stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טלפון סלולרי
משמעות המונח "טלפון סלולרי"

המונח "טלפון סלולרי" (Cellular phone) נגזר מהמילה האנגלית "cell" שפירושה תא, והוא מתייחס לקונספט המקורי (שנהגה ב-1947 על ידי מהנדסים במעבדות בל) של הפריסה של התחנות הסלולריות במישור, במסגרתה לכל תחנה סלולרית מוקצה מעין אזור בצורת משושה משוכלל (hexagonal cell) שאת אותות הרדיו המשודרים מתוכו היא מגבירה ומנתבת – זאת היות שלטלפון הנייד אין יכולת לשדר אותות חזקים במיוחד, ולכן טווח השידור שלו מוגבל. הפריסה של התחנות במישור נעשית באופן כזה שכל תחנה מוצבת במרכז התא המשושה אליו היא משויכת.
סידור התחנות בסריג משושה כזה הוא האופן החסכוני ביותר להשיג "כיסוי שטח מקסימלי" (כלומר, לוודא שלא יהיו שטחים "מתים" שבהם המכשיר הנייד משדר אותות שאינם נקלטים ומוגברים בתחנה קרובה), במובן של מזעור מספר תחנות הבסיס שיש להקים. הסיבה המדויקת לצורת המשושה המשוכלל של כל תא נובעת מכך שהסידור הצפוף ביותר של מעגלים במישור הוא כזה שמרכזי המעגלים מסודרים בסריג משושה (משפט Thue). הפריסה של התחנות הסלולריות במישור אינה מבוססת על משפט Thue, אלא על וריאציה קלה עליו, אשר גורסת כי הדרך היעילה ביותר לכסות באופן מלא את המישור על ידי מעגלים בגודל קבוע הוא בסידור של מרכזיהם בסריג משושה (באופן כזה שהמרחק בין תחנות בסיס סמוכות קטן מפעמיים רדיוס המעגלים, כך שהמעגלים חופפים במקצת ואין שטחים שאינם מכוסים). בתקשורת סלולרית, רדיוס המעגלים מייצג את טווח השידור של הטלפון הנייד.
היסטוריה

כבר ב-1931 תיאר הסופר אריך קסטנר טלפון נייד בספרו שלושים וחמישה במאי. ב-1954 חזה גם רוברט היינליין בספר "המפלצת מהכוכבים" כי הטכנולוגיה תתפתח לכדי טלפון נייד לחלוטין.
טכנולוגיה המאפשרת שיחות טלפון אלחוטיות באמצעי תשדורת אלחוטית דו-כיוונית הייתה ידועה כבר בשנות הארבעים. ביוני 1946 הציגה חברת AT&T, אז קונצרן התקשורת הגדול בארצות הברית, באמצעות מעבדות המחקר שלה "סאותווסטרן בל", את הטלפון הראשון שמופעל מכלי רכב ללא צורך בקו תקשורת נייח. זה קרה בסנט לואיס, מיזורי, וההמצאה החדשה הייתה גדולה פיזית, כבדת משקל ורבת הפרעות. להבדיל מהטכנולוגיה הסלולרית, הטלפון הנייד הוותיק, היה מוגבל בקיבולת שלו (מספר משתמשים מועט מתאפשר בכל רגע נתון) וטווח הכיסוי היה מוגבל לאזור מסוים.
למרות המהפכנות מאחורי ההמצאה, אימוץ השימוש בטלפונים ברכב היה תהליך איטי. באמצע שנות השבעים, 30 שנה אחרי הפיתוח הראשון של הטלפון הנייד (הלא סלולרי), הותקנו בסך הכל 45 אלף מכשירים ברחבי ארצות הברית, ורשימת ההמתנה כללה 20 אלף נוספים. קצב התקנת התחנות לא עמד בביקוש, ולרשות הצרכן פעלו כ-30 תחנות בסיס [דרוש מקור]. כתוצאה מכך, בשעות השיא נוצר עומס ברשת שלא אפשר תקשורת. דומה היה שהפלא גדל אך נשאר יקר ולא ממש יעיל.
בשנת 1973 ביצע מרטין קופר, הנחשב לממציא טכנולוגיית הסלולר, את השיחה הסלולרית הראשונה בעולם, בשדרה השישית בלב מנהטן, לעיניהם המשתאות של העוברים והשבים. אז היה לטלפון הסלולרי יישום אחד בלבד – ביצוע שיחות (יוצאות או נכנסות). המכשירים הסלולריים הראשונים היו כבדים ומגושמים ונועדו לשימוש של העשירון העליון של האוכלוסייה. באמצע שנות התשעים הם החלו כבר לחדור לשכבות אוכלוסייה רבות, וכיום הם נמצאים בשימוש של רוב האוכלוסייה. התקשורת הסלולרית והטלפון הסלולרי גרמו לאחת המהפכות הגדולות ביותר בתולדות התקשורת. הם הביאו לשינויים מרחיקי לכת, בעיקר במישור החברתי, אשר באמצעותם תיתכן אינטראקציה רחבת היקף במגוון אפשרויות – טלפוניה, מסרונים (SMS), גלישה באינטרנט, התורמות תרומה מכרעת להפיכת העולם כולו לכפר גלובלי. במדינות העולם השלישי, שבהם אחוז החדירה של הקווים הנייחים היה נמוך יחסית בשל הצורך בתשתית נרחבת, אומץ הטלפון הסלולרי בחום ואפשר קיום רשתות תקשורת גם במקומות נידחים.
בשנת 2001 הופצו לראשונה טלפונים סלולריים בטכנולוגיית דור 3 (3G). החל מאמצע עשור זה, גם הפכו הטלפונים החכמים, המשלבים יכולות של טלפון סלולרי עם יכולות מתקדמות של מחשב כף יד, ליותר ויותר נפוצים.
נכון לשנת 2023, לפי חברת המחקר IDC כמות הטלפונים הסללולרים שנמכרת מדי שנה נמצאת בנסיגה ועומדת על 1.15 מיליארד מכשירים. היצרניות שנחשבות למובילות מבחינת היקף מכירת מכשירים הן סמסונג, אפל, שיאומי ואופו
שירותי הטלפון הסלולרי

