stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משוואת הגז האידיאלי
פיתוחים > פיתוח ניסיוני

ניתן לפתח את משוואת הגז האידיאלי על ידי שימוש בתוצאות של מדידות הטמפרטורה, הלחץ והנפח ומציאת הגבולות המתאימים.
נניח כי הלחץ  P והנפח  V של  n מולים של גז המוחזקים תחת טמפרטורה קבועה כלשהי נמדדים על טווח רחב של לחצים וטווח רחב של ערכי המכפלה  Pv.
נסמן את הנפח המולרי בתור  v={\frac {V}{n}}.
את היחס בין  Pv ל-  P ניתן להביע באמצעות טור חזקות מהצורה הבאה:

 Pv=A(1+BP+CP^{2}+...)
כאשר  A,B,C וכו' נקראים המקדמים הויראליים והם תלויים בטמפרטורה ובאופי הגז.
בטווח הלחצים בין 0 ל-40 אטמוספירות היחס בין  Pv ל-  P הוא בקירוב ישר, כך שרק שני המקדמים הראשונים משמעותיים. באופן כללי, ככל שהלחץ גדל כך גדל גם מספר הרכיבים בטור.
מהקשר בין  Pv ל-  P המתקבל עבור גזים שונים באותה טמפרטורה, אפשר לראות כי כאשר 



P
→
0


{\textstyle P\to 0}

 המכפלה  Pv היא באותו גודל עבור כל הגזים. מכך נובע כי המקדם הויראלי הראשון  A הוא בלתי תלוי באופי הגז ולכן תלוי רק בטמפרטורה, כלומר: 




lim

P
→
0


(
P
v
)
=
A
(
T
)


{\textstyle \lim _{P\to 0}(Pv)=A(T)}

.
טמפרטורת הגז האידיאלי מוגדרת באמצעות הלחץ בנקודה המשולשת,  P_{TP}, על פי הביטוי הבא:
T=273.16K\lim _{P_{TP}\to 0}({\frac {P}{P_{TP}}})
ואת ביטוי זה ניתן לפתח על ידי מכפלה ב-  {\frac {V}{n}} של המונה והמכנה של הגבול הנ"ל:
T=273.16K\lim {\frac {P{\frac {V}{n}}}{{P_{TP}}{\frac {V}{n}}}}=273.16K{\frac {\lim(Pv)}{\lim(Pv)_{TP}}}
וע"י שינוי הניסוח נקבל:
\lim(Pv)=[{\frac {\lim(Pv)_{TP}}{273.16K}}]T\equiv RT
כאשר  R הוא קבוע הגזים האוניברסלי.
בצעד האחרון, נחליף את  v חזרה ב- 





V
n




{\textstyle {\frac {V}{n}}}

 ובכך נגיע אל המשוואה הרצויה:
\lim(PV)=nRT
מכיוון ש- 



lim
(
P
v
)
=
A
=
R
T


{\textstyle \lim(Pv)=A=RT}

, טור החזקות המלא הוא:
{\frac {Pv}{RT}}=1+BP+CP^{2}+DP^{3}+...
למקדמים הויראליים חשיבות גבוהה גם בפיזיקה תאורטית מכיוון שהם קשורים בין היתר לתכונות מולקולריות.
שימושים בתחום הרפואה

למשוואת הגז האידיאלי ונגזרותיה שימושים גם בתחום הרפואה.
שימושים בתחום הרפואה > השפעת הגובה על נפח גזים בגוף האדם

באמצעות חוק בויל ניתן לתאר את השפעת הגובה מעל פני הים על גזים בחללים סגורים בגוף האדם, ולחשב את לחץ הגז הכולל בחלל בית החזה באמצעות פלטיזמוגרפיה.
כאשר הגובה גדל, הלחץ האמביינטי יורד ולכן על פי חוק בויל נפח החללים הסגורים אמור להתרחב.
במודל מלאכותי שהיווה העתק של מערכת הנשימה האנושית עם חזה אוויר של 40 מיליליטר, נצפתה עליה בנפח בטווח של 16.2%-12.7% בגובה של כ־1500 מטר מגובה פני הים. לתוצאה זו חשיבות רבה במקרים בהם נדרש פינוי של החולה בהליקופטר וחזה האוויר עלול לעבור למצב של חזה אוויר בלחץ, תרחיש אשר ניתן למנוע על ידי ביצוע ניקור חזה לפני ההמראה.
בגובה של 2.5 ק"מ מעל גובה פני הים משוערת התרחבות של עד כ-30% עבור נפח גז סגור בגוף האדם.
באמצעות חוק בויל - 




P

1



V

1


=

P

2



V

2




{\textstyle P_{1}V_{1}=P_{2}V_{2}}

, ניתן לחשב את השינוי הצפוי לנפח עבור בגבהים השונים.
לדוגמה, עבור חולה עם חזה אוויר של 40 מיליליטר בגובה פני הים, נחשב את השינוי בנפח כאשר יגיע לגובה של 1500 מטר.
הנתונים הידועים הם:
P

