stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דלילה
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק ט"ז, פסוק ה'
↑  ספר שופטים, פרק ט"ז, פסוק י"ט.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ט', עמוד ב'.
↑  ספר שופטים, פרק ט"ז, פסוק ט"ז.
↑  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, "'הלך אחר עיניו – לפיכך ניקרו את עיניו' – דמותו של שמשון בתלמוד הבבלי", בתוך: גם כך לא כתוב בתנ״ך, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2009, פרק כב, עמ' 255.
↑  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, לא כך כתוב בתנ"ך, עמ' 228.
↑  יעקב ליור, אנציקלופדיה מקראית, כרך ב', מוסד ביאליק, ערך דלילה, עמ' 656; דב קמחי, אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך, ערך דלילה, הוצאת יבנה, תל אביב 1975, עמ' 233.
↑  הרלב"ג ורבי יצחק אברבנאל, שופטים, פרק ט"ז, פסוק ד'; זאב יעבץ, תולדות ישראל, כרך א', תל אביב תרצ"ב, עמ' 106; יהודה דוד אייזנשטיין, אנציקלופדיה אוצר ישראל, ערך שמשון, כרך י', עמ' 190; יהודה אליצור, תנ"ך דעת מקרא, שופטים, פרק ט"ז, פסוק ד'.
↑  יגאל אריאל, עוז וענווה, חיספין תשנ"ד, עמ' 325; עולם התנ"ך, שופטים, ידיעות אחרונות - ספרי חמד, עמ' 132.
↑  אפרים הראובני, לחקר שמות בני ישראל, לשוננו, כרך ב', חוברת ד' (ניסן תר"ץ), עמ' 383, באתר JSTOR
↑  שמשון והנשים בחייו
| תקופת השופטים |
| --- | --- | --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש •  תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון  • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |  |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |  |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |  |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |  |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים •  קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |  |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם • הקיני |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282979705171  GND: 119372193  LCCN: n85105275  NKC: jo20191024424  VIAF: 70359989   WorldCat (עם VIAF): 70359989 
"שמשון ודלילה", ציור מאת גוארצ'ינו, 1654
דלילה חותכת את שערו של שמשון, אנדרה קורניי-לנס (אנ')
אן מארי טיסלר

| --- | --- |

טיסלר בשנת 1950
 לידה:  20 בדצמבר 1932 סופיה, שוודיה 
 פטירה:  2 בנובמבר 2020 (בגיל 87)
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 פרופיל ב-IMDb
 
אן מארי טיסלר דה בוסקס (בשוודית: Anne Marie Tistler de Bosques; נולדה ב-20 בדצמבר 1932 - 2 בנובמבר 2020) הייתה דוגמנית ושחקנית שוודית.
ביוגרפיה

טיסלר נולדה בסטוקהולם בירת שוודיה.
בשנת 1952 נבחרה למיס שוודיה (Fröken Sverige). היא השתתפה בתחרות מיס תבל 1952 הראשונה במספר, ועלתה לשלב חצי הגמר. באותה שנה היא גם השתתפה בתחרות מיס אירופה שנערכה בנאפולי שבאיטליה.
ב-1954 הופיעה בתפקיד קטן בסרט "המחלקה הצהובה" אודות חיל האוויר השוודי. באותה שנה שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "Flickan, hunden och bilen" על ילדה המוצאת כלב רחוב.
ב-1957 הופיעה בסרט "Vägen genom Skå".
ב-1955 נישאה לאיש העסקים המקסיקני, גילברטו בוסקס, והיגרה עמו למקסיקו. לזוג נולדו שלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  1948-1959, באתר "Pageantopolis" (באנגלית)
תיקי מרבורג

תיקי מרבורג, הידועים גם בתור תיקי וינדזור או תיקי הדוכס מווינדזור, הם סדרה של מסמכים סודיים ביותר שהתגלו בגרמניה במהלך מאי 1945 ליד הרי הארץ וקובצו בטירת מרבורג, בהסן.
גילוי המסמכים

