stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוליגוסכרידים
עיכול אוליגוסכרידים בגוף האדם

העיכול של אוליגוסכרידים תלוי בסוג החד-סוכרים שמרכיבים אותם וכן בסוג הקשר בין תתי היחידות. במקרים רבים, מבנה זה מעכב את הפעילות ההידרוליטית של אנזימי העיכול, ועל כן חלק מן האוליגוסכרידים אינם ניתנים לעיכול על ידי אנזימי העיכול של האדם. אוליגוסכרידים בלתי ניתנים לעיכול נמצאים במוצרי מזון פחמימתיים בעיקר, ולרוב מורכבים מתת יחידות של חד–סוכרים כמו גלוקוז, גלקטוז, פרוקטוז וקסילוז. אנזימים ממקור חיידקי הנמצאים במעי מסוגלים לפרק חלק מהאוליגוסכרידים האלה כך שיוכלו להיספג בגוף האדם. אלו שאינם נספגים או מפורקים באופן חלקי מוצאים בצואה.
אוליגוסכרידים בלתי ניתנים לעיכול מסיסים במים בקלות ומעניקים מתיקות, כאשר רמת המתיקות תלויה בצורה ישירה באורך השרשרת. ככל שהשרשרת של האוליגוסכריד ארוכה יותר, כך רמת המתיקות שלו נמוכה יותר.
ישנן כמה שיטות להכנת אוליגוסכרידים בלתי ניתנים לעיכול. לדוגמה, הוצאת מולקולות מים מהשרשרת של האוליגוסכריד, הידרוליזה אנזימטית חלקית של האוליגוסכרידים או סינתזה אנזימטית מאחד או יותר (תערובת) של דו-סוכרים על ידי שימוש באוסיל-טראנספראזות (למשל, פרוקטו-אוליגוסכרידים המורכבים מסוכרוז).
אוליגוסכרידים בביולוגיה ותפקידים

לאוליגוסכרידים תפקידים ביולוגיים רבים, כאלה הנחשבים לטריוויאליים ואחרים הנחשבים לתפקידים מהותיים בהתפתחות, גדילת ותפקוד האורגניזמים השונים. אותו האוליגוסכריד יכול להיות בעל תפקידים שונים באותו האורגניזים בזמנים שונים במהלך חייו, או במיקומים שונים בגוף האורגניזם.
ממברנות של תאים בגוף כוללות גליקו-חלבונים או על ידי גליקו-ליפידים, כך ששני מרכיבים אלו מסייעים בהגדרת סוג התא ומהותו. חלבונים שקושרים פחמימות, למשל לקטין (חלבון הקושר סוכר בספיציפיות גבוהה) הם בעל יכולת לזיהוי אוליגוסכרידים ספיציים בהתבססות על הרצף שלהם ובכך מספקים מידע חשוב לזיהוי ביולוגי של התאים וכן, מידע דרוש לתאים עצמם.
חלק מהאוליגוסכרידים מהווים מולקולת מטרה לאורגניזמים או לטוקסינים פתוגניים. המאפיינים המשותפים היחידים של התפקידים המגוונים של האוליגוסכרידים באורגניזמים השונים הם כי האוליגוסכרידים מתווכים תהליכי "זיהוי ספציפי" או שהם מספקים אפנון לתהליכם ביולוגיים שונים. בעשייתם זאת, האוליגוסכרידים מספקים את המגוון הרחב של התפקודים הנחוצים לאבולוציה והתפתחות סוגים שוניים של תאים, רקמות, איברים ואורגניזמים. ישנו מספר מוגבל של גנים בגנום המקודד למגוון כה רחב, ועל כן עובדת גיוון וריבוי התפקידים של אותו האוליגוסכריד במיקומים שונים ובזמנים שונים בחיי האורגניזים אינה מפתיעה.
התפקידים הביולוגיים השונים והמגוונים של האוליגוסכרידים מהווים חלק גדול מהמגוון התפקודי הנדרש להתפתחות והתמיינות של אורגניזמים מורכבים, ולאינטראקציות שלהם עם אורגניזמים אחרים בסביבה.
מבין המגוון הרחב של התפקידים הביולוגיים של האוליגוסכרידים: ייצוב פיסקלי של רקמות, הגנה מפני מיקרואורגניזמים, תפקידים מבניים, היקשרות לפני השטח של התאים, השפעה על תפקוד החלבונים “on-off”, רצפטורים ספיציפיים למגוון מולקולות, תקשורת בין תאית ותקשורת תוך תאית.
אוליגוסכרידים בחלב האם

