stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיראל ברגר
הערות שוליים

1 2 3   רותם מימון, שיראל ברגר: "אני רואה כמה קל לשפים לקחת בעלות על רעיון של אישה. לא עוד", באתר הארץ, 19 בינואר 2023
↑  adi oz, מיס קפלן: ראיון עם המייסדות של מסעדת הפופ אפ הטבעונית, באתר מגזין את, ‏2016-03-02
↑  ארי ליבסקר, איך עושה אגס?, באתר כלכליסט, 8 בפברואר 2019
↑  מדריך מסעדות טבעוניות מומלצות לטבעונים, באתר טבעוניות נהנות יותר
↑  Matan Choufan, השפית שיראל ברגר מביאה את הירקות לקדמת הבמה, באתר השולחן, ‏2019-10-02
↑  מריאנה בננסון, שיראל ברגר (מיס קפלן) הופכת לאורחת קבועה בפרנץ' 57, באתר טיים אאוט, ‏2016-12-12
↑  galiv, היא חוזרת: שיראל ברגר פותחת מסעדה חדשה בתל אביב, באתר טיים אאוט, ‏2018-02-22
↑  יוליה פריליק-ניב, איריס נשר יצרה מתוך השבר האישי והלאומי סדרת צלחות שמוגשות רק במסעדה אחת, באתר ynet, 4 בינואר 2024
↑  מריאנה בננסון, הכירו את השפים הישראלים שיעשו לנו כבוד באיטליה, באתר טיים אאוט, ‏2016-05-30
↑  שיראל ברגר, באתר Forbes Under 30, ‏2018-02-07
↑  עמית קלינג, רשימת המקיימים: 11 בוגרי רשימות "המבטיחים" שהכי הצליחו, באתר טיים אאוט, ‏2022-09-23
↑  galiv, ברגר קווין: שיראל ברגר היא שפית השנה 2019, באתר טיים אאוט, ‏2019-12-31
↑  לירן אוהלי, השפית הצעירה שעושה קסמים מפירות, באתר www.israelhayom.co.il, ‏23 במאי 2019
↑  לירן שבתאי, ‏Opa זכתה בפרס יוקרתי בדירוג הנחשב בעולם המסעדנות, באתר ‏מאקו‏, 19 בינואר 2023
↑  בר זגה, שוב רווקה: אורנה בנאי ובת הזוג נפרדו, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 17 במאי 2020
↑  אורי קואל, מלכת המטבח: שפית השנה שמנהלת רומן עם ירקות – ועם אורנה בנאי, באתר חדשות 13, 15 בפברואר 2020
↑  מאיה נחום שחל, השפית שיראל ברגר: "בישול זה תהליך נפשי עבורי", באתר כלכליסט, 3 באפריל 2023
סדר בתים

במחשוב, המונח סדר בתים (באנגלית: Byte Order, או Endianness) מציין את האופן בו נשמרים ערכים של מספרים שלמים בזיכרון מחשב.
רקע

בתחילת ימי המחשוב המהנדסים שתכננו כל מחשב חדש קבעו לעצמם את אופני השימוש בזיכרון, אך תוך זמן לא רב נתקבעה המוסכמה שנמצאת כיום בשימוש בכל המחשבים (למעט אולי יוצאי דופן נדירים ביותר).
מוסכמה זו היא כדלקמן: זיכרון המחשב מאורגן בבתים, כשכל בית מורכב מ-8 סיביות. המעבד ניגש לזיכרון לצורך קריאה או כתיבה בעזרת שימוש במצביעים. כל מצביע כזה נקרא גם "כתובת", ולכל בית בזיכרון המחשב יש כתובת משלו. אפשר להסתכל על כתובות אלו כמספרים שלמים בעצמן, ושני בתים נקראים "סמוכים" אם כתובותיהם נבדלות ב-1. המונח "סדר הבתים" מתייחס לאופן בו מאוחסנים בזיכרון המחשב מספרים שלמים שמיוצגים על ידי מספר בתים.
רקע > ייצוג שלמים במחשב

