stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טרנזיסטור
היסטוריה

שפופרות הריק בישרו את תחילתה של הטכנולוגיה האלקטרונית. אולם, עם הרחבת השימוש בהן, חסרונות השפופרות – גודלן, כמות החום שהן יצרו ושבירותן – הפכו לבעייתיים יותר ויותר. בעקבות התפתחויות חדשות בתחום הפיזיקה התאורטית ומכניקת הקוונטים, אשר הצביעו על האפשרויות הגלומות בחומרים מוליכים למחצה, נבחר ויליאם שוקלי על ידי מעבדות בל לנהל מחקר על חומרים מוליכים למחצה.
ב־1945 הציע שוקלי תכנון של מגבר בו שדה חשמלי יווסת את זרם האלקטרונים ליד שכבת סיליקון. ניסויים עם חומרים שונים לא הניבו תוצאות מעודדות עד נובמבר 1947. אז, בעקבות תובנה תאורטית מבריקה, טעות ומזל, הצליחו המדענים תוך כחודש ליצור מגבר העשוי מחומר מוליך למחצה. ב־23 בדצמבר 1947, הציגו שוקלי ועמיתיו ג'ון ברדין ווולטר בראטיין, טרנזיסטור פועל בפני בכירים בחברה. טרנזיסטור זה זכה לכינוי טרנזיסטור מגע נקודה (point-contact transistor). גילוי זה זיכה את שלושתם בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1956. בעקבות הניסוי המוצלח, פיתח שוקלי תכנון משופר של הטרנזיסטור – טרנזיסטור הצומת. באופן אירוני, התכנון המקורי היה מאמץ לפתח טרנזיסטור־תוצא־שדה (Field Effect Transistor, בראשי תיבות: FET), שאותו חזה כבר בשנת 1925 יוליוס אדגר לילינפלד, אך לבסוף נבנה התקן שהפך לטרנזיסטור ביפולרי (Bipolar Junction Transistor, בראשי תיבות: BJT).
במהלך שנות החמישים, טרנזיסטורים הפכו לנפוצים יותר, והופיעו במרכזיות טלפון (1952), מכשירי עזר לשמיעה (1953) ומקלטי רדיו ניידים (1954). ב־1953 הופיע ה־CK722, הטרנזיסטור הראשון (והיחיד כמעט במשך כעשור) לחובבי אלקטרוניקה. טרנזיסטורים מסדרת ה־CK722 היו בעצם טרנזיסטורים שיוצרו על ידי ריית'יאון (Raytheon) עבור מכשירי עזרי השמיעה שלהם, אולם לא עמדו בבקרת האיכות. כמחצית מכלל הטרנזיסטורים שיצרה החברה לא עמדו בבדיקה זו, הם חולקו לשתי קבוצות (לפי מדד נוסף) והקבוצה הנחותה נמכרה לחובבים.
לקראת סוף שנות החמישים מספר הטרנזיסטורים המיוצרים בשנה עמד כבר על עשרות מיליונים, ובארצות הברית פעלו בתחום קרוב ל־20 חברות. עולם האלקטרוניקה התחיל במגמת מיזעור, שהאיצה עם המצאת טרנזיסטור MOS‏ (Metal-Oxide-Semiconductor) בשנת 1960, וטכנולוגיית CMOS ‏ (Complementary Metal-Oxide-Semiconductor) בשנת 1967. מגמת מזעור הרכיבים קיימת עד היום, ובמשך תקופה ארוכה מספר הטרנזיסטורים שניתן לכלול ברכיב בודד מוכפל כל כשנתיים, מגמה הקרויה חוק מור.
באוקטובר 2015 פורסם שחברת IBM מפתחת טרנזיסטורים ממוזערים שעשויים להשאיר בתוקף את חוק מור עד לאחר שנת 2028 אך בשנת 2016 הצהיר סמנכ"ל אינטל וראש חטיבת הטכנולוגיה והייצור, ויליאם הולט, שבעתיד לא יוכלו לשפר את ביצועי המעבדים אלא רק את צריכת החשמל שלהם.
רקע תאורטי

