stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ווהלין
הערות שוליים

↑  שלוחת ביה"ס הבין-לאומי להוראת השואה בגבעתיים, באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546194905171  PLWABN: 9810534482605606  GND: 4079380-1  LCCN: sh85144292  NKC: ge131326  SELIBR: 283464  VIAF: 235489702   WorldCat (עם VIAF): 235489702
רפאל יוסף חזן

ערך זה עוסק במחבר שו"ת חקרי לב. אם התכוונתם לרב מראשוני האחרונים, ראו .
הרב רפאל יוסף חזן (מכונה היר"ח או החק"ל; ה'תק"א, 1741 – 31 באוקטובר 1820, כ"ג בחשוון ה'תקפ"א) היה פוסק הלכה, מגדולי חכמי איזמיר, חברון וירושלים שכיהן כראשון לציון לאחר שעלה לארץ ישראל. ספרו "חקרי לב" הוא אחד מספרי ההלכה החשובים.
ביוגרפיה

נולד בשם יוסף חזן באזמיר שבטורקיה בשנת ה'תק"א (1741), לרב חיים חזן (השני), מרבני איזמיר, בן לשושלת רבנים מפוארת: אביו היה רבי דוד חזן (מחבר ספר חוזה דוד), בנו של הרב חיים חזן (מחבר ספר שנות חיים), בנו של הרב יוסף חזן, מחבר ספר עין יהוסף, בנו של הרב אליהו חזן, מחשובי הרבנים בדורו, ומצאצאי רבי אברהם חזן מגירונה, בן חבורתו של הרמב"ן מהמאה ה-13, ומחבר הפיוט "אחות קטנה" לראש השנה.
ראשית לימודו היה אצל אביו, אך האב נפטר בהיותו רך לימים. לעזרת משפחתו עמדו קרוביו וגבירי העיר, ביניהם הרב דוד מורדוך, הרב דוד אליהו חזן והרב דוד פאלאג'י, ובעזרתם יכול היה להתמסר ללימוד התורה. בשנת ה'תקי"ח (1758), בגיל 17, החל לדרוש בציבור, בקהילת קודש עץ חיים, בה התפללו אבותיו ובה כיהן כרב. שימש בתפקידים שונים בקהילתו, כאפוטרופוס על נכסי יתומים ואלמנות, ועל נכסי הקדש שונים.
בשנת ה'תק"ל, בגיל 29, מונה על ידי הרב חיים אבולעפיה, רבה הזקן של איזמיר, לאחד משלושת דייני העיר, והוא הצעיר ביניהם.
בשנת ה'תקל"ד, ארבע שנים לאחר מכן, נתמנה למרביץ תורה שני.
בשנת ה'תק"ן נבחר על ידי רבני העיר לשמש כר"מ ומורה צדק בעיר.
בראש חודש ניסן ה'תקנ"ד (1794), לאחר שהרב חיים מודעי, ראש רבני איזמיר, חזר לצפת, ולאחר הפצרות רבות מצד הקהילה, מונה הרב חזן, יחד עם רבי רפאל יצחק מאיו, על ידי טובי העיר, ל"רב הכולל" - רבני העיר איזמיר, וראשי ישיבת "בית יעקב רבי". לאחר פטירת הרב מאיו, שימש הרב חזן כרב כולל היחיד. אחד מחברי בית דינו היה הרב רחמים אריה אברהם הכהן ארייאש.
בשנת ה'תקע"ג (1813) עלה לארץ ישראל יחד עם תלמידו ומשמשו רבי בכור איסטורגו והתיישב בחברון, שם שימש כאב בית דין מספר שנים.
לאחר פטירת הראשון לציון, הרב יעקב קוראל, בשבט ה'תקע"ח (1818), נתמנה תחתיו לראשון לציון בירושלים. בדרכו לירושלים ליוו אותו רבני חברון "בתופים ובמחולות". בעקבות השמועה על מינויו הדליקו יהודי ליוורנו את כל עששיות בתי הכנסת בעיר לכל השבת מרוב שמחתם.
בשנת ה'תקפ"ז נפטרה אשתו ריינא.
היה בקיא גם בתורת הסוד. גדלותו התורנית הביאה לכך שלמרותו סרו גם בעדת האשכנזים. הוא השיב תשובות בכל מקצועות התורה לאלפי שואלים ממקומות רבים, וגם תלמידי הגאון מווילנה שישבו בערי הגליל פנו אליו בשאלות הלכתיות. מסופר עליו כי פעם אדם בירך ושתה לפניו חלב שנחלב על ידי גוי בלי שראה אותו ישראל, והיר"ח אמר לו: "התורה הקדושה היא תתבע עלבונה לצבות בטן ולנפיל ירך" ומת החוטא כעבור ימים מועטים.
אף על פי שחלה לעת זקנותו, ולא היה יכול לאכול דברים קשים, ובני ביתו הצטערו על כך, אמר להם:”תלי"ת [תהילות לאל יתברך] כי לא יש לי דבר המעכב לעסוק בתורה, דקמו עיני מראות ח"ו, דאפילו לבתי עיניים איני צריך, ואני רואה בטוב לחזות בנועם בספרים. ואילו דבר המעכב את האכילה הנוגע לגוף לא איכפת לי”
הרב חזן נפטר בכ"ג בחשוון ה'תקפ"א (1820), בנוכחות בנו, רבי אליעזר חזן, ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים בירושלים.
מהשקפותיו > תפילה

