stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המרכז למחקר מדיני
הערות שוליים

↑  המרכז למחקר מדיני באתר משרד החוץ, גרסה שמורה מ-9 בספטמבר 2003
↑  אמיר אורן,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'המגילות הגנוזות של המודיעין, באתר הארץ, 4 בפברואר 2014
↑  רועי נחמיאס,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'שואפים לקריירה במשרד החוץ? הנה הצ'אנס, באתר ynet, 12 בדצמבר 2007
↑  רועי קייס,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'הכירו את גוף המודיעין שנשאר בצל, באתר ynet, 13 ביולי 2016
↑  רועי קייס,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'הכירו את גוף המודיעין שנשאר בצל, באתר ynet, 13 ביולי 2016
↑  רועי קייס,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'הכירו את גוף המודיעין שנשאר בצל, באתר ynet, 13 ביולי 2016
↑  ברק רביד‏, השליחות של בנט: 6 שבועות של משימה בלתי אפשרית בין מוסקבה לקייב, באתר וואלה, 22 בפברואר 2023
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'דו"ח מסווג: עדיף לייצא גז טבעי דרך מצרים במקום טורקיה, באתר ynet, 14 באוגוסט 2018
↑  ברק רביד‏, דו"ח משרד החוץ מזהיר מהשלכות המהפכה המשפטית על מעמדה הבינלאומי של ישראל, באתר וואלה, 4 במאי 2023
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'דו"ח משרד החוץ: "אירופה לא מסוגלת להגן על עצמה", באתר ynet, 14 בדצמבר 2016
1 2  המרכז למחקר מדיני (ממ"ד), באתר משרד החוץ
| קהילת המודיעין הישראלית |
| --- | --- | --- |
| יחידות מודיעין בצה"ל | אגף המודיעין • חיל המודיעין• להק המודיעין • מספן המודיעין • מחלקות המודיעין בפיקודים המרחביים |  |
| משרד ראש הממשלה | המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים • שירות הביטחון הכללי• המטה לביטחון לאומי |  |
| משרד החוץ | המרכז למחקר מדיני |  |
| משטרת ישראל | אגף המודיעין במשטרת ישראל |  |
| ארגונים לשעבר | נתיב (לשכת הקשר) • הלשכה לקשרי מדע • ש"י • חיל האיסוף הקרבי • משרד המודיעין |  |
| ארגונים נוספים | ועדת ראשי השירותים • המרכז למורשת המודיעין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356668405171
תחנת הרכבת השומרון – טייבה

תחנת הרכבת השומרון - טייבה היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל המתוכננת לשרת את אזור השומרון ואת הערים טייבה, קלנסווה והיישובים שסביבן. התחנה צפויה להיות התחנה הראשונה אי פעם שתיבנה בישראל במיוחד עבור המגזר הערבי.
התחנה נמצאת בהליכי הקמה כחלק מפרויקט המסילה המזרחית החדשה. התחנה מקודמת על ידי חברת נתיבי ישראל. מנהל הפרויקט הוא אינג' רן מנובה. התחנה תוכננה על ידי משרד האדריכלים ברחנא אדריכלים. המכרז קודם עי חברת שריסט מהנדסים. החברה המבצעת היא חברת "י. לרר הנדסה" באמצעות קבלן המשנה, "ג. רעם תשתיות ופיתוח", מנהלי הפרויקט מטעם הקבלן הוא אינג' שוקי עגינה.
התחנה עתידה לכלול שני רציפי אי, מגרש חנייה עבור כ-1000 מכוניות ממנו תתאפשר הגעה לרציפים באמצעות מעבר תת-קרקעי, מבנה טרנספורמציה ומשאבות. בסיום הפרויקט תשתרע התחנה על שטח של 10,000 מ"ר.
כדי לאפשר גישה נוחה לתחנה ייבנה בסמוך אליה מחלף ליד המושב שער אפרים.
רציפי התחנה בבנייה, נובמבר 2022
מבנה התחנה בבנייה, נובמבר 2022
מבנה נהגים בבנייה, נובמבר 2022
התחנה בבנייה, מרץ 2023
התחנה בבנייה, מרץ 2023
הערות שוליים

↑  בלי לעצור בתל אביב: אושרה תחנת רכבת חדשה במזרח כפר סבא (וידיאו), באתר mynetkfarsaba, ‏2021-08-09
↑  תחנת רכבת טייבה, באתר www.sharist.co.il
↑  שבתשתיות - ביצוע פרויקטים בתחבורה, אנשים טובים באמצע הדרך, באתר www.facebook.com, ‏13 בספטמבר 2021
↑  מסילה מזרחית, באתר barchana.com
↑  יורדים לשטח - סקירת פרויקט המסילה המזרחית, קטע B (חלק ב'), באתר CivilEng - מובילים שינויי בענף הבנייה
↑  יורדים לשטח - פרויקט המסילה המזרחית, באתר CivilEng - מובילים שינויי בענף הבנייה
חברות (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

