stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגדה של פסח
התפתחות ההגדה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מחברה של ההגדה והתקופה בה היא חוברה אינו ברור, יש שיחסו את כתיבתה במהדורה הבסיסית לאנשי כנסת הגדולה ויש שכתבו כי מחבר ההגדה הוא התנא שמעון בן עזאי, שחי בתחילת המאה השנייה. הרב דוד אַבּוּדֶרְהֶם, פרשן התפילות, סובר כי ההגדה בנוסח הסופי שלה היא בעצם שילוב של שתי הגדות שונות של האמוראים אביי ורבא שחיו לפני כ-1,700 שנה.
על פי החוקר דניאל גולדשמידט ההגדה של פסח "לא בידי מחבר אחד נתחברה ולא בידי חבורת מחברים, ובכלל לא נתחברה לצורך ליל הסדר, אלא גופה לקט דברים מן המקרא, מן המשנה ומן המדרש, טופסי ברכות, תפילות ופיוטים".
הנוסח הקדום ביותר של "הגדה של פסח" מופיע בחיבורו של רב עמרם גאון, סדר רב עמרם גאון, מהמאה התשיעית, ועליו מבוססים מרבית הנוסחים של קהילות ישראל בימינו. רב סעדיה גאון, שהיה ראש ישיבת סורא שישים שנה לאחר רב עמרם גאון במאה העשירית, מביא בסידורו, סידור רב סעדיה גאון, נוסח אחר של ההגדה, שבו שינויים והשמטות מהנוסח המקובל כיום. הגדה על קלף, אחת מההגדות העתיקות, שהתגלו עד כה בגניזה הקהירית, ככל הנראה מהמאה ה-10 או המאה ה-11 לספירה, פתחה צוהר למנהגי הפסח של היהודים בימי הביניים. הנחיות ההגדה נכתבו בערבית-יהודית (ערבית באותיות עבריות), וההגדה מביאה מסורת ארץ-ישראלית, שנעלמה מהעולם סביב המאה ה-12.
הפיוטים והפזמונים צורפו בימי הביניים. ההגדה זכתה למהדורות רבות מספור, ונכתבו אודותיה פירושים רבים החל בתקופת הראשונים ועד לזמננו. הנוסחים העיקריים הם: מנהג איטליה ומחזור רומא, מנהג בלקן ומחזור רומניה, מנהג אשכנז - צפון-צרפת - אנגליה, מנהג דרום צרפת, מנהג ספרד ומנהג תימן.
בביבליוגרפיה של אברהם יערי, המונה הגדות מראשית הדפוס ועד 1960, נכללות 2,717 הגדות. בביבליוגרפיה מאוחרת יותר, שיצאה על ידי מפעל הביבליוגרפיה, בעריכת יצחק יודלוב, נמנו 4,730 הגדות שנדפסו עד שנת 1960.
בקרב יהודי תימן נהוג להוסיף את הקטע "מא כ'בר", שנאמר על ידי ילד ותוכנו הוא קיצור ההגדה בשפה התימנית-יהודית, על מנת שמשתתפי הסדר שאינם דוברי עברית יוכלו להבין ולקיים את מצוות ההגדה.
ישראל יובל סבר שבהגדה מופיעות עקבותיהם של הפילוג היהודי-נוצרי והפולמוס היהודי-נוצרי, ושכמו רכיבים אחרים במסורת הרבנית היא התפתחה מתוך דיאלוג ועימות סמוי עם הנצרות. "דיינו" הוא לדעתו תגובה למזמורי האִימְפְּרוֹפֶּרִיַה (אנ') הנוצריים, בהם הואשמו היהודים שגמלו על כל הטובות שעשה להם אלוהים בצליבתו; מחברי ההגדה נמנעו מלדרוש פסוקים ששימשו את הנוצרים, גם כשהמסר היה דומה; הדגש על בלעדיות האלוהים, המתבטא בקטעים "אני ולא מלאך" או העלמת משה, נועד לסתור את מעמדו של ישו. בכך הטקסט משקף את המאבק על המורשת של בית שני, שהתבטא בצד הנוצרי בפולמוס הקוואטרודקימני (אנ') (נגד אלו שביקשו להמשיך לחגוג את הפסחא במועד הישן ולא בהכרח ביום ראשון) או בקיומם של חיבורים דמויי-הגדה בנצרות הקדומה.
פירושים על ההגדה

