stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משלחת מס' 1 לתחנת החלל הבין-לאומית
פעילות המשלחת

פעילות המשלחת החלה ב-2 בנובמבר עם הגעה לתחנת החלל הבין-לאומית של חללית סויוז TM-31 שהתחברה למודול "זבזדה". לאחר 90 דקות הפתח נפתח ומשלחת לראשונה נכנסה לתחנת החלל.
חברי המשלחת החלו בהתאמת התחנה לשהייה ארוכה. לראשונה הופעלה מערכת להכנת האוכל והתאמת מערכות שינה של הצוות. הוקם קשר עם תחנות קרקע תוך שימוש במערכות רוסיות ואמריקאיות.
ב-18 בנובמבר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M1-4. החללית התחברה למודול "זאריה". על החללית היו כ-2,380 ק"ג מטען. המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.
ב-1 בדצמבר חללית מטען פרוגרס M1-4 נותקה מתחנת החלל במטרה לשחרר יחידת עגינה לחיבור מעבורת חלל.
ב-2 בדצמבר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד ברנט ג'ט במשימה STS-97. החללית התחברה למודול יוניטי. עם החללית הגיע החלק הימני של מבנה P6 להתקנת זוג פאנלים סולאריים. להתקנת הפאנלים צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכביות באורך כולל של 19 שעות.
ב-9 בדצמבר מעבורת התנתקה מתחנת החלל ונחתה בהצלחה בכדור הארץ.
ב-26 בדצמבר חללית מטען פרוגרס M1-4 חוברה לתחנת החלל מחדש.
ב-7 בפברואר 2001 לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אטלנטיס בפיקוד קנת קוקרל במשימה STS-98. החללית התחברה למודול יוניטי. עם החללית הגיע מודול דסטיני שחובר למודול יוניטי. לשילוב המודול החדש במערכות תחנת החלל צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכביות באורך כולל של 19 שעות.
ב-8 בפברואר חללית מטען פרוגרס M1-4 נותקה מתחנת החלל ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.
ב-16 בפברואר מעבורת אטלנטיס התנתקה מתחנת החלל ונחתה בהצלחה בכדור הארץ.
ב-24 בפברואר חללית "סויוז TM-31" התנתקה ממודול "זבזדה" ותוך זמן קצר חוברה למודול "זאריה".
ב-26 בפברואר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M-44. החללית התחברה למודול "זריה". על החללית היו כ-2,500 ק"ג מטען. היא הייתה מחוברת לתחנת החלל עד אפריל.
ב-8 במרץ לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל דיסקברי בפיקוד ג'ים ות'רבי במשימה STS-102. החללית התחברה למודול דסטיני. עם החללית הגיע מודול לוגיסטי רב תכליתי "לאונרדו" עם מטען של 10,213 ק"ג. כמו כן הגיעו חברי משלחת מס' 2 לתחנת החלל הבין-לאומית. צוות החללית ביצע 2 פעילויות חוץ רכביות להתקנת ציודים חדשים בחלק החיצוני של תחנת החלל. כמו כן מטען שהגיע במודול לוגיסטי הועבר לתחנת החלל, ומודול לוגיסטי הועמס ב-6,540 ציוד ומצרכים לא נחוצים להעברה חזרה לכדור הארץ.
חברי המשלחת ביצעו עשרות ניסויים מדעים בתחומים שונים.
ב-19 במרץ מעבורת חלל דיסקברי עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת.
אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 2 לתחנת החלל הבין-לאומית.
הערות שוליים

↑  פרוגרס M1-3
↑  פרוגרס M1-4
↑  פרוגרס M-44
מתילדה מאי

| --- | --- |

 לידה:  8 בפברואר 1965 (בת 59) Saint-Ouen-sur-Seine, סן, צרפת 
 שם במה:  Mathilda May 
 שם לידה:  Karima Mathilda Haïm 
 מדינה:  צרפת צרפת
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  הקונסרבטואר של פריז 
 בן או בת זוג:  ז'ראר דרמון (1994–1999) 
 צאצאים:  2
 פרסים והוקרה:  פרס סזאר לשחקנית המבטיחה ביותר (1988)  פרס רומי שניידר (1989)  קצין מסדר האמנויות והספרות (2 בנובמבר 2023) 
 פרופיל ב-IMDb
 
מתילדה מאי (בצרפתית: Mathilda May; נולדה ב-8 בפברואר 1965) היא שחקנית צרפתייה ממוצא יהודי.
ביוגרפיה

