stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2008
הערות שוליים

↑  יונת אטלס ועלי ואקד, פיגוע בעין השלושה: צלף פלסטיני הרג חקלאי, באתר ynet, 15 בינואר 2008
1 2  אפרת וייס, שני פיגועים בו-זמנית: שוטר נהרג בשועפט, באתר ynet, 25 בינואר 2008
↑  יונת אטלס, אשה נרצחה בפיגוע בדימונה; שוטר הרג מחבל, באתר ynet, 4 בפברואר 2008
↑  רוני יחיא, באתר לעד
↑  'תלמידים נטבחו כשהם אוחזים ספרי קודש', באתר nrg
↑  חנן גרינברג ועלי ואקד, חייל צה"ל נהרג בדרום רצועת עזה, באתר ynet, 9 באפריל 2008
↑  אפרת וייס ורענן בן-צור, "עם 3 מאבטחים, הפיגוע היה מסתיים אחרת", באתר ynet, 25 באפריל 2008
↑  שולמית שולי כץ, באתר לעד
↑  אמנון רוזנברג, באתר לעד
↑  יהונתן ליס, המחבל עלה לטרקטור - והרג 3 אנשים, באתר הארץ, 3 ביולי 2008
↑  אלי סניור, חבריו של שוטר מג"ב ההרוג: "דוד נועד לגדולות", באתר ynet, 23 ביולי 2008
↑  קצין צה"ל נפצע בינוני בסריקות אחר מחבל, באתר nrg‏, 11 ביולי 2008
↑  יובל אזולאי, נדב שרגאי, יהונתן ליס, שוב פיגוע דריסה בי-ם: 24 נפצעו, בהם אחד קשה, באתר הארץ, 22 ביולי 2008
↑  אפרת וייס, פיגוע דריסה בירושלים: 17 בני אדם נפצעו, באתר ynet, 23 בספטמבר 2008
↑  עמי בן-דוד ורוני מלול, פיגוע בי-ם: פלסטיני רצח קשיש בן 86 ופצע שוטר, באתר nrg‏, 23 באוקטובר 2008
↑  בברט בבר וקנין
↑  האני סלימאן אלמחד'י, בן 27, באתר וואלה, 29 בדצמבר 2008
1 2  הרוג בנחל עוז והרוגה באשדוד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 29 בדצמבר 2008
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
2 ביולי 2008: יעה אופני בעזרתו בוצע הפיגוע בירושלים ב-2 ביולי 2008 ומכונית שנהרסה במהלך הפיגוע
שלומי בינדר

| --- | --- |

שלומי בינדר, 2017
 לידה:  פברואר 1975 (בן 50) חיפה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-נובמבר 1993
 דרגה:    אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד יחידת אגוז   מפקד סיירת מטכ"ל   מפקד חטיבת גולני   מפקד עוצבת הגליל   ראש חטיבת המבצעים באמ"ץ   ראש אגף המודיעין
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 
שלומי בינדר (נולד ב-4 בפברואר 1975) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף המכהן כראש אגף המודיעין החל מאוגוסט 2024. שירת קודם לכן כראש חטיבת המבצעים, מפקד עוצבת הגליל, מפקד חטיבת גולני, מפקד סיירת מטכ"ל ומפקד יחידת אגוז.
ביוגרפיה

