stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עיכוב התפתחותי
הקשר בין גילאים קריטיים לבין עיכוב התפתחותי

ילדים עוברים שינויים פיזיים, קוגניטיביים ורגשיים הסוללים את הדרך להתפתחותם העתידית. טווח הנורמה הוא רחב אך ישנם מספר גילאים קריטיים בהם נבנות מיומנויות המשפיעות על הלמידה וההתנהגות בבית ובחברה. הגיל הקריטי הוא נקודות ציון בה אפשר לבדוק הצלחה, סטייה, או כישלון. זהו טווח זמן קצר שלאחריו קשה לרכוש תחום למידה חדש באופן ספונטני וטבעי. הכרת טווחי הנורמה של אבני הדרך ההתפתחותיות מאפשרות לזהות את הגיל הקריטי לכל אבן דרך,
הגילאים הקריטיים של המיומנויות ההתפתחותיות

שלושה גילאים הבודקים מיומנויות יסוד:
גיל 4 חודשים: מעבר מרפלקסים לתגובות (מעקב עיניים, חיוך, אחזקת ראש)
גיל 8 חודשים: תגובות קואורדינטיביות - מורכבות (ישיבה, זחילה, משחק)
גיל שנתיים: השלמת מיומנויות היסוד. (הליכה עצמאית, משחק מורכב, מילים ראשונות)
שני גילאים הבודקים מיומנויות טרום למידה ולמידה:
גיל שלוש עד חמש שנים: רכישת מיומנויות קדם - למידה (ציור, דיבור, הכרת מספרים)
גיל שש שנים: רכישת מיומנויות למידה: קריאה, כתיבה וחשבון.
טווח הנורמה הוא רחב מאוד ולכל ילד יש קצב התפתחות ייחודי, עם זאת, כשתינוקת לא תופסת צעצוע בגיל חצי שנה, או תינוק לא עומד בגיל שנה וחצי, ייתכן שהם עברו את התקופה הקריטית של רכישת מיומנות באופן ספונטני. אם ילד לא מצייר קו בגיל ארבע שנים או ילדה בת חמש לא יכולה לספר סיפור המורכב ממספר משפטים, ייתכן שמדובר בעיכוב התפתחותי.
במקרה של חוסר ודאות, מומלץ להתייעץ עם אנשי מקצוע בשאלה לגבי הצורך במעקב התפתחותי.
מעקב התפתחותי

אבחון מוקדם לגילוי עיכוב התפתחותי מאפשר לקדם את התינוק ועוזר להוריו לממש טוב יותר את פוטנציאל הלמידה שלו, בהתייחס ליכולות ולקשיים שלו.
זיהוי קושי התפתחותי יכול להתגלות בבדיקה שגרתית בטיפת חלב, על ידי ההורים או במסגרת הגנית בה נמצא הילד.
בטיפת חלב נבדקת התפתחות התינוק במטרה לאתר קשיים בהתפתחות. אם קיים חשד לעיכוב, המשפחה תופנה להתייעצות עם רופא ילדים בקהילה להחלטה על מעקב או הפניה לאבחון התפתחותי.
לאחר קבלת חוות דעת של רופא מומחה בקהילה, ההורים יופנו לאבחון של רופא/ה התפתחותי/ת במכון להתפתחות הילד.
שירותי המערך ההתפתחותי בישראל

האבחון נערך במכונים להתפתחות הילד הנמצאים במרכזים רפואיים, מוכרים על ידי משרד הבריאות ומנוהלים על ידי רופא התפתחותי. האבחון ההתפתחותי מיועד לילדים בגיל הרך להערכת מידת התפתחותם מבחינה גופנית, שפתית, שכלית, חברתית ורגשית ולבדיקת היכולות והעיכובים בארבע מיומנויות היסוד: התחום המוטורי (מוטוריקה גסה ועדינה) שפה ותקשורת וכישורים חברתיים. האבחון מבוצע על ידי צוות מומחים הכולל אבחון התפתחותי של רופא התפתחותי. אבחון נוירולוגי של רופא נוירולוג. אבחון תפקודי של ריפוי בעיסוק. אבחון שפתי, של קלינאות תקשורת. אבחון מוטורי – של פיזיותרפיה ואבחון התפתחותי כוללני – של פסיכולוג התפתחותי.
טיפול

