stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוסטא אבן לוקא

| --- | --- |
 לידה:  820 בעלבכ, לבנון 
 פטירה:  912? (בגיל 92 בערך) כווית 
 שפות היצירה:  ערבית 
 יצירות בולטות:  Paradise 
 
קוסטא אבן לוקא אלבעלבכי (قسطا بن لوقا البعلبكي, 820 -912) היה רופא ומלומד נוצרי מפורסם מבעלבכ שהיה פעיל בבגדאד. אלבעלבכי תרגם חיבורים מדעיים מיוונית לערבית, ערך תרגומים שנערכו לפניו, וכתב מספר ספרים וחיבורים משל עצמו.
ביוגרפיה

קוסטא אבן לוקא אלבעלבכי היה רופא ומלומד נוצרי מבעלבכ. מעט מאוד ידוע על חייו. הוא נקרא לשרת בבגדאד, והיה פעיל שם תחת שלטונו של הח'ליף אל-מסתעין הראשון. במהלך שהותו בבגדאד, הוא כנראה הכיר את הפילוסוף המפורסם אל-כנדי, המתרגם חנין אבן אסחאק (אנ') ות'אבת אבן קורה, מחברם של חיבורים מדעיים בתחומים שונים. אלבעלבכי היה בקיא במדעים רבים אך במיוחד בתחום הרפואה. הביוגרפים שכתבו אודותיו מזכירים מעל לשישים חיבורים שכתב וכשבעה עשר תרגומים שערך מיוונית לערבית. מכתביו ניכרים כישוריו המעשיים בתחום הרפואה וכן גם השפעתם הרבה של כתבי פאולוס מאגינה הביזנטי בן המאה השביעית.
הערות שוליים

↑  Gerrit Bos, Qusta Ibn Luqa's Medical Regime for the Pilgrims of Mecca: The Risala fi tadbir safar al-hajj, Leiden, New York and Köln 1992, pp.1-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266719705171  PLWABN: 9810652211305606  BIBSYS: 90702055  BNE: XX1244591  BnF: cb12013791f (data)  CANTIC: a11461548  GND: 118715186  ISNI: 0000 0000 6629 7530  LCCN: n80106962  NKC: osd20201073957  NLA: 36203024  NTA: 069682070  RERO: 02-A021812534  SELIBR: 85619  SNAC: w6086wd0  SUDOC: 028266706  TDVİA: kusta-b-luka  VcBA: 495/5933  VIAF: 36906875   WorldCat (עם VIAF): 36906875 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם צבי אידלסון

| --- | --- |

 לידה:  11 ביוני 1882 האימפריה הרוסית (1858–1883) לייפאיה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  14 באוגוסט 1938 (בגיל 56) דרום אפריקה (1928–1994) יוהנסבורג, איחוד דרום אפריקה 
 מוקד פעילות:  ארץ ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית, אנגלית, גרמנית 
 
אברהם צבי אידלסון (לעיתים אידלזון, לעיתים בן-יהודה) (Abraham Zevi (Zebi) Idelsohn; תרמ"ב, 1882 – י"ז באב תרצ"ח, 1938) היה מוזיקולוג יהודי-גרמני, אתנומוזיקולוג, חזן, מלחין ומורה למוזיקה. ידוע כמוזיקולוג וכמורה של המלחין, הפזמונאי, והחזן משה נתנזון אשר צאצאיו טוענים כי הוא – ולא אידלסון – חיבר את מילות השיר "הבה נגילה".
קורות חיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אברהם צבי אידלסון (אידלזון; Abraham Zvi Idelsohn) נולד ב-1882 בלטביה, ובצעירותו היגר לגרמניה, שם למד מוזיקולוגיה. ב-1906 עלה אידלסון לארץ ישראל, ישב בירושלים ועסק בחקר המוזיקה היהודית. האיסוף והתיעוד של המוזיקה נעשה בעבודת שדה בעזרת רישום בתווים והקלטות במכשירי הקלטה. אידלסון התמקד במוזיקה של הקהילות הספרדיות, כנראה מכיוון שהכיר כבר את המוזיקה של הקהילות האשכנזיות מאירופה. אידלסון לימד שירה ונגינה בבתי-ספר של חברת עזרה ובבית היתומים הספרדי. ב-1921 יצא את הארץ ללייפציג ולברלין, ומשנת 1922 היה למרצה לליטורגיה ומוזיקה יהודית וכפרופסור לעברית בהיברו יוניון קולג' בסינסינטי ארצות הברית, שם השתקע.
את תוצאות מחקריו פרסם אידלסון בחיבורו החשוב והעיקרי "אוצר נגינות ישראל", שיצא לאור בעשרה כרכים בהמשכים בין 1914 לבין 1933 בשפות עברית גרמנית ואנגלית. הכרך הראשון יצא בירושלים, חמשת הכרכים הבאים יצאו בהוצאת בנימין הרץ בברלין ובהמשך חמישה כרכים יצאו בהוצאת היברו יוניון קולג' בסינסינטי. "אוצר נגינות ישראל" הכיל אוסף מהזמר היהודי מכל העדות, ובהתאם חולק לכרכים (לפי סדרם): תימן, בבל, פרס, בוכרה ודגיסטן, ספרדי המזרח, מרוקו, גרמניה במאה ה-18, דרום גרמניה, מזרח-אירופה: מוזיקה ליטורגית, מוזיקה עממית וניגוני חסידים.
האופרה העברית הראשונה שהוצגה, "יפתח", נכתבה על ידי אידלסון. היא הועלתה על הבמה בירושלים ב-1922.
אידלסון נפטר בדרום אפריקה בשנת 1938.
קורות חיים > ארכיון

ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.
מחיבוריו

אוצר נגינות ישראל (או Thesaurus of Jewish Music או Hebräisch-Orientalischer Melodienschatz) – רישומי תווים של מוזיקה יהודית מעדות שונות; רוב הכרכים כוללים מבואות מפורטים על העדות, המוזיקה שלהן והבטים תרבותיים אחרים.
תולדות הנגינה העברית, ה'תרפ"ד
שירי תימן, ה'תרצ"א. באתר  היברובוקס
Jewish Music in its Historical Development, New York: Henry Holt and Company, 1929.
Jewish Liturgy and its Development, New York: Henry Holt and Company, 1932.
"The Kol Nidrei Tune," HUC Annual, Vol. VIII-IX, 1931/2, p. 493
לקריאה נוספת

אסתר גרזון-קיוי, 'אידלזון', תצליל: למחקר המוזיקה ולביבליוגרפיה (חיפה) 7, 13 (תשל"ג), 120–124.
שלמה מורג, 'אברהם צבי אידלסון ומחקר מבטאיה של העברית', יובל: קובץ מחקרים של המרכז לחקר המוזיקה היהודית (ירושלים), ה (תשמ"ו), קס–קסח.
אליהו שלייפר, 'אברהם צבי אידלסון, אבי חקר המוזיקה היהודית', מוזיקה 21 (1989), 11–15, 57.
Nigun.info מאמר על הניגון החסידי מתוך האנתולוגיה למוזיקה חסידית של א"צ אידלסון
Edith Gerson-Kiwi, ‘A.Z. Idelsohn: a pioneer in Jewish ethnomusicology,’ Yuval: Studies of the Jewish Music Research Centre (Jerusalem) 5 (1986): 46–52. (Revised version of an article in Orbis Musicae II (1973-4).)
Judah Michael Cohen, ‘Whither Jewish music?: Jewish studies, music scholarship, and the tilt between seminary and university,’ AJS Review 32,1 (2008): 29–48.
James Loeffler, ‘Do Zionists Read Music from Right to Left?: Abraham Tsvi Idelsohn and the Invention of Israeli Music,’ Jewish Quarterly Review 100,3 (2010): 385–416
ביבליוגרפיה:
שלמה הופמן, 'המוזיקה של אברהם צבי אידלסון: ביבליוגרפיה', יובל: קובץ מחקרים של המרכז לחקר המוזיקה היהודית (ירושלים), ה (תשמ"ו), לא–נ.
Israel J. Katz, ‘Abraham Zvi Idelson (1882–1938): a bibliography of his collected writings,’ Musica Judaica (New York) 1,1 (1975–1976), 1–32.
Eliyahu Schleifer, ‘Idelsohn’s scholarly and literary publications: an annotated bibliography,’ Yuval: Studies of the Jewish Music Research Centre (Jerusalem) 5 (1986): 53–180.
הערות שוליים

↑  יעקב יהושע, ילדות בירושלים הישנה כרך ג', עמ' 124.
↑  בחלק מן הכרכים: ירושלים – ברלין – וינה
↑  ישראל שליטא, אנציקלופדיה למוזיקה, אישי המוזיקה הישראלית והכללית, יהושע צ'ציק, תל אביב, תש"י 1950
↑  האנציקלופדיה העברית כרך שני תש"ך הערך: אידלזון, אברהם צבי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262812205171  PLWABN: 9811261448505606  BIBSYS: 97004484  BNE: XX1637519  BnF: cb13776610n (data)  CiNii: DA14584861  GND: 124698778  ISNI: 0000 0001 2132 2074  LCCN: nr88001751  MusicBrainz: e6e2f722-91db-4cc9-a5bd-eba6a5aaf54f  NKC: xx0159918  NLA: 35263231  NTA: 071796290  RERO: 02-A003397809  SELIBR: 63242  SNAC: w66q2m78  SUDOC: 103085254  Trove: 887932  VcBA: 495/298635  VIAF: 49419432   WorldCat (עם VIAF): 49419432
פולקסווגן ונטו

