stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פזאי הבקר

| פזאי הבקר |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פזאיים
סוג:: פזאי הבקר
שם מדעי
 Molothrus ‏סווינסון, 1832

פזאי הבקר (שם מדעי: Molothrus) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הפזאיים החיים ביבשת אמריקה.
עופות אלה מגיעים לאורך 185–200 ס"מ והם בעלי אפור עד כחול כהה ושחור, ולכמה מינים עורף אדמוני. הם בעלי מקור לבן עד אפור קצר ודמוי חרוט. ציפורים אלה חיות בין העצים והשיחים וניזונות מחרקים. לעיתים הם מנהלים סימביוזה עם מיני בקר, כשהם "רועים" על גבם של פרות או ביזונים שעל גופם יש הרבה חרקים, ומכאן קיבלו את שמם. העופות מנקים את הפרות בתמורה לתזונתם.
עופות אלה מצויים בכל רחבי האמריקות והם טפילי תטולה המטילים ביצים בקינים של עופות אחרים, בעיקר סבכיים, דרוריים או פרושיים.
מינים

Molothrus rufoaxillaris
Molothrus oryzivorus
Molothrus aeneus
Molothrus bonariensis
Molothrus ater
פזאי בקר עומדים על ביזון אמריקני.
פולס

בפיזיקה, פולס (מאנגלית: pulse, בעברית: דֹּפֶק, ברבים דְּפָקִים, לעיתים נקרא פעימה) הוא גל שאינו מחזורי, אלא הפרעה בודדת (בעיקר קצרה) שנעה במרחב. פולסים מקיימים את כל התופעות הפיזיקליות של גלים, וקיימים להם שימושים טכנולוגיים רבים, אם בשידור אנרגיה חזקה ומרוכזת לזמן קצר כמו בלייזר פולסים או מכ"ם פעימות, ואם בעיבוד אותות ובתקשורת ספרתית לצורך תשדורות בקצב גבוה וברוחב סרט (תחום תדירויות) גדול. פולסים מופיעים גם בטבע, למשל ברקים וכוכבי פולסר.
הגדרה

גל הוא פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במהירות קבועה. בגל מחזורי זוהי פונקציה מחזורית, והיא חוזרת על עצמה בנקודות קבועות במרחב בכל זמן מחזור, או בכל אורך גל בזמן קבוע. פולס הוא פונקציה שאינה מחזורית הנעה במרחב, והיא מתארת הפרעה בודדת שנעה בתווך (או בריק, במקרה של גל אלקטרומגנטי).
ניתן לתאר פולס כאוסף של גלים סינוסיים בעזרת התמרת פורייה, הנקרא חבילת גלים. פולסים קצרים מתוארים על ידי ספקטרום תדרים רחב ופולסים ארוכים מתוארים על ידי ספקטרום תדרים צר.
כאשר פולס נע בתווך ומגיע לקצהו, הוא מוחזר. אם קצה התווך חופשי, הפולס יחזור באותה הצורה. לדוגמה, פולס בחבל שקצהו חופשי לנוע יחזור ממנו באותה הצורה. אם קצה התווך קשור, הפולס מוחזר מהופך. לדוגמה, פולס עם העתק כלפי מעלה בחבל שקצהו מוחזק במקומו מוחזר עם העתק כלפי מטה. במעבר מתווך צפוף לתווך דליל יותר ההחזרה תהיה כמו זו מקצה חופשי, ובמעבר מתווך דליל לתווך צפוף יותר ההחזרה תהיה כמו זו מקצה קשור.
צורות גל

בעיבוד אותות ספרתי נעשה שימוש בפולסים המשמשים לתקשורת ספרתית. פולסים מצורות שונות משמשים להעברה מיטבית של אותות כתלות בקצב האפנון שלהם. שימוש נרחב נעשה בפולסים בצורת פונקציית המלבן. פולס גאוסי הוא פולס בצורת פונקציית הגאוסיאן והוא נוצר על ידי מסנן גאוסי. הפולס הגאוסי משמש במכניקת קוונטים לתיאור פונקציית הגל של חלקיק חופשי. פולס בצורת פונקציית דלתא של דיראק נקרא הלם (באנגלית: impulse). ניתן ליצור פולסים של מתח חשמלי בצורות שונות בעזרת מחולל אותות, וקיימים מחוללים ייחודיים הנקראים מחוללי פולסים.
ניתן ליצור פולסים בעזרת מקורות של גלים סינוסיים על ידי העברת קטע סופי של הגל. מכ"ם פולסים משדר פולסים של גלי רדיו וקולט את הגלים המוחזרים. פולסים של אור לייזר שימושיים כאשר יש צורך בעוצמה גבוהה.
שימושים

