stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טאניווזאורוס

| טאניווזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון 85.2–66 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: דמויי קמטן
משפחה:: מוסזאוריים
סוג:: טאניווזאורוס
מינים
 Taniwhasaurus oweni  Taniwhasaurus antarcticus  Taniwhasaurus mikasaensis
שם מדעי
 Taniwhasaurus ‏הקטור, 1874
תחום תפוצה


טאניווזאורוס (שם מדעי: Taniwhasaurus) הוא סוג של זוחל ימי ממשפחת המוזאזאוריים אשר היה קרובם של ההיינוזאורוס ושל הטילוזאורוס והוא חי במשך הקרטיקון העליון לפני 85.2–66 מיליון שנה. משמעות שמו היא: "לטאת טאניווה (אנ')" - שם של מפלצת על-טבעית מהמיתולוגיה המאורית.
סוג זה הוגדר ב-1874 ומאובניו התגלו ביפן, ניו זילנד ובאנטארקטיקה. הוא כלל שלושה מינים:
Taniwhasaurus oweni: התגלה בניו זילנד והוגדר ב-1874.
Taniwhasaurus antarcticus: התגלה באנטארקטיקה והוגדר ב-2002.
Taniwhasaurus mikasaensis: התגלה ביפן והוגדר ב-1977. במקור נחשב למין של תרופוד.
הזוחל היה בעל גולגולת באורך 1.1 מטר והוא הגיע לאורך משוער של 6 מטר. המין Tylosaurus haumuriensis היה בעל אורך ממוצע של 12 מטרים, אך לאחר מיונים הוא שויך לסוג הקרוב טילוזאורוס. גם באורך שישה מטרים הזוחל היה טורף מרתיע שיכול היה לצוד זוחלי ים אחרים או פטרוזאורים וכן דגים. מבנה הלסת דמה לזה של טילוזאורוס, והיה חסר שיניים בחלק הקדמי של הלסת אך בעל מבנה קצר וקשיח יחסית, כך שהטרף היה קטן ביחס לטורף. ייתכן שהוא היה טורף אופורטוניסט שניזון מכל טרף אפשרי שהיה. דבר זה מתאים לתכולת הקיבה שנמצאה בקרבו, אשר הכילה שרידים רבים ביחס לממצאי מוסזאורים.
אף על פי שהיה טורף גדול הוא לא הצליח לשרוד את הכחדת הקרטיקון לפני 66 מיליון שנה.
טומי הילפיגר

| --- | --- |

 לידה:  24 במרץ 1951 (בן 73) אלמירה, ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  Elmira Free Academy 
 תחום יצירה:  אופנה, עיצוב 
 פרסים והוקרה:  פרס הומניטרי של השנה (2006)  פרס CFDA למפעל חיים (2012) 
 בן או בת זוג:  Deniz Carolina Erbuğ (2008–?) 
 מספר צאצאים:  4 
 tommy.com
 
לוגו חברת האופנה טומי הילפיגר
תומאס ג'ייקוב הילפיגר (באנגלית: Thomas Jacob Hilfiger, נולד ב-24 במרץ 1951) הוא מעצב אופנה אמריקאי ומייסד מותג ההלבשה "טומי הילפיגר" (Tommy Hilfiger).
ביוגרפיה

הילפיגר נולד וגדל באלמירה, ניו יורק, ארצות הברית, השני מבין תשעה אחים. הוא גדל במשפחה אירית-קתולית והוריו רצו שיהיה מהנדס. הילפיגר למד בתיכון אלמירה ובמקום להשלים את לימודיו האקדמאים החל בגיל 18 לעבוד בקמעונאות, הוא היה נוסע לעיר ניו יורק לקנות מכנסי ג'ינס ומכנסי פעמון שאותם מכר בחנויות מקומיות באלמירה. מאוחר יותר פתח הילפיגר חנות משלו בשם "The People's Place" (בתרגום לעברית: המקום של העם) באלמירה, החנות הייתה מקום בילוי אהוד של בני הנוער באלמירה מכיוון שהיו שם הופעות DJ חיות, לעיתים היו שם יותר אנשים מבלים מאשר אנשים שקונים. כעבור 7 שנים נסגרה החנות בגלל פשיטת רגל והמבנה נהרס כדי לבנות במקום היכל הוקי קרח.
בשנת 1985 הילפיגר ייסד את "תעשיות טומי הילפיגר" (בתמיכת קבוצת מורג'ני) שנעשתה ציבורית בשנת 1992 בהצגת קולקציית הגברים שלו. עד שנת 2004 היו לחברה 5,400 מועסקים.
הילפיגר קיבל את תואר "מעצב בגדי הגברים של השנה" בשנת 1995 על ידי אגודת האופנה של אמריקה. מאז ועד היום הפכה החברה למותג אופנה עולמי תוך שימת דגש על איכות הבדים והבגדים תוך שימת דגש על הפרטים הקטנים.
טומי הילפיגר וישראל

