stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיכאל הרשקוביץ
הערות שוליים

↑  ראו: הרב יעקב קאפל, מגילת אסתר עם פירוש שושנת יעקב, (עורך שלמה וייס), מכון זיכרון להנצחת יהדות הונגריה תשנ"ט, עמ' קסב
↑  שולמית קטן, מגילת שולמית, או: שרשרת הדורות, ירושלים תשנ"ז, עמ' 113
↑  פסק דין שכתב, באתר דין תורה
↑  רבנים נוספים הצטרפו לקריאת הרב שפירא, באתר ערוץ 7
↑  ראו: שמחה רז והילה ולוורשטיין, משמיע ישועה, מרכז שפירא תש"ע, עמ' 651
↑  משמיע ישועה, תולדות חייו של הרצי"ה קוק, עמ' 66-67
↑  ראו "לך לך אל ארץ המוריה" עמ' 8
↑  "על הציות ועל הסירוב", אתר ערוץ 7
↑  מדע, אינטלקט והרבה סיפורים אנושיים / אבי גז, ריאיון עם ד"ר בת שבע הרשקוביץ ב'מוסף שבת' מקור ראשון
↑  נפטר ביט בכסלו ה'תשע"ט. ראו כאן מודעה על פטירתו.
| ישיבת מרכז הרב |
| --- | --- | --- |
| ראשי ישיבה | הרב אברהם יצחק הכהן קוק (1924–1935) • הרב אברהם אהרן בורשטין (1925) • הרב יעקב משה חרל"פ (1935–1952) • הרב צבי יהודה קוק (1952–1982) • הרב שאול ישראלי (1982–1995) • הרב אברהם שפירא (1982–2007) • הרב יעקב שפירא (2007–מכהן) |  |
| רבנים בישיבה בעבר | הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן • הרב יצחק אריאלי • הרב זוסמן ריגר • הרב יעקב כלאב • הרב מרדכי פרום • הרב יהודה גרשוני • הרב יהושע בכרך • הרב אברהם יצחק כלאב • הרב יהושע רוזן • הרב אריה שטרן • הרב זלמן ברוך מלמד • הרב חיים דרוקמן • הרב דוב ליאור • הרב יעקב אריאל • הרב אליקים לבנון • הרב הלל פלסר • הרב אלישע אבינר • הרב שלמה אבינר • הרב אלישע וישליצקי • הרב יצחק בן שחר • הרב שלמה שפירא • הרב פנחס מונדשיין • הרב מאיר פרימן |  |
| רבנים בישיבה כיום | הרב יעקב פילבר • הרב חיים שטיינר • הרב מיכאל הרשקוביץ • הרב דוד חי הכהן • הרב יהושע מגנס • הרב מנחם בורשטין • הרב יגאל לרר • הרב איתמר אורבך • הרב יאיר גזבר • הרב חיים אביהוא שוורץ • הרב איתן שנדורפי |  |
| מוסדות הקשורים לישיבה | ישיבת ירושלים לצעירים • תלמוד תורה מורשה • מדרשת בת-ציון • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • מכון הרצי"ה • בשביל הנשמה • מכון מים חיים |  |
| ערכים קשורים | בוגרים ידועים • הפיגוע בישיבת מרכז הרב • ישיבת הר המור • הסדר מרכז • בית הרב קוק • ישיבות זרם מרכז הרב • תלמידי הרצי"ה • תלמידי הגר"א שפירא |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296970405171  VIAF: 297529758   WorldCat (עם VIAF): 297529758 
הרב הרשקוביץ בטקס הכנסת ספר תורה בישיבת מרכז הרב, תשע"ה
בשיעור בישיבת מרכז הרב
סדר רב עמרם גאון

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  רב עמרם גאון 
 סוגה:  סידור 
 
סדר רב עמרם גאון הוא סידור תפילה שנערך על ידי רב עמרם גאון בן המאה התשיעית והוא אחד מסדרי התפילה היהודיים הקדומים ביותר.
מקורו של הסידור ותפוצתו

