stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמאי הזקן
מידותיו והנהגותיו

ככלל נחשב שמאי הזקן לקפדן יותר, כפי שהדבר משתקף בתיאוריו בסיפורים תלמודיים שונים, עד כדי כך ששמו הפך לשם דבר לקפדנות ולשמרנות. חז"ל בדורות שאחריו הדריכו שלא ללכת בדרכו הקפדנית של שמאי: ”לעולם יהא אדם ענוותן כהלל ואל יהיה קפדן כשמאי” (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל', עמוד ב'). עם זאת, המשפט השגור על פיו היה: "הוי מקבל את כל האדם בסבר פנים יפות".
גם השיטה ההלכתית מבית מדרשו נחשבת בדרך כלל למחמירה יותר בהלכה. אמנם במסכת עדויות המשנה מונה 3 מחלוקות בין הלל לשמאי ובשתיים מתוכם דווקא הלל הוא המחמיר ושמאי המקל, ובמקרה אחד שמאי מחמיר והלל מקל.
מקום קבורתו על פי מסורות שונות

לפי מסורת אחת שמאי הזקן נקבר באזור מירון, אך הדעות חלוקות בשאלה אם נטמן יחד עם הלל, או בהר שמולו - חורבת שמע. חלק מעולי הרגל מציינים את קבורתו יחד עם הלל, בית הלל ובית שמאי. יחד עם הלל, ללא בית הלל ובית שמאי. יחד עם בית שמאי, ללא הלל ובית הלל. יחד עם אשתו או שמאי לבדו.
מספר דעות למקום קברו של שמאי. האחת והיא המוקדמת ביותר, יחד עם הלל במירון, השנייה, בראש ההר של חורבת שמע, בתוך המאוזילאום. השלישית, במערה שמדרום-מזרח לאבן הזו, ומפלס אחד מתחתיה, מערת י"ב כוכין + 2 כוכים בכניסה (חלקם מנו גם את הכוכים שבפתח המערה למניין הכוכים של המערה), ליד מערת הכהנים. הרביעית, במערה שבאמצע העלייה לראש ההר, מה שכיום מצוין כמערת תלמידי שמאי, מערת י"א או י"ב כוכין נמוכים וחרבים (2 כוכים נראים כשלשה), והוא במרכז המערה תחת גל אבנים (גל האבנים פוזר ואיננו בנמצא כיום). כנראה שכיון שהוא נגרר אחר תלמידיו רבו הדעות, מאחר שלתלמידיו יש כמה מקומות בהם נקברו.
מאידך רב אביתר גאון מעיד על קברו באזור הר דלתון: "...להר הגליל לדלתון. ויקבר בראש ההר אצל ר'[בי] יוסי הגלילי. וסביביו יונתן בן עוזיאל והלל ושמאי ואלעזר בן ערך ואלעזר בן עזריה זקינו. וכל הצדיקים כולם. אמנם ככל הנראה, התכוון במילה 'וסביביו' לאזור הסובב את דלתון, הכולל את עמוקה (קבר יונתן בן עוזיאל), מירון (קברי הלל ושמאי), ועלמה (קברי רבי אלעזר בן ערך ורבי אלעזר בן עזריה).
מהדרכותיו

"שמאי אומר, עשה תורתך קבע, אמור מעט ועשה הרבה; והוי מקבל את כל האדם בסבר פנים יפות." (משנה, מסכת אבות, פרק א', משנה ט"ו)
לקריאה נוספת

בנימין לאו, "שער שלישי: שמאי, הלל ותלמידיהם", בספרו: חכמים, כרך ראשון: ימי בית שני, ידיעות ספרים, 2006, עמ' 202-151.
אלי ויזל בספרו הנשמה התלמודית. בית שמאי ובית הלל.ידיעות ספרים 2014, עמוד 19-46.
ועדת החוץ והביטחון

