stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המאה ה-7
הערות שוליים

↑  היסטוריה של אמנות סין, באתר New World Encyclopedia
↑  היסטוריה של ההינדואיזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
1 2 3  אמנות אסלאמית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  אמנות אסלאמית - מבנים דתיים מוקדמים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
שנים במאה ה-7
| ___ | 601 | 602 | 603 | 604 | 605 | 606 | 607 | 608 | 609 |
| 610 | 611 | 612 | 613 | 614 | 615 | 616 | 617 | 618 | 619 |
| 620 | 621 | 622 | 623 | 624 | 625 | 626 | 627 | 628 | 629 |
| 630 | 631 | 632 | 633 | 634 | 635 | 636 | 637 | 638 | 639 |
| 640 | 641 | 642 | 643 | 644 | 645 | 646 | 647 | 648 | 649 |
| 650 | 651 | 652 | 653 | 654 | 655 | 656 | 657 | 658 | 659 |
| 660 | 661 | 662 | 663 | 664 | 665 | 666 | 667 | 668 | 669 |
| 670 | 671 | 672 | 673 | 674 | 675 | 676 | 677 | 678 | 679 |
| 680 | 681 | 682 | 683 | 684 | 685 | 686 | 687 | 688 | 689 |
| 690 | 691 | 692 | 693 | 694 | 695 | 696 | 697 | 698 | 699 |
700: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534068505171  BnF: cb11977525q (data)  LCCN: sh85120428  NKC: ch460545 
ההמיספירה המזרחית בשנת ה-600 לספירה
על פי תורת האסלאם בשנת 610 המלאך גבריאל התגלה בפני הנביא מוחמד במערה על הר חירה בפאתי מכה וקורא למוחמד "נביא אללה" (ציור מ-1425)
אש יוונית
כריסטינה נובל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בדצמבר 1944 (בת 79) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 פרסים והוקרה:  קצינה במסדר האימפריה הבריטית 
 
כריסטינה נובל (באנגלית: Christina Noble; ידועה גם כ"אמא טינה"; נולדה ב-23 בדצמבר 1944) היא מייסדת "קרן כריסטינה נובל לעזרה לילדים מעוטי יכולת", הפועלת בווייטנאם ובמונגוליה.
ביוגרפיה

נובל נולדה באירלנד בשנת 1944. אמה גידלה אותה ואת שלושת אחיה, בעוד אביה ביזבז בפאב את מעט הכסף שהיה למשפחה. כשהייתה בת 10 נפטרה אמהּ, והילדים הופרדו על ידי המדינה ונשלחו לבתי יתומים שונים, ולכל ילד נאמר ששאר האחים נפטרו.
אחרי מספר רב של ניסיונות, ברחה נובל מבית היתומים וחיה כחסרת בית בדבלין. במהלך תקופה זו היא נאנסה ונכנסה להריון, והתינוק נלקח ממנה בכוח. אחרי שגילתה שהמדינה שיקרה לה אודות אחיה, היא הצליחה לאתר את אחד מאחיה באנגליה, וכשהייתה בת 18 הם עברו לגור יחד. בתקופה זו היא נישאה, אך ובעלה התעלל בה במשך עשור, וכתוצאה מכך סבלה מדיכאון ומהתמוטטות עצבים.
הקמת הקרן

בתקופת מלחמת וייטנאם החלה נובל לחלום אודות המלחמה ועל השפעתה על הילדים בווייטנאם. בחלום אחד שחזר פעמים רבות ראתה ילדים וייטנאמיים בורחים בשביל עפר מפני הפצצות נפאלם, ולדבריה היא חשה שהילדים קוראים לה לעזרה. חלום זה שינה את חייה, ונתן לה השראה לעזור לילדים סובלים, כפי שהיא סבלה בילדותה.
עשרים שנים מאוחר יותר, בשנת 1989, יצאה נובל לווייטנאם במטרה לסייע לילדים סובלים בעיר הו צ'י מין סיטי. היא סיכנה את חייה מדי יום, כשהיא הולכת ברחבי העיר ומחפשת ילדים עזובים הזקוקים לעזרה רפואית או להגנה מפני ניצול מיני, ולעזרה כלכלית. במשך שמונה שנים היא הקימה את קרן כריסטינה נובל, שמטרתה לסייע לילדים, מתוך הבנה שעתידם תלוי בהכנתם לחיים. במהלך השנים הקימה הקרן מרפאות חירום, בתי ספר, מקלטים לילדים חסרי בית, ובתי ספר להכשרה מקצועית. כמו כן ניתנים לילדים חוגים בכדורגל, שירה, שחייה ועוד.
נכון ל-2016, ממשיכה נובל לסייר ברחובות וייטנאם בחיפוש ילדים הזקוקים לסיוע. היא מגיעה לקהילות עניות וחושפת אותם למידע אודות הקרן, ודרכים לקבלת סיוע. הקרן נתמכת כלכלית על ידי 14 מדינות, ותקציבהּ השנתי הוא כחצי מיליון דולר. בשנת 1997 הרחיבה הקרן את פעילותה למונגוליה, שם פועלת הקרן בתוכניות חינוך בבתי הכלא, בפרויקטים בתחום הבריאות, ובתוכניות לטיפול בילדים. עד היום סייעה הקרן למעלה מ-700 אלף ילדים.
בשנת 2014 יצא הסרט "נובל", המספר את סיפורה של כריסטינה נובל.
אותות הערכה