בטכנולוגיה: - פולס מרכז אנרגיה לזמן קצר, ולכן ההספק שלו בשיא הפולס גדול בהרבה מההספק הממוצע, ותופעה זו מנוצלת לשימושים רבים.
סונאר
לייזר פולסים
טיפולי לייזר
מכ"ם פעימות
אלקטרומגנטים לזמן קצר
גלאי חלקיקים
בעיבוד אותות ובמתמטיקה:
פונקציית הלם - שיטה לפתרון משוואות
משמש בעיבוד אותות ובפתרון משוואות לתיאור גל המורכב מתדירויות רבות.
ראו גם

חבילת גלים
הלם
Q-Switch
פולס מוחזר במיתר שקצותיו קשורים
פולסים מלבניים המשמשים להעברת אות בינארי
על קצות האצבעות

| --- | --- |
 סינגל בביצוע עילי בוטנר וילדי החוץ
 יצא לאור:  2015
 שפה:  עברית
 אורך:  4:21
 כתיבה:  עילי בוטנר
 לחן:  עילי בוטנר
 
על קצות האצבעות הוא שיר של עילי בוטנר וילדי החוץ, אשר יצא בשנת 2015 כחלק מאלבום האוסף של עילי בוטנר מילים, לחן, גיטרות. השיר נכתב והולחן על ידי בוטנר, ועבר עיבוד על ידי עידו אוחיון.
תוכן השיר

בוטנר אמר על השיר שהוא "נוגע בנקודות האלה בחיים של סוף, של שבר, של השלמה עם מציאות אחרת וניסיון להיאחז ברסיסים אחרונים של זיכרונות".
קליפ

לשיר קליפ שהוכן בבימוי ניב עשת כהן ועוסק במשולש אהבה בניו יורק. בוטנר אמר על הקליפ: "את הקליפ לשיר יצר חברי הטוב, הבמאי המוכשר ניב עשת כהן, שהאיר בעבודתו מקומות נוספים שהשיר נוגע בהם ושלא יכולתי לומר בעצמי".
ביקורות

באתר מעריב ציין שי להב את השיר במסגרת שירים של בוטנר שמשתמשים בסאונד "אייטיזי" וגיטרות חשמליות, במה שהתייחס אליו להב כ"ניסיון מבורך ומוצלח להרחיב את גבולות הז'אנר".
באתר פרוגי כתבו על השיר:
בשיר המצויין, ניתן לשמוע סולו מעולה של חברת ההרכב אדר גולד אשר שרה על רגעים של זכרונות וניסיון לתפוס רגעים אחרונים. כמובן שגם את השיר הזה, כמו כל שירי ההרכב, כתב והלחין בוטנר בעצמו. אין ספק שההרכב הזה מצליח להפתיע עם שיר מצויין כל פעם מחדש!
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ה)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ה)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ה)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ה)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 25 |  |
הערות שוליים

1 2  על קצות האצבעות, באתר "פזמונט"
1 2  גבר, אישה והעיר הגדולה: קליפ חדש לעילי בוטנר וילדי החוץ, באתר ynet, 17 ביוני 2015
↑  שי להב, ‏היכן התרבות: עילי בוטנר לא מפתיע ושוב מספק את הסחורה, באתר מעריב אונליין, 27 במרץ 2015
↑  מתן מיכלין, עומדים על קצות האצבעות: עילי בוטנר וילדי החוץ, באתר פרוגי, 18 ביוני 2015
↑  היה במקום זה לשבועיים: ב6.8.15 וב20.08.15. המידע מתוך ארכיון המצעדים באתר גלגלצ
פוטנציאל כימי

בפיזיקה, פוטנציאל כימי (מסומן בדרך כלל באות  \ \mu ) הוא כמות האנרגיה שיש להשקיע על מנת להוסיף חלקיק למערכת קיימת בטמפרטורה כלשהי.
לעיתים קרובות מתבלבלים בין פוטנציאל כימי לאנרגיית פרמי שהיא האנרגיה של רמת האנרגיה המאוכלסת הגבוהה ביותר במערכת פרמיונים בטמפרטורת האפס המוחלט.
הגדרת פוטנציאל כימי, דרך אנרגיה חופשית של הלמהולץ, נתונה על ידי:
 \mu (T,V,N)=\left({\frac {\partial F}{\partial N}}\right)_{T,V}
כאשר:
\ T היא הטמפרטורה.
\ V נפח המערכת.
\ N מספר החלקיקים.
\ F אנרגיה חופשית של הלמהולץ.
הגדרת הפוטנציאל הכימי, דרך האנרגיה של המערכת, היא:
 \mu (S,V,N)=\left({\frac {\partial E}{\partial N}}\right)_{S,V}
כאשר S היא האנטרופיה של המערכת.
רקע

