stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פימאן מעאדי
קריירה

את הקריירה שלו החל כתסריטאי בתחילת שנות ה-2000, והוא כתב כמה סרטים איראנים מפורסמים. את קריירת המשחק שלו הוא התחיל בסרטו של אצע'ר פרהאדי, "בנוגע לאלי", משנת 2009. שנתיים מאוחר יותר הוא קיבל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין את פרס דוב הכסף לשחקן הטוב ביותר על משחקו בסרט "פרידה" שביים אסגאר פרהאדי.
בשנת 2014 שיחק בסרט הדרמה האמריקאי "מחנה אקס-ריי" לצידה של קריסטן סטיוארט, בתפקיד עלי אמיר, אסיר ביטחוני שמתחבר לסוהרת הצעירה.
בשנת 2015 שיחק בסרט הפעולה האמריקאי "Last Knights" בכיכובם של מורגן פרימן, קלייב אוון וקליף קרטיס.
בשנת 2016 שיחק בסרטו של מייקל ביי "13 שעות: החיילים הסודיים של בנגאזי" בתפקיד של עמאל, לובי המשמש מתרגם ואיש קשר ל-CIA. ותרם את קולו לסרט ההנפשה הקנדי "סוסי החלונות". בהמשך, שיחק בסדרה הפשע "ליל האירוע" שיצר סטיבן זאיליאן לרשת HBO על בסיס הסדרה הבריטית "צדק פלילי".
בשנת 2018 ביים וכתב את סרט המלחמה "Bomb: A Love Story" ואף כיכב בו לצדה של לילא חאתמי.
בשנת 2019 שיחק שוב בסרטו של מייקל ביי, "מחתרת השישה", לצדם של ראיין ריינולדס ומלאני לורן.
בשנת 2020 גילם אליוט בעונה השלישית של הסדרה "וסטוורלד" מבית HBO. שיחק גם לצדו של עומאר סי בסרט הצרפתי "משטרה".
בשנת 2022 שיחק בסרט הדרמה האיראני "האחים של ליילה" בתור מהנוצ'ר.
בשנת 2023 כיכב בסרט הדרמה הלהט"בי השוודי "יריב" בתור אימאן, שנמלט מאיראן מולדתו לשוודיה עם אשתו ושתי בנותיו, אשר מחליט לחדש את הקריירה שלו כמתאבק במטרה לקבל אישור שהייה מיוחד כספורטאי ואז הוא יוצר קשר מיוחד עם אחד הספורטאים. באותה שנה שיחק בסרט המדע-בדיוני האמריקאי "Aporia" בתור ג'אביר קארים.
בשנת 2024 יצר, כתב ואף כיכב בסדרת הטלוויזיה האיראנית "Viper of Tehran", הסובב סביב רוצח סדרתי הידוע בהרעלת קורבנותיו, ושלכל הקורבנות שלו יש היסטוריה של התעללות בילדים.
אנציקלופדיה

אֶנְצִיקְלוֹפֶּדְיָה היא מאגר כתוב של הידע האנושי הקיים, בתחום מסוים או בכל תחומי הידע, שנאסף כדי להנחיל אותו לאחרים ולדורות הבאים.
אטימולוגיה

הפילוסוף היווני הִיפְּיָאס איש אֶלִיס טבע את המונח εγκυκλοπαιδεια (אֶנְקִיקְלוֹפָּאידִיָה, ובגרסה לטינית מאוחרת "אנציקלופדיה"), כהלחם של המילים εγκύκλιος (אֶנְקִיקלִיוֹס) – עגול, מקיף, ו-παιδεία (פַּאידֶיאָה) – חינוך, הדרכה. מכאן ש-εγκύκλιος παιδεία פירושו "חינוך מקיף".
הניסיונות למציאת מונח עברי מקביל לא צלחו, והשמות "יען", "מכלל" (ששמשה בימי הביניים כמילה העברית לאנציקלופדיה, והיה שמה של אנציקלופדיה פופולרית לילדים בארץ בעבר) ודומיהם אינם משמשים כיום, ואף האקדמיה ללשון העברית מבכרת את הכינוי "אנציקלופדיה".
מאפייני האנציקלופדיה

