stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטאו אלמאן
קריירה

אלמאן נולד ב-24 בפברואר 1963 באנדטראקס, מיורקה. ב-1985 הוא למד תואר במשפטים באוניברסיטת האיים הבלאריים. מאוחר יותר השיג תואר שני בחשבונאות פיננסית.
בשנת 1990 הוא מונה לסגן מנהל במיורקה. בשנת 1993, תחת נשיאותו של ברטולומה בלטרן הוא הפך למנכ"ל המועדון.
במהלך תקופתו כמנכ"ל, המועדון חווה מספר שינויים מוסדיים, כמו רכישת המועדון על ידי התאגיד Grupo Zeta ומינוי הנשיא אנטוניו אסנסיו בעקבותיה.
בשנת 2000, פלורנטינו פרז ניצח בבחירות לנשיאות ריאל מדריד, והציע לאלמאן את תפקיד מנכ"ל המועדון. אלמאן דחה את ההצעה. באותה שנה מונה אלמאן לנשיא מיורקה. בתקופת הנשיאות של אלמאן, מיורקה ניצחה בגמר גביע המלך הספרדי לשנת 2003, עם שערים של וולטר פנדיאני וסמואל אטו.
אלמני ארגן את הרכישה של אטו תמורת 4.4 מיליון פאונד; שהיה הסכום הגבוה ביותר אותו שילם המועדון על שחקן עד אז. אטו חתם בברצלונה בקיץ 2004 תמורת דמי העברה של 24 מיליון יורו, לאחר משא ומתן ארוך בו הייתה מעורבת גם ריאל מדריד. אטו עזב את מיורקה עם 54 שערים בלה ליגה, ובכך שבר שיא מועדון נוסף. בשנת 2004 אלמאן ארגן החתמות של מספר שחקנים, וכן את שיבת המאמן הקטור קופר. למרות זאת, בשנת 2005, אלמאן עזב את נשיאות המועדון שכן מיורקה הייתה על סף ירידת ליגה.
בשנת 2007, הוביל אלמאן קמפיין לא מוצלח לנשיאות פדרציית הכדורגל הספרדית המלכותית. ב-2009 חזר אלמאן למיורקה כנשיא המועדון. הוא עזב את התפקיד ביוני 2010, ומכר את מניותיו במועדון ללורנצו סרה פרר.
ב-27 במרץ 2017, מונה אלמני למנהל הכללי של ולנסיה. תחת ניהולו שוחררו מספר שחקנים בעמדות בכירות, והמועדון רכש במקומם רק שחקנים מתחת לגיל 26. תחת ניהולו ולנסיה הייתה הקבוצה הצעירה בליגה, וגיל השחקנים הממוצע היה 25. ב-7 בנובמבר 2019 הוא פוטר מהתפקיד.
ב-26 במרץ 2021, הוא נכנס לתפקידו כמנהל הכדורגל של ברצלונה תחת הנשיאות של ז'ואן לאפורטה.. תקופתו עמדה בסימן של הבראת המועדון מהחובות אותם הותיר הנשיא ג'וזף מריה ברתומאו. בשלהי 2021, הקבוצה הגיעה לשפל, והודחה משלב הבתים של ליגת האלופות. אף על פי כן, הקבוצה התחזקה בתחילת 2022 תחת המאמן צ'אבי, והביסה את ריאל מדריד 4–0. עונה לאחר מכן, זכתה הקבוצה באליפות. תחת אלמאן הוחתמו שחקנים שהשפיעו רבות על אותה התאוששות, כמו פייר-אמריק אובאמיינג, רוברט לבנדובסקי,  ופרנק קסייה.  הוא היה אמור לעזוב ב-30 ביוני 2023, אך החליט להישאר. ברם, הוא עזב שוב בסוף אותו חלון העברות, לאחר שהמאמן הספורטיבי החדש דקו קיבל סמכות מלאה. אף על פי כן, גם באותו חלון, החתים אלמאן שחקנים, כגון אילקאיי גונדואן, שהגיע בהעברה חופשית.
הערות שוליים

