stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנטישק טקדליק
הערות שוליים

↑  Eva Petrová: František Tkadlík, Československé akademie věd, Prague 1960.
↑  Kadlík (Tkadlík) Franz". In: Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950 (ÖBL). Vol. 3, Austrian Academy of Sciences, Vienna 1965, p. 167.
↑  Rudolf Müller (1881), "Kadlik, Franz", Allgemeine Deutsche Biographie (ADB) (in German), vol. 14, Leipzig: Duncker & Humblot, pp. 785–794
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810601874405606  BnF: cb149707897 (data)  GND: 116012315  ISNI: 0000 0000 6660 5855  KulturNav: bdddfb03-fd67-43a0-91fb-01e6cdf986a9  LCCN: nr90012395  NKC: xx0024502  NTA: 391053299  RKD: 43220  SUDOC: 219433690  ULAN: 500096564  VIAF: 15044431   WorldCat (עם VIAF): 15044431
פיטר בויל

| --- | --- |
פיטר בויל ב-1978
פיטר בויל ב-1978
 לידה:  18 באוקטובר 1935 נוריסטאוון, ארצות הברית 
 פטירה:  12 בדצמבר 2006 (בגיל 71) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות גרין ריבר 
 סוגה מועדפת:  מערבון 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1965–2006 (כ־41 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת לה סאל  תיכון ווסט פילדלפיה  סטודיו אייץ' בי 
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ודית רייט (2010)  פרס אמי להופעת אורח הטובה ביותר של שחקן בסדרת דרמה (1996) 
 פרופיל ב-IMDb
 
פיטר בויל (באנגלית: Peter Boyle‏; 18 באוקטובר 1935 – 12 בדצמבר 2006) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי. זכור בעיקר כפרנק ברון, אביו של ריי, בסדרה "כולם אוהבים את ריימונד".
ביוגרפיה > ילדות ותחילת הקריירה

בויל נולד בנוריסטאון, פנסילבניה, ומאוחר יותר עבר לפילדלפיה השכנה. הוא למד בבית הספר התיכון West Philadelphia Catholic High School, ובשנת 1957 סיים את לימודיו באוניברסיטת לה סאל בפילדלפיה. הוא שירת בחיל הים האמריקני, אולם הקריירה הצבאית שלו נקטעה בשל התמוטטות עצבים. בויל עסק בהוראת דרמה בבתי ספר קתוליים בפיטסבורג לפני שפנה למשחק בעצמו. לאחר מכן למד משחק בניו יורק והחל לשחק בתור מורי השוטר בגרסה הנודדת של "הזוג המוזר" של ניל סיימון, תפקיד אותו עזב בשיקגו על מנת להצטרף לאנסמבל אלתור בעיר. בויל הופיע בתפקיד קצר בסרט "מדיום קול" בשנת 1969.
ביוגרפיה > קולנוע ותיאטרון

בויל כיכב לראשונה בסרט "ג'ו" בשנת 1970. בתקופה זו הוא התיידד עם השחקנית ג'יין פונדה, ואף השתתף עמה בהפגנות רבות נגד מלחמת וייטנאם. תפקידו הבא בקולנוע היה לצדו של רוברט רדפורד בסרט "המועמד" (1972). בשנת 1974 שיחק בויל בתפקיד המפלצת של פרנקנשטיין בסרט "פרנקנשטיין הצעיר" של מל ברוקס.
בויל קיבל את מועמדותו הראשונה לפרסי אמי בשנת 1997, על תפקידו בסרט הטלוויזיה "Tail Gunner Joe". במהלך השנים הוא הופיע בסרטים רבים נוספים, בהם "נהג מונית" של מרטין סקורסזה (1976), "מלקולם אקס" (1992), "ירח דבש בלאס וגאס" (1992) ו"מונסטר בול" (2001).
בתקופה זו השתתף בויל גם בהפקות תיאטרון שונות ובמספר סדרות טלוויזיה, שהמוכרת ביניהן היא, ככל הנראה, כולם אוהבים את ריימונד.
ב-1990 עבר בויל שבץ שהותיר אותו אילם למשך חצי שנה. לאחר התאוששותו, הוא זכה בפרס אמי בשנת 1996 על תפקיד אורח שגילם בפרק "מנוחתו האחרונה של קלייד ברוקמן" של הסדרה "תיקים באפלה". אולם כאמור, הוא התפרסם במיוחד על גילום תפקידו של פרנק ברון הנרגן בקומדיית המצבים "כולם אוהבים את ריימונד", בשנים 1996–2005. על תפקידו זה היה בויל במשך מספר שנים מועמד לפרסי אמי, אולם מעולם לא זכה בפרס. לעומתו, כוכבי הסדרה האחרים - ריי רומנו, פטרישיה היטון, בראד גארט ודוריס רוברטס - זכו כל אחד בפרס אמי אחד לפחות על תפקידיהם בסדרה.
מותו

