stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמריקאי בפריז (סרט)
פרסים

בנוסף לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר הוא זכה גם לפרסי אוסקר על עיצוב, צילום, עיצוב תלבושות, מוזיקה ותסריט לסרט בצבע. כן היה מועמד לפרסי הבימוי והעריכה. בטקס האוסקר באותה שנה, 1952, זכה קלי בפרס מיוחד של האקדמיה על הישגיו יוצאי הדופן בשילוב משחק, שירה, ריקוד, בימוי ובפרט על הישגיו בתחום הכוריאוגרפיה בסרטים. זה היה פרס האוסקר היחיד שלו.
הסרט זכה גם בפרס גלובוס הזהב לסרט הקומי/מוזיקלי הטוב ביותר. מינלי היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לבימוי וג'ין קלי היה מועמד לפרס השחקן בסרט קומי או מוזיקלי.
בשנת 1993 נבחר הסרט להכלל בארכיון הלאומי לסרטים של ספריית הקונגרס תוך הכרה בערכו האמנותי, התרבותי, ההיסטורי והאסתטי.
סיכון אשראי

סיכון אשראי הוא סיכון של הפסד כתוצאה מכך שלווה לא יפרע את חובו, או חלק ממנו. מלווים מנסים להעריך את הסיכון הכרוך בכל חוב, לפי נתוני הלווה והשוק. הערכת הסיכון מאפשרת להם לקבל החלטות שונות, כמו האם לאשר חוב מסוים או לסרב לו, וכן את שאר התנאים המגדירים אותו.
הערכת סיכון אשראי

מלווים רבים משתמשים במודלים של סיכוני אשראי כדי לדרג לקוחות קיימים ולקוחות פוטנציאליים בהתאם לסיכון, ואז להפעיל עליהם אסטרטגיות מתאימות. בשל חשיבות הנושא, נעשה שימוש במשאבים ניכרים ובתוכניות מתוחכמות כדי לנתח ולנהל את הסיכון. בחברות לא מעטות ישנן מחלקות לסיכוני אשראי שתפקידן להעריך את האיתנות הפיננסית של לקוחותיהם, ולקבוע האם להעניק להם אשראי. ישנן גם חברות שעיסוקן לספק מידע בתחום, או להעריך סיכוני אשראי עבור הלווים.
הערכת סיכון האשראי של יחידים מבוססת על הכנסותיהם, נכסיהם, חובותיהם הקיימים, וכן נתוני פירעון הלוואות בעבר.
הערכת סיכון האשראי של תאגידים מתבססת, בנוסף לכל אלה, גם על הסיכונים בשוק שבו פועל התאגיד; וכן על סיכוני האשראי שאליו חשוף התאגיד בתורו. לדוגמה, חברה שאינה דורשת תשלום מיידי על מוצרים ושירותים שהיא מספקת, אלא מאפשרת לו אשראי (לדוגמה, שוטף+30), צוברת סיכון בתקופה שבין האספקה לתשלום.
על פי הוראות המפקח על הבנקים (בהתאם לתקנות "בזל 2") מחויבים הבנקים לפתח מערכות פנימיות לדירוג אשראי.
דירוג אג"ח המתבצע על ידי סוכנויות דירוג אשראי כסטנדרד אנד פורס, מודי'ס ופיץ', ובישראל על ידי "מעלות" ו"מידרוג", הוא אחד הכלים להערכת סיכון האשראי בחברות ציבוריות.
הלוואות בסיכון אשראי גבוה

