אל-בירוני
עבודתו > מבחר מחיבוריו הקיימים בימינו

מבין כל 146 היצירות השל אל-בירוני, רק 22 שרדו, ורק 13 מהן פורסמו. ברשימה מצורפים שמות הספרים בערבית ובתעתיק לטיני.
"אל-הינד" או "מחקר ביקורתי על מה שההודים מספרים, בין אם זה מקובל על ההיגיון או סותר אותו" (Taḥqīq mā li-l-Hind, נכתב בערבית - تحقيق ما للهند من مقولة معقولة في العقل أو مرذولة, בתעתיק - כתאב אל-בירוני פי תחקיק מא לל-הנד) - תמצית הדת והפילוסופיה של הודו. אדוארד.סי. סכאו. תרגם את הספר לגרמנית ולאחר מכן לאנגלית בשם Indica או Alberuni's India (הודו של אל-בירוני (אנ')) הספר פורסם ב־1910.
"ספר הדרכה ביסודות אמנות האסטרולוגיה", (Kitab al-Tafhim li Awa'il Sina'at al-Tanjim, cgrch, נכתב בערבית - كتاب التفهيم لأوائل صناعة, בתעתיק - כיתאב-אל-תפהים לי-עוואיל סינאת אל-טנג'ים), מבוא מקיף לעקרונות האסטרולוגיה. הטקסט כתוב בפורמט של שאלות ותשובות, והוא עוסק במדעים הדרושים לאסטרולוג: גאומטריה, אריתמטיקה, תורת המספרים, ואסטרולוגיה שיפוטית. נכתב בערבית ובפרסית., תורגם מעותק בפרסית שנמצא במוזיאון הבריטי על ידי רמזי ר. רייט (אנ') בשנת 1934.רוב יצירותיו של אל-בירוני נכתבו בערבית, השפה המדעית של תקופתו. את Kitab al-Tafhim כתב בפרסית ובערבית כאחד, מה שמצביע על שליטתו בשתי השפות. זהו מהחשובים בעבודות המדע המוקדמות בפרסית, ומהווה מקור עשיר לפרוזה וללקסיקוגרפיה פרסית. הספר מכסה את ה - קוודריביום (אנ') בצורה מפורטת ומיומנת.
"כרונולוגיה של אומות קדומות או הסימנים הנותרים של מאות שנים" (Kitab al-Āthār al-Bāqīyah ‘an al-Qurūn al-Khālīyah, נכתב בערבית - الآثار الباقية عن القرون الخالية' בתעתיק - כיתאב-אל-אתאר אל-בקייה אן אל-קורון אל-קהאלייה) - מחקר השוואתי של לוחות שנה של תרבויות וציוויליזציות, המכיל מידע מתמטי, אסטרונומי והיסטורי (כולל מספר פרקים על כתות נוצריות, שרד גם פרק המתאר את החגים לוח השנה המלכיתי. קיים תיאור מקיף ומדעי של לוח השנה היהודי.). תורגם לאנגלית תחת השם Chronology of Ancient Nations או העקבות שנותרו ממאות השנים האחרונות על ידי אדוארד סי. סכאו ב-1879.
"הקאנון המסאודי של האסטרונומיה" ( Al-Qānūn al-Masʿūdi, נכתב בערבית - قانون مسعودي, בתעתיק - אל-קורון מסאודי), אנציקלופדיה לאסטרונומיה, גאוגרפיה והנדסה, המוקדשת למסאוד, בנו של הסולטן הע'זנווי, מחמוד מע'זני. בתרגום מערבית היה מעורב פאול קראוס עד סמוך למותו ב-1944.
" ספר על הפרמקופאה של הרפואה", (Kitab-al-Saydanah fi Al-Tibb, נכתב בערבית - كتاب العيدانة في طب, בתעתיק - כיתב אל-סיידלה פי אל-טיב), עבודה על תרופות ורפואה. תורגם על ידי מקס מאירהוף (גר') בשיתוף פעולה עם פאול קראוס ב-1943. ספר זה היה ידוע למזרחנים רק בתרגומו לפרסית עד שוולידי טוג (Zeki Velidi Togan), חוקר טורקי ממוצא רוסי, גילה את הטקסט הערבי המקורי בבורסה בשנת 1926. העבודה פורסמה (בהעתק מצולם של כתב יד אחד) ותורגמה לאנגלית על ידי צוות חוקרים מהקרן הלאומית חמדרד בקראצ'י בניהולו של חכים מוחמד סעיד (1973). כרך שני, המכיל מבוא ארוך ופרשנות, יצא לאור על ידי ד"ר סמי חמארנה ממכון הסמית'סוניאן בחסות אותה קרן.
