stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק גרים
פירוט החוק

שינויים המתרחשים בעקבות חוק גרים מסתירים לפעמים את השפעת החוק עצמו. להלן מספר דוגמאות שממחישות את החוק:
| שלב | שינוי | דוגמאות גרמאניות (לאחר השפעת המעתק) | דוגמאות לא-גרמאניות (ללא השפעת המעתק) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | *p→f | אנגלית: foot; הולנדית: voet; גרמנית: Fuß; גותית: fōtus; איסלנדית: fótur; דנית: fod; נורווגית, שוודית: fot | יוונית עתיקה: πούς‏ (pūs); לטינית: pēs; סנסקריט: पाद‏ (pāda); ליטאית: pėda |
| 1 | *t→θ | אנגלית: third; גרמנית עילית עתיקה: thritto; גותית: þridja; איסלנדית: þriðji | יוונית עתיקה: τρίτος‏ (tritos); לטינית: tertius; גאלית treas; ליטאית: trys; אוקראינית: третій‏ (tretij); רוסית: третий‏ (tretij); |
| 1 | *k→h | אנגלית: hound; הולנדית: hond; גרמנית: Hund; גותית: hunds; איסלנדית, פארואזית: hundur; דנית, נורווגית, שוודית: hund | יוונית עתיקה: κύων‏ (kýōn); לטינית: canis; גאלית: cú |
| 1 | *kʷ→hw | גרמנית: was אנגלית: what; גותית: ƕa';' הולנדית: wat; איסלנדית hvað; דנית hvad | לטינית: quod; גאלית ciod |
| 2 | *b→p | אנגלית: peg | לטינית: baculum |
| 2 | *d→t | גרמנית: zehn אנגלית: ten; הולנדית: tien; גותית: taíhun; איסלנדית: tíu; דנית, נורווגית: ti; שוודית: tio | לטינית: decem; גאלית deich; ליטאית: dešim |
| 2 | *g→k | אנגלית: cold; הולנדית: koud; גרמנית: kalt; איסלנדית: kaldur; דנית: kold; שוודית: kall | לטינית: gelū |
| 2 | *gʷ→kw | אנגלית: quick; גותית: qius; איסלנדית: kvikur | לטינית: vivus 'חי'; יוונית: βίος‏ (bios) 'חיים'; גאלית beò 'חי'; ליטאית: gyvas, guvus |
| 3 | *bʰ→b | אנגלית: brother; הולנדית: broeder; גרמנית: Bruder; גותית: broþar; איסלנדית: bróðir; דנית, שוודית: broder | יוונית עתיקה: φρατήρ‏ (phrātēr); סנסקריט: भ्राता‏ (bhrātā); ליטאית: brolis |
| 3 | *dʰ→d | אנגלית: door; פריזית: doar; הולנדית: deur; גותית: daúr; איסלנדית: dyr; דנית, גרמנית: Tür נורווגית: dør; שוודית: dörr | יוונית עתיקה: θύρα‏ (thýra) |
| 3 | *gʰ→g | אנגלית: goose; פריזית: goes; הולנדית: gans; גרמנית: Gans; איסלנדית: gæs; פארואזית: gás; דנית, נורווגית, שוודית: gås | יוונית עתיקה: χήν‏ (khēn) |
| 3 | *gʷʰ→gw |  |  |
השינויים הללו סדירים להפליא. כל שלב כולל שינוי בודד ויחיד, אשר חל באופן שווה על העיצורים השפתיים p, b, bʰ, f ומקביליהם השיניים t, d, dʰ, θ, הווילוניים k, g, gʰ, h והווילוניים המעוגלים kʷ, gʷ, gʷʰ, hw.
השלב הראשון השאיר את מאגר הפונמות של השפה ללא עיצורים סותמים לא-קוליים, השלב השני מילא את הפער הזה אך יצר אחד חדש, וכך הלאה עד לסוף השרשרת.
יוצאי דופן

