stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טורסהאבן
תרבות > חינוך

בטורסהאבן שוכנת האוניברסיטה הלאומית של איי פארו. האוניברסיטה כוללת שלוש פקולטות בלבד: שפה ותרבות פרואזית, מדע וטכנולוגיה והיסטוריה ומדעי החברה. בשל העדפתם של תושבי האיים ללמוד בדנמרק, מספר הסטודנטים באוניברסיטה הוא קטן ועומד על כ־150 סטודנטים. שפת הלימוד באוניברסיטה היא פרואזית, מה שהופך אותה לאוניברסיטה היחידה בעולם בה מתקיימים הלימודים בשפה זו.
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1965 על ידי חברי האגודה המדעית של איי פארו, במטרה לקדם את לימודי המדעים בשפה הפרואזית.
בנוסף, בעיר נמצא המכון לשפה הפרואזית, שנחשב למוסד העליון בפיקוח וקידום השפה הפרואזית. המכון הוקם בשנת 1985 על ידי משרד התרבות של איי פארו, כשניתנה לו הזכות להיות האחראי על השפה. הוועדה העליונה של המכון מתמנה פעם בארבע שנים בבחירות, כשהחברים בוועדה מייצגים גופים שונים באיי פארו כמו האוניברסיטה הלאומית, משרד החינוך של איי פארו, איגוד מורי השפה הפרואזית ועוד. המכון עובד בשיתוף פעולה מלא עם האוניברסיטה הלאומית ועם ועידת השפה הנורדית.
תרבות > ספורט

בעיר טורסהאבן משחקות 5 קבוצות כדורגל ו־3 קבוצות כדוריד, שנחשבות לחזקות בתחומן באיי פארו. הבכירות שבהן הן קבוצות הבנר בולטפלאג ,B36 טורסהאבן וארגיה בולטפלאג.
כמו כן בעיר נמצאים שני אצטדיונים מהגדולים באי, טורסוולור, מגרשה הביתי של נבחרת איי פארו בכדורגל, ואצטדיון גונדאדאלור, מגרשן הביתי של הבנר בולטפלאג ו־B36 טורסהאבן.
ערים תאומות

הערים התאומות של טורסהאבן הן:
נורווגיה אסקר, נורווגיה
איסלנד גארדבאיר, איסלנד
איסלנד רייקיאוויק, איסלנד
אולנד מרייהאמן, אולנד
שוודיה אסלוב, שוודיה
פינלנד ג'אקובסטאד, פינלנד
דנמרק פרדריקסברג, דנמרק
איטליה ריולונאטו, איטליה
סידור ר' עזריאל ור' אליהו מווילנא

סידור ר' עזריאל ור' אליהו מווילנא (ידוע גם בשם: דרך שיח השדה) הוא סידור בנוסח אשכנז שיצא לאור לראשונה בפרנקפורט תס"ד (1704). סידור זה הוא חלק משרשרת של סידורים מדויקים שיצאו לאור על ידי מתקני התפילות, קדם לו סידור ר' שבתי סופר, ובעקבותיו יצאו "שערי תפילה" של רז"ה, ו"לוח ארש" של היעב"ץ. על סידור זה בתוספת הערות ר' שבתי סופר מבוסס נוסח אשכנז הנדפס כיום.
מחבריו

ר' עזריאל ב"ר משה משיל ובנו ר' אליהו מווילנא היו צמד דקדקנים חשובים ותלמידי חכמים אשר בעקבות המצב הירוד של הסידורים בזמנם החליטו להוציא לאור מהדורה מדויקת של סידור התפילה עם ניקוד נכון ע"פ כללי הדקדוק.
ר' עזריאל נולד בווילנא בסביבות שנת ת"ל (1670). ר' אליהו נולד בסביבות שנת ת"נ (1690) בווילנא ולמד שם אצל ר' יעקב בן רבי בנימין וולף מווילנא, מחבר ספר יאיר אור על ספר מאורות נתן לרבי מאיר הכהן פופרש. בשנת תס"א ר' עזריאל עבר מווילנא לפראג. בתקופה זו למד ר' אליהו אצל ר' דוד אופנהיים בניקולשבורג ואחר כך הצטרף לישיבת רבי אברהם ברודא בפראג. בתקופת שהותו בפראג שימש את ר' יונה לנדסופר ולמד ממנו את הלכות האותיות, המסורה וכתיבת ספר תורה. בשנת תס"ד הוא עדיין ישב בפראג, ואחר כך עבר לפרנקפורט. בכ"ד בטבת ה'תע"א (15 בינואר 1711) פרצה השרפה הגדולה בגטו היהודי של פרנקפורט, ורכושו של ר' אליהו נפגע קשות. גם בעת ישיבתו בפרנקפורט הוא למד מר' אברהם ברודא.
ר' אליהו עמד בקשרי מכתבים עם היעב"ץ ור' עקיבא איגר הראשון בנושאי דקדוק ולמדנות. ר' עזריאל נפטר בין שנת תצ"ה (1735) לתצ"ח (1738), ור' אליהו נפטר בין שנת תק"ג (1743) לתקי"ג (1753). בן אחר של ר' עזריאל, ר' נפתלי, הקים בית דפוס בקושטא.
ר' עזריאל ההדיר את הספר עבודת המקדש פיורדא תפ"ו. הוא הכין גם את ספר תהלים להדפסה מדויקת עם מעמדות ויוצרות אך רק התהלים יצא לאור, בשנת תצ"ה. מספריו של ר' אליהו:
מקרא קדש עם הקדמה בשם מענה אליהו בענייני דקדוק.
קנאותיה דאליהו בעניין ההולך ממקום שנהגו. יצא לאור יחד עם ויכוח מים חיים לר' חיים מפרידבורג, אמסטרדם תע"ב.
מכתב מאליהו על החומשים, במקום מהדורה מדויקת לחומשים שהוא רצה להוציא.
הגהות לספר אור חדש למהר"ם די לונזאנו, הומבורג פאר דע הא תצ"ח.
צרי גלעד- ספר מוסר בחרוזים יצא לאור ברדלהיים.
הסידור

