stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נוף בסביבות ירושלים
תיאור

"נוף בסביבות ירושלים" הוא הדפס המתאר נוף הררי של אזור נס הרים, בקרבת העיר ירושלים. תיאור נוף ירושלים הוא נושא שכיח ביצירות האמן. העבודה הודפסה בטכניקה של גיר, אקווטינטה וחומצה חיה במרכז גוטסמן לתחריט בכברי במהדורה של 6 עותקים. הנוף ההררי מחולק לשלוש גליונות נייר, במתכונת של טריפטיכון, בגובה כולל של 190 ס"מ וברוחב של 375 ס"מ. העבודה מאופיינת באקספרסביות של הרישום, שנוצרה על ידי השימוש בטכניקת האקווטינטה ובהוספת כתמי החומצה על פלטות התצריב העשויות נחושת.
העבודה הוצגה בתערוכת היחיד של ללוש בגלריה האוניברסיטאית (1994). בתערוכה "עופר ללוש: בין תחריט לפיסול" (2005) במוזיאון הפתוח תפן הוצגה גרסה צבועה של ההדפס.
הערות שוליים

↑  גיר שמן משמש לחסימה של חלקים מפלטת התצריב בזמן צריבתה בחומצה.
↑  ראו: נס הרים, טריפטיך, באתר מרכז גוטסמן לתחריט
↑  ראו: עופר ללוש: בין תחריט לפיסול, המוזיאון הפתוח, גני התעשייה תפן ועומר, עמ' 73-72
משו"ב

משו"ב (ראשי תיבות של: מיידיות, שקיפות ובקרה) היא מערכת ניהול בתי ספר אינטרנטית (SMIS) שפותחה בשנת 2006 על ידי ד"ר מירה המאירי ופועלת נכון ל-2021 ב-1,550 בתי ספר ומוסדות חינוך ברחבי ישראל.
בדצמבר 2021 נמכרה התוכנה לחברת פריוריטי סופטוור תמורת 50 מיליון ש"ח.
מאפייני המערכת

משו"ב היא מערכת ניהול פדגוגי אינטרנטית, שנמצאת בשימוש בתי ספר במערכת החינוך. שימוש בתוכנה על ידי צוות בית הספר, התלמיד והוריו תורם לשקיפות בעדכונים השוטפים, לשיפור הקשר בין הצוות הבית ספרי לתלמיד ולהוריו, וכן לשיפור היעילות בעבודה היומיומית בתוך הצוותים עצמם.
בסיס הנתונים המופק מתוכנת משו"ב, תורם לשינוי וליעילות בקרב בעלי התפקידים בבתי הספר, החל מהנהלת בית הספר, דרך הצוות החינוכי, כולל צוות המנהלה.
משו"ב פותחה במטרה לנצל את תשתית המחשוב והאינטרנט לצורך דיווח, עיבוד ושימוש בנתונים רלוונטיים בזמן אמת, במטרה להעלות את האפקטיביות הבית ספרית. את משו"ב פיתח צוות של מנהלי בתי ספר ומורים, במטרה להבטיח את ידידותה והתאמתה למשתמשים, הן ברמת ההזנה והן ברמת עיבוד הנתונים. מערכת החינוך מעודדת שימוש במשו"ב ונשענת על בסיס הנתונים שמופק בבתי הספר.
התוכנה יוצרת בסיס נתונים אליו חשופים לפי מערכת הרשאות כל בעלי התפקידים בבית הספר, וכן התלמיד והוריו. הנהלת בית הספר מגדירה את הפרמטרים החשובים בעיניה למעקב (נתוני תפקוד, ציונים, תוכני לימוד, שיעורי בית, התאמות לימודיות, שיבוץ למגמות ומקצועות, תקשורת וכדומה). הצוות הבית ספרי מזין את הנתונים בזמן אמת, וכך יכול כל אחד מהשותפים לקבל את המדע הרלוונטי לו בכל רגע נתון בדוחות מעובדים. כדי להקל על המשתמשים, ניתן לגשת למשו"ב במחשב שמחובר לאינטרנט, גם במצב לא מקוון, וכן מטאבלטים וממכשירים סלולריים.
התוכנה מאפשרת עריכת דו"חות סטטיסטיים מפרט לכלל, החל מדו"ח על התלמיד עצמו, דרך דו"ח כיתתי, שכבתי ובית ספרי. כמו גם חתכים רוחביים לגבי מקצועות לימוד ועוד. התלמיד והוריו חשופים רק לפרטי המידע הרלוונטיים.
דוגמה לשימוש במערכת

