stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסת מבנה
היסטוריה > מלחמת העולם הראשונה

בתחילת מלחמת העולם הראשונה מטוסי תצפית משני הצדדים היו חולפים אחד על פני השני ללא נקיטת אמצעים אלימים אחד נגד השני, אך המצב לא נשאר כך לאורך זמן ופעולות עוינות חייבו נשיאת רובים ובהמשך גם התקנת מקלעים על גבי מטוסי התצפית, מאוחר יותר החל ייצור של מטוסים המיועדים להפלת מטוסי התצפית של האויב מה שהביא לקרבות האוויר הראשונים. מטוסי תצפית היו לרוב כבדים, פחות זריזים ומדויקים הרבה פחות בחימושם ההגנתי. עד מהרה מטוסי קרב החלו ללוות את מטוסי התצפית, בגלל הגנה זאת מטוסי הקרב של האויב היו משתמשים בטקטיקות בשביל להביא לנזק מרבי ולאבדות מרביות של האויב. אחת השיטות היעילות ביותר בקרבות אוויר בתקופה מוקדמת זאת הייתה לוחמה בזוגות, כאשר מטוס הקרב של האויב מתרכז בלחימה מול מטוס אחד חברו למבנה יכול להיכנס לאזורים המתים בשדה הראייה של האויב ולהפתיע אותו, זאת הייתה הולדת המבנה הקרבי בו שניים או יותר כלי טיס משתפים פעולה לטובת השגת מטרה אחת תוך ניצול היתרון המספרי ושמירה זה על זה.
עם המשך המלחמה המבנים הקרביים של שני הצדדים נהיו ליותר ויותר גדולים, כאשר לעיתים קרובות קרבות האוויר התקיימו בין עשרות של מטוסים במה שכונה כדור פרווה (Fur-ball) בשל נתיבי הטיסה הרבים המתפתלים והמצטלבים שנראו בשמיים באזור הקרב. מטוסי הפצצה מוקדמים מצאו שטיסה במבנה אפשרה בנוסף להטלת יותר חימוש על מטרה במשימה אחת, גם הגנה יעילה יותר נגד מטוסי האויב. המבנה שהועדף בתקופה זאת היה מבנה וי מכונס. מבנה זה אפשר תקשורת ויזואלית בין המוביל לשאר חברי המבנה על ידי סימני ידיים, ניווט קל יותר גם בתנאי ראות קשים יחסית, ארגון קל יותר של המבנה שאחרת נטה להתפזר בעת היתקלות באש נ"מ והגנה מיטבית בין חברי המבנה שבשיטה זאת יכלו לירות יחד על מטוסי אויב המגיחים בגזרה האחורית של המבנה.
בתקופה זאת מבנים החוזרים לנחיתה היו חולפים מעל לשדה במבנה מכונס, אם היו אבדות במהלך המשימה המקומות של המטוסים שאבדו היו נשארים ריקים, בשביל לסמן את האבדות. מנהג זה הפך לאחר מלחמת העולם הראשונה למבנה החסר כדרך לכבד ולהצדיע לנופלים.
היסטוריה > בין מלחמות עולם

בתום מלחמת העולם הראשונה הקרקסים האוויריים החלו לכלול טיסות מבנה צמודות כחלק מטיסות הראווה והלהטוטנות האווירית והחלו להופיע ראשוני הצוותים האווירובטיים. טיסות המבנה בטקסים ותהלוכות צבאיות הפכו לסמל של עוצמה. בשנת 1936 בהלווייתו של המלך ג'ורג' החמישי התבצעה הצדעה המתועדת הראשונה בטיסה במבנה חסר, ב-1938 המנהג הוטמע גם בארצות הברית ובהלווייתו של מפקד הגיס האווירי של צבא ארצות הברית התבצע מטס כבוד במבנה של 50 כלי טיס עם טור חסר.
מבחינת השימוש הצבאי במבנים ברוב צבאות העולם נשאר השימוש בעיקר במבנה וי מכונס. בשל הניסיון במלחמת האזרחים הספרדית טייסי לגיון הקונדור ובעקבותיו גם הלופטוואפה שינו את המבנה הקרבי של מטוסי הקרב למבנה ארבע אצבעות (Schwarm), כאשר המבנה מחולק לשני זוגות (Rotten), הזוגות טסו במבנה פזור יותר ובטווח גבהים שונה אחד מהשני, ככה שהם יכלו לראות את האזורים המתים של שאר חברי המבנה גם מול השמש. כמו כן במהלך קרב האוויר הזוגות יכלו לפעול עצמאית, מה שהקנה להם גמישות.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה

בפרוץ מלחמת העולם השנייה כאמור מרבית חילות האוויר נשענו על טקטיקות ומבנים מיושנים בהפעלה של מטוסי קרב, אך במהלך הקרב על בריטניה חיל האוויר המלכותי הבריטי העתיקו והתאימו את הטקטיקה של מבני זוגות ורביעיות מהגרמנים. למעשה מרבית חילות האוויר אימצו שיטה זאת והיא הפכה למבנה הבסיסי של מטוסי קרב.
מבחינת מטוסי הפצצה מבנה וי נשאר המבנה הבסיסי בשימוש, אך משימות ההפצצה כללו לעיתים עשרות ואף מאות מטוסים ולכן סידור המבנה היה צריך להשתנות. בארצות הברית למשל, בתחילת המלחמה היה נהוג לטוס במבנים פזורים אך לאחר מספר מפגשים עם מטוסי הקרב של האויב הם חזרו למבנים הצמודים ופותח במבנה "קופסת קרב" שפיזר מספר מבנים של שלשות במספר מיקומים וגבהים ועל ידי כך אפשר חשיפה מרבית של מטוסי האויב לאש מכלי הנשק ההגנתיים.
לעומת המבנים הענקיים של מטוסי ההפצצה ומטוסי הקרב המלווים האמריקנים טייסים גרמנים פיתחו מבני ענק של כ-50 מטוסים שהסתדרו בשורות ובצורת ריבוע, היו מגיחים תוקפים באש מסיביים מתותחיהם בשביל להפיל מספר מטוסים ולחמוק במהירות האפשרית, אך המבנה היה מסובך מאוד לארגון ודרש מטוסים ממספר טייסות, מרבית המבנים הללו נכנסו לקרבות אוויר עם מטוסי קרב אמריקאיים לפני שהם היו מספיקים להתארגן.
בסוף מלחמת העולם השנייה בעת כניעת יפן התקיים המטס הגדול בהיסטוריה של מאות מטוסים כאמצעי להפגנת כוחה של ארצות הברית.
היסטוריה > עידן הסילון והלוחמה האווירית המודרנית

עם תום מלחמת העולם השנייה הטכנולוגיה המשיכה להתפתח ובנוסף למנועי סילון פותחו עוד לא מעט תחומים, דוגמת אוויוניקה, מערכות שליטה ובקרה, מערכות נ"מ וכדומה. בשל העלייה במורכבות המערכות, מורכבות המשימות עלתה גם. עתה אי אפשר היה לשלוח מטוסי תקיפה ללא ליווי של מטוסי קרב, וגם אז זיהוי מוקדם ויירוט מכוון על ידי בקרה אווירית יכלו להביא את מטוסי האויב קרוב ולעמדת יתרון או להפילם בעזרת טילי נ"מ . אי לכך נדרש ביצוע של מגוון גדול יותר של משימות בשביל לאפשר לתקיפות להתקיים. במלחמת וייטנאם חיל האוויר האמריקאי נאלץ להקצות מספר רב של מטוסים שישתתפו בתקיפה אבל יבצעו משימות אחרות כגון דיכוי הגנה אווירית על ידי תקיפת קורנים (משימות ויילד ויזל), ניקוי השטח האווירי על ידי מטוסי קרב טרם התקיפה (Fighter Sweep), ליווי מטוסי התקיפה, מטוסים הנושאים אמצעי שיבוש אלקטרוניים, מטוסי צילום לאיסוף מודיעין לבחינת תוצאות התקיפה ומטוסי תדלוק ייעודיים. בכל הכוח הכלול במשימה מטוסי התקיפה מנו לעיתים קרובות רק כ-40-20 אחוז מכלל המטוסים, משימות של מספר מבנים כאלה מכונות ערכות תקיפה (Strike Package).
ראו גם

קרב אוויר
אווירובטיקה
לקריאה נוספת

.2005 ,Military Aircraft, Origins to 1918: An Illustrated History of Their Impact, by Justin D. Murphy
הערות שוליים