ראשית מלאכת ר' עזריאל ובנו ר׳ אליהו הייתה להדפיס סדור תפלה על פי הסידורים שנדפסו בק"ק פראג בזמן המהר"ל ושנדפסו על ידי ר' שבתי סופר. הסידור יצא לאור לראשונה בפרנקפורט תס"ד עם הסכמות גדולי הדור ר' אברהם ברודא, ר' ברוך כהנא-רפאפורט מפיורדא ועוד. הם הכינו את נוסח התפילה עם ניקוד מדויק מאוד (הם אפילו סימנו שווא נע באמצעות מתג, שהרי בדרך כלל אין געיא בשווא) ועם פירוש קצר בשולי העמוד, והבן הוסיף מאמר קצר בשם מקרא קדש עם הקדמה בשם מענה אליהו, בו הוא מבאר בקיצור דיני אותיות, נקודות, פעלים, שמות וטעמים. בהקדמה לסידור ר' עזריאל מתאר את המצב החמור ששרר אז בנוסח התפילה, מה שגרם לו להוציא את הסידור הזה לאור. הסידור מבוסס בעיקרו על סידור פראג רע"ו, אבל הניקוד תוקן על ידם רבות, בין השאר ע"פ רש"ס. בסידורים עד ימיהם היו שינויי נוסח רבים בין סידורי "מנהג פולין" (מזרח אירופה) וסידורי "מנהג אשכנז" (מערב אירופה). ר' עזריאל ור' אליהו בסידוריהם איחדו את הנוסחים, וברוב המקרים הכריעו לטובת הנוסח שרווח במערב אירופה. מאז התפשטות סידוריהם הצטמצמו כמעט לחלוטין ההבדלים בנוסח תפילות הקבע בין שני המנהגים.
הסידור יצא בשש מהדורות:
סדר תפילות השנה מראשית השנה ועד אחרית שנה, פרנקפורט תס"ד, עם הסכמות ר' אברהם ברודא וגדולי הדור.
תפלה דרך שיח השדה, ברלין תע"ג, עם הסכמות חדשות מגדולי הדור.
דרך שיח השדה, וילהלמסדורף(גר') תפ"א.
דרך שיח השדה, אלטונא תפ"ט. לאחר שש שנות החרם, יצא שוב על ידי המדפיס זנויל פופרט.
סדר תפלה מכל השנה, פרנקפורט דאודר, צילום של המהדורה הראשונה.
טורונטו תשס"ז צילום של המהדורה השלישית.
לאחר הדפסת המהדורה הראשונה (אב תס"ד) גדולי הדור הכריזו שחובה על כל מלמדי התינוקות ללמד את התפילה רק מתוך הסידור הזה, מכיוון שרק סידור זה נחשב למדויק.
ביקורות

