stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שם ומלכות
הערות שוליים

↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רי"ד, סעיף א'. עיינו גם: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ', עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'.
↑  למקור
↑  "מלך העולם", באתר "ישיבה"
↑  מסכת פסחים, דף ק"ד, עמוד ב'.
↑  Katuv Sham on Berakhot 44a, www.sefaria.org
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
תיאטרון סבוי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אולם תיאטרון 
 מיקום:  הסיטי של וסטמינסטר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בעלים:  קבוצת התיאטרון אמבסדור 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1881
 תאריך פתיחה רשמי:  1881 
 אדריכל:  צ'ארלס ג'. פיפס 
 קואורדינטות:  51°30′37″N 0°07′15″W﻿ / ﻿51.510138888889°N 0.12091666666667°W﻿ / 51.510138888889; -0.12091666666667
 אתר רשמי
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסתיאטרון סבוי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסתיאטרון סבוי(למפת הסיטי של וסטמינסטר רגילה) הפרלמנט הבריטיתיאטרון סבוי(למפת הסיטי של וסטמינסטר מוגדלת) הפרלמנט הבריטיתיאטרון סבוי
 
תיאטרון הסבוי בשנת פתיחתו
תיאטרון סבוי (באנגלית: Savoy Theatre) הוא West end Theater (תיאטרון בדירוג ראשון במעלה בלונדון) הממוקם ברחוב הסטרנד בווסטמינסטר, לונדון. התיאטרון נפתח ב-10 באוקטובר 1881, ונבנה על ידי ריצ'רד ד'וילי קארט. הוא נמצא היכן ששכן ארמון סבוי הישן, ושימש להצגת האופרות הקומיות מאת הצמד הידוע גילברט וסאליבן. שם התיאטרון נתן לאופרות הללו את כינוין – אופרות סבוי.
בית תיאטרון זה היה התיאטרון הראשון, וגם הבניין הציבורי הראשון בעולם, אשר הואר כולו בחשמל. ב-1889 בנה ד'אוילי קרט את מלון סבוי, בצמוד לתיאטרון הסבוי. במשך שנים רבות, היה הסבוי משכנה של חברת האופרה ד'וילי קרט, ונוהלה בידי משפחת קרט יותר ממאה שנים. בשנת 1929 בנה מחדש בנו של ריצ'רד, רופרט ד'וילי קרט, את התיאטרון והתאימו לעת המודרנית. בשנת 1993 נבנה התיאטרון מחדש בגלל שרפה שפרצה בו. המבנה מוגדר כבניין רשום מדרגה II*.
פרט לבכורה של המיקאדו, ושל אופרות פופולריות אחרות של גילברט וסאליבן, הציג התיאטרון מחזות ומחזות-זמר נוספים.
שבתי ליפשיץ

אין תמונה חופשית
הרב שבתי ליפשיץ (ה'תר"ה – כ' באדר ב' ה'תרפ"ט, 1929) היה ראש בית דין בקהילת אורשיווא ומחבר ספרים רבים, נודע בעיקר בעד ספרו "סגולות ישראל".
ביוגרפיה

נולד ברוהאטין שבגליציה לרב יעקב יצחק (בנו של רבי שבתי ליפשיץ מרוהאטין), משם ברח כדי להימלט מפני פחד הצבא שהיה מרחף עליו, והגיע ליולניצה הקרובה לאורשיווא שבהרי הקרפטים. בשנת ה'תרכ"ה התמנה לכהן כדומ"ץ ביולניצה, תפקיד שמילא משך 42 שנים עד שנת ה'תרס"ז. אחר כך התמנה לכהן כראב"ד באורשיווא, תפקיד שמילא עד פטירתו.
נפטר בגיל 84
חיים אישיים

נשא לאישה את הרבנית העניא מאליא, שעסקה בפרנסה כדי לאפשר לבעלה לעסוק בתורה. היא נפטרה בי"א בטבת, ה'תרפ"ה.
רבותיו

רבי יוסף מאיר וייס מספינקה
צאצאיו

בנו, רבי אברהם ליפשיץ, מו"צ בבילקה (אנ'), מחבר ספר ילקוט אברהם
חתנו, רבי אברהם ליפשיץ, שו"ב בדולהה (הו')
בתו, רייזל
בנו, רבי נחום אורי, שו"ב בראצפרט
בנו, רבי שלום, שו"ב בטיססלקה
בנו, רבי שלמה ישעיהו, שו"ב ברומניה
בנו, רבי שמואל לייב, שו"ב באורשיווא
מספריו

