stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרברט בראונל, הבן
התובע הכללי של ארצות הברית

עם השבעתו של אייזנהאואר לנשיאות בינואר 1953, הוא מינה את בראונל כתובע הכללי של ארצות הברית, תפקיד בו הוא כיהן עד אוקטובר 1957. בנובמבר 1953 סיפר בראונל לחברי מועדון המנהלים של שיקגו, "הארי דקסטר וייט (אנ') היה מרגל רוסי... הוא הבריח מסמכים סודיים לסוכנים רוסיים שיעבירו אותם למוסקבה".
בראשית תקופת כהונתו, היה בראונל מעורב בכמה תיקי זכויות אזרח שהיו נקודות ציון בולטות, כמו פסק דין בראון נגד מועצת החינוך.
אף על פי שהוא הוחלש על ידי הסנאט של ארצות הברית, הוא ניסח את הצעת החוק שבסופו של דבר הפכה לחוק זכויות האזרח של 1957 (אנ'), חוק זכויות האזרח הראשון שנכנס לתוקף מאז 1875. בשל עמדתו הברורה לטובת שיפור זכויות השחורים, הפך בראונל לבלתי אהוד במדינות הדרום.
ב-1957 וב-1958, כאשר התפנו מושבים בבית המשפט העליון של ארצות הברית, החליט אייזנהאואר באי רצון שלא למנות את בראונל לכס השיפוט, שכן הוא חשש שתומכי ההפרדה הגזעית בסנאט יסכלו את המינוי.
בראונל פרש מתפקידו כתובע הכללי רק לאחר שעצתו בתיקי ההפרדה הגזעית של ליטל רוק קוימה. אוסרו קוב (אנ'), התובע הפדרלי של המחוז המזרחי של ארקנסו (אנ'), שיקף את תקופת כהונתו של בראונל:
...בראונל דבק בקו הקשה בסכסוך בנוגע לשילוב. עצתו זכתה לאוזניים קשובות. הממשלה הייתה מחויבת לחלץ את עצמה בדרך לא קלה. אנשים רבים משני הצדדים של המחלוקת הפכו בהדרגה ללא מרוצים. אני נוטה להאמין שבעוד שמר בראונל היה מרוצה בכנות מהמדיניות, הוא היה מאוכזב קשות מכך שהתוצאות שהושגו לא היו טובות יותר. המבוי הסתום עם המושל אורבל פאובס תרם ככל הנראה להחלטתו להתפטר. את התשובה לכך לא נקבל עד אשר הוא יכתוב את זכרונותיו, אך אני מטיל בכך ספק גם אם אורבל פאובס שלמדתי להכיר לא יכתוב על סודותיו האישיים. מר בראונל זכה הן לשבחים והן לגינויים כאשר הוא סיים את תפקידו...
שנותיו האחרונות

ב-1965, שימש בראונל כיושב הראש של הוועדה לאיתור אזרחים שישרתו במועצה לביקורת תלונות אזרחית של ניו יורק (אנ') של משטרת העיר ניו יורק, שהיה גוף הביקורת האזרחי הראשון בארצות הברית על פיקוח המשטרה במדינה.
בראונל סירב לאפשרות להתמנות על ידי הנשיא ריצ'רד ניקסון ב-1969 כנשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית במקומו של ארל וורן ובסופו של דבר התמנה וורן ברגר.
בהמשך שימש בראונל כנציג ארצות הברית לבית הדין הקבוע לבוררות בהאג ובשנים 1972–1974 הוא היה הנציג המיוחד של ארצות הברית למקסיקו בדיונים על נהר הקולורדו.
בנוסף לכיבודים ותפקידים אזרחיים רבים, היה בראונל ב-1982 נשיא לשכת עורכי הדין של העיר ניו יורק (אנ') (City Bar). בשנים 1986–1989 הוא שימש כחבר בוועדת יובל המאתיים של חוקת ארצות הברית.
הרברט בראונל נפטר בהמרכז הרפואי וייל קורנל (אנ') שבמנהטן ב-1 במאי 1996 בגיל 92.
הערות שוליים

↑  William Wright, All the Pain Money Can Buy: The Life of Christina Onassis, 1991, Simon & Schuster, pp. 46-48.
↑  John Dietrich, The Morgenthau Plan: Soviet Influence on American Postwar Policy, Algora Publishing, 2013, p. 29.
↑  Dean, J.W. (2002). The Rehnquist Choice: The Untold Story of the Nixon Appointment That Redefined the Supreme Court. Free Press. p. 12.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 11914977X  ISNI: 0000 0001 1497 1906  LCCN: n80098845  NARA: 10570292  SNAC: w63j3p0p  VIAF: 113331373   WorldCat (עם VIAF): 113331373
קרולה הגקוויסט