הסידור נערך על ידי רב עמרם גאון שחי בבבל במאה התשיעית, לבקשתה של אחת מקהילות יהדות ספרד, ככל הנראה קהילת ברצלונה, אשר ביקשה מרב עמרם שישלח לה סידור תפילה שלם. שנת יצירתו היא 872 לספירה הנוצרית. הסידור שימש את המרכז היהודי החדש שהתפתח באותה תקופה בספרד אשר באותה העת היה עוד בראשיתו ונזקק להדרכתם של הגאונים בענייני הלכה בכלל ובענייני הלכות ונוסח התפילה בפרט. קדם לו רב נטרונאי גאון ששיגר מספר תשובות הנוגעות לדיני תפילה לקהילות ספרד ובפרט ידועה תשובתו המפורסמת לקהילת אליסאנה המכילה את סדר מאה ברכות.
מספרד אליה נשלח הסידור בראשונה הוא התפשט ליתר הקהילות היהודיות באירופה באותה תקופה והיה בעל השפעה מכרעת על התפתחותם של מנהגי התפילה בעם ישראל. רבים מן הראשונים הדנים בתפילה מצטטים ממנו רבות, וכבר הרי"ף והרמב"ם השתמשו רבות בסידורו בקביעת הנוסח וההלכות. מובאות שלמות ממנו מצויות בסידור רש"י ובמחזור ויטרי ולמעשה דרכם השפיע סדר רב עמרם על התפילה גם בקרב יהדות צרפת ולאחר מכן יהדות אשכנז. רבנו תם מגדולי בעלי התוספות כותב כי: ”כל שאינו בקי בסדר רב עמרם ובהלכות גדולות... אין לו להרוס דברי קדמונים ומנהגם, כי עליהם יש לסמוך בדברים שאינן מכחישין תלמוד שלנו אלא שמוסיפים, והרבה מנהגים בידינו על פיהם.” בתקופה מאוחרת יותר, השתמש גם רבי דוד אבודרהם בפירושו המפורסם על הסידור והוא מרבה לצטטו.
טופס מן הסידור הגיע גם לארץ ישראל או למצרים.
מבנה הסידור ואופיו

הסידור ערוך לפי סדר התפילות וסדר מועדי השנה. ראשית מובאות התפילות לכל יום ולימות החול, החל מברכות השחר, סדר תפילת שחרית, הלכות סעודה (בעיקר נטילת ידיים וברכת המזון), סדר תפילת מנחה ותפילת ערבית וקריאת שמע שעל המיטה וסדר התפילות לימים שני וחמישי בהם מוצאים ספר תורה. לאחר מכן מובאות התפילות לשבתות ולמועדים, ראשית מובאות התפילות לשבתות, ראשי חודשים (ובכללן ברכת הלבנה) ותעניות, ולאחר מכן התפילות למועדי השנה כפי סדרם הכרונולוגי החל מחנוכה, פורים, פסח (כולל הגדה של פסח), שבועות, תשעה באב, ראש השנה, יום הכיפורים וסוכות. לאחר מכן מובאות תפילות הקשורות ברובן במעגל החיים (הלכות עירובין, ברית מילה, נישואין, ברכות פרטיות ועניינים הנוגעים לפטירה). סדר זה מהווה מודל למבנה של מרבית הסידורים עד ימינו.
הסידור, כפי שמשתקף מכתבי היד המצויים בידינו, מכיל הן את נוסחי התפילות עצמן והן הלכות ומנהגים הקשורים עמהן. מקורם של קטעי ההלכה הוא מן התלמוד וכן מפסקי גאונים.
שינויי הנוסח ועריכתו של הסידור

סדר רב עמרם גאון הגיע לידינו ממספר כתבי יד השונים זה מזה במידה ניכרת, בעיקר בנוסח התפילה אך גם בתכנים המצויים בהם. מכאן ניתן להסיק כי הסדר כפי שמצוי בידינו אינו זה שיצא מתחת ידיו של רב עמרם גאון עצמו אלא חלו בו שינויי העתקות שונים. בפרט שינו המעתיקים את נוסח התפילה לנוסח אשר היה מקובל במקום בו חיו. כך למשל מצוי כתב יד של סדר רב עמרם גאון בו נוסח התפילה הוא נוסח הספרדים, כתב יד אחר הוא בנוסח צרפת.
ככל הנראה גם הקטעים ההלכתיים אינם בדיוק כפי שיצאו מתחת ידו של רב עמרם שכן בסידור מצויים פסקים של רב עמרם בהם הוא נזכר בגוף שלישי וכן פסקים מגאונים שפעלו אחריו. ההשערה המקובלת במחקר היא שלאחר ששלח רב עמרם את סידורו לספרד המשיכו לערוך אותו ולהוסיף עליו תוספות שונות.
מהדורות

