קרב אמאוס
הערות שוליים

↑  בצלאל בר כוכבא, מלחמות החשמונאים, יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1980 עמ' 53 ו-184
↑  על פי ספר מקבים הצבא הסלווקי היה עצום, אך המספר נראה מופרז מאוד. "ויבחר ליסיאס את תלמי בן דורימנס ואת ניקנור ואת גורגיאס, אנשים גיבורים מרעי המלך, [ל"ט] וישלח עמם ארבעים אלף איש ושבעת אלפים פרשים, ללכת אל ארץ יהודה, להשחיתה כדבר המלך. [מ'] ויסעו עם כל צבאם, ויבואו ויחנו ליד אמאוס, בארץ המישור." וראו גם יוספוס, קדמוניות 12.298-304
↑  רפפורט מקבים א', 148-9; מקבים א' ג', ל"ח-מ'
↑  בצלאל בר כוכבא, "על יוספוס וספרי המקבים, פילולוגיה והיסטוריוגראפיה", תרביץ, כרך סב, חוברת א, תשנ״ג תשרי-כסלו, עמ' 4–5 (118–119).
↑  על פי בר כוכבא מטעמים שונים יש להעדיף בעניין זה דווקא את גרסת מקבים ב'. ואין בדבר למעט את המהימנות של מקבים א' בענייני הקרב, כיוון שבעניינים חיצוניים ידיעתו הייתה מוגבלת
↑  רפפורט מקבים א', 155.מקבים א' ד', א'-ב': "וייקח גורגיאס חמשת אלפים איש ואלף פרשים נבחרים, ויסע המחנה לילה, [ב'] ליפול על מחנה היהודים ולהכותם פתאום, ובני החקרא היו לו מורי דרך."
↑  מקבים ב, פרק ח, פסוקים כא–כג.
↑  בצלאל בר כוכבא, מלחמות החשמונאים, יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1980, עמ' 202-203
↑  מקבים א, פרק ד, פסוק ו.
↑  בצלאל בר כוכבא, "על יוספוס וספרי המקבים, פילולוגיה והיסטוריוגראפיה", תרביץ, כרך סב, חוברת א, תשנ״ג תשרי-כסלו, עמ' 4–5 (118–119).
↑  על פי ברוך קנאל "אמאוס מילאה בימי קדם את מקומה של לטרון הסמוכה, כמקום השומר על המבואות להרי יהודה...ובאזור זה התחוללו לא מעט קרבות: גם במלחמת העולם הראשונה ובימי מלחמת העצמאות. גם בתקופה הרומית במקום זה חנה הלגיון הרומאי החמישי (המקדוני)"
↑  בצלאל בר כוכבא, מלחמות החשמונאים, יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1980, עמ' 184-185
↑  מזוהה כיום בנבי סמואל 31°49′59″N 35°10′50″E﻿ / ﻿31.832967°N 35.180641°E﻿ / 31.832967; 35.180641 או בתל א-נצבה 31°53′08″N 35°12′59″E﻿ / ﻿31.885484°N 35.216460°E﻿ / 31.885484; 35.216460 (נבי סמואל על פי קנאל, אבי-יונה ובר-כוכבא. ותל א-נצבה על פי הר).
↑  נאום יהודה. אוריאל רפפורט, ספר מקבים א': מבוא, תרגום ופירוש (ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2004), 153. פעולות אלה מזכירות באופן חלקי את הפעולות שננקטו בספר שמואל א', ז'.
↑  על פי בר-כוכבא הוא עלה דרך מעלה בית חורון, קנאל משער "שעברו בדרכי ההרים, והגיעו עד לסביבת נוה אילן".
