stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוקי קרח
הוקי קרח בישראל > הוקי קרח במכביה

עד היום התקיים טורניר הוקי קרח במסגרת ארבע מכביות: המכביה החמש עשרה (1997), המכביה התשע-עשרה (2013), המכביה העשרים (2017) והמכביה העשרים-ואחת (2022). בנוסף לטורניר הפתוח, לנבחרות עם שחקנים בכל הגילאים, נערכו גם טורנירים לשחקנים צעירים עד גיל 18 ולשחקנים מבוגרים מעל גיל 40. במכביה העשרים ואחת התקיים לראשונה גם טורניר פתוח לנשים.
בעוד בשני המקרים הראשונים התקיימו הטורנירים במטולה, הוקמה עבור המכביה העשרים בפעם הראשונה בישראל זירת הוקי קרח תקנית בגודל מלא באולם גדול - פיס ארנה בירושלים. גודל האולם וקרבתו היחסית למרכז הארץ הביאה להצלחה גדולה לטורניר שמשך קהל רב. משחק הגמר של הטורניר הפתוח, בו ניצחה קנדה את ארצות הברית 7:2, משך כ-7000 צופים והפך למשחק ההוקי קרח בעל הקהל הגדול ביותר שנערך על אדמת ישראל.
גם במכביה העשרים-ואחת התקיימו טורנירי ההוקי קרח בפיס ארנה בירושלים.
נבחרת קנדה זכתה בכל המהדורות של הטורניר הפתוח לגברים, למעט במכביה העשרים-ואחת בו זכתה נבחרת ארצות הברית. בטורניר הפתוח לנשים, שנערך במכביה העשרים-ואחת לראשונה, זכתה נבחרת הנשים של קנדה.
הוקי קרח בישראל > ישראלים בדראפט ה-NHL

השחקן הישראלי מקס בירבראייר נבחר בדראפט ה-NHL בשנת 2000 במקום ה-67, על ידי ניו ג'רזי דווילס, והפך בכך לישראלי הראשון שנבחר בדראפט ה-NHL. עם זאת, הוא לא זכה לשחק ב-NHL, ולאחר מספר עונות בליגות משניות בצפון אמריקה עבר לשחק באירופה. ב-2019, לאחר קריירה מקצוענית ארוכה, הודיע בירבראייר על פרישתו ממשחק פעיל – אך ב-2023 חזר מפרישה ומשחק כיום בליגה השנייה בבריטניה.
איתן וורק, יהודי קנדי בעל אזרחות ישראלית, נבחר בדראפט ה-NHL בשנת 2009 במקום ה-47 על ידי ניו יורק ריינג'רס, והפך לישראלי השני הנבחר בדראפט. וורק לא הוחתם על ידי הריינג'רס, ושיחק מאז בחירתו ב-Ontario Hockey League, אחת מהליגות העיקריות לצעירים עד גיל 20 בקנדה. ב-8 במאי 2011 הועברו הזכויות על וורק לפיניקס קויוטיס, שהחתימה אותו ב-19 במאי. וורק לא הצליח להגיע לסגל הקבוצה, והועבר לקבוצה-בת שלה מהליגה המשנית AHL. נכון לעונת 2022/23 משחק וורק בליגה הצ'כית. לפני כן, בעקבות ארבע עונות בהן שיחק בליגת ה-KHL בקבוצה הסינית הכוכב האדום קונלון, התאזרח וורק בסין, ותחת השם ויי רויקה הצטרף לנבחרת סין ושיחק במדיה באולימפיאדת בייג'ינג (2022).
ראו גם

בנדי
הוקי רולר
הוקי גלגיליות (קואד)
הוקי שדה
הוקי רצפה
הוקי אוויר
מאמן (הוקי קרח)
לקריאה נוספת

Dan Diamond, James Duplacey, Ralph Dinger, Igor Kuperman, Eric Zweig (editors): Total Hockey - The Official Encyclopedia of the National Hockey League, Total Sports/Andrews McMill Publishing; ISBN 1-892129-85-X
Dan Diamond, Eric Zweig, Craig Ellenport: The Official NHL Hockey Treasures: Centennial Edition, Carlton Books; ISBN 178739011X
Dan Diamond (editor):Total Stanley Cup - The Official Encyclopedia of the Stanley Cup, Total Sports Publishing; ISBN 1892129078
The National Hockey League Official Guide & Record Book 2019, Triumph Books; ISBN 1629376329
Andrew Podnieks (editor): IIHF Guide & Record Book 2019, International Ice Hockey Federation; ISBN 0986796468
Stephan Müller: International Ice Hockey Encyclopedia 1904-2005, Books On Demand, Nordstedt; ISBN 3-8334-4189-5
J.W. Fitsell: Hockey's Captains, Colonels & Kings, The Boston Mills Press; ISBN 0919783686
גבעת התחמושת (שיר)

| --- | --- |

 שיר בביצוע להקת פיקוד המרכז
 מתוך האלבום איפה המרכז
 יצא לאור:  1967 
 שפה:  עברית 
 אורך:  5:43
 כתיבה:  יורם טהרלב 
 לחן:  יאיר רוזנבלום 
 
