stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פול לרי

פול לרי, 1890
פול לֶרי (בצרפתית: Paul Lhérie‏; 8 באוקטובר 1844 – 17 באוקטובר 1937) היה זמר טנור (ומאוחר יותר בריטון) צרפתי, שהתפרסם ביותר בהופעתו כ"דון חוסה" המקורי בכרמן. הופעתו הראשונה הייתה באופרה קומיק ב-1866 כ"ז'וזף" של מאול. הוא יצר את תפקידי "שארל השני" בהצגת הבכורה של "דון סזאר דה באזאן" של מאסנה בשנת 1872, "בנואה" ב"דבר המלך" של דליב ב-1873 ו"דון חוזה" בכרמן של ביזה ב-1875.
ב-1882 עבר לתפקידי בריטון, החל ב"פוזה" ("דון קרלוס") בלה סקאלה. הוא שהה זמן מה גם בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, שם ביצע את "זורגה" ("דולי הפנינים" של ביזה), "ריגולטו", "ז'רמון" (לה טרוויאטה), "לונה" ו"אלפונס" ("לה פאבוריטה") הוא פרש מן הבמה בשנת 1894.
מראי מקום

אליזבט פורבס, לרי, פול, מילון גרוב החדש לאופרה, 1992, לונדון, עורך סטנלי סיידי.
פולקסווגן תלאגון

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פולקסווגן
 שנות ייצור:  2021–הווה
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 חברת אם:  קבוצת פולקסווגן
 סיווג:  מכוניות שטח/פנאי
 מרכב:  קרוסאובר בעלת חמש דלתות
 פלטפורמה:  קבוצת פולקסווגן MQB
 אורך:  5,152 מ"מ
 רוחב:  2,002 מ"מ
 גובה:  1,795 מ"מ
 בסיס גלגלים:  2,980 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע טורבו בנזין V6 צילנדרים בנפח 2.2 ליטרים המספק כ-299 כוחות סוס
 הילוכים:  תיבת הילויכם אוטומטית בעלת שבעה הילוכים
 קשר:  פולקסווגן אטלס, פולקסווגן וילורן
פולקסווגן תלאגון (באנגלית: Volkswagen Talagon) היא מכונית במרכב קרוסאובר בעלת שישה או שבעה מקומות, שמיוצרת על ידי פולקסווגן מאפריל 2021. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי ב-22 באפריל 2021. התלאגון הוא הקרוסאובר הגדול ביותר של פולקסווגן, אך הוא מיועד לשוק הסיני בלבד. בשנת 2019 הציגה פולקסווגן דגם קונספט מקדים בשם פולקסווגן SMV.
מפרט טכני

התלאגון כוללת מנוע טורבו בנזין V6 צילנדרים בנפח 2.5 ליטרים המספק כ-299 כוחות סוס. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שבעה הילוכים.
גלריה

מבט לפגוש האחורי
מבט לפגוש הקידמי
מבט לצד
הערות שוליים

↑  פולקסווגן תלאגון: הקרוסאובר הגדול ביותר של פולקסווגן, באתר קארטיוב, ‏25 באפריל 2021
↑  זאק פאלמר, Volkswagen Talagon debuts in China as VW's largest SUV yet, באתר אוטובלוג, ‏22 באפריל 2021
↑  אדריאן פדאנו, Volkswagen SMV Unveiled As 7-Seat SUV Larger Than Atlas, באתר מוטור1, ‏15 באפריל 2021
↑  אדריאן פדאנו, 2021 Volkswagen Talagon Revealed As Massive SUV With V6 Power, באתר מוטור1, ‏22 באפריל 2021
פונגינאים

| פונגינאים |
| --- | --- |
 אורנגאוטן
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: בעלי אף יבש
משפחה:: הומינידיים
תת־משפחה:: פונגינאים
שם מדעי
 Ponginae