הטיפול מותאם לצרכיו הייחודיים של כל ילד,וניתן על ידי צוות רב-מקצועי.
במסגרת השיקומית המטרה היא לממש את הפוטנציאל האישי ופוטנציאל הלמידה, המושפע מהיכולות והקשיים הייחודיים לכל ילד. בטיפולי השיקום ההתפתחותי מתייחסים למיומנויות היסוד הדרושות למיומנויות למידה עתידיות: תנועה, משחק, שפה, דיבור, חשיבה, וקשר עם אחרים. בסיום הטיפול ניתנת הדרכה להורים להמשך התרגול בבית על מנת להתקדם לשלב ההתפתחותי הבא, בהתייחס לשלב ההתפתחותי העכשווי.
במסגרת החינוך המטרה היא לקדם ולפתח את כישורי הלמידה והיכולות של הילד כדי לקדם את פוטנציאל הלמידה שלו ולרכוש מיומנות והרגלים שיקדמו אותו במסגרת החינוכית ובתפקוד בחיי יום יום.
לילדים הנמצאים במסגרות חינוך נערכים שני סוגי אבחונים חינוכיים: אבחון פסיכולוגי חינוכי ואבחון דידקטי הנעשה על ידי איש חינוך המתמחה בנושא זה. באבחונים אלה נעזרים המאבחנים בשיטות אבחון שונות כגון: מבחני מיומנות, אינטליגנציה, ומבחן אישיות, המסייעות להבנת מצבו של הילד כך שניתן יהיה לנקוט בצעדים המתאימים ביותר לקידומו ולשילובו בגן או בבית הספר.
הטיפול במסגרת החינוך עשויה להיות פרטנית או קבוצתית, בין אם הקבוצה היא כיתה, חלק מכיתה או כמה תלמידים מכיתות שונות. העזרים המשמשים לטיפול עשויים לכלול עזרים טיפוליים ייעודיים שעשויים להיות משולבים בסביבה הטבעית של התלמיד ומשמשים אותו בתפקודו היום יומי.
שירותי סיוע

בעקבות 'חוק חינוך מיוחד' משנת 2018, התפתחו בשנים האחרונות מסגרות כלליות ומיוחדות המקדמות ילדים בעלי לקות התפתחותית. מטרתן לתת מענה מותאם לכל תלמיד בהתאם לצרכיו הייחודיים, למאפייני התפקוד שלו ולתמיכה הנדרשת לו. כל זאת כדי לאפשר לו השתתפות בתהליך הלמידה, מיצוי יכולותיו וקידומו בתחום הלימודי, החברתי והרגשי.
על מנת להשיג מטרות אלו נבנו מסגרות בהן ניתן לממש את פוטנציאל הלמידה האישי של כל תלמיד: שילוב בכיתה רגילה עם מורה משלבת בכיתה, כיתה משולבת או כיתה מקדמת. בכל אחת מהמסגרות האלו נבנות תוכניות פרטניות לילדים עם עיכוב התפתחותי המאפשרות להם לקדם את פוטנציאל הלמידה שלהם ולהשתלב בצורה מיטבית בחברה.
ראו גם

התפתחות הילד
אוטיזם
מוגבלות שכלית התפתחותית
לקות למידה
הערות שוליים

1 2  כללית, התפתחות הילד: אבחון. טיפולים. זכויות, באתר redirect.clalit.co.il
↑  Alan Slater, Michael Lewis, Introduction to Infant Development, OUP Oxford, 2007, ISBN 978-0-19-928305-7. (באנגלית)
↑  Donald W. Black, Jon E. Grant, DSM-5® Guidebook: The Essential Companion to the Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fifth Edition, American Psychiatric Pub, 2014-02-01, ISBN 978-1-58562-532-1. (באנגלית)
1 2 3 4  משרד הבריאות, עיכובים והפרעות בהתפתחות ילדים, באתר משרד הבריאות, ‏2023
↑  פוסטים - גילאים קריטיים בהתפתחות הילד, באתר קל - קידום למידה, מגיל 0-6 שנים, ‏2023
↑  רוזנשטוק, וייזר, טיפת חלב: המדריך השלם מהלידה עד גיל שנה, ‏2023
↑  משרד הבריאות, מכונים מוכרים להתפתחות הילד ), באתר משרד הבריאות, ‏2022
1 2  מסגרות שילוב לילדים עם צרכים מיוחדים בגיל בית ספר, באתר כל זכות
1 2  חוק חינוך מיוחד 1988, באתר חוק חינוך מיוחד, תשמ"ח - 1988 ותיקון מס' 11, תשע"ח - 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550689305171  LCCN: sh85037355  NARA: 10636660 
ארבע מיומנויות יסוד
מהו הגיל הקריטי לתפיסת צעצוע ולעמידה
גמר הקונפרנס ליג 2022

גמר הקונפרנס ליג של עונת 2021/2022 היה משחק הגמר הראשון בהיסטוריה של טורניר הקונפרנס ליג האירופי והוא נערך באצטדיון אייר אלבניה בטירנה, אלבניה ב-25 במאי 2022.
המשחק הפגיש את המועדונים רומא מאיטליה ופיינורד מהולנד. רומא ניצחה בתוצאה 1–0 וזכתה בגביע וכן העפילה אוטומטית לשלב הבתים של הליגה האירופית בעונת 2022/2023.
בחירת האצטדיון המארח

