stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נקרונומיקון
מהדורות

| עברית | English |
| --- | --- |
ספראג דה קמפ, לאון; אל אזיף: הנקרונומיקון; הוצאת בורגו, 1973 (מסת"ב 978-1587150432): Sprague De Camp, Lyon; Al Azif: The Necronomicon; Borgo Press, 1973 (ISBN 978-1587150432)
סיימון, פיטר לבנדה; הנקרונומיקון; הוצאת אבון, 1980 (מסת"ב 978-0380751921): Simon, Peter Levenda; The Necronomicon; Avon Press, 1980 (ISBN 978-0380751921)
האי, ג'ורג'; וילסון, קולין; נקרונומיקון: ספר שמות המתים; ספרי סקוב, 1992 (מסת"ב 978-1871438161): Hay, George; Wilson, Colin; Necronomicon: The Book Of Dead Names; Skoob Books, 1992 (ISBN 978-1871438161)
טייסון, דונלד; נקרונומיקון: נדודיו של אלהזרד; ליוולין וורלדוייד, 2004 (מסת"ב 978-0738706276): Tyson, Donald; Necronomicon: The Wanderings Of Alhazred; Llewellyn Publications, 2004 (ISBN 978-0738706276)
סיימון, פיטר לבנדה; שערי הנקרונומיקון; הוצאת אבון, 2006 (מסת"ב 978-0060890063): Simon, Peter Levenda; The Gates Of The Necronomicon; Avon Pess, 2006 (ISBN 978-0060890063)
: Ελληνικά
יואנידיס, ג'ורג'; נקרונומיקון; הוצאת ארכיטיפו, 2008 (מסת"ב 978-9604211340): Ioannidis, George; Νεκρονομικόν; Archetypo Press, 2008 (ISBN 978-9604211340)
לקריאה נוספת

| עברית | English |
| --- | --- |
בקפורד, ויליאם; הנלי, סמואל; ואת'ק: סיפור ערבי; הוצאת לורנס ובולן, לונדון, 1893 (מסה"ה 5457340): Backford, William; Henley, Samuel; Vathek: An Arabian Tale; Lawrence And Bullen, London, 1893 (OCLC 5457340)
צ'יימברס, רוברט ויליאם; המלך בצהוב וסיפורי אימה אחרים; הוצאת דובר, 1970 (מסת"ב 978-0486437507): Chambers, Robert William; The King In Yellow And Other Horror Stories; Dover Publications, 1970 (ISBN 978-0486437507)
קרטר, לין; לאבקרפט: מבט אל מאחורי המיתוסים של קת'ולהו; ספרי בלנטין, 1972 (מסת"ב 978-0345024275): Carter, Lin; Lovecraft: A Look Behind The Cthulhu Mythos; Ballantine Books, 1972 (מסת"ב 978-0345024275)
דרלת', אוגוסט; טרנר, ג'יימס; לאבקרפט, הווארד פיליפס; מכתבים נבחרים, חלק חמישי: 1934–1937; הוצאת ארקהם האוס, 1976 (מסת"ב 978-0870540363): Derleth, August; Turner, James; Lovecraft, Howard Phillips; Selected Letters V, 1934–1937; Arkham House, 1976 (ISBN 978-0870540363)
ר. בורלסון, דונלד; ה.פ. לאבקרפט: השפעתו של הות'ורן; אוניברסיטת ליברלפול, 1981 (מע"ד 10.3828/1981.22.3.262): R. Burleson, Donald; H. P. Lovecraft: The Hawthorne Influence; Liverpool University Press, 1981 (doi:10.3828/1981.22.3.262)
ויר, האנס; קואן, ג'יימס מילטון; מילון ערבית כתובה מודרנית; אית'קה, ניו יורק, 1994 (מסת"ב 978-0879500030): Wehr, Hans; Cowan, James Milton; A Dictionary Of Modren Written Arabic; Ithaca, New York, 1994 (ISBN 978-0879500030)
ג'ושי, סונאנד טריאמבק; לאבקרפט, הווארד פיליפס; קריאתו של קת'ולהו וסיפורים מוזרים אחרים; ספרי פינגווין, ניו יורק, 1999 (מסת"ב 978-0141182346): Joshi, Sunand Tryambak; Lovecraft, Howard Phillips; The Call Of Cthulhu And Other Weird Stories; Penguin Classics, New York, 1999 (ISBN 978-0143106487)
ג'ושי, סונאנד טריאמבק; אי. שולץ, דייוויד; אנציקלופדיית ה.פ. לאבקרפט; הוצאת היפוקמפוס, 2004 (מסת"ב 978-0974878911): Joshi, Sunand Tryambak; E. Schultz, David; An H.P. Lovecraft Encyclopedia; Hippocampus Press, 2004 (ISBN 978-0974878911)
פיטרסן, סנדי; ויליס, לין; קריאתו של קת'ולהו; הוצאת כאוסיום, ארצות הברית, 2005 (מסת"ב 978-1568821818): Petersen, Sandy; Willis, Lynn; Call Of Cthulhu; Chaosium, United States, 2005 (ISBN 978-1568821818)
הסכם סרביה–קוסובו

