stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קפטן אמריקה: חייל החורף
הפקה > פיתוח וליהוק

ההפקה יצאה לדרך באפריל 2011 כאשר התסריטאים כריסטופר מרקוס וסטיבן מק'פילי החלו בכתיבת התסריט לסרט ההמשך. ביוני 2011, מק'פילי אישר כי עלילת הסרט תתרחש בעולם המודרני אם כי יהיו פלאשבקים לתקופת מלחמת העולם השנייה. לדבריו, חודשי הכתיבה הראשונים היו תהליך מתמשך עם אולפני מארוול, אולם אחרי בנייתו של סיפור המסגרת לקראת סוף השנה, העלילה לא השתנתה בהרבה. ניל מקדונו, השחקן ששיחק את דאם דאם דוגן בסרט "קפטן אמריקה" אישר כי הסרט ייצא לאקרנים לאחר צאתו לאקרנים של "תור: העולם האפל".
ביוני 2012 נבחרו האחים אנתוני וג'וזף רוסו (מפיקי הסדרה קומיוניטי) למלאכת הבימוי, מבין הבמאים ג'ורג' נולפי (נגד כל הסיכויים) ופ. גארי גריי (הג'וב האיטלקי). אולפני וולט דיסני הצהירו כי בכוונתם להוציא את הסרט לאקרנים ב-4 באפריל 2014. האולפנים אישרו כי אירועי הסרט מתרחשים לאחר אירועי "הנוקמים" וכי סטיב רוג'רס ישתף פעולה עם ניק פיורי וסוכנות ה-S.H.I.E.L.D במאבק מול אויב משותף.
ביולי 2012 הוכרז בכנס קומיק-קון שנערך בסן דייגו, כי הסרט ייקרא "קפטן אמריקה: חייל החורף", וזמן קצר לאחר מכן לוהק אנתוני מאקי לתפקיד פלקון, בעוד סבסטיאן סטן אישר כי ישוב לגלם את ג'יימס ברנס בסרט. בספטמבר אותה שנה כריס אוונס הודיע כי הצילומים יחלו במרץ 2013, וכי סיפור הסתגלותו של רוג'רס לחיים המודרניים הוכלל במקור כסיפור המסגרת לסרט "הנוקמים", אך הוא יתאים יותר לסרט ההמשך. באוקטובר של אותה שנה, הועלו מספר שמות של שחקניות לתפקיד אהובתו הנוכחית של סטיב רוג'רס, ביניהן אמיליה קלארק, טרסה פאלמר, אליסון ברי וג'סיקה בראון פינדלי. כמו כן נחשף כי סקרלט ג'והנסון תשוב לגלם את דמותה של האלמנה השחורה. בסוף אוקטובר נודע כי פרנק גרילו נבחר לתפקיד קרוסבונז וכי קובי סמולדרס תשוב לגלם את דמותה של סוכנת S.H.I.E.L.D מריה היל.
בניסיון לגרום לסרטים שלנו להרגיש ייחודיים ושונים, מצאנו את עצמנו חוזרים לסרטים כדוגמת "שלושת ימי הקונדור", "ממבטו של פראנואיד" ו"כל אנשי הנשיא". בזמנים האלה, הקפטן היה קיים בקומיקס. הוא עבר את שנות ה-60, את פרשת ווטרגייט ואת עידן רייגן עד לימינו. בקומיקס, היה זה חתיכת מסע עבור סטיב, ולא יכולנו לקחת אותו דרך אותם שנים מכיוון שביקום הקולנועי שלנו, רוג'רס עדיין שכב בתרדמת. אבל רצינו לאלץ אותו להתעמת עם חידה מוסרית שכזו, משהו בסטייל של שנות ה-70. ובסרט כמו שלנו, הסטייל הזה נמצא בסוכנות S.H.I.E.L.D.
בין ינואר למרץ 2013, שחקנים נוספים לוהקו לסרט ההמשך. השחקנית היילי אטוול, ששיחקה בסרט הקודם את פגי קרטר, ציינה כי היא לא תשוב לגלם את דמותה בסרט ההמשך, אולם סטנלי טוצ'י - שגילם את ד"ר אברהם ארסקין בסרט הקודם - חשף בהמשך כי היא תופיע בסצנת פלאשבק. טובי ג'ונס נשכר לשוב ולגלם את דמותו של המדען ארנים זולא, וכך גם מקסימיליאנו הרננדז, אשר גילם את תפקיד הסוכן ג'ספר סיטוול ב"תור" ו"הנוקמים". השחקנית אמילי ואן קאמפ נבחרה לתפקיד הנשי הראשי, בעוד נודע כי רוברט רדפורד יצטרף לצוות השחקנים כחבר בכיר בסוכנות S.H.I.E.L.D. לבסוף, לוחם ה-UFC ג'ורג'ס סנט פייר נבחר לגלם את דמותו של באטרוק המזנק.
הפקה > צילומים