במסגרת תהליך הגשת הצעות לאירוח הגמר לעונות 2022 ו-2023 שהושק על ידי אופ"א היה על ההתאחדויות הרוצות לארח את הגמר להגיש מועמדות עד 20 בפברואר 2020.
ב-3 בדצמבר 2020 הודיעה אופ"א כי אצטדיון אייר אלבניה נבחר לארח את גמר הקונפרנס ליג 2022.
| מדינה | אצטדיון | עיר | קיבולת | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אלבניה | אצטדיון אייר אלבניה | טירנה | 22,500 | התמודד על אירוח הסופרקאפ האירופי לשנת 2019 ו-2020 |
| צרפת | סטאד ז'ופרואה-גישאר | סנט אטיין | 41,965 | אירח משחקים ביורו 1984, מונדיאל 1998, גביע הקונפדרציות 2003, ויורו 2016 |
| יוון | אצטדיון פנקריטיו (אנ') | הרקליון | 26,240 | אירח משחקים במסגרת טורניר הכדורגל של אולימפיאדת אתונה 2004 |
| מקדוניה הצפונית | טושה פרואסקי ארנה (אנ') | סקופיה | 33,460 | אירח את משחק הסופרקאפ האירופי בשנת 2017 |
מהלך המשחק

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 במאי 2022   22:00 | איטליה רומא | 1–0 | הולנד פיינורד | אצטדיון אייר אלבניה, טירנה צופים: 19,597 שיפוט: אישטוון קובאץ' (רומניה) |
| 25 במאי 2022   22:00 | ניקולו זניולו  32' | (סיקור) |   | אצטדיון אייר אלבניה, טירנה צופים: 19,597 שיפוט: אישטוון קובאץ' (רומניה) |
מהלך המשחק > הרכבי הקבוצות

| --- | --- |
              רומא :               פיינורד
ראו גם

עונת 2021/2022 בקונפרנס ליג
גמר ליגת האלופות 2022
גמר הליגה האירופית 2022
הערות שוליים

↑  UEFA.com, UEFA Europa Conference League: all you need to know | UEFA Europa Conference League, UEFA.com, ‏2021-10-18 (באנגלית)
↑  UEFA.com, Tirana to host first UEFA Europa Conference League final | Inside UEFA, UEFA.com, ‏2020-12-03 (באנגלית)
↑  EPO plans to submit bid to host UEFA Europa Conference League final, AGONAsport.com (באנגלית אמריקאית)
↑  UEFA.com, UEFA Executive Committee agenda for December meeting | Inside UEFA, UEFA.com, ‏2020-11-27 (באנגלית)
↑  UEFA.com, Tirana to stage first Europa Conference League final in 2022 | UEFA Europa Conference League, UEFA.com, ‏2020-12-03 (באנגלית)
שקמה ברסלר

| --- | --- |

 לידה:  10 ביולי 1980 (בת 44) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  פיזיקת חלקיקים
 עיסוק:  פיזיקאית, חוקרת מאיץ חלקיקים
 מקום לימודים:  הטכניון
 מנחה לדוקטורט:  שלומית טרם
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 מספר צאצאים:  3 
 
שקמה ברסלר־שוורצמן (נולדה ב-10 ביולי 1980) היא פיזיקאית ישראלית, פרופסור חבר במכון ויצמן למדע, המשתתפת במחקר מאיץ החלקיקים בשווייץ. היא פעילה חברתית, מיוזמי מחאת הדגלים השחורים וממובילות המחאה נגד הרפורמה המשפטית.
ביוגרפיה

ברסלר נולדה בחיפה, בת שנייה בין ארבעה אחים במשפחת שוורצמן, לרחל, רופאה, ולדורון, מהנדס באלביט מערכות. היא גדלה בקיבוץ גבת ובתמרת.
בצעירותה שיחקה ברסלר כדורסל בקבוצת הפועל גליל עליון ובנבחרות ישראל הצעירות. היא שירתה בצה"ל כספורטאית מצטיינת בבסיס חימוש במושב בית הלל. לאחר שירותה הצבאי, עברה לשחק בקבוצת הפועל חיפה. היא פרשה מכדורסל לאחר שנפצעה.
ברסלר סיימה בהצטיינות תואר ראשון בפיזיקה ומתמטיקה בטכניון. היא מוסמכת הטכניון בפיזיקה משנת 2006, ושם גם סיימה לימודי דוקטורט בשנת 2011 בהנחיית פרופסור שלומית טרם.
בשנת 2012 הצטרפה לסגל מכון ויצמן למדע כעמיתת פוסט-דוקטורט, וב-2013 הקימה בו קבוצת מחקר במחלקה לפיזיקת חלקיקים ואסטרופיזיקה. הקבוצה משתתפת במחקר במאיץ החלקיקים CERN שבשווייץ. תחומי עיסוקה של הקבוצה הם פיתוח גלאים לניסוי ATLAS המורכב מגלאים רבים, ופענוח הנתונים הנאספים מהגלאים במטרה למצוא תופעות חלקיקיות שאינן מוסברות על ידי המודל הסטנדרטי, למשל איתור של דעיכת בוזון היגס לשני לפטונים מסוגים שונים, דבר שאינו אפשרי על פי המודל הסטנדרטי.
בשנת 2016 זכתה בפרס המחקר על-שם סר צ'ארלס קלור. בשנת 2023 פרסמה מאמר כחוקרת ראשית, עם לוּקה מוֹלֶרי, על מכשיר מדידת קרינה שפיתחו על בסיס התנהגות גזים.
בשנת 2023 מונתה לפרופסור חבר.
פעילות פוליטית > מחאת הדגלים השחורים

