stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייק קאלוורט
ביוגרפיה > הצ'ינדיטים > מבצע בד ארוך

במרץ 1942 הגיע אורד צ'ארלס וינגייט לבורמה, במטרה להקים כוח גרילה שיילחם ביפנים. כוח גרילה זה יקבל לימים את השם "צ'ינדיטים". וינגייט וקאלוורט דמו מאוד זה לזה בהלך המחשבה הלא-שגרתי שלהם, והפכו עד מהרה לידידים קרובים.. וינגייט קיבל את הפיקוד על הבריגדה ההודית ה-77, ומינה את קאלוורט כסגנו וכמפקד שדרה מס' 3 שהייתה חלק מהבריגדה. בפברואר 1943 יצאו הצ'ינדיטים ל"מבצע בד ארוך", אשר מטרתו העיקרית הייתה חבלה במסילת הברזל היפנית בין מנדאליי למיצ'צ'ינה. השדרה של קאלוורט הייתה חלק מ"הקבוצה הצפונית" שיצאה למבצע, והייתה תחת פיקודו של וינגייט עצמו.
קאלוורט הצליח לחצות את הנהר צ'ינדווין (אנ') בלי להתגלות, והקפיד למקש כל שביל או משעול שעבר בו, ותלה גם שלטי אזהרה מבולבלים ביפנית או בורמזית, חתומים כביכול בידי המפקד העליון של הכוחות היפניים בבורמה. שלטים אלו הוסיפו למהומה והבלבול שחשו היפנים בלאו הכי בעקבות הפלישה הלא-צפויה של הצ'ינדיטים. ב-4 במרץ הגיע קאלוורט אל העיירה נאנקאן, שם הייתה אמורה השדרה שלו לפוצץ את המסילה. אנשיו מיקשו את כל האזור וכן את הגשרים הסמוכים, וב-6 במרץ, הוא יום הולדתו של קאלוורט, הופעלו המטענים. בסה"כ פוצצו הצ'ינדיטים את המסילה בלמעלה מ-70 מקומות שונים.
לאחר פיצוץ מסילת הברזל הורה וינגייט להמשיך להתקדם ולחצות את הנהר איראוואדי (אנ'). השדרה של קאלוורט הייתה היחידה שלא איבדה אף אדם עד אז, אולם המצב עמד להשתנות בעת חציית נהר זה שאורכו למעלה משני קילומטרים. היפנים המתינו לקאלוורט בגדה השנייה של הנהר, והוא נאלץ להורות למשיטי הסירות הבורמזיים להשיט את הצי אל אי קטן במרכז הנהר. התפתח קרב עז בין אנשיו של קאלוורט על האי לבין היפנים על הגדה, והבריטים השתמשו בכל אמצעי, כולל מרגמות. בלהט הקרב, נמלטו הבורמזים עם הסירות וקאלוורט מצא את עצמו לכוד על האי. למזלו, עבר לפתע במקום צי קטן של סירות מאוישות בידי בורמזים מקומיים. קאלוורט השתלט על הסירות והשיט אנשיו חזרה לגדה שממנה באו. עם זאת, הוא נאלץ לנטוש מאחור מספר פרדות ופרטי ציוד מחמת חוסר מקום, ואף הפקיר לגורלם שנים עשר נפגעים צ'ינדיטים, מתוכם חמישה שהיו עדיין בחיים. בניסיון להקל על אלו האחרונים, הותיר וינגייט על האי פתק בשפה האנגלית בו הסביר למפקד היפני כי אנשיו הם חיילים המשרתים את מלכם בדיוק כפי שהיפני משרתים את קיסרם, וביקש מהיפנים לנהוג בהם בכבוד הראוי בהתאם לקוד הבושידו. גורלם של אותם שבויים לא נודע, וזכרם המשיך לרדוף את קאלוורט לנצח.
קאלוורט הצליח בסופו של דבר לחצות את הנהר, והמשיך לצעוד במטרה לפוצץ את גשר גוקטייק שהיה מרוחק 160 ק"מ מגדת הנהר. המסע היה קשה, ובסופו של דבר בעיקר בשל מחסור באספקה הורה וינגייט לסגת חזרה אל מעבר לצ'ינדווין. השדרה של קאלוורט הגיעה חזרה להודו ב-14 באפריל על פעולותיו במהלך המבצע קיבל קאלוורט את אות השירות המצוין.
ביוגרפיה > אחריתו