אוליגוסכרידים בחלב-אם מורכבים ממספרים קטנים של חד סוכרים, 3–10 או יותר, ומהווים פרמטר עיקרי בהתפתחות מערכת העיכול ומערכת החיסון של התינוק, שכן חלב-אם התפתח כמזון מלא להזנת יונקים במהלך הינקות. אוליגוסכרידים בחלב אם מורכבים מ-5 חד סוכרים עיקריים, גלוקוז, גלקטוז, N-acetylglucosamine, fucose עם חומצה סיאלית ו-N-acetylneuraminic acid. חלק מהאוליגוסכרידים בחלב-אם אינם יכולים להיספג בגוף התינוק בצורה ישירה והם עוברים פירוק על ידי אנזימים שמקורם בחיידקי המעי שמסייעים בהתפתחות התינוק. תוצרי הפירוק של אותם אוליגוסכרידים (למשל, פרוקטוז וחומצה סיאלית) זמינים לעיכול בגוף התינוק.
בהשוואה לשאר היונקים, חלב האם של בני האדם נחשב לייחודי כיוון שהוא מכיל מגוון רחב של יותר מ-150 סוגים שונים של אוליגוסכרידים. קבוצות האוליגוסכרידים המיוצרות בגופה של האישה נבדלות בין אישה לאחרת. סינתזת אוליגוסכרידים בחלב האם משקפת את מאפייני קבוצות הדם של האישה אשר תלויה באופן ישיר בביטוי של גליקוזיל-טרנספראזות מסוימות.
שיטות לאפיון כימי של אוליגוסכרידים

ספקטרומטר מסה הוא מכשיר רגיש מאוד ועוצמת הזיהוי שלו גבוהה והוא משמש ככלי להבהרת מבנה האוליגוסכרידים. המידע שספקטרומטר מסה מספק לגבי אוליגוסכרידים כולל מסה מולקולרית מדויקת, אורך השרשרת של האוליגוסכריד, חד הסוכרים המרכיבים את השרשראות, הקשרים ומיקום השינויים המתרחשים בשרשראות.
מכשיר תהודה מגנטית גרעינית הוא מכשיר המבצע ניתוח מבני לאוליגוסכרידים. מכשיר זה מספק מידע על מבנה האוליגוסכרידים כולל חד הסוכרים המרכיבים את השרשרת, סוג הקשר (α או β) של האוליגוסכרידים, תכונות הקשרים בין חד הסוכרים וגם מספק מידע על סדר החד סוכרים.
קביעה כמותית של אוליגוסכרידים בתמצית יכולה להתבצע באמצעות שלוש שיטות אפשריים: שיטה אנזימית, הפרדה באמצעות כרומטוגרפיית נייר ולאחר מכן הערכה כמותית של פרקציות האוליגוסכרידים הטהורים וכרומטוגרפיה נוזלית בביצוע גבוה לקביעה כמותית של אוליגוסכרידים טהורים. עם זאת, יש לזכור שיש להשתמש בדוגמאות טהורות של הסוכרים כסמנים..
הערות שוליים

1 2 3 4  Marcel Roberfroid, Joanne Slavin, Nondigestible Oligosaccharides, Critical Reviews in Food Science and Nutrition 40, 2000-11-01, עמ' 461–480 doi: 10.1080/10408690091189239
1 2 3 4  Anne Imberty, Serge Pérez, Structure, Conformation, and Dynamics of Bioactive Oligosaccharides:  Theoretical Approaches and Experimental Validations, Chemical Reviews 100, 2000-11-17, עמ' 4567–4588 doi: 10.1021/cr990343j
1 2 3 4  Chao Zhao, Yijing Wu, Xiaoyan Liu, Bin Liu, Functional properties, structural studies and chemo-enzymatic synthesis of oligosaccharides, Trends in food science & technology 66, 2017-08, עמ' 135–145 doi: 10.1016/j.tifs.2017.06.008
↑  M. Rivero-Urgëll, A. Santamaría-Orleans, Oligosaccharides: application in infant food, Early Human Development 65 Suppl, 2001-11, עמ' S43–52 doi: 10.1016/s0378-3782(01)00202-x
1 2  Lars Bode, Human milk oligosaccharides: every baby needs a sugar mama, Glycobiology 22, 2012-09, עמ' 1147–1162 doi: 10.1093/glycob/cws074
1 2  Kit-Leong Cheong, Hua-Mai Qiu, Hong Du, Yang Liu, Oligosaccharides Derived from Red Seaweed: Production, Properties, and Potential Health and Cosmetic Applications, Molecules (Basel, Switzerland) 23, 2018-09-25, עמ' E2451 doi: 10.3390/molecules23102451
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546027105171  GND: 4115448-4  NDL: 00568928  NKC: ph123728
אהלה ואהליבה

אָהֳלָה ואָהֳלִיבָה הן שתי דמויות סמליות המתארות את ממלכת ישראל וממלכת יהודה בנבואת יחזקאל בפרק כ"ג, ואחר כך גם ביצירות ספרותיות נוספות.
בנבואת יחזקאל > המשל