בראיון שהעניק תומאס לאחת מרשתות הטלוויזיה שפורסם בערוץ 10, דיבר תומאס על השמועה אשר נטען בה שהוא גזען לגבי מוצא אפרו-אמריקני ואנטישמי. תומאס אמר בראיון כי מעולם לא אמר דברים כאלו, והוסיף שלבנו ישנה חברה ממוצא אפרו אמריקני. לגבי היותו אנטישמי הוסיף ואמר שגם השמועה הנ"ל אינה נכונה, וציין שמדגמנת את מוצריו בר רפאלי והוסיף בשבחיה. מוצריו נמכרים בחנויות יוקרה, בקניונים ובמרכזי בילוי בישראל.
באוקטובר 2023 בעת מלחמת חרבות ברזל הוא העלה פוסט עם דגל ישראל לצד הכיתוב stand with Israel.
הערות שוליים

↑  Tommy Hilfiger - Biography, Personal Life, Controversies - Called, Oprah, Company, and People’s - JRank Articles
↑  Tommy hilfiger News, Video and Gossip - Gawker
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012384847605171  PLWABN: 9810655338705606  GND: 1185708650  ISNI: 0000 0000 5016 3650  LCCN: nr98044905  NKC: xx0064781  NTA: 180867377  SELIBR: 130984  SUDOC: 132311178  VIAF: 76233897   WorldCat (עם VIAF): 76233897
חקר המוח ואקלים כיתה

חקר המוח ואקלים כיתה הוא תחום ידע העוסק בעיון משולב בנושאים מתחום החינוך ומתחום מדעי המוח ומתייחס לקשר הקיים בין השניים. מדובר בשדה מחקר בין-תחומי הבודק את השפעת אקלים הכיתה על מיומנויות למידה קוגניטיביות של תלמיד, באמצעות חקר המוח. בין מיומנויות למידה אלו נכללות קבלת החלטות, קשב, ריכוז, חשיבה, זכירה והנעה.
הבנת הקשר בין אקלים כיתה ומיומנויות למידה כוללת בחינת הקשר בין מרכיבים קוגניטיביים ורגשיים במוח, ובוחנת מנגנונים עצביים הקשורים לכך. מחקר על קשר זה מאפשר השלכות חינוכיות הניתנות ליישום במסגרת בית-ספרית.
רקע

האווירה הכיתתית, המכונה גם "אקלים כיתתי", מהווה את הסביבה שבה מתחנך הילד, וכוללת את התהליכים הפסיכו-חברתיים בין מורה לתלמיד ובין תלמידים לבין עצמם. זהו מושג רחב הכולל גורמים רבים כגון נורמות, יחסים בין-אישיים, חומרת הפיקוח או החופש, לכידות, תחושת שייכות וסיפוק, חוקים וכללים הנהוגים בכיתה, תהליכי שיתוף ותחרותיות. לאקלים הכיתתי השפעה גדולה על עיצוב דמותו של תלמיד, בייחוד בהתחשב בזמן הרב בו מבלה תלמיד בכיתה במשך שנות לימודיו.
המורה הוא המשפיע העיקרי על האקלים הכיתתי, זאת מתוך היותו המנהיג הפורמלי בכיתה. קיימים שלושה גורמים ביחסי מורה-תלמיד התורמים לאקלים מסייע ומשמעותי: "כנות" – המורה אמיתי וישר עם תלמידו; "אמפתיה" – המורה מבין את עולמו וחוויותיו של תלמידו; "יחס חם ומקבל" – המורה מקבל את התלמיד כפי שהוא.
מחקרים מצאו כי יחסי מורה-תלמיד חיוביים מביאים לתפקוד טוב יותר של תלמיד בכיתה. אחד המחקרים הראה כיצד למידה בסביבה קומוניקטיבית, המאופיינת בין היתר בתמיכת המורה ובשיתופו בתהליך הלמידה, משפיעה על מיומנויות למידה. קבוצת הניסוי כללה 659 תלמידים מבית ספר על-יסודי בו התקיימה שיטת הוראה קומוניקטיבית, וקבוצת הביקורת כללה 292 תלמידים בני גילם אשר למדו בשיטת הוראה פרונטאלית מסורתית. נמצא כי תלמידים שלמדו בסביבה הקומוניקטיבית תפסו את יחסיהם עם המורה בצורה חיובית יותר יחסית לתלמידים שלמדו בשיטה המסורתית. כמו כן, נמצא כי מיומנויות הלמידה שנבחנו במחקר, כתיבה, סדר וארגון, אחריות ורצינות של תלמידים, היו גבוהות יותר אצל הראשונים.
עם זאת, כדי להבין לעומק כיצד ובאיזה אופן משפיעים יחסים אלו על מיומנויותיו הקוגניטיביות של תלמיד, נבחן נושא זה בעשורים האחרונים מהיבט נוסף ועדכני יותר – חקר המוח. כן נבחן היבט זה במטרה להבין את הקשר בין רגש וקוגניציה המוסבר באמצעותו. הפרדיגמה המרכזית הקושרת בין חינוך וחקר המוח הופיעה בשנת 1983. בשנים האחרונות הצטברו ראיות אמפיריות ותגליות חדשות בתחום מדעי המוח שהן מהותיות לתחום החינוך, ובמקביל חלה התעניינות גוברת מצד אנשי חינוך והוראה בהתפתחויות החלות בתחום, בהשלכותיהן וביישומיהן.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > קשר בין רגש וקוגניציה

