stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיעור התעסוקה בישראל
שיעור התעסוקה בישראל > שיעור ההשתתפות בכוח העבודה

|  | 1960 | 1970 | 1980 | 1995 | 2003 | 2006 | 2010 | 2012 רבעון ראשון | פברואר 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גילאי 15 ומעלה | 52.9 | 49.3 | 49.5 | 53.8 | 54.5 | 55.6 | 57.3 | 62.6 | 64.2 |
| גילאי 15–64 |  |  |  | 60.8 | 61.7 |  |  |  |  |
| גילאי 25–64 |  |  |  |  |  |  | 75.5 | 77.6 | 79.9 |
| גילאי 25–54 |  |  |  | 75.4 | 76.5 | 76.9 | 78.7 |  |  |
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות

התבוננות על שיעור התעסוקה היום, שהוא גבוה יחסית בהשוואה בינלאומית, אינו מתאר את התמונה כולה. התבוננות על תתי קבוצות אוכלוסייה ועל השונות הגדולה בשיעורי התעסוקה ביניהן, ובפרט על העובדה שבחלק מהאוכלוסיות שיעורי התעסוקה נמוכים במיוחד, נותנת תמונה מלאה יותר של מצב התעסוקה בישראל.
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות > מגדר

ההתפתחות של שיעורי התעסוקה בקרב נשים ובקרב גברים לא הייתה זהה על פני השנים.
גברים
|  | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2012 רבעון ראשון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שיעור השתתפות בכוח העבודה גילאי 15 ומעלה | 78.1 | 69.2 | 63.7 | 62.3 | 60.8 | 60.7 | 62.2 | 68.7 |
| שיעור המועסקים בעבודה חלקית מתוך כוח העבודה | 11.8 | 9.5 | 15.1 | 17.4 | 14.2 | 17.2 | 17.7 | 20.1 |
| מובטלים מתוך כוח העבודה | 4.5 | 3.4 | 4.1 | 8.4 | 8.4 | 8.5 | 6.8 | 6.2 |
| שיעור השתתפות בכח העבודה גילאי 25–54 |  |  | 88.6 | 85.7 | 83.5 | 82.7 | 83.8 |  |
שיעור ההשתתפות של גברים בישראל היה במגמת ירידה עד סביבות שנת 2003 (60.1%), אז התהפכה המגמה ומאז נרשמה עליה של כ-2 נקודות אחוז.
נשים
|  | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שיעור השתתפות בכוח העבודה גילאי 15 ומעלה | 27.3 | 29.3 | 35.7 | 41.1 | 48.2 | 50.0 | 52.7 |
| שיעור המועסקות בעבודה חלקית מתוך כוח העבודה | 31.7 | 30.4 | 39.5 | 39.7 | 34.8 | 37.8 | 37.0 |
| מובטלות מתוך כוח העבודה | 4.9 | 4.8 | 6.0 | 11.3 | 9.2 | 9.5 | 6.5 |
בקרב הנשים נרשמת עלייה מתמשכת בשיעור התעסוקה  בקרב היהודיות, 58.8% מבנות ה-15 ומעלה השתייכו בשנת 2010 לכוח העבודה האזרחי. בציבור הערבי, לעומת זאת, רק 22.5% נשים השתתפו בכוח העבודה שיעור ההשתתפות של ערביות בכח העבודה נמצא בעלייה דרמטית. בשנת 1990 עמד השיעור על 12.2%, ב-1995 על 16% ובשנת 2002 על 17.1%. חלק משמעותי מהגידול נובע משיעור תעסוקה גבוה יותר של ילידות 1960 ואילך.
במהלך השנים הצטמצם הפער המגדרי בשיעור התעסוקה. עם זאת בשנת 2018 עדיין קיים פער ניכר ברמת השכר המגדרי, פער של כ-32%.
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות > ערבים

שיעור ההשתתפות של הנשים ערביות בכוח העבודה נמוך משמעותית מזה של כלל האוכלוסייה.
שיעור ערביי ישראל בני 15 ומעלה בכוח העבודה האזרחי עמד בשנת 2010 על 41.3%. שיעור הנשים בכוח העבודה עמד על 22.5% ושיעור הגברים על 59.9%. בולטים במיוחד שיעורי התעסוקה הנמוכים בקרב נשים ערביות מסורתיות. בקרב המוסלמים עמד שיעור ההשתתפות על 39.8%, בקרב הערבים הנוצרים על 52.4% ובקרב הדרוזים על 38.5%.
שיעור ההשתתפות של גברים מוסלמים היה 60.2% ושל גברים נוצרים ערבים 62.1%.
שיעור ההשתתפות של גברים ערבים בכוח העבודה היה כ-75% בשנות ה-70 גבוה משל היהודים, ומאז ירד בהתמדה בקצב מהיר עד 2002, ועתה הוא נמוך יותר משל הגברים היהודים. במחקר של ערן ישיב וניצה (קלינר) קסיר שבחן את דפוסי התעסוקה על פני מחזור החיים, נמצא כי אצל ערביי ישראל נרשמת ירידה תלולה בשיעור ההשתתפות בכוח העבודה בגילאי 40–44, עקב פרישה מוקדמת. הדבר נובע מהשיעור הגבוה של העובדים בעבודה פיזית בחברה הערבית ומהנוהג שהבנים מפרנסים את הוריהם. הערבים גם מצטרפים לכוח העבודה בגיל צעיר יותר, בגלל היעדר חובת שירות בצה"ל, שיעור נמוך יחסית של לומדים במוסדות השכלה על תיכוניים, ובשל הצורך לסייע כלכלית להורים.
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות > חרדים

