stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יורם הרפז
רעיונותיו > הרפורמה הדרושה

הרפז מאתגר את ההנחות הללו, ומציע:
מטרת הלימוד צריכה להיות הבנה, ולא שינון של פרטים לבחינה.
הלימוד האידיאלי הוא מעורבות בתהליך הלימוד, והבנה של תוצר הלימוד; הבנה פירושה: למקם פרטים ועובדות בתוך מכלול, או רשת מושגים צפופה סביב הרעיון; הרפז טוען שכיום, הבנה כזאת היא תופעה נדירה בבית הספר.
הבנה מתבטאת במאפיינים שניתנים לצפייה: לבצע סידרה של ביצועים; לבטא רעיון במילים של התלמיד; לייצר ידע חדש; להאיר רעיון מזווית חדשה. לטענתו, רעיון שהובן באמת, לעולם לא נשכח.
תפקיד המורה הוא לאפשר את הלימוד העצמי, ולא "להעביר את החומר". הרפז מדגים זאת באמצעות אמירותיהם של מנחהו בעבודת הדוקטורט, דייוויד פרקינס: "הוראה חזקה היא עקיפה"; ושל ז'אן פיאז'ה: "בכל פעם שאני מלמד אתכם אני גוזל מכם את האפשרות ללמוד בעצמכם". הרפז מרבה לציין גם את שותפו של פרקינס, הווארד גרדנר, אבי התאוריה של אינטליגנציות מרובות, הטוענת שישנם סוגים רבים של מיומנויות של האינטלקט (גרדנר גורס שיש שבעה), ושהמינון שלהן משתנה מאדם לאדם, ועל כן יש להתאים את הלימוד וגם את הבחינה וההערכה לאופי האינדווידואלי של התלמיד; כמו כן, נובע מכך שלכל אדם יכולים להיות כישורים מיוחדים בתחום כלשהו.
ספריו

ילדי מעיין, ספרית פועלים, 1996.
חכה, פיתיון ודגים: גישות לחינוך החשיבה, מכון ברנקו וייס, 2005
הגישה השלישית וארגון הידע: מתווה להכשרת מורים מטפחת חשיבה, מכון מופ"ת, 2006; יחד עם אמנון כרמון, שרית סגל ודוד קורן.
המודל השלישי: הוראה ולמידה בקהילת חשיבה, ספריית פועלים, 2008
מחזיקים כיתה, פרסומי הד החינוך, 2011
תמונות מחיי בית הספר, ספריית פועלים, 2015; יחד עם עידן ירון.
כיצד לתכנן סביבה חינוכית בשישה צעדים: המדריך, ספריית פועלים, 2018.
פרט אחד קטן: מטרת החינוך. מאמרים מועד ב', ספריית פועלים, 2019.
מחשבות לא חינוכיות, ידיעות ספרים, 2022.
ספריו > עריכה

חינוך לחשיבה ביקורתית, מאגנס ומכון ברנקו וייס, 1996
נופי החשיבה: מאמרים על חשיבה טובה, דייוויד פרקינס ועמיתים, מכון ברנקו וייס, 2000
הוראה ולמידה בקהילת חשיבה: בדרך לבית ספר חושב, מכון ברנקו וייס, 2000
לחץ והתנגדות בחינוך: מאמרים ושיחות, צבי לם, ספרית פועלים, 2000.
למידה: גישות חדשות, מכון ברנקו וייס, 2000
הנעה ללמידה: תפיסות חדשות של מוטיבציה, מכון ברנקו וייס, 2001
להבין הבנה ללמד להבין, הוצאת מכון מופ"ת, 2016
הערות שוליים

1 2 3  מתוך האתר של יורם הרפז
↑  David Perkins
↑  על בסיס עבודת הדוקטורט כתב את ספרו "חכה, פיתיון ודגים: גישות לחינוך החשיבה".
↑  יולי חרומצ'נקו, אנשי חינוך תוהים: למה מנהלי ביה"ס למנהיגות אינם שורדים בתפקידם?, באתר הארץ, 4 באפריל 2006
↑  שגיא ברמק, ‏"המדינה – לא בבית ספרנו", השילוח, גיליון 2, דצמבר 2016
↑  עמרי מניב, "אנטי ציונים", סדרת כתבות על חינוך במגזין החדשות של ערוץ 10, אוגוסט 2016
↑  הרפז מדגים זאת באמצעות ההגדרה ההומוריסטית: תלמיד רע שוכח את החומר דקה לפני הבחינה, ותלמיד טוב שוכח דקה אחרי הבחינה.
↑  לדוגמה, הרפז מצטט תלמידה שאמרה: למדנו על מישהו שמת, שלא ידענו בכלל שהוא חי.
↑  הרפז טוען, שבעקבות הערה שהעיר לגרדנר, הוא הוסיף מיומנות שמינית לרשימתו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308221005171  GND: 1045083526  ISNI: 0000 0000 6695 9565  LCCN: no96057102  NTA: 37091001X  VIAF: 21740403   WorldCat (עם VIAF): 21740403
יוליוס נו

