stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עידו נחושתן
ביוגרפיה > לאחר פרישתו מצה"ל

לאחר פרישתו מצה"ל שימש כיועץ בכיר לחברת Dell EMC וכיועץ אסטרטגי לחברות אלביט מערכות, אלתא מערכות והתעשייה האווירית לישראל. בנוסף, מכהן כחבר בבורד הבינלאומי של מכון ויצמן למדע וכיו"ר לשכת המסחר ישראל-אוסטרליה. ביום 7 בפברואר 2019 מונה לתפקיד יו"ר הדירקטוריון של חברת קנאשור תראפיוטיקס העוסקת בתחום ייצור השמנים של קנאביס רפואי וכיהן בתפקיד זה עד אוקטובר 2021. עד שנת 2023 כיהן גם כיו"ר הוועדה המייעצת של קרן וקסנר בישראל.
במרץ 2022 נכנס נחושתן לתפקיד נשיא בואינג ישראל במקומו של האלוף (במיל') דוד עברי.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לאורנה ואב לשלושה. מתגורר ביבנה.
הערות שוליים

↑  מפקד חיל-האוויר קיבל לגיון הצטיינות אמריקאי, באתר חיל האוויר הישראלי
1 2  החלטה בעניין ו"ע 11412-06-13 בנוגע לקיצור תקופת הצינון, מיום 19 ביוני 2013
↑  אלוף אמיר אשל מונה למפקד חיל האוויר, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט)
1 2  דיווח על מינויו של נחושתן לתפקיד יו"ר חברת קנאשור תראפיוטיקס, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב
↑  צלי גרינברג‏, הקנאביס לא ממריא: עידו נחושתן עוזב את קאנשור, באתר וואלה, 19 באוגוסט 2021
↑  מי אנחנו, באתר קרן וקסנר בישראל
↑  האלוף (מיל') עידו נחושתן ימונה לתפקיד נשיא בואינג ישראל, באתר וואלה, 29 בספטמבר 2021
↑  ניר דבורי, ‏הלוחש על אוזניהם של ראשי הממשלות הולך לנוח בגיל 87, באתר ‏מאקו‏, 17 במרץ 2022
אלוף עידו נחושתן מבקר בבסיס חיל האוויר בחיפה בעת השריפה בכרמל
אורן רוזנשטיין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בספטמבר 1967 (בן 57)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  oren.rosenstein
 
אורן רוזנשטיין (נולד ב-30 בספטמבר 1967) הוא עורך חדשות, עורך דין, מגשר, שדרן ספורט, מנחה טלוויזיה, עיתונאי וסופר ישראלי.
ביוגרפיה

אורן רוזנשטיין נולד בירושלים, למד בתיכון רנה קסין ושירת בגלי צה"ל. בוגר תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית.
בשנת 1992 היה מצוות מנחי רצועת תוכניות הילדים והנוער של הערוץ הראשון. בהמשך הגיש בערוץ הראשון תוכניות, בהן, "זה רק ספורט" ו"זאפ לראשון" (2006) וערך את מהדורת מבט לחדשות (2013).
בשנת 1995 החל רוזנשטיין לערוך חדשות בעיתון ידיעות אחרונות.
בין השנים 2002–2009 גר בארצות הברית ושימש כמנהל פיתוח של עמותות המגזר השלישי.
בשנת 2010 חזר לעבוד כעורך בעיתון ידיעות אחרונות, שם הוא גם כותב טורים וכתבות.
בשנת 2011 יצא לאור ספרו "מזל טוב, אתה בהריון", מדריך לגברים לתקופת ההריון וההורות הטרייה שהפך לרב-מכר.
רוזנשטיין הוא מאמן אישי למציאת זוגיות, ומעביר הרצאות בנושאי מונוגמיה, זוגיות וגירושין במאה ה-21. החל משנת 2017 הוא משחק בנבחרת אמני ישראל בכדורגל.
ביוגרפיה > חיים אישיים

רוזנשטיין גרוש פעמיים ואב לשתי בנות ולשני בנים מנישואיה הקודמים של בת זוגו, המשרתת כקצינה בכירה בצה"ל. מתגורר בשוהם.
I Wish It Could Be Christmas Everyday