שיעור ההשתתפות של הגברים החרדים בכוח העבודה נמוך משמעותית מזה של כלל האוכלוסייה.
לאחר ירידה מתמשכת בשיעור התעסוקה של הגברים החרדים, מתחילת שנות השמונים מ-63% בקרב גילאי העבודה העיקריים (25–64) בשנת 1980 ל-36% בשנת 2002, התהפכה המגמה ושיעור זה עולה בהתמדה משנת 2002. עלייה זו מוסברת בין היתר בשינוי המדיניות הממשלתית בתחילת שנות האלפיים שהביאה לצמצום בהיקף תשלומי ההעברה לאוכלוסייה כולה ולחרדים, ובכלל זה הקיצוץ בקצבאות הילדים בכ-49 אחוז במהלך הדרגתי החל מ-2003. גם השפל בעולם, שצמצם את היקף התמיכות מחו״ל בתלמידי תורה, דחף את החרדים לצאת לעבודה ותרם לגידול בשיעורי התעסוקה. בשנים 2014–2015 עלה שיעור התעסוקה בקרב גברים חרדים לשיא של 53.8%, אולם מאז, החל מספר המועסקים להצטמצם וברבעון השני של 2017 עמד על 50.9%. ברבעון הראשון של 2019 חלה שוב עלייה בנושא, ואחוזי התעסוקה עמדו על 52.6.
בקרב הנשים החרדיות נרשמה עלייה בשיעור התעסוקה לאורך השנים, בדומה למגמה בקרב כלל הנשים בישראל ובעולם המערבי. עד שנת 2004 קצב הגידול היה נמוך מהקצב בקרב נשים יהודיות שאינן חרדיות, והפער בשיעורי התעסוקה בין שתי הקבוצות הלך וגדל מכ-8 נקודות האחוז ב-1980 לכמעט 20 נקודות האחוז ב-2004. משנת 2004 הואץ קצב הגידול של שיעורי התעסוקה בקרב הנשים החרדיות והפער בין שתי הקבוצות הצטמצם בהתמדה, ועמד בשנת 2016 על כ-10 נקודות האחוז בלבד. שיעור התעסוקה של הנשים החרדיות בגילאי העבודה העיקריים הגיע בשנה זו לכ-72%, שיעור תעסוקה הגבוה גם בהשוואה בינלאומית
בחינה של נתוני הביטוח לאומי עבור מודיעין עילית וביתר עילית מעידה גם היא על עלייה בשיעור התעסוקה אצל חרדים בתחילת שנות האלפיים.
ביולי 2010 בהחלטה 1994 הציבה הממשלה יעדי תעסוקה ל-2020, במטרה להגביר את שילוב האוכלוסייה בתעסוקה, ובפרט שילובם של המגזר הערבי והחרדי בשוק העבודה.
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות > יוצאי אתיופיה

אחת מהקבוצות שנתקלה בקשיים הגדולים ביותר בהשתלבות בתעסוקה בישראל, היא אוכלוסיית יוצאי אתיופיה הסיבות לקשיים נעוצות במאפיינים תרבותיים שונים, בפער בין ההון האנושי עמו הגיעו יוצאי אתיופיה לבין ההון האנושי הנדרש לצורכי שוק העבודה הישראלי ולאפליה.
כתוצאה מכך שיעור התעסוקה של נשים יוצאות אתיופיה בגילאי העבודה העיקריים, 25-64, עמד על 17.3% בשנת 1995 לעומת כ-63% בקרב כלל היהודיות (כולל יוצאות אתיופיה). בקרב הגברים הפער אומנם היה קטן יותר, אך הוא עדיין היה מהותי - כ-65% בקרב יוצאי אתיופיה לעומת כ-81% בקרב כלל היהודים.
במחקר של ניצה קסיר מבנק ישראל נמצא שעם ההתערות של העולים בארץ הפער כמעט ונסגר, אך עדיין קיימת בעיה ברמת השכר של יוצאי אתיופיה והשתלבות בולטת במקצועות נמוכים יחסית במדרג העיסוקים.
שיעור התעסוקה לפי אוכלוסיות > מבוגרים

שיעור ההשתתפות בכוח העבודה של גילאי 65+ עמד בישראל בשנת 2010 על 12.3% (13.0% בקרב היהודים), 19.1% בקרב גברים (20.2% בקרב גברים יהודים) ו-7.1% בקרב נשים. שיעור זה גבוה מאוד יחסית לאירופה, אף על פי שגיל הפרישה המנדטורי של נשים בישראל נמוך בהשוואה לגיל המקביל בחלק מהמדינות המערביות.
בשנת 2002, היה שיעור ההשתתפות של בני 65+ בכוח העבודה ב-16 מדינות באירופה 7%, לעומת 14% בישראל.
סיבות לשיעור התעסוקה האזרחי הנמוך ששרר בישראל עד אמצע שנות האלפיים

