stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דיוקנו של חואן דה פארחה
הציור

בציור "דיוקנו של חואן דה פארחה", צייר ולסקס את העבד, ששימש כעוזרו האישי בסדנה, תוך התנסות באתגרי הציור, החל מהצבעים וכלה בהעמדה. כדי לפצות על טווח הצבעים המצומצם, אימץ ולסקס סגנון כמעט אימפרסיוניסטי של המכחול, שנים רבות לפני המצאת המושג, כדי להביא חיות, עניין ועוצמה לציור.
עיניו של חואן דה פארחה המצויר, מביטות באופן גאה ונוקב, ונראה כי האדם שבתמונה הוא המתבונן בצופים. עצם השימוש באדם שחור כמודל, הלבוש בבגדים מכובדים, אשר מרים את ראשו בגאווה ונועץ מבט נוקב, הוא דבר שנחווה כיוצא דופן ואולי אף מתריס לתקופתו. אתגר הצבעים בציור נראה מרשים גם כיום: למרות צבעיו הכהים מאוד של הציור, המתאר אדם כהה עור, הלבוש בגלימה שחורה, עומד על רקע כהה, עם מיעוט של צבע לבן בצווארון, הציור הוא עדיין מעורר, מסקרן ומלא חיים.
חואן דה פארחה הפך לאמן בזכות עצמו, לאחר שבשנת 1654 שוחרר מהעבדות על ידי ולסקס.
הציור "דיוקנו של חואן דה פארחה" נרכש על ידי מוזיאון המטרופוליטן לאמנות בשנת 1971. מחיר הרכישה, שהיה מעל 5.5 מיליון דולר, קבע שיא חדש לאותה תקופה עבור רכישת ציורים במכירה פומבית. ההוצאה הכספית הגדולה לזמנה היוותה מקור לביקורת על הנהלת המוזיאון. כיום מהווה התמונה חלק חשוב ויוקרתי מאוסף הציורים במוזיאון.
ראו גם

דיוקן של אישה שחורה
גלים מילימטריים

מצלמת גלים מילימטריים פאסיבית של חברת TRW
גלים מילימטריים או גמ"מ הם קרינה אלקטרומגנטית בעלת אורך גל של 1 מ"מ ועד 10 מ"מ, או לחלופין בתדר של 30 גיגה-הרץ ועד 300 גה"צ. לגמ"מ תכונות ייחודיות אשר משמשות במגוון טכנולוגיות, בהן סורק גלים מילימטריים לגילוי נשק חבוי בשדות תעופה, חיישן תאונה לרכב פרטי להתרעות התנגשות בערפל כבד, מיפוי קרינת הרקע הקוסמית החיונית להבנת היקום, ורשתות תקשורת Wi-Fi.
התכונות הראשיות המאפשרות את הטכנולוגיות הללו הן עבירות אטמוספירית גבוהה, עבירות גבוהה בחומרים פלסטיים ועבירות נמוכה במים, כל זאת בדומה לגלי מיקרו, אך אורך גל קצר בהרבה מגלי מיקרו המאפשר להקטין את ממדי המכשירים.
ספקטרום הגמ"מ

כמו מרבית תחומי הספקטרום האלקטרומגנטי, יש כמה הגדרות שונות לתחום המדויק של אורכי הגל של הגמ"מ. אחת הנפוצות היא אורך גל של 1 מ"מ ועד 10 מ"מ, או לחלופין בתדר של 30 גיגה-הרץ ועד 300 גה"צ. התחום נקרא גם תדרים גבוהים באופן קיצוני (extremely high frequency) כאשר הוא מסווג לפי מפתח גלי רדיו.
תדרים גבוהים יותר הגובלים בגמ"מ הם גלים תת-מילימטריים, וגלי טרה-הרץ. תחום הגמ"מ נמצא בתוך התת-אדום בהגדרתו הרחבה ביותר, ותחום הטרה-הרץ בהגדרתו הרחבה (החל מ-100 גה"צ) גם כן חופף.
תדרים נמוכים יותר הגובלים בגמ"מ הם גלי מיקרו, ולפעמים כוללים בתוכם את הגמ"מ. גלי רדיו בהגדרתם הרחבה ביותר כוללים את הגמ"מ.
תכונות עבירות