הצילומים החלו ב-1 באפריל 2013 באולפני מנהטן ביץ' בלוס אנג'לס. במאי 2013 דומיניק קופר אישר כי ישוב לגלם את הווארד סטארק. ב-14 במאי ההפקה עברה לוושינגטון הבירה באתרי צילום כהמול, גשר רוזוולט, מלון ווילארד אינטרקונטיננטל. ביום למחרת, השחקן גארי שנדלינג נצפה על סט הצילומים, כשהוא שב לגלם את דמותו של סנאטור סטרן מהסרט איירון מן 2. ב-17 במאי, הצילומים הועתקו לקליבלנד, אוהיו, שבין האתרים נמנים הפדרל ריזרב של קליבלנד, הספרייה העירונית, אוניברסיטת קליבלנד, קליבלנד ארקייד, מגדל העיר ומוזיאון קליבלנד לאמנות. הצילומים בקליבלנד הושלמו ב-27 ביוני 2013.
הפקה > פוסט פרודקשן

לדבריו של אנתוני מאקי, האחים רוסו הסתמכו על שימוש מינימלי באנימציית תלת־ממד. "מה שהאחים רוסו עשו שעבד כל כך טוב היה שהם רצו להישאר עם הלייב אקשן, שזו אמנות גוססת. אם הם יכולים לבנות את זה, הם בנו את זה. אם אנחנו יכולים לעשות את זה, אנחנו עשינו את זה. הם רצו לעשות כמה שפחות תלת־ממד. זו הסיבה שהסרט נראה כל כך טוב". למרות זאת, חמישה אולפנים לאפקטים מיוחדים היו מעורבים ביצירת האפקטים, ביניהם אינדסטריאל לייט אנד מג'יק וסקאנליין וי.אפ. אקס. בדצמבר 2013 נקבעו צילומים נוספים, שנמשכו כחודשיים.
ג'וס וידון, במאי "הנוקמים" ו"הנוקמים: עידן אולטרון", ביים אחת מהסצנות לאחר כתוביות הסיום בה מראים לראשונה את קוויקסילבר ומכשפת השני.
הפקה > מוזיקה

כדי לכתוב את הפסקול עבור הסרט, נשכר ביוני 2013 המלחין הנרי ג'קמן, שציין כי "מדובר בחמישים אחוז הפקה הכוללת את כל הטריקים שלמדתי משנותיי בתעשיית המוזיקה, אבל יש גם שילוב של מוזיקה סימפונית, תמתית וגבורתית - כולן מתמזגות ליצירה מוזיקלית אחת, שאני מקווה שתהיה קוהרנטית.
כל המוזיקה של הסרט הולחנה ונכתבה בידי הנרי ג'קמן.
ביקורת והכנסות

עם תקציב של 170 מיליון דולר, הסרט החזיר את סכום ההשקעה בו כבר בסוף השבוע הראשון להקרנתו, ועד כה זכה להכנסות של קרוב ל-710 מיליון דולר. מאז הקרנת טרום הבכורה שנערכה לעיתונאים ב-13 במרץ 2014, אתר הביקורות Rotten Tomatoes העניק לסרט ציון 89% בהתבסס על 232 ביקורות (207 מתוכן "טריות" ו-25 מתוכן "רקובות"), באומרו כי "בהיותו מותח ונבון מבחינה פוליטית, הסרט הוא יציאה מרשימה בקאנון של הנוקמים ובטוח להלהיב מעריצים מושבעים של מארוול". זאת ועוד, קהל הקוראים העניק לו ציון 95%, בהתבסס על 181 אלף ביקורות. אתר הביקורות Metacritic, שמשתמש בציון של ממוצע משוקלל, העניק לסרט ציון 70 מתוך 100, בהתבסס על 43 ביקורות עד כה.
טוד מקארתי מהוליווד ריפורטר ציין ש"הסרט לוקח צעד אמיץ בצמצום גרפיקת התלת־ממד לכדי מינימום לטובת החייאת ההנאה שבאקשן ישן וטוב, ומפתיע בפיתוח הדמויות וביצירת מתח ואינטריגות". סקוט פאונדס ממגזין וראייטי מציין שמדובר ב"מקבץ של קליף האנגרים חסרי נשימה שמוכתבים בידי הז'אנר, אך עשירים ברגעים שקטים של דמויות שהפכו את הסרט הראשון למיוחד במינו בקרב סרטי מארוול. מארק היוז ממגזין פורבס מציין לשבח את התמות הפוליטיות של הסרט, ואומר ש"מדובר ביותר מסתם סרט המשך של סרט גיבורי-על. זהו מותחן ריגול, הרפתקה חסרת מעצורים ודרמה רצינית שמשקפת נושאיים חברתיים ופוליטיים בוערים של ימינו".
מספר מבקרים ערכו השוואות בין הסרט "חייל החורף" לבין סדרת משחקי הווידאו מטאל גיר סוליד, במיוחד "Metal Gear Solid 2: Sons of Liberty" מ-2001. לדבריהם של המבקרים, המחצית הראשונה של הסרט היא ככל הנראה העיבוד הקולנועי הקרוב ביותר למשחק MGS2, והוא כולל אלמנטים דומים כמו התגנבות, קבוצה רעה (הפטריוטים), קרבות בטווח קרוב והדילמה המוסרית של הקרבת החירות העצמית תמורת הרגשת ביטחון. המגזין אנטרטיינמנט ויקלי ציין שסצנת המכלית בפתיחת הסרט מודלה בתור "משימת התגנבות של מטאל גיר סוליד". כך גם לפי מגזין Eye For Film, שציין שסצנת הפתיחה "תיראה מוכרת ללא ספק לכל מי שאי פעם שיחק במטאל גיר סוליד 2".
סרט המשך

