stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל האוויר של אזרבייג'ן
אמצעי לחימה > הגנה אווירית > מערכות ההגנה

| הערות> מערכות טילי קרקע קרקע | בשירות> מערכות טילי קרקע קרקע | סוג> מערכות טילי קרקע קרקע | מקור> מערכות טילי קרקע קרקע | שם> מערכות טילי קרקע קרקע |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 2 סוללות ו־200 טילים | מערכת טילי קרקע קרקע | רוסיה | S-300 |
|  | כמות לא ידוע | מערכת טילי קרקע קרקע | ישראל | ברק 8 |
|  | 3 מערכות | מערכת טילי קרקע קרקע | רוסיה | S-125 נייבה/פצ'ורה |
|  | 2 מערכות | מערכת טילי קרקע קרקע | רוסיה | 9K37 בוק |
|  | 1000 טילי קרקע קרקע ניידים לאדם | טילי קרקע ניידים לאדם | רוסיה | 9K38 איגלה |
תוכנית עתידית לשיפור הצבא

מספר עיתונאים אמרו בשנת 2009 כי "המאמצים של אזרבייג'ן לרכוש ציוד מודרני יותר מתקיימים כבר מספר שנים, אך אילוצי מימון הוכחו לא רק בהצלחות. עד לאחרונה, הושגה הצלחה מוגבלת בלבד, כאשר התוספת המשמעותית ביותר למלאי הייתה מספר קטן של מטוסי Su-25 שהושגו מגאורגיה בשנת 2002. למרות כך בשנת 2007 קיבלה אזרבייג'ן מספר מטוסי מיג 29.. ככל הנראה מקורם של המטוסים ממקורות שונים, ככל הנראה מהמדינות בלארוס, רוסיה ואוקראינה, כאשר לפחות כמה מהם עברו שיפוץ באודסה שבאוקראינה לפני המסירה.
ב-20 בפברואר 2020, שר ההגנה של אזרבייג'ן, זקיר חסאנוב, חתם על עסקה של הסכם ראשוני על קניית ה-Alenia Aermacchi M-346 Master בזמן הביקור של הנשיא אילהם אלייב במדינת איטליה באותו היום. הודיעו כי חיל האוויר מתכוון לרכוש 10–15 מטוסים.
בתאריך 24 בפברואר 2024, אזרבייג'ן ביצע הסכם על חוזה בשווי 1.6 מיליארד דולר לקניית מספר מטוסים כ: 62 JF-17 Thunder Block III מדגם ממדינת פקיסטן.
תאונות ותקריות

29 בינואר 2008: מטוס מסוג מיג-29UB של חיל האוויר האזרי התרסק בים הכספי בזמן טיסת אימון. שני אנשי הצוות שטסו על המטוס ה-MiG-29UB נהרגו.
3 במרץ 2010: מטוס סוחוי 25 של חיל האוויר האזרי התרסק באזור טובוז של אזרבייג'ן, והרג את הטייס, פמיל ממדלי.
3 בפברואר 2011: מטוס סוחוי 25 שקשור לכוח ההגנה האווירית וחיל האוויר של אזרבייג'ן התרסק באזור כורדמיר באזרבייג'ן. שני אנשי הצוות לא נפצעו.
24 ביולי 2019: בזמן טיסת אימון במהלך הלילה, מטוס קרב מיג עשרים ותשע של חיל האוויר של אזרבייג'ן התרסק בים הכספי לאחר שנפגע מציפורים. הטייס קולונל-סגן רשאד אטאקשייב נפצע קשה בכלי טיס והתרסק לים הכספי הטייס נהרג בהתרסקות המטוס.
28 בפברואר 2022: כשלושה מטוסי קרב מסוג מיג 29 מספר טייסים אזרים נהרגו בתקיפות רקטות רוסיות בזמן שהם עברו תיקונים במפעל המטוסים הלאומי לבוב שבאוקראינה.
5 בפברואר

5 בפברואר הוא היום ה-36 בשנה בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 329 ימים (330 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