סבר שעקרונית כדאי לקצר את התפילה משמעותית אם ארכה בא על חשבון הבנת המילים בתפילה והכוונה בה עד שהיה מורגל לומר:
אם היה לי ערבות גמור ועדות ברורה בידי שהיו מכוונים כונה שלימה הייתי מחסר סדר התפילה עד כמעט מברוך שאמר ויוצר ותפילת י"ח ולא עוד ולשנות ממנהג הראשונים אבל מה נעשה אין לי אות מופת וראיה ברורה שעל ידי זה שאחסר יהיו אומרים בכונה ואם כן מה הועילו חכמים בתקנתם לחסר דברים משום כונה ולא יהיו מכוונים
עוד סבר שיש לומר קודם ברכת חתימת מוסף של שבת וראש חודש מעין החתימה "וחוקי שבתות וראשי חדשים להם קבעת" כדברי רוב הראשונים, ושלא כנוסח הספרדי המקובל, וכך נהג בתפילתו, אך לא שינה את המנהג הכללי באזמיר כדי שלא להוציא לעז על הראשונים.
מהשקפותיו > כבוד התורה

מחל על כבודו כליל, אלא אם נקשר הדבר לכבוד התורה:
היה מרגלא בפומיה לומר, כל מי שיבוא כנגדו לנגוע בכבודו אינו מקפיד עליו וכועס כלל זולת אם נוגע לכבוד התורה כי הוא לא ציית דינא או עובר על דברי תורה באיזה עונות וחטאים אז הוא תובע עלבונה של תורה
כשהיה מוכיח אנשים בפני בניו, היה מזהירם שלא יאמרו את דבריו, כי ”כי אני מדבר לשם שמים ועושים לי כבוד ומקבלים ממני, מה שאין כן אם מדברים אתם”.
תלמידיו

היר"ח העמיד תלמידים הרבה, ובראשם בניו אשר מביאים מתורתו בספריהם פעמים רבות. מלבדם יש למנות את חתנו, הרב יעקב חיים פאלאג'י (אביו של החבי"ף) ואת נכדו הרב חיים פאלאג'י, רבי דוד מורדוך, רבי ברוך קאלומיטי, רבי רפאל ארדיט (מחבר ספר מרפא לשון), רבי מאיר ארדיט, רבי בכור איסטרוגו, רבי נסים חיים מקושטא ועוד.
צאצאיו

הרב חזן נשא לאשה את רושא חוה (ריינא), בת הגביר דניאל פאלאג'י ונולדו להם חמישה בנים ובת.
בכור חיים חזן. נפטר בגיל צעיר.
הרב רחמים אליהו חזן, מחבר ספר "ארח משפט" (סלוניקי תרי"ח) וארח מישור (ירושלים תשנ"ח).
הרב אליעזר חזן, מחבר ספר "עמודי ארזים" (ירושלים תשמ"ג-תש"ן) ושו"ת "משפטי השם" (ירושלים תשנ"ה). בנו היה הרב ישראל משה חזן.
הרב יצחק חזן, דרוש שלו להספד נדפס בספר מערכי לב. בנו היה רבי ראובן חזן.
הראש"ל רבי חיים דוד חזן. נכדיו היו הרב אליהו בכור חזן ושרה, אמו של הראש"ל הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל.
בתו קאלי קאדין, נישאה לתלמידו המובהק בישיבתו, הרב יעקב פאלג'י. בנם היה הרב חיים פלאג'י, אביהם של, רבי רחמים נסים יצחק פלאג'י, רבי יוסף פלאג'י ורבי אברהם פלאג'י, שבתו נישאה לרבי משה הכהן נהר.
חיבוריו

ספר חקרי לב (חלק א' וב' - באתר hebrewbooks) - חידושי הלכה ושו"ת, כולל 8 כרכים במהדורתו הראשונה, ו-13 כרכים במהדורה השנייה, על ארבעת חלקי השולחן ערוך, וכן חקרי לב - חידושים על מסכת שבועות (באתר hebrewbooks), סלוניקי וליבורנו, ה'תקמ"ז - ה'תקצ"ב.
מערכי לב חלק א' - סלוניקי ה'תקפ"א, ו-חלק ב' - סלוניקי ה'תקפ"ב.- כתבי הרב שנשארו בכת"י, ונערכו כספר דרושים על פי ערכים (נושאים) שונים בשני חלקים,
עמודי הרזי"ם (באתר אוצר החכמה) - על כתבי האר"י ופירושי הרב שלום שרעבי. שלשלת ייחוסו נדפסה בספר.
קונטרס הזכרונות (באתר hebrewbooks) - הודפס בסוף ספר ישרי לב של בנו הרב חיים דוד (מעמוד 190).
עוד מתורתו מובאת בספרי נכדו, הרב חיים פלאג'י, שמצטטו רבות בספריו.
לקריאה נוספת

משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 50 - 51).
דב הכהן, תולדות כמוהר"ר רפאל יוסף חזן ז"ל בעל ה'חקרי לב', ספר שאלות ותשובות חקרי לב, ירושלים : מכון המאור, תשנ"ח (1998), עמ' [1-19]
רבי שלמה חזן, המעלות לשלמה, מערכת גדולים אות י, סימן כ״ד
הערות שוליים

↑  ראשי התיבות של שמו
↑  ראשי התיבות של ספרו המפורסם.
↑  כך הוא חותם בצעירותו, ראה למשל רבי יצחק מאיו, שפת הי"ם,סימן י"ז. נהוג היה להוסיף את השם רפאל (בתחילת השם) בעת חולי, ומן הסתם כך גם כאן.
↑  ארח מישור (ירושלים תשנ"ח), תולדות המחבר
↑  רבי חיים פאלאג'י, לב חיים, חלק ב', או"ח סימן קכ"ה
↑  במקורות אחרים - בשנת ה'תקל"ד (1774)
↑  חקרי לב, יו"ד חלק ב' סימן מ"ט
↑  חכם רחמים אריה אברהם הכהן ארייאש, באתר "החכם היומי"
↑  צדקה חיים דרוש כ' (דף ס"ה עמוד ב')
1 2  מ"י החסד חלק ב', בהעלותך
↑  רוח חיים, יו"ד, סימן קט"ו אות א'
↑  עיני כל חי, הקדמה
↑  שו"ת חיים ביד, סימן קכ"ה אות סט
↑  עיין לב חיים סימן ט' בהמשך הדברים
↑  שו"ת חקרי לב, חלק א', אורח חיים, סוף סימן ע"ג
↑  תנופה חיים, קרח (דף קג עמוד ג)
↑  ד"ר מנשה רפאל ליהמן, הקדמה לספר עמודי הארזים, כרך א, ירושלים: אהבת שלום, תשמ"ג
↑  ראו אודותיו של חכם אליעזר חזן, באתר "החכם היומי"
| הרבנים הראשיים לירושלים |
| --- | --- | --- |
| הרבנים האשכנזים | מאיר אוירבך • שמואל סלנט • חיים ברלין • אברהם יצחק הכהן קוק • צבי פסח פרנק • בצלאל ז'ולטי • יצחק קוליץ  • אריה שטרן |  |
| הרבנים הספרדים | לוי בן חביב • דוד בן שלמה אבן אבי זמרה • משה גאלנטי • חיים ויטאל • בצלאל אשכנזי • גדליה קורדוברו • יצחק גאון • ישראל בנימין • יעקב צמח • שמואל גרמיסון • משה בן חביב • משה חיון • אברהם בן דוד יצחקי • בנימין הכהן מעלי • אלעזר בן יעקב נחום • ניסים חיים משה מזרחי • ישראל יעקב אלגאזי • חיים רפאל אברהם בן אשר • יום-טוב אלגאזי • משה יוסף מרדכי מיוחס • יעקב משה עיאש אל-מגרבי • יעקב קוראל • רפאל יוסף חזן • יום טוב דאנון • סלומון משה סוזין • יונה משה נבון • יהודה רפאל נבון • חיים נסים אבולעפיה • חיים דוד חזן • אברהם אשכנזי • רפאל מאיר פאניז'ל • יעקב שאול אלישר • אליהו משה פאניז'יל • נחמן בטיטו  • משה יהודה פרנקו • חיים משה אלישר • נסים יהודה דנון • אליהו פרדס • שלום משאש • שלמה משה עמאר |  |
| הראשונים לציון |
| --- | --- | --- |
| חכם באשי | רבי משה גאלנטי • רבי משה בן חביב • רבי אברהם רוויגו • רבי אברהם בן דוד יצחקי • רבי בנימין הכהן מעלי • רבי אליעזר נחום • רבי ניסים חיים משה מזרחי • רבי יצחק הכהן רפפורט  • רבי ישראל יעקב אלגאזי • רבי רפאל בן רבי שמואל מיוחס • רבי חיים רפאל בן אשר • רבי רפאל משה בולה • רבי יום-טוב אלגאזי • רבי משה יוסף מרדכי מיוחס • רבי מרדכי הלוי • רבי יעקב משה עייאש • רבי יעקב קוראל • רבי רפאל יוסף חזן • רבי יום טוב דאנון • רבי שלמה משה סוזין • רבי יונה משה נבון • רבי יהודה נבון • רבי חיים אברהם גאגין • רבי יצחק קוב'ו • רבי חיים נסים אבולעפיה • רבי חיים דוד חזן • רבי אברהם אשכנזי • רבי רפאל מאיר פאניז'ל • רבי יעקב שאול אלישר • רבי אליהו משה פאניז'יל • רבי נחמן בטיטו • רבי משה יהודה פרנקו • רבי נסים יהודה דנון • רבי חיים משה אלישר |  |
| ברבנות הראשית | הרב יעקב מאיר • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יצחק נסים • הרב עובדיה יוסף • הרב מרדכי אליהו • הרב אליהו בקשי דורון • הרב שלמה עמאר • הרב יצחק יוסף • הרב דוד יוסף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307943805171  GND: 105342132X  ISNI: 0000 0003 8897 9112  LCCN: n88102173  NTA: 380476029  VIAF: 282306826   WorldCat (עם VIAF): 282306826
דיירי קווין

