stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חבורה סופית
מיון > סוגים של הרחבות > מכפלת זר

מקרה פרטי של מכפלה חצי ישרה הוא מכפלת זר. במקרה זה  N היא מכפלה ישרה של מספר עותקים של חבורה    N_{0} והפעולה של  H על -  N היא על-ידי תמורות של עותקים אלו. אם כל הגורמים הפשוטים של חבורה  G הם לא אבליים אז ההרחבות בין הגורמים השונים דומות למדי למכפלות זר (אם כי לא בהכרח מתפצלות)
מיון > סוגים של הרחבות > הרחבה מרכזית

בהינתן חבורה  G ותת-חבורה  N<Z(G) של המרכז של  G אומרים ש- G היא הרחבה מרכזית של  G/N ע"י  N.
ניתן למיין הרחבות מרכזיות באמצעות כלים של אלגברה הומולוגית. 
ההרחבות המרכזיות של חבורה  H ע"י חבורה אבלית  N ממוינות על ידי הקוהומולוגיה  H^{2}(H,N)
אם  H חבורה מושלמת, אז הבעיה נהיית פשוטה יותר. בפרט מתקיים   H^{2}(H,N)=H^{2}(H,\mathbb {Z} )\otimes N.
אם  H חבורה סופית אז החבורה  H^{2}(H,\mathbb {Z} ) היא חבורה סופית. חבורה זו נקראת כופל שור של  H. לחבורה סופית מושלמת  H יש הרחבה מרכזית  {\tilde {H}} ע"י כופל שור שלה שנקראת ההרחבה המרכזית האונברסלית של  H. כל הרחבה מרכזית מושלמת של  H היא מנה של  {\tilde {H}} בתת-חבורה של  H^{2}(H,\mathbb {Z} ).
כחלק ממשפט המיון לחבורות פשוטות סופיות מוינו גם כל ההרחבות המרכזיות של חבורות אלו.
מיון > סוגים של הרחבות > מיון של הרחבות

ניתן למיין את כל ההרחבות של 2 חבורות בכלים של אלגברה הומולוגית. מיון זה נקרא לעיתים תורת שרייר. להלן תיאור של מיון זה:
בהנתן הרחבה  G של חבורה  H עם חבורה  N אנו מקבלים פעולה של  G על  N (על ידי הצמדה). במילים אחרות אנו מקבלים הומומורפיזם  \omega :G\to Aut(N) כאשר 
 Aut(N) היא חבורת האוטומורפיזמים של  N. קל לראות שהומומורפיזם  \omega  מגדיר הומומורפיזם  \omega _{0}:H\to Out(N) כאשר  Out(N) היא חבורת האוטומורפיזמים החיצוניים של  N (ראו להלן) של   N. מכאן, כדי למיין את כל ההרחבות של  H ו-  N, יש לענות על 2 השאלות הבאות:
עבור אילו הומומורפיזמים  \omega _{0}:H\to Out(N) קיימת הרחבה   G של  H ו -  N שנותנת את  \omega _{0}?
בהנתן הומומורפיזמים  \omega _{0} כאלה, איך ממינים את כל ההרחבות שנותנות את  \omega _{0}?
התשובה לשאלה הראשונה נתונה במונחים של איבר בחבורת הקוהומולוגיה  H^{3}(H,Z(N)). 
התשובה לשאלה השניה היא שהמיון נתון על ידי איברי חבורת הקוהומולגיה  H^{2}(H,Z(N)).
הערה: בשני המקרים הקוהומוליגיה היא ביחס לפעולה של  H  על   Z(N)  הנתונה על ידי ההומומורפיזם  \omega _{0}:H\to Out(N) (כל איבר ב -  Out(N) מגדיר אוטומורפיזם של   Z(N)).
אומנם תיאור זה מפורש, אך במקרים רבים הוא רחוק מלתת תשובה מלאה. לדוגמה, אם  H  ו- N הם מרחבים וקטוריים מעל שדה סופי 
 \mathbb {F} _{q} אז חישוב  H^{2}(H,N) (ביחס לפעולה הטריוויאלית) שקול לבעיה פראית באלגברה ליניארית, כך שאפילו בעיית המיון של הרחבות מרכזיות של חבורות אבליות היא פראית. כמו כן, אפילו המקרה של מכפלה חצי ישרה (או אפילו מכפלת זר), יכול להיות מאוד קשה למיון. לדוגמה, בעיית המיון של כל הפעולות של   H  על קבוצה סופית מכליה את בעיית המיון של תתי החבורת של  H עד כדי הצמדה, שבתורה, במקרה ש-  H היא חבורת התמורות, מכילה את בעיית המיון של כל החבורות.
מבנה > חבורת האוטומורפיזמים של חבורה