בלא תלות באמצעי שעליו מאוחסנת האנציקלופדיה, עליה למלא חמש דרישות בסיסיות:
כיסוי נאות של התחום שבו עוסקת האנציקלופדיה, הן מבחינת היקף הערכים והן מבחינת מידת הפירוט וההעמקה בכל ערך.
הפניה מכל ערך לערכים אחרים המוזכרים בתוכו. באנציקלופדיה מקוונת זהו תפקידם של הקישורים הפנימיים.
הפניות למאמרים וספרים המשלימים ומרחיבים את המידע שבאנציקלופדיה. באנציקלופדיה מקוונת – קישורים לאתרים חיצוניים.
הפניות בשוליים לערכים אחרים באנציקלופדיה, העוסקים בנושא קרוב, כדי שהקורא יעיין בהם וישלים את ידיעותיו.
מפתח, המאפשר איתור מהיר של מידע נדרש.
על אנציקלופדיה להיות מדויקת ונוחה לשימוש. את הערכים כותבים, בדרך כלל, מומחים מתחומים שונים. הערכים הכתובים טעונים בדיקה, עריכה, הגהה, תיקון, ומדי פעם – עדכון. לרוב מכילה האנציקלופדיה מלבד הכתוב גם תרשימים ותמונות לעזר המשתמש.
רמת הפירוט

החלטה שיש לקבל עם תחילת יצירתה של אנציקלופדיה היא עד כמה יש לפרט ולהעמיק בכל ערך: האם לכתוב ערכים מקיפים יחסית, או להסתפק בתיאור קצר ותמציתי של נושא הערך. בין האנציקלופדיות הכלליות יש המסתפקות בכרך יחיד, ואחרות משתרעות על עשרות כרכים, כך שטווח האפשרויות למידת הפירוט וההעמקה רחב למדי. החלטה זו מתבטאת גם בשמה של היצירה, ויש המעדיפים את השם "לקסיקון", ואפילו "מילון", לאנציקלופדיה המתכווצת לכרך יחיד. דוגמאות לכך:
"מילון פונטנה למחשבה מודרנית" (בהוצאת עם עובד) – כלל אינו מילון, אלא הוא אנציקלופדיה זוטא למונחי המחשבה המודרנית.
"לקסיקון דביר לשיפור הלשון" (הוצאת דביר).
בשנת 2005 יצא לאור "סופר לקסיקון כרטא", בכרך אחד שבו 959 עמודים ובהם כ-12,000 ערכים, כך שכל אחד מערכים אלה קצר ביותר, ואינו מספק יותר מאשר מושג בסיסי ביותר על נושא הערך. אחד ממקורותיו של לקסיקון זו הוא "אנציקלופדיה כללית כרטא", אשר אף היא בכרך אחד, שבו 1,492 עמודים. אנציקלופדיה זו מספקת מעט יותר מידע על כל ערך, אך גם היא מכילה מידע מועט למדי. בהקדמה ללקסיקון משתקפת תפיסת עולמו של יוצרו, כשבין השאר נכתב בה שהלקסיקון "שקול לכרכים מודפסים רבים שאבד עליהם הכלח". אל מול אלה עומדת האנציקלופדיה העברית, על 32 כרכיה (נוסף ל-5 כרכי מילואים ותוספות), המאפשרים פירוט והעמקה ניכרים.
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית

אנציקלופדיה עשויה להיות באחת משתי קטגוריות:
כללית – כלומר מכילה ערכים מכל תחומי הידע, דוגמת אנציקלופדיה בריטניקה
תחומית – לתחום ידע מסוים, כגון אנציקלופדיה לרפואה או אנציקלופדיה לפילוסופיה. אנציקלופדיה יודאיקה, לדוגמה, לעולם היהודי על כל היבטיו.
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית > אנציקלופדיות כלליות בעברית

האשכול – אחד הניסיונות הראשונים להוציא אנציקלופדיה כללית בעברית
האנציקלופדיה העברית
מכלל - אנציקלופדיה לנוער – מאת יצחק אבנון
אנציקלופדיה תרבות
אנציקלופדיה בריטניקה לנוער
יבנה - האנציקלופדיה לנוער
אנציקלופדיה אביב חדש
אנציקלופדיה 2000
אנציקלופדיה כללית כרט
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית > אנציקלופדיות אינטרנט כלליות עבריות

ניתן למצוא באינטרנט אנציקלופדיות אחדות – כלליות או תחומיות – הכתובות בעברית:
ויקיפדיה העברית – אנציקלופדיה עברית חופשית. נוסדה ביולי 2003, ונכון ל-25 בינואר 2025 קיימים בה כ-368,819 ערכים.
אנציקלופדיה ynet – הושקה בדצמבר 2002 לגולשים מחוץ לישראל, ונפתחה לגלישה בישראל ב-21 בדצמבר 2003. היא הפכה לשירות בתשלום ב-17 בפברואר 2004 ונסגרה בדצמבר 2020.
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית > אנציקלופדיות תחומיות בעברית

