stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2019/2020 ביורופקאפ
שלב המוקדמות > שלב המוקדמות

בסך הכל 10 קבוצות שיחקו בשלב זה. המחזור הראשון שוחק ב-2 באוקטובר 2019, והמחזור השני שוחק ב-9 באוקטובר 2019.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אסטוניה טארטו אוליקול | 165–171 | פינלנד קטאיה | 72–78 | 87–99 |
| בולגריה ברואה | 172–179 | הולנד ליידן | 71–86 | 86–108 |
| בלרוס בוריספן | 147–182 | אוקראינה דניפרו | 76–101 | 71–81 |
| שוודיה בורוס | 128–155 | טורקיה פינאר קרשיאקה | 70–77 | 58–78 |
| קוסובו ראהובצ'י | 120–189 | רומניה מוביטלקו קלוז' נפוקה | 73–98 | 47–91 |
שלב הבתים הראשון > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | פורטוגל בנפיקה | 6 | 5 | 1 | 517 | 489 | 28+ | 11 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | הולנד ליידן | 6 | 4 | 2 | 533 | 503 | 30+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | סלובקיה אינטר ברטיסלאבה | 6 | 2 | 4 | 486 | 520 | 34- | 8 |  |
| 4. | הונגריה פצ'ס ואוליה | 6 | 1 | 5 | 514 | 538 | 24- | 7 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ישראל עירוני נס ציונה | 6 | 6 | 0 | 460 | 405 | 55+ | 12 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | הולנד לאנדסטד האמרס | 6 | 3 | 3 | 530 | 477 | 53+ | 9 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | קפריסין קראבנוס | 6 | 2 | 4 | 464 | 491 | 27- | 8 |  |
| 4. | אוסטריה קפפנברג בולס | 6 | 1 | 5 | 362 | 443 | 81- | 7 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ג'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לטביה ונטספילס | 6 | 6 | 0 | 602 | 439 | 163+ | 12 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | גרמניה מדי ביירוית | 6 | 4 | 2 | 542 | 472 | 70+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | קוסובו סיגל פרישטינה | 6 | 2 | 4 | 513 | 570 | 57- | 8 |  |
| 4. | קפריסין אפואל ניקוסיה | 6 | 0 | 6 | 416 | 592 | 176- | 6 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ד'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיה בשאקשהיר קולג'י | 6 | 5 | 1 | 472 | 430 | 42+ | 11 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | רומניה אוראדיה | 6 | 4 | 2 | 461 | 456 | 5+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | שווייץ פריבור אולימפיק | 6 | 2 | 4 | 428 | 466 | 38- | 8 |  |
| 4. | רומניה אטלסיב סיביו | 6 | 1 | 5 | 472 | 481 | 9- | 7 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיה פינאר קרשיאקה | 6 | 5 | 1 | 496 | 410 | 86+ | 11 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | בלגיה ספירו שרלרואה | 6 | 3 | 3 | 473 | 467 | 6+ | 9 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | הולנד דונר חרונינגן | 6 | 2 | 4 | 386 | 454 | 68- | 8 |  |
| 4. | בלגיה פיניקס בריסל | 6 | 2 | 4 | 468 | 492 | 24- | 8 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אוקראינה קייב בסקט | 6 | 4 | 2 | 506 | 492 | 14+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | בלרוס צמוקי מינסק | 6 | 3 | 3 | 511 | 500 | 11+ | 9 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | בולגריה לבסקי לוקויל | 6 | 3 | 3 | 453 | 453 | 0 | 9 |  |
| 4. | אוקראינה בי.סי. דניפרו | 6 | 2 | 4 | 497 | 522 | 25- | 8 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ז'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רומניה מוביטלקו קלוז' נפוקה | 6 | 5 | 1 | 533 | 490 | 43+ | 11 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | רוסיה יניסיי קרסנויארסק | 6 | 4 | 2 | 535 | 478 | 57+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | בולגריה בלקן בוטבגרד | 6 | 2 | 4 | 480 | 524 | 44- | 8 |  |
| 4. | שוודיה סודרטלי קינגס | 6 | 1 | 5 | 479 | 535 | 56- | 7 |  |
שלב הבתים הראשון > בית ח'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | דנמרק באקן ברס | 6 | 5 | 1 | 502 | 476 | 34+ | 11 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 2. | הונגריה אגיס קורמנד | 6 | 4 | 2 | 491 | 465 | 26+ | 10 | העפילו לשלב הבתים השני |
| 3. | פינלנד קטאיה | 6 | 2 | 4 | 489 | 537 | 48− | 8 |  |
| 4. | פולין לגיה ורשה | 6 | 1 | 5 | 476 | 480 | 4− | 7 |  |
טופ 16