מורה מזין לתוכנה את נוכחות התלמידים בשיעור. כך בזמן אמת, כל מי שמחובר לתוכנה יכול לקבל עדכון לגבי הנוכחות. המחנך יכול לקבל תמונה כוללת על כיתתו, ההורים מקבלים מידע על ילדיהם. בעלי תפקידים רלוונטיים מקבלים על ידי המידע, תמונה כוללת ועדכנית. כל אחד מהמעורבים בתהליך החינוכי חשוף למידע הרלוונטי ויכול לקבל החלטות שמטרתן לשפר את התפקוד וההישגים. בנוסף לכך, במרבית בתי הספר נהוג להכניס את הנוכחות של התלמידים בתחילת השיעור וכך הורי התלמיד יכולים לצפות בזמן אמת במהלך השיעור האם תלמידיהם נוכחים באותו השיעור.
מקורות ומחקרים אקדמאיים

בלאו, א' והמאירי, מ' (2010). הטמעת שינוי טכנולוגי: הגברת אינטראקטיביות מקוונת בבתי ספר באמצעות מערכת משו"ב לניהול למידה. בתוך י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי וי' יאיר (עורכים), האדם הלומד בעידן הטכנולוגי (עמ' 24ע-31ע). רעננה: האוניברסיטה הפתוחה. הקלטת הרצאה - דר' מירה המאירי ודר' אינה בלאו
Blau, I., & Hameiri, M. (2010). Implementing technological change at schools: The impact of online communication with families on teacher interactions through Learning Management System. Interdisciplinary Journal of E-Learning and Learning Objects, 6, 245-257.
בלאו, א', והמאירי, מ' (2011) מעורבות הורית גרסת המאה ה-21: תלמידים והורים במשו"ב- מערכת מקוונת לניהול למידה. בתוך י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי וי' יאיר (עורכים), האדם הלומד בעידן הטכנולוגי (עמ' 55ע-62ע). רעננה: האוניברסיטה הפתוחה. הקלטת הרצאה - דר' מירה המאירי
בלאו, א', והמאירי, מ' (2012). & Hameiri 2012- Mashov 4 Gadish.pdf דרך חדשה לממש את הזכות לדעת: הגברת מעורבות תלמידים והורים בנעשה במוסדות חינוך באמצעות מערכת לניהול פדגוגי משו"ב. גדיש, 154-166.
בלאו, א' והמאירי, מ' (2012). סמארטפון בבית הספר – האומנם הדור הבא כבר כאן? ניהול פדגוגי בסלולרי בצוות החינוכי ובקרב המשפחות. בתוך י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי וי' יאיר (עורכים), האדם הלומד בעידן הטכנולוגי (17ע-24ע). רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
פלדמן, ח' ובלאו, א' (2012). המחנך כרב חובל המנווט את כיתתו באפקטיביות באמצעות המשו"ב – מערכת לניהול פדגוגי. בתוך י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי וי' יאיר (עורכים), האדם הלומד בעידן הטכנולוגי (222ע-229ע). רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
פרסר, ע' ובלאו, אי (2012). העלאת האפקטיביות הבית-ספרית באמצעות מערכת לניהול פדגוגי – מבט של מנהלי בתי-ספר על-יסודיים. בתוך י' עשת-אלקלעי, א' כספי, ס' עדן, נ' גרי וי' יאיר (עורכים), האדם הלומד בעידן הטכנולוגי (239ע-246ע). רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
Blau, I., & Hameiri, M. (2012).& Hameiri, 2012 - Manuscript 4 website.pdf Teachers-families online interactions and gender differences in parental involvement through school data system: Do mothers want to know more than fathers about their children? Computers & Education, 59, 701-709.
בלאו, א', והמאירי, מ' (בדפוס). מורים, תלמידים והוריהם בהטמעת שינוי טכנולוגי: הגברת האינטראקטיביות המקוונת בקרב עובדי הוראה ובינם לבין משפחות באמצעות מערכת משו"ב לניהול למידה. דפים, 53.
הערות שוליים

↑  ראשי תיבות של משו"ב - מילוג, באתר milog.co.il
↑  רשימת הלקוחות של התוכנה באתר התוכנה
↑  סופי שולמן, כלכליסט-טקאקזיט שעושה בי"ס: אפליקציית משוב נמכרת ב־50 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 5 בדצמבר 2021
נבחרת רוסיה בכדורגל עד גיל 17

נבחרת הנערים של רוסיה בכדורגל מייצגת את רוסיה בטורנירי כדורגל בינלאומיים לשחקנים עד גיל 17. הנבחרת מנוהלת על ידי ההתאחדות לכדורגל ברוסיה ומשתייכת לאופ"א ולפיפ"א, ובמסגרת זו מתחרה בקביעות במוקדמות אליפות אירופה עד גיל 17.
הישג השיא של הנבחרת הוא 2 זכיות באליפות אירופה עד גיל 17: ביורו 2006 שנערך בלוקסמבורג ויורו 2013 שנערך בסלובקיה. בנוסף, סיימה במקום השלישי ביורו 2015 שנערך בבולגריה.
הישגים > אליפויות אירופה