1


=
1
[
A
t
m
]
,

P

2


=
0.84
[
A
t
m
]
,

V

1


=
40
[
m
L
]


{\textstyle P_{1}=1[Atm],P_{2}=0.84[Atm],V_{1}=40[mL]}
מהצבה בחוק בויל נקבל:
P

1



V

1


=

P

2



V

2


→

V

2


=




P

1



V

1




P

2




=



1
⋅
40

0.85


≃
47.06
[
m
L
]


{\textstyle P_{1}V_{1}=P_{2}V_{2}\rightarrow V_{2}={\frac {P_{1}V_{1}}{P_{2}}}={\frac {1\cdot 40}{0.85}}\simeq 47.06[mL]}
שימושים בתחום הרפואה > ריכוז חומרי הרדמה

חוק הגז האידיאלי יכול לשמש לחישוב ריכוז חומרי הרדמה בתערובות גזים.
מכשירים המיועדים לניטור ריכוז חומרי הרדמה בתערובת גזים לרוב מציגים את התוצאה בחלק היחסי באחוזים מהנפח הכולל, המוגדר בצורה הבאה:
volume\,\%={\frac {V_{p}\times 100}{V_{tot}}}
כאשר:
V_{p} - נפח חומר ההרדמה.
V_{tot} - הנפח הכולל של תערובת הגזים.
כשרוצים לחשב את ההשפעה של חומר הרדמה על נפח נתון של גז, הגדרה זו אינה שימושית כל כך. הגודל המשמעותי הוא מספר המולקולות, או מספר המולים, של חומר ההרדמה המוכלים ביחידת נפח של תערובת הגז. עבור גז אידיאלי ההגדרה לעיל של החלק היחסי מהנפח הכולל עובדת כנדרש, זאת מכיוון שעל פי משוואת הגז האידיאלי בלחץ וטמפרטורה קבועים יחידת נפח של הגז תכיל תמיד את אותו מספר המולים. במילים אחרות, כאשר הלחץ והטמפרטורה קבועים, נפח הגז פרופורציונלי למספר המולים.
לכן, את ריכוז חומר ההרדמה בתערובות ניתן לתאר באחוזים ממספר המולים הכולל, כלומר:
volume\,\%=moles\,\%
במקרים בהם משוואת הגז האידיאלי אינה שמישה, המשוואה שיש להשתמש בה היא משוואת הגז הריאלי (באנגלית: Real Gas Law):
{\frac {PV}{nRT}}=Z
כאשר  Z הוא פקטור הקומפרסיביליות, המתאר את היחס בין הנפח האמיתי של הגז לנפח המחושב באמצעות משוואת הגז האידיאלי. לכן, עבור גז אידיאלי מתקיים  Z=1.
כאשר משתמשים במשוואת הגז הריאלי, אין זה שימושי בחלק היחסי מהנפח כמדד לריכוז - מספר המולים והנפח אינם פרופורציונליים במקרה זה ולכן אין שוויון בין החלק היחסי מהנפח הכולל לחלק היחסי ממספר המולים הכולל.
כדי שהשימוש בחלק היחסי מהנפח יהיה תקין, יש צורך למצוא את פקטור הקומפרסיביליות - אם הוא שווה ל-1 או קרוב ברמת הדיוק הרצויה ל-1 ניתן להשתמש במשוואת הגז האידיאלי לחישוב הריכוז. אם לא, יש להשתמש במדד של מספר מולים ליחידת נפח בתערובת.
בניסוי בו מדדו את פקטור הקומפרסיביליות עבור תערובות של חמצן עם חומרי ההרדמה איזופלורן, אנפלורן והלותאן בטמפרטורת החדר ולחץ אטמוספירי, נמצא כי ניתן לתאר את ריכוז חומרי ההרדמה באמצעות משוואת הגז האידיאלי עם אי ודאות של 0.3%.
לכן, באופן כללי אין צורך להתחשב בסטייה ממשוואת הגז האידיאלי והחלק היחסי מהנפח הוא מדד תקין לחישוב ריכוז חומר ההרדמה בתערובת.
ראו גם