↑  Military Aircraft, Origins to 1918: An Illustrated History of Their Impact, עמודים 55-56.
↑  Histories: The Missing Man Formation
↑  Histories: The Missing Man Formation
| תעופה • תעופה צבאית • תעופה אזרחית |
| --- | --- | --- |
| עקרונות | אווירודינמיקה • כוח עילוי • גרר • מספר מאך • זווית התקפה • הזדקרות • פרופיל אווירודינמי • עומס כנף • מערבולת • אפקט קואנדה • יחס גלישה • פינת ארון המתים | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| כלי טיס | מטוס • מסוק • כדור פורח • ספינת אוויר • דאון • המראה ונחיתה אנכית (VTOL) • המראה ונחיתה קצרה (STOL) | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מבנה | כנף • כנפון קצה־כנף • מדף • מאזנות • ספוילר • מעצור אוויר • מוטת כנפיים • כונס אוויר • כני נסע • הגה גובה • הגה כיוון • תא הטייס • משטחי היגוי • קנארד | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| הנעה | מנוע בעירה פנימית • מנוע כוכבי (רדיאלי) • מדחף • מנוע סילון • היפוך דחף • מנוע מגח סילון • מנוע על-מגח סילוני • מנוע רקטי • חשמל | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| תופעות | גלגול הולנדי • צימוד אינרציאלי • בום על-קולי • התעבות סביב כלי טיס • אוסצילציה • ורטיגו • התקרחות | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מערכות | מחווני טיסה • צינור פיטו • מכל דלק נתיק • מצנח בלימה • אוויוניקה • מערכת בקרת טיסה • חיווט תעופתי • קופסה שחורה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| שלבי טיסה | הסעה ודחיפה • המראה • טיפוס • הנמכה • שיוט • נחיתה • אווירובטיקה • הקפה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
| מקצועות | צוות אוויר • טייס  • מהנדס טיסה • צוות קרקע • הנדסת אווירונאוטיקה | מטוס פעלולים ציור של כדור פורח מסוק |
מונחים בתעופה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4296589-5 
רביעיית מטוסי F-15 מבצעת מטס בטיסת מבנה בטקס הזיכרון ה-64 למתקפה על פרל הארבור. מטוס מספר שלוש במבנה עוזב את מקומו כסמל לנופלים במתקפה, החסרים
ציור של קרב אוויר בין שתי שלשות של מטוסים בריטים וגרמנים
מטס בתהלוכה בגרמניה הנאצית, 1937.
המטס הגדול בהיסטוריה במפרץ טוקיו בעת החתימה על כניעתה של יפן.
ערכת תקיפה של הצי האמריקאי בעת תדלוק אווירי במהלך מבצע סופה במדבר, ניתן לראות כאן מספר מטוסי F-14 ששימשו ככל הנראה לליווי מטוסי הF-18 הנושאים פצצות, כמו כן ניתן לראות שני מטוסי EA-6B המשמשים ללוחמה אלקטרונית.
יושב ראש

אגוסטין וסקז גומז מאל סלוודור, בתפקידו כיושב ראש הכנס הרביעי של הארגון למניעת הפצת נשק כימי, נובמבר 2018
יושב ראש (בראשי תיבות: יו"ר) הוא התפקיד הבכיר בוועד המנהל של ארגון, כגון דירקטוריון (במקרה של חברה) או פרלמנט (במקרה של מדינה).
מקור המונח בתנ"ך (למשל, ספר איוב, פרק כ"ב, פסוק כ"ה: "אֶבֲחַר דַּרְכָּם וְאֵשֵׁב רֹאשׁ וְאֶשְׁכּוֹן כְּמֶלֶךְ בַּגְּדוּד כַּאֲשֶׁר אֲבֵלִים יְנַחֵם") והן כתרגום מילולי של המונח הגרמני המקביל (Vorsitzender), ושל המונח הלטיני praesidentum ‏(president באנגלית) - יושב מקדימה. בצירוף ה"א הידיעה מקובלות שתי הצורות: "היושב ראש" וגם "יושב הראש".
במספר מדינות קומוניסטיות זה היה תוארו של מנהיג המדינה. דוגמה: שליט הרפובליקה העממית של סין, מאו דזה-דונג, כונה פעמים רבות "היושב ראש מאו".
בארגון דמוקרטי יושב הראש נבחר בדרך כלל על ידי חברי הארגון. תפקידו הוא התוויית דרכו של הארגון וחלוקת הסמכויות בין חברי הוועד המנהל.
בחברה יו"ר הדירקטוריון הוא לעיתים יושב ראש פעיל, המקדיש את כל זמנו לתפקיד זה, אך פעמים רבות זהו תפקיד הדורש רק חלק קטן מזמנו של היושב ראש. בישראל יושב ראש הדירקטוריון מנהל את ישיבות הדירקטוריון. במצב של שוויון בהצבעות בדירקטוריון נינתן ליו"ר הדירקטוריון קול הצבעה נוסף. בחברה פרטית, שניירות ערך שלה אינם נסחרים בבורסה, אין חובה למנות יושב ראש דירקטוריון. בחברה ציבורית, יו"ר הדירקטוריון אינו יכול לשמש גם כמנכ"ל החברה, אלא אם התקבל לכך אישור של האספה הכללית של בעלי המניות בחברה ברוב קולות של בעלי המניות שאינם בעלי שליטה בחברה.
בראש הכנסת עומד יושב ראש הכנסת, המנהל את ענייניה, מופקד על שמירת כבודה, על הסדר בישיבותיה ועל קיום תקנונה. את יושב ראש הכנסת בוחרת הכנסת מבין חבריה.
ראו גם