סיווג וחלוקה טקסונומית של משפחת ההומינידיים
פונגינאים (שם מדעי: Ponginae; בעבר היו קרויים "פונגידים") היא תת-משפחה במשפחת הומינידיים אשר כיום מכילה רק סוג אחד שאינו נכחד - אורנגאוטן (Pongo) בו 3 מינים, שלושתם מצויים בסכנת הכחדה גדולה בטבע.
מינים אלה נחשבים לפרימיטיבים ביותר מבני משפחת ההומינידיים והם מותאמים לחיים בין העצים. מוצאם החל מהמיוקן והם חיים אך ורק בדרומה של יבשת אסיה, שונים בכך מכל שאר קופי האדם למעט הגיבונים. כיום הם מהקטנים שבקופי האדם אך בעבר היה ביניהם מין ענקי - הגיגנטופיתקוס שהיה גדול מכל פרימט מודרני והגיע לגובה של 3 מטרים ולמשקל 500 ק"ג בקירוב.
מיון

סוג אורנגאוטן (Pongo )
מין אורנגאוטן בורנאי (Pongo pygmaeus)
מין אורנגאוטן סומטרי (Pongo abelii)
מין אורנגאוטן טפנולי (Pongo tapanuliensis)
מין Pongo hooijeri - נכחד
מין Pongo weidenreichi - נכחד
סוג גיגנטופיתקוס (Gigantopithecus) - נכחד
סוג סיוופיתקוס (Sivapithecus) - נכחד
סוג לופנגפיתקוס (Lufengpithecus) - נכחד
סוג Ankarapithecus - נכחד
סוג רמפיתקוס (Ramapithecus) - נכחד
סוג Ouranopithecus - נכחד
עוז לתמורה

עוז לתמורה היא תוכנית רפורמה חינוכית, ניהולית ומקצועית בחינוך על-יסודי המיושמת בהדרגה החל משנת הלימודים ה'תשע"ב.
רפורמת "עוז לתמורה" היא הרפורמה הגדולה ביותר שנערכה עד כה במערך ההוראה בחטיבות העליונות במערכת החינוך, ומטרתה להביא לידי שינוי יסודי בהיבט הפדגוגי, בתחום הניהולי ובתנאי העסקת המורים, לקדם את הישגי מערכת החינוך ולהעצים את מעמדו של המורה. הסכם "עוז לתמורה" נחתם ב-14 באוגוסט 2011. ב-11 בנובמבר 2013 הוסכם על החלת הסכם עוז לתמורה גם בחטיבות העליונות של בתי הספר הממשלתיים.
הרפורמה מיושמת בהדרגה משנת הלימודים ה'תשע"ב (2011–2012) על פי הסכם קיבוצי שנחתם באוגוסט 2011 בין מרכז השלטון המקומי ושלוש הערים הגדולות (המעסיקים) ובין ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים ובמכללות.
בשלוש השנים הראשונות ליישומה של הרפורמה (ה'תשע"ב–ה'תשע"ד) הצטרפו אליה 444 חטיבות עליונות, שהן כ-40% מהחטיבות העליונות בישראל, ביישום מלא או חלקי.
הרפורמה כוללת שינויים במבנה שבוע העבודה של המורים (מעבר לשבוע עבודה של 40 שעות), במבנה השכר של המורים (תוספת שכר ממוצעת של 42%) ובמבנה מערכת השעות שלהם (הוספת שעות להוראה פרטנית ושעות תומכות הוראה). כמו כן, הוסדרו תהליכי הערכת המורים ומתווה הפיתוח והקידום המקצועי שלהם, ונקבע מתווה להקמת פינות עבודה הולמות למורים לצורך ההוראה הפרטנית והעבודה בשעות תומכות ההוראה. עלותה המשוערת של הרפורמה, אם תיושם במלואה בכל החטיבות העליונות, היא כ-3 מיליארד ש"ח לשנה, וסכום זה יתווסף לבסיס התקציב של משרד החינוך.
מטרות התוכנית