מספרים מיוצגים בזיכרון המחשב בצורה בינארית, כלומר על ידי רצפים של סיביות. מאז נתקבעה המוסכמה, כמעט כל המספרים בכל המחשבים מיוצגים על ידי מספר שלם של בתים, או במילים אחרות, מספר הסיביות שלהם הוא כפולה של 8. הגדלים הנפוצים ביותר הם מספרים המיוצגים על ידי בית יחיד, שני בתים, ארבעה או שמונה. כאשר מספר שלם מיוצג על ידי מספר בתים (כלומר יותר מבית אחד), אחד הבתים הוא הבית "המשמעותי ביותר", ואחד הבתים "הפחות משמעותי". הגדרות אלו שקולות לייצוג הספרות במספר עשרוני. למשל במספר ארבע ספרתי נאמר שספרת האלפים היא "המשמעותית ביותר", וספרת האחדות היא ה"פחות משמעותית". נפוצים בעיקר שני סוגים של "שלמים" במחשב: שלמים "ללא סימן" (unsigned), ושלמים עם סימן (signed). עבור שלמים עם סימן, שיטת הייצוג המקובלת נקראת משלים ל-2. שלם המיוצג בבית יחיד ללא סימן יכול לייצג ערכים בין 0 ל-255, בעוד שבשיטת משלים ל-2, בית יחיד יכול לייצג ערכים בין 128- לבין 127. הטבלה הבאה מציגה את גודלי השלמים הניתנים לייצוג, כתלות במספר הבתים:
| מספר הבתים | תחום המספרים ללא סימן | תחום המספרים בשיטת משלים ל-2 |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 עד 255 | 128- עד 127 |
| 2 | 0 עד 65,535 | 32,768- עד 32,767 |
| 4 | 0 עד 4,294,967,295 | 2,147,483,648- עד 2,147,483,647 |
| 8 | 0 עד 18,446,744,073,709,551,615 | 9,223,372,036,854,775,808- עד 9,223,372,036,854,775,807 |
קיימות שיטות נוספות לייצג שלמים במחשב, אך האמור בערך הזה מתייחס לשתי השיטות המקובלות - ללא סימן או משלים ל-2.
אטימולוגיה

מקור המונחים Little-Endian ו-Big-Endian באנגלית הוא הרומן הסאטירי משנת 1726, מסעי גוליבר של ג'ונתן סוויפט, והוכנס לשימוש במשמעות של סדר בתים על ידי דני כהן בשנת 1980.
ברומן של סוויפט מתוארת מלחמה בין ממלכת ליליפוט לשכנתה בלפוסקו. שתי הממלכות מאמינות באותם כתבי קודש, שמציינים במפורש ש"יש לשבור את הביצה מן הצד הנכון", אך לא מפרטים איזה צד הוא ה"נכון". צו מלכותי בליליפוט קבע שיש לשבור ביצים אך ורק מן הצד הצר, אך תושבי הממלכה השכנה, בלפוסקו, סירבו להישמע לצו והמשיכו לשבור את הביצים מן קצה הרחב (big-end), מה שנתן להם את הכינוי big-endians, והיה עילה למלחמה בין הממלכות. במאמר שפרסם כהן באחד באפריל 1980, הוא השווה את ה"מלחמה" על סדר הבתים למלחמה בין ליליפוט ובלפוסקו, וטבע את השימוש במונחים little-endian ו-endianesses לסדר בתים.
הגדרת סדר הבתים

כאמור, במוסכמה המקובלת למעשה בכל המחשבים בימינו, לכל בית בזיכרון המחשב יש כתובת משלו. כאשר שומרים מספר שלם המיוצג על ידי מספר בתים בזיכרון המחשב, הבתים המייצגים את המספר נשמרים ברצף, כלומר הכתובת של המספר היא כתובתו של הבית הראשון, ובכתובת הבאות שאר הבתים. נשאלת השאלה מהו הבית הראשון, וכאן צצות שתי אפשרויות: אפשר לאחסן את המספר כך שהבית הראשון הוא הבית המשמעותי ביותר של המספר, ואפשר לאחסן את המספר כך שהבית הראשון הוא הבית הפחות משמעותי של המספר. האפשרות הראשונה נקראת "Big Endian", כלומר הכתובת היא של "הקצה הגדול", הבית המשמעותי ביותר של המספר, והאפשרות השנייה נקראת "Little Endian", כלומר הכתובת היא של "הקצה הקטן", הבית הפחות משמעותי של המספר.
בשתי השיטות, הכתובת של המספר כולו נחשבת הכתובת הקטנה: במקרה של Big Endian זו כתובתו של הבית המשמעותי ביותר, ובמקרה של Little Endian זו כתובתו של הבית הפחות משמעותי.
הגדרת סדר הבתים > דוגמה