"I Wish It Could Be Christmas Everyday" הוא שיר חג מולד שהוקלט על ידי להקת הגלאם רוק הבריטית ויזארד. הוא יצא לראשונה בדצמבר 1973 וכמו ברוב שיריה של ויזארד, נכתב והופק בידי סולן הלהקה רוי ווד (לשעבר חבר בדה מוב וחבר מייסד של תזמורת האור החשמלי). אף על פי הפופולריות החזקה והמתמשכת של השיר, הוא הגיע ללא יותר מהמקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי, מקום אליו הגיע במשך ארבעה שבועות רצופים מדצמבר 1973 עד ינואר 1974.
הצלחה מסחרית

בשנת 1973 הגיע "I Wish It Could Be Christmas Everyday" למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי והשישי במצעד הסינגלים האירי. בשנת 2019 הצליח להגיע בשנית לעשירייה הפותחת במצעד הסינגלים הבריטי, אך לא נכנס למצעד הסינגלים האירי. בשנת 2020 דורג בשני המצעדים, אך בשנה שלאחר מכן הצליח רק בראשון מביניהם.
פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-95 מיליון השמעות.
מיקומי שיא

| שנה | שיר | מיקומי שיא> UK  | מיקומי שיא> IRL |
| --- | --- | --- | --- |
| 1973 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" | 4 | 6 |
| 1981 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (הקלטה מחדש) | 41 | 32 |
| 1984 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" | 86 | – |
| 1984 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 23 | 36 |
| 2007 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 16 | 42 |
| 2008 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 31 | 42 |
| 2009 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 45 | 23 |
| 2010 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 46 | 28 |
| 2011 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 28 | 30 |
| 2012 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 29 | 37 |
| 2013 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 31 | – |
| 2014 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 35 | 68 |
| 2015 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 27 | 49 |
| 2016 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 23 | 60 |
| 2017 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 15 | 29 |
| 2018 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 12 | – |
| 2019 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 10 | – |
| 2020 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 13 | 44 |
| 2021 | "I Wish It Could Be Christmas Everyday" (כניסה מחודשת) | 15 | – |
"–" מציין גרסה שלא דורגה במצעדים או לא הופצה באותה הטריטוריה.
גרסאות כיסוי

במרוצת השנים, הוקלט השיר עשרות פעמים בידי אמנים שונים:
בשנת 2008, הוציאה הזמרת-יוצרת הבריטית שרה ברייטמן את אלבום חג המולד הראשון שלה, A Winter Symphony, במסגרתו הקליטה את "I Wish It Could Be Christmas Everyday".
בשנת 2016, הוציאה הזמרת האוסטרלית קיילי מינוג האלבום, Kylie Christmas: Snow Queen Edition, במסגרתו הקליטה את "I Wish It Could Be Christmas Everyday".
אליפות גרמניה בכדורגל 1905

| --- | --- |
פרס "ויקטוריה המוענק למנצח
 תקופת התחרות:  9 באפריל 1905 – 11 ביוני 1905 (64 ימים)
 מספר משתתפות:  11
 הזוכה:  יוניון 92 ברלין
 מספר משחקים:  8
 מספר שערים:  37 (4.63 בממוצע למשחק)
 → 19041906 ←
אליפות גרמניה בכדורגל 1905 הייתה העונה שלישית של התחרות.
בהתאם לתקנון, המשחקים היו אמורים להתקים במגרש נייטרלי. הדבר גרם לכמה קבוצות בעיות תקציביות ושיבש את לוח זמנים של התחרות.
מנצחת התחרות הייתה יוניון 92 ברלין בפעם הראשונה והיחידה בתולדות המועדון.
ארגון האליפות

כמו בעונה הקודמת מנצח תחרות אזורית או מקומית היה זכאי להשתתף בתחרות הארצית. הוחלט שאלוף של העונה הקודמת יקבל זכות להשתתף בתחרות. לתחרות נרשמו 11 קבוצות ולכן אורגן סיבוב מוקדם.
המשחקים נערכו בשיטת נוק-אאוט (מפגש יחיד בין הקבוצות).
בתחרות השתתפו הקבוצות הבאות:
אלופת אזור וורוצלב - שלזיה ברסלאו
אלופת אזור לוזטיה התחתית - אלמניה קוטבוס
אלופת אזור ברלין - יוניון 92 ברלין
אלופת מרכז גרמניה - דרזדנר
אלופת אזור מגדבורג - מגדבורג ויקטוריה 96
אלופת אזור המבורג -ויקטוריה המבורג
אליפות דוכסות בראונשווייג - איינטרכט בראונשווייג
אלופת אזור הנובר - הנובר 96
אלופת מערב גרמניה - דיסבורגר
אלופת דרום גרמניה - פ.צ. קרלסרוהה
האלופה הקודמת - וו.פ.ב. לייפציג (בסופו של דבר לא השתתפה בגלל בעיות תקציביות)
מהלך התחרות