בינדר נולד, גדל והתחנך בחיפה. בנעוריו למד בתיכון ליאו בק בעיר מגוריו. הוא סיים את לימודי התיכון עירוני א׳ לאומנויות בתל אביב והיה מדריך בתנועת הצופים.
לאחר שנת שירות ברמת הגולן התגייס לצה"ל בנובמבר 1993 והתנדב לסיירת מטכ"ל. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה, ויצא לקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב ליחידה ומונה למפקד צוות. השתתף בלחימה בדרום לבנון. בשנת 1999 נפצע באורח קשה מפיצוץ מטען שהטמינו מחבלים בשטח אימונים בו יחידתו תרגלה. לאחר מספר חודשי החלמה חזר לשירות ביחידה. בהמשך שירת כמפקד פלגה, והוביל מספר מבצעים במהלך מלחמת לבנון השנייה. לאחר מכן מונה לסגן מפקד היחידה.
בשנת 2010 הועלה לדרגת סגן-אלוף ומונה למפקד יחידת אגוז, ושימש בתפקיד עד 15 ביולי 2012. לאחר מכן שירת בתפקיד מטה במטכ"ל. ב-21 במאי 2013 מונה למפקד סיירת מטכ"ל ויומיים לאחר מכן הועלה לדרגת אלוף-משנה. הוא הוביל את היחידה בין היתר במבצע צוק איתן. על האופן שבו פעלה הסיירת בפיקודו במבצע הוענק לה צל"ש הרמטכ"ל. בתפקיד זה שירת עד 16 במרץ 2016. בסיום תפקידו הוענק לסיירת צל"ש רמטכ"ל נוסף על המבצעים שנעשו בתקופת פיקודו.
ב-4 בספטמבר 2016 מונה למפקד חטיבת גולני ושימש בתפקיד עד 24 במאי 2018. בסיום תפקידו יצא לשנת לימודים בוושינגטון שבארצות הברית. ב-5 באוגוסט 2019 הועלה לדרגת תת-אלוף וב-12 באוגוסט נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת הגליל. בתפקיד זה שירת עד 26 באפריל 2022. ב-3 באוקטובר 2022 מונה לראש חטיבת המבצעים, חטיבת הליבה של אגף המבצעים במטה הכללי של צה"ל, וכיהן בתפקיד זה במהלך טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
עם התפטרותו של ראש אמ"ן אהרון חליוה ב-2 במאי 2024 פורסמה החלטת שר הביטחון והרמטכ"ל למנות את בינדר לראש אגף המודיעין והעלאתו לדרגת אלוף. משפחות שכולות עתרו נגד המינוי, בדרישה שתחילה יש לבצע חקירה בעניין אחריותו של בינדר לאירועי 7 באוקטובר, אך עתירתם נדחתה. ב-25 במאי 2024 סיים את תפקידו בתור ראש חטיבת המבצעים, והוחלף על ידי תת-אלוף ישראל שומר ב-25 ביולי 2024 הועלה לדרגת אלוף וב-21 באוגוסט 2024 נכנס לתפקידו כראש אמ"ן.
בינדר נכנס לתפקידו כראש אמ"ן בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל. בחודשים הראשונים לתפקידו הגביר צה"ל את הקף ועומק פעולותיו בלבנון, שנסמכו במקרים רבים על מודיעין מדויק. בכלל זאת, ארבעה ימים לאחר מינויו בוצעה מתקפת המנע הישראלית נגד חזבאללה. ב-20 בספטמבר מודיעין קצה העניק חלון הזדמנויות לבצע את ההתנקשות באבראהים עקיל וצמרת כוח רדואן ברובע הדאחייה, בביירות. כעבור שבוע חוסל חסן נסראללה, המזכיר הכללי של ארגון הטרור חזבאללה יחד עם עלי כרכי, מפקד חזית הדרום. זמן קצר אחר כך החל התמרון הקרקעי בלבנון.
בינדר נתקל גם במתיחות מול הדרג המדיני, כפי שבאה לידי ביטוי בהנחיית שר הביטחון ישראל כ"ץ ב-7 בפברואר 2025 לנזוף בו על רקע דיווחים שנויים במחלוקת בנוגע לעמדותיו על תוכנית טראמפ לפינוי רצועת עזה, אף שהבהיר כי לא התבטא נגדה בפומבי.
חיים אישיים

בינדר נשוי ליעל ואב לשלושה ילדים. מתגורר ברמת הגולן. בעל תואר ראשון באגרונומיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים ובעל תואר שני באסטרטגיה מהאוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון שבארצות הברית.
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, ישראל וחזבאללה מבקשים לצבור הישגים בלי לפוצץ את המשחק, באתר זמן ישראל, 27 ביולי 2020
↑   יוסי יהושוע וראובן וייס, "הצלף פעל בצורה סופר־ערכית ומקצועית. נגד החייל שצילם וקילל ננקטו צעדים", באתר "ידיעות אחרונות", 12 באפריל 2018
↑  יוסי יהושוע, הצנזורה התירה לפרסם: ממפקד סיירת מטכ"ל למח"ט גולני, באתר ynet, 2 בספטמבר 2016
↑  גל פרל פינקל, רק בדיעבד מתברר אם אלה ימי קרב או מלחמה, באתר זמן ישראל, 18 בפברואר 2021
↑  נועם אמיר, ‏הכבוד שאחרי המלחמה: הסיפורים מאחורי זוכי הצל"שים של צוק איתן, באתר מעריב אונליין, 20 בינואר 2015
↑  יואב זיתון, צל"ש הרמטכ"ל ומפקד חדש לסיירת מטכ"ל, באתר ynet, 16 במרץ 2016
↑  יוחאי עופר, מהפכת העילית בצה"ל: תוקם חטיבת קומנדו חדשה, באתר nrg‏, 6 ביולי 2015
↑  מערכת ישראל היום, ‏יפרוש מצה"ל? תא"ל עופר וינטר שוב לא קודם, באתר "ישראל היום", 11 ביוני 2018
↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 25 בינואר 2022
↑   רשימת המפקדים החדשים במטה הכללי, באתר צה"ל, 2 במאי 2024
↑  גלעד מורג, בג"ץ דחה את עתירת ההורים השכולים נגד מינוי ראש אמ"ן: "אין עילה להתערבות", באתר ynet, 7 באוגוסט 2024
בג"ץ 4684/24 יהושע שני ואחרים נ' שר הביטחון ואחרים, ניתן ב-7 באוגוסט 2024
↑  תת-אלוף ישראל שומר נכנס לתפקיד ראש חטיבת המבצעים, באתר ערוץ 7, 25 ביוני 2024
↑   תא"ל שלומי בינדר הועלה לדרגת אלוף, באתר צה"ל, 25 ביולי 2024
↑  יואב זיתון, התמונות מהבור, ו"הרגע שבו נתניהו לחץ על הכפתור", באתר ynet, 28 בספטמבר 2024
↑  יואב זיתון, שר הביטחון כ"ץ הנחה לנזוף בראש אמ"ן: "לא תתבטא נגד תוכנית טראמפ", באתר ynet, 7 בפברואר 2025
בינדר במצפור בהר אדיר שבגבול לבנון עם גנרל קנת' מקנזי, נובמבר 2019
בינדר עם הרמטכ"ל אביב כוכבי בתרגיל "סערת ברקים", פברואר 2021 (בעת מגפת הקורונה)
טקס החלפת ראש אגף המודיעין באוגוסט 2024: מימין ראש אמ"ן היוצא אהרון חליוה, הרמטכ"ל הרצי הלוי וראש אמ"ן הנכנס שלומי בינדר
ברלין

