stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדם סדג'וויק
הנצחה ומורשתו

"מועדון סדג'וויק", היא החברה הגאולוגית הוותיקה ביותר בניהול סטודנטים בעולם, הוקמה לכבודו בשנת 1880.
עם מותו של סדג'וויק הוחלט כי לזכרו ראוי להקים מוזיאון חדש וגדול יותר - הבניין המכונה "מוזיאון סדג'וויק", הושלם ונפתח בשנת 1903.
בשנת 1865 קיבלה אוניברסיטת קיימברידג' תרומה "לצורך עידוד לימוד הגאולוגיה בקרב חברי האוניברסיטה, ולכבוד הכומר אדם סדג'וויק". כך נוסד פרס סדג'וויק שניתן בכל שנה שלישית עבור החיבור הטוב ביותר בנושא גאולוגי כלשהו. פרס סדג'וויק הראשון הוענק בשנת 1873.
כדי לחגוג את יום הולדתו, נוצר שביל גאולוגי בסמוך לדנט, הכפר בו הוא נולד ופיתח את תשוקתו לגאולוגיה. שביל סדג'וויק עוקב אחר נהר קוק עם הסברים גאולוגיים.
הר סדג'וויק בקולומביה הבריטית, קנדה, נקרא על שמו רשמית בשנת 1951.
קרחון סדג'וויק באי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה, נקרא על שמו של אדם סדג'וויק.
הערות שוליים

↑  Adam Sedgwick, Adam Sedgwick Collection, search.amphilsoc.org
↑  John Willis Clark, Thomas McKenny Hughes, The life and letters of the Reverend Adam Sedgwick, Cambridge, University Press, 1890
↑  John Willis Clark, Thomas McKenny Hughes, The life and letters of the Reverend Adam Sedgwick, Cambridge, University Press, 1890
↑  "Sedgwick, Adam (SGWK803A)". A Cambridge Alumni Database. University of Cambridge.
↑  Thomas George Bonney, Sedgwick Adam, Dictionary of National Biography, 1885-1900 Volume 51
↑  "Trinity College, University of Cambridge". BBC Your Paintings. Archived from the original on 11 May 2014. Retrieved 12 February 2018.
1 2  Chisholm, Hugh,, Sedgwick, Adam, 1911 Encyclopædia Britannica Volume 24
↑  "Book of Members, 1780–2010: Chapter S"
↑  Summary of Individual | Legacies of British Slave-ownership, www.ucl.ac.uk
↑  Herbert, Sandra, "Charles Darwin as a prospective geological author", ‏1991
1 2  Darwin Correspondence Project - Letter 2548 — Sedgwick, Adam to Darwin, C. R., 24 Nov 1859, web.archive.org, ‏2007-09-02
↑  The Sedgwick Club, sedgwickclub.soc.srcf.net
↑  Sedgwick Museum of Earth Sciences - Home, www.sedgwickmuseum.org
↑  BC Geographical Names, apps.gov.bc.ca
↑  קרחון סדג'וויק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275284505171  BnF: cb136074639 (data)  CiNii: DA07687467  GND: 119369567  ICCU: UFIV068066  ISNI: 0000 0000 8143 7562  LCCN: n83135443  MGP: 102043  NLA: 35487528  NTA: 159577543  SNAC: w6pg1v11  SUDOC: 055320899  Trove: 970897  VIAF: 64179295   WorldCat (עם VIAF): 64179295 
אדם סדג'וויק, 1867
בית הולדתו של אדם סדג'וויק, בדנט, יורקשייר
אדבאל

אַדְבְּאֵל היה הבן השלישי של ישמעאל (ואשתו מריבה, על פי המדרש) והאפונים לשבט מדברי בעל אותו שם. לאדבאל היו 11 אחים ואחות אחת: נביות, קדר, מבשם, משמע, דומה, משא, חדד, תימא, יטור, נפיש, קדמה ובשמת.
משמעו של השם אדבאל על פי הערבית הוא: האל יסד, תקן.
שבט זה נזכר בדברי הימים של תגלת-פלאסר השלישי בתור "שומר השער" מול מצרים, ופעם אחת בהקשר של מרידה באשקלון.
הערות שוליים

↑  כתב עת בית הלל תשס"ד ע"ט
↑  ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוקים י"ג–ט"ו
↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק כ'
1 2  דעת מקרא ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק כ"ט
↑  Hayim Tadmor, The Inscriptions of Tiglath-Pileser III, King of Assyria (Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1994), p. 107, 112, 122
↑  Hayim Tadmor, The Inscriptions of Tiglath-Pileser III, King of Assyria (Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 1994), p. 63
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אדם סימונזון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בנובמבר 1908 שנברג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  12 ביוני 1983 (בגיל 74) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין, המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין 
 שפות היצירה:  עברית, גרמנית 
 צאצאים:  זיוית אברמסון, איתמר סימונסון 
 
