stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
All I Ever Need Is You
רשימת רצועות

| All I Ever Need Is You (דיסק 1)> מס' | All I Ever Need Is You (דיסק 1)> שם | All I Ever Need Is You (דיסק 1)> משך | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 1)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | All I Ever Need Is You  | 2:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Here Comes That Rainy Day Feeling Again  | 2:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | More Today Than Yesterday  | 2:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Crystal Clear/Muddy Waters  | 2:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | United We Stand  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| All I Ever Need Is You (דיסק 2)> מס' | All I Ever Need Is You (דיסק 2)> שם | All I Ever Need Is You (דיסק 2)> משך | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  | All I Ever Need Is You (דיסק 2)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | A Cowboy's Work Is Never Done  | 3:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Love What You Did With The Love I Gave You  | 2:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | You Better Sit Down Kids  | 3:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | We'll Watch The Sun Coming Up (Shining Down On Our Love)  | 2:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Somebody  | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1972)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1972)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1972)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 14 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 7 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
הערות שוליים

↑  Top 200 Albums | Billboard 200 chart, Billboard
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
DKIM

DomainKeys Identified Mail, הידועה בעיקר בראשי התיבות DKIM (באנגלית: דואר מזוהה במפתחות מתחם) הוא פרוטוקול לאימות דואר אלקטרוני שפותח כדי לזהות זיוף והתחזות לגורמים אחרים. הוא עושה זאת בעזרת חתימה על כל הודעות דואר היוצאות. המפתח הציבורי לחתימה מפורסם במערכת שמות המתחם: DNS. בשנת 2005 פרוטוקול עבר לInternet Engineering Task Force לקבלת מעמד של תקן אינטרנט.
הפרוטוקול מוגדר ב־RFC 6376 משנת 2011 ובהמשך עודכן פעמיים בשנת 2018 כדי לאפשר שימוש בדרכי חתימות טובות יותר.
הן DKIM והן SPF מנסות למנוע זיופים באמצעות קישור טוב יותר בין הודעת דואר שנשלחת בפרוטוקול SMTP לבין מידע שנמצא במערכת שמות המתחם. לדוגמה: אם נשלחת הודעה וכתובת השולח בה היא someone@example.org, בשני הפרוטוקולים שרתי SMTP שמקבלים את ההודעה יחפשו מידע נוסף ברשומת ה־DNS של שם המתחם example.org. ההנחה היא שיש כאן אילוצים שבהם רק שולח לגיטימי יכול לעמוד, ואילו מי שמזייף הודעה שלא עוברת דרך שרתי הדואר של example.org לא יעמוד בהם וכך הודעות שהוא יוצר יתגלו כמזויפות.
הערות שוליים

↑  RFC 8301 – עדכון הפרמטרים לחתימת RSA, RFC 8463 – הוספת אפשרות לחתימת Ed25519
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
BA-10

| --- | --- |
שתי שריוניות BA-10 בעת המפגש בין חיילי וורמאכט לחיילי הצבא האדום במזרח פולין, ספטמבר 1939
שתי שריוניות BA-10 בעת המפגש בין חיילי וורמאכט לחיילי הצבא האדום במזרח פולין, ספטמבר 1939
 מידע כללי
 סוג:  דגם כלי רכב 
 מדינה מייצרת:  ברית המועצות ברית המועצות
 שנת ייצור:  1938–1945
 תקופת השימוש:  1938–הווה (כ־86 שנים) 
 דגם קודם:  BA-3
 דגם עוקב:  אין
 מערכה מרכזית:  מלחמת העולם השנייה, מלחמת החורף, קרב חלקין גול
 יחידות שיוצרו:  3,413 
 מידע טכני
 אורך:  4.45 מטרים
 רוחב:  2.10 מטרים
 גובה:  2.47 מטרים
 משקל:  5.1 טון
 מהירות:  50 קמ"ש על כביש
 טווח פעולה:  260 ק"מ
 מנוע:  בנזין, 4 צילינדרים 50 כ"ס
 שריון:  עד 10 מ"מ
 צוות:  4
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח 45 מ"מ
 חימוש משני:  2מקלעי DT קליבר 7.62 מ"מ
 
שריונית BA-10 (ברוסית: БА-10) היא רכב קרבי משוריין שפותח בברית המועצות בשנת 1938 והיה בשימוש בצבא האדום עד לשנת 1945. לפי הסיווג לשריוניות שהונהג בצבא האדום, הוגדרה BA-10 כשריונית בינונית.
פיתוח וייצור