הסותמים הלא-קוליים לא הפכו לחוככים אם הם באו לאחר s*. להלן מספר דוגמאות לכך:
| שינוי | דוגמאות גרמאניות | דוגמאות לא-גרמאניות |
| --- | --- | --- |
| *sp | אנגלית: spew; גותית: speiwan; הולנדית: spuien | לטינית: spuere |
| *st | אנגלית: stand; הולנדית: staan; גרמנית: stehen; איסלנדית: standa; נורווגית: stå | לטינית: stāre |
*sk: 
*skʷ: 
באופן דומה, t* לא הפך לחוכך אם לפניו היו p, *k*, או kʷ*. הסותם שקדם לו אכן הפך לחוכך, לפי הכללים. לפעמים נושא זה מנותח בנפרד במסגרת מה שלעיתים מכונה חוק הנישוף הגרמאני.
| שינוי | דוגמאות גרמאניות | דוגמאות לא-גרמאניות |
| --- | --- | --- |
| *pt→ft | גותית: hliftus "גנב" | יוונית עתיקה: κλέπτης‏ (kleptēs) |
| *kt→ht | אנגלית: eight; הולנדית: acht; פריזית: acht; גרמנית: acht; גותית: ahtáu | יוונית עתיקה: οκτώ‏ (oktō); לטינית: octō |
*kʷt→h(w)t: 
חוק גרים יוצא-דופן בכך שהוא מתקיים כמעט בכל המקרים. עם זאת, קבוצת יוצאי-דופן שלא עמדה בתנאיו של חוק גרים התריסה בפני הבלשנים במשך עשרות שנים. היא הוסברה באופן משביע-רצון על ידי הבלשן הדני קארל ורנר (ראו: חוק ורנר).
גרים גילה מאוחר יותר מעתק הגאים נוסף ("מעתק ההגאים הגרמאני השני", או מעתק ההגאים של הגרמאנית העילית), העוסק במערכת העיצורים של הגרמאנית העילית.
הערות שוליים

↑  הכוכביות פירושן צורה משוחזרת / צורה לא תקנית. מאחר שאין עדויות כתובות של השפה הפרוטו-גרמאנית, לא יודעים איך היא נהגתה ובלשנים שיחזרו אותה על ידי השוואה בין השפות הגרמאניות לשאר השפות ההודו-אירופיות. מכיוון שזו רק צורה משוחזרת ואין ודאות שהיא אכן הצורה המקורית, היא מסומנת בכוכבית.
חייקל לונסקי

| --- | --- |

חייקל לונסקי בספריית שטראשון בווילנה, שנות ה-30
 לידה:  29 ביוני 1881 ב' בתמוז תרמ"א האימפריה הרוסית סלונים, פלך גרודנה, רוסיה (רוסיה הלבנה)
 פטירה:  1942 (בגיל 60 בערך) ה'תש"ב גרמניה הנאצית גטו וילנה, הכיבוש הגרמני
חייקל לונסקי בצעירותו
"בספריית סטראשון": גלויה מתוך סדרת "ווילנער ייִדישע געטאָ" (הגטו היהודי בווילנה), עם איורים מאת בר זלקינד ופסקאות רקע קצרות מאת חייקל לונסקי (בגב הגלויה, לא מופיע בתמונה), 1922/1923
חיים חייקל לוּנְסקי (נכתב גם חייקיל; בכתב לטיני: Lunski; ברוסית: Лунский; ב' בתמוז תרמ"א, 29 ביוני 1881, סלונים, פלך גרודנה, רוסיה (רוסיה הלבנה) – ה'תש"ב, 1942, גטו וילנה, הכיבוש הגרמני) היה סופר יידי ועברי, פולקלוריסט וביבליוגרף יהודי-ליטאי, ספרן ספריית שטראשון במשך כיובל שנים (1895–1941) והיסטוריון של יהדות וילנה. נספה בשואה.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נולד בעיירה סלונים שבפלך גרודנה, רוסיה, לשמואל אשר הלוי לונסקי, מלמד, ולאמו דינה ובן למשפחה שהתפארה בייחוסה לרב אריה לייב הלוי אפשטיין "בעל הפרדס". למד בישיבות סלונים ולידא ואחר כך הגיע לעיר וילנה. בתחילה עבד לפרנסתו בקלויז העתיק בעיר, וב-1895 התקבל לעבודה כספרן בספריית שטראשון. בווילנה נחשף לספרות ההשכלה וחבר לאגודות ציוניות. הוא החל לכתוב שירה עברית ואף הדפיס שני שירים בלוח ארץ ישראל של אברהם משה לונץ.
נישא לחיה בת הרב אברהם יעקב ברוק, נכדתו של רבה של סלונים, הרב מרדכי רוזנבלט מאושמינה (שב-1917 פרסם ביוגרפיה שלו). בני הזוג היו הורים לבן, משה, ולבת. בשנת 1912 נפטרה אשתו, בגיל צעיר.
לונסקי כתב הרבה על ההיסטוריה של יהדות וילנה ואישיה, והתמקד בקורות היהודים בעיר בתקופתו, תקופת מלחמת העולם הראשונה ובין מלחמות העולם. כתב מאמרים רבים לספרי-שנה, כתבי עת ולעיתונות. את רשימות הזיכרון שערך עוד בימי המלחמה לנספים כינס בספרו "מהגטו הווילנאי: טיפוסים וצללים, כתובים לעתות בצרה" (תרפ"א; הופיע קודם לכן ביידיש בשנת תר"פ 1920). בהקדמה שכתב לספר עמד השל ייבין על "אמנות התיאור והציור" המשוכללת של המחבר. בימי מלחמת העולם הראשונה פעל להקלת מצוקת הפליטים, במיוחד בחורי הישיבה שהתכנסו בקלויזים שבעיר.
עם כניסתם של הגרמנים לווילנה נאסר, ושוחרר בסוף אוגוסט 1941, ערב היכנסם של יהודי וילנה לגטו. לונסקי ובתו, מורה בתחילת שנות השלושים לחייה, נספו יחד בגטו וילנה ב-1942.
אחותו הצעירה, אידה לונסקי (1889–1924), הייתה מורה וסופרת ילדים בווילנה.
דמותו

