stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוואר ברטון
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם הסרט | התפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1976 | Almos' a Man | דייב | שם חלופי: Richard Wright's Almos' a Man |
| 1977 | שורשים | קונטה קינטה | 4 פרקים |
| 1977 | Looking for Mr. Goodbar | קאפ ג'קסון |  |
| 1977 | Billy: Portrait of a Street Kid | בילי פיפלס | ילד רחוב (גטו) |
| 1978 | One in a Million: The Ron LeFlore Story | רון לה-פלור | The Man of Passion |
| 1978 | Battered | אנדרו סינקלייר |  |
| 1979 | Dummy | דונלד לאנג |  |
| 1980 | Guyana Tragedy: The Story of Jim Jones | ריצ'רד ג'פרסון |  |
| 1980 | The Hunter | טומי פרייס |  |
| 1981 | The Acorn People | רודני |  |
| 1981 | Grambling's White Tiger | צ'ארלס "טנק" סמית' |  |
| 1983 | Emergency Room | ריי וולדן |  |
| 1984 | The Jesse Owens Story | פרופ' פרסטון |  |
| 1984 | בוקר | דייוויס | סרט טלוויזיה |
| 1985 | And the Children Shall Lead | גלן סקוט | שם חלופי: PBS Wonderworks: And The Children Shall Lead |
| 1985 | The Midnight Hour | ויני דייוויס | שם חלופי: In The Midnight Hour |
| 1986 | The Supernaturals | טור' מייקל אוסגוד |  |
| 1986 | Liberty | רוברט ג'ונסון |  |
| 1987 | A Special Friendship | בן סאמר |  |
| 1988 | Roots: The Gift | קונטה קינטה | שם חלופי: A Roots Christmas: Kunta Kinte's Gift |
| 1993 | Firestorm: 72 Hours In Oakland | צ'יף כיבוי אש אלן ג'יי. מת'רס | שם חלופי: Firestorm: A Catastrophe In Oakland |
| 1994 | Parallel Lives | ד"ר פרנקלין קרטר |  |
| 1994 | מסע בין כוכבים: דורות | לוטננט-קומנדר ג'ורדי לה פורג' |  |
| 1996 | Yesterday's Target | ווינסטרום |  |
| 1996 | מסע בין כוכבים: המפגש | לוטננט-קומנדר ג'ורדי לה פורג' |  |
| 1998 | מסע בין כוכבים: המרד | לוטננט-קומנדר ג'ורדי לה פורג' |  |
| 1999 | החבר שלנו, מרטין | מרטין, גיל 26 (קול) |  |
| 2000 | Dancing in September | בתפקיד עצמו |  |
| 2001 | Ali | מרטין לותר קינג |  |
| 2002 | מסע בין כוכבים: נמסיס | לוטננט-קומנדר ג'ורדי לה פורג' |  |
| 2003 | Blizzard | אלף שומר הלילה | גם במאי |
| 2008 | תגיע בשבילי | נתנאל |  |
| 2009 | חטיפה לאור יום | מייק טימברוק | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2009 | סופרמן/באטמן: אויבי הציבור | ג'פרסון פירס / ברק שחור (קול) |  |
| 2011 | And They're Off | בתפקיד עצמו |  |
| 2012 | Rise of the Zombies | ד"ר דן הלפרן | סרט טלוויזיה |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם התוכנית/הסדרה | התפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1976-79 | Rebop | מנחה |  |
| 1977 | שורשים | קונטה קינטה | מיני-סדרה לטלוויזיה |
| 1982 | Trapper John, M.D. | לות'ר פיקוק | פרק אחד, "A Piece of the Action" |
| 1983 | Fantasy Island | אדוארד רוס, ג'וניור | פרק אחד, "Edward/The Extraordinary Miss Jones" |
