stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קתדרלת אלכסנדר נבסקי (סופיה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  קתדרלה, מוזיאון, אטרקציה תיירותית 
 על שם:  אלכסנדר נבסקי 
 כתובת:  סופיה 
 מיקום:  Oborishte District 
 מדינה:  בולגריה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1882
 תאריך פתיחה רשמי:  1882 
 חומרי בנייה:  לבנה 
 אדריכל:  אלכסנדר פומרנצב 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות נאו-ביזנטית 
 מידות
 אורך:  73.5 מ' 
 רוחב:  52.2 מ' 
 גובה:  53 מ' 
 שטח:  3,170 מ"ר 
 
 קואורדינטות:  42°41′45″N 23°19′59″E﻿ / ﻿42.695838888889°N 23.332969444444°E﻿ / 42.695838888889; 23.332969444444
 www.cathedral.bg
  (למפת סופיה מוגדלת) מחוז סופיה פרניק קיוסטנדילקתדרלת אלכסנדר נבסקי(למפת סופיה רגילה) מחוז סופיה פרניק קיוסטנדילקתדרלת אלכסנדר נבסקי
 
קתדרלת אלכסנדר נבסקי (בבולגרית: Храм-паметник: Cвети Александър Невски) היא קתדרלה בסופיה שבבולגריה. הקתדרלה נבנתה בסגנון אדריכלי נאו-ביזנטי ונקראת על שמו של אלכסנדר נבסקי.
בניית הקתדרלה החלה ב-1882 והסתיימה ב-1912. גובהה המרבי הוא 53 מטרים וגובה כיפתה 48 מטרים. הכנסייה הוקמה להנצחת חיילי צבא האימפריה הרוסית שנהרגו במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) אשר בעקבותיה הוקמה נסיכות בולגריה לאחר כ-500 שנות שלטון עות'מאני. הקתדרלה היא המרכז הדתי של הכנסייה האורתודוקסית הבולגרית.
ב-1943 נערכה בקתדרלה הלווייתו של בוריס השלישי, מלך בולגריה.
סיפור סינדרלה: היה היה שיר

| --- | --- |

 בימוי:  דיימון סנטוסטפנו
 הופק בידי:  כריס פוס, מיצ'ל ג'ונסון 
 תסריט:  אריק פטרסון 
 עריכה:  טוני לומברדו 
 שחקנים ראשיים:  לוסי הייל פרדי סטרומה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  6 בספטמבר 2011
 משך הקרנה:  שעה ו-28 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט נעורים, סרט קומדיה, סרט רומנטי, סרט מוזיקלי 
 מקום התרחשות:  קרוליינה הצפונית 
 סרט קודם:  עוד סיפור סינדרלה
 סרט הבא:  סיפור סינדרלה: אם הנעל מתאימה
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיפור סינדרלה: היה היה שיר (ידוע גם כ"סיפור סינדרלה 3" וכ"סיפור סינדרלה: עד עצם השיר הזה") הוא קומדיה רומנטית משנת 2011, המבוסס על הדמויות של לי דנלאפ. הסרט בוים על ידי דיימון סנטוסטפנו ונכתב על ידי לוסי הייל, פרדי סטרומה, מיסי פייל, ומייגן פארק. הסרט יצא לאור ב-DVD ישיר והופץ על ידי האחים וורנר. הקרנת הבכורה התקיימה ב-6 בספטמבר 2011. הועלה על ידי חברת הטלוויזיה ABC Family ב-22 בינואר 2012. זהו סרט המשך לסרט הנושאי מ-2004 סיפור סינדרלה עם הילרי דאף ועוד סיפור סינדרלה בכיכובה של סלינה גומז מ-2008, עם אותו הקונספט של דיסני.
שחקנים

לוסי הייל כקייטי גיבס, דמות הסינדרלה בסיפור.(לא כפי שנכתב בתקציר לסרט בעברית 'לוסי דוונפורט')
פרדי סטרומה כלוק מורגן, דמות הנסיך בסיפור.
מיסי פייל כגייל ואן רבנסוויי, דמות האמא החורגת בסיפור.
מייגן פארקס כבברלי "בוו" ואן רבנסוויי, דמות האחות החורגת בסיפור.
ג'סלין וונלים כאנג'לה, החברה הטובה ביותר והיחידה של קייטי מאז שאבא ואמא שלה מתו, ודמות הפייה הטובה בסיפור.
מאט לינץ כוויקטור ואן רבנסוויי, דמות האח החורג בסיפור (האחות החורגת השנייה).
מנו נריין כטוני (רבי) גופטה - הגורו של גייל.
טיטוס מאקין ג'וניור כמיקי או מלי, דמות הדוכסית הסיפור.
דיקרן טוליין כגיא מורגן, דמות המלך בסיפור.
אונירה טרס כבחורה המשוגעת, המעריצה האובססיבית של לוק מורגן.
פסקול