חומר מוליך למחצה הוא חומר בעל מוליכות חשמלית נמוכה יחסית לחומרים מוליכים, אך גבוהה יותר מזו של חומרים מבודדים. ייחודם של חומרים אלה הוא במבנה הכימי של גבישיהם, המאפשר, על ידי הכנסת "זיהום" (doping) בכמות קטנה, ליצור אוכלוסייה של נושאי מטען בחומר, ובכך לשנות את המוליכות של החומר. ריכוז נושאי המטען באזורים שונים של הגביש ניתן לשינוי באמצעים חשמליים וכך ניתן לממש התקנים חשמליים מורכבים.
הזיהום המדובר הוא אטומים של יסוד אחר מעמודה סמוכה בטבלה המחזורית לזו של המוליך למחצה. בהתאם לסוג החומר המזהם, יהיו נושאי המטען בחומר שליליים (אלקטרונים עודפים) או חיוביים (אלקטרונים חסרים, הנקראים לעיתים גם חורים). פעולת הזיהום נקראת בעברית גם אילוח. על ידי זיהום מבוקר ניתן לשלוט לא רק בסוג נושאי המטען בחומר, אלא גם בכמותם.
את החומר המוליך למחצה המזוהם, נהוג לסמן באותיות ובסמלים בהתאם לסוג נושאי המטען שנוצרו בו ולכמותם. חומר שקיים בו ריכוז נמוך של נושאי מטען חיוביים יסומן למשל בסימון p-, כאשר p מייצג "חיובי" ומינוס מייצג "קצת", וחומר שקיים בו ריכוז גבוה של נושאי מטען שליליים יסומן בסימון n+. באופן כללי ניתן לומר שקיימים ארבעה סוגים של זיהומים:
+p-, p+, n-, n
אם כי רמות הזיהום יכולות להשתנות בצורה משמעותית בתוך הגדרות אלה.
סוגים של טרנזיסטורים > טרנזיסטור BJT

טרנזיסטור BJT (Bipolar Junction Transistor – טרנזיסטור ביפולרי או דו־קוטבי) הוא התקן בעל שלושה הדקים. זרם חשמלי המוזן לבסיס (Base) מווסת את הזרם בין הפולט (Emitter) לקולט (Collector).
האנלוגיה לפעולת טרנזיסטור ביפולרי הוא הפעלת שסתום המווסת זרימה של מים בצינור. כוח קטן אשר מופעל על השסתום – זרם הבסיס – פותח פתח ומאפשר זרימת זרם חזק מאוד – זרם מהקולט לפולט. השימוש העיקרי בטרנזיסטור ביפולרי הוא להגברה – זרם קטן המוזרם לבסיס גורם לזרימת זרם גדול יותר, וכך אות חלש מוגבר לאות חזק יותר.
לטרנזיסטור ביפולרי יש גם כן שלושה מצבי פעולה, התלויים בזרמים המפעילים אותו:
נתק (cutoff) – במצב זה לא זורם זרם בסיס משמעותי ולכן אין גם זרם מהקולט לפולט.
פעיל – במצב זה, הזרם בין הקולט לפולט הוא פרופורציונלי (בערך) לזרם הבסיס אבל גדול הרבה יותר. במצב זה הטרנזיסטור בעצם מגביר באופן כמעט ליניארי. באופן עקרוני ניתן להפעיל את הטרנזיסטור בכיוון ההפוך, אם נחבר את הטרנזיסטור באופן הפוך במעגל, הקולט והפולט פשוט יחליפו תפקידים. אולם הטרנזיסטור אינו סימטרי ותוכנן לעבוד באופן מסוים, היפוך הקולט והפולט יביאו לירידה בביצועיו. מצב פעיל בו הטרנזיסטור מחובר כשורה נקרא מצב פעיל קדמי, המצב השני נקרא מצב פעיל אחורי.
רוויה (saturation) – טרנזיסטור נכנס למצב זה כאשר זרם הבסיס נהיה גדול מספיק והזרם בין הקולט לפולט לא יכול לגדול עוד.
סוגים של טרנזיסטורים > טרנזיסטורים אחרים