בספטמבר 1944, בעקבות פציעה מקרית, הוחזר לבריטניה. במרץ 1945 מונה למפקד שירות האוויר המיוחד, והחזיק בתפקיד עד שהכוח פורק באוקטובר של אותה שנה. לאחר המלחמה הורד בחזרה לדרגת לוטננט קולונל מילא בצבא תפקידי ניהול ומטה. הוא הוצב בטריאסטה שבאיטליה כחלק מהממשל הצבאי של בעלות הברית שם, וב-1950 הועבר למלאיה שם נלחם במורדים קומוניסטים, וחרף דרגתו הגבוהה הוביל פשיטות וסיורים באופן אישי. ב-1951 הוחזר לבריטניה מטעמי בריאות. הוא נשלח לגרמניה, והוצב במטה של ארמיית הריין הבריטית. בשנת 1952 עזב את הצבא, וניסה לבנות לעצמו קריירה כמהנדס בבריטניה ובאוסטרליה, ללא הצלחה.
הוא החל נוטה לאלכוהוליזם, וכתב שלושה ספריו על המערכה על בורמה: "Prisoners of Hope" (אסירי תקווה), "Fighting Mad: One Man's Guerrilla War" (לחימה מטורפת: מלחמת הגרילה של אדם אחד) ו"Chindits: Long Range Penetration" (הצ'ינדיטים: חדירה לטווח ארוך). ב-1974 התראיין לפרק 14 ("יום נפלא יהיה מחר") של סדרת "עולם במלחמה". הוא נפטר ב-26 בנובמבר 1998, בריצ'מונד שעל התמזה, בגיל 85.
תרגומים לעברית של כתביו

מייקל קאלברט, אסירי תקוה: בעקבות וינגייט במסע בורמה, הוצאת מערכות, 1955.
מ. קאלברט, ‏וינגייט מפקדי, מערכות 83, מרץ 1954
לקריאה נוספת

דונובן ובסטר, דרך בורמה, הוצאת מטר, 2006.
ויליאם סלים, מתבוסה לניצחון, הוצאת מערכות, 1977.
אברהם עקביה, אורד וינגייט - חייו ופועלו, הוצאת מערכות ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993.
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, ישראל וחזבאללה מבקשים לצבור הישגים בלי לפוצץ את המשחק, באתר זמן ישראל, 27 ביולי 2020.
↑  עקביה, עמ' 217.
↑  ובסטר, עמ' 82-83.
↑  ובסטר, עמ' 86.
↑  בפועל התברר מאוחר יותר שהיו אלו בסך הכל מקומיים תמימים
↑  ביוור, עמ' 593. ובסטר, עמ' 153.
↑  עקביה, עמ' 250
↑  ובסטר, עמ' 154.
↑  עקביה, עמ' 253.
↑  ובסטר, עמ' 166-167.
↑  ובסטר, עמ' 167.
↑  ובסטר, עמ' 169.
↑  ובסטר, עמ' 170.
↑  ובסטר, עמ' 171.
↑  ובסטר, עמ' 182.
↑  ובסטר, עמ' 183.
↑  ובסטר, עמ' 184.
↑  ובסטר, עמ' 185.
↑  ובסטר, עמ' 187.
↑  ובסטר, עמ' 188.
↑  לתיאור המפגש ראו: ובסטר, עמ' 189.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007280302605171  GND: 119537591  ISNI: 0000 0001 1700 0910  LCCN: n50032201  NTA: 070937060  VIAF: 115077842   WorldCat (עם VIAF): 115077842 
קאלוורט (משמאל) במהלך הקרב על מוגאונג
קאלוורט סוקר מסדר צבאי בצרפת. אוקטובר 1945
מצר סונדה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מיקום:  ים ג'אווה 
 מקשר:  בין ים ג'אווה לאוקיינוס ההודי
 מפריד:  בין האי ג'אווה לבין האי סומטרה
 סוג:  מצר ים 
 מידות
 אורך:  130 ק"מ
 רוחב מרבי:  100 ק"מ
 רוחב מזערי:  30 ק"מ
 רוחב ממוצע:  100 ק"מ 
 עומק מרבי:  1,500 מטר
 ‏עומק מזערי:  18 מטר
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  אינדונזיה אינדונזיה
 ערים:  צ'ילגון (אנ'), מראק (גר')
 איים:  קרקטאו, סבסי, סבוקו (אנ'), פאנאיטאן (אנ') ואיים רבים אחרים
 לשונות יבשה:  כף טואה, כף פוג'אט
 גשרים:  גשר מצר סונדה (פרויקט עתידי)
 הערות:  הפארק הלאומי אוג'ונג קולון שהוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית שוכן בקצהו המערבי ביותר של האי ג'אווה; בשטחו של הפארק מצויים האיים קרקטאו, פאנאיטאן (אנ') ואיים נוספים במצר סונדה
 קואורדינטות:  5°55′14″S 105°53′9″E﻿ / ﻿5.92056°S 105.88583°E﻿ / -5.92056; 105.88583
  (למפת אינדונזיה מוגדלת) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פמצר סונדה(למפת אינדונזיה רגילה) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פמצר סונדה
 
