stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רפאל מרינוב
ב"משביר לצרכן" > תפיסת הקואופרציה הצרכנית

מרינוב הגדיר את תפקידו של המשביר לצרכן, לא רק כספק שירות, אלא כמווסת מחירים. המשביר לצרכן שמר על מתח רווחים נמוך ונמנע מעליית מחירים, כמקובל בשוק הפרטי.
מיומו הראשון של המשביר לצרכן הוא קבע מדיניות של מחירים אחידים לסחורה בכל הסניפים בארץ, למרות פערי ההוצאות בין סניפים שונים. כך, גם בסניף אילת וגם בקרית שמונה נמכרה הסחורה במחיר של הסניפים במרכז הארץ, למרות הוצאות השינוע הכבדות. גם כאשר הממשלה הכריזה על פיחותים המשבירהמשיך למכור את המוצרים בחנויות במחירים שטרם הפיחות והגדיר סטנדרט שהשפיע, לפחות באופן חלקי, גם על השוק הפרטי.
בוועידה העשרים של המשביר המרכזי, תיאר מרינוב את השינוי שהחיל במשביר לצרכן כאשר ניתק לחלוטין את מנגנון התמחור מהמקובל בשוק והעמיד מערכת תמחור עצמאית כדילמלא את ייעודה של הקואופרציה הצרכנית – "לעזור לאיש העובד ול"אדם הקטן" לאזן את תקציבו וגם לתרום תרומתה להבראת הכלכלה של המדינה". המשביר לצרכן ניצל את כוח הקנייה הגדול שהצליח לייצר, כדי להוזיל את מחירי הרכישה, הסתפק ברווחים קטנים, כדי לממן פעילות שוטפת ושכר ראוי לעובדים וכך הביא להוזלה של המוצרים אותם מכר. הפער בין מחירי המשביר לצרכן והשוק הפרטי עמד על בין 10% ועד 30%. באזורים בהם פעל המשביר לצרכן באותן השנים, ניתן היה להצביע על שינוי במחירי השוק כולו.
מרינוב הגדיר את הקואופרציה הצרכנית כאחד מיסודות מעמד העובדים, אשר אינם זוכים לתשומת לב הולמת: "פועל יכול להתוכח, להלחם על חצי לירה-לירה תוספת יוקר אבל הוא לא שם לב לאיך הוא מוציא את הכסף, שאת אותו מוצר הוא מקבל יותר בזול, מתי הוא שם לב? בזמן של מחסור". כן אמר: "השליחות הציבורית של הרשת מתבטאת במגמתה לתת לציבור השכירים, הנאבק על כל לירה נוספת משכרו, תוצרת מאיכות טובה במחירים זולים".
בראיון שנתן למכון לבון סמוך לפרישתו מניהול המשביר לצרכן סיכם את דרכו:
באתי למשביר לצרכן לא כלשכת עבודה, היתה לי אידיאה וראיתי את תפקיד חיי לפתח קואופרציה צרכנית בארץ. חשבתי את זה לזרוע נוספת לאיגוד המקצועי, האיגוד המקצועי נלחם על תנאי עבודה, אנחנו צריכים לתת אפשרות קודם כל לציבור הפועלים להוציא את כספו בצורה הטובה ביותר, החסכונית ביותר. אני ראיתי את זה בתור תפקיד חיים, והחלטתי להקדיש לזה את שארית חיי. אנחנו חייבים לשמור על הרוח הקואופרטיבית".
משפחתו

רפאל מרינוב נישא לפניה ביום א' בסיוון תרפ"ח - 1928, בתחילה הם התגוררו בירושלים, שם נולדו שלושת ילדיהם: אדיר, אורי, ויעל. ב-1947 עבר לתל אביב, ואחריו משפחתו, שם חי עד מותו ב-1986.
בין שבעת נכדיו עורכת החדשות הילה מרינוב, שרית הנדקנופף מנכלית המחלקה לישראל והנצחת השואה בהסתדרות הציונית ועו"ד ד"ר יפעת סולל שבין השאר עוסקת בקואופרציה בצד המעשי והמחקרי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  ראיון שמרינוב נתן לצבי לביא, עבור מכון לבון ב-29 בינואר 1976
↑  זיוי שורר, הכל בחנויות "כל בו" של "המשביר", דבר, 15 בספטמבר 1965
1 2 3  אהרון להב, הכל־בו - חנות העתיד, דבר, 21 במרץ 1969
1 2 3  אהרן להב, ענק צמח בירושלים, דבר, 4 בפברואר 1971
↑  "המשביר לצרכן" חוגג ח"י שנה לקיומו, דבר, 31 באוקטובר 1962
↑  רפאל בשן, ראיון השבוע עם רפאל מרינוב - מה ל"המשביר" בבכר דיזנגוף?, מעריב, 17 באפריל 1959
↑  נפתח כל־בו "המשביר לצרכן" בבאר־שבע, דבר, 16 בדצמבר 1959
↑  יום הולדת כפול, דבר, 24 במאי 1973
↑  המשביר לצרכן כל-בו לעם, דבר, 25 במאי 1972
1 2  אריאל וינשטיין, מחזור מכירות של 80 מיליון ל"י מתכנן "המשביר לצרכן לשנת 1969, מעריב, 12 בספטמבר 1967(המשך), מעריב, 12 בספטמבר 1967
↑  "המשביר לצרכן" - מרחיב פעולתו, על המשמר, 11 באוקטובר 1961
↑  "המשכיר לצרכן" מנהיג שיטות מכירה חדשות, דבר, 13 ביוני 1966
↑  ספר המשביר המרכזי 1955–1957, עמודים 189 - 192
רפאל מרינוב בשנות ה-60
יאיר הגלעדי