אנציקלופדיה מקראית
אנציקלופדיה תלמודית
אריאל – אנציקלופדיה לידיעת ארץ-ישראל
האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל
האנציקלופדיה של השואה
אנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו
אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל
אנציקלופדיה הלכתית רפואית
אנציקלופדיה של הרעיונות
אנציקלופדיה חיות הבר
החי והצומח של ארץ ישראל
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית > אנציקלופדיות אינטרנט תחומיות עבריות

אנציקלופדיה יהודית של אתר דעת
אנציקלופדיה מפה לידיעת הארץ: מידע גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי על כל יישוב וכל מקום בישראל; מבוססת על המהדורה המודפסת של "אנציקלופדיה מפה" משנת 2000 (שירות למנויים בתשלום בלבד)
אסטרופדיה – אנציקלופדיה לאסטרונומיה ומדע
המכלול – אנציקלופדיה חרדית מבוססת-ויקי. נכון לשנת 2023 רוב הערכים במכלול הם העתקים של ערכי ויקיפדיה העברית שעברו בדיקה ובמקרה הצורך סינון עבור קוראים חרדיים. לצידם יש בה ערכים שנכתבו על ידי עורכי המכלול.
אנציקלופדיה כללית ואנציקלופדיה תחומית > אנציקלופדיות יהודיות

האנציקלופדיה היהודית – בשנים 1901–1906 יצאה לאור בארצות הברית אנציקלופדיה אנגלית בת 12 כרכים ו־15,000 ערכים בשם Jewish Encyclopeida. היא כללה ערכים בנושאים הקהילה היהודית, רבנים ואישים יהודיים והיסטוריה של עם ישראל, לצד ערכים כלליים. האנציקלופדיה הפכה לנחלת הציבור והיא נגישה באמצעות האינטרנט.
אנציקלופדיה אוצר ישראל – יצאה לאור בשפה העברית ב-10 כרכים, בעריכת יהודה דוד אייזנשטיין (בעל האוצרות) בין השנים 1907–1913. אנציקלופדיה לכל מקצועות תורת ישראל, ספרותו ודברי ימיו. נועדה להרחיב מעבר לתחום המצומצם של הג'ואיש אנציקלופדיה.
אנציקלופדיה יודאיקה (Encyclopaedia Judaica) בגרמנית 1928–1934, לא הושלמה בעקבות עלית הנאצים לשלטון בגרמניה.
אנציקלופדיה יודאיקה (Encyclopaedia Judaica) באנגלית 16 כרכים ו-25,000 ערכים, בעריכת ד"ר ססיל רות, 1972–1991. יהדות, מדעי היהדות ותולדות עם ישראל. מהדורה חדשה יצאה ב-2007 ב-22 כרכים.
אנציקלופדיה לבית ישראל אנציקלופדיה הפונה לציבור החרדי בישראל, והיא נכתבה כך שתתאים להשקפת עולמו של ציבור זה. האנציקלופדיה בנויה מ-20 כרכים, והיא כוללת ערכים כלליים רבים.
אנציקלופדיה יהודית קצרה בלשון הרוסית – Краткая еврейская энциклопедия, (האגודה לחקר תפוצות ישראל, 11 כרכים, 1976–2005, ירושלים)
לקריאה נוספת

פטר פרנגה, הפילוסופית, תרגום מגרמנית: יוסיפיה סימון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2009 – רומן היסטורי.
Simon Garfield, All the Knowledge in the World: The Extraordinary History of the Encyclopedia, William Morrow, 2023.
הערות שוליים

↑  מילון ספרנות (תשל"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑   צח יוקד, סיימון גרפילד: "בעבר הלא רחוק, לכתוב ערכים לאנציקלופדיות נחשב לכבוד אדיר", באתר הארץ, 17 באפריל 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543344005171  BNE: XX4344163  BnF: cb12043290b (data)  GND: 4014986-9  HDS: 028704  LCCN: sh99001614  LNB: 000133575  NDL: 00563841  NKC: ph117188  TDVİA: ansiklopedi 
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
האנציקלופדיה הדנית הגדולה (Den Store Danske Encyklopædi)
ג'ייסון סקוט לי

| --- | --- |
ג'ייסון סקוט לי, הוואי 2003
ג'ייסון סקוט לי, הוואי 2003
 לידה:  19 בנובמבר 1966 (בן 58) לוס אנג'לס, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 עיסוק:  מאמן ג'יט קון דו
 מקום לימודים:  תיכון פרל סיטי 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ייסון סקוט לי (באנגלית: Jason Scott Lee; בסינית: 李截; בפין-יין: Lǐ Jié; נולד ב-19 בנובמבר 1966) הוא שחקן ואמן לחימה אמריקני. תפקידו הידוע ביותר הוא בגילום דמותו של אמן הלחימה ברוס לי בסרט: "הדרקון: סיפורו של ברוס לי".
ביוגרפיה

