stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תשליך

יהודים מבצעים תשליך בראש השנה. ציור מאת אלכסנדר גיירימסקי
תשליך הוא טקס תפילה יהודי לראש השנה. במהלך תפילת ה"תשליך" משליכים המתפללים באופן סמלי את חטאיהם למקור מים זורמים. הטקס כולל עריכת תפילה על יד מקור מים, ומקורו במאה ה-15 באשכנז. יש מי שמסמיכים מנהג זה לדברי הנביא מיכה: ”וְתַשְׁלִיךְ בִּמְצֻלוֹת יָם כָּל חַטֹּאותָם”.
מקור המנהג

מנהג התשליך לא מוזכר בכתבים יהודיים לפני המאה ה-14 ואף לא בשולחן ערוך או בספר הזוהר, אך במאה ה-2 ציין טרטוליאנוס כי היהודים עורכים תפילה בציבור על שפת הים ביום הכיפורים, שניתן לראות בה מנהג דומה. היו חוקרים ששיערו שמקורו של המנהג בפולחן כנעני עתיק, בו הושלכו חטאי העם לממלכתו של רהב אל הים והנהרות כדי להסתירם מהאל הראשי, וקישרו בין טקס זה לטקס שילוח השעיר לעזאזל, בו הושמו חטאי העם על ראש תיש שנשלח למדבר, ממלכתו של עזאזל.
בתקופת הגאונים התקיים בערב ראש השנה מנהג שמזכיר שילוב של התשליך עם מנהג הכפרות: היו מסובבים מעין עציצים אישיים סביב ראשיהם של בני הבית ומשליכים אותם לנהר.
...בתשובת הגאונים מצאתי שעושין חותלות מכפות תמרים וממלאין אותם עפר וזבל בהמה. ועשרים ושנים או חמישה עשר יום לפני ראש השנה, עושין כל אחד ואחד לשם כל קטן וקטנה שבבית. וזורעים לתוכן פול המצרי או קיטנית וקורין לו פורפיסא וצומח. ובערב ראש השנה נוטל כל אחד שלו ומחזירו סביבות ראשו שבע פעמים ואומר "זה תחת זה, וזה חליפתי, וזה תמורתי" ומשליכו לנהר.
מקור התשליך המקובל הוא בקהילות אשכנז ונראה שמקורו במאה ה-15. יש חוקרים המשערים שמנהג התשליך נוצר אצל יהודי אשכנז בהשפעת מנהג דומה שידוע שהיה נהוג בקרב הנוצרים שבעיר קלן שבגרמניה במאה ה-14. המנהג לא מופיע בראשונים מלבד ספר המנהגים לרבי אייזיק מטירנא והמהרי"ל, אחד מגדולי פוסקי יהדות אשכנז, שהזכירו:
מה שנוהגים לילך בראש השנה אחר הסעודה אצל ימים ונהרות, להשליך במצולות ים כל חטאותינו, משום דאיתא במדרש זכר לעקידה שעבר אברהם אבינו בנהר עד צוארו ואמר "הושיעה ה' כי באו מים עד נפש" והוא השטן שנעשה כמו נהר לעכב אותו מן העקידה.
החל מהמאה ה-16-17 התקבל המנהג כמעט בכל הקהילות הספרדיות בהשפעת רבי חיים ויטאל ששיבח את המנהג. בור מים מיוחד לאמירת תפילת תשליך נמצא בבית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם. בית כנסת זה נבנה בשנת 1675, ויש המוכיחים מכך שכבר אז היה המנהג מוכר וידוע גם בין הספרדים. אך יש סוברים שהבור לא נבנה לצורך מנהג התשליך, אלא כפריט עיצובי, כי בית הכנסת נבנה בתוך רובע התעלות של אמסטרדם, ואין שום בעיה למצוא שם מקור מים לתשליך.
גם אצל קהילות איטליה נתקבל מנהג זה.
תיאור המנהג

הולכים ביום הראשון של ראש השנה, אחרי הצהריים, לשפת הים או לנהר, בעדיפות למקום שבו מצויים דגים, ומתפללים שם תפילה מיוחדת ששמה תשליך, שהיא בקשה להשלכת העבירות אל מצולות ים, על-פי הפסוק ”...וְתַשְׁלִיךְ בִּמְצֻלוֹת יָם כָּל-חַטֹּאותָם” (מיכה ז', יט). בקרב חלק מעדות הספרדים מכנים את התפילה "ותשליך" ולא "תשליך" כפי הניסוח בפסוק. מקובל לנער את שולי הבגדים כסמל להתנערות מהעוונות.
תיאור המנהג > מקום התשליך