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  רשת לממכר גלידה ומזון מהיר
 מוטו:  DQ Something Different
 מייסדים:  ג'ון פרמונט מק'קאלוו
 תקופת הפעילות:  4 באוגוסט 1938 – הווה (86 שנים)
 חברת אם:  ברקשייר האת'וויי 
 מיקום המטה:  אדינה 
 משרד ראשי:  אדינה, מינסוטה, ארצות הברית ארצות הברית
 בעלות:  Berkshire Hathaway
 ענפי תעשייה:  system catering 
 מוצרים עיקריים:  גלידה, מזון מהיר
 הכנסות:  476 מיליון דולר (2006)
 מנכ"ל:  טרוי באדר
 אנשי מפתח:  וורן באפט
  
 www.dairyqueen.com
 
דֵיְירִי קְוִוין (באנגלית: Dairy Queen, או בקיצור DQ) היא רשת אמריקאית של גלידריות וחנויות לממכר מזון מהיר. החנות הראשונה ברשת נוסדה בשנת 1938 על ידי ג'ון מק'קאלוו, ומאז 1940 היא הרחיבה את פעילותה בארצות הברית ובמדינות אחרות באמצעות שיטת הזכיינות. הזכיינית הגדולה ביותר של החברה היא Texas Dairy Queen Operating Council המפעילה את מרבית סניפי הרשת בטקסס. החברה המחזיקה בזכויות על המותג היא דיירי קווין אינטרנשיונל, ובארצות הברית היא פועלת באמצעות חברת הבת אמריקן דיירי קווין. בסוף 2006 דיווחה דיירי קווין כי ברשת יותר מ-5,700 סניפים ביותר מתריסר מדינות (מהם 4,600 בארצות הברית).
היסטוריה

ב-4 באוגוסט 1938 ביקשו ג'ון פרימונט מק'קאלוו ואביו, יצרני חלב מאילינוי שבארצות הברית מלקוחם וידיד המשפחה שרווד דיק "שרב" נובל, בן 30 מקלמונס, איווה, למכור בגלידריה שלו (Sherb's) שבקאנאקי, אילינוי, קינוח חלבי קפוא חדש (מעין גלידה אמריקאית) שייצרו במפעלם. כל מנה נמכרה תמורת 10 סנטים. החנות הראשונה בשם דיירי קווין נפתחה בג'ולייט, אילינוי, ב-22 ביוני 1940. דיירי קווין הייתה חלוצה בתחום הזכיינות, וכך מ-10 חנויות בשנת 1941 צמחה ל-100 חנויות בשנת 1947, 1,446 חנויות ב-1950 ו-2,600 חנויות ב-1955. כיום, כאמור, יש ברשת למעלה מ-5,700 סניפים. החנות הראשונה מחוץ לארצות הברית נפתחה באסטבן, בססקצ'ואן שבקנדה בשנת 1953. בשנת 1959 נכנס לשימוש הלוגו המוכר של החברה (ראו הרחבה בהמשך). בשנת 1962 שינתה החברה את שמה לאינטרנשיונל דיירי קווין (IDQ). חברה זו נרכשה על ידי חברת ההשקעות ברקשייר האת'וויי של וורן באפט ב-1998 ונמצאת בבעלותה המלאה.
מוצרים

מגוון המוצרים של הרשת התרחב בהדרגה במרוצת השנים. אל הקינוח המקורי התווספו מילקשייקים בשנת 1949, בננה ספליט ב-1951, שלגונים ב-1955, "ברד" (Mr. Misty Slush) ב-1961. בשנת 1958 נוספו לתפריט גם המבורגרים ומינים אחרים של מזון מבושל תחת המותג Brazier.
בשנת 1985 התווסף לתפריט המוצר הפופולרי Blizzard Treat. המוצר, אשר פותח על ידי ריצ'רד, רונלד וראלף מד מאיווה, מבוסס על גלידה שלתוכה מעורבבים שברי עוגיות, בראוניז או מיני מתיקה אחרים. מאז השקתו ועד לקיץ 2007 נמכרו כ-175 מיליון מנות. הטעמים המבוקשים ביותר עם עוגיות אוריאו, עוגיות שבבי שוקולד, M&M's, ריס (חטיף בוטנים), קיט קאט ובאטרפינגר. מעת לעת מוצעים טעמים מיוחדים לזמן מוגבל.
חנויות

