ארכאוזואולוגיה
הערות שוליים

↑  Bioarchaeology, אוניברסיטת וולונגונג, אוסטרליה
↑  ר' סקירה אצל Reitz, E. J. and E. S. Wing (1999). Zooarchaeology. Cambridge, Cambridge University Press, Chapter 2.
↑  Garrod, D. A. E., & Bate, D. M. A. (1937). The Stone Age of Mt Carmel: Vol 1. Excavations at the Wadi El-Mughara. Clarendon Press, Oxford.
↑  Binford L.R. 1981. Bones: Ancient Men and Modern Myths. Academic Press, New York.
↑  Klein R.G. and K. Cruz-Uribe 1984. The Analysis of Animal Bones from Archaeological Sites. University of Chicago Press, Chicago.
↑  Lyman, R. L. (1994). Vertebrate Taphonomy. Cambridge, Cambridge University Press.
↑  אתר הבית של המועצה הבינ"ל לארכאוזואולוגיה
↑  ליאור וויסברוד וגיא בר-עוז, " ארכאוזואולוגיה בזעיר אנפין", קדמוניות 136, החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, תשס"ט
↑  Claassen, C. (1998). Shells. Cambridge Manuals in Archaeology, Cambridge University Press.
↑  Bar-Yosef Mayer, D. E. (2005). The exploitation of shells as beads in the Palaeolithic and Neolithic of the Levant. Paléorient, 176-185.
↑  אתר קבוצת העניין "איזוטופים יציבים בארכאוזואולוגיה"
↑  Lewis R. Binford, Bones, Chapter 4: 87-181
↑  Wolverton, S., & Lyman, R. L. (Eds.). (2012). Conservation biology and applied zooarchaeology. University of Arizona Press.
↑  Tchernov, E. (2002). The faunal sequence of the southwest Asian Middle Paleolithic in relation to hominid dispersal events. In Neandertals and modern humans in Western Asia (pp. 77-94). Springer US.
↑  Stiner, M. C., Howell, F. C., Martínez-Navarro, B., Tchernov, E., & Bar-Yosef, O. (2001). Outside Africa: Middle Pleistocene Lycaon from Hayonim Cave, Israel. BOLLETTINO-SOCIETA PALEONTOLOGICA ITALIANA, 40(2), 293-302.
↑  Tsahar E, Izhaki I, Lev-Yadun S, Bar-Oz G (2009) Distribution and Extinction of Ungulates during the Holocene of the Southern Levant. PLoS ONE 4(4):
e5316.
↑  Stiner, M. C. (2002). Carnivory, coevolution, and the geographic spread of the genus Homo. Journal of Archaeological Research, 10(1), 1-63.
↑  Zeder M.A., Emshwiller E., Smith B.D., Bradley D.G. (Eds.) 2006. Documenting Domestication: New Genetic and Archaeological Paradigms. University of California Press, Berkeley.
↑  Russell, N. (2012). Social zooarchaeology: Humans and animals in prehistory. Cambridge University Press.
↑  Hesse, B. and Wapnish, P. (1997). "Can Pig Remains Be Used for Ethnic Diagnosis in the Ancient Near East?" In The Archaeology of Israel: Constructing the Past, Interpreting the Present. edited by N.A. Silberman and D. Small, 238-70. Sheffield: Sheffield Academic Press
↑  ר' בוכניק, גיא בר-עוז ורוני רייך, "טביעת אצבע יהודית בשרידי עצמות בעלי החיים מסוף ימי הבית השני בירושלים", בתוך: ברוך, א. ופאוסט, א. (עורכים): חידושים בחקר ירושלים, 13, רמת גן, אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמ' 86-73.
↑  DeFrance, S. D. (2009). Zooarchaeology in complex societies: Political economy, status, and ideology. Journal of Archaeological Research, 17, 105-168.
↑  Laboratory of Archaeozoology
↑  Zooarchaeology / Tel Aviv / Lidar Sapir-Hen, sapirhenlab (באנגלית)
↑  דף מרצה
↑  אוסף הארכאוזואולוגיה באתר אוספי הטבע הלאומיים, באוניברסיטה העברית בירושלים.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294049405171  BnF: cb11976056c (data)  GND: 4211482-2  LCCN: sh85005230  LNB: 000339618  NKC: ph1210888 
מפלס עשיר בעצמות בשכבה VI בחפירת האתר הפלאוליתי נשר רמלה. חוליות ועצמות גפיים של סוסיים ושור הבר מלפני כ-120,000 שנים.
גולגולת היפופוטם. לפי הממצא הארכאוזואולוגי, ההיפופוטם נכחד מארץ ישראל במהלך המחצית הראשונה של האלף הראשון לפנה"ס, בתקופת הברזל.
קונכיות של צדפות מאתר פלאוליתי בעמק הנילוס, מצרים
חפירת עצמות בעלי חיים במערת מיסליה בכרמל. שרידי העצמות הנאספים מלמדים על מנהגי הציד והאכילה של ציידים קדמונים.
ארכאוזואולוג משווה בין שבר מאובן של עצם השכם מאתר ארכאולוגי (שמאל) לעצם שכם מודרנית של היפופוטם (ימין) על מנת להגדיר את המאובן.
שלד זאב מאוספי המעבדה לארכאוזואולוגיה באוניברסיטת חיפה.
שלד צבי באוסף המשווה של המעבדה לארכאוזואולוגיה באוניברסיטת חיפה.
תצוגה בארון השלדים של המעבדה לארכאוזואולוגיה באוניברסיטת חיפה.
חוליית אטלס של חזיר עם סימן חיתוך בחלקה העליון, המעיד על שחיטה באמצעות עריפת ראש החיה. נתגלה במצודה הרומית בשער העמקים.