stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מודל מאפייני התפקיד

מודל מאפייני התפקיד (באנגלית: Job characteristics model) פותח על ידי גרג אולדהם וריצ'רד הקמן בשנת 1976 ומשמש כאחד המודלים המרכזיים והמשפיעים ביותר בתחום הפסיכולוגיה הארגונית. על פי עקרונות המודל, ניתן לנתח כל עיסוק באמצעות חמישה מאפייני ליבה (גיוון במיומנויות, זהות המשימה, חשיבות המשימה, אוטונומיה ומשוב). חמשת מאפייני התפקיד משפיעים על שלושה מצבים פסיכולוגים אותם חווה עובד (תחושת משמעות בעבודה, תחושת אחריות לתוצאות העבודה וידע של תוצאות העבודה). שלושת המצבים הפסיכולוגים מובילים בתורם, לתוצאות בעלות חשיבות לעובד ולארגון (מוטיבציה פנימית, ביצועים איכותיים, שביעות רצון ושיעור היעדרויות נמוך). אולם, לא כל עובד בהכרח יגיב באופן חיובי ויראה תוצאות רצויות לנוכח רמות גבהות של מאפייני התפקיד. המודל מזהה שלושה מאפיינים אישיים של העובד המשפיעים (ממתנים) על הקשר שבין מאפייני התפקיד למצבים פסיכולוגים, ועל הקשר שבין המצבים הפסיכולוגים לתוצאות.
משתנים המרכיבים את מודל מאפייני התפקיד > מאפייני הליבה של התפקיד

גיוון במיומנויות (Skill variety) - המידה שבה עובד נדרש למספר פעולות שונות ומגוונות כדי לבצע את תפקידו. כך, שהעובד יכול להפגין מגוון של מיומנויות וכישרונות (לדוגמה, עובד במוסך הנדרש לביצוע פעולות שונות כגון תיקונים חשמליים, הרכבת מנועים, עבודה פיזית ואינטראקציה עם לקוחות).
זהות המשימה (Task identity) - המידה שבה התפקיד דורש ביצוע שלם של משימה. כלומר, ביצוע עבודה מתחילתה ועד סופה (לדוגמה, נגר המעצב רהיט, תחילה בוחר את חומר הגלם, בונה את האובייקט, מלטש אותו ומבצע את כל הדרוש עד לסיום הכנתו של הרהיט).
חשיבות המשימה (Task significance) - מידת ההשפעה שיש לתפקיד על חייהם או עבודתם של אנשים אחרים מתוך או מחוץ לארגון (לדוגמה, אחות בבית חולים שדואגת לצרכיו ובריאותו של מטופל עשויה לתפוס את המשימה כבעלת חשיבות גבוהה).
אוטונומיה (Autonomy) - המידה שבה התפקיד מאפשר לעובד עצמאות, חופש ושיקול דעת בתזמון עבודתו ובקביעת ההליכים שיש לנקוט לשם ביצוע תפקידו (לדוגמה, איש מכירות שמתכנן את סדר יומו ומחליט באיזו גישת מכירה יש לנקוט מול כל לקוח, ירגיש מידה רבה של אוטונומיה).
משוב(Feedback) - המידה שבה ביצוע פעולות הקשורות לתפקיד, מאפשר לעובד לקבל מידע ישיר על האפקטיביות של ביצועיו (לדוגמה, הרכבת מכשיר אלקטרוני ולאחר מכן בדיקת תקינותו, היא עבודה בעלת מידה גבוהה של משוב).
משתנים המרכיבים את מודל מאפייני התפקיד > מצבים פסיכולוגים המושפעים ממאפייני הליבה של התפקיד

תחושת משמעות בעבודה (Experienced meaningfulness of the work) - המידה שבה העובד חווה את תפקידו כבעל ערך, משמעותי וכדאי. תחושת משמעות תושפע מגיוון במיומנויות, זהות המשימה וחשיבות המשימה המאפיינות את התפקיד.
תחושת אחריות לתוצאות העבודה (Experienced responsibility for work outcomes) - המידה שבה עובד מרגיש אחריות אישית לתוצאות העבודה אותה מבצע. תחושת אחריות תושפע ממידת האוטונומיה המאפיינת את התפקיד.
ידע של תוצאות העבודה (Knowledge of results) - המידה שבה עובד יודע ומבין איך הוא ביצע את תפקידו. כלומר, מה הן התוצאות הנובעות מביצועיו. ידע של תוצאות מושפע ממידת המשוב שהתפקיד מאפשר לעובד, בהתאם לאופי ולמאפיינים של התפקיד (כפי שמוסבר במאפייני הליבה של תפקיד).
משתנים המרכיבים את מודל מאפייני התפקיד > תוצאות הנגרמות ממצבים פסיכולוגים