שתי הקבוצות שסיימו ראשונות בשלב הבתים הראשון, העפילו לשלב בתים שני - הטופ 16 (סך הכל 16 קבוצות), והן חולקו לארבעת הבתים הבאים.
טופ 16 > בית ט'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | גרמניה מדי ביירוית | 6 | 5 | 1 | 581 | 526 | 55+ | 11 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 2. | דנמרק באקן ברס | 6 | 4 | 2 | 542 | 527 | 15+ | 10 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 3. | פורטוגל בנפיקה | 6 | 3 | 3 | 494 | 494 | 0 | 9 |  |
| 4. | בלגיה ספירו שרלרואה | 6 | 0 | 6 | 484 | 554 | 70- | 6 |  |
טופ 16 > בית י'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בלרוס צמוקי מינסק | 6 | 4 | 2 | 481 | 446 | 35+ | 10 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 2. | רומניה מוביטלקו קלוז' נפוקה | 6 | 4 | 2 | 474 | 460 | 14+ | 10 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 3. | ישראל עירוני נס ציונה | 6 | 2 | 4 | 476 | 501 | 25- | 8 |  |
| 4. | רומניה אוראדיה | 6 | 2 | 4 | 454 | 478 | 24- | 8 |  |
טופ 16 > בית יא'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | לטביה ונטספילס | 6 | 5 | 1 | 558 | 479 | 79+ | 11 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 2. | אוקראינה קייב בסקט | 6 | 4 | 2 | 481 | 484 | 3− | 10 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 3. | הונגריה אגיס קורמנד | 6 | 3 | 3 | 512 | 516 | 4− | 9 |  |
| 4. | הולנד לאנדסטד האמרס | 6 | 0 | 6 | 475 | 547 | 72− | 6 |  |
טופ 16 > בית יב'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | טורקיה פינאר קרשיאקה | 6 | 6 | 0 | 594 | 421 | 173+ | 12 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 2. | טורקיה בשאקשהיר קולג'י | 6 | 3 | 3 | 508 | 554 | 46− | 9 | העפילו לשלב רבע הגמר |
| 3. | רוסיה יניסיי קרסנויארסק | 6 | 2 | 4 | 526 | 547 | 21− | 8 |  |
| 4. | הולנד ליידן | 6 | 1 | 5 | 472 | 578 | 106− | 7 |  |
פלייאוף

לשלב הפלייאוף עלו 2 המובילות מכל בית לאחר סיום שלב הבתים השני (סך הכל 8 קבוצות), שהוצלבו ביניהן כך שהקבוצה שסיימה ראשונה תקבל קבוצה שסיימה שנייה בהגרלה.
שלב הפלייאוף הופסק לאחר שלב רבע הגמר שנערך באפריל 2020, וזאת בעקבות התפרצות נגיף הקורונה העולמי. לאחר זמן מה, הכריזה פיב"א כי היא מוותרת על תחרות היורופקאפ לעונה זו, ותשאיר את המפעל ללא זוכות בעונת 2019/2020, על מנת שהקבוצות תחלנה את ההכנות לעונת המשחקים הבאה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 : 
 
