קומנטריולוס
השפעת החוברת ועבודות המשך

החיבור החל להסובב בקרב החוגים של אינטלקטואלים באירופה, ככל הנראה הועתק על ידי אנשים אחרים, ועורר עניין רב. כמו כן החלו להשאל שאלות ביחס למודל. אחת מהן היא לגבי מה שמכונה כיום כבידה. מדוע גופים נופלים אל כדור הארץ? לפי אריסטו התופעה הוסברה בכך שכל הגופים שואפים להגיע אל המרכז - שהיה מרכז כדור הארץ - אם כדור הארץ לא במרכז היקום, מדוע נופלים הגופים? קופרניקוס מסביר שיש "גרביטציה" - כבידה שבה כדור הארץ מושך עצמים אליו.
שאלות נוספת - אם כדור הארץ נע מדוע איננו מרגישים את התנועה, מדוע האוויר לא נשאר מאחור כמו שאנו מרגישים בזמן תנועה? כמו כן עולות שאלות ביחס לירח. עד למהפכה הקופרניקאית היה מדובר בעצם כמו עצמים אחרים ש"באופן טבעי" מסתובב סביב כדור הארץ ופתאום מדובר בעצם אחר, שבניגוד לכוכבי הלכת, כן סובב סביב כדור הארץ.
שאלה בעייתית נוספת היא מדוע אייננו רואים היסט (פרלסקה) - בדרך כלל כאשר אנו נעים, אנו יכולים לראות שהזוויות בין עצמים שונים שנמצאים לידנו משתנים - לדומגה הזווית בין שני עצמים מרוחקים הופכת זווית כהה יותר ככל שאנו מתקרבים יותר - אם כוכב השבת נטועים במקומם ואנו זזים ומתקרבים אליהם, מדוע איננו רואים שינוי במיקום היחסי של הכוכבים האלה? הסבר לכך, שקופרניקוס הבין בעצמו הוא שאמנם יש היסט, אבל בגלל המרחק העצום לכוכבים ההפרש בזוויות הוא קטן מאד, כך שלא ניתן למדוד אותו בעין (ניתן למדוד לכל היותר מעלות בדיוק של חצי דקה לכל היותר, לאחר המצאת טלסקופים שלא היו באותו תקופה ולאחר שכלולים ניתן למדוד הפרש בזוויות כוכב הלכת).
החוברת היא מהפכנית במספר רב של היבטים. ביניהם:
אסטרונומיה - כוכב לכת הוא לא משהו שנע ביחס לכיפת הרקיע אלא עצם שנע מסביב לשמש. וכדור הארץ עצמו הוא כוכב לכת.
משמעות המדע - כל הידע האנושי בנושא, מאז ימי אריסטו במשך מאות שנים - הכל היה שגוי. איך יכול להיות שהמדענים הניחו הנחות וטעו כל כך ?
משמעות האדם - בני האדם, לכאורה היצורים הנבחרים, כבר לא במרכז. אנחנו רק אחד מתוך 6 כוכבי לכת (שהיו ידועים באותו זמן) - איך זה משליך על הדרך שבה אנו תופסים את המין האנושי, את המין האנושי ביחס לשאר העולם?
כדי להשיב לשאלות הרבות, על קופרניקוס לתת הסברים נוספים, לבצע חישובים ולפרסם טבלאות. במיוחד כאלה טבלאות שחוזות את המיקום העתידי של כוכבי הלכת בדומה למה שתלמי עשה. למרות הבטחתו של קופרניקוס ולמרות בקשות מצד עמיתים ומלומדים שקראו את ספרו וביקשו ממנו לעשות זאת הוא לא פרסם ספר נוסף במשך מעל 25 שנה מאז פרסום חוברת המקורית.