| --- | --- |

ישיבת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת בראשות זלמן ארן ב-1 בספטמבר 1949. משמאל, חברי הכנסת חיים בן-אשר ויחיאל דובדבני, מימין, חברי הכנסת חיים כהן-מגורי ויעקב מרידור.
 גוף פרלמנטרי:  הכנסת
 יו"ר:  יולי אדלשטיין (הליכוד)
 תחומי שיפוט:  פיקוח ובקרה על מדיניות החוץ של המדינה, כוחותיה המזוינים וביטחונה
 חברים
 הליכוד (4): שלום דנינו, בועז ביסמוט, עמית הלוי, ניסים ואטורי  יש עתיד (4): משה טור-פז, מאיר כהן, אלעזר שטרן, רם בן ברק  המחנה הממלכתי (1): גדי איזנקוט  ש"ס (1): ינון אזולאי  יהדות התורה (1): ישראל אייכלר  הציונות הדתית (1): מיכל וולדיגר  עוצמה יהודית (1): איתמר בן גביר  ישראל ביתנו (1): שרון ניר  העבודה (1): מרב מיכאלי  הימין הממלכתי (1): מישל בוסקילה
 אתר רשמי
ועדת החוץ והביטחון (ועדת החו"ב או ועחו"ב) של הכנסת היא אחת מוועדות הכנסת הקבועות ונחשבת לאחת משתי החשובות בהן (יחד עם ועדת הכספים). סעיף 100(4) לתקנון הכנסת קובע שתחומי עיסוקה הם מדיניות החוץ של מדינת ישראל, כוחותיה המזוינים וביטחונה. מתפקידה של הוועדה לבצע חקיקה בנושאי חוץ וביטחון, וכן לפקח ולבקר את משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ועדת חוץ וביטחון הוקמה בכנסת הראשונה.
במצבי חירום כמו במלחמת יום הכיפורים התכנסה הוועדה בתדירות גבוהה בהרבה מאשר התדירות הרגילה (במלחמת יום הכיפורים, הוועדה התכנסה כל יום).
עד לשנת 1977 נוהל חלק גדול מדיוני הוועדה הסודיים במליאתה, בשנה זו בשל ריבוי ההדלפות הוחלט על העברת הדיונים הסודיים לוועדת המשנה.
באפריל 2014 הוציא בית המשפט העליון צו על תנאי, המורה ליושב ראש הכנסת וראשי ועדות הכנסת לנמק את העיכוב במינוי יושב ראש לוועדה מאז פרישתו מהתפקיד של שר החוץ אביגדור ליברמן חצי שנה קודם לכן.
פעילות הוועדה

ועדת החוץ והביטחון הוא הגוף החוץ ממשלתי המרכזי שמפקח על הצבא ועל זרועות הבטיחון, במיוחד בהקשר של נושאי מודיעין ותפקוד של מערכות נשק סודיות. בפני הוועדה ניתנות סקירות של בכירי הממשל הישראלי בתחומי הביטחון, החוץ והמודיעין, ובהם ראש הממשלה, שר החוץ, שר הביטחון, הרמטכ"ל, ראש השב"כ, ראש המוסד, ראש אגף המודיעין וראש המטה לביטחון לאומי. חברי ועדת חוץ וביטחון מקבלים מידע רב מאנשי זרועות הביטחון, כך שלעיתים קרובות הידע שלהם על נושאים ביטחוניים גדול יותר מאשר מרבית השרים ואף חברי הקבינט הביטחוני. במיוחד, חברי ועדות משנה שמקיימים דיוני עומק במשך שעות בכל נושא חשוב, הם בעלי ידע גבוה בהרבה לעומת חברי קבינט שמקבלים עדכון שבועי בנושאי נישה.
מרבית פעילות הוועדה מתנהלת בוועדות המשנה שלה, כאשר מליאת הוועדה משמשת לרוב כבימה תקשורתית של ראשי מערכת הביטחון.
יו"ר הוועדה נחשב לאחד האישים הבכירים במערכת הביטחון הישראלית והוא מדווח על מרבית פעילות מערכת הביטחון, מצב שהפך את התפקיד לאחד הנחשבים ביותר בכנסת.
דיוני מליאת הוועדה סודיים. דיוני כמה מוועדות המשנה שלה סודיים ביותר, בדרגות סיווג שונות. מכאן שפרוטוקולים של הוועדה אינם מתפרסמים על פי רוב. לאחר מקרים חוזרים ונשנים של הדלפות מדיוני הוועדה, מחויבים חבריה בחתימה על הצהרה לשמירת סודיות. כמו כן חל איסור מוחלט על אמצעי התקשורת להיכנס לדיונים בוועדות המשנה.
ועדת החוץ והביטחון מאשרת חקיקת משנה רחבה בתחומי הביטחון, גיוס חירום של כוח אדם, פעולות מיוחדות של שירות הביטחון הכללי, גיוס של ציוד לשעת חירום, היערכות העורף, ועוד. הממשלה מחויבת להביא לאישור הוועדה ביצוע פעולות שונות הקשורות למצב חירום כמו גיוס מילואים בצו 8, הכרזה של מצב מיוחד בעורף וכדומה. כמו כן על הממשלה לדווח לוועדה על פעולות אחרות שנעשו בעניינים אלו כמו פתיחת מלחמה או פעולות העלולות להביא לאחת כזאת (למשל בנימין בן אליעזר דיווח לוועדה על פתיחת מבצע חומת מגן), גיוס בצווים חורגים, התקנת תקנות לשעת חירום. כמו כן מחויבת הממשלה לדווח גם על ענייני מודיעין כמו פעולות מסוימות של השב"כ, האזנות סתר וכדומה.
בנוסף מבצעת הוועדה שימוע לאישי מפתח בצמרת הביטחונית והמדינית של ישראל (הוועדה איננה מוסמכת לדחות את המינוי). כמו כן הוועדה מבצעת שימוע לפרויקטים בסדר גודל כלכלי משמעותי במערכת הביטחון.
הגופים המפוקחים

