stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקדמות מונדיאל 1934
בית 6

בבית זה היו 3 נבחרות ששיחקו זו נגד זו פעם אחת. שתי הראשונות העפילו.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שווייץ שווייץ | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 4 | 2 | 2  |
| רומניה רומניה | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 3 | -1  |
| יוגוסלביה יוגוסלביה | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 3 | 4 | -1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 בספטמבר 1933 |  יוגוסלביה | 2 - 2 |  שווייץ | אצטדיון BSK, בלגרד צופים: 17,000 |
| 24 בספטמבר 1933 |  | (סיקור) |  | אצטדיון BSK, בלגרד צופים: 17,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באוקטובר 1933 |  שווייץ | 2 - 2 |  רומניה | אצטדיון ונקדורף, ברן צופים: 15,000 |
| 29 באוקטובר 1933 |  | (סיקור) |  | אצטדיון ונקדורף, ברן צופים: 15,000 |
אחד משחקני רומניה שותף באופן לא חוקי, ופיפ"א החליטה להעניק לשווייץ ניצחון טכני 2 - 0.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באפריל 1934 |  רומניה | 2 - 1 |  יוגוסלביה | אצטדיון הרפובליקה, בוקרשט צופים: 20,000 |
| 29 באפריל 1934 |  | (סיקור) |  | אצטדיון הרפובליקה, בוקרשט צופים: 20,000 |
שווייץ ורומניה העפילו.
בית 7

שיטת המשחקים הייתה כמו בבית 6.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הולנד הולנד | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 9 | 4 | 5  |
| בלגיה בלגיה | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 6 | 8 | -2  |
| מדינת אירלנד החופשית מדינת אירלנד החופשית | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 6 | 9 | -3 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 בפברואר 1934 |  מדינת אירלנד החופשית | 4 - 4 |  בלגיה | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 35,000 |
| 25 בפברואר 1934 |  | (סיקור) |  | דלימאונט פארק, דבלין צופים: 35,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 באפריל |  הולנד | 5 - 2 |  מדינת אירלנד החופשית | האצטדיון האולימפי, אמסטרדם צופים: 38,000 |
| 8 באפריל |  | (סיקור) |  | האצטדיון האולימפי, אמסטרדם צופים: 38,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 באפריל |  בלגיה | 2 - 4 |  הולנד | אצטדיון בוזיל, אנטוורפן צופים: 42,000 |
| 29 באפריל |  | (סיקור) |  | אצטדיון בוזיל, אנטוורפן צופים: 42,000 |
הולנד ובלגיה העפילו. מדינת אירלנד החופשית סיימה במקום השלישי בגלל ממוצע שערים נחות יותר.
בית 8

שיטת המשחקים הייתה כמו בבית 6.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 9 | 1 | 8  |
| צרפת צרפת | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 6 | 1 | 5  |
| לוקסמבורג לוקסמבורג | 0 | 2 | 0 | 1 | 2 | 2 | 15 | -13 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 במרץ 1934 |  לוקסמבורג | 1 - 9 |  גרמניה הנאצית | האצטדיון המוניציפלי, לוקסמבורג צופים: 15,000 |
| 11 במרץ 1934 |  | (סיקור) |  | האצטדיון המוניציפלי, לוקסמבורג צופים: 15,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 באפריל 1934 |  לוקסמבורג | 1 - 6 |  צרפת | האצטדיון המוניציפלי, לוקסמבורג צופים: 18,000 |
| 15 באפריל 1934 |  | (סיקור) |  | האצטדיון המוניציפלי, לוקסמבורג צופים: 18,000 |
גרמניה הנאצית וצרפת העפילו, והמשחק ביניהן לא נערך כיוון שהיה חסר משמעות מעשית.
בית 9 ובית 10

בכל אחד מן הבתים האלה היו שתי הנבחרות, שהראשונה מביניהן מעפילה למונדיאל. בבית 9 שובצו ברזיל ופרו, ובבית 10 שובצו ארגנטינה וצ'ילה. פרו וצ'ילה פרשו מהמוקדמות, כך שברזיל וארגנטינה העפילו אוטומטית מבלי לשחק ולו משחק אחד.
בית 11