אחת הבניות הבסיסיות של חבורה היא חבורת האוטומורפיזמים  Aut(X) של אובייקט מתמטי  X.  במקרה ש- X הוא חבורה סופית, קל לראות שחבורה זאת היא סופית. לכול חבורה  X יש הומומורפיזם טבעי  X\to Aut(X) הנתון על ידי פעולת ההצמדה (כל איבר  x עבר לאוטומורפיזם המתקבל מההצמדה ב-  x). הגרעין של ההומומורפיזם הזה הוא המרכז של  X. התמונה של ההומומורפיזם הזה נקראת חבורת האוטומורפיזמים הפנימיים של   X ומסומנת ב-  Inn(X). ממשפט האיזומורפיזם הראשון נובע ש-  Inn(X)\cong X/Z(X).
החבורה  Aut(X)/Inn(X) נקראת חבורת האוטומורפיזמים החצוניים של  X ומסומנת ב -  Out(X). החבורה  Aut(X)  היא הרחבה של -  Out(X) עם -  Inn(X). הרחבה זאת מהווה את אחת הדוגמאות החשובות להרחבה של חבורות (ראו להלן).
הרחבה זאת לא תמיד מתפצלת (לדוגמה עם  X היא החבורת הסימטרית על 6 איברים). אם   X היא חבורה סופית פשוטה אז יודעים לתאר במפורש את -  Out(X) ו-  Aut(X), ובפרט יודעים לתאר מתי ההרחבה הנ"ל מתפצלת.
כמו כן, ידוע שכש- X היא חבורה סופית פשוטה אז  Out(X) תמיד פתירה (כמעט בכל המקרים היא קומוטטיבית).
תת-חבורה של חבורת האוטומורפיזמים של חבורה פשוטה סופית המכילה את כל האוטומורפיזמי הפנימיים נקראת חבורה סופית קואזי פשוטה.
מבנה > תתי חבורות קנוניות

פירוק ז'ורדן-הולדר של חבורה סופית אינו יחיד. עם זאת, ישנן מספר סדרות נורמליות קנוניות (זאת אומרת סדרות מהסוג  G=G_{0}\triangleright G_{1}\triangleright \cdots \triangleright G_{k}={1} כך שתתי החבורות  G_{i} מתוארות באופן קנוני) שנותנות דרכים קנוניות לנתח את המרכיבים של חבורה נתונה. על מנת להגדיר סידרה נורמלית קנונית עבור חבורה  G, די להגדיר תת-חבורה (נורמלית, לא טריוויאלית) קנונית  H של   G.  לאחר מכן יש להפעיל אותה בחירה קנונית על  G/H ולהמשיך כך עד שמגיעים לחבורה טריוויאלית. באופן כללי, לא ניתן לקבל בצורה כזאת סידרת הרכב ל -  G. זאת מכיון שחבורת תתי-חבורות קנוניות הן תמיד קרקטריסטיות (זאת אומרת שהן אינווריאנטיות לגבי אוטומורפיזמים של  G), ולא תמיד יש סידרת הרכב שבנויה מחבורת קרקטריסטיות (לדוגמה עבור חבורת קליין אין סדרה כזאת). אולם ניתן לקבל סדרות נורמליות עם מנות קלות לנתוח בהרהבה מהחבורה המקורית.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > תשתית של חבורה

אחת הדרכים להגדיר תת-חבורה קנונית של כל חבורה היא התשתית. מושג זה הוא מקרה פרטי של מושג התשתית באלגברה המגדיר בהקשרים רבים תת-אובייקט קנוני.
התשתית של חבורה  G היא התת-חבורה הנוצרת על ידי תת-חבורות נורמליות מינימליות של  G. קל לראות שהתשתית של   G היא גם המכפלה של תת-החבורות הנורמליות מינימליות של  G ושחבורת אלו הן פשוטות. התשתית של חבורה  G  מסומנת בדרך כלל ב -  soc(G).
קל ליראות שאם  G סופית ולא טריוויאלית אז התשתית שלה לא טריוואלית. מכאן, שאפשר להשתמש בתשתית כדי להגדיר סידרה נורמלית עבור  G. המנות העוקבות של סידרה זאת יהיו מכפלות של חבורות פשוטות, כך שקל להפוך סידה זאת לסידרת הרכב על ידי בחירת סדר על החבורת הפשוטות האלה. סידרה זאת, כמובן איננה קנונית.
הסידרה הנורמלית הנתונה על ידי התשתיות מהווה כלי חשוב לחקר חבורות סופיות. יתרונה בכך שהיא מוגדרת עבור כל חבורה סופית וקרובה להיות סידרת הרכב. חסרונה הוא שהיא לא מספקת הבנה של ההרחבות בין המנות העוקבות. לכן, במקרים רבים מעדיפם להשתמש בתת-חבורת קנוניות אחרות.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > המרכז של חבורה

המרכז של חבורה הוא אוסף האיברים בחבורה המתחלפים עם כל איבר בחבורה. המרכז של חבורה  G מסומן בדרך כלל ב -  Z(G). לא לכל חבורה יש מרכז לא טריוויאלי. לכן לא לכל חבורה נויתן לבנות סידרת הרכב ממצה על ידי שימוש במרכז. חבורה תהייה חבורה נילפוטנטית אםם הסידרה המתקבלת על ידי הנוסחה הרקורסיבית  G_{i}=G_{i-1}/Z(G_{i-1}) (כאשר מתחילים מ- G_{0}=G) מגיעה לחבורה הטריוויאלית. במלים אחרות אם שימוש חוזר במרכז נותן סידרה נורמלית ממצה עבור  G. המנות העוקבות של סידרה זאת הן אבליות.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > החבורה הנגזרת

