stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית מעון
תולדות היישוב

ראשון להזכיר את העיירה בכתובים הוא יוסף בן מתתיהו, בחיבורו חיי יוסף, שם ציין כי בית מעון שוכנת כ-4 סטאדיות מטבריה (דהיינו, פחות מקילומטר), וכי שהה בה בעת שהיה מסוכסך עם הנהגת טבריה בעת המרד הגדול.
העיירה נזכרת בתלמוד כיישוב השוכן מעל טבריה במגוון הקשרים. כך, לעניין עיבור ועירוב: ”דמר רבי שמעון בן לקיש יכול אני לעשות שתהא בית מעון מתעברת עם טיבריא ואת רואה את האיצטדין כילו היא מליאה בתים”. כך גם לעניין השוני בין מקומות בתנאי הפועלים: ”המוציא מחברו עליו הראייה חוץ מזו בני טיבריא לא משכימין ולא מעריבין, בני בית מעון משכימין ומעריבין, בני טיבריא שעלו לשכר בית מעון נשכרין בבית מעון, בני בית מעון שירדו לשכר בטיבריא נשכרין בטיבריא, אבל שעולה מטיבריא לשכר פועלין מבית מעון יכילו”.
העיירה נזכרת בתלמוד בהיותה שוכנת מעל טבריה, על מנת להדגים את היחס שהתקיים בין שילה ובין משכן שילה, ומיקומה מעל טבריה שימש את חז"ל לא אחת להדגמת היחס שבין מקום נמוך לגבוה באופן כללי: ”כגון הדא בית מעין שיורדין בה מפלטתה ועולין בה מטבריה”, וכן ”כהדא בית מעון דסלקין לה מן טבריה ונחתין לה מן כפר שובתי”.
העיירה נזכרת גם ברשימות משמרות הכהונה כאחת מערי הכהנים בגליל (למשל בקינה "איכה ישבה חבצלת השרון", של רבי אלעזר בירבי קליר). עיירה זו הייתה מקום מושבה של משמרת חֻפָּה. מיישוב זה הגיע גם האמורא מהדור השני יוסי מעוניא, אשר בדרשה אחת שנשא בבית הכנסת שבעירו פגע בכבוד הנשיאות, עד שריש לקיש נדרש לפייס בעניין את יהודה נשיאה.
בית מעון נזכרת בתלמוד הירושלמי גם לעניין תושביה שנהגו לשבת על ספסלים בטבריה ולקבץ נדבות.
בית הכנסת של בית מעון

בית הכנסת של בית מעון, הנזכר בשם "כנשיתא דמעון", נזכר רבות בתלמוד.
את בית הכנסת במקום נהג לפקוד בין היתר רבי יוחנן, גדול אמוראי טבריה, אשר הורה לאנשי בית מעון הלכות שונות:
”עובדא הוה קמיה דרבי יוחנן בכנישתא דמעון בגדי שצלאו בחלבו”, וכן: ”עובדא הוה קמיה דרבי יוחנן בכנישתא דמעון ביום הכיפורים שחל להיות בשבת”.
וכן מובא: ”עובדא הוה קמיה דרבי יוחנן בכנישתא דמעון ואמר ליה זיל אייתי ראיה (לך הבא ראיה)”, וגם: ”עובדא הוה בבי כנישתא דמעון ביום טוב הסמוך לשבת ולא ידענא אי מלפניה אי מלאחריה (לא ידעו אם נפטר המת לפני השבת או אחריה) ואתו לקמיה (ובאו לפני) דרבי יוחנן, ואמר להו יתעסקו בו עממין (יקברוהו גויים)”.
בנוסף נזכר בית הכנסת של העיירה לשם הדגמת היחס שבין שילה והיישוב המקראי תאנת שילה: ”תאנת שילה מקום שכל הרואה אותו מתאנח עליו ... כגון בי כנשיתא דמעון”.
רציפות היישוב ומיקומו

היישוב היהודי בבית מעון המשיך להתקיים ברציפות אף מאות רבות של שנים לאחר תקופת התלמוד, ועדות לקיומה של בית מעון כיישוב עם קהילה יהודית מצויה עד שלהי המאה ה-16.
בראשית המאה ה-14 העיד אשתורי הפרחי בספרו כפתור ופרח כי בית מעון נמצאת במרחק של תחום שבת אחד מטבריה (כקילומטר אחד). לפי מידע זה, ועל פי התייחסותו של יוסף בן מתתיהו, מקובל לזהות את מיקומה של העיירה הקדומה בסמוך לקברו של רבי עקיבא, באתר הארכאולוגי ח'רבת נאצר א-דין שמצפון מערב לטבריה העתיקה, כאשר השם הקדום נדד ברבות השנים לראש ההר הסמוך בצורה תל מעין.
בבית מעון עברה הדרך הרומית שעלתה מטבריה לציפורי דרך בקעת יבנאל.
הערות שוליים