↑  "L'etapa Alemany no s'ha acabat". dBalears (בקטלאנית). 2000-08-30. נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Laporta's latest signing: He's a killer, the number one". MARCA (באנגלית). 2021-03-10. נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Mateu Alemany ja és el president del Mallorca". dBalears (בקטלאנית). 2000-08-31. נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Mallorca win King's Cup". Eurosport. 28 ביוני 2003. נבדק ב-28 בפברואר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  McCoy, Tim (26 באוגוסט 2004). "Six to watch in the Primera Liga". BBC Sport. נבדק ב-26 בנובמבר 2008. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Mallorca coach Hector Cuper resigns". www.iol.co.za (באנגלית). נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Alemany leaves Mallorca". Eurosport (באנגלית). 2005-06-07. נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Mateo Alemany: En cinco años de presidente vendimos por 13.000 millones - Marca.com". archivo.marca.com. נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Valencia appoint Alemany as CEO". www.besoccer.com (באנגלית). נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Alemany back at Mallorca". Eurosport (באנגלית). 2009-11-11. נבדק ב-2022-08-20.
↑  EFE//Iusport. "Mateu Alemany llevó al Mallorca a la Liga de Campeones y al concurso de acreedores". IUSPORT: EL OTRO LADO DEL DEPORTE (בספרדית). נבדק ב-2022-08-20.
↑  "Former coach Serra Ferrer buys struggling Real Mallorca". Reuters. 29 ביוני 2010. נבדק ב-29 ביוני 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "DEPORTeS Mateu Alemany, nuevo director general del Valencia CF". elmundo.es. 27 במרץ 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "OFFICIAL: Valencia sack Mateu Alemany". www.besoccer.com (באנגלית). נבדק ב-2022-08-20.
↑  Millar, Colin (2021-03-26). "The men in charge of Barcelona's transfer business". Football España (באנגלית). נבדק ב-2022-08-20.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מטאו אלמאן".
מבצע חרגול

מבצע חרגול, הקרוי גם פעולת תאופיק, היה פעולת תגמול שערכה חטיבת גולני נגד הכפר הסורי תאופיק, כתגובה על תקריות באזור תל קציר. המבצע נערך בלילה שבין 31 בינואר ו-1 בפברואר 1960.
רקע לפעולה

בעקבות ירי מן הכפר תאופיק על תל קציר והמרחב הסובב את הקיבוץ, החליטה ממשלת ישראל כי יש להגיב בפעולת התגמול הראשונה מאז מלחמת סיני. יעדי הפעולה היו הריסת בתי תאופיק התחתונה. תאופיק סומן כבסיס לפעולות סוריות באזור, אשר ממנו יצאו תקיפות הצבא הסורי על מרחב קיבוצי האון ותל-קציר, ובכלל זה פעולות מיקוש, ירי באש נק"ל והפגזות תותחים ומרגמות. מבצע "חרגול" (פעולת תאופיק) נקבע לליל 31 בינואר - 1 בפברואר 1960, והרמטכ"ל, חיים לסקוב, ואלוף פיקוד הצפון, מאיר זורע, בחרו להטיל את ביצוע הפעולה על כוח מחטיבת גולני, בפיקוד אל"ם אלעד פלד.
מהלך הפעולה

כוח חטיבת גולני, בפיקוד פלד, פשט על הכפר בלילה. כוח פלוגתי מגדוד 17 (אריות הגולן), קורס מ"כים של גולני, בפיקוד סרן יהודה גולן, אליו סופח צוות מסיירת גולני, בפיקוד סגן מנחם דיגלי, נע ברגל וכבש את הכפר. לכוח זה חבר כוח רכוב על זחל"מים, בפיקוד סגן מפקד החטיבה, סא"ל שלמה להט, אשר כלל כוח הנדסה. מפקד החטיבה, אלעד פלד, נע עם הכוח הפושט ופיקד על הפעולה ממרכז גזרת הלחימה. הכוח קיבל סיוע באש מאת מחלקת טנקים בפיקודו של סגן אמנון רשף וכוחות תותחנים שכללו את גדוד 402 בפיקודו של יעקב עקנין, גדוד 404 בפיקודו של יצחק יכין וגדוד 334 בפיקודו של צבי אילון.
את גזרת הפעולה בודדו כוחות חסימה בפיקודם של רס"ן יוסף קסטל, סגן אורי כהן וסגן אמיר דרורי. מחלקת טנקים בת 5 טנקים, בפיקוד סגן אמנון רשף, התמקמה בעמדות אש סמוך לתל קציר, בכוננות לסייע לחטיבת גולני. בעת תנועת הכוח הפושט לעבר היעד, נדלק זרקור רב מדדים והאיר על הכוח. מחלקת הטנקים של אמנון רשף פתחה בירי מטח של תותחי הטנקים והשמידה את הזרקור, מה שאפשר את המשך התקדמות הכוח הפושט לעבר היעד. הכוח בפיקוד אורי כהן נתקל, בעת שנע למקם את החסימה, בכוח תגבורת חיילים מן הצבא הסורי שנעה לעבר הכפר, ריתק אותו למקומו, איגף אותו והסב לו נפגעים. לאחר מכן המשיך הכוח למשימת החסימה. הכוח בפיקוד דרורי נתקל אף הוא בכוחות תגבורת, פגע בהם, ולאחר שזיהה כי נקודת החסימה המיועדת חשופה לאש אויב מיקם אותה בנקודה בטוחה ויעילה יותר. כוח החסימה מסיירת גולני, עליו פיקד מפקדה, יוסף קסטל, זיהה חיילים סורים נמלטים מגזרת הפעולה, הסתער עליהם וסייע לכוחות הפועלים בכפר.
בשעה 3:00 לפנות בוקר הושלם כיבוש הכפר, והכוח הטמין מטעני חבלה בעמדות הצבא הסורי ובבתי הכפר תאופיק התחתונה. יעדי הפעולה הושמדו, אולם הצבא הסורי הפעיל שני זרקורים בקרבת תאופיק העליונה ופתח באש נק"ל, מקלעים ותותחים על הכוחות. מפקד הפעולה, פלד, הפעיל בתגובה את מחלקת הטנקים שפגעה בכינון ישיר בזרקורים וניפצה אותם, ואת סוללת התותחים שהועמדה לרשותו, שפתחה בהפגזה כבדה על תאופיק העליונה ועל מוצבים סורים סמוכים. כוחות צה"ל נסוגו בסיוע אש התותחים ושבו לשטח ישראל.
תוצאות הפעולה

