stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משוואה דיפרנציאלית רגילה

.
משוואה דיפרנציאלית רגילה (בקיצור: מד"ר; באנגלית: ordinary differential equation, או בקיצור: ODE) היא משוואה דיפרנציאלית שבה המשתנה הוא פונקציה של משתנה יחיד. זאת בניגוד למשוואה דיפרנציאלית חלקית, שבה הפונקציה היא פונקציה בכמה משתנים, והנגזרות הן נגזרות חלקיות. ככלל, משוואה דיפרנציאלית היא משוואה המתארת תלות בין פונקציה, אחת או יותר, ונגזרותיה.
למשוואות דיפרנציאליות יש חשיבות רבה בתחומי הנדסה ומדע רבים ביניהם פיזיקה, כימיה, מטאורולוגיה, וכלכלה. הסיבה לכך היא שלרוב אנו יודעים לכתוב משוואה המתארת את החוק שלפיו משתנה האובייקט שאותו אנחנו חוקרים: לדוגמה, מיקום או מהירות של חלקיק, טמפרטורה של נקודות שונות במרחב, ביקוש והיצע של מוצרים, וכן הלאה. משוואות כאלה הן לרוב משוואות דיפרנציאליות, ולכן הן מופיעות בכל תחום בו מנסים לתאר את העולם בכלים מתמטיים.
ניתן להפריד בין סוגים שונים של משוואות על פי הסדר שלהן. סדר של משוואה דיפרנציאלית הוא סדר הנגזרת (מעלת הנגזרת) הגבוה ביותר שמופיע בה. כמו כן, ניתן להבדיל בין משוואה דיפרנציאלית יחידה ובין מערכת של מספר משוואות דיפרנציאליות, שבהן מחפשים יותר מפונקציה אחת. ניתן להראות כי כל משוואה דיפרנציאלית מסדר  n ניתנת להצגה כמערכת של  n משוואות דיפרנציאליות מסדר ראשון.
מבוא

משוואות דיפרנציאליות רגילות מופיעות בהקשרים שונים במתמטיקה ובמדעים (מדעי הטבע ומדעי החברה). החל בתחומים כמו פיזיקה ואסטרונומיה וכלה בתחומים כמו מטאורולוגיה (חיזוי מזג האוויר), ביולוגיה (התפשטות מחלות מידבקות), כימיה (קצב תגובה), אקולוגיה וכלכלה.
מתמטיקאים רבים תרמו לתורת המשוואות הדיפרנציאליות ביניהם ניוטון, לייבניץ, משפחת ברנולי, ד'אלמבר ואוילר.
דוגמה פשוטה למשוואה דיפרנציאלית רגילה היא החוק השני של ניוטון המתאר את הקשר בין הזמן (t) והמיקום (x) של גוף מסוים, עליו פועל כוח F באמצעות המשוואה הדיפרנציאלית
עבור גוף בעל מסה m. במקרה הזה הפונקציה הנעלמת היא  x(t).
משוואות מסדר ראשון

באופן כללי, משוואה מסדר ראשון מתוארת בנוסחה  F\left(y,y',x\right)=0. פתרון המשוואה היא פונקציה  y(x), כך שכאשר נציב אותה ב- F נקבל 0.
לדוגמה: אם  F(y,y',x)=y'-2y, אז המשוואה המתוארת בנוסחה היא  y'-2y=0. למשוואה זו יש פתרון כללי מהצורה  y=Ae^{2x}, כאשר A הוא מספר שייקבע על ידי תנאי הבעיה. ניתן לראות שזהו פתרון למשוואה, שכן  (Ae^{2x})'=2Ae^{2x}, ולכן הצבה ב-F תתן  2Ae^{2x}-2Ae^{2x}=0 (לכל A), כמבוקש.
קיימים מספר סוגים של משוואות שיש שיטות מתודיות לפתרונן. ברוב המקרים הבעיה של מציאת פתרון למשוואה דיפרנציאלית הופכת לבעיה של מציאת אינטגרל לפונקציה כלשהי, אם כי גם מציאת אינטגרל אינה שיטתית ולא תמיד ניתנת לביצוע. עם זאת, פתרונות הנתונים על ידי אינטגרל, גם אם לא פתור, יכולים להיות שימושיים מאוד, וגם לא בהכרח קשה לחשב את ערכם המקורב לכל צורך מעשי.
על פי רוב, למשוואה דיפרנציאלית לא קיים פתרון אחד אלא אוסף של פתרונות. לכן נהוג לספק תנאי התחלה שיצביע על הפתרון הפרטי המבוקש. עבור משוואות מסדר ראשון קיים משפט קיום ויחידות המבטיח עבור אוסף רחב של משוואות כי לכל תנאי התחלה קיים פתרון והוא יחיד.
משוואות מסדר ראשון > משוואות ליניאריות מסדר ראשון