אדם סימונזון (12 בנובמבר 1908 – 12 ביוני 1983) היה מחנך, סופר ומחזאי ישראלי.
קורות חיים

סימונזון נולד בשנת 1908 בברלין בירת גרמניה, בנם של ד"ר אמיל סימונזון, הרופא המייעץ של הרצל, וואלי סימונזון לבית קספרי. למד באוניברסיטת ברלין וב-1933 הוענק לו תואר דוקטור. לאחר תום לימודיו עבד עם הצוות שהקים את מפעל "עליית הנוער" בראשות רחה פראייר.
בשנת 1934 עלה סימונזון לארץ ישראל עם קבוצת הנוער הראשונה ששלחה "עליית הנוער" לעין חרוד והצטרף להכשרת שער הנגב, ששכנה ליד המושבה גדרה. בשנים אלה החליט להפוך למורה לעברית על מנת לסייע לעולים החדשים, לשם כך עבר לירושלים ולמד בסמינר בית הכרם ע"ש דוד ילין. עם תום לימודיו נסע לאנגליה ללמוד אנגלית, ולאחר מכן שב להכשרת שער הנגב, אשר התיישבה בקיבוץ כפר סאלד שבגליל העליון. הוא שהה בה 1947. בשנת 1948 עבר להתגורר בתל אביב, והיה מפקח חינוכי במוסדות "עליית הנוער".
במהלך שנות עבודתו כתב ספרי לימוד להוראת השפה והתרבות העברית.
עם פרישתו לגמלאות החל בכתיבת מחזות, ובהם "השליח" (מחזה העוסק בפרשת קסטנר); "צער חינם" (מחזה העוסק בילדות תימניות שאולצו להינשא בגיל צעיר מאוד לגבר מבוגר); "המחזה"; ו"בעל המאה".
משפחתו

אדם סימונזון היה נשוי עד מותו לשרה (1919–1993), ואב לשתי בנות ובן: זיוית אברמסון, דניה אנזנברג ואיתמר סימונסון.
ספריו

עליַּת מר זיגפריד כהן: רומן (תל אביב: צ' ליינמן, תש"ג).
הרפובליקה הרומית: נושא לימודי (ירושלים, הוצאת הסוכנות היהודית לארץ ישראל - המחלקה לעלית ילדים ונוער - המדור להדרכה, 1957–1958).
הבה נלמד לשוננו: ספר למוד השפה העברית; הציורים: רן שחורי, 2 כרכים (תל אביב: יסוד, תשכ"ב 1961).
אדם סימונזון, אריה לוי, למרחבים: ספר קריאה ולמוד הלשון העברית; הציורים: משה מלמד, 3 כרכים (ירושלים: אחיאסף, תשכ"ה 1964–תשכ"ט). (כרך א: הספר האדֹם, תשכ"ה; כרך ב: הספר הכתֹם, תשכ"ו; כרך ג: הספר החום, תשכ"ט)
ספריו > תרגום

הלן ל' קאופמן, תולדות מאה גדולי הקומפוזיטורים; עברית: א' סימונזון (תל אביב: צ' ליינמן, תש"ה).
סולומון גולדמן, זרמים בביקורת המקרא; תרגם מאנגלית: א' סימונזון (ירושלים: המחלקה לעלית ילדים ונוער – מדור להדרכה – (הסוכנות היהודית) ('עיונים למדריך ולמורה'), תשי"א).
הערות שוליים

↑  אדם סימונזון באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  שרה סימונזון באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  אדם סימונזון, דבר, מודעת אבל, 13 ביוני 1983.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007410959505171  GND: 125887051  ISNI: 0000 0003 9820 971X  LCCN: nr95034557  NTA: 241165857  VIAF: 216605891   WorldCat (עם VIAF): 216605891
או דאי (בגד)