בינואר 2014, מגזין וראייטי ציין כי אנתוני וג'ו רוסו ישובו לביים סרט שלישי בסדרה. כריס אוונס ישוב לגלם את קפטן אמריקה וקווין פייגי ישמש שוב כמפיק. שכירתם מחדש של צמד האחים, שלושה חודשים בלבד לפני צאתו לאקרנים של "קפטן אמריקה: חייל החורף", הגיעה כתוצאה מהקרנות מבחן מוצלחות עם בכירים מאולפני מארוול.
מכון הרצי"ה

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  1982–הווה (כ־43 שנים) 
 מיקום המטה:  ירושלים 
 משרד ראשי:  שכונת קריית משה בירושלים
 ענפי תעשייה:  הוצאה לאור 
 נשיא:  הרב יעקב אלעזר כהנא שפירא
 יו"ר:  הרב בן ציון כהנא שפירא
 
מכון הרצי"ה (שמו המלא: המכון על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק זצ"ל) הוא מכון להוצאת ספרים של ישיבת מרכז הרב, שמשכנו בירושלים. במסגרת המכון יוצאים לאור כתבים של רבני הישיבה, ובפרט ספרים מכתבי יד מתוך כתבי הראי"ה קוק ובנו הרצי"ה קוק.
המכון נוסד בשנת תשמ"ב לאחר פטירת הרב צבי יהודה הכהן קוק, על שמו הוא נקרא. על ידי ראש הישיבה הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא שעמד בנשיאותו, ובראשו עומד הרב בן ציון שפירא, בנו של הרב שפירא ומחבר הספר "פני אברהם". בנשיאות המכון עומד אחיו – ראש הישיבה כיום, הרב יעקב שפירא.
מפרסומי המכון > כתבי הראי"ה

אגרות הראיה: כרך ד – שנים תר"פ-תרפ"א, תשע"ח. כרך ה – ה'תרפ"ב, תשע"ט. כרך ו – ה'תרפ"ג, תש"פ. כרך ז – ה'תרפ"ד, תשפ"ד (חלקים א-ג, בעריכת הרב צבי יהודה הכהן קוק, יצאו לאור בהוצאת מוסד הרב קוק. בעריכת הרב זאב נוימן, ובסיוע ארכיון בית הרב קוק).
עין איה – ביאור הגותי של הרב קוק על אגדות התלמוד שבמסכת ברכות (שני כרכים) ומסכת שבת (שני כרכים).
מדבר שוּר – דרשות של הרב קוק מימי רבנותו בחו"ל, בעריכת הרב מיכאל הרשקוביץ והרב דוד לנדאו, ירושלים תשנ"ט.
מאורות הראי"ה – סדרה שבה ערוכים כתבי הראי"ה לפי נושאים. בכל כרך דרשות, איגרות ומאמרים, אשר חלקם נדפס לראשונה מתוך כתבי יד. בעריכת הרב בן-ציון שפירא. כרכי הסדרה: שבועות, תשנ"ד; חנוכה, ארבע פרשיות ופורים, תשנ"ה; ירח האיתנים – ראש השנה יום כיפור וסוכות, תשנ"ה (דרשות הראי"ה לימים נוראים, לקט דרשות לימים הנוראים, נדפס לראשונה בשנת תשנ"ד); שבת קודש, תשע"ג; ענייני תפילה, תשע"ה; תלמוד תורה – ערוך על פי הספר אורות התורה, תשפ"א. בפורמט חיצוני זהה, אך ללא השם "מאורות הראי"ה", יצאה "הגדה של פסח", עם לקט בשם "בחודש האביב", תשע"ז (מהדורה רביעית).
פנקסי הראי"ה – סדרה במסגרתה נדפסות מחברות הגותיות של הראי"ה קוק, ערוכות, מוגהות ומוערות, בתוספת נספחים שונים. עד שנת תשפ"ב (2022) יצאו במסגרת הסדרה שבעה כרכים.
גנזי ראי"ה (א'-ז') – ליקוט דברי הלכה ואגדה מכתבי הרב קוק, בעריכת הרב בן ציון שפירא, תש"ן.
באורי הראי"ה למסכת אבות – ליקוט מכִתביו, בתוספת כתבי יד שלא פורסמו עד כה (נכון לשנת ה'תשפ"ב, 2022, מתוך למעלה משישים פסקאות, נותרו שמונה שמקורן במחברות הראי"ה טרם פורסם), ירושלים תשס"ו. הספר הוקדש לזכרו של הרב שלום נתן רענן, חתנו של הראי"ה.
באר אליהו – פירוש של הרב קוק לביאור הגר"א, חלק ראשון, על תחילת הלכות כתובות, תשמ"ח; חלק שני, על הלכות עדות ותחילת הלכות הלוואה, תש"ס.
ראש מילין – ספר במחשבת ישראל וקבלה, שבו דרשות על "טנת"א" (טעמי המקרא, הניקוד, התגים והאותיות). במהדורות האחרונות נוספו כתבי יד וכן פירושו של הראי"ה עצמו לתחילת ספרו.
אגרות חמדה – לקט אגרות ואמרים בנושא השמיטה – איגרות ומאמרים בהלכה ובמחשבה בנושא השמיטה שנלקטו מכתבי הרב קוק שנדפסו ושבכתב יד, בתוספת מאמרים ומכתבים של בנו הרצי"ה בעניין הלכות שנת השמיטה וחיבתה, ירושלים תשמ"ז. בעריכת הרב יוסף אלנקווה.
מפרסומי המכון > ספרים נוספים