BA-10 פותח בשנת 1938 במשרד תכנון של מפעל "איז'ורסקי" הנמצא במחוז לנינגרד. היא הייתה למעשה דגם מתקדם של השריונית BA-3, אשר נבנתה על בסיס מרכב של משאית 2 טון מדגם GAZ-AAA, תוצרת חברת גא"ז.
שריונית BA-10 הייתה בעלת הנעה 4X6. היא מוגנה בלוחות שריון משופע בעובי עד 10 מ"מ. חימוש השריונית כלל תותח בקוטר 45 מ"מ, שהותקן בצריח המסתובב ושני מקלעי 7.62 מדגם DT. צוות של השריונית הורכב מ-4 לוחמים: מפקד, תותחן, מפעיל רדיו (אשר תפקד גם כמקלען) ונהג.
כדי לשפר את עבירות הרכב כל שריונית כללה בסט הכלים שלה זוג זחלים מתפרקים. במידת הצורך היה ניתן להפוך את הרכב לזחל"מ על ידי הרכבת הזחלים על 4 הגלגלים האחוריים שלה.
השריונית יוצרה בשנים 1938–1941 במפעל איז'ורסקי בלבד ב-3 דגמים עיקריים:
BA-10 – הדגם הראשון.
BA-10M – הדגם המשופר. השיפורים התבטאו בהתקנת מכלי דלק בנפח גדול יותר לעומת הדגם הראשון ובשינויים במיקום מכשיר הרדיו וכלי עבודה בתוך החלל הפנימי של הרכב.
BA-10ZhD – בדגם זה הגלגלים של הרכב הותאמו לנסיעה על פסי הרכבת.
בסך הכול יוצרו 3,392 רכבים מכל הדגמים, מה שהפך את BA-10 לשריונית בינונית הכי נפוצה בצבא האדום.
שימוש

השימוש הקרבי הראשון בשריוניות BA-10 היה בקרב חלקין גול בשנת 1939. השריוניות השתתפו בכל הקרבות והמבצעים של הצבא האדום בשנים 1939–1941 – הן במשימות סיור והן במשימות תקיפה. רוב השריוניות אבדו בקרבות עם הגרמנים כבר בשנת 1941. את תפקידם כרכבי סיור תפסו טנקים קלים T-60 וT-70.
האזור היחיד, בו שריוניות BA-10 "שרדו" עד לאמצע שנת 1943 הייתה העיר לנינגרד, בה באחד ממפעלי הרכב בוצע תיקון והרכבה של BA-10 משריוניות פגועות. הצבא הפיני והצבא הגרמני השתמשו בשריוניות BA-10, שנפלו שלל לידיהם, כרכבי שיטור ואבטחה בשטחים הכבושים.
נכון להיום מספר BA-10 ששרדו מוצגים במוזיאון השריון בעיר פרולה, פינלנד ובמוזיאונים בתחום רוסיה.
| רק"מ סובייטי במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| טנקים קלים | T-50 • T-60 • T-70 • T-80 |  |
| טנקים מהירים | BT-8 • ‏ BT-7 ‏ • BT-5 |  |
| טנקים אמפיביים | T-37 • T-38 • T-40 |  |
| טנקים קטנים | T-27 |  |
| טנקים בינוניים | T-28 • T-34 • T-34/85 • T-44 |  |
| טנקים כבדים | T-35 • KV-1 • KV-2 • IS-2 • IS-3 |  |
| תותחים מתנייעים | ZiS-30 • SU-5 • SU-76 • SU-85 • SU-100 • SU-122 • SU-152 • ISU-122 • ISU-152 |  |
| נ"מ משוריין | T-60Z • T-70Z • T-90 • ZSU-37 |  |
| טרקטורים משוריינים | T-26T • קומסומוליץ |  |
| רק"מ מאולתר | חרקוב • IZ • NI |  |
| רק"מ ניסיוני | PPG • SU-100Y • SU-100Y • טנק מעופף A-40 |  |
| מכוניות משוריינות | D-8 • D-12 • D-13 • FAI • BA-10 • BA-11 • BA-20 • BA-21 • BA-3 • BA-6 • BA-27 • BA-64 • BA-I • LB-62 • LB-23 |  |
| רכבים משוריינים אמפיביים | PB-4 • PB-7 • BAD-2 |  |
| זחל"מים משוריינים | BA-30 |  |
| מזחלות שלג ממונעות עם מדחף | ANT-IV • NKL-16 • NKL-26 • RF-8 • ASD-400 |  |
1900 ברוסיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1899   1898  1897 |  דגל רוסיה | 1900  ברוסיה |  »»»  1901   1902   1903 |
כל ערכי השנים ברוסיה • אירועים בולטים בעולם ב-1900 פורטל רוסיה • לוח שנה של שנת 1900
1900 ברוסיה הייתה השנה ה-287 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
הנהגה

