stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלי החתול
פרקים

| מספר הפרק | שם הפרק | נושא הפרק | תקציר הפרק |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | החדר מבולגן | ניקיון | אלי, ננה ופיצי מנסים להפתיע את צביקה כשהם מסדרים את חדרם. כאשר צביקה חוזר, הוא מגלה שהבית הפוך. |
| 2 | שבת מחר | הכנות ליום שבת | פרק זה מתרחש ביום שישי, כאשר אלי, ננה ופיצי משחקים. צביקה מבשל ומתאמן בגיטרה על שיר חדש בזמן שהם משחקים. אחר מטלותיו הוא מזכיר לאלי, ננה, פיצי ושמעון להתכונן לקראת שבת. |
| 3 | קדימה נזוז | ספורט | אלי, ננה ופיצי עסוקים בניידים וצביקה אומר להם שהם הפכו ל"נומנומים" ומבקש מהם לעשות ספורט. בזמן שהחברים משועממים, הוא מתכנן שער כדורגל בתור הפתעה, מביא את השער והחברים מתחילים ליהנות. |
| 4 | כיף להיות נקי | היגיינת הגוף | צביקה מנסה לשכנע את פיצי להיכנס לאמבט והיא מתעקשת. בזמן שהחברים משחקים ב"כאילו חנות" הם ממציאים "כאילו אמבטיה" שתגרום לפיצי להיכנס לאמבט בכיף במקום כעס. |
| 5 | להיות עצוב | רגשות | אלי מגלה שאף דבר לא גורם לו להרגיש עצוב. הוא מנסה לגלות מה גורם לו להיות עצוב באמת |
| 6 | תזמורת המטבח | מוזיקה | פיצי שרה את שיר הפרק ובטעות מפריעה לאלי, המתאמן בנגינת "יונתן הקטן" בפסנתר, לננה המנגנת ביוקלילי, ולשמעון המחליט לנוח. היא מרגישה עצובה, אך כשצביקה מגיע והיא מספרת על בעייתה, הוא מוצא רעיון לעשות תזמורת במטבח. הם מנגנים ושרים והמוזיקה מושכת את תשומת ליבם של חבריהם והם מצטרפים. |
| 7 | חבר כזה | חברות | אלי מראה לצביקה ציור שצייר במיוחד עבורו, כאשר בו כתוב "לצביקה חברי הטוב". הדבר מביא לוויכוח של החברים האחרים בנושא מיהו חברו הטוב ביותר של אלי. אלי אומר לבסוף, כבשורות טובות, שגם כולם הם חבריו הטובים ביותר |
| 8 | הנה בא הרעם | חורף, פחדים | צביקה החברים מתרגשים לראות בערב את הרעמים, חוץ מפיצי מפני שהרעמים מבהילים. החברים עוזרים לה להתמודד עם פחדיה. |
| 9 | אני חולה | בריאות | אלי חולה וחבריו דואגים שירגיש טוב. בזמן שאלי שוכב במיטה, החברים מכינים לו עוגה ומיץ תפוזים. בזמן עבודתם, ננה מקנאת שאלי חולה. |
| 10 | מחבואים | משחקי ילדות | החברים שומעים על המשחק "מחבואים" ורוצים לדעת את חוקי המשחק. בזמן שצביקה מחפש את התותים בערוגה, הוא עוזר להם לשחק במשחק. |
| 11 | עכשיו הולכים לישון | יום ולילה, שינה | החברים מתכוננים לישון בזמן שכעת לילה. שמעון מבולבל וחושב שהגיע היום, ואינו מפסיק לקרקר. |
| 12 | יומולדת לאלי החתול | הפתעות | פרק אחרון זה מבוסס על להיט הילדים "יום הולדת לאלי החתול". בזמן שאלי ושמעון נמצאים בערוגה, חבריו של אלי עסוקים בלתכנן את מסיבת יום הולדתו. |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | תוכנית לגיל הרך | אלי החתול – עונה 1 | מועמדות |
הערות שוליים

↑  YOUKID
↑  הסוד מאחורי להיט הילדים "אלי החתול", באתר ‏מאקו‏, 22 באוקטובר 2019
↑  הקמפיין הדיגיטלי של החתול ששיגע את המדינה, באתר טוחן מדיה, ‏באפריל 2022
↑   יומולדת לאלי החתול | שיר מתוך הסדרה אלי החתול 🎵, סרטון בערוץ "אלי החתול", באתר יוטיוב (אורך: 01:58)
שולץ