| --- | --- |

טקס חתימת ההסכם בחדר הסגלגל בבית הלבן.
 נושא:  הסכם כלכלי והסכם דיפולמטי
 מטרה:  נורמליזציה בין סרביה סרביה לבין קוסובו קוסובו וכן בין ישראל ישראל לבין קוסובו קוסובו (בתיווך של ארצות הברית ארצות הברית)
 חותמים:  סרביה אלכסנדר ווצ'יץ' קוסובו עבדולה הוטי ארצות הברית דונלד טראמפ (עד; מתווך)
 מקום חתימה:  הבית הלבן
 תאריך יצירה:  4 בספטמבר 2020 
 תאריך הצגה:  4 בספטמבר 2020
 שפות:  אנגלית
 
הסכם סרביה–קוסובו (באנגלית: Kosovo–Serbia agreement; בסרבית: Споразум Србије и Косова; באלבנית: Marrëveshja Serbi-Kosovë) או הסכם וושינגטון הוא הסכם לנרמול היחסים הכלכליים בין סרביה לבין קוסובו בתיווך ארצות הברית, שנחתם ב-4 בספטמבר 2020 בבית הלבן.
רקע

ב-4 באוקטובר 2019, מינה נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את השגריר ריצ'רד גרנל כניצגו לשיחות השלום בין סרביה לקוסובו, ולאחר כמה חודשים של שיחות הסכימו המדינות לחדש את הטיסות בין הבירות שלהן.
הסכם זה בא לאחר שנים רבות של סכסוך בין המדינות שהחל במלחמת קוסובו אך למרות ההסכם החלקי שהושג, פורסם כי סרביה ממשיכה להתנגד להכרה רשמית בקוסובו. נשיא סרביה אלכסנדר ווצ'יץ' דיבר על הדיונים שהיו לפני חתימת ההסכם, ואף תיאר אותם כ"ריב גדול בינינו לבין המארחים שלנו" (דונלד טראמפ ובכירי הממשל שלו) וכן על כך שהאמריקאים העדיפו שהסרבים ידברו עם הממשל הישראלי ואף דיבר על אפשרות שהועלה על להוסיף להסכם את אלבניה, שמנהלת עם הסרבים יחסים מאוד מתוחים בעקבות הסכסוך בקוסובו.
קדמו להסכם זה הסכמים שנחתמו בשנים 2013 ו-2015.
רקע > יחסי ישראל-סרביה-קוסובו

עד לחתימת ההסכם שבא לאחר מספר שנים של לחץ גורמים אמריקאים ואירופאים, ישראל לא הכירה בקוסובו בין היתר בעקבות החשש שהדבר יצור תקדים שעלול לגרום להכרזה חד-צדדית על עצמאות מצד הרשות הפלסטינית, זאת הסיבה העיקרית לכך שישראל נמנעת מלהכיר בבדלנות של קבוצות אתניות שונות בעולם ומהלחץ של בעלות בריתה של סרביה ומתנגדות לעצמאות קוסובו בהן רוסיה, סין העממית והודו, עם זאת ההכרה של ישראל בקוסובו מגיעה אחרי שקוסובו השקיעה מאמצים על מנת לשכנע את ישראל להכיר בה ואף שלחה משלחות לירושלים על מנת לבחון אפשרות להקים משרד עסקי (בסגנון משרד אינטרסים בישראל).
פרטי ההסכם

