stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הישרדות: עולמות נפרדים
מתמודדים > הופעות עתידיות

שירין אוסקוי וג'ו אנגלים חזרו להתחרות בעונה שלאחר מכן, "הישרדות: קמבודיה". האלי פורד וסיירה דון תומאס חזרו ב"הישרדות: משני משחק". אנגלים חזר פעם נוספת ב"הישרדות: קצה ההכחדה".
מחוץ ל"הישרדות", אנגלים התחרה בבכורה של "קנדי קראש". תומאס התחרתה ביחד עם שורדת העבר אבי-מריה גומז ("הפיליפינים", "קמבודיה") בפרק ""הישרדות" נגד "האח הגדול"" ב"אפקט הפחד".
הערות שוליים

↑  שגיאת תסריט: היחידה "cite web" אינה קיימת.
↑  שגיאת תסריט: היחידה "cite web" אינה קיימת.
↑  שגיאת תסריט: היחידה "cite web" אינה קיימת.
↑  Ross, Dalton (20 במאי 2015). "'Survivor: Cambodia—Second Chance' cast revealed". EW.com (באנגלית). נבדק ב-2024-06-12. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ross, Dalton (8 בפברואר 2017). "Survivor: Game Changers full cast list and twist revealed". Entertainment Weekly. נבדק ב-17 באפריל 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Ross, Dalton (6 בפברואר 2019). "Survivor's Jeff Probst explains the decision to mix old and new players again". Entertainment Weekly. Meredith Corporation. נבדק ב-17 באפריל 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  שגיאת תסריט: היחידה "cite web" אינה קיימת.
↑  שגיאת תסריט: היחידה "cite web" אינה קיימת.
מליו

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  מתן בר, זיו פז, אילן אטיאס
 תקופת הפעילות:  2018–הווה (כ־7 שנים)
 משרד ראשי:  תל אביב
 ענפי תעשייה:  פינטק
 מוצרים עיקריים:  ביצוע תשלומים בין עסקים
 מנכ"ל:  מתן בר
 עובדים:  כ-600 (פברואר 2025)
  
 www.meliopayments.com
 
מליו בע"מ (באנגלית: Melio) היא חברת פינטק ישראלית, העוסקת בהעברת תשלומים בין עסקים (B2B).
החברה הוקמה בפברואר 2018 על ידי מתן בר (מנכ"ל החברה), זיו פז (מנהל תפעול ראשי, פרש בסוף 2021) ואילן אטיאס (CTO). שירותי החברה, שהושקו במאי 2019, מספקים בארצות הברית שירות של ביצוע תשלומים מעסקים קטנים לספקים שלהם, לקבלני משנה ולנותני שירותים. במקום תשלום בהמחאה, המצריך עבודה ידנית ומועבר באיטיות, מציעה החברה אפליקציה לביצוע התשלום בהעברה בנקאית או תוך חיוב כרטיס האשראי של העסק. לאפליקציה ממשק עם מערכת הנהלת החשבונות QuickBooks (אנ') הנפוצה בעסקים קטנים ובינוניים בארצות הברית. מרבית העברות הכספים נעשות חינם, והחברה גובה עמלה על שירותי פרימיום. מגפת הקורונה בארצות הברית תרמה לצמיחה מואצת של החברה. לחברה מרכז פיתוח בתל אביב ומשרדי מכירות ותמיכה בניו יורק ובדנבר, קולורדו.
עם הקמתה גייסה החברה 4.5 מיליון דולר, ב-2019 גייסה 11 מיליון דולר, במרץ 2020 גייסה 48 מיליון דולר, ובאוגוסט 2020 גייסה 80 מיליון דולר. בינואר 2021 גייסה החברה 110 מיליון דולר לפי שווי חברה של 1.3 מיליארד דולר, ובכך הפכה לחד-קרן. בספטמבר 2021 גייסה החברה 250 מיליון דולר לפי שווי של ארבעה מיליארד דולר אחרי הכסף. הגידול הניכר בשווי החברה נובע מגידול ניכר בהיקף הפעילות שלה.
הערות שוליים

↑  רשימת 12 המשפיעים בפינטק ובאיקומרס בישראל, באתר tech12, ‏2022-01-09
↑  מאיר אורבך, כלכליסט-טקאחרי שלוש שנים בלבד: זיו פז, ממייסדי היוניקורן הישראלי מליו, פורש מהחברה, באתר כלכליסט, 28 בנובמבר 2021
↑  אושרי אלקסלסי, אחרי שגייס 140 מיליון דולר מתחת לרדאר, נחשף הסטארטאפ הישראלי Melio, באתר "גיקטיים", 8 בספטמבר 2020
↑  מאיר אורבך, יוניקורן חדש בתחום התשלומים: מליו גייסה 110 מיליון דולר לפי שווי של 1.3 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 25 בינואר 2021
↑  מאיר אורבך, חברת הפינטק Melio גייסה 250 מיליון דולר לפי שווי של 4 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 14 בספטמבר 2021
אדבר איתך

| --- | --- |
 סינגל בביצוע חוה אלברשטיין
 מתוך האלבום כמו צמח בר
 יצא לאור:  1975
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 אורך:  3:30
 כתיבה:  רחל שפירא
 לחן:  אלונה טוראל
 עיבוד:  מתי כספי
 