סמליל סדרת הטלוויזיה "חברות"
 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  שי בן עטר יואב גרוס ליאת שביט ליטל שוורץ
 כותבים:  שי בן עטר ליאת שביט ליטל שוורץ
 בימוי:  רני סער שי בן עטר
 שחקנים:  ליטל שוורץ לירית בלבן מגי אזרזר לירון וייסמן קובי מימון קובי מאור
 פרסים:  פרס הקומדיה הטובה ביותר בטקס "ורד הזהב"
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  51
 הפקה
 מפיק:  עמית זלץ יואב גרוס בני מנשה ערן שגיא
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 אורך פרק:  25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ עשר (2013–2019) שידורים חוזרים: רשת 13 (2019–הווה) ערוץ ההומור Hot Comedy Central
 תקופת שידור מקורית:  24 באפריל 2013  – 27 באוגוסט 2018
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
חברות היא קומדיית מצבים ישראלית ששודרה 24 באפריל 2013 בערוץ עשר והחל מ-2019 משודרת ברשת 13 בשידורים חוזרים בהפקת יואב גרוס הפקות.
בספטמבר 2014 זכתה התוכנית בפרס "ורד הזהב" (Rose d'or). כמו כן נמכר פורמט הסדרה לערוץ TF1 של צרפת. הסדרה נמכרה גם לרשת CBS. ב-2021 הפורמט נמכר גם לערוץ 4 הבריטי שמייצרת עיבוד חדש לסדרה תחת השם "Little Mom".
העונה השנייה עלתה לשידור ב-6 ביוני 2015 והסתיימה ב-5 בספטמבר באותה שנה. ביולי 2015 לאור הצלחת הסדרה, אישר ערוץ 10 הפקת עונה שלישית לסדרה ועלתה לשידור ב-25 ביוני 2017 והסתיימה ב-17 בספטמבר 2017. העונה הרביעית עלתה לשידור שידור ב-24 ביוני 2018 והסתיימה ב-27 באוגוסט 2018. ב-2020 החל שידור הסדרה בערוץ ההומור, ובערוץ Hot Comedy Central ב-HOT.
בינואר 2023 הודיעה ליטל שוורץ כי הסדרה לא תחזור לעונה חמישית, אך ציינה כי היא מפתחת סדרה חדשה.
רקע