ברית אבות, על הלכות ברית מילה
מקור חיים, פירוש על ספר חסידים
סגולות ישראל, על סגולות
ספר האשל הנקרא לקוטי שושנים, ערכים על סדר אלפביתי
קול תודה, על מגילת אסתר
שמירה מעליא, פירוש על ספר "שמירת הנפש" (מרבי ישראל מתתיהו אוירבך) על ענייני שמירה מסכנה
תפארת יעקב, על חמישה חומשי תורה
הערות שוליים

1 2 3  הקדמת מו"ל ספר סגולות ישראל, דפוס ברוקלין, תשנ"ב.
↑  הרב אברהם שטרן, מליצי אש, אות רסג, באתר היברובוקס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310163005171  GND: 136761828  ISNI: 0000 0000 7299 0972  LCCN: nr91044231  VIAF: 14629733   WorldCat (עם VIAF): 14629733
תחנת באומנסקאיה

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  18 בינואר 1944 
 אדריכל:  בוריס יופן 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°46′20″N 37°40′45″E﻿ / ﻿55.772361111111°N 37.679027777778°E﻿ / 55.772361111111; 37.679027777778
 תחנות סמוכות:  תחנת אלקטרוזאבודסקאיה, Kurskaya 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו ארבטסקו פוקרובסקאיה 
 קוד התחנה:  047 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת באומנסקאיה(למפת מוסקבה רגילה) תחנת באומנסקאיה
 
תחנת באומנסקאיה (ברוסית: Бауманская) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה.
התחנה ממוקמת ברובע בסמאני וקרויה על שם מהפכן ניקולאי באומן  (אנ').
תחנת באומנסקאיה נפתחה ב-18 בינואר 1944,  והיא נחשבת לאתר מורשת של רוסיה.
התחנה תוכננה כחלק מהשלב השלישי של בניית רדיוס פוקרובסקי בשם "ספרטקובסקאיה". עבודות הבנייה החלו בשנת 1938, ובתחילת מלחמת העולם השנייה המנהרה הייתה בנויה ב-70%, ולאחר מכן הוקפאה הבנייה עד 1943. כעבור שנה נפתחה התחנה בשם "באומנסקאיה".
גלריה

לובי התחנה
הערות שוליים

↑  https://um.mos.ru/houses/stantsiya_metro_baumanskaya/
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שי פרל

שי פרל (נולדה ב-1 במרץ 1997) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת כבלמית בקבוצת SC Sand מהבונדסליגה השנייה ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

פרל נולדה בפתח תקווה, בת שנייה להוריה איריס ועמית. אביה היה שחקן כדורגל בצעירותו בקבוצת הפועל פתח תקווה תחת הדרכתו של אברהם גרנט.
בגיל צעיר נחשפה למשחק הכדורגל ושיחקה במגרש השכונתי. בגיל 11 התחילה להתאמן עם קבוצת בנים בהפועל פתח תקווה ולאחר שנה עברה לקבוצת הנערות של הפועל עירוני פתח תקווה וזכתה איתה באליפות וגביע המדינה לנערות.
עוד לפני גיל 15 הצטרפה לקבוצה הבוגרת ובעונת 2012/2013 נבחרה לתגלית העונה בליגת נשים ראשונה.
בשנת 2013 התקבלה לאקדמיה לכדורגל לבנות במכון וינגייט לתקופה של שנתיים. בשנה זו שיחקה גם במדי אס"א תל אביב במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.
ב-2016 שיחקה במדי מ.כ רמת השרון במסגרת מוקדמות ליגת האלופות. בשנה זו נפצעה במהלך משחק אימון ובעקבות הפציעה הושבתה לתקופה ארוכה.
שיחקה בשנים אלו בהפועל פתח תקווה, רמת השרון והפועל רעננה בליגת העל ובשנת 2018 חזרה לפתח תקווה ושיחקה איתה בליגה הלאומית.
בעונת 2019/2020 חזרה לליגת העל והייתה חלק מסגל רמת השרון שזכתה באליפות.
בנבחרת

פרל שיחקה בנבחרת הנשים עד גיל 17 החל מ-2012 ורשמה בה 11 הופעות. בנבחרת הנשים עד גיל 19 רשמה 16 הופעות. בסיום התקופה באקדמיה בשנת 2015 הובילה כקפטנית את נבחרת ישראל עד גיל 19 באליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 שהתקיימה בישראל.
את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת ערכה ב-2014 נגד נבחרת שווייץ ורשמה 10 הופעות במדים הלאומיים.
תארים > מ.כ רמת השרון

