stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אורוגוואי–יפן

| יחסי אורוגוואי–יפן |
| --- | --- |
אורוגוואי: יפן


אורוגוואי: יפן
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 377,915
אוכלוסייה
3,386,108: 123,588,993
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 4,212,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 34,088
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי אורוגוואי–יפן הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין יפן.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים בשנת 1921, במלחמת העולם השנייה היחסים נותקו, אך כוננו מחדש בשנת 1952.
שתי המדינות חברות מלאות בארגונים: האומות המאוחדות, ארגון הסחר העולמי ואונסק"ו.
בשנת 2001, הנסיכה סאיאקו ביקרה בביקור רשמי במונטווידאו, במהלכו חנכה גן יפני. במהלך חודש ספטמבר 2008, טקאדמו, נסיכת יפן, ביקרה באורוגוואי והשתתפה בטקס ה-100 שנים להגירה היפנית לאורוגוואי.
ייצוג

יפן מיוצגת באורוגוואי בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה במונטווידאו, בירת המדינה.
אורוגוואי מיוצגת ביפן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בטוקיו, בירת המדינה.
יחסי אורוגוואי–מלזיה

| יחסי אורוגוואי–מלזיה |
| --- | --- |
אורוגוואי: מלזיה


אורוגוואי: מלזיה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 329,847
אוכלוסייה
3,386,108: 35,663,114
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 399,649
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 11,206
משטר
רפובליקה: פדרציה

יחסי אורוגוואי–מלזיה הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לבין פדרציית מלזיה.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות כוננו ב-1989. אורוגוואי פתחה את שגרירותה ב-1991, אך שגרירות זו נסגרה לאחר מספר שנים. שתי המדינות חתמו על הסכם סחר דו-צדדי. בשנת 2007, ביקר סן שר המסחר והתעשייה הבינלאומי של מלזיה באורוגוואי.
יחסים כלכליים

בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאורוגוואי הגיעה לסך 41 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר רדיו, שמן דקלים, גומי ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאורוגוואי למלזיה הגיעה לסך 24.5 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר חלב, חלב מרוכז, גבינה, צמר, סויה ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאורוגוואי הגיעה לסך 29.7 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר בגדי גומי, שמן דקלים, מיקרופונים, אוזניות, טלפונים ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאורוגוואי למלזיה הגיעה לסך 26.4 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר סויה, תירס, דגים, גבינה ועוד.
ייצוג

אורוגוואי מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות וקונסוליה כללית בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
מלזיה אינה מיוצגת באורוגוואי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת של מלזיה באורוגוואי נמצאת בבואנוס איירס, בירת ארגנטינה.
יוטי (מכתש פגיעה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מכתש פגיעה
 על שם:  יוטי 
 נתונים ומידות
 קוטר:  19.06 ק"מ 
 מיקום
 מיקום:  Oxia Palus quadrangle 
 גוף שמיימי:  מאדים
 קואורדינטות:  22°10′N 325°55′E﻿ / ﻿22.16°N 325.91°E﻿ / 22.16; 325.91
  (למפת מאדים מוגדלת) יוטי(למפת מאדים רגילה) יוטי
 
מכתש יוטי הוא מכתש פגיעה הנמצא על מאדים, אשר קרוי על שמה של העיירה שנמצאת בפרגוואי, יוטי. קוטרו הוא כ-19 ק"מ והוא מוקף באונות פליטה, שהן מאפיין ייחודי של מכתשי פגיעה של מאדים.
האיגוד האסטרונומי הבינלאומי הכריז על שמו של המכתש ב-1976.
הערות שוליים

↑  mars.nasa.gov, Yuty Crater Ejecta, NASA’s Mars Exploration Program (באנגלית)
↑  6. Yuty, Northern Hemisphere, Mars, www.lpi.usra.edu
↑  Yuty crater in Chryse Planitia, Mars, www.tsgc.utexas.edu
1 2  MARS – Yuty, planetarynames.wr.usgs.gov (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי החלל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי בולגריה–שוודיה