| --- | --- |

ג'וזף ויסמן המגלם את דמותו של נו בסרט "ד"ר נו"
 סוג:  נבל
 שם ספר:  סדרת ספרי ג'יימס בונד
 שם סרט:  סדרת סרטי ג'יימס בונד
 הופעה ראשונה:  ד"ר נו (1962)
 הופעה אחרונה:  ד"ר נו (1962)
 יוצרים:  איאן פלמינג 
 גילום הדמות:  ג'וזף ויסמן
 מידע
 מקצוע:  פושע, מדען גרעין
 אזרחות:  הרפובליקה העממית של סין, גרמניה 
 דמויות קשורות
 אויבים:  ג'יימס בונד
 
ד"ר יוליוס נו (באנגלית: Dr. Julius No) הוא דמות רשע דמיונית מסדרת ג'יימס בונד שנכתבה על ידי איאן פלמינג המופיעה לראשונה ברומן השישי בסדרת ספרי ג'יימס בונד "ד"ר נו". הוא האנטגוניסט הראשי של הסרט הראשון בסדרת סרטי ג'יימס בונד, "ד"ר נו".
בסרט

ד"ר יוליוס נו עומד בראש שלוחה של ספקטר, ארגון טרור בין-לאומי בראשותו של ארנסט סטאברו בלופלד.
הוא בן בלתי חוקי של חייל גרמני ושל אישה סינית, והפך עם הזמן למנהל הנכסים של הארגון טונג (אנ'), ממנו גנב עשרה מיליון דולר בהם צייד את האי קראב קי בג'מייקה.
נו תכנן לחבל בתוכניות החלל של ארצות הברית וברית המועצות כדי לנקום על האופן שבו שתי האומות סירבו לפני זמן מה לתוכנית שלו. לשם כך הוא ביצע, במהלך השנים, מחקרים הנדסיים שונים, ובסופו של דבר איבד את שתי ידיו (שהוחלפו בשתי תותבות מתכת). הוא גם אחראי למותו של אביו של האני ריידר, מלקטת הצדפות היפהפייה שבונד פוגש במהלך חקירותיו.
למרות שבתחילה הצליח ללכוד את ג'יימס בונד, בסופו של דבר הצליח האחרון לעצור את מזימתו של ד"ר נו ולהרוג אותו על ידי הפלתו למכל הקירור של הכור הגרעיני שלו.
הערות שוליים

↑  Villains, MI6: The Home of James Bond
גיא דזנט

גיא עמוס דזנט (נולד ב-1 בנובמבר 2005) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני במכבי פתח תקווה.
ביוגרפיה

גיא נולד בהוד השרון, אח בכור לאיל ולשחר ובן לרוני ורן. גיא סיים את תיכון "הדרים" שבעיר במגמת הנדסת מערכות.
דזנט התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל הוד השרון ובגיל 11 הצטרף למכבי פתח תקווה. ב-12 במאי 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-1 להפועל כפר סבא בשלבי הסיום של העונה בסיומה פתח תקווה חזרה לליגת העל אחרי עונה אחת. עונה לאחר מכן, הפך לשחקן הרכב ורשם במדי הקבוצה 28 הופעות בליגה ועוד 4 בגביע בו זכה פתח תקווה אחרי 72 שנים ללא תואר.
דזנט שיחק בכל נבחרות הנוער של ישראל כיום משחק בנבחרת הצעירה.
קישורים חיצונים

גיא דזנט, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
גיא דזנט, באתר Transfermarkt
גיא דזנט, באתר Soccerway
גיא דזנט, באתר WorldFootball.net
הערות שוליים

↑  תומר חבז, ‏גיא דזנט צפוי לקבל זימון בכורה לנבחרת הצעירה, באתר ONE‏, 30 באוגוסט 2023
טיב טעם

| --- | --- |


חנות "טיב טעם" בשדרות בן-גוריון, הרצליה
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  טטעמ
 מוטו:  "החופש לבחור"
 מייסדים:  קובי טרייביטש וצחי ליפקה
 תקופת הפעילות:  1965–הווה (כ־60 שנה)
 חברות בנות:  עדן טבע מרקט
 מיקום המטה:  מועצה אזורית עמק חפר 
 משרד ראשי:  עמק חפר
 בעלות:  שלום חגי
 ענפי תעשייה:  מזון
 מוצרים עיקריים:  רשת מרכולים
 שווי שוק:  774 מיליון ש"ח (20 בפברואר 2025)
 הכנסות:  1.68 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  81.9 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  37.7 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  287 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  1.24 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  חיים אומן
 מנכ"ל:  חגי שלום
 עובדים:  1500
  
 www.tivtaam.co.il
 
לוגו רשת "עדן טבע מרקט" המקורי
לוגו המותג "עדן טבע" המופיע בסניפי טיב טעם
טיב טעם רשתות בע"מ, המוכרת במותג "טיב טעם", היא רשת שיווק מזון ישראלית שפעילה משנת 1990. הרשת עוסקת בייצור, יבוא ושיווק של מגוון מוצרי מזון. הרשת מוכרת גם מזון לא כשר, ומרבית סניפיה פתוחים במשך כל ימות השבוע, כולל שבתות וחגים למעט יום הכיפורים.
נכון לינואר 2024 הרשת מחזיקה ב-46 סניפים ברחבי הארץ, ובבעלותה ארבעה מפעלים המספקים לסניפים מוצרי בשר ומאכלי ים שאינם מיוצרים בדרך כלל בישראל. לפי מספר סניפיה, "טיב טעם" היא רשת המרכולים השביעית בגודלה בישראל.
תולדות הרשת