תחילה נערכו משחקים מוקדמים שמהם עלה לשלב רבע הגמר איינטרכט בראונשווייג.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר  | רבע הגמר  | רבע הגמר  |  |  | חצי הגמר  | חצי הגמר  | חצי הגמר  |  |  | משחק הגמר  | משחק הגמר  | משחק הגמר  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |
|   | מגדבורג | מגדבורג | מגדבורג | מגדבורג | מגדבורג |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  יוניון 92 ברלין | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  איינטרכט בראונשווייג | 1 |   |   | לייפציג | לייפציג | לייפציג | לייפציג | לייפציג |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  יוניון 92 ברלין | 5  |   |  |  |  |  |  |  |
| ברלין | ברלין | ברלין | ברלין |   |   |  |  דרזדנר | 2 |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  דרזדנר | 5 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ויקטוריה המבורג | 3 |   |   |   |   |   |   |   | קלן | קלן | קלן | קלן | קלן |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  יוניון 92 ברלין | 2 |  |  |
|   | המבורג | המבורג | המבורג | המבורג | המבורג |   |   |   |   |   |  |  פ.צ. קרלסרוהה | 0 |  |  |
|   |  |  פ.צ. קרלסרוהה | 1 |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  דיסבורגר | 0 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |  |  פ.צ. קרלסרוהה | {{{RD2-score3}}} |   |  |  |  |  |  |  |
| ברלין | ברלין | ברלין | ברלין |   |   |  |  {{{RD2-team4}}} | {{{RD2-score4}}} |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  {{{RD1-team7}}} | {{{RD1-score7}}} |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  {{{RD1-team8}}} | {{{RD1-score8}}} |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 ביוני 1905 | יוניון 92 ברלין | 2 - 0 | פ.צ. קרלסרוהה | קלן צופים: 3,500 שיפוט: רג'ינלד ווסטנדף |
| 11 ביוני 1905 | אלפרד ואגנזל  10'  פאול הרצוג  50' | (סיקור) |  | קלן צופים: 3,500 שיפוט: רג'ינלד ווסטנדף |
כדורגלנים מצטיינים

מספר כדורגלנים כבשו 4 שערים במהלך התחרות:
פאול הרצוג, יוניון 92 ברלין.
ריינהרד ריכטר, דרזדנר.
הקבוצה המנצחת
איתמר בירן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 במרץ 1998 (בן 26) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  בית ספר יוניברסיטי קולג' 
 ספורט
 ענף ספורט:  סקי אלפיני
 מאמן:  אלכס וינטרוב
 
איתמר בירן (נולד ב-3 במרץ 1998) הוא גולש סקי אלפיני אולימפי ישראלי.
בירן נולד בלונדון ועלה לארץ עם משפחתו בגיל חמישה חודשים. כבר מגיל שלוש הצטרף למשפחתו לחופשות סקי באירופה ומגיל צעיר הוא מייצג את ישראל בתחרויות בינלאומיות. הוא מתחרה במקצי סלאלום, סלאלום ענק, סופר G ובמקצה המשולב. בירן מתאמן כשמונה חודשים בשנה בשווייץ ושאר הזמן מתאמן בארץ בתרגילים שלא דורשים שלג.
ב- 2015 ייצג בירן את ישראל באליפות העולם לבוגרים שנערכה בביבר קריק שבארצות הברית. במקצה הסלאלום הענק סיים במקום ה-62 אך במקצה הסלאלום לא סיים את ההחלקה.
ב-2016 היה חלק ממשלחת ישראל הראשונה לאולימפיאדת נוער חורפית, שמנתה שני ספורטאים, ונשא את דגל ישראל בטקס הפתיחה של אולימפיאדת הנוער לילהאמר. במשחקים עצמם לא דורג במקצי הסלאלום והסלאלום הענק כי לא סיים חלק מהמקצים. בסופר G הגיע למקום 38 ובמקצה המשולב הגיע למקום 23.
ב-2017 השתתף באליפות העולם שנערכה בסנט מוריץ שבשווייץ. הוא לא סיים את מקצה הסלאלום ודורג במקום ה-49 בסלאלום הענק.
בפברואר 2018 השתתף באליפות העולם לנוער שנערכה בדבוס שבשווייץ. הוא לא סיים את מקצה הסללום אולם דורג במקום 44 בתחרות הסללום הענק.
ב-2018 נכלל במשלחת ישראל לאולימפיאדת פיונגצ'אנג, ואף זכה לכבוד לשאת את דגל ישראל בטקס הנעילה.
הערות שוליים

