stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוף פלמחים
הזנחת החוף

בשנים האחרונות סובל החוף, מדרום לגן הלאומי, בקטע שבאחריות המועצה האזורית גן רווה, מפסולת רבה שהיא תוצאה של שני גורמים: ציבור המשאיר אחריו פסולת, אך גם הזנחה מצד המועצה האזורית המתנערת מאחריותה לחוף ואינה מנקה אותו. חוף זה זכה לא אחת בתואר המפוקפק "החוף המזוהם במדינה", וזאת במדד "חוף נקי" של המשרד להגנת הסביבה[דרוש מקור].
אם לא די בכך, בעלי עסקים החלו להציב על החוף אוהלים ולהשכיר לציבור לאירועים פרטיים רבי משתתפים. בתום האירועים משאירים אחריהם המשתתפים כמויות אדירות של פסולת המתפזרת על החוף ונישאת עם הרוח אל תוך הים.
במהלך 2015, ובעקבות תלונות רבות מצד הציבור על הלכלוך הרב וההזנחה המתמשכת, נערכו בחוף מספר מבצעי ניקיון. הגדול שבהם נערך על ידי עמותת "צלול", ב-9 בספטמבר 2015, במסגרתו עשרות תלמידי בתי ספר ומתנדבים מכל רחבי הארץ, אספו למעלה מטון פסולת, שהכילה בעיקר שאריות פלסטיק ושקיות פלסטיק המזהמות את הים ומסכנות את החי והצומח שבו.
בעקבות הלחץ הציבורי ודרישת עמותת "צלול", פתח המשרד להגנת הסביבה בחקירה, שבסופה הגיש במהלך אוקטובר 2015 כתב אישום כנגד המועצה האזורית והעומד בראשה, בעקבות אחריותם לזיהום החוף והתנערותם מחובתם החוקית לנקותו. בנוסף להזנחת החוף, האשים המשרד להגנת הסביבה את המועצה בהזרמת שפכים לים בין השנים 2012–2013. ההזרמה בוצעה באמצעות צינור שהזרים לים ביוב גולמי מתחנת שאיבה מצפון לחוף פלמחים. הביוב הגולמי זיהם את מי התהום וזיהם את מי הים.
ראו גם

יבנה-ים
מוזיאון בית מרים – הים ומלואו
הפרעת פלמחים
הערות שוליים

↑  לאומי חוף פלמחים/ palmachim, באתר רשות הטבע והגנים; גן לאומי פלמחים באתר המשרד להגנת הסביבה, ועוד.
↑  מ' אסף, "המבנה הגיאומורפולוגי של מישור החוף המרכזי", מתוך מדריך ישראל, 1979, עמ' 83-81
↑  יעל עברי-דראל, המפגינים בחוף פלמחים: המדינה בגדה באזרחים, באתר ynet, 10 בפברואר 2008
↑  צפריר רינת, מאבק היסטורי, באתר הארץ, 20 במרץ 2008
↑  צפריר רינת, מבקר המדינה: להקפיא את כפר הנופש המתוכנן בחוף פלמחים, באתר הארץ, 11 ביוני 2008
↑  צפריר רינת, מדו"ח מבקר המדינה: ליקויים חמורים במינהל המקרקעין בתכנון כפר הנופש בחוף פלמחים, באתר הארץ, 18 בנובמבר 2009
↑  יעל עברי-דראל, כפר הנופש בפלמחים יורחק 100 מטר מהחוף, באתר ynet, 16 באפריל 2009
↑  צפריר רינת, הממשלה תמליץ לבטל את תוכנית כפר הנופש בפלמחים, אתר הארץ, 11.07.10
↑  יעל דראל, הפור נפל: כפר הנופש בחוף פלמחים בוטל, באתר ynet, 8 בנובמבר 2010
↑  עמית מנדלסון, גן לאומי חוף פלמחים, באתר inature.info
↑  יאיר קראוס, ניצחון לירוקים: תבוטל הקמת כפר נופש בפלמחים, באתר nrg מעריב, 1 בדצמבר 2014
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412337605171
אומצה אומצה

אומצה אומצה הוא מונח סלנג ישראלי אונומטופאי המתאר את המקצב של מוזיקת הטראנס, ובהשאלה גם את התרבות שצמחה ממנה. הביטוי מופיע גם בגרסאות אומצה בומצה, אומצים בומצים וכדומה.[דרוש מקור] המונח קיים גם בשפות אחרות, כגון רוסית. (умца-умца).
מקור המונח

מקורו של המונח "אומצה אומצה" הוא כנראה אותו החלק מן האוכלוסייה שזלזל בז'אנר זה, וההתנשאות שלו כלפי שוחרי הטכנו, אמה הרוחנית של מוזיקת הטראנס.[דרוש מקור]
הגייה