|   |  1 |   טורקיה בשאקשהיר קולג'י | 78 | 112 | 190 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  8 |   לטביה ונטספילס | 77 | 90 | 167 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  8 |   לטביה ונטספילס | 77 | 90 | 167 |   |   |  1 |   טורקיה בשאקשהיר קולג'י |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   טורקיה בשאקשהיר קולג'י |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  4 |   דנמרק באקן ברס |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   דנמרק באקן ברס | 79 | 93 | 172 |   |   |  4 |   דנמרק באקן ברס |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   דנמרק באקן ברס | 79 | 93 | 172 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  5 |   בלרוס צמוקי מינסק | 66 | 87 | 153 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  1 |    |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  2 |    |  |  |  |
|   |  3 |   רומניה יו-בי.טי. קלוז' נפוקה | 83 | 87 | 170 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  6 |   גרמניה מדי ביירוית | 82 | 100 | 182 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  6 |   גרמניה מדי ביירוית | 82 | 100 | 182 |   |   |  6 |   גרמניה מדי ביירוית |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  6 |   גרמניה מדי ביירוית |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  7 |   טורקיה פינאר קרשיאקה |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  2 |   אוקראינה קייב בסקט | 71 | 67 | 138 |   |   |  7 |   טורקיה פינאר קרשיאקה |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  2 |   אוקראינה קייב בסקט | 71 | 67 | 138 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  7 |   טורקיה פינאר קרשיאקה | 89 | 88 | 177 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  הטורניר הופסק בעקבות התפרצות מגפת הקורונה העולמית
פסגת ויקטוריה

ערך זה עוסק בהר בהונג קונג. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

פסגת ויקטוריה
 מידע כללי
 גובה:  552 מטרים מעל פני הים
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 מיקום:  האי הונג קונג, הונג קונג
 קואורדינטות:  22°16′31.69″N 114°8′37.78″E﻿ / ﻿22.2754694°N 114.1438278°E﻿ / 22.2754694; 114.1438278
  (למפת הונג קונג מוגדלת) גואנגדונג ים סין הדרומיויקטוריה(למפת הונג קונג רגילה) גואנגדונג ים סין הדרומיויקטוריה
 
מבט על נמל ויקטוריה, על אזור סנטרל באי הונג קונג ועל קאולון מראש פסגת ויקטוריה.
רכבל הפסגה בהתקרבו אל מגדל הפסגה.
מגדל הפסגה, מבט מדרך הפסגה.
פסגת ויקטוריה (באנגלית: Victoria Peak; בסינית: 太平山) המכונה גם הר אוסטין (Mount Austin) או "הפסגה" (The Peak) היא הר הממוקם במערבו של האי הונג קונג שבהונג קונג. גובהה של הפסגה 552 מטרים והיא הנקודה הגבוהה ביותר באי (אך לא הנקודה הגבוהה ביותר בהונג קונג).
בראש הפסגה ניצבות מספר רב של אנטנות תקשורת והפסגה עצמה סגורה לציבור. סביב הפסגה מצויות שכונות יוקרה, גנים, אזורים ירוקים, מצפורים ומרכז קניות המכונה "הפסגה" המהווה אתר תיירות מרכזי באי.
היסטוריה

כבר במהלך המאה ה-19 שימשה הפסגה אתר מגורים ונופש פופולרי בשל הנוף המרהיב הנשקף ממנה לעבר המושבה, בשל האקלים הנוח יותר (הממוזג) ביחס לאקלים הסובטרופי של חלקי האי הנמוכים יותר, ובשל המרחק מהרעש והריחות של נמל ויקטוריה. בשנת 1868 הורה מושל הונג קונג השישי, סר ריצ'רד מקדונל על הקמת מעון קיץ על הפסגה, ובעקבותיו בנו עשירי האי מעונות קיץ על הפסגה. באותה עת הדרך היחידה להגיע אל הפסגה הייתה באמצעות כיסא הנישא על ידי משרתים במעלה השביל הצר.
שנת 1888 היוותה נקודת מפנה בפיתוחה של הפסגה עם הקמת הפוניקולר "רכבל הפסגה".
בניית הרכבל איפשרה גישה קלה ומהירה לפסגה ויצרה ביקוש רב למגורים על הפסגה. בין השנים 1904–1930 הוקמה על הפסגה שכונת מגורים אקסקלוסיבית יקרה, אשר נועדה לאוכלוסייה מערבית בלבד. השימוש ברכבל הפסגה הותר בשעות השיא למערביים בלבד, וסינים לא הורשו להשתמש בה.
גם כיום מהווה השכונה שכונת מגורים יוקרתית.
תיירות