↑  אורן אהרוני, מתחמם, מתחמם, באתר ynet, 9 בינואר 2018
1 2  תוצאות באתר התאחדות הסקי הבינלאומית
↑  אורן אהרוני, לראשונה: ישראל באולימפיאדת החורף לנוער, באתר ynet, 12 בפברואר 2016
| נושאי דגל ישראל בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | סינגפור (2010): נעמי כהן • נאנג'ינג (2014): יואב עומר • בואנוס איירס (2018): אבישג סמברג |  |
| משחקי החורף | לילהאמר (2016): איתמר בירן • לוזאן (2020): ניקיטה קובלנקו • קאנגוואן (2024): מתנדב |  |
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)  |
| --- | --- | --- |
|  החלקה אומנותית | אלכסיי ביצ'נקו • איימי ביוקנן • רוני זילברברג • אדל טנקובה • דניאל סמוכין • פייג' קונרס • יבגני קרסנופולסקי |  |
|  החלקה מהירה במסלול קצר | ולדיסלב ביקנוב |  |
|  מזחלות | אדם אדלמן |  |
|  סקי אלפיני | איתמר בירן |  |
אופיר לוי (כדורסלן)

| --- | --- |

אופיר לוי במדי מכבי ירושלים (2024)
 לידה:  6 בפברואר 1987 (בן 37) ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.90 מטר
 מספר:  6
 קבוצות כשחקן
 2005–2006   2006–2007   2007–2008   2008   2009   2009–2010   2010   2011   2011–2017   2017–2023   2024-הווה:  הפועל ירושלים   בית"ר בנימינה   הפועל לב השרון   עירוני אשקלון   גלבוע גליל   עירוני נס ציונה   אליצור רמלה   מכבי הוד השרון   מכבי מעלה אדומים   בית"ר ירושלים   מכבי ירושלים
אופיר לוי הוא כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי, המאמן ומשחק נכון ל-2024 במכבי ירושלים מליגה ב'.
קריירת כדורסל

לוי החל את דרכו בקבוצות הצעירות של הפועל ירושלים ובנבחרות הצעירות של ישראל. בעונת 2004/2005 נבחר לחמישיית העונה בנוער.
בין 2003 ל-2005 שיחק בקבוצת הנוער של הפועל ירושלים, בה כיכב ואותה הוביל עד לגמר אליפות הנוער ב-2005, שם נפצע וקבוצתו הפסידה למכבי תל אביב של עמרי כספי, גל מקל ויוראי מצלאוי.
בעונת 2005/2006 הצטרף לקבוצת הבוגרים של הפועל ירושלים, בה שיחק במשך עונה אחת. בעונת 2006/2007 שיחק בבית"ר בנימינה מהליגה הלאומית, ובעונת 2007/2008 בהפועל לב השרון, אף היא מהליגה הלאומית. בעונת 2008/2009 שיחק לוי בעירוני אשקלון מליגת העל, ולאחר מכן עבר להפועל גלבוע גליל מליגת העל. בעונת 2009/2010 שיחק בעירוני נס ציונה מהליגה הלאומית ובעונת 2010/2011 שיחק לוי באליצור רמלה מהליגה הלאומית, ובמכבי הוד השרון. מעונת 2011/2012 עבר לקבוצות בליגות הנמוכות יותר, בין השאר מכבי מעלה אדומים עמה עלה מליגה א' לליגה הארצית ואף זכה בגביע האיגוד, ולאחר מכן בית"ר ירושלים שנעה בין ליגה א' לליגה ב' בתקופתו בה.
בעונת 2024/2025 הצטרף לגלגול החדש של מכבי ירושלים שהוקמה מחדש בליגה ב', בה הוא משמש הן כמאמן הקבוצה, והן כקפטן שלה.
לוי משחק בליגת הכדורסל הירושלמית החובבנית, ירושליג, בה שיחק בקבוצה המייצגת את שכונת גילה. ובה הוא מחזיק בשיא הנקודות למשחק נכון ל-2024. ב-2018 זכה בתואר השחקן המצטיין של הליגה.
חיים אישיים