על אף ההתלהבות הגורפת בקרב הרבנים, כעבור 4 שנים מההדפסה הראשונה, המדקדק הנודע מפרנקפורט ר' שלמה זלמן הנאו הוציא את ספרו הראשון "ספר בניין שלמה" שבו הוא תוקף בחריפות קרוב ל־30 חכמים שקדמוהו, שאיתם הוא לא הסכים בענייני דקדוק. בין השאר הוא תקף בחריפות גם את ר"ע ור"א מווילנא, והוא מסרב לקבל את הניקוד שהם קבעו. בשנת תע"ג הם הוציאו מהדורה שנייה של סידורם, ובהקדמה, ר"ע תוקף את רז"ה על זלזולו בראשונים, וגם על כך שהוא תקף אותם למרות שהם השתמשו בנוסח שהם מייחסים למדקדקים גדולים ואולי אף למהר"ל. בשנת תפ"א יצאה המהדורה השלישית והפעם ר"ע ור"א התחשבו בביקורתו של רז"ה ושינו דברים על פיה, אך בשנת תפ"ה רז"ה הוציא את סידור "שערי תפלה" בו הוא משיג עליהם במאות השגות. בהקדמתו הוא מתלונן עליהם שהם לא הלכו רק בדרכו של רש"ס אלא גם שינו מדעת עצמם. הוא טוען שלפני הדפסת בניין שלמה הוא שאל את ר"א ולא היה לו מה לענות ובגלל שהם לא הסכימו לחזור בהם הוא הדפיס את בניין שלמה. לעומת זאת, הם כתבו שר"א ענה לרז"ה על כל ההשגות, עד שהודה לו שאין לו עליהם שום השגה. בשנת תפ"ט היעב"ץ הוציא את הספר הראשון שכתב "לוח ארש" בו הוא מפריך את רז"ה בעשרות מקומות.
גם הנודע ביהודה משבח אותם, אך גם נותן מקום להשיג עליהם:” ... בעו"ה נשתבשו ספרי התפלה מאד וכבר קמו אב ובנו ר' אליה ור' עזריאל וילנא זה רבות בשנים והדפיסו סידור ודקדקו בו לפי כחם ולפי ידיעתם. וקם אחריהם המדקדק הגדול שהיה מופלג מאד בחכמה זו, בעל בנין שלמה, והדפיס סידור שקראו שערי תפלה. אמנם לרוב קנאתו באלו שקדמוהו שינה כמה דברים בזדון, וכמה פעמים אגב חריפתיה שבשתא, כי היה נקל בעיניו להמציא כללים חדשים אשר לא נזכר בהמדקדקים הראשונים, ולכן אף שהיה מופלג בחכמה זו אין לסמוך על מה שחידש...”
ראו גם

לוח ארש
לקריאה נוספת

יוסף פראגר, "ר' אליהו ב"ר עזריאל מווילנא מדקדק ועורך סידור התפילה", ירושתנו ז (תשע"ד), עמ' רנח.
הקדמת הרב דוד יצחקי ל"לוח ארש", הוצאת אוצרנו, טורונטו תשס"א.
.jewish encyclopedia האנציקלופדיה היהודית, entry elijah b. azriel of wilna
הערות שוליים

↑  יעקב עמדין (מהדיר: דוד יצחקי), לוח ארש, טורנטו, אוצרנו, תשס"א, עמ' 1, באתר אוצר החכמה; יוסף פראגר, "ר' אליהו ב"ר עזריאל מווילנא מדקדק ועורך סידור התפילה", ירושתנו ז (תשע"ד), עמ' רנח.
↑  היעב"ץ מכנה את ר' אליהו "תלמיד חכם משכיל בגפ"ת", וכן "התורני החריף והבקי המדקדק המפורסם". (לוח ארש סימן תעג ושאילת יעב"ץ ח"ב סימן י"א).
↑  מלשון ההסכמות לסידור שנכתבו 14 שנה לאחר מכן (תס"ד) משמע שהוא כבר נשוי, מה שאומר שנולד בסביבות ת"נ.
↑  ר' דוד אופנהיים מכנה אותו "תלמידי המופלא" בהסכמתו לסידור.
↑  בהסכמה למהדורה הראשונה ר"א ברודא מכנה אותו "תלמידי" ובמהדורה השנייה "יוצק מים על ידי".
↑  ר"א  מעיד זאת על עצמו בהקדמתו לספר מכתב מאליהו.
↑  ע"פ שער הסידור מהדורה ראשונה.
↑  כך כתב אחיו ר' ניסן בסוף הספר קיקיון דיונה שנדפס על יד ר"א, וכן בהקדמת ר' משה חגיז לספר ויכוח מים חיים.
↑  מהסכמת ר' משה ב"ר אברהם ברודא לספר ברית שלום, פפד"מ תע"ח משמע ששנה קודם לכן למד אצל ר' אברהם ברודא.
↑  ראה "סידור המהר"ל מפראג" לחול ושבת, מכון ירושלים תשס"ה בהקדמה עמ' יד אודות זהות סידור זה ונוסחו.
↑  רז"ה תקף אותם על זה. ראה בקישורים חיצוניים אודות הגנת הרב דוד יצחקי עליהם ותגובת מכון שלמה אומן.
↑  ההכרזה כנראה הייתה יוזמת ר' שאול בן רבי השיל מקראקא. ר' אברהם ברודא, ר' נפתלי כ"ץ, ר' גבריאל מניקלשבורג, ר' יחיאל מיכל חסיד ור' אהרן בן בנימין וולף מברלין, הזכירו אותה בהסכמותיהם למהדורה השנייה. ר' דוד אופנהיים ניסח את הכרזתו לאו דווקא על סידור זה אלא על "ספר מדויק".
↑  בספרו זה הוא כותב בזלזול כלפי מדקדקים חשובים כגון אבן עזרא ואברבנאל, ורבני פרנקפורט הכריחוהו לפרסם בספר מכתב התנצלות מאותם גדולים, המכתב נדפס בסוף הספר בניין שלמה.
↑  בהקדמה למהדורה השנייה.
↑  בהסכמתו לקונטרס השגות על סידור שערי תפלה של ר‘ זלמן הענא לרבי מרדכי דיסלדארף נדפס עם סדר התפלה, פראג תקמ"ד.
מ. ק. סטלין