הולכים למקום שבו ישנם דגים משום שבני ישראל נמשלו לדגים. דגים מהווים סימן ברכה ש'אין עין הרע שולטת בהם' 'ושיפרו וירבו כדגים'. בספר חמדת ימים מובא טעם המתייחס למים – להמתיק את הדין של ראש השנה באמצעות חסד, שכן מים מסמלים בקבלה חסד. יש מנמקים שכפי שהדגים נשפטים על ידי הדייג ורשתו, כך נשפטים בני ישראל בראש השנה על ידי הקב"ה.
במקומות שבהם לא היו מקווי מים קרובים, נהגו להכין בור מים מיוחד בחצר בית הכנסת לאמירת תפילת תשליך. במקומות אחרים נהוג לעלות למקום גבוה שממנו צופים על המים, או במקרה הצורך להסתפק בפתיחת ברז המים בכיור בית הכנסת ולומר על מים אלו את התפילה. בקרב יהודי כורדיסטן היה מנהג לקפוץ למים עם הבגדים, לאחר אמירת התשליך. חלקם הסתפקו באמירת התשליך כשהם עומדים על רפסודות בנהר חבור.
תיאור המנהג > זמן התשליך

במקרה שהיום הראשון של ראש השנה חל בשבת, נהוג בקהילות האשכנזיות, האיטלקיות וחלק קטן מן הספרדיות (כגון בגאורגיה) לדחות את אמירת תשליך ליום השני של ראש השנה, בשל החשש שיטלטלו את מחזורי התפילה אל מחוץ לתחום העירוב. ברם, ברוב הקהילות הספרדיות נהוג לומר תפילה זו אפילו בשבת. חלק מהקהילות החסידיות נוהג לקיים את המנהג בימים שבין ראש השנה ליום הכיפורים.
תיאור המנהג > התפילה המלווה את התשליך

התפילה לקוחה מתוך פסקת הסיום של ספר מיכה (מיכה, ז', י"ח–כ'). זו תפילת נחמה וגאולה שנכתבה בזמן גלות בבל, וצורפה לספר של הנביא מיכה (שניבא במאה ה-8 לפני הספירה) כדי לשוות סיום חיובי לנבואותיו.[דרוש מקור]
מִי-אֵל כָּמוֹךָ נֹשֵׂא עָו‍ֹן וְעֹבֵר עַל-פֶּשַׁע לִשְׁאֵרִית נַחֲלָתוֹ לֹא-הֶחֱזִיק לָעַד אַפּוֹ כִּי-חָפֵץ חֶסֶד הוּא. / יָשׁוּב יְרַחֲמֵנוּ יִכְבֹּשׁ עֲו‍ֹנֹתֵינוּ וְתַשְׁלִיךְ בִּמְצֻלוֹת יָם כָּל-חַטֹּאותָם. / תִּתֵּן אֱמֶת לְיַעֲקֹב חֶסֶד לְאַבְרָהָם אֲשֶׁר-נִשְׁבַּעְתָּ לַאֲבֹתֵינוּ מִימֵי קֶדֶם.
התנגדות למנהג

בחלק קטן מהקהילות הספרדיות לא התקבל המנהג (למשל בקהילה הספרדית של צאצאי האנוסים בלונדון), כמו גם אצל רוב יהודי תימן. הגר"א לא היה הולך לנהר או לבאר לומר תשליך, וכך אכן נוהגים הפרושים צאצאי תלמידי הגר"א בירושלים. גם ר' יחיאל אפשטיין, בספרו ערוך השלחן ממליץ שלא לנהוג כך, וכן רבי אליהו מקאליש, האדר"ת ואחרים.
לקריאה נוספת

דניאל שפרבר, מנהגי ישראל, ג, ירושלים ה'תשנ"ה, עמ' קיט–קכא.
משה דוד הר, "ענייני הלכה בארץ ישראל במאה השישית והשביעית לספירת הנוצרים", תרביץ, מ"ט (ה'תש"ם), עמ' 72, הערות 51–52.
ישי רוזן-צבי, ההיסטוריה הסודית של חגי ישראל, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2023, הפרק "תשליך", עמ' 47–56.
הערות שוליים

↑  מיכה ז, יט
↑  מאיר י. פרת, מקורו של סדר תשליך, למרחב, 25 בספטמבר 1957
↑  דניאל שפרבר, מנהגי ישראל, ג. ראו כאן
↑  טעמים נוספים בלבוש ובמגן אברהם תקפ"ג
1 2  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לראש השנה כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ה, עמ' 175. מצוין שם שהוא לא מופיע במחזורים העתיקים של נוסח זה.
↑  ספר מעשה רב, סעיף ר"ט.
↑  ראו בלוח לארץ ישראל.
↑  ערוך השולחן, אורח חיים, סימן תקפ"ג, סעיף ד'
↑  בספרו 'תפילת דוד' "ובאמת ראוי הדבר בדור הזה לבטל אותו המנהג, ובפרט בעיירות הגדולות, וביותר מפני שנדפסו תחינות לנשים, ועמי הארצות כהנשים מאריכין הרבה, והם לשחוק ולצנינים בעיני העמים". ראו שם עוד.
| ראש השנה |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | תקיעת שופר | שופר |
| מנהגים | מנהגי ערב ראש השנה • התרת נדרים • סדר ליל ראש השנה • שנהיה לראש ולא לזנב • תשליך | שופר |
| תפילות ופיוטים | תפילות ראש השנה • אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • מלכויות זכרונות ושופרות • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • למנצח לבני קרח מזמור • פיוטים נוספים | שופר |
| מראש השנה עד ליום הכיפורים | עשרת ימי תשובה • ימים נוראים • תפילת אבינו מלכנו • סליחות • בין כסה לעשור | שופר |
| שונות | מסכת ראש השנה • לא אד"ו ראש • ימים נוראים (עגנון) • בראש השנה | שופר |
חגי ישראל ומועדיו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009621185205171  BnF: cb16270129s (data)  LCCN: n83138109  VIAF: 179432148   WorldCat (עם VIAF): 179432148 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
תפילת תשליך בראש השנה, בפארק מרום נווה ברמת גן
מבנה המשמש לתפילת תשליך, בכניסה לבית הכנסת "בית יוסף", בשכונת מקור חיים בירושלים.
טעות תשבורת

