stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות חסות הנוער
מערך המעונות > מעונות בפיקוח

יתר מעונות הרשות מופעלות במיקור חוץ, באמצעות מפעילים חיצוניים הזוכים במכרזי הפעלה לתקופות קצובות, בהתאם לחוק חובת המכרזים. המפעילים מתוגמלים עבור בני הנוער השוהים במעונות לפי תעריף מוסכם, המתעדכן מעת לעת בהתאם למדד והסכמי השכר במשק ומפקחי מינהל סיוע לבתי משפט ותקון בוחנים את תפקוד ותפעולם המסגרות באופן שוטף. תקציב הפעלת המסגרות באמצעות מפעילים חיצוניים בשנת 2019 עמד על סך של 116 מיליון ש"ח.
מסגרות אלו כוללות פנימיות, הוסטלים כוללניים, הוסטלים שילוביים, קורות גג, קהילות טיפוליות, חלופות מעצר מוסדיות ודירות המשך.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > פנימיות

פנימייה היא מסגרת הפועלת במרחב הקידום והשילוב. הרשות מפעילה במיקור חוץ 13 פנימיות, כאשר בכל מסגרת ישנם כ-25 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 24 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול ועובדים סוציאליים, מטפלים אלטרנטיביים, פסיכולוגים, פסיכיאטרים, אחיות מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל הפנימייה עבור חודש שהות לנער עומד על 14,202 ש"ח.
פנימיות המופעלות כיום במימון הרשות: מחול תימורה, נירים, הבית בעמק, גינת עדן, דרך הלב - חיצים, יפתח, בית השנטי, שנטי במדבר, בני דוד, עלמה, כפר בית רות, פנימיית דארנא, בית אופיר.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > הוסטלים כוללניים

הוסטל כוללני הוא מסגרת הפועלת במרחב הקידום והשילוב, כאשר מרבית הפעילות מתקיימת בתוך המסגרת, לרבות תוכנית הלמידה באמצעות תוכנית היל"ה. הרשות מפעילה במיקור חוץ 7 הוסטלים כוללניים, כאשר בכל ממסגרת ישנם כ-14 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 16 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול, מטפל אלטרנטיבי, פסיכולוג, פסיכיאטר, אחות, מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל ההוסטל עבור חודש שהות לנער עומד על 12,298 ש"ח.
הוסטלים כוללניים המופעלים כיום במימון הרשות: אלפנאר, אמאן, בית קשת, בן גלים, חברותא, טבריה, וניגונים.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > הוסטלים שילוביים

הוסטל שילובי הוא מסגרת הפועלת במרחב השילוב, כאשר מרבית הפעילות מתקיימת מחוץ למסגרת, תוך שילוב מחדש בקהילה לקראת סיום תהליך השיקום. הרשות מפעילה במיקור חוץ 15 הוסטלים שילוביים, כאשר בכל מסגרת ישנם כ-13 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 16 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול, מטפל אלטרנטיבי, פסיכולוג, פסיכיאטר, אחות, מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל ההוסטל עבור חודש שהות לנער עומד על 11,773 ש"ח.
הוסטלים שילוביים המופעלים כיום במימון הרשות: אורנים, אלראד, בית אושרית, בית עלם, בית אשל, בית דקל, בית השחף, בית לילך, גלי ים, דולפין, הבית בארנונה - בית הצייר, חמלה, נאות אביב, נאות הדר, ונוה גת.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > קורות גג

קורת גג היא מסגרת הפועלת במרחב התערבות במשבר, כאשר המסגרת קולטת את הקטין באופן חירומי ומידי, ופועלת כדי ליצור קשר עם הוריו או לחלופין עם עובד סוציאלי לחוק הנוער, כדי לתת לקטין מענה ארוך טווח. השהות בקורות הגג היא לתקופה של שלושה חודשים וממנה בני הנוער חוזרים לקהילה - או ממשיכים למסגרות חוץ ביתיות אחרות, ברשות או בפנימיות אחרות. הרשות מפעילה במיקור חוץ 7 קורות גג, כאשר בכל מסגרת ישנם כ-14 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 16 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול, מטפל אלטרנטיבי, פסיכולוג, פסיכיאטר, אחות, מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל קורת הגג עבור חודש שהות לנער עומד על 14,271 ש"ח.
קורות גג המופעלות כיום במימון הרשות: בית דרור, אתנחתא, מבשר טוב, איילת השחר, בראשית, מקום אחר והבית ברחוב חיים.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > קהילות טיפוליות