קידום התלמידים בחטיבות העליונות
העצמת מעמד עובד ההוראה כגורם המשמעותי והחשוב בתהליך החינוך וההוראה
שיפור במעמדם ובשכרם של עובדי ההוראה
שינוי במבנה משרת ההוראה: מבנה שבוע העבודה של עובד ההוראה בעוז לתמורה מאפשר תוספת זמן לעבודה אישית, לעבודת צוות, לשעות פרטניות, לפיתוח מקצועי ולזמינות לתלמידים
עלייה משמעותית בשכר המורים – עלייה של למעלה מ-51%
שינוי שבוע העבודה של המורים – מעבר לשבוע עבודה של 40 שעות: 24 פרונטליות, 6 פרטניות, 10 תומכות הוראה
מצוינות בהוראה – קידום ותגמול מורים על בסיס הערכה ומצוינות
תגמול כלל המורים בבתי הספר המצטיינים בהישגים לימודיים, חברתיים וערכיים
חיזוק מעמד וסמכות המנהל, שיפור סביבת העבודה של המורים והתאמתם למבנה שבוע העבודה החדש
שיפור מרחבי הלמידה של התלמידים וסביבות העבודה של המורים
פיתוח מקצועי מתמשך של סגלי ההוראה
שיפור האפקטיביות של בית-הספר, המתבטאת בשיפור ההישגים, מניעת נשירה ושיפור באקלים הבית ספרי
מודל הערכה

החל משנת הלימודים ה'תשע"ג, כל מורי בית הספר יוערכו על ידי הנהלת בית הספר על פי מודל הערכה שפותח על ידי הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה). הערכה זו תשמש לצורך הערכה מעצבת, תוספת דרגות קידום, לצורך מתן מענקים חד פעמיים (תגמול דיפרנציאלי אישי) ולפיטורים.
יישום התוכנית

בינואר 2014 פורסם דו"ח מחקר כמותי ואיכותני שבדק תפיסות של מורים ומנהלים את הרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה בשנת הלימודים ה'תשע"ג. הדו"ח מבוסס על כלי הערכה מקצועיים שפותחו על ידי ראמ"ה.
לפי הדו"ח, העמדה העקרונית של המורים והמנהלים כלפי "עוז לתמורה" היא שיש בה אלמנטים מרכזיים חיוביים ובעלי פוטנציאל חיובי רב. המרכיבים המרכזיים שנתפסים ככאלה בהם גלום הפוטנציאל הם בעיקר השעות הפרטניות והשינוי בשכר המורים. בנוסף, ניתן לזהות כי חלק מהבעיות והקשיים, בעיקר המרכיבים ה"טכניים" השונים הקשורים לרפורמה (בעיקר שכר המורים ובינוי פינות העבודה) נפתרו או יושבו.
עם זאת, עדיין ניתן להצביע על קשיים רבים ומתמשכים בהטמעתה, הן ברמה המערכתית והן באופן התבססותם של תהליכים ומסגרות עבודה לא מיטביים ברמה הבית ספרית.
יישום התוכנית > ביקורת

משרד מבקר המדינה בדק בחודשים מרץ–יולי 2014 את פעולות משרד החינוך ליישום ולהטמעה של הרפורמה.
בין היתר נבדקו היקף ההצטרפות של בתי ספר לרפורמה, ניהול השעות הפרטניות ותומכות ההוראה, התוכניות לפיתוח מקצועי בית-ספרי של צוות המורים, הערכת המורים, הקמת פינות עבודה ותהליכי ליווי, מעקב ובקרה על יישום הרפורמה. הביקורת נערכה במטה משרד החינוך (הממונה על "עוז לתמורה" והאגף לחינוך על-יסודי במינהל הפדגוגי, האגף לבינוי ותקצוב במינהל הפיתוח, האגף לפיתוח מקצועי של עובדי הוראה והיחידה להערכת עובדי הוראה במינהל לעובדי הוראה והמינהל לתקשוב ומערכות מידע), וכן בשלושה ממחוזות המשרד: צפון, מרכז ותל אביב ובחמישה בתי ספר. כמו כן, התקיימו ביקורים ב-21 בתי ספר לבדיקת הפיתוח הפיזי של פינות העבודה.
הערות שוליים