לוי נשוי ואב לשלושה, ומתגורר עם משפחתו בשכונת גילה בירושלים.
הערות שוליים

↑  קדטים: הפסד שני לנבחרת ישראל באליפות אירופה, באתר וואלה, 19 ביולי 2003
↑  פרופיל השחקן באתר פיב"א
↑  נבחרי העונה בליגה לנוער לאורך השנים, באתר ספסל
↑  פרופיל השחקן באתר היורוליג עד 18
1 2 3  אשר קשר, תכירו את ליגת החובבים ששינתה את פני הכדורסל הירושלמי: ה'ירושליג', פורסם באתר Mynet ירושלים בתאריך 27 באוגוסט 2019
↑  חגי סגל, הליגה הלאומית יוצאת לדרך, פורסם באתר מעריב ב-15 באוקטובר 2007
↑  נבו זעירא, ‏הפועל חיפה הורדה לליגה הארצית, באתר ONE‏, 19 באוגוסט 2010
↑  אופיר לוי חוזר ובגדול, פורסם ב-30 ביולי 2024 בפרופיל הפייסבוק של ירושליג
↑  אדווה חולי, בסיומה של דרמה: פסגת זאב היא אלופת השכונות בכדורסל, פורסם ב-18 במרץ 2018 באתר Mynet ירושלים
Deliver Me

"Deliver Me" (בעברית: "הוֹשִׁיעַ אוֹתִי") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, Eden. השיר יצא לאור באוקטובר 1999, על ידי חברות התקליטים איסט וסט רקורדס ואנג'ל רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.
בארצות הברית, הופץ השיר כסינגל כבר בשנת 1998, תוך שיצאה עבורו עטיפה מיוחדת.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי הלנה מארש וג'ון מארש והופק על ידי פרנק פיטרסון, שהפיק את האלבום, Eden. במהלך שנת 1999, יצא השיר מחדש בעקבות רעידת האדמה בג'יג'י שאירעה באותה השנה. אותה הגרסה המחודשת הייתה שיר צדקה שכספיה נתרמו לנפגעי אותו האסון. השיר הוא שיר קלאסי קרוסאובר.
פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-2.2 מיליון השמעות.
גרסאות נוספות

במרוצת השנים, הוקלט השיר מחדש על ידי שלל אמנים שונים ביניהם:
בשנת 1996, הקליטה הלהקה דה בלובד את השיר, כחלק מאלבומה, X.
בשנת 2011, הוציאה המפיקה המוזיקלית אילה בן-טובים (מפיית'לס) את השיר כסינגל, תוך שהוא הוקלט על ידי ג'ון מרטין. (הגרסה הגיעה למקום ה-31 במצעד הסינגלים הבריטי)
בשנת 2003, להקת הרוק הנוצרית דייוויד קראודר בנד הקליטה את השיר, עבור אלבומה, Illuminate.
בתרבות הפופולרית

השיר היה שיר הנושא של הסרט "ארמון של סורגים" משנת 1999, תוך שנכלל בפסקול שלו.
גרסת כיסוי של השיר הושמעה במהלך מסע הפרסום של בירה שטיינלאגר בניו זילנד.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2001)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 31 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | אוקטובר 1999 | תקליטור | איסט וסט • אנג'ל |  |
שומרה (מבנה)

שומרה בוואדי ג'נן ליד כביש 443
דגם של שומרה בכפר התנ"כי ביד השמונה
שומרה בגבעת עדה, שנות ה־40
שומרה בשביל הדסה
שומרה במצפה עודד ביישוב יקיר
שוֹמֵרַה היא מבנה שמירה קדום המשמש להגנה על החלקה החקלאית בעונה בה היא מעובדת, לעיתים קרובות בכרמי ענבים. השומרה היא לרוב בעלת שתי קומות, שהתחתונה מהן בנויה מקירות עבים העשויים מאבני גוויל, ומשמשת לאחסון של הענבים והעליונה הייתה בעצם סוכת-שמירה, ובה הוצב השומר על החלקה ועל התפוקה החקלאית. הודות לקירות העבים בקומה התחתונה (עובי הקיר יכול להגיע אף למטר) הטמפרטורה בחדרי השומרה נמוכה יחסית לחוץ והענבים, שבתנאים רגילים תוססים די מהר, נשמרים טריים. בעונת הבציר היה נהוג לעיתים שהפועלים, או אפילו כל המשפחה תעבור לגור זמנית בשומרה, כדי לחסוך את ההליכה הביתה בבוקר ובערב.
בארץ ניתן לראות שומרות רבות בהרי ירושלים ובאתרים בהם נשארו שרידים של חקלאות עתיקה. ביהודה ושומרון ישנן עדיין שומרות רבות פעילות וניתן לראות בהן שומר או מנעול. רעיון השומרה מוזכר מספר פעמים בספרי הנביאים (למשל ישעיהו ה' ב') מה שמלמד על שייכותה לתרבות באותה תקופה. הרעיון מוזכר גם בברית החדשה (הבשורה על-פי מרקוס י"ב א'). חוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל תיארו בשנות ה-70 של המאה ה-19 את השומרות כ"שריד נוסף לאדריכלות היהודית (הקדומה)", וציינו כי מדובר כמבנים חזקים וגסים שניתן למצוא בסמוך לגתות ולקברים חצובים בסלע.
השם "שומרה" מופיע לראשונה בספרות חז"ל ובשנת 2016 אישרה אותו האקדמיה ללשון העברית כחלופה למילה 'בודקה', ביתן שמירה או מבנה שמירה.
הערות שוליים