בבית זה היו 4 נבחרות, והוא התנהל בשלושה סבבי משחקים. בסיבוב הראשון אירחה האיטי את קובה לשלושה משחקים, והמנצחת התקדמה לסיבוב השני. בסיבוב השני אירחה מקסיקו את מנצחת הסיבוב הראשון לשלושה משחקים. בסיבוב האחרון שיחקה ארצות הברית נגד מנצחת הסיבוב השני על מגרש נייטרלי. המנצחת במפגש זה תעפיל למונדיאל.
בית 11 > סיבוב ראשון

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קובה קובה | 5 | 3 | 2 | 1 | 0 | 10 | 2 | 8  |
| האיטי האיטי | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 10 | -8 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 בינואר 1934 |  האיטי | 1 - 3 |  קובה | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 6,000 |
| 28 בינואר 1934 |  | (סיקור) |  | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 6,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בפברואר 1934 |  האיטי | 1 - 1 |  קובה | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 6,000 |
| 1 בפברואר 1934 |  | (סיקור) |  | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 6,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 בפברואר 1934 |  האיטי | 0 - 6 |  קובה | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 5,000 |
| 4 בפברואר 1934 |  | (סיקור) |  | פארק לקונט, פורט או פרנס צופים: 5,000 |
בית 11 > סיבוב שני

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקסיקו מקסיקו | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 12 | 3 | 9  |
| קובה קובה | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | -9 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 במרץ 1934 |  מקסיקו | 3 - 2 | קובה | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 20,000 |
| 4 במרץ 1934 |  | (סיקור) |  | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 20,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 במרץ 1934 |  מקסיקו | 5 - 0 | קובה | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 22,000 |
| 11 במרץ 1934 |  | (סיקור) |  | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 22,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 במרץ 1934 |  מקסיקו | 4 - 1 | קובה | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 10,000 |
| 18 במרץ 1934 |  | (סיקור) |  | פארק נקקסה, מקסיקו סיטי צופים: 10,000 |
בית 11 > סיבוב שלישי

המשחק נערך שלושה ימים בלבד לפני תחילת המונדיאל, ב-24 במאי, כיוון שארצות הברית הגישה את הבקשה להתקבל מאוחר מדי. כתוצאה מכך הוחלט לערוך את המפגש על אדמה נייטרלית, כך שהמנצחת תוכל להישאר לטורניר כיוון שהמסע מאמריקה לאירופה באותה תקופה היה ארוך. המשחק נערך באצטדיון הלאומי של המפלגה הפשיסטית של איטליה. ארצות הברית גברה על מקסיקו בתוצאה 4 - 2, והעפילה למונדיאל.
בית 12

בבית זה שובצו 3 קבוצות. טורקיה פרשה לפני תחילת המשחקים, ופיפ"א קבעה ששתי הנבחרות הנותרות ישחקו שני משחקים בשיטת בית וחוץ, והמנצחת בסיכומם תעפיל למונדיאל.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מצרים (1922–1952) מצרים | 4 | 2 | 2 | 0 | 0 | 11 | 2 | 9  |
| ארץ ישראל/פלשתינה ארץ ישראל/פלשתינה | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 11 | -9 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16 במרץ 1934 |  מצרים | 7 - 1 |  ארץ ישראל/פלשתינה | מתחם הצבא הבריטי, קהיר צופים: 13,000 |
| 16 במרץ 1934 |  | (סיקור) |  | מתחם הצבא הבריטי, קהיר צופים: 13,000 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 באפריל 1934 |  ארץ ישראל/פלשתינה | 1 - 4 |  מצרים | מגרש הדקלים, תל אביב צופים: 5,000 |
| 6 באפריל 1934 |  | (סיקור) |  | מגרש הדקלים, תל אביב צופים: 5,000 |
מצרים העפילה.
הנבחרות שהעפילו

| נבחרת | הופעות במונדיאל | רצף | הופעה אחרונה |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארגנטינה | 2 | 2 | 1930 |
|  אוסטריה | 1 | 1 | – |
|  בלגיה | 2 | 2 | 1930 |
|  ברזיל | 2 | 2 | 1930 |
|  צ'כוסלובקיה | 1 | 1 | – |
|  מצרים | 1 | 1 | – |
|  צרפת | 2 | 2 | 1930 |
|  גרמניה | 1 | 1 | – |
|  הונגריה | 1 | 1 | – |
|  איטליה | 1 | 1 | – |
|  הולנד | 1 | 1 | – |
|  רומניה | 2 | 2 | 1930 |
|  ספרד | 1 | 1 | – |
|  שוודיה | 1 | 1 | – |
|  שווייץ | 1 | 1 | – |
|  ארצות הברית | 2 | 2 | 1930 |
הערות שוליים

