות קבוצה

צוות הקבוצה מונה כ-4-5 חניכים, הנבחרים על ידי המחנכים (בשכבות הצעירות) או הקבוצה (בשכבות היותר בוגרות). צוות הקבוצה נפגש אחת לפרק זמן קבוע, לרוב בליווי המחנכים, על מנת לדון בתהליכים השונים שעוברת הקבוצה, לקיים רפלקציה על החוזקות והחולשות שבה, ולקדם תהליכי יצירה והנעה עצמית. מטרת צוות הקבוצה היא להגדיל את השפעתם ומעורבותם של החניכים בחיי הקבוצה שלהם, מתוך תפיסה שהקבוצה היא קודם עבור החברים בה, ותפקידם של המחנכים הוא לסייע להם להוביל את עצמם. צוות קבוצה יכול להוביל בעצמו פעילות קבוצה, רשאי לבחור נושאים בהם מבקשים חברי הקבוצה לעסוק, ולוקח חלק בהובלתה ובעיצובה של הקבוצה, מתוך כוונה לגבור על קיבעונות והרגלים, וכל זאת בהכוונה ובסיוע של המחנכים.
מבנה מחנך > ועדות וענפים

ברעות ישנן שבע מסגרות של ועדות וענפים אותן מרכזים חניכי קבוצת י"א, המובילה באופן מסורתי את פעילות חברת הנעורים. כל צוות רכזים ורכזות מקבל ליווי מחבר צוות המחנכים. הוועדות והענפים נפגשים אחת לשבוע, ומהווים את אחד מעמודי התווך של הפעילות החברתית ברעות.
את פגישות הוועדה והענף מנהלים הרכזים, והם אחראים ומעצבים את סדר היום ומטרות הפעולה. הוועדות והענפים עוסקים בתחומי עניין ויצירה מגוונים, המאפשרים לחניכי חברת הנעורים להתנסות בשורה של כישורים ויכולות חדשים, על מנת לפתח בהם אינטליגנציות מרובות. הוועדות שמות דגש על יצירת פעילות חברתית. הענפים לעומתן, מכוונים לעשייה הקשורה בתוצר, ובחלק מן המקרים אף בניהול מוצר שניתן למכור ולקבל רווח כספי תמורתו, המושקע על ידי חברי הענף באופן חוזר בפעילות ובציוד. חברי הענף מנהלים אותו יחד ומקבלים החלטות באופן משותף על כיוון הפעולה שלהם. הם מתנסים בניהול תקציב ועבודה הדומים למפעל קואופרטיבי, כאשר הרווחים מחולקים יחד ואינם מוזרמים לכיסו הפרטי של איש.
בתחילת כל שנה חינוכית מחליטים חניכי רעות איזה ועדות וענפים ברצונם לקיים במהלך השנה. על פי רוב, נמשכת עבודת הוועדות והענפים משנה שעברה, אך לעיתים מחליטים לערוך שינויים בהתאם לצרכים ולרצונות של חבריהן. כפי שניתן להבחין, למסורות הקיימות ברעות משקל רב בסדר הקיום שלה.
כיום פועלות הוועדות הבאות: ועדת תרבות, ועדת תקשורת, ועדה צופית, ועדת אמצ"ש (פעילות אמצע שבוע).
הענפים הפועלים הם: ענף מאפייה, ענף הגברה-תאורה וענף פרויקטים.
מבנה מחנך > פורומים דמוקרטים

בהתאם לעיקרון הפרדת שלוש הרשויות בדמוקרטיה פרלמנטרית, מתקיימות ברעות שלוש רשויות, הקרויות 'צוותים', ובכל אחת מהן מתקיים עיקרון אחר מתוך אחת הרשויות, המובילות את תהליך קבלת ההחלטות וההתנהלות השוטפת בחברת הנעורים. את שלושת הצוותים מרכזים חניכים משכבת הגיל הבוגרת ביותר, קבוצת י"ב.
מבנה מחנך > פורומים דמוקרטים > צוות הסכם