כאשר סיכון האשראי גבוה, יכול המלווה להחליט שאינו מעוניין להעניק את ההלוואה למבקש. עם זאת במקרים רבים ההלוואה תאושר, אבל בתנאים מיוחדים שהופכים אותה למשתלמת למלווה למרות הסיכון הגבוה. בין התנאים האלה:
שיעור ריבית גבוה: הריבית היא הרווח של המלווה מן ההלוואה. שיעור ריבית גבוה יותר, משמעותו רווח גבוה יותר. מלווים רבים מוכנים, בתמורה לשיעור ריבית גבוה, להסתכן בהלוואות בסיכון גבוה יותר. שיעור הריבית הנדרש נובע מניתוח עלות/תועלת של ההלוואה על פי הסיכון שבה.
הגבלת סכום ההלוואה: במוצרים כמו כרטיסי אשראי ומשיכת יתר, גובה האשראי (כלומר ההלוואה) שמאפשרים חברת כרטיסי האשראי או הבנק, תלוי בסיכון האשראי.
דרישת ביטחונות: ביטחונות מסוגים שונים מיועדים כדי ליצור אמצעי לחץ על הלווה להחזיר את ההלוואה, וכן כדי לאפשר למלווה להקטין את הנזק במקרה שאינו עושה זאת. ככל שההלוואה מסוכנת יותר, ייטה המלווה לדרוש ביטחונות גדולים יותר. דוגמאות לביטחונות:
ערבות צד ג', המאפשרת למלווה לדרוש את הלוואה מאדם אחר, אם הלווה אינו מחזיר אותה;
שעבוד של נכסים, המאפשר למלווה לפרוע את ההלוואה על ידי מכירת הנכסים המשועבדים.
התניית ההלוואה באמצעי בקרה ופיקוח: המלווה יכול לדרוש לקיים צעדים שמטרתם היא להגן עליו; צעדים כאלה מקובלים בעיקר בהלוואות לגורמים עסקיים. לדוגמה:
הגבלת יכולת הלווה לקחת הלוואות נוספות, או להקטין את נכסי החברה באמצעות תשלום דיבידנדים לבעלי המניות או באמצעות רכישה עצמית של ניירות ערך של החברה בשוק ההון.
ניטור החוב על ידי דיווחים חודשיים מהלווה או ביצוע ביקורות חשבונאיות בעסק.
אפשרות למכור (לחלט) את הערבויות, במקרה של אירוע ספציפי בעת התדרדרות של יחסים פיננסיים כגון יחס חוב להון עצמי, או יחס כיסוי ריבית.
עליה בסיכון האשראי של הלוואות

הלוואות רבות ניתנות בריבית אשר משתנה במהלך חיי ההלוואה בהתאם לביטחונות שניתנו.
ככל שהביטחונות גבוהים יותר סיכון האשראי נמוך יותר ולכן הריבית תהיה נמוכה יותר ולהפך, אם ישנה הרעה בביטחונות הלווה עליו יהיה לשלם ריבית גבוה יותר.
כאשר הלווה נכנס לקשיים ואינו עומד בתשלומי ההלוואה סיכון האשראי גדל בצורה משמעותית ולרוב תחול על הלווה ריבית הפרה.
סיכון אשראי במכירת מוצרים

במסחר בין תאגידים, נפוץ המצב שבו התשלום עבור הסחורה הנמכרת אינו מבוצע בזמן אספקת הסחורה, אלא מאוחר יותר (לדוגמה: שוטף+30, כלומר עד 30 יום לאחר המכירה). במצב כזה, הספק למעשה נותן הלוואה (אשראי) ללקוח. בהלוואה זו, כמו בכל הלוואה אחרת, כרוך סיכון אשראי.
כדי להקטין את סיכון אשראי זה, יכול הספק להקשיח תנאי התשלום (לדוגמה, שוטף+15), עד כדי דרישה לתשלום מיידי ובמזומן. אפשרות אחרת היא הגבלת כמות המוצרים המסופקים ללקוח. אסטרטגיות כאלה יקטינו, אולי, את היקפי המכירות, אבל גם את החשיפה לסיכוני אשראי, ובכך את האפשרות שהתשלומים לא ייפרעו. כאשר כח המיקוח של הספק מול הלקוח נמוך, לדוגמה כאשר הספק הוא חברה קטנה או חברה עם לקוחות מעטים, האפשרות של הספק לשלוט בסיכון האשראי מוגבלת. חברות כאלה פגיעות מאוד לפיגור בתשלומי לקוחות ופשיטות רגל שלהם.
סיכוני אשראי של יחידים

גם אנשים פרטיים יכולים להיות חשופים לסיכוני אשראי:
כאשר אדם מפקיד כספים בבנקים, או רוכש איגרות חוב בשוק ההון, הוא מלווה כספים לאנשים או גופים אחרים, ומסתכן בכך שלא יוכלו להחזיר את ההלוואות.
גם בעסקאות מסחריות רגילות יש סיכון אשראי, אם הלקוח נותן מקדמה לספק. לדוגמה, בעסקאות נדל"ן מקובל לשלם חלק ממחיר הנכס, או אף את כולו, לפני קבלתו.
שכירים בתאגידים ואף בשירות הציבורי תלויים ביכולת של מעסיקיהם לשלם את משכורתם; לכן הם חשופים לסיכון אשראי מצד מעסיקיהם.
נגזרות אשראי

פיתוח עדכני שמגן על המלווה ועל מחזיקי איגרות חוב מסכנה של כשל פרעון של הלווה הן נגזרות אשראי, בדרך כלל בצורה של החלפת אשראי במקרה אירוע של כשל פרעון (CDS - credit default swap). החוזה הפיננסי הזה מאפשר לחברה לקנות הגנה נגד פשיטת רגל מגוף שלישי, מוכר הביטחון. זה האחרון מקבל עמלה תקופתית (credit spread), כפיצוי על הסיכון שהוא לקח על עצמו, בהסכימו לקנות את החוב אם יתרחש כשל כאמור.
שירותי גבייה