62 – רעידת האדמה בפומפיי, איטליה
1778 – קרוליינה הדרומית הופכת למדינה השנייה שאשררה את תקנון הקונפדרציה
1783 – רעידת אדמה בעוצמה של 7.0 בסולם ריכטר הורגת 25,000 איש במחוז קלבריה שבדרום איטליה
1783 – שוודיה מכירה בעצמאותה של ארצות הברית
1818 – מרשל צרפת ז'אן ברנדוט הופך למלך שוודיה כקרל הארבעה עשר ומקים את שושלת ברנדוט
1840 – פרשת עלילת דמשק נפתחת בהיעלמותו של נזיר נוצרי
1885 – קונגו הופכת לנחלתו של לאופולד השני מלך הבלגים
1900 – ארצות הברית ובריטניה חותמות על הסכם לתעלת פנמה
1924 – שידור ראשון של אותות זמן ברדיו
1936 – הסרט "זמנים מודרניים" יוצא לאקרנים
1941 – מלחמת העולם השנייה: כוחות הברית פותחים במערכה על קרן שבאימפריה האתיופית
1945 – צבא ארצות הברית בפיקודו של דאגלס מקארתור משחרר את מנילה מכוחות הכיבוש של האימפריה היפנית
1958 – חיל האוויר של ארצות הברית מאבד פצצת מימן לחופי העיר סוואנה, ג'ורג'יה
1958 – גמאל עבד אל נאצר מתמנה לנשיא הרפובליקה הערבית המאוחדת
1962 – נשיא צרפת שארל דה גול מצהיר על כוונתו לתת עצמאות לאלג'יריה
1971 – אפולו 14 נוחתת על הירח
1975 – במסגרת תוכנית מארינר, הגשושית מארינר 10 מבצעת יעף ליד כוכב הלכת נוגה, תוך שימוש לראשונה בשיטת מקלעת כבידתית להגברת המהירות
1975 – אומץ דגל העיר אמסטרדאם
1985 – ראש עיריית רומא וראש עיריית קרתגו חותמים בתוניס על הסכם שמסיים רשמית את המלחמה הפונית השלישית, שנמשכה 2,131 שנים
1987 – שיגור החללית סויוז TM-2 עם צמד קוסמונאוטים לתחנת החלל מיר
1989 – כרים עבדול-ג'באר מגיע ל-38,000 נק' בקריירה
1997 – שלושת הבנקים הגדולים בשווייץ מכריזים על הקמת קרן משותפת בסך 71 מיליון דולר לסיוע לקורבנות השואה ומשפחותיהם
2002 – שיגור טלסקופ החלל (Ramaty High Energy Solar Spectroscopic Imager) על שם ראובן רמתי
2004 – הפיכה בהאיטי
2008 – התפרצות טורנדו גדולה ברחבי ארצות הברית הורגת 57 איש
נפטרו

1790 – ויליאם קאלן, רופא וכימאי סקוטי (נולד ב-1710)
1881 – תומאס קרלייל, היסטוריון והוגה דעות בריטי (נולד ב-1795)
1852 – הרב נחמיה גינזבורג הלוי בירך מדוברובנה (נולד בט"ו בשבט ה'תקמ"ח – 24 בינואר 1788) רב, פרשן ופוסק, מחבר השו"ת, דברי נחמיה
1937 – לו אנדריאס-סלומה, אינטלקטואלית ממוצא רוסי (נולדה ב-1861)
1938 – הנס ליטן, עורך דין גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-1903)
1946 – ג'ורג' ארליס, שחקן קולנוע אנגלי זוכה פרס אוסקר (נולד ב-1868)
1948 – יוהנס בלסקוביץ, גנרל אוברסט בוורמאכט שלחם בקרבות בפולין, צרפת והולנד במלחמת העולם השנייה (נולד ב-1883)
1947 – הנס פאלאדה, סופר גרמני (נולד ב-1893)
1962 – ז'אק איבר, מלחין צרפתי (נולד ב-1890)
1964 – רודולף קייזר, סופר וחוקר ספרות גרמני (נולד ב-1889)
1969 – תלמה ריטר, שחקנית וזמרת אמריקאית (נולדה ב-1902)
1971 – מתיאש ראקושי, ראש ממשלת הונגריה (נולד ב-1892)
1972 – מריאן מור, סופרת ומשוררת אמריקאית מודרניסטית (נולדה ב-1892)
1993 – ג'וזף ל. מנקייביץ', במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1909)
1999 – וסילי לאונטיף, כלכלן רוסי-אמריקאי יהודי, חתן פרס נובל לכלכלה (נולד ב-1905)
1999 – ראובן טרוסטלר, אדריכל ישראלי (נולד ב-1908)
1999 – יצחק ריוח, חזן, מחזאי, מחנך, מורה ומדקדק עברי-ציוני (נולד ב-1914)
2005 – ניאסנגבה איאדמה, נשיא טוגו משנת 1967 (נולד ב-1935)
2008 – מהרישי מהש יוגי, מייסד תנועת המדיטציה הטרנסצנדנטלית (נולד בסביבות 1911)
2013 – ניר טויב, במאי סרטים דוקומנטריים (נולד ב-1965)
2014 – רוברט א. דאהל, פרופסור למדע המדינה באוניברסיטת ייל (נולד ב-1915)
2014 – אלישע שוחט, עיתונאי והיסטוריון של הספורט בישראל (נולד ב-1954)
2015 – ואל פיץ', פיזיקאי גרעיני אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1980 (נולד ב-1923)
2016 – אביבי יבין, פרופסור לפיזיקה גרעינית, דיקן הפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1928)
2019 – שמואל מחרובסקי, מנהל קבוצת הכדורסל של מכבי תל אביב בשנים 1960–1992 (נולד ב-1937)
2019 – אריק רודיך, מוזיקאי ישראלי (נולד ב-1954)
2020 – קירק דאגלס, שחקן קולנוע (נולד ב-1916)
2020 – סטנלי כהן, ביוכימאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1922)
2020 – בוורלי פפר, ציירת ופסלת יהודייה אמריקנית (נולדה ב-1922)
2021 – רות דיין, פעילה חברתית ישראלית (נולדה ב-1917)
2021 – כריסטופר פלאמר, שחקן קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה קנדי (נולד ב-1929)
2021 – עודד ארז, נווט קרב, מפקד בכיר בחיל האוויר וראש להק המודיעין, מנהל וחבר בדירקטוריונים רבים בתחומים מגוונים במשק (נולד ב-1936)
2021 – לאון ספינקס, מתאגרף אמריקאי (נולד ב-1953)
2022 – יצחק ברטלר, מראשי ישיבת איתרי ומחבר סדרת הספרים "בית יצחק" (נולד ב-1938)
2023 – מרדכי ביבי, איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת (נולד ב-1922)
2023 – פרבז מושארף, גנרל ומנהיג פקיסטני (נולד ב-1943)
חגים ואירועים החלים ביום זה

