stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2 בפברואר
נולדו

450 – יוסטיניוס הראשון, קיסר ביזנטי (נפטר ב-527)
1208 – חיימה הראשון, מלך אראגון (נפטר ב-1276)
1455 – הנס, מלך דנמרק (נהרג ב-1513)
1494 – בונה ספורצה, בת למשפחת ספורצה (נפטרה ב-1557)
1522 – לודוביקו פרארי, מתמטיקאי איטלקי (נפטר ב-1565)
1754 – שארל-מוריס דה טליראן, דיפלומט צרפתי (נפטר ב-1838)
1803 – אלברט סידני ג'ונסטון, גנרל בצבא הקונפדרציה במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית (נפטר ב-1862)
1873 – קונסטנטין פון נויראט, מראשי המשטר הנאצי בגרמניה (נפטר ב-1956)
1875 – פריץ קרייזלר, כנר ומלחין אוסטרי (נפטר ב-1962)
1880 – פרדריק ליין, שחיין אוסטרלי (נפטר ב-1969)
1882 – ג'יימס ג'ויס, סופר ומשורר אירי (נפטר ב-1941)
1886 – פרנק לויד, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע (נפטר ב-1960)
1888 – ג'ון פוסטר דאלס, מדינאי אמריקאי (נפטר ב-1959)
1893 – דמדין סוחבאטאר, מצביא מונגולי (נפטר ב-1923)
1897 – יששכר בר ריבק, צייר, פסל ומבקר אמנות אוקראיני-צרפתי יהודי (נפטר ב-1935)
1901 – יאשה חפץ, כנר יהודי (נפטר ב-1987)
1905 – איין ראנד, סופרת ופילוסופית אמריקאית (נפטרה ב-1982)
1906 – זרח ורהפטיג, פוליטיקאי ומשפטן ישראלי (נפטר ב-2002)
1915 – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נפטר ב-2002)
1918 – מרגלית עקביא, אתלטית, מחנכת, מורה לחינוך גופני, ממציאת ומלקטת משחקים ישראלית (נפטרה ב-2001)
1922 – שמואל אגמון, מתמטיקאי ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית, חתן פרס ישראל למדעים מדויקים לשנת ה'תשנ"א
1923 – בנימין וולפוביץ', ראש המועצה המקומית רעננה וראש העיר רעננה (נפטר ב-2010)
1923 – סבטוזר גליגוריץ', שחמטאי יוגוסלבי (נפטר ב-2012)
1924 – יהודה מימון, חבר מחתרת החלוץ הלוחם בקרקוב ומלוחמי מרד המחתרות היהודיות בקרקוב (נפטר ב-2020)
1926 – אורי גורן (גרינבלט), איש הפלי"ם ומפקד היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין (נפטר ב-2017)
1926 – ואלרי ז'יסקר ד'אסטן, נשיא צרפת (נפטר ב-2020)
1927 – סטן גץ, מוזיקאי אמריקאי (נפטר ב-1991)
1928 – צ'יריאקו דה מיטה, ראש הממשלה ה-47 של איטליה (נפטר ב-2022)
1929 – אהרן שמי, עיתונאי, סופר וסאטיריקן ישראלי (נפטר ב-2010)
1929 – אביתר נבו, ביולוג אבולוציוני ישראלי, חתן פרס ישראל לחקר מדעי החיים לשנת ה'תשע"ו
1931 – לס דוסון, קומיקאי, שחקן, סופר ומנחה אנגלי (נפטר ב-1993)
1931 – נחמן טל, ראש האגף הערבי בשב"כ והמשנה לראש השירות, עמית מחקר במרכז יפה למחקרים אסטרטגיים ומרצה באוניברסיטת תל אביב (נפטר ב-2021)
1933 – גדעון פת, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נפטר ב-2020)
1935 – זאב אלמוג, מפקד חיל הים הישראלי
1939 – סירקה טורקה, משוררת פינית (נפטרה ב-2021)
1940 – תומאס מ. דיש, משורר וסופר מדע בדיוני אמריקאי (נפטר ב-2008)
1941 – יהוידע חיים, סופר ודיפלומט ישראלי
1947 – פארה פוסט, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2009)
1947 – יורם אורנשטיין, כדורגלן ישראלי
1955 – אברי רן, פעיל ימין, נחשב לאחד ממנהיגי נוער הגבעות
1959 – אבראהים צרצור, חבר הכנסת, ויו"ר הרשימה הערבית המאוחדת
1961 – עודד זהבי, מלחין, מעבד ופסנתרן ישראלי
1963 – איווה קסידי, זמרת אמריקאית (נפטרה ב-1996)
1966 – יואב בר-לב, שחקן, מחזאי, מדבב ובמאי ישראלי
1966 – שמעון בוסקילה, זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי
1969 – דנה אינטרנשיונל, זמרת ישראלית
1977 – שאקירה, זמרת קולומביאנית
1977 – ביביאנה אאידו, פוליטיקאית ספרדייה
1986 – אביהו שבת, זמר ישראלי
1987 – ג'רארד פיקה, כדורגלן ספרדי
1989 – אלכס שארפ, שחקן בריטי
1992 – משי קלינשטיין, שחקנית, זמרת ומדבבת ישראלית
נפטרו