לונסקי תואר כ"הספרן השקט וטוב הלב, שבמשך יובל שנות עבודתו בספריה, הפך לחלק בלתי נפרד ממנה". "מי לא זכה במבטו החם, המלטף והמעודד של הספרן חייקל לונסקי, שנראה תמיד נינוח וחגיגי ונכון-לסייע, וכאילו מכהן בקודש?", כתב שלום לוריא.
שלום חולבסקי תיאר אותו כ"'בית הלל' [...] זקנו מאפיר, קשוב לקורא ובעל מבט חם, מלטף, מוכן בסבלנות להאזין לך, לבקשותיך [...] דמות מופת של אצילות וצניעות". לדבריו, "לאחר המלחמה הגיעו לאוזניי ידיעות – בייחוד מפיה של רוז'קה קורצ'אק, שפגשה אותו לעיתים בגטו – על מידת ההקרבה שגילה לונסקי בהצלת ספרים חשובים וכתבי יד יקרים מידי הנאצים; הוא היה מחביאם במחבואים ובמרתפים.
אבא קובנר הגדירו "הפנקס החי של ירושלים-דליטא [=וילנה]". העיתונאי דוד פלינקר תיארו כ"אדם שקט [...] כמעט שלא נשמע קולו. אך סופרים ומלומדים ידעו, שיהודי ווילנאי שקט זה הוא אנציקלופדיה חיה. הוא ידע לא רק את מקום הִמצאו של כל ספר וספר, אלא גם את תכנם, את מחברם, וידע להגיד בדיוק נמרץ, היכן ואימתי נדפס הספר... [...] ר' חייקל ידע הכל וזכר הכל".
ההיסטוריון חוקר השואה ישראל גוטמן תיאר את לונסקי כ"יהודי למדן, בעל הדרת פנים, בקי בספרות ישראל מכל הדורות".
וההיסטוריון וחוקר הספרות ישראל קלויזנר תיארו כ"בעל נשמה פיוטיות וטוב לב; חרד על קיום מצוות, אך מקורב למשכילים; ציוני, ומקובל גם על חברי מפלגות אחרות; עברי, ומקורב לאידישאים. בעבודתו בספרייה אהב לשמש את הקוראים, ובמיוחד השתדל למלא את רצון תלמידי-החכמים". לדבריו, לונסקי היה
הנצחה

המשורר אלחנן אינדלמן הקדיש ללונסקי את שירו "אחרון קסמי ירח" (בספרו "אבן אקח לי", 1956).
אולם הקריאה של המרכז לחקר היהדות שנפתח בספרייה הלאומית של ליטא ע"ש מרטינאס מז'ווידאס (אנ') בווילנה עתיד להיקרא על שמו של לונסקי.
ספריו

תולדות ר' מרדכי ווייצעל הגאון הצדיק שהיה אבד"ק בוטען, וילנה: ש"פ גארבער, תרע"ז 1917. (הספר, באתר אוצר החכמה; הספר, באתר היברובוקס)
פֿון ווילנער געטאָ: געשטאַלטען און בילדער, געשריבען אין שווערע ציַיטן, וילנה: פֿאַרלאַג פֿון דעם פֿאַראיין פֿון די ייִדישע ליטעראַטן און זשורנאַליסטן אין ווילנע (דפוס ב. ציונסאן), תר"פ 1920. (הספר, בארכיון האינטרנט)
מהגיטו הווילנאי: טפוסים וצללים, כתובים לעתות בצרה, וילנה: אגודת-הסופרים והז'ורנליסטים העברים, תרפ"א.
לעגענדעס וועגן ווילנער גאון: ר' אליהו ב"ר שלמה זלמן; געקליבן פֿון מענטשן און ספרים פֿון ח' לונסקי, וילנה: די ניַיע יִידישע פֿאָלקסשול ('יוגנט ביבליאָטעק חבר'), 1924. (על הגאון מווילנה, ספרון לילדים)
חיים חייקל לונסקי, פּורים סאַראַגוסאַ: (לעגענדע); נחום יוד [=יערוסאַלימטשיק], פּורים אין בוכאַרע, וילנה: די ניַיע יִידישע פֿאָלקסשול ('ביבליאָטעק גרינינקע ביימעלעך'), 1928. (ספרון לילדים)
גאונים און גדולים פֿון נאָענטן עבר: ספּורים און אגדות פֿון זייער לעבן און שאַפֿן, וילנה: (דפוס נאָטעס ושוויַיליך), תרצ"א. (הספר, בארכיון האינטרנט)
לקריאה נוספת