1 2  M. Aviam & P. Richardson, "Josephus` Galilee in Archeological Perspective", 177-201.
↑  חיי יוסף, יב, 64, 67.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת עירובין,  פרק ה', הלכה א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת בבא מציעא,  פרק ז', הלכה א'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה י"ב.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סוטה,  פרק א', הלכה ח'.
↑  בראשית רבה, פרשה פ"ה, ו'.
↑  אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, כרך שני, הוצאת יהושע צ'צ'יק תל אביב, עמ' 550.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת סנהדרין,  פרק ב', הלכה ו', וכן בראשית רבה, פ ,א.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ג', הלכה ב'.
↑  תלמוד בבלי, חולין, צ"ז ע"א.
↑  תלמוד בבלי, יבמות, ס"ד ע"ב.
↑  תלמוד בבלי, בבא קמא, צ"ט ע"ב.
↑  תלמוד בבלי, שבת, קל"ט ע"א.
↑  תלמוד בבלי, זבחים, קי"ח ע"ב.
↑  זאב וילנאי, אריאל – אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, כרך א', עמ' 770.
באיאן

| --- | --- |
 הבאיאן הפרסי  הביאן הערבי 
 מידע כללי
 מאת:  עלי מוחמד שיראזי, הבאב 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1848 
 
קטע מהבאיאן הערבי
הבאיאן הוא כינוי כולל לכלל חיבוריו של סייד עלי מוחמד שיראזי, הבאב. בנוסף, באיאן (בפרסית וערבית: بیان; באופן מילולי: "הארה") הוא גם שמם של שני חיבורים באביים חשובים מאת הבאב - "הבאיאן הפרסי" ו"הבאיאן הערבי" - שנכתבו באחרית חייו (1847–1850). הבאיאן הערבי קצר מהפרסי ובעיקרו הוא מסכם את דברי האחרון, אם כי הוא כולל גם מידע נוסף.
כל אחד משני הכתבים היה אמור לכלול 19 יחדות (واحد - "ואחיד") שבכל אחד מהם 19 פרקים (باب - "שער"), דהיינו 361 פסוקים סך הכל (בגימטריה ערבית - "קול-אי שאי" או "כל דבר"), אך הם לא הושלמו. בבאיאן הפרסי כתב הבאב תשעה פרקים, ובבאיאן הערבי אחד-עשר. הבאב הורה  כי יורשו, אותו כינה "זה שהאל יגלה אותו", ישלים את חיבור הבאיאן  "בבוא העת". נושא זה יצר את אחת מאבני המחלוקת בנוגע לזהות יורשו של הבאב. המחלוקת נגלעה בין שני האחים למחצה מירזא יחיא נורי, שכונה סובח-י אזל (صبح ازل), ומירזא חוסין עלי נורי, הידוע בכינוי "בהאא אללה". מירזא יחיא  חיבר את הספר "משלים הבאיאן" (Mutammim-i Bayān), בתור ההשלמה החסרה לבאיאן, כך שגם הוא כולל 11 פרקים בדומה לבאיאן הערבי.
הבהאים טוענים כי השלמת כתיבתם של שני הספרים אמורה להיות מושלמת על ידי "זה שהאל יגלה אותו", שהוא לשיטתם מייסד הדת הבהאית, בהאא אללה. העובדה כי בהאא אללה השלים את פיתוח לוח השנה הבאבי-בהאי מהווה, לטענת הבהאים, עוד הוכחה להיותו יורש הבאב.
פרסום ותרגום

החוקר הצרפתי א. ל. מ. ניקולא תרגם את שני החיבורים לצרפתית:
A. L. M. Nicolas,  Le Beyan arabe, Paris, 1905; Le Beyan persan, 4 vols., Paris, 1911-14
אדוארד גרנוויל בראון פרסם תקציר חלקי של הבאיאן הפרסי:
"Persian Bayan, a summary," translated by E. G. Browne, edited by Moojan Momen, published in Selections from the Writings of E. G. Browne on the Babi and Bahá'í Religions, Oxford: George Ronald, 1987, pages 316-406
דניס מקיואן פרסם תרגום חלקי של הבאיאן הפרסי:
Denis MacEoin, The Persian Bayan: partial translation
הערות שוליים