↑  Conder and Kitchener, 1881,  SWP III, p. 443
↑  ראו כאן באתר האקדמיה: http://hebrew-academy.org.il/2015/05/31/בודקה-בוטקה/
↑  אתר האקדמיה ללשון: http://hebrew-academy.org.il/2015/05/31/בודקה-בוטקה/
דגם של שומרה במוזיאון ימי התנ"ך בעין כרם
פוקהונטס

ערך זה עוסק באישה האינדיאנית האמיתית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  1596? Werowocomoco, טסנאקומאקה 
 פטירה:  מרץ 1617 (בגיל 21 בערך) גרייבסנד, ממלכת אנגליה 
 מדינה:  טסנאקומאקה, ממלכת אנגליה 
 מקום קבורה:  St George's Church, Gravesend 
 השקפה דתית:  אנגליקניזם 
 בן או בת זוג:  ג'ון רולף (1614–1617)  Kocoum (1610–1613) 
 
דיוקן של פוקהונטס, 1616
פוקהונטס (באנגלית: Pocahontas, נולדה כמאטואקה, ידועה גם כאמוניוט ומאוחר יותר גם כרבקה רולף (באנגלית: Rebecca Rolfe); 1595 –‏21 במרץ 1617) הייתה אינדיאנית שידועה בהקשר ההתיישבות הקולוניאלית בג'יימסטאון שבווירג'יניה. פוקהונטס הייתה בתו של פאּוהאטאן, המנהיג האינדיאני של רשת העמים השבטיים שהתיישבו על חלקה המזרחית של הקהילה בווירג'יניה.
במעשיה היסטורית ידועה נאמר שהיא הצילה את חייו של שבוי אנגלי בשם ג'ון סמית' ב-1607, על ידי הצמדת ראשה לראשו כשאביה עמד להוציאו להורג ולערוף את ראשו.
פוקהונטס נתפסה בידי האנגלים במהלך פעולות האיבה האנגליות-אינדיאניות ב-1613, והוחזקה למטרות כופר. במהלך השבי, היא עברה תהליכי התנצרות ואימצה את השם רבקה. כשההזדמנות לחזור אל אנשיה עלתה, היא בחרה להישאר עם האנגלים.
באפריל 1614, היא נישאה לג'ון רולף האנגלי (האיש שפיתח את ענף הטבק), ובינואר 1615 נולד לזוג בן בשם תומאס רולף. נישואיה של פוקהונטס היו הנישואים הבין-גזעיים הראשונים שתועדו בהיסטוריה הצפון-אמריקאית.
בשנת 1616, משפחת רולף נסעה ללונדון. פוקהונטס הוצגה לחברה האנגלית כדוגמה ל"פרא" מתורבת בתקווה לעודד השקעות בהתיישבות בג'יימסטאון. היא הפכה למפורסמת, היללו אותה באלגנטיות, והזמינו אותה לנשף מסכות בארמון וייטהול. בשנת 1617, משפחת רולף הפליגה לווירג'יניה, אך פוקהונטס מתה בגרייבסנד בנסיבות עלומות. היא נקברה בכנסייה בגרייבסנד, אך מיקומו המדויק של קברה לא ידוע.
מקומות רבים, דרכים ומוצרים בארצות הברית נקראו על שמה של פוקהונטס. שיוו לסיפורה אופי רומנטי לאורך השנים, והיא הפכה לנושא מוכר בתחומי האמנות, הספרות והקולנוע. הצאצאים הידועים של פוקהונטס דרך בנה, תומאס, הם חברי המשפחות הראשונות של וירג'יניה, הגבירות הראשונות של ארצות הברית אדית בולינג וילסון וננסי רייגן, והאסטרונום פרסיוול לוול.
רקע