ערך זה עוסק בבירת גרמניה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
בֶּרְלִין (בגרמנית: Berlin; ‏האזנהקובץ:De-Berlin.ogg‏Ⓘ‏) היא בירת הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, העיר הגדולה ביותר בה ואחת מ-16 המדינות המרכיבות אותה. ברלין נמצאת בצפון-מזרח גרמניה. גובהה הממוצע 34 מטרים מעל פני הים.
שטחה 891 קמ"ר, והיא אחת הערים הגדולות באירופה בשטחה.
אוכלוסיית ברלין מונה כ-3.7 מיליון תושבים, והיא המאוכלסת בערי גרמניה. בנוסף לכך, היא גם העיר הגדולה ביותר באיחוד האירופי. מטרופולין ברלין מכיל כ-6 מיליון תושבים שמוצאם מיותר מ-180 מדינות.
בברלין פועלים למעלה מ-160 אלף בתי עסק (נכון לשנת 2019). העיר ידועה הודות לחיי הלילה התוססים שלה, לבתי הקפה הרבים בה, למועדונים והברים שבקרבה, לעולמה התרבותי ולשלל אתרים היסטוריים חשובים הממוקמים בתחומי העיר.
היסטוריה > המאה ה-20

לאחר סוף מלחמת העולם הראשונה ב-1918 הוקמה בגרמניה רפובליקת ויימאר, וברלין הוכרה כבירת הרפובליקה החדשה. ב-1920 איחד "חוק ברלין הגדולה" ערים פרבריות, כפרים ואחוזות סביב ברלין לעיר גדולה ומורחבת. לאחר התרחבות זו נאמדה ב-1939 אוכלוסיית ברלין ביותר מ-4 מיליון נפש.
לאחר שהנאצים נבחרו ב-1933, הפכה ברלין לבירת הרייך השלישי. הנאצים השתמשו באולימפיאדה שנערכה ב-1936 בברלין לצורכי תעמולה. בנוסף לכך היו תוכניות לבנייה מחדש של ברלין כ"בירת העולם גרמאניה". תוכניות אלו נגנזו עקב מלחמת העולם השנייה.
השלטון הנאצי הרס את הקהילה היהודית של ברלין, שנאמדה ב-160 אלף בטרם עליית הנאצים לשלטון. לאחר הפוגרום של ליל הבדולח ב-1938, אלפים מיהודי העיר נכלאו במחנה הריכוז זקסנהאוזן בפרבר אורניינבורג. מתחילת 1943 ועד מרץ 1945 נשלחו יהודים מברלין מתחנת הרכבת גרונוולד ב-63 שילוחים למחנות מוות כדוגמת אושוויץ ו-117 שילוחים לגטו טרזיינשטט.
במהלך המלחמה נחרבו חלקים גדולים מן העיר כתוצאה מההפצצות והלחימה ברחובות. ב-1945, לאחר כיבוש העיר בידי הצבא האדום, נכנעו הנאצים. ברלין חולקה לארבעה חלקים, בדומה לאזורי הכיבוש שלפיהם חולקה גרמניה. החלקים של בעלות הברית המערביות (ארצות הברית, בריטניה וצרפת) אוחדו מאוחר יותר לברלין המערבית, בעוד שהחלק שבשליטת ברית המועצות זכה לשם "ברלין המזרחית" והיה לבירת גרמניה המזרחית.
מערב ברלין היה אזור מנותק משאר חלקי גרמניה המערבית, ולפיכך שימש באופן טבעי כנקודת המוקד של שני הגושים במלחמה הקרה. ההבדלים הגדולים בין הגישה הפוליטית של בעלות הברית המערביות לבין הגישה הסובייטית הובילו את ברית המועצות, ששלטה על האזור סביב ברלין, להכריז על הסגר על ברלין – סגר כלכלי שהוטל על ברלין המערבית בשנים 1948–1949. בעלות הברית המערביות התגברו על הסגר באמצעות רכבת אווירית.
ב-1949 הוקמה בגרמניה המערבית "הרפובליקה הפדרלית של גרמניה", בעוד שבגרמניה המזרחית הוכרזה "הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית-קומוניסטית". עקב היותה של ברלין שטח כבוש ולא שייך (באופן רשמי) לגרמניה, הקימה הרפובליקה הפדרלית, גרמניה המערבית, את בירתה בבון. מאותה סיבה זכו תושבי מערב גרמניה הגרים בעיר לפטור משירות צבאי והוענקו להם הקלות במיסים, דבר שנועד לעודד הגירת תושבים לעיר. ברלין המזרחית, שכללה את רוב המרכז ההיסטורי, הייתה לבירתה של גרמניה המזרחית.
היסטוריה > המאה ה-20 > העיר המחולקת