↑  D. M. MacEoin, "Bayān," Encyclopædia Iranica, vol. III, Fasc. 8, pp. 878-882
↑  Supplementary to the Persian Bayan
| הדת הבהאית הכוכב הבהאי |
| --- | --- | --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא • שוגי אפנדי |  |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |  |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |  |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |  |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |  |
| אנשים | אותיות הח"י •  ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואה גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |  |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |  |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |  |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין-לאומית • אוזבקיסטן  • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן  • אנגליה • ארצות הברית  • ברזיל  • גרמניה  • דרום אפריקה • הודו  • טורקיה  • טורקמניסטן • מצרים  • ניו זילנד • סין • ספרד • קנדה • רוסיה |  |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |  |
| כתבים בהאיים |
| --- | --- | --- |
| מחיבורי בהאא אללה | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • איגרות אל המלכים והשליטים • האיגרת אל בן הזאב • ג'ואהר אל-אסראר |  |
| מחיבורי עבד אל-בהאא' | שיחות פריז • תשובות לכמה שאלות • צוואתו של עבד אל-בהאא |  |
| מחיבורי שוגי אפנדי | הנה ה' עובר • היום המובטח הגיע |  |
| מחיבורי הבאב | קיום אל-אסמאא • באיאן • כתאב אל-אסמא • שבע ההוכחות |  |
| חיבורים שונים | מפציעי השחר |  |
בוראץ צ'אצ'אק

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך ייסוד:  1945 
 מדינה:  סרביה 
 אולם ביתי:  Borac Hall (3,000 מושבים)
 ליגה:  ליגת העל הסרבית בכדורסל הליגה האדריאטית
 מאמן:  Marko Marinović 
 צבעי תלבושת:  אדום, לבן
 www.kkborac.rs
 
מועדון הכדורסל בוראץ צ'אצ'אק (בסרבית: Košarkaški klub Borac Čačak) הוא מועדון כדורסל מצ'אצ'אק, סרביה, המשחק בליגה האדריאטית ובליגת העל הסרבית.
היסטוריה > 1945–1992

בוראץ שיחקה בליגה היוגוסלבית מאז 1952. במועדון גדלו ראדמילו מישוביץ' (מלך הסלים בליגה בשנות ה-70), דראגן קיצ'נוביץ', ז'ליקו אובראדוביץ' ושחקנים רבים נוספים שהטביעו חותם משמעותי בכדורסל האירופי, היוגוסלבי והסרבי. בעונת 1972/73 סיימה הקבוצה במקום הרביעי בעונה הסדירה, מה שנחשב אז להצלחה גדולה למועדון מהעיר הקטנה. בעונה הבאה השתתפה הקבוצה בגביע קוראץ'. בעונת 1978/79 סיימה הקבוצה במקום החמישי וקבוצת הנוער של המועדון זכתה באליפות יוגוסלביה.
היסטוריה > 1992–2017

בתקופת הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה, לאחר התפרקות יוגוסלביה, השתתפה בוראץ בקביעות בליגת העל של סרביה ומונטנגרו בכדורסל. בעונת 1992/93 הגיע המועדון לחצי גמר הגביע היוגוסלבי, ולאחר עצמאות מונטנגרו ב-2006 השתתף בליגת העל הסרבית. בעונת 2009/10 סיימה הקבוצה במקום הראשון בעונה הסדירה, אך הודחה מאוחר יותר בשלב הסופרליג, בו השתתפו קבוצות הליגה האדריאטית הסרביות. בעונות 2015/16 ו-2016/17 סיימה הקבוצה במקום השני בעונה הסדירה, אך בשתי העונות הודחה בשלב הסופרליג.
היסטוריה > 2017–הווה

החל מעונת 2017/18 שיחק המועדון, מלבד בליגה הסרבית, גם בליגה האזורית החדשה, הליגה האדריאטית השנייה. בעונתה הראשונה סיימה בוראץ ראשונה בעונה הסדירה, אך הודחה בפלייאוף. גם בשלוש העונות הבאות בליגה הסרבית סיימה הקבוצה במקום הראשון בתום העונה הסדירה. בעונת 2019/20, אשר נקטעה עקב השפעת מגפת הקורונה על הספורט, עלה המועדון, שסיים במקום הראשון בעונה הסדירה לפני שהופסקה, לליגה האדריאטית הראשונה.
בוראץ סיימה את הופעת הבכורה שלה בעונת 2020/2021 במקום ה-11 עם מאזן 8–18. בעונה שלאחר מכן שיפרה את מאזנה ל-9–17, אך נאלצה לשחק בפלייאוף הירידה בשל תקנות הליגה לקבוצות סרביות. עם זאת, היא ניצחה את אלופת הליגה השנייה זלטיבור בסדרת הטוב מ-3 ונשארה בליגה. בעונתה השלישית ברציפות בליגה האדריאטית סיימה בוראץ במקום ה-13 ונמנעה מהדחה ישירה עם ניצחון חוץ על בודוצ'נוסט העדיפה במחזור האחרון. בפלייאוף הירידה גברה הקבוצה על הליוס דומז'אלה 2–1 בסדרה ונשארה בליגה.
עונה אחר עונה

