אליהו אגסי
ביוגרפיה

אגסי נולד בשנת 1909 בבגדאד שבעיראק, לאביו הרב שמעון אגסי ולאימו רחל. הוא היה בן הזקונים למשפחה בת עשרה ילדים, ששלושה מהם נפטרו לפני לידתו. הוא למד בחדר ואחר כך בבית-הספר האמריקאי לבנים בבגדאד ואף שימש שם כמורה במשך שנה אחת.
הוא עלה בגפו ארצה בשנת 1928, ולמד בגימנסיה הרצליה בתל אביב ואחר כך באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת לימודיו השנייה הוא נקרא על ידי אבא חושי ודב הוז לפעול בשליחותה של הסתדרות העובדים, ונאלץ להפסיק את לימודיו.
אגסי היה נשוי לעדה לבית ורדי, ולהם בת ושני בנים.
בתקופת טרום קום המדינה הוא שימש בתפקידים הבאים, בהם פעל לקירוב הפועל הערבי להסתדרות:
פעיל שטח במועצת פועלי חיפה בניהולו של אבא חושי (1932 - 1934)
מזכיר "ברית פועלי א"י" באזור חיפה (1935 - 1936)
מייסד ועורך עם מיכאל אסף של עיתון "חקיקת אל-אמר" (1937 - 1943)
חבר המחלקה לענייני ערבים בהסתדרות (1943 - 1947)
בין האישים איתם פעל בתקופה זו ניתן למנות את אבא חושי ומיכאל אסף, וכן יצר קשרים עם המנהיגות הערבית של הכפרים באזור חיפה והגליל.
את פעילות ההסתדרות בתקופה המנדטורית מסכם אגסי באמרו: "בתקופה המנדטורית הפעילות ההסתדרותית לבשה אופי פוליטי חזק, וגם ההתנגדות לפעולה זו הייתה התנגדות מטעמים פוליטיים... אפשר להעריך את הפעילות ההסתדרותית הזו, מפני שהיא הפגינה מדי פעם בפעם, שאנשי השכבות העממיות הערביות מוכנים להושיט יד לפועל היהודי, להתארגן איתו ולהיעזר בו... ואפילו בשנות המאורעות. מבחינה כלכלית... עצם קיומה של ההסתדרות והישגיו של הפועל היהודי היו גורם מתסיס ומעורר לחיקוי, וטבעי היה שתינתן לפועל הערבי האפשרות להתארגן באמצעות ההסתדרות ולהילחם על זכויותיו מול המעבידים הנצלנים. מבחינה חברתית היה לפעילות ההסתדרות ערך מדרבן ומזרז את התפתחותו של ציבור פועלים ערבי בעל הכרה.
משלוש הבחינות האלה — הפוליטית, הכלכלית והחברתית — היה ערך רב להסתדרות ולפעולתה בקרב הפועלים הערבים".
אחרי קום המדינה שרת אגסי בהסתדרות בתפקידים הבאים:
חבר המחלקה לענייני ערבים ובהמשך – מנהל המחלקה (1948 - 1958, ובמחצית השנייה של שנת 1961)
חבר במועצה לחינוך ולתרבות לערבים מטעם משרד החינוך (1952 - 1958)
מרכז את פעילות התרבות בקרב עדות המזרח מטעם המרכז לתרבות וחינוך של ההסתדרות (1959 - 1961)
מקים ומנהל את בית-ההוצאה הערבי של ההסתדרות, עורך-משנה של עיתון "אליום" ועורך עיתון הילדים "לאוולדנא" (1962 - 1976)
מבין האישים הבולטים שפעלו באותה תקופה בקירוב המגזר הערבי ושאיתם פעל אגסי, ניתן למנות את ראובן ברקת, שמואל טולידאנו ומיכאל אסף.
בתקופה זו דגל אגסי בתפישה כי על ההסתדרות להתייחס לפועל הערבי באופן שוויוני לפועל היהודי, באמרו, כבר בשנת 1947: "סיכומו של דבר: לשכת עבודה אחת, חוקת עבודה אחת וארגון מקצועי אחד - היא המטרה שעל תנועתנו לשאוף להגיע אליה, מעבר לכל המכשולים אשר שונאינו מעמידים בדרכנו כיום... ההכרזה על מטרה סופית זו צריכה להישמע כבר כיום, באשר יש בה משום גורם מחנך לציבורנו, עידוד רב לפועלים הערבים, ונטילת הרוח ממפרשיהם של מתנגדינו".  תפיסה זו מומשה על ידי ההסתדרות רק בשנת 1966.
לאחר סיום מילוי תפקידיו בהסתדרות, עיקר עיסוקו היה בתחום הפולקלור של עדות המזרח, בו מילא את התפקידים הבאים:
חבר בוועד המנהל של החברה לפולקלור ישראלי "ידע-עם" (1970 - )
חבר בוועדה האקדמית המייעצת ויו"ר ועדת הפולקלור של "מרכז מורשת יהדות בבל" (1977 – )
מייסד (עם אחרים) ופעיל ב"אגודה לקידום המחקר והיצירה" (אח"י) ( 1979 – 1983)
פעיל בארכיון הסיפור העממי בישראל (אסע"י) (1979 - 1990)
מבין אנשי הפולקלור הבולטים שאיתם פעל בתקופה זו ניתן למנות את מרדכי בן-פורת, פרופסור שמואל מורה ופרופסור דב נוי.
את העיסוק בפולקלור ראה אגסי כפעילות שתועלותיו רבות, לא רק בשימור המורשת של המוצא האתני, אלא גם בהקניית ערך עצמי וקירוב לבבות, כפי שהתבטא: "חשוב לעשות את העיסוק בפולקלור העדות למפעל תרבותי עממי שיקיף המונים, ויקנה להם את ההרגשה של שותפות בעשייה תרבותית שחשובה לכולנו... מעלתו השנייה שהוא מבליט את הרקע המשותף של חיי היהודים באשר הם – עברם, דרכי מחשבתם, צרותיהם ויחסם אל סביבתם העוינת – כך שלפעמים קורה אפילו שסיפור של סבתא מעיראק זהה לסיפור של סבתא מרומניה... ומעלתו השלישית היא – שכל העם יכול לעסוק בו מתוך הרגשה של שוויון בתרומה, כך שהמונים שנגזרה עליהם פסיביות תרבותית, יגלו בעצמם יכולת לתרום תרומה אקטיבית, ולהיגאל מהרגשת עניות רוחנית משתקת."
את גישתו בעד מיזוג-גלויות/עליות ונגד אפליה גזעית ניתן לסכם באמירתו "כאשר עם אחד מקבץ את פזורותיו, וליכודם לחברה אחת מאוחדת (לא בהכרח הומוגנית) הוא בנפשו, חובה על כל אחד מבניו לגמול עצמו מרגשי עליונות, וחובה על מנהיגיו, מחנכיו, סופריו, בדרניו וכו' לעזור לו בכך, בכוונת מכוון..."