הסניף הראשון של "טיב טעם" נפתח בשוק הכרמל (הכרמל 50) בדצמבר 1989 על ידי קובי טרייביטש וצחי ליפקה, ולאחריו נפתח הסניף באזור התעשייה של ראשון לציון בשנת 1993. תוך שנים מעטות פתחה הרשת סניפים נוספים, והפכה לרשת כלל-ארצית.
ביוני 2007 התקיימו מגעים מתקדמים בין בעלי השליטה ברשת ואיש העסקים ארקדי גאידמק לגבי רכישת הרשת. גאידמק הכריז כי בכוונתו להפסיק את מכירת בשר החזיר ברשת. כעבור כמה ימים התפוצצה העסקה בשל דרישת גאידמק להורדת מחיר הרכישה בכ-10 מיליון דולרים והקושי בהפיכת הרשת לכשרה.
באוקטובר 2009 רכשה חברת "הארגז השקעות" שבשליטת שלום חגי את השליטה ברשת המרכולים.
רשת המרכולים נמצאת בשליטתה של החברה הבורסאית טיב טעם הולדינגס 1 בע"מ.
לחברת טיב טעם זרוע יצרנית בשם "טיב טעם תעשיות". כחלק משינוי ארגוני במהלך שנת 2002 הוקם מטה בראשות מנכ"ל (אל"ם במיל. אבי דדון) לחברת התעשיות. החברה ניהלה את מפעל היצור בפארק תעשיות עמק חפר, את פעילות משחטת "עוף העמק" ובהמשך גם רכשה את מפעל "מזרע".
ב-2011 נתח השוק של הרשת בישראל היה כ-3.3%. בשנה זו, מונה אהרון מידן ליו"ר לא פעיל של הרשת.
ב-2013 החלה לפתוח הרשת סניפים בשם "טיב טעם In the city" - סניפים בתוך שכונות המגורים.
ב-2015 רכשה הרשת שבבעלות שלום חגי את רשת "עדן טבע מרקט" - רשת הסופרמרקטים המתמחה במזון אורגני, מזון טבעי, מוצרים אקולוגים ותוספי תזונה, על שמונת סניפיה תמורת כ-29 מיליון ש"ח. בשנים לאחר מכן הסבו הסניפים של "עדן טבע מרקט" הפסדים כבדים לרשת טיב טעם, ולכן כל סניפיה, למעט סניף אחד בתל אביב, נסגרו. במקומם, פתחה "טיב טעם" מחלקות ויטמינים ומוצרי הטבע תחת המותג "עדן טבע" בתוך סניפי "טיב טעם".
ב-12 בספטמבר 2019 החלה הרשת בקמפיין "זה כולה סופרמרקט" בעקבות החלטה על סגירת הסניף של הרשת ברמת החייל בתל אביב בשבת, עם תשדיר פרסומי ביוטיוב שזכה לכ-400 אלף צפיות ושודר גם ברשתות הטלוויזיה. הסרטון זכה לתשבחות מצד אחד וביקורות מהצד השני כיוון שיצא סמוך מאוד לבחירות ספטמבר 2019.
בדצמבר 2024 הודיעה "טיב טעם" על רכישת חברת "מזרח ומערב", המשווקת מזון ומשקאות מהמטבח האסיאתי, בכ-121 מיליון ש"ח.
פרשת הבשר המקולקל

