stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדן בן בסט
קריירה

את דרכו החל בן בסט במחלקת הנוער של הפועל חיפה ובגיל הנערים עבר למחלקת הנוער של היריבה העירונית, מכבי חיפה. בקבוצת הנערים הרבה בן בסט לכבוש וסיים עם ממוצע עונתי של מעל ל-20 שערים. כשהיה בן 18 העלה אותו מאמן הקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה, רוני לוי, לסגל הקבוצה הבוגרת. בן בסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל במשחק מול הפועל נצרת עילית ב-19 בדצמבר 2004. בן בסט לא שולב במשחקים רבים, אך כשחקן סגל היה שותף לזכייה בשתי אליפויות רצופות. בינואר 2007 הושאל ממכבי חיפה לקבוצת מכבי הרצליה, במדיה שיחק עד תום עונת 2006/2007.
בעונת 2007/2008 הושאל בן בסט לקבוצת נעוריו הפועל חיפה, ששיחקה אז בליגה הלאומית, וכבש במדיה 13 שערים. בקיץ 2008 חזר לליגת העל כשהושאל לעירוני קריית שמונה. לאחר שכבש שני שערים במדי המועדון הצפוני עבר בן בסט בהשאלה להפועל תל אביב בחלון ההעברות של ינואר, במסגרת עסקה שבה קיבלה קריית שמונה בהשאלה את דני בונדר ועידן סרור. מחזור אחד לפני סיום עונת 2008/2009 הבקיע בן בסט את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, בניצחון 3–2 על הכח עמידר רמת גן.
לקראת עונת 2009/2010 שוחרר בן בסט ממכבי חיפה וחתם בהפועל חיפה בה החל לפרוץ. בעונה זו כבש תשעה שערים בליגת העל, ואת עונת 2010/2011 סיים כמלך השערים של הקבוצה וסגן מלך השערים של הליגה עם 18 שערים.
ב-7 ביוני 2011 חתם בן בסט בקבוצת הכדורגל הצרפתית ברסט על חוזה לשלוש עונות. בעונתו הראשונה בקבוצה, עונת 2011/2012, שותף בן בסט ב-32 משחקי ליגה וכבש ארבעה שערים. בחציה הראשון של עונת 2012/2013 הבקיע תשעה שערים שגרמו לעניין מצידה של טולוז שהחתימה אותו ב-31 בינואר 2013 לארבע וחצי עונות בקבוצה. עד תום עונת 2012/2013 כבש שלושה שערי ליגה בשמונה הופעות בטולוז ובעונה שלאחר מכן כבש ארבעה שערים ב-24 הופעות.
ב-24 ביולי 2014 חזר בן בסט לליגה הישראלית וחתם בקבוצת מכבי תל אביב תמורת דמי העברה בסך 750,000 אירו. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך שישה ימים לאחר מכן, כשהשלים 90 דקות בהפסד קבוצתו 0–1 למריבור במסגרת סיבוב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות. במשחק הגומלין, שנערך ב-5 באוגוסט, כבש בן בסט את שערו הראשון בקבוצה, שסיימה את המשחק בתיקו 2–2 ונשרה לפלייאוף העלייה לליגה האירופית. את שער הליגה הראשון במדי מכבי תל אביב כבש בן בסט בבעיטה חופשית ישירה בניצחון 3–1 על מכבי חיפה ב-20 באוקטובר. למחרת חתם בן בסט על הסכם אימוץ לשלוש שנים בחברת אדידס, והוא הכדורגלן הישראלי הראשון שחותם על הסכם כזה. בסך הכל ערך בעונה זו 24 הופעות בליגה, בהן כבש שישה שערים, וזכה עם הקבוצה באליפות, גביע המדינה וגביע הטוטו. בסך הכל שיחק שנתיים וחצי במועדון, וכבש תשעה שערי ליגה.
ב-17 בינואר 2017 חזר בן בסט להפועל חיפה וחתם לעונה וחצי במועדון. עד תום עונת 2016/2017 ערך בן בסט 14 הופעות וכבש שני שערי ליגה. ב-15 בינואר 2018 כבש בן בסט שער לאחר שבע שניות מפתיחת המשחק מול הפועל באר שבע, השער המהיר ביותר בתולדות ליגת העל. בסך הכל כבש 12 שערי ליגה בעונת 2017/2018, והיה מלך שערי הקבוצה יחד עם אלון תורג'מן. בן בסט היה שותף להצלחתה של הקבוצה להעפיל לפלייאוף העליון, ובתום העונה סיימה הקבוצה במקום הרביעי וזכתה בגביע המדינה. בן בסט פתח כקפטן במשחק הגמר, בו ניצחה חיפה 1–3 בהארכה את בית"ר ירושלים.
ב-16 ביולי 2018 חתם בן בסט לשנתיים בהפועל באר שבע, תמורת שכר של 250 אלף אירו לעונה. ב-16 באוגוסט 2018 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 לאפואל ניקוסיה במוקדמות הליגה האירופית, ובליגה כבש שער אחד ב-16 הופעות בעונת 2018/2019.
ב-30 ביוני 2019 חזר בן בסט להפועל חיפה, וחתם על חוזה לשנתיים עם אופציה לעונה נוספת. בקיץ 2021 הפועל חיפה לא חידשה חוזה לבן בסט והוא נותר ללא קבוצה.
קריירה > לאחר הפרישה