קהילה טיפולית היא מסגרת הפועלת לפי תוכנית שנים עשר הצעדים לשם גמילה מהתמכרות בקרב קטינים המשתמשים בחומרים שונים, כולל אלכוהול וסמים. משך הטיפול בקהילות הוא כשנה וחצי. הרשות מפעילה במיקור חוץ 2 קהילות טיפוליות, כאשר בכל מסגרת ישנם כ-25 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 36 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול, מטפל אלטרנטיבי, פסיכולוג, פסיכיאטר, אחות, מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל הקהילה הטיפולית עבור חודש שהות לנער עומד על 13,569 ש"ח.
קהילות טיפוליות המופעלות כיום במימון הרשות: מלכישוע.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > חלופות מעצר מוסדיות

חלופת מעצר מוסדית היא מסגרת כוללנית אשר בה שוהים קטינים במקום לשהות בבית מעצר. בהתאם לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), ולהמלצות קצין מבחן, ניתן לשלב קטין כחלופת מעצר במסגרות חלופיות רבות (כולל מעצר בית בבית המשפחה, או השמה בצו פיקוח מעצרים במסגרת חוץ ביתית מוכרת (של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, פנימיות עליית הנוער של משרד החינוך ועוד)). עם זאת, חלופות המעצר המוסדיות ממוקדות בטיפול בקטינים בטווח הקצר לשם אבחון והתארגנות מחודשת, או שילוב במסגרת המשך. תקופת השהות בחלופת המעצר המוסדית מוגבלת לשלושה חודשים. הרשות מפעילה במיקור חוץ 3 חלופות מעצר, כאשר בכל מסגרת ישנם כ-14 אנשי צוות רב מקצועיים לכל 16 קטינים, הכוללים מנהל, רכז טיפול, מטפל אלטרנטיבי, עו"ס, פסיכיאטר, אחות, מדריכים וצוות תפעולי. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל קורת הגג עבור חודש שהות לנער עומד על 15,899 ש"ח.
חלופות מעצר מוסדיות המופעלות כיום במימון הרשות: מגן דוד, בית שחר.
מערך המעונות > מעונות בפיקוח > דירות המשך

דירת המשך היא דירה עצמאית (ל-5 דיירים) המיועדת לבוגרי מעונות חסות הנוער, בגילים 18 עד 24 שנים, חסרי עורף משפחתי, מכל רחבי הארץ המסוגלים לנהל אורח חיים עצמאי. במסגרת מגוריהם במקום זוכים המשתתפים בהכוונה, ליווי ותמיכה לצורך השתלבותם חזרה בקהילה. התכנית כוללת הפעלה במיקור חוץ עבור הרשות של 12 דירות המשך, בליווי כוח אדם מקצועי הכולל מנהלת ארצית, רכזים מחוזיים, עו"ס ואם בית המבקרים בדירה מעת לעת לשם ליווי השוהים בדירה. התשלום המועבר על ידי הרשות למפעיל דירות ההמשך עבור חודש שהות לבוגר עומד על 4,402 ש"ח. בנוסף, הרשות משלבת את בוגריה גם ב-50 הדירות הקיימות במסגרת תוכנית גשר לעצמאות של מינהל סיוע לבתי משפט ותקון המיועדות לצעירים בסיכון חסרי עורף משפחתי.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים

ברשות חסות הנוער ארבעה מרחבים תפיסתיים-טיפוליים:
א. מרחב המגן (נעול), 
ב. מרחב הקידום (סגור), 
ג. מרחב השילוב (פתוח בקהילה) 
ד. מרחב התערבות במשבר (טיפול קצר מועד והסתכלות)
הרשות פועלת כרשת המאפשרת ניוד בין המרחבים הטיפוליים השונים, בהתאם למצבו הנתון של המתבגר וצרכיו. כמו כן, המתבגר עשוי להיות באותו המעון ולהתקדם בשלבים טיפוליים, כך שהמעבר המרחבי הוא מעבר טיפולי. כך נערה במעון נעול יכולה להיות למספר חודשים בקבוצת מגן נעולה, לעבור ממנה לקבוצת קידום במעון, ובהמשך אף לצאת מהמעון להשתלבות מחודשת בקהילה. לעומת זאת, ייתכנו מצבים בהם המעבר בין המרחבים התפיסתיים יהיה גם מעבר פיזי, כגון מעבר ממעון נעול לפנימייה, או מפנימייה להוסטל, כחלק מהתקדמות בתהליך הטיפולי - או מעבר מהוסטל למעון נעול, כחלק מהתדרדרות בתהליך הטיפולי.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים > מרחב "המגן" (נעול)