ה' מספר ליחזקאל על שתי אחיות שגדלו במצרים וכביכול נישאו לה'. בתחילה זנתה אהלה והעדיפה את אשור ומצרים ולכן ה' נתנה ביד אשור שהרגו אותה ולקחו לעבדים את בניה ובנותיה. לאחר מכן, ראתה אהליבה אחותה ועשתה כאהלה. גם היא העדיפה את אשור וכשדים. לכן ה' אומר לאהליבה שכל מאהביה - עמי בבל ואשור - יבואו וישפטוה, יפילו אותה בחרב, וייקחו את בניה ובנותיה לגלות וכך היא לא תוכל לזנות יותר. בנוסף הנביא אומר שכך כל הנשים תלמדנה לא לעשות כמעשיהם.
בנבואת יחזקאל > הנמשל

אהלה היא ממלכת ישראל שיש לה את האוהל (=המקדש) שלה, ואהליבה היא ממלכת יהודה שנמצא בה אהלו של ה' (=בית המקדש). ה' הוציא את שתיהן ממצרים ובחר בהן. תחילה, ממלכת ישראל בראשות ירבעם התחילה לעבוד לעגלים, ולאחר מכן, בהנהגת אחאב, גם לבעל. הנביא מזכיר גם עבירות נוספות כמו חילול שבת, שחיטת בנים ועבודה זרה בתוך המקדש שמחללת את קדושתו. לכן הנביא אומר שבבל ואשור ישפטו את ממלכת יהודה כדין נואפים ורוצחים (הריגת ילדיהם ושריפת בתיהם), ויחריבו את יהודה. כתוצאה מכך, כל העמים בעולם ידעו לא לחטוא יותר.
ככלל, המשלת עם ישראל או ממלכת יהודה לאשה והמשלת עבודה זרה לזנות של אותה אשה, היא מוטיב נפוץ בנבואות של יחזקאל ונביאים אחרים (בעיקר הושע).
שימושים מאוחרים

הכינויים אהלה ואהליבה משמשים בפי הפייטנים ככינויים לממלכת ישראל ויהודה או אף לעם ישראל סתם. לא כל שימוש כזה הוא גם שימוש במשל של יחזקאל או האנשת הדמויות, ולעיתים מדובר בכינוי סתם. כך למשל בפיוט המפורסם "אל נורא עלילה" שחיבר רבי משה אבן עזרא לתפילת נעילה ביום כיפור.
אולם, פיוטים אחרים משתמשים בכינויים אלו כהאנשה של ממלכת ישראל וממלכת יהודה, בעקבות נבואת יחזקאל. דוגמה מפורסמת לכך היא הקינה "שומרון קול תתן" שחיבר רבי שלמה אבן גבירול, המתארת "ויכוח" בין אהלה לאהליבה. ויכוח דומה, קדום יותר, מתואר בקינה של רבי אלעזר בירבי קליר המופיעה בנוסח איטליה.
לקריאה נוספת

יואל רפל, אהלה ואהליבה, מועדי ישראל: אנצקלופדיה שימושית לשבת ולחג, תל אביב: משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1990
אוזבק חאן

אוזבק חאן (1282–1341; בשמו המלא: סולטאן מוחמד אוזבק; במונגולית: Өзбег, בטורקית: Özbek Han)  היה שליט מונגולי אשר שלט בחאנות אורדת הזהב למשך התקופה הארוכה ביותר מ-1313 ועד 1341. בימי שלטונו הגיעה אורדת הזהב לשיא פריחתה.
הוא קבע כי האסלאם תהיה דת המדינה ואסר על קיומן של אמונות מסורתיות אחרות של עמים טורקים ומונגולים.
אוזבק החזיק באחד הצבאות הגדולים בעולם אשר מספרם עלה על 300,000 לוחמים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוהד כהן

אוהד כהן (נולד ב-10 ביוני 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער, וכיום מאמן השוערים של קבוצת הפועל כפר סבא.
קריירה