ב-17 בנובמבר 2022 הודיע על פרישה ממשחק פעיל ומונה לעוזר-מאמן הפועל חיפה תחת רוני לוי. בפברואר 2024 עזב את הפועל חיפה, ותבע את המועדון בסכום 800,000 שקל בגין כספים שלטענתו לא שולמו לו בתקופתו כשחקן.
ביוני 2024, מונה למנהל המקצועי של הפועל עכו.
קריירה > נבחרת ישראל

בן בסט נמנה עם סגל נבחרות הנערים של ישראל בכל הגילאים, ובמדי נבחרת הנוער רשם עשר הופעות וכבש חמישה שערים.
ב-11 בספטמבר 2012 ערך בן בסט את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, בהפסד 0–4 לנבחרת רוסיה, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014. את טורניר המוקדמות סיים בן בסט כמלך השערים של הנבחרת, בצוותא עם תומר חמד. ב-12 באוקטובר 2012 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 6–0 על נבחרת לוקסמבורג, ובסך הכל כבש שישה שערים במהלך טורניר המוקדמות.
חיים אישיים

בן בסט נשוי לבת אל, ואב לבת ובן, והם מתגוררים בקריית מוצקין.
סטטיסטיקה > תארים

אליפות: 2004/2005, 2005/2006
גביע הטוטו: 2005/2006
אליפות: 2014/2015
גביע המדינה: 2014/2015
גביע הטוטו: 2014/2015
גביע המדינה: 2017/2018
סטטיסטיקה > מועדונים

מעודכן ל-1 ביוני 2018
| עונה | מועדון | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע > הופעות | בגביע > שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004/2005 | מכבי חיפה | ישראל ליגת העל | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| 2005/2006 | מכבי חיפה | ישראל ליגת העל | 12 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 3 |
| 2006/2007 | מכבי חיפה | ישראל ליגת העל | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 |
| 2006/2007 | מכבי הרצליה | ישראל ליגת העל | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 |
| 2007/2008 | הפועל חיפה | ישראל הליגה הלאומית | 26 | 13 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 13 |
| 2008/2009 | עירוני קריית שמונה | ישראל ליגת העל | 13 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 16 | 2 |
| 2008/2009 | הפועל תל אביב | ישראל ליגת העל | 9 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 11 | 1 |
| 2009/2010 | הפועל חיפה | ישראל ליגת העל | 29 | 9 | 5 | 3 | 0 | 0 | 34 | 12 |
| 2010/2011 | הפועל חיפה | ישראל ליגת העל | 30 | 18 | 8 | 3 | 0 | 0 | 38 | 21 |
| 2011/2012 | ברסט | צרפת ליג 1 | 32 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 34 | 4 |
| 2012/2013 | ברסט | צרפת ליג 1 | 20 | 9 | 2 | 1 | 0 | 0 | 22 | 10 |
| 2012/2013 | טולוז | צרפת ליג 1 | 8 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 3 |
| 2013/2014 | טולוז | צרפת ליג 1 | 24 | 4 | 4 | 1 | 0 | 0 | 28 | 5 |
| 2014/2015 | מכבי תל אביב | ישראל ליגת העל | 24 | 6 | 9 | 1 | 4 | 1 | 37 | 8 |
| 2015/2016 | מכבי תל אביב | ישראל ליגת העל | 21 | 1 | 7 | 5 | 7 | 0 | 35 | 6 |
| 2016/2017 | מכבי תל אביב | ישראל ליגת העל | 10 | 1 | 5 | 4 | 9 | 0 | 24 | 5 |
| 2016/2017 | הפועל חיפה | ישראל ליגת העל | 14 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 16 | 3 |
| 2017/2018 | הפועל חיפה | ישראל ליגת העל | 29 | 12 | 4 | 0 | 0 | 0 | 33 | 12 |
| 2018/2019 | הפועל באר שבע | ישראל ליגת העל | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 319 | 88 | 53 | 19 | 20 | 1 | 392 | 108 |
↑  כולל גביע המדינה וגביע הטוטו
הערות שוליים