שלושת המצבים הפסיכולוגים (שעל פי המודל נוצרים על ידי מאפייני התפקיד) משפיעים על תוצאות רגשיות ומוטיבטוריות אותן יחווה העובד. כלומר, ככל שעובד ירגיש רמות גבוהות יותר של תחושת משמעות בעבודה, אחריות לתוצאות וידע של תוצאות, כך יחווה יותר מוטיבציה פנימית (מידת ההנעה הפנימית של עובד, לבצע את תפקידו באופן יעיל), שביעות רצון (המידה שבה עובד חש סיפוק ואושר מעבודת), ביצועים איכותיים ושיעור היעדרויות נמוך.
משתנים המרכיבים את מודל מאפייני התפקיד > מאפייני העובד כמשפיעים על הקשרים שבין מאפייני ליבה למצבים הפסיכולוגים, ובין מצבים פסיכולוגים לתוצאות

ידע וכישורים (Knowledge and Skill) - רמת הידע והכישורים של העובד לביצוע תפקידו. ככל שהעובד יחזיק בידע והכישורים הדרושים לתפקידו כך, רמות גבוהות של מאפייני תפקיד ישפיעו במידה רבה יותר על מצבים פסיכולוגים, שבתורם ישפיעו על תוצאות. לדוגמה, גם אם תפקיד מסוים מתאפיין ברמות גבוהות של מאפייני התפקיד, אולם לעובד אין ידע וכישורים מתאימים לבצעו, ייתכן מאוד כי העובד יחוש תסכול ואומללות. כוון, שהוא ממלא תפקיד שחשוב לו, אך איננו מסוגל לבצע את עבודתו. במצב זה, מאפייני התפקיד ישפיעו באופן מועט ואף שלילי על המצבים הפסיכולוגים שבתורם ישפיעו גם הם במידה מועטה או שלילית על התוצאות הרצויות
צורך בצמיחה (Growth Need Strength) - מוגדר כצורך פסיכולוגי, בו העובד שואף לצמיחה, פיתוח אישי, הכוונה עצמית ולמידה. צורך זה, ממתן את מידת ההשפעה של מאפייני התפקיד על המצבים הפסיכולוגים. וכן, ממתן את השפעת המצבים הפסיכולוגים על התוצאות. לדוגמה, במצב שבו יש ברמות גבוהות של מאפייני תפקיד ,אולם, העובד מתאפיין בצורך נמוך לצמיחה, מאפייני התפקיד ישפיעו באופן שלילי על המצבים הפסיכולוגים שבתורם יובילו למוטיבציה פנימית נמוכה.
שביעות רצון מגורמים הקשורים בעבודה (Context satisfaction) - למאפיין זה נקשרים גורמים כגון: שכר, עמיתים, מנהלים, ביטחון תעסוקתי וכו'. גורמים אלו משפיעים על שביעות רצון העובד. כאשר העובד איננו שבע רצון מאחד או יותר מגורמים אלו יורדת יכולתו להגיב בחיוב לרמות גבוהות של מאפייני תפקיד. הסיבה לכך היא שכאשר עובד חש חוסר שביעות רצון מגורמים אלו, דעתו מוסחת מן העבודה עצמה ובמקום זאת, מרבית האנרגיות של העובד מתרכזות בפתרון הבעיות איתן מתמודד. רק כאשר יפתור בעיות אלו, יתפנה לחוות, להעריך ולהגיב למאפייני התפקיד אותו ממלא.
יישומים למודל מאפייני התפקיד

עיצוב מחדש של תפקידים -מודל מאפייני התפקיד מאפשר מדידה ישירה של מאפייני הליבה של התפקיד כפי שמתקיימים בסביבת העבודה. לכן, המודל משמש כבסיס לאבחון משרות שיש לעצב מחדש. למשל, לקבוע את הפוטנציאל של תפקיד ליצירת תחושת מוטיבציה פנימית בקרב העובד, לזהות מאפייני עבודה ספציפיים שיש לשפרם וכו'.
הערכת שינויים- המודל משמש כמסגרת באמצעותה ניתן להעריך ולמדוד שינויים שבוצעו בארגון. לדוגמה, אילו מאפייני תפקיד השתנו ואילו מאפייני תפקיד נותרו כפי שהם למרות השינוי. בנוסף, ניתן לבצע הערכת תגובות רגשיות ומוטיבטוריות של עובדים כתוצאה מהשינוי. וכן, לבדוק את הצורך בצמיחה של עובדים שתפקידם עבר שינוי.
מחקרים אמפיריים הבוחנים את השפעתם של מאפייני התפקיד על העובד