אף על פי שגרמניה המזרחית הקימה ב-1952 גבול מבוצר ובלתי עביר בינה לבין שכנתה המערבית, המשיכו אזרחיה לנהור באין מפריע כמעט לברלין המערבית ודרכה למערב. תופעה זו, שהביאה להגירתם של קרוב ל-3 מיליון מזרח-גרמנים בשנים 1949–1961, הייתה לצנינים בעיני שלטונות המזרח במידה רבה של צדק, שכן איימה על יציבותה של מדינתם, וב-13 באוגוסט 1961 הם החלו בהקמתה של חומה שתחצוץ בין מזרח ומערב העיר - חומת ברלין.
שני חלקיה של ברלין הפכו לנפרדים לחלוטין. תושבי מערב גרמניה יכלו לעבור לצידה המזרחי רק דרך נקודות ביקורת שבוקרו בקפדנות. עבור רוב תושבי ברלין המזרחית נסיעה למערב ברלין ולמערב גרמניה לא הייתה אפשרית עוד, אלא במקרים נדירים מאוד.
נפילת חומת ברלין ב־9 בנובמבר 1989 הייתה לסמל לסיום המלחמה הקרה. ב־1990 התאחדו שני חלקי ברלין, והחל דיון האם בירת גרמניה המאוחדת תישאר בבון או שתעבור לברלין. ב-1991 הצביע הבונדסטאג להשיב את הבירה הגרמנית לברלין עד שנת 1999.
גאוגרפיה > אקלים

בברלין שורר אקלים אוקיאני ממוזג, הכולל קיץ חם וחורף קר. בחורף, הטמפרטורות בלילה בדרך כלל נופלות מתחת לאפס, ושלג הוא עניין שבשגרה, אם כי רק לעיתים נדירות השלג מצטבר ליותר מכמה ימים. הקיץ הוא בדרך כלל נעים ונוח, עם טמפרטורות שמגיעות בשעות היום ללמעלה מ-C°‏ 20, והטמפרטורות בלילה, בדרך כלל לא יורדות מ-C°‏ 10.
| אקלים בברלין (2010–2019)> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בברלין (2010–2019)> ינואר.14.1.-3.-23.42 | אקלים בברלין (2010–2019)> פברואר.17.3.-2.-15.34 | אקלים בברלין (2010–2019)> מרץ.21.8.0.-10.36 | אקלים בברלין (2010–2019)> אפריל.26.12.2.-5.41 | אקלים בברלין (2010–2019)> מאי.31.18.7.-2.55 | אקלים בברלין (2010–2019)> יוני.32.21.11.1.71 | אקלים בברלין (2010–2019)> יולי.35.22.13.5.45 | אקלים בברלין (2010–2019)> אוגוסט.34.22.12.5.62 | אקלים בברלין (2010–2019)> ספטמבר.29.18.10.1.45 | אקלים בברלין (2010–2019)> אוקטובר.23.13.5.-3.36 | אקלים בברלין (2010–2019)> נובמבר.16.7.1.-11.48 | אקלים בברלין (2010–2019)> דצמבר.15.3.-1.-20.51 | אקלים בברלין (2010–2019)> שנה.35.13.5.-23.566 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: weatherbase.com
גאוגרפיה > רחובות ושדרות

אונטר דן לינדן (Unter den Linden)
הקו'דאם (קורפירסטנדאם) (Kurfürstendamm)
שדרת קרל מרקס (Karl-Marx-Allee)
רחוב 17 ביוני (Straße des 17. Juni)
שדרות שנהאוזר (Schönhauser Allee)
יודנשטרסה (בגרמנית: Jüdenstraße – רחוב היהודים)
פרידריכשטראסה (Friedrichstraße)
זוננאלה (Sonnenallee)
גשר אוברבאום (Oberbaumbrücke)
גאוגרפיה > רחובות ואתרים על-שם מנהיגי ישראל