הרב נריה גוטל, מכותבי ראי"ה – האישים שעמם עמד הראי"ה בקשרי מכתבים והנושאים בהם עסקו ההתכתבויות, תש"ס
אגרות לראי"ה – בעריכת הרב בן ציון שפירא, מכון הרצי"ה, ה'תש"ן (1990). מהדורה ראשונה וחלקית נדפסה בשנת תשמ"ז.
נפש הראי"ה ולשלושה באלול – שניים מחיבורי הרצי"ה אודות אביו הראי"ה, נדפסו במהדורה חדשה בכרך אחד, תשס"ג
מנחת אברהם – לקט מתוך פסקיו ומאמריו ההלכתיים של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא (ארבעה כרכים), שכיהן בחייו כנשיא המכון
הרב מרדכי פרום, תורת הלוי – חידושים על המסכתות פסחים, כתובות, ובבא קמא ועל ספר החינוך
בשמן רענן – ספר זיכרון לרב שלום נתן רענן, ח"א ה'תש"ן, ח"ב תשנ"א
התורה והמצוה – על תרי"ג מצוות ושו"ת הריצב"א, מאת הרב צבי אשר כהנא שפירא
אשל אברהם – ספר זיכרון לרב אברהם שפירא, תש"ע
ביאורי הרצי"ה למסכת אבות – הרב זאב נוימן (עורך), לקט מכתב ידו ומרשימות תלמידיו, תשע"ו.
מורשה – מאמרים ושיחות בענייני חגים וציבור של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, בעריכת הרב שמיר שיינטופ והרב יוני אביב, (ב’ כרכים).
הגדה של פסח היושבת בגנים – הגדה לחג הפסח בצירוף רעיונות ופנינים על דברי חז"ל מאת הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.
ימי הפורים – הארות וחידושים לחג הפורים מאת הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.
חג הסוכות – מדברי תורתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא על חג הסוכות, תשע"ב.
שיעורי מרן הגר"א שפירא – סדרת ספרים של השיעורים הכלליים בתלמוד שנתן הרב שפירא בישיבת מרכז הרב ונערכו על ידי הרב בנימין רקובר, על אחת עשרה מסכתות: בבא בתרא, שבת-פסחים, כתובות-קידושין, יבמות-גיטין, בבא קמא-נדרים, בבא מציעא-סנהדרין (ו' כרכים)
תורת ישעי – ביאור של הרב יהושע מגנס לסדר העבודה "אמיץ כח" על סדר עבודת הכהן הגדול ביום הכיפורים, תשס"ט
המכון מסר כתבי יד לרב משה צוריאל לצורך הספר אוצרות הראי"ה וכן למכון התורה והארץ לצורך הספר שבת הארץ (על הלכות שמיטה) ו'חוקות הארץ' (על הלכות כלאים).
הערות שוליים