זהו שם פטרונומי הודי; השם  הוא פטרונים, ונהוג להתייחס לנשוא הערך בשמו הפרטי, סטלין.
מתואל קרוננדי סטלין (בטמילית: முத்துவேல் கருணாநிதி ஸ்டாலின் ‏האזנהקובץ:MK Stalin Swearing-in DMK Chief MK Stalin Takes Oath As Tamil Nadu Chief Minister.ogg‏Ⓘ‏; נולד ב-1 במרץ 1953) הוא פוליטיקאי טמילי המכהן כראש השרים של טאמיל נאדו מטעם דראווידה מונטרה קזגאם.
ביוגרפיה

מתואל קרוננדי סטלין נולד ב-1 במרץ 1953 במדראס שבמדינת מדראס (היום צ'נאי, טאמיל נאדו) כבנו השלישי של מ. קרוננדי, לימים ראש השרים של טאמיל נאדו ונשיא מפלגת דראווידה מונטרה קזגאם. הוא נקרא על שם יוסיף סטלין, שנפטר ארבעה ימים לאחר לידתו.
סטלין קיבל תואר ראשון במדעי המדינה במכללה בצ'נאי.
סטלין הצטרף לפעילות פוליטית במפלגתו של אביו בגיל ארבע עשרה, והיה ממקימי ארגון הנוער של המפלגה ב-1967. הוא השתתף בקמפיין של דודו עבור מושב בלוק סבהה בבחירות ב-1967.
סטלין נעצר במהלך מצב החירום בהודו ב-1976, לאחר שממשלת דראווידה מונטרה קזגאם בטאמיל נאדו פוזרה בטענות לשחיותות. הוא שהה במעצר במשך כשנה.
ב-1984 התמודד לראשונה על מושב באספה המחוקקת של טאמיל נאדו, והובס בידי מועמד מאנה דראווידה מונטרה קזגאם הכלל הודית. ב-1988 השתתף סטלין בשני סרטים ובשני סדרות טלוויזיה. ב-1989 התמודד בשנית מאותו מחוז בחירה וזכה. הוא איבד את המושב בבחירות ב-1991, ושב וזכה בו ב-1996.
סטלין נבחר לראשות עיריית צ'נאי ב-1996, וכיהן כראש העיר ה-37. הוא נבחר בשנית לתפקיד באוקטובר 2001. האספה המחוקקת של טאמיל נאדו, שנשלטה על ידי אנה דראווידה מונטרה קזגאם הכלל הודית, העבירה חוק המגביל את הכהונה הכפולה וקבע כי לא יתאפשר לכהן בו זמנית כחבר באספה וכראש עיר. בית המשפט הגבוה של מדראס ביטל את תחולת החוק למפרע, אך קבע כי חוק האוסר על כהונה רציפה של ראשי העירייה מבטל את בחירתו.
ב-2006 מונה לשר בממשלת אביו, וב-2008 היה לאוצר המפלגה. ב-2009 מונה סטלין לסגן ראש השרים של טאמיל נאדו, תפקיד בו החזיק עד לתבוסת המפלגה בבחירות בטאמיל נאדו ב-2011.
לאחר תבוסת מפלגת דראווידה מונטרה קזגאם בבחירות ללוק סבהה ב-2014, בהם לא זכתה המפלגה במושב אחד בבית, הציע סטלין להתפטר מתפקידיו במפלגה, אך חזר בו לאחר מכן.
ב-2016, לאחר שהמפלגה הובסה בבחירות אך הצליחה לזכות בנתח מספק באספה, מונה ליו"ר האופוזיציה. ב-2017 מונה סלטין למזכיר בפועל של המפלגה, עקב מחלתו של אביו, ולאחר מות אביו באוגוסט 2018, מונה לנשיא דראווידה מונטרה קזגאם.
בבחירות לאספה המחוקקת של טאמיל נאדו ב-2021 ניצחה דראווידה מונטרה קזגאם, וסטלין מונה לראש השרים השמיני של המדינה.
הערות שוליים

1 2  India CSR, M.K. Stalin: The Dravidian leader and Chief Minister of Tamil Nadu, India CSR Network
1 2 3 4  Express Web Desk, From Ilaya Thalapathi to DMK chief, Stalin comes out of Karunanidhi’s shadows, The Indian Express, ‏28 באוגוסט 2018
↑  Stalin re-elected Chennai mayor, Times of India, ‏23 באוקטובר 2001
↑  Arun Ram, Tamil Nadu CM Jayalalithaa makes it uncomfortable for Mayor Stalin to don his robes, India Today, ‏26 במאי 2002
↑  After eight-year gap, Chennai to directly elect city mayor, The News Minute
↑  Press Trust of India, DMK rout in Tamil Nadu: M K Stalin resigns and then withdraws, The Indian Express, ‏18 במאי 2014
↑  M.K. Stalin appointed Tamil Nadu CM, swearing-in on May 7, The Hindu, ‏5 במאי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2003124393  VIAF: 21844866   WorldCat (עם VIAF): 21844866
לוקאס רומרו