יָאִיר הַגִּלְעָדִי לפי המקרא, היה השופט השביעי ששפט את ישראל בתקופת השופטים.
מוצאו של יאיר הוא משבט מנשה, מחצי השבט שממזרח לירדן.
פועלו של יאיר

יאיר נזכר בשלושה פסוקים בספר:
וַיָּקָם אַחֲרָיו יָאִיר הַגִּלְעָדִי וַיִּשְׁפֹּט אֶת יִשְׂרָאֵל עֶשְׂרִים וּשְׁתַּיִם שָׁנָה. וַיְהִי לוֹ שְׁלֹשִׁים בָּנִים רֹכְבִים עַל שְׁלֹשִׁים עֲיָרִים וּשְׁלֹשִׁים עֲיָרִים לָהֶם לָהֶם יִקְרְאוּ חַוֹּת יָאִיר עַד הַיּוֹם הַזֶּה אֲשֶׁר בְּאֶרֶץ הַגִּלְעָד. וַיָּמָת יָאִיר וַיִּקָּבֵר בְּקָמוֹן
יאיר שייך לקבוצת "השופטים השקטים", שבעיקר ידוע שמם, אך פועלם נסתר. האויב מולו נלחם יאיר אינו נזכר בפסוקים ולכן אינו ידוע.
מקור השם

בפרשת כיבוש עבר הירדן המזרחי בתקופת התנחלות השבטים מופיע גיבור  - יאיר בן מנשה (ספר במדבר, פרק ל"ב, פסוק מ"א). יאיר בן מנשה כבש שטחים בחבל הארץ הגלעד אשר כונו מאוחר יותר "חוות יאיר", והתנחל בהם יחד עם בני שיבטו. במקרא נאמר: ” וְיָאִיר בֶּן-מְנַשֶּׁה הָלַךְ, וַיִּלְכֹּד אֶת-חַוֹּתֵיהֶם; וַיִּקְרָא אֶתְהֶן, חַוֹּת יָאִיר”.
עוד מסופר שהיו לו עשרים ושלוש ערים בארץ גלעד. מכאן השם יאיר הגלעדי. ייתכן והשופט השביעי אשר חי כשלוש מאות שנה אחרי יאיר בן מנשה, "אימץ" לעצמו את השם "יאיר הגלעדי" כשמו של אותו גיבור מתקופת ההתנחלות.  
השופט השמיני היה יפתח הגלעדי, אף הוא מהגלעד.
חוות יאיר

בתקופת שלמה המלך, נכללו חוות יאיר בתוך שטח הנציבות השישית - שהיא נציבות רמות גלעד (ספר מלכים א', פרק ד', פסוק י"ג).
סוף ימיו

יאיר נקבר בקמון. ישנן השערות רבות ביחס למקום זה כיום.
בספר "קדמוניות המקרא"

מחבר הספר "קדמוניות המקרא" בחר להרחיב אודותיו, ומתאר אותו באופן שלילי.
יאיר בספרות הישראלית

ספר על יאיר הגלעדי נכתב על ידי סופר הילדים צבי ליברמן ויצא בהוצאת עמיחי.  קורות חיו של השופט המתוארים בספר זה, הם פרי המצאתו של הסופר.
לקריאה נוספת