מפת מצר סונדה מ-1729
מצר סונדה (באינדונזית: Selat Sunda) הוא מצר ים בין האיים האינדונזיים ג'אווה וסומטרה. המצר מקשר בין ים ג'אווה (באוקיינוס השקט) מצפון-מזרח לבין האוקיינוס ההודי מדרום-מערב.
גאוגרפיה

רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא כ-30 ק"מ (בין אזור העיר צ'ילגון (אנ') בחופה הצפון-מערבי של פרובינציית בנטן שבמערב ג'אווה לבין כף טואה שבסומטרה), ואילו בדרום-מערב המצר מתרחב ונפתח לכדי רוחב של כ-100 ק"מ.
במצר שוכנים איים געשיים רבים, בהם קרקטאו, שבשנת 1883 אירעה בו התפרצות געשית אדירה (התפרצות פליניאנית) שגרמה לגלי צונאמי ענקיים ולמותם של כ-36,000 אנשים בג'אווה ובסומטרה. מימיו של המצר רדודים בחלקו המזרחי, ואילו בין קרקטאו לאי סבסי הם מגיעים לעומק של 18 מטרים בלבד, מה שיוצר קשיי מעבר לאוניות גדולות (למשל מכליות, שחלקן נאלצות להשתמש במקומו במצר מלאקה או אף לעבור לנתיבים חלופיים כגון מצר לומבוק, מצר מקאסאר העמוקים ואחרים). מזרחית לקרקטאו עומקו הוא פחות מ-100 מטר. לעומת זאת, בחלקו המערבי מגיעים מימי המצר לעומק רב ובפתחו הוא מגיע לעומק של 1,500 מטרים.
המצר נחשב לנתיב שיט חשוב לאורך מאות בשנים, ובייחוד בתקופה שבה חברת הודו המזרחית ההולנדית השתמשה בו כשער כניסה לאיי התבלינים.
ב-1 במרץ 1942 נערך במיצר קרב בין כוחות בעלות הברית לכוחות היפנים, הקרב קיבל את שמו על שם המצר (אנ').
ראו גם

גשר מצר סונדה (אנ')
הערות שוליים

↑  ריבוי האיים במצר וריבוי אסדות הקידוח בנתיב המעבר הסמוך לחופי האי ג'אווה הקשו אף הם על ההפלגה והניווט.
| דגל אינדונזיה גופי מים באינדונזיה |
| --- | --- | --- |
| אוקיינוסים | האוקיינוס ההודי • האוקיינוס השקט |  |
| ימים | ים אנדמן • ים אראפורה • ים באלי • ים בנדה • ים ג'אווה • ים האלמאהרה • ים טימור • ים מאלוקו • ים סאבו • ים סין הדרומי • ים סלבס • ים סראם • ים פלורס |  |
| מצרי ים | מצר אומבאי • מצר אלאס • מצר אלור • מצר באדונג • מצר באלי • מצר באנגקה • מצר גאספאר • מצר דמפייר • מצר ווטאר • מצר לומבוק • מצר מאדורה • מצר מלאקה • מצר מנטאוואי • מצר מקאסאר • מצר סאפה • מצר סומבה • מצר סונדה • מצר סינגפור • מצר קארימאטה • מצר ריאו |  |
| מפרצים | מפרץ באליקפאפאן • מפרץ בונה • מפרץ בינטוני • מפרץ ג'קרטה • מפרץ טומיני • מפרץ סאלה • מפרץ סנדרוואסי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539106405171  LCCN: sh88002522  SUDOC: 149603428  VIAF: 173273402   WorldCat (עם VIAF): 173273402 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אינדונזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מריה שאטרדובה

| --- | --- |

 לידה:  6 במרץ 1963 (בת 61) צ'כוסלובקיה זנוז'מו (אנ'), צ'כוסלובקיה
 מדינה:  צ'כיה 
 השכלה:  אוניברסיטת מסריק
 בן או בת זוג:  בנואה צ'אטאר 
 
 פרסים והוקרה
 קצין במסדר שארל הקדוש (2016)  מפקדת בלגיון הכבוד (2016) 
 
מריה שאטרדובה (בצ'כית: Marie Chatardová; נולדה ב-6 במרץ 1963) היא דיפלומטית צ'כית המכהנת כיום כשגרירת צ'כיה בבריטניה. היא האישה הראשונה שמונתה לתפקיד זה מאז 1918. בשנת 2017, מגזין "פורבס" דירג את שאטרדובה כאישה הרביעית הכי משפיעה בצ'כיה.
ביוגרפיה > ראשית חייה