בורונדי: יום האחדות
סן מרינו: יום השחרור
מקסיקו: יום החוקה
פקיסטן: יום קשמיר
יום הנוטלה הבינלאומי
ימי חג נוצריים
יום אגאתה הקדושה
הכנסייה האפיסקופלית (ארצות הברית): יומם של ה"עדים הנבואיים" רוג'ר ויליאמס (אנ') ואן הצ'ינסון
4 בפברואר – 6 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
הערות שוליים

↑  יום הנוטלה הבינלאומי: חמישה דברים שאתם צריכים לדעת היום, באתר וואלה, 5 בפברואר 2017
רוברט פיל
פנחס רוטנברג
המנון אולנד

| --- | --- |
 מדינה:  אולנד אולנד
 שפה:  שוודית
 מילים:  ג'ון גרנדל
 לחן:  יוהאן פרידולף הגפורס
 תאריך מעמד רשמי:  1922
 
יוהאן פרידולף הגפורס
שיר האולנדים (בשוודית: Ålänningens sång) הוא ההמנון הלאומי של איי אולנד, פרובינציה אוטונומית דוברת שוודית בפינלנד. השיר פורסם לראשונה על ידי ג'ון גרנדל (John Grandell, 1892–1960) בסטוקהולם בשנת 1920 בספר שיריו "בשמש ובצל" (I sol och skymning), אך יש המייחסים את מילות השיר לאמו פרנסיליה. את המנגינה חיבר יוהאן פרידולף הגפורס (Johan Fridolf Hagfors, 1857–1931). השיר אומץ כהמנון בשנת 1922. על פי רוב אין שרים את הבית השלישי.
מילות השיר

| תרגום לעברית | שוודית |
| --- | --- |
הארץ עם אלף שרטונים ואיים  מרחם גלי הים נוצרה.  אולנד, אולנד שלנו, ביתנו היא  אלייך הולכים געגועינו.  מלמול קברי האבות במחבוא השדרים  חורטים את סיפורך בן האלף.  לעולם לא נשכח את מחוז האבות  כשבניכר עוד נישא בעול.    נאה היא אולנד שלנו, כאשר מפרץ ומיצר  מכחילים בימי אור אביב.  נפלא לטייל ביער ובחורש,  באחו הפורח בחוף.  תורן אמצע הקיץ מול שמים מאדימים  מורם בידיים חפצות.  הרחק בכפר הדייגים  הצעירים מדליקים משואות.    נאה היא אולנד שלנו, כאשר הגלים מתנפצים  גבוה מול מצוקים נשגבים,  כאשר תחת שמי כוכבים אנשי כנסייה מנווטים  מעל מעמקים רצופים בקרח.  עוד הסערה רועמת, בשלוות הבקתות  שר הכישור את שירו.  את זיכרון בית הילדות המוגן  הבנים מהללים באושר.    מעולם לא הכזיבו נשים וגברים אולנדים  את שבטם ואת כבודם.  אי-נחת עלינו איים, אולם בנצחנו  נשאנו את זכות החופש הנורשת.  רמות תצלצל שפתנו השוודית,  תדבר בקול משכנע,  תאיר את דרכנו כמו מגדלור  תראה כי אנו בבית.: Landet med tusende öar och skär,  danat ur havsvågors sköte.  Åland, vårt Åland, vår hembygd det är.  Dig går vår längtan till möte!  Forngravars kummel i hängbjörkars skygd  tälja din tusenårs saga.  Aldrig förgäta vi fädernas bygd,  vart vi i fjärrled än draga.    Skönt är vårt Åland när fjärdar och sund  blåna i vårljusa dagar,  ljuvt är att vandra i skog och i lund,  i strändernas blommande hagar.  Midsommarstången mot aftonröd sky  reses av villiga händer,  ytterst i utskärens fiskareby  ungdomen vårdkasar tänder.    Skönt är vårt Åland när vågsvallet yr  högt mot de mäktiga stupen,  när under stjärnhimlen kyrkfolket styr,  över de islagda djupen.  Ryter än stormen i stugornas ro  spinnrocken sjunger sin visa,  minnet av barndomens hägnande bo  sönerna lyckligast prisa.    Aldrig har åländska kvinnor och män  svikit sin stam och dess ära;  ofärd oss hotat, men segervisst än  frihetens arvsrätt vi bära.  Högt skall det klinga, vårt svenska språk,  tala med manande stämma,  lysa vår väg som en flammande båk,  visa var vi äro hemma.
ראו גם