הסדרה מתארת את חייהן של ארבע חברות טובות: נועה (ליטל שוורץ), פזית (לירית בלבן), ורד (לירון וייסמן) ושני (מגי אזרזר) הרווקה היחידה מבין חבורת הבנות, שאת רוב זמנן מבלות בגינה הציבורית עם ילדיהן. הסדרה מציגה בצורה קומית את חייהן וחיי הסובבים אותן.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון | מדרוג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 12 | 12 | 24 באפריל 2013 | 11 ביולי 2013 | 11.5% |
|  | 2 | 13 | 13 | 6 ביוני 2015 | 5 בספטמבר 2015 | 10.6% |
|  | 3 | 13 | 13 | 25 ביוני 2017 | 17 בספטמבר 2017 | 10.4% |
|  | 4 | 13 | 13 | 24 ביוני 2018 | 27 באוגוסט 2018 | 6.8% |
פרקים > עונה 1 (2013)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | תאריך שידור מקוריישראל | מדרוג | מקור |
| 1 | 1 | 24 באפריל 2013 | 17.5% |  |
| 2 | 2 | 1 במאי 2013 | 15.8% |  |
| 3 | 3 | 8 במאי 2013 | 10.6% |  |
| 4 | 4 | 15 במאי 2013 | 9.2% |  |
| 5 | 5 | 22 במאי 2013 | 9.9% |  |
| 6 | 6 | 29 במאי 2013 | 9.7% |  |
| 7 | 7 | 6 ביוני 2013 | 11.4% |  |
| 8 | 8 | 13 ביוני 2013 | 11.2% |  |
| 9 | 9 | 20 ביוני 2013 | 11.9% |  |
| 10 | 10 | 27 ביוני 2013 | 11.4% |  |
| 11 | 11 | 4 ביולי 2013 | 7.8% |  |
| 12 | 12 | 11 ביולי 2013 | 11.5% |  |
פרקים > עונה 2 (2015)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | תאריך שידור מקוריישראל | מדרוג | מקור |
| 13 | 1 | 6 ביוני 2015 | 15.7% |  |
| 14 | 2 | 13 ביוני 2015 | 9.8% |  |
| 15 | 3 | 20 ביוני 2015 | 9.5% |  |
| 16 | 4 | 27 ביוני 2015 | 10.6% |  |
| 17 | 5 | 4 ביולי 2015 | 8.3% |  |
| 18 | 6 | 11 ביולי 2015 | 11.4% |  |
| 19 | 7 | 18 ביולי 2015 | 11.3% |  |
| 20 | 8 | 1 באוגוסט 2015 | 11.4% |  |
| 21 | 9 | 8 באוגוסט 2015 | 9.4% |  |
| 22 | 10 | 15 באוגוסט 2015 | 11.1% |  |
| 23 | 11 | 22 באוגוסט 2015 | 9.9% |  |
| 24 | 12 | 29 באוגוסט 2015 | 10.9% |  |
| 25 | 13 | 5 בספטמבר 2015 | 8.5% |  |
פרקים > עונה 3 (2017)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | תאריך שידור מקוריישראל | מדרוג | מקור |
| 26 | 1 | 25 ביוני 2017 | 9.8% |  |
| 27 | 2 | 2 ביולי 2017 | 9.2% |  |
| 28 | 3 | 9 ביולי 2017 | 8.8% |  |
| 29 | 4 | 16 ביולי 2017 | 10.4% |  |
| 30 | 5 | 23 ביולי 2017 | 11.5% |  |
| 31 | 6 | 30 ביולי 2017 | 12.6% |  |
| 32 | 7 | 6 באוגוסט 2017 | 12% |  |
| 33 | 8 | 13 באוגוסט 2017 | 10.7% |  |
| 34 | 9 | 20 באוגוסט 2017 | 10.7% |  |
| 35 | 10 | 27 באוגוסט 2017 | 9.3% |  |
| 36 | 11 | 3 בספטמבר 2017 | 10.5% |  |
| 37 | 12 | 10 בספטמבר 2017 | 11.1% |  |
| 38 | 13 | 17 בספטמבר 2017 | 8.8% |  |
פרקים > עונה 4 (2018)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה  | נתוני צפייה  | מקור |
| מספר פרק בסדרה | מספר פרק בעונה | תאריך שידור מקוריישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 39 | 1 | 24 ביוני 2018 | 7% |  |  |
| 40 | 2 | 1 ביולי 2018 | 7.2% |  |  |
| 41 | 3 | 8 ביולי 2018 | 8.3% | 253,000 |  |
| 42 | 4 | 12 ביולי 2018 | 4.1% |  |  |
| 43 | 5 | 15 ביולי 2018 | 6.6% | 176,000 |  |
| 44 | 6 | 22 ביולי 2018 | 7% | 194,000 |  |
| 45 | 7 | 24 ביולי 2018 | 6.9% | 171,000 |  |
| 46 | 8 | 29 ביולי 2018 | 6.3% | 194,000 |  |
| 47 | 9 | 31 ביולי 2018 | 5.7% | 169,000 |  |
| 48 | 10 | 7 באוגוסט 2018 | 7.9% | 190,000 |  |
| 49 | 11 | 13 באוגוסט 2018 | 7.6% | 181,000 |  |
| 50 | 12 | 20 באוגוסט 2018 | 7.2% | 194,000 |  |
| 51 | 13 | 27 באוגוסט 2018 | 6.3% | 161,000 |  |
דמויות > דמויות ראשיות

נועה שלם (גולדמן) (ליטל שוורץ): נשואה לארז ואמא לשתי בנות בשם ליה ומיקה. עובדת כשחקנית בהצגות ילדים. בתם של אתי ורפאל גולדמן. חברתן הטובה של שני, פזית וורד. בסוף העונה השנייה נכנסת להריון ובתחילת העונה השלישית יולדת את בתה השנייה, מיקה.
פזית חכם (בקשי) (לירית בלבן): חברתן של נועה וורד. נשואה לניסים, ולהם שלושה ילדים: ענבל, יובל והרצל. אחות של בועז. פזית עקרת בית, המרעיפה על ילדיה אהבה ודואגת לצרכיהם ללא יומרות מיוחדות.
שני שחר (מגי אזרזר): חברת ילדות של נועה. רווקה אשר מרבה לצאת לדייטים לא מוצלחים. בעלת ביטחון עצמי גבוה מאוד. בתם הבכורה של רוחל'ה ואיסר. שני עובדת בתור שוטרת, כתוצאה מהתערבות שלה ושל נועה.
ורד בקשי-אליגון (לירון וייסמן): חברתן של נועה ופזית, אמא של אגם. לרוב היא מתפארת בעבודתה כעורכת דין, במשפחתה ובעצמה. מזלזלת בנועה. שונה מאוד מפזית גיסתה בשאפתנות שלה ובמיעוט רגשות אך הן מסתדרות יחד כחברות. נשואה לבועז אחיה של פזית. בסוף העונה הרביעית היא מתמודדת עם טיפולי פוריות שגורמים לה להשתנות ולבסוף נכנסת להריון עם תאומים.
דמויות > דמויות נוספות