קארין חיים (Karin Haïm) נולדה בפריז שבצרפת, אמה היא רקדנית שוודית מרקע נוצרי, ואביה מחזאי יהודי-ספרדי ממוצא יווני וטורקי. בגיל שמונה החליטה שהיא מעוניינת לשנות את שמה למתילדה.
קריירה

ב-1989 קיבלה את פרס רומי שניידר המוענק לשחקניות מתחילות בתעשיית הקולנוע הצרפתי.
ב-1988 שיחקה את אהובתו של איב מונטאן בסרט עליו. היא גילמה את איזבל אברהרט בסרט ביוגרפי אודותיה.
ב-1992 שיחקה בסרט הפשע "Toutes peines confondues", ב-1994 הופיע בתפקיד עצמה בסרט הקומדיה "Grosse Fatigue" שהוצג בפסטיבל קאן.
ב-1996 שיחקה בסרט הדרמה ההיסטורית האיטלקי "Celluloide".
היא דיבבה את פוקהונטס בדיבוב לצרפתית של הסרט "פוקהונטס" מבית היוצר של דיסני.
ב-1997 גילמה חברה בארגון אט"א בסרט האמריקאי "The Jackal" לצד ריצ'רד גיר וברוס וויליס. ב-2007 שיחקה בסרטו של קלוד שברול "La Fille coupée en deux".
ב-1992 הוציאה אלבום מוזיקלי הנקרא "Joy of Love".
חיים אישיים

היא נישאה שלוש פעמים. בעלה השני הוא השחקן הצרפתי-מרוקאי, ז'ראר דרמון(אנ'), ועמו הביאה בת ובן משותפים.
משתנים אוגרי אשלגן

משתנים אוגרי אשלגן (באנגלית: potassium-sparing diuretics) הן תרופות המשפיעות על הצינור המאסף שבכליה.
תרופות אלו גורמות להשתנת יתר, להפרשת יתר של יוני הנתרן, אולם גם לעיכוב ולהפחתת כמות האשלגן המופרשת מהגוף דרך השתן. דבר זה מוביל לאגירת כמויות עודפות של מלח האשלגן בגוף ולכן לעיתים משלבים תרופות אלו יחד עם תרופות ממשפחת התיאזידים, כדי לאזן את ריכוז האשלגן בנוזל הדם.
בקבוצה זו של תרופות, ישנן מספר תרופות אשר פועלות במנגנונים שונים:
תרופות שחוסמות קולטנים לאלדוסטרון.
תרופות שחוסמות תעלות נתרן שונות.
תרופות שחוסמות קולטנים לאלדוסטרון

ספירונולקטון (Spirinolactone): תרופה החוסמת את הקולטנים לאלדוסטרון, אשר קיימים בכליה, בשרירים החלקים של כלי הדם וברקמת שריר הלב. ההורמון אלדוסטרון גורם לספיגה מחדש של נתרן בחזרה לנוזל הדם, בתמורה להפרשת אשלגן לשתן. אלדוסטרון פועל, בין היתר במצבים בהם קיים יתר אשלגן בדם אשר מביא להפרשת אלדוסטרון מבלוטת יותרת הכליה. זאת כדי להפחית את רמתו ולאפשר את הפרשתו של האשלגן לשתן. רמות גבוהות ולאורך זמן של הורמון זה גורמות להיפרטרופיה של שריר הלב, ולהחמרה במצבי אי ספיקת לב - אגירת הנתרן והמים מחמירה את הבצקת אשר נוצרת במחלות אי ספיקת לב. לרוב התרופה משמשת לטיפול בסובלים מיתר לחץ דם, אי ספיקת לב או היפר-אלדסטרוניזם.
תופעות לוואי של התרופה: מאחר שהתרופה גורמת לאגירת אשלגן, עלולה להיווצר היפרקלמיה, שהיא יתר אשלגן בנוזל הדם. בנוסף לחסימת הקולטנים לאלדוסטרון, חוסמת התרופה גם קולטנים עבור הורמוני המין פרוגסטרון, ולכן חסימה בלתי בררנית זו גורמת להשפעות לוואי כגון הגדלת רקמת השד בגברים (גינקומסטיה) והפרעות בתפקוד המיני.
תרופות שחוסמות תעלות נתרן שונות

אמילוריד (Amiloride): תרופה המעכבת את המשחלף Na/H ואת תעלת הנתרן האפיתליאלית (ENaC). כתוצאה מכך, יותר נתרן מופרש בשתן וקיימת ירידה באובדן האשלגן. בנוסף קיימת עליה ברמת הפרוטונים - H.
תופעות לוואי: ירידה באובדן האשלגן מביאה להיפרקלמיה והירידה באובדן פרוטונים מביאה לחמצת מטבולית.
מערכת האקסיומות של הילברט