↑  דרום אפריקה השתתפה בטורניר המוקדמות למונדיאל 2010, מכיוון ששימשו גם מוקדמות לאליפות אפריקה
| גביע העולם בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | אורוגוואי 1930 • איטליה 1934 • צרפת 1938 • ברזיל 1950 • שווייץ 1954 • שוודיה 1958 • צ'ילה 1962 • אנגליה 1966 • מקסיקו 1970 • גרמניה המערבית 1974 • ארגנטינה 1978 • ספרד 1982 • מקסיקו 1986 • איטליה 1990 • ארצות הברית 1994 • צרפת 1998 • יפן וקוריאה הדרומית 2002 • גרמניה 2006 • דרום אפריקה 2010 • ברזיל 2014 • רוסיה 2018 • קטר 2022 • קנדה, מקסיקו וארצות הברית 2026 • ספרד, פורטוגל, מרוקו, ארגנטינה, אורוגוואי ופרגוואי 2030 • ערב הסעודית 2034 |  |
| משחקי גמר | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1930 • 1934 • 1938 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1970 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010  • 2014 • 2018 • 2022 • 2026 • 2030 • 2034 |  |
נבחרות ישראל ומצרים בצילום משותף לפני המשחק בקהיר
המדינות שהעפילו והישגיהן:
  מקום ראשון
  מקום שני
  מקום שלישי
  מקום רביעי
  רבע גמר
  סיבוב ראשון
מידלסברו

ערך זה עוסק בעיר בממלכה המאוחדת. אם התכוונתם לקבוצת הכדורגל, ראו .
מידלסברו (באנגלית: Middlesbrough, ‏האזנהקובץ:En-uk-Middlesbrough.ogg‏Ⓘ‏) היא עיר בצפון-מזרח אנגליה במחוז צפון יורקשייר על נהר טיז.
העיר העתיקה החלה להתפתח בשנת 1829, כאשר איש עסקים מהעיר השכנה דרלינגטון החליט להקים בה תשלובת מפעלי פלדה. כלכלתה מתבססת על ברזל, כימיקלים והנדסה.
ערים תאומות

הערים התאומות של מידלסברו הן:
גרמניה אוברהאוזן, נורדריין-וסטפאליה, גרמניה
צרפת דנקרק, או-דה-פראנס, צרפת
מוקסין (נחש)

| מוקסין |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: צפעיים
תת־משפחה:: צפעוני גומה
סוג:: מוקסין
שם מדעי
 Agkistrodon ‏בובואה, 1799
תחום תפוצה
 מוקסין הנחושת - טורקיז מוקסין המים - כתום מוקסין מקסיקני - סגול

מוֹקָסִין (שם מדעי: Agkistrodon) הוא סוג של נחש ארסי ממשפחת הצפעיים החי בביצות באמריקה הצפונית ואמריקה המרכזית. הוא קרוב משפחה של העכסן.
נחשים אלה בעלי חברבורות גדולות המזכירות את דפוס הקשקשים של הפיתון והם יודעים להסוות את עצמם לטרפם בביצה. לצעירים ישנו זנב המפתה את הטרף להתקרב, בדמיונו לתולעת. הם ארסיים ובעלי פה רחב היכול ולסת היכולה להכיש במהירות. אורך כמה פרטים מגיע למעל 180 ס"מ.
הם טורפי-על בביצות של אמריקה וניזונים ממגוון בעלי חיים ובייחוד מנחשים אחרים. הם ניזונים גם מדגים, סרטני נהרות, דו-חיים, עופות קטנים, זוחלים אחרים כולל צבים ואליגטורים קטנים ויונקים עד גודל של ארנבת.
מינים אלה מסוכנים גם לאנשים וכבר הרגו אנשים שלא קיבלו נוגדן לארס.
מיני המוקסין

מוקסין מקסיקני (Agkistrodon bilineatus)
מוקסין הנחושת (Agkistrodon contortrix)
מוקסין המים (Agkistrodon piscivorus)
Agkistrodon taylori
Agkistrodon howardgloydi
Agkistrodon russeolus
מיהאי פקטה

| --- | --- |

 לידה:  31 בדצמבר 1884 צ'ונגראד, הונגריה 
 פטירה:  16 באפריל 1960 (בגיל 75) קלוז'-נאפוקה, הרפובליקה העממית הרומנית 
 מדינה:  הונגריה 
 שם עט:  Csongrád 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה לתאטרון ולקולנוע 
 שפות היצירה:  הונגרית 
 