בתחום הגמ"מ מספר חלונות אטמוספיריים

שבהם הקרינה עוברת תוך הנחתה נמוכה יחסית, שהם סביב תדרי 35, 94, 140 ו-220 גה"צ. למעשה רוב התחום עביר לקרינה מלבד מספר תחומי בליעה צרים, הנובעים ממים וחמצן באוויר. קרינת גמ"מ חודרת בהנחתה נמוכה גם חלקיקים קטנים המצויים באוויר, כמו אובך, ערפל, אבק וחול. במצבי גשם או שלג, לגמ"מ עבירות דומה לאור נראה, כאשר למכ"ם (גלי מיקרו) יש עבירות גבוהה. העבירות האטמוספירית בתחום הגמ"מ נעה בין עשרות מטרים ל-10 קילומטר ("עבירות" בהקשר הזה היא המרחק שבו הקרינה עוברת ניחות פי 10 מעוצמתה המקורית).
בדומה לגלי מיקרו, הקרינה חודרת חומרים רבים, בהם פלסטיקים שונים, חומרים קרמיים ובגדים, אך נבלעת ומוחזרת ממים (ולכן גם מבני אדם, בעלי חיים וצמחים) וממתכות.
מקורות קרינה > קרינת גוף שחור

כל גוף פולט קרינה הנקראת קרינת גוף שחור, כאשר העוצמה תלויה באורך הגל ובטמפרטורת הגוף, על פי חוק פלאנק, וכן באמיסיביות של הגוף. לפי חוק ההסחה של וין, תדר הגל שבו שיא הקרינה, מתכונתי לטמפרטורה. שיא הקרינה מתקבל בגמ"מ כאשר הטמפרטורה היא מספר מעלות קלווין בודדות מעל האפס המוחלט. זוהי הטמפרטורה של קרינת הרקע הקוסמית ולכן תצפיות שלה נעשות בתדרי גמ"מ. על פני כדור-הארץ הטמפרטורה היא 300 קלווין ולכן מרבית הקרינה היא באורכי גל תת-אדום רחוק, סביב 10 מיקרון. למרות זאת קיימת קרינה חלשה גם בגמ"מ, שהיא חזקה מספיק כדי להיקלט בגלאים, כפי שנפרט בהמשך. עוצמת הקרינה הזו בקירוב טוב מתכונתית לטמפרטורה בתחום רחב מאוד של טמפרטורות הגוף ותדרי גמ"מ.
מקורות קרינה > מקורות מלאכותיים

מקורות מלאכותיים מהווים את אחד האתגרים הגדולים של תחום הגמ"מ. כיום קיימים מקורות מסוגים רבים ליצירת קרינת גמ"מ, אך הם בעוצמה נמוכה.
התקני מעגלים משולבים לגמ"מ (MMIC) - ניתן לייצר בטכנולוגיות CMOS מתקדמות, או לחלופין בטכנולוגיות של מוליכים למחצה מסוג: סיליקון-גרמניום (SiGe), גאליום-ארסניד (GaAs). ההספקים הגבוהים ביותר עבור התקני מעגלים משולבים מתקבלים באינדיום-פוספיד (InP) או גאליום-ניטריד (GaN). התקנים מסוג זה יוצרים קרינה קוהרנטית.
התאבכות לייזר - ניתן להשתמש בשני לייזרים באורך גל נראה ליצור קרינת גמ"מ וטרה-הרץ. הלייזרים נפגשים ומתאבכים ביניהם, כאשר נוצרות פעימות בתדר השווה להפרש בין תדרי הלייזרים. ניתן באופן זה לכוון בדיוק את התדר המבוקש, וליצור גל קוהרנטי.
מקורות רעש גמ"מי (millimeter-wave noise sources) - קיימים התקנים המבוססים על דיודה, המספקים "רעש" בתחום תדר מוגדר. מקור מסוג זה יוצר קרינה לא קוהרנטית.
גוף שחור - ניתן ליצור קרינה לא קוהרנטית באמצעות גוף חם, שפולט קרינת גוף שחור, כפי שתואר למעלה. הקרינה מתכונתית לטמפרטורה, כך שכדי להגדיל את עוצמת הקרינה פי 10 יש להכפיל פי 10 את טמפרטורת הגוף, כלומר מ-300 קלווין בערך (טמפרטורת הסביבה) ל-3000 קלווין בערך (טמפרטורה ממוצעת של נורת להט). כהערה נוסיף שעוצמת הקרינה מתכונתית גם לשטח הפנים של הגוף.
גלאים > גלאים פאסיביים לקרינת גוף שחור