לי נולד בלוס אנג'לס להורים ממוצא ממוצא סיני-הוואי, גדל בהוואי בה למד בבית הספר התיכון פרל סיטי.
לי מתאמן באמנות הלחימה ג'יט קון דו, אותה המציא ברוס לי, מאז גילם את לי בסרט "הדרקון: סיפורו של ברוס לי" ב-1993. הוא ממשיך להתאמן וכיום הוא מאמן מוסמך בשיטה, הסמכה שקיבל מידיו של תלמידו של ברוס לי ג'רי פוטיט. לי כיכב בסרט "ספר הג'ונגל" בתפקיד הראשי בתור מוגלי בשנת 1994. הוא לוהק במקור לשחק את לו קאנג בסרט "מורטל קומבט" משנת 1995, אולם לבסוף זכה בתפקיד השחקן רובין שו.
לי הפגין את מיומנותו באמנויות לחימה בסרט "טיימקופ 2", המשכו של הסרט המקורי, "טיימקופ", משנת 1994 בכיכובו של ז'אן-קלוד ואן דאם. ב-1997 שיחק בסרט הפשע "רצח בראש", לצידה של מרי-לואיז פרקר. לי גם כיכב בסרט "חייל קטלני" משנת 1998.
לי הוא בין השחקנים והבמאים שהתראיינו לסרט התעודי "The Slanted Screen" ‏(2006), בבימויו של ג'ף אדאצ'י, אודות ייצוגם של אסיאתים ואסיאתים אמריקנים בהוליווד.
בשנת 2020 שיחק סקוט לי בסרט "מולאן" המהווה סרט רימייק לסרט מ-1998
בשנים 2021–2023 גילם את בני קאמלואה בשתי עונותיה של הסדרה "דוקטור דוגי קאמלואה" (אנ') מבית דיסני פלוס בתור אביה של הדמות הראשית, דוגי.
בשנת 2022 כיכב סקוט לי בסרט המערבון "The Wind & the Reckoning" בתור קואלו.
בשנת 2025, דיבב את דמותו של לואו בסרט הלייב-אקשן "לילו & סטיץ'" המבוסס על הסרט באותו שם משנת 2002.
חיים אישיים

לי נשוי לדיאנה צ'ן, אשת יחסי ציבור שהיא במוצאה מסינגפור, הם נישאו במאי 2008 ב- הוואי.
הערות שוליים

↑  הביוגרפיה של ג'ייסון סקוט לי
↑  ריאיון עם ג'ייסון סקוט לי, IGN Movies ‏ 29 באוגוסט 2005
↑  "כוכבים הגיעו לחתונתו של השחקן לי", topix.com‏ 12 בספטמבר 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007352162205171  PLWABN: 9810576708605606  BNE: XX1363907  BnF: cb14026008b (data)  GND: 1020040912  ISNI: 0000 0000 7245 087X  LCCN: n93101066  MusicBrainz: 317ce76c-355d-4b70-8025-2a18ce2ccd29  NKC: xx0164847  NTA: 118010646  SUDOC: 135922895  VIAF: 10047437   WorldCat (עם VIAF): 10047437
מילה נרדפת

ערך זה עוסק בסמנטיקה. אם התכוונתם לסרט קולנוע, ראו .
.
בתחומי המילונאות והסמנטיקה הלקסיקלית, מילים נרדפות או סינונימים (מיוונית עתיקה) הן קבוצת מילים בשפה מסוימת שיש להן משמעות שקולה או דומה מאוד. מילון מיוחד למיפוי מילים נרדפות מכונה "אגרון" או "תזאורוס".
תופעת המילים הנרדפות קיימת כמעט בכל חלקי הדיבר (שמות עצם, שם תואר, תואר הפועל, פועל, מילת יחס, וכו'), אם כי בכל קבוצה של מילים נרדפות ישתייכו כל המילים לחלק דיבר אחד.
תפקידן של מילים נרדפות