פרידה שור, "ספריית שטראשון והספרן חייקל לונסקי כמשקפים את חיי ההשכלה והתרבות היהודית בווילנה", עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, 2005.
יחזקאל ליפֿשיץ, "חײַקל לונסקיס אַ ווענדונג וועגן דער שטראַשון־ביבליאָטעק", בתוך: פּנקס פֿאַר דער פֿאָרשונג פֿון דער ייִדישער ליטעראַטור און פּרעסע, כרך א, ניו יורק: אַלוועלטלעכער ייִדישער קולטור-קאָנגרעס, תשכ"ה 1965, עמ' 360–362.
ישראל קלויזנר, "חייקל לונסקי הי"ד", רשומות, 2 (1947), עמ' 60–61.
קלמן פרבר, "מפגישותיי עם ר' חייקל לונסקי", אולקניקי, ראדין, וילנה: מיומנו של בן תורה בשואה ולפניה, ירושלים: ח' פרבר, תשס"ז 2007, עמ' 184 ואילך. (הספר, באתר אוצר החכמה)
הערות שוליים

1 2 3  לא ידוע היה אם חייקל לונסקי נספה בשנת תש"ב-1942 או בשנת תש"ג-1943, עוד בהיותו בגטו וילנה או במחנה ההשמדה טרבלינקה; ואולם ב-1999 העיד קרוב-משפחתו נחמן דושנסקי;‏ (1919–2008) שעלה לישראל מרוסיה ב-1989, בדף עד השמור ביד ושם, כי לונסקי מצא את מותו יחד עם בתו בגטו וילנה בשנת 1942 – וזאת על סמך מכתב מאת שמרקה קצ'רגינסקי שנמסר לידיו ובו מידע על נסיבות מותם של השניים. ראו חייקל לוסקי: דף עד שמולא על ידי נחמן דושנסקי, 29 באפריל 1999, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר יד ושם; לונסקי [הבת]: דף עד שמולא על ידי נחמן דושנסקי, 29 באפריל 1999, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר יד ושם.
↑  וראו ספרון שפרסם: שמואל אשר בר' חיים הלוי מווילנא, חיים שׁאל, וילנה: דפוס ציונסזאָהן, תרס"ט, באתר היברובוקס.
↑  חיים חייקל לונסקי (נכדו), תולדות הגאון הצדיק מרן רבי מרדכי וויצעל מאשמינא, וילנה תרע"ז-1917, באתר אוצר החכמה; הספר, באתר היברובוקס.
↑  אבידב ליפסקר, "שפת הצלליות של השיר הפרולטרי – ביטוי חזותי וביטוי מילולי בשירת החלוצים ובשירת העמל", דפים למחקר בספרות, 12 (תש"ס), עמ' 123.
1 2  ישראל קלויזנר, ‏בתי-עקד ספרים בירושלים דליטא, ישראל רודניצקי (עורך), מאסף וילנה / ווילנער זאַמלבוך, תל אביב: איגוד עולמי של יוצאי וילנה והסביבה בישראל, תשל"ה, עמ' 51, בארכיון האינטרנט.
↑  יצחק ארד, תולדות השואה – ברית-המועצות והשטחים המסופחים, ירושלים: יד ושם, תשס"ד 2004, עמ' 752. על קורותיו של לונסקי בגטו ראו הערמאַן קרוק, טאָגבוך פֿון ווילנער געטאָ, ניו יורק: ייווא, 1961, עמ' 178–179.
↑  מירה ברגר, 'הגימנסיות העבריות בפולין ובליטא', בתוך: צבי שארפשטיין (עורך), החנוך והתרבות העברית באירופה בין שתי מלחמות העולם, ניו יורק: עוגן, תשי"ז, עמ' 514.
↑  שלום לוריא, "וילנה שלנו – עיר ואם", בתוך: צפורה אפרת, שלום לוריא, שלמה פרנק (עורכים), מדורות: השומר הצעיר בווילנה והגליל, גבעת חביבה: יוצאי השומר הצעיר בווילנה והגליל; יד יערי, תשנ"א 1991, עמ' 41.
1 2  שלום חולבסקי, כמה געגועים, כמה חן: נייסביז', וילנה, ראקוב, קיבוץ דליה: מערכת; הוצאת ארגון הפרטיזנים לוחמי המחתרת ומורדי הגטאות בישראל, תשס"ב 2002, עמ' 140.
↑  רוז'קה קורצ'ק-מרלא, יהודה טובין (עורכים), אבא קובנר – משלו ועליו, תל אביב: מורשת - בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ, 1988, עמ' 87.
↑  אבא קובנר, על הגשר הצר: מסות בעל פה, תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"א 1981, עמ' 50.
↑  ד. פלינקר, בעלי תשובה, הַבֹּקֶר, 7 בינואר 1944. וראו שם אנקדוטה על לונסקי.
↑  ישראל גוטמן, "היהודים בפולין לאחר המלחמה", ילקוט מורשת לג (תשמ"ב), עמ' 78.
↑  ישראל קלויזנר, "חייקל לונסקי הי"ד", רשומות, 2 (1947), עמ' 60.
↑  Judaica Research Centre opens, The Baltic Times, 31 May 2017.
↑  וראו ביקורת: נ. ווייניג, חייקל לונסקי, ליטערארישע בלעטער, 17 במרץ 1933.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303535105171  PLWABN: 9810631627605606  GND: 1074698789  ISNI: 0000 0000 6855 9741  LCCN: nr97007940  VIAF: 306407980   WorldCat (עם VIAF): 306407980
חוצץ