הסבר אפשרי לאי פרסום ספר המשך מופיע בהמשך בהקדמה לספרו "על הקפות כיפות השמיים" שהקודש לאפיפיור:
אני יכול להניח כבוד קדושתך כי אנשים מסויימם בשומעם כי בספרי אני משיך לכדור הארץ תנועות מסומיות ידרשו להשתיק אותי מייד... לכן היססתי ארוכות האם לפרסם את ההרהורים שנועדו להוכיח את תנועת כדור הארץ. או ללכת בעקבות הפיתגוראים ואחרים שהעדיפו לגלות את המחשובת הפילוסופיות שלהם רק לחברים קרובים וגם זאת לא על הכתב אלה רק כתורה שבעל פה... בשקלי את הענין ומפחדי את הלעג שבו יקבלו את רעיונותיי החדשים הנראים כה אבסורדיי כמעט והשתכנעתי לזנוח את רעיון ההדפסה
בשנת 1533 נשא יוהאן אלברכט וידמנסטר (אנ') סדרת הרצאות ברומא המתארות את התיאוריה של קופרניקוס. האפיפיור קלמנס השביעי וכמה קרדינלים קתולים שמעו את ההרצאות והתעניינו בתיאוריה. ב-1 בנובמבר 1536, ניקולאוס פון שנברג, הארכיבישוף של קאפואה כתב לקופרניקוס מרומא וביקש ממנו עותק מכתביו "ברגע המוקדם ביותר".
בשנת 1539 הגיע אל קופרניקוס גיאורג יואכים רטיקוס, מתמטיקאי צעיר, בגיל 23 לערך, שהיה ממונה על נושא האסטרונמיה באוניברסיטת וויטנברג. רטיקוס שמע על תהילתו של קופרניקוס ורצה להבין יותר. הוא לקח חופשה ללא תשלום ונסע עליו. רטיקוס שהתכוון במקור להגיע לשבועיים, הפך לתלמידו של קופרניקוס, נשאר איתו למשך שנתיים. זו פעם ראשונה שיש לקופרניקוס מישהו רציני שהוא יכול לקיים איתו שיח. רטיקוס מצליח לשכנע את קופרינקוס לפרסם ספר רשמי. רטיקוס מעיד ב-1940 כי עבודתו של קופרניקוס קשה בהרבה מזו של תלמי שכן התצפיות האסטרונמיות שהוא צריך לעבור עליהן גדולה בהרבה מזו של תלמי.
במשך זמן זה קופרניקוס מחיבר ספר בשם "נרטיו פרימה" (Narratio prima), שהיווה הצגה ראשונית על התאוריה של קופרניקוס. חיבור זה התקבל בעניין וגרם לקופרניקוס להשלים את החיבור המלא, כולל החישובים המתמטיים, 27 שנים לאחר ההבטחה מ"קומנטריולוס".
ב-29 באוגוסט 1541 החיבור של קופרניקוס De revolutionibus orbium coelestium היה מוכן לדפוס. רטיקוס לקח את כתב היד איתו לוויטנברג ומסר אותו למדפיס בנירנברג. בינתיים קופרניקוס חלה בשיתוק, רותק מיטתו והיה שרוי בתרדמת. רק בשנת מותו של קופרניקוס, ב-1543 התפרסם לבסוף ספרו "על תנועת גרמי השמיים".
קופרניקוס היה נוצרי קתולי מאמין אדוק ולכן לא פרסם את ספרו בחייו, שכן ספרו יוצא למעשה נגד הדוגמה הכנסייתית, וניתן להניח שהוא חשש הן מההשלכות האישיות של פרסום כזה, והן מהזעזוע שהדבר יגרום לכנסייה.
למרות שהעתקים של ה-Commentariolus הופצו במשך זמן מה לאחר מותו של קופרניקוס, הוא נעלם לאחר מכן, וקיומו הקודם נותר ידוע רק בעקיפין, עד שהתגלה עותק כתב-יד ששרד ופורסם במחצית השנייה של המאה התשע-עשרה.
האסטרונום הגרמני Adolf Müller (גר') תרגם את החוברת מלטינית לגרמנית בשנת 1899.