| --- | --- |

Volkswagen Polo Sedan
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  Volkswagen Polo Sedan
 יצרן:  Škoda Auto Volkswagen India (אנ') (בהודו)  Volkswagen Group Rus  (רוסיה)  תאגיד DRB-HICOM (מלזיה)
 שנות ייצור:  2010–הווה
 הרכבה:  הודו הודו  רוסיה רוסיה  מלזיה מלזיה
 מודל קודם:  פולקסווגן ונטו 
 מודל אחריו:  פולקסווגן פולו סדאן (רוסיה)  פולקסווגן וירטוס
 חברת אם:  פולקסווגן
 סיווג:  מכונית משפחתית
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה קדמית 4x2
 פלטפורמה:  Volkswagen Group A05 (PQ25) platform
 אורך:  4,384–4,390 מ"מ
 רוחב:  1,699 מ"מ
 גובה:  -1,466–1,467 מ"מ
 משקל:  1,126–1,238 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,553–2,559 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 8 שסתומים, 1,197 סמ"ק המפיק 105 כ"ס ב-5,000 סל"ד (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 16 שסתומים, 1,598 סמ"ק המפיק 105 כ"ס ב-5,250 סל"ד (מנוע בנזין)  4 צילינדרים, 16 שסתומים, 1,498 סמ"ק המפיק 110 כ"ס ב-4,000 סל"ד (מנוע טורבו-דיזל)
 הילוכים:  תמסורת ידנית – 5 מהירויות (הודו, שנת 2021)  תמסורת אוטומטית – 7 מהירויות "Dual-Clutch" (תיבת הילוכים כפולת מצמדים) (הודו, שנת 2021)
 מהירות מרבית:  170 קמ"ש (מנוע בנזין 1.2 ליטר)  183–187 קמ"ש (מנוע בנזין 1.6 ליטר)  160 קמ"ש (מנוע 1.5 ליטר טורבו-דיזל)
 
פולקסווגן ונטו (באנגלית: Volkswagen Vento, קרוי גם: Volkswagen Polo Sedan) היא מכונית משפחתית מתוצרת חברות בת וחברות בעלות מיזם משותף עם קונצרן הרכב הגרמני פולקסווגן אשר מיוצרת משנת 2010 בהודו, רוסיה ומלזיה.
ייצור והרכבה

בהודו מיוצרים דגמי "פולקסווגן ונטו" על ידי יצרנית הרכב ההודית Škoda Auto Volkswagen India (אנ') בבעלות קונצרן הרכב הגרמני פולקסווגן.
ברוסיה מיוצרים דגמי "פולקסווגן ונטו" על ידי יצרנית הרכב הרוסית Volkswagen Group Rus במתחם "LLC Volkswagen Group Rus Kaluga Plant" בעיר קלוגה במרכז החלק האירופי של רוסיה, בירת מחוז קלוגה. העיר שוכנת על גדות נהר אוקה, 190 ק"מ דרומית-מערבית ממוסקבה.
במלזיה מיוצרים דגמי "פולקסווגן ונטו" באמצעות תאגיד DRB-HICOM (אנ'). תאגיד "DRB-HICOM Berhad" מרכיב מכוניות במלזיה ליצרניות הרכב: טאטא מוטורס, הונדה, איסוזו, מרצדס-בנץ ופולקסווגן.
ממאפייני "פולקסווגן ונטו"

המכונית נמכרת בשם "ונטו" בהודו, מלזיה, ברוניי ומקסיקו.
בתאילנד, דרום אפריקה, ארגנטינה, רוסיה, ירדן, תוניסיה ואיחוד האמירויות הערביות המכונית נמכרת כ"פולקסווגן פולו סדאן".
פירוש המילה "ונטו" הוא "רוח" גם באיטלקית וגם בפורטוגזית.
שם קוד: "A05".
4 דלתות סדאן.
5 נוסעים.
סוגי מנוע: מנועי בנזין, מנוע טורבו-דיזל.
סוג הנעה: הנעה קדמית.
פלטפורמה: Volkswagen Group A05 (PQ25) platform.
בשנת 2019 עברו דגמי "פולקסווגן ונטו" מתיחת פנים בהודו.
ממאפייני "פולקסווגן ונטו" > תאוצות

תאוצה בין 0–100 היא 11.7 שנייה (מנוע בנזין 1.2 ליטר).
תאוצה בין 0–100 היא 12.2 שנייה (מנוע בנזין 1.6 ליטר).
תאוצה בין 0–100 היא 11.3 שנייה (מנוע 1.5 ליטר טורבו-דיזל).
ממאפייני "פולקסווגן ונטו" > "פולקסווגן ונטו" דגמים / רמות גימור בהודו, שנת 2021