החבורה הנגזרת של חבורה  G היא החבורה הנוצרת על ידי ביטויים מהסוג  [a,b]:=aba^{-1}b^{-1} כאשר  a,b\in G. את הנגזרת מסמנים  [G,G]
או  G'. ניתן לקבל סידרה נורמלית באמצעות החבורה הנגזרת, באופן הדואלי לאופן שתואר מעלה: מגדרים רקורסיבית 
 G_{0}=G;\quad G_{n+1}=G_{n}'
סידרה זאת  נקראת סידרת הנגזרות של  G. סידרה זאת לאו דווקה ממצה. היא ממצה (זאת אומרת ש  G_{n}=1 עבור  n מספיק גדול) אם ורק אם החבורה  G היא פתירה. אם החבורה לא פתירה, אז בשלב מסוים הסידרה נעצרת בחבורה מושלמת, זאת אומרת חבורה  H המקיימת  H'=H. חבורה זאת נקראת הליבה המושלמת של  G. הליבה המושלמת של חבורה מושלמת היא החבורה עצמה.
סידרת הנגזרת מאפשרת להציג כל חבורה פתירה בתור הרחבה של חבורות אבליות באופן קנוני. כמו כן היא מאפשרת להציג כל חבורה סופית בתור הרחבה של חורה מושלמת וחבורה פתירה.
סידרה דומה לסדרת הניגזרות נקראת הסידרה המרכזית התחתונה. גם היא מתחילה בחבורה ההנגזרת, אך ממשיחה באופן שונה. היא מוגדרת על ידי הכלל הרקורסיבי 
 G_{0}=G;\quad G_{n+1}=[G,G_{n}] כאשר  [G,G_{n}] היא החבורה הנוצרת על ידי ביטויים מהסוג  [a,b] כאשר  a\in G;b\in G_{n}.
סידרה זו ממצה אם ורק אם החבורה  G היא נילפוטנטית. אם החבורה לא נילפוטנטית, אז בשלב מסוים הסידרה נעצרת בחבורה הנקראת שארית נילפוטנטית של  G.
הסידרה המרכזית התחתונה מאפשרת להציג כל חבורה נילפוטנטית בתור הרחבה של חבורות אבליות באופן קנוני. סידרה זו שונה (באופן כללי) מסדרת המרכזים שתוארה מעלה. שימוש חוזר בשארית הנילפוטנטית מאפשרת להציג כל חבורה פתירה סופית כהרחבה של חבורות נילפוטנטיות.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > הרדיקל ה-p

בהינתן מספר ראשוני p, הרדיקל ה-p של חבורה סופית   G מוגדר להיות תת-חבורת ה-p הנורמלית המקסימלית של  G. קל לראות שמקסימום זה יחיד. ממשפטי סילו נובע שהרדיקל ה-p  של   G הוא החיתוך של כל חבורת ה-p-סילו של  G. נהוג  לסמן את הרדיקל ה-p של  G ב -  Rad_{p}(G).
מושג הרדיקל ה-p שימושי בעיקר עבור חבורות סופיות מטיפוס לי כשבוחרים את p להיות מציין השדה אשר באמצעותו מוגדרת החבורה. במקרה כזה, הרדיקל ה-p מקביל לרדיקל האוניפוטנטי של החבורה האלגברית המתאימה.
לא ניתן להשתמש ברדיקל ה-p כדי ליצור סידרה נורמלית ל -  G (באורך גדול מ - 2). זאת מיכייון ש:
 Rad_{p}(G/Rad_{p}(G))=\{1\}.
לאומת זאת, הרדיקל ה-p, מאפשר להציג את   G  בתור הרחבה של   G/Rad_{p}(G) (שהיא חבורה עם רדיקל -p טריוויאלי) ו -  Rad_{p}(G) שהיא חבורת p. הרחבה זו מקבילה לפירוק לוי של חבורות אלגבריות ליניאריות.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > תת-חבורת פיטינג