ערך זה עוסק בסדרת בידור ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 סוגה:  קומדיה, סאטירה, אירוח
 כותבים:  שחר סגל, אביעד קיסוס
 משתתפים:  רועי בר נתן, סלבה ביברגל
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  48
 הפקה
 עורכים:  גורי אלפי, שחר סגל
 שידור
 רשת שידור:  yes stars ישראלי
 תקופת שידור מקורית:  מרץ 2008 – אוגוסט 2008
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שולץ היא סדרת בידור ישראלית ששודרה ב-yes בשנת 2008 ועסקה בעולם האמנים הישראלי. התוכנית בנויה בהתאם לפורמט האמריקאי בשם "Primetime Glick" המגולל תסריט דומה.
יוצרי התוכנית הם גורי אלפי ששימש כעורך ראשי, שחר סגל, שהייתה עורכת ותסריטאית ראשית ורועי בר נתן, שגילם את דמותו של שולץ.
מבנה התוכנית > דמותו של שולץ

גיבור התוכנית הוא אברם שולץ, מאמן ("קואצ'ר") ישראלי שחוזר מארצות הברית לארץ ופותח בקריירה של טיפול וייעוץ מקצועי לאמנים. לאחר ששהייתו בחו"ל הרחיקה אותו ממקומו בעולם הבידור הישראלי הוא מבקש לחזור להיות דמות משפיעה באמצעות האמנים המטופלים אצלו. אויבו המושבע של שולץ, אך גם המושא להערצה שלו, הוא הבמאי צדי צרפתי, והשניים נתונים בתחרות על מעמד משפיע בעולם הבידור. יוצרי התוכנית סיפרו כי הרקע ליצירת התוכנית היה הערכתם הרבה לפועלו של צרפתי, וההתייחסות אליו נועדה לכבד אותו על תרומתו המשמעותית בתחום.
דמותו של שולץ בנויה כאדם חסר מודעות עצמית לנושאי נימוס ופוליטיקלי קורקט ולפיכך באפשרותו לומר דברים שלא היו ניתנים להיאמר במסגרת אחרת.
שולץ מתגורר בדירתה של אימו המתה, יחד עם פאבל (סלבה ביברגל), שהתחתן עימה בתקופה בה שולץ היה בחו"ל. שולץ מתנגד כביכול לנוכחותו של פאבל, אך במהלך התוכנית מובן כי שולץ זקוק לחברתו של פאבל, בייחוד לאחר ששולץ הופך להיות בן זוגה של חנה לסלאו (בתפקיד עצמה), שנוהגת בו ברודנות. עוד מופיע בסדרה השחקן יוסי סגל בתפקיד מר קוזילביץ' ראש ועד הבית, במחווה לתפקידו של אחיו שמוליק סגל בסדרה "קרובים קרובים", ואורי שמיר בתפקיד עו"ד נתן קוגלר מסדרת הסרטים אבא גנוב.
מבנה התוכנית > מהלך התוכנית

לפני עלייתה לשידור של התוכנית הוקרן סרט מוקומנטרי בשם "מי אתה אברם שולץ" במטרה לקדם את התוכנית.
בכל תוכנית מתארחים שני כוכבי בידור ישראליים, בעיקר מתחומי הטלוויזיה והמוזיקה, שבאים כביכול לקבל טיפול אצל שולץ. שולץ סוקר את הקריירה של האורח באופן הומוריסטי, מבליע הערות מבודחות (ולועגות לעיתים) לאירועים מוכרים, לבחירות המקצועיות של האורח, ולעיתים גם לחייו האישיים, ומשיא לו עצות הומוריסטיות לצורך התקדמות הקריירה שלו. אמירותיו של שולץ מצטיינות בבוטות ובחוסר טאקט, אך לרוב גוררות צחוק מפי האורחים.
התוכנית כולה צולמה באולפן שבנוי כביתו של שולץ, מול קהל חי ובין אורח לאורח התרחשו קטעים קצרים הנוגעים לחייו האישיים של שולץ.
התוכנית שמה דגש על שירים ישראליים קלאסיים, בעיקר משנות ה-60 וה70. שיר הפתיחה של התוכנית הוא "אין כבר דרך חזרה", המעברים בין הקטעים מורכבים אף הם משירים כמו "אילו ציפורים" ו"עולה עולה", שמות הפרקים הם שמות של שירים ובסיום כל תוכנית מתאספים כל המשתתפים באותו פרק לצלילי שיר ההולם את תוכן התוכנית.
מבנה התוכנית > אורחי התוכנית

בתוכנית התארחו, לצד כוכבים מהשנים האחרונות גם כוכבים קלאסיים יותר שפנו לקהל הבוגר יותר.
בין אורחי התוכנית: דניאל סלומון, רן דנקר ועילי בוטנר, שירי מיימון, הראל מויאל, עידן רייכל, מרגלית צנעני, אסי כהן, תום אבני, יאיר ניצני, דודו זר, חני נחמיאס, יזהר כהן, נתן דטנר, רוני סופרסטאר, צביקה הדר, מיכל ינאי, אורנה בנאי, אורי גוטליב וגל אוחובסקי. בתוכנית הסיום התארח צדי צרפתי לפגישת פיוס כביכול בינו לבין שולץ.
היחס לתוכנית