מילות השיר "אדבר איתך" בכיכר החטופים במהלך מלחמת חרבות ברזל עם שינוי השורה האחרונה ל"להחזיר אותך"
"אדבר איתך" הוא שיר שאת מילותיו כתבה רחל שפירא, הלחינה אלונה טוראל וביצעה חוה אלברשטיין. השיר עוסק בניסיון לדובב ולקרב גבר אבל המבוצר בשתיקתו.
במקור שימש הלחן של טוראל לשיר שנקרא "על שלושה וארבעה", לפי מילותיה של מירה מאיר. שיר זה הוקלט בתחילת שנות ה-70' בביצוע גילה רונן, שהייתה חברה בצוות הווי צנחנים, בעיבודו של שמעון כהן. לאחר מספר שנים כתבה שפירא את מילות השיר אדבר איתך ללחן של טוראל, והוא פורסם בביצוע חוה אלברשטיין בעיבודו של מתי כספי. השיר נכלל באלבום "כמו צמח בר" שיצא ב-1976 וזכה להצלחה רבה.
פרשנות לשיר

אחת הפרשנויות היא שהשיר עוסק בהלם קרב ובפוסט טראומה מנקודת המבט של בת הזוג של הלום הקרב. ייתכן שהעצב והרגישות בשיר, שיצא זמן קצר אחרי מלחמת יום הכיפורים, שימשו מקור להזדהות ולנחמה. עם זאת, שפירא ציינה כי השיר עוסק בניסיון לשכך כאב של אדם אחר. לדבריה, אכן השיר קושר בציבור להלם קרב אבל הוא נכתב לאדם בשעת משבר עמוק, ומבטא חוסר אונים ומודעות למגבלה לעזור.
השיר יכול גם להתייחס לקשר שנוצר בין מטפל למטופל, כאשר המטפל מנסה להתקרב ולסייע מתוך הכרת מצבו הנפשי של המטופל.
ביצועים נוספים לשיר

שרון חזיז, 2017, בפרויקט עבודה עברית
אפרת גוש, 2013
השיר תורגם לערבית בידי שאדיה חאמד ואכרם עודה, ובוצע בתוכנית "אדבר איתך" של תזמורת המהפכה ב-2024.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1975)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1975)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1975)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (1975)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ה)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ה)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ה)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (תשל"ה)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | הגל הקל | 18 |  |
ניראז' צ'ופרה

ניראז' צ'ופרה (באנגלית: Neeraj Chopra; נולד ב-24 בדצמבר 1997) הוא אתלט הודי, האלוף האולימפי (טוקיו 2020), אלוף העולם (בודפשט 2023), סגן האלוף האולימפי פריז 2024, סגן אלוף העולם (יוג'ין 2022),שיאן הודו ושיאן העולם עד גיל 20 בהטלת כידון.
ביוגרפיה

צ'ופורה נולד בכפר במדינת הריאנה שבצפון הודו. אביו חקלאי ואמו עקרת בית. התאמן במועדון ספורט בפטיאלה שבפנג'אב וב-2015 עבר להתאמן בבנגלור שבקרנאטקה.
צ'ופרה זכה במדליית זהב בהטלת כידון במשחקי דרום-אסיה שנערכו בפברואר 2016 והשווה את שיא הודו של 82.23 מטר. ביולי 2016 זכה במדליית זהב בהטלת כידון באליפות העולם באתלטיקה עד גיל 20 שנערכה בבידגושץ'. הוא קבע בתחרות שיא הודו חדש ושיא עולם עד גיל 20 של 86.48 מטר. הוא היה בכך לאתלט ההודי הראשון המחזיק בשיא עולם. ביולי 2017 זכה במדליית זהב באליפות אסיה באתלטיקה בתוצאה של 85.23 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2017 קבע במוקדמות תוצאה של 82.26 מטר, סיים במקום ה-15 ולא העפיל לגמר.
במשחקי חבר העמים 2018 זכה במדליית זהב בתוצאה של 86.47 מטר. בתחרות ליגת היהלום שהתקיימה בדוחה במאי 2018 שיפר את שיא הודו ל-87.43 מטר. במשחקי אסיה זכה במדליית זהב בשיא הודו חדש של 88.06 מטר.
באולימפיאדת טוקיו זכה במדליית זהב בתוצאה של 87.58 מטר. ביוני 2022 שיפר את שיאו ל-89.94 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2022 זכה במדליית כסף בתוצאה של 88.13 מטר, לאחר אנדרסון פטרס (90.54 מטר).
באליפות העולם באתלטיקה 2023 זכה במדליית זהב בתוצאה של 88.17 מטר.
בפריז 2024 זכה במדליית הכסף בתוצאה של 89.45.
הערות שוליים

