stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפה פטר
לקריאה נוספת

אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור (ציורים: מאיר אפלפלד), ירושלים, כתר ויד יצחק בן צבי, 2001.
דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה האירופית-נוצרית מחוץ לחומות 1855-1918, ירושלים, כתר, 1987. עמ' 103, 124.
דוד קרויאנקר, ירושלים: המושבה הגרמנית ורחוב עמק רפאים, ירושלים, כתר, 2008 (בעיקר הפרק "בניין קפה פטר", עמ' 221-223).
הערות שוליים

1 2  אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור, ירושלים: הוצאת כתר ויד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 85
↑  אפלפלד מציין בספרו " עוד היום גדול" כי בשנת 1968 הפסיק הוא עצמו לבקר בבית הקפה, כי עבר לגור בשכונת קריית משה, והיה צריך לנסוע בשני אוטובוסים למושבה הגרמנית. במאמרו של מיכאל גרינצויג "קפה ירושלמי בניחוח אירופי: על בתי הקפה בירושלים בתקופת המנדט" נזכרת שנת 1974, כשנה שבה נסגר 'קפה פטר'.
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה האירופית-נוצרית מחוץ לחומות 1855-1918, ירושלים: כתר, 1987, עמ' 103
↑  דוד קרויאנקר, אדריכלות בירושלים - הבנייה האירופית-נוצרית מחוץ לחומות 1855-1918, ירושלים: כתר, 1987, עמ' 124
↑  אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור, ירושלים: הוצאת כתר ויד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 20
↑  אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור, ירושלים: הוצאת כתר ויד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 11-12
↑  אמנון דנקנר ודוד טרטקובר, איפה היינו ומה עשינו, ירושלים: הוצאת כתר, 1996, עמ' 173
↑  המידע לקוח מראיון שקיים דוד קרויאנקר עם נורית זמיר, בתם של בני הזוג בשנת 2006. ראו דוד קרויאנקר, ירושלים: המושבה הגרמנית ורחוב עמק רפאים, הוצאת כתר, 2008, עמ' 388.
↑  מיכאל גרינצויג, קפה ירושלמי בניחוח אירופי: על בתי הקפה בירושלים בתקופת המנדט, עת-מול 255, 2018, עמ' 9-13
↑  אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור, ירושלים: הוצאת כתר ויד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 9
↑  אהרן אפלפלד, עוד היום גדול - ירושלים: הזיכרון והאור, ירושלים: הוצאת כתר ויד יצחק בן צבי, 2001, עמ' 42-43
↑  פרוייקט מיוחד: בית הקפה שלי, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2007
רח' כרמיה 2 כיום (2023) - המבנה של משפחת אימברגר הפך לדירת מגורים
רח' כרמיה 4 כיום (2023) - הגינה בכניסה
קודורי (עמק)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  עמק, defile 
 מיקום
 מיקום:  רפובליקת אבחזיה, הממשל דה יורה של אבחזיה 
 קואורדינטות:  43°06′N 41°48′E﻿ / ﻿43.1°N 41.8°E﻿ / 43.1; 41.8
  (למפת גאורגיה מוגדלת) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור קודורי(למפת גאורגיה רגילה) טביליסי כותאיסי בתומי רוסתווי זוגדידי גורי פותי סוחומי חאשורי רוסיה אזרבייג'ן ארמניה טורקיה הים השחור קודורי(למפת אבחזיה רגילה) סוחומי גגרה גודאותה אוצ'מצ'ירה רוסיה גאורגיה הים השחורקודורי(למפת אבחזיה מוגדלת) סוחומי גגרה גודאותה אוצ'מצ'ירה רוסיה גאורגיה הים השחורקודורי
 
מיקומו של עמק קודורי באבחזיה
עמק קודורי (בגאורגית: კოდორის ხეობა; באבחזית: Кәыдырҭа) הוא עמק באבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. החלקים העליונים של העמק מיושבים בסוואנים, קבוצה אתנית של הגאורגים היושבת בחבל הסמוך לעמק קודורי, סוואנתי. מתום מלחמת אבחזיה, בשנת 1993, העמק הוא האזור היחיד באבחזיה שנשלט על ידי גאורגיה, ונכלל באבחזיה עילית. יתר חלקי אבחזיה נשלט בידי הבדלנים האבחזים. ב-27 ביולי 2006, נשלט האזור בידי ממשלה אבחזית גולה.
גאוגרפיה