מבקרי הטלוויזיה התייחסו לתוכנית באופן דו-ערכי: צוינו לטובה ההומור והאמירות האמיצות (ואף בוטות לעיתים) של שולץ, אך היו שמחו על כך שהתסריט רדוד וכי כל מטרת התוכנית היא לתת לסלבריטאים חשיפה נוספת, אף שמשחקו של רועי בר נתן זכה להערכה.
בעונתה הראשונה של התוכנית היו 48 פרקים, אך לאחר קבוצות מיקוד ופיילוטים שונים של יוצרי התוכנית הוחלט לא להעלותה לעונה נוספת.
הערות שוליים

↑  ליאור ניב, שולץ האיום, באתר nana10‏, 11 במרץ 2008
↑  ענת קם‏, 1:0 לאלון גל, באתר וואלה, 19 ביולי 2009
יעקב רוטנר

| --- | --- |

רוטנר באוגוסט 2013
 לידה:  11 ביוני 1955 (בן 69)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1978
 עיסוק:  מלחין, מעבד ומנצח
 צאצאים:  רחלי רוטנר, ליאת רוטנר 
 
יעקב (יענקל'ה) רוטנר (נולד ב-11 ביוני 1955) הוא מלחין, מעבד ומנצח ישראלי.
ביוגרפיה

רוטנר התחנך במגזר החרדי. הוא למד בבית ספר יסודי ת"ת רזי-לי בבני ברק ובהמשך בישיבות קול תורה ואיתרי בירושלים. בהגיעו לגיל צבא, הצטרף לגרעין צורים טירת צבי ואת שירותו הצבאי עשה בנח"ל.
לאחר שירותו הצבאי למד הוראת מוזיקה והמשיך להשתלם ולהתמקצע בניצוח תזמורות ומקהלות. בראשית דרכו המוזיקלית אף שימש כחזן במשך 11 שנים בבית כנסת גדול בניו ג'רזי, ארצות הברית.
ביוגרפיה > מקהלותיו

בשנת 1978 הקים את מקהלת הילדים "פרחי גנים" שהייתה הראשונה במקהלות הילדים בישראל שהופיעה לבדה במופע מלא בהיכל התרבות בתל אביב, וזכתה במשך תשע שנים רצופות במקומות הראשונים במצעדי קול ישראל. כן יצא אתה למסעות הופעות ברחבי אירופה.
רוטנר הוא המנצח והמנהל המוזיקלי של מקהלות ותזמורות בישראל. תחת שרביטו הופיעו ומופיעות בקונצרטים ובשבתות חזנות מקהלות החזנות והשירה "שפתי נעם" מנתניה, "שירת מודיעין" ממודיעין, "רינת הכפר" מכפר סבא, מקהלת רחובות ואנסמבל החזנים "קולות ישראל", המופיע בארץ וברחבי העולם. בין היתר הופיע ההרכב בליטא, בפולין, ביוטה, בדלאס ובסן אנטוניו, טקסס. אלו, מופיעים מזה כמה שנים בהרכב מורחב בשבת חזנות מיוחדת המתקיימת פעם בשנה בבית הכנסת הגדול בירושלים במעמד קהל אלפים ומלווה את החזנים הראשיים של בית הכנסת. כן מופיע רוטנר זה שנים עם מקהלותיו בסליחות הראשונות בנוסח עדות אשכנז הנאמרות החל ממוצאי שבת שלפני ראש השנה, עם קטעי תפילה ושירה אותם עיבד בעצמו.
רוטנר הוא גם המנהל המוזיקלי והמנצח של מקהלות הילדים והנוער: "פרחי נתניה", "פרחי מודיעין". בשנת 2017 החל לנצח על מקהלת הנשים "צלילים באונו" (לשעבר "צלילי גבעתיים") הפועלת במסגרת המחלקה למוזיקה של הקריה האקדמית אונו.
בקונצרטים שהוא מנהלם המוזיקלי מנצח רוטנר על תזמורות סימפוניות של רעננה, הקאמרית הישראלית, נתניה הקאמרית הקיבוצית וחדרה.
ביוגרפיה > יצירותיו המוזיקליות