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1966 (בת 58) סטוקהולם, שוודיה 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1983
 מקום לימודים:  Södra Latin 
 סוגה:  פופ, יורופופ, גוספל
 שפה מועדפת:  שוודית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  סונט רקורדס 
 בן או בת זוג:  רוּנָר סֶגוֹרד (22 במאי 1990–2000) 
 צאצאים:  אמדאוס סֶגוֹרד 
 פרסים והוקרה:  מדליית המלך (2007)  אולה בילקוויסט (2001)  היכל התהילה של המוזיקה השוודית (2015)  איליס קוורום (2023)  Melodifestivalen Hall of Fame (2021)  Guldmasken (1996)  זוכה אירוויזיון (1991)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 www.carola.com
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
קרולה מריה הֵגְּקְווִיסְט (בשוודית: Carola Maria Häggkvist, הידועה גם בקיצור "קרולה"; נולדה בסטוקהולם ב-8 בספטמבר 1966) היא זמרת שוודית, זוכת אירוויזיון 1991 עם השיר "Fångad av en stormvind" ("נתפסת על ידי סופה"). מאז תחילת שנות ה-80, היא נחשבת כאחת מהזמרים הפופולריים ביותר בשוודיה.
הגקוויסט הקליטה 15 אלבומים בסגנונות שונים, החל מפופ ודיסקו וכלה בגוספל ומוזיקת פולק עממית. היא מחזיקה בשיא האלבום הנמכר ביותר בשוודיה אי פעם ואף ידועה כמחברת להיטים אותם היא מבצעת.
חיים אישיים

היחס אליה כאל סלבריטאית בארצה שם אותה תחת מעקב קבוע של הצהובונים. התקשורת עסקה רבות בהיותה מאמינה נוצרית אדוקה ופעמים רבות היא הייתה מטרה לביקורת על הערותיה נגד הומוסקסואליות. היא הרחיקה מעריצים הומסקסואלים רבים, כמו גם הטרוסקסואלים כשהתייחסה להומוסקסואליות כאל תופעה שניתן לרפא על ידי תפילה. היא הצטרפה כחברה בארגון נוצרי שנוי במחלוקת בשם "Livets Ord" ("מילת החיים"), שמזוהה עם הימין האוונגליסטי. בין השנים 1990–2000 היא הייתה נשואה לכומר נורווגי בשם רוּנָר סֶגוֹרד, ולזוג נולד בן בשם אמדאוס-ג'וזף, שנקרא על שמו של המלחין וולפגנג אמדאוס מוצרט. לאחר גירושיה היא התגאתה ברווקותה כשלבשה בגד עליון שעליו הכתובת "LEDIG" ("פנויה" בשוודית) במהלך תוכנית טלוויזיה בה השתתפה.
אמונותיה הדתיות, בתוספת מוניטין ה"דיווה" הידוע שלה, גורמים לעיתים לאנטגוניזם מסוים כלפיה מצד הציבור השוודי.
בקיץ 2005 היא יצרה כותרות לאחר שקרעה מהאדמה שתיל על שורשיו, וזרקה אותו לעבר הקהל, במהלך הופעה טלוויזיונית בתוכנית "Allsång på Skansen" בסטוקהולם.
ביקורים בישראל

קרולה ידועה כחובבת ישראל וביקרה בה פעמיים רבות. באירוויזיון 1991 ברומא, ייצגו את ישראל אורנה ומשה דץ עם השיר "כאן". למרות שלא קיבלה "דוז פואה" מישראל, קרולה והזוג דץ הפכו לחברים קרובים והיא אף התארחה בביתם. לאחר זכייתה אירוויזיון 1991 הגיעה לישראל עם בעלה ועם משלחת של מאות צליינים וביקרה במקומות הקדושים. בעת הביקור הופיעה בבריכת הסולטן בירושלים. בעת ביקור בישראל בינואר 1992 מטוס קל שבו טסה יחד עם בני הזוג דץ ביצע נחיתת אונס במנחת בר-יהודה שבים המלח.
בקדם-אירוויזיון 1992 בישראל, הגיעה קרולה לישראל ויחד עם הדצים עלתה לבמה וביצעה שני שירים שלהם ולברכה איתם את זוכת הקדם באותה שנה, דפנה דקל עם "זה רק ספורט". כשדקל החלה לשיר את השיר הצטרפו אליה השלישייה – דץ, דצה וקרולה – וריקדו סביבה.
קרולה הקליטה מספר אלבומים בבית לחם, ואף ביקרה בישראל מספר פעמים לצורך הקלטות שונות.
דיסקוגרפיה