ארז שלם (קובי מימון): בעלה של נועה, לשניים שתי בנות בשם ליה ומיקה. עובד בחברת סאונד.
ניסים חכם (קובי מאור): בעל עסק לקובות, נשוי לפזית, ולהם שלושה ילדים: ענבל, יובל והרצל.
ליה שלם (שחר שמולביץ'): בתם הבכורה של נועה וארז. ואחותה הגדולה של מיקה. ליה משתנה בהדרגתיות על פי העונה: בעונה הראשונה ובעונה השנייה היא בגן, ובעונה השלישית היא לומדת בכיתה א'.
אתי "אתק'ה" גולדמן (חני נחמיאס) (עונות 2–4): אמא של נועה וסבתא של ליה ומיקה.
רפאל "רפי" גולדמן (דב רייזר) (עונות 2–4): אבא של נועה וסבא של ליה ומיקה.
"רוחל'ה" שחר (אודיה קורן): אמן של שני ותמר, אשתו של איסר.
איסר שחר (שלום שמואלוב): אביהן של שני ותמר. בעלה של רוחל'ה.
ברטה (דינה דורון): סבתה של שני ותמר אמא של רוחל"ה. לא מחבבת את שני ומעדיפה את נכדתה השנייה תמר על פניה. בת זוגו של קלמן בעונה השנייה.
ענבל חכם (שני אביב): בתם הבכורה של פזית וניסים. אחותם הגדולה של יובל והרצל.
יובל חכם (בנימין שובה): בנם האמצעי של פזית וניסים, אחיהם של ענבל והרצל.
בועז בקשי-אליגון (עידו מוסרי) (עונה 2, 4): אחיה הצעיר של פזית. בעלה של ורד ואביה של אגם.
מלכה שלם (רינה פדווה) (עונה 1): אמו של ארז.
עזרא בקשי (קובי פשה) (עונה 2): אביהם של פזית ובועז. בעלה של זמירה.
זמירה בקשי (שפרה מילשטיין) (עונה 2): אמם של בועז ופזית. אשתו של עזרא.
הרצל חכם (תמיר אריכא עונה 2 אורח) (איתמר גניש) עונה 3) (ליאם צרפתי) (עונה 4): בנם של ניסים ופזית ואחיהם של ענבל ויובל.
בורקס (אסי) (רמי קאשי): שוטר שעובד עם שני במשטרה ומחזר אחריה.
תמר שחר (ברקת מופקדי) (עונות 1, 3-4): אחותה הקטנה של שני. בתם הקטנה של רוחל'ה ויזהר והבת המועדפת עליהם, בסוף העונה הראשונה מתחתנת. מתגרשת מבעלה בעונה 3 ולאחר מכן בזוגיות בעונה 4 מתחתנת ולאחר מכן יולדת.
אביגיל (אודליה מורה-מטלון) (עונה 1): הגננת של ליה, בתם של נועה וארז.
אילנה (אסתי זקהיים) (עונה 1): הגננת של יובל, בנם של פזית וניסים.
אמיר (טום באום) (עונה 2): הספר של שני.
מיקה שלם: בתם הקטנה של נועה וארז ואחותה הקטנה של ליה.
סיגל (עדי חבשוש) (עונה 4): הגננת של הרצל - בנם של פזית וניסים.
משיח (אמיתי יעיש בן אוזיליו): מפקד המשטרה.
ביקורת

יום לאחר שידור הפרק הראשון סדרה, פורסם בוואלה כי ”חברות היא גרסה נשית ומוצלחת של "רמזור"”. ובהמשך הכתבה נכתב גם כי ”אינטליגנטית, כתובה היטב ומשוחקת יפה”. בווינט פרסמו כי הסדרה היא ”סיטקום מהודק עם פאנצ'ים לא רעים ואם היא לא מביאה לכם את הסעיף, אתם עוד עלולים ליהנות”.
גם בעלייתה של העונה השנייה, זכתה הסדרה לביקורות טובות באתר nrg כשנכתב ”כי "חברות" היא ההוכחה שלפעמים לא צריך להמציא את הגלגל, אלא מספיק לנסוע נכון” ולפני כן מוסיפים ש”"חברות" - בכלל לא סדרה לנשים בלבד”.
קורפוס ספרטום

מפת הקורפוס ספרטום של ירושלים לפי תוכנית החלוקה
קוֹרפּוּס סֶפָּרָטוּם (מלטינית: Corpus separatum; בעברית: גוף נפרד) פירושו עיר או אזור בעלי מעמד פוליטי ומשפטי שונה מסביבתה, אך חסרי ריבונות עצמאית.
מונח זה הוזכר בוועידת אונסקו"פ אשר הציעה בשנת 1947 את תוכנית חלוקת ארץ ישראל. בתוכנית החלוקה חולקו שטחי ארץ ישראל בין היהודים והערבים. לעומת שאר הארץ, ירושלים ובית לחם לא חולקו אלא הוגדרו כקורפוס ספרטום – גוף נפרד שיהיה בשליטה בין-לאומית ולא בשליטת אחד הצדדים (שלטון יהודי, שלטון ערבי או שלטון המנדט הבריטי). בסופו של דבר, האזור המיועד פוצל בין ישראל וירדן בהסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות.
קורפוס ספרטום נוסף פעל גם בעיר הנמל רייקה שבקרואטיה של ימינו, בין 1779 ל-1918. הגוף הנפרד נוצר בהוראתה של מלכת אוסטריה מריה תרזה ובוטל בתום מלחמת העולם הראשונה עת סופח לממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים. גופים נפרדים נוספים פעלו בנובי פאזאר שבסרביה בין 1378 ל-1514, ובפורדנונה שבאיטליה בין 1878 ל-1912.
ראו גם

