stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לבלון

| --- | --- |
לבלון
לבלון
 מידע
 עיר:   ריו דה ז'ניירו
 שטח:  2.15 קמ"ר
 אוכלוסייה:  46,044 (2010)
 קואורדינטות:  22°59′0″S 43°13′33″W﻿ / ﻿22.98333°S 43.22583°W﻿ / -22.98333; -43.22583
  מיקום השכונה בריו
 
לבלון (בפורטוגזית: Leblon) היא שכונה אמידה באזור הדרומי של העיר ריו דה ז'ניירו, ברזיל, הידועה גם בזכות חופהּ, הנושא את אותו שם. היא סמוכה לשכונות איפנמה, ג'באה, וידיגל ולגואה.
השכונה האמידה נחשבת כבעלת המחיר הגבוה ביותר למטר רבוע של נדל"ן בברזיל ובאמריקה הלטינית. חלקה העליון (Alto Leblon) הוא בעיקרו אזור מגורים, וחלקה התחתון (Baixo Leblon) ידוע כמרכז בוהמה בעל חיי לילה תוססים, ברים, מועדונים ומסעדות. כן פועלים בשכונה מספר אולמות למופעי סמבה ותיאטרון, בהם תיאטרון "בולסו" (Bolso).
השכונה כיכבה או שימשה אתר צילומים עבור מספר טלנובלות ברזילאיות.
הערות שוליים

↑  Leblon tem o metro quadrado mais caro do Brasil e a maior valorização, באתר Diario do Rio
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565258005171  LCCN: n90708263  MusicBrainz: 5b994b38-dd22-46b8-8257-bb185a642c10  VIAF: 145550637   WorldCat (עם VIAF): 145550637
כרמל צרפתי

| --- | --- |

חזיתה הדרומית של הכנסייה במנזר גבירתנו של הכרמל וחלק מכיפתה
 מידע
 עיר:  חיפה 
 על שם:  החסות שקיבלו מייסדי המנזר הכרמליתי השוכן בה מהקונסול הצרפתי
 קואורדינטות:  32°49′08″N 34°58′25″E﻿ / ﻿32.818911111111°N 34.973580555556°E﻿ / 32.818911111111; 34.973580555556
  (למפת חיפה מוגדלת) כרמל צרפתי(למפת חיפה רגילה) כרמל צרפתי(למפת הגליל המערבי רגילה) כרמל צרפתי(למפת הגליל המערבי מוגדלת) כרמל צרפתי
 
מרכז חינוך ליאו בק
כרמל צרפתי היא שכונה בחיפה השוכנת בשיפוליו הצפון-מערביים של הר הכרמל. השכונה נקראת כך בעקבות החסות שקיבלו מייסדי המנזר הכרמליתי השוכן בה מהקונסול הצרפתי, שסייע בתיווך במגעים להקמת המנזר מול הסולטאן העות'מאני ב-1769.
גאוגרפיה