או דאי.
או דאי (Áo dài) היא תלבושת וייטנאמית מסורתית, והנפוצה ביותר מכל התלבושות המסורתיות. היא מורכבת מטוניקה ארוכה הנלבשת על זוג מכנסיים, שחציה התחתון מפוצל לשני דשים ישרים, מלפנים ומאחור. ניתן לתפור אותה מבדים רבים ושונים אך הפופולריים ביותר הם משי, שיפון או קטיפה. או דאי מיוצר בשני סוגים: סוג לגברים בסגנון משוחרר, עבה ובאורך הברכיים, וסוג לנשים בסגנון צמוד, דק ומגיע עד הקרסול. ניתן ללבוש את האו דאי בשילוב נון לה (Nón lá) או חאן קספ (Khăn xếp). תלבושת זו נלבשת בתחילת השנה, בחגים מסורתיים, בפסטיבלים, בחתונות או במופעי אמנות ותצוגות אופנה.
למרות שזו תלבושת לגברים ולנשים כאחד, האו דאי נלבש לרוב על ידי נשים. גברים לובשים או דאי רק באירועים מסוימים שהוזכרו לעיל, אך נשים יכולות ללבוש אותו בכל מקום ובכל זמן. או דאי נלבש לעיתים קרובות על ידי תלמידות תיכון, מורות ועובדות בחלק ממקומות העבודה. נשות מנהיגים ופוליטיקאיות לובשות תמיד את התלבושת הזו כשהן מופיעות בטלוויזיה או במהלך ביקורים רשמיים. תחרויות יופי מקומיות לנשים עם או דאי נקראות "מיס או דאי".
הערות שוליים

↑  "Definition of ao dai | Dictionary.com". www.dictionary.com. ארכיון מ-2023-12-16. נבדק ב-2024-05-11.
↑  "Ao dai definition and meaning | Collins English Dictionary". www.collinsdictionary.com. ארכיון מ-2023-03-26. נבדק ב-2024-05-11.
אדה שבשטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 1875 נאג'אטאד, הונגריה 
 פטירה:  25 בפברואר 1950 (בגיל 74) טרזווארוש (רובע 6), הונגריה 
 שם לידה:  Schosberger Ede 
 מדינה:  הונגריה 
 
אדה שבשטין (במקור שוסברגר, בהונגרית: Sebestyén Ede; נאג'אטאד, 7 ביוני 1875 – בודפשט, 25 בפברואר 1950)  היה סופר, מתרגם, עיתונאי, עורך עיתון, מומחה למוזיקה, היסטוריון מוזיקה יהודי-הונגרי. הוא אחיו של היסטוריון הספרות קארוי שבשטין.
ביוגרפיה

אדה שבשטין נולד במשפחה יהודית כבנם של סוחר הסוסים מור שוסברגר ושל רוזה קראוס. בילדותו עבר לקפושוואר עם משפחתו, שם נולד אחיו קארוי. בשנים שלפני תחילת המאה ה-20 הוא נסע לסיור לימודים ברוסיה ודיווח על חוויותיו שם ביומון פשטי הירלאפ (Pesti Hírlap). בשנת 1895 הפך לכתב בשבועון בשם "חיים" (Élet). שנתיים לאחר מכן הצטרף למערכת של העיתון "עיתון ארצי" (Országos Hírlap) ועבד שם עד לפירוקו בשנת 1899. לאחר מכן עבד באשטי אוישאג, בפשטי אוישאג. הוא ערך כארבעה כתבי עת בנושאים שונים. בשנת 1903 למד על נושא הלאום בבוקרשט. ב-1904 פרסם את "חיי ההונגרים ברומניה", וב-1905 את העבודה בשם "מדיניות הלאום ברומניה". במהלך שהותו ברומניה כתב כמה מאמרים פוליטיים על ענייני הונגריה ואוסטרו-הונגריה בעיתון הפוליטי הרומני אדברול והיה גם כתב של ה"בודפשטי הירלפ" ושל ה"פשטי הירלאפ" בבוקרשט. מאמריו על מדיניות חברתית וכלכלה לאומית פורסמו בפשטי נפלו, ב"עיתון הערב" (Esti Újság} וב"הונגריה". בנוסף למגזינים שכבר פורטו, מאמרי הספרות היפה שלו פורסמו על ידי העיתונים וכתבי עת: Somogyi Hírlap, Magyar Szó, Uj Idők Magyar Geniusz, Ország-Világ ו-Uj Század. הוא כתב סיפורים ב-Kis Lap, מאמרים לשוניים ב-Magyar Nyelvőr, והיה עמית במגזינים Corvina ו-Könyvkereskedők Lapja (עיתון סוחרי הספרים). הוא עיבד ופרסם את ההיסטוריה של תולדות האופרה של בודפשט בין השנים 1793–1937, וכן כתב את ההיסטוריה של הקונצרטים של פרנץ ליסט בבודפשט. הוא כתב כ-300 מחקרים על תולדות המוזיקה ביומונים שונים ובכתב העת "המוזיקה" (A Zene). הוא כתב גם כמה ספרים, ביניהם "נשיקה על היד וסיפורים אחרים" בשנת 1909, "בריאות הילד" בשנת 1913 ו"גלריית הנשים" בשנת 1923. הוא גם תרגם להונגרית את הרומן של דנילבסקי (Nikolay Danilevsky) "כרוניקת משפחתית", את סיפוריהם של פוטאפנקו, צ'כוב וסופרים רוסים אחרים. הוא תרגם גם מרומנית, מגרמנית ומצרפתית.
אשתו הייתה טרזיה אקר, איתה התחתן בבודפשט, ב-28 בדצמבר 1909, אך הם התגרשו כעבור 5 שנים.
עבודותיו העיקריות