ראש (מנהיג)
מנהל כללי
נשיא
פטיש יושב ראש
הערות שוליים

↑  יושב הראש או היושב ראש?, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏16 בספטמבר 2010
↑  דוגמה: Quotations from Chairman Mao Tse-tung
↑  סעיף 96 לחוק החברות
↑  סעיף 107 לחוק החברות
↑  סעיף 94(ב) לחוק החברות
↑  סעיף 95 לחוק החברות
↑  סעיף 121 לחוק החברות
↑  יושב ראש הכנסת, באתר הכנסת
↑  סעיף 20 לחוק יסוד: הכנסת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4188716-5 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יועץ קים קדיש ראקאץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 השקפה דתית:  יהדות 
 פטירה:  1943~
 
יועץ קים קדיש ראקאץ (נפטר 1943~) היה מו"ל ומחבר חסידי מפורסם שליקט תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין הקונגרסאית ועד היום ספריו מהווים מקור עיקרי למחקר חסידות פולין ואדמו"רי בית פשיסחה, קוצק, גור, וורקא ועוד.
קורות חיים

נולד לרב יהושע העשיל (העשקי) ראקאץ, ונקרא יועץ קים קדיש על שם זקנו. משפחת אביו הייתה מיוחסת, ובאחד מחיבוריו הוא גם מפרסם את אילן היוחסין המשפחתי שכתב ידידו הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק שמגיעה עד לרבי מאיר מרגליות לרש"י ולדוד המלך.
רוב פרטי חייו אינם ידועים, אך ממכתבי ההסכמות ובעיקר מחילופי האגרות שקיים עם רבים מרבני פולין, ניכרת הערכה לאישיותו כתלמיד חכם וחסיד.
בשנותיו המאוחרות התגורר בכפר פשיטיק שבמחוז ראדום בפרובינציית מזוביה ועל שמה נקרא "יועץ קים קדיש בריהע"ש [=בן ר' יהושע העשיל] נ"י מפרשיטיק". מי שהביא אותו לעיר, היה הגביר ר' יצחק מאיר לנגה מהכפר קוויף הסמוך. הוא הזמינו לשמש מלמד לבניו. בהמשך העתיק לנגה את מגוריו לפשיטיק שבה הפך ראש הקהל, והביא עמו את ראקאץ ובני משפחתו לגור בכפר. הוא התגורר עם ארבעת ילדיו בחדר קטן ואפל בעליית גג ושם עבד על עריכת ספריו.
בני הקהילה מתארים את דמותו: ”תמיד רץ, עפרון ונייר בידו, שקוע במחשבותיו, בעולם של דמיון, חדור אמונה ושאיפה לשלמות הנפש. גבה קומה, דל ורזה, בעל זקן בינוני חד, שערות זהב, גבות ארוכות המכסות במידת מה את עיניו ... ראשו מכוסה כיפה שלא הוחלפה מיום נישואיו. אי אפשר לדעת מאיזה חומר עשויה. כולה מקשה אחת משומנת ועליה כובע עגול ... פאותיו שגודלן מקצה הגולגולת ולמטה עבות היו, מסולסלות ונתונות מאחורי אוזניו. לבוש קפוטה ארוכה, חגור אבנט משי מלא שומן שלא ירד מגופו. צווארון החולצה פתוח בין בקיץ ובין בחורף”.
ראקאץ ובני משפחתו נספו ככל הנראה בשואה ולא נודעו עקבותיהם.
עבודתו הספרותית