גבולה המערבי של השכונה הוא מתחם סטלה מאריס, משם יורד מדרון ההר צפונה ומערבה לעבר הים התיכון; גבולה המזרחי הוא הכרמל המרכזי והדר, וגבולותיה הצפוניים והדרומיים הם ואדיות. הרחוב שעולה אל השכונה ממערב הוא "דרך צרפת", והוא מתחבר עם הרחוב הראשי, הארוך, רחוב טשרניחובסקי.
בשנות ה-30 של המאה ה-20 היה רובו של השטח שעליו נמצאת השכונה בבעלות המסדר הכרמליתי. בשנת 1936 הועתק לשכונה מנזר גבירתנו של הכרמל (ששכן לפני כן בבת גלים בתחומי בית החולים רמב"ם). הכרמליתים הציבו שני שערים בדרכים המובילות למנזר, השער המערבי בקצה דרך סטלה מאריס, והמזרחי בקצה שדרות הציונות של היום, שהיווה גבול בין השטח שבבעלות המנזר ל"כרמל הגרמני" (הטמפלרי). בשנות ה-40 נבנו מספר בתי מגורים - רובם בסגנון הבאוהאוס, שהוחכרו בדמי מפתח לבריטים, לערבים וליהודים. לאחר מכן חילק המנזר חלק מהשטחים למגרשים ומכר אותם ליהודים ולערבים. עד הקמת מדינת ישראל נבנו מעט בתים על מגרשים אלה. בתקופת מלחמת העולם השנייה הופקע קו הרכס שבין שני המנזרים על ידי הצבא הבריטי, שהקים לאורכו מחנות צבא.
כרמל צרפתי היא שכונת מגורים שקטה של המעמד הבינוני-גבוה. בשכונה ממוקמים אתרים ומוסדות חיפאיים ידועים, בהם מנזר גבירתנו של הכרמל, המכללה האקדמית לחינוך גורדון, מרכז החינוך והמרכז ליהדות מתקדמת על שם ליאו בק, בית הלוחם חיפה (מרכז ספורט המשמש את נכי צה"ל), בית הספר היסודי "רמות", בית הספר היסודי "טשרניחובסקי" ובית ספר "גיל" לחינוך מיוחד. כמו כן מארחת השכונה קן של תנועת הנוער העובד והלומד (המכונה "קן כרמ"צ"), שהוקם בשנת 1957 ופעל תחילה במעון דֹב שלימים מבניו הנטוּשים נהרסוּ. לימים נבנה בשנות ה-60 מבנה הקן שקים עד היום ברחוב אדמונד פלג; ומאז 2010 גם שבט של הצופים. בלב השכונה הוקם "מרכז תרבות צרפת ע"ש גסטון דֶפֵר", שבמתחם שלו נמצא גם "מרכז קריגר לאמנויות הבמה".
שכונת משנה של הכרמל הצרפתי היא רמת שאול, שהוקמה עם שנות העלייה ההמונית כשיכונים ארוכים מרובי-כניסות ובהם 2–3 קומות. בשנת עליית גומולקה נבנו שיכונים נוספים, מרווחים יחסית למקובל באותה תקופה.
כרמל צרפתי מוגדרת מבחינה מוניציפלית כתת-רובע של רובע הכרמל. לפי הגדרה פורמלית זו נכללות בכרמל הצרפתי גם שתי שכונות קטנות ממזרח לה, "רמת התשבי" ו"כרמל צפוני", המזוהות יותר עם מרכז הכרמל, וכוללות את רחוב התשבי ושדרות הנשיא והרחובות היוצאים מהם, ואף מספר רחובות היוצאים משדרות הציונות.
הערות שוליים

↑  תולדות סטלה מאריס, באתר "תור-חיפה"(הקישור אינו פעיל, דצמבר 2020)
↑  יוסי בן-ארצי, להפוך מדבר לכרמל, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2004, עמ' 106-105
↑  יעקב העליון, שכונת רמת שאול חוגגת, מעריב, 1 באוקטובר 1964
כדוריד באולימפיאדת מינכן (1972)

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  30 באוגוסט 1972
 תאריך סיום:  10 בספטמבר 1972
 מתחרים:  16 (גברים)
 → 1936 1976 ← 
אולימפיאדת 1972 נערכה במינכן, גרמניה המערבית. תחרויות הכדוריד נערכו בין ה-30 באוגוסט ל-10 בספטמבר. זו הייתה תחרות כדוריד השנייה במשחקים האולימפיים (לאחר הפסקה של 36 שנים) והראשונה בה משחקים נערכו בשיטת 7 ספורטאים. בתחרות השתתפו 242 ספורטאים מ-16 נבחרות גברים. משחקי הבתים נערכו בערים שונות בגרמניה. משחקי הגמר נערכו בהיכל האולימפי.
נבחרת יוגוסלביה (יוגוסלביה) זכתה במדליית זהב.
מתכונת התחרות

