stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התאחדות האגרוף העולמית

| --- | --- |

 פעילות:  התאמת קרבות אגרוף
 מטה הארגון:  פנמה פנמה סיטי, פנמה
 נשיא:  ג'ילברטו מנדוסה
 יושב ראש:  Gilberto Mendoza, Jr. 
 תקופת הפעילות:  1962–הווה (כ־63 שנים)
 wbaboxing.com
 
התאחדות האגרוף העולמית (באנגלית: World Boxing Association;‏ בראשי תיבות: WBA) הוא איגוד האגרוף המקצועי הבינלאומי הוותיק ביותר. זהו אחד מארבעת ארגוני האגרוף החשובים (לצד IBF ,WBC ו-WBO) המתאמים קרבות אגרוף ברמה עולמית.
בשנת 1921 הוקם בארצות הברית ארגון התאחדות האגרוף הלאומית (National Boxing Association). בשנת 1962, שם הארגון שונה להתאחדות האגרוף העולמית.
דירוג WBA

דירוג התאחדות האגרוף העולמית כולל את המתאגרפים החזקים בעולם בשבע עשרה קטגוריות משקל. עדכונים מתפרסמים מדי חודש באתר הרשמי של הארגון.
הערות שוליים

↑  https://www.wbaboxing.com/wba-ranking
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n98076672  VIAF: 147929626   WorldCat (עם VIAF): 147929626
חיים כהן (שף)

| --- | --- |

 לידה:  21 במרץ 1960 (בן 64) קריית שלום, תל אביב - יפו, ישראל ישראל
 סגנון בישול:  המטבח הצרפתי  המטבח האיטלקי  המטבח הים-תיכוני  המטבח האסייתי  פיוז'ן
 השכלה:  רוז'ה ורז'ה, צרפת
 מסעדות:  קרן  דיקסי  פילדלפיה  יפו תל אביב (תל אביב יפו)  קפה פיצי (עם אשתו)
 טלוויזיה:  "שום, פלפל ושמן זית" (הערוץ הראשון, כיום בכאן 11)  "מועדון ארוחת הערב" (ערוץ 2, שידורי קשת)  "רישיון ליהנות" (ערוץ 2, קשת)  "מאסטר שף" (ערוץ 2, קשת 12)  "מבשלים ביחד" (ערוץ 2, קשת)  "הכי טעים שיש" (ערוץ 2, קשת)  "MKR המטבח המנצח" (קשת 12)
 ספרים:  חיים כהן מבשל  חיים כהן מבשל עם פיקאסו: חגיגה ים-תיכונית  חיים כהן ואלי לנדאו מבשלים  חיים כהן ואלי לנדאו מבשלים 2
חיים כהן (נולד ב-21 במרץ 1960) הוא שף, מסעדן, מגיש טלוויזיה ומחבר ספרי בישול ישראלי. יועץ קולינרי למסעדה המחזיקה בכוכב מישלן. חבר מסדר אבירי הגריל.
חיים אישיים

כהן נשוי לסיגל, עורכת דין במקצועה, המנהלת כיום את עסקיו. לזוג שתי בנות ובן והם מתגוררים בסביון.
בבעלותו רכבי אספנות.
ספרי בישול שכתב

חיים כהן מבשל, הוצאת בבל, 2002.
חיים כהן מבשל עם פיקאסו: חגיגה ים-תיכונית, הוצאות דניאלה די-נור ומודן, 2002.
חיים כהן ואלי לנדאו מבשלים, הוצאת כתר, 2006.
חיים כהן ואלי לנדאו מבשלים 2, הוצאת כתר, 2008.
תוכניות טלוויזיה שהגיש

חיים כהן מגיש מספר תוכניות בישול מצליחות;
שום, פלפל ושמן זית (עם אורחים) - משודרת ב"כאן 11", בעבר שודרה גם בערוץ 1 ובערוץ 33.
מועדון ארוחת הערב (עם מארינה מקסימיליאן בלומין) - שודרה בערוץ 2 במסגרת "שידורי קשת".
רישיון ליהנות (עם אלי אילדיס) - שודרה ב"ערוץ 2" ב"זכיינית קשת".
מבשלים ביחד (עם אייל שני) - שודרה ב"ערוץ 2" ב"זכיינית קשת".
מאסטר שף (עם אייל שני, מיכל אנסקי וישראל אהרוני) - משודרת בקשת 12, בעבר שודרה ב"ערוץ 2".
הכי טעים שיש (עם יונתן רושפלד) - שודרה בערוץ 2 ב"זכיינית קשת".
MKR המטבח המנצח (עם רותי ברודו) - משודרת בערוץ "קשת 12".
לקריאה נוספת