עד אמצע שנות האלפיים, היה שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בישראל נמוך יחסית למדינות אחרות ב-OECD, בעיקר בגלל שיעור נמוך של השתתפות גברים בכוח העבודה. למשל, בגילאי העבודה המרכזיים (54-25), שיעור ההשתתפות של גברים בכוח העבודה בישראל היה בשנת 2003 כ-84%, בעוד ממוצע שיעור זה במדינות ה-OECD היה כ-92%. פער זה נבע בעיקרו מגורמים מהותיים ובחלקו מגורמים של הגדרות חשבונאיות:
אי מניית משרתי צבא הקבע (אחראי לקרוב ל-2 נקודות אחוז). החל משנת 2012 נמנים משרתי הצבא (חובה וקבע) בסקר כוח אדם כמועסקים.
מניית דיירי מוסדות (אסירים, מאושפזים בבתי חולים לחולי נפש) באוכלוסייה (קרוב לנקודת אחוז).
שיעור תעסוקה נמוך במיוחד בקרב בעלי השכלה נמוכה, בין היתר בשל כדאיות נמוכה לצאת לעבודה כתוצאה מהנדיבות הרבה של מערכת תשלומי ההעברה בעבר.
השירות הסדיר בצה"ל הגורם לכך שהישראלים נכנסים לשוק העבודה האזרחי בגיל מאוחר יותר. כך למשל שיעור הסטודנטים בישראל בגילאים מעל 25 הוא גבוה בהרבה מזה שבמדינות אחרות.
גברים חרדים העוסקים בלימוד תורה (2.4 נקודות אחוז).
ירידה גדולה נרשמה בהשתתפות גברים בכוח העבודה בישראל בין השנים 1980–2000. בעוד שבשנת 1980 היה שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בישראל של גברים בגילאי 25–54 כ-92% (אם לוקחים בחשבון את משרתי הקבע כעובדים ולא כוללים שוכני מוסדות) לעומת ממוצע 94.5% במדינות המערב, השיעור בשנת 2000 בישראל היה 86.9% לעומת 92.3%, ובשנת 2001 עמד על 86.3%. את הירידה של 5.7 נקודות אחוז בישראל בין השנים 1980–2001 ניתן לחלק לארבע קבוצות: סטודנטים (21%), לומדי תורה (21%), מקבלי קצבת נכות (32%) ואנשים שהצהירו שהם התייאשו מלמצוא עבודה (25%). שתי הקבוצות האחרונות מתאפיינות בעיקר בבעלי השכלה נמוכה, והירידה בשיעור התעסוקה שלהם נובעת מירידה באטרקטיביות של שוק העבודה אל מול יציבות ברמת הקצבאות. הירידה בשיעור ההשתתפות בכוח העבודה מתלווה לעלייה בשיעור הלא נשואים ובשיעור הגברים שאינם גרים במשק בית משל עצמם, קבוצות (שברובן חופפות) הנוטות פחות לעבוד. לקראת שנת 2000 נרשמה ירידה בשיעור ההשתתפות בכוח העבודה אצל מוסלמים בגילאי 54-45.
יש הטוענים ששיעור התעסוקה הנמוך גרע מהתוצר עד 18 מיליארד דולר לשנה.[דרוש מקור] לעומת זאת, הועלתה טענה שמדובר בהרגלי עבודה שונים של הישראלים העובדים שעות רבות יותר ובגילאים מבוגרים יותר. לפי אותה טענה, דבר זה בשילוב עם שיעור האבטלה הנמוך בישראל, אף הציב את ישראל בחזית המדינות בעלות היקף תעסוקה גבוה.
הערות שוליים