↑  יישום רפורמת "עוז לתמורה" בחטיבות העליונות, בין מרכז השלטון המקומי בישראל ושלוש הערים הגדולות ובין ארגון המורים בבתי הספר העל-יסודיים ובמכללות, נחתם ב-14 באוגוסט 2011, הסכם קיבוצי באתר משרד הכלכלה והתעשייה
↑  החלת ההסכם ליישום רפורמת עוז לתמורה בחטיבות העליונות בבתי הספר הממשלתיים, נחתם ב-11 בנובמבר 2013, הסכם קיבוצי באתר משרד הכלכלה והתעשייה
↑  רפורמת "עוז לתמורה" –  תפיסות של תלמידים, מורים ומנהלים את הרפורמה ועמדותיהם כלפי אופן הטמעתה, באתר הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך
עמית בכר (שחיינית)

עמית בכר (נולדה ב-31 במאי 1990) היא אלופת ישראל בשחייה במשחה ל-200 מטר פרפר (2007, 2008, 2010, 2012), במשחה ל-400 מטר מעורב אישי (2008, 2009, 2010, 2012) ובמשחה ל-800 מטר חופשי (2009) ושיאנית המכביה (2009) במשחים ל-200 מטר פרפר ול-400 מטר מעורב אישי.
ביוגרפיה

בכר התאמנה בקבוצת מכבי פארק מים רעות, בהדרכתו של כרמל לויתן ובקבוצת השחייה של אוניברסיטת ECU בצפון קרוליינה, ארצות הברית. לעמית אחות תאומה, נועם, שגם היא שחיינית מצטיינת.
ביוגרפיה > 2006

באליפות ישראל בשחייה שנערכה ב-2006 זכתה בכר במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:22.96 דקות, אחרי מור פליישמן (2:22.10 דקות) וירדן שר ממכבי קריית אונו (2:22.60 דקות)
ביוגרפיה > 2007

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2007 זכתה בכר במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.45 דקות, לפני אביגיל טל (2:21.71 דקות) וקריסטינה צ'רנישב (2:25.03 דקות) ובשתי מדליות כסף, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:22.82 דקות, אחרי אולגה ברנסייבה (8:52.31 דקות) ולפני מאשה בליזניוק מהפועל ירושלים (9:28.89 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי תוצאה של 18.01.46 דקות, אחרי ברנסייבה (17:35.26 דקות) ולפני עמית לוטטי (18:17.51 דקות).
ביוגרפיה > 2008

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2008 זכתה בכר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:53.43 דקות, לפני דקל שחף בת אגודתה (4:56.53 דקות) ורוני שטיין ממכבי קריית ביאליק (5:00.53 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בצוותא עם רוני בלזם מהפועל כוכבי הצפון טבעון/ישי בתוצאה של 2:18.15 דקות, לפני טליה מלצר מהפועל ירושלים (2:18.59 דקות), מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי תוצאה של 8.56.67 דקות, אחרי ברנסייבה (8:53.03 דקות) ולפני בליזניוק (9:16.71 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:21.71 דקות, אחרי ברנסייבה (4:18.94 דקות) וקרן זיבנר מבני הרצליה (4:19.81 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכתה בכר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:19.41 דקות, לפני שחר סילברמן ממכבי קריית אונו (2:21.13 דקות) ובלזם (2:23.87 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:01.21 דקות, לפני סילברמן (5:09.95 דקות) ושטיין (5:11.65 דקות) ובמדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:21.09 דקות, אחרי ברנסייבה (9:08.50 דקות) וגל פור מהפועל כוכבי הצפון טבעון/ישי (9:18.30 דקות).
ביוגרפיה > 2009