החל משנת 1992 קיבלה קרן כריסטינה נובל עשרות פרסים ואותות הערכה. ביניהם:
אות מסדר האימפריה הבריטית מידי צ'ארלס, נסיך ויילס בארמון בקינגהאם, 1997‏
"מדליית הידידות" מנשיא מונגוליה, 2009
"מדליית מסדר הידידות" מנשיא וייטנאם, 2010
הערות שוליים

↑  Women's Museum of Ireland
↑  Christina Noble Children's Foundation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90846219  GND: 132222892  ISNI: 0000 0000 8398 3567  LCCN: n00020729  NKC: xx0009378  Trove: 1197586  VIAF: 292760189   WorldCat (עם VIAF): 292760189 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כריסטינה נובל".
CCTV-1

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 תאריך השקה:  2 בספטמבר 1958
 בעלות:  הטלוויזיה המרכזית של סין
 שפה:  שפות סיניות
 משרד ראשי:  הנהלת צ'יינה מדיה גרופ 
 אזור קליטה:  הרפובליקה העממית של סין
 
 tv.cctv.com/cctv1/
 
CCTV-1 הוא ערוץ הטלוויזיה המרכזי בסין, והראשון שהחל לשדר במדינה. זהו ערוץ ציבורי, המופעל בידי הטלוויזיה המרכזית של סין.
היסטוריה > טלוויזיית פקינג (2 במאי 1958 - 30 באפריל 1978)

הערוץ מותג בתחילה כ"טלוויזיית פקינג (בייג'ינג)", והושק כניסיון ב-2 במאי 1958. השידורים הקבועים החלו באופן רשמי למשך 4 שעות וחצי מדי יום החל מ-2 בספטמבר 1958. לערוץ הוענק רישיון לשידורים יבשתיים חינמיים עד שנת 1960, וכידוע, השידורים מתקיימים עד היום. הערוץ החל לערוך ניסיונות שידור בצבע ב-1971, ומאוחר יותר ב-1972 השיק שידורי לוויין עבור אירועים מרכזיים. שידור מלא בצבע החל ב-1977.
היסטוריה > הטלוויזיה המרכזית של סין (1 במאי 1978 - הווה)

ב-1 במאי 1978, שונה שם הערוץ ל"הטלוויזיה המרכזית של סין" (China Centarl Television או CCTV), באישור הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית הסינית. ב-1984 החל שידור לווייני מקומי, באמצעות הלוויין Song Dang Hong 2. ב-1988 החלו בשידורי סטריאו, ואילו בשנת 2002 עבר הערוץ לשידורים דיגיטליים. כעבור שנתיים, ב-1 באוקטובר 2004 החלו בערוץ בשידור רציף במשך 24 שעות ביממה. כמה שנים מאוחר יותר, ב-28 בספטמבר 2009 הוסבו שידורים אלו לשידורים בחדות גבוהה (HD).
שעות שידור

כל שעות השידור המובאות הן לפיה שעון בייג'ינג:
| תאריך התחלה | תאריך סיום | שעות שידור |
| --- | --- | --- |
| 2 בספטמבר 1958 | 30 באפריל 1978 | 19:00-22:30 |
| 1 במאי 1978 | 27 בינואר 1987 | 17:00-23:30 |
| 28 בינואר 1987 | 30 באפריל 1993 | 08:25-23:50 |
| 1 במאי 1993 | 30 ביוני 1997 | 06:50-00:50 |
| 1 ביולי 1997 | 7 ביולי 2001 | 05:55-01:10 |
| 8 ביולי 2001 | 7 במאי 2003 | 05:55-01:45 |
| 8 במאי 2003 | 1 באוקטובר 2004 | 05:55-02:05 |
| 1 באוקטובר 2004 | הווה | 24 שעות ביממה |
ראו גם

BBC One
הערוץ הראשון
SVT1
Viasat Sport (שוודיה)

| --- | --- |

סמל הערוץ
 פרטי הערוץ
 מדינה:  שוודיה
 תאריך השקה:  1 במרץ 1999
 בעלות:  Viasat
 אזור קליטה:  שוודיה, פינלנד
 שיטת שידור:  SDTV, 16:9, HDTV
 
 https://www.viasatsport.se/
Viasat Sport היא קבוצה של ערוצי ספורט המשודרים מבריטניה. הערוצים מיועדים לסקנדינביה ולמדינות הבלטיות, אם כי עיקר הצופים הוא בשוודיה.
היסטוריה