ישנם סוגים אחרים של טרנזיסטורים, אלה הם בעיקר וריאציות של שני הטרנזיסטורים שתוארו לעיל. ביניהם:
JFET ‏(Junction FET) – סוג נוסף של מגבר אפקט שדה. בטרנזיסטור מסוג זה, השער יוצר מוליך למחצה עם התעלה. הוא מיוצר בטכנולוגיית דלדול ולפיכך טרנזיסטור זה מאפשר מעבר זרם כל עוד לא הופעל מתח על השער. יתרונו של טרנזיסטור זה על פני טרנזיסטור הצומת הביפולרי נעוץ בכך שהבקרה נעשית על ידי מתח ואין זרם בקרה. מצד שני, הם מציגים הגבר נחות.
HEMT‏ (High Electron Mobility Transistor) – נקרא גם heterostructure FET) HFET) טרנזיסטור חדש יחסית אשר בו משתמשים בצומת העשוי מחומרים שונים, בהשוואה לשאר הטרנזיסטורים שבהם משתמשים בצומת העשוי מחומר אחד המאולח באופן שונה. שימוש בצומת בין אלומיניום־גליום־ארסניד (AlGaAs) וגליום ארסניד (GaAs) יוצר התקן בעל התנגדות נמוכה מאוד (ניידות גבוהה של האלקטרונים) ולכן גם מהיר מאוד. ז'ורס אלפרוב והרברט קרמר קיבלו את פרס נובל לפיזיקה לשנת 2000 (יחד עם ג'ק קילבי), בגין תגליותיהם בתחום זה.
HBT ‏(Heterojunction Bipolar Transistor) – טרנזיסטור ביפולרי בעל צומת מעורב. בטרנזיסטור זה הפולט עשוי מחומר בעל פער אנרגיה רחב, ואילו הבסיס עשוי מחומר אחר, בעל פער אנרגיה צר יותר. הדבר מאפשר להגדיל את אילוח הבסיס, ולהגדיל בכך את מהירות הטרנזיסטור. טרנזיסטורי HBT העשויים ממערכת החומרים אינדיום פוספיד (InP) וגליום אינדיום ארסניד (GaInAs) הם המהירים ביותר כיום. טרנזיסטורי HBT העשויים מסגסוגת סיליקון גרמניום (SiGe) מהירים מעט פחות, אבל ניתן לשלבם עם מעגלי CMOS רגילים, המיוצרים על פיסות סיליקון.
שימושים וטכנולוגיות

הטרנזיסטור הוא רכיב מפתח בתעשיית האלקטרוניקה המודרנית. חשיבותו של הטרנזיסטור נובעת מן היתרונות המשמעותיים אשר מציע הטרנזיסטור לעומת שפופרת ריק – גודל זעיר, אמינות גבוהה, צריכת הספק נמוכה והאפשרות לייצר בזול רכיבים המכילים מספרים עצומים של טרנזיסטורים וחיבורים ביניהם. כל אלה חוללו מהפכה בעולם האלקטרוניקה בכלל ובתעשיית המחשבים בפרט. הטרנזיסטור הפך לרכיב המחליף כמעט באופן מוחלט כל מטלה שאינה מכנית. במכשירים רבים, גם פשוטים יחסית, לרוב זול יותר להשתמש במעגל משולב (הבנוי מכמה מיליוני טרנזיסטורים) מאשר בהתקן מכני כדי לבקר את פעולתו. כיום, החליפו הטרנזיסטורים את רוב ההתקנים האלקטרומכניים, והם הבסיס לכל הציוד האלקטרוני המודרני, בעיקר במחשבים (מעבד מודרני מכיל מיליארדי טרנזיסטורים), ציוד תקשורת, ורכיבי זיכרון (כגון Flash Disk).
שימושים וטכנולוגיות > מימוש שערים לוגיים

ישנן טכנולוגיות רבות ליצירת שערים לוגיים מטרנזיסטורים, אך הנפוצה ביניהן היא טכנולוגיית ה־CMOS. בטכנולוגיה זו משתמשים בשילוב של שני סוגי הטרנזיסטור (NMOS ו־PMOS) למימוש שערים לוגיים. המעגל המתואר בתרשים מממש מהפך (פעולת NOT). המעגל מורכב מטרנזיסטור PMOS (למעלה), טרנזיסטור NMOS (למטה), מקור מתח גבוה Vdd (למעלה) ומקור מתח נמוך Vss (למטה). בגלל המבנה שלהם, טרנזיסטורי PMOS מוליכים כאשר מופעל על השער מתח שלילי יחסית ל־Vdd (שמושך חורים) ואילו טרנזיסטורי NMOS מוליכים כאשר מופעל על השער מתח חיובי יחסית ל־Vss. המעגל מבצע פעולת היפוך:
כאשר המתח בשערי הטרנזיסטורים הוא נמוך (0 לוגי), טרנזיסטור ה־NMOS הנמצא למטה קטוע ולא מעביר זרם. טרנזיסטור ה־PMOS מעביר זרם ומחבר את המוצא אל מקור המתח הגבוה.
כאשר המתח בשערי הטרנזיסטורים הוא גבוה (1 לוגי), טרנזיסטור ה־PMOS הנמצא למעלה קטוע ולא מעביר זרם. טרנזיסטור ה־NMOS מעביר זרם ומחבר את המוצא אל מקור המתח הנמוך.
השם CMOS מתייחס לצורת בניית השערים אך גם לטכנולוגיית הייצור. עם תחילת הייצור של מעגלים משולבים בשנות ה-70 לטכנולוגיה זו היו מגבלות אולם אמינות הייצור שלה השתפרה ויתרונותיה רבים, כגון צריכת הספק נמוכה במצב סטטי (כאשר האותות אינם משתנים), וקלות התכנון בה איפשרו את מהפכת המידע של העשורים האחרונים. כיום כמעט כל הייצור של רכיבים לוגיים מבוצע ב-CMOS.
שימושים וטכנולוגיות > מימוש מגברים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
שימושים וטכנולוגיות > מראת זרם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
טרנזיסטורים כתחליף לשפופרות ריק

