stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המבורג (כדורגל)
היסטוריה > הירידה לבונדסליגה השנייה

ברם, בעונת 2017/2018 המבורג הציגה שוב כדורגל לא משכנע ולבסוף, לאחר 54 שנים בבונדסליגה, ב-12 במאי 2018 ירדה המבורג לליגה השנייה לראשונה בתולדותיה לאחר שסיימה את הליגה במקום הלפני האחרון. את משחקה הראשון בבונדסליגה השנייה, בעונת 2018/19, סיימה המבורג בתבוסה ביתית בתוצאה 0–3 להולשטיין קיל. בהמשך העונה התייצבה הקבוצה ונראה היה כי תעלה בחזרה לבונדסליגה אחרי עונה אחת, אך רצף תוצאות רעות לקראת סיום העונה הביא לכך שהקבוצה נשארה עונה נוספת בבונדסליגה השנייה.
עונתה השנייה של המבורג בליגה השנייה הייתה דומה לעונה הראשונה של הקבוצה בליגה השנייה. הקבוצה פתחה בצורה טובה את העונה ודורגה במשך העונה במקום השני ונראה היה שהמבורג תחזור לבונדוסליגה הראשונה אך ההמשך היה פחות טוב והקבוצה סיימה את העונה במקום הרביעי בלבד ובכך נקבע שהמבורג תישאר לעונה שלישית ברציפות מחוץ לליגה הראשונה.
לאחר שלוש עונות רצופות בהן סיימה המבורג במקום הרביעי בליגה השנייה הצליחה המבורג בעונת 2021/2022 לסיים במקום השלישי, שמקנה השתתפות בצמד משחקי מבחן מול הקבוצה שבמקום ה-16 בבונדוסליגה הראשונה. הקבוצה התמודדה במשחקי המבחן מול הרטה ברלין וניצחה בחוץ במשחק הראשון 0–1, אך נוצחה במשחק הגומלין בתוצאה 0–2 ונותרה בבונדסליגה השנייה.
במחזור האחרון של עונת 2023/2022 יצאה המבורג למשחק חוץ מול סאנדהאוזן שהיא זקוקה לניצחון ולאיבוד נקודות של פ.צ היידנהיים שדורגה שנייה ערב המחזור האחרון.
המבורג כבשה שער מהיר בדקה השלישית ובמקביל יריבתה לכרטיס העלייה היידנהיים פיגרה 0-2 מול רגנסבורג. בתוספת הזמן עוד הוליכה רגנסבורג 1–2 ואוהדי המבורג החלו לחגוג את החזרה לבונדוסליגה אחרי 5 שנים של היעדרות אך בתוספת הזמן כבשה היידנהיים שני שערים כולל שער ניצחון שהובקע תשע דקות בתוך תוספת הזמן שהורידו את המבורג למקום השלישי והעלו במקומה את היידנהיים וקבעו שהמבורג תצטרך להתמודד בצמד משחקים מול שטוטגרט בכדי לחזור לבונדוסליגה. המבורג הפסידה פעמיים 0-3 ו-1–3, בכך החמיצה המבורג שנה חמישית ברציפות את העלייה לבונדסליגה.
סגל שחקנים > שחקנים בולטים בעבר ובהווה

דיטמאר יאקובס
תומאס פון היסן
מנפרד קאלץ
אובה זילר
פיטר נוגלי
הראלד שפורל
רודי קארגוס
קספר ממרינג
אולי שטיין
הורסט רובש
גאורג פולקרט
מהדי מהדווי-כיא
חואן פבלו סורין
רפאל ואן דר וארט
פרנץ בקנבאואר
סרגיי בארברז
תומאס דול
דוד יארולים
פליקס מאגאת
קווין קיגן
דניאל ואן בויטן
וילי שולץ
מרסל ינסן
יוריס מאתייסן
פרנק רוסט
איביצ'ה אוליץ'
רוד ואן ניסטלרוי
פביאן ארנסט
מרקוס ברג
וינסנט קומפני
נייג'ל דה יונג
דוגלאס סנטוס
תארים

1922 (תואר לא רשמי) 1923, 1928, 1960, 1979, 1982, 1983
1963, 1976, 1987
1973, 2003
1983
1977
2005, 2007
הערות שוליים