"המגן" – המרחב הנעול הוא המסגרת הקיצונית ביותר מבחינת ההרחקה מהחברה. זוהי יחידה טוטאלית שמאפשרת שליטה מרבית לחוסים ולצוות. הפעילות החינוכית-טיפולית אינטנסיבית מאוד, ומאפשרת התארגנות וסוציאליזציה. מטרה נוספת היא ליצור רגיעה, ולאפשר למתבגר להיחשף וללמוד דרכים חדשות. מרחב זה מנותק מהקהילה הסובבת את המעון. המתבגר יועבר למרחב הקידום, שהוא שלב מתקדם יותר, כאשר הוא בשל לחיים בקהילה פתוחה, הפנים גבולות וסיגל מנגנוני ריסון בסיסיים. מעונות אלו מופעלים כמעונות ממשלתיים.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים > מרחב "הקידום" (סגור)

מרחב "הקידום" מהווה קהילה טיפולית בה תנאי החיים אינם מבוססים על הסביבה הפתוחה, אך נגזרים ממנה ונמצאים בזיקה אליה. המתבגרים במסגרת זו זקוקים להתערבות אינטנסיבית, אך הם בעלי מוטיבציה בסיסית לשתף פעולה במהלך הטיפול. המרחב הפיזי אינו מוגן כמו ב"מגן" (חומות, נעילה, בידוד וכו'), אך כל צורכי המחייה וההעשרה מצויים בתוך המרחב כגון: בית ספר, הכשרה מקצועית ופעילות חברתית. הקשר עם הקהילה קיים, אך מבוקר ומותאם למתבגר/ת. מעונות אלו מופעלים כמעונות ממשלתיים ובאמצעות מפעילים חיצונים המפעילים פנימיות כוללניות.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים > מרחב "השילוב"

מרחב "השילוב" הוא מסגרת פתוחה, שממוקמת בבית מגורים בקהילה הפתוחה. המתבגרים במרחב זה מסוגלים לנהל אורח חיים עצמאי יחסית, אם כי הם עדיין נמצאים בפיקוח לאורך כל היום. במהלך היום הם משולבים במערכות הקהילתיות – בית ספר, עבודה מתנ"ס וכו'. למרחב זה מגיעים מתבגרים ממרחבי "המגן" ו"הקידום" לאחר תהליך טיפול ממוקד, או ישירות מהקהילה. מעונות אלו מופעלים על ידי מפעילים חיצוניים ועמותות, המפעילים הוסטלים כוללניים והוסטלים שילוביים.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים > מרחב "התערבות במשבר"

מרחב זה כולל מעונות מסוגים שונים: נעולות סגורות וקהילתיות. המטרה העיקרית בו היא אבחון ואיתור הסיבות לתהליך ההידרדרות המואץ של המתבגרים, תוך שימוש בשיטת טיפול קצר מועד (עד שלושה חודשים). המתבגרים מגיעים למרחב זה בצו בית-משפט מיוחד – צו הסתכלות, ולעיתים בתום התערבות קצרה ניתן להחזירם לקהילה.
מרחבים תפיסתיים-טיפוליים > אופן הטיפול

בהתאם לשלב התפיסתי-טיפולי בו הקטין נמצא, יתאימו מפקחי ההשמה של הרשות את המעון המתאים לו ביותר. המעונות במרחבים השונים מהווים קהילה טיפולית ומשלבים תכנים לימודיים, חינוכיים ומקצועיים, לצד טיפול אישי וקבוצתי והתערבות משפחתית. תוכנית ההתערבות הסמכותית מאפשרת טיפול צמוד שמספק ביטחון ומאפשר פיתוח מנגנוני ריסון עצמי, חיזוק כוחות אגו, פיתוח בוחן מציאות ופריסת אלטרנטיבות לבחירה אישית. למרות שחלק מהמרחבים אינם קשורים לקהילה, וחלקם אינם קשורים לקהילת המקור של החניכים, מוקדשת במסגרות אלו תשומת לב רבה לחיזוק הקשרים של בני הנוער עם גורמים קהילתיים (מקומות עבודה, מסגרות חינוך, שירות התעסוקה ועוד). דגש מיוחד מושם גם על שיקום היחסים של בני הנוער עם משפחתם, ושיתוף בני המשפחה בתהליך הטיפולי ובהכרעות על המשך הדרך.
התפיסה החינוכית במוסדות שואפת ליצירת אווירה נורמטיבית. בשל המורכבות הרבה של בעיות מתבגרים שרבים מהם מצויים במצב של כאוס בהגיעם למוסד, נוצר הצורך בהצבת גבולות ברורים. בשל כך אנשי הצוות, ובעיקר המדריכים החינוכיים מעורבים במפגשי משמעת רבים. סגנון התנהגות המדריך החינוכי במפגשי משמעת קשור, על פי ההשערה המרכזית בעבודה זו, לתכונות המדריך, ליתר פירוט למרכיב הסמכותי באישיות המדריך, למידת האמונה שלו בעולם צודק, לתפיסת התפקיד ולתפיסת החניך.
מחסות לעצמאות