לתחרות העפילו נבחרת המערכת, 8 נבחרות בהתאם לתוצאות באליפות העולם בכדוריד 1970 ו-4 נבחרות בהתאם לתוצאות שלב העפלה. 8 קבוצות העפילו לשבלי הגמר. מנצחי הבתים נפגשו במשחק על האליפות וסגני מנצחי הבית נפגשו במשחק לקביעת הנבחרת שתסיים במקום השלישי.
בקבוצות חולקו ל-4 בתים בהם נערכו משחקים בשיטת ליגה.
שלב הבתים > בית א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שוודיה שוודיה | 3 | 1 | 2 | 0 | 40 | 34 | 6 | 4 |
| ברית המועצות ברית המועצות | 3 | 1 | 2 | 0 | 40 | 34 | 6 | 4 |
| פולין פולין | 3 | 1 | 1 | 1 | 35 | 38 | 3- | 3 |
| דנמרק דנמרק | 3 | 0 | 1 | 2 | 30 | 39 | 9- | 1 |
שלב הבתים > בית ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 3 | 3 | 0 | 0 | 51 | 32 | 19 | 6 |
| צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 | 1 | 1 | 1 | 56 | 40 | 16 | 3 |
| איסלנד איסלנד | 3 | 1 | 1 | 1 | 57 | 51 | 6 | 3 |
| תוניסיה תוניסיה | 3 | 0 | 0 | 3 | 32 | 73 | 41- | 0 |
שלב הבתים > בית ג'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רומניה רומניה | 3 | 3 | 0 | 0 | 46 | 37 | 9 | 6 |
| גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 3 | 1 | 1 | 1 | 39 | 38 | 1 | 3 |
| נורווגיה נורווגיה | 3 | 1 | 1 | 1 | 48 | 50 | 2- | 3 |
| ספרד ספרד | 3 | 0 | 0 | 3 | 39 | 47 | 8- | 0 |
שלב הבתים > בית ד'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 | 3 | 0 | 0 | 63 | 45 | 18 | 6 |
| הונגריה הונגריה | 3 | 2 | 0 | 1 | 64 | 45 | 19 | 4 |
| יפן יפן | 3 | 1 | 0 | 2 | 46 | 56 | 10- | 2 |
| ארצות הברית ארצות הברית | 3 | 0 | 0 | 3 | 46 | 73 | 27- | 0 |
שלב הגמר > בית הגמר א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 42 | 38 | 4 | 4 |
| גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית | 3 | 2 | 0 | 1 | 36 | 34 | 2 | 4 |
| ברית המועצות ברית המועצות | 3 | 1 | 1 | 1 | 34 | 34 | 0 | 3 |
| שוודיה שוודיה | 3 | 0 | 1 | 2 | 34 | 40 | 6- | 1 |
שלב הגמר > בית הגמר ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| יוגוסלביה יוגוסלביה | 3 | 3 | 0 | 0 | 56 | 44 | 12 | 6 |
| רומניה רומניה  | 3 | 2 | 0 | 1 | 46 | 39 | 7 | 4 |
| גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 3 | 1 | 0 | 2 | 43 | 51 | 8- | 2 |
| הונגריה הונגריה | 3 | 0 | 0 | 3 | 44 | 55 | 11- | 0 |
משחקי הכרעה

משחק על מדליית זהב
משחק על מדליית ארד
משחק על מקום 5
משחק על מקום 7
הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1: יוגוסלביה יוגוסלביה
2: צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה

3: רומניה רומניה
4: גרמניה המזרחית גרמניה המזרחית
5: ברית המועצות ברית המועצות
6: גרמניה המערבית גרמניה המערבית
7: שוודיה שוודיה
8: הונגריה הונגריה
9: נורווגיה נורווגיה
10: פולין פולין
11: יפן יפן
12: איסלנד איסלנד
13: דנמרק דנמרק
14: ארצות הברית ארצות הברית
15: ספרד ספרד
16: תוניסיה תוניסיה
כדוריד באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  6 באוגוסט 2016 
 תאריך סיום:  21 באוגוסט 2016 
 מתחרים:  12 נבחרות גברים ו-12 נבחרות נשים מ-20 מדינות
 → 2012 2020 ← 
 
אולימפיאדת 2016 נערכה בריו דה ז'ניירו, ברזיל. תחרויות הכדוריד נערכו בין ה-6 באוגוסט ל-21 באוגוסט. זו הייתה תחרות כדוריד ה-12 במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 353 ספורטאים (177 גברים ו-176 נשים) מנבחרות גברים ונשים. כל המשחקים המוקדמים נערכו בארנה דו פוטורו.
נבחרת דנמרק (דנמרק) זכתה במדליית זהב בתחרות הגברים ונבחרת רוסיה (רוסיה) זכתה בתחרות הנשים,
מתכונת התחרות

בתחרות הגברים ברזיל העפילה ישירות כנבחרת המארחת. צרפת העפילה כאלופת העולם המכהנת, 3 נבחרות (ארגנטינה, מצרים וגרמניה) העפילו כאלופות היבשת שלהן. קטר העפילה ממשחקי המוקדמות האסיאתיים. 6 נבחרות נוספות העפילו דרך טורניר המוקדמות האולימפי.
12 הנבחרות חולקו ל-2 בתים בהם נערכו משחקים בשיטת ליגה. 4 נבחרות מכל בית העפילו לשלב הפלייאוף שהתקיים בשיטת נוקאאוט.
בתחרות הנשים ברזיל העפילה ישירות כנבחרת המארחת ונורווגיה כאלופת העולם המכהנת. 2 נבחרות (ספרד וארגנטינה) העפילו מאליפות היבשת שלהן. קוריאה הדרומית ואנגולה העפילו דרך משחקי המוקדמות היבשתיים (אסיה ואפריקה בהתאמה). 6 נבחרות נוספות העפילו דרך טורניר המוקדמות האולימפי.
הקבוצות חולקו ל-2 בתים. 4 נבחרות מכל בית העפילו לשלב הפלייאוף שהתקיים בשיטת נוקאאוט.
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית א'