מורכב משני נציגים מכל קבוצה משכבות י' עד יב'. צוות הסכם אמון על כתיבת ההסכם הנחתם בתחילת כל שנה בין שלושת הגורמים: החניכים, המחנכים והקהילה, המיוצגת בדרך כלל על ידי ההורים. בהסכם מוגדרות הנורמות ונקבעים החוקים המוסכמים על מי שנכנס בשערי רעות. חתימה על ההסכם מהווה אישור לכך שכל הצדדים מכירים ומקבלים על עצמם את עקרונותיו. התפיסה החינוכית גורסת, כי כאשר חניך או חניכה עוברים על ההסכם, הם מוציאים עצמם מפעילות בחברת הנעורים. על מנת לחזור לפעילות ברעות עליהם להפגש עם צוות הסכם, החושב יחד איתם על האופן ההולם בו הם יכולים לחזור. צוות הסכם יכול להוות גם צוות גישור כאשר נוצרים סכסוך או מתיחות בין חניכים או קבוצות של חניכים.
מבנה מחנך > פורומים דמוקרטים > הפרלמנט

הפרלמנט הוא צוות נציגותי המורכב משני חניכים מכל קבוצה, ואמון על קבלת החלטות השוטפת, הנוגעת לחברת הנעורים. כאשר הפרלמנט מתכנס, יכולים חבריו לבחור את הנושאים שיעלו על סדר היום של 'מועצת חכמים'- מליאה כללית של כל חניכי חברת הנעורים. ב'מועצת החכמים' מקיימים הצבעה בקלפי על החלטה מסוימת. לקראת כל הצבעה מתקיים דיון בנושא בקבוצות מעורבות, אשר בו מוצגות (לרוב) שתי חלופות, עליהן מצביעים בקלפי. למשל, בתחילת שנה חינוכית, מכנס הפרלמנט את מועצת החכמים על מנת להחליט האם להאריך את ימי הפעילות או ליצור יותר הפרדה בפעילויות של הגו"צ ('גוף צעיר': ז'-ט') או הגו"ב ('גוף בוגר': י'-יב').
מבנה מחנך > פורומים דמוקרטים > פורום רכזים

פורום בו יושבים כל רכזי הוועדות והענפים ברעות, מורכב בעיקר מחברי קבוצת י"א. פורום רכזים אחראי על הפעילות השוטפת והיומיומית ברעות. הוא נפגש על מנת לקיים שיתוף עמיתים- לחלוק יחד בחוויית ההובלה, לחשוב במשותף איך ניתן לשפר אותה, ולתמוך בשותפים בהתמודדות עם שינויים וצרכים העולים מתוך המציאות של חברת הנעורים. למשל, קבוצה מסוימת החליטה ביום רביעי, שהיא לא מארגנת פעילות לערב שישי הקרוב. במקרה כזה על פורום רכזים להתכנס ולהחליט יחד על פתרון לעניין, ולהוציאו לפועל.
מבנה מחנך > מקום הצוות בתוך חברת הנעורים

הצוות החינוכי ברעות מורכב ממחנכי הקבוצות, 12 במספר, ושלושה בעלי תפקידים: מנהלת, רכזת חברתית, ורכזת ארגונית. משימתו של הצוות החינוכי היא לתת מענה חינוכי לשאלות ולדילמות העולות בכל עת לגבי מידת האוטונומיה של החניכים, ולהוביל את הקו החינוכי והתפעולי של חברת הנעורים. הצוות נדרש לגבש עמדה משותפת בנוגע להצבת גבולות, שהיא אחד מנקודות ההתמודדות העיקריות שלו עם החניכים. כל דילמה חינוכית ומענה לה, יוצרים רובד נוסף בבניית מערך התגובות והמענים שהצוות לומד לתת לסוגיות שעולות מתוך החיים ברעות. בדומה למתכונת בקרב החניכים, שואפת התנהלות הצוות לאופי דמוקרטי ככל האפשר, על ידי קבלת החלטות משותפת ומיעוט 'הנחתות' מלמעלה, ייעוץ ושיקוף של המציאות והיחסים בתוך צוותי השכבות והצוות ככלל. את הצוות מובילים המנהלת, הרכזת החברתית, והרכזת הארגונית. חלוקת האחריות ביניהם מתבססת על כך, שהמנהלת מובילה את האקלים הארגוני ואת אופן קבלת ההחלטות, הרכזת החברתית בונה את התהליכים החינוכיים ומלווה את הצוותים השונים של המחנכים, והרכזת הארגונית מנחה ומקדמת ענייני בירוקרטיה, אדמיניסטרציה ותפעול שוטף.
הקשר לקהילה > הורים