1250 – אריק האחד עשר, מלך שוודיה (נולד ב-1216)
1294 – לודוויג השני, דוכס בוואריה (נולד ב-1229)
1449 – אבן חג'ר אל-עסקלאני, חכם הדת אסלאמי (נולד ב-1372)
1512 – אטואי, מנהיג שבט הטאינו
1594 – ג'ובאני פלסטרינה, מלחין איטלקי (נולד ב-1525 בערך)
1704 – גיום פרנקו אנטון, המרקיז דה לופיטל, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1661)
1798 – יששכר בר בלוך, רב גרמני
1836 – לטיציה רמולינו, אמו של נפוליאון בונפרטה ואשתו של קרלו בואונפרטה (נולדה ב-1750)
1907 – דמיטרי מנדלייב, כימאי רוסי, מפתח הטבלה המחזורית (נולד ב-1834)
1942 – דניאיל חארמס, סופר וסאטיריקן רוסי (נולד ב-1905)
1950 – קונסטנטין קרתיאודורי, מתמטיקאי גרמני (נולד ב-1873)
1962 – שלמה הסטרין, ביוכימאי ישראלי (נולד ב-1914)
1968 – טוליו סראפין, מנצח אופרה איטלקי (נולד ב-1878)
1970 – ברטראנד ראסל, מתמטיקאי ופילוסוף בריטי (נולד ב-1872)
1972 – נטאלי קליפורד בארני, סופרת ומשוררת אמריקנית-צרפתייה (נולדה ב-1876)
1979 – סיד וישס, מלהקת הסקס פיסטולז (נולד ב-1957)
1980 – ויליאם סטיין, ביוכימאי אמריקאי, זוכה פרס נובל לכימיה (נולד ב-1911)
1987 – אליסטר מקלין, סופר סקוטי (נולד ב-1922)
1988 – הת'ר אורורק, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1975)
1989 – אונדריי נפלה, מחליק קרח צ'כוסלובקי שהתחרה בקטגוריית גברים יחידים (נולד ב-1951)
1996 – ג'ין קלי, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1912)
1997 – יוסף מילוא, שחקן ובמאי ישראלי (נולד ב-1916)
2000 – קלמן כצנלסון, עיתונאי, סופר, מתרגם ופעיל רוויזיוניסטי (נולד ב-1907)
2005 – מקס שמלינג, מתאגרף גרמני (נולד ב-1905)
2007 – אלדו ברונצ'י, אחד מראשי המחתרת באסיזי שהצילה יהודים במלחמת העולם השנייה (נולד ב-1913)
2008 – יהושע לדרברג, ביולוג יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1925)
2013 – כריס קייל, צלף וגיבור מלחמה אמריקאי (נולד ב-1974)
2014 – פיליפ סימור הופמן, שחקן קולנוע אמריקאי זוכה פרס אוסקר (נולד ב-1967)
2018 – בועז ארד, אמן ישראלי ומרצה במחלקה לצילום באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל (נולד ב-1956)
2020 – ג'ילברטו טופאנו, במאי קולנוע ובמאי תיאטרון איטלקי (נולד ב-1929)
2020 – מייק מור, מדינאי ניו זילנדי שכיהן כראש ממשלת ניו זילנד ה-34 וכמנהל הכללי של ארגון הסחר העולמי (נולד ב-1949)
2021 – הארי מארק פטראקיס, סופר אמריקאי ממוצא יווני (נולד ב-1923)
2021 – מרדכי קידר, איש מודיעין ישראלי שהורשע ברצח ושוד של סייען יהודי (נולד ב-1929)
2021 – מילי יוז-פולפורד, חוקרת רפואית אמריקאית בתחום של ביולוגיה מולקולרית ואסטרונאוטית נאס"א (נולדה ב-1945)
2022 – חנא אבו חנא, משורר, סופר, מחנך וחוקר פלסטיני ישראלי (נולד ב-1928)
2022 – מאיר מוזס, שחיין ישראלי (נולד ב-1931)
2022 – מוניקה ויטי, שחקנית איטלקייה (נולדה ב-1931)
2023 – שלמה פרל, ישראלי ניצול שואה, פעל למען הנצחת תודעת השואה (נולד ב-1925)
2024 – דון מארי, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1929)
2024 – ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-1940)
2025 – בריאן מרפי, שחקן אנגלי (נולד ב-1932)
2025 – אווה פרנסיס, זמרת ישראלית (נולדה ב-1952)
2025 – יגאל גלאי, עיתונאי, סופר, מפיק, פזמונאי ויחצ"ן ישראלי (נולד ב-1952)
חגים ואירועים החלים ביום זה

