stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת שושנת הזהב (לבוב)
בתרבות

אגדות שונות נכרכו בבית הכנסת, כשבכולם כלתו של יצחק הצילה את בית הכנסת, שכמעט והפך לבית תפילה קתולי.
הסופר אשר ברש מספר, כי כאשר בית הכנסת הוחרם על ידי הישועים בשנת 1604, לאחר שנכנסו לבית הכנסת, הודיע להם מרדכי בן יצחק כי מעתה ואילך אין להם רשות לעבור דרך חצרו - שהייתה הכניסה היחידה לבית הכנסת - על מנת להיכנס לבית הכנסת. לאחר כמה ערעורים בבית המשפט, הוכרחו הישועים לוותר על זכותם בבית הכנסת. אך בעקבות כך הודיע ההגמון כי הוא ימסור את מפתחות בית הכנסת רק לידיה של 'שושנת הזהב' - אשתו של נחמן בן יצחק - שהייתה מפורסמת ביופיה. למרות שההגמון לא הצהיר על כוונתו, היא שיערה לעצמה שכוונתו לרעה.
לפי נוסח אחד, היא סירבה להיפגש עם ההגמון, עקב כך הרגה ההגמון ואף ביתר את גופתה. בנוסח מעט שונה, היא ניפגשה עם ההגמון, ולאחר שקיבלה ממנו את המפתחות מסרה אותם לידי הקהילה, ומיד לאחר מכאן היא עלתה לגג בית הכנסת קפצה ממנו ומתה.
בשל אגדה זו נקרא בית הכנסת "שושנת הזהב", על פי כינויה של רוזה (ביידיש - גילדענע רויז) וקברה של רוזה היה מקום עלייה לרגל ליהודי העיר.
למעשה סבור אשר ברש, כי שתי הנוסחאות אינן נכונות מאחר שעל פי מצבתה נראה כי היא מתה כמה שנים לאחר זמנם של אותן מאורעות.
בספר מצבת קודש הביא את האגדה בנוסח אחר, לפי דבריו, כך נכתב בפנקסי הקהילה. לפי גרסה זו, כאשר ראתה כי הכמרים לוקחים את בית הכנסת, ניסתה להשתדל לפני המלך ושריו, שהיו מכבדים אותה, לבטל את הסכמתם לדבר. באותה הזמן החליטו הכמרים, מחשש שיפסידו את הזכות בבית הכנסת, לטמא את בית הכנסת. כששמעה על כך הצליחה להשיג 'רישיון' מהמלך לעכב את מעשיהם. היא הזדרזה עם כתב הרישיון לביתו של ראש הכומרים להציגו בפניו. כשקרא הכומר את כתב הרישיון, הרגה וביתר את גופה.
ראו גם

בית הכנסת שושנת הזהב (דניפרופטרובסק)
הערות שוליים

↑  נדפס אצל גבריאל סוכסטוב, מצבת קודש, לבוב תרכ"ג, סוף כרך ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  אתר העוסק בהחרבת בתי כנסת בפולין
↑  צבי שיימן, בית הכנסת העתיק של הט"ז יהרס ובמקומו יבנה בית מלון, באתר סרוגים, 5 בספטמבר 2011
חזרו בהם: שרידי בית הכנסת של הט"ז לא יהרסו
↑  צבי שיימן, ‏חזרו בהם: שרידי בית הכנסת של הט"ז לא יהרסו, באתר "סרוגים", 27 בספטמבר 2011
↑  אנציקלופדיה מעיין, כרך "גדולים בישראל"
↑  מאיר וונדר, אלף מרגליות, עמ' 384
↑  אגדת שושנת הזהב, הארץ, 27 בנובמבר 1931
↑  וכפי הנראה בעקבות כך, הוחזר בית הכנסת ליהודים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 249457702   WorldCat (עם VIAF): 249457702
באמת (שיר)

באמת הוא שירו של המשורר הישראלי מאיר ויזלטיר. התפרסם בשנות השישים, ואחר כך הוכלל באסופת שיריו: קיצור שנות השישים, שראתה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 1984.
"באמת" מתאפיין במחאתיות ובבוטות מופגנת שמובעת גם בשיריו האחרים של ויזלטיר, והוא עוסק בחיפוש אחר האמת תוך כדי לבטים, אבל מבלי לוותר עליה. עבור ויזלטיר האמת יכולה להיות גם אי אפשרות; ויזלטיר עשוי לקבל את ההיגד שאין אמת כלל, אבל הוא אינו מכריז על כך כמסקנה סופית. הוא מלגלג על המתנגדים לאמונה באמת וגם על המאמינים באמת לא נכונה או בלתי מציאותית.
על פי המשורר, האמת, תהא אשר תהא, עלולה להיות מפחידה ואף מאיימת מאוד, להפוך לבלתי נשלטת, ולחדור לכל מקום, כלומר לתודעה האישית והציבורית, מבלי שניתן יהיה לעצור אותה; תכונות אופייניות אלו הופכות אותה, עבור חלק מבני האדם בחלק מהזמנים והמקומות, לבלתי נסבלת ולמזיקה. לכן, עבור החשים קושי מולה, היא מפחידה, מרגיזה, ואף ראויה להדברה כמו חרקים.
יש אנשים שאמצעי-חיטוי כנגד האמת הם פרנסתם: הם ממליצים