גז אידיאלי
גז ואן דר ואלס
תרמודינמיקה
מכניקה סטטיסטית
קריאה נוספת

Herbert B. Callen, Thermodynamics and an Introduction to Thermostatistics, Second Edition, University of Pennsylvania: John Wiley & Sons
Mark W. Zemansky & Richard H. Dittman, Heat and Thermodynamics, Seventh Edition, New York: McGraw-Hill, ISBN 0-07-017059-2
השכונה של גופי

| --- | --- |

 סוגה:  הנפשה, קומדיה
 יוצרים:  חברת וולט דיסני
 מדבבים:  ביל פרמר רוב פאולסן ננסי קארטרייט אפריל וינצ'ל ג'ים קומינגס דיינה היל פרנק ולקר 
 מדבבים בעברית:  עמי מנדלמן (גופי) מיכאל הנגבי (מקס) שמעון כהן (פיט) אדם נוישטיין (פיט-בן) שרית וינו אלעד (פיט-בת) שרית סרי (פג) איציק סיידוף (דמויות שונות) אוהד שחר (דמויות שונות) גיל זמק (דמויות שונות) עפרון אטקין (דמויות שונות)
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  79
 הפקה
 חברת הפקה:  אולפני הנפשת הטלוויזיה של דיסני 
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television, דיסני+ 
 מוזיקה:  מרק ווטרס 
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ABC 
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  5 בספטמבר 1992 – 5 בדצמבר 1993
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
השכונה של גופי (באנגלית: Goof Troop) היא סדרת טלוויזיה מונפשת של חברת וולט דיסני, ובה גופי הוא אב שמגדל את מקס, בנו בן ה-11. הרעיון הכללי של הסדרה דומה מעט לזה של סרטונים קצרים של גופי משנות ה-50 המוקדמות שבהם גופי הוא אב לבן ג'ינג'י שובב.
לסדרה הופקו שני סרטים: גופי: הסרט (1995) והמשך שיצא ישירות לווידאו: גופי הולך לקולג' (2000). שני הסרטים מתרחשים כמה שנים אחרי הסדרה, כשמקס הוא נער מתבגר.
עלילה

גופי, אב חד-הורי, חוזר אל עיר הולדתו ספונרוויל עם בנו בן ה-11, מקס. בסמיכות אליהם מתגורר חבר מהתיכון של גופי, פיט, מוכר מכוניות יד שנייה עם אשתו פג, סוכנת נדל"ן, בנם פיט-בן (פי.ג'יי.) בן ה-11 ובתם פיט-בת (פיסטול) בת הארבע. מקס ופיט-בן הם חברים טובים. חלק גדול מההומור נובע מהשוני בין אופיו של מקס, הילד הנורמלי, לאופיו המנוגד של אביו.
משקה קל

מגוון משקאות קלים
משקה קל הוא משקה שאינו מכיל אלכוהול (כמו משקה אלכוהולי), הנצרך בדרך כלל כשהוא קר. משקה קל עשוי בדרך כלל ממים בצירוף חומרי טעם. חלק ניכר מהמשקאות הקלים הם משקאות מוגזים, כלומר כאלה שמומס בהם פחמן דו-חמצני. בקבוצת המשקאות הקלים נכללים גם מאלט ומיצים, אך משקה המכיל חלב אינו נכלל, בדרך כלל, בקבוצה זו. רבים מהמשקאות הקלים ממותקים, באמצעות סוכר או באמצעות ממתיק מלאכותי.
היסטוריה

משקה קל העשוי מרסק של פירות, שורשים או פרחים נעשה בימי הביניים על ידי כימאים מוסלמים. בערך בשנת 1265 הופיע באנגליה משקה פופולרי בשם Dandelion and burdock, שנעשה משורשיהם של שני צמחים. המשקה תסס באופן טבעי. בשנות ה-60 של המאה ה-20 נמצא שאחד ממרכיביו הוא חומר מסרטן. שיווק מסחרי של משקאות קלים, עשויים ממים, מיץ לימון ודבש, החל במאה ה-17. בשנת 1676 קיבלה חברת Compagnie des Limonadiers הפריזאית מונופול לשיווק משקה זה.
בשנת 1767 גילה הכימאי האנגלי ג'וזף פריסטלי שיטה להמיס פחמן דו-חמצני במים, ולייצר מי סודה. המצאה זו היא בסיס למשקאות המוגזים. אנגלי אחר, ג'ון מרווין נות' שכלל את המצאתו של פריסטלי, ומכר מתקן לייצור מי סודה. הכימאי השוודי ינס יאקוב ברצליוס החל, בשלהי המאה ה-18, להוסיף חומרי טעם (תבלינים, מיצים ויין) למי סודה.
השפעות בריאותיות