לפי תיאורי בני קהילתו, את מפעלו לכינוס ותיעוד תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין החל ראקאץ בשהותו כמלמד בכפר קוויף. שם פגש באיש חסיד בשם ר' אברהם מוער, שלפרנסתו עבד כסמרטוטר וסבב על הכפרים. מוער סיפר לראקאץ סיפורים חסידיים והאחרון החל לרושמם באדיקות. בהמשך החל להסתובב בעצמו בשטיבלאך חסידיים ברחבי פולין וקיבץ מפי החסידים עוד תורות וסיפורים שאת כולם רשם בלשון מליצית.
כשנודע על מפעלו הספרותי, החלו רבים מחסידי פולין לשגר לו מכתבים גדושים בסיפורים ותורות, וראקאץ העתיק את כולם כשהוא מקפיד לציין את שמות הכותבים, ביניהם הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק, הרב נתן נטע מקוליבל, הרב יוסף מנדלקורן מאוסטרוב מזובייצקה ועוד רבים. וכך בשנת תרפ"ח הוציא לאור בלודז' את יצירתו המונומנטלית שיח שרפי קודש שבו כינס כעדותו יותר מאלפיים סיפורים ודברי תורה מכל צדיקי פולין. הספר שחזר ונדפס ואף יצא לאור מחדש, משמש מקור עיקרי למחקר חייהם ותורתם של אדמו"רי פולין.
בני פשיטיק מתארים את עבודת העריכה שנעשתה בחדרו הבודד של ראקאץ שבו התגוררו גם ארבעת בניו שאחד מהם חולה שחפת: ”החדר היה אפל. הובילו אליו כ-20 מדרגות פגומות עם משענת רעועה, וקיימת הייתה סכנה תמידית ליפול מהמדרגות במיוחד בחורף כשהיו מכוסות קרח. החדר היה אפל. על השולחן שבאמצעו נמצא כד חרס קטן ובו שמן ופתיל. לאור קלוש ומהבהב זה היה לומד וכותב עד שעה מאוחרת בלילות. הייתה לו אמנם גם מנורת נפט, אבל בה היה משתמש רק במקרים מיוחדים”.
בהמשך אף הקדיש חיבורים מיוחדים לדמותו ולתורתו של ה'יהודי הקדוש' רבי יעקב יצחק מפשיסחה, ואף ההדיר מחדש ספרים רבים ביניהם מבחר הפנינים לידעיה הפניני ועוד.
אם בתחילת דרכו התייחסו למפעלו של ראקאץ בביקורת, בעיקר משום שאדמו"רי פולין לא ראו לנכון להפיץ את תורתם ברבים, הרי שאחרי חורבן יהדות אירופה, נותר מפעלו כגל-עד כמעט בלעדי לעולמה העשיר.
ספריו

שיח שרפי קודש - לשון חסידים, אמרות טהורות, חידושי תורה וסיפורים נפלאים מאדמו"רי בית פשיסחה, קוצק, חסידות גור ומרבי חנוך הניך הכהן לוין מאלכסנדר.
נפלאות היהודי - חידושי תורה וסיפורים מהיהודי הקדוש רבי יעקב יצחק מפשיסחה
תורת היהודי - חידושים נוספים מדברי תורתו של היהודי הקדוש.
שפתי קודש - חדושי תורה מהמגיד מקוז'ניץ, רבי פישל מסטריקוב, מרבי אריה לייב שרה'ס, ומאדמו"רי וורקא, אמשינוב, ורבי דב בעריש מביאלה.
לקריאה נוספת

בית צדיקים - תולדות משפחת ראקאץ, הרב צבי יחזקאל מיכלסון בסוף הספר נפלאות היהודי, ורשה ה'תר"ץ.
מנדל הוניג - 'לזכרם' בתוך ספר פשיטיק עמ' 351–354, תל אביב תשל"ג.
הערות שוליים

↑  על פי הספרייה הלאומית
↑  קונטרס בית צדיקים בסוף הספר נפלאות היהודי, ורשה ה'תר"צ
↑  לא פעם משבשים הנמענים את שם עירו והיא מוחלפת בפרישטאק
↑  מנדל הוניג לזכרם בתוך ספר פשיטיק עמ' 351
↑  מנדל הוניג, שם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310284105171  ISNI: 0000 0000 3317 9917  LCCN: n89106662  VIAF: 241926732   WorldCat (עם VIAF): 241926732
טפניאקי