להשתמש בהם בוקר צהריים וערב, כי האמת, בדומה לנמלים

ולמקקים, עשויה להתגלות במפתיע, בכל זמן ובכל מקום, כאילו יש מאין.
אם ישנה למשורר אמת משלו, המובעת בשיר זה, הרי היא הנחישות להישיר מבט אל האמת ולהִיצמד אליה בנחישות, כל כמה שתכאב; כי אין יקרה יותר מהאמת, תהא מהותה אשר תהא, גם כאשר היא מציקה או מכאיבה.
רעיונות אלו מנוסח במשפטים הפותחים של השיר:
יש אנשים שמתקשים להודות באמת

יש אנשים שהאמת מפחידה אותם
וחוזרים ומנוסחים במהלך השיר בווריאציות שונות, המכוונות לשכנע את הקוראים באמיתות טענותו המהותית.
מאז שראה אור לראשונה בשנות השישים הוזכרו פסוקים מהשיר בתרבות העברית הישראלית, ונעשה אהוד.
הערות שוליים

↑  ראו למשל: באמת זהו השיר האהוב עליי ביותר בעברית, בבלוג של יהודה בלו.
ברזק

| --- | --- |
סמל ברזקסמל ברזק

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת מישקולץ
 מושל:  Gábor Sebő
 שטח:  10.6 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,005 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°01′28″N 20°57′11″E﻿ / ﻿48.024388888889°N 20.953069444444°E﻿ / 48.024388888889; 20.953069444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.Berzék.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ברזק(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ברזק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ברזק (בהונגרית: Berzék) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
אוכלוסייה

כ-87% מאנשי הכפר הם מדיארים וכ-13% הם צוענים.
בכפר התגוררו יהודים מעטים וקיים תיעוד להימצאות בית קברות יהודי במקום.
| שנה | מספר יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 29 |  |
| 1880 | 26 | 571 |
| 1910 | 11 |  |
| 1920 | 12 |  |
| 1930 | 4 |  |
| 1941 | 3 | 943 |
בנטלי EXP 9 F

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  בנטלי
 שנות ייצור:  הוצג ב- 2012 (דגם קונספט)
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מפרט טכני
 מנוע:  12 צילינדרים, 5,998 סמ"ק המפיק 600 כ"ס מנוע דיזל 8V צילינדר
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 8 מהירויות
בנטלי EXP 9 F (באנגלית: Bentley EXP 9 F) היא מכונית קונספט, 4x4, של יצרנית כלי הרכב בנטלי אשר הוצגה לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית  של ז'נבה, שווייץ, בשנת 2012
מאפיינים

דגם ה- "בנטלי EXP 9 F" מוגדר כ:  Sport utility vehicle (שילוב של מרכב גבוה כשל דגמי קרוסאובר, בתצורת דמוי סטיישן, הנעה 4x4 (רכב שטח), בגימור של מכונית סלון ומנוע רב עוצמה)
תמונות

בנטלי EXP 9 F
בנטלי EXP 9 F
בנטלי EXP 9 F
ראו גם

בנטלי הונאודירס
בנטלי EXP 12 ספיד 6e
לקריאה נוספת

בנטלי EXP 9 F (  Pulman, Ben (5 March 2012). "Bentley EXP 9 F SUV at 2012 Geneva motor show". Car Magazine. Retrieved 6 March 2012)
בנטלי EXP 9 F - מכוניות קונספט ( 2012 Bentley EXP 9 F Review - Top Speed)
הערות שוליים

↑  בנטלי EXP 9 F ^ "Bentley EXP 9 F: details". Auto Express. March 2012. Retrieved 6 March 2012.
↑  בנטלי EXP 9 F קונספט בתערוכת ז'נבה Cropley, Steve (6 March 2012). "Geneva 2012: Bentley EXP 9 F concept". Autocar. Retrieved 6 March 2012.
בעיית אי הזהות