מערכת האקסיומות של הילברט היא מערכת בת 20 אקסיומות שהציע דויד הילברט ב-1899, כבסיס תאורטי לגאומטריה האוקלידית.
האקסיומות, המחליפות את חמש האקסיומות וחמש ההנחות שקבע אוקלידס בספרו "יסודות", פטורות מאי-הדיוקים שנמצאו בהן. הילברט הֶחְֶיָה את המסורת שקבע אוקלידס, ופתח מאה שבה נארגו לתוך יסודות המתמטיקה מערכות פורמליות של אקסיומות כמעט בכל תחום. עם זאת, המערכת של הילברט אינה נטולת חסרונות, וזו של טרסקי עדיפה עליה, בהיותה מנוסחת במסגרת שפה מסדר ראשון.
עבודתו של הילברט מבוססת על עבודתם של אחרים שתרמו לביסוס האקסיומטי של הגאומטריה, ובראשם: מוריץ פש, מריו פיירי, אוסוולד ובלן, אדוארד ורמיל האנטינגטון, גילברט רובינסון והנרי ג'ורג' פורדר.
מערכת האקסיומות > האובייקטים היסודיים

האקסיומות מתייחסות לשלושה סוגי אובייקטים, שאינם מוגדרים:
"נקודה" – אובייקט שאפשר לראות בו נקודה גאומטרית
"ישר" – אובייקט שאפשר לראות בו קו ישר
"מישור" – אובייקט שאפשר לראות בו מישור גאומטרי
וכן לשלושה יחסים שאינם מוגדרים:
היות-בֵּין (יחס טרנרי בין שלשות של נקודות),
חילה (שלושה יחסים בינאריים, שאחד מהם קושר נקודות וישרים, השני - ישרים ומישורים, והשלישי - נקודות ומישורים),
חפיפה (שני יחסים בינאריים, שאחד מהם קושר קטעים, השני - זוויות). חפיפה מסומנת ב \cong .
ניתן לספור זאת כשישה יחסים, אך הילברט עצמו לא עשה זאת. ניתן גם להגדיר יחס חפיפה שלישי על משולשים, אך הוא מוגדר בעזרת יחסי החפיפה האחרים ואינו אובייקט יסודי.
לעניין יחס החפיפה ולנוסח האקסיומות, "קטע" מוגדר כאוסף (קבוצת) של הנקודות על קו ישר L, הנמצאות בין זוג נקודות a,b שעל הישר; "זווית" היא זוג סדור של קרניים הנפגשות בנקודה; ו"משולש" הוא שלשה סדורה של נקודות.
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות

לשם נוחות הקריאה, נעשה שימוש במושגים נרדפים ל-"הנקודה a חלה בישר L", כגון "הישר L עובר דרך הנקודה a" או "הישר L כולל את הנקודה a"; וכן לגבי ישרים ומישורים, ונקודות ומישורים.
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות > I. חילה

I.1. לכל שתי נקודות, קיים ישר העובר דרך שתיהן.
I.2. לכל שתי נקודות שונות, יש לכל היותר ישר אחד העובר דרך שתיהן.
I.3. כל ישר כולל לפחות שתי נקודות, ולכל ישר יש נקודה מחוץ לו.
I.4. לכל שלוש נקודות, יש מישור העובר דרך כולן. כל מישור כולל נקודה אחת לפחות.
I.5. לכל שלוש נקודות שאינן על ישר אחד, יש רק מישור אחד העובר דרך כולן.
I.6. אם שתי נקודות a ו-b שייכות לישר L ולמישור A, אז A כולל כל נקודה של L.
I.7. אם המישורים A ו-B כוללים נקודה a, אז הם כוללים לפחות עוד נקודה אחת.
I.8. יש לפחות ארבע נקודות שאינן שייכות לאותו מישור.
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות > II. סדר

II.1. אם הנקודה b נמצאת בין הנקודות a ו-c, אז היא נמצאת גם בין הנקודות c ו-a, ושלוש הנקודות מונחות על אותו ישר.
II.2. לכל שתי נקודות שונות a ו-c, קיימת נקודה b הנמצאת בין a ו-c (קבוצה סדורה צפופה).
II.3. לכל שלוש נקודות על אותו ישר, בדיוק אחת מהן נמצאת בין שתי האחרות.
II.4 לכל שלוש נקודות a,b,c שאינן על ישר אחד, ולכל ישר L המוכל במישור הכולל אותן ושאינו עובר דרך אף אחת מן הנקודות, מתקיים כי: אם L כולל נקודה של הקטע ab, אז L כולל גם נקודה של הקטע ac או של הקטע bc (אקסיומת פש).
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות > III. חפיפה