תופעת המילים הנרדפות היא לכאורה מעמסה על דוברי השפה, שכן היא פוגעת ביעילות של השפה כאמצעי תקשורת. אמצעי תקשורת יעיל הוא בדרך-כלל כזה שיש בו התאמה חד-חד-ערכית בין צורה לבין משמעות. אילו יחס כזה היה מתקיים בשפות טבעיות, הרי לכל מילה או מורפמה הייתה רק משמעות אחת, ולכל משמעות הייתה רק מילה או מורפמה אחת שמתאימה לה, ותופעת המילים הנרדפות לא הייתה קיימת.
תופעת המילים הנרדפות אכן נוצרה בחלקה כתוצאה מ"תאונות היסטוריות" בתולדותיה של שפה כלשהי. בעברית למשל, המילים "אווירון" ו"מטוס" נוצרו שתיהן באותה תקופה, בידי שני אנשים שונים, כשמות לכלי תחבורה חדש. שתיהן נכנסו לשימוש והפכו מילים נרדפות בשפה. אף על-פי-כן, ברוב המקרים תופעת המילים הנרדפות משרתת צורך חברתי או לשוני שאינו קשור ישירות בתפקידה של השפה כאמצעי תקשורת. בעברית ישראלית למשל, המילה "כעס", היא המילה לתיאור תחושה מסוימת של אי-נחת, אולם קיימות גם המילים "חרון" ו"חימה" ששימוש בהן מעיד על משלב גבוה או על תחכום לשוני. שימוש במילים "חרון" או "חימה" מעיד על הדובר שהוא בעל יכולות לשוניות גבוהות, או מעיד על טקסט מסוים שהוא שייך לסוגה עילית, כגון שירה.
בספרות המזרח הקדום נוצר סגנון שעודד שימוש במילים נרדפות כאמצעי סגנוני (ראו להלן). לפיכך, שפות שמיות רבות, בכלל זה עברית מקראית, אוגריתית וערבית קלאסית, כוללות קבוצות רבות של מילים נרדפות. חוקרי ספרות המזרח הקדום מעריכים שחלק מהקבוצות האלה נוצרו במכוון בידי סופרים כדי לשמר את האמצעי הסגנוני הזה.
בעברית מודרנית קיים שימוש ברצפים של שתי מילים נרדפות (ולפעמים יותר) לשם הדגשת רעיון. דוגמאות: ״בושה וחרפה״, ״נורא ואיום״, ״ששון ושמחה, דיצה וגילה״.
הסיבות להיווצרות מילים נרדפות

אפשר למנות מספר סיבות להיווצרות מילים נרדפות:
קליטת מילים מרבדים היסטוריים שונים של השפה אל רובד אחד מאוחר יותר. למשל, עברית ישראלית ירשה את המילים "שמש" ו"ירח" מן העברית המקראית, ואת המילים הנרדפות "חמה" ו"לבנה" (בהתאמה) מלשון חז"ל. בעברית ישראלית המילים המקראיות והמילים מלשון חז"ל משמשות באותה משמעות בדיוק, אם כי המילים מלשון המקרא נחשבות ללשון יום יום בעוד המילים מלשון חז"ל מסומנות כמשלב שפה גבוה.
יצירת שני תחדישים בו-זמנית. בדרך כלל, במצב כזה, אחד התחדישים נדחק מפני התחדיש האחר, כך שרק אחד מהם שורד בשפה, אולם לפעמים שניהם ממשיכים לשמש בשפה כמילים נרדפות, כמו במקרה של "אווירון" ו"מטוס" המוזכר לעיל.
התמזגות של אוצר מילים משני ניבים (דיאלקטים) של השפה. למשל באנגלית המילים lorry ו-truck הן שתי מילים שמשמעותן "משאית", הראשונה משמשת בעיקר בבריטניה והאחרונה בעיקר באמריקה הצפונית. במקומות שבהם חיים דוברי אנגלית ממוצא בריטי וממוצא אמריקני יחד, שתי המילים ייחשבו כמילים נרדפות. במצבים כאלה העדפת מילה מסוימת על-פני האחרת עשויה להעיד על מוצאו של הדובר.
שאילת מילה זרה בצד יצירת תחדיש באותה משמעות. המילה "הליקופטר", למשל, היא מילה שאולה ממקור זר, בעוד המילה "מסוק" היא תחדיש עברי מקורי. כיום שתי המילים משמשות זו בצד זו.
שאילת מילה זרה בצד מילה קיימת. "אסטרטגיה" - מילה שהושאלה בעת האחרונה, בצד "תחבולה" - מילה מספר משלי ו"תכסיס" - מילה מלשון חז"ל. יש גם מקרים של השאלה בחזרה של מילה, לאחר שזו שינתה את הגייתה בשפה הזרה.
שאילת משמעויות חדשות למילים ותיקות. לדוגמה: לפני השפעת השפה האנגלית על העברית, לא היה שום קשר בין המילים "החמרה" ו"הסלמה". כיום הן מילים נרדפות.
קיימים זוגות של מילים נרדפות שיש סימנים לכך שבעבר הן היו אותה המילה בדיוק. למשל, זוג המילים "צל" ו"הטל", שהמילה המקבילה להן בערבית היא ظل (תעתיק: ט'ל); או צמד המילים "טפר" ו"ציפורן", שהמילה המקבילה להן בערבית היא ظفر (תעתיק: ט'פר). החשד שבעבר כל אחד מצמדי המילים הנרדפות הללו היה מילה בודדת עולה מן העובדה שמילים שנכתבות בערבית באות טי"ת-שינית, שחדלה להתקיים בשפות הכנעניות, נכתבות בעברית או בטי"ת רגילה או באות צד"י. דהיינו, מעתק ההגאים היה לעיתים מטי"ת-נחצית לטי"ת רגילה, לעיתים לצד"י, ולא מן הנמנע שלעיתים – לשתיהן גם יחד.
מילים נרדפות בספרות הקדומה