| יחסי בולגריה–שוודיה |
| --- | --- |
בולגריה: שוודיה


בולגריה: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
110,879: 450,295
אוכלוסייה
6,746,791: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
101,584: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
15,057: 55,866
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי בולגריה–שוודיה הם יחסי החוץ שבין בולגריה לבין שוודיה. היחסים בין המדינות מתוארים כ"מצוינים". לבולגריה יש שגרירות בסטוקהולם מאז 1905, וכן קונסוליה בגטבורג, ולשוודיה יש קונסוליות כבוד בסופיה ובוארנה. בנוסף, קיימת לשכת מסחר שוודית-בולגרית המבוססת בסופיה. המדינות כוננו את יחסיהן באופן רשמי ב-1909.
הייצוא של שוודיה לבולגריה עמד בשנת 2009 על כ-802 מיליון קרונות שוודיות, בעוד הייבוא עמד על 758 מיליון קרונות. ההשקעה הישירה של שוודיה במדינה מוערכת בכ-15 מיליון אירו, נכון ל-2010. כ-50,000 שוודים ביקרו בבולגריה בשנת 2010. שתי המדינות חברות באיחוד האירופי, במועצה האירופית, וב-OSCE.
עד 2011 הייתה לשוודיה שגרירות בסופיה, אשר הוחלפה בקונסוליית כבוד באותה שנה, במעמד שר החוץ השוודי. לשוודיה שגרירה לבולגריה, הנמצאת בסטוקהולם ומבקרת בבולגריה תדיר.
על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של שוודיה, בשנת 2000 חיו בשוודיה 3,508 בולגרים, כאשר המספר עולה בהתמדה, וב-2016 חיו כבר 9,105 בולגרים במדינה.
פליטים

בסביבות 20 בדצמבר 1989 כ-100 פליטים ביום הגיעו לשוודיה, בזרם הפליטים הגדול ביותר מאז מלחמת העולם השנייה, והמצב תואר כ"קריטי". כמעט כל פליטים אלו היו טורקים-בולגרים, אשר הגיעו דרך פולין ומזרח-גרמניה. הפליטים הגיעו באונייה "וינסטון צ'רציל" למאלמה, וטענו כי הופללו בבולגריה, אך נשלחו באוטובוסים לעיירה טרלבורג שבמחוז סקונה, משם הוחזרו באוניות. זאת, עקב חוקים חדשים בשוודיה אשר קבעו כללים נוקשים יותר לקבלת פליטים.
יחסי אורוגוואי–טורקיה

| יחסי אורוגוואי–טורקיה |
| --- | --- |
אורוגוואי: טורקיה


אורוגוואי: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 783,562
אוכלוסייה
3,386,108: 87,527,097
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 12,659
משטר
רפובליקה: משטר נשיאותי

יחסי אורוגוואי–טורקיה הם יחסי החוץ בין אורוגוואי לטורקיה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1929. בשנת 2019 ביקרו בטורקיה 7,191 תיירים מאורוגוואי.
יחסים כלכליים

נפח הסחר בין שתי המדינות הסתכם ב-341.4 מיליון דולר בשנת 2019 (ייצוא / יבוא טורקי: 42.8 / 298.6 מיליון דולר).
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה.
אורוגוואי מחזיקה בטורקיה קונסוליה כללית באיסטנבול.
יחסי אורוגוואי–מצרים

| יחסי אורוגוואי–מצרים |
| --- | --- |
אורוגוואי: מצרים


אורוגוואי: מצרים
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 1,001,450
אוכלוסייה
3,386,108: 116,996,270
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 395,926
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 3,384

יחסי אורוגוואי–מצרים הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי ובין רפובליקת מצרים הערבית.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1932, בהסכם ידידות שנחתם ברומא, איטליה.
החל משנת 1982, שולחת אורוגוואי חיילים לכוח המשקיפים הרב-לאומי שיושבים בחצי האי סיני, ואחראיים לפקח על הסכם השלום בין ישראל למצרים.
יחסים כלכליים

בשנת 2010 חתמה מצרים על הסכם סחר חופשי עם מרקוסור, השוק המשותף של מדינות דרום אמריקה, וביניהם אורוגוואי. כחלק מההסכם הורידו המדינות את המכס בין המדינות ביותר מ-90 אחוזים, כדי לקדם שיתופי פעולה בהשקעות, שירותים ותחומים נוספים. מצרים הייתה המדינה הערבית והאפריקאית הראשונה לחתום על הסכם זה, עם מדינות דרום אמריקה.
מצרים נחשבת ליצואנית חשובה עבור אורוגוואי. הייצוא העיקרי של מצרים לאורוגוואי הוא: תוצרת חקלאית, דוודי חשמל, שטיחים, עשבי תיבול, בדים וטקסטיל.
הייצוא העיקרי של אורוגוואי למצרים הוא: מוצרי חלב, בשר (חי וקפוא), פולי סויה, דגים וציוד וטרינרי.
שתי המדינות חברות בארגון G77.
ביקורים מיוחדים