תוכנית "מחסות לעצמאות" מסייעת להשתלבותם של בוגרי מעונות חסות הנוער בחברה באופן נורמטיבי, תוך רכישת כישורי חיים ומיומנויות לניהול חיים עצמאיים. התכנית מופעלת עבור הרשות באמצעות עמותת עלם ומציעה לצעירים ליווי אישי וקבוצתי לקראת ובעת חזרתם לקהילה, על ידי שלושה שלבים עיקריים:
שלב התוויה - יצירת קשר ראשוני עם הבוגר כארבעה חודשים לפני תום שהותו במעון, תחילת התוויה של תוכנית אישית עם הצעיר, מיפוי צרכים, כוחות ומשאבים ראשוני, הגדרת מטרות ראשוניות, תוך התייחסות לקשת תחומי החיים ולכל האתגרים המצפים לו עם שובו לקהילה.
שלב הליווי - ליווי הבוגר עם חזרתו לקהילה, יישום התכנית האישית, ליווי וחניכה של מבוגר משמעותי (מתנדב), הקניית מיומנויות וכישורי חיים, השתלבות במסלולי לימודים, תעסוקה, צבא והתנדבות, פנאי חברה ומשפחה.
שלב העצמאות - שלב ההכנה לקראת סיום תוכנית הליווי האישי והשתלבות במערך הליווי המחוזי.
"מחסות לעצמאות" פועלת בפריסה ארצית, תוך חלוקה לשלושה מחוזות (דרום שפלה, מרכז ירושלים וצפון) ובהתייחסות לשני המגזרים בחברה הישראלית – המגזר היהודי והמגזר הערבי. עובדי התכנית משלבים את הבוגרים ברצף המענים של משרד הרווחה, ופועלים כדי לשלבם מחדש בצורה מיטבית בחברה.
ראו גם

שירות המבחן לנוער
עובד סוציאלי לחוק הנוער
בית משפט לנוער
עבריינות נוער בישראל
נוער בסיכון
הערות שוליים

↑  מינהל סיוע לבתי משפט ותקון, באתר molsa.gov.il
↑  תקנות חסות הנוער (מעונות), תשט"ו–1955, באתר www.nevo.co.il
↑  חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), תשל"א-1971, באתר www.nevo.co.il
↑  תקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תנאי החזקת קטינים במעון או במעון נעול), תשע"ד-2014, באתר www.nevo.co.il
↑  חוק הנוער (טיפול והשגחה), תש"ך-1960, באתר www.nevo.co.il
↑  העברת יחידות לגופים חוץ ממשלתיים | מספר החלטה 2454, באתר GOV.IL
↑  שיפור השירות במעונות הפנימייה במשרד הרווחה | מספר החלטה 476, באתר GOV.IL
↑  המלצות הוועדה לבדיקת רשות חסות הנוער במשרד הרווחה, באתר GOV.IL
↑  גדי אלגזי, הפרטת המעונות לחוסים: הנסיך הרגיש מציג, באתר "העוקץ", 16 באוגוסט 2007
שי ניב, ‏יחימוביץ' תוקפת את הרצוג על הסכמתו להפריט מעונות לחוסים, באתר גלובס, 13 במרץ 2008
↑  דוח שנתי 59ב לשנת 2008 ולחשבונות שנת הכספים 2007, באתר www.mevaker.gov.il
↑  ישיבת ועדה לזכויות הילד, ועדה מיוחדת לזכויות הילד, 29/04/2013 10:30 - כנסת עכשיו, באתר www.knessetnow.co.il
↑   לי ירון, המדינה משלימה את הפרטת המוסדות לנוער בסיכון: 370 ממתינים למקום פנוי, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2015
↑  משרד הרווחה ישקיע 150 מיליון שקלים ברפורמה במעונות חסות הנוער, באתר ynet, 24 בדצמבר 2017
↑  מכרז ההפעלה למעונות הממשלתיים, באתר molsa.gov.il
↑   לי ירון, משרד הרווחה ילאים את המעונות לנוער בסיכון; 300 עובדים יפוטרו, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2017
↑  טל כרמון, ‏פרסום ראשון: האוצר בלם פיילוט להלאמת מעונות לנערים עבריינים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 7 באוגוסט 2018
↑   לי ירון, בית הדין לעבודה הגביל את השביתה במעונות הנוער, באתר הארץ, 11 בינואר 2018
↑  חצי שנה לרפורמה בחסות הנוער: תפוסת מעונות מלאה, איוש מלא של משרות צוותי הטיפול ולראשונה מזה כעשור גידול בפוטנציאל הקליטה במעונות, באתר Molsa.gov.il
↑  בהוראת משרד הרווחה: נסגרה פנימייה שבה נדקר למוות נער, באתר ynet, 11 ביולי 2018
↑  ג'וש ארונסון, ‏הפנימייה השיקומית לחן זיתן תיסגר בשל היעדר תקציב, באתר מעריב אונליין, 22 בספטמבר 2019
↑  טל כרמון, ‏משרד הרווחה פרסם מתווה חדש למעונות לנוער בסיכון, יישומו מותנה באישור התקציב, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בפברואר 2020
↑  רשות חסות הנוער, באתר GOV.IL
↑  תהליכי השמה במסגרות חסות הנוער, באתר molsa.gov.il, ‏3/12/2020
↑  טופס הפנייה לחסות הנוער
↑  משרד האוצר, ביצוע תקציב לפי תקנות - תקנה 23116620
↑  במעון קיימים רק מרחבי קידום. במסגרת המתווה המוסכם עם האוצר יוקמו בו קבוצות מגן.
↑  חוק חובת המכרזים, תשנ"ב-1992, באתר www.nevo.co.il
↑  משרד האוצר, ביצוע תקציב שוטף לפי תקנות - תקנה 23116603
↑  משרד הרווחה, תעריף פנימיה - מודל כוח אדם והוצאות, באתר molsa.gov.il, ‏9/2019
↑  משרד הרווחה, תעריף פנימייה ומודל הפעלה, באתר molsa.gov.il, ‏9/2019
↑  משרד הרווחה, הוסטל שילובי - תעריף ומודל הפעלה, באתר molsa.gov.il, ‏9/2019
↑  משרד הרווחה, מכרז להפעלת קורות גג - תנאי המכרז, באתר molsa.gov.il, ‏9/2019
↑  משרד הרווחה, קהילה טיפולית - תעריף וכוח אדם, באתר molsa.gov.il, ‏9/2019
↑  משרד הרווחה, מכרז הפעלה לחלופת מעצר, באתר מינהל הרכש הממשלתי, ‏7/2002
↑  משרד הרווחה, מכרז הפעלת דירות לבוגרי החסות, באתר Molsa.gov.il, ‏3/2016
↑  מחסות לעצמאות - שילוב בקהילה לצעירים בוגרי חסות הנוער, באתר כל זכות
↑  עמותת עלם, מידע אודות התכנית באתר עמותת עלם
חנוך גוטפרוינד

נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין ופרופ' חנוך גוטפרוינד בפגישה עם תלמידי תיכון שזכו בתחרות מדענים ומפתחים צעירים לשנת 2015
חנוך גוטפרוינד (Hanoch Gutfreund; נולד ב-5 באוקטובר 1935) הוא פיזיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטה העברית בירושלים. כיהן כרקטור האוניברסיטה (1991–1992) וכנשיאהּ (1992–1997). לשעבר יו"ר ארגון "בשער - קהיליה אקדמית למען החברה בישראל", והחל מ-2020, מכהן כמנהל מרכז איינשטיין וכראש הוועד המנהל של הקרן הלאומית למדע.
ביוגרפיה

גוטפרוינד נולד בקרקוב, פולין לאידה ועו"ד אברהם גוטפרוינד. בפרוץ מלחמת העולם השנייה, עבר עם משפחתו לרוסיה. בשנת 1948 עלה לארץ ולמד בצעירותו בתל אביב.
בשנת 1957 לאחר שירותו הצבאי בנח"ל, החל בלימודיו ובשנת 1962 קיבל תואר מוסמך במדעים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1966 קיבל ממנה תואר דוקטור בפיזיקה עיונית. נושא הדיסרטציה: "מכניזמים של ריאקצית הלכידה הקרינתית של נוקלאונים באנרגיות בינוניות".
מ-1966 עד 1968 שהה לצורך פוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד, ועם שובו ב-1968 מונה למרצה. ב-1970 מונה למרצה בכיר, וב-1978 היה לפרופסור מן המניין. משנת 1985 כיהן בקתדרה ע"ש אנדרה אייזנשטט לפיזיקה עיונית. היה מרצה אורח באוניברסיטת סטנפורד, באקול נורמל סופרייר ובאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה.
גוטפרוינד מילא תפקידים אקדמיים ומִנהליים באוניברסיטה העברית, בהם ראש מכון רקח לפיזיקה, ראש המכון ללימודים מתקדמים, רקטור (1991–1992) ונשיא (1992–1997). נמנה גם עם היוזמים והמקימים של המרכז לחישוביות עצבית. ב-2006 פרש לגמלאות.
כיום גוטפרוינד מנהל מרכז איינשטיין וממונה על הטיפול בקניין הרוחני של אלברט איינשטיין. הוא ראש הוועד המנהל של הקרן הלאומית למדע וחבר בוועד המנהל של מכון ירושלים למחקרי מדיניות.
בספטמבר 2021 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה החופשית של ברלין.
נשוי לרעיה. לזוג נולדו שלושה ילדים. בנם יובל, נהרג בתאונת ירי בעת שירותו הצבאי בשנת 1982.
מאמרים נבחרים