החברה מפעילה חנויות תחת כמה שמות-מותג, אשר כולן נושאות את הלוגו הייחודי של החברה:
Dairy Queen: חנויות אלה מציעות בעיקר קינוחים קפואים - גלידות אמריקאיות עם תוספות שונות, עוגות גלידה, ארטיקים וכדומה. בחלק מן הסניפים מוצעים גם נקניקיות, כריכי שינקן וטוגנים.
Dairy Queen/Orange Julius: חנויות אלה מציעות את מבחר הקינוחים הקפואים של דיירי קווין, לצד משקאות מן התפריט של אורנג' ג'וליוס. רשת אורנג' ג'וליוס נקנתה על ידי דיירי קווין בשנת 1987 ושולבה בה. אורנג' ג'וליוס מציעה בעיקר משקאות המבוססים על מיצי פירות, קרח כתוש, סוכר וחלב (smoothies).
Dairy Queen Brazier: מסעדות אלה מגישות את מבחר הקינוחים של דיירי קווין וכן תפריט מגוון של מזון מהיר הכולל המבורגרים, טוגנים, מוצרי בשר עוף מטוגנים, נקניקיות ועוד. המילה Brazier הושמטה בהדרגה משלטי הרשת ופרסומיה מתחילת שנות התשעים, אך נותרה על שלטיהן של מסעדות ותיקות יחסית. מסעדות חדשות המציעות את התפריט של הרשת נושאות על פי רוב את השלט DQ Restaurant.
DQ Grill & Chill: מסעדות שתפריטן הוא המגוון ביותר ברשת, וכולל ארוחות בוקר, המבורגרים וכריכים צלויים על גריל ועוד. נוסף לכך, במסעדות אלה יש שירות חלקי; המנות מוזמנות בדלפק, כמו במסעדות האחרות, אך מוגשות לשולחן על ידי עובדי הרשת.
פרסום > ססמת החברה

במשך שנים רבות הייתה ססמת החברה We treat you right! בשנים האחרונות הוחלפה הססמה המסורתית בססמה חדשה: DQ something different (על בסיס הדמיון הגרפי למשפט Do something different). בין 1971 ל-1999 הייתה דמותו של דני שובבני חלק בלתי נפרד מפעולות השיווק של החברה, אולם היא נזנחה כאשר ההנהלה הגיעה למסקנה שחיבתם של ילדים לדמות זו פחתה. משנת 2004 הפכו פרסומות החברה מתוחכמות ומשעשעות יותר ואף זכו בפרסים. סיסמתה הנוכחית של החברה היא So good it's riDQulous.
פרסום > גלגולי הלוגו של החברה

לוגו החברה בשנת 1955
הלוגו ששימש בין 1961 ל-1999
הלוגו ששימש בין 2001 ל-2006
הלוגו הנוכחי
דיירי קווין בתרבות האמריקנית

במהלך שנות החמישים והשישים של המאה ה-20 חנויות דיירי קווין בעיירות הקטנות במערב התיכון ובדרום ארצות הברית, במיוחד במינסוטה, הפכו למרכזים של חיי חברה. ככאלה ייצגו בספרות את החיים בעיירות הקטנות באמריקה. דוגמאות בולטות הן הספר Walter Benjamin at the Dairy Queen של הסופר לארי מק'מרטרי שפורסם בשנת 1999, והספרים Dairy Queen Days של רוברט אינמן, ו-Chevrolet Summers, Dairy Queen Nights של בוב גרין שפורסמו שניהם ב-1997. המותג דיירי קווין נזכר גם בתוכניות טלוויזיה. לדוגמה: בפרק השמיני בעונה הרביעית של קומדיית המצבים "חברים" מציין טים ברק, בנו של ריצ'רד - בן זוגה לשעבר של מוניקה גלר, כי הוא זוכר שהפעם האחרונה בה ראה את מוניקה הייתה ביום בו עזב כדי ללמוד במכללה והיא עמדה ליד סניף של דיירי קווין. מוניקה משיבה שככל הנראה המתינה שהסניף ייפתח.
ראו גם

בן אנד ג'ריז
בסקין-רובינס
האגן דאז
דוכן דיירי קווין עם אורנג' ג'וליוס בסינגפור
איש ללא חשיבות

| --- | --- |

 בימוי:  סורי קרישנאמה 
 הופק בידי:  ג'ונתן קוונדיש 
 תסריט:  בארי דוולין 
 עריכה:  דיוויד פרימן 
 שחקנים ראשיים:  אלברט פיני פטריק מאלאהייד מיק לאלי Anna Manahan Joe Pilkington רופוס סוול דייוויד קלי טרה פיצג'רלד ברנדה פריקר מייקל גמבון Brendan Conroy 
 מוזיקה:  ג'וליאן נוט 
 צילום:  אשלי רואו 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  אירלנד אירלנד
 הקרנת בכורה:  1994 
 משך הקרנה:  99 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  דבלין 
 הכנסות:  $934,550
 הכנסות באתר מוג'ו:   amanofnoimportance
 דף הסרט ב־IMDb
 