אליפות המדינה: 2019/2020
תארים > תארים אישיים

תגלית העונה בעונת 2012/2013 בליגת נשים ראשונה.
הערות שוליים

↑  הלביאות של פתח תקווה
שדרות דב הוז

| --- | --- |
שביל הליכה בשדרות דב הוז
שביל הליכה בשדרות דב הוז
 מידע כללי
 על שם:  דב הוז ממנהיגי תנועת העבודה וממייסדי ”ההגנה“
 אורך:  800 מטר
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר:  חולון
 שכונה:  גרין עם
 נקודת סיום:  מחלף דב הוז 
 קואורדינטות:  32°01′25″N 34°45′55″E﻿ / ﻿32.023495203973°N 34.765193056419°E﻿ / 32.023495203973; 34.765193056419
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) שדרות דב הוז(למפת גוש דן רגילה) שדרות דב הוז(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדרות דב הוז(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדרות דב הוז  he שדרות דב הוזhe שדרות דב הוזמפת  __ חולון (in English: Holon)  __ אזור (in English: Area) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv), __ פארק אריאל שרון (in English: Ariel Sharon Park) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) ממזרח ומדרום: __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion) ממערב: __ בת ים (in English: Bat Yam)  ^ כיום שטחי מקוה ישראל (in English: Mikveh Israel) הם חלק מפארק אריאל שרון   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שדרות דב הוז היא שדרה ראשית במערב העיר חולון המקשרת בין הערים חולון ובת ים. השדרה קרויה על שמו של דב הוז, ממנהיגי תנועת העבודה וממייסדי ההגנה.
השדרה מתחילה בכיכר סטרומה ומסתיימת במחלף דב הוז.
מבנה השדרה

נתיב מהלכן של שדרות דב הוז הוא בצורת האות ו' ואורכה כ-800 מטר. חלקה המזרחי של השדרה ניצב בכיכר סטרומה והיא נמשכת מערבה עד למחלף דב הוז. השדרה מהווה את חוט השדרה המרכזי של שכונת גרין עם.
בנייר עמדה שהוזמן בידי הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית נכתב על ידי חברת הייעוץ רטרופיט כי שדרות דב הוז מחולקות לשלושה "מקטעים ללא רצף להולכי הרגל", וכי "דבר זה פוגע ברמת ההליכתיות של השדרה".
חתך השדרה כולל בנייני מגורים משולבים מסחר משני צדיה, ארבעה נתיבי נסיעה (שניים בכל צד) ושטח להולכי רגל במרכזה. שטח זה כולל שדרות עצים, שטחי גינון, ספסלים ודוכני מפעל הפיס במבני קיוסק. מרבית הבניינים לאורך השדרה הם בגובה של עד כ-3 קומות.
תחבורה

הרחוב הוא דו-סיטרי, בעל 4 נתיבי נסיעה (שניים בכל צד) את הרחוב חוצים רחובות שונים, חד-סיטריים ברובם. תכנון התנועה באופן זה מאפשר מצד אחד את זרימת כלי הרכב לאורך השדרה ומאידך הולכי הרגל, נאלצים לעבור מספר מעברי חצייה כדי להגיע להמשכה. הרחובות הנפגשים עם השדרה, ברובם רחובות חד-סיטריים, ואליהם מופנית חלק מתנועת כלי הרכב הפרטיים, כך שהתנועה מתפזרת ביעילות רבה יותר ומקטינה את העומס בשדרה.
כחלק מפרויקט המטרו של M1 פורסם כי תיבנה בסמוך לשדרה תחנת מטרו דב הוז ונתיב תחבורה ציבורית מעליה. בנוסף פורסם כי במסגרת התכנית יפותח כל המרחב העירוני של השדרה.
עתיד השדרה

ב-30 ביוני 2022 פורסם כי אושרה תוכנית הפיתוח לשדרות דב הוז. מטרת התוכנית היא: פיתוח מסחרי וכלכלי לאורך הרחוב על ידי הרחבת מדרכות והוספת אזורי ישיבה במדרכה. בנוסף, על פי הפרסום יבוצע חידוש השדרה שתכלול שביל אופניים, אזורי ישיבה מוצללים, כולל ביטול חלק מעמודי החשמל של חברת החשמל, ותוך שמירה על העצים הקיימים.
עוד פורסם כי הפרויקט יתבסס על תכנון מערך חנייה חדש ומודרני, וחיזוק השדרה כמרחב עירוני מרכזי, נגיש ומזמין אשר יאפשר גם פיתוח עסקי בשדרה עצמה, בזכות עבודות שימור למבנים הקיימים והסבתם לקיוסקים/עגלות קפה.
החלק הראשון של העבודות לשיפוץ השדרה החל ב-30 במאי ובמסגרתם מבטלים את כל עמודי החשמל של חברת החשמל בשדרה וצפוי להסתיים בסוף שנת 2024.
הערות שוליים

