stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siren (סרט, 2016)
הפקה

במאי 2015, חברת ההפקות "Chiller Movies (אנ')" הכריזה שסרט ספין אוף לסרט הקצר "ליל החובבים" מהסרט "V/H/S" יעלה לאקרנים בשנת 2016. באוגוסט 2015, האתר "Ain't It Cool News (אנ')" דיווח שהפקת הסרט לוקחת חלק בסוואנה, ג'ורג'יה ושהשחקנית האנה פיירמן חוזרת לגלם את דמותה של לילי, לאחר שגילמה אותה בסרט הקצר. בנוסף, דווח שהבמאי גרג בישופ (אנ') יביים את הסרט. מלאכת הבימוי הוצעה במקור לדיויד ברוקנר (אנ') (שביים את הסרט הקצר), אך הוא נאלץ לדחות את התפקיד בעקבות מעורבותו באתחול חדש לסרטי "יום שישי ה-13". המפיק בראד מיסקה (אנ') הציע לבישופ את תפקיד הבמאי, לאחר שהתרשם מעבודתו בסרט "V/H/S: Viral". למרות שלא תפקד כבמאי ראשי, ברוקנר שימש כמפיק בפועל וכבמאי משני ופיקח על עבודתם של התסריטאים. יוצרי הסרט בחרו לא להשתמש בסגנון ה-Found Footage בו נעשה שימוש בסרט הקצר.
למרות שהאולפנים רצו ששחקנית אחרת תגלם את לילי, בישופ התעקש שהאנה פיירמן תחזור לגלם את הדמות בשנית והצהיר שהיא הסיבה לכך שהדמות הפכה לאייקונית. פיירמן בהתחלה היססה לחזור לגלם את הדמות, אולם השתכנעה לאחר שברוקנר שכנע אותה לחזור. בנוסף, השחקנית לקחה חלק באודישנים במהלך שלבי הליהוק לדמות.
עבור החלקים בסרט בהם לילי שרה, המפיקים החליטו להשתמש בקולה של פיירמן. בשלב הראשון, היא שרה במטרה שהיא תלמד את המילים והתזמון (היוצרים לא התכוונו להשתמש בטייק הזה במהלך הסרט). לאחר מכן, היא הוקלטה שרה ובמהלך הסרט היא הזיזה את שפתיה בהתאם (ליפ סינק). ג'סטין ולבורן (אנ') לוהק כניקס לאחר שכיכב בסרטים "The Signal (אנ')" של ברוקנר ו-"Dance of the Dead (אנ')" של בישופ.
בעקבות אילוצי זמן, שלב האפקטים המיוחדים הואץ במטרה להספיק וחלק מהאפקטים לא הספיקו להיכנס לתוצר הסופי.
הפצה

הסרט הופץ ב-2 בדצמבר 2016 בהפצת Chiller Movies (אנ'). בהמשך, הסרט הופץ בגרסת DVD ב-6 בדצמבר 2016 בהפצת Universal Pictures Home Entertainment (אנ'). הסרט עלה לשירות הפצת המדיה נטפליקס ב-1 בינואר 2020.
ביקורות

האתר Rotten Tomatoes העניק לסרט ציון של 65% טריות על סמך 20 ביקורות.
האתר Metacritic העניק לסרט ציון של 54/100 על סמך 9 ביקורות.
הערות שוליים