איש ללא חשיבות (באנגלית: A Man of No Importance) הוא סרט דרמה קומי בריטי משנת 1994 בבימויו של סורי קרישנאמה (אנ') ובכיכובו של אלברט פיני.
עלילה

אלפרד (אלפי) ביירן הוא רווק ידידותי בגיל העמידה, הומוסקסואל חבוי, חובב תיאטרון, שירה ואמנות, העובד ככרטיסן באוטובוס בדבלין בירת אירלנד ב-1963. אחותו מנסה לשדך לו נשים שונות, אך תשוקתו האמיתית היא מחזותיו של אוסקר ויילד, שאת אחד מהם, "סלומה" (אנ'), הוא מנסה להעלות בתיאטרון חובבים, ומתכנן לערוך את ההצגה בכנסייה המקומית. הוא מנסה לגייס להצגה את רובי, נהג קו האוטובוס הצעיר, בו הוא מאוהב בסתר, ואת אדל - צעירה יפה, שזה עתה עברה מן הכפר אל העיר הגדולה. משיכתו אל האמנות, אשר זוכה לזלזול מצד סביבתו השמרנית, וזהותו המינית, שנותרה חבויה שנים רבות, מביאים לתפנית אשר מאיימת על שגרת חייו.
שחקנים

אלברט פיני - אלפרד ביירן
ברנדה פריקר - לילי ביירן (אחותו של אלפרד)
מייקל גמבון - אייבור ג'יי קרני
דייוויד קלי - בולדי
טרה פיצג'רלד - אדל רייס
רופוס סוול - רובי פיי
פטריק מאלאהייד - המפקח קרסון
ביקורת

מבקר הקולנוע האמריקאי, רוג'ר איברט, כתב : "אלפי משוחק על ידי אלברט פיני בעוד אחת מאותן הופעות שבהן פיני נכנס לדמות בנוחות כמו לנעל בית ישנה. אכן, רק הקלות והביטחון של פיני, הופכות את אלפי לאמין ביותר, שכן סיפורו של הסרט הוא יותר מושלם יותר מהמציאות." הוא משבח את התסריט של בארי דוולין השזור באמירות שנונות ומבריקות, אך גורס כי הבמאי לא התייחס מספיק ברצינות לעלילה ולדמויות ולהוציא סצנה אחת, נמנע לגעת בקצוות המחוספסים של נושא הסרט.
דייוויד ארמסטרונג, מבקר הקולנוע של הסן פרנסיסקו אקזמינר, מציין כי בסרטו הארוך הראשון, בוחר הבמאי קרישנאמה לתת לסרט ממד עצוב ומלנכולי. לדעתו, "התפנית הפתאומית שבעלילה בסיום הסרט נראית יותר כמו משאלת לב מאשר כדרמה משכנעת. ... אבל גם אם העלילה הופכת למופרכת, עדיין אפשר להתענג על הביצועים העשירים במשחקו של אלברט פיני.
הערות שוליים

↑  A MAN OF NO IMPORTANCE, באתר של רוג'ר איברט, 3 בפברואר 1995
↑  Finney's bus conductor is an Irish "mah-vel', באתר סן פרנסיסקו אקזמינר, 2 בפברואר 1995
מועצה אזורית שדות נגב

בניין המועצה
מועצה אזורית שדות נגב (שנקראה בעבר "מועצה אזורית עזתה") היא מועצה אזורית בנגב הצפון מערבי, בקרבת רצועת עזה.
גאוגרפיה

מועצה אזורית שדות נגב נמצאת במערב הנגב הצפוני, גובלת במועצת אשכול ממערב, מועצת מרחבים מדרום וממזרח ובמועצת שער הנגב מצפון. העיר נתיבות מוקפת ביישובי המועצה האזורית, אך אינה חלק ממנה.
היסטוריה