במחקר שבוצע ב-2010 נבדק האם ניתן לנבא את מידת היצירתיות של עובדים על ידי חמשת מאפייני הליבה של התפקיד. המחקר בוצע בקרב 460 עובדי קו ראשון הנותנים שירות. מתוצאות המחקר עולה, שאוטונומיה, זהות המשימה, גיוון במיומנויות, וקבלת משוב השפיעו באופן חיובי על מידת היצירתיות של העובדים. אולם, נמצא כי המאפיין "חשיבות המשימה" אינו משפיע באופן משמעותי על מידת היצירתיות של העובדים. בהתאם לתוצאות שהתקבלו, מציעים החוקרים מספר יישומים. ראשית, מנהלים בתחום השירות שמעוניינים להשפיע באופן חיובי על מידת היצירתיות של עובדיהם, צריכים להעלות את מידת האוטונומיה של העובד. שנית, יש לשלב גיוון במשימות על ידי הגדלת מערך הפעילויות המבוצעות על ידי העובד. בנוסף, על המנהלים לאפשר לעובדיהם זהות משימה, על ידי תכנון משימות הדורשות מהעובד להשלים את כל המשימה. יתר על כן, מנהלים צריכים לספק לעובדיהם משובים לעיתים תכופות (ניתן לעשות זאת גם באמצעות משוב שיינתן לעובד על ידי הלקוחות המקבלים ממנו שירות).
במחקר נוסף נבדק הקשר שבין חמשת מאפייני הליבה של התפקיד לבין הלחץ שחש העובד ובריאותו הנפשית. במחקר השתתפו 720 עובדים מבתי החולים הגדולים בקנדה. כל עובד נדרש למלא מספר שאלונים הבודקים את מאפייני תפקידו, קונפליקטים עמם מתמודד וכן, את בריאותו הנפשית. מתוצאות המחקר עלה כי ארבעה מבין מאפייני הליבה של התפקיד (גיוון המיומנויות, זהות המשימה, אוטונומיה ומשוב), כמו גם עמימות התפקיד ותחושת קונפליקט משפיעים על מידת בריאותו הנפשית של העובד הקשורה בעבודתו (נובעת מהישגים אישיים בעבודה, סיפוק בעבודה, תשישות רגשית ודפרסונליזציה), שבתורה משפיעה על בריאותו הנפשית של העובד גם מחוץ להקשר העבודה. מתוצאות המחקר ניתן להסיק שמאפייני תפקיד מנבאים את מידת הבריאות הנפשית אותה יחווה העובד. החוקרים מציעים לשפר את מידת הבריאות הנפשית של העובדים באמצעות עיצוב מחדש תפקידים כך שארבעת מאפייני התפקיד שהוזכרו יבואו לידי ביטוי בעת ביצוע התפקיד.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  . (1976). Hackman, J. R. & Oldham, G. R, Motivation through the design of work: Test of a theory, Organizational Behavior and Human Performance, 16, 250-279.
1 2 3  Renn, R. W., & Vandenberg, R. J. (1995), The critical psychological states: An underrepresented component in job characteristics model research., Journal of Management, 21(2), 279-303.
1 2 3 4  Organizational Behavior, Library of Congress Cataloging-in-Publication Data
1 2 3  Loher, B. T., Noe, R. A., Moeller, N. L., & Fitzgerald, M. P. (1985)., ). A meta-analysis of the relation of job characteristics to job satisfaction., Journal of applied psychology, 70(2), 280
1 2 3 4 5 6 7  Hackman, J. R. & Oldham, G. R. (1975), Development of job diagnostic survey., Journal of Applied Psychology, 60, 159-170
1 2 3  Gagné, M., Senecal, C. B., & Koestner, R. (1997)., Proximal job characteristics, feelings of empowerment, and intrinsic motivation: A multidimensional model., Journal of applied social psychology, 27(14), 1222-1240
1 2 3  ^ Kulik, C. T., Oldham, G. R., & Hackman, J. R. (1987)., Work design as an approach to person-environment fit., Journal of vocational behavior, 31(3), 278-296
1 2  Tiegs, R. B., Tetrick, L. E., & Fried, Y. (1992)., Growth need strength and context satisfactions as moderators of the relations of the job characteristics model., Journal of Management, 18(3), 575-593.
↑  Coelho, F., & Augusto, M. (2010)., Job characteristics and the creativity of frontline service employees., Journal of Service Research, 13(4), 426-438.
↑  Kelloway, E. K., & Barling, J. (1991)., Job characteristics, role stress and mental health., Journal of Occupational and Organizational Psychology, 64(4), 291-304
כלאי זרעים