| מס' | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  קרואטיה | 4 | 0 | 1 | 147 | 134 | 13 | 8 |
| 2. |  צרפת | 4 | 0 | 1 | 152 | 126 | 26 | 8 |
| 3. |  דנמרק | 3 | 0 | 2 | 136 | 127 | 9 | 6 |
| 4. |  קטר | 2 | 1 | 2 | 122 | 127 | 5- | 5 |
| 5. |  ארגנטינה | 1 | 0 | 4 | 110 | 126 | 16- | 2 |
| 6. |  תוניסיה | 0 | 1 | 4 | 118 | 145 | 27- | 1 |
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית ב'

| מס' | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  גרמניה | 4 | 0 | 1 | 153 | 141 | 12 | 8 |
| 2. |  סלובניה | 4 | 0 | 1 | 137 | 126 | 11 | 8 |
| 3. |  ברזיל | 2 | 1 | 2 | 141 | 150 | 9- | 5 |
| 4. |  פולין | 2 | 0 | 3 | 139 | 140 | 1- | 4 |
| 5. |  מצרים | 1 | 1 | 3 | 143| | 14- | 3 |  |
| 6. |  שוודיה | 1 | 0 | 4 | 132 | 131 | 1 | 2 |
תחרות הגברים > פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קרואטיה |  27 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קרואטיה |  27 |   |   | 19 באוגוסט | 19 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   פולין |  30 |   |   | 19 באוגוסט | 19 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   פולין |  30 |   |   |   פולין |  28 |   |   |  |  |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |   פולין |  28 |   |   |  |  |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |   דנמרק |  29 |   |   |  |  |
|  |   דנמרק |  37 |   |   |   דנמרק |  29 |   |   |  |  |
|  |   דנמרק |  37 |   |   |  |  |   |   | 21 באוגוסט | 21 באוגוסט |
|  |   סלובניה |  30 |   |   |  |  |   |   | 21 באוגוסט | 21 באוגוסט |
|  |   סלובניה |  30 |   |   |  |  |   |   |   דנמרק |  28 |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |   דנמרק |  28 |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  26 |
|  |   ברזיל |  27 |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  26 |
|  |   ברזיל |  27 |   |   | 19 באוגוסט | 19 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  34 |   |   | 19 באוגוסט | 19 באוגוסט |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   צרפת |  34 |   |   |   צרפת |  29 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |   צרפת |  29 |   |   |  21 באוגוסט |  21 באוגוסט |
|  | 17 באוגוסט | 17 באוגוסט |   |   |   גרמניה |  28 |   |   |  21 באוגוסט |  21 באוגוסט |
|  |   גרמניה |  2334 |   |   |   גרמניה |  28 |   |   |   גרמניה |  31 |
|  |   גרמניה |  2334 |   |   |  |  |   |   |   גרמניה |  31 |
|  |   קטר |  22 |   |   |  |  |   |   |   פולין |  25 |
|  |   קטר |  22 |   |   |  |  |   |   |   פולין |  25 |
תחרות הגברים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  דנמרק
2:  צרפת

3:  גרמניה
4:  פולין
5:  קרואטיה
6:  סלובניה
7:  ברזיל
8:  קטר
9:  מצרים
10:  ארגנטינה
11:  שוודיה
12:  תוניסיה
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית א'

| מס' | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  ברזיל | 4 | 0 | 1 | 138 | 117 | 21 | 8 |
| 2. |  נורווגיה | 4 | 0 | 1 | 141 | 121 | 20 | 8 |
| 3. |  ספרד | 3 | 0 | 2 | 125 | 116 | 9 | 6 |
| 4. |  אנגולה | 2 | 0 | 3 | 116 | 128 | 12- | 4 |
| 5. |  רומניה | 2 | 0 | 3 | 108 | 119 | 11- | 4 |
| 6. |  מונטנגרו | 0 | 0 | 5 | 107 | 134 | 27- | 0 |
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית ב'