ברלין מנציחה חלק ממנהיגי ישראל, באמצעות מתן שמותיהם לרחובות ולמקומות ציבוריים.
רחוב במקום מרכזי בעיר נקרא על שם ראש הממשלה הראשון, דוד בן-גוריון, (Ben-Gurion-Straße).
מעבר עילי מעל תעלת מים ברובע Mite נקרא על שם גולדה מאיר (Golda-Meir-Steg)
רחוב בתוך פארק נקרא על-שמו של יצחק רבין, בקרבת האנדרטה לקורבנות חומת ברלין (Yitzhak-Rabin Straße).
גאוגרפיה > כיכרות

ברלין מפורסמת בעיקר בזכות החצרות המצויות ברחבי העיר המשמשות בתור רחבות קטנות עם בתי קפה וחנויות, חלקם אף עם גינות.
פאריזר פלאץ (כיכר פריז - Pariser Platz)
פוטסדאמר פלאץ (Potsdamer Platz)
אלכסנדרפלאץ (Alexanderplatz)
כיכר בבל (Bebelplatz)
כיכר ברייטשייד (Breitscheidplatz)
כיכר ויקטוריה לואיזה (Viktoria-Luise-Platz)
האקשר מרקט (Hackescher Markt)
אלפרד דבלין פלאץ (Alfred-Döblin-Platz)
רוזה לוקסמבורג פלאץ (Rosa-Luxemburg-Platz)
כיכר מרלין דיטריך (Marlene-Dietrich-Platz)
כיכר שטראוסברגר (Strausberger Platz)
דמוגרפיה

לאחר תהפוכות היסטוריות, ברלין בתהליך חזרה להיות עיר מרכזית בעולם ומושכת אליה אמנים ויוצרים מרחבי העולם. העסקים חזרו, האוכלוסייה גדלה, והעיר הפכה לבירה אירופית מהראשונות במעלה.
בברלין כ-3.664 מיליון תושבים (נכון ל-2019) בשטח של 891.68 קמ"ר. כך, צפיפות האוכלוסייה של האזור מסתכמת ב-4,088 תושבים לקמ"ר. ב-2019, גילם הממוצע של תושבי העיר עמד על 42.6 ולפי נתוני הסטטיסטיקאי העירוני מ-2015, גילם של למעלה מ-40 אחוזים מתושבי העיר, צעיר מ-35. ברלין היא כיום העיר הגדולה ביותר באיחוד האירופי.
778,420 (20,7%) מהתושבים הם זרים עם אזרחות מ-185 מדינות (2020). מתוכם 100,000 מטורקיה (הקהילה הטורקית הגדולה ביותר בעולם מחוץ לטורקיה) וכ-55,000 מהמדינה השכנה פולין.
חצי מתושבי העיר אינם מקומיים. חמישית מהתושבים הגיעו בכלל מארצות אחרות (2020).
בעיר מתגוררים גם ישראלים רבים, אשר מספרם מוערך בכ-10,000 וכן ספרדים, קוריאנים, וייטנאמים ועוד.
השפות הזרות המדוברות ביותר בברלין לצד גרמנית הן טורקית, אנגלית, ערבית, רוסית ופולנית.
דמוגרפיה > דתות

כנגזרת מרישום כ-70% מהתושבים כחסרי דת, מוגדרת ברלין כבירת האתאיזם באירופה 12% מהתושבים הם נוצרים פרוטסטנטים, 7% נוצרים קתולים, 2.5% נוצרים המשתייכים לכנסיות אחרות ו-5-8% מוסלמים. פחות מ-0.5% מתושבי ברלין רשומים כיהודים (2022).
הקתדרלה של ברלין (Berliner Dom)
כנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם (Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche)
קתדרלת הדוויג הקדושה
הקתדרלה הצרפתית
הקתדרלה הגרמנית
המועצה המרכזית של יהודי גרמניה
בית הכנסת רייקה שטראסה
בית הכנסת החדש (Neue Synagoge)
הגימנסיה היהודית על שם משה מנדלסון
פוליטיקה

בניין הרַייכְסְטַאג הוא מקום מושבו של הפרלמנט הגרמני, הבונדסטאג. הוא שוכן במרכז העיר ברלין. הבונדסטאג (Bundestag) הוא בית הנבחרים הפדרלי של גרמניה. הבונדסטאג נבחר כל ארבע שנים בבחירות עממיות ובידיו נתונה סמכות החקיקה העליונה. הבונדסטאג בוחר את הקאנצלר הפדרלי (בונדסקאנצלר).
ארמון בלוו (Schloss Bellevue) הוא ארמון המצוי במרכז ברלין. מאז שנת 1994 מהווה הארמון מקום מגוריו הרשמי של נשיא גרמניה. נשיא גרמניה  הוא ראש המדינה הגרמנית.
פוליטיקה > מדינות גרמניה

