stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גטו טוצ'ין
התקוממות

בערבו של יום שלישי, 23 בספטמבר 1942, הוכרז מצור על גטו טוצ'ין. מנהיגי ההתקוממות הכריזו על כוננות מלאה. הקבוצות הלוחמות תפסו עמדות. בשחר של 24 בספטמבר, כוחות גרמנים ואוקראינים התקדמו לעבר גדרות הגטו. כאשר כוחות ההתנגדות נתנו את האות, האסירים גלגלו חביות נפט והציתו אותן. בנייני הגטו והמחסנים הגרמנים בקצהו עלו באש. הקבוצות הלוחמות פתחו באש, פרצו את גדר הגטו וקראו לאוכלוסייה לברוח. בחסות עשן ואש, כ-2,000 אסירים - כשני שלישים מאוכלוסיית הגטו, כולל נשים, ילדים וזקנים - ברחו אל תוך היער. הלהבות המשיכו לבעור במשך כל אותו היום וגם למחרת. הירי המשיך גם כן. כמה גרמנים ואנשי משטרת העזר האוקראינית נהרגו. בית הכנסת נשרף על יושביו הדתיים. שליש מאוכלוסיית הגטו נהרגו, כולל כמעט כל הלוחמים.
זאב פורטנו, מניצולי הגטו בהיותו בן 9, תיאר את מה שראה:
"על ההכנות למרד שמעתי בבית. פחיות הנפט הוכנו אצלנו לחלוקה. ביום בו נדחסו היהודים לתוך הגטו, נשא אותי אבי החייט על ידיו ומסר אותי לאיכר אותו הכיר קודם לכן.. האוקראינים, בקלשונים ובמוטות ברזל באו לחפש מסתתרים במרתפים. מי שמצאו - חיסלו... בדליקה בגטו במהלך המרידה, נספו סבתי ושתי אחיותיי, יחד עם עשרות יהודים דתיים, אולי מאות, שחיפשו מקלט בבית כנסת שהועלה באש. אבי, אמי ואחותי הגדולה ניסו להגיע לכפרי הסביבה, אבל הוסגרו לשוטרים האוקראינים ששחטו אותם.
ההתקוממות הסתיימה ביום שבת, 26 בספטמבר, כאשר גצל שוורצמן ועוד כמה ממנהיגי המרד שלא ברחו הסגירו את עצמם לידי הגרמנים. אולם, גם הנמלטים לא הצליחו לשרוד לאורך זמן. היער היה רחוק ומחצית מהנמלטים נתפסו בדרכם אליו ונרצחו בתוך שלושה ימים. כ-300 נשים, זקנים וילדים שסבלו מרעב כבד ולא היו מסוגלים לעמוד בתנאים הקשים ביערות, החליטו לחזור לטוצ'ין ונורו מייד. רבים אחרים מתו, הוסגרו או נרצחו בידי איכרי הסביבה האוקראינים. חלק מהצעירים הצטרפו לפרטיזנים ונהרגו בקרבות. מ-3,000 יהודי טוצ'ין, רק 20 נשארו בחיים ב-16 בינואר 1944, כשהעיר שוחררה בידי הצבא האדום.
שמואל ספקטור, עורך פנקס הקהילות של "יד ושם" טען כי "מרד גטו טוצ'ין הקדים את כולם במעשה התגובה האקטיבי לאקציות ולתוכנית החיסול שהפעילו הגרמנים. המרד מהווה דוגמה ומופת ויש לו ערך, אף שסופו היה מר מאוד".
הערות שוליים

↑  גבורה בעיירות טוצ'ין ולוצק – אוקראינה
↑  טוצ'ין (Tuczyn), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
↑  טוצ'ין באתר האיגוד העולמי של יוצאי ווהלין בישראל
↑  התקוממות גטו טוצ'ין: המרד הראשון בגרמנים באתר nrg
↑  שם.
פעמונים

ערך זה עוסק בארגון צדקה. אם התכוונתם למכשיר נגינה, ראו .
| --- | --- |

 פעילות:  סיוע בתחום כלכלת משק הבית באמצעות ייעוץ, ליווי כלכלי, הפצת ידע וכלים, הרצאות ותוכניות לחינוך פיננסי.
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  פתח תקווה 
 מנכ"ל:  צביקה גולדברג
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־28 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס ירושלים ואות הנשיא למתנדב
 https://www.paamonim.org/
 
פעמונים הוא ארגון חברתי ללא כוונות רווח שפועל בישראל. הארגון שואף למציאות שבה משקי בית בישראל מנהלים חיים כלכליים מאוזנים ואחראיים, ובכך לסייע ליצירת חוסן כלכלי-חברתי. פעמונים מדריך ומעניק ליווי פיננסי ומספק ידע, כלים ומיומנויות להתנהלות כלכלית נבונה.
הארגון נוסד בשנת 1997 על ידי אוריאל לדרברג ונרשם כעמותה בשנת 2002.
פעמונים חותרת לשיתוף פעולה עם ארגונים נוספים מהמגזר השלישי, כולל מוסדות וולונטריים וארגונים ללא כוונות רווח (מלכ"רים), ועם גופים במגזר הציבורי והעסקי.
פרופיל הפעילות