| --- | --- |

איור הרמב"ם למשנה, מסכת כלאים, פרק ב', משנה ט'
 מקרא:  ויקרא, י"ט, י"ט
 משנה:  מסכת כלאיים, פרקים א'-ג'
 משנה תורה:  הלכות כלאיים, פרקים א'-ד'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימן רצ"ה, סימן רצ"ז
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רט"ו ספר החינוך, מצווה רמ"ה
איסור כלאי זרעים הוא אחד מאיסורי הכלאים בהם התורה אסרה לערב שני מינים שכל אחד מהם בפני עצמו מותר בשימוש. משמעות המצווה היא איסור זריעת שני מיני זרעי מאכל בסמיכות זה לצד זה. באיסור זה נכללים כלאי אילן. בשונה מאיסור כלאי הכרם, בו נאסרים המינים המעורבים באכילה ובהנאה, באיסור כלאי זרעים אין המינים המעורבים נאסרים כלל, אף לא באכילה.
המקור בתורה לאיסור זה הוא הפסוק בספר ויקרא : ”אֶת חֻקֹּתַי תִּשְׁמֹרוּ בְּהֶמְתְּךָ לֹא תַרְבִּיעַ כִּלְאַיִם שָׂדְךָ לֹא תִזְרַע כִּלְאָיִם וּבֶגֶד כִּלְאַיִם שַׁעַטְנֵז לֹא יַעֲלֶה עָלֶיךָ”.
הגדרת האיסור

בכלל איסור כלאי זרעים נאסרה זריעת שני מינים של תבואה, קטניות או ירקות זה עם זה באופן שנראים מעורבים. וכן זריעת מין תבואה בצד מין קטנית או ירק אסורה. אולם אין איסור לזרוע מיני זרעים שאינם מיועדים למאכל עם זרע של תבואה או ירק המיועד למאכל. וכן בין שני מיני מאכל בהמה אין צריך להרחיק, שהם נחשבים כמין אחד.
כמו כן, אין איסור לזרוע או לנטוע עצים ממינים שונים זה לצד זה, או זרעי תבואה או ירקות בצד עצים, מלבד בצד עץ הגפן, שזהו איסור כלאי הכרם.
כאשר הזריעה היא באופן שההבדל בין המינים ניכר - אין איסור אף אם הם זרועים צמודים זה לזה. לפיכך ניתן לזרוע בהצמדת זווית שדה שעורים ריבועית (90 מעלות) למרכז צלע שדה חיטים, צורה המכונה במשנה 'ראש תור'.
חובת ההרחקה בין המינים משתנה לפי גודלו של שטח הגידול. ככלל, ככל ששטח הגידול גדול יותר נדרשת הרחקה גדולה יותר. כמו כן, מין שהדרך לזרוע אותו על פני שדות גדולים, דורש הרחקה גדולה יותר ממין שהדרך לזרוע אותו בערוגות קטנות.
איסור קיום כלאים

בכלל איסור כלאי זרעים אסרה התורה גם לקיים שני מיני זרעים הצומחים זה לצד זה, למשל על ידי השקייתם, זיבולם, חפייתם בעפר וכל פעולה המסייעת לגידולם. בנוסף לכך לדעת רבי עקיבא גם קיום פסיבי אסור מהתורה, ואף לוקים על כך. לפיכך הרואה בשדה החיטה שלו שצמחו בו שעורים - חייב לעקור אותן מיד, ואם השתהה מכך - עבר באיסור תורה ואם התרו בו על כך - לוקה 39 מלקות כדין העובר על מצוות לא תעשה. לדעת רוב הפוסקים גם חכמים מודים לרבי עקיבא שיש בזה איסור תורה, אלא שסוברים שאין לוקים על לאו שאין בו מעשה. ויש אומרים שלדעת חכמים האיסור לקיים באופן פסיבי הוא מדברי חכמים בלבד, ולכן אין לוקים על כך.
שיעורי ההרחקה

מן התורה חובת ההרחקה בין זרע תבואה שרגילים לזרוע על פני שדות גדולים, לזרע מין אחר, הוא שישה טפחים. ואילו חובת ההרחקה בין מיני ירקות שונים, שדרך זריעתם היא בחלקות קטנות או ערוגות, הוא טפח אחד בלבד.
אולם כדי להרחיק את האדם מן העבירה, חכמים הרחיבו את ההרחקות בין המינים. בין שני שדות תבואה הצריכו ריבוע של 10.2*10.2 אמות. בין שדות ירק הצריכו ריבוע של אמה על אמה. ובערוגת ירק נחלקו הדעות מהו שיעור ההרחקה בה: דעת רוב הפוסקים היא שהשיעור הוא טפח וחצי. יש אומרים שהשיעור הוא 3 טפחים, יש אומרים 6 טפחים, ומנגד יש אומרים שהשיעור הוא טפח אחד בלבד, כפי דין התורה.
אופנים שמותר להסמיך