עמק קודורי הוא החלק העיקרי של אבחזיה עילית. היא שוכנת במעלה נהר קודורי בחלק הצפון-מזרחי של אבחזיה, כ-64 ק"מ בתוך אבחזיה מהגבול הרשמי של גאורגיה. היא מרוחקת כ-32 ק"מ צפון-מזרחית לעיר החוף, סוחומי, בירת אבחזיה. גובה העמק נע בין 1,300 - 3,984 מטר מעל פני הים. תוואי פני השטח מכוסים יערות הרריים מחטניים ומכוסה לסירוגין בשלג.
האקלים בעמק קודורי הוא הררי, והחורפים מושלגים. כמות המשקעים נעה בין 1,600 מ"מ ל-2,000 מ"מ לשנה. אפריל הוא החודש בעל המשקעים הרבים ביותר, עם כ-160 מ"מ, ואילו ינואר הוא החודש הגשום בעל המשקעים המועטים ביותר, עם 120 מ"מ. מעל ל-30 יום לשנה בממוצע יורד גשם כבד. שלג יורד 180 ימים בשנה. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 5°C מעלות צלזיוס. ינואר הוא החודש הקר ביותר עם ממוצע של 3°C‏-, ויולי הוא החודש החם ביותר עם טמפרטורה ממוצעת של 14°C.
בעמק נמצאים מספר כפרים הרריים, כמו: שחארה, אומרישרה, אז'רה עילית, אז'רה תחתית, לאטה ועוד. עד לפלישת רוסיה לגאורגיה באוגוסט 2008 היה העמק, מבחינה מנהלית חלק מאבחזיה עילית, ונשלט על ידי ממשלה אבחזית גולה. האבחזים שעד לפלישה הרוסית לגאורגיה לא שלטו באזור, הכלילו אותה כחלק ממחוז גולריפש. על פי המפקד הגאורגי האחרון שנערך בשנת 2002, מנה מספר תושבי העמק, 1,956 איש שמתוכם 1,912 הם גאורגים (סוואנים).
היסטוריה

נהר הקודורי ונהר האנגורי נקבעו כקו הפסקת האש בהסכם שנחתם בתום מלחמת אבחזיה, בשנת 1994. אזור זה, יחד עם גזרת גאלי, היו האזורים היחידים שנותו מיושבים בגאורגים, שהיוו 46% מהאוכלוסייה.
בשנת 1994 קיבל כוח המשקיפים של האו"ם בגאורגיה (UNOMIG) מנדט מורחב בהחלטה 937 של האו"ם. המשימות שהוטלו על הכוח הם:
להשגיח על הכוחות הגאורגיים הנסוגים מעמק קודורי לתוככי גאורגיה.
לסייר בעמק קודורי על בסיס קבוע.
אף על פי שלא הייתה פעילות צבאית במסדון קודורי לאחר ההסכם, אירעו מספר אירועים מסוכנים:
בני ערובה: שלושה מקרים של לקיחת חיילי כוח המשקיפים כבני ערובה, באוקטובר 1999, יוני 2006 ודצמבר של אותה שנה.
קודו ניאלה

| קודו ניאלה |
| --- | --- |
 ניאלה זכר בפארק הלאומי הלן רויאל באסוואטיני
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
תת־משפחה:: פרים
סוג:: קודו
מין:: קודו ניאלה
שם מדעי
 Tragelaphus angasi ‏אנייס, 1849
תחום תפוצה


קודו הניאלה (שם מדעי: Tragelaphus angasi) הוא מין אנטילופה משפחת הפריים.
מאפיינים

קודו הניאלה נפוץ במקומות הרריים ברחבי מוזמביק, זימבבואה, מלאווי, סווזילנד, דרום אפריקה, והוא הובאה גם לנמיביה ובוצוואנה. בית גידולו הוא בעיקר באזורים מלאים סבך ושיחים, ולעיתים גם בסוונות, בדומה לכמה מינים הקרובים אליו.
גובהו הכתפיים של הזכר הוא 120-80 ס"מ, אורך ראשו וגופו 195-135 ס"מ, אורך זנבו 55-40 ס"מ, ומשקלו 140-55 ק"ג. רגליו ארוכות ודקיקות ובעזרתן הוא יכול לרוץ במהירות ולטפס על הרים בקלילות. צבעו של הזכר חום-שחור ופסים לבנים חוצים את גבו לרוחב והוא מתאפיין בקרניים ארוכות ומכופפות לאחור. הנקבה, לעומת הזכר, צבועה בחום בהיר והפסים הלבנים אשר חוצים את גבה לרוחב, בולטים יותר מאשר אצל הזכר, כמו כן, הנקבה נטולת קרניים. הנקבה קטנה מהזכר ושוקלת פחות ממנו.
כמו אצל קרובי משפחתו, זכר הניאלה נלחם ביריב באמצעות נגיחות קרניים. המנצח זוכה בנקבות ואוסף סביבו הרמון שלם. הנקבה יולדת לאחר היריון של תשעה חודשים גור אחד, אותו היא מחביאה מטורפים פוטנציאלים כגון: נמרים, אריות, בבונים ושימפנזים.
ראו גם