↑  מזהים את הרחוב תכירו את שדרות דב הוז בחולון, באתר פורום חולון - הבית של חולון - פייסבוק
↑  איציק לוז / אלי אוחנה, קירות מספרים MURSS LES LIRE שד‘ דב הוז מארחים (עמ' 56), באתר כיוון חדש, גיליון מס‘ 144 טבת תשע"ב, ‏ינואר 2012
↑  מבנה 7, אגף אדריכלות ותכנון-עיריית חולון
↑  "תל גיבורים – תכנית אב להתחדשות עירונית", באתר עיריית חולון
↑  מטרן דב הוז, באתר המינהלת לחידוש עירונית חולון
↑  עיריית חולון, משדרגים את שדרות דב הוז, באתר www.facebook.com, ‏30/05/2024
שם טוב אבן גאון

| --- | --- |
 לידה:  1287 סוריה, ספרד 
 פטירה:  1330  (בגיל 43 בערך)
 תקופת הפעילות:  ?–1330 
 רבותיו:  רבי שלמה בן אברהם (רשב"א) ורבי יצחק בן טודרוס
 חיבוריו:  פירוש על משנה תורה להרמב"ם, כתר שם טוב, בדי ארון ומגדל חננאל ועוד
 
רבי שם טוב בן אברהם גאון (ה'מ"ז, 1287 – 1330) היה מגדולי התורה בספרד. חיבר את הפירוש מגדל עוז לספר משנה תורה לרמב"ם וכן ספרי קבלה.
תולדותיו

אבן גאון למד תורה יחד עם הריטב"א בבית מדרשו של הרשב"א, רבו הנוסף (בעיקר לתורת הקבלה) היה רבי יצחק בר טודרוס - מגדולי רבני ברצלונה. אבן גאון עסק הרבה בנסתר, וכתב כמה ספרים בחכמת הקבלה – הידוע מביניהם הוא החיבור כתר שם טוב, שנכתב במטרה לבאר את דברי הסודות המוזכרים בפירוש הרמב"ן לתורה.
חיבורו העיקרי והמפורסם יותר הוא מגדל עוז, על משנה תורה לרמב"ם. בפירושו על הרמב"ם ישנה ככל הנראה עדות ראשונה לכך שהרמב"ם ידע את חכמת הסוד. בתגובה להתלבטותו של הראב"ד האם ידע הרמב"ם את תורת הסוד, כתב אבן גאון:
...ולדעתי שר"מ ז"ל [רמב"ם] ידע בהם [בחכמת הקבלה] בסוף ימיו, שאני מעיד שראיתי בספרד ארץ מולדתינו כתוב במגילה של קלף ישן מיושן לשון זה: אני משה ב"ר מיימון כשירדתי לחדרי המרכבה בינותי בעניין הקץ וכו', וקרובים היו דבריו לדברי המקובלים האמיתיים שרמז רבינו הגדול הרמב"ן בתחילת פירושו לתורה.
הוא שהה במשך תקופה מסוימת בארץ ישראל, אך ככל הנראה כתב את ספרו ה'מגדל עוז' כאשר חזר ממנה. בהקדמה לספרו בדי ארון ומגדל חננאל מספר אבן גאון שבשנת ה'פ"ה עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת יחד עם חברו רבי חננאל בר' אברהם אסקירה, חברו נפטר שלשה חדשים אחרי זה והוא קרא את חיבורו 'בדי ארון – מגדל חננאל' לזכרו של חבר זה. הוא מפרט גם את הצרות שעברו עליו באותה תקופה: ”ויהי מימים מתו עלי בני ובנותי ולא נשאר אלי מיוצאי חלצי לא פרי מפרי ואנכי הולך ערירי”.
אבן גאון נזכר בנוגע לפולמוס הלכתי מפורסם בדבר נוסח המקרא, לגבי המילה "דכא" המופיעה בחומש דברים, אם לכותבה באות א' או ב-ה'. בספר תורה שנכתב בכתב ידו של אבן גאון עצמו היה כתוב בתחילה "דכה" ב-ה', ולאחר מכן הוא מחק בעצמו את התיבה וכתב "דכא" ב-א'.
בהקדמה לספרו "כתר שם טוב" - באור לפירוש הרמב"ן לתורה מביא שמות אבותיו עד שבעה דורות, והוא פותח כך: "אמר שם טוב בן רבי אברהם בן רבי יהושע בן רבי שאול בן רבי משה בן רבי דוד בן רבי אברהם בן רבי שאול נ"ר ..."
יצירתו > ספרו 'מגדל עוז'