גבעת התחמושת, מראה מגג רב הקומות בשכונת רמת אשכול
"גבעת התחמושת" הוא שיר עברי המנציח את הקרב המפורסם על גבעת התחמושת בירושלים במלחמת ששת הימים. השיר נכתב על ידי יורם טהרלב, הולחן על ידי יאיר רוזנבלום ובוצע על ידי להקת פיקוד מרכז בתוכניתה "איפה המרכז". השיר התפרסם מספר חודשים לאחר תום המלחמה והפך כמו שירים עבריים נוספים הקשורים למלחמות ישראל לנכס צאן ברזל בתרבות הישראלית.
היסטוריה

את השיר הזמין מטהרלב דני ליטאי שניהל אז את להקת פיקוד המרכז. הוא ביקש שיר בנושא חטיבת הצנחנים. את הרעיון לכתיבת השיר קיבל כאשר נתקל בכתבה בעיתון "במחנה" בה ראיין יוסף ארגמן כמה מלוחמי הקרב אשר סיפרו את עלילותיו. בין בתי השיר שילב טהרלב מספר ציטוטים מהכתבה, מדוקלמים על ידי חיליק צדוק, גדעון אמיר וקובי רכט. הציטוטים הם תיאורים מונולוגיים של הקרב על פרטיו מנקודת ראותם של לוחמים מהשורה שהשתתפו בו. הקטע האחרון המובא בשיר כולל בסופו גם אמירה אישית, שנחקקה בתודעה הישראלית לא פחות מכל שורה אחרת: "אני לא יודע למה קיבלתי צל"ש, בסך הכול רציתי להגיע הביתה בשלום". את המשפט הזה אמר הלוחם שלום דוד. המשפט זכה לציטוטים ואזכורים רבים במיוחד, גם בעיתונות וגם בהקשרים תרבותיים כלליים, לעיתים שונים מאד מהקרב עצמו וקרבות בכלל. בהתייחסו לעוצמתו של השיר אמר טהרלב:
"אני חושב שאת כוחו שאב השיר מהראיונות האלה, הרבה יותר מאשר מהטקסט שאני כתבתי."
מבנה, לחן ואזכורים מלודיים

השיר בנוי מבתים אחדים שביניהם המונולוגים של החייל המתאר את הקרב. כל בית מורכב מארבע שורות – שלוש שורות עם חריזה ושורה רביעית המסתיימת במילים "גבעת התחמושת".
חלק מהצלחת השיר נקשר בשילוב בין המקצב הלירי־אלתרמני והלחן יוצא הדופן שיצר יאיר רוזנבלום. שירי הלהקות הצבאיות עד אז, ושירה לירית־ישראלית בכלל, הולחנה במלודיות הרמוניות ואיטיות יחסית. "גבעת התחמושת", לעומת זאת, הולחן במשקל של שישה רבעים, שבוצע בקצב מהיר מאוד. החוקר אלי אשד משווה את הלחן לקצב הקרב, למעשה לאפיון מצב הלחימה, ומסביר את איכויותיו כך:
"רוזנבלום הצליח לשלב את המילים בלחן הקצבי המיוחד שאינו בולע את הטקסט כפי שקורה לפזמונים רבים שבהם המוזיקה מבליעה לחלוטין את המילים במיוחד את אלו המסובכות והמורכבות. אבל דומה שאם שומעים את 'גבעת התחמושת' ואפילו פעם אחת בשנה בלבד, המילים נשארות זכורות לתמיד."
בעוד שאשד מדגיש את ייחודיות הלחן, טהרלב עצמו כתב כי שאב את המקצב השירי, הפנימי למילים, משורות בשירו של חיים חפר, קרב הראל ("...שלושים בנבי סמואל, שבעה עשר על הקסטל..."). חפר, בתורו, שאל את המקצב מ"טרילוגיית מלחמת האזרחים", שיר מחאה אנטי מלחמתי שנוצר בארצות הברית בראשית שנות החמישים. כל היצירות בסדרה נכתבו כפזמונים פופולריים, לכולם נקבע מעמד קנוני, וכולם משלבים מבנה לירי עם מקצב חריזה המטיל את הקהל אל תוך חוויית הקרב. שירים אחרים של טהרלב ורוזנבלום השתמשו בנוסחת גבעת התחמושת.
משמעות השיר