במדעי המחשב חוצץ (באנגלית: Buffer) הוא מקטע זיכרון המאחסן מידע באופן זמני בעת העברתו ממקום למקום. העברה של מידע יכולה להתבצע מהתקן קלט ליישום מחשב במחשב, מיישום במחשב אל הפלט, בין שני תהליכים, בין שני התקני אחסון וכו'. חוצץ יכול להיות מיושם ברמת החומרה או התוכנה.
שימושים

חוצצים קשורים קשר הדוק עם התקני קלט/פלט. לרבים מהתקני החומרה יש חוצץ באמצעותו ניתן להעביר מהם או אליהם גושי מידע. בכונן קשיח למשל, ישנו חוצץ המקבל את המידע הנקרא על ידי הראש הקורא/כותב. לאחר שהחוצץ מתמלא, הכונן מסמן למערכת ההפעלה באמצעות פסיקה שיש לקרוא את תוכן החוצץ.
שימוש נוסף בחוצצים הוא על-מנת לסנכרן זרם של נתונים המתקבל בקצב בלתי ידוע או במהירות שלא ניתן לטפל בו בזמן אמת. בצורב דיסקים למשל, פעולת הצריבה חייבת להתבצע מהתחלה עד הסוף בשטף בלתי פוסק על-מנת למנוע את פגימת הדיסק (Data corruption). לכן, יש להכין את כל החומר המיועד לצריבה בטרם התחלת פעולת הצריבה. בדוגמה זו, החוצץ עוזר להתגבר גם על בעיית המהירות (פעולת הכתיבה למדיה היא פעולה איטית ביחס לגישה לקובץ בזיכרון ה-RAM), וגם על כך שהנתונים נדרשים באופן סדרתי בקצב מסוים.
שימושים > חוצץ בודד

כאשר קיים חוצץ יחיד, המידע נכתב אל החוצץ. כאשר החוצץ מתמלא, הוא מאותת למערכת ההפעלה שיש לנקות אותו, המידע מועתק מהחוצץ ליעדו, תוכן החוצץ נמחק והחוצץ חוזר לשימוש. בשיטה זו, התהליך הכותב חייב להמתין עד שהחוצץ יתפנה לכתיבה.
שימושים > חוצץ כפול

בשיטה זו קיימים שני חוצצים. המידע נכתב בכל פעם אל חוצץ אחד בלבד. כאשר חוצץ זה מתמלא, הוא מועבר לטיפול מערכת ההפעלה שמעבירה את תוכנו ליעד. בינתיים, ממשיך התהליך לכתוב לחוצץ השני. כאשר החוצץ השני מתמלא, התהליך חוזר לכתוב אל החוצץ הראשון (שהתרוקן בינתיים) ומעביר את הטיפול בחוצץ המלא למערכת ההפעלה. יתרונה של שיטה זו הוא שבכל זמן נתון קיים לפחות חוצץ אחד פנוי אליו אפשר לכתוב מידע ולכן אין צורך לחכות לריקון של החוצץ.
שימושים > חוצץ מעגלי

חוצץ מעגלי הוא חוצץ שהתא האחרון בו מצביע חזרה לתא הראשון. בעת הכנסת איבר, מוסיפים את האיבר בתא הפנוי הבא ובעת קריאה קוראים את התו הראשון שהוכנס. היתרון בשיטה זו הוא שמאחר ומדובר בתאים שונים ניתן לבצע פעולות כתיבה וקריאה במקביל.
בעיות עם חוצצים

בדומה לכל מבנה נתונים, חוצצים סובלים מבעיות.
בעיות עם חוצצים > חריגה מהמינימום (Underflow)

חריגה מהמינימום נגרמת כאשר תהליך מרוקן חוצץ מהר יותר מאשר החוצץ מתמלא. כיוון שקצב עיבוד הנתונים גדול מקצב הכנסת הנתונים, על התהליך הקורא לעצור על מנת לאפשר לחוצץ להתמלא - דבר שעלול לגרום להשחתת מידע מכיוון שחוצצים מיושמים בדרך-כלל במקומות בהם סוג המידע אינו מאפשר עצירה כזאת. על-מנת להתגבר על הבעיה, נהוג להגדיר חוצצים גדולים מספיק ולכתוב אליהם מספיק מידע לפני תחילת הקריאה מהם.
בעיות עם חוצצים > הצפה (Overflow)