חלקיקים נוטים לנוע מפוטנציאל כימי גבוה יותר לפוטנציאל כימי נמוך יותר. במובן זה, הפוטנציאל הכימי הוא הכללה של "הפוטנציאלים של הפיזיקה" כמו הפוטנציאל הכובדי. כאשר כדור מתגלגל במורד גבעה, הוא נע מפוטנציאל כובדי גבוה יותר (אנרגיה גבוהה יותר או פוטנציאל גבוה יותר לבצע עבודה) לפוטנציאל כובדי נמוך יותר. באותו אופן, כאשר מולקולות נעות, מגיבות, משנות מצב צבירה וכו', הן תמיד נוטות לשנות את מצבן מפוטנציאל כימי גבוה לפוטנציאל כימי נמוך, ומשנות בכך את מספר החלקיקים בכל רמת פוטנציאל, שהוא משתנה צמוד (conjugate variable) לפוטנציאל הכימי.
הדוגמה הפשוטה ביותר היא של מערכת של מולקולות שמפעפעות בסביבה הומוגנית. במערכת כזאת, המולקולות נוטות לנוע מאזורים של ריכוז גבוה לאזורים של ריכוז נמוך, עד אשר בסופו של דבר הריכוז יהיה זהה בכל מקום. ההסבר המיקרוסקופי לכך מתבסס על התאוריה הקינטית והתנועה האקראית של מולקולות. אף על פי כן, פשוט יותר לתאר את התהליך במונחים של פוטנציאלים כימיים: בטמפרטורה נתונה, למולקולה יש פוטנציאל כימי גבוה יותר באזור בעל ריכוז גבוה, ופוטנציאל כימי נמוך יותר באזור בעל ריכוז נמוך. תנועה של מולקולות מפוטנציאל כימי גבוה לפוטנציאל כימי נמוך מלווה בשחרור (פחת) אנרגיה חופשית. לפיכך, תנועה זאת היא תהליך ספונטני. מבחינה אונטולוגית, מצב של ריכוז גבוה של מולקולות בתחום נתון הוא מלכתחילה מלאכותי באופיו ולא "טבעי", ולכן נכון קונספטואלית לייחס גודל כמו פוטנציאל לאוסף מולקולות שהגיע למצב מסוים בצורה מעושה.
דוגמה אחרת, המבוססת לא על ריכוז אלא על מעבר פאזה, היא כוס של מים נוזליים עם קוביות קרח בתוכה. מעל 0 מעלות צלזיוס, למולקולת H2O שנמצאת בפאזה הנוזלית (מים נוזליים) יש פוטנציאל כימי נמוך יותר מאשר מולקולת מים בפאזה המוצקה (קרח). כאשר מקצת מהקרח נמס, מולקולות  H2O משנות מצבן ממוצק למצב נוזל בו הפוטנציאל הכימי שלהן נמוך יותר, כך שקוביות הקרח מתכווצות בהדרגה. מתחת ל-0 מעלות צלזיוס, למולקולות שבפאזת הקרח יש פוטנציאל כימי נמוך יותר, כך שקוביות הקרח גדלות. בטמפרטורה של נקודת ההתכה, 0 מעלות צלזיוס, הפוטנציאלים הכימיים במים ובקרח משתווים; קוביות הקרח לא גדלות או מתכווצות, והמערכת נמצאת בשיווי משקל.
פוטנציאלים כימיים הם חשובים בהיבטים רבים של כימיה של מצבי שיווי משקל, כמו התכה, רתיחה, התאיידות, מסיסות, אוסמוזה, וכן ביישומים כמו כרומטוגרפיה. בכל מקרה ישנו קבוע אופייני שהוא פונקציה של הפוטנציאלים הכימיים של שני האובייקטים שנמצאים בשיווי משקל. באלקטרוכימיה, יונים לא תמיד נוטים לנוע מפוטנציאל כימי גבוה לנמוך, אבל הם תמיד נעים מפוטנציאל אלקטרוכימי גבוה לנמוך. הפוטנציאל האלקטרוכימי מאפיין באופן מלא את כל ההשפעות על תנועת היון, בעוד הפוטנציאל הכימי כולל הכל פרט לכוח החשמלי.
דוגמאות