בתי הכפר בתאופיק התחתונה הושמדו, וכן עמדות של הצבא הסורי. תשעה חיילים סורים נהרגו וחמישה-עשר נפצעו. לצה"ל היו במבצע ארבעה חיילים הרוגים ושבעה-עשר חיילים פצועים, ביניהם יוסף מוגלניצקי. מפקדי כוחות החסימה צוינו לאחר הפעולה לשבח. לרס"ן קסטל הוענק על פועלו במבצע צל"ש אלוף מאת אלוף פיקוד הצפון, מאיר זורע. סגן אורי כהן וסגן אמיר דרורי עוטרו בצל"ש הרמטכ"ל על מעשיהם בפעולה, והצל"ש הומר בהמשך לעיטור העוז. הרמטכ"ל, לסקוב, קבע כי חטיבת גולני הצטיינה בפעולתה.
לקריאה נוספת

אלישיב שמשי, ממני תראו וכך תעשו, מודן, 2016, פרק תשיעי ("גולני בפשיטה על תאופיק אל-תחתא"), עמ' 119–130.
הערות שוליים

↑  מבצע "רותם" והמלחמה שכמעט הייתה, באתר "IsraelDefense‏", 6 בדצמבר 2014
↑  חוה בראון, עולים ברמה: אל יער מבוא חמה, באתר ynet, 18 ביוני 2008.
↑  עיטור העוז שהוענק לאורי כהן, באתר הגבורה, מתוך אתר "הגבורה".
↑  אורי שגיא, היד שקפאה, ידיעות ספרים, תל אביב, 2011, עמודים 101–102: "אמיר עלה לשם עם הכוח, ובסופו של דבר דווקא שם התנהל הקרב היחיד בגזרה; קרב שבסופו אמיר קיבל כאמור צל"ש, לאחר שהסתער על כוח סורי שניסה להגיע לאזור הפעולה".
↑  סימן טוב שגיא, "לכבות את האור" על תאופיק, באתר תמיד תותחן אתר חיל התותחנים ועמותת יד לתותחנים, ‏13 באפריל 2015
↑  סימן טוב - שמעון שגיא, 1 בפברואר 2021 (IST)Card8&Daf=2 מבצע "חרגול" (תאופיק), ספריית בית התותחן, 2014 (הקישור אינו פעיל)
↑  רס"ן יוסף קסטל, באתר הגבורה
↑  שני קצינים צויינו לשבח, דבר, 9 בפברואר 1960; הוענק הציון לשבח לכהן ודרורי, מעריב, 10 בפברואר 1960.
↑  אנציקלופדיה ynet, ריאיון עם חיים לסקוב, באתר ynet, 7 ביוני 2007, לסקוב: "כן אנחנו מפתחים את רוח התחרות על ידי ציון פעולות וחיילים בפקודות יום. זה מדרבן. אתה לא יכול לתאר לעצמך מה שחוללה בצבא העובדה שגולני הצטיין בתאופיק".
BYD סונג מקס

| --- | --- |

BYD Song Max
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  BYD Auto (אנ') (שם מלא: "BYD Auto Co., Ltd", במנדרינית: "比亚迪汽车")
 שנות ייצור:  2017 – היום
 הרכבה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 מודל קודם:  BYD M6
 אורך:  4,680 מ"מ
 רוחב:  1,810 מ"מ
 גובה:  1,680 מ"מ
 משקל:  1,625-1,655 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,785 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,497 סמ"ק המפיק 154 כ"ס ב-5,200 סל"ד מסוג "YD476ZQA" (מגדש טורבו)  4 צילינדרים, 1,497 סמ"ק המפיק 160 כ"ס ב-5,200 סל"ד מסוג "YD476ZQA" (מגדש טורבו)  4 צילינדרים, 1,497 סמ"ק המפיק 165 כ"ס ב-5,200 סל"ד מסוג "YD476ZQA" (מגדש טורבו) + מנוע חשמלי המפיק 160 כ"ס (דגם היברידי)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 6 מהירויות  תמסורת 6 מהירויות מסוג "Dual-clutch transmission" (אנ')
 מהירות מרבית:  170 קמ"ש (דגם מנוע בנזין)  150 קמ"ש (דגם היברידי)
 צריכת דלק:  7.6 ליטר ל-100 ק"מ (דגם "1.5TI")  1.2-1.7 ליטר ל-100 ק"מ (דגם היברידי, בזמן הפעלת מנוע חשמלי)
 מעצב:  Wolfgang Egger
BYD סונג מקס (באנגלית: BYD Song Max) הוא מיניוואן מתוצרת יצרנית הרכב הסינית BYD Auto (אנ') (שם מלא: "BYD Auto Co., Ltd", במנדרינית: "比亚迪汽车") אשר מיוצר משנת 2017 ועד היום.
"BYD סונג מקס"

