התערבות מבוססת ראיות
מאפייני יסוד > בסיס ראייתי > א. בדיקת הספרות הקיימת

ניסוח שאלה קלינית. השאלה חייבת להיות כזו שניתן לענות עליה בכלים מחקריים כמותיים בעלי תוקף ומהימנות ידועים. מקובל להבחין בין שני סוגי שאלות קליניות: א. שאלות רקע: לדוגמה מהם המאפיינים וגורמי הסיכון של סכיזופרניה לאחר אשפוז ראשון. ב. שאלות בנוגע לאבחנה והתערבות, מניעה ופרוגנוזה של מצב קליני מסוים: למשל איך ניתן לטפל באובדנות אצל אנשים בוגרים עם סכיזופרניה שחזרו מאשפוז ראשון. הדרך המקובלת כיום לניסוח של שאלות קליניות במדעי החברה, הבריאות והרווחה היא הדרך המיוצגת על ידי ראשי התיבות באנגלית PICO: (Population/Problem - Intervention- Comparison- Outcome ). לפי עקרונות דרך זו מגדירים תחילה את האוכלוסייה הנחקרת או הבעיה הנחקרת (Population/Problem). לדוגמה דיכאון מז'ורי אצל ילדי מהגרים. לפעמים חלק זה יהיה ספציפי יותר ויכלול פרטים על הקשרים סביבתיים ותרבותיים. לדוגמה: דיכאון מז'ורי אצל ילדי מהגרים במשפחות חד הוריות. השלב השני הוא הגדרת ההתערבות המוצעת (Intervention) : כאן יהיה צורך בפירוט רב יחסית ובהגדרה ספציפית מאוד. השלב הבא הוא ניסוח ההתערבות המשוות (Comparison). זו למעשה קבוצת הביקורת במחקר שיבוצע. לפעמים היא מקבלת טיפול תמיכתי בלבד, ולעיתים היא מקבלת טיפול אחר המקובל לאותה בעיה. תוצא (Outcome): הכוונה כאן למדדי התוצאה של ההתערבות בניסוי שיבוצע לעומת תוצאת ההתערבות המושווית. דוגמה: עליה במסוגלות העצמית שתימדד באמצעות כלי מחקר בעל תוקף קליני. שיטה נוספת ומורחבת לניסוח השאלה הקלינית נקראת שיטת PESICO. היא נבדלת מהשיטה שתוארה לעיל בכך שנוספת בה האות E לציון סביבה (Environment). לפי גישה זו יש להתחשב לא רק בנתיב הליניארי של בעיה-טיפול/טיפול משווה ותוצא. יש להתחשב גם בהקשר הסביבתי של הטיפול: הסביבה הנוכחית (או העתידית) של האדם. לדוגמה: האם הסביבה תתמוך במאמציו של המטופל להיגמל משתיה? בנוסף נשאלת השאלה מי הם בעלי העניין בשינוי. למשל- איך ישפיע תהליך הגמילה משתייה שעובר המטופל על שאר בני המשפחה?
בחירת מקורות מידע מתאימים לחיפוש מענה על השאלה: מקורות כאלה יכולים להיות ספרות מקצועית, טיפולית וכדומה. בבחירות מקורות המידע המתאימים יכולים לסייע הכללים הבאים: א. מיהו הכותב? האם יש לו מוניטין בתחום? (אפשר לראות זאת לפי מספר המאמרים הקודמים שפרסם בנושא והתגובות אליהם). ב. דיוק: מהו המקור למידע במאמר? האם העובדות ניתנות לאימות? ג. אובייקטיביות: האם יש סיבה לחשוד שהתוצאות במחקר מוטות בדרך כלשהי? ד.עדכון: ממתי פורסם המאמר ומה גיל הנתונים עליהם הוא מתבסס?
בחירת מאגרי המידע המתאימים לחיפוש מענה לשאלה. ישנם מאגרי מידע רבים, חלקם רב תחומיים כמו Sopus ,Web of science או ספריית קוקרן. אחרים יותר ספציפיים דוגמת PsychINFO PubMed ועוד רבים אחרים. יש הבדל בין מאגרי מידע שונים מבחינת התחומים שהם מכסים, כתבי העת שהם מכסים, ובחלק מהמקרים גם אלגוריתמים של חיפוש מידע היכולים להשתנות ממאגר אחד למשנהו.
הפעלת אסטרטגיית חיפוש: בדרך כלל מאגרי מידע מתבססים על שימוש בביטויי מפתח. רשימה של ביטויי מפתח כאלה, המבוססת על מילים נרדפות או ביטויים דומים המתארים את הבעיה, האוכלוסייה, הסביבה, ההתערבויות והתוצאים יכולה לייעל את החיפוש.
התאמות באסטרטגיית החיפוש כדי שתענה ביעילות ובצורה מלאה על השאלה שהועלתה.
הערכת ראיות שנמצאו בספרות: ראיות יוערכו לפי: א. סוג המחקר והיקפו (מחקר מטה אנליטי הוא חזק יותר מניסוי מבוקר שחזק יותר מניסוי שאינו מבוקר). ב. התאמת אוכלוסיית המחקר והמדגם. ג. גודל האפקט ורמת המובהקות במבחנים הסטטיסטיים, ד. תוקף ומהימנות של כלי המחקר (שאלונים וכדומה) שבהם נעשה שימוש, ה. הערכה של מספר הנבדקים הדרוש להערכת הטיפול.
ב. בניית מערך המחקר ישנם סוגים רבים ושונים של מחקר כמותי, כל אחד מהם מיועד לצרכים שונים ונסיבות שונות. בפרקטיקה מבוססת ראיות ישנה חשיבות רבה להתאמת מערך המחקר על כל מרכיביו ומאפייניו, לבעיה אותה רוצים לבדוק.
ג. ניתוח התוצאות: ניתוח התוצאות נעשה בשיטות סטטיסטיות שונות המקובלות לצורך זה במדעי החברה: סוגי רגרסיה שונים, ניתוחי שונות ועוד. בניתוחים אלה יש לשים לב לא רק להבדלים בין קבוצות, אלא גם לגודל האפקט. בניתוח התוצאות חשוב לחוקר להבין לא רק מה השינוי שתרם כל רכיב בהתערבות אלא למה הרכיב הזה תרם, או לא תרם לתוצאה הסופית של ההתערבות.
ד. בניית ההתערבות: בהתבסס על המידע שנמצא במחקר על ההשפעה של כל רכיב בהתערבות, תיבנה בסופו של דבר ההתערבות כולה.
ה. קביעת אמות מידה לעקיבות (Fidelity Scale)