מיהאי פקטה היה שם הבמה של מור שוורץ (בהונגרית: Fekete Mihály;‏ צ'ונגראד, 31 בדצמבר 1884 – קלוז', 16 באפריל 1960), שהיה שחקן, במאי ומחזאי יהודי-הונגרי.
קורות חייו

מור שוורץ נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור שוורץ ושל יוזפה שוורץ. את לימודיו התיכוניים השלים בסגד ולאחר מכן באקדמיה לדרמה בבודפשט (כיון שמה האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע). הוא החל את קריירת המשחק שלו ב-1903 עם להקתו של איגנץ קרצ'אני ששיחקה בבודה ובטמשוואר. אחרי טמשוואר, פץ' וברטיסלאבה (אז הונגריה)ברטיסלאבה, בשנת 1911 החתים אותו ינו ינוביץ' בקולוז'וואר. הוא שיחק וביים שם בתיאטרון במשך עשור. ב-1922 מונה למנהל התיאטרון בטרגו מורש, ולאחר מכן ב-1923, התיאטרון בטמשוואר. הוא חזר לקלוז' ב-1930 כבמאי ושחקן.
כאשר בשנת 1941 האפליה הגזעית (בשל יהדותו) הורתה לו לרדת מהבמה, הוא הקים להקה בשם התיאטרון היהודי (קולוז'וואר), שחבריה כללו שחקנים יהודיים שלא יכלו לשחק במקומות אחרים: את טרז בארדי (בראון), שאנדור פורגאץ' (גלאנץ) שאחר כך נרצח באושוויץ וג'רג' קובאץ'. ההופעות נערכו ב"בית פועלי הברזל" בקלוז'. באוקטובר 1944 הוא ארגן מחדש את התיאטרון ההונגרי בקלוז', שם שיחק עד סוף ימיו.
שניים ממחזותיו (Taking Temesvár, 1911; Tamás Bakócz, 1913) הוצגו על ידי תיאטרון Temesvár.
המחזה שלו, שנכתב עם אימרה סאבו, הוא ליל הניסים (1935).
כתביו הצבעוניים הקצרים פורסמו ב"טימישוארה" ב"הטול" (העט) . במגזין,
מאמרים וסיפורים קצרים שלו עיתון בראשוב .
בצעירותו - בשנותיו בטמשוואר - יצר ידידות חמה עם אלק גוז'דו הסופר.
בשנות השלושים עשה רבות להצגת מחזות של סופרים הונגרים.
בין היתר הועלו עלידו על הבמה של הסופר דומוקוש שיפוש
גרגיר האבק בוכה
המומחים של העם
ספריו:
תולדות המשחק בטימישוארה (Temesvár, 1911);
מכפר לכפר (Temesvár, 1929).
סרטיו שבוימו בתקופה 1920-1910

האיש שהוגלה (1914)
באנק באן (1914)
סיביר (1916)
התשוקה (1917)
הזקן בעל הנעליים ובנו ההוסאר (1917)
הסערה (1918)
הטרגדית רופאים (1918)
בנות ג'ורקוביץ' (1918)
בארץ הקנצ'וקה (1918)
אלה שממחליפים חיים (1919)
לקריאה נוספת

Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981. (לקסיקון ספרותי הונגרי רומני: סיפורת, עיון, ספרות מדעית, תרבות א' (A–F). עורך ראשי. אדגר באלוג. בוקרשט: קריטריון. 1981)
יאנוש סקרנייש: מיהאי פקטה והאחרים. כתב העת ההט, 1979/2.
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a csongrádi izraelita hitközség születési akv. 21/1884. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-23.
מונוטייפ