פעילות הארגון מתבצעת באמצעות מספר כלים:
מערך ליווי למשפחות ויחידים שנעשה על ידי מתנדבים ומתנדבות. המלווה מוביל את המשפחה בתהליך לשיקום כלכלי במספר שלבים. תחילה נערך מיפוי של ההוצאות, ההכנסות, הנכסים והחובות, מגדירים סדרי עדיפויות ובונים תקציב המותאם לכל משפחה. מגדירים יעדים כלכליים תוך הסדר חובות בתהליך להבראה כלכלית. הליווי אורך בממוצע כחצי שנה עד שנה. במידת הצורך, תנתן למשפחה ייעוץ נוסף מתחומי המשכנתא, תעסוקה, ביטוח, פנסיה לפי הצורך. במקרה הצורך תתבצע הפניה לגורמים מקצועיים מתאימים נוספים. ישנן תהליכים קצרים יותר בהם המשפחה מקבלת מענה קצר טווח (מספר מפגשים בודדים) או בליווי קבוצתי במסגרת סדנאית.
הדרכה לקהל הרחב, במסגרת פעילות המכללה לחינוך פיננסי. הפעילות כוללת העברת הרצאות, סדנאות או קורסים למגוון קהלי יעד ברחבי הארץ, פנים אל פנים, באופן מקוון או דיגיטלי. בקהלי היעד נכללים: תלמידי בית ספר, הורים, חיילים, סטודנטים, זוגות צעירים, אנשים בעלי עסק קטן, אנשים לקראת פרישה ועוד.
מענה לאוכלוסיות ייחודיות במסגרת מגוון רחב של תוכניות המופעלות עם שותפים נוספים. התוכניות נבנות לאוכלוסיות ספציפיות עם מענה מותאם לפי צורך של אותה אוכלוסייה כגון: תוכנית "נושמים לרווחה", בשיתוף משרד הרווחה, קרן רש"י והג'וינט לתת מענה לאוכלוסיות מרקע סוציו-אקונומי נמוך, החיות במצבי עוני ולעזור להם להתמודד עם המצב הכלכלי, "פעמונים בקהילות" - מענה קהילתי לקידום חוסן כלכלי וחברתי בקהילה, תוך שיתוף הרשות המקומית והקהילה המקומית, תכל"ס - תכנון כלכלי לנוער וצעירים בסיכון- תוכנית המיועדת להוביל אוכלוסייה זו להתנהלות כלכלית נבונה וחיים עצמאיים ועוד.
מחקר - ביצוע מחקרים בנושא כלכלת המשפחה תוך שותפות עם גורמי אקדמיה וגופים נוספים במשק.
יצירה והנגשה של כלים לניהול כלכלי עצמאי, כולל אפליקציה לניהול תקציב, המאפשרים למשפחות רבות לתכנן את תקציבן החודשי ולנהל את כלכלת ביתם בצורה אחראית.
השפעה על מקבלי ההחלטות בנושאים הקשורים לכלכלת משקי הבית.
תהליך הליווי למשפחות ויחידים

השירות של פעמונים מיועד לכלל הציבור, מתוך גישה שלפיה פיתוח מיומנויות להתנהלות כלכלית נכונה הוא כלי חיוני העשוי לתרום לכל אדם ולכל משפחה. עם זאת, השירות של פעמונים מותנה במוטיבציה וברצון המשפחה (או היחיד) לקבל סיוע ולבצע תהליך של שינוי, בנכונותה לשתף פעולה תוך שקיפות מלאה ובקיומה של הכנסה קבועה או פוטנציאל ומאמץ מוכח ליצירת הכנסה קבועה.
המשפחה נמצאת במרכז תהליך העבודה של פעמונים. פנייתה היא הבסיס למתן השירות, והתקדמותה בתהליך ההבראה הכלכלית נעשית בסיוע צמוד של פעמונים. על מנת שהשירות יהיה נגיש לכלל האוכלוסייה הליווי האישי ניתן ללא תשלום.
השירות למשפחות הפונות נעשה על ידי מתנדבים ומתנדבות. עקרון ההתנדבות תורם לפיתוח אחריות הפרט בקהילה לזולת, מסייע להירתמות המשפחה לתהליך ההבראה ומאפשר סיכויי הצלחה גבוהים יותר. נוסף על כך, ההתנדבות מאפשרת הגדלה של היקף הפעילות והפצת העקרונות והערכים של פעמונים. בקרב קהלים ואוכלוסיות רבות ומגוונות.
סדנאות והרצאות

פיתוח תחום הסדנאות וההרצאות בארגון החל בשנת 2007 כאשר הקימו בפעמונים אגף בשם פהמ"ון ("פעילות הדרכה מונעת"), מתוך ההבנה שחלק משמעותי בהתמודדות עם הבראת משקי הבית מגיע כבר בשלב המניעה. במהלך השנים הוקמה מכללת פעמונים המפעילה את כל מערך ההדרכות הקבוצתיות של הארגון ומעבירה סדנאות והרצאות המותאמות לכל קבוצה החל מילדים בגילאי בית ספר יסודי ועד לאנשים לאחר פרישה. המכללה נותנת מענה לשלוש קבוצות עיקריות: גופים העוסקים בחינוך (גילאי יסודי ועד סיום תיכון), ארגונים (מגזר פרטי, ציבורי ועסקי) וללקוחות פרטיים.
תוכניות לאוכלוסיות ייחודיות