ניקח לדוגמה שלם המיוצג ב-16 סיביות, או שני בתים (כאמור, יש גם שלמים המיוצגים על ידי בית בודד, ארבעה, או שמונה בתים). לצורך הדוגמה נסתכל על המספר 6716. מספר זה נכתב בבסיס ספירה 16, או הקסאדצימלי, כ-0x1A3C. משמעות הדבר היא שהבית המשמעותי יותר הוא 0x1A (או 26 בכתיבה עשרונית), והבית הפחות משמעותי הוא 0x3C (או 60 בכתיבה עשרונית).
המחשב שומר מספר זה בכתובת זיכרון כלשהי, נקרא לה A: במחשב המשתמש בסדר בתים Little Endian, בכתובת A יישמר 0x3C, ובכתובת A+1 יישמר 0x1A, ואילו במחשב המשתמש בשיטת Big Endian, בכתובת A ישמר הערך 0x1A, ואילו ב-A+1 ישמר 0x3C.
האיור להלן מדגים איך ישמר המספר 168,496,141 או בבסיס 16 0x0A0B0C0D בייצוג של 32 סיביות (ארבעה בתים) במחשבים המשתמשים בשתי השיטות.
סדר בתים קטן: בכתובת הקטנה ביותר יישמר 0x0D
סדר בתים גדול: בכתובת הקטנה ביותר יישמר 0x0A
(שימו לב ש"הכתובת הקטנה" מופיעה בחלק העליון של האיור)
ישנם מעבדים המסוגלים לפנות לזיכרון בשתי השיטות (בדרך כלל השיטה שבשימוש בכל רגע נתון נשלטת על ידי אחת הסיביות ב"אוגר הדגלים"). דוגמאות למעבדים כאלו הם Alpha של DEC, ‏PowerPC של IBM, ‏SPARC V9 של סאן מיקרוסיסטמס, ARM ועוד.
פרוטוקולי תקשורת רבים יכולים להחשב בשיטת סדר בתים גדול, במובן שהחלק המשמעותי ביותר נשלח ראשון.
כך לדוגמה במערכת הטלפוניה הקלאסית, אנו מחייגים ראשית את מספר הקידומת, ולאחר מכן את שאר מספר היעד.
גם בתקשורת מחשבים מסוג IP עובדים בשיטת סדר בתים גדול. לעיתים, סדר כזה אינו הסדר שבו המחשב פועל. זו הסיבה שבתוכנות רבות משתמשים בפונקציות מיוחדות לפני השידור, ואחרי הקליטה. למשל ()htoa: ‏hardware to network. ו ()ntoh: ‏network to hardware.
נקודה צפה וסדר בתים

מעבדי x86 (מעבדי אינטל) הנפוצים משתמשים בשיטת Little Endian עבור כל סוגי נתונים (מספרים שלמים, נקודה צפה ו-BCD), אך יש מחשבים בהם מספרים של נקודה צפה נשמרים בשיטת Big Endian, ומספרים שלמים מאוכסנים בשיטת Little Endian. אין למעשה הכרח להשתמש באותה שיטה לייצג שלמים ומספרי נקודה צפה. קיים מגוון רחב של פורמטים לייצוג מספרי נקודה צפה, וכדי להאחיד את המערכות נקבע תקן IEEE 754 (אנ'), המגדיר ייצוגי נקודה צפה, אך אינו מגדיר את סדר הבתים (Endianness) בו יאוחסנו מספרים אלו בזיכרון.
עם זאת, במחשבים מודרניים סטנדרטיים (המיישמים את תקן IEEE 754), אפשר בפועל להניח כי סדר הבתים זהה עבור מספרי נקודה צפה כמו עבור מספרים שלמים.
תקשורת טורית

סוגיה דומה אך לא זהה קיימת בתקשורת טורית. בצורת תקשורת זו, הסיביות עצמן נשלחות על גבי הכבל אחת אחת, ולכן יש לענות על השאלה, כששולחים בית נתון, האם הסיבית הראשונה שנשלחת ("First Bit on the Wire") היא הסיבית המשמעותית ביותר או הפחות משמעותית של הבית. החלטה זו שייכת בדרך כלל לתקן החומרה הפיזי, ואינה משתנה גם כאשר אותו סוג תקשורת משמש מחשבים או פרוטוקולי תקשורת Big Endian או Little Endian.
הערות שוליים

↑  דני כהן, ON HOLY WARS AND A PLEA FOR PEACE, ietf.org, ‏1 באפריל, 1980
↑  לדוגמה: בתקנים Ethernet ו-RS-232 הסיבית הפחות-משמעותית (LSB) נשלחת ראשונה, ולעומת זאת בתקנים Token ring ו- FDDI הסיבית המשמעותית יותר (MSB) נשלחת ראשונה
המזח האמריקאי בעזה

| --- | --- |

מפת עזה. המזח הוקם בסמוך למחנה הפליטים א-שאטי
 מיקום
 מיקום:  רצועת עזה
 גוף מים:  הים התיכון
 קואורדינטות:  31°29′50″N 34°24′26″E﻿ / ﻿31.497222222222°N 34.407222222222°E﻿ / 31.497222222222; 34.407222222222
 פרטים
 תאריך פתיחה:  17 במאי 2024
 בעלים:   צבא ארצות הברית   צי ארצות הברית
 