פוטנציאל כימי של גז אידיאלי קלאסי נתון על ידי:
כאשר:
T היא הטמפרטורה.
V נפח המערכת.
N מספר החלקיקים,  m מסתם.
\ h קבוע פלנק.
\ k_{B} קבוע בולצמן.
עבור גז אידיאלי של בוזונים בטמפרטורה אפס הפוטנציאל הכימי שווה לאנרגיית רמת היסוד, זאת כיוון שכל חלקיק שייכנס למערכת בטמפרטורה אפס ישב ברמת היסוד. לעומת זאת עבור גז אידיאלי של פרמיונים בטמפרטורה אפס, הפוטנציאל הכימי שווה לאנרגיית פרמי ( \varepsilon _{F}), זאת כיוון שבגלל עקרון האיסור של פאולי פרמיונים לא יכולים לאכלס את אותו מצב קוונטי, ולכן ייכנסו למצב הפנוי בעל האנרגיה הנמוכה ביותר.
| תרמודינמיקה |
| --- | --- | --- |
| חוקי יסוד | חוקי שימור (החומר, האנרגיה) • חוקי התרמודינמיקה: אפס, ראשון, שני (ראו גם: תנועה נצחית, השד של מקסוול), שלישי |  |
| קבועים | קבוע הגזים • קבוע בולצמן • קבוע אבוגדרו • קבוע פלאנק |  |
| משתנים | אינטנסיבים (טמפרטורה, לחץ, פוטנציאל כימי) • אקסטנסיבים (אנטרופיה, נפח, מספר חלקיקים) • משוואת מצב |  |
| יחידות מידה | טמפרטורה (צלזיוס, קלווין, יח' אחרות) • נפח (ליטר, מטר מעוקב) • לחץ (בר, אטמוספירה, פסקל) • מספר חלקיקים (מול) • אנרגיה (ג'אול, קלוריה) |  |
| אפיון | הפיכות • שינוי האנתלפיה (תהליך אקסותרמי, תהליך אנדותרמי) • שינוי באנרגיה (תהליך ספונטני, תהליך מאולץ) • תהליך (איזוברי, איזותרמי, איזוכורי, אדיאבטי, איזנטרופי, איזואנתלפי) |  |
| פוטנציאלים תרמודינמיים | אנרגיה פנימית • אנתלפיה • האנרגיה החופשית של הלמהולץ • האנרגיה החופשית של גיבס |  |
| מצבי צבירה ומעברי פאזות | מצבי צבירה (מוצק, נוזל, גז) • מעברי פאזות (התכה, התאדות, המראה, התעבות, הקפאה) • נקודת התכה • נקודת רתיחה • נקודה משולשת • נקודה קריטית • דיאגרמת פאזות • משוואת קלאוזיוס-קלפרון • חוק הפאזות של גיבס |  |
| גזים | גז אידיאלי • גז ואן דר ואלס • התאוריה הקינטית של הגזים • לחץ חלקי • חוק ראול • מודל דלטון • חוק בויל-מריוט • חוק גה-ליסאק • חוק שארל• משוואת הגז האידיאלי |  |
| חום וטמפרטורה | האפס המוחלט • יח' מידה לטמפרטורה • שיווי משקל תרמודינמי • קיבול חום • יחס קיבולי החום • חום כמוס • חוק הס • קלורימטר • אפקט ג'ול-תומסון • הסעת חום • מוליכות חום • מעבר חום • קרינה תרמית • קשר מאייר • האינדקס האדיאבטי |  |
| מעגלי עבודה | מעגלים תרמודינמיים (קרנו, סטרלינג, ברייטון, אריקסון, רנקין, סטירלינג, דיזל, לנואר, אוטו, היגרוסקופי, סקודירי, סטודרד) • נצילות |  |
| יישומים | מכונות חום • מנועים • משאבות • משאבת חום • מחליף חום • מיזוג אוויר • מקרר • קירור תרמואלקטרי • תחנות כוח |  |
| מונחים נוספים | תאוריית הקלוריק • תנועה בראונית • פונקציית מצב • תרמודינמיקה סטטיסטית • קשרי מקסוול • תרמוכימיה |  |
| דמויות בולטות | דניאל ברנולי (1700–1782) • בנג'מין תומפסון (1753–1814) • סאדי קרנו (1796–1832) • אמיל קלפרון (1799–1874) • רוברט מאייר (1814–1878) • ג'יימס ג'ול (1818–1889) • ויליאם ג'ון מקורן רנקין (1820–1872) • הרמן פון הלמהולץ (1821–1894) • רודולף קלאוזיוס (1822–1888) • ויליאם תומסון (1824–1907) • ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879) • יוהנס דידריק ואן דר ואלס (1837–1923) • ג'וסיה וילארד גיבס (1839–1903) • לודוויג בולצמן (1844–1906) • מקס פלאנק (1858–1947) • פייר דוהם (1861–1916) • קונסטנטין קרתיאודורי (1873–1950) • לארס אונסגר (1903–1976) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4311301-1 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פול מאסון