31 במאי 2017 – ביקור נשיא אורוגוואי, טאבארה ואסקס, בקהיר בירת מצרים.
ייצוג

מצרים מיוצגת באורוגוואי על ידי שגרירות שהיא מחזיקה במונטווידאו, בירת אורוגוואי, מאז אוקטובר 1958. השגריר המצרי הראשון שאינו תושב אורוגוואי מונה ב-1952.
אורוגוואי מיוצגת במצרים על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בקהיר, בירת מצרים.
בנוסף, אורוגוואי מיוצגת במצרים על ידי קונסוליה שהיא מחזיקה באלכסנדריה, בירת מצרים.
יחסי בוליביה – הממלכה המאוחדת

| יחסי בוליביה – הממלכה המאוחדת |
| --- | --- |
בוליביה: הממלכה המאוחדת


בוליביה: הממלכה המאוחדת
שטח (בקילומטר רבוע)
1,098,581: 243,610
אוכלוסייה
12,455,579: 69,242,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
45,850: 3,340,032
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,681: 48,237
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

שגרירות בוליביה בלונדון
יחסי בוליביה–הממלכה המאוחדת הם היחסים הדיפלומטיים בין המדינה הרב-לאומית של בוליביה לבין הממלכה המאוחדת. שתי המדינות חברות באו"ם.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1837. בריטניה דואגת לתת לעסקים בריטיים אפשרות לנצל את ההזדמנויות המסחריות המשמעותיות ביותר בבוליביה, ולתמוך בממשלת בוליביה בקידום צמיחה כלכלית וסביבה עסקית טובה במדינה. כמו כן שתי המדינות משתפות פעולה במלחמה בסמים.
נציגויות דיפלומטיות

בוליביה מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון.
בריטניה מחזיקה בבוליביה שגרירות בלה פאס.
יואב צרי

ערך זה עוסק בשחיין ישראלי שנפל במלחמת ששת הימים. אם התכוונתם לחוקר המתמחה בהנדסה כימית, ראו .
יואב צרי (10 ביוני 1942 - 6 ביוני 1967) היה שחיין ישראלי, אלוף ישראל ואלוף המכביה החמישית במשחה ל-100 מטר גב. נהרג בקרב על גבעת התחמושת במלחמת ששת הימים.
ביוגרפיה

צרי נולד וגדל בקיבוץ אפיקים בנם של נעמי ומיכאל. הוא התאמן בשחייה בקיבוצו בהדרכת שמריהו נאבל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה בספטמבר 1955 סיים צרי במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:19.4 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1956, הוא זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:14.5 דקות אחרי עוזי רוזן (1:12.0 דקות) ולפני דוד מלמד מהפועל גוש זבולון (1:14.9 דקות).
ביוגרפיה > אלוף המכביה

בתחרויות השחייה של המכביה החמישית שנערכו בבריכת גלי גיל שברמת גן בספטמבר 1957 בהיותו רק בן 15 זכה צרי במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:13.3 דקות, לפני עוזי רוזן (1:13.9 דקות). שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה בעמק הירדן הוא קבע במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש לנוער של 2:42.7 דקות.
ביוגרפיה > אלוף ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים בחיפה באוקטובר 1957, זכה צרי במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:13.3 דקות, לפני עוזי רוזן שקבע תוצאה זהה (1:13.3 דקות).
ביוגרפיה > בצבא

צרי התגייס לצה"ל ב-1960 ושרת בחטיבת הצנחנים, לאחר שסיים קורס קצינים עבר לשרת בסיירת גולני. במרץ 1962, השתתף במבצע סנונית ברמת הגולן.
ביוגרפיה > לאחר שחרורו מהצבא

לאחר שחרורו מהצבא, למד צרי במכון וינגייט ונישא לגלי להב, אלופת ישראל בשחייה ובשנת 1965 נולד לזוג בן, נועם. הוא עבד בגידול בננות באפיקים והיה צלם פעיל. הוא צילם ופיתח מאות תמונות בשחור לבן, שחלקן פורסמו בכתבי עת. צילומיו עסקו בעיקר בטבע ובדומם.
ביוגרפיה > מותו בקרב על גבעת התחמושת

בתקופת ההמתנה לקראת מלחמת ששת הימים גויס סגן צרי לשירות מילואים כמפקד מחלקה בחטיבה 55. בלילה שבין ה-5 ל-6 ביוני 1967 יצאה החטיבה להתקפה בירושלים המזרחית. גדודו של צרי תקף את גבעת התחמושת. בקרב זה מצא את מותו ב-6 ביוני.
על חלקו המרכזי של יואב צרי בהכרעת הקרב על גבעת התחמושת ראו בספר "גבעת התחמושת מלחמה לוחמים וזיכרון" הפרק "יואב צורי - קרב ההכרעה של שטח ההריגה" עמודים 269–284, מבוסס על תחקיר ארכיוני מתועד של אירועי הקרב, ראיונות ומקורות ביבליוגרפיים. בעקבות פרסום הספר פנתה משפחת צרי, רעייתו גלי וחבריו לרמטכ"ל אביב כוכבי בבקשה להעניק לחלל יואב צרי עיטור לאחר מותו, וחרף תקדימים רבים נענו בסירוב.
צרי נקבר בבית הקברות בקיבוצו. שמו הונצח על גבי אנדרטאות אחדות, לרבות אנדרטת הצנחנים בתל נוף, אנדרטאות בגבעת התחמושת והאנדרטה לנופלים בני עמק הירדן שבצמח.
הערות שוליים