לפני הטרנזיסטור מילאו שפופרות הריק את תפקיד המגברים. לטרנזיסטורים יתרונות רבים שאיפשרו להחליף את השפופרות כמעט בכל התפקידים:
מידות קטנות – למרות הקטנת שפופרות הריק, טרנזיסטורים היו קטנים בהרבה מהשפופרות מתחילת השימוש בהם. כיום, מידות הטרנזיסטורים נמדדות במיקרונים.
היעדר נימת להט ולכן פיזור הספק נמוך יותר. הפעלת שפופרת ריק דרשה זרם חשמלי מתמיד דרך נימת הלהט על מנת לפלוט אלקטרונים.
הפעלה מיידית ללא צורך בחימום התחלתי, ואמינות גבוהה בהרבה (שפופרות יכולות להישרף לאחר מספר מסוים של הפעלות וכיבויים – בעיה שלא קיימת בטרנזיסטור).
עמידות גבוהה יותר לתנאי סביבה. זאת אף על פי ששפופרות עמידות יותר לפולס אלקטרו מגנטי (EMP).
ייצור המוני המאפשר מחיר כמעט אפסי לכל יחידה, ויכולת בניית מעגלים משולבים.
מתחי עבודה נמוכים יותר ההולכים וקטנים ככל שהטכנולוגיה מתקדמת והטרנזיסטורים נעשים קטנים יותר.
שפופרות ריק נמצאות עדיין בשימוש ביישומים שונים אם כי תפוצתן נמוכה מאוד. במגברי שמע מסוימים משתמשים במגברים מבוססי שפופרות. לעיתים נטען כי תכנון כזה מפיק צלילים נעימים יותר לאוזן, אולם טענה זו אינה נתמכת בתאוריה או במדידות. שפופרות ריק משמשות פיזיקאים במהלך ניסויים מסוימים, בגלל יכולתן לעמוד בשינויי עומס גדולים יותר. בנוסף, השפופרות עדיין משמשות במגברים שבהם יש צורך בהספק יציאה גבוה, לדוגמה בתחנות מכ"ם ורדיו.
התפתחויות צפויות

הדור השני של המחשבים שהגיע בשלהי 1950 ו־1960 הכיל לוחות המלאים בטרנזיסטורים בודדים וליבות מגנטיות. התפתחות טכנולוגיית המעגל המשולב איפשרה יצירה של מעגל אחד עם הרבה טרנזיסטורים על אותה פיסת סיליקון משולבים עם רכיבים אחרים (בעיקר קבלים וסלילים). כל החיבורים הוכנסו לתוך רכיב אחד הניתן לייצור המוני. מספרם של הטרנזיסטורים הבודדים זעום יחסית למספר הטרנזיסטורים הנמצאים במעגלים משולבים. למרות זאת הם עדיין שימושיים במעגלי הספק ומעגלים אנלוגיים.
קבוצות רבות של מדענים מנסות זה עשרות שנים לייצר טרנזיסטורים קטנים ויעילים ככל האפשר. בשנת 2005, סטודנטים ופרופסורים באוניברסיטת אלברטה יצרו טרנזיסטור המורכב ממולקולה יחידה. קיימים גם ניסיונות למצוא חומרים ביולוגיים שיתפקדו כטרנזיסטורים, למשל מחקריה של ג'נין באו.
הערות שוליים

↑  IBM Nanotubes May Redefine Future of Moore's Law
↑  הראל עילם, החוק הפסיד: אינטל קוברת רשמית את חוק מור, באתר כלכליסט, 11 בפברואר 2016
↑  "Single Molecule Able to Regulate Electrical Conductivity". 1 ביוני 2005. נבדק ב-23 בדצמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Glen Martin, Scientists utilize molecule as basic transistor / Breakthrough could be important for future computers, San Francisco Chronicle, ‏4 במאי 2005
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • טטרודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תעשיית האנרגיה • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546113905171  BnF: cb11933621t (data)  GND: 4060646-6  LCCN: sh85136935  NDL: 00573299  NKC: ph126722 
חתך של טרנזיסטור MOS
מבנה מפושט של טרנזיסטור ביפולרי הוא סנדויץ' של חומרים מוליכים למחצה בעלי אילוח שונה, כאן NPN
מימוש מהפך, שער NOT, בטכנולוגיית CMOS
שלמה מעוז

| --- | --- |

שלמה מעוז
 לידה:  2 באוקטובר 1946 (בן 78) עיראק (1921–1959) ממלכת עיראק
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר לכלכלה של לונדון 
 