דגם "BYD סונג מקס" הוצג לראשונה באפריל 2017.
דגם "BYD סונג מקס" משווק בסין מספטמבר 2017.
5 דלתות.
7 נוסעים.
מנוע קדמי - 1.5 ליטר.
מנוע בנזין.
סוג הנעה: הנעה קדמית.
דגמי "BYD סונג מקס" (מנוע בנזין) יוצרו ב-5 רמות גימור.
צמיגים: 215 / 55 R17 (דגמי מנוע בנזין).
קיבולת מכל דלק - 60–62 ליטר (דגם "1.5TI").
קיבולת מכל דלק - 52 ליטר (דגם היברידי).
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 10.0 שניות (דגם מנוע בנזין).
תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 6.9–7.9 שניות (דגם היברידי).
בשנת 2017 יוצרו 30,390 יחידות ובשנת 2018 יוצרו 141,068 יחידות.
"BYD סונג מקס" > דגמים

"1.5TI".
"1.5TI DM" - משווק ממרץ 2019.
"Song Max EV" - דגם היברידי (מנוע בנזין + מנוע חשמלי), משווק ממרץ 2019.
"BYD סונג מקס" > "Song Max EV"

הדגם ההיברידי הושק באפריל 2019. הדגם זהה כמעט לחלוטין לדגם ה-"1.5TI" מלבד לסורג הקדמי.
בדגם הורכבו 2 מנועים: מנוע בנזין המפיק 165 כ"ס ומנוע חשמלי המפיק 160 כ"ס.
תמונות

דגם "BYD סונג מקס"
דגם "BYD סונג מקס"
דגם "BYD סונג מקס"
דגם "BYD סונג מקס"
דגם "BYD סונג מקס"
דגם "BYD סונג מקס"
ראו גם

BYD M6
הערות שוליים

↑  דגם "BYD סונג מקס" carnewschina.com/2017/09/28/byd-song-max-launched-chinese-car-market
↑  דגמי "BYD סונג מקס" - מנוע בנזין (מפרט טכני) chinamobil.ru/eng/byd/song-mpv
↑  דגם "BYD סונג מקס"  carsalesbase.com/china-car-sales-data/byd/byd-song-max
↑  דגם "BYD "סונג מקס"- היברידי insideevs.com/news/346886/byd-song-max-phev-china
קבלת החלטות

ישנן החלטות המשפיעות בצורה משמעותית על מהלך חייו של האדם, כגון בחירה של מקצוע או תחום התמחות. בתמונה – דיוקן עצמי על ההיסוס בבחירה שבין אמנות המוזיקה לציור משנת 1791.
קבלת החלטות בפסיכולוגיה, היא תהליך קוגניטיבי של בחירה מבין מספר אפשרויות. תהליך זה יכול להיות רציונלי (מבוסס על בדיקה יסודית של כל האופציות והפעלת שיקולי רווח והפסד), או לא רציונלי (מבוסס על שימוש בהיוריסטיקות אינסטינקטים ואינטואיציה). למעשה, תחום מחקר זה, בוחן כיצד אנשים שוקלים את החלופות ומקבלים את החלטותיהם. לעיתים קרובות ההחלטה שנתקבלה על ידי היחידים מושוות למודל אידיאלי או אופטימלי (למשל של "האדם הרציונלי"). המחקר העוסק בתהליך ותוצאת קבלת ההחלטות (Decision theory) הוא תאורטי ואקלקטי, ופרוס על פני דיסציפלינות רבות, ביניהן: הפסיכולוגיה הקוגניטיבית, מדע המדינה, תורת המשחקים, מנהל עסקים, הפילוסופיה, כלכלה, סטטיסטיקה, מתמטיקה, אמונה דתית, ערכים מוסריים ותחומים נוספים. בשנים האחרונות באוניברסיטאות רבות בעולם התפתח תחום אקדמי עצמאי המכונה, 'מדע ההחלטה' (Decision Science), המסונף בדרך כלל לבתי ספר למנהל עסקים. אדם מבוגר מקבל כ-35,000 החלטות בכל יום.
סוגים של קבלת החלטות