↑  אווירה בינלאומית בבת-גלים, חרות, 11 באוקטובר 1955
↑  5 שיאים והפתעות באליפות ישראל בשחייה, חרות, 7 באוקטובר 1956
↑  נפתחו תחרויות השחייה במסגרת משחקי המכביה ה-5, דבר, 20 בספטמבר 1957
↑  קלטי משתקעת בישראל, מעריב, 29 בספטמבר 1957
↑  ע. שוורץ, קרבות סוערים באליפות השחייה, מעריב, 20 באוקטובר 1957
יחסי בולגריה–תאילנד

| יחסי בולגריה–תאילנד |
| --- | --- |
בולגריה: תאילנד


בולגריה: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
110,879: 513,120
אוכלוסייה
6,746,791: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
101,584: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
15,057: 7,186

יחסי בולגריה–תאילנד הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה הבולגרית לבין ממלכת תאילנד. שגרירות בולגריה בהאנוי מייצגת אותה בתאילנד וכן היא מחזיקה בקונסוליה בבנגקוק; מצד תאילנד, השגרירות בבוקרשט אמונה על היחסים בין המדינות וכן בבעלותה קונסוליית כבוד בסופיה.
היסטוריה

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן ב-10 באפריל 1974, ושנה לאחר מכן הוקמה שגרירות בולגריה בבנגקוק, שנסגרה ב-2011.
בשנים האחרונות ניכר מאמץ לחזק את היחסים ובמהלך 2019 לבדה ערכו שרת החוץ של בולגריה אקטרינה זכרייבה ועמיתה מתאילנד דון פרמודוויני שלוש פגישות, ובדצמבר אותה שנה נחתמה טיוטת הסכם הסגרה.
סחר

בשנת 2018 עמד היקף הסחר בין המדינות ב-120 מיליון דולר. בין הסחורות שבולגריה ייצאה לתאילנד גם ציוד אלקטרוני, גומי ועוד; בין הסחורות שתאילנד ייצאה לבולגריה ניתן למצוא ציוד אלקטרוני, ציוד רפואי ומספוא לבעלי חיים.
יוטונג

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בשאנגחאי (600066) 
 תקופת הפעילות:  1963–הווה (כ־61 שנים)
 מיקום המטה:  ג'נגג'ואו, חנאן, סין
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב
 מוצרים עיקריים:  אוטובוסים, צמ"ה
  
 yutong.com
 
יוטונג (בסינית: 宇通客車, באנגלית: Zhengzhou Yutong Group Co.) הוא קונצרן סיני, המייצר אוטובוסים וכלי צמ"ה, וכן עוסק בהחזקת תיקי השקעות.
היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1963 כסדנה לתיקון אוטובוסים, בשם Zhengzhou Bus Repair Factory. בשנת 1993 שונה שמה ל-Zhengzhou Yutong Bus Co, ובשנת 1997 נרשמה בבורסת שנגחאי.
בשנת 2002 נחתם חוזה לשיתוף פעולה עסקי עם היצרן הגרמני MAN, בעזרתו הצליחו ביוטונג לעמוד בתקנים בינלאומיים, ובאותה השנה נמכרו למעלה מ-10,000 כלי רכב.
ב-2003 הוקמה מחלקת הציוד הכבד של החברה, העוסקת בייצור ומכירת ציוד מכני הנדסי, כגון מכבשי עפר, מערבלי בטון, מנופים ועוד.
בשנת 2005 הקימה יחד עם חברת coachbuilder Guðmundur Tyrfingsson האיסלנדית את Yutong Eurobus, וכך נכנסה לראשונה לשוק האירופי. מטה החברה בצפון אירופה שוכן בעיירה סלפוס.
בשנת 2008 פותח האוטובוס העירוני הראשון, ובאותה השנה הורחב כושר הייצור של החברה ל-105 אוטובוסים ביום.
בשנת 2012 מכרה יוטונג 47,474 אוטובוסים, ועקפה במכירות את קינג לונג הסינית ואת דיימלר AG הגרמנית. החברה מייצאת כיום לעשרות מדינות ברחבי העולם.
ב-2012 החלה צ'יינה מוטורס לייבא את אוטובוסי יוטונג לישראל. בין החברות המפעילות את האוטובוסים של המותג נמנות אגד, אגד תעבורה, אפיקים ועוד.
אוטובוס מתוצרת יוטונג בטאיפיי, טאיוואן
אוטובוס מתוצרת יוטונג בקרקוב, פולין
יוטונג בשירות אגד הסעים
הערות שוליים

