החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
התייחסויות ומאמצים דיפלומטיים

ב-7 באוקטובר נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הודיע על תמיכה בישראל ושלח איום מרומז לחזבאללה ואיראן שלא לנצל את מצבה בחזיתות אחרות. בנוסף הורה הנשיא לשלוח לישראל את נושאת המטוסים ג'רלד פורד.
בהצהרה שנתן ביידן הוא אמר כי "חג יהודי קדוש הפך לשואה". הוא הבהיר: "אנחנו לא נעמוד מנגד ולא נעשה כלום. אנו עובדים עם שותפים ברחבי האזור כדי להחזיר את השבויים, אני לא יכול לדבר על הכל בפומבי, אבל זה אצלי בעדיפות עליונה".
צבא ארצות הברית הודיע על הגעת הצוללת הגרעינית 'פלורידה' למזרח התיכון.
בדצמבר 2023 פורסם כי ארצות הברית, צרפת ומדינות ערביות קיימו דיונים שקטים עם לבנון. בין הצעדים שנידונו היו הרחקת חזבאללה אל מצפון לנחל ליטני והכנסת כוח בין־לאומי לחוות שבעא שבהר דב ולצפון הכפר ע'ג'ר. האמריקנים שלחו למזרח התיכון את השליח המיוחד עמוס הוכשטיין לנסות "לתפור" תהליך הסדרה והסכם בין ישראל ללבנון, בדומה להסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון, במטרה ליצור הרחקה קבועה של חזבאללה מהגבול באמצעים דיפלומטיים ולמנוע מלחמה כוללת בזירה הצפונית.
העמדה הלבנונית הדורשת תיקון בסימון 13 נקודות בגבול היבשתי אינה עולה בקנה אחד עם התקבעות הגבול היבשתי בחסות האו"ם. בשנת 2000 עת האו"ם אישר שהנסיגה מרצועת הביטחון של ישראל הביאה אותה לקו הגבול הבין-לאומי החופף לגבול בין המנדט הבריטי בארץ ישראל למנדט הצרפתי בלבנון וסוריה – הסכם ניוקומב-פולה 1923, ולקו הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות משנת 1949, קו שאומץ גם בהסכם ישראל–לבנון 1983.
ביוני 2024, מלאני ג'ולי, שרת החוץ של קנדה, עדכנה את שר החוץ ישראל כ"ץ כי קנדה נערכה צבאית להוציא את 45 אלף אזרחיה מלבנון מחשש שתפרוץ מלחמה.
ב-22 ביוני בהצהרה, משרד החוץ של כווית ביקש מאזרחיו לעזוב את לבנון בהקדם האפשרי. במשך גם ערב הסעודית.
רשת NBC האמריקנית דיווחה ב-28 ביוני כי ארצות הברית קירבה נכסים צבאיים, ביניהם ספינת קרב, לישראל ולבנון, במטרה להיערך לפינוי אמריקנים אם המצב יחמיר, לצד תיאום עם בעלות בריתה הקרובות.
מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה אמר שהארגון משיג את מטרותיו בעימות מול ישראל. לדבריו, חמאס נושא ונותן בשם הציר כולו, וחזבאללה יסכים למה שחמאס יסכים.
לאחר ההתנקשות בפואד שוכר, מדינות נוספו קראו לאזרחיהן לעזוב את לבנון. באוגוסט 2024, צרפת ואיטליה קראו לאזרחיהן לעזוב "בעקבות הידרדרות המצב", ובכך הצטרפו לארצות הברית, בריטניה ולמדינות נוספות – בהן ערביות. שוודיה אף סגרה את השגרירות.
קפריסין הסכימה להפוך לאי מקלט במקרה של התעצמות המלחמה בלבנון, שתביא לפינוי בזק של רבבות אירופאים. מיטות שדה נפרסו בבתי ספר בעיר לרנקה ומתחמים הוכנו לאירוח עשרות אלפי פליטים.
ב-19 בספטמבר שר החוץ הבריטי קרא לאזרחי בריטניה לעזוב הכי מהר שאפשר את לבנון וסוריה.