יאיר זקוביץ ואביגדור שנאן, גם כך לא כתוב בתנ"ך. תל אביב: ידיעות ספרים, 2009. פרק כא' 'אשר לא יזבח לבעל ימות': השופט יאיר בספר קדמוניות המקרא. עמ' 237–249.
יגאל אריאל, חוות יאיר - פרשת כיבוש והתנחלות בגולן, על אתר ד'-ה' (ניסן תשנ"ט), עמ' 159–169.
הרב שמואל ישמח, זיהוי שבטו של כל שופט, ירחון האוצר, גיליון כט, סיוון תשע"ט, עמ' קפ–קפו.
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק י', פסוק ג'
↑  יאיר זקוביץ ואביגדור שנאן, גם כך לא כתוב בתנ״ך, עמ' 237.
↑  יאיר זקוביץ ואביגדור שנאן, גם כך לא כתוב בתנ"ך, עמ' 239.
| תקופת השופטים |
| --- | --- | --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש •  תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון  • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |  |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |  |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |  |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |  |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים •  קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |  |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם • הקיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1222626829  VIAF: 30160725800710182750   WorldCat (עם VIAF): 30160725800710182750
The Sea – Live

The Sea – Live הוא סיבוב ההופעות השישי של הזמרת-יוצרת הבריטית מלאני סי, אשר התקיים בין שנת 2011 לשנת 2012. סיבוב ההופעות החל בקלן, גרמניה ב-28 בנובמבר 2011. ה-DVD של סיבוב ההופעות הופץ ב-27 בפברואר 2012 לזמן מוגבל והוא צולם בתיאטרון גלוריה (קלן), גרוינספן (המבורג) ובסי-קלאב (ברלין).
רקע

ביוני 2011, מלאני הודיעה שהיא תצא לסיבוב הופעות במטרה לקדם את האלבום שלה, The Sea. בנובמבר 2011, האתר הרשמי של מלאני פרסם את הדברים הבאים: "לאחר שהוציאה חמישה אלבומים, יש למלאני שירים רבים ואנו לא יודעים מה עדיף שהיא תשיר במהלך ההופעות, לכן אתם אלו שתבחרו בשירים שאתם רוצים שהיא תופיע איתם במהלך סיבוב ההופעות".
באותו היום פורסמו צילומים מהחזרות הגנרליות, באתר שלה. עוד הוכרז כי התאריכים בלונדון אזלו וייתכן שיעבירו את המופעים שם למיקומים יותר גדולים, על מנת שיותר אנשים יוכלו להגיע.
צוות

מלאני סי - שירה
גרג האטוול - במאי מוזיקלי, גיטרה, שירת ליווי
פול גנדלר - גיטרה
סקוט פירת' - גיטרה בס, קולות רקע
ניק נסמית' - קלידים
ויני למי - תופים
לדונה הארלי-פיטרס - שירת ליווי
שרלן הקטור - שירת
רשימת השירים

להלן רשימת השירים איתם הופיעה במהלך סיבוב ההופעות בשנת 2011:
"Rock Me"
"Yeh Yeh Yeh"
"Think About It"
"Weak"
"Northern Star"
"Never Be the Same Again"
Fan's Choice
"Here It Comes Again" (בהופעה בקלן, ברלין, ציריך וגם וינה)
"Why" (בהופעה בהמבורג)
"Reason" (בהופעה במינכן)
"One By One"
"Burn"
"All About You"
"Drown"
"Next Best Superstar"
"When You're Gone"
"Let There Be Love"
"Stupid Game" (מכיל קטעים מהשיר "Tainted Love")
"I Turn to You"
"First Day of My Life"
תאריכי הופעות

| תאריך | עיר | מדינה | מקום |
| --- | --- | --- | --- |
לג 1
| 28 בנובמבר 2011 | קלן | גרמניה | גלוריה |
| 29 בנובמבר 2011 | המבורג | גרמניה | גרנספן |
| 1 בדצמבר 2011 | ברלין | גרמניה | מועדון C |
| 4 בדצמבר 2011 | ליברפול | הממלכה המאוחדת | אקדמיה O2 |
| 9 בדצמבר 2011 | לונדון | הממלכה המאוחדת | סקאלה |
| 12 בדצמבר 2011 | ציריך | שווייץ | Härterei |
| 13 בדצמבר 2011 | וינה | אוסטריה | ווק |
| 15 בדצמבר 2011 | מינכן | גרמניה | מאחורי הקלעים |

לג 2
| 25 בפברואר 2012 | מנצ'סטר | הממלכה המאוחדת | אקדמיית המועדון |
| 26 בפברואר 2012 | ניוקאסל | הממלכה המאוחדת | O2 Academy 2 |
| 27 בפברואר 2012 | גלאזגו | הממלכה המאוחדת | O2 ABC |
| 29 בפברואר 2012 | שפילד | הממלכה המאוחדת | O2 Academy 2 |
| 1 במרץ 2012 | לונדון | הממלכה המאוחדת | O2 Islingtonington Academy |
| 2 במרץ 2012 | בירמינגהאם | הממלכה המאוחדת | ספריית HMV |
| 4 במרץ 2012 | בלפסט | הממלכה המאוחדת | אור הזרקורים |
| 5 במרץ 2012 | דבלין | אירלנד | תיאטרון אולימפיה |
| 7 במרץ 2012 | ברייטון | הממלכה המאוחדת | קונקורד 2 |
הערות שוליים