גישה עדכנית בחקר המוח טוענת כי אזורי הרגש והקוגניציה במוח קשורים זה לזה ומשפיעים זה על זה, כך שלא ניתן להפריד ביניהם. אחד המחקרים בתחום מצא כי אותם נוירונים באמיגדלה מגיבים הן למשימות הקשורות ברגש והן למשימות קוגניטיביות, כגון זיכרון עבודה. במחקר נוסף נתבקשו הנבדקים לזכור תמונות נייטרליות או רגשיות (תמונות בעלות ערך רגשי עבורם), ונמצא שהם זכרו טוב יותר תמונות רגשיות. מחקר זה מראה כי זיכרון עבודה מושפע מרגשות המתעוררים בקרב האדם, ובכך מעיד על האינטראקציה הרגשית-קוגניטיבית הקיימת במוח.
מכאן, ההתנהגות היא תוצר של אינטראקציה בין עיבודים רגשיים ועיבודים קוגניטיביים במוח. אינטראקציה זו מתאפשרת באמצעות שני גורמים עיקריים:
נקודות-חיבור או "האבס" (Hubs) - רשתות עצביות בעלות רמת קישוריות גבוהה, המחברות בין אזורים שונים במוח וגם בתוכם. ישנם אזורים המאופיינים בריבוי של האבס, כך שהם כוללים בתוכם עיבוד קוגניטיבי ורגשי גם יחד. למשל, האמיגדלה קשורה לתפקודים רגשיים, כגון ויסות רגשי וזיכרון רגשי, ומזוהה בעיקר עם רגשות פחד ותוקפנות, ובמקביל קשורה גם לתפקודים קוגניטיביים, כגון קשב, למידה אסוציאטיבית ועיכוב תגובה.
מעגלי עיבוד מידע - מערכות עצביות מעגליות, אשר עורכות אינטגרציה ומסנכרנות מידע רגשי ומידע קוגניטיבי מאזורים שונים במוח.
יחסי מורה-תלמיד והשפעתם על מיומנויות למידה קוגניטיביות, תוך התבססות על חקר המוח, נוגעים לשני היבטים מרכזיים:
קשר בין יחסי מורה-תלמיד למיומנויות למידה קוגניטיביות.
קשר בין אופי האקלים הכיתתי למיומנויות למידה קוגניטיביות.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > דופמין ומרכז העונג

מודל נוירו-פסיכולוגי בשם תאוריית הרגישות לחיזוקים ("Reinforcement sensitivity theory") מציע שלוש מערכות הנעה (מוטיבציה). אחת מהן נקראת "מערכת התנהגות מתקרבת", שבה ההתנהגות מונעת על ידי מוטיבציה אפטטיבית, כלומר הרצון להתקרב לגורם רצוי המעורר הנאה. במוח, המוטיבציה הזו מתווכת על ידי מערכת התגמול. כאשר מגיע גירוי אשר נתפס בעיני האדם כנעים, אזור במוח האמצעי שנקרא הטגמנטום הגחוני שולח מידע עצבי לגרעין האקומבנס, המכונה "מרכז העונג", ומפריש לתוכו דופמין בכמות מוגברת.
בהקשר למודל זה, אם המורה יחזק ויעריך את תלמידו, כלומר יעניק לו חיזוק חיובי, מרכזי העונג יופעלו ויופרש דופמין במוח. הדופמין שיופרש יעורר בתלמיד רצון לחזור ולקבל את החיזוק החיובי. ניתן לשער כי בעת מתן חיזוק לתלמיד על ידי המורה, יחול גירוי במעגלים העצביים של מערכת התגמול. בעקבות זאת תיווצר תחושת ריגוש גבוהה, אשר תעורר בקרב התלמיד מוטיבציה אפטטיבית, כלומר רצון לבצע שוב את אותה התנהגות אשר הובילה לקבלת התגמול.
פרט לכך, נמצא כי עלייה בכמות הדופמין במוח קשורה גם למערכות קשב וריכוז הנחוצות ללמידה. קשר זה מתקיים באמצעות קבוצת תאי עצב המחברת בין מערכת התגמול הדופמינרגית לקליפה הקדם-מצחית, אזור האחראי על הקשב. הדופמין המופרש לקליפה הקדם-מצחית מסייע להעריך באופן יעיל את הסביבה, כאשר הוא בוחר בין שפע הגירויים שבה את הרלוונטיים ביותר.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > אופי האקלים הכיתתי