III.1 (הקצאת קטע על ישר). לכל שתי שונות נקודות a ו-b, ונקודה c על ישר L, יש בדיוק שתי נקודות, d ו-e, על L, כך ש-c נמצאת בין d ו-e, והקטעים ab, cd ו-ce חופפים זה לזה.
III.2 (חפיפת הקטעים היא טרנזיטיבית). אם  ab\cong cd וגם  ab\cong ef, אז  cd\cong ef.
III.3 (אדיטיביות של חפיפת קטעים). נניח שהקטעים ab ו-bc מונחים על הישר L באופן שהנקודה המשותפת היחידה להם היא b; וכן שהקטעים de ו-ef מונחים על הישר M באופן שהנקודה המשותפת היחידה להם היא e. אם  ab\cong de ו- bc\cong ef, אז  ac\cong df.
III.4 (הקצאת זווית על קרן). לכל זווית abc וקרן de, קיימות בדיוק שתי קרניים dx ו-dy, כך ש \angle xde\cong \angle abc וגם  \angle yde\cong \angle abc.
III.5 (חפיפת משולשים לפי "צלע-זווית-צלע"). לכל משולשים abc ו-xyz, אם הקטעים  ab\cong xy, וגם  ac\cong xz, וגם  \angle bac\cong \angle yxz, אז  \angle abc\cong \angle xyz.
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות > IV. הקבלה

IV.1. לכל ישר L ונקודה a שמחוץ לו, ומישור הכולל את a ואת L, קיים לכל היותר ישר אחד במישור הכולל את a ואינו כולל אף נקודה של L (אקסיומת המקבילים).
מערכת האקסיומות > רשימת האקסיומות > V. רציפות

V.1 לכל קטע cd וקרן ab, קיים מספר טבעי n ונקודות  \ a_{1},\dots ,a_{n} שעל הקרן, כך שהקטעים  \ a_{j}a_{j+1} כולם חופפים ל-cd, וכך ש-b נמצאת בין a ו- \ a_{n} (תכונת ארכימדס).
V.2 כל הוספה של נקודות לישר, מפירה (סותרת) לפחות אחת מחמש האקסיומות: I, II, III.1, III.2, V.1 ("שלמות הישרים").
מערכת האקסיומות > תחולה והערות

מערכת האקסיומות שהוצגה לעיל מתארת את גאומטריית המרחב; דהיינו, הגאומטריה של המרחב האוקלידי התלת-ממדי. אם מסירים את חמש האקסיומות I.4-8 העוסקות במישורים שונים, ומסירים את האזכור למישור מאקסיומה IV.1, מתקבל תיאור אקסיומטי של גאומטריית המישור האוקלידית.
במקור, הילברט כלל אקסיומה נוספת – "לכל ארבע נקודות על ישר, ניתן לבחור את השמות a,b,c,d כך ש-b בין a ו-c, וגם בין a ו-d; וכן c בין a ו-d ובין b ו-d"; אולם E.H.Moore הראה (ב-1902) שניתן להסיק אקסיומה זו כמשפט משאר המערכת.
האקסיומות של הילברט אינן מהוות תורה מסדר ראשון, משום שהאקסיומות בקבוצה V לא ניתנות לתיאור במסגרת של שפה מסדר ראשון. משום כך, חשיבותה העיקרית של המערכת היא מתודולוגית, בתרומתה לתוכנית הילברט לבסס את כל המתמטיקה על תורת הקבוצות (האקסיומטית).
גאומטריה המניחה את כל האקסיומות של הילברט, למעט אקסיומת המקבילים, נקראת גאומטריה אבסולוטית.
גאומטריה המניחה את אקסיומות השייכות והסדר נקראת גאומטריית הסדר.
לקריאה נוספת

David Hilbert, The Foundations of Geometry, 1950 (Reprint Edition) (ספרו של הילברט "יסודות הגאומטריה", בתרגום לאנגלית)
מרוץ קטעים