בשנת 1993 הלחין רוטנר את האורטוריה "שירת הים" על פי הזמנת הטלוויזיה הישראלית וניצח על 400 זמרי מקהלותיו, שהערוץ הראשון שב ושידר מעת לעת בעיקר בערבי שבת שירה. בהמשך הוציא רוטנר שלושה ספרי תווים לחזנים ומקהלות על תפילות שבת, חג, וימים נוראים. לחניו פזורים בין אלבומי חזנות ומקהלות ילדים.
בנוסף, יצר סדרת קונצרטים בשם "מפגש עולמות", בה עיבד ותזמר קטעי תפילה על נעימות אופרה ומחזמר במפגשים סימפוניים ומקהלתיים. הוא כתב מאות לחנים עיבודים ותזמורים סימפוניים לכל גוני המוזיקה, וביניהם יצירות חזנות מקוריים המשלבים ניחוח מעולם החזנות, הג'אז, האופרה והמחזמר.
בעשור השני של המאה ה-21 כתב את האורטוריה "חיים", אשר בוצעה עם מיטב החזנים והמקהלות בקונצרטים בישראל.
חיים אישיים

רוטנר הוא תושב נתניה. הוא נשוי לפזית ואב לאשת התקשורת רחלי רוטנר והסופרת ליאת רוטנר.
מגדל החסידות

| --- | --- |

מבט מצפון-מזרח, סוף המאה ה-19
 מידע כללי
 סוג:  מגדל 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  סולימאן הראשון 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־16
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־16 
 מידות
 גובה:  12 מ' 
 
 קואורדינטות:  31°47′01″N 35°14′11″E﻿ / ﻿31.783614272495°N 35.236318973836°E﻿ / 31.783614272495; 35.236318973836
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) מגדל החסידות(למפת ירושלים העתיקה רגילה) מגדל החסידות(למפת ירושלים רגילה) מגדל החסידות(למפת ירושלים מוגדלת) מגדל החסידות
 
צילום של האזור
מגדל הַחֲסִידוֹת (בערבית בֻּרג' א-לקלק,  برج اللقلق) הוא מגדל הניצב בפינה הצפון-מזרחית של חומת ירושלים. באזור זה החומה אינה נסמכת על מכשול טבעי אלא חוצה גיא רדוד, דבר המהווה נקודת-תורפה. לקראת המצור הצלבני על ירושלים, ואולי אף לפני כן, נחפר חפיר בצידה הצפוני של החומה על מנת לספק הגנה לנקודה זו. יסודות המגדל בנויים בחפיר זה. מקור שם המגדל לא ברור אך הוא נקרא כך למן התקופה הממלוכית, אז, ככל הנראה היה במקום מצד.
מבנה פיזי

המגדל הנוכחי נבנה על ידי סולימאן המפואר במאה ה-16. גובה המגדל מעל החפיר הוא 12 מטרים, מבנהו ריבועי ואורך פאתו כ-4 מטרים. הפאה הצפונית מעוטרת בארבעה טורי מדליונים. בערך ב-2/3 הגובה נמצא חלון אטום בדמות רוזטה במרכז הפאה נמצא חרך ירי. ב-2/3 הגובה של הפאה המזרחית נמצא חלון אטום בעל קשת מחודדת ובמרכזו חרך ירי. מתוך החומות המגדל נמוך בהרבה והגישה אליו היא כמעט ממפלס הרחוב. בעוד מבחוץ המבנה מרשים ונקי, צידו הפנימי מוזנח.
אתרים באזור המגדל

המגדל ניצב בשכונה הצפון-מזרחית של הרובע המוסלמי, שולי שכונת באב אל חוטה הנקראת ברג' א-לקלק, על שם המגדל. באזור זה מתגוררת אוכלוסייה דלה של צוענים. באזור שטחים פתוחים רבים יחסית לעיר העתיקה. למרגלות המגדל נמצאת אנדרטה שהוקמה לאחר מלחמת ששת הימים על ידי תושבי האזור לזכר חיילי הלגיון הירדני שנפלו במלחמה. אנדרטה זו הוקמה עוד לפני כינון הסכם השלום בין ישראל לירדן,  והייתה ייחודית בהיותה האנדרטה היחידה בעולם שהוקמה לזכר חיילי אויב. עד ראשית שנות התשעים התקיים למרגלות המגדל שוק צאן ססגוני מדי יום שישי.
לקריאה נוספת

רוני אלנבלום, על חומותיך ירושלים, יד יצחק בן-צבי 1988. עמודים 55, 59
אלי שילר, חומות ירושלים כיום בתוך "קרדום" 21-23 (יולי 1982) עמוד 61
מגי אוצרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באוגוסט 1983 (בת 41) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מספר צאצאים:  1 
 פרסים והוקרה:  פרס שרת התרבות בתחומי היצירה הספרותית (2021) 
 www.storytime-tlv.com
 
מרגלית (מגי) אוצרי (נולדה ב-10 באוגוסט 1983) היא סופרת, פובליציסטית ישראלית ודוקטור למשפטים. היא כלת פרס שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית לילדים ולנוער על שם דבורה עומר לשנת 2021, על ספרה "עיניים אדומות".
ביוגרפיה