לוקאס דניאל רומרו (בספרדית: Lucas Daniel Romero; נולד ב-18 באפריל 1994 בלומה ארמוסה שבבואנוס איירס, ארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת אינדפנדיינטה.
קריירת מועדונים

רומרו נולד בלומה ארמוסה שבפרובינציית בואנוס איירס, ארגנטינה. הוא גדל במחלקת הנוער של ולס סארספילד. ב-8 בספטמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת הבוגרת, כשנכנס כמחליף בדקה ה-82 בתיקו 0-0 נגד אסטודיאנטס לה פלאטה במסגרת ליגת העל הארגנטינאית. בעונתו הראשונה עזר לקבוצה לזכות באיניסיאל 2012, ובהמשך נכנס כמחליף בסופרפינאל 2012/2013. רומרו שותף כמחליף במשחק הסופר קאפ הארגנטינאי 2013 נגד ארסנאל דה סארנדי שהסתיים בניצחון של ולס סארספילד.
ב-2 בפברואר 2016 חתם רומרו בקרוזיירו.
תארים

אליפות ארגנטינה (2): איניסיאל 2012, סופרפינאל 2012/2013
הסופר קאפ הארגנטינאי (1): 2013
קוסוקה נקמורה

קוסוקה נקמורה (ביפנית: 中村 航輔; נולד ב-27 בפברואר 1995) הוא כדורגלן יפני המשחק בפורטימוננסה ובנבחרת יפן בעמדת השוער.
קריירת מועדונים

נקמורה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של קאשיווה רייסול.
בעונת 2014 הושאל לנבחרי ה-J ליג, קבוצה שהוקמה על מנת להשאיל אליה שחקנים צעירים שיצברו דקות משחק. עונה לאחר מכן, הושאל לאוויספה פוקואוקה מהליגה היפנית השנייה בה היה שותף פעיל בעליה לליגת העל היפנית.
בעונת 2016 חזר לקאשיווה רייסול. ב-27 בפברואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 לאוראווה רד דיימונדס. את העונה סיים עם 28 הופעות בליגה. עונה לאחר מכן, שיחק בכל משחקי הקבוצה ונבחר לשוער העונה.
ב-12 בינואר 2021, נקמורה חתם בפורטימוננסה מליגת העל הפורטוגזית.
קריירה בינלאומית

ב-9 בדצמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יפן בניצחון 0-1 נגד קוריאה הצפונית.
כ. מ. אנדראי

זהו שם פטרונומי הודי; השם  הוא פטרונים, ונהוג להתייחס לנשוא הערך בשמו הפרטי, אנדראי.
כונג'יבראם נטרג'אן אֵנֵדְרֵאי (בטמילית: காஞ்சீவரம் நடராசன் அண்ணாதுரை;‏ 15 בספטמבר 1909 – 3 בפברואר 1969) היה פוליטיקאי טמילי שכיהן כמזכיר הכללי הראשון של דראווידה מונטרה קזגאם וכראש השרים של מדראס וטאמיל נאדו מטעמה.
ביוגרפיה

כוג'יבראם נטרג'אן אנדראני נולד ב-15 בספטמבר 1909 למשפחה ממעמד הביניים הנמוך מקהילת אורגים בקנצ'יפרום (אנ'), עיר מקדשים הינדואית בפרוורי צ'נאי.
לאחר סיום השכלתו הבסיסית ב-1929, עבד אנדראי לתקופה קצרה כפקיד במועצה מוניציפלית מקומית. ב-1931 חזר ללמוד במכללה במדראס, וב-1934 קיבל תואר שני בכלכלה ומדעי המדינה.
ב-1934 מונה אנדראי למורה במשך קרוב לשנה, ולאחר מכן פנה לעיתונאות, כשהוא נהיה לערוך המשנה של Justice (צדק), ביטאון מפלגת הצדק. ב-1934 פגש אנדראי את פרייאר, שהפך לגורו הפולטי שלו. בתקופה זו אף התמודד אנדראי על מושב במועצת מדראס מטעם מפלגת הצדק, אך הפסיד.
אנדראני היה מזכיר מפלגת הצדק ב-1944, כאשר המפלגה קיימה ועדה בסילם (אנ'), בה התחלקה המפלגה בין הרדיקליים והשמרנים. הרדיקליים, שנשאו עיניהם לנשיא המפלגה פרייאר ומזכירה אננאדוראני, קידמו החלטה לשנות את שם המפלגה לדראווידר קזגאם, שפרשה מפעילות פוליטית. הארגון, שחתר למדינה דראווידית עצמאית, התנגד להשתתפות בפוליטיקה מחשש שהפוליטיקה תגבר על האידאולוגיה.
אנדראי ראה ביציאת הבריטים ועצמאות הודו ב-15 באוגוסט 1947 אירוע משמח, ויציאת אחד מאויבי הדראווידים. הוא גם טען שתמיכה בעצמאות תסייע לְהָזֵם את טענות הקונגרס שהתנועה אוהדת את הבריטים ולחיזוק התנועה. פרייאר, לעומתו, ראה במעבר לעצמאות הודית מעבר לשלטון הצפון.
ביוני 1949, לאחר שפרייאר הודיע על מינויה של מנייאמי למהיגת המפלגה, אליה נישא, התפצלה המפלגה ואנדראי הקים את דראווידה מונטה קזגאם, שהיה למעורב בפוליטיקה הרשמית.
לאחר תבוסתו בבחירות לאספה המחוקקת של מדראס ב-1962 נבחר לרג'יה סבהה.
בבחירות לאספה המחוקקת של מדראס ב-1967 הקימה דראווידה מונטרה קזגאם ברית עם שורת מפלגות נוספות, וזכתה בבחירות ברוב גדול. אנדראי מונה לראש השרים מטעם המפלגה, הראשון שלא מטעם הקונגרס הלאומי ההודי.
אנדראי נפטר ב-3 בפברואר 1969, בעודו מכהן.
חיים אישיים