בתחרות שחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באוסטר, שווייץ בסוף ינואר 2009 קבעה בכר במשחה ל-200 מטר פרפר תוצאה של 2:16.43 דקות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר אותה שנה זכתה בכר במדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:51.75 דקות, לפני דקל שחף (4:56.00 דקות) ושטיין (4:59.36דקות) ובמדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:16.66 דקות, אחרי אליסה ציפין מהפועל ערד (2:14.26 דקות) וסילברמן (2:18.84 דקות).
ביוגרפיה > 2009 > אלופה ושיאנית המכביה

בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 שנערכו בווינגייט ביולי אותה שנה זכתה בכר ב-3 מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:17.22 דקות, לפני רייצ'ל קסלר מארצות הברית (2:17.74 דקות) ובלזם (2:19.83 דקות), בשלב המוקדמות היא קבעה שיא מכביה חדש של 2:16.71 דקות, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא מכביה חדש נוסף של 4:57.15 דקות, לפני בלזם (5:03.44 דקות) וקסלר (5:04.39 דקות) ובמשחה שליחיות 4x200 מטר בשיא ישראלי ומכביה חדש של 8:32.12 דקות, לפני ארצות הברית (8:33.70 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום הרביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:23.67 דקות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט זכתה בכר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:56.25 דקות, לפני ענת זימין ממכבי קריית ביאליק (4:59.35 דקות) ובלזם (5:04.37 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:11.26 דקות, לפני ספיר עצמון מבני הרצליה (9:18.65 דקות) ולי כהן מהפועל ירושלים (9:24.00 דקות). מדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:16.81 דקות, אחרי ציפין (2:15.72 דקות) ולפני בלזם 2:19.48 דקות.
ביוגרפיה > 2010

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2010 זכתה בכר ב-4 מדליות 2 זהב ו-2 כסף. שתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:15.08 דקות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים של שחיינית ישראלית באותה העת, לפני ציפין (2:17.11. דקות) ובלזם (2:19.40 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:56.55 דקות, לפני בלזם (5:05.47 דקות) ואחותה התאומה נועם (5:07.37 דקות). שתי מדליות כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:25.29 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין מירושלים רבתי (4:23.59 דקות) ולפני מרטינה מרקס מהפועל גבעתיים (4:31.92 דקות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:22.20 דקות, אחרי עמית עברי (2:18.20 דקות) ולפני בלזם (2:24.56 דקות).
ביוגרפיה > 2011

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בתחילת אוגוסט 2011 סיימה בכר במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:19.76 דקות.
ביוגרפיה > 2012

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2012 זכתה בכר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:18.95 דקות, לפני אליסה ציפין (2:19.11 דקות) ורוני בלזם (2:21.37 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:04.18 דקות, לפני חברת לאגודה יעל דניאלי (5:04.38 דקות) ונועה פלדמן מהפועל ירושלים (5:07.68 דקות).
ביוגרפיה > 2013

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2013 זכתה מדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:20.70 דקות, אחרי שיר וסרמן (2:19.26 דקות) ושחר סילברמן (2:19.90 דקות), שתיהן ממכבי קריית אונו. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:13.89 דקות, במקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.52 דקות ובמקום שביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:26.43 דקות.
הערות שוליים

↑  אורי שטיפט, ערב של שיאים באליפות, באתר ONE, ‏10 באוגוסט 2006
פול לרואה

| --- | --- |

 לידה:  27 בדצמבר 1860 הרובע העשירי של פריז, צרפת 
 פטירה:  15 ביוני 1942 (בגיל 81) הרובע השבעה-עשר של פריז, צרפת 
 מקום לימודים:  בית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות 
 תחום יצירה:  אמנות חזותית, מוזיקה, ספרות 
 הושפע על ידי:  אלכסנדר קבנל 
 פרסים והוקרה:  Prix Louis-Paul-Miller (1940)  אביר בלגיון הכבוד  פרס רומא 
 