קרינה עצמית של עצמים בטמפרטורת החדר חלשה מאוד בתדר גמ"מ, ונדרשים גלאים רגישים מאוד לקליטתה. הגלאים המתאימים ביותר לחישה פאסיבית והרגישים ביותר הם מוליכי-על מקוררים לטמפרטורה של מספר מעלות קלווין. גלאים אלו בנויים על עיקרון התרמיסטור - רכיב בעל התנגדות חשמלית שתלויה בטמפרטורה. במקרה זה הגלאי בנוי על בסיס מוליך על מקורר לטמפרטורות נמוכות של מספר מעלות קלווין מעל האפס המוחלט, שבהן כל שינוי קל בטמפרטורה גורם לשינוי גדול במוליכות החשמלית. הקרינה מהטלסקופ פוגעת בגלאי ומחממת אותו במידה מזערית, הגורמת לשינוי גדול במוליכות, שנמדד היטב.
קיימים גם גלאים בטמפרטורת החדר שהם רגישים מספיק כדי לקלוט את הקרינה. הגלאים הלא-מקוררים הם התקנים של מעגלים משולבים לגמ"מ (MMIC). גלאי MMIC מורכב ממגבר דל-רעש (LNA) שהוא הרכיב הקשה ביותר לתכנון וייצור, ואחריו במעגל מצויה פוטודיודה הממירה את הפוטונים בתדר גבוה למתח חשמלי בתדר נמוך יותר, המועבר למעגל קריאה דיגיטלי. טכנולוגיות מוליכים למחצה המשמשות לייצור MMIC גמ"מ מפורטות בפרק המקורות המלאכותיים - אותן הטכנולוגיות מתאימות למקלטים ולמשדרים כאחד.
גלאים > גלאים אקטיביים

גלאי אקטיבי הוא גלאי שמיועד לקלוט קרינה הבאה ממקור ידוע. לעיתים הקרינה המשודרת והנקלטת מסונכרנות (כמו במכ"ם), ולעיתים לא (כמו בתקשורת גמ"מ) אך התדר ידוע. גלאים אקטיביים נדרשים לרגישות נמוכה בהרבה, כי מקורות קרינה אקטיביים הם חזקים בהרבה מקרינת גוף שחור. במכ"ם הגלאי ישתמש בשיטת הטרודיין (heterodyne) שבה חלק מקרינת הגל המשודר נשלחת למיקסר שו היא מתאבכת עם הקרינה החוזרת, ומתקבל אות בתדר נמוך ברגישות גבוהה (רעש נמוך).
גלאים אקטיביים יכולים להיות מעגלים משולבים, רכיבים לא ליניאריים, או רכיבים בולומטריים. רכיבים לא ליניאריים ממירים אות בתדר נמוך לתדר גבוה ולהפך, כך שלאחר ההמרה ניתן לקרוא את האות בקלות. רכיבים בולומטריים מתחממים (חימום מזערי) עקב הקרינה הפוגעת, כאשר בתוכם מצוי טרמיסטור שהוא רכיב שהתנגדותו תלויה בטמפרטורה. כאשר הוא מתחמם, ההתנגדות והזרם דרכו נמדדים, ולכן נמדדת עוצמת הקרינה. רכיבים אלו לא יכולים להיות מסונכרנים ובמקרים אלו רגישותם נמוכה יותר, והם אינם יכולים למדוד את הפאזה של הגל, אך הם זולים מאוד לייצור.
שימושים

השימושים בגלים מילימטריים רבים, ושימושים נוספים מתווספים ככל שעלות הטכנולוגיה - משדרים ומקלטים - יורדת. בתחילה תחום הגמ"מ שימש רק למחקר מדעי מתקדם ביותר, ובהמשך התפתחות הטכנולוגיה יחד עם הוזלת המחיר ומציאת שימושים חדשים, הפכו את הגמ"מ לטכנולוגיה נפוצה במערכות צבאיות (מכ"מ), אזרחיות (סורק לגילוי נשק חבוי) ואפילו בשוק הפרטי (תקשורת Wi-Fi).
השימוש הראשון בגמ"מ היה במיפוי קרינת הרקע הקוסמית, עם הגלאים הרגישים והיקרים ביותר גם כיום
סורק גלים מילימטריים לגילוי נשק, פצצות וחפצים חבויים על בני אדם, דרך הבגדים
תקשורת אלחוטית, במיוחד לרשתות Wi-Fi באזורים בנויים. בשנים 2009-2012 פותח תקן IEEE 802.11ad התומך בתקשורת בתדר 60 גיגה-הרץ, בקצבים של עד 7 גיגה-ביט לשנייה.
מכ"ם גמ"מ צבאי, כמו זה המותקן על AH-64D אפאצ'י לונגבו - מאפשר, בנוסף לאיתור מטרות בכל תנאי מזג האוויר, גם הנחיית טילי הלפייר II לעברן (ראו תמונה)
חיישן תאונה מכ"םי לרכב פרטי להתרעה מפני התנגשות בעצמים זרים על הכביש בתנאים של ראות אטמוספירית קשה מאוד, ערפל כבד וסופות חול, כולל התרעה מפני מכוניות אחרות, אנשים ובעלי חיים
דימות - אקטיבי ופסיבי של הסביבה
ספקטרומטר - לאפיון חומרים שונים, לתעשיות כימיות, לייצור תרופות, וגילוי חומרי נפץ (כולל שאריות מזעריות של חומרים)
שימושים > מיפוי קרינת הרקע הקוסמית