ב-2006 שודר בתוכנית הטלוויזיה "כלבוטק" תחקיר שבו נחשף, באמצעות מצלמה נסתרת, חשד למכירת בשר לאחר תאריך התפוגה שלו. בתוכנית שומעים מנהל מחלקה מנחה את עובדיו לתבל היטב חלקי עוף (שנמכרו מתובלים), כך שלא יורגש ריח הריקבון. בעקבות התוכנית נערכה גם בדיקה של משרד הבריאות שאסר על הרשת למכור עוף מתובל. כיום מוכרת "טיב טעם" עוף טרי וקפוא בלבד, ללא תיבול. הפרשה גרמה לטיב טעם נזקים ישירים ועקיפים הנאמדים בכ-60 מיליון שקלים. באוקטובר 2007 נערך תחקיר אחר של "כלבוטק" ובו נטען כי תנאי ההיגיינה במחסני הבשר של הרשת ירודים, ואף מסתובבים בהם חתולים. "טיב טעם" ניסתה למנוע את שידורי הפרומו לתוכנית, אך ללא הצלחה. לטענת החברה, מדובר בצילומים שבוימו על ידי עובדים ממורמרים של החברה, שהיו מועמדים לפיטורין. לעומתה טוען עורך "כלבוטק" כי החומר אמין ונמצא אצלו מזה זמן רב.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  טיב טעם רשתות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  גלי ברגר, בלעדי - חגי שלום רוכש את השליטה בטיב טעם תמורת 70 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 19 באוקטובר 2009
↑  טיב טעם הולדינגס 1 בע"מ, באתר ביזפורטל(הקישור אינו פעיל, 26.3.2020)
↑  גיל קליאן, ניתוח "כלכליסט": המהפכה הקמעונאית של רשת כמעט־ביתן, באתר כלכליסט, 15 ביולי 2012
↑  אורנה יפת, טיב טעם תשקיע 20 מיליון שקל בפתיחת חמישה סניפים, באתר כלכליסט, 5 באוגוסט 2013
↑  נורית קדוש, טיב טעם מחייה את עדן טבע בעזרת מחלקות ויטמינים, באתר כלכליסט, 9 בינואר 2019
↑   גבריאלה דוידוביץ'-ויסברג, רשת טיב טעם תצא הערב בקמפיין נגד סגירת סניף ברמת החיל בשבת, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2019
↑   זה כולה סופרמרקט, סרטון בערוץ "טיב טעם", באתר יוטיוב
↑  נווית זומר, טיב טעם רוכשת את מזרח ומערב ב-121 מיליון שקל, באתר ynet, 16 בדצמבר 2024
↑  הדר חורש, המזנב בחתולים, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2007
צחראש כחול-מקור

| צחראש כחול-מקור |
| --- | --- |
 צחראש כחול-מקור
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: אווזאים
משפחה:: ברווזיים
סוג:: צחראש
מין:: צחראש כחול-מקור
שם מדעי
 Oxyura australis ‏גולד, 1836
תחום תפוצה


צחראש כחול-מקור (שם מדעי: Oxyura australis) הוא מין של ברווז מהסוג צחראש החי בדרום אוסטרליה ומקורו כחול.
מאפיינים

הצחראש הוא קרוב משפחתם של ברווז המושק וברווז המסיכה וכן הברווז שחור-הראש ושייך כמותם לתת-משפחת ברווזים זקופי-זנב (Oxyurinae). הוא קיבל את שמו ע"ש ראשם הלבן של רוב מיני הסוג, אך לברווז הזה ראש שחור.
אורכו 40 ס"מ ומשקלו 500-1,300 גרם והזכרים והנקבות דומים בגודלם. הוא בעל גוף חום-ערמוני פלומתי וראש שחור. בחורף נוצות הגוף אפורות כהות. המקור כחול ועבה והזנב זקור למעלה. הנקבות לעומת הזכרים חומות כהות כל השנה ומקורן אפור. הם נמצאים רוב זמנם במים, והם מסורבלים ביבשה ובאוויר. הם לא נוהגים לנדוד.
הברווז חי בטבע בדרום-מזרח אוסטרליה באגמים וביצות חמימים, אך מצוי גם במקווי מים מלאכותיים ואף בביובים. הוא צולל להשגת מזונו וניזון בעיקר מחסרי חוליות ימיים, אך גם מצמחים.
ברווז זה מצוי בקרבה לסיכון עקב זיהומי מים וניקוזים של אגמים וביצות וכן המלחת האגם וייבוש למטרות גידול דגים או מרעה לבקר.
הערות שוליים

↑  צחראש כחול-מקור באתר הרשימה האדומה של IUCN
חומצה סליצילית

| --- | --- |

 
 כתיב כימי:  C₇H₆O₃ 
 מסה מולרית:  138.122 גרם/מול
 מספר CAS:  69-72-7
 צפיפות:  1.44 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  1.24 גרם לליטר ( 0°C) 2.48 גרם לליטר   (25°C) 4.14 גרם לליטר ( 40°C)
 ממסים:  מסיס באתר, אתנול, פרופנול, בנזן, פחמן ארבע-כלורי, אצטון
 טמפרטורת היתוך:  158.6 °C   431.75 K
 מקדם שבירה:  1.565
 חומציות:  2.97 ‏pKa
 
המבנה הכימי של חומצה סליצילית
חומצה סליצילית (באנגלית: Salicylic acid; בקיצור: SA) היא חומצה אורגנית פשוטה, המשמשת כאחד ההורמונים הצמחיים החשובים ביותר, וכן בעלת שימושים רבים לאדם.
מבנה כימי