| מס' | מדינה | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  רוסיה | 5 | 0 | 0 | 165 | 147 | 18 | 10 |
| 2. |  צרפת | 4 | 0 | 1 | 118 | 93 | 25 | 8 |
| 3. |  שוודיה | 2 | 1 | 2 | 150 | 141 | 9 | 5 |
| 4. |  הולנד | 1 | 2 | 2 | 135 | 135 | 0 | 4 |
| 5. |  קוריאה הדרומית | 1 | 1 | 3 | 130 | 136 | 6- | 3 |
| 6. |  ארגנטינה | 0 | 0 | 5 | 101 | 147 | 46- | 0 |
תחרות הנשים > פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  23 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  23 |   |   | 18 באוגוסט | 18 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  32 |   |   | 18 באוגוסט | 18 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   הולנד |  32 |   |   |   הולנד |  23 |   |   |  |  |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |   הולנד |  23 |   |   |  |  |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |   צרפת |  24 |   |   |  |  |
|  |   ספרד |  26 |   |   |   צרפת |  24 |   |   |  |  |
|  |   ספרד |  26 |   |   |  |  |   |   | 20 באוגוסט | 20 באוגוסט |
|  |   צרפת |  27 |   |   |  |  |   |   | 20 באוגוסט | 20 באוגוסט |
|  |   צרפת |  27 |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  19 |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |   צרפת |  19 |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  22 |
|  |   שוודיה |  20 |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  22 |
|  |   שוודיה |  20 |   |   | 18 באוגוסט | 18 באוגוסט |   |   |  |  |
|  |   נורווגיה |  33 |   |   | 18 באוגוסט | 18 באוגוסט |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   נורווגיה |  33 |   |   |   נורווגיה |  37 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |   נורווגיה |  37 |   |   |  20 באוגוסט |  20 באוגוסט |
|  | 16 באוגוסט | 16 באוגוסט |   |   |   רוסיה |  38 |   |   |  20 באוגוסט |  20 באוגוסט |
|  |   רוסיה |  31 |   |   |   רוסיה |  38 |   |   |    הולנד |  26 |
|  |   רוסיה |  31 |   |   |  |  |   |   |    הולנד |  26 |
|  |   אנגולה |  27 |   |   |  |  |   |   |    נורווגיה |  36 |
|  |   אנגולה |  27 |   |   |  |  |   |   |    נורווגיה |  36 |
תחרות הנשים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  רוסיה
2:  צרפת
3:  נורווגיה
4:  הולנד
5:  ברזיל
6:  ספרד
7:  שוודיה
8:  אנגולה
9:  רומניה
10:  קוריאה הדרומית
11:  מונטנגרו
12:  ארגנטינה
כביש קארקוראם

| --- | --- |


קטע מכביש קארקוראם בתחומי סין
 מידע כללי
 כינוי:  N-35
 אורך:  1,300 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1966–1975 (כ־9 שנים)
 מיקום
 ערים ראשיות:  גילגיט
 נקודת התחלה:  קאשגאר בחבל שינג'יאנג בסין
 נקודת סיום:  חסן עבדאל (אנ'), מחוז פנג'אב בפקיסטן
 כבישים מסתעפים:  N-15 National Highway 
 מפגשים עיקריים:  מעבר חונג'ראב
 קואורדינטות:  36°51′01″N 75°25′42″E﻿ / ﻿36.850277777778°N 75.428333333333°E﻿ / 36.850277777778; 75.428333333333
  מפת מיקום  מפה מפורטת   מפת כביש קארקוראם  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש קארקוראם (באורדו: شاہراہ قراقرم; בסינית מפושטת: 喀喇昆仑公路) הוא הכביש הבינלאומי הסלול הגבוה ביותר בעולם. הכביש מחבר בין סין ופקיסטן בחצותו את רכס הקארקוראם במעבר חונג'ראב, בגובה של 4,693 מטר. הכביש יוצא מחבל שינג'יאנג בסין ומגיע לאזורים הצפוניים של פקיסטן, בדרכו הוא חוצה שלושה רכסי הרים גבוהים: הרי הימלאיה, הרי קארקוראם והרי פמיר ומהווה אתר תיירות מרכזי באזור. הכביש נקרא גם "הכביש הלאומי 35" וסימנו N-35.
היסטוריה