השימוש בשירותי גבייה איננו כלי אמיתי לניהול סיכוני אשראי אלא מהווה אמצעי קיצוני (בדומה לניכיון שיקים) בו המלווה מצפה לקבל סכום קטן יותר מהמוסכם, לאחר ניכוי העמלה שיקבל הגובה.
מעורבות המדינה בסיכוני אשראי

במקרים מסוימים מכירים שלטונות המדינה שיכולת הפרט להעריך סיכוני אשראי מוגבלת, ושסיכון זה עשוי להקטין את היעילות הכלכלית. לפיכך נוקטים השלטונות בצעדים משפטיים, או בונים מנגנונים במטרה להגן על הלקוחות נגד מקצת סיכוני האשראי הללו. לדוגמה:
פיקדונות בבנק מובטחים לכאורה עבור אנשים פרטיים, על ידי הבנק המרכזי של המדינה. בכך מוקטן סיכון האשראי בצורה יעילה וגוברת נכונות הפרטים להשתמש במערכת הבנקאית.
בישראל, על פי חוק, רוכש דירה אמור לקבל ערבות על פי חוק המכר על תשלומים שהוא מעביר ליזם המוכר, על מנת להפחית את סיכון האשראי שלו.
ראו גם

הלוואת סאבפריים
דירוג אג"ח
חוב אבוד
אמות מידה פיננסיות
הערות שוליים

↑  הוראות ניהול בנקאי תקין - ניהול סיכוני אשראי, בנק ישראל
| ניירות ערך והשקעות בשוק ההון |
| --- | --- | --- |
| ניירות ערך הוניים | הון מניות • מניה • מניה רגילה • כתב אופציה • כתב זכויות • מניות הטבה • כתב זכויות • מניית בכורה • מניית שליטה • מניות באוצר • יחידת השתתפות • בעל מניות |  |
| ניירות ערך התחייבותיים | איגרת חוב (איגרת חוב קונצרנית • איגרת חוב ממשלתית • איגרת חוב מוניציפלית) • אג"ח אופציה |  |
| ניירות ערך אחרים | קרן נאמנות • קרן מחקה • תעודת סל • תעודת סל בחסר • קרן סל • נייר ערך המיר • המירות • אג"ח להמרה |  |
| קבוצות ניירות ערך | שטר הון • מניית בכורה |  |
| השקעות שאינן נייר ערך | מוצר מובנה • פיקדון • חיסכון • חשבון בנק • קרן הון סיכון • קרן גידור • קרן השקעות פרטיות • מימון המונים • הלוואת בעלים • קרן נדל"ן |  |
| חסכונות פנסיוניים | קופת גמל (קרן פנסיה • קרן השתלמות) • קופת גמל להשקעה • ביטוח מנהלים • קופת גמל בניהול אישי |  |
| נגזרים | אופציה • חוזה עתידי • אופציה אקזוטית (אופציה בינארית • אופציה אסייתית) • CDO • CDS • עסקת החלף |  |
| סחורות נפוצות | סחורה • זהב • כסף (יסוד) • נפט |  |
| מטבעות דיגיטליים | הצעת מטבע ראשונית • מטבע מבוזר • ביטקוין |  |
| ניתוח ניירות ערך | ניתוח טכני • מודל בלאק ושולס • בטא (מדד) • ארביטראז' • רווח למניה |  |
| בורסות מרכזיות | הבורסה לניירות ערך בתל אביב • נאסד"ק • הבורסה לניירות ערך בניו יורק • הבורסה לניירות ערך בלונדון • Euronext |  |
| מדדים מרכזיים | מדד תל אביב 35 • מדד נאסד"ק 100‏ • מדד דאו ג'ונס • CAC 40 • DAX • FTSE 100 • S&P 500 |  |
| תאגידים | מיזוגים ורכישות • הערכת שווי • בדיקת נאותות • הצעת רכש • השתלטות עוינת • רכישה ממונפת • מנוף פיננסי • דיבידנד • מיזוג חברות • פירוק חברות • דיני תאגידים • שליטה |  |
| דוחות כספיים | יחסים פיננסיים • דו"ח כספי • רואה חשבון • תקן דיווח כספי בין-לאומי • תשקיף • הערת עסק חי |  |
| רגולציה וגופים רגולטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון • הפיקוח על הבנקים • חוק ניירות ערך • הוועדה לניירות ערך ולבורסות (ארצות הברית) • מועצה לפיקוח על הביקורת בחברות ציבוריות • פדרל ריזרב • חוק גלאס-סטיגל • רפורמת בכר • חוק החברות |  |
| היסטוריה | השפל הגדול • משבר הסאבפריים • משבר מניות הבנקים |  |
| תחומים אקדמיים קשורים | מימון • חשבונאות • כלכלה • מנהל עסקים |  |
| דירוג אשראי | דירוג אשראי • דירוג אג"ח • מודי'ס • סוכנות הדירוג פיץ' • סטנדרד אנד פורס |  |
| ערכים נוספים | הנפקה • ערך ריאלי וערך נקוב • הנפקה ראשונה לציבור • השוק הראשוני • השוק המשני • בנק השקעות • חיתום • רכישה עצמית • בורסה לניירות ערך • נייר ערך • ברוקר • דילר • חוזה הפרשים • מסלקת הבורסה • נייר ערך מגובה משכנתה • איגוח • עושה שוק • מעבר לדלפק • ספר הפקודות • מכירה בחסר • שורט סקוויז • קסטודיאן • שוק המעו"ף • בקדייטינג • מידע פנים • Dark Pool • הרצת מניות • ויסות שערי ניירות ערך • סיכון אשראי • נזילות פיננסית • EBITDA • אמות מידה פיננסיות • פירמידת שליטה • עקום התשואה • אזהרת רווח |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4114309-7  NKC: ph644081
מגדלי עזריאלי