משוואה ליניארית מסדר ראשון היא משוואה מהצורה  y'+h(x)y+g(x)=0. כלומר, הן הפונקציה והן נגזרתה מופיעות לבדן ולא כחלק מפונקציה מורכבת (למשל  \ln(y)). הפונקציה הנעלמת מוכפלת בפונקציה כלשהי של  x ופונקציה נוספת של  x היא "גורם חופשי" של המשוואה.
משוואות ליניאריות ניתנות תמיד לפתרון, והדרך לפתרונן קבועה ופשוטה.
אם  g(x)\equiv 0, כלומר המשוואה היא מהצורה  y'+h(x)y=0, המשוואה נקראת "משוואה ליניארית הומוגנית". יש לשים לב שאין קשר בין משוואה דיפרנציאלית ליניארית הומוגנית ובין משוואה דיפרנציאלית הומוגנית - זהו שם דומה שניתן לשני סוגים שונים של משוואות.
משוואות מסדר ראשון > גידול ודעיכה מעריכית

מקרה פרטי של משוואה ליניארית לא-הומוגנית מסדר ראשון הוא:  y'+by=c, כאשר b ו-c קבועים. פתרון המשוואה ניתן לכתיבה כסכום של פתרון הומוגני ופתרון פרטי (לא-הומוגני):  y=ke^{-bt}+c/b, כאשר k קבוע כלשהו. זוהי דעיכה מעריכית לערך קבוע, והיא נפוצה בטבע.
גידול ודעיכה מעריכית נפוצים בתחומי מדע רבים משום שתופעות רבות מקיימות בקירוב משוואה דיפרנציאלית זו. משוואות לוטקה-וולטרה, למשל, משמשות לחקר האוכלוסיות בביולוגיה. במעגלים חשמליים כמו מעגל RC או RL (המכונים מעגלים מסדר ראשון) זהו מתח חשמלי. ריכוז המגיבים בתגובה כימית מסדר ראשון ושל חומרים העוברים התפרקות רדיואקטיבית וכמו כן הטמפרטורה של גוף חם בסביבה קרה גם הם גדלים או דועכים באופן מעריכי.
משוואות מסדר ראשון > משוואות ספרביליות (ניתנות להפרדה)

משוואה דיפרנציאלית נקראת ספרבילית אם היא מהצורה  y'-M(x)/N(y)=0 או שניתן להביאה לצורה זו. כלומר, ניתן להפריד בין המשתנה  x והמשתנה  y. דרך כתיבה נוספת למשוואה זו היא  M(x)\,\mathrm {d} x=N(y)\,\mathrm {d} y, כלומר, "מפרקים" את הנגזרת  y'={\frac {\mathrm {d} y}{\mathrm {d} x}} למרכיבים שכל אחד באגף נפרד. נשים לב כי זהו סימון בלבד.
פתרון של משוואה ספרבילית נעשה באמצעות הבאתה לצורה  M(x)\,\mathrm {d} x=N(y)\,\mathrm {d} y וביצוע אינטגרציה לשני האגפים:  \int _{x_{0}}^{x}M(x)\,\mathrm {d} x=\int _{y_{0}}^{y}N(y)\,\mathrm {d} y, כאשר  y_{0}=y(x_{0}) הוא תנאי ההתחלה של המשוואה. (זו אמנם אינה דרך פתרון שכל הצעדים בה תקינים פורמלית, אך ניתן להוכיח כי היא מחזירה את התוצאה הנכונה).
משוואות מסדר ראשון > משוואות מדויקות וגורמי אינטגרציה

משוואה דיפרנציאלית מסדר ראשון נקראת מדויקת אם היא מהצורה  M(x,y)\,\mathrm {d} x+N(x,y)\,\mathrm {d} y=0 כך שמתקיים  {\frac {\partial M}{\partial y}}={\frac {\partial N}{\partial x}}.
כדי לפתור משוואה מדויקת, מחפשים פונקציה  \psi (x,y) אשר תקיים  {\frac {\partial \psi }{\partial x}}=M,{\frac {\partial \psi }{\partial y}}=N. אם נמצאה פונקציה כזו, הפתרון של המשוואה נתון על ידי  \mathrm {d} \psi (x,y)=0, או  \psi (x,y)={\mbox{const}}.
אם משוואה איננה מדויקת, ניתן לנסות ולהביא אותה לצורה של משוואה מדויקת על ידי הכפלת שני האגפים בפונקציה כלשהי. פונקציה שמכפלה בה הופכת את המשוואה למדויקת נקראת גורם אינטגרציה.
שיטת הפתרון, בהינתן  y'+p(x)y=r(x) כאשר y הוא הפונקציה המבוקשת, היא לכפול את השוויון בגורם אינטגרציה - פונקציה  \mu (x) כך שאגף שמאל יהיה שווה ל-  (\mu (x)y)'. במצב זה ניתן לבצע אינטגרציה של שני האגפים ולקבל פתרון.
כדי למצוא גורם אינטגרציה מתאים, נשתמש בחישוב הנגזרת של המכפלה שהיא
 (\mu (x)y)'=\mu (x)y'+\mu '(x)y
והיא צריכה להיות שווה ל-  \mu (x)y'+\mu (x)p(x)y. מכאן נובע שצריך להתקיים:
 {\frac {\mu '(x)}{\mu (x)}}=p(x).
בעזרת הזהות  {\frac {\mu '(x)}{\mu (x)}}=(\ln \mu (x))', ניתן לראות כי  \mu (x)=e^{\int p(x)dx} הוא גורם מתאים להכפלה, ומכאן על ידי אינטגרציה של שני האגפים מתקבל הפתרון.
כדי לפתור את המשוואה  y'+y=1 נכפול בגורם האינטגרציה  e^{\int 1dx}=e^{x} ונקבל
 (e^{x}y)'=e^{x}.
מכאן
e^{x}\cdot y=e^{x}+c
ולכן
y={\frac {e^{x}+c}{e^{x}}}=1+ce^{-x}.
משוואות מסדר ראשון > משוואות הומוגניות