בשנת 1999 לקה בויל בהתקף לב על הסט של "כולם אוהבים את ריימונד", אולם התאושש במהרה ושב לשחק.
ב-12 בדצמבר 2006 נפטר פיטר בויל בבית חולים בניו יורק, לאחר מאבק במיאלומה נפוצה ובמחלת לב. הוא השאיר אחריו אלמנה, לוריין, ושתי בנות, לוסי ואיימי. דרך לוריין וחברתה יוקו אונו התחבר בויל עם ג'ון לנון, ולנון אף שימש שושבין בחתונתו של בויל בשנת 1977.
פשיטה משטרתית

פשיטה, של מרשלים אמריקאים בארצות הברית
פשיטת משטרה היא פעולה מרוכזת וממוקדת בזמן ובמקום, המבוצעת על ידי כוחות משטרה, תוך היעזרות בגורם ההפתעה, כדי להביא למעצר מבוקשים ותפיסת חומרים וטובין שמעורבים בעבירות. הפעולה מבוצעת לעיתים יחד או בתיאום עם כוחות לא משטרתיים, דוגמת שלטונות המכס, חוקרי מס הכנסה וזרועות אכיפה אחרות.
במדינות טוטליטריות או תחת משטרי כיבוש פשיטות משטרה מופעלות גם כדי ללכוד מתנגדי משטר, כפי שהיה במדינות הכבושות במהלך מלחמת העולם השנייה.
פשיטה משטרתית יכולה להיות ממוקדת במטרה אחת, כמו ביעור מוקדי זנות או שיהיו לה מספר מטרות, כמו מעצר מבוקשים בסחר בסמים, תפיסת סמים, שחרור בני ערובה ועוד.
הערות שוליים

↑  המשטרה פשטה על 11 דירות ברחבי ירושלים שפעלו כבתי בושת
↑  נשק, סמים ומסתננים: פשיטת ענק של המשטרה על תל שבע ושגב שלום
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4348935-7
עונת 2021/2022 בליגת העל בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  9 באוקטובר 2021
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  הפועל חולון
 סגנית:  בני הרצליה
 עלייה:  עירוני קריית אתא
 ירידה:  מכבי ראשון לציון
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 22 מחזורים  בית עליון: 5 משחקים  בית תחתון: 5 משחקים  רבע הגמר: הטוב מ-5  חצי הגמר: הטוב מ-3  סדרת הגמר: הטוב מ-3
 מלך הסלים:  ארצות הבריתבריטניה סשה קיליה-ג'ונס (הפועל גלבוע גליל  18.4 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ארצות הברית צ'ינאנו אונואקו (בני הרצליה)  9.4 למשחק
 מלך האסיסטים:  ונצואלה גרגורי ורגאס (הפועל חיפה)  6.2 למשחק
 http://basket.co.il
 → 2020/20212022/2023 ←
 
עונת 2021/2022 בליגת העל בכדורסל הייתה העונה ה-68 של התחרות הארצית הבכירה לכדורסל בישראל וה-22 של ליגת העל. מספר הקבוצות הוא 12. הליגה נפתחה ב-9 באוקטובר 2021, והסתיימה ב-9 ביוני 2022. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על הפסד.
קבוצות