נתן דונביץ', מקיוסק גזוז עד מסעדת שף - מאה שנות אוכל בתל אביב, הוצאת אחוזת בית, 2012; עמ' 18, 215, 292, 394, 402-396, 448, 458.
אירית שנקר, להיות מסעדנית - מקרן עד דיקסי: אוטוביוגרפיה ניהולית, הוצאת מטר, 2017.
הערות שוליים

↑  סימוכין: ראה ספרו בהקדמה. כתבה על סיפור חייו רננה פרס, ריאיון עם חיים כהן, מגזין "שפים"
↑  הגר כוכבי, ‏"גדלתי עם התחושה שאני בר מזל", באתר ‏מאקו‏, 27 ביולי 2015
↑  קרן צוריאל-הררי, השף חיים כהן ושותפתו אירית שנקר סוגרים בסוף פברואר את מסעדת קרן בגבול ת"א-יפו, גלובס, 29 בינואר 2003
↑  דניאל רוגוב, נסגרת מסעדת קרן בתל אביב, באתר הארץ, 29 בינואר 2003
↑  מיכל פלטי, חיים כהן השתלט על דיקסי, עכבר העיר, 14 במאי 2008
↑  הדרך של חיים כהן למסעדת "יפו תל אביב", באתר כלכליסט, 20 בספטמבר 2011
↑  "כוכבי מישלן ישראלים בשמי אמסטרדם | ישראל היום". ישראל היום. נבדק ב-2018-08-17.
↑  תיקי גולן, השף חיים כהן יפעיל את מזנוני הכנסת והאירוח במשכן, באתר ynet, 3 באפריל 2023
↑  בטעם של פעם: חיים כהן מעצב בדיוק כפי שהוא מבשל - בניין ודיור, באתר בניין ודיור, ‏20 בספטמבר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297279105171  ISNI: 0000 0000 8007 9572  LCCN: no2007017475  VIAF: 97221837   WorldCat (עם VIAF): 97221837
אברהם אהרן יודלוביץ'

| --- | --- |

הרב אברהם אהרן יודלוביץ
 לידה:  1850 ה'תר"י 
 פטירה:  1930 (בגיל 80 בערך) ה' בשבט ה'תר"צ 
 מקום פעילות:  רוסיה מנצ'סטר ניו יורק
 תקופת הפעילות:  ?–1930 
 השתייכות:  מתנגדים 
 תחומי עיסוק:  רב קהילה
 רבותיו:  הרב מאיר מארים שאפיט
 חיבוריו:  שו"ת "בית אב", ספר "אב בחכמה" ועוד.
 
 תפקידים נוספים:  רב הכולל לאגודת הקהילות בניו יורק, ונשיא אגודת הרבנים המטיפים של ארצות הברית וקנדה.
 
הרב אברהם אהרן יודלוביץ (ה'תר"י - 1850 - ה' בשבט ה'תר"ץ - 1930) שימש כרב במנצ'סטר ובבוסטון ולימים היה רב ואב בית דין לאנשי בית הכנסת קהל עדת ישורון של אנשי לובץ' בניו יורק, רב הכולל לאגודת הקהילות בניו יורק ונשיא אגודת הרבנים המטיפים של ארצות הברית וקנדה. התפרסם רבות בזכות ספריו, אך בעיקר בעקבות פסיקה חדשנית בדיני חליצה.
תולדותיו

נולד לשאשא ולר' בנימין בונם בנובהרדוק שברוסיה הלבנה.
אמו הייתה אחותו של הרב מאיר מארים שאפיט (נפטר ב-1873), רבה של קוברין ומחבר הספר "ניר", פירוש על התלמוד ירושלמי וכן ספר "לולאות" על שני התלמודים. כמו כן, היה צאצא של המהר"ם פדובה ושל המהרש"ל, הרמ"א ומהר"י מינץ.
הרב יודלוביץ למד אצל דודו הרב מאיר מארים שאפיט מגיל 11, במשך חייו הרבה להדגיש ייחוס זה. לאחר כשש שנים הלך ללמוד בישיבת וואלוז'ין שם שהה כשנה. נסמך לרבנות על ידי הרב יום טוב ליפמן הלפרין, מחבר ספר "עונג יום טוב". החל משנת 1874 שימש הרב יודלוביץ בערים רוסיות אחדות כקונסטנטניה (אנ'), משם עבר למנצ'סטר, ולאחר שש שנים עבר לבוסטון והיה לראב"ד בבית מדרש שערי תפילה. ועקב קשיי פרנסה נאלץ לבסוף לעבור לניו יורק. בתחילה שימש כר"מ וראש ישיבה בישיבת רבי יצחק אלחנן, ולאחר מכן כרב קהילת בעיאן - הסמוכה לניו יורק, עד שבשנת ה'תרע"ט התקבל כרב "קהל עדת ישורון, קהילה של בני לובץ'. שם הוא כיהן כשתים עשרה שנה, עד פטירתו. בית הכנסת המפואר של קהילתו הפך ברבות השנים למוזיאון.
משנתו