משוואה דיפרנציאלית הומוגנית היא משוואה מהצורה  y'+f(x,y)=0 כאשר מתקיים  f(x,y)=f(tx,ty) לכל  t\in \mathbb {R} . ניתן להביא משוואה שכזו לצורה של משוואה ספרבילית על ידי החלפת משתנים עם ההצבה  z={\frac {y}{x}}.
משוואות מסדר ראשון > משוואת ברנולי

משוואה דיפרנציאלית מהצורה  y'+p(x)y=q(x)y^{n} נקראת משוואת ברנולי (על שם המתמטיקאי יאקוב ברנולי). משוואה שכזו ניתן לפתור על ידי ההצבה  z=y^{1-n}, שממנה מקבלים את המשוואה הליניארית  z'+(1-n)p(x)z=(1-n)q(x).
שיטה נוספת לפתרון משוואה זו היא על ידי ההצבה  y=u\cdot v, כך שהמשוואה הדיפרנציאלית מוצגת בצורה  u'v+u(v'+p(x)v)=q(x)(u\cdot v)^{n}. מניחים כי  v'+p(x)v=0, מוצאים את  v בעזרת הפרדת משתנים, ולאחר מכן מוצאים את  u בעזרת הפרדת משתנים של המשוואה  u'v=q(x)(u\cdot v)^{n}.
משוואות מסדר שני

באופן כללי, משוואה מסדר שני מתוארת על ידי הפונקציה  F\left(y,y',y'',x\right)=0. משוואות מסדר שני קשות לפתרון יותר מאשר משוואות מסדר ראשון, אך קיימות שיטות פתרון יעילות עבור משוואות ליניאריות מסדר שני. שיטות אלו הן מקרים פרטיים של השיטות הכלליות לטיפול במשוואה ליניארית מסדר כלשהו, אך בשל פשטותן היחסית הן יותר קלות לשימוש ולהבנה מאשר השיטות הכלליות.
משוואות מסדר שני > משוואות ליניאריות הומוגניות מסדר שני

משוואה ליניארית הומוגנית מסדר שני היא משוואה מהצורה  y''+p(x)y'+q(x)y=0. סכום וכפל בקבוע של פתרונות משוואה זו הם פתרונות בעצמם, ולכן, הפתרונות מהווים מרחב וקטורי, וניתן למצוא בסיס למרחב זה. כלומר, בהינתן שני פתרונות פרטיים בלתי תלויים של המשוואה, כל צירוף ליניארי שלהם מהווה בעצמו פתרון שלה. תנאי הכרחי ומספיק לכך ששני פתרונות יהוו בסיס הוא שהורונסקיאן המתאים למערכת ההומוגנית יהיה שונה מ-0.
קיימת שיטה כללית שמאפשרת, בהינתן פתרון אחד למשוואה ההומוגנית, למצוא פתרון בלתי תלוי בו. על כן, כדי לפתור משוואה הומוגנית ליניארית מסדר שני, די למצוא פתרון אחד (אבל גם זה יכול להיות קשה מאוד לעיתים).
כאשר הפונקציות  p(x),q(x) הן קבועים, כלומר המשוואה היא מהצורה  y''+ay'+by, פתרונות המשוואה הם מהצורה  e^{\lambda x}, כאשר  \lambda  הוא שורש של הפולינום  x^{2}+ax+b (פולינום זה מכונה הפולינום האופייני של המשוואה). אם לפולינום שני שורשים שונים, שני הפתרונות שהם נותנים הם בלתי תלויים. אם יש רק שורש יחיד,  xe^{\lambda x} הוא פתרון בלתי תלוי. אם השורשים הם מספרים מרוכבים, ניתן על ידי חיבורם או חיסורם (ובעזרת נוסחת אוילר) וחלוקה בקבוע לקבל שני פתרונות בלתי תלויים ממשיים - אם  \lambda \pm i\mu  הם השורשים, מקבלים את הפתרונות  e^{\lambda x}\sin(\mu x),e^{\lambda x}\cos(\mu x).
משוואות מסדר שני > משוואות ליניאריות אי-הומוגניות מסדר שני