↑  ניצה קסיר, בנק ישראל, ״מגמות תעסוקתיות באוכלוסיות המגוונות בישראל״ במאמר ובמצגת בשקפים 8 ו-9, הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה.
↑  נתוני הבנק העולמי.
↑  הגדרות סיווגים והסברים, רבעון סקרי כוח אדם, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יולי ספטמבר 2011
1 2 3 4 5 6  רבעון סקרי כח אדם, ינואר - מרס 2012, הודעה לעיתונות, עמ' 2, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
1 2 3 4 5 6 7  שיעורי התעסוקה וההשתתפות בכח העבודה בישראל בהשוואה בינלאומית, בנק ישראל, 5 ביולי 2004
↑  לוח 1.23, רבעון סקרי כח אדם, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יולי-ספטמבר 2011
1 2 3 4 5  שנתון סטטיסטי לישראל 62, 2011, לוח 12.1
↑  אביטל להב, הלמ"ס: שיעור האבטלה ירד בפברואר ל-5.8%, באתר ynet, 24 במרץ 2014
↑  לוח 1.20, רבעון סקרי כח אדם, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יולי-ספטמבר 2011
1 2 3 4 5  מומי דהן, ״מדוע ירד שיעור ההשתתפות של גברים בכוח העבודה הישראלי?", פורסם באתר משרד הכלכלה, נובמבר 2004.
↑  אסנת פיכטלברג, ״השתתפות נשים ערביות בכח העבודה בעשור האחרון״, 2004, פורסם באתר משרד הכלכלה
↑  ערן ישיב וניצה (קלינר) קסיר, ״נשים ערביות בשוק העבודה: מאפיינים וצעדי מדיניות״, רבעון לכלכלה  2-1, מרץ-יוני 2011, 160-120.
↑  ניצה (קלינר) קסיר, סאמי מיעארי וגלי ליס גינסבורג ״עמדות תרבותיות, רמת דתיות, ידע מודרני ותעסוקת נשים ערביות - ממצאי סקר נשים בחברה הערבית, 2019, משרד העבודה
↑  ערן ישיב, סאמי מיעארי וניצה (קלינר) קסיר תרבותיות, מודרניות ותעסוקה, מינהל המחקר והתכנון, ביטוח לאומי
↑  ניצה (קלינר) קסיר, בנק ישראל, "תעסוקת ערביי ישראל", הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, 18 בנובמבר 2015.
 ניצה (קלינר) קסיר, בנק ישראל, "מאפיינים תעסוקתיים של ערביי ישראל - מגמות השלכות ומדיניות", הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, 2017.
↑  ישיב ערן, וניצה (קלינר) קסיר, 2010, "דפוסי ההשתתפות של ערביי ישראל בשוק העבודה", סקר בנק ישראל 84, עמ' 86-39.
1 2  חגי לוין, המגזר החרדי בישראל העצמה תוך שילוב בתעסוקה, המועצה הלאומית לכלכלה, מרץ 2009.
1 2 3  ניצה (קלינר) קסיר, בנק ישראל, ״תעסוקת חרדים - מגמות והשלכות״, באתר הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, 2017.
↑  מיכל מרגלית, הגידול נבלם: רק חצי מהגברים החרדים עובדים, באתר ynet, 25 בספטמבר 2017
↑  שאול כהנא, ‏הלמ"ס: החרדים עובדים יותר ומרוויחים יותר, באתר כיכר השבת, 13 במאי 2019
↑  ניצה (קלינר) קסיר, שלומית שהינו קסלר ואסף צחור-שי, בין בחירה לאין ברירה: מה משפיע על היקף שעות העבודה של נשים חרדיות?, משפט חברה תרבות א, הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן, אוניברסיטת תל אביב, 2019, עמ' 433-456
↑  משרד ראש הממשלה, הצבת יעדי תעסוקה לשנים 2010 - 2020, החלטה 1994, באתר משרד ראש הממשלה, ‏15.07.2010
↑  ניצה (קלינר) קסיר, בנק ישראל, ״יוצאי אתיופיה - על תעסוקה, השכלה ועוני״, הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, 2016
↑  שנתון סטטיסטי לישראל 62, 2011, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לוח 12.6
1 2  בנימין פפרמן, גברים ישראלים שאינם עובדים ואובדן תוצר, האומנם?, נובמבר 2002, אתר משרד הכלכלה
↑  ניצה (קלינר) קסיר, בנק ישראל, ״מבוגרים בשוק העבודה הישראלי״, הפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, 2016
↑  עדי ברנדר, אסנת פלד-לוי וניצה (קלינר) קסיר, מדיניות הממשלה ושיעורי ההשתתפות בכוח העבודה של האוכלוסיה בגילי העבודה העיקריים - ישראל למדינות ה-OECD בשנות התשעים, סקר בנק ישראל 74, בנק ישראל, 2002, עמ' 7-61
אוליבר אנתוני

| --- | --- |

 לידה:  1992 או 1993 ארצות הברית פארמוויל, וירג'יניה, ארצות הברית
 שם לידה:  כריסטופר אנתוני לונספורד
 שם במה:  Oliver Anthony 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2021 
 סוגה:  קאנטרי, מוזיקת פולק 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 oliveranthonymusic.com
 
כריסטופר אנתוני לונספורד (באנגלית: Christopher Anthony Lunsford; נולד ב-1992 או 1993), המופיע תחת שם הבמה אוליבר אנתוני (Oliver Anthony), הוא זמר-יוצר קאנטרי-פולק אמריקאי. באוגוסט 2023, הוא הוציא את הסינגל Rich Men North of Richmond " באופן עצמאי. הסינגל עלה לראשונה במקום הראשון ב-Billboard Hot 100, מה שהפך את אנתוני לאמן הראשון שהופיע בראש המצעד ללא כל היסטוריה במצעדים קודמים.
קריירה

