stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרופה
דרכי מתן תרופות > מתן סיסטמי > דרך פראנטרלית

ישנם מספר דרכים פראנטרליות למתן תרופה שלא דרך המעיים. חלקן מחדירות את התרופה באופן ישיר למערכת הדם וחלקן מחדירות את התרופה באופן עקיף שאינו מערב את מערכת העיכול.
שלוש השיטות הפראנטרליות הנפוצות ביותר הן:
תוך ורידית (IV, intravenous), מתן רוב התרופות בהזרקה או באינפוזיה. בהזרקה תוך ורידית החומר הפעיל מוחדר למחזור הדם באופן מיידי ומופץ ברחבי הגוף בתוך שניות מעטות בלבד. באופן זה המינון המלא מגיע למחזור הדם בבת-אחת והזמינות הביולוגית היא 100%.
תוך שרירית (IM, intramuscular), לדוגמה מתן חיסונים ותרופות דרך השריר. דרך מתן זאת היא בדרך כלל כואבת ולא נעימה. ניתן לצמצם את הכאב על ידי הזרקה של נפח תמיסה נמוך. ניתן לתת בדרך זאת גם זריקות המכונות "Depot" שבהן החומר המוזרק לשריר משתחרר בריכוזים קבועים נמוכים ולאורך זמן (שבועיים ועד ארבעה שבועות) ומאפשר הענות לטיפול רפואי, במיוחד במקרים של תרופות נוגדות פסיכוזה לטיפול בסכיזופרניה.
תת-עורית (SC, subcutaneous) למשל מתן אינסולין ומתן של נגזרות בעלות משקל מולקולרי של הפרין לטיפול ומניעת קרישי דם.
שיטות פראנטרליות נוספות כוללות:
בזריקות:
תוך עורית (intradermal), לבדיקות עור על ידי אלרגנים מסוימים.
תוך עורקית, לדוגמה מתן מרחיבי כלי דם לטיפול בהתכווצות כלי דם.
תוך לבבית (אל תוך הלב), לדוגמה מתן אדרנלין כחלק מהחייאה (לא נפוץ בשימוש כיום)
אל מח העצם.
אל תעלת השדרה (אפידורלית), בשימוש להרדמת עמוד השדרה ומתן כימותרפיה.
תוך צפקית (אל תוך הצפק, או קרום הבטן).
תוך מפרקית (intra-articular) מתן המאפשר מתן תרופה לתוך מפרק "חולה" ומאפשר הגעת התרופה לאיבר המטרה וצמצום פיזור סיסטמי. אפשר לראות בדרך מתן זאת גם סוג של מתן טופיקלי.
בדרכים אחרות:
מתן תת-לשוני של טבליות מתמוססות, טיפות ותרסיסים. אף על פי שהמתן הוא דרך הפה, התרופה נספגת מחלל הפה ישירות למערכת הדם, ובכך פוסחת על הפירוק במערכת העיכול ובכבד.
טרנסדרמלית (דרך העור)
מדבקות אלו מודבקות על העור ומאפשרות את חדירת החומר הפעיל של התרופה אל תוך מחזור הדם דרך העור.
דוגמאות: מדבקות אופיואידים לטיפול בכאב, או מדבקות ניקוטין לטיפול בהתמכרות לעישון טבק. להבדיל ממתן טופקלי העור כאן אינו איבר המטרה אלא רק דרך לעקוף את מערכת העיכול או ליצור מתן סיסטמי של התרופה.
טרנסמוקוסלית (דרך ריריות), דרך מתן לא נפוצה של ספיגה סיסטמית של תרופה דרך ריריות האף. לדוגמה מתן מינירין (הורמון סינתטי המשמש כתרופה לטיפול בהרטבות לילה).
מתן שאיפתי, לשימוש סיסטמי, לדוגמה שאיפת מרדימים נדיפים.
סוגי תרופות

ניתן לחלק את התרופות למספר סוגים על פי קריטריונים שונים. תרופה מסוימת יכולה להתאים ליותר מסוג אחד. שיטות הסיווג והקיטלוג המערביות העיקריות הן ה-(ATC (Anatomical Therapeutic Chemical של ארגון הבריאות העולמי וה-EphMRA/PBIRG (European Pharmaceutical Market Research Association /Pharmaceutical Business Intelligence and Research Group איגוד מחקר השוק התרופתי האירופי וקבוצת המחקר והמודיעין העסקי התרופתי) שמקורו בנורווגיה. ה-ATC מסווג על פי חומרים, בעוד EphMRA מסווג על פי התוויות.
סוגי תרופות > חלוקה משפטית, בישראל > תרופות מרשם