1 2 3  World record holder Neeraj Chopra gets Army job, starts supporting farmer father, ‏The Times of India, ‏212 במרץ 2017
↑  Neeraj Chopra Becomes 1st Indian To Set World Record In Athletics, ‏The Times of India, ‏25 ביולי 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1309912777  World Athletics: 14549089  LCCN: n2022243091  VIAF: 3940166237101096380002   WorldCat (עם VIAF): 3940166237101096380002
שיזו קנקורי

| --- | --- |

 לידה:  20 באוגוסט 1891 טמאנה, יפן 
 פטירה:  13 בנובמבר 1983 (בגיל 92) טמאנה, יפן 
 מידע כללי
 מדינה:  יפן 
 השכלה:  Tokyo Higher Normal School  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 משקל:  64 ק"ג 
 גובה:  1.7 מטרים
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה 
 הישגים
 פרסים והוקרה:  מדליית כבוד עם סרט סגול (3 בנובמבר 1955)  מסדר השמש העולה, דרגה רביעית (3 בנובמבר 1964) 
 
שיזו קנקורי בחזרתו מאולימפיאדת 1924
שיזו קנקורי (ביפנית: 金栗 四三; ‏20 באוגוסט 1891 - 13 בנובמבר 1983) היה אצן מרתון יפני ומחלוצי מקצועות השדה והריצה ביפן. ביפן זכה לכינוי "אבי המרתון".
ביוגרפיה

קנקורי הוא יליד טאמנה שבמחוז קוממוטו, למד באוניברסיטת צוקובה. במבחני הכניסה להשתתפות באולימפיאדת סטוקהולם בשנת 1912, קנקורי קבע שיא עולם חדש בריצת מרתון של שעתיים, 32 דקות ו-45 שניות, אם כי מסלול הריצה שלו ארך רק 40 קילומטרים. עקב כך הוא נמנה עם המשלחת היפנית לאולימפיאדה שכללה ספורטאי אחד נוסף בלבד, האצן מישימה יאהיקו.
עם זאת, קנקורי התפרסם בעולם עקב כך שבמהלך השתתפותו בריצת המרתון באולימפיאדת סטוקהולם הוא נעלם. קנקורי עבר מסע מתיש של 18 ימים מיפן לשוודיה, את המסע החל באוניה ומשם המשיך ברכבת הטרנס-סיבירית והזדקק ל-5 ימי מנוחה כדי להתאושש. המירוץ התקיים במחוז סולנטונה בעיר ומזג האוויר היה חם מהרגיל, חום של 25 מעלות צלזיוס שרר ביום התחרות ומעל מחצית מהרצים לקו במכת חום. קנקורי, שהיה מותש מהדרך הארוכה שעשה מיפן ושלא הסתגל לאוכל המקומי, איבד את הכרתו באמצע הריצה וקיבל טיפול ממשפחה של חקלאים. בהיותו נבוך מעצם "כישלונו" הוא חזר בשקט ליפן ולא הודיע על פרישתו מהמירוץ לנציגי האולימפיאדה. הרשויות בשוודיה הכריזו עליו כנעדר במשך 50 שנה בטרם גילו שהוא חזר ליפן ואף השתתף באולימפיאדות אחרות. בשנת 1967, הטלוויזיה השוודית יצרה עמו קשר והציעה לו "לסיים" את ריצת המרתון שלו. הוא חזר לשוודיה והשלים את מסלול המרתון בזמן כולל של 54 שנים, 8 חודשים, 6 ימים, 5 שעות, 32 דקות ו-20.3 שניות. בסיום המסלול אמר: "היה זה מסע ארוך. במהלכו התחתנתי והבאתי לעולם 6 ילדים ו-10 נכדים".
למרות פרישתו מריצת המרתון בסטוקהולם, קנקורי נבחר לייצג את יפן באולימפיאדת 1916 שהייתה אמורה להיערך בברלין אך בוטלה בשל אירועי מלחמת העולם הראשונה. אבל, הוא אכן ייצג את יפן באולימפיאדת 1920 שנערכה באנטוורפן בלגיה, את ריצת המרתון סיים בזמן של שעתיים, 48 דקות ו-45.4 שניות ובמקום ה-16 הכללי. הוא נשלח גם לאולימפיאדת 1924 אבל לא סיים את הריצה. ביפן, ייסד בשנת 1920 ריצת מרתון מיוחדת בה רצים מטוקיו לעיר האקון. משנת 2004 הפרס הראשון בתחרות נקראו על שמו.
הוא נפטר בגיל 92 ב-13 בנובמבר 1983 בעיר הולדתו טאמנה ביפן.
בויאבז

| --- | --- |

בויאבז מסורתי מאזור מרסיי שבצרפת. הדגים מוגשים לצד המרק.
 
