stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לואיס פיאנדר
ביוגרפיה

פיאנדר נולד במלבורן למונה ג'יין ולוולטר לואיס פיאנדר. הוא למד בבית הספר "Trinity Grammar School" בקיו (Kew). הוא עבר לממלכה המאוחדת כדי להופיע במחזה "The One Day of the Year".
בקולנוע שיחק פיאנדר בסרטים כגון "I Start Counting" (מ-1970), "ד"ר ג'קיל והאחות הייד" (1971), "ד"ר פייבס עולה שוב" (1972), "The Abdication" (מ-1974), "Who Can Kill a Child?" ו-"Not Now, Comrade" (מ-1976), "היחידה 2" (1978), "The Doctor and the Devils" (מ-1985), "ג'ורג'יה (1988) וב"לשבור את המזל" (1994). תפקידו הגדול הראשון בטלוויזיה היה בדמות מר דארסי במיני-סדרה משנת 1967 "גאווה ודעה קדומה" שהיה העיבוד הצבעוני הראשון של הספר.
בשנת 1970 שיחק פיאנדר בתפקיד ג'ון אדמס בהפקה הלונדונית של המחזה "1776". הוא גילם את אותה דמות בהצגה שהועלתה באוסטרליה. עוד בתיאטרון הופיע פיאנדר במחזות זמר בווסט אנד בהם בדמות לורד מלבורן וד'יזראלי במחזה "I and Albert", בתפקיד קאוורד במחזה "נואל וגרטי", ובדמות פוצ'יני במחזה "קפה פוצ'יני". בשנות השבעים של המאה העשרים לוהק לתפקיד פרופ' טריסט בסיפור "Nightmare of Eden" בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו" לצדו של טום בייקר. הוא שיחק בתפקיד קזימיר דודבאן לצדה של רוזמרי האריס בסדרת הטלוויזיה "Notorious Woman" של ה-BBC, וגילם את תומאס בקט באלבום של המחזמר "תומאס והמלך".
ברדיו שיחק פיאנדר בתפקיד הראשי בסדרה הקומית "פטרסון".
בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים חזר לאוסטרליה והמשיך שם בקריירת המשחק שלו.
ב-2004 דיבב את מהנדס ספינת האוויר קמפ בסרט הקצר "The Mysterious Geographic Explorations of Jasper Morello" של אנתוני לוקאס.
לואיס פיאנדר נפטר ב-24 במאי 2016.
הערות שוליים

↑  Lewis Fiander Biography (1938–)
↑    Robert Colvile, ‏Screen life of a romcom, The Telegraph, 2 September 2005
↑  Farewell Lewis Fiander, Posted By Melbourne Theatre Company
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX1644354  BnF: cb169088716 (data)  GND: 1075774144  ISNI: 0000 0000 4416 4518  LCCN: no2003098460  SUDOC: 168446480  VIAF: 53846199   WorldCat (עם VIAF): 53846199
Malibu (שיר של מיילי סיירוס)

ערך זה עוסק בשיר של מיילי סיירוס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
Malibu (בעברית: מאליבו) הוא שיר של הזמרת האמריקאית מיילי סיירוס.
השיר נכתב על ידי סיירוס והמפיק שלה, אורן יואל. הוא יצא לאור ב־11 במאי 2017 על ידי תקליטי RCA בתור הסינגל המוביל באלבום האולפן השישי של סיירוס, Younger Now.
רקע

לאחר שחרורו של אלבום האולפן החמישי של סיירוס, "Miley Cyrus & Her Dead Petz", הזמרת המשיכה לעבוד על אלבום האולפן השישי שלה. באוקטובר 2016 סיירוס הודיעה שהתארסה מחדש לשחקן האוסטרלי ליאם המסוורת', איתו הייתה במערכת יחסים לסירוגין מאז שנת 2010. באחד הראיונות של סיירוס למגזין בילבורד, היא אמרה שכתבה את השיר במכונית כשהייתה בדרך ליומה הראשון כמנטורית בתוכנית The Voice.
השיר הוכרז לראשונה בכתבת שער למגזין "בילבורד" במאי 2017, שם הודיעה סיירוס כי השיר, שיהיה הסינגל הראשי מאלבום האולפן השישי שלה, שיצא מאוחר יותר תחת השם Younger Now, והוא ישוחרר ב-11 במאי 2017. בעוד ששמו מתייחס לעיר מאליבו בקליפורניה, השיר דן בעיקר במערכת היחסים שלה עם המסוורת'.
השיר הופק על ידי אורן יואל, שאיתו סיירוס עבדה גם על אלבומיה הקודמים.
עטיפת הסינגל נחשפה ב־10 במאי 2017. בתמונה רואים את סיירוס שוכבת על הדשא בחצר האחורית של ביתה, עם טבעת אירוסין על ידה השמאלית. התמונה צולמה על ידי ארוסה של סיירוס, המסוורת'.
קידום והופעות