ההורים הם האחראים הבלעדיים על ילדיהם גם כאשר הם מחוץ לבית. מתוך ראייה זו, רעות מעודדת את ההורים להיות מעורבים בחיי ילדיהם ולהיות מעורבים בנעשה בה. חברת הנעורים מאמינה בחשיבות עקרון אחדות גורמי החינוך, הנשען על שיטת החינוך של השומר הצעיר. חיים עומר ניסח אותו בספרו "הסמכות החדשה", בתארו את משולש היחסים ההכרחי בקשר שבין הורים, מורים ותלמידים. שיתוף הפעולה עם ההורים וצוות בית הספר מהווה עוגן משמעותי עבור תחושת הביטחון של החניכים, היכולת שלהם לתת אמון בעולם המבוגרים, והזכות שלהם לקבל מסר אחיד כלפי הגבולות שישנם למעשיהם. זאת לעומת מצב שגורמי החינוך זורעים תחושת בלבול ופירוד, כאשר כל מסגרת מעבירה מסר סותר לזה של רעותה. שיתוף פעולה בין מחנכים, מורים והורים מסוגל להטמיע בקרב החניכים את תחושה כי הם חשובים ונחשבים, בעלי ערך ומוגנים, וזאת על מנת לחזק אצלם את האמון בגורמי החינוך וחבריהם לקבוצת השווים.
הקשר לקהילה > הקשר בין רעות למועדון הנעורים בקיבוץ ולתנועות הנוער

חברת הנעורים פועלת במקביל למסגרות חברתיות-קהילתיות נוספות במועצה: מועדוני הנעורים בקיבוצים וביישובים, ותנועות הנוער. רעות רואה עצמה שותפה של אותן מסגרות ומבקשת להיות מתואמת איתן. מועדוני הנעורים מהווים את הקשר של החניכים לקיבוציהם ולקהילות ביישובים, ופעילותם ניכרת במיוחד בתקופת החופשים. שלוש תנועות נוער פעולות במועצה האזורית מגידו: השומר הצעיר, בני עקיבא והצופים. תנועות הנוער מהוות את עמוד השדרה הערכי, הפוליטי והזהותי של מערכת החינוך. חברת הנעורים רואה חשיבות רבה בפעילותן, ומעודדת את חניכיה לקחת חלק בפעילות, אשר לא פעם מסוגלת להעניק מרכיבים שרעות איננה נותנת להם מענה, כמו מסגרת העברת פעולות של 'נוער מחנך נוער', מחנות וטיולים ארציים ויציאה למסגרות של הגשמה. כמסגרת מועצתית, פתוחה רעות לשיתופי פעולה ומעודדת את תנועות הנוער לקחת חלק בפעילות השוטפת בחברת הנעורים ולהשתמש במתקניה.
ראו גם

מועצה אזורית מגידו
חינוך משותף
השומר הצעיר
מוסד חינוכי הרי אפריים
מוסד חינוכי שומריה
התנועה הקיבוצית
הקיבוץ הארצי
לקריאה נוספת

שמואל גולן, החינוך המשותף, הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1961
נמרוד אלוני, להיות אדם: דרכים בחינוך ההומניסטי, הקיבוץ המאוחד, 2006
ראובן כהנא, נעורים והקוד הבלתי פורמלי: תנועות הנוער במאה העשרים ומקורות הנעורים הפוסטמודרניים, מוסד ביאליק, 2007
א.ס. ניל, סאמרהיל: גישה רדיקלית לגידול ילדים, י' צ'צ'ניק, 1970
חיים עומר, הסמכות החדשה: במשפחה, בבית הספר, בקהילה, מודן, 2008
הערות שוליים