↑  עדי סרדס, לגיונר בצרפת: עדן בן בסט חתם בברסט, באתר ynet, 7 ביוני 2011
↑  עדן בן בסט עבר מברסט לטולוז, באתר ynet, 31 בינואר 2013
↑  בסט-ואיגבור/ איגיבור ובן בסט חתמו בקבוצה באתר מכבי תל אביב, 24 ביולי 2014
↑  בן בסט הוא הישראלי ה-1 שחתם באדידס העולמית, כתבה באתר ONE, ‏21 באוקטובר 2014
↑  מיקי שורץ, עדן בן בסט חתם בהפועל חיפה לעונה וחצי, באתר ynet, 17 בינואר 2017
↑  מוטי פשחצקי, ‏בן בסט חתם בב"ש, ישתכר 250 אלף יורו, באתר ערוץ הספורט, 16 ביולי 2018
↑  מוטי פשכצקי ויגאל גולדשטיין, ‏רשמי: בן בסט חתם לשנתיים בהפועל חיפה, באתר ערוץ הספורט, 30 ביוני 2019
↑  איתן גליקמן, עדן בן בסט פרש מכדורגל: "הקריירה שלי מלאת הצלחות", באתר ynet, 17 בנובמבר 2022
↑  גידי ליפקין, ‏עדן בן בסט דורש מהפועל חיפה כ-800 אלף ש"ח, באתר ONE‏, 12 בפברואר 2024
↑  תומר חבז, ‏עדן בן בסט יהיה המנהל המקצועי של הפועל עכו, באתר ONE‏, 19 ביוני 2024
בן בסט במדי נבחרת ישראל, 2012
קולוניאליזם בארץ ישראל במאה ה-19

המעצמות האירופיות החלו להתבסס בארץ ישראל בשנת 1799, בעקבות מסעו של נפוליאון בארץ, מסע שעורר עניין בעולם הנוצרי. בשנת 1840, בעקבות כיבוש הארץ בשנת 1831 על ידי אבראהים פאשא, ואביו מוחמד עלי, נפתחו שערי הארץ לפעילות זרים. הפעילות הענפה הזו הייתה השפעה רבה על תהליך בניית הארץ. התושבים היהודים זכו לחסות, בהתאם להסכמי הקפיטולציות אשר באו לידי ביטוי בשיפור ביטחונם הפיזי. בנוסף לכך המעצמות הקימו שירותים ציבוריים ברמה נאותה - בתחומי: חינוך, תעבורה, תקשורת ובריאות.
רקע

הקולוניאליזם המודרני החל להתפתח במאה ה-15 כחלק מעידן התגליות באפריקה, והתהליך התחזק לאחר גילוי אמריקה ומסעות השיט לאוקיינוס השקט, לאוסטרליה וניו זילנד ולארצות המזרח הרחוק והודו. התהליך הגיע לשיאו בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, ובתקופה זו רוב התהליך התקיים במדינות אפריקה ואסיה.
לקולוניאליזם המערבי הייתה תפיסת עולם ואמונה בזכותם לנהל קולוניות ללא התחשבות מיוחדת באוכלוסייה המקומית. חשיבה קולוניאלית זו, לוותה גם בתפיסה גזענית ומתנשאת על בני המקום. גישה זו, באופן טבעי, אינה רואה בשחקנים המקומיים כבעלי תפקיד מרכזי בדרמה ההיסטורית, אלא אם שיתפו פעולה עם המעצמה המנדטורית.
הסכמי הקפיטולציה

המקור לכוחן של המעצמות היו הסכמי הקפיטולציות אשר נחתמו לאחר שבריטניה ורוסיה סייעו לשלטון העות'מאני להשתלט מחדש על מצרים ועל ארץ ישראל. מדינות אירופה אף בקשו להחיל את משטר הקפיטולציות בקרב אוכלוסיות במזרח התיכון שאינן מוסלמיות. כך ביקשה רוסיה להחיל את הקפיטולציות על כלל היוונים-אורתודוקסים במזרח התיכון. צרפת ביקשה התייחסות דומה לגבי הנוצרים הקתולים ואילו אנגליה ביקשה לעשות כן עם היהודים והדרוזים.
בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה העשרים היו יתרונות רבים למקבלי החסות בשל הקפיטולציות, כולל פטור ממסי האימפריה העות'מאנית. וכך התאפשרה הקמת מערכות שירותים ציבוריים מקבילים לאלו שסיפקה האימפריה, כולל בתי חולים, בתי ספר, סלילת דרכים, מסילות ברזל ושירותי דואר.
פעילות המעצמות גברה לקראת סוף המאה ה-19 מתוך הנחה כי האימפריה העות'מאנית עומדת להתמוטט.
צרפת