אוצרי נולדה בחיפה לנטלה ויוסף אוצרי, שעלו לישראל מגאורגיה בשנת 1973. היא גדלה בשכונת נווה פז בעיר, ואחר כך בשכונת נווה שאנן. שירתה בצה"ל כפקידה בטייסת קרב.
לאחר שחרורה מצה"ל החלה ללמוד משפטים באוניברסיטת תל אביב. במהלך לימודיה לתואר ראשון שימשה עוזרת מחקר של פרופ' דפנה ברק-ארז. התמחתה במשרד עורכי הדין ש. הורוביץ ושות'.
אוצרי היא דוקטור למשפטים מאוניברסיטת תל אביב. במהלך לימודיה הייתה מלגאית במרכז "מיתר" בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטורט שלה, בהנחייתם של פרופ' מנחם מאוטנר ופרופ' אסא כשר, הוא "על מוסריותו וחוקיותו של הומור פוגעני".
אוצרי העידה על עצמה כי לאחר שעברה תקיפה מינית בגיל שש, אובחנה בשנת 2020 עם הפרעה דו-קוטבית. כשהייתה שרויה במאניה, כתבה את הדוקטורט בהיקף של 300 עמודים בחודש וחצי.
לאחר קבלת התואר השלישי, שימשה כעמיתת בתר-דוקטורט וכמלגאית מטעם קרן ליידי דייוויס באוניברסיטה העברית.
ב־29 במאי 2024 טענה אוצרי בתוכנית "אזור בחירה" של רביב דרוקר כי "הצבא המוסרי בעולם כבר לא מוסרי, ובתכלס, הוא גם לא כל כך צבא. צה"ל הפך מצבא ההגנה לישראל לצבא השיטור בגדה".
ביוגרפיה > חיים אישיים

אוצרי מתגוררת עם אדר מירום ובתם בתל אביב.
ספריה

שתי השמשות של דדיקה (כנרת, זמורה-דביר, 2015) (הספר בקטלוג ULI) - הרומן נכלל ברשימת ספרי הביכורים המומלצים של הספרייה הלאומית לשנת 2015, וזכה במענק קרן לייב גולדברג.
כותבת הנאומים (כנרת, זמורה-דביר, 2017) (הספר בקטלוג ULI)
עיניים אדומות (כנרת, זמורה-דביר, 2019) (הספר בקטלוג ULI) - זכה במענק קרן רבינוביץ' ובמלגת "חדר משלך" מטעם עיריית תל אביב-יפו. כמו כן, הספר נכלל במצעד הספרים של משרד החינוך, וזיכה את אוצרי בפרס שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית לילדים ולנוער על שם דבורה עומר לשנת 2021.
היפומאניה (שתיים, 2023) - זכה במענק קרן רבינוביץ'.
פרסים ומענקים

מלגת "חדר משלך" מטעם עיריית תל אביב-יפו, 2017.
מענק מטעם קרן לייב גולדברג, 2015.
מענק מטעם קרן רבינוביץ' לאמנויות, 2017, 2019 ו-2022.
פרס שר התרבות והספורט בתחום היצירה הספרותית העברית לילדים ולנוער על שם דבורה עומר, 2021.
הערות שוליים

↑  על חלק מחוויותיה בשירות זה סיפרה במאמרה:  היינו בסך הכל נערות, באתר הארץ, 28 בדצמבר 2017
↑  שירי לב-ארי, ד"ר מגי אוצרי: "אין לי בעיה לדבר בחופשיות על המניה־דפרסיה שלי", באתר כלכליסט, 15 במאי 2023
↑  מאיה גדש, ‏"יורים ומתבכיינים": הסופרת מגי אוצרי בביקורת נוקבת נגד צה״ל, באתר מעריב אונליין, 29 במאי 2024
↑  חדשות כיפה, ‏"כאלה אנחנו הישראלים – יורים ומתבכיינים": המונולוג בערוץ 13 עורר סערה,  באתר כיפה, 29 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007578833805171  GND: 1101357959  ISNI: 0000 0004 5068 0358  LCCN: no2016028017  VIAF: 316605761   WorldCat (עם VIAF): 316605761
שריון שרשראות

שריון שרשראות
שריון מסוג של 1–6
שריון מסוג של 1–4, הסוג הנפוץ ביותר
שריון שרשראות (נקרא גם מעיל שרשראות, באנגלית: Chainmail ולעיתים בקיצור פשוט mail) הוא סוג של שריון גוף המורכב מטבעות מתכת קטנות המחוברות זו לזו. שריון השרשראות היה כבד למדי ושקל בין 5 ל-10 קילוגרם. איכות השריון נקבעת על ידי סוג סגירת הטבעת (סמרור או הידוק), גודל הטבעת ופרמטרים נוספים. ככל שהטבעות קטנות יותר כך השריון יהיה כבד יותר וחזק יותר.
היסטוריה > העת העתיקה