פול מישל פייר אדריאן מאסון-נוסם (בצרפתית: Paul Michel Pierre Adrien Masson-Nossam;‏ 11 באוקטובר 1876 – 30 בנובמבר 1944) היה רוכב אופניים צרפתי. האלוף האולימפי הראשון ברכיבה על אופניים מהאולימפיאדה הראשונה בעידן המודרני (אתונה 1896), בעל 3 מדליות זהב.
ביוגרפיה

מאסון נולד במוסטאגאנם אלג'יריה.
באולימפיאדת אתונה (1896) זכה מאסון ב-3 מדליות זהב בכל שלושת המקצים בהם השתתף. במרוץ ספרינט ל-2 ק"מ לפני סטמטיוס ניקולופולוס מיוון ובן ארצו לאון פלמו בתוצאה של 4:58.2 דקות, במרוץ אופניים ל-10 ק"מ בתוצאה של 17:54.2 דקות, לפני לאון פלמו ואדולף שמאל מאוסטריה ובמרוץ אופניים ל-333 מטר בתוצאה של 24.0 שניות, לפני סטמטיוס ניקולופולוס ואדולף שמאל.
באליפות העולם ברכיבה על אופניים שנערכה בגלאזגו סקוטלנד בשנת 1897 זכה מאסון במדליית ארד בתחרות הספרינט.
על קו הזינוק

"על קו הזינוק" הוא שיר שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית החברים של נטאשה. הוא יצא לאור באוקטובר 1991, בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך אלבום האולפן השני שלה, "שינויים בהרגלי הצריחה" (1991). את השיר כתב והלחין מיכה שטרית להפקתו של יוסי אלפנט.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי מיכה שטרית והופק על ידי יוסי אלפנט. ב-3 בנובמבר 1991 דורג השיר במקום ה-19 במצעד העברי השבועי של רשת ג', אך ירד שבעה מקומות. בהמשך, צבר את תואר "העלייה הגבוהה" ודורג במקום ה-15, עד שלבסוף דורג בראש המצעד במשך שבועיים בסך הכול.
מספר עשורים לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-4 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

ב-8 באפריל 2011 עלה ליוטיוב האודיו של "על קו הזינוק", שהצליח לצבור למעלה מ-1.5 מיליון צפיות בסך הכול.
הופעתם של גידי גוב ומקהלת קולות עם "על קו הזינוק" הועלתה ליוטיוב ב-28 נובמבר 2018.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 25 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | אוקטובר 1991 | תקליט 12 אינץ' | הד ארצי |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  על קו הזינוק – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  על קו הזינוק, נבדק ב-2023-12-02
↑  3.11.1991 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  10.11.1991 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  17.11.1991 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  על קו הזינוק, 1991-11-27, נבדק ב-2023-12-02
↑  החברים של נטשה-על קו הזינוק, נבדק ב-2023-12-02
↑  גידי גוב ומקהלת קולות - על קו הזינוק - מתוך לילה גוב, נבדק ב-2023-12-02
↑  The Friends Of Natasha - על קו הזינוק (באנגלית), 1991, נבדק ב-2023-12-02
פייטרו מוצ'ניגו

שלט האצולה של פייטרו מוצ'ניגו.
פייטרו מוצ'ניגו (באיטלקית: Pietro Mocenigo;‏ 1406–1476) היה הדוכס ה-70 של ונציה. מוצ'ניגו כיהן כדוג'ה מאז מינויו, בשנת 1474, ועד פטירתו.
מוצ'ניגו היה אחד ממפקדי הצי הוונציאני הטובים ביותר. מוצ'ניגו שיקם את הצי לאחר תבוסתו באביה שביוון, בשנת 1470. בשנת 1472 כבש את סמירנה ובאותה שנה המליך את קתרינה קורנארו כמלכת קפריסין (בחסות ונציה), ולבסוף בשנת, בהיותו דוג'ה 1475 הפך את האי כולו לשטח בשליטת ונציה. לאחר מכן יצא מוצ'ניגו בראש צי נגד הטורקים אשר צרו על סקוטארי והביסם, אולם בהיותו בסקוטארי חלה, ונפטר זמן קצר לאחר מכן.
פייטרו מנגולי

| --- | --- |

 לידה:  1625 או 1626 בולוניה, מדינת האפיפיור 
 פטירה:  7 ביוני 1686 בולוניה, מדינת האפיפיור 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  מדינת האפיפיור (כיום איטליה)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בולוניה (1650)  אוניברסיטת בולוניה (1653) 
 מנחה לדוקטורט:  בונאוונטורה קאוואליירי 
 מוסדות:  אוניברסיטת בולוניה (1648–1686) 
 תרומות עיקריות
 ניסוח בעיית בזל חישוב סכום הטור ההרמוני המתחלף
 