| --- | --- |
 אלבומים:  1983 - Standby with Carola Häggkvist  1983 - Främling  1983 - Julefrid med Carola  1984 - Steg för steg  1984 - På egna ben  1985 - Happy days  1986 - Runaway  1987 - Live i Rättviks kyrka - tillsammans med Per-Erik Hallin  1990 - Much more  1991 - Carola Hits  1991 - Jul  1993 - My tribute  1994 - Personligt  1995 - Sound of music - tillsammans med Tommy Körberg  1996 - Hits vol. 2  1997 - Det bästa av Carola  1998 - Blott en dag  1999 - Jul i Betlehem  2001 - Sov på min arm  2001 - My show  2003 - Guld, platina & passion  2004 - Credo  2004 - 18 Bästa  2005 - Störst av allt  2006 - Från nu till evighet  2007 - I denna natt blir världen ny - Jul i Betlehem II  2009 - Christmas in Bethlehem:  סינגלים:  1983 - Främling/Liv  1983 - Love isn't love/Främling  1983 - Hunger/Ännu en dag  1984 - Tommy loves me/I think I like it  1984 - Carola så in i Norden (A:60-talsmedley B:Cavatina) - עם יאן טייגן  1984 - Fushigi na hitomi (Don't tell me what to do)/Rendez-vous  1986 - The Runaway/So far so good  1986 - Brand new heart/Spread your wings (for your love)  1987 - Gospel train/Vilken värld det ska bli - עם פר-אריק הלין  1987 - You've got a friend/Step by step - עם פר-אריק הלין  1990 - Mitt i ett äventyr/All the reasons to live  1990 - The girl who had everything/One more chance  1990 - I'll live/I'll live (גרסה כלית)  1990 - Every beat of my heart/Best shot  1991 - Fångad av en stormvind/Captured by a lovestorm  1991 - Stop tellin' me lies/Stop tellin' me lies (גרסה כלית)  1992 - All the reasons to live/The innocence is gone  1993 - Mixade minnen (רמיקס רדיו)/Mixade minnen (רמיקס מועדונים)  1994 - Det kommer dagar/Flickan från igår  1994 - Guld i dina ögon/Regnet som faller  1995 - Sanningen/Var finns den kärlek  1995 - Sanna vänner/Förlåt mig  1996 - Believe/Believe (גרסה כלית)  1997 - Just the way you are/Just the way you are (גרסה כלית)  2002 - I believe in love (רמיקס רדיו)/I believe in love (רמיקס מועדונים)  2006 - Evighet/Evighet (גרסה כלית)  2006 - Invincible/Invincible (גרסה כלית)  2006 - Stanna eller gå  2007 - I denna natt blir världen ny
הערות שוליים

1 2 3 4  יואב בירנברג, איזה בושה השיר שזכה, חדשות, 6 במאי 1991
1 2  הזמרת השוודית קרולה, תגיע ביום רביעי עם בעלה לביקור פרטי בישראל, חדשות, 30 בדצמבר 1991
↑  יואב בירנברג, המטוס נחת על גחונו, קרולה והדצים ניצלו, חדשות, 12 בינואר 1992
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90237405  BnF: cb14161945t (data)  GND: 118901524  ISNI: 0000 0000 8876 8161  LCCN: no98028809  MusicBrainz: 1a21747b-7b43-4e97-849b-db5ab664583e  SELIBR: 213007  VIAF: 36530785   WorldCat (עם VIAF): 36530785 
קרולה בהופעה ב-2005
ארנולד שרוויל

ארנולד גיי שרוויל (אנגלית: Arnold G. Sherwell ‏19 במרץ 1890 - 1 במרץ 1942) היה שופט בריטי שכיהן בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי.
תולדות חייו

שרוויל הוסמך כעורך דין בשנת 1914 ובאותה שנה הצטרף לשירות הקולוניאלי בניאסלנד. במלחמת העולם הראשונה הוא שירת בצבא הבריטי באפריקה ולאחר מכן היה מרצה לדיני רכבות בבית הספר לכלכלה של לונדון ובלימודי חוץ של קיימברידג'. בשנים 1925-1928 היה שופט מחוזי בסודאן ולאחר מכן היה עוזר התובע הכללי בח'רטום למשך כשנה. בשנת 1929 עבר לארץ ישראל והיה פרקליט מדינה במשרד המשפטים של ממשלת המנדט. לאחר כשלושה חדשים, ביולי 1929, מונה ליו"ר בפועל של המועצה המשפטית. בתפקידו כתובע עסק בין השאר בתביעה נגד ערבים שהשתתפו במאורעות תרפ"ט ונגד יוסף אורפלי, שמחה חינקיס, ארבעת אסירי סנהדריה שהואשמו בהכאה למוות של ערבי וארבעת אסירי מאה שערים שהואשמו ברצח ערבי בשכונתם. האחרונים הוחזקו במעצר במשך שישה חודשים והועמדו לדין למרות שלא היו נגדם ראיות.
בשנת 1930 הוא מונה לשופט מחוזי רוטציוני וכיהן בתפקידים שונים, בהם יו"ר המועצה המשפטית, יו"ר בית המשפט לקרקעות בירושלים, מ"מ יו"ר בית משפט מחוזי ביפו, בירושלים, בחיפה ובשכם ושופט בהרכב ערעור על פשעים חמורים. ב-1 בדצמבר 1934 החל לכהן כשופט בחיפה ובשנת 1935 הועלה לדרגת שופט מחוזי קבוע . שרוויל כיהן בחיפה עד תחילת 1940, עת עבר להיות יו"ר בית המשפט המחוזי בירושלים.
שרוויל נפטר מהתקף לב בליל 28 בפברואר 1942, בעת כהונתו כיו"ר בית המשפט המחוזי בירושלים, והניח אחריו אשה ובן. הוא נקבר בבית הקברות על הר ציון.
פסקיו