ליגת העל בעונה זו כללה 12 קבוצות, 11 ששיחקו בליגה ב-2020/2021, ואת הפועל גליל עליון שהעפילה בסיום העונה שעברה מהליגה הלאומית, אליצור עירוני נתניה שהעפילה גם היא מהליגה הלאומית לא עברה בבקרה התקצבית ולכן לא שיחקה בליגת העל בעונה זו.
| קבוצה | עיר | אולם/היכל | מספר מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| בני הרצליה | הרצליה | היובל | 1,500 |
| הפועל אילת | אילת | בגין | 1,490 |
| הפועל באר שבע | באר שבע | הקונכייה | 3,000 |
| הפועל גלבוע גליל | מועצה אזורית גלבוע | גן נר | 2,100 |
| הפועל גליל עליון | מ.א. גליל עליון | הפיס כפר בלום | 2,200 |
| הפועל חולון | חולון | טוטו חולון | 5,500 |
| הפועל חיפה | חיפה | היכל הספורט רוממה | 5,000 |
| הפועל ירושלים | ירושלים | פיס ארנה | 11,000 |
| הפועל תל אביב | תל אביב | היכל קבוצת שלמה | 3,504 |
| מכבי ראשון לציון | ראשון לציון | בית מכבי | 2,500 |
| מכבי תל אביב | תל אביב | מנורה מבטחים | 10,383 |
| עירוני נס ציונה | נס ציונה | לב המושבה | 1,200 |
צוות ונותני חסות

| קבוצה | בעלים/נשיא | מאמן | קפטן | יצרנית תלבושות | נותנות חסות ראשיות ומשניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בני הרצליה | אלדד אקוניס | ישראל אורן אהרוני | יאיר קרביץ | PEAK | Ofek Dist |
| הפועל אילת | טל פנחס | ישראל אריאל בית הלחמי | בן קרטר | נייקי | יוסי אברהמי יזמות ובנייה |
| הפועל באר שבע | כפיר ארזי | קפריסין כריסטופורוס ליבאדיוטיס | טרוויס ווריק | KEMPA | אלטשולר שחם |
| הפועל גלבוע גליל | ארצי פרטי | ישראל גיא קפלן | יותם חנוכי | מקרון | קבוצת גבעסול |
| הפועל גליל עליון | זוהר לבקוביץ | ישראל ברק פלג | אלון ספיר | AND1 | נופר אנרגיה |
| הפועל חולון | איתן לנציאנו | ישראלגיא גודס | גיא פניני | KELME | U-NET |
| הפועל חיפה | יובל רוסמן | ישראל אלעד חסין | אופק אביטל | PEAK | B-CURE LASER |
| הפועל ירושלים | אייל חומסקי | ישראל יותם הלפרין | אדם אריאל | PEAK | בנק יהב |
| הפועל תל אביב | רמי כהן | ישראל דני פרנקו | בר טימור | PEAK | SP Metzer |
| מכבי ראשון לציון | גלעד זיו | ישראלדרור כהן | נתנאל ארצי | PEAK | אפי קפיטל נדל"ן |
| מכבי תל אביב | שמעון מזרחי | ישראל אבי אבן | ג'ון דיברתולומיאו | פומה | פלייטיקה |
| עירוני נס ציונה | יניב מזרחי | ישראל ליאור ליובין | טל דן | מקרון | חי מוטורס |
שינויי מאמנים