1 2  Melanie C | Official website, Melanie C (באנגלית)
| מלאני סי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Northern Star • Reason • Beautiful Intentions • This Time • The Sea • Stages • Version of Me • Melanie C |  |
| אלבומי וידאו | Live Hits • Live at the Hard Rock Cafe • The Sea – Live |  |
| סינגלים | "Goin' Down" • "Northern Star" • "Never Be the Same Again" • "I Turn to You" • "If That Were Me" • "Here It Comes Again" • "On the Horizon" • "Melt" \ "Yeh Yeh Yeh" • "Next Best Superstar" • "Better Alone" • "First Day of My Life" • "The Moment You Believe" • "I Want Candy" • "Carolyna" • "This Time" • "Understand" • "Rock Me" • "Think About It" • "Weak" • "Let There Be Love" • "I Know Him So Well" • "Loving You" • "Anymore" • "Dear Life" • "Hold On" • "Room for Love" • "High Heels" • "Who I Am" • "Blame It on Me" • "In and Out of Love" • "Fearless" |  |
| השתתפות בסינגלים | "When You're Gone" • "He Ain't Heavy, He's My Brother" • "Let's Groove" • "Pesenka" |  |
| סיבובי הופעות | From Liverpool to Leicester Square • Northern Star Tour • Reason Tour • The Barfly Mini-Tour • Beautiful Intentions Tour • This Time Canadian Tour • The Sea – Live |  |
| ערכים קשורים | Spice Girls |  |
רמי דנוך

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1951 (בן 73) שכונת התקווה, תל אביב-יפו, ישראל
 שם לידה:  רחמים דנוך
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1967
 שיתופי פעולה בולטים:  צלילי העוד
 
רמי (רחמים) דנוך (נולד ב-12 ביולי 1951) הוא זמר ישראלי. ממקימי להקת צלילי העוּד.
ילדות ותחילת הקריירה

רמי דנוך נולד בשכונת התקווה שבתל אביב למשפחה דתית ממוצא תימני ולו שלוש אחיות. בגיל 7 הצטרף למקהלת בית הכנסת בשכונתו. במקהלה היה חבר גם משה גיאת. בגיל 10 החל להופיע בלהקתו של הזמר היוצר, נגן העוּד שלמה מוקעה. דנוך, שלמד בישיבה תיכונית, שיחק כדורגל בנעוריו בקבוצת בני יהודה תל אביב, אך בלחץ אביו נאלץ להפסיק לשחק עקב חילול השבת. בגיל 16 הקים להקה שהופיעה בחתונות ונקראה "להקת הצוקים".
את שירותו הצבאי עשה בבסיס חיל התובלה בית נבאלא. במהלך השירות היה שותף להרכב שהופיע בבסיסי חיל התובלה. לאחר שירותו הצבאי הצטרף כנגן דרבוקה להופעותיה של אהובה עוזרי, שאותה הכיר בשירותו הצבאי, ולעיתים הוא שר בהופעותיה שירים תימניים.
צלילי העוּד

בשנת 1973, עם נישואיו, עבר דנוך להתגורר בקריית אונו. הוא ראה בגינה ציבורית את קרוב משפחתו יהודה קיסר, אשר סבותיהם אחיות, מנגן בגיטרה. דנוך שבפעם הקודמת פגש את קיסר כילד, הציע לקיסר שנהג עד אז לנגן בעיקר מוזיקה עם השפעות מערביות, להקים עמו להקה. ההרכב נקרא בתחילה בשם "צלילי העוד והנבל", שעל אף שמו לא כלל נגינת עוד ולא נגינת נבל. הלהקה שילבה כלי נגינה מזרחיים ומערביים וניגנה בחתונות ובמועדונים. דנוך היה הסולן, קיסר הגיטריסט וחברים נוספים בלהקה היו נגן הקאנון דוד גזלה ונגן כלי ההקשה דוד יסין. הלהקה הקליטה קלטת שהופצה באופן לא מסחרי בקרב מכריהם וחבריהם. הקלטת שהושמעה בתחנה המרכזית בתל אביב, הגיעה לידי "האחים אזולאי" שהחתימו אותם והפיקו עבורם אלבום מסחרי, עם אותם השירים אך בהפקה מקצועית יותר. האלבום הראשון "ביצוע מקורי תקליט מספר 1" שיצא ב-1975 כלל את השירים "איילת חן", "חסידה צחורה", "בזכרי ימים ימימה", "לנר ולבשמים", "שלום לבן דודי" ו"חנהל'ה התבלבלה". עטיפת התקליט עוטרה באיור של רקדנים ממוצא תימני ושל נרגילה גדולה. השירים שהוקלטו לאלבום היו שירים שהיו מושרים בחפלות ולא נכתבו במיוחד ללהקה.
להקת צלילי הכרם שקמה אף היא באותה תקופה הוציאה זמן קצר לאחר מכן אלבום שבו ארבעה מהשירים היו זהים לשירים שהקליטו "צלילי העוד" ויצאו מאוחר יותר ("חסידה צחורה", "בזכרי ימים ימימה", "איילת חן" ו"חנה'לה התבלבלה"), מה שהוביל לסכסוך מתוקשר בין שתי הלהקות. הסכסוך הוביל למערכת יחסים עכורה בין דקלון לרמי דנוך שנמשכה למעלה מארבעים וחמש שנים עד לשנת 2018 בה הכריזו השניים על פיוס, והופיעו במופע משותף.
"צלילי העוד" הוחתמה למסע הופעות על ידי יהודה טלית כאשר דודו אלהרר ביים את המופע ויעקב בנאי ביצע קטעי קישור.
מתחילת שנות ה-70 ועד לאמצע שנות ה-80, הקליטה הלהקה שמונה אלבומים נוספים שזכו להצלחה רבה.
לאחר התפרקותה של צלילי העוד