  (למפת עזה מוגדלת) המזח האמריקאי בעזה(למפת עזה רגילה) המזח האמריקאי בעזה
 
המזח האמריקאי בעזה היה מזח צף שהוקם על ידי צבא ארצות הברית וצי ארצות הברית בחוף א-שאטי (מצפון למסדרון נצרים) באפריל 2024, ומטרתו הייתה לספק סיוע הומניטרי לתושבי רצועת עזה בעקבות המשבר ההומניטרי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. היעד האמריקני היה לספק לרצועת עזה דרך המזח כ-2 מיליון מנות מזון יומיות. צבא ארצות הברית סיפק את המזון, אך אישור חלוקת המזון היה באחריות צה"ל. חלוקת המזון הייתה אמורה להיעשות על ידי ארגוני הסיוע, אך צה"ל טען כי הארגונים נתונים לאיומי חמאס, שרוצה לראות בכישלון הפרויקט, ואילו ארגוני הסיוע טענו כי צה"ל אינו מספק אבטחה למשאיות המובילות את הסיוע.
בסוף יוני 2024, אספקת מזון באמצעות המזח הופסקה. צבא ארצות הברית הודיע על סיום פעילות המזח ב-17 ביולי 2024.
רקע

בעקבות מתקפת הפתע של חמאס הכריזה ישראל על פתיחה במלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון חמאס והשבת החטופים. המלחמה הובילה למשבר הומניטרי עקב קשיים בהכנסת מזון לרצועה דרך המעברים הישראליים, בין השאר בשל סגירת המעברים היבשתיים, בידוקים מוגברים, וחסימה של משאיות סיוע על ידי ארגונים ישראליים. בעקבות כך הודיע נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על הקמת מזח לחוף עזה כדי לאפשר את הובלת הסיוע דרך הים.
הקמה

הרעיון להקים מזח בעזה כדי להקל על אספקת הסיוע ההומניטרי הועלה בסוף אוקטובר 2023 על ידי נשיא קפריסין, ניקוס כריסטודולידיס.
ב-7 במרץ 2024 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן כי הורה לצבא ארצות הברית להקים מזח זמני שיאפשר להכניס כמות גדולה של סיוע הומניטרי לרצועת עזה מדי יום, הכולל מים, מזון, תרופות ואוהלים. ארצות הברית שאפה לספק כ-2 מיליון מנות סיוע הומניטרי ביום לתושבי הרצועה. לפי התכנון, הפרויקט היה אמור לכלול מזח צף, מסלול באורך כ-550 מטרים שיחובר לחוף, ומספר ספינות לוגיסטיות שיעבירו את הציוד אל המסלול. לאחר שהסיוע יגיע לנתיב, ניתן יהיה להעבירו לעזה. המזח היה צפוי לפרוק מדי יום סחורה שתאפשר את הזנתם של כ-40% מתושבי הרצועה. הסחורה הייתה אמורה להגיע לרחבי הרצועה באמצעות משאיות שישנעו את הסחורה מהמזח.
המזח הוקם על ידי יחידה משולבת של צבא ארצות הברית וצי ארצות הברית (Joint Logistics Over-The-Shore – JLOTS), המבצעת העברה של חיילים ואספקה דרך הים במקומות שבהם אין נמל או שאין אליו גישה מסיבה אחרת, ופועלת גם באזורי אסון להעברת סיוע הומניטרי. המזח הצף מורכב מחלקים שמחוברים זה לזה, והוא מיועד למפרץ יחסית מוגן וגלים של מטר לכל היותר, אך בחוף עזה הגלים מגיעים תכופות למעל מטר, יחד עם רוחות.
הובלה דרך נמל אשדוד הייתה מוזילה את המשלוחים ומייעלת אותם, אך נפסלה בגלל הצורך בהסכמת ישראל ובהתחייבותה לאבטח השיירות ההומניטריות מהנמל.
שיטת השינוע נקבעה תחת האילוצים של המים הרדודים בחוף עזה והתחייבותו של הנשיא ביידן ש"נעל אמריקאית" לא תדרוך בעזה:
אריזה בחבילות קטנות (Pellets) (בערך בגודל של 1 מ"ק לחבילה) ולא במכולות. דבר זה מצריך שימוש בכוח אדם רב ומקטין עוד יותר את תפוקת התהליך.
העמסת הציוד על אונייה גדולה בנמל בקפריסין.
עגינה מול חוף עזה, שם נפרק הציוד מהאונייה הגדולה ומועבר בספינות קטנות לנחתת שיכולה להגיע עד למזח.
הנחתת מתחברת למזח. הציוד נפרק שם, ומועמס למשאיות.
שינוע הציוד במשאיות לאזור היערכות ליד המזח.
מאזור ההיערכות, הציוד משונע במשאיות של ארגוני סיוע לנקודות חלוקה בעזה.
תחילת הפעולה