השיר בנוי כך שהוא מביא באמצעות שלושה קולות מונולוג מפורט, תיעודי כביכול: השיר מנסה לעצב תיאור ממשי, כמו תחביר חדשות של הסיטואציה המתוארת בו. למעשה, זהו אינו שיר ממש, אלא מונולוג המלווה בנוסחה קצבית בלבד.
למרות הרושם התיעודי של השיר, הוא למעשה דיוקן נוסחאי מדויק של הגיבור הראוי לתקופת מלחמת ששת הימים. זהו דיוקן הנוצר באמצעות הדיבור – הקצב, אוצר המלים ואותו "תום" שבמשפט הסיומת המפורסם: "אני לא יודע למה קיבלתי צל"ש, בסך הכל רציתי להגיע הביתה בשלום". משפט זה ומשפטים נוספים המופיעים בשיר מעוררים סימפתיה ויוצרים מעין תקשורת בין הגיבור לקורא, ובכך שוברים את החומה (המדומה) בין הקורא לבין המסופר.
השיר משמש כדוגמה מובהקת של שירי תקופת ששת הימים, ששיקפו את דרך החינוך ואת הניסיון לכוון את הנוער והאנשים למעשים טובים. השיר מתוכנן היטב, בכל פרט קטן שבו, לצורך השגת תכלית זו. הוא משמש גם כשיא ה'אימהי' של התקופה ההיא, יחד עם מספר שירים נוספים, כגון מה אברך. שירים אלה מבוססים על הנוסחה של חייל גיבור היוצא לקרב, ושל אמו אשר שולחת אותו ודואגת לשלומו. בשיר זה, ה'אימא' היא למעשה העם והאנשים אשר הוא נלחם בשבילם. כך השיר מחזק את תחושת השייכות כלפי העם - מטרה שהייתה מרכזית בתרבות באותה העת.
השפעה

השיר נצרב עמוק בתודעה הישראלית ויש אומרים כי בלעדיו תהילת הקרב של גבעת התחמושת לא הייתה גדולה כל כך. אנשי צבא שונים אף טענו ברבות השנים כי הקרב, על אף שהיו בו סיפורי גבורה יוצאי דופן, היה מיותר מבחינה טקטית. גם הרמטכ"ל לשעבר מוטה גור, אשר פיקד על שחרור העיר ירושלים במלחמה, טען כי אלמלא השיר שפיאר כל כך את הקרב, השבעת חיילי הצנחנים לא הייתה מתקיימת בגבעת התחמושת.
ראו גם

איתן נאוה, בעל עיטור הגבורה על חלקו בקרב (באתר 'נזכור את כולם'), הוא איתן המקלען מהפיסקה השנייה בשיר.
יעקב חץ, בעל עיטור העוז על חלקו בקרב עיטור העוז שהוענק ליעקב חיימוביץ
הערות שוליים

↑  שמואליק טסלר, שירים במדים: סיפורן של הלהקות הצבאיות, ירושלים תשס"ז, עמ' 143
↑  אלי אשד, מהמוצדקים בשירי ישראל, באתר רדיו 103fm.
↑  כך בספרו 'מדריך טהרלב לכתיבת שירים ומקאמות', י' טהרלב, ישראל תשנ"ז, עמ' 55. הספר סרוק באתר http://www.taharlev.com/tutorial.html
↑  ריאיון של גאולה אבן עם יורם טהרלב בתוכנית "המוסף", הערוץ הראשון, 19 בספטמבר 2012
↑  ד"ר אריאל הירשפלד, חיוכו של אליפלט, פנים תרבות חברה וחינוך גיליון 17 - יוני 01', 2001
↑   מבט שני - גבעת התחמושת (כתבת ערוץ 11), סרטון  באתר יוטיוב
↑  רפי ברבירו, בסך הכל רציתי להגיע הביתה בשלום, באתר ynet, 1 ביוני 2007
שירו של צנחן

| --- | --- |
 סינגל בביצוע להקת פיקוד המרכז
 מתוך האלבום "רד אלינו לבקעה"
 יצא לאור:  1969
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:30
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  יורם טהרלב
 לחן:  יאיר רוזנבלום
 עיבוד:  יאיר רוזנבלום
 
"שירו של צנחן" הוא שיר שכתב יורם טהרלב, הלחין יאיר רוזנבלום וביצעה להקת פיקוד המרכז. השיר התפרסם ב־1969 כאחד משיריה של תוכנית הלהקה "רד אלינו לבקעה".
רקע