↑  Hamburg relegated after 55 seasons in the Bundesliga
↑  Hamburg SV relegated for the first time
↑  In Hamburg sagt man Tschüs: Das Ende des Bundesliga-Dinos // סוף עידן הדינוזאורים בבונדסליגה
↑  Statute of Hamburger SV, pdf, p.3
↑  "Das ewige Finale von 1922: Kein Süßholztennis".
↑  kicker Almanach 1990 (בגרמנית) publisher: kicker, published: 1989, page: 248 & 249. Retrieved 17 May 2009
↑  "Ära Uwe". Hamburger Sport-Verein. אורכב מ-המקור ב-2013-12-05. נבדק ב-3 ביוני 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ""Uns Uwe" Seeler – Das große Idol". Hamburger Sport-Verein.
↑  "Die 70er Jahre". Hamburger Sport-Verein. אורכב מ-המקור ב-2013-12-03. נבדק ב-2018-05-12.
↑  "Foto-Show: Die Legenden des Hamburger SV". T-Mobile.
↑  Bundesliga: Bayern Munich set new record of 37 games unbeaten, while Borussia Dortmund lose again, 9.11.2013, The Independent
↑  "GESTORBEN: Ernst Happel". Der Spiegel (בגרמנית). 23 בנובמבר 1992. נבדק ב-3 ביוני 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Die 90er Jahre". Hamburger Sport-Verein. אורכב מ-המקור ב-2013-12-05. נבדק ב-2018-05-12.
↑  "Interview mit Thomas Doll: "Nur Bayern ist besser als wir"". Der Spiegel.
↑  "Football: Chelsea sign Channel 5 deal". The Independent. 20 במאי 1997. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Volkspark". Hamburger SV Supporters Club. אורכב מ-המקור ב-2013-06-03. נבדק ב-2018-05-12.
↑  "Hamburg 4–4 Juventus". UEFA.
↑    Richard Bright, ‏Champions League Round-up: Zidane and Davids sent off as Juventus crash, The Telegraph, 25 October 2000
↑  "2000 bis zur Gegenwart". Hamburger Sport-Verein. אורכב מ-המקור ב-2013-12-05. נבדק ב-2018-05-12.
↑  "HSV vergibt den Sieg".
↑  "Huub Stevens: Hart, aber herzlich". Focus. 9 בנובמבר 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Returning Stevens plans PSV haul". UEFA. 22 באוגוסט 2008. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Hamburg axe coach Bruno Labbadia". BBC. 26 באפריל 2010. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  nrg ספורט, אחרי דרמת ענק: המבורג שרדה בבונדסליגה, באתר nrg‏, 25 באוגוסט 2021
↑  לראשונה בתולדותיה: המבורג ירדה מהבונדסליגה, באתר ynet, 12 במאי 2018
↑  הלם בהמבורג: היידנהיים עלתה בדקה ה-99, באתר ערוץ הספורט, 28 במאי 2023
↑  טעות מביכה לשוער המבורג, שטוטגרט ניצחה 1:3 ונשארה בבונדסליגה, באתר וואלה, 5 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373365405171  GND: 2058316-3  LCCN: n85182062  SUDOC: 112468152  VIAF: 136109448   WorldCat (עם VIAF): 136109448 
ארנסט האפל, המאמן המוצלח ביותר בתולדות המבורג, זכה עמה בליגת האלופות בעונת 1982/1983, בבונדסליגה בעונת 1982 ובעונת 1983 ובגביע הגרמני בעונת 1987.
רמדאן בישראל

מתפללים ביום שישי בעת חודש הרמדאן בהר הבית, 1996. אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית
חודש הרמדאן בישראל הוא האופן בו מצוין חודש הרמדאן בקרב הציבור המוסלמי בישראל. באופן מסורתי נוהגים הפלסטינים לפקוד במהלך החודש את מסגד אל אקצא שבדרום מתחם הר הבית, נקודת חיכוך בשל היות האתר קדוש הן באסלאם והן ביהדות. רצונם של מאות אלפי פלסטינים להגיע לתפילה בעיר, בפרט לתפילות יום השישי, גורם לעלייה במתיחות הביטחונית ברמדאן.
קביעת מועד תחילת החודש

אחד המנהגים המובהקים של חודש הרמדאן הוא החיוב לצום מדי יום ביומו לאורך כל ימות החודש. ההבדל במועד חודש רמדאן ביחס לעונות השנה מביא לכך שמשך הצום היומי משתנה משנה לשנה כתלות במשך הזמן שבין עלות השחר (זמן תפילת פַג'ר) לשקיעת החמה (זמן תפילת מע'רב) בכל נקודה בכדור הארץ. בישראל משך צום רמדאן נע בין 11.5 שעות בסוף דצמבר (מ־5:10 ועד 16:40 לפי שעון חורף ישראלי לאופק ירושלים) ל־16 שעות (החל מ־3:50 ועד 19:50 בסוף יוני לפי שעון קיץ ישראלי). הקושי בצום משתנה גם הוא לפי אורך היום, תנאי האקלים המקומי ושינויי מזג האוויר.
ב־2019 הובילה מחלוקת בין גופי דת מוסלמיים להבדל של יום בסיום צום רמדאן והתחלת עיד אל-פיטר בין המדינות במזרח התיכון ואף להבדל בתוך קהילות מוסלמיות מקומיות בישראל וברשות הפלסטינית. בישראל וברשות הפלסטינית נמסר תחילה על תחילת החג על בסיס הכרזת בית הדין הסעודי, אך בהמשך נמסרה הודעת דחייה מטעם המופתי של ירושלים, מוחמד חוסיין, בין השאר בגלל אי-הצלחה לצפות בירח החדש בפועל בתחום הארץ, אף באמצעות טלסקופ שהוצב בעראבה, ובדומה להחלטת המופתי של ירדן. יש שקישרו את ההבדל שהתגלע בהכרזת סיום רמדאן למאבק פוליטי בין מדינות. למרות ההכרזה על הדחייה, בכמה קהילות מקומיות בישראל וברשות הפלסטינית הוחלט לציין את החג לפי ההכרזה הסעודית. בחברון פיזרה המשטרה הפלסטינית בכוח תפילת חג במסגד המשתייך לפלג חזב א-תחריר, שבחר לציין את החג לפי הקביעה הסעודית שהקדימה את מועד החג כנגד קביעת הרשות הפלסטינית שאיחרה.
מנהגי רמדאן בישראל