בעיית אי הזהות היא בעיה בפילוסופיה המנסה להתמודד עם הקושי בייחוס בעייתיות מוסרית לפעולות מסוימות המקיימות קשר סיבתי לקיומם של הסובלים מהן. בדיון בבעיה זו עולות בעיות לעניין ההשלכות של פעולות שהביאו לקיומם של אנשים, אך בכל זאת יש בהן משום עוולה מוסרית. מקור הבעיה הוא בהיעדר היכולת לכאורה לייחס את העוולה לנזק לאותם אנשים, שכן אלה לא היו קיימים אלמלא הפעולה הבלתי מוסרית לכאורה.
טענת אי הקיום

בעיית אי הזהות נשענת למעשה על טענת אי הזהות (או אי הקיום). טענת אי הזהות היא טענה פילוסופית לפיה לא ניתן לעוול כלפי פרט בביצוע פעולות שאלמלא נעשו, הפרט לא היה קיים. לפי הטענה, מי שטרם קיים (ולכן אינו קיים) בזמן ביצוע הפעולה, לא יכול להינזק על ידי (רוב) הפעולות והבחירות שנעשו טרם נולד, ככל שאלמלא אלה בוצעו הוא לא היה נולד/נוצר.
אף החריג לבעיה, דהיינו, המקרים בהם חיי הפרט אינם חיים ששווה לחיותם, הוא שנוי במחלוקת. כך, הפילוסופים אורי הרשטיין ויוסף רז גורסים שניהם כי מי שאינו קיים אינו כזה שניתן לייחס ערך לטיב חייו, ולכן ההשוואה אליו כנקודת אפס שגויה, וממילא אין פשר לשאלה האם היה טוב לפרט אלמלא נולד.
השפעה

טענת אי הקיום, חרף היותה מופשטת, משפיעה בדיונים פילוסופיים רבים, ובתוכם צדק בין דורי, זכויותיהם של דורות עתידיים, מדיניות פיסקלית והנדסה גנטית. בכל המקרים מושאי הדיונים הללו, הפעולות וההחלטות ישפיעו על זהויות הפרטים העתידיים, ועל כן מתלווה להם הגנה אימננטית מפני פגיעה באותם פרטים. הספרות הענפה על הבעיה ממחישה עד כמה הבעיה מעלה שאלות לא רק באתיקה תאורטית אלא גם בהיבטים פרקטיים של התוואת מדיניות ומשפט.
ניתוח הבעיה

טענת אי הזהות הביאה לבעיה נוספת, הלא היא בעיית אי הזהות. בעיית אי הזהות (המכונה גם פרדוקס של פרטים עתידיים) היא הבעיה באמיתה לפיה פעולות יכולות להיות שגויות מוסרית אף שאינן פוגעות באף אחד. בהצרנה פורמלית, בעיית אי הזהות היא הבעיה לפיה שלוש הפרופוזיציות הבאות אינן יכולות לדור בכפיפה אחת:
(1) פעולות יכולות להיות שגויות רק אם הן מעוולות כלפי פרטים;
(2) להביא מישהו לידי קיום ששווה לחיות אותו, היא לא "משהו רע" עבור אותו פרט;
(3) ישנן פעולות המביאות פרטים לידי קיום ועדיין בלתי מוסרי לעשות אותן.
העמדה המקובלת דוחה את הפרופוזיציה הראשונה, דהיינו, אף שהבעיה עומדת בעינה, עדיין ישנן פעולות שמשפיעות על העתיד והן שגויות, אך אלה שגויות קטגורית ולא מעוולות כלפי פרטים עתידיים. דוגמה אחרת, אשר דוחה את הפרופוזיציה השנייה דווקא, מובאת על ידי הפילוסופית שונה שפרין (Seana Shiffrin). שפרין מבקשת לדחות את תפיסת טענת אי הזהות לגבי האופי הסכמתני (aggregative) של נזק. להדגמת עמדתה, שיפרין מביאה דוגמה של הצלה רשלנית של טובע שהביאה לשבירת ידו, ולשיטתה עדיין יכולה להיתפס כפעולה שגרמה נזק. דוגמה נוספת לתפיסה של נזק לא סכמתני מובאת על ידי ג'יימס וודורד, המביא דוגמה של אישה שחברת תעופה מסרבת למכור לה כרטיס טיסה מטעמים גזעניים. וודורד מסביר כי אף אם הטיסה נסתיימה בהתרסקות, העובדה שהאישה ניצלה מהתרסקות בשל גזענות חברת התעופה לא שוללת את העוולה שבוצעה כלפיה בעצם האפליה.
הפרופוזיציה הראשונה, המכונה גם אינטואיציית ה-"person affecting" או "person based" מבקשת לטעון כי פעולה יכולה לעוול רק אם היא מרעה את מצבם של פרטים. פעולות, במילים אחרות, נבחנות על-פי שאלת מקסום רווחתם של פרטים, כדברי דרק פרפיט (Derek Parfit): "the 'bad' act must be 'bad' for someone".
הפרופוזיציה השנייה מניחה כי פעולה שהביאה אדם לחיים ששווה לחיות אותם, לא יכולה לפגוע באותו אדם, ואינה מרעה עימו.
דוגמאות קלאסיות הממחישות את המתח