בשנת 1963 נחתם הסכם גבול בין פקיסטן לסין אשר העביר לשליטת סין חלקים מאזור קשמיר, היוזמה לכביש המחבר בין שתי המדינות באזור זה הייתה פועל יוצא מן ההסכם. פרוץ מלחמת הודו-פקיסטן בשנת 1965, והידוק קשריה של פקיסטן עם סין בתקופה זו, תרמו לחתימת הסכם לסלילת הכביש בשנת 1966. הסכם נוסף נחתם בשנת 1967, לאחר שעבודות הסלילה היו כבר בעיצומן. כביש קארקוראם, המכונה בסין אף בשם "כביש הידידות", נסלל על ידי ממשלות פקיסטן וסין והושלם בשנת 1986, בסיום 20 שנות עבודה. במהלך העבודות לסלילת הכביש איבדו את חייהם 810 פועלים פקיסטנים ו-82 פועלים סיניים. רוב האבדות במהלך העבודות אירעו כתוצאה ממפולות. נתיב כביש קארקוראם עוקב אחר אחד מנתיביה של דרך המשי העתיקה. כ-10,000 פועלים ומהנדסים סינים נטלו חלק בעבודות פריצת הדרך, לצד מספר לא ידוע של פועלים ומהנדסים פקיסטנים.
בצידו הפקיסטני של הגבול, הדרך נבנתה על ידי ארגון עבודות החזית (Frontier Works Organization), אשר העסיק אף כוחות מחיל ההנדסה של צבא פקיסטן. בשנת 1975 נפתח הכביש לראשונה, אך ורק למעבר משאיות, פתיחתו המלאה לתנועת כל כלי הרכב הגיעה כ-10 שנים מאוחר יותר.
בתחילת המאה ה-21 מתנהל בלשכת המהנדס הראשי בצבא פקיסטן מאמץ לאסוף ולפרסם תיעוד היסטורי על בניית הכביש, בראש הפרויקט עומד הממונה על סלילת הכביש.
השפעת הכביש

מאז פתיחתו הייתה לכביש תרומה מכרעת להגברת המסחר בין סין לפקיסטן. הכביש אף מהווה אלטרנטיבה זולה ונגישה למבקשים לנסוע בין שתי המדינות. פתיחת כביש קארקוראם הביאה לשינויים מרחיקי-לכת בחייהם של תושבי האזורים שבהם עובר הכביש, מבחינה חברתית וכלכלית גם יחד. אזורים אשר היו לאורך ההיסטוריה מבודדים ומרוחקים ממרכזי אוכלוסייה, יצאו מבידודם. חלק מן האזורים בהם עובר הכביש לא היו נגישים כלל לכלי רכב, אף לרכבי שטח, עד לסלילת הכביש. הכביש הביא לצמיחה כלכלית מהירה באזור ולשינויים משמעותיים בפוליטיקה ובגאוגרפיה של האזור. תושבי רכסי הקארקוראם והינדו-כוש נהנו עד לסלילת הכביש מאוטונומיה שלטונית אותה הובילו ראשי השבטים באזור, כולל סמכויות לגביית מיסים וגיוס תושבים לעבודות ציבוריות. בשנת 1972, עם פתיחת האפשרות של השלטון המרכזי בפקיסטן להגיע לאזורים אלה בקלות, ביטל ראש הממשלה, זולפיקר עלי בהוטו, את סמכויות ראשי השבטים. בד בבד, החלו תושבי האזור לקבל סיוע ממשלתי באספקת מוצרי יסוד מסובסדים ובתחבורה. אף שמעטים מבין תושבי האזור השתתפו בעבודות סלילת הכביש, רבים נהנו מן הצורך של הפועלים בשירותים שונים.
מאז פתיחתו המלאה של הכביש לתנועה, שיירות ארוכות של משאיות עושות דרכן מדי יום בין סין לפקיסטן. המסחר עם סין מהווה 5% מכלל סחר החוץ הפקיסטני. פקיסטן מוכרת לסין מוצרי עור, נעליים, בדי כותנה, תרופות, וטבק וכן מוצרים המיוצרים בפרובינציות הצפוניות של המדינה: בדי צמר, משמש מיובש, שקדים ואגוזים. רוב הסחר עם סין הוא סחר חליפין. תמורת המוצרים הפקיסטנים מוכרים הסינים, נעליים קלות, בגדים, מוצרי קרמיקה, שטיחי לבד, דבש, כלים, בדי משי, אופניים, כלים חקלאיים ותה. נתיבו של כביש קארקוראם הפך אף לנתיב מרכזי לעולי חג' מוסלמים ממחוז שינג'יאנג בדרכם למכה. נסיעה דרומה בכביש זה, עד לשדה התעופה של אסלאמאבאד, מקצרת את דרכם למכה באופן ניכר, ובדרכם הם נושאים עימם מוצרים שונים בהם הם סוחרים עם המקומיים ובכך מממנים את הוצאות הנסיעה. באופן דומה, מספר גדל והולך של פקיסטנים עושים דרכם צפונה בכביש, לצורך ביקור קרובי משפחה המתגוררים באזורים הנשלטים על ידי סין, ואף הם נושאים עימם סחורות לצורך מימון הוצאותיהם.
סלילת הכביש אף איפשרה לארגוני סיוע בינלאומיים להגיע לאזור. כך, בשנת 1981 החל ארגון המזון והחקלאות לסייע לתושבי אזור גילגיט בבניית תעלות השקיה, פריצת דרכי עפר, הבאת מכונות חקלאיות, ועוד. הארגון אף מסייע במכירת דשנים במחירים מסובסדים לחקלאי האזור וכן בשיווק מוצריהם. באזור אף החל גידול זרעי תפוחי אדמה נקיים מגורמי מחלות, לצורך שיווקם לאזורים דרומיים של פקיסטן. תפוחי אדמה אינם נאכלים באזורים אלה בגלל מיעוט עצי הבעירה באזור וצריכת האנרגיה הגבוהה הדרושה לבישולם.
אזור קארקוראם היה ידוע לאורך ההיסטוריה כאזור עשיר באוצרות טבע, בעיקר אודם וזהב. עם סלילת הכביש החלה ממשלת פקיסטן לפקח על חציבת אבנים יקרות באזור ולהנפיק רישיונות כריה. אוצר טבע אחר הנכרה באזור, בעיקר בקיץ, הוא גושי קרח מן הקרחונים באזור. קרח זה נמכר לצורכי קירור בשוקי גילגיט.
החל משנות ה-90 של המאה ה-20 מנסה סין להתמודד עם השפעת פתיחת כביש קארקוראם על אוכלוסיית שינג'יאנג, בין היתר, בהגברת סחר הסמים באזור, הגורם אף לעליה במספר נשאי HIV. פתיחת הכביש הביאה אף להתפשטות אידאולוגיה מוסלמית קיצונית בעקבות חזרתם ארצה של תושבים אשר התחנכו במדרסות פקיסטניות ולשאיפות גוברות של האויגורים לעצמאות
הכביש