בין הגופים שהוועדה מפקחת על פעולתם:
משרד ראש הממשלה, כולל המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ושירות הביטחון הכללי
משרד הביטחון, כולל צבא הגנה לישראל, הממונה על הביטחון במערכת הביטחון והתעשיות הביטחוניות
משרד החוץ
המשרד לביטחון לאומי ומשטרת ישראל, בהקשר הביטחוני בלבד
המטה לביטחון לאומי
חברי הוועדה

חברי ועדת החוץ והביטחון, כמו שאר חברי הוועדות, נקבעים על פי מפתח סיעתי. בעבר היה נהוג כי פרט לחברים אלה ישנם חברים נוספים ("אקס אופיסיו"), שלא על פי המפתח הסיעתי, ובהם כל ראשי הממשלה לשעבר המכהנים כחברי הכנסת (למשל: בכנסת ה-17 חבר הכנסת בנימין נתניהו היה חבר הוועדה לא מתוקף המפתח הסיעתי של הליכוד, אלא מתוקף היותו ראש הממשלה לשעבר, ועל כן לא היה רשום ברשימת חברי הוועדה), אולם, נוהג זה בוטל החל מהכנסת ה-19.
ועדות משנה

ועדת משנה מיוחדת לבחינת תחקירי אירועי השביעי באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל – ועדת משנה שהוקמה ב־25 יולי 2024. יו"ר הוועדה חבר הכנסת יולי אדלשטיין. מטרת ועדת המשנה היא להוות כלי לפיקוח ולבדיקת כל דו"חות הבדיקה והחקירה של צה"ל בהיעדר ועדת חקירה ממלכתית.
ועדת משנה למדיניות חוץ והסברה – אחראית על הפיקוח על מערך החוץ וההסברה של מדינת ישראל. הוועדה אחראית גם לפיקוח על התוכניות המדיניות של המדינה ועל שיתוף הפעולה שלה עם מדינות אחרות. יו"ר ועדת המשנה - משה טור-פז.
ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים – ועדה סטטוטורית ובעלת סמכויות לפי חוק השב"כ. הוועדה מפקחת על פעילות קהילת המודיעין הישראלית, החל מהתקציבים וכלה בציון הידיעות החשובות. בשל הסודיות, דיוניה אינם מופיעים בסדר היום של הכנסת. יו"ר הוועדה חבר הכנסת יולי אדלשטיין.
ועדת המשנה לתפיסת הביטחון ולבניין הכוח – מיועדת לפיקוח פרלמנטרי על עדכון תפיסת הביטחון של ישראל כנגד האיומים החיצוניים (במלחמה כוללת, לחימה בעצימות נמוכה ורגיעה) ועל חלוקת המשאבים המוקצים לביטחון והפיתוח שלהם (כולל תוכנית העבודה הרב שנתית של צה"ל). יו"ר עמית הלוי.
ועדת משנה למוכנות ולביטחון שוטף – אחראית על ענייני הביטחון השוטף, ביצוע תחקירים, בדיקת המוכנות לחירום, רמת הכוננות והאמצעים שננקטים לגביה והגנת העורף. בראש ועדת המשנה עומדת ח"כ מירב מיכאלי החל מתאריך 22, דצמבר 2024, אשר קיימה ישיבה עצמאית ראשונה מזה שנתיים.
ועדת המשנה לכוח אדם ולמשאב האנושי בצה"ל – מפקחת על נושא כוח האדם בצה"ל (כולל זה המושאל לגופי ביטחון אחרים). יו"ר אלעזר שטרן.
ועדת המשנה לעניין פינוי מוקשים ונפלים – עוסקת בנושא מוקשים ונפלים, ובכלל זה בפיקוח על פעילות הרשות לפינוי מוקשים ונפלים (רלפ"מ), הקצאת משאבים והסרת חסמים לפינוי המוקשים והנפלים. בראש ועדת המשנה עומד כיום ניסים ואטורי.
ועדת משנה לענייני הוועדה לאנרגיה אטומית – עוסקת בכלל הנושאים שבאחריות הוועדה לאנרגיה אטומית. הרכב הוועדה חסוי.
ועדת המשנה לענייני עורף – יו"ר הוועדה מישל בוסקילה
ועדת המשנה לפי סעיף 5 לחוק הכנסת לעניין חסיון קצא"א – יו"ר יולי אדלשטיין.
ועדת המשנה לתפיסת הביטחון ובניין הכח – יו"ש הוועדה עמית הלוי.
ועדת המשנה לענייני איו"ש – עוסקת בסוגיות הקשורות למרקם החיים האזרחי והביטחוני בשטח C ביהודה ושומרון, במעברים לישראל, במרחב התפר עם יהודה ושומרון ובאזורי חיכוך בתוך שטח הקו הירוק (למשל: מרכיבי ביטחון, כיתות כוננות ביישובים, מיגון הניוד וכו'). בראש ועדת המשנה עומד מיכל וולדיגר.
ועדות משנה > ועדות משנה שהיו קיימות בעבר