בשנים 1990–2003, בעקבות תהליך של התחזקות דתית, הוריד דנוך מנפח פעילותו והתרכז בהופעות באירועים דתיים וכנסי החזרה בתשובה בלבד. בשנת 2003 החל דנוך לחזור לתודעת הקהל. בשנים 2003 - 2004 התאחדה צלילי העוד למסע הופעות בו חברו יחד דנוך ויהודה קיסר, ובשנת 2009 התאחדה הלהקה לסיבוב הופעות נוסף. במלאת 30 שנה להקמתה הוציאה הלהקה אלבום אוסף.
בשנת 2012 דנוך הקים את פרויקט "הפקולטה" בו חברים ששי יעיש, שותפו בעבר לצלילי העוד, בנו רונן דנוך, זוהר יעיש, בנו של ששי יעיש, וקובי שי.
בשנת 2016 הופיע בחלק האמנותי של טקס הדלקת המשואות לרגל יום העצמאות ה-68 למדינת ישראל בשיר "חסידה צחורה" עם יהודה קיסר ומירי מסיקה.
בשנת 2018 נערך פיוס בין דנוך לבין דקלון מ"צלילי הכרם", שסיים את הסכסוך הארוך בין שתי הלהקות. באוגוסט 2018 החלו דנוך ודקלון לצאת בסיבוב הופעות משותף. למופע המשותף נלווה דואט שהקליטו לשירים "איילת חן" ו"גדליה רבע איש" בעיבודים חדשים ובהפקה מוזיקלית של דודו טסה וניר מימון.
בנובמבר 2018 זכה בפרס משרד התרבות והספורט לאמנים ותיקים בקטגוריית זמר עברי. זוכים נוספים שהוכרזו בקטגוריה היו קורין אלאל ושם טוב לוי.
חיים אישיים

דנוך נשוי בשנית ואב לחמישה ומתגורר בראשון לציון. בשבתות הוא משמש כחזן בבית כנסת בעירו. בתו, השחקנית פרלה דנוך, נשואה למני צוקרל, המוכר ככוכב הילדים "מני ממטרה".
בנו של דנוך מנישואיו הראשונים הוא הזמר רונן דנוך, ובן נוסף הוא המפיק המוזיקלי ישי דנוך.
דיסקוגרפיה

עם צלילי העוד:
ביצוע מקורי תקליט מספר 1 - 1975
ביצוע מקורי תקליט מספר 2 - 1975
ביצוע מקורי תקליט מספר 3 - 1976
ביצוע מ-ורי תקליט מספר 4 - 1976
ביצוע מקורי תקליט מספר 5 - 1977
אמצע הדרך - 1981 (אלבום אוסף)
רמי דנוך ולהקת העוד - 1981
אהבת הנווד - 1981
היו זמנים - 1981
פעמי הגאולה - 1982
סיפור חיים - 1984
בנתיב הזכרונות - 1984
קריירת סולו
כפיים - 1986
צללים - 1986
כמו שפעם - 1993
פוסע אל האושר - 1997
קריאת שיר השירים - 2005
נגן לי עוד - 2006
רחמן בינבדע - 2007
רמי דנוך באוסף שירי זהב קודש 2009
הערות שוליים

↑  אסף נבו, יאללה סולחה, באתר ישראל היום, 20 ביולי 2018
↑  עינב שיף‏, עוד להיט, באתר וואלה, 1 באפריל 2009
↑  אסף נבו, ‏רמי דנוך ו"הפקולטה" במחרוזת שירי "כוורת", באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2012
↑  איתמר אייכנר, עוד – להיט, באתר ynet, 4 במאי 2016
↑  רז שכניק, זה הזמן לסולחה, באתר ynet, 6 באוגוסט 2018
↑  רן בוקר, הוכרזו זוכי משרד התרבות בפרס לאמנים ותיקים לשנת 2018, באתר ynet, 27 בנובמבר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 4927c103-455d-44fe-82a2-12930b4b3d0b
אביב צנזור