במשפט שומר בעין חרוד שירה ופצע ערבי שבא לגנוב והתקיף אותו באבנים, דן שרוויל את השומר לקנס של 10 לא"י לאחר שהודה שירה בלא כוונת רצח. במשפטו של יהודי קומוניסט שהביע תמיכה בהתקוממות הערבית במאורעות תרפ"ט אמר שרוויל שחבל שהנאשם לא היה בחברון בעת ההתקוממות.
באחד המשפטים סיפר מניסיונו השיפוטי ש"עד מזיע - עדותו שקר".
בתחילת 1935 אמר שרוויל שבתי המשפט צריכים להטיל עונשים מרתיעים בסכסוכי קרקעות כדי לבטל את הנגע הזה. ברוח דבריו דן לשנת מאסר ערבי שהורשע בעקירת עצים של יהודים.
הערכה

עם עוזבו את חיפה בתחילת 1940 נכתב עליו בדבר:
הערות שוליים

↑  Death of judge Sherwell, פלסטיין פוסט, 1 במרץ 1942
↑  appointments, פלסטיין בולטין, 2 באוגוסט 1929
↑  פסק דינם של רוצחי ממאן וקסטל נתאשר, דואר היום, 6 בדצמבר 1929
במשפט רוצחי משפחת מקלב, דבר, 10 בינואר 1930
פסק דינם של רוצחי אפריאת נתאשר, דואר היום, 11 בפברואר 1930
משפט הנאשמים ברצח בבית אבו שדיד, דואר היום, 19 בפברואר 1930
↑  פסק דינו של אורפלי בוטל, דואר היום, 26 בינואר 1930
משפט הרצח האיום בבית סלונים, דואר היום, 13 במאי 1930
↑  השוטר שמחה חינקיס נדון למיתה, דואר היום, 6 בפברואר 1930
↑  משפטם של ארבעת אסירי סנהדריה, דואר היום, 12 בפברואר 1930
↑  ארבעת אסירי מאה שערים יצאו זכאים, דואר היום, 26 במרץ 1930
↑  מודעות מאת הממשלה, מינוי ממלאי מקום, העיתון הרשמי, 16 ביולי 1931, עמ' 550-551
↑  בבית המשפט, דואר היום, 1 באוקטובר 1930
↑  מבית המשפט המחוזי בירושלים, דואר היום, 17 ביולי 1931
↑  שינוי בבית המשפט המחוזי, דבר, 23 בפברואר 1932
מ"מ נשיא ביה"ד המחוזי בירושלים, דואר היום, 5 בספטמבר 1933
↑  בבית המשפט המחוזי חיפה, העיתון הרשמי, 13 ביולי 1933, עמ' 797
↑  יו"ר שני בבית משפט המחוזי, דואר היום, 26 בינואר 1931
שמא טעות היתה בידם, דואר היום, 14 במרץ 1933
↑  אישור פס"ד מוות, דבר, 14 במאי 1933
אישור פסק דין מוות, דבר, 16 במאי 1933
אישור משפט מות, דואר היום, 17 באפריל 1934
↑  למינוי השופט שרוויל, דואר היום, 14 בנובמבר 1934
↑  מסיבת פרידה לשופט שרוול, המשקיף, 1 בפברואר 1940
↑  הזמנות לצווי אפוטרופסות בבית המשפט המחוזי בירושלים, העיתון הרשמי, 30 באפריל 1942, עמ' 430
↑  Last Salute to judge Sherwell, פלסטיין פוסט, 2 במרץ 1942
↑  משפט השומר בעין חרוד, דואר היום, 4 באוקטובר 1933
↑  מעוכרי ישראל, דואר היום, 16 באוגוסט 1935
↑  עד מזיע - עדותו שקר, דואר היום, 29 באוקטובר 1935
↑  דבר היום, דבר, 6 בפברואר 1935
↑  מאסר שנה על עקירת עצים, דבר, 10 ביולי 1935
↑  מסבות פרידה לנשיא ביה"ד המחוזי שרויל, דבר, 7 בפברואר 1940
המצור על הסלע הסוגדיאני