פירושים רבים על ההגדה נכתבו לאורך הדורות. הראשונים כבר כתבו פירושים ביניהם ידוע לנו על: רש"י, רשב"ם, ראב"ן, רבי יהודה בר יקר, רבי ישעיה די טראני, שבלי הלקט לרבי צדקיה ב"ר אברהם הרופא וממנו בתניא רבתי, ריטב"א, ארחות חיים לרבי אהרון הכהן מלוניל וממנו בכלבו, דוד אבודרהם, רשב"ץ, רבנו דוד הנגיד, רבנו יצחק ב"ר ישראל, רבנו אברהם חדידה, רבנו נתן ב"ר יוסף מקלמרון, רבנו יצחק ב"ר שלמה אלאחדב, רבנו שם טוב אבן שם טוב (הראשון), רבי יצחק אברבנאל ועוד.
גם אחרונים רבים כתבו לה פירושים, והבולטים שביניהם: מהר"ל בתוך ספרו "גבורות ה'", "חוקת הפסח" לרבי משה ב"ר חיים פיזאנטי ורבי שלמה ב"ר ברוך, הגר"א, "בנין אריאל" לרבי שאול לוונשטאם מאמסטרדם, כמה פירושים של רבי חיים יוסף דוד אזולאי, "מעשי ה'" לרבי אליעזר אשכנזי, "מעשה ניסים" לרבי יעקב מליסא, חתם סופר, רבי יעקב עמדין, "פרי עץ חיים" לרב יחיא צאלח, "חיים לראש" לרבי חיים פלאג'י, "לקוטי טעמים ומנהגים" לרבי מליובאוויטש, "מאיר עין" למאיר איש שלום, "מגדל עדר" - ליקוט ממאות מפרשים, הגדה שלמה בהוצאת הרב מנחם מנדל כשר, הסדר הערוך, "קובץ חכמים" של הרב עבדאללה סומך.
ביאור על ההגדה בשם 'אוצר פירושים וציורים להגדה של פסח', שערך רבי יהודה דוד איזנשטיין, יצא לאור בשנת תרע"ז (1917) ובתשל"ו (1975) בתל אביב.
בשנת תשס"ח יצאה בירושלים, על ידי מכון ירושלים, הגדה בשם אוצר מפרשי ההגדה - ליקוט מכל ספרות חז"ל והמפרשים אודות ההגדה.
בשנת תשע"ג יצאה הגדה מבוארת "מתיבתא" על ידי מכון עוז והדר, ובה אוצר נרחב של כל פירושי הראשונים והאחרונים, פסקי הלכות ושינויי נוסחאות מהגדות הגאונים והראשונים, כולל מבוא נרחב על סדר ליל פסח.
פירושים על ההגדה > ההגדה בראי הקבלה

לפי הקבלה, ההגדה אוצרת בתוכה סודות ורמזים לתהליכים רוחניים עמוקים שעובר האדם בדרכו לדבקות באל. ניתן לראות זאת בבירור בקטע: "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים... לא את אבותינו בלבד גאל הקב"ה, אלא אף אותנו גאל עמהם" לפי זה אין לראות ביציאת מצרים אירוע חד פעמי אלא אירוע מתמשך אשר הפרט או הכלל חווה בכניסתו לעולם הרוחני.
"כמו שאמרו חז"ל 'ויוציאנו ה' ממצרים, לא על ידי מלאך, ולא על ידי שרף, ולא על ידי שליח, אלא הקב"ה בכבודו ובעצמו' אולם מתי האדם מקבל את העזרה, שה' יוציא אותו משליטת מצרים, שהוא הרצון לקבל לעצמו. זהו דווקא בזמן שיש להאדם חסרון אמיתי כנ"ל, ולא מותרות".
מבנה ההגדה, המתחילה בגנות ומסיימת בשבח, מייצג את השלבים אותם עובר האדם בדרכו הרוחנית, כאשר נקודת ההתחלה היא תחושת הריקנות והאפסיות:
"...הנה הטעם של 'להתחיל בגנות ולסיים בשבח' הוא עד"ה 'כיתרון האור מן החושך' וע"כ צריך לזכור עניין הגנות שמתוכו יוכר לנו ביותר שיעור חסדיו ית' שעשה עמנו, ונודע אשר כל ההתחלה שלנו הוא רק עניין הגנות, משום שההעדר קודם להויה"
תחושת ההעדר הקודמת להויה, קרי לגילוי העולם הנסתר, מתבטאת בשיר הפותח את ליל הסדר מה נשתנה. ארבע הקושיות מייצגות את הקשיים והשאלות, אותם מעלה האדם בדרכו הרוחנית, ובלעדיהם אינו יכול להשתחרר מכבלי האגו ולהגיע לחירות אמיתית.
התהליך הרוחני בקבלה מורכב מארבעה שלבים, הנקראים: עשייה, יצירה, בריאה ואצילות. המספר ארבע הוא מוטיב מרכזי בהגדה, למשל שתיית ארבע כוסות יין, המקבילות לארבע לשונות גאולה, ועל כך אומר האר"י: "ולזה צריך לכוין בד' כוסות, כי כל כוס גי' אלהים, של ד' עולמות. כוס א' של קידוש נגד אצילות...כוס ב' סיפור הגדה, שאנו אומרים מתחלה היו עובדי ע"ז, לכן אמר רשע נגד עשיה,.. כוס ג' בברכת המזון בבריאה... כוס ד' ביצירה שיש שם קליפות... ולכן בכוס זה אומרים שפוך חמתך אל הגוים אשר לא ידעוך, כמו פרעה שאמר לא ידעתי את ה'".
פירושים רבים נכתבו בידי המקובלים על ההגדה[דרוש מקור], וזאת מאחר שראו ביציאת מצרים יסוד ועיקר בעבודה הרוחנית, כדברי הרב אברהם יצחק הכהן קוק: ”יסוד יציאת מצרים: להלחם בטבע הגס של החיים כדי שיחול בקרבו אותו מאור של טבע הקודש”.
הגדות חילוניות והגדות קיבוציות