מריה שאטרדובה נולדה בעיירה זנוימו (אנ'), באזור דרום מוראביה בצ'כוסלובקיה. היא עברה לברנו בגיל 10 ולמדה בגימנסיה קרנובה. בשנת 1985 היא הוסמכה כדוקטור למשפטים מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת מסריק בברנו. בשנת 1992 הצטרפה ללשכת עורכי הדין המסחריים.
ביוגרפיה > קריירה

מ-1985 עד 1990 הועסקה מריה שאטרדובה במשרד הסימנים המסחריים בפראג. לאחר מהפכת הקטיפה, היא מונתה לעורכת דין, שהתמחתה במשפט עסקי.
ב-1994 החלה שאטרדובה למשרד החוץ הצ'כי ועבדה שנה אחת במחלקת ניתוח ותכנון. לאחר מכן היא נשלחה לנציגות הקבועה של צ'כיה באיחוד האירופי בבריסל, האחראית על סדר היום לענייני משפט ופנים לפני הצטרפות צ'כיה לאיחוד האירופי. ב-1999 היא חזרה לפראג ושימשה כראש היחידה במחלקה לתיאום היחסים עם האיחוד האירופי. בשנת 2000 מונתה למנהלת המחלקה לתקשורת אסטרטגית במשרד החוץ הצ'כי.
משנת 2002 עד 2007, צ'טארדובה שימשה כשגרירת צ'כיה בשוודיה. לאחר מכן, היא שבה לצ'כיה כדי להיות מנהלת מחלקת הפרוטוקול במשרד החוץ, משנת 2007 עד 2010. בין השנים 2010 עד 2016, שאטרדובה כיהנה כשגרירת צ'כיה בצרפת ובמונקו, וכנציגה הקבוע של הרפובליקה הצ'כית לארגון הבין-לאומי לפרנקפוניה.
בשנת 2013, היא מונתה לנציגת הקבועה של הרפובליקה הצ'כית לאונסק"ו (תפקיד בו כיהנה עד 2016), ונבחרה ליו"ר הוועדה לאמנות והמלצות של הארגון (עד 2015).
בשנת 2016, היא מונתה לנציגת הקבע של צ'כיה באו"ם. ביולי 2017, היא נבחרה לנשיאה ה-73 של המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות (ECOSOC).
החל מאוקטובר 2021 היא מכהנת כשגרירת צ'כיה בבריטניה.
ביוגרפיה > הוראה

מלבד הקריירה הדיפלומטית שלה, שאטרדובה מילאה תפקידי הוראה בפקולטה למדעי החברה של אוניברסיטת קארל בפראג (המכון ללימודי מערב אירופה), האוניברסיטה האנגלו-אמריקאית בפראג (בית הספר ליחסים בינלאומיים ודיפלומטיה), המכון למינהל ציבורי בפראג, וכן האקדמיה הדיפלומטית בפראג.
ביוגרפיה > עיטורי כבוד

מפקד המסדר הלאומי של לגיון הכבוד (צרפת צרפת, 2016).
קצין מסדר סן-צ'ארלס (מונקו מונקו, 2016).
חיים אישיים

שאטרדובה נשואה לבנואה שאטאר, ולהם שלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  "New Ambassador Marie Chatardová". mzv.cz. 2021-10-12.
↑  "Forbes". Forbes CZ (בצ׳כית). נבדק ב-2017-11-02.
↑  "Czech Heads of Mission to Sweden".
↑  "MARIE CHATARDOVÁ : UNE FEMME EN DIPLOMATIE". Radio Prague. במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Meet Marie Chatardová, The New President Of UN Economic And Social Council". UN. 8 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "L'AMBASSADRICE TCHÈQUE À PARIS, MARIE CHATARDOVÁ, DÉCORÉE DE LA LÉGION D'HONNEUR". Radio Prague. 13 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Ordonnance Souveraine n° 5.933 du 11 juillet 2016 portant nomination dans l'Ordre de Saint-Charles". Journal de Monaco.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מריה שאטרדובה".
מייק פרדינס

| --- | --- |

 לידה:  26 בספטמבר 1971 (בן 53) וימבלדון, הממלכה המאוחדת 
 שם במה:  µ-Ziq 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1980 
 סוגה:  IDM, דראם אנד בייס, טכנו אמביינטי 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  סינתיסייזר 
 חברת תקליטים:  Planet Mu, אסטרלוורקס, Rephlex Records 
 www.planet.mu/artists/muZiq
 פרופיל ב-IMDb
 
מייק פרדינס (אנגלית: Mike Paradinas) מוכר כ- µ-ziq (מבטאים "מיוּזיק"), הוא מוזיקאי בריטי שכותב מוזיקה אלקטרונית, בעיקר מז'אנר ה-IDM. פרדינס הקים ומנהל את חברת התקליטים "פלנט מיו" ("פלנט מיו").
דיסקוגרפיה