קיימות מספר מהדורות של הסידור. הראשונה היא מהדורת ר' נחמן נתן קורנל שיצאה בשנת ה'תרכ"ה (1865).
מהדורה שנייה, מבוססת על כמה כתבי יד יצאה על ידי ר' אריה ליב פרומקין בשנת ה'תרע"ב (1912). מהדורה זו מודפסת יחד עם סידור בנוסח אשכנז ועם הערות על ההלכות ועל ענייני נוסח.
מהדורה שלישית, מהדורה מדעית, הוציא דניאל גולדשמידט בשנת ה'תשל"ב (1972). מהדורה זו מציגה אפראט ושינויי נוסח ומבוססת על שתי המהדורות שלפניו, כתבי יד נוספים וקטעים מהגניזה הקהירית.
מהדורה רביעית בשם "גרש ירחים" יצאה בבני ברק על ידי הרב גרשום הרפנס בשנת 1984. בשונה ממהדורתו של גולדשמיט, הרפנס מציג נוסח אחד שהוא להשערתו הנוסח המקורי של רב עמרם גאון, ומשום כך השמיט רבות מההוספות שלא היו כלולות בסדר רב עמרם המקורי כמו דברי גאונים מאוחרים לרב עמרם שדבריהם מופיעים בכתבי היד של הסידור.
מהדורה חמישית החלה לצאת על ידי מכון ירושלים בעריכת הרב יצחק עקיבא סץ בשנת תש"ע. מהדורה זו מבוססת על מהדורת פרומקין.
הערות שוליים

↑  הסידור עצמו מכיל בפתיחתו את המכתב ששיגר רב עמרם לר' יצחק בר' שמעון מאותה קהילה.
↑  איל חיות-מן, גלגולה של הגדה, באתר ישראל היום, 18 באפריל 2024
↑  ספר הישר חלק התשובות סימן מה אות ג.
↑  מהדורת גולדשמידט, עמ' 8.
↑  המובא לא בחלוקה נושאית אלא בהתאם לסדר המתקיים בפועל בתפילה החל מפסוקי דזמרא, קריאת שמע וברכותיה, תפילת שמונה עשרה, ברכת כהנים, סדר נפילת אפיים וקדושא דסדרא
↑  כתב יד המוזיאון הבריטי Or.1067. כתב יד זה שימש את הוצאת קורנל - ראו להלן. כתב היד מכיל גם תוספות שהן בוודאי מאוחרות כגון תוספות של פיוטים מתקופת תור הזהב של יהדות ספרד.
↑  כתב יד הספרייה הבודליינית קטלוג נויבאואר 1095. כתב יד זה שימש את הוצאת פרומקין - ראו להלן.
↑  גולדשמידט, עמ' 7, 11
↑  מהדורתו של קורנל מתבססת על כתב יד שמכיל בנוסף לסדר רב עמרם גאון תיקונים לחמישה עשר במספר של לילי אשמורת במחצית השנייה של חודש אלול, וכן גם יתר פיוטי הסליחות, כולל את הסליחות לכל תפילות יום-הכיפורים, אך ברור שמדובר בתוספת מאוחרת שכן היא כוללת פיוטים ממשוררי תור הזהב של ספרד. למרות זאת קטעים אלו כלולים במהדורתו.
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413531505171
אדן פוגאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בפברואר 1886 דווצ'ר, הונגריה 
 פטירה:  26 ביולי 1967 (בגיל 81) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא אף אוזן גרון, רופא 
 
אדן פוגאן (במקור עד 1899 פולק, (בהונגרית: Pogány Ödön;‏ דווצ'ר, 3 בפברואר 1886 – בודפשט, 26 ביולי 1967) היה דוקטור לרפואה (MD), רופא אף אוזן גרון, פרופסור באוניברסיטה, קנדידט ("דוקטורט קטן" .CSc) במדעי הרפואה (1952). מנהל בית חולים.
קורות חייו