הצאר: ניקולאי השני
יושב ראש מועצת השרים: איוואן דורנובו
אירועים בולטים

4 בינואר – רעידת אדמה חזקה באזור טביליסי. נהרסו כ-10 כפרים ונהרגו כ-1,000 תושבים.
11 במאי – סיום בניית סיירת אברורה (אוניית קרב זו תהיה לסמלה של מהפכת אוקטובר).
14 במאי – משלחת רוסית משתתפת בפעם הראשונה באולימפיאדה אך לא זוכה באף מדליה.
יוני - הצבא הרוסי משתתף ביחד עם כוחות של צבאות אירופה נוספים בדיכוי מרד הבוקסרים בסין.
ספטמבר-אוקטובר הצבא הרוסי (בהיקף של 100,000 חיילים) כובש סופית את מנצ'וריה.
1 באוגוסט – ולדימיר לנין עזב את תחומי רוסיה ועבר לשווייץ. מתחילה הגלות בת חמש השנים שלו.
20 באוגוסט – שביתת עובדי הרכבת בתחנת יליזבטפול בקווקז.
1 באוקטובר – שרפה גדולה באזור הפקת נפט בבאקו. נהרסו 97 מגדלי קידוח.
3 בנובמבר – בכורת האופרה "הסיפור על הצאר סלטאן" מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב במוסקבה.
9 בדצמבר – הצאר הרוסי סירב לבקשת הבורים לעזור להם במאבקם נגד בריטניה
24 בדצמבר – תחילת הוצאה לאור של עיתון איסקרה על ידי ולדימיר לנין ותומכיו במפלגה המרקסיסטית.
נולדו

9 בינואר – ואסילי גראבין, מהנדס נשק סובייטי (נפטר ב-1980)
30 בינואר – איסאק דונייבסקי, מלחין סובייטי (נפטר ב-1955)
12 בפברואר – וסילי צ'ויקוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1982)
19 באפריל – אלכסנדר פטושקו, במאי קולנוע סובייטי (נפטר ב-1973)
24 באפריל – גריגורי שטרן, מפקד בכיר של הצבא האדום (הוצא להורג ב-1941)
3 ביוני – קונסטנטין ורשינין, טייס סובייטי, מפקד חיל האוויר הסובייטי (נפטר ב-1973)
17 ביוני – מיכאיל בוטוסוב, כדורגלן סובייטי (נפטר ב-1963)
16 ביולי – פיליף גוליקוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1980)
29 ביולי – מיכאיל טיכונראבוב, מדען טילים סובייטי (נפטר ב-1974)
29 באוגוסט – סמיון לאבוצ'קין, מהנדס ומתכנן מטוסים (נפטר ב-1960)
28 בספטמבר – בוריס יפימוב, קריקטוריסט רוסי ממוצא יהודי (נפטר ב-2008)
נפטרו

21 ביוני – מיכאיל מוראביוב, שר החוץ הרוסי (נולד ב-1845)
4 באוגוסט – יצחק לויתן, צייר רוסי ממוצא יהודי (נולד ב-1860)
13 באוגוסט – ולדימיר סולוביוב, פילוסוף ומשורר (נולד ב-1853)
17 בנובמבר – הנסיך אלכסנדר אימרטינסקי, גנרל חיל הרגלים, נסיך רוסי (נולד ב-1837)
מיכאיל מוראביוב
ולדימיר סולוביוב
איוון אייווזובסקי
דיוקן עצמי של יצחק לויתן
ראו גם

1900
Cheese (תוכנה)

| --- | --- |


 מפתח:  קרן GNOME
 גרסה אחרונה:  44.1 (15 ביולי 2023) 
 מערכת הפעלה:  מערכות דמויות יוניקס
 נכתבה בשפות:  Vala (GTK+)‎
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו גרסה 2+
 קוד מקור:  https://gitlab.gnome.org/GNOME/cheese.git 
 קטגוריה:  תוכנת מצלמת רשת
 projects.gnome.org/cheese
 
Cheese היא תוכנת מצלמת רשת.
התוכנה פותחה בקיץ הקוד של גוגל 2007, על ידי דניאל סיגל (Daniel G. Siegel), בהנחייתו של Raphaël Slinckx. התוכנה שולבה ב־GNOME החל מגרסה 2.22.
Cheese כתובה בשפת התכנות Vala. פיתוחה נעשה במאגרי הפיתוח (מאגרי גיט) של מיזם גנום.
תכונות

בתוכנה יכולות צילום והסרטה תוך כדי שילוב אפקטים שונים, בנוסף קיימת בתוכנה אפשרות מובנית להעלאת התמונות לפליקר. ניתן לבחור בין אפשרויות הצילום הבאות:
צילום רגיל.
צילום מספר תמונות - צילום רצף של ארבע תמונות בזו אחר זו.
וידאו- צילום סרטונים.
Chef Aid: The South Park Album