כהן גדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה ולאחר מכן שיחק בהפועל מחנה יהודה, הפועל בית שאן, בית"ר ירושלים, הפועל פתח תקווה והפועל כפר סבא.
בשנת 2005 שיחק כהן במדי נבחרת ישראל במשחק ידידות לא רשמי מול צסק"א מוסקבה מליגת העל הרוסית. כהן זומן פעמים נוספות לסגל הנבחרת, אך לא זכה להופיע במדיה במשחק רשמי.
לאחר שחזר לקדנציה נוספת במכבי פתח תקווה, שיחק בה שנים ארוכות ושימש לעיתים קרובות כקפטן הקבוצה. לקראת חלון ההעברות של ינואר 2010 הוחלט לשחרר את כהן, והוא חתם בהפועל חיפה. ביוני 2010 חתם כהן בהפועל באר שבע, שם נקלע לעימות עם אוהדי הקבוצה.
בקיץ 2011 חתם כהן בקבוצת הפועל ראשון לציון לאחר שזו עלתה לליגת העל, אולם בסוף אותה עונה ירד כהן עם הקבוצה לליגה הלאומית. בקיץ 2012 חתם בקבוצת הפועל רעננה מהליגה הלאומית. כהן סייע לקבוצה לסיים במקום השני בטבלה ולהעפיל לליגת העל.
לקראת עונת 2013/2014 חזר כהן לקדנציה שנייה בקבוצת הפועל כפר סבא, לאחר שירדה לליגה א'. בעונתו הראשונה בקבוצה העפיל עמה לליגה הלאומית, ובתום עונת 2014/2015 העפיל עמה לליגת העל. ב-19 במאי 2016, בהיותו בן 41, הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
ב-25 במאי 2016 מונה למאמן השוערים בקבוצת הפועל כפר סבא.
במקביל לקריירת הכדורגל, למד כהן משפטים ובשנת 2008 הוסמך כעורך דין.
הערות שוליים

↑  גור מוטולה ומשה גוזגל, הנבחרת מחר מול צסק"א: בכורה לאוהד כהן בהרכב, באתר ynet, 1 בפברואר 2005
↑  דורון בן דור, ‏שוער עולה: אוהד כהן חתם בהפועל חיפה, באתר ONE‏, 13 בינואר 2010
↑  זיו אברג'יל, ‏אוהד כהן נפגע, אך התנצל בפני אוהדי ב"ש, באתר ערוץ הספורט, 8 במרץ 2011
↑  גלעד שוברט, ב"ש: שיחת הבהרה בין קלינגר לאוהד כהן, באתר ynet, 22 במרץ 2011
↑  נרי ברנר, הפועל ראשון לציון: אוהד כהן סיכם לשנה, באתר ynet, 30 במאי 2011
↑  אורטל עמר, ‏אוהד כהן חתם ברעננה: מקווה לתרום מהניסיון שלי, באתר ONE‏, 26 ביוני 2012
↑  זאב גולדשמיט, אוהד כהן חתם בהפועל כפר סבא, באתר ynet, 5 באוגוסט 2013
↑  עינת הירש, ‏אוהד כהן הודיע על פרישה: "זה רגע מייסר", באתר ערוץ הספורט, 19 במאי 2016
↑  זאב גולדשמיט, אוהד כהן מונה למאמן השוערים של כפ"ס, באתר ynet, 25 במאי 2016
↑  לי בוץ ואיזי עין דור, מעתה אימרו: עו"ד אוהד כהן, באתר ynet, 10 ביוני 2008
אור-נה רן

| --- | --- |

 לידה:  1957 (בת 67 בערך) 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תחום יצירה:  פיסול 
 or-nah.com
 
פרט מתוך "מקלעת השמש" (1998), גבעון החדשה.
אור-נה רן (נולדה ב-1957) היא אמנית רב תחומית ופסלת ישראלית מהישוב כליל שבגליל. מתמחה בעיקר בפיסול כאמנות סביבתית במרחב הציבורי, ברחבי ישראל ובמיוחד באזור ירושלים. מפסלת במגוון גדול של חומרים.
ביוגרפיה

אור-נה רן גדלה ברמת גן. בין השנים 1973–1977 למדה אדריכלות בבית הספר להנדסאים "אורט טכניקום" בגבעתיים. ב-1979–1981, במהלך שירותה הצבאי ולאחריו, היא למדה ציור ופיסול קרמי בסדנאות האומנים באילת. לאחר מכן למדה פיסול באקדמיה לאמנויות בצלאל עד ל-1985.
בשנים שלאחר הלימודים עבדה במוזיאון ישראל בירושלים, ולמדה תולדות האמנות באוניברסיטה העברית. בשנת 2006 סיימה בהצטיינות לימודים לתואר "מוסמך בתרבות הודו", באוניברסיטה העברית בירושלים, בהתמחות בפיסול הודי.
עד שנת 2005 חיה אור-נה רן בירושלים ורוב עבודותיה ממוקמות בעיר ובסביבותיה. בשנת 2005 עברה לגור ביישוב כליל שבגליל, יחד עם נחמיה (חמי) גורלי בן זוגה. שני בני הזוג המשיכו לעבוד וליצור באזור ירושלים.
יצירתה