קרינת הרקע הקוסמית היא קרינה בתדרי גמ"מ שמגיעה מכל מקום ביקום. תמונה של הקרינה מכילה מידע על השלבים הראשונים של היווצרות היקום. המיפוי מתבצע באמצעות מצלמת גמ"מ פאסיבית, המורכבת מטלסקופ סורק בעל רזולוציה אופטית (יכולת הבחנה) גבוהה מאוד, וגלאים פאסיביים רגישים מאוד, שתוארו למעלה. סריקת השמיים ואיסוף כל המדידות לתמונה גדולה מספקת תמונה המכילה מידע עשיר על תחילת היקום, ומאפשרת בניית מודלים קוסמולוגיים מדויקים יותר, ככל שהתמונה מפורטת ומדויקת יותר.
שימושים > תקשורת אלחוטית

השימוש הנפוץ ביותר של גלים מילימטריים הוא לתקשורת אלחוטית. קיימים מספר יתרונות לתקשורת בגמ"מ:
התדר הגבוה מאפשר קצב העברת נתונים גבוה במיוחד
התדרים בתחום הגמ"מ מנוצלים באופן חלקי בלבד, כך שקיימים תדרים רבים פנויים לתקשורת
בכל התחום קיימים חלונות אטמוספיריים וביניהם תחומי בליעה אטמוספירית, המאפשרים להגדיל או להקטין את טווח התקשורת באופן הרצוי
באזורים בנויים וצפופים, רשתות אלחוטיות מפריעות זו לזו. הגבלה של טווח השידור האפקטיבי היא תכונה רצויה במקרים אלו, וניתן לבחור תדר שבו בליעה שמתאימה לטווח הרצוי, בעיקר תדרים גבוהים סביב 300 גיגה-הרץ, שבהם הטווח הוא עשרות עד מאות מטרים. לעומת זאת, לתקשורת לטווחים גדולים יותר ניתן לבחור תדרים נמוכים, למשל סביב 100 או 30 גיגה-הרץ, שבהם הטווח נמדד בקילומטרים. הטכנולוגיות הזולות יותר למשדרים הן בתדרים נמוכים, וניתן לבחור תדר סביב ה-70 גיגה-הרץ שבו אין חלון אטמוספירי והשידור מוגבל למאות מטרים.
שימושים > סריקה למציאת חפצים חשודים

מערכת כזאת נפוצה בעיקר בשדות תעופה גדולים ובכניסה לבניינים חשובים, עקב המחיר הגבוה של המכשירים. קיים מגוון רב של טכנולוגיות ומכשירים המשמשים לסריקה וסינון של אנשים. בתדרי גמ"מ בגדים הם שקופים כמעט לחלוטין, בעוד מים אינם ולכן גוף האדם נראה היטב. תכונות אלו מאפשרות לסרוק אדם מבעד לבגדים ולצלם אותו בתדר גמ"מ, כאשר כל פרט בגוף וכל חפץ זר ניתן לבחינה.
שימושים > סריקה למציאת חפצים חשודים > סוגיית הפרטיות

טכנולוגית גמ"מ מאפשרת לצפות באנשים מבעד לבגדים, כך שבאופן עקרוני הטכנולוגיה פוגעת קשות בפרטיות האנשים המצולמים. בארצות הברית, רשות הבטיחות בתעבורה (TSA) קבעה, בהתייחסות לכך וללחץ ציבורי שהופעל בנושא, שהמכשירים לא יציגו את התמונה הנסרקת. במקום התמונה מכשירים מסוימים מציגים רק תוצאת "סריקה נקייה" או "סריקה עם בעיה אפשרית", ולעיתים מוצגת דמות קו מתאר אנושי כללי שעליה מודגשים אזורים חשודים שנמצאו בסריקה.
שימושים > סריקה למציאת חפצים חשודים > סוגיית בטיחות קרינה

נושא נוסף שמעורר התנגדות ציבורית הוא נושא הקרינה. קיימים מכשירים סורקים שמקרינים כדי לשפר את איכות התמונה. קרינת גמ"מ היא קרינה בלתי מייננת, וכמו קרינה סלולרית, טרם נקבע אם במינון נמוך היא פוגעת בבריאות האדם או לאו. קיימים תקנים לעוצמת חשיפה מרבית, אך אין עדות רפואית לנזק הנגרם מחשיפה העומדת בתקן או גבוהה ממנו. החשש העיקרי הוא מכך שהקרינה אולי גורמת לסרטן, אך לא נמצאה לכך הוכחה מעבדתית או סטטיסטית.
הערות שוליים

↑  Federal Communications Commission, Millimeter Wave Propagation: Spectrum Management Implications, Office of Engineering and Technology, Bulletin Number 70 (July 1997),
↑  Millimeter Wave Detection Information
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536245505171  GND: 4169982-8  LCCN: sh85085407  NDL: 00567713  NKC: ph727422 
בליעה אטמוספירית בתדרי גמ"מ, בגובה פני הים ובגובה 4 ק"מ. אזורי בליעה נמוכה הם חלונות אטמוספיריים בהם העבירות טובה יותר.
מכ"ם גמ"מ (נמצא מעל הרוטור) על AH-64D אפאצ'י לונגבו
סריקת גמ"מ פאסיבית של אדם, באיכות גבוהה
דיאטת אטקינס