ועדת אונסקו"פ
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדע המדינה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחלת חניכיים

| --- | --- |

 תחום:  פריודונטולוגיה 
 גורם:  Enterococcus faecalis V583, פורפירומונס ג'ינג'יוואליס, טנרלה פורסיתיה, עישון, בפסקה זו 12 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 טיפול:  carbamide peroxide  אמוקסיצילין  כלורהקסידין  minocycline  מטרונידזול 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D010518
 סיווגים
 ICD-10:  K05.205.2,K05.305.3 
 
מחלת חניכיים כרונית (פריודונטיטיס) בשלבים מתקדמים
מחלת חניכיים ‏ (באנגלית: Periodontal disease או Periodontal Chronic disease) היא שם כללי למחלה הנובעת מתנאים דלקתיים המשפיעים על החניכיים- הרקמות המקיפות את השיניים. בשלב מוקדם של המחלה, מתפתחת דלקת חניכיים או ג'ינג'יביטיס (בלטינית: Gingivitis). בשלב זה, הנזק עדיין הפיך, החניכיים מתנפחים, מופיעה אדמומיות ואף דימום מקומי. בשלבים מתקדמים של המחלה מתפתחת דלקת חניכיים כרונית, הנקראת גם דלקת מסב-השן או פריודונטיטיס (לטינית: Periodontitis או Periodontal Disease), מחלה זו היא כרונית, וכתוצאה ממנה נגרם נזק למערכת התמיכה של השן, מתרחשת נסיגת חניכיים, עלולה להיגרם פגיעה בעצמות הלסתות הנושאות את השיניים, והשיניים עשויות להשתחרר או ליפול. מחלה זו מלווה בדרך כלל בריח פה לא נעים.
אפידמיולוגיה

דלקת מסב-השן שכיחה מאוד, ונחשבת כמחלת השיניים השנייה הנפוצה ביותר בעולם, לאחר עששת, ובארצות הברית שכיחותה של המחלה היא 30-50% מהאוכלוסייה, אבל רק כ-10% מהאוכלוסייה לוקים בה בצורה חמורה.
כ-750 מיליון אנשים (כ-10.8% מהאוכלוסייה) לוקים בתצורת פריודונטיטיס כרוני כלשהו, נכון לשנת 2010.
כמו במקרים אחרים, הקשורים באופן ישיר להיגיינה וניטור רפואי בסיסי וטיפול, דלקת חניכיים נוטה להיות נפוצה יותר באוכלוסיות חלשות מבחינה כלכלית. הימצאותה יורדת עם עלייה ברמת החיים.
באוכלוסיית ישראל, אנשים ממוצא תימני, צפון-אפריקני, דרום-אסייתי או ים-תיכוני הם בעלי שכיחות גבוהה יותר של מחלת חניכיים מאשר אנשים ממוצא אירופי. ניתן לזהות דפוסים חברתיים בדיווחים להתפתחות פריודונטיטיס באוכלוסייה, כלומר, אנשים מתחתית הסולם החברתי-כלכלי סובלים מהמחלה לעיתים קרובות יותר מאשר אנשים מהקצה העליון של הסולם החברתי-כלכלי.
אטיולוגיה