הפרופוזיציה השלישית מתמקדת באותם מקרים המראים כי בפועל אכן ישנם מקרים לא מעטים אשר שזורה בהם בעייתיות מוסרית לבטח, אך הם עומדים במתח מול הפרופוזיציות הקודמות.
בין הדוגמאות הקלאסיות ישנו ניצול יתר של משאבים. בדוגמה זו, שימור המשאבים ירע את מצבה של האוכלוסייה האקטואלית אך במעט, אך ניצול יתר שלהם ישית סבל רב על הדורות העתידיים. חרף עובדה זו, דומה כי מדיניות המשאבים תשפיע על זהות הדורות שעתידים לבוא, ולכן, לאור הפרופוזיציות הקודמות, קיימת בעיה מובנית בהצבעה על "נזק" שנגרם להן.
דוגמה קלאסית נוספת עניינה "ילד עבד". במסגרת הדוגמה, נחתם חוזה בין הורים לאיש עשיר במסגרתו הם יביאו ילד וימכרוהו לעבדות, בתמורה לסכום כסף נכבד. הילד, על-פי הדוגמה, עתיד להיווצר בשל החוזה, ובהינתן שחייו כעבד הם עדיין חיים ששווה לחיות, הרי שאי המוסריות האופפת את המקרה מטילה צל כבד על הפרופוזיציות המקדימות.
פרפיט מביא דוגמה נוספת שאף היא הפכה קנונית, דוגמת הנערה בת ה-14. פרפיט מבקש לשים לב כי אותה הביצית שפוטנציאלית יכולה להביא לקיומו של ולד אינה אותה הביצית שתהא בעוד 10 שנים, אך הביצית הספציפית קובעת למעשה את זהותו של אותו פרט עתידי. במקביל, פרפיט מבקש שנחשוב על ילדה בת 14 שבוחרת להביא ילד לעולם. אנחנו חושבים שהחלטתה שגויה, וכי עליה לחכות מספר שנים בטרם תחליט להביא ילד לעולם. אנחנו גם חושבים, וזה העיקר, כי סיבה מרכזית לכך שהחלטתה שגויה היא שזה יביא לילד שהנערה תוליד "התחלה רעה לחיים". ברם, עיון מעמיק יותר מגלה שאותו ילד לא היה נולד כלל אלמלא ההחלטה הזו.
הבעיה אף עולה ביתר שאת בדיון הקשור בחיים בעוולה.
הערות שוליים

↑  Herstein, O.J., 2008. “Historic Injustice and the Non-Identity Problem: The Limitations of the Subsequent-Wrong Solution and Towards a New Solution,” Law and Philosophy, 27: 505–531.
↑  (Seana Valentine Shiffrin, Wrongful Life, Procreative Responsibility, and the Significance of Harm, 5 LEGAL THEORY 117, 123–24 (1999
↑  M. A. Roberts, The Nonidentity Problem, Winter 2022, Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2022
↑  Hamish Stewart, Harms, Wrongs, and Set-Backs in Feinberg's Moral Limits of the Criminal Law, Buffalo Criminal Law Review 5, 2001, עמ' 47–67 doi: 10.1525/nclr.2001.5.1.47
↑  Elizabeth Kahn, The Tragedy of the Commons as an essentially aggregative harm., Journal of applied philosophy. 31, 2014-08-01, עמ' 223–236 doi: 10.1111/japp.12057
↑  James Woodward, The Non-Identity Problem, 96 ETHICS 804, 804 (1986) at 810–11
↑  Parfit, D.,  1987. Reasons and Persons, Oxford: Clarendon Press.
↑  Kavka, G., 1981. “The Paradox of Future Individuals,” Philosophy & Public Affairs, 11: 93–112.
אתר ההנצחה לחללי צי הסוחר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  פיני וינברג 
 קואורדינטות:  32°48′01″N 34°59′46″E﻿ / ﻿32.800277777778°N 34.996111111111°E﻿ / 32.800277777778; 34.996111111111
  (למפת חיפה מוגדלת) אתר ההנצחה לחללי צי הסוחר(למפת חיפה רגילה) אתר ההנצחה לחללי צי הסוחר(למפת הגליל המערבי רגילה) אתר ההנצחה לחללי צי הסוחר(למפת הגליל המערבי מוגדלת) אתר ההנצחה לחללי צי הסוחר
 