דוגמה לארוחה בדיאטת אטקינס
דיאטת אטקינס, היא דיאטת הרזיה ואורח חיים תזונתי שפותחה על ידי ד"ר רוברט סי. אטקינס ומבוססת על תזונה דלת פחמימות.
ד"א אטקינס, שהיה קרדיולוג מומחה, היה הראשון לזהות מנגנון ירידה במשקל בזכות אכילת מזון עשיר בחלבונים ובשומן. לטענתו, הפחתת פחמימות בתזונה יכולה לשפר גם מדדי בריאות, כגון יתר לחץ דם, ובאופן כללי לשפר מצבים הקשורים לתיסמונת מטבולית.
הנחת היסוד שהנחתה את ד"ר אטקינס היא הטענה שלאורך רוב התפתחות האדם הוא ניזון מכמות קטנה יחסית של פחמימות, ואלו הפכו למרכיב העיקרי בתפריט רק לאחר הופעת החקלאות. לפיכך, גוף האדם לא מותאם לצריכת פחמימות בכמות שבה הן נצרכות כיום.
תזונה לפי דיאטת אטקינס

המאכלים המותרים בסוג דיאטה זו (כמעט ללא הגבלה), הם בשרים לסוגיהם, דגים, גבינות וביצים. לעומתם לחמים, פסטות, תפוחי אדמה, בטטות ואלכוהול אסורים בשלב הראשון של הדיאטה ולאחר מכן מותרים בכמות קטנה.
לדיאטת אטקינס המקורית (אטקינס 20) ארבעה שלבים בהם מתקדמים לאורך הירידה במשקל:
צריכה של 20-25 גרם של פחמימות ביום. השלב בו התזונה מוגבלת ביותר, ליצירת קיטוזיס.
צריכה של 25-50 גרם של פחמימות ביום והוספה של מאכלים מסוימים לתפריט.
צריכה של 50-80 גרם של פחמימות ביום. בשלב זה מגיעים למשקל היעד.
שלב התחזוקה - צריכה של 80-100 גרם של פחמימות ביום.
אנשים המקפידים על כללי דיאטת אטקינס, נמנעים במהלך השבועיים הראשונים לדיאטה מאכילת פחמימות ואף ממאכלים המשלבים חלבונים עם פחמימות, כגון קטניות. הם מרבים בשתיית מים.
תוספי מזון כגון מינרלים, מולטי-ויטמינים וחומצות שומן מומלצים במהלך הדיאטה.
מחקר שנערך ב-New England Journal of Medicine לאורך שנה, במאי 2003, בו נבדקו 63 אנשים עם בעיית משקל, שחולקו באופן אקראי בין דיאטת אטקינס לדיאטה "קלאסית", עתירת פחמימות ודלת שומנים, מצא שדיאטת אטקינס יעילה יותר. מהמחקר עולה כי לאחר שישה חודשים, המטופלים בדיאטת אטקינס איבדו כפול ממשקלם לעומת המטופלים בדיאטה רגילה (7 אחוזים מהמשקל לעומת 3.2 אחוזים בדיאטה הקלאסית). לאחר שישה חודשים נוספים ההבדל בין הדיאטות כבר לא היה משמעותי, אך מטופלי דיאטת אטקינס הציגו רמות גבוהות יותר של HDL יחסית למטופלי הדיאטה הקלאסית.
מחקר שהתפרסם בשנת 2008 ב"ניו-אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין", ונערך בישראל (על עובדי הכור בדימונה) הוכיח שוב כי דיאטה זו יעילה ביותר, הן בירידה במשקל והן בשליטה על רמות שומנים בדם. במחקר זה, דיאטת אטקינס הייתה שוות ערך לדיאטה ים תיכונית (עשירה בירקות, פירות, דגנים, דגים ושמן זית) ושתיהן טובות יותר מהדיאטה הקלאסית דלת הקלוריות.
עם זאת, על פי התזונאית דנה וויילר, "המחקרים נעשו במשך שנה בלבד, ותוצאותיהם אינן מלמדות על ההשפעות של הדיאטה לטווח הארוך. יותר מזה: המחקרים נערכו במסגרת מכון אטקינס. מעולם לא נערך מחקר בלתי תלוי, שבדק בצורה אובייקטיבית את השפעות הדיאטה".
דיאטה קטוגנית