הערוץ הושק ב-1999 כערוץ פאן סקנדינבי. הערוץ הושק על מנת לשדר אירועי ספורט רבים שלתאגיד MTG היו זכויות השידור עליהם אולם הם לא שודרו ב-TV3 ולכן לא היו בשימוש.
בינואר 2002 הושק ערוץ Viasat Sport המיועד לדנמרק (שהוחלף מאוחר יותר בידי TV2 Sport) ועקב כך השוק העיקרי של הערוץ היה שוודיה ונורווגיה. בשנת 2005 השתנה שוב ייעודו של הערוץ, לאחר השקת ערוץ ספורט ייעודי לנורווגיה. שמו של הערוץ שונה מאוחר יותר ל-Viasat Sport 1
במרץ 2008 קיבלה Viasat רישיון לשידור ערוץ Viasat Sport 1 ברשת השידור הדיגיטלית היבשתית. נכון לאוגוסט 2009 טרם החלו השידורים הקרקעיים, שכן התשתית לשידור הערוצים החדשים לא הושלמה.
ב-17 באוקטובר 2008 Viasat שינתה שוב את ערוצי הספורט שלה בשוודיה, נורווגיה ופינלנד. משמעות השינוי היא כי שמו של Viasat Sport 1 שב להיות Viasat Sport. כמו כן מרבית שידורי התוכניות העוסקות בכדורגל הועברו ל-Viasat Football. תוכניות ספורט ששודרו ב-Viasat Sport 3 הועברו ל-Viasat Sport.
שידורי הערוץ השתנו שוב ב-1 בספטמבר 2009 עקב השקתו של ערוץ Viasat Hockey. משמעות הדבר היא שרוב שידורי ההוקי הועברו לערוץ החדש. עקב כך, התוכן שנותר לשידור ב-Viasat Sport הם טניס, כדורסל, פוטבול וספורט מגע.
Viasat רכשה את זכויות השידור של הליגה האנגלית באפריל 2010 והודיעה כי תיצור ערוץ ייעודי לשידורי הליגה. ב-13 באוגוסט 2010 החלו שידורי Viasat Premier League HD.
Viasat Sport HD

Viasat Sport HD הוא ערוץ ספורט המעביר שידורי ספורט באיכות של HDTV. הערוץ מתמקד בעיקר בשוודיה ונורווגיה.
ראו גם

Viasat Nature
Viasat History
Viasat Explore
Viasat
| ערוצי טלוויזיה בשוודיה |
| --- | --- | --- |
| SVT | SVT1 • SVT2 • SVT24 • SVT Barnkanalen • Kunskapskanalen • SVT World |  |
| MTG | TV3 • TV6 • TV8 • TV10 • Viasat Film • Viasat Film Family • Viasat Film Action • Viasat Film Comedy • Viasat Film Hits • Viasat Series • Viasat Sport • Viasat Fotboll • Viasat Motor • Viasat Hockey • Viasat Golf • Viasat Nature • Viasat Explore • Viasat History • Viasat Ticket |  |
| TV4 | TV4 • Sjuan • TV12 • TV4 Film • TV4 Fakta XL • TV4 Sport • TV4 Guld • TV4 Komedi • C More Entertainment |  |
| Discovery | Kanal 5 • Kanal 9 • Kanal 11 • יורוספורט 1 • יורוספורט 2 • TLC • Animal Planet Nordic |  |
| Viacom | MTV • קומדי סנטרל • ניקלודיאון • ניק ג'וניור • Nicktoons |  |
| שירותי טלוויזיה | Viasat • Canal Digital • Boxer TV Access • Com Hem • Tele2 • Tele2Vision • Telia Digital-tv • UPC |  |
דימום מדרכי העיכול

| --- | --- |

 תחום:  Gastroenterology 
 מיקום אנטומי:  צינור העיכול 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D006471
 סיווגים
 ICD-10:  k92.2 
 ICD-11:  ME24.9 
 
הופעת דם סמוי בצואה בבדיקת מעבדה
דימום מדרכי העיכול (באנגלית: Gastrointestinal bleeding) הוא מונח המציין כל צורה של אובדן דם דרך מערכת העיכול כולה – החל מהלוע ועד פי הטבעת. רמת הדימום יכולה לנוע בין דימום מיקרוסקופי, שכמעט איננו מורגש (ניתן לאיבחון על ידי דם סמוי בצואה, למשל), ועד דימום מסיבי ומסכן חיים. אם החולה אינו יציב המודינמית, הדגש המיידי בחדר מיון ניתן על החזרת הנוזלים והדם על ידי עירוי, כאשר במקביל מבוצעות בדיקות כגון קולונוסקופיה או אנדוסקופיה כדי לבחון מהיכן מקור הדימום.
אבחון

