stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלמונית גדולה
פנולוגיה של הצמח והפרח

הפריחה במין זה מקדימה תמיד את מועד הצצת העלווה ואינה תלויה במועדי הגשם או ברטיבות הקרקע. נראה שהפריחה מושפעת מתקופת יובש שבה שוהים הבצלים, וכן מירידת הטמפרטורה, מה שהופך את מועד הפריחה לתלוי ברום. תחילת הפריחה בהרים הגבוהים בתחילת אוקטובר (הר מירון ברום 1,000 מ' ומעלה) במחצית השנייה של אוקטובר (בחרמון) וסופה באתרים נמוכים יותר באמצע נובמבר (נחל דישון ברום 400 מ'). משך הפריחה האוכלוסייה נע בין 25 עד 40 ימים.
ניצני הפרחים, אחד או שניים לבצל, בוקעים מן האדמה כשהם עטופים במתחל שעשוי שני עלים קרומיים מאוחים זה בזה. חשוב לציין כי ניצן הפרח מתפתח בראש עמוד התפרחת התת-קרקעי, ולא בראש הבצל עצמו. כאשר הניצן בוקע מהאדמה, הוא פורץ את המתחל ונפתח. משך הפריחה נמשך 7 עד 10 ימים, ובמהלכה משתנה צבעו של הפרח: בתחילה הוא צהוב-גופרית עם גוון ירקרק, לאחר מכן הופך לצהוב-חלמון עז, ולבסוף, עם הקמילה, לצהוב-חום.
בימים הראשונים של הפריחה, הכותרת נסגרת לעת ערב ולעיתים גם במהלך ימים סגריריים. עם זאת, ככל שהפריחה מתקדמת, הכותרת נשארת פתוחה גם במהלך הלילה.
העלים יוצאים מהבצל לאחר שהפרחים נובלים בתחילת דצמבר וקמלים עד אמצע מאי. הפרי מתפתח מתחת לפני הקרקע, אך לקראת סוף החורף מתארך עמוד התפרחת, ומעלה את הלקט עולה מעל פני לפני הקרקע. באביב נפתח ההלקט באופן בלתי סדיר, והזרעים שבתוכו נחשפים.
האבקה בקרב פרחי חלמונית גדולה > תלות במאביקים

פרחיה של חלמונית גדולה הם דו-מיניים, אך לא מתרחשת בהם האבקה עצמית ספונטנית, ולכן הם תלויים במאביקים. בניסויים שבהם כוסו פרחים ברשת שמנעה ביקורי מאביקים, לא התרחשה האבקה עצמית. בנוסף, בניסויי האבקה עצמית מלאכותית, שבהם נמנעה האבקה הדדית, התקבלו זרעים מועטים ומנוונים בהשוואה לזרעים שהתקבלו מהאבקה חופשית על ידי מאביקים.
האבקה בקרב פרחי חלמונית גדולה > מנגנונים למניעת האבקה עצמית

האבקה עצמית נמנעת באמצעות שני מנגנונים עיקריים:
הפרדה בזמן (דיכוגמיה) – הצלקת מבשילה קודם לפיזור גרגרי האבקה (פרוטוגניה). היא בשלה להאבקה כבר כאשר הפרח עדיין בפקעית הפרח, ולעיתים היא אף בולטת החוצה ממנו.
הפרדה במרחב (הרקוגמיה) – הצלקת ממוקמת מעל האבקנים, מה שמפחית את הסיכוי להאבקה עצמית. עמדות הצלקת והמאבקים נשארות קבועות לאורך כל תקופת הפריחה.
האבקה בקרב פרחי חלמונית גדולה > המאביקים והתנהגותם

חלמונית גדולה מואבקת על ידי שני סוגים עיקריים של מאביקים: דבורי דבש (Apis mellifera) ובזבובי רחף (Syrphidae).
זבובי רחף נמשכים לשערות הבלוטיות (אוסמופורים) בקצות עלי העטיף החיצוניים, המפרישות צוף וריח. שערות אלה משמשות כאיברי הנחיה, וזבובי הרחף מבקרים בהן תחילה כדי ללקט צוף. לאחר מכן הם ממשיכים אל המאבקים לשם איסוף אבקה, בעיקר מהדור החיצוני הארוך, המבשיל בדרך כלל לפני הדור הפנימי.
דבורי דבש מתמקדות בתחילה באיסוף אבקה מדור האבקנים הפנימי הקצר. לאחר מכן הן ממשיכות אל הצוף מהחלק התחתון ביותר של צינור העטיף. אל פתח צינור הפרח מגיע צוף, שמופרש מצופנים בראש השחלה התת-קרקעית ועולה בכוח הנימיות. כמות גדולה של אבקה, שנשרה מהמאבקים הפתוחים, אף היא מצטברת בפתח צינור הפרח.
האבקה בקרב פרחי חלמונית גדולה > התאמות למשיכת מאביקים בסתיו