ועדת המשנה ללוחמה משפטית – עוסקת במשפט בינלאומי בהקשרי לחימה והגנה על ישראל, לרבות בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) וכן סוגיית הסמכות האוניברסלית והשלכותיה על גורמי צבא ובכירים ישראליים.
ועדת משנה לתכנון לאומי – עוסקת בתכנון ארוך טווח בנושאים מדיניים וביטחוניים לצורך שיפור הביטחון והחוסן הלאומיים, ובדיקת הגופים העוסקים בתכנון בדגש על המועצה לביטחון לאומי.
ועדת משנה לענייני חקיקה ביטחונית – אחראית על הכנת הצעות חוק לדיונים במליאת ועדת החוץ והביטחון ובמליאת הכנסת.
ועדות משותפות בראשותה של ועדת החוץ והביטחון

הוועדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון ולוועדת הפנים והגנת הסביבה לפי חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 – יו"ר הוועדה ח"כ שלום דנינו.
הוועדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת החוקה, חוק ומשפט לעניין הכרזה על מצב חירום, לפי סעיף 68 לתקנון הכנסת – יו"ר הוועדה ח"כ יולי אדלשטיין.
הוועדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים לתקציב הביטחון – יו"ר הוועדה ח"כ יולי אדלשטיין.
ועדת הכנסת המשותפת ליישומים ביומטריים, לפי חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע-2009 – יו"ר הוועדה ח"כ יולי אדלשטיין.
ועדות משותפות שוועדת החוץ והביטחון חברה בהן

הוועדה המשותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט ולוועדת החוץ והביטחון לפי חוק המידע הפלילי ותקנת שבים, התשע"ט-2019 – יו"ר הוועדה ח"כ שמחה רוטמן.
הוועדה המשותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת החוץ והביטחון, לפי חוק האזנות סתר, התשל"ט-1979 – יו"ר הוועדה ח"כ שמחה רוטמן.
הערות שוליים

↑  יהונתן ליס, בג"ץ לכנסת: הסבירו למה אין יו"ר לוועדת חוץ וביטחון, באתר הארץ, 10 באפריל 2014
↑  דברי יובל שטייניץ ב-גדעון אלון ויהודית דמארי, חומות של שתיקה - הסרט המלא, ערוץ הכנסת, באתר youtube, יולי 2016
↑  גדעון אלון ויהודית דמארי, חומות של שתיקה - הסרט המלא, ערוץ הכנסת, באתר youtube, יולי 2016
1 2  סעיף 6 לחוק שירות הביטחון הכללי
↑  בין חודש נובמבר (סיום תפקידו של חה"כ ליברמן, זוכה במשפט) 2013 ועד חודש מאי 2014, כיהן כממלא מקום יו"ר ועדת החוץ והביטחון, יו"ר הכנסת באותו הזמן, חה"כ יולי אדלשטיין.
↑  אושרה הקמת ועדת משנה מיוחדת לבחינת תחקירי אירועי השביעי באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, באתר ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, ‏25 ביולי 2024,
↑  ועדת החוץ והבטחון. ועדות משנה וועדות משותפות, באתר הכנסת
↑  שבי גטניו, אחרי חשיפות "שקוף": דנינו הוחלף בראשות הוועדה הביטחונית ששיתק במשך שנתיים, באתר שקוף, ‏2024-12-23
| ועדות הכנסת |
| --- | --- | --- |
| קבועות | ועדת החוקה, חוק ומשפט • ועדת החוץ והביטחון • ועדת החינוך, התרבות והספורט • ועדת הכלכלה • ועדת הכנסת • ועדת הכספים • ועדת המדע והטכנולוגיה • ועדת העבודה והרווחה • ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות • הוועדה לביטחון לאומי • ועדת הבריאות • הוועדה לענייני ביקורת המדינה • ועדת הפנים והגנת הסביבה • הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי • הוועדה למיזמים ציבוריים |  |
| היסטוריות | ועדת השירותים הציבוריים • ועדת השקיפות • ועדת הרפורמות • ועדת הגיוס • הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי • הוועדה המיוחדת לפרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח והבלקן • הוועדה המיוחדת לדיון בהצעה לסדר היום בנושא קשיים ברפורמה בשירות המדינה • ועדת הקורונה • ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים |  |
| מיוחדות  (הפועלות כיום) | הוועדה המיוחדת לפניות הציבור • הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל • הוועדה לזכויות הילד • הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל • הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים |  |
| שונות | ועדת האתיקה • ועדת הפירושים • ועדת חקירה פרלמנטרית • הוועדה המסדרת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298323705171  LCCN: no2012002950  VIAF: 138920585   WorldCat (עם VIAF): 138920585
מופע המחצית של הסופרבול