באופן כללי, האבחנה העיקרית היא בין דימום מדרכי העיכול העליונות (הכוללות את הוושט, הקיבה והתריסריון) ודימום מדרכי העיכול התחתונות (הכוללות את המעי לכל ארכו, עד לפי הטבעת), כאשר בכ־80% מהמקרים מדובר בדמם מהעליונות. הדימום יכול להיות איטי או מסיבי, כביטוי להלם.
הדימום עצמו בא לידי ביטוי במצבים שונים; כך למשל, החולה יכול להקיא דם (המטמזיס) או להקיא תערובת שנראית כמו coffee ground (מציין תהליך שבו הדם התעכל יותר זמן). החולה יכול לשלשל דם (המטוכזיה) או שהצואה תהיה שחורה ("מלנה" מצביע על כך שהדם נמצא במעי מספיק זמן, כדי שההמוגלובין יהפוך להמטין ויצבע את הצואה בשחור).
מלבד הדימום, החולה יכול להיות במצב של חולשה, סחרחורת ועד עילפון. החולה יכול להציג המוגלובין נמוך מאוד, ומנגד להראות סימני מנגנון פיצוי של הגוף על אובדן הדם.
בתהליך האבחון יש לבדוק מול החולה האם קיים תהליך מתמשך של כאבי בטן קודמים, שיכולים לרמז על כיב פפטי, האם החולה ניסה להקיא או בעל היסטוריה של הקאות (קרע ע"ש מלורי וויס), האם לחולה יש שחמת הכבד (במקרה כזה, החולה עלול לדמם למשל כתוצאה מדליות בוושט – סיבוך מוכר של שחמת הכבד, או גם כתוצאה מכיב פפטי). כמו כן, האם החולה נוהג לקחת תרופות כגון NSADIS אשר מגרות את רירית הקיבה, או תרופות נוגדות קרישה אשר עלולות להביא לדימום של פוליפ או פצע קטן.
אבחון > אבחון דימום מדרכי העיכול העליונות

לצורך אבחנה האם החולה מדמם מדרכי העיכול העליונות, יש לערוך בדיקת אנדוסקופיה (EGD). זוהי הבדיקה המדויקת ביותר כיום שמכוונת לעבר מקור הדימום. שיטה נוספת היא אנגיוגרפיה – נכנסים מהמפשעה לעורק ה-celiac, כאשר ניתן להגיע לעורקים קטנים יותר – מזריקים חומר ניגוד, ובודקים בשיקוף האם הוא נשפך לחלל הבטן או לאזור מסוים בבטן. החיסרון בבדיקה כזו, הוא שצריך קצב דימום משמעותי כדי לגלות דימום.
אבחון > אבחון דימום מדרכי העיכול התחתונות

לצורך אבחנה וכדי לקבוע האם החולה מדמם מדרכי העיכול התחתונות, יש לבצע קולונוסקופיה. לעיתים, אם בוצעה הכנה לא מתאימה, קיים קושי לברר את מקור הדימום, מאחר שהמעי הגס מלא בצואה, דם וקרישים.
אפשרות נוספת היא לערוך מיפוי של המעי הגס עם כדוריות דם אדומות וטכנציום – במצב כזה נראית הצטברות של חומר רדיואקטיבי לאורך מערכת העיכול במקרה של דימום. המיפוי רגיש מספיק כדי להראות גם דימום בעל קצב איטי.
ניתן להשתמש גם באנגיוגרפיה, אך מאחר שהיא דורשת קצב גבוה של דימום, היא פחות רגישה מאשר מיפוי, ומאידך יותר מדויקת, משום שבאנגיוגרפיה רואים את העורק המדמם (בעוד שבמיפוי ניתן לראות רק קליטה רדיואקטיבית לכל אורך המעי, וקשה לזהות את מקור הדימום).
אטיולוגיה > פתולוגיות המביאות לדימום בדרכי העיכול העליונות