שני חלקי המונח נהגים במלעיל. המונח מופיע כצמד מילים זהות על מנת להדגיש את המונוטוניות של מקצבי הטראנס. "אומ-", חלקה הראשון של המילה החוזרת, מכוון אל צלילי הבס, בעוד ש"-צה" מכוון אל הצלילים הגבוהים ולמעשה נהגה עם תנועה חלשה (בין קמץ לשווא).
הטעמת המונח: יש להגות אוּמְצָה אוּמְצָה (במלעיל), ולא אֻמְצָה אֻמְצָה (במלרע) במשמע סטייק.
דוגמאות לשימוש במונח > ביצירות מוזיקליות

להקת הפאנק פופ "Bloodhound Gang" קראה לסינגל השני מתוך אלבומה "Hefty Fine" מ-2005 בשם "Uhn Tiss Uhn Tiss Uhn Tiss" (תרגום חופשי: "אומצה אומצה אומצה"). השיר הוא בסגנון של מוזיקה אלקטרונית, וחלק ממילותיו הן: "All you need is Uhn Tiss Uhn Tiss Uhn Tiss". פזמון השיר מורכב מהמילים "אומצה אומצה, מותק" בלבד הנהגות כגניחות נשיות, כשהן חוזרות על עצמן בחדגוניות ובהקשר מיני.
להקתו של אמיר קוסטוריצה, "Emir Kusturica & The No Smoking Orchestra", הוציאה שיר בשם "Unza Unza Time" (זמן האומצה-אומצה), כחלק מאלבומה הראשון שנקרא אף הוא בשם זה ויצא בשנת 2000. לפי מילות השיר, בסוף המאה ה-20 בני האדם יצרו מוזיקה משעממת, ולכן אלוהים הכה אותם במקל הקצב שלו והכריז כי זה "זמן האומצה-אומצה".
דוגמאות לשימוש במונח > בתרבויות אחרות

באנגלית נוהגים לעיתים לומר Boots & Cats על אותו משקל של "אומצה אומצה".
הערות שוליים

↑  דוגמה לשימוש במונח הרוסי (ברוסית) (ארכיון)
↑  Uhn Tiss Uhn Tiss Uhn Tiss
↑  Unza Unza Time, באתר lyricsmode.com
↑  Boots and Cats, נבדק ב-2023-04-10
הצעות להקמת מדינה יהודית חדשה כמחאה

מאז הקמת מדינת ישראל ב-1948 נשמעו הצעות להקמת מדינות יהודיות נוספות בשטחה של ארץ ישראל, או אף במקום אחר בעולם. ההצעות, רובן ככולן, נשאו אופי מחאתי וסמלי. אף אחת מאותן ישויות לא קיבלה ריבונות על ידי מדינה כלשהי או הוכרה על ידי גופים בינלאומיים. להצעות מסוג זה יש מקבילות במקומות אחרים בעולם.
ראו גם

מדינה לכאורה
הצעות להקמת מדינה יהודית מחוץ לארץ ישראל
הערות שוליים

↑  אפרת וייס, הימין הקיצוני: נתנתק מישראל ונקים את "מדינת יהודה", באתר ynet, 7 ביוני 2004
↑  צבי שיימן, ‏עקפו את הערבים: 'נאמני ארץ' מכריזים על הקמת מדינת יהודה, באתר "סרוגים", 8 בספטמבר 2011
↑   ערן ישיב, מדינת דן ומדינת יהודה, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2015
↑   רוגל אלפר, ואם מדינת תל אביב תפרוש מישראל?, באתר הארץ, 19 במאי 2019
↑  רוני סופר, מתנחלים הכריזו על "רשות יהודית עצמאית" בעזה, באתר ynet, 14 באוגוסט 2005
↑  יצחקי דורש אמצעי קיום ברשות היהודית, באתר ערוץ 7, 12 באוגוסט 2005
↑  אילן לוקאץ', ‏המרוץ לדרכון זר: "לחפש מקום אחר למדינת תל אביב - אלטנוילד 2", באתר ‏מאקו‏, 24 בפברואר 2023
↑  צביקה קליין, ג'רוזלם פוסט, ‏"בעקבות תוצאות הבחירות": תנועה חדשה קוראת לישראלים לעזוב את הארץ, באתר מעריב אונליין, 12 בדצמבר 2022
↑   הילו גלזר, כאן, למרגלות האלפים, מתמקמת קבוצה ראשונה של ישראלים שהחליטו להגר יחד, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2023
↑  העיתון החרדי 'המודיע': "נקים אוטונומיה חרדית בתחומי ישראל", nrg
↑  אוטונומיה חרדית, באתר he-il.facebook.com
↑  ולדר: "ייתכן ונפתח הפתח לניתוק החרדים מהמדינה", כיכר השבת
↑  זילברשלג: להפסיק לקבל שירותים מגופים של חילונים, כיכר השבת
הצעת הדגל של מדינת יהודה
הילכו שניים יחדיו

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אברהם ב. יהושע
 שפת המקור:  עברית
 תורגם לשפות:  איטלקית
 סוגה:  מחזה 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת הקיבוץ המאוחד
 תאריך הוצאה:  2012
 מספר עמודים:  60
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003422228
 