| --- | --- |

משקפיים הם טיפול שכיח לבעיית שבירת האור
 שמות נוספים:  קוצר ראייה, לטווח רחוק, אסטיגמציה, זוקן ראייה
 תחום:  אופתמולוגיה, אופטומטריה
 שכיחות:  ~1.5 מיליארד
 סיבות:  בעיות עם צורת הקרנית, הזדקנות של העדשה
 תסמינים:  ראייה מטושטשת, ראייה כפולה, כאבי ראש, אימוץ של העיניים
 אבחון:  בדיקת עיניים
 טיפול:  משקפיים, עדשות מגע, ניתוח
 סיבוכים:  עיוורון, עין עצלה
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D012030
 סיווגים
 ICD-11:  9D00 
 
טעות תשבורת (נקראת גם שגיאת שבירה, באנגלית: Refractive error) היא בעיה רפואית שבאה לידי ביטוי בפגיעה בראייה. היא נגרמת כאשר צורת העין מונעת מקרני האור להתמקד ולפגוע במדויק ברשתית. מצב זה גורם לרוב לטשטוש, ראייה כפולה, כאבי ראש ומתח באזור העיניים.
סוגים וטיפול

עין שאין בה שגיאה בשבירת האור בעת צפייה באובייקטים רחוקים וקרובים נמצאת במצב אמטרופי. במצב זה העין יכולה למקד את קרני האור בדיוק ברשתית ולכן אותו אדם יוכל לראות בבירור את העצמים שמונחים לפניו. כל בעיה ראייתית אחרת מושוות לעין אמטרופית. לכן מצב שבו יש בעיה בשבירת האור הוא מצב בו האור לא מתמקד בדיוק על הרשתית ולכן האובייקט אינו נראה לאדם זה בבירור. הסוגים הנפוצים ביותר של בעיה בשבירת האור הם:
קוצר ראייה – ליקוי בראייה שנגרם בגלל צורת עין מאורכת או עם יותר מדי עקמומיות. צורה זו מונעת מהעדשה לרכז את האור בדיוק על רשתית העין, אלא לפניו. מצב זה גורם לעצם להיראות מטושטש. ניתן לתקן את קוצר הראייה בעזרת עדשה קעורה.
רוחק ראייה – ליקוי בראייה שעשוי להיגרם בגלל גלגל עין קצר או עקב צורת עדשה לקויה. במצב זה ריכוז האור מתרחש מאחורי הרשתית ולא עליו, מה שגורם לטשטוש ולכאבי ראש.
זוקן ראייה – ליקוי בראייה שמתפתח עם הגיל ונגרם ככל הנראה מאיבוד גמישות עדשת העין או היחלשות של השרירים באזור. במצב זה אדם זה נתקל בקושי בראיית עצמים קרובים.
אסטיגמציה – לליקוי בראייה שנגרם כתוצאה מהפרש ברדיוסי הקימור של הקרנית או העדשה שגורמים לעיוות. התמונה המתקבלת לאדם עם בעיה זו היא תמונה מעוותת-מתוחה. בעיה זו ידועה גם בשם "צילינדר".
שני מינוחים חשובים נוספים הם אניזומטרופיה, שזה מצב שבו לשתי העיניים יש מיקוד שונה של ראייה. בנוסף, אניסיקוניה הוא מצב שבו יכולת ההגדלה של שתי העיניים היא שונה אחד מהשני.
הטיפול למרבית האנשים הוא באמצעות משקפיים, עדשות מגע או ניתוח. משקפי ראייה הם השיטה הקלה והבטוחה ביותר. גם עדשות מגע הן נפוצות מאוד אך הן חשופות יותר לזיהומים ביחס למשקפיים.
מספר האנשים עם שגיאות שבירה שלא תוקנו נאמד בכ-660 מיליון (10 מתוך 100 אנשים). אנשים שלא מטופלים עלולים להפוך להיות עיוורים. זהו אחד הגורמים השכיחים ביותר לאובדן הראייה, יחד עם קטרקט, ניוון מקולרי וחוסר בוויטמין A.
גורמי סיכון > גנטיקה