Chef Aid: The South Park Album הוא אלבום הפסקול הראשון של סדרת הטלוויזיה המונפשת סאות'פארק. באלבום, הכולל 22 רצועות, משתתפים מלבד מדבבי הסדרה אמנים שונים ובתוכם אלטון ג'ון, שון קומבס, פריימוס וויקליף ז'אן. האלבום יצא במהלך שידור העונה השנייה של הסדרה זמן קצר לאחר יציאת הפרק "מופע הסיוע לשף" ("Chef Aid") במהלכו מתארגן מופע סיוע לשף כדי שיוכל לשלם את שכר עורך הדין שלו. באלבום מופיע אייזק הייז המופיע בתור שף ומציג כאילו האלבום מופע צדקה.
מהאלבום יצאו שלושה סינגלים, ומתוכם הצליח במיוחד השיר "Chocolate Salty Balls" שהגיע למקומות גבוהים במצעדי פזמונים ברחבי העולם ולמקום הראשון בבריטניה ובאירלנד. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים באוסטרליה ובמצעד האלבומים הבריטי.
רשימת השמעה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| מס' | שם | מילים | מבצע(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | South Park Theme  | פריימוס | פריימוס | 0:40 |
| 2. | Nowhere to Run  | דה קריסטל מת'וד, ג'ק בליידס, DMX, אול' דירטי באסטרד, אוזי אוסבורן, ריק רובין וג'ון איטון | DMX, אול' דירטי באסטרד, אוזי אוסבורן; מוזיקה על ידי דה קריסטל מת'וד ופאזבאבל | 4:40 |
| 3. | Chocolate Salty Balls (P.S. I Love You)  | טריי פארקר | אייזק הייז כשף | 3:55 |
| 4. | "Brad Logan"  | טים ארמסטרונג | רנסיד | 2:16 |
| 5. | Come Sail Away (על ידי סטיקס)   | דניס דהיאנג | "אריק קרטמן" | 5:12 |
| 6. | Kenny's Dead  | מאסטר פי וקרטיס מייפילד | מאסטר פי | 3:24 |
| 7. | Simultaneous  | טריי פארקר | אייזק הייז כשף | 3:17 |
| 8. | Will They Die 4 You  | מייסון בד'ה |   | 3:52 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 34:21 |
BA-20

| --- | --- |
שריונית BA-20 במוזיאון מלחמת העולם השנייה בקייב
שריונית BA-20 במוזיאון מלחמת העולם השנייה בקייב
 מידע כללי
 סוג:  דגם כלי רכב 
 מדינה מייצרת:  ברית המועצות ברית המועצות
 יצרן:  גא"ז 
 שנת ייצור:  1936–1945
 תקופת השימוש:  1936–1945 (כ־9 שנים) 
 מערכה מרכזית:  מלחמת העולם השנייה, מלחמת החורף, קרב חלקין גול
 יחידות שיוצרו:  2,108 
 מידע טכני
 אורך:  4.31 מטרים
 רוחב:  1.75 מטרים
 גובה:  2.13 מטרים
 משקל:  2.5 טון
 מהירות:  90 קמ"ש על כביש
 טווח פעולה:  450 ק"מ
 מנוע:  בנזין, 4 צילינדרים 50 כ"ס
 שריון:  6–9 מ"מ
 צוות:  3
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  מקלע DT קליבר 7.62 מ"מ
 
שריונית BA-20 (ברוסית: БА-20) היא רכב קרבי משוריין שפותח בברית המועצות ב-1934 והיה בשימוש הצבא האדום עד לשנת 1945. לפי הסיווג לשריוניות שהונהג בצבא האדום, הוגדרה BA-20 כשריונית קלה.
פיתוח וייצור

BA-20 פותחה בשנת 1934 במשרד תכנון של חברת גא"ז. היא נבנתה על בסיס מרכב של מכונית GAZ-M1 שהייתה בעלת הנעה 2X4. היא מוגנה בלוחות שריון משופע. עובי לוחות השריון הקדמי 9 מ"מ, ועובי לוחות שריון הצד 6 מ"מ. עובי שריון צריח הרכב – 9 מ"מ. חימוש השריונית כלל מקלע 7.62 מדגם DT, שהותקן בצריח המסתובב. צוות השריונית הורכב משני אנשים – מפקד (שתפקד גם כמקלען) ונהג. בדגם המשופר (BA-20M) התווסף איש צוות שלישי – קשר.
השריונית יוצרה בשנים 1936 – 1942 במפעלי חברת גאז בשלושה דגמים עיקריים:
BA-20 – הדגם הראשון. הוחלף בדגם BA-20M בשנת 1938.
BA-20M – הדגם המשופר. השיפורים התבטאו בהתקנת מכלי דלק בנפח גדול יותר לעומת הדגם הראשון ובהתקנת מכשיר קשר מתקדם יותר. בעקבות השינוי במכשיר הקשר הוגדל צוות השריונית ל-3 אנשים. בעקבות השינויים משקל הרכב עלה ל-2.62 טון. דגם זה יוצר משנת 1938 עד ל-1942.
BA-20ZhD – בדגם זה הותאמו גלגלי הרכב לנסיעה על פסי הרכבת.
בסך הכול יוצרו 2,114 רכבים מכל הדגמים.
שימוש