לפריז! בודפשט, 1899. (מדריך ליריד העולמי בפריז)
חיי ההונגרים ברומניה: מההיסטוריה של ההונגרים ברומניה (בודפשט, 1904)
מדיניות הלאום הרומנית (בודפשט, 1905)
תיאור עמותת התרבות הציבורית הרומנית בשם אסטרה. בודפשט, 1905. (תדפיס מיוחד מעלון ההתאחדות ההונגרית)
נשיקה על היד וסיפורים קצרים אחרים (בודפשט, 1909)
בריאות הילד (1913)
גלריית הנשים (1923)
מהעבר המוזיקלי של בודפשט. 1. הופעות האופרה ההונגרית בבודפשט: 1937-1793 (בודפשט, 1937)
הקונצרטים הגדולים של בודפשט במחצית הראשונה של המאה ה-19 (בודפשט, 1941)
מוצרט והונגריה (בודפשט, 1941)
לקריאה נוספת

מרצל בנדק: לקסיקון ספרותי הונגרי. 1965-1963
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. אדה שבשטין
ספר המוזיקה ההונגרית. עורך אימרה מולנאר. בודפשט, אדן הוואש, 1936.
יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1908
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/ évszáma: 35352/1893. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1893. év 11. oldal 50. sor
↑  "Születési bejegyzése a nagyatádi izraelita hitközség születési akv. 11/1875. folyószáma alatt".
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 274/1950. folyószáma alatt".
↑  Meghalt Sebestyén Ede zenetörténész (1950. március 2.) Népszava, 78. évfolyam, 52. szám
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 1566/1909. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12939200b (data)  ISNI: 0000 0000 7820 5701  LCCN: n92002369  VcBA: 495/254690  VIAF: 66884893   WorldCat (עם VIAF): 66884893
אוסקר פון הוטייה

| --- | --- |

גנרל אוסקר פון הוטייה
 לידה:  27 באוגוסט 1857 ארפורט, ממלכת פרוסיה ממלכת פרוסיה (1803-1892)
 פטירה:  5 בדצמבר 1934 (בגיל 77) ברלין, גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית (1933–1935)
 מקום קבורה:  Alter Friedhof Darmstadt 
 מדינה:  גרמניה 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית הפרוסית 
 השתייכות:   צבא הקיסרות הגרמנית
 תקופת הפעילות:  1875–1919 (כ־44 שנים)
 דרגה:   גנרל-אוברסט
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית המשמר ה-1   מפקד הקורפוס ה-21   מפקד פלגת הארמייה D   מפקד הארמייה השמינית   מפקד הארמייה ה-18
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה
 עיטורים
 פור לה מריט
 תפקידים אזרחיים
 נשיא ליגת הקצינים הגרמניים
 
אוסקר אמיל פון הוטייה (בגרמנית: Oskar Emil von Hutier;‏ 27 באוגוסט 1857 – 5 בדצמבר 1934) היה גנרל גרמני שפיקד על דיוויזיה, על קורפוס ואחר כך על ארמייה בחזית המזרחית ובחזית המערבית.
ביוגרפיה > תחילת הקריירה

פון הוטייה נולד בארפורט שהשתייכה לממלכת פרוסיה, למשפחה בעלת מסורת צבאית ארוכה, סבו שירת בצבא הצרפתי, ואילו אביו צלסטין היה קולונל בצבא הפרוסי. ב-1875 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה, ובשנת 1912 מונה למפקד דיוויזיית המשמר ה-1.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