אנדראי נישא ב-1930 לרני, שבאה מפרוורי מדראס. לזוג לא נולדו ילדים, ואנדראי אימץ בהמשך ארבעה מנכדות אחותו הגדולה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Conjeevaram Natarajan Annadurai, New Delhi: Lok Sabha Secretariat, October 2002
1 2  Y. M. Marican, The Genesis of the DMK, Asian Studies
↑  17th September 1949: Political Party Dravida Munnetra Kazhagam (DMK) was Founded, Maps of India
↑  A.R. Venkatachalapathy, From the archives: C.N. Annadurai | In letter and spirit, India Today, ‏11 בינואר 2022
↑  Annadurai: The southern strongman who established DMK, India Today, ‏25 בספטמבר 2017
↑  HT This Day: Feb 03, 1969 — Annadurai is Dead, Hindustan Times, ‏2 בפברואר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007454760805171  BnF: cb12007726r (data)  CiNii: DA19489427  GND: 12387470X  ISNI: 0000 0001 2133 4366  LCCN: n79127111  NTA: 124278256  RERO: 02-A000007992  SNAC: w6pg5m97  SUDOC: 028192397  VIAF: 54158221   WorldCat (עם VIAF): 54158221
רחובות הנהר

ערך זה עוסק בסידור תפילה על פי שיטת רבי שלום שרעבי (הרש"ש). אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רחובות הנהר הוא סידור תפילה על פי שיטת רבי שלום שרעבי (הרש"ש). הסידור נערך על ידי הרב בניהו שמואלי, ראש ישיבת נהר שלום, יחד עם רבנים ותלמידים נוספים מהישיבה. הסידור נערך במעבד תמלילים ויצא בחלקים רבים על פי התפילות השונות לימי החול, שבתות ומועדים.
היסטוריה

הסידורים הראשונים על פי שיטת הרב שרעבי, נכתבו בכתב יד, על אף מהפכת הדפוס. הסיבה הייתה שבסידורים יש שימוש בתווים שלא היו בשימוש בבתי הדפוס, כגון חצאי אותיות, אותיות הפוכות, אותיות בתוך אותיות ועוד. גם העימוד של הסידור היה מורכב בדפוס, מכיוון שהעימוד היווה חלק מהותי לא פחות מהטקסט בהבנת הסידור. בסידור המודפס הראשון, שהודפס בשנת תר"ע (1909) היו טעויות שנבעו מרוחב לב של המדפיס: המדפיס עבר על אותיות שבורות (שכאמור היו מכוונות) ותיקן אותן אחת לאחת; למשל, ניתן לראות זאת בסידור הנדפס בעיקר באות א' שבמילה 'צבאות' שאמורה להיות חצויה, אך הושלמה באופן מלאכותי.
דף מתוך סידור רחובות הנהר, תחילת תפילת העמידה
שם הסידור

רחובות הנהר הוא שם ספרו של הרב שרעבי, והסידור קרוי על שם הספר. הביטוי "רחובות הנהר" מוזכר בספר בראשית בתור מקומו של שאול, אחד המלכים שמלכו בארץ אדום ”לפני מלך מלך לבני ישראל.”. על פי תורת הקבלה, בפסוקים אלו רמוזים התהליכים שקדמו לבריאת העולם ומכונים "מיתת המלכים".
מבנה הסידור

הסידור מתחיל בדרך כלל בהקדמה לנושא הסידור, תוך סקירת המקורות התאורטיים שקדמו לסידור, כמו שער הכוונות, פרי עץ חיים ונהר שלום. בחלק זה ניתן להבין חלק קטן משיקולי העריכה של הסידור ואת ההתלבטויות שעמדו בפני העורכים בבואם לערוך את הספר. לאחר מכן, מתחיל השלב המעשי של הסידור. לעיתים בסוף הסידור מופיעות הערות שוליים שהיו ארוכות מכדי להיכנס לגוף הספר.
המעבר למעבד תמלילים