השלב ההתחלתי של דיאטת אטקינס הוא דיאטה קטוגנית. בדיאטות קטוגניות יש ייצור של קטונים, התורמים לייצור אנרגיה במעגל קרבס. דיאטות קטוגניות נשענות על תגובת אינסולין לגלוקוז בדם, משום שאלה המשתמשים בדיאטה הקטוגנית אוכלים מעט מאוד פחמימות אין גלוקוז שיכול לגרום לתגובת אינסולין. כאשר אין תגובת גלוקוז-אינסולין יש שינויים הורמונליים מסוימים, היכולים לגרום לשומן להיות מנוצל כאנרגיה. משום ששומר הדיאטה לא אוכל יותר פחמימות, אין גליקוגן בכבד וכך הכבד ממיר שומן לחומצות שומן חופשיות ולגופיפי קטון. תהליך זה נקרא קטוזיס. בשל כך חייב הגוף לנצל שומנים כמקור הדלק העיקרי.
ביקורת

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: המקורות שהובאו לטענות מאוד נוקבות שניוניים, יש להחליף במקורות ראשוניים.
מרבית הממסד הרפואי מתנגד לדיאטת אטקינס, וטוען כי היא טומנת בחובה סכנות רבות. האגודה הרפואית האמריקנית כינתה אותה "טירוף תזונתי מסוכן". גם ארגון הבריאות העולמי לא המליץ עליה.
מחקרים אחדים הראו שתזונה דלת-פחמימות, כגון דיאטת אטקינס, לא יעילה להורדת משקל לטווח הארוך בשל הקושי להתמיד בה, וכן שטומנת בחובה סכנות בריאותיות. בתזונה זו ישנה צריכה מוגברת של שומנים וחלבונים והגבלה בצריכת מינרלים, ויטמינים וסיבים. השימוש של הגוף בשומן כמקור האנרגיה העיקרי עלול לגרום לקיטוזיס, אשר בתורו עלול להוביל להתייבשות מטאבולית בה הגוף משתמש במאגרי המים של עצמו לפירוק החלבון. בנוסף ישנו שחרור של רדיקלים חופשיים, אשר יוצר עומס על איברים שונים, ביניהם הלב, אשר תוצאותיו עלולות להיות רציניות ואף קטלניות. עומס זה בשילוב עם צריכת הסיבים הדלה מעלים את הסיכון לסרטן בריאות ובמערכת העיכול. בנוסף, ישנו סיכון מוגבר לרמות גבוהות של חומצת שתן בדם (Hyperuricemia) המתבטאות בכאבי פרקים ושיגדון, ולרמות גבוהות של סידן בשתן (hypercalcuria) המובילות לאבנים בכליות ואוסטאופורוזיס. בקרב אנשים הסובלים מבעיות בכליות או נטייה "רדומה" למחלות כליות, תזונה עתירת חלבון עלולה לגרום לפגיעה בלתי הפיכה בתפקודי הכליות.
בשנת 2001 הוציאה אגודת הלב האמריקנית אזהרה נגד דיאטות עתירות חלבון. לדבריהם, הגם שתזונה כזו לזמן קצר אינה מסוכנת לרוב האנשים הבריאים, אין מחקרים רפואיים ארוכי טווח שתומכים ביעילותה או בטיחותה. דיאטות אלו מקושרות באופן כללי עם צריכה מוגברת של שומן, שומן רווי וכולסטרול. הירידה במשקל נגרמת בעיקרה מאיבוד נוזלים המקושר לצריכת פחמימות נמוכה, הגבלה קלורית ודיכוי תיאבון שמקורו בקיטוזיס, וכל השפעה חיובית על הליפידים בדם ועל העמידות לאינסולין נובעת מהירידה במשקל ולא מהשינוי בהרכב הקלורי. הצורכים תזונה כזו נמצאים בסיכון לצריכת ויטמינים ומינרלים לא מספקת וכן לאבנורמליות בלב, בכליות, בעצמות ובכבד.
האגודה האמריקנית לסכרת הוציאה אזהרה נגד דיאטות דלות פחמימות, תוך הדגשה של חשיבות שילוב פחמימות שמקורן בדגנים מלאים, פירות, ירקות וחלב דל-שומן בתזונה. עמדה זו מקובלת גם על הקולג' האמריקאי לרפואה מונעת והאגודה האמריקאית לדיאטטיקה.
יש הטוענים כי הדיאטה מסכנת גם את מערכת העצבים. הסכנה טמונה בכך שהפחמימות מעלות את רמת ההורמון סרוטונין בדם, שלו יש קשר חזק למצב-הרוח. היעדר הפחמימות בדיאטה פגע במצב רוחם של האנשים שהשתמשו בה, והיו אנשים שנכנסו לדיכאון והתקשו לתפקד בגלל הדיאטה.
המתנגדים טוענים שבגלל שדיאטת אטקינס היא משטר תזונתי קפדני במיוחד, יכולות להיות לה השלכות קיצוניות על הבריאות, כולל אי-ספיקת כליות, אבנים בכיס המרה ומחלות לב. נטען גם שעודף השומנים במחזור הדם עלול לגרום במקרים קיצוניים למוות.
על-פי ד"ר רוברט אטקינס עצמו, הדיאטה יעילה כי השומנים אינם הגורם למגפת ההשמנה העולמית, אלא הפחמימות. אולם על פי הממסד הרפואי, דיאטת אטקינס מנוגדת לכל כללי האכילה הנכונה והמלצות התזונה המקובלות, שגורסות דיאטה דלה בשומנים - לא יותר מ-30 אחוז מצריכת הקלוריות היומית - ועתירת פחמימות מורכבות. כתוצאה מכך, הדיאטה נפסלה על ידי גופי בריאות כמו האגודה הרפואית האמריקאית.[דרוש מקור]
ראו גם