דגל אולנד
סמל אולנד
ורד בלאס

| --- | --- |

 לידה:  1974 (בת 51 בערך)
 ענף מדעי:  אקולוגיה תעשייתית, איכות הסביבה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (1 בינואר 2010–31 בדצמבר 2010)  אוניברסיטת תל אביב 
 
ורד בלאס (נולדה ב-1974 בתל אביב) היא פרופסור חברה בחוג ללימודי סביבה בבית ספר פורטר באוניברסיטת תל אביב, חוקרת האקולוגיה התעשייתית הראשונה בישראל.
מובילה את המעבדה לחדשנות באקולוגיה תעשייתית ieapplied.org
מקימה שותפה למרכז ארכימדס הישראלי לניתוח מערכות יישומי בתמיכה של משרד המדע והטכנולוגיה של מדינת ישראל.
ביוגרפיה

אביה, עמנואל בלאס הוא מבכירי מהנדסי התעופה והחלל בישראל. אמה, אלה בלאס עמדה בראש השירות למען הילד. בלאס היא גם קרובת משפחה של ממציא הטפטפות, נציב המים הראשון של ישראל ומהנדס המים הישראלי שמחה בלאס (סבה ושמחה בלאס היו בני דודים). נולדה בתל אביב וגדלה ברעננה.
בין השנים 2001 ל-2009 התגוררה בקליפורניה.
בשנת 2000 סיימה תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול בטכניון ועבדה כמהנדסת תעשייה וניהול באשד מהנדסים 1999–2001.
בשנים 2002 עד 2004 עבדה במעבדה לאיכות סביבה וחברת הייעוץ הסביבתית "American Analytics" בקליפורניה.
בשנת 2004 הצטרפה לשורות ארגון הסטונטים "מהנדסים ללא גבולות" באוניברסיטת קליפורניה, סנטה ברברה, ועמדה בראש משלחות סיוע הנדסי הומניטרי בקהילות נידחות בפרו בשנים 2006 ו 2007.
בשנת 2006 סיימה תואר שני במדעי הסביבה וניהול בהתמחות בניהול סביבתי – מבית הספר למוסמכים על שם דונלד ברן מאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה (UCSB).
בשנת 2009 סיימה תואר דוקטור בבית הספר למדעי הסביבה וניהול דונלד ברן, אוניברסיטת קליפורניה, בסנטה ברברה.
בשנת 2009 הצטרפה כשותפה בחברה "BWE" בקליפורניה (Brown and Wilmanns Environmental LLC) החלוצה בתחום הקיימות, ביצירת חידושים המסייעים לארגונים להגשים את חלומות הקיימות שלהם.
בשנת 2010 הייתה חוקרת בתר-דוקטורט בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס UCLA.
באוקטובר 2010 הצטרפה לאוניברסיטת תל אביב וזכתה במלגת מארי קירי למדענים חוזרים.
בין השנים 2013–2016 שירתה כחברת ועדה מקצועית מייעצת לאו"ם תחת ה־Green Industry Platform ,UNIDO.
בין השנים 2016–2018 כהנה בוועדה מייעצת מיוחדת של שר האוצר בישראל.
בשנת 2010 ייסדה את עמותת מהנדסים ללא גבולות ישראל ועומדת בראש הוועד המנהל של הארגון.
בין השנים 2012–2019 הייתה חברת סגל בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב. החל משנת 2019 חברת סגל בפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת תל אביב.
החל מ-2019, חוקרת בכירה אורחת במכון הבינלאומי לניתוח מערכות יישומיות – IIASA.
החל משנת 2020 מונתה כעורכת במדור ניהול שרשרת אספקה וניהול תפעול לכתב העת לאקולוגיה תעשייתית (Journal of Industrial Ecology).
בדצמבר 2022 יזמה והקימה יחד עם פרופסור איתי סנד את מרכז ארכימדס באוניברסיטת תל אביב – מרכז ידע ישראלי לניתוח מערכות יישומי תמיכת משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה בשיתוף פעולה צמוד עם המכון הבינלאומי לניתוח מערכות יישומיות – IIASA.
חברת ועד מנהל לשעבר של "מהנדסים ללא גבולות" ב-EWB INTERNATIONAL.
בשנת 2023 כהנה כיו"ר הוועידה ה-51 למדע וסביבה, בהובלת האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה.
חיים אישיים