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 באפריל 1972 (בן 52) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל (2007)  אוניברסיטת קליפורניה 
 מנחה לדוקטורט:  אלי אלחדף, ברוך סולל 
 מוסדות:   הטכניון
 
ד"ר אביב צֶנְזוֹר (נולד ב-23 באפריל 1972) הוא מתמטיקאי ישראלי ואיש חינוך בתחום המתמטיקה האקדמית. חבר סגל בפקולטה למתמטיקה בטכניון. ידוע במוסדות אקדמיים בישראל ובמערכת החינוך בישראל בזכות קורסים מצולמים שהוא מעביר דרך ערוץ היוטיוב של הטכניון.
ביוגרפיה

אביב צנזור נולד וגדל בחיפה. אביו הוא המתמטיקאי יאיר צנזור, פרופסור באוניברסיטת חיפה. אחותו הצעירה, קרן צנזור-הלל, היא פרופסור למדעי המחשב בטכניון. צנזור נשוי לפרופסור אפרת שר-צנזור, חברת סגל באוניברסיטת חיפה. הם הורים לשלושה ילדים ומתגוררים בחיפה.
צנזור השלים לימודים לשלושה תארים בפקולטה למתמטיקה בטכניון. הדיסרטציה שלו עסקה בגרופואיד של אלגברת סי כוכב. את עבודת הפוסט-דוקטורט שלו עשה באוניברסיטת קליפורניה בריברסייד.
לצנזור מספר ארדש 5.
ביוגרפיה > הרצאות אקדמיות מקוונות

צנזור זכה לפרסום בקרב סטודנטים ממגוון מוסדות להשכלה גבוהה בישראל בזכות קורסים מצולמים המועברים על ידו בערוץ היוטיוב של הטכניון. הוא הקליט כעשרה קורסים מלאים בתחומי החדו"א והאלגברה, חלקם באנגלית. הנצפים ביותר הם קורס ראשון בחשבון אינפיניטסימלי וקורס הכנה לטכניון. להרצאות המוקלטות של צנזור מיליוני צפיות ביוטיוב.
הקורסים שהועלו ליוטיוב הוקלטו מול סטודנטים בכיתה אמיתית, רק עם טוש ולוח, וללא בימוי ועריכה. כיום הוא מפיק קורסים משודרגים, שבהם נעשה שימוש באולפנים עם טכנולוגיות צילום והפקה עדכניות, וכן כלים מתמטיים להדגמה חזותית, תרגול אינטראקטיבי, ואפשרויות למתן משוב והערכה. סדרה חדשה של שנים-עשר קורסים מקוונים טרום-אקדמיים בשם "פשוט מתמטיקה" עלתה לאתר קמפוס IL של המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית, בפורמט של קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים (MOOC). סדרת קורסים חדשים בחשבון אינפיניטסימלי נמצאת כיום בפיתוח.
ביוגרפיה > שיתוף פעולה עם משרד החינוך

בשנת 2019 נרקם שיתוף פעולה בין צנזור לבין משרד החינוך, בהובלת נרית כץ, מפמ"רית מתמטיקה על-יסודי. במסגרת פרויקט משותף שנקרא "קיוון חדש", לומדות כיום מאות כיתות של 5 יחידות מתמטיקה בבתי ספר תיכון ברחבי הארץ באופן היברידי, בעזרת קורסי "פשוט מתמטיקה" באתר קמפוס IL. הפרויקט היה חלוצי בעולם הקורסים המקוונים, בכך שעבר באופן נרחב מתפיסה של לומד עצמאי בקורס מקוון (המתאפיינת בנשירה גבוהה) לתפיסה של למידה בכיתה בהובלת מורה בעזרת קורס מקוון. הפרויקט הורחב בתקופת מגפת הקורונה בישראל כמענה חלקי ללמידה מרחוק, לווה בהשתלמויות וימי עיון למורים, ואף שימש השראה לקורסים דומים שפיתח משרד החינוך במתמטיקה ובמקצועות אחרים.
ביוגרפיה > הוראת מתמטיקה בטכניון