דיאטה
הערות שוליים

1 2  דיאטת אטקינס, באתר https://www.mayoclinic.org/
↑  Lisa Fields, Atkins Diet: Does It Really Work?, WebMD
↑  Atkins 20®: A Low Carb Ketogenic Diet - How It Works, Atkins.com
↑  משה רונן, עלייתה ונפילתה של דיאטת אטקינס, באתר ynet, 21 בינואר 2004
1 2  Pittier A, Corrigan F, (2001). "The ketogenic diet: healthy or harmful? a review in light of its renewed popularity". Trinity Student Medical Journal. 2 (5): 39–41.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link) תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
1 2  מיכל שרון, דיאטת אטקינס: כל האמת, באתר ynet, 26 בנובמבר 2003
↑  דנית ניצן, מסדר דיאטת אטקינס, באתר הארץ, 19 במאי 2005
1 2  משה רונן, עלייתה ונפילתה של דיאטת אטקינס, באתר ynet, 21 בינואר 2004
1 2  Ghanim Salih Mahdi, The Atkin’s diet controversy, Annals of Saudi Medicine 26(3), 2006, עמ' 244-245
↑  Nutrition Committee of the Council on Nutrition, Physical Activity, and Metabolism of the American Heart Association, Dietary protein and weight reduction: a statement for healthcare professionals from the Nutrition Committee of the Council on Nutrition, Physical Activity, and Metabolism of the American Heart Association, PubMed, 2001
דגל גאווה

דגל גאווה מתייחס בדרך כלל לכל דגל המייצג פלח או חלק מקהילת הלהט"ב. המונח גאווה במקרה זה מתייחס למושג גאווה להט"בית. דגל הגאווה הוא דגל הלהט"ב הנפוץ ביותר וסמל הלהט"ב באופן כללי. ישנן נגזרות של דגל הקשת המשמשות למיקוד תשומת הלב בקבוצות ספציפיות של אינטרסים דומים בקהילה (למשל, תת תרבות העור). ישנם גם כמה דגלי גאווה שאינם קשורים באופן בלעדי לענייני להט"ב, כמו דגל הפוליאמוריה.
דוגמאות בולטות

דגל הדובים – מייצג את תת-תרבות הדובים
דגל הגאווה הביסקסואלי – מייצג ביסקסואלים ואת קהילותיהם
דגל הגאווה של דרום אפריקה – מייצג את קהילת הלהט"ב בדרום אפריקה
דגל הג'נדרקוויר – מייצג זהויות שמחוץ לבינאריה המגדרית
דגל האינטרסקס – מייצג אנשים אינטרסקס וארגוניהם
דגל גאוות הלת'ר – מייצג את תת-תרבות הלת'ר (ולפעמים על ידי הרחבה, גם את קהילת ה-BDSM)
דגל הגאווה הפנסקסואלי – מייצג אנשים פאנסקסואליים וארגוניהם
הדגל הלסבי – מייצג את הקהילה הלסבית
דגל הגאווה – מייצג את כל ההיבטים של הקהילות הלסביות, הומואים, ביסקסואלים, טרנסג'נדרים וקווירים
דגלי טרנסג'נדרים – דגלים משתנים המשמשים לייצוג גאווה טרנסג'נדרית, גיוון, זכויות ו/או זיכרון של אנשים טרנסג'נדרים, ארגוניהם, קהילותיהם ותומכיהם.
גלריה > דגלי גאווה להט"בים

דגלי הלהט"ב הללו מייצגים את תנועת הלהט"ב כמכלול או כחלקים שונים של המיניות, זהויות מגדריות, אוריינטציות רומנטיות ו/או מיניות.
דגל הגאווה
אג'נדר
א-רומנטיות
א-מיניות
ביסקסואליות
ג'נדרפלואיד
ג'נדרקוויר
אינטרסקס
לסביות
א-בינארי
פאנסקסואליות
פוליסקסואליות
טרנסג'נדר
אומניסקסואליות
גלריה > דגלי תת-תרבויות