פעמונים מפעילה תוכניות למגוון אוכלוסיות בעלות צרכים ייחודיים. הארגון מפעיל ויוזם שיתופי פעולה ומהווה גורם מפעיל לתוכניות של משרדי ממשלה וארגונים חברתיים המכוונות למתן מענה ייחודי לאוכלוסיות יעד מוגדרות. כל תוכנית נבנית בהתאם לצורכי השותף ו/או אוכלסיית היעד ונותנת מענה הוליסטי רחב למשתתפיה, בין היתר ליווי פרטני, ייעוץ מקצועי והדרכות קבוצתיות. .
כלים לניהול תקציב

בשנת 2022 השיק הארגון אפליקציה לניהול תקציב, לשימוש ללא עלות. האפליקציה מסייעת למעקב אחר ההוצאות וההכנסות בצורה קלה ויעילה, ללא צורך לחיבור לחשבון הבנק. בנוסף, באתר פעמונים מונגשים ידע ומאמרים רלוונטיים להתנהלות כלכלית נבונה המותאמים לשימוש עצמי, להדרכה והעשרת הידע בתחום כלכלת המשפחה.
מחקר

ארגון פעמונים מקדם מחקר אשר נועד לממש את משאבי הידע וניסיון רב השנים בתחום כלכלת המשפחה שנצבר בארגון. ידע וניסיון אלו מתייחסים לתהליכי למידה והדרכה, מניעה של הידרדרות לחובות כבדים והנעת תהליכי שיקום כלכלי למשפחות.
מחקר זה מתבצע במסגרת פעילות יחידת מחקר פנים ארגונית. מטרת היחידה לפתח ולקדם חדשנות ארגונית. בנוסף, היחידה מקדמת מחקרים, במטרה שיתרמו להתפתחות המקצועית של שדה כלכלת המשפחה בישראל, ופועלת לקידום החשיבות הציבורית שלו.
מחקר > דו"ח פעמונים השנתי

במסגרת פעילותה, מפרסמת יחידת המחקר דו"ח שנתי המתפרסם בכנס פעמונים השנתי וכולל סקר שנתי בקרב משקי בית בישראל, בנושאי חוסן כלכלי, אוריינות פיננסית והתנהגות כלכלית. הסקר כולל מרכיב קבוע המודד את רמת החוסן הכלכלי בקרב משקי הבית. מרכיב זה מכונה "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל". בנוסף, קיים מרכיב משתנה בסקר העוסק בנושאים אקטואליים לשנת ביצוע הסקר, כמו יוקר המחיה, מלחמת חרבות ברזל ועוד.
מחקר > מדד פעמונים לחוסן כלכלי

מדד פעמונים לחוסן כלכלי לשנה מסוימת מתפרסם בחודש מרץ בשנה העוקבת. מדד זה הוא ציון בטווח שבין 0 ל-100 נקודות. המדד משקף תשובות לשש שאלות המכסות את ההיבטים השונים של היכולת של משק הבית להתמודד עם זעזועים ולהסתגל למציאות כלכלית חדשה. שש השאלות בודקות את הנושאים הבאים:
היכולת להתמודד עם זעזוע בהוצאות
היכולת להתמודד עם זעזוע בהכנסות
מידת החיסכון
האם משק הבית או היחיד במינוס
תחושת הביטחון לנהל את המצב הכלכלי
הימנעות מצריכה
| שנה | מדד פעמונים |
| --- | --- |
2021: 66.8
2022: 65.7
2023: 63.9
מחקר > כנסי פעמונים

אחת לשנה, ביום כלכלת המשפחה, מאז שנת 2022, פעמונים מקיימים כנס מקצועי בנושא התנהלות כלכלית נבונה.
בשנת 2022,נערך כנס פעמונים הראשון, "ממשבר למסוגלות פיננסית" בו השיק הארגון מדד שנתי - "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל"
במרץ 2023 נערך כנס פעמונים השני, "המחיר של עליית המחיר". הכנס עסק בהצגת ממצאי המדד השנתי - "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל". תוך התייחסות להשפעת יוקר המחיה על הציבור הישראלי, בדגש על קבוצות אוכלוסייה מוחלשות.
במרץ 2024 נערך הכנס פעמונים השלישי "משפרים את המצב בעו"ש-במיוחד עכשיו" ועסק בהשפעות מלחמת "חרבות ברזל" והשפעות יוקר המחיה על ההתמודדות והחוסן הכלכלי של משפחות בישראל, גם בכנס זה, הוצג המדד השנתי - "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל" .
פעילות פעמונים בשנת 2023