| עונה | רמה | ליגה | מקום | פלייאוף | נ'–ה' | גביע | הליגה האדריאטית | הליגה האדריאטית | הליגה האדריאטית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006/07 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 6 | — | 11–11 | — | — | — | — |
| 2007/08 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 3 | SL-7 | 16–20 | רבע גמר | — | — | — |
| 2008/09 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 2 | SL-4 (בית ב') | 19–13 | רבע גמר | — | — | — |
| 2009/10 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 1 | SL-8 | 22–16 | — | — | — | — |
| 2010/11 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 11 | — | 11–15 | — | — | — | — |
| 2011/12 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 9 | — | 12–14 | — | — | — | — |
| 2012/13 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 8 | — | 13–13 | — | — | — | — |
| 2013/14 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 4 | SL-8 | 20–20 | רבע גמר | — | — | — |
| 2014/15 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 7 | — | 9–13 | — | — | — | — |
| 2015/16 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 2 | SL-4 (בית ב') | 19–13 | רבע גמר | — | — | — |
| 2016/17 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 2 | SL-6 | 24–16 | — | — | — | — |
| 2017/18 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 1 | חצי גמר | 28–8 | רבע גמר | הליגה האדריאטית השנייה | חצי גמר | 16–7 |
| 2018/19 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 1 | SL-3 (בית א') | 28–8 | רבע גמר | הליגה האדריאטית השנייה | חצי גמר | 13–11 |
| 2019/20 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | 1 | העונה בוטלה | 23–3 | רבע גמר | הליגה האדריאטית השנייה | העפילה | 20–2 |
| 2020/21 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | לא נערך | חצי גמר | 2–2 | רבע גמר | הליגה האדריאטית | 11 | 8–18 |
| 2021/22 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | לא נערך | סגנית הפלייאוף הרגיל | 4–3 | רבע גמר | הליגה האדריאטית | 11 | 9–17 |
| 2022/23 | 1 | ליגת העל הסרבית בכדורסל | לא נערך | SL-2 (בית ב') | 4–2 | רבע גמר | הליגה האדריאטית | 13 | 7–19 |
תארים

זכייה (1): 1980/81
זכייה (2): 1998/99, 2003/04
זכייה (1): 2013/14
שחקנים בולטים

יוגוסלביה ז'ליקו אובראדוביץ'
סרביה ומונטנגרו זוראן ארצג
סרביה ומונטנגרו דושקו סבאנוביץ'
יוגוסלביה ישראל ראדיסאב צ'ורצ'יץ'
יוגוסלביה דראגן קיצ'נוביץ'
סרביה מירוסלב ראדוליצה
סרביה מילוש תאודוסיץ'
הופעות בינלאומיות

| עונה> גביע קוראץ' | שלב> גביע קוראץ' | הערות> גביע קוראץ' | גביע קוראץ' |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979/1980 | שמינית הגמר | מקום 3 בבית ג' עם הפועל תל אביב, אנטוניני סיינה וטור (3–3) |  |
| 1984/1985 | סיבוב שני | הודחה על ידי פנרבחצ'ה 171–172 (1–1) |  |
| 1973/1974 | סיבוב ראשון | הודחה על ידי אינוצ'נטי מילאנו 155–176 (0–2) |  |
הערות שוליים

1 2  ניקולה נובאקוביץ' (4 באפריל 2020). "Prebogata istorija: 75. rođendan KK Borac Čačak". sportklub.rs (בסרבית). נבדק ב-2024-01-12. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "ČAČAK OBELEŽIO ULAZAK U ABA LIGU! Navijači Borca organizovali SPEKTAKULARNU proslavu u centru grada!". blic.rs (בסרבית). 7 ביוני 2020. נבדק ב-2024-01-12. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BORAC ĆE IGRATI U ABA LIGI: Čačani ubedljivi protiv Zlatibora". novosti.rs (בסרבית). נבדק ב-2024-01-12.
↑  סבטוזאר יאניצ'יץ'. "Borac posle trilera dobio Budućnost, stigao do baraža!" (בסרבית). נבדק ב-2024-01-12.
בוראץ הול, אולמה הביתי של הקבוצה
בית א-רוש אל-פוקא