צרפת הייתה הראשונה שחתמה על הסכם שיאפשר לה לפעול בארץ ישראל. בשנת 1535 נחתם הסכם הקפיטולציות בין פרנסואה הראשון לסולימאן המפואר. ההסכם נחתם עקב היות צרפת בעלת בריתם של העות'מאנים במלחמות הים התיכון. במסגרת ההסכם הוענקו זכויות אקסטרה-טריטוריאליות הדדיות לסוחרים ונוסדו שבע מושבות סוחרים צרפתיים בחופי ארץ ישראל-סוריה (אחת בחאן אל פרנג'י שבעכו). הצרפתים ביצרו את מעמדם בתור מגיני הנוצרים הקתוליים. צרפת לאשרור תפקידה בארץ הקודש בשנת 1878 בקונגרס ברלין, כינוס המעצמות החשובות שנערך בעקבות מלחמת רוסיה-טורקיה (1877-1878).
התערבותה במשטר המקומי באה לידי ביטוי באמצעות הגופים הבאים שכבר פעלו בארץ הקודש:
משמורת ארץ הקודש אשר משנת 1339 הופקדה על ידי האפיפיור בנדיקטוס השנים עשר על שמירת המקומות הקדושים. לאחר מלחמת קרים, מעמדה התבסס במקומות הקדושים בירושלים.
הפטריארכיה הלטינית שהיא הרשות הממונה על העדה נוצרית המסונפת לכנסייה הקתולית. בהתאם לשיטת המילט, שהייתה נהוגה במשטר העות'מאני, הייתה לסמכות הדתית העליונה גם שליטה אזרחית על קהילות אזרחיה בעיר הארץ.
כך הצליחה צרפת לקבל את החסות על הנתינים הקתולים ורכשה לעצמה יתרון כלכלי, דתי ומוניטין. סמוך למלחמת העולם הראשונה היא זכתה להגיע למעמד מוכר בתור היורשת של ארץ ישראל. "אם כי תוכניתה לא זכתה מעולם לכלל הכרעה ברורה".
כמו כן בנתה צרפת בירושלים מבנים שונים במתחם הצרפתי בירושלים.
רוסיה

בעקבות המלחמה העות'מאנית-רוסית (1768–1774), חתמה האימפריה העות'מאנית ב-21 ביולי 1774 על הסכם קוצ'וק קאינרג'ה עם האימפריה הרוסית, לפיו, בין השאר, ניתנה לחצי האי קרים עצמאות מן השלטון הטורקי ושני נמלי מפתח שאיפשרו לה גישה ישירה אל הים השחור. ובנוסף לכך רוסיה הוכרה על ידי הסולטאן כנותנת חסות לבני הדת היוונית-אורתודוקסית בתחומי האימפריה. רובם המכריע של הערבים הנוצרים - 90% - בשנת 1840, היו נוצרים אורתודוקסיים. רוסיה ראתה עצמה היורשת של האימפריה העות'מאנית במקרה של התפוררותה.
מאבקי כוח בין רוסיה כבעלת החסות על האורתודוקסים וצרפת כמגן הקתולים על השליטה במקומות הקדושים לנצרות בארץ ישראל היו העילה למאורעות שהובילו למלחמת קרים (1856-1853).
מספרם של הצליינים הרוסים שעלו לארץ הקודש היה גדול ממספר צלייני כל שאר הארצות. זיקה דתית מיוחדת הפגינו בני רוסיה "הקדושה". בשנת 1860 היא ניגשה לבניית מגרש הרוסים - מתחם מרשים מחוץ לחומות העיר העתיקה - בגובה של עשרים מטר מהמקום הגבוה ביותר בעיר העתיקה.
משה ריישר, מיהודי ירושלים, מחבר הספר שערי ירושלים:
וגם מלך רוסיא ירום הודו קנה מאת השולטאן מקום גדול מאוד כשלושים אמות רחוק מן העיר, ובנה חומה גדולה ונאה סביב ובתוכה בנה מגדלים וחצרים גדולים וחזקים מאד, כולם מאבני מחצב מפותחים פתוחים ציצים ופרחים, ובתי תפלות ומרחצאות, רחובות ושווקים הרבה, נאים אף יפים. מי יוכל לשער כל ההון אשר עלה הבניין הזה, כי אין מספר. ועושי המלאכה היו אלף וחמש מאות, והתחלת הבניין משנת תרח"י [1868] עד הנה ועוד לא נשלם. וקורא [המלך] שם העיר "נאווע ירושלים", רוצה לומר "ירושלים החדשה", ושולח מבני אמונתו ומושיבם בתוכו.
הצלחתם של הרוסים הוגבלה בשל פעילות מיסיונרים הפרוטסטנטים. גם הכנסייה הנוצרית אורתודוקסית חששה שתהיה לבת חסות רוסית. ערב מלחמת העולם הראשונה נחלשו סיכוי רוסיה להשפיע על גורל ארץ ישראל.
אנגליה