במזרח הקדום היה מקובל סגנון ספרותי שבו שימשו מילים נרדפות כאמצעי אמנותי מרכזי. סגנון זה ניכר היטב בתנ"ך ובשירה האוגריתית. הסגנון המובהק ביותר שמשתמש במילים נרדפות הוא התקבולת. יש סוגים שונים של תקבולות. הסוג שבו שני אגפי התקבולת זהים במשמעותם מכונה "תקבולת נרדפת" ובו מוצאים לעיתים קרובות שתי מילים זהות או קרובות במשמעותן, כל אחת באגף אחר של התקבולת. לדוגמה:
למה רגשו גויים ולאומים יהגו ריק
בתקבולת זו המילה "גויים" היא מילה נרדפת למילה "לאומים", והביטוי "רגשו גויים" שקול במשמעותו לביטוי "יהגו ריק". פעמים רבות משמשות תקבולות נרדפות אמצעי להבנת משמעותן של מילים יחידאיות, בהנחה שיש להן מילה נרדפת מוכרת באגף האחר של התקבולת. יש להשתמש באמצעי זה בזהירות - אמצעי התקבולת היה נפוץ כל כך בשירת המזרח הקדום, עד שלפעמים השתמשו במילים בעלות משמעות קרובה אך לא שקולה כמילים נרדפות רק לצורך יצירת התקבולת.
מילים נרדפות שימשו בספרות המזרח הקדום כאמצעי סגנוני גם בפרוזה. בתנ"ך יש לכך דוגמאות רבות, כגון:
"ומוראכם וחתכם יהיה על כל חיית הארץ" (בראשית, ט', ב')
"ויהי כל הארץ שפה אחת ודברים אחדים" (בראשית, י"א, א')
כמה מפרשני המקרא הסבירו את הגיוון הסגנוני בדרך שונה: לדעתם יש הבדלים דקים במובנם של המילים הנרדפות, והם חתרו להוכיח את הדבר ממופעים שונים של המילים הללו לאורך כל המקרא. המייצגים הבולטים ביותר של כיוון פרשני זה הם הגר"א ובעיקר המלבי"ם. פירושיו של המלבי"ם למילים הנרדפות פזורים בפירושו לכל המקרא, וגם כונסו בנפרד בהקדמתו לספר ויקרא, הנקראת "איילת השחר", וכן בחוברת בשם 'יאיר אור - בנתיבות שמות ופעלים הנרדפים'. בפסוק שהוזכר לעיל, "שפה אחת ודברים אחדים", הוא מפרש: "שפה" - שפת הדיבור. "דברים" - רעיונות. דוגמה נוספת היא ההבדל בין הביטוי "על-כן" לבין המילה "לכן" ישנו הבדל; על-כן נאמר על דברים שהתרחשו בזמן עבר או בינוני, והמילה לכן נאמרת על דברים שעתידים להתרחש.
הבדלים בין מילים נרדפות

לעיתים קרובות המילים הנרדפות משמשות זו לצד זו, אך יש ביניהם הבדלים מסוגים שונים:
הבדלים בין מילים נרדפות > משלב לשוני

משלב לשוני הוא הרמה של המילה בשפה, כלומר: סלנג, שפת יום-יום או שפה גבוהה. לדוגמה:
הבדלים בין מילים נרדפות > הבדל קונוטציה

לעיתים קיים הבדל קונוטציה בין מילים נרדפות, כלומר משמעותן הכללית היא שונה ולא תמיד ניתן להשתמש בהן באותו מקום. לדוגמה:
לעיתים, מילה חדשה (תחדיש או השאלה) מובאת לשפה, באופן מכוון, כדי להחליף מילה קודמת, שהקונוטציה שלה חדלה להיות נעימה. לדוגמה, לשחורי עור בארצות הברית, חדלו לקרוא בשם "ניגר", שצבר קונוטציות שליליות והחלו לקרוא להם "צבעוניים". כעבור תקופה מסוימת, החלו לקרוא להם "שחורים". כיום המונח המקובל הוא "אפרו-אמריקנים".
דוגמאות > עברית