הפסקול נכתב על ידי רוק מאפיה ושוחרר על ידי האחים וורנר רקורדס, הוא הגיע למקום #112 בבילבורד 200 ב-27 בדצמבר 2011.
הוא גם הגיע למספר 7 בתרשים הפסקול של בילבורד.
| --- | --- |
 רשימת שירים: "Run This Town" לוסי הייל (Lucy Hale))  "Bless Myself" לוסי הייל (Lucy Hale)  "Make You Believe" לוסי הייל (Lucy Hale)  "Knockin" פרדי סטרומה (Freddie Stroma)  "Extra Ordinary" לוסי הייל (Lucy Hale)  "Oh Mere Dilruba" מאנו נאראיאן (Manu Narayan)  "Possibilities" פרדי סטרומה (Freddie Stroma)  "Twisted Serenade" "ביג פיין טיקט" (Big Pain Ticket)  "Knockin" "אורל מג'וריטי" (Oral Majority)  "Crazy Girl" "ה-קורייטס" (The Co-Writes):  רשימת שירים שלא מופיעים בפסקול: "Not My Color, Not My Size" ג'יימס רנלד (James Renald)  "I Aint Gonna Leap" מיסי פייל (Missi Pyle)  "She's Terrible" לוסי הייל (Lucy Hale)  "Out Here" "אורל מג'וריטי" (Oral Majority)  "Party All Night" פביו לגרדה (Fabio Legarda)  "I Love the Way You Love Me" קרייזי גירל (Crazy Girl)  "Ramon's Jam" "מנו נרויין" (Manu Narayan)  "Caribbean Girl" פביו לגרדה (Fabio Legarda)  "Make You Believe" מיסי פייל (Missi Pyle)
ראו גם

סיפור סינדרלה
עוד סיפור סינדרלה
הערות שוליים

↑  X. It’s what’s happening, X (formerly Twitter) (באנגלית)
↑  "ABC Family - A Cinderella Story: Once Upon A Song - A Cinderella Story: Once Upon A Song". Abcfamily.go.com. נבדק ב-2012-01-19.
קריש דם

קריש דם מוגדר בתור גוש מוצק הנוצר בדרך-כלל על מנת למנוע איבוד דם, במקרה שבו כלי דם נפגע ודם מתחיל לזרום החוצה. לשם כך מופעל מנגנון קרישת דם המייצר גושים מוצקים הנקראים קרישי דם, העשויים מתאי דם אדומים, מטסיות דם ומסיבים של החלבון פיברין.
קריש דם מסוכן: קריש דם שניתק מדופן הווריד או העורק ונודד עם זרם הדם לריאות יוצר תסחיף ריאתי, ואם הוא מגיע למוח הוא גורם לשבץ מוחי. הן תסחיף ריאתי והן שבץ מוחי עלולים להיות קטלניים. ככל שהתסחיף גדול יותר וככל שכלי הדם שנסתם גדול יותר - הנזק רב יותר.
גורמים ומנגנון היווצרות

באופן מסורתי, גורמי הסיכון לקריש דם בוורידים עמוקים הם הטריאדה על שם וירכו (Virchow's triad): סטזיס (חוסר ניידות למשך זמן ממושך - למשל בטיסה ארוכה); פגיעה בכלי הדם (למשל בעקבות שבר או ניתוח להחלפת מפרק ירך או ברך); וקרישיות יתר (תסמונת משפחתית הגורמת להיוצרות לא תקינה של קרישי דם). בין התנאים המגבירים את הסיכון להתפתחות קריש דם ניתן למנות פרפור פרוזדורים (סוג של הפרעת קצב), החלפת מסתם לב, התקף לב שאירע לאחרונה (מכונה גם אוטם שריר לב), או ליקויים גנטיים בתפקודי קרישת הדם. כל אלה מפעילים מנגנוני קרישה המייצרים בתורם קרישי דם בוורידים עמוקים או בעורקים, המהווים בסופו של דבר סכנת חיים.
מנגנון קרישת הדם מבוסס על הפעלת גורמי קרישה שונים. ברוב המקרים טסיות הדם הן הגורם הראשון בשרשרת, המאתחל את תהליך קרישת הדם: בכלי דם רגילים, מופרש החלבון vWF (פקטור פון וילברנד) לאזור בין האנדותל לדופן החיצוני של כלי הדם, אזור המופרד מזרם הדם התקין. כאשר כלי דם נפגע, נחשף ה-vWF לדם ומגייס נוגדנים, קולגן וגורמי קרישה נוספים. טסיות הדם הנחשפות לקולגן נצמדות אליו, ועוברות תהליך שפעול: באמצעות vWF, מתקיימת תגובה כימית עם חלבונים בשטח הטסית המביאה לעלייה ביכולת ההצמדות של פיברינוגן באזור. תאי הדם (טסית דם) מגיעים לאזור הפגוע ויוצרים מעין רשת, אשר קולטת ומאגדת בתוכה חלבונים ייעודיים, סידן, תאי דם אדומים, טסיות דם וסיבים של החלבון פיברין. אלו מתגבשים במהירות ויוצרים קריש. הקריש הזה מהווה פקק שסותם את החור ובכך מפסיק את הדימום.
סכנה, שכיחות והשלכות