במסגרת קורס אינפי בטכניון יזם צנזור פעילות של תכנון ומימוש חדרי בריחה וירטואליים במשחק המחשב "מיינקראפט", שבהם כל החידות והרמזים מבוססים על התוכן המתמטי של הקורס.
בעקבות הפופולריות שלו בקרב סטודנטים בישראל, הוא זכה למספר מחוות הומוריסטיות בהן שירים, סטיקרים לוואטסאפ וגרפים ממוחשבים בדמותו. ב-2023 הוזכר בסיטקום "סובייצקה" של תאגיד השידור הישראלי "כאן 11" בידי דמויות המגלמות סטודנטים למתמטיקה, ששיבחו את איכות ההוראה שלו.
ראו גם

דוד צילג
הערות שוליים

↑  אפרת נוימן, קרן צנזור–הלל, באתר TheMarker
↑  Keren Censor-Hillel Department of Computer Science Search
↑  הסגל האקדמי בתוכנית הבינתחומית ללימודי תואר שני בהתפתחות הילד באוניברסיטת חיפה
↑  אביב צנזור, Taking Groupoid C*-Algebras to the Limit, באתר בית הספר לתארים מתקדמים של הטכניון
↑  סרטוני הקורס "אינפי 1מ" בערוץ היוטיוב של הטכניון
↑  סרטוני קורס ההכנה החדש בערוץ היוטיוב "הטכניון מלמדים"
↑  איך מתמטיקה יכולה לשדרג לכם את החיים, מתוך הפודקאסט "המאסטרים".
↑  חדרי בריחה מאינפי, באתר הטכניון.
↑  צנזור "שר" את שירו של אייל גולן "יום שישי"
↑  ד"ר אביב צנזור, "אין תחליף למבט בעיניים", מגזין הטכניון, ‏סתיו 2019
↑  גרף ובו אנימציה של צנזור קורץ
↑   סובייצקה, בביצוע  פרק בכורה – המילה האחרונה, תוכנית טלוויזיה בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב, 13 באוגוסט 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012679249605171  MGP: 111842
אנדריי גרומיקו

אנדריי אנדרייביץ' גרומיקו (ברוסית: Андре́й Андре́евич Громы́ко;‏ 18 ביולי 1909 – 2 ביולי 1989) היה מדינאי סובייטי שכיהן כשר החוץ של ברית המועצות, שגריר באו"ם ויושב ראש הסובייט העליון.
חייו

נולד בכפר קטן בשם גרומיקי באימפריה הרוסית (בתחומי בלארוס של ימינו). לאחר מלחמת העולם הראשונה סיים גרומיקו את לימודיו התיכוניים במגמת מסחר. לאחר מכן למד במכללה טכנית ליד מינסק.
בשנת 1931 הצטרף גרומיקו למפלגה הקומוניסטית. בהיותו בגיל 30 בשנת 1939 הצטרף גרומיקו למשרד החוץ הסובייטי ומיד עם הצטרפותו נשלח לעבוד בשגרירות הסובייטית בארצות הברית. ב-1943 מונה גרומיקו לשגרירה של ברית המועצות בוושינגטון בארצות הברית ובקובה. בתקופת מלחמת העולם השנייה מילא גרומיקו תפקיד מפתח בתיאום הקשרים בין ברית המועצות וארצות הברית.
ב-1946 מונה גרומיקו לנציגה של ברית המועצות באומות המאוחדות. ביום 29 בנובמבר 1947 - "כ"ט בנובמבר", נמנה גרומיקו, בייצגו את ברית המועצות, עם התומכים באישור תוכנית החלוקה של ארץ ישראל. חצי שנה לפני ההצבעה, ב-14 במאי, נאם גרומיקו נאום חוצב להבות לטובת העם היהודי. גרומיקו דיבר על סבלם האיום של היהודים בשנות מלחמת העולם השנייה ועל זכותו של העם היהודי לארץ משלו.
לאחר תקופת כהונה קצרה כשגריר ברית המועצות בבריטניה בין השנים 1952–1953, מונה גרומיקו לתפקיד שר החוץ של ברית המועצות, תפקיד שמילא ברצף במשך 28 שנים. בתקופת כהונתו הארוכה הוא ייצג בנאמנות רבה שרשרת ארוכה של מנהיגי ברית המועצות, החל בסטלין, עבור דרך חרושצ'וב וברז'נייב וכלה בגורבצ'וב, אשר ראו בנאמנותו תכונה נעלה.
גרומיקו מילא תפקיד חשוב מאוד במשבר הטילים בקובה בשנת 1962. בשיאו של המשבר נקרא לפגישה עם הנשיא ג'ון קנדי והכחיש מכל וכל את העובדה שברית המועצות פרסה טילים בקובה. רוברט קנדי, שכתב על משבר הטילים, תיאר את התנהגותו של גרומיקו בפגישה עם הנשיא ג'ון קנדי חוצפה. כמו כן, הוא היה פעיל בשיחות על הסכמי סאל"ט לצמצום נשק. בשנת 1982 זכה על פועלו בפרס לנין.
בחודש יולי 1985, לאחר תקופת כהונה בת 28 שנים כשר חוץ, החליט מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית מיכאיל גורבצ'וב, כי גרומיקו ימונה ליושב ראש הסובייט העליון, בניגוד לנוהג הבלתי רשמי שלפיו מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית משמש בשני התפקידים. לאחר שלוש שנים בתפקיד יושב ראש נשיאות הסובייט העליון, דהיינו נשיא המדינה, גרומיקו פרש, משום שלדבריו - חש כי זמנו חלף והוא איננו בעניינים עוד.
גרומיקו נפטר ב-2 ביולי 1989, שלושה ימים לפני יום הולדתו ה-80.
הערות שוליים