בניגוד לחריגה מהמינימום  שהיא בעיה מובנית במודל, הצפה היא בעיה הקשורה ליישומים מעשיים. הצפה מתבצעת כאשר תהליך מנסה לגשת לקטע בזיכרון הנמצא אחרי המקום שהוגדר עבור החוצץ (בדרך-כלל כאשר החוצץ התמלא). המידע המוצף מהחוצץ עשוי לגרום נזק למידע המצוי בתאים הסמוכים בזיכרון. נזק זה עלול להתבטא בנתונים שגויים ואף בקריסה של המערכת.
| מבני נתונים |
| --- | --- | --- |
| מבנים מופשטים | רשימה • מחסנית • קבוצה • מולטי קבוצה • תור • דו-תור • תור עדיפויות • מילון • מחרוזת • איחוד קבוצות זרות |  |
| מימושים ליניאריים | מערך • מערך משונן • טבלת גיבוב • רשימה מקושרת • רשימת דילוגים • חוצץ |  |
| גרפים ועצים | ערימה  (בינארית • בינומית • פיבונאצ'י) • עץ חיפוש  (עץ אדום שחור • עץ 2-3 • עץ 2-3-4) • עץ סיפות • עץ B • עץ +B • עץ AVL • עץ Splay • עץ BSP • עץ kd • עץ R‏ • Trie • X-fast trie • טריי y מהיר• עץ WAVL |  |
| הסתברותיים | מסנן בלום |  |
חואן מנואל ורגאס

חואן מנואל ורגאס ריסקו (בספרדית: Juan Manuel Vargas Risco, נולד ב-5 באוקטובר 1983) הוא כדורגלן עבר פרואני ששיחק בעמדת הקיצוני.
קריירת מועדונים

ורגאס החל את דרכו באוניברסיטריו דה דפורטס, בשנת 2002 עלה לקבוצה הבוגרת בה שיחק שנתיים. בשנת 2005 חתם בקולון.
באוגוסט 2006, הוא חתם על חוזה לארבע שנים בקטאניה. ב-31 באוקטובר 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בצורה דרמטית בדקה ה-88 בתיקו 1-1 נגד סיינה. במהלך שנותיו במועדון היה לשחקן מוביל במועדון וסייע להם להישאר בליגה שנתיים ברציפות, ומשך את עיניהן של קבוצות רבות באיטליה.
ב-5 ביולי 2008 חתם בפיורנטינה תמורת 12 מיליון אירו. בפיורנטינה הוסט לעמדת המגן השמאלי, אך לא הצליח לשחזר את יכולתו הטובה ולאחר שחזר לעמדתו הטבעית הצליח להוביל את המועדון. בעונת 2009/2010 היה שותף להעפלה ההיסטורית של המועדון לשלב שמינית גמר ליגת האלופות לראשונה מזה 10 שנים.
ב-31 באוגוסט 2012 הושאל לגנואה עד לסיום העונה, ולאחר עונה חזר לפיורנטינה.
בקיץ 2015 עבר לריאל בטיס. ב-4 בינואר 2017 חתם בקבוצת נעוריו אוניברסיטריו.
קריירה בינלאומית

ב-13 באוקטובר 2004 ורגאס ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת פרו נגד פרגוואי במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006. ב-12 בספטמבר 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד בוליביה. הוא היה שותף להעפלה של הנבחרת לחצי גמר קופה אמריקה 2011, אך הורחק בחצי הגמר לאחר שנתן מרפק לשחקן אורוגוואי.
זכויות להט"ב בירדן

| --- | --- |

ירדן
 מעמד בחוק:  הומוסקסואליות ולסביוּת חוקיות מ-1951
 הגנה מפני אפליה:  אין
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  נישואים חד־מיניים אינם חוקיים במדינה
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  נגד, תמכה בהצעה הנגדית מטעם סוריה
זכויות לסביות, הומואים, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים (להט"ב) בירדן נחשבות למתקדמות יחסית בהשוואה לרוב המדינות האחרות במזרח התיכון.
פעילות מינית חד-מינית לא הייתה חוקית בירדן עד שנת 1951, עד אשר ניסחה ירדן חוק עונשין משלה, אשר לא הביא להפללה של הומוסקסואליים. התנהלות הומוסקסואלית נותרה חוקית בירדן. עם זאת, ניתן להעמיד לדין להט"בים המגלים חיבה במרחב הציבורי בגין "שיבוש המוסר הציבורי" ורוב ציבור הלהט"בים מתמודדים עם אפליה חברתית שלא חווים תושבים שאינם להט"בים.
מעמד בחוק