מחלת חניכיים כרונית היא דלקת של מֵסַב-הַשֵּׁן (לטינית: Periodontium), כלומר, הרקמות התומכות בשיניים. מסב-השן מורכב מארבע רקמות:
רקמת החניכיים (לטינית: Gingiva), מלט השן (לטינית: Cementum) - השכבה החיצונית של שורשי השיניים, העצם המכתשית - השקעים שאליהן השיניים עוגנות, ורְצוּעַת מֵסַב-הַשֵּׁן (לטינית: PDL), המהווה את סיבי רקמת החיבור הפועלים בין מלט השן לבין העצם המכתשית.
מחלת החניכיים נגרמת מזיהום חיידקי אופורטוניסטי כרוני, ופוגעת ברקמות אשר סובבות את השן ותומכות בה. גורם הסיכון העיקרי הוא היגיינת פה לא יעילה, כמו גם תזונה קלוקלת. גורמי סיכון נוספים הם סוכרת, איידס, היסטוריה משפחתית של מחלות חניכיים ותרופות מסוימות. המחלה מתפתחת בעקבות היווצרותם של חיידקי הרובד הדנטאלי (פלאק) שהם שכבה דביקה, עדינה וחסרת צבע, שנוצרת באופן תמידי על השיניים. במקרים רבים, מחלת החניכיים הכרונית מתפתחת מדלקת החניכיים השכיחה (ג'ינג'יביטיס).
עישון הוא גורם נוסף המגביר את הסיכוי להתרחשותה של דלקת חניכיים, במישרין או בעקיפין, ועשוי להפריע או להשפיע לרעה על הטיפול. זה נחשב על ידי מומחים רבים כגורם הסיכון החשוב ביותר עבור מחלת חניכיים כרונית. מחקרים הראו כי מעשנים סובלים יותר מדלדול עצם, מאובדן רקמות חיבור ומאובדן שיניים בהשוואה ללא-מעשנים. הסיבה לכך היא כי לעישון יש כמה השפעות על התגובה החיסונית, למשל, ירידה ביעילות ריפוי פצעים, דיכוי ייצור נוגדנים ועוד.
תסמונת אהלר-דנלוס היא גורם סיכון נוסף למחלת החניכיים הכרונית, וכך גם תסמונת פפילון-לפבר (Papillon–Lefèvre syndrome) הידועה גם בשם "קרטודרמה פלמופלנטרית".
לדברי חוקרים מסוימים, מחלת חניכיים כרונית עשויה להיות קשורה גם ללחץ נפשי בחיי השגרה. המחלה מתרחשת לעיתים קרובות יותר אצל אנשים בתחתית הסולם החברתי-כלכלי מאשר אנשים בחלקו העליון של הסולם החברתי-כלכלי.
כמו כן, נראה שמאפיינים תורשתיים גם משחקים תפקיד בקביעת הסיכון עבור מחלת חניכיים כרונית. סברה זו יכולה להסביר את התופעה שאנשים רבים בעלי ברמת פלאק נמוכה לוקים במחלת החניכיים, בעוד שאחרים בעלי היגיינת פה קלוקלת אינם לוקים במחלה.
גורמים גנטיים שיכולים להשפיע על הסיכון של החולה לפתח מחלת חניכיים כרונית כוללים:
פגמים בתהליך הפגוציטוזה - תהליך המגן על הגוף על ידי תאים אשר בולעים חלקיקים זרים מזיקים, חיידקים ותאים מתים או גוססים.
ייצור יתר של אינטרלוקינים, פרוסטגלנדינים וציטוקינים (חלבונים במערכת החיסון). התוצאה היא תגובה חיסונית מוגזמת.
פולימורפיזם גנטי של הגן אינטרלוקין 1 (IL-1): חולים עם פולימורפיזם זה מייצרים יותר IL-1, וכתוצאה מכך בסיכון לפתח מחלת חניכיים כרונית.
פתוגנזה

כאמור, מחלת חניכיים נגרמת מזיהום חיידקי אופורטוניסטי כרוני. הגורמים הראשוניים למחלה הם חיידקי הרובד הדנטאלי (פלאק). כתוצאה מהתפתחות פלאק על השיניים ומתחת לחניכיים נוצר חוסר איזון בקטריאלי. בשלב הראשוני, לאחר התפתחות הפלאק על גבי השיניים מצטברת אבנית - שכבה אשר מגנה על הפלאק ומסייעת לה להמשיך וליזון מהשן - אבנית זו (אשר עלולה להתפתח לעששת) גורמת לתגובה דלקתית בחניכיים - בשלב זה המחלה הפיכה.
נכון לשנת 2017 לא ברור אילו מינים הם האחראים העיקריים על גרימת הנזק המוביל למחלה, אך חיידקים אנאירוביים שליליים, חיידקים סלילוניים ווירוסים, הוצעו; אצל אנשים מסוימים ניתן לראות כי אחד או יותר מהמינים הללו הם מניעי המחלה. הפלאק עשוי להיות רך ולא מוזן בסידן, קשה ומוזן בסידן, או שניהם; עבור פלאק המצטבר על השיניים הסידן מגיע מבלוטות הרוק; ועבור פלאק המצטבר מתחת לקו החניכיים, הוא מגיע מהדם המופרש מהחניכיים הדלקתיות.
למעשה, נוצרת תגובה מקומית של דלקת המשמשת ככר גידול לקבוצה קטנה של חיידקים המכונים פתוגנים פריודונטאלים. הצירוף בין הזיהום הפתוגני לדלקת גורם להרס מתמשך של הרקמות הסובבות את השן. בעקבות תהליך זה נוצרים "כיסים" בין החניכיים לשיניים, שהם בעצם הפרדה של מנגנון התמיכה מהשן. ככל שהמחלה מתקדמת יותר, מופחתת התמיכה של השן, ונוצרים כיסים עמוקים יותר. אם המחלה לא מטופלת בזמן, ההפחתה הקשה במנגנון התמיכה גורמת לפגיעה בתפקוד השן. מאחר שאין אפשרות לטפל בשן והיא מהווה מקור זיהום, יש להוציא אותה.
הנזק לשיניים ולחניכיים נובע דווקא מהמערכת החיסונית המנסה לפגוע בחיידקים המפרים את יחסי הגומלין (סִימְבִּיּוֹזָה) בין רקמות מסב-השן לבין קהילת החיידקים המצויים בחלל הפה. כמו ברקמות אחרות בגוף, תאי לנגהרנס הנמצאים באפיתל משתמשים באנטיגן מהרובד החיידקי ומתריעים עליהם בפני מערכת החיסון, דבר המעורר תגובה חיסונית וגורם להובלת תאי דם לבנים לאזור הנפגע. תהליך זה בתורו מפעיל תאים אוסטאוקלסטים ההורסים את העצם ואנזימים המפרקים את החומר החוץ תאי ברקמות החיבור.
תסמינים וסימנים