איסור כלאי זרעים מבוסס על עיקרון 'מראית העין', כלומר, האיסור הוא ששני המינים ייראו כזרועים בערבוביה. לפיכך, זריעה באופן המבדיל בין המינים מותרת אף ללא הרחקה ביניהם. דוגמה המובאת לכך במשנה היא זריעה בצורת 'ראש תור', דהיינו שזווית אחת השדות או הערוגות נושקת למרכז אחת הצלעות של השדה או הערוגה בה זרוע המין השני. דוגמה נוספת לכך היא 'זריעה בגומא' היינו זריעת מספר מינים בתוך גומת זריעה אחת, ללא הרחקה ביניהם, תוך הטיית עלי כל צמח לכיוון אחר, כך שניכרת ההבחנה ביניהם.
מקום האיסור

כמו שאר המצוות התלויות בארץ, מן התורה גם איסורי כלאיים נוהגים בארץ ישראל בלבד, הן כלאי זרעים והן כלאי הכרם. אולם מפאת חומרתו של איסור כלאי הכרם, שלגביו הדין הוא שאם התבואה או הירק גדלו סמוך לכרם - הגפנים והתבואה נאסרו באכילה ובהנאה, לפיכך חכמים החמירו בדינו ואסרו לזרוע אותו לכתחילה גם בחוץ לארץ. אך לגבי כלאי זרעים, שאינם נאסרים בהנאה ואף לא באכילה, העמידו חכמים את הדבר על דין תורה, שמותר לזרוע בחו"ל כלאי זרעים ללא הגבלה.(כלאי אילן אסורים גם מחוץ לארץ ישראל)
כלאי זרעים בעציץ

ביחס לכלל המצוות התלויות בארץ, הגדירו חכמים ש'עציץ נקוב' (עציץ שנעשה בו נקב המאפשר לשורשים היוצאים מהצמח הגדל בו לצאת משטח העציץ), המונח על האדמה, נחשב כמחובר לקרקע, וחובת הזהירות בהרחקת הזרעים הנזרעים בו היא מן התורה. ואילו עציץ שאינו נקוב נחשב כמנותק מן הקרקע, וחובת הזהירות בגדל בו מאיסור כלאי זרעים היא מדברי חכמים.
אמנם אין איסור להצמיד זה לזה שני עציצים שנשתלו בהם זרעים האסורים בזריעה זה בצד זה, הואיל והעציצים מהווים היכר היוצר הפרדה בין המינים.
תערובת של שני מיני זרעים

מאחר שאיסור כלאי זרעים מוגדר על פי מראית העין, קבעו חכמים שאם התערבו זרעים ממין מסוים בזרעים של מין אחר, כל זמן שאין במין המועט 1\24 (4.16%) מהמין שמעוניין לזרוע, אין חובה לברור את המין המועט מתוכו, שברור שבעל הזרעים אינו מעוניין בתערובת המין המועט. אך אם יש יותר מ-1\24 מהמין המועט שמעורב במין המרובה, גם אם בעל הזרעים אינו מעוניין במין המועט שהתערב בזרעים, חייבוהו חכמים למעט את המין המועט או להרבות את זרעי המין המרובה, כך שכשיזרע את זרעיו לא יהיו זרעי המין המועט ניכרים.
ראו גם

כלאים
כלאי הכרם
כלאי אילן
כלאי בהמה
לקריאה נוספת

אנציקלופדיה תלמודית, ערך "כלאי זרעים", כרך כ"ט, טור תצ"ג-תשל"ב.
פניני הלכה, החי והצומח, פרק ד'.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ב', משנה ז'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מועד קטן, דף ב', עמוד ב'.
↑  ר"ח, רמב"ם, ר"ש, רא"ש, שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רצ"ז, סעיף ל"ד, ועוד.
↑  רש"י, ר"ת, ריטב"א.
↑  גר"א.
↑  דעת רס"ג והגאונים.
1 2  משנה, מסכת כלאים, פרק ג', משנה ה'
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ב', משנה ז'
↑  משנה, מסכת כלאים, פרק ב', משנה א'.
| מצוות התלויות בארץ |
| --- | --- | --- |
| מתנות כהונה | ביכורים • תרומה גדולה • תרומת מעשר • חלה |  |
| מתנות לוייה | מעשר ראשון |  |
| מתנות עניים | לקט • שכחה • פאה • פרט • עוללות • מעשר עני |  |
| שמיטה ויובל | שמיטה • שמיטת קרקעות • שמיטת כספים • שנת היובל • שדה אחוזה |  |
| מצוות הקשורות לקדושה | מעשר שני • כלאיים • כלאי הכרם • כלאי זרעים • ערלה • נטע רבעי |  |
מילר-תורגאו