יש מספר דרכים לסיווג תהליכים של קבלת החלטות:
כמות האנשים המעורבת בתהליך קבלת ההחלטה – אחד ההיבטים המבדילים בין סוגים שונים של קבלת החלטות הוא ההקשר החברתי שבו הן מתבצעות. החלטה יכולה להתקבל על ידי אדם יחיד, בעקבות תהליכים שמתרחשים בינו לבין עצמו. החלטה יכולה להתקבל גם על ידי קבוצות חברתיות כמו משפחה, ועד בית, שכונה, עיר או מדינה. בנוסף, החלטות יכולות להתקבל גם ברמה הכלל עולמית, כפי שהיא מיוצגת במוסדות כמו האו"ם.
מידת ההשפעה והחשיבות של ההחלטה על האדם או הקבוצה המקבלים אותה – ישנן החלטות המתקבלות בנוגע לעניינים של מה בכך ולעיתים מתקבלות החלטות בסוגיות הרות גורל. דוגמה להחלטה הרת גורל באה לידי ביטוי בהתלבטותו הנודעת של המלט "להיות, או לא להיות". לצד זאת החלטות פשוטות שאין להן השפעה מהותית על חייו של מקבל ההחלטה, יכולות לכלול החלטה לאכול חביתה ולא קורנפלקס לארוחת בוקר.
כמות החלופות שבנוגע אליהן יש לקבל את ההחלטה – ישנם מקרים שבהם יש לבחור מתוך מספר מצומצם של חלופות. לדוגמה – תשלום במזומן או אשראי, או בחירה בין שימור החיים להמתת חסד. במקרים אחרים ההחלטה מתקבלת מתוך מספר רב של חלופות. לדוגמה, בחירת מקצוע, בן/ת זוג או רכישת דירה.
תהליך קבלת החלטות

תהליך קבלת ההחלטות וביצוען באופן יעיל ומקובל חברתית, כרוך ביכולת של האדם לשמור על תשומת הלב ובקיום של מערך עכבות תקין.
תהליך קבלת ההחלטות יכול להכיל מספר שלבים. לדוגמה:
איסוף מידע – איסוף המידע המשמש בסיס לקבלת ההחלטה. לעיתים מדובר במידע הזמין מיידית למחליט, בהתאם לניסיון חייו – ידע. ידע מסוג זה מאוחסן בזיכרון סמנטי שהוא חלק מזיכרון מפורש וניתן לשלוף אותו באופן מודע. לעיתים מדובר במידע המצריך השקעה רבה באיסופו, למשל בכלים של מודיעין צבאי או מודיעין עסקי.
היתוך מידע – תהליך עיבוד של המידע שנאסף במטרה למצוא קשר או קורלציה. בתהליך זה מחברים ומצליבים מידע כדי לקבל הערכה טובה יותר של המצב.
גיבוש חלופות – הצגה שיטתית של החלופות העומדות על הפרק.
שקילת החלופות השונות – השוואה בין האפשרויות באמצעות בדיקת יתרונות וחסרונות של כל אחת מהן. שקילת החלופות היא לעיתים פעולה אינטואיטיבית, ולעיתים נעשית בצורה שיטתית ומורכבת, למשל באמצעות שקילת כל חלופה לפי רשימה של פרמטרים, מתן משקל לכל פרמטר, מתן ציון לכל חלופה בכל פרמטר, וחישוב ציון משוקלל לכל חלופה. לעיתים מסייעת בתהליך זה מערכת תומכת החלטה או יועץ מקצועי. בשלב זה יכול להתבצע גם ניתוח עלות-תועלת או ניתוח סיכון-תועלת, בהתאם לכמות ומהימנות המידע הקיים.
בחירת חלופה – קבלת ההחלטה על ידי בחירת החלופה המועדפת.
דוגמה לתהליך קבלת החלטה: אדם נכנס למכולת כשברשותו 20 שקלים בלבד ורשימת קניות שמחיר סך כל המוצרים בה הוא יותר מ-20 שקלים. ההחלטה במקרה זה תהיה אילו מוצרים מתוך הרשימה לקנות. במקרה זה איסוף הנתונים יתייחס לכמות הכסף הנמצאת ברשות האדם, מחירי המוצרים השונים וחשיבות כל מוצר ברשימת הקניות. בשלב גיבוש החלופות יכולות לעלות אפשרויות כמו קניית מוצר אחד יקר אבל חשוב, קניית מספר מוצרים זולים, דחיית הקניות למועד אחר. לאחר שקילת החלופות השונות, תגיע בחירת החלופה שלפיה הקונה יחליט אילו מוצרים לקנות.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים בקבלת החלטות

המוח מעריך את הערך והסבירות של תוצאות אפשריות ומנחה את ההחלטות של האדם לעבר המצב המיטבי נכון לאותו הרגע.
קליפת המוח הקדם-מצחית מאפשרת גמישות מחשבתית.
להבדיל מאזורים אחרים באונה המצחית, אזור זה פחות מעורב בשליטה על התנועה ויותר בגיבוש של תוכניות עבודה ואסטרטגיות פעולה. הוא נחשב למקור של פעולות רצוניות.
לקליפת המוח הקדם-מצחית הדורסו-לטראלית אשר נמצאת בקליפת המוח הקדם-מצחית יש תפקיד בקבלת החלטות הרגישות לסיכון. פגיעה בקליפת המוח הקדם-מצחית מובילה לתגובות אימפולסיביות וקשיים בקבלת החלטות.
קבלת החלטות בקבוצה