"הילכו שניים יחדיו" הוא מחזה היסטורי מאת אברהם ב. יהושע, העוסק בפגישות שנערכו בשנת 1934 בלונדון, בין דוד בן-גוריון לזאב ז'בוטינסקי, ביוזמתו של פנחס רוטנברג. תוכן המחזה הוא פרי רוחו של המחבר, אך הוא מתבסס על עובדות היסטוריות אודות האישים המשתתפים בו.
המחזה יצא לאור כספר בשנת 2012, בהוצאת הקיבוץ המאוחד, ובאותה שנה הועלה בהפקה משותפת של התיאטרון הקאמרי ותיאטרון אנסמבל הרצליה, בבימויו של עודד קוטלר.
רקע היסטורי

בראשית שנות ה-20 הפך בן-גוריון להיות מהמנהיגים הבולטים של היישוב. בשנת 1920 נמנה עם מקימי ההסתדרות הכללית, והיה המזכיר הכללי שלה במשך 15 שנה. ב-1930 התאחדו מפלגות אחדות העבודה והפועל הצעיר והקימו את מפלגת פועלי ארץ ישראל (מפא"י), שבן-גוריון נבחר למנהיגה, ויחד עם התנועות האחיות שלה בחוץ לארץ הפכה להיות המפלגה הגדולה ביותר בתנועה הציונית.
בשנת 1925 ייסד ז'בוטינסקי את התנועה הרוויזיוניסטית (הצה"ר) ועמד בראשה. בשנת 1929 אסרו שלטונות המנדט על כניסתו של ז'בוטינסקי לארץ ישראל, ומאז ועד למותו לא חזר אליה.
בשנת 1923 יסד פנחס רוטנברג את חברת החשמל לארץ ישראל. עם האישור לניצול מי הירדן והירמוך, הקים את תחנת הכוח ההידרו-חשמלית בנהריים וכן הקים תחנות כוח שסיפקו חשמל לתל אביב, יפו, חיפה וטבריה. רוטנברג ניסה למצוא דרך לדו-קיום בין היהודים לערבים וניסה להשכין שלום בין הסתדרות העובדים לבין התנועה הרוויזיוניסטית.
המחזה מתרחש בשנת 1934, כשנה לאחר רצח חיים ארלוזורוב, ממנהיגי היישוב וראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, רצח שעורר סערה עזה בארץ ישראל והאשמות כבדות מצד ההסתדרות הכללית כנגד התנועה הרוויזיוניסטית. המתיחות בין תנועת הפועלים הציונית לתנועה הרוויזיוניסטית החלה לפני הרצח, כפי שמתארת ההיסטוריונית אניטה שפירא:
באוקטובר 1934 נפגשו בלונדון ז'בוטינסקי ובן-גוריון, ולאחר משא ומתן ממושך הגיעו להסכמי לונדון, שנועדו לכונן יחסים תקינים בין שני הזרמים הציוניים. ועידת הצה"ר העולמית אישרה את ההסכם, אך משאל חברי ההסתדרות הכללית דחה אותו.
בשנת 1935 פרשה התנועה הרוויזיוניסטית מההסתדרות הציונית, ואנשיה הקימו גוף נפרד, הסתדרות ציונית חדשה.
עלילת המחזה

הפגישה הראשונה, בנוכחות רוטנברג, התקיימה ב-10 באוקטובר 1934 בחדרו של רוטנברג בבית מלון בלונדון. טרם תחילתה השמיע ז'בוטינסקי לרוטנברג את חלקו הראשון של שירו "שמאל הירדן", להמחשת עמדתו בדבר שליטה יהודית בשני עבריו של נהר הירדן. בסיום פגישה זו חותמים בן-גוריון וז'בוטינסקי על הסכם שיאפשר דו-קיום בשלום בין התנועה הרוויזיוניסטית להסתדרות הכללית, וימנע את פרישתה של התנועה הרוויזיוניסטית מההסתדרות הציונית.
הפגישה השנייה נערכת כעבור שלושה שבועות בבית שבו התאכסן ז'בוטינסקי בלונדון, ואליה הגיע בן-גוריון לבדו. במהלכה הגיע גם רוטנברג לזמן קצר. בפגישה זו מספר בן-גוריון לז'בוטינסקי שההסכם ביניהם לא התממש, עקב התנגדות חבריו להנהגה.
חרף המתיחות הרבה ששררה בין ז'בוטינסקי ובן-גוריון, מתיחות שכמעט הביאה לסיום הפגישה הראשונה זמן קצר לאחר שהחלה, לאחר שפרץ ביניהם ויכוח עז סביב רצח ארלוזורוב, שרר ביניהם כבוד הדדי והכרה במטרה משותפת – הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל. בן-גוריון התפעל מאיכות יצירתו ותרגומיו של ז'בוטינסקי, וזוכה לשמוע מפיו את תרגומו לפואמה של אדגר אלן פו, "העורב", ואת תרגומו לרוסית של הפואמה "בעיר ההריגה" מאת ח"נ ביאליק. עוד עולה לדיון ביניהם הרומן שז'בוטינסקי עסק בכתיבתו באותה עת, "חמשתם", ששמעו הגיע אל בן-גוריון מפי ברל כצנלסון.
דמות רביעית במחזה היא מרוסיה, צעירה רוסייה שאביה הכומר, ואחר כך אמה, נרצחו בידי הקומוניסטים, והיא משמשת מזכירתו של רוטנברג, שהיה ידיד של הוריה. אף שמרוסיה רוחשת כבוד רב לבן-גוריון ולז'בוטינסקי, היא משקפת את העמדה האנטישמית הרווחת, בדבר שליטתם של היהודים ברוסיה.
פרשנות > שם המחזה