קריש דם גורם לשני סיכונים עיקריים - שבץ מוחי ופקקת ורידים עמוקים. שבץ מוחי נגרם בגלל קריש דם שחוסם עורק המוביל דם למוח. הקריש יכול להיווצר באזור החסימה או להגיע לאזור ממקום אחר בגוף (אז הוא מכונה תסחיף, כי הוא נסחף בזרם הדם). פקקת ורידים עמוקה היא מחלה שבה נוצר קריש דם, על פי רוב בוורידי הרגליים, אך לעיתים גם בוורידי הזרועות. הקריש עלול להיסחף עם זרם הדם אל הריאות ולגרום לתסחיף ריאתי המתבטא בכאבים בחזה, בקוצר נשימה, בדופק מהיר ובמקרים חמורים אף במוות.
בארצות הברית קרישי דם הוכרזו כבר ב-2008 כאיום על בריאות הציבור כאשר שר הבריאות האמריקאי (Surgeon General) הוציא מסמך קריאה לפעולה (Call For Action) ובו הנחיות למערכת הבריאות בדבר התגייסות למניעת היווצרות קרישי דם מסוכנים באוכלוסייה. נתוני רשם הבריאות האמריקאי מראים כי אדם אחד מאלף ייפגע מקריש דם הגורם לפקקת ורידים או תסחיף, ושיעור הנפגעים עולה בגילאי 45 ומעלה עד ל-5–6 מקרים מכל 1000 בגיל 80 ומעלה.האיגוד ההמטולוגי האמריקאי מעריך כי בכל שנה מיליון אמריקאים נפגעים מקריש דם בווריד או עורק, וכי 100,000 מתוכם מתים כתוצאה מכך.
לפי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) 10-30 אחוזים מהנפגעים מקריש דם בווריד עמוק ימותו עד חודש לאחר האבחון כתוצאה מהשלכות פגיעתו במערכת הדם או באיבר חיוני. מחצית מהשורדים יסבלו מנכות ומוגבלות ומתוכם, כשליש יעברו מקרה נוסף של היווצרות קריש דם בתוך עשר שנים מהפגיעה הראשונה.
מניעת היווצרות קריש דם באנשים שבסיכון

על מנת למנוע היווצרות קריש דם, ובמידת הצורך לטפל בקריש דם על ידי פירוקו והמסתו, הטיפול הסטנדרטי הוא מתן נוגדי קרישה. אלו קבוצה רחבה של תרופות שנקראות לעיתים "מדללי דם", אשר השימושים העיקריים וההתוויות של תרופות נוגדות קרישה הם: למניעת שבץ מוחי באנשים שאובחנו עם פרפור עליות; לטיפול בפקקת ורידים עמוקים ובתסחיף ריאתי; למניעת הישנות פקקת ורידים עמוקים ותסחיף ריאתי בחולים בוגרים; למניעת פקקת ורידים עמוקים ותסחיף ריאתי (Deep Vain Thrombosis - DVT) בחולים לאחר ניתוח אלקטיבי להחלפת פרק ירך או ברך. לא בכל נוגדי הקרישה ניתן לטפל בכל ההתוויות הללו.
לפי הקווים המנחים (Guidelines) של האיגוד הקרדיולוגי האירופי מספטמבר 2016, נוגדי קרישה מהדור החדש (קסרלטו, פראדקסה ואליקויסט) יהיו הסטנדרט הטיפולי למניעת שבץ בחולי פרפור פרוזדורים. לפי הודעת האיגוד הקרדיולוגי האירופי: "מאחר שנוגדי הקרישה החדשים הראו בניסויים קליניים שהם יעילים לפחות כמו קומדין במניעת שבץ; ובנוסף, מציגים יתרון עקבי בבטיחות התרופה והפחתה במספר הדימומים התוך-מוחיים (זה הסיבוך שממנו חוששים יותר מכל - בטיפול בנוגדי קרישה), נוגדי הקרישה החדשים צריכים להיות בחירת הטיפול העדיפה (broadly preferred) על פני קומדין, ברוב המוחלט של המקרים".
בכינוס השנתי של האיגוד הקרדיולוגי האירופי (ספטמבר 2016) הוצגו נתונים ולפיהם ניתן למנוע 90% ממקרי השבץ המוחי, אולם שיעור גבוה של מטופלים מקבל מינון נמוך מכפי הנדרש לפי נתוניהם הרפואיים. נתוני המחקר הצביעו על כך שמתן תרופות נוגדות קרישה במינון נמוך מהרצוי, מעלה את הסיכון לשבץ בקרב המטופלים.
מניעת היווצרות קריש דם באנשים שבסיכון > נוגדי קרישה