↑  אתר המחלקה לציוד כבד של יוטונג
↑  ייצוא, באתר החברה
↑  דניאל שמיל, לפני הרכבת לאילת: אוטובוס סיני ראשון הגיע לישראל, באתר TheMarker‏, 31 בינואר 2012
↑  דובי בן-גדליהו, ‏לראשונה בישראל: אוטובוסים זולים שמיוצרים סין, באתר גלובס, 31 בינואר 2012
↑  דובי בן-גדליהו, ‏יבואנית האוטובוסים הסיניים צ'יינה מוטורס תתרחב לתחום המשאיות בישראל, באתר גלובס, 8 בספטמבר 2013
יגאל ורדי

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1953 (בן 71) משמר הנגב, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 www.igalvardiart.com
 
יגאל ורדי (נולד ב-5 במאי 1953) הוא גרפולוג, פסיכולוג, צייר וסופר ישראלי.
ביוגרפיה

נולד ב-1953 בקיבוץ משמר הנגב. החל לצייר בילדותו. בגיל 6 נסע עם משפחתו לארגנטינה, שם למד מגיל 7 באקדמיה לציור אצל הציירת-פסלת ססיליה מרקוביץ (תלמידתו של הצייר אנדרה לוט והפסל אנטואן בורדל). לאחר חמש שנים בארגנטינה חזר עם משפחתו לישראל והתיישב בבאר שבע, שם השתלם אצל משה אגמון ולאחר מכן אצל רפי לביא ורן שחורי. בגיל 13 הוצגה תערוכת יחיד ראשונה שלו, בבית העם בבאר שבע.
לאחר שרותו הצבאי סיים את לימודיו באוניברסיטת תל אביב לתואר ראשון בפילוסופיה ותואר שני בפסיכולוגיה קלינית. התמחה בתחום הפסיכולוגיה הקלינית, אך מאז לא עוסק בטיפול מעשי. סיים דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב ורדי מתמקד בעבודתו בתחום הגרפולוגיה.
הציג עשרות תערוכות במהלך השנים ובמקביל כתב שבעה ספרים בתחומי גרפולוגיה, פסיכולוגיה, אמנות, ניהול ופילוסופיה. מנהל משרד העוסק בגרפולוגיה ובמקביל עוסק באמנות הציור ובכתיבת ספרים בתחומי המחקר השונים.
נשוי לזיוה ואב לארבעה ילדים.
עבודתו

בספרו "כתב היד כראי הנפש" הציג תאוריה אבחונית המושתתת על התאוריה של מורו, הגרפולוג ישראל אודם. בתאוריה זו ניסה להציג את הדרך בה האישיות מתארגנת באופן סינרגטי בין טיפוסי אישיות שונים, החוברים יחדיו כשדות חלקיים במערך הנפשי. בספרו כלל מחקרים שונים בתחום הגרפולוגיה, שביצע במסגרות צבאיות (מחלקת מדעי ההתנהגות בצה"ל) ואקדמיות.
בספרו "חכמת הנפש לרפא את עצמה" הציג תאוריה על הדרך בה נפש האדם מבצעת את הרגולציה הפנימית לעבר שיווי המשקל, כאשר פתולוגיה נפשית אחת מאזנת פתולוגיה שנייה, ויחד נוצרת הרמוניה עם שיווי משקל ייחודי לכל סגנון חיים.
ורדי חקר את הציור המודרני על פי הגישה של וולפלין, באימרה: "היסטוריה ללא שמות". בכך עסק בניסיון לחשוף את המבנים הסינכרוניים העוברים מדור לדור מבעד לסגנונות השונים הדיאכרוניים. הציג את תולדות הציור המודרני, מהאימפרסיוניזם ועד הפוסט-מודרניזם, בגישה סטרוקטורלית, תוך הצגת הטרנספורמציה מסגנון לסגנון כמטאמורפוזה סגורה. התאוריה הוצגה בספרו "מימזיס".
ורדי פיתח שיטת הוראת ציור אותה הציג בספרו "סקיצה". השיטה מבוססת על אוריינות ציורית וביצוע ספירלי משלב של שרבוט, עבור לסכימה והבנייה של צורה גאומטרית וכלה ברזולוציה של ציור ריאליסטי.
בנוסף פיתח ורדי שיטה לייעוץ פילוסופי המבוססת על הבנת האדם מנקודת מבט טיפולוגית, כסגנון חיים הטומן בחובו במקביל תמונת עולם פילוסופית המקנה לאדם הסבר ומשמעות לחיים. לטענתו, היכולת להיחשף לתת-ההכרה הקוגניטיבי על תמונת עולם זו, מאפשרת לאדם להרחיב את דרגות החופש שלו בבחירת חייו, בתהליך היצירה וההגשמה העצמית. התאוריה הוצגה בספרו "הפילוסופיה של השגעון".
ורדי פיתח סגנון ציור משלו המבוסס על סגנון הציור הטופולוגי.
כתביו > ספרים