↑  בר כוכבא מעיר שהמספר של אלף פרשים נבחרים מתאים לשתי יחידות המשמר המלכותיות, אך לא סביר שאנטיוכוס אפיפינאס לא לקח יחידות אלו למסעו במזרח. לדעתו יש להקטין את גודל הכוח באותה יחס שיש להקטין את הצבא הסלווקי, כלומר בערך לחמישית
↑  בר כוכבא לומד מכאן שליהודה הייתה מערכת התראה יעילה ביותר באמצעות משואות או פרשים מהירים
↑  קנאל סובר שיהודה הצליח לנחש את מהלכיו של גורגיאס מראש כיוון שיצא לפניו לכיוון אמאוס, וגם בר-כוכבא (עמ' 132) מפקפק בסיפור שיהודה יצא רק לאחר שגורגיאס יצא
↑  המסלול המשוער שמציע אבי-יונה הוא בידו-קריית אל-ענב (=אבו ע'וש)-סריס-ועמק כסלה (=כסלון ורמת רזיאל). המסלול על פי קנאל הוא מצפה-בידו-קריית יערים-בית טול- שער הגיא - עד לראס אבו מור צפונית לתעוז מפה. בר כוכבא סובר כי התנועה הייתה יכולה להיות במספר מסלולים ואף במקביל. מציע את המסלולים: מצפה-גבעון-בידו-קריית ענב -בית תול-דיר איוב (בדומה לקנאל), או  מצפה-גבעון-בידו-קריית ענב-סריס-עמק כסלון (בדומה לאבי-יונה). מסלולים של כ-23 ק"מ, שמכיוון שהיו במורד אמור לארוך כ-5 שעות (עמ' 201). קנאל חישב כי מכיוון שמדובר בסתיו לרשות יהודה עמדו כ-8 שעות, ומהירות כוח צבאי גדול בשבילי ההרים קשה שיהיה יותר מ-3 ק"מ לשעה, כך שמסלולו צריך להיות כ-20 קילומטרים)
↑  המיקום הברור אינו ידוע ויש השערות שונות בעניין. קנאל הציע בתחילה את בקעת הדקלים שלמרגלות ראס אבו מור במרחק של כ-6 קילומטרים מאמאוס, אך לאחר מכן חזר בו והצטרף לאבי-יונה שהציע את הבקעה מדרום למושב מסילת ציון, שנמצאת כ-3.5 קילומטרים דרומית-דרומית-מערבית לאמאוס. בר-כוכבא מציע את עין-חילה (נ.צ. 31.818179,34.995954) בקעה רחבה יחסית כ-2 ק"מ ממערב לשער הגיא
↑  מקבים א' ד', ג'-ה': "וישמע יהודה ויסע הוא והגיבורים להכות את צבא המלך אשר באמאוס, [ד'] בעוד החיילים פרושים מחוץ למחנה. [ה'] ויבוא גורגיאס אל מחנה יהודה לילה ולא מצא [בו] איש. ויבקש אותם בהרים, כי אמר: נסים הם מפנינו."
↑  "ויצאו מן המחנה למלחמה, ויתקעו אנשי יהודה [בחצוצרות] [י"ד] ויאסרו מלחמה ויכו את הגויים וינוסו אל המישור, [ט"ו] והאחרונים נפלו כולם בחרב. וירדפו אותם עד גזר ועד שדות אדום ואשדוד ויבנה, ויפלו מהם שלושת אלפים איש. [ט"ז] וישוב יהודה וחילו מלרדוף אחריהם.", מקבים א' ד', י"ג-ט"ז:
↑  על פי יוספוס אף הוטעה באמצעות מדורות דולקות שהושארו במחנה
↑  מקבים א' ד', כ"ו-כ"ז: "ואלה מן הנכרים אשר נמלטו באו ויגידו לליסיאס את כל הקורות [כ"ז] וכשומעו וירגז ויחר לו, כי לא כאשר חפץ אירע לישראל, ולא כאשר ציווה עליו המלך קרה."
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 קרבות המכבים (מרד החשמונאים)
| שליט | אנטיוכוס הרביעי   (175 - 164) | אנטיוכוס הרביעי   (175 - 164) | אנטיוכוס הרביעי   (175 - 164) | אנטיוכוס החמישי   (164 - 162) | אנטיוכוס החמישי   (164 - 162) | דמטריוס הראשון   (162 - 150) | דמטריוס הראשון   (162 - 150) | דמטריוס הראשון   (162 - 150) |
| שנה לפנה"ס | 166 | 166 | 165 | 164 | 162 | 162 | 161 | 160 |
| אתר הקרב | אפולוניוס | בית חורון | אמאוס | בית צור | בית זכריה | כפר שלמא | חדשה | אלעשה |
בעת שגורגיאס יצא מאמאוס מזרחה עם מבחר כוחותיו לתפוס את המורדים, יהודה יצא ממצפה עם מבחר כוחותיו מערבה לאמאוס, והפתיע את הצבא הסלאוקי בעלות השחר. ולאחר שניצח את הסלאוקים וכבש את המחנה, ביצע מרדף עד אזור גזר, וחזר להתכונן לשובו של גורגיאס.