הכיתוב על רגל האנדרטה
לוח ההנצחה
אתר ההנצחה לימאי צי הסוחר ממוקם בעיר חיפה ומוקדש להנצחת ימאי צי הסוחר הישראלי שנספו בלב ים ומקום קבורתם לא נודע.
מבנה

האתר נמצא על מדרון הר הכרמל בחיפה, בפינת הרחובות שדרות קיש ווינגייט, בתוך גן הנקרא "מצפור יורדי הים", הפונה אל מימי מפרץ חיפה. האתר כולל גינה, שבה ניצבים אנדרטה ולוח זיכרון.
האנדרטה, שעוצבה על ידי פיני וינברג, היא שלוש קורות קשתיות המחוברות יחד בקודקודן האחד, ויוצרות דמות חרטום אונייה או דמות חץ הפונה השמימה. על גבי הקורה המרכזית נקבעה הכתובת הבאה:
לוח ההנצחה קבוע בעורף הגינה, מול האנדרטה, בתוך קיר אבנים. בראשו נקבע פסוק זה:
הלוח נושא את שמותיהם של 74 ימאים שנספו ואת שמותיהן של 11 אוניות סוחר, שעל סיפונן הם שירתו.
משני צדי הלוח נקבעה בקיר הכתובת יזכור.
ימאים שנספו בטביעת אוניותיהם > א/ק הר ציון

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה גייסו הבריטים את "הר-ציון" ובסוף אוגוסט 1940, הפליגה בשיירה 205 OB, מליברפול לסוואנה בארצות הברית, בפיקודו של רב-חובל אנגלי ( John N. Beighton). ב-31 באוגוסט 1940 הותקפה על ידי צוללת גרמנית 38 - U, בפיקודו של Heinrich Liebe וטובעה באוקיינוס האטלנטי באתר משוער 56:20N 10:00W עם 36 אנשי הצוות, בתוכם 17 יהודים. איש צוות אחד, מסיק קפריסאי, בשם אוסמן אַדֶם ניצל על ידי משחתת פולנית "Blyskawica" ("ברק").
ימאים שנספו בטביעת אוניותיהם > א/מ מסדה

טבעה בדרך מסלרנו לויבו ולנטיה ב-28 במרץ 1950 הצוות ירד בסירות, סירה אחת טבעה עם שישה נספים. יוסף פלדשטיין, שרגא בורובסקי, שלום קליין ושלושה לא ישראלים שאינם מוזכרים באנדרטה.
ימאים שנספו בטביעת אוניותיהם > א/מ השלושה

האונייה יצאה ב-22 בינואר 1967 מהאי קימולוס בים האגאי עם מטען חימר גלמי למרסיי . ב-24 בינואר בשעה 20:40 נקלט שידור מצוקה מ"השלושה" שנקטע לאחר מסירת נתון קו הרוחב 40:25 צפון. אוניית הנוסעים של צים "מולדת" וכלי שיט של הצי האיטלקי והאמריקני ערכו חיפושים. ב-28 בינואר נמצאו שתי סירות הצלה ריקות. ועדת חקירה בראשות זאב הים (רב חובל) הגיעה למסקנה שכנראה חדרו מים למחסנים.
באונייה נספו 21 איש מהם 18 אנשי צוות ושלוש נשות ימאים שהצטרפו לבעליהן אשר שירתו באניה. בלוח ההנצחה רשומים שמות הישראלים: ר/ח אברהם בן יעקב הראל, ניסים בן שמואל אביכזר, חיים בן שמעון אזולאי, דן בן פריץ גרינפטר, שלמה בן סלמן זכריה, יהודה בן ישראל חנרין, יאיר בן משה כפרי, רעייתו סימה כפרי (קרמר), שלמה בן ראובן כץ, נפתלי בן שלום לוי, אביהו בן חיים למדני, יוסף בן עמרם סויסה, חיים בן בכור פיצון וזאב (וילי) בן שמואל שטאל.
ימאים שנספו בטביעת אוניותיהם > א/מ מצדה

אוניית צובר בדרכה מנמל אשדוד לנמל בלטימור עם מטען אשלג, טבעה באתר 31:58N 62:55W באוקיינוס האטלנטי ב-8 במרץ 1981. 24 מהמפליגים באונייה טבעו. בטבלת ההנצחה רשומים: ר/ח גרא בן משה לוין, יוסף בן מרדכי אביסדריס, רג'ב בן עלי אידריס, סלומון בן מרדכי אלימלך, מאיר בן יעקב אלקסלסי, דוד בן יעקב אלפסי, שלמה בן אברהם אלפסי, ציון בן יחזקאל אסלאן, יוסף בן משה בניטה גבריאל בן מכלוף בן שבת, אילן בן אפרים הורוביץ, ציון בן סימון ועקנין, בן ציון בן יששכר טורוק, שלמה בן מסעוד כהן, מנחם משה בן דוד לב, ישי בן עמוס סרוסי, מרדכי בן שלום קדוש, מיכאל בן שמואל קוצ'אק, יצחק בן יוסף שושי, דוד בן אליהו שטייר.