כיב פפטי (peptic ulcer disease – PUD) – מהווה כ־40% מכלל הדימומים במערכת העיכול. גורמים שכיחים הם שימוש בתרופות כגון NSADIS או הימצאות החיידק הליקובקטר פיילורי. במרבית המקרים הכוללים דימום כתוצאה מכיב פפטי, מאושפז החולה במחלקה פנימית וניתנות תרופות כגון אנטיביוטיקה (לצורך ביעור החיידק) או PPI. אם ישנם סיבוכים של כיב פפטי, או שמדובר בדימום מסיבי, החולה מטופל במחלקה כירורגית בכל הקשור לעצירת הדימום וטיפול בהתנקבות של הכיב, ככל שהייתה. לרוב, כיב המדמם בצורה מסיבית הוא כיב שמקורו בתריסריון. חלק מהדימומים ניתן לעצור על ידי אנדוסקופיה (צריבה חשמלית על ידי גוף חימום, סקלרוזציה של העורק, הזרקת אדרנלין או דיאטרמיה), כאשר לעיתים יש צורך בניתוח.
דליות – שכיחות אצל חולים בשחמת הכבד. לא כל הדליות מדממות. אם הדליות מדממות, יש סיכון לדימום חוזר גבוה, גם לאחר טיפול. בנוסף, ישנם גורמים נוספים המסבכים את הטיפול אצל חולים אלו – הפרעות קרישה בגלל מחלת כבד גורמות ליכולת מופחתת של הגוף לעצור את הדימום, טחול מוגדל בחלק מהחולים מביאים למיעוט טסיות (תרומבוציטופניה), וסיבות נוספות. הטיפול בדליות יתבצע על ידי אנדוסקופיה (למשל, קשירת הדליות בגומיות) ולעיתים טיפול זה לא מצליח ויש לעצור באופן מכני את הדימום על ידי ניפוח בלון בקיבה או גם בוושט אשר עוצר את הדימום (sengstaken blackmore). טיפול נוסף יהיה על ידי מתן ווזופרסין או אוקטרואטיד. אם כל הטיפולים הללו אינם עוזרים עושים TIPS – יצירת shunt בין המערכת הפורטלית והסיסטמית אשר מקטינה את הלחץ הפורטלי.
stress gastritis – יש פגיעה בזרימת הדם לקיבה אצל חולים קשים (כוויות, טראומה, אי ספיקה נשימתית) – כתוצאה מהפגיעה בזרימת הדם יש תהליך איסכמי אשר פוגע בהגנת הרירית מפני החומצה. כיום רואים פחות תופעות כאלו, כי מראש נותנים תרופות מניעתיות לחולים בסיכון כגון סותרי חומצה, שטיפת הקיבה עם חומרים בסיסיים ועוד.
קרע ע"ש מלורי וויס – אצל חולים הנוהגים להקיא או ניסיון להקיא, כאשר לאחר מכן מופיע דימום. לרוב מפסיק מעצמו, אם לא עושים פעולה אנדוסקופית. הדימום נובע מלחץ שמפעילה הסרעפת על הקרדיה (חלק בקיבה).
מלפורמציה ע"ש דיולפוי (dieulafoy) – מצב בו יש עורק שטחי בעל קוטר גדול יחסית בסאב מוקוזה, אשר מדמם משמעותית במקרים של ארוזיה או כיב. מצב זה שכיח יותר אצל גברים.
פיסטולה בין אבי העורקים למעי (אאורטו-אנטרית) – יכולה להיות ראשונית, כלומר מצבים של מחלות של אבי העורקים כגון מפרצת או דלקת אבי העורקים, הכוללות דלקת כרונית ופריצה אל התריסריון (ועל ידי כך יצירת פיסטולה), אולם לרוב היא שניונית: בעקבות ניתוחי אבי העורקים, החלפת קטע של אבי העורקים בגלל מפרצת או בתירה, נוצרת דלקת עם שפשוף מכני, הפורצת למעי. יכול להיות דימום חופשי לפריטונאום או לבטן, אולם לרוב הדימום הוא לתריסריון. הדימום למעי הוא רב, מסוכן ועלול להיות קטלני. יש לסגור את אבי העורקים ולבצע מעקף מאזור אחר.
סיבות נוספות לדימומים במערכת העיכול העליונה: לאחר כריתת פוליפים או ביצוע ניתוחים, כתוצאה מדימום מדרכי המרה (המוביליה), גידולים, אסופגיטיס, אנגיודיספלזיות.
אטיולוגיה > פתולוגיות המביאות לדימום מדרכי העיכול התחתונות

דיברטיקולוזיס – מחלה שכיחה. הדימום מתקיים בפחות מ-5% מהמקרים, אולם עלול להיות משמעותי. הדימום יכול לעצור ואז לחזור (אינטרמיטנטי). יש חשיבות למיקום הדימום כדי להימנע מכריתה מלאה של המעי.
אנגיודספלזיה – כלי דם מורחבים או מבנה טיפוסי של מלפורמציה באנגיוגרפיה: לרוב יותר בצד הימני של המעי, בצקום, במעי העולה. נוטה לחזור על עצמו.
גידולים – בחלק מן המקרים, אחד הביטויים של סרטן המעי הגס הוא דימום.
סיבות נוספות לדימומים במערכת העיכול התחתונה: מחלות מעי דלקתיות כגון קוליטיס כיבית, קרוהן, דימום לאחר פעולות פולשניות (בכ-0.2% מהמקרים לאחר קולונוסקופיה, בחלק מהמקרים הופעה מאוחרת של כשבועיים לאחר ביצוע קולונסקופיה), טחורים ופיסורה אנאלית.
טיפול

הטיפול מתחלק לבאים:
תמיסות היפרטוניות ועירוי נוזלים כגון תמיסת סליין – רינגר לקטט, אם החולה אינו יציב המודינמית.
בדיקות דם – ספירת דם כדי לאבחן האם מדובר בדימום אקוטי או כרוני, בדיקות כימיה ותפקודי קרישה.
מנות דם – אם מדובר באובדן דם מסיבי.
החדרת זונדה – כדי לבדוק את תכולת הקיבה.
ניטור החולה על ידי רוויון חמצן, מדידת לחץ דם ודופק.
הערות שוליים