קסרלטו (ריברוקסבאן): נוגד קרישה הניתן במינון יומי קבוע. קסרלטו היא התרופה היחידה מבין נוגדי הקרישה החדשים הניתנת פעם אחת ביום בהתוויה של מניעת שבץ מוחי בחולים עם פרפור עליות, ויש לה התוויות הרבות ביותר בקבוצה זו. היא כלולה בסל התרופות לפי קריטריונים רפואיים.
דביגטראן (Dabigatran etexilate): תרופה נוגדת קרישה, הראשונה מבין תרופות נוגדות קרישה מדור חדש.
קלקסן - התרופה פועלת על ידי עיכוב של פקטור X וכן שפעול של אנטי-תרומבין, ולרוב ניתנת בזריקה תת-עורית.
פונדפרינוקס (Fondaparinux) היא תרופה הפועלת על עיכוב פקטור X, והיא בעלת זמן מחצית חיים ארוך יחסית לעומת קלקסן.
קומדין (Warfarin) היא תרופה ותיקה יחסית. מנגנון הפעולה הוא בדרך של עיכוב פקטורי הקרישה התלויים בפעילותו של ויטמין K (פקטורי הקרישה II, VII, IX, X, וכן החלבונים C ו-S).
מניעת היווצרות קריש דם באנשים שבסיכון > נוגדי טסיות

אספירין :
למניעת אירועי לב וכלי דם: אספירין פועל על ידי עיכוב בלתי הפיך של האנזים (COX)-1, המהווה אנזים מפתח ביצור של תרומבוקסן A2. אספירין ניתן למניעה שניוניות של אירועים קרדיו-וסקולריים אצל חולים הסובלים ממחלות עורקים קורונריות, מחלות עורקים פריפריות ומחלות צרברו-ווסקולריות. אספירין מביא להפחתה של 25% בסיכון למוות לבבי, אוטם לבבי, או שבץ, והוא ניתן גם כמניעה ראשונית אצל אנשים עם גורמי סיכון לפתח אוטם לבבי- כלומר, כאלו שהסיכון השנתי שלהם לאוטם לבבי הוא מעל 1%. הסיכון לדימום גדול יחסית הוא 1%-3% בשנה בשימוש באספירין. בנוסף, אצל 0.3% מהחולים תועדה אלרגיה לאספירין ובמקרים אלו אין להשתמש באספירין.
למניעת פקקת ורידים תסחיפית: אספירין ניתן ברוב המקרים כטיפול לטווח ארוך במטרה למנוע פקקת ורידים תסחיפית (VTE). חידוש שהוצג בכתב העת New England Journal of Medicine מציב אלטרנטיבה לאספירין: מחקר בשם EINSTEIN CHOICE בדק את היעילות של נוגד הקרישה קסרלטו (ריברוקסבאן) מול אספירין בהפחתת הסיכון לאירוע חוזר של פקקת ורידים תסחיפית. תוצאות המחקר הראו כי מתן קסרלטו למטופלים הפחיתה את הסיכון לאירוע חוזר של פקקת ורידים תסחיפית ב-66% בקבוצת המטופלים בקסרלטו לעומת קבוצת המטופלים באספירין. תוצאות מחקר EINSTEIN CHOICE התפרסמו ב-New England Journal of Medicine והוצגו במושב המרכזי בכנס האיגוד הקרדיולוגי האמריקאי (ACC). המחקר כלל 3,396 חולים והתקיים במעל 200 מרכזים רפואיים ב-31 מדינות בעולם, ביניהן ישראל. 11 מרכזים רפואיים השתתפו במחקר בישראל, בתוכם רמב"ם, איכילוב, בילינסון.
פלביקס (clopidogrel) ותרופות אחרות ממשפחת Thienopyridines: תרופות אלו פועלות על הרצפטור P2Y12- רצפטור ל-ADP המשמש לצורך גיוס טסיות למקום הפגוע על גבי כלי הדם. מלבד פלביקס, תרופות אחרות הפועלות במנגנון זה הן ticlopidine, ו-prasugrel (הנחשבת תרופה פוטנטית יותר מבחינת תחילת השפעה ואפקט ההשפעה, אם כי במחיר של עליה בסיכון לדימום, על כן אינה מומלצת לחולים מבוגרים למשל). מנות גבוהות ("מנות העמסה") ניתנות כאשר יש צורך במניעת הצטברות אקוטית של טסיות - כגון במצב של צנתור הכולל תומכן. תופעות הלוואי העיקריות הן תופעות המטולוגיות, כגון ירידה בספירת תאי הדם הלבנים או הטסיות, אולם הן נדירות יחסית. אחד מהמאפיינים שיש לשקול בשימוש בפלביקס הוא עמידות לטיפול, שכן נמצא כי אצל חלק מן המטופלים, כתוצאה מפולימורפיזם גנטי (ביחידה CYP2C19 בעיקר) מציגים תנגודת או עמידות מסוימת לטיפול בפלביקס, המתבטאת בשיעור גבוה יותר של אירועים לבביים.
היווצרות קריש דם - פרוגנוזה