↑  Brad Miska, Chiller Reveals “Slasher,” ‘Lifeforce’ and ‘Siren’ (Based On the ‘V/H/S’ Segment “Amateur Night”), Bloody Disgusting!, ‏2015-05-05 (באנגלית אמריקאית)
↑  quint, Exclusive: Feature version of V/H/S segment "Amateur Night" called SIREN nabs a familiar face!, Aint It Cool News (באנגלית)
↑  Director Gregg Bishop submits to Georgia's Siren call | ATL Burger Week, web.archive.org, ‏2022-01-02
↑  James Carter, Interview: Director Gregg Bishop for SIREN, Nightmarish Conjurings, ‏2016-12-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  SiREN Interview: Director Gregg Bishop on Subverting Horror Gender Roles, ScreenAnarchy, ‏2016-12-05
1 2  Taylor Ryan, SiREN - Interview with Film Director Gregg Bishop, Borrowing Tape, ‏2016-12-10 (ב־Australian English)
↑  Interview: ‘SiREN’s’ Hannah Fierman on Her V/H/S Spinoff, ‏2016-11-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  Interview: Hannah Fierman Talks SiREN, Wicked Horror, ‏2016-11-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  Derek Anderson, Interview: Justin Welborn Talks Playing Mr. Nyx in SiREN & Reflects on DANCE OF THE DEAD, Daily Dead, ‏2016-12-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  Siren (2016) - Trivia - IMDb (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2023-10-23
↑  CHILLER FILMS SUMMONS SIREN, CULTURE CRYPT, ‏2016-08-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  Chiller Films Releasing Gregg Bishop's SIREN This December, ScreenAnarchy, ‏2016-08-19
↑  SiREN DVD, נבדק ב-2023-10-23
↑  Eric Olegavich, Siren on Netflix: Date, Plot, & Reviews, NetflixSchedule, ‏2020-04-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  SiREN - Rotten Tomatoes, www.rottentomatoes.com, ‏2016-12-02 (באנגלית)
↑  SiREN, www.metacritic.com (באנגלית)
אדמונד גוון

| --- | --- |

אדמונד גוון בסרט "גאווה ודעה קדומה", 1940
 לידה:  26 בספטמבר 1877 וונדוורת', לונדון, בריטניה
 פטירה:  6 בספטמבר 1959 (בגיל 81) וודלנד הילס, קליפורניה, ארצות הברית
 מקום קבורה:  Chapel of the Pines Crematory 
 שם לידה:  Edmund John Kellaway 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1895 
 מקום לימודים:  קינגס קולג' לונדון  St Olave's and St Saviour's Grammar School 
 בן או בת זוג:  מיני טרי 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר שני פרסי גלובוס הזהב
 פרופיל ב-IMDb
 
אדמונד גוון (באנגלית:  Edmund Gwenn;‏ 26 בספטמבר 1877 -  6 בספטמבר 1959) היה שחקן קולנוע אנגלי זוכה שני פרסי גלובוס הזהב ופרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1947 על הופעתו בסרט "נס ברחוב 34".
ביוגרפיה

גוון נולד בשם אדמונד ג'ון קלאוויי בוונדוורת' שבדרום מערב לונדון, למד ב"מכללת המלך" והחל לשחק בגיל צעיר תחת הדרכתו של המחזאי המפורסם ג'ורג' ברנרד שו שגילה אותו. 
גוון נאלץ להקפיא את הקריירה שלו בתקופת מלחמת העולם הראשונה מאחר ששירת כלוחם בצבא בריטניה.
קריירת משחק

גוון החל את דרכו בקולנוע הבריטי בשנות ה-20 של המאה ה-20, התגלה לראשונה על ידי אלפרד היצ'קוק בשנות ה-30 בסרטיו "משחק ההונאה" בו שיחק גוון בתפקיד ראשי ו "הואלסים מווינה" בתפקיד המלחין האוסטרי יוהאן שטראוס.
את הופעותיו הראשונות בהוליווד עשה גוון בקומדיה של ג'ורג' קיוקור "סילביה סקרלט" לצידם של אגדות הקולנוע קרי גרנט וקתרין הפבורן ובדרמה של מרווין לרוי "אנתוני אדוורס" בתפקיד ג'ון בוניפאטר. בשנת 1940 שיחק בפעם השלישית עבור אלפרד היצ'קוק בסרטו המפורסם "כתב חוץ" בתור שומר הראש רוולי וכמו כן גם בעיבוד ההוליוודי הראשון לרומן "גאווה ודעה קדומה".
ב-1941 הופיע גוון בקומדיה של סם ווד "השטן ומיס ג'ונס" ובדרמה "הריעו לגברת בישוף" ב-1943 השתתף בקומדיית הילדים "לאסי שובי הביתה" ב-1944 שיחק גוון בדרמה הבריטית "מפתחות הממלכה" בתור איימיש מקנאב. גוון זכה בשנת 1947 בפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ובפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בתור קריס קרינגל המגלם את סנטה קלאוס בפנטזיית חג המולד "נס ברחוב 34".
גוון זכה בפרס גלובוס זהב שני בקריירה בשנת 1950 על תפקידו בתור סקיפר מילר בקומדיה "מר 880", על הופעתו הועמד גם בשנית לפרס האוסקר אותו הפסיד לג'ורג' סנדרס. את תפקידיו האחרונים עשה גוון בקומדיה השחורה של אלפרד היצ'קוק "מי רצח את הארי?" בתפקיד קפטן אלברט וויז ובסרט האימה הבדיוני "הם!" בתור ד"ר הארולד מדפורד.
חיים אישיים