ב-10 במרץ הפליגה הנחתת "פרנק א. בסון" (General Frank S. Besson), הנחתת הגדולה ביותר בצבא ארצות הברית, מבסיס הצי בנורפוק בדרך למזרח הים התיכון על מנת להקים את המזח. הנחתת הובילה ציוד הנדסי לצורכי בניית המזח, וחיל משלוח שעסק בהרכבתו.
המשלוח הראשון של הסיוע מארצות הברית צפוי היה להגיע כ-60 ימים לאחר ההכרזה על הקמתו. ב-12 במרץ הודיע דובר הפנטגון כי ארבע ספינות לוגיסטיות של הצבא האמריקאי יצאו באותו היום מנמל וירג'יניה בדרכן למזרח הים התיכון על מנת להשתתף בבניית המזח, וכי המזח צפוי להיות מבצעי בתוך כ-60 יום, ויספק כשני מיליון ארוחות ביום.
ב-25 באפריל הודיע הפנטגון כי צבא ארצות הברית החל לבנות את הרציף הימי מול חופי העיר עזה, והצהיר כי הוא יחל לספק מזון לרצועת עזה בתחילת מאי. לפי התוכנית להובלת המזון לעזה, נמל לרנקה ישמש נקודת מוצא למסדרון הימי, שממנו יפליגו ספינות מסחריות עם סחורות עבור תושבי הרצועה לרציף הצף שנמצא מספר קילומטרים מחופי עזה, שם הן יפרקו את המטען אשר ייארז מחדש ויועמס על ספינות קטנות יותר שיביאו אותו למזח הצף המחובר לחוף, ומשם משאיות יעבירו את הסיוע לרצועת עזה. בידוק הספינות ייעשה בלרנקה בשיתוף פעולה של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי (USAID) וממשלת קפריסין. בתדרוך שהתקיים בפנטגון אישרו גורמי ממשל לכתבי CNN כי הפצת המזון בתוך עזה תנוהל על ידי USAID בשיתוף פעולה עם תוכנית המזון העולמית של האו"ם. לפי דיווח, צבא ארצות הברית היה אמור לבצע את החלוקה דרך המזח במשך שלושה חודשים, והמטרה הסופית הייתה להעביר את ניהול פרויקט הכנסת הסיוע לעזה לארגונים או חברות מסחריות.
ב־3 במאי השעה פיקוד מרכז של ארצות הברית את בניית המזח, עקב קשיי מזג אוויר, והודיע על העברת חלקי הנמל הצף לנמל אשדוד, שם יורכב ויאוחסן עד שוך הרוחות.
ביקורת על המיזם

על מיזם המזח היו ביקורות מכמה וכמה כיוונים:
טכנולוגיה – השימוש המבצעי האחרון ב-JLOTS היה בשנת 2010 באסון רעידת האדמה בהאיטי. מאז לא נעשה בו שימוש והציוד לא תוחזק בצורה נאותה. יצרנים של מספר רכיבים כבר אינם קיימים ולכן יש בעיה קשה להשיג חלקי חילוף לתפעול המזח.
תנאי מזג אוויר – המזח הצף תוכנן לעמוד בגלים קלים בגובה עד מטר אחד. לפני פריסת המזח הפנטגון ביצע ניתוח של מזג האוויר בחופי עזה ב-10 השנים האחרונות והגיע למסקנה שניתן יהיה להשתמש במזח הצף בחודשי הקיץ, אולם סערות בלתי צפויות בכל זאת גרמו נזקים למזח הצף והובילו גם למספר השבתות מתוכננות בפעולת המזח.
תפעול – ריבוי של פעולות העמסה ופריקה של ציוד מכלי תובלה אחד למשנהו מסבך את הפעילות ומקטין את קצב העברת הציוד.
עלות – לפני ביצוע המיזם, ההערכה הראשונית של משרד ההגנה של ארצות הברית הייתה שהמיזם יעלה כ-320 מיליון דולר. לאחר מכן, בתחילת חודש יוני 2024, פרסם משרד ההגנה הערכה מחודשת, שהייתה כ-230 מיליון דולר, כולל תיקוני הנזקים למזח. כך או כך הביקורת טוענת שמדובר בעלות גבוהה מאוד יחסית לתועלת שהביא המזח בפועל.
תחקיר

ב-27 באוגוסט 2024 פרסם נציב הביקורת הפנימי של הסוכנות האמריקאית לפיתוח בינלאומי דוח חריף על כישלון תוכנית המזח הצף מול חופי עזה, שעלתה כ־230 מיליון דולר ולא עמדה בציפיות. לפי הדוח, האמריקאים פעלו להקמת המזח למרות האזהרות הנוגעות לאופי הים התיכון. המזח פעל רק 20 ימים ולאחר שנראה ברקע פעולות צה"ל ברשתות החברתיות היו פלסטינים שהניחו שישראל השתמשה במזח לפעולה צבאית.
ראו גם

ארצות הברית במלחמת חרבות ברזל
הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה
נמל עזה
גן יער

גן יער, עמק הצבאים, ירושלים
גן יער הוא זרם בחינוך לגיל הרך, כלומר לילדים בגילאים 2–6, בו נמצאים הילדים ברוב שעות פעילות הגן בחיק הטבע. בכל מזג אוויר ועונה הילדים מוזמנים לשחק, לחקור וללמוד בסביבת יער וטבע. תפקיד המבוגרים בזרם חינוכי זה, הוא להשגיח ולהבטיח סביבה בטיחותית לחוויה מיטבית של הנאה וחקר, סביבה של משחק ודמיון ומגוון אפשרויות ליצירה ופעילות.
פעילות