במרץ 2020 יזמה והובילה ברסלר, לצד שני אחיה, ירדן ואייל, ושני חברי משפחה נוספים, את "מחאת הדגלים השחורים". בעקבות הבחירות לכנסת ה-23 וסירובו של יושב ראש הכנסת היוצאת, יולי אדלשטיין, לפנות את מקומו ליושב ראש חדש, הם יזמו שיירות מחאה לכנסת. אירועים אלו התרחשו במקביל לפרוץ מגפת הקורונה והאיסור על התקהלות המונית, מציאות שהשפיעה על אופי המחאה. בהמשך התקיימו גם הפגנות בסמוך לבתי חברי הכנסת ממפלגת חוסן לישראל בראשותו של בני גנץ, בדרישה להתנגדות תקיפה יותר לצעדים של מפלגת הליכוד.
המחאה הציגה שלוש דרישות:
החלפתו המיידית של יושב ראש הכנסת ה-22 (אדלשטיין), בעקבות סיום הבחירות לכנסת ה-23, ביושב ראש חדש בהתאם לתוצאות הבחירות.
הקמת ועדות הכנסת עם פיקוח פרלמנטרי, בהתאם לתוצאות הבחירות.
חקיקת תיקון לחוק יסוד: הממשלה שלפיו נאשם בפלילים לא יוכל להיות מועמד לראשות הממשלה.
מאז התפשטה מחאה זו ברחבי הארץ והיא ידועה בשם "מחאת הדגלים השחורים". הדגל השחור בשמה של המחאה מסמל סכנה לציבור, בבחינת אזהרה על הסכנה הניצבת לציבור במציאות הקיימת.
בשנת 2020 הופיעה ברסלר ברשימת 100 האנשים המשפיעים בישראל של מגזין דה-מארקר וברשימת חמישים הנשים המשפיעות בישראל של מגזין פורבס. גם בשנת 2021 הופיעה ברשימת 50 הנשים המשפיעות של המגזין וכן ברשימת הנשים המשפיעות של העיתון גלובס.
פעילות פוליטית > מחאה נגד הרפורמה המשפטית

החל מסוף שנת 2022 תפסה ברסלר מקום מרכזי במחאה נגד השינויים במערכת המשפט בישראל כחלק מ"הדגלים השחורים". היא הנחתה את ההפגנות המרכזיות בתל אביב ונאמה באופן תדיר גם בהפגנות בירושלים. בהפגנה שהתקיימה ב-23 במרץ 2023 מול שערי מפעל "רפאל", סמוך לקריית ביאליק, עצרה משטרת ישראל את ברסלר בחשד שעודדה אנשים לחסום את כביש 4. היא שוחררה כעבור שעה, בתנאי ריחוק ממקום ההפגנה ל-5 ימים. ב-18 ביולי יזמה עם מובילי מחאה נוספים (משה רדמן, רן הר נבו ועמי דרור) מסע רגלי המוני מרחוב קפלן בתל אביב לירושלים כאקט מחאה נגד כוונותיה של הקואליציה לאשר בקריאה שנייה ושלישית את החוק לצמצום עילת הסבירות.
פעילות פוליטית > תביעות דיבה