| קבוצה | מאמן יוצא | סיבת עזיבה | תאריך עזיבה | מאמן נכנס | תאריך המינוי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל ירושלים | ישראל אורן עמיאל | פוטר | 28 באוקטובר 2021 | ישראל יותם הלפרין | 29 באוקטובר 2021 |
| הפועל באר שבע | ישראל רמי הדר | התפטר | 21 בנובמבר 2021 | קפריסיןכריסטופורוס ליבאדיוטיס | 30 בנובמבר 2021 |
| מכבי ראשון לציון | ישראל גיא גודס | פוטר | 21 בדצמבר 2021 | דרור כהן | 26 בדצמבר 2021 |
| הפועל חולון | איטליה מאוריציו בוסקאליה | פוטר | 6 בינואר 2022 | ישראל גיא גודס | 8 בינואר 2022 |
| מכבי תל אביב | יוון יואניס ספרופולוס | פוטר | 15 בפברואר 2022 | ישראל אבי אבן | 15 בפברואר 2022 |
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב (העפילה) | 22 | 15 | 7 | 1891 | 1668 | 203+ | 68.2 | העפלה לבית העליון |
| 2 | הפועל ירושלים (העפילה) | 22 | 15 | 7 | 1801 | 1666 | 135+ | 68.2 | העפלה לבית העליון |
| 3 | הפועל חולון (העפילה) | 22 | 14 | 8 | 1782 | 1707 | 75+ | 63.6 | העפלה לבית העליון |
| 4 | בני הרצליה (העפילה) | 22 | 14 | 8 | 1824 | 11737 | 87+ | 63.6 | העפלה לבית העליון |
| 5 | הפועל חיפה (העפילה) | 22 | 12 | 10 | 1721 | 1731 | 10- | 54.5 | העפלה לבית העליון |
| 6 | הפועל גליל עליון (העפילה) | 22 | 11 | 11 | 11742 | 1759 | 17- | 50 | העפלה לבית העליון |
| 7 | הפועל תל אביב (בית תחתון) | 22 | 11 | 11 | 1798 | 1759 | 39+ | 50 | הבית התחתון |
| 8 | עירוני נס ציונה (בית תחתון) | 22 | 10 | 12 | 1740 | 1832 | 92- | 45.5 | הבית התחתון |
| 9 | הפועל גלבוע גליל (בית תחתון) | 22 | 9 | 13 | 1716 | 1797 | 81- | 40.9 | הבית התחתון |
| 10 | הפועל אילת (בית תחתון) | 22 | 9 | 13 | 1789 | 1823 | 34- | 40.9 | הבית התחתון |
| 11 | הפועל באר שבע (בית תחתון) | 22 | 7 | 15 | 1612 | 1717 | 105- | 31.8 | הבית התחתון |
| 12 | מכבי ראשון לציון (בית תחתון) | 22 | 5 | 17 | 1705 | 1905 | 200- | 22.7 | הבית התחתון |
טבלת הליגה > הבית העליון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הפועל ירושלים | 27 | 19 | 8 | 2236 | 2070 | 166+ | 70.4 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 2 | מכבי תל אביב | 27 | 18 | 9 | 2339 | 2117 | 222+ | 66.7 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 3 | בני הרצליה | 27 | 17 | 10 | 2259 | 2151 | 108+ | 63 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 4 | הפועל חולון | 27 | 16 | 11 | 2155 | 2095 | 60+ | 59.3 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 5 | הפועל גליל עליון | 27 | 13 | 14 | 2116 | 2147 | 31- | 48.1 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 6 | הפועל חיפה | 27 | 13 | 14 | 2112 | 2164 | 52- | 48.1 | העפלה לשלב הפלייאוף |
טבלת הליגה > הבית התחתון

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | אחוזי הצלחה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | הפועל תל אביב | 27 | 14 | 13 | 2213 | 2145 | 68+ | 51.9 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 8 | הפועל גלבוע גליל | 27 | 13 | 14 | 2151 | 2214 | 63- | 48.1 | העפלה לשלב הפלייאוף |
| 9 | הפועל אילת | 27 | 12 | 15 | 2193 | 2237 | 44- | 44.4 |  |
| 10 | עירוני נס ציונה | 27 | 12 | 15 | 2177 | 2256 | 79- | 44.4 |  |
| 11 | הפועל באר שבע | 27 | 9 | 18 | 2042 | 2140 | 98- | 33.3 |  |
| 12 | מכבי ראשון לציון | 27 | 6 | 21 | 2093 | 2350 | 257- | 22.2 | ירדה לליגה הלאומית |
פלייאוף > רבע הגמר

6 קבוצות בבית העליון ו-2 הראשונות בבית התחתון התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). בסדרת הטוב מחמישה משחקים. המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל ירושלים | 3–1 | הפועל גלבוע גליל | 85–88 | 96–61 | 87–60 | 84–42 |  |
| מכבי תל אביב | 3–1 | הפועל תל אביב | 100–88 | 93–86 | 75–93 | 82–77 |  |
| בני הרצליה | 3–0 | הפועל חיפה | 107–85 | 93–89 | 88–73 |  |  |
| הפועל חולון | 3–0 | הפועל גליל עליון | 97–68 | 90–89 | 88–68 |  |  |
פלייאוף > חצי הגמר

4 הקבוצות המנצחות בשלב רבע הגמר התמודדו בסדרות בשיטת הטוב משלושה משחקים. המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל ירושלים | 1–2 | הפועל חולון | 78–93 | 75–61 | 77–80 |
| מכבי תל אביב | 1–2 | בני הרצליה | 82–76 | 81–97 | 74–96 |
פלייאוף > סדרת הגמר