 מאכלים
 סוג:  נזיד, מרק דגים, מרק 
 מטבח:  המטבח הצרפתי 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  דג מאכל, דג, עגבנייה, שמן צמחי, שום, קרוטונים, רוי, יין 
 
בויאבז (בצרפתית: Bouillabaisse; הגייה מדויקת: בּוּיָאבֶּעְרס) הוא מרק מסורתי מהמטבח הפרובאנסאלי (מטבח אזור פרובאנס) – תת-מטבח של המטבח הצרפתי. מקורו של המאכל בעיר מרסיי שלחוף הים התיכון. שמו של המאכל במקורו במילה האוקסיטנית "bolhabaissa", המורכבת מהפועל "bolhir", שמשמעו "להרתיח" ו-"abaissar" שמשמעו "לבשל בחום נמוך".
מרק זה מכיל דגים, פירות ים וירקות ומתובל בתבלינים כגון שום, קליפת תפוז, בזיליקום, עלה דפנה, שומר וזעפרן.
נהוג להכין בויאבז משלושה סוגי דגים לפחות, עקרבנון מדובלל (דג מהסוג עקרבנון), קונגר אירופי, ודג המכונה גונארד, אך לעיתים מצטרפים אליהם מינים נוספים של דגים ומאכלי ים.
המרק כולל ירקות כגון: כרישה, בצל הגינה, עגבניות, סלרי ותפוחי אדמה.
נהוג להגיש לצד המרק רוי (rouille) – מיונז העשוי משמן זית, שום, זעפרן ופלפל חריף.
מסורות מקומיות מייחסות את המרק למתיישבים הפיניקים אשר יישבו את מרסיי בשנת 600 לפנה"ס לערך. המתכון המקובל כיום מבוסס על הנוהג של דייגי האזור להשתמש בפירות ים ודגים זולים אשר נדוגו באותו יום לנזיד, כאשר הדייגים העדיפו להשתמש בהם לצריכתם העצמית ואת הדגים היקרים יותר למכור. העגבניות נוספו למרק במאה ה-17. במאה ה-19 החלו להגיש את המרק במסעדות העיר ובמלונות לנופשים שהגיעו אל הריביירה הצרפתית, והחלו להשתמש בציר דגים במקום במים בהכנת המרק, וכן נוסף הזעפרן. פופולריות המרק בקרב הנופשים הביאה להתפשטותו ברחבי צרפת וברחבי העולם.
ראו גם

גמבו
אפקט המייסד

אפקט המייסדים: האוכלוסייה המקורית (משמאל) יכולה להוציא מתוכה מספר אוכלוסיות מייסדים (מימין).
בגנטיקה של אוכלוסיות, אפקט המייסדים או אפקט המייסד או תוצא המייסדים (באנגלית: Founder Effect) היא תאוריה מדעית לפיה קיים אובדן של חלק מהמגוון הגנטי, שמתרחש כאשר מוקמת אוכלוסייה חדשה על ידי מספר קטן מאוד של מייסדים, שמגיעים מאוכלוסייה גדולה יותר. במצב זה, המגוון הגנטי של אוכלוסיית הבת קטן יותר מזה של אוכלוסיית האם, מכיוון שקבוצת המייסדים החדשה אינה מייצגת את אוכלוסיית האם, מבחינה גנטית. אפקט המייסדים הוא מקרה פרטי של סחף גנטי.
תאוריה זו הוגדרה בשנת 1942 על ידי הביולוג האבולוציוני ארנסט מאייר כ"ייסוד אוכלוסייה חדשה על ידי מייסדים בודדים (במקרה זה, יכול להיות גם על ידי נקבה מופרית אחת), כאשר מייסדים אלו נושאים רק חלק קטן מהשוֹנוּת הגנטית של האוכלוסייה ממנה הגיעו".
עקב הפחתת המגוון הגנטי באוכלוסייה, האוכלוסייה החדשה יכולה להיות שונה באופן בולט (גם מבחינה גנוטיפית וגם מבחינה פנוטיפית) מאוכלוסיית האם ממנה היא נגזרת. במקרים קיצוניים, סבורים שאפקט המייסדים יכול להוביל להיווצרות ולהתפתחות של מינים חדשים.
באיור שמוצג, באוכלוסייה המקורית יש מספר כמעט שווה של פרטים כחולים ואדומים. שלוש אוכלוסיות המייסדים הקטנות יותר מראות שאחד הצבעים יכול להפוך לנפוץ יותר (אפקט מייסדים), כתוצאה מדגימה אקראית של האוכלוסייה המקורית. צוואר בקבוק גנטי יכול גם הוא לגרום למעין אפקט מייסדים, למרות שלא ממש מדובר בייסוד אוכלוסייה חדשה אלא בהקטנה דרסטית של האוכלוסייה המקורית.
אפקט המייסדים מתרחש כאשר קבוצה קטנה של מהגרים שאינם מייצגים גנטית את האוכלוסייה שממנה הגיעו, מתיישבים באזור חדש. בנוסף לאפקט המייסדים, האוכלוסייה החדשה היא במקרים רבים אוכלוסייה מאוד קטנה, ולכן רגישה במיוחד לסחף גנטי, רביית שארים מוגברת, ומגוון גנטי נמוך יחסית.
תרחישים עיקריים