דובים
לת'ר
לסביות ליפסטיק
לסביות ליפסטיק
(העיצוב המקורי)
לסביות פמיניסטיות
(עיצוב הלאבריס)
פוליאמוריה
גלריה > דגלים מבוססי מיקום

פילדלפיה, ארצות הברית
דגל הגאווה של People of color
דרום אפריקה
דגל הגאווה של דרום אפריקה
הממלכה המאוחדת
יוניון ג'ק ורוד
ישראל
דגל הקהילה הטרנסג'נדרית בישראל
ישראל
דגל הגאווה עם מגן דוד
גלריה > דגלים אחרים

פוליאמוריה
גאווה אינסלית
ראו גם

סמלי להט"ב
הערות שוליים

↑  Sobel, Ariel (13 ביוני 2018). "The Complete Guide to Queer Pride Flags". The Advocate. נבדק ב-6 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Kasandra Brabaw (19 ביוני 2019). "A Complete Guide To All The LGBTQ+ Flags & What They Mean". Refinery29. נבדק ב-7 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Queer Community Flags". Queer Events. 14 בספטמבר 2018. נבדק ב-4 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Paul Murphy-Kasp (6 ביולי 2019). "Pride in London: What do all the flags mean?". BBC. 00:20. נבדק ב-6 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Owens, Ernest (8 ביוני 2017). "Philly's Pride Flag to Get Two New Stripes: Black and Brown". Philadelphia. נבדק ב-26 במאי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Grange, Helen (31 בינואר 2011). "Coming out is risky business". Independent Online. נבדק ב-4 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Knowles, Katherine (21 ביולי 2006). "God save the queers". PinkNews. אורכב מ-המקור ב-14 באוקטובר 2006. נבדק ב-23 בינואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
| לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב)  |
| --- | --- | --- |
| זהות ונטייה מינית | ביסקסואליות (הקהילה הביסקסואלית) • הומוסקסואליות • הטרוסקסואליות • לסביוּת • פאנסקסואליות • קוויר •  פוליסקסואליות • אומניסקסואליות • מונוסקסואליות • בי-קיוריוס • א-מיניות • הטרופלקסיביליות • דמוגרפיה • סאפיוסקסואליות • א-מיניות אפורה |  |
| זהות מגדרית | מגדר • מגדריזם • התפתחות הזהות המגדרית • ביטוי מגדרי • כינוי גוף מגדרי • התאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית • חרטה על הליך התאמה מגדרית • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס) • סיסג'נדר • טרנסקסואליות • קרוס-דרסינג • ג'נדרקוויר • ביג'נדר • אינטרסקס • אג'נדר • פאנג'נדר • טריג'נדר |  |
| מושגי יסוד | הקהילה הגאה • גיבוש זהות • יציאה מהארון • אאוטינג • מהומות סטונוול • חודש הגאווה • מצעד הגאווה • טיפול המרה • הומופוביה • הומופוביה מופנמת • ביפוביה • טרנספוביה • טרנסמיזוגניה • הטרוסקסיזם • הומונורמטיביות • הטרונורמטיביות • גאווה • פינקוושינג • סטרייטוושינג |  |
| סמלי להט"ב | משולש ורוד • משולש שחור • דגל הגאווה • דגל גאווה • הדגל הלסבי • דגל הגאווה הפאנסקסואלי • דגל הגאווה הביסקסואלי • דגל האינטרסקס • דגלי גאווה נוספים |  |
| שונות | גברים המקיימים יחסי מין עם גברים • נשים המקיימות יחסי מין עם נשים • יחסי מין הומוסקסואליים • יחסי מין לסביים • G0y • דייקס און בייקס • הומופיל • אלימות נגד להט"ב • התאבדויות בני נוער • לסביות פוליטית • פמיניזם לסבי • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי • מבטא הומוסקסואלי • סטריאוטיפים על להט"בים • בריונות והטרדות נגד להט"ב • הזדקנות בקהילה הגאה • לימודי להט"ב |  |
לקטגוריה • לפורטל
ה. ל. מנקן

| --- | --- |

 לידה:  12 בספטמבר 1880 בולטימור, ארצות הברית 
 פטירה:  29 בינואר 1956 (בגיל 75) בולטימור, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Loudon Park Cemetery 
 מקום לימודים:  המכון הפוליטכני של בלטימור 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 הושפע מ:  רודיארד קיפלינג, ג'וזף קונרד, מארק טוויין, פרידריך ניטשה
 השפיע על:  קורט וונגוט
 בן או בת זוג:  Sara Haardt   Marion Bloom 
 
הנרי לואיס מנקן (באנגלית: Henry Louis Mencken;‏ 12 בספטמבר 1880 – 29 בינואר 1956) היה עיתונאי, סופר ולשונאי אמריקאי.