2 המנצחות בשלב חצי הגמר התמודדו בסדרת הגמר בשיטת הטוב משלושה משחקים.
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בני הרצליה | 0–2 | הפועל חולון | 71–78 | 90–74 | — |
במפעלים האירופים

| מועדון | מפעל | שלב |
| --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | יורוליג | פלייאוף |
| הפועל חולון | ליגת האלופות | פיינל פור |
| הפועל ירושלים | ליגת האלופות | פליי אין |
| הפועל אילת | יורופקאפ | שלב הבתים |
| הפועל גלבוע גליל | יורופקאפ | שלב הבתים |
| הפועל חיפה | יורופקאפ | סיבוב המוקדמות ה-3 |
| עירוני נס ציונה | יורופקאפ | סיבוב המוקדמות ה-3 |
| הפועל גליל עליון | הליגה הבלקנית | אלופה |
פרסים > מצטיין המחזור

| מחזור | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ארצות הברית בריון אלן (1/1) | הפועל אילת | 41 |
| 2 | ארצות הברית צ'ינאנו אונואקו (1/1) | בני הרצליה | 35 |
| 3 | ארצות הברית כריס באב (1/1) | בני הרצליה | 40 |
| 4 | בלגיה רטין אובאסוהן (1/1) | הפועל ירושלים | 44 |
| 5 | הרפובליקה של קונגוג'וניור אטו ארצות הברית דרק פרדון (1/1) | הפועל באר שבע | 35 ו-34 |
| 6 | ארצות הברית ג'יילן ריינולדס (1/1) | מכבי תל אביב | 38 |
| 7 | ארצות הברית ברזילטים סוארס (1/1) | עירוני נס ציונה | 41 |
| 8 | ישראלנמרוד לוי (1/1) | הפועל גליל עליון | 32 |
| 9 | ארצות הבריתמוריס ווטסון (1/1) | מכבי ראשון לציון | 27 |
| 10 | קרואטיהאנטה ז'יז'יץ' (1/1) | מכבי תל אביב | 35 |
| 11 | ארצות הבריתג'סטין פאטון (1/1) | הפועל אילת | 45 |
| 18 | ארצות הבריתכריס ג'ונסון (2/2) | הפועל חולון | 35 |
| 19 | ארצות הבריתג'יילן אדמס (1/2) | הפועל ירושלים | 26 |
| 20 | ישראלמייקל בריסקר (1/2) | הפועל גלבוע גליל | 34 |
| 21 | ישראלמייקל בריסקר (2/2) | הפועל גלבוע גליל | 27 |
| 22 | ארצות הבריתדי. ג'יי. קנדי (1/1) | הפועל גליל עליון | 26 |
| 23 | ארצות הבריתטיוס באטל (1/1) | הפועל גלבוע גליל | 36 |
| 24 | ארצות הבריתג'ייקובן בראון (1/1) | הפועל תל אביב | 30 |
| 26 | ארצות הבריתדי ג'יי קופר (1/1) | בני הרצליה | 32 |
| 27 | ישראלגולן גוט (1/1) | עירוני נס ציונה | 27 |
במספר מחזורים לא פורסמה חמישייה ומצטיין עקב פיצול המחזור בזמן אמת, השחקן המצטיין פורסם לאחר סיום המשחק האחרון במחזור.
| מחזור | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 | ארצות הברית כריס ג'ונסון (1/2) | הפועל חולון | 27 |
| 13 | ארצות הברית ג'יימס יאנג (1/1) | הפועל תל אביב | 38 |
| 14 | ארצות הברית אדם סמית' (1/1) | הפועל חולון | 35 |
| 15 | ארצות הבריתקמרון ג'יי. פי. טוקוטו (1/1) | הפועל תל אביב | 21 |
| 16 | ארצות הברית סקוטי ג'יימס (1/1) | הפועל חיפה | 35 |
| 17 | ארצות הברית ג'יילן אדמס (2/2) | הפועל ירושלים | 33 |
| 25 | ישראל עמית שמחון (1/1) | הפועל חיפה | 39 |
פרסים > פרסים חודשיים > מצטיין החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר | ארצות הברית צ'ינאנו אונואקו | בני הרצליה | 24 |
| נובמבר | ארצות הברית דיאנטה גארט | עירוני נס ציונה | 23.7 |
| דצמבר | בלגיה רטין אובאסוהן | הפועל ירושלים | 20.3 |
| ינואר | ארצות הברית ג'יימס יאנג | הפועל תל אביב | 26 |
| פברואר-מרץ | ארצות הברית כריס באב | בני הרצליה | 23 |
| אפריל | ארצות הברית ג'יילן אדמס | הפועל ירושלים | 18.8 |
פרסים > פרסים חודשיים > השחקן הישראלי של החודש