ספרו זה הוא מראשוני החיבורים על ספר היד החזקה לרמב"ם, שנכתב כמאה שנה לאחר פטירת הרמב"ם - בשנת 1300. אבן גאון מביא בו את המקורות התלמודיים והמדרשיים להלכותיו של הרמב"ם. מטרת החיבור העיקרית הייתה ליישב את השגות הראב"ד על הרמב"ם.
בדרכו ליישב את השגות הראב"ד ישנם כמה אופנים: במקרים רבים הוא מבהיר שקושית הראב"ד היא בעטיה של טעות סופר בעותק הספציפי של היד החזקה שהיה ברשותו של הראב"ד, וכן להפך: בכמה מן המקומות דוחה אבן גאון את השגותיו של הראב"ד על ידי הבאת נוסח מקורי של דברי הרמב"ם שהיה ברשותו; לעיתים הוא מבסס את דבריו על דיון בסוגיות התלמודיות שעל-פיהן הוא מבאר מפני מה העדיף הרמב"ם לפסוק באופן מסוים; ובמקומות מסוימים מבאר הוא כיצד במהלך הסוגיה השתנתה דעת הגמרא אף לגבי עקרונות שנקטה בהם בתחילה כדבר פשוט, והרמב"ם הכריע שלא כפי הנראה מתחילת הסוגיה.
קבוצה נכבדה מגדולי הדורות הסתייגו והשיגו על פירושי המגדל עוז, כאשר טענתם העיקרית כלפיו היא שככל הנראה מחמת רצונו העז ליישב את שיטת הרמב"ם לא העמיק כראוי בדברי הראב"ד. יש שהדברים מגיעים עד כדי כך שהוא תמה על הראב"ד ”פה קדוש איך יאמר דבר זה?!”, או שמחליט שקושיא כזו לא יצאה מפי הראב"ד אלא נשתרבבה לדבריו השגת תלמידו. דברים חריפים במיוחד נגד הספר נכתבו על ידי המהרש"ל ורבי שבתי כהן. גדולים נוספים שביקרוהו היו רבי יצחק דמן עכו בספרו "מאירת עיניים", רדב"ז והחתם סופר שהיה אמביוולנטי ביחסו אליו.
הרב אפרים בורודיאנסקי חיבר קונטרס בשם "עוז המגדל" (נדפס בסוף ספרו בנין אפרים) ובו מבאר את דרכו העיונית של רבי שם טוב, ומביא דוגמאות ליישב את השגות האחרונים עליו.
יש שטענו כי את הספר 'מגדל עוז' חיבר הריטב"א, אך החיד"א בספרו שם הגדולים דחה זאת בתוקף. ואכן כבר במהדורה השנייה של הספר (ונציה, ה'רפ"ד-1524) מופיע בראשו: "מגדל עוז שחיבר הרב ר' שם טוב ב"ר אברהם בן גאון ספרדי".
יצירתו > ספר כתר שם טוב

ספר זה נכתב כדי לפרש את סודות הרמב"ן בפירושו ונדפס לראשונה בתוך ספר מאור ושמש של רבי יהודה קורייאט, רבי יצחק דמן עכו תקף בחריפות את הספר וטען שאין קשר בינו לבין הרמב"ן, הספר נדפס לאחרונה על ידי מוסד הרב קוק בתוך ספר "קבלת הרמב"ן - חיבורי תלמידי הרשב"א על פירוש הרמב"ן לתורה".
הערות שוליים