"1.6 MPI Trendline" – מנוע בנזין 1,598 סמ"ק משודך לתמסורת ידנית – 5 מהירויות.
"1.6 MPI Highline" – מנוע בנזין 1,598 סמ"ק משודך לתמסורת ידנית – 5 מהירויות.
"1.6 MPI Comfortline" – מנוע בנזין 1,598 סמ"ק משודך לתמסורת ידנית – 5 מהירויות.
"1.2 TSI AT Highline" - מנוע בנזין 1,197 סמ"ק משודך לתמסורת אוטומטית - 7 מהירויות מסוג "Dual-Clutch" (אנ').
"1.2 TSI AT Highline Plus" – מנוע בנזין 1,197 סמ"ק משודך לתמסורת אוטומטית – 7 מהירויות מסוג "Dual-Clutch".
"1.2 TSI AT GT Line" – מנוע 1,197 סמ"ק משודך לתמסורת אוטומטית – 7 מהירויות מסוג "Dual-Clutch".
גלריה

"פולקסווגן ונטו"
"פולקסווגן ונטו" (צולם בהודו)
"פולקסווגן פולו סדאן" (צולם ברוסיה)
"פולקסווגן ונטו אקטיב", שנת 2014 (מקסיקו)
"פולקסווגן ונטו"
"פולקסווגן ונטו", שנת 2014 (צולם במלזיה)
"פולקסווגן ונטו", שנת 2014 (צולם במלזיה)
"פולקסווגן ונטו"
"פולקסווגן ונטו" דגם "1.6 TSI", שנת 2020 - נבט לתא הנהג ולוח מחוונים (צולם בברוניי)
"פולקסווגן ונטו" - ניידת משטרה במשטרת נמיביה
ראו גם

פולקסווגן אמאו
הערות שוליים

↑  פולקסווגן תהפוך את הודו למוקד יצוא בעלות נמוכה Siddhant Beniwal (2010-02-04). "VW to make India low-cost export hub". economictimes.indiatimes.com. The Economic Times. Retrieved 2010-09-10.
↑  "פולקסווגן ונטו" בין השנים 2010 – הווה autoevolution.com/cars/volkswagen-vento-2010
↑  יצרנית Volkswagen Group Rus Volkswagen Group Rus
↑  מתחם LLC Volkswagen Group Rus Kaluga Plant volkswagen-newsroom.com/en/llc-volkswagen-group-rus-kaluga-plant
↑  "פולקסווגן ונטו" autocarindia.com/cars/volkswagen/vento
סרווש

סרווש (הונגרית: Szarvas; גרמנית Sarwasch; סלובקית: Sarvaš) היא עיירה במחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. העיירה שוכנת על גדות נהר הקרש (אנ'), 170 ק"מ מהעיר בודפשט, באזור מישורי הנמצא כ-85 מטר מעל פני הים.
מידע כללי

שטח העיירה היה כ-260,000 דונם ומתוכם 98.4% הוגדר כשטח חקלאי. החקלאות הייתה חקלאות בעל, שכללה גידולים של דגנים, תירס וצמחי מרפא. בנוסף, גידלו תושבי העיירה בעלי חיים כמו חזירים לבשר וסוסים שהיו מיועדים לכוח עבודה. התושבים שלא עסקו בחקלאות, היו בעלי מלאכה והעניקו שירותי אדמיניסטרציה וחינוך. שאר שטח העיירה - 1.6% הוגדר כשטח מגורים. במחצית הראשונה של המאה ה-20, מנתה העיירה כ-26,000 תושבים.
בשנת 1850 התגוררו בעיירה 238 נפשות יהודיות, שהיוו כ-11% מכלל התושבים. אולם, הם לא השתתפו בצורה פעילה בחיי התרבות בעיירה.
מידע כללי > מוסדות ציבור יהודיים בעיירה

• בית כנסת: המועצה המקומית השתתפה בבניית בית כנסת לתושבים היהודים. השתתפות התבטאה במתן תרומת 5000 לבנים, ובמתן הנחה גדולה ברכישת הרעפים לגג. משנת 1850 ועד מלחמת העולם השנייה, שימש בית הכנסת את חברי הקהילה הניאולוגית.
בשנת 1870, התפצלה הקהילה היהודית לשתי קהילות נפרדות: אורתודוקסית - יהודים חרדים שומרי מצוות וניאולוגית - בעלת תפיסת עולם חילונית, הדוגלת בתיקונים בדת. לכל אחת מהקהילות היה בית כנסת, רב, חברה קדישא ומוסדות חינוך.
• בית ספר: בשנת 1863 נפתח בית ספר יסודי בעיירה, והכיתות בו היו נפרדות - לבנים ולבנות. שנה מאוחר יותר - 1864, למדו בבית הספר 48 תלמידים יהודים.
מידע כללי > הקהילה היהודית