שלמה מעוז (נולד ב-2 באוקטובר 1946) הוא מרצה ופרשן בתחום הכלכלה והפיננסים. דירקטור בחברות ישראליות. שימש כעשר שנים בתפקיד הכלכלן הראשי בבית ההשקעות "אקסלנס נשואה".
פעילות פוליטית

לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה הודיע על התמודדות בפריימריס בליכוד על משבצת מחוז דן, בתמיכתו של ראש הממשלה נתניהו, אך לא נבחר. סמוך לבחירות תקף את שיטת הפריימריז בליכוד וטען כי היא אינה דמוקרטית, בשל פעילות הסחר-מכר של קבלני קולות.
ב-2013 אמר בהקשר של משבר הדיור בישראל כי הדבר נובע מעודף רגולציה, בפרט בתחום איכות הסביבה, הגורמת להכפלת עלויות הבנייה. לנוכח זאת קרא לפרק את המשרד להגנת הסביבה.
עמדתו ביחס לאפליה עדתית בישראל

ב-20 בדצמבר 2010 אמר מעוז, בתוכנית הטלוויזיה "לילה כלכלי": "נמאס לי לראות אשכנזים כל הזמן על הכסף שלי. אשכנזים על השטרות, אשכנזים בבית המשפט העליון - די כבר עם זה".
בכנס שנערך במכללה האקדמית ספיר ב-11 בינואר 2012 התבטא בחריפות ביחס לפערים העדתיים בישראל, כשבין היתר אמר כי יחסה של משטרת ישראל כלפי המפגינים בשדרות רוטשילד בתל אביב במסגרת מחאת האוהלים היה סלחני בהרבה מהיחס לו זכו הפנתרים השחורים בשנות ה-70 של המאה ה-20 והמפגינים מחוסרי הדיור בשכונת ג'סי כהן בחולון ובשכונת התקווה בתל אביב. בעניין זה אמר: "אני רוצה לראות שמישהו ישבור את הראש של האשכנזים בשדרות רוטשילד - המזרחי מכה את המזרחים בהוראת השלטון הלבן". מעוז ביקר את דפני ליף וראשי המחאה כשאמר: "יוזמי המחאה החברתית הם ילדים מפונקים של האליטות הישנות, שלא רוצים להתמודד בחברה תחרותית" ... "בגלל ההפגנה שלכם הורידו את מחירי הטונה ועכשיו יש עוד 1,000 מובטלים בפריפריה". עוד אמר כי "קרקעות המדינה נשדדו על ידי הקיבוצים והמושבים. עד היום בנים ממשיכים מקבלים קרקע - והם בראש המחנה. קיבלו מים במחיר נמוך. אפילו בסביון משק חקלאי נהנה מזה. ממש חקלאי - יש שם לולים עדיין?". מעוז התייחס גם לאפשרויות התעסוקה של בני עדות המזרח כשאמר: "בשנות החמישים, כדי להתקדם באוניברסיטאות, היה צריך להיות קרוב של מישהו מהאוכלוסייה השולטת. היה צריך ללכת דרך פרוטקציה כדי לקבל תפקיד. לנסוע לחו"ל לשליחות? רק אם היית שייך לקליקה האוסטרו-הונגרית"... "אותה החברה הלבנה עדיין שולטת. בנק לאומי הוא בנק של הלבנים. רק הלבנים יכולים להתמנות שם לתפקידים". מעוז אף טען לקיומו של נפוטיזם בבית המשפט העליון. בעקבות דבריו הודיעה "אקסלנס נשואה" על פיטוריו המיידים.
הערות שוליים