↑  https://www.facebook.com/groups/257099189315/
↑  שיחה של צוות רעות עם יניב שגיא 29.5.17 (ראו בדף השיחה)
↑  ראובן כהנא, נעורים והקוד הבלתי פורמלי: תנועות הנוער במאה ה-20 ומקורות הנעורים הפוסט מודרניים, הוצאת מוסד ביאליק 2007, עמ' 2-6
↑  חברת הנעורים רעות באתר המועצה האזורית מגידו
↑  שיחה בצוות החינוכי בעקבות המפגש עם יניב שגיא, 5.6.17 (ראו בדף השיחה)
↑  נמרוד אלוני,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'להיות אדם: דרכים בחינוך ההומניסטי, הקיבוץ המאוחד, 2006, עמ' 15
↑  שמואל גולן,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'החינוך המשותף, הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1961, עמ' 117
↑  ראובן כהנא,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'נעורים והקוד הבלתי פורמלי: תנועות נוער במאה ה-20 ומקורות הנעורים הפוסט מודרניים, מוסד ביאליק, 2007, עמ' 7-11
↑  א.ס. ניל,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'סאמרהיל: גישה רדיקלית לגידול ילדים, י' צ'צ'יק, 1970, עמ' 10-16
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000013-QINU`"'גולן. החינוך המשותף. p. 177.
↑  סיכום שנה עם רכזי ועדה צופית 2017 (ראו בדף השיחה)
↑  סיכום שנה עם צוות הסכם, 2017 (ראו בדף השיחה)
↑  מצגת לכינוס מוסד על מודל הפעילות ברעות בשנה הקרובה, 2016 (ראו בדף השיחה)
↑  מסקנות של פורום רכזים, 9.5.2017 (ראו בדף השיחה)
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000019-QINU`"'גולן. החינוך המשותף. p. 89.
↑  חיים עומר,'"`UNIQ--nowiki-0000001B-QINU`"'הסמכות החדשה: במשפחה, בבית הספר, בקהילה, מודן, 2008, עמ' 136
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012945563805171 
סמל שנת ה-50 של הרי אפרים
המחזמר פיטר פן שהעלו כלל חניכי רעות
פעילות קפה דילמה שארגנה ועדת תקשורת
חשיפת נושא פורים, האירוע הגדול של השנה
מסיבת ריקודים ביום שישי ברעות, ללא אלכוהול
סיום פעילות מלחמת צבע כחלק מאירועי פורים ברעות
דוגמה לערב קבוצה בתהליך סיום יב
תהליך ההכנה של קבוצת י' לקראת שנת ההובלה
ערב קרקס בהפקת קבוצת ז
רכז ענף הגברה ותאורה בזמן אירוע
חניכי ענף פרויקטים משפצים את הרחבה שמחוץ לחדר האוכל
חניכים במליאה בסמינר פתיחת שנה
הצבעה במהלך מועצת חכמים
ישיבה של פורום רכזים
טיול חורף לשדה בוקר שארגנה ועדה צופית
ג'יימס וורד-פראוס

ג'יימס וורד-פראוס (באנגלית: James Ward-Prowse; נולד ב-1 בנובמבר 1994) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בוסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג ובנבחרת אנגליה, בעמדת הקשר.
קריירת מועדונים > סאות'המפטון

וורד-פראוס נולד בעיר סאות'המפטון למשפחה של אוהדי הקבוצה המקומית. בגיל שמונה הצטרף לקבוצת הילדים של סאות'המפטון. באוקטובר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק מול קריסטל פאלאס, במסגרת גביע הליגה האנגלי. ב-7 בינואר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1–2 נגד קובנטרי סיטי במסגרת הסיבוב הרביעי של גביע ה-FA. במאי 2012 חתם על חוזה מקצועי בקבוצה ביחד עם עוד שלושה שחקני נוער נוספים: ג'ק סטפנס, לוק שו וקאלום צ'יימברס.
ב-19 באוגוסט 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג בהפסד 2–3 למנצ'סטר סיטי במחזור הפתיחה של העונה. בנובמבר 2012 חתם על חוזה לחמש שנים במועדון. בעונת 2013/2014 מונה מאוריסיו פוצ'טינו לאימון סאות'המפטון. תחת פוצ'טינו הוא זכה ליותר הזדמנויות ורשם עד סיום העונה 34 משחקי ליגה. ב-20 בספטמבר 2014 שבר את רגלו במשחק הליגה נגד סוונסי סיטי ונעדר כחודשיים וחצי מהמגרשים.
בינואר 2015 חתם על חוזה חדש לחמש וחצי שנים בסאות'המפטון. ב-11 באפריל 2015 הבקיע את שער הליגה הראשון שלו בניצחון 0–2 נגד האל סיטי. ב-2 במאי 2015 הורחק לראשונה בקריירה לאחר עבירה על ג'רמיין דפו, שחקנה של סנדרלנד. ז'ורדי גומס הבקיע את שער הניצחון עבור סנדרלנד מאותה עבירה.
ב-3 באוקטובר 2015 רשם את הופעתו ה-100 בפרמייר ליג במדי סאות'המפטון והפך לכדורגלן הרביעי בהיסטוריה שעושה זאת. ב-16 בינואר 2016 הבקיע צמד בניצחון 0–3 נגד וסט ברומיץ' אלביון. ב-13 במאי 2016 חתם לשש שנים במועדון.
קריירת מועדונים > וסטהאם יונייטד