הנוסחים המסורתיים של ההגדה היוו השראה להתפתחות במאה ה-20 נוסחים שונים של הגדות בסגנון חופשי, שנוצרו כלקט של יצירות ספרותיות לקריאה בליל פסח סביב שולחן הסעודה, כגון הגדות הקיבוצים שחבריהם הכינו הגדות משלהם, "הגדה קיבוצית לפסח", שסטו מעט או הרבה מהנוסח המסורתי, ושיקפו את האידאולוגיה של הקיבוץ. גורמים בתנועה הרפורמית הציעו אף הם הגדות בנוסח מותאם לאידאות העדכניות של היהדות לפי תפיסת התנועה.
בקרב אנשי היישוב החדש בארץ ישראל, בעיקר מתקופת העלייה השנייה ואילך, היו רבים שהגיעו באו מבתים משכילים וציונים, ואחרים שהיו בעלי אוריינטציה חלוצית. אצל חלק גדול מהם גברה הזהות כיהודים וכציונים לאומיים על זיקתם לדת היהודית, ורובם לא שמרו מצוות ונהגו כחילונים. עם זאת, היוו ליל הסדר וההגדה של פסח, מרכיב בעל משמעות אף בזהות הציונית החילונית.
יצירת "ההגדה הקיבוצית לפסח" החל בתנועה הקיבוצית, והמשיך לחוגים נוספים. נכתבו מספר "הגדות קיבוציות", בעלות הבדלים פנימיים. לכולן הייתה אוריינטציה ציונית וחקלאית, ובמקביל הייתה חילונית. הגדות אלו אמנם מבוססות בחלקן על ההגדה המסורתית, אך מופיעים בהם גם טקסטים ואיורים חדשים, ובראשם אזכורים לאירועים מן האקטואליה של היהדות והציונות במאה העשרים, ראיית היציאה "מעבדות לחירות" באור הציונות המתחדשת, וכן הדגשת חג הפסח כחג חקלאי המסמל את האביב.
בשנת 1942 הודפסה הגדה על ידי "פלוגה ארצישראלית למדידה 504", אשר השתייכה לצבא בריטי ושחייליה היו בני היישוב היהודי. ההגדה הזו קבלה את השם "חד חיילא" והיא נרכשה על ידי מוזיאון ישראל בשנת 1946 עבור חיילים בריטיים בארץ ישראל. איש החינוך והתרבות, גדעון אלעד מקיבוץ חצרים, הקים אוסף של אלפי הגדות קיבוציות ואלטרנטיביות לפסח. האוסף נתרם מעזבונו לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
לקריאה נוספת

דניאל גולדשמידט, הגדה של פסח ותולדותיה, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ך-1960.
דניאל גולדשמידט, בעבור זה ... : לבירור ההגדה, בתוך מחקרי תפילה ופיוט, עמ' 387–390.
חיים לשם, מחקר חדש בהגדת פסח, דבר, 6 במאי 1960.
שמואל ספראי וזאב ספראי, הגדת חז"ל, כרטא, ירושלים תשנ"ח-1998.
מוקי צור ויובל דניאלי (עורכים), יוצאים בחודש האביב: פסח ארץ-ישראלי בהגדות מן הקיבוץ, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, מכון בן-גוריון, יד טבנקין, יד יערי, תשס"ד-2004. - אלבום המאגד פרקים מ-500 הגדות קיבוציות שראו אור בין השנים 1930 ל-1960.
יוסף תבורי, פסח דורות, תל אביב, הקיבוץ המאוחד, 1996.
דוד הנשקה, מה נשתנה? ליל הפסח בתלמודם של חכמים, הוצאת מאגנס, תשע"ו 2016 (ISBN 9789654938709) - החלק השני של הספר מוקדש כולו להגדה והתפתחותה
אברהם יערי, ביבליוגרפיה של הגדות פסח: מראשית הדפוס ועד היום, הוצאת במברגר את ואהרמן, תשכ"א-1960.
אוצר ההגדות: ביבליוגרפיה של הגדות פסח מראשית הדפוס העברי עד שנת תש"ך, ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשנ"ז-1987.
ביאורים

↑  ניתן גם לומר "אגדה של פסח", כדברי ד"ר גבריאל בירנבאום: "אין בין אגדה להגדה אלא שינוי צורה בלבד ללא כל הבדל במשמעות. כך במקורו של דבר, אולם ברבות הימים גברה הצורה אגדה ודחקה את הגדה".
↑  הקושיה על בשר צלי מופיעה בהגדות כתבי יד שבגניזת קהיר מתקופת הגאונים, ואם כן ייתכן שעדיין שאלו בנוסח זה בארץ ישראל אפילו אחרי שנחרב הבית.
ליאת בן-ארי שווקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1966 (בת 59 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 תפקידים בולטים:  המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית.
 מספר צאצאים:  3 
 