מחקרים רבים בדקו לאורך השנים את השפעותיהם הבריאותיות של משקאות קלים מסוגים שונים, כאשר מחקרים רבים התמקדו במשקאות ממותקים מסוגים שונים.
בפחית משקה מוגז ממותק יש כ-10 כפיות סוכר, כמעט כפול מהכמות היומית המומלצת.[דרוש מקור]
בסיכום מחקרים רבים שנאספו בעשור השני של המאה ה־21, סימנה סוכנות המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן את המשקאות הקלים הממותקים כגורם המרכזי בצריכת הסוכרים בתזונה של ארצות הברית. מחקרים רבים קישרו בין צריכה קבועה של משקאות קלים ממותקים למגוון תסמינים כמו עודף משקל, סוכרת מסוג 2, מחלות לב, מחלות שונות הפוגעות בכליות, מחלת כבד לא אלכוהולית, עששת וחורים בשיניים, ושיגדון.
מחקרים רבים בחנו גם את הנזקים הבריאותיים של משקאות קלים עם ממתיקים מלאכותיים, ומצאו תוצאות מעורבות, אשר בחלק מהמקרים הצביעו על נזקים בריאותיים ובחלק לא. סקירת מחקר שפורסמה בשנת 2016 בכתב העת PLoS One מצאה מתאם משמעותי בין מימון של מחקר על ידי תעשיית המשקאות הקלים לבין תוצאות שאינן מצביעות על נזקים בריאותיים. מתוך המחקרים שנסקרו, 92% מאלו שמומנו בדרכים אחרות כן הצביעו על השפעות בריאותיות שליליות דוגמת סוכרת או יתר לחץ דם.
אחד הצעדים המשמעותיים ביותר[דרוש מקור] שמדינה יכולה לנקוט כדי להפחית צריכת משקאות ממותקים, הוא הטלת מס על משקאות ממותקים.
השפעות סביבתיות

לעומת השפעות בריאותיות, מעט מאוד מחקרים ומאמרים מתייחסים להשפעות הסביבתיות של צריכת משקאות קלים. עיקר ההתייחסות היא להשפעת הפלסטיק המרכיב את מרבית מכלי המשקאות, אולם ההשפעות הסביבתיות נוגעות גם לנושאים נוספים דוגמת מדרך פחמן וגם למגוון ביולוגי.
השפעה ניכרת של ייצור משקאות קלים היא על ביטחון מזון, במיוחד כאשר לדוגמה מחצית מהשדות החקלאיים בבריטניה מיועדים לגידול סוכר, במקום לתוצרת חקלאית אשר חיונית לתזונה בטוחה ובריאה. קל לשכוח שמשקאות הם חלק בלתי נפרד ממערכות המזון שלנו, אך בעוד שלמען קיומנו נדרשת אספקה סדירה של מזון, אספקת משקאות איננה חיונית. למערכות המזון השפעה סביבתית נרחבת, ובעידן של שינוי האקלים מתחדד הצורך לבחינה מחודשת של השלבים השונים בשרשראות גידול המזון, אספקתו וצריכתו. "ועדת יישום היערכות מערכות מזון לשינוי אקלים לקראת 2030" בהובלת פרופ' נגה קרונפלד-שור המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, עסקה בשינויים הנדרשים במבנה מערכות המזון של ישראל בעידן של שינוי האקלים.
משקאות קלים בישראל

ישראל מובילה בצריכת לנפש של סוכר[דרוש מקור], המצוי בכמות גבוהה במשקאות קלים רבים. ישראל מובילה ב־OECD בקטיעת רגליים בגלל סיבוכי סכרת. לפי נתוני משרד הבריאות, סוכרת מאובחנת בקרב קרוב ל-10% מהאוכלוסייה הבוגרת.
הציבור החרדי רוכש שתייה מתוקה בשיעור של 79% לעומת 51% באוכלוסייה הכללית. הרגלי צריכת משקאות מתוקים בציבור החרדי יחד עם ממתקים וחטיפים מוטמעים כ'גירסא דינקותא' החל מגיל הרך, כפרס וכתגמול, במסגרת המשפחה, בגנים, בתלמודי התורה, ובהמשך מעגל החיים במוסדות החינוך, בישיבות, בכוללים, בשבתות וחגים, בשמחות ולהבדיל באזכרות. במשרד הבריאות רואים בהבדלים בצרכנות של משקאות ממותקים את הגורם לזה ששכיחות של סוכרת בקרב צעירים חרדים גבוהה פי 1.5 מאשר בקרב צעירים לא חרדים בישראל.
עקבות העלייה ההדרגתית במודעות הציבורית לנזקים הבריאותיים של המשקאות הקלים הממותקים, החלו חברות משקאות רבות לייצר גרסאות חלופיות למוצרי הדגל שלהן, למשל, משקאות המתבססים על ממתיקים מלאכותיים במקום סוכר.
ב-1 בינואר 2022 נכנס לתוקפו בישראל מס משקאות ממותקים. בשנת 2023 דרשו מפלגות ש"ס ויהדות התורה בהסכמים הקואליציוניים לבטל את המס. שר האוצר, בצלאל סמוטריץ' קיבל את דרישת המפלגות החרדיות וביטל את צו המיסוי.
הערות שוליים