התייחסות למימד הרגשי בכיתה היא חיונית, שכן המימד הרגשי משפיע בין היתר על זיכרון, הנעה או עיכוב למידה.
כמו כן, הרגש משפיע על מעגלים עצביים הקשורים למנגנונים רציונליים של שיקולי רווח והפסד, כלומר משפיע על קבלת החלטות.
באופן כללי, כאשר מתקיימים יחסי מורה-תלמיד חיוביים, וכאשר המורה מעודד את תלמידו לבצע ניסוי וטעייה ללא חשש, מתחזקים קשרים סינפטיים המביאים לשיפור מיומנויות קוגניטיביות של תלמיד, כגון חשיבה וזכירה.
לעומת זאת, איומים וחרדה מפני כישלון מחלישים את הפעילות המוחית המאפשרת למידה.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > אופי האקלים הכיתתי > השפעתו של אקלים כיתה שלילי

הופעת גורם שאינו נעים, המעורר לחץ, פוגע בזיכרון ומביא להפחתה ברישום המידע הנקלט. לחץ מצד המורה ויצירת אקלים שאינו חיובי במרחב הכיתתי, כולל, בין היתר, הערכה שלילית מתמשכת ויצירת עומס מטלות. הלחץ הוא מצב רגשי אשר הוכח קשר בינו לבין מעגלים עצביים, ביניהם מעגלים המפרישים שני חומרים - קורטיזול ואנדורפינים. כאשר אין יכולת להדוף סכנה גוברת או איום מתמשך, נוצרת תחושת דחק, ובלוטות יותרת הכליה משחררות קורטיזול. הקורטיזול מפעיל תגובת הגנה שביטוייה הפיזיולוגיים מגוונים, ביניהם צמצום משאבי קשב וזיכרון.
בלחץ מתון, כדוגמת מורה הדורש השקעה לימודית המותאמת ליכולות תלמידיו, רמות נמוכות של קורטיזול מפיקות תחושת אופוריה ושליטה. מנגד, רמות גבוהות של קורטיזול המופרשות במצבי דחק מובילות לייאוש, תחושת כישלון וחוסר יכולת התמודדות. רמות גבוהות אלו עלולות להביא להרס נוירונים בהיפוקמפוס, הקשורים ליכולות של זיכרון ולמידה ולהבחנה בין עיקר לטפל.
סביבת בית ספר שיוצרת דחק רגשי מדכאת פעילות פורה, שכן היא פוגעת ביכולת הלמידה של תלמידים. בתי ספר המתבססים במידה רבה על סמכות, עשויים לקדם יעילות לימודית, אך עלולים גם להעלות את רמת הדחק ולפגוע ביכולות הלמידה. על מנת לעודד רגשות חיוביים ולהקטין את השפעת הדחק על פעולות מטא קוגניטיביות, על בית-הספר להתמקד בפעולות שעיקרן עידוד, הקשבה, שיתוף והערכה של התלמיד.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > אופי האקלים הכיתתי > אקלים כיתה חיובי ואנדורפינים

נמצא כי אנשים הנמצאים במצב-רוח חיובי יוצרים יותר אסוציאציות וקשרים בין גירויים, כלומר מסוגלים לפתור בעיות בצורה יצירתית יותר. בנוסף, אווירת שמחה בכיתה, המעודדת התנהגות חווייתית וכוללת ממדי הערכה חיוביים, מובילה לנכונות רבה יותר ללמידה. ניתן להסביר זאת באמצעות הפרשת אנדורפינים, קבוצת פפטידים, המביאים להפחתה בתחושת הכאב ולהגברת תחושת האופוריה והרגיעה. כמו כן, האנדורפינים מפחיתים את הורמוני הלחץ, כדוגמת קורטיזול, ומאפשרים הגברת יעילותה של מערכת הקשב.
ניתן להעלות את רמת האנדורפינים באמצעות מגע חברתי חיובי, כגון חיבוק ותקשורת בלתי מילולית חיובית. תקשורת חיובית בלתי מילולית, כגון מגע, מביאה לשחרור של ההורמון אוקסיטוצין, המסייע ליצירת תחושת אמון, ובמקביל מפחיתה ברמת הורמון הלחץ קורטיזול. כך נוצרת תחושה של חלוקת הנטל והאחריות עם אנשים נוספים, דבר המאפשר לאזורים הפרה-פרונטאליים להשתחרר מתפקידם כמווסתים רגשיים ולהתמקד בפתרון בעיות, שהוא אחד מתפקידיהם העיקריים.
השלכות חינוכיות אפשריות של חקר חשיבות האנדרופינים, הן הטמעת ההבנה בקרב אנשי חינוך כי רגשות משפיעים באופן מהותי על מיומנויות קוגניטיביות הדרושות ללמידה. בהקשר הבית-ספרי, ניתן לטעון כי המושגים "יחסי גומלין" ו"הישגים" קשורים זה לזה. יצירת חוויה רגשית חיובית בקרב תלמידים, תוך הפחתת לחץ באקלים הכיתתי, יכולה להביא לכדי שיפור במיומנויות למידה קוגניטיביות.
היבטים רגשיים ביחסי מורה-תלמיד > השלכות חינוכיות של חקר המוח ואקלים כיתה