| --- | --- |
 סמליל "מרכז עזריאלי" 
 הבניין הגבוה בישראל (המגדל העגול) בתקופה:  1999 - 2001
 בניין קודם:  מגדל מרגנית
 בניין הבא:  מגדל משה אביב
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 שימוש:  מסחר, משרדים ומלונאות
 כתובת:  דרך מנחם בגין 132
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  קבוצת עזריאלי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1994 – 1999 (מרובע ב-2007, מגדל רביעי (מגדל הספירלה) נמצא בשלבי בנייה)
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 עלות:  420,000,000 דולר אמריקני
 אדריכל:  אלי עטייה, יסקי-סיוון אדריכלים  וחייקה פרידמן, דוד עזריאלי
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות עכשווית 
 מידות
 גובה:  187 מ', 169 מ', 154 מ' בהתאמה מטר
 קומות:  עגול: 49,  משולש: 46,  מרובע: 42. הצפי במגדל הספירלה: 91
 
 קואורדינטות:  32°04′28″N 34°47′31″E﻿ / ﻿32.074322222222°N 34.792080555556°E﻿ / 32.074322222222; 34.792080555556
 תבנית:לשוניות2
 
מגדלי עזריאלי, או "מרכז עזריאלי", הם קומפלקס של שלושה גורדי שחקים שהגבוה מביניהם, בן 49 קומות מתנשא לגובה 187 מטרים. בניית שניים משלושת המגדלים והקניון הושלמה בסוף שנת 1999 והמגדל השלישי הושלם בשלהי 2007. המגדלים ממוקמים במרכז תל אביב בין דרך בגין ממערב לנתיבי איילון ממזרח. מגדל רביעי שצורתו ספירלה, וממוקם בקצה הנגדי של הקניון נמצא בתהליכי בנייה.
צורות התכנית של המגדלים הן עיגול, משולש וריבוע, כך שהמגדלים הם גליל, מנסרה משולשת ותיבה ריבועית. צורות אלו מרכיבות את הלוגו של מרכז עזריאלי. אל מרכז עזריאלי מוליכים שני גשרים להולכי רגל – האחד מחבר אותו אל תחנת הרכבת תל אביב השלום שממזרח לו, והאחר, הידוע כגשר עזריאלי, מקשר בינו ובין הקריה. המגדלים הם מהמאפיינים הבולטים של קו הרקיע של העיר ונקראים על שם יזם הפרויקט, דוד עזריאלי.
היסטוריה > ייזום הפרויקט ומכרז ההקמה