מרוץ קטעים (טור) הוא מרוץ אופני כביש שאורכו עולה על יום רכיבה אחד. בדרך כלל מרוצי הקטעים כוללים כ-6-7 קטעים המשתרכים על-פני שבוע ימים, קטע אחד בכל יום. דוגמאות למרוצים כאלה הם:
דופינה ליברה
פריז - ניס
בעבר היו מרוצים בהם היה נהוג לרכוב 2 קטעים ביום.
ישנם גם שלושה מרוצי קטעים האורכים שלושה שבועות כל-אחד, אלו הם הגרנד טורס (מאנגלית: "סיבובים גדולים"). מדובר בשלושת המרוצים היוקרתיים ביותר בעולם אופני הכביש:
ג'ירו ד'איטליה: נערך באיטליה במאי בכל שנה,
טור דה-פראנס: נערך בצרפת ביולי בכל שנה,
וואלטה אספניה: נערך בספרד מסוף אוגוסט עד אמצע ספטמבר בכל שנה.
בכל אחד שלושת המרוצים האלה עוברים רוכבי האופניים, במשך כשלושה שבועות, 3,500 ק"מ במישורים, הרים ועמקים בכל מדינה, ובסוף התחרות מוכרז המנצח האדם שסיים את המרוץ בזמן הקצר ביותר באופן מצטבר.
מרוצי פורמולה

ערך זה עוסק בסוג של מרוץ מכוניות. אם התכוונתם לתחליף חלב לתינוקות, ראו .
מרוץ פורמולה מסדרת GP2
מרוצי פורמולה היא מונח המתאר מרוצים שונים של מכוניות מרוץ ייעודיות, שנבנו בהתאם למפרט טכני מסוים (פורמולה) - לרבות גלגלים "פתוחים", שמורכבים מחוץ לגוף המכונית. הליגה העליונה של הקבוצה היא פורמולה 1 – אליפות עולם לנהגים ולקבוצות.
מצוק הול

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אסף הול 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  71°59′00″S 68°37′00″W﻿ / ﻿71.9833°S 68.6167°W﻿ / -71.9833; -68.6167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצוק הול(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמצוק הול(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק הול(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימצוק הול
 
מצוק הול (באנגלית: Hall Cliff) הוא מצוק אבן חול, במזרח האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
אורכו של המצוק 2 קילומטרים.
המצוק ממוקם לגדתו הדרומי של קרחון סאטורן, 2 קילומטרים ממערב לסיטדל בסטיון.
היסטוריה > מיפוי המצוק

המצוק מופה בהתבסס על תצלומי אוויר מסוג טרימטרוגון שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון, שנערכה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1947–1948, וכן בהתבסס על סקרים על הקרקע שנערכו על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בין השנים 1948–1950.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המצוק ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
השם ניתן בהתייחס לשמו של קרחון סאטורן (הקרוי על שם כוכב הלכת שבתאי - באנגלית "סאטורן") הסמוך.
המצוק נקרא על שמו של אסף הול, אסטרונום אמריקאי שחקר את כוכב הלכת וכן גילה לוויינים (שני הירחים - פובוס ודימוס - של כוכב הלכת מאדים.
ראו גם

מצוק ג'ורג'ן
מצוקי טו סטפ
מצוק ארס
מצוקי קורנר
מצוקי קנונבול
מצוקי ברן
מצוקי קליסטו
לקריאה נוספת

• Nichols, Gary & Cantrill, David. (2002), , Geological Magazine. 139. 313-330. 10.1017/S0016756802006465
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע היסטורי וגאוגרפי
משפחת קפרולו

איור משוער של מהמט פאשא קפרולו
קברו של מהמט פאשא קפרולו
משפחת קֶפְּרוּלוּ (בטורקית: Köprülü ailesi) הייתה משפחת אצולה ממוצא אלבני באימפריה העות'מאנית. מקורה של המשפחה מהעיירה רושניק (אנ') (ליד בראט) בסנג'ק אבלונה (אנ') ושישה מבניה היו וזירים גדולים של האימפריה העות'מאנית (כולל קארה מוסטפא פאשא (אנ'), שאומץ), עם כמה אחרים שהפכו לקצינים רמי דרג. העידן שבו שירתו הווזירים הגדולים הללו ידוע בתור עידן קפרולו (אנ') של האימפריה העות'מאנית.
חבר בולט נוסף במשפחה היה עבדולה פאשא קפרולו (אנ') (1684–1735), שהיה מצביא במלחמות העות'מאניות-פרסיות בתקופתו ושימש כמושל במספר מחוזות של האימפריה. צאצאים מודרניים כוללים את מהמט פואט קפרולו (אנ'), היסטוריון בולט של הספרות הטורקית (אנ'). בני המשפחה ממשיכים להתגורר בטורקיה, במגרב ובארצות הברית.
הווזירים הגדולים ממשפחת קפרולו