לברלין ייצוג של 4 קולות בבונדסראט.
ראש עיריית ברלין, רשמית ראש העיר המושל של ברלין (בגרמנית: Regierender Bürgermeister von Berlin) הוא ראש הרשות המבצעת בברלין ומשלב שני תפקידים: ראש העיר של העיר ברלין, וראש ממשלת מדינת ברלין. ראש העיר מנהל את ממשלת ברלין, המכונה "הסנאט של ברלין".
ראש עיריית ברלין הנוכחי הוא קאי וגנר שנבחר לתפקידו באפריל 2023. קודמתו פרנציסקה גיפי, שנבחרה בדצמבר 2021, הייתה האישה הראשונה בתפקיד.
פוליטיקה > ערים תאומות

ארצות הברית לוס אנג'לס, ארצות הברית (מ־1967)
צרפת פריז, צרפת (מ־1987)
ספרד מדריד, ספרד (מ־1988)
טורקיה איסטנבול, טורקיה (מ־1989)
פולין ורשה, פולין (מ־1991)
רוסיה מוסקבה, רוסיה (מ־1991)
הונגריה בודפשט, הונגריה (מ־1991)
אינדונזיה ג'קרטה, אינדונזיה (מ־1993)
אוזבקיסטן טשקנט, אוזבקיסטן (מ־1993)
מקסיקו מקסיקו סיטי, מקסיקו (מ־1993)
הרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין (מ־1994)
יפן טוקיו, יפן (מ־1994)
ארגנטינה בואנוס איירס, ארגנטינה (מ־1994)
צ'כיה פראג, צ'כיה (מ־1995)
נמיביה וינדהוק, נמיביה (מ־2000)
בריטניה לונדון, בריטניה (מ־2000)
ישראל חולון, ישראל (מ־1970)
פוליטיקה > משטרה

משטרת ברלין (Polizei Berlin) הוא כוח משטרה גרמני האחראי על אכיפת החוק ושמירת הסדר בעיר-מדינה של ברלין. תפקידי אכיפת החוק בגרמניה מחולקים בין הסוכנויות הפדרליות וסוכנויות המדינות.
בראש משטרת ברלין עומדת נציבת המשטרה, ברברה סלוביק (החל מ-2018). לצידה פועל משרד המטה של נציבות המשטרה ומפקדי שש החטיבות המקומיות, חטיבת המשימות המרכזיות, המחלקה לחקירות פליליות וחטיבת השירותים המרכזיים.
כלכלה

בשנת 2019 התוצר המקומי הגולמי הנומינלי (תוצר) של מדינת ברלין הסתכם ב-153.3 מיליארד אירו מבחינת התוצר הנומינלי, ברלין היא הכלכלה העירונית הגדולה ביותר בגרמניה והשלישית בגודלה באיחוד האירופי.
בין השנים 2009–2019 התוצר המקומי הגולמי עלה בממוצע שנתי של 4.5%, לעומת 3.5% בפריסה ארצית. בשנת 2019 התוצר לנפש במדינת ברלין עמד על 41,967 אירו והיה מעל הממוצע הגרמני לראשונה מאז 1990. מספר האנשים המועסקים בברלין עמד על 2.064 מיליון באותה שנה. זה היה 2.4% יותר מאשר בשנה הקודמת.
ענפי הכלכלה החשובים בברלין כוללים מדעי החיים, תחבורה, טכנולוגיות מידע ותקשורת, מדיה ומוזיקה, פרסום ועיצוב, ביוטכנולוגיה, שירותי איכות הסביבה, בנייה, מסחר אלקטרוני, קמעונאות, עסקים במלונאות והנדסה רפואית.
תיירות מהווה מקור הכנסה משמעותי בברלין, ובשנת 2011 הגיעו לעיר כ-9.8 מיליון תיירים.
בניגוד לערי בירה אחרות באירופה, כמו לונדון, פריז ומדריד, נחשבת עלות המחיה בברלין לנמוכה בהשוואה ליתר חלקי גרמניה. שכר הדירה הממוצע בברלין שווה לכשני שלישים מזה שבקלן ולכמחצית מזה שבמינכן (2010). שיעור האבטלה ומקבלי קצבאות הסעד בה גבוה יחסית (כ-9,4% ב-2015) בין היתר בגלל הנסיבות הכלכליות והדמוגרפיות של איחוד העיר לאחר נפילת חומת ברלין.
כלכלה > מרכזי קניות וחנויות

קה דה וה (KaDeWe – Kaufhaus des Westens)
אירופה סנטר
סוני סנטר
LP12 (גר')
כלכלה > בתי עסק