אנתוני הוא זמר אפלצ'ים מז'אנר הקאנטרי-פולק, הא אימץ את שמו של סבו "אוליבר אנתוני" כשם הבמה שלו במחווה לתקופת השפל שבה חי. אנתוני מנגן בגיטרת מהוד,
הוא התחיל לכתוב מוזיקה ב-2021, ומאז 2022 פרסם את יצירותיו בספוטיפיי בשם Oliver Anthony Music.
אנתוני סיפור ש"התחיל לקבל הודעות מאנשים שאמרו כמה המוזיקה עוזרת להם בהתמודדויות שלהם בחייהם", ושזה נתן לו מטרה. "זה גרם לי להרגיש שאני לא סתם מבזבז את הזמן שלי". במשך חמש שנים נאבק אנתוני עם בעיות נפשיות והתמכרות לאלכוהול, ולפי משתמש הטוויטר, ג'ייסון האוורטון שראיין אותו ביולי 2023 נשבר אנתוני והבטיח לאלוהים שהוא יתפכח אם יעזור לו להיות מאמין.
כ-30 יום לאחר מכן, ערוץ המוזיקה של וירג'יניה המערבית, radiowv, ביקש ממנו להקליט שיר לערוץ המוזיקה שלו ביוטיוב, והתוצאה הייתה "Rich Men North of Richmond".
אנתוני ביצע מופע חינם בשוק איכרים בברקו, קרוליינה הצפונית, ב-13 באוגוסט, שאנתוני פתח בהקראת פסוקים מתהילים ל"ז. הצטרף אליו האורח המפתיע ג'יימי ג'ונסון. באותו חודש, שישה שירים נוספים של אנתוני דורגו ב-20 המובילים של iTunes, כאשר חמישה מהאחרים ב-10 הראשונים, כולל "I've Got to Get Sober", שהגיע למקום השלישי בפלטפורמת אפל.
"Ain't Gotta Dollar", שיר על הסתמכות עצמית מבלי לבזבז כסף, ודורג במקום הרביעי במיטבו של אנתוני על ידי המבקרים, הגיע למקום הראשון ברשימה הויראלית בספוטיפיי ולמקום 2 ב-Spotify iTunes. אנתוני ציין כי חברי הציבור פנו אליו כדי להביע כיצד השיר הזה "התחבר אליהם בצורה עוצמתית".
בפוסט בפייסבוק ב-17 באוגוסט, אנתוני תיאר את מה שלדעתו הסיבות לפופולריות שלו: "כתבתי את המוזיקה שכתבתי כי סבלתי מבריאות נפשית ומדיכאון. השירים האלה התחברו למיליוני אנשים ברמה כל כך עמוקה, כי הם מושרים על ידי מישהו שמרגיש את המילים בדיוק ברגע שהן שרו. בלי עריכה, בלי סוכן, בלי שטויות. רק איזה אידיוט והגיטרה שלו."
הקונצרט הציבורי השני המתועד של אנתוני, במויוק, צפון קרוליינה, נפתח במה שבילבורד תיאר כ"אופנה ייחודית", כשהוא קרא קטע מהתנ"ך.
קריירה > "Rich Men North of Richmond"

הסרטון של אנתוני לשירו "Rich Men North of Richmond" הועלה ליוטיוב ב-8 באוגוסט 2023, והפך מיד לוויראלי. בילבורד תיאר אותה כמי שמתמודדת עם "פוליטיקאים, מיסים, רווחה וסוגיות אחרות מנקודת מבטו של אדם עובד מתקשה", ומקורות חדשותיים שונים תיארו נושאים בו כאנטי ממסדיים, שמרניים או קונספירטיביים. זה פורסם על ידי אישים כולל הזמר והיוצר ג'ון ריץ', הפודקאסט ג'ו רוגן והפרשנים הפוליטיים ג'ק פוסובייץ' ומאט וולש. השיר הגיע למקום הראשון במצעד כל הז'אנרים של iTunes בארצות הברית תוך ימים, ולמקום הראשון במצעד ספוטיפיי ארצות הברית ואפל מיוזיק כמה ימים לאחר מכן. התובע הכללי של וירג'יניה, ג'ייסון מיארס, כינה את ההופעה של אנתוני "כישרון לא אמיתי של וירג'יניה".
חדשות NBC דיווחו כי להעלאת הסרטון המקורי היו למעלה מתשעה מיליון צפיות בטווח של חמישה ימים, וציינו תגובה עליה שמשכה 11,000 לייקים: "ובדיוק ככה הפכת לקול של 40 או 50 מיליון אנשים עובדים".
בעוד שכל השירים שאנתוני פרסם לפני "Rich Men North of Richmond" הוקלטו בטלפון הנייד שלו, תוך ימים של יציאת השיר הזה, ג'ון ריץ' הציע בפומבי להפיק את האלבום הראשון של אנתוני. ב-16 באוגוסט, בילבורד דיבר על תעשיית מוזיקה ש"מאכילה בטירוף" על חתימתו, ודיווח שראש לייבל אחד אמר להם, "אני לא חושב שאי פעם ראיתי דבר כזה בעבר". אנתוני עצמו כתב בעמוד הפייסבוק שלו באותו יום ש"כולם ב'תעשייה' ממהרים לי לחתום על משהו, אבל אנחנו רק רוצים לקחת את הדברים לאט עכשיו". הוא גם כתב ש"אנחנו עובדים על שורה מלאה של מופעים" עם מקום לקהלים גדולים יותר. ב-17 באוגוסט, אנתוני כתב עוד, "אנשים בתעשיית המוזיקה נותנים לי מבטים ריקים כשאני מצחצח הצעות של 8 מיליון דולר. אני לא רוצה 6 אוטובוסים לטיולים, 15 נגררים לטרקטורים ומטוס סילון. אני לא רוצה לשחק באצטדיון, אני לא רוצה להיות באור הזרקורים."
Draven Riffe מ-radiowv אמר לבילבורד בראיון שפורסם ב-19 באוגוסט שהוא המנהל המשותף של אנתוני, יחד עם בריאן פרנטיס. הוא אמר שחמישה שירים אקוסטיים נוספים הוקלטו בחווה של אנתוני באותם סשנים של Rich Men, שייצא בקרוב. היו גם הזמנות לקונצרטים עד סוף 2023, אמר.
חיים אישיים