ב-14 באוגוסט חתם לשלוש שנים בוסטהאם יונייטד. ערך את הופעת הבכורה שלו ב-20 באוגוסט נגד צ'לסי ובישל פעמיים בניצחון 1–3. משחק אחד לאחר מכן המשיך עם הכושר הטוב כשכבש נגד ברייטון בניצחון 1–3.
ב--30 באוגוסט 2024 הושאל לנוטינגהאם פורסט לעונה אחת וב--3 בפברואר 2025 השאלתו הסתיימה והוא חזר לוסטהאם יונייטד.
קריירה בינלאומית

וורד-פראוס שיחק בכל הנבחרות הצעירות של אנגליה. ב-16 במרץ 2017 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת משחק ידידות נגד גרמניה והמשחק נגד ליטא במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.
ב-23 במרץ 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 0–1 לגרמניה. ב-25 במרץ 2021 כבש שער בכורה בניצחון 0–5 על סן מרינו.
הערות שוליים

↑  "'Buzzing to be here': James Ward-Prowse seals £30m West Ham move". The Guardian. 2023-08-14. ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-08-14.
וורד פראוס במדי סאות'המפטון במשחק מול אאוגסבורג, 2017
אייר בוקרשט

אייר בוקרשט (באנגלית: Air Bucharest) הייתה חברת תעופה רומנית שפעלה מנמל התעופה הבינלאומי בוקרשט אנרי קואנדה. חברת התעופה הפעילה טיסות שכר ליוון, ישראל, קוסובו וטורקיה.
החברה הפעילה גם טיסות פנימיות וטיסות בינלאומיות מנמלי תעופה נוספים בתוך רומניה.
היסטוריה

חברת התעופה הוקמה ב-2010, כשהטיסה הראשונה יצאה מקלוז' לאנטליה ב-3 ביולי.
חברת התעופה פעלה עד ל-24 באוקטובר 2022 ולאחר מכן השעתה את כל הפעילות.
בשנת 2023 רכשה Fibula Air Travel מחצית מהחברה. הכוונה הייתה לשנות את שמה לניו איירליינס ולהחליף את צי המטוסים. אולם בפברואר 2024 נגנזו התוכניות ובחודש מרס 2024, אייר בוקרשט הגישה בקשה לחדלות פירעון.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בואינג 700–737 | 1 | — | 148 | 148 |  |
| סה"כ | 1 | — |  |  |  |
הערות שוליים

↑  Home page
↑  Air Bucharest Transport Aerian, un nou operator pe piaţa transportului aerian, Mediafax.ro'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'(ברומנית)'"`UNIQ--templatestyles-00000002-QINU`"'
↑  פרטי צי המטוסים של אייר בוקרשט, באתר airfleets.net'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'
ג'ון באגוט גלאב

| --- | --- |

ג'ון באגוט גלאב במצעד בארמון המלוכה הירדני, 1953
 לידה:  16 באפריל 1897 הממלכה המאוחדת פרסטון, לנקשייר
 פטירה:  17 במרץ 1986 (בגיל 88) הממלכה המאוחדתמייפילד, סאסקס
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 השכלה:  קולג' צ'לטנהאם 
 בן או בת זוג:  מיוריאל רוזמרי פורבס (1938–?) 
 השתייכות:  הצבא הבריטי הצבא הבריטי   הלגיון הערבי
 תקופת הפעילות:  1915–1930 (הצבא הבריטי)   1930 – 1956 (הלגיון הערבי)
 דרגה:   לוטננט גנרל
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה  מלחמת העולם השנייה  מלחמת העצמאות
 עיטורים
   מסדר האמבט (1956)   מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש (1946)   מסדר ההצטיינות  מסדר האימפריה הבריטית (1925)
 תפקידים אזרחיים
 סופר
 