מופע המחצית של סופרבול LIV‏, 2 בפברואר 2020
מופע המחצית של הסופרבול (באנגלית: Super Bowl halftime show) מתקיים במהלך משחק אליפות הסופרבול השנתית של ליגת הפוטבול הלאומית (NFL) והוא אחד ממופעי הבידור הגדולים, הנצפים ביותר בעולם.
מופע המחצית של הסופרבול התפתח מהופעה פשוטה של תזמורת צועדת בסופרבול הראשון סופרבול I, ב־1967, להפקות מוזיקליות מלֻוות בכוריאוגרפיה מרשימה, מופעים המשלבים שירה וריקודים, תפאורות, תאורה ואפקטים חזותיים כדי לייצר חוויה מהנה לצופים.
הפעם הראשונה בה נערך מופע המחצית של הסופרבול היה במהלך אליפות הסופרבול הראשונה, שהתקיימה בשנת 1967. מאז ואילך כמות המשאבים שמושקעים במופע עלו באופן משמעותי במיוחד. מאז שנות התשעים ואילך, מופע המחצית של הסופרבול נוהג לכלול את הכוכבים הגדולים ביותר בתעשיית המוזיקה. כמה מהמוזיקאים הבולטים ביותר שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול כוללים בין היתר כוכבי פופ ורוק כמו מדונה, מייקל ג'קסון, פרינס, הרולינג סטונז, ביונסה, ליידי גאגא, ג'סטין טימברלייק וריהאנה (במופע המחצית של סופרבול LVII). המופעים המוזיקליים מלווים לעיתים רבות באפקטים חזותיים מרשימים, כולל פירוטכניקה, שימוש בלייזרים, ותצוגת תאורה מורכבת. ההופעות המוזיקליות כוללות לעיתים רבות גם רקדנים ואקרובטים מיומנים, המבצעים כוריאוגרפיה, אשר יכולה לעיתים רבות להיות מרשימה ומורכבת מאוד.
בנוסף להיותו פלטפורמה להופעות מוזיקלית מופקות היטב, לעיתים רבות המבצעים במופעים המוזיקליים נוהגים לנצל את הבמה להצהרות פוליטיות או חברתיות. לאורך השנים מבצעים רבים ניצלו את ההזמנות כדי להביע את השקפותיהם בנושאים כמו גזע, מין ושוויון. לדוגמה, ההופעה של ביונסה במופע המחצית של הסופרבול בשנת 2016 הכילה אזכורים לתנועת Black Lives Matter. הדבר לעיתים רבות הופך למוקד לדיונים סוערים לאחר מכן. כמו כן, לעיתים נקשרו שערוריות סביב מופע המחצית, דוגמת השערורייה שהתרחשה ב-2004 במסגרת המופע ה-38.
מופע המחצית של סופרבול הפך כה פופולרי עם השנים שעבור צופים רבים הוא מעניין הרבה יותר מאשר משחק הסופרבול עצמו.
מופע המחצית של הסופרבול הפך עם השנים גם להזדמנות שיווקית חשובה עבור מותגים רבים. חברות רבות משתמשות בפלטפורמה כדי להשיק מוצרים חדשים או לפרסם מוצרים קיימים. גם הפרסומות שמוצגות במהלך הפסקת הפרסומות זוכות לעניין רב, כאשר צופים רבים במיוחד דנים בהם בשקיקה במדיה החברתית לאחר האירוע.
נכון לתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21 נוהגים לצפות במופע המחצית של הסופרבול מדי שנה מעל ל-100 מיליון איש.
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול > שנות ה-60 של המאה ה-20

15 בינואר 1967: גאוות אריזונה (אנ') (תזמורת המצעדים של אוניברסיטת אריזונה), תזמורת המצעדים של Grambling State University מלואיזיאנה, החצוצרן אל הירט (אנ'), תזמורת כלי ההקשה של תיכון Anaheim בקליפורניה.
1968: תזמורת המצעדים של Grambling State University מלואיזיאנה.
1969: תזמורת המצעדים "Marching 100" מפלורידה, תזמורות של בתי ספר תיכוניים במיאמי.
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול > שנות ה-90