אפקט המייסדים מתרחש כאשר אוכלוסייה נוצרת ממספר קטן מאוד של מייסדים. הדבר יכול לקרות בשני תרחישים עיקריים:
המייסדים מתיישבים במקום מרוחק, מבודד, קשה להגעה או בעל תנאי מחיה קשים. כתוצאה, רק מעטים מגיעים למקום ומתיישבים בו, ולעיתים גם לא כולם שורדים. דוגמה לתרחיש כזה שנחקר היטב, הוא אוכלוסיית האי טריסטן דה קונה בדרום האוקיינוס האטלנטי. באי זה ישנם 250 תושבים, ובמחקר התגלה כי רובם צאצאי משפחה סקוטית שהיגרה אל האי בשנת 1817.
מאורע הכחדה פתאומי כמעט מכחיד אוכלוסייה שלמה, אך מספר קטן של פרטים שורד, וממנו האוכלוסייה מתחילה לצמוח מחדש. תרחיש זה מכונה "צוואר בקבוק גנטי" (אנ'), והוא בעצם מקרה קיצוני של סחף גנטי. האוכלוסייה ששרדה יכולה להיות בעלת שכיחות אללים שונה מהאוכלוסייה המקורית, והיא נתונה להשפעות של תהליכים אקראיים שדומים לתהליכי אפקט המייסדים.
השלכות

לאפקט המייסדים שתי השלכות עיקריות:
אובדן אללים – בעת יצירת האוכלוסייה החדשה יש סיכוי שאחד מהאללים שהרכיבו את האוכלוסייה המקורית, יתפספס ולא יגיע לאוכלוסייה החדשה, או יגיע אך במקרה לא יעבור לדור הבא. לאובדן האלל השפעה על ביטוי האללים באוכלוסייה החדשה. למשל, אם בגן מסוים נשאה האוכלוסייה שני אללים Aa, ולאוכלוסייה החדשה יש באותו גן את האללים aa, משמע האלל A נאבד ביצירת האוכלוסייה החדשה.
עלייה בתפוצתם של אללים נדירים – שכיחויות הגנים באוכלוסיית הבת עשויות להיות שונות משכיחויות הגנים באוכלוסיית האם. בדרך כלל, במצב זה, אוכלוסיות חדשות שנוצרות והופכות לאוכלוסיות מבודדות, הן בעלות שכיחויות גבוהות במיוחד של אללים נדירים, משום שבאוכלוסיית המייסדים היה מספר לא פרופורציונלי של אללים נדירים. דוגמה טובה לכך היא שכיחות מחלת הנטינגטון בדרום אפריקה.
מוטציית המייסדים

מוטציית המייסדים היא מוטציה גנטית שמופיעה ב-DNA של פרט אחד או יותר מבין המייסדים של אוכלוסייה נפרדת וחדשה. המוטציה נוצרת משינוי ברצף ה-DNA ויכולה לעבור מדור לדור. היא יכולה לבוא לידי ביטוי בכל יצור חי שמייסד אוכלוסייה ומעביר את המוטציה שלו לצאצאיו, כגון: בני אדם, עיזים ואף נגיפים.
מוטציית המייסדים נוצרת במיקום מסוים בתוך רצף ארוך של DNA; למעשה, היא נוצרת בנקודה מסוימת בתוך כרומוזום שלם. כאשר הכרומוזום עובר מהורה לצאצא, חלקים ממנו מוחלפים, בגלל שחלוף גנטי. כתוצאה מהחלפות כאלה שמצטברות במהלך הדורות, אורכו של המקטע המשותף לכל מי שנושא את המוטציה הולך ומתקצר. ההתקצרות הזאת מאפשרת למדענים להעריך את גיל המוטציה.
אפקט מייסדים סדרתי