המועצה נוסדה בינואר 1951 תחת השם "מועצה אזורית הנגב הצפוני" והיא כללה בתוכה את היישובים שובה, תקומה, סעד, יושיביה (שכונה אז מוחרקה א'), שרשרת ובית הגדי (שכונה אז נתיב המולדת), יישובי הפועל המזרחי בנגב המערבי. לאחר מספר שנים הוסב שמה ל"מועצה אזורית עזתה". שם זה נותר בשימוש עד לשנת 2002, עת הוחלט להחליפו ב"שדות נגב".
בשנת 1956 הוקמה נתיבות כמרכז עירוני של המועצה ובמשך כמה שנים השתייך לשדות נגב, עד שהוקמה בה מועצה מקומית. בעשור השני של המאה ה-21 היא מאגדת בתוכה 16 ישובים: 12 מושבים (בית הגדי, גבעולים, זמרת, זרועה, יושיביה, כפר מימון, מלילות, שובה, שוקדה, שיבולים, שרשרת, תקומה), שני יישובים קהילתיים (מעגלים, תושיה) ושני קיבוצים (סעד, עלומים).
עם הקמתה שימש אברהם קאופמן, תושב פתח תקווה, כראש המועצה מטעם משרד הפנים. בבחירות שנערכו כמה חודשים לאחר מכן נבחר אברהם רוזנמן, תושב קיבוץ סעד, שהחזיק בתפקיד 26 שנים. במרוצת השנים היו לרוזנמן סגנים אחדים. בשנת 1965, סגנו היה ראובן רוזנבלט. בין סגניו היה שמעון כלפה, שלימים נבחר לראש המועצה.
אחרי רוזנמן נבחר לתפקיד ראש המועצה מי שהיה במשך שנתיים סגנו של רוזנמן ומנהל בית הספר מעגלים, שמעון כלפה. כלפה היה תושב המושב שרשרת. בתקופת כלפה, ביוזמתו ובליוויו הצמוד הוקם פארק תעשיות נ.ע.מ. הסמוך לצומת בית הגדי, וחודשו התשתיות במושבים בתוכנית משותפת ("מפנה 97") עם משרד ראש הממשלה, בעלות כוללת של למעלה מ-150 מיליון ש"ח. כמו כן, כלפה סגר את סמינר המורות שפעל אז בתחום המועצה והקים את מכללת חמדת הדרום, מכללה שהכשירה מאז אלפי מורות ומורים. שמעון כלפה כיהן כראש המועצה במשך כ-18 שנים עד לפרישתו בדצמבר 1998.
לאחר כלפה נבחר מאיר יפרח משוקדה ששימש קודם לכן כיושב ראש הוועדה החקלאית של שדות נגב. יפרח כיהן במשך 15 שנים כראש המועצה. בבחירות שנערכו בדצמבר 2012 נוצח יפרח, בהפרש של שלושה קולות בלבד, בידי תמיר עידאן משרשרת, שהחליפו בתפקיד. בבחירות 2018 נבחר עידאן לכהונה נוספת כמועמד יחיד.
במהלך שנות כהונתו כראש המועצה הרבה עידאן למתוח ביקורת על גישתן הביטחונית המכילה של ממשלות ישראל כלפי התקיפות מרצועת עזה.
שמונה מיישובי המועצה (זמרת, כפר מימון, סעד, עלומים, שובה, שוקדה, תושיה ותקומה) נכללים בהגדרת אזור קו העימות הדרומי (עוטף עזה), ושמונת הנותרים, המרוחקים מעט יותר מגבול רצועת עזה, אינם נכללים בהגדרה זו. בעקבות טבח שבעה באוקטובר, שבה הותקפו אחדים מיישובי המועצה ובעקבותיה פונו יישובי המועצה מתושביהם, מתח עידאן ביקורת על ההבחנה שבהגדרה זו, שהובילה לכך שהמדינה לא תקצבה את שהיית חלק מהמפונים בבתי מלון.
יישובים

| מספר | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מושב | בית הגדי | 1951 |
| 2 | מושב | גבעולים | 1952 |
| 3 | מושב | זמרת | 1957 |
| 4 | מושב | זרועה | 1953 |
| 5 | מושב | יושיביה | 1950 |
| 6 | מושב | כפר מימון | 1959 |
| 7 | מושב | מלילות | 1953 |
| 8 | יישוב קהילתי | מעגלים | 1958 |
| 9 | קיבוץ | סעד | 1947 |
| 10 | קיבוץ | עלומים | 1966 |
| 11 | מושב | שובה | 1950 |
| 12 | מושב | שוקדה | 1957 |
| 13 | מושב | שיבולים | 1952 |
| 14 | מושב | שרשרת | 1951 |
| 15 | יישוב קהילתי | תושיה | 1958 |
| 16 | מושב | תקומה | 1949 |
נתונים עדכניים

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית שדות נגב 12,285 תושבים, מתוכם 11,480 תושבי ישראל (מקום 162 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).   אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 79.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 10,585 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
מורן אהרוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בדצמבר 1983 (בת 41) ישראל רחובות, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  סול • R&B • פופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 
מורן אהרוני (נולדה ב-1 בדצמבר 1983) היא זמרת-יוצרת ישראלית. התפרסמה בעקבות השתתפותה בעונה הרביעית של תוכנית הטלוויזיה "כוכב נולד". כעבור 14 שנים השתתפה בתוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון 2020", והודחה בחצי הגמר. חמש שנים לאחר מכן, השתתפה מורן ביחד עם להקת רד בנד בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון 2025, והם העפילו לגמר וסיימו במקום השלישי.
ביוגרפיה

