יחסי וייטנאם–יפן
היסטוריה > סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21

בשנת 1986, הסחר היפני עם וייטנאם אשר התנהל באמצעות חברות סחר יפניות והאיגוד לסחר ביפן-וייטנאם, המורכב מכ-83 חברות יפניות עמד על כ-285 מיליון דולר. פקידי ממשל יפניים ביקרו גם בהאנוי כדי לתמוך בסחר בין המדינות. היצוא היפני לווייטנאם כלל ברובו כימיקלים, טקסטיל, מכונות וציוד תחבורה. בתמורה, היצוא הווייטנאמי ליפן כלל בעיקר מוצרים ימיים ופחם.
בסוף שנות ה-80, וייטנאם התמודדה עם בידוד בינלאומי: התמיכה של הגוש הסובייטי בווייטנאם דעכה, הלחימה הבלתי פוסקת בין וייטנאם וקמבודיה לבין לאוס גבתה קורבנות וייטנאמיים רבים ובעיות כלכליות רחבות היקף פקדו את המדינה. האנוי משכה את רוב כוחותיה הצבאיים מקמבודיה בשנת 1989. וייטנאם פנתה למעצמות הכלכליות אשר היו בסביבתה לפתוח עימה ערוצים של שיתוף פעולה, סחר וסיוע כלכלי. אף על פי שחלק מהעסקים היפנים התעניינו בהשקעה ובסחר עם וייטנאם וקמבודיה, הממשלה היפנית עדיין התנגדה לשיתוף פעולה כלכלי עם אותן מדינות עד שיהיה הסדר כולל עם לאוס. יפן הבטיחה הבטחות לא פורמליות כי טוקיו, בירתה של יפן, מוכנה לשאת חלק גדול מהנטל הכספי כדי לייסע לווייטנאם בהסדר הכולל עם לאוס.
יפן מילאה את הבטחותיה. לאחר 23 באוקטובר 1991, הסיום האחרון של ועידת פריז הבינלאומית בקמבודיה בין מפלגות לאוס, אינדונזיה (כיו"ר משותף עם צרפת), וחמשת חברי הקבע במועצת הביטחון של האו"ם, יפן הקימה מייד את היחסים הדיפלומטיים והסתיימה מגבלות כלכליות עם קמבודיה ווייטנאם. בנובמבר 1992, טוקיו הציעה לווייטנאם סיוע בסך 370 מיליון דולר. יפן לקחה גם תפקיד מוביל בפעילות לשמירת השלום בקמבודיה. אקשי יאסושי היפני, מזכ"ל האו"ם לפירוק נשק, היה ראש רשות המעבר של האו"ם בקמבודיה. יפן התחייבה לשלושה מיליון דולר ואף שלחה כ-2,000 עובדים, כולל אנשי SDF, להשתתף ישירות בשמירת השלום. למרות אובדן שומר שלום יפני שנהרג במארב, הכוח נשאר בקמבודיה עד שהקמבודים הצליחו לבחור ולהקים ממשלה.
יפן מילאה את הבטחותיה. בנובמבר 1992, טוקיו הציעה לווייטנאם סיוע בסך 370 מיליון דולר. יפן לקחה גם תפקיד מוביל בפעילות לשמירת השלום בקמבודיה. אקשי יאסושי היפני, מזכ"ל האו"ם לפירוק נשק, היה ראש רשות המעבר של האו"ם בקמבודיה. יפן התחייבה לשלם לקמבודיה כדי לעזור בפיתוחה ולשמירת השלום בינה לבין לאוס שלושה מיליון דולר ואף שלחה כ-2,000 עובדים, כולל אנשי SDF, להשתתף ישירות בשמירת השלום. למרות אובדן שומר השלום היפני, הכוח נשאר בקמבודיה עד שהקמבודים הצליחו לבחור ולהקים ממשלה.
יפן היא המדינה התורמת הגדולה ביותר של וייטנאם. בשנת 2007 היא העבירה סיוע למדינה בסכום של 890 מיליון דולר. וייטנאם ויפן פתחו מרכז למחקר על מינרלים נדירים כדי לאתגר את מונופול האספקה של סין. בשנת 2010 חתמו יפן ווייטנאם על הסכם לשיתוף פעולה בניצול המינרלים. וייטנאם מעריכה כי היא נמצאת בעשירייה הראשונה בעולם מבחינת עתודות אדמה נדירות. כעת השניים פתחו מרכז טכנולוגי במימון משותף, שיעזור לעבד ולהפריד את העפרות עם האלמנטים הנדירים שנשלחו אז ליפן.
הסיוע ההתפתחותי הרשמי (ODA) של יפן בווייטנאם הגיע ל-1.76 מיליארד דולר אמריקני בשנת 2011. הסכום אשר נתרם על ידי יפן היה גדול פי ארבעה מהתרומה של דרום קוריאה, התורמת השנייה בגודלה בווייטנאם, בסכום של 412 מיליון דולר. יתרה מזאת, סכום התרומה של יפן לשנת 2012 אל וייטנאם הוערך בכ-3 מיליארד דולר.
בנאום שנערך במאי 2014, אישר ראש הממשלה היפני שינזו אבה כי יפן תספק למדינות דרום-מזרח אסיה את "התמיכה המרבית" שלה במחלוקות הטריטוריאליות של ים סין הדרומי. הגנרל נג'ן צ'י וינה, סגן שר ההגנה הווייטנאמי, טוען כי נמסר לו שווייטנאם צפויה לקבל כמה אוניות ממשמר החופים היפני בתחילת שנת 2015. הראשונה מבין האוניות אשר הובטחו לווייטנאם הועברה למשמר החוף הווייטנאמי בפברואר 2015.
שתי המדינות אשררו את הסכם השותפות הכלכלית האזורית המקיפה שצפוי להיכנס לתוקף בינואר 2022.