| --- | --- |

 סוג:  זן ענבים 
 מוצא:  שווייץ 
 מועד הכנה ראשוני:  1882 
 צבע:  לבן 
 
מילר-תורגאו (בגרמנית: Müller-Thurgau) היא זן ענבי יין היברידי (הכלאה) נפוץ מאוד ממוצא שווייצרי.
הוא שובח על ידי הבוטנאי השווייצרי הרמן מילר (אנ'), אולי על ידי הכלאה של הריין ריזלינג והסילבאנר (אנ') במאה ה-19. בסוף המאה, על אף שאנשים רבים חושבים שזה הכלאה בין שני זני ריזלינג. עם זאת, על פי בדיקות DNA, שתי הדעות שגויות וזן הזה הוא הכלאה של ריזלינג ושאסלה (אנ'), לא הסילבאנר.
שמותיו החופפים הם: Riesling-Sylvaner, Rivaner, Rizvanac, Müller-Thurgau, Müller Thurgau Müller Thurgau bijeli. בגרמניה, זן הענבים לרוב לא מוזכר אפילו על התווית, מכיוון שהפופולריות שלו פגה בעשורים האחרונים. מ-31 בדצמבר 2008 השם הרשמי של זן הענבים הפך למילר-תורגאו על פי תקנות האיחוד האירופי.
תיאור

גזע הענב הזה צומח בעוצמה, ויש לו מעט קנים קשיחים למחצה. ענב בעל פרודוקטיביות טובה ואשכולות רבים. האשכולות שלו בינוניים, גליליים או מעט ודחוסים. הגרגרים שלו בינוניים, מוארכים מעט, אך כדוריים, צבעם צהבהב-לבן והוא עסיסי ומתוק.
אפשר לאכול אותו מתחילת ספטמבר, נהוג לבצור אותו רק מאמצע ספטמבר, אז הוא נותן מיץ ברמת סוכר של 18–20 אחוזי סוכר.
ליין שעושים ממנו תכולת סוכר בינונית, תכולת חומציות נמוכה, אך יש לו תכולה גבוהה של תמציות (ללא סוכר) ושל חומרי ריח וטעם. ככלל, ניתן לייצר ממנו יינות רק באמצעות טכנולוגיה רדוקטיבית (מצמצמת). היינות מתפתחים במהירות וקלים, אך בעלי מעט טעם יחסית ומתיישנים במהירות.
תפוצה

זה אולי הענב הנטוע ביותר בגרמניה - בעיקר באזורי באדן, ריינהסן וריינפפאלץ - אבל הוא משמש בעיקר לייצור יין שולחני. אחרי גרמניה, הונגריה היא יצרנית המילר-תורגאו השנייה בגודלה בעולם (כ-80,000 דונם). הם גדלים גם באוסטריה (כ-53,000 דונם), סלובקיה (כ-53,000 דונם), שווייץ, אנגליה, צרפת, סלובניה, מולדובה, ניו זילנד והאזורים ההרריים הצפוניים של איטליה.
תפוצה > הפופולריות שלו ירדה

המילר-תורגאו הוא בסיס חשוב של יינות ליבפראומילך (Liebfraumilch) הגרמניים הזולים בתפזורת. במידה רבה, הפופולריות העצומה של יינות זולים, באיכות נמוכה ומתוקים כאלה בגרמניה בשנות ה-70 מסבירה מדוע הזן הזה הפך לנפוץ כל כך, על אף כישלון המשביח לשלב את התכונות המועילות של שני הזנים המוצלבים.
הפופולריות הגדולה הזו הצטמצמה באופן משמעותי כאשר במהלך החורף הקשה של 1979 (הטמפרטורה ירדה מתחת למינוס 20 מעלות צלזיוס במקומות רבים באחד בינואר), חלק נכבד מהכרמים הגרמניים של זן זה מתו, בעוד גפני הריזלינג העמידים יותר נותרו.
ליינות הנקראים ריזלינג-סילבנר בניו זילנד יש תכולת חומציות וטעמים גבוהה יותר מאשר ליינות הגרמניים.
לקריאה נוספת

Oz Clarke & Margaret Rand: Clarkes großes Lexikon der Rebsorten, München 2001.
Helmut Becker: 100 Jahre Rebsorte Müller-Thurgau, Der Deutsche Weinbau 12/1982.
ביבליוגרפיה