↑  ראו לדוגמה: אור לנתיבתי, ירושלים תשמ"ט, עמוד השער; גנזי ראי"ה – חנוכה, ירושלים חש"ד, עמוד תוכן העניינים
↑  עודד מזרחי, חסד שהוביל לאמת - סיפור לשבת, באתר ערוץ 7, ‏08.02.18
↑  פני אברהם, ירושלים תשע"ט, באתר אוצר החכמה.
↑  ספר חדש של הרב קוק, אתר ערוץ 7
↑  הקדמת הרב צוריאל לספר
| ישיבת מרכז הרב |
| --- | --- | --- |
| ראשי ישיבה | הרב אברהם יצחק הכהן קוק (1924–1935) • הרב אברהם אהרן בורשטין (1925) • הרב יעקב משה חרל"פ (1935–1952) • הרב צבי יהודה קוק (1952–1982) • הרב שאול ישראלי (1982–1995) • הרב אברהם שפירא (1982–2007) • הרב יעקב שפירא (2007–מכהן) |  |
| רבנים בישיבה בעבר | הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן • הרב יצחק אריאלי • הרב זוסמן ריגר • הרב יעקב כלאב • הרב מרדכי פרום • הרב יהודה גרשוני • הרב יהושע בכרך • הרב אברהם יצחק כלאב • הרב יהושע רוזן • הרב אריה שטרן • הרב זלמן ברוך מלמד • הרב חיים דרוקמן • הרב דוב ליאור • הרב יעקב אריאל • הרב אליקים לבנון • הרב הלל פלסר • הרב אלישע אבינר • הרב שלמה אבינר • הרב אלישע וישליצקי • הרב יצחק בן שחר • הרב שלמה שפירא • הרב פנחס מונדשיין • הרב מאיר פרימן |  |
| רבנים בישיבה כיום | הרב יעקב פילבר • הרב חיים שטיינר • הרב מיכאל הרשקוביץ • הרב דוד חי הכהן • הרב יהושע מגנס • הרב מנחם בורשטין • הרב יגאל לרר • הרב איתמר אורבך • הרב יאיר גזבר • הרב חיים אביהוא שוורץ • הרב איתן שנדורפי |  |
| מוסדות הקשורים לישיבה | ישיבת ירושלים לצעירים • תלמוד תורה מורשה • מדרשת בת-ציון • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • מכון הרצי"ה • בשביל הנשמה • מכון מים חיים |  |
| ערכים קשורים | בוגרים ידועים • הפיגוע בישיבת מרכז הרב • ישיבת הר המור • הסדר מרכז • בית הרב קוק • ישיבות זרם מרכז הרב • תלמידי הרצי"ה • תלמידי הגר"א שפירא |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313383005171
להתבגר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו הסדרה
 סוגה:  נוער, דרמה, תיעודי
 יוצרים:  גלילה רון פדר עמית
 כותבים:  גלילה רון פדר עמית
 שחקנים:  עומר גול   מור פולנוהר טום יפת מולי שולמן ריקי בליך דורון ביטון ניב סולטן עומרי לוקאס  עמית רהב   דניאל גרטמן   גיא שפע פסו   נועם שנהב  
 פסקול:  עדי גולדשטיין
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  28
 הפקה
 חברת הפקה:  אולפני הרצליה
 אתר צילומים:  אולפני הרצליה
 צלמים:  דניאל קדם
 אורך פרק:  25–30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 10, ערוץ הילדים
 תקופת שידור מקורית:  2 במאי 2015 – 5 בדצמבר 2015
 קישורים חיצוניים
 האתר הרשמי של להתבגר
להתבגר היא סדרת נעורים ישראלית אשר שודרה מ-2 במאי 2015 בערוץ 10.
הסדרה מבוססת על סדרת הספרים של הסופרת גלילה רון פדר עמית, "להתבגר", אך עם שינויים מהסיפורים המקוריים.
הסדרה עוסקת בקבוצת נערים, אשר מנסים להתקבל לתוכנית ריאליטי שבה הם מתעדים את עצמם בבימוי של מורם לקולנוע.
מאוגוסט 2016 התוכנית משודרת מההתחלה בערוץ הילדים.
עלילה

הסדרה עוסקת בחייהם של בני נוער בתיכון בתקופת גיל ההתבגרות: אורן פרץ, המורה של חוג הקולנוע בבית הספר והבמאי, מלהק ארבעה תלמידים מעניינים לתוכנית ריאלטי, בה הם מקבלים מצלמת וידאו ונדרשים לצלם "יומן וידאו" ולתעד את חייהם ואת הבעיות הסובבות אותם "24/7" (דהיינו, מסביב לשעון). כל פרק מתמקד בדמות אחרת, שחושפת את עולמה הפרטי והפנימי ביותר והקשיים עימם היא מתמודדת.
דמויות ושחקנים > צוות המורים

אורן פרץ (מולי שולמן) – המורה לקולנוע של הכיתה. מביים את סדרת הריאליטי. יש לו בת בשם עדי.
איילה שפר (ריקי בליך) – מחנכת הכיתה. עבדה פעם בתחום ההייטק. נוהגת לשוחח עם הוריהם של התלמידים. יש לה חיבה לסוכריות על מקל. אמו של מאור שלא מקבלת את העובדה שהוא נמשך לגברים.
דמויות ושחקנים > התלמידים