המצור על הסלע הסוגדיאני היה מצור שהטיל אלכסנדר הגדול על סלע מבוצר שבו התבצרו מורדים סוגדיאנים בפיקודו של אוקסיארטס. המצור הסתיים בניצחון אלכסנדר.
רקע

לאחר שהושלם כיבוש האימפריה הפרסית בידי אלכסנדר הגדול, השבטים הסוגדיאנים, הבאקטרים, והסקיתים ששכנו בגבול המזרחי של הממלכה האחמנית, פרקו מעליהם כל עול. אלכסנדר הגדול ששאף להמשיך את מסעו עד קצה העולם, פלש גם למחוזות אלה. המערכה בסוגדיאנה התבררה כקשה במיוחד, שכן המקומיים פתחו במרד גדול שהתפתח ללוחמת גרילה שבה הם הצטיינו במיוחד. אלכסנדר, הצליח לכבוש את העיר קירופוליס, והחל לנוע צפונה לאורך נהר אוקסוס (אמו דריה) לעבר מרקנדה שהותקפה בידי אחד ממנהיגי המורדים ספיטמנס. לא ברור באיזו שנה החל אלכסנדר לנוע צפונה, על פי אריאנוס, מדובר בשנת 327 לפנה"ס, אולם חוקרים מודרניים סבורים שהמצור התרחש עוד לפני כן ב-328 לפנה"ס.
השמועה על כך שאלכסנדר מתקרב, אילצה את שניים ממנהיגי המורדים אריאמזס ואוקסיארטס, לסגת עם חייליהם למקום מבוצר. "הסלע הסוגדיאני" או פשוט "הסלע", היה סלע עצום ממדים שעליו בנו הסוגדיאנים מבצר ובו בחרו להתבצר. קורטיוס טוען שהסלע היה בגובה של 5,500 מטרים. אין ספק שמדובר בהגזמה, אולם ככל הנראה זה הגובה שנראה למסתכלים מלמטה. חלק מהחוקרים כיום סוברים שהסלע נמצא מצפון מערב לעיר נואטאקה. על אף שאלכסנדר כבר הוכיח לא אחת את כישרונו בהטלת מצור, הרי שהצבא המוקדוני שהיה מבוסס בעיקר על פרשים ופלנקס, יתקשה להתמודד עם אתגר כזה. המקום היה נראה כה בטוח, עד שאוקסיארטס אף הביא אליו את בני משפחתו, ביניהם בתו רוקסנה, לימים אשת אלכסנדר.
אלכסנדר שיגר שליח אל הסוגדיאנים, ודרש מהם להיכנע. על פי המקורות תגובתם הייתה כזו: "הם פרצו בצחוק, ובלשונם הברברית הציעו לאלכסנדר לחפש חיילים מכונפים ללכוד בשבילו את ההר, משום שהם אינם חוששים מאנשים אחרים."
המצור

אלכסנדר הורה לקציני מטהו להביא אליו את מטפסי ההרים הטובים והמנוסים ביותר שלהם. משהללו, 300 במספר, הגיעו לפניו, נאם בפניהם אלכסנדר נאום עידוד, כשהוא מזכיר להם מצורים קודמים שעברו ביחד, ולאחר מכן הורה להם על נקודה אסטרטגית בראש ההר שהסוגדיאנים הזניחו אותה משום שלא האמינו שאלכסנדר יצליח להגיע לגובה כזה. אלכסנדר הבטיח פרס כספי גדול למי שיגיע ראשון אל ראש ההר, ושלח אותם למשימה. הללו, השתמשו ביתדות מברזל, שאליהן קשרו את עצמם בחבלים עשויים פשתן. הם טיפסו במשך זמן רב, על פי המקורות 30 מהם נפלו אל מותם, אולם כל השאר הצליחו להגיע בשלום אל הצוקים המשקיפים על המצודה. לאחר שהגיעו, הם נחו במשך הלילה, ועם שחר סימנו לאלכסנדר שהם שם, ותפסו עמדות שמהן ניתן להמטיר חיצים על האנשים שלמטה.
אלכסנדר מיהר, ושלח את אותו שליח אל הסוגדיאנים. השליח הודיע שאלכסנדר מצא את הלוחמים המכונפים שהוא זקוק להם, והם כבר עומדים ומוכנים להמטיר חיצים על המצודה. הסוגדיאנים הבחינו אז במוקדונים העומדים מעליהם, ובשל הצורה שבה הללו נפרסו, נראה היה כאילו הם רבים יותר ממה שהיו במציאות. הסוגדיאנים הנדהמים נכנעו מיד.
תוצאות