בשלבים המוקדמים, למחלת החניכיים יש מעט מאוד תסמינים, ובחולים רבים שינה התפתחות משמעותית של המחלה עוד לפני שהם פונים לרופא השיניים.
הסימפטומים עשויים לכלול:
אדמומיות או דימום של חניכיים בעת צחצוח שיניים, שימוש בחוט דנטלי או בעת נשיכה ולעיסה של מזון (למשל תפוחים), אם כי זה עשוי להתרחש גם בדלקת חניכיים, שבה עדיין אין אובדן של רקמות החיבור.
התנפחות חוזרת של חניכיים
ריח רע מהפה, וטעם "מתכתי" מתמשך בפה
נסיגה של חניכיים וכתוצאה מכך התארכות של השיניים לכאורה (זה יכול גם להיגרם על ידי צחצוח לא נכון ומברשת שיניים קשה).
"כיסים" או רווחים עמוקים בין השיניים והחניכיים.
שיניים רופפות, בשלבים מאוחרים יותר (אם כי זה עשוי להתרחש מסיבות אחרות).
כמו כן, דלקת חניכיים והרס העצם הם בדרך כלל חסרי כאב ולא מורגשים. לפיכך, אנשים עשויים לטעות ולהניח שדימום כזה, לאחר ניקוי השיניים הוא חסר משמעות, אם כי זה עשוי להיות סימפטום של מחלת חניכיים.
אבחנה

הבדיקה הקלינית מתבססת על הערכת הדלקת בחניכיים וכן על בדיקת עומק כיסי החניכיים. ככלל, בדיקה זו מתבצעת על ידי מדידה של עומקי הכיסים (הרווחים) אשר נוצרים בין השן לרקמות החניכיים הסובבות אותה. בדיקה זו מסייעת לרופא להבין לא רק את מצב המחלה, אלא גם להתאים טיפול ייעודי כתלות בשלב התפתחות המחלה. אמצעי עזר חשוב הוא צילום רנטגן המאפשר להעריך את כמות הנזק שנגרם למערכת התמיכה של השן. לעיתים ניתן לבצע בדיקות מעבדה הבודקות נוכחות חיידקים פתוגניים בחניכיים על מנת להעריך את המצב ההתחלתי ומאוחר יותר את תוצאות הטיפול. במסגרת האנמנזה הרפואית (תשאול רפואי) יש להדגיש את נושא הטיפול הביתי, תכיפות הביקורים במרפאת השיניים, נוכחות מחלות מערכתיות ועישון. כל האמצעים הללו מהווים גם דרך לתפירת תוכנית טיפול מתאימה.
מניעה וטיפול > מניעה

פעולות היגיינת הפה היומית על מנת למנוע מחלת חניכיים כוללות:
צחצוח כראוי על בסיס קבוע (לפחות פעמיים ביום), כאשר החולה מכוון את הזיפים של מברשת שיניים מתחת לקו החניכיים, עוזר לשבש את הצמיחה החיידקית ואת היווצרות הרובד החיידקי מתחת לחניכיים.
שימוש בחוט דנטלי יומי ושימוש במברשות בין-דנטליות (אם הרווח בין השיניים גדול מספיק), כמו גם ניקוי מאחורי השן האחרונה, הטוחנת השלישית, בכל רבע.
שימוש במי פה בשילוב היגיינת פה נכונה עשויים לסייע בריפוי דלקת חניכיים, אם כי הם לא יכולים להפוך כל דלדול עצם או נסיגת חניכיים שהתפתחו עקב המחלה.
בדיקות שיניים שגרתיות וייעודיות על פי הצורך: בדיקות דנטליות משמשות לבדיקת יעילות היגיינת הפה של האדם ומצב הרקמות של מסב-השן, לזיהוי סימנים מוקדמים של דלקת חניכיים, ולניטור התגובה לטיפול.
בדרך כלל, שינניות או רופאי השיניים משתמשים בכלים מיוחדים לניקוי השיניים מתחת לקו החניכיים על מנת לשבש כל רובד שגדל באזורים אלה. זהו טיפול סטנדרטי כדי למנוע כל התקדמות נוספת של מחלת חניכיים כרונית. מחקרים מראים כי לאחר ניקוי מקצועי כזה, רובד מיקרוביאלי נוטה לגדול חזרה כפי שהיה קודם תוך כשלושה עד ארבעה חודשים. עם זאת, המשך הייצוב של מצב החניכיים של המטופל תלוי במידה רבה, בהיגיינת הפה של המטופל בבית. ללא היגיינת הפה היומית, מחלת החניכיים לא תרפה, במיוחד אם לחולה יש היסטוריה של מחלת חניכיים נרחבת.
מניעה וטיפול > טיפול

