שלמה מעוז
ביוגרפיה

מעוז נולד בעיראק וגדל בנווה אפרים מונוסון. למד לתואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים. החל את הקריירה שלו ככלכלן בשירות הציבורי בלשכת המדען הראשי של משרד התעשייה. אחר כך היה כתב כלכלי בעיתון "הארץ". בסוף 1985 מונה לעורך כלכלי של העיתון "ג'רוזלם פוסט", במקביל ללימודיו בלונדון, במסגרתם קיבל תואר מוסמך מבית הספר לכלכלה של לונדון ב-1989 לאחר שאיל העיתונות הקנדי קונרד בלק רכש ה"ג'רוזלם פוסט", הוביל קבוצה של עורכים וכתבים בכירים שפרשו במחאה על התערבותו של המנכ"ל שמינה בלק בתכני העיתון. הקבוצה ביקשה להקים עיתון מתחרה, אך מעוז עזב אותה אחר כך וחזר לעיתון. במקביל באותה תקופה שימש כפרשן כלכלי גם בעיתונים "גלובס" ו"חדשות".
מעוז מרצה בתחומי הכלכלה והפיננסים, בין היתר, במסלול האקדמי המכללה למינהל. הוא פרשן כלכלי בתוכניות שונות ברשתות הרדיו והטלוויזיה, שימש כפרשן קבוע בתוכנית הטלוויזיה "לילה כלכלי" בערוץ 10, מאז מרץ 2009 ועד 2016. מעוז מתמחה בניתוח סוגיות כלכליות ופיננסיות, ועוסק גם בשאלות של תמחור, מיסוי, מסחר בשוק ההון, במטבע חוץ ובגיוס כספים.
המאמר שפרסם באוקטובר 1983 בעיתון הארץ, בנושא המניות הבנקאיות בהן טען כי המניות הבנקאיות הן פצצת זמן כלכלית ופוליטית, הביא לנפילת שעריהן והתרחשות המפולת בשערי המניות בבורסה ולסגירת הבורסה באותה תקופה. לאחר קריסת המניות נאבק כעורך הכלכלי של הג'רוזלם פוסט, להדחת האחראים.
ב-1990 מונה ליועץ הכלכלי ואחראי הרפורמות במשק של שר האוצר יצחק מודעי. בתפקידו יזם וביצע רפורמות בשוק ההון, המיסוי, הביטוח הלאומי, רגולציה בשווקים השונים ותיאום וקשרי עבודה של לשכת שר האוצר עם הכנסת ובנק ישראל.
בשנים 1990–1992, בתקופת כהונתו של יצחק שמיר כראש ממשלה, היה חבר בצוות שניסח את בקשת הסיוע של לערבויות ממשלת ארצות הברית לישראל בסך 10 מיליארד דולר, מהלך שנתן יציבות כלכלית לישראל. הביא להקלה משמעותית בגיוס הון של ישראל בחו"ל בתקופה בה המדינה הייתה במצוקה ובקשיים ביכולת של גיוס הון בעולם. שינה את שיטת המיסוי על עובדים זרים בישראל, באמצעות ביטול נקודות הזיכוי להם זכאים האזרחים הישראלים.[דרוש מקור]
בשנים 1992–1997 שימש כציר כלכלי בשגרירות ישראל בבריטניה מטעם משרד האוצר במשך חמש שנים. כנספח מסחרי מטעם משרד התמ"ת בלונדון במשך שנתיים וכנציג משרד התקשורת בעיר זו.
בשנים 1992–1997 במהלך עבודתו בלונדון הביא להכרה של הבורסה בטוקיו בבורסה בתל אביב. עזר בגיוס הון לממשלת ישראל בלונדון וביפן, בתקופה בה ישראל הייתה במצוקה כספית בתחום ההון והמט"ח.[דרוש מקור] היה מהלוחצים לרגולציה בשוק המט"ח ולהפחתת מכסים על טקסטיל ומוצרים נוספים על מנת לפתוח את השוק לייצוא מקביל.[דרוש מקור]
מאז דצמבר 2008 מכהן כיו"ר הדירקטוריון של חברת הכשרת היישוב בע"מ. כיהן גם כיו"ר אקסלנס נשואה קרנות נאמנות בע"מ.
בפברואר 2012 מונה לכלכלן הראשי של בית ההשקעות "אלפא פלטינום". החברה קרסה ב-2013 על רקע טענות לגנבת כספי לקוחות, ומעוז היה בין הנתבעים אזרחית בפרשה, אך שמו הוסר מרשימת הנתבעים לאחר מספר חודשים.
בשנים 2013–2016 שימש יו"ר חמש ועדות גאוגרפיות של משרד הפנים לבדיקה של חלוקת הכנסות, שרטוט גבולות בין יישובים והמלצות לביצוע.
במשך שנים משמש בהתנדבות כחבר ועדת השקעות של ויצו ושל ארגון יוצאי מערכת המודיעין.
ב-2014 הוצג מעוז כ"כלכלן ראשי" בפרסומות מטעם קרן אור שקרסה תוך טענות להונאת פונזי. מעוז שלח מכתב לאנשי הקרן שבו מחה על השימוש בשמו ובתמונתו ללא אישורו. גם מפרק הקרן קבע שמעורבותו של מעוז בקרן הייתה משנית: מעוז לא שימש ככלכלן של הקרן ולא התווה את תוכניתה העסקית, אלא נשכר ככלכלן-מאקרו לכלל החברות ב"קבוצת טפירו".
בעונה הרביעית של הסדרה הקומית "שנות ה-80", ששידורה החל ב-2018, הופיע מעוז בחלק מהפרקים בתפקיד ראש עיריית טירת כרמל. בדמות אותה הוא מגלם, עשה שימוש גם בשפת אמו, ערבית יהודית עיראקית.
מעוז מכהן כיום כדירקטור בדיסקונט חיתום קפיטל ובחברת הכשרת היישוב. בעבר כיהן בין היתר כדירקטור בחברות צים, מפעלי ים המלח, תרכובות ברום, סנו מפעלי ברונוס, קבוצת גולד בונד, דפנה - קופות גמל ופיצויים לעובדי הוראה ואפקון אלקטרו מכניקה.
כיום מפרסם מאמר שבועי במדור עסקים של עיתון מעריב.
מתגורר בשוהם.