מונוטייפ הוא שמה של מערכת סדר דפוס, ושל החברה שייצרה את המערכת, ובהמשך פיתחה ומכרה מוצרים נוספים בטכנולוגיות מתקדמות יותר לסדר. כיום (2018), גלגול של החברה עוסק בעיקר בקניין רוחני בתחום, כמו גופנים.
מערכת הסדר מורכבת מצירוף של שתי מכונות שונות: מקלדת שמפיקה סרט נייר מנוקב, ומכונת יציקה, שקוראת את סרט הנייר, ויוצקת גופני עופרת בדידים להדפסה בשיטת דפוס בלט.
חברת "לנסטון מונוטייפ" (בשנים הבאות קוצר שם החברה ל"מונוטייפ") הוקמה בשנות ה-90 של המאה ה-19, כדי לייצר ולמכור את המכונה שממציאה, טולברט לנסטון (Tolbert Lanston), רשם עליה פטנט ב-1890.
ב-1897 פתחה החברה סניף באנגליה, שהפך מאוחר יותר לחברה עצמאית, שגם היא ייצרה ומכרה את המערכת.
במחצית הראשונה של המאה ה-20, שתי מערכות - מערכת המונוטייפ ומכונת הלינוטייפ - החליפו בכל העולם את מערכות הסדר הידני שהיה נהוג עד אז. עיתונים וכתבי עת בדרך כלל השתמשו בלינוטייפ, בה תפוקת הסדר גבוהה יותר. המונוטייפ מצאה את מקומה בהוצאות ספרים, שעשו שימוש בגמישות הטיפוגרפית העדיפה של המערכת. מערכת מונוטייפ מצטיינת בסידור של מידע טבלאי, למשל לוחות זמנים, טבלאות מחירים, וכן הלאה. שתי המערכות הללו למעשה סיפקו את חלק הארי של סידור הדפוס בעולם במחצית הראשונה של המאה ה-20, עד הופעת הסדר האופטי.
עם היעלמותו ההדרגתית של דפוס הבלט במחצית השנייה של המאה העשרים, גם מערכת המונוטייפ פסקה להתקיים - מערכות חדשות לא נמכרו, והשימוש במערכות הקיימות כמעט נעלם.
חברת מונוטייפ המשיכה לפתח ולמכור מערכות בתחום הסדר האופטי, ולאחריו הסדר הממוחשב. שם החברה כיום הוא Monotype Imaging Holdings Inc, והיא עוסקת בקניין רוחני, כשחלק ניכר מעיסוקה הוא בגופנים, הפעם בצורה דיגיטלית. במרוצת השנים רכשה החברה גם את החברה שהחזיקה בזכויות על רוב או כל הגופנים של חברת מרגנתלר-לינוטייפ.
היסטוריה > הממציא

טולברט לנסטון (1844–1913) רשם ב-1885 פטנט על מערכת סדר שסידרה "מתכת קרה", כלומר גופני עופרת מוכנים שנוצקו בבית יציקה מסורתי, בדומה לגופנים שמשמשים בסדר ידני.
מערכת זו כבר הייתה מחולקת לשתי מכונות, מקלדת ומכונת סדר. ב-1890 רשם לנסטון פטנט שתיאר את מערכת המונוטייפ, עם מכונת יציקה, מערכת שכבר לא נזקקה לגופנים יצוקים מראש, אלא יצקה את גופני העופרת בעצמה, תוך שימוש באמות דפוס, או "מטריצות". בשנים הבאות הוקמה חברת מונוטייפ, והחלה לייצר ולמכור מערכות. ב-1897 הוקם הסניף באנגליה. במשך השנים הבאות, עד למחצית השנייה של המאה העשרים, כבשה המונוטייפ את מקומה במערכת הסדר, לצד אחותה הגדולה, הלינוטייפ. שתי המערכות התחרו זו בזו בדפוס של ספרים, כאשר הלינוטייפ שולטת שלטון מוחלט בתחום הדפסת עיתונים וכתבי עת, והמונוטייפ דומיננטית בהוצאות ספרים, בזכות גמישותה ויכולותיה הטיפוגרפיות, שעולות על אלו של הלינוטייפ, במחיר קצב ייצור.
המערכת > המקלדת

