בריאתנות

היום הראשון לבריאה. איור של גוסטב דורה.
בריאתנות היא מערכת אמונות שלפיהן היקום, כדור הארץ, החיים והאדם נבראו לפני כ-5,600 שנה על ידי אלוהים יש מאין, אל אשר ביהדות, בנצרות ובאסלאם מזוהה עם האל המונותאיסטי. קיימים זרמים שונים של בריאתנות: הזרמים הקיצוניים מכחישים תאוריות מדעיות מרכזיות בתחומים שונים של המדע, כולל פיזיקה, כימיה, ביולוגיה, גאולוגיה ואסטרונומיה, כולל קיום המפץ הגדול, נוקליאוסינתזה כוכבית, תיארוך רדיומטרי, גיל כדור הארץ, אבולוציה, קיום הדינוזאורים והכחדתם, אבולוציה של האדם, קיומו של אדם קדמון במהלך הפרהיסטוריה ועוד, ואילו זרמים מתונים מקבלים חלק מהתאוריות המדעיות או מעניקים להן פרשנות דתית.
הרעיון לפיו אלוהים ברא את העולם עתיק כמו הדתות עצמן, אך הבריאתנות המודרנית היא במידה רבה תגובה לתאוריית האבולוציה, שמסבירה את מגוון החיים ללא פניה לכוח אלוהי או על טבעי. מדענים מהזרם המרכזי דוחים בדרך כלל את הבריאתנות. הבריאתנות קשורה במידה רבה לענפים שמרניים של הנצרות הפרוטסטנטית, אם כי ישנם תומכים בבריאתנות יהודית ואיסלמית וכן חסידים שלה בענפים אחרים של הנצרות.
לא כל המאמינים בדתות אברהמיות מאמינים בבריאתנות. ב-1950 פיוס השנים עשר פרסם אנציקליקה לפיה אין סתירה בין אבולוציה לבין לימודי הדוגמה של נצרות קתולית בתנאי שמאמינים כי לבני אדם יש נשמה שנוצרה בידי אלוהים. גם ביהדות יש רבנים וזרמים שלא דוחים את האבולוציה ותאוריות מדעיות נוספות.
את המונחים העבריים בריאתנות ובְרִיאָתָן טבע המילונאי ראובן אלקלעי כתרגום של המונח האנגלי creationism, שנכנס לראשונה לשימוש בארצות הברית בשנות ה-20 של המאה ה-20. אמונה בבריאתנות נמצאת בפרט בקרב נוצרים-אמריקאים, לציון אמונה בבריאת יקום בן כמה אלפי שנים על פי הפשט של ספר בראשית. ואולם כיום משמשים המונחים בעברית ובאנגלית לתיאור קשת של עמדות, מזו המכונה בפי תומכיה "מדע הבריאה" (Creation Science או Scientific Creation) ומבקשות לבסס את סיפורי הבריאה על ראיות מדעיות, דרך גרסאות שונות של "בריאתנות כדור-ארץ עתיק" (Old Earth Creationism) המאפשרות יקום עתיק יותר, ומגוון דרכים נוספות שכביכול מיישבות את סיפורי הבריאה בספר בראשית ובקוראן עם הקונצנזוס המדעי המודרני. בריאתנות שדוגלת בפשט של כתבי הקודש ועל כן בכך שכדור הארץ בן כ-6,000 שנים, נקראת "בריאתנות של כדור הארץ הצעיר" (Young Earth Creationism).
העמדה הבריאתנית הדתית-שמרנית ביהדות באה לידי ביטוי בביאור פשט המקרא. גם בנצרות הדברים מופיעים בכתבי הברית החדשה. לפי עמדה זו נברא כל היקום על ידי אלוהים בשישה ימים. ומניין השנים המיוחס לזמן שעבר מאז ועד ימינו הוא כ-5,800 שנה (על פי הלוח היהודי המקובל) או מעט יותר מ-6,000 שנה (על פי הספירה הנוצרית המקובלת) וכל מיני החי והצומח, וכן האדם, נבראו מייד בצורתם הנוכחית, ללא התפתחות אבולוציונית בהכרח. לעומת זאת הבריאתנות המוסלמית מאפשרת, בהתאם לנוסח הקוראן, גיל עתיק בהרבה של העולם, אך גם לגרסתה נבראו המינים והאדם בצורתם הנוכחית. העמדה הבריאתנית-דתית הקיצונית (כדור ארץ צעיר) גם תומכת בגאולוגיית מבול שכביכול כיסה במים את פני כל כדור הארץ לפני כ-4,000 שנה, במוצא כל בעלי החיים ובני האדם בני-ימינו מאלו שכונסו בתיבת נח, ובניסים נוספים המתוארים בסיפורי בראשית.
לאורך מרבית ההיסטוריה שלטו השקפה בריאתניות בחברות דתיות. לתרבויות ודתות שונות יש מיתוסים שונים של בריאה, כולל סיפור הבריאה המקראי שהתקבל בחברות שהאמינו בדתות המונותאיסטיות. החל מהמאה ה-19 החלה להתבסס בתחומי הקוסמולוגיה, הפיזיקה, הכימיה, מדעי כדור הארץ, הביולוגיה, ההיסטוריה והארכאולוגיה הסכמה נרחבת כי גיל היקום נאמד במיליארדי שנים, וכך גם גיל כדור הארץ ומערכת השמש הוא מיליארדי שנים. עוד מוסכם כי מערכת השמש, כדור הארץ, החיים והאדם התפתחו בתהליכים הדרגתיים כתוצאה מחוקי טבע.
כהתנגדות וביקורת על הסכמה זו הופיעו תנועות ואגודות בריאתניות רבות ברחבי העולם. בארצות הברית הופיעה תנועת "מדע הבריאה", המציגה סברות חלופיות לפיהן בריאת העולם והמבול הן ככתוב בספר בראשית, ותנועת התכנון התבוני לפיה מורכבות בטבע אינה יכולה להופיע ללא מתכנן, אך נמנעת מהסתמכות על כתבי קודש דתיים. תנועות אלו מנהלות מאבק ציבורי ומשפטי להכרה בהן כתחומים מדעיים, וללימוד שלהן בבתי-הספר. ויכוח ציבורי בנושא מתנהל גם במדינות אחרות ובכללן ישראל, שבה יש קשת של עמדות המבוססות בעיקר על היהדות האורתודוקסית ולחץ פוליטי שמונע את לימודי האבולוציה בקרב רוב התלמידים.
הקהילה המדעית ברובה מתייחסת אל הבריאתנות כאל פסאודו-מדע או הכחשת מדע. לפי הביולוג ריצ'רד דוקינס, מי שמתעקשים כי העולם הוא בן פחות מ-10,000 שנים ומכחישים כי היקום וכדור הארץ הם בני מיליארדי שנים, מכחישים לא רק עובדות בביולוגיה, אלא גם עובדות מרכזיות בפיזיקה, כימיה, גאולוגיה, קוסמולוגיה, ארכאולוגיה והיסטוריה. בספר ההצגה הטובה בתבל תיאר כיצד שימוש בטבעות עצים מאפשר לקבוע תאריכים ברמת דיוק של שנה, בטווח של כ-11,000 שנים, וכיצד שימוש בתיארוך רדיומטרי של איזוטופים מאפשר חישוב הערכות גיל של מאובנים וסלעים בכדור הארץ עד לגיל של מיליארדי שנים.