↑  כ-30%.
↑  כ-30% מדממות תוך 1–2 שנים מהאבחנה.
↑  לפעמים לא רואים דם בזונדה, כי החולה מדמם מהתריסריון והדימום יורד למטה במורד מערכת העיכול.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560579505171  LCCN: sh85053485  NKC: ph513628 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
רט (אי)

| --- | --- |
מראה האי
מראה האי
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  מפרץ לונג איילנד שבניו יורק
 קואורדינטות:  40°51′18″N 73°46′51″W﻿ / ﻿40.85500°N 73.78083°W﻿ / 40.85500; -73.78083
 שטח:  2.5 אקר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזירט(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזירט
 
רט או האי רט (באנגלית: Rat Island) הוא אי קטן בנמל האי סיטי, חלק ממפרץ לונג איילנד שבעיר ניו יורק. האי נמצא בחצי הדרך בין האי סיטי לבין האי הארט, ודרומית לאי הי. האי הוא אחד מאיי פלהאם.
האי עשוי מסלע היסוד של גוש מנהטן. בצידו הדרומי של האי מצוי שקע המשמש תעלה דרכה עוגנות סירות באי.
הבעלים הפרטי הראשון של האי היה אנגלי בשם תומאס פל, שרכש אותו ברכישת קרקעות מהאינדיאנים בשנת 1654. האי נשאר בבעלות פרטית עד שהעירייה קנתה אותו בסוף המאה ה -19.
באותם ימים היו שמועות שהאי ישמש כבית החולים לבית חולים לכולרה ויישאר מנותק משאר תושבי העיר. ככל הנראה לא הייתה תוכנית כזאת שכן העירייה מעולם לא בנתה שום דבר על האי, ושרידי בית שנהרס על ידי הוריקן ב-1938.
הבעלים הנוכחי של האי, אלכס שייבלי (במקור משווייץ), קנה את האי הסלעי ב -1976 אלף דולר ב -2011, לאחר שהבעלים הקודם הציב אותו למכירה פומבית. שייבלי הוא תושב העיר הסמוכה איילנד והבית האמיתי שלו הוא ממש ליד האי הפרטי שלו. שייבלי אמר כי "זה כל כך קרוב שאני יכול ללכת לשחות קדימה ואחורה". שיבלי גם הצהיר כי אין לו שום תוכניות לבנות משהו על הרכוש המימי שלו.
בראשית המאה ה-19 הוקם באי בית חולים לצורך בידוד של חולי טיפוס בו שוכנו 40 חולים. שרידי בית החולים עדיין מצויים על האי. האי נעזב בשל שיטפונות שנגרמו על ידי גלי הים בעת סערות.
הערות שוליים

↑  Gina Dimuro, ATI, Inside Rat Island, The Only Privately-Owned Island In New York City, ‏5-8-2018
משקל סילבו-טוני

בתחום השירה, משקל סילָבּוֹ-טוֹני (נקרא גם משקל הברתי-מוטעם) הוא שיטת משקל המבוססת על חלוקה סדורה של הטור השירי על פי הברות והטעמות. שיטת משקל זו התפתחה בעיקר בשפות הגרמאניות והסלאביות.
בשירה העברית אומצה שיטה זו במהלך המאה ה-19 כחלק מתקופת התחייה בשירה העברית, בעיקר בהשפעת השירה הגרמנית והרוסית. המשורר הבולט בהנהגת השיטה הסילבו־טונית בעברית היה יהודה ליב גורדון (יל"ג).
עקרי השיטה