פרסומי ספרים בהוצאת ידיעות ספרים:
"פוסטמודרניזם ומה הלאה?בחיפוש אחר הניאומודרניזם", 2020
בתחום האמנות:
"מימזיס – הפסיכולוגיה של הציור המודרני", 1996.
"סקיצה– הוראת הציור, חניכת האמן", 2004.
"ויווה פיקאסו - פרשנות אסתטית ליצירתו", 2007. (קישור לרקע ופרק מהספר, באתר "טקסט")
"מטמורפוזה- ציורים לאורך הדרך", 2014.
"מדוע הבודהא טעה? - זן ואמנות שטיפת הכלים", 2018.
בתחום הפסיכולוגיה:
"חכמת הנפש לרפא את עצמה" – אישיות ופסיכופתולוגיה, שנת 1998.
"כתב-היד כראי הנפש – גרפולוגיה ומדעי ההתנהגות", שנת 2000.
"הפילוסופיה של השגעון - המדריך הפילוסופי לחיים", שנת 2009. (קישור לרקע ופרק מהספר, באתר "טקסט")
"סוד המזל בניהול - מדריך לפיתוח מנהלים", שנת 2005.
"האישיות הקולאז'ית - תורת אישיות סינרגית", 2013.
"התולעת והדרקון- הפסיכופתולוגיה של הרוע הנאצי", שנת 2015.
כתביו > מאמרים

ורדי י., הפסיכיאטריה ההיפוקרטית בראי משנתו של יהודה פריד, מחשבות, פרק ו', חוברת 1 (עמ' 24–33), 1991.
ורדי י., כ"ץ י., אסטרטגיות איסוף והערכה במודיעין, מערכות (322) (עמ' 30–38), 1991. (המאמר זכה בפרס ראשון בתחרות על שם ג'ים אנגלטון ראש הסי.אי. איי במסגרת תחרות אקדמית עם מרכז קהילת המודיעין בישראל).
ורדי י., נביאי שקר ונביאי אמת, כיצד לשפר את התחזיות במודיעין, מבט מל"מ, כתב עת לענייני מודיעין וביטחון, גיליון 44, עמ' 20, 2006.
ורדי י., רגולציה – חכמת הנפש לרפא את עצמה, מעגלי נפש, 2005.
ורדי י., אנמנזה – ביבליותרפיה סטרוקטורלית, מעגלי נפש, 2011 (בהפקה).
ורדי י., מרד יצירה והתגלות, (עמ' 281–284) בכור היצירה (יובל ליצירתו של ש.ג. שוהם), הוצ' שערי משפט, 2004.
ורדי י., כיאסמוס: חידת ההצלבה בין ווקטור ההפרדה לווקטור האיחוד בתורת האישיות של שלמה גיורא שוהם. (עמ' 39–49), גבורות היצירה, 2010.
ורדי י., יישום עקרונות הקריקטורה - על השיטה והאבחון הגרפולוגי, גרפולוגיה, חוברת מס' 1, (עמ' 34–38), 1990.
ורדי י., מסקנות פסיכודנימיות בגישה "מערכתית" כפי שזה משתקף ממשנתו הגרפולוגית של ישראל אודם – תורת הפוטנציות, גרפולוגיה, חוברת מס' 2, (עמ' 44–53), 1991.
ורדי י., סגנונות ניהול וגרפולוגיה, גרפולוגיה, חוברת מס' 6 (עמ' 7–19), 1995.
ורדי י., גרפולוגיה דינמית-האומנם?, גרפולוגיה, חוברת מס' 8, (עמ' 27–28), 1997.
ורדי י., אוטו-רגולציה (הוויסות העצמי), גרפולוגיה, חוברת מס' 10, (עמ' 74–81), 1999.
ורדי י., הקשר ההכרחי-האנליטי, ההוליסטי-טיפולוגי והפסיכודינמי, גרפולוגיה, חוברת מס' 11, (עמ' 43–47), 2000.
תערוכות