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  חברון
 גובה:  531 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  979 (2007)
 קואורדינטות:  31°27′07″N 34°55′34″E﻿ / ﻿31.451930555556°N 34.926197222222°E﻿ / 31.451930555556; 34.926197222222 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) בית א-רוש אל-פוקא(למפת הר חברון רגילה) בית א-רוש אל-פוקא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית א-רוש אל-פוקא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית א-רוש אל-פוקא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית א-רוש אל-פוקא (בערבית: بيت الروش الفوقا) הוא כפר פלסטיני הממוקם 18 ק"מ דרומית־מערבית לחברון. הכפר נמצא בנפת חברון בדרום חבל יהודה. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר מנתה 979 תושבים בשנת 2007.
בשנת 1838, בית א-רוש הוזכר על ידי אדוארד רובינסון כמקום "הרוס ונטוש", כחלק מהאזור שבין ההרים לעזה, הכפוף מוניציפלית לחברון.
ויקטור גרן בשנת 1863 ציין את המקום ותיאר בפרוטרוט את אופי ההריסות והחורבות שראה.4
בשנת 1883, "סקר ארץ ישראל המערבית" ציין כי במקום "שרידי חורבות על תלולית".
בזמן המפקד 1931 של ארץ ישראל, אוכלוסיית הכפר, אשר כונה חירבת בית א-ראש אל-עליה, נספרה תחת דורא.
בעקבות מלחמת השחרור, ולאחר הסכמי שביתת-הנשק של 1949, עבר הכפר לשליטה ירדנית.
ממלחמת ששת הימים והלאה, נמצא הכפר תחת שליטה ישראלית.
בירם פאיה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 במרץ 2000 (בן 24) דקר, סנגל 
 עמדה:  סנטר 
 גובה:  2.08 מטרים
 קבוצות כשחקן
 2018–2020 2018–2019 2019–2020 2020–2021 2021–2022 2022– 2023–:  גראן קנריה ←אובילה ←גיפוסקואה באסקט באסקט ז'ירונה סיגל פרישטינה בני הרצליה ←ליידה
 הישגים כשחקן
 גביע נסיכת אסטוריאס (2020)
 
בירם פאיה (בצרפתית: Biram Faye; נולד ב-10 במרץ 2000) הוא כדורסלן סנגלי המשחק בעמדת הסנטר בליידה מהליגה הספרדית השנייה בכדורסל.
קריירה

פאיה נולד בדקר, בירת סנגל, אך בצעירותו עבר לספרד וגדל במחלקות הנוער של אוניקאחה מאלגה וגראן קנריה. לקראת עונת 2018/19 הושאל לקבוצת הבוגרים של אובילה מהליגה הספרדית השלישית, ובעונה הבאה הושאל לגיפוסקואה באסקט מהליגה הספרדית השנייה בכדורסל ועלה עימה לליגת ה-ACB, הליגה הראשונה במבנה ליגות הכדורסל בספרד.
באוגוסט 2020 חתם בבאסקט ז'ירונה, גם היא מהליגה הספרדית השנייה.
בקיץ 2021, לאחר שלא נבחר בדראפט 2021 ב-NBA, הצטרף לסגל סן אנטוניו ספרס לליגת הקיץ של ה-NBA, ובשלושה משחקים העמיד ממוצעים של 2.7 נקודות בכ-7 דקות למשחק. בעונת 2021/22 שיחק בסיגל פרישטינה הקוסוברית.
באוגוסט 2022 חתם לשלוש עונות בבני הרצליה. בפברואר 2023 הושאל לליידה מהליגה הספרדית השנייה.
הערות שוליים