על פי קורטיוס, אלכסנדר נהג באכזריות כלפי הנכנעים. אם כי מקורות אחרים מתארים התנהגות רחומה יותר. אלכסנדר הפקיד את הסלע בידיו של פרסי הנאמן לו ארטבזוס שמו.
לקרב היו גם השלכות על אלכסנדר אישית, אוקסיארטס נכנע, והפך לבן ברית של אלכסנדר. על פי קורטיוס: "אוקסיארטס ארגן משתה אופייני לברברים בפזרנותו ואירח את המלך, במהלך החגיגה שהתנהלה באווירה ידידותית הורה אוקסיארטס להכניס 30 נשים אצילות ובהן בתו רוקסנה, אשה בלתי רגילה ביופייה הפיזי בעלת מראה מכובד נדיר בקרב הברברים. אף על פי שהייתה רק אחת מהנשים שנבחרו בשל יופיין, היא משכה את תשומת לבם של כל הנוכחים, ובייחוד את תשומת לבו של המלך." אלכסנדר, נישא לרוקסנה, והיא ילדה לו את בנו היחיד אלכסנדר הרביעי. קיימת מחלוקת בקרב החוקרים האם אלכסנדר נישא לרוקסנה מאהבה, או שמא היו אלו נישואים פוליטיים שנועדו לחזק את בריתו עם אוקסיארטס ולהותיר רושם טוב על ראשי השבטים האחרים.
לקריאה נוספת

דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, מהדורה ראשונה תשמ"ג, מהדורה שנייה תשמ"ז.
ביל יני, אלכסנדר הגדול - לקחים מפועלו של המצביא הבלתי-מנוצח בהיסטוריה, 2012, הוצאת מודן - (מהדורה ראשונה בשנת 2010).
פאול קלושה, אלכסנדר הגדול, ת"א: מזרחי, 1963.
י. מודז'ייבסקי, אלכסנדר מוקדון, הוצאת הדר, 1960.
פלוטארכוס, חיי אישים: אנשי יוון; תרגם מיוונית והוסיף הערות: א"א הלוי; הביוגרפיות סולון, תימיסטוקליס ואלקיביאדיס – תרגמן והוסיף להן הערות מ"ה בן שמאי, ירושלים: מוסד ביאליק ('ספרי מופת מספרות העולם'), תשל"א.
Frank L. Holt, Into the land of bones: Alexander the Great in Afganistan, University of California Press, 2005.
Diodorus Siculus. Library of History. Translated by C.H. Oldfather, R.M. Geer, C.L. Sherman, F.R. Walton and C.B. Welles. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1933-1967.
Plutarch. Lives. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu
Arrian, The Campaigns of Alexander, translated by Aubrey de Sélincourt, Penguin Classics, 1958 and numerous subsequent editions.
Quintus Curtius Rufus. "Historiarum Alexandri Magni Libri Qui Supersunt" (בלטינית).
הערות שוליים

↑  גולן, עמ' 41.
↑  .A. B. Bosworth, "A Missing Year in the History of Alexander the Great", The Journal of Hellenic Studies 101, 1981, pp. 29-37
↑  יני, עמ' 164.
↑  קלושה, עמ' 76.
1 2  אריאנוס, ספר רביעי, 18.
↑  אריאנוס, ספר רביעי, 19.
↑  יני, עמ' 165.
↑  ראו דיון בנושא: Holt, p. 69
↑  קורטיוס, ספר שמיני, 4.
↑  יני, עמ' 166.
| מלחמותיו של אלכסנדר הגדול |
| --- | --- | --- |
| אזורים גאוגרפיים | חבל הבלקן • אסיה הקטנה • סוריה-ארץ ישראל-מצרים • מסופוטמיה • פרסיס • באקטריה • סוגדיאנה • תת-היבשת ההודית • גרוסיה | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| קרבות וכיבושים | * המערכה הבלקנית של אלכסנדר הגדול: המצור על תבאי כיבוש האימפריה הפרסית על ידי אלכסנדר הגדול: קרב גרניקוס • המצור על מילטוס • המצור על הליקרנסוס • קרב איסוס • המצור על צור • המצור על עזה • קרב גאוגמלה • קרב השערים הפרסיים    כיבושי אלכסנדר הגדול באסיה התיכונה: המצור על הסלע הסוגדיאני  הפלישה להודו: קרב הידספס • המצור על עיר המאלים | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| נושאים בביוגרפיה של אלכסנדר | אלכסנדר הגדול באגדות היהודיות • אלכסנדר הגדול באגדות הפרסיות • אופיו של אלכסנדר הגדול | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| אישים בולטים שפעלו בתקופת חייו של אלכסנדר | אישים בולטים שפעלו בתקופת חייו של אלכסנדר | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| יוונים ומוקדונים | פיליפוס השני • אולימפיאס • אריסטו • הפאיסטיון • פרמניון • פילוטאס • פרדיקס • תלמי הראשון • סלאוקוס הראשון • ליסימכוס • אנטיגונוס מונופתלמוס • אנטיפטרוס • קליטוס השחור • ניקנור • פוליפרכון • •אלקטס •מלאגרוס • פאיתון • קרטרוס • בלקרוס • אגיס השלישי | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
| פרסים ושכירי חרבם, הודים ואחרים | דריווש השלישי • ממנון • בסוס • פורוס • ארטבזוס • פרנבזוס • אריוברזנס • מזאוס • אאוטופרדטס • ספיטמנס • אוקסיארטס • ארסמס | האימפריה של אלכסנדר הגדולאלכסנדר הגדול |
אירוויזיון 2017