להלן דיסקוגרפיה (רשימה של אלבומים ואוספים) נבחרת מהקריירה של מייק פרדינס.
1993 - Tango N' Vectif
1994 - Bluff Limbo
1994 - PHI*1700
1995 - Salsa With Mesquite
1995 - In Pine Effect
1995 - Dauphine
1997 - Lunatic Harness
1997 - Urmur Bile Trax Part 1 & 2
1997 - My Little Beautiful
1998 - Brace Yourself
1999 - Royal Astronomy
1999 - The Fear
2003 - Bilious Paths
2007 - Duntisbourne Abbots Soulmate Devastation Technique
2013 - Chewed Corners
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Tusken Raiders

1995 - Bantha Trax
1999 - Bantha Trax 2
1999 - The Motorbike Track
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Kid Spatula

1995 - Spatula Freak
2000 - Full Sunken Breaks
2004 - Meast
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Slag Boom Van Loon

1998 - Slag Boom Van Loon
2001 - So Soon
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Gary Moscheles

1997 - Shaped to Make Your Life Easier
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Diesel M

1993 - M for Multiple
1995 - M for Mangoes
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Jake Slazenger

1995 - Makes A Racket
1995 - Megaphonk
1996 - Nautilus
1996 - Das Ist Ein Groovy Beat, Ja?
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > Rude Ass Tinker

2001 - Imperial Break
דיסקוגרפיה תחת כינויים אחרים > אחרים

ב-1996 חברו יחדיו פרדינס ואפקס טווין (ריצ'רד דייוויד ג'יימס) לכתיבת האלבום Mike & Rich (אשר מאופיין בצלילים מוזרים ממשחקים שונים ומוזיקה קונדסית).
מרדכי אמיתי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 ביוני 1914 בלץ, פלך בסרביה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  18 ביוני 1993 (בגיל 79) שריד, ישראל 
 שם לידה:  מרדכי וורהפט 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
מרדכי אמיתי (וַורְהַפְט) (8 ביוני 1914 – 18 ביוני 1993) היה סופר עברי, סופר ילדים, מתרגם ועורך. מחייה ההגדה של פסח בצורתה החילונית.
ביוגרפיה

נולד בשם מרדכי וורהפט (ורהפט; בהמשך עברת את שמו לשם עברי בעל משמעות דומה, "אמיתי", לעיתים נכתב "אמִתי") בבסרביה בשנת תרע"ד (1914), ובילדותו עבר עם הוריו לרומניה. הצטרף לתנועת הנוער הציונית "השומר הצעיר", ועם סיום לימודיו התיכוניים הדריך בתנועה זו במסגרות ארציות. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל והצטרף לקיבוץ שריד שבעמק יזרעאל המערבי. שילב בעבודת החקלאות שלו עיסוקי עריכה וחינוך. היה רועה צאן בקיבוץ, נוטר בחיל הנוטרים המנדטורי, ובשנות מלחמת העצמאות היה קצין חינוך בצה"ל הצעיר.
בשנת 1943 הצטרף למערכת היומון "על המשמר", והיה עורכו הראשון של מוסף הילדים "משמר לילדים". נתן מחילו גם למדור ספרות הילדים של הוצאת הספרים של קיבוצי "השומר הצעיר", "ספרית פועלים". מרדכי אמיתי פרסם שירים סיפורים ותרגומים לילדים ב"משמר לילדים". את רשימות ההווי מהעמק שכתב בעיתונות כינס לספרים, "עמק עמק", ו"אנשי-יחד". הוא היה מתרגם מצוין מיידיש, וגולת הכותרת של תרגומיו הם "שירי המגילה" של איציק מאנגר.
מרדכי אמיתי זכור בעיקר כמי שהקדיש שנים רבות מחייו לניסיון לחדש את ההגדה המסורתית של פסח, ולתת לה צביון חילוני חלוצי מודרני. הוא ערך והכין את המהדורות הראשונות של "הגדת הקיבוצים" של קיבוצי "השומר הצעיר". ההגדה הזו יצאה לאור בכמה מהדורות, עוטרה בידי כמה ציירים, ושימשה שנים רבות כהגדה המקובלת של הקיבוצים בפסח. שיתוף הפעולה של מרדכי אמיתי עם כמה ציירים חשובים הביא ליצירת מהדורות מעניינות של הגדת הקיבוצים. בין הציירים ששיתף עמם פעולה: שרגא וייל, משה פרופס, יוחנן סימון, שמואל כץ ואחרים.
מרדכי אמיתי נפטר בקיבוצו, שריד, בשנת 1993, בגיל 79 ונקבר בבית הקברות המקומי .
ספריו