תת-חבורת פיטינג של חבורה סופית   G מוגדרת להיות תת-החבורה הנילפוטנטית הנורמלית המקסימלית של  G. קל לראות שמקסימום זה יחיד. לעיתים קוראים לתת-חבורת פיטינג  "הרדיקל הנילפוטנטי".
נהוג  לסמן את תת-חבורת פיטינג של  G ב -  F(G) או  Rad(G). ניתן להראת כי  F(G)=\prod _{p}Rad_{p}(G) כאשר  p רץ על כל הראשוניים.
חברת פיטינג יכולה להיות טריוויאלית (לדוגמה אם  G היא חבורה פשוטה לא אבלית). אולם אם  G פתירה 
(ולא טריוואלית) אז חבורת פיטינג לא טריוויאלית. למעשה,  G היא פתירה אםם אפשר לקבל, באמצעות תת-חבורות פיטינג סידרה נורמלית ממצה עבור   G. במקרה כזה, הגורמים של הסידרה הנורמלית יהיו חבורות נילפוטנטיות.
לתת-חבורת פיטינג יש תפקיד חשוב בהבנת המבה של חבורות פתירות בזכות משפט פיטינג הקובע כי אם   G פתירה אז המרכז של   F(G)  מוכל ב - F(G). משפט זה, מאפשר (במקרה ש -   G פתירה) לשכן את  G/Z(F(G)) לתוך  Aut(F(G)) בצורה שתכיל את  Inn(F(G)). במילם אחרות, עד כדי המרכז של  F(G) החבורה  G תהיה הרחבה של  F(G) ותת-חבורה של  Out(F(G)). ניתן לומר שמשפט פיטינג מאפשר להבין את המבנה של כל חבורה פתירה (ברמה מסוימת) באמצעות חבורת האוטומורפיזמים של חבורה נילפוטנטית.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > תת-חבורת פרטיני

תת-חבורה נאותה היא תת חבורה שאיננה כל החבורה. תת חבורה מקסימלית היא תת-חבורה נאותה שאננה מוכלת באף תת-חבורה נאותה אחרת. תת חבורת פרטיני מוגדרת להיות החיתוך של כל התת-חבורות המקסימליות.
על פניו, מושג זה דואלי למושג התשתית. ואכן אם  G חבורה סופית נילפוטנטית, אפשר לקבל משימוש חוזר בחבורת פרטיני סידרה נורמלית יורדת, באופן דואלי לסידרה הנורמלית העולה המתקבלת מהתשתית. אולם, אם  G איננה נילפוטנטית, אז תת-חבורת פרטיני מתנהגת באופן שונה, ולא ניתן לקבל ממנה סידרה נורמלית ממצה.  תת-חבורת פרטיני  של חבורה סופית היא תמיד נילפוטנטית. מכאן שהיא תמיד מוכלת בתת-חבורת פיטינג. אם  G היא חבורה סופית לא נילפוטנטית אז תת-חבורת פרטיני שווה לתת-חבורת פיטינג.
מבנה > תתי חבורות קנוניות > השכבה

תת-חבורת פיטינג לא יעילה כאשר החבורה  G איננה פתירה. כדי לחקור את המבנה של חבורות שאינן פתירות פותח המושג של השכבה של חבורה. מושג זה משלים את חבורת פיטינג בכך שהשכבה רחוקה מאוד מלהיות פתירה או נילפוטנטית.  מושג השכבה מבוסס על המושג חבורה סופית פשוטה למחצה שבתורו מבוסס על המושג חבורה סופית כמעט פשוטה.
חבורה סופית כמעט פשוטה היא הרחבה מרכזית מושלמת של חבורה פשוטה סופית לא אבלית. חבורה סופית  G  נקראת חבורה פשוטה למחצה אם קימות לה תתי-חבורות  H_{i}<G כך ש:
H_{i} פשוטות.
H_{i} מתחלפות זו עם זו.
G=\prod H_{i} (המכפלה לאו דווקה ישרה).
השכבה של  G מוגדרת להיות התת-חבורה הפשוטה למחצה המקסימלית של  G. היא מסומנת ב -  L(G). בדומה לחבורת פיטינג, גם השכבה יכולה להיות טריוויאלית (למשל אם  G פתירה).
מבנה > תתי חבורות קנוניות > תת-חבורת פיטינג המוכללת

בעוד שתת-חבורות פיטינג וגם השיכבה יכולות להיות טריוויאליות עבור חבורה סופית כללית, השילוב שלהן לא יכול. תת-חבורת פיטינג המוכללת מוגדרת להיות המכפלה של תת-חבורת פיטינג והשיכבה.
ניתן להראות שתת-חבורת פיטינג והשיכבה מתחלפות. ומכאן שתת-חבורת פיטינג המוכללת היא אכן תת-חבורה.
נהוג לסמן את תת-חבורת פיטינג המוכללת של  G ב -   F^{*}(G).
לתת-חבורת פיטינג המוכללת יש תפקיד חשוב בהבנת המבה של חבורת סופיות בזכות משפט בנדר הקובע כי המרכז של   F^{*}(G)  מוכל ב - F^{*}(G). משפט זה, מאפשר  לשכן את  G/Z(F^{*}(G)) לתוך  Aut(F^{*}(G)) בצורה שתכיל את  Inn(F(G)). במילם אחרות, עד כדי המרכז של  F^{*}(G) החבורה  G היא הרחבה של  F^{*}(G) ותת-חבורה של  Out(F^{*}(G)). ניתן לומר שמשפט בנדר מאפשר להבין את המבנה של כל חבורה סופית (ברמה מסוימת) באמצעות חבורת האוטומורפיזמים של מכפלה (מתחלפת) של חבורה פשוטה למחצה עם חבורה נילפוטנטית.
לתיאור זה של חבורה כללית באמצעות תת-חבורת פיטינג המוכללת שלה תפקיד משמעותי במשפט המיון לחבורות פשוטות סופיות.
משפטים על חבורות סופיות