השימוש הקרבי הראשון בשריוניות BA-20 היה בקרב חלקין גול בשנת 1939. השריוניות השתתפו בכל הקרבות והמבצעים של הצבא האדום בשנים 1939–1941 כרכבי סיור או רכבי פיקוד. רוב השריוניות אבדו בקרבות עם הגרמנים כבר בשנת 1941. ביחידות הצבא האדום שהיו מוצבות במזרח הרחוק של ברית המועצות (ולכן לא השתתפו במלחמה עם הגרמנים) שריוניות BA-20 המשיכו לשרת עד לסוף שנת 1945 ואף נעשה בהן שימוש במהלך הקרבות עם הכוחות היפנים בסין ובקוריאה.
הצבא הגרמני והצבא הרומני השתמשו בשריוניות BA-20, שנפלו שלל לידיהם, כרכבי שיטור ואבטחה בשטחים הכבושים.
הצבא הפיני השתמש בכ-20 שריוניות BA-20 (גם הן רכבי שלל שנלקחו מהצבא האדום) כרכבי פיקוד עד לשנת 1957. אחד מן הרכבים הללו מוצג כיום במוזיאון השריון בעיר פרולה, פינלנד.
DJ Mag

| --- | --- |

 תאריכי הופעה:  1991–הווה (כ־33 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 ISSN:  0951-5143
 djmag.com
 
DJ Mag (הידוע גם בשם DJ Magazine) הוא מגזין מוזיקת דאנס אלקטרונית ותקליטנים בריטי. המגזין, שנוסד ב-1991, מתפרסם מדי חודש.
העיתון מפרסם את רשימת 100 תקליטני השנה, רשימת 100 מועדוני השנה, רשימת 100 פסטיבלי השנה ורשימת האמנים הבריטים הטובים ביותר.
היסטוריה

גרסה מוקדמת למגזין הופיעה בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 כ-Disc Jockey Magazine. מאוחר יותר, שם המגזין שונה ל-Jocks Magazine. המגזין נוסד באמצע 1991. בתחילה, המגזין, בעריכתו של כריס מלור כעורך הראשי של המגזין, פורסם מדי שבוע. בשלב זה, המגזין היה מגזין התקליטנים הנמכר ביותר בבריטניה, ואחד מהחשובים ביותר בסצנת המוזיקה המתפתחת.
עקב עומס העבודה לפרסום המגזין מדי שבוע, הנהלת המגזין החליטה ב-1992 (עד ל-2008) כי המגזין יתפרסם מדי שבועיים. באותה תקופה, החלו לפרסם את תקליטן השנה, בהצבעת עורכי המגזין. מאוחר יותר, שונה שמה של הרשימה לרשימת 100 תקליטני השנה.
ב-2001, העיתונאית לסלי רייט החליפה את כריס מלור כעורכת הראשית של המגזין.
ב-2011, קרל לובן החליף את לסלי רייט כעורך הראשי של המגזין.
הערות שוליים

↑  "About DJ Mag (History)". DJ Magazine. 9 באוקטובר 2012. נבדק ב-5 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Malt, Andy. "CMU: TGE 2017: New music media business models – DJ Mag | Complete Music Update". completemusicupdate.com. Complete Music, 23 May 2017. נבדק ב-25 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  "20 Years of DJ Mag – A Retrospective". DJ Mag (באנגלית). 9 באוקטובר 2012. נבדק ב-25 בספטמבר 2017. {{cite journal}}:  (עזרה)
שמיטת קרקעות

| --- | --- |
 מקרא:  שמות, כ"ג, י"א
 משנה תורה:  ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק ז'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, עשה קל"ד ספר החינוך, מצווה פ"ד
 