שנת הלידה של פוקהונטס לא ידועה, אבל היסטוריונים מסוימים מעריכים שהיא נולדה סביב 1595, בהסתמך על כתביו של קפטיין ג'ון סמית'. ב-In A True Relation of Virginia, סמית' מתאר את דמותה של פוקהונטס, שפגש בשנת 1608 כ"ילדה בת 10". במכתב שנכתב ב-1616, הוא מתאר אותה בשנית באותו האופן, אך הפעם היא גדלה במקצת, שכן הוא מתאר אותה כ"ילדה בת 12 או 13 שנים".
פוקהונטס הייתה ביתו של פאּוהאטאן, ששלט בטסנאקומאקה, ברית של כ-30 קבוצות אינדיאניות שבטיות בטיידווטאר, וירג'יניה. אימה, ששמה וקבוצתה המקורית לא ידועים, הייתה אחת מתוך שתים-עשרה נשים שנלקחו בידי פאּוהאטאן; כל אישה נתנה לו ילד אחד, ואז נשלחה בחזרה לכפר ונתמכה כלכלית על ידי השליט (פאּוהאטאן) עד שמצאה בעל אחר. מכאן שמעמדה אמור להיות נמוך. ב-Relation of Virginia, המתיישב הנרי ספלמן, שחי לצידם של הפאּוהאטאנים ושירת כמתורגמן, העיר בדבר הנשים של הצ'יף פאּוהאטאן. לאחר שכל אישה נתנה לפאּוהאטאן ילד אחד, היא לא רק המשיכה להחזיק במעמדה, אלא גם חזרה למקום שממנו הגיעה.
סביר שילדותה של פוקהונטס הייתה שונה משל רוב הבנות בטסנאקומאקה. היא למדה איך לבצע את מה שהיא החשיבה כעבודה נשית, שכללה חקלאות וחיפוש אחר אוכל, עצי הסקה וחומרים צמחיים ששימשו במבנים בעלי גגות קש. בנוסף, סביר שכשגדלה, עזרה לעובדים אחרים במשק הבית של פאּוהאטאן עם הכנות לארוחות גדולות. הגשת סעודות כמו האחת שמוצגת לג'ון סמית' לאחר לכידתו היא מחויבות נורמטיבית מצד המאמאנאטוויק, השליט של משטר הצ'יף בטסנאקומאקה.
רקע > שמות

בעת לידתה של פוקהונטס, היה נפוץ בקרב הילידים האמריקאים להחזיק בכמה שמות פרטיים, להחזיק ביותר משם אחד באותו הזמן, להחזיק בשמות סודיים שרק נבחרים ידעו, ולשנות את השם באירועים חשובים. בהינתנם בזמנים שונים, השמות הביעו משמעויות שונות, ונעשה בהם שימוש בקונטקסטים שונים. בילדותה של פוקהונטס, היא קיבלה שם סודי - מאטואקה, אך מאוחר יותר היא נודעה גם כאמוניוט. את השמות האלו לא ניתן לתרגם.
השם פוקהונטס היה כינוי ילדות שכנראה התייחס לאופיה העליז. לפי המתיישב ויליאם סטרייקי, המשמעות היא "שובבה קטנה". ויליאם סטית', היסטוריון מהמאה ה-18, טען ש"שמה האמיתי, כנראה, היה במקור מאטואקס, אך האינדיאנים החביאו בזהירות מהאנגלים ושינו לפוקהונטס, מתוך פחד מיסטי שאם יחשפו לשמה האמיתי, יוכלו לפגוע בה באופן כלשהו". לפי האנתרופולוגית הלן ס. ראונטרי, פוקהונטס "חשפה (את שמה) לאנגלים רק לאחר שאימצה שם דתי לאחר הטבילה, רבקה".
שמה הנוצרי של פוקהונטס, רבקה, עשוי להיות מחווה סימבולית לרבקה מספר בראשית, שכאימם של יעקב ועשו, הייתה אימן של שתי "אומות", או אנשים נבדלים. פוקהונטס, בתור פאּוהאטאנית שנישאה לגבר אנגלי, אולי ראתה בעצמה אמא של שתי אומות.
רקע > תואר ומעמד