פול לרואה (בצרפתית: Paul Leroy‏: 1860–1942) היה צייר צרפתי ידוע ביצירות אוריינטליות. הוא היה חבר מייסד של ״אגודת הציירים המזרחיים הצרפתיים״, ועיצב את הלוגו הראשון של החברה.
ביוגרפיה וקריירה

לרואה בילה את ילדותו באודסה, שם לאביו היה עסק. הוא חי באודסה עד גיל 17. הוא היה אזרח צרפתי, ובפריז למד בבית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות, והציג לראשונה בשנת 1882 וקיבל מדליה.
בבית הספר הוא פגש את ז'ורז' לנדל (1860–1898), צייר מזרחי, והשניים הפכו לחברים לכל החיים. בשנת 1885 ביקר בטורקיה ובמצרים, עם לנדל. בשנת 1886 נסע לתוניסיה ולאלג'יריה, וחזר לאזור הדרומי של צרפת מספר פעמים במהלך שנות ה-80 וה-90. בתקופה זו למד לרואה ערבית, מה שאיפשר לו להשתמש בכתב הערבי ביעילות במספר ציורים וליתוגרפיות.
בשנת 1893, לרואה, יחד עם אמנים נוספים הפכו לחברים מייסדים של אגודת ציירי המזרח, שהייתה אגודה צרפתית. האגודה הייתה אחראית לקידום האמנות האוריינטליסטית, הגדלת מספר התערוכות ועידוד אמנים שרצו לנסוע לאוריינט.
האגודה ניכסה לעצמה לוגו שעוצב על ידי לרואה והשתמשה בו בכל ההתכתבויות, הקטלוגים, הפוסטרים שלהם. הלוגו שילב את הסהר, מגן הדוד והיד השחורה של פאטמה. הציור מייצג צרפתים כזרים, אשר בכל זאת חולמים על אינטגרציה וסינתזה תרבותית. הליטוגרפיות של לרואה שימשו רבות גם ביצירות הגרפיות של האגודה, כולל פוסטרים וחוברות.
במהלך הקריירה שלו, צייר לרואה גם סצנות מזרחיות וגם ציורים דתיים. הוא עבד בשמן, בצבעי מים וגם עשה ליתוגרפיות.
הערות שוליים

↑  Les Peintres Orientalistes (1850-1914), Musée des beaux-arts, Pau (France). Musée des beaux-arts, Musée de Dunkerque - 1983 "Paul LEROY. (Paris 1860- 1942) Elève de Cabanel aux Beaux-Arts, dès son premier envoi au Salon en 1882 il obtient une médaille. Son enfance à Odessa lui avait donné le goût de l'Orient et, grâce à une bourse de voyage, il passe deux ..."
↑  Benjamin, R., Orientalist Aesthetics: Art, Colonialism, and French North Africa, 1880-1930, University of California Press, 2003, p.73
↑  Jonathan M. Bloom and Sheila Blair, The Grove Encyclopedia of Islamic Art and Architecture, Volume 2, 2009, p.5
↑  Benjamin, R., Orientalist Aesthetics: Art, Colonialism, and French North Africa, 1880-1930,University of California Press, 2003, pp 73-74
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5570078  BnF: cb12620637w (data)  GND: 103724012X  ISNI: 0000 0001 0896 1840  Léonore: 231656  NKC: xx0245408  RKD: 49556  SUDOC: 084718137  ULAN: 500030783  VIAF: 46880802   WorldCat (עם VIAF): 46880802 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פול לרואה".
פארק גולדה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  גולדה מאיר 
 נתונים ומידות
 שטח:  540 דונם
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הר הנגב 
 קואורדינטות:  31°01′01″N 34°45′43″E﻿ / ﻿31.017027777778°N 34.761916666667°E﻿ / 31.017027777778; 34.761916666667
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) פארק גולדה(למפת צפון הנגב רגילה) פארק גולדה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק גולדה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פארק גולדה
 