פייטרו מנגולי (באיטלקית: Pietro Mengoli; ‏1625/1626 - 7 ביוני 1686) היה מתמטיקאי ואיש דת איטלקי.
מנגולי נולד וגר בבולוניה שבמדינת האפיפיור (כיום איטליה). הוא היה תלמידו של בונאוונטורה קאוואליירי באוניברסיטת בולוניה, ולאחר מותו של קאוואליירי בשנת 1647 התמנה בעצמו לתפקיד מרצה באוניברסיטה. הוא סיים תואר דוקטור בפילוסופיה בשנת 1650, ותואר דוקטור נוסף במשפט אזרחי וקאנוני בשנת 1653.
בשנת 1644 הציג מנגולי לראשונה את בעיית בזל - מציאת סכום הטור האינסופי של הערכים ההופכיים של ריבועי מספרים הטבעיים. הבעיה שהציג נפתרה לראשונה רק בשנת 1735, על ידי המתמטיקאי השווייצרי לאונרד אוילר.
בשנת 1650 כתב מאמר בשם "Novae quadraturae arithmeticae" (בתרגום חופשי לעברית: "אריתמטיקה ריבועית חדשה"), ובו הוכיח כי סכום הטור ההרמוני המתחלף שווה ללוגריתם הטבעי של 2. הוא גם הוכיח כי הסדרה ההרמונית עצמה אינה מתכנסת למספר סופי, וסיפק הוכחה לכך שהשיטה לחישוב ערכו של פאי באמצעות מכפלת ואליס היא מדויקת.
מנגולי, שהיה נוצרי קתולי, התמנה לכומר בשנת 1660 ושירת בתפקיד זה באחת הקהילות בבולוניה עד למותו.
פיפל (ספר)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:   יחיאל די-נור
 הוצאות בעברית
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך:  1989
  
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך:  2010
 מספר עמודים:  224
 סדרה
 סדרת ספרים:  סלמנדרה - כרוניקה של משפחה יהודית במאה העשרים
 
פיפל הוא ספרו של ניצול השואה יחיאל די-נור שנכתב תחת שם העט ק. צטניק. זהו הכרך השלישי בסדרת "סלמנדרה - כרוניקה של משפחה יהודית במאה העשרים", אשר עוסקת בנושא השואה. הספר מתאר את סיפורו של אחיהם הצעיר של הארי ודניאלה, מוני, אשר מנוצל מינית ונופל קורבן לתאוות מין סדיסטית של הנאצים.
פירוש

פיפל הוא כינוי לילדים קטנים במחנות ההשמדה ששימשו קורבנות מין עבור ראשי הבלוקים. מוני, הדמות הראשית בספר, הוא פיפל.
פרסום

הספר תורגם לעברית לראשונה בשנת 1989 בידי הוצאת הקיבוץ המאוחד. ב-2010 הספר יצא לאור בהוצאה מחודשת בידי הוצאת הקיבוץ המאוחד.
ב-2013 עלה בפסטיבל צו קריאה 8 המחזה "חלקת האדם" שעיבד שי אזנקוט (על פי הספר "פיפל" מאת ק. צטניק) וביים עמיחי אלהרר.
לקריאה נוספת

יחיאל די-נור, פיפל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989
יחיאל די-נור, פיפל (מהדורה מחודשת), הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010
הערות שוליים

↑  הקאפו פרוכטנבוים באושוויץ, אתר "דעת" מטעם מכללת הרצוג
↑  פיפל, באתר סימניה
↑  פיפל (מהדורה מחודשת), באתר סימניה
↑  שישה מחזאים מחפשים תיאטרון | מגפון ניוז Megafon News, באתר מגפון ניוז Megafon News, ‏14 בפברואר 2013
ערך זה הוא קצרמרבנושא השואה ובנושא ספרים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עץ הדודו

| עץ הדודו |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אברשאים
משפחה:: ספוטיים
סוג:: Sideroxylon
מין:: עץ הדודו
שם מדעי
 Sideroxylon grandiflorum ‏קנדול