↑  למרות הכינוי "גאון" שהוצמד לו, אין הוא שייך לתקופת הגאונים
↑  נדפס בשנת תקצ"ט (1839) בתוך הספר "מאור ושמש" (מר' יהודה קורייאט), דף כ"ה
↑  "ועוד כי כשזכיתי לבא בארץ הקדושה מצאתי תרועתם בקבלת אבותם... ושאלתי לכמה גדולים ולא פירשו לי דבר." (מגדל עוז הלכות שופר וסוכה ולולב, פרק ג הלכה ד)
↑  ים של שלמה, מסכת יבמות, פ"ו, סימן כ', ובמסכת כתובות, פ"ג, סימן ז', ובהקדמה למסכת בבא קמא, ובמסכת בבא קמא, פ"ח, סימן ט'
↑  שפתי כהן על שולחן ערוך, חלק חושן משפט, סימן ל"ו, סעיף קטן ו'.
↑  יחד עם בנו הרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי
| ראשוני המקובלים בימי הביניים |
| --- | --- | --- |
| חוג פרובנס | אברהם בן דוד מפושקירה • יצחק סגי נהור • אשר בן דוד •  יהודה בר יקר |  |
| חוג גירונה | רמב"ן • עזרא ועזריאל בני שלמה • יעקב בן ששת |  |
| חוג קסטיליה | משה מבורגוס • טודרוס בן יוסף אבולעפיה |  |
| ספרד | יצחק אבן סהולה • יצחק אבן לטיף • ברוך התוגרמי • אברהם אבולעפיה |  |
| חוג הזהר | משה די ליאון • יוסף ג'יקטיליה • יוסף אנג'לט • בחיי בן אשר • יוסף בן שלום אשכנזי • יוסף הבא משושן הבירה •  דוד בן יהודה החסיד |  |
| בעקבות הזהר | יצחק דמן עכו • מנחם רקנאטי • שם טוב אבן גאון • יהושע אבן שועיב • פרץ הכהן |  |
ראשוני המקובלים נוספים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262360905171  CiNii: DA16014933  GND: 136520952  ISNI: 0000 0000 5672 1959  LCCN: nr92006634  VIAF: 258693003   WorldCat (עם VIAF): 258693003
שואת יהודי בוהמיה ומוראביה

יהודים עם הטלאי הצהוב בפראג (1942)
שואת יהודי צ'כיה (בוהמיה ומוראביה) הוא רצח עם בו טבחו השלטון הנאצי בסיוע משתפי פעולה ובעלי בריתם ממדינות הציר בעשרות אלפי יהודים צ'כים כחלק מהשואה שהתרחשה בזמן מלחמת העולם השנייה. ההערכות הן כי מתוך 118,310 היהודים שחיו בפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה, 26,000 היגרו באופן חוקי ולא חוקי למדינות אחרות, 80,000 נרצחו על ידי הנאצים ו-10,000 שרדו את מחנות הריכוז.
רקע > מבוא

צ'כיה שהייתה חלק מצ'כוסלובקיה, הוקמה בשנת 1918 לאחר פירוק האימפריה האוסטרו-הונגרית בתום מלחמת העולם הראשונה. היא כללה את המחוזות הצ'כיים בוהמיה ומוראביה, סלובקיה, מחוז רוס-סובקרפתיה וחלקים משלזיה האוסטרית. נתוני מפקד האוכלוסין לפני המלחמה, חילקה את אוכלוסיית צ'כוסלובקיה לקבוצות אתניות, בכ-50 אחוזים צ'כית, 22.3 אחוזים גרמנית, 16 אחוזים סלובקית, 4.78 אחוזים הונגרית, 3.79 אחוזים אוקראינית, 1.29 עברית ויידיש ו-0.57 פולנית.
למרות אוכלוסייתה הרב לאומית ויחסיה המתוחים עם שכנותיה, שכולם חמדו לשטחיה, צ'כוסלובקיה נותרה מדינה דמוקרטית פרלמנטרית מתפקדת, עד לפני ועידת מינכן שהתקיימה ב-1938.
רקע > סיפוח חבל הסודטים

לאחר שהמפלגה הנאצית עלתה לשלטון בשנת 1933, דרשה גרמניה "להחזיר" את האוכלוסייה הגרמנית האתנית לצ'כוסלובקיה - ולספח את שטחיה של צ'כיה - לגרמניה הנאצית. בסוף קיץ 1938, איים היטלר בלפתוח מלחמה אירופאית אלא אם כן חבל הסודטים יסופח לגרמניה. חבל הסודטים היה אזור גבול בצ'כוסלובקיה שהכיל אוכלוסייה גרמנית אתנית ברובה וכן את צבא צ'כוסלובקיה שהתכונן למלחמה עם גרמניה. מנהיגי בריטניה, צרפת, איטליה וגרמניה קיימו את ועידת מינכן ב-29–30 בספטמבר 1938, שם הם הסכימו לגרמניה הנאצית לספח את חבל הסודטים בתמורה להתחייבות לשלום מצד היטלר.
רקע > חלוקת צ'כוסלובקיה