ליאת בן-ארי שווקי (נולדה ב-1966) היא המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית.
ביוגרפיה

בן-ארי שווקי נולדה בישראל להורים ניצולי השואה שעלו לישראל מהונגריה. הוריה הכירו במחנה המעצר בקפריסין והתגוררו בנתניה. אביה עבד כמנהל חשבונות ואמה כסייעת לרופא שיניים. הייתה מדריכה ורכזת בתנועת הצופים. שירתה בצה"ל בשכם.[דרושה הבהרה]
בעלת תואר ראשון בקרימינולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן בהצטיינות. במקביל ללימודיה עבדה בטיפול בעבריינים בבתי סוהר. למדה משפטים במכללת רמות משפט והשלימה את התואר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. היא בעלת תואר שני במינהל ציבורי מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1992, בשנה השנייה ללימודיה, החלה לעבוד כטרום-מתמחה במשרד עורכי דין של פנינה דבורין, בשנת 1994 התמחתה בעריכת דין במשרד ולאחר מכן עבדה כעורכת דין במשרד. בין היתר, ייצגה לצד דבורין את עופר נמרודי והאחים משה ואריה ויינברג, שהואשמו בפרשת השוחד של אריה דרעי, וכן בפרשת החשבוניות הפיקטיביות בליכוד. בשנת 1997 החלה בן-ארי לעבוד ברשות המיסים. יחד עם עו"ד מירי כספי, היועצת המשפטית של הרשות, הקימה את המחלקה לתיקים מיוחדים, שמטפלת בתיקי עברייני מס.
החל מאוגוסט 1998, לבקשתו של יעקב כהן, פרקליט מחוז מיסוי וכלכלה בפרקליטות המדינה, החלה בן-ארי לעבוד בפרקליטות. באפריל 2012 מונתה לפרקליטת מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה). בשנת 2015 שיבחה נציבת הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות הילה גרסטל את מאמצי בן-ארי להשביח את הפיקוח הניהולי, לאכוף נוהלי דיווח ולקצר זמני טיפול. בספטמבר 2019, לאחר עיכובים מצד נציב שירות המדינה דניאל הרשקוביץ, והקמת צוות מיוחד בנציבות לבחינת המכרז שבו זכתה בן-ארי, מונתה לתפקיד המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית.
בדצמבר 2019 הציג היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, את בן-ארי שווקי כאחת ממועמדיו לתפקיד ממלא מקום פרקליט המדינה במקום שי ניצן. שר המשפטים אמיר אוחנה בחר בדן אלדד לממלא מקום הזמני של פרקליט המדינה. בן ארי הייתה בין בכירי הפרקליטות אשר מתחו ביקורת חריפה כנגד ממלא המקום, בטענה שבדיקה שפתח בפרשיית מסמך הרפז משמשת "קרדום לחפור בו לצורך הדיפת הביקורת המוצדקת של היועמ"ש" נגד אלדד.
בן-ארי שווקי חברה בצוות לבחינת דרכים לחיזוק שלטון החוק ברשויות המקומיות. בשנת 2018 נבחרה במקום ה-14 ברשימת הנשים החזקות בישראל מטעם מגזין פורבס ישראל, וברשימת 100 המשפיעים של TheMarker. בשנת 2019 נבחרה במקום ה-14 ברשימת 100 המשפיעים של כלכליסט. בשלהי אותה שנה נבחרה לאחת מאנשי העשור של גלובס, ואחת מ-50 הנשים המשפיעות בעמדות המפתח של ליידי גלובס.
בתחילת ינואר 2025 הודיעה כי תסיים את תפקידה ב-31 בינואר.
נשואה לאביב שווקי, טייס בחיל האוויר ואיש עסקים בתחום התיירות, ואם לבת ולשני בנים. מתגוררים במושב חרות.
תיקים שניהלה

בפרקליטות המדינה שימשה בן-ארי בשורה של תפקידים ניהוליים, וכן ניהלה תיקים רבים במהלך השנים. בין הפרשות שבהן טיפלה תיק המרמה כנגד עודד גולד ושלמה וחניש; תיק השוחד כנגד דוד אפל; ופרשת הולילנד בה שימשה כתובעת הראשית כנגד אהוד אולמרט, אורי לופוליאנסקי ואחרים. ביחס לשלושת התיקים התבטאה בשנת 2015: "החיים שלי מחולקים ל-3 תקופות - תיק גולד-וחניש, תיק אפל ותיק הולילנד. כל החיים שלי התנהלו סביב התיקים האלה".
תיקים שניהלה > משפט נתניהו