תרופות מרשם רופא מחולקות ל 4 קטגוריות:
תרופות מרשם רגילות מכונות גם Separanda (משום שהן מופרדות מהקהל) מוקסיפן (amoxycillin) – תרופות אלו דורשות כתיבת מרשם על ידי רופא, רופא שיניים או וטרינר טרם רכישתם.
תרופות המסווגות כטוקסיקה – מסומנות באות T, מסודרות בבית מרקחת במקום נפרד וייעודי ולא בסמוך לתרופות separanda. אלו הן עם חלון תירפויטי צר במיוחד, שמנה עודפת קטנה שלהן עלולה להיות עם סיכון משמעותי לבריאות המטופלים. דוגמאות קולכיצין ו-דיגוקסין.
תרופות פסיכוטרופיות – סמי שינה והרגעה למשל בונדורמין (brotizolam) - אלו הן תרופות בעלי פוטנציאל התמכרות או שהן מרדימות ולכן נמצאות תחת הגדרה נפרדת.
תרופות המכונות בפקודות "סמים מסוכנים" – המונח "סם מסוכן" הוא מונח ארכאי ואיננו מתאים כיום, שכן התרופות בקטגוריה זו אינן מסוכנות יותר מתרופות אחרות, אך יש למרביתן פוטנציאל התמכרות גבוה. ההגדרה המתאימה יותר לתרופות אלו היא בדומה לשמן בארצות הברית ובבריטניה, "תרופות תחת פיקוח" (באנגלית: controlled drugs)
תרופות המוגדרות בישראל כ"סם מסוכן" או "תרופה תחת פיקוח" הן תרופות המכילות חומרים פעילים נרקוטיים כגון מורפין ופנטניל. כמו כן הרשימה כוללות תרופות נוספות בעלי פוטנציאל התמכרות כגון מתילפנידאט (ריטלין) ודקסמתילפנידאט. לתרופות אלו נדרש מתן מרשם מיוחד וכמו כן גם על הרופא וגם על הרוקח חלים פקודות ותקנות נוספות הנוגעים לרישום, שיווק, ייצור וטיפול בתרופות אלו.
סוגי תרופות > חלוקה משפטית, בישראל > תרופות ללא מרשם

בעוד רכישת מרבית התרופות מצריכה מרשם של רופא, קיימות גם תרופות הנמכרות גם ללא מרשם רופא. תרופות ללא מרשם מחולקות בישראל לשתי קטגוריות:
סוגי תרופות > חלוקה משפטית, בישראל > תרופות ללא מרשם > תרופות לשיווק כללי

תרופות לשיווק כללי (נקראות גם תל"ם – תרופות ללא מרשם; באנגלית: GSL – General Sales List, או OTC - Over The Counter).
אלו הן תרופות ללא מרשם המותרות למכירה מחוץ לביתי המרקחת, בחנויות אחרות שקיבלו היתר לכך ממשרד הבריאות.
זוהי קטגוריה חדשה יחסית (משנת 2005) של תרופות ומכילה כ 200 תכשירים בלבד. חלק מהתרופות האלו כוללות גם הגבלת כמות (כגון הגבלה על כמות הכדורים באריזה למכירה).
סוגי תרופות > חלוקה משפטית, בישראל > תרופות ללא מרשם > תרופות לשיווק על ידי רוקח

תרופות ללא מרשם לשיווק על ידי רוקח – (באנגליה תרופות אלו נקראות P medicine).
מכירתן מותרת רק על ידי רוקח בבתי מרקחת. דוגמאות בישראל כוללות את אופטלגין. תרופות אלו יכולות לכלול גם תרופות שמוגדרות כתל"ם אולם אריזתם תכיל כמות גדולה יותר של התרופה.
קיימים מצבים שבהן תרופות מרשם הופכות להיות תרופות ללא מרשם וגם אז הן מוגבלות מבחינת כמות כדורים באריזה.
קיימים מצבים שבהם תרופות ללא מרשם הופכות להיות תרופות מרשם.
סוגי תרופות > חלוקה פרמקולוגית על פי איברי המטרה