פרופ' בלאס נשואה בשנית ואם לשתי בנות.
מחקרים

מחקרה של פרופסור בלאס, מקשר בין עולמות תוכן שונים המחברים תחומי ידע ודיסיפלינות שונות לפתרון בעיות מורכבות בתחומי הקיימות והחוסן.
המחקר משלב ראייה וכלי ניתוח מעולמות האקולוגיה התעשייתית עם מדעי הניהול והתפעול, ניתוח נתונים, מדיניות ואסטרטגיה.
תחומי מחקריה עוסקים במגוון נושאים סביבתיים, כגון כלכלת מעגלית וניהול פסולת, מערכות תחבורה ואנרגיה, ניתוח מחזור חיים LCA של מערכות מים וטכנולוגיות בפיתוח במגוון תחומים שונים, בדגש על ראייה רחבה וניתוח מערכות יישומי, תפעול וקיימות.
פרסים ומלגות

מלגת ATT Industrial Ecology לחקר האקולוגיה התעשייתית (עם Roland Geyer), 2006–2007
פרס הצטיינות על שם בט וריצ'רד רוג'רס, UCSB, 2008–2009.
עמית אורח פרופסור חברה בתוכנית IIASA-Israel, המכון הבינלאומי לניתוח מערכות יישומי, אוסטריה, 2018–2019.
הערות שוליים

↑  הפקולטה למדעים מדויקים אוניברסיטת תל אביב, אקולוגיה תעשייתית
↑  מרכז הידע הישראלי לניתוח מערכות יישומי, משרד המדע והטכנולוגיה
↑  Brown and Wilmanns Environmental, LLC
↑  עמותת מהנדסים ללא גבולות, ‏נובמבר 2011
↑  Journal of Industrial Ecology
↑  מרכז ארכימדס: ניתוח מערכות מתקדם בישראל.
↑  הוועידה השנתית ה-51 למדע ולסביבה, ‏יולי 2023
↑  מחקרים פרופסור ורד בלאס, באתר אוניברסיטת תל אביב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007400226005171  ORCID: 0000-0003-0939-976X  VIAF: 8154327987126852442   WorldCat (עם VIAF): 8154327987126852442
אורבוטק

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  נאסד"ק (ORBK) 
 מייסדים:  מייסדי אורבוט - צבי לפידות, שמעון אולמן, עמי כספי, יוחאי ריכטר וקובי ריכטר   מקים אופטרוטק - שלמה ברק
 תקופת הפעילות:  1981–הווה (כ־44 שנים)
 מיקום המטה:  יבנה 
 משרד ראשי:  שדרות הסנהדרין, יבנה
 ענפי תעשייה:  אלקטרוניקה 
 מוצרים עיקריים:  מעגלים מודפסים, צגים שטוחים, אריזה מתקדמת, מיקרו-אלקטרו-מכניות, מערכות בדיקה אופטיות ורכיבים אחרים לתעשיית האלקטרוניקה
 הכנסות:  $806.4 מיליון (2016)
 רווח:  $78.9 מיליון (2016)
 יו"ר:  יוחאי ריכטר - יו"ר לשעבר
 מנכ"ל:  גיל אורון מנכ"ל לשעבר
 עובדים:  2,400 (2020)
  
 www.Orbotech.com
 
אורבוטק בע"מ (באנגלית: Orbotech) הייתה חברת היי-טק ישראלית בינלאומית ציבורית. במרץ 2018 נמכרה החברה לחברת KLA ומוזגה לתוכה. מפתחת, מייצרת ומשווקת ציוד לתהליכי ייצור בתעשיית האלקטרוניקה העולמית ותעשיות משיקות.
מוצריה של אורבוטק משפרים תשואה וייצור של יצרני מעגלים מודפסים (PCB), צגים שטוחים וגמישים (FPD), אריזה מתקדמת (AP), מיקרו-אלקטרו-מכניות (MEMS). כמו כן היא ספקית ראשית של מערכות אוטומטיות לבדיקות אופטיות וחשמליות (AOI) ורכיבים אלקטרוניים אחרים.
לאורבוטק היו שלוש חטיבות: PCB - מעגלים מודפסים, FPD - צגים שטוחים וגמישים ו-SPTS המפתחת ציוד לבק-אנד של תעשיית המוליכים למחצה.
שווקים ותחרות