מקלדת המונוטייפ בנויה משתי טבלאות קלידים זו לצד זה (בדגמים המוקדמים ביותר הייתה רק טבלה אחת). בכל טבלה כזו כמה מאות קלידים, כשהמספר המדויק משתנה מדגם לדגם. בכל אחד מחצאי המקלדת כמה מערכות אותיות, מסודרות בתצורת QWERTY, כשכל מערכת כזו מיועדת לסידור אות בגופן שונה, בהרבה או בקצת. מערכת אחת יכולה להיות מיועדת לאותיות "ישרות" קטנות, ומערכת שנייה לאותיות גדולות. מערכת שלישית ורביעית יכולות להיות עבור כתב מוטה - שוב, מערכת אחת לאותיות קטנות, ושנייה לגדולות. בדומה, מערכות חמישית ושישית יכולות לשמש לכתב מודגש. ניתן לשנות את הייעוד של כל מערכת - למעשה של כל מקש, למשל כדי לסדר טקסט בשפה נוספת, כמו יוונית, אותיות קיריליות, עבריות, ערביות, וכן הלאה.
מקשים נוספים מיועדים למספרים, סימני פיסוק, סמלים, רווחים קבועים, וכן הלאה. עוד מקשים מיועדים להזין למכונה, או לנקב לסרט, הוראות הנוגעות לעבודת ההדפסה, כמו "שורה חדשה", "רוחב הרווח הוא כך וכך", או "סיום העבודה.
התוצרת של המקלדת היא הסרט המנוקב. מנקב הסרט נמצא בחלקה העליון של המקלדת, והוא מופעל באמצעות אוויר דחוס, לפעולת הניקוב עצמה, וכן לקידום הסרט. פעולת מקשי התווים היא לנקב בין שניים לארבעה חורים: חור אחד או שניים בטור אחד, לציון "עמודה", ובטור שני לציון "שורה". בכל אחד מהטורים 14 נקודות שונות לניקוב, כשכל מיקום מציין עמודה או שורה אחרת. בדגמים מתקדמים יותר, שבהם נוספו עמודות ושורות, משתמשים לפעמים בזוג נקבים לציין עמודה או שורה.
המערכת > המקלדת > הנעה

המקלדת מונעת על ידי אוויר דחוס. לחץ האוויר מניע את פעולת ניקוב הסרט וקידומו, וכן הפעלת המחוונים שמשמשים לחישוב פעולות היישור - מחוון קווי, מעל למקלדת, המיועד לעזרה ביישור בעזרת רווחים קשיחים, למשל בהדפסת מידע טבלאי, ומחוון שני, גלילי, מעל הראשון, שמיועד לחישוב רוחב הרווחים ביישור טקסט רגיל, בעזרת "רווחים גמישים".
החברה

במעבר לסדר אופטי המשיכה חברת לנסון מונוטייפ לפתח ולייצר מערכות סדר אופטיות, ומגוון הגופנים הגדול שנצברו במהלך השנים, ומהווים את הקניין הרוחני שלה נמכרים על ידה עד היום, בצורת קובצי גופנים ("פונטים"), למערכות דפוס ממוחשבות. גלגולה הנוכחי של החברה הוא Monotype Imaging (אנ')
מקלדת המונוטייפ. הקלידים מסודרים בתצורת QWERTY החוזרת על עצמה מספר פעמים בשני חצאי המקלדת, כשכל מופע מיועד לסידור בגופן אחר - אותיות גדולות או קטנות, כתב מוטה או מודגש, גודל אחר, עיצוב גופן שונה, או שפה אחרת. קלידים נוספים משמשים לסימני פיסוק וסמלים נוספים, ואחרים להזנת פקודות סדר כמו שורה חדשה והגדרת רוחב הרווחים. מעל המקלדת "טבלת היישור" בצורת גליל. מעל הגליל נמצא מנקב הסרט, עם גליל האיסוף שלו.
מכונת היציקה. בצד שמאל למעלה קורא סרט הנייר
שני גופנים שנוצקו במונוטייפ. התבנית אחראית על הגוף, ושולטת ברוחבו, והמטריצה אחראית לפני האות שמשמשים להדפסה.
עמוד מספר המונוטייפ שמסביר את המונחים "גודל בנקודות", "רוחב התו", ו"המרחק לנייר", עם תמונת תו יצוק
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
מסגרת המטריצות של מונוטייפ. לכל טור במסגרת מוקצה רוחב שונה, ורוחב זה יהיה רוחב התבנית בעת יציקת תו מטור זה. עם זאת, המטריצות עצמן שוות בגודלן
מוסעב בן עומייר

| --- | --- |

 לידה:  585 מכה, ערב הסעודית 
 נהרג:  625 (בגיל 40 בערך) הר אוחוד, ערב הסעודית 
 בן או בת זוג:  Hammanah bint Jahsh 
 
מֻסְעַבְּ בּן עֻמַיְר (בערבית: مصعب بن عمير) היה סחאבי. נולד בשנת 594, ונפטר בשנת 625, כאשר נפל בקרב אוח'וד. מכונה גם "השגריר הראשון של האסלאם", וגם "מֻסְעַבְּ הטוב".
ביוגרפיה > שנותיו הראשונות וכניסתו לאסלאם