Daniel J. Amit, Hanoch Gutfreund, H. Sompolinsky, "Spin-glass models of neural networks", Phys. Rev. A 32, 1007–1018 (1985)
Daniel J. Amit, Hanoch Gutfreund, H. Sompolinsky, "Storing Infinite Numbers of Patterns in a Spin-Glass Model of Neural Networks", Phys. Rev. Lett. 55, 1530–1533 (1985)
Daniel J. Amit, Hanoch Gutfreund, H. Sompolinsky, "Statistical mechanics of neural networks near saturation", Annals of Physics Volume 173, Issue 1, January 1987, Pages 30–67
הערות שוליים

↑  Gutfreund Hanoch, in: The Hebrew University of Jerusalem, 1972, p. 373.
↑  פרופ' חנוך גוטפרוינד, מכון ירושלים למחקרי מדיניות
↑  Freie Universität Berlin Awards Professor Hanoch Gutfreund an Honorary Doctoral Degree, Freie Universität Berlin, September 2, 2021
↑  קורות החיים של יובל-מאיר גוטפרוינד, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262287405171  GND: 1082434159  ISNI: 0000 0004 0204 1340  LNB: 000220419  NKC: ntk20241223697  SUDOC: 188969861  VIAF: 313293986   WorldCat (עם VIAF): 313293986
משינה (אלבום)

משינה הוא אלבום הבכורה של להקת הפופ רוק הישראלית משינה, שיצא בנובמבר 1985 על ידי חברת התקליטים CBS בהפקת ראובן שפירא.
רקע

הבסיס לשירי האלבום נוצר על ידי חברי הלהקה יובל בנאי ושלומי ברכה בעת שירותם הצבאי. השניים יצרו והקליטו שם מספר שירים שהופיעו אחר כך באלבום, כ"רכבת לילה", "כרים עבדול זמר", "עתיד מתוק" ו"אופטיקאי מדופלם". עם שחרורם מהצבא ב-1983 החלו בנאי וברכה להופיע עם השירים בהרכבים שונים, שלבסוף התגבשו לכדי ארבעת חברי הלהקה שהקליטו את האלבום: בנאי, ברכה, מייקל בנסון ואיגי דיין.
שני השירים הראשונים שהקליטה הלהקה היו סקיצות לשירים "אופטיקאי מדופלם" ו"רכבת לילה". חברות התקליטים סירבו להחתים את הלהקה, ועל כן הקליטו חבריה את השיר "אופטיקאי מדופלם" בצורה מקצועית, באולפני DB. טכנאי ההקלטה והמפיק השותף בהקלטה זו היה ראובן שפירא, שאותו הכיר בסיסט הלהקה מייקל בנסון מנגינתו באלבומיהם של ריטה, רמי קלינשטיין ודני בסן. באותה עת הקליטה הלהקה שלושה שירים נוספים: "רכבת לילה", "כי לא בא לה" ו"בלדה לסוכן כפול". ביוני 1985 יצא לתחנות הרדיו תקליט השדרים הראשון של הלהקה, "אופטיקאי מדופלם". השיר זכה להצלחה, שבעקבותיה השתכנעה חברת NMC להחתים את הלהקה.
לאחר שני תקליטי שדרים נוספים, "כי לא בא לה" ו"רכבת לילה", יצא בנובמבר 1985 האלבום המלא. האלבום הביא ל"משינה" את פריצתה הגדולה, והכיל להיטים רבים, כ"אופטיקאי מדופלם", "עתיד מתוק", "אנה", "בלדה לסוכן כפול" וכן אחד השירים המפורסמים ביותר של הלהקה, "רכבת לילה", שכתב אהוד בנאי, בן דודו של סולן הלהקה, יובל בנאי. את רוב השירים באלבום כתב והלחין ברכה, ובשירים אחדים השתתפו גם חברי להקה נוספים בכתיבה.
את התמונה של עטיפת האלבום צילם ברי פרידלנדר, שהיה חבר של יובל בנאי וערך תערוכה עם צילומי קרקס, שבה נכלל צילום ארבעת הקופים. את העטיפה עיצב אמי רובינגר.
האלבום זכה להצלחה רבה ותוך כחצי שנה הגיע למעמד אלבום פלטינה, על מכירת מעל 40,000 עותקים. בהמשך הגיעו מכירותיו לכ-65,000 עותקים.
ב-15 בפברואר 2008, האלבום דורג במקום התשיעי ברשימת 50 אלבומי הבכורה הישראליים הטובים בכל הזמנים, מטעם מוסף 7 לילות של עיתון ידיעות אחרונות.
רשימת רצועות