ישנן עדויות המצביעות על נטייה גנטית לשגיאת שבירה. אנשים שיש להם הורים עם שגיאות שבירה נוטים יותר להיות עם שגיאות שבירה דומות.
במאגר המידע ע"ש הופקינס, (OMIM), פורטו 261 הפרעות גנטיות בהן קוצר ראייה הוא אחד התופעות. קוצר ראייה עשוי להיות קיים בהפרעות רקמות חיבור תורשתיות כגון: תסמונת קנובלוך (OMIM 267750); תסמונת מרפן (OMIM 154700); ותסמונת סטיקלר (סוג 1, OMIM 108300; סוג 2, OMIM 604841). קוצר הראייה כפי שדווח ב-׳X-linked disorders׳ נגרם על ידי מוטציות בגנים המעורבים בתפקוד תאי קליטת האור ברשתית (NYX, RP2, MYP1). סוגים למוטציות אלו הם: אוטוזומלית רצסיבית מולדת עיוורון הלילה נייח (CSNB ; OMIM 310,500); רטיניטיס פיגמנטוזה 2 (RP2; OMIM 312600); מחלת עיניים בורנהולם (OMIM 310460). גנים רבים אשר נקשרו עם שגיאת שבירה מקובצים ברשתות ביולוגיות נפוצות המעורבות בגידול רקמות חיבור ובארגון מטריצות חוץ-תאיות. אף על פי שמספר רב של לוקליזציות כרומוזומליות נקשר לקוצר ראייה (MYP1-MYP17), זוהו מעט גנים ספציפיים.
גורמי סיכון > סביבתי

במחקרים על הנטייה הגנטית של טעות השבירה, יש מתאם בין גורמים סביבתיים לבין הסיכון להתפתחות קוצר ראייה. קוצר ראייה נצפה אצל אנשים עם עיסוקים אינטנסיביים מבחינה ויזואלית. קריאה נמצאה גם כמנבאת קוצר ראייה אצל ילדים. דווח כי ילדים עם קוצר ראייה השקיעו זמן רב יותר בקריאה בהשוואה לילדים שבילו יותר זמן בחוץ. סטטוס סוציו-אקונומי ורמות השכלה גבוהות דווחו גם הם כגורם סיכון לקוצר ראייה.
אבחון

ראייה מטושטשת עשויה לנבוע ממספר מצבים שלא בהכרח קשורים לבעיה בשבירת האור. האבחנה כי מדובר בבעיה בשבירת האור נעשית בדרך בבדיקת עיניים תוך שימוש במספר רב של עדשות בעלות סמכויות אופטיות שונות, ולעיתים קרובות על ידי רטינוסקופ (הליך ששמו "רטינוסקופיה"). המדידה שנעשית על ידי הרטינוסקופ היא מדידה אובייקטיבית, בה האדם צופה בנקודה רחוקה ואילו הקלינאי מחליף את העדשות המונחות לנגד עיניו של האדם ומתבונן בדפוס ההשתקפות של אור קטן בוהק על העין. בעקבות אותה "שבירה אובייקטיבית", הקלינאי בדרך כלל מראה לאדם עדשות בעלות עוצמות גבוהות או חלשות יותר ויותר בתהליך המכונה "שבירה סובייקטיבית". משתמשים בתכשירים ציקלופלגיים לעיתים קרובות כדי לקבוע בצורה מדויקת יותר את כמות השבירה, במיוחד אצל ילדים.
אוטורפרקטומטר הוא מכשיר המשמש לעיתים במקום רטינוסקופיה כדי לאמוד באופן אובייקטיבי את טעות השבירה של האדם. ניתן להשתמש גם בחיישן חזית הגל של שאק-הרטמן (אנ') כדי לאפיין סטיות עיניים ברמה גבוהה יותר של רזולוציה ודיוק.
ניתן להבדיל בין ליקויי ראייה הנגרמים על ידי שגיאת שבירה לבין בעיות אחרות באמצעות סתימת חור, שתשפר את הראייה רק במקרה של שגיאת שבירה.
ניהול המחלה

האופן בו מטפלים בשגיאות שבירה תלוי בכמות ובחומרת המצב. אלו שיש להם כמויות קלות של שגיאת שבירה עשויים לבחור להשאיר את המצב ללא תיקון, במיוחד אם האדם אינו סימפטומי. עבור אלה הסימפטומטיים משתמשים בדרך כלל במשקפיים, עדשות מגע, ניתוח השבירה או שילוב של השלושה.
האסטרטגיות הנחקרות להאטת החמרה כוללות התאמת תנאי העבודה, הגדלת הזמן שהילדים מבלים בחוץ, וסוגים מיוחדים של עדשות מגע. אצל ילדים נראה שעדשות מגע מיוחדות מחמירות את קוצר הראייה באטיות.
קיימים מספר שאלונים לקביעת השפעת איכות החיים של שגיאות שבירה ותיקונן.
אפידמיולוגיה