במהלך ההיסטוריה של האימפריה העות'מאנית, לווזירים הגדולים של משפחת קפרולו היה מוניטין של דינמיות במדינה שלימים תראה סימני דעיכה וקיפאון. הווזירים הראשונים התמקדו במיוחד במסעות צבאיים שהרחיבו את שטחה של האימפריה. עם זאת, מסעות אלו הגיעו לסיומם לאחר התבוסה הקשה בקרב וינה, מערכה צבאית ביוזמת קארה מוסטפא פאשא (אנ'), בן המשפחה המאומץ (ראו גם הסכם קרלוביץ).
| שם | שנות חייו | וזיר גדול בשנים | סולטאנים |
| --- | --- | --- | --- |
| מהמט פאשא קפרולו | 1583–1661 | 1656–1661 | מהמט הרביעי |
| פאזל אהמט פאשא קפרולו | 1635–1676 | 1661–1676 | מהמט הרביעי |
| קארה מוסטפא פאשא (אנ')1 | 1634–1683 | 1676–1683 | מהמט הרביעי |

| אבזה סיאווש פאשא (אנ')2 | מת ב-1688 | 1687–1688 | סולימאן השני |
| פאזל מוסטפא פאשא קפרולו | 1637–1691 | 1689–1691 | סולימאן השני אהמט השני |
| אמג'זדה חוסיין פאשא קפרולו | 1644–1702 | 1697–1702 | מוסטפא השני |
| נומן פאשא קפרולו (אנ') | 1670–1719 | 1710–1711 | אהמט השלישי |

1 קארה מוסטפא פאשה אומץ על ידי משפחת קפרולו והיה גיסו של פאזל אהמט פאשה קפרולו.
2 אבזה סיאווש פאשא היה משרתו של מהמט פאשא קפרולו. על ידי נישואיו לבתו, הפך סיאווש לחתן ("דאמאת") של משפחת קפרולו החזקה.
הערות שוליים

↑  Ivo Banac, The national question in Yugoslavia: origins, history, politics, ISBN 0-8014-1675-2, ISBN 0-8014-9493-1 Cornell University 1988 page 292.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119501015  VIAF: 59895561   WorldCat (עם VIAF): 59895561
מתילדה מהבסבורג

מתילדה מהבסבורג (בגרמנית: Matilda von Habsburg; 1253 - 23 בדצמבר 1304), הייתה בתו של רודולף הראשון, מלך גרמניה ואשתו של לודוויג השני, דוכס בוואריה.
ביוגרפיה

מתילדה נולדה בשנת 1253 לרודולף הראשון, מלך גרמניה וגרטרוד מהוהנבורג, בתו של בורקהארד החמישי, רוזן הוהנבורג. ב-24 באוקטובר 1273 התחתנה מתילדה עם לודוויג השני, דוכס בוואריה, ולאחר מותו בשנת 1294 מונתה לעוצרת של בנה רודולף הראשון, דוכס בוואריה. בשנת 1301 לחצה מתילדה על בנה רודולף, בתמיכת אחיה אלברכט הראשון, מלך גרמניה, שישתף את אחיו לודוויג הרביעי, דוכס בוואריה בשלטון. בשנת 1302 עצר אותה רודולף והחתים אותה על מסמך שבו היא מתחייבת לא להתערב לו בענייני השלטון, אך עם צאתה מבוואריה הכריזה כי המסמך בטל, וקיבלה את תמיכתם של אחיה אלברכט ובנה לודוויג.
ב-23 בדצמבר 1304 מתה מתילדה במינכן, והיא בת 51 שנים.
משפחתה

ב-24 באוקטובר 1273 התחתנה מתילדה עם לודוויג השני, דוכס בוואריה, ממנו נולדו לה 5 ילדים:
רודולף הראשון, דוכס בוואריה (1274–1319)
מכטילד מבוואריה (1275–1319), התחתנה עם אוטו השלישי, דוכס בראונשווייג-לינבורג
אגנס מבוואריה, מרקיזת ברנדנבורג-שוודט (1276–1345), התחתנה עם היינריך הצעיר מהסן, ולאחריו התחתנה עם היינריך הראשון, מרקיז ברנדנבורג-שוודט
אנה מבוואריה (1280)
לודוויג הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (1282–1347)
מעגנות לונדון

| --- | --- |
מעגנות לונדון ממעוף הציפור, 1845
מעגנות לונדון ממעוף הציפור, 1845
 מידע כללי
 מיקום:  טאוור האמלטס 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 קואורדינטות:  51°30′22″N 0°03′37″W﻿ / ﻿51.506°N 0.060333333333333°W﻿ / 51.506; -0.060333333333333
  (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסמעגנות לונדון(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסמעגנות לונדון(למפת טאוור האמלטס רגילה) מעגנות לונדון(למפת טאוור האמלטס מוגדלת) מעגנות לונדון
 