מערכת ההאבקה של חלמונית גדולה מותאמת במיוחד למשיכת מאביקים בעונת הסתיו (ספטמבר עד דצמבר), עונה שבה מספר המאביקים מועט. התאמות אלו נועדו למקסם את משיכת המאביקים באמצעות הכוונה ופרסומת וגם באמצעות הפרדה מרחבית של הפתיונות (צוף ואבקה). התאמות אלו כוללות:
חיי פרח בודד ארוכים (7 עד 10 ימים) שמגבירים את הסיכוי לחשיפה למאביקים.
פרח בגודל ובצבע בולטים שמאפשרים זיהוי מרחוק, כאשר גודלו וצבעו (גירוי אופטי) מהווים גורם משיכה עיקרי לדבורים.
שימוש בריח להכוונה הזבובים הנמצאים בטווח קרוב לפרחים. זבובי רחף נמשכים לשערות הבלוטיות בקצות עלי העטיף, ותנועתם המאופיינת בתעופת זיג-זג, מעידה על גירוי ריח.
הפרדה מרחבית של הפתיונות (אבקה וצוף), כאשר הזבובים מתמקדים בחלקו העליון של הפרח, בעוד שהדבורים פועלות בעיקר באזורים התחתונים, מה שמאפשר לדבורים ולזבובי הרחף לספק פונקציות האבקה משלימות בלי תחרות על משאבי הפרח.
אתרי הפריחה בישראל

אתר פריחת החלמוניות הגדול ביותר בארץ-ישראל התגלה בשנת 2003 במזרח גוש עציון, קרוב ליישוב מעלה רחבעם שבקרבת ההרודיון, ומספר הפרטים בו מוערך בכ-100,000–200,000. הפריחה באתר זה מתחילה בסביבות ה-10 בנובמבר ונמשכת עד ראשית דצמבר. ריכוז של פריחת חלמונית גדולה קיים גם בנחל מחניים שבגליל העליון המזרחי, בנחל ראש פינה, בהר תבור במצוקי האון לאורך המצוק בשולי הטיילת, ובתל חזקה שבצפון-מרכז הגולן.
בחורף תשע"ה נמצא אתר פריחה נוסף על יד שן הראל שבין נחל שילה מדרום לגבעת הראל מצפון.
אתר פריחה גדול ומוסדר של חלמונית גדולה נמצא בסמוך ללהבים. שמורת חלמוניות ירוחם בהר הנגב הוכרזה בשנת 2014. אתר פריחה מרהיב נמצא כמאתיים מטר מדרום ליישוב עמוקה. באוקטובר 2022 נספרו באתר כ-60000 מוקדי פריחה.
הערות שוליים

↑  Sternbergia clusiana (Ker Gawl.) Ker Gawl. ex Spreng., POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  חלמונית גדולה, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
1 2 3  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 526-7
↑  Naomi Feinbrun-Dothan 1978, עמודים 182-183, Flora Palaestina – Part Four,, Jerusalem: The Israel Academy of Sciences and Humanities, 1986, עמ' 104-6
1 2 3  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 554-561
1 2  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 802-3
↑  שמידע א ופרגמן-ספיר א, הסוג חלמונית בעולם ובישראל – סיסטמטיקה, ביוגיאוגרפיה ואקולוגיה,, באתר כתב-עת "כלנית" מספר 2., ‏2015
↑  אמוץ דפני, דן איזיקוביץ, האבקה בראי ישראלי ישראל, פרדס הוצאה לאור, 2023, עמ' 107-113
אבקנים ומוד שחלה של חלמונית גדולה
החלק התחתון של צינור הכותרת
שערות בלוטיות בקצה עלה הכותרת
בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  3 באוגוסט 2017
 החלטה
   א. ההסדר הקיים בחוק, המאפשר לזוגות הטרוסקסואליים להתקשר בהסכם פונדקאות אך מונע זאת מזוגות חד-מיניים הוא הסדר מפלה. העדפת הזוגות ההטרוסקסואלים אינה דרה בכפיפה אחת עם ערך כבוד האדם, אינה מתיישבת עם הזכות לשוויון ככלל ועם איסור האפליה.  מאחר שהתיקון לחוק נמצא בהליכי חקיקה מתקדמים, בית המשפט מחזיר את תיקון החקיקה לכנסת.  ב. בדבר הבקשה לביטול הזיקה הגנטית בהליכי פונדקאות, דחה בית המשפט העליון את טענות העותרים וקבע כי דרישת הזיקה הגנטית עומדת בתנאי פסקת ההגבלה.
 חברי המותב
 חברי המותב:  סלים ג'ובראן (ראש ההרכב), אליקים רובינשטיין, אסתר חיות, חנן מלצר, מרים נאור.
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  דעת רוב:
 דעות נוספות:  דעת מיעוט:
 תקדימים
 בג"ץ ליאת משה
 
בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים הוא פסק דין שנתן בית המשפט הגבוה לצדק ב-3 באוגוסט 2017 ובו נקבע:
פסק דין חלקי: בהתבסס על חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ההסדר הקיים בחוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) ("חוק הפונדקאות") הוא חוק מפלה, שאינו עולה עם ערכי השוויון המתבקשים בחברה מתוקנת, בהפלותו זוגות הומוסקסואליים על פני זוגות הטרוסקסואליים באופן מובהק. מאחר שהתיקון לחוק האמור עמד בהליכי חקיקה מתקדמים, החזיר בג"ץ את הטיפול בנושא לכנסת, להשלמת תיקון החקיקה.
החלטה: הדרישה בחוק לקיום זיקה גנטית בין ההורים המיועדים לבין העובר שבהליך הפונדקאות עומדת בתנאי פסקת ההגבלה ואין לבטלה.
העתירה

בני הזוג איתי פנקס ארד ויואב פנקס ארד עתרו לבג"ץ, בשנת 2015, כנגד הוועדה לחוק נשיאת עוברים, הידועה בכינוי "ועדת חוק הפונדקאות", בשני טעמים.
ראשית, עתרו כנגד מה שנחווה לטענתם כאפליה בקבלת שירות. חוק הפונדקאות משנת 1996 התיר קבלת שירותים של נשיאת עוברים ("פונדקאות") לזוגות הטרוסקסואליים שאין ביכולתם ללדת, ומנע קבלת שירותים אלה מזוגות הומוסקסואליים שאף אצלם אין יכולת ללדת.
שנית, עתרו כנגד החיוב לקיום זיקה גנטית בין מבקשי הפונדקאות ובין היילוד (כלומר החיוב לכך שהזרע או הביצית שבתהליך הפונדקאות יילקחו מאחד מההורים המיועדים).
פסק הדין החלקי הראשון

ב-3 באוגוסט 2017 נתן בג"ץ פסק דין חלקי בשאלת קיום אפליה בחוק הקיים, והחלטה בשאלת חיוב הזיקה הגנטית.
פסק הדין החלקי הראשון > שאלת קיום אפליה בחוק הקיים