היה נשוי במשך תקופה קצרה לשחקנית מיני ביאטריס טרי.
גוון נפטר ב-6 בספטמבר 1959 מדלקת ריאות בגיל 81 בשכונת וודלנד הילס שבלוס אנג'לס. גופתו של גוון נשרפה ואפרו נשמר במשרפת "צ'אפל אוף פינס".
על שמו של גוון כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
פילמוגרפיה

משחק ההונאה (1931)
הייתי מרגל (1933)
הואלסים מווינה (1934)
סילביה סקרלט (1935)
המתים המהלכים (1936)
אנתוני אדוורס (1936)
המתים המהלכים (1936)
יאנקי באוקספורד (1938)
גאווה ודעה קדומה (1940)
כתב זר (1940)
הריעו לגברת בישוף (1941)
השטן ומיס ג'ונס (1941)
יאנקי באיטון (1942)
לאסי שובי הביתה (1943)
בין שני עולמות (1944)
מפתחות הממלכה (1944)
זרם תחתי (1946)
נס ברחוב 34 (1947)
החיים עם אבא (1947)
רחוב דולפין ירוק (1947)
גבעות במולדת (1948)
דירה לפגי (1948)
אתגר ללאסי (1949)
לואיזה (1950)
תינוק יפה (1950)
מר 880 (1950)
למען השם (1950)
בונזו הולך לקולג' (1952)
עלובי החיים (1952)
הביגמיסט (1953)
מיסטר סקאוטמאסטר (1953)
הם! (1954)
מי רצח את הארי? (1955)
קלאבוך (1956)
אברהם יבין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בספטמבר 1928 קורץ, אוקראינה 
 פטירה:  18 ביולי 2019 (בגיל 90) 
 שם לידה:  אברהם הלפרין 
 מדינה:  ישראל 
 
אברהם יבין (הלפרין) (23 בספטמבר 1928, ט' בתשרי תרפ"ט – 18 ביולי 2019, ט"ו בתמוז תשע"ט) היה עורך ספרותי ומתרגם ישראלי. שימש כעורך בהוצאת עם עובד בשנים 1952–1993, ובמשך 20 שנה היה העורך הראשי של סדרת "ספריה לעם" שלה.
תולדות חייו