מספר האנשים ברחבי העולם עם שגיאות שבירה שלא תוקנו נאמד בכ-660 מיליון (10 למאה נפשות) בשנת 2013.
מספר האנשים ברחבי העולם עם שגיאות שבירה משמעותיות נאמד באחד עד שני מיליארד. המחירים משתנים בין אזורי העולם עם כ-25% מהאירופים ו-80% מהאסייתים שנפגעו. קוצר ראייה הוא אחד ההפרעות הנפוצות ביותר בעין. השיעורים בקרב מבוגרים נעים בין 15% ל-49% ואילו השיעור בקרב ילדים נע בין 1.2% ל-42%. ראייה רחוקה נפוצה יותר בקרב ילדים צעירים, שעיניהם טרם צמחו לכל אורכן, ועל קשישים שאיבדו את היכולת לפצות במערכת הלינה שלהם. פרסביופיה משפיעה על רוב האנשים מעל גיל 35. שגיאת שבירה לא מתוקנת אחראית על ליקוי ראייה ונכות עבור אנשים רבים ברחבי העולם. זהו אחד הגורמים השכיחים ביותר לאובדן ראייה יחד עם קטרקט, ניוון מקולרי ומחסור בוויטמין A.
עלות

העלות השנתית לתיקון שגיאות שבירה נאמדת בארצות הברית בכ-3.9 עד 7.2 מיליארד דולר.
ראו גם

עין אנושית
משקפיים
ראו גם > בעיות ראייה

עיוורון
עיוורון צבעים
קוצר ראייה
רוחק ראייה
עין עצלה
קטרקט
היפרדות רשתית
ניסטגמוס
אסטיגמציה
פזילה
עיוורון לילה
קרטוקונוס
פוטוקרטיטיס
ניוון מקולרי
גלאוקומה
לחץ תוך-עיני
רטיניטיס פיגמנטוזה
תסמונת העין היבשה
הכנסת ספר תורה

הכנסת ספר תורה בפתח תקווה אחר מלחמת העולם השנייה
הכנסת ספר תורה בפאפה בשנת תרצ"ד (1934).
הרמטכ"ל גבי אשכנזי כותב אותיות אחרונות בספר תורה, 2010
הרב יצחק לוי, 2006–תשס"ו, בהכנסת ספר תורה לבית-כנסת חדש לזכר בתו איילת השחר לוי
הזמנה לחגיגה לרגל הכנסת ספר תורה
הכנסת ספר תורה היא טקס שבו מכניסים לבית כנסת ספר תורה חדש שהסתיימה כתיבתו או ספר שהגיע מבית כנסת אחר. טקס ההכנסה חגיגי, ובמקרה של ספר חדש תחילתו בכתיבה חגיגית של האותיות האחרונות בביתו של תורם הספר, והמשכו בתהלוכה מלווה בשירה ובריקודים מביתו של התורם אל בית הכנסת.
בכתיבת האותיות האחרונות מתכבדים חשובי הקהל ונכבדיו, כל אחד מהם כותב אות אחת. בקהילות מסוימות מקפידים על טהרה מיוחדת הנדרשת לכותבי האותיות, והכתיבה מותרת רק למי שטבל במקווה טהרה באותו יום.
ריקודים

ספר התורה מעוטר בזמן התהלוכה בכתר תורה, ומעליו מחזיקים החוגגים חופה עם ארבעה מוטות. נהוג לכבד אנשים חשובים מתוך הקהל – וכמובן את תורם הספר – בהחזקת ספר התורה ובריקוד עמו.
נהוג שהילדים מחזיקים לפידים בוערים בידיהם כשהם מתהלכים לפני ספר התורה. מנהג זה מקורו במעמד קבלת התורה בהר סיני, המתואר בפסוק שהיה מלווה בברקי אש: ”וכל העם רואים את הקולות ואת הלפידים”; גם את הכנסת ספר התורה לבית הכנסת נהוג לעשות בלפידי אש. בחלק מהקהילות נוהגים ללבוש בגדי שבת לכבוד שמחת הכנסת ספר התורה.
פעמים שהתהלוכה מלווה בתזמורת המוצבת על מכונית מיוחדת המעוטרת בכתרי תורה, ולרוב מוקדשת במיוחד לפאר מעמדי הכנסת ספר תורה. התזמורת או מערכת ההגברה המוצבת על המכונית משמיעה שירים יהודיים אותנטיים עממיים המספרים על חשיבות התורה.
הכנסת ספר התורה לבית הכנסת

לאחר התהלוכה, ובהתקרב ספר התורה לבית הכנסת, יוצאים מספר חוגגים מבית הכנסת ורוקדים עם ספרי תורה הישנים שבבית הכנסת מול הספר תורה החדש המוכנס לבית הכנסת, בשירת ”שאו שערים ראשיכם והנשאו פתחי עולם ויבוא מלך הכבוד”. בהיכנס ספר התורה אל בית הכנסת, רוקדים עמו עוד שעה ארוכה בבית הכנסת עצמו, ולאחר מכן מכניסים אותו לארון הקודש. בבתי כנסת ספרדים נהוג שהנשים זורקות סוכריות על ספר התורה.
לאחר הכנסת הספר לארון הקודש, יש הנוהגים להוציאו תוך אמירת פסוקי ”אתה הראית לדעת” (כמו בשמחת תורה) ולקרוא בו בלא ברכה בפרשת וזאת הברכה מ"מעונה אלהי קדם" עד סוף הפרשה, ולאחר מכן מכניסים אותו חזרה לארון הקודש. תורם ספר התורה מברך ברכת "שהחיינו" בפעם הראשונה שהוא קורא בו.
חוזה השאלה של ספר תורה