| שנה | שלב | משחקים | ניצחונות | שוויונות* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טורקיה 1993 | שלב הבתים | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 4 |  |
| אירלנד 1994 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 9 | 6 |  |
בלגיה 1995: לא העפילה
אוסטריה 1996: לא העפילה
גרמניה 1997: לא העפילה
| סקוטלנד 1998 | שלב הבתים | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 3 |  |
| צ'כיה 1999 | שלב הבתים | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 |  |
| ישראל 2000 | רבע גמר | 4 | 3 | 0 | 1 | 8 | 6 |  |
| אנגליה 2001 | רבע גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 |  |
| דנמרק 2002 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| פורטוגל 2003 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| צרפת 2004 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| איטליה 2005 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| לוקסמבורג 2006 | אלופה | 5 | 3 | 1 | 1 | 6 | 5 |  |
| בלגיה 2007 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| טורקיה 2008 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| גרמניה 2009 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| ליכטנשטיין 2010 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| סרביה 2011 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| סלובניה 2012 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| סלובקיה 2013 | אלופה | 5 | 3 | 2 | 0 | 4 | 1 |  |
| מלטה 2014 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| בולגריה 2015 | חצי גמר | 5 | 2 | 1 | 2 | 5 | 4 |  |
| אזרבייג'ן 2016 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| קרואטיה 2017 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| אנגליה 2018 | - | - | - | - | - | - | - |  |
| סך הכל | 9/25 | 36 | 15 | 10 | 11 | 40 | 34 |  |
הישגים > גביע העולם

| שנה | שלב | מיקום | משחקים | ניצחונות | שוויונות* | ניצחונות | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
יפן 1993: לא העפילה
אקוודור 1995: לא העפילה
מצרים 1997: לא העפילה
ניו זילנד 1999: לא העפילה
טרינידד וטובגו 2001: לא העפילה
פינלנד 2003: לא העפילה
פרו 2005: לא העפילה
קוריאה הדרומית 2007: לא העפילה
ניגריה 2009: לא העפילה
מקסיקו 2011: לא העפילה
| איחוד האמירויות הערביות 2013 | 16 אחרונות | 16 | 4 | 1 | 0 | 3 | 5 |  |
| הרפובליקה העממית של סין 2015 | 16 אחרונות | 10 | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 5 |
הודו 2017: לא העפילה
| סך הכל | 16 אחרונות | 2/13 | 8 | 3 | 1 | 4 | 11 | 10 |
| כדורגל ברוסיה רוסיה |
| --- | --- | --- |
| ניהול | איגוד כדורגל רוסי • הפרמייר ליג הרוסי בכדורגל • ליגת הכדורגל הלאומית • התאחדות ליגת הכדורגל המקצוענית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות • מבנה מערך הליגות |  |
| תחרויות ליגה | ליגת העל • הליגה הראשונה • הליגה השנייה • הליגה החובבנית • הליגה האזורית |  |
| תחרויות ליגה נוספות | ליגת הנוער • ליגת הצעירים • ליגת הנשים • ליגת הנערות בכדורגל |  |
| תחרויות גביע | הגביע הלאומי • הסופר קאפ •  הגביע בכדורגל נשים |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית (היסטוריה) • הנבחרת הצעירה • עד גיל 19 • עד גיל 17 • נבחרת רוסיה בכדורגל נשים |  |
| תחרויות עבר | אליפות האימפריה הרוסית בכדורגל • אליפות רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע רוסיה הסובייטית בכדורגל • גביע הליגה הרוסית • גביע ליגת הכדורגל המקצוענית • גביע ליגת הכדורגל הלאומית |  |
| משחקי דרבי מרכזיים | דרבי ערי הבירה (זניט-ספרטק • זניט-צסק"א • זניט-לוקומוטיב) • זניט-קרסנודאר • הדרבי של מוסקבה (הדרבי הוותיק • ספרטק-צסק"א • לוקומוטיב-ספרטק) • דרבי המזרח הרחוק • הדרבי של סנקט פטרבורג • הדרבי של קרסנודאר • הדרבי של רוסטוב |  |
| רוסיה במפעלים האירופיים | אלניה • אנז'י • דינמו • זניט • טורפדו • לוקומוטיב • ספרטק • צסק"א • רובין • קרסנודאר • רוטור • רוסטוב |  |
| ראו גם | כדורגל נשים ברוסיה |  |
נוסחת ציולקובסקי