שמות עצם:
ירח - לבנה
תכשיט - רביד - עדי
מתנה - מתן - שי - דורון
בננה  - מוז
שמש - חמה - כוכב - המאור הגדול - חרס
נער - בחור - עלם
אריה - לביא - שחל - ליש - כפיר
עני - דל - רש - מך - אביון - דלפון
שמות תואר:
לבן - צחור
בודד - ערירי - גלמוד
גבוה - רם
פוחד - חושש - דואג - נחרד
תואר הפועל:
מיד - לאלתר
ביחד - בצוותא
פעלים:
העדיף - ביכר
ישן- נם
צעד - פסע
חיבר - איגד - איחה
מילות יחס:
בגלל - בשל - משום ש...
דוגמאות > אנגלית

שמות עצם:
student -‏ pupil (תלמיד)
shop -‏ store (חנות)
petty crime -‏ misdemeanor (עבירה קלה)
פעלים:
buy -‏ purchase (לקנות)
שמות תואר:
sick -‏ ill (חולה)
תואר הפועל:
quickly -‏ speedily (מהיר)
מילות יחס:
on ‏- upon (על)
הערות שוליים

↑  מלבי"ם, יאיר אור, אות ע'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555933805171  BnF: cb119333450 (data)  GND: 4058765-4  LCCN: sh85131642  NKC: ph139210
אליוט מטאזו

אליוט מטאזו (בצרפתית: Eliot Matazo; נולד ב-15 בפברואר 2002 בוולואה-סן-למבר שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת האל סיטי.
קריירת מועדונים

מטאזו גדל במחלקות הנוער של אנדרלכט ומונקו. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של מונקו. ב-27 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של מונקו, בניצחון 3-2 על שטרסבורג במסגרת המחזור החמישי בליגת העל הצרפתית לעונת 2020/2021. ב-9 במאי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1-0 על סטאד ריימס במסגרת המחזור ה-36 בליגה.
ב-1 בפברואר 2024 מטאזו הושאל לרויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית.
ב-24 בינואר 2025 חתם מטאזו בהאל סיטי, כבר באותו יום עלה להופעת בכורה כמחליץ בניצחון על שפילד יונייטד.
קריירה בינלאומית

מטאזו הוא חלק מסגל נבחרת בלגיה עד גיל 21.
ספאק טקראו

ספאק טקראו (במלאית: Sepak takraw) הוא ספורט המשלב כדורעף, כדורגל ואמנויות לחימה שמקורו בדרום-מזרח אסיה. ספאק טקראו שונה מפוצ'יוולי כיוון שבו משחקים בכדור קש ומותר לשחקנים להשתמש רק ברגליים, בברכיים, בחזה ובראש שלהם. מטרת המשחק היא שמירת הכדור באוויר והעברתו לצד הקבוצה היריבה.
זהו ספורט פופולרי במלזיה, תאילנד ואינדונזיה. הוא יהפוך לספורט אולימפי החל משנת 2022.
במלזיה, המשחק נקרא ספאק ראגא או טקראו. בתאילנד, הוא נקרא טקראו. בפיליפינים, מלבד טקראו הוא ידוע גם בשם סיפה, כלומר "בעיטה". במיאנמר, או בבורמה, המשחק מכונה "chinlone", בלאוס, "kator" או "cầu may". בווייטנאם ובאינדונזיה, המשחק מכונה ראגא או ספאק טקראו.
משחקים דומים כוללים פוצ'יוולי, בוסה בול, טניס כדורגל, ג'יאנג' (אנ'), ג'וקגו (אנ') וסיפה (אנ').
אטימולוגיה

"ספאק" היא מילה מלזית שמשמעותה לבעוט ו"טקראו" היא המילה התאילנדית עבור כדור ארוג, ולכן פירושו של ספאק טקראו הוא לבעוט בכדור. בחירת שם זה עבור הספורט הייתה למעשה פשרה בין מלזיה ותאילנד, שתי מדינות חזקות ומרכזיות בתחום ספורט זה.
היסטוריה