מיסונו בקובה — המסעדה הראשונה שהציעה טפניאקי
שף טפניאקי מבשל על משטח ברזל עם גז במסעדת סטייקים יפנית
שף מכין הר געש מבצל בוער
טפניאקי (ביפנית: 鉄板焼き), נקרא בשוגג לעיתים קרובות היבאצ'י (אנ') (ביפנית: 火鉢, "קערת אש"), הוא סגנון מטבח יפני שהתפתח לאחר מלחמת העולם השנייה, המשתמש במשטח גריל לבישול המזון. המילה טפניאקי נגזרת מהמילה היפנית טפן (鉄板), שהוא גריל המתכת שעליו נצלה האוכל, ויאקי (焼き), שפירושה צלוי או מטוגן במחבת. ביפן, טפניאקי מתייחס למנות המבושלות באמצעות טפן, ביניהן: סטייק, שרימפס, אוקונומיאקי, יאקיסובה ומונג'יאקי.
גרילי הטפניאקי נקראים טפן והם בדרך כלל מחוממים באמצעות גז פרופאן, בעלי משטח ברזלי שטוח, עליהם צולה השף את המזון אל מול הסועדים. בדרך כלל מבלבלים את הטפן עם גריל הברביקיו השולחני היבאצ'י, הנקרא ביפנית שיצ'ירין, הפועל על פחם או גז ומעוצב בצורת רשת פתוחה. הטפן מסוגל לבשל מרכיבים קטנים או מוצקים למחצה כגון אורז, ביצה, חתיכות בשר דקות וירקות חתוכים דק.
מקור

המקור של מסעדת סטייקים בסגנון טפניאקי הוא ככל הנראה השף שיגג'י פוג'יוקה, מרשת המסעדות היפנית מיסונו. המסעדה טוענת שהיא הראשונה שהציגה את הרעיון של בישול אוכל בהשפעה מערבית על משטח טפן ביפן, בשנת 1945. עד מהרה הם גילו שהמטבח פחות פופולרי בקרב היפנים מאשר בקרב זרים, שנהנו לצפות בתמרונים המיומנים של השפים המכינים את האוכל והן במטבח עצמו, המוכר להם מעט יותר ממנות יפניות מסורתיות. ככל שהמסעדות הפכו פופולריות יותר בקרב תיירים, רשת המסעדות שיפרה והוסיפה להיבט הביצועי של השף, כמו ייצור הר געש על מערימת בצלים בוערים.
ציוד נוסף באותה משפחה הוא גריל שטוח, המורכב מחתיכת פלדה שטוחה על מבערים עגולים ובדרך כלל קטן ועגול יותר, המזכיר ברביקיו מונגולי.
רכיבים

מרכיבים אופייניים המשמשים לטפניאקי בסגנון מערבי הם בשר בקר, שרימפס, צדפות, לובסטר, עוף ומגוון ירקות. שמן סויה משמש בדרך כלל לבישול המרכיבים.
טפניאקי בסגנון יפני עשוי להשתמש גם באטריות יאקיסובה, כרוב עם בשר פרוס, פירות ים או אוקונומיאקי המבושלים באמצעות שמן צמחי, שומן מן החי או תערובת. ביפן, מסעדות "טפניאקי" רבות כוללות בקר קובה או בקר וואגיו.
תוספות של שעועית מש, קישוא (אם כי זה אינו ירק פופולרי ביפן), צ'יפס שום או אורז מטוגן בדרך כלל מלוות את הארוחה. חלק מהמסעדות מספקות רטבים בהם ניתן לטבול את האוכל. ביפן, בדרך כלל מוצע רק רוטב סויה.
בארצות הברית

בארצות הברית, "טפניאקי" (המוכר יותר בשם "היבאצ'י") התפרסם על ידי רשת המסעדות בניהאנה, שפתחה את המסעדה הראשונה שלה בניו יורק ב-1964. אף על פי שבניהאנה מבשלת אוכל בסגנון "טפניאקי", היא מגישים גם מנות כמו סטייק היבאצ'י ועוף. בניהאנה ורשתות נוספות של מסעדות "טפניאקי" ממשיכות לשים דגש על כך שהשף יבצע מופע לסועדים וימשיך להציג טריקים וסגנונות בישול חדשים. השף עשוי ללהטט עם כלים, להעיף זנב של שרימפס לכיס החולצה שלו, לתפוס ביצה בכובע שלו, לזרוק ביצה באוויר ולפצל אותה בעזרת מרית, להעיף חתיכות שרימפס פחוסות לפיות הסועדים, או לסדר טבעות בצל לתוך הרי געש היורים אש.
ראו גם