על מנת לקיים את מצוות כתיבת ספר תורה בהידור, עדיף מבחינה הלכתית להשאיל את ספר התורה לבית הכנסת, ובכך נשאר הספר משפטית ברשות בעליו, ולא לתת במתנה לבית הכנסת. נהוג לערוך חוזה השאלה בין תורם ספר התורה לבין בית הכנסת.
סעודת המצווה

לאחר גמר הכנסת ספר התורה, נערכת סעודת שמחה לרגל הכנסת ספר התורה להיכל. סעודה זו נחשבת כסעודת מצווה. לעיתים משלבים את הסעודה יחד עם מעמד חנוכת הבית לבית הכנסת, או יחד עם סעודת הילולא לזכרו של נפטר, שלזכרו מוכנס ספר התורה לבית הכנסת.
בסעודת המצווה מקובל שרב בית הכנסת או תלמיד חכם אחר דורש לכבוד התורה.
לקריאה נוספת

גבריאל ציננער, נטעי גבריאל הנהגות וסדר הכנסת ספר תורה, תשנ"ח
הערות שוליים

↑  ראו בבאר היטב סימן רכ"ג סק"י בשם ספר נאמן שמואל.
| ספר תורה |
| --- | --- | --- |
| כתיבת סת"ם | כתב סת"ם • דיו סת"ם • קלף • גוויל • סופר סת"ם • שרטוט בסת"ם • כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות • מכון סת"ם |  |
| קריאת התורה | הוצאת ספר תורה • אתה הראת • ויהי בנסוע • בריך שמיה • קריאת התורה • בעל קורא • עלייה לתורה • ברכו • ברכות התורה • הגבהה • גלילה • מי שברך |  |
| צורת האותיות | קרי וכתיב • אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך • אותיות תלויות • אותיות נקודות • תיוג |  |
| נוסח התורה | מסורה • נוסח המסורה • כתב יד לנינגרד • כתר ארם צובא • כתר דמשק • תנ"ך קניקוט • ספר תאגי • ווי העמודים |  |
| מצוות ואיסורים | מצוות כתיבת ספר תורה • קריאת התורה  • תלמוד תורה |  |
| מנהגים | הכנסת ספר תורה • היכל • ארון קודש • יד • מעיל • עצי חיים • וימפל • בדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה |  |
שבת חזון

שַׁבַּת חֲזוֹן (בעבר כונתה שבת איכה) היא השבת שלפני תשעה באב והאחרונה משבתות תלתא דפורענותא. היא חלה באמצע תשעת הימים, ולאחריה מתחיל שבוע שחל בו תשעה באב. פרשת השבוע של שבת זו היא תמיד פרשת דברים. כאשר חל תשעה באב בשבת, נדחה הצום ליום ראשון, ואותה שבת היא שבת חזון.
השבת מכונה על שם ההפטרה הנקראת בה, הפותחת ברוב עדות ישראל במילים "חזון ישעיהו בן אמוץ" (ספר ישעיהו, פרק א', פסוק א'). ההפטרה עוסקת במצבו הרוחני הקשה של עם ישראל בזמן בית המקדש הראשון, שהוביל לחורבן בית המקדש.
מנהגים

אף על פי שלפי ההלכה אין נוהגים אבלות בשבת, בשבת זו מקיימים בחלק מקהילות ישראל כמה מנהגים המזכירים את האבלות. לפי מנהג אשכנז, בקריאת התורה קוראים את הפסוק "איכה אשא לבדי טרחכם ומשאכם וריבכם" המופיע בפרשת השבוע במנגינת טעמי המקרא של מגילת איכה, קוראים את רוב ההפטרה במנגינת מגילת איכה, וכן שרים את הפיוט לכה דודי בקבלת שבת, במנגינת הפיוט אלי ציון ועריה.
כמו כן, מנהג אשכנז (וכן פסק הרמ"א) ללבוש בגדי יום חול בשבת זו. מנהג זה נהוג עדיין בחלק מהקהילות האשכנזיות, אך ברוב קהילות האשכנזים אינו נהוג היום, כיון שהחסידים ביטלו מנהג זה, ואף הליטאים (בוודאי בארץ ישראל, וגם הרבה קהילות אשכנזים בחו"ל) נוהגים על פי פסק הגר"א ללבוש בגדי שבת, ולכן מנהג זה נשאר רק בקהילות היקים ואויבערלאנד. הספרדים אינם נוהגים מנהגים אלו, וכן האר"י ושאר מקובלי צפת לא נהגו מנהגים אלו.
בקהילות אשכנז המערבי, אומרים אותם הפיוטים שאומרים בשבת שלפני שבועות, דהיינו אהבה "אותך כל היום קוינו" מאת רבי אפרים בן יצחק מרגנשבורג, וזולת "א-להים באזנינו שמענו" מאת הראב"ן. בנוסף, ברוב קהילות אשכנז המערבי, נוהגים לומר אב הרחמים רק בשבת זו ובשבת שלפני שבועות, ובקצת קהילות אשכנז נוהגים לערוך יזכור קצר בשבת זו.
יהודי ג'רבה ויהודי לוב נוהגים להפטיר בשבת זו "משא גיא חזיון" (ספר ישעיהו, פרק כ"ב, פסוקים א'–י"ד), ולא "חזון ישעיהו".
בתנועת החסידות