קודו ההרים
הערות שוליים

↑  קודו ניאלה באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546210505171 
קודו ניאלה, קל מאוד להבחין בהבדל בין הזכר (למעלה) והנקבה (למטה)
קרב סוורודונצק

קרב סוורודונצק היה קרב צבאי מתמשך בין הכוחות המזוינים של אוקראינה לבין הכוחות המזוינים של רוסיה על השליטה בעיר סוורודונצק שבמחוז לוהנסק שבאוקראינה. הקרב החל ב-2 במרץ 2022, והוא חלק מהמתקפה על מזרח אוקראינה בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.
בתחילת הלחימה העיר הופגזה ורוב אוכלוסייתה עזבה. במאי 2022, ניסו הכוחות הנתמכים על ידי רוסיה ורוסיה לכתר את העיר ולאחר שכשלו בכך הסתערו עליה. עד 14 ביוני 2022, כוחות רוסים השיגו שליטה על רוב העיר. ב-24 ביוני 2022, יחידות אוקראיניות קיבלו פקודה לסגת מהעיר, מה שאותת על סיום אפשרי של הקרב ועל נפילת העיר לידי הכוחות הנתמכים על ידי רוסיה ורוסיה. למחרת, השתלטו הרוסים על העיר במלואה.
רקע

סוורודונצק היא עיר במחוז מחוז לוהנסק שבאוקראינה. היא משמשת כמרכז המנהלי בפועל של מחוז לוהנסק לאחר כיבוש העיר לוהנסק ב-2014 על ידי המורדים הפרו-רוסים.
קונדו

קונדו (בהונגרית: Kondó) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בקונדו חיו מעט יהודים.
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 6 |  |
| 1880 | 5 | 423 |
| 1910 | 5 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 4 |  |
| 1941 | 8 | 710 |
קונבאייר מודל 118

"קונבאייר מודל 118"
גוף המכונית "קונבאייר מודל 118" (ללא הכנפיים)
קונבאייר מודל 118 (באנגלית : Convair Model 118) הוא אב טיפוס של אמצעי תחבורה, המוגדר כסוג של "מכונית מעופפת" המשלב יכולת טיסה של כלי טיס עם אפשרות לנסוע בדרכים שנבנה לאחר ייצור הדגם קונבאייר מודל 116.
דגם "קונבאייר מודל 118" תוכנן על ידי Consolidated Vultee Aircraft (אנ') ויוצר על ידי יצרנית כלי הטיס קונבאייר לאחר מלחמת העולם השנייה בשנת 1947.
בשנת 1943 יצרנית כלי הטיס האמריקאית "Consolidated Vultee Aircraft" אוחדה עם יצרנית כלי הטיס "קונסולידייטד איירקראפט" ו-"Vultee Aircraft" (אנ') והוקמה חברת ייצור כלי הטיס קונבאייר. שמה האחרון נוצר מקיצור שמות החברות שהתמזגו ליצירתה: Con-V-Air.
היסטוריה

דגם "קונבאייר מודל 118" היא מכונית קטנה בעלת 4 מושבים, 2 דלתות קופה המונע על ידי מנוע המפיק 25 כ"ס (מנוע המניע את גוף המכונית) עם כנף נשלפת וזנב.
המטוס הונע על ידי מנוע 6 צילינדרים מתוצרת יצרנית מנועי המטוסים "Lycoming Engines" (אנ') סוג מנוע "Lycoming O-435" (אנ'), מנוע מקורר אוויר, שהפיק 191 כ"ס
אב הטיפוס הראשון יצא מכליל שימוש לאחר אירוע של שרפה. אב הטיפוס השני נבנה מחדש מחלקי המטוס הפגוע.
הגובה של "קונבאייר מודל 118" לאחר הרכבת הכנף הגיע ל-2.54 מטר.
היסטוריה > טיסות ניסוי

ב-1 בנובמבר 1947 בוצעה טיסת הניסוי הראשונה על ידי טייס הניסוי ראובן סנדוגרס.
את הדגם עיצבו האחים "Ted Hall" ו-"Tommy Thompson".
רישום אזרחי של דגם ה-"קונבאייר מודל 118" בוצע ב-15 בנובמבר 1947. מספר הדגם : "NX90850".
ב-18 בנובמבר בזמן טיסת הפגנה של כשעה, הטייס ביצע נחיתת נמוכה ליד סן דייגו, קליפורניה, והרס את גוף המכונית. הטייס נפצע קל. לאחר התאונה המטוס יצא מכלל שימוש.
הדגם לא הגיע לייצור סדרתי אף על פי שתוכנן לייצר 160,000 יחידות במחיר של 1,500 דולר ליחידה.
ראו גם