נכון לאוגוסט 2023, אנתוני התגורר בחניון של 750 דולר אמריקאי, שם אמר שהוא מתכוון לגדל בעלי חיים.
בגיל 17 נשר מבית הספר התיכון. לימים השיג תעודת פיתוח חינוכית כללית, הוא עבד בעבודות תעשייתיות בצפון קרולינה ובווירג'יניה. במפעל נייר בצפון קרוליינה, הוא עבר תאונת עבודה ב-2013 ששברה את הגולגולת שלו, והותירה אותו ללא יכולת לעבוד במשך חצי שנה. הוא עבד במכירות חיצוניות בייצור, בביקור במפעלים ובאתרי עבודה, מ-2014 עד 2023.
אהרן בן מניר

אהרן (אלעזר) בן מניר היה פייטן שומרוני, שחי ככל הנראה במחצית השנייה של המאה השלוש עשרה. יש עם זאת, כאלה שמאחרים את תקופתו עד לתחילת המאה ה-14.
על המחבר

בכרוניקות ההיסטוריות השונות, מוזכר בן מניר בתואר "החכם" (או "השייח" בשפה הערבית), וכבן תקופתו של סעד אללה אלכתרי. אין בכרוניקות השונות אזכור להיותו בן למשפחת הכהונה. עם זאת, באקרוסטיכון לשירתו – "שירת המצות ליום הכיפור"- מזהה בן מניר את עצמו, כ" בן מניר אהרן אלעזר הרבן". גם בשירה אחרת שלו, גם היא ליום הכיפור – "ביחידאות יהוה אנחנו תפשים", מזהה עצמו בן מניר, כ"בן מניר הרבן". מאחר ששמות כמו אלעזר ואיתמר, היו נהוגים בעיקר בקרב משפחת הכהנים האותנטית, כלומר בני אהרן, ניתן להסיק גם מתוך שמו של בן מניר, כי היה בן למשפחת הכהנים. בצירוף התואר רבן, תואר שניתן עד 1624 רק לבני משפחת הכהנים הדמשקאית, ניתן להניח כי מקורו של בן מניר היה בדמשק.
אמנם מקורו של בן מניר הוא, ככל הנראה בדמשק, אך מתוך חיבוריו ועדותו על גזילת בית הכנסת "חלקת השדה", וכן מתוך העדויות ההיסטוריות, נראה כי, בן מניר בילה תקופות ארוכות בשכם, שכן בין הקהילות בדמשק ושכם התקיימו קשרים הדוקים, ונכבדי הקהל נהגו לנסוע מדמשק לשכם ולהפך. ככל הנראה, כל עוד ישב בן מניר בדמשק, המשיך להשתמש בחיבוריו בתוארו כרבן.לעומת זאת, בתקופתו בשכם, הושמט ממנו התיאור הרבן ואף השם אלעזר.
הכרוניקה השומרונית המכונה הכרוניקה החדשה, (ידועה גם כ"כרוניקת אדלר") או בשמה המקורי - "ספר הימים", שנערכה בשנת 1900 בידי אב-סכוה בן סעד הדנפי, מספרת כי סיפור גזילת בית הכנסת המכונה "חלקת השדה" ביד המוסלמים, התרחשה בימיהם של החכמים, בן מניר וסעד אללה אלכתרי, ומוסיפה ו"להם עליה בכות גדלות", כמי שכתבו על המאורע קינות רבות (עם זאת, אין בנמצא אזכור לכך בחיבוריו של סעד אללה אל כתרי).
אירוע גזילת בית הכנסת "חלקת השדה" מתואר בכרוניקות השונות מספר פעמים. תחילה נגזל המקום בידי הנוצרים ההופכים אותו לכנסייה, ולאחר מכן בידי המוסלמים. מושל בשם "ירק" משכם, אותו מתארים השומרונים, כ"רשע גדול מבני קין", וככזה, שהציק לשומרונים רבות, גוזל את בית הכנסת מיד הנוצרים, והופך אותו למסגד "אלחצ'רה" ("הירוקה" – על שמו שלו) . מאוחר יותר מסופר בספר התולידה - כרוניקה היסטורית אחרת, כי אותו "ירק" נהרג בידי מתנגדיו, על ידי גרירתו בשלשלאות. בית הכנסת שב לידי השומרונים, ששבים להתפלל בו "כימים הראשונים". אך המזל לא מאיר לזמן רב, ולאחר מספר שנים, בית הכנסת נגזל שוב בידי המוסלמים, והופך למסגד של קבע.
הדעות חלוקות, באם לגזילה הראשונה או השנייה, מכוון בן מניר בשירתו "אהיה אשר אהיה" שנועדה ליום הכיפור. כך כותב הוא בבית ה':
"...חלקת השדה; אשר הייתה כלילך;
מקנת אביך יעקב; הקימה מבגללך;
ובנה יתה על שמך; ושמה מורשה לך;
הוצאת מידך; ברבות פעלך;
וברבות חטאך;
..."
שירת המצוות - תרי"ג