היווצרות קריש דם עלולה לגרום לתוצאה אחת מבין ארבע התוצאות הבאות: התפשטות, תסחוף, המסה או ארגון ותיעול מחדש.
התפשטות של פקיק מתרחשת לכיוון הלב. פירוש הדבר הוא, שההתפשטות מתבצעת קדימה בוורידים או אחורה בעורקים.
תסחוף מתרחש כשפקיק משתחרר מדופן כלי הדם והופך לנייד. תסחיף ורידי (הנובע לרוב מפקקת ורידים עמוקים בגפיים התחתונים) ינוע דרך מחזור הדם המערכתי, יגיע לצד הימני של הלב ויזרום דרך עורק הריאה תוך יצירת תסחיף ריאתי. מנגד, פקקת עורקית הנובעת מיתר לחץ דם או מטרשת עורקים עלולה להפוך לניידת והתסחיפים הנובעים ממנה עלולים לחסום כל עורק או עורקיק בכיוון הזרימה מאתר היווצרות הפקיק. המשמעות היא שבץ מוחי, אוטם שריר הלב או פגיעה בכל איבר אחר.
המסה מתרחשת כשמנגנוני המסת הפיברין מפרקים את הפקיק ומחדשים את זרימת הדם אל כלי הדם. ניתן לסייע לכך על ידי מתן תרופות (לדוגמה, לאחר חסימה של עורק כלילי). תגובה מיטבית לתרופות ממיסות פיברין מתקבלת תוך מספר שעות, לפני התפתחות מלאה של רשת הפיברין של הפקיק.
ארגון ותיעול מחדש כרוכים בגדילה פנימית של תאי שריר חלק, פיברובלסטים ואנדותל לתוך הפקיק העשיר בפיברין. אם התיעול מחדש נמשך, הוא מספק ערוצים בגודל נימי דרך הפקיק ומאפשר המשך של זרימת הדם דרך הפקיק כולו. אולם, ייתכן כי זרימת הדם המחודשת לא תספיק לצרכים המטבוליים של הרקמה במורד הזרימה.
תרופות לפירוק קרישי דם