אפשר לתאר גן-יער כ-"גן ללא קירות ותקרה" שכן רוב הפעילות היומיומית נעשית תחת כיפת-השמים ולא במבנה. הדגש הוא על היכרות ומשחק בסביבה הטבעית ובדברים המתאפשרים בה. חול, עלים, אדמה, בעלי חיים, פירות, פרחים, ענפים וכדומה הם כלי-העבודה הראשוניים של הילדים והצוות, ושימוש במשחקים מסחריים מוכרים נעשה בהמעטה או כלל לא. משחק ויצירה המושתתים על כוחות של דמיון ועשיה, הקשבה, פעילות מוטורית גסה ועדינה – הם מאפיין מובהק של גני ילדים ביער.
למרות ההבדלים הבולטים שבין חינוך בגן-יער וחינוך במבנה, גנים אלו באים לענות על אותם צרכים תרבותיים, היסטוריים והתפתחותיים המוכרים למערכת החינוך הממלכתית ונועדו למלא את אותה מטרה בסיסית: לטפל, לסקרן ולחנך ילדים צעירים.
מתוך שתנאי השטח הטבעיים באזורי הארץ הם שונים ומגוונים, כך גם גני-יער יכולים להיות שונים זה מזה: סביבת טבע עירוני אינה כסביבת טבע בעמק-הירדן, בגליל, בנגב או במישור החוף והדבר יבוא לידי ביטוי בסדר היום של הגן, בחומרים הזמינים לפעילות, בהקמת מחסות ומבנים ארעיים בשטח ועוד. בנוסף לגורמי השטח המשתנים, ישנה חשיבות פילוסופית ומקום לתודעה עצמאית של כל גן וגן ולביטויים אישיים של הצוות המוביל.
למרות השוני, יהיו מספר פעילויות אופייניות בגן-יער:
| --- | --- |
פעילות: תועלת התפתחותית
משחק חופשי ומשחקי דמיון (תוך שימוש בכל המשאבים והרעיונות העולים): המשחק החופשי מבסס ביטחון והכרות עמוקה עם השטח ועם הגוף הפיזי, תוך התנסות והסקת מסקנות אישיות.  הדמיון הוא כלי מחשבתי ראשוני המבסס חשיבה פתוחה ויצירתית בה הכל אפשרי כמעט, מה שיתמוך בתהליכי למידה ועשיה עתידיים.
משחק תפקידים: משחק דרמטי המצריך יכולות גבוהות של שיתופי-פעולה, דמיון, תקשורת מילולית, הכרות עם מודלים התנהגותיים ונורמות חברתיות, עבודת צוות ותכנון.  במשחק זה יכולים הילדים לעבד חוויות להן נחשפו מהסביבה ולהופכם לשלהם. להתנסות בחוקי החברה והכוחות הפיזיים של הארץ והגוף ולהפנימם בצורה חוויתית ולא כמושג מרוחק.
בניית מחסות או מבנים בגדלים שונים בשטח, מענפים, עלים, צמחים ואדמה בעזרת ילדים ומבוגרים אחרים: עבודה הדורשת יכולת פיזית במרחב, יכולת תכנון, הגדרה של יעדים, התנסות הנדסית, שיתוף פעולה והתמדה.
ספירה, מנייה או חיפוש תבניות מתמטיות: עיצוב של חשיבה חשבונית ומושגים שונים בה כגון, מנייה, ראיה-כמותית, חד-ערכיות, פעולות חשבוניות ראשוניות (חיבור, חיסור, כפל חילוק)
משחקי זיכרון המשתמשים בחפצים הזמינים באופן טבעי: חידוד הזיכרון ויכולת השליפה, מתן שמות לאובייקטים
האזנה לסיפורים; שירת שירים ודיקלומים: עבודה על יכולת ריכוז והתמקדות, דמיון והקשבה
סידור פריטים ליצירת תמונה (מנדלה לדוגמה): מודעות לאסתטיקה ולאסתטיקה של הטבע, על החזרתיות שבה ועל הצבעים הייחודיים ותפקידיהם בחיינו. הגברת תחושת המסוגלות העצמית והיצירתיות. מוטוריקה עדינה
טיפוס על עצים וסיור ביער: מודעות גופנית וכוח מוטורי, שיווי-משקל והתמצאות
משחקי-חברה כגון תופסת או מחבואים: מגביר את ההכרה העצמית תוך הכרת האחר והיכולת לצפות את תנועתו או התנהגותו. חיזוק קביעות-אובייקט וביטחון בסביבה.
טיול וצעידה בשטח.: משפר חוזק וסיבולת פיזית כמו גם כישורי תכנון והתמצאות ותקשורת
ארוחה משותפת ומנוחה: זמן להתכנסות אישית בו מעובדים חוויות היום והשעה. זמן להקשבה פרטית לצורכי הגוף והנפש.
מיקום וארגון