אפקט מייסדים סדרתי מתרחש כאשר אוכלוסיות מהגרות למרחקים ארוכים. הגירה למרחקים ארוכים כוללת לרוב תקופות של תזוזה מהירה שלאחריהן תקופות של התיישבות. האוכלוסייה בכל הגירה נושאת רק חלק מהמגוון הגנטי שהגיע מההגירות הקודמות. כתוצאה, ההתבדלות הגנטית נוטה לגדול בהתאם למרחק הגאוגרפי.
אפקט מייסדים בגידולי שדה

ניתן לראות את השפעתו של אפקט המייסדים גם בגידולי שדה לזרעים, כמו דגנים וקטניות. מקורם של גידולים אלה הוא ככל הנראה במספר מוגבל של מוטציות ששינו את צורת פיזור הזרעים שלהם בהשוואה לאוכלוסיות לא מתורבתות. בשונה מצמחי הבר, שהשיבולים או התרמילים שלהם מתפרקים או נפתחים בקלות ומפזרים את הזרעים – תכונה שמקשה על הקציר – בגידולים המתורבתים השיבולים והתרמילים נשארים שלמים, והזרעים לא מתפזרים. תכונה זו יכולה להיגרם על ידי גן אחד או מספר קטן של גנים. חלק מגידולי השדה לזרעים נגזרו ממספר מוגבל של הכלאות בין מינים שונים שלאחריהן הכפלה של הכרומוזומים (כלומר, הם אַלּוֹפּוֹלִיפְּלוֹאִידִיִּים). כתוצאה מכך נוצר אפקט מייסדים שמתבטא במגוון גנטי מצומצם מאוד באוכלוסייה המתורבתת בהשוואה לאוכלוסיית הבר שממנה היא נוצרה. אפקט המייסדים שהתחולל במהלך התפתחותם של גידולי שדה מצביע על הערך ועל פוטנציאל ההשבחה שטמון במגוון הגנטי שנשאר אצל קרוביהם צמחי הבר.
אפקט המייסדים בשפה

המונח "אפקט המייסדים" בתחום הבלשנות הושאל מתחום הביולוגיה. כאשר מתייחסים להשפעת אפקט המייסדים בביולוגיה, ניתן לראות לדוגמה כי המגוון הגנטי והפנוטיפי של בני האדם קטן ככל שמתרחקים מאזור אפריקה, שמשם יצא האדם המודרני. במקרה זה, יש אפקט מייסדים סדרתי – צווארי בקבוק רצופים של האוכלוסייה, שמפחיתים את הגיוון. בשנת 2011, הציג מאמר בכתב העת Science תוצאות של רגרסיה ליניארית על מדגם של 504 שפות, המראה מתאם הפוך בין מספר הפונמות בשפה ומרחק מוצאה של השפה ממערב אפריקה, בדומה לאפקט המייסדים הסדרתי. במאמר נטען שתוצאה זו מצביעה על מנגנונים מקבילים המעצבים את השונות הגנטית והשפתית של אוכלוסיות, ותומכת בטענה שמקור כל השפות האנושיות הוא באפריקה. מאמרים שפורסמו בתגובה טענו כי התוצאה היא ארטיפקט סטטיסטי והצביעו על בעיות מתודולוגיות של המחקר.
הערות שוליים