בפרוץ מלחמת העולם הראשונה היה פון הוטייה מפקד דיוויזיית המשמר ה-1 שהייתה חלק מהארמייה השנייה ולחם בחזית המערבית, ונטל חלק בקרב על המארן. ב-4 באפריל 1915 מונה פון הוטייה למפקד הקורפוס ה-21 שהיה חלק מהארמייה העשירית בחזית המזרחית. ב-2 בינואר 1917 מונה פון הוטייה למפקד פלגת הארמייה D. ב-22 באפריל 1917 מונה פון הוטייה למפקד הארמייה השמינית ופיקד עליה במבצע אלביון ובכיבוש ריגה. ב-22 בדצמבר 1917 הוטל על פון הוטייה להקים את הארמייה ה-18 בחזית המערבית. באביב 1918 השתתפה הארמייה בפיקודו במתקפת האביב כחלק מקבוצת הארמיות של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה, ובתחילה זכתה להישגים נאים, אך לבסוף נבלמה.
בסוף קיץ 1918 הותקפה הארמייה על ידי מדינות ההסכמה במסגרת מתקפת מאה הימים, ובשל כך נאלצה לסגת צפונה זמן קצר לפני סיום המלחמה.
עם חתימת הסכם שביתת הנשק הסיג פון הוטייה את כוחותיו באופן מסודר לשטחי הקיסרות הגרמנית ובראשית 1919 פרש משירות צבאי.
לאחר המלחמה היה פון הוטייה נשיא ליגת הקצינים הגרמניים עד מותו.
פון הוטייה נפטר בברלין ב-5 בדצמבר 1934.
משפחתו

פון הוטייה היה נשוי לפאני לודנדורף, ממנה היו לו 3 ילדים. הגדול אוסקר נפצע קשה בקרב ורדן ב-1916.
עיטורים

פור לה מריט
מסדר העיט האדום עם כתר וכוכב
מסדר הכתר, דרגה שנייה עם כוכב
צלב הברזל דרגה שנייה (1914)
צלב הברזל דרגה ראשונה (1914)
ראו גם

הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה
אדם ססלר

| --- | --- |

 לידה:  29 באוגוסט 1973 (בן 51) ברקלי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 השכלה:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 מעסיק:  Discovery Digital Networks 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  AdamSessler
 
אדם ססלר
אדם ססלר (באנגלית: Adam Sessler; נולד ב-29 באוגוסט 1973 בברקלי שבקליפורניה) הוא מנחה טלוויזיה. ססלר התפרסם בזכות הנחייתו את התוכנית X-Play יחד מורגן ווב (בעבר נקראה Gamespot TV ולאחר מכן Extended Play) בערוץ הגיימרים האמריקני G4 (בעבר TechTV). ססלר היה אחד היחידים אשר המשיכו לעבוד בערוץ הגיימרים בעוד שזה שינה מספר פעמים בעלות והנהלות.
ססלר מוערך עקב הבנתו ופרשנותו בתחום משחקי וידאו ודומיהם וצבר לעצמו מעריצים רבים בתחום, הרואים בו אחת מהסמכויות העליונות בנושאים אלה. פופולריות זו הודגמה כאשר מתיחה עבור אחד באפריל הציגה אותו מככב בתוכנית לילה, בה הוא מגדף את אורחיו עד אשר אלו מתחילים לספק לו מידע על משחקים, הוצף הערוץ בשאלות מתי תעלה התוכנית, על אף שהיה מדובר במתיחה בלבד. במקרה אחר פתח מעריץ של ססלר אתר בו התחזה לו ורכש את אמונם של מספר מעריצים אחרים.
בנוסף לתוכנית X-Play ססלר הופיע גם בתוכנית הטכנולוגיה והמחשוב Attack of the Show! בפינה שבועית בה סוקר את חדשות עולם המשחקים.
אוגדן ריד

אוגדן ריד חותם אוטוגרף בתל אביב בעת קבלת פנים לכבוד יום העצמאות של ארצות הברית, 1959
אוגדן רוג'רס ריד (באנגלית: Ogden R. Reid;‏ 24 ביוני 1925 – 2 במרץ 2019) היה דיפלומט אמריקאי ונציג בקונגרס האמריקאי. כיהן כשגריר ארצות הברית בישראל בשנים 1959–1961.
Trials and Tribble-ations

| פרק מ"מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" |
| --- | --- |

סיסקו (מימין) פוגש את קירק על גשר האנטרפרייז NCC-1701
 מספר פרק:  6
 מספר עונה:  5
 קוד הפקה:  503
 תאריך שידור מקורי:  4 בנובמבר 1996
 אורך:  45 דקות
 שפה:  אנגלית
 תסריט:  רונלד ד. מור רנה אצ'ווריה על פי סיפור מאת אירה סטיבן בהר האנס בימלר רוברט יואיט וולף
 בימוי:  ג'ונתן ווסט
 דף הפרק ב-IMDb
Trials and Tribble-ations (בעברית: מערבולת של טריבלים) הוא הפרק השישי מהעונה החמישית של סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9", הפרק ה-104 מתוך 176 פרקי הסדרה. הוא נכתב כמחווה ל-"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", במלאת 30 שנה לסדרה; ב-"מסע בין כוכבים: וויאג'ר" הופק פרק דומה, בשם "Flashback".
הפרק היה מועמד לפרס הוגו בעבור הצגת הדרמה הטובה ביותר, כפי שהיה גם הפרק "The Trouble With Tribbles" בשנת 1968. ("The Trouble With Tribbles" הפסיד ל-"The City on the Edge of Forever" באותה השנה.)
תקציר