אביתר שנלר (עומר גול) – "החנון" של הכיתה, חסר חברים. חברו הטוב ביותר התאבד. נעמה מאוהבת בו. מתקבל לתוכנית ריאליטי. מתאהב בנופר, ונהיה חבר שלה.
נעמה נאור (מור פולנוהר) – סובלת מדימוי עצמי נמוך, חושבת שהיא שמנה. מתקבלת לתוכנית הריאליטי. נעמה, החברה הכי טובה של נופר, מתאהבת באביתר ובעקבות הזוגיות של נופר עם אביתר הן מסתכסכות והיא נהפכת לחברה טובה של גל. בהמשך נהיית לבת זוגו של תומר.
נופר בביוף (ניב סולטן) – מלכת הכיתה, חברה לשעבר של דין וחברתה הטובה ביותר של נעמה נאור. מתקבלת לתוכנית ריאליטי, יוצאת עם אביתר רק כדי שדין יקנא ובעקבות זאת מסתכסכת עם נעמה. מוגדרת כילדה הכי יפה בכיתה. אמהּ לוקה במחלת נפש מאניה דיפרסיה.
דין אלימלך (דורון ביטון) – מתקבל לתוכנית ריאליטי. חבר לשעבר של נופר. החזיר את המצלמה עקב חוסר בפרטיות. מתגלה בהמשך כביסקסואל ומתאהב במאור אך בסוף מתגלה כמאוהב במאיה.
אבנר רימון (גיא שפע פסו) – תלמיד גאון. עוקב אחר התלמידים האחרים. עובד על סטארטאפ, ובעקבות כך שלא התקבל לתוכנית רוצה לנקום במורה ולבטל את הריאליטי. אביו מכה אותו.
תומר ברזילי (טום יפת) – חבר טוב של דין. חבר לשעבר של גל בהמשך העונה קיבל את המצלמה של דין. מאוהב בנופר. בהמשך מתאהב בנעמה ונהיה חבר שלה.
מאיה יניב (דניאל גרטמן) – חברה טובה של אביתר. מרכלים עליה שהיא לסבית ועומדת לעבור ניתוח לשינוי מין כיוון שהיא משחקת כדורגל. מתחברת עם דין. מתגלה שהיא מאוהבת באביתר.
גל שרביט (שרית קרפ) – ילדה מקובלת, הייתה החברה של תומר ונפרדה ממנו. חברה של נעמה. מתאשפזת עקב אנורקסיה. מאוהבת בדין ומקנאת במאיה. הפיצה על מאיה בוואצאפ שמאיה הולכת לעבור ניתוח לשינוי מין.
יעל אבן טוב (נועם שנהב) – הרכלנית של הכיתה, אוהבת לצאת נקייה מדברים.
דמויות ושחקנים > דמויות נוספות

מאור קדרון (עמרי לוקאס) – הבן של איילה. הומוסקסואל, שמתאהב בדין.
אדי (עמית רהב) – יד ימינו של אבנר. מתחפש לכל מיני דמויות משונות. התחזה לבחור בשם "הבריון" בפייסבוק בשביל ליצור קשר עם נעמה הכולל גם את הבת של אורן פרץ, משתף פעולה גם עם נדב.
אודי רימון (אמנון וולף) – אבא של אבנר. מנהל בית הקפה "הקפה של רימון". איש אלים אשר מכה את בנו אבנר.
צאלה נאור (אלמה בן זאב) – אחותה הגדולה של נעמה.
רותי בביוף (נוגה רוט גור) – סבתא של נופר. היא מתקשרת דרך כפות ידיים של אנשים. מגלה על המזימה של אבנר ושאביו מכה אותו.
נדב – שכן של אבנר ועובד בשבילו, מאוהב בנופר ובבית הקפה נתן לנעמה את המספר שלו כדי שנופר תקנא,משקר לנופר בקשר לכל דבר ועושה כל מה שאבנר אומר לו ועוד הרבה עם אדי.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקוריתישראל> שידור ראשון | תקופת שידור מקוריתישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 28 | 2 במאי 2015 | 5 בדצמבר 2015 |
פרקים

| מספר הפרק | תאריך שידור מקוריישראל |
| --- | --- |
פרק 1: 2 במאי 2015
פרק 2: 9 במאי 2015
פרק 3: 16 במאי 2015
פרק 4: 23 במאי 2015
פרק 5: 30 במאי 2015
פרק 6: 6 ביוני 2015
פרק 7: 13 ביוני 2015
פרק 8: 20 ביוני 2015
פרק 9: 27 ביוני 2015
פרק 10: 4 ביולי 2015
פרק 11: 11 ביולי 2015
פרק 12: 18 ביולי 2015
פרק 13: 25 ביולי 2015
פרק 14: 1 באוגוסט 2015
פרק 15: 8 באוגוסט 2015
פרק 16: 15 באוגוסט 2015
פרק 17: 22 באוגוסט 2015
פרק 18: 12 בספטמבר 2015
פרק 19: 19 בספטמבר 2015
פרק 20: 26 בספטמבר 2015
פרק 21: 3 באוקטובר 2015
פרק 22: 10 באוקטובר 2015
פרק 23: 17 באוקטובר 2015
פרק 24: 24 באוקטובר 2015
פרק 25: 31 באוקטובר 2015
פרק 26: 7 בנובמבר 2015
פרק 27: 21 בנובמבר 2015
פרק 28: 5 בדצמבר 2015
היחידה הרב-ממדית

| --- | --- |
 סמל ותג היחידה 
סיכת לוחם ביחידה הרב-ממדית
 ״וְלֹא יָדַע כִּי רְפָאִים שָׁם״ (משלי, ט', י"ח)
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  יחידה מיוחדת, קומנדו
 בסיס האם:   בסיס תל נוף
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2019–הווה (כ־6 שנים)
 מקים היחידה:  עמי ביטון
 מלחמות:  מבצע שומר החומות  מבצע עלות השחר  מלחמת חרבות ברזל מתקפת הפתע על הנגב המערבי  קרב רעים  קרב ג'באליה הראשון  קרב ג'באליה השלישי
 נתוני היחידה
 ייעוד:  תמרון ולחימה בכל מיתארי הלחימה, איסוף מודיעין צבאי ופיתוח תו"לים ואמל"ח לצה"ל
 ציוד עיקרי:  נשק קל: נשק אישי M4A1 פלאט-טופ, מקלעים, רובי צלפים, רחפנים ואמצעים מיוחדים מסווגים
 פיקוד
 יחידת אם:   זרוע היבשה
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
היחידה הרב-ממדית (יחידה 888, הידועה גם כ"יחידת רפאים") היא יחידת קומנדו מיוחדת בצה"ל, הפועלת תחת זרוע היבשה. היחידה הוקמה במהלך שנת 2019 ביוזמת הרמטכ"ל אביב כוכבי, כחלק מהתכנית הרב־שנתית "תנופה", במטרה להיערך ללחימה בשדה הקרב העתידי. היא מהווה יחידת מודל לשינויים עתידיים ביחידות התמרון של צה"ל.
פעילות וייעוד