הכרה בחשיבותה הרגשית של תקשורת בלתי-מילולית. למשל, פעולה כיתתית של יצירת מעגל תלמידים תוך השמת ידיים זו על זו וקריאת "בהצלחה", מאפשרת יצירת מגע, שעשוי להפחית את רמת הורמון הלחץ קורטיזול, ובו זמנית להעלות את רמת האוקסיטוצינים אשר משרים תחושת אמון. כך המורה יכול לסייע לתלמידיו להתחיל מבחן בתחושה נינוחה יותר. בנוסף, פעילות כיתתית שכזו יכולה ליצור תחושת אחדות וחלוקת הנטל הנפשי, כאשר החלקים הפרה-פרונטאליים במוח יוכלו להעביר את המסר שניתן להירגע ולחלוק באחריות - "יש עוד אנשים החולקים איתי את הצרה".
יצירת מצב רוח חיובי בבית הספר, ובכיתה בפרט. זאת ניתן לעשות למשל באמצעות לוח מודעות שישמש את התלמידים והמורים לכתיבת הודעות נחמדות אלו לאלו, או לחלופין באמצעות יצירת מסורת לפיה בתחילת יום לימודים ניתן להקדיש קטע, שיר או ברכה אחד לשני.
התייחסות למימד הרגשי בשיעורים. לדוגמה, לימוד שיעורי היסטוריה תוך הצגת סרטים אודות התקופות השונות, שימוש בראיונות (עיתונאיים או מחקריים) מצולמים או זימון אנשים רלוונטיים לכיתה ועריכת ראיונות עמם, וכן זימון מרצים אורחים שחיו בתקופות אלו או כתבו אודותן. דוגמה נוספת היא לימוד גנטיקה תוך זימון מרצה אורח שעוסק בתחום, או לחלופין הקרנת סרט המגולל סיפור חייו של אדם הלוקה במחלה או הפרעה מסוימת בשל פגם גנטי.
התייחסות למימד הרגשי במסגרת הכשרתם של מורים. במסגרת סמינרי הכשרה להוראה, מלבד התייחסות להיבטים הארגוניים, חינוכיים והוראתיים, יש לשקוד על תוכנית מפורטת ומעמיקה השמה דגש על ההיבט הרגשי במערכת הגומלין שבין המורה לתלמיד, ובה יילמד ויתורגל הידע הנצבר אודות הוראה מחזקת ומעצימה, יצירת אווירה של אמון, אכפתיות, חום ודיאלוג.
צורך בשילוב שיטות שונות, המוכחות מדעית, לשם הפחתת לחץ במסגרת הבית ספרית. לדוגמה, מדיטציה ומעגלי שיח מורים-תלמידים. ניתן ליישם שיטות אלו מדי בוקר כפתיח ליום הלימודים או כחלק משיעורים מסוימים, כמו שיעור חברה או חינוך גופני.
הערות שוליים