כאמור ישנם משפטים רבים התקפים לחבורות סופיות. להלן מספר דוגמאות:
משפט קיילי
משפט לגראנז'
משפט קושי
משפטי סילו
משפט ז'ורדן-הלדר
משפט המיון לחבורות פשוטות סופיות
משפט הלדר - כל חבורה מסדר שהוא מכפלה של פחות מ - 4 גורמים ראשוניים.
משפט פייט-תומפסון - כל חבורה מסדר אי-זוגי היא פתירה.
משפט ברנסייד - כל חבורה שלסדר שלה יש רק 2 גורמים ראשוניים היא פתירה.
הערות שוליים

↑  כמובן הדבר תלוי בהגדרת המושג מיון. מכיון שהבעיה היא סופית מבחינה חישובית, הכוונה כאן אינה לאלגוריתם שמונה אותם, אלא למיון של חבורות סופיות במונחים של אוביקטים פשוטים יותר מבחינה קומבינטורית.
1 2 3  ראו דיון ב-MathOverflow בנושא.
↑  מדובר בחבורת  A_{5},A_{6},A_{8}
↑
↑  , ,
↑  לדוגמה כאן
↑  P. J. Morandi, Group Extensions and H3 (אורכב 17.05.2018 בארכיון Wayback Machine). From his collection of short mathematical notes.
↑  אצם העובדה שבעית המין של חבורות מכילה את עצמה כמקרה פרטי לא אומרת שהשיטה מובילה למבוי סתום. זאת מיכיון שאם מתמקדים במיון חבורות עד גודל נתון, תת-הבעיה שמתקבלת מיתחסת לגודל קטן בהרבה. כך שעובדה זאת לא שוללת את קימו של תיאות רקורסיבי. אך כאמור תיאור כזה אינו בנמצא.
↑  ראו
↑  ראו
↑  ראו  פרק 2
↑  ראו  פרק 2
↑
↑  עובדה זאת שוארה על ידי שרייר ב-1926, וגהוכחה על ידי המין של חבורת פשוטיות סופיות. עד היום לא ידעה הוכחה אחרת. ראו
↑  השם מעט מטעה, השארית הנלפוטנטית איננה נילפוטנטית אלה המנה על פיה היא נלפוטנטית
↑  טענה 1.24 ב -
↑  שם זה עלול להטעות. לא מודבר במושג שמכליל את חבורת פיטינג. שתהין מוגדרות לכול חבורה סופית והן שונות במקרים רבים. אולם חבורת פיטינג המוכללת מכילה את חבורת פיטינג. עמ החבורה היא פתירה אז הן מתלקדות. כמו כן חבורת פיטינג המוכללת עבור חבורה כללית  משחקת תפקיד דומה לזאת של חבורתר פיטינג עבור חבורה פתירה.
↑  טענה 1.27 ב -
↑  פרק 1 ב -
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531228305171  BnF: cb11969510z (data)  LCCN: sh85048354  NDL: 00574433
מה נסגר?

| --- | --- |

סמליל "מה נסגר" החל מהעונה השמינית
 מבוסס על:  "מרק הוליוודי" (ארצות הברית)
 סוגה:  קומדיה, סאטירה
 כותבים:  שחר סגל 
 מנחים:  רועי בר נתן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  8
 מספר פרקים:  יותר מ-118
 הפקה
 חברת הפקה:  מאי טי וי תקשורת
 עורכים:  אפק יבניאל
 אתר צילומים:  אולפני הבירה ירושלים (עונה 1–5)   אולפני הרצליה (עונה 6–7)   אולפני וואלה! NEWS (עונה 8)
 צלמים:  מיכאל כץ
 מוזיקה:  Toxic (עונה 1)   Moves Like Jagger (עונה 2)   Call Me Maybe (עונה 3)   Starships (עונה 4)   Break The Rules (עונה 5)   Swalla (עונה 6–7)   Humble (עונה 8)
 אורך פרק:  25-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ עשר (עונות 1-7) כאן 11 (עונה 8)
 תקופת שידור מקורית:  מאי 2011 – 28 באוגוסט 2019
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 
מה נסגר? הייתה תוכנית בידור סאטירית ישראלית בהנחיית רועי בר נתן, ששודרה בערוץ עשר בין השנים 2011–2018. החל מהעונה השמינית, שעלתה ב-17 באוקטובר 2018, התוכנית משודרת בכאן 11.
סמליל העונות 2–5 של "מה נסגר?"
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | — | — | מרץ 2011 | — |
|  | 2 | 9 | 9 | נובמבר 2011 | — |
|  | 3 | 10 | 10 | 19 באוקטובר 2012 | 21 בדצמבר 2012 |
|  | 4 | — | — | מאי 2013 | — |
|  | 5 | 11 | 11 | 16 באוקטובר 2015 | 25 בדצמבר 2015 |
|  | 6 | 17 | 17 | 20 במאי 2017 | — |
|  | 7 | 28 | 28 | 26 באוקטובר 2017 | 26 במאי 2018 |
|  | 8 | 44 | 44 | 17 באוקטובר 2018 | 28 באוגוסט 2019 (תוכנית אקסטרה שודרה ב-25 בספטמבר) |
היסטוריה