יחידת הבסיס בשיטת המשקל הסילבו-טונית היא הרגל המשקלית. הרגל המשקלית מורכבת ממספר הברות, כאשר לרוב אחת מהן מוטעמת. במרבית המקרים מיקום ההברה המוטעמת נשאר קבוע ברגל המשקלית לאורך כל השיר. הברה בלתי-מוטעמת ברגל נקראת השפלה, בעוד שהברה מוטעמת נקראת הרמה; המונחים מתייחסים לעוצמת הקול, שכן הטעמה היא הרמה או השפלה (קלה) של הקול. הרגל המשקלית היא דפוס חוזר של השפלות והרמות החוזרות על עצמן לאורך השיר.
כל טור בשיר מורכב מחזרה של הרגל המשקלית על עצמה, לרוב עם מספר זהה של רגליים בכל טור. חזרה זו מובילה לכך שבשיר הממושקל בשיטה הסילבו-טונית לכל טור בשיר יהיה בדרך כלל אותו מספר הברות ואותו מספר הטעמות עם מרווח קבוע של השפלות בין כל שתי הרמות. בתחום הפרוזודיה נהוג לסמן השפלות ב-‿ והרמות ב - –.
הנה למשל הבית הראשון משירו של נתן אלתרמן "עוד חוזר הניגון", בסימון הרגליים המשקליות על-ידי קו מפריד / והדגשה של ההברה המוטעמת:
‿ ‿ –/ ‿ ‿ –/ ‿ ‿ –/ ‿ ‿ –
עוֹד חוֹזֵר/ הַנִּגּוּן/ שֶׁזָּנַחְ/תָּ לַשָּׁוְא
וְהַדֶּ/רֶךְ עוֹדֶ/נָּה נִפְקַ/חַת לָאֹרֶךְ
וְעָנָן/ בְּשָׁמָיו/ וְאִילָן/ בִּגְשָׁמָיו
מְצַפִּים/ עוֹד לְךָ,/ עוֹבֵר אוֹרַח.
בדוגמה זו ניתן לראות שכל רגל משקלית מורכבת משלוש הברות כאשר ההברה האחרונה בה מוטעמת (רגל זו נקראת אנאפסט). בשורות הראשונה, השנייה והשלישית ישנן ארבע רגליים (טטרמטר) ובשורה הרביעית יש שלוש רגליים (טרימטר). בשורות השנייה והרביעית מתווספת לרגל האנאפסטית האחרונה השפלה עודפת, זאת כדי לתמוך בחרוז הנקבי (לָאֹרֶךְ, אוֹרַח). בעוד שבשורה השלישית כל מילה מהווה רגל משקלית אחת, הדבר אינו מתקיים בשאר השורות. כך למשל בשורה הראשונה המילה שֶׁזָּנַחְתָּ מתפרקת בין שתי הרגליים האחרונות בשורה, ואילו המילים עוֹבֵר אוֹרַח בשורה הרביעית מהוות יחדיו רגל משקלית אחת.
על-פי רוב, ההטעמות במשקל ילתכדו עם ההטעמות הטבעיות של המילים בשפה. כלומר, אם ההרמה נופלת על מילה מלרעית, היא תבוא בסוף המילה במיקומה הטבעי. מנגד, אם ההרמה נופלת על מילה מלעילית, היא תבוא בהברה שלפני האחרונה. עם זאת, לעיתים ההרמה עלולה שלא לבוא במיקומה הטבעי במילה, מה שיגרום לקורא השיר לקרוא את המילה המלרעית במלעיל ולהפך. בנוסף, ישנם מקרים שבהם לא תהיה הרמה כלל במילה, כמו במקרה של המילה עוֹבֵר בשיר לעיל.
הרגליים המשקליות

כאמור, יחידת הבסיס במשקל הסילבו-טוני היא הרגל המשקלית. להלן רשימת הרגליים הנפוצות ביותר בשירה הממושקלת בשיטה זו:
| מספר ההברות ברגל | שם הרגל | מבנה הרגל | דוגמה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | טרוכיאוס (טרוכא) | –‿ | "שׁוּב יוֹצֵא הַזֶּמֶר אֶל הַדֶּרֶךְ" (שיירה שלנו, נתן יונתן) |
| 2 | יאמבוס (יאמב) | ‿– | "מֵחַלּוֹנִי וְגַם מֵחַלּוֹנְךָ" (אהבתה של תרזה דימון, לאה גולדברג) |
| 3 | דקטילוס (דקטיל) | –‿‿ | "עוֹד אֶתְפַּלֵּל כְּחַנָּה בְּשִׁילֹה" (עקרה, רחל בלובשטיין) |
| 3 | אמפיברכוס (אמפיברך) | ‿–‿ | "אַתָּה שֶׁקִּדַּשְׁתָּ שַׁבָּת מִלִּבְרֹא" (שיבה, אברהם שלונסקי) |
| 3 | אנאפסטוס (אנאפסט) | ‿‿– | "עוֹד חוֹזֵר הַנִּגּוּן שֶׁזָּנַחְתָּ לַשָּׁוְא" (עוד חוזר הניגון, נתן אלתרמן) |
נוספות על הרגליים הללו הרגליים הבאות אשר נפוצות פחות:
| מספר ההברות ברגל | שם הרגל | מבנה הרגל |
| --- | --- | --- |
| 2 | ספונדיאוס (ספונדי) | – – |
| 2 | פריכיוס (פריכי) | ‿‿ |
| 4 | פאון ראשון | –‿‿‿ |
| 4 | פאון שני | ‿–‿‿ |
| 4 | פאון שלישי | ‿‿–‿ |
| 4 | פאון רביעי | ‿‿‿– |
אורך הטור השירי