היה סופר פורה בכל מקצועות התורה, ונערץ על ידי רבים. כך במכתב לספרו "בית אב" כתב הגדול ממינסק כי ”דרכו בקודש - דרך הישר, והוא קולע אל המטרה בדברים נכונים וברורים, ובראיות ישרות, ויצאתי מגדרי לעשות רצונו”. בשנת ה'תר"ן שלח הרב יום-טוב ליפמן לוין - מלפנים רבה של מיר ורב בברוקלין, את נכדיו ודייניו אל אכסנייתו כדי לשמוע ממנו דברי תורה. כן היה מיודד עם האדר"ת. בספר שדי חמד מצטט פעמים רבות מספריו.
לרב יודלוביץ היו חידושים ייחודיים בתחום הפסיקה ההלכתית, כך בנידון שליחת שם חולה לצדיק בשבת, תוך איסור אמירה לעכו"ם בשבת, כתב באחת מתשובותיו:
בהיותי רב ואב"ד בעיר קאנסטאנטין ראיתי שהיו שולחים ציר עכו"ם בשבת להגיד להצדיק אדמו"ר שלהם שיתפלל על חולה, ודעתם היה כי גם ע"י עצמם מותר לנסוע להרב, דאם מותר לחלל שבת לנסוע אחרי רופא ערל כ"ש לנסוע לצדיק. ובעיני היה לפלא גדולה שלא ראיתי מימי... ומטעמא דספק נפשות להקל א"כ ה"נ דמותר לחלל שבת לנסוע להצדיק מטעמא דפן ואולי יעורר רחמים על החולה ולכן הנחתי לבני עירי מנהגם ולא מחיתי בהם ובאמת גם אם הייתי מוחה בזה לא היו שומעין לי והיו חושבים אותי לפוגע בכבוד הצדיק והרבי שלהם ובכגון דא ודאי טובה השתיקה
כך התיר שריפת גופת המת - אם ציווה על כך קודם מותו, או אם רשויות המדינה דורשות זאת, עם זאת הסתייג וכתב:
אך לאשר מי בא בסוד רפואתו, לכן ודאי צריך כל אדם לחוש לנפשו, ואולי הוא בכלל כל המשנה ידו על התחתונה ויהיה מעוות לא יוכל לתקן... וטוב שיעשו השריפה ע"י עכו"ם, ואח"כ קבורה
אולם חידושו הגדול ביותר הוא פסק הלכה הנוגע לדיני חליצה, פסיקה שעוררה ויכוח גדול, ובעקבותיה הוציא את ספרו "אב בחכמה" לגיבוי פסיקתו, הספר יצר תהודה רבה:
ויהי כאשר יצא ספרו זה לאור, הטיל רעש גדול בין גדולי ההוראה בארץ ובחו"ל, כי פסק שם נגד הקבלה והמסורת של רבותינו ז"ל, ותמהו על גאון עצום זה אשר כל ימיו לחם והכה על קדקדן של המחדשים והמתקנים המגלים פנים בתורה שלא כהלכה מקדם, מה ראה לפסוק ככה, אמנם הי' זה רק כשגגה היוצא מלפני השליט
בספר ביטויים חריפים על אחדים מהחולקים עמו, בעיקר על הרב יוסף רוזין. לימים סיפר הרב ראובן כ"ץ, שאמר לו הרב יודלוביץ בערוב ימיו שחוזר הוא מפסיקתו.
משפחתו

בנו בכורו הרב חיים מאיר מארים יודלוביץ - חתנו של הרב אליהו משה לוין מחבר ספר "יד אליהו" ורבה של ז'לודוק שברוסיה. כיהן בתחילה כרב בבית כנסת 'סטריינזשוויס' שבמנצ'סטר, ולאחר מכן כיהן כרבה של סויטהנד (אנ') שבאנגליה, רבים מחדושיו נדפסו בספרי אביו בשמו. בן נוסף הוא בנימין בייניש. יצחק לייב (נפטר צעיר), וכן ד"ר ירחמיאל יודלוביץ, בפליינפילד שבניו ג'רזי. חתנו הוא הרב שלמה שלאסברג במנצ'סטר.
ספריו