סיירוס הופיעה עם השיר לראשונה ב-13 במאי 2017 ב־Wango Tango. היא הופיעה גם בטקס פרסי בילבורד ובגמר התוכנית The Voice. את הופעתה ב-The Voice הקדישה סיירוס לאריאנה גרנדה ולקורבנות הפיגוע במנצ'סטר ארנה שקרה יומיים לפני כן.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי סיירוס ודיאן מרטל, והועלה לערוץ ה־YouTube הרשמי של הזמרת ב־11 במאי 2017.
בקליפ ניתן לראות את סיירוס מקפצת בשמחה בחוף הים, נרגעת לצד המפלים ומשחקת עם כלב בדשא.
הקליפ גרף מעל ל־14 מיליון צפיות ב־24 השעות הראשונות לאחר פרסומו, ומעל ל־50 מיליון צפיות בשבוע הראשון.
ב-1 ביוני עבר הקליפ את רף ה-100 מיליון צפיות ביוטיוב וזכה בתואר "Vevo Certified" רק לאחר 21 ימים לצאתו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 8 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 24 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 7 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 17 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 10 |  |
|  גואטמלה | מוניטור לטינו | 18 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 20 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 14 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 30 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 26 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 11 |  |
|  הפיליפינים | בילבורד הפיליפינים | 17 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 1 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 4 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 20 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 2 |  |
|  מקסיקו | טופ 100 – מקסיקו | 20 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 4 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 3 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 4 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 2 |  |
|  פולין | ZPAV | 25 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 12 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 8 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 15 |  |
|  פרגוואי | מוניטור לטינו | 14 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 4 |  |
|  צרפת | SNEP | 85 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 4 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 20 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 21 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 16 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 47 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 47 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 89 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 87 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 74 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 56 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 81 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 44 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 79 |  |
תארים ומכירות

| מדינה | תואר | עותקים |
| --- | --- | --- |
| אוסטריה אוסטריה (IFPI Austria) | זהב | 15,000 |
| אוסטרליה אוסטרליה (ARIA) |  פלטינה x3 | 210,000 |
| ארצות הברית ארצות הברית (RIAA) |  פלטינה x2 | 2,000,000 |
| איטליה איטליה (FIMI) | פלטינה | 50,000 |
| בלגיה בלגיה (BEA) | זהב | 15,000 |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (BPI) | פלטינה | 600,000 |
| גרמניה גרמניה (BVMI) | זהב | 200,000 |
| דנמרק דנמרק (IFPI Denmark) | פלטינה | 90,000 |
| מקסיקו מקסיקו (AMPROFON) |  פלטינה x2 | 120,000 |
| נורווגיה נורווגיה (IFPI Norway) | פלטינה | 60,000 |
| ניו זילנד ניו זילנד (RMNZ) | זהב | 15,000 |
| פולין פולין (ZPAV) | פלטינה | 20,000 |
| פורטוגל פורטוגל (AFP) | זהב | 5,000 |
| קנדה קנדה (Music Canada) |  פלטינה x3 | 240,000 |
| שוודיה שוודיה (GLF) | זהב | 20,000 |
| שווייץ שווייץ (IFPI Switzerland) | פלטינה | 20,000 |
כמה אהבה (שיר)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע קובי פרץ
 מתוך האלבום כמה אהבה
 יצא לאור:  2008
 סוגה:  מזרחית
 שפה:  עברית
 אורך:  3:50
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  אלון צדוק
 לחן:  שמעון בוסקילה
 הפקה:  שי ראובני
"כמה אהבה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי קובי פרץ. הוא יצא לאור בשנת 2008, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל מוביל של האלבום "כמה אהבה".
רקע