השירות הבסיסי והעיקרי של הטלפון הסלולרי, זה המלווה אותו מראשית דרכו, הוא קיום שיחות טלפון ללא צורך בחיבור קווי – דבר המאפשר למשתמש ניידות וגמישות בשימוש. השרות מתאפשר באמצעות שיוך מספר קו הטלפון עם המכשיר הסלולרי בו הוא משתמש. בשנות השמונים כאשר מערכות הטלפון הניידות היו אנלוגיות נעשה הזיהוי באמצעות קוד ESN על המכשיר עצמו. המעבר למערכות טלפון נייד דיגיטלית הביא לשיפור ניכר של שיחות הטלפון ולשינוי המוכר כיום בו נעשה שילוב בין זיהוי המכשיר באמצעות קוד IMEI והמשתמש באמצעות כרטיס הסים.
שיחות ממכשירים ניידים שונות ממכשירי הטלפון הנייחים. בכך שהתווך בין המכשירים, משתנה כל הזמן. שיחות הטלפון במכשירים סלולרים מתקדמים, משתפרות ככל שיש יותר אנטנות שידור וקליטה בקרבת המכשיר. ובעזרת טכנולוגית עיבוד אותות, שמתקנת את השגיאות שנוצרות עקב שינויים בתווך בין המכשיר.
אל שירות זה נוספו במהלך השנים שירותים נוספים, מהם המשתמשים ברשת התקשורת הסלולרית, ומהם מקומיים במכשיר הטלפון. מגוון השירותים משתנה ממכשיר למכשיר, בהתאם לדור המכשיר, ובהתאם לייחוד שלו. שירותים שעשויים להיות כלולים:
ספר טלפונים
שירותי הודעות:
העברת מסרונים (SMS) – הודעות טקסט קצרות, בין טלפונים סלולריים.
העברת מסרוני מולטימדיה (MMS) – קובצי תמונה, קול והודעות טקסט ארוכות בין טלפונים סלולריים.
שירותים מבוססי מיקום:
יישומי ניווט – הדרכה גרפית או קולית להגעה ליעדי נסיעה באמצעות מקלט GPS מובנה במכשיר, או באמצעות טריאנגולציה מתחנות בסיס הקולטות את הטלפון.
חיוג למוקד או לתחנה הקרובה של המשטרה, וכוחות הצלה נוספים, כמו גם לבתי העסק הקרובים, העונים לקטגוריה מסוימת
שירותי מולטימדיה:
ועידת וידאו המאפשרת למשתתפים לראות זה את זה תוך כדי שיחה.
מצלמה דיגיטלית, המאפשרת צילום תמונות, ולאחר מכן שמירתן באלבום תמונות במכשיר עצמו, העתקה שלהן למחשב אישי, או שליחתן למכשיר אחר. שילוב זה הוגדר על ידי מגזין טיים כאחת ההמצאות "הקוּליות" של 2003
הקלטת קול ווידאו.
שימוש כנגן מוזיקה, היכול להשמיע שירים כמו נגני MP3.
מקלט רדיו לשם קליטת שידורי רדיו.
אפשרות צפייה בשידורי טלוויזיה ווידאו על פי דרישה
טלפון חכם (שרותי נתונים ומחשוב):
שימושים ברשת האינטרנט, כמו גלישה, דואר אלקטרוני ואף שימוש בתוכנות טלפוניה אינטרנטיות כגון סקייפ.
חבילת יישומים משרדיים כמו לוח שנה, ניהול משימות, מחשבון, שעון מעורר, טיימר וכדומה.
אפשרות סנכרון עם היומן שבמחשב האישי.
מערכת הפעלה המאפשרת התקנת תוכנות כמו במחשב אישי.
זיהוי קול בסיסי כדי לבצע פעולות באמצעות חתימת קול דומה.
משחקים, כשהמוכר ביותר מהם כמשויך לטלפונים סלולריים הוא המשחק סנייק.
אחסון נתונים וקבצים על גבי כרטיס זיכרון, שמאפשר את הרחבת זיכרון המכשיר לנפחים גדולים, וכן ניודם של הנתונים שבו להתקנים אחרים
חיבור אלחוטי (בלוטות'), שמאפשר חיבור המכשיר לאוזנית אלחוטית ולאוזניות אלחוטיות, וכן גיבוי וסינכרון נתוני המכשיר במחשב האישי ללא כבלים.
בעשור השני של המאה ה-21 המכשיר הסלולרי כבר אינו רק מכשיר טלפון אלא מחשב לכל דבר עם מעבד רב עוצמה, כרטיס גרפי בעל האצת תלת־ממד ומערכת הפעלה עצמאית אשר מסוגלת לעשות כל מה שמחשב אישי מסוגל ואף דברים מבוססי מיקום אשר עד לתקופה האחרונה לא היו בנמצא, תקשורת הסלולר הקולית היא רק תכונה אחת במרכיב הכולל.
טלפון סלולרי וקרינה