הכביש יוצא מן העיר קאשגאר בחבל שינג'יאנג בסין ומתפתל דרומה לאורך כ-1,300 ק"מ עד לעיר האבליאן במחוז אבוטאבאד בפקיסטן. המשך הכביש מתחבר עם הדרך הראשית הגדולה, בחסן עבדאל, מערבה מאסלאמאבאד.
הכביש חוצה את קו התפר שבין תת-היבשת ההודית לבין יבשת אסיה, מקום בו גבולותיהן של סין, טג'יקיסטן, אפגניסטן, פקיסטן והודו, קרובים כדי 250 ק"מ האחת מרעותה. עקב העימות הצבאי המתמשך בין הודו לפקיסטן באזור קשמיר, מיוחסת לכביש קארקוראם חשיבות אסטרטגית מיוחדת. נתיבו של הכביש, המטפס בעמק חונג'ראב, עד למעבר בעל אותו השם, איננו הנתיב הנוח ביותר לחציית הרכס בין פקיסטן לסין, אולם נבחר, בין השאר מסיבות אסטרטגיות, במטרה להתרחק מזרחה ככל האפשר מגבולות ברית המועצות ואפגניסטן.
ב-30 ביוני 2006 נחתם מזכר הבנות בין רשות הכבישים הפקיסטנית לבין מנהלת הרכוש הממשלתי הסיני להרחבה ולשיפור כביש קארקוראם. במהלך העבודות המתוכננות יורחב הכביש מרוחבו הנוכחי של 10 מטרים, לרוחב של 30 מטרים ובכך תשולש קיבולת הכביש. בנוסף, העבודות ישימו דגש על התאמת הכביש לתנועת משאיות כבדות וכן התאמתו לתנאי מזג אוויר קשים. בחודש מאי 2007 הגישה רשות הכבישים הלאומית של פקיסטן בקשת תקציב ל-14 מיליארד רופי לצורך הרחבת הכביש וישור חלק מעיקוליו.
סין ופקיסטן אף מתכננות לקשר את כביש קארקוראם לנמל הדרומי של גוואדר בבלוצ'יסטאן, באמצעות מסילת הרכבת שבין גוואדר לדאלבנדרין שנבנתה בסיוע סיני והמגיעה עד לרוואלפינדי.
תיירות