אדן פולק נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף פולק (1848–1921), בעל תואר "יועץ מלכותי", רופא ראשי של מחוז וספרם, ושל רוזליה זאואר (1855–1925). הוא השלים את לימודיו באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם הוסמך לדוקטור לרפואה באוקטובר 1908. בין 1908 לבין 1911 עבד כמתמחה במחלקת אף אוזן גרון של אוניברסיטת בודפשט. בשנים 1912–1919 היה רופא מחלקת אף אוזן גרון של בית החולים היהודי ברחוב סאבולץ' (שמה היום המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. הוא שירת לאורך כל מלחמת העולם הראשונה ושוחרר כרופא גדודי. בינואר 1919 מונה לרופא אוזניים בבית החולים לילדים באויפשט. הוא פוטר מעבודתו בשל התנהגותו השמאלנית בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. מ-1921 עבד כרופא אף אוזן גרון בבית החולים בירו דניאל של הקהילה היהודית של בודה והיה הרופא המומחה בסנטוריום של איגוד העיתונאים. מראשית שנות השלושים עמד בראש מחלקת אף אוזן גרון בבית החולים חסד והצדקה של החברה קדישא של פשט, ובמשך שנים אחדות לאחר מלחמת העולם השנייה כיהן גם בתפקיד מנהל בית החולים. בין שתי מלחמות העולם, הוא נבחר כרופא אף אוזן גרון של המכון הלאומי לחרשים-אילמים יהודים והשתתף בהקמת האגודה לסיוע לרופאים מובטלים (שלא הצליחו להתפרנס בעיקר בשל סיבות פוליטיות) וכן כיהן כנשיא מחלקת אף אוזן גרון של האגודה הרפואית המלכותית של בודפשט.
בשנת 1947, ביוזמתו, הוקמה המרפאה ההונגרית האוטונוירולוגית במסגרת המוסד לביטוח סוציאלי לאומי. באותה שנה, באוניברסיטת פאזמאן פטר, הוא מונה כמרצה פרטי (לא חלק מהסגל) בתחום "הבדיקה התפקודית של איבר השמיעה ומשמעותו האבחונית הכללית", ולאחר מכן פרופסור. בשנת 1952 הוכרז כקנדידט (דומה ל-PHD) למדעי הרפואה על ידי ועדת ההסמכה המדעית. בין 1947 ל-1953, הוא היה המייסד, המארגן והראש של המחלקה האוטונוורולוגית של המרפאה של מועצת העיר בודפשט ברחוב צ'נגרי. בשנים 1953–1967 עמד בראש המחלקה האוטונוירולוגית של המכון הלאומי לנוירוכירורגיה . ב-1964 הוא ארגן את הסימפוזיון הבינלאומי בנושא אוטונוירולוגיה בבודפשט. הוא נבחר לחבר קבוע בוועדת המערכת של כתב העת Otorhinolaryngology. הוא פרסם שני ספרים ומאמרים רבים.
הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה, שם הספיד אותו הרב הראשי הנריק פיש. ליד קברו, הגינקולוג ופרופסור באוניברסיטה אימרה זולטן (ויינשטיין) שיבח את עבודתו, ולאחר מכן דיבר ד"ר ינה אלפלדי בשם תלמידיו.
אשתו הייתה רוז'ה וילהיים (1893–1956), בתם של אדולף וילהיים ושל אילונה דויטש, אתה התחתן ב-9 באוגוסט 1914 בבודפשט.
עבודותיו העיקריות

נתונים על הפתולוגיה של מורסות מוח אוטוגניות מסובכות (העיתון הרפואי של בודפשט, 1916, 11)
כמה חריגות אנטומיות של עצם הפטרוס מנקודת המבט של ניתוח אוזניים (שבועון רפואי, 1919, 31)
תפקיד האבחון הדיפרנציאלי האוטוגני בפרקטיקה הרפואית הכללית (העיתון הרפואי של בודפשט, 1919, 19–20)
מקרה של דלקת קרום המוח אוטוגנית חוזרת (רפואה, 1925, 32)
מחלה מוגלתית כרונית של ה-bursa pharyngea (רפואה, 1926, 32)
בדיקות מבוך בהתייחסות מיוחדת למחלות של מערכת העצבים המרכזית (בודפשט, 1929, מהדורה שנייה: בודפשט, 1935)
הנזלת (בריאות טובה, 1934, 1–2)
מערכת העצבים הווגטטיבית ואיבר השמיעה (בודפשט, 1947)
פתולוגיה של ניסטגמוס "אנצפלופתי" (Ophthalmology, 1950, 4)
טינטון (שבועון רפואי, 1952, 15.)
נתונים לתסמינים נוירו-וגטטיביים מאוחרים של טראומה גולגולתית. עם אירן קאופמן. (שבועון רפואי, 1953, 36)
תפקידו של הגירוי הווסטיבולרי ביצירת blepharoelonus (Ophthalmology, 1955, 2.)
ורטיגו בגובה (שבועון רפואי, 1955, 33)
נתונים על הפתופיזיולוגיה והפתומכניזם של ניסטגמוס מפשק. עם פאל גל ויאנוש קפש. (שבועון רפואי, 1957, 21)
גליובלסטומה גרורתית הגורמת לחירשות מוחלטת דו-צדדית . עם יאנוש קפש. (רפואה, 1957)
היבטים אוטונוירולוגיים של גידולים אינפרנטורליים בילדות . עם פיטר מרק ויוז'ף סנאשי. (שבועון רפואי, 1962, 20)
תפקידו של אנדרה הג'ש במחקר הוסטיבולרי (שבועון רפואי, 1963, 47)
פרסים והוקרה