כאשר חיילים אמריקאים נסעו בפאתי אחוזת דג'נרסהאוזן, הם מצאו מספר רב של כלי רכב צבאיים גרמניים נטושים או הרוסים מפוזרים לאורך הדרכים הצדדיות, כשחלקם מכילים ארכיונים שונים של הממשל הנאצי. סגן ראשון דוד זילברברג גילה תחילה מסמכים חתומים על ידי שר החוץ של גרמניה הנאצית, יואכים פון ריבנטרופ, וחזר לדג'נרסהאוזן כדי ללמוד עוד את הרקע לממצאיו. לאחר שנודע לו על מיקומם של ארמון מייסדורף וטירת מרבורג, הוא ליווה קציני מודיעין לאתרים שבהם התגלו מספר קבצים נוספים. במהלך תקופה זו, כוחות אמריקאים עצרו חייל גרמני בשם קארל פון לוש, עוזרו של מתרגמו האישי של היטלר פול-אוטו שמידט, בזמן שנסוג מטרפורט, ליד אייזנך.  שמידט הורה לו להשמיד את כל הניירות הסודיים ביותר שהכניס לארכיון. פון לוש הרס את הרוב, אך החליט לשמור על חלקם באופן פרטי וקבר אותם בשטח הסמוך לפאתי מרבורג.  לאחר שנתפס, לוטננט קולונל תומסון, ראש צוות המסמכים הבריטי, הציע לו להוביל את הצוות של תומסון למקום התכתובת הקבורה בתמורה לחסינות מהעמדה לדין.
כ-400 טונות של חומר הוצאו על ידי צבא ארצות הברית והועברו לטירת מרבורג לסקירה. לאחר בדיקה, נמצא כי לפחות 60 מסמכים מכילים התכתבות בין הדוכס מווינדזור לבין הפיקוד העליון של גרמניה הנאצית. דיפלומטים אמריקאים בחנו את התוכן לפני שהעבירו שילוב של טיוטות והעתקים מקוריים לממשלה הבריטית. ראש ממשלת בריטניה דאז, וינסטון צ'רצ'יל, שוחח על המסמכים עם המלך ג'ורג' השישי, שהתעקש שהקבצים יאוחסנו ולא ישוחררו לעולם לציבור. האוסף כולו נשלח לבריטניה ב-1948 ואוחסן בוואדון הול, בבקינגהאמשייר שם מאוחסנים מסמכים גרמנים ממלחמת העולם השנייה שהוחרמו.
תוכן המסמכים

על פי החשד, המסמכים והתכתובת שהתגלו פירטו עוד יותר את מעלליהם של הנאצים, במבצע וילי ב-1940, לשכנע את הדוכס מווינדזור להצטרף רשמית לצד הנאצים ולהעבירו לגרמניה במטרה להביא את בריטניה לשולחן המשא ומתן. תוכנה של ההצעה הייתה לשכנע את הדוכס בעלילה פיקטיבית של המלך ג'ורג' השישי וראש הממשלה ווינסטון צ'רצ'יל להתנקש בחייו עם הגעתו לאיי בהאמה, ולקשור עמו קשר לביצוע חטיפה בתקווה לסחוט את המלוכה ואת בריטניה לכניעה.  המסמכים גם חושפים תוכנית להחזיר את הדוכס למלוכה לאחר שוויתר עליה בשנת 1936 ולהכיר באשתו, ווליס סימפסון, כמלכה, בתמורה לכך שהכוחות הנאצים יקבלו תנועה חופשית ברחבי אירופה .
מסמכים שנחשבו למרשיעים ביותר עבור משפחת המלוכה הבריטית. על פי המסמכים לפני יציאתו לאיי בהאמה, הדוכס עודד התקפות הפצצה בלתי פוסקות על הממלכה המאוחדת במטרה לאלץ את ממשלת בריטניה להתחיל במשא ומתן לשלום.  אין אישור לכך שהדוכס קיבל הצעה לתנאים כלשהם מהנאצים בניסיון לשתף פעולה עם מבצע וילי. היסטוריונים ציינו שהוא התרשם בתחילה יותר מהעידוד שקיבל מהממשלה הבריטית להפוך מושל איי בהאמה,  אך כמה מסמכים לכאורה מאשרים שהוא אהד את האידאולוגיה הנאצית.
שחרור המסמכים

היסטוריונים בריטים, צרפתים ואמריקאים הסכימו בתחילה לעבוד יחד משנת 1946 בתקווה לשחרר רק מסמכים שלדעתם חיוניים לפרסום. כמות קטנה שוחררה ב-1954, לפני שכרך כולו פורסם ב-1957. קבצים נוספים פורסמו ב-1996 במשרד הרישום הציבורי בקיו. דווח כי שחרור התיקים גרם לדוכס מטרד ניכר.
בתרבות