פארק גולדה
פארק גולדה הוא פארק שהוקם על ידי קק"ל כאתר נופש על גבי שרידי מחצבה שפעלה במקום. הקמת הפארק הובילה לשיקום הנוף הפגוע שהותירה אחריה פעילות החציבה. הפארק משתרע על פני כ-540 דונם וממוקם סמוך לצומת משאבים וקיבוץ רביבים. הפארק קרוי על שמה של גולדה מאיר, ראש ממשלת ישראל הרביעית. בתה של מאיר, שרה, השתייכה למייסדיו של קיבוץ רביבים, הסמוך לפארק. במרכז הפארק עובר נחל רביבים שאורכו כ-170 מטר ורוחבו כ-50 מטר.
באזור הייתה בעבר נקודת התיישבות בדואית בשם "ביר עסלוג'" אשר התפתחה סביב בארות המים העתיקות. השם העברי שניתן למקום אחרי מלחמת העצמאות הוא באר משאבים בפארק קיים אגם מלאכותי ורוב המים באגם מגיעים מאתר המרחצאות הסמוך נווה מדבר, לאחר שעברו סינון. כמו כן, בפארק מדשאות, מתקני שעשועים לילדים ושולחנות פיקניק. בקרבת השער לפארק נמצא בית הבאר המשוקם (באר נאפ"י-"NAAFI Navy, Army and Air Force Institutes"), שבו שוכנת תצוגת קבע. תצוגה זו היא חלק מפעילות קק"ל להנצחת מורשת חיילי אנזא"ק, שלחמו בנגב במלחמת העולם הראשונה.
נכון למרץ 2017, האגם המלאכותי יבש עקב הפסקת פעילות אתר המרחצאות.
נקודות ציון בפארק > מצפור טלי

מצפור טלי קרוי על שמה של טלי קסטנבוים, שעבדה ברשות לפיתוח הנגב. המצפור מגיע לגובה של 338 מטר בראש הגבעה שמצפון לאגם, וניתן לקיים ממנו תצפית על אזור צפון הנגב וקמר מחמל, וכן על האגם שנמצא בלב פארק גולדה. אל המצפור ניתן לטפס בעזרת 170 מדרגות הבנויות מאדני רכבת או להגיע בשביל העפר.
נקודות ציון בפארק > באר נאפ"י ותצוגת אנזא"ק

הבאר קיבלה את כינויה מראשי התיבות נאפ"י "NAAFI Navy, Army and Air Force Institutes" מאחר ששימשה בתקופת המנדט כחנות מצרכים לחיילי הצבא הבריטי ששירתו בביר עסלוג'. בית הבאר ממוקם בסמוך לשער הפארק. לאחר מלחמת העצמאות, קיבוץ משאבי שדה עשה שימוש במי הבאר להשקיית השטחים החקלאים שעיבדו. קרן קיימת לישראל ביצעה עבודות לשיקום האתר וייסדה בבית הבאר תצוגה המספרת על חשיבותה של ביר עסלוג' בדרכם של חיילי אנזא"ק לכיבוש באר שבע בשנת 1917.
נקודות ציון בפארק > באר הפלפלון

הבאר נמצאת 100 מטרים ממזרח לאגם. השם ניתן לבאר בגלל עץ פלפלון הצומח סמוך לה. בתוך בית הבאר ישנה מגלשה לילדים, אך היא אינה פועלת מסיבות בטיחות.
נקודות ציון בפארק > בריכת הכיפה

בריכת הכיפה היא מבנה בטון קטן דמוי איגלו שגובהו כמטר. זה מתקן השקיה שבנו שלטונות המנדט הבריטי למען עדרי הצאן והגמלים של הבדואים בסביבה. הבריטים נהגו לחפור בארות כדי למשוך אליהם את הבדואים, ובכך לחזק את השליטה על תושבי הנגב.
ראו גם