על פי תנאי ההסכמים שנחתמו, סרביה השעתה את מאמציה לעודד מדינות אחרות לא להכיר בקוסובו או לבטל את ההכרה לתקופה של שנה, ובתמורה לכך קוסובו לא תגיש בקשה לחברות חדשה בארגונים בין-לאומיים באותה תקופה. שום דבר בהסכם לא מונע ממדינות אחרות להכיר בעצמאותה של קוסובו בתקופה זו, וגם ההסכם אינו מונע מקוסובו לחפש הכרה כזו באופן פעיל. בנוסף, כל מדינה תכיר בתעודות המזהות של המדינה השנייה. הן גם התחייבו לזיהוי שרידים ממלחמת קוסובו ושיקום פליטי המלחמה.
קוסובו וסרביה הסכימו לערוך בדיקת היתכנות משותפת לבחינת אפשרויות שונות להקמת קו הרכבת בין בלגרד-פרישטינה עם נמל ים בים האדריאטי. כמו כן, שתי המדינות הסכימו להקמת מספר קווי רכבת בהם בין היתר, קו הרכבת ניש-פרישטינה וקו הרכבת מרדארה-פרישטינה. בנוסף, הם הסכימו כי בכפר מרדארה יהיה נקודת מעבר בין המדינות. שתי המדינות הסכימו גם לבדוק על שיתוף פעולה בין שתי המדינות עם מחלקת האנרגיה של ארצות הברית על אגם גזיבודה.
כחלק מההסכם הסכימו סרביה וקוסובו להצטרף לאזור הבלקן הפתוח.
כמו כן, שתי המדינות הסכימו לעבוד עם בנק הייצוא–ייבוא של ארצות הברית (אנ') ועם תאגיד הפיננסים הבין-לאומי האמריקני (אנ') לפיתוח ולמימון פרויקטים ועסקים. ארצות הברית הבטיחה לשתי המדינות הלוואות שהובטחו על ידי ממשלת ארצות הברית למימון ולפיתוח התשתית האסטרטגית.
שתי המדינות הסכימו כי יסירו ציוד מרשת 5G במדינות שניתן על ידי "ספקים לא אמינים", והן יאסרו על ספקים כאלו מלהציע בעתיד. נציגים משתי המדינות אישרו כי הדבר מיוחס לוואווי. שתי המדינות התחייבו להגן ולקדם את חופש הדת, כולל תקשורת בין-דתית מחודשת, הגנה על אתרים דתיים ויישום החלטות בית המשפט בנוגע לכנסייה האורתודוקסית הסרבית, והמשך השבת רכוש יהודי שלא הוחזר מתקופת השואה.
ההסכם מכיל גם הוראות הן לסרביה והן לקוסובו להכיר בחזבאללה כארגון טרור, ולתמוך בהפחתת הפללת ההומוסקסואליות ברחבי העולם.
סרביה הסכימה להעביר את השגרירות שלה בתל אביב לירושלים עד יולי 2021 וישראל וקוסובו הסכימו להכיר זאת בזאת. קוסובו הודיעה כי היא תקים את השגרירות שלה בירושלים. בעוד קוסובו פתחה את שגרירותה בירושלים, סרביה טרם העבירה את שגרירותה לירושלים.
תגובות > בעד