עלילות קֻפסון בן-חיל / ספר וציר: מרדכי ורהפט, ירושלים: ר' מס, תרצ"ט-1939. (סיפור בחרוזים המספר על הרפתקאותיה של קופסה כחולה של קק"ל (="קופסון בן-חיל"). תורגם לאנגלית בשם Blue-Box the Bold.)
עמק, עמק: קטעי הוַי / מרדכי אמיתי; ציורים: בנימין רוזנבוים, מרחביה: ספרית פועלים ההנהלה העליונה של הסתדרות-העולמית השומר הצעיר, 1945. (תורגם לצרפתית בשם Emek, Emek.)
בעמק מספרים: איך נבנתה שריד / מאת מרדכי וורהפט; ציורים: מרדכי ודן, ירושלים: ר’ מס, תש"ג.
בתחומיו של העמק / מאת מרדכי אמיתי, ירושלים: הוצאת המחלקה לנוער של קרן היסוד: על ידי הוצאת ליאון המדפיס, תל אביב, תש"ז.
מרבד הקסמים / מאת מרדכי אמיתי; צירה: בינה גבירץ, תל אביב: מ' ניומן, תשט"ז.
הבקבוק הכחול: אגדת ירחי השנה / ציורים: שרגא וויל, מרחביה: הקבוץ הארצי השומר הצעיר, 1951.
אצלנו / חרוזים: מרדכי אמיתי; ציורים: שרגא ווייל, מרחביה: ספרית פועלים, תשי"ג.
אנשי-יחד: רשימות הווי, תל אביב: על המשמר - עיתון יומי, תשי"ז.
הגדה של פסח / מצוירת בידי משה פרופס; כתובה בידי מרדכי אמיתי, תל אביב: המחלקה לתרבות והסברה של הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, תשי"ח-1958. (יצאה בהמשך במהדורות נוספות.)
יחד: שיחות על הקיבוץ / מרדכי אמיתי; ציורים: שרגא ווייל, מרחביה: ספרית פועלים, 1959. (תורגם לאנגלית בשם Together: conversations about the kibbutz.)
אגדת ירחי השנה: אופרה לילדים / כתב: מרדכי אמיתי, הלחין: יזהר ירון, תל אביב: איגוד בימות החובבים, תשכ"א.
בין-ערביים: רומאן / מרדכי אמיתי, מרחביה: ספרית פועלים, תשכ"ג.
פיוטו של שבוע: רמזים בחרוזים, בשולי העיתון אחוזים, ומחוברים בידי מרדכי אמיתי ובידי שמואל כץ עוטר, [מרחביה]: ספרית פועלים, 1964.
סיפורי סתיו, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשכ"ח.
צריך לדעת איפה ללחֹץ / לחץ וכתב: מרדכי אמיתי; לחצה וציירה: כרמלה טל ברון, תל אביב: ספרית פועלים, תשל"א.
סיפורים קרובים מילדות רחוקה / מרדכי אמיתי; ציורים: שרגא ווייל, [תל אביב]: הקיבוץ המאוחד, תשל"א.
סיפורים עליזים מימים סוערים / סיפר וצייר: מרדכי אמיתי, תל אביב: יבנה, תשל"ג.
צוואתו של ד"ר טוריה: סיפורים, תל אביב: ספרית פועלים, תשל"ד-1974.
חד-גדיא וגדו: מוטיבים ספרותיים / מרדכי אמיתי, תל אביב: המנורה, תשל"ד.
ספריו > ספרים שערך או עיבד

אנו אוספים בולים: ספר קריאה ולימוד על בולים, דואר ומכתבים / ליקטו וערכו ריקל לב, צ' זוהר, מ' אמיתי, מרחביה: הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1951.
גשר: ספר לימוד ראשון לעברית / ערך מרדכי אמיתי, תל אביב: ספרית פועלים והמחלקה לנוער של הקבוץ-הארצי, 1952.
אחי גִבורי התהלה: המחזה (תקציר) ב-3 מערכות (7 תמונות) על פי ספרו של הוברד פאסט (=הווארד פאסט) / מאת שולמית בתדורי ומרדכי אמיתי, [תל אביב]: ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל - הוועד הפועל - מרכז לתרבות ולחינוך - המחלקה לאמנות ולספרות - המדור לבמאות, [תשי"-].
ראשי פרקים למסיבות שבת: ערוכים ע"פ לוח השנה / ערך: מרדכי אמיתי, [מרחביה]: הקיבוץ הארצי השומר הצעיר - המחלקה לתרבות, תשט"ו.
כולנו מסובין: ראשי פרקים למסיבות (ערך: מרדכי אמיתי), גבעת חביבה: [חמו"ל, תשכ"ד-1963].
עקיבא ניר, שבילים במעגל האש: במרד הסלובקי / צייר: שרגא ווייל; ערך: מרדכי אמיתי, מרחביה: מורשת וספרית פועלים, 1967.
נהלל: חזון בהגשמתו (ספר היובל), ראשון למושבי עובדים, תרפ"א-תשל"א (ערך: מרדכי אמיתי), תל אביב: מפעלי תרבות וחינוך, 1971.
כפר-יהושע ביובלו: דור לדור יביע אמר: תרפ"ז-תשל"ז, 1927–1977 (ערך: מרדכי אמיתי), [תל אביב]: ספרית פועלים, תשמ"ג-1982.
ספריו > ספרים שערך או עיבד > ספרי יזכור ועדויות מהשואה