פוקהונטס נחשבת לנסיכה בתרבות הפופולרית. בשנת 1841, ויליאם ווטסון מטריניטי קולג', דבלין, אירלנד, הוציא לאור את "פוקהונטס: נסיכת וירג'יניה, ושירים נוספים", וקרא לפוקהונטס "בת המלך האהובה והיחידה ששרדה". פוקהונטס אכן הייתה מועדפת על אביה, שכינה אותה "תענוג" ו"יקרה" (לפי המתיישב קפטיין ראלף האמור), אבל היא לא הייתה בעמדת ירושה של התארים השלטוניים. במפת וירג'יניה של ג'ון סמית', הוא מסביר את סדר הירושה בקרב הפאּוהאטאנים:
...הממלכה שלו (של פאּוהאטאן) לא נתונה לבניו או ילדיו: אלא קודם לאחיו, מהם יש לו שלושה הנקראים אופיטצ'אפאן, אופצ'אנקאנאו, וקאטאטאו; ולאחר מותם, לאחיותיו. קודם לאחיותיו הגדולות, ואז לשאר: היורשים - זכרים או נקבות - מצד האחות הבכורה; אך לעולם לא ליורשים מצד הגברים.
ג'ון סמית'

פוקהונטס מפורסמת בעיקר בגלל הקשר שלה למתיישב האנגלי ג'ון סמית', שהגיע לווירג'יניה עם למעלה מ-100 מתיישבים אחרים באפריל 1607. לאחר בניית מבצר על חצי-אי ביצתי שצץ לתוך הג'יימס איילנד, האנגלים חוו מפגשים רבים בחודשים שעקבו עם הילידים בטסנאקומאקה, חלקם חברותיים, חלקם עוינים. בדצמבר 1607, בזמן חקירת הנהר צ'יקהומיני, נלכד סמית' בידי קבוצה שהונהגה על ידי אחיו של פאּוהאטאן (או קרוב משפחה אחר), אופצ'אנקאנאו, והובא לבירתו של פאּוהאטאן. ברשמיו מ-1608, סמית' מתאר סעודה גדולה ולאחריה שיחה ארוכה עם פאּוהאטאן. הוא לא מציין את פוקהונטס ביחס ללכידתו; למעשה, לפי רשמיו, הוא לא פוגש את פוקהונטס בפעם הראשונה עד לאחר כמה חודשים. בשנת 1616, עם זאת, סמית' כתב מכתב למלכה אן בציפייה לביקורה של פוקהונטס באנגליה. ברישום החדש הזה, הלכידה שלו הכילה איום למותו: "... ברגע ההוצאה להורג," הוא כתב, "היא (פוקהונטס) הסתכנה בכריתת ראשה על מנת להציל את שלי; ולא רק זאת, אלא הצליחה כל כך לגבור על אביה, שהודרכתי בשלום לג'יימסטאון."
ההיסטוריה המוקדמת קבעה שפוקהונטס התיידדה עם סמית' ועם הקולוניה בג'יימסטאון. פוקהונטס הלכה להתיישבות מדי פעם ושחקה עם הבנים שם משחקים. כשהמתיישבים גוועו ברעב, "פעם בארבעה או חמישה ימים, פוקהונטס עם בני לווייתה הביאה לו (סמית') אספקה כה מרובה שהצילה חיים רבים שהיו נלקחים בלעדיה בגלל חרפת הרעב." כשהמתיישבים הרחיבו את ההתיישבות שלהם, הפאּוהאטאנים חשו שאדמותיהם נמצאות בסכנה, והקונפליקט עלה בשנית.
בשלהי 1609, פציעה מפיצוץ של אבק שרפה הכריחה את סמית' לחזור לאנגליה בשביל טיפול רפואי. האנגלים אמרו לפאּוהאטאנים שסמית' מת. פוקהונטס האמינה לכך והפסיקה לבקר בג'יימסטאון. זמן רב לאחר מכן, היא גילתה שהוא חי באנגליה כשטיילה שם כאשתו של ג'ון רולף.
רשמים היסטוריים לא מעלים שסמית' ופוקהונטס היו מאהבים, או שהיא הייתה בגיל מתאים למערכת יחסים מהסוג. הרומנטיקה מוצגת, באופן מגמתי, בגרסאות בדיוניות של מערכת היחסים שלהם בלבד. כמו למשל בסרט האנימציה של חברת דיסני משנת 1995, פוקהונטס, ובסרט ההמשך מ-2005, פוקהונטס 2: מסע לעולם חדש. הסיפור הרומנטי הראשון נכתב עליהם בתחילת המאה ה-19, והצביע על המשיכה המיתית של הסיפור. גישות רומנטיות באשר לסיפורה של פוקהונטס חזרו בסרטים שנעשו על ידי ארצות הברית.