לשם קבלת החלטות בקבוצה קיימות גישות אחדות:
החלטת רוב שוויונית: כל אחד מחברי הקבוצה זכאי להביע את דעתו, וההחלטה מתקבלת ברוב קולות. דוגמאות: משאל עם, בחירות.
החלטת רוב תוך התחשבות במשקלו של כל חבר: לעיתים ניתן משקל גבוה יותר לחלק מחברי הקבוצה, עד כדי מתן זכות וטו. בהצבעה של בעלי מניות, למשל, משקלו של כל מצביע הוא כחלקו היחסי בהון המניות הכולל.
החלטת נציג מוסמך: כאשר מדובר בקבוצות גדולות, בירור דעתם של כל חברי הקבוצה הוא תהליך מורכב מדי, ולכן פעמים רבות מתקבלות ההחלטות על ידי מי שהוסמך לכך. ברמה הלאומית משמשים לכך בית הנבחרים והממשלה. ברמה מצומצמת יותר, ועד הבית מקבל החלטות שוטפות בשם כל דיירי אותו בית, ובארגונים מקבל את ההחלטה העומד בראש היחידה הארגונית.
קבלת החלטות בקונצנזוס או פה אחד: דוגמה לכך היא החלטתו של חבר מושבעים, שחובה לקבלה בהסכמה בין כל חברי חבר המושבעים.
החלטה שהתקבלה איננה בהכרח סוף פסוק. במנגנוני קבלת החלטות משולב פעמים רבות מנגנון של ערעור, המאפשר להביא את ההחלטה לדיון נוסף, אצל בעל סמכות גבוה יותר בהיררכיה. דוגמה נפוצה לכך הוא הערעור במערכת המשפטית. גם בארגונים ניתן פעמים רבות לערער על החלטתו של גורם מסוים, באמצעות פנייה לממונה עליו.
כשלים בקבלת החלטות

כשלים בקבלת החלטות יכולים לנבוע מבעיות באחד או יותר משלבי התהליך.
שלב איסוף הנתונים יכול להוביל לכשלים בקבלת החלטות כאשר הן מתבססות על מידע חלקי, מוטה או שגוי. GIGO הן ראשי התיבות של: Garbage In Garbage Out. זהו עקרון מעולם מדעי המחשב שלפיו תוכנית מחשב או פונקציה המקבלת קלט שגוי, דינה להחזיר פלט שגוי גם הוא. המונח משמש בהשאלה גם לתיאור של תהליכים, מלבד תוכנת מחשב כדי לציין שאין לצפות לקבלת החלטה אופטימלית על בסיס של נתונים שגויים או חסרים.
אחד הגורמים שיכולים להשפיע לאורך כל שלבי תהליך קבלת ההחלטות הוא הטיה קוגניטיבית, שהיא דפוס או נטייה שיטתית (לא אקראית) של בני אדם לטעויות בתפיסה, בזיכרון, בחשיבה או בשיפוט. דוגמה לכך הוא התקבעות של דפוס חשיבה הכולל קבוצת הנחות, שיטות או סממנים שנטמעו עמוק אצל אדם או קבוצה, והתבססו עד כדי כך עד שאותם אנשים מנועים להמשיך ולאמץ או לקבל גישות התנהגות, בחירות או כלים שונים.
"פרדוקס המבחר" – בניסוי הציבה שינה איינגר עמדה לטעימת ריבה בקליפורניה. בחלק מהעמדות היו 6 סוגי ריבות שונים ובחלק היו 24 טעמים. הסתבר שכאשר היו 6 טעמים אחוז הלקוחות שרכשו את הריבה עמד על כ-30 אחוז, בעוד שכאשר הוצעו 24 טעמים, אחוז הלקוחות שרכשו ריבה עמד על 3 אחוז בלבד.
כמו כן, ישנם מצבים מסוימים העלולים לפגוע בתהליך קבלת ההחלטות של האדם.
לדוגמה, אבוליה באה לידי ביטוי בשיתוק כוח הרצון, איבוד המוטיבציה, איבוד היכולת ליזום פעולות מונחות מטרה, לקבוע מטרות ולהחליט החלטות.
כשלים בקבלת החלטות > תנאי אי-ודאות