יבין נולד בערב יום כיפור בעיר קורץ שבפולין (כיום באוקראינה) וגדל בעיר רובנו. למד בבית הספר העברי "תרבות" בעיר מגוריו. בשנת 1936 עלה לארץ ישראל, התגורר תחילה בירושלים ברחוב תחכמוני ולאחר מכן בתל אביב. למד בבית הספר "תחכמוני" ובגימנסיה גורדון.
בשנים 1952–1955 שימש כעוזרו של שלמה גרודזנסקי בהוצאת עם עובד. ב-1962–1965 היה חבר מערכת כתב העת "אמות". בשנים 1968–1971 היה עורך בהוצאת הקיבוץ המאוחד, ובשנים 1971–1973 ערך את מוסף "תרבות וספרות" של "הארץ". משנת 1973 ועד פרישתו ב-1993 היה העורך הראשי של סדרת "ספריה לעם" של עם עובד. משנת 1993 היה חבר האקדמיה ללשון העברית.
מאז פרישתו ערך את ספריהם של מאיר שלו, יהושע קנז וחיים באר. על עריכתו הודה לו באר: "לעורכי הנאמן אברהם יבין בעל ביקורת התבונה הטהורה שמיטיב עמי ועם אשר יוצא מתחת ידי כל הימים".
בנוסף לעבודת עריכה עסק יבין מאז פרישתו מעריכה גם בתרגום מאנגלית ומיידיש. ערך (יחד עם יהושע קנז) גם את ספריו של יורם ברונובסקי, "החיים וכל קסמם הרע: דפי יומן 1971–1998" ו"מכתבים מדומים: מסעות, מפגשים, דיוקנאות ופולמוסים במחוזות התרבות" בהוצאת כרמל. במסגרת ספריית אופקים ערך את ספרה של אניטה שפירא, "ברנר: סיפור חיים" (2008) וספרו של אהוביה מלכין "האקטיביסט: סיפור חייו של אליהו גולומב, 1893–1929" (2007).
נפטר בט"ו בתמוז תשע"ט, 18 ביולי 2019.
מבחר מתרגומיו

כל הספרים יצאו בהוצאת עם עובד, אלא אם צוין אחרת.
מבחר מתרגומיו > מאנגלית

ג'יימס ג'ויס, דבלינאים, תש"ע
ג'יימס ג'ויס, דיוקן האמן כאיש צעיר, תשט"ו
רוברט לואיס סטיבנסון, סיפורים מים הדרום, תשנ"ו
אדגר אלן פו, הבור והמטוטלת, סיפורי אימה ומסתורין, אוסף הכולל את הסיפורים החתול השחור, כת"י שנמצא בבקבוק, הבור והמטוטלת והתיבה המלבנית תשנ"ט, עם עובד
ג'ורג' אורוול, חוות החיות, תשס"א
ג'ון מקסוול קוטזי, נערות: תמונות מחיים קרתניים, תשס"א
ג'ון מקסוול קוטזי, אליזבת קוסטלו, תשס"ו
ג'ון מקסוול קוטזי, איש איטי, תשס"ח
מבחר מתרגומיו > מיידיש

שלום עליכם, מבחר מכתבי שלום-עליכם: 1882–1916, 1998
שלום עליכם, מוטל בן פייסי החזן, תש"ס
יצחק בשביס-זינגר, העבד, תשס"ב
מבחר מתרגומיו > ספרי ילדים

דייוויד מק-קי, בנצי
ג'ק קנט, דרקון אין דבר כזה
ביאטריקס פוטר, עלילות פיטר ארנבון ו-הברווזה ימימה
מייקל בונד, דוב ושמו פדינגטון, הוצאת אחוזת בית, תשס"ח
מבחר מתרגומיו > מהספרים שערך

קו הקץ, (אלבום מהכיבוש הנאצי ברומניה), העורכים - חיים באר, חיים גורי, אברהם יבין, רישומים - מרסל ינקו, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1981.
סיפורו של דוידקה, דוד נמרי - מפיו ועליו, העורכים: אברהם יבין ושלמה דרך, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ד
הערות שוליים

↑  חיים באר, אל מקום שהרוח הולך, הוצאת עם עובד, 2010, עמ' 452.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438486005171  PLWABN: 9810581320805606  BnF: cb14442819b (data)  GND: 1122666128  ISNI: 0000 0000 6657 7655  LCCN: n88263509  NLA: 54117117  NTA: 176968806  VIAF: 42060371   WorldCat (עם VIAF): 42060371
אברהם שמעון טרויב

רבי אברהם שמעון טרויב
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
רבי אברהם שמעון טרויב (ראש"ט; ~ה'תקע"ג 1813 - כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876) היה רב ליטאי, רבה של קיידאן, מחבר "באר אברהם" ומהדיר ספר "הלכות גדולות".
ביוגרפיה