אנגליה הקימה את הקונסוליה הראשונה בירושלים בשנת 1838. בצמוד לה הוקמה בשנת 1841 כנסיית המשיח של הכנסייה האנגליקנית מול מגדל דוד. עקב מגבלות הממשל הטורקי, תחילה נבנתה קתדרלה פרטית ליד הקונסוליה בשם קתדרלת סנט ג‘יימס, לכאורה לשימוש עובדי הקונסוליה. בהמשך, נבנתה כנסיית המשיח ובה כתובות בשפה העברית. המטרה הייתה להביא ליד המרת דת של היהודים. פעילות זו הייתה לה הצלחה מועטה, עם התנצרות קבוצת קטנה של תלמידי הגר"א. מוסדות נוספים שהוקמו הם בית החולים של המיסיון האנגלי ובית הספר לבנות של המיסיון האנגליקני.
לאור האכזבה מפעילות בקרב היהודים החלה הכנסייה האנגליקנית לפעול בקרב בני העדות הנוצריות, שכן בקרב המוסלמים נאסרה פעילותה. המיסיון האנגלי פעל גם בערים אחרות בארץ: בחברון בנה בית חולים ובשכם נטל תחת חסותו את השומרונים. בצפת הוקם בשנת 1904 בית חולים אשר מאוחר יותר, בין השנים 1943 ל-1984 פעל כבית הבראה של קופת חולים כללית בשם בית בוסל.
השיא של המעורבות הבריטית הייתה בברית שנכרתה עם ההסתדרות הציונית העולמית והצהרת בלפור בימי מלחמת העולם הראשונה, אשר בסופו של דבר הביאה לבריטניה את המנדט הבריטי על ארץ ישראל.
האימפריה האוסטרו-הונגרית

למרות שהיא נטלה חלק בהחזרת השלטון העות'מאני לארץ ישראל בשנת 1840 היא לא נחלה הצלחה בהשפעה על החיים בארץ. היא לא הצליחה ליטול מצרפת שותפות במתן חסות לנוצרים הקתוליים. מה שעלה בידם של האיטלקים לאחר מכן. פעילותה הרבה הייתה במתן חסות ליהודים שעלו ארצה, בירושלים מהונגריה. אחדים משירותיה לציבור נחשבו למעולים כמו הדואר, הספנות והאכסניה בירושלים (האכסניה האוסטרית).
גרמניה

בעקבות קונגרס וינה, בו תיווכה גרמניה בין רוסיה לבין אוסטריה היא החליטה לא ליטול חלק בפעילות בארץ הקודש. המתיישבים הגרמנים בארץ, הטמפלרים זכו רק לתמיכה צוננת. רק בעקבות ביקור של וילהלם השני בשנת 1898 הורחבה הפעילות הגרמנית בארץ. כך הוקמו בירושלים כנסיית הגואל, הדורמיציון ואכסניית אוגוסטה ויקטוריה. גרמניה השלימה עם אחריותה של צרפת על המאמינים בארץ.
איטליה

איטליה הצטרפה לפעילות המדינות האחרות בתקופה מאוחרת יחסית (תחילת המאה ה-20), עם תחילת בנייתו של בית החולים האיטלקי בירושלים, בית החולים האיטלקי בחיפה, ובית החולים האיטלקי בנצרת.
ביקורי אישים ממלכתיים

בתקופה שבה המעצמות הגבירו את התערבותם בארץ ישראל הגיעו אלה מבקרים ממלכתיים רבים:
1855 - מקסימיליאן הראשון לבית הבסבורג האוסטרי חונך פסל בכנסיית הקבר.
1862 - אדוארד השביעי, שהיה אז הנסיך מווילס, ולימים מלך בריטניה.
1869 - פרנץ יוזף הראשון, קיסר האימפריה האוסטרו-הונגרית, ביקר בארץ לכבוד פתיחת תעלת סואץ בנובמבר 1869 וחנך את האכסניה האוסטרית ברובע המוסלמי. היה זה ביקור ראשון של שליט מדינה נוצרית בתפקיד, מאז מסעי הצלב.
1872 - הדוכס הגדול ניקולאי, אחיו של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה, חנך את כנסיית השילוש הקדוש בירושלים
1878 - יוליסס ס. גרנט, נשיאה ה-18 של ארצות הברית (לאחר סיום כהונתו).
1881 - רודולף, נסיך הכתר האוסטרי.
1884 - הרוזן דה פיילא (Comte Marie Paul Amedee de Piellat) יזם את הקמת המתחם הצרפתי בירושלים
1887 - הנסיך ויטוריו אמנואלה השלישי, לימים, מלך איטליה.
1888 - הנסיך סרגיי אלכסנדרוביץ' לרגל חנוכת כנסיית מריה מגדלנה שבהר הזיתים.
1892 - הנסיכים אלברט ויקטור ואחיו ג'ורג' החמישי, יורש העצר הבריטי, לימים מלך בריטניה.
1898 - הקיסר הגרמני וילהלם השני מבקר בארץ, ביקור שבמהלכו חנך את כנסיית הגואל בירושלים העתיקה. ביקור גרמני קודם היה של נסיך הכתר פרידריך השלישי (1831-1888), שביקר בירושלים בשנת 1869 לרגל פתיחתה של תעלת סואץ.
ראו גם