הפסגה מהווה אחד מאתרי התיירות העיקריים של הונג קונג בשל הנוף הנשקף ממנה. מספר המבקרים המשוער בפסגה מדי שנה עולה על 7 מיליון. בראש הפסגה הוקמו שני מרכזי קניות: מגדל הפסגה וגאלריית הפסגה הממוקמים בסמוך לרכבל הפסגה. במגדל הפסגה ממוקם מוזיאון השעווה מאדאם טוסו הונג קונג, סניף של רשת מוזיאוני מאדאם טוסו.
על הפסגה ממוקם גן פסגת ויקטוריה, באתר בו ניצב בעבר בית מגורי המושל, והוא הנקודה הגבוהה ביותר שאליה יכול להגיע הציבור הרחב.
על הפסגה משתרע שביל הפסגה המקיף אותה, ומהפסגה לכיוון דרום משתרע שביל הונג קונג.
הערות שוליים

↑  ההיסטוריה של רכבל הפסגה.
עכברונים קטנים בערבה

| --- | --- |
 סוגה:  הנפשה, ילדים, הרפתקאות, קומדיה
 מדבבים בעברית:  אור אזולאי טלי גוטפריד אלי לולאי דבי בסרגליק טל בן בינה נחמן אשכנזי יהויכין פרידלנדר קובי אשל
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 שפות:  מנדרינית, אנגלית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  26
 הפקה
 הפצה:  סבן אנטרטיינמנט 
 מוזיקה:  שוקי לוי 
 אורך פרק:  כ-22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  Freeform 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הילדים ערוץ 2 Fox Kids
 תקופת שידור מקורית:  1996–1996
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
עכברונים קטנים בערבה (באנגלית: Little Mouse on the Prairie) היא סדרת טלוויזיה מונפשת בת 26 פרקים, שנעשתה בשיתוף פעולה של ארצות הברית וסין, המבוססת באופן רופף על ספר באותו שם מתוך סדרת הספרים "Serendipity" מאת סטיבן קוסגרוב. זהו העיבוד השני של ספר מתוך סדרת הספרים, כאשר הראשון היה האנימה "Serendipity the Pink Dragon".
הבעלות על הסדרה עברה לדיסני ב-2001 כשהיא רכשה את פוקס קידס העולמית, הכוללת גם את חברת Saban Entertainment. בישראל הסדרה שודרה בשנים 1996–1997 בערוץ הילדים בדיבוב עברי, ולאחר מכן בשנת 2000 בערוץ 2 ברצועת השידור "טוויפסי ברשת" ובשנת 2001 בערוץ Fox Kids בישראל.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה עוקבת אחר עכבר עיר בשם אוסגוד די, שזה עתה עבר לפינות הצורניות באזור הכפרי כדי לגור בחווה של דודו. כל פרק מתמקד באוסגוד די ובקבוצת חברים בעלי חיים שפגש בחווה.
דמויות