| 1983–2006 | Reading Rainbow | מנחה | 155 פרקים |
| 1984 | ספינת האהבה | דרנל | פרק אחד, "Love is Blind" |
| 1987 | Murder, She Wrote | דייב רובינסון, עיתונאי | פרק אחד, "Death Take a Dive" |
| 1987 | Houston Knights | ג'ייסון אוונס | פרק אחד, "Bad Girl" |
| 1987-94 | מסע בין כוכבים: הדור הבא | ג'ורדי לה פורג' | 178 פרקים |
| 1990-96 | קפטן פלאנט | קוואמי (קול) | 113 פרקים |
| 1993 | באטמן: איש העטלף | קול | פרק אחד, "The Worry Men" |
| 1995 | קריסטי | דניאל סקוט | 7 פרקים |
| 1995 | משחקים קטלניים | מר מטקלף | פרק אחד, "The Boss" |
| 1995 | Happily Ever After: Fairy Tales for Every Child | קול | פרק אחד, "The Frog Prince" |
| 1996 | Gargoyles | אנאסטי | פרק אחד, "Mark of the Panther" |
| 1997 | פינקי והמוח | מורי | פרק אחד, "The Real Life" |
| 1998 | מסע בין כוכבים: וויאג'ר | קפטן ג'ורדי לה פורג' | פרק אחד, "Timeless" |
| 1998 | Mister Rogers' Neighborhood | בתפקיד עצמו | פרק אחד, "Giving and Receiving" |
| 2000 | בקר | מר הלר | פרק אחד, "Beckerethics" |
| 2003 | Boomtown | מרווין לויד | פרק אחד, "The Hole-in-the-Wall Gang" |
| 2005 | איש משפחה | ורן (קול), מאוחר יותר גם בתפקיד עצמו (קול) | 2 פרקים, "Petarded" & "Not All Dogs Go to Heaven" |
| 2009 | חטיפה לאור יום | מייק טימברוק | סרט לפי סיפור אמיתי |
| 2009 | The Super Hero Squad Show | וור משין (קול) | פרק אחד, "Tales of Suspense" |
| 2010 | Tim and Eric Awesome Show, Great Job! | רוח הרפאים של לוואר ברטון | פרק אחד, "Greene Machine" |
| 2010 | The Jensen Project | קנדריק ג'יימס | סרט טלוויזיה (הופק בשיתוף עם פרוקטר אנד גמבל/וולמארט) |
| 2011 | קומיוניטי | בתפקיד עצמו | פרק אחד, "Intermediate Documentary Filmmaking" |
| 2011 | המפץ הגדול | בתפקיד עצמו | 2 פרקים, "The Toast Derivation" |
| 2012 | Face Off | בתפקיד עצמו | פרק אחד, "Alien Interpreters" |
| 2012 | המפץ הגדול | בתפקיד עצמו | פרק אחד, "The Habitation Configuration" |
| 2015-2012 | תפיסה | פול היילי | 30 פרקים |
| 2012-הווה | Transformers: Rescue Bots | דוק גרין (דיבוב) | 26 פרקים |
| 2013 | הרפתקאות פין וג'ייק | באבל (דיבוב) | עונה 5;פרק 17 |
| 2014 | מטבחי הגיהנום | בתפקיד עצמו | עונה 13; פרק 14 |
| 2016 | Roots | אפריים | עונה 1; פרק 1 |
| 2016 | מיילס מהמחר | ד"ר קונסליום (דיבוב) | עונה 2; פרק 8 |
| 2017 | OK K.O.! Let's Be Heroes | קוואמה (דיבוב) | עונה 1; פרק 33 |
| 2018 | מקרוב | בתפקיד עצמו - מספר (דיבוב) | עונה 1; פרק 9 |
| 2019 | NCIS: ניו אורלינס | רופוס נרו | פרק: "X" |
| 2019 | Weird City | ד"ר נגרי | פרק: "The One" |
| 2021 | העוקץ: החזרה | מר בלאנץ' | פרק: "The Bucket Job" |
| 2021 | ננסי דרו | בארקלי | דיבוב; פרק: "The Celestial Visitor" |
| 2022 | תום סוויפט | ברקלי | תפקיד ראשי; 9 פרקים |
| 2023 | תקופת מבחן | מרווין סולימאן | 2 פרקים |
במאי