ככלל, מתאפיין חודש הרמדאן בעידן המודרני וגם בישראל בשיאים של צריכה ובהוצאות כספיות גדולות. גם בכלי התקשורת הערביים ישנה פריחה בשל ריבוי פרסום ותכנים מיוחדים לרמדאן, ועלייה בשיעור הרייטינג.
יש מקומות שבהם מתארגן סיוע של גופי צדקה לסיוע לנצרכים לקראת חודש רמדאן, בשל הגידול הניכר בהוצאות המזון.
יצוא התמרים מישראל בחודש רמדאן עומד על יותר מ-6 אלף טונות, כמחצית מכלל יצוא התמרים השנתי. קהל היעד העיקרי של היצוא הישראלי הוא האוכלוסייה המוסלמית באירופה, בעקבות מסורת אכילת תמר בסעודת האפטאר.
לפלסטינים ניתנים אישורי כניסה מיוחדים לישראל לביקור קרובי משפחה ולתפילה בהר הבית, בעבר אף התאפשר ביקור של מספר מצומצם מתושבי רצועת עזה בהר הבית, מתווספים אישורי עבודה בישראל לפועלים ועוד. מחוות אלו רגישות למצב הביטחוני בסכסוך הישראלי-פלסטיני. במספר מקרים בעבר בוטל עוצר, שהוטל על אוכלוסייה אזרחית ברצועת עזה, לרגל רמדאן. חלק מהאוניברסיטאות בישראל מאפשרות למוסלמים הצמים מועדי בחינות מיוחדים לאחר סיום החודש. מחוות אחרות הנהוגות בקרב מדינות וארגונים הן שחרור שבויים, חנינת אסירים וקיצור עונשים. נוהג נוסף הוא: ביקורי וברכות נכבדים מדתות אחרות למנהיגים מוסלמים, או השתתפות בסעודת אפטאר.
השפעת רמדאן באה לידי ביטוי במגזרי תעסוקה בהם שיעור גבוה של ערבים-מוסלמים, כמו מגזר הבנייה והתשתיות, ומגזר התחבורה הציבורית. עובדי משמרות במקומות עבודה מעורבים בוחרים משמרות נוחות יותר, או לוקחים ימי חופשה. עם זאת, יש פועלים פלסטינים המעדיפים להמשיך לעבוד כרגיל בשל אפשרות התעסוקה המצומצמת יחסית שלהם במשק הישראלי.
בישראל מכינות חברות מבצעים וקמפייני פרסום מיוחדים לקראת חודש רמדאן הפונים למגזר הערבי, בשל הגידול הניכר בצריכה בחודש זה, בייחוד במגזר יצור המזון ורשתות השיווק, אך גם במגזר הביגוד והמתנות, והיקף ההוצאה הכללית של המגזר הערבי בישראל בימי רמדאן מוערך בכ־1.5 מיליארד ש"ח. מוצרי מזון המקושרים מסורתית לרמדאן וחווים עלייה ניכרת במכירתם הם תמרים, טחינה וחלווה. מוצרים אחרים שמכירתם עולה בתקופה זו הם בשר ועוף, משקאות קלים, אורז ושמן. סקר שנערך בקרב מוסלמים בישראל ב־2014 העלה כי סל הקניות המשפחתי בחודש רמדאן עולה בכ־2,000 ש"ח בממוצע, ועיקר ההוצאה היא על מזון.
בישראל, כמדינות נוספות, נוהגים בני נוער וצעירים להשתמש בלילות רמדאן בנפצים, חזיזים, זיקוקים ואמצעים פירוטכניים. לעיתים נערכת פעילות יזומה של משטרת ישראל להחרמת אמצעים אלו היוצרים מטרדי רעש ובהלה.
מפקד מחוז ירושלים, ניצב יורם הלוי, אמר ב-2017 שבתקופת הרמדאן יש עלייה בהסתננויות של צעירים פלסטינים לישראל בלי אישורים.
הברכות המקובלות בחודש זה הן "רמדאן כרים" (رمضان كريم שפירושו "רמדאן נדיב") או "רמדאן מובארכ" (رمضان مبارك שפירושו "רמדאן מבורך"), ו"כל עאם ואנתום בח'יר" (كل عام وانتم بخير שפירושו "כל שנה ואתם בטוב").
מתיחות ביטחונית