תיקי מרבורג הם הנושא והמוקד העיקרי של הפרק "זמן עבר" של סדרת הטלוויזיה של נטפליקס "הכתר ",  המתאר את הסקירה הראשונית של המלכה אליזבת השנייה על המסמכים. במאית הפרק, פיליפה לוותרפ, הצהירה כי נעשה שימוש בהעתקים של קבצים מקוריים במהלך הצילומים. למרות האישור שהמלכה אליזבת אכן גינתה את הדוכס, ההיסטוריון הוגו ויקרס הציע שהפרק מרמז באופן שקרי שהדוכס גורש ממשפחת המלוכה עם שחרורם של תיקי מרבורג ובפועל הוא נשאר בקשר עם משפחתו וההופעות הפומביות לצד במשפחה המלכותית נמשכו.
בסרט התיעודי "Edward VIII: Britain's Traitor King", אשר שודר במרץ 2022 בערוץ 4 הבריטי, הוצגו מסמכים, קטעי יומנים וראיונות שחשפו את מידת המעורבות של אדווארד עם המשטר הנאצי. בין השאר ניטען כי אדווארד קיווה לחזור לשלטון באנגליה בגיבוי הנאצים, ואף סיפק להם מידע מודיעני רגיש שנועד לאפשר להם להכניע את בריטניה במלחמה. עוד נטען כי "פרשת סימפסון" לא הייתה אלא סיפור כיסוי, שמטרתו הייתה להסיט את תשומת הלב של הציבור מבגידתו בארצו ובמשפחתה.
הערות שוליים

1 2  "German Foreign Ministry and Italian documents 1867-1945 captured by the British". The National Archives of the United Kingdom. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "M1948 Records Concerning the Central Collecting Points ("Ardella Hall Collection"): Marburg Central Collecting Point, 1945–1949" (PDF). National Archives and Records Administration of the United States. נבדק ב-22 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Beckers, Yuri (2018-01-09). "The Marburg Files: How was the 9th Infantry Division involved?". 9th Infantry Division in WWII. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Arrest of Karl von Loesch (permanent deputy of chief government interpreter, Dr Schmidt)..." The National Archives of the United Kingdom. 1947. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "German War Documents Project: German Foreign Ministry and other related Archives: Selection of Documents made by the German War Documents Project: Microfilms and files". The National Archives of the United Kingdom. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Kent, George (1961). "The German Foreign Ministry's Archives at Whaddon Hall, 1948-58". American Archivist. 24 (1): 43–54. doi:10.17723/aarc.24.1.w43046451p884252.
1 2 3  Caroline Redmond (12 בנובמבר 2018). "The Marburg Files Revealed Former British King Edward VIII's Nazi Ties – And The U.K. Tried To Cover It Up". נבדק ב-25 בינואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Holland, Brynn (20 בדצמבר 2017). "Watching The Crown? Here Are the Real Facts You Need to Know". History.com. A&E Television Networks. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Niderost, Eric (8 בנובמבר 2016). "Operation Willi: The Nazi Plot to Kidnap the Duke Of Windsor". Warfare History Network. Sovereign Media. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Winston Churchill concealed WW2 files showing Nazi plot to restore Edward VIII to throne". Express. 20 ביולי 2017. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3    Tristram Fane Saunders, ‏The Duke, the Nazis, and a very British cover-up: the true story behind The Crown's Marburg Files, The Telegraph, 14 December 2017
↑  Katz, Brigit (21 ביולי 2017). "Newly Released Documents Reveal Churchill's Efforts to Suppress Details of Nazi Plot". Smithsonian Institution. נבדק ב-14 באוגוסט 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bloch, pp. 93–94, 98–103, 119
↑  Harris, Caroline (2 באפריל 2013). "Royalty and the Atlantic World 4: The Duke and Duchess of Windsor's Arrival in the Bahamas in 1940". Royal Historian. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Vickers, Hugo (19 בדצמבר 2017). "How accurate is The Crown? We sort fact from fiction in the royal drama". The Times. נבדק ב-17 בינואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑    Ed Power, ‏The Crown, season 2, episode 6 review: a welcome return from Jared Harris as Edward's Nazi past catches up with him, The Telegraph, 9 December 2017
↑  Edward VIII: Britain's Traitor King - All 4, ערוץ 4 הבריטי
עורך דין