ישנה דעה נפוצה כי הטיפול במחלת החניכיים הוא ניתוח חניכיים. אך למעשה, הדרך הרצויה בטיפול במחלת חניכיים תהיה היעילה ביותר לאותו מקרה והפחות חודרנית האפשרית. מטרה זו יכולה להיות מושגת במקרים רבים בעזרת טיפולים שאינם כירורגים. לעיתים, במקרים קשים בהם ניתן לצפות כי ניתוח חניכיים ייתן תוצאה טובה יותר ישנה המלצה לבצע ניתוח על מנת לנסות להביא את החניכיים למצב תקין יותר. כל טיפול באשר הוא תמיד יהיה מלווה בטיפול ביתי והיגיינת פה נכונה ויעילה של המטופל, אחרת המצב עלול לחזור לכפי שהיה לפני הטיפול.
מניעה וטיפול > טיפול > ניקוי עמוק תת-חניכי - הטרייה תת־חניכית, הקצעת שורשים

זהו ניקוי של פני שטח השורשים החשופים לכיס החניכיים. ניקוי זה אמור להוריד רובד תת-חניכי, רעלנים של חיידקים ואבנית תת-חניכית. זהו ניקוי עמוק יותר מאשר הניקוי הרגיל התקופתי, ודורש בדרך כלל מספר פגישות והרדמה מקומית. טיפול זה יכול להיות מלווה גם בשטיפות תת-חניכיות בעזרת חומרים אנטי-בקטריאליים, הגורמים להרג החיידקים שהצליחו לשרוד את הניקוי העמוק. המחקר מראה כי טיפול זה יעיל בהפחתת הדלקת בחניכיים, גורם לצמצום בעומק הכיסים, ומביא לשינוי בהרכב החיידקים בכיסים מחיידקים הקשורים למצב מחלה לאלו הקשורים למצב בריאות. כמו כן, המחקר מראה כי מטופלים רבים מגיבים מצוין לטיפול משולב של היגיינה ביתית טובה מאוד וניקוי עמוק, ולאחר הטיפול הזה אין צורך בטיפול נוסף, כולל טיפול ניתוחי.
במקרים קשים, לעיתים נותרים פגמים בחניכיים ובעצם התומכת של השיניים, וניתוח חניכיים יוכל לשפר את המצב. במקרים אלו יומלץ על ביצוע ניתוח. במקרים מסוימים, מרשם לנטילת כדורי אנטיביוטיקה ניתן מיד לאחר תקופת הניקוי העמוק. אנטיביוטיקה מיועדת לטפל בזיהומים הנגרמים על ידי חיידקים, אבל היא בעלת תופעות לוואי שונות, מיצירת אלרגיה ועד יצירת חיידקים עמידים לתרופה, וברוב המקרים של מחלת חניכיים אין צורך בשימוש באנטיביוטיקה. חשוב ביותר להשתמש בתרופה זו רק במקרים קשים עם מחלת חניכיים אגרסיבית, בהם יש סיכוי טוב כי הטיפול האנטיביוטי יתרום תרומה משמעותית לעצירת המחלה. בשנים האחרונות פותחו תכשירים חדישים המבוססים על טכנולוגיות של שחרור מושהה ומיועדים לטיפול במחלה. חומרים אלו משחררים באופן מקומי ומושהה חומרים אנטי-חיידקיים אל תוך כיס החניכיים וחומרים אלו מסלקים או מדכאים את החיידקים. צורת ההכנסה שלהם היא בג'ל או בצ'יפ, המוחדרים אל מתחת לקו החניכיים.
ישנם מקרים קשים, בהם קיימים גורמי סיכון רבים קשים לשליטה, או שהמחלה לא מגיבה לטיפול כפי שציפינו שתגיב, ואז יש צורך לשקול טיפול נוסף ושונה במחלת החניכיים. קבוצת תרופות שפותחה לענות על מקרים כאלה כוללת תרופות הפועלות ישירות על מנגנון הדלקת. אלו תרופות הנלקחות דרך הפה לתקופה ממושכת יחסית, ומטרתן לשנות ולדכא את תגובת הגוף לחיידקים, ובכך למנוע את הרס הרקמות סביב השיניים. תרופות אלו מכוונות לדכא פעילות של אנזימים בגוף אשר גורמים להרס הרקמה. תרופות אלו הן חדישות ביותר ומהוות פריצת דרך מחשבתית וטיפולית במחלת החניכיים. עקב חדשנותן, הידע על התוצאות לטווח ארוך וכן תופעות לוואי לטווח ארוך עדיין אינו מספיק. בשלב זה השימוש בהן נעשה בזהירות, ובמקרים קשים בלבד.