המטבח היפני
הערות שוליים

1 2  Joost Nusselder, What is Hibachi? Japanese Hibachi VS a Teppanyaki grill, Bite My Bun, ‏13 בספטמבר 2022 (באנגלית)
1 2  Les Dunn, What is teppanyaki?, delicious. magazine, ‏18 באפריל 2016 (באנגלית)
↑  The Economist business traveller's guides. Japan, New York: Prentice Hall Press, 1987, ISBN 0-13-234907-8
↑  Beth Reiber, Frommer's dollarwise guide to Japan & Hong Kong, 1986-87 ed, New York: Prentice Hall Press, 1986, ISBN 0-671-55776-9
↑  Chief Pitmaster. "What is Mongolian BBQ? Authenticity, Ingredients, & Recipes. | BBQanswers". BBQ Answers (באנגלית). ארכיון מ-2022-02-24. נבדק ב-2022-02-24.
1 2 3 4  Teppanyaki 101: The History, Ingredients and Performance of the Art of Teppanyaki, Kobe Jones, ‏15 ביוני 2017 (באנגלית)
↑  "What is Teppanyaki & how to cook it at home: recipe, cookbooks & ingredients". Bite My Bun (באנגלית). 2021-06-18. ארכיון מ-2021-06-12. נבדק ב-2022-02-24.
↑  Thiele, Chad (2020-03-02). "What is Teppanyaki?". TokyoSpark (באנגלית). ארכיון מ-2021-04-10. נבדק ב-2022-02-24.
↑  What is the difference between Hibachi and Teppanyaki grills, Benihana (באנגלית)
↑  THE BENIHANA STORY - History, Benihana (באנגלית)
טדסה גטהון

טדסה גטהון (נולד ב-20 בדצמבר 1997) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל (2019 ו-2023) ושיאן ישראל בריצת 10,000 מטר, אלוף ישראל בריצת שדה (2019), ושיאן ישראל בריצת חצי מרתון, ביחד עם מארו טפרי ובריצת 5 ק"מ (כביש).
ביוגרפיה

גטהון נולד בכפר ליד גונדר שבאתיופיה, להוריו טגרו וטאריק, ועלה לישראל בשנת 2012.
בתחילה הגיעה למרכז קליטה בצפת, ומשם החל ללמוד בפנימיית כפר הנוער תו"מ בחרב לאת, שם התחיל להתאמן בריצה בכיתה ט'.
בשנת 2016 זכה בשלוש מדליות זהב באליפות ישראל לנוער, ובשנת 2017 החל להתאמן אצל זוהר זימרו, גם הוא בוגר כפר הנוער תו"מ.
הוא שירת בצבא, כמד"סניק (מדריך ספורט) בכושר קרבי.
ביוגרפיה > 2017

בחודש פברואר, באליפות ישראל במרוצי שדה, סיים גטהון במקום השמיני. חודשיים לאחר מכן, באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר, סיים במקום השמיני בתוצאה 29:46.05 דקות. באליפות ישראל שנערכה בחודש יולי, סיים במקום השמיני בריצת 5000 מטר, בתוצאה 15:11.19 דקות.
באליפות אירופה עד גיל 23, סיים במקום ה-15 בריצת 10,000 מטר, בתוצאה של 30:37.49 דקות.
ביוגרפיה > 2018 > מדליה ראשונה באליפות ישראל

באליפות ישראל בריצת 10000 מטר, זכה גטהון במדליית ארד, בשיא אישי חדש של 28:57.35 דקות, אחרי איימרו עלמיה (28:55.89 דקות) וגירמה אמרה (28:56.75 דקות).
באליפות ישראל זכה גטהון בשתי מדליות. בריצת 5000 מטר זכה במדליית כסף, בשיא אישי חדש של 13:57.14 דקות, אחרי גירמה אמרה (13:56.91 דקות), ולפני איימרו עלמיה (13:57.56 דקות). בריצת 1500 מטר זכה במדליית ארד, לאחר שקבע תוצאה של 3:47.30 דקות, אחרי דוד טאייצ'או (3:44.41 דקות) וימר גטהון (3:44.57 דקות), שניהם ממכבי תל אביב.
באליפות אירופה במרוצי שדה מתחת לגיל 23, שנערכה בחודש דצמבר בהולנד, סיים במקום ה-16 מתוך 85, ועזר לנבחרת ישראל, שכללה גם את גשאו איילה, שמואל אבוהאי, גודאדו בלאצ'או ובוקיאו מלדה, לסיים במקום השמיני.
ביוגרפיה > 2019 > אלוף ישראל