וכן שמותיהם של ארבעת אנשי הצוות הפיליפינים:
Jose Solla Rios, Julio G. Boavida, Oscar S. Vilareti and Miguel M. Cepida
ימאים שנספו בטביעת אוניותיהם > מינרל דמפייר

ב-22 ביוני 1995 התנגשה "מינרל דמפייר" באוניית הצובר הקוריאנית Hanjin Madras בדרכה מברזיל לנמל פוהנג בקוריאה הדרומית, עמוסה במטען של עפרת ברזל, במשקל של למעלה מ-160,000 טון. מינרל דמפייר טבעה על כל צוותה. בערכאת הערעור של בית המשפט לאדמירליות בבריטניה נקבע כי האונייה הקוריאנית הייתה אחראית לתאונה ביחס של 4:1 לעומת המינרל דמפייר. 

בטבלת ההנצחה רשומים תשעת אנשי הצוות הישראליים: עמירם אטיאס, שאול בן טוב, אורי ברגר, יהודה חזן, דוד דינר, יצחק הרוש, פיליפ עירון, משה קול, ליאוניד קופליאנוב.
גלריה

אונית הנוסעים הר ציון.
האוניה מסדה ואחד מבעליה שרגא בורובסקי עדין בשמה הרשום הקודם MERCUR.
אוניית קואופרטיב אופיר שטבעה בקרבת קורסיקה ב-24 בינואר 1967.
אונית הצובר מצדה לאחר הארכתה, 1965
לוח הנצחת אנשי א/מ מצדה במשרדי חברת צים.
אוניית צובר "מינרל דמפייר" שטבעה בים הסיני ב-22 ביוני 1995.
ימאים יחידים שטבעו מאוניות בלב ים

הימאים שנספו מהאוניות שעל סיפונן שירתו:
"א/מ רמון" – ברוך בן יוסף שמואל, טבע ב-11 בינואר 1962.
"א/מ תל אביב" – רחמים בן מחומם דרורי, טבע ב-4 באוגוסט 1963.
"א/מ הר כרמל" – במהלך הפלגה באוקיינוס האטלנטי בדרך לגיברלטר, ב-16 בדצמבר 1963 ,נפגשה עם אנייה יוונית Aristoteles שהייתה נטושה. צבי גל, קצין מכונה שלישי, התנדב לשחות ולבדוק את האנייה היוונית, אך זו התפוצצה וטבעה. עם הטביעה לקחה אתה את גל וגופתו לא נמצאה.
"א/ק תיאודור הרצל" – קצין אלחוט דני בן נתן הראל, טבע ב-31 באוקטובר 1965.
"מכלית דריאן" –מיכאל בן יצחק פרטוש, טבע ב-[21 בפברואר 1966.
"א/מ אשכול" – אפרים בן אהרון מאיר, טבע ב-26 בנובמבר 1967.
הונצחו לאחרונה

ימאים נוספים מצי הסוחר הישראלי שטבעו וקיבלו ביטוי באנדרטה המחודשת
הספינה עמנואל - ב-30 בינואר 1934, קבוצת צעירים ארץ ישראלים, בהנהגתו של אריה גרבנוב הפליגו בספינה קטנה ורעועה "עמנואל" עם מטען של חמר, מנמל פּוּל בדרום אנגליה לפיראוס ביוון. הספינה, על צוותה: אריה גרבנוב, בנימין לוין, אליהו רוזין, ושני ימאים זרים יווני וצרפתי, אבדה באוקיינוס האטלנטי, בסביבות כף פיניסטר (Cape Finisterre).
תקוה - אונייה של חברת ספנות בבעלות יהודית TRANSPORT & SHIPPING CO PALESTINE. לשעבר אוניית המעפילים "פאסיפיק", טבעה ב-21 בינואר 1942, בסערה קשה כאשר התרסקה על הסלעים צפונית ללטקיה. בטביעה נספו החובל הראשון פאול קריגל, יעקב סלם מתל אביב, יורקו חובובסקי מחיפה, יעקב זילברמן מחיפה ויצחק ריטנר. שלוש גופות נפלטו לחוף ונקברו בבירות. גופותיהם של פאול קריגל ויצחק ריטנר לא נמצאו.
באותה סערה קשה ב-21 בינואר 1942 - התרסקו אל הסלעים באותו אזור וטבעו גם האניות: "חאפז אל-רחמן", "אלחנן" ו"עמטוס" אך ללא אבדות בנפש.
ימאים נוספים נעדרים שהונצחו לאחרונה באתר הם:
קצין מכונה שני ויקטור אלכסנדרוב, 21 באפריל 1995, נעדר מהאנייה 'צים ישראל'.
חובל שני אנדרי בוכובסקי, 14 באוקטובר 1997, נעדר מהאנייה 'צים קוריאה'.
מכונאי ראשי רפאל שפינגרן, 8 במרץ 2012, נעדר מהאנייה 'צים ברצלונה'.
צוות ה"עמנואל" בסאות'המפטון 7 בדצמבר 1934.
החובל ראשון פאול קריגל על גשר האוניה "תקוה" 1941.
ביאורים