בתחילה שודרה "מה נסגר?" כחלק ממגזין החדשות השבועי של חדשות 10 "השבוע" ואורך כל תוכנית היה כ-15 דקות, אך עם הזמן צברה הפינה פופולריות ובמאי 2011 הפכה לתוכנית המשודרת באופן עצמאי.
על אף שהמנחה בר-נתן הודיע על הצטרפותו לתוכנית "ארץ נהדרת" בערוץ 2, חודשה "מה נסגר?" לעונות נוספות בזמן פגרות השידור של "ארץ נהדרת". העונה השישית והשביעית של התוכנית אף שודרה במקביל להפקת העונה ה-14 וה-15 של "ארץ נהדרת", וגם עונתה השמינית משודרת במקביל לשידורי העונה ה-16 של ארץ נהדרת.
ב-16 בספטמבר 2018 פורסם שהתוכנית תעבור לכאן 11 מערוץ עשר אחרי 7 עונות בעקבות מיזוג רשת וערוץ עשר. ערוץ עשר ויתר ללא תמורה על זכויות השידור של התוכנית החל מהעונה השמינית שעברו לידי "כאן" בשל חוב למפיק התוכנית. כמעט כל פרקי העונה השמינית זמינים לצפייה בעמוד היוטיוב של כאן.
ב-17 באוקטובר 2018 עלתה לשידור העונה השמינית של התוכנית, בכאן 11, עם מספר פינות קבועות מהעונות הקודמות (בעיקרן: "הסצנה האמינה", "מה X ראה השבוע בטלוויזיה", "מה נסגר עם ערוץ 24") ומספר פינות חדשות (בהן "מה שווה הארכיון אם אנחנו לא שולטים בו?" ו"מה נחקר?").
ב-25 בספטמבר 2019 שודרה תוכנית אקסטרה עם קטעים שלא נכנסו לעונה.
ב-18 בדצמבר 2019 נודע כי העונה השמינית של התוכנית הייתה עונתה האחרונה, ו"כאן 11" החליטה שלא להפיק עונה נוספת.
מבנה התוכנית

התוכנית מבוססת על פורמט התוכנית האמריקאית "מרק הוליוודי" של ערוץ E!, ומציגה קטעים ששודרו בטלוויזיה הישראלית בשבוע החולף תוך התייחסות הומוריסטית ופרודית למתרחש בהם, לרוב באמצעות טקסטים קצרים בין קטע לקטע.
מקורם של רבים מהקטעים בתוכנית הוא ערוצי שוליים כדוגמת ערוץ ההידברות והערוץ המקומי, אך היא מרבה לכלול גם קטעים מתוכניות בוקר בערוצים המסחריים ומערוץ 24. רבים מהקטעים לועגים לתקלות בשידור ולתוכניות אזוטריות, כמו גם למנחים ולמגישים שמתנהגים באופן שאינו הולם את הסיטואציה. עם זאת הפכו אחדים ממנחים אלו במידה מסוימת לכוכבי התוכנית ואף הוזמנו להתארח בה.
בעונה הרביעית השתתפו בתוכנית הקומיקאים יעל פוליאקוב ואילן פלד ביצירת מערכוני פרודיה ונונסנס ששולבו ברצף הקטעים הרגיל. המערכונים דימו תוכניות טלוויזיה פיקטיביות, כדוגמת תוכנית הכישרונות "אוקראינה מולטי טאלנט", תוכנית המדע הבדיוני "Missions im Space" ועוד. בעונה השישית הופיעו בתוכנית מערכונים דמויי תוכניות טלוויזיה בכיכובם של הקומיקאים ירמי שיק בלום, ליאור אמסטרדמסקי ואחרים. החל מהעונה השישית מדי תוכנית מצטרפים מספר אורחים קבועים להובלת פינות (לרבות יונתן אמירן, אסף לביא הראל, או אורי ברד).
לקראת סוף התוכנית עולים חברי ההפקה והקהל שהצטרף לאולפן.
ב-16 בספטמבר 2018 פורסם כי התוכנית צפויה לעבור לכאן 11 ובעונה השמינית שלה ישולבו פינות חדשות, לצד פינות מעונותיה הקודמות.
פינות

שמות הפינות בתוכנית הן סאטירות על תוכניות קיימות או הלחם מילים היוצר פראודיה על משפטים שנאמרו, לדוגמה: מה נסגר עם ערוץ 24?, הסצנה האמינה, החדשות האמיתיות עם ערוץ 20, מה שווה הארכיון אם אנחנו לא שולטים בו?, בר רפאלי רגישה ואנושית כמו גל גדות, איך יודעים שפרופ' איתן פרידמן - לא קורא מהלפטופ?
תגובות