שם המחזה, "הילכו שניים יחדיו", הוצע למחבר על ידי דן מירון, על פי הפסוק מספר עמוס ”הֲיֵלְכוּ שְׁנַיִם יַחְדָּו בִּלְתִּי אִם נוֹעָדוּ”. המבקר יאשה קריגר מפרש שם זה ומוצא בו משמעויות נוספות:
פרשנות > רמזים לעתיד שמאחורינו

במחזה כלל המחבר רמזים לאירועים, מוכרים לצופה בן זמננו, שהתקיימו לאחר זמן התרחשות המחזה:
ז'בוטינסקי שואל את בן-גוריון: "האומנם אדוני מאמין שיהודי מסוגל לרצוח מנהיג יהודי בגלל מחלוקת אידאולוגית?" הצופה יודע שהתשובה חיובית.
ז'בוטינסקי, הגולה מחוץ לארץ ישראל, אומר לבן-גוריון שישוב לארץ-ישראל רק לפי פקודת הממשלה העברית. קביעה כזו אכן נכללה בצוואתו של ז'בוטינסקי, שנכתבה בנובמבר 1935. ז'בוטינסקי נפטר בשנת 1940 בניו יורק ונקבר בלונג איילנד. בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל, התנגד להבאת עצמותיו של ז'בוטינסקי לקבורה בישראל, ורק יורשו, לוי אשכול הורה זאת בשנת 1964, 16 שנה לאחר הכרזת המדינה.
ז'בוטינסקי מדגיש במחזה (כפי שאכן הדגיש במציאות) את הסכנה המרחפת על יהודי אירופה מגרמניה הנאצית. הצופה יודע את מה שלא ידעו בן-גוריון וז'בוטינסקי בפגישתם, עד כמה צדק ז'בוטינסקי בתחזית זו.
ז'בוטינסקי ובן-גוריון משוחחים על כוחם הרב של עובדי חברת החשמל, החברה שבבעלותו של רוטנברג. עובדה זו ידועה בישראל של ימינו, אך ספק אם הייתה נכונה בארץ ישראל של שנות ה-30 של המאה ה-20.
כתיבת המחזה

בפתח דבר למחזה כתב יהושע שסדרת המפגשים בין בן-גוריון לז'בוטינסקי
בכתיבת המחזה הסתייע יהושע בפרופ' יעקב גולדשטיין ובפרופ' דן מירון, להם הוא מקדיש את המחזה.
הפקה

המחזה הועלה, החל ממאי 2012, בהפקה משותפת של התיאטרון הקאמרי ותיאטרון אנסמבל הרצליה, בבימויו של עודד קוטלר.
שחקנים:
רמי ברוך – דוד בן-גוריון.
גיל פרנק – זאב ז'בוטינסקי.
יגאל זקס / יואב לוי – פנחס רוטנברג.
דנה יצחקי / ירדן ברכה – מרוסיה.
פרסים
פרס המחזה המקורי הטוב של השנה בטקס פרסי התיאטרון הישראלי לשנת 2012.
פרס מחזאי השנה עבור ההצגה לאברהם ב. יהושע בטקס פרסי התיאטרון הישראלי לשנת 2012.
דבר המבקרים