החל מאפריל 2017, בהנחיית פרקליט המדינה שי ניצן, החלה ללוות את תיקי ראש הממשלה בנימין נתניהו, והיא התובעת במשפטו. בן-ארי נעדרה מחלק מהליך השימוע של נתניהו, בנימוק שהיא בחופשה משפחתית שנקבעה מראש, ועל כך מתח עליה פרקליט המדינה שי ניצן ביקורת.
נגד בן-ארי הוגשו מספר תלונות לנציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות. לאחר בדיקה הודיע הנציב כי הן אינן נשענות על בסיס עובדתי, וכי אין להן תימוכים כלשהם.
בשנת 2020 החלה בן-ארי לקבל איומים על חייה ועל משפחתה. בעקבות מקרים אלו הוגדרה כאישיות מאובטחת בדרגה גבוהה. במשך מספר שבועות התקיימו הפגנות של פעילי ליכוד מול ביתה. בהמשך נודע כי סביבת הנאשם נתניהו הייתה מעורבת בארגון הפגנות נגדה. בפברואר 2021 הורשע אדם באיומים על בנה של בן-ארי שווקי, ונגזרו עליו מאסר על תנאי וקנס. בדצמבר 2022 הוצא צו מניעה נגד פעילת ליכוד שהטרידה את בן ארי ובני משפחתה. באוקטובר 2023 נמחק האישום נגד הפעיל שהואשם בהטרדה.
הערות שוליים

↑  הפרקליטים, מגזין לשכת עורכי הדין, מחוזות תל אביב והמרכז, 2017, אין גרירית רגליים בחקירת נתניהו, ריאיון עם ליאת בן ארי, עמוד 22
1 2  יובל יועז, ‏עו"ד ליאת בן-ארי נבחרה לפרקליטת מחוז ת"א מיסוי וכלכלה, באתר גלובס, 1 באפריל 2012
↑  בוגרי המחזור השישי של בית הספר פדרמן למדיניות ציבורית, הפקולטה למדעי החברה באוניברסיטה העברית.
↑  משה גורלי, דו"ח גרסטל: חץ קטן לעבר שי ניצן, באתר כלכליסט, 13 באוקטובר 2015
↑  גיא פלג, ‏חשיפה: המכתב האנונימי שעצר את קידום התובעת בתיקי נתניהו, באתר ‏מאקו‏, 24 ביוני 2019
↑  טובה צימוקי, צוות מיוחד יבדוק את המכרז לקידום עו"ד ליאת בן ארי, באתר ynet, 14 ביולי 2019
↑  חן מענית, ‏עו"ד ליאת בן-ארי מונתה למשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית, באתר גלובס, 26 בספטמבר 2019
↑  שירות גלובס, ‏מנדלבליט מציע את ליאת בן ארי כמועמדת להחליף את שי ניצן, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2019
↑  חן מענית, ‏בכירי הפרקליטות נגד עו"ד דן אלדד: "התנהלותך מנוגדת לכל אתוס", באתר גלובס, 24 באפריל 2020
↑  רשימת הנשים החזקות באתר פורבס ישראל
↑  אפרת נוימן, ליאת בן־ארי שווקי: פרקליטת מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה), באתר themarker
↑  מקומות 11–20: ממארק צוקרברג ועד משה ברקת, באתר כלכליסט, 24 בספטמבר 2019
↑  חן מענית, הפרקליטה שניהלה תיקים פליליים נגד שני ראשי ממשלה, באתר גלובס, ‏27.12.2019
↑  ליידי גלובס מציג: 50 המשפיעות 2019 - ליאת בן ארי, באתר גלובס, 12 בספטמבר 2019
↑  טובה צימוקי, נטעאל בנדל, ליאת בן ארי פורשת מתפקידה: "להחלטה אין קשר לתיקי נתניהו", באתר ynet, 2 בינואר 2025
↑  מאיה הורודניצאנו‏, תושבים סמוך למעון רה"מ נגד המשטרה: "מפלה בין מחאות נגד בכירים", באתר וואלה, 6 באוגוסט 2020
↑  יסמין גואטה, עו"ד ליאת בן ארי-שווקי תתמנה לפרקליטת מיסוי וכלכלה במחוז ת"א, באתר TheMarker‏, 1 באפריל 2012
↑  אלה לוי-וינריב, ‏פרקליטת מחוז ת"א מיסוי וכלכלה: "צריך לעשות סוף לשחיתות", באתר גלובס, 21 בספטמבר 2015
↑   שרון פולבר, פרקליט המדינה עיבה את הצוות שעוסק בחקירות נתניהו: צירף את התובעת בתיק הולילנד, באתר הארץ, 9 באפריל 2017
↑  דניאל דולב‏, ממשפט הולילנד לתיקי נתניהו: הבכירה בפרקליטות שמינויה עורר סערה, באתר וואלה, 28 בספטמבר 2019
↑  שי ניצן: "חופשתה של ליאת בן ארי - טעות", באתר כיכר השבת
↑  דניאל דולב‏, גורמים בפרקליטות: היעדרות בן ארי מהשימוע "לא מקצועית". משרד המשפטים: "ההליך לא ייפגע", באתר וואלה, 6 באוקטובר 2019
↑  מתן וסרמן, ‏נציב תלונות הציבור דחה את התלונה נגד ליאת בן ארי בגין הצהרת הכזב, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2020
↑  תתוגבר האבטחה סביב התובעת במשפט נתניהו בעקבות מידע קונקרטי שהגיע למשטרה., באתר ערוץ 7, 2 באוגוסט 2020
↑  אבנר הופשטיין, המטרה: ליאת בן-ארי, באתר זמן ישראל, 1 בנובמבר 2020
↑  איל גונן, ספי עובדיה, ‏כך עובד החמ"ל הסודי של בלפור | חשיפת "עובדה", באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2024
↑  אבישי גרינצייג, ‏הסדר טיעון מקל לאדם שאיים על הבן של עו"ד ליאת בן-ארי שווקי, באתר גלובס, 22 בפברואר 2021
↑  גלעד מורג, צו מניעה נגד פעילת הליכוד שהטרידה את התובעת במשפט נתניהו: "חופש המחאה אינו מוחלט", באתר ynet, 1 בדצמבר 2022.
↑  גלעד כהן, "לא איום": נמחק אישום נגד פעיל הליכוד ש"חיפש" את בנה של התובעת במשפט נתניהו, באתר ynet, 3 באוקטובר 2023
שבע האחיות (קטע כביש)