ההשפעות הבריאותיות של קרינת טלפון סלולרי נחקרות בעולם, מתוך חשש שקרבה לקרינה אלקטרומגנטית שנפלטת במרחק קצר מהמוח האנושי עלולה לגרום לשינויים לרקמה ולבסוף לגרום לסרטן ולתופעות לוואי אחרות. עד עתה, נמצאות ראיות לכאן ולכאן. שלא במישור המדעי, קיימים משתמשי טלפון סלולרי אשר טוענים כי המכשיר גורם לחימום/עקצוץ באזור הסמוך לאוזן ובאצבעות האוחזות במכשיר, וייתכן וזו הסיבה לחוסר הסבלנות שנוצרת אצל חלקם במהלך השיחה.
בשל העובדה כי הנושא לא מוצה עד תומו במחקר, ננקטים מקדמי ביטחון באשר לרמת הקרינה של המכשירים ומיקומי התקנת אנטנות סלולריות. אם יש לקרינה זו השפעה על רקמות, הרי שהקרינה מהטלפון הסלולרי עצמו, עקב מרחקה הזעיר מרקמות המשתמש, משמעותית הרבה יותר מהקרינה מהאנטנות, הנמצאות בדרך כלל במרחק של עשרות מטרים מכל אדם בסביבה (עוצמת הקרינה יורדת עם שטח הכדור כלומר ריבוע המרחק מהמקור).
משרד הבריאות קובע כי עדיין לא ברור האם השימוש בטכנולוגיה סלולרית קשור לסיכון לפיתוח גידולים ממאירים ושפירים, אולם ממליץ על פי עקרון הזהירות המונעת, להמעיט בשימוש בטלפונים סלולריים ולהרחיקם מהגוף.
במאי 2011 הוסיף ארגון הבריאות העולמי את השימוש בטלפון סלולרי לקבוצת גורמים אפשריים למחלת הסרטן. הימצאות בקבוצה זו מעידה על חומרים וגורמים שלגביהם יש ממצאים ברמת ודאות נמוכה לגבי היותם מסרטנים. במחקר מקיף אחר, שנערך בדנמרק, לא נמצא קשר בין שימוש בטלפון נייד לסרטן המוח.
במאי 2016 פורסם כי מחקר של ממשלת ארצות הברית טוען לקשר בין קרינה סלולרית וסוג מסוים של סרטן.
השפעות בריאותיות

לשימוש עם טלפון סלולרי ובמיוחד טלפון חכם יש טווח רחב של השפעות בריאותיות על האדם. ההשפעות משתנות באופי שלהן: קוגניטיביות, פיזיולוגיות, פסיכולוגיות.
ההשפעות יכולות לנבוע משימוש קצר (כאב באגודל) או משימוש ארוך (שינוי ביכולת הניווט).
השפעות בריאותיות > קוגניטיביות

ירידה ביכולת הזיכרון לטווח קצר.
ירידה ביכולת הזיכרון לטווח ארוך.
ירידה ביכולת הניווט.
שינוי ביכולות המולטיטסקינג.
השפעות בריאותיות > פיזיולוגיות

השפעה על חדות הראייה
שינויים בהרגלי השינה
השפעה על שרירי וגידי כף היד
השפעה על שרירי וגידי הצוואר
כאב ודלקת באגודל
השפעות בריאותיות > פסיכולוגיות