| חודש | שחקן | קבוצה | מדד |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר | ישראלרועי הובר | הפועל אילת | 15.5 |
| נובמבר | ישראלנמרוד לוי | הפועל גליל עליון | 15.5 |
| דצמבר | ישראלרועי הובר | הפועל אילת | 17.5 |
| ינואר | ישראל בר טימור | הפועל תל אביב | 19.3 |
| פברואר-מרץ | ישראל מייקל בריסקר | הפועל גלבוע גליל | 16.3 |
| אפריל | ישראל רומן סורקין | מכבי תל אביב | 18.3 |
פרסים > פרסים חודשיים > מאמן החודש

| חודש | מאמן | קבוצה | נ–ה |
| --- | --- | --- | --- |
| אוקטובר | ישראל ברק פלג | הפועל גליל עליון | 2 - 1 |
| נובמבר | ישראל ליאור ליובין | עירוני נס ציונה | 3 - 0 |
| דצמבר | ישראל יותם הלפרין | הפועל ירושלים | 4 - 0 |
| ינואר | ישראל דני פרנקו | הפועל תל אביב | 3 - 0 |
| פברואר-מרץ | ישראל אורן אהרוני | בני הרצליה | 5 - 2 |
| אפריל | ישראל גיא קפלן | הפועל גלבוע גליל | 3 - 1 |
פרסים > פרסים עונתיים

שחקן העונה - ארצות הברית צ'ינאנו אונואקו (בני הרצליה)
מאמן העונה - ישראל אורן אהרוני (בני הרצליה)
השחקן הישראלי של העונה - ישראל נמרוד לוי (הפועל גליל עליון)
שחקן ההגנה של העונה - ארצות הברית כריס ג'ונסון (הפועל חולון)
השחקן המשתפר - ישראל מייקל בריסקר (הפועל גלבוע גליל)
השחקן השישי - ארצות הברית ג'יילן אדמס (הפועל ירושלים)
תגלית העונה - ישראל גבריאל צאצאשוילי (הפועל גליל עליון)
הערות שוליים

↑  רועי כהן, ‏סופית: אליצור נתניה תשחק בליגה הלאומית, באתר ערוץ הספורט, 5 בספטמבר 2021
| עונות בליגת הכדורסל העליונה בישראל |
| --- | --- | --- |
| ליגה ארצית | 1953/1954 • 1955 • 1957 • 1957/1958 |  |
| ליגה לאומית | 1958/1960 • 1960 • 1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 |  |
| ליגה לאומית א' | 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 |  |
| ליגת העל | 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
פרננדינה

| --- | --- |

מראה מהחלל - מימין: האי איסבלה, במרכז: פרננדינה
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס השקט
 קואורדינטות:  00°22′00″S 91°33′00″W﻿ / ﻿0.36667°S 91.55000°W﻿ / -0.36667; -91.55000
 ארכיפלג:  איי גלאפגוס
 סוג:  אי געשי
 שטח:  642 קמ"ר
 אורך:  34.9 קילומטר
 רוחב:  27.8 קילומטר
 גובה מרבי:  1,476 מטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  אקוודור אקוודור
 אוכלוסייה:  0
 אזור זמן:  UTC-6
 על שם:  פרננדו השני, מלך אראגון, John Narborough 
  (למפת איי גלאפגוס מוגדלת) פוארטו בקריסו מורנו האוקיינוס השקט פוארטו איורה איסבלה סנטיאגו סנטה קרוס סן קריסטובלפרננדינה(למפת איי גלאפגוס רגילה) פוארטו בקריסו מורנו האוקיינוס השקט פוארטו איורה איסבלה סנטיאגו סנטה קרוס סן קריסטובלפרננדינה
 
פרננדינה (בספרדית: Fernandina, השם האנגלי הקודם: Narborough) הוא האי השלישי בגודלו, הצעיר ביותר מבחינה גאולוגית והמערבי ביותר באיי גלאפגוס. כמו שאר האיים האי נוצר על ידי הנקודה החמה של גלאפגוס. האי הוא חרוט מגן פעיל שההתפרצות האחרונה בו ארעה ב-11 באפריל 2009. האי אינו מיושב, וככל איי גלאפגוס הוא נמצא בשליטתה של אקוודור, ושייך למערכת הפארקים הלאומיים שלה.
גאוגרפיה