מֻסְעַבְּ היה נחשב לפרח של שבט קורייש, בחור צעיר ונאה. היסטוריונים מתארים אותו כ"אדם המקסים ביותר במכה". הוא נולד וגדל בסביבה עשירה ונוחה. לא היה בכל מכה אדם אשר כל כך טופח על ידיו הוריו כמו מֻסְעַבּ בּן עֻמַיְר. מלא ברוח חיים ומטופח, מבוקש על ידי נשות מכה, היהלום של חוגי חבריו. מֻסְעַבּ היה אחד מאלו שנבנו בזכות האסלאם, וטופחו על ידי הנביא מוחמד. הצעירים שמעו יום אחד שאנשי מכה החלו לשמוע על מוחמד, שאללה שלח כנושא הבשורה הטובה וכמזהיר, על מנת להזמין אותם לעבוד אך ורק את אללה, האלוה האחד והיחיד. כאשר מכה ישנה, וכאשר מכה התעוררה, לא הייתה שיחה אחרת, מלבד הדיבור על הנביא מוחמד, ועל הדת שלו, והבחור הצעיר הזה, מֻסְעַבּ בּן עֻמַיְר, היה אחד מהאנשים שהקשיבו עם הכי הרבה עניין וסקרנות.
על אף שהיה צעיר, הוא היה הכוכב של כל חוגי חבריו ומכריו. חזות של חכמה והיגיון היו מהתכונות הבולטות של מֻסְעַבּ. הוא שמע שהנביא מוחמד נפגש עם החסידים שלו הרחק מהאליטה של שבט קורייש, באַ-סַפַא, בביתו של אל-אַרְקַאם אבן אל-אַרְקַאם, אשר היה ידוע כדַאר אל-אַרְקַאם. מֻסְעַבּ לא בזבז אף זמן מיותר, ולילה אחד הוא פשוט הלך לדאר אל-ארקאם, מתרגש וחושש. שם נפגש הנביא מוחמד עם חבריו, הקריא להם את הקוראן, והתפלל איתם לאללה הכול יכול. מֻסְעַבּ בקושי התיישב והרהר על פסוקי הקוראן שהוקראו על ידי הנביא מוחמד, כאשר הלב שלו הפך ללב המבטיח של הלילה ההוא. התענוג כמעט עקר אותו ממקומו בעודו מתמלא באקסטזה רוחנית. הנביא מוחמד ליטף את ליבו בידו הימנית המבורכת, ושלוות האוקיינוס העמוקה מילאה את ליבו. כהרף עין, הבחור הצעיר שרק קיבל על עצמו את האסלאם, הראה חכמה העולה בהרבה על גילו הצעיר, ונחישות שינתה את ההיסטוריה! אמו של מֻסְעַבּ הייתה ח'נאס בִּנְת מאלִק, ואנשים נהגו לפחד מפניה עד לרמה של חרדה אמיתית, מפני שהיא הייתה בעלת אישיות חזקה מאוד. כאשר מֻסְעַבּ נכנס אל האסלאם, הוא לא פחד ולא חשש מאף אחד על פני האדמה, מלבד מפני אמו.
אפילו במכה, כשכל האלילים, האצילים והמדבריות של מכה עמדו מולו, הוא עמד מולם באומץ. אך בנוגע להתייצבות מול אמו, עצם המחשב על זה החרידה אותו, ולכן הוא העדיף לשמור על כניסתו לאסלאם בסוד, עד למועד שבו אללה יחליט אחרת. מֻסְעַבּ המשיך לפקוד לעיתים קרובות את דאר אל-ארקאם ולהשתתף בשיעורים אצל הנביא מוחמד. הוא היה מרוצה מהאמונה שלו, והתחמק מזעמה של אמו, אשר לא היה לה שמץ של מושג בנוגע לכניסתו לאסלאם. עם זאת, מכה של אותה תקופה, לא נהגה לשמור סודות, מפני שעיניהם ואוזניהם של אנשי קורייש היו בכל מקום, תמיד בדריכות מלאה, בוחנים תחת זכוכית מגדלת כל טביעת רגל בחולות הלוהטים של המדבריות אשר סביבה.
ביוגרפיה > הניתוק מאמו