3,000 מתנדבים ומתנדבות, יועצי הכוון, מלווי משפחות, יועצים מקצועיים ומנחים
12,000 משפחות קיבלו ליווי בתוכניות השונות
18,000 משתתפים בהדרכות,הרצאות וקורסים לאנשים פרטיים, קבוצות וארגונים
כ-45,000 שקל - חיסכון ממוצע לשנה למשפחה בתהליך הליווי
680,000 כניסות לאתר פעמונים
מנהלי הארגון

| מנכ"ל | משנה | עד שנה | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- |
| אוריאל לדרברג | 1997 | 2017 |  |
| דוד קוכמייסטר | 2018 | 2021 |  |
| צביקה גולדברג | 2022 | היום |  |
פרסים

ארגון "פעמונים" מחזיק ב"תו-מידות" לאפקטיביות מארגון "מידות" הבוחן אפקטיביות של פעילות עמותות בישראל.
בינואר 2009 קיבל פעמונים את "פרס ירושלים" בסימן עזרה הדדית בכנס ירושלים השישי.
באוגוסט 2010 קיבל פעמונים את "אות הנשיא למתנדב" המוענק על ידי נשיא המדינה.
באוקטובר 2013 זכה אוריאל לדרברג, מייסד ומנכ"ל ארגון פעמונים, ב"פרס זוסמן-ג'וינט" לשינוי חברתי.
בפברואר 2015 קיבל את אות ראש העיר ירושלים לארגונים ומתנדבים יינים (2015)
ביולי 2016 זכה באות האפקטיביות לעשייה חברתית 2016 של ארגון מידות
בפברואר 2023 זכה הארגון בפרס "מצטיין מחשוב" מטעם "אנשים ומחשבים"
במרץ 2023 זכה באות העסקה בשוויון (2023) של נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה של משרד הכלכלה
הערות שוליים

↑  "עמותת פעמונים - מעשים טובים". מעשים טובים. אורכב מ-המקור ב-2017-03-30. נבדק ב-2017-03-28.
↑  תוכניות ופרוייקטים בשיתוף פעמונים, באתר פעמונים
↑  יעקב טברסקי, מה מפחיד אותנו יותר – המצב הכלכלי או הבטחוני?, באתר פעמונים
↑  ליאור באקאלו, ‏"משפחות צריכות לחשב מחדש": הסקר שחושף את היקף הפגיעה הכלכלית במלחמה, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2024
↑  יובל אזולאי, יחידת המחקר, פעמונים, דוח פעמונים 2022 כולל מדד פעמונים לחוסן כלכלי (עמ' 54), באתר פעמונים, ‏ספטמבר 2022
↑  גלית חזן-רון, דוח פעמונים לחוסן כלכלי של משקי בית בישראל לשנת 2023 כולל מדד פעמונים לחוסן כלכלי (עמ' 8), באתר פעמונים, ‏מרץ 2024
↑  שחר אילן, סקר: 70% מהציבור יתקשו לעמוד בהוצאה חריגה, באתר כלכליסט, 21 במרץ 2022
↑  ארגון פעמונים, דוח פעמונים לחוסן כלכלי, באתר פעמונים
↑  טברסקי יעקב, האם החוסן הכלכלי של משקי בית בישראל הולך ומשתפר? לא ממש..., באתר פעמונים
↑  איילת ברון, ‏מדד פעמונים: 44% מהישראלים ויתרו על תרופות בשנה החולפת מסיבות כלכליות, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2023
↑  כנס פעמונים לשנת 2024, באתר פעמונים
↑  היאלי יעקבי-הנדלסמן, "מדד פעמונים" קובע: יותר ישראלים נמצאים במינוס כדרך חיים ולא סוגרים את החודש, באתר ישראל היום, ‏20.3.2024
↑  הפעילות שלנו לשנת 2023, באתר פעמונים
↑  משה ויסטוך, פרסום ראשון: אחרי 20 שנה, מייסד 'פעמונים' עוזב את תפקידו, באתר כיפה, ‏4 ביולי 2017
1 2  צביקה גולדברג מונה למנכ"ל ארגון פעמונים, באתר פעמונים, ‏1 בינואר 2022
↑  פעמונים בתאר מידות
↑  עוזי ברוך, פרסי ירושלים בכנס ירושלים השישי באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2009
↑  אות הנשיא למתנדב הוענק לארגון פעמונים באתר nrg מעריב, 10 באוגוסט 2010
↑  שלמה פיוטרקובסקי, פרס זוסמן למנכ"ל פעמונים על פעילותו החברתית באתר ערוץ 7, 28 באוקטובר 2013
↑  נתנאל לייפר, אות ראש העיר ירושלים לארגון פעמונים, באתר כיפה, ‏26.2.2015
↑  מדד פעמונים: 22% מהישראלים נאלצים לוותר על רכישת תרופות, באתר NEWS17, ‏21 במרץ 2023
↑  יוסי הטוני | יהודה קונפורטס, IT Awards: אילו פרויקטים הם מצטייני המחשוב?, באתר אנשים ומחשבים, ‏19/02/2023
↑  נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, תחרות אות "העסקה בשוויון" לשנת 2022 למעסיקים/ות שבלטו בשילוב, קידום והתאמת מקום העבודה לנשים, באתר משרד הכלכלה - חדשות, ‏20.03.2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300377405171  LCCN: no2007106604  VIAF: 263692835   WorldCat (עם VIAF): 263692835
מעמד האישה באסלאם