התיישבות נתיני המעצמות בחיפה
היישוב הישן
לקריאה נוספת

יואל רפל ואוריאל רפפורט, אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל, הוצאת מודן - משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986 - ערך "המעצמות"
Dominique Trimbur & Ran Aaronsohn (eds), De Bonaparte à Balfour. La France, L’Europe Occidentale et la Palestine 1799–1917, Paris: Centre national de la recherche scientifique (CNRS) Editions, 2001 (Mélanges du CRFJ, 3), 435 pp.
הערות שוליים

↑  מקור: יואל רפל ואוריאל רפפורט, עמ, 533
↑  ראו עבודתו של אריה מורגנשטרן
↑  נכתב ופורסם שיר לכבודו, אשר הוגש לו מאת רבני ירושלים בחוברת מעוטרת זהב, כתובה עברית ואיטלקית. בקובץ שירי יואל משה סלומון בעריכת פנחס גרייבסקי.
↑  ביקורת: אייל זיסר, ‏בין שתי ערים: פריז וירושלים 1799–1917 – הסיפור שלא סופר, קתדרה 106, דצמבר 2002, עמ' 188-186
כנסיית השילוש הקדוש במגרש הרוסים
חנוכת גשר שרונה על מעבר מוסררה 1898, אחד מארבעה גשרים שנבנו למעבר פמלייתו של וילהלם השני בביקורו בארץ ישראל
פמליית הקיסר הגרמני וילהלם השני בירושלים, ברקע - מגדל כנסיית הגואל אותה חנך הקיסר
בית המשפט לחוקה של איטליה

| --- | --- |

 מאפיינים
 שטח שיפוט:  רומא 
 מדינה:  איטליה 
 היסטוריה
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־77 שנים) 
 שופטים
 נשיא:  אלסנדרו כריסקואולו
 מספר שופטים:  15
 גאוגרפיה
 קואורדינטות:  41°53′57″N 12°29′14″E﻿ / ﻿41.899187803693°N 12.487299560039°E﻿ / 41.899187803693; 12.487299560039
 אתר רשמי
  (למפת רומא מוגדלת) בית המשפט לחוקה של איטליה(למפת רומא רגילה) בית המשפט לחוקה של איטליה
 
בית המשפט לחוקה של איטליה (באיטלקית: Corte costituzionale della Repubblica Italiana) הוא בית המשפט העליון של איטליה. במקביל אליו נמצא בית המשפט העליון לערעורים. בית המשפט לחוקה שוכן בארמון הקונסולוטה.
סמכויות

על פי סעיף 134 לחוקת איטליה, בית המשפט שופט במקרים בהם קיימים:
מחלוקת בנוגע לחוקתיותם של חוקים. אם פסק בית המשפט שחוק איננו חוקתי, תוקפו של החוק יפוג יום לאחר מתן פסק הדין.
סכסוכים בנוגע לסמכויות בין המדינה למחוזות.
אישומים פליליים נגד נשיא איטליה.
נשיא בית המשפט

נשיא בית המשפט לחוקה נבחר על ידי בית המשפט ברוב חבריו (8 קולות במקרה של בית משפט מלא). בית המשפט בוחר סגן נשיא או שניים, הממלאים את מקום הנשיא כאשר נבצר ממנו לכהן בתפקידו.
החל משנת 2014 אלסנדרו כריסרואולו מכהן כנשיא בית המשפט לחוקה.
הרכב

בית המשפט לחוקה מורכב מ-15 שופטים שממונים לכהונה של תשע שנים. 5 ממונים על ידי נשיא הרפובליקה, 5 על ידי הפרלמנט האיטלקי ו-5 על ידי בתי המשפט העליונים המנהליים והרגילים.
| שם | גוף ממנה | תאריך בחירה | תאריך השבעה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אלסנדרו כריסקואולו | בית משפט (בית המשפט העליון לערעורים של איטליה) | 28 באוקטובר 2008 | 11 בנובמבר 2008 | נשיא בית המשפט (מאז ה-12 בנובמבר 2014) |
| ג'וזפה פריגו | הפרלמנט | 21 באוקטובר 2008 | 23 באוקטובר 2008 |  |
| פאולו גרוסי | הנשיא | 7 בפברואר 2009 | 23 בפברואר 2009 |  |
| ג'ורג'יו לטנזי | בית משפט (בית המשפט העליון לערעורים של איטליה) | 19 בנובמבר 2010 | 9 בדצמבר 2010 | סגן נשיא בית המשפט (מאז ה-21 בנובמבר 2014) |
| אלדו קרוסי | בית משפט (בית המשפט לרואי חשבון של איטליה) | 17 ביולי 2011 | 13 בספטמבר 2011 |  |
| מרתה קרתביה | הנשיא | 2 בספטמבר 2011 | 13 בספטמבר 2011 | סגנית נשיא בית המשפט (מאז ה-21 בנובמבר 2014) |
| מריו רוסאריו מורלי | בית משפט (בית המשפט העליון לערעורים של איטליה) | 18 בנובמבר 2011 | 12 בדצמבר 2011 |  |
| ג'יאנקרלו קורגיו | בית משפט (מועצת המדינה של איטליה) | 19 בנובמבר 2012 | 28 בינואר 2013 |  |
| ג'וליאנו אמטו | הנשיא | 12 בספטמבר 2013 | 18 בספטמבר 2013 |  |
| סילבינה סקאיארה | הפרלמנט | 6 בנובמבר 2014 | 11 בנובמבר 2014 |  |
| דריה דה-פרטיס | הנשיא | 18 באוקטובר 2014 | 11 בנובמבר 2014 |  |
| ניקולו זנון | הנשיא | 18 באוקטובר 2014 | 11 בנובמבר 2014 |  |
| מושב ריק | הפרלמנט |  |  |  |
| מושב ריק | הפרלמנט |  |  |  |
| מושב ריק | הפרלמנט |  |  |  |
ראו גם