פרופ' שלמה אבינרי הביע התלהבות מהמחזה:
הערות שוליים

↑  אברהם ב. יהושע, באתר המכון לתרגום ספרות עברית (באנגלית)
↑  אניטה שפירא, "בן-גוריון וז'בוטינסקי", התוכנייה להצגה "הילכו שניים יחדיו", 2012
↑  ספר עמוס, פרק ג', פסוק ג'
↑  יאשה קריגר, עכבר העיר אונליין, הילכו שניים יחדיו: היסטוריה ותיאטרון בשילוב מנצח, באתר הארץ, 11 ביוני 2012
↑   עכבר העיר, "ריצ'רד השלישי" היא הזוכה הגדולה של טקס פרסי התיאטרון, באתר הארץ, 10 במאי 2013
↑  הילכו שניים יחדיו, באתר של הוצאת הקיבוץ המאוחד
| כתבי אברהם ב>  יהושע |
| --- | --- | --- |
| סיפורים קצרים | מות הזקן • שלושה ימים וילד • מול היערות • בתחילת קיץ • עד חורף 1974 • כל הסיפורים • מסע הערב של יתיר |  |
| רומנים | המאהב • גירושים מאוחרים • מולכו • מר מאני • השיבה מהודו • מסע אל תום האלף • הכלה המשחררת • שליחותו של הממונה על משאבי אנוש • אש ידידותית • חסד ספרדי • ניצבת • המנהרה • הבת היחידה |  |
| מחזות | מאי - ערב, לילה ושחר • לילה במאי • חפצים • הילכו שניים יחדיו |  |
| ספרי ילדים | העכבר של תמר וגאיה • חיית המחמד של עפרי |  |
| ספרי עיון | בזכות הנורמליות • הקיר וההר • כוחה הנורא של אשמה קטנה • אחיזת מולדת |  |
| זאב ז'בוטינסקי |
| --- | --- | --- |
| פעילות פוליטית וחברתית | גדוד נהגי הפרדות • הגדודים העבריים • ברית החייל  • ציונות רוויזיוניסטית • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • בית"ר • ארגון צבאי לאומי • הסתדרות ציונית חדשה • הסכמי בן-גוריון–ז'בוטינסקי • הסתדרות העובדים הלאומית • תוכנית האווקואציה |  |
| משפחתו | יוענה ז'בוטינסקי (אשתו) • ערי ז'בוטינסקי (בנו) • זאב ז'בוטינסקי (נכדו) |  |
| כתביו | מגילת הגדוד • שמשון (ספר) • חמשתם • כן, לשבור! • על קיר הברזל • האתיקה של קיר הברזל • מתוך קרירות ואיתנות |  |
| שיריו | שיר אסירי עכו • שיר הדגל • שיר תל-חי • שמאל הירדן • שיר בית"ר • הנדר • שיר אל-על • כולה שלי • תרגום: העורב (פואמה) |  |
| הנצחה | יום זאב ז'בוטינסקי • פארק ז'בוטינסקי • מצודת זאב • גבעת זאב • פסגת זאב • כפר הנוער יוענה ז'בוטינסקי • מכון ז'בוטינסקי • ארכיון מכון ז'בוטינסקי • כביש 481 • כביש 441 • נחלת ז'בוטינסקי • תחנת ז'בוטינסקי • הילכו שניים יחדיו |  |
| שונות | קבורה בישראל • חלקת משפחת ז'בוטינסקי • מסדר ע"ש זאב ז'בוטינסקי • פרס ז'בוטינסקי לספרות ומחקר |  |
| פנחס רוטנברג |
| --- | --- | --- |
| כללי | משק החשמל בישראל • הקמת תשתית החשמל בתל אביב • חברת החשמל לישראל • הסכמי בן-גוריון–ז'בוטינסקי • הילכו שניים יחדיו | פנחס רוטנברג |
| אישים | אברהם רוטנברג | פנחס רוטנברג |
| תחנות כוח שהקים | תחנת הכוח הראשונה של תל אביב • תחנת הכוח בטבריה • תחנת הכוח הראשונה בחיפה • תחנת הכוח הקיטורית בחיפה • תחנת הכוח ההידרואלקטרית בנהריים • תחנת הכוח רדינג | פנחס רוטנברג |
| מבנים אחרים שהקים | בית רוטנברג • בניין רוטנברג • סכר דגניה • תל אור • שכונת קריית חשמל | פנחס רוטנברג |
| מורשת והנצחה | תחנת הכוח רוטנברג • איש החשמל | פנחס רוטנברג |
קפה שחור חזק

| --- | --- |
חברי הלהקה בבית שגריר ארצות הברית בישראל, יולי 2015  מימין לשמאל: אילק סהלו, אורי אלמו והשגריר דן שפירו
חברי הלהקה בבית שגריר ארצות הברית בישראל, יולי 2015  מימין לשמאל: אילק סהלו, אורי אלמו והשגריר דן שפירו
 מקום הקמה:  נתניה 
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  2006–2009  2013–
 סוגה:  היפ הופ • רוק
 חברת תקליטים:  סלקום ווליום (2006–2009)
 שיתופי פעולה בולטים:  נצ'י נצ', סולג'יי, אורטגה, אלון אולארצ'יק
 חברים
 אילק סהלו  אורי אלמו  להקה:  דיג'יי מושיק - פטיפונים  אסי (אסי-סי) פרץ - קלידים ומחשב  יוני ליפשיץ - תופים  רענן פוגל - גיטרה  אורי שפלן - באס  עידו מימון - סקסופון
 חברים לשעבר
 משה איילין  אלי עזרא  אבירם בן לולו (מתופף)  דור סמוכה (באס)
 