עלים למבחן, פלפולים מצעירותו, באתר היברובוקס
שו"ת בית אב קמא, באתר היברובוקס
שו"ת בית אב תנינא, על הלכות עירובין, באתר היברובוקס
שו"ת בית אב תליתאי, על הלכות שחיטה וטריפות, באתר היברובוקס
שו"ת בית אב חמישאי, על יורה דעה, באתר היברובוקס
שו"ת בית אב שביעאי, על אבן העזר, באתר היברובוקס
אב בחכמה, באתר היברובוקס
תפוחי זהב, באתר היברובוקס
דרש אב בראשית, באתר היברובוקס
דרש אב שמות, באתר היברובוקס
דרש אב ויקרא, באתר היברובוקס
דרש אב במדבר, באתר היברובוקס
דרש אב דברים, באתר היברובוקס
יד ה', על מגילת אסתר, באתר היברובוקס
יד צר - על מגילת איכה, באתר hebrewbooks
המצפה - כתב עת (ירחון) תורני, שיצא לאור בעריכתו של הרב יודולביץ בשנים תר"ע - תרע"א. באתר HebrewBooks.
השאיר בכתובים:
בית אב רביעאי על יורה דעה
בית אב שתיתאי על חושן משפט
בית אב שביעאי חלק ב על אבן העזר.
חבת אב על הגדה של פסח.
חיבור על ספר הכל-בו.
ביאורים על ספר פסקי ריקנאטי ישורון, ניו יורק-ירושלים, אדר תשנ"ז. באתר hebrewbooks
כתב הסכמות לכמה וכמה ספרים אחד מהם מופיעה בראש הספר ישועה גדולה של הרב גדליה סילברסטון (נדפס בתרס"ד).
הערות שוליים

↑  התאריך לפי הכיתוב על מצבתו, במאמר הביוגרפי של ברגר שמובא בפרק "קישורים חיצוניים", נכתב ד' בשבט.
↑  אתר רחוב אלדרידג'.
↑  מתוך הקדמת המחבר בספרו בית אב תליתאי
↑  ראו גם מה שכתב הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל בקונטרס שליחות בחליצה, שנדפס בשו"ת משפטי עוזיאל, חלק אבן העזר סי' פח
↑  ראו מאמר "אב לחכמים" בישורון (הובא בקישורים חיצוניים) עמוד תרצ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310300505171  ISNI: 0000 0000 5476 3012  LCCN: nr95020689  VIAF: 7280833   WorldCat (עם VIAF): 7280833 
עם הרב גבריאל זאב מרגליות. 1925
1993 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1993  בטלוויזיה |  |
< · 1991 · 1992 — 1993 — 1994 · 1995 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1993 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
4 בנובמבר – תחילת שידוריו המסחריים של ערוץ 2 בטלוויזיה בישראל.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1993

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1993. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1993.
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה / תוכנית | רשת השידור המקורית |
| --- | --- | --- |
| 1 בינואר | ד"ר קווין, רופאה במערב | CBS |
| 3 בינואר | מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 | סינדיקציה |
| 20 בינואר | הנוסע בזמן | PTEN |
| 31 בינואר | רצח מאדום לשחור | NBC |
| 22 בפברואר | בבילון 5 | PTEN |
| 8 במרץ | ביוויס ובאטהד | MTV |
| 28 באוגוסט | מייטי מורפין פאוור ריינג'רס | Fox Kids |
| 30 באוגוסט | לייט שואו עם דייוויד לטרמן (אנ') | CBS |
| 10 בספטמבר | תיקים באפלה | Fox |
| 10 בספטמבר | ביל ניי חובב המדע (אנ') | PBS/סינדיקציה |
| 12 בספטמבר | לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן | ABC |
| 13 בספטמבר | לייט נייט עם קונאן או'בריאן (אנ') | NBC |
| 13 בספטמבר | אנימאניאקס | Fox Kids |
| 16 בספטמבר | פרייז'ר | NBC |
| 18 בספטמבר | האופנוברים ממאדים | סינדיקציה |
| 20 בספטמבר | עולמו של דייב | CBS |
| 21 בספטמבר | NYPD Blue | ABC |
| 24 בספטמבר | ילד פוגש עולם | ABC |
| 25 בספטמבר | ווקר | CBS |
| 3 בנובמבר | נני | CBS |
סדרות חדשות ששודרו ב-1993 ברשתות הטלוויזיה האמריקניות בשעות הפריים טיים
"פרייז'ר"
"מייטי מורפין פאוור ריינג'רס"
בישראל
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות הישראליות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בישראל במהלך שנת 1993. לרשימה מקיפה יותר של הפקות טלוויזיוניות ישראליות ששודרו בישראל לראשונה בשנה זו, ראו קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1993.
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה / תוכנית | סוגה | רשת השידור המקורית |
| --- | --- | --- | --- |
| נובמבר 1993 | ששטוס | שעשועון | ערוץ הילדים |
| נובמבר 1993 | גלגל המזל | שעשועון | ערוץ 2 (קשת) |
| 4 בנובמבר | החמישייה הקאמרית | מערכונים וסאטירה | ערוץ 2 (טלעד) |
| 4 בנובמבר | חלום עליכם | תוכנית לילדים | ערוץ 2 (רשת) |
| 5 בנובמבר | מרגול | תוכנית אירוח | ערוץ 2 (קשת) |
| 5 בנובמבר | שישי חי | תוכנית אירוח | ערוץ 2 (קשת) |
| 8 בנובמבר | לילה גוב | תוכנית אירוח | ערוץ 2 (טלעד) |
| 22 בדצמבר | סטרייט ולעניין | קומדיית מצבים | הערוץ הראשון |
| 1993 | זומביט | תוכנית בנושאי מחשבים | הטלוויזיה החינוכית הישראלית |
| 1993 | מוסיכף | תוכנית לילדים בנושא מוזיקה קלאסית ומחול | ערוץ 2 (רשת) |
| 1993 | אין עם מי לדבר | סאטירה | ערוץ 2 (רשת) |
| 1993 | בטברנה | תוכנית אירוח מוזיקלית | הערוץ הראשון |
במדינות אחרות
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה | סוגה | ארץ מקור | רשת השידור המקורית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21 בפברואר | שפתון על צווארונך | קומדיה רומנטית  מוזיקלית | הממלכה המאוחדת | ערוץ 4 |
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1993