שירת המצוות של בן מניר ליום הכיפור - "בנפש מנירה", מונה את תרי"ג המצוות בתורה, וחלוקתן הרעיונית למצוות "עשה" ומצוות "אל תעשה". רבות נכתב על נושא תרי"ג המצוות, ומה שבין תרי"ג המצוות במניינן ביהדות לבין מניינן בחיבורים השומרוניים, בין השאר, בחיבורו המפורסם של בן מניר. מניין תרי"ג המצוות, מוזכר עוד קודם לתקופתו של בן מניר, על ידי יוסף אל עסכרי (יוסף בן שלמה מהכפר עסכר, בן המאה ה-11/12) בחיבורו ההלכתי "אל כאפי", ואחריו, על ידי המחבר מדמשק אברהם הקובצי בן המאה השש עשרה, בחיבורו "סיר איל קאלב" ("הלכות הלב"). פרופ' מנחם הרן טוען, כי מניין המצוות המוזכר על ידי בן מניר, מקורו במניין התרי"ג שנקבע על ידי הרמב"ם, הן בשל המניין עצמו, והן בשל סדר המצוות. בשבתו בדמשק – שהיוותה למקום מפגש בין העדות שומרונית ויהודית, כך טוען הרן, נחשף בן מניר למקורות היהודיים, ולפולמוס שהיה סביב הרמב"ם, ומכאן מקורו של החיבור ב"שירת המצוות". אין זה מקרה, כך הוא קובע, שגם אברהם הקובצי, שמקורו אף הוא בדמשק, חיבר חיבור באותו הנושא. דעה דומה על חיבורו של אברהם הקובצי, משמיע גם אברהם ש' הלקין (תרי"ג מצוות אצל השומרונים" ספר זיכרון לכבוד פרופ' יצחק יהודה גולדציהר ז"ל, ירושלים תשי"ח, 91-93). שתי קביעות אלה, גרמו לחשיבה כי אכן, מקורו של מניין תרי"ג המצוות הוא בחיבורים יהודיים. ואולם, למרות שני אלה, קובעת אילה ליונשטם כי חלוקת תרי"ג המצוות אצל השומרונים, היא מקורית עצמאית (כבר אצל יוסף אל עסכרי) ושונה מזו הנהוגה ביהדות. למרות האמור, אין בכך אולי כדי לסתור את דבריו של הרן, בנוגע לחיבורו של בן מניר.
חיבורים נוספים

בן מניר אחראי לכמה מהחיבורים המוכרים ביותר הנאמרים בימינו בבתי הכנסת השומרוניים. מלבד אלה המוזכרים מעלה, יש ביניהם את:

1. "אלהי אברהם בן תרח", והבית הנספח אליו - "שמעו נא ממללי" – לשבת צמות מועד הפסח – פיוט המספר על חשבון האמת, על משמעות ה"צמות" (מפגש) ועל המפגש בין משה לאהרן, אחר 60 שנות פירוד.

2. "אלהי אברהם דבקן ברחמיך" – פיוט מסוג "כימי" לשבת השישית משבע שבתות העומר.

3. "מראש גבעת התורה" – פיוט הנאמר ב"שבת עמלק" - השבת השישית מבין שבע שבתות השבועות, ומספר את סיפור המלחמה של ישראל בעמלק.

4. "בנור מניר כל לב" - פיוט מסוג "חלק" ליום הכיפור, שם מקונן הוא, בין השאר, על אובדן בית הכנסת. כך הוא כותב:
אזלת כנשתה מנן ,אה מגפתה לארכיה;
אזלת כנשתה מנן, אה מגפתה תליה;
לו לא אנחנו ממרים, מתקראים סרוחיה;
5. "בנור מניר מופע" ונספח לו בית "אקראו" - בית נוסף מסוג "חלק", מלא דברי תוכחה ליום הכיפור.
סופו של המחבר

זקני העדה השומרונית לאורך הדורות, ידעו לספר כי בערוב ימיו, פקד את בן מניר גורל קשה והוא אוסלם מאונס למראית עין, אך המשיך בסתר לשמור אמונים לדת אבותיו. ייתכן שישנה רמיזה לכך, במנהגם של המעתיקים השונים להוסיף לכותרת חיבוריו את התוספת "יסלח לו התדיר" או כפי שהוסיפו אחרים "ויכפר לו מה חטא מנו". החכם רצון בן בנימים צדקה ז"ל, כתב עליו בפיוט מסוג כימי, לשבת מועד חג הסכות:
והכהן בן מניר אהרן
עבד רב פני החנון;
אבל אמרו עליו במימרון
כי הוא עזב דת ישרון;
אלא לבי לא האמן לדברון
כי איש כזה בעל טב פתרון;
לא יבגד מהר בדתו;
לקריאה נוספת