| --- | --- |

כביש שבע האחיות מטפס ממוצא עילית למבשרת ציון ולקסטל, מימין קטע מכביש 1 שהחליף את כביש שבע האחיות בדרך ירושלים - תל אביב
 מיקום
 ערים ראשיות:  מבשרת ציון 
 
 קואורדינטות:  31°47′42″N 35°09′06″E﻿ / ﻿31.79496944°N 35.15168056°E﻿ / 31.79496944; 35.15168056
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) כביש שבע האחיות(למפת ירושלים רגילה) כביש שבע האחיות  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הירידה ממבשרת ציון למוצא עילית ב"שבע האחיות" ו"מעון הרופא".
קטע כביש שבע האחיות, 1948
מוצא עלית משבע האחיות, צולם ב-1955
שבע האחיות (אנגלית: Seven Sisters) הוא שם שבו כונה כביש העקלתון, הבנוי על בסיס כביש רומי, שהיו בו 17 עיקולים - בעלייה לקסטל ובירידה ממנו. היום מכונה בשם זה קטע בכביש 3985 היורד ממבשרת ציון, (מעוז ציון לשעבר) לבין ארזה שבמוצא עילית.
הגאוגרף, חוקר ארץ ישראל, יהודה זיו העלה את הסברה כי את השם נתן פקיד בריטי תושב העיירה Seven Sisters (אנ') במחוז נית' פורט טלבוט בדרום ויילס, או חבר במועדון רוגבי בשם זה. הוא גם מעלה את האפשרות כי צוקי החוף סאסקס הריטג' (The Sussex Heritage Coast), המשקיפים על התעלה האנגלית היו המקור לשם.
תולדות הכביש

המסלול שיצא מירושלים עלה דרומה מעט לאחר בית הכנסת העתיק במוצא, עבר מדרום למוצא עילית הגיע לארזה ושם העיקולים המפורסמים המכונים "שבע האחיות", עד למרכז המסחרי של מעוז ציון ומשם מתחבר במחלף הראל עם כביש 1. קטע הכביש המכונה "שבע האחיות" איבד מחשיבותו עם סלילת הדרך המכונה "כביש הַקַסטֶל", הוא הקטע בכביש 1 מירושלים לתל אביב, שעלה מגשר מוצא ליד בית הכנסת העתיק, כאשר מדרום היישוב מוצא עילית ומצפון מבשרת ציון, והגיע לראש המעלה כאשר בפיסגת ההר, הנקרא "הר מָעוֹז", מבחינים בשרידי הכפר הערבי קסטל. ממנו ירד הכביש לעין חמד היום. בשנים האחרונות יושר הכביש כמעט לחלוטין באמצעות גשר העובר מעל מעיין מוצא ומנהרה החצובה בהר.
יו בראון, שהיה קצין הנדסה בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה העלה זכרונות מקטע כביש "שבע האחיות":
מראש מעבר ההרים צוללת הדרך אל אחת הדוגמאות יוצאות הדופן ביותר של הנדסת הדרכים שפגשתי מעודי - סדרת עיקולים חדים, הנודעת בשם "שבע האחיות". בפרפורים הללו, קצרים ותלולים עד אימה, צריך לחזות כדי להאמין; בליטה חדה בתחתית העקלתון מדופנת למעשה בלוחות פלדה איתנים, וכלי רכב, המחמיץ כאן מבלי משים את הפניה ומישיר דרכו, עלול למצוא את הקרקע נשמטת מתחת גלגליו ! בחורף עוטה המעבר לרוב עננים, המצמצמים את הראות עד לאפס; אני מתייחס אל נסיעה לילית בתנאים הללו (שעה שנאלצתי פעם לנווט בעיקול, שמשאית תקועה חוסמת אותו) כאל הנועז במעללים שביצעתי אי פעם. עתה מוליכה דרך עורקית חדשה, (המכונה היום כביש 1) ומעולה בין ערוציהם של הוואדיות שמתחת , ו"שבע האחיות" המרושעות ניטשו לעד על גבי הרכס עטוי העננים של המעבר, המתנשא אל על.
בשנות המלחמה, בשנת 1943, נבנה בקטע בין קריית ענבים לבין מוצא תחתית קטע העוקף את הקטע של "שבע האחיות": מהכפר הערבי בית נקובא אל ראש הקסטל. ממחלף הראל ירדה הדרך לגשר מוצא, החוצה את החורשה הצפונית לארזה.
"שבע אחיות" נוספות בישראל