התוכנית זכתה לתשבחות על גישתה האינטליגנטית ועל הימנעותה מגימיקים בשידור, ובייחוד לגבי אופן ההנחיה של בר-נתן.
המערכונים של פלד ופוליאקוב זכו אף הם לשבחים ממבקרי הטלוויזיה.
סיבה זאת, לצד העלות הנמוכה של הפקת התוכנית בתקופה בה היה ערוץ 10 שרוי במשבר כלכלי, הביאו לשידור העונות הנוספות.
על אף מגמתה הבידורית של התוכנית, מספר קטעים ששודרו בה עוררו ביקורת ציבורית ותקשורתית לאחר שנחשפו בהם התנהגויות שנתפסו כבלתי ראויות לשידור. קטע מתוך התוכנית "ערב חדש" ששודר בעונתה הראשונה של התוכנית והציג עובדת בתוכנית שותה חלב מעטינים של עז עורר ביקורת בשל הקונוטציות המיניות שהעלה; קטעים מתוכניות בוקר בהנחייתן של דנה רון ושירה פליקס בוקרו בשל מה שנתפס כחוסר רגישות בוטה של המראיינות.
ראו גם

מרק הוליוודי
הערות שוליים

1 2  דוד ורטהיים‏, אחרי 7 עונות בערוץ עשר - "מה נסגר" עוברת לכאן, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2018
↑   נתי טוקר, נינג'ה במלחמת הישרדות: הטלוויזיה המסחרית שוקעת - איך אפשר להציל אותה?, באתר TheMarker‏, 19 באוקטובר 2018
↑  מערכת tvbee, ‏"מה נסגר?" לא תחזור למסך, באתר ‏מאקו‏, 18 בדצמבר 2019
↑  אלון הדר, סוף ציטוט: על "מה נסגר?", באתר nrg‏, 19 ביוני 2011
↑  ניב שטנדל, עכבר העיר אונליין, מה נסגר עם רועי בר נתן: אלטרנטיבה ראויה ל"טלוויזיה במיטבה", באתר הארץ, 4 ביוני 2011
↑  גל אוחובסקי, ‏האיש הכי חשוב בתרבות הישראלית, באתר ‏מאקו‏, 1 באוגוסט 2013
↑   אלון עידן, המילה || תכף נרחיב על הנושא, באתר הארץ, 4 באפריל 2013
רצח נשים בישראל

נעלי עקב אדומות מוצבות באמסטרדם, כסמל של מחאה על התופעה
רצח נשים בישראל הוא מונח המתאר תופעה מתמשכת של רצח נשים על רקע מגדרי במדינת ישראל. (באנגלית: Femicide - הלחם של המילים female ו-homicide). בשנת 2023 נרצחו כ-22 נשים על רקע מגדר, כשליש מהן לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל. התופעה נפוצה יותר בקרב המגזר הערבי, בעיקר במה שמכונה "רצח על כבוד המשפחה". ביקורת רבה נמתחת על אוזלת ידן של הרשויות בטיפול בנושא והשקעה מועטת יחסית של משאבים לטיפול בתופעה.
יש להבדיל בין התופעה הכללית של רצח, שבה רוב הקורבנות גברים והמניע אינו קשור למגדר של הקורבן (כגון נקמה בין משפחות פשע, או רצח אקראי בעת שוד או פשיעה אחרת), לבין התופעה של רצח שנסיבותיו נעוצות במגדר.
הרצח הראשון שתועד בארץ ישראל היה בשנת 1930. צעירה נוצריה חזרה לכפר רכובה על סוס יחד עם אחד הלוחמים הערביים, אחד מבני הכפר שהיה סבור כי היא חטאה בחטא מיני עם הלוחם עשה מעשה, ולמחרת נמצאה גופתה במערה ליד הכפר.
רקע אטימולוגי

השימוש במונח נעשה לראשונה בבריסל במרץ 1976, כאשר הסוציולוגית דיאנה ראסל השתמשה במילה "רצח נשים" בבית הדין הבינלאומי הראשון לפשעים נגד נשים. המטרה העיקרית הייתה להעלות את המודעות הפוליטית לכך שמוות אלים של נשים הוא פשע כשלעצמו ואין לבלבל אותו עם המונח הכללי "רצח" הנייטרלי מבחינה מגדרית.
מבחינת הגדרת החוק אין סעיף נפרד לרצח נשים בחוק הפלילי. לרוב הוא נכנס תחת סעיף "נסיבות מחמירות". פרופ' יפעת ביטון והקרימינולוגית חווה דיין מציעות לקבוע עבירה של "רצח בת זוג", מכיוון שמאפיין הרצח שונה משמעותית מרצח רגיל.
ברשות הפלסטינית, בה מיושם חוק העונשין הירדני, גברים מקבלים על רצח נשים עונשים מופחתים, רצח בכוונה תחילה מקבל "נסיבות מקלות" ולעיתים הרוצחים אף פטורים מעונש.
רקע וגורמים לתופעה