פרס הרופא הדגול (1955)
עיטור מסדר הכבוד של העמל דרג זהב (1966)
לקריאה נוספת

Bodó György (1967-10-15). "In memoriam Pogány Ödön". Orvosi Hetilap. 108 (42): 2001–2002. נבדק ב-2021-08-13. (לזכרו של אדן פוגאן)
Lengyel István (1966-03-15). "Látogatás a kitüntetett Pogány Ödön professzornál". Új Élet. 22 (6): 5. נבדק ב-2021-08-13. (ביקור אצל פרופסור אדן פוגאן המעוטר. אוי קלט 1966)
Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
Magyar orvoséletrajzi lexikon. Összeáll. Kapronczay Károly–Közrem. Tóth Magda. Budapest: Mundus Magyar Egyetemi Kiadó. 2004. ISBN 963-950-132-8 (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים)
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 127912/1899. Forrás: MNL-OL 30802. mikrofilm 1134. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1900. év 29. oldal 51. sor
↑  "Gyászjelentése". נבדק ב-2021-08-13.
↑  "Pollák Józsefné Sauer Rozália halotti bejegyzése a devecseri polgári halotti akv. 101/1925. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-13.
↑  "Búcsú dr. Pogány Ödöntől". Új Élet. 1967-08-15. נבדק ב-2021-08-13.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1306/1914. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-08-13.
↑  Magyar Közlöny, 1966 (9. szám)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7925 9728  VIAF: 121448482   WorldCat (עם VIAF): 121448482
טיילר הירו

| --- | --- |

הירו במדי אוניברסיטת קנטקי, 2019
 לידה:  20 בינואר 2000 (בן 25) מילווקי, ויסקונסין, ארצות הברית
 עמדה:  קלע
 גובה:  1.96 מטרים
 מספר:  14
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 דראפט:  בחירה מספר 13, 2019 מיאמי היט
 קבוצות כשחקן
 2019–:  מיאמי היט
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז השנייה של העונה (2020) השחקן השישי של העונה (2022) זוכה תחרות השלשות ב-NBA(2025)
טיילר כריסטופר הִירוֹ (באנגלית: Tyler Christopher Herro; נולד ב-20 בינואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת מיאמי היט מליגת ה-NBA, בעמדת הקלע.
קריירת תיכונים ומכללות

הירו נולד במילווקי שבוויסקונסין, ולמד ב"תיכון ויטנאל" אשר בגרינפילד הסמוכה. בעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל של התיכון רשם ממוצעים של 32.9 נקודות, 7.4 ריבאונדים, 3.6 אסיסטים ו-3.3 חטיפות למשחק. באפריל 2018 השתתף במשחק נייקי הופ סאמיט כשחקן "נבחרת ארצות הברית", בתור אחד משחקני התיכונים המצטיינים במדינה.
בשנת 2016 סיכם הירו כי ילמד באוניברסיטת ויסקונסין, אך שנה לאחר מכן חזר בו והודיע שבחר ללמוד ולשחק באוניברסיטת קנטקי, תחת המאמן ג'ון קליפארי. בטורניר אליפות המכללות 2019 הודחה קנטקי בשלב רבע הגמר, לאחר שהפסידה מול אוניברסיטת אובורן בתוצאה 71–77. לאורך אותה עונה קלע הירו 14.0 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה נבחר לחמישיית הפרשמנים של העונה במחוז הדרום-מזרחי ("SEC"). באפריל 2019 הודיע על העמדתו לבחירה בדראפט ה-NBA, ובכך עזב את קנטקי לאחר שנת לימודים אחת בלבד.
קריירת משחק ב-NBA

הירו נבחר על ידי מיאמי היט בבחירה ה-13 של דראפט ה-NBA‏ 2019, לצד חבריו לקבוצה בקנטקי פי. ג'יי. וושינגטון (בחירה 12) וקלדון ג'ונסון (בחירה 29). במשחקו הרביעי בלבד ב-NBA קלע הירו 29 נקודות, כשעלה מהספסל במשחק מול אטלנטה הוקס. ב-12 באוגוסט 2020 שבר את שיאו העונתי במשחק מול אוקלהומה סיטי ת'אנדר, בו קלע 30 נקודות. לאורך עונת הרוקי שלו קלע הירו 13.5 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה. במשחק הרביעי של גמר המזרח בפלייאוף 2020, מול בוסטון סלטיקס, הוביל הירו את קבוצתו לניצחון כשקלע שיא קריירה של 37 נקודות; בכך הפך לשחקן השני הכי צעיר בתולדות ה-NBA שמגיע ל-35 נקודות במשחק פלייאוף, בגיל 20. בהמשך הפלייאוף העפילה מיאמי לגמר ה-NBA, אולם הפסידה מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4. לאורך סדרת הגמר פתח הירו בחמישה מתוך ששת המשחקים, במקומו של גוראן דרגיץ' שנפצע, ורשם ממוצעים 14.7 נקודות, 4.2 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים למשחק.
הירו נבחר לשחקן השישי של העונה ב-NBA בשנת 2021/22.
סטטיסטיקות הקריירה > בליגת המכללות