מעמד האישה בחברה האסלאמית מוגדר הן על ידי התרבות וההיסטוריה המוסלמית והן על ידי הכתבים הקדושים לאסלאם, השריעה. בהלכה המוסלמית, באים לידי ביטוי ההבדלים בין המגדרים על ידי חוקים דתיים המתייחסים לחובות והזכויות של כל אחד מהמינים. ההבדלים בין המגדרים הם תלויי תרבות וחברה, ובראשית המאה ה-21 ישנן מדינות מוסלמיות המאפשרות זכויות רבות לנשים עם הגבלות הנוגעות בדיני אישות, נישואין גירושין, מעמד, קוד לבוש והשכלה.
בעולם המוסלמי קיים ויכוח רחב הנוגע לשאלה האם ההבדל בין המגדרים הוא מוצדק ביחס לפירוש ההלכה האסלאמית או שמא הפירוש המוסלמי בוצע באופן שגוי ולכן ההבדל בין המגדרים אינו מוצדק. הוויכוח נע בין שתי קבוצות עיקריות: השמרנים והליברלים. לפי טענות השמרנים, ההבדלים בהלכה האסלאמית בין גברים לנשים נובעים מהתפקוד והאחריות השונים של גברים ושל נשים בעוד שהליברלים טוענים שההלכה האסלאמית נכתבה בעבר הרחוק והותאמה למסורות החברתיות באותה התקופה בעוד שכיום החברות הן שונות ולכן יש לתת פירושים מתקדמים יותר המותאמים לחברות הקיימות בנות זמננו הנוגעים הן לנשים והן לגברים.
סמל הפמיניזם האסלאמי
שורש ההשפעה

החוק האסלאמי הושפע רבות מההנחיות שניתנו על ידי מוחמד בקוראן זאת בנוסף לפירושי ההלכות שנכתבו בחדית'. פירושי החוקים והשלכותיהם עוצבו על ידי העולם המוסלמי. שימור פירוש החוקים כפי שהוא הוא תלוי תרבות, מעמד חברתי, תנאים מקומיים והמשטר. פירושי הקוראן כפי שנעשו לעיתים היטיבו מעט עם הנשים ביחס לפירושים אחרים. מפרשים אלו התבססו על המצב הראשוני, קדם-אסלאם שבו היה איחוד של מנהגי השבטים תחת הכותר החוק האסלאמי. עם זאת, פירושי הקוראן השונים הגדירו את האי־שוויון המגדרי ומנציחים את הזכר כשולט.
רקע היסטורי

על מנת לבדוק כיצד השפיע האסלאם על מעמד הנשים יש תחילה לנסות לברר מה היה מעמדן בתקופת טרום האסלאם. כותבים רבים התווכחו על מעמד האישה לפני האסלאם בחצי האי ערב. הממצאים חלוקים: ישנם הטוענים שהבדלי מגדר היו קיימים אולם נשים היו יותר משוחררות, כותבים אחרים בניגוד לאלו הטוענים שנשים היו משוחררות יותר טוענים שנשים היו עניות ומסכנות שסגדו לרוצחי תינוקות, נישואין ללא הגבלה ואף נישואי אבות עם בנות. ישנם חוקרים הטוענים שהאסלאם שינה את מבנה החברה הערבית בכך שתיקן, שינה את חוקי המגדר במשטר, כך לדוגמה חוקר האסלאם, ויליאם מונטגומרי ואט, טוען שהאסלאם היטיב עם מעמד הנשים בתקופה בכך שנחקקו חוקים בתחומי: בעלות, ירושה, השכלה וגירושין. כאשר מדובר על נושא זכויות הנשים, באופן יחסי, ההגבלות תחת השלטון המוסלמי היו פחותות מאשר בשלטון המערבי עד המאה העשרים, כך ניתן לראות חוק המגביל את המעמד החוקי של נשים נשואות תחת המשטר הצרפתי שלא שונה עד שנת 1965. למרות זאת, יש המתווכחים על כך שזכויות הנשים היו פחות מוגבלות בשלטון המוסלמי ומביאים כדוגמה את המשקל שניתן לגבר בעדות בחברה המוסלמית, כפול מנשים.
רקע היסטורי > שינויים ראשונים תחת השלטון האסלאמי