החברה פועלת במספר שווקים עם המוצרים הבאים:
שוק ייצור מעגלים מודפסים
מוצרי AOI PCB: מערכות בדיקה אופטית לגילוי פגמים בשלבי הייצור של מעגלים מודפסים
מוצרי Imaging PCB: מערכות כתיבה לשלבי הייצור של המעגל המודפס, כולל טכנולוגיות מתקדמות בתחום הכתיבה הישירה (Direct Imaging)
שוק ייצור פנלים לצגים שטוחים
מוצרי AOI FPD: מערכות בדיקה אופטית לגילוי פגמים בשלבי הייצור של צגים שטוחים
מוצרי AC FPD: מערכות בדיקה פונקציונלית (חשמלית) לגילוי פגמים בשלבי הייצור של צגים שטוחים
שוק הציוד הרפואי
החל משנת 2005 נכנסה החברה לשוק הרפואי בתחום הדימות הרפואי באמצעות חברות הבת אורבוטק מדיקל סולושנס בע"מ (OMS) ו-OMD (לשעבר DDD). לחברה תחרות גוברת בתחומיה. קיימת מתחרה ישראלית בשם קמטק שבסיסה במגדל העמק, המתחרה בה בתחום המעגלים המודפסים.
בתחום הצגים חווה החברה מחזוריות של עודף כושר ייצור ולאחריו מחסור, במפעלים לייצור הצגים השטוחים. התפתחויות אלו הביאו לירידה בהכנסות ולצניחה ברווח הנקי בשנת 2007. שוק זה חזר להשקעות גדולות ב-2008, לאחר מכן שוב צניחה ב-2009 וחזרה לגידול ב-2010.
בנוסף למחזוריות המאפיינת את תחום הצגים השטוחים, קיימות מתחרות לאורבוטק שמקור רובן הוא הפסיפיק (יפן, קוריאה וטאיוואן), אולם אורבוטק היא עדיין המובילה בתחום, עם נתח שוק של למעלה מ-50%.
טכנולוגיה ופעילות

מוצרי החברה הם עתירי טכנולוגיה במגוון רחב: תוכנה, אלגוריתמים, אלקטרוניקה, מכניקה, אופטיקה, כימיה ועוד. עיקר הידע והחוזק הטכנולוגי של אורבוטק הוא באינטגרציה של כל טכנולוגיות אלו למוצר. אי לכך מועסקים בחברה מאות מהנדסים, מדענים ואנשים טכניים מדיסציפלינות מגוונות. אורבוטק ידועה בזכות יישום טכנולוגיות ה-AOI הייחודיות שלה ליישומים שונים הן בתעשיית האלקטרוניקה והן בתעשיות אחרות.
בסיסה של אורבוטק הוא ביבנה - כ-750 עובדים. החברה מעסיקה עוד כ-1,750 עובדים ברחבי העולם בכ-35 משרדים בהם בארצות הברית, באסיה, באירופה ובסין.
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש – סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "תמונה אחת שווה אלף מילים", עמ' 218–223
הערות שוליים

↑  בני מר, אופטרוטק ואורבוט התמזגו, חדשות, 18 באוגוסט 1992
↑  יעקב ארז, דולר אמריקאים מחפשים רעיונות ישראלים, מעריב, 18 בספטמבר 1984
↑  נווית זומר, שותפים -  ברונפמן רוכש 23 אחוז ממניות אופטרוטק, חדשות, 25 בינואר 1990
↑  נווית זומר, צפויים פיטורים באופטרוטק, חדשות, 10 בדצמבר 1990
↑  סימה קדמון, כמו מפגש בין אבני צור, מעריב, 27 ביולי 1990
↑  היי-טק ביבנה - אורבוט, מעריב, 18 באוגוסט 1987
↑  נווית זומר, פרס היצוא לאורבוט  שייצאה ב-50 מ' דולר, חדשות, 9 ביולי 1990
↑  אורי גינוסר, החברות אורבוט ואופטרוטק מנהלות מגעים על מיזוג, מעריב, 6 בדצמבר 1990
↑  לא כל הפעילויות מוזגו. פעילויות אורבוט בתחום המוליכים למחצה (SEMI - מערכות AOI לתעשיית המוליכים למחצה) נותרו מחוץ למיזוג ואוגדו במסגרת חברת אורבוט מכשור. לימים נרכשה חברת אורבוט מכשור על ידי אפלייד מטיריאלס הבינלאומית ב-280 מיליון דולר, אשר גם רכשה את החברה הישראלית אופאל ומיזגה את שתיהן לסניף הישראלי שלה (PDC) האחראי על כל פעילות ה-AOI שלה בעולם.
↑  טובי פישביין, מדוע גבוה המכפיל של אורבוטק משל אמדוקס?, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2002
↑  TheMarker digital, הכנסות אורבוטק ממכירת ה-INSPIRE הסתכמו עד כה בכ-50 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 18 בספטמבר 2000
↑  טובי פישביין, פרונטליין, המיזם המשותף של אורבוטק וואלור, רכשה את חברת פרסטים הבריטית, באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2001
↑  צביקה פז, ‏אורבוטק השלימה את רכישת שו הגרמנית, באתר גלובס, 22 בינואר 2001
גתית פנקס, אורבוטק מממשת אופציה לרכישת 49% מחברת Schuh הגרמנית תמורת 13.3 מיליון דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2001
↑  גתית פנקס, אורבוטק נכנעת לחולשה בשוק: תפטר 200 עובדים, מתוכם 60% בישראל ותקצץ 10% בשכר הבכירים, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2001
↑  הארץ, כשאתם תקנו טלוויזיית LCD - אורבוטק תרוויח מכך, באתר TheMarker‏, 3 באוגוסט 2004
↑  צורי דאר, אורבוטק נכנסת לתחום ההדמיה הרפואית: תרכוש את חברת אימרד תמורת כ-7–8 מיליון דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 21 במרץ 2005
אבי אשר, ‏אורבוטק מעמיקה את סל מוצריה; רכשה חברה בתחום ההדמיה הרפואית בכ-33 מיליון דולר, באתר גלובס, 21 במרץ 2005
↑  שירלי יום-טוב, אורבוטק קונה אורבוטק: רכשה את ההחזקה של אורמת בחברה תמורת 7.2 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2005
↑  גתית פנקס, ‏אורבוטק תמכור השנה ב-420 מיליון ד', אבל תחום הצגים השטוחים לא יצמח, באתר גלובס, 7 באוגוסט 2006
↑  גתית פנקס, ‏אורבוטק רוכשת חברה איטלקית ב-9.75 מ' אירו כולל חוב, באתר גלובס, 15 במאי 2007
↑  דן שוחט, ‏אורבוטק רוכשת חברה מארה"ב בתחום מסכי ה-LCD ב-290 מיליון דולר במזומן, באתר גלובס, 26 ביוני 2008
↑  גתית פנקס, אורבוטק נכנעת לחולשה בשוק: תפטר 200 עובדים, מתוכם 60% בישראל ותקצץ 10% בשכר הבכירים, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2001
↑   אורבוטק רוכשת את חברת SPTS הבריטית תמורת 370 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2014
↑   יורם גביזון, החברה שקונה את אורבוטק תמורת 3.4 מיליארד דולר במזומן ובמניות, באתר TheMarker‏, 19 במרץ 2018
↑   יורם גביזון, אורבוטק רוכשת 50% מפרונטליין תמורת 95 מיליון דולר במזומן, באתר TheMarker‏, 26 בדצמבר 2018
28 בפברואר