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | קנטקי | 37 | 37 | 32.6 | 0.462 | 0.355 | 0.935 | 4.5 | 2.5 | 1.1 | 0.3 | 14.0 |
| קריירה | קריירה | 37 | 37 | 32.6 | 0.462 | 0.355 | 0.935 | 4.5 | 2.5 | 1.1 | 0.3 | 14.0 |
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | מיאמי | 55 | 8 | 27.4 | 0.428 | 0.389 | 0.870 | 4.1 | 2.2 | 0.6 | 0.2 | 13.5 |
| 2020/2021 | מיאמי | 54 | 15 | 30.3 | 0.439 | 0.360 | 0.803 | 5.0 | 3.4 | 0.6 | 0.3 | 15.1 |
| 2021/2022 | מיאמי | 66 | 10 | 32.6 | 0.447 | 0.399 | 0.868 | 5.0 | 4.0 | 0.7 | 0.1 | 20.7 |
| 2022/2023 | מיאמי | 67 | 67 | 34.9 | 0.439 | 0.378 | 0.934 | 5.4 | 4.2 | 0.8 | 0.2 | 20.1 |
| קריירה |  | 242 | 100 | 31.5 | 0.439 | 0.383 | 0.875 | 4.9 | 3.5 | 0.7 | 0.2 | 17.7 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | מיאמי | 21 | 5 | 33.6 | 0.433 | 0.375 | 0.870 | 5.1 | 3.7 | 0.4 | 0.1 | 16.0 |
| 2020/2021 | מיאמי | 4 | 0 | 23.3 | 0.316 | 0.316 | 1.000 | 3.3 | 1.8 | 0.3 | 0.3 | 9.3 |
| 2021/2022 | מיאמי | 15 | 0 | 25.4 | 0.409 | 0.229 | 0.926 | 3.9 | 2.8 | 0.6 | 0.4 | 12.6 |
| 2022/2023 | מיאמי | 1 | 1 | 19.0 | 0.556 | 0.500 | 0.000 | 2.0 | 2.0 | 0.0 | 1.0 | 12.0 |
| קריירה |  | 41 | 6 | 29.2 | 0.418 | 0.326 | 0.898 | 4.4 | 3.1 | 0.4 | 0.2 | 14.0 |
הערות שוליים

↑  סיכום משחק נייקי הופ סאמיט 2018, באתר USA Basketball,‏ 27 בספטמבר 2018
↑  איך טיילר הירו עבר מוויסקונסין לקנטקי, באתר usatodayhss.com,‏ 29 בנובמבר 2017
↑  סטטיסטיקות המכללות של הירו, באתר sports-reference.com
↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת אוניברסיטת קנטקי
↑  הירו מעמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2019, באתר nbcsports.com,‏ 12 באפריל 2019
↑  סטטיסטיקות המשחק בין מיאמי לאטלנטה, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום המשחק בין ההיט לת'אנדר, באתר ESPN,‏ 13 באוגוסט 2020
↑  מיאמי עלתה ליתרון 1:3 על בוסטון בגמר המזרח, טיילר הירו להט, באתר וואלה, 24 בספטמבר 2020
אילעאי עופרן

| --- | --- |

 לידה:  1982 (בן 43 בערך) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  תיכון הימלפרב  בית מורשה בירושלים  אוניברסיטת בר-אילן  ישיבת הר עציון  ישיבת מעלה גלבוע  המכללה האקדמית תל אביב-יפו 
 רבותיו:  הרב דוד ביגמן ; הרב יהודה ברנדס
 בת זוג:  אביטל עופרן רוזנק
 אם:  מירה עופרן 
 
 תפקידים נוספים:  אושיית רשת ופסיכולוג
 
הרב מרדכי אילעאי עופרן (נולד ב-1982) הוא רב, פסיכולוג, ואושיית רשת ישראלי. מכהן כרב קבוצת יבנה, ראש המכינה הקדם צבאית 'רוח השדה', וראש תוכנית "ערבים זה לזה" במכון שחרית.
ביוגרפיה