חלוקה לפי השפעה על מערכת מסוימת בגוף. לדוגמה:
תרופות אוטונומיות, משפיעות על מערכת העצבים האוטונומית.
תרופות קרדיווסקולריות, משפיעות על הלב וכלי הדם.
תרופות אנטידלקתיות, כוללות משככי כאבים וסטרואידים.
תרופות נוגדות פרכוסים פועלות על המוח ומפחיתות פעילות אפילפטית במוח.
תרופות כימותרפיות הם ציטוטקסיות ומשמשות להרס תאים הומניים, בעיקר לטיפול בסרטן אך גם במחלות אוטואימוניות. כימותרפיה כוללת גם את התרופות ה אנטיביוטיות לטיפול בזיהומים הנגרמים על ידי חיידקים, תרופות אנטיווירליות לטיפול בזיהומים נגיפיים ותרופות אנטימיקוטיות לטיפול בפטרת.
סוגי תרופות > חלוקה פרמקולוגית על פי אופן הפעולה

תרופות יכולות לחקות תהליך פיזיולוגי בגוף אך גם יכולות לנגוד את הפעילות הפיזיולוגית.
לפיכך מקובל לחלק את התרופות על פי אופן פעולתן לשני סוגים עיקריים:
אגוניסט - תרופה שמחקה פעילות פיזיולוגית של חומר פיזיולוגי בגוף. דוגמה לכך היא מתן של תרופות אגוניסטיות לדופמין. תרופות אלו פועלות על קולטנים לדופמין במוח ומחקות את פעילות דופמין במוח ומהוות טיפול במחלת פרקינסון.
אנטגוניסט - סוג של תרופה שמתנגדת או מעכבת את הפעולה הפיזיולוגית של חומרים פיזיולוגיים בגוף. דוגמאות כוללות חוסמי אלפא אשר נוגדים את פעילותו של אדרנלין ונוראדרנלין ותרופות המעכבות פעילות אנזימים כגון מעכבי ACE.
קיימות חלוקות נוספות על פי אופן הפעולה כגון אגוניסט חלקי, מעכבים הפיכים ומעכבים בלתי הפיכים.
סוגי תרופות > חלוקה לפי משפחות תרופות

תרופות לטיפול במחלות מסוימות או תרופות שפועלות על אזורים מסוימים בגוף האדם מחולקות גם על פי דרך פעולתן למשפחות.
דוגמאות: בטיפול ביתר לחץ דם, קיימות משפחות רבות של תרופות נוגדות יתר לחץ דם כגון חוסמי בטא, חוסמי תעלות סידן, מעכבי ACE ו-חוסמי הקולטן לאנגיוטנסין II.
בטיפול בפרקינסון, קיימות תרופות ממשפחת האגוניסטים לדופמין, מעכבי דופה-דקארבוקסילאז, לבודופה ומעכבי MAO.
סוגי תרופות > חלוקה כימית

חלוקה על פי סוג התרכובות המהווה את החומר הפעיל בתרופה:
סוגי תרופות > חלוקה כימית > תרכובות אורגניות

קבוצת התרכובות האורגניות מהווה את חלק הארי והכמעט מוחלט של החומרים התרופתיים. מדובר בתרכובות המבוססות על שלד של אטומי פחמן ומימן ואטומים נוספים כגון: חמצן, חנקן, גופרית, זרחן (כתלות בתרכובות) שביניהן קשרים קוולנטיים.
המולקולה הראשונה שסונתזה כחומר פעיל נקי ושווקה כתרופה מסחרית היא ה"אצטיל סליציליק אסיד" או בשמה המסחרי הראשון אספירין.
מרבית התרכובות האורגניות המשמשות כתרופות, יוצרו באופן סינתטי (מלאכותי) במעבדה הכימית. אולם, חלק מהתרופות עשויות להתקבל בתהליכים חצי-סינתטיים (מלאכותיים למחצה), כלומר ביצוע של עיבוד כימי לחומרי טבע שהתקבלו בתהליכי מיצוי, זיקוק והפרדה.
לעיתים קרובות, הייצור של התרכובות האורגניות נעשה בשיטות ביוטכנולוגיות, כלומר במקום ייצור כימי ישיר של התרופה על ידי סינתזה אורגנית קלאסית, נעשה שימוש ביצרנים ביולוגים כגון פטריות או חיידקים לייצור של התרכובות הרצויות (ראו ביוסינתזה, ביוטכנולוגיה).
דוגמאות לתרופות המבוססות על תרכובות אורגניות:
תרופות טבעיות (המופקות מצמחים) כגון דיגוקסין (תרופה המופקת מצמח האצבעונית ומשמשת לטיפול באי ספיקת לב ובהפרעות קצב), קולכיצין (תרופה המופקת מצמח הסתוונית ומשמשת בטיפול בגאוט ובקדחת ים תיכונית משפחתית, גאלאנטאמין (תרופה לטיפול באלצהיימר המופקת מנרקיסים) ומורפין (תרופה נוגדת כאבים המופקת מפרג האופיום).
סוגי תרופות > חלוקה כימית > תרכובות אי-אורגניות

