מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל
מידע כוזב על המתקפה בתוך ישראל > שמועת הכזב על "בגידה מבפנים"

בישראל הופצו מספר תאוריות קשר לפיה טבח שבעה באוקטובר נתמך על ידי בגידה מבפנים. תאוריית קונספירציה זו מדגימה את הזליגה של שמועות וואטסאפ (ללא מקור ברור) לטוויטר (עם מקורות ברורים) ומשם לערוצי חדשות. על פי אחת הקונספירציות, חיל האוויר לא מנע את מתקפת הפתע באופן מכוון. נטען אף שארגון הטרור חמאס קיבל סיוע מתוך צה"ל. אחת השמועות שהיו בווטסאפ, טענה כי נעצר קצין מודיעין בכיר ש"מכר אותנו". כנרת בראשי אירחה בטוויטר פאנל שבו אחת המשתמשות הזכירה אנשים אחרים, שטענו כי המתקפה הייתה חייבת סיוע מבפנים. ציוצים רבים דומים הופצו על ידי פעילי ליכוד ברשת טוויטר. פעיל רשת שהתארח באולפן ערוץ 14 טען כי שר הביטחון, יואב גלנט, ביצע "שואה" באמצעות "יחידות שבהן הוא שולט". ידיעות אלה הודהדו על ידי ידוענים, עיתונאים ומשפיעני רשת כמו מגישת החדשות ברדיו גלי ישראל, יעל צין, פרשן הספורט מאור בוזגלו, המוזיקאי מתי כספי, הבדרנים גיא הוכמן ולינור סביניק ואחרים.
תאוריית החולצות התכולות – על פי אחת מתאוריות הקשר, גורמים מתוך כוחות הביטחון של ישראל, סייעו למתקפת החמאס על פי סיכום מראש בין בכירים ישראלים לבכירים בחמאס. בסרטונים שהופצו ברשתות חברתיות בימים שלאחר 7 באוקטובר, סומנו אנשים שלבשו חולצות בצבע טורקיז, כאשר על פי תאוריית הקונספירציה תפקידם היה לסייע לחמאס ולוודא שהארגון עומד בסיכום שנקבע עימו בטרם המתקפה. במסגרת זו נטען כי אחד הבוגדים היה השוטר אלון ברד, שנכח במסיבת הטבע סמוך לרעים במסגרת תפקידו. תאוריית קשר זו, שהתפשטה במהירות ברחבי הרשתות החברתיות, הוכרזה מאוחר יותר על ידי משטרת ישראל כשקרית (פרסום כזב). התיאוריה הופצה ברשת X על ידי פרופיל בשם 'אמת' (emetpub@) מאחוריו עמד ישראלי בשם אריה חלאטניק.
על רקע השמועות, החלו עיתונאים, פוליטיקאים ומשפיעי רשת, להזהיר את עוקביהם ברשתות החברתיות מפני הפצת פייק ניוז ומפני קיטוב חברתי שהוא גורם. ביניהם חברי הכנסת אלמוג כהן ושמחה רוטמן, והעיתונאים אראל סג"ל, אריאל שנבל, עקיבא נוביק ואטילה שומפלבי.
חלק מתאוריות הקשר הללו הופצו על ידי סוכנים זרים איראנים המפיצים תעמולה בקבוצות וואטסאפ ישראליות. כלל הרשתות החברתיות ואפליקציות המסרים משמשות כר פורה לקיטוב ולהסתה, שאפיינו את השיח בישראל עוד בשנה שקדמה למלחמה. עם זאת, מומחים שונים מזהים כי בשבועות שלאחר פרוץ המלחמה מתנהל קמפיין הסתה ודיסאינפורמציה נוסף, שמאחוריו עומדים גורמים עוינים זרים, ומטרתו להעמיק את הקיטוב ולפגוע בחברה הישראלית מבפנים, תוך ניצול המצב הרגיש. לטענת חוקרים שעוסקים בניטור תכנים ברשת, מדובר בקמפיין איראני, הממוקד בהסתה נגד גורמים כמו אחים לנשק, ראשי המחאה נגד הרפורמה המשפטית, ראש הממשלה לשעבר אהוד ברק, החברה הערבית בישראל ואלוף (מיל') יאיר גולן. מטרתו, ככל הנראה, היא להבעיר את השטח באמצעות זריעת כאוס, הפצת שקרים והסתה כלפי ערבים, העמקת הפילוג בין מחנות פוליטיים וערעור היציבות השלטונית בישראל. מגמות כאלה עלולות ליצור מצב – כמו בעת מבצע שומר חומות – שבו אלימות פנים-ישראלית השתוללה ברחובות. אחד מהערוצים, שנפתח על ידי גורמים איראניים במטרה לזרוע מידע כוזב בישראל, נקרא "מבזקי אריה יהודה". לצד ערוץ טלגרם, הוקמו גם קבוצות וואטסאפ ופייסבוק בשם דומה, והסוכנים האיראנים מפיצים בהן הסתה נגד כוחות הביטחון ערביי ישראל ותוכן שמזוהה עם מפלגת עוצמה יהודית ופעיליה. הערוץ הזה הוא אחד מתוך כמה שאושרו על ידי השב"כ והמשטרה כאיראניים.
במהלך החודשים שלאחר המלחמה, ערכו החוקרים נמרוד ניר, אסא שפירא ונמרוד זלדין סקרים על תפיסות הציבור בישראל. הם מצאו שכ-30% מאמינים במידה רבה בתאוריית הקונספירציה שהייתה מעורבות של גורמים ישראלים שידעו מראש או אפשרו את מתקפת חמאס. 20% נוספים מאמינים בתאוריית קונספירציה זו במידה בינונית.
תאוריית קונספירציה זו התבססה על התהייה "איך יכול להיות שהחמאס ידע כל כך הרבה." בדיעבד נמצא שחמאס אסף במשך זמן ממושך מידע רב דרך רשתות חברתיות של חיילים. הדבר אומת גם על ידי המשטרה.
שקמה ברסלר הגישה תביעת דיבה נגד אישה שטענה שהיא "ידעה ובישלה הכל" וכביכול שיתפה פעולה עם חמאס.
במקרה אחר, בתוכנית "עובדה" הוצגו פרסומים לפיהם איש משטרת ישראל אלון ברד, שנהרג במהלך הטבח בפסטיבל נובה, שיתף פעולה כביכול עם חמאס. מפיץ הפרסומים נתבע על ידי אלמנת השוטר, והשניים הגיעו להסדר מחוץ לכותלי בית המשפט.
ב-24 בינואר 2024 הפיצה חברת הכנסת טלי גוטליב תאוריית קונספירציה לפיה בעלה של שקמה ברסלר שוחח עם יחיא סנוואר כמה ימים לפני טבח שבעה באוקטובר, ושראש "המוסד", דדי ברנע, קיבל התרעה על כך מה-CIA. ברנע אמר בתגובה שגוטליב מפיצה שקרים ואליו הצטרפה גם תגובה רשמית ממשרד ראש הממשלה. ראש השב"כ רונן בר טען שדבריה של גוטליב הם פגיעה בביטחון המדינה באמצעות חשיפת פרטים חסויים על אנשי השב"כ, עבירה שדינה שלוש שנות מאסר לפי חוק שירות הביטחון הכללי. בעקבות זאת, ב-1 בפברואר 2024 תבעה שקמה ברסלר את חברת הכנסת טלי גוטליב ופעילים אחרים (ביניהם מני אסייג וסמדר הילה שמואלי) בסך 2.6 מיליון ש"ח בגין לשון הרע.