מפת מעגנות לונדון ב-1831.
מעגנות לונדון ב-1820 לערך, צוות המכס מנה כ-250 איש וצוות הַבְּלוֹ כ-200 איש.
יין פורט מאופורטו נפרק לרציף באחת ממעגנות לונדון, בסביבות 1909.
מעגנות לונדון (באנגלית: London Docks, "לוֹנְדוֹן דּוֹקְס") הייתה מערכת של מעגנות לאוניות בחלק ההיסטורי של נמל לונדון.
המעגנות נבנו בווֹפִּינְג, מהסיטי של לונדון והלאה במורד התמזה, בין השנים 1799 ו-1815. עלות העבודות הסתכמה ביותר מ-½5 מיליון ליש"ט.
לאורך ההיסטוריה נקשרו האוניות לרציפים על גדות התמזה, אבל בשלהי המאה ה-18 נעשה המקום צר מלהכיל ועל כן נחפרו מעגנות משני צדי הנהר. מעגנות לונדון היו הקרובות ביותר לסיטי של לונדון עד חפירתן ובנייתן של מעגנות סנט קת'רין (St Katharine Docks) עשרים שנה לאחר מכן.
חברת "London Docks"

החברה הוקמה ב-1800, והעבודות לבניית המעגנות החלה ב-1801. ב-1864 אוחדו חברות "לונדון דוקס" ו"סנט קת'רין דוקס".
תיאור המעגנות

המתכננים הראשיים של מעגנות לונדון היו הארכיטקט והמהנדס דניאל אשר אלכסנדר (אנ') והמהנדס ג'ון רֶנִי (אנ').
מעגנות לונדון משתרעות על שטח של כ-120,000 מטרים מרובעים. המעגנה המזרחית (Eastern Dock, "איסטרן דוק") והמעגנה המערבית (Western Dock, "וסטרן דוק") חוברו זו לזו על ידי מעגנת טובאקו (Tobacco Dock) הקצרה. המעגנה המערבית התחברה לתמזה על ידי בריכת הֶרְמִיטֶג' (Hermitage Basin) בצדה הדרום-מערבי ובריכת ווֹפִּינְג (Wapping Basin) בצדה הדרומי. המעגנה המזרחית התחברה לתמזה על ידי בריכת שדוול (Shadwelll Basin) בצדה המזרחי.
המעגנות נועדו לפריקת סחורות יקרות ערך כמו שנהב, תבלינים, קפה וקקאו וכן יין וצמר, ולשם כך נבנו סביבן מחסנים ומרתפי יין מהודרים. מערכת המעגנות לא חוברה מעולם לרשת מסילות הברזל. רשות נמל לונדון (אנ') קיבלה את הבעלות על מעגנות לונדון ושאר המעגנות הסמוכות ב-1909.
המעגנות בימינו

המעגנות נסגרו לאוניות ב-1969 ונמכרו למנהלת רובע "טַאוּאֶר הַאמְלֶטְס" (London Borough of Tower Hamlets). החלק המזרחי של מעגנות לונדון כוסה בעפר כדי להסב את השטח למגורים. ב-1981, נרכש השטח על ידי London Docklands Development Corporation (LDDC), ואז היה עדיין שומם בחלקו הגדול. לימים הוכשרו בו למעלה מ-1,000 חלקות קרקע למגורים.
שרדו לימינו בריכת הֶרמיטֶג' ובריכת שדוול. בריכת ווֹפּינג משמשת כיום מגרש ספורט, וחלק מהמעגנה המזרחית הוא שטח פתוח. תעלה קטנה חוצה את חלקה הדרומי של המעגנה המערבית מבריכת הרמיטג' למעגנת טובאקו.
לקריאה נוספת

Ben Weinreb & Christopher Hibbert (1995). The London Encyclopaedia. Macmillan. p. 486.
Deane, Phyllis (1965). The First Industrial Revolution. Cambridge University Press.
הערות שוליים