בשאלת קיומה של אפליה כלפי זוגות הומוסקסואליים, כתב השופט ג'ובראן כי זה "הסדר הנחזה להיות מפלה, אשר קשה להלום אותו".
מאחר שהנושא נמצא באותו זמן בחקיקה במוסדות הכנסת, החליט בית המשפט להשעות את ההחלטה בנושא זה עד שיסתיימו הדיונים ותיקוני החקיקה בכנסת.
ההתלבטות:
הברירה שניצבת לפנינו קשה, והיא בבחינת "אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי" (בבלי ברכות ס"א, א'). מן העבר האחד, טמון ערך רב במתן שהות למחוקק להשלמת הליך החקיקה בו החל, הליך אשר מצוי בשלב מתקדם ונהנה מתמיכה רחבה בכנסת. שהות זו תאפשר ליבון ציבורי של הסוגיה הרגישה שבה עסקינן, במסגרת מוסדית אשר הולמת את מורכבותה, והיא תבטא תפישה דמוקרטית-חוקתית ראויה במסגרתה מגלות הרשויות נכונות להקשיב זו לזו ולכבד האחת את מרחב הפעולה של האחרת. מן העבר השני, השעיית הדיון בעתירה תאריך את הפגיעה בזכויות העותרים, שעל מעמדן החוקתי הרם אין עוררין. פגיעה זו מלווה אותם, ואת הקהילה שעליה הם נמנים, למן חקיקת חוק ההסכמים בשנת 1991 ,והיא מהווה אך זווית אחת מיני רבות שבהן טרם השכיל הדין הישראלי להתאים עצמו למציאות החיים הפלורליסטית של ימינו.
השעיית ההחלטה, לצורך מתן שהות למחוקק להשלים את הליכי תיקון חוק ההסכמי נשיאת העוברים (חוק הפונדקאות):
לאחר ששקלתי את הדברים בכובד ראש, ולא בלי התלבטות רבה, הגעתי למסקנה כי לא בשלה העת להכריע בעניינם של העותרים 1–4 ,לנוכח הליך החקיקה התלוי ועומד בבית המחוקקים, שעניינו, בין היתר, בשאלת הגדרת "הורים מיועדים" בחוק ההסכמים. בטוחני כי המחוקק יהיה ער לפגיעה כבדת המשקל המתמשכת בעותרים, ויפעל ביעילות הראויה למצות את הליך החקיקה. משום כך, אמליץ לחברותיי ולחבריי כי נשעה את הדיון בעתירה לפרק זמן בן שישה חודשים, ונורה למשיבות להגיש הודעה מעדכנת בדבר התקדמות הליך החקיקה לא יאוחר מיום 4.2.2018
בהחלטות נוספות של בג"ץ ניתנה שהות למשיבות להגיש הודעה מעדכנת בדבר התקדמות הליך החקיקה לא יאוחר מ-15 ביולי 2018.
פסק הדין החלקי הראשון > שאלת חיוב הזיקה הגנטית

לדיון בשאלה זו הציג בית המשפט "ארבע חוליות שונות להליך ההולדה, אשר הליכים רפואיים שונים יכולים לשפר או להחליף: הזרע, הביצית, הליך ההפריה, והליך נשיאת ההיריון על ידי האם הנושאת (המכוּנָה 'פונדקאית')", וציין כי "מבחינה רפואית קיימים פתרונות המעניקים מענה לאתגרים שונים בהליך ההולדה, ומאפשרים הבאה לעולם של ילד ללא זיקה גנטית להורה המיועד".
בג"ץ דחה פה אחד את טענת העותרים המבקשת לבטל את דרישת הזיקה הגנטית, בין הורים מיועדים לבין היילוד בהליך הפונדקאות. המשנה לנשיאה סלים ג'ובראן קבע כי דרישה זו אומנם פוגעת בזכות החוקתית להפוך להורה, אך כי פגיעה זו היא חוקתית לאור מבחני פסקת ההגבלה הקבועה בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.
השלכות פסק הדין

ביולי 2018 הושלמה החקיקה בנושא וההצעה לתיקון חוק נשיאת עוברים עלתה להצבעה ואושרה. הסתייגותו של חבר הכנסת אמיר אוחנה לשינוי הנוסח, כך שיאפשר מתן שירותי נשיאת עוברים (פונדקאות) גם לגברים, נדחתה.
פסק הדין החלקי השני > ארכה בת שנה לכנסת להסרת ההפליה

בפסק דין חלקי שניתן בשלהי פברואר 2020 בעתירה המחודשת שהגישו פנקס ובן זוגו, בשל מה שהגדירו כהיעדרה של כנסת מתפקדת שביכולתה למלא אחר הוראות פסק הדין החלקי הראשון, קבעו שופטי ההרכב בראשם הנשיאה אסתר חיות פה אחד ש"הסדר הפונדקאות בנוסחו הנוכחי פוגע פגיעה בלתי חוקתית בזכויות לשוויון ולהורות של גברים יחידים ושל בני זוג מאותו המין. ודינו להיבטל", ובתוך כך נתנו למדינה ארכה בת שנה לתיקונו.
ראו גם

פונדקאות להומוסקסואלים בישראל
הערות שוליים

↑  בג"ץ 781/15 איתי ארד-פנקס ואחרים נ' הועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים על פי חוק הסכמים לנשיאת עוברים, התשנ"ו-1996 והכנסת, ניתן ב־22 במאי 2018
↑  הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון מס' 2), התשע"ח-2018, באתר הכנסת
↑  דן לביא, חוק הפונדקאות אושר; הקהילה הלהט"בית הודיעה על שביתה, באתר ישראל היום, 18 ביולי 2018
↑  בג"ץ 781/15 איתי ארד-פנקס ואחרים נ' הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים ואחרים, ניתן ב־27 בפברואר 2020
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
אנדראס אובסט