| --- | --- |
הסלוגן הרשמי של התחרות: "חוגגים את המגוון" "לחגוג את המגוון"

 מספר התחרות:  62 
 חצי גמר 1:  9 במאי 2017
 חצי גמר 2:  11 במאי 2017
 גמר:  13 במאי 2017 
 מנחים:  אולכסנדר סקיצ'קו, וולודימיר אוסטפצ'וק, טימור מירושניצ'נקו 
 רשת השידור המפיקה:  אוקראינה UA:PBC
 מיקום האירוע:  אוקראינה מרכז התערוכות הבינלאומי, קייב, אוקראינה
 המפקח על התחרות:  נורווגיה יון אולה סאנד
 השיר הזוכה:  פורטוגל פורטוגל - "Amar pelos dois"
 שיטת הניקוד:  שופטים: 1-8, 10, 12 מכל מדינה קהל: הצגת הניקוד מהמדינה שקיבלה הכי פחות קולות בסך הכל ועד המדינה שקיבלה הכי הרבה קולות מהקהל
 מספר משתתפות:  42
 מדינות שחוזרות לאחר פרישה:  פורטוגל פורטוגל רומניה רומניה
 מדינות שפרשו מהתחרות:  בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה רוסיה רוסיה
 מופעי פתיחה/ביניים:  ג'מאלה – 1944
 המדינות המשתתפות
 
   מדינות משתתפות בגמר   מדינות משתתפות שלא העפילו לגמר   מדינות שהשתתפו בעבר, אך לא בשנה זו
 → אירוויזיון 2016 אירוויזיון 2018 ← 
 
תחרות הזמר של האירוויזיון לשנת 2017 היא ההפקה ה־62 של תחרות השירים הבין-לאומית השנתית של רשת השידור "אירוויזיון" מטעם איגוד השידור האירופי. התחרות התקיימה בקייב בירת אוקראינה במרכז התערוכות הבין-לאומי של אוקראינה, לאחר שניצחה באירוויזיון 2016 עם השיר "1944" שביצעה הזמרת ג'מאלה. על התחרות פיקח יון אולה סאנד שפיקח על התחרות גם בשנים קודמות. לראשונה בתולדות התחרות, נבחרו להנחות את המופע שלושה גברים: אולכסנדר סקיצ'קו, וולודימיר אוסטפצ'וק וטימור מירושניצ'נקו. זו השנה הראשונה מאז 1956 שהתחרות לא הונחתה על ידי אישה כלשהי.
המדינה הזוכה בתחרות זו היא פורטוגל עם השיר "Amar pelos dois" (אהבה לשניים), שביצע סלבדור סובראל. פורטוגל קיבלה בתחרות זו 758 נקודות: מהשופטים היא קיבלה 382 נקודות – מספר הנקודות הרב ביותר שנתנו השופטים למדינה בתחרות אחת (29 נקודות יותר מהשיא הקודם שהיה שמור לשוודיה שקיבלה מהשופטים 353 נקודות בעת זכייתה באירוויזיון 2015) ומהקהל היא קיבלה 376 נקודות – רק 2 נקודות פחות ממספר הנקודות הרב ביותר שנתנו הקהל למדינה בתחרות אחת (שיא זה שמור לנורווגיה שקיבלה מהקהל 378 נקודות בעת זכייתה באירוויזיון 2009). תחת שיטת ההצבעה הקודמת ששילבה בין הצבעת השופטים להצבעת הקהל פורטוגל הייתה מקבלת 417 נקודות – שיא הנקודות של כל הזמנים (היא הייתה עוקפת ב-30 נקודות את השיא הקודם שהיה שייך לנורווגיה – 387 נקודות באירוויזיון 2009 שבו זכתה). בנוסף תחת שיטת הצבעה זו פורטוגל הייתה מקבלת "דוז פואה" (332 נקודות) 20 פעמים, מה שהיה גורם לה להפוך למדינה שקיבלה הכי הרבה "דוז פואה" (12 נקודות) בתחרות אחת. עד אז השיא היה שמור לשוודיה שקיבלה 18 פעמים "דוז פואה" (12 נקודות) בעת זכייתה באירוויזיון 2012.
אירוויזיון 2017 היה האחרון בשידורי הערוץ הראשון של רשות השידור בישראל לפני סגירתה של הרשות ומעבר אפיק 11 לערוץ כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי. בכך התחרות חתמה את שידורי הערוץ הראשון תחת הרשות.
מיקום התחרות

| עיר | אולם | מקומות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| קייב | "מרכז התערוכות הבינלאומי" | 13,000 | ב-9 בספטמבר 2016 נודע שהתחרות תיערך באולם זה בקייב |
לוגו וסלוגן האירוויזיון