קבלת החלטות בתנאי אי-ודאות היא תהליך שאורבים בו כשלים רבים למקבל ההחלטה. במצב שבו ייתכנו תוצאות אחדות, שלכל אחת מהן הסתברות משלה, ניתן לקבל את ההחלטה על-פי תוחלת התוצאה. שיטה זו רלוונטית בהימורים מסוימים שבהם כל התוצאות שוות בחשיבותן מבחינתו של המהמר. כאשר המהמר מייחס משקל שונה לתוצאות שונות, התבססות על התוחלת לבדה תביא להחלטה כושלת. נמחיש זאת בסיפור הבא (על-פי רודולף קארנאפ):
תורת ההחלטות היא תורה מתחום המתמטיקה הגובלת בפילוסופיה וסטטיסטיקה ועוסקת בזיהוי ערכים להחלטות שונות בתנאי אי ודאות, במטרה להגיע לקבלת החלטה אופטימלית. זהו תחום קרוב מאוד לתורת המשחקים.
תורת הערך היא ענף של פסיכולוגיה חברתית ושל כלכלה התנהגותית המתאר התנהגות אנושית בקבלת החלטות תחת סיכון (אי-ודאות). התורה פותחה על ידי דניאל כהנמן ועמוס טברסקי. בתורת הערך ישנן שתי פונקציות המרכיבות את תהליך קבלת ההחלטה:
פונקציית הערך (ν) – לפיה במהלך קבלת החלטות, אנשים אינם מתמקדים בסכום כסף מסוים, אלא מתייחסים לשינוי בהון שלהם. פונקציה זו מכילה נקודת התייחסות והערך שיוצב בפונקציה הוא השינוי מנקודה זו.
פונקציית המשקלים (π) – לפיה לכל חלופה יש הסתברות. ההסתברות איננה זו שנלקחת בחשבון, אלא משמשת כערך שיוצב בפונקציה זו. הערך המתקבל מייצג את כמות ההשפעה על כדאיות ההחלטה.
שיפור תהליכי קבלת החלטות

שיפור תהליכי קבלת החלטות יכול להתבצע ברמת הפרט כמו גם ברמת הקבוצה או הארגון.
שיפור תהליכי קבלת החלטות > שיפור תהליכי קבלת החלטות ברמת הפרט

תפקודים ניהוליים חיוניים לצורך תכנון וקבלת החלטות, כמו גם איתור ותיקון טעויות, למידה של מצבים או פעולות חדשים, התמודדות מול מצבים מסוכנים או מסובכים, התגברות על הרגל מושרש היטב או התנגדות לפיתוי. על כן שיפור שלהם יכול להוביל לשיפור ביכולת קבלת ההחלטות.
הסקת מסקנות היא השלב האחרון בפעולת החשיבה המביאה לכדי יצירתו של מידע חדש, כתוצאה מניתוח של מידע קודם בתהליך של עיבוד מידע. פיתוח יכולת הסקת המסקנות יכול לשפר את יכולת קבלת ההחלטות, בכך שהוא מאפשר לבסס את הבחירה על פי ניתוח מיטבי של המידע הקיים.
פעולת האלתור מעודדת אנשים לשבור דפוסי חשיבה קיימים ועל כן יכולה לשפר את יכולת קבלת ההחלטות של האדם.
שיפור תהליכי קבלת החלטות > שיפור תהליכי קבלת החלטות ברמת הקבוצה או הארגון

בארגונים שונים מובנת חשיבות תהליך קבלת ההחלטה ונעשים ניסיונות לשפר את יכולת קבלת ההחלטות של גורמים בארגון. לרוב, נעשים ניסיונות שיפור אלו באמצעות העלאת שלבי התהליך למודעות מקבל ההחלטה. תחקור החלטות לאחר שנודעה השפעתן מקובל אף הוא, כשיטה לשיפור תהליכי קבלת ההחלטות. במקרים קיצוניים, של החלטות בעייתיות ברמה הלאומית, מוקמת ועדת חקירה לתחקור תהליך קבלת ההחלטות (ולעיתים גם למציאת אשמים).
היסטוריה והתפתחות תאורטית

לתחום קבלת ההחלטות יש היסטוריה ארוכה בתולדות המחשבה המערבית. כך למשל ניתן לראות את הפרדוקס המכונה חמורו של בורידן, ששורשיו בהגותו של אריסטו, כסוגיה בקבלת החלטות. באמצע המאה ה-20 התבסס התחום בחוגים למדע המדינה ולמנהל עסקים, מתוך ניסיון להציב גישה מדעית לקבלת החלטות רציונלית. המודלים הנורמטיביים פותחו על בסיס הלוגיקה והסטטיסטיקה, ולאחר מכן על התחום המתפתח של תורת המשחקים המנתח מצבי עימות או שיתוף פעולה בין מקבלי החלטות בעלי רצונות שונים (דילמת האסיר היא בעיה ידועה בתחום זה).
פריצת הדרך בתחום הגיעה כאשר מחקרים מתחום הפסיכולוגיה הקוגניטיבית הראו כי בני האדם אינם נוטים להחליט כפי שראוי על פי המודלים הרציונליסטיים. במסגרת זו, הוענק פרס נובל לכלכלה לשנת 2002 לדניאל כהנמן על מחקריו עם עמוס טברסקי אודות תהליכי קבלת החלטות בתנאי אי ודאות. השניים הציעו את תורת הערך (Prospect theory) כחלופה לתורת התועלת, לתיאור תהליכים אלה.
הגישה הרציונליסטית מבקשת לתאר איך תהליך קבלת החלטות צריך להיערך, ואילו הגישה הפסיכולוגית-קוגניטיבית מבקשת להציג על בסיס ניסויים את האופן שבו בני אדם מקבלים החלטות במציאות. עם זאת, מתגלעת ביקורת נוקבת על גישות אלו, בעיקר בתחום החשיבה הארגונית, בטענה שהן הגישה הרציונליסטית והן הגישה הפסיכולוגית מתקשות לתאר את מורכבות תהליך ההחלטה בתפקידי ניהול. כנגד גישות אלו נוצרו גישות אלטרנטיביות כגון מודל פח האשפה וגישות הבנייתיות המתייחסות לאופן שבו ארגונים ומנהלים מקבלים החלטות וכיצד ניתן לסייע להם בטיוב החלטות אלו. לפי גישות אלו, האתגר המרכזי בקבלת ההחלטות איננו ברירת החלופות לאור המידע הקיים, אלא יצירת ההבנה המייצרת את החלופות, ולבסוף מכווינה את בחירת החלופה הרצויה.
היסטוריה והתפתחות תאורטית > מחקרים