השיר מבטא תחושות עמוקות של אהבה וגעגועים מצד הדובר כלפי בחירת לבו. מילותיו הראשונות של "כמה אהבה" מבטאות את הרגש המהותי שמחבר את הדובר אליה – רגש שמתחיל מלבה של האישה ומגיע ישירות אל לבו. מבט האישה מרגש אותו, והוא מבטיח לה שיאהב אותה עד כאב. המשורר רוצה לראות אותה מאושרת וצוחקת, לא תמימה ולא בוכה.
בבית הבא השיר מדבר על הכוח של דמותה, אותה הוא מדמיין בציורי הכוכבים וברחש הגלים, שנשארים נצחיים כמו אהבתו כלפיה. הוא מרגיש שהיופיה בולטים תמיד, בין אם היא בוכה או שמחה, ומבקש להנציח אותה ברגעים המאושרים והעוצמתיים שלה. השיר מדגיש את העוצמה הפנימית שיש לה ואת ההערכה הרבה שלו ליופי הפנימי והחיצוני שלה.
הצלחה מסחרית

ב-24 באפריל 2008 נכנס השיר למצעד הפזמונים של רשת ג' במקום ה-14. ב-5 ביוני עלה למקום הרביעי - המקום הגבוה ביותר בו דורג במצעד. ב-31 ביולי, לאחר 12 שבועות רצופים, יצא השיר מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשס"ח הגיע "כמה אהבה" למקום ה-23.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעד סוף שנה (2008)> מדינה |   ‏‏‏  מצעד סוף שנה (2008)> מצעד |   ‏‏‏  מצעד סוף שנה (2008)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעד סוף שנה (2008)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 23 |  |
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה

בשנת 2010 ייסדו שירי מימון ושמעון בוסקילה צמד מוזיקלי חדש. הסינגל הראשון שלהם פורסם בינואר 2010, "גשם שיבוא", והגיע למקום השלישי במצעד הפזמונים של רשת ג'. ב-29 באוגוסט יצאה גרסתם ל"שיר תקווה" כסינגל שני. ב-3 באפריל 2011 יצאה גרסתם ל"עד סוף העולם" כסינגל מסחרי. ב-1 באוגוסט הוציאו סינגל מקורי בשם "ימים מאושרים". שירם הבא היה "כמה אהבה". הוא נכלל באלבום ההופעה של השניים, "המופע המשותף".
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה > הצלחה מסחרית

במצעד ההשמעות של רדיו אמצע הדרך הגיע השיר למקום השמיני.
גרסתם של שירי מימון ושמעון בוסקילה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 8 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 באפריל 2008, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 5 ביוני 2008, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 31 ביולי 2008, פזמונט
↑  מצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשס"ח, פזמונט
| קובי פרץ |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: טעות של החיים • את כמו אש • בורא עולם • חי איך שבא לי • בלבלי אותו • משוגע עלייך • כל מה שיש בי • כמה אהבה • כתוב בשמיים • סה לה וי
אלבומי אוסף: חץ האהבה • המיטב
אלבומי הופעה: כמה אהבה בקיסריה • היכל נוקיה Live!
סינגלים: "בלבלי אותו" • "כמה אהבה" • "האחת של חיי" • "יחד" • "אולי" • "Je t'aime, I Love You Baby"
לא תשנא את אחיך בלבבך

| --- | --- |
 מקרא:  ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ז
 משנה תורה:  ספר המדע, הלכות דעות, פרק ו', הלכה ה'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו ש"ב ספר החינוך, מצווה רל"ח
 
לֹא תִשְׂנָא אֶת אָחִיךָ בִּלְבָבֶךָ היא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה אסור ליהודי לשנוא יהודי אחר.
מקור המצווה