אוסגוד די – הדמות הראשית של הסדרה והמנהיג של חבריו, במקור בא מהעיר.
טוויזל די – בת דודתו של אוסגוד שגרה בכפר.
בלוסום – ארנבת, חברה של אוסגוד וטוויזל, מאוהבת באוסגוד.
ג'רמיה – צפרדע, חבר של אוסגוד וטוויזל.
פלפס – ברווז, חבר של אוסגוד וטוויזל, אוהב לזלול.
סוויני – סמור, חבר של אוסגוד וטוויזל בעל כשרון להמצאות.
פנג – עטלף, חבר של אוסגוד, הגיע מהיערות החשוכים.
ביסי – חתול שמן.
קאל – שותפו לדירה של ביסי, חתול רזה.
ארדי – דודו של אוסגוד ואביו של טוויזל.
מולי די – דודתו של אוסגוד ואמה של טוויזל.
בטי די – אחותה התינוקת של טוויזל.
סבא וויסקרס – עכבר חכם זקן.
מר פקר – מנהל חנות כלבו.
מדבבים בעברית

את גרסת הדיבוב לעברית הפיק וביים קובי אשל.
אור אזולאי - אוזגוד
טלי גוטפריד - טוויזל
אלי לולאי - ג'רמייה / קאל
דבי בסרגליק - פלפס / דודה מולי
טל בן בינה - בלוסום
נחמן אשכנזי - ביסי
יהויכין פרידלנדר - סוויני / סבא
קובי אשל - ספטימוס
הערות שוליים

↑  "U.S. Copyright Public Records System".
↑  "Disney+ and Missing Saban Entertainment & Fox Kids-Jetix Worldwide Library - StreamClues". 14 בספטמבר 2022. אורכב מ-המקור ב-26 בדצמבר 2022. נבדק ב-2 באוקטובר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Liste - BVS Entertainment | Séries".
פארק תעשיות קדמת גליל

|  מידע |
| --- | --- |
 קואורדינטות:  32°47′08″N 35°27′48″E﻿ / ﻿32.785521746263°N 35.463388873498°E﻿ / 32.785521746263; 35.463388873498
 he
 
פארק תעשיות קדמת גליל הוא פארק תעשייה הממוקם בגליל התחתון, בסמוך לכביש 77. את הפארק מנהלות עיריית טבריה, המועצה המקומית טורעאן ומועצה אזורית הגליל התחתון. מנהל הפארק הוא איציק נחום. שטח הפארק עומד על כ-618 דונם, ועובדים בו כ-500 איש. בפארק ישנן מפעלי אחזקות, ייצור מזון וציוד וכן מפעל של חברת ויסוצקי.
באוגוסט 2012 הושקע בקדמת גליל כ-12 מיליון ש"ח ממשרדי האוצר והכלכלה. במרץ 2017 הוכרז על השקעה נוספת של כ-300 מיליון שקלים חדשים בפארק, והקמת כ-20 מפעלים חדשים שצפויים להעניק תעסוקה למאות אנשים.
הערות שוליים

↑  335 מפעלים בדרך: ביקושי שיא למגרשי תעשייה, באתר ynet, 23 בינואר 2019
↑  רשימת המינהלות של אזורי התעשייה, באתר איזורי תעשייה-הקצאת קרקע לתעשייה
↑  פארק תעשייה גליל תחתון- קדמת גליל, באתר מידע על איזורי תעשייה
↑  12.1 מיליון ש"ח הוענקו לאזור התעשייה קדמת גליל עקב האכלוס המואץ, באתר www.star10.co.il
↑  מערכת ספונסר, אזור התעשייה גליל תחתון צפוי להתרחב ולקלוט עד 20 מפעלים חדשים, באתר sponser, ‏14 במרץ 2017
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
פסגת ולס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ולס 
 קואורדינטות:  64°20′05″S 62°31′30″W﻿ / ﻿64.33472222°S 62.525°W﻿ / -64.33472222; -62.525
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת ולס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת ולס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת ולס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת ולס
 