באליפות ישראל במרוצי שדה, שנערכה בינואר, גטהון זכה במדליית זהב, לפני גירמה אמרה ותחלואני מלקה.
חודש לאחר מכן, ניצח במקצה חצי המרתון במרתון תל אביב, בתוצאה של 1:03:37 שעות, המהווה שיא ישראל חדש מתחת לגיל 23.
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה בחודש אפריל, גטהון זכה במדליית הזהב בשיא ישראל חדש מתחת לגיל 23: 28:21.88 דקות, לפני גודאדו בלאצ'או (28:36.95 דקות), ואיימרו עלמיה (28:43.16 דקות).
ביוגרפיה > 2019 > מדליה אירופאית ראשונה

באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה בחודש יולי, זכה גטהון במדליית כסף בריצת 10,000 מטר, לאחר שקבע תוצאה של 28:46.97 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בריצת 5000 מטר, בתוצאה של 14:17.43 דקות, עשרים מאיות השנייה ממדליית ארד.
ביוגרפיה > 2020

באליפות העולם בחצי מרתון, שנערכה בפולין בחודש אוקטובר 2020, סיים גטהון במקום 25 בהשוואת השיא הישראלי של 1:00:52 שעות ובמקום שביעי בתחרות הקבוצתית ביחד עם גירמה אמרה, מארו טפרי ושמואל אבוהאיי.
ביוגרפיה > 2021

בתחרות שנערכה בפארק הירקון ב-7 בינואר 2021 בריצת 5 ק"מ (כביש) זכה גטהון במדליית זהב בשיא ישראלי חדש של 13:44 דקות, לפני גודאדו בלאצ'ו ממכבי תל אביב (13:45 דקות) וימר גטהון ממכבי תל אביב (13:50 דקות), שיפור לשיא בן השנה ו-3 חודשים של מארו טפרי (14:05 דקות).
ביוגרפיה > 2023

בתחרות הלילה המסורתית בלונדון שנערכה ב-20 במאי קבע בריצת 10000 מטר 27:33.99 דקות, שיפור לשיא בן השנה של גשאו איילה בכ-14 שניות (27:49.88 דקות).
חיים אישיים

גטהון גר עם הוריו בחולון.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 1500 מטר: 3:47.30 דקות (2018)
ריצת 3000 מטר: 8:15.91 דקות (2020)
ריצת 5000 מטר: 13:39.65 דקות (2023)
ריצת 10,000 מטר: 27:33.99 דקות (2023), שיא ישראל
שיאים אישיים > כביש

5 ק"מ: 13:44 דקות (2021)
10 ק"מ: 28:58 דקות (2020)
15 ק"מ: 44:39 דקות (2020)
ריצת חצי מרתון: 1:00:52 שעות (2020), שיא ישראל
הערות שוליים

1 2 3 4  ספורטאי השבוע של הפועל: טדסה גטהון
↑  אורן אהרוני, מירוצי שדה: ישראל שמינית באירופה, באתר ynet, 9 בדצמבר 2018
↑  יניב טוכמן‏, טדסה גטהון הוא אלוף ישראל בריצה ל-10000 מטר, באתר וואלה, 23 באפריל 2019
↑  אבינעם פורת, אורן אהרוני, מדליית כסף לטדסה גטהון באליפות אירופה עד גיל 23, באתר ynet, 11 ביולי 2019
↑  אורן אהרוני, שיא ישראלי חדש בריצת כביש ל-5 ק"מ, באתר ynet, 7 בינואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14737734
חמת טבריה

| --- | --- |

מראה כללי של בית הכנסת ממערב
 מידות
 שטח:  13 קמ"ר 
 היסטוריה
 תקופות:  התקופה הרומית בארץ ישראל 
 נבנה:  1967 
 אתר ארכאולוגי
 ארכאולוגים:  משה דותן, נחום סלושץ 
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  32°46′00″N 35°33′04″E﻿ / ﻿32.766666666667°N 35.551111111111°E﻿ / 32.766666666667; 35.551111111111
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) חמת טבריה(למפת הגליל העליון רגילה) חמת טבריה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמת טבריה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חמת טבריה
 
גלגל המזלות ברצפת הפסיפס של בית הכנסת
פסיפס ובו כיתוב ביוונית (צולם ב-2007)
שרידי בית המרחץ הרומי
"חמאם סולימאן" - בית המרחץ העות'מאני הסמוך לכניסה לגן הלאומי
חמת טבריה הוא אתר ארכאולוגי וגן לאומי אשר נמצא על שפת הכנרת, בכניסה הדרומית לטבריה. המקום ידוע בעיקר בשל שרידי בית הכנסת שנתגלה בו. המוביל המלוח הנמתח לאורך חופה המערבי של הכנרת, חוצה את הגן הלאומי מצפון לדרום.