ברסלר הגישה תביעות דיבה אחדות נגד גולשים שפרסמו הודעות פוגעניות כלפיה בעקבות פעילותה הפוליטית. ב-24 בינואר 2024 הפיצה חברת הכנסת טלי גוטליב תאוריית קונספירציה לפיה בעלה של שקמה ברסלר שוחח עם יחיא סנוואר ימים ספורים לפני טבח שבעה באוקטובר, ושראש "המוסד", דדי ברנע, קיבל התרעה על כך מה-CIA. ברנע אמר בתגובה שגוטליב מפיצה שקרים ואליו הצטרפה גם תגובה רשמית ממשרד ראש הממשלה. ראש השב"כ רונן בר טען שדבריה של גוטליב הם פגיעה בביטחון המדינה באמצעות חשיפת פרטים חסויים על אנשי השב"כ, עבירה שדינה שלוש שנות מאסר לפי חוק שירות הביטחון הכללי. בעקבות זאת, ב-1 בפברואר 2024 תבעה שקמה ברסלר את חברת הכנסת טלי גוטליב ופעילים אחרים (בהם מני אסייג וסמדר הילה שמואלי) בסך 2.6 מיליון ש"ח בגין לשון הרע.
בעקבות תביעת דיבה שהגישה נגד שמואל לוי, בגין שלושה פוסטים נגדה שפרסם בפייסבוק, נפסק שעליו לפצותה ב-180 אלף ש"ח.
תביעת דיבה שהגישה ברסלר נגד מאיר אזולאי הסתיימה בפשרה שבה נקבע שאזולאי יפצה את ברסלר ב-10,000 ש"ח ויביע חרטה על פרסומיו נגדה.
בעקבות תביעת דיבה שהגישה נגד זוהר ליבוביץ', שגידף, השמיץ וקרא להרוג אותה, ליבוביץ' הביע חרטה ונפסק שעליו לשלם לה 70 אלף ש"ח.
את תביעת הדיבה של נגד נטלי דדון היא משכה תוך שהוצהר ששני הצדדים מתנגדים לאלימות.
חייה האישיים

נישאה וילדה שתי בנות. לאחר גירושיה נישאה בשנית וילדה עוד בת. היא ובן זוגה מגדלים ביחד את חמש בנותיהם בבית שערים.
הערות שוליים

↑  פרופ' שקמה ברסלר, באתר מכון ויצמן למדע
↑  תמר פלד עמיעד, ד"ר שקמה שוורצמן ברסלר, ממושב בית שערים, ממייסדות "מחאת הדגלים השחורים", באתר כנס מדיה, ‏2020-08-11
↑  יוסי וקנין, נשים: מהפכה בגליל עליון, באתר ynet, 11 ביולי 2000
1 2  שרון מגנזי, המנצחת הפיזיקלית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בדצמבר 2018
1 2   מירב מורן, איך הפכה הפיזיקאית שקמה ברסלר־שוורצמן לפנים של המחאה נגד ההפיכה. ראיון, באתר הארץ, 15 במרץ 2023
↑  ד"ר שקמה ברסלר בוחנת לעומקם את חוקי הטבע. דף מידע באתר מכון ויצמן למדע.
↑  הפיכה משטרית, באתר ריסטארט - ישראל
↑  מכון ויצמן למדע: מחקר, חדשנות, קתדרה פרופסוריאלית ופרס ע"ש דה-לורו. טקס הענקת פרסים בשנת 2016
↑  Shikma Bressler, Luca Moleri, Abhik Jash, Andrea Tesi, Darina Zavazieva, The Thick Gas Electron Multiplier and its derivatives: physics, technologies and applications, Progress in Particle and Nuclear Physics 130, 2023-05, עמ' 104029 doi: 10.1016/j.ppnp.2023.104029
↑  People | Faculty of Physics, www.weizmann.ac.il (באנגלית)
↑  הכירו את מנהיגת מחאת הדגלים השחורים: פיזיקאית ממכון ויצמן ואמא ל-5 בנות
↑   נעה שפיגל, כך שיחת ווטסאפ בין שלושה אחים ואחות הפכה למחאת הדגלים השחורים, באתר הארץ, 25 במרץ 2020
↑   ובמקום הראשון יאיר נתניהו (ואבא שלו) | 100 המשפיעים של ישראל - הדירוג המלא, באתר TheMarker‏, 1 בספטמבר 2020
↑  רשימת חמישים הנשים המשפיעות לשנת 2020 של מגזין פורבס
↑  רשימת חמישים הנשים המשפיעות לשנת 2021 של מגזין פורבס
↑  ליאת רון, ‏50 הנשים המשפיעות 2021 - ד"ר שקמה שוורצמן, באתר גלובס, 1 במרץ 2021
↑   שקמה ברסלר, ממובילות המחאה, נעצרה ושוחררה בתנאי שלא תתקרב למקום ההפגנה, באתר הארץ, 23 במרץ 2023
↑  אורי סלע‏, מאות מפגינים צועדים ברגל מתל אביב לירושלים: "נבנה את האומה מחדש", באתר וואלה, 18 ביולי 2023
↑   המסע לכנסת ממשיך - משדר מיוחד לסיקור מסע המחאה הגדול נגד ההפיכה המשטרית, סרטון בערוץ "דמוקרטTV", באתר יוטיוב (אורך: 01:12:31)
↑  אורן פרסיקו, תביעה נוספת נגד מפיצי קונספירציות, באתר העין השביעית, 8 בנובמבר 2023
↑   ציוץ של טלי גוטליב ברשת החברתית אקס (טוויטר), 24 בינואר 2024
↑  איתמר אייכנר, המוסד תוקף את ח"כ גוטליב, ששוב הפיצה קונספירציות כוזבות על 7.10 | השקרים והתגובה, באתר ynet, 24 בינואר 2024
↑  איתמר אייכנר, טובה צימוקי, מורן אזולאי, סיון חילאי, ראש השב"כ נגד גוטליב: "פגעה בביטחון המדינה במכוון". הערכה: לא תיפתח חקירה פלילית, באתר ynet, 24 בינואר 2024
↑  אנה ברסקי, ‏לאחר שהטיחה בה האשמות: שקמה ברסלר סוגרת חשבון עם ח"כ גוטליב, באתר מעריב אונליין, 1 בפברואר 2024
↑  אורן פרסיקו, תומך נתניהו שהשמיץ, שיקר וגידף ישלם 180 אלף שקל, באתר העין השביעית, 13 ביוני 2024
↑  אורן פרסיקו, השמיץ את פעילת המחאה וישלם: פרסמתי שקרים דיבתיים מבלי לבדוק, באתר העין השביעית, 21 בדצמבר 2024
↑  אורן פרסיקו, ניצחון נוסף לשקמה ברסלר במלחמה נגד משמיציה: תפוצה ב-70 אלף שקל, באתר העין השביעית, 22 בדצמבר 2024
↑  מאור בן הרוש‏, כיצד הסתיימה התביעה של שקמה ברסלר נגד נטלי דדון? כל הפרטים, באתר וואלה, 9 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012449345705171  ORCID: 0000-0003-4194-2734  S2AuthorId: 152112082  VIAF: 3424169639271196580003   WorldCat (עם VIAF): 3424169639271196580003 
שקמה ברסלר בהפגנה בקריית ביאליק, מרץ 2023
מעצרה של שקמה ברסלר בהפגנה סמוך לקריית ביאליק, מרץ 2023
צעדת המחאה לירושלים. מימין לשמאל; עמי דרור, משה רדמן, שקמה ברסלר, רן הר נבו, 22 ביולי 2023
עידן רול