ביהדות, שמיטת קרקעות היא מצווה מן המצוות התלויות בארץ שחלה בכל שנה שביעית, המכונה שנת שמיטה. המצווה כוללת את החובה, להימנע מעבודת האדמה, להפקיר את גידולי הקרקע ולנהוג בקדושה בפירות הגדלים בשנה זו. מצווה זו היא הענף העיקרי של מצוות השמיטה. פירות הגדלים בשנה זו מכונים "פירות שביעית", שלשימוש בהם ישנם דינים מיוחדים עקב קדושתם. ערך זה עוסק בשמיטת הקרקעות עצמן.
שנת השמיטה האחרונה הייתה שנת ה'תשפ"ב והבאה תהיה שנת ה'תשפ"ט. ריענון
מצווה זו היא מצווה התלויה בארץ, כלומר נוהגת רק בארץ ישראל. במהלך הדורות, בשל שינויים באזורים שהיו בשליטה יהודית או התיישבות יהודית, גבולות האזורים בהם חלה מצוות השמיטה השתנו.
המקורות בתורה

מצוות שמיטת הקרקעות נזכרת בקצרה בפרשת משפטים:
ובפירוט בפרשת בהר:
הרמב"ם מונה כאן 6 מצוות (מתוך 613 המצוות שבתורה):
שתשבות הארץ ממלאכתה בשביעית - "שַׁבַּת שַׁבָּתוֹן יִהְיֶה לָאָרֶץ".
שלא יעבוד עבודת הארץ בשנה זו - "שָׂדְךָ לֹא תִזְרָע" (זריעה היא אב-טיפוס למלאכות הגורמות לצמיחת יבול באדמה).
שלא יעבוד עבודת האילן בשנה זו - "וְכַרְמְךָ לֹא תִזְמֹר" (זמירה היא אב-טיפוס למלאכות המעודדות צמיחת פירות באילן).
שלא יקצור את הספיח (היבול העולה מאליו בשדה) כדרך הקוצרים (כמות גדולה בבת-אחת) - "אֵת סְפִיחַ קְצִירְךָ לֹא תִקְצוֹר".
שלא יבצור את הנזירים (הפירות העולים מאליהם בעצים) כדרך הבוצרים - "וְאֶת-עִנְּבֵי נְזִירֶךָ לֹא תִבְצֹר".
שישמיט מה שתוציא הארץ (יוותר על בעלותו ויאפשר לכל אדם לקטוף) - "וְהַשְּׁבִיעִת תִּשְׁמְטֶנָּה וּנְטַשְׁתָּהּ".
המצוות 1–3 מתייחסות להשבתת המלאכות החקלאיות שמטרתן להצמיח יבול; המצוות 4–6 מתייחסות להפקרת היבול החקלאי העולה מאליו.
מצוות 1, 6 הן מצוות עשה; מצוות 2, 3, 4, 5 הן מצוות לא תעשה.
השבתת המלאכות החקלאיות

מהתורה אסור בשנת השמיטה לזרוע ולזמור, שהן המלאכות הגורמות לצמחים לצמוח, וכן אסור לקצור ולבצור, שהן המלאכות בהן אוספים את היבול שגדל. אף על פי שהאיסור על זריעה וזמירה הוא מוחלט, האיסור על קצירה ובצירה היא רק כאשר הן נעשות "כדרך הקוצרים" - בכלים חקלאיים וכמות גדולה בבת אחת; מותר לאסוף מעט יבול לצורך תצרוכת עצמית.
בנוסף ישנן מלאכות השנויות במחלוקת אם הן אסורות מהתורה או מדרבנן, והן המלאכות שיש להן אותה מטרה, כמו נטיעה, הברכה, חרישה לאחר הזריעה (אשר יש טוענים שהוא גם מהתורה) ודישון. בנוסף, אסרו חז"ל מלאכות רבות הנלוות לפעילות החקלאית כמו יישור הקרקע לקראת זריעה. עם זאת, מותר לבצע עבודות על מנת למנוע מעצים וצמחים למות, כמו השקיה.
הפקרת היבול החקלאי