לאחר פירוק להקת פיקוד המרכז על ידי אלוף הפיקוד בשנה הקודמת הוקמה הלהקה מחדש. תוכנית הלהקה בהרכבה החדש, שעלתה בקיץ 1969, כללה מערכונים על סרטי קולנוע לצד שירים ששיקפו את הפעילות בפיקוד המרכז והווי החיילים. להקת פיקוד המרכז הייתה חייבת לשיר בכל תוכנית לפחות שיר אחד על הצנחנים, מכיוון שלצנחנים לא הייתה להקה משלהם.
הלהקה זכתה בתוכנית הזאת לפופולריות רבה ואף נבחרה ל"להקת השנה" יחד עם להקת הנח"ל במצעד הפזמונים השנתי תשכ"ט. במיוחד בלטו השירים "שנינו מאותו הכפר" ו"שירו של צנחן". ההרכב הזה של הלהקה, שכלל את שלמה בראבא, ניצה שאול, אפרת לביא, דני וסלי, שם טוב לוי, גליה ישי ועמרי ניצן הוכר כהרכב פורה ביותר של הלהקה.
על השיר

אלוף הפיקוד, רחבעם זאבי, גילה מעורבות גדולה בפעילות הלהקה. בביקורו באחת החזרות שמע זאבי את "שירו של צנחן" והודיע למובילי התוכנית שהשיר כפי שהוא לא יוכל להיכלל בתוכנית, מכיוון שהמילים "שייפתח עלי שייפתח" נראו לו כ"פגיעה במורל" – המילים נשמעו לו כמו תפילה, או תחינה, שהמצנח ייפתח. לדבריו, המלים האלה היו יכולות להכניס לראשו של החייל את הרעיון שמצנח עלול גם לא להיפתח, ובכך להפחיד אותו לפני הצניחה, בזמן שהוא גם ככה מפחד. הוא דרש בתוקף לשנות את השורה ואיים להוציא את השיר מהתוכנית במקרה שדעתו לא תתקבל. לאחר כמה דקות של ויכוח הוא הציע בעצמו תיקון: במקום לשיר "שייפתח", הוא הציע לשיר "כשייפתח". דעתו התקבלה, הכ"ף הוכנסה לשיר, והשיר נשאר בתוכנית. עם זאת, ועל אף שמילות השיר שונו, טהרלב טען שהגרסה שהתקבלה והפכה לנפוצה בציבור היא הגרסה המקורית עם המילה "שייפתח".
זאבי אף דרש שחברי הלהקה יעברו קורס צניחה במיוחד לצילומי הווידאו קליפ של השיר, שתיאר את קורס הצניחה על שלביו, כדי שיוכלו להופיע עם כנפי צניחה מכיוון שרק צנחן רשאי לענוד את כנפי הצניחה (ובסופו קיבלו חברי הלהקה כנפי צניחה).
השיר זכה למתקפה גם מכיוון אחר. כאשר הגיע הסינגל לרדיו, יצאו אנשי האקדמיה ללשון העברית בתוקף נגד השיר. הם יצאו נגד השימוש במילה "מִצְנָח", לאחר שקבעו שהמילה הנכונה היא "מַצְנֵחַ" ("מִצְנָח" לשיטתם הוא "מִפגַן צניחה"), אך תיקון המילה בשיר הצריך כניסה מחדש לאולפן ההקלטות והוצאות ניכרות, שהצבא לא הסכים להוציא, ולכן החליט צה"ל להשאיר את השיר כמות שהוא.
בשיר היה יסוד נוסף של חידוש: באותה התקופה לא היה נהוג לעסוק ברגשות הפרטיים של החייל, אלא העיסוק היה באומה והעם כקולקטיב. לראשונה בשיר הזה נשמע קולו של החייל היחיד. כמו כן, השיר לא עוסק בקרב או מלחמה, אלא בחשבון נפש אישי.
הצלחה

"שירו של צנחן" זכה להצלחה גדולה וצעד במצעד הגל הקל 12 שבועות לפחות, בסביבות יוני–אוקטובר 1969. הוא הגיע למקום הראשון ושהה בו שבועיים לפחות (18–25 באוגוסט 1969).
במצעד העברי השנתי (תשכ"ט) של התחנה, השיר דורג במקום השני.
גם במצעד סוף השנה של גלי צה"ל השיר דורג במקום השני, והלהקה זכתה לתואר "להקת השנה" בתחנה.
הצלחה > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1969)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1969)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1969)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1969)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשכ"ט)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשכ"ט)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשכ"ט)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (תשכ"ט)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 2 |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 2 |  |
ביאורים