משוואה ליניארית אי-הומוגנית מסדר שני היא משוואה מהצורה  y''+p(x)y'+q(x)y=r(x) כאשר  r(x)\not \equiv 0. בניגוד למשוואות הומוגניות מסדר שני, סכום וכפל בקבוע של פתרונות של משוואה זו אינם בהכרח פתרונות בעצמם (למעשה ניתן להראות שאם  y_{1}(x) ו- y_{2}(x) הם פתרונות של המשוואה אז  ay_{1}(x)+by_{2}(x) הוא גם כן פתרון אם ורק אם מתקיים  a+b=1). פתרון כללי של משוואה דיפרנציאלית ליניארית אי-הומוגנית מסדר שני מתקבל בעזרת הפתרון הכללי של המשוואה ההומוגנית המתאימה (המשוואה שבה  r(x)\equiv 0) על ידי כך שמחברים לפתרון זה גם פתרון פרטי של המשוואה האי-הומוגנית.
משוואות מסדר n

באופן כללי, משוואה מסדר  n מתוארת על ידי הפונקציה  F\left(x,y,y',\cdots ,y^{(n)}\right)=0.
ניתן להראות כי כל משוואה דיפרנציאלית מסדר  n ניתנת להצגה כמערכת של  n משוואות דיפרנציאליות מסדר 1.
משוואות מסדר n > משוואות ליניאריות מסדר n

משוואה ליניארית מסדר  n היא משוואה מהצורה  .y^{(n)}+a_{n-1}(x)y^{(n-1)}+\cdots +a_{2}(x)y''+a_{1}(x)y'+a_{0}(x)y=b(x)
כאשר  b(x)\equiv 0 המשוואה היא הומוגנית וכאשר  b(x)\not \equiv 0 המשוואה היא לא הומוגנית (או אי-הומוגנית).
ניתן להכליל את השיטות שבהם משתמשים כדי לפתור משוואה ליניארית מסדר שני כך שיוכלו לשמש לפתרון משוואות מסדר  n. בדומה למשוואות ליניאריות הומוגניות מסדר שני, סכום וכפל בקבוע של פתרונות של משוואה ליניארית הומוגנית מסדר  n הם פתרונות בעצמם. כמו כן, בדומה למשוואות ליניאריות אי-הומוגניות מסדר שני, גם במקרה הכללי (של משוואות מסדר  n) ניתן לקבל את הפתרון הכללי של המשוואה הליניארית האי-הומוגנית על ידי כך שמחברים פתרון פרטי של המשוואה האי-הומוגנית לפתרון הכללי של המשוואה ההומוגנית המתאימה
(המשוואה שבה  b(x)\equiv 0) כאשר את הפתרון הפרטי למשוואה האי-הומוגנית מוצאים בשיטות דומות לאלו שמשתמשים בהם במקרה של משוואה מסדר שני.
תנאי התחלה

תנאי התחלה הוא תנאי שעל הפונקציה או על אחת מנגזרותיה לקיים. התנאי הוא מהצורה:  y^{(n)}(x_{0})=y_{0}, כאשר  y^{(0)}\equiv y.
כאשר פותרים משוואה דיפרנציאלית רגילה מסדר  n מקבלים פתרון עם  n פרמטרים (הנקרא פתרון כללי של המשוואה). כדי שיהיה ניתן למצוא פונקציה מסוימת (ללא פרמטרים) יש צורך ב- n תנאי התחלה (פתרון זה נקרא פתרון פרטי).
למערכת של משוואה דיפרנציאלית רגילה מסדר  n עם  n תנאי התחלה קוראים בעיית התחלה.
תנאי התחלה > דוגמה

אחת המשוואות הדיפרנציאליות הרגילות הפשוטות ביותר היא המשוואה:
y-y'=0
הפתרון הכללי שלה הוא:
y(x)=Ce^{x}
כאשר  C הוא פרמטר.
עבור תנאי ההתחלה:
y(0)=1
נקבל ש:
y(0)=Ce^{0}=C=1
ולכן הפתרון של בעיית ההתחלה:
{\begin{cases}y-y'=0\\y(0)=1\end{cases}}
הוא:
y(x)=e^{x}
סם לייסי

| --- | --- |

לייסי במדי סינסינטי רויאלס, 1971
 לידה:  8 במרץ 1948 אינדיאנולה, מיסיסיפי, ארצות הברית
 פטירה:  14 במרץ 2014  (בגיל 66) קנזס סיטי, מיזורי, ארצות הברית
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.08 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של ניו מקסיקו
 דראפט:  בחירה חמישית, 1970 סינסינטי רויאלס
 קבוצות כשחקן
 1970–1981   1981–1982   1982–1983:  סינסינטי רויאלס/קנזס סיטי קינגס   ניו ג'רזי נטס   קליבלנד קאבלירס
 הישגים כשחקן
 בחירה למשחק האולסטאר של ה-NBA‏ (1975)
סמואל "סם" לייסי (באנגלית: Samuel "Sam" Lacey; ‏8 במרץ 1948 – 14 במרץ 2014) היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1970–1983. ממוצעיו הכוללים לאורך הקריירה הם 10.3 נקודות, 9.7 ריבאונדים, 3.7 אסיסטים, 1.5 חסימות ו-1.3 חטיפות למשחק.
לאחר פרישתו ממשחק הופרשה גופייתו, עם המספר "44", על ידי קבוצת סקרמנטו קינגס.
קריירת מכללות