הלוגו והסלוגן נחשפו ב-30 בינואר 2017. הסיסמה עבור תחרות האירוויזיון 2017 היא "לחגוג את המגוון" (Celebrate Diversity). הסיסמה היא המסר המרכזי לאירוע של השנה, והיא מבוטאת על ידי עיצוב לוגו יצירתי המבוסס סביב שרשרת חרוז אוקראיני מסורתית, המכונה "נאמיסטו" (Namysto), נאמיסטו הוא יותר מסתם תכשיט, נאמיסטו הוא קמע מגן וסמל יופי ובריאות. הוא מורכב מחרוזים שונים, כל אחד עם עיצוב משלו והחוגג הוא גיוון ואינדיבידואליות.
המדינות המשתתפות > חצי גמר ראשון

חצי גמר זה התקיים ב-9 במאי, ובו הצביעו גם המדינות הבאות המשתתפות אוטומטית בגמר: איטליה, ספרד ובריטניה.
המדינות שהעפילו לגמר הן: שוודיה, אוסטרליה, בלגיה, אזרבייג'ן, פורטוגל, יוון, פולין, מולדובה, קפריסין וארמניה.
| סדר | מדינה | שפה | מבצע | שיר | תרגום לעברית | מיקום סופי | ניקוד סופי | ניקוד השופטים | ניקוד הקהל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוודיה שוודיה | אנגלית | רובין בנגטסון | I Can't Go On | אני לא יכול להמשיך | 3 | 227 | 124 | 103 |
| 2 | גאורגיה גאורגיה | אנגלית | תמרה גצ'צ'ילדזה | Keep the Faith | שמור על האמונה | 11 | 99 | 62 | 37 |
| 3 | אוסטרליה אוסטרליה | אנגלית | אייזיאה פיירברייס | Don't Come Easy | לא בא בקלות | 6 | 160 | 139 | 21 |
| 4 | אלבניה אלבניה | אנגלית | לינדיטה | World | עולם | 14 | 76 | 38 | 38 |
| 5 | בלגיה בלגיה | אנגלית | בלאנש (אלי דלוו) | City Lights | אורות העיר | 4 | 165 | 40 | 125 |
| 6 | מונטנגרו מונטנגרו | אנגלית | סלבקו קאלזיץ' | Space | חלל | 16 | 56 | 17 | 39 |
| 7 | פינלנד פינלנד | אנגלית | נורמה ג'ון (צמד) | Blackbird | שַחֲרוּר | 12 | 92 | 41 | 51 |
| 8 | אזרבייג'ן אזרבייג'ן | אנגלית | דיהאג' (דיאנה האג'ייבה) | Skeletons | שלדים | 8 | 150 | 87 | 63 |
| 9 | פורטוגל פורטוגל | פורטוגזית | סלבדור סובראל | Amar pelos dois | לאהוב בשביל שניים | 1 | 370 | 173 | 197 |
| 10 | יוון יוון | אנגלית | דמי | This Is Love | זוהי אהבה | 10 | 115 | 61 | 54 |
| 11 | פולין פולין | אנגלית | קאשה מוש | Flashlight | פנס | 9 | 119 | 50 | 69 |
| 12 | מולדובה מולדובה | אנגלית | פרויקט מכת שמש | Hey, Mamma!‎ | היי מאמה! | 2 | 291 | 111 | 180 |
| 13 | איסלנד איסלנד | אנגלית | סוואלה | Paper | נייר | 15 | 60 | 29 | 31 |
| 14 | צ'כיה צ'כיה | אנגלית | מרטינה בארטה | My Turn | תורי | 13 | 83 | 81 | 2 |
| 15 | קפריסין קפריסין | אנגלית | הוביג דמירג'יאן | Gravity | כוח משיכה | 5 | 164 | 61 | 103 |
| 16 | ארמניה ארמניה | אנגלית | ארצוויק | Fly With Me | עוף איתי | 7 | 152 | 87 | 65 |
| 17 | סלובניה סלובניה | אנגלית | עומר נאבר | On My Way | בדרכי | 17 | 36 | 16 | 20 |
| 18 | לטביה לטביה | אנגלית | טריאנה פארק | Line | קו | 18 | 21 | 1 | 20 |