סיסקו וצוותו חוזרים בזמן לתקופתו של קפטן קירק, כדי למצוא פצצה המחופשת לבעל-חיים חוצני המכונה "טריבל".
עלילה

דומלר ולוקסלי (היפוך אותיות שמותיהם של מאלדר וסקאלי מ"תיקים באפלה"), סוכנים מיוחדים מהמחלקה לחקירות זמן, מתחקרים את קפטן סיסקו, מפקד תחנת החלל "חלל עמוק 9", מדוע הוא, ביחד עם כל הצוות של הדיפאיינט, חזרו בזמן לשנת 2268, לתחנת החלל "חלל עמוק K-7".
סיסקו מתאר בפניהם כיצד הצוות שלו חשף את מזימתו של הסוכן הקלינגוני לשעבר ארנה דרווין, להתנקש בחייו של קפטן ג'יימס ט' קירק, אשר חזר בזמן על מנת להוציא לפועל את תוכניתו. סיסקו וצוותו חזרו בזמן אל העבר על מנת לסכל את ניסיון ההתנקשות. בעבר, הם נתקלו באירועים שהתרחשו במהלך הפרק "The Trouble With Tribbles" של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית". הצוות השתלב אל תוך אירועי אותו פרק, נפגש עם קירק וביקר באנטרפרייז המקורית. לבסוף, סוכל ניסיון ההתנקשות - סיסקו מצליח לנטרל פצצה שהייתה מחופשת לבעל-חיים חוצני המכונה "טריבל".
שחקנים ודמויות

| שם השחקן | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אייברי ברוקס | קפטן בנג'מין סיסקו |  |
| רנה אוברז'ונואה | אודו |  |
| מייקל דורן | לוטננט-קומנדר וורף |  |
| טרי פארל | לוטננט-קומנדר ג'דזיה דקס |  |
| סירוק לופטון | ג'ייק סיסקו | קרדיט בלבד |
| קולם מיני | צ'יף או'בריאן |  |
| ארמין שימרמן | קווארק |  |
| אלכסנדר סידיק | ד"ר ג'וליאן באשיר |  |
| נאנה ויזיטור | מייג'ור קירה |  |
| ג'ק בלסינג | דומלר, סוכן המחלקה לחקירות זמן |  |
| ג'יימס וו. ג'נסן | לוקסלי, סוכן המחלקה לחקירות זמן |  |
| צ'ארלי בריל | ארנה דרווין | לרבות חומרי ארכיון |
| לזלי אקרמן | מלצרית |  |
| צ'ארלס ס. צ'ון | מהנדס |  |
| דירדרה ל. אימרשיין | לוטננט וואטלי |  |
| ויליאם שאטנר | קפטן ג'יימס ט' קירק | חומרי ארכיון בלבד |
| לנרד נימוי | מר ספוק | חומרי ארכיון בלבד |
| דפורסט קלי | ד"ר מק'קוי | חומרי ארכיון בלבד |
| ג'יימס דוהאן | סקוט | חומרי ארכיון בלבד |
| נישל ניקולס | או'הורה | חומרי ארכיון בלבד |
| וולטר קניג | צ'קוב | חומרי ארכיון בלבד |
| סטנלי אדמס | ג'ונס | חומרי ארכיון בלבד |
| פול בקסלי | סג"ם פרימן | חומרי ארכיון בלבד |
| וויט ביסל | לורי | חומרי ארכיון בלבד |
| מייקל פטאקי | קוראקס | חומרי ארכיון בלבד |
| גאי ריימונד | סוחר | חומרי ארכיון בלבד |
| דייוויד רוס | שומר | חומרי ארכיון בלבד |
| ויליאם שאלרט | נילץ באריס | חומרי ארכיון בלבד |
ליהוק