"סך הידע על אבנים יקרות" (The Book Most Comprehensive in Knowledge on Precious Stones, נכתב בערבית - الجماهر في معرفة الجواه, בתעתיק - כתאב אל-ג'מאהר פי מרפת אל-ג'וואהר), מדריך גאולוגיה על מינרלים ואבני חן. הספר תורגם לאנגלית ב-1936 ולרוסית ב-1968.
"ספר ממצה על האצטרולב" (Exhaustive Book on Astrolabes, נכתב בערבית - استئاب الوجوه المكنة في صنع الأسرار, בתעתיק - Istīʿāb al-wujūh al-mumkinah fī ṣanʿat al-asṭurlā) ספר זה מפרט את כל השימושים השונים של החלקים של האצטרולב. בספר, הוא מקיים דיון על האצטרולב שהומצא על ידי בן זמנו אבו סעיד אחמד אל-סיזי, שהניח שהסיבוב היומי לכאורה של הספירות השמימיות נובע מתנועת כדור הארץ ולא מתנועת הספירות השמימיות עצמן. אל-בירוני העיר בקצרה שאף על פי שתנועת כדור הארץ אפשרית בהחלט, זוהי בעיה של פילוסופים של הטבע, ולא של מתמטיקאים, שביניהם הוא מנה את עצמו. הוא פוטר זאת כהרהור לא מעשי.. כמו כן קיימים שני טקסטים בערבית שלא פורסמו ותורגמו בסוף 2019 על ידי החוקר האירני, Pouyan Rezvani במסגרת עבודת גמר שלו לקבלת תואר Ph.d.
"המסה על פתיחת הדרך לשימוש בסוגים שונים של אצטרולבים" (Treatise on Opening the Way towards Using the Different Kinds of Astrolabes, נכתב בערבית - مقالا في التجديد إلى الاستقلال فنون, בתעתיק - Maqāla fī al-Taṭrīq ilā Istiʿmāl Funūn al-Usṭurlābāt), מדריך משתמש מתקדם, המכיל מידע רקע, וכולל תיאור של אצטרולבים סטנדרטיים כמו וגם כמה אצטרולבים לא סטנדרטיים.
"ממימוש הפוטנציאל של האצטרולב במציאות" (Book on Bringing what is in the Potentiality of the Astrolabe into Actuality, נכתב בערבית - كتاب إخراج في قوات الأسطرلاب إلى الفل, בתעתיק - Kitāb Ikhrāj mā fī Quwwat al-Usṭurlāb ilā al-Fiʿl). מדריך משתמש יסודי לאצטרולב סטנדרטי מסוגים שאסטרונומים אסלאמיים אחרים מימי הביניים גם כן כתבו.
"היסטוריה של מחמוד מע'זני ואביו" - . (History of the Time of Sultam Maḥmūd And His Father, נכתב בערבית طارق أيام السلطان محمود وأخبار أبيهي, בתעתיק - Tārikh ayyām al-sulṭān Maḥmūd wa akhbār abīhī)
"היסטוריה של ח'ווארזם" - (,Book of conversation concerning the affairs of Khawarezm, נכתב בערבית كتاب الممرضة في أخوار خواريز,בתעתיק - Ketāb al-mosāmara fī aḵbār Khawarez) מס.150 ברשימת הביבליוגרפיה של אל-בירוני.
"איגרת בדבר רשימת ספרי מוחמד ב. זכריה אל-ראזי" (A message in the index of books of Muhammad bin Zakaria Al-Razi, נכתב בערבית رسالة في فهرست كتب محمد بن زكريا الرازي, בתעתיק - Resāla fī fehrest kotob Moḥammad b. Zakarīyāʾ al-Rāzī). קטלוג מפורט של יצירות ראזי ושל יצירותיו של אל-בירוני.