↑  אף על פי שהתוכנית של אותו הרכב שפורק הייתה מהמוצלחות ביותר של להקת פיקוד המרכז, ההרכב פורק לאחר מספר מועט של הופעות משום שחבריו העדיפו להופיע בבמות מרכזיות כמו היכל התרבות ובית החייל, אך כאשר הם נדרשו להופיע במקומות מרוחקים הם מצאו סיבות שונות כדי לבטל את ההופעה.
↑  ב־1991 נקראו איקה זוהר ויאיר רוזנבלום לחדש את להקת פיקוד המרכז, בתוכנית שנחלה הצלחה גדולה והוצגה בכמעט 300 הופעות. חברי הלהקה ביצעו גם הם את השיר בגרסת "שייפתח". כך גם יזהר כהן בגרסתו לשיר, וכך גם ירדנה ארזי וכוכבי הפסטיגל ב־2014, וגם עינת שרוף, בביצועים שלהם לשיר בתוך מחרוזת שירי להקות צבאיות.
הערות שוליים

1 2  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־25 באוקטובר 2023
↑  היצירה בספריה הלאומית, באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־22 באוקטובר 2022
1 2 3 4 5  להקת פיקוד המרכז, באתר nostal.co.il, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
1 2 3  יורם טהרלב, שירו של צנחן, באתר של יורם טהרלב, בדיקה אחרונה ב־22 באפריל 2023
1 2  תוכנית י"ז – "רד אלינו לבקעה", באתר army-bands.co.il, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
1 2 3 4 5  אלחנן סמואל, כשייפתח עליי: ניצחונה של תפילה, באתר מקור ראשון, 12 באוגוסט 2021, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  תיעוד יוצרים של מפעל הפיס עם יואב קוטנר – יורם טהרלב (הגרסה הארוכה) (27:12), באתר יוטיוב, 4 בפברואר 2019, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  "שירו של צנחן" בביצוע להקת פיקוד המרכז, חידוש הלהקה ב-1991| איקה זוהר ויאיר רוזנבלום, באתר יוטיוב, 24 בספטמבר 2015, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  "שירו של צנחן" בביצוע יזהר כהן, באתר יוטיוב, 1 באפריל 2014, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  "שירו של צנחן" בביצוע ירדנה ארזי וכוכבי הפסטיגל | מחרוזת להקות צבאיות, באתר יוטיוב, 24 בספטמבר 2015, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  "שירו של צנחן" בביצוע עינת שרוף (מחרוזת), באתר יוטיוב, 21 בספטמבר 2014, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
1 2 3 4 5  משה ניסנבוים, השיר שהכעיס את האלוף, באתר ישראל היום, 15 בנובמבר 2018, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  יאיר רוזנבלום, "שירו של צנחן", באתר של יאיר רוזנבלום, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  על המילה מִצְנָח, באתר האקדמיה ללשון העברית, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  השיר בפזמונט, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  מיקום שיא במצעד השבועי של הגל הקל (1), 18 באוגוסט 1969, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
↑  מיקום במצעד השנתי (תשכ"ט) של הגל הקל (2), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־23 באוקטובר 2022
חתולים מתפוצצים

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  יולי 2015 
 סוגה:  משחק קופסה 
 מספר שחקנים:  2–5
 פיתוח:  אילן לי, שיין סמול
 הוצאה לאור:  ארצות הברית Exploding Kittens Inc  ישראל הקוביה 
 שפות:  אנגלית 
 גילאים:  7 ומעלה
 זמן למידת המשחק:  דקה
 זמן המשחק:  15 דקות
 
 www.explodingkittens.com
 
חתולים מתפוצצים (באנגלית: Exploding Kittens) הוא משחק קלפים אסטרטגי שעוצב על ידי אילן לי, מתיו אינמן ושיין סמול. הוא התחיל כפרויקט מימון המונים דרך אתר קיקסטארטר והוא עבר את מטרתו (10,000 דולר) תוך שמונה דקות. ב־27 בינואר 2015, שבעה ימים לאחר פתיחת פרויקט המימון, היו לפרויקט 103 אלף תומכים - השיא עבור הכי הרבה תומכים בתולדות קיקסטארטר. עם השלמת הפרויקט ב-19 בפברואר 2015, הושגו 8,782,571 דולר על ידי תרומות של 219,382 תומכים. הקמפיין הסתיים כקמפיין הרביעי הממומן ביותר באתר מימון ההמונים. התומכים החלו לקבל את המשחק בסוף יולי 2015 ועד ספטמבר 2015 כל התומכים קיבלו את המשחק. בשנת 2020, המשחק תורגם לעברית והופץ בישראל בשיתוף עם הקוביה.
בשנת 2024 עלתה לשירות הסטרימינג נטפליקס סדרת טלוויזיה מונפשת שמבוססת על המשחק בעלת אותו שם (אנ').
חוקי המשחק