דייוויד ג׳רולד, אשר כתב את הפרק "The Trouble with Tribbles" עבור "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" (ואף עזר לפתח את "מסע בין כוכבים: הדור הבא"), מופיע בהופעת קמאו כחבר בצוות האנטרפרייז; ניתן לראות את גרולד במסדרון של האנטרפרייז (כפוף, עם שיער כסוף), כאשר או'בריאן ובאשיר מגלים לראשונה שיש טריבלים על סיפון הספינה. גרולד כתב את דמותו של סג"ם פרימן עבור הפרק המקורי, במטרה לשחק את התפקיד בעצמו. אולם המפיק ג'ין ל. קון פסל את הרעיון, באומרו שגרולד רזה מדי. פול בקסלי, אשר לעיתים תכופות שימש כפעלולן של ויליאם שאטנר, לוהק לתפקיד. בפרק החדש קיימת התייחסות להיותו של בקסלי הכפיל של שאטנר, כאשר או'בריאן ובאשיר מתבלבלים, ומזהים בטעות את פרימן כקירק, בסצנה המתרחשת בבר של תחנת החלל K-7.
צ'רלי בריל, ששיחק את ארנה דרווין ב-"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית", שב לגלם את אותה הדמות בפרק זה של "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". על פי תוספות מיוחדות שנוספו לגרסת ה-DVD של הפרק עולה כי המפיקים היו אמביוולנטיים לגבי הבחירה אם לעשות את החזרה לפרק "The Trouble With Tribbles" או לפרק "A Piece of the Action". באופן מקרי, הם נתקלו בבריל, יושב באותה המסעדה בה הם דנו במחווה המתוכננת.
עיצוב אמנותי

בין הפרק המקורי (1968) לבין הפרק החדש (1996), העיצוב האמנותי של המראה החיצוני של הקלינגונים השתנה באופן קיצוני (במקור, העיצוב שלהם שונה עבור "מסע בין כוכבים: הסרט"). כאשר באשיר ואו'בריאן שואלים את וורף מדוע הקלינגונים של המאה ה-23 נראים כל כך שונים, הוא משיב להם: "זהו סיפור ארוך ... אנחנו לא דנים בכך עם זרים". בתוספות המיוחדות של גרסת ה-DVD של הפרק המפיקים מעירים כי מדובר היה בבדיחה, על חשבונם של הקלינגונים, וכי "כל הסבר שהיינו נותנים היה נשמע מגוחך!".
ספינת הקרב הקלינגונית מדגם D-7, אשר לא נראית עד לעונה השלישית, מופיעה בפירוט עשיר תוך כדי תנועה בהגיעה אל תחנת החלל K-7. הן תחנת החלל והן האנטרפרייז נראות בפרק זה בצילומי חוץ.
הפקה

רוב הסצנות המציגות את צוות השחקנים של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" הגיעו מהפרק "The Trouble With Tribbles". בסצנה האחרונה של קפטן סיסקו על גשר הפיקוד של האנטרפרייז (בה הוא משוחח עם קפטן קירק) נעשה שימוש בחומרים מסצנת הסיום של הפרק "Mirror, Mirror", בה קירק משוחח עם סגן מרלנה מורו (אשר כפילתה מיקום המראה היא אהובתו). "שוט התגובה" של קירק, מחייך לסיסקו, חשף במקור עניין רומנטי של קירק במורו (של היקום "האמיתי"). מבטה ההמום של לוטננט או'הורה ברקע עדיין נראה לעין בפרק החדש, אף על פי שניתן לפרש אותו כעת כאילו או'הורה מוקסמת מלוטננט סיסקו.
סיסקו מספר שהוא וצוותו נסעו אחורה בזמן והם מצאו את עצמם על סיפונה של האנטרפרייז. דולמר מבקש מידע נוסף, ואמר: "איזה אנטרפרייז? יש כבר חמש כאלו". לוקסלי מייד מתקן את השותף שלו, ואומר שהיו שש. זוהי התייחסות אל סרט הקולנוע "מסע בין כוכבים: המפגש", אשר יצא לאקרנים באותה העת, בו נראתה לראשונה ספינת החלל אנטרפרייז-E - מה שבאמת מאשר כי היו 6 ספינות של הפדרציה בשם זה. אולם האנטרפרייז הראשונה, אנטרפרייז NX-01, איננה נספרת, משום שסדרת הפריקוול בה היא מוצגת עדיין לא נהגתה. עם זאת, ההמשכיות נשמרה במידה מסוימת, משום שטכנית, האנטרפרייז NX-01 לא הייתה ספינת חלל של הפדרציה.
השפעות

דמויותיהם של דולמר ולוקסלי, לאחר פרק זה, הופיעו בשני רומנים שכתב כריסטופר ל. בנט, "Watching the Clock" ו-"Forgotten History", אשר מתארים את ההיווצרות ודרכי הפעולה הפנימית של המחלקה לחקירות זמן.
ביקורות

בסקירה של מגזין ורייאטי של 57 הפרקים הטובים ביותר בזיכיון (מתוך כ-900 פרקים נכון ל-2023) קיבל הפרק את המקום ה-47.
ב-2023 ציין האתר Game Rant את הפרק כטוב ביותר מבין פרקי הסדרה.
הערות שוליים