שטח האי הוא 642 קמ"ר והנקודה הגבוהה ביותר בו היא פסגת הקלדרה שלו בגובה 1,476 מטרים מעל פני הים. הקלדרה היא ברוחב של כ-6.5 ק"מ וב-1968 ארעה בה קריסה של כ-300 מטרים מקרקעיתה. מדי פעם נוצר אגם קטן בחלקה הצפוני של הקלדרה, בפעם האחרונה ב-1988. ניתן לראות במקום שני סוגים של לבה: לבת טרשים ולבת פָּהוֹיהוֹי.
בעלי חיים וצמחים

בשל פעילותו הגעשית אין צמחייה רבה על האי ורוב רובה של הקרקע בו טרשית. המבקרים באי יכולים לצפות רק בשולי המכתש מסיבות בטיחותיות. בצפון מזרח האי משתרעת רצועת אדמה בשם פונטה אספינוסה (Punta Espinoza) שבה חיות מאות איגואנות ימיות הנאספות בקבוצות גדולות על גבי סלעי הלבה השחורים. האי הוא מקום משכנם של קורמורן גלאפגוס, של פינגווין גלאפגוס של האיגואנה המצויצת של סוג מקומי של אוגר (Oryzomyini) ושל אריות ים. עצי המנגרובים נמצאים באי בשפע. פרננדינה ייחודי מכל איי גלאפגוס בכך שאף מין של יונק לא קיים עליו.
ההתפרצות של 1825

ב-14 בפברואר 1825 תיעד בנג'מין מורל (Benjamin Morrell), רב חובל אמריקני של ספינת ציידי כלבי ים, את ההתפרצות הגדולה ביותר שנצפתה בהר הגעש של פרננדינה. ספינתו מצאה מחסה בטוח והתיעוד שלו השתמר.
ההתפרצות של 2009

ב-10 באפריל 2009 אירעה התפרצות שסיכנה את עולם החי של האי. פגיעות בנפש לא נגרמו מאחר שהאי לא מיושב. פקחים של הפארק הלאומי ותיירים שחלפו במקום בסירה ראו את התפרצות ההר בשעה 10 בערב. עקב דלילות האוכלוסייה בחלקים המערביים של איי גלאפגוס הפעילות הגעשית שמתרחשת באזור זה לא נצפית או מדווחת מיד עם תחילתה. בתחנה הסייסמולוגית בפוארטו איורה שבאי סנטה קרוס נרשמו רעידות אדמה שיוחסו להתפרצות זו.
הערות שוליים

1 2  Fernandina Volcano, Galapagos Islands, Ecuador - John Seach
↑  "Fernandina". Galapagos Conservancy: The Galapagos Islands. Galapagos Conservancy.
פשיזם קלריקלי