פסגת וֶלֶס או מתלול וֶלֶס (באנגלית: Veles Bastion; בבולגרית: рид Велес) הוא אזור נישא שמדרונותיו תלולים, המכוסה קרח המהווה את הקצה הדרומי של הרי סטריבוג, באי בראבאנט שבארכיפלג פאלמר; האי נמצא למול חוף חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
גובהו של המתלול 1,200 מטרים מעל פני הים.
מורדות המתלול תלולים - המדרונות הצפוניים, המערביים, והדרום- מערביים אינם מכוסים קרח בשל תלילותם.
המתלול מתנשא מעל קרחון זלאטיה, שנמצא ממזרח ומדרום לו.
המתלול נמצא 3.13 קילומטים מזרחית לנקודת פלמינג, 10.15 קילומטרים דרומית-מערבית להר פארי, 7 קילומטרים מערבית-צפונית-מערבית להר אימהותפ, ו-2.77 קילומטרים צפונית להר סארנגור.
היסטוריה > גילוי הפסגה

הפסגה מופתה לראשונה על ידי סקר בריטי בשנת 1980, ובשנית בשנת 2008.
היסטוריה > מקור השם

הפסגה נקראת על שמו של האל הסלאבי של החוכמה והידע ולס.
לקריאה נוספת

הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים של בולגריה
1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.
פר גרנזי

| --- | --- |
 ֻֻ
 ארץ מוצא:   גרנזי
 שימושים:  בעיקר לחלב
 תכונות
 כסות:  חומה עם טלאים לבנים
 קרניים:  קטנטנות
 מיון
 משפחה:  פריים
 מין:  בקר הבית
 שם מדעי:  Bos taurus
פר גרנזי, הוא גזע בקר הנפוץ במשק החלב. צבעו חום עם כתמים לבנים, וידוע בזכות עמידותו ובזכות טעם החלב העשיר שלו.
צבעו של החלב מוזהב, בגלל רמת הבטא-קרוטן הגבוהה במיוחד שבו, מה שנותן לו ערך בריאותי מוסף. לחלב הפרות גם אחוזי שומן גבוהים יחסית, כ-5% ורמה גבוהה של חלבון, כ-3.7%. תפוקת החלב מגיעה ללמעלה מ-5000 ליטר בשנה, ועד קרוב ל-6000 ליטר.
הערות שוליים

↑  http://www.worldguernseys.org/advantages.html
↑  http://www.studbook.co.za/Society/guernsey/
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543470505171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יונקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פארק תעשיות משגב

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  אזור תעשייה 
 על שם:  רבי חנינא בן תרדיון 
 מיקום:  מועצה אזורית משגב 
 מדינה:  ישראל 
 מידות
 שטח:  884 דונם 
 קואורדינטות:  32°52′02″N 35°16′24″E﻿ / ﻿32.86722222°N 35.27333333°E﻿ / 32.86722222; 35.27333333
 www.mip.org.il
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) פארק תעשיות משגב(למפת הגליל המערבי רגילה) פארק תעשיות משגב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק תעשיות משגב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק תעשיות משגב
 
פארק תעשיות משגב, המוכר גם בשם "תְּרַדְּיוֹן", הוא אזור תעשייה השוכן בשטח מועצה אזורית משגב בגליל המערבי, בין היישובים יובלים, רקפת וסכנין.
בית הלן דורון פארק
פסול  בפארק תעשיות משגב
פעילות