אורך הטור בשיר הממושקל בשיטה הסילבו-טונית נמדד על-פי מספר החזרות של הרגל המשקלית בטור. כך למשל בבית הראשון בשיר "עוד חוזר הניגון", בשלושת השורות הראשונות חוזר האנאפסט ארבע פעמים, מה שהופך את שורות אלו לטטרמטר אנאפסטי, ואילו בשורה הרביעית חוזר האנאפסט שלוש פעמים, מה שהופך אותו לטרימטר אנאפסטי.
אם כל השיר כתוב באותה רגל משקלית ובאותו מספר חזרות בכל טור, ניתן להצביע על משקל אחיד לכל השיר. כך למשל הסונטות של שייקספיר כתובות כולן בפנטמטר יאמבי. כלומר, כל טורי השיר בנויים מחמש חזרות של הרגל המשקלית יאמב.
להלן רשימת אורכי הטורים הראשונים:
| מספר חזרות בטור | שם האורך |
| --- | --- |
1: מונומטר
2: דימטר
3: טרימטר
4: טטרמטר
5: פנטמטר
6: הקסמטר
7: הפטמטר
8: אוקטמטר
אורך הטור השירי משפיע על חווית הקריאה של השיר הממושקל. על-פי רוב, ניתן לקרוא פנטמטר בעל רגל דו-הברתית, כדוגמת הפנטמטר היאמבי, בנשימה אחת רצופה ובקצב הנשימה הסדיר, מה שמקנה תחושת נינוחות בקריאה. טור קצר יותר (דימטר, טרימטר או טטרמטר) יכול להוביל לתחושת קוצר נשימה ומהירות בגלל אורך השורות הקצרות. לעומתו, טור ארוך יותר (הקסמטר, הפטמטר או אוקטמטר) יכול לגרום לתחושה של חוסר אוויר בגלל הזמן הנדרש עד לסיום קריאת הטור.
שבירת המשקל

על-פי רוב, בשירה ממושקלת כל טורי השיר בנויים מאותה רגל משקלית ומאותו מספר חזרות עליה. עם זאת, ישנן דרכים שונות שבהן ניתן בתוך השיר הממושקל לשבור את המשקל. שבירה זו יכולה לייצר מגוון של תחושות בקריאה כדוגמת עצירה כפויה, עיכוב או זירוז בקצב הקריאה.
שבירת המשקל > שינוי באורך הטור

בחלק ניכר מהשירים הממושקלים כל טורי השיר הם באותו אורך. עם זאת, שינוי אורך השורה (קרי, שינוי במספר החזרות של הרגל המשקלית) יכול לייצר תחושות שונות בקריאה. כך למשל בשיר "עוד חוזר הניגון" של נתן אלתרמן מרבית השיר כתוב בטטרמטר אנאפסטי (ארבע חזרות של רגל אנאפסטית), אם כי חלק מהשורות כתובות בטרימטר אנאפסטי (שלוש חזרות של רגל אנאפסטית) במקומות שונים בתוך הבית. לעומת זאת, בשירו של אברהם שלונסקי "ובכל זאת: לא פשוט", אורך השורה מתחלף בין טטרמטר לטרימטר טרוכאי לסירוגין לכל אורך השיר:
– ‿/ – ‿/ – ‿/ – ‿
– ‿/ – ‿/ – ‿
עוּרִי/ בַּת הַ/שִּׁיר זַמְּ/רִי נָא
זֶמֶר/ כִּי יָ/אֶה לָךְ
עַל מוֹ/שָׁב בְּ/אוּקְרָ/אִינָה
עַל פּוֹלְ/טָבָה/ פֶּלֶךְ.
שבירת המשקל > השפלה עודפת והצמחה

במקרים רבים, על אף שהשיר ממושקל במשקל סדור, ייתכנו מקומות שבהן תתווסף לאחת הרגליים המשקליות השפלה נוספת.
כאשר השפלה הנוספת מגיעה אחרי ההרמה האחרונה, השפלה זו נקראת השפלה עודפת. הדבר קורה כאשר הטור השירי מורכב מרגליים משקליות שנגמרות בהרמה כדוגמת היאמב, האנאפסט והפאון הרביעי.
במקרים שבהם ההשפלה מתווספת באמצע השורה, תוספת זו תקרא הצמחה. הצמחה יכולה לקרוא בכל רגל משקלית, אך היא נפוצה בעיקר כאשר הטור השירי מורכב מרגל שלישונית (רגל בעלת שלוש הברות), כאשר ההצמחה הופכת את אחת הרגליים בטור לפאון.
בבית הראשון בשיר "עוד חוזר הניגון" לעיל מתווספת השפלה עודפת בשורה השנייה והרביעית כדי לתמוך בחרוז הנקבי. בשיר "פטרבורג" של יוכבד בת-מרים, מרבית השיר כתוב בטרימטר אנאפסטי, אך בשיר משובצות מספר הצמחות, כמו למשל בשורה השלישית של הבית הראשון, שם מתרחשת גם הצמחה וגם השפלה עודפת:
‿ ‿ –/ ‿ ‿ –/ ‿ ‿ ‿ – ‿
וְאָבִיב/ בִּכְנָפֵךְ/ הַמִּתְעַרְפֶּלֶת