קונבאייר מודל 116
הערות שוליים

↑  קונבאייר aerofiles.com/_convair
↑  "קונבאייר מודל 118" 1000aircraftphotos.com/Contributions/Visschedijk
↑  "קונבאייר מודל 118" reddit.com/r/WeirdWheels/comments/86n5uu/the_convair_model_118
↑  Wegg, John. General Dynamics Aircraft and their Predecessors. London: Putnam, 1990. ISBN 0-85177-833-X.
↑  Bill Yenne: The World’s Worst Aircraft. Dorset Press, New York 1993, ISBN 0-88029-490-6.
↑  דגם "קונבאייר מודל 118" vintagenewsdaily.com/historical-photos-of-convair-model-118-convaircar-a-prototype-flying-car-of-which-only-2-were-built-in-1947
קיקולואיס

מזבח אלילי לאל קיקולוס (מאדים)
קיקולואיס (Cicolluis או Cicoluis ) הידוע גם בשם קיקולוס (Cicollus או Cicolus) או קיקולוי (Cicollui) היה אל במיתולוגיה הקלטית. משמעות שמו "בעל החזה הגדול" דבר המעיד על עצמתו.
בעת מפגש התרבות הקלטית עם התרבות הרומית, זוהה קיקולואיס עם האל מרס מהמיתולוגיה הרומית.
השם "מארס קיקולואיס" מופיע על כתובות רבות מגאליה (צרפת של ימינו) ומדרום גרמניה, אולם בקוט-ד'אור התגלו כתובות בהן מופיע השם "קיקולואיס" לבדו, וכן בשווייץ התגלו כתובות ובהם השם "קיקולוס" לבדו.
מהכתובות ניתן ללמוד כי האלות ליטאוויס או בלונה נחשבו לזוגתו של קיקולואיס.
קונבאייר מודל 116

"קונבאייר מודל 116"
קונבאייר מודל 116 (באנגלית: Convair Model 116) הוא אב טיפוס של אמצעי תחבורה המוגדר כסוג של "מכונית מעופפת" המשלב יכולת טיסה של כלי טיס עם אפשרות לנסוע בדרכים.
דגם "קונבאייר מודל 116" תוכנן על ידי Consolidated Vultee Aircraft (אנ') ויוצר על ידי יצרנית כלי הטיס קונבאייר לאחר מלחמת העולם השנייה בשנת 1946.
בשנת 1943 יצרנית כלי הטיס האמריקאית "Consolidated Vultee Aircraft" אוחדה עם יצרנית כלי הטיס "קונסולידייטד איירקראפט" ו-"Vultee Aircraft" (אנ') והוקמה חברת ייצור כלי הטיס קונבאייר. שמה האחרון נוצר מקיצור שמות החברות שהתמזגו ליצירתה: Con-V-Air.
היסטוריה

דגם "קונבאייר מודל 116" היא מכונית קטנה דו מושבית עם גוף קופה, בעל 2 דלתות המונע על ידי מנוע אחורי קרוסלי המפיק 26 כ"ס (מנוע המניע את גוף המכונית) עם כנף נשלפת וזנב.
המטוס הונע על ידי מנוע 4 צילינדרים מתוצרת יצרנית מנועי המטוסים "פרנקלין" ("Franklin Engine Company" (אנ')) מקורר אוויר, דגם מנוע "4A4" שהפיק 90 כ"ס עם מדחף עץ דו להבי. באוגוסט 1946 הוחלף המנוע במנוע "פרנקלין" מדגם "4AL" המפיק 95 כ"ס.
היסטוריה > טיסות ניסוי

ב-12 ביולי 1946 בוצעה טיסת הניסוי הראשונה על ידי טייס הניסוי ראסל רוג'רס. הנוסע היה מהנדס הטייס לורנס ג. פיליפס. מהטיסה השלישית הטיס את המטוס הטייס ביל מרטין. בוצעו 66 טיסות ניסוי. הדגם לא הגיע לייצור סדרתי.
המהירות הקרקעית של ה-"קונבאייר מודל 116" הייתה 95 קמ"ש. באוויר הגיע דגם "קונבאייר מודל 116" למהירות של 180.1 קמ"ש. טווח הטיסה המרבי היה 480 ק"מ.
את הדגם עיצבו האחים "Ted Hall" ו-"Tommy Thompson".
רישום אזרחי של דגם ה-"קונבאייר מודל 116" בוצע ב-12 ביולי 1946. מספר הדגם: "NX90654".
ראו גם

קונבאייר מודל 118
הערות שוליים

↑  קונבאייר aerofiles.com/_convair
↑  "קונבאייר מודל 116" - תמונה pinterest.es/pin/558516791279762933
↑  "קונבאייר מודל 116" - תמונה pinterest.dk/pin/592575263446964136
↑  Wegg, John. General Dynamics Aircraft and their Predecessors. London: Putnam, 1990. ISBN 0-85177-833-X.
↑  Bill Yenne: The World’s Worst Aircraft. Dorset Press, New York 1993, ISBN 0-88029-490-6.
קומפרסור (שמע)