↑  Cantera: El Gran Canaria pule al Wilt Chamberlain de la cantera española, מארקה, [גראן קנריה מלטשת את וילט צ'מברלין מהמחצבה הספרדית], ‏29 במאי 2016 (בספרדית)
↑  Biram Faye jugará como cedido en LEB Oro en el Delteco Guipuzkoa Basket, La Provincia, [בירם פאיה ישחק ב-LEB Oro בדלטקו גיפוסקואה באסקט], ‏10 באוגוסט 2019 (בספרדית)
↑  Biram Faye cierra el juego interior del Bàsquet Girona, LEB Oro, ‏14 באוגוסט 2020 (בספרדית)
1 2  הסנטר בירם פאיה חתם בבני הרצליה לשלוש שנים, באתר ONE‏, 12 באוגוסט 2022
↑  תומר גבעתי, בירם פאיה חתם בבני הרצליה, באתר ישראל היום, 12 באוגוסט 2022
↑  אור שקדי‏, עוד חיזוק למחזיקת הגביע: הסנטר בירם פאיה חתם בבני הרצליה, באתר וואלה, 12 באוגוסט 2022
↑  משה הליקמן, "הראה שיש לו חוסן נפשי": מי אתה בירם פאיה?, באתר Sports Rabbi, ‏14 באוגוסט 2022
↑  נועה פופלינגר, ‏בירם פאיה הושאל מהרצליה לליגה ה-2 בספרד, באתר ערוץ הספורט, 15 בפברואר 2023
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בירם פאיה".
בית (שירה)

בית (מכונה גם מחרוזת וסטרופה) הוא רצף של מספר משפטים בשיר.
לרוב, בשירה קלאסית המשקל נשמר לאורך הבית. פעמים רבות, יחידת הבית גם מוגדרת על ידי החריזה או מספר שורות קבוע (כמו במבנים השיריים, דיסטיכון/קופלט, טרצינה, מרובע/קטרן, חמשיר או ססטט). כך לדוגמה, הקומדיה האלוהית של דנטה אליגיירי כתובה בטרצינות ומתחרזת במבנה של אבא, בגב, גדג, דהד וכן הלאה, מה שיוצר רצף של בתים בני שלוש שורות כל אחד.
בַּיּוֹם הַהוּא, אֶמְצַע שְׁבִיל יָמֵינוּ,
הוֹי מָה אַכְזָר הַסֹבֶךְ הַשָׁחֹר –
מלבד המבנים השיריים, גם סכמות חריזה מגדירות בתים. כך חריזה חובקת, מסורגת או זו של מרובע מגדירות יחידות בנות ארבע שורות, כלומר, בתים בני ארבעה טורים. מצד שני, החריזה הצמודה, דווקא מפרידה בין שני חלקי הבית ובכך יוצרת מעין שתי יחידות נפרדות בתוך הבית, כמעט שני בתים נפרדים. לדוגמה, בשירו של דורי מנור, פרימה, בתים שונים חרוזים בסכמות חריזה שונות, כדי להבהיר רעיון מסוים, במקרה זה רעיון הפרימה שבשיר.
| --- | --- |
הבית הראשון של השיר, מחורז בחריזה חובקת, אשר מגדירה באופן ברור את הבית כיחידה אחת בת ארבע שורות.: הבית האחרון של השיר, מחורז בחריזה צמודה, אשר גורמת ליחידת הבית להיות רופפת יותר, כמעט מתחלקת לשני בתים בני שתי שורות. שימוש זה בתכונות של בתים, מייצג את הפרימה שבשיר.
   איך יכול אדם לשיר שיר ערש לעצמו?  איך יכול אדם להאמין שהוא לבד?  אדם נפרם מילדותו כמו חוט מתוך מרבד,  ואין דבר בטבע שיוכל להרדימו.  — הבית הראשון בשיר "פרימה", מאת דורי מנור. :    בפוך לבן הוא מתכסה, וחש כיצד הייתה  אמו עכשיו כורעת וחופה את המיטה,  הוא שר את שיר הערש ושומע את עצמו,  ואין דבר בטבע שיוכל להרדימו.  — הבית השלישי והאחרון בשיר "פרימה", מאת דורי מנור. 
בשירה מודרנית, בתי שיר יכולים להיות ממוקמים באופן שרירותי על פני הדף המודפס, זאת הודות למוסכמות דפוס, אשר משלבות אפשרויות, כמו שטח לבן, פיסוק או הדגשה.
התגלמות פחות ברורה מאיליה של השבירה לבתים, ניתן למצוא בסונטות של ויליאם שייקספיר, אשר מודפסות כיחידה אחת, כבית אחד גדול בן 14 שורות, אך יכולות להישבר לשלושה בתים בני 4 שורות המוגדרים על ידי סכמת החריזה המסורגת שלהם וקופלט אחד מסכם, שפעמים רבות מוזח שמאלה משאר השיר.
עֵת אֶל כִּנְסֵי הִרְהוּר שׁוֹתְקִים, נוּגִים,

אַזְעִיק זִכְרוֹן דְּבָרִים, זִכְרוֹן עָבָר,

אֶבְכֶּה מַאֲוַיִּים לֹא מֻשָּׂגִים

וּזְמַן, כִּלָּה אֶת כֹּל שֶׁלִּי יָקַר --

אַשְׂחֶה עֵינַי, שֶׁזֶּה כְּבָר לֹא דָּמְעוּ,

עַל כָּל יָדִיד, בְּלֵיל-הַמָּוֶת נָח,

וַאֲבַכֶּה מַרְאוֹת שֶׁנֶּעֶלְמוּ

וּמֵחָדָשׁ מֵאַהֲבָה אֶגְנַח.