המעבר מדפוס או כתב יד למעבד תמלילים איפשר לחזור על תפילות דומות פעמים רבות. בסידור הנדפס חלק שבת לדוגמה, מופיעה תפילת העמידה פעם אחת כאשר השינויים שבין תפילת ערבית, שחרית, מוסף ומנחה מופיעים בנפרד מגוף התפילה. שימוש בסידור הנדפס מצריך את המתפלל לדפדף למקומות שונים בסידור, וכך גם בכתב היד. המעבר למעבד תמלילים איפשר להכניס את השינויים בין התפילות בגוף התפילה, דבר שמאפשר למתפלל לקרוא את כל התפילה כסדרה. החסרון בשיטה זו הוא בכמות הגדולה של הסידורים: בעוד שסידור כתב יד היר"א, למשל, מכיל 4 כרכים שמספקים את כל מה שצריך המתפלל במשך השנה, כאן יש צורך בכ-25 כרכים על מנת לכסות את מגוון התפילות.
מקורות הסידור

הסידור נערך על בסיס סידורים שונים, כמו סידור הרש"ש הנדפס, סידור כתב יד היר"א, סידור כתב יד הרב סלמאן אליהו, וכתבי יד נוספים. בנוסף, התייעץ הרב בניהו שמואלי עם הרב יצחק כדורי לגבי סוגיות והכרעות שעלו על הפרק וכמו כן, מביא פעמים רבות "מעשה רב" מהרב מרדכי שרעבי על מנת להכריע מחלוקות ולפסוק הלכה. לדוגמה, בסידור חנוכה, מהדורה חמישית, תשע"ב, עמוד כו, שם מביא הרב בניהו שמואלי הוכחה לכך שיש להדליק נר חנוכה מיד לאחר הברכה הראשונה וטרם הברכה השנייה, ממנהג רבו הרב מרדכי שרעבי; הכרעה זו משפיעה בצורה ישירה על עריכת הסידור, מכיוון שבזמן בו מדליקים את החנוכיה בפועל יש לכוון את כוונות סיום הברכה של הדלקת נר חנוכה, בעוד אם מדליקים לאחר סיום כל הברכות, יש "להדביק" את הכוונה לאחר סיום כל הברכות.
החלקים שיצאו לאור

סידור שחרית לימות החול
סידור מנחה וערבית לימות החול
סידור לשבת (2 כרכים)
סידור לחנוכה
סידור לפורים
סידור לליל שבועות
סידור ליום שבועות
סידור לספירת העומר (2 כרכים)
סידור לנענועי הלולב
סידור להקפות
סידור לראש השנה (3 כרכים)
סידור ליום הכיפורים (5 כרכים)
סידור נסירה ושופר (חלק מתפילות ראש השנה בהוצאה נפרדת)
סידור סליחות לחודש אלול ועשרת ימי תשובה
הגדה של פסח
סידור לליל פסח
ברכת המזון, כוונות האכילה וברכות הנהנין
קריאת שמע על המיטה, תיקון חצות, ברכות השחר ויחודים
סידור כוונות החופה
סידור אור השבת - סידור לסעודות שבת
סידור כוונות לטו' בשבט.
סידור כוונות מילה ופדיון הבן
סידור כוונות מוסף ראש חודש
סידור כוונות פדיון נפש
הערות שוליים

↑  יצא בשלושה חלקים: חול, שבת ומועד
↑  בראשית לו, לא
↑  תהליכים אלו מכונים גם "שבירת הכלים"
↑  ניתן להביא מקורות רבים לרעיון זה, כדוגמת עץ חיים דף לח עמוד ב, שם גם מוסבר יותר על המלך שאול ויחודיותו על פני שאר המלכים שמתו
↑  לדוגמה, בסידור חנוכה, מהדורה חמישית, תשע"ב, עמוד כד: "וכן דיברתי בזה עם מורי ורבי המקובל האלוקי כמוה"ר רבי יצחק כדורי זצוק"ל ואמר לי שכך צריך לכוין ושכך הוא עצמו מכוין.."
↑  ההקפות נערכות בתפילת שחרית של סוכות לאחר נטילת לולב והלל
↑  על פי שיטת הרש"ש אין מכוונים מסוף ליל הסדר ועד שבועות מלבד בספירת העומר ולכן אין סידור לבוקרו של החג. מסיבה זו, לא קיים סידור לסוכות שגם בו אין מכוונים מלבד כוונות הלולב וההקפות
אלפונסו החמישי, מלך אראגון

אלפונסו החמישי, מלך אראגון (בספרדית: Alfonso V de Aragón‏; 1396 – 27 ביוני 1458) היה מלך אראגון בין השנים 1416–1458, ומלך נאפולי בין השנים 1442–1458.
ביוגרפיה