1991 - ניו קידס און דה בלוק
1992 - גלוריה אסטפן
1993 - מייקל ג'קסון
1994 - קלינט בלאק (אנ'), טניה טאקר (אנ'), טראוויס טריט (Travis Tritt), הג'אדס (אנ')
1995 - פטי לבל, טדי פנדרגראס (אנ'), טוני בנט, מיאמי סאונד משין
1996 - דיאנה רוס
1997 - האחים בלוז, זי זי טופ, ג'יימס בראון
1998 - Boyz II Men, סמוקי רובינסון, מרתה ריבס, The Temptations, קווין לטיפה
1999 - גלוריה אסטפן, סטיבי וונדר
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול > העשור הראשון של המאה ה-21

2000 - פיל קולינס, כריסטינה אגילרה, אנריקה איגלסיאס, טוני ברקסטון
2001 - אירוסמית', אן סינק, בריטני ספירס
2002 - U2
2003 - שאניה טוויין, נו דאוט, סטינג
2004 - ג'סיקה סימפסון, ג'נט ג'קסון, שון קומבס, נלי, קיד רוק, ג'סטין טימברלייק (המחלוקת על מופע המחצית של הסופרבול ה-38)
2005 - פול מקרטני
2006 - הרולינג סטונז
2007 - פרינס
2008 - טום פטי
2009 - ברוס ספרינגסטין
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול > העשור השני של המאה ה-21

2010 - The Who
2011 - בלאק אייד פיז
2012 - מדונה (מופע המחצית של סופרבול XLVI)
2013 - ביונסה
2014 - ברונו מארס
2015 - קייטי פרי
2016 - קולדפליי
2017 - ליידי גאגא
2018 - ג'סטין טימברלייק
2019 - מארון 5
אמנים שהופיעו במופע המחצית של הסופרבול > שנות ה-20 של המאה ה-21

2020 - שאקירה, ג'ניפר לופז
2021 - דה ויקנד
2022 - ד"ר דרה, סנופ דוג, אמינם, מרי ג'יי בלייג', קנדריק לאמאר
2023 - ריהאנה (מופע המחצית של סופרבול LVII)
2024 - אשר
2025 - קנדריק לאמאר
גלריית תמונות

קייטי פרי במופע המחצית של סופרבול XLIX, פברואר 2015
ליידי גאגא במופע המחצית של סופרבול LI, פברואר 2017
מופע המחצית של האליפות סופרבול I‏, ינואר 1967
ראו גם

סופרבול
טריזנברג

טריזנברג (בגרמנית: Triesenberg) היא העיירה הגדולה בנסיכות ליכטנשטיין מבחינת גודל תחום השיפוט שלה. העיירה, השוכנת בגובה 884–1,000 מטרים, היא אתר הסקי היחיד בליכטנשטיין.
טריזנברג מורכבת מתשעה כפרים: גאפלי, מאלבון, מאסצ'קה, רוטנבודן, סאמינה, סילום, סטג, סוסקה, וואנגרברג.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007567482205171  GND: 4223385-9  HDS: 007130  LCCN: n88207503  MusicBrainz: e1911d97-cfd9-4cf1-93b4-e4f465365bbb  NKC: ge587198  VIAF: 140831196   WorldCat (עם VIAF): 140831196
טיסת הפניקס

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  מעוף הפניקס 
 בימוי:  ג'ון מור 
 הופק בידי:  ג'ון דאנינג   סטפן מילר   אנדרה לינק
 תסריט:  אדוארד ברנס, סקוט פרנק 
 עריכה:  דון זימרמן 
 שחקנים ראשיים:  דניס קווייד   טייריס גיבסון   ג'ובני ריביסי   מירנדה אוטו   טוני קוראן   יו לורי
 מוזיקה:  מרקו בלטרמי 
 צילום:  ברנדן גלווין 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Davis Entertainment 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 בדצמבר 2004
 משך הקרנה:  113 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט אסונות, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  מונגוליה 
 תקציב:  45,000,000‏$
 הכנסות:  34,586,268‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   flightofthephoenix
 www.flightofthephoenix.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
טיסת הפניקס (באנגלית: Flight of the Phoenix) הוא סרט מתח משנת 2004, אשר בוים על ידי ג'ון מור ונכתב על ידי סקוט פרנק ואדוארד בורנס. הסרט מבוסס על ספרו של אלסטון טרבור והוא גרסה מחודשת של סרט משנת 1965 בעל אותו שם. הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית, ב-17 בדצמבר 2004.
עלילה