שריון השרשראות הומצא באמצע האלף הראשון לפנה"ס, אך לא ידוע איפה השתמשו בו לראשונה. ייתכן שהוא הומצא ביפן ובאירופה באופן עצמאי. הממצאים הארכאולוגיים הראשונים הם מ"קורגאנים" - תלי קבורה של הסקיתים מהמאה ה-5 לפנה"ס. שריון כזה היה מצוי בגאליה, בקרב אצילים שיכלו לממנו, וכן באימפריה הפרתית, שפרשיה הכבדים שכונו קטפרקט עטו שריון מלא מכף רגל ועד ראש.
שריון השרשראות הרומאי (לוריקה המטה - lorica hamata) היה חזק מאוד והיה מיוצר מטבעות ברזל המחוברות זו לזו. לא ידוע מתי בדיוק הופיע השריון הזה בצבא הרומי או מה מקורו. ייתכן שאומץ מהגאלים. כך או כך סביר שכבר במאה ה-3 לפנה"ס צוידו לגיונרים רומאים בשריון שרשראות שכיסה את כל פלג גופו העליון של הלוחם, כולל הירך. השריון הרומאי הורכב מטבעת מרכזית סגורה שאליה התחברו 4 טבעות נוספות שהודקו עליה. הטבעות האלה חוזקו באזור החיבור במסמרה.
השריון חוזק לעיתים באזור הכתפיים בשתי רצועות רחבות נוספות, עשויות אף הן מטבעות מתכת. השריון היה כבד למדי ושקל כ-10 ק"ג. בתקופת הרפובליקה התיכונה, החיילים נדרשו לשלם עבור ציודם מהונם האישי ולכן רק חלק מהחיילים הרומאים היו יכולים להרשות לעצמם לרכוש שריון יקר כל כך. רבים אחרים השתמשו בלוח ארד שהודק לחולצתם בעזרת רצועות שהתחברו מאחורי הגב. בתקופת הרפובליקה המאוחרת, לאחר סדרת רפורמות שהכניס המצביא גאיוס מאריוס בצבא הרומי, החלה המדינה לממן שריון שרשראות אחיד לכלל החיילים. שריון השרשראות נותר פופולרי גם כשהופיע שריון מתקדם יותר בתחילת המאה ה-1 לספירה - לוריקה סגמנטטה, שהורכב מרצועות ברזל הנעות זו על גבי זו.
היסטוריה > ימי הביניים

שריון השרשראות הפך פופולרי מאוד במהלך ימי הביניים, ובתקופה זו הוכנסו לשימוש מעילי שריון שכיסו את כל גופו של הלוחם, כולל גפיו וצווארו, וזאת מבלי לפגוע באופן משמעותי בגמישות וביכולת התמרון שלו. היה זה השריון העיקרי של האבירים במסעי הצלב, במאות ה-12 וה-13. החל מהמאה ה-14 הוא נזנח בהדרגה באירופה לטובת שריון הלוחות הטוב ממנו בהרבה, ולרוב נלבש תחתיו. במזרח אירופה ובארצות המזרח התיכון נמשך השימוש בשריון השרשראות גם במאות ה-15 וה-16, ושולבו בו לוחות מתכת.
ייצור

היו מספר שיטות לחיבור הטבעות יחד. השיטה הנפוצה ביותר הייתה 1–4 כלומר, חיבור של טבעת אחת לארבע שכנותיה. ככל שמספר הטבעות המחוברות יחדיו גדול יותר, כך השריון חזק יותר, אך זה מעלה את משקלו ואת מחירו. חיבור 1–6 (טבעת אחת המחוברת לשש טבעות אחרות) היה נדיר למדי. שריון השרשראות היה נפוץ גם במזרח הרחוק, במיוחד ביפן. במזרח התיכון שריון השרשראות שובץ בלוחות מתכת גדולים בין הטבעות, במיוחד באזור החזה.
ראו גם

חיל רגלים כבד
חיל פרשים כבד
לקריאה נוספת

Raffaele D'amato, Arms and Armour of the imperial Roman soldier, frontline Books, 2009
הערות שוליים