תרופות פיברינוליטיות ניתנות במטרה לפרק קריש דם אשר יכול להיווצר בכלי הדם הקורונריים, במוח, בתסחיף ריאתי וכדומה. פירוק קריש הדם מביא לחידוש הזרימה לרקמה, כאשר פירוק הקריש יכול להיעשות על ידי מתן התרופה באופן סיסטמי (תוך ורידי) או מתן התרופה באמצעות צנתר לאזור בו נמצא הקריש. התרופות הקיימות בקבוצה זו פועלות על ידי הפיכת פלסמינוגן לפלסמין, המפרק את רשת הפיברין וכתוצאה מכך את קריש הדם עצמו. התרופות השייכות לקבוצה הזו הן סטרפטוקינאז, anistreplase, urokinase, TPA (הידוע גם כ-alteplaseאו activase), tenecteplase ו-reteplase. מלבד ההשפעה שיש לתרופות אלו על פלסמינוגן ופלסמין, הן עלולות להביא לפירוק של מרכיבי קרישה נוספים ומצב זה עלול להביא לעליה בסיכון לדמם. התרופה העיקרית מבין תרופות אלו היא שם התרופה היא alteplase, recombinant, והיא שייכת לקבוצות [DRUG CLASSES]: ה-TPA- tissue plasminogen activator ו-THROMBOLYTIC ENZYM מקור-LIPPINCOTT'S ,2014 NURSIN DRUG - הניתנת כיום במצבים של אוטם לבבי או שבץ תוך ורידית ובהינתן כי החולה הגיע לבית החולים במסגרת הזמנים המאפשרת את מתן התרופה היות שמתן התרופה לאחר השהיה ממושכת מגבירה את הסכנה לדימום חמור על פני התועלת שבפירוק הקריש.
ראו גם

מחלות של מערכת הדם
נוגדי קרישה
קרישת דם
פקקת ורידים
הערות שוליים

1 2  ד"ר שמואל גבעון, "קרישי דם", אתר "שירותי בריאות כללית"
↑  Virchow's triad
↑  "אירוע מוחי", אתר "שירותי בריאות כללית"
↑  Acting Surgeon General Issues 'Call to Action to Prevent Deep Vein Thrombosis and Pulmonary Embolism'
↑  Epidemiology and Risk Factors for Venous Thrombosis
↑  For Patients - Blood Clots
↑  Blood Clots - Data and Statistics
↑  Atrial Fibrillation 2016 (Management of)
↑  Effectiveness And Safety Of Reduced Dose Non-Vitamin K Antagonist Oral Anticoagulants In Patients Without Severe Renal Impairment ,Value in Health Volume 19, Issue 3, May 2016, Pages A2
↑  קריטריונים להכללה בסל התרופות, אתר משרד הבריאות
↑  Rivaroxaban or Aspirin for Extended Treatment of VTE
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7606612-5 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אנימציה של היווצרות תסחיף
הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR

ערך זה עוסק בגאזט של אנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מפה של הרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה שפורסמה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית. הסקר מפרסם מעת לעת עדכונים למפה זו בהתבסס על הגאזט האנטארקטי המשווה של SCAR
מפה של האי ליווינגסטון המבוססת על המידע של הגאזט האנטארקטי המשווה של SCAR
הגאזט האנטארקטי המשווה או הגאזט האנטארקטי המורכב (באנגלית: Composite Gazetteer of Antarctica; בראשי תיבות: CGA) של הוועדה המדעית לחקר אנטארקטיקה (באנגלית: Scientific Committee on Antarctic Research; בראשי תיבות: SCAR) הוא הגזטיר הבינלאומי הסמכותי ביותר, המכיל את כל שמות האתרים האנטארקטיים שפורסמו בגאזטים הלאומיים השונים, בתוספת מידע בסיסי על שמות אלה ועל התכונות הגאוגרפיות הרלוונטיות. הגאזט כולל גם את האתרים המופיעים בהמפה הבתימטרית של הארגון ההידרוגרפי הבינלאומי (IHO) לכל האתרים התת-מימיים המצויים דרומית לקו הרוחב הדרומי 60°.
העבודה על הגאזט החלה בשנת 1992 ונמשכה 27 שנים.
נכון לשנת 2019, הגאזט כולל 37,893 שמות גאוגרפיים עבור 19,803 אתרים (כאשר למספר אתרים שני שמות או יותר), בהתבסס על הגאזטים האנטארקטיים הלאומיים של:
| מדינה | מספר שמות אתרים שנלקחו מהגאזט של מדינה זו | הגוף הנותן שמות לאתרים במדינה זו |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 13,192 | הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים המייעצת לוועדת השמות הגאוגרפיים של ארצות הברית |
| הממלכה המאוחדת | 5,040 | הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה |
| רוסיה | 4,808 | הוועדה הבין-משרדית הרוסית לשמות גאוגרפיים |
| ניו זילנד | 2,597 | ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד |
| אוסטרליה | 2,551 | ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה  (Australian Antarctic Division Place Names Committee) |
| ארגנטינה | 2,545 | Instituto Geográfico Nacional, Servicio de Hidrografía Naval |
| צ'ילה | 1,866 | שני גופים:   המכון ההידרוגרפי והאוקיינוגרפי של צי צ'ילה  (Instituto Hidrográfíco y Oceanográfico de la Armada de Chile (בקיצור: SHOA);  וכן ועדת השמות הגאוגרפיים הצבאית  Instituto Geográfico Militar (בקיצור: IGM) |
| נורווגיה | 1,706 | ועדת השמות האנטארקטיים של נורווגיה, של מכון הקטבים הנורווגי |
| בולגריה | 1,450 | נציבות השמות האנטארקטיים (Antarctic Place-names Commission) |
| גרמניה | 393 | הוועדה הקבועה לשמות גאוגרפיים  (Ständiger Ausschuß für Geographische Namen) |
| פולין | 365 | הוועדה לחקר הקוטב של האקדמיה הפולנית למדעים |
| סין | 359 | ועדת שמות מקומות סיניים |
| יפן | 345 | ועדת השמות האנטארקטיים של יפן |
| צרפת | 223 | ועדת השמות של הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת במכון הגאוגרפי הלאומי  (Commission de Toponymie des TAAF) |
| הארגון ההידרוגרפי הבינלאומי | 182 |  |
| בלגיה | 117 |  |
| איטליה | 53 | ועדת שמות גאוגרפיים אנטארקטיים  (Comitato per i nomi geografici antartici) |
| ספרד | 35 |  |
| דרום קוריאה | 27 |  |
| הודו | 21 |  |
| אקוודור | 9 |  |
| אורוגוואי | 5 | המכון האנטארקטי של אורוגוואי   (Instituto Antártico Uruguayoׂ) |
| דרום אפריקה | 2 |  |
| קנדה | 2 | מועצת השמות הגאוגרפיים של קנדה  (Geographical Names Board of Canada) |
הערות שוליים