קבוצה של כעשרה עובדים של חברת נפט עוזבים את עבודתם לאחר שהחברה נסגרת, ועולים על מטוס מטען פרטי אשר הגיע לקחת אותם. במהלך הטיסה מעל מדבר במונגוליה, סופת חול גורמת לנחיתת אונס של המטוס.
כאשר המטוס נעצר בלב המדבר הסוער, מתגלה כי שניים מבין הנוסעים נהרגו. הניצולים מוצאים עצמם בלב מדבר אשר תנאי הסביבה בו אכזריים ובקרבת שודדי מדבר. האמצעים לרשותם דלים, אין באפשרותם ליצור קשר לבקשת עזרה, והמים שברשותם מעטים. בשלב זה מתחיל מאבק ההישרדות.
אדם זר אשר היה במטוס כטרמפ מציע לבנות מטוס קטן מהריסות המטוס המרוסק. לאחר ויכוחים רבים בין הנוסעים לגבי היתכנות התוכנית, מוסכם לבצע אותה, ובתדרוכו של הזר הם מתחילים בבניית המטוס.
לאחר שבועות רבים וקשים ורק מצליחים הניצולים לבנות את המטוס. לצערם לאחר סוף הבניה סופת חול נוספת מכסה את המטוס, ומשימתם החדשה היא להוציא את המטוס מתוך החול. לאחר מאמצים מצליחים הניצולים במשימה וזו, ומתחילים בהכנות לטיסה.
לאחר קשיים בהפעלת המטוס ותחת מתקפת שודדי מדבר, עובדי חברת הנפט ממריאים מהמדבר הסוער וטסים לביתם.
הסרט מזכיר במידת מה את סיפורם של ניצולי המפציץ Lady Be Good, אשר התרסק בלוב ב-1943.
צוות שחקנים

דניס קווייד - קפטן פרנק טאונס
טייריס גיבסון - A.J.
ג'ובני ריביסי - אליוט
מירנדה אוטו - קלי ג'ונסון
טוני קוראן - אלכס רודני
קירק ג'ונס - ג'רמי
ג'ייקוב ורגאס - סמי
יו לורי - איאן
סקוט מייקל קמפבל - ג'יימס
ג'ארד פדלסקי - ג'ון
פול דיטצ'פיילד - ד"ר גרבר
בוב בראון - קייל
הערות שוליים

↑   "טיסת הפניקס (1965)", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2004119999   WorldCat (עם LCCN): no2004-119999
נערה ושמה ג'ורג'י

| --- | --- |

נערה ושמה ג'ורג'י
 בימוי:  סילביו נאריצאנו 
 הופק בידי:  רוברט גולדסטון אוטו פלשקס ג'ורג' פיצ'ר
 תסריט:  פיטר ניקולס על פי רומן מאת מרגרט פורסטר
 עריכה:  ג'ון בלום 
 שחקנים ראשיים:  לין רדגרייב אלן בייטס שרלוט רמפלינג ג'יימס מייסון
 מוזיקה:  טום ספרינגפילד אלכסנדר פריס "המשחרים"
 צילום:  קנת' היגינס 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  17 באוקטובר 1966
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, דרמה קומית 
 מקום התרחשות:  לונדון 
 פרסים:  מועצת ביקורת הקולנוע האמריקנית: עשרת הסרטים הטובים ביותר 
 דף הסרט ב־IMDb
 
נערה ושמה ג'ורג'י (באנגלית: Georgy Girl, ג'ורג'י גירל, הופץ גם בשם ג'ורג'י) הוא סרט קולנוע בריטי מסוגת דרמה קומית משנת 1966 שהיה פופולרי ביותר בבריטניה. השחקנית הראשית, לין רדגרייב, ששיחקה את ג'ורג'י, גיבורת הסרט, הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר וזכתה בפרס גלובוס הזהב, ג'יימס מייסון היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ושיר הנושא באותו שם, בביצוע להקת "המשחרים" (The Seekers), היה להיט ומועמד לפרס אוסקר אף הוא. הסרט, בבימויו של סילביו נאריצאנו לפי רומן מאת מרגרט פורסטר מתרחש בלב הסצנה של "לונדון החוגגת" ומביע את אווירת התקופה בצילומי חוץ רבים.
עלילה