גולדה מאיר
הר הנגב
קיבוץ רביבים
נחל רביבים
לקריאה נוספת

ביר עסלוג' כיום
הערות שוליים

↑  דודו דיין, טבע הדברים, פארק גולדה: מחצבה נטושה שהפכה לנווה מדבר, באתר ynet, 30 בדצמבר 2012
↑  גדי חגאי, קק"ל, פארק גולדה: טיולים ומופעים במדבר, באתר ynet, 12 באוגוסט 2009
תצוגת אנז"ק בפארק גולדה
עקום התשואה

עקום התשואה שקלי, המייצג את התשואה על איגרות חוב ממשלתיות מסוג "שחר", נכון ל-12 במרץ 2008
בכלכלה עקום התשואה או עקום הריביות העיתיות הוא עקום המתאר את המבנה העיתי של שערי ריבית, כלומר את התלות של התשואה השנתית על איגרת חוב כלשהי במשכה של תקופת המימוש הנתונה לאותה איגרת, וזאת עבור בעל חוב ושער מטבע נתונים. על פי רוב עקום התשואה עולה ככל שמשך ההלוואה מתארך וזאת בשל הגידול בסיכון על הלוואות ארוכות טווח. כך למשל, איגרות חוב המונפקות על ידי המדינה לתקופות ארוכות הן על פי רוב בעלות שער ריבית גבוה יותר מאיגרות חוב ממשלתיות המונפקות לטווחי זמן קצרים. לעיתים העקום יכול להיות שטוח ואפילו יורד, דבר זה קורה בדרך כלל כאשר המשקיעים חושבים שהריבית הנוכחית במשק גבוהה וצופים הורדות ריבית בעתיד.
בעזרת צורת העקום ניתן להעריך את המדיניות המוניטרית (מדיניות הבנק המרכזי) הצפויה ואת השלב שבו נמצא המשק במחזור העסקים. בתקופות בהן העקום הפוך או שטוח ניתן לומר כי הבנק המרכזי מקיים מדיניות מוניטרית הדוקה ומעלה את הריבית לזמן קצר, עם זאת המשקיעים סבורים כי לטווח בינוני וארוך הריבית צריכה לרדת ולכן העקום מתהפך. עקום שטוח או יורד נפוץ בתקופות בהן המשק נמצא בשיא או קרוב לכך במחזור העסקים והבנק המרכזי מנסה לדכא לחצים אינפלציוניים באמצעות העלאות ריבית לזמן קצר. לעיתים קרובות, עקום תשואה הפוך הוא אינדיקטור למיתון מתקרב, אך הניבוי אינו וודאי ובהזדמנויות שונות בעבר לא התממש המיתון.
עקום התשואה מספק למשקיע תמונה נוכחית לגבי גובה הריבית העתידית, 
מנקודת ראות המשקיעים מוסדיים (קרנות הפנסיה וקופות הגמל).
בדרך זו מאותתים המשקיעים מוסדיים לבנק המרכזי מה ואיך הם רואים את מצבו של המשק הכלכלי לפי ראייתם.
הערות שוליים

↑  דניאל שבקס, מהו עקום התשואות, כיצד הוא מתהפך ומה זה מלמד אותנו?, באתר עכשיו 14, ‏9 בפברואר 2023
↑  דור עצמון, היפוך עקום התשואה יכול להיות אינדיקטור מרכזי למיתון באופק, באתר ביזפורטל, 5 ביולי 2022
↑  Luca Benzoni, Olena Chyruk, David Kelley, Why Does the Yield-Curve Slope Predict Recessions?
↑  גיא בן סימון, ‏עקום התשואות התהפך. האם זה הזמן לברוח מהשוק?, באתר גלובס, 3 באפריל 2022
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • דאו ג'ונס • S&P 500 • FTSE • מדד נאסד"ק 100 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.