↑  David Gerrold (1973). Trouble with Tribbles: The Birth, Sale, and Final Production of One Episode. Ballantine Books. ISBN 0-345-23402-2.
↑  Adam B. Vary, Joe Otters on, The Top 57 Episodes of ‘Star Trek,’ Ranked From Great to Perfect, September 7, 2023, Variety
↑  Jeremy Brown, Star Trek: Best Episodes From Each Series, September 6, 2023, Game Rant
| מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 |
| --- | --- | --- |
| יוצרי הסדרה | ריק ברמן • מייקל פילר • על-פי "מסע בין כוכבים" מאת ג'ין רודנברי |  |
| שחקנים ראשיים | אייברי ברוקס • רנה אוברז'ונואה • מייקל דורן • טרי פארל • ניקול דה בור • סירוק לופטון • קולם מיני • ארמין שימרמן • אלכסנדר סידיג • נאנה ויזיטור |  |
| דמויות ראשיות | בנג'מין סיסקו • אודו • וורף • דקס (ג'דזיה דקס • אזרי דקס) • ג'ייק סיסקו • מיילס או'בריאן • קווארק • ג'וליאן באשיר • קירה נריס |  |
| דמויות משנה | וין אדאמי • גאורון • אילם גארק • דוקאט • ואיון • מרטוק • נוג • רום • תומאס רייקר • ויק פונטיין • אישקה |  |
| גזעי חייזרים | באג'ורנים • ברין • ג'מהדאר • בורג • וורטה • טריל • משתנים • פרנגי (אנ') • קרדאסים • קלינגונים • רומולאנים |  |
| מושגים | דיפאיינט • הדומיניון • הולודק • חור התולעת • חלל עמוק 9 • טרנספורטר • יקום המראה • מאקי • מדור 31 • מלחמת הפדרציה-דומיניון • משכפל • פדרציית הכוכבים המאוחדת • הצו העליון • צי הכוכבים • הקרב בוולף 359 • רביע גלקטי • סוגיות מוסריות |  |
| פרקים בולטים | Duet • The Visitor • Rejoined • Trials and Tribble-ations • Far Beyond the Stars • In the Pale Moonlight • It's Only a Paper Moon • Emissary |  |
| סרט תעודי | What We Left Behind: Looking Back at Deep Space Nine |  |
| ראו גם | זיכיון מסע בין כוכבים |  |
אביתר זרובבל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1948 (בן 76 בערך) ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת פנסילבניה 
 מנחה לדוקטורט:  ארווינג גופמן 
 מוסדות:  אוניברסיטת ראטגרס 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים 
 בן או בת זוג:  יעל זרובבל 
 
אביתר זרובבל (נולד ב-1948) הוא סוציולוג ישראלי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת ראטגרס, ניו ג'רזי. מחקריו עוסקים במגוון רחב של נושאים בתחומי הסוציולוגיה הקוגניטיבית והסוציולוגיה של הזמן.
ששת ספריו האחרונים התמקדו בצורתו הסוציו-מנטלית של העבר, הארגון החברתי של השתיקה וההכחשה, ההבניה החברתית של קשר גנאלוגי, הסוציולוגיה של חוסר תשומת לב, הפנומנולוגיה והסמיוטיקה של המובן מאליו, ורעיון הסוציולוגיה המוּנַעַת על ידי מושגים.
ביוגרפיה

נולד בישראל, בנו של בר (ברלה) זרובבל ונכדו של יעקב זרובבל.
בשנת 1971 סיים תואר ראשון בסוציולוגיה, אנתרופולוגיה ומדע המדינה באוניברסיטת תל אביב. כעבור שנתיים השלים תואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת פנסילבניה. שם גם למד לדוקטורט תחת הנחייתו של ארווינג גופמן, וקיבל את התואר דוקטור בשנת 1976.
ביוגרפיה > קריירה אקדמית

בשנות השמונים המוקדמות לימד במחלקה לסוציולוגיה באוניברסיטת קולומביה.
בין השנים 1988-1986 היה ראש התכנית ללימודים מתקדמים במחלקה לסוציולוגיה של אוניברסיטת מדינת ניו יורק (State University of New York at Stony Brook).
בשלהי שנות השמונים התמנה לחוקר ומרצה באוניברסיטת ראטגרס, ניו ג'רזי, שם מילא שורה של תפקידים אקדמיים ומינהליים עד פרישתו לגמלאות.
נכון לשנת 2021, מכלול פרסומיו האקדמיים מונה 14 ספרים ו-36 מאמרים. עשרות חיבורים נוספים פרי עטו התפרסמו בכתבי עת ועיתונים שונים המיועדים לציבור הרחב.