ב-20 בספטמבר נשיא צרפת עמנואל מקרון הוציא הודעה מצולמת שבה הוא אמר שצרפת לצד אזרחי לבנון. הוא הוסיף ואמר שהוא שוחח עם בכירים בממשלת לבנון וישראל ואמר לבכירים בישראל שלבנון צריכה להישמר מחוץ למלחמה, אבל זה תלוי בממשלת לבנון אם תהיה מלחמה או לא.
ב-23 בספטמבר קראה סין לאזרחיה לצאת מלבנון בהקדם האפשרי, בנוסף שר החוץ של סין נפגש עם שר החוץ של לבנון בניו יורק ואמר לשר החוץ שהם עומדים עם לבנון במלחמה.
ב-25 בספטמבר בריטניה קראה לאזרחיה לצאת מלבנון בהקדם האפשרי בפעם השנייה וצבא בריטניה שלח 700 חיילים לקפריסין. באותו היום, פורסם כי ארצות הברית הובילה מאמץ דיפלומטי חדש לסיום העימותים בעזה ובלבנון, תוך קישור שני העימותים כחלק מיוזמה אחת. לפי הפרסום, זו הפעם הראשונה שבה שתי החזיתות היו מקושרות כחלק מהיוזמה הדיפלומטית של ארצות הברית. במהלך הלילה, ארצות הברית וצרפת פרסמו הצהרה משותפת, עם האיחוד האירופי ומדינות נוספות, שבה קראו להפסקת אש מיידית של 21 יום בין ישראל לחזבאללה.
ב-26 בספטמבר צה"ל מיתן את התקיפות בלבנון נוכח מגעים להפסקת אש ותקף מחסני אמל"ח ותשתיות טרור בעצימות נמוכה. לפי דיווח ערבי, ישראל וחזבאללה דחו את ההצעה להפסקת אש שהציגו נשיא צרפת, עמנואל מקרון, ונשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, ומדינות נוספות. מאוחר יותר, בהודעה שפרסם באנגלית בלבד, הודיע ראש הממשלה נתניהו שהוא "שותף למטרות של היוזמה האמריקנית להפסקת אש בלבנון".
ב-3 באוקטובר הודיעו יוון וקפריסין שרוב אזרחיהן שהיו בלבנון פונו מלבנון. בנוסף ביום זה בריטניה התחילה לפנות בספינות את אזרחיה.
ב-8 באוקטובר, אמר מי שהיה סגנו של נסראללה המת, נעים קאסם, שהוא "מסכים להפסקת אש בלי תנאים. תחילה הפסקת אש שתושג באמצעים דיפלומטיים, ואחר כך נדון על כל הפרטים".
ראש המוסד, דדי ברנע, אמר לפני כן לראש ה-CIA, ביל ברנס, כי כל הסכם עתידי על הפסקת אש עם חזבאללה בלבנון, יהיה חייב לכלול גם עסקת חטופים עם חמאס ברצועת עזה.
ב-15 באוקטובר סגן מזכ"ל חזבאללה נעים קאסם אמר כי "...דבקנו בדרישה להפסקת אש בעזה – ולא נענינו לבקשתם להפריד את לבנון מעזה."