מנהיגי הקהילה היו ראש הקהילה (החל את תפקידו בשנת 1860), ושני סגניו. באספה הכללית ישב ראש מנהל האדמיניסטרציה של המועצה המקומית. סידור זה היה בתוקף עד שנת 1867. בשנה זו נחקק בהונגריה חוק "האמנציפציה", הקובע, כי יהודי הונגריה שווים בזכויותיהם האזרחיות והפוליטיות לשאר אזרחי הארץ. בעקבות כך, בוטלה הקהילה. במחצית השנייה של שנות ה-30 של המאה הקודמת, החלו לחלחל להונגריה עקרונות הנאציזם. לאור מצב זה הכריז בשנת 1938, ראש ממשלת הונגריה מיקלוש הורטי, כי בהונגריה קיימת בעיה יהודית שיש לפתור, וממשלתו תדאג לפתור אותה. הואיל וכך, ובמטרה לפתור את הבעיה, הגיש לפרלמנט הצעת חוק - "החוק היהודי הראשון" והוסיף לזה גם את "חוק היהודים השני", שהיה דומה לחוקי נירנברג. עם החלת ״החוק היהודי הראשון״, החלו גזירות נגד היהודים. אחת מהן הייתה, שלילת רישיונות להפעלת בתי המרזח שבבעלותם. אולם, פרנסת המוזגים בעיירה לא נפגעה, היות ש-8 מהם היו גם בעלי חנויות מכולת. המוזג ה-9, הקים מפעל לייצור סבון והעסיק נערות יהודיות מהקהילה, שהתקשו למצוא עבודה. זמן קצר לאחר מכן, נפגעו גם חנויות המכולת של היהודים - נאסר עליהם למכור סוגי סחורה מסוימים. הואיל וכך, נאלצו הלקוחות לקנות את הסחורה החסרה בחנויות מכולת שבעליהן היו גויים.
בשנת 1938, ניתנה הוראה במסגרת ״החוק היהודי הראשון״, שאסרה שחיטה כשרה של בהמות. מטרת החוק הייתה למעשה, "למנוע צער בעלי חיים".
ב-1942 נחקק חוק, שהגביל את חירותם האזרחית והאפשרויות שלהם בתחומי הכלכלה. חוק זה גרם להכבדה על המצב הכלכלי המעורער של הקהילה היהודית.
באותה שנה, שנת 1942, גורשו יהודי הונגריה וכל התושבים האחרים, שלא הצליחו להוכיח שהם בעלי אזרחות הונגרית. בין המגורשים, היו שתי משפחות מסרווש. המגורשים הוסעו לאזור קמניץ-פודולסקי (כיום שטח השייך לאוקראינה), שם שהו חודשים אחדים ולבסוף נרצחו.
היהודים שלא גורשו המשיכו לנסות לחיות כרגיל. רוב היהודים אמנם לא נפגעו כל כך מהגזירות, אך הן גרמו להם להתלכד והנוער היהודי התארגן בחוג דתי. בפעולות התנועה, למד הנוער היהודי על התרבות והמורשת היהודית, שירים עבריים שתורגמו להונגרית ושירים ביידיש.
גזרה נוספת, שהוטלה על היהודים הייתה מסירת מכשירי הרדיו שבידיהם. אולם כעבור מספר חודשים, הצליחו להשיג מכשירים חדשים והאזינו בסתר לשידורים.
מידע כללי > שירות העבודה

בראשית קיץ 1940, פתחה הונגריה בגיוס יהודים לשירות העבודה. יהודי העיירה שירתו ביחידות משלהם. הם לא קיבלו מדים פרט לכומתה ובהמשך גם סרט שרוול צהוב. קצינים יהודים ממלחמת העולם הראשונה, נאלצו להוריד את הדרגות מהמדים הישנים שלהם. מספר ימים אחר כך, קיבלו "נשק" (כלי עבודה) ונשלחו לעבוד במסגרת הצבא ההונגרי. הוטלו עליהם, בעיקר עבודות שונות שהיו דרושות לצבא, כגון סלילת דרכים ותיקונן, חפירת תעלות הגנה, ותעלות אנטי-טנקים ועוד. שיטה זו הפכה לאחת הדרכים הגרועות ביותר בהשמדת יהודים.
בסתיו 1940 שוחררו רוב המגויסים, אולם בהמשך, גויסו שוב לפלוגות עבודה בצווי גיוס אישיים. בתחילה עבדו בגבולות הונגריה, אך, כאשר הצטרפה הונגריה למלחמה נגד ברית המועצות, נשלחו פלוגות אלה לעבודה באוקראינה ונאסר עליהם ליצור קשר עם משפחתם. בנוסף, הם היו קורבן להתעללות, הרעבה, חלקם עונו למוות, אחרים מתו מקור, מחלות, תאונות עבודה וכו׳.
מידע כללי > דמויות חשובות מהעיירה