תרכובות אי-אורגניות קבוצה קטנה יותר הן מבחינה כימית וכן מבחינת כמות התרופות. מדובר בתרכובות המבוססות על מלחים של מתכות.
דוגמה לתרופה כזו היא ליתיום פחמתי (lithium carbonate), המשמשת לטיפול בהפרעה דו-קוטבית. תרופה זו עלולה להיות רעילה אם ניטלת במינון עודף וזאת בשל חלון תרפויטי צר.
דוגמה נוספת, היא זו של מגנזיום הידרוקסיד (ידוע גם כ"חלב מגנזיה") זוהי תרופה המשמשת לסתירה של חומציות יתר בקיבה ולהקלה של צרבות.
סוגי תרופות > חלוקה כימית > תרכובות אורגנו-מתכתיות

אלו הן תרכובות המבוססות על שלד אורגני המחובר למרכז מתכתי באמצעות קישור קואורדנטיבי.
סוגי תרופות > חלוקה כימית > תרכובות אורגנו-מתכתיות > פפטידים - מולקולות ביולוגיות קטנות

אלו הן מולקולות ביולוגיות המכילות מספר קטן של חומצות אמינו ומכונות פפטידים.
דוגמאות לכך כוללות את ההורמון אינסולין המשמש לטיפול בסוכרת. אינסולין ניתן רק בהזרקה כי הוא לא עמיד במעבר במערכת העיכול, ואינן חדירות במעבר טרנדרמלי (דרך העור). מאמצים רבים נעשים בתחום הרוקחות למציאת פתרון לנטילה יותר נוחה יותר של אינסולין בהם מחקרים באלקטרופרוזיס ומשאפים נאזליים.
בשנת 2015 יצא תכשיר אינסולין חדש במתן אפי.
דוגמה נוספת לטיפול בפפטידים היא התרופה desmopressin המכילה 9 חומצות אמינו בדומה להורמון נוגד השתנה. תרופה זאת משמשת בטיפול בסוכרת תפלה. היא קיימת בשם המסחרי Minirin ומשווקת בפורמולות של טבליות בליעה, טבליות הנמסות בפה ותרסיס לאף.
סוגי תרופות > חלוקה כימית > תרכובות אורגנו-מתכתיות > מולקולות ביולוגיות מורכבות

זוהי הקבוצה החדשה ביותר של תרופות שיצאה לשוק בסוף המאה ה-20. אלו הן מולקולות ביולוגיות גדולות ומורכבות.
תרופות אלו מוגדרות כתרופות ביולוגיות, והנציגים שלה הם נוגדנים מסוגים שונים הניתנים בהזרקה.
הנוגדנים משמשים היום גם במחקר וכמו כן בטיפול במחלות דלקתיות וממאירויות.
דוגמאות כוללות:
אינפליקסימאב, אדאלימומאב, אטאנרצפט - אלו הן תרופות ביולוגיות המכוונות כנגד ציטוקינים TNF המשמשות לטיפול בסוגים שונים של מחלות אוטואימוניות.
ריטוקסימאב המכוונת נגד תאי B המשמשת בטיפול של מגוון סוגים של סרטן ומחלה אוטואימונית.
אנאקינרה המכוונת כנגד אינטרלאוקין 1 (IL-1) ומשמשת בטיפול בדלקת פרקים שגרונית ובקדחת ים תיכונית משפחתית.
אפליברספט המכוונת נגד חלבון VEGF – חלבון המהווה "פקטור צמיחה" (vascular endothelial growth factor) ומעודד צמיחה פתולוגית של כלי הדם הלא תקינים במחלות רשתית.
תרופות באוכלוסיות מיוחדות