נולד בירושלים ב-1982 למירה עופרן, פיזיקאית, בתם של גרטה והפרופסור ישעיהו ליבוביץ, ולאברהם עופרן (זפרני). גדל בירושלים, למד בתיכון הימלפרב. היה חניך בתנועת הנוער הצופים הדתיים.
עופרן למד בישיבת מעלה גלבוע, משם התגייס לצה"ל. שירת בחיל מודיעין השדה, תחילה במסלול קרבי אך לאור פציעה סיים את שירותו כתומך לחימה. לאחר מכן למד תקופה בישיבת הר עציון וכיום משמש כקצין מילואים בפיקוד העורף.
עופרן הוא בוגר לימודי פסיכולוגיה ותלמוד באוניברסיטת בר-אילן ולימודי רבנות בבית מורשה בירושלים. השלים תואר שני בפסיכולוגיה במכללה האקדמית תל אביב יפו.
במשך שנים התנדב במרכז הסיוע לגברים דתיים נפגעי תקיפה מינית.
משמש כרב קבוצת יבנה משנת תשס"ט. בשנת תשע"ז הקים יחד עם הרב איתמר חייקין את המכינה הקדם-צבאית רוח השדה. המכינה שוכנת בקיבוץ בארות יצחק ומונה כ-70 תלמידים.
בנוסף להיותו ראש המכינה הוא מלמד גם במת"ן - מכון תורני לנשים, במכינת צהלי ובמכללה האקדמית הרצוג, והוא חבר תנועת נאמני תורה ועבודה.
במהלך השנים פרסם שלל טורי דעה ומאמרים הלכתיים ודברי תורה בכתבי עת, בעלונים ובספרים שונים והצית דיון ציבורי בשלל נושאים.
בשנת 2019 נכלל ברשימת "הצעירים המבטיחים - מנהיגי העתיד" שמתפרסמת על ידי העיתון "גלובס".
לעופרן כ־30,000 עוקבים בפייסבוק. ב"סקר אושיות רשת" שנערך בשנת 2017 בקרב דתיים הוא הגיע למקום ה-15 בקטגוריית פוליטיקה ואקטואליה. בריאיון לגבי הפופולריות שלו בפייסבוק אמר עופרן: "הבעיה האמיתית שלי עם פייסבוק היא היצר הרע. פייסבוק מתגמל מדי... אני יודע שמצופה ממני להגיד: 'מה פתאום, זה בכלל לא מעסיק אותי, אני לא מסתכל על הלייקים', אבל זה לא נכון. אני לא מתגאה בזה, אבל זה המצב. פתאום שמתי לב שהפעילות שלי בפייסבוק עלולה להיות קשורה לדברים אחרים לגמרי. כשיש לי יום שבו אני מרגיש שלא ראו אותי, אני יכול למצוא את עצמי מעלה פוסט ומקבל את זה דרך הפייסבוק. וזה נורא ואיום. זו הפרה של החוזה שבין רב לקהילתו".
עופרן התייחס לנתוני גיוס גבוהים ליחידות קרביות בקרב בני המגזר הדתי-לאומי וביישובים ממעמד סוציו-אקונומי גבוה בהם אין ערבים, חרדים וקבוצות ייחודיות דוגמת אתיופים. לדבריו, "הבעיה היא שצה"ל, צבא העם האהוב והחשוב שלנו, עלול להפוך מגורם המאחד של החברה הישראלית על שלל גווניה, למליציה חמושה של קבוצת מיעוט"..
ביוני 2021 תוכננה הרצאה של עופרן ביישוב נחלים בנושא "מוגנות מינית בקהילה דתית". בעקבות הפרסום תקף הרב דוד חיים גריוונלד, רב היישוב, קיום הרצאה מפיו של עופרן בשטח היישוב. ועדת המוגנות שהפיקה את האירוע העבירה את ההרצאה ממבנה ציבור לשטח פתוח, אולם לבסוף ביקש עופרן לבטל את קיום ההרצאה.
עופרן הוא נכדו של פרופ' ישעיהו ליבוביץ והוא מתייחס לא פעם להשקפתו ולהגותו של סבו בדבריו ובכתיבתו, והסתייג מאמירתו על ״יהודונאצים״.
נשוי לעו"ד אביטל עופרן רוזנק, העוסקת בחינוך ומשמשת כמנהלת בית הספר "פלך" בתל אביב, ולהם חמישה ילדים.
בן דודו היה הרב שמואל זעפרני.
משנתו ודרכו בתחום המיניות

הרב עופרן פרסם פסקי הלכה שונים בתחום המיניות. התיר במקרה הצורך לבעל לגעת באשתו בזמן הלידה. הפסק עורר ביקורת ובריאיון רדיו משותף עם הרב בורשטין, ראש מכון פוע"ה, הטיח הרב עופרן ברב בורשטיין כי הוא "מפכ"ל משטרת המחשבות". בעקבות הביקורת התנצל עופרן על דבריו.
כתב בעניין הוצאת זרע לבטלה כי המשימה היא להשתדל, ולא רק להצליח. עופרן רואה בתנועת Me Too# בשורה דתית ורוחנית והשתתף במיזם Ted in Bed, בו מתקיים שיח אינטימי על מיניות בפרהסיה.
הוא סובר כי הדרך להימנע מניצול היא להימנע מהערצת רבנים או מפורסמים, "הבעיה אינה להעריץ האדם הלא נכון, אלא עצם ההערצה, שהיא אולי העלובה שבמידות האנושיות". הרב אברהם סתיו מתח ביקורת על דבריו, ובאנלוגיה לקריאתו הציע את ביטול מוסד הנישואין כדי להימנע מאלימות במשפחה.
בעקבות פרשיית אונס הילדה מבנימין בה נחשד פלסטיני באונס ילדה בת 7 יצא עופרן נגד המחאה וכתב פוסט קצר שהסתיים כך: "בלתי נתפס שבסופו של דבר, מה שמסעיר את המדינה זו דמותו של הפוגע ולא דמותה של הנפגעת". בעקבות התגובות השליליות והמחאה שעורר כתב עופרן כי הסיר את הפוסט הקודם מהפיד הגלוי שלו, והסביר: "מעולם לא קיבלתי נאצות ואיומים כפי שקיבלתי על אותן מילים קצרות. אנרגיות הזעם והאלימות שהופנו כלפי, גרמו לי להתכנס ולהיזהר".
ספריו