לייסי נולד בעיר אינדיאנולה שבמיסיסיפי, ובין השנים 1967–1970 למד באוניברסיטת המדינה של ניו מקסיקו. בעונות 1968 ו-1969 העפיל עם קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה לשלב שמינית גמר טורניר אליפות המכללות ("NCAA Sweet Sixteen"), ובעונת 1970 הוביל אותה לשלב הפיינל פור, לראשונה בתולדותיה. במשחק חצי הגמר הפסידה ניו מקסיקו מול האלופה שבדרך, אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), בתוצאה 77–93. בשלוש עונותיו בליגת המכללות העמיד לייסי ממוצעים של 16.3 נקודות ו-14.2 ריבאונדים למשחק.
קריירת משחק

בדראפט ה-NBA‏ 1970 נלקח לייסי בבחירה החמישית, על ידי קבוצת סינסינטי רויאלס (אשר הפכה בשנת 1972 ל"קנזס סיטי קינגס"). בכל 11 עונותיו בקבוצה שימש כסנטר הפותח שלה, ורשם ממוצעים של 11.1 נקודות, 10.5 ריבאונדים ו-4.0 אסיסטים למשחק. בעונת 1974/1975 השתתף בפעם היחידה בקריירה במשחק האולסטאר של ה-NBA, לצד חברו לקבוצה נייט ארצ'יבלד. בעונת 1980/1981 העפיל עם קנזס סיטי לשלב גמר האזור המערבי של הפלייאוף, בו הפסידה מול יוסטון רוקטס (1–4).
בעת עזיבתו את הקבוצה בשנת 1981 הוביל לייסי את שחקני מועדון הרויאלס/קינגס בסך משחקים (888), ריבאונדים (9,353), חסימות (1,098) וחטיפות (950) בקבוצה, וניצב במקום השני באסיסטים (3,563) ובמקום הרביעי בנקודות (9,895).
בנובמבר 1981, לאחר שני משחקים בעונת 1981/1982, הועבר לייסי בטרייד לניו ג'רזי נטס בתמורה למייק וודסון. בעונה העוקבת שיחק עבור קליבלנד קאבלירס, ובסיומה פרש ממשחק.
מותו

ב-14 במרץ 2014, שישה ימים לאחר יום הולדתו ה-66, נפטר לייסי בביתו שבקנזס סיטי, מיזורי.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של לייסי, באתר basketball-reference.com
↑  פרופיל, באתר סקרמנטו קינגס
↑  ממוצעי המכללות של לייסי, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1970, באתר basketball-reference.com
↑  לייסי נשלח בטרייד לניו ג'רזי, באתר הניו יורק טיימס, 13 בנובמבר 1981
↑  ההודעה על פטירתו של לייסי, באתר kansascity.com,‏ 15 במרץ 2014
ספירומטריה

ספירומטריה (באנגלית: Spirometry) הוא המבחן הנפוץ ביותר למדידת תפקודי ריאה.
בספירומטריה משתמשים במכשיר ספירומטר למדוד את פעילות הריאות על פי נפח וזרימת האוויר שנשאף וננשף. בעזרת ספירומטריה ניתן ליצור פנאומוטאקוגרף בו ניתן להיעזר באבחון מחלות כמו אסתמה, סיסטיק פיברוזיס ומחלת ריאות חסימתית כרונית.
סייברסקס

מין מדומה (בלעז: Cybersex, סייברסקס) היא פעילות מינית שבה מדומים יחסי-מין בין שני פרטנרים המשוחחים זה עם זה באמצעות האינטרנט (לרוב באמצעות תוכנות מסרים מיידיים וחדרי צ'אט), כשלפחות אחד מהצדדים מאונן, או משלב פנטזיה מינית. בניגוד לשיחות סקס טלפוניות הסייברסקס מתאפיין בכך שהוא מציע הרבה יותר אנונימיות.
סוג של זה פעילות מתקיים הן בהקשר של חוויה אינטימיות בין נאהבים מרוחקים והן בהקשר של שני זרים המבקשים להשיג פורקן. איכות המפגש בדרך כלל תלויה ביכולות המשתתפים המסוגלים במילותיהם לעורר תמונה מוחשית ודמיונית במוחם של המשתתפים.
מאפיינים