ארצות הברית וקנדה – יום המרמיטה
נצרות – קנדלמאס
יום הביצות הבינלאומי
1 בפברואר – 3 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
יוסטיניוס הראשון
חיימה הראשון
איין ראנד
אבא אבן
דמיטרי מנדלייב
ברטראנד ראסל
שיר הקטר

| --- | --- |
 שיר בביצוע אריק לביא
 מתוך האלבום אריה לביא
 תאריך הקלטה:  1958
 סוגה:  מוזיקה עממית, זמר עברי
 שפה:  עברית
 כתיבה:  חיים חפר
 לחן:  יוחנן זראי
 עיבוד:  יוחנן זראי
 
"שיר הקטר" או "הקטר 70414" הוא שיר ישראלי שנכתב בשנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי חיים חפר, הולחן בידי יוחנן זראי ובוצע על ידי אריק לביא במקור, ובמשך השנים השיר בוצע גם על ידי אהוד בנאי, יגאל בשן, צביקה פיק בליווי של שלישיית שוקולד מנטה מסטיק, גרי אקשטיין, הופה היי, רפי גינת ולהקת אטרף במסגרת האלבום עבודה עברית 1.
בשיר מתואר קטר קיטור תשוש וישן במסעו האחרון מבאר שבע אל סדנאות רכבת ישראל במפרץ חיפה. בסיום מסע זה הוא נדון לגריטה. השיר נכתב כחלק מסרט תדמית ישראלי קצר אשר עסק בהתפתחות הרכבות הישראליות בתקופה שבה הוחלפו קטרי הקיטור הישנים מתקופת המנדט ("המלך הישן" במילות השיר) בקטרי דיזל מודרניים ("המלך החדש").
אריק לביא שר את השיר באירוע חנוכת תחנת הרכבת דימונה ב-8 בספטמבר 1965.
בתרבות

השיר מוזכר בשיר "דרך הכורכר" שכתב יעקב גלעד והלחינה קורין אלאל ובוצע במקור על ידי אריק סיני:”שורק פזמון מתוך "שיר הקטר"//אך לאיש זה לא מזכיר דבר.”
ראו גם

ציוד נייד ברכבת ישראל
תחנת הרכבת הטורקית בבאר שבע — בה מוצג כיום קטר מדגם זהה לקטר 70414 המקורי, אם כי יש לציין שהתחנה שממנה יצא הקטר בסרט משנת 1958 היא תחנת הרכבת באר שבע צפון (במיקומה הקודם הדרומי מעט ממיקומה הנוכחי). תחנת הרכבת הטורקית בבאר שבע נסגרה בשנת 1927.
הערות שוליים

↑  יהודה הגדרתי , הרכבת הראשונה בדימונה, הַבֹּקֶר, 10 בספטמבר 1965
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אחיתופל

| --- | --- |

אחיתופל וחושי הארכי מייעצים לאבשלום במרד נגד דוד המלך, תחריט מאת יוהנס ויריקס (אנ')
 לידה:  גילה
 התאבד:  גילה
 עיסוק:  פוליטיקאי 
 
אֲחִיתֹפֶל הַגִּלֹנִי (כלומר בן העיר גילה) הוא דמות מקראית המתוארת כבעלת חכמה רבה. היה יועצו של דוד המלך, ולאחר מכן יועצו של בנו אבשלום. לפי המקרא, בנו אליעם היה משלושים ושבעה גיבורי דוד ואילו לפי האגדה, נכדתו, בתו של אליעם, הייתה בת שבע - אשת דוד ואם שלמה.
רקע