| שנה | שם הסרט/סדרה | הערות |
| --- | --- | --- |
| 1987–1994 | מסע בין כוכבים: הדור הבא | 2 פרקים |
| 1993–1999 | מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 | 10 פרקים |
| 1995–2001 | מסע בין כוכבים: וויאג'ר | 8 פרקים |
| 1998 | The Tiger Woods Story | שם חלופי: Son, Hero, and Champion |
| 1998–2006 | מכושפות | 3 פרקים |
| 1999 | Smart House |  |
| 2000–2004 | Soul Food | 2 פרקים |
| 2001–2005 | מסע בין כוכבים: אנטרפרייז | 9 פרקים |
| 2003 | Blizzard |  |
| 2003 | ג'אג | פרק אחד |
| 2005 | Miracle's Boys | פרק אחד |
| 2006 | Las Vegas | פרק אחד |
| 2008 | תגיע בשבילי |  |
מועמדויות וזכיות בפרסים

| שנה/שנים | פרס | קטגוריה | סרט/תוכנית | הערות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1977 | פרס אמי | שחקן מצטיין בתפקיד ראשי בהופעה יחידה בסדרת דרמה או קומדיה | שורשים | חלק 1, כשחקן (קונטה קינטה) | מועמדות |
| 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2003, 2005, 2006, 2007 | פרס אמי | הופעה יוצאת מן הכלל בסדרת ילדים | Reading Rainbow | כשחקן | מועמדות |
| 1990 | כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד | הישגים בטלוויזיה |  | הכוכב נמצא בשדרת הוליווד 7030 | זכייה |
| 1990, 1993, 1996, 1997, 1998, 2001, 2002, 2003, 2005, 2007 | פרס אמי | סדרת ילדים מצטיינת | Reading Rainbow | כמפיק בפועל | זכייה |
| 1991, 1992, 1994, 1995, 1999 | פרס אמי | סדרת ילדים מצטיינת | Reading Rainbow | כמפיק בפועל | מועמדות |
| 1992 | פרס פיבודי | הישגים בטלוויזיה | Reading Rainbow | כמפיק בפועל של הפרק "The Wall" | זכייה |
| 1993 | הישג Jeremy Nicholson Negro | אומץ לב והצטיינות במדע בדיוני בטלוויזיה |  |  | זכייה |
| 1994, 1996, 1999, 2002, 2003 | פרס Image | הופעה יוצאת מן הכלל בסדרה/תוכנית מיוחדת לילדים/נוער | Reading Rainbow | הן כשחקן והן כמפיק בפועל | זכייה |
| 1998, 2001, 2005 | פרס Image | הופעה יוצאת מן הכלל בסדרה/תוכנית מיוחדת לילדים/נוער | Reading Rainbow | הן כשחקן והן כמפיק | מועמדות |
| 2000 | פרס גראמי | אלבום הדיבור הטוב ביותר | האוטוביוגרפיה של מרטין לותר קינג |  | זכייה |
| 2001, 2002 | פרס אמי | הופעה יוצאת מן הכלל בסדרת ילדים | Reading Rainbow | כשחקן | זכייה |
| 2003 | פרס איגוד מבקרי הטלוויזיה | הישג יוצא דופן בתוכנית לילדים | Reading Rainbow | כמפיק בפועל | זכייה |
| 2004 | פרס ג'יני | ההישג הטוב ביותר למוזיקה בשיר מקורי | Blizzard | כמלחין-שותף של "Center of My Heart" | מועמדות |
| 2004 | פסטיבל בינלאומי לסרטי ילדים, שיקגו | Best of Fest | Blizzard | כבמאי | זכייה |
| 2006 | פרס Black Reel | במאי הטלוויזיה הטוב ביותר | Miracle's Boys |  | מועמדות |
ספרים

Aftermath, 1997, ISBN 0-446-67960-7
לקריאה נוספת

Nishikawa, Kinohi. "LeVar Burton." The Greenwood Encyclopedia of African American Literature. Ed. Hans Ostrom and J. David Macey, Jr. 5 vols. Westport, CT: Greenwood Press, 2005. 219.
ז'ורק

ז'ורק (בהונגרית: Zsurk) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
היסטוריה