למספר אוכלוסיות ההתאמה של הטיפול התרופתי חייבת להיעשות בהשגחה יתרה של הרופא או הרוקח (לתרופות ללא מרשם):
נשים הרות - נטילת תרופות במהלך הריון עלולה לגרום לנזק לעובר. מאז מקרה התלידומיד, מקובל להגביל באופן משמעותי מתן תרופות לנשים בהריון וקיימות תרופות שאסור ליטול אותן בהריון. הענף העוסק במומים מולדים נקרא טרטולוגיה.
נשים מניקות - תרופות עלולות להיות מופרשות בחלב האם ולהגיע לתינוק שיונק מהאם. לפיכך קיימות תרופות שאפשר ליטול בתקופת הנקה וקיימות תרופות שאין להשתמש בהן בתקופת הנקה.
יילודים ותינוקות - תינוקות שונים מילדים ואנשים מבוגרים ממספר סיבות, וביניהם מערכת לא מפותחת של אנזימים בכבד ובמערכת העיכול ומערכת חיסון חלשה יותר. לפיכך תינוקות מפרקים תרופות בצורה שונה ממבוגרים וילדים. לא כל התרופות שמתאימות לילדים מתאימות גם לתינוקות.
ילדים - ילדים רגישים יותר לתופעות לוואי של תרופות, משקל הגוף שלהם קטן יותר ודורש התאמות מינונים, כמו כן מערכות הגוף שלהם אינן מתפקדות כמו אצל מבוגרים.
מטופלים הסובלים ממחלות בכבד או בכליות - מטופלים אלו ידרשו התאמות מינונים בתרופות, משום שהאיברים הפגועים שלהם מתקשים בתפקוד הפיזיולוגי הקשור לפירוק והפרשת תרופות מהגוף.
טיפול תרופתי במצב של ריבוי תרופות - בכל מקרה של נטילת מספר תרופות במקביל עלול להיוצר אינטראקציות על רקע תחרות בפינוי התרופה: אם רמות התרופה בדם עולות יש להפחית את המינון. אם עקב אינדוקציה של האנזים המפרק את התרופות הרמות של התרופות נמוכות מהמתוכנן, יש להגדיל את המינון.
קשישים – אוכלוסיית הקשישים רגישה יותר לתופעות לוואי של תרופות מאחר שהקשישים עוברים שינויים פיזיולוגיים בתהליך הזקנה המתאפיין בירידה בתפקוד הכלייתי והכבדי וכמו כן ירידה בתפקוד מערכות הגוף.
פיתוח וייצור תרופות