בתחילה כל הקלפים, לעיתים קלפי "חתול מתפוצץ" מסודרים בערימה. כל שחקן מושך 7 קלפים וקלף ניטרול. לאחר מכן מכניסים את קלפי ה"חתול מתפוצץ" חזרה לערימה כך שמספר הכרטיסים של החתולים המתפוצצים בערימה יהיה אחד פחות ממספר השחקנים.
כל שחקן רשאי לשחק עם מספר קלפים לבחירתו בתורו (כולל לא לשחק עם אף קלף) לפני ששלף קלף חדש מהקופה.
הקלפים עוזרים לשחקן להימנע ממפגש עם חתולים מתפוצצים או לנטרל אותם:
רשימת הקלפים היא כדלקמן:
קלף חתול מתפוצץ – מוציא את השחקן שמשך אותו מהמשחק. השחקן האחרון שנותר - מנצח את המשחק.
קלף ניטרול – מאפשר לשחקן שמושך כרטיס חתול מתפוצץ להחזיר את הכרטיס לערימה בכל מקום שהוא יבחר. מיקום זה יישאר בסוד מפני שחקנים אחרים.
קלף אממ... לא – שולל את הקלף ששוחק זה עתה (לא משפיע על חתול מתפוצץ או על קלף ניטרול). ניתן לשלול כרטיס לא על ידי כרטיס לא אחר.
קלף התקפה – מסיים את תורו של השחקן בלי לשלוף קלף ומאלץ את השחקן הבא בתורו לבצע שני תורים ברצף. שימו לב שאם שחקן המושפע מכרטיס התקפה משחק קלף התקפה נוסף בתור הראשון שלו, שני התורים שלו מתבטלים, והשחקן הבא צריך לשחק ארבעה תורים ברצף (מספר התורים ממשיך להצטבר ככל שמשחקים יותר קלפי התקפה).
קלף דילוג – מסיים את תורו של השחקן בלי לשלוף קלף מהחפיסה.
קלף טובה – מכריח שחקן אחר לתת לשחקן ששיחק בקלף זה כרטיס משלו. השחקן המושפע מכרטיס זה בוחר איזה קלף לתת.
קלף ערבוב – מערבב את הערימה עד שנאמר לו לעצור על ידי שחקן אחר.
קלף גלה את העתיד – מאפשר לשחקן להציץ בשלושת הקלפים העליונים בערימה.
קלף חתול – קלף יחיד חסר תועלת לבדו, אך אם בעל שני קלפים זהים כאלו יכול שחקן תמורתם לגנוב קלף אקראי מאחד מיריביו. אם הוא משתמש בשלושה, השחקן יכול לבקש תמורתם מכל השחקנים לקבל קלף מסוים. אם הוא משתמש בחמישה קלפי חתול, הוא יכול לקחת קלף מערימת הקלפים המשומשים.
הרחבות

למשחק יצאו מספר הרחבות באנגלית.
ב־2023 יצאו הרחבה ראשונה ושנייה בעברית למשחק בתוך קופסה אחת שנקראות חתולים מתרוצצים וחתולים מתפלצים שמוסיפים למשחק 15 ו־20 קלפים בהתאמה.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  Amanda Kooser, But why blow up cats? Inman gives inside scoop on Exploding Kittens, CNET
↑  סוכנויות הידיעות, המשחק "חתולים מתפוצצים" רצה לגייס 10,000 דולר - והגיע לשני מיליון דולר תוך יממה, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2015
↑  אביב מזרחי, קלפי החתולים שמפוצצים את קיקסטרטר, באתר ynet, 21 בינואר 2015
↑  הילה חיימוביץ׳, ‏משחק הקלפים Exploding Kittens עשה היסטוריה בפלטפורמת קיקסטארטר, באתר Geektime‏, 22 בפברואר 2015
↑   סוכנויות הידיעות, הישראלי לשעבר שניפץ את השיא של קיקסטארטר: 8.8 מיליון דולר ל"חתולים מתפוצצים", באתר TheMarker‏, 20 בפברואר 2015
↑  Jackie Bischof, A Card Game About Exploding Kittens Broke a Kickstarter Record, Newsweek.com, ‏02.02.2015
↑   הפרויקטים הממומנים ביותר באתר קיקסטארטר בתאריך 2015-03-17, בארכיון האינטרנט
↑  Exploding Kittens by Elan Lee, Kickstarter, ‏10 בפברואר 2015
↑  מערכת גיקטיים, ‏תקועים בבית? אנחנו מחלקים לכם את המשחק ”חתולים מתפוצצים” בעברית – מתנה!, באתר Geektime‏, 3 במרץ 2020
↑  מיכל קדוש, ‏אוהבים את המשחק 'חתולים מתפוצצים'? זה בשבילכם, באתר מעריב אונליין, 13 ביולי 2024
דר זוזובסקי

| --- | --- |

זוזובסקי, 2021
 לידה:  24 בפברואר 1991 (בת 33) ישראל תל אביב, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2012
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית
 פרופיל ב-IMDb
 