סר ג'ון באגוט גלאב (באנגלית: John Bagot Glubb;‏ 16 באפריל 1897 – 17 במרץ 1986), שהיה מוכר גם בכינוי הערבי ג'לוב פאשא (جلوب باشا), היה לוטננט גנרל בריטי אשר בין השנים 1939–1956 פיקד על הלגיון הערבי, צבאה של ממלכת ירדן.
גלאב השתתף במלחמת העולם הראשונה, ושימש כמפקד הלגיון הערבי במלחמת העולם השנייה ובמלחמה נגד ישראל ב-1948.
גלאב על ערביי ארץ ישראל > בתקופת המרד הערבי

בדו"ח מספטמבר 1936 הצביע גלאב על מה שמניע את המרד הערבי בארץ ישראל: "המשבר בפלשתינה העצים עד מאד את הרגשות הלאומיים והדתיים־המוסלמים... הטיעונים הנושנים בדבר התועלת הכספית או החומרית שמפיקים הערבים מן הנוכחות היהודית או הבריטית, חוזרים ומושמעים מחדש... טיעונים אלה מלמדים על בורות בסיסית לגבי טבע האדם, שמניעיו החזקים ביותר אינם חומריים אלא נפשיים".
למרד של הפלסטינים הייתה השפעה על תפיסתו של גלאב באותה תקופה. בדו"ח מאפריל 1937 כתב: "המהפכה המנטלית המתרחשת בנפשו של כל ערבי החי בפלשתינה, ולו רק לתקופה קצרה, מדהימה. דומה, שאופיו מתעוות והוא נעשה שפל, עוין וחשדן... נעשה מורגל באי־סדר ואלימות".
בדו"ח שכתב בנובמבר 1938 ניסה לאבחן את מאפייני המרד הערבי וטען שהוא "מורכב, כפשיזם וכנאציזם, מכנופיות של אנשים נחושים, ספוגי אמונה גזענית קנאית, הנתמכים פחות או יותר על ידי רוב האוכלוסייה, הנתפסת לתחושה של השפלה לאומית... אין זה סביר שאמצעים צבאיים עשויים להשכין רגיעת קבע בפלשתינה, שם הערבים מתחשלים במהירות לעם מלוכד על יסוד תורות הגזע האחרונות מבית מדרשה של אירופה".
בדו"ח זה ניסח תובנה לגבי התמודדות עתידית עם הטרור: "המרד האירי, ועכשיו המרד הפלשתינאי... הוכיחו כי צבאות סדירים אינם כשירים להתמודד עם לוחמה כנופייתית, המתנהלת באמצעות הפחדתם של אזרחים בודדים. הדרך האחת שנמצאה עד כה להתמודד עם טרור היא יותר טרור".
ב"תזכיר נוסף על הסדרי שלום במזרח התיכון" ממאי 1943 כתב שהפלסטינים "השיגו את 'הספר הלבן' כתוצאה מהמרד שלהם".
בדו"ח מאפריל 1939 כתב גלאב שהמופתי אמין אל-חוסייני "שואף להיות ההיטלר של פלשתינה".
תקופת המרד הייתה חוויה מביכה לגלאב. הוא אהד את מטרותיהם האנטי ציוניות של המורדים, אך הסתייג מדרכם של מנהיגי המרד, כעס על כל מי שנלחם באימפריה הבריטית ופחד מפני גלישת המרד לעבר הירדן.
ב"תזכיר על דוח הוועדה האנגלית-אמריקנית" ציין: "הערבי הפלשתינאי הוא אחד מלוחמי הגרילה הטובים בעולם".
גלאב על ערביי ארץ ישראל > הנכבה