↑  Adrian Goldsworthy, Roman warfare, Cassell, 2000, p. 212
1 2  Raffaele D'amato, p. 38
↑  Pierre Cagniart, The Late Republican Army, in Paul Erdkamp (ed), A companion to the Roman army, 2007, p. 90
↑  ערך על סוג זה בוויקיפדיה האנגלית.
| שריון |
| --- | --- | --- |
| תת-ערכים | התפתחות השריון • שריון גוף • קסדה • מגן |  |
| סוגי שריון | שריון עור • שריון ברונזה • שריון קשקשים • שריון טבעות • שריון רצועות • שריון מקטעים • שריון שרשראות • שריון קיראס • שריון לוחות (שריון לוחות גותי • שריון לוחות מקסימיליאן • שריון לוחות איטלקי • שריון לוחות גריניץ') |  |
| ראו גם | חיל הרגלים • חיל הפרשים • אביר • רכב קרבי משוריין • חיל השריון • אמצעי לחימה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4785961-1
יוסף דורפמן

| --- | --- |

 לידה:  3 באוגוסט 1940 אודסה, ברה"מ 
 פטירה:  7 ביוני 2006 (בגיל 65) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס אקו"ם 
 
יוסף דוֹרפמן (באנגלית: Dorfman;‏ 3 באוגוסט 1940 – 8 ביוני 2006) היה מלחין ופרופסור להלחנה ומוזיקולוגיה באקדמיה למוזיקה בתל אביב.
חייו

דורפמן נולד באודסה למשפחה יהודית מסורתית, שכללה מוזיקאים וחזנים. מוזיקה חסידית ופולקלור יהודי היו ברקע גידולו של דורפמן והם באים לביטוי במוזיקה שלו. דורפמן החל לגלות עניין במוזיקה בגיל תשע, ובגיל שלוש עשרה כבר החל להלחין. הוא למד בקונסרבטוריון של אודסה, שם קיבל תואר מוסמך למוזיקה בהצטיינות והמשיך את לימודיו במכון גנסין במוסקבה, שם קיבל תואר דוקטור בהלחנה ומוזיקולוגיה.
יוסף דורפמן עלה לישראל בשנת 1973 עם אשתו ובתו. בשנת 1983 היה לפרופסור באקדמיה למוזיקה בתל אביב, ובשנים 1985 – 1989 כיהן כמנהל האקדמיה. בנוסף, היה גם המנהל האמנותי של פסטיבל האמנות היהודית הבינלאומי, שהחל ב-1992.
כמלחין, יצירותיו של דורפמן לרוב בסגנון מוזיקה של המאה העשרים, כולל סוגות רבות כדוגמת תיווי גרפי, אלתור אלקטרוני-אקוסטי וכדומה. יוסף כתב למעלה מאלף יצירות, וביניהן יצירות לכלי סולו, הרכב קאמרי, מוזיקה קולית, מוזיקה כוראלית, בלט, יצירות לתזמורת, קנטטות ואורטוריות.
דורפמן חקר את המסורת המוזיקלית היהודית של מזרח אירופה, והתמקד ביצירות של החברה למוזיקה היהודית העממית. כחלק ממחקרו מצא יצירות אבודות של מלחינים מחברה זו. התעניינותו במוזיקה יהודית השפיעה על גדולתו כמלחין. לפי עופר בן עמוס, ''האלמנט החשוב ביותר בעבודותיו של יוסף דורפמן הוא עובדת היותן מוזיקה יהודית''.
יוסף נפטר בשנת 2006, בגיל 65, ונקבר בבית העלמין ירקון.
ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.
יצירותיו

המוזיקה של דורפמן הייתה טונאלית והתבססה על סולמות ומודוסים, על פי הטכניקה של טאנייב. הפרק הראשון של הסונאטה מס' 1 לפסנתר כתוב כווריאציות על שורה של 12 צלילים, אך איננו דודקאפוני. הפרטיטה לכלי קשת כתובה בסגנון האסכולה הקונטרפונקטית הרוסית. ביצירתו ניכרת השפעת הפולקלור היהודי-אירופי, חזנות ומוזיקה חסידית.
"התעלות", לפסנתר וכלי הקשה, (1974) הייתה היצירה הראשונה, שדורפמן כתב בישראל, והיא כתובה בתיווי גרפי. "אבני ירושלים" (1974 - 1977), כתובה כמוזיקה אלקטרונית לקריין, הקורא ושר בהגייה תימנית, ולסרט מגנטי, וכוללת הקשה על אבנים וצלילים סינתטיים. " י"ב שבטי ישראל " כוללת תזמורת כלי הקשה ומלווה הקרנת תמונות של מארק שאגאל ופעלולי אורות. בשלוש היצירות הללו פתח דורפמן תקופה חדשה של כתיבה גרפית-אליאטורית ויצירה באולפן מוזיקה אלקטרונית.
פרסים, מלגות

פרס אקו"ם (1978)
מלגת קרן פולברייט (1979)
מלגת מכון הינדמית (1980)
אליזבת לוקאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בנובמבר 1942 (בת 82) וינה, גרמניה הנאצית 
 תפקידים:  פסיכותרפיסטית, פסיכולוגית, סופרת 
 פרסים והוקרה:  פרס ויקטור פראנקל (2001) 
 