חרדת החמצה הידועה בקיצור כ-FOMO.
התנהגות המהווה התמכרות לטלפון סלולרי
השפעות חברתיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשנות ה-2000 החלו להתפרסם מחקרים שבוחנים את ההשפעות החברתיות שנובעות מהשימוש הגובר והמתרחב בטלפון הסלולרי. מחקר אוסטרלי בשנת 2007 מצא כי הניידים מטשטשים את הגבולות שבין הבית לבין העבודה, משפרים את רמת הסנכרון בין משימות ופעולות חברתיות, ומסייעים לשמירת קשר בין בני אדם הרחוקים זה מזה.
היבט אחר בשימוש במכשיר סלולרי היא הקלות היחסית שבה ניתן לעקוב אחרי השיחות היוצאות והנכנסות, המאפשרת לממשלות ולסוכנויות ביון לחדור לפרטיות המשתמשים, להאזין ולהקליט שיחות, ולאתר את מיקומם של המשוחחים במכשיר.
בנוסף ישנה תופעה המוכרת בשם נומופוביה, אשר מתארת אנשים החוששים במידה מופרזת מניתוק הקשר עם הטלפון הנייד כתוצאה משכחה, אובדן, סוללה ריקה, תקלה וכיוצא בזאת.
בשנת 2007 הבמאי ההולנדי סיירוס פריש צילם סרט קולנוע עלילתי באמצעות טלפון סלולרי בלבד. הסרט, ששמו "למה אף אחד לא אמר לי שזה יהיה כל כך רע באפגניסטן", אף הוצג בפסטיבלים בין-לאומיים לקולנוע.
שימוש בטלפון סלולרי בזמן נהיגה יכול להסיח את דעת הנהג, לגרום לנהיגה לא בטוחה, ואף להוביל לתאונות דרכים קטלניות. בישראל העונש על שימוש בסלולרי בזמן נהיגה הוא 1000 ש"ח ושמונה נקודות רישוי נכון לשנת 2022.
תקשורת סלולרית בישראל

השם המופיע בחוקי מדינת ישראל לטלפון הסלולרי הוא רט"ן – רדיו טלפון נייד, אך כמעט ולא נעשה בו שימוש מחוץ לחקיקה ולרגולציה של משרד התקשורת. בישראל היה נפוץ הכינוי פלאפון כשם גנרי לכל מכשיר טלפון סלולרי. כינוי זה נוצר כתוצאה מהיטמעותו המוצלחת בציבור של המותג של חברת פלאפון תקשורת, שהייתה הראשונה ששיווקה מכשיר סלולרי בישראל, אך עם הזמן נכנסו לשימוש גם השמות: "נייד" או "סלולרי".
בישראל הייתה פלאפון החברה הראשונה שהציעה את השירות כבר ב-1986, סלקום החלה לפעול ב-1994, ופרטנר תקשורת (הידועה במותג "אורנג'") ב-1998. חברת מירס החדשה הפכה לחברה הסלולרית הרביעית, לאחר שזכתה במכרז בשנת 2011. החברה הסלולרית החמישית הייתה חברת גולן טלקום.
בישראל של היום מספר המנויים של חברות הסלולר הוא כפול ממספר המנויים של טלפון קווי. ב-2001 היו 4 מיליון לקוחות סלולריים, מול 2.5 מיליון לקוחות טלפון קווי.
בעבר נמכרו רוב המכשירים הסלולריים על ידי חברות התקשורת הסלולרית ומיעוטם, במחירים נמוכים בהרבה, נמכרו בחנויות אלקטרוניקה קטנות. בשנים האחרונות, עקב פערי המחירים הגדולים בין חברות התקשורת לבין הספקים הפרטיים, נמכרים הרבה יותר מכשירים בחנויות וגם ברשתות החשמל והאלקטרוניקה הגדולות.
תקשורת סלולרית בישראל > הרפורמה ביבוא לישראל

ב-29 ביולי 2012 נכנס לתוקף צו שיזם שר התקשורת משה כחלון[דרוש מקור] ואושר על ידי ועדת הכלכלה של הכנסת, שמעניק פטור ליבואנים מקבלת רישיון סחר ואישור סוג, עבור יבוא וסחר בסמארטפונים ומכשירים סלולריים. הצו מקל על היבוא ומאפשר לייבא כל מכשיר מקורי וחדש, שקיבל אישור תקינה של הדירקטיבה האירופית Directive1999/5/EC או אישור של הנציבות הפדרלית לתקשורת בארצות הברית, והוא נושא סימון המעיד על העמידה בדרישות. כתוצאה, יגדל מגוון המכשירים שניתן לייבא לישראל. הרציונל מאחורי הרפורמה הוא הסרת חסמי כניסה לשוק הפוגעים בתחרות החופשית ובצרכנים.
ראו גם

טלפון סלולרי טיפש
סלולרי כשר
גודש ורידי האגן

| --- | --- |
שרירן פיברואידי גדול מאוד (9 ס"מ) של הרחם אשר גורם לתסמונת גודש האגן כפי שנראה באולטרסאונד
שרירן פיברואידי גדול מאוד (9 ס"מ) של הרחם אשר גורם לתסמונת גודש האגן כפי שנראה באולטרסאונד
 תחום:  אורולוגיה 
 תסמינים:  pelvic pain 
 