בברלין פועלים (נכון לשנת 2019) למעלה מ-160 אלף בתי עסק.
ברלין הפכה לבירת ההיי-טק של אירופה, גם בזכות עלויות המחיה הנמוכות ואיכות החיים הגבוהה, אבל גם בזכות העושר הגדול של ידע בתחום הטכנולוגי (2017).
על פי הערכות בשוק, בברלין יש 6,000 סטארט-אפים (המוגדרים כך אם מדובר במיזמים בעלי מודל עסקי ובני פחות משבע שנים). ההתמקדות היא על האי-קומרס וחצי מתעשיית הפינטק הגרמנית נמצאת בבירה ברלין.
כלכלה > עושר

לברלין אתרים היסטוריים רבים בהם המבקרים יכולים ללמוד על העבר הסוער של העיר, כולל שער ברנדנבורג שהיא אנדרטה היסטורית שהפכה לסמל לחוסן והאחדות של העיר והאנדרטה של חומת ברלין אשר מהווה תזכורת נוקבת לזמנים בהם העיר הייתה מפוצלת בעת המלחמה הקרה.
על פי דירוג רשימת הערים העשירות בעולם שפרסמה חברת ייעוץ ההגירה הנלי אנד פרטנרס בתחילת 2024, ברלין היא העיר ה-43 בדירוג המקומות המועדפים ביותר על עשירי העולם. נכון ל-2024 גרים בה מעל 26,500 מיליונרים ומתוכם 5 מוגדרים כמיליארדרים.
חינוך

בברלין ארבע אוניברסיטאות (האוניברסיטה החופשית של ברלין, אוניברסיטת הומבולדט, האוניברסיטה הטכנית של ברלין והאוניברסיטה האמנותית) ו-35 מכללות, בהן לומדים כ-200 אלף סטודנטים (2020).
שָאריטֶה (Charité Universitätsmedizin Berlin) הוא בית חולים ובית ספר לרפואה בברלין שנוסד בשנת 1710 וקשור מבחינה אקדמית לאוניברסיטת הומבולדט ולאוניברסיטה החופשית של ברלין. בארבעת הקמפוסים שלו לומדים מעל 8,000 סטודנטים לרפואה, והצוות הרפואי והסיעודי בו מונה מעל 15,000 איש.
האוניברסיטה לאמנויות בברלין
האוניברסיטה הטכנית של ברלין
אוניברסיטת הומבולדט
האוניברסיטה החופשית של ברלין
חינוך > מחקר

מכון רוברט קוך
TU9
אגודת U15
האיחוד המתמטי הבין-לאומי
אגודת לייבניץ (אנ')
אגודת מקס פלאנק
ספריית המדינה בברלין
תחבורה

את העיר ברלין משרת נמל התעופה הבין-לאומי ברלין ברנדנבורג שנפתח ב-31 באוקטובר 2020. עד לסגירתו ב-2020, פעל בסמוך לברנדנבורג, שנפלד שנמצא מדרום-מזרח לברלין בעיירה שנפלד שבמדינת ברנדנבורג ואשר שירת בעבר את מזרחהּ. בנוסף, עד ל-8 בנובמבר פעל בעיר נמל התעופה טגל שנמצא בצפון-מערב העיר ואשר שירת בעבר את מערב ברלין ואף שימש כנמל התעופה הראשי של העיר לאחר איחוד גרמניה. בשנת 2008 עברו דרך טגל ושנפלד למעלה מ-21 מיליון נוסעים. נמל התעופה השלישי של העיר, טמפלהוף, נסגר בשנת 2008 כחלק מהכוונה של רשות שדות התעופה של ברלין להעביר את כל התנועה האווירית של העיר לנמל התעופה ברנדנבורג, שעתיד היה להיפתח בשנת 2012.
בעיר פועלת מערכת האס-באן - מערכת רכבות המופעלת על ידי חברת אס-באן ברלין בע"מ (S-Bahn Berlin GmbH), שאורך מסילותיה 331.5 ק"מ ובה נוסעים מדי שנה כ-375.8 מיליון נוסעים (נכון לשנת 2006) ומערכת האוּ-באן, המופעלת על ידי חברת ברלינר פרקהרסבטריבה – Berliner Verkehrsbetriebe‏ (BVG), שאורך מסילותיה 144.2 ק"מ ונוסעים בה 171.3 מיליון נוסעים מדי שנה.
כמו כן פועלות בעיר מערכת אוטובוסים שאורך קוויהם 1,626 ק"מ, המשרתת 407.1 מיליון נוסעים מדי שנה, ומערכת מעבורות המופעלות שתיהן על ידי חברת ברלינר פרקרסבטריבה (BVG). בעיקר במזרח ברלין פועלת מערכת חשמליות. כל מערכות התחבורה בעיר מקושרות, וכרטיסי הנסיעה משרתים את כולן ומאפשרים מעבר ממערכת אחת לשנייה. הכרטיסים מסווגים לפי אזור: אזור A (מרכז ברלין), אזור B (שאר ברלין) ואזור C (הפרברים, נמל התעופה ברלין שנפלד, העיר פוטסדאם ועוד). קיימים כרטיסי-נסיעה לאזורים AB, BC ו-ABC, בין לנסיעה אחת, לארבע נסיעות, ליום שלם או לשבוע. מערכת מסילות ברזל חוצה את מרכז ברלין ממערב למזרח ומצפון לדרום. מערכת זו משרתת הן את האס-באן והן את הרכבות הבינעירוניות העוברות דרך העיר. סביב מרכז העיר עוברות רכבות אס-באן מס' 41 ו-42 במסלול מעגלי. מסילה זו נקראת ה"רינגבאן" (רכבת הטבעת).
תרבות