קומפרסור הוא מכשיר אלקטרוני, אשר מטרתו היא לצמצם את הטווח הדינמי של אות מסוים. מטרת הקומפרסור לגרום לכך שההבדלים בין "חלש" ל"חזק" יהיו קטנים יותר מאשר באות המקורי. הדבר מתבצע על ידי הגברה של אותות חלשים והנמכה של אותות חזקים.
טווח דינאמי

האוזן האנושית יכולה להבחין במגוון רחב של עוצמות קול. החל מרשרוש קל של עלים ועד לרעשים חזקים כגון רעמים. המשרעת שבין אותות חלשים לאותות חזקים נקראת תחום דינמי או דינמיקה. מקובל למדוד תחום דינאמי ביחידות מידה הנקראות דציבל. הטווח הדינאמי של האוזן האנושית הוא החל מ-0dbSpl ועד כ-140dbSpl. למכשירים וטכנולוגיות שונות בתחום הקול יש טווחים דינאמיים שונים. למשל, לתקליטורים תחום דינאמי של 90dbSpl. כלומר, הפרש בין עוצמות הקול המינימליות שניתן להקליט על תקליטור לבין עוצמות הקול המקסימליות שניתן להקליט עליו הוא 90dbSpl. חשוב לציין שמדובר בעוצמת קול ולא בתדר. למכשירים אחרים תחומים שונים. כך למשל למשדרי FM תחום דינאמי קטן יותר, של כ-50dbSpl.
קומפרסיה

אותות בטווח דינאמי רחב מדי, יכולים לגרום לשתי בעיות:
הצלילים חלשים מדי לא ייקלטו
הצלילים חזקים מדי יתעוותו
כך למשל, אם נכניס למשדר FM אות קול המגיע ישירות מתקליטור, שהתחום הדינאמי שלו גבוה יותר מהתחום הדינאמי של המשדר, נוכל לראות שצלילים חלשים מאוד נבלעים ברחש הרקע, וצלילים חזקים מאוד גורמים לכך שלצליל מתווסף רחש של "שלג". ניתן להבחין בתופעה זו בשידוריהן של תחנות רדיו פיראטי, שאינן מקפידות על איכות השידורים שלהן.
הפתרון לבעיה זו היא פעולת קומפרסיה. פעולה זו תגביר את האותות החלשים, ותחליש את האותות החזקים, באופן כזה שבתום הפעולה, התחום הדינאמי יהיה תואם את הציוד המקבל את האות. אמנם, הפעולה פוגעת במידה מסוימת באיכות, שכן המוזיקה נשמעת "שטוחה יותר", אך קיימים אלגוריתמים שונים המבצעים את הפעולות הללו באופן שהפגיעה תהיה קטנה ככל האפשר.
פעולות קומפרסיה אינן מוגבלות אך ורק לתחום הקול. ניתן לבצע קומפרסיה גם בתחומים אחרים. כך למשל, כפתור הניגוד (Contrast) במכשיר הטלוויזיה, מבצע למעשה פעולה של קומפרסיה על התמונה כאשר האלמנט ה"מקומפרס" הוא עוצמת האור. כאשר האות אינו עובר קומפרסיה, ניתן לראות ניגודים חזקים בין השחור לבין הלבן, אך ייתכן שפרטים כהים מאוד או לבנים מאוד יעלמו. משחק בכפתור הניגוד מעלה את עוצמת ה"שחור" ומחליש את עוצמת ה"לבן", והתמונה הופכת להיות "שטוחה" יותר ברמות שונות של אפור. ההבחנה בין שחור ללבן קטנה יותר, אך פרטים כהים או לבנים שנעלמו קודם לכן חוזרים ומופיעים.
פעולת קומפרסיה יכולה להתבצע בשני אופנים שונים:
פעולת Offline - מבוצע על ידי מחשב ותוכנת עריכה כחלק מתהליך עיבוד האות. היתרון של ביצוע קומפרסיה ב-Offline היא שעובדים על אות שמוקלט מראש, ולכן יש אפשרות, וזמן ולבצע ניתוח מלא של כל האות ללא צורך בעבודה בזמן אמת, ולבצע את החישוב בכל נקודת זמן בהתייחסות לעבר ולעתיד של האות. פעולות אלו מתבצעות למשל בזמן עיבוד של אות קול באולפן הקלטות, לאחר ההקלטה.
פעולת Online - מבוצע בזמן אמת על אות שאינו מוקלט מראש, ושצריך להמשיך ולהשתמש בו בזמן אמת ב-Delay מינימלי. יכולת החישוב במקרה זה מוגבלת יותר, ומתבססת רק על ההיסטוריה של האות מבלי אפשרות לדעת את העתיד. פעולות אלו מתבצעות למשל בתחנות שידור, כאשר פעולת הקומפרסיה צריכה להתבצע מבלי לפגוע בשידור החי. הפעולה מתבצעת על ידי מכשיר ייעודי לנושא זה הנקרא קומפרסור.
קומפרסור