קפה שחור חזק היא להקת היפ הופ ישראלי.
להצלחתה הנוכחית של הלהקה קדמה ההצלחה בגלגולה הקודם, בשנים 2006–2009. באותה עת היא מנתה חמישה חברים ונודעה ברחבי ישראל בעיקר בזכות חידוש השיר "איזו מדינה", של אלי לוזון ויוני רועה.
שם הלהקה

על פי אורי אלמו, אחד ממייסדי הלהקה, כל מילה בשם זה מייצגת רעיון:
קפה – על שם האולפן שבו הקליטו לראשונה, "קפה לנוער".
שחור – על שם צבע עורם של חברי ההרכב.
חזק – במילותיו של אלמו, "תבינו לבד...".
היסטוריה > הקמה

בשנת 2006 כתבו, הלחינו וביצעו אילק סהלו ואורי אלמו, שני קרובי משפחה משכונת קריית נורדאו בנתניה, במתנ"ס בשכונתם, שיר לזכרו של חייל שנהרג בתאונת דרכים. הביצוע היה מוצלח ושמעו הגיע לידי חברת סלקום, שהקימה באותו הזמן מיזם לעידוד מוזיקה בשם "ווליום בדרכים". הסניף הראשון של המיזם הוקם במתנ"ס בשכונתם – אולפן הקלטות בשם "קפה לנוער". אל סהלו ואלמו חברו שלושה נערים נוספים תושבי השכונה, והקימו להקה בשם "קפה שחור חזק". גם לפני פתיחת המיזם חברי הלהקה כתבו ושרו, תוך השראה משיריו של טופאק שאקור, אך המיזם הביא אותם לקדמת הבמה. הם נחשפו לראשונה לציבור באוקטובר 2006, בטקס "רינגטון הזהב" מטעם סלקום, אך נודעו יותר לאחר מכן, כאשר הופיעו בכוכב נולד 5 וזכו למחמאות על הביצוע שלהם בתוכנית. בעקבות הופעתם בתוכנית הם הופגשו עם המוזיקאים יוני רועה ואלי לוזון, אף הם במקור מנתניה. הלהקה כתבה מילים חדשות ללהיט של לוזון, "איזו מדינה", ויחד עם רועה הם חידשו את השיר. הגרסה המחודשת של שיר המחאה זכתה להצלחה והביאה את שמה של הלהקה לתודעה. בעקבות פריצתם לתודעת הציבור נשלח ההרכב, מטעם הסוכנות היהודית, לסיבובי הופעות בקהילות יהודיות ברחבי העולם, בלמעלה מעשרים מדינות.
ההרכב המשיך לפעול עד שנת 2009, אז התפרק בגלל גיוסם של חלק מחבריו לצה"ל.
היסטוריה > הקמה מחדש

בשנת 2013, לאחר שהשתחרר סהלו משירות הקבע שלו כקצין בחטיבת הנח"ל בצה"ל, הוא רצה להקים מחדש את הלהקה. למרות ניסיונותיו, קשיים החלו להיערם: חבר אחד חזר בתשובה והתנה את חזרתו בצנזור קללות ואמירות בוטות מהשירים, חבר נוסף פרש מתעשיית המוזיקה ואילו חבר שלישי עדיין היה חייל סדיר באותו הזמן. בלית ברירה הקים סהלו את ההרכב מחדש רק עם קרוב משפחתו אלמו. לאחר ההקמה מחדש, הצמד החל להקליט שירים חדשים במטרה להוציא אלבום ובמקביל הופיע בכל רחבי הארץ. באותה השנה יצא הסינגל הראשון שלהם לרדיו "רק לעלות". מכיוון שבאותה עת עדיין לא היה לצמד ציוד או סיוע מקצועי, הוידאו קליפ צולם בצורה מאולתרת: באין צלם, הצמד אלתר פתרונות יצירתיים כדי לצלם את עצמו והפלייבק עצמו הושמע מהטלפון הסלולרי של סהלו. לאחר הצלחת הסינגל הראשון ביוטיוב יצאו הסינגלים "סופשבוע", "The Way You Move" (יחד עם סולג'יי) ו"את בדיוק הטעם". ב-2014 יצא הסינגל החמישי "יהיה בסדר" בשיתוף עם הראפר הישראלי נצ'י נצ'. השיר כבש את מצעדי הפזמונים ברדיו, ואף הגיע לדירוג גבוה במצעד גלגלצ. ביוני 2015 השיק הצמד את אלבום הבכורה שלו, "רק לעלות", בהופעה במועדון הבארבי בתל אביב.
ביוני 2015, כאשר כריס בראון הופיע בישראל, חברי הלהקה חיממו את ההופעה. גם כאשר מתיסיהו הופיע בישראל, הצמד חימם את ההופעה.
הצמד הופיע ביולי 2015 בבית השגריר האמריקאי בישראל, באירוע לכבוד יום העצמאות של ארצות הברית. שבועיים קודם לכן, כתבה ג'ודי שלום ניר מוזס בטוויטר בדיחה שבה השוותה את אובמה ל"קפה שחור חלש". דני דיין, לצד גולשים ישראלים נוספים, טען כי לא מדובר בצירוף מקרים.
בינואר 2016 הופיע שון פול בהיכל מנורה מבטחים. הצמד, לצד אליעד, איזי וגל מלכה, חימם את ההופעה.
במרץ 2016 התפתח ההרכב מלהיות צמד ודיג'יי ללהקה של ממש, אל דיג'יי מושיק המלווה אותם במהלך השנים בהופעות השונות הצטרפה להקה מלאה. נגני הלהקה – דיג'יי מושיק, יוני ליפשיץ (תופים), דור סמוכה (בס) – שעזב בהמשך והוחלף באורי 'ברי' שפלן, רענן פוגל (גיטרות), עידו מימון (סקסופון), DJ אסי-סי (אסי פרץ) – קלידים ומחשב.
במאי 2016 הופיע הצמד בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-68 של מדינת ישראל. בנובמבר אותה שנה יצא הצמד לסיבוב הופעות בחו"ל עבור הקהילה היהודית בניו יורק, פלורידה, לוס אנג'לס ומקומות נוספים.
בשנת 2017 כתבו את השיר "ילד גבר" לסדרה "נבסו" והקליטו אותו עם נתי חסיד. באותה שנה, זכו בפרס אקו"ם על שם ידידיה אדמון על פריצת דרך במוזיקה הישראלית.
קריירת סולו