↑  Juliette Rossant (2005), The World's First Soft Drink, Saudi Aramco World, September/October 2005, pp. 36-9
↑  Get the Facts: Sugar-Sweetened Beverages and Consumption, המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן
↑  Mandrioli D, Kearns CE, Bero LA, Relationship between Research Outcomes and Risk of Bias, Study Sponsorship, and Author Financial Conflicts of Interest in Reviews of the Effects of Artificially Sweetened Beverages on Weight Outcomes: A Systematic Review of Reviews, PLoS, ‏September 8, 2016
1 2  תומר אביטל, "הם יכולים להפיל את התוכנית": מייל פנימי מסגיר את העוצמה של קוקה קולה גם במגזר השלישי, באתר "שקוף", 3 בינואר 2022
1 2  פרופ' נגה קרונפלד שור, ד"ר גל זגרון, מתוק חמוץ - ההשפעת צריכת משקאות ממותקים על הסביבה, באתר כתב העת אקולוגיה וסביבה
↑  Bowman MR, Marriott K, Woroniecka, and Taylor J., Too much of a bad thing: The use and misuse of UK soil and land to grow sugar., 2019
↑  דוח מסכם: ועדת יישום היערכות מערכות מזון לשינוי אקלים לקראת 2030, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  נתונים על מחלת הסוכרת בישראל, באתר מרכז המחקר והמידע כנסת ישראל, ‏ינואר 2023
1 2 3  הסיכוי של צעיר חרדי לחלות בסוכרת גבוה פי 1.5 ביחס לצעיר שאינו חרדי, באתר הודעה לתקשורת - מטה ההסברה החרדי למשרד הבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566017005171  BNE: XX4576838  GND: 4113460-6  LCCN: sh94002190  LNB: 000277921  NARA: 10646746  NDL: 00570367 
משקאות קלים בפריסה של חיילים ברמת הגולן בשנת 1987
סקודה סופרב

| --- | --- |

הדור השלישי
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  סקודה
 שנות ייצור:  2001 - הווה
 הרכבה:  צ'כיה צ'כיה אוקראינה אוקראינה הודו הודו קזחסטן קזחסטן הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סיןבוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה
 חברת אם:  קבוצת פולקסווגן
 סיווג:  מכונית מנהלים
 מרכב:  מרכב סדאן בעלת ארבע דלתות או מרכב סטיישן בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  פולקסווגן MQB
 רוחב:  1,765 מ"מ 
 בסיס גלגלים:  2,800 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 קשר:  פולקסווגן פאסאט פולקסווגן ארטאון
 
סקודה סופרב (בצ'כית: Škoda Superb) היא מכונית מנהלים במרכב סדאן, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי סקודה משנת 2001, והוצגה לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2001.
הסופרב משמשת את שרי מדינת ישראל החל משנת 2009.
דור ראשון (שם קוד B5)

הדור הראשון יוצר בין השנים 2001 ל-2008. הדור הראשון נבנה על פלטפורמת B של קבוצת פולקסווגן. תוכננה גרסת סטיישן אך פולקסווגן חששה שגרסה כזאת בסופרב תביא לירידה במכירות של הפולקסווגן פאסאט והאאודי A6 אוונט. בדור הראשון נמכרו למעלה מ-130,000 יחידות של הסופרב ברחבי העולם.
הדור הראשון כלל מספר מנועי בנזין ודיזל, היצע מנועי הבנזין היה, מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.8 ליטר טורבו שסיפק 101 כ"ס או 119 כ"ס, מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 2.0 ליטר שסיפק 116 כ"ס או מנוע בנזין V6 צילינדרים בנפח 2.8 ליטר שסיפק 142 כ"ס. היצע מנועי הדיזל היה, מנוע דיזל I4 צילינדרים בנפח 1.9 ליטר טורבו שסיפק בין 99 ל-128 כ"ס, מנוע דיזל I4 צילינדרים בנפח 2.0 ליטר טורבו שסיפק 138 כ"ס ומנוע דיזל V6 צילינדרים בנפח 2.5 ליטר טורבו שסיפק 161 כ"ס. כל המנועים הוצעו עם תיבת הילוכים ידנית בעלת חמישה או שישה הילוכים ותיבת הילוכים אוטומטית בעלת חמישה הילוכים.
דור ראשון (שם קוד B5) > מתיחת פנים שנת 2006

באוגוסט 2006 עברה הסופרב מתיחת פנים, שכללה פגוש קדמי בעיצוב החדש של סקודה, פנסיים קדמים חדשים ופנסים אחוריים חדשים בצורת C בסגנון הדור השני של הסקודה אוקטביה.
דור ראשון (שם קוד B5) > מידות

אורך הסופרב היה 4,789 מ"מ, הרוחב היה 1,765 מ"מ, הגובה היה 1,489 מ"מ, משקל הדור הראשון עמד בין 1,487 ק"ג ל-1,679 ק"ג, בסיס הגלגלים בדור הראשון עמד על 2,803 מ"מ.
דור שני (שם קוד B6)