אהרוני נולדה ברחובות. בילדותה המוקדמת התגוררה עם משפחתה באזור מזכרת בתיה ובמושבים הסמוכים, במועצה האזורית גזר. כשהייתה בת 5 עברה עם משפחתה להתגורר בבת ים. למדה בבית הספר התיכון אורט רמת יוסף.
בילדותה היא התנסתה בשירה במסגרות שונות, ומציינת כי גדלה בבית מוזיקלי: "מאז שאני זוכרת את עצמי, בבית שלי הייתה מוזיקה והיה הומור. מגיל מאוד מוקדם הייתי שומעת בליל של זמרים ישראלים, חלקם ים תיכוניים לצד "נוער שוליים" ו"פנצ'ר", עד למחזות זמר כמו "שיער" ו"פנטום". אני גם קצת מרגישה כמו הבליל הזה".
בשירותה הצבאי בצה"ל הייתה בלהקות צבאיות שונות בחיל החינוך. לאחר סיום שירותה הצבאי עברה להתגורר בתל אביב.
קריירה מוזיקלית

במהלך שנת 2004 יצא לאור האלבום "ילדים גדולים" של אבי מסיקה, בו לקחה אהרוני חלק בשירים "פינוקיו" (לצד שורטי) ו"הבית של פיסטוק" (לצד דנידין ומסיקה).
בשנת 2006, אהרוני השתתפה בעונה הרביעית של "כוכב נולד", שם בלטה אהרוני בעיקר בזכות המנעד הקולי המרווח שלה. ביצועיה במסגרת התוכנית לשירים "ואולי" של עברי לידר ול"ניצחת איתי הכל" של עמיר בניון זכו להצלחה, והיא הוגדרה כאחת המתמודדות המובילות בתוכנית.
בשנת 2008 החלה ללמוד בבית הספר למוזיקה "רימון", שם למדה הלחנה, פיתוח שמיעה, הפקה מוזיקלית ועוד.
קריירה מוזיקלית > האלבום הראשון

ב-28 בינואר 2013 הוציאה את אלבום הבכורה הנושא את שמה (מורן אהרוני), שהיוצר המרכזי בו (מילים ולחנים) הוא עמיר בניון. אהרוני עבדה על האלבום כארבע שנים עם המפיקים ליאור שושן ואודי תורג'מן. האלבום כלל 13 שירים שאת חלקם הוציאה אהרוני בשנים שלפני יציאת האלבום, כמו "לבד", "תאמיני בעצמך", ו"רכבת", שאת שלושתם יצר עמיר בניון, "רגע בשטח" שכתב והלחין אוהד בר ואת "לשמוע על כאב", שכתב נעם רותם והלחין אסף אמדורסקי ועוד.
לשיר "תאמיני בעצמך" (מילים: משה קלוגהפט, לחן עמיר בניון) הופק קליפ בו מופיעות נשים הנגמלות משימוש בסמים לצורך גיוס תרומות באינטרנט עבור מרכז גמילה הממוקם בסמוך לקיבוץ צרעה. השיר פונה לנשים ונערות לטובת עידוד הגמילה מסמים. במהלך העבודה על הקליפ הגיעה אהרוני למרכז הגמילה ונפגשה עם בנות שעוברות במקום טיפול גמילה מסמים שסיפרו לה שחשו כאילו השיר נכתב עליהן באופן אישי. אהרוני סיפרה בביקור שבצעירותה היא חוותה טרגדיה קשה כשחבר קרוב שלה נפטר כתוצאה משימוש בסמים, וכי בן משפחתה יוצא ונכנס למעגל הסם לסירוגין במשך שנים.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי עמיר בניון (למעט היכן שמצוין אחרת).
| מורן אהרוני> מס' | מורן אהרוני> שם | מורן אהרוני> מילים | מורן אהרוני> לחן | מורן אהרוני> משך | מורן אהרוני>  | מורן אהרוני>  | מורן אהרוני>  | מורן אהרוני>  | מורן אהרוני>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מקומות אחרים  |   |   | 3:26 |  |  |  |  |  |
| 2. | רגע בשטח  | אוהד בר | אוהד בר | 3:17 |  |  |  |  |  |
| 3. | עוד מעט  |   |   | 3:41 |  |  |  |  |  |
| 4. | לשמוע על כאב  | נעם רותם | אסף אמדורסקי | 3:36 |  |  |  |  |  |
| 5. | לבד  |   |   | 3:39 |  |  |  |  |  |
| 6. | אור  |   |   | 2:58 |  |  |  |  |  |
| 7. | שיר המשורר  |   |   | 3:07 |  |  |  |  |  |
| 8. | רכבת  |   |   | 2:52 |  |  |  |  |  |
| 9. | רק אבק  |   |   | 3:07 |  |  |  |  |  |
| 10. | נצח  |   |   | 3:35 |  |  |  |  |  |
| 11. | נדמה  |   |   | 2:53 |  |  |  |  |  |
| 12. | תאמיני בעצמך  |   |   | 3:31 |  |  |  |  |  |
| 13. | מלך  |   |   | 3:17 |  |  |  |  |  |