שינויים ראשונים המתייחסים למעמד הנשים החלו לקרות במאה השביעית תחת תחילתה של דת האסלאם. השינויים עסקו בעיקר בנושאי: נישואין, גירושין וירושה (נשים לא הוזכרו עם מעמד חוקי כזה בחברות אחרות כולל החברה המערבית עד למאות מאוחרות יותר). מילון אוקספורד לאסלאם מציין שהחוק האסלאמי קבע איסור על רציחת תינוקות ממין נקבה ובכך נסללה ההכרה בנשים כבנות אדם, בעלות תכונות ורגשות בדומה למין הזכרי. תחת החוק האסלאמי, מנהג הנישואין אינו מתבטא במעמד אותו רוכשת האישה אלא כהסכם שבו לגבר ולאישה ישנם זכויות וחובות. זכויות הירושה של נשים הזכירו את זכויות הנשים בחברה הפטריארכלית שבה שושלת היוחסין מצד הגבר הייתה זכאית לקבל את הירושה לפני האישה. אנמארי שימל, מציינת שבהשוואה לעמדות כלפי נשים לפני שהאסלאם נוסד, החקיקה האסלאמית התקדמה בצעדי ענק אל עבר שיפור מעמד הנשים בכך שהתירה לנשים את הזכות לנהל את הרכוש, כספים שהן הביאו איתן למשפחה או כספים שהן הרוויחו כתוצאה מעבודה. חוקר האסלאם, ויליאם מונטגומרי ואט, מציין שמוחמד, בהקשר לאותה התקופה, יכול להיבחן כגורם שתמך בזכויות הנשים ושינה את מעמדן בצורה ניכרת. וואט מספר שבאותה התקופה בה החל האסלאם לפעול, תנאי הנשים היו גרועים: לא ניתן להן שום זכויות על הרכוש, הן היו נחשבות כרכושו של הגבר ואם הגבר מת, רכושו היה עובר לבנו. בעזרת חקיקת חוקים הנוגעים לרכוש, בעלות, ירושה, השכלה, נישואין וגירושין, שיפר הנביא מוחמד את זכויותיהן הבסיסיות של נשים בחברה המוסלמית.
מגדר

בדת האסלאם, העיקרון המתייחס לנשים וגברים הוא שהאחד משלים את השני יותר מאשר עקרון השוויון. בחברה האסלאמית ישנה חלוקה של חוקים המתייחסים לגברים במרחב הציבורי, ולנשים במרחב הפרטי - הבית והמשפחה. החלוקה נובעת מהתלות הכלכלית של נשים בגברים, ולכן הקוראן מצודד בכך שגברים צריכים תמיד להיות בשליטה על נשותיהם. האחריות הגדולה המצופה מן האישה היא בדרך כלל להגשים את עצמה כרעיה ואם, בעוד שהאחריות של הגבר היא לעבוד, לפרנס ולתמוך כלכלית באשתו ומשפחתו. הקוראן בנוסף, מנחה את הגבר לכבד את חמותו ולהסתייג מהורים שמרגישים אשמים על כך שנולדה להם בת ולא בן.
יחסים בין גברים לנשים

האסלאם אינו מעודד יחסים בין גברים לנשים שאינם נשואים, אולם ישנם כמה יוצאים מן הכלל, כך ניתן לראות את ח'דיג'ה, אשתו הראשונה של מוחמד, שהייתה אלמנה פעמיים, עשירה, אשת עסקים שהעסיקה את מוחמד ועזרה לו רבות וזאת לפני שהם התחתנו. דוגמה נוספת הן נשותיו של מוחמד שיעצו לנשים והגברים במדינה. במדינות המשטר האסלאמי השונות כמו ערב הסעודית, נאכפים כל יחסים בין גברים לנשים, שלטון הטליבאן מהווה דוגמה קיצונית לכך. במדינות בהן קיימים יחסים בין גברים לנשים, עדיין במסגד נעשית הפרדה בין גברים לנשים.
ד"ר חנה רחמן, מאוניברסיטת חיפה, החוקרת את תקופת מוחמד, טוענת כי לנביא הייתה מגמה להשליט על הקהילה המוסלמית המתהווה בחצי-האי ערב את הקוד החברתי-מוסרי שהיה מקובל על שבטו, קורייש, שבט זה היה שבט עירוני עשיר ומפותח, וקיים קשרי מסחר עם התרבויות החוץ-ערביות של אותם הימים. הנורמות שהיו מקובלות על בני קורייש היו שונות מאלה של שבטי הנוודים בחצי האי ערב. ככלל, סבורה ד"ר רחמן, שבהיבטים מסוימים, לפחות בנושא האישות ומעמד האשה, היה הגורם המקומי באזורים השונים לגורם הדומינאנטי, ולא נתקבל על פניו קוד איסלאמי קשוח כלשהו.
בהתאם לכך, קובע ד"ר אהוד טולידאנו, אין לראות בחוק המוסלמי מיקשה אחת. הגרעין הוא גישת הנביא. שהסתמך בעיקר על מסורות שבטו, ומאוחר יותר חדרו השפעות ונורמות זרות מאזור עיראק ואיראן של היום, הסהר הפורה ומצרים. התגבשות החוק המוסלמי, כפי שאנו מכירים אותו כיום, נמשכה כמה מאות שנים. האפשרות לפרש את המקורות האיסלאמיים ולפסוק הלכה על-ידי הסתמכות עצמאית יחסית של המלומד הבודד על המקורות הייתה גדולה יותר בתקופה הראשונה. אך גמישותו של הליך הפסיקה נצטמצמה בשלב מסוים (לכל המאוחר בסביבות המאה ה-11). שיטת הפסיקה המקובלת היא ה"תקליד", הליכה בתלם לפי מה שכבר נפסק.
כלכלה