לפני הקמת המרכז והמגדלים, שכן במקום חניון למשאיות לפינוי אשפה של עיריית תל אביב. העירייה הייתה גם בעלת הקרקע ולא מינהל מקרקעי ישראל כמו רוב קרקעות המדינה. בגלל מיקומו המרכזי של המגרש יזמה העירייה תוכנית בינוי של מסחר ומשרדים במתחם, באמצעות החברה העירונית עזרה ובצרון. היזם דוד עזריאלי פנה לעירייה לראשונה בשנת 1984 והציע להקים את הפרויקט. אולם ב-1986 פרצה מחלוקת תכנונית בין עזריאלי לבין העירייה, שדחתה את התוכנית שהציע לה עבור "מרכז השלום" (כפי שנקרא הפרויקט באותה עת, שם שניתן על ידי העירייה, בשל מיקומו על דרך השלום). בינתיים המשיכה עיריית תל אביב בהליכי התכנון ובאפריל 1987 הודיעה שתמסור את הפרויקט ליזם שתבחר ללא מכרז.
התוכנית שהציגה העירייה כללה: 115 אלף מ"ר של משרדים בשישה מגדלים בני 20 עד 40 קומות ו־35 אלף מ"ר לבניית מרכז קניות ובילוי. בנוסף בניית חניונים, בהם ניתן יהיה להחנות עד 3,000 כלי רכב. התוכנית הייתה פרויקט הבנייה והעסקים הגדול ביותר בישראל עד אז. התוכנית אושרה באוקטובר 1987 ובשלב זה הודיעה העירייה שכן תערוך מכרז, בשני שלבים; כאשר תחילה תוציא מכרז פומבי לקבלת הצעות מפורטות לבניית הפרויקט. אחר־כך יקיימו נציגי העירייה דיונים עם בעלי ההצעות ימיינו אותן, ואז יוציאו מכרז סגור בין כשישה יזמים שייראו הרציניים ביותר. עזריאלי בשלב זה לא ניגש למכרז, ובינתיים חנך את קניון אילון (הפרויקט הראשון שהקים בישראל) וזכה במכרז להקמת קניון ירושלים, על סמך ניסיונו בהקמת מרכזי קניות בקנדה וארצות הברית.
בדצמבר 1988 נבחרו חמשת היזמים שהגיעו לשלב הסופי של המכרז, מתוך כ-30, בהם חברת "וסטפילד" מאוסטרליה, שהייתה בבעלות פרנק לואי, קבוצה שהייתה מורכבת מהחברה לישראל, שאול אייזנברג וחברת אשטרום והצעה של דוד עזריאלי שהחליט לבסוף להשתתף במכרז באמצעות חברת "קנית" (לימים קבוצת עזריאלי). הדיונים והמשא ומתן עם שלוש הקבוצות שנותרו בהתמודדות נמשכו עד תחילת 1992. ביוני 1992 הוכרזה חברת קנית ודוד עזריאלי כזוכים.
במאי 1993 קיבלה "קנית" אישור להתחיל בחפירות היסודות לפרויקט. בשנת 1995 חתמה חברת "קנית" עם עיריית תל אביב על הסכם חכירה של הקרקע, שבאופן חריג ניתנה ל-200 שנה (עד שנת 2195) ולא ל-50 שנה כמקובל.
היסטוריה > הסכסוך עם אדריכל אלי עטיה

תכנון המתחם נעשה משלביו הראשונים על ידי אדריכל אלי עטיה, והייחוד בו נחשב לאחת הסיבות שבגינן זכתה "קנית" במכרז העירייה לרכישת הקרקע (הצעת המחיר שלה הייתה נמוכה ב-14 מיליון שקל מההצעה המתחרה). עטיה פוטר על ידי עזריאלי בינואר 1993. הסכסוך הגיע תחילה לבוררות, בה השופטת בדימוס הדסה בן-עתו, פסקה לעטיה 1.5 מיליון דולר (סכום של חשבונות שעזריאלי לא שילם לו) אך קבעה שעזריאלי רשאי להשתמש בתוכניות של עטיה, תמורת אזכור שמו כמתכנן. לאחר שעזריאלי רצה לשנות את התכנון, ניסה עטיה לטרפד זאת באמצעים משפטיים. בין השאר ביקש לאסור לשנות את התכנון המקורי בנוגע לחלונות וציפוי החזית, לא לשנות את הייעוד של הבניין המרובע לדירות מגורים בלבד, ולא לשנות את גן הגג מעל מרכז הקניות. עטיה טען, כי שינוי מערך החלונות הוא פגיעה בלב ליבה של התוכנית. לדבריו, במקום להשתמש בבטון לבן ובזכוכית מראה בצבע תכלת, נתקבלה בקשת "קנית" לשנות את הזכוכית, אשר בסופו של דבר הביא לבניית מגדלים אפורים וכבדים.
הסכסוך הגיע עד לדיון בבית המשפט העליון, שעטיה טען ששינוי תוכנית הוא פגיעה בהקניין הרוחני שלו, אך בית המשפט קבע כי הסכום שקיבל בבוררות שולם תמורת מלוא הזכויות בפרויקט, כולל הזכות לבצע שינויים. במקום אלי עטיה מונה משרד אברהם יסקי שערך שינויים רבים בתוכנית, שעיקרם היה הפחתת השטחים הציבוריים, עיצוב מחדש של מפלס הקרקע שכלל את הנמכתו, הגדלת מספר מקומות החנייה, עיצוב מחדש של הכניסה הצרת מדרכות והקטנת נפח הגינון בכ-80 אחוז.
היסטוריה > בניית השלב הראשון של הפרויקט