בשנים 1986–1990 יצרה רן במוזיאון ישראל עבודות פיסול מוזמנות עבור תערוכות באגף הנוער של המוזיאון, ועיצבה תערוכות באגף.
החל משנות ה-90 של המאה הקודמת היא עברה ליצור עבודות סביבתיות גדולות המותאמות למקומות שונים בירושלים ובסביבותיה. היא חברה לאדריכל נחמיה (חמי) גורלי ויצרה עבודות קיר וסביבה בעיקר לאורך כביש בגין על מחלפיו ומנהרותיו.
רן מרבה ליצור עבודות פיסול פיגורטיביות גדולות ממדים המוצגות במרחב הציבורי. עיקר עבודותיה נוצרו לעיר ירושלים, בתקופה בה הורחבה ושופצה העיר. גם בסביבות ירושלים המרוחקות יותר - כמו גבעת זאב, אפרת, גבעון, קו האפס בדרך לים המלח. לדברי האמנית פיסול החוץ נולד מתוך הרצון ליצור יחס הרמוני עם הטבע ולפתח קשר בלתי-אמצעי עם הקהל. ביצירות הנמצאות במרחב הציבורי קיימת התייחסות לנוף, לסביבה האורבנית או הטבעית, לצורת פני השטח, לאור ולתאורה. לרוב היא משתמשת בחומרים מקומיים הקשורים לסביבה מבחינת סוגי האבן והחומר, הצבעוניות והמרקם. לכל עבודה מתאימה האמנית את החומר הנכון, המתאים, לדעתה, לסביבה הקרובה. במקרה של אזור עירוני ועסקי היא משתמשת בברזל ופרספקס צבעוני. באזורים פתוחים או מדבריים היא משתמשת באבנים טבעיות של המקום. אור-נה רן אף פעם לא מחליטה מראש מה יהיה אופי הפסל. היא מתכננת אותו בהקשר למקום שבו יוצב, ורק אז יוצרת דגם.
העבודות של אור-נה רן במרחב הציבורי מתוכננות למקום ספציפי בהקשר לסיפור המקום, לרקע ההיסטורי, לארכאולוגיה או להקשר העכשווי. הן מתייחסות לאקלים המקומי, לחי ולצומח מבחינה צורנית וחומרית, מתוך הפנמת המאפיינים, הדברות והקשבה עמוקה. ניתן לומר שהיצירה נרקמת תוך דיאלוג בין החומרים והמקום לבין האמנית.
אור-נה רן מתכננת את פסליה תוך כדי מחקר מעמיק של המקום, התקופה אליה היא מתייחסת, וגורמים נוספים הקשורים לחומר ולתכונותיו. כל יצירה היא תוצאה של מחקר בתחומים רבים.
ברבות מהעבודות של אור-נה רן ישנה התייחסות לדמויות, לאירועים, למקומות או לחפצים מהתנ"ך. רן מייחסת חשיבות רבה גם לקשרים המקומיים שנלקחו מההיסטוריה של האזור בתקופות קדומות– כנענית, מצרית, שומרית ובבלית. עבודות נוספות ומאוחרות יותר מכילות הקשרים אל הפיסול והתרבות ההודים. ריבוי של מקורות השראה, מיתוסים שונים והשפעות רב-תרבותיות מאפיינות את מכלול יצירתה.
יש לציין כי עבודותיה הגדולות של אור-נה, המעוצבות ונוצרות בסביבה עירונית כמו גם בטבע, דורשות אישורים והיתרים מהגופים המוסמכים - עיריות ומועצות, דבר שמעכב מאד את מימושו של הפסל בשטח, ודורש הרבה מאד תהליכי בירוקרטיה ויכולת שכנוע. כמו כן אור-נה נעזרת בעבודותיה הגדולות בקבלנים ובקבוצות של פועלים, שהם לרוב פועלי בנין וסתתים, כשהיא לא רק מנהלת ומפיקה את הפרויקט, אלא גם עובדת פיזית בעצמה באתר.
במקביל לעבודות הפיסוליות הגדולות יוצרת רן עבודות רישום, ציורים ופסלים בממדים קטנים שאינם מוצבים בחוצות. מדובר בעבודות אישיות שאינן נעשות בהזמנה כלשהי או למקום מסוים. בעבודות אלו מבטאת האמנית חשיבה אחרת, והבחירות שהיא עושה שונות.
מאז שסיימה אור-נה את לימודי התואר השני בנושא התרבות ההודית ניכרת עליה השפעה רבה של הדמויות והסיפורים אותם חקרה בלימודיה.
ב-2019 נשלחה אור-נה מטעם "שותפות ביחד" של הגליל המערבי לתוכנית של אומן אורח בקהילות היהודיות בארצות הברית. שם, בעיר אינדיאנופוליס היא יצרה את הציפורים עם הקהילה המקומית. היצירה מורכבת מאריחים והיא מיועדת להתלות על קיר.
עבודותיה המאוחרות, החל מסוף שנות העשרה של המאה ה-21 ועד להיום, הן וריאציות על פסיפס. עבודות תבליט שנועדו להתלות על קירות וגם הן מכילות אבנים מסוגים שונים, אריחים, ומגוון של חומרים המשוקעים ברבדים.
עבודות עיקריות