בתנ"ך אחיתופל מתואר כיועץ מוכשר ועצותיו התבררו לאחר מעשה כנכונות. התנ"ך מעיד עליו: ”וַעֲצַת אֲחִיתֹפֶל, אֲשֶׁר יָעַץ בַּיָּמִים הָהֵם, כַּאֲשֶׁר יִשְׁאַל-(אִישׁ), בִּדְבַר הָאֱלֹהִים; כֵּן כָּל-עֲצַת אֲחִיתֹפֶל, גַּם-לְדָוִד גַּם לְאַבְשָׁלֹם:” (שמואל ב', ט"ז, כ"ג).
הגמרא במסכת ברכות מסבירה את נוהל היציאה למלחמה, אשר כלל התייעצות באחיתופל.
כאשר מרד אבשלום באביו דוד, חבר אחיתופל אל אבשלום ויעץ לו עצות.
עצתו הראשונה הייתה שאבשלום יבוא על עשר פילגשי אביו שנותרו לשמור על הארמון לעיני כל ישראל, כדי שידעו שאיננו מתכוון לחזור בו מהמרד, והדבר יחזק את מעמדו אצל אלו שפוחדים מתגובתו של דוד. ואכן אבשלום נטה אוהל על גג ארמון המלך, ובו קיים יחסים עם פילגשי אביו. דבר שהיה התממשות של דברי הנביא נתן על מעשי דוד בבת שבע: ”הִנְנִי מֵקִים עָלֶיךָ רָעָה מִבֵּיתֶךָ וְלָקַחְתִּי אֶת נָשֶׁיךָ לְעֵינֶיךָ וְנָתַתִּי לְרֵעֶיךָ וְשָׁכַב עִם נָשֶׁיךָ לְעֵינֵי הַשֶּׁמֶשׁ הַזֹּאת:” (שמואל ב', י"ב, י"א).
עצתו השנייה והחשובה, הייתה שהוא עצמו יתנפל עם צבא של שנים עשר אלף אנשים על מחנה דוד העייף והמוכה בהפתעה. במצב זה, אמר אחיתופל, כל אנשי דוד ינוסו ודוד ייהרג, ולאחר מכן, אבשלום יגייס את אנשי דוד אליו. אולם חושי הארכי, שהיה נאמנו של דוד, הפר את עצתו, ויעץ לאבשלום שבמקום זאת יצבור כוח גדול יותר, דבר שהקנה לדוד זמן להתארגן. אחיתופל שנוכח לדעת שלא שמעו לעצתו (הנכונה), הלך לביתו ושלח יד בנפשו.
על פי הרד"ק המניע למעשהו היה הקנאה בדוד, ורצונו לסלול לו את הדרך אל המלכות. אחרים מסבירים כי תמיכתו של אחיתופל באבשלום הייתה רצונו לנקום בדוד בשל פרשת בת שבע, שהייתה בתו של אליעם שהיה בנו.
בנימין מזר טען כי ייתכן ששמו התיאופורי המקורי של אחיתופל היה "אחיבעל", ותוקן לאחיתופל על ידי תיקון סופרים, שכן בספר דברי הימים מופיע שמו כאחיה (דברי הימים א', י"א, ל"ו).
אחיתופל במקורות חז"ל

בעיני חז"ל אחיתופל שהתאבד בגיל 33 הוא אב טיפוס לאדם חכם בעל מידות מקולקלות, והוא מכונה "איש דמים ומרמה". המשנה, מונה את אחיתופל עם ההדיוטות שאין להם חלק בעולם הבא. ובמסכת סוטה הוא נמנה בין האנשים "שנתנו עיניהם במה שאינו ראוי להם: מה שביקשו לא ניתן להם, ומה שבידם נטלוהו מהם".
בתלמוד מסבירים את מניעיו של אחיתופל לבקש לעצמו את המלוכה בתחושה פנימית של שייכות למלכות, ואכן הוא צדק אבל הקדים את דורו, מכיוון ששלמה המלך היה נינו.
עוד מסופר בתלמוד הבבלי שכאשר ביקש דוד לחצוב את היסודות לבית המקדש, מי התהום התחילו להציף את העולם, ורק אחיתופל ידע לפתור את הבעיה, והציע שיכתבו את השם המפורש על חרס ויזרקוהו למים.
אחיתופל מתואר כרבו של דוד, שלימדו שני דברים ולכן נהג דוד כלפיו בכבוד.
מן הכתוב ”וַאֲחִיתֹפֶל רָאָה, כִּי לֹא נֶעֶשְׂתָה עֲצָתוֹ, וַיַּחֲבֹשׁ אֶת-הַחֲמוֹר וַיָּקָם וַיֵּלֶךְ אֶל-בֵּיתוֹ אֶל-עִירוֹ, וַיְצַו אֶל-בֵּיתוֹ וַיֵּחָנַק” (שמואל ב', י"ז, כ"ג), הסיקו חז"ל שבטרם התאבד, השאיר אחריו צוואה, ובה ציווה שלושה דברים: "אל תהיו במחלוקת, ואל תמרדו במלכות בית דוד, ויום טוב של עצרת ברור זרעו חטים."
"עצת אחיתופל"

כיום הביטוי "עצת אחיתופל" מסמל עצה רעה, שנועדה להוליך שולל. ברם, לאמתו של דבר הייתה עצתו של אחיתופל עצה טובה ונכונה, כפי שמעיד התנ"ך: ”וַה' צִוָּה, לְהָפֵר אֶת-עֲצַת אֲחִיתֹפֶל הַטּוֹבָה, לְבַעֲבוּר הָבִיא ה' אֶל-אַבְשָׁלוֹם, אֶת-הָרָעָה:” (שמואל ב', י"ז, י"ד). ושעל כן, דוד, אשר ידע את אמיתות עצותיו, התפלל במיוחד: ”וַיֹּאמֶר דָּוִד סַכֶּל נָא אֶת עֲצַת אֲחִיתֹפֶל ה':” (שמואל ב', ט"ו, ל"א). דווקא עצתו הנגדית של חושי הארכי היא שהייתה עצה גרועה.
יש הסוברים כי הסיבה למשמעות שקיבל הביטוי היא שאם הייתה עצת אחיתופל לאבשלום מתממשת היה מת דוד מלך ישראל טרם זמנו, ולכן נחשבת העצה לעצה רעה. הסבר נוסף לסמנטיקה הוא שהביטוי הגרמני 'טויפל' (Teufel) פירושו שטן, וכך עצת אחיתופל משמעותה עצת השטן.
הערות שוליים

↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ג, פסוק ל"ד
↑  ספר שמואל ב', פרק י"א, פסוק ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ג', עמוד ב'
↑  ספר שמואל ב', פרק ט"ז
↑  כמתואר בספר שמואל ב', פרק י"ז.
↑  ילקוט שמעוני שמואל קנ"א
↑  בנימין מזר, כנען וישראל, הוצאת ביאליק 1980, עמ' 197,
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ו, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק י', משנה ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ט', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"א, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ג, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף י"א, עמוד א'
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ו', משנה ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קמ"ז, עמוד א'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007519119805171  GND: 1021246921  ISNI: 0000 0000 4495 4106  LCCN: no2004023552  VIAF: 232956022   WorldCat (עם VIAF): 232956022
חיים הכט

| --- | --- |

 לידה:  20 בדצמבר 1950 (בן 74) פתח תקווה, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת לונדון 
 עיסוק:  מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו
 תחקירים בולטים:  יצאת צדיק, מה אתם הייתם עושים, בין כרכור לסינגפור, בין אריזונה לנס ציונה
 מספר צאצאים:  3 
 
חיים הכט (נולד ב-20 בדצמבר 1950) הוא מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו ומייסד ומנהל תחנת "רדיו קול רגע".
ביוגרפיה

חיים הכט, בנם של ניצולי שואה, נולד בפתח תקווה וגדל בשיכון בחולון. אביו היה פועל בניין ממוצא פולני. הכט היה חבר קיבוץ גלעד, שם עבד כרפתן במסגרת גרעין נח"ל.
לאחר תאונת דרכים קשה שעבר בדצמבר 1972, שינה את מקצועו והפך לכתב ספורט בערוץ הראשון. הכט למד עיתונות באוניברסיטת לונדון, ולאחר מכן חזר ארצה ועבד כמנהל פרויקט רווחה ושיקום שכונות בעיר טבריה.
בשנים 1980–1992 היה הכט כתב קול ישראל בצפון. באמצע שנות השמונים שימש כשליח הסוכנות היהודית בפילדלפיה. ב-1992 עבר לירושלים, שם הנחה את תוכנית הרדיו "כתבנו בכנסת". בשידוריו נוטה הכט לעסוק בתכנים חברתיים ופוליטיים.
ב-1996 זכה הכט במכרז על הקמת תחנת רדיו בגליל ובעמקים (רדיו קול רגע), ומאז הוא מחזיק במניות ברדיו ומשמש כמנהל התחנה.
בשנת 2003 זכתה "רישיון להרוג", תוכניתו של הכט, בפרס מסך הזהב בקטגוריית "תוכנית תעודה ותחקיר".
בשנת 2010 נפגע באורח קל-בינוני בתאונת דרכים. באותה שנה שודר בערוץ 2 סרטו "יש לנו עבודה בשבילכם", שעסק בתופעת החיילים המשוחררים שנוסעים לעבוד בחוץ לארץ.
בין תוכניות הטלוויזיה שהנחה הכט: "הכיסאות", "יצאת צדיק", "בין כרכור לסינגפור", "מה אתם הייתם עושים", "הקרב על הבית", "התקף לב", "רישיון להרוג", ששודרו כולן בערוץ 2, ו"בין אריזונה לנס ציונה" ששודרה בערוץ קשת 12. כנגד הכט נטען שסדרות הטלוויזיה שלו – ובעיקר "רישיון להרוג", "בין כרכור לסינגפור" ו-"מה אתם הייתם עושים" – נגועות בפופוליזם ודמגוגיה.
לקראת יום השואה 2012 שודר סרטו "הכינור שחזר", שהציג את סיפורו של "ילד הפלא" ברוניסלב הוברמן, מייסד התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
בשנת 2014 יצא סרט טלוויזיה דוקומנטרי משותף לו ולרועי מנדל בשם "שני אסמים". המספר את סיפור טבח קהילת ידוובנה, פולין ביולי שנת 1941. הכט גם יצר את הסרטים טיסה אחת בשבילנו והניצחון הסופי של פליקס זנדמן.
בשנת 2018 הודיע הכט כי הוא פורש מהגשת הסדרה "יצאת צדיק" וכן מהסדרה "מה אתם הייתם עושים".
ביוגרפיה > חיים אישיים