הדור השני יוצר בין השנים 2008 ל-2015. הדור השני הוצג בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה בתחילת מרץ 2008. הדור השני נבנה עם פלטפורמת B A6 של קבוצת פולקסווגן. למרות החששות של פולקסווגן בדור הראשון לפתח גרסת סטיישן לסופרב, בתערוכת הרכב הבילנאומית של פרנקפורט ב-17 בספטמבר 2009 חשפה סקודה את גרסת הקומבי (סטיישן) לסופרב. שיווק הדור השני בישראל החל ב-3 בפברואר 2009 עם איחור של כמעט שנה בגלל שייצור הסופרב עם תיבת הילוכים אוטומטית החל רק בספטמבר 2008. בדור השני נמכרו למעלה מ-620,000 יחידות מהסופרב.
הדור השני שווק עם כמה מנועי בנזין בנפחי 1.4 ליטר טורבו שסיפק 123 כ"ס, 1.8 ליטר טורבו שסיפק 150 כ"ס, 2.0 ליטר טורבו שסיפק 197 כ"ס ו-3.6 ליטר שסיפק 256 כ"ס. בנוסף למנועי הבנזין שווקה הסופרב עם מנועי דיזל בנפחי 1.6 ליטר טורבו שסיפק 103 כ"ס, 1.9 ליטר טורבו שסיפק 103 כ"ס ו-2.0 ליטר טורבו שסיפק 138 כ"ס או 168 כ"ס. כל המנועים שווקו עם תיבת הילוכים ידנית בעלת חמישה או שישה הילוכים ותיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים או תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים.
דור שני (שם קוד B6) > מתיחת פנים שנת 2013

בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2013. מתיחת הפנים כללה עדכון קל לעיצוב החיצוני המיישר קו עם הדגמים החדשים של סקודה ותא נוסעים חדש. בתחום ההנעה שיפרה סקודה את המנועים לחסכוניים יותר.
דור שני (שם קוד B6) > מידות

אורך הדור השני היה 4,838 מ"מ, רוחב הדור השני היה 1,817 מ"מ, גובה הדור השני היה 1,462 מ"מ, משקל הדור השני עמד בין 1,425 ק"ג ל-1,665 ק"ג, בסיס הגלגלים בדור השני עמד על 2,761 מ"מ.
דור שלישי (שם קוד B8)

הדור השלישי והנוכחי נחשף ב-17 בפברואר 2015 והוצג בתערוכת הרכב הבילאומית של ז'נבה ב-6 במרץ 2015. הדור החדש כלל עיצוב מודרני שיישר קו עם שפת העיצוב החדשה של סקודה. היא משווקת גם עם רמת גימור "ספורט ליין" המציעה עיצוב ספורטיבי יותר. יש גם גרסת גריין-ליין הכוללת את מנוע הטורבו דיזל 1.6 ליטר עם 118 כ"ס הצורך 27 ק"מ לליטר זה אומר טווח נסיעה של 1,780 ק"מ על מכל אחד של דלק. הדור החמישי הגיע לישראל ב-11 באוקטובר 2015. בתערוכת פרנקפורט בספטמבר 2015 הציגה סקודה את גרסת הסטיישן (קומבי). במאי 2017 חשפה סקודה עדכון טכנולוגי למערכות הפנימיות של הסופרב. במבחן הבטיחות שערך היורו NCAP קיבלה הסופרב דור חמישי חמישה כוכבים.
בתחום ההנעה חשפה סקודה את הדור החדש עם שישה מנועים. מנועי הבנזין בנפחי 1.4 ליטר טורבו המספק 123 או 148 כ"ס עם הנעה קדמית או כפולה, 1.5 ליטר טורבו המספק 150 כ"ס, 1.8 ליטר טורבו המספק 177 כ"ס ו-2.0 ליטר טורבו המספק 217 או 268 או 280 כ"ס עם הנעה קדמית או כפולה. מנועי הדיזל בנפחי 1.6 ליטר טורבו המספק 118 כ"ס או 2.0 ליטר טורבו המספק 148 או 200 כ"ס עם הנעה קדמית או כפולה. תיבת הילוכים ידנית או כפולת מצמדים.
דור שלישי (שם קוד B8) > מתיחת פנים שנת 2019

ב-23 במאי 2019 חשפה סקודה את מתיחת הפנים לסופרב דור חמישי. מתיחת הפנים של הסופרב כוללת עדכון קל לעיצוב החיצוני, שדרוג הצד הטכנולוגי בתא הנוסעים, תוספת של מערכות נהיגה סמי-אוטונומית ולראשונה, גם מערכת הנעה היברידית פלאג-אין, בדגם סופרב iV, המצטרפת אל היצע יחידות ההנעה המעודכן של הדגם. מערכת ההנעה היברידית פלאג-אין משלבת בין מנוע בנזין 1.4 ליטר טורבו המספק 156 כ"ס לבין מנוע חשמלי בהספק של 115 כ"ס עם הספק משולב של 218 כ"ס ומומנט מרבי של 40.8 קג"מ וסוללת ליתיום-יון בקיבולת 13 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 55 ק"מ בתקן WLTP. מתיחת הפנים הגיעה לישראל ב-2 בספטמבר 2019 והגרסת היברידית פלאג-אין הגיעה לישראל ב-31 במאי 2022.
דור שלישי (שם קוד B8) > סקודה סופרב סקאוט