ככלל, הרמדאן בישראל מאופיין במתיחות ביטחונית רבה, שנובעת מכמה סיבות:
חיכוך עם כוחות הביטחון: ברמדאן עולים מאות אלפי פלסטינים להתפלל במסגד אל-אקצה, והסדרי אבטחה ותגבור כוחות הביטחון גורמים לחיכוך מוגבר ועלייה בסיכוי לעימותים.
קריאה "להגן על מסגד אל אקצא": פעמים רבות גורמים פלסטינים, בהם דובר תנועת פת"ח ועוד, קוראים לכל המוסלמים לעלות למסגד אל-אקצה בחודש הרמדאן בכדי להילחם במה שהם מכנים "ניסיונות הציונים להשתלט על המסגד הקדוש לאסלאם".
עידוד מעשי טרור והתקוממות: גורמים פלסטינים, בהם מנהיגים בפת"ח ובחמאס ואנשי תקשורת, משתמשים ברמדאן ככלי לעידוד טרור והתקוממות נגד מדינת ישראל. לטענתם, הרמדאן הוא חודש ההתקוממות והניצחון במסורת המוסלמית. חלק משמעותי מההסתה לטרור מתקיים בסדרות טלוויזיה מיוחדות שמשודרות ברמדאן ועוסקות בפעילות טרור נגד ישראל.
עלייה לקברים: על פי גורמים בצה"ל המנהג המוסלמי לעלות לקברים ברמדאן, וביניהם גם קברים של מחבלים ושהידים מעודד צעירים פלסטינים לבצע פיגועים.
אחריות ישראלית: על פי הפלסטינים, מדינת ישראל אחראית לעלייה ברמת האלימות בחודש הרמדאן שמאופיין, לטענתם, בהטרדה מתמדת, התקפות ואלימות מצד ישראל.
גורמי ביטחון ותקשורת בישראל ובעולם, כמו גם מקורות פלסטינים, בשל מכלול הסיבות הנזכרות, רואים ברמדאן את הגורם למתיחות הביטחונית.
ראו גם

לוח השנה המוסלמי
שיטת מונטסורי

מריה מונטסורי, מייסדת השיטה
שיטת מונטסורי (באיטלקית: Metodo Montessori) היא גישה חינוכית לילדים, המבוססת על מחקריה וניסיונה של הרופאה והמחנכת האיטלקית מריה מונטסורי (1870–1952). השיטה גובשה על בסיס תצפיות שערכה על ילדים שניתנה להם סביבת למידה חופשית, דבר שהוביל בשנת 1907 למסקנתה כי גילתה את "טבעו האמיתי של הילד". על יסוד תצפיותיה, יצרה מונטסורי סביבת למידה הבנויה מחומרים שנועדו לפעילויות למידה עצמאיות. שיטת מונטסורי נועדה לאפשר לילדים להביא לידי ביטוי את אופן קיומם הטבעי (הנגזר מ"טבעו האמיתי של הילד", כפי שמונטסורי הבינה אותו), לשמור ולתמוך באופן קיום טבעי זה.
על מנת ליישם את תורתה של מונטסורי, על המורה לראות בילד כמי שטבעו הפנימי ינחה אותו להתפתחות מושלמת. תפקיד המורה כצופה כולל לעיתים אינטראקציות ניסיוניות עם הילדים, המכונות בדרך כלל "שיעורים", זאת כדי לפתור בעיות התנהגות וכדי להדגים כיצד יש להשתמש בכלי הלימוד העצמי הנמצאים בסביבת הלימוד לשימושו החופשי של הילד, כאשר בבסיס עומדים עקרונות הכבוד אל הילד והאמונה ביכולותיו, החופש שלו ועצמאותו.
שיטת מונטסורי מיושמת בעיקר עם ילדים צעירים בגילי 2.5–6, כיוון שזה היה גיל הילדים עימם עבדה ד"ר מונטסורי. הפילוסופיה של מונטסורי מבוססת על מאפיינים מסוימים הנצפים בקבוצת גיל זו. השיטה מיושמת, במידה פחותה, אף על ילדים בקבוצות הגילים 3–6, 7–9, 10–12, ומתבגרים בקבוצות הגיל 13–15 ו-16–18. שיטת מונטסורי לא נרשמה כסימן מסחרי, וארגונים חינוכיים רבים טוענים לשימוש בה. משכך, קיים מגוון של שיטות הכשרה למורים ומגוון של בתי ספר על פי הפרשנויות השונות לשיטה.
כתה בבית ספר מונטסורי
היסטוריה > תחילת דרכה של מונטסורי