ברלין היא אחת מבירות התרבות האירופיות, ובה 48 מוזיאונים ממלכתיים ועוד עשרות מוזיאונים פרטיים. בעיר פועלות בין השאר הפילהרמונית של ברלין, התזמורת הסימפונית של ברלין, תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין, התזמורת הסימפונית הגרמנית, והתזמורת הממלכתית של ברלין המשמשת כתזמורת האופרה של ברלין. כמו כן בברלין יש גם שלושה בתי אופרה. ב-1988 נבחרה העיר להיות "בירת התרבות של אירופה".
אונסק"ו הכריזה על שני אתרי מורשת עולמית בברלין: הארמונות והגנים של ברלין ופוטסדאם (בשנת 1990) ואי המוזיאונים (Museumsinsel) (בשנת 1999).
בעשור השני של המאה ה-21 נחשבת ברלין בעיני רבים לבירתה של קהילת הלהט"ב באירופה; במיוחד נכון הדבר לגבי רובע שנברג. המוטו של העיר (”ענייה אבל סקסית“) משקף היטב את הלך הרוח הליברלי של התושבים, ובא במיוחד לידי ביטוי בסצנת חיי הלילה התוססת. לעיתים מכונה העיר "בירת המין של אירופה".
תרבות > מבני תרבות

פרידריכשטאטפאלאסט – תיאטרון קברט ומחזות-זמר מפורסם
בית תרבויות העולם (Haus der Kulturen der Welt)
ואלדבונה (Waldbühne) אמפיתיאטרון להופעות מוזיקה
קונצרטהאוס ברלין (Konzerthaus Berlin)
ז'נדארמנמארקט, היכל הקונצרטים
ה-קונצרטהאוס בברליןאולם הפילהרמונית של ברלין
תרבות > בתי אופרה

האופרה של ברלין (Staatsoper Unter den Linden)
דויטשה אופר ברלין (Deutsche Oper Berlin)
קומישה אופר ברלין (Komische Oper Berlin)
תרבות > פסטיבלים ואירועים

פסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין – מתקיים בכל שנה בפברואר. האירוע התרבותי החשוב ביותר בעיר ואחד מחשובי פסטיבלי הסרטים בעולם. בפסטיבל האחרון, נמכרו 350,000 כרטיסים ו-400 סרטים הוקרנו. בסופו מוענק פרס "דוב הזהב" לסרטים המצטיינים.
לולהפלוזה
פסטיבל האורות (ברלין)
פרס האקדמיה האירופית לקולנוע
ברגהיין - (Berghain) הוא המועדון המפורסם בברלין ואחד המפורסמים בעולם כולו.
שבוע האופנה בברלין
תרבות > מוזיאונים

להלן המוזיאונים הגדולים והמפורסמים ביותר בעיר:
אי המוזיאונים (Museuminsel)
מוזיאון בודה
מוזיאון פרגמון (Pergamonmuseum)
המוזיאון הישן
המוזיאון החדש
הגלריה הלאומית הישנה
המוזיאון היהודי (Jüdisches Museum)
מרכז אנה פרנק
מוזיאון הבית ליד צ'ק פוינט צ'ארלי
המוזיאון הגרמני להיסטוריה (הצויגהאוס)
מוזיאון הטבע (Museum für Naturkunde)
אזור הקולטורפורום (Kulturforum)
הגלריה הלאומית החדשה
גמלדה-גאלרי
מוזיאון ברוקה
מוזיאון המוזיקה וכלי הנגינה
מרטין-גרופיוס-באו
מוזיאון ברוקה (Brücke-Museum Berlin)
מוזיאון גרמניה המזרחית
מוזיאון ההווה בהמבורגר באנהוף
המוזיאון לפרהיסטוריה ולהיסטוריה קדומה
המוזיאון הגרמני לטכנולוגיה
המוזיאון האתנולוגי (ברלין)
טופוגרפיה של הטרור
לרשימת כל הערכים בוויקיפדיה העברית בנושא מוזיאונים בברלין, ראה ברלין: מוזיאונים