עץ הדודו (sideroxylon grandiflorum, בעבר נודע בשם Calvaria major) הוא מין עץ מסדרת האברשאים, הקרוי על שם העוף הנכחד דודו והוא מין אנדמי למאוריציוס.
לפי מחקרו של סטנלי טמפל (1977), שהתפרסם בכתב-העת היוקרתי "סיינס", עמד הצמח להיעלם מן העולם ונותרו ממנו רק 13 פרטים, שכן העץ היה תלוי בהנבטה של זרעיו אחרי שעברו בקיבת דודו ונשחקו בה. מחקר מאוחר יותר העלה כי טמפל, אורניתולוג בהכשרתו, התעלם מנתונים וממחקרים בוטניים שסתרו את טענתו. התאוריה של טמפל, שהופצה ברבים, גם עמדה בסתירה לקיומם של עצי דודו שנבטו אחרי היכחדותו של העוף. הנטייה היום היא לייחס את הירידה במספר עצי הדודו, לשיעור של כמה מאות, לסיבות סביבתיות אחרות.
הערות שוליים

↑  Herhey, David R. (2004). "The Widespread Misconception that the Tambalacoque or Calvaria Tree Absolutely Required the Dodo Bird for its Seeds to Germinate". Plant Science Bulletin 50 (4): 105-108. מקור
פול מורטון

פול מורטון (באנגלית: Paul Morton;‏ 22 במאי 1857 - 19 בפברואר 1911) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר הצי של ארצות הברית בממשלו של הנשיא תאודור רוזוולט.
ביוגרפיה

פול מורטון נולד בדטרויט וגדל בנברסקה סיטי שבנברסקה. אביו היה ג'וליוס סטרלינג מורטון, שכיהן כמזכיר החקלאות של ארצות הברית בממשלו של הנשיא גרובר קליבלנד ואחיו היה ג'וי מורטון שייסד את חברת "מורטון סולט" שעד היום מייצרת מלחים לצורכי תעשיית המזון ותעשיות נוספות. אף על פי שאביו נמנה עם חברי האגף השמרני של המפלגה הדמוקרטית, היה פול מורטון חבר האגף הפרוגרסיבי של המפלגה הרפובליקנית. מעבר זה בתמיכה במפלגות בין אב לבן מקביל גם למקרה של הנרי קנטוול וולאס שכיהן גם הוא כמזכיר החקלאות בממשלו של הנשיא וורן הרדינג ובנו, הנרי וולאס שכיהן באותו תפקיד בממשלו של הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט מהמפלגה הדמוקרטית.
מורטון כיהן כמזכיר הצי בין השנים 1904–1905. לפני כן הוא היה סגן נשיא חברת סנטה פה. כאשר התברר שהחברה זכתה להטבות בלתי חוקיות בעת עבודתו שם, הוא אולץ לפרוש מתפקידו כמזכיר הצי כדי למנוע שערורייה, אף על פי שהנשיא רוזוולט טען שמורטון עצמו לא היה מודע לעברות אלו. לאחר שפרש מתפקידו הוא היה נשיא של חברת הביטוח Equitable Life Assurance Society.
עלון שבות

עלון שבות הוא כתב עת תורני היוצא לאור אחת לחצי שנה על ידי ישיבת הר עציון. נכון לשנת תשפ"ד יצאו לאור 182 גיליונות.
היסטוריה

העלון הראשון יצא בכ"ג באדר א' ה'תש"ל.
בעבר יצא העלון אחת לחודש. עם הזמן ההפרש בין הפצת עלון אחד לשני הלך וגדל, והיום העלון יוצא אחת לשנה בערך.
בתחילה שימש העלון גם כדף המקשר בין הישיבה ותלמידיה מחוץ לכותלי הישיבה (החיילים בשירות פעיל והבוגרים), וכלל חדשות על הנעשה בישיבה. עם הזמן, עקב ירידת תדירות הפצתו של העיתון מחד, והתרחבותו מאידך, ירד חלק החדשות. את תפקיד הקשר עם החיילים תופס כיום העלון "דף קשר" (שקם בשנת ה'תשמ"ה).
במשך השנים קם לעלון "אח קטן" - עלון שבות בוגרים, הנכתב ונערך על ידי בוגרי ישיבת הר עציון, ביניהם אביעד הכהן, ומופץ ביניהם. בגיליון 175, שיצא בחודש אב תשע"ג, התפרסם כי שני העלונים אוחדו, ו"עלון שבות" יכלול גם מאמרי בוגרים.
בגיליון ה-100 של העלון (כסלו תשמ"ג) הופיע המאמר "זאת תורת ההסדר" מאת הרב אהרן ליכטנשטיין, שעוסק במשמעות הרעיונית והרוחנית מאחורי מפעל ישיבות ההסדר, מאמר אשר זכה לתהודה רבה.
המייסד והעורך הראשון של העלון היה הרב יואל בן-נון. במשך השנים ניתן למנות בין עורכי העלון הבולטים את הרב אליהו בלומנצויג, הרב אמנון בזק, הרב חיים נבון, הרב יוסף צבי רימון ועוד. העורכים האחרונים נכון לתשפ"ד הם איתן צור וישעיה קליין.
מבנה העלון