נולד בקיידאן לרב יצחק אייזיק טרויב. אחיו היה הרב משה כתריאל טרויב מלודז', המשפחה מיוחסת למהר"י וייל ואביו היה חותם בשם טרויב-וייל. אמם הייתה בתו של הרב ישראל גורדון שכיהן כ"רב העדה" בווילנה (נפטר בי"ג בטבת תרט"ז). אברהם שמעון למד אצל רבי חיים מוולוז'ין והתיידד עם בנו רבי יצחק מוולוז'ין. זמן מה סייע לסבו בווילנה והתיידד עם רבים מתלמידי החכמים שבה.
טרויב נישא לשרה ריבה בת דודו הרב בנימין זאב טרויב שכיהן במשך שתים עשרה שנה כרבה של שאוול ובסוף ימיו מאס ברבנות והתגורר בקיידאן.
בשנת ה'תרי"ב, 1852, נבחר טרויב לכהן כרבה של קיידאן עיר  הולדתו, במקום הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין שעבר אז לכהן כרבה של מזריטש. משרה זו נשא טרויב במשך 24 שנים עד לפטירתו ביום שלישי, כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876, לקראת ערב. הוא נקבר למחרת היום במעמד קהל רב בבית הקברות המקומי בעירו.
הרב טרויב התפרסם כמומחה לדיני ממונות, ונקרא לבוררויות ברחבי ליטא. הוא היה שותף פעיל בעיתונות העברית והתפלמס עם יל"ג בנושא התיקונים בדת.
כתביו

הגהותיו, הערותיו וחידושיו נדפסו בשולי ספר "הלכות גדולות" מהדורת יצחק גולדמן (ורשה תרל"ד), ובמהדורת דפוס ראם של ששה סדרי משנה (החל ממהדורת תרפ"ט, עם נ"א הוספות). הגהותיו על משנה תורה לרמב"ם נדפסו במהדורות הרמב"ם, החל ממהדורת וילנא, בשם "באר אברהם".
תשובות הלכתיות שלו משוקעות בספר "עטרת יצחק" (ירושלים תרפ"ה) של הרב יצחק אייזיק רבינוביץ.
משפחתו

בנו הרב שלמה זלמן שמחה טרויב מילא את מקומו כרבה של קיידאן.
חתנו הרב אברהם אליהו קפלן נפטר בצעירותו, בנו שנולד לאחר פטירתו ונקרא על שמו הוא הרב אברהם אליהו קפלן מאנשי תנועת המוסר וראש בית המדרש לרבנים בברלין.
בנו ר' יהודה טרויב התגורר בווילנה.
נכד משותף שלו ושל רבי אברהם אבלי פאסוועלער היה הסופר ישראל מיכל טרויב (1858–1926).
לקריאה נוספת

'טרויב, ר' אברהם־שמעון ב"ר יצחק־אייזיק', בתוך: דב ליפץ ונתן גורן (עורכים), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א (תשכ"ז), עמ' 52 טור 2 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1250)
א"ע"ת איש קיידאן, קידאן: בשורה לא טובה, המגיד, 9 בפברואר 1876
יעקב ליפשיץ, זכרון יעקב, ח"ב, עמ' 20–21. תיאור שיחה של הראש"ט. ושם פרק כ"ז עמ' 72 ואילך, על חלקו בפרשת היתר הקטניות בזמן הרעב ברוסיה בשנות ה-60 של המאה ה-19.
אברהם שמעון טרויב, קול דוד דופק, קול לנגידים נחבאו., המליץ, 21 בפברואר 1867
אברהם שמעון טרויב, לדידי חשדי ולא הוה בי, הכרמל, 21 במאי 1868
הערות שוליים