מריה מונטסורי נולדה בשנת 1870 באיטליה. בבגרותה ילדה ילד מחוץ לנישואים וגידלה אותו כאם חד-הורית. מונטסורי נלחמה על זכותה להתקבל לבית ספר לרפואה, והייתה לרופאה האישה הראשונה באיטליה. שיטת מונטסורי התפתחה במקרה, כאשר מונטסורי, שהתמחתה ברפואת ילדים ובפסיכיאטריה, ערכה ניסוי במסגרת לימודיה. במסגרת הניסוי שערכה באוניברסיטה, פגשה ילדים ממעמדות סוציו-אקונומיים נמוכים. מפגש זה עורר במונטסורי את התחושה שמערכת החינוך אינה מצליחה להוציא מאותם ילדים את הפוטנציאל הגלום בהם. המפגש, אשר ערער אצל מונטסורי את האמון במערכת החינוך הציבורית, עודד אותה להתחיל ולגבש תפיסות חינוכיות משלה.
בשנת 1900 הוזמנה מונטסורי לנהל את בית הספר שהיה קשור לאוניברסיטת רומא, Orthophrenic school. בית ספר זה היה בית ספר לילדים בעלי צרכים מיוחדים, ולמדו בו ילדים עם אוטיזם וילדים עם מוגבלות שכלית התפתחותית. באותה עת לא היו גישות חינוכיות אשר פנו לאוכלוסיות אלו, ומונטסורי חשה כי זוהי הזדמנות טובה לממש את רעיונותיה בתחום החינוך, ובעזרתם לקדם את הילדים אשר היו מוזנחים עד אותה עת. זו הייתה נקודת מפתח בחייה של מונטסורי שהפכה מרופאה למחנכת. במשך שנתיים לקחה מונטסורי מחקרים שקראה, התנסתה בהם וחידשה אותם. הגישה בה ניגשה מונטסורי לעבודתה הייתה גישת מחקרית, מדעית-אנליטית. במהלך היום לימדה את הילדים והתבוננה בהם, ובלילות כתבה את רשמיה מיום הלימודים. מונטסורי האמינה שכדי להכיר באמת את הילד, עליה להתבונן בו היטב. בבית ספר זה עבדה עד שנת 1901.
היסטוריה > "קאסה די במביני" הראשון

בשנים 1904–1908 עבדה כמרצה בבית הספר הפדגוגי של אוניברסיטת רומא. בתקופה זו רומא התאפיינה בגידול אוכלוסין רב, וחברות בנייה רבות פשטו את הרגל והותירו אחריהם מבנים לא גמורים, אשר משכו אליהם פולשים. את אחד מהמבנים הללו, בשכונת סן-לורנצו, אימצה קבוצת בנקאים אשר התחייבה להעביר שיקום בסיסי את המבנה. הם לקחו דירות גדולות וחילקו אותן ליחידות קטנות אשר יתאימו למשפחות עניות עובדות. במהלך היום, כאשר יצאו הורי המשפחה לעבודה, היו הילדים נשארים בבית והורסים את המבנים שזה עתה הושלמו. מצב זה הניע את הבנקאים היזמים לגשת למונטסורי ולבקש ממנה למצוא דרכים להעסיק את הילדים במהלך היום, כך שלא יפגעו להם בנכסים.
מונטסורי קפצה על ההזדמנות לממש את גישתה החינוכית גם בעבודה עם ילדים נורמטיבים שאינם בעלי צרכים מיוחדים. בעזרת החומרים שאספה ופיתחה בעת עבודתה בבית הספר Orthophrenic school היא פתחה את בית הילדים הראשון, Casa dei Bambini, אשר נפתח ב-6 בינואר 1907. בטקס מעמד פתיחת בית הספר, הכריזה מונטסורי כי יש לה תחושה משונה שזוהי התחלה של מפעל עליו כל העולם ידבר ביום מן הימים. אל בית הספר הביאה מונטסורי שלל פעילויות וחומרים, אך השאירה רק את אלו מהם אשר העסיקו את הילדים. מה שהבינה מונטסורי הוא שלילדים שהיו בסביבות פעילויות שנועדו לתמוך בשלב ההתפתחותי שלהם הייתה היכולת לחנך את עצמם. מאוחר יותר הגדירה זאת מונטסורי כ"חינוך עצמי". ב-1914 כתבה: "לא המצאתי שיטת חינוך, פשוט נתתי לכמה ילדים סיכוי לחיות".
בסתיו 1908 כבר פעלו חמישה "קאסה די במביני"- ארבעה ברומא ואחד במילאנו. החדשות על הגישה החדשה התפשטו ברחבי העולם, ומבקרים הגיעו לאיטליה כדי להתרשם מהשיטה, ובשובם לארצותיהם כתבו מאמרים על שיטתה. התפשטות השיטה החלה- תוך שנה כל גני הילדים בחלק דובר האיטלקית של שווייץ הוסבו לגני מונטסורי. בהמשך השפיעה השיטה גם באנגליה ובצפון אירופה- בעיקר בהולנד, בה הוקמה מערכת מונטסורי ממלכתית של גנים ובתי ספר, ובראשה סמינר מונטסוריאני למורים וגננות. השיטה הגיעה אף להודו. בקיץ 1909 פתחה מונטסורי קורס הכשרה ראשון לכ-100 תלמידים. רשימותיה מאותה תקופה הפכו לספרה הראשון, אשר פורסם באותה השנה באיטליה. בשנת 1902 תורגם הספר לאנגלית ופורסם בארצות הברית בשם "שיטת מונטסורי". הספר הגיע למקום שני ברשימת רבי המכר ותורגם ל-20 שפות שונות. התקופה שלאחר פרסום הספר הייתה תקופה של שגשוג עבור שיטת מונטסורי. קהילות מונטסורי, בתי ספר ותוכניות הכשרה נפתחו בכל רחבי העולם.
בשנת 1914 הוזמנה מריה לסדרת הרצאות בארצות הברית, והיא התארחה בביתו של תומאס אדיסון.
אגודת מונטסורי האמריקאית הוקמה ונשיאה היה אלכסנדר גרהם בל. מזכירת האגודה הייתה מרגרט וילסון (בתו של נשיא ארצות הברית באותה עת). מונטסורי הקדישה את עצמה לנסיעות והרצאות מסביב לעולם, במטרה להפיץ את השיטה. מלחמת העולם הראשונה היוותה מכשול עבור הפצת השיטה. בשנת 1917 התמקמה מונטסורי עם בנה ומשפחתו בברצלונה, שם הקימה את סמינר לבארטורי דה-פדגוגיה (Seminari-Laboratori de Pedagogiá).
היסטוריה > עליית הפאשיזם באירופה