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין מאז המאה ה-11.
בכפר יש כנסייה מאז סביבות 1700. הכנסייה הנוכחית נבנתה בשנת 1891 והיא נבנתה בצורתה וגודלה כהעתק של הכנסייה הישנה. היא שופצה שוב בשנת 1924 ולאחר מכן בשנת 1997.
כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ז'ורק קטנה עם השנים. כך, בשנת 1990 היו בכפר 795 תושבים ובשנת 2020 רק 703 תושבים.
יהודי ז'ורק

יהודים חיו בז'ורק במאה ה-18 ובמאה ה-19. החל משנת 1867 הייתה הקהילה כפופה לקהילת מאנדוק, בשנת 1944 נרצחו יהודים רבים מהכפר בשואת יהודי הונגריה
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 20 |  |
| 1880 | 84 | 906 |
| 1910 | 98 |  |
| 1920 | 78 |  |
| 1930 | 62 |  |
| 1941 | 71 | 1,090 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי ז'ורק שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת זאהון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | זאהון • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • מאנדוק • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007535615205171  LCCN: n98009216  VIAF: 128019733   WorldCat (עם VIAF): 128019733
משפחת חוסייני

בני משפחת חוסייני, סביבות 1912. בשורה האמצעית שלישי משמאל אמין אל-חוסייני, לימים המופתי של ירושלים
משפחת חוסייני היא משפחה ערבית-פלסטינית ותיקה, מן המבוססות והמכובדות במשפחות הערביות בירושלים. בני חוסייני כיהנו לאורך דורות בתפקידי הנהגה פוליטיים ודתיים בחיים הציבוריים הפלסטינים, ונודעו על פי רוב בעמדותיהם המיליטנטיות בלאומיות הפלסטינית ואנטי-ציונות.
היסטוריה

על פי המסורת של משפחת חוסייני, ייחוסה (ומקור שמה) נובע מחוסיין בן עלי, בנו של עלי בן אבי טאלב ונכדו של הנביא מוחמד. לירושלים הגיעו החוסיינים ככל הנראה במאה ה-13, יחד עם כוחותיו של צלאח א-דין שכבשו את ארץ ישראל מידי הצלבנים.
הם נזכרים בכרוניקה הירושלמית כמי שחכרו אז את אדמות כפר שרפאת, שנשאר אחד ממרכזיהם הראשיים גם במאה ה-20. על פי מסורת אחרת, התיישבה המשפחה באזור ירושלים רק במאה ה-16, בכפר דיר סודאן, שעל שמו נקראו אחר כך "אל-אסווד", ורק בתחילת המאה ה-19 שינתה המשפחה את שמה ל"חוסייני".
היסטוריה > לאחר מלחמת העצמאות

סיומה של מלחמת העצמאות פגע במעמדה ובמנהיגותה של משפחת חוסייני. עם זאת, שלא כמשפחות ערביות אמידות אחרות בירושלים - תושבי קטמון, טלביה, בקעה ומוסררה, שהפכו לפליטים ואיבדו את רכושם עם חלוקת ירושלים - לא איבדו החוסיינים רכוש רב ולא היו לפליטים, היות שמרביתם ישבו ואחזו בבתים ובאדמות שנמצאו בחלקי ירושלים שלא עברו לשלטון ישראלי, ממזרח ל"קו העירוני", בשטח ירדן. המשפחה עודה נחשבה מיוחסת ואמידה, גם במזרח ירושלים הירדנית, אך איבדה את הבכורה תחת בית המלוכה ההאשמי לטובת משפחות נשאשיבי ונוסייבה, שעמדותיהן המתונות היו נוחות לו יותר.
כאשר נרצח מלך ירדן עבדאללה הראשון בעת ביקור בהר הבית ביולי 1951 בידי קבוצת מחתרת לאומנית פלסטינית, היה זה בן משפחת חוסייני, דאוד אל-חוסייני, שעמד בראש ההתארגנות. לאורך תקופת השלטון הירדני במזרח ירושלים הוסיף אמין אל-חוסייני לשהות בגלות בבירות ערב השונות, ולא הורשה לשוב לירושלים.
היסטוריה > לאחר איחוד ירושלים