כל העיבודים מאת חברי "משינה" וראובן שפירא, מלבד השיר "התותח מצלצל פעמיים", שאותו עיבדו חברי "משינה" עם ירון בכר.
אופטיקאי מדופלם (3:30) (שלומי ברכה)
ברכה כתב את השיר בתקופת שירותו הצבאי. במקור שרה הלהקה את השיר באנגלית, בהופעותיה במועדון "הפינגווין". את המילים העבריות לשיר כתב ברכה עבור להקתו "החזית העממית", שבה היה חבר. זהו השיר הראשון שכתב בעברית. בגרסתה של "החזית העממית" נקרא השיר "קשיים בחקלאות". כאשר הקליטו אותו חברי "משינה" שינו את שמו ל"אופטיקאי מדופלם". השיר נכתב בעקבות שלט שבו נתקל ברכה עם הכיתוב "אופטיקאי מדופלם", שנועד לפרסם אופטיקאי. השורה "אין שמש, גשם, יש רק צל" באה לתאר את החורף של שנת הבצורת שהייתה אז, והשורה "רוצה לכבוש את העולם" נכתבה עקב תסכולו של ברכה לנוכח חוסר התקדמותו לעומת נסיעת חברו הטוב לחו"ל.
השיר היה תקליט השדרים הראשון שהוציאה הלהקה, ביוני 1985.
עתיד מתוק (3:45) (שלומי ברכה ויובל בנאי/שלומי ברכה)
ברכה ובנאי כתבו את השיר בתקופת שירותם הצבאי.
אנה (2:36) (אורלי זילברשץ/יובל בנאי ואיגי דיין)
כותבת השיר, אורלי זילברשץ, הייתה אז זוגתו של סולן הלהקה יובל בנאי, ולימים אשתו. במהלך השנים צצו שמועות בנוגע למושא השיר (חלקן, לדוגמה, הצביעו על השחקנית ענת עצמון, חברתה של זילברשץ) אך זילברשץ הגיבה לשמועות אלה בטענה כי כתבה את השיר על עצמה.
בלדה לסוכן כפול (3:19) (משינה/שלומי ברכה)
ברכה יצר את השיר בתקופה שבה הפסיקה "משינה" את פעילותה, ובה הופיע עם בסיסט הלהקה מייקל בנסון בהרכב בשם "החזית העממית". במקור נכתב השיר באנגלית. ברכה כתב את השיר לבקשתו של בנסון על אביו של בנסון, שמקצועו היה חשאי. סגנון האיגיון המאפיין את מילות השיר הושפע מכתיבתו של דני סנדרסון. יתר חברי הלהקה תרמו גם לכתיבת השיר, והקרדיט שניתן למילים באלבום הוא "שלומי ברכה ולהקת משינה".
כרים עבדול זמר (4:45) (יובל בנאי ושלומי ברכה/שלומי ברכה)
זהו השיר הראשון שכתבו בנאי וברכה, עוד בתקופת שירותם הצבאי.
רכבת לילה (3:36) (אהוד בנאי/שלומי ברכה)
ברכה כתב והלחין את השיר בתקופת שירותו הצבאי, עם מילים שונות מגרסתו המוכרת של השיר. ברכה לא היה שלם עם הטקסט, ולכן העביר בנאי את השיר לבן דודו, אהוד בנאי, שכתב את מילותיו. מגרסתו המקורית של השיר נותרו בגרסתו המוקלטת רק שתי השורות הראשונות ("אני כל כך עצוב לי ושמש על העיר, ודיזנגוף נראה לי כמו רכבת לילה לקהיר").
במקור הקליטה הלהקה את השיר עם צעקת "One two three four" לפני הפזמון החוזר. בעצתו של יובל בנאי הוחלפה הצעקה לשתי שורות בפרסית, שאותן למד מבן דודו שמוליק בנאי. משמעותן היא "גילה איפה היית? גילה מה עשית?".
השיר היה תקליט השדרים השלישי שיצא מהאלבום, בנובמבר 1985, זמן קצר לפני יציאת האלבום עצמו. הוא זכה להצלחה גדולה, ונחשב לאחד מלהיטיה הגדולים של "משינה".
אבל אין (2:47) (שלומי ברכה)
ברכה כתב את השיר בתקופת פעילותו בלהקת "החזית העממית".
אניגודין (2:02) (שלומי ברכה ויובל בנאי/שלומי ברכה)
הלהקה שרה את השיר במקור בהופעותיה במועדון "הפינגווין", כשאז הוא נקרא "אין לי כוח למילים". השם "אניגודין" הגיע משגיאת דפוס בשמו של מתופף הלהקה איגי דיין בפרסומת ללהקה שבה היו חברים הוא ומייקל בנסון בשם "בסיס 10".
כי לא בא לה (3:48) (שלומי ברכה)
השיר היה תקליט השדרים השני שהוציאה הלהקה, ביולי 1985.
התותח מצלצל פעמיים (5:48) (שלומי ברכה)
ברכה כתב את השיר על חבר של יובל בנאי, שעור התוף שלו נפגע בעקבות פגז 155 מ"מ שעבר לידו.
חברי הלהקה בזמן הקלטת האלבום