סייברסקס מתקיים לרוב בחדרי צ'אט באינטרנט (כגון IRC) ובתוכנות מסרים מיידיים.
סוג זה של פעילות מינית הפך נפוץ בהדרגה החל משנות ה-90 הודות לעליה המסיבית בפופולריות של הנגישות לרשת האינטרנט ברחבי העולם. בעקבות כך הוקמו לאורך השנים חדרי צ'ט רבים אשר מתמקדים אך ורק בקירוב אנשים מכל רחבי העולם שרוצים לקיים סייברסקס.
סייברסקס שונה משיחה ארוטית בכך שהוא מציע הרבה יותר אנונימיות, המאפשרת למשתתפים להכיר אחד את השני בקלות רבה יותר. סייברסקס מתקיים לרוב בין בני זוג שהכירו רק באינטרנט. במקרים רבים, למשתתפים בסייברסקס יש ידע מועט הניתן לאימות (כולל מגדר) אחד על השני. עם זאת, מאחר שעבור רבים העניין העיקרי של הסייברסקס הוא הדמיה סבירה של פעילות מינית, ידע זה לא תמיד רצוי או הכרחי.
אף על פי שסייברסקס מבוסס במקור על שליחת מסרי טקסט, הפופולריות של מצלמות הרשת העלתה את מספר המשתתפים בסייברסקס אשר נוהגים להשתמש במצלמתם על מנת לחשוף את עצמם זה לזה ברשת בשידור חי.
ראו גם

שיחה ארוטית
הערות שוליים

↑  סייברסקס במילון טכנולוגיית המידע: מציאות מדומה (תשע"ד), באתר האקדמיה ללשון העברית
| מיניות האדם |
| --- | --- | --- |
| תופעות פיזיולוגיות | זוויג • עוררות מינית • זקפה • נוזל טרום-שפיכה • סיכוך נרתיקי • אורגזמה (שפיכה נשית / שפיכה גברית) • היריון |  |
| בגרות מינית וחינוך מיני | התבגרות מינית • מניעת הריון • קונדום • מין בטוח • חינוך מיני • טיפול מיני • סרוגייט • מדריך למיניות |  |
| זהות | זהות מגדרית • זהות מינית • נטייה מינית (הומוסקסואליות / ביסקסואליות / לסביות / א-מיניות) • הטרוסקסואליות • אינטרסקס • טיפול המרה • גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים |  |
| מין וחוק | חוק למניעת הטרדה מינית • גיל ההסכמה • הדבקת HIV במזיד‏ • גילוי עריות • מעשה מגונה • חוסר צניעות בציבור • מעשה מגונה בפומבי • אונס • התעללות מינית • ניצול מיני • הטרדה מינית • התנהגות מינית פסולה • אלימות מינית • מעשה סדום • בעילה אסורה בהסכמה • פדופיליה • חטיפת נשים |  |
| סקסולוגיה ותופעות היסטוריות | האבולוציה של הרבייה המינית • היסטוריה של ייצוגים מיניים • מיניות ברומא העתיקה • זנות ביוון העתיקה • זנות ברומא העתיקה • פדרסטיה ביוון העתיקה • המהפכה המינית |  |
| זוגיות וחברה | חיי מין • משיכה מינית • אהבה • מונוגמיה • פוליאמוריה • מין מזדמן • סווינגינג • נישואים • פיקוח ילודה • פאראפיליה • מופקרות • דת ומיניות • התנזרות ממין • הון ארוטי • אתיקה מינית • אובייקטיפיקציה מינית • מתאם אינטימיות • דיבור ארוטי • סלנג מיני |  |
| יחסי מין | מין קבוצתי • מזמוז • אוננות • משחק מקדים • החדרת אצבעות • תנוחות מין • יחסי מין מחוץ לנישואים • יחסי מין ללא נישואים • יחסי מין ללא חדירה • מין אוראלי • מין אנאלי • מציצה עצמית • BDSM • פטיש לכפות רגליים • פטישיזם (סקסולוגיה) • פטיש לכפות ידיים • פוטג'וב • הנדג'וב • אורגיה • גאנג באנג • שלישייה • רביעייה • סייברסקס • שיחה ארוטית • חנק ארוטי • מעגל מאוננים • יחסי מין בפומבי • קשירה • קונילינגוס |  |
| שירותי מין | תעשיית המין • ארוטיקה • פורנוגרפיה • סרט פורנוגרפי • תיירות מין • מוזיאון מין • מועדון מין • מועדון חשפנות • חשפנות • זנות (זנות קטינים / זנות גברית / בית בושת / עבדות מין) • יחסי מין תמורתיים • חנות מין • אביזר מין • בובת מין • מכונת מין • רובוט מיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542016105171  PLWABN: 9810666413305606  BnF: cb155903879 (data)  GND: 4740911-3  LCCN: sh96001657  NKC: ph330270
עדיקה