עקב ועידת מינכן, התפטרו מנהיגי הממשלה הדמוקרטית בצ'כוסלובקיה; הנשיא בנש עזב את המדינה לצרפת. עקב לחץ גרמני קשה ולחץ בדלני סלובקי מבפנים, המדינה התחדשה והתארגנה למשטר סמכותני והחליפה את שמה לצ'כיה-סלובקיה, המשקפת את האוטונומיה המשמעותית שהוענקה לסלובקיה. מאמצים אלה לא עשו דבר על מנת להרתיע את גרמניה הנאצית מלהזמין את שכנותיה של צ'כוסלובקיה לדרוש דרישות לכבוש את שטחה. בסתיו 1938, בעקבות בוררות וינה הראשונה, סיפחה הונגריה את שטחי דרום סלובקיה, ופולין סיפחה את מחוז טשין בשלזיה הצ'כית.
ב-15 במרץ 1939, פלשה גרמניה הנאצית לצ'כיה וכבשה את המחוזות הצ'כיים את הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה במדינה הצ'כית-סלובקית, תוך הפרה בוטה של הסכמי ועידת מינכן. שלטונות הכיבוש הגרמניים הפכו את שתי הפרובינציות לפרוטקטורטים גרמניים, שסופחו ישירות לגרמניה הנאצית, אך בהנהגתו של מגן הרייך. קונסטנטין פון נורת', שר החוץ הגרמני לשעבר, שימש כמגן הרייך ממרץ 1939 עד שהוחלף על ידי ראש ה-RSHA, ריינהרד היידריך. לאחר רצח היידריך בסוף האביב 1942, מפקד משטרת הסדר קורט דליגה שימש לזמן קצר כמגן הרייך. משנת 1943 ועד 1945 מילא שר הפנים לשעבר וילהלם פריק את תפקיד זה.
סלובקיה הפכה למדינה עצמאית בהנהגתו של כומר קתולי, יוזף טיסו, שחסידיו הקימו דיקטטורה פשיסטית, אוטוריטרית וחד-מפלגתית. מפלגת השלטון הייתה מפלגת העם הסלובקית. משטר טיסו היה בשלטון עד אפריל 1945.
כעבור חודשיים, במאי, סיפחה הונגריה את זקרפטיה, הגרמנים ומדינות הציר ששיתפו פעולה, הרגו כ-263,000 יהודים שהתגוררו בשטח הרפובליקה הצ'כוסלובקית בשנת 1938 ו-80,000 שחיו בפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה.
שינון בסירוגין

במערכת לייטנר, כרטיסים שנענו נכון מתקדמים הלאה, לקופסה פחות תדירה, בשעה שכרטיסים שלא נענו נכון חוזרים לקופסה הראשונה לעיון יותר עז ושינון יותר מעמיק. תיאור עבודה באמצעות שוטף תמידי, שיטה המבוססת על מערכת לייטנר.
שינון בסירוגין (באנגלית: Spaced repetition) היא שיטת למידה שמשלבת הגדלת מרווחי זמן בין ביקורת עוקבת לבין חומר שנלמד כדי לנצל את השפעת הפיסוק הפסיכולוגית. שמות נוספים כוללים: חזרה מרווחית, התרחבות חזרתית, פרקיי זמן חזרתיים, הישנות מרחבית, תזמון מרחבי, שליפה מרחבית ושליפה מורחבת.
למרות שהעיקרון שימושי בהקשרים רבים, שינון בסירוגין בדרך כלל שימושי בהקשר שתלמיד חייב להשיג מספר גדול של ידיעות ולשמור אותן ללא הגבלת זמן בזיכרון. לכן, זה גם מתאים לבעיה של רכישת אוצר מילים בחוג לימודים של שפה שנייה, בגלל גודל מלאי שפת היעד לקבוצה פתוחה של מילים.
מחקרים וישומים

הרעיון ששינון בסירוגין יכול לשמש לשיפור הלמידה הוצע לראשונה בספר "הפסיכולוגיה של הלמידה" על ידי פרופסור ססיל אלק מייס בשנת 1932: "אולי התגליות החשובות ביותר הן אלה המתייחסות להפצה המתאימה של תקופות הלימוד ... פעולות התיקון צריכות להיות מחולקות במרווחים הולכים וגדלים בהדרגה, בערך במרווחים של יום אחד, יומיים, ארבעה ימים, שמונה ימים וכן הלאה."
ב-1939 הרברט פ. שפיצר בדק השפעות מסוג מסוים של שינון בסירוגין על תלמידי כיתה ו' באיווה שלמדו עובדות מדעיות. שפיצר בדק מעל 3600 תלמידים באיווה והראה ששיטת ששינון בסירוגין הייתה יעילה. עבודה מוקדמת זו לא זכתה לתשומת לב, ותחום זה היה שקט יחסית עד סוף שנות ה-60, כאשר פסיכולוגים קוגניטיביים, כולל מלטון, לנדאואר וביורק, בחנו את המניפולציה של תזמון החזרה כאמצעי לשיפור הזיכרון. בערך באותו זמן קורסי השפה של פימסלר פרצו דרך ביישום המעשי של תיאורית השינון בסירוגין לשפת הלמידה, וב -1973 פיתח סבסטיאן לייטנר את "מערכת לייטנר" שלו, מערכת למידה לסירוגין לכל מטרה המבוססת על כרטיסים.
עם כניסתם הגוברת של מחשבים אישיים בשנות ה-80, שינון בסירוגין החל להיות מיושם בסיוע מחשב בלמידת שפה עם פתרונות מבוססי תוכנה, המאפשר תזמון אוטומטי ואיסוף סטטיסטי בקנה מידה של אלפי כרטיסים מתוזמנים בנפרד. [דרושה הבהרה][דרוש מקור: דרוש ציטוט]] כדי לאפשר למשתמש להגיע לרמת הישג יעד (למשל, 90% מכל החומר שנזכר כהלכה בנקודת זמן נתונה), התוכנה מתאימה את הפוגות שינון בסירוגין. חומר שקשה מופיע לעיתים קרובות יותר וחומר שהוא קל מופיע לעיתים רחוקות יותר, עם קושי מוגדר לפי הנוחיות שבה המשתמש מסוגל ליצור תשובה נכונה.
שיטת חישוב