הקומפרסור הוא מכשיר המבצע פעולה של דחיסה בזמן אמת. הקומפרסור עובד באמצעות מדידה של העוצמה, וקביעת מקדם ההגברה על פי המדידה, ההיסטוריה, האלגוריתם והפרמטרים הנקבעים במכשיר.
ישנם מספר פרמטרים טיפוסיים, שניתן לכוון ברוב הקומפרסורים:
סף (threshold) - הגדרה של עוצמה, שמעליה מתחיל מקדם ההגברה של הקומפרסור להשתנות. כל עוד האות נמצא מתחת לסף זה, הקומפרסור הוא ליניארי. מקובל להתייחס למצב זה כאל הגבר של 1 (כלומר, ללא שינוי).
יחס (ratio) - מגדיר את עוצמת ההחלשה של אותות העוברים את נקודת הסף.
זמן תקיפה (Attack ms) - פרמטר זה מגדיר את הזמן שאחריו ייכנס הקומפרסור לעבודה כשהצליל עובר את הסף. פרמטר זה חשוב על מנת שהקומפרסור יתעלם מאותות חזקים אך קצרים מאד.
זמן שחרור (Release ms) - פרמטר זה מגדיר את הזמן שאחריו יפסיק הקומפרסור לעבוד לקראת סוף הגל. פרמטר זה חשוב על מנת שהקומפרסור יתעלם מקטעים שקטים אך קצרים מאד.
למשל, בקימפרוס של תוף סנר, כאשר אנו יודעים שזמן ההתקפה הוא כ-20–30 מ"ש (אלפיות השנייה), וזמן הדעיכה מהשיא הוא כ-20 מ"ש - מכוונים את ה-attack ואת ה-release לכ-20–30 מ"ש. כיוון לא נכון של attack ו-release עלול ליצור תופעה של pumping - כלומר, מצב בו קיימת הרגשה של עלייה וירידה דרסטית של הווליום בכל צליל שמנוגן.
שימושים מיוחדים

ישנם קומפרסורים בעלי כניסה צדדית לקומפרסור (side chain). משתמשים בכניסה זו כדי שהקומפרסור ינמיך את האות שזורם דרכו על פי אות אחר שנכניס מהצד. באמצעות ה-sidechain נוכל להגדיר לקומפרסור לזהות קפיצות ווליום בסיגנל אחר ועל פיהם לקמפרס את האות אותו אנו מעבירים בקומפרסור. כך למשל, אחד השימושים הנפוצים ב-sidechain הוא עבור קימפרוס של גיטרה בס על פי sidechain של תוף רגל (kick).
לימיטר

לימיטר הוא מקרה פרטי של קומפרסור, שבו מכוון היחס (threshold) באופן כזה, שאינו מאפשר כל שינוי בעוצמה מעבר לסף. הלימיטר גורם לעיוותים חזקים באות העובר דרכו, ומטרתו לשמש כשכבת הגנה בפני ציוד שאסור בשום פנים שיקבל עוצמת אות מעבר לסף, גם במחיר עיוותים.
ראו גם

אקולייזר
מאסטרינג
נרמול שמע
מלחמת הרעש
שלב ה-Attack (באפור משמאל) ושלב ה-Release (באפור מימין), בהשוואה לאות המקורי (בכחול)
קשת A*

| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  קשת 
 מגלה:  מצפה הלאומי לרדיו אסטרונומיה, רוברט הנבורי בראון 
 תאריך גילוי:  14 בפברואר 1974 
 מאפיינים פיזיים
 מרחק:  26,000±1,400  שנות אור 7,971.55±429.24  פארסק
 מסה:  4,020,000±160,000 מסת שמש
 
כוכבים מאסיביים מקיפים את החור השחור במרכז שביל החלב. משמאל למעלה - מועד הצילום. מימין למעלה - קנה מידה. הצלב מסמן את מיקומו של החור השחור.
A. Eckart (U. Koeln) & R. Genzel (MPE-Garching), SHARP I, NTT, La Silla Obs., ESO
קשת A* (באנגלית: Sagittarius A*, שפירושו בעברית "A* בקבוצת קשת") הוא המיקום ממנו יוצא שידור רדיו חזק ומרוכז במיוחד במרכז גלקסיית שביל החלב בשל חור שחור שנמצא שם.
היסטוריה