עידן רול (נולד ב-27 באפריל 1984, כ"ה בניסן ה'תשמ"ד) הוא חבר הכנסת שנבחר לכנסת ברשימת "יש עתיד", שכיהן כסגן שר החוץ בממשלת ישראל השלושים ושש. בינואר 2025 פרש ממפלגת "יש עתיד" והפך לחבר כנסת יחיד, חסר סיעה. טרם בחירתו לכנסת היה דוגמן, פעיל חברתי ועורך דין, והיה ראש המטה הגאה של מפלגת "יש עתיד".
ביוגרפיה

רול נולד בירושלים, ובהמשך עבר עם משפחתו למבשרת ציון. למד בתיכון הראל.
בשנת 2002 התגייס לצה"ל, שובץ בחיל המודיעין, ושירת ביחידה טכנולוגית במרכז הארץ. בשנת 2004 יצא לקורס קצינים, ובהמשך פיקד על צוערים בהשלמה החילית של חיל המודיעין. הוא השתחרר מצה"ל בדרגת סגן בשנת 2006, ומאז משרת במילואים בגדוד תקשוב של אמ"ן, ובמהלך המילואים התקדם לדרגת רב-סרן. על תפקודו קיבל מצטיין ראש אמ"ן לאחר מבצע עמוד ענן. במסגרת תפקידו כקצין מילואים בחיל המודיעין, פיקד על התוכנית ״בינה בירוק״ לגיוס חרדים למקצועות טכנולוגיים בחיל המודיעין.
בשנת 2007 החל ללמוד בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, וסיים את התואר בהצטיינות. הוא התמחה במחלקה המסחרית במשרד עורכי דין מיתר, ליקוורניק, גבע, לשם, טל ושות', ועבר בהצלחה את מבחני הלשכה ביוני 2013. במקביל להתמחות סיים תואר שני במשפט ציבורי בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. לאחר הסמכתו עבד במשרדי עורכי הדין והתמחה בדיני היי-טק, מיזוגים ורכישות. במשך לימודיו עבד כדוגמן בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2017 הנחה לסירוגין את העונה השמינית והאחרונה של תוכנית הבידור של HOT "חדשות הבידור". בנוסף פרסם טור אישי ב-ynet שעסק באימוץ מנהגים בריאים באורח חיים עסוק, והנחה פינות בנושא זה בערוץ עשר, ובתחנת הרדיו 103fm.
בשלהי העשור השני של המאה ה-21 שימש רול כמנהל פיתוח עסקי בחברות "Cybint" ואמפרסט מערכות.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