מקור המצווה בספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק י"ז: ”לֹא תִשְׂנָא אֶת אָחִיךָ בִּלְבָבֶךָ הוֹכֵחַ תּוֹכִיחַ אֶת עֲמִיתֶךָ וְלֹא תִשָּׂא עָלָיו חֵטְא.”
ולכן כשיחטא או יפגע בו אדם לא ישנאנו בלב וישתוק, אלא מצווה להודיעו ולומר לו בלשון רכה למה עשית לי כך וימחה הדבר מלבו.
דיני המצווה

לדעת הרמב"ם וספר החינוך האיסור הוא רק השנאה בלב אך אם הראה את שנאתו אינו עובר על לאו זה, אלא על איסורים אחרים שבין אדם לחברו. לעומת זאת לדעת השאילתות והרמב"ן כל שנאה אסורה ואפילו שנאה בלב וכל שכן שאסור להכותו או לצערו. לדעת המאירי אינו עובר על הלאו אלא אם נמנע מלהטיב עמו מחמת שנאתו. במשנה ברורה (סימן קנו סעיף קטן ד) הכריע להלכה כדעת הרמב"ם.
כתב בספר אור החיים:
שלא יאמר אדם שאינו קרוי שנאה אלא שנאה גמורה לבקש רעתו ולחפוץ בכליונו, אבל הרחקה בלב אינה קרויה שנאה, לזה נתחכם הכתוב לסמוך לא תשנא עם תיבת אחיך לומר כי השערת השנאה אשר יצוה ה' עליה היא הנרגשת בערך אח, ושיעור זה כל שירחיקהו מלבו קצת הנה הוא יורד ממדרגת אח, והרי הוא עובר משום לא תשנא.
.
אסור לאדם לדון את מי שהוא שונא, ושונא לעניין זה נחשב כל שאינו מדבר עמו שלשה ימים מחמת שנאה, חמור עוון זה משום שעובר עליו בכל רגע שמתעוררת השנאה בליבו. בשו"ת מהרי"ל פסק שמותר לבקר חולה אפילו הוא שונאו כדי לכוף את יצרו, אך דעת הרמ"א שלא יבקר חולה ולא ינחם אבל שהוא שונאו שלא יראה כאילו שהוא שמח לאידו ובזה יצערו.
כתב שולחן ערוך הרב: שאם חטא אדם נגדו או ציערו צער הגוף אינו צריך להסיר השנאה מלבו ולמחול לו עד שיבקש ממנו מחילה.
גדולי הפוסקים הקילו בהלכות מסוימות כדי למנוע שנאה.
מטעמי המצווה

כתב בספר החינוך: ”כי שנאת הלב גורמת רעות גדולות בין בני אדם להיות תמיד חרב איש באחיו ואיש ברעהו, והוא סיבה לכל המסירות הנעשות בין אנשים, והיא המדה הפחותה והנמאסת תכלית המיאוס בעיני כל בעל שכל”.
רבינו יונה בשערי תשובה: ”הוזהרנו בזה להסיר מנפשנו מדת השנאה, והיא מדה מעוללת פשעים רבים ומסבבת כמה עלילות נשחתות... ומאבד טובה הרבה מן הנפש”.
מטעמי המצווה > שנאה בלב

שנאה שבלב חמורה ביותר משום שלא יידע השנוא איך להישמר משונאו ולכן אסרה התורה את זה בפרטיות.
שנאה שטמונה בלב בוערת כאש ואינה נכבית והשנאה מתגברת והלבבות מתרחקים, ורק כאשר מראה השנאה ומוציא מלבו אז נכבית אש השנאה.
שנאת רשעים

רשע מצְווה לשנוא עד שיעשה תשובה ויחזור מרשעו, שנאמר: ”"יִרְאַת ה' שְׂנֹאת רָע"” (משלי ח, יג,), לדעת הרמב"ם דווקא אם התרה בו לפני שעבר עבירה במזיד ויודע שלא חזר בתשובה, ולדעת ספר החינוך דווקא אחרי שהוכיחו פעמים רבות ולא רצה לחזור בו. ואף רשע שמצווה לשנאתו מצווה וחובה לגמול עמו חסד, בספר התניא כתב שצריך לשנוא רק את העבירות שעבר אך חובה לאהוב את האדם עצמו.
להלכה כתבו הפוסקים שבזמננו מצווה לאהוב את הרשעים, ואף רשע גמור יש איסור לשנאו כל זמן שלא הוכיחו ובדור שלנו אין מי שיודע להוכיח, ”ואל תדין את חברך עד שתגיע למקומו” (אבות פ"ב מ"א).
הערות שוליים