היא גרסת פנאי עם הגבהת מרכב לסופרב, היא נחשפה ב-23 במאי 2019. היא מבוססת על גרסת הסטיישן בעיצוב קרבי יותר, גלגלי שטח והנעה כפולה. היא מוצעת עם שתי מנועים מהיצע המנועים של הסופרב, מנוע דיזל בנפח 2.0 ליטר טורבו עם 190 כ"ס ו-40.8 קג"מ או מנוע בנזין בנפח 2.0 ליטר טורבו עם 272 כ"ס ו-35.7 קג"מ.
דור שלישי (שם קוד B8) > מידות

אורך הדור השלישי עומד על 4,861 מ"מ, רוחב הדור השלישי עומד על 1,864 מ"מ, גובה הדור השלישי עומד על 1,468 מ"מ, משקל הדור השלישי עומד על בין 2,836 ל-2,841 ק"ג, בסיס הגלגלים בדור השלישי עומד על 2,841 מ"מ.
הערות שוליים

↑  ממשלה חדשה, מכוניות שרד חדשות - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  השקה: סקודה סופרב - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  Car News and Information, Motor1.com (באנגלית)
↑  סקודה סופרב: (עוד) חשיפה - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  מבזק פרנקפורט: סקודה סופרב קומבי - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  סקודה סופרב החדשה בארץ - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  מאת cartube, סקודה סופרב החדשה 2015 נחשפת, באתר cartube
↑  מאת cartube, נחשפה: 2013 סקודה סופרב החדשה – מתיחת פנים, באתר cartube
↑  סקודה סופרב מתמתחת: אצלנו עוד השנה - אוטו, באתר www.auto.co.il
↑  מאת cartube, סקודה סופרב החדשה 2015 נחשפת, באתר cartube
↑  Salone di Ginevra: Superb, la Skoda che non ti aspetti, Motor1.com (באיטלקית)
1 2  cartube, סקודה חושפת סופרב ספורטיבית – ספורט ליין, באתר cartube
↑  cartube, סקודה סופרב החדשה 2015 בישראל – מחיר החל מ-159,990, באתר cartube
↑  רן אלקובי, 2015 סקודה סופרב סטיישן (קומבי) החדשה – חשיפה ראשונה, באתר cartube
↑  cartube, סקודה מעדכנת את דגמי 2017 של הסופרב – מתיחת פנים טכנולוגית, באתר cartube
↑  cartube, מבחני ריסוק NCAP 2015: סקדה סופרב ויונדאי i20, באתר cartube
↑  cartube, כל הפרטים על סקודה סופרב 2015 החדשה, באתר cartube
↑  cartube, סקודה סופרב החדשה 2019 נחשפת - מתיחת פנים, באתר cartube
↑  סקודה סופרב היברידית פלאג-אין - מפרט טכני, באתר קארטיוב
↑  cartube, סקודה סופרב החדשה 2019 בישראל - מחיר החל 174,500 שקל, באתר cartube
↑  cartube, חדש בישראל: 2022 סקודה סופרב iV פלאג-אין - מחיר החל מ-242,500 שקל, באתר cartube
↑  cartube, סקודה סופרב סקאוט נחשפת - גרסת פנאי לסופרב, באתר cartube
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph319511 
דור ראשון
דור שני
גרסת הקומבי (שטיישן)
דור שלישי
דור שלישי לאחר מתיחת הפנים
גרסת הסקאוט
אולפת חיידר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1970 (בת 55 בערך) 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 ספורט
 ענף ספורט:  כדורעף
 מועדון:  הפועל מטה אשר, נבחרת ישראל בכדורעף נשים
 
אולפת חיידר (בערבית: ألفت حيدر , נולדה ב-19 בספטמבר 1970 בחיפה) היא שחקנית כדורעף ערבית-ישראלית. קריירת הכדורעף של חיידר נפרשה על פני 28 שנים, בהן נמנתה על שורותיה של נבחרת ישראל בכדורעף נשים וקבוצת הפועל מטה אשר. היא זכתה פעמיים באליפות ובגביע המדינה. חיידר פועלת לקידום נשים בספורט.
ביוגרפיה