נוסחת ציולקובסקי היא משוואה שפותחה על ידי מדען הטילים הרוסי קונסטנטין ציולקובסקי, ופורסמה בשנת 1903. הנוסחה מבטאת את מהירותו הסופית של טיל כפונקציה של גורמים שונים. הנוסחה המלאה נראית כך:
v_{f}\ =v_{0}+v_{e}\ln {\frac {m_{0}}{m_{f}}}
כאשר:
\ v_{0} היא המהירות ההתחלתית של הטיל
\ v_{e} היא מהירות הגזים הנפלטים מהטיל
\ m_{0} המסה ההתחלתית של הטיל
\ m_{f} המסה הסופית שלו
הנוסחה ונגזרותיה מאפשרים לחשב מהי כמות הדלק הנדרשת לטיל על מנת להשיג מהירות מסוימת ובעצם מאפשרת לדעת מה נדרש לטיל על מנת לעבור בין גרמי שמים כאשר מחשיבים בנוסף את השפעת כוחות המשיכה הפועלים על הטיל.
רקע היסטורי

משוואות ההנעה הרקטית פורסמו על ידי ציולקובסקי בשנת 1903, ובמשך שנים נחשב ציולקובסקי לראשון שהגה אותן. עם זאת, מחקר מעודכן יותר גילה חישובים דומים שנערכו בבריטניה בשנת 1813, לשם בחינת היעילות של רקטות קרקע-קרקע ששימשו למטרות לחימה. משוואות אלה הופיעו בחיבור מאת ויליאם מור (William Moore), שנקרא מסה על תנועת הרקטות (A Treatise on the Motion of Rockets).
שימוש בנוסחה

הנוסחה משמשת בפיתוח טילים רב־שלביים. בטילים אלו, כל שלב נושר לאחר שנגמר בו הדלק, והטיל יכול להמשיך ולהאיץ, עד להשגת המהירות הנדרשת לשם הגעה למסלול סביב הארץ או ליציאה משדה הכבידה של גרמי שמיים שונים. בעזרת הנוסחה ניתן לאמוד את המהירות שישיג הטיל בהינתן המהירות ההתחלתית והמסה בתחילת ובסוף כל שלב.
פיתוח ניוטוני

המהירות של גוף היא האינטגרל של התאוצה:
v_{f}\ =v_{0}+\int _{0}^{t_{f}}a(t)\,dt
לפי החוק השני של ניוטון:
F\ =m(t)\cdot a(t)
לכן:
a(t)={\frac {F}{m(t)}}
וידוע לפי חוקי ניוטון ש:
{dp \over dt}=F
\ dp מציין מתקף.
נציב בנוסחה:
a(t)={\frac {dp \over dt}{m(t)}}
המתקף של גוף הוא השינוי בתנע:
dp=m(v_{2}-v_{1})
כאן  m מייצג את הדלק שנפלט מהטיל.  v_{1} שווה לאפס כי לפני שהדלק נפלט מהירותו הייתה שווה למהירות הטיל:
v_{1}=0
v_{2} הוא מהירות פליטת הדלק, נסמן:
v_{2}=v_{e}
v_{2}-v_{1}=v_{e}-0=v_{e}
dm הוא דיפרנציאל המסה של הדלק שנפלט.
נציב:
dp=dm\cdot v_{e}
נציב בנוסחה של התאוצה:
a(t)={\frac {dm\cdot v_{e} \over dt}{m(t)}}
a(t)=v_{e}\cdot {\frac {dm \over dt}{m(t)}}
m(t)=m_{0}-\left({dm \over dt}\right)\cdot t
כאשר  {dm \over dt} הוא קצב הפליטה של הדלק.
נציב בנוסחה של התאוצה:
a(t)=v_{e}\cdot {\frac {dm \over dt}{m_{0}-\left({dm \over dt}\right)\cdot t}}
לפי הנוסחה:
\int _{}^{}{\frac {k}{l-kx}}\,dx=-\ln(l-kx)+C (כאשר  l>kx)
אם  k={dm \over dt}
ואם  l=m_{0}
ואם  x=t
אז:
\int _{0}^{t_{f}}a(t)\,dt=v_{e}\cdot \int _{0}^{t_{f}}{\frac {dm \over dt}{m_{0}-\left({dm \over dt}\right)\cdot t}}\,dt=v_{e}\cdot [-\ln \left(m_{0}-\left({dm \over dt}\right)\cdot t\right)-(-\ln(m_{0}))]= =v_{e}\cdot [-\ln(m(t))-(-\ln(m_{0}))]=v_{e}\cdot [\ln(m_{0})-\ln(m(t))]=v_{e}\cdot \ln {\frac {m_{0}}{m_{f}}}
לכן:
ראו גם

שיטות הנעה של חללית
משוא"ה

מרכז השליטה והפיקוד על גג תחנת הרכבת חיפה חוף הכרמל
משוא"ה או מתקן שליטה ופיקוד ארצי – חטיבת הפעלה הוא מרכז התפעול הארצי של רכבת ישראל המשמש לשליטה, פיקוד ובקרה על תנועת הרכבות הארצית. המתקן נמצא בתחנת הרכבת חיפה חוף הכרמל והוא נחנך בדצמבר 2008. המתקן שולט על כל מתקני האיתות והשליטה – הסימנורים והמסוטים, שלאורך רשת המסילות למעט מגרשי העריכה בתחנות חיפה מזרח ואשדוד מיון, מסילות הגישה לנמלי חיפה ואשדוד והמסילות אל מכרות הפוספטים ותעשיות הכימיקלים ממזרח ומדרום לדימונה.
המתקן צפוי לעבור ללוד, שם ימוקם במבנה תת-קרקעי כחלק מלקחי מלחמת לבנון השנייה. מהלך זה גרר ביקורת שכן בהקמת המתקן בתחנת חיפה חוף הכרמל הושקעו כ-140 מיליון שקלים.
משמעות השם