1 2 3 4  ההיסטוריה של הגאזט
↑  מספר האתרים שנלקחו מהגאזטים של כל מדינה ומדינה
↑  רשויות מדינתיות שונות המורשות על ידי אותה המדינה לתת שמות לאתרים באנטארקטיקה
רון ארד

ערך זה עוסק בנווט הישראלי הנעדר רון ארד. אם התכוונתם למעצב הישראלי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1958 מגדיאל, ישראל 
 נעדר:  5 במאי 1988 (בגיל 30)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  בית הספר לטיסה 
 בת זוג:  תמי ארד
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1976 – שנות ה-90
 דרגה:    סגן אלוף
 תפקידים בשירות
 נווט קרב במטוס פנטום בטייסת 69
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל    המערכה ברצועת הביטחון
 
רון ארד (נולד ב-5 במאי 1958) היה נווט קרב בחיל האוויר הישראלי, שנפל בשבי ארגון "אמל" בלבנון ב-16 באוקטובר 1986 ונחשב כנעדר לאחר שאבדו עקבותיו ב-5 מאי 1988.
בשנת 2016 הגיש אמ"ן דו"ח שהעריך שארד נפטר בשנים הראשונות שלאחר היעדרותו, אם כי לא כל גורמי המודיעין קיבלו את ההערכות האלו ועל פי הערכות אחרות נפטר בשלב מאוחר יותר.
בין המסקנות האחרונות בעניין ארד, הן השערה כי במהלך מאי 1988, ארד בעצמו הצליח לברוח משוביו, אך כנראה נהרג במהלך הבריחה, ושרידיו עשויים להימצא ברדיוס של בין קילומטרים לעשרות קילומטרים מהמקום בו הוחזק בין ה-16 באוקטובר 1986, ועד כנראה במהלך הלילה בין 4 עד 5 במאי 1988 (כלומר בלבנון או בסוריה באזור הקרוב ללבנון). ההערכה האחרונה גם באה על כך שהתברר שצה"ל ערך מבצע צבאי בין 4 ל-5 במאי 1988 במרחק של קילומטרים בודדים מהמקום שבו הוחזק בשבי רון ארד, מבלי שצה"ל ידע שהוא מוחזק באזור.
ביוגרפיה > נעוריו ותחילת דרכו

רון ארד נולד לדב ארד (1930–1972) ובתיה לבית דסקל (1934–2002), ילידי רומניה. גדל במגדיאל (כיום שכונה בהוד השרון), ולמד בפנימייה הצבאית לפיקוד שליד גימנסיה הרצליה בתל אביב. ארד השלים את קורס הטיס כנווט קרב בשנת 1979 (קורס מספר 87), ושירת כנווט מטוס פנטום. במהלך שירותו זכה ל"רישום לזכות" ממפקד חיל האוויר דוד עברי, לאחר שבמהלך טיסת לילה בפנטום בינואר 1980, לקח את השליטה על המטוס לאחר שהטייס לקה בוורטיגו. ב-1982, בגיל 24, נשא לאישה את תמי ארד (תמר גלעד) ובשנת 1985 נולדה בתם יובל. באוקטובר 1986 היה סטודנט להנדסה כימית בטכניון שבחיפה.
ביוגרפיה > נפילתו בשבי