האסלאם מתיר לנשים את הזכות לבעלות המאפשרת לנשים להיות בעלות רכוש פרטי. מכיוון שלנשים ישנם פחות חובות כלכליים מאשר לגברים, חלק מהזכויות הכלכליות של הנשים מוגבלות. כך ניתן לראות שחלק הנשים בירושה כפי שמתואר בקוראן הוא פחות ממה שמקבל הגבר, הזכות של נשים לצאת לעבודה היא גם שנויה במחלוקת. לפי ברנרד לואיס, בעוד שההגבלות בין נשים לגברים אינן שוות, לנשים מוסלמיות היו זכויות רכוש שלא היו כמותם יחסית עד לאחרונה. ולנטיין מ. מוגאדין טוענת, שחלק גדול מהמודרניזציה הכלכלית כלפי נשים נבעה מהכנסות הנפט והכנסות אחרות המגיעות מהשקעות זרות הזורמות פנימה אל תוך המדינה. ההתפתחות הכלכלית משנה את מעמד הנשים במגוון דרכים חוצות מדינות ומעמדות. זוהי ההוכחה לכך שמאז ומתמיד, מעמד הנשים הושפע מהתפתחות הכלכלה באותו המשטר.
כלכלה > חובות כלכליות

אישה בהשוואה לבעלה, פחות מחויבת באשר לרכושה. רכושה לפני חתונתם אינו מועבר לבעלה והיא אף מעודדת לשמר את שמה טרם הנישואין. על האישה אינו חל שום חובה להוציא על משפחתה חלק מרכושה הפרטי או חלק מהכנסותיה טרם הנישואין. בנוסף, האישה מקבלת נדוניה מבעלה בעת הנישואין. לאישה בניגוד לבעלה יש את הזכות ולא החובה לתמוך כלכלית במשפחתה.
כלכלה > דיני ירושה

באסלאם, האישה זכאית לירושה אבל חלקה בירושה הוא נמוך מזה של הגבר. יש הטוענים שהבדלים אלו בין גברים לנשים נובעים מהאחריות שיש לגבר בתמיכה כלכלית באשתו ומשפחתם בעוד שחלקה של האישה יהיה תמיד שלה. בהרבה מדינות מוסלמיות, חוק המדינה המתייחס לירושה הוא החוק הנזכר. הקוראן מבטיח לנשים את הזכות לרשת יחסית את חלקן בירושת הוריהם. אישה שמתאלמנת יורשת את חלקה מרכוש בעלה.
כלכלה > דיני תעסוקה

האסלאם מתיר לנשים לצאת לעבודה, ואפילו ממליץ לעשות זאת על מנת שלנשים תהיה עצמאות כלכלית, עם כמה הגבלות. הקוראן מכיר בכך שהחברה צריכה נשים עובדות לתועלת ההתפתחות. באופן כללי הרשות לצאת לעבוד מותנה בכמה הגבלות: על העבודה לא לחייב את האישה לעזוב את ביתה ולשמור על בטיחותה, אם העבודה מחייבת את האישה לעזוב את ביתה, האישה מחויבת לשמור על צניעות, אסור שעבודת האישה תשפיע על ההתחייבויות החשובות יותר כמו אלו למשפחתה ובעלה, בנוסף, אחריותה של החברה המוסלמית לסדר עבודות לנשים בסביבה מוסלמית על מנת שזכויותיהן יכובדו למרות זאת, עבודת האישה מתפרסת על רבדים רבים בחוקה האסלאמית. בעוד שגברים יכולים לתת טיפול רפואי לאישה, עדיף שהדבר ייעשה על ידי אישה, בנוסף, עדיף שבתי ספר, מכללות ומרכזי ספורט של נשים ינוהלו על ידי נשים ולא גברים. בניגוד לכך קיימים ויכוחים פילוסופיים רבים האם נשים יכולות לכהן כשופטות, בית ספר למשפטים של החוק האסלאמי 'שאפי' טוען שאסור לנשים לעסוק בשום משרה משפטית בעוד שבית הספר למשפטים של החוק האסלאמי 'הנף' טוען שנשים יכולות לכהן כשופטות אולם לא בנושאי פשע. אף על פי שלנשים ישנה הזכות לצאת ללמוד ולעבוד, אפשרויות התעסוקה וההזדמנויות אינן שוות כשל הגברים. במצרים לדוגמה, לנשים ישנן הזדמנויות מוגבלות לעבוד במגזר הפרטי כיוון שנשים עדיין נתפשות ככאלו הצריכות לדאוג קודם כל למשפחה. שיעור העסקת נשים משתנה בעולם המוסלמי ועולה משנה לשנה, ועדיין שיעור התעסוקה בקרב נשים מוסלמיות נמוך.
מוסר