בשנים 2005–2006 נשלח מטעם הסוכנות היהודית לטקסס כמדריך נוער במחנה קיץ של הקהילה הרפורמית, ובהמשך היה חלק מצוות הכשרת המשלחות.
בשנים 2006–2007 עבד בארגון מסע כמרצה ומדריך ליהודים מהעולם שהגיעו לתוכניות התנדבות ארוכות טווח בישראל.
בזמן לימודיו לקח חלק פעיל בארגון "StandWithUs", בתוכנית סטודנטיאלית למנהיגות בדיפלומטיה ציבורית. כמו כן, לימד קורס במשפטים אוכלוסיות מוחלשות במסגרת "אוניברסיטה בעם".
בעקבות מאבק האימוץ של הקהילה הגאה ב-2017, הקים רול את "החזית הגאה" – תנועה לקידום הקהילה הגאה בזירה הפוליטית בישראל. בעבר היה שייך לקבוצה הפנים-מפלגתית של הליכוד, הליכודניקים החדשים.
בשנת 2018 התמודד בבחירות המוניציפליות למועצת העיר תל אביב-יפו, מטעם "יש עתיד".
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

רול שימש ראש המטה הגאה של מפלגת "יש עתיד". בבחירות לכנסת העשרים ואחת שובץ מטעם המפלגה במקום ה-34 ברשימת כחול-לבן, ונבחר לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הוצב במקום ה-34 ברשימת "כחול לבן" ולא נבחר לכנסת. היה אמור לחזור לכנסת לאחר התפטרותו של גדי יברקן שעבר לליכוד, אך העדיף לוותר, ובמקומו נכנס לכנסת יוראי להב-הרצנו.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצב שוב במקום ה-34. הרשימה זכתה ב-33 מושבים בכנסת, ולכן לא נכנס להרכב הכנסת על פי התוצאות, אך עקב פרישתה של יעל גרמן מסיבות רפואיות עוד טרם השבעת הכנסת, הושבע שוב כחבר הכנסת. היה חבר בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות וועדת המשנה לעניין הטיפול והסיוע לנפגעי הלם קרב לצד היותו יושב ראש השדולות למען קנאביס לצורכי רפואה ופנאי והעסקים בענף הספורט והכושר. באותה שנה נבחר על ידי האתר "אייס" כאחד מתוך "40 הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40" לשנת 2020.
במהלך משבר הקורונה פעל כדי לעזור לעסקים הקטנים. הוביל מתווה פתיחה מוסכם לענף הכושר, הוביל את המאבק לפיצוי מעסיקים בגין ימי בידוד, פעל למען מציאת מתווה לפתיחת ענף המסעדות והברים, ויזם את פרויקט "מתחילים בהייטק" שעזר לאנשים שאיבדו את עבודתם למצוא משרות כניסה בתחום ההייטק שהמשיך לגייס עובדים.
בנוסף, הוביל את המאבק שחייב את מבקר המדינה לחקור את האפליה של זוגות גאים באימוץ.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב במקום ה-13 ברשימת "יש עתיד" לכנסת. לאחר שהמפלגה קיבלה בבחירות 17 מנדטים נכנס לכנסת. לאחר הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושש ביוני 2021, מונה רול לסגנו של שר החוץ יאיר לפיד. ב-9 ביולי התפטר מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי ובמקומו החל לכהן סימון דוידסון.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש נבחר לכנסת במסגרת "יש עתיד", שנכללה באופוזיציה. ב-12 בינואר 2025 פרש מסיעת "יש עתיד" והודיע על רצון להקים סיעת יחיד בשם ״הרוב הלאומי״. כרקע לכך כתב רול ספר בשם "לפתוח את המועדון". כעבור יומיים אישרה ועדת הכנסת את בקשתו של רול לפרוש מסיעת "יש עתיד" והוא הוגדר "חבר כנסת יחיד" ללא סיעה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רול הוא הומוסקסואל וחי עם בן זוגו הראל סקעת. השניים התחתנו בארצות הברית.  השניים הורים לבן ולבת, שנולדו בהליכי פונדקאות בארצות הברית.
בית ינאי

| --- | --- |
מראה כללי של המושב ושל המרכז המסחרי הצמוד לו, M הדרך
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: עמק חפר
גובה ממוצע: ‎16 מטר
תאריך ייסוד: 1933
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 342 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 341 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) בית ינאי(למפת נתניה רגילה) בית ינאי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ינאי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית ינאי32°22′53″N 34°51′49″E﻿ / ﻿32.3814336045452°N 34.8635327195884°E﻿ / 32.3814336045452; 34.8635327195884  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק חפר באדום - בית ינאי בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 9 מתוך 10