↑  במקורות אחדים, תקע"ה, אך לפי הידיעות על פטירתו נפטר בגיל 63, וכך העתיק גם נפתלי בן מנחם, חכמי ליטא, בערכו. עמ' 45.
↑  עליו ועל אשתו ראו: שפ"ן הסופר, שבר על שבר, המליץ, 28 באוקטובר 1879.
1 2  משה מרקוביץ, לקורות עיר ראסיין ורבניה, ורשה, תרע"ג, 1913. עמ' י-יא, באתר היברובוקס.
↑  סימנים לה, מה, מו, קכט, קלז.
Siren Song

"Siren Song" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האוקראינית מארוב. השיר יצא לאור ב-13 בפברואר 2019 על ידי חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ רוסיה, כסינגל שלא מתוך אלבום.
רקע והפקה

במקור נבחרה מארוב לייצג את אוקראינה עם השיר באירוויזיון 2019. אולם, ב-27 בפברואר 2019, הודיעה רשות השידור האוקראינית UA:PBC על פרישתה מהתחרות בשל "פוליטיזציה" של תחרות הקדם אירוויזיון האוקראינית. מארוב נדרשה לבטל את סיבוב הופעותיה ברוסיה - אחרת לא תוכל לייצג את אוקראינה באירוויזיון. זאת בשל היחסים המתוחים בין המדינות. בהמשך, פרסמה הזמרת את התנצלותה על כך שלא תייצג את מדינתה באירוויזיון. היא הסבירה שפרט לביטול הופעותיה ברוסיה, נדרשה לשמש כ"דוברת" של מדיניות אוקראינה כלפי רוסיה, ושאם תסטה מהמסרים אותם תרצה הטלוויזיה האוקראינית להעביר לעולם, היא תיאלץ לספוג קנסות כבדים בהתאם לחוזה מול ה-UA:PBC. הטלוויזיה האוקראינית פנתה אל להקת Freedom Jazz ולהקת קזקה, אשר זכו במקום שני ושלישי בהתאמה, אך גם אלו סירבו לקבל את החוזה.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של מארוב ב-8 בפברואר 2019, מספר ימים לפני צאתו כסינגל. ביום הראשון לצאתו, צבר הקליפ למעלה ממיליון צפיות.
נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-37.5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוקראינה | טופ-היט | 2 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 1 |  |
|  ליטא | AGATA | 70 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוקראינה | טופ-היט | 48 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 5 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 8 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוקראינה | טופ-היט | 188 |  |
|  חבר המדינות | טופ-היט | 117 |  |
|  רוסיה | טופ-היט | 129 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| רוסיה (NFPF) | פלטינה 3× | 150,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 13 בפברואר 2019 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | וורנר מיוזיק גרופ רוסיה |  |
הערות שוליים

1 2  Ukraine: MARUV Will Not Go To Eurovision, eurovoix, ‏2020-03-04
↑  Siren Song by MARUV, iTunes Store, ‏2020-03-05
↑  אוקראינה פרשה מהאירוויזיון, באתר EuroMix
↑  Розваги у ліжку та напівроздягнені дівчата: MARUV представила провокативний кліп Siren Song, ТСН.ua, ‏2019-04-05 (באוקראינית)
↑  SIREN SONG MARUV СТАЛА ПЛАТИНОВОЙ, muz-tv (ב־)
↑  Siren Song - Single, apple
| אוקראינה אוקראינה באירוויזיון |
| --- | --- | --- |
Vidbir
| השתתפויות | 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
| נציגי המדינה | אלכסנדר פונומריוב • רוסלנה ליז'יצ'קו • גרין ג'ולי • טינה קרול • ורקה סרדוצ'קה • אני לוראק • סבטלנה לובודה • אליושה • מיקה ניוטון • גאיטנה • זלאטה אוגנביץ' • מריה ירמצ'וק • ג'מאלה • O.Torvald • מלובין • מארוב • גו איי • גו איי • קאלוש • טבורצ'י • אליונה אליונה וג'רי הייל |  |
| שירי המדינה | "Hasta la Vista" • "Show Me Your Love" • "Dancing Lasha Tumbai" • "Shady Lady" • "Be My Valentine! (Anti-Crisis Girl)" • "Sweet People" • "Angel" • "Be My Guest" • "Gravity" • "Tick Tock" • "1944" • "Time" • "Under The Ladder" • "Siren Song" • "Solovey" • "Stefania" • "Heart of Steel" • "Teresa & Maria" |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 2005 • אירוויזיון 2017 • אירוויזיון 2023 • יחסי אוקראינה–רוסיה באירוויזיון • חברת השידור הציבורי הלאומית של אוקראינה |  |
בשנים שלא מופיעות ברשימה נעדרה אוקראינה מהתחרות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a6b98a43-0cf6-4765-91ba-2ad6903531ca
אהבה אחת גדולה