בתנועת החסידות ביטלו את מנהגי האבלות של יהדות אשכנז. צדיקים רבים מתנועת החסידות התבטאו ששבת חזון היא שבת שמחה יותר משאר השבתות. כך הרב מאפטא בספרו "שבת חזון הוא יותר גדול במעלה מכל שבתות השנה. רבי משה צבי מסאווראן אמר ששמה של שבת חזון מרמז שבשבת זו אפשר לראות מה יהיה בעולם. בחסידות צאנז היה נהוג לערוך נסיעה לצדיק בשבת זו.
רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ביאר את השם "שבת חזון", על דרך הרמז, בכך שבשבת זו מראים לכל יהודי את בית המקדש השלישי, על מנת לעודדו לשפר את מעשיו ולזכות לבנין הבית.
רבי שלום מבראהין מביא ביאור בפסוק "עוד חזון למועד", כי שבת חזון יהיה יום טוב לעתיד לבוא.
הערות שוליים

↑  חלק מיהודי תימן נוהגים לקרוא את חלקה הראשון של הפטרה זו בשבת הקודמת, ובשבת זו מתחילים את ההפטרה מהפסוק "אֵיכָה הָיְתָה לְזוֹנָה" (פסוק כ"א). בחלק מקהילות צפון אפריקה מפטירים "מַשָּׂא גֵיא חִזָּיוֹן" (ספר ישעיהו, פרק כ"ב, פסוקים א'–י"ד), ובתקופות קדומות נהגו הפטרות נוספות.
↑  מרדכי, הגהות אשר"י, אגודה ורוקח.
↑  מובא במשנה ברורה, סימן תקנ"א, סעיף קטן ו'.
↑  ואפילו בקהילות אלו, בדרך כלל נוהגים להחליף רק בגד אחד.
↑  שו"ת הרדב"ז חלק ב סימן תרצג
↑  סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 233.
↑  מחזור שבחי ישורון, נוא יארק תשע"ו, עמ' 549 ואילך.
↑  אוהב ישראל, שבת חזון, באתר היברובוקס וז״ל: י"ל אשר שבת חזון הוא יותר גדול במעלה מכל שבתות השנה. ע"ד שנשאלתי פעם א' לבאר המדרש דאיתא שם לא היה יום מועד לישראל כיום שנחרב בהמ"ק ע"כ. והוא פלא. וכבר עמד בזה בעל המחבר משנה למלך בספרו הטהור פרשת דרכים עיי"ש. אמנם בשום שכל והערת לב. י"ל בזה ע"ד מאחז"ל חייב אדם לפקוד את אשתו בשעה שיוצא לדרך. והמשכיל יבין. דוגמה לזה תמצא בפ' ויגש. ע"פ ויסע ישראל וכל אשר לו גו' יעו"ש ובפרט כשחל יום טי"ת באב בשבת והבן היטב:
↑  י"ג אורות לבית צאנז עמ' רנג. ראו גם שיעור חומש רש"י פרשת ויקהל תשמ"ב מרבי יקותיאל יהודה הלברשטאם ששבתות בין המצרים בצאנז היו שמחות יותר משאר שבתות השנה.
↑  בספרו "דברי שלום".
↑  ספר חבקוק, פרק ב', פסוק ג'.
| ימי האבלות לציון חורבן בית המקדש |
| --- | --- | --- |
| ארבע תעניות | עשרה בטבת • שבעה עשר בתמוז • תשעה באב • צום גדליה |  |
| ימי בין המצרים | תלת דפורענותא • תשעת הימים • שבת חזון • שבוע שחל בו תשעה באב • שבע דנחמתא |  |
| סיפורים וקינות | אגדות החורבן • קינות לתשעה באב • מגילת איכה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
שלישיית התאומים

| --- | --- |

שלישיית התאומים. מימין לשמאל: אושיק לוי, פופיק ארנון, חנן גולדבלט
 תקופת הפעילות:  1966–1969 (כ־3 שנים)
 סוגה:  מוזיקה קלה, הומור, זמר עברי, שאנסון
 חברים
 חנן גולדבלט פופיק ארנון אושיק לוי
שלישיית התאומים הייתה שלישיית בידור ישראלית שפעלה במחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20. ההרכב כלל את חנן גולדבלט, פופיק ארנון ואושיק לוי (שהצטרף כעובד שכיר). סגנונה של השלישייה היה קרוב לסגנון הבידורי הקל שהתפתח באותן שנים, וניכר בתוכניות של הלהקות הצבאיות, התרנגולים והגשש החיוור. הופעות הלהקה נבנו על המתכון הבידורי שכלל שילוב של מערכונים ושירים.
היסטוריה