בפארק כ-110 חברות וכ-2,700 מועסקים. מרבית העסקים הם מפעלי תעשייה קלאסית וחברות לשירותים עסקיים. בפארק חברות מובילות מתחומי עיסוק שונים ובהם ביונד ביולוג'יקס, "חממת טרנדליינס", "תדביק", "תפרון", "הלן דורון" ו"באבקום" ומועסקים בו עובדים מהמגזר היהודי והערבי.
שטח הפארק הכולל הוא 884 דונם. מתוכם 420 דונם ברוטו לתעשייה ו-216 דונם של שצ"פ (שטח ציבורי פתוח). שטח כולל של מגרשי התעשייה ששווקו ונבנו עד היום הוא כ-200 דונם, ובתוכם כ-124,000 מ"ר של מבנים. בתחום הפארק ישנן גם חלקות פרטיות, שיעודן חקלאי (כ-60 דונם).
הפארק מנוהל על ידי מנהלה אשר נותנת שירותים לחברות הפועלות בפארק, כמו גם עוסקת בשיווק מגרשים פנויים. לפארק תקנון ייחודי, השם דגש על דרישות מחמירות לאיכות הסביבה. הפארק מטופח מאוד וזכה בחמשת כוכבי היופי של המועצה לישראל יפה.
הפארק קרוי על שמו של חנינא בן תרדיון מעשרת הרוגי מלכות.
פר ברתלסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בן 74 בערך) קקרטארסואק, גרינלנד 
 מדינה:  גרינלנד
 מפלגה:  סיומוט, דמוקרטים 
 פרסים והוקרה
 Nersornaat in silver (23 ביוני 2004) 
 
פר ברתלסן (גרינלנדית: Per Berthelsen; נולד ב-1950) הוא פוליטיקאי גרינלנדי.
ביוגרפיה

ברתלסן, יליד קקרטארסואק, הוא המייסד והמנהיג לשעבר של מפלגת הדמוקרטים, ומורה במקצועו. הוא נבחר לראשונה למועצת העיר של נוק בשנת 1993, ונבחר לראשונה לפרלמנט הלאומי באותה שנה. הוא היה אחד מהחברים המייסדים של להקת הרוק החלוצית הגרינלנדית Sumé.
כאשר נבחר ראש עיר חדש לנוק בשנת 2007, לאחר מותה של ראשת העיר הקודמת, אגנתה דוידסן, ברתלסן היה מועמד הדמוקרטים, אך הפסיד לניקולאי היינריך.
אביו של ברתלסן, רסמוס ברתלסן, היה גם הוא פוליטיקאי, והיה ראש העיר של נוק. בתו החורגת של ברתלסן היא הזמרת יוליה ברתלסן.
פסגת לנטאו

| --- | --- |

מבט על פסגת לנטאו מכפר השעשועים נגונג פינג. במרכז התמונה - בודהה טיאן טאן
 מידע כללי
 גובה:  934 מטר
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מיקום:  לנטאו, הונג קונג
 רכס הרים:  נגונג פינג
 קואורדינטות:  22°14′59.17″N 113°55′16.69″E﻿ / ﻿22.2497694°N 113.9213028°E﻿ / 22.2497694; 113.9213028
  (למפת הונג קונג מוגדלת) גואנגדונג ים סין הדרומילנטאו(למפת הונג קונג רגילה) גואנגדונג ים סין הדרומילנטאו
פסגת לנטאו (באנגלית: Lantau Peak) או פונג וונג שאן (בסינית: 鳳凰山 - מילולית: הר עוף החול), היא הפסגה הגבוהה ביותר באי לנטאו, והפסגה השנייה בגובהה בהונג קונג.
הפסגה ממוקמת בלב רמת נגונג פינג שבאי לנטאו, וגובהה 934 מטרים מעל פני הים.
הר זה מורכב למעשה משתי פסגות – האחת נקראת "פונג שאן" (עוף החול הזכר) והשנייה, הנמוכה יותר נקראת "וונג שאן" (עוף החול הנקבי). ביחד נקראות הפסגות "פונג וונג שאן".
פארק תעשיות מתקדמות יקנעם

מבט על פארק התעשייה מכיוון תל יקנעם.
פארק תעשיות מתקדמות יקנעם הוא פארק תעשייה ומתחם היי-טק הממוקם בסמוך לעיר יקנעם עילית ולכביש 6, הפארק הוא חלק מאזור הסיליקון ואדי. הפארק נבנה במהלך שנות ה-90 ופועלות בו כ-120 חברות היי-טק שונות המעסיקות כ-10,000 עובדים. המחזור השנתי של הפארק מוערך בכ-3 מיליארד דולר, והוא משתרע על כ-150 דונם.