1 2  החפץ חיים בספרו אהבת ישראל פרק ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות דעות, פרק ו', הלכה ה'.
1 2  מצווה רלח
↑  שאילתות, וישב שאילתא כז
↑  רמב"ן ויקרא יט, יז, בפירושו הראשון
↑  יומא ע"ה, א,
↑  ויקרא יט יז
↑  שולחן ערוך חושן משפט ז, ז,
↑  סי' קצז
↑  יו"ד סי' שלה, ב,
↑  חו"מ, הל' צער בעלי חיים, סעיף י
↑  חזון איש שביעית סי' י"ב, ט, מנחת שלמה ח"א סי' ל"ה, א
↑  מצווה רל"ח
↑  שער ג' אות לט
↑  חפץ חיים פתיחה לאוין, באר מים חיים ז'
↑  יד הקטנה, דעות ו, ב,
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"ג, הלכה י"ד
↑  ראו תוס' בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ג, עמוד ב', אהבת חסד חלק א פרק ד
↑  פרק ל"ב
↑  אהבת חסד מרגניתא טבא אות יז, חזון איש יו"ד סימן ב, כח,
לא תערץ מפניהם

| --- | --- |
 מקרא:  דברים, ז', כ"א
 ברייתא:  מדרש תנאים לדברים כ, א
 משנה תורה:  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ז', הלכה ט"ו
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו נ"ח, ספר החינוך, מצווה תקכ"ה
 
לֹא תַעֲרֹץ מִפְּנֵיהֶם היא מצוות לא תעשה שלא לחשוש מהאויב בשעת מלחמה ושלא לברוח מפניו.
מקור המצווה

איסור זה נזכר בתורה כמה פעמים:
עיקר האיסור נזכר בפרשת עקב, בדברי משה רבנו לפני פטירתו, בנאומו לעם ישראל, כשהוא מצווה אותם על זמן כניסתם לארץ והוא מדגיש כי אל להם לפחד מהגויים יושבי הארץ אף שהם רבים:
לֹא תַעֲרֹץ מִפְּנֵיהֶם כִּי ה' אֱלֹקֶיךָ בְּקִרְבֶּךָ אֵל גָּדוֹל וְנוֹרָא
כמו כן נזכר הדבר כבר בתחילת דברי משה על העם בפרשת דברים:”לֹא תִּירָאוּם כִּי ה' אֱלֹקֵיכֶם הוּא הַנִּלְחָם לָכֶם” (ספר דברים, פרק ג', פסוק כ"ב).
כמו חוזרת התורה על איסור זה, בפרשת כהן משוח מלחמה:”כִּי תֵצֵא לַמִּלְחָמָה עַל אֹיְבֶךָ וְרָאִיתָ סוּס וָרֶכֶב עַם רַב מִמְּךָ, לֹא תִירָא מֵהֶם כִּי ה' אֱלֹקֶיךָ עִמָּךְ הַמַּעַלְךָ מֵאֶרֶץ מִצְרָיִם” (ספר דברים, פרק כ', פסוק א').
במדרש תנאים נאמר: "לא תירא מהם - הרי זו אזהרה".
מחלוקת הראשונים האם למנותה במניין המצוות

ר"י פרלא מציין שבעל הלכות גדולות ורס"ג באזהרות שלו אינם מונים את הלאו הזה.
הרמב"ם מנה מצווה זו כאחת ממצוות לא תעשה "שלא ייראו אנשי המלחמה ולא יפחדו מן אויביהם בשעת מלחמה". על דברי הרמב"ם אלו, העירו הראב"ד והרמב"ן שפסוקים אלה הם הבטחה ולא מצווה.
ביישוב דברי הרמב"ם כתב הכסף משנה שהרמב"ם מפרש את הפסוקים כפשוטם, ולכן "לא תערץ" "לא תירא" וכיוצא בהם הם איסור ולא הבטחה.
גם רבנו יונה מונה בספרו שערי תשובה מצוות לא תעשה על מורא, אם כי בדבריו איסור המורא אינו רק בנושא המלחמה, אלא בכל צרה שבאה לאדם: ”'כי תאמר בלבבך רבים הגוים האלה ממני איכה אוכל להורישם, לא תירא מהם'. 'כי תצא למלחמה על אויבך וראית סוס ורכב עם רב ממך, לא תירא מהם'. הוזהרנו בזה, שאם יראה האדם כי צרה קרובה, תהיה ישועת ה' בלבבו ויבטח עליה, כעניין שנאמר: 'אַךְ קָרוֹב לִירֵאָיו יִשְׁעוֹ', וכן כתוב: 'מִי אַתְּ וַתִּירְאִי מֵאֱנוֹשׁ יָמוּת'.”
פרטים במצווה > חיוב נשים בה