↑  מיכאל בר-זוהר, קיצור תולדות ישראל, עמ' 19.
| שרי החוץ של רוסיה וברית המועצות |
| --- | --- | --- |
| שרי החוץ של רוסיה הצארית | איוואן ויסקוואטי • וסילי ואנדריי שצ'לקאלוב • איוואן גרמוטקין • פיוטר טרטיאקוב • אלמז איוואנוב • אפנאסי אורדין-נאשצ'וקין • ארטמון מאטבייב • וסילי גוליצין • ימליאן אוקראינצב • לב נארישקין • פיודור גולובין • פיוטר שפירוב |  |
| שרי החוץ של האימפריה הרוסית/ קנצלר האימפריה הרוסית | גבריאיל גולובקין • אנדריי אוסטרמן • אלכסיי צ'רקסי • אלכסיי בסטוז'ב-ריומין • מיכאילו וורונצוב • ניקיטה פנין • איוואן אוסטרמן • אלכסנדר בזבורודקו • פיודור רוסטופצ'ין • ניקיטה פנין • ויקטור קוצ'וביי • אלכסנדר וורונצוב • אדם ייז'י צ'ארטוריסקי • אנדריי בודברג • ניקולאי רומיאנצב • יוהאניס קאפודיסטריאס • קארל רוברט נסלרוד • אלכסנדר גורצ'קוב • ניקולאי גירס • אלכסיי לובאנוב-רוסטובסקי • ניקולאי שישקין • מיכאיל מוראביוב • ולדימיר לאמבסדורף • אלכסנדר איזבולסקי • סרגיי סאזונוב • בוריס שטורמר • ניקולאי פוקרובסקי |  |
| שרי החוץ של הממשלה הזמנית הרוסית | פאבל מיליוקוב • מיכאיל טרשצ'נקו |  |
| שרי החוץ של רוסיה הסובייטית וברית המועצות | לב טרוצקי • גיאורגי צ'יצ'רין • מקסים ליטבינוב • ויאצ'סלב מולוטוב • אנדריי וישינסקי • דמיטרי שפילוב • אנדריי גרומיקו • אדוארד שווארדנדזה • אלכסנדר בסמרטניך • בוריס פנקין • א. שווארדנדזה |  |
| שרי החוץ של הפדרציה הרוסית | אנדריי קוזירב • יבגני פרימקוב • איגור איוואנוב • סרגיי לברוב |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262162805171  PLWABN: 9810634167405606  BIBSYS: 90331667  BNE: XX1133222  BnF: cb11905985r (data)  CANTIC: a12267314  CiNii: DA00489556  GND: 118857886  ISNI: 0000 0001 0924 2661  LCCN: n50032803  LNB: 000066176  NARA: 10580728  NDL: 00441790  NKC: jn19990210259  NLA: 35153178  NLK: KAC199634163  NSK: 000172272  NTA: 068323611  RERO: 02-A021737023  SELIBR: 188723  SNAC: w6515bvz  SUDOC: 026904128  Trove: 843978  VIAF: 91620477   WorldCat (עם VIAF): 91620477
ביקור חולים

ערך זה עוסק במצווה הנכללת בגמילות חסדים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
חסידי ברסלב מקיימים מצוות ביקור חולים במרכז הרפואי שיבא
חסידי ברסלב מקיימים מצוות ביקור חולים במרכז הרפואי שיבא
 מקרא:  שמות, י"ח, כ'
 תלמוד בבלי:  מסכת בבא מציעא, דף ל', עמוד ב', מסכת נדרים, דף ל"ט, עמוד ב'
 משנה תורה:  הלכות אבל, פרק י"ד, הלכות ד'–ז'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן של"ה
כיום מקובל להביא לחולה מתנה סמלית כאיחולי החלמה מהירה; כאן דוגמה לכך - כרטיסי ברכה וזרי פרחים בחדרו של חולה
ביקור חולים היא מצווה הנכללת בגמילות חסדים ועניינה לבקר אצל החולה, להשתתף בצערו, לשפר את מצב רוחו, לבדוק אם נזקק לדבר מה ולעזור בכך.