קטע כביש נוסף דוגמת "שבע האחיות" הוא קטע בכביש 232 הנקרא "סְלָאלוּם", בין צומת הודיה לצומת גבעתי. הדרך נסללה במלחמת העולם השנייה, בשנת 1942, בצורה עקלקלה כדי למנוע פגיעה בשיירות רכב חונות על ידי מפציצי אויב, הטסים בקו ישר. היה זה כביש עוקף בין הבסיס הצבאי בג'וליס לבין צומת גבעתי.
לקריאה נוספת

יהודה זיו, שבעה שמות ל"שבע האחיות", מתוך יעקב אשל (עורך) מחקרי יהודה ושומרון - קובץ י"ב, המכללה האקדמית יהודה ושומרון - מכון מחקר - אריאל, 2003
הערות שוליים

↑  באתר מוצא עילית בקישור החיצוני מפה טופוגרפית באתר "עמוד ענן" ניתן להבחין בפיתולים, בעיקר במפת PEF
↑  היום יש שם תמרור "אסורה הכניסה"
↑  קטע ממנו ניתן לראות עד היום מהיציאה מעין חמד לכיוון כביש 1, אשר חסומה ליציאה
↑  מקור: יהודה זיו המביא את זה בשם: הברון ר. וגזית ד. מערכת העיקול, ארץ וטבע, ט/6 עמ' 68-69
שני שושנים

| --- | --- |
 סינגל בביצוע שושנה דמארי
 יצא לאור:  1943 
 סוגה:  זמר עברי 
 שפה:  עברית 
 כתיבה:  יעקב אורלנד 
 לחן:  מרדכי זעירא 
 
"שני שושנים" הוא שיר ישראלי שכתב יעקב אורלנד והלחין מרדכי זעירא בשנת 1943. זהו אחד השירים העבריים המבוצעים ביותר. הוא בוצע לראשונה על ידי אסתר גמליאלית, התפרסם עם ביצועה של שושנה דמארי, וזכה לגרסאות כיסוי רבות של זמרים ישראליים נודעים.
היצירה

את השיר חיברו יחד זעירא ואורלנד בבית הקפה כסית בתל אביב בעת שהגישו לשרה זעירא אשתו של מרדכי - זר שושנים, ובו שושן אחד לבן והשני אדום. לבקשתה של זעירא, הם הלחינו על כך שיר וכתבו אותו על מפית. אסתר גמליאלית ששמעה אותו, קיבלה אותו מזעירא לראשונה, עבור שתיים וחצי לירות פלשתינאיות. שושנה דמארי הייתה מהמבצעות הראשונות, אך שכחה קטע מסוף השיר: "עד כי סוף סוף חושב אני, נשבור נשבר גם השני" במקומו חזרה על שתי השורות הראשונות – "היה היו לפני שנים, שני שושנים שני שושנים". טעות זו חזרה על עצמה אצל מבצעים נוספים. השיר זכה לעיבודים רבים, בהם של משה וילנסקי, גיל אלדמע, מנחם ויזנברג ורבים נוספים. לשיר חובר ריקוד מאת אליהו גמליאל בשנת 1968.
לאחר ביצועיהן של גמליאלית ודמארי השיר בוצע על ידי אמנים רבים במשך השנים, בהם כמה ביצועים של יהורם גאון, וכן אריק איינשטיין, ברכה צפירה, אבי טולדנו, רן אלירן, זוהר ארגוב, שלומית אהרון, אופירה גלוסקא, יהודית רביץ, איתן מסורי, קרן הדר, רוני גינוסר, מתי כספי, עפרה חזה, מרתה שלמה, מירה זכאי, אסתר עופרים, זהבה בן, עדנה לב, שמרית אור, עדי כהן, חן אמסלם, יזהר כהן, גיתית שובל, אילנית, רוני גינוסר וחיים אוליאל, שם טוב לוי, עדי-קשת כהן, שירי גולן, ירוסלב יעקובוביץ', אבישי כהן, להקות סקסטה, להקת כרמון, גאיה, פנחס ובניו, אנסמבל קוינטה וחצי, ליאורה ויניק, ליאור ייני וחבורת רננים, מארש דונדורמה וליאורה יצחק, באנסמבל האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ועשרות ביצועים נוספים בהם הופעות, מחזות, אלבומים, להקות וזמרים מישראל ומחוצה לה.
כמו כן, הגבעטרון ביצע בתחילת דרכו שיר באותו הלחן ובמילים דומות, תחת השם "שני מטאטאים".
ריח דבש וריח מנטה