חומצה סליצילית היא חומצה קרבוקסילית ארומטית, ושמה הכימי הוא 2-חומצה הידרוקסיבנזואית. היא מורכבת מטבעת בנזן שאליה קשורה קבוצת הידרוקסיל (OH) ובסמוך לה קבוצת קרבוקסיל (COOH). נוסחתה הכימית של החומצה היא C7H6O3.
קבוצת הקרבוקסיל מסוגלת להגיב בתגובת דחיסה עם כוהלים לקבלת אסטרים (תגובה זו נקראת איסטור או אסטריפיקציה). כמה מהאסטרים של חומצה סליצילית מקנים לצמחים את ריחם האופייני. למשל, מתיל סליצילט - תרכובת טבעית המצויה בשמנים אתרים של צמחים - הוא אסטר של חומצה סליצילית ומתנול (מתיל חומצה סליצילית אסטר).
קבוצת ההידרוקסיל יכולה לתפקד ככוהל ולהגיב עם חומצות קרבוקסיליות אחרות לקבלת אסטרים. האסטר המפורסם ביותר של חומצה סליצילית הוא אספירין, התרופה הנמכרת ביותר בעולם. אספירין (חומצה אצטילסליצילית) מתקבל בתגובה בין חומצה סליצילית וחומצה אצטית, שבסופה מותמרת קבוצת ההידרוקסיל של הראשונה בקבוצת אצטיל (CH3COO).
ייצור

חומצה סליצילית מיוצרת באופן תעשייתי בתהליך קולבה-שמיט, המבוסס על הגבה של פנול עם בסיס, לקבלת יון פנולאט, שמגיב בהמשך עם פחמן דו-חמצני (שנדחס למכל התגובה בלחץ גבוה מאוד) לקבלת מלח של חומצה סליצילית. את החומצה עצמה מקבלים לאחר הוספת חומצה גופרתית.
ברפואה

| --- | --- |

 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  138.032 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 מזהים
 קוד ATC:  S01BC08, D01AE12 
 מספר CAS:  69-72-7
 PubChem:  338
 ChemSpider:  331
 
חומצה סליצילית קרויה על שם עץ הערבה (Salix בלטינית) אשר בקליפתו מצוי החומר סליצין (Salicin) בריכוז גבוה, ואשר מחומר זה מופקת החומצה הסליצילית. החומצה מסוגלת לשכך כאבים באדם, וכבר לפני 2,500 שנים ידע האדם לנצל את קליפת עץ הערבה למטרה זו. חומצה סליצילית בודדה לראשונה על ידי הכימאי האיטלקי רפאלה פיריה. לחומצה סליצילית תופעות לוואי שליליות (שלשול ובעיות במערכת העיכול), טעמה מר מאוד ובמינון גבוה היא עלולה אף לגרום למוות. באספירין, אשר סונתז לראשונה בשנת 1897, תופעות אלו מצומצמות בהרבה, ויעילותה הרפואית משופרת, למרות היותו דומה במבנה הכימי לחומצה סליצילית.
יון הסליצילט (Salicylate; חומצה סליצילית נטולת אטום מימן אחד) יכול ליצור מלחים עם מתכות. ביסמוט סובסליצילאט, למשל, ידוע בשמו המסחרי פפטו-ביסמול (Pepto-bismol) ומשמש כתרופה להקלת שלשול, בחילה, צרבת ובעיות אחרות במערכת העיכול.
חומצה סליצילית משמשת בתרופות רבות לשימוש חיצוני, היא מזרזת התחדשות תאי עור ובכך תורמת לריפוי בעיות עור כגון אקנה, יבלות, קשקשת ופסוריאזיס. החומצה מהווה מרכיב בתכשירי עור רבים ובשמפו לשיער. חומצה סליצילית משמשת בכמויות קטנות כחומר חיטוי במשחות שיניים.
תפקוד בצמחים

חומצה סליצילית מהווה הורמון צמחי חשוב, המעורב בתגובה החיסונית של הצמח נגד פתוגנים, כגון חיידקים, נגיפים ופטריות. חומצה סליצילית גורמת להתנעה של מסלולי תגובה רבים הקשורים להגנה מפני פתוגנים. במקרים רבים גורמת פלישה של פתוגנים למוות מתוכנת (אפופטוזה) של תאי הצמח באזור הפלישה, זאת כדי לסגור על הפתוגן ולמנוע התפשטות הזיהום לשאר חלקי הצמח; חומצה סליצילית מווסתת גנים רבים המקודדים לחלבונים אשר משתתפים בתהליך זה. בנוסף פועלת החומצה כחומר אנטיביוטי נגד חיידקים מסוימים. חומצה סליצילית מעורבת בתגובות של הצמח למצבי עקה (חום, למשל), משפיעה על נביטה, על גדילה והתפתחות, על יבולי הפרי ועל תיקון נזקי DNA בתוך התאים. בנוסף, באצות מסוימות, הדופן בנויה מחומצה סליצילית.
הערות שוליים