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1996 (בן 28) האלה, גרמניה
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.91
 קבוצות כשחקן
 2014–2017   2016–2017   2017–2018   2018–2019   2019–2021   2021–:  ברוזה במברג   ← גיסן 46'   רוקטס גותה   אוברדוירו   רטיופארם אולם   באיירן מינכן
אנדראס אובסט (בגרמנית: Andreas Obst; נולד ב-13 ביולי 1996) הוא כדורסלן גרמני המשחק בעמדת הסמול פורוורד בבאיירן מינכן.
קריירה

לאחר ששיחק במחלקות הנוער של מועדונים מקומיים, אובסט החל לשחק כדורסל במחלקת הנוער של ברוזה במברג. בעונת 2014/2015 החל לשחק עם הקבוצה הבוגרת. בעונת 2016/2017 הושאל לגיסן 46', ובקיץ 2017 חתם ברוקסט גותה, העולה הטרייה לבונדסליגה הגרמנית. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה השנייה, ואובסט עבר לאוברדוירו מליגת העל הספרדית.
בקיץ 2019 חתם ברטיופארם אולם מהבונדסליגה הגרמנית. ב-6 ביולי 2021 חתם בבאיירן מינכן, המשחקת בבונדסליגה וביורוליג.
הערות שוליים

↑  JobStairs GIESSEN 46ers | GIESSEN 46ers leihen Youngster Andreas Obst von Meister Bamberg aus, JobStairs GIESSEN 46ers, ‏2016-06-14 (ב־)
↑  Fabian Wölfling, Basketballer aus Halle auf Vereinssuche: Wohin es Andreas Obst jetzt zieht, www.mz.de (בגרמנית)
↑  ratiopharm ulm, Andreas Obst kommt für zwei Jahre, ratiopharm ulm (ב־)
↑  Ananas auf die Pizza? Obst auf dem Court! Bayern München verpflichtet Nationalspieler Andi Obst, www.easycredit-bbl.de
סבסטיאן סוריה

אנדרס סבסטיאן סוריה קינטנה (בערבית: أندريس سيبستيان سوريا كوينتانا; נולד ב-8 בנובמבר 1983) הוא כדורגלן קטרי-אורוגוואי המשחק במועדון ספורט קטר בעמדת החלוץ.
קריירת מועדונים

סוריה התחיל את הקריירה שלו בליברפול מונטווידאו.
בשנת 2004 סוריה חתם באל-גארפה מליגת העל הקטרית. באל-גארפה, סוריה שיחק עונה אחת בה זכה באליפות המדינה כאשר כבש 14 שערים.
בקיץ 2005 חתם במועדון ספורט קטר. בקטר, סוריה שיחק 7 עונות במהלכן כבש 102 שערי ליגה וזכה עם הקבוצה בגביע כתר הנסיך בעונת 2008/2009. לאחר הזכייה, אודינזה, חטאפה ואתלטיקו מדריד הביעו עניין בסוריה שהחליט להאריך חוזה בקטר.
בקיץ 2012 סוריה חתם בלחוויאה. במהלך המשחק נגד פחטקור טשקנט במסגרת ליגת האלופות האסיאתית שנערך ב-9 באפריל 2013, סוריה הבקיע 9 שניות מפתיחת המשחק, השער המהיר אי פעם במסגרת אסיאתית.
בקיץ 2015 סוריה חתם בא-ריאן.
בקיץ 2020, סוריה חתם באל-ערבי.
קריירה בינלאומית

סוריה נולד באורוגוואי ובשנת 2006 קיבל אזרחות קטרית, שאיפשרה לו לשחק בנבחרת קטר.
סוריה זכה עם הנבחרת הצעירה במדליית הזהב במשחקי אסיה בשנת 2006. ב-15 בנובמבר 2006 סוריה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 2-0 לאוזבקיסטן. ב-9 ביולי 2007 סוריה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד יפן במסגרת גביע אסיה בכדורגל 2007. סוריה הבקיע עוד שני שערים במהלך הטורניר ושלושת שעריו היו היחידים של קטר.
תארים

ליגת העל הקטרית: 2004/2005
גביע שייח' יאסים: 2004/2005
גביע כתר הנסיך: 2008/2009
גביע כתר הנסיך: 2012/2013, 2014/2015
ליגת העל הקטרית: 2013/2014, 2014/2015
ליגת העל הקטרית: 2015/2016
כדורגלן העונה בליגת העל הקטרית: 2005/2006
מלך השערים בליגת העל הקטרית: 2012/2013
Real Time PCR