בֵּית יַנַּאי הוא מושב בשרון לחוף הים התיכון, 6 ק"מ מצפון לנתניה השייך למועצה אזורית עמק חפר. נקרא על שמו של המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי.
המושב ממוקם בין הערים נתניה לחדרה, בסמוך לים. על שפת המצוק של היישוב שאורכה קרוב לקילומטר, ישנן 28 חלקות, בהן מחזיקים בבתים מפוארים אנשי עסקים בעלי ממון ביניהם ארנון מילצ'ן, אודי אנג'ל, ומוריס קהאן.
היישוב הוקם ביום כ"ה תשרי תרצ"ד, 15 באוקטובר 1933 על ידי עולים מליטא ופולין ובשלב מאוחר יותר גם על ידי עולים מדרום אפריקה.
מהבחינה הארגונית המושב משתייך לתנועת האיחוד החקלאי.
תושבי בית ינאי הראשונים עבדו בחקלאות, בפרדסים ובלולים. 450 הדונמים של פרדסי בית ינאי, שניטעו בשנת 1933, היו מהפרדסים הראשונים בארץ שניטעו בקרבה רבה כל כך אל הים. גם שנים רבות לאחר נטיעתם, סבלו הפרדסים מאוד מרוחות הים החזקות שנשאו עימן מליחות רבה, ומן האדמה החולית שחלקה דיונות נודדות. הירידה ברווחיות בחקלאות בכלל ובפרדסנות בפרט גרמה ברבות השנים לנטישה גדולה של הענף. ב-1949 יוסדה אגודה חקלאית ביישוב, שנתנה תנופה להתפתחות הלול.
בראשית שנות השישים החליטה הנהלת קרן קיימת לישראל להפשיר שורת מגרשים על הצוק ובסביבתו ולייעדם להתיישבות לא חקלאית במסגרת היישוב. המהלך הוליד ויכוח ציבורי רחב ולווה בהתנגדות האגודה החקלאית של המושב. במקביל אישרה המועצה האזורית בקשת שכונה סמוכה, "נאות ים" שעל הצוק, לצרף אותה לתחום שיפוטו של בית ינאי.
אתרים מרכזיים

מזח כפר ויתקין - הוא מזח מצפון למושב, שנבנה בשנת 1938. המזח התפרסם מפני שבו עגנה אוניית הנשק של האצ"ל, אלטלנה. רשמית, יועד המזח ליבוא של דשן לפרדסים וליצוא של פירות הדר, אך בפועל שימש לעגינת ספינות מעפילים. בין השנים 1934–1939 הגיעו לחופי עמק חפר ונתניה 16 אניות מעפילים, שחלקן עגן בחוף בית ינאי, שנחשב אז לאחד החופים המתאימים ביותר להורדת מעפילים, הן בשל העובדה שהחול היה נקי מסלעים, והן בשל קרבתו ליישובים עבריים.
צוק הכורכר - בתי התושבים בבית ינאי עומדים בראש הצוק המשתרע לאורך חוף הים. לדעת חלק מן הגאולוגים נוצרה השכבה של "פלטת הכורכר" כבר לפני עשרת אלפים שנה. ואולם בין אנשי המדע חלוקות הדעות לגבי אופן התהוותה של שכבה זאת.
מצפה ההעפלה - נמצא בחוף בית ינאי ובו לוח הסבר עם רשימת הספינות שהביאו מעפילים לחוף בית ינאי.
אגם בית ינאי - בעת בניית מחלף ינאי נוצר במקום בור גדול שהתמלא במי תהום. נוצרה בריכה גדולה עם צמחי מים ועופות מים. הבריכה מצטמקת בקיץ ומתמלאת בחורף. טיילת עץ מאפשרת לצפות על הנעשה באגם מקרוב.
עתיקות באזור - מול חוף בית ינאי, כמאתיים מטר מהחוף, התגלו בשנת 2023 חלקים של עמודי שיש ופריטים ארכאולוגיים ענקיים מהתקופה הרומית. לפי הערכות, הממצאים היו חלק ממטען של ספינה שנטרפה במקום לפני 1,800 שנה.זהו מטען ראשון מסוגו שמתגלה לחופי ישראל.
אתרים מרכזיים > גן לאומי אלכסנדר

נחל אלכסנדר שזורם באזור השרון הוא מבין הנחלים היפים והארוכים שיש באזור. לאורך הנחל יש מספר פארקים ואתרים שמהווים עניין וגם מסלולי טיול שמתאימים להליכה ורכיבה באופניים. הגן הלאומי נמצא בסמוך ליישוב בית ינאי, כפר ויתקין ומכמורת. בתחום הגן לאומי נמצאת גם נקודת השפך של הנחל אל המים. כביש החוף חוצה את הגן הלאומי – בצד המערבי נמצא השפך ובצד המזרחי מעברו השני של הכביש יש פארק גדול שבו חורשת אקליפטוסים, שולחנות פיקניק ושרידי עתיקות. שביל ישראל עובר בגן הלאומי לכיוון שפך הים וממשיך דרומה.