עדות נשים באסלאם שנויה במחלוקת. גם בנושא זה ישנם האוחזים בדעה שעדותן של נשים אינן שוות ולכן לא יתקבלו בעוד שאחרים טוענים שעדותן של שתי נשים שווה לעדות אחת של גבר. הסיבות לשונות, מוסברת בחוסר האינטליגנציה של נשים ומזגן הרגשי של נשים. עם זאת, ישנם מקרים מסוימים בהם עדותן של הנשים יכולות להתקבל על בסיס שווה כשל גברים. אחד הנושאים שבהם מתעסקים חוקרים הבודקים את מעמד הנשים באסלאם, מתרכז בשונות המגדרית בכל הקשור לנושא הדיאת. הדיאת הוא סכום כסף, פיצוי הניתן למשפחת נרצח על יד הרוצח. המסורת קיימת בחצי האי ערב מהתקופה הטרום אסלאמית. האסלאם אינו ממליץ על סכום כסף כלשהו, אולם באופן מסורתי, הדיאת בשביל אישה הוא חצי מהגבר, וזהו חוק הרשום במפורש בחוקים של חלק מהמשטרים האסלאמיים כמו המשטר האיראני.
מוסר > אונס

שופטים אסלאמיים אינם מבחינים בעונשים בין גברים לנשים בנושאי מין ואונס. למרות זאת נשים יכולות להימצא אשמות בקלות יתר מאשר גברים בגלל הקושי להסתיר את ההריון. מבלי ההיריון, נדרשים ארבעה עדים לקבוע על אנס. בעשורים האחרונים ישנם מקרים רבים של הריונות מחוץ לנישואין של נשים הטוענות שנאנסו. רובו המכריע של העולם המוסלמי הליברלי טוען שאין להוסיף עונש על אישה שנאנסה. לפי החדית' הסוני, העונש על ביצוע אונס הוא מוות ולקורבן לא מגיע שום חטא ועונש כיוון שגם כך נענש בעונש גרוע עלי האדמות. למרות זאת, הדרישות המחמירות להוכחת אונס גורמות לתוצאה שמספר מקרי האונס שדווחו הוא נמוך, נתון נוסף שתרם לכך הוא מספר מקרי אונס שהסתיימו בעונש מינימלי לאנסים או אף עונשים חמורים לקורבנות. יחס הענישה ופירוש החוק האסלאמי בנושא זה קשור לחקיקה הקיימת במדינה ולרמת השיפוט בה.
ארגוני טרור איסלמיים רדיקליים, ובהם דאעש, חמאס, והג'יהאד האיסלמי עשו שימוש נרחב באונס נשים במהלך מתקפות כנגד אוכלוסייה אזרחית בהן נשים יזידיות בטבח סינג'אר, ונשים יהודיות בטבח בעוטף עזה ב-7 באוקטובר 2023.
מוסר > פגיעה בכבוד המשפחה

לפי פרופסור נח פלדמן, רצח על חילול כבוד המשפחה עדיין קיים בחלק ממדינות המזרח התיכון.רציחות אלו מזוהות עם דת האסלאם אף על פי שרציחות אלו היו קיימות טרם כניסת האסלאם לחצי האי ערב ובנוסף אין להן גיבוי בקוראן. למרות זאת, רציחות בטענת פגיעה בכבוד המשפחה מצויות בחוק האיראני והאפגני בתור קוד ענישה כאשר הרצח מותר או שמקבלים עבורו עונש קל. רציחות בטענת פגיעה בכבוד המשפחה משויכות יותר לחברה המוסלמית ולמדינות המוסלמיות בעוד שהן קורות במדינות וחברות נוספות. חוקרים טוענים שרציחות אלו קורות מתוך מסורת תרבותית ואינן שייכות לשום עולם מוסלמי.
נישואין > למי מותר להתחתן

על פי ההלכה האסלאמית, השריעה, נישואין בכפייה דתית אינם מותרים. אף על פי שאין הגבלת גיל לנישואין, ישנה אמרה הטוענת שאין להשיא ילדות מתחת לגיל תשע, אך ניתן להבטיח את הילדות לנישואים עתידיים. בנוסף, ילדה אינה עוברת לחיק בעלה עד אשר היא מגיעה לבשלות מינית. אנשי דת מוסלמים, באופן מסורתי, ייעדו נשים אסלאמיות להינשא רק לגברים מוסלמים אך עם זאת, הקוראן במפורש מתיר לגברים מוסלמים לשאת אישה מעמי הספר, יהודים ונוצרים). למרות זאת, חוקים נוספים מתנים נישואין עם אישה מעם הספר בכך שהנישואין יתקיימו בארץ מוסלמית. נישואי פוליגמיה מאושרים תחת מגבלות והתניות, אולם הדבר אינו מותר לנשים, ישנו איסור להינשא ליותר מגבר אחד בעוד שלגברים מותר להינשא עד לארבע נשים כל עוד מצבו הכלכלי של הגבר מאפשר זאת. הירושה של אלמנה הוא רבע מרכוש בעלה המת בעוד שאם לזוג קיימים ילדים, הירושה תקטן לכשמינית מרכושו המת של הגבר. האלמנה תהיה רשאית להינשא לאדם שלא נשוי, אם ברצונה