השם משוא"ה הוא ראשי התיבות של מתקן שליטה ופיקוד ארצי – חטיבת הפעלה, אך גם מתייחס לשימוש ההיסטורי במשואות איתות להעברת מידע ומהווה המשך למערכת הפיקוד הקודמת של הרכבת שנקראה "לפיד".
אמצעי השליטה והפיקוד

כל מערכות השליטה והפיקוד ממוחשבות. הפיקוד נעשה באמצעות תוכנה המאפשרת להפוך את לוח הזמנים המתוכנן לסדרת הוראות איתות ושליטה על הסימנורים והמסוטים לאורך המסילות. המערכת מאפשרת לראות על מפת שליטה בזמן אמת את המיקום של כל הרכבות והציוד המסילתי וכן לראות רק רכבות על פי חתכים כמו איחור מעבר לזמן מסוים, רכבות נוסעים, נסיעות לא מתוכננות וכדומה. כמו כן המערכת מסמנת קטעי מסילה בהם צפויים קונפליקטים בין רכבות שונות שצריכות לעבור בהם באותו הזמן ומאפשרת לפקדים ולאתתים לפתור את הקונפליקטים על ידי שינוי הוראות האיתות.
השליטה מתבצעת באמצעות מערכת מחשב המעבירה את הוראות האתתים לסימנורים ולמסוטים בשטח ומחזירה לאתתים חיווי על מעבר הרכבות במסוטים ועל פני הסימנורים. כמו כן המתקן מחובר לרשת קשר המאפשרת לדבר ישירות עם נהגי הרכבות ולתת להם הוראות בעל פה.
במתקן מותקנת גם מערכת של פיקוד העורף, שבעיתות חירום מציגה את מיקומם המשוער של נפילות רקטות.
עבודת המתקן

המתקן בנוי סביב אולם התפעול שממנו מתבצעת עבודת התפעול עצמה. אולם התפעול בנוי על פי המודל הגרמני, ובו שלושה מערכי עמדות שליטה ובקרה שבכל אחד מהם ארבע עמדות עבודה:
מערך שליטה ופיקוד צפוני, הכולל את העמדות הבאות:
עמדת פקד האחראי על ניהול התנועה במסילות מנהריה ועד למודיעין ( כולל מסילת הירקון והקו לכפר סבא)
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה בין נהריה ובין דור
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה בין דור ובין הרצליה
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה בין הרצליה תל אביב מרכז והקו דרך מתחם בני ברק תחנות ראש העין ועד להוד השרון
עמדת אתת האחראי על האיתות בתחנת ההגנה נוסעים ותפעולי מתחם תל אביב דרום לשעבר ועד תחנת מודיעין מרכז ותחנת לוד משני כיוונים כפר חב"ד ותעופה וכן הקו המערבי החדש הכולל את תחנות ראשון לציון מערב ויבנה מערב
מערך שליטה ופיקוד דרומי, הכולל את העמדות הבאות:
עמדת פקד האחראי על ניהול התנועה במסילות מתחנת לוד ועד לדימונה כולל המסילה המערבית מצומת פלשת דרך אשדוד ואשקלון
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה על מתחם לוד רבתי
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה בין לוד ובין אופקים מדרום לאשקלון
עמדת אתת האחראי על האיתות והשליטה בין לוד ובין באר שבע (כולל מסילת חלץ)
עמדת אתת האחראי על הקו הישן לירושלים מתחנת/נען לירושלים מלחה וכן על מתחם דימונה המקשר לתחנות שמדרום לה ומשרתות את מפעלי הפוספטים והכימיקלים
מערך הניהול, הכולל את העמדות הבאות:
עמדת מנהל המשמרת
עמדה לנציגי חטיבת הנוסעים וחטיבת המשאות
עמדה לנציג חטיבת תשתיות (לתאום עבודות תשתית ותנועת כלים הנדסיים על המסילות)
עמדה של אתת נוסף לטיפול באירועים חריגים ולגיבוי של כל אחד מהאתתים שבמשמרת
העבודה במתקן מתבצעת בשלוש משמרות, שתי משמרות יום בנות 7 שעות ומשמרת לילה בת 10 שעות, לאורך כל ימי השבוע. בסופי שבוע נשאר במתקן צוות מצומצם המפעיל ארבע עמדות שליטה ופיקוד וכן ארבע עמדות איתות. המתקן מושבת לחלוטין רק ביום הכיפורים.
בצמוד לאולם התפעול יש חדר ישיבות המשמש כחדר מצב לניהול אירועי חרום כמו תאונות.כיום הוכנסה לשימוש בחדרים סמוכים לאולם התפעול להפעלת מערכת המידע לנוסע (P.I.S), המאפשרת לספק לנוסעים בזמן אמת מידע על מיקום הרכבות וזמני הגעה מעודכנים, ולניהול מחלקת הביטחון של רכבת ישראל. מערכת זו מעמידה את רכבת ישראל בקדמת הטכנולוגיה ביחד עם מערכות האיתות שליטה והבקרה אשר בהן משתמשים במתקן משוא"ה.
הערות שוליים