בתקופה שלאחר מלחמת ששת הימים החל להתבלט בציבוריות הפלסטינית הירושלמית בנו של עבד אל-קאדר אל-חוסייני, פייסל חוסייני. פייסל חוסייני נולד בעת גלות המשפחה בעיראק, והצטרף לפת"ח לצד ערפאת בעת לימודיו בקהיר. ערפאת עצמו היה קשור בקשר משפחה לחוסיינים, דרך אמו, שהייתה בת דודתו של המופתי חג' אמין אל-חוסייני (שמו המלא של ערפאת בתעודת לידתו "יאסר עבד א-רחמאן א-ראוף אל-קודווה אל-חוסייני"). פייסל חוסייני הצטרף יחד עם ערפאת לארגון לשחרור פלסטין עם הקמתו ב-1964, וזמן קצר לאחר איחוד ירושלים תחת שלטון ישראלי התיישב במזרח ירושלים כשהוא צומח בשורות הארגון כבן טיפוחיו של ערפאת ונציגו בירושלים. מעמדו הגיע לשיא בשנות ה-90, כאשר עמד בראש המשלחת הירדנית-פלסטינית לועידת השלום במדריד (1991), ובהמשך הוא מונה באופן רשמי כאחראי על ענייני ירושלים ברשות הפלסטינית שלאחר הסכמי אוסלו. הוא עמד בראש האוריינט האוס, המטה הרשמי של אש"ף בירושלים, אותו ייסד ובו פעל. בניין האוריינט האוס, נכס משפחתי פרטי של החוסיינים בלב ירושלים מאז סוף המאה ה-19, הפך לסמל לאומי פלסטיני. חוסייני מיתן את עמדותיו יחסית למורשת החוסיינית הקיצונית והמיליטנטית, וניהל מגעים רבים (ואף יחסי ידידות קרובה) עם אישי שמאל ישראליים ועם הקהילה הבינלאומית, אף שאנשי ימין ישראלים טענו שמדובר בטקטיקן ערמומי ומאחז עיניים המחזיק למעשה בעמדות קיצוניות מוסוות.
לצדו טיפח פייסל חוסייני באוריינט האוס את בן-דודו שריף חוסייני, שעמד בראש המחלקה ליחסים בינלאומיים של המוסד. עם הזמן הוכר פייסל חוסייני כמנהיג לאומי וכמחליף פוטנציאלי לערפאת בעיני ישראל והקהילה הבינלאומית, ואף בקרב חלקים מן הציבור הפלסטיני, ועקב כך סר חינו בעיני ערפאת. פייסל חוסייני נפטר באופן פתאומי מהתקף לב בזמן ועידה בכווית במאי 2001. לצדו במותו היה שריף חוסייני, שנסע יחד עמו להשתתף באותה ועידה.
באפריל 2005 התמנה רפיק אל חוסייני להיות ראש לשכתו של נשיא הרשות הפלסטינית, אבו מאזן ומחזיק תיק ירושלים. בפברואר 2010 חשף הממונה לשעבר על המלחמה בשחיתות במודיעין הפלסטיני, פהמי שבאנה, סרט וידאו שצולם ב-2008. הסרטון, שהוקרן בערוץ 10, מראה את אל-חוסייני כשהוא עירום ומנסה לשדל אשה שביקשה לעבוד בלשכה כמזכירה, לקיים עמו יחסי מין. בסרט הוא גם נשמע מכפיש את אבו מאזן ואת ערפאת. כעבור מספר ימים החליט אבו מאזן להשעות את רפיק מתפקידו. במסיבת עיתונאים טען חוסייני כי הקלטת מזויפת והיא פרי של קונספירציה ישראלית ופלסטינית להכתים אותו ואת אבו מאזן.
בני המשפחה > בני חוסייני בולטים