שלישיית התאומים הוקמה בעקבות סירובו של חנן גולדבלט, יוצא להקת התרנגולים, להיות הגשש הרביעי. במקום זאת הקים יחד עם ארנון ולוי את השלישייה המקבילה וקראו לעצמם "שלישיית התאומים".
בשנת 1966 יצאה הלהקה בתוכניתה הראשונה, "הערב יוצאים", אותה ביים יוסי בנאי. בעקבות התוכנית הוציאה הלהקה תקליט שכלל את "אנחנו לא רקדנים" של דוד אבידן בלחן של סשה ארגוב ושירים באווירה שאנסוניירית. התוכנית הביאה שניים מהלהיטים הגדולים של התקופה שתורגמו מצרפתית, "שלגיה" על ידי נעמי שמר (תרגום של שיר צרפתי בשם Les souliers של גי ביאר) ו"זה לא נורא" על ידי דוד אבידן ללחן של חואן סולאנו פֶּדְרֶרוֹ (ספ') (הגרסה העברית לשיר El Porompompero (ספ')). התוכנית כללה גם גרסה עברית לשיר "Hit the Road Jack", שאותו תרגם אבידן כ-"הסתלקי רות". כל העיבודים המוזיקליים בתוכנית היו של אלכס וייס.
בשנת 1966 שיחקו השלושה בסרטו של ישראל בקר,  שני קוני למל, בכיכובו של מייק בורשטיין.
בשנת 1969 יצאה השלישייה בתוכניתה השנייה, "רבותיי פצצה", שגם אותה ביים יוסי בנאי. על העיבודים המוזיקליים הופקד יאיר רוזנבלום, שגם הלחין לשלישייה את להיטה "אני אוהב אותך" שכתב יורם טהרלב. שלום חנוך הלחין את "ניסע לים" למילים שכתב מאיר אריאל. לתוכנית זו כתבה נעמי שמר מילים לשיר "הכל חינם", וכן כתב לה אריק איינשטיין מילים לשני להיטים גדולים שהתפרסמו באותם ימים, "קול ששון וקול שמחה" (לחן של הלהיט "Suddenly You Love Me" של להקת הטרמלוס), וכן "חוזרים הביתה" (לחן של וודי גאת'רי ללהיט "This Land Is Your Land"). את המערכונים בתוכנית כתבו נסים אלוני, יוסי בנאי ועמוס קינן.
באותה שנה השתתפה השלישייה בתוכנית טלוויזיה שהוקדשה לנחיתה על הירח, ובה שר פופיק ארנון את להיט הסולו "בלדה בין כוכבים".
השלישייה התפרקה לאחר שכל אחד מחבריה מצא בת-זוג קבועה והתמקד במקביל להופעות בקריירה עצמאית; ארנון שיחק במחזמר "קזבלן", גולדבלט נסע לארצות הברית, אושיק לוי עבד על תקליט סולו.
במהלך מלחמת יום הכיפורים הופיעה השלישייה בכ-400 הופעות בפני חיילים, כאשר בהמשך חברו אליהם גם מתי כספי, אילנה רובינא והזמר היהודי-קנדי לאונרד כהן.
לאחר הפירוק ולרגל הקלטת קליפ ללהיטים של הלהקה השתתף בהרכב גבי עמרני במקום פופיק ארנון שחזר בתשובה, אך הרכב זה לא הוסיף להופיע.
מערכונים שביצעה הלהקה זכו גם הם לפרסום, בהם "איפה החתן" ו"אדון בר אדון" שנכתבו על ידי יוסי בנאי.
דיסקוגרפיה

הערב יוצאים (1966)
רבותיי פצצה (1969)
הערות שוליים

↑  דוד אבידן - קורות חיים, הארכיונים לספרות עברית, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302705405171  VIAF: 157650415   WorldCat (עם VIAF): 157650415
אינטרפול
היסטוריה > עד מלחמת העולם השנייה

שיתוף פעולה משטרתי בינלאומי התנהל עד המאה ה-19 על בסיס זמני וממוקד במטרות מסוימות. בשנת 1851 הוקם "איחוד המשטרה של המדינות הגרמניות" כאמצעי לשיתוף פעולה בין כוחות משטרה במדינות דוברות גרמנית. מאמצים דומים, כמו ועידת רומא ב-1898 למאבק באנרכיסטים, נכשלו.
בתחילת המאה ה-20, גידול בנסיעות בינלאומיות ובמסחר יצר צורך בשיתוף פעולה משטרתי בינלאומי. ב-1914 התקיים קונגרס משטרתי בינלאומי במונקו, שדיבר על עקרונות לשיתוף פעולה בינלאומי, חקירות פשיעה והסדרת הסגרות, עקרונות שהפכו לבסיס לאינטרפול. לאחר מלחמת העולם הראשונה, ב-1923, יזם יוהאן שובר, מפקד משטרת וינה, קונגרס נוסף שבו הוסכם להקים את "הוועדה הבינלאומית לשיטור פלילי" (ICPC), קודמתו הישירה של אינטרפול. שובר נבחר לנשיא הראשון של הארגון ומטהו נקבע בווינה. הממלכה המאוחדת הצטרפה לארגון ב-1928, ועד 1934 מספר המדינות החברות בארגון גדל ל-58.