במסגרת שירות בטייסת 69 ("טייסת הפטישים"), ב-16 באוקטובר 1986, טס ארד כנווט מטוס פנטום במסגרת מבצע "בית אבא 12", לגיחת תקיפת מטרות מחבלים באזור צידון שבלבנון. תקלה טכנית במרעום אחת הפצצות גרמה לפיצוץ התחמושת בקרבת המטוס. שני אנשי הצוות נטשו, ביוזמת ארד. הטייס ישי אבירם חולץ על ידי מסוק קוברה, והנווט ארד נפל בשבי ארגון "אמל" השיעי. בעת נפילתו בשבי היה בתקופת לימודים בה שירת בטייסת כהצבת חירום (הצ"ח), בדרגת סרן.
שוביו העבירו שלושה מכתבים שכתב ארד ותמונה אחת, אך הצלב האדום הבינלאומי לא הורשה לבקרו, ומספטמבר 1987 הקשר עמו נותק. ניסיונות להגיע לעסקה לשחרורו נכשלו, ובשנת 1988 הוא ככל הנראה הועבר מידיו של בכיר אמל, מוסטפא דיראני, לאיראן או לארגון שיעי אחר. עקבותיו של ארד נעלמו לחלוטין במאי 1988. עמיר רפפורט פרסם בשנת 2008 כי קיימת אפשרות סבירה שרון ארד נרצח על ידי שוביו בליל 3 במאי 1988, במהלך מבצע חוק וסדר של סיירת צנחנים נגד חזבאללה בכפר מיידון, ואולי אחד משוביו של ארד החליטו לקבור אותו בקרבת מקום בכמה שיותר אמצעי הסוואה (בקרבת אזור א-נבי שית), או שנהרג כאשר ניסה להימלט.
זיכרון והנצחה

מ-1996 מתקיימת בהוד השרון צעדה שבה משתתפים אלפי אנשים. באותו היום מתקיים יריד גדול בפארק ארבע העונות בעיר.
מדי שנה חיל האוויר מציין את היעדרו של רון ארד במטס מיוחד של שלושה מטוסים הנמצאים במבנה חסר של רביעיית מטוסים, סמל לנווט הנעדר.
הפזמונאי אהוד מנור כתב את השיר "לא מפקירים חבר". את השיר הלחין חנן יובל, ובפזמון השיר מציינים את שמו: "אנחנו, רון, לא מפקירים חבר".
שיר נוסף, מפורסם יותר, שנכתב בידי אהוד מנור, הולחן ובוצע על ידי בועז שרעבי, הוא "כשתבוא". השיר מתאר את שובו של רון ארד הביתה. גם כאן מופיע שמו בפזמון השיר: "ואז נשיר ברון, נשיר ברון".
הכרזה "רון ארד – לחופש נולד" הופצה במאות אלפי עותקים ונתלתה על רבבות בתים בישראל.
שבט "ארד", שבט צופים בהרצליה, קרוי על שמו.
בשנת 2014 הוקם בישראל שבט של הצופים היהודים בצרפת ע״ש רון ארד. שבט זה היחיד בתנועה הנמצא בישראל.
קריית החינוך על שם רון ארד – בית ספר על-יסודי שש-שנתי ברחובות.
בשנת 2007 יצא לאור הספר ה-38 בסדרת הספרים "מנהרת-הזמן" מאת גלילה רון־פדר-עמית, "תעלומת הנווט השבוי", העוסק בסיפורו של ארד.
ב-13 ביוני 2022 התקיים טקס הפתיחה לפארק רון ארד בשכונת רמות יצחק בעיר נשר. על אבן הנצחה בפארק נכתב "מחכים לך בבית".
בית חינוך רון – בית חינוך אנתרופוסופי על שם רון ארד בפתח תקווה.
כביש 4313 נקרא גם דרך רון ארד
לקריאה נוספת

רן אדליסט ואילן כפיר, רון ארד – התעלומה, הוצאת ידיעות ספרים, 2000
ישראל פרלוב, רון ארד - מבצעי המוסד לאיתורו, ידיעות ספרים, 2024