הכט נשוי ויש לו שלושה ילדים וכן נכדים.
מתגורר במושבה מגדל.
הערות שוליים

↑  יעקב בר-און, חיים שכאלה, באתר ynet, 3 בדצמבר 2003
↑  נדב מנוחין‏, לרדת לאמריקה או להישאר? חיים הכט רק יעשה לכם סחרחורת, באתר וואלה, 6 באוגוסט 2018
↑  ראו למשל קישורים חיצוניים בערך על התוכנית "מה אתם הייתם עושים"
רענן שקד, ז'אנר חדש: "בין כרכור לסינגפור" (פסקה שנייה), ynet,‏ 12.07.04
↑  Mandel, Roy (2014-04-23), שני אסמים, נבדק ב-2019-06-21
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007410934005171  VIAF: 8531154923721763780002   WorldCat (עם VIAF): 8531154923721763780002 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דמרקוס קאזינס

| --- | --- |

קאזינס בשנת 2019
 לידה:  13 באוגוסט 1990 (בן 34) מוביל שבאלבמה
 עמדה:  סנטר
 גובה:  2.08 מטר
 מספר:  15
 מכללה:  אוניברסיטת קנטקי
 דראפט:  בחירה חמישית, 2010 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 2010–2017   2017–2018   2018–2019   2020–2021   2021   2021–2022   2022   2023   2023–2024   2025–:  סקרמנטו קינגס   ניו אורלינס פליקנס   גולדן סטייט ווריורס   יוסטון רוקטס   לוס אנג'לס קליפרס   מילווקי באקס   דנוור נאגטס   מטס דה גואינבו   Taiwan Beer Leopards   סלנג' בודונס
 הישגים כשחקן
 4 בחירות למשחק האולסטאר (2015–2018)   החמישייה השנייה של העונה (2015, 2016)   חמישיית הרוקיז הראשונה (2011)
דמרקוס אמיר קאזינס (באנגלית: DeMarcus Amir Cousins; נולד ב-13 באוגוסט 1990) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הסנטר בסלנג' בודונס בליגת העל המונגולית בכדורסל בעבר שיחק במספר קבוצות מליגת ה-NBA. היה חבר בנבחרת ארצות הברית בכדורסל וזכה עימה בשתי מדליות זהב, בגביע העולם בספרד ובאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו.
נעורים וקריירת מכללות

את דרכו החל קאזינס במדי קבוצת "תיכון לפלור(אנ')" שבעיר נעוריו מוביל שבאלבמה. בשנת 2009 נבחר לשחק במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן בו קלע 14 נקודות וקטף שמונה ריבאונדים. בעונתו האחרונה בתיכונים רשם קאזינס ממוצעים של 24.1 נקודות, 13.2 ריבאונדים, 5.2 חטיפות ו-3.2 חסימות למשחק ונבחר לחמישיית העונה המצטיינת בתיכונים בארצות הברית על ידי המגזין Parade‏.
לאחר סיום לימודיו בתיכון, בחר קאזינס לשחק במדיה של אוניברסיטת קנטקי אף על פי שבתחילה סיכם כי ישחק במדי אוניברסיטת אלבמה. הוא רשם בעונת ה"פרשמן" שלו ממוצעים של 15.1 נקודות, 9.8 ריבאונדים ו-1.8 חסימות למשחק, וביחד עם חברו לקבוצה ג'ון וול הוליך את קבוצת הכדורסל של המכללה עד לשלב רבע הגמר של טורניר אליפות המכללות.
קריירת ה-NBA > סקרמנטו קינגס