.
עורך דין אזרחי, ציור של קוונטין מאסיי, המאה ה-16. מוצג בגלריה הלאומית של סקוטלנד, אדינבורו.
עורכי דין, ציור מעשה ידי אונורה דומייה, 1848.
עורך דין (בראשי תיבות: עו"ד) הוא מי שלמד משפטים והוסמך לעסוק בעריכת דין.
להסמכה כעורך דין בישראל נדרשים תואר ראשון במשפטים ממוסד אקדמי המוכר על ידי המל"ג, תקופת התמחות במקצוע וכן לעבור בהצלחה את מבחני לשכת עורכי הדין.
באנגליה (ובמדינות אחרות בהן שיטת המשפט שאובה מהמשפט האנגלי, כגון אוסטרליה) מקובלת הפרדה בין עורך דין המופיע בבית המשפט (barrister) ובין עורך דין העוסק בכל פעילות משפטית אחרת (solicitor). הפרדה זו אינה נהוגה בישראל וכל עורך דין רשאי לעסוק בשני סוגי הפעילות. עם זאת בישראל עורך דין המופיע בבית משפט, מייצג את לקוחותיו, שוטח את טענותיו כהגנה או כתביעה ומבקש מבית המשפט להכריע בסוגיה נקרא ליטיגיטור וישנם עורכי דין אשר מתמחים בעיקר בעיסוק זה. הופעה בבית משפט מוגדרת כעיסוק בליטיגציה, אם זה במשפט האזרחי, הפלילי, או המנהלי.
בקרב עורכי הדין מקובלת התמחות בתתי-תחומים מסוימים של המשפט כגון דיני עבודה, דיני נזיקין, דיני מיסים, משפט מסחרי, משפט פלילי וכיוצא בזה. לעיתים משרד גדול לעריכת דין מעסיק עורכי דין בעלי מגוון התמחויות וזאת כדי לספק קשת רחבה של שירותים ללקוחותיו; עם זאת ישנם גם משרדי עורכי דין גדולים המתמחים בתחום מסוים.
הצורך בעורך דין

בישראל אדם אינו חייב להשתמש בשירותיו של עורך דין, והוא רשאי לייצג את עצמו בבית המשפט (ייצוג עצמי, pro-se litigation, self representation). לבחירה זאת יש יתרונות וחסרונות. כתב על כך השופט נעם סולברג:
במשפט העברי ישנה מחלוקת כיצד להתייחס למצב בו הנידון או בא כוחו לא טענו את טענותיהם כראוי, יש הטוענים שהשופט צריך להתייחס לכך כאילו אמרו את טענותיהם הטובות ביותר, ומנגד, יש הטוענים שאין לערבב בין התפקידים השונים.
ניתן לראות מקצוע עריכת הדין ככזה שהתקבע עוד בתקופת התנ"ך היחסו של אברהם לסדום או במערכת היחסים של אהרון ומשה. מצד שני, עצם השימוש במונח "עורך דין" אינו בהכרח מקבל ביטוי חיובי במקורות המשפט העברי.
חסיון עורך דין-לקוח

אחד המאפיינים הייחודיים למקצוע עריכת הדין, בדומה למספר קטן של מקצועות טיפוליים, הוא חסיון עורך דין-לקוח. על פי החוק, עורך דין חייב לשמור בסודיות כל מידע שהובא לידיעתו על ידי הלקוח. הדבר תופס גם לגבי עובדי משרדו והכפופים לו. מנגד, במדינות רבות, רשויות המדינה מכירות בחובתו זו של עורך הדין. כך למשל, כל מסמך או מידע המאוחסן אצל עורך הדין, מוגן מפני תפיסה או חיפוש כלשהו, מצד רשויות שלטון כגון המשטרה, או כל גורם אחר. החיסיון נועד לאפשר ללקוח כנות וגילוי לב מלא, מבלי לחשוש שדבר זה יכול לשמש כנגדו ביום מן הימים. ניתן לחשוף את המידע החסוי רק בעקבות הרשאה מפורשת של הלקוח לעשות כן.
יוצא מן הכלל הוא מקרה בו לקוח מגלה לעורך הדין על כוונתו לבצע עבירה בעתיד, שבו חייב עורך הדין לחשוף את המידע על מנת למנוע ביצוע העבירה, בישראל התגלו מקרים רבים בהם עורך דין היה שותף לפשע של לקוחו וניסה לחסות תחת אותו חיסיון, דבר המנוגד לחוק. החיסיון אינו חל גם במקרה של תביעת עורך הדין בגין שכר טרחה שהוא זכאי לו בעניין שבו טיפל עבור לקוחו. מקרה נוסף בו לא יחול החיסיון הוא מקרה בו אדם שלישי שאינו הלקוח עצמו נוכח בשיחה בין עורך הדין והלקוח, או אז ניתן יהיה לחקור את אותו אדם על תוכן השיחה ששמע והחיסיון לא יחול על תוכנה.
זכות ההיוועצות