כל בעל שדה מצווה להפקיר את כל יבול השדה בשנת השמיטה, ולאפשר לכל אדם לקטפו ולאכלו.
פירות שביעית: הפירות הגדלים בשנת השמיטה מיועדים לאכילה, ולחלק מהדעות יש מצווה לאכלם - "והייתה שבת הארץ לכם לאכלה". עם זאת, פירות אלו קדושים בקדושת שביעית, ולכן אסור לסחור בהם, לאבד אותם שלא בדרך אכילה, לנהוג בהם בביזיון, להוציאם לחוץ לארץ ועוד. כך למשל, יין הקדוש בקדושת שביעית לא מכבים בו את נר ההבדלה כיוון שבכך מפסידים את היין. כמו כן, אסור להאכיל בהמות בפירות המיועדים למאכל אדם.
ביעור פירות שביעית: פירות השביעית מותרים באכילה רק כל עוד נמצאים פירות ממינם על העצים וזמינים לבני אדם או חיות המעוניינים לאכול אותם. משאין יותר פירות ממין מסוים על העצים בכל האזור, מגיע זמן הביעור של אותו הפרי. לפי הרמב"ם והראב"ד, בזמן הביעור יכול כל אחד לשמור לעצמו פירות לשלוש סעודות ושאר הפירות יש להשמיד. על מנת למנוע את ההשמדה, היו, לפי הראב"ד, מארגנים מרכז חלוקה של פירות ומי שהיו לו עודפי פירות היה מביאם לשם כדי שמי שאין לו פירות יוכל לקחת. לפי פוסקים אחרים, מספיק להפקיר את הפירות בזמן הביעור ואם אף אחד לא לוקח אותם מותר לאדם לזכות בהם חזרה ולהמשיך להשתמש בהם.
ספיחי שביעית: כאמור, היבול הגדל בשנת השמיטה מעצמו מותר באכילה. אולם מכיוון שהיו אנשים רבים שהיו זורעים את שדותיהם וטוענים שהתוצרת צמחה מעצמה, גזרו חז"ל איסור על תוצרת של צמחים חד-שנתיים הגדלים במהלך השמיטה גם אם צמחו מאליהם. איסור זה נקרא איסור ספיחין. איסור ספיחין אינו חל על פירות העץ, על צמחים רב-שנתיים, ועל צמחי-בר שלא נוהגים לזרוע אותם (משנה שביעית ט א).
נעבד: הביטוי "נעבד" מציין פירות אשר גדלו בשנת השמיטה, על ידי שנעשו בהם מלאכות האסורות. נחלקו הראשונים האם תוצרת זה מותרת באכילה. יש שהוכיחו שפירות אלו אסורים באכילה מדברי התלמוד במסכת יבמות: ”עובד כוכבים שהיה מוכר פירות בשוק, ואמר פירות הללו של ערלה הן, של עזיקה הן, של נטע רבעי הן, לא אמר כלום, לא נתכוון אלא להשביח מקחו” (תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף קכ"ב, עמוד א').
חובת האדם או חובת הארץ

חכמי ישראל נחלקו בשאלה, האם עיקר המצווה היא שהאדם לא יעבד את האדמה בשמיטה, או עיקר המצווה היא שהארץ תשבות. למחלוקת זו ישנן השלכות מעשיות לגבי אמירה לנכרי שיעבד את האדמה בשמיטה, וכן לגבי זריעה לפני השמיטה כאשר ההשרשה נעשית בשמיטה.
מלשון התורה נראה, ששתי התשובות נכונות: מצוות עשה "ושבתה הארץ שבת לה'" היא חובת הארץ, אבל מצוות לא-תעשה "שדך לא תזרע וכרמך לא תזמור" הן חובות האדם.
בתלמוד בבלי נאמר בפירוש ש”אדם מצווה על שביתת שדהו בשביעית”. מכאן כתב במנחת חינוך ש"שביעית חמורה משבת, שבשבת האיסור על הגברא [האדם], ואם עושה מלאכה על ידי גוי הוא רק שבות. ובשביעית, אם עושה עבודת הארץ על ידי גוי, עובר בעשה." וכן כתב בתוספות רי"ד ועוד.
הרמב"ם מנה את המצוות בלשון התורה, וכתב שיש מצווה "”שתשבות הארץ ממלאכתה בשביעית”. עם זאת, מלשונו בהלכה עצמה יש שדייקו ששתי המצוות - גם עשה וגם לא תעשה - מוטלות על האדם בלבד: ”מצות עשה לשבות מעבודת הארץ ועבודת האילן בשנה שביעית, שנאמר (ויקרא כה ב): "ושבתה הארץ שבת ליי'", ונאמר (שמות כג): "בחריש ובקציר תשבות". וכל העושה מלאכה מעבודת הארץ או האילנות בשנה זו ביטל מצות עשה ועבר על לא תעשה, שנאמר (ויקרא כה ד): "שדך לא תזרע וכרמך לא תזמור".”
טעמי המצווה

חכמי ישראל מצאו מספר טעמים למצוות שמיטת הקרקעות.
טעמי המצווה > טעמים כלליים

בתלמוד הבבלי מסופר כי תלמיד אחד שאל את רבי אבהו מהו טעם מצוות השביעית? ונענה: ”אמר הקדוש ברוך הוא לישראל: "זרעו שש והשמיטו שבע, כדי שתדעו שהארץ שלי היא"” (מסכת סנהדרין דף לט, א). בדרך זו הלך גם בעל ספר החינוך, והוא מקביל את טעם מצוות השמיטה לטעם מצוות השבת, לדבריו - על ידי מניין ששת ימי השבוע והשביתה ממלאכה בשבת, האדם מכיר באמונת חידוש העולם בששת ימי בראשית. וכך גם במנותו שש שנות עבודה חקלאית והשביתה ממלאכות הארץ בשנה השביעית, הוא מכיר בבעלות האל-הבורא על הארץ. הכרה זו מקבלת משנה חיזוק עם הפקרת תנובת הארץ, פעולה המורה על הכרה מלאה בבעלות האל, ברצותו נותן פירותיו לבעלי הקרקע - ברצותו מפקיר.
הסבר נוסף מבית מדרשו של ספר החינוך: על ידי הזנחת עבודת הארץ, מקור פרנסתו של האדם, והפקרת היבולים המעטים שגדלו מאליהם - תתחזק בלבו של מקיים המצווה מידת הביטחון. בהיעדר גב כלכלי, האדם מאלץ את עצמו למצוא משענת אחרת, ומוצא אותה בדמותו של האל אדוני הארץ, הזן ומפרנס לכל.
טעמי המצווה > טעמים לאיסור המלאכות החקלאיות