מונטסורי קיוותה להשתקע בספרד ולטפח את הסמינר שהקימה, אך התעוררות הפאשיזם באירופה הפריעה לה להגשים את חזונה. ב-1933 נסגרו כל בתי הספר המונטסוריים בגרמניה, ותמונתה נשרפה מעל מדורה של ספריה בברלין. מאוחר יותר, פנה מוסוליני למונטסורי בבקשה לשלב את בתי הספר המונטסוריים בתנועת הנוער הפאשיסטית, ולאחר שהיא סרבה הוא סגר את כולם. בקיץ 1936 פרצה מלחמת אזרחים בספרד, ומונטסורי ומשפחתה נאלצו לנטוש את ביתם ולהפליג לאנגליה, ומשם ברחו להולנד. ב-1939 יצאה מונטסורי עם בנה לסבב הרצאות בהודו, ומשם לא הורשו לחזור כ-7 שנים בשל היותם אזרחים איטלקיים. בנה הושם במעצר, והיא עצמה הושמה במעצר בית.
היסטוריה > השיטה כיום

נכון ל-2013, ישנם כ-7,000 בתי ספר וגנים מונטסוריים ברחבי העולם כולו. ברוב המדינות בהם ישנם בתי ספר מונטסוריים נעשתה התארגנות בארגונים מונטסוריים לאומיים. ארגונים אלו חשובים עבור קביעת סטנדרטים לבתי הספר ובייצוג בתי הספר מול גורמים ממשלתיים. בהרבה מן המדינות בהן יש מוסדות בשיטת מונטסורי, מוסדות להכשרת מורים מציעים התמחות מונטסורי למורים בבתי ספר יסודיים. ארגון (AMI (Association Montessori Internationale הוא ממשיכה של מורשת מונטסורי, לארגון יש סמינרי הכשרת מורים הנחשבים לטובים ביותר.
בוגרי מונטסורי מפורסמים כוללים את פיטר דרוקר, ג'וליה צ'יילד, ג'ף בזוס, קתרין גרהאם, הלן האנט ומייסדי גוגל לארי פייג' וסרגיי ברין.
עיקרי השיטה

ניתן לשייך את שיטתה של מונטסורי לזרם האינדיבידואציה בחינוך, במרכז השיטה נמצא הילד. "על החינוך ליצור הגנה ועזרה מעשית לשם התפתחות הילד". על פי מונטסורי, אין עלינו להכין את הילדים ולחנכם לחיים בחברה מסוימת, אלא לטפח אותם כך שהם בעצמם יעצבו את החברה בה הם חיים. השיטה מבוססת על האבחנות של מונטסורי וההבנות שלה של הילד כמו שהוא, ולא כמו שנדמה למבוגרים שהוא צריך להיות, במטרה לתת לילד בסיס לגדול להיות מבוגר מפותח היטב, אחראי, מאושר ומגשים את עצמו.
השיטה דוגלת בלמידה של הילד תוך עשיית הדברים בעצמו. מתוך הנחה שביסודו הילד הוא אוטודידקט. מונטסורי טענה כי מבנה המוח של הילד מאפשר לו לקלוט רשמים מהסביבה באופן בלתי מודע, וכך הוא מלמד את עצמו. את יכולת זו הגדירה מונטסורי כ"מוח הקולט" (The Observant Mind). מונטסורי טוענת שהילד תמיד יבחר פעילות שעונה על צורך פנימי שלו, ושבחירה זו תגרום לו לשמוח ולהתלהב מהלמידה. אהבת הלמידה הזו היא הבסיס של שיטת מונטסורי, בתקווה לנטוע בילד אהבת למידה לשארית חייו.
מונטסורי האמינה כי החינוך מתחיל עם הלידה ולשש השנים הראשונות חשיבות מכרעת בעיצוב הילד- מבחינה גופנית, שכלית, נפשית ומבחינת האישיות שלו. שיטת החינוך שפיתחה מתוכננת כך שהיא תאפשר לילד להתפתח בקצב שלו תוך שימוש ביכולותיו.
מישורי התפתחות