בשנת 2017 פורסם מחקר על ידי שני חוקרים מאוניברסיטת ווטרלו שבדקו את התופעה של הפחד מהחמצת בחירה טובה יותר, מה שנקרא באנגלית FOBO – Fear of Better Option. במחקר נבדקו קבוצת אנשים שהוגדרו כ"ממקסמים" בתחום קבלת ההחלטות, מלשון מקסימום (Maximum). אנשים אלה יתקשו בקבלת החלטות לפי קריטריונים ראשוניים ויבצעו מחקר מעמיק לפני כל בחירה, כדי לבחור לבסוף באפשרות הטובה ביותר לדעתם.
במחקר הועלתה השערה כי קבוצה זו מחולקת לשני תת-קבוצות: ממוקדי-קידום (promotion focus) ואלו שמצויים במצב הערכה (assessment mode). לפי המחקר, שתי הקבוצות פועלות להגיע להחלטה המקסימלית. עם זאת, ממוקדי-קידום לא מתקשים להתקדם הלאה לאחר ביצוע ההחלטה, מכיוון שהיה להם קריטריון דומיננטי שהוביל אותם לביצועה. לעומתם, אלו שמצויים במצב הערכה תמיד יבחנו את כל החסרונות והיתרונות של ההחלטה בסיטואציה הספציפית ולכן יסבלו מספק וחרדה תמידיים באשר לאופי החלטתם.
ראו גם

תאוריית פער-ידע לקבלת החלטות
היוריסטיקה
תורת הערך
חשיבה מתכנסת
חוכמת ההמונים
טכניקת הקבוצה הנומינלית
מודל פח האשפה
פונקציית תעדוף
אינרציה של אי-פעולה
מונחים בתורת המשחקים
לקריאה נוספת

אירוינג ל. ג'ניס וליאון מאן, תהליך קבלת החלטות- ניתוח פסיכולוגי של קונפליקט, בחירה ומחויבות, הוצאת משרד הביטחון, 1980.
דניאל כהנמן, רציונליות, הוגנות, אושר, מבחר מאמרים מאת דניאל כהנמן ואחרים, בעריכת מיה בר-הלל, אוניברסיטת חיפה וכתר הוצאה לאור, 2005.
דניאל כהנמן, לחשוב מהר, לחשוב לאט, תרגום: יעל סלע-שפירו ועידית נבו, עורכת: מיה בר-הלל, הוצאת מטר בשיתוף הוצאת כנרת, 2013.
ריצ'רד ת'יילר, ככה לא מתנהגים: לידתה והתפתחותה של הכלכלה ההתנהגותית (Misbehaving) עורכת: מיה בר-הלל, הוצאת מטר, 2019.
יוסי יסעור, גם לכם לא היו מים חמים? מדריך למניעת כשלים בקבלת החלטות, הוצאת מטר, 2010.
יוסי יסעור, היגיון ורגש בקבלת החלטות ובלקיחת סיכונים, הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב, 2005.
דן אריאלי, לא רציונלי ולא במקרה, הוצאת מטר, 2008.
יהודה אלון(2013), תהליכי קבלת החלטות צבאיים, צבא ואסטרטגיה, כרך 5 גיליון 2.
פרנק-ריהל

דוגמה של קטע טקסט הכתוב בגופן פרנק-ריהל
פְרַנְק־רִיהל (בלועזית: Frank-Rühl) הוא הגופן העברי הנפוץ ביותר בדפוס. הגופן נוצר ב-1908 על ידי רפאל פרנק בשיתוף עם המדפיס אוטו ריהל במפעל היציקה C. F. Rühl. גרסה סופית פורסמה ב-1910. מרבית הספרים, העיתונים וכתבי העת וכן פסקי הדין של בתי המשפט בישראל משתמשים בפרנק-ריהל.