↑  שרון שפורר, הנתונים מאחורי הסערה שעורר שלמה מעוז, באתר הארץ, 20 בינואר 2012
↑  מיכל אייזקס, שלמה מעוז ילמד אנגלית, כל העיר, 27 בדצמבר 1985
↑  נרי ליבנה, ג'רוזלם פוסט מהפך, חדשות, 21 בפברואר 1992
אפי לנדאו, התפטרו 19 עיתונאים בכירים בג'רוזלם פוסט, חדשות, 2 בינואר 1990
↑  לא רצו לדוג אותם, חדשות, 18 במאי 1990
1 2 3  רולי רוזן, בתוך חצי שנה הספיק שלמה מעוז, עיתונאי כלכלי ותיק, לעזוב את ה"ג'רוסלם פוסט", לפרוש מקבוצת הפורשים, להיות פרשן ב"גלובס", לחזור ל"ג'רוסלם פוסט", כל העיר, 6 ביולי 1990
1 2  אורן מג'ר, נתן שבע, בשוק ההון תומכים במעוז: "יש משטרת מחשבות נגד כל מי שחורג מהגבולות", באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2012
↑  הביתה הביתה, מעריב, 5 ביוני 1986
↑  יעקב ליפשיץ בראש צוות שיכין דו"ח לאמריקנים על מצב המשק הישראלי, מעריב, 10 באוקטובר 1991
↑  אלני דנון, שלמה מעוז, יועץ השר מודעי, מועמד יחיד לתפקיד הציר הכלכלי בלונדון, מעריב, 15 באפריל 1992
↑  הג'וב החדש של מעוז: ימונה לכלכלן הראשי של אלפה פלטינום, באתר nrg‏, 29 בפברואר 2012
↑   יסמין גואטה, ביהמ"ש הורה על תפיסת נכסים של אלפא פלטינום בשל טענות למעילה ב-30 מיליון ש', באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2013
↑   ערן אזרן, שלמה מעוז הוסר מהנתבעים בפרשת אלפא פלטינום, באתר TheMarker‏, 20 בפברואר 2014
↑   אסא ששון, תשואה מובטחת של 23% בשנתיים? לשלמה מעוז וחיליק טפירו הפתרונים, באתר TheMarker‏, 12 בפברואר 2014
↑   אסא ששון, רשות ני"ע עצרה את פעילות קרן אור של שלמה מעוז וחיליק טפירו, באתר TheMarker‏, 29 באפריל 2014
↑  אלה לוי-וינריב, ‏מפרקי קרן אור: שלמה מעוז לא היה מעורב מהותית בהתנהלות, באתר גלובס, 20 במאי 2014
↑  לילך ויסמן, ‏שלמה מעוז מצטרף לליכוד; דן מרידור שוקל המשך דרכו, באתר גלובס, 27 באוקטובר 2012
↑  רותם סלע, שלמה מעוז תומך בוועדים, ולא מאמין שקיים חיבור בין הון שלטון, באתר nrg‏, 29 באוקטובר 2012
↑  יובל קרני, שלמה מעוז: "בליכוד הציעו לי קולות תמורת כסף", באתר ynet, 25 בנובמבר 2012
↑   שלי אפלברג, מעוז: "בלי שינוי דרסטי - ב-2017 ייתווספו 20 אלף יורדים", באתר TheMarker‏, 22 בפברואר 2013
↑  הכלכלן הראשי של אקסלנס מחריף את הוויכוח על השטרות: "נמאס לי לראות אשכנזים על הכסף שלי", באתר גלובס, 21 בדצמבר 2010
↑  צפו בווידיאו: הנאום שעלה לשלמה מעוז במשרתו, באתר גלובס, 11 בינואר 2012
↑  הרצאתו של שלמה מעוז במכללת ספיר, 11 בינואר 2012
↑  שלמה מעוז, הכלכלן הראשי של אקסלנס נשואה, פוטר מתפקידו לאחר שאמר: "לאומי - בנק של לבנים", באתר TheMarker‏, 11 בינואר 2012
הנאום שעלה לשלמה מעוז במשרתו, באתר גלובס, 11 בינואר 2012
"מי הפגין בשדרות רוטשילד? האשכנזים", באתר ynet, 11 בינואר 2012
ענבל גושן

ענבל גושן (נולדה ב-1975) היא חוקרת מוח, פרופסור חבר במרכז אדמונד ולילי ספרא למדעי המוח באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

גושן גדלה בבאר שבע. מתגוררת בשכונת עין כרם שבירושלים ואם לארבעה ילדים.
השכלה

גושן בעלת תואר ראשון בפסיכולוגיה, תואר שני בנוירו־ביולוגיה ודוקטורט בפסיכולוגיה ונוירו־ביולוגיה בנושא התפקידים המנהליים של האסטרוציטים. את שלושת תאריה רכשה באוניברסיטה העברית. סיימה השתלמות פוסט־דוקטורט בביו־הנדסה באוניברסיטת סטנפורד במהלכו חקרה את הזיכרון. לאחר מכן הצטרפה לסגל בית הספר לחקר המוח אדמונד ולילי ספרא באוניברסיטה העברית. ב-2023 קיבלה מלגת ERC Consolidator Grant - מענק יוקרתי מהאיחוד האירופי על עבודתה המחקרית.
בשנת 2024 התקבלה לארגון האירופי EMBO יחד עם יחד עם עוד שמונה חוקרים ישראלים.
תרומתה