↑  Moose, R.H. (1979). Evaluating educational environments: Procedures, measures, findings, and policy implications. San Francisco: Jossey-Bas
↑  זיו, א. (1980). פסיכולוגיה בחינוך. תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה.
↑  בר-אל ציפי (1996). פסיכולוגיה חינוכית. רכס הוצאה לאור פרויקטים חינוכיים בע"מ.
↑  מניס, י. (תשנ"ו). אבחון ושיפור אקלים כיתתי בבית הספר היסודי בישראל במקצוע המתמטיקה. הלכה למעשה, 11, 103-117.
↑  Haukoos, G.D. & Penick, J.E. (1983). The influence of classroom climate on science process and content achievement of community college students. Journal of Research in Science Teaching, 20(7), 629-637.
↑  נהרי, מ. (תשל"ח). מרכיבי אקלים כיתתי והערכת סטודנטים את משמעות החוויה הלימודית. מגמות כ"ד(2), 292-283.
↑  Anderson, G.J. (1970), Effects of classroom social climate on individual learning.
↑  לוין, ת., דוניצה-שמידט, ס. וצלרמאיר, מ. (1995). תפיסת תלמידים את אקלים הכיתה בסביבה קומוניקטיבית עשירה להוראת כתיבה. הלכה למעשה, 10.
↑  ג'נסן, א. (2009). חינוך וחקר המוח: תמונת מצב. הד החינוך, 84(1), 34-41. ירושלים.
1 2 3  Pessoa, L. (2008). On the relationship between emotion and cognition. Nature Reviews Neuroscience, 9, 148-158.
↑  Nishijo, H., Hori, E., Tazumi, T. & Ono, T. (2007). Neural correlates to both emotion and cognitive functions in the monkey amygdala. Behavioural Brain Research, 188, 14-23.
↑  Corr, P.J. (2008). The Reinforcement sensitivity theory of personality. UK; New York: Cambridge University Press.
↑  Dayan, P. (2009). Dopamine, reinforcement learning and addiction. Pharmacopsychiatry, 42(S1), S56-65.
↑  מנור, א., טיאנו, ש. (עורכים). (2005). לחיות עם הפרעת קשב וריכוז ADHD (מהדורה שלישית). תל אביב: דיונון.
↑  שרמר, ע. (2004). אוריינות היסטורית וטיפוח הביקורתיות. בר-אילן רמת-גן.
1 2 3 4  סילבסטר, ר. (1999). כיצד משפיעים הרגשות על הלמידה. חינוך החשיבה, 16-17, 67-72.
↑  Kahneman D. & Tversky, A. (1979). Prospect theory: An analysis of decisions
↑  גוטרמן, ק. (2009). המוח הלומד בכיתה. הד החינוך, פ"ד (1). 72-74.
↑  Palombo-Weiss, R. (2000). Emotion and learning. Training and Development, 54(11), 44-48.
↑  Isen A.M., Nygren T.E. & Ashby, F.G. (1988). Influence of positive affect on the
↑  Nadler ,R., Rabi ,R. & Paul Minda, J. (2010). Better mood and better performance: Learning rule-described categories is enhanced by positive mood. Psychological Science, 21, 1770-1776.
↑  Carey, Benedict (2010-02-22). "Evidence That Little Touches Do Mean So Much". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-01-18.
מיקומם של הטגמנטום הגחוני ושל גרעין האקומבנס במוח
טופאק קטארי

| --- | --- |

 לידה:  1750 Ayo Ayo, בוליביה 
 הוצאה להורג:  15 בנובמבר 1781 (בגיל 31 בערך) לה פאס, בוליביה 
 מדינה:  מלכות המשנה של פרו 
 בן או בת זוג:  Bartolina Sisa 
 
דגלו של טופאק קטארי.
טופאק קטארי (Túpac Katari, לעיתים מאוית גם Catari או Qatari; נולד בסיקהסיקה (Sicasica) בסביבות 1750 - לה פאס, 15 בנובמבר 1781) הוא השם בו נודע חוליאן אפאסה (Julián Apasa), מנהיגה של מרידה אינדיאנית של בני האיימרה באזור אלטו פרו (Alto Perú; באזור בוליביה כיום) בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-18. השם "טופאק קטארי" נועד ליצור זיקה בין אפאסה לבין שני מנהיגי מרידות דומות שהתחוללו בהרי האנדים באותן השנים: טופאק אמארו השני ותומאס קטארי.
טופאק קטארי הצליח לגייס צבא של כ-40,000 איש על פני שטח נרחב, בעזרתם הטיל מצור על העיר לה פאס בשנת 1781, עד אשר נשבר המצור בידי הכוחות הקולוניאליים של האימפריה הספרדית. מאוחר יותר, ב-5 באוגוסט אותה השנה, הטיל טופאק קטארי מצור שני על לה פאס, והפעם זכה לתמיכתם של שניים מאחייניו של טופאק אמארו השני: אנדרס טופאק אמרו (Andrés Túpac Amaru) ומיגל בסטידאס טופאק אמרו (Miguel Bastidas Túpac Amaru), אולם כשל בשנית. ביום 17 באוקטובר 1781, הצליחו אנשי העיר להדוף את הצרים בשנית. המרדף אחר טופאק קטארי ואנשיו התהדק, וטופאק קטארי נתפס והוצא להורג, על ידי קריעת גופו לארבעה חלקים, ב-13 בנובמבר אותה השנה בלה פאס. מפקד אחר של המרידה, דייגו קריסטובל טופאק אמרו (Diego Cristóbal Túpac Amaru) נתפס גם הוא ב-15 במרץ 1782 וכאשר המרד נותר ללא תוחלת, ביקש מיגל בסטידאס טופאק אמרו את חנינת הספרדים, תמורת עזרתו בדיכוי שארית המרד.
על אף כישלונו, הבגידה בו והוצאתו להורג נשאר טופאק קטארי גיבור בעיני תנועות אינדיאניות מודרניות בבוליביה, אשר אנשיהן מתקראים "קטריסטים" (kataristas) על שמו. גם קבוצת הגרילה הבוליביאנית, צבא הגרילה טופאק קטארי (Ejército Guerrillero Túpac Katari) נושאת את שמו.
ראו גם