| --- | --- |
 פיסול סביבתי 1992 "רבקה", בית הספר ברנדט, נווה יעקב, ירושלים.  1993 "קיר המלאווין", מלחה, ירושלים.  1994 "נבל", קווים במדבר, מוזיאון חיל האוויר, חצרים.  1995 "אשה משתרעת", מעבר נחל צין, כביש הערבה.  "תינוק", גן העמק, גבעת זאב.  דרך חברון, "יסודות", "קיר הרים", ירושלים.  1997 "תיהמת", מי נפתוח (ליפתא), ירושלים.  1998 "מקלעת שמש", גבעון החדשה.  1999 "הירוגפילים", שד' מנחם בגין, ירושלים.  2000 "מזמור לדוד", שטיחים בוכרים, עיר גנים, ירושלים.  "גן נעול", אפרת.  "שיבולים לוחשות", אפרת.  "חיתו ארץ", ליפתא, ירושלים.  2002 "סנסנוי", חזית בנין הדרים, הר חוצבים, ירושלים.  2004 "כף אל כף", בית הספר אור תורה, רמות, ירושלים.  2010 "התעוררות" - פני הים, לצד כביש 1, מירושלים לים המלח.  2010 "דגים", בריכת מי שתייה, יבנה  2014 "פרח" במלחה ירושלים  2017 "שיירת הגמלים", מחלף רוזמרין, ירושלים:  פסלים בחוצות ותערוכות יחיד 1990 - "רשמים למחול", תיאטרון ירושלים.  "היות אשה", רמת רזיאל.  "רצה עם זאבים", גלריית מצפה הימים.  "אין חמור נוהג אלא מתוך כפיפה של חרובים", בי"ס ע"ש יצחק רבין, מזכרת בתיה.  2001 "אלוהים יראה לו השה לעולה", גלריה ע"ש י. קונסטנט, רמת גן.  2014 - "מראה מקום" - תערוכה בגלריה "הקצה" בנהריה  2019 - "ציפורים" - פרויקט שנוצר עם הקהילה היהודית באינדיאנפוליס ארצות הברית
גלריה

קיר מלאווין, מלחה, ירושלים
קיר מלאווין - פרט
פרח המים, מלחה ירושלים
התעוררות, בירידה מירושלים לים המלח. גובה פני הים
התעוררות - פרט
התעוררות - גובה פני הים בירידה לים המלח מירושלים
סנסנוי - הר חוצבים
תיהמת - פסל סביבתי, ליפטא, ירושלים
שיירת גמלים - קיר תומך בכביש בגין, מחלף רוזמרין, ירושלים
מקלעת שמש - גבעון החדשה
מקלעת שמש, גבעון החדשה
מקלעת השמש - גבעון החדשה
מקלעת שמש - גבעון החדשה
דורגה - אלה הודית, פסיפס
חייתו ארץ, קיר תומך בכביש בגין, ירושלים
שטיחים בוכריים - עבודת קיר, ירושלים
לקריאה נוספת

ארד, שרון. באדריכלות כמו באומנות ה'דרייב' האינטואיטיבי עדיף. אדריכלות ישראלית, מס' 35 ,1998.
אוריין, אומנות סביבתית: התחברות. פתרונות אדריכלים מבית האנציקלופדיה לעיצוב ואדריכלות. אוריין.1999: 92-98.
בלוך, מיכה. מיתולוגיה מודרנית: תיהמת פסל סביבתי בליפתא. בנין ואדריכלות, גיליון 61. 1999.
בלוך, מיכה. נקודות חמות. בנין ואדריכלות 76. 2001.
גורלי, חמי. אשה משתרעת. עיצוב 26, אוקטובר 95.
גורלי, חמי. עוצמה רגשית בקיר מגן. עיצוב 20. מרץ 1994.
מרגלית, גילה ובן יהודה, רינה. שמש בגבעון דום: גבעון החדשה מקלעת השמש. עיצוב 39. אוגוסט 1999.
סויסה, אלברט. האבנים המתגלגלות. ירושלים, כל העיר, 8.5.98.
קאסוטו, נלה. זמן אשה: בית האמנים ע"ש שאגאל. דצמבר של נשים, חיפה, דצמבר 1996
קרויאנקר, דוד. ירושלים סיפורו של כביש סיפורה של עיר מתפתחת: תהליך התכנון והביצוע של שדרות מנחם בגין 1998-1930. יוני 1998: 153,166-167,183
הערות שוליים