Karl Bauer, Ferdinand Regner, Barbara Schildberger: Weinbau. 9., aktualisierte Auflage. avBuch im Cadmos Verlag, Wien 2013, ISBN 978-3-7040-2284-4.
Ferdinand Regner, Karel Hanak, Cornelia Eisenheld: Verzeichnis der österreichischen Qualitätsweinrebsorten und deren Klone, 2. Auflage 2015, HBL und BA für WB, Klosterneuburg.
Helmut Becker: 100 Jahre Rebsorte Müller-Thurgau. In: Der Deutsche Weinbau. Bd. 37, Nr. 12, 1982, S. 532–538.
Oliver Bock: Kreuzungsunfall im Gewächshaus. 125 Jahre Müller-Thurgau. In: Frankfurter Allgemeine Zeitung. Nr. 171, vom 26. Juli 2007, S. 9.
Oz Clarke, Margaret Rand: Clarke’s großes Lexikon der Rebsorten. Droemer, München 2001, ISBN 3-426-27239-3.
Erika Dettweiler, Andreas Jung, Eva Zyprian, Reinhard Töpfer: Grapevine cultivar Müller-Thurgau and its true to type descent. In: Vitis. Bd. 39, Nr. 2, 2000, S. 63–65, (Digitalisat (PDF; 317 kB)).
Hans Ambrosi, Bernd H. E. Hill, Erika Maul, Erst H. Rühl, Joachim Schmid, Fritz Schuhmann: Farbatlas Rebsorten 3. Auflage, Eugen Ulmer, 2011, ISBN 978-3-8001-5957-4.
הערות שוליים

↑  "Megszűnik a Rizlingszilváni". Sulinet.hu. אורכב מ-המקור ב-2009-09-15. נבדק ב-2010-09-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4293065-0
מנדנה סייפדיניפור

| --- | --- |

סייפדיניפור באוניברסיטת לונדון, 2017
 לידה:  1967 (בת 58 בערך)
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום לימודים:  האוניברסיטה החופשית של ברלין (2000)  Max Planck Institute for Psycholinguistics (2005)  אוניברסיטת סטנפורד (2010) 
 מנחה לדוקטורט:  סטיבן לוינסון 
 מוסדות:  בית הספר ללימודי המזרח ואפריקה של אוניברסיטת לונדון (2010) 
 
מַנְדָנָה סֵייפֵדִינִיפּוּר (נולדה ב-1967) היא בלשנית איראנית.
ביוגרפיה

סייפדיניפור גדלה בגרמניה. היא למדה בלשנות ולימודים איראניים באוניברסיטה החופשית של ברלין, שם השלימה תואר שני. לאחר מכן השלימה דוקטורט במכון מקס פלאנק לפסיכובלשנות באוניברסיטת ראדבאוט בניימכן, שם למדה בין השנים 2000 ל-2005. עבודת הדוקטור שלה נקראה "אי-רהיטות: הפרעות לדיבור ולתנועה". לאחר מכן עשתה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד משנת 2007 עד 2010.
לאחר שהות קצרה נוספת במכון מקס פלאנק, עברה סייפדיניפור בשנת 2010 לבית הספר ללימודי אפריקה והמזרח (SOAS) באוניברסיטת לונדון, שם כיהנה כראש התוכנית לתיעוד שפות נכחדות, אשר מאז 2002 מעניקה מענקים לתיעוד שפות נכחדות, במימון קרן ארקדיה. מאז 2014 מנהלת סייפדיניפור את ארכיון השפות בסכנת הכחדה (ELAR), שעוסק בשימור דיגיטלי של שפות בסכנת הכחדה ומנגיש את האוסף לכל העולם דרך האינטרנט.
בהיותה מומחית בתחום השימוש בשפה, ובמולטימדיה, סייפדיניפור מדריכה מדענים בדרכי איסוף והנגשה של אוספי מולטימדיה של שפות בסכנת הכחדה.
סייפדיניפור מלמדת קורסים בנושא המודוס החזותי של השפה, השימוש בווידאו במחקר שטח על שפות בסכנת הכחדה, פסיכולוגיית שפה, ושימוש בשפה. תחומי המחקר שלה מתמקדים בתיעוד (וידאו ושמע) של שימוש בשפה, פסיכובלשנות, והפקת שפה.
פרסומים > מונוגרפיות