אלפונסו החמישי נולד במדינה דל קמפו בשנת 1396, והיה בנם של פרננדו הראשון, מלך אראגון ולאונור אורקה מקסטיליה, רוזנת אלבורקרקה, בתם של סנצ'ו אלפונסו, הרוזן הראשון מאלבורקרקה וביאטריש, רוזנת אלבורקרקה.
בשנת 1416 מת אביו פרננדו הראשון, מלך אראגון, ואלפונסו עלה לשלטון במקומו. בשנת 1421 הכירה ג'ובאנה השנייה, מלכת נאפולי באלפונסו כיורשה, ובעקבות כך הלך אלפונסו לנאפולי, שם התעמת עם לואי השלישי, דוכס אנז'ו שהיה אף הוא טוען לכתר. מכיוון שלואי נתמך על ידי האפיפיור מרטינוס החמישי, הכריז אלפונסו על תמיכתו באנטי-אפיפיור בנדיקטוס השלושה עשר. בשנת 1423 התכחשה ג'ובאנה להכרתה באלפונסו כיורשה, והכירה בלואי מאנז'ו כיורשה. בתגובה לכך ניסה אלפונסו לתפוס את השלטון, אולם נסוג עקב קואליציה חזקה שהוקמה נגדו. בהמשך אותה שנה חזר אלפונסו לאראגון, שבה פרצה מלחמה בין אחיו פדרו מאראגון, רוזן אלבורקרקה לבין ממלכת קסטיליה, ובדרכו לשם הרס את מרסיי שהייתה מעוז של לואי מאנז'ו.
בשנת 1424 הובסו כוחות אראגון על ידי קואליציה שהונהגה על ידי פרנצ'סקו ספורצה, וג'ובאנה השנייה חזרה והשתלטה על נאפולי. לאחר מותה של ג'ובאנה השנייה בשנת 1435, ירש אותה רנה מאנז'ו, אולם האפיפיור אאוגניוס הרביעי התנגד לכך. אלפונסו ניסה לנצל את ההזדמנות ולכבוש את נאפולי, אולם הובס בקרב פונזה על ידי כוחותיו של פיליפו מריה ויסקונטי ונלקח בשבי. בהיותו בשבי הרשים אלפונסו את פיליפו מריה ויסקונטי, ושכנע אותו שישחרר אותו ושלא יתערב בסכסוך בנאפולי. בשנת 1436 ניסה שוב אלפונסו לכבוש את נאפולי, אולם כשל במשימה. בשנת 1438 הגיע רנה מאנז'ו לנאפולי ותפס את השלטון, ובשנת 1439 נהרג אחיו של אלפונסו – פדרו מאראגון, רוזן אלבורקרקה בקרב אל מול כוחותיו של רנה, ומשום כך חתם אלפונסו על הסכם הפסקת אש עם רנה.
בשנת 1441 חזר אלפונסו והטיל מצור על נאפולי, וב-2 ביוני 1442 פינה רנה את העיר ואלפונסו הוכתר כאלפונסו הראשון, מלך אראגון. בשנת 1446 כבש אלפונסו את סרדיניה, ולאחר מכן השיג את הסכמת האפיפיור אאוגניוס הרביעי שבנו פרדיננדו יירש את ממלכת נאפולי לאחר מותו.
בשנת 1448 תמך אלפונסו בסקנדרבג, שליט אלבניה, וסייע לו להדוף את כוחותיו של מהמט השני, סולטאן האימפריה העות'מאנית, ובתמורה הפך סקנדרבג לוואסל של אלפונסו בשנת 1451.
ב-27 ביוני 1458 מת אלפונסו בנאפולי, בזמן שתכנן לפלוש לג'נובה. את ממלכת אראגון יחד עם סיציליה וסרדיניה ירש אחיו חואן השני, מלך אראגון, ואילו את ממלכת נאפולי ירש בנו הלא חוקי פרדיננדו הראשון, מלך נאפולי.
משפחתו

ב-12 ביוני 1415 התחתן אלפונסו עם מריה מקסטיליה, מלכת אראגון, בתם של אנריקה השלישי, מלך קסטיליה וקתרין מלנקסטר, אך לא היו לו ילדים ממנה.
אלפונסו החזיק בכמה פילגשים, ומפילגשו גירלדונה קרלינו נולדו לו שלושה ילדים:
פרדיננדו הראשון, מלך נאפולי (1423–1494)
מריה ד'אראגונה (1424–1449), התחתנה עם לאונלו ד'אסטה, מרקיז פררה
לאונור ד'אראגונה, התחתנה עם מרצאנו, דוכס סקואילצ'ה
ראו גם

מלכי אראגון
מחאת הלהט"ב (2018)

מפגינים בהפגנה המרכזית בכיכר רבין תחת הכותרת, "הפגנת השוויון למען הקהילה הגאה", 2018
מחאת הלהט"ב (או מחאת השוויון) הייתה סדרת הפגנות שכללו גם שביתה פוליטית חלקית, ונערכו בישראל ב-22 ביולי 2018 במטרה למחות על אפליית להט"ב במסגרת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (המוכר בכינוי "חוק הפונדקאות").
במהלך השביתה, שחפפה לצום תשעה באב (נדחה) שחל באותו היום, אפשרו חברות וארגונים רבים לעובדיהם להיעדר ממקום העבודה כדי להשתתף בפעולות המחאה שנערכו לאורך היום במוקדים בישראל, בהם תל אביב-יפו, ירושלים, חיפה, באר שבע, רעננה.