חוקת איטליה
פוליטיקה של איטליה
נשיא איטליה
הפרלמנט האיטלקי
עצי הסקה

ערמת עצי הסקה
מחסן עצי הסקה
עצי הסקה הם גזרי עץ המשמשים כחומר דלק. הבערת עצי-הסקה היא הצורה הנפוצה ביותר כיום להפקת אנרגיה ממקורות ביולוגיים חיים, להבדיל מחומרי דלק מאובנים כגון נפט ומוצריו, ופחם אבן. השימוש בעץ להסקה נחשב "ירוק", אף על פי שהוא משתמש בשריפה, מאחר שהדלק שלו מתחדש והעצים הנשרפים ספגו פחמן דו-חמצני בתקופת גדילתם.
השימוש בעצי הסקה לחימום ולבישול עתיק כימי התרבות האנושית: בממצאים ארכאולוגיים נמצאו עדויות להשתלטות האדם הקדמון על האש לפני כמיליון שנה. ההנחה היא שחומר הדלק שלהם היה עצי הסקה. כיום עדיין נפוץ בעולם השימוש בעצי-הסקה, אולם את מקומו הולכים ותופסים השימוש בפחם עץ, במוצרי נפט ובגז טבעי.
השימוש בעצי הסקה בישראל

המצור הימי על ארץ ישראל בימי מלחמת העולם הראשונה גרם למחסור בפחם אבן להסקת קטרי רכבת העמק. אחד הפתרונות של השלטון העות'מאני היה לעבור לשימוש בעצי הסקה. לצורך כך החלה כריתה רחבת-היקף של יערות בארץ ישראל, שבסופה לא נותרו כמעט יערות טבעיים בארץ[דרוש מקור].
בשנים האחרונות חוזר לאופנה בישראל חימום בתים בעזרת עצי הסקה. אחד הסוגים המבוקשים הוא עץ פרי הדר, שבעירתו מחזיקה זמן רב יחסית, והוא גם נחשב לבעל ניחוח טוב בעת הבעירה, בהשוואה לעצי מחט, למשל. אחד המקורות לעץ הדרים להסקה הוא כריתת פרדסים ותיקים באזור המרכז, לצורך בניה. מול כריתה זו התבצעה נטיעת פרדסי פרי הדר בדרום הארץ, ובמיוחד בחבל הבשור. עץ ההסקה הנחשב למשובח ביותר הוא עץ הזית הסורי. לאחרונה החלו לשווק בישראל עצי הסקה המיובאים מחו"ל, פחם אבן, בריקטים העשויים מסיבי עץ דחוס בלחץ ומוצרים המבוססים על גפת, שמקורם בשאריות מתעשיית שמן הזית.
אמצעי חימום

השימוש הנפוץ בישראל להסקה בעץ מבוסס תנור סגור עשוי מתכת הנקרא קמין, ואח הבנוי מלבנים. הקמין נחשב ליעיל יחסית לאח בגלל הבעירה המבוקרת ופיזור החום מהדפנות המתכתיות בניגוד לאח שנשאר פתוח ופולט חום רב לעבר הקיר.
סכנה בשימוש בקמין עצים