בתקופה המודרנית תרופה מיוצרת על ידי חברת תרופות או תכשיר גלני שנרקח בבית מרקחת על ידי רוקח מוסמך.
שיווק תכשיר כתרופה מחייב אישור רשויות הבריאות של המדינה (בישראל אגף הרוקחות של משרד הבריאות ובארצות הברית המנהל המזון והתרופות האמריקאי, ה-FDA).
תהליך פיתוחה ואישורה של תרופה חדשה הוא תהליך יקר וממושך מאוד. ההערכות הן שפיתוח תרופה חדשה כיום לוקח לפחות 5 שנים ועולה בין כמה מאות מיליוני דולרים לכמה מיליארדים. התהליך כולל כמה שלבים:
מודל - מעבדת מחקר מציעה מודל לחומר חדש, תהליך זה נעשה כיום רבות על ידי מודלים ממוחשבים - In Silico.
סינון - סקרינינג, מאות או אלפים של מולקולות המבוססות על המודל נבדקות ברמת המבחנה ומעבר ממולקולת מטרה למולקולה מובילה - אין ויטרו.
פרמקולוגיה - בדיקת האפקט הפרמקולוגי של מספר מועמדים נבחרים במודלים של בעלי חיים - אין ויוו.
ניסויים קליניים - ווידוא האפקט הפרמקולוגי בבני אדם ובדיקה שהתרופה אינה מסוכנת למשתמשים בה. ניסויים קליניים חייבים להיעשות על ידי רופא ובפיקוח ועדה ממשלתית (ועדת הלסינקי). הניסוי הקליני נעשה בדרך כלל בשלושה שלבים.
בדיקה לאחר מתן האישור לתרופה - גם תרופות שכבר אושרו מתגלות כמסוכנות לפעמים היות שאוכלוסיית המחקר מוגבלת בכמותה.
בתעשיית התרופות ידועות מולקולות כיראליות שונות, שרק גרסה אחת שלהן מבצעת את פעולת הריפוי, ואילו הגרסה השנייה אינה מועילה, ולעיתים אפילו מזיקה. כדוגמה ניתן לציין את התלידומיד שאננטיומר אחד שלו מקל על בחילות בוקר של נשים בהריון, ואילו לאננטיומר השני יש אפקט טרטוגני, כלומר פוגע בהתפתחות העובר. תרופה זו שניתנה לנשים בהריון בשנות השישים של המאה ה-20 הביאה ללידת תינוקות חסרי גפיים. בארצות-הברית, הטרגדיה נמנעה משום שהתרופה לא אושרה לשימוש. הידע שהצטבר בתחום הסטריאוכימיה מאפשר כיום לייצר תרופות בתגובות סטריאוסלקטיביות, כלומר כאלו שנוצר בהן עודף משמעותי של אחד הסטריאואיזומרים.
בעולם שני גופים מרכזיים העוסקים באישור תרופות - ה־FDA האמריקאי וה-EDMA האירופי. בנוסף נערכים מבחנים קליניים לשם אישור תרופות ביפן ובהיקף קטן יותר בקוריאה הדרומית. לגבי אירופה יש הסדר מיוחד המאפשר לעקוף את ה-EDMA לאישור תרופה על ידי משרדי הבריאות הלאומיים (הרבה חברות תרופות נוטות לרשום תרופות בדנמרק בזכות חוקיה הפשוטים יחסית).
ה-FDA אינו מחויב להחלטות אירופיות, לכן נוטים יצרני התרופות לענות על הקריטריונים הן של הרשויות האירופיות והן של ה-FDA.
מאחר שבישראל לא מנוהלים ניסויים קליניים גדולים, תרופה מאושרת לשימוש בישראל רק אם היא אושרה על ידי ה-FDA, האיחוד האירופי או יפן (לפעמים מחייבת ישראל את החברה המייצרת לשינויים מסוימים כמו שינוי שם התרופה או בעלון לצרכן).
ייצורן של תרופות נעשה בתעשייה הפרמצבטית, שמבחינתה נחלקות התרופות לשני סוגים:
תרופות אתיות, שהן תרופות מוגנות פטנט, שרק מי שפיתח אותן רשאי ליצרן. הגנת פטנט על תרופה נמשכת עשרים שנה מיום רישום הפטנט, שבהן מספקת ההגנה למפתח התרופה את היכולת להחזיר לעצמו את ההשקעה בפיתוח התרופה (למעשה, כתריסר שנים חולפות מיום רישום הפטנט ועד תחילת השיווק הסדיר של התרופה, כך שליצרן התרופה נותרות רק כשמונה שנים של בלעדיות).
תרופות גנריות, שהן תרופות שהגנת הפטנט עליהן הסתיימה, ולכן כל חברת תרופות רשאית לייצר אותן.
בישראל תעשיית תרופות מפותחת למדי, ומרבית תפוקתה כוללת תרופות גנריות. יצרני התרופות הבולטים בישראל הם:
טבע תעשיות פרמצבטיות
כצט
אוניפארם
תרו
דקסון
פריגו ישראל (לשעבר אגיס)
פרוטליקס
רקח
ראו גם

פרמקולוגיה – חקר התרופות והשפעתן
רפואה
אפקט הפלצבו
ניסוי קליני
שיכוך כאב
תרופת סבתא
היענות תרופתית
תופעת לוואי
ביאורים