↑  תּוֹצָא הַמְּיַסְּדִים במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3 4 5  Mark Ridley, Evolution, Blackwell
↑  Bioinformatics Glossary, ‏2009-03-25
↑  Colorectal Cancer Research Definitions, ‏2009-07-24
↑  Ramachandran, S.; Deshpande, O.; Roseman, C. C.; Rosenberg, N. A.; Feldman, M. W.; Cavalli-Sforza, L. L, "Support from the relationship of genetic and geographic distance in human populations for a serial founder effect originating in Africa", Proceedings of the National Academy of Sciences
↑  Degiorgio, M.; Jakobsson, M.; Rosenberg, N. A, "Explaining worldwide patterns of human genetic variation using a coalescent-based serial founder model of migration outward from Africa", Proceedings of the National Academy of Sciences.
↑  G. Ladizinsky, Founder Effect in crop - plant evolution, Economic Botany
↑  G. Ladizinsky, Founder effect in crop-plant, ‏April 1985
↑  Quentin D. Atkinson, Phonemic diversity supports a serial founder effect model of language expansion from Africa, Science (New York, N.Y.) 332, 2011-04-15, עמ' 346–349 doi: 10.1126/science.1199295
↑  T. Florian Jaeger, Daniel Pontillo, Peter Graff, Comment on "Phonemic diversity supports a serial founder effect model of language expansion from Africa", Science (New York, N.Y.) 335, 2012-03-02, עמ' 1042; author reply 1042 doi: 10.1126/science.1215107
↑  Chuan-Chao Wang, Qi-Liang Ding, Huan Tao, Hui Li, Comment on "Phonemic diversity supports a serial founder effect model of language expansion from Africa", Science (New York, N.Y.) 335, 2012-02-10, עמ' 657; author reply 657 doi: 10.1126/science.1207846
↑  Michael Cysouw, Dan Dediu, Steven Moran, Comment on "Phonemic diversity supports a serial founder effect model of language expansion from Africa", Science (New York, N.Y.) 335, 2012-02-10, עמ' 657; author reply 657 doi: 10.1126/science.1208841
↑  Rory Van Tuyl, Asya Pereltsvaig, Comment on "Phonemic diversity supports a serial founder effect model of language expansion from Africa", Science (New York, N.Y.) 335, 2012-02-10, עמ' 657; author reply 657 doi: 10.1126/science.1209176
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 040832678
יגאל בריטמן

| --- | --- |
יגאל ברייטמן  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  11 ביוני 1945 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  1 באוגוסט 2013 (בגיל 68) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 
יגאל בריטמן (Brightman;‏ 11 ביוני 1945 - 1 באוגוסט 2013) היה רואה חשבון ישראלי, יושב ראש ומנהל עסקים ראשי של חברת רואי החשבון Deloitte בריטמן אלמגור זהר.
ביוגרפיה

בריטמן נולד ב-1945 בתל אביב לאב פקיד בעיריית תל אביב ולאם עקרת בית. היה בוגר תיכון עירוני ד' בתל אביב, ולאחר מכן שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים. בעל תואר ראשון בחשבונאות וכלכלה מאוניברסיטת תל אביב.
ב-1972, בגיל 27, ייסד את משרד רואי החשבון "יגאל בריטמן ושות'". באמצע שנות ה-80 קיבל המשרד עבודה על תיק של חברה אמריקנית שפתחה נציגות בישראל, שרואי החשבון שלה היו רשת רואי החשבון "טוש", כך יצר לראשונה יגאל בריטמן קשרים עם הרשת העולמית. באותה עת ייצג את משרד קסירר את "טוש" בישראל, אך הרשת החליטה אחר כך לחלק את הנציגות בין המשרדים. בהמשך פירמת "טוש" התמזגה עם "דלויט", ואחרי המיזוג החליטה שמשרד בריטמן ייצג אותה בישראל. בדצמבר 1993 התכנסה מועצת המנהלים של דלויט-טוש בהונג-קונג ואישרה את הפיכת המשרד מנציג בישראל לחבר ברשת העולמית, החל מאפריל 1994.
באוקטובר 1997, נעשה מיזוג משרדו של בריטמן עם משרד "פרידמן שפירא גולדשטיין ושות'", שיצרו את משרד "בריטמן בר לבב פרידמן ושות'". ב-1 בינואר 1999 התמזג המשרד עם משרד אלמגור, ושמו שונה ל"בריטמן אלמגור ושות'", בעקבות מיזוג זה הפכה הפירמה למשרד ראיית החשבון והייעוץ הגדול ביותר בישראל, עם 630 עובדים, ומחזור הכנסות שנתי של כ-40 מיליון דולר בשנה. בתקופת גאות ההיי-טק בסוף שנות ה-90 ותחילת המאה ה-21 משרד בריטמן-אלמגור הפך חלק חשוב מחטיבת ההיי-טק העולמית של דלויט. המשרד אף פתח נציגויות בארצות הברית, ויגאל בריטמן כיהן בתפקידי מפתח ברשת העולמית, כחבר בדירקטוריון העולמי במשך שמונה שנים וכשותף מנהל ויו"ר מגזר הטכנולוגיה, המדיה והתקשורת בפירמה העולמית במשך תשע שנים. במרץ 2008, נערך מיזוג נוסף עם משרד "זהר את זהר", המשרד הממוזג מנה יותר מ-1,000 עובדים והיה זה השני בגודלו בישראל.
לצד הקריירה המקצועית שלו עסק בריטמן בפעילות ציבורית רחבה: הוא כיהן כיו"ר הפורום הישראלי, כחבר בחבר הנאמנים של מוזיאון תל אביב לאמנות, כיו"ר ועדת ביקורת וכיו"ר מועדון החברות במוזיאון. ב-2002 קיבל תואר עמית כבוד של המוזיאון בגין תרומתו הרבה לפעילותו. כמו כן, היה חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, חבר בוועדה המייעצת של בית הספר למנהל עסקים ע"ש ליאון רקנאטי באוניברסיטת תל אביב, יו"ר הוועד המנהל והמועצה הציבורית של יד יצחק בן-צבי ודירקטור בפורום הישראלי.
בריטמן החזיק ברישיון טיס במשך למעלה מ-20 שנים, ונהג להטיס בעצמו את מטוסו הפרטי לעיתים קרובות. ב-1 באוגוסט 2013 יצא עם מטוסו מלווה בשניים מחבריו משדה התעופה הרצליה. בתאונה שאירעה סמוך לשדה התעופה אילת המטוס התרסק, בריטמן נהרג ושני חבריו שהיו עמו נפצעו. בריטמן, שהיה בן 68 במותו, הותיר אחריו אישה, קלוד בריטמן, ושלושה ילדים, שבעה נכדים. התגורר בתל אביב ובקיסריה. בין הנוכחים בהלווייתו היו ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, ראש עיריית חיפה יונה יהב, אנשי העסקים יצחק תשובה, שאול אלוביץ, אילן בן דב וגד זאבי.
הערות שוליים