↑  גופתו של שלום קליין נמצאה נפלטה לחוף האיטלקי והוא הובא לקבורה. למרות זאת שמו מופיע במצבה.
↑  ראשון מימין: בנימין לוין. אמצעי: אריה גרבנוב. שני משמאל: אליהו רוזין.
הערות שוליים

↑  תהילים עז, כ.
↑  מקור: ירקוני ה.: 75 שנות ספנות עברית ע'6.
↑  ר/ח הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית ע' 96.
↑  ר/ח הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית ע' 222.
↑  ר/ח הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית ע' 170.
↑  The Hanjin Madras vs. The Mineral Dampier
↑  ר/ח הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית ע' 153.
↑  זאב הים (רב חובל), ספינות מספרות "תולדות הספנות עברית" ע' 98.
↑  זאב הים (רב חובל), ספינות מספרות "תולדות הספנות עברית" ע' 186 -191.
1 2  טבעו שלוש ספינות ארצישראליות, דבר, 2 בפברואר 1942
↑  ר/ח הלל ירקוני, 75 שנות ספנות עברית "תקוה" ע' 43, "חאפז אל-רחמן" (ע' 35), אלחנן" (ע' 36) ו"עמטוס" (ע' 37).
יד לימאי צי הסוחר שאבדו בים ומקום קבורתם לא נודע, לאחר התוספת ביוני 2020
בעיית אריזה בדליים

במדעי המחשב, בעיית אריזה בדליים (bin packing) היא בעיית אופטימיזציה חשובה, בה יש לארוז חפצים במספר מינימלי של דליים. הבעיה היא NP-קשה.
הגדרה

נתונים  n חפצים, לכל אחד מהם נפח:  a_{1},...,a_{n}. בנוסף נתונים מספר לא מוגבל של דליים, שכל אחד מהם בנפח  C ומתקיים  C\geq a_{i} לכל i (אחרת אי אפשר לארוז אותם בשום דרך). יש לארוז את החפצים במספר מינימלי של דליים, כך שבכל דלי הנפח הכולל של החפצים לא יעלה על נפח הדלי. באופן פורמלי, יש לחלק את המספרים  a_{1},...,a_{n} למספר מינימלי של קבוצות זרות, שסכום כל קבוצה לא יעלה על  C.
סיבוכיות

הבעיה היא NP-קשה, והצגתה כבעיית הכרעה: "האם ניתן לארוז בפחות מ-k דליים?" היא NP-שלמה. הבעיה היא גם NP קשה חזקה, כלומר גם קבלת הקלט בכתיב אונארי היא NP קשה (בניגוד לבעיית תרמיל הגב למשל).
יתרה מכך, בהנחה ש-P שונה מ-NP, אין גם אלגוריתם קירוב ביחס יותר טוב מ 1.5. ניתן לראות זאת על ידי רדוקציה מבעיית החלוקה: בהינתן וקטור  a_{1},...,a_{n}, נקח  C={\frac {\sum a_{i}}{2}} ואז בעיית האריזה בדליים תתן פתרון עם שני דליים אם ורק אם בעיית החלוקה פתירה, אחרת 3 דליים ומעלה.
אלגוריתמים > תכנון ליניארי בשלמים

ניתן לפתור את הבעיה באמצעות תכנון ליניארי בשלמים. המשתנים הם  x_{ij} שמציין "הפריט ה-i נכנס לדלי ה-j" וכן  y_{j} שמציין "הדלי ה-j נמצא בשימוש" (צריך רק n משתנים כאלה, כי תמיד אפשר לפתור ב-n דליים - להכניס כל פריט לדלי אחר).
כעת המשוואות הן:
לכל j, וכן
לכל i (הפריט נכנס לבדיוק דלי 1) ובנוסף אילוצים שכופים על כל המשתנים להיות בינאריים.
פונקציית המטרה היא למזער את  \sum _{j}y_{j}.
אלגוריתמים > אלגוריתם חמדן