היחידה מיועדת להילחם בכל זירות הלחימה ובכל תוואי שטח בהתאם למאפייניו ולאתגריו המשתנים, תוך שהיא משמשת ככוח מתמרן רב־זרועי, בעל כושר לחימה גבוה לאיתור, לחשיפה ולהשמדת אויב. היחידה מוכשרת ומתפקדת כיחידת קומנדו המבצעת פעולות מבצעיות בגזרות רצועת עזה, לבנון, ויהודה ושומרון וזאת על אף שאינה חלק מחטיבת עוז.
ב-2024, במלחמת חרבות ברזל, לראשונה מאז הקמתה, הופעלה היחידה הרב-ממדית בתמרון קרקעי.
היסטוריה > הקמה

בפברואר 2020 נערך מסדר ההקמה של היחידה ונחשף סמלה, חרב המשתלבת בתוך הספרה שמונה ובה מוטמעים חיצים הפונים לכיוונים שונים. המוטיבים המובילים ברעיון תג היחידה הם שילוביות, סינרגיה וקטלניות.
היסטוריה > מעבר לעוצבת הבזק

בספטמבר 2020 עברה היחידה מכפיפות עוצבת האש (אוגדה 98) לעוצבת הבזק (אוגדה 99), אוגדת חי"ר־אש המיועדת ללחימה בשטחים מבוצרים ולממש את עיקרון "שדה הקרב המשולב הרב-ממדי". עוצבה זו כוללת בנוסף את חטיבת הקומנדו במילואים, חטיבת כפיר, יחידת הבלנ"מ 444, עוצבת ראם וחטיבת שועלי מרום.
ב־27 ביולי 2021 מונה אל"ם איתמר בן חיים למפקד היחידה, במקומו של אל"ם עמי ביטון שעבר לפקד על החטיבה הצפונית באוגדת עזה.
לאחר שנדדה מאז הקמתה בין בסיסים שונים, התמקמה היחידה בספטמבר 2021 בבסיס קבע שהוקם עבורה במרכז הארץ.
בקיץ 2021 החל גיוס לוחמים ישירות למסלול הכשרה ייעודי ליחידה.
היסטוריה > המעבר למערך התמרון והכפפה לזרוע היבשה

באמצע 2023 הוכפפה היחידה, מבחינה פיקודית, ישירות לזרוע היבשה ולמערך התמרון מבחינה מקצועית.
היסטוריה > המתיחות בגבול הצפון (2020)

במהלך המתיחות בין ישראל לחזבאללה באוגוסט 2020 לקחה היחידה לראשונה חלק בפעילות מבצעית.
היסטוריה > מבצע שומר החומות

במהלך מבצע שומר החומות פעלה היחידה בגזרת החטיבה הצפונית של רצועת עזה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל > קרבות הבלימה במתקפת הפתע

ב-7 באוקטובר 2023, במהלך קרב רעים, בהיתקלות עם מחבלים נהרגו מפקד היחידה, אל"ם רועי לוי וסרן יותם בן בסט, מפקד פלגת ההכשרות ביחידה. בקרבות בבארי נהרג סגן יונתן גוטין, קשר"ג היחידה. סמ"ר איתי נחמיאס, לוחם ביחידה, נהרג סמוך לביתו בעוטף עזה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל > התמרון הקרקעי ברצועת עזה

לראשונה מאז הקמתה, היחידה הרב-ממדית הופעלה בתמרון קרקעי ברצועת עזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל.
במהלך התמרון היחידה פוזרה, צוותיה ליוו יחידות מובחרות וצוותי קרב גדודיים ככוח מובחר וקדמי, ואחרים פעלו גם באופן עצמאי, ישירות תחת האוגדות.
ב-18 בדצמבר במהלך התמרון הקרקעי לוחמי היחידה הרב-ממדית, תחת פיקוד צוות הקרב החטיבתי 551, איתרו בביתו של בכיר בחמאס במרחב ג'באליה, מזוודות של כספי טרור בשווי של כ-5 מיליון שקל ואמצעי לחימה רבים.
ב-13 בינואר 2024, לראשונה מאז הקמתה חיסלו לוחמי היחידה מחבלי חמאס באמצעות רחפנים מתקדמים ושילוב של יכולות טכנולוגיות לזיהוי מטרות והכוונת אש.
במהלך אוקטובר 2024 חזרה היחידה הרב-ממדית לפעול תחת צוות הקרב החטיבתי של חטיבה 401 במרחב ג'באליה והשתתפה בקרב ג'באליה השלישי (2024). ב-28 באוקטובר 2024, במהלך הפעילות בג'באליה כוח לוחמים של היחידה חיפש במהלך הלילה עמדות צליפה במרחב. הכוח נכנס למבנה וברגע שהוא נכנס, אירע פיצוץ מטען רב עוצמה שהטמינו מחבלי חמאס. כתוצאה מפיצוץ המטען נהרגו במקום ארבעה לוחמים מהיחידה: סרן יהונתן (ג'וני) קרן, סמ"ר ניסים מיטל, סמ"ר אביב גלבוע, וסמ"ר נאור חיימוב. באותה תקרית נפצע באורח קשה קצין לוחם מהיחידה.
ב-26 בדצמבר 2024, במהלך היתקלות עם מחבלי חמאס תוך הלחימה בג'באליה, נהרג רס"ן הוד שרייבמן, מפקד פלגה ביחידה. באותה היתקלות עם מחבלים נפצע קשה לוחם נוסף של היחידה.
שם וסמלי היחידה