קהילת רוהאטין והסביבה: עיר בחייה ובכליונה / העורך והמלביה"ד: מרדכי אמיתי, תל אביב: ארגון יוצאי רוהאטין בישראל, 1962.
משה ברנר, מכל העמים / ערך: מרדכי אמיתי, תל אביב: מורשת - בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ' וספרית פועלים, תשל"ג.
יהושע רוברט ביכלר, קורות מקורות לקהילה יהודית טופולצ'אני / ערך: מרדכי אמיתי, להבות חביבה: ועדה להוצאת ספר זיכרון לקהילת טופולצ'אני בישראל, 1976.
החייל בעל כפתורי הזהב / מרים שטיינר-אביעזר; עברית: יוחנן עמרי; ערך: מרדכי אמיתי, תל אביב: מורשת - בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ', 1988.
ספריו > תרגומיו

משירי המגִלה / מאת איציק מאנגער [מנגר]; העתיק ללשון עברי: מרדכי אמיתי; עיטר: שרגא ווייל, מרחביה: הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1953. (מהדורה נוספת: ספרית פועלים, 1969.)
י"ח בילצקי, מזמור ליום: שירים ["א מזמור דעם טאג"; קובץ שירים ביידיש ובעברית] / עברית - מרדכי אמיתי, מרחביה: דפוס השומר הצעיר, 1957.
רחב: רומן היסטורי מימי כיבוש יריחו / שמואל איזבאן (תרגום מיידיש: מרדכי אמיתי), תל אביב: עם הספר, 1971.
מרדכי גבירטיג, העיָרה בוערת: שירים / עברית: מרדכי אמיתי; עיטור ועריכה גרפית: שרגא ווייל, [תל אביב]: מורשת: וספרית פועלים, תשכ"ז.
איציק מנגר, לבנה אדמה על גג מכסיף / תרגם, כתב ואייר: מרדכי אמיתי, תל אביב: המנורה, תשל"ה.
ישעיהו שפיגל, האשמורת השלישית: סיפורים (תורגם מיידיש על ידי: מרדכי אמיתי, נפתלי גינתון, בנימין טנא), תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ו.
בדרך חזרה: רומן / ד' זאַקאַליק, עברית: מרדכי אמיתי, תל אביב: המנורה, תשל"ו-1976.
רוחות / מנוחה ראַם [רם]; מיידיש: מרדכי אמיתי, תל אביב: ספרית פועלים, תשל"ז.
ישעיהו שפיגל, ... שני סיפורים / מיידיש: מרדכי אמיתי, תל אביב: ישראל בוך, תשל"ח.
דרכו האחרונה של יאנוש קורצ'אק, פואמה בפרוזה / אהרון צייטלין (עברית: מרדכי אמיתי; רישומים: מאנה כץ), לוחמי הגטאות: בית לוחמי הגיטאות, תש"ן-1989.
ספר לזכרו

מרדכי אמיתי (וורהפט): 8 יוני 1914 – 18 יוני 1993, קיבוץ שריד: המשפחה, 1994.
מלכוס (היסטוריון)

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־5 סוריה 
 מדינה:  האימפריה הביזנטית 
 שפות היצירה:  יוונית עתיקה 
 יצירות בולטות:  Byzantine history 
 