"ריח דבש וריח מנטה" הוא אלבום שירי ילדים של הזמרת ירדנה ארזי. הוא יצא בשנת 1987 כחלק משיתוף פעולה של הזמרת כפרזנטורית של בנק לאומי.
הפקה

האלבום יצא בתקופת ההצלחה הגדולה של ארזי, שהייתה זמרת השנה החל משנת 1984 ובצמוד לאלבומה המצליח "נשמה צוענית", שמכר 150 אלף עותקים תוך זמן קצר. הוא כלל גרסאות עדכניות לשירי ילדים מהקלאסיקה של הזמר העברי בעיבודים של המפיק המוזיקלי ירון בכר. מפיק האלבום הוא בעלה של ארזי, נתן תומר, והוא ראה אור כמוצר נלווה לקמפיין פרסומי רחב היקף שהובילה ארזי עבור בנק לאומי.
בין השירים באלבום "אני והתוכי", "מקהלה עליזה", "קום בחור עצל", "מי יודע מדוע ולמה לובשת הזברה פיג'מה", "שעון בן חיל", "נירה", "דני גיבור", "נומי נומי" ועוד.
שירי האלבום לא יצאו כסינגלים לתחנות הרדיו.
במקביל לאלבום הקליטה ארזי גם את קלטת הילדים "סיפורי לילה טוב" ובה ארבעה סיפורים שהיא מקריאה בקולה.
תיכון מקיף יהוד

תבנית:מוסד לימודי
תיכון מקיף יהוד הוא בית ספר תיכון הפועל בעיר יהוד-מונוסון. הוא משרת את תלמידי העיר וסביבתה: סביון-גני יהודה, פתח תקווה, מגשימים, בני עטרות, בית אריה, עופרים, עלי זהב, רינתיה, מזור, כפר טרומן, גני תקווה, קריית אונו, יגל, אחיעזר, כפר מעש, גת רימון וזיתן.
היסטוריה

בית הספר החל את דרכו כבית ספר דו-שנתי והתבסס על כיתות מקצועיות בלבד. בשנת 1963 החל המחזור הראשון של התלמידים במסגרת ארבע שנתית (במקום שבו ממוקם התיכון המקיף עד היום). מספר הבוגרים במחזור הראשון היה 18 תלמידים (8 תלמידים במסגרת עיונית ו-10 תלמידים במסגרת מקצועית). בבית הספר לומדים כיום כ-1,700 תלמידים, מלמדים בו כ-150 מורים והוא נחשב לאחד ממוסדות החינוך הטובים במדינה.
בשנת 2013 פורסם על ידי צה"ל כי בית הספר מדורג במקום השני במדד התרומה לצבא הארצי.
נכון ל-2021 פועלות בבית הספר 51 כיתות במסגרת תלת שנתית (מכיתה י' עד כיתה יב') והוא מציע לתלמידיו מגוון רחב של מקצועות בחירה: אמנות, פיזיקה, רובוטיקה, ביוטכנולוגיה, ביולוגיה, גאוגרפיה, סייבר, כימיה, כלכלה, אופנה, הנדסת תוכנה, הגנת סייבר, מדעי המחשב, מוזיקה, חנ"ג, ניהול עסקי, ערבית, קולנוע, תיאטרון, תקשורת, ספרות, תנ"ך ועוד.
בבית הספר פועל שנים רבות מפעל ייחודי של שילוב כבדי שמיעה במסגרות הלימודים הרגילות. במסגרת זו לומדים כבדי שמיעה מכל אזור מרכז הארץ.
נכון ל-2016, 33 מבוגרי בית הספר נפלו במערכות ישראל ובפעולות האיבה. בבית הספר נמצאת אנדרטה לזכרם.
היסטוריה > מנהלי התיכון

ששון לוי - מנהל התיכון בשנים 1961–1963
טוביה ברגר - מנהל התיכון בשנים 1963–1965
חנן יצחקי - מנהל התיכון בשנים 1965–1966
ד"ר יוסף (יוז'י) משולם - מנהל התיכון בשנים 1966–1997
חנה נאמן - מנהלת התיכון בשנים 1997–2001
אורי ליניק - מנהל התיכון בשנים 2001–2004
ברוך קופל - מנהל התיכון בשנים 2004–2012
ד"ר מיכל רבינוביץ' - מנהלת התיכון בשנים 2012–2014
חיים בדש - מנהל התיכון בשנים 2014–2022
צדוק ירימי - מנהל התיכון בשנים 2024-2022
אריה ברנע - מנהל התיכון בשנים 2024-הווה
עמותת עתיד

בשנת 1998 נוסדה עמותת "עתיד" למען תלמידי תיכון מקיף יהוד. העמותה הוקמה על מנת למצוא מענה לתחומים שבהם לא מקבלים התלמידים תמיכה או העשרה מספקת, עקב התקציבים המצומצמים שמעמיד משרד החינוך לרשות מערכת החינוך. עמותת "עתיד" מבקשת לתת לכל תלמיד בתיכון הזדמנות שווה להתקדם ולהגיע להישגים לימודיים, אומנותיים וספורטיביים, ללא הבדלים של יכולת כלכלית או לימודית.