1 2  סמדר ברק, על שפת הכביש – אבני החן בשדרות בגין: יצירותיה של הפסלת אור־נה רן, באתר יד יצחק בן צבי
1 2 3  אור-נה רן, אודות, באתר האתר של אור-נה רן, ‏2010
1 2  נחמיה גורלי, שמש בגבעון דום, עיצוב ואדריכלות, אוגוסט 1999, עמ' 39
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517015205171  VIAF: 308267782   WorldCat (עם VIAF): 308267782 
אור-נה רן על רקע פסל סביבתי תיהמת. ליפתא, ירושלים
אור שלום (ארגון)

| --- | --- |

 פעילות:  ארגון לתועלת הציבור הפועל למען ילדים ונוער בסיכון
 התאגדות:  חל"צ
 תחום:  חינוך, נוער בסיכון
 מקום פעילות:  ישראל
 מייסדים:  האל ושלי כהן
 יושב ראש:  ענת רמתי שעשוע
 מנכ"ל:  טלי חלף
 תקופת הפעילות:  1980–הווה (כ־44 שנים)
 פרסים והוקרה:  אות הנשיא להתנדבות 
 אתר הארגון
 
אור שלום הוא ארגון לתועלת הציבור (חל"צ) הפועל למען ילדים ונוער בסיכון; הארגון מטפל בילדים ונוער שהוצאו מבתיהם על ידי רשויות הרווחה עקב מצבי סיכון קיצוניים וחוסר תפקוד הורי. הילדים שמגיעים לחסות הארגון, התפתחותם הופרעה בגלל כשל בקשר ההורי וביכולת ההורים להבטיח טיפול מותאם, קבוע ובטוח לילדם. אלו ילדים שחוו טראומות קשות, בכל הגילים ומכל מגזרי החברה: יהודים וערבים חילונים, דתיים וחרדים, ילדי עולים חדשים וילדים חסרי מעמד, בעלי צרכים רגשיים, פיזיים ולימודיים רבים. עם זאת, מטרת הארגון לטפח ולשמר את הקשר בין הילדים להוריהם, בהתאם לנסיבות המשפחתיות שלהם.
הארגון מטפל בכ-1,400 ילדים, נוער וצעירים בסיכון, מגיל לידה ועד גיל 27, במסגרות חוץ-ביתיות קטנות, מסגרות משפחתיות ובקהילה. הארגון פועל כנותן שירות בפיקוח משרד הרווחה. מפעיל 20 מעונות משפחתיים ברחבי הארץ.
היסטוריה

אור שלום הוקמה בשנת 1980 על ידי האל ושלי כהן, זוג פסיכולוגים יהודים מארצות הברית שעלו לארץ ב-1978, במטרה להעניק מסגרת משפחתית-טיפולית לילדים ונוער בסיכון. בשנה זאת נפתח המעון המשפחתי הראשון במושב אבן ספיר שליד ירושלים, שבו התגוררו 7–11 ילדים עם זוג הורי בית. בסוף שנת 1990 פעלו ארבעה מעונות משפחתיים במסגרת הארגון: שלושה באבן ספיר ואחד בקריית יובל בירושלים, שבהם התגוררו 46 ילדים.
בשנת 1984 הוקם המעון הפוסט האשפוזי "רעות", עבור נערים הסובלים מבעיות התנהגותיות ורגשיות קשות. המעון נסגר ב-2016.
בשנת 1992 נפתח המעון המשפחתי הקהילתי הראשון באילת. היום פועלים בעיר שני מעונות משפחתיים המטפלים ב-24 מילדי העיר וסביבתה.
בשנת 1994 ייסדה אור שלום את תוכנית האומנה הטיפולית "הבתים הטיפוליים", מערך של משפחות אומנה הנתמכות בצוות של עובדים סוציאליים, פסיכולוגים ופסיכיאטרים, אשר נותן מענה לילדים מגיל 3 עם פרופיל נפשי מורכב וצרכים רגשיים והתנהגותיים הדורשים מעטפת אינטנסיבית יותר.
בשנת 1995 פתח אור שלום לראשונה מעון משפחתי לנערות מתבגרות. היום פועלים במסגרת הארגון שבעה מעונות משפחתיים לנערות מתבגרות. בשנת 1998 נפתח מעון משפחתי באבו גוש לנערים מהמגזר הערבי.
בשנת 2000 נפתח המעון הפוסט-אשפוזי "בית גולדשמידט" במבשרת ציון, לנערות המתמודדות עם בעיות התנהגותיות ורגשיות קשות, ונוסדה "הזולה" - חנות למוצרים מיד שנייה הפועלת בתוך קניון הראל במבשרת ציון. החנות היא מקום התנסות מקצועית לבני הנוער של אור שלום; בשנה זו החל לפעול "מחנה אור" – קייטנה טיפולית במתכונת פנימייתית, לילדי המעונות המשפחתיים שאינם יכולים לחזור לבתיהם במהלך החופשות הארוכות בחגים ובקיץ.
בשנת 2002 זכה ארגון אור שלום בפרס אדלר, המוענק על ידי מכון אדלר למחקר ובית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש שפל באוניברסיטת תל אביב, כהוקרה על עבודתו ועל קידום שלומם של ילדים ונוער בסיכון בישראל.
בשנת 2003 הוקם בית יעקב זאב, לבוגרי מסגרות אור שלום שהגיעו לגיל 18, במטרה להקל עליהם את המעבר לעצמאות. ב-2004 נפתח מרכז הורים וילדים באילת. בשנה זאת זכה הארגון במכרז של משרד הרווחה וקיבל לאחריותו את תוכנית "אומנה במרכז", המטפלת במאות ילדים שגדלים במשפחות אומנה, מחדרה עד גדרה.
בשנת 2005 נפתחה מועדונית יום בקרית יובל בירושלים לילדים המתמודדים עם בעיות התנהגות. ב-2009 הוקם מרכז "מבואה" – המרכז לאיתור, אבחון והכשרת הורי בית ואומנה בעזרתה ובתמיכתה של פדרציית פילדלפיה.
בשנת 2010 קיבל אשכול המעונות המשפחתיים של אור שלום באילת את פרס החינוך אילת על שם דב סופר, על הישגים בתחום החינוך. ב-2011 זכתה תוכנית "הבתים הטיפוליים" לאומנה טיפולית בפרס אשלים על הקמת מרכז קשר טיפולי להורים וילדים, ועל העבודה הייחודית הנעשית עם הילדים והוריהם.
בשנת 2013 קיבל אור שלום את "אות הנשיא למתנדב" מנשיא המדינה דאז שמעון פרס, על פתרונות טיפוליים, תמיכה והענקת בית חם לילדים בסיכון. באותה שנה ייסד הארגון את "בוגרים לחיים" - תוכנית חדשנית לליווי צעירים, בוגרי אור שלום, לעצמאות, בתמיכתה של פדרציית פילדלפיה. בשנת 2014 נפתחו "בתי דונה" – מעון ביתי המותאם לנערות חרדיות בשיתוף עם ידידות טורונטו. ב-2018 זכה הארגון במכרז להפעלת דירות "גשר לעצמאות". בשנה זאת החל להפעיל 12 דירות לצעירים בוגרי מסגרות השמה חוץ ביתיות נעדרי עורף משפחתי.
יו"ר ארגון אור שלום משנת 2018 היא ענת רמתי שעשוע; מנכ"לית אור שלום משנת 2017 היא טלי חלף.
היסטוריה > מנהלי הארגון בעבר

