וחטנג גורגסלי
הערות שוליים

1 2  Rapp, Stephen H. (אנ') (2003), Studies in Medieval Georgian Historiography: Early Texts And Eurasian Contexts, p. 320. Peeters Publishers (אנ'), מסת"ב 90-429-1318-5 (הספר בקטלוג ULI)
1 2 3 4 5  Cyril Toumanoff (אנ') (1967), Studies In Christian Caucasian History, pp. 368–9. Georgetown University Press (אנ') (הספר בקטלוג ULI)
↑  ויטה או חיי קדושים - סוגה ספרותית מימי הביניים המתארת חיי קדושים (שנקראה בימי הביניים הגיוגרפיה של קדושים). התחילית של חיבור כזה מתחיל במילה Vita שמשמעותה ביוגרפיה בלטינית.
1 2  Rapp, Stephen H. (אנ') (2003), Studies in Medieval Georgian Historiography: Early Texts And Eurasian Contexts, Peeters Publishers (אנ'), מסת"ב 90-429-1318-5 (הספר בקטלוג ULI)
↑  בגאורגית: წმინდა დიდმოწამე მეფე ვახტანგი
↑  Machitadze, Archpriest Zakaria (2006), "The Holy King Vakhtang Gorgasali (†502)", in The Lives of the Georgian Saints, (באנגלית)
↑  בפרסית: ورازخسروتنگ
↑  Thomson, Robert W. (1996), Rewriting Caucasian History, p. 156. Oxford University Press, מסת"ב 0-19-826373-2
↑  תַּמָּזּ גַּמְּקֶרלִידְזֶה (אנ'); ויאצ'סלב איבנוב (אנ'); ורנר וינטר (אנ') (תרגום ע"י: ג'והנה ניקולס (אנ'); 1995), Indo-European and the Indo-Europeans: a reconstruction and historical analysis of a proto-language and a proto-culture, עמ. 416. M. de Gruyter, מסת"ב 3-11-009646-3 (הספר בקטלוג ULI) (הספר בקטלוג ULI)
↑  Geoffrey Greatrex (גר') (1998), Rome and Persia at war, 502–532, p. 129. Francis Cairns, בהוצאת ‏Francis Cairns Publications‏ (Q127377913), מסת"ב 9780905205489 (הספר בקטלוג ULI)
↑  Robert W. Thomson (אנ') (1996), Rewriting Caucasian History, pp. 153–251. Oxford University Press, מסת"ב 0-19-826373-2 (הספר בקטלוג ULI)
1 2 3  מרים לורתכיפאנידזה (אנ') דוד מוסחלישווילי (אנ'), Очерки истории Грузии (מסות על תולדות גאורגיה) В восьми томах: Том II, טביליסי, בהוצאת Мецниереба,‏ 1988, (ברוסית)
↑  פרלט הוא חבר בכיר בממסד הדתי הנוצרי, כגון קרדינל, אב מנזר או בישוף, שיש לו סמכות על אנשי דת בדרג נמוך יותר. גם לנצרות הקתולית וגם לנצרות הפרוטסטנטית יש פרלטים בשורותיהן.
↑  ההנוטיקון (אנ') היה מסמך כריסטולוגי שהוציא הקיסר הביזנטי זנון בשנת 482, בניסיון לא מוצלח ליישב את המחלוקות בין תומכי ועידת כלקדון לבין מתנגדי המועצה (נוצרים לא-כלקדונים (אנ')). אחריו הגיע הפילוג האקסיאני (אנ') (פילוג כנסיות מזרח ומערב, 484-519).
↑  על פי פרוקופיוס המלך האיברי גורגניס (וחטנג גורגסלי) ערק לרומאים בשלב מסוים בתקופת שלטונו של יוסטיניוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית, אך הובס על ידי הפרסים ונאלץ לברוח לשטח הרומאי. ג'ורג' רולינסון, The Seven Great Monarchies
↑  בגאורגית: მირდატ
↑  John Robert Martindale (אנ') (1992), The Prosopography of the Later Roman Empire (אנ'), p. 1109. הוצאת אוניברסיטת קיימברידג', מסת"ב 0-521-07233-6
↑  ‏קונסטנטין לרנר‏ (Q126304194)
↑  ‏Folklore‏ (Q127378021)
↑  האגדה מספרת:

בַּחֲזִירָתוֹ יָשַׁב אֲלֶכְּסַנְדְּרוֹס עַל מְעְיָן אֶחָד וְאָכַל לָחֶם. הָיוּ בְיָדוֹ גִלְדָּנִים (דגים קטנים) מְלוּחִים. שְׁטָפָם בְּמַיִם וְנָפַל בָּהֶם רֵיחַ טוֹב. אָמַר: מַשְׁמָע, מַעְיָן זֶה מִגַּן־עֵדֶן בָּא. נָטַל מֵאוֹתָם הַמַּיִם וְרָחַץ פָּנָיו. עָלָה עִם הַמַּעְיָן עַד שֶׁהִגִּיעַ לְפִתְחוֹ שֶׁל גַּן־עֵדֶן.

— ספר האגדה סעיף ל"ה, נערך על ידי ביאליק ורבניצקי בפרויקט בן-יהודה
 המקור הוא בתלמוד בבלי, מסכת תמיד, דף ל"ב, עמוד ב'
↑  ‏קונסטנטין לרנר‏ (Q126304194), The 'River of Paradaise' and the Legend about the City of Tbilisi: A Literary Source of the Legend, Folklore 16 (November 2001): 72–77
↑  גיווי צוּלַאְיָה (רו'), (תרגום לרוסית, 1986), ג'וּנאשֵר ג'וּנאשֵריאני (אנ'). «Жизнь Вахтанга Горгасала» ("תולדות המלך וחטנג גורגסלי"). טביליסי: הוצאת מֶצְנִיאֵרוֹבָּה (גאו'), בלקסיקון הביוגרפי של גאורגיה (גאו') גרסה מקוונת, (ברוסית)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מיתרידטס החמישי (אנ') |  מלך ממלכת איבריה   452–502  | הבא: דאצ'י |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812480596105606  GND: 119136600  ISNI: 0000 0000 1045 914X  LCCN: n88056567  VIAF: 64810829   WorldCat (עם VIAF): 64810829