טופאק אמארו השני
תומאס קטארי
טאונוס 20M

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פורד 
 מודל קודם:  פורד טאונוס P5 
 מודל אחריו:  פורד גרנדה 
 רוחב:  1,756 מ"מ 
 בסיס גלגלים:  2,705 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 
טאונוס 20M
טאונוס 20M, 2 דלתות
טאונוס 20M
טאונוס 20M
טאונוס 20M, קבריולה שנת 1965
טאונוס 20M, סטיישן, שנת 1965
טאונוס 20M דגם "RS" - מבט ללוח מחוונים
טאונוס Taunus 20M) ,20M) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב "פורד גרמניה", חברת בת של קונצרן הרכב "פורד", שיוצרה בגרמניה ובלגיה בין השנים 1964–1971, בגרסאות 2 דלתות, 4 דלתות, קבריולה וסטיישן.
היסטוריה

משנת 1952 עד 1968 כל דגמי הפורד הגרמנים נקראו "טאונוס". סדרת הטאונוסים הייתה מורכבת מדגמי: 26M, .20M ,17M ,15M ,12M
"M" אמורה לייצג את המילה, "Meisterstück", בגרמנית "מופת", אבל המילה הזאת כבר נמצאה רשומה על ידי יצרנית גרמנית אחרת.
דור ראשון ודור שני יוצרו הגרסאות של 17M ,15M ,12M
דור שלישי של הגרסה 20M יוצר בשנים 1964 - 1967
דור רביעי של הגרסה 20M יוצר בשנים 1967 - 1968.
דור חמישי של הגרסה 20M יוצר בשנים 1968 - 1971.
דגמי 26M ,20M ,17M נבנו על שלדה כמעט זהה.
מספטמבר 1967 עד אוגוסט 1968 יוצרו מדגמי טאונוס 17 ו- 20 אמ 155,780 יחידות.
מאוגוסט 1968 עד דצמבר 1971 יוצרו מדגמי טאונוס 17, 20 ו-26 אמ 567,780 יחידות.
מפרט טכני ומידות

(דור שלישי): מנוע 6 (V6) צילינדר, 1,998 סמ"ק, המפיק 85 כ"ס ו-90 כ"ס, מהירות שיא של 158 קמ"ש
(דור רביעי): מנוע 6 (V6) צילינדר, 2,293 סמ"ק, המפיק 108 כ"ס, מהירות שיא של 170 קמ"ש
תמסורת ידנית 4 מהירויות
תמסורת אוטומטית (מוט ההילוכים על הרצפה, או על ידית ההגה)
אורך הרכב: 4,627 מ"מ
גובה: 1,464 מ"מ
רוחב: 1,756 מ"מ
מרחק בין הסרנים : 2,705 מ"מ
תאוצה 0–100 קמ"ש: 11.4 שניות
בלם (מכשיר) - בלמי דיסק על הגלגלים הקדמיים ותוף על הגלגלים האחוריים
משקל: 1050 ק"ג, 1230 ק"ג
פורד טאונוס 20M במדינת ישראל

במדינת ישראל שווק "טאונוס 20M", בגרסת 4 דלתות על ידי "חברה א"י לאוטומובילים בע"מ". הדגם התחרה במכירות עם ה-וולוו 144.
ראו גם

פורד
פורד טאונוס G93A
טאונוס 12M
פורד טאונוס P2
פורד טאונוס P3
פורד טאונוס P5
פורד טאונוס P6
לקריאה נוספת

פורד טאונוס - מפרט טכני
פורד טאונוס 1966 -מפרט טכני
קטלוג פורד 1966
סדרת m פורד (ford-m-modelle)
הערות שוליים

↑  פורד "טאונוס 20M" - דרום אפריקה - תמונה flickr.com/photos/ifhp97
↑  דגמי פורד טאונוס 17M ו- 20M, מפרט טכני ותמונותautomobile-catalog.com/model/ford_germany/p5_taunus_17m_20m
↑  Zink, Günther (2009). "Oldtimer Katalog" (23). Königswinter: HEEL Verlag GmbH: 151. ISBN 978-3-86852-067-5
↑  פורד  טאונוס P5  car.info
טונגוסקה תחתונה

| --- | --- |
נהר טונגוסקה תחתונה בקיץ 2008
נהר טונגוסקה תחתונה בקיץ 2008
 מידע כללי
 אורך:  2,990 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  3,600 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  473,000 קמ"ר
 מוצא:  הרמה המרכז סיבירית
 יובלים:  Nepa River, Vivi River, Kochechum, Tutonchana, Severnaya River, Yambukan River, Yeyka, Taimura River, Bol'shaya Yerëma, Uchami, Ilimpeya River, Nidym, Eratchimo 
 שפך:  נהר יניסיי
 מדינות באגן הניקוז:  רוסיה
 אגן הניקוז של נהר טונגוסקה תחתונה
 