במדינות רבות נקבע שיש לאדם זכות להיוועץ בעורך דין לפני חקירה, וכי על החוקר להבהיר לנחקר את זכותו זו. זכות זו נכללת בארצות הברית באזהרת מירנדה ומוכרת גם בישראל. מכיוון שהעצה הראשונה במעלה שעורכי דין נותנים ללקוחותיהם היא לשתוק בחקירה, מחפשים השוטרים דרכים לשכנע את הנחקרים שלא להיוועץ בעורך דין. במדינות רבות בעולם וגם בישראל, נתגלו מקרים לא מעטים בהם חוקרי משטרה הביעו זלזול בעורכי דין פליליים, ועורכי דין מן אנשי הסנגוריה הציבורית וטענו כי אלו אינם מוכשרים או אינם דואגים לטובת החשודים, במטרה להביא את הנאשמים שלא לשעות לעצותיהם ולהודות בהאשמות שהוטחו בהם. במקרים אחרים, אומרים חוקרים לחשודים שעורכי הדין שלהם מחפשים רק להרוויח כסף על חשבונם. נגד דברים אלו יצאו בחריפות השופטים עוזי פוגלמן ואליקים רובינשטיין.
העיסוק בעריכת דין בישראל

רבים מעורכי הדין בישראל עובדים כעצמאים במשרדים שבבעלותם. אחרים עובדים כשכירים במשרדי עורכי דין, ויש העוסקים בייעוץ משפטי לחברות בהן הם מועסקים. קבוצה גדולה של עורכי דין מועסקת בפרקליטות המדינה, בפרקליטות הצבאית, במחלקות המשפטיות השונות של משרדי הממשלה וביחידות הסמך שלהם.
העיסוק בעריכת דין בישראל > תנאים לקבלת היתר לעסוק בעריכת דין

בישראל מוסדר העיסוק בעריכת דין באמצעות חוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961. סעיף 24 לחוק לשכת עורכי הדין מציב שלושה תנאים מצטברים לכשירותו של אדם להיות עורך-דין:
בעל השכלה משפטית גבוהה: לימודי משפטים בישראל נעשים באוניברסיטאות ובמכללות.
עבר תקופת התמחות: בתקופת ההתמחות, הנמשכת שנה ( באוקטובר 2016, הוארכה תקופת ההתמחות לשנה וחצי על תלמידים חדשים אך צומצמה בחזרה בתקופת מלחמת "חרבות ברזל" לכפי שהיה בעבר וכיום נדרשת שנת התמחות) ונערכת לקראת סיום לימודי משפטים, עובד המתמחה בהנחייתו של עורך-דין ותיק או שופט.
עמד בבחינות של לשכת עורכי הדין - מבחן המחולק לשלושה חלקים; כשבחלק הראשון נדרש הנבחן לנסח בכתב את תשובתו, בחלק השני נדרש הנבחן לענות בדין הפרוצדורלי ובחלק השלישי בדין המהותי (שני החלקים האחרונים הם מבחן רב ברירתי). הבחינות נערכות בסוף תקופת ההתמחות. בבחינה שהתקיימה בנובמבר 2004 נכשלו מחצית מ-1,250 המתמחים שניגשו לבחינה (מדובר בשיעור נכשלים גבוה יחסית לבחינות קודמות). בבחינה שהתקיימה ביוני 2018 נכשלו 88% מהניגשים לבחינה. לאחר התערבות הוועדה הבוחנת, טרם פרסום תוצאות הבחינה, נפסלו חלק מהשאלות בבחינה, ולחלק משאלות הבחינה הוספה חלופה של תשובה נוספת, מה שהוריד את אחוז הנכשלים בבחינה ל-68%.
אדם הכשיר להיות עורך דין והוא תושב ישראל ובגיר, יהיה לעורך דין עם קבלתו כחבר לשכת עורכי הדין. הלשכה רשאית, לאחר שנתנה למועמד הזדמנות לטעון טענותיו לפניה, שלא לקבלו כחבר הלשכה, על אף כשירותו, אם המועמד הורשע בעבירה שיש עמה קלון, והלשכה סבורה שלנוכח הרשעה זו אין הוא ראוי לשמש עורך דין.
בראשית ימי המדינה, היו עורכי דין רבים שעלו מחוץ לארץ ולא הצליחו לקבל רישיון עריכת דין בגלל קושי הבחינות והחובה להתמחות ארוכה ללא קבלת שכר.
העיסוק בעריכת דין בישראל > סמכויות עורך הדין בישראל

סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין מייחד את הפעולות הבאות לעורכי דין בלבד:
ייצוג אדם אחר וכל טיעון ופעולה אחרת בשמו לפני בתי משפט, בתי דין, בוררים וגופים ואנשים בעלי סמכות שיפוטית או מעין שיפוטית;
עריכת מסמכים בעלי אופי משפטי בשביל אדם אחר, לרבות ייצוג אדם אחר במשא ומתן משפטי לקראת עריכת מסמך כזה;
ייעוץ וחיווי דעת משפטיים.
ייצוג אדם אחר וכל פעולה אחרת בשמו בפני:
רשם ההוצאה לפועל;
לשכת מרשם המקרקעין;
הפקיד המוסמך לעניין חוק בתים משותפים, תשי"ג-1952;
רשם החברות;
רשם השותפויות;
רשם האגודות השיתופיות;
רשם הפטנטים והמדגמים;
רשם סימני המסחר;
פקיד השומה ונציג מס ההכנסה לעניין פקודת מס הכנסה;
המנהל לעניין חוק מס שבח מקרקעין, תש"ט-1949;
מנהל מס עזבון לעניין חוק מס עיזבון, תש"ט-1949.
עם זאת, סעיף 21 לחוק קובע כי אין בהוראות לגבי ייחוד המקצוע כדי לפגוע בסמכות ייצוג של אישים אחרים, בנסיבות מסוימות, כגון ייצוג לפני בתי דין דתיים ולפני בתי דין צבאיים, ייצוג של נישום בידי רואה חשבון או יועץ מס בפני רשות המיסים, סמכויות של סוכן פטנטים, ייצוג ארגון עובדים או מעבידים בבוררות לענייני עבודה או בקשר להסכם עבודה, ועוד.
העיסוק בעריכת דין בישראל > כללי האתיקה החלים על עורכי דין בישראל

על פי הדין בישראל, כל עורך דין חייב להיות חבר בלשכת עורכי הדין. מי שמבקש להצטרף לשורות הלשכה נדרש לקבל על עצמו את כלליה. לפיכך, ללשכת עורכי הדין יש כוח רב בעניין הסדרת המקצוע והחלת רגולציה ופיקוח על עורכי דין.
הלשכה אכן מפעילה את כוחה, ובהתאם להוראות חוק לשכת עורכי הדין (באישור שר המשפטים), היא התקינה כללים שונים, ובהם כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), התשמ"ו-1986. בנוסף, מעת לעת, מנחה הלשכה את עורכי הדין כיצד עליהם לפעול באמצעות הנחיות היוצאות על ידי ועדת האתיקה הארצית של לשכת עורכי הדין. עורך דין שמפר את כללי האתיקה עלול לספוג קנס כספי או עונש של הרחקה מהמקצוע לתקופה קצובה (חודשים או שנים) או לצמיתות. בירור בדבר הפרת כללי האתיקה מתבצע בתוך מוסדות הלשכה, על פי רוב, לאחר קבלת פנייה מאת מתלונן. על החלטת הלשכה ניתן לערער בבית המשפט.
העיסוק בעריכת דין בישראל > מספר עורכי הדין בישראל