תורה של הנפש, ידיעות ספרים, 2018.
דרושים, ידיעות ספרים, 2021.
לנבוכי העולם החדש, ידיעות ספרים, 2022
עת לדרוש, ידיעות ספרים, 2024.
ממאמריו

מחליפים פנים של חילוי בפנים של חולין: בין "הקודש הנייד" ל"קודש הנייח", מעגלים ז (תשע"א), עמ' 81–90
האם "נוטלין כל החבילה יחד"? לשיטותיהם של הגר"א וולדינברג והגר"ע יוסף, נטועים יז (תשע"א), עמ' 105–112
פתרונות הלכ-טכנולוגיים: קולא הכרחית או חומרא יתרה?, מעגלים ח (תשע"ג), עמ' 113–120
נאמנות להלכה בזמן הזה: בין פורמליזם למהות, מעגלים י (תשע"ז), עמ' 45–60
נגיעה בין בני זוג בזמן לידה - עיון הלכתי חברתי, דעות 72 (תשע"ו)
הלכות שבת במדינה יהודית - עיון בפולמוס בין הרב מ.צ. נריה לפרופ' י. ליבוביץ', מאמינים במשטרה (תשע"ו) 151-158
המחמיר תבוא עליו הברכה - האמנם??? המאיר לארץ 64 (תשס"ה) 173-181
עירוב חצרות בקיבוץ שיתופי, תחומין ל"ב (תשע"ב) 65-69
עליית אבל לתורה בשבת "שבע ברכות" של בנו, תחומין ל' (תש"ע) 34-37
הערות שוליים

↑  הקודקוד השלישי- ריאיון עם הרב אילעאי עפרן ,29 בנובמבר 2010, באתר נאמני תורה ועבודה
↑  מי בבית : הרב אילעאי עופרן באתר בית הלל.
↑  גלובס: 40 הצעירים המבטיחים 2019 - אילעאי עופרן
↑  נכון למאי 24'
↑  הדר ת"ש, ‏שכוייח: תוצאות סקר אושיות הפייסבוק במגזר הדתי-לאומי, באתר ‏מאקו‏, 16 במרץ 2017
↑    אריאל הורוביץ, ‏הרב אילעאי עופרן לא מפחד משאלות קשות, בעיתון מקור ראשון, 31 במרץ 2021
↑  גיא עזרא, ‏הרב אילעאי עופרן: "נתוני הגיוס הם לא כבוד למגזר אלא פצצה מתקתקת", באתר "סרוגים", 4 בדצמבר 2018
↑  צלם בהיכל: במושב נחלים אסרו על הרב עופרן לקיים אירוע במבנה ציבורי,  באתר כיפה, 3 ביוני 2021; פוסט של עופרן ברשת החברתית פייסבוק, 6 ביוני 2021
1 2  חן ארצי סרור, "סבא שלי היה נביא, אבל לא מקשיבים לנביאים", באתר ynet, 17 באוקטובר 2018
↑  הרב אלעאי עופרן: במקרה הצורך, ניתן להתיר נגיעה בין בני זוג בזמן לידה,  באתר כיפה, 2 בדצמבר 2015
↑  ערוץ 7, ההאשמה החריפה הובילה להתנצלות פומבית, באתר ערוץ 7, 29 בדצמבר 2015.
↑  איסור הוצאת זרע לבטלה? המשימה אינה להצליח אלא להשתדל,  באתר כיפה, 26 בדצמבר 2017
↑  לראשונה: שיח אינטימי על מיניות בפרהסיה ,10 במאי 2015, באתר כיפה
↑  גיא עזרא, ‏הרב סתיו לרב עופרן: אולי גם נבטל את מוסד הנישואין?, באתר "סרוגים", 7 ביולי 2019
↑  נתי יפת, "איך מייצרים זהות יהודית מובחנת שאינה גזענית? זה האתגר הגדול", באתר זמן ישראל, 1 ביולי 2019
↑  לנבוכי העולם החדש - אילעאי עופרן | ידיעות ספרים שאוהבים, באתר www.ybook.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007372851805171  ISNI: 0000 0004 9998 4221  LCCN: no2019005165  VIAF: 21150940066426601469   WorldCat (עם VIAF): 21150940066426601469