ב-16 באוקטובר 2002, צוות בינלאומי בראשות ריינהרד גנצל ממכון מקס פלאנק דיווח לראשונה על תצפית בה עקבו אחר תנועת הכוכב S2 שנמצא בקרבת קשת A* במשך קרוב לעשר שנים. מבדיקת מסלול ההקפה עולה שהמסה של קשת A* היא כ-3.7 מיליון מסות שמש ברדיוס שאינו עולה על 6.25 שעות אור, או כ-4.2 מיליארד קילומטרים. לשם השוואה, פלוטו מקיף את השמש ברדיוס של 5.51 שעות אור או כ-3.7 מיליארד קילומטרים. הערכות כיום הן שמסת החור השחור הן בטווח של כ-4 מיליון עד 4.3 מיליון מסות שמש. ראיות אלו תומכות בכך שקשת A* הוא חור שחור על-מסיבי, כמו אלה הקיימים במרכזים של רוב הגלקסיות. ב-2020 זכה גנצל, יחד עם עמיתתו אנדריאה גז, בפרס נובל לפיזיקה על מחקרם, שחיזק את עובדת קיומו של החור השחור.
תצפיות אלה מצביעות בדרך עקיפה על קיומו חור שחור במקום. שיטה ישירה יותר וחדשנית לתצפית בחורים שחורים, שימשה לתצפית אחר החור השחור העל מסיבי M87* שבמרכז הגלקסיה M87. ב-10 באפריל 2019 פרסמו מדענים מקבוצת טלסקופ אופק אירועים (אנ') תיעוד של החור השחור, באמצעות שימוש במערך של שמונה טלסקופי רדיו שהיו פזורים במספר מקומות על פני כדור הארץ. לצורך עיבוד המידע, נדרש תזמון מדויק ביותר ביניהם אשר הושג באמצעות שעונים אטומיים. אף החור השחור קשת A* צולם בשיטה זו, ותמונתו פורסמה לראשונה בפומבי ב-12 במאי 2022. בשונה מתמונתו של החור השחור M87*, תמונתו של קשת A* כוללת הרבה יותר אור בסביבתו של אופק האירועים של החור השחור. תופעה זו נגרמת שכן בהשוואה ל-*M87, קשת A* קטן הרבה יותר, ולפיכך החומר והאור מסתובב סביבו במהירות רבה יותר. משום כך קשה יותר להבחין בחור השחור עצמו, הנמצא בתוך האור הסובב אותו. רדיוס התמונה שצולמה קרוב לזה שבו מקיף כוכב חמה את השמש.
הערות שוליים

↑  Philip Ball, Star orbit nails black hole, Nature, 2002-10-17 doi: 10.1038/news021014-6
1 2   גדעון לב, מדענים חשפו תמונה שמאשרת את קיומו של החור השחור בלב שביל החלב, באתר הארץ, 12 במאי 2022
↑  ShieldSquare Captcha, hkvalidate.perfdrive.com
↑  אסף גולן, אריה אברמזון, צילום חושף לראשונה: חור שחור מאסיבי במרכז שביל החלב, באתר ישראל היום, 12 במאי 2022
ירון דרוקמן, איתי נבו, תיעוד: כך נראה החור השחור שבמרכז שביל החלב, באתר ynet, 12 במאי 2022
 מדענים חשפו תמונה של חור שחור במרכז שביל החלב, באתר וואלה, 12 במאי 2022
שחר אלהרל, תיעוד: החור השחור במרכז שביל החלב, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 12 במאי 2022
איתי נבו, צילום ראשון: החור השחור במרכז שביל החלב, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, 12 במאי 2022
↑  עדי זריפי, ‏החור השחור שבמרכז הגלקסיה שלנו - צולם בפעם הראשונה, באתר ‏מאקו‏, 12 במאי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556708205171  LCCN: sh2007002976  VIAF: 316600730   WorldCat (עם VIAF): 316600730 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צ'ינצ'ינה

צ'ינצ'ינה (בספרדית: Chinchiná) היא עיר במחוז קלדס בקולומביה.
היסטוריה

העיר נוסדה ב־2 באפריל 1857. בין השנים 1921–1946 חוותה העיר תנופת פיתוח ובה נבנו תחנות כוח לחשמל (השנייה מביניהן הידרואלקטרית), תחנת רכבת, פארקים ועוד. בשנת 1973 נבנה בעיר מפעל מתקדם לייצור קפה.
חלק מהעיר נפגע בשנת 1985 עקב מפולת שארעה באזור וגרמה לכ־3,000 הרוגים.
גאוגרפיה

צ'ינצ'ינה ממוקמת בדרום־מערב מחוז קלדס, סמוך לגבול עם מחוז ריסרלדה. היא נמצאת כ־12 קילומטרים מדרום־מערב לבירת המחוז, מניסלס וכ־16 קילומטרים מצפון־מזרח לפריירה, בירת מחוז ריסרלדה.
גובה העיר הממוצע הוא 1,378 מטרים מעל פני הים עקב מיקומה בין הרי האנדים.
הר הגעש נוואדו דל רואיס, ההר החמישי בגובהו בקולומביה, ממוקם כ־33 קילומטרים מהעיר.
האוקיינוס השקט מרוחק כ־200 קילומטרים מהעיר.
אקלים