בתחילת כל עלון, מיד לאחר תוכן העניינים, נמצא "דבר העורכים" המכיל פתיח תורני קצר וסקירה מהירה של המאמרים בעלון. במסגרת פתיח זה משלבים העורכים את תפיסת עולמם האישית לצד שיקוף תפיסת תלמידי הישיבה ורבניה.
לאחר מכן מגיע גוף העלון, המחולק למספר שערים על פי נושאים:
בהתאם לתפיסתה של ישיבת הר עציון, חלקו הראשון והעיקרי של כל עלון מוקדש למאמרים בנושאים עיוניים בתלמוד, לעיתים בהקשר למסכת הנלמדת באותה שנה בישיבה.
חלק אחר, גם הוא בהתאם לתפיסה של ישיבת הר עציון, מכיל מאמרים העוסקים בתנ"ך.
חלק אחר מוקדש לענייני מחשבה ואמונה יהודית, ולעיתים ישנם גם מאמרים אחרים העוסקים בנושאים אקטואליים, ביקורת ספרים וכדומה.
הערות שוליים

↑  "זאת תורת ההסדר", בארכיון האינטרנט
עלומים (אגודה)

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים) 
 www.aloumim.org.il
 קואורדינטות:  31°45′30″N 35°12′17″E﻿ / ﻿31.758206464809°N 35.2046659168°E﻿ / 31.758206464809; 35.2046659168
 he
 
עלומים - אגודה ישראלית של ילדים שהוסתרו בצרפת בימי השואה, היא עמותה שהוקמה בשנת 1993.
האגודה נולדה מהצורך שלא לשכוח את העבר ולהבטיח שזיכרון השואה שחברי האגודה ניצלו ממנה ייכון לעד.
האגודה זוכה להכרה של השלטונות הישראליים והצרפתיים. היא פועלת בזכות התנדבותם של החברים. מספר חברי העמותה, נכון ליוני 2006 כ-900 חברים.
קריטריון הקבלה לאגודת עלומים הוא אדם שהוסתר בצרפת (עם או בלי הוריו) בשנים 1944–1941 (כולן או חלקן), חי  בישראל, נולד אחרי 1 בינואר 1925. יו"ר האגודה הוא ד"ר ישראל ליכטנשטיין.
פעילות האגודה

שני התחומים העיקריים בהם פועלת האגודה הזיכרון והתמיכה:
פעילות האגודה > הזיכרון

איסוף עדויות בקלטות, בעיקר קלטות שמע: קבלת העדות נעשית בידי אנשים שהוכשרו לכך, ומתברר שהדבר משפיע השפעה משחררת על נותן העדות ומאפשר לו להמשיך ולנהל את חייו ברוגע יחסי. לאחר מכן העדות משוכתבת ומופקדת ביד ושם בירושלים וכן במרכז הדוקומנטציה היהודית העכשווית CDJC בפריז  לצורך עבודות מחקר בהיסטוריה.
הפקת העלון Mémoire Vive  שבו מתפרסמים סיפורים אוטוביוגרפיים, מודעות של חיפוש קרובים, מאמרים ועוד. העלון הוא דו לשוני (צרפתי-עברי) וכך גם הדור הצעיר מסוגל לקוראו.
פעילויות חברתיות, כגון "בית הספר בזמן המלחמה", "המעבר לשווייץ", "קו ההפרדה", "בתי הילדים", "המחבוא בסביבה קתולית או אצל איכרים".
מתן עדויות בבתי ספר, לפני אנשי צה"ל ולפני סטודנטים ישראליים וקבוצות הבאות מצרפת.
טקסי זיכרון ביד ושם וביער רוֹגלִית, מול האנדרטה שהוקמה לזכר קורבנות השואה אשר נשלחו למחנות המוות מצרפת; הטקס מתקיים, בעברית ובצרפתית, ביום הזיכרון לשואה בנוכחותם של חברי האגודה וצאצאיהם ושל תלמידי בתי הספר.
פרויקט חינוכי, בראשותה של הגב' דורה וינברגר, בנושא תולדות יהודי צרפת בתקופת השואה על היבטיהן הייחודיים, לעידוד מערכת החינוך להעמיק ולחקור בנושא הזה: הפרויקט, הנושא פרסים, בתמיכה של הקרן לזיכרון השואה בפריז ובית הספר המרכזי להוראת השואה ביד ושם, מיועד לתלמידים בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות בכל רחבי הארץ.