תסמונת גודש ורידי האגן (באנגלית: Pelvic congestion syndrome) היא מחלה כרונית רפואית הנמצאת בקרב נשים, והיא נגרמת על ידי דליות בבטן התחתונה (ורידי שחלה מורחבים). המצב גורם לכאב כרוני (אנ'), לעיתים קרובות מופגן ככאב קבוע עמוס ומתמיד, אשר יכול להחמיר בעת עמידה. מדובר במצב רפואי קשה לאבחון בגלל חוסר המודעות לגבי תסמונת זו אצל הרופאים או בגלל שהסימפטומים לא מופיעים בצורה ברורה.
מצב זה עלול להתרחש כתוצאה של הריון או מסיבות לא ברורות. הנוכחות של אסטרוגן בגוף גורמת להתרחבות כלי הדם, דבר אשר עלול לגרום להצטברות של דם בוורידים באזור האגן. אסטרוגן עלול להחליש את קירות הווריד, דבר המוביל לשינויים הגורמים לדליות. לעד 15% מהנשים יש תסמונת זו, אך לא לכולן מופיעים סימפטומים.
סימנים וסימפטומים

נשים עם מצב זה חשות תחושת כאב מתמידה באגן, שעלולה להיות כבדה וכואבת, אך במקרים מסוימים אפילו יותר חריפה. הכאב נהיה יותר גרוע לקראת סוף היום ואחרי תקופות ארוכות של עמידה, אך הן אמורות להרגיש הקלה לאחר שכיבה או שינה. הכאב עלול להחמיר במהלך או לאחר קיום יחסי מין, אחרי פעילות גופנית מסוימת כמו רכיבה על אופניים או על סוסים, ויכול להיות יותר גרוע לפני תחילת המחזור.
לנשים עם גודש ורידי האגן יש רחם גדול יותר ורירית רחם עבה יותר מהרגיל. 56% מהנשים מפגינות שינויים ציסטיים לשחלות,ונשים רבות מדווחות על סימפטומים אחרים, כגון כאבי מחזור, כאבי גב, הפרשות מהנרתיק(אנ'), נפיחות בטן, שינויים במצבי רוח או דיכאון, ועייפות.
אבחון

האבחון יכול להתבצע באמצעות אולטרסאונד או בדיקות לפרוסקופיה. המצב גם יכול להיות מאובחן על ידי וינוגרם (אנ'), סקירת CT, או MRI. אולטרסאונד הוא כלי האבחון הנפוץ ביותר. מחקר שנערך לאחרונה על ידי יחידת מחקר לוורידי האגן, הציע שסריקת טרנסוגינל אולטרסאונד דופלקס (באנגלית: Transvaginal Duplex Ultrasound) היא "תקן זהב" בבדיקת ריפלוקס ורידי אגן - שהוא הגורם העיקרי לגודש ורידי האגן. באותה קבוצת מחקר הראו כי גודל הוורידים - כפי שמוצג על ידי ונוגרפיה והוא משמש גם כקריטריון לאבחון ב-CT ו-MRI - אינו רלוונטי, ורק סריקת טרנסוגינל אולטרסאונד דופלקס מראה את הריפלוקס הורידי שגורם לבעיה.
טיפול

אפשרויות טיפול מוקדמות כוללות תרופות נגד כאבים באמצעות תרופות נוגדי דלקת שאינם סטרואידים, דיכוי תפקוד השחלות, וופיזיותרפיה.
יש גם אפשרות לניתוח על ידי עצירת זרם הדם לאותם דליות באמצעות טכניקות ניתוח זעיר-פולשנית (אנ') בתהליך הנקרא אמבוליזציה (אנ'), התהליך דורש שהיה של לילה בביה"ח והוא נעשה תחת הרדמה מקומית. עד 80% מהמטופלות הסובלות ממחלה זו מצליחות להשיג הקלה באמצעות שיטה זו, דבר הנמדד לפי מידת הפחתת הכאב המורגש.
קריאה נוספת

Andrews, R.T. 2013 Abrams' Angiography: Interventional Radiology: Third Edition
Benacerraf, Beryl R. - [2014] ClinicalKey Ebook Gynecologic ultrasound: a problem-based approach
ראו גם

אגן
דליות
רחם
רדיולוגיה פולשנית
הערות שוליים

↑  "Nonsurgical Treatment for Chronic Pelvic Pain in Women - SIR". sirweb.org. Retrieved February 5, 2011.
↑  ayamedical - מקור בעברית למידע על גודש וורידי האגן
1 2  "Pelvic Congestion Syndrome (PCS) - "stanfordhealthcare
1 2 3  "Pelvic Pain (Pelvic Congestion Syndrome)". Johns Hopkins. Retrieved December 23, 2010.
1 2 3 4 5 6  "Pelvic Congestion Syndrome". veindirectory.org. November 9, 2009. Retrieved December 23, 2010. (ארכיון)
1 2 3 4 5  "Dysmenorrhea". Merck Online Medical Manual. December 2008. Retrieved December 23, 2010.
1 2  Phillip Reginald, MD. "Pelvic Congestion" (PDF). The International Pelvic Pain Society. Retrieved December 23, 2010. (ארכיון)
↑  Whiteley M, Dos Santos S, Harrison C, Holdstock J, Lopez A (Oct 2014). "Transvaginal duplex ultrasonography appears to be the gold standard investigation for the haemodynamic evaluation of pelvic venous reflux in the ovarian and internal iliac veins in women". Phlebology. 30: 706–13. doi:10.1177/0268355514554638. PMID 25324278.
↑  VULVAL VARICOSE VEINS - DIAGNOSIS
↑  Dos Santos SJ, Holdstock JM, Harrison CC, Lopez AJ, Whiteley MS (Nov 2014). "Ovarian Vein Diameter Cannot Be Used as an Indicator of Ovarian Venous Reflux". Eur J Vasc Endovasc Surg. Retrieved January 7, 2015.
↑  Transvaginal duplex scanning (TVS) is the gold standard test for pelvic vein relfux
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שרירן פיברואידי גדול מאוד (9ס"מ) של הרחם אשר גורם לתסמונת גודש האגן כפי שנראה באולטרסאונד
דימום וסת כבד