28 בפברואר הוא היום ה-59 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 306 ימים (307 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

837 – שביט האלי חולף במרחק של כ-5.1 מיליון ק"מ בלבד מכדור הארץ
1868 – בנג'מין דיזראלי מתמנה לראש ממשלת בריטניה
1922 – בריטניה מכירה בעצמאות מצרים
1933 – אדולף היטלר מכריז על "צו שרפת הרייכסטאג"
1935 – המצאת הניילון
1947 – עשרות אלפי הרוגים בהתקוממות נגד השלטון בטאיוואן
1948 – מוקמת חטיבת כרמלי
1950 – נחנך שדה התעופה באילת
1950 – מוקם מושב גמזו
1955 – צה"ל עורך את מבצע חץ שחור, פעולת תגמול כנגד מטרות בעזה
1966 – אייבי נתן יוצא במטוס פרטי למצרים ונוחת בפורט סעיד. הוא מגורש כעבור יממה
1966 – צ'ארלס באסט ואליוט סי, הצוות הראשי של משימת ג'מיני 9A, נהרגים בתאונת מטוס אימונים T-38 טאלון
1971 – בעקבות אירועי ספטמבר השחור, מכריזה המועצה הלאומית הפלסטינית על ירדן כחלק מפלסטין
1986 – ראש ממשלת שוודיה, אולוף פלמה, נרצח בדרכו לביתו אחרי סרט
1986 – ג'ון דמיאניוק מוסגר מארצות הברית לישראל
1990 – שיגור מעבורת החלל אטלנטיס STS-36 למשימה מסווגת של משרד ההגנה האמריקאי
1991 – סיום מלחמת המפרץ
1997 – תצפיות על התפרצות גמא GRB 970228 (אנ'), ההתפרצות הראשונה שנתצפתה בה הבזק משנה
2002 – האירו מחליף באופן סופי את המטבעות הישנים ששימשו את ארצות האיחוד האירופי והופך להילך החוקי הבלעדי
2003 – אריאל שרון מציג את ממשלתו השנייה בפני הכנסת
2005 – ממשלת לבנון מתפטרת בעקבות רצח רפיק אל-חרירי
2007 – הגשושית ניו הורייזונס מבצעת תמרון מקלעת כבידתית ליד צדק
2013 – האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר פרש מתפקידו והפך ל"אפיפיור אמריטוס"
נולדו