עקב מיקומה הגאוגרפי של קולומביה, האקלים בעיר הוא אקלים משווני טרופי (Af לפי שיטת קפן). בעיר שוררת טמפרטורה ממוצעת של 20 מעלות צלזיוס.
דמוגרפיה

נכון לשנת 2022, בעיר מתגוררים 53,184 תושבים.
אוכלוסיית העיר הגיעה אל מעל ל־60,000 תושבים בשנת 1995 אך ירדה מאז.
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1985: 48,130
1990: 58,750
1995: 61,870
2000: 57,380
2005: 53,510
2010: 52,490
2015: 51,490
2022: 53,184
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
תחבורה

העיר מחוברת לרשת הכבישים הלאומית והמקשרת אותה עם כל חלקי המדינה.
בשתי הערים הגדולות הקרובות אל צ'ינצ'ינה ממוקמים נמלי תעופה. מנמל התעופה מטקנה (אנ') בפריירה יוצאות, פרט לטיסות פנים־ארציות, גם טיסות לנמל התעופה הבין־לאומי טוקומן בפנמה סיטי ולנמל התעופה הבין־לאומי מיאמי במיאמי. מנמל התעופה לה נוביה (אנ') במניסלס יוצאות טיסות פנים־ארציות, ביניהן גם לנמל התעופה הבין־לאומי אל דוראדו בבוגוטה, בירת קולומביה.
כלכלה

בקרבת העיר ממוקמת אכסניות רבות. כארבעה קילומטרים מצפון לה ממוקמת מסלול גולף. בעיר ממוקמים גם מספר מפעלים.
ספורט

בעיר קיימים מועדוני כדורגל, כדורגל אולמות, טניס, כדורסל ועוד. נמצאים בה מספר מגרשי ספורט. חובבי ספורט אתגרי נמשכים לעיר עקב הימצאותם של מתקנים להחלקה ולכושר גופני.
הערות שוליים

↑  Chinachiná Population, Population City (באנגלית), אוכלוסייה בצ'ינצ'ינה, באתר Population City
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 125658583   WorldCat (עם VIAF): 125658583
קיה ספורטאז'

| --- | --- |

ספורטאז' דור רביעי
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  קיה
 שנות ייצור:  1993-הווה
 הרכבה:  דרום קוריאה דרום קוריאה גרמניה גרמניה רוסיה רוסיה פקיסטן פקיסטן הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין אקוודור אקוודור מלזיה מלזיה סלובקיה סלובקיה אלג'יריה אלג'יריה
 מודל קודם:  קיה רטונה
 חברת אם:  יונדאי
 סיווג:  מכוניות שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 מפרט טכני
 קשר:  מאזדה בונגו, יונדאי טוסון, MG GS
קיה ספורטאז' (באנגלית: Kia Sportage) היא מכונית במרכב קרוסאובר בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי קיה מוטורס משנת 1993. היא הוצגה בשנת 1993 והגיעה לישראל בשנת 1997. הספורטאז' חולק מכלולים רבים עם היונדאי טוסון החל מהדור השני.
בשנת 2016 נבחר "לרכב הנמכר ביותר" ו"הרכב למשפחה" על ידי מגזין אוטו. בשנת 2017 נבחר ל"אוטו השנה" על ידי מגזין אוטו. הספורטאז' הוא הרכב הנמכר ביותר בישראל אחרי היונדאי טוסון.
מהדור השני עד לדור הרביעי הספורטאז' חולק מכלולים רבים עם הטוסון, ומהדור החמישי הוא תאום מכני בלבד.
דור ראשון (2003-1993)

הדור הראשון יוצר בין השנים 2003-1993. הדור הראשון חלק מכלולים רבים כגון: מנוע, עיצוב, שלדה, תיבת הילוכים, עם מאזדה בונגו. הדור הראשון כלל גם אפשרות למרכב שלוש דלתות עם גג רך נפתח. משנת 1997 ציידה קיה את הספורטאז' בכרית אוויר לרגליים ובכך הספורטאז' הפך לרכב הראשון בעולם עם כרית אוויר לרגליים. במבחן ריסוק באוסטרליה קיבלה הספורטאז' כוכב בטיחות אחד מתוך חמישה עקב תקלות בחגורת הרכב.
הדור הראשון כלל מנוע בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים שסיפק כ-95, 118 ו-128 כוחות סוס. תיבת ההילוכים הייתה אוטומטית בעלת ארבעה הילוכים או תיבת הילוכים ידנית בעלת חמישה הילוכים.