חיידר נולדה בכפר סמיר שבחיפה, בת למשפחה מוסלמית, ולה ארבעה אחים ואחיות. אביה היה מהנדס ואמה עבדה במשרד העבודה והרווחה. אחיה הוא הכדורסלן רפי חיידר ששיחק במכבי חיפה.
פירוש השם אולפת בא מן המילה אולפה שמתאר ידידות ורעות, ואילו חיידר הוא שם נרדף לאריה. באמצעות ההוויה החינוכית שהייתה בבית הוריה, שלימדו לערכים של כבוד האדם, חירות ושוויון, אורח חייה של חיידר התבטא בפעילויות ספורטיביות המפגישות בין ערבים ויהודים. חיידר מאמינה כי הטבע הוא מקום נייטרלי ושוויוני עבור כל בני האדם באשר הם, ובנקודת ההתחלה השוויונית שהטבע מייצר, ניתן ליצור שינוי שמאפשר מפגש מאוחד של ערכים ללא כל הבדלי דת, גזע ומין. חיידר קיבלה על עצמה את האתגר להתקבל בחברה הערבית והיהודית בכישוריה הספורטיביים, ולפתוח דלתות לנשים בתחומי הספורט השונים.
בגיל שלוש עשרה החלה לעסוק בתחום הכדורעף, והצטרפה לקבוצת הפועל מטה אשר בעין המפרץ. האתגר להתקבל בחברה הערבית ובחברה הישראלית במקביל, כהיותה נציגתם בארץ ובמשחקים בינלאומיים ככדורעפנית, נתקל במחסומים רבים.
בצעירותה עבדה חיידר בחברה להגנת הטבע, שם שמעה לראשונה על מסע האתגר, בו לקחה חלק. הספורטיביות של קבוצות דו קיום, בהם ערבים ויהודים פועלים למען איכות הסביבה.[דרושה הבהרה] המסע בו לקחה חלק נערך מנהריה עד אילת, ותועד בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק, שבחר להתמקד בדמותה של חיידר.
בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] עוסקת בטריאתלונים ובמרתונים לצד טיפוסי הרים.
כדורעף

חיידר שיחקה כדורעף בקבוצת הפועל מטה אשר בשנים 1985–1990, לאחר מכן שיחקה בקבוצות נווה שאנן, קריית מוצקין, קרייתים[דרושה הבהרה], מג'דל כרום. היא הייתה חברה בסגל נבחרת ישראל. תפקידה היה שחקנית אמצע, ותפקידה היה להנחית אל שטח קבוצת היריב.
דו-שיח ישראלי פלסטיני

בשנת 2000 הייתה למדריכה מוסמכת של הארגון הלאומי "Outdoor Bound", הפועל ב-30 מדינות ברחבי העולם. הארגון מקדם פיתוח מנהיגות דרך פעילויות בטבע, על מנת לקדם שותפויות חברתיות המעודדות לבניית חברה סובלנית ודו קיום, במטרה לפתור קונפליקטים וליצור עולם טוב יותר.
בשנת 2003, הקימה חיידר בשיתוף עם מטפס ההרים דורון אראל, הישראלי הראשון שהעפיל לפסגות הרים בשבע היבשות, את הארגון "שוברים את הקרח" (Breaking the Ice), מלכ"ר העוסק בקידום שלום ודו קיום באמצעות טיולי טבע וספורט אתגרי, היוצרים חיבור בין המשתתפים. בין מסעות הארגון יצאו משלחות לאנטארקטיקה (2004); לפסגה באנטארקטיקה אליה העפילו קראו הר הידידות הישראלית-פלסטינית, למדבר סהרה (2006), ובשנים 2011 ו-2014 יצאו משלחות של סטודנטים יהודים וערבים מאוניברסיטת חיפה, למסע טיפוס סביב פסגות הרים כמו מון בלאן, הפסגה הגבוהה ביותר בהרי האלפים. עם חזרתם לארץ, היה על הסטודנטים להעביר את המסר הלאה ולבנות פרויקט תרומה קהילתי להעברת מסרים של שוויון לאומי לקהילות הנוער.
בשנת 2012 יצאה אולפת חיידר - יחד עם שש נשים מרחבי עולם: ניו זילנד, סין, דרום אמריקה, דרום אפריקה והודו, כשחיידר מייצגת את ישראל - למסע בן 100 ימים לחציית הקוטב הדרומי שבאנטארקטיקה. חיידר יצאה למסע למען קידום נגישות המים ומי השתייה בעולם. לפני המסע, עברה כשלושה שבועות הכשרה בנורווגיה להסתגלות לקור ולמסעות הדרך.
בנוסף, חיידר לוקחת חלק במרכז תרבות יהודי ערבי - בית הגפן, שם היא עובדת כמנהלת תוכניות. העמותה פועלת ללא מטרת רווח, ומאפשרת מגוון פעילויות תרבותיות וחינוכיות לטווח גילאים רחב. העמותה מאמינה שפעילויות משותפות בין זהויות ותרבויות שונות בחיפה ובישראל בכלל, יכולים לבנות אמון בינלאומיים ולהוביל לשיווין.
חיידר פועלת מתוך אמונה כי שינוי יגיע רק דרך עשייה בשטח ולא בדרך פוליטית בה תיקח חלק, או ממקום של פרסום כפוי. באוקטובר 2016 משתתפת פעילה בצעדת הנשים "נשים עושות שלום" ברחבי המדינה.