פרופ' מנחם הרן, מניין המצוות להרמב"ם, ארץ ישראל: מחקרים, 1965, עמ' 160-169
אברהם ש' הלקין,  תרי"ג מצוות אצל השומרונים, ספר זיכרון לכבוד פרופ' יצחק יהודה גולדציהר ז"ל, ירושלים תשי"ח, עמ' 91-93
אילה ליונשטם, עיונים בספרות השומרונית ובספרות הקראית, האקדמיה ללשון העברית, תשס"ח, עמ' 148-156
הערות שוליים

↑  מניין המצוות להרמב"ם בפירוט שומרוני – בתוך: ארץ ישראל: מחקרים – 1965 –עמ' 160-169
↑  עיונים בספרות השומרונית ובספרות הקראית, האקדמיה ללשון העברית – תשס"ח– לשאלת תרי"ג מצוות אצל השומרונים- עמ 148
| השומרונים |
| --- | --- | --- |
| כללי | שומרונים • הדת השומרונית • הר גריזים • היתבין בשמרין |  |
| היסטוריה | מקדש השומרונים בהר גריזים • מרידות השומרונים • מוזיאון השומרונים - גריזים |  |
| לשון | אלפבית שומרוני • עברית שומרונית • ארמית שומרונית • ניקוד שומרוני |  |
| חיבורים | נוסח שומרון (ספר אבישע, התרגום השומרוני) • תיבת מרקה • אסאטיר • ספר יהושע השומרוני • תולידה • קמעות שומרוניים |  |
| דת | הכהן הגדול השומרוני • לוח השנה השומרוני |  |
| דמויות ידועות | בבא רבה • אבו אל-חסן מצור • יוליאנוס בן צבר • אברהם בן יעקב הדנפי • אהרן בן מניר • מלתקי • סנבלט • שמעון הקוסם • אבו אל-פתח |  |
| התייחסות בדתות אחרות | השומרונים בהלכה • השומרוני הטוב |  |
אלכס פי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בדצמבר 1979 (בן 45) ברנשירקה, שוודיה 
 שם לידה:  Alexander Dimitrios Papaconstantinou 
 שם במה:  Alex P 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  שוודית, אנגלית 
 
אָלֵכְּסַנְדֶר פָּפָּקוֹנְסְטַדִּינוּ (ביוונית: Αλέξανδρος Παπακωνσταντίνου, נולד ב-29 בדצמבר 1979 בבְּרֵנְשִׁירְקָה שבשוודיה) הוא פזמונאי ומפיק מוזיקלי יווני-שוודי. ידוע בדרך כלל בשמו המקוצר אלכס פי (Alex p). הוא יוצר בז'אנר הפופ-דאנס, מוזיקה אלקטרונית וניתן לראות בשיריו גם השפעות של מוזיקה אתנית.
בשנת 2011 הצטרף לצוות הכותבים של הפזמונאי המפורסם רד וואן. שיתוף הפעולה בניהם התקיים עד לשנת 2014. במהלך השנים הללו היה שותף בהפקת הסינגל של אנריקה איגלסיאס I Like How It Feels. גם לקח חלק בכתיבה ובהפקה של האלבום C'est la vie של המוזיקאי ח'אלד. בשנת 2013 הזמר האמריקאי מארק אנתוני פרסם גרסת כיסוי לשיר C'est la vie אותו הפיק פפקונסטדינו, גרסת הכיסוי זכתה להצלחה רבה ואף זכתה בפרס גראמי הלטיני, בנוסף השיר שהה 51 שבועות במצעד הלטיני של בילבורד, זהו הזמן הרב ביותר של שיר לשהות במצעד, מלבד שיאו של השיר despacito. בתקופת שיתוף הפעולה עם רד וואן כתב והפיק את השיר Whip It של ניקי מינאז', את השיר Live It Up של ג'ניפר לופז ופיטבול ועוד שירים נוספים.
הוא גם ידוע בשל השירים שכתב והלחין לתחרות האירוויזיון. הוא כתב את השיר Yassou Maria שייצג את יוון ב-2007 וזכה במקום השביעי, את השיר Always שייצג את אזרבייג'ן ב-2009 וזכה במקום השלישי, את השיר La La Love שייצג את קפריסין ב-2012 וזכה במקום השש עשרה ואת השיר fuego שייצג את קפריסין ב-2018 וזכה במקום השני והיה עד לרגע האחרון האיום העיקרי על זכייתה של ישראל בתחרות.
משנת 2017 חבר בהרכב הפופ השוודי VAX, יחד עם הזמרים טדי סקיי וויקטור סוונסון.
אחותו היא ריצה פפקונסטדינו, מנחת טלוויזיה מפורסמת של תאגיד השידור השוודי.