↑  אלון שני, 140 מיליון שקלים הלכו לפח, מאקו, 8 בספטמבר 2014
נוסחת קרמר

באלגברה ליניארית, נוסחת קרמר (או כלל קרמר) היא נוסחה מפורשת לפתרון מערכת משוואות ליניאריות בעזרת דטרמיננטות. היא קרויה על שם המתמטיקאי השווייצרי גבריאל קרמר.
מבחינה חישובית הנוסחה אינה יעילה, שכן מספר הצעדים שצריך לעשות בחישוב הדטרמיננטות הרלוונטיות גדול מזה הדרוש בתהליך החילוץ של גאוס, אך יש לה חשיבות כיוון שהיא נותנת ביטוי חד-משמעי של פתרון המערכת, מה שגם מאפשר להוכיח תכונות של מטריצות ודטרמיננטות. כך למשל הנוסחה מספקת ביטוי מפורש לאיבר הכללי של מטריצה הפוכה, באופן שנובע ממנו כי מטריצה היא הפיכה אם ורק אם הדטרמיננטה שלה שונה מ-0.
נוסחת קרמר

כידוע מאלגברה ליניארית, למערכת משוואות ריבועית (כלומר, מספר המשתנים שווה למספר המשוואות) המיוצגת על ידי  \ Ax=b, כאשר  \ A היא מטריצה ריבועית, ו- \ b הוא וקטור עמודה, קיים פתרון יחיד אם ורק אם  \ \det A\neq 0.
על פי נוסחת קרמר, הרכיב ה- \ k של וקטור הפתרון  \ x נתון על ידי
 \ x_{k}={\frac {\det A_{k}}{\det A}}
כאשר  \ A_{k} היא המטריצה המתקבלת על ידי החלפת העמודה ה- \ k שבמטריצה  \ A בווקטור  \ b.
דוגמה

נתונה מערכת המשוואות
{\begin{aligned}{\begin{cases}\ x\ +2y+3z=2\\4x+5y+6z=2\\7x+8y+8z=4\end{cases}}\end{aligned}}
כלומר המערכת מיוצגת על ידי המטריצה
 A={\begin{pmatrix}1&2&3\\4&5&6\\7&8&8\end{pmatrix}}, והווקטור   b={\begin{pmatrix}{\color {red}2}\\{\color {red}2}\\{\color {red}4}\end{pmatrix}}.
נחשב את הדטרמיננטות:
\det A=\det {\begin{pmatrix}1&2&3\\4&5&6\\7&8&8\end{pmatrix}}=3
\ \det A_{1}=\det {\begin{pmatrix}{\color {red}2}&2&3\\{\color {red}2}&5&6\\{\color {red}4}&8&8\end{pmatrix}}=-12
\det A_{2}=\det {\begin{pmatrix}1&{\color {red}2}&3\\4&{\color {red}2}&6\\7&{\color {red}4}&8\end{pmatrix}}=18
\det A_{3}=\det {\begin{pmatrix}1&2&{\color {red}2}\\4&5&{\color {red}2}\\7&8&{\color {red}4}\end{pmatrix}}=-6
והפתרון נתון על ידי
 {\begin{array}{lclcl}x&=&{\frac {-12}{3}}&=&-4\\y&=&{\frac {18}{3}}&=&6\\z&=&{\frac {-6}{3}}&=&-2\end{array}}
הוכחה > הוכחה בעזרת התכונות של פונקציית נפח