ב-21 באוקטובר בבוקר, ראש ממשלת לבנון נג'יב מיקאתי, אמר כי ממשלתו קיבלה החלטה להתחייב לבצע את החלטה 1701 בשלמותה. לדבריו, נציגי חזבאללה שיושבים גם הם בממשלה – הסכימו לכך. בשבוע הקודם, ממשלת ישראל הגישה את תנאיה להפסקת אש. התנאים כוללים חופש פעולה אווירי ברחבי כל לבנון, ואת האפשרות לתקוף את חזבאללה במקרה שיחזור לגבול. עמוס הוכשטיין, שליחו המיוחד של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, הגיע ב-21 באוקטובר ללבנון וניסה לקדם את החלטה 1701 עם שינויים. בתגובה ממשלת לבנון דחתה את ההצעה ואמרה שלא תסכים לשינויים להחלטה 1701, וגם ישראל דחתה את ההצעה ודרשה יישום של החלטה 1559. לאחר שמאמצי התיווך של עמוס הוכשטיין נכשלו, צרפת טענה שהיא מנהלת משא ומתן עם איראן להפסקת אש. בתגובה, ישראל אמרה שלצרפת אין זכות לנהל את המשא ומתן, לבנון דרשה מצרפת לא להתערב "בענייניה", ואיראן הכחישה את ההתערבות. ב-22 באוקטובר לאחר שעמוס הוכשטיין עזב את לבנון, חזבאללה חשף את מתווה ההפסקת אש שהוא קידם. המתווה כולל הוספת מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי בלבנון, כמו גם הרחבה של פעולת הכוחות הבין-לאומיים בחופי לבנון, כולל הנמלים הימיים בלבנון ובדיקת ספינות, פריסת צוותי פיקוח בשדות תעופה אזרחיים פעילים או סגורים, והקמת מגדלי שמירה ומחסומים לאורך הגבול בין לבנון לסוריה. חזבאללה דחה את ההצעה והודיע שלא יסכים להצבת יוניפי"ל בכל אזור שהוא לא מדרום לליטני. בנוסף חזבאללה לא הסכים לצירוף מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי.
לאחר שעמוס הוכשטיין עזב את לבנון, חזבאללה חשף את מתווה ההפסקת אש שהוא קידם. המתווה כולל הוספת מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי בלבנון, כמו גם הרחבה של פעולת הכוחות הבין-לאומיים בחופי לבנון, כולל הנמלים הימיים בלבנון ובדיקת ספינות, פריסת צוותי פיקוח בשדות תעופה אזרחיים פעילים או סגורים, והקמת מגדלי שמירה ומחסומים לאורך הגבול בין לבנון לסוריה. חזבאללה דחה את ההצעה והודיע שלא יסכים להצבת יוניפי"ל בכל אזור שהוא לא מדרום לליטני. בנוסף חזבאללה לא הסכים לצירוף מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי. לאחר שישראל קיבלה את המתווה לפי דיווחים גם היא דחתה את המתווה עקב החקירות של מחבלי חזבאללה ביום לפני.[דרוש מקור]
ב-29 באוקטובר היו דיווחים על התגבשות הסכם לסיום הלחימה באזור. ב-30 באוקטובר, בכירים ישראלים אמרו כי ישראל וארצות הברית הגיעו להבנות ראשוניות לגבי העקרונות להסדר מדיני לסיום המלחמה בלבנון.
ב-31 באוקטובר, לאחר ביקור עמוס הוכשטיין, גורמים ישראליים אמרו שאין סיכויים להפסקת אש לפני הבחירות בארצות הברית. לאחר הבחירות, נמשכו המגעים והוחלפו טיוטות.
ב-24 בנובמבר, מקורות בביירות, בוושינגטון ובירושלים אישרו כי ישראל נתנה אור ירוק לחתימה על הסכם הסדר בלבנון, בכפוף להחלטה סופית של הקבינט הישראלי. שליחו המיוחד של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, עמוס הוכשטיין, הודיע על כך ללבנון באותו הערב. ההסכם אושר בקבינט ב-26 בנובמבר 2024.
בפברואר 2025 ביקרה בבירות מורגן אורטגוס – סגנית השליח המיוחד למזרח התיכון של ארצות הברית סטיב ויטקוף. במהלך מסיבת עיתונאים אמרה כי ישראל הצליחה להביס את חזבאללה, וארצות הברית מברכת אותה על כך. כמו כן, אסור שחזבאללה יטיל אימה על העם הלבנוני ויהיה חלק מהממשלה הבאה.
ב-18 בפברואר 2025, נשיא צרפת עמנואל מקרון דרש מישראל לסגת בצורה מלאה מלבנון. בתגובה, ישראל הצהירה שצבא לבנון לא ממלא את חלקו בהסכם, וממשלת לבנון ביקשה ממקרון לא להתערב.