מראשית התיישבותם במקום, למדו ילדי היהודים ב"חדר". בשנת 1848 היה מלמד ששמו היה מוריץ שלזינגר, בן 29 שהגיע מעיירה אחרת ללמד ב״חדר״. הוא הגיע מהאזור המזרחי ביותר. לפי הרשימה שהה 4 שנים בעיר.
ברוך גלזר (כיום ברוך צדיק) אשר בניגוד לדעת רוב היהודים, טען כבר בסוף שנות ה – 20 שליהודים אין עתיד בחו"ל. בשנת 1930 הצטרף להכשרה חקלאית ובשנת 1931 היה החלוץ הראשון, אשר עלה מסרווש וממייסדי קיבוץ "גבעת חיים".
הרב חיים מייזליש, אב"ד סרווש.
ילידי המקום

פרנץ גרלאי, (במקור גרין 1901–1970) רופא יהודי-הונגרי, מומחה בהיסטופתולוגיה, בפתולוגיה, פרופסור, זוכה פרס קושוט, חבר באקדמיה ההונגרית למדעים.
איתמר יעוז קסט, (1934) הוא משורר ומתרגם עברי, ניצול השואה. החל לפרסם את שיריו ב-1956. פרסם עשרות ספרי שירה, פרוזה ועיון.
מיהאי מור או מיהאי זיס (1861 – 1924) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא עיניים ראשי ומנהל מחלקה בבית חולים, פרופסור באוניברסיטה.
לקריאה נוספת

סארואש בפנקס הקהילות הונגריה עמוד 414
סארואש, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 298–299. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  "סארוואש", באתר בית התפוצות
1 2 3  בראהאם רונדולף וקצבורג נתנאל, ״תולדות יהודי הונגריה״, תקציר מתוך "תולדות השואה - הונגריה", באתר ״דעת״, אתר לימודי יהדות ורוח
1 2  ״היהודים בהונגריה״, באתר מרכז המידע אודות השואה, יד ושם
↑  חיים מייזליש, באתר MyHeritage
↑  עריכה: חבר ספרנים, איתמר יעוז-קסט (1934), באתר לקסיקון הספרות העברית, The Ohio State University, ‏23 אפריל 2019
| יישובים במחוז בקש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | בקשצ'בה  |  |
| ערים |  בטוניה •  בקש •  • צ'ורוואש •  דוואוואניה •  אלק •  פיזשדיארמט •  גיומנדרד •  גיולה •  קונדורוש •  קרשלדאן •  מדגיישג'האזה •  מזברן •  מזהגייש •  מזקובאצ'האזה •  אורושהאזה •  שרקד •  סרווש •  סגהאלום •  טוטקומלוש •  אויקיגיוש •  וסטה |  |
| כפרים | בקשסנטאנדראש • צ'בסבדי • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה • צ'אדסאלאש • אצ'גפלבה • הוניה • בלמגייר • קמוט • קרשטרצ'ה • טרהוש • מורון • קרשויפלו • קרטססיגט • בוצ'ה • קטגיהאזה • לוקשהאזה • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד • בקשאמשון • צ'נאדאפאצה • גאדורוש • קרדושקוט • נג'סנאש • פוסטפלדוואר • ביהראוגרה • גסט • קרשנג'הרשאן • קטגיאן • מהקרק • מזגיאן • שרקדקרסטור • אויסלונטה • ז'דאן |  |
| יישובים בנפת סרווש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | סרווש • בקשסנטאנדראש • קונדורוש • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559946205171  BnF: cb12221184k (data)  GND: 4355462-3  LCCN: n84049626  MusicBrainz: 7b70face-57c0-4986-8c43-30edccc55d79  NKC: ge766656  VIAF: 134914873   WorldCat (עם VIAF): 134914873 
עגלת קבורה של החברא קדישא של סרווש. נמצאת כיום במוזיאון ישראל
אילביינט

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  מוזיקת אמביינט, טריפ הופ, היפ הופ של החוף המזרחי, מוזיקת דאב, מוזיקת ג'אנגל, מוזיקה תעשייתית, מוזיקה אוונגרדית
 מקורות תרבותיים:  תחילת שנות ה-1990, ניו יורק
 נושאים קרובים
 נו ג'אז, מוזיקת דאנס אינטליגנטית, האנטולוגי, מוזיקת אווירה גותית, דאבסטפ
 