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בארצות הברית
| תאריך שידור הפרק האחרון | שם הסדרה | שנת עלייה לשידור |
| --- | --- | --- |
| 15 בינואר | סנטה ברברה (אנ') | 1984 |
| 24 במרץ | דוגי האוזר | 1989 |
| 5 במאי | זינוק לאתמול | 1989 |
| 12 במאי | שנות הקסם | 1988 |
| 20 במאי | חופשי על הבר | 1982 |
| 22 במאי | הצלצול הגואל | 1989 |
| 13 ביוני | פרקר לואיס | 1990 |
| 25 ביוני | לייט נייט עם דייוויד לטרמן (אנ') | 1982 |
| 9 ביולי | עולם אחר | 1987 |
| 6 באוגוסט | קרובים רחוקים מאוד | 1986 |
נולדו

21 בינואר - תובל שפיר, מדבב, זמר ושחקן ישראלי. מוכר בעיקר מהופעותיו בסדרות "גאליס" ו"כפולה".
19 בפברואר - ויקטוריה ג'סטיס, שחקנית וזמרת-יוצרת אמריקנית. מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד הדמות טורי וגה בסדרה "ויקטוריוס".
23 בפברואר - אליענה מגון, במאית תיאטרון, שחקנית, מדבבת ומוזיקאית ישראלית. מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד אושר לוי בסדרה "השיר שלנו".
4 במרץ - בובי קריסטינה בראון, אישיות טלוויזיה ריאליטית אמריקאית, אשת תקשורת וזמרת. (נפטרה ב-2015)
12 במרץ - דניאל אסייג, סטנדאפיסט, זמר, תסריטאי ושחקן ישראלי.
10 באפריל - סופיה קרסון, שחקנית וזמרת אמריקאית. בטלוויזיה היא מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד אווה ג'לאלי בסדרה "שקרניות קטנות: הפרפקציוניסטיות".
29 באפריל - טום באום, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושחקן ישראלי. מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד אסי צור בסדרה "Oboy".
13 במאי - דבי ראיין, שחקנית וזמרת אמריקאית. התפרסמה בתור ביילי פיקט בסדרה הקומית "החיים היפים על הסיפון" ובתור ג'סי פרסקוט בסדרה "ג'סי".
14 במאי - מירנדה קוסגרוב, שחקנית וזמרת אמריקנית, המוכרת מתפקידה הראשי בדמות קרלי שיי בקומדיית המצבים "iCarly" בערוץ ניקלודיאון.
1 ביוני - לני כהן, שחקנית, יוטיוברית ומדבבת ישראלית. מוכר בעיקר מהופעותה בתפקיד הגר בסדרה "מועדון החנונים".
26 ביוני - אריאנה גרנדה, זמרת, פזמונאית ושחקנית אמריקאית. בטלוויזיה היא מוכרת במיוחד מהופעותה בסדרות "ויקטוריוס" ו"סאם וקאט".
26 ביולי - אליזבת גיליס, שחקנית, זמרת ומדבבת אמריקאית. מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד ג'ייד ווסט בסדרה "ויקטוריוס".
1 באוגוסט - עומר דרור, שחקן, זמר ודוגמן ישראלי. מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד בן חממה בסדרה "כפולה".
5 בדצמבר - טום יפת, שחקן ישראלי. מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד לירון ביטון בסדרה "שכונה".
נפטרו

29 בינואר – עדנה פלידל, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית (נולדה ב-1931)
30 בנובמבר – אוריאלה וייט, שחקנית ורקדנית ישראלית (נולדה ב-1949)
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
הסמל המקורי של ערוץ 2 בתחילת ימיו
סטן לבנסון