↑  SallySquires, [/www.washingtonpost.com/archive/lifestyle/wellness/1997/08/05/aspirin-the-worlds-most-popular-pill-turns-100/caa961d1-c7a4-42c7-b1ac-550193a9a21f/ Aspirin: The World's Most Popular Pill Turns 100], אתר הוושינגטון פוסט, ‏5 באוגוסט 1997
↑  Kolbe-Schmitt reaction
↑  Michael J. R.  Desborough and David M. Keeling, The aspirin story – from willow to wonder drug, British Journal of Hematology (5) 177, 2017, עמ' 674-683 doi: https://doi.org/10.1111/bjh.14520
↑  Dan Klessig, כיצד אספירין פועל בצמחים ובבני אדם, באתר Frontiers for Young Minds
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553430005171  BnF: cb13174049h (data)  GND: 4178954-4  LCCN: sh85116754  NDL: 00570211
צלול

| --- | --- |
לוגו עמותת צלול
 תחום:  עמותה סביבתית
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  רמת גן 
 מקום פעילות:  ישראל ישראל
 מייסדים:  בנג'מין קאהן
 מנכ"ל:  מור גלבוע
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 zalul.org.il
 
סיור בקזינו בת גלים בהדרכת צלול, במסגרת כנס משפיעים איכות הסביבה 2024, ספטמבר 2024
צלול - עמותה לאיכות הסביבה היא עמותה סביבתית ישראלית אשר נוסדה ב-1999, ושמה לה למטרה לשמור על הנחלים, הים ומקורות המים של ישראל באמצעות הגברת המודעות הציבורית, חינוך, פעילות אקטיבית ומחקר. העמותה החלה את דרכה כחלק מהמאבק להפסקת פעילות כלובי הדגים של החקלאות הימית במפרץ אילת, שלטענתם גרמו לזיהום הים ולהרס שונית האלמוגים שם. העמותה כוללת אנשי מקצוע מתחומים שונים: אנשי סביבה, אנשי אקדמיה, עורכי דין, מתנדבים ואנשי יחסי ציבור.
"צלול" נתמכת על ידי אנשי עסקים פרטיים, קרנות, ועל ידי הציבור הרחב. "צלול" מסרבת לקבל כספים מגופים ממשלתיים במטרה לשמור על עצמאותה ועל אופי פעילותה. מטה העמותה שוכן ברמת גן.
מאבקים עיקריים > מלחמה במזהמי הים

"צלול" פועלת למניעת הזרמת שפכים ומזהמים אחרים לים. בעקבות פעילות זו צומצמה כמות השפכים המגיעה לים באמצעות הנחלים וכן צומצמה כמות שפכי התעשייה המוזרמת לים ממפעלים ממאות מיליוני מ"ק שפכים בשנה בעבר, לכ-30 מיליון מ"ק כיום[דרושה הבהרה][דרוש מקור]. ההפחתה היא תוצאה של פעילות כנגד המזהמים עצמם, אך גם תוצאה של פעילות בקרב מקבלי ההחלטות שתוצאתה הקמת הוועדה למתן היתרי הזרמה לים, המפקחת על המזרימים ("צלול" משמשת כנציגת ארגוני הסביבה בוועדה) והטלת היטל כספי על המזרימים לים, שהפך את ההזרמה ללא משתלמת לרבים מהם.
מאבקים עיקריים > קידוחי הגז והנפט מסכנים את הים

מדינת ישראל נכנסה לעידן קידוחי הגז והנפט מבלי שנערכה לכך מבחינה חוקית, מבחינה תכנונית ומבלי שדאגה לאמצעי תגובה במקרה של אסון קידוח בים. כתוצאה מכך, הקידוחים חושפים את הים התיכון וחופיו לסכנת זיהום.
עמותת צלול דורשת מרשויות המדינה לאשר באופן מיידי את חוק התלמ"ת[דרושה הבהרה], שמטרתו לשפר את ההיערכות והתמודדות במקרה זיהום נפט או גז בים ולשפר את הצטיידות המשרד להגנת הסביבה בציוד מתאים להתמודדות עם תאונת קידוח.
העמותה דורשת שהמדינה תאמץ את עקרונות הדירקטיבה האירופית לקידוחי נפט וגז בים. הדירקטיבה גובשה בעקבות אסון מפרץ מקסיקו והיא מספקת מענה הולם לפיקוח על קידוחי הגז והנפט. בין העקרונות המרכזיים של הדירקטיה הפרדה בין הגוף המאשר את הקידוחים לבין הגוף המפקח עליהם. לדעת "צלול", אימוץ הדירקטיבה ישפר לא רק את ההגנה על הים, אלא גם את מעמדה של ישראל בעולם, כמדינה השומרת על הים, על חופיה ועל חופי שכנותיה.
העמותה דורשת ממשרד האנרגיה והמים להגדיל את גובה הערבויות הנדרש מחברות הקידוח, שכן הערבויות התקפות כיום נמוכות מדי לטעמם ועלולות להטיל על הציבור מעמסה כספית אדירה במקרה של תאונת קידוח משמעותית.
מאבקים עיקריים > הקמת רשות ים וחופים