ישנם מספר גורמים עיקריים העומדים מאחורי התופעה: רצח על רקע כבוד המשפחה (בחברה הערבית), על רקע עימות בתוך המשפחה, ועל רקע מערכת יחסים בעייתית בין בני זוג.[דרוש מקור] במקרים רבים קדמו לרצח איומים ואלימות, פעמים אף דווח למשטרה ולמרות החשש המוקדם הרצח לא נמנע.
התצפית הישראלית על רצח נשים (IOF), שעובדת מתוך האוניברסיטה העברית בירושלים, עושה הבחנה בין מקרי רצח של נשים על בסיס מגדרי ופלילי, בשנת 2024, הייתה עלייה במספר הנרצחות על רקע פלילי. תופעה זו היא חדשה בעוצמתה, ובתחילת 2025 התקיים דיון בכנסת שאחת המסקנות המרכזיות בו היא שהאלימות בחברה הערבית זולגת גם לרצח נשים. יש שימוש ברוצחים שכירים וסגירת חשבונות דרך בת הזוג והילדים. בהרבה מקרים הנרצחת הכירה את התוקף לפני הרצח, אבל במקרים רבים היא נפגעת כתוצאה מריב עבריינים, אבל לא הייתה המטרה של הרוצח.
רצח נשים בישראל

החל משנות ה-2000 היו למעלה מ-20 מקרים של רצח נשים מדי שנה בישראל.
מבחינת מספר המקרים הכללי (כולל מקרים שלא על רקע מגדרי) בשנת 2011 נרצחו 26 נשים בישראל, ב-2012 נרצחו 19 נשים, ב־2013 נרצחו 23 נשים, ב-2014 נרצחו 15 נשים, ב-2015 נרצחו 23 נשים, ב-2016 נרצחו 25 נשים ב-2017 נרצחו 17 נשים ב-2018 נרצחו 25 נשים ב-2019 נרצחו 17 נשים, בשנת 2020 נרצחו 29 נשים, בשנת 2021 נרצחו 27, בשנת 2022 נרצחו 24 נשים, ובשנת 2023 נרצחו 22 נשים.
מבחינת מקרים של רצח על רקע מגדרי בלבד, בשנת 2020 נרשמו כ-21 מקרים של רצח נשים על רקע מגדר (מתוך 25 מקרים של רצח נשים באופן כללי). בשנת 2021 כ-16 מקרים, בשנת 2022 כ-24 מקרים, ובשנת 2023 כ-22 מקרים (מתוך מעל ל-30 נשים שנרצחו בסך הכל).
נתונים סטטיסטיים

בשנים 2000–2016 נרצחו 384 נשים. 23% נרצחו בכלי ירייה מכל הסוגים, כאשר בנשק ברישוי פרטי נרצחו 10 נשים (2.60%), 26 נשים (6.8%) נרצחו באמצעות נשק ארגוני (המוחזק ברישיון על ידי אנשי צבא, משטרה וחברות אבטחה) והשאר בנשק בלתי חוקי. שאר 77% מהנרצחות נרצחו באמצעים שונים שאינם כלי הירייה. בקרב מהגרים, הכלי הנפוץ לרצח הוא סכין. מחקרים מצביעים על כך שחלק גדול מהמקרים של רצח על ידי בן זוג הוא על רקע של כוונה של האישה לסיים את היחסים
בין השנים 2005–2008 שיעור רצח הנשים בקרב יוצאות אתיופיה היווה כמעט שליש מכל רציחות הנשים בישראל, כולל במגזר הערבי. כיום[דרושה הבהרה], שיעור זה ירד ובאוכלוסייה הערבית יש את שיעור הרציחות הגבוה ביותר, רציחות על רקע "כבוד המשפחה", ביחס למספרם באוכלוסייה הכללית. לפי נתוני המשרד לביטחון הפנים, משנת 2008 חלה עלייה ניכרת במספר מקרי רצח של נשים בעקבות גירושים, והדבר נפוץ יותר בקרב נשים מוסלמיות ודרוזיות.
שיעור מקרי רצח נשים הוא הגבוה ביותר בקרב בנות 18 עד 24. כ-10% מכל הרציחות בישראל הן בקרב נשים מעל גיל 60.כמו כן, מתרחשים בכל שנה מאות ניסיונות לרצח נשים שאינם מסתיימים במוות, ומקרים אלה אינם נכללים בסטטיסטיקה [להערכת יו"ר ויצו, בשנת 2014].
בשנת 2020 הקימה פרופ' שלוה וייל, חוקרת בכירה באוניברסיטה העברית, את התצפית הישראלית על רצח נשים. מטרת התצפית הישראלית, שממוקמת באוניברסיטה העברית בירושלים, היא לאסוף ולנטר נתונים ונרטיבים אודות רצח נשים, הן כמותניים והן איכותניים, ולספק אמצעים לבניית גוף ידע מתעדכן במטרה למגר את התופעה. מאז הקמתה, התצפית מייצרת דו"חות שנתיים המופצים בעברית, ערבית ואנגלית, בו מדווחים נתונים וסטטיסטיקות על פמיסייד לאורך השנה.