אהבה אחת גדולה הוא שם אלבומה השלישי של הזמרת והיוצרת ורד קלפטר. האלבום יצא לחנויות ב-10 באפריל 2008 בחברת התו השמיני, בהפקה מוזיקלית של עמוס עבר הדני, ששיתף עימה פעולה עוד מימי להקת "לגמרי לא שקטים".
האלבום כולל 11 שירים אותם כתבה והלחינה קלפטר, ובנוסף את השיר "פרידה", אותו הלחינה למילותיה של לאה גולדברג, שיצא במסגרת הפרויקט "שרות לאה גולדברג" וזיכה אותה בפרס אקו"ם לשנת 2007. מתארח בו יצחק קלפטר, בעלה לשעבר, בדואט "שלך לעד", בו הוא גם משתתף בנגינה על גיטרה חשמלית.
האלבום מינורי ואינטימי, בולטת בו נגינת הגיטרות ומרבית הטקסטים עוסקים בזוגיות ובאהבה.
רשימת השירים

| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| חלומות לאוויר | 03:45 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| למרות כל זאת | 04:00 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| לירית | 03:35 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| אם תשאל | 03:27 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| ספטמבר | 03:39 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| הכל מתבהר | 04:19 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| במרחק הגדול | 03:46 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| דייט | 04:17 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| שלך לעד | 03:27 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| אותך אני אוהבת | 04:39 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| זה החורף | 04:27 | ורד קלפטר | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני |
| פרידה | 04:34 | לאה גולדברג | ורד קלפטר | עמוס עבר הדני  |
אמנים משתתפים

ורד קלפטר - גיטרות אקוסטיות, כותבת מילים, מלחינה
עמוס עבר הדני - גיטרות חשמליות, קלידים, מעבד, מפיק מוזיקלי
אלון הילל - תופים
אלון נדל - גיטרה בס
אלי מגן - קונטרבס
עדי רנרט - קלידים
רוני עברין - כלי הקשה
פיטר רוט - גיטרה בס ב"ספטמבר"
גיל לדין - תופים ב"ספטמבר"
יצחק קלפטר - גיטרה חשמלית ב"שלך לעד"
סינגלים

| ספטמבר |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2006 |  |  |
|  | יצא לאור: ספטמבר 2006 |  |  |
|  | אורך: 03:40 |  |  |
|  | מפיק: עמוס עבר הדני |  |  |
|  | פזמונאי: ורד קלפטר |  |  |
מלחין: ורד קלפטר: 

| שלך לעד |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: 19 בפברואר 2008 |  |  |
|  | אורך: 03:26 |  |  |
|  | מפיק: עמוס עבר הדני |  |  |
|  | פזמונאי: ורד קלפטר |  |  |
מלחין: ורד קלפטר: 

| למרות כל זאת |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | רקע | מיקום שיא במצעד |  |
|  | הוקלט: 2007 |  |  |
|  | יצא לאור: 11 במרץ 2008 |  |  |
|  | אורך: 04:00 |  |  |
|  | מפיק: עמוס עבר הדני |  |  |
|  | פזמונאי: ורד קלפטר |  |  |
מלחין: ורד קלפטר:
אומת חמשת האחוזים