למרות תפקידו המרכזי של הים התיכון בחייהם של תושבי מדינת ישראל, מנוהלים משאבי הים על ידי 11 משרדי ממשלה ללא תיאום וללא יד מכוונת. צלול מציעה לממשלה להקים רשות ים וחופים שתתאם בין המשתמשים השונים: קידוחי גז ונפט, מתקני התפלה, דיג, תחבורה, צבא, תיירים, ספורטאים ועוד. הרשות תפקח, תתכנן תוכנית אב לים, תתאם בין המשתמשים השונים ותפקח עליהם.
מאבקים עיקריים > מגני הים של עמותת צלול

"מגני הים" של עמותת צלול היא רשת מתנדבים שמטרתה להעלות את המודעות הציבורית לצורך בשמירה על הים ועל החופים, ולעודד פעילות ציבורית להגנה על הים. המתנדבים ב"מגני הים" עוסקים במגוון פעילויות בתחום המודעות והסברה וכן בפעילות כגון ארגון ניקיונות חוף, החתמה על עצומות, ארגון והשתתפות בהפגנות ועוד. "מגני הים" מדווחים לצלול על מפגעים בים ובנחלים ו"צלול" מטפלת בהסרתם. הייחוד ב"מגני הים" הוא באיחוד משאבים וביצירת כוח ציבורי משמעותי שעושה למען שמירה על הסביבה הימית בישראל.
מאבקים עיקריים > רשויות חלשות מזהמות

סיבה מרכזית לזיהום נחלים היא תקלות להן אחראיות בעיקר רשויות חלשות שאינן מסוגלות לטפל במערכת הביוב שלהן. על-פי נתוני המשרד להגנת הסביבה, כמעט בכל יום בשנה מתרחש אירוע של זיהום נחלים, כתוצאה מהזרמת שפכים או קולחים (כ-350 אירועים בשנה). הסיבה לאירועים אלה הן תשתיות ביוב ברמה נמוכה, או תחזוקה לקויה של תשתיות אלה, בעיקר על ידי רשויות עירוניות חלשות. עמותת "צלול" מציעה לרשות המים לחדול מלטפל בבעיה באמצעות פרסום "צו לתיקון מעוות", ולהקים קרן שתדאג לתקן תקלות אלה ותמנע את הנזק.
מאבקים עיקריים > בריכות הדגים מזרימות פלט מזוהם

לאורך נחלי הארץ ובהם נחל חרוד, נחל הירדן הדרומי, נחל קישון, נחל נעמן, נחל חדרה, ונחל תנינים פועלות כ-40 בריכות דגים, המזרימות לנחלים פלט המזוהם בהפרשות דגים, חומרי הזנה ותרופות.
עמותת צלול פועלת לקידום רפורמה בענף, שתאפשר להזרים לנחלים פלט במשך שלושה חודשים בשנה בלבד, ברמת טיהור המתאימה להזרמה לנחל (בהתאם לתקנות ענבר[דרושה הבהרה]). עלות הרפורמה, על-פי עבודה כלכלית שערכה "צלול" כ-100 מיליון שקל לכלל הבריכות. בשל התנגדות משרד האוצר לממן את מחצית הרפורמה, כ-50 מיליון שקל, ובשל הימנעות יתר משרדי הממשלה, ובראשם משרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה, מלטפל בבעיה, הרפורמה אינה יוצאת לדרך וזיהום הנחלים נמשך.
מאבקים עיקריים > המעיינות תפוסים

רוב נחלי הארץ סובלים מהזנחה וממיעוט מים, שהם תוצאה של הורדת מפלס מי תהום ותפיסת המעיינות על ידי חברת מקורות ועל ידי מפיקים פרטיים. הנזק שנגרם לנחלים בעקבות הפסקת הזרמת המים כולל התייבשות בתי גידול לחים, הכחדת מיני בעלי-חיים וצמחים והשתלטות מינים פולשים. למעלה ממחצית סוגי הצמחים ובעלי החיים שהתגוררו בנחלי הארץ נעלמו כתוצאה מהתייבשות הנחלים ובתי הגידול הלחים וכתוצאה מזיהום[דרוש מקור].
לאחרונה, בעקבות דרישת ארגוני הסביבה, אך גם בעקבות הכרה מצד רשות המים, רשות הטבע והגנים והמשרד להגנת הסביבה, הוחל בתכנון תוכניות להשבת המים לנחלים באמצעות הסרת אחוז המעיינות והמרת המים בקולחים. עד כה רק מעיינות מועטים שוחררו, ביניהם מעיינות נחל געתון, עין יזרעאל, נחל ציפורי ועוד.
מאבקים עיקריים > מכל האמוניה בחיפה