נהר טונגוסקה תחתונה (ברוסית: Нижняя Тунгуска) הוא נהר במזרח סיביר שברוסיה, הזורם ממזרח לצפון-מערב עד למפגש עם נהר יניסיי באזור העיר טורוחאנסק. בחורף, מאוקטובר ועד מאי הנהר מכוסה קרח. בחודשי הקיץ בנהר עוברות ספינות המביאות אספקה ליישובים לאורך הנהר.
בשלב התכנון נמצא פרויקט הקמת תחנת כוח הידרואלקטרית על הנהר. זו צפויה להיות תחנת כוח הידרואלקטרית הגדולה ברוסיה וייתכן אף הגדולה בעולם. שלב ראשון של תחנת הכוח צריך להיות בהספק של כ-10,000 מגוו"ט (הספק של כל תחנות הכוח בישראל הוא כ-12,000 מגוו"ט). בשלב סופי הספק יכול להגיע לכ-20,000 מגוו"ט. כתוצאה מהקמת התחנה ייווצר אגם חדש בשטח של כ-10 אלף קמ"ר ויהיה צורך להעביר למקום מגורים חדש כ-8,000 אלף תושבים. הקמת המתקן צפויה להתחיל בשנת 2010 וימשך 18 שנים. יחד עם זאת, המחלוקת לגבי ההשלכות הסביבתיות של הפרויקט טרם הסתיימה.
חסידות ראדוויל

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  יהדות
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקום ייסוד:  ווהלין
 תאריך ייסוד:  אמצע המאה ה-18
 מייסד:  רבי יצחק מראדוויל
 
חסידות ראדוויל או ראדיוויל היא שושלת חסידית שנוסדה בווהלין (כיום אוקראינה) באמצע המאה ה-18. אבי השושלת היה רבי יצחק מראדוויל, בנו השני של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. אדמו"רים נוספים כיהנו בראדוויל, אף הם צאצאי רבי יחיאל מיכל, דרך בנו רבי יוסף מיאמפולה.
תולדות החסידות

רבי יצחק נולד בשנת תקי"א (1751). נישא לבתו של הרב משה שוהם מדולינה. כיהן כרב בראדוויל. לאחר מכן נישא לבתו של רבי צבי הירש מנדבורנא ה"צמח ה' לצבי" ועבר לנדבורנה אך לאחר תקופה קצרה חזר לראדוויל. לאחר תקופה בהשפעת החוזה מלובלין נעשה לרב באפטשנה וכן כיהן ברימינוב, בוטושאן, פאליטשאן ויאס. ספרו "אור יצחק", על התורה פרקי אבות וליקוטים. יש בו דברי תורה שגילו לו מן השמים: "אחיי אגלה לכם סוד נפלא שלמדתי ביום אתמול בלילה בגן עדן העליון בחלום" (פרקי אבות עמ' קצז). נפטר בי"א באייר תקצ"ה (1835).
ילדיו מזיווג ראשון היו רבי דן, וחתניו הרב ישעיהו מושקט, רב בפראגא. מזיווג שני נולדה לרבי יצחק בת אחת, אשת הרב צבי בן רבי ישעיה מהאליטש.
תולדות החסידות > דור שני

בנו רבי דן מיכלאוויטש מילא את מקומו. היה חתנו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ("הרב מאפטא"). נפטר בכ"ה בסיון תר"א (1841). חתניו היו רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה ורבי יצחק טברסקי מסקווירא.
חתנו של רבי יצחק, רבי ישעיהו מושקט מפראגא, כיהן אף הוא באדמו"רות. נולד בשנת תקמ"ג לרב יעקב משה. היה מגדולי תלמידיהם של המגיד מקוז'ניץ ושל בנו רבי משה מקוז'ניץ. חסידיו היו מרובים. חיבר את הספרים "הרי בשמים", "עצי בשמים" ו"ראשי בשמים". בנו רבי אברהם מאיר מביאלוברזיג, חתנו של רבי יצחק מוורקא, נפטר בשנת תרי"ב בחיי אביו.
תולדות החסידות > דור שלישי

בדור השלישי כיהן בנו של רבי דן, רבי שמואל יחיאל מבוטושאן. בזיווג ראשון היה חתנו של רבי יוסף מאוסטילה. חתונתו מפורסמת ונחשבת לחתונה החסידית הכי גדולה, בה השתתפו מאות אדמו"רים גדולים (לפי המסורת, מאתיים לובשי לבן, אז הלבוש האדמו"רי) עקב חשיבותם של המחותנים, רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ורבי מרדכי מנישכיז. בחתונה זו היה אמור להיות חרם על חסידות פשיסחא, אך חמישה מתלמידיו של רבי שמחה בונים מפשיסחה נסעו לחתונה זו והצליחו לבטל את ההתנגדות. חתונה זו מכונה "החתונה הגדולה באוסטילה". בזיווג שני נישא לבתו של רבי יוסף מטורטשין, בנו של החוזה מלובלין. נפטר בו' בניסן תרכ"ב (1862). בן נוסף של רבי דן היה רבי לוי מראדוויל.