עד תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 נלמד מקצוע עריכת הדין בישראל אך ורק בפקולטות למשפטים של אוניברסיטאות. בעקבות הביקוש הרב ללימודי משפטים הגיעו דרישות הקבלה לפקולטות למשפטים לרמות גבוהות מאוד (בין הגבוהות מבין כל הפקולטות) ורק כ-15% מהמועמדים התקבלו ללימודים. בעקבות לחץ של אנשים שבקשו ללמוד עריכת דין שונה החוק והוא איפשר לימודי משפטים לצורכי הסמכה כעורך דין במכללה לא אקדמית והוקמו שלוש מכללות לא אקדמיות ללימודי משפט. הקמת המכללות הביאה לגידול ניכר במספר עורכי הדין בישראל. בהמשך, החל תהליך של פתיחת מכללות אקדמיות ברחבי ישראל שהביא לפתיחת מכללות נוספות בהם התקיימו לימודי משפטים והמכללות הלא אקדמיות קיבלו הסמכה להעניק תארים אקדמיים.
בעקבות הגידול במספר עורכי הדין ובהתאם לכך למספר עורכי הדין שנמצאו ברמה מקצועית נמוכה מונתה בשנת 2000 ועדה בראשות השופטת הילה גרסטל שהמליצה להטמיע כמה שינויים מהותיים בהתמחות.
הארכת תקופת ההתמחות משנה לשנה וחצי.
חיוב המתמחים במהלך מחצית השנה הראשונה במעבר קורס מעשי שינוהל בידי הלשכה.
עריכת בחינה בתום ההתמחות במתכונת של "ניתוח מקרה" בנוסף לבחינה האמריקאית.
מינוי שופט בדימוס כמפקח על ההתמחות.
המלצותיה של ועדת גרסטל לא יושמו, בין השאר כתוצאה מהתנגדות עזה של הסטודנטים שאף הפגינו נגד המלצות אלה.
לאחר מספר שנים ועדה בראשותו של עורך הדין שי סגל מונתה לבחון דרכים להקטין את מספר עורכי הדין. אחת ממטרותיה המוצהרות של הוועדה, שאושרה פה אחד על ידי הוועד המרכזי של לשכת עורכי הדין, היא העלאת רף הציון העובר בבחינות לשכת עורכי הדין מ-65 ל-70, כלומר, נבחן שיקבל 65 בכל הבחינות יוסמך כעורך דין, אולם נבחן שיקבל פחות מכך, אפילו רק באחת מהבחינות, יזדקק לממוצע של 70 על מנת להיות מוסמך כעורך דין.
מספר חברי לשכת עורכי הדין בישראל עמד על כ-30,000 בסוף 2004; כ-36,000 באפריל 2007; כ-47,000 בסוף שנת 2010, כ-63,000 במחצית 2012, ו־67,512 בחודש יוני 2019 (מה שמקנה לישראל, יחס של 1:126 עורכי דין באוכלוסייה הכללית, גבוה יותר מכל מדינות העולם). באוגוסט 2019 היו רשומים 67,291 עורכי דין בישראל. ביוני 2022 היו רשומים בישראל 93 אלף עורכי דין (בעלי רישיון), מתוכם 76 אלף רשומים כפעילים, לפי נתוני לשכת עורכי הדין. נכון לחודש אוקטובר 2024 רשומים בישראל מעל 100,000 עורכי דין.
בישראל, ישנה ירידה באחוז הצעירים הבוחרים בלימודים וקריירה בתחום המשפטים, בין הסיבות לירידה זו בביקוש ניתן למנות את מספרם העולה של עורכי הדין בשוק הישראלי ואת הצפת השוק, את הירידה בשכר עורכי הדין בישראל, וכן עזיבת עובדים לטובת קריירה בתעשיית ההייטק שבה נחשב השכר לגבוה יותר. גם בקרב הורי צעירים בישראל, ישנה ירידה ברצונם של הורים כי ילדיהם ילמדו משפטים באקדמיה.
העיסוק בעריכת דין בישראל > תעריפים

תשלום תמורת שירות של עורך דין שטיפל בתיק תביעה או הגנה, נקרא על פי רוב שכר טרחת עורך דין (ובראשי תיבות: שכ"ט עו"ד).
סעיף 81 לחוק לשכת עורכי הדין קובע כי "המועצה הארצית של הלשכה רשאית לקבוע תעריף מינימלי לשכר טרחה בעד טרחה בעד שירותי עורכי דין, שיהיה בבחינת המלצה לחברי הלשכה, אך לא יחייבם." זהו כלל ייחודי למקצוע עריכת דין, משום שבעיסוקים אחרים קביעת תעריף מינימום תיחשב לקרטל. בהתאם לסמכותה פרסמה המועצה הארצית של הלשכה את כללי לשכת עורכי הדין (התעריף המינימלי המומלץ), תש"ס-2000, הקובעים תעריפי מינימום מומלצים לפעולות שונות של עורכי דין.
בסוגי תביעות מסוימים נקבע תעריף מקסימום. דוגמה: בתביעות לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים נקבעו תעריפי מקסימום לטיפול בתביעה, כאחוז מהסכום ששולם לנפגע, ובהתאם לשלב שבו הסתיים הטיפול בתביעה. כמו כן, גם בתחום הרשלנות הרפואית מקובל כי אחוז מסוים מכספי הפיצויים שנפסקו לטובת הנפגע ייחשבו כשכר הטרחה של עורך הדין שטיפל בתיק.
בתביעות אזרחיות רבות פוסק בית המשפט לזכות הזוכה בתביעה גם תשלום של שכר טרחת עורך דין. גובה תשלום זה נקבע לפי החלטת בית המשפט, ואינו מבוסס על התשלום בפועל של הזוכה לעורך דינו.
למתן ייצוג משפטי בתביעות אזרחיות למעוטי אמצעים, שידם אינה משגת לשלם שכר טרחת עורך דין, מפעילה לשכת עורכי הדין את מיזם "שכר מצווה", שבו מעניקים עורכי דין שירות פרו בונו (ללא תשלום) למעוטי אמצעים.
למתן ייצוג משפטי בתביעות פליליות למעוטי אמצעים משמשת הסניגוריה הציבורית, שהיא יחידה במשרד המשפטים.
ראו גם

סטודנט למשפטים בישראל
פרקליט צבאי
בורר
עורך דין חברתי ("לטובת הציבור", פרו בנו)
ידיד בית המשפט
תובע פלילי
לקריאה נוספת