חפירת היסודות החלה בשנת 1994, במהלך 1995 נערך מכרז לבחירת קבלן השלד בו זכתה חברת "צמנטכל" בשיתוף  חברת "מגיל פיתוח" (חברת בת של קבוצת "מגיל בנייה" - "Magil construction" מקנדה). בדצמבר 1996 נחתם הסכם עם דייר העוגן של הפרויקט, חברת "בזק", ששכרה 17 קומות במגדל המשולש, כמחצית משטחי המגדל, במטרה לרכז את כל משרדיה במתחם אחד.
בינואר 1997, זכתה חברת "אלקטרה" לביצוע עבודות מיזוג האוויר, תמורת 100 מיליון שקל. זה היה
פרויקט התקנת מערכות מיזוג האוויר הגדול ביותר שבוצע בישראל עד אז, במסגרתו הותקנו כ-8,000 טון של מערכות קירור.
בספטמבר 1997, הושלמה בניית שלד המגדל העגול, בזמן שיא של 17 חודשים, ושלושה חודשים אחר כך בניית שלד המגדל המשולש. אך עיכובים בהשלמת עבודות הפנים והסכסוך עם אדריכל עטיה על עיצוב מעטפת הבניין הביאו לעיכוב בהשלמת שני המגדלים והם אוכלסו החל מתחילת 1999.
היסטוריה > העיכוב בבניית המגדל המרובע

תחילת בנייתו של המגדל המרובע התעכבה, לאחר שעזריאלי ביקש לשנות את התוכנית המקורית שאושרה בתנאי המכרז; כולל הגדלת שטחי הבנייה במגדל המרובע, מ-15 ל-20 אלף מ"ר והפיכתם מייעוד משרדים למגורים. בהסכם המקורי עם העירייה נקבע כי המגדל יאוכלס במתפנים ממשרדים הפועלים בדירות מגורים בעיר; העניין הוגדר כמטרה אסטרטגית של העירייה, הוטמע בתב"ע של הפרויקט ובגינו הוגדלו בשליש אחוזי בנייה ל-450%. כדי לעודד את המעבר העירייה התחייבה לתת הנחה של 30% בארנונה לתקופה של 5 שנים. אך בפועל לא הצליחו לגייס מספיק שוכרים לפי תוכנית זו ולכן ביקש לשנות אותה. בנובמבר 1997 הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בתל אביב אישרה עקרונית את השינוי. בניית המגדל החלה בתחילת 1998, ונעצרה בספטמבר 1999 לאחר השלמת שתי קומות בלבד עקב סכסוך עם עיריית תל אביב, בגלל שדרשה 130 מיליון שקל היטל השבחה עקב שינוי התוכנית, מבניין משרדים לבניין רווחי יותר שיהיה שילוב של מלון ודירות יוקרה.
באוקטובר 2002 החליטה הוועדה המקומית לבטל את התנאי לפיו על עזריאלי לפנות 50 אלף מ"ר משרדים מאזורי מגורים, אך הסכסוך על גובה היטל ההשבחה נמשך עוד שנתיים, עד שהבורר מאיר שמגר פסק על תשלום של 6 מיליון דולר בלבד ולא 40 מיליון כפי שדרשה עיריית תל אביב. בניית המגדל התחדשה בפברואר 2006 והסתיימה בסוף 2007תבנית:הערה. במסגרת בניית המגדל המרובע גם נחתם הסכם בין עזריאלי, ידיעות אחרונות וחברת נתיבי איילון, על הקמת רחוב יהודה ונח מוזס, שאפשרה הקמת כניסה ויציאה נוספת למתחם לכלי רכב מצד צפוןתבנית:הערה.
המגדלים

המגדל העגול הוא הגבוה מבין השלושה. הוא בן 49 קומות וגובהו 187 מטרים. בנייתו החלה בשנת 1996 והסתיימה שלוש שנים לאחר מכן. הוא נשא בתואר גורד השחקים הגבוה בישראל משנת 1999 ועד לשנת 2001 שבה איבד את הבכורה למגדל משה אביב. קוטרו של הבניין הוא 44 מטר והיקפו 141 מטר. שטחה של כל קומה הוא 1,530 מ"ר.
המגדל המשולש נמוך יותר, גובהו כ-169 מטרים והוא בן 46 קומות. בנייתו נמשכה בין השנים 1996–1999.
המגדל הריבועי נמוך אף יותר, בגובה של כ-154 מטרים ו-42 קומות. עקב עיכובים בהשלמת בנייתו הוא אוכלס רק בשנת 2007.
המגדלים מאכלסים בעיקר משרדים, אך גם סניף של מועדון הכושר הולמס פלייס ובתי ספר ללימודי ערב. בשנת 2008 נפתח במגדל המרובע מלון עסקים בן 272 חדרים של מותג המלונאות "קראון פלאזה"תבנית:הערה. המלון משתרע בקומות 11–24 של המגדל, ומובילה אליו כניסה נפרדת מקומת הכניסה של הקומפלקסתבנית:הערה. בראש המגדל העגול ממוקם מצפה-מסעדה המשקיף על תל אביב וגוש דן.
מרכז הקניות