אֶכְאַב אָז כְּאֵבִים אֲשֶׁר כָּאַבְתִּי

וּבְלֵב כָּבֵד אֶמְנֶה שׁוּב אֶת כֻּלָּם,/

חֶשְׁבּוֹן עָצוּב שֶׁל אֲנָחוֹת דְּאָבָתִי

שֶׁאֲשַׁלְּמוֹ שֵׁנִית, כְּמוֹ לֹא שֻׁלַּם.
ראו גם

פסקה
הייקו
קופלט
קטרן
חמשיר
באיאנדה ואלאזה

באיאנדה ואלאזה (באנגלית: Bayanda Walaza; נולד ב-9 בפברואר 2006) הוא אתלט דרום אפריקאי, סגן אלוף אולימפי (פריז 2024) בריצת שליחים 4x100 מטר.
ביוגרפיה > 2023 > מדליית ארד באליפות אפריקה עד גיל 18

באליפות אפריקה עד גיל 18 שנערכה בנדולה שבזמביה באפריל-מאי זכה במדליית ארד בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.59 שניות.
ביוגרפיה > 2024 > סגן אלוף אולימפי

באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט זכה במדליית כסף בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם שון מסוואנגאני, בראדלי נקואנה ואקאני סימבינה בשיא אפריקה חדש של 37.57 שניות, אחרי קנדה (37.50 שניות) ולפני הממלכה המאוחדת (37.61	שניות).
שיאים אישיים

ריצת 100 מטר: 10.13 שניות (2024)
ריצת 200 מטר: 20.34 שניות (2024)
באריש

| --- | --- |
סמל בארישסמל באריש

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז רובנו טרנופול
 תאריך ייסוד:  1454 
 גובה:  343 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,257 (2014)
 קואורדינטות:  49°2′N 25°16′E﻿ / ﻿49.033°N 25.267°E﻿ / 49.033; 25.267
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםבאריש(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםבאריש(למפת מחוז טרנופול רגילה) טרנופול צ'ורטקוב קרמניץ בז'ז'ני זברז' טרבובליה בוצ'אץ' בורשצ'יב רובנו חמלניצקי צ'רנוביץ איוואנו-פרנקיבסק לבובבאריש(למפת מחוז טרנופול מוגדלת) טרנופול צ'ורטקוב קרמניץ בז'ז'ני זברז' טרבובליה בוצ'אץ' בורשצ'יב רובנו חמלניצקי צ'רנוביץ איוואנו-פרנקיבסק לבובבאריש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
באריש (באוקראינית: Бариш; בפולנית: Barysz) היא עיירה במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בסמוך לבוצ'אץ', בה שכנה עד השואה קהילה יהודית.
היישוב השוכן על גדות הנהר באריש, החל ככפר בבעלות אצולה והוזכר לראשונה בכתובים ב-1454, בשנת 1559 הוענקו לו זכויות עיר. במקום התקיימו לאורך השנים שוק שבועי ויריד שנתי, ומספר פעמים נשרף היישוב על ידי הטטרים.
עד 1772 השתייך היישוב למחוז פודוליה (אנ') של האיחוד הפולני-ליטאי, לאחר חלוקת פולין לאוסטרו-הונגריה כחלק מגליציה האוסטרית, בין שתי מלחמות העולם השתייך היישוב לפולין, לאחר מלחמת העולם השנייה השתייך לברית המועצות ומ-1991 לאוקראינה.
ב-1921 מנתה אוכלוסיית העיר 3,003 פולנים, 1,562 רוסינים ו-330 יהודים. ב-1929 האוכלוסייה עלתה ל-4,795, בשנת 1939 ל-7,000.
ב-5 בפברואר 1945 ביצעו לאומנים אוקראינים מארגון UPA (אנ') טבח בפולנים תושבי העיר בו נהרגו 135 מתושבי העיר ממוצא פולני, טבח זה הצטרף למקרים אחרים בהם הרגו לאומנים אוקראינים תושבים בעיר (סה"כ נהרגו כ-200) מה שגרם לעזיבת רוב האוכלוסייה הפולנית.
יהודי באריש

התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא משנת 1635. בשלהי המאה ה-19 ישבו בעיירה כ-20 עד 40 משפחות יהודיות, אשר התפרנסו ברובן מרוכלות ומפונדקאות, וניהלו קהילה עצמאית.
בשנת 1921 נמנו בעיירה 330 יהודים, ובין מלחמות העולם התפתחה במקום גם פעילות ציונית.
באוקטובר 1942 חוסל היישוב היהודי בעיירה. יהודי המקום גורשו לבוצ'אץ', ומשם שולחו להשמדה.
ארקדה

ילדים בארקדה מוארת בהוואנה, קובה
הארקדה של קליוולנד
ארקדה של קלויסטר מקורה בקמרון חבית
אַרְקַדָה, בעברית: מקמֶרֶת או מִקְשָׁת, היא מעבר המקורה ברצף של קשתות או קמרונות הנתמכים בעמודים.
אטימולוגיה

מקור המילה מ־"arcada" בשפת פרובאנסאל או מ־"arcata" באיטלקית. שתיהן נגזרו מהמילה הלטינית "arcus", שמשמעה 'קשת'. בהתאם לכך, הוצעה החלופה העברית "מִקְשָת".
היסטוריה

בערים באירופה, מבנים המכוסים בארקדות נעשו מקום פופולרי לחנויות קטנות ולביתנים. בין השאר הוקמו ארקדות לאורך הצד הפנימי של חומות העיר, מתחת לגשרים ולאורך חזיתותיהם של בתים ברחוב. הארקדות מוגנות מפני השמש והגשם ומשכו אליהן באופן טבעי תנועה רבה של הולכי רגל. במשך הזמן, המונח "ארקדה" שימש ספציפית עבור רחובות מכוסים שבהם היו רוכלים. ארקדות המכוסות בגג, הידועות באיטליה בתור "לוג'יה" או "גלריה", התפתחו מאוחר יותר למרכזי קניות.
העיר האיטלקית בולוניה ידועה כעיר המשופעת בארקדות. חלק ניכר מרחובות העיר בנויים כארקדות ומעליהן בניינים. בסך הכול כולל מרכז העיר 38 ק"מ של ארקדות אשר זיכו את העיר בהכרה כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו.
המונח אומץ גם על ידי קרנבלים וגני שעשועים, שם שורות של חנויות המוכרים אוכל וטובין אחרים צורפו לחנויות המציעות משחקים ונקראו "amusement arcades" או "midways". מהם התפתחו מרכזים המכילים משחקי ארקייד ומשחקי וידאו תמורת תשלום במטבעות, ואלה נקראו גם בשם "ארקייד".
ארקדה כמרכז קניות (פסאז')

במאה ה-18 וה-19 החלו יזמים לבנות פסאז'ים, או "ארקדת קניות" (באנגלית: Shopping arcades), באירופה וצפון אמריקה, מבנים בהם חנויות הפונות לשטח ציבורי פנימי שהיה מקורה לעיתים בגג זכוכית, כך שאור השמש יכול לחדור למבנה. "ארקדת הקניות" הפכו למקום פופולרי לקניות ומפגש למעמד הביניים בערים. מבנים אלו היו הגרסאות הראשונות של מרכזי הקניות המודרניים. בצרפתית מבנים אלו נקראו פסאג' (Passage) מילה שמשמעותה מעבר, והמילה נכנסה לשימוש גם בעברית. בפריז הוקמו מספר פסאז'ים מקורים בתקופה זו. ה"פסאג'" הראשון בישראל, "פסז' פנסק", נחנך בשנת 1925, ברחוב הרצל 16 בתל אביב. ב-1935 נחנך "פסאז' התור" בפינת הרחובות וולפסון והרצל, ובהמשך "פסאז' אלנבי" (שנודע גם כ"פסאז' תמר") שנהרס במסגרת הקמת מגדל מאייר ברוטשילד, ו"פסאז' הוד" (שנודע גם כ"פסאז' דיזנגוף").
ארקדות ידועות

Burlington Arcade, לונדון
Cardiff city arcades, קארדיף
רחוב ריבולי, פריז
גלריית ויטוריו אמנואלה השני, מילאנו
Cleveland Arcade, קליוולנד, אוהיו
Galleria Subalpina, טורינו
Galleria Umberto I, נאפולי
Westminster Arcade, פרובידנס, רוד איילנד
Real Monasterio de Nuestra Senora de Rueda, אראגון, ספרד
The Arcade, Redhill, Surrey, אנגליה
Nickles Arcade, אן ארבור, מישיגן
Arcadas de la Praça de Giraldo, אבורה, פורטוגל