אומת חמשת האחוזים או אומת האלים והאנשים היא תנועה חברתית-דתית מוסלמית אמריקאית - אפריקאית.
סמל הארגון
התנועה נוסדה בהארלם בסוף שנות ה-60 על ידי קלרנס 13X (אנ'), שחברי התנועה מכנים אללה האב (Allah the father). מנהיגים דתיים ופוליטיים ראו את הקבוצה כענף רדיקלי שצמח מאומת האסלאם. לדברי התנועה מטרתה היא להביא שלום, צדק, ושוויון מאי הצדק הכלכלי, הפוליטי והדתי בארצות הברית ובעולם כולו.
על פי תפיסת חברי הקבוצה, עשרה אחוזים מהאנשים בעולם הם אליטות וסוכניהן, היודעים את אמיתות הקיום ובוחרים להשאיר שמונים וחמישה אחוזים מהעולם בבורות. חמשת האחוזים הנותרים הם אלו שיודעים את האמת ונחושים להאיר את שמונים וחמישה האחוזים הנותרים.
אומת האלים והאנשים מטיפה לאמונה שבני האדם השחורים הם בני האדם המקוריים של כדור הארץ ולכן הם האבות והאימהות של הציוויליזציה.
האומה מלמדת ערכים שנקראים "המתמטיקה העליונה" ו"האלפבית העליון" ( Supreme Mathematics ו-Supreme Alphabet) שחוברו על ידי אללה האב, והם המפתח להבנת הקשר בין האנושות ליקום.
כמו כן, הארגון מטיף לכך שהאדם השחור הוא בעצמו אלוהים, כך שהגזע השחור הוא בעצם גזע של אלים.
הערות שוליים

↑  "God, the Black Man and the Five Percenters". NPR.org. NPR. ארכיון מ-19 בינואר 2012. נבדק ב-13 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Chandler, D. L. (28 ביוני 2012). "The Meaning of the 5%: A Look at the Nation Of Gods And Earths". Hip-Hop Wired. ארכיון מ-12 באוקטובר 2013. נבדק ב-11 באוקטובר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "God, the Black Man and the Five Percenters". NPR.org. NPR. ארכיון מ-19 בינואר 2012. נבדק ב-13 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "God, the Black Man and the Five Percenters". NPR.org. NPR. ארכיון מ-19 בינואר 2012. נבדק ב-13 בפברואר 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16220568r (data) 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם ובנושא ארצות הברית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Who Shot Ya?

| --- | --- |
 סינגל בביצוע הנוטוריוס בי. איי. ג'י מארח את פאף דדי
 מתוך האלבום Ready To Die
 יצא לאור:  1995
 פורמט:  הזרמת מוזיקה 
 תאריך הקלטה:  1994
 סוגה:  היפ הופ
 אורך:  5:19 דקות
 חברת תקליטים:  באד בוי רקורדס
 כתיבה:  הנוטוריוס בי. איי. ג'י.
 הפקה:  שון קומבס, נאשיים מייריק
 
"Who Shot Ya?‎" הוא שיר היפ הופ של הראפר הנוטוריוס בי. איי. ג'י. השיר יצא כסינגל ולאחר מכן כחלק
מהאלבום "Born Again" שיצא לאחר מותו. לשיר היה מקום מרכזי בליבוי היריבות בין הראפ של החוף המזרחי וזה של החוף המערבי.
במקור השיר הוקלט לאלבומה של מרי ג'יי בלייג' "My Life" אך גרסתו של "ביגי" (נוטוריוס בי. איי. ג'י.) הוערכה כאלימה מידי לאלבום רית'ם אנד בלוז והראפר קיית' מארי נתבקש להקליט במקומו.
השיר כולל סאמפל משירו של דייוויד פורטר "I'm Afraid The Masquerade Is Over". בשיר יש גם התייחסות לשיר "C.R.E.A.M.‎" של להקת ההיפ הופ וו טאנג קלאן וייחוסה של העיר ברוקלין כ-Crooklyn. השיר צבר למעלה מ-74 מיליון השמעות בספוטיפיי.