מלכוס (ביוונית: Μάλχος) היה היסטוריון ביזנטי מהעיר פילדלפיה (רבת עמון), שחי בשלהי המאה ה-5 לספירה. על פי הסודא, מלכוס היה ביזנטי (כלומר מקונסטנטינופוליס); אך פוטיוס קובע כי הוא היה יליד פילדלפיה; רבה הקדומה בארץ עמון, מזרחית לנהר הירדן.
מלכוס ככל הנראה עסק במקצועו כרטוריקן או סופיסט בקונסטנטינופוליס. על פי הסודא, הוא כתב היסטוריה המשתרעת מתקופת שלטונו של קונסטנטינוס הראשון ועד לזו של אנסטסיוס הראשון; אולם היצירה בשבעה ספרים, שפוטיוס מסר עליה (ביבליותקה, קודקס 78), ושלה הוא נותן את הכותרת "ביזנטיאקה" (Βυζαντιακά), כללה רק את התקופה מהמחלה הסופית של הקיסר המזרחי לאון הראשון (שנת 473 או 474), ועד למותו של יוליוס נפוס, קיסר המערב (שנת 480). ההנחה היא שזה היה קטע מהיצירה שהוזכרה על ידי הסודא, או עותק קטוע: העובדה שהיא לא הייתה שלמה נאמרה על ידי פוטיוס עצמו, שאומר שתחילת הספר הראשון מבין שבעת הספרים הראתה שהמחבר כבר כתב כמה חלקים קודמים, ושסיום הספר השביעי הראה את כוונתו להמשיך אותו הלאה, אם יחיה.
כמה חוקרים, ביניהם ולסיוס (Valesius, אנרי ולואה (אנ')), חשבו שהחיבור ההיסטורי של מלכוס התחיל עם מחלתו של לאון, ושהוא היה ממשיכו של פריסקוס, שחיבורו ההיסטורי ככל הנראה הסתיים בנקודה זו. ברתולד גאורג ניבור שיער שצירוף מקרים זה נבע מכך שפוטיוס הכיר רק חלק מיצירתו של מלכוס, שהוכנס לקטנה (אנ') (פרשנות מקראית) היסטורית כלשהי לאחר חיבורו של פריסקוס; או שתולדות התקופה הקודמת ניתנה על ידי מלכוס בחיבור אחר. הסודא מתייחס לחיבור בכל היקפו; ייתכן שהוא פורסם בחלקים בזה אחר זה, ופוטיוס ככל הנראה הכיר רק חלק אחד.
פוטיוס משבח את סגנונו של מלכוס כמודל של יצירה היסטורית; טהור, נקי מעודפים מיותרים ומורכב ממילים וביטויים שנבחרו היטב. הוא מציין גם את מעמדו הרם כרטוריקן, ואומר שהוא גילה אהדה לנצרות; קביעה שנחשבה שאינה עולה בקנה אחד עם השבחים לפילוסוף הפגאני פמפרפיוס (אנ'). יצירותיו של מלכוס אבדו, מלבד החלקים הכלולים בקטעי היסטוריה של קונסטנטינוס השביעי, וכמה קטעים בסודא.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  William Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1870), "Malchus" (4), p. 907
1 2  William Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (1870), "Malchus" (4), p. 908
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264940005171  BnF: cb11984371t (data)  GND: 100952755  ICCU: UBOV109613  ISNI: 0000 0000 9034 2602  LCCN: n84019671  NSK: 000133718  NTA: 070048894  RERO: 02-A012324845  SUDOC: 02790153X  VcBA: 495/35281  VIAF: 131864982   WorldCat (עם VIAF): 131864982
מלכודת תיירים

שלט חוצות המפרסם את מוצרי Wall Drug (אנ')
שלטי הכוונה לחנות המזכרות וליציאה, האקווריום של ריפלי, מירטל ביץ'
"מלכודת התיירות של דה יופרס (אנ')", חצי האי העליון של מישיגן
מלכודת תיירים היא אטרקציה תיירותית, שמיועדת למשוך תיירים ואת כספם. בדרך כלל, מלכודות תיירים מספקות שירותים, בידור, אוכל, מזכרות ומוצרים אחרים שתיירים יכולים לרכוש אותם.
בעוד שאטרקציות תיירותיות עשויות להיחשב על ידי תיירים כבילוי מהנה ומעניין, לביטוי "מלכודת תיירים" יש הקשר שלילי, והוא מביע אכזבה מבית העסק עצמו. לדוגמה, עסקים המציבים שלטי פרסום לאורך כביש מהיר על מנת להסיט מטיילים מהכביש למקום העסק (למשל מסעדה), כאשר העסק עצמו מתגלה כאכזבה בין בשל איכות ירודה, מיקומו באזור מסחר צפוף, מחירים מופקעים או אף הונאה של ממש.
ראו גם

חנות מזכרות
אטרקציה תיירותית
הערות שוליים

↑  Gaines, Barbara K.; re (31 במאי 1986). Idiomatic American English: A Step-By-Step Workbook for Learning Everyday American Expressions. Kodansha International. p. 85. ISBN 0-87011-756-4. ארכיון מ-2020-12-09. נבדק ב-2020-12-07. {{cite book}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה קצמן

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1904 סטחוב
 פטירה:  1987 (בגיל 83 בערך)
 מדינה:  ישראל
 ידוע בשל:  מייסדי מפעל המזון "אסם"
משה קצמן (1904–1987) היה חלוץ, מפקד בכיר בהגנה, תעשיין ואיש עסקים ישראלי. ממייסדי מפעל המזון "אסם". בעליו של בית הדפוס "גרפיקה בצלאל" והוצאת ספרי הילדים "תפוח".