גן-יער כשמו כן הוא – ממוקם לרוב בסביבת יער. אך למעשה, הגישה החינוכית מדברת על שהייה בטבע, מכל סוג, שהייה בחוץ באוויר הפתוח ובסביבה טבעית ולפי מקום ההתיישבות.
מרבית גני-היער פועלים בסמיכות למבנה קרוב, ארעי (דוגמת אוהל או יורט) או קבוע וזאת כדי לתת מענה מכיל ועוטף לצורכי הילדים כמו-גם יצירת מקום מוגן לימים בהם מזג-האוויר קיצוני, או נקודת מפגש מוסכמת ומוכרת אליה יגיעו הילדים בבוקר וממנה יאספו על ידי ההורים בסיום שעות פעילות הגן.
לבוש מתאים לפי תנאי-מזג האוויר גם הוא תנאי להתנהלות נכונה בגן זה. בגדים טרמיים ושכבות חמות ואטומות למים בסביבה קרה ובגדים קלים ורכים לסביבה חמה ותמיד בהתאם לאקלים המקום.
היסטוריה

בעבר, הגישה לטבע הייתה קלה ופשוטה לרוב. במהלך המאה האחרונה, עם התגברות תהליך העיור ההולך וגובר חלה התרחקות מהטבע, הן מבחינה פיזית והן רעיונית. החסר הקיצוני ההולך וגדל של הטבע סומן אפילו כדי הפרעת חוסר הטבע (Nature Deficit Disorder) אך הרבה קודם לכן, הובן הצורך הטבעי והבריא והמשיכה של האדם אל הסביבה החיצונית וגן-הטבע הראשון נוסד בדנמרק.
אלה פלוטאו הקימה בדנמרק בראשית שנות החמישים של המאה ה-20 את גן-היער הראשון. הרעיון התגבש בהדרגה כתוצאה מכך שבילתה לעיתים קרובות עם ילדיה וילדי שכנותיה ביער סמוך לביתה, סוג של מעון-יום שעורר עניין רב בקרב הורי השכונה. ההורים הקימו קבוצה ויצרו יוזמה להקמת גן החורש הראשון.
בשוודיה בשנת 1957, איש צבא לשעבר, גוסטה פרום (Goesta Frohm) יצר את הרעיון Skogsmulle  : "סקוג" פירושו "עץ" בשוודית, "מול" בשוודית הוא אחת מארבע דמויות בדיוניות שיצר פרום כדי ללמד ילדים על הטבע. בתי ספר ליערות על פי המודל של פרום, המכונה "I Ur och Skur" (בתי ספר לגשם או לרוח) העבירו את הרעיון מהתארגנויות מזדמנות וספונטניות לגני ילדים רשמיים, שהוקמו על ידי סיוו לינדה בשנת 1985.
בגרמניה קיימים גני-יער מאז שנת 1968 אך רשמית מוכרים גני-יער כזרם חינוכי רק משנת 1993, ההכרה הביאה לסבסוד עלויות הגן והפחתת תשלומי ההורים לילדים הלומדים במוסדות אלו. גני הילדים ביער הפכו פופולריים יותר ויותר ונכון לשנת 2005 היו בגרמניה כ- 450 גני ילדים ביערות, חלקם מציעים שילוב של חינוך יער ומעונות יום מסורתיים, כשהם מבלים את הבוקר ביער ואחר הצהריים במבנה. בסוף 2017 מספר גני הילדים ביער בגרמניה עלה על 1500.
גני-יער בישראל

בשנת 2017 הקימו רון מלצר ותמר רייס במצפה רמון את גן היער הראשון בישראל המוכר על ידי משרד החינוך ואיננו מסגרת פרטית, "גן קשת".
הקמתו של הגן הראשון במצפה-רמון כחלק מהמערכת הציבורית היוותה שער לגנים נוספים לקום ולהתהוות במקומות נוספים בארץ וכיום פועל גן יער מוכר גם בירושלים וגנים רבים פרטיים פועלים ברחבי הארץ כולה.
חינוך היער בישראל הוא גישה מתפתחת בתוך זירת החינוך החוץ-כיתתית, והידע המחקרי על אודותיה בראשיתו. במחקר שבחן את עקרונות חינוך היער בישראל, את התפיסה החינוכית של מחנכי היער והאתגרים הניצבים בפניהם נמצא כי עקרונות חינוך היער מותאמים למסגרות החינוכיות הספציפיות ולא קיים להם גורם מתכלל אחד במערכת החינוך. עוד עולה, כי השהייה המתמשכת ביער באופן קבוע היא הגורם המשמעותי ביותר המשפיע על הפדגוגיה, ומהווה מקור להשראה עבור הילדים ואנשי הצוות. ההיכרות המעמיקה עם המרחב, המתרחשת במהלך שהותם של הילדים במסגרת החינוכית ביער, יצרה שותפות והבנה עמוקה של התהליכים המתרחשים בטבע. נמצא שחינוך היער קשור באופן הדוק לקהילה המקומית, אם באמצעות הקמת חלק מהמסגרות החינוכיות, ואם כגורם משיכה לבניית קהילה. בחלק מהמסגרות בלטה ייחודיות קהילתית, כמו בקבוצות חינוכיות דתיות או קיבוציות, שהתבטאה בשילוב של 'טקסים' בחינוך היער, תופעה שאינה מוכרת בספרות המחקרית מן העולם. בדומה לפערים הקיימים בקביעת מדיניות רשמית של למידה חוץ-כיתתית במסמכי משרד החינוך, ניכר כי חינוך יער בישראל דורש התייחסות מערכתית במסמכי מדיניות ובתוכניות משרד החינוך כדי לקבל מענה לצרכים מהשטח.
ראו גם