פרופסור גושן תרמה רבות להבנת חשיבותם של האסטרוציטים. במשך מאות שנים הייתה הסכמה בין חוקרי המוח כי אין ליחס לאסטרוציטים תפקיד משמעותי בפעילות המוח. תפיסה רווחת זו עוצבה על ידי רמון אי קחל בן המאה ה-19 שהיה חוקר המוח המרכזי והנחשב באותה תקופה. עקב כך במשך יותר ממאה שנים לא נחקרו האסטרוציטים והתפיסה הייתה שתפקידם מסתכם בניקיון הגנה והזנה של הנוירונים. כן סברו בטעות כי הם גורמים לפגיעה בזיכרון במצבים פתולוגים. במחקריה של פרופסור גושן נמצא כי קיימת חשיבות נוספת ומשמעותית לקיום האסטרוציטים.
במעבדתה של גושן נחקר מה עומד בבסיס המעבר מזיכרון לטווח קצר לזיכרון לטווח רחוק וכיצד פעילות עצבית משפיעה על ההתנהגות.
פרופסור גושן מצאה כי לאסטרציטים תפקיד בשימור ואצירה של זכרונות ארוכי טווח. נמצא כי פעילות האסטרוציטים הובילה לשיפור הזיכרון הן אצל עכברים בריאים והן בעכברים עם אלצהיימר וכי האסטרוציטים מסלקים את הפלאק שמזוהה עם המחלה. מחקרים אלו פתחו פתח למחקרים עתידיים הקשורים לשיפור זיכרון אצל חולי אלצהיימר.
עוד מצאה פרופסור גושן כי קיים קשר בין פעילות האסטרוציטים לבין מנגנונים במוח הקשורים לתגמול שהוא כחלק משגרה. במחקרה עלה כי במקרים בהם התגמול צפוי וידוע מופרשים אסטרוציטים אשר מקודדים כנראה את מיקומו. קיימת אפשרות כי ממצאים אלו יובילו בעתיד לטיפול חדש בהתמכרות, דיכאון ובעיות מוטיבציה.
נבחרה על ידי גלובס לאחת הנשים המשפיעות לשנת 2022.
הערות שוליים

1 2  וינרב, גלי (2022-04-02). "50 הנשים המשפיעות של גלובס 2022". Globes. נבדק ב-2024-03-13.
↑  ירון דרוקמן, 24 חוקרים ישראלים יקבלו מענק יוקרתי מהאיחוד האירופי, באתר ynet, 31 בינואר 2023
↑  9 פרופסורים מישראל התקבלו לארגון אירופי יוקרתי בביולוגיה, באתר ynet, 9 ביולי 2024
↑  דר' ענבל גושן - הכוכבים החדשים בשיפור זיכרון, נבדק ב-2024-03-13
↑  חוקרת המוח ענבל גושן: "האסטרוציט הוא לא רק 'מנקה הנוירונים' - הוא יכול לשפר את הזיכרון", באתר glz.co.il
↑   גדעון לב, המחקר מעמיק והסברה מתחזקת: ייתכן שזיכרון בכלל לא אמור לדייק, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ענבל גושן".
נמל התעופה הבין-לאומי פורטלנד

נמל התעופה הבין-לאומי של פורטלנד (באנגלית: Portland International Airport;‏ IATA:‏ PDX,‏ ICAO:‏ KPDX) הוא נמל תעופה אזרחי-צבאי משותף ונמל התעופה הגדול ביותר במדינת אורגון שבארצות הברית, המהווה 90% מהטיסות של המדינה ויותר מ-95% מהמטען האווירי שלה. הוא נמצא בגבולות העיר של פורטלנד, דרומית לנהר קולומביה במחוז מולטנומה, 10 קילומטרים אוויריים ו-19 ק"מ בכביש מהיר צפון מזרחית למרכז העיר פורטלנד. נמל התעופה הבין-לאומי פורטלנד מכונה לעיתים קרובות על ידי קוד נמל התעופה של IATA,‏ PDX. נמל התעופה משתרע על כ-12,140 דונם של קרקע.
בואינג 737 של ווסטרן איירליינס בנמל התעופה ב-1973
שירותים