בספטמבר 2023 אורי אלמו יצא עם סינגל סולו ומופיע בשם שלו מימיי הצמד - "אירו", הסינגל נקרא "אמת בעיניי", אחרי זמן לא רב בפברואר 2024 גם אילק סהלו הוציא סינגל סולו שנקרא "נתניה" על שם עיר מגוריו.
סגנון והשפעות

על פי עדותם של הצמד, הם הושפעו מיוצרים רבים: ראפרים וזמרים אמריקאים כמו טופאק שאקור, נאז, קנדריק לאמאר, ג'יי קול והנוטוריוס בי. איי. ג'י., לצד יוצרים ישראלים כמו "אקסום", אסתר רדא, שלמה ארצי, דודו טסה, אריק איינשטיין, מוקי ואהוד בנאי. מגיל צעיר הם שמעו מוזיקת היפ-הופ שהשמיעו קרובי משפחתם. לטענתם, שורשי ההיפ-הופ טמונים במוזיקה אתיופית מסורתית, שאף אותה הם שמעו באופן תדיר בביתם.
עוד בגלגולו הקודם של ההרכב, הוא התפרסם בזכות שיר מחאה. גם בגלגולו הנוכחי, הצמד ממשיך את הקו, ורבים משיריו יוצאים כנגד גזענות ואפליה ובמחאה באופנים כלליים יותר.
לצד המחאה, הצמד הבהיר כי הוא "לא בא להתמסכן ולהגיד שקשה לי... גם אם כן, לא אבוא ואחפש אשמים... אנחנו לא ניתן לגזענות להשפיע עלינו ולתת לנו להרגיש נחותים או פחות טובים ממישהו אחר בגלל אמירות הזויות... אנחנו פשוט לא נכנעים לזה. אנחנו שרים על החיים ועל מה שאנחנו מרגישים".
שירותו של אילק סהלו כקצין בנח"ל אף הוא משפיע על תוכן השירים, כמו בשירים "אף אחד" ו"יהלומים".
פעילות ציבורית

חברי ההרכב הופיעו באירוע התרמה של עמותת "פתחון לב", במטרה לגייס כספים עבור ילדים נזקקים. הצמד ציין את חשיבות הדבר עבורם, בהתחשב בכך שבעבר הם היו במצב דומה לילדים אלו.
הצמד לקח חלק בהפגנות יוצאי אתיופיה עוד מתחילתה. השניים ציינו כי הם "מקווים שזה יעשה משהו לאנשים ויכניס לתודעה את הבעיה, שהיא לא רק של העדה האתיופית – אלא של כל החברה הישראלית".
חברי ההרכב

בהרכב המקורי היו חמישה חברים: אילק סהלו, אורי אלמו, משה איילין, אלי עזרא ואבירם בן לולו. עזרא ובן לולו אינם חברים כיום בהרכב.
חברי ההרכב הנוכחי:
אילק סהלו – נולד בשנת 1990 באתיופיה ובגיל שנה עלה עם משפחתו לישראל. באוגוסט 2009, לאחר שנת שירות במתנ"ס בשכונתו, התגייס לצבא. את שירותו הצבאי בצה"ל עשה כמפקד מחלקה וכסגן מפקד פלוגה בחטיבת הנח"ל. חלקים נרחבים משירותו של סהלו בצה"ל תוארו בספרו של עמוס הראל, תדע כל אם עברייה, ותמונתו לצד אחד מפקודיו היא שמעטרת את כריכת הספר. בשנת 2013, תוך כדי שירותו הצבאי, הקליט את השיר "ישראל", בשם "אילק (קפה שחור חזק)". סהלו מתגורר כיום בנתניה.
אורי אלמו – נולד ב-1992 בישראל למשפחה שעלתה מאתיופיה. בצעירותו גר עם משפחתו בשכונת קריית נורדאו בנתניה ומספר שנים מאוחר יותר עבר עם משפחתו למגורים בחדרה. את שירותו בצה"ל עשה כנהג תובלה בגדוד אבירי הצפון.
תגובות ציבוריות