בשתי הקומות התחתונות של המרכז פועל קניון שבו עשרות חנויות, כשלושים מסעדות, דוכנים ובתי אוכל. בעבר פעל במקום גם בית קולנוע של רשת "גלובוס" ובו שמונה אולמות הקרנה. בית הקולנוע נסגר ב-20 באוקטובר 2009 ופינה את מקומו לסניף רשת אופנה.תבנית:הערה
בקומת הכניסה שמתחת לקניון פועל מרכול. מתחת למרכז הקניות משתרע חניון תת-קרקעי מן הגדולים בישראל, בן 3,200 מקומות חניה ובו ארבע קומות תת-קרקעיות, ושתי התחתונות שבהן שמורות בחלקן עבור מנויים.
על גג מרכז הקניות נבנה פארק השעשועים "האי". תחילה עוצב הפארק כשהוא עוסק בגיבור העל "ספיידרמן", במקביל ליציאה לאקרנים של סדרת הסרטים העוסקת בגיבור, ובאישור של חברת מארוול קומיקס. מאז, עבר הפארק שינוי לעיצוב של אי בודד, הכולל בתוכו מתקנים כגון ספינת פיראטים, מערות, טירות ואמפיתיאטרון.
שטח קומות המסחר בקניון הוא כ-35,000 מ"ר. על פי התוכניות העתידיות יורחבו שטחי הקניון לכ-50,000 מ"ר בעת שיוקם המגדל האליפטי החדש של המתחם.
מגדל הספירלה

תבנית:ערך מורחב
במאי 2013 רכשה קבוצת עזריאלי את בית ידיעות אחרונות הסמוך למגדלים, במטרה להרוס אותו ולהקים במקומו מגדל נוסף – אליפטי.תבנית:הערה המגדל האליפטי צפוי לכלול 90 קומות ויתנשא לגובה של כ-350 מטר.תבנית:הערה במגדל החדש אמורים להיבנות קומות משרדים, שטחי מסחר (כהרחבה של שטח הקניון הקיים), שטחי ציבור, יחידות דיור וכן קומות לדיור מוגן.תבנית:הערה התוכנית אושרה בוועדת התכנון המחוזית באוקטובר 2017.תבנית:הערה
בדצמבר 2018 פורסמה התוכנית העדכנית למגדל שאומנם יהיה אליפטי, אך גם יעוצב בצורת ספירלה ולכן עיצובו יהיה שונה מקודמיו. המגדל החדש תוכנן על ידי משרד האדריכלים "Kohn Pedersen Fox" יחד עם משה צור ועל פי הפרטים שפורסמו, יכלול 91 קומות ויתנשא לגובה של כ-350 מטרים.תבנית:הערה כמו כן, פורסם כי עבודות הבנייה החלו ונמצאות בשלבי דיפון וחפירה, ובנייתו תושלם בסוף 2025. בסיס המגדל כולל חניון תת-קרקעי בן 6 מפלסים (שניתן יהיה בעתיד להסב לשימושים אחרים לאחר שמיזמים כמו הרכבת הקלה יפחיתו ביקוש לשימוש ברכבים פרטיים) בשטח של כ-45,000 מטר רבוע פלוס קומה מסחרית עם חיבור ישיר לתחנת שאול המלך וכן כמה קומות מסחר שיוסיפו לקניון בבסיס המגדלים כ-13,000 מ"ר שטחי מסחר ולצידם כ-2,000 מ"ר שטחי ציבור שעל פי המתווה הנוכחי מיועדים לגני ילדים. במגדל מתוכננים שטחי משרדים ו-273 דירות יוקרה וכן דיור מוגן של רשת הדיור המוגן "פאלאס" מבית עזריאלי. במגדל יהיו 43 מעליות ובקומתו העליונה מתוכננת מסעדה המשקיפה לנוף האורבני וכן קומת תצפית המאפשרת תצפית היקפית של 360 מעלות.תבנית:הערה
בינואר 2021 התקבל היתר בנייה סופי לבניין, בספטמבר 2022 בעת בניית המגדל האליפטי נפער בולען במחלף השלום, דבר שגרם לסגירת המחלף לחודש.
אירועים מיוחדים במרכז עזריאלי