| --- | --- |
 תחום:  גינקולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  255540 
 MeSH:  D008595
 סיווגים
 ICD-10:  N92.0 
 ICD-11:  GA20.50 
 
דימום וסתי כבד (נקרא באנגלית: Menorrhagia) הוא דימום וסת מוגבר באופן חריג או שנמשך תקופה ממושכת מהרגיל. הדימום הווסתי הכבד אינו נגרם בהכרח עקב בעיה רפואית נקודתית. הוא יכול להיות תוצאה של קרישת דם לא תקינה, שיבוש בוויסות ההורמונלי של המחזור החודשי או הפרעות ברירית הרחם. ייתכן דימום וסת מוגבר ללא כל תופעות נוספות או בשילוב עם סימפטומים אחרים כגון כאב מחזור חמור.
אחת ההשלכות של דימום וסת מוגבר יכולה להיות אנמיה, לצד תסמינים כמו חולשה, סחרחורות, כאבי ראש ואף התעלפויות. מאפייני דימום מוגבר הם במקרים רבים החלפה תכופה מאוד של טמפונים או תחבושות, וכן שימוש בו זמנית הן בטמפון והן בתחבושת כדי למנוע זליגת דם.
דימום וסת מוגבר אינו נגרם בהכרח עקב בעיה רפואית אם כי הוא עלול לפגוע במצבה הנפשי, החברתי והפיזי של האשה ולעיתים אף ישבש את שגרת חייה. אם הדימום הווסתי פוגע בשגרת החיים או אם חל שינוי בנפח הדם והוא הופך מוגבר ומשמעותי יותר יש לפנות לבדיקת רופא.
אבחנה

בדיקה פיזית של האגן ופי הטבעת
משטח צוואר הרחם
סריקת אולטראסאונד של האגן היא כלי אבחוני קו ראשון לזיהוי אבנורמליות מבנית.
ביופסיה של רירית הרחם כדי לשלול סרטן או היפרפלזיה לא טיפוסית
היסטרוסקופיה
לפני ביצוע בדיקות ניתן לברר באופן ראשוני את הימצאה של התסמונת, לפי רשימת מאפיינים וקריטריונים באתר Doctors (האם את סובלת מדימום וסת כבד, אתר "דוקטורס").
תרופות וטיפול

מירנה - התקן תוך רחמי למניעת הריון. התקן מירנה רשום ומאושר בישראל ובעולם גם להפחתת דימום וסת מוגבר. ניתן בסל התרופות להפחתת דימום וסת כבד. ההתקן מכיל את ההורמון לבונוגסטרל.
קלייר - גלולה למניעת הריון. קלייר רשומה ומאושרת בישראל ובעולם גם להפחתת דימום וסת מוגבר. קלייר מכילה אסטרדיול ולראט, הדומה לאסטרוגן הטבעי שמופק בגוף על ידי השחלות (ולא אתיניל אסטרדיול שהוא ההורמון האסטרוגני הנמצא בשאר הגלולות), והפרוגסטין מסוג דיאנוגסט, אשר לו תכונות אנטי אנדורגניות.
חומצה טרנאקסמית חומר מעכב פיברינוליזה (פירוק פיברין על ידי אנזימים)
תרופות נוגדות דלקת שאינן סטרואידים (NSAIDs)
גלולות פרוגסטוגן למניעת שגשוג של רירית הרחם
פרוגסטוגן בהזרקה.
אגוניסטים להורמון משחרר גונדוטרופיני (GnRH).
סיבות