נניח כי נתונה המערכת  \ Ax=b. נסמן את עמודות המטריצה ב  \ \alpha _{1},\dots ,\alpha _{n}. הטענה כי הווקטור  \ (x_{1},\dots ,x_{n}) פותר את המערכת היא בעצם הטענה כי
 \ x_{1}\alpha _{1}+\dots +x_{n}\alpha _{n}=\sum _{i=1}^{n}x_{i}\alpha _{i}=b
נחשוב על הדטרמיננטה כעל פונקציית נפח, המקבלת כארגומנטים את עמודות המטריצה:
 \ \det A=\det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{n})
הדטרמיננטה  \ \det A_{k} מתקבלת מהחלפת העמודה ה-k בעמודה b. כלומר:
 \ \det A_{k}=\det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{k-1},b,\alpha _{k+1}\dots ,\alpha _{n})=\det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{k-1},\sum x_{i}\alpha _{i},\alpha _{k+1},\dots ,\alpha _{n})
מכיוון שהדטרמיננטה, כפונקציית נפח, היא ליניארית בכל רכיב, מתקבל
\ \det A_{k}=\sum _{1}^{n}x_{i}\det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{k-1},\alpha _{i},\alpha _{k+1},\dots ,\alpha _{n})
ומתכונת פונקציית הנפח,  לכל  i\neq k מתקיים כי  \ \det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{k-1},\alpha _{i},\alpha _{k+1},\dots ,\alpha _{n})=0 ולכן נותרנו עם
\ \det A_{k}=x_{k}\det(\alpha _{1},\dots ,\alpha _{k-1},\alpha _{k},\alpha _{k+1},\dots ,\alpha _{n})=x_{k}\det A
ולכן  \ x_{k}={\frac {\det A_{k}}{\det A}}.
הוכחה > הוכחה בעזרת הרחבת המטריצה

נניח כי נתונה מערכת לא הומוגנית:
{\begin{pmatrix}a_{11}&\dots &a_{1n}\\\vdots &\ddots &\vdots \\a_{n1}&\dots &a_{nn}\end{pmatrix}}{\begin{pmatrix}x_{1}\\\vdots \\x_{n}\end{pmatrix}}={\begin{pmatrix}b_{1}\\\vdots \\b_{n}\end{pmatrix}}
כאשר  \ (x_{1},\dots ,x_{n}) הוא וקטור הפתרון (היחיד) של המערכת. לחישוב האיבר ה- \ k של  \ x, נוסיף למערכת משוואה אחת, כך:
{\begin{pmatrix}a_{11}&\dots &\dots &\dots &a_{1n}&b_{1}\\\vdots &\ddots &\ddots &\ddots &\vdots &\vdots \\a_{n1}&\dots &\dots &\dots &a_{nn}&b_{n}\\0&\dots &1&\dots &0&x_{k}\end{pmatrix}}{\begin{pmatrix}x_{1}\\\vdots \\x_{n}\\-1\end{pmatrix}}={\begin{pmatrix}0\\\vdots \\\vdots \\0\end{pmatrix}}
כאשר בשורה התחתונה במטריצה כל האיברים הם אפס, פרט לעמודה ה- \ k ולעמודה ה- \ n+1. מכיוון שהווקטור  \ x פותר את המערכת, קל לראות על ידי העברת אגפים כי הווקטור המורחב  \ (x_{1},x_{2},\dots ,x_{n},-1) פותר את המערכת המורחבת, שהיא כעת מערכת הומוגנית. טענה מאלגברה ליניארית אומרת כי למערכת משוואות הומוגנית יש פתרון לא טריוויאלי אם ורק אם הדטרמיננטה מתאפסת. הווקטור המורחב אינו וקטור האפס והוא פותר את המערכת, ולכן הדטרמיננטה של המטריצה המורחבת חייבת להתאפס. נפתח את הדטרמיננטה לפי השורה התחתונה, ונשים לב כי המינור ה- \ k הוא פשוט הדטרמיננטה של המטריצה  \ A_{k} מוכפל בגורם  \ (-1)^{n-k}, מכיוון שכדי להביא את העמודה האחרונה למקום ה- \ k יש לבצע על העמודות תמורה שהיא מחזור באורך  \ n-k+1. בנוסף, מהנוסחה לפיתוח המינור יש להכפיל בגורם  \ (-1)^{n+1+k} ולכן מתקבל:
\ (-1)^{n+1+k+n-k}\det A_{k}+(-1)^{n+1+n+1}x_{k}\det A=x_{k}\det A-\det A_{k}=0
כלומר,  \ x_{k}={\frac {\det A_{k}}{\det A}}
נייעס (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  סדרה דוקומנטרית
 בימוי:  צביקה בינדר
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 הפקה
 מפיק:  איילת אפרתי
 עורכים:  ינון פלח
 אורך פרק:  40–45 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נייעס היא סדרת טלוויזיה תיעודית ישראלית אשר שודרה בערוץ כאן 11, ועוסקת בעולם התקשורת החרדי.
על התכנית

התכנית נייעס עוסקת בעולם התקשורת החרדי, מהעיתונות ותחנות הרדיו המגזריות ועד לאתרי האינטרנט החרדיים. בתוכנית מוצגות שאלות ובעיות הנוגעות למגזר ולתקשורת שלו: היחס לנשים ומקומן ושילובן בחברה, השתקת נושאים מסוימים בתקשורת ואפליה בין חרדים ספרדים לאשכנזים. הסדרה מלווה חבורת אנשי תקשורת חרדיים, שמנסים למתוח את הגבולות מבלי לשבור את הכלים, ומתמודדים עם החובה המקצועית שלהם כעיתונאים לבין חוקי החברה החרדית השמרנית.
הסדרה הופקה במסגרת המיזם המשותף של קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן אבי חי וקרן מיימונידיס.
המרואיינים בתוכנית