סטנלי אלן "סטן" לבנסון (באנגלית: Stanley Allen "Stan" Levenson;‏ 6 בפברואר 1938 – 8 בינואר 2016) היה אצן יהודי-קנדי, אלוף קנדה (1956) ואלוף המכביה (השישית 1961) בריצת 100 מטר ופעמיים אלוף קנדה (1956 ו-1958) בריצת 200 מטר.
ביוגרפיה

לבנסון נולד וגדל בטורונטו, אונטריו.
ביוגרפיה > 1956

באליפות קנדה באתלטיקה שנערכה בהמילטון אונטריו ב-25 באוגוסט 1956 זכה לבנסון בשתי מדליות זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.8 שניות, לפני ג'וזף פורמן (אנ') וג'ק פרינגטון (אנ') ובריצת 200 מטר בתוצאה של 21.9 שניות, לפני ג'ק פרינגטון וליירד סלון (אנ'). באולימפיאדת מלבורן (1956) הוא סיים במקום עשירי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.7 שניות (10.94 שניות, תוצאה אלקטרונית), בשלב רבע הגמר הוא קבע תוצאה של 10.8 שניות (10.93 שניות, תוצאה אלקטרונית).
ביוגרפיה > 1958

באליפות קנדה באתלטיקה שנערכה ססקטון ב-21 ביוני 1958 זכה לבנסון בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת 220 יארד בתוצאה של 21.9 שניות לפני מייק אגוסטיני מטרינידד וטובגו(אנ') (22.1 שניות) וג'יי וורנר (22.3 שניות) ומדליית כסף בריצת 100 יארד בתוצאה של 9.6 שניות, אחרי מייק אגוסטיני (9.6 שניות). חודש לאחר מכן, במשחקי חבר העמים שנערכו בקארדיף, ויילס ביולי אותה שנה הוא סיים פעמיים במקום רביעי, בריצת 220 יארד בתוצאה של 21.51 שניות ובריצת שליחים 4x110 יארד בתוצאה של 41.74 שניות.(גר')
ביוגרפיה > 1961

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכו בסוף אוגוסט 1961 זכה לבנסון במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.6 שניות, לפני ג'ון שפיגל (10.6 שניות) וסטן פריד (10.7 שניות), שניהם מארצות הברית. הוא פרש מגמר ריצת 200 מטר, לאחר שבעת החימום נפגע מכדור ברזל ברגלו.
שיאים אישיים

ריצת 100 יארד: 9.6 שניות (1958)
ריצת 100 מטר: 10.6 שניות (1961)
ריצת 200 מטר: 21.9 שניות (1956)
הערות שוליים

1 2  CANADIAN CHAMPIONSHIPS MEDALLISTS/ MÉDAILLÉS DES CHAMPIONNATS CANADIENS 1900-2015
↑  יומן ה"מכביה", דבר, 31 באוגוסט 1961
↑  הקנדי לוינסון רץ 100 מ' ב-10.6 שניות, דבר, 31 באוגוסט 1961
↑  יומן ה"מכביה", דבר, 1 בספטמבר 1961
↑  גובנר הדף כדור ברזל - 18,32, למרחב, 1 בספטמבר 1961
רפאבליק סיטי

| --- | --- |

מבט אווירי על העיר
 מדינה / טריטוריה:  הרפובליקה המאוחדת של ארבעת האומות
 ראש העיר:  ראשת העיר ז’ו לי
 רשות מחוקקת:  בעבר: מועצת הרפובליקה המאוחדת  כיום: מוסד הנשיאות
 תאריך ייסוד:  לאחר סיום מלחמת מאה השנים
 על שם:  הרפובליקה המאוחדת של ארבעת האומות
 שמות קודמים:  טיינהאישי, עגור הדג
   מיקום הרפובליקה המאוחדת בעולם האווטאר
רֶפְאָבּלִיק סיטי (נקראת לעיתים: רִפָבְּלִיק סיטי; בכתב סיני: 共和城; באנגלית: Republic City; האזור בשטחה נקרא בעבר טָיינהַאישִי ולאחר מכן עגור הדג) היא עיר בדיונית המופיעה בסדרת הטלוויזיה המונפשת "האגדה של קורה" ובספרי הקומיקס של הזיכיון האמריקאי "אווטאר: כשף האוויר האחרון".
עיצובה של העיר הבדיונית, המתואר בתור "אם מנהטן הייתה באסיה", הושפע משנות ה-20 ומכיל בתוכו אלמנטים אדריכליים של אמריקה ואירופה מתקופת זמן זו בסגנון סטימפאנק.
העיר היא בירת הרפובליקה המאוחדת של ארבעת האומות אשר הוקמה בשנים שלאחר מלחמת מאה השנים, על ידי אווטאר אנג ושליט האש צוקו בשטחי מושבות אומת האש בממלכת האדמה. העיר החלה את דרכה כמושבה בסגנון כפרי לחופי מפרץ יואה, אך היא חוותה תהליכי תיעוש והתפתחה עם השנים למטרופולין הגדול ברפובליקה עם גורדי שחקים מוקדמים ומבנים תרבותיים מפוארים. ובעלת שימוש נרחב ברכבים, אופנועים וספינות אוויר.
אוכלוסיית העיר מגוונת ביותר כמו רוב ערי הרפובליקה והיא מונה מיליוני בני אדם, כשפים ולא כשפים. במועצת הרפובליקה המאוחדת אשר ממוקמת בעיר היו נציגים מכל ארבעת האומות עד להחלפת שיטת השלטון במוסד נשיאותי.
אטימולוגיה