שגשוג יתר של רירית הרחם: אצל חלק מן הנשים מחזורי הווסת שמגיעים בעקבות הופעת המחזור לראשונה ומעט לפני גיל המעבר עשויים להיות מוגברים במיוחד. הפרעות הורמונליות המערבות את ההיפותלמוס-היפופיזה-שחלה ("הציר האנדוקריני השחלתי") מסבירות מקרים רבים ואפשר להשיג ויסות יעיל באמצעות טיפולים מבוססי הורמונים.
עמידות ל-GnRH: ככל שנשים מתקרבות לגיל המעבר מתאחר הביוץ ומתפתחת בזקיקים שנותרו בשחלות עמידות ל-GnRH (הורמון משחרר גונדוטרופינים) שמפרישה בלוטת ההיפותלמוס במוח. במקרים אחרים, לא בוקעת מהזקיק ביצית ולכן הפרוגסטרון אינו מיוצר. ללא פרוגסטרון, אין פעולת-נגד לאסטרוגן והרירית מתעבה יותר ויותר.
רירית הרחם שנושרת בדרך כלל בזמן המחזור אינה מקבלת איתות להפסיק להתעבות. היא מתעבה ונושרת בצורה לא סדירה. בגלל העיבוי המוגבר הדימום כבד במיוחד. נדיר יותר בקבוצת גיל זו שמיעוט אסטרוגן גורם לדימום בלתי סדיר. במרבית המקרים הדימומים הם תוצאה של שינויים הורמונליים טבעיים שקודמים לגיל המעבר.
גירוי של רירית הרחם עלול לגרום לזרימת דם מוגברת, לדוגמה כתוצאה מזיהום (מחלה דלקתית חריפה או כרונית של האגן) או מהתקן תוך-רחמי (להבדיל ממירנה המשמשת לטיפול במצב זה).
שרירנים (מיומה) על דופן הרחם גורמים לפעמים לאובדן וסתי מוגבר אם הם חודרים לחלל המרכזי ובכך מגדילים את פני שטח הרחם.
אנדומטריוזיס: מצבים חריגים של רירית הרחם כמו אדנומיוזיס כאשר ישנה התפשטות לתוך דופן הרחם היוצרת רחם מוגדל ורגיש. חשוב להבחין: אנדומטריוזיס גורם לכאבים אך בדרך כלל לא גורם לשינויים באובדן דם בזמן המחזור החודשי.
קרצינומה: קרצינומה רחמית (סרטן רירית הרחם) גורמת בדרך כלל לדימום לא סדיר, בשונה מהדפוס המחזורי של מנורגיה. יש לחשוד תמיד בדימום המתרחש בין מחזורי וסת (מטרורגיה) או דימום לאחר גיל המעבר.
גורמי סיכון

השמנת יתר
העדר ביוץ
מתן אסטרוגן (ללא פרוגסטוגנים)
טיפול קודם בחומרים פרוגסטרונים לאחר הביוץ, או גלולות נגד הריון מגבירים את הסיכון לאטרופיה (ניוון) של הרחם, אך מקטינים את הסיכון להיפרפלזיה (שגשוג תאים) או ניאופלזיה (גידולים).
מאפייני המחזור החודשי של האשה

מחזור חודשי תקין נמשך בין 25–35 ימים והדימום עצמו נמשך בממוצע 5 ימים, בכמות דם של בין 25 ל-80 מ"ל. אובדן דם של יותר מ-80 מ"ל או מחזור שנמשך מעל 7 ימים הם מנורגיה (שנקראת גם דימום וסת כבד). בפועל, המטופלת או הרופאים אינם מודדים את כמות הדם. אפשר להעריך את כמות הדימום על פי כמות הטמפונים או התחבושות היגייניות המשמשים את האשה במהלך המחזור החודשי. ככלל, טמפון רגיל ספוג היטב מכיל 5 מיליליטר דם. כאשר נפח הדם נמוך אך המחזור עצמו נמשך מעל שבעה ימים מדובר במנורגיה. יש לפנות לייעוץ גינקולוגי או מיילדותי בכל מקרה.
דימום מוגבר אך המחזור סדיר
ללא כאבים:
מיומה
הפרעה אנדוקרינית של השחלה (דימום רחמי לקוי, הסיבה השכיחה ביותר)
בעיות קרישה (נדיר)
סרטן הרחם
פוליפ רחמי
עם כאבים:
מחלה דלקתית של האגן
אנדומטריוזיס
אדנומיוזיס
מחזור חודשי קצר (פחות מ-21 יום) עם דימום רגיל (אפימנוריאה או פולימנוריאה). יהיו תמיד מחזורי וסת ללא ביוץ בגלל הפרעות הורמונאליות.
מחזור חודשי קצר ודימום מוגבר מאוד (אפימנורגיה) בגלל תפקוד לקוי של השחלה ועשוי להיות משני לחסימת כלי דם על ידי גידולים.
דימום מוגבר מאוד בפרקי זמן מרוחקים.
הפרעת שחלות ללא ביציות בגלל ייצור ממושך מדי של אסטרוגן.
עלול לקרות לאחר נטילה רציפה (ללא הפסקות) של גלולה נגד הריון (לדוגמה נטילה של כמה חבילות ללא הפסקה במטרה לדחות את המחזור החודשי).
אבחנה מבדלת

סיבוכי היריון:
הריון חוץ רחמי
הפלה בלתי שלמה
הפלה
היריון מאוים
דימום שאינו רחמי
אקטרופיון/כרסום צווארי
ניאופלזיה/פוליפ צווארי
טראומה צווארית או נרתיקית
קונדילומה
דלקת נרתיקית אטרופית
גופים זרים
מחלה דלקתית של האגן (PID)
אנדומטריוזיס
שחפת
תת-פעילות של בלוטת התריס
הערות שוליים