בספר החינוך כתב: "ונוהגת מצווה זו בזכרים כי להם להלחם בזמן שישראל על אדמתן". והעיר על כך בעל מנחת חינוך שבמלחמת מצווה גם נשים יוצאות למלחמה, ואז מחויבות גם הן בלאו זה.
פרטים במצווה > מתי עובר על הלאו

מביא עצמו לפחד - בעל מנחת חינוך תמה על דברי הרמב"ם, והרי הירא ורך הלבב, שלשיטת רבי יוסי הגלילי הוא הירא מעבירות שבידו, אם הוא ירא כפשוטו, שמע קול קרנות והרתיע, יש לו עבירה בידו, שעבר על "לא תערץ מפניהם". הר"י פרלא הסביר שאין עבירה למי שחושש מהמלחמה אלא למי שמביא את עצמו לידי פחד כגון שמהרהר בדברים המביאים לפחד.
בשעת המלחמה - המשך חכמה סובר שכל האיסור הוא רק בשעת המלחמה ממש ולא לפני כן (ובכך גם כן מיושבת קושיית המנחת חינוך).
שני תנאים אלה מדייקים האחרונים מלשון הרמב"ם: ”וכל המתחיל לחשוב ולהרהר במלחמה ומבהיל עצמו עובר בלא תעשה, שנאמר אל ירך לבבכם אל תיראו ואל תחפזו ואל תערצו מפניהם”.
שכר מי שמקיים את המצווה

הרמב"ם כותב הבטחה מיוחדת לגבי שכרו של מי שמקיים את המצווה: ”וכל הנלחם בכל לבו בלא פחד ותהיה כוונתו לקדש את השם בלבד, מובטח לו שלא ימצא נזק ולא תגיעהו רעה, ויבנה לו בית נכון בישראל, ויזכה לו ולבניו עד עולם ויזכה לחיי העולם הבא, שנאמר כי עשה יעשה ה' לאדוני בית נאמן כי מלחמות ה' אדוני נלחם ורעה לא תמצא בך וגו' והייתה נפש אדוני צרורה בצרור החיים את ה' אלקיך” (משנה תורה לרמב"ם, ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ז', הלכה ט"ו).
הערות שוליים

↑  לדברים כ, א
↑  בהערותיו לספר המצוות של רס"ג, לאוין קכח
↑  ספר המצוות מצוות לא תעשה נח. ייתכן שהיו בפניו דברי מדרש תנאים. ראו בהערות רד"צ הופמן למדרש תנאים, ובקריית מלך לרמב"ם הלכות מלכים סוף פרק ז.
↑  בהערותיו למניין המצוות שבתחילת משנה תורה לרמב"ם
↑  בהשגותיו לספר המצוות
↑  ספר דברים, פרק ז', פסוקים י"ז–י"ח
↑  ספר תהלים, פרק פ"ה, פסוק י'
↑  ספר ישעיה, פרק נ"א, פסוק י"ב
↑  מצווה תקכה
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף מ"ד, עמוד א'
↑  לדברים פרק כ פסוק ג
↑  ספר שופטים, הלכות מלכים ומלחמות, פרק ז', הלכה ט"ו
| ספר דברים |
| --- | --- | --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |  |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |  |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |  |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |  |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • כישוף • אוב • ידעוני • חובר חבר • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |  |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב • קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |  |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |  |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |  |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |  |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |  |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |  |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
לויס ליין (סמולוויל)