PCR כמותי באמצעות לפיד מולקולרי
Real Time PCR (בעברית: PCR בזמן אמת) הנקראת גם Quantitative Polymerase Chain Reaction או בקיצור qPCR (תגובת שרשרת פולימראזית מכמתת), היא שיטה להגברת DNA באמצעות PCR בנוכחות חומר פלואורסצנטי הזוהר בנוכחות רצף DNA ועירור על ידי אור. השיטה נבדלת מה-PCR המסורתי בכך שהיא כוללת קריאה של כמות ה DNA הנוצר כבר במהלך התגובה, ולא רק בסופה. Real Time PCR משמש לגילוי ולכימות של רצפי DNA.
לשיטה זו חשיבות רבה בביולוגיה המולקולרית כאשר רוצים להשוות את הכמות היחסית של מולקולות mRNA ברקמה או בתא מסוים לכמות היחסית ברקמה אחרת או בתא אחר. כמו כן, לשיטה חשיבות רפואית-יישומית במחקר רפואי של עמידות לתרופות, כגון כימותרפיה ואנטיביוטיקה. ההבדל בין Real Time PCR לבין PCR רגיל הוא שבשיטת Real Time PCR נעשה ה-PCR במתקן ייחודי המאפשר לעקוב אחרי כמות מקטע ה-DNA שעובר הגברה (אמפליקון) בזמן התגובה עצמה, כך ניתן למצוא הבדלים בכמויות cDNA של דוגמאות שונות.
כדי לקבוע את כמות האמפליקון בכל דוגמה, ריאקצית ה-PCR מבוצעת במבחנות חדירות לאור ובנוכחות פלואורופור – חומר פלואורסצנטי כדוגמת SYBR-GREEN המסתפח ל-DNA דו גדילי ביחס קבוע לאורך, ולמספר המולקולות הנמצאות במבחנות השונות. זיהוי סימון ה-DNA נעשה בעזרת מקור אור, דוגמת לייזר, הלוגן או לדים עם עוצמה גבוהה שגורמים לעירור (Excitation) ובעקבותיו לפליטה פלואורסצנטית של הפלואורופור. הפליטה הפלואורסצנטית מזוהה על ידי גלאי, ומועברת למחשב לניתוח. במחשב מותקנת תוכנה המאפשרת לקבוע מהו מספר מחזורי ה-PCR שנדרש לדוגמה להגיע לרמת פלואורסצנציה משמעותית מעבר לרמת הרקע. ערך זה משמש להערכה כמותית של כמות הדוגמה.
בבסיס השיטה עומדת ההנחה שבכל מחזור של ה-PCR מוכפלת כמות המולקולות של תוצרי ה-PCR פי שניים בדיוק, ניתן לאמת זאת על ידי הרצת מבחנות עם מיהולים ידועים של DNA ובחינה של הפרשי המחזורים ביניהם. למשל לאחר מהילה של דוגמה מסוימת פי שמונה, צפוי עיכוב של שלושה מחזורים בדיוק בדוגמה במהולה ( 2^{3}=8)
הערכה כמותית נעשית בשני אופנים:
באופן עקיף, ביחס לדוגמה של גן שהתבטאותו חיונית House Keeping Gene (המכונה "גן מנרמל", Normalizer) כגון אקטין. כאשר ההנחה היא שגן שמתבטא יותר, הפליטה שלו תעלה באופן משמעותי על פני פליטת הרקע במספר קטן יותר של מחזורי PCR. את התוצאה המתקבלת מנרמלים על ידי חלוקת מספר מחזורי ה-PCR שעברה הדוגמה עד לזהירה משמעותית במספר מחזורי ה-PCR שעבר הגן במבחנת הביקורת.
באופן ישיר, ניתן לכמת בהתבסס על עקום כיול ספציפי לגן. כאשר מכניסים כמות ידועה של DNA למבחנות שונות, ומודדים את מספר המחזורים שלוקח לכל כמות של דוגמה להגיע לזהירה משמעותית.
ישנן שיטות נוספות לכימות רמת ביטוי של רנ"א: בעבר השתמשו בתספיג רנ"א ומערכי DNA, שיטות אלו נעלמו מהמחקר עם התחזקות שיטות הריצוף והגישות החישוביות לניתוח נתונים, וכיום ניתן לרצף ברמת התא הבודד ואף לקבוע את מספר המולקולות המדויק בתא.
אין לבלבל RT(real time) PCR עם RT(reverse transcriptase) PCR המשתמש באנזים ויראלי על מנת להפוך תחילה את גדילי הרנ"א שהופקו מהתאים לגדילי דנ"א. לריאקצית real time PCR הנדונה בערך זה, מוזנים גדילי cDNA מוכנים ולא RNA.
PCR