מתוך מחקרה שהתבסס על התבוננות, הגיעה מונטסורי למסקנה כי ישנם שלבי התפתחות בחיי האדם, והשוני ביניהם הוא כה משמעותי שהיא כינתה את המעבר משלב לשלב כ"לידה מחדש". לאותם שלבים קראה מונטסורי "מישורי התפתחות". בכל מישור התפתחות יש לילדים מאפיינים שונים המשפיעים על צורכיהם. מונטסורי האמינה כי היכרות עם המאפיינים הללו חשובה להבנת הילד ולחינוכו בצורה המיטבית. בשיטת מונטסורי הילדים גדלים בסביבה המתאימה ביותר למישור ההתפתחותי בו הם נמצאים, ותפקיד המחנכים לתמוך בהם בנקודות בהם הם צריכים עזרה, לזהות את הרגישויות וההזדמנויות במישור ההתפתחותי ובכך לעזור לילד להגיע למימוש הפוטנציאל הגלום בו בהתבוננותה זיהתה מונטסורי ארבעה מישורי התפתחות בדרך לאדם הבוגר:
מלידה עד גיל שש: הינקות. (מאופיינת בשאיפה לעצמאות פיזית: "אני יכול לעשות זאת בעצמי")
מגיל 6 עד גיל 12: הילדות. (מאופיינת בשאיפה לעצמאות חשיבתית: "אני יכול לחשוב זאת בעצמי")
מגיל 12 עד גיל 18: ההתבגרות. (מאופיינת בשאיפה לעצמאות רגשית: "אני יכול לעמוד על שלי")
מגיל 18 עד גיל 24: הבגרות המוקדמת. (מאופיינת בשאיפה לעצמאות כלכלית: "אני יכול להשיג זאת בעצמי")
מונטסורי זיהתה בכל אחד ממישורי ההתפתחות שני שלבים- בשלב הראשון הילד מאופיין בעוצמת רגישות גבוהה להתנסויות מסוימות. רגישות זו הולכת וגדלה עד השיא שמגיע באמצע התקופה. בשלב השני של מישור ההתפתחות הילד מפנים את המיומנויות שנרכשו בשלב הראשון, ועוצמת הרגישות הולכת ופוחתת לקראת מישור ההתפתחות הבא. על כן כיתות הלימוד הן תלת גילאיות.
אביזרי למידה

אביזרי הלמידה בשיטת מונטסורי הם עזרים ומשחקים שתוכננו בקפידה כדי להיות מותאמים ליכולות המפתחות בילד תוך שילוב של לימוד והבנה ובכוונה לאפשר לילדים חופש פעולה ובקרת משגה. מונטסורי ביססה את האביזרים המיוחדים על פסיכולוגית האלמנטים- בה החלק קודם לשלם. לפי זה, יש לאמן את הילד תחילה על חלק מן הפעולה כדי להגיע בעתיד לפעולה השלמה והמורכבת. האביזרים מבודדים תכונה אחת נלמדת בכל פעם, כך שמתאפשרת למידה קלה ועם זאת מאתגרת- ישנן דרגות קושי שונות ללא מרווחים גדולים. אביזרי הלמידה מעוצבים בצורה אסתטית, רובם עשויים עץ ובעלי תחושה טבעית ונעימה.
אביזרי מונטסורי מתחלקים למספר תחומים:
חיים שימושיים (Practical life) - אביזרים המיועדים לפיתוח תחום החיים השימושיים- יכולות הנדרשות לתפקוד היום-יומי. למשל- נטילת ידיים, קינוח אף, הכנת כריכים בבוקר, טאטוא רצפה וכדומה. פעולות אלו נראות למבוגרים טריוויאליות אך לא כך לילדים. אביזרים אלו עוזרים לילד להבין את העיקרון שבפעולה ותוך כדי כך מפתחים את יכולות הריכוז של הילד ואת העצמאות שלו.
חינוך החושים (Sensorial) - אביזרים אלו נועדו לאפשר לילד לזהות את סוג הגירויים, את ההבדלים ביניהם, והדרגות של התכונות של האביזרים. כל אביזר מתמקד בתכונה מסוימת אחת. הילד נעזר באביזרים אלו כדי לדעת מה הוא רואה בעולם בזכות הבהרת הסדר שבמציאות שמקנים האביזרים. אביזרים לדוגמה: בקבוקי הרחה בעלי ריחות שונים, מיון בקבוקי צלילים, מיון אביזרים בעלי טמפרטורה שונה וכדומה. אביזרים אלו עוזרים לילד לפתח יכולת אבחנה וסיווג, ומושגים כמו צורות, צבעים, משקל וטמפרטורה. מונטסורי תכננה את אביזרי החושים, במידת האפשר, בסטים של 10 יחידות כדי להטמיע את בסיסי מבנה העשרת, בלא ידיעת הילדים.
אביזרי שפה (Language) - ילדים המגיעים לגן, על פי רוב, נמצאים בשלב בו הדיבור שלהם כבר מפותח. על כן, מטרת אביזרי השפה להעשיר את שפתם ובכך להגדיל את התשוקה לקריאה וכתיבה. האביזרים מבודדים אלמנטים מסוימים בשפה, כמו צלילים המרכיבים מילים. אביזרים לדוגמה: אותיות מחוספסות על כרטיסים שניתן למשש, צורות של אותיות שהילד לומד לומר בסדר הנכון, צורות גאומטריות מהן ניתן להרכיב סימני פיסוק ועוד. לצד האביזרים, על הגננת לפנות לילד בשפה עשירה.
אביזרי מתמטיקה (Mathematics) - אביזרי המתמטיקה לוקחים את המושג האבסטרקטי של מתמטיקה ומביאים אותו בצורה חושית. המושגים האלו, המובאים בצורה חושית, יעלו בבוא הזמן כאשר על הילדים לחזור למושגים האבסטרקטיים של מתמטיקה. כאשר הילדים ניגשים לראשונה לאביזרי המתמטיקה, הם כבר למדו מיומנויות ראשוניות אשר מהוות בסיס למתמטיקה- דרך אביזרי "חיים שימושיים" (הגיון וסדר פעולות) ואביזרי "חינוך החושים" (מיון וסיווג). אביזרים לדוגמה: מספרים מנייר זכוכית אותם הילד צריך לסדר באופן נכון, התאמה בין מספרים וחרוזים, משולשים גאומטריים וכדומה. האביזרים מגיעים בצבעים שונים כדי להקל על תהליך הלמידה.
אביזרי לימוד טבע (Botany) - מונטסורי ראתה חשיבות במושגים שמספק הטבע, ולפיתוח אהבתו הטבעית של הילד לעולם הטבעי. האביזרים מהווים הזדמנות לגילוי הטבע על ידי מישוש ונגיעה. אביזרים לדוגמה: צורות עלים וחיות, פאזלים של חלקי עלים, כרטיסיות של סיווג צמחים וכדומה.
אביזרי לימוד גאוגרפיה (Geography) - אביזרים אלו מפתחים את המושגים של הילד לגבי העולם הפיזי ומבנה כדור הארץ. אביזרי לימוד הגאוגרפיה מאפשרים לילד סדר ב"תקופות רגישות", על ידי סידור התקופות שעברו על כדור הארץ, ארצות ערים וכדומה. אביזרים לדוגמה: גלובוסים מחוספסים, מפות מחוספסות בין מדינות וכדומה.
הסביבה המוכנה