שומרי הגן
אקולוגיה עמוקה
הערות שוליים

↑  Gregory, Alice (2017-05-18). "Running Free in Germany's Outdoor Preschools". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-04-17.
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2012-03-06
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2009-02-19
↑  nature deficit disorder
↑  This is the Skogsmulle Foundation, web.archive.org, ‏2002-06-06
↑  Bundesverband der Natur-und Waldkindergärten, Über uns, Bundesverband der Natur- und Waldkindergärten (בגרמנית)
↑  גני-יער - גן קשת מצפה רמון
↑  אודות גני יער, באתר גני יער - להרגיש בבית בעולם
↑  דניאל אפק, איריס אלקחר, נירית אסף ושלומית פז, חינוך יער בישראל: יישום העקרונות והאתגרים במודל חינוכי חדשני, אקולוגיה וסביבה 15(4), 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4619203-7  NKC: ph729810 
גן יער, ירושלים
יואב סגלוביץ

| --- | --- |

 לידה:  23 באפריל 1959 (בן 65) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 השתייכות:   משטרת ישראל
 דרגה:    ניצב
 תפקידים בשירות
 מפקד מרחב אילת  ראש היחידה הארצית למלחמה בפשיעה הכלכלית  מפקד יחידת להב 433  ראש אגף החקירות והמודיעין
 
יואב סגלוביץ (נולד ב-23 באפריל 1959, ט"ו בניסן ה'תשי"ט) הוא חבר הכנסת מטעם מפלגת יש עתיד, שכיהן כסגן השר לביטחון הפנים בממשלת ישראל השלושים ושש. בעברו היה ניצב במשטרה, שכיהן כמפקד אגף החקירות והמודיעין מינואר 2009 עד יולי 2013. הקים את יחידת המשטרה להב 433 – היחידה הארצית למלחמה בשחיתות ובפשע המאורגן.
ביוגרפיה

יואב סגלוביץ נולד ב-1959 לרואה החשבון נחום (חומי) ולתחיה סגלוביץ. גדל והתחנך בתל אביב, שירת בצה"ל כקצין מודיעין בחטיבת הצנחנים. לאחר שחרורו למד משפטים באוניברסיטת תל אביב. במהלך לימודיו התגייס לשורות משטרת ישראל ושירת כתובע משטרתי במרחב שרון. בהמשך מונה לראש מחלקת חקירות בתחנת נתניה, לסגן מפקד התחנה ולמפקד תחנת כפר סבא, תפקיד אותו נאלץ לעזוב בטרם עת לאחר סכסוך עם מפקד המרחב בני קניאק.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

סגלוביץ עבר לתפקידי הדרכה במכללה לקציני משטרה בכירים ובמרכז ללימודי משטרה. בספטמבר 2002 מונה למפקד מרחב אילת, תפקיד אותו עזב מוקדם מהמתוכנן, לאחר כשנה וחצי בלבד, לצורך הקמת היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית של המשטרה במטה הארצי וקודם לדרגת תת-ניצב. במסגרת זו עמד בראש צוות החקירה של צחי הנגבי שנחשד במינויים פוליטיים פסולים וכן הוביל את חקירת שר האוצר אברהם הירשזון ואת חקירת פרשת הנשיא משה קצב, שהחלה מתלונת קצב על ניסיון סחיטה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית > הקמת להב 433

ביולי 2007 מונה לראש מטה אגף חקירות ומודיעין ובתחילת 2008 קודם לדרגת ניצב והקים יחידה חדשה של המשטרה, להב 433 שאיגדה תחתיה את יחידות העלית של המטה הארצי: היחידה הארצית לחקירות בינלאומית (יאחב"ל), היחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה), היחידה הארצית למלחמה בפשיעה הכלכלית (יאל"כ), היחידה הארצית למלחמה בגנבות רכב (אתג"ר) ויחידת הגדעונים (יח' 33).