פעם אחת, עֻתְ'מַאן בן טַלְחַה ראה את מֻסְעַבּ נכנס לדאר אל-ארקאם, ולאחר מכן הוא ראה אותו מתפלל כמו הנביא מוחמד. מיד לאחר שהוא ראה את זה הוא מיהר לספר זאת לאמו של מֻסְעַבּ, אשר נידמה מהחדשות המרעישות הללו.
מֻסְעַבּ התייצב מול אמו, האנשים, והאליטה של מכה, אשר התגודדו סביבו, תוך כדי שהוא מספר להם את האמת המוחלטת ומקריא להם פסוקים מתוך הקוראן הקדוש, אותו קוראן שבעזרתו הנביא מוחמד טיהר את הלבבות שלהם, ומילא אותם בכבוד, חכמה, צדק ורוחניות.
אמו של מֻסְעַבּ ניסתה להנחית עליו מכת ברזל, אך אותה היד אשר כוונה אליו כחץ רעיל, נכנעה במהרה לאור העצמתי אשר הגביר את הזוהר של פניו ואת תהילתו התמימה אשר דרשה כבוד בביטחון רב. אמו הייתה מסוגלת לנקום בו את נקמת האלילים שלה, אשר בנה נטש למען אללה האחד והיחיד, אך היא חסה עליו באהבתה האימהית אליו. במקום להכות אותו, היא בחרה פשוט להכניס אותו לפינה אפלה בביתה, ולנזוף בו. לאחר מכן, היא כלאה אותו בבית, עד שהוא שמע על החדשות של ההגירה של חלק מהמאמינים לחבש. הוא תכנן היטב את בריחתו, וכך הצליח לחמוק מאמו ומאלה שהופקדו כשומרים עליו, והיגר לחבש. שם, בחבש, הוא נשאר זמן מה עם אחיו לאמונה, ולאחר מכן שב ביחד איתם למכה. לאחר מכן הוא שוב היגר לחבש, בחד עם חבריו של הנביא, הסחאבה, אשר הנביא ייעץ להם להגר.
אך, בין אם מֻסְעַבּ היה בחבש או במכה, האמונה שלו הכריזה על עצמה בכל מקום ובכל זמן. מֻסְעַבּ החל להרגיש בטוח בכך שהוא יכול למסור את כל כולו למען הבורא, אללה.
יום אחד הוא הלך לפגוש כמה מוסלמים שישבו עם הנביא. כאשר הם ראו את מֻסְעַבּ, הם השפילו את ראשיהם ומבטיהם, מכוון שהוא לבש בגדים קרועים ומרופטים. הם התרגלו להופעתו הקודמת, לפני שהוא היה מוסלמי, כאשר בגדיו היו כמו גני פרחים, אלגנטיים ובעלי ניחוח טוב. הנביא ראה אותו עם עיניים של חכמה, הכרת תודה ואהבה, ועל שפתיו עלה חיוך כאשר הוא אמר: "ראיתי את מֻסְעַבּ, אשר לא היה צעיר אחד במכה אשר הוריו פינקו אותו יותר ממנו. לאחר מכן הוא נטש את הכול למען אללה ונביאו!". כשהיא לא הצליחה להשיב אותו אל הדת שלה, אמו נידתה אותו מכל הנוחות שאליה הוא היה רגיל. היא לא התירה לאף אחד אשר נטש את האלים שלה לאכול מהאוכל שלה, אפילו אם היה זה בנה. הקשר האחרון שלה איתו היה כאשר היא ניסתה לכלוא אותו בפעם השנייה, לאחר חזרתו מחבש. מֻסְעַבּ נשבע שאם היא הייתה עושה זאת, הוא היה מפיל מהרגליים את כל מי שהיה עוזר לה בזה. היא הכירה את הנחישות שהייתה לו כאשר הוא החליט לעשות משהו, אז היא נפרדה ממנו לשלום בדמעות ובכי מר. רגע הפרידה הבליט את המשיכה המוזרה של אמו אל הכפירה, ולעומת זאת גם את האמונה הגדולה שהייתה בליבו של בנה. כאשר היא גירשה אותו מהבית, היא אמרה לו "תסתלק מכאן! אני כבר לא אמא שלך יותר!". אז הוא התקרב אליה ואמר לה "אמא, הלב שלי יוצא אליך, ואני מציע לך להעיד שאין אלוהים מלבד אללה ושמוחמד הוא עבדו ושליחו". היא השיבה לו בזעם אדיר "אני נשבעת בכוכבים! אני לעולם לא אכנס לדת שלך! לא אפחית מהמעמד שלי ולא אחליש את החושים שלי!". לאחר מכן עזב מֻסְעַבּ את הפאר שבו הוא היה חי.