דר זוזובסקי (נולדה ב-24 בפברואר 1991) היא שחקנית ודוגמנית ישראלית.
ביוגרפיה

זוזובסקי נולדה בתל אביב, להורים צברים ממוצא פולני וצ'כוסלובקי. אביה שרון הוא עורך דין, ואמה עינת היא מעצבת פנים. גדלה ברמת השרון עם אחיה הצעיר. בילדותה הדריכה בשבט "נוה מגן" של תנועת הצופים בעיר הולדתה.
בוגרת תיכון אלון ברמת השרון במגמת תיאטרון (2009).
זוזובסקי התנדבה לשנת שירות, ואחריה התגייסה לצה"ל בתור צלמת של להקות צבאיות.
היא למדה בקורסים "משחק מול מצלמה" בסדנאות הבמה, ולקחה שיעורים פרטיים אצל גל זייד.
היא מיוצגת בסוכנות השחקנים והאומנים זוהר יעקובסון.
קריירה

זוזובסקי השתתפה בפרסומות רבות לחברות ישראליות שונות, בהן שופרסל ו-TNT. היא שיחקה בהצגה "יהודי זקן בלונדינית" מאת אמנדה סטרס, שביימה אלינור אגם בן-דוד.
בין השנים 2012–2016 היא גילמה את דמותה של נטלי קליין למשך שלוש עונות בסדרת הילדים והנוער "החממה" בניקלודיאון של yes.
בשנת 2013 החלה לגלם את דמותה של נועה דנון בסדרת המתח "בני ערובה" ששודרה בערוץ 10. באותה שנה החלה לשחק בסדרת הפשע של HOT "פצועים בראש" בתפקיד נוהר שיף.
באפריל 2014 השתתפה במופע "החממה Live" יחד עם חברי הסדרה. בנוסף דגמנה במגזין האיטלקי "קוסמופוליטן". באוגוסט 2014 גילמה את חזי, האקרית בצבא, בעונה השלישית של דרמת הפשע היומית "נויורק" ב-yes. בחודשים אוקטובר עד נובמבר,  דגמנה בקמפיין של רשת האופנה הישראלית "קסטרו", לצידו של עומר דרור ולצידה של לירז דרור.
ב-2015 שימשה דר כפרזנטורית של חברת הנעליים הישראלית "Scoop". בנוסף באותה שנה, הובילה את קמפיין "fix girl" לנערות של רשת ההלבשה הישראלית "Fix".
בשנת 2015 שיחקה בסרט הקומי "איביזה", בתור רונה. ביולי אותה השנה, החלה להוביל קמפיין בתור הפרנזטורית של משקאות "ספרינג" מבית יפאורה-תבורי. השתתפה גם במופע של "החממה" לשנת 2015. בנוסף, גילמה בתפקיד אורח את עופרי בסדרה הדרמה הקומית "החדש של עומרי גורדון" בערוץ 2 בזכיינית קשת.
במרץ 2016 החלה לשחק בסדרה הקומית לילדים של ניקלודיאון אצל yes, "מיסטר צ'יפס". החל מאפריל 2016 הפכה זוזובסקי לאחת הפרזנטוריות של חברת "קסטרו". במאי 2016 זוזובסקי נבחרה לדוברת בישראל של "מייבלין ניו יורק". חזרה לשחק בעונה השנייה של הסדרה "פצועים בראש".
ב-2017 זוזובסקי שיחקה בעונה השנייה של סדרת הדרמה-הרומנטית בערוץ 2 של קשת ושל אסי עזר "להיות איתה", בתור עדן אבירם / דניאלה אלטמן. באותה שנה נודע כי תשחק בעונה השלישית של הסדרה "שכונה"  בערוץ ניקלודיאון למנויי הוט, שעלתה לשידור ב-2018.
ביולי 2018 החלה לשחק בסדרה המשפטית "פמת"א" בערוץ כאן 11, בתפקיד יערה שדה. באותה שנה שיחקה בסרט האמריקאי "פאפא", לצד דריל האנה, מישה ברטון ואן-מרגרט.
ב-2019 שיחקה בסדרת הדרמה התקופתית של yes ושל יואב גרוס, "פאנץ'" בתפקיד שלי.
בשנים 2020–2021 שיחקה בסדרת הילדים והנוער הקומית בערוץ זום למנויי הוט "צפוף" בתור אריאל הבת, חברתו החדשה של דניאל הבן.
בשנת 2018 דווח בתקשורת כי לוהקה לסרט הביוגרפי מבית היוצר של בארי לוינסון, "השורד", המגולל את סיפורו האמיתי של הארי האפט שאולץ להתאגרף כדי להמשיך לחיות במהלך השואה. הסרט יצא לאקרנים ב-2021. בסרט זה, השחקן האמריקאי ממוצא יהודי בן פוסטר מגלם את דמותו של האפט.
ביוני 2022 לוהקה להפקה בינלאומית "A Beautiful Imperfection" של הבמאי ההולנדי מיכיאל ואן הרפ.[דרוש מקור][מפני ש...]
בשנת 2023 שיחקה בתפקיד הנשי הראשי בסדרת הדרמה-הרומנטית הנועזת של הדס בן ארויה "קורדרוי" בהוט, ועל תפקידה בתור דניאל בסדרה זו זכתה בפרס[דרוש מקור] המשחק הטוב ביותר בפסטיבל "Canneseries" שהתקיים בקאן. בהמשך אותה שנה, שיחקה גם בסדרה האימה "מלאך משחית" בכאן 11.
בשנת 2024 גילמה את עדן בסרטו של יונתן דקל, "צ'קאאוט".
חיים אישיים