בעקבות הצלחת השיר "יהיה בסדר" העלה "עופר ומאור", ערוץ לפרודיות ביוטיוב, סרטון פרודי של השיר, שזכה ללמעלה ממיליון צפיות.
העיתונאית שיר אוסטפלד טענה כי בפעילותם השניים "עושים היסטוריה".
העיתונאי דודי פטימר כתב כי "כשאני שומע את שיריה של... "קפה שחור חזק"... אני לא רק שומע מוזיקה: אני שומע נשמה, תקווה, זעקה, צעקה, כאב, שמחה ואופטימיות. מעל הכל אני שומע את הישראליות במלוא תפארתה... "קפה שחור חזק" הם לא רק ראפרים, הם סמל: סמל לשוויון, סמל לאחווה, חברות ולניצחון- הניצחון על מאבק שמראש לא היה צריך לקרות".
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2015: רק לעלות
2017: גלגל החיים
לקריאה נוספת

עמוס הראל, "תדע כל אם עברייה", כנרת זמורה ביתן, 2013. כלל הספר ובדגש על עמודים 109, 116–117, 165, 173, 181–185, 190, 299, 327, 377–378, 380
הערות שוליים

↑  דפנה ארד‏, סלקום פותחת לייבל, באתר וואלה, 15 במרץ 2007
1 2 3 4 5  אסף נבו, הם שנים חלמו עליה, באתר MOOMA,‏ 3 בספטמבר 2007
↑  חדר החדשות - קפה שחור חזק, באתר יוטיוב, 15 ביולי 2013
1 2   עמוס הראל, "קפה שחור חזק": הראפרים שלא מתביישים להיות מאושרים, באתר הארץ, 22 בינואר 2014
1 2 3 4 5 6 7 8  שיר אוסטפלד, קפה שחור חזק, פעמיים סוכר, באתר "קול השרון", 27 במאי 2015
↑  סלקום: רינגטון הזהב 2006, באתר "פרומו מגזין", אוקטובר 2006
1 2  אורי זר אביב, בלי סוכר: הצמד קפה שחור חזק כובש את לב ההיפ הופ הישראלי, ראיון באתר Time Out תל אביב, 10 ביוני 2015
1 2 3 4  לירון שמם, ‏קפה שחור חזק חוזרים לשכונה שבה גדלו בנתניה, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2015
1 2 3 4  חזק מאד: ההיפ הופ האופטימי של "קפה שחור חזק", באתר ‏מאקו‏, 14 במאי 2015
↑  נוי אלוש‏, הגביר את המוזיקה: כריס בראון כבש את הקהל הישראלי, באתר וואלה, 28 ביולי 2015
↑  עין תחת עין? "קפה שחור חזק" בשגרירות ארצות הברית, באתר nrg,‏ 1 ביולי 2015
↑  מי מתעסק? שון פול בישראל, באתר עכבר העיר
↑  פרסי אקו"ם, באתר אקו"ם
↑  HERO ft NALA' - Truth In My Eyes // אירו - אמת בעיניי, נבדק ב-2024-03-19
↑  אילק - נתניה // Ilak - Netanya (קליפ רשמי), נבדק ב-2024-03-19
↑  עומר שרעבי, קפה שחור חזק מחכים למשיח, באתר "גירים מגזין", 16 בספטמבר 2015
↑  בוידאו קליפ של השיר מופיע סהלו בשלב מסוים כשהוא לבוש מדים וענוד דרגות סגן, ואף במילות השיר עצמם מוזכר עברו הצבאי
↑  "יהלומים" נפתח בדיאלוג של עגה צה"לית בין סהלו לאלמו.
↑  ניסים ציוני, ניסים ציוני מנכ”ל ארגון פתחון לב – ריאיון עם קפה שחור חזק, 6 בדצמבר 2015
↑  עמוס הראל, "תדע כל אם עברייה", עמוד 165, כנרת זמורה ביתן, 2013.
↑  אילק (קפה שחור חזק) – ישראל, באתר יוטיוב, 6 בפברואר 2013
↑  עמוס הראל, "תדע כל אם עברייה", עמוד 378, כנרת זמורה ביתן, 2013.
↑  יהיה בסדר, שישי בצהריים, מלכת השושנים (פרודיה) עופר ומאור, באתר יוטיוב, 10 בספטמבר 2015
↑  "מוזיקה היום:קפה שחור חזק". תוכניות ערוץ 10. נבדק ב-2018-11-18.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007377764805171