בדיבוב לגרמנית נקראת העיר בשם "רפובליקה" ("Republica"), בדיבוב היווני נקראת "עיר הדמוקרטיה" ("Democratic City") ובהולנדית נקראת "רבופליקיזציה" ("Republicasia").
היסטוריה בדיונית

| --- | --- |
 :  ראו גם – יקום אווטאר: כשף האוויר האחרון
היסטוריה בדיונית > התיישבות מוקדמת

| --- | --- |
 :  ראו גם – הקרע (קומיקס)
לאחר הפרדת עולם הרוחות ועולם בני האדם, התיישבו בני האדם באזור והקימו את העיירה טיינהאישי אשר זכתה להגנת הרוח הגדולה ליידי טַינָהאִי ושגשגה במשך אלפי שנים עד לתקופת אווטאר יאנגצ'ן בה נאלצו התושבים לנטוש את העיר בעקבות מתקפת הרוח "גנרל הברזל".
היסטוריה בדיונית > קולוניאליזם ותיעוש

| --- | --- |
 :  ראו גם – חוסר איזון (קומיקס)
במשך שנות מלחמת מאה השנים האזור נכבש על ידי אומת האש אשר החילה שם קולוניאליזם התיישבותי של מהגרים מאומת האש. עם הזמן, התערבו כשפי האש וכשפי האדמה ויצרו לעצמם תרבות ייחודית ומשותפת אשר זכתה להכרה לאחר המלחמה על ידי אווטאר אנג, שליט האש צוקו, ומלך האדמה קו שהצהירו על כוונותיהם לייסד רפובליקה עצמאית בשטחי מושבות אומת האש.
במהלך שנים אלו, העיר חוותה התקדמות תעשייתית רבה והוקמו בה מספר מפעלי תעשייה. הדבר גרם להתקוממות כשפים אשר איבדו את משרותיהם לטובת מכונות, אך ההתקוממות נגדעה בעקבות התערבות האווטאר וחבריו. בתקופה זו, שונה שם העיר מ"עגור הדג" ל"רפאבליק סיטי" בעצתו של סוקה.
היסטוריה בדיונית > הקמת הרפובליקה והתפתחות העיר

| --- | --- |
 :  ראו גם – ברוכה הבאה לרפאבליק סיטי
מספר שנים לאחר הצהרת הכוונות של אנג וצוקו, הוקמה הרפובליקה המאוחדת של ארבעת האומות על שטחי מושבות אומת האש שבממלכת האדמה בסיוע כשפי מארבעת האומות. בשונה מהאומות האחרות, הרפובליקה המאוחדת היוותה מקום מגורים למהגרים מכל האומות ומכל סוגי הכשפות וכן לחסרי הכשפות. בשנים שלאחר מכן התפתחה רפאבליק סיטי למטרופולין ומרכז סחר עיקרי של הרפובליקה. עם זאת, ארגוני פשיעה שקמו בעיר אילצו את התערבותם האישית של אנג וצוקו.
היסטוריה בדיונית > ההפיכה השוויונאית

| --- | --- |
 :  ראו גם – האגדה של קורה#ספר ראשון - אוויר
לאחר מותו של אווטאר אנג והתגברות הפשיעה בקרב הכשפים, קמה תנועת "השוויונאים" בהנהגת אמון, התנועה קראה להשבת השיוון בין כשפים וצברה פופולריות רבה בקרב חסרי הכשפות בעיר. כמה שבועות לאחר הגעת אווטאר קורה לעיר, התרחשה ההפיכה השוויונאית במהלכה כלאו השוויונאים את חברי מועצת העיר והשביתו את משטרת העיר. ניסיון ההפיכה נכשל לאחר שזהותו של אמון נחשפה ככשף על ידי אווטאר קורה, דבר אשר גרם לירידה בתמיכה בו, להימלטותו ולהחלשת המורל בקרב אנשי השוויונאים.
לאחר ההפיכה הגיעו מנהיגי העיר להבנה כי המערכת הפרלמנטרית כשלה בניסיון לייצג את תושבי העיר ועל כן פרקו את מועצת העיר והקימו במקומה את מוסד הנשיאות, כשאל התפקיד נבחר הנשיא רייקו בבחירות דמוקרטיות.
היסטוריה בדיונית > המיזוג ההרמוני