בשיטת מונטסורי נתפסת הסביבה ככלי מחנך המשפיע על המטרות החינוכיות. מונטסורי הבחינה כי כאשר הסביבה מאורגנת בצורה מדעית ומחושבת עם האביזרים הנכונים, היא תסייע לתהליך התפתחות הילדים, וכי ילדים מזהים מגיל צעיר את מרכיבי הסביבה והאפשרויות שהיא מזמנת. מתוך עקרונות אלו יצרה מונטסורי את המושג "הסביבה המוכנה"- עיצוב הסביבה החינוכית בהתאם לצורכי הילד ומימידיו. המושג החל להתפתח במאה ה-20 ובמהלך המאה ה-21 התפתח כמודל ללמידה מתקדמת.
"הסביבה המוכנה" נוגעת בעיצוב וסידור הכתה והחצר. הסביבה מאורגנת על פי תחומי הדעת, וכוללת את אביזרי הלמידה של כל תחום. הילד חופשי לבחור את האביזר שהוא רוצה, להשתמש בו, ולהחזיר למקומו בתום השימוש. כך, מזמנת הסביבה את העצמאות ואת חופש הפעולה. האביזרים מסודרים בסדר עולה של קושי, כך שהאתגר והעניין נשמרים. התאמת ה"סביבה המוכנה" לממדיו של הילד יוצרת מצב בו הכל בהישג ידו של הילד. כמו כן, אין ארונות סגורים או מדפים גבוהים אליהם לא יוכל הילד להגיע. החלל מזמין ומאפשר- אך לא כופה את עצמו.
הסביבה המוכנה > כללי הסביבה המוכנה

איזון צבעוני וצורני.
מיעוט גירויים מעל גובה הילדים.
חלונות נמוכים להעצמת האור הנכנס.
צבעוניות חד גונית התורמת להרמוניה נעימה.
ידיות הדלתות מתוכננות בהתאם לגובה הילדים.
חדרים וחלל מרווח המאפשרים תנועה חופשית.
הכרחי ונחוץ לילד לחוש יציבות וסדר בסביבתו הקרובה מאחר שהוא בונה את עצמו באמצעות אלמנטים מן הסביבה, אלה היסודות
שיטת מונטסורי בישראל

בישראל כיום פועלים כ-120 גני ילדים וכ-20 בתי ספר בשיטת מונטסורי. הבולטים שבהם ממוקמים בכפר הירוק ובמקווה ישראל בחולון.
קיימים מספר קורסים להכשרת מחנכים בשיטת מונטסורי בישראל- במרכז מונטסורי הממוקם בכפר הירוק מתקיימת הכשרת מחנכים האורכת שנתיים וכוללת כ-400 שעות של התנסות מעשית.