מחקרים מקיפים ברחבי העולם העלו את הסכנה בשימוש בקמינים בעלי הסקה בעץ.
החימום הביתי בעץ (קמין) מייצר עשן המכיל חלקיקים מיקרוסקופיים מזהמים וכימיקלים שונים. העשן עלול פגוע בבריאות של כל מי שחשוף לו באופן קבוע ובין היתר - להגביר את ההסתברות לתחלואה ממאירה ומסוגים שונים. מעבר לפגיעה בריאות עקב חשיפה לאותם חלקיקים, ישנם גם חשש לפגיעה באיברים אחרים, חלק מן הכימיקלים המשתחררים לאוויר בעת השימוש בקמין, ידועים או חשודים כמסרטנים (כגון בנזן, פורמלדהיד, בנזואפירן, אקרוליאין ופחמימנים ארומטיים רב טבעתיים (PAH)). בנוסף החלקיקים עצמם שמקורם עלול להיות בעירה חלקית, בלתי מושלמת, של העץ בנשרף בקמין סווגו לאחרונה על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO), כמסרטנים בבני אדם. בהקשר זה, ארגון הבריאות העולמי ציין, כי בעירת עצים במתקני חימום ביתיים גורמת לפליטת שעומדת לפחות מ-14 חומרים ידועים או חשודים כגורמי סרטן.
הסכנות הנוספות עלול להיות:
עלייה דרמטית במקרי מוות בעריסה בימים בהם רמת הזיהום גבוהה (כשקמין דולק)
קמיני עצים פולטים לאוויר בישראל בשנה, פי 4 מסרטנים יותר מכל תחנות החשמל בישראל יחד (בתוך שכונות מגורים, כשהם פועלים רק בחורף)
עליה דרמטית בהתקפי לב
הערות שוליים

↑  מידע ווידיאו בנושא, באתר אאוריקה
↑  http://old.macam.ac.il/chtml/yeled/frames/docs/yafit.doc
↑  מקורות ומחקרים בעולם, באתר קמין עצים
↑  זיהום ליד האח | זווית
↑  חימום ביתי מבעירת עצים בקמין, באתר האגודה למלחמה בסרטן
↑  Hans Scheers, Samuel M. Mwalili, Christel Faes, Frans Fierens, Does Air Pollution Trigger Infant Mortality in Western Europe? A Case-Crossover Study, Environmental Health Perspectives 119, 2011-07-01, עמ' 1017–1022 doi: 10.1289/ehp.1002913
↑  המשרד להגנת הסביבה, מרשם פליטות לסביבה דו"ח שנתי, ‏2018
| מוצרי דלק |
| --- | --- | --- |
| דלק מאובנים | בנזין • ביטומן • חולות זפת • כבול • מזוט • פרפינים • נפט • נפטא • סולר • פחם אבן • פחם עץ • פצלי שמן • קרוסין/דלק סילוני • RP-1 • גז טבעי |  |
| דלקים שאינם מחצביים | גז פחמימני מעובה • ביו דיזל • דלק גרעיני • עצי הסקה • אתנול • אנרגיה הידרואלקטרית • אנרגיה גאותרמית • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • הפקת אנרגיה מפסולת |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553164805171  GND: 4008182-5  LCCN: sh85052228  NARA: 10639739  NKC: ph138103 
עצים להסקה
קמין לחימום בעץ במסעדת גופנא בשילה
כריש לווייתני

| כריש לווייתני |
| --- | --- |
   כריש לווייתני באקווריום בג'ורג'יה
מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
על־סדרה:: דמויי כריש
סדרה:: זנבתנאים
משפחה:: כרישים לווייתניים
סוג:: כריש לווייתני
מין:: כריש לווייתני
שם מדעי
 Rhincodon typus ‏סמית', 1828
תחום תפוצה
 תפוצת הכריש הלווייתני (בכחול)
כָּרִישׁ לִוְיְתָנִי (שם מדעי: Rhincodon typus) הוא מין כריש גדול-ממדים יחיד בסוגו (שם מדעי: Rhincodon) ובמשפחת הכרישים הלווייתניים
(שם מדעי: Rhincodontidae). הכריש הלווייתני מצוי באזורים רבים בכדור הארץ, אך לא באזורים הארקטיים.
כריש זה נחשב לדג הגדול בעולם. סקירה מדעית מ-2015 של דיווחים על גודלם של כרישים לווייתניים מצאה שהפרט הגדול ביותר שנמדד באופן אמין היה באורך 18.8 מטרים (62 רגל). דיווחים על פרטים בגודל של יותר מ-20 מטר נמצאו לא אמינים מספיק. מחקר שנעשה בשונית נינגלו ופורסם בשנת 2020 מצא שהאורך הממוצע של זכר בוגר הוא 8–9 מטר, בעוד שאורכן הממוצע של נקבות הוא 14.5 מטר. עם זאת, מחקרים במקומות אחרים הגיעו לתוצאות אחרות.
למרות גודלו, כריש זה אינו נחשב למסוכן לבני אדם, וצוללים רבים נוהגים ללוותו ואף להיצמד אליו תוך כדי תנועה. הכריש הלווייתני נצפה לעיתים קרובות בפיליפינים, בחופי תאילנד, באיים המלדיביים, במערב אוסטרליה, באיי גלאפגוס ואף בים-סוף. הכריש הלווייתני ניצוד לעיתים כחלק מדיג מסחרי או חובבני, לרוב במקומות בהם הוא מתקבץ באופן עונתי. גודל האוכלוסייה נמצא כיום בירידה, ומצב השימור שלו מוגדר כיום על ידי ה-IUCN כמין בסכנת הכחדה.