בשנים האחרונות הפך כביש קארקוראם לאתר תיירות אתגרית מועדף. הכביש עובר בנופים עוצרי נשימה, בין הרים גבוהים ובמישור מדברי צחיח. לאורך 200 ק"מ מקביל הכביש לנתיבו של נהר אינדוס. הכביש מאפשר אף למטפסי הרים ולרוכבי אופניים גישה קלה יותר לרכסי ההרים, קרחונים ואגמים בסביבה. הכביש מאפשר אף גישה לערים ההרריות גילגיט, וסקארדו מן הבירה אסלאמאבאד. שתי ערים אלה משמשות מרכז יציאה למשלחות טיפוס באזורים הצפוניים של קשמיר הנשלטת על ידי פקיסטן.
תיירות > הרים וקרחונים

כביש קארקוראם משמש נתיב נוח למשלחות טיפוס כמעט לכל הפסגות הבולטות באזורים הצפוניים של פקיסטן ומספר פסגות בחבל שינג'יאנג בסין. באזורים אלה כמה מן הקרחונים הגדולים בעולם, ביניהם קרחון בלטורו. חמש מתוך פסגות 8,000 המטרים של העולם הנמצאות בתחום פקיסטן, נגישות באמצעות כביש קארקוראם. הפסגות הבולטות באזור הן:
K2 בגבול פקיסטן-סין, הפיסגה השנייה בגובהה בעולם, בגובה 8,611 מטרים.
נאנגה פארבאט בפקיסטן, הפיסגה התשיעית בגובהה בעולם, בגובה 8,125 מטרים.
גשרברום I, על גבול פקיסטן-סין, הפיסגה ה-11 בגובהה בעולם, בגובה 8,080 מטרים.
פסגת ברוד (בעבר נקראה K3), על גבול פקיסטן-סין, הפיסגה ה-12 בגובהה בעולם, בגובה 8,047 מטרים.
גשרברום II-IV, בפקיסטן, הפסגות ה-13-17 בגובהן בעולם, בגובה הנע בין 7,932-8,035 מטרים.
משרברום (K1) בפקיסטן, הפיסגה ה-22 בגובהה בעולם, בגובה 7,821 מטרים.
מוזטה אטה, בסין, בגובה 7,546 מטרים.
קוגור טאגה, בסין, בגובה 7,719 מטרים.
מישורי דאוסאי

מישורי דאוסאי הם המישורים השניים בגובהם בעולם, בגובה 4,115 מטרים. הם נמצאים דרומית לעיר סקארדו ומזרחית לעמק אסטור. שטחם של המישורים הוא כ-3,000 קמ"ר. בשנת 1993 הוכרז האזור כפארק לאומי.
אמנות בסלע ופטרוגליפים

סמוך לתוואי הכביש מצויים יותר מ-20,000 יצירות אמנות בסלע ופטרוגליפים. רובם מרוכזים בעשרה אתרים בין הונזה לשאטיאל. התחריטים בסלע הם עדויות שהותירו אחריהם פולשים שונים לאזור לאורך ההיסטוריה, סוחרים ועולים לרגל, שעברו בדרך המשי וכן תושבים מקומיים. התחריט הקדום ביותר מבין יצירות אלה תוארך לתקופה שבין 5,000 ל-1,000 לפנה"ס ובו נראים בני אדם צדים חיות.
שירותי תחבורה

ב-1 ביוני 2006 נחנך קו אוטובוס יומי בין העיר גילגיט בפקיסטן ובין העיר קאשגאר בסין.
הכביש בעונות השנה

העונות הנוחות ביותר לנסיעה בכביש קארקוראם הן באביב ובתחילת הסתיו. שלגים כבדים בתקופת החורף גורמים לעיתים לסגירת הכביש לתקופות ארוכות. גשמי מונסון כבדים, בחודשים יולי ואוגוסט, גורמים לעיתים למפולות החוסמות את התנועה בכביש לשעות ואף לימים. מעבר חונג'ראב, בגבול בין סין לפקיסטן, פתוח רק בין התאריכים 1 במאי ל-15 באוקטובר, בכל שנה.
לקריאה נוספת

J King, Karakoram Highway. Lonely Planet Victoria, Australia; Berkeley, Calif. 1998 ISBN 0-86442-065-X