עם פתיחת הסרט ג'ורג'ינה פארקינס (המכונה ג'ורג'י) היא נערה כבת עשרים ממעמד הפועלים החיה בלונדון. הופעתה החיצונית מרושלת, היא שמנמונת ואיננה יפה במיוחד, אך ידידותית ואהודה ביותר, אולם אף גבר אינו מעוניין בה באופן רומנטי. ג'ורג'י מתגוררת בדירה יחד עם שותפה יפהפייה בשם מרדית' (שרלוט רמפלינג). בשלב מסוים נודע לה כי ג'יימס למינגטון (ג'יימס מייסון), איש עסקים אמיד שהוריה עובדים בשירותו כמשרתים, מעוניין להפוך אותה לפילגשו.
במקביל מנהלת מרדית' מערכת יחסים עם ג'וס ג'ונס (אלן בייטס), ממנו היא נכנסת להריון בלתי רצוי, שבעקבותיו השניים מתחתנים וממשיכים לחיות באותה דירה עם ג'ורג'י. המצב החדש הופך את התפקידים בין מרדית', ההרה והמשמינה לבין ג'ורג'י המחוזרת. גם ג'וס מתחיל להימשך לג'ורג'י והשניים מתאהבים. לאחר שמרדית' יולדת, היא מצהירה שבכוונתה למסור את התינוקת, שנקראה שרה, לאימוץ ולהתגרש. במקום זאת מציעה ג'ורג'י שהיא תגדל את שרה יחד עם ג'וס והם מתחילים לחיות כבני זוג. עד מהרה מואס ג'וס בתפקיד האב (הוא טוען שהיה שמח להיות אב לבן אך לא לבת), והוא עוזב ומותיר לג'ורג'י את התינוקת. אך כעת שירותי הרווחה עלולים לקחת ממנה את התינוקת, כיוון שאינה נשואה.
בינתיים נודע שאשתו של ג'יימס, איש העסקים העשיר, מתה לפתע והוא מביע את רצונו לשאת את ג'ורג'י לאשה. כך יוכל גם לאמץ את התינוקת ולדאוג לכל מחסורה. הסרט מסתיים בחתונתם של ג'ורג'י וג'יימס. השורה האחרונה בשיר הסוגר את הסרט היא "You're rich Georgy Girl" ("את עשירה, ג'ורג'י גירל").
בית הנבחרים של בלארוס

| --- | --- |
 מדינה:  בלארוס 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  24 בנובמבר 1996 – הווה (28 שנים) 
 הרכב
 מספר מושבים:  110 
 
 קואליציה (110)   עצמאים (89)   המפלגה הקומוניסטית (11)   המפלגה הרפובליקנית לעבודה וצדק (6)   המפלגה הפטריוטית הבלארוסית (2)   המפלגה האגררית (1)   המפלגה הליברל-דמוקרטית (1)
 משכן
  
 בית הממשלה 
 אתר אינטרנט
 www.house.gov.by/by/
 
בית הנבחרים של בלארוס על פי חוקת 1996 הוא הבית התחתון של הפרלמנט של בלארוס.
בית הנבחרים מורכב מ-110 חברים, שנבחרים לתקופת כהונה בת ארבע שנים על בסיס בחירות ישירות באמצעות פתק חשאי (סעיף 91 לחוקה). זוהי מערכת רובנית, והתוצאה עליה נקבעת על ידי הרוב הכללי בבחירות חד-חבריות. לכל אזרח בן 21 שנים יש זכות בחירה (סעיף 92). תפקידו של הבית הוא לשקול טיוטת חוקים ועניינים אחרים של הממשלה; עליה לאשר את מינויו של ראש ממשלה (סעיף 97); והיא עשויה להעניק הצבעת אי אמון בממשלה (סעיף 97).
הבית העליון הוא מועצת הרפובליקה של בלארוס.
סמכויות

הצעות חוק שאומצו על ידי בית הנבחרים נשלחות למועצת הרפובליקה לדיון תוך חמישה ימים. סמכויות מיוחדות המוקנות רק לבית הנבחרים הן:
לשקול טיוטת חוקים שהגיש הנשיא או הוגשה על ידי לא פחות מ-150 אלף בעלי זכות בחירה, לערוך תיקונים ושינויים בחוקה;
לשקול טיוטת חוקים, כולל הנחיות במדיניות הפנים והחוץ של הרפובליקה של בלארוס; התורה הצבאית; אשרור וביטול אמנות בינלאומיות;
לקרוא לבחירות לנשיאות;
להעניק הסכמה לנשיא בדבר מינוי ראש הממשלה;
לשקול את דו"ח ראש הממשלה על מדיניות הממשלה ולאשר או לדחות אותו; כאשר דחייה שנייה של מדיניות הממשלה כמוה כביטוי של אי אמון לממשלה.
בפועל, לבית הנבחרים יש מעט מאוד כוח אמיתי. יש לציין כי יש לו שליטה מועטה על ההוצאות הממשלתיות; היא אינו יכול לחוקק חוק להגדלת או הקטנת התקציב ללא הסכמת הנשיאות. הוא נשלט על ידי תומכי הנשיא אלכסנדר לוקשנקו מאז הקמתו. ואכן, משנת 2004 עד 2016, כל מושב בתפקיד אויש על ידי תומכי הנשיא. בכל מקרה, המערכת הפוליטית בבלארוס מרכזת כמעט את כל כוח קבלת ההחלטות בידי הנשיא וכמעט אין התנגדות להחלטות הביצועיות שלו.
לאחר הבחירות לפרלמנט בבלארוס בשנת 2019, האופוזיציה בבלארוס איבדה את כל מושביה באספה, שכן כל חבר פרלמנט שנבחר נחשב לתומך בנשיא אלכסנדר לוקשנקו.