1261 – מרגרט מסקוטלנד, המלכה הרעיה של אריק השני, מלך נורווגיה (נפטרה ב-1283)
1462 – חואנה, נסיכת קסטיליה (נפטרה ב-1530)
1518 – פרנסואה השלישי, דוכס ברטאן ויורש העצר הצרפתי (נולד ב־1536)
1533 – מישל דה מונטן, פילוסוף צרפתי ממוצא יהודי, מחבר ספר 'המסות' (נפטר ב-1592)
1683 – רנה אנטואן פרשו דה ראומיר, מדען צרפתי (נפטר ב-1757)
1712 – לואי ז'וזף דה מונקאלם, מצביא צרפתי ומפקד הכוחות הצרפתיים בצפון אמריקה ("צרפת החדשה") בזמן מלחמת שבע השנים (נפטר ב-1759)
1820 – ג'ון טניאל, מאייר אנגלי (נפטר ב-1914)
1823 – ארנסט רנן, פילוסוף, היסטוריון ופילולוג צרפתי (נפטר ב-1892)
1825 – אליעזר אליהו איגל, רב אוסטרי ואורתודוקסי מודרני (נפטר ב-1892)
1833 – אלפרד פון שליפן, אסטרטג גרמני (נפטר ב-1913)
1894 – בן הכט, תסריטאי ומחזאי אמריקאי יהודי, זוכה פרס האוסקר (נפטר ב-1964)
1898 – שמעון לאומי, המאמן הראשון של נבחרת ארץ ישראל בכדורגל (נפטר ב-1964)
1901 – לינוס פאולינג, כימאי-פיזיקאי אמריקני (נפטר ב-1994)
1903 – וינסנט מינלי, במאי קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1986)
1903 – יעקב טימן, משחקניו הבולטים של תיאטרון המטאטא (נפטר ב-1975)
1906 – באגסי סיגל, מראשי המאפיה האמריקאית (נפטר ב-1947)
1908 – מיכאל בן-גל, אלוף בצה"ל, נשיא בית הדין הצבאי לערעורים (נפטר ב-1992)
1915 – זירו מוסטל, שחקן אמריקני (נפטר ב-1977)
1924 – חיים שיף, מלונאי, איש עסקים ועסקן פוליטי ישראלי (נפטר ב-2000)
1924 – נועה אשכול, כוריאוגרפית ישראלית (נפטרה ב-2007)
1926 – יהודה זיו, גאוגרף, איש לשון, חוקר טבע ומדריך טיולים בשבילי ישראל (נפטר ב-2020)
1927 – אורי שלגי, מו"ל ישראלי (נפטר ב-2019)
1928 – פליקס מזרחי, כנר ישראלי (נפטר ב-2021)
1929 – פרנק גרי, אדריכל אמריקאי יהודי
1930 – מוסטפא מוראר, סופר פלסטיני, ערבי-ישראלי (נפטר ב-2021)
1930 – לאון קופר, פיזיקאי וחוקר מוח יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-2024)
1934 – אמיל קנבל, צלם ובמאי ישראלי (נפטר ב-2013)
1941 – רענן כהן, שר וחבר הכנסת מטעם העבודה
1942 – דינו זוף, שוער כדורגל איטלקי
1942 – דורית ביניש, נשיאת בית המשפט העליון של ישראל
1942 – בריאן ג'ונס, גיטריסט להקת הרולינג סטונז (נפטר ב-1969)
1943 – יקותיאל גרשוני, היסטוריון, פרופסור להיסטוריה של אפריקה באוניברסיטת תל אביב ומדליסט פאראלימפי ישראלי (נפטר ב-2021)
1944 – שמואל ארגמן, סופר חרדי-ישראלי (נפטר ב-2021)
1944 – ספ מאייר, שוער כדורגל גרמני
1948 – סטיבן צ'ו, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1997
1949 – רענן גיסין, יועץ תקשורת ואיש הסברה ישראלי (נפטר ב-2023)
1952 – סלבה ברזילאי, פרשן כדורגל ישראלי-ברזילאי (נפטר ב-2021)
1953 – פול קרוגמן, כלכלן אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל לכלכלה
1954 – סיני פתר, במאי תיאטרון, מורה למשחק ושחקן ישראלי
1955 – גודרון וגנר, שחיינית מזרח גרמניה (נפטרה ב-2005)
1955 – גילברט גוטפריד, סטנדאפיסט, שחקן קולנוע ומדבב יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2022)
1957 – ג'ון טורטורו, שחקן אמריקאי
1957 – יאן קולמנס, כדורגלן נבחרת בלגיה וקבוצת קלאב ברוז'
1961 – משה סיני, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי
1962 – צחי גראד, שחקן ובמאי קולנוע ישראלי
1964 – דיאמולידין אבדוז'אפארוב, רוכב אופני כביש בעבר
1969 – סטס מיסז'ניקוב, חבר הכנסת מטעם ישראל ביתנו
1969 – אמיתי קדר, שחקן תיאטרון ישראלי
1971 – אשכול נבו, סופר, ישראלי
1976 – אלי לרטר, שחקנית אמריקאית
1978 – צ'יקו מנשה, מנהל רשת ב' של קול ישראל
1990 – נעמה שפיר, כדורסלנית ישראלית
1999 – לוקה דונצ'יץ', כדורסלן סלובני