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אחת הסכנות הגדולות לחיפה והצפון היא פעילות מכל האמוניה של חיפה כימיקלים. המכל השוכן בלב מפרץ חיפה מכיל 12 אלף טונות אמוניה, גז רעיל ומסוכן. על-פי הערכות מומחים, פגיעה במכל על ידי טיל או רעידת אדמה, עלולה לגרום למותם של 12 אלף איש ולפציעתם של מאות אלפים. בעקבות דרישת "צלול" החליטה הממשלה (החלטה 766) להקים מפעל לייצור אמוניה במישור רותם עד לראשית 2017 ולסגור את מכל האמוניה במועד זה. בסוף נובמבר 2014, הודיע מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, דוד לפלר, כי הקמת המפעל נדחתה ל-2018. עמותת צלול דורשת לבטל החלטה זו ולהביא לסגירת המכל המסוכן כמובטח.
מאבקים עיקריים > קמפיינים לשיקום נחלי הארץ ולהפסקת הזרמת הזיהום לים

"לא אומרים קדיש על נחל לכיש" - נחל לכיש היה אחד המזוהמים בארץ. בעקבות קמפיין ממושך כנגד עיריית אשדוד פסק זיהום הנחל ומצבו שופר בצורה ניכרת. לאורך הנחל הוקמו משאבות קיץ המונעות הגעת שפכים לנחל.
נחל הנעמן - לאורך הנחל הוזרמו שפכי מפעלים ובראשם שפכי כרמיאל ושפכי מפעל מילובן. בעקבות פעילות צלול הורחב מט"ש כרמיאל ומטופלים שפכי מילובן.
נחל חדרה - בעקבות פעילות "צלול" חוברו יישובי נחל עירון ויישובי המועצה האזורית מנשה למט"ש עירון ובכך נמנע זיהום הנחל.
נחל אלכסנדר - זיהום המגיע משכם ומטולכרם שבשטחי הרשות הפלסטינית. "צלול" מימנה תוכנית להשבת מים לנחל בתקווה לניקוי הנחל ויישום התוכנית.
נחל שגור - במשך שנים סבל הנחל מהזרמת שפכים מדיר אל אסד, מג'ד אל כרום ויישובים נוספים. שפכים אלה, המהולים בדם בעלי חיים, זיהמו את הנחל, את קניון בית הכרם, את נחל חילזון ואת חופי עכו. בעקבות פעילות ארגוני סביבה ובהם "צלול", הוחלט על הקמת קו כבידה שיוביל את השפכים ישירות למט"ש כרמיאל.
נחל קישון - הזרמת שפכי המפעלים הבנויים לאורכו, ביניהם בז"ן, חיפה כימיקלים, דשנים, גדיב ועוד. בשנת 2000, בעקבות תלונות חוזרות ונשנות של צוללני שייטת 13 ושל דייגים שפעלו בנחל, שלטענתם חלו במחלת הסרטן בשל פעילות זו, הוקמה ועדת חקירה בראשות השופט בדימוס מאיר שמגר, שבדקה את הקשר בין התחלואה לבין הזיהום בנחל. ועדת שמגר קבעה כי אין קשר סיבתי מובהק בין הצלילות לבין מחלת הסרטן, אך המליצה על שורה של המלצות: אסרה צלילה וכל פעילות ספורטיבית עד לטיהור המים; קבעה הסדרי פיקוח וניטור קבועים מכוח חקיקה; אסרה הזרמת שפכים תעשייתיים וביוב לנחל; הורתה על הפסקת הזרמת שפכים לים; הורתה על ניקוי הזיהום בנחלים ובים ועוד. הוועדה אמנם לא קשרה בין מחלת אנשי השייטת לבין הפעילות בנחל, אך למרות זאת החליט משרד הביטחון להכיר בהם כבחללי ונכי צה"ל והורה על בדיקות תקופתיות של הצוללנים. עמותת צלול הייתה מהראשונות לתמוך בצוללנים, סייעה בהקמת עמותת אנשי הדממה ואף סייעה לצוללנים בעתירתם.
בעקבות חורף 2001, שהיה גשום במיוחד, אירעו הצפות קשות באזור הנחל. כלקח מהצפות אלה, הוחלט להעמיק את אפיק הנחל, כדי להגדיל את קיבולת המים. חפירה שבוצעה באפיק העלתה שהקרקעית מכוסה בבוצה מסוכנת, במרקם הדומה לפלסטלינה, שהצטברה במקום לאחר שנים רבות של הזרמת שפכים מזוהמים. (הבוצה שנחפרה בשלב הראשון נאגרה בשלוש ברכות שהוקמו לאורך הנחל, שעתה יש צורך לפנותן).
לאחר שנים ארוכות של ויכוחים בין המפעלים לבין רשויות המדינה (שבפועל הייתה המזהם העיקרי, שכן המדינה הייתה הבעלים של המפעלים בתקופת הזיהום) החליטה הממשלה, בנובמבר 2001, על אימוץ תוכנית לניקוי קרקעית הנחל שעלותה כ-260 מיליון שקל. ביצוע הפרויקט, שתוכנן על ידי דני שרבן, מיודפת מהנדסים, הוטל על רשות ניקוז ונחלים קישון. לפרויקט הוקמה מנהלת בה חברים משרדי ממשלה וכן ארגונים מטעם הציבור. "צלול" משמשת כנציגת הציבור במנהלת ועוקבת אחרי התנהלותו התקינה של הפרויקט.