מענדי גרוזמן - מגיש תוכנית בוקר יומית בתחנת הרדיו כאן מורשת, יחד עם אלי ביתאן.
אלי ביתאן - מגיש תוכנית בוקר יומית בתחנת הרדיו כאן מורשת, יחד עם מענדי גרוזמן.
שרי רוט - כתבת פוליטית באתר "חרדים10".
אברהם דוב גרינבוים - עורך העיתון "הדרך" שמשתייך למפלגת ש"ס.
אבי מימרן - מגיש בתחנת הרדיו החרדית רדיו קול חי.
אפרת פינקל - עיתונאית חרדית בת 26. עורכת תחקיר על אפליית נערות ספרדיות בסמינרים.
שלומי כהן - צלם פפארצי צעיר, בעל אינסטגרם וסטורי פופולריים.
שיפי חריטן - עורכת מדור הנשים באתר בחדרי חרדים. מתלוננת על הדרת הנשים במגזר החרדי.
ישראל כהן - עיתונאי ופרשן ברדיו קול ברמה.
נוק אייר

ATR 72-200, נמל התעופה הבינלאומי של צ'יאנג מאי
בואינג 737-800 בנמל התעופה הבינלאומי דון מואנג
נוק אייר (בתאית: นกแอร์; באנגלית: Nok Air) היא חברת תעופה זולה תאילנדית. בסיס הפעולה המרכזי שלה נמצא בנמל התעופה הבינלאומי דון מואנג, ומטה ההנהלה שלה שוכן ברג'נאקרן טאוור שבמחוז סתורן, שבבירה בנגקוק.
החברה היא הספונסרית הרשמית של מועדוני הכדורגל TTM לופ בורי, צ'יאנג מאי, והאד-יאי.
בשנת 2007 הועסקו בחברה כ-130 עובדים, ובשנת 2011 כ-600.
תולדות החברה

החברה נוסדה בפברואר 2004, והיא החלה את פעילותה ב-23 ביולי אותה השנה. החברה ביצעה את הטיסה הבינלאומית הראשונה שלה ב-31 במאי 2007, לבנגלור בירת קרנאטקה, הודו. באותה השנה קיבלה את אישור הרשויות להפעיל טיסות ליעדים נוספים במדינה: היידראבאד, ניו דלהי, וצ'נאי.
בחודש נובמבר 2007 השעתה נוק אייר את טיסותיה לבנגלור, לאחר שהמתחרה ג'טסטאר אסיה איירווייז החלה להפעיל טיסות בקו.
לאחר שנכשלה בהפעלת טיסות בקווים בינלאומיים, החליטו בנוק אייר להתמקד בשוק המקומי, כך הפכה החברה לבעלת מספר הקווים הפנימיים הגדול בתאילנד. אסטרטגיה זו הוכיחה את עצמה כנכונה, בשנת 2010 הרוויחה החברה 618 מיליון באט, והיא הזמינה שבעה מטוסי בואינג 737-800 וארבעה מטוסי ATR 72.
בעלי המניות בחברה הם: תאי איירווייז אינטרנשיונל (49%), Nok Air Management Company Limited ‏(25%), CPB ‏(6%) בנק סיאם המסחרי (5%) King Power International Company Limited‏ (5%), והיתר (10%) ביידי משקיעים פרטיים.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון ליוני 2020:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בואינג 737-800 | 15 | — | 189 |  |
| בואינג 737-8MAX | — | 7 | טרם נקבע |  |
| בומברדיה DASH-8-Q400NG | 8 | — | 86 |  |
| סה"כ | 23 | 7 |  |  |
הערות שוליים

↑  פרטי צי המטוסים של נוק אייר, באתר airfleets.net (באנגלית)
נבחרת רוסיה בכדורגל עד גיל 19

| מאזן מדליות> מתחרה עבור רוסיה רוסיה.כדורגל.אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 |
| --- | --- | --- |
| כסף | יוון 2015 | גמר |
נבחרת רוסיה לנוער עד גיל 19 היא נבחרת כדורגל לאומית, המייצגת את רוסיה, בטורנירי נוער לגיל זה. לנבחרת יכולים להיקרא רק שחקנים מתחת לגיל 19 שנים. הישג השיא של הנבחרת הוא העפלה לגמר אליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2015.
בנוסף, זכתה הנבחרת 10 פעמים בטורניר לזכר גרנטקין, טורניר בינלאומי בחסות פיפ"א לנבחרות צעירות.