פשיזם קלריקלי (באיטלקית: Fascismo clericale) הוא אידאולוגיה המשלבת עקרונות פוליטיים וכלכליים הלקוחים מהפשיזם עם מסורת ופילוסופיה דתית. המונח משמש לתיאור ארגונים ותנועות המשלבים אלמנטים דתיים ופשיסטיים וכדי לתאר תמיכה של ארגוניים דתיים בפשיזם, או משטרים פשיסטיים בהם יש לאנשי דת תפקיד מרכזי.
נראה שהמונח פשיזם קלריקלי הופיע לראשונה בסביבות שנת 1920 באיטליה והתייחס ספציפית לחלק מהמפלגה הקתולית שתמך בבניטו מוסוליני ובמשטרו. המונח הומצא כביכול על ידי לואיג'י סטורצו (Luigi 
Sturzo) אחד ממנהיגי המפלגה הקתולית, כומר איטלקי, אשר התנגד למוסוליני ועל כן הוגלה ב-1924. 
עם זאת, ההיסטוריון היהודי-אמריקאי זאב וולטר לאקוויר מצא שהמונח פשיזם קלריקלי הוזכר 
אף לפני המצעד על רומא של מוסוליני, בהתייחסות לקבוצה של מאמינים קתולים בצפון איטליה שדגלו בשילוב קתוליות עם פשיזם.
סטורצו עשה הבחנה בין איטלקים קתולים שתמכו בפשיזם ועזבו את המפלגה הקתולית מוקדם, בשנים 1921-1922 ובין אלו שנשארו במפלגה גם לאחר המצעד על רומא וקראו לשיתוף פעולה עם הממשלה הפשיסטית. בסופו של דבר שתי הקבוצות תמכו במוסוליני.
דוגמאות לדיקטטורות ותנועות פוליטיות שכללו אלמנטים או רעיונות של הפשיזם הקלריקלי הן התנועה הלאומנית הקרואטית "אוסטאשה", מפלגת חזית המולדת באוסטריה בהנהגת אנגלברט דולפוס ותנועותיהם של יוזף טיסו בסלובקיה, פרנסיסקו פרנקו בספרד, ז'טוליו ורגאס בברזיל, הרקסיזם בבלגיה וממשלת צרפת של וישי. סממן בולט החוזר בכל התנועות הללו הוא העובדה שכולן קתוליות או בעלות רוב קתולי.
אין הסכמה מוחלטת בין חוקרים המקבלים את המונח פשיזם קלריקלי בנוגע לדוגמאות אלו, אולם האוסטאשה היא המוסכמת ביותר לפשיזם קלריקלי.
המונח פשיזם קלריקלי אינו מקובל על כל החוקרים. חלקם סבורים שמונח זה אף מתאים לתיאור של תנועות בנות ימינו כגון התנועה הגזענית זהות נוצרית ותנועות אסלאמיות רבות. מנגד, חוקרים רבים מסרבים לקבל מונח זה וטוענים שמשטר פשיסטי לא נעשה 'קלריקלי' אם אנשי דת מסוימים תומכים בו. גם בקרב חוקרים המקבלים מונח זה, חלקם סבורים שאין לו מקום לאחר סוף מלחמת העולם השנייה.
ראו גם

קלריקליזם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4164188-7  NKC: ph1058136 
ערך זה הוא קצרמרבנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צבי יהודה

ערך זה עוסק בחבר הכנסת מטעם מפא"י. אם התכוונתם לאישים ששמם הפרטי צבי יהודה, ראו .
צבי יהודה (זלצמן) (15 באוגוסט 1887 – 13 בספטמבר 1964) היה איש ציבור ישראלי, מראשי תנועת המושבים, מפעילי הפועל הצעיר ומפא"י, ממייסדי דגניה א' ונהלל וחבר הכנסת הראשונה מטעם מפא"י.
ביוגרפיה

נולד בשם צבי זלצמן באומן שבדרום האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה). בנעוריו החל לפעול בתנועה הציונית, היה בין מייסדי ארגוני הנוער "דגל ציון" ו"צעירי ציון", ועמד בראש צעירי ציון בעירו. בשנת 1906 עלה לארץ ישראל.
לאחר עלייתו ארצה היה יהודה פועל ביהודה ובבן שמן. לאחר מכן פנה להתיישבות והיה בין מייסדי כנרת (1908) ודגניה א' (1910). בשנים אלו נמנה עם מייסדי מפלגת הפועל הצעיר, והיה חבר הוועד המרכזי של המפלגה ושליח מטעמה לייסוד התנועה בארצות הברית. בשנת 1913 נשלח לראשונה כציר לקונגרס הציוני.
בשנות מלחמת העולם הראשונה היה חבר הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל. בשנת 1920 יצא בשליחות לאירופה ופעל לארגון העלייה השלישית. בשובו ארצה נמנה בין מייסדי נהלל והיה בין פעילי ההסתדרות החקלאית והסתדרות העובדים הכללית. בתנועת המושבים נבחר לחבר מזכירות התנועה ומנהל "קרן המושבים". בשנת 1925 נישא לנדיה יהודה שעלתה למענו מארצות הברית.
לאחר קום המדינה נבחר יהודה לכהן כחבר הכנסת בכנסת הראשונה מטעם מפא"י והיה חבר ועדת הכלכלה, ועדת הכנסת וועדת העבודה. בתום כהונתו שב לעבודה במשק נהלל.
לקריאה נוספת

יוסף רובין (ערך והביא לדפוס), צבי יהודה: חייו ופעלו: מבחר מאמרים, דברים שבעל פה, זכרונות ומכתבים, הערכות על אישיותו, תל אביב: המשפחה – בחסותן של תנועת המושבים וקרן המושבים, תשכ"ו.