בנמל התעופה יש טרמינל נוסעים אחד המורכב מארבעה מתחמים, המסומנים B–E. ישנם 60 שערים בסך הכל. המחלקה הבין-לאומית של כנס D שונה ל"המתחם הבין-לאומי ע"ש מושל ויקטור אטיה" כדי לכבד את מושל אורגון לשעבר, שהיה ידוע גם בשם "טריידא ויק" על שהשיק יוזמות תיירות וסחר בין-לאומיות במהלך כהונתו כמושל.
נמל פורטלנד (אנ') דורש מכל חנויות ומסעדות נמל התעופה לנהוג בתמחור קמעונאי הוגן – עסקים אינם רשאים לגבות יותר מאשר במקומות מחוץ לנמל התעופה. שירותים ייחודיים כוללים מיקרו-קולנוע המנוהל על ידי תיאטרון הוליווד של פורטלנד, אורגון. הוא מציג סרטים קצרים בחינם של יוצרי קולנוע מפורטלנד, המתמקדים בעיקר בתרבות של צפון מערב האוקיינוס השקט. בטרמינל יש גם מזקקה. באזור הטרום-אבטחה, ישנן מספר עגלות מזון מקומיות.
סטטיסטיקה > יעדים מובילים

| מיקום | עיר | נוסעים |
| --- | --- | --- |
| 1 | וושינגטון (מדינה) סיאטל/טקומה, וושינגטון | 635,000 |
| 2 | קולורדו דנבר, קולורדו | 538,000 |
| 3 | נבדה לאס וגאס, נבדה | 513,000 |
| 4 | קליפורניה לוס אנג'לס, קליפורניה | 481,000 |
| 5 | קליפורניה סן פרנסיסקו, קליפורניה | 418,000 |
| 6 | אריזונה פיניקס-סקיי הרבור, אריזונה | 416,000 |
| 7 | טקסס דאלאס/פורט וורת', טקסס | 329,000 |
| 8 | יוטה סולט לייק סיטי, יוטה | 292,000 |
| 9 | קליפורניה סן חוזה, קליפורניה | 282,000 |
| 10 | אילינוי שיקגו-או'הייר, אילינוי | 280,000 |
| מיקום | עיר | נוסעים |
| --- | --- | --- |
| 1 | מקסיקו גוודלחרה, מקסיקו | 94,014 |
| 2 | מקסיקו ונקובר, קנדה | 87,032 |
| 3 | הולנד אמסטרדם, הולנד | 66,850 |
| 4 | מקסיקו סן חוסה דל קאבו, מקסיקו | 56,219 |
| 5 | מקסיקו פוארטו ולארטה, מקסיקו | 51,778 |
| 6 | מקסיקו קלגרי, קנדה | 31,252 |
| 7 | הממלכה המאוחדת לונדון-הית'רו, בריטניה | 29,327 |
| 8 | איסלנד רייקיאוויק-קפלוויק, איסלנד | 26,597 |
| 9 | גרמניה פרנקפורט, גרמניה | 23,242 |
| 10 | קנדה טורונטו-פירסון, קנדה | 10,423 |
סטטיסטיקה > נתח שוק של חברות תעופה

| מיקום | חברת תעופה | נוסעים | חלק |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אלסקה איירליינס | 4,147,000 | 30.98% |
| 2 | סאות'ווסט איירליינס | 1,784,000 | 13.33% |
| 3 | יונייטד איירליינס | 1,692,000 | 12.64% |
| 4 | דלתא איירליינס | 1,672,000 | 12.49% |
| 5 | הורייזון אייר | 1,203,000 | 8.99% |
| 6 | חברות תעופה אחרות | 2,886,000 | 21.56% |
סטטיסטיקה > תנועה שנתית

| שנה | נוסעים |
| --- | --- |
2012: 14,390,750
2013: 15,029,569
2014: 15,916,512
2015: 16,850,952
2016: 18,352,767
2017: 19,080,444
2018: 19,882,788
2019: 19,891,365
2020: 7,084,543
2021: 11,806,921
2022: 14,818,654
תחבורה קרקעית

שירות התחבורה הציבורית לנמל התעופה מסופק על ידי TriMet, סוכנות התחבורה הראשית של אזור המטרופולין, עם שירות הרכבת הקלה MAX Red Line. במהלך הלילות המאוחרים, השירות מסופק על ידי קו אוטובוס הלילה 272-PDX. מערכת הרכבת הקלה MAX שנפתחה ב-1986 הורחבה לנמל התעופה ב-2001. הקו האדום סיפק במקור שירות עד למרכז העיר פורטלנד בלבד, אך ב-2003 הוא הוארך מערבה עד ביברטון. תחנת הרכבת הקלה ממוקמת רק כ-50 מטרים (150 רגל) מאזור איסוף הכבודה של נמל התעופה. לפני 2001, שירות TriMet לנמל התעופה כלל קו אוטובוס 72-82nd Avenue מ-1970 עד 1986, ומסלול 12-Sandy Blvd. מ-1986 עד 2001.
אוטובוס קו 67 של C-Tran מחבר את נמל התעופה למרכז נחיתות המעבר פישר'ס במזרח ונקובר, וושינגטון.
בכביש, המסוף נגיש מיציאה 24 בכביש המהיר 205.