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  עדקה
 תקופת הפעילות:  2012, ישראל ישראל – הווה
 חברת אם:  קבוצת גולף א.ק.
 מיקום המטה:  תל אביב-יפו 
 משרד ראשי:  רח' קרמניצקי 3, ת"א, ישראל
 מוצרים עיקריים:  בגדים, נעליים, אביזרי אופנה ותכשיטים
 הכנסות:  179 מיליון ש"ח (2021)
 רווח תפעולי:  הפסד של 52.7 מיליון ש"ח (2021)
 רווח:  הפסד של 54.7 מיליון ש"ח (2021)
 הון עצמי:  31.6 מיליון ש"ח (2021)
 סך המאזן:  153 מיליון ש"ח (2021)
 יו"ר:  אייל גרינברג
 מנכ"ל:  נעם מלניק
 עובדים:  45
  
 www.adikastyle.com
 
מטה עדיקה בתל אביב
חנות עדיקה בדיזנגוף סנטר
עדיקה סטייל בע"מ, המוכרת במותג Adika, היא חברה פרטית ישראלית, הפועלת ברחבי העולם, למכירת מוצרי אופנה. החברה החלה בהפעלת אתר אינטרנט למסחר אלקטרוני המכוון בעיקר לקהל נשי בגילאי 18–40, ומציע מוצרים מיובאים מתאילנד, מסין ומהונג קונג לצד פריטים המיוצרים בלעדית לאתר. המחלקות השונות מציעות בגדים, אביזרי אופנה, תכשיטים ונעליים. האתר מיועד לקהל העולמי כולו. משרדי האתר ומחסניו שוכנים בתל אביב. בהמשך דרכה פתחה החברה גם חנויות בקניונים בישראל, ונכון ל-2020 יש לה תשע חנויות בישראל.
היסטוריה

בתחילת שנת 2012 נוסד אתר האינטרנט של עדיקה על ידי דדי שוורצברג ועדי רונן ונמכרו בו בגדים בלבד. בהמשך השנה נוספו לאתר קטגוריות תיקים ונעליים וכן הושקה קולקציית ה-Exclusive. בשנת 2013 נפתח בוטיק הפופ-אפ של עדיקה.
בשנת 2013 השיקה עדיקה סרטוני וידאו עם דוגמניות המציגות את פרטי הלבוש שבאתר. האתר החל להציג סרטון וידאו של כל פריט באתר, כך שניתן לראות את הפריט בתנועה.
בשנת 2014 נתנה עדיקה חסות לתחרות “Upcoming designers” בשבוע האופנה בתל אביב.
בשנת 2014 נוצר שיתוף פעולה של עדיקה עם חברת PUMA במסגרתו נמכרה באתר קולקציית בגדי ספורט.
בינואר 2015 רכשה קבוצת גולף א.ק. 75% מהבעלות בעדיקה בכ-40 מיליון ש"ח.
במרץ 2018 הונפקה עדיקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב ושווי החברה נקבע על 167 מיליון ש"ח. באותו חודש פורסם כי הכנסות הרשת ברבעון הרביעי של 2017 גדלו ב-51% בהשוואה לתקופה המקבילה ב-2016, ל-21.3 מיליון שקל.
במאי 2019 דווח שהחברה מרחיבה את פעילותה מחוץ למדינת ישראל. בשלב הראשון גויס צוות ייעודי במטה החברה תל אביב, והוקם אתר באנגלית תחת הכתובת adika.com.
לחברה יש חברה בת בבעלות מלאה שהתאגדה בסין.
נכון ל-2019 הפרזנטוריות של Adika הן מאיה קיי ואנה זק.
בנובמבר 2020 פרסמה כוכבת הטיקטוק צ'ארלי ד'אמליו פוסט בו היא מציינת לשבח את עדיקה, וגרמה לבהלת ביקוש שהקפיצה את המנייה במעל 30% (עליית ערך של מעל 55 מיליון ש"ח).
בחודש נובמבר 2022 הושלם המיזוג עם חברת גולף יעד בע"מ, והחברה הפכה להיות חברה פרטית בבעלות קבוצת גולף.
עדיקה פופ-אפ

בוטיק הפופ-אפ של עדיקה הוא אירוע מכירה שמתקיים פעמיים בשנה בחללים משתנים. באירוע מוצעים למכירה פריטים מהאתר לצד פריטים חדשים שטרם עלו לאתר. לאירוע הפופ-אפ שהתקיים בפסח 2014 במתחם התחנה בתל אביב הגיעו מעל 20,000 מבקרים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  עדיקה סטייל בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  אודות, עדיקה
↑  לירוי שופן‏, להקליק בדרך למהפכה, באתר וואלה, 29 באפריל 2013
↑  סניפי עדיקה, באתר עדיקה
↑  מייסד האתר עדיקה:"בארץ אנחנו מפגרים צרכנית ב-10 שנים", באתר גלובס, 10 ביולי 2013
↑  נמרות, באתר טיים אאוט, 4 במאי 2014
↑  סהר שלו, קבוצת גולף רכשה את חברת האופנה Adika בכ-40 מיליון שקלים, באתר הארץ, 14 בינואר 2015
↑  גולן חזני, הסתיימה הנפקת עדיקה: שווי החברה - 167 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 12 במרץ 2018
↑   ערן אזרן, הכנסות עדיקה ברבעון הרביעי קפצו ב-50%; הרווחיות הגולמית נשחקה, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2018
↑  שני מוזס, ‏עדיקה יוצאת מישראל: השיקה אתר מכירות בארה"ב ובאירופה, באתר גלובס, 22 במאי 2019
↑  מאות הגיעו לקניון "אייס מול" אילת לפתיחת החנות החדשה של Adika, באתר רד.סי אילת, 15 באפריל 2019
↑  הפיכה לחברה פרטית ביום 14.11.22, באתר מאי"ה - הבורסה לניירות ערך, ‏14.11.2022
↑  מירב קריסטל, הפופ אפ של Adika: "מחכים ל-15 אלף בנות", באתר ynet, 8 באפריל 2014
סייברכונדריה