בסוף 1999, בשעה שהמגדלים עדיין לא היו מאוכלסים, נערכה בחלק העליון של המגדל המשולש הספירה לאחור לקראת שנת 2000, באמצעות ספרות ואותיות ענק שנוצרו על ידי תאורה מבוקרת מחשב. מאז שימשו המגדלים כפלטפורמה להצגת מסרים שונים לקהל הרחב, באמצעות עיצוב תאורה שתוכנן עבורם. בין היתר, הוצג עליהם פרויקט להעלאת המורל הלאומי, ובכל שנה ביום העצמאות הם מוארים בצורת דגל ישראל.
בשנת 2003 החלה במגדלים מסורת מקומית של – "מרוץ זינוק בעלייה", מרוץ מדרגות שבו המתחרים מטפסים במעלה 1,144 מדרגות במגדל העגול עד למנחת המסוקים שבראשו.
האיגוד לספורט הניווט בישראל ערך במרכז הקניות ובחניון התת-קרקעי שמתחתיו אירועי ניווט פארקים.
בשנת 2006 החלה מסורת של סדרת שיעורי ספינינג על מנחת המסוקים שבראש המגדל העגול. בשנת 2007 התקיימו 24 שיעורים ברצף, שהתחילו ביום חמישי אחר הצהריים והסתיימו לפני כניסת השבת.
באוגוסט 2005 בפרק הסיום של תוכנית המציאות "סוף הדרך 2", התבצעה הליכה על חבלים בין גג המגדל העגול לגג המגדל המשולש ללא רשת ביטחון, אך עם אבטוח מלא.
בספטמבר 2007, הוקם על גג המגדל העגול מגרש כדורסל שהוקף בכלוב ברזל למניעת נפילת כדורים. במסגרת אירועים אלו נערכה גם הגרלת משחקי ליגת העל בכדורסל על גג המגדל.
ב-10 בפברואר 2009, יום הבחירות לכנסת ה-18, הוארו המגדלים בתאורה צבעונית, להצגת שלוש המפלגות המובילות ומספר המנדטים שלהן, לפי המדגם של "חדשות 10".תבנית:הערה
ב-31 בדצמבר 2023 הוארו המגדלים באור צהוב לאות הזדהות עם החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזלתבנית:הערה.
החל מ-1 באוגוסט 2024 הואר לצד סרט מודעות צהוב בראש המגדל המרובע גם מספר הימים בהם החטופים והחטופות נמצאים בשבי החמאס בעזה (החל מיום ה-300 לשבי)תבנית:הערה.
גלריה

הפסל "המסע הציוני של דוד עזריאלי" מאת הפסל הנרי בצלאל צפיר, בכניסה לקניון עזריאלי. בנובמבר 2014 הוא הועבר לקניון חיפה.
פסל "הטייס השותה" בכניסה למגדלי עזריאלי, מאת הפסל אסף ליפשיץ
קבלת שנת 2000 במגדלי עזריאלי
מגדלי עזריאלי מוארים בלילה
מגדלי עזריאלי, תצלום אווירי, יולי 2015
מגדלי עזריאלי, יולי 2019
מגדלי עזריאלי, 2007
המגדל המרובע מואר עם מספר הימים בהם החטופים והחטופות נמצאים בשבי החמאס בעזה, נובמבר 2024
פנורמה

תבנית:תמונה רחבה
תבנית:תמונה רחבה
תבנית:מצגת
תבנית:שדרות שאול המלך
תבנית:-
ראו גם

תבנית:קישורי פורטל
גורדי שחקים בישראל
הקריה
לקריאה נוספת

בונה תירוש, מרכז עזריאלי: סיפורו של אייקון, הוצאת אלבטרוס, 2012.
יוסף יקותיאלי

| --- | --- |

יוסף יקותיאלי עם בניו הבכורים גדעון וברוך (1929)
 לידה:  16 באפריל 1897 י' בניסן ה'תרנ"ז ברזה קרטוסקה, בלארוס 
 פטירה:  25 בספטמבר 1982 (בגיל 85) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  זוסמאנוביץ 
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1979) 
 
יוסף יקותיאלי חובש תרבוש עם חבריו דוד תדהר במרכז ויהודה חצרוני בקבוצת הכדורגל מכבי תל אביב, 1913
יוסף יקותיאלי (16 באפריל 1897 – 25 בספטמבר 1982) היה עסקן ספורט ישראלי, הוגה רעיון המכביה ומגשימו. חתן פרס הוז לספורט (1954) ופרס ישראל על מפעל חיים בעיצוב הספורט וקידום תרבות הגוף בישראל (1979).