הייתה בזוגיות עם הזמר והשחקן לי בירן מ-2014 עד מאי 2016.
הערות שוליים

↑  זוהר יעקובסון ייצוג והפקה בע"מ, דר זזובסקי, באתר https://www.zohar-agency.com/
↑  גיל משעלי, ‏בלה: דר זוזובסקי מככבת בקוסמופוליטן איטליה, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2014
↑  יש לנו סקופ: הדוגמנית דר זוזובסקי תפרסם נעליים(הקישור אינו פעיל, 23.1.2019)
↑  קרן יעקובי, דר זוזובסקי לוהטת בהלבשה תחתונה, באתר ynet
↑  הדוגמנית דר זוזובסקי תהיה הפרזנטורית של ספרינג, באתר אייס, 15 ביולי 2015
↑  יפעת הללי אברהם, ‏הגיוס ממשיך: דר זוזובסקי מצטרפת לקסטרו, באתר ‏מאקו‏, 6 באפריל 2016
↑  [תובל שפיר ודר זוזובסקי חוזרים לסדרות הנוער http://www.frogi.co.il/bidur-tv/21422.html], באתר פרוגי
↑  "Ben Foster to Star in Boxing Drama". Variety films. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  דר זוזובסקי ולי בירן נפרדו, באתר וואלה, 24 במאי 2016
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: – | פרסי נבחרי השנה של פרוגי - זוג השנה   2015: לי בירן ודר זוזובסקי  | הבא: 2016: יהודה לוי ושלומית מלכה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 9864 6431  LCCN: no2017139418  VIAF: 2023151002102230280006   WorldCat (עם VIAF): 2023151002102230280006
גילה כנפי-שטייניץ

כנפי-שטייניץ (ראשונה מימין) יחד עם שאר שופטות העליון המכהנות ועם רעיית נשיא מדינת ישראל מיכל הרצוג בטקס השבעת רות רונן לשופטת בית המשפט העליון ב-2022.
גילה כנפי-שטייניץ (נולדה באוקטובר 1958) היא שופטת בית המשפט העליון.
ביוגרפיה

כנפי-שטייניץ נולדה בישראל להורים יוצאי קזבלנקה, ולמדה בבית הספר התיכון המקיף בעכו. בשנים 1977–1979 שירתה בצה"ל.
בשנת 1983 קיבלה תואר במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
את התמחותה עשתה בשנים 1982–1983 בבית המשפט המחוזי בירושלים ואצל עורך דין פרטי. בשנת 1984 היא התקבלה ללשכת עורכי הדין בישראל. לאחר מכן עבדה במשרד עורכי הדין הירושלמי "ארגוב-אבימור", שהתמחה בתיקי רשלנות רפואית.
בספטמבר 1993 מונתה לכהונת שופטת בית משפט השלום בירושלים. בשנת 1995 עברה לבית משפט השלום בחיפה. בנובמבר 2005 מונתה לכהונת רשמת ושופטת בפועל בבית המשפט המחוזי בירושלים, ובמאי 2006 מונתה לשופטת בבית המשפט המחוזי ירושלים. במרץ 2016 מונתה לתפקיד סגנית נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים. בפברואר 2022 נבחרה לשופטת בבית המשפט העליון והושבעה כשופטת בית המשפט העליון ב-6 במרץ 2022.
שטייניץ נשואה לפוליטיקאי והפילוסוף יובל שטייניץ. הם הורים לשלושה ומתגוררים במבשרת ציון.