אילביינט (באנגלית: Illbient, הלחם בסיסים של 'ill' ו-'ambient') הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של מוזיקה אלקטרונית ותנועה אמנותית שמקורה בקרב מוזיקאים ניסיוניים בהשפעת מוזיקת היפ הופ מניו יורק (בעיקר ברוקלין) בתחילת שנות ה-1990. המונח אילביינט נתבע על ידי התקליטנים די ג'יי אוליב (אנ') ודי ג'יי ספוקי (אנ'), מחלוצי הז'אנר.
מוזיקת אילביינט מאופיינת בעיקר בגרוב פאנקי, בס כבד ובשכבות של ביטים ונופי שמע (אנ') של מוזיקת דאב, מוזיקה ניסיונית, מוזיקת אמביינט, ג'אז, מוזיקת היפ הופ, מוזיקת ג'אנגל, מוזיקת פולק, דראם אנד בייס ומוזיקה תעשייתית. כמו כן, מוזיקה זו מושפעת מברייקים ודגימות של מוזיקת היפ הופ ותכנות מתקדם של ביטים של מוזיקת עולם ומוזיקה אלקטרונית.
הערות שוליים

↑  Fintoni, Laurent (2014). "Detuning the City: An Oral History of Illbient".
1 2  "Electronic » Downtempo » Illbient". AllMusic. נבדק ב-29 באוקטובר 2014. Centered in New York City (Brooklyn in particular), illbient is a distinctly and consciously urban form of electronic music, aiming to express both the cultural variety and grimy decay of its surroundings. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Katz, Mark (2012-04-01). Groove Music: The Art and Culture of the Hip-Hop DJ (באנגלית). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-991301-5.
↑  "How your favourite genre got its name".
↑  Reynolds, Simon (2013). Energy Flash: A Journey Through Rave Music and Dance Culture. Soft Skull Press. Unlike the UK's marijuana-infused ambient culture, New York's 'illbient' scene is less about wombing soundbaths and vegetative bliss, more about creating audio-sculptures and environmental soundscapes.
↑  Will Hermes, Garbage Shock - Electronica Clutches the Heart of Indie America, Spin, October 1996
↑  Various authors, Uptown Conversation: The New Jazz Studies, Columbia University, 2004
↑  Thom Holmes, Electronic and Experimental Music: Pioneers in Technology and Composition, Psychology Press, 2002, עמ' 254
↑  Chris Weigant, Careers as a Disc Jockey, Rosen Publishing Group, 1999, עמ' 113
Lovefool

"Lovefool" הוא שיר שבוצע על ידי להקת הקרדיגנס שיצא לאור בשנת 1996. השיר נכתב על ידי פטר סבנסון ונינה פרסון חברי הלהקה.
רקע

השיר יצא בשנת 1996 כסינגל המוביל מתוך אלבומה השלישי של הלהקה "First Band on the Moon". תחילה יצא בבריטניה, ולאחר מכן יצא ברחבי העולם. לאחר יציאתו מחדש בשנת 1997, הוא זכה להצלחה בינלאומית, והגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי. בצפון אמריקה הגיע השיר למקום השלישי בקנדה, ולמקום השני במצעד ההשמעות של הבילבורד בתחנות הרדיו בארצות הברית.
השיר הופיע בפסקול הסרט רומיאו וג'ולייט חודשיים לאחר יציאת השיר, בסרט משחקי פיתוי (1999) ובסרט "טריטוריית הבתולין" (2007).
פרסון כתבה את מילות השיר כשהמתינה בנמל תעופה בזמן המתנה לטיסה. פרסון התייחסה לסגנון השיר:
"לפני שהקלטנו את השיר הוא היה איטי ויותר בסגנון הבוסה נובה. הוא די שיר אהבה עצוב. עם זאת כשהקלטנו את השיר באופן לא מתוכנן המתופף שלנו החל לנגן את השיר בסוג של קצב דיסקו. ואחר כך לא הייתה דרך לחמוק מסגנון זה"
.
לשיר הוצאו שני וידאו קליפים: האחד עבור בריטניה ואירופה שסגנונו "הרבה יותר קודר, הרבה יותר בסגנון המקורי שלנו", כפי שהגדירה נינה פירסון. "בסרטון שיחק שחקן גבר נאה שמעוניין בי והוא היה אמור לגלם סוג של גנגסטר, וחברי הלהקה שיחקו את חברי כנופייתו", הוסיפה פירסון.
הקליפ השני בוים על ידי ג'ף מור. בקליפ נראה אדם אבוד על אי שמניח מסר בבקבוק אשר מושלך למים. אשה שנראית אהובתו עומדת על מזח וקוראת עיתון. בסוף הקליפ היא מקבלת ממנו את המסר בבקבוק ונראית מחויכת.
ביקורות > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 242 |  |
הערות שוליים