יובל בנאי - שירה
שלומי ברכה - גיטרות, קלידים בשירים "אופטיקאי מדופלם" ו"כי לא בא לה"
מייקל בנסון - גיטרה בס, קולות
איגי דיין - תופים, קולות וקלידים בשיר "רכבת לילה"
משתתפים נוספים:
ראובן שפירא: אקורדיון
ירון בכר: קלידים
הערות שוליים

1 2 3 4  דרור נחום (עורך), עסקי הרוקנ'רול, פרק 1: 1983-1984 - התותח מצלצל פעמיים, זברה תקליטים, 2010
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  דרור נחום (עורך), עסקי הרוקנ'רול, פרק 2: 1985 - הכל קרה כל כך מהר, זברה תקליטים, 2010
↑  ביוגרפיה, באתר משינה - האתר הרשמי
↑  כל ההתחלות קלות, מוסף 7 לילות, ידיעות אחרונות עמוד 6, 15 בפברואר 2008
↑  משה זונדר, "70 דברים שלא ידעתם על משינה", 12 במאי 1995, סופשבוע (מעריב) (קישורים)
| משינה - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| משינה | "אופטיקאי מדופלם" • "אנה" • "בלדה לסוכן כפול" • "רכבת לילה" |  |
| משינה 2 | "שלח לי מלאך" • "אנחנו שניים" |  |
| משינה 3 | "שלג צח" • "אהובתי" • "ברחובות שלנו" |  |
| העמותה לחקר התמותה | "אז למה לי פוליטיקה עכשיו" • "הכוכבים דולקים על אש קטנה" • "אחכה לך בשדות" |  |
| מפלצות התהילה | "שלומית בונה סוכה" • "אין מקום אחר" |  |
| שיא הרגש | "גברת שרה השכנה" • "נגעה בשמים" |  |
| להתראות נעורים שלום אהבה | "להתראות נעורים שלום אהבה" • "את לא כמו כולם" • "תחזור תחזור" |  |
| רומנטיקה עתידנית | התשובה |  |
| יהלומים בשמיים | בין הצללים |  |
מתים שרים הולכים:
מאניה מנסקו

מאניה מנסקו ( ברומנית: Manea Mănescu, ‏9 באוגוסט 1916, בראילה – 27 בפברואר 2009) היה פוליטיקאי רומני בתקופה הקומוניסטית של רומניה.
מנסקו היה שר האוצר ברומניה בין השנים 1955–1957 וראש ממשלה בין השנים 1974–1979 בתקופת השלטון של ניקולאה צ'אושסקו.
באוגוסט 1977 ערך ראש ממשלת ישראל, מנחם בגין, ביקור ברומניה ובמהלכו נפגש עם ראש הממשלה מאניה מנסקו ועם הנשיא צ'אושסקו. פגישות אלה היו חלק מהמגעים הדיפלומטיים שתרמו להגעתו לישראל, בנובמבר 1977, של נשיא מצרים, אנואר סאדאת ולחתימת הסכמי השלום בין מצרים לישראל.
משפחה

אשתו של מנסקו, מריה, הייתה אחותו של ניקולאה צ'אושסקו. בחודש דצמבר 1973, היא מונתה לסגן יו"ר הצלב האדום הרומני. למנסקו לא היו ילדים.
הייטק היי

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית וישראל
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־25 שנים)
 https://www.hightechhigh.org/
 קואורדינטות:  32°00′29″N 34°47′52″E﻿ / ﻿32.008123°N 34.797797°E﻿ / 32.008123; 34.797797
 he
 
הייטק היי (באנגלית: High Tech High; בראשי תיבות: HTH) הוא ארגון לפיתוח בתי ספר שבסיסו בסן דייגו, קליפורניה, הכולל רשת של בתי ספר אשר שמות דגש על למידה מבוססת פרויקטים. הארגון כולל תוכניות להסמכת מורים ובית ספר לתארים מתקדמים לחינוך. לרשת יש בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים ותיכונים בארצות הברית. בשנת 2012, הוקמה חטיבת ביניים מן הרשת בישראל בעיר חולון תחת השם "קמפוס פרס ברוח הייטק היי" שעם השנים המשיך לתיכון וכך הפך לבית ספר שש שנתי (במיקומים שונים).