ישנן מספר משפחות של שיטות חישוב לתזמון שינון בסירוגין:
תקשורת עצבית מושתתת
שיטת לייטנר: 5 רמות ומספר שרירותי של שלבים
SM-family אלגוריתם (שיטת חישוב) SuperMemo): SM-0) (מיושם עם נייר ועט) ל-SuperMemo 17) SM-17 אלגוריתם)
לאורך המדויק של פרקי הזמן אין השפעה רבה על יעילות האלגוריתם, אם כי הוצע על ידי אחרים כי פרק זמן (מורחב לעומת פרק זמן קבוע, וכו ') הוא די חשוב. תוצאות הניסוי בנוגע לנקודה זו הן מעורבות.
זיכרון ההפוגות המדורגות של פימסלר

זיכרון ההפוגות המדורגות של פימסלר הוא סוג של שינון בסירוגין שפורסם על ידי פול פימסלר בשנת 1967. השיטה מותאמת לשימוש במערכת למידת השפה של פימסלר והיא מתאימה במיוחד ללימוד והדרכה מתוכנת שמע בשל זמן קצר מאוד (מדידה בשניות או דקות) בין כמה מהחזרות הראשונות, בהשוואה לצורות אחרות של שינון בסירוגין, שאולי לא דורשים תזמונים מדויקים כאלה.
מרווחי הזמן שפורסמו בעיתון של פימסלר היו: 5 שניות, 25 שניות, 2 דקות, 10 דקות, שעה אחת, 5 שעות, יום אחד, 5 ימים, 25 ימים, 4 חודשים ושנתיים.
תוכנה

רוב תוכניות שינון בסירוגין (SRS, מערכת התמצאות במרחב) מעוצבות על פי הסגנון הידני של למידה עם כרטיסים פיזיים: פריטים לשינון מוכנסים לתוכנית כצירופיי שאלות-תשובות. כאשר צירוף נבחן, השאלה מוצגת על המסך, והמשתמש חייב לנסות לענות. לאחר מענה, המשתמש באופן ידני מגלה את התשובה ולאחר מכן מורה לתוכנית (סובייקטיבי) כמה קשה היה לענות. התוכנית מתכננת צירופים המבוססים על אלגוריתמים (שיטות חישוב) של שינון בסירוגין. ללא תוכנית מחשב, המשתמש צריך לתזמן (להמציא כרטיסיות רשומות) כרטיסיות פיזיות; זו השתהות מאומצת ומגבילה משתמשים לשיטות חישוב פשוטות כמו שיטת לייטנר.
חידודים נוספים לגבי תוכנה:
שאלות ו/או תשובות יכולים להיות קובץ-קול בתרגול זיהוי של מילים מדוברות.
ייצור אוטומטי של צרופים (למשל עבור אוצר מילים, זה שימושי כדי ליצור שלושה צרופיי שאלה: כתובה מילה זרה, ההגייה שלה והמשמעות שלה, אבל נתונים יש להזין רק פעם אחת.)
מידע נוסף שאוחזר באופן אוטומטי זמין, כגון, משפטים המכילים מילה.
הזדמנויות לשלב שינון בסירוגין עם פונקציות קהילה מקוונות, למשל, קורסים משותפים.
תוכנה > יישומים

יישומים בולטים כוללים: אנקי, דואולינגו, קוויזלט, בריינסקייפ, סריגו, גיבור קורס, לינווסט, ממרייז, מנוזין, פליקו, סקריטר, סופר ממו, סנאפ, וואני קאני.