מספר היחידה הוא 888, והוא נועד לייצג ולהדגיש את הפעילות הבלתי-פוסקת שלה – בעזרת הדמיון של הספרה 8 לסימן האינסוף (∞). בנוסף לשמות 888, הרבמ"ד ו'רפאים', זכתה היחידה לכינוי הלא-רשמי "המעבדה הצה"לית", בזכות היכולת של הצבא לבדוק עליה תהליכים חדשניים לפני שהם מתחילים להיפרס ולהיטמע בכלל היחידות
סיסמת היחידה היא "וְלֹא יָדַע כִּי רְפָאִים שָׁם" – ציטוט הלקוח מספר משלי, ומשמעותו קשורה בהיותם של אנשי היחידה נוכחים בכל מקום, בעודם פועלים בתמרון איכותי עד כדי כך שלא יהיו נראים בשטח.
שם וסמלי היחידה > סיכת הלוחם

סיכת הלוחם מורכבת מאלמנטים רבים, ומגלמת בתוכה את המוטיבים המובילים את היחידה בפועלה, ומיוצגים גם בסמל היחידה:
חרב – ניצבת במרכז הסיכה, מייצגת את העוצמה והקטלניות המלווה את הכוחות הלוחמים במדינה עוד מימי הפלמ״ח.
הספרה 8 – עוטפת את החרב, מסמלת תנועה אינסופית של שיפור והתקדמות מחד ואלמנטים של רב-ממדיות המיוצגים על ידי חיצים היוצרים אפקט תלת־ממדי מאידך.
חיצים – מוטמעים בתוך הספרה 8, פונים לכיוונים שונים, ומסמלים את ההתארגנויות השונות ביחידה הפועלות במגוון כיוונים יחד, כיאה לתפיסה והנרטיב המוביל את היחידה.
בניצב החרב מוצפנות הספרות הבינאריות 888, שהן גם מספר היחידה.
כנפיים – מעוצבות בסגנון של רוח רפאים, מייצגות בסיכה את שם היחידה "יחידת רפאים", המשתנה ומתאימה עצמה למול האויב הנעלם, בעלת שרידות גבוהה, בלתי צפויה ופועלת בכלל הממדים.
צבעה הלבן – מסמל את הייחודיות, טוהר, בולטות והתחדשות המייצגים את היחידה החדשה ואת הרוח המובילה את פעולותיה.
אמצעי לחימה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
רובה השירות של לוחמי היחידה הוא M4A1 קרבין מקוצר וחלקם גם חמושים באקדח לגיבוי. נשק מחלקתי כולל מקלעי נגב 5.56 מ"מ, מאג 7.62 מ"מ ונגב NG7, וכן רקטות כתף נגד מבנים ומטול רימונים M203. היחידה מפעילה גם צלפים החמושים במערכות נשק צלפים על בסיס רובי M24 משופר, בארט REC10 ובארט MRAD. היחידה משתמשת במגוון כוונות בהן הכוונת החכמה פגיון Smartshooter, כוונת טלסקופית ליאופולד סימן 6 וכוונות השלכה של איוטק (אנ').
היחידה מפעילה רחפנים מסוגים אחדים, בהם:
"קרנף": רחפן החמוש במטול רימונים 40 מ"מ, שפותח על ידי יחידת יפת"ח.
רחפנים בעלי מטע"ד מסווג תוצרת יפת"ח.
"להקת חשיפה": להקה של שישה רחפני תצפית מתוצרת אלביט מערכות, שעוסקים באיתור פעילות חשודה.
"מעוז": רחפן מתאבד מתוצרת רפאל, הנושא 350 גרם חומר נפץ ומסוגל לפגוע במטרה אליה הוא מונחה מרחוק בעזרת מצלמה שעליו.
נשק אישי: M4A1 פלאט-טופ
רובה צלפים M24
מטול רימונים M203
רובה צלפים בארט MRAD
מקלע נגב NG7
מקלע נגב ומקלעי מאג
"מעוז": רחפן נפץ
מטאדור "מפצח אגוזים"
רובה צלפים בארט REC10