Disfluency: Interrupting speech and gesture. Nijmegen: MPI-Series in Psycholinguistics; 2006. (PhD)
פרסומים > מאמרים

with Dale Barr: The role of fillers in listener attributions for speaker disfluency, in: Language and Cognitive Processes, (25), pp 441–455; 2010.
with Sotaro Kita and Peter Indefrey: How speakers interrupt themselves in managing problems in speaking: Evidence from self-repairs, in: Cognition, (108) 3, pp 837–842; 2008.
with Sotaro Kita: Gestures and speech disfluencies, in: Proceedings of the 27th Conference of the Berkeley Linguistic Society, (BLS) Berkeley, February 2001.; 2003.
with Sotaro Kita: Gesture as an indicator of early error detection in self-monitoring of speech, in: Proceedings of the ISCA (International Speech Communication Association) Tutorial and Research Workshop. DiSS’01:Disfluency in spontaneous speech’ University of Edinburgh, Scotland; 2001.
פרסומים > פרסומים נוספים

with Marianne Gullberg: From gesture in conversation to visible action as utterance. Amsterdam: Benjamins; 2014.
Reasons for Documenting Gestures and Suggestions for How to Go About It. In: Nicholas Thieberger (Hrsg.), The Oxford Handbook of Linguistic Fieldwork. Oxford: Oxford University Press; 2011.
Meta-discursive gestures from Iran: Some uses of the ‘Pistolhand’, in: Cornelia Mueller und Roland Posner (Hrsg.). The Semantics and Pragmatics of Everyday Gestures: Proceedings of the Berlin Conference April 1998. Berlin: Weidler Verlag; 2004.
with Sotaro Kita: Gestures and repairs in speech, in: Christian Cavé, Isabelle Guaïtella und Serge Santi (Hrsg.): Oralité et Gestualité. Interactions et comportements multimodaux dans la communication. Actes du colloque ORAGE 2001. Paris: l'Harmattan, pp 266–279; 2001.
הערות שוליים

↑  Fiona Macdonald (2017-10-13). "The people saving 'lost' words". נבדק ב-2018-06-13.
↑  "MPI Dissertation series — Max Planck Institute for Psycholinguistics". אורכב מ-המקור ב-2018-06-13. נבדק ב-2018-06-16.
↑  "Dr Mandana Seyfeddinipur". SOAS University of London.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007322468205171  GND: 131842250  ISNI: 0000 0001 0897 3518  LCCN: n2014040806  NTA: 294715274  SUDOC: 111086698  VIAF: 47905736   WorldCat (עם VIAF): 47905736
גור עופר

| --- | --- |

 לידה:  23 בספטמבר 1934 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  19 בנובמבר 2022 (בגיל 88) ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  אוניברסיטת הרווארד 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
גור עופר (23 בספטמבר 1934 – 19 בנובמבר 2022) היה כלכלן ישראלי, פרופסור לכלכלה באוניברסיטה העברית. מומחה בתחום כלכלת בריאות וכלכלת ברית המועצות.
ביוגרפיה

גור עופר נולד ב-1934 בירושלים. בשנים 1953–1955 שירת בצה"ל. בשנים 1955–1959 היה חבר קיבוץ האון.
בשנים 1959–1964 למד באוניברסיטה העברית, בה קיבל תואר ראשון בהיסטוריה ובכלכלה ותואר שני בכלכלה. בשנים 1964–1968 עשה דוקטורט בכלכלה באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית. בשנת 1968 מונה למרצה באוניברסיטה העברית, בשנת 1972 מונה למרצה בכיר ובשנת 1977 מונה לפרופסור חבר.
בין תחומי העניין העיקריים שלו נמצאו כלכלת ברית המועצות וכלכלת בריאות. הוא חקר את גלי העלייה לישראל מברית המועצות (לשעבר). בנושאים אלו שיתף פעולה ופרסם מחקרים משותפים עם קרנית פלוג וניצה קלינר קסיר. בתחום הבריאות בולטים מחקריו על שירותי רפואה פרטיים, הקמת בתי חולים ותקצובם ועל חוק הבריאות הממלכתי.
כיהן כראש החוג לכלכלה בירושלים, בשנים 1985–1996. בשנים 1998–1999 עמד בראש האגודה הישראלית לכלכלה. כמו כן עמד בראש הקתדרה על שם מאירהוף. היה ראש המכון הלאומי לחקר מדיניות בריאות ושירותי בריאות.
במהלך השנים היה פרופסור אורח באוניברסיטאות שונות מהמובילות בארצות הברית, ובהן אוניברסיטת נורת'איסטרן, אוניברסיטת הרווארד, MIT. בין השנים 1991–2004 היה יו"ר הוועדה האקדמית של בית הספר החדש לכלכלה במוסקבה, בית ספר שהיה ממייסדיו וממקימיו.
היה שותף בהכנת "תוכנית חזון לירושלים - תוכנית לשיקום ירושלים, בירת ישראל" במכון ירושלים.
היה נשוי עד לפטירתו לפרופסור דליה עופר, אב לארבע בנות.
גור עופר נפטר ב-19 בנובמבר 2022, והובא לקבורה בהר המנוחות.