הראיות ההיסטוריות המוקדמות ביותר מראות שהמשחק הופיע לראשונה במאה ה-15 בסולטנות של מאלאקה, שכן הוא נזכר בטקסט ההיסטורי המלאי, "Sejarah Melayu" בשם ספאק ראגא. הטקסט תיאר בפרוטרוט אירוע בו ראג'ה מוחמד, בנו של סולטאן מנסור שאה, נפגע בטעות במהלך משחק ספאק ראגא מכדור הקש הקלוע שבעט טון בשאר, בנו של טון פראק. הכדור פגע והפיל ארצה את כיסוי הראש של ראג'ה מוחמד. בכעסו, דקר מיד ראג'ה מוחמד והרג את טון בשאר. כתגובה, כמה מבני משפחתו של טון בשאר רצו להרוג את ראג'ה מוחמד. אבל, טון פראק הצליח למנוע מהם מלבצע מעשה בגידה שכזה, באומרו כי ראג'ה מוחמד ייענש בכך שלא יהיה יורשו של הסולטאן. בעקבות תקרית זו, הורה הסולטאן מנסור שאה לבנו לצאת ממלאקה והפך אותו לשליט פאהאנג.
כבר במאה ה-16 באינדונזיה, ספאק טקראו התפשט מאזור לאזור. החל מקרבת מלאקה, על פני המיצר לאיי ריאיו ולאזור ריאיו בסומטרה. בתקופה זו, כמה אזורים מסומטרה היו עדיין חלק מן הסולטנות של מלאקה. משם והלאה תפשטו בני המלאי על פני הארכיפלג והציגו את המשחק בפני אנשים בוגינזים בסולאווסי. מאז הפך המשחק להיות המשחק הבוגינזי המסורתי אשר נקרא "ראגה" (השחקנים נקראים "Pa'Raga"). כך שמקורו של משחק ה"ראגה" הוא בסולטנות של מלאקה, והוא הפך פופולרי בסולאווסי הדרומית מאז המאה ה-19.
בבנגקוק, ציורי קיר ב-Watt Phra Kaeo, שנבנה בשנת 1785, מתארים את האל ההינדי האנומן משחק טאקראו במעגל עם קבוצת קופים. מקורות היסטוריים אחרים מזכירים את המשחק אף מוקדם יותר, בתקופת שלטונו של המלך נארסואן (1590–1605) ב-Ayutthaya.
במשך מאות שנים המשיכו לשחק ספאק טקראו במעגל. גרסתו המודרנית של המשחק החלה להתפתח בתאילנד בסביבות 1740.
ב-1829, איגוד הספורט של סיאם ניסח לראשונה את הכללים הרשמיים לתחרות טקראו. ארבע שנים מאוחר יותר, הכניס האיגוד לשימוש רשת הדומה לזו המשמשת במשחק כדורעף וערך לראשונה תחרות ציבורית. בתוך שנים ספורות, הפך ספאק טקראו לחלק מתוכנית הלימודים בבתי הספר בסיאם. המשחק הפך למנהג מקומי כה אהוב, עד כי מופע של משחק ספאק טקראו, עם רשת, נערך כדי לחגוג את החוקה הראשונה של הממלכה בשנת 1933, שנה אחת בלבד לאחר שהמונרכיה המוחלטת בתאילנד בוטלה.
בפיליפינים, הספורט נקרא "סיפה", ויחד עם אמנויות הלחימה המסורתיות שרד שלוש מאות שנים של הכיבוש הספרדי. זהו ספורט פופולרי עד כדי כך שהפך לספורט הלאומי של הפיליפינים עד שהוחלף בספורט ארניס בשנת 2009. עד היום, ספאק טקראו הוא חלק מתוכנית הלימודים של בתי ספר יסודיים ותיכוניים בפיליפינים.
יש המאמינים כי גרסאות רבות של המשחק התפתחו מ-cuju, תרגיל צבאי סיני עתיק, בו החיילים מנסים לשמור באוויר כדור נוצה על ידי בעיטה בו הלוך וחזור בין שני אנשים. ככל שהספורט התפתח, הכדורים שהיה עשויים מעור חיה ומנוצות של תרנגולת הוחלפו לבסוף בכדורים העשויים מרצועות ארוגות של Rattan.
הגרסאות הראשונות של ספאק טקראו לא היו תחרותיות, אלא הדגמה מתואמת של מיומנות שנועדה לאמן ולחזק את הגוף, לשפר את הגמישות ולשחרר את הגפיים לאחר זמן ארוך של ישיבה, עמידה או עבודה.
עד לשנות ה-40', הגרסה של ספאק טקראו בה משחקים עם רשת התפשטה ברחבי דרום-מזרח אסיה. נקבעו הכללים הרשמיים ונקבע כי שמו הרשמי של הספורט הוא "ספאק טקראו".
תחרויות

המשחק הבינלאומי מנוהל כעת על ידי ISTAF, הפדרציה הבינלאומית של ספאק טקראו. תחרויות גדולות של הספורט כגון ISTAF SuperSeries, גביע העולם ISTAF ואליפות העולם "גביע המלך" מתקיימות מדי שנה. כיום, ספאק טקראו הוא ענף ספורט מוכר הנכלל באופן קבוע באליפויות באסיה ודרום-מזרח אסיה.