ערך זה עוסק בדמות טלוויזיונית. אם התכוונתם לדמות קומיקס, ראו .
| --- | --- |

לויס ליין
 תוכנית טלוויזיה:  סמולוויל
 יוצרים:  ג'רי סיגל וג'ו שוסטר
 גילום הדמות:  אריקה דוראנס (ראו גילום)
 מידע
 תאריך לידה:  1986 
 מקום לידה:  כדור הארץ
 מקצוע:  ראו עיסוקים
 אזרחות:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  סמולוויל / מטרופוליס
 דמויות קשורות
 משפחה:  קלואי סאליבן (בת דודה) (Chloe Sullivan)
 חברים:  קלארק קנט  אוליבר קווין  ג'ימי אולסן
 
לויס ליין (באנגלית: Lois Lane) היא דמות בדיונית בשבע העונות האחרונות של "סמולוויל".
בסיס

דמותה מבוססת על לויס ליין, דמות שנכתבה במקור לקומיקס סופרמן ועובדה מאז מספר פעמים לסרטי קולנוע ולסדרות טלוויזיה בגרסאות אנימציה ולייב אקשן.
היקף התפקיד

לויס ליין מצטרפת לסדרה כדמות משנית בפרק הראשון של העונה הרביעית. היא הופכת לדמות ראשית בפרק הראשון של העונה התשיעית.
הדמות מופיעה ב-102 פרקים בסדרה וגם בחוברות קומיקס הממשיכות את עלילת הסדרה.
אישיות

לויס היא עצמאית, סקרנית, חרוצה, ישירה ואמיצה. מגוננת על חבריה ועל משפחתה. לא מסתדרת במסגרות לימודיות, נכשלה בבית הספר התיכון וסולקה מהאוניברסיטה. אבל בכל זאת הצליחה להפוך להיות עיתונאית חשובה ומשפיעה
גילום

את הדמות גילמה השחקנית אריקה דוראנס. היא הייתה מועמדת שלוש פעמים לפרס סאטורן ופעם אחת לפרסי בחירת הנוער על תפקידה בסדרה כלויס ליין.
מקצוע

לויס ליין היא עיתונאית.
בעונה הרביעית היא עבדה ליום אחד בעיתון "הלפיד" ב"תיכון סמולוויל" שם למדה חודש בכיתה י"ב.
בעונה השישית התחילה לעבוד בעיתון "אינקוויזיטור".
בעונה השביעית היא התפטרה מעיתון "אינקוויזיטור" והתחילה לעבוד בעיתון  "הדיילי פלאנט" (אנ').
מקומות מגורים

חוות קנט – התארחה לתקופות ארוכות בבית קנט. מרתה וג'ונתן קנט אהבו אותה כבת והיא אהבה אותם כהורים.
טאלון – התגוררה בשכירות בדירה הקטנה שמעל לבית הקפה.
דירה – בעונה העשירית, לויס וקלארק עוברים יחד מסמולוויל למטרופוליס לבניין בקרבת "הדיילי פלאנט", מקום עבודתם המשותף.
הערות שוליים

↑  סמולוויל עונה 11 והמיני-סדרות
↑   רשימת הזכיות והמועמדויות של אריקה דוראנס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  גם לאנה לאנג התגוררה בדירה לפניה, וקאט גראנט (אנ') עברה אליה בשבועות שלויס נעדרה בגלל המסע לעתיד.
| סמולוויל |
| --- | --- | --- |
| פרקים | "פיילוט" |  |
| דמויות ראשיות | קלארק קנט (טום ולינג) • לויס ליין (אריקה דוראנס) |  |
לאנדק