↑  יסמין גואטה, רו"ח יגאל בריטמן נהרג אתמול בתאונת המטוס הקל ליד אילת, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2013
1 2  מירב אנקורי, ‏"אני לא צמחוני ולא מלטף פינות אז יש מי שיראו בי אדם בוטה", באתר גלובס, 4 בינואר 2007
↑  איתמר לוין, ‏משרדי רו"ח ברייטמן ופרידמן-שפירא יתמזגו למשרד השלישי בגודלו בארץ, באתר גלובס, 27 באוקטובר 1997
↑  מאת איתמר לוין, ‏מיזוג בין רו"ח ברייטמן ואלמגור למשרד מס' 1; דורון יתמזג בקסלמן - ויהפכו למשרד מס' 3, באתר גלובס, 26 בנובמבר 1998
↑  איי אונליין, דלויט טוש בריטמן אלמגור תפתח 4 נציגויות הייטק בארה'ב, באתר TheMarker‏, 11 בספטמבר 2000
↑  שני אלירז, רו"ח יגאל בריטמן מונה למנהל העולמי של תחום ההיי-טק ב-Touche & Deloitte, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2000
↑  יסמין גואטה הילה רז, "גדולתו של יגאל בריטמן היתה בכך שהוא הכין אותנו כדי שנמשיך בלעדיו", באתר TheMarker‏, 4 באוגוסט 2013
↑  אתי אפללו, יגאל בריטמן: "אנחנו לא רוצים להיות הכי גדולים, אלא הכי טובים", באתר הארץ, 30 במרץ 2008
↑  איתי בלומנטל, יגאל ברייטמן, מבכירי רואי החשבון בישראל, נהרג בהתרסקות: "היה לו חיידק של טיסה", באתר ynet, 2 באוגוסט 2013
↑  אתר חדשות ערוץ 2, ‏מכריו של יגאל ברייטמן המומים: "תכנן לפרוש ולהמשיך בחייו", באתר גלובס, 2 באוגוסט 2013
↑  יסמין גואטה, רו"ח ברייטמן הובא למנוחות: "עשית הכל בגדול", באתר TheMarker‏, 4 באוגוסט 2013
צל עץ תמר ואור ירח

| --- | --- |
 סינגל
 יצא לאור:  1945
 שפה:  עברית
 כתיבה:  אפרים וינשטיין
 לחן:  ד"ר חיים קוברין
 
מחבר השיר, אפרים וינשטיין, בסוף שנת 1943
צל עץ תמר ואור ירח (המוכר גם בשם צל עץ תמר) הוא פזמון ישראלי הנחשב כאחת מהקלאסיקות של המוזיקה המזרחית, אף על פי שלא נכתב ככזה. מילות השיר נכתבו על ידי המשורר והשחקן אפרים וַיְנשטיין, והולחנו על ידי גיסו, חיים קוֹבְּרִין. הביצוע הידוע ביותר של השיר הוא של הזמר זוהר ארגוב.
מסיבה לא ידועה, במהלך השנים אבדו שמות המחברים המקוריים של השיר ונכתבו קרדיטים שונים לזהות המחברים; תהליך זה הסתיים בשנת 2014 בעזרת אקו"ם על ידי תהליך בוררות שבו נפסק כי ויינשטיין וקוברין הם מחברי השיר ובעלי הזכויות עליו. השיר הפך לריקוד עם פופולרי בכוריאוגרפיה של בני לוי.