מכשיר thermal cycler המשמש בהליך ה-PCR לשליטה בטמפרטורה.
PCR (ראשי תיבות באנגלית של Polymerase Chain Reaction, "תגובת שרשרת של פולימראז") היא שיטה לשכפול סלקטיבי מזורז ("הגברה", או "אמפליפיקציה", בעגה המדעית) של מקטעי DNA במעבדה.
PCR הוא כלי בסיסי במחקר גנטי, והוא משמש לאבחון מחלות גנטיות וזיהומיות ולביצוע ניתוח השוואתי של DNA מאוכלוסיות שונות, כולל DNA ממינים נכחדים. השיטה חיונית גם לזיהוי גנטי, המאפשר למשל פענוח פשעים וקביעת אבהות. מאז שפותחה בראשית שנות ה-80, דחפה השיטה את הביולוגיה מולקולרית בצעדי ענק לעבר מעמדה הנוכחי, זאת בעיקר בזכות הקלות והפשטות שבה ניתן להגביר כמויות זעירות של גן נתון פי מיליארדים ובזמן של מספר שעות. על  גילוי השיטה זכה קארי מוליס בפרס נובל לכימיה לשנת 1993.
עקרונות הפעולה של ה-PCR

עקרון הפעולה של המכשיר כולל 3 שלבים בכל מחזור: פרימה (Denaturation; דנטורציה בחום), איחוי (Annealing) של תְּחָלִים (פּריימרים) מתאימים לקצוות המקטע שאותו רוצים לשכפל והארכה (Elongation) באמצעות אנזים DNA פולימראז העמיד לחום, המכונה Taq DNA פולימראז. המכשיר חוזר על שלבים אלו, של מחזור ההכפלה, כמה עשרות פעמים (בדרך כלל 25-30), עד להגברה המבוקשת של המקטע.
יעילותו הרבה של המכשיר טמונה ביכולתו לשנות את הטמפרטורה במבחנות במהירות רבה, בזמנים קצובים, ברציפות ולאורך זמן. הפרימה נעשית בדרך-כלל בחום של כ-95 מעלות צלזיוס, האיחוי נעשה בטמפרטורה של כ-50 מעלות צלזיוס (בהתאם לאורך ולהרכב התחלתיים) וההתארכות בטמפרטורה של כ-75 מעלות צלזיוס (שהיא טמפרטורה אופטימלית עבור האנזים Taq דנ"א פולימראז), וחוזר חלילה.
האנזים Taq פולימראז בודד לראשונה מהחיידק העמיד לחום Thermus aquaticus, ומכאן שמו. לפני מציאת האנזים שכפול דנ"א במעבדה היה מורכב ומסורבל בהרבה ודרש החלפה של הפולימראז אחרי כל מחזור, וזאת בשל הפרשי הטמפרטורות הנדרשות לפתיחת הגדילים ולחיבורם לרצף החדש שהורסות את הפולימראז. מאחר שלכל אורך התהליך מתבצעת בו זמנית פתיחה וסגירה של גדילים השכפול מתבצע במשך דורות רבים וללא הפסקה ולכן לאורך כולו יש תהליכים חופפים. קארי מוליס הוא שמצא את האנזים, לאחר שנמצאו אורגניזמים שחיים במעיינות חמים מסוימים, והוא הבין שה-DNA של אורגניזמים אלה משוכפל למרות הטמפרטורה הגבוהה.
כמות התוצרים

בהנחה של יעילות מקסימלית, בכל מחזור מוכפל מספר העותקים במבחנה פי 2. לכן, אם מתחילים עם עותק אחד, הוא ייתן בסוף המחזור הראשון שני העתקים, בסוף המחזור השני ארבעה העתקים, בסוף המחזור השלישי יהיו שמונה, וכך הלאה. הגברה כזאת מכונה הגברה מעריכית. אם מספר הסיבובים הוא n, מספר העותקים יהיה ב-  2^{n}. זה גידול מהיר מאוד; לדוגמה, לאחר 30 סיבובים, מספר הגנים במבחנה מוגבר פי יותר ממיליארד.
עם זאת, ההגברה אינה מושלמת שכן ישנם גורמים המגבילים את התהליך, כמו יכולת האנזים לבצע את השכפול שפוחתת עם הזמן ומספר הנוקלאוטידים, שכשיגמרו במבחנה הגידול יתמתן וייעצר.
תוצרים