↑  The reluctant rock Gooddess whose song are a perfect fit, בארכיון האינטרנט, 4 בנובמבר 2011
↑  רבקה מילזוף, The Cardigans' Nina Persson Reflects on Mega-Success of 'Lovefool,' 20 Years Later, באתר הבילבורד, 10 במאי 2016
↑  The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 332bd203-9eec-3435-b289-2e6c6779636a  MusicBrainz work: ecdb3fe2-369d-3c17-9fcf-7aa9f0596d52 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בן קיסר

בן קיסר (נולד ב-30 במאי 1994) הוא אושיית רשת ויוטיובר ישראלי, אשר מפעיל ערוץ יוטיוב בשם "BenKeysar" עם 469,000 מנויים ועוד שלושה ערוצים: BrawlKeysar – עם 141,000 מנויים (ערוץ בו הוא מעלה רק סרטונים מהמשחק "Brawl Stars‏), TechKeysar, עם 109,000 מנויים (ערוץ  תוכן טכנולוגי), ו-ShortKeysar, עם 69,100 מנויים (ערוץ אתגרים בסרטונים קצרים הנקראים Shorts).
ביוגרפיה

קיסר גדל בקריית אונו. הוא בנו של הגיטריסט יהודה קיסר. הילד השלישי מתוך ארבעה.
קיסר החל את פעילותו בקהילת היוטיוב בשנת 2016. הסרטון הראשון שהפיק היה פרודיה לשיר "מסיבה בחיפה".
קיסר התפרסם בזכות סדרת הסרטונים שלו: "כל הלכלוך בחוץ", שבהם נהג "לתת ביקורות על שירים" בקומדיה על זמרים ישראלים כמו סטטיק ובן-אל תבורי ואיב אנד ליר.
במרץ 2017 קיסר התחיל לקיים שיתופי פעולה עם יוטיוברים רבים כמו ליגל רז, הרדאר (נדב הצב), עמית רחום, יוני טובים ואף עם הראפר רון נשר בסרטונים רבים בערוצו.
באוקטובר 2017 השתתף בטקס חלוקת כפתורי הכסף המוענקים ליוטיוברים שצברו 100,000 רשומים בערוץ.
קיסר נוהג לשתף פעולה עם היוטיובר עמית רחום, ומפיק איתם סרטוני פרודיה וקומדיה. אחד הסרטונים הגיע לחמישה מיליון צפיות.
בנוסף, קיסר שיתף פעולה עם הראפר רון נשר על מנת לקדם את שירו "משפט משיר", וגם הוציא ביחד עם רון נשר ועידו ונה שיר בשם "רומן עם תימני".
ב-26 בפברואר 2018 פתח ערוץ בשם "BFF" עם עמית רחום ונדב מהערוץ "הרדאר". בערוץ הועלו במשך מספר חודשים ולוגים יומיים באחוזה בה הם גרו.
ב-12 בדצמבר 2018 פתחו בן קיסר וליגל רז ערוץ בשם "בסטים" והועלה בו סרטון אחד שמראה את מאחורי הקלעים של המופע "נקסטפסט", אך ב-24 במרץ 2019 השתנה שם הערוץ והפך לשם "אמיגוס", שם התחיל פרויקט בשיתוף עם היוטיובר רז ספני של וילות צמודות שנקרא "בלגאן". בהמשך החלו "בלגאן" ואמיגוס בשיתוף פעולה עם "דומינו'ס פיצה" לתוכנית בטלוויזיה הנקראת "הסאב הבא", שמטרתה - למצוא את היוטיובר הבא של ישראל. לאחר חצי שנה הסתיים הפרויקט.
במרץ 2021 הוציא קיסר את השיר "הוג'ה צ'אקה".
ב-12 באוקטובר 2022, בשעה חמש בבוקר, ערוץ היוטיוב הראשי של בן קיסר "BenKeysar", המונה כ-392 אלף מנויים, נפרץ.
הערוץ חזר ב-19 באוקטובר.
ב-13 בנובמבר 2022, קיסר הוציא שיר שכתב עם עמית רחום. לשיר קוראים "ליסה" על שמה של מי שפרצה לו לערוץ.
ב-21 באוגוסט 2023, הופיע בסדרה מלון הוטל בתור פקח.
ב-21, וב-22 באוגוסט השתתף במופע "מנורה סטארס", ביחד עם היוטיוברים ויוצרי התוכן דה כהן, מאסטר אוהד ועוד, בהיכל מנורה מבטחים. למופע היו 6 סבבים, ובכל סבב כ-7.5 אלף צופים, כך שבסך הכל הופיע מול כ-45 אלף צופים.