אלגוריתם חמדן לבעיה יהיה: לעבור על הפריטים אחד אחד, ובכל פעם לנסות להכניס אותו לאחד הדליים הקיימים. אם לא מצליחים, לפתוח דלי חדש ולשים רק אותו. מימוש האלגוריתם מושפע מהסדר בו עוברים על הפריטים, ומהסדר בו עוברים על הדליים כשמנסים למצוא דלי פנוי.
הערות שוליים

↑  https://cs.ubishops.ca/home/cs567/more-np-complete/rangasamy-bin-packing.pdf
↑  http://www.or.deis.unibo.it/kp/Chapter8.pdf
אסטריד קומברנוס

אסטריד קומברנוס (בגרמנית: Astrid Kumbernuss; נולדה ב-5 בפברואר 1970) היא אתלטית עבר מגרמניה המזרחית, אלופה אולימפית (אטלנטה 1996), שלוש פעמים ברציפות אלופת עולם (גטבורג 1995, אתונה 1997 וסביליה 1999), סגנית אלופת עולם באולם (פריז 1997), אלופת אירופה (ספליט 1990), ופעמיים ברציפות אלופת אירופה באולם (פריז 1994 וסטוקהולם 1996) בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה

קומברנוס נולדה בגרבסמילן שבגרמניה המזרחית.
ביוגרפיה > 1988 > סגנית אלופת עולם עד גיל 20

באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה ביולי בגרייטר סדברי שבאונטריו, קנדה, זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.08 מטר.
ביוגרפיה > 1990 > אלופת אירופה

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה באוגוסט בספליט שביוגוסלביה זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.38 מטר, לפני נטליה ליסובסקאיה מברית המועצות (20.06 מטר) ובת ארצה קתרין ניימקה (19.96 מטר).
החל משנת 1991 החלה לייצג את גרמניה המאוחדת.
ביוגרפיה > 1992 > מדליית ארד באליפות אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה בפברואר-מרץ בגנואה שבאיטליה זכתה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.37 מטר, אחרי נטליה ליסובסקאיה מהמשלחת המאוחדת (20.70 מטר) וסבטלה מיטקובה מבולגריה (20.06 מטר).
ביוגרפיה > 1993

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בשטוטגרט שבגרמניה סיימה במקום שישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.42 מטר.
ביוגרפיה > 1994 > אלופת אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בפריז שבצרפת זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.44 מטר, לפני לריסה פלשנקו מרוסיה (19.16 מטר) וסבטלה מיטקובה (19.09 מטר).
ביוגרפיה > 1994 > סגנית אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בהלסינקי שבפינלנד זכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.49 מטר, אחרי ויטה פבליש מאוקראינה (19.61 מטר) וסבטלה מיטקובה (19.49 מטר).
ביוגרפיה > 1995 > אלופת עולם בפעם הראשונה

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בגטבורג שבשוודיה זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא אישי חדש של 21.22 מטר, לפני הואנג ז'יהונג מהרפובליקה העממית של סין (20.04 מטר) וסבטלה מיטקובה (19.56 מטר).
ביוגרפיה > 1996 > אלופת אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בסטוקהולם שבשוודיה זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.79 מטר, לפני אירינה חודורושקינה מרוסיה (19.07 מטר) וולנטינה פדיושינה מאוקראינה (18.90 מטר).
ביוגרפיה > 1996 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת אטלנטה שנערכה ביולי-אוגוסט זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.56 מטר, לפני סוי שינמיי מהרפובליקה העממית של סין (19.88 מטר) ואירינה חודורושקינה (19.35 מטר).
ביוגרפיה > 1997 > סגנית אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בפריז זכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.92 מטר, אחרי ויטה פבליש (20.00 מטר) ולפני אירינה קורז'ננקו מרוסיה (19.49 מטר).
ביוגרפיה > 1997 > אלופת עולם בפעם השנייה

באליפות העולם שנערכה באוגוסט באתונה שביוון זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 20.71 מטר, לפני ויטה פבליש (20.66 מטר) ובת ארצה שטפני שטורפ (19.22 מטר).
ביוגרפיה > 1999 > אלופת עולם בפעם השלישית

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בסביליה שבספרד זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.85 מטר, לפני בת ארצה נדין קליינרט (19.61 מטר) וסבטלנה קריבליובה מרוסיה (19.43 מטר).
ביוגרפיה > 2000 > מדליית ארד באליפות אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה בפברואר בגנט שבבלגיה זכתה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.12 מטר, אחרי לריסה פלשנקו (20.15 מטר) ונדין קליינרט (19.23 מטר).