1982 חיים סולומון
1985 בוב פנטון
1990 חיים פיינגולד
2008 ענת דונוביץ'
2012 דבורה חסיד
2013 לאה גולן
2017 טלי חלף
היסטוריה > יושבי ראש הארגון בעבר

1980 הל כהן
1990 בוב פנטון
2001 עליזה אולמרט
2006 לינדה ברכה
2007 אורן פלוטקין
2018 ענת רמתי שעשוע
הערות שוליים

↑  טליה לוין, ‏"התהפכתי על משכבי בלילות וחשבתי מה יקרה לילדים שגידלתי במעונות הקהילתיים", באתר מעריב אונליין, 19 בנובמבר 2021
↑  דויד פרץ, רק האהבה תנצח: האנשים שפותחים את הלב בשביל ילדי אומנה, באתר ישראל היום, 17 ביולי 2024
↑  הדר גיל-עד, התוכנית להצלת ילדי הפנימיות: תקציב של מאות מיליונים, עוד מאות מדריכים, באתר ynet, 5 בספטמבר 2021
↑  יום המשפחה 2020: 3,700 משפחות אומנה ישראליות פתחו את ביתן לילדים בסיכון, באתר משרד הרווחה, ‏25 בפברואר 2020
↑  דליה בן ארי, "האומנה של בן הייתה השיעור הכי גדול שלנו כמשפחה", באתר את, ‏21 בנובמבר 2021
↑    נעם ברקן | צילום: עמית שעל, עלייה של עשרות אחוזים במספר הילדים שזקוקים למשפחות אומנה: "הבנו שיש ילדים שאין להם בזמן שלנו יש הכל לתת", באתר "ידיעות אחרונות", 16 בפברואר 2021
אור שרגא

| --- | --- |
 לידה:  תחילת המאה ה-18 יזד
 פטירה:  31 באוקטובר 1793 כ"ח בחשוון ה'תקנ"ד
 תקופת הפעילות:  ? – 3 בנובמבר 1793 
 תחומי עיסוק:  מקובל
 תפקידים נוספים:  מוהל, שוחט, בודק ודיין
 
מולא אור שרגא (נולד בתחילת המאה ה-18, נפטר בכ"ח בחשוון ה'תקנ"ד, 1793) היה מקובל, דיין ומנהיג רוחני בקרב יהדות פרס במאה ה-18.