↑  שמות נרדפים בעברית: תכשיר רפואי, מיושנים: רפואה, סם מרפא
הערות שוליים

↑  http://www.health.gov.il/LegislationLibrary/Rokhut23.pdf פקודת הרוקחים - נוסח חדש 1981
↑  (a) Any substance or combination of substances presented as having properties for treating or preventing disease in human beings; or  (b) Any substance or combination of substances which may be used in or administered to human beings either with a view to restoring, correcting or modifying physiological functions by exerting a pharmacological, immunological or metabolic action, or to making a medical diagnosis.
↑  מילון מונחים של ה-FDA באתר: http://www.fda.gov/Drugs/InformationOnDrugs/ucm079436.htm
↑  Lippincott’s Illustrated Reviews: Pharmacology 5th edition. Lippincott Williams & Wilkins, a Wolters Kluwer business. 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562709105171  BNE: XX524408  BnF: cb11932465n (data)  GND: 4003115-9  LCCN: sh85039719  LNB: 000083103  NDL: 00564334  NKC: ph122531 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מריחת תמיסה של Povidone-iodine (שם מסחרי: פולידין) על העור באמצעות מקל ניקוי אוזניים. איבר המטרה הוא העור הפצוע
בקבוק המכיל טיפות עיניים
טיפות עיניים המגיעות ביחידות בודדות המאפשרות להימנע משימוש בחומרים משמרים בפורמולה
בקבוקי טיפות אף המכילים אוקסימטזולין
תמיסה המיועדת לשטיפת פה במצבים של דלקת חניכיים
תבנית מתכת המשמשת להכנת נרות בבית מרקחת קהילתי
מתן תמיסות לאינהלציה באמצעות מכשיר אינהלציה
משאף תרסיס המכיל מנות מדודות של התרופה
מתן מקומי של תרופה לאסתמה דרך הריאות באמצעות משאף וספייסר
קפסולות "קשות" לבליעה
קפסולות "רכות" לבליעה, המכילות שמן כבד דגים שעשיר באומגה 3
טבליות לבליעה
מתן תרופה דרך הזרקה לתוך הווריד
מתן תרופה דרך הווריד באינפוזיה
מדבקות המכילות פנטניל תרופה אופיואידית לשיכוך כאבים חזקים
מדבקה המכילה ניקוטין המודבקת על הזרוע ומסייעת בגמילה מסיגריות
דוכן תרופות ללא מרשם לשיווק כללי (GSL) בבית מרקחת
נוסחת המבנה של אספירין - מולקולה אורגנית
תרכובות המבוססות על ליתיום (Li בטבלה המחזורית) משמשות כתרופות חשובות (קבוצת המלחים האי-אורגנים)
מבנה תלת־ממדי של Desmopressin שהוא פפטיד בעל 9 חומצות אמינו המשמש בטיפול בסוכרת תפלה
מבנה חלבוני מורכב של infliximab, תרופה ביולוגית לטיפול בדלקת פרקים שגרונית ובמחלות מעי דלקתיות
Somebody (שיר של דאגני)

"Somebody" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הנורווגית דאגני. נכון ליולי 2021, הסינגל הושמע למעלה מ-46 מיליון פעמים בספוטיפיי.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של הסינגל, בבימויו של הבמאי טוסק, הועלה לערוץ היוטיוב של הזמרת ב-1 במאי 2020. נכון ליולי 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-1.3 מיליון פעמים ביוטיוב.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | P3 Gull | שיר השנה | זכייה |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  נורווגיה | VG-lista | 3 |  |
הערות שוליים

↑  Somebody, נבדק ב-2021-07-11
↑  Dagny - Somebody (Official Music Video), נבדק ב-2021-07-11
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Jacques

"Jacques" הוא סינגל של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי הבריטי, ג'קס ג'ונס, והזמרת השוודית, טובה לו. השיר יצא על ידי חברת התקליטים פולידור רקורדס ב-28 באוגוסט 2019, כסינגל המוביל מאלבום האולפן הראשון של ג'ונס, Snacks (Supersize), וכסינגל השלישי מאלבום האולפן הרביעי של לו, Sunshine Kitty.‏ השיר נכתב על ידי ג'קס ג'ונס, טובה לו, מארק ראלף ו-MNEK, והופק על ידי ג'קס ג'ונס ומארק ראלף.
נכון ליוני 2023, השיר הושמע למעלה מ-28 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-2 מיליון פעמים ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 65 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 35 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 67 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הדאנס הבריטי | 14 |  |
|  ולוניה | מצעד הדאנס | 21 |  |
|  פלנדריה | מצעד הדאנס | 49 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 61 |  |
הערות שוליים