| --- | --- |
 :  ראו גם – האגדה של קורה#ספר שני - רוחות
כשהחדשות על פריצת מלחמת האזרחים בין שבטי המים הגיעו לעיר, החלו מתחים בין תומכי הצפון לתומכי הדרום. הדרומיים ערכו צעדת שלום מחוץ למרכז התרבות שלהם, בתמיכת אווטאר קורה.
לאחר שצ'יף שבט המים הצפוני, אונלאק, התאחד עם רוח האופל וואטו, הוא יצא מעולם הרוחות אל רפאבליק סיטי שם גבר ספינות צי כוחות האומות המאוחדות אשר ניסו לעצור אותו. לאחר מכן הפיל את פסלו של אווטאר אנג ותקף את העיר באמצעות רוחות הגפנים. העיר ניצלה מהרס מוחלט לאחר שאווטאר קורה באמצעות שימוש בכשפות אנרגיה וג'ינורה, נכדתו של אנג, גברו על אונלאק.
היסטוריה בדיונית > התפשטות גפני הרוחות

| --- | --- |
 :  ראו גם – האגדה של קורה#ספר שלישי - שינוי
לאחר שבמיזוג ההרמוני קורה החליטה להשאיר את שערי עולם הרוחות פתוחים, החלו להקות של רוחות וגפנים להתיישב ברפאבליק סיטי. הגפנים היוו נזק לתושבי העיר ואף אילצו אנשים להתפנות מביתיהם. במשך כשבועיים ניסתה קורה להשמיד את הגפנים אך ללא הועיל והנשיא רייקו הורה לאווטאר לראשונה לעזוב את העיר, אך קיבלה בחזרה כמה שבועות לאחר מכן בעקבות פציעתה על ידי חברי הלוטוס האדום.
בשנים שלאחר מכן, העיר החלה להתרגל להימצאותם של הגפנים אשר אף הפכו לאטרקציה תיירותית וכמו כן נסללו דרכים וגשרים שיעקפו את אזורי הגפנים.
היסטוריה בדיונית > הקרב על רפאבליק סיטי והיווצרות שער רוחות בעיר

| --- | --- |
 :  ראו גם – האגדה של קורה#ספר רביעי - איזון
לאחר שהגנרלית קובירה השתלטה על כל ממלכת האדמה והפכה אותה ל"אימפריית האדמה", היא הכריזה כי הקמת הרפובליקה המאוחדת הייתה מעשה לא חוקי וגזלה של אדמות ממלכת האדמה. הנשיא רייקו בתגובה הורה לבצר את גבולות הרפובליקה והורה לחייליו לאבטח את דרכי הגישה לעיר. בנוסף, תכננו רייקו והנסיך וו תוכנית לפינוי אזרחי של העיר על מנת לחסוך בנפגעים בקרב הצפוי שיתקיים בעיר.
שבוע לאחר מכן, פלשו צבא האימפריה בראשות קובירה אשר נעה על גבי מגה-רובוט אל תוך הרפבוליקה המאוחדת. כשהגיעו לעיר שלח רייקו מסר המורה להם לסגת ובתגובה השתמשה קובירה ביכולות נשק הגפנים שעוצמתי שפיתחה בסתר, מה שגרם לנשיא להודיע על כניעה. למרות זאת, צוות האווטאר יחד עם לין, סו וכשפי האוויר לא הניחו לקובירה לכבוש את העיר, ולאחר קרב ממושך, במהלכו נגרמו נזקים אדירים לעיר, הם הצליחו לחדור לתוך הענק של קובירה ולהשמידו. לאחר מכן הלכה קובירה ליער הגפנים ומצאה שריד מכלי הנשק שלא הושמד, היא תקפה באמצעותו את קורה אך כשגילתה כי היא איננה מצליחה לכבותו, קורה נכנה למצב אווטאר והצילה אותה. בעקבות עוצמת האנרגיה הרוחנית העוצמתית שהתפרצה מהנשק שהיה עשוי מגפני רוחות, נוצר שער רוחות חדש בלב העיר.
נוף עירוני

העיר רפאבליק סיטי ידועה בגורדי השחקים הרבים שבה, בניגוד לשאר הערים הגדולות בעולם נבנו בעיר מספר גדול מאוד של בנייני מגורים ועסקים גבוהים הממוקמים בעיקר במרכז העיר.
מבחינה סגנונית, העיר משלבת בדרך כלל עיטורים מסורתיים עם טכניקות מבניות מודרניות יותר. למרות זאת, ישנם מבנים שלא הושפעו כלל מהמודרניזציה כדוגמת אי מקדש האוויר.
במהלך שנות חייה של אווטאר קורה חוותה העיר מספר שינויים משמעותיים כגון התפשטות הגפנים באזורים שונים בעיר והופעתו של שער רוחות בלב העיר.