משפחת חוסייני מתחלקת למספר ענפים:
מצאצאי ראע'ב בן עבד-אל-לטיף חוסייני:
מוניף אל-חוסייני - מהעסקנים החשובים של המשפחה והעורך הראשי של העיתונים שלה. ישב בגולה בערב הסעודית במשך כמה שנים וב-1945 עבר למצרים.
(מוחמד) רפיק אל-חוסייני - עסקן פוליטי ואחד הפעילים בחידוש המפלגה החוסיינית באמצע שנות ה-40.
אחמד ראע'ב חוסייני - ב-1945 היה לזמן מה מזכיר המועצה המוסלמית העליונה.
מצאצאי עבד-אל-סלאם חוסייני:
אסחאק מוסא אל-חוסייני -סופר, מתרגם, מורה ואקדמאי. שימש כחבר באקדמיה ללשון ערבית בקהיר, באקדמיה העיראקית ובאקדמיה האסלאמית למחקר של אל-אזהר בקהיר. הוא ידוע בעיקר ברומן שכתב "זכרונותיו של תרנגול".
אסחאק עבד-אל-סלאם שאכר אל-חוסייני - בעל בית דפוס ועורך השבועון "אל-וחדה".
הענף של טאהר אל-חוסייני - המופתי של ירושלים במשך שנים ארוכות, משנות ה-60 של המאה ה-19 ועד מותו ב-1908:
כאמל אל-חוסייני - בנו של טאהר, המופתי של ירושלים (1908-1921)
חג' אמין אל-חוסייני - בנו של טאהר (ואחיו החורג של כאמל), המופתי של ירושלים בתקופת המנדט הבריטי וממנהיגי המרד הערבי הגדול. היה יריב מר ליישוב היהודי ולשלטון הבריטי, ושיתף פעולה עם גרמניה הנאצית במאבק נגד הבריטים, העם היהודי והציונות.
אסמאעיל חוסייני (מת ב-1945) - אחד הנציגים הערבים הרשמיים בשנות ה-20, חבר המועצה המייעצת הממשלתית.
ד"ר (מוחמד) מהדי אל-חוסייני - נעצר כאחד החשודים בסיוע לצנחני האויב שירדו בארץ ישראל בסתיו 1944.
צאצאי חסן חוסייני:
סלים אל-חוסייני - ראש עיריית ירושלים בשנים 1897-1882.
חוסיין אל-חוסייני - בנו של סלים, ראש עיריית ירושלים בשנים 1917-1909.
מוסא כאזם אל-חוסייני – בנו של סלים ואחיו של חוסיין. ראש עיריית ירושלים בשנים 1918-1920, ומנהיג התנועה הלאומית הפלסטינית בשנים 1922-1934.
עבד אל-קאדר אל-חוסייני, בנו של מוסא כאזם ובן-דודו של חג' אמין. מנהיג פוליטי וצבאי. מפקד באזור ירושלים במרד הערבי הגדול. הנהיג את הכוחות הערביים בקרבות רבים במהלך מלחמת העצמאות ונהרג בקרב על הקסטל.
פייסל חוסייני – בנו של עבד אל-קאדר אל-חוסייני. מנהיג פוליטי פלסטיני. ממנהיגי אש"ף, עמד בראש האוריינט האוס והחזיק ב"תיק ירושלים" ברשות הפלסטינית. נחשב בקרב אישי שמאל ישראליים כמתון בדעותיו וקיים עמם מגעים מדיניים רבים.
בניו של (מוחמד) צאלח חוסייני:
ג'מאל אל-חוסייני - פוליטיקאי ודיפלומט פלסטיני, כיהן כמזכיר המועצה המוסלמית העליונה, חבר הוועד הערבי העליון, ראש המשלחת הערבית בוועידת השולחן העגול, נציג פלסטיני בוועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל ושר החוץ בממשלת כל פלסטין.
ד"ר דאוד אל-חוסייני - רופא שיניים, ממארגני המהומות ביפו במרד הערבי הגדול. היה עצור ברודזיה ולאחר מכן מנהל משרד התעמולה בביירות. פעיל פוליטי פלסטיני, נחשד כמעורב בהתארגנות להתנקשות בחייו של עבדאללה הראשון, חבר הפרלמנט הירדני ואיש הוועד הפועל של אש"ף.
תופיק אל חוסייני - ראש המפלגה הערבית ("ממלא מקום הנשיא") ונציג מפלגתו בוועד הערבי העליון בתקופת גלותו של ג'מאל. ב-1946 נתמנה למנהל הר הבית (אל-חרם א-שריף).
ראו גם