↑  Bein, Kat (28 באוגוסט 2019). "Jax Jones and Tove Lo Deliver a Cheeky Ode to French Lovers On the Infectious 'Jacques': Listen". Billboard. נבדק ב-28 באוגוסט 2019. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Jacques, 2019-08-28, ארכיון מ-2022-01-29, נבדק ב-2023-06-08
↑  Jax Jones, Tove Lo - Jacques (Official Video), ארכיון מ-2023-05-09, נבדק ב-2023-06-08
| טובה לו |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Queen of the Clouds • Lady Wood • Blue Lips • Sunshine Kitty • Dirt Femme |  |
| מהדורות מחודשות | Queen Of The Clouds Blueprint Edition • Sunshine Kitty - Paw Prints Edition |  |
| מיני-אלבומים | Truth Serum • Heat |  |
| סינגלים | "Love Ballad" • "Habits (Stay High)" • "Out of Mind" • "Habits (Stay High)" • "Stay High" • "Not on Drugs" • "Talking Body" • "Timebomb" • "Moments" • "Scars" • "Cool Girl" • "True Disaster" • "Disco Tits" • "Bitches" • "Glad He's Gone" • "Bad as the Boys" • "Jacques" • "Really Don't Like U" • "Sweettalk My Heart" • "Bikini Porn" • "Calling on Me" • "I'm Coming" • "Sadder Badder Cooler" • "How Long" • "No One Dies from Love" • "2 Die 4" • "Grapefruit" • "Borderline" • "I Like U" • "Elevator Eyes" • "Love Bites" • "Heat" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Run on Love" • "Strangers" • "Heroes (We Could Be)" • "Come Back to Me" • "Desire" • "Close • "Say It" • "Out of My Head" • "Colorblind" • "Blow That Smoke" • "Heart Attack" • "Diva" • "Pressure" • "Give It All Up" • "Venus Fly Trap [Kito Remix]" • "I Keep" • "My Oh My" |  |
| סיבובי הופעות | Queen of the Clouds Tour • Lady Wood Tour • Sunshine Kitty Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 0de54077-409d-4286-bb2d-41cbdd0b08eb
Some Say

"Some Say" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת השוודית ניאה, שיצא ב-6 בספטמבר 2019. בעקבות הצלחת השיר באירופה בסוף 2019 ובתחילת 2020, יצא ב-10 בינואר 2020 רמיקס של הדי ג'יי הגרמני, פליקס ין, שמאוחר יותר הופיע באלבום המוזיקה השני שלו, Breathe‏.
בסינגל את הדגמה מהסינגל "Blue (Da Ba Dee)" של להקת היורודאנס האיטלקית אייפל 65.
מבחינה לירית, ניאה שרה על אהבה נכזבת בהשראת אירועים שחווה ידיד שלה. בריאיון ל-BroadwayWorld, ניאה אמרה כי "השיר עוסק באהבה שלא תוכלו להשיג אך שלא תוכלו לוותר עליה". בריאיון ל-Genius, היא אמרה כי תחילת השיר מתאר את הרגע כך: "כשאת/ה כל כך אוהב/ת לגמרי מישהו, ואילו האדם השני לא מרגיש אותו דבר, את/ה רק רוצה להאשים את האשמה במשהו אחר... הזמן, העיתוי, כל דבר אחר מלבד אהבה נכזבת."
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019–2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 74 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 9 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 13 |  |
|  אוקראינה | טופ-היט | 1 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 9 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 39 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 15 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 5 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 1 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 89 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 1 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 2 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 6 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 33 |  |
|  סלובניה | SloTop50 | 9 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 1 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 65 |  |
|  סרביה | IFPI | 18 |  |
|  פולין | ZPAV | 1 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 4 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 3 |  |
|  צרפת | SNEP | 14 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 2 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 5 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 12 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  פולין | ZPAV | 48 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 10 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 56 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 11 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 12 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 26 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 10 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 3 |  |
|  פולין | ZPAV | 42 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 8 |  |
|  צרפת | SNEP | 19 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 17 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 30 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 12 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| אוסטריה (IFPI Austria) | פלטינה | 30,000 |
| בלגיה (BEA) | פלטינה | 40,000 |
| צרפת (SNEP) | יהלום | 333,333 |
| גרמניה (BVMI) | פלטינה | 400,000 |
| פולין (ZPAV) | פלטינה ×3 | 60,000 |
| ספרד (PROMUSICAE) | זהב | 20,000 |