| --- | --- |
 :  ראו גם – זכויות להט"ב במזרח התיכון
החוק הפלילי של המנדט הבריטי הפליל את ההומוסקסואלים עם עד 10 שנות מאסר, עד שנת 1951, כאשר ירדן אימצה את חוק העונשין שלה שלא הפליל אותם. גיל ההסכמה ליחסי מין במדינה הוא 16.
חוק העונשין הירדני אינו מאפשר לבני משפחה להכות או להרוג בן ממשפחתם שמיניותו מתפרשת כמביאה "חרפה" לכל המשפחה. החל משנת 2013, חוק העונשין החדש המתוקן הופך הריגה על כבוד המשפחה, כהצדקה חוקית לרצח, לבלתי חוקית.
חוק העונשין הירדני מעניק למשטרה את שיקול הדעת בכל הנוגע להגנה על שלום הציבור, שלעיתים נעשה בו שימוש כנגד הומוסקסואלים המארגנים אירועים ומחאות חברתיות.
היסטוריה

הפעם הראשונה שממשלת ירדן מסרה הצהרה פומבית כלשהי בנוגע לזכויות להט"ב הייתה בכנס העולמי הרביעי לנשים שהתקיים בשנת 1995. הוועידה הבינלאומית ביקשה לטפל בסוגיות זכויות נשים בקנה מידה עולמי, והועלתה הצעה לקיים את הוועידה באופן רשמי. לטפל בזכויות האדם של נשים לסביות וביסקסואליות. הנציגים הירדנים לכנס סייעו לדחות את ההצעה. לאחרונה, גם צירי הממלכה המאוחדת התנגדו למאמצים שהאו"ם עצמו יתמוך בזכויות הלהט"ב, אם כי הצעה מאוחרת זו אומצה בסופו של דבר על ידי האו"ם.
דיווחים אחרונים מצביעים על כך שאף על פי שמספר גדול של אזרחים להט"בים נמצאים בארון ולעיתים קרובות הם צריכים לנהל חיים כפולים, גל חדש של להט"בים צעירים יותר מתחיל לצאת מהארון והולך ונראה יותר במדינה, ופועל להקים קהילה להט"בית תוססת של סרטים, עיתונות, ספרות, אומנות להט"ב ועוד מקצועות אחרים. מרבית הירדנים ה"פתוחים" הללו הם משכילים ומגיעים ממשפחות אמידות ממעמד הביניים והעשירים.
בשנת 2015 פרסם משרד הפנים הירדני הצהרה על זכויות להט"ב בתגובה לפרסום סביב אירוע על זכויות הלהט"ב שהתקיים בעמאן. בהצהרה נאמר כי זכויות הלהט"ב מתנגשות עם חוקי האסלאם אשר זו היא דתה של המדינה וכי החוק הירדני מפליל את קיום ישיבות הציבור ללא אישור מראש וכן התנהלות ציבורית המפרה את שלום החברה. לפיכך, הכרה בקהילות להט"ב נחשבת להפרה של השריעה האסלאמית ובהמשך גם לחוקה הירדנית. כל הצעה של "מעוותים מינית" להפר את הוראות חוק השריעה ואת הצו הכללי, ולשם כך ההצעות האמורות נחשבות לפשע שעונש על פי חוק. כך לדברי משרד הפנים הירדני.
בשנת 2017 נאסרה הופעתה של משרוע ליילה, להקה לבנונית בירדן. ההודעה יצאה על ידי משרד הפנים. השמרנים התנגדו לעמדות הליברליות של הלהקה ולעובדה שאחד מחברי הלהקה, חאמד סינו, הוא גיי.
זהות מגדרית

בשנת 2014, התיר בית המשפט העליון בירדן, לאישה טרנסג'נדרית לשנות את שמה החוקי ואת מינה לנקבה לאחר שהביאה דוחות רפואיים מאוסטרליה. ראש המחלקה למעמד אזרחי ודרכונים הירדני הצהיר כי שניים-שלושה מקרים של שינוי מין מגיעים למחלקה מדי שנה, וכולם מבוסס על דוחות רפואיים וצווי בית משפט.
באפריל 2018 העביר הפרלמנט הירדני את חוק האחריות הרפואית אשר אוסר על רופאים לבצע במטופל טיפול רפואי לשינוי מין והעונש עליו מגיע לכדי מאסר בפועל.
בתי המשפט המחוזיים אחראים לבדיקת מקרים של שינוי מין חוקי בירדן. ההחלטה בסופו של דבר היא של השופט הבכיר. בדרך כלל בית המשפט מייעד ועדה רפואית אשר תבחן את התובע בטרם תקבל החלטה בתיק.
תנאי מחיה