1967 – בית העם באר שבע
1970 – מוזיאון פתח תקווה לאמנות
1975 – מוזיאון פתח תקווה לאמנות
1976 – גלריה יד האמן, יפו
1987 – בית האמנים – אגודת הציירים והפסלים, תל אביב
1987 – גלריה יד לבנים, תל אביב
1988 – מימזיס, גלריה אנגל, תל אביב
1991 – מטמורפוזות, גלריה אנגל, תל אביב
1998 – בונז'ור מסייה בוצ'וני, גלריה אפרת, תל אביב
1999 – קונצרט בציור, פסטיבל תיאטרונטו ודו-אמן, הבימה ותיאטרון ירושלים
2001 – מציירים ורושמים בגלריה (עם א. קוסובסקי וע. בר-קדמא), גלריה עמליה ארבל
2003 – ח"נ ביאליק- דיוקן נפש, מוזיאון בית-ביאליק
2003 – סקיצה רישומי התהוות, משכן אמנים, הרצליה
2004 – דיוקנאות מעולם התיאטרון, תיאטרון הבימה
2005 – דיוקן של ד"ר חיים ארלוזורוב, פרופיל תל אביב, הוצג בחזית העירייה
2006 – ציורי מיתוס, משכן אמנים בהרצליה
2006 – הסוס המפוצל, פארק פתח-תקוה
2007 – גרניקה II – מלחמה ושלום, מכון סרוונטס, תל אביב
2008 – וריאציות על תולדות האמנות, הציור הטופולוגי, בית האמנים ע"ש זריצקי
הערות שוליים

↑  אילנה גרף, יגאל ורדי - ציורי מיתוס, באתר ארט-טקסט
↑  כרמית ספיר-ויץ, חיקוי של מונה ליזה, באתר nrg‏, 21 ביולי 2008
↑   אירי ריקין, מה הפך את הגרמנים לנאצים - ניתוח פסיכולוגי וגרפולוגי, באתר הארץ, 20 באפריל 2016
↑  גרניקה II  מלחמה ושלום, באתר הארץ, 14 ביוני 2007
↑  אבנר שפירא, תערוכות חדשות, באתר הארץ, 3 ביולי 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 274193  NLI: 987007297351005171  GND: 1059382717  ISNI: 0000 0000 6693 2004  LCCN: nr96028330  VIAF: 61444772   WorldCat (עם VIAF): 61444772
יחסי בולגריה–רומניה

| יחסי בולגריה–רומניה |
| --- | --- |
בולגריה: רומניה


בולגריה: רומניה
שטח (בקילומטר רבוע)
110,879: 238,391
אוכלוסייה
6,746,791: 18,988,203
תמ"ג (במיליוני דולרים)
101,584: 351,003
תמ"ג לנפש (בדולרים)
15,057: 18,485
משטר
רפובליקה

יחסי בולגריה–רומניה הם יחסי החוץ בין בולגריה לרומניה. ישנם 7,336 בולגרים החיים ברומניה וכ־4,575 רומנים החיים בבולגריה. שתי המדינות הצטרפו כחברות מלאות לאיחוד האירופי בשנת 2007, ולנאט"ו בשנת 2004. המדינות חולקות 608 ק"מ של גבולות משותפים, לרוב לאורך הדנובה.
היסטוריה

כחלק מהיחסים בין המדינות נערכו ביקורים רשמיים קבועים של שני הנשיאים. היחסים בין רומניה לבולגריה מתפתחים "באופן אינטנסיבי מאוד", מכיוון ששתיהן הצטרפו לאיחוד האירופי בשנת 2007. לרומניה ובולגריה מעולם לא היו סכסוכים חמורים, פרט לסכסוך טריטוריאלי על אזור דוברוג'ה בין 1913 ל־1940 (שהסתיים בהסכם קראיובה) וכעת נשכחו ברובם. יש יחסים קרובים בין רוסה לג'יורג'יו שיש להם אחד משני הגשרים על הדנובה בקטע המשותף לשתי המדינות, גשר הדנובה. הגשר האחר הוא גשר אירופה החדשה שנמצא בין וידין לקלאפט, בנייתו הסתיימה ביוני 2013.
מחלוקת קדחת החזירים האפריקאית לשנת 2019

תקרית דיפלומטית פרצה באוגוסט 2019 בין בולגריה לרומניה בגלל קדחת החזירים האפריקאית (ASF).
ראש ממשלת בולגריה, בויקו בוריסוב, האשים את התיירים הרומנים שהביאו את מחלת ה- ASF ועזרו להפיץ אותה. על פי הדיווחים, בוריסוב אמר: "57,000 מכוניות עוברות מדי יום מרומניה לבולגריה. אני בטוח שהתיירים הרומנים הביאו את המחלה. הם אוכלים בצד הדרך, זורקים את שאריות המזון שעוזרים להפיץ את מחלת החזירים. הם מסתובבים, אוכלים וזורקים את השרידים בכל מקום. אין שום דבר שאנחנו יכולים לעשות."
משרד החוץ הרומני השיב כי הוא מאוכזב מדבריו של בוריסוב וכי התיירים הרומנים מגבירים את התוצר של בולגריה: "מעבר לוויכוחים הטכניים שיציעו הרשות הלאומית לבריאות וטרינרית לבטיחות המזון להגיב לדבריו המצערים של ראש ממשלת בולגריה, בויקו בוריסוב, אנו מופתעים ומאוכזבים מהדרך בה התייחס ראש ממשלת בולגריה לתיירים רומנים, אשר תורמים תרומה משמעותית לתמ"ג של בולגריה."
נציגויות דיפלומטיות