אליזבת לוקאס (Elisabeth Lukas, נולדה ב-12 בנובמבר 1942) היא פסיכיאטרית אוסטרית, אחת הדמויות המרכזיות בלוגותרפיה, ענף של הפסיכותרפיה שייסד ויקטור פרנקל. לוקאס כתבה 140 ספרים, שתורגמו ל-18 שפות.
לוקאס נולדה בווינה ולמדה פסיכולוגיה. שם פגשה את ויקטור א. פרנקל, מייסד תורת הלוגותרפיה והניתוח האקזיסטנציאליסטי. היא סיימה דוקטורט בלוגותרפיה בהנחיית גיסלר גוטמן, וכדוקטורנטית פיתחה את "מבחן הלוגו", מבחן מיוחד למדידת עקרונות הלוגותרפיה של ויקטור פרנקל, בעיקר את מידת המשמעות הנתפסת בחיים מצד הפרט. הבדיקה גם מנסה למדוד נוירוזה נואוגנית אפשרית. בשנת 1973 עברה לגרמניה עם בעלה ובנה והחלה לעבוד כפסיכולוגית קלינית ופסיכותרפיסטית. ב-1986 הקימו היא ובעלה בעיר פירסטנפלדברוק ליד מינכן את המכון הדרום גרמני ללוגותרפיה וניתוח אקזיסטנציאליסטי. (Institute for Logotherapy and Existential Analysis).
לוקאס המשיכה את דרכו של ויקטור פראנקל, פיתחה רבים מהעקרונות של שיטתו, ויישמה אותם בטיפול מעשי. בספר "חיים משמעותיים" היא מציגה מספר רב של תיאורי מקרה שבהם היא משתמשת בשיטת ההתכוונות הפרדוקסלית. לדוגמה, לאישה שסבלה מחרדה ממעליות בעיר גדולה והייתה מתעלפת כל פעם שנכנסה למעלית, נאמר במסגרת הטיפול שעליה להיכנס למעלית, לעלות לקומה גבוהה ולהתעלף כמה שיותר פעמים. למרבה הפלא, המטופלת לא הצליחה להתעלף אפילו פעם אחת.
לשיטתה של לוקאס, החיפוש אחר משמעות הוא התהליך המשמעותי ביותר לאדם, גם במקרים של סבל וקירבה למוות. לעולם לא מאוחר למצוא משמעות לחיים, והיא המעניקה לאדם כוח רוחני להתמודד עם בעיות פסיכולוגיות ועם קשיי החיים.
ספריה

משמעות הסבל: נחמה במשבר באמצעות הלוגותרפיה, תרגמו: דוד גוטמן ומיניון אייזנברג, מודן, תל אביב (1995)
חיים משמעותיים: ספר לוגותרפי, תרגמו: מניון איזנברג ודוד גוטמן, הוצאת דביר, תל אביב (1988)
The Therapist and the Soul: From Fate to Freedom (1985)
Quand la vie retrouve un sens, Introduction à la logothérapie (2014, Ed. Téqui – Traduction de Lebensbesinnung (1995))
Logotherapy: Principles and Methods (2020)
Understanding Man's Search for Meaning: Reflections on Viktor Frankl's Logotherapy (2019)
A Unique Approach to Family Counseling: Logotherapy, Crisis, and Youth (2019)
הערות שוליים

↑  Wong, P. T. (2012). From logotherapy to meaning-centered counseling and therapy. The human quest for meaning: Theories, research, and applications, 2, 619-647.
↑  Thanatos TV EN (2022-06-30), The Soul's Home is Meaning | Elisabeth Lukas in Conversation, נבדק ב-2024-10-09
↑  Kwee, J., & Längle, A. (2019). Challenges and New Developments in Logotherapy and Existential Analysis. The Wiley World Handbook of Existential Therapy, 381-403.
↑  Starck, P. L. (2003). The theory of meaning. Middle range theory for nursing, 125-144.
↑  PREBLE, J. (1987). THE LOGO-TEST: NORMING EXTENSIONS (LOGOTHERAPY, EXISTENTIAL VACUUM, NOOGENIC NEUROSIS, FRANKL).
↑  אליזבת לוקאס, חיים משמעותיים - ספר לוגותרפי, תל אביב: דביר, 1988
↑  Elisabeth-Lukas-Archiv gGmbH (2020-08-12), E. LUKAS LOGOTHERAPY LIVE COUNCELING - Kanada, englisch 1986, נבדק ב-2024-11-27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297193905171  PLWABN: 9810669509105606  BNE: XX893813  BnF: cb12686279d (data)  GND: 119227487  ISNI: 0000 0004 3522 1014  LCCN: n82113192  LNB: 000176082  NKC: xx0018417  NLK: KAC200800541  NTA: 069581452  SUDOC: 061537209  VIAF: 246821065   WorldCat (עם VIAF): 246821065