ועדת התקשורת מסדירה את התערוכה המסחרית וההפצה של סרטים ותוכניות טלוויזיה בירדן. בשנת 2016 קבעה ועדת התקשורת כי לא ניתן להציג את הסרט הילדה הדנית (אנ') בפומבי משום שהוא מעודד סטייה ואי סדר ציבורי. מדיה מודפסת מוסדרת בחוק העיתונות והפרסום.
חוק העיתונות והפרסום תוקן בשנת 1998 ובשנת 2004. המסמך הראשוני אוסר על תיאור או אישור של "סטייה מינית", שייתכן שכללה הומוסקסואליות. למהדורה המתוקנת בשנת 2004 יש כמה הוראות שיש להן השפעה ישירה על זכויות הלהט"ב. ראשית, האיסור הוחלף בדרישה כללית כי העיתונות "תכבד את ערכיה של האומה הערבית והאסלאמית וכי על העיתונות להימנע גם מפגיעה בחייהם הפרטיים של אנשים".
בשנת 2007 הושק מגזין ראשון בירדן בנושא להט"ב, My.Kali. שנה לאחר מכן, My.Kali השיקו גם אתר באינטרנט, בעריכתה של הדוגמנית הגאה בפומבי ח'אליד עבד אל-האדי, דבר אשר גרר כותרות במדינה, מכיוון שהיה זה המדיה הלהט"ב הראשון שהיה אי פעם באזור הערבי.
אירועים נערכו בבירה הירדנית עמאן ביום הבינלאומי נגד הומופוביה, טרנספוביה וביפוביה בשנת 2014 ו-2015, למטרות חינוכיות ולמטרת הרמת קול לקהילה ודיון באתגרים העומדים בפנייה. באירועים השתתפו פעילים רבים וחברי קהילת הלהט"ב ובני ברית להט"ב בירדן. באירוע השני שהתקיים בשנת 2015 שגרירת ארצות הברית בירדן אליס וולס הייתה אחת מהדוברות. האירוע שהתקיים בשנת 2015 פורסם וסוקר כמעט בכל כלי התקשורת במדינה.
דעת קהל

על פי סקר שנערך בשנת 2019, 93% מהירדנים ענו לא, ו-7% ענו כן, לשאלה "האם החברה צריכה לקבל הומוסקסואליות?". סקר נוסף נערך מאוחר יותר בשנת 2019, לשאלה "האם על אנשי להט"ב למחות ולדרוש זכויות משלהם?", 78% ענו שלא, לעומת 22% שענו שכן.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות מינית בין אנשים מאותו המין היא חוקית:  (מאז 1951)
גיל הסכמה שווה:  (מאז 1951)
חוקים נגד אפליה בעבודה בלבד: 
חוקים נגד אפליה במתן טובין ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, הסתה): 
נישואים חד מיניים: 
הכרה בזוגות מאותו המין: 
אימוץ ילד חורג על ידי זוגות מאותו המין: 
אימוץ משותף על ידי זוגות מאותו המין: 
להט"בים מורשים לשרת בצבא באופן גלוי: 
זכות חוקית לשנות מגדר: 
גישה להפריה חוץ-גופית לנשים לסביות: 
פונדקאות מסחרית לזוגות הומואים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים מורשים לתרום דם:
ראו גם

להט"ב ואסלאם
My.Kali
הערות שוליים

↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏20 בנובמבר 2016
↑  "'Honour killings' law blocked" (באנגלית בריטית). 2003-09-08. נבדק ב-2020-11-11.
↑  Jordan courts sentence 2 for ‘honor killings’, NBC News (באנגלית)
1 2  Aaron Magid, Little protection for gays in Jordan, Al-Monitor, ‏12 באוגוסט 2014 (באנגלית)
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏11 במרץ 2013
↑  Movie Reviews | Three Stories From Amman, The Black Iris, ‏9 במאי 2008 (באנגלית)
↑  Investigating the LGBT Narrative: We Interviewed 11 Jordanians on the Mashrou' Leila Ban, Al Bawaba (באנגלית)
↑  القضاء يوافق على تغيير جنس أردني من ذكر إلى أنثى, وكالة عمون الاخبارية
↑  Draft of Medical Liability Law bans sex-change and cloning in Jordan, en.royanews.tv (באנגלית)
↑  Banned: Film and television censorship in Jordan, 7iber | حبر (באנגלית)
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏21 בפברואר 2006
↑  My Kali, My Kali (באנגלית)
↑  Edward Siddons, the magazine queering the middle east, i-D, ‏2016-05-25 (באנגלית)
↑  Michele Benini, Jordan: a gay magazine gives an hope to Middle East | Il Grande Colibrì, ‏8 באוגוסט 2012 (באנגלית)
↑  Gay Egypy - Gay Middle East, web.archive.org, ‏11 ביולי 2011
↑  "The Arab world in seven charts: Are Arabs turning their backs on religion?". BBC News (באנגלית בריטית). 2019-06-23. נבדק ב-2020-11-11.