לאחר עונה אחת בלבד במכללות, הודיע קאזינס כי הוא רוצה להתמודד בדראפט ה-NBA לשנת 2010. הוא נבחר על ידי קבוצת סקרמנטו קינגס בבחירה החמישית, וב-7 ביולי 2010 חתם על חוזה רוקי בקבוצה לשנתיים, כאשר לקינגס יש את האפשרות לבחור להאריך את חוזהו בשנתיים נוספות. כבר עם פתיחת עונת הבכורה שלו בליגה, נקנס קאזינס על ידי הקבוצה ב-5,000 דולר לאחר שהתווכח עם עוזר המאמן. על המגרש, הפך קאזינס במהרה לשחקן משמעותי בקבוצה. הוא שותף ב-81 משחקים בהם תרם 14.1 נקודות ו-8.6 ריבאונדים, ואף קבע שיא מועדון לריבאונדים על ידי רוקי (699) ובסיום העונה נבחר לחמישיית הרוקיז הראשונה.
בעונה הבאה, עונת 2011/2012, שהייתה עונה מקוצרת בשל שביתת שחקנים, לקח קאזינס חלק ב-64 משחקים בהם תרם 18.1 נקודות, שני בקבוצה רק למרכוס ת'ורנטון, ואף רשם שיא קריירה של 41 נקודות במשחק מול פיניקס סאנס. קאזינס היה לאורך העונה קוטף הריבאונדים המצטיין של הקבוצה עם 11.0 למשחק, והוביל את הליגה עם 265 ריבאונדים בהתקפה. לצד יכולתו הטובה על המגרש, החל קאזינס לדרוש מעבר לקבוצה אחרת, והושעה על ידי הקבוצה ממשחק מול ניו אורלינס הורנטס.
בעונת 2012/2013 הושעה קאזינס ממספר משחקים לאחר עימותים שונים, וכשל פעם נוספת בניסיון ההגעה לפלייאוף. בקיץ 2013 חתם קאזינס על חוזה לארבע שנים נוספות בסקרמנטו, על סך 64 מיליון דולר. בעונה הבאה קאזינס שוב לא הצליח להרים את סקרמנטו לפלייאוף, למרות יכולת אישית טובה וממוצע של למעלה ל-20 נק' במשחק, לראשונה בקריירה.
בעונת 2014/2015 נבחר קאזינס לראשונה בקריירה למשחק האולסטאר של ה-NBA, ובסיום העונה נבחר בנוסף לחמישייה השנייה של העונה. למרות שיאי קריירה של 24.1 נק' ו-12.7 ריב' בממוצע למשחק, סקרמנטו לא הצליחה פעם נוספת להגיע לפלייאוף.
בעונת 2015/2016 שבר קאזינס את שיאו האישי פעמיים, כשקלע 48 נק' בניצחון על אינדיאנה פייסרס, וב-26 בינואר - 56 נק' בהפסד לשארלוט הורנטס, ובכך שבר שיא מועדון. בעקבות יכולתו נבחר בפעם השנייה למשחק האולסטאר. ב-5 בפברואר עשה את הטריפל דאבל הרביעי בקריירה שלו - 24 נקודות, עשרה ריבאונדים ועשרה אסיסטים בהפסד לברוקלין נטס 128-119. ב-19 בפברואר עשה דאבל-דאבל של 37 נקודות ו-20 ריבאונדים, ובכך הוריד יותר מ-20 ריבאונדים בפעם התשיעית במדי סקרמנטו, ושבר את שיאו של כריס ובר.
קריירת ה-NBA > ניו אורלינס פליקנס

ב-20 בפברואר 2017 הועבר קאזינס בטרייד לניו אורלינס פליקנס, ביחד עם חברו לקבוצה עמרי כספי בתמורה לטייריק אוונס, באדי הילד, לנגסטון גאלוויי ושתי בחירות דראפט עתידיות.
ב-22 בינואר 2018 קלע קאזינס 44 נקודות, לקח 24 ריבאונדים ומסר 10 אסיסטים בניצחון קבוצתו על שיקגו בולס והיה לראשון שרושם 40 נקודות, 20 ריבאונדים ו-10 אסיסטים במשחק מאז כרים עבדול-ג'באר ב-1972. ארבעה ימים לאחר מכן רשם קאזינס טריפל דאבל נוסף של 15 נקודות, 13 ריבאונדים ו-11 אסיסטים בניצחון על יוסטון רוקטס אולם בשניות האחרונות של המשחק קרע את גיד האכילס וסיים את העונה.
קריירת ה-NBA > גולדן סטייט ווריורס

ב 2 ביולי 2018 חתם על חוזה בגולדן סטייט ווריורס. את משחקו הראשון במדי הקבוצה ערך רק ב-18 בינואר 2019, לאחר שהחלים מהקרע בגיד האכילס. ב-30 המשחקים עד סיום העונה הסדירה שימש כסנטר הפותח של הווריורס, ורשם ממוצעים של 16.3 נקודות ו-8.2 ריבאונדים למשחק. ב-13 באפריל 2019 השתתף לראשונה בקריירה בשלב הפלייאוף, אך כבר במשחק השני של סדרת הסיבוב הראשון מול לוס אנג'לס קליפרס סבל מקרע בשריר הירך הארבע ראשי של רגלו השמאלית ונאלץ להחמיץ את המשך הסדרה, כמו גם את סדרות חצי גמר המערב (מול יוסטון רוקטס) וגמר המערב (מול פורטלנד טרייל בלייזרס) בהן ניצחו הווריורס. במשחק הראשון של גמר ה-NBA, מול טורונטו ראפטורס, חזר קאזינס לשחק. בסופו של דבר הפסידו הווריורס מול הראפטורס בסדרת הגמר, בתוצאה 2–4.
קריירת ה-NBA > לוס אנג'לס לייקרס

ב-6 ביולי 2019 חתם קאזינס על חוזה בלוס אנג'לס לייקרס, אשר צירפה באותו הקיץ גם את חברו אנתוני דייוויס. באחד מאימוני הקבוצה שלפני עונת 2019/2020 סבל מקרע ברצועה הצולבת הקדמית, ונאלץ להחמיץ את העונה כולה. בפברואר 2020 שוחרר מהקבוצה, בטרם שיחק במדיה.
קריירת ה-NBA > יוסטון רוקטס