התוצר של ה-PCR שמכונה אמפליקון הוא גן מוגבר פי מיליארדים, שיכול לשמש לליגציה (החדרת המקטע לפלסמיד כדי לעשות לו טרנספורמציה לחיידקים) או לקביעת רצף של גן.
שיטה זו מנוצלת במהלך CAPS.
גרסאות נוספות של המכשיר

RT-PCR: שיטה זו משמשת להגברת רנ"א באמצעות הפיכתו ל-cDNA עם האנזים רוורס טרנסקריפטאז (Reverse Transcriptase). קיימות גרסאות מתקדמות של המכשיר המשמשות לקביעה כמותית של מקטעי RNA בכמויות זעירות ביותר, כמו בהורמונים.
Real Time PCR: ‏PCR המאפשר לעקוב אחרי כמות מקטעי ה-DNA ששוכפלו בזמן ההרצה במכשיר.
ראו גם

פריימר דיימר
לקריאה נוספת

Alberts, B., Johnson, A., Lewis, J., Raff, M., Roberts, K., & Walter, P. (2007). Molecular Biology of the Cell, 5th edn, Garland Science, New York. ISBN, 1174808063, 1392.
הערות שוליים

↑  פרס נובל לכימיה לשנת 1993, אתר פרסי נובל הרשמי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546303405171  BnF: cb121493620 (data)  GND: 4256726-9  LCCN: sh89002539  NKC: ph907888 
תיאור תהליך הPCR
יוסף ירדן

| --- | --- |

 לידה:  1952 (בן 73 בערך) טבריה, ישראל 
 ענף מדעי:  ביוכימיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1979)  גננטק  מכון ויצמן למדע  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע (1988) 
 פרסים והוקרה:  חתן פרס א.מ.ת  חתן פרס ישראל
 מספר צאצאים:  3 
 
יוסף ירדן (נולד ב-1952) הוא פרופסור לביוכימיה במכון ויצמן למדע. מחשובי חוקרי הסרטן בישראל ובעולם. חתן פרס א.מ.ת, פרס ישראל ופרסים רבים אחרים.
ביוגרפיה

יוסף ירדן נולד ב-1952 בטבריה להורים יוצאי מקנס שבמרוקו. גדל בנוף הגליל (נצרת עילית דאז) ויש לו שני אחים ואחות. עם גיוסו לצה"ל התנדב לחטיבת הצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס מונה למפקד מחלקה בצנחנים. כקצין צעיר בצנחנים לחם, בשנת 1973, במלחמת יום הכיפורים בקרב ואדי מבעוק. בשנת 1974 שימש כמפקד פלוגת צנחנים בגדוד 202. במילואים הגיע לדרגת סגן-אלוף.
בשנת 1979 סיים לימודי תואר ראשון בביולוגיה ובגאולוגיה באוניברסיטה העברית, בהצטיינות. לאחר מכן קיבל תואר דוקטור במכון ויצמן למדע בשנת 1985. רכש את הכשרתו בביולוגיה מולקולרית בחברת Genentech בסן פרנסיסקו ובמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). הוא מכהן כחבר סגל מאז שנת 1988 ובשנת 1989 הקים את מעבדת המחקר שלו במכון ויצמן למדע.
ירדן משמש דיקן בית הספר למוסמכים במכון ויצמן, יושב ראש הוועדה הלאומית לביוטכנולוגיה ויושב ראש ועדת המחקר של האגודה למלחמה בסרטן. בעברו כיהן גם כסגן נשיא לעניינים אקדמיים במכון ויצמן למדע (1999-2001) וכדיקן הפקולטה לביולוגיה (1999-1997). כמו כן שימש המנהל הראשון של המכון לחקר מחלת הסרטן על-שם מ.ד. מורוס (2001-1999) ודיקן מדרשת פיינברג (2007-2001). לאחרונה, מונה למנהלו של המכון לחקר הטיפול בסרטן על-שם דואק במרכז הבין-תחומי לחקר סרטן על-שם מורוס.
נשוי ואב לשלושה. מתגורר ברחובות.