↑  המילה dock באנגלית בריטית פירושה "מעגנה לאוניות" ולא "רציף" או "מזח". המעגנה היא אגן מלאכותי סכור בגדת נהר או תעלת שיט, לחניית אוניות ולפריקה וטעינה של סחורות, והיא מוקפת רציפים (quays) ומחסנים (warehouses). המעגנה סגורה על ידי שערי סכר (locks, gates), כדי שמפלס המים בה יישאר קבוע ולא יושפע מהגאות והשפל בנתיב המים אליו היא קשורה. מבדוק יבש (קרי, מעגנה סכורה לבנייה ותיקונים) נקרא dry dock, graving dock ומבדוק צף – floating dock, floating dry dock.
↑  Dean (1965), p. 80.
↑  "A walk in the footprint of the London Docks". Thames Facing East. Thames Facing East. Retrieved 6 April 2016.
משתנים (מסע בין כוכבים)

| --- | --- |
שלושה משני-צורה, בסמוך ל"קשר הגדול"; מתוך הפרק "The Search, Part I", עונה 3 של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", 1994.
שלושה משני-צורה, בסמוך ל"קשר הגדול"; מתוך הפרק "The Search, Part I", עונה 3 של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", 1994.
 הופעה ראשונה:  אודו, בפרק הבכורה של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9"
 נתונים
 טריטוריית מגורים:  הקשר הגדול, רביע גמא
 כוחות:  שינוי צורה
מִשְׁתַּנִּים (באנגלית: Changelings) הם גזע בדיוני של חייזרים, בעלי יכולת שינוי צורה, המופיע בסדרות הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק תשע" ו"מסע בין כוכבים: פיקארד". על אף יכולתם לחקות מראה של דמויי-אדם, הם אינם דמויי-אדם בעצמם; מצבם הטבעי נוזלי.
רקע

המִשְׁתַּנִּים הם ילידי רביע גמא, ובמשך שנים רבות נחשבו על ידי רבים כמיתוס בלבד.
בעבר, הם סבלו מרדיפות גזעיות מצד גזעים שאינם-משני-צורה (המכונים "מוצקים" על ידי המִשְׁתַּנִּים), עד אשר מצאו מחבוא על כוכב מרוחק ברביע גמא, בו הם חיים יחדיו בצורתם הטבעית-הנוזלית, כחלק מ"הקשר הגדול".
המייסדים

כל המִשְׁתַּנִּים, למעט 100, נקראים "המייסדים" - שכן הם המייסדים והשליטים של "הדומיניון" - אימפריה צבאית שהוקמה כ-2,000 שנה לפני האירועים המתרחשים ב-"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", מתוך שאיפתם של המִשְׁתַּנִּים להשליט "סדר" על רביע גמא ועל כל מי שעלול לפגוע בהם, כאמצעי להגנה על עצמם כנגד הרדיפה הנרחבת שהם התמודדו בעבר.
הערות שוליים

↑  אודו הוא אחד ממאה מִשְׁתַּנִּים, אשר נשלחו לקצוות הגלקסיה לצורך חקר החלל.
| מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | ריק ברמן • מייקל פילר • על-פי "מסע בין כוכבים" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | אייברי ברוקס • רנה אוברז'ונואה • מייקל דורן • טרי פארל • ניקול דה בור • סירוק לופטון • קולם מיני • ארמין שימרמן • אלכסנדר סידיג • נאנה ויזיטור |  |
| דמויות ראשיות | בנג'מין סיסקו • אודו • וורף • דקס (ג'דזיה דקס • אזרי דקס) • ג'ייק סיסקו • מיילס או'בריאן • קווארק • ג'וליאן באשיר • קירה נריס |  |
| דמויות משנה | וין אדאמי • גאורון • אילם גארק • דוקאט • ואיון • מרטוק • נוג • רום • תומאס רייקר • ויק פונטיין • אישקה |  |
| גזעי חייזרים | באג'ורנים • ברין • ג'מהדאר • בורג • וורטה • טריל • משתנים • פרנגי (אנ') • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | דיפאיינט • הדומיניון • הולודק • חור התולעת • חלל עמוק 9 • טרנספורטר • יקום המראה • מאקי • מדור 31 • מלחמת הפדרציה-דומיניון • משכפל • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| פרקים בולטים | Duet • The Visitor • Rejoined • Trials and Tribble-ations • Far Beyond the Stars • In the Pale Moonlight • It's Only a Paper Moon • Emissary |  |
| סרט תעודי | What We Left Behind: Looking Back at Deep Space Nine |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
מרטינה (קיסרית)

חצי סיליקואה שהוטבעה תחת הרקליוס, המתארת את בנו של הרקליוס, הרקליוס קונסטנטין (משמאל) ומרטינה (מימין)
מרטינה (ביוונית: Μαρτίνα;‏ 598–641) הייתה קיסרית האימפריה הביזנטית בין השנים 613–641. נישאה לדודה הרקליוס כאשתו השנייה וקיבלה את התואר אוגוסטה. מונתה על ידו כעוצרת הממלכה יחד עם בנה בשנת 641. הייתה בתם של מרטינוס ה-7 ומריה ה-12 אחותו של הרקליוס.