סייברכונדריה היא מונח שמתאר את התנהגותם של אנשים המשתמשים באינטרנט באופן אובססיבי כדי לאסוף מידע בריאותי או רפואי בשביל עצמם, או אנשים להם הם דואגים. איש המזוהה עם התנהגות סייברכונדרית נקרא סייברכונדר. סייברכונדריה היא הלחם בסיסים של סייבר - והיפוכונדריה.
סייברכונדריה היא הפרעה נפשית שבאמצעותה האדם מאמין באופן מופרך שיש לו מחלה אחת או יותר המבוססת על עדויות חלשות, מעורפלות או דמיוניות לגמרי.
תיאור התופעה

הסייברכונדריה מאופיינת בצריכה אינטנסיבית של תכנים אשר באה על חשבון פעילויות חשובות אחרות ואפילו תפקוד הכרחי והתגברות החרדה בעקבות החשיפה אליהם. קשה להבחין האם קריאת המידע היא זו שהחלה את החרדה או שהייתה חרדה מקדימה אשר הקריאה הגבירה אותה, אך בעת האבחון והמשגת הסייברכונדריה ברור כי קיים מעגל שמחזק את עצמו: קיימת חרדה אשר מובילה את המטופל לחפש מידע באינטרנט ומידע זה מגביר את החרדה וכן הלאה.
מניעה וטיפול

לטפל או למנוע את הסייברכונדריה יש לנקוט בשתי גישות מרכזיות. הראשונה מערכתית, לפיה יש לנסות ולשנות את אופן הצגת התוצאות במנועי החיפוש כאשר מדובר בנושאי הבריאות. הכוונה היא שיעלו אתרים בהם המידע אמין ומבוסס ושבראש התוצאות יעלה מידע המתאר את ההסבר הסביר והמרגיע ולא החריג והמסוכן שמושך יותר צפיות ולכן מדורג כיום גבוה. בנוסף, יש לדאוג כי לקהל המחפש מידע בריאותי יהיו מאמרים אמינים, מקצועיים ועדכניים הכתובים בשפה הברורה לכל אדם ויענו על הצרכים האינפורמטיביים והפסיכולוגים של המטופלים. הגישה השנייה, היא טיפולית פרטנית בה יש לראות את התנהגות הסייברכונדריה כחלק מחרדת הבריאות.
היסטוריה

את הזרקור על התופעה הרימה חברת האריס אינטראקטיב בשנת 2007, שבדקה את היקף הגלישה לאתרי רפואה ובריאות בארצות הברית ומצאה עלייה של 37% במספר הגולשים לאתרים אלה בין השנים 2007-2004. אותם מחפשי מידע רפואי, 160 מיליון אמריקאים, מהווים על-פי הסקר 84% מהמבוגרים הגולשים, ולפי הסקר הם חיפשו מידע רפואי 5.7 פעמים בחודש בממוצע. רבים מהם נעזרו באינטרנט לפני שניגשו להתייעצות עם רופא.
כשנה לאחר מכן פרסמה יחידת המחקר של מיקרוסופט דוח שכותרתו "משחקים את תפקיד הרופא ברשת", ובו הקביעה כי חיפוש מידע רפואי באינטרנט מעורר חרדות בקרב גולשים וגורם להם להאמין שהם סובלים ממחלות נדירות. "מיליוני גולשים לא מודעים לעובדה שהסבירות שגידול במוח ייצור כאב ראש טיפוסי היא דווקא נמוכה", ציינו החוקרים בדוח. "הסלמה מהסוג הזה בפרשנות מוטעית של סימפטומים מובילה לחרדה שאיננה במקומה, לבזבוז זמן ולביקורים יקרים אצל מומחים לכאבי ראש". בישראל נערך סקר ב-2009, במימון המכון הלאומי לחקר מדיניות הבריאות והמרכז האקדמי רופין, ולפי תוצאותיו כשליש מגולשי האינטרנט עושים זאת לצורכי בריאות.
ב-2010 פורסם מחקר נוסף, של אוניברסיטת חיפה ומכבי שירותי בריאות, שלפיו 65% מהגולשים ברשת מהבית עושים זאת כדי לחפש מידע רפואי עבור בן משפחה ו-62% מהמשתמשים מחפשים מידע רפואי עבור עצמם. נשים, על-פי הסקר, מחפשות יותר מידע רפואי ברשת, ו-10% מהמשתמשים באתרי המידע הרפואי אף החליפו רופא בעקבות המידע שאליו נחשפו.