בולגריה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
רומניה מחזיקה בבולגריה שגרירות בסופיה ושלוש קונסוליות כבוד בבורגס, סיליסטרה וווידין.
יוטורנט

| --- | --- |

 מפתח:  BitTorrent, Inc
 מחזור חיים:  18 בספטמבר 2005 – הווה (19 שנים) 
 גרסה אחרונה:  1.8.7.45548 (30 בינואר 2020) 
 מערכת הפעלה:  חלונות, לינוקס, OS X ואנדרואיד
 נכתבה בשפות:  C++
 סוג רישיון:  פרסומות
 קטגוריה:  שיתוף קבצים
 www.utorrent.com
 
יוטורנט (באנגלית: μTorrent) היא תוכנת קליינט של ביטורנט. האות היוונית μ המשמשת לסימון "מיקרו" ומופיעה בשם התכנה, מתייחסת לשימוש הדל יחסית במשאבי המחשב שהיה לה בתחילת דרכה, כאשר תוכננה כך שתצרוך מינימום משאבי מחשב תוך שהיא מספקת פונקציונליות הדומה לתוכנות קליינט פופולריות אחרות המשתמשות במשאבים רבים יותר כגון Vuze או BitComet. מאז רכישת התוכנה על ידי BitTorrent, Inc ב-7 בדצמבר 2006, התוכנה גדלה מאוד והפכה כבדה מאוד על משאבי המערכת. בעשור הראשון של שנות ה-2000 עד לאמצע העשור השני, היה זה הקליינט הנפוץ ביותר של ביטורנט מחוץ לסין, שם "Xunlei" הוא קליינט הביטורנט הנפוץ ביותר. מאז, ירדה הפופולריות של התוכנה באופן דרמטי עקב המודל הזדוני שלה.
התוכנה תומכת במערכות ההפעלה Windows, Linux, OS X ו- Android.
התוכנה נמצאת בפיתוח מאז שהושקה הגרסה הראשונה שלה בשנת 2005. על אף שהתוכנה פותחה במקור על ידי המתכנת השוודי לודוויג סטרייגוס (Ludvig Strigeus), מ-7 בדצמבר 2006, קוד התוכנה הוא בבעלות ומתוחזק על ידי חברת BitTorrent, Inc‏.
היסטוריה

המתכנת השוודי לודוויג סטרייגוס החליט ליצור לקוח ביטורנט אשר יהיה קטן ויעיל בהרבה מתוכנות הלקוח של ביטורנט אשר היו קיימים באותה העת והשתמשו במשאבי מערכת רבים. במהלך הרבעון האחרון של 2004 החל סטרייגוס לעבוד על יצירת התוכנה (הגרסה הראשונה של התוכנה נוצרה ב-17 באוקטובר 2004), בעיקר בשעות הפנאי שלו לפני ואחרי שעות העבודה. בהמשך חדל מלפתח את התוכנה במשך שנה שלמה. סטרייגוס חידש את העבודה על יצירת התוכנה ב-15 בספטמבר 2005, ושלושה ימים לאחר מכן, השיק את גרסה הבטא הראשונה של התוכנה (1.1 beta) אשר הייתה זמינה תחת רישיון חופשי.
ב-7 בדצמבר 2006, יוטורנט נרכשה על ידי חברת BitTorrent, Inc.
ב-18 בספטמבר 2007, שוחררה התוכנה BitTorrent 6.0 אשר מהווה גרסה מחודשת למותג של יוטורנט. על אף שבגרסאות קודמות, יוטורנט הייתה תוכנה חופשית וקוד פתוח, החל מגרסה זו, התוכנה הפכה לתוכנה חינמית וקניינית(אנ').
ב-15 ביולי 2011 הודיעה חברת BitTorrent, Inc כי תחל להציע גרסה בתשלום של תוכנת יוטורנט הנקרא "μTorrent Plus" אשר תכלול פיצ'רים נוספים כגון המרת קבצים, אנטי וירוס מובנה ונגן מדיה. ב-6 באוקטובר 2011, גרסת הטרום אלפא של μTorrent Plus הושקה. נכון לפברואר 2012 ניתן לרכוש ולהוריד את גרסה 3.1 של תוכנת μTorrentPlus.