↑  דימום וסת מוגבר, מכבי
↑  "דימום וסתי כבד: יש מה לעשות" - 19.1.13 אתר "דוקטורס"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562995805171  GND: 4232119-0  LCCN: sh85083593 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אטרופיה נרתיקית

| --- | --- |
 תחום:  גינקולוגיה 
 גורם:  היעדר 
 גורמי סיכון:  גיל המעבר אצל נשים, הנקה 
 תסמינים:  גירוד, vaginal dryness, דיספראוניה, urinary urgency 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D059268
 סיווגים
 ICD-11:  GA30.2 
 
אטרופיה נרתיקית (Atrophic vaginitis) היא מין דלקת הנובעת מהעדר ההורמון אסטרוגן ברקמת הנרתיק. היא מופיעה אצל 45% מהנשים בגיל המעבר. הסיבה היא רמות נמוכות של הורמון האסטרוגן אחרי הפסקת הפעילות של השחלות. בתקופת הפוריות, השחלות מפרישות את הורמון האסטראדיול שאחראי על שמירת הנרתיק רך ובריא. בגיל המעבר, כאשר רמת האסטרדיול יורדת מתחילים השינויים בדופן נרתיק שנעשה מדולל, דק ויבש.
אטיולוגיה

סביב גיל המעבר מתרחשת הירידה ברמת האסטרוגן המופרש על ידי השחלות ודבר זה משפיע על המערכת האורו-גניטאלית הכולל את הנרתיק, שלפוחית השתן והאגן. ההשפעה על הנרתיק מתבטאת בכך שדופן של הנרתיק נעשה דק ומאבד את האלסטיות שלו והאורך שלו מתקצר. בנוסף לכך ההפרשות מהנרתיק פוחתות בגלל הירידה ברמת הריכוך שלו. שינויים אלה עלולים לגרום לכאבים בזמן קיום יחסי מין, ולהימנעות מקיום יחסי מין. בנוסף, לשנויים המתרחשים במערכת השתן כתוצאה מרמות נמוכות של אסטרוגן לתקופה ממושכת.
אטיולוגיה > סימנים

סימנים וסימפטומים של אטרופיה נרתיקית מצד אחד קשורים לתפקוד המיני ומצד שני יכולים לערב גם סימפטומים הקשורים למערכת השתן. סימפטומים המרכזיים: יובש בנרתיק, תחושת עקצוץ, גרד, כאבים בזמן קיום יחסי מין, דחיפות במתן שתן, השתנת יתר, אי שליטה במתן שתן. התופעות האלו משתנות בדרגתן ובחומרתן מאישה לאחרת.
אטיולוגיה > אבחון ומעקב

נשים הסובלות מאטרופיה נרתיקית נדרשות להיות במעקב אצל רופא נשים ולעבור בדיקה גינקולוגית על ידי ספקולום בנוסף לבדיקה של השפתיים הגדולות והקטנות בגלל רגישותן לרמות האסטרוגן. הבדיקה החיצונית תחפש סימני גירוי, והבדיקה של צוואר הרחם תתמקד בשינוי בצבע, יובש, ארתימה וסמני דלקת.
בדיקה נוספת היא על ידי בדיקת רמת החומציות בעזרת סטיק מיוחד המודד את רמת החומציות בצוואר הרחם.
אטיולוגיה > אבחון ומעקב > גורמי סיכון

רמות נמוכות של אסטרוגן אשר גורמות לאטרופיה נרתיקית מתרחשים במצבים האלה:
גיל המעבר, הנקה, כריתת שחלות לפני גיל המעבר, נטילת תרופות שגורמות לירידה ברמת האסטרוגן כמו Tamoxufen. גם עישון קשור עם שינויים של התאים בנרתיק ומוריד את רמות האסטרוגן ומשפיע על אספקת הדם לנרתיק.
אבחון

קביעת האבחנה של אטרופיה וגינאלית מתבססת על הגיל של המטופלת, התלונות וההיסטוריה הרפואית.
על מנת לאשר את האבחנה דרושה בדיקה נרתיקית של צוואר הרחם על מנת לחפש סמנים של יובש וגירוי.
טיפול

כאשר הסיפטומים מפריעים לאיכות החיים של המטופלת מקובל לתת טיפול הורמונלי. יש מספר שיטות לטיפול זה כמו טיפול בגלולות דרך הפה או טיפול עם השפעה מקומית על צוואר הרחם כמו: טבליות, נרות או משחות.
כל השיטות האלה יעילות באותה מידה ויש אפשרות לשלב טיפול מקומי ביחד עם טיפול דרך הפה.
הטיפול של אטרופיה מתבסס על מתן הורמון האסטרוגן אשר מגביר את זרימת הדם לצוואר הרחם ומשמר את העובי שלו. עם זאת נשים אשר מטופלות בתכשירים בעלי השפעה מקומית על צוואר הרחם מדווחות על פחות הרגשת עקצוץ וגירוי, ופחות כאבים בזמן קיום יחסי מין. בנוסף, נשים אלו מוסרות בדרך כלל על שיפור בתפקודן המיני ובאיכות חייהן.