משפחת נשאשיבי
לקריאה נוספת

אילן פפה, אצולת הארץ: משפחת אל-חוסייני, ירושלים: מוסד ביאליק, 2002
אורי שטנדל, "המשפחות המוסלמיות המנהיגות בירושלים בתקופה העות'מאנית", משפחת החוסיינים, בתוך: משה מעוז, ב"ז קדר (עורכים), התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?, משרד הביטחון, 1996, עמ' 53–55.
Ilan Pappe, The Rise and Fall of a Palestinian Dynasty - The Husaynis 1700-1948, University of California Press, Berkeley Los Angeles 2010; eBook edition, Saqi Books, 2011
הערות שוליים

1 2 3 4 5  יעקב שמעוני, ערבי ארץ-ישראל, פרק 11: המשפחות החשובות, עמ' 215.
↑  ותק כזה בארץ נחשב מכובד בקרב הפלסטינים, שכן מרביתם התיישבו באזור במהלך מאות השנים שלאחר מכן, אך ישנן משפחות פלסטיניות מנכבדי ירושלים המתגאות בוותק רב יותר. משפחת נוסייבה, למשל, מייחסת את שורשיה בירושלים למאה השביעית, עם הכיבוש המוסלמי הראשון.
1 2  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 149–150.
1 2 3  יהושע בן-אריה וישראל ברטל (עורכי הכרך), ההיסטוריה של ארץ ישראל, כרך שמיני: שלהי התקופה העות'מאנית, חלק ב, עאדל מנאע, 2. האוכלוסייה הערבית: חברה, כלכלה וארגון, עמ' 164.
1 2 3  צבי אל-פלג, המופתי הגדול, עמ' 8.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית, עמ' 151.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית, מבוא, עמ' 12.
1 2  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית, עמ' 150, הערה 9.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית, מבוא, עמ' 19.
↑  אורי שטנדל, המשפחות המוסלמיות המנהיגות בירושלים בתקופה העות'מאנית, בתוך: התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה? (עורכים: משה מעוז וב"ז קדר), משרד הביטחון 1996, עמ' 55.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית, עמ' 70.
↑  איתמר בן-אב"י, החצוף הארצישראלי, עמ' 94.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 151–152.
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 59–63: בתקופת שיא במרץ 1920, נאמד מספר חברי "המועדון הערבי" על ידי המודיעין הציוני בלמעלה מ-500.
1 2 3  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 82.
↑  אילן פפה, אצולת הארץ: משפחת אל-חוסייני, עמ' 243.
↑  אילן פפה, אצולת הארץ, אילנות יחס, עמ' 375–382.
↑  יעקב שמעוני, ערבי ארץ-ישראל, פרק 11: המשפחות החשובות, עמ' 218-217.
↑  גליונות העיתון אל-ג'אמעה אל-ערביה בין השנים 1927–1930 באתר ג'ראיד של הספרייה הלאומית
↑  מיכל סלע, זכרונותיו של תרנגול, כותרת ראשית, 2 במאי 1984
חוסיין סלים חוסייני, ראש עיריית ירושלים, סביבות 1909
שכונת החוסיינים במזרח ירושלים, תצלום אוויר (1931)
מוסא כאזם אל-חוסייני
כאמל אל-חוסייני
אמין אל-חוסייני
ג'מאל אל-חוסייני
עבד אל-קאדר אל-חוסייני
אלמפה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בנובמבר 1886 (יוליאני) Boturus Ulus, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  24 באוקטובר 1935 (בגיל 48) יקוטסק, ברה"מ 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 שפות היצירה:  סאחה 
 סוגה:  דרמה, פרוזה 
 תקופת הפעילות:  מ-1912
ביוגרפיה