בדצמבר 2020, לאחר שהחלים מפציעתו, חתם קאזינס על חוזה ביוסטון רוקטס. ב-23 בפברואר 2021, לאחר ששותף ב-25 משחקים, שוחרר קאזינס מהקבוצה.
קריירת ה-NBA > לוס אנג'לס קליפרס

ב-5 באפריל 2021 חתם קאזינס על חוזה לעשרה ימים בלוס אנג'לס קליפרס. יומיים לאחר מכן, בהופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון על פורטלנד טרייל בלייזרס, קלע שבע נקודות ולקח ארבעה כדורים חוזרים. בסיום החוזה חתם על חוזה עד לסיום העונה. סך הכל שותף ב-16 משחקים, כולם כשחקן מחליף.
קריירת ה-NBA > מילווקי באקס

ב-30 בנובמבר 2021 חתם על חוזה בקבוצת מילווקי באקס.. ב-6 בינואר 2022 נופה מסגל הקבוצה.
קריירת ה-NBA > דנבר נאגטס

ב-21 בינואר 2022 חתם לעשרה ימים בדנוור נאגטס.
נבחרת לאומית

קאזינס היה חבר בנבחרת ארצות הברית בכדורסל וזכה עימה במדליית הזהב בגביע העולם (2014) ובאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016).
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010/2011 | סקרמנטו | 81 | 62 | 28.5 | 0.430 | 0.167 | 0.687 | 8.6 | 2.5 | 1.0 | 0.8 | 14.1 |
| 2011/2012 | סקרמנטו | 64 | 62 | 30.5 | 0.448 | 0.143 | 0.702 | 11.0 | 1.6 | 1.4 | 1.2 | 18.1 |
| 2012/2013 | סקרמנטו | 75 | 74 | 30.5 | 0.465 | 0.182 | 0.738 | 9.9 | 2.7 | 1.4 | 0.7 | 17.1 |
| 2013/2014 | סקרמנטו | 71 | 71 | 32.4 | 0.496 | 0.000 | 0.726 | 11.7 | 2.9 | 1.5 | 1.3 | 22.7 |
| 2014/2015 | סקרמנטו | 59 | 59 | 34.1 | 0.467 | 0.250 | 0.782 | 12.7 | 3.6 | 1.5 | 1.7 | 24.1 |
| 2015/2016 | סקרמנטו | 65 | 65 | 34.6 | 0.451 | 0.333 | 0.718 | 11.5 | 3.3 | 1.6 | 1.4 | 26.9 |
| 2016/2017 | סקרמנטו | 55 | 55 | 34.4 | 0.451 | 0.354 | 0.770 | 10.6 | 4.8 | 1.4 | 1.3 | 27.8 |
| 2016/2017 | ניו אורלינס | 17 | 17 | 33.8 | 0.452 | 0.375 | 0.777 | 12.5 | 3.9 | 1.5 | 1.1 | 24.4 |
| 2017/2018 | ניו אורלינס | 48 | 48 | 36.2 | 0.470 | 0.354 | 0.746 | 12.9 | 5.4 | 1.6 | 1.6 | 25.2 |
| 2018/2019 | גולדן סטייט | 30 | 30 | 25.7 | 0.480 | 0.274 | 0.736 | 8.2 | 3.6 | 1.3 | 1.5 | 16.3 |
| 2020/2021 | יוסטון רוקטס | 25 | 11 | 20.2 | 0.376 | 0.336 | 0.746 | 7.6 | 2.4 | 0.8 | 0.7 | 9.6 |
| 2020/2021 | לוס אנג'לס קליפרס | 16 | 0 | 12.9 | 0.537 | 0.421 | 0.682 | 4.5 | 1.0 | 0.8 | 0.4 | 7.8 |
| 2021/2022 | מילווקי באקס | 17 | 5 | 16.9 | 0.466 | 0.271 | 0.816 | 5.8 | 1.1 | 0.9 | 0.5 | 9.1 |
| קריירה |  | 623 | 559 | 30.6 | 0.460 | 0.331 | 0.737 | 10.4 | 3.1 | 1.4 | 1.2 | 20.1 |
↑  בשל שביתת שחקנים ב-NBA התקיימו בעונת 2011/2012 66 משחקים בלבד
סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA > בפלייאוף

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | גולדן סטייט | 8 | 5 | 16.6 | 0.396 | 0.250 | 0.640 | 4.9 | 2.4 | 0.6 | 0.8 | 7.6 |
| קריירה |  | 8 | 5 | 16.6 | 0.396 | 0.250 | 0.640 | 4.9 | 2.4 | 0.6 | 0.8 | 7.6 |