| --- | --- |
סמל לאנדק

מראה העיר
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  טירול טירול
 מחוז:  לאנדק
 ראש העיר:  וולפגנג יורג
 שפה רשמית:  גרמנית
 שטח:  15.9 קמ"ר
 גובה:  816 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  7,725 (1 בינואר 2018)
  ‑ צפיפות:  490 נפש לקמ"ר (2017)
 קואורדינטות:  47°08′00″N 10°34′00″E﻿ / ﻿47.133333333333°N 10.566666666667°E﻿ / 47.133333333333; 10.566666666667 
 אזור זמן:  UTC+1
 www.landeck.tirol.gv.at
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהלאנדק(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.לאנדק(למפת טירול רגילה) אינסברוק קופשטיין טלפס ליינץ קיצביל גרמניה זלצבורג קר. איטליה שווייץ פ.לאנדק(למפת טירול מוגדלת) אינסברוק קופשטיין טלפס ליינץ קיצביל גרמניה זלצבורג קר. איטליה שווייץ פ.לאנדק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לאנדק (בגרמנית: Landeck) היא עיירה במדינת טירול שבאוסטריה והעיר הראשית במחוז לאנדק.
גאוגרפיה

לאנדק שוכנת בחלק המערבי של טירול (Tyrolean Oberland) בגובה של 820 מטרים מעל פני הים. העיירה ממוקמת בעמק הנהר אין, במקום בו נשפך אליו נהר הסאנה. מצפון ללאנדק מתנשא רכס הרי הלכטל (Lechtaler Alpen), שהוא חלק מרכס האלפים הגיריים הצפוני ומדרום אליה מתנשאים הרכסים אוצטל (Ötztaler Alpen) וסמנאון (Samnaungruppe) שהם חלק מהאלפים המרכז-מזרחיים.
עמק הנהר אין הוא נתיב תחבורה חשוב העובר מטירול מערבה וחוצה את מסיב ארלברג. מדרום לעיירה, מעבר רשן, שעל קו פרשת המים של הרי האלפים, מוביל לכוון אזור וינשגאו שבנפת דרום טירול שבאיטליה.
היסטוריה

בתקופה הרומית, עברה דרך קלאודיה אוגוסטה (Via Claudia Augusta) דרך מעבר רשן ודרך עמק הנהר אין, וקישרה בין חצי האי האפניני לבין  פרובינקיית רייטיה שנכבשה בשנת 15 לפנה"ס. בימי הביניים נותר העמק כצומת של דרכי סחר חשובות שהובילו לאאוגסבורג דרך מעבר פרן ומערבה דרך ארלברג. החל מסוף המאה ה-13 שלטו באזור רוזני טירול מבית גוריציה ממעוזם שבטירת לאנדק.
עד 1867 הייתה לאנדק (שאז נכתב שמה באיות Landek) חלק מממלכת הבסבורג (החל מ-1804 האימפריה האוסטרית), למעט תקופה קצרה במהלך המלחמות הנפוליאוניות בין השנים 1806 – 1814), כאשר היא הועברה לשליטת ממלכת בוואריה יחד עם כל טירול. בעקבות הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867, היא הייתה לחלק מהחלק האוסטרי של האימפריה האוסטרו-הונגרית. באותה שנה שונה כיתוב שמה ל-Landeck. לאחר 1893 שונה שמה ל"לאנדק בטירול" (Landeck in Tirol). באותן תקופות היה הייתה לבירת המחוז הנושא את אותו שם, אחד מ-21 המחוזות של טירול. החל מ-1782 החל להיסלל הכביש הראשון שחצה את מעבר ההרים ארלברג לבקשתו של יוזף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. הכביש הורחב משמעותית עד 1824. ב-1883 חוברה לאנדק למסילת הברזל של ארלברג. ב-1904 הועלה מעמדה לזה של עיר שוק וב-1923 הוענקו לה לבסוף זכויות של עיירה.
לאנדק גם שמשה כבסיס צבאי לכוחות ההרריים האוסטרים לפני מלחמת העולם השנייה, שמאוחר יותר היו לחלק מהוורמאכט הגרמני.
לאחר האנשלוס, בו סופחה אוסטריה לגרמניה הנאצית, מוזגה לאנדק ב-1939 עם העיירה צאמס השכנה. אף על פי כן, פוצלו שתי העיירות מחדש לאחר תום המלחמה. בלאנדק פעל גם מחנה עקורים מטעם אונרר"א, כאשר היא הייתה בתחומי אזור הכיבוש הצרפתי.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4098984-7  LCCN: no2008051315  MusicBrainz: f90fe810-fd4b-4562-87f5-c139c4d38023  NKC: ge117897  VIAF: 137593934   WorldCat (עם VIAF): 137593934