אלמפה (Anempodist Ivanovich Sofronov) נולד ב-2 (14) בנובמבר 1886 בנסלג' הראשון של זוכסוגון, קוטברוס, מחוז יקוטסק, אימפריה רוסית. משנת 1907 עבד במשרד הדפוס של העיתון "יקוטסקי קראי", שיתף פעולה בירחון "סכה סאנאטה", היה מנהל התיאטרון ברפובליקה (1909-1927), יו"ר החברה התרבותית-החינוכית "סכה אומוק", עורך העיתון הסובייטי הראשון בשפה היקוטית "מנצ'ארי" (1921-1922), היה חבר יוזם של החברה המחקרית המדעית היקוטית "סכה קסקילה" (1925). ב-1925, ביוזמת א.י. סופרונוב וע.א. אויונסקי, הוצע פרויקט לפתיחת גלריית ציורים בעיר יקוטסק. ב-1926 הפך סופרונוב למייסד ועורך הירחון הספרותי-אמנותי הראשון "צ'ולבון", למנהל הראשון של התיאטרון הסכה ויו"ר הקולנוע הממשלתי ברפובליקה.
משנת 1925 עבד בסקציה היקוטית של ההוצאה המרכזית. בירושלים יצאו בנפרד ספריו הדרמטיים. סופרונוב נשלח כנציג ממשלת יקוטיה לבנינגרד לחגוג את ה-200 לאקדמיה המדעית של ברית המועצות, השתתף בעבודת הקונגרס התורכולוגי הראשון בבאקו.
ב-1927 נעצר והוחזק בבתי כלא בנובוסיבירסק, קזאן ובוטירקה על פי "מקרה הקונפדרליסטים" שתויק. בהחלטה מ-29 באוקטובר 1928, על פי סעיף 58-11 של החוק הפלילי של RSFSR על השתתפות בעבודת ארגון נגד מהפכני, נידון ל-5 שנות מאסר במחנה ריכוז סולובקי.
אלמפה נפטר ב-24 בדצמבר 1935 מדלקת ריאות ונקבר בבית הקברות המרכזי של יקוטסק. ב-15 באוגוסט 2012 על פי החלטה ציבורית של מחוז טטה, על פי צווי משרד התרבות של רוסיה והמשרד לתרבות ופיתוח רוחני של רוספובליקת סכה, נקבר מחדש במולדתו במקום חדאאיי במוזיאון-שמורת טאטה (הכפר איטיק-קוויול).
שמור טוהר ב-15.11.1962 על ידי נשיאות בית המשפט העליון של רפובליקת יקוטיה-ASSR על בסיס ערעור פיקוח של התביעה הכללית של ברית המועצות (החלטת OGPU מ-29.10.28 בוטלה והתיק נסגר בשל חוסר הוכחות לאשמה).
יצירה

המשורר כתב למעלה מ-150 שירים, המבקרים ציינו שהוא הכניס זרם לירי לשירת היקוטית. שירים מסוימים הפכו לפופולריים ושרים עד עצם היום הזה. השיר "סכה ירייאטה" (שיר הסכה) שימש כהמנון למורדים במלחמת האזרחים ביקוטיה.
הסיפורים הסאטיריים של הסופר נמנים בין הטובים ביותר בפרוזה היקוטית. כמתרגם, הסופר תרגם יצירות של קלאסיקאים בספרות הרוסית איבאן קרילוב, לב טולסטוי, אנטון צ'כוב. תרגם את "הפשיטה" של אלכסנדר פאדייב.
תרגומים לעברית

"בלאגן סיבירי" סיפור קצר, תרגום: קטיה בורגזוב, הוצאת קלאסיקה מתקדמת, 2016.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1015509835  ISNI: 0000 0000 2690 8923  LCCN: n88006156  NTA: 075089823  VIAF: 43377108   WorldCat (עם VIAF): 43377108
משל העגלה המלאה והעגלה הריקה

משל העגלה המלאה והעגלה הריקה הוא טיעון שהעלה רבי אברהם ישעיהו קרליץ ("החזון איש") בפני ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון בפגישה שנערכה ביניהם ב-20 באוקטובר 1952, להמחשת היחסים הראויים בין חילונים לדתיים.