פרופ' אלן דרשוביץ, מכתבים לעורך דין צעיר, הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2006 (הספר בקטלוג ULI)
פרופ' נטע זיו, מי ישמור על שומרי המשפט?, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2015 (הספר בקטלוג ULI)
גבריאל שטרסמן, עוטי הגלימה - תולדות עריכת הדיון בארץ ישראל, הוצאת לשכת עורכי הדין בישראל, 1985
החנות שיש בה הכל

| --- | --- |

 שיר הנושא:  "למכור זה אומנות", בביצוע חי מאור
 סוגה:  קומדיית מצבים מוזיקלית
 יוצרים:  עוזי וייל שלום גד
 כותבים:  עוזי וייל
 בימוי:  איתן צור
 שחקנים:  חי מאור אפרת בן צור אורי יניב דימה רוס ירדן תוסייה כהן עמית אולמן רונית אפל אבי גרייניק עידן אלתרמן ענבל לורי
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  8
 הפקה
 מפיק:  עדי בר יוסף
 מפיקים בפועל:  ברק קסלר
 עורכים:  עדי ארבל יעל חרסונסקי עידו מוכריק
 צלמים:  אבנר שחף רועי פרג'
 מוזיקה:  שלום גד
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  7 ביוני 2021 – 29 ביולי 2021
 קישורים חיצוניים
 אתר התוכנית
 דף התוכנית ב-IMDb
החנות שיש בה הכל היא קומדיית מצבים מוזיקלית ישראלית אשר עלתה לשידור ב-7 ביוני 2021 בכאן 11. את הסדרה יצר עוזי וייל בשיתוף המוזיקאי שלום גד, וביים אותה איתן צור.
תקציר העלילה

העלילה מתרחשת בחנות כלבו בשם "החנות שיש בה הכל", בה ניתן למצוא כל דבר שניתן להעלות על הדעת, ומלווה את חייהם היומיומיים של עובדי החנות, כשכל פרק מתמקד בחבר צוות אחר. צוות המוכרים המגוון שעובד במחלקות השונות – החל ממחלקת מתנות רומנטיות וכלה במחלקת דברים גדולים מדי, מנהל מערכות יחסים עם הקונים, עם מנהל החנות אשר (חי מאור), בינם לבין עצמם ועם הבעלים של החנות, תאומים שוודים בשם אריקסון ויוריקסון (אבי גרייניק ועידן אלתרמן).
בפרק השמיני, פרק הסיום של העונה הראשונה, נסגרה החנות בעקבות מגפת הקורונה בישראל, הבעלים עזבו לשוודיה וכל העובדים פוטרו.
שחקנים דמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| חי מאור | אשר | מנהל החנות. היה רוחני יותר בעברו אך השתעבד לקפיטליזם. |
| אפרת בן צור | זהבה | מוכרת בחנות. העובדת הוותיקה ביותר. הייתה מועמדת לנהל את החנות אך ויתרה על התפקיד בשביל אשר. בפרק המוקדש לה נחשף עברה והפשרות שעשתה בחייה כשנשארה לעבוד בחנות. |
| אורי יניב | יוחנן | מוכר בחנות. אלכוהוליסט. גנב פעם את הכותל המערבי והחביא אותו בחנות. |
| דימה רוס | איגור | מוכר בחנות. על פניו נראה כחביב ונעים הליכות מול לקוחות מעצבנים, אך בסתר לוקח אותם למרתף שבו איש עסקים משדל אותם לכתוב טוקבקים ברשתות חברתיות. |
| ירדן תוסייה כהן | דנה | מוכרת בחנות. דעתנית מאוד ובעלת מערכת יחסים מורכבת עם אדי. |
| עמית אולמן | אדי | מוכר בחנות. בעל רגשות לדנה. באחד מהפרקים חוזר בזמן למלחמת יום כיפור. |
| רונית אפל | עלמה | מוכרת בחנות. מחפשת אהבה ופוגשת מאהבים רבים (כולם מגולמים על ידי השחקן יניב ביטון). |
| אבי גרייניק | אריקסון | בעלי החנות. תאומים שוודים. רכשו את החנות 10 שנים לפני תחילת הסדרה מגברת עבאדי. מאוימים מחנות אחרת שיש בה הכל – איקאה. |
| עידן אלתרמן | יוריקסון | בעלי החנות. תאומים שוודים. רכשו את החנות 10 שנים לפני תחילת הסדרה מגברת עבאדי. מאוימים מחנות אחרת שיש בה הכל – איקאה. |
| ענבל לורי | גברת עבאדי | מקימת החנות ובעליה לשעבר. מכרה את החנות לאריקסון ויוריקסון. מופיעה כרוח בפרקי הסדרה. |