בספרו "שלום בארץ הקודש" כתב גלאב שהפלשתינאים היו "עם נעים הליכות ונבון", אך "מאחר שהללו לא התמצאו בעולם המערבי, נכשלו בטעויות שגבלו בהתאבדות. אחת מהן הייתה מנהגם להחרים ועדות חקירה".
בספרו "חייל עם הערבים", תיאר את הניגוד שבין הציונות והדיפלומטיה הפלסטינית: "היהודים תמיד קיבלו בהסכמה כל הבטחה או יעד שהיו בהישג ידם...לאחר שמימשו הישג כלשהו...המשיכו לדרוש עוד ולהרחיב את משמעות ההבטחה שקיבלו. הערבים צעדו בעקביות בדרך הפוכה לחלוטין. הם דרשו מילוי תוכניתם במלואה ופסלו לחלוטין כל יעד שנגרע ממנו ולו קוצו של יוד מנוסח דרישותיהם המלאות. התוצאה הייתה הרת אסון. היהודים הלכו מחיל אל חיל בהשיגם יעדים חלקיים בזה אחר זה... הערבים תמיד דרשו הכל־או־לא־כלום - ולא השיגו דבר".
גלאב ביקר את "עמידה עקשנית זו על הצדק...השפעתה על גורל הערבים הפלשתינאים הייתה הרסנית לחלוטין. הזדמנויות רבות לפשרה הוצעו להם, ואילו התקבלו, היו עשויות להצילם. אבל הם היו נוקשים לחלוטין, והתוצאה הייתה שהם הובסו".
במאמר שכתב ב"דיילי מייל" הלונדוני ב-12 באוגוסט 1948, כתב גלאב על הבריחה ההמונית של ערביי ארץ ישראל לאחר פרשת דיר יאסין: "האזרחים הערבים נתקפו בהלה ונסו מנוסה מבישה. לעיתים קרובות נעזבו כפרים עוד בטרם יאיים עליהם מהלך המלחמה".
גלאב תיאר את תחושותיו בזמן פלישת הלגיון לארץ ישראל: "ידעתי כי לערבים אין שום תוכנית וכי אין ביניהם תיאום...העם ציפה, שבתוך יומיים־שלושה נכבוש את תל אביב. מה יכולתי לעשות מוקף איוולת רבה כל כך?".

לאחר כיבוש לוד ורמלה וגירוש תושביהם ביולי 1948, נשטפה הגדה המערבית בגל הפגנות נגד הלגיון, גלאב והבריטים. גלאב חשב שהפלסטינים נוהגים בכפיות טובה כלפי חיילי הלגיון, שנרגמו ברמאללה וכונו "בוגדים" ו"גרועים מיהודים" בזמן שבאותה שעה היו נתונים בלחימה. לדברי גלאב, הוא מעולם לא חזה שפעולותיו בלוד וברמלה "יוליכו לשואה אנושית בממדים שכאלה", וסיפר שבכפרים בהם עבר ירקו עליו וקראו לו בוגד, ומאז החל לנוע בלוויית שומרי ראש.
גלאב חשב שהפלסטינים נוהגים בכפיות טובה גם כלפי בריטניה, אך למרות זאת רחש כלפיהם אהבה נוכח מאבקם בציונות והזדהה עם סבלם במהלך ה"נכבה". ביולי 1949 כתב: "עומק האסון אולי נסתר מעיני העולם הרחב בשל הסבלנות העצומה ואלם ההשלמה של הקורבנות".
ב"תזכיר על עתיד ירושלים" שכתב ביולי 1949, השווה את הנכבה לשואה: "יש לזכור כי הפלשתינאים סבלו במשך 18 חודש באותה מידה שסבלו היהודים במלחמה האחרונה באירופה".
ב-1949 תיאר גלאב את תכונותיהם האופייניות של הפלסטינים: "חריפות שכל, הומור, התנהגות לבבית, התמסרות עמוקה לפוליטיקה ונטייה לשבת כל שעות היום בבתי קהווה וללהג בלי הרף... אך בנדיר מוליכים שטף המלל האדיר שלהם, והאופי השלילי של דעותיהם, לעשייה חיובית...[אומרים כי] בכל מקום שמצויים עשרה יהודים, תמצא אחת עשרה השקפות פוליטיות...[זה] חל באותה מידה על הפלשתינאים".
באמצע 1949 כתב גלאב על יחס הפלסטינים לשלטון עבדאללה בגדה המערבית: "הפלשתינאים דומים לאירי הטיפוסי - תהיה ממשלה אשר תהיה, הוא יהיה נגדה". הוא העריך שהמופתי - שמשרת אותו "גרעין קשה של בריונים וטרוריסטים, המתפרנסים מאז 1936 מפשיעה" - עסוק ב"ארגון כנופיות" לביצוע מרידה בפלשתינה, "שתתבצע במתואם עם רציחת המלך עבדאללה".
ב-1953 התייחס גלאב לדיון לגבי פעולות התגמול הישראליות בתקשורת המערבית וטען שהערבים "אינם יודעים כיצד להתמודד עם פרסום. ידם של היהודים על העליונה דרך קבע".
ב-1953 התייחס לכך שהיהודים מציינים לעיתים "בבוז, שהערבים מבינים אך ורק את שפת הכוח". ב-1957 חלק על התפיסה הזו וטען כי "אין בעולם עם המבין רק כוח".