הרמב"ם בספרו מורה הנבוכים, מפריד בין טעם המצווה להפקיר את היבולים שהוא סוציאלי בעיקרו ”יש מהם חמלה וחנינה על כל בני אדם”, לבין טעם איסור המלאכות החקלאיות. לאיסור זה הוא מוצא טעם טבעי, כדי שיתרבה יבול האדמה לטווח הארוך, כי הקרקע מתחזקת במנוחתה.
דון יצחק אברבנאל, שולל גישה זו, ומעלה תמיהה: אם אכן עומדת סברתו של הרמב"ם במבחן המציאות, וההשבתה החקלאית תורמת לפוריות האדמה, לשם מה נצרכה התורה להבטיח לחקלאי יבול מרובה בשנה הששית? הרי המצווה מועילה לו מבחינה חקלאית, וסביר להניח שיתרצה לקיימה גם אם לא יתחולל שינוי על-טבעי בקצב התפוקה. עוד גם זאת: אם אכן מטרת התורה במצווה זו לתת מנוחה לקרקע, הרי בכך שהקרקע תתן תפוקה כפולה ומשולשת בשנה הששית, היא תחלש, ונמצא שהמנוחה בשביעית מתקזזת מול עומס הפעילות בששית. תמיהה נוספת: בפרשת בחוקותי, כחלק מסדרת הקללות המתוארת בתורה על אי-שמירת המצוות, נאמר על היציאה לגלות: ”אָז תִּרְצֶה הָאָרֶץ אֶת שַׁבְּתֹתֶיהָ כֹּל יְמֵי הֳשַׁמָּה וְאַתֶּם בְּאֶרֶץ אֹיְבֵיכֶם אָז תִּשְׁבַּת הָאָרֶץ וְהִרְצָת אֶת שַׁבְּתֹתֶיהָ. כָּל יְמֵי הָשַּׁמָּה תִּשְׁבֹּת אֵת אֲשֶׁר לֹא שָׁבְתָה בְּשַׁבְּתֹתֵיכֶם בְּשִׁבְתְּכֶם עָלֶיהָ”, לפי גישתו של הרמב"ם מצב כזה רק מועיל לארץ מבחינה חקלאית, והעונש היה צריך להיות הפוך - שהאדמה תהיה חלשה יותר.
אברבנאל עצמו מציב את השמיטה על רצף המצוות שבת-שמיטה-יובל, ומסביר שתכלית שלשתן אחת: להכריח את האדם לפסק-זמן מעיסוקיו לפרנסתו, מתוך ציפייה שכאשר יהיה מוגבל מעשיית מלאכות חולין כעבודות חקלאיות, ”הגוף יהיה חפשי ובן חורין מכל עמלו”, יעסוק בדברים החשובים לו באמת ולא רק באלו הנגזרים ממציאות הקיום היומיומית.
טעמי המצווה > טעמים להפקרת התוצרת החקלאית

הסברים אחדים מתמקדים בהפקרת היבולים:

הסבר אחד, אף הוא מקורו בספר החינוך המבאר כי על ידי הפקרת תוצרת שדהו, יקנה האדם את מידת הוותרנות. בלשונו: ”עוד יש תועלת נמצא בדבר: לקנות בזה מדת הוותרנות, כי אין נדיב כנותן מבלי תקוה אל הגמול”.
הרב צבי הירש קלישר, ובעקבותיו הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מציירים את חזון השמיטה כאוטופיה סוציאליסטית-מרקסיסטית לשנה אחת, בה: ”כולם שווים יחד, עשיר ואביון, יש להם רשות בגינות ובשדות לאכול לשבעה”, ”שנת שוויון ומרגוע... אין רכוש פרטי מסוים ולא זכות קפדנית, ושלום אלוקי שורר על כל אשר נשמה באפו... אין חילול-קודש של קפדנות רכוש פרטי בכל תוצאות יבולה של שנה זו, וחמדת העושר המתגרה על ידי המסחר משתכחת...”.