ארצות הברית ארצות הברית: הנשיא דונלד טראמפ כתב: ”עוד יום שאף אחד אחר לא חשב שהוא יהיה אפשרי!” והוסיף ”לאחר היסטוריה אלימה וטרגית ושנים של משא ומתן כושל, הממשל שלי הציע דרך חדשה לגישור הפילוג בכך שנתמקד בייצור עבודות ותשואה כלכלית. שתי המדינות הצליחו להגיע לפריצת דרך עצומה - משהו שאף אחד לא חשב שיהיה אפשרי, אני חושב שזה יעבוד כמו שצריך”.
רוסיה רוסיה: שר החוץ של רוסיה, סרגיי לברוב אמר כי מדינתו מברכת על ההסכם ומאמינה כי הוא צעד בדרך להסדר כולל בין המדינות.
ישראל ישראל: ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו פרסם הודעה בה בירך על ההסכם וכתב כי ההסכם הוא הישג במאמצים להרחבת היחסים הדיפלומטיים של ישראל וכן להכרת העולם בירושלים כבירת ישראל, גם שר החוץ, גבי אשכנזי, אמר כי הוא "קורא למדינות נוספות ללכת בדרכן ולהעביר את שגרירויותיהן לירושלים בירת ישראל".
סרביה סרביה: נשיא סרביה, אלכסנדר ווצ'יץ' אמר כי ההסכם "הוא צעד ענק קדימה".
צ'כיה צ'כיה: נשיא צ'כיה, מילוש זמאן, בירך על ההסכם ואת סרביה ואמר כי הוא "צריך להוות השראה לצ'כיה". בנוסף לכך, הודיע דוברו כי הוא תומך זמן רב בהעברת שגרירות ארצו לירושלים.
קוסובו קוסובו: ראש ממשלת קוסובו, עבדולה הוטי אמר כי ההסכם הוא "רגע נהדר עבור קוסובו והאזור". גם שר החוץ של קוסובו, פטריט סלימי, צייץ בטוויטר: "מזל טוב! ראש הממשלה הישראלי אישר כי יכיר בקוסובו כמדינה עצמאית ויכונן עמה יחסים בילטרליים, בעקבות הסכם הנורמליזציה עם סרביה".
תגובות > מעורב

האיחוד האירופי האיחוד האירופי: ב-7 בספטמבר 2020, בבריסל, אישרו נשיא סרביה, אלכסנדר ווצ'יץ' וראש ממשלת קוסובו עבדולה הוטי את עדיפותם העליונה בכל הנוגע לשילוב באיחוד האירופי והמשך העבודה על הדיאלוג הקשור לאיחוד האירופי בין בלגרד לפריסטינה, המהווה מרכיב מרכזי בדרכם לאיחוד האירופי. המסמכים שניהלו לאחרונה משא ומתן בוושינגטון, המבוססים על התחייבויות קודמות הקשורות לדיאלוג, יכולים לתרום תרומה שימושית להשגת הסכם מקיף ומחייב מבחינה משפטית לנורמליזציה של היחסים. במקביל, הודיע האיחוד על התנגדותו לפתיחת שגרירויות בירושלים, כפי שהתחייבו סרביה וקוסובו בהסכם.
תגובות > נגד

הליגה הערבית הליגה הערבית: מזכ"ל הליגה הערבית, אחמד אבו אל-רייט גינה את ההסכם ואמר: ”ההחלטה הזו מנוגדת לחוק הבינלאומי ולהחלטות מועצת הביטחון שאוסרות על מדינות להעביר את שגרירויותיהן לירושלים, וכן להחלטה 478 משנת 1980 שאוסרת הקמת נציגויות דיפלומטיות בעיר”.
הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית: מזכ"ל אש"ף, סאיב עריקאת הגיב להסכם ואמר: ”ממשל טראמפ הוכיח פעם נוספת את המחויבות המלאה שלו להפרת החוק הבינלאומי, החלטות האו"ם והתכחשות לזכויות הפלסטינים בעזרת עידוד מדינות אחרות להכיר באופן לא חוקי בירושלים המסופחת כבירת ישראל”. השגריר הפלסטיני בסרביה, מוחמד נבהאן, הגיב ואמר כי: ”הצהרה זו, כל עוד היא מתממשת, מנוגדת לחוק הבינלאומי ולהחלטות האו"ם הנוגעות לשאלה הפלסטינית ולירושלים כעיר כבושה”.
טורקיה טורקיה: טורקיה הביעה חשש מההחלטה של סרביה להעביר את שגרירותה בישראל לירושלים ותיארה אותה כ"הפרה ברורה של החוק הבינלאומי". טורקיה גם ביקשה מקוסובו שלא להקים את שגרירות קוסובו בישראל בירושלים.
ראו גם

יחסי סרביה–קוסובו
הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל
הסכמי אברהם
יחסי ישראל–קוסובו
יחסי ישראל–סרביה
רב חמא בר גוריא

רב חמא בר גוריא היה אמורא בבלי בן הדור השני (המאה ה-3). תלמיד מובהק של רב, וכמעט כל מאמריו בתלמוד הם בשמו. נזכר פעמים מעטות גם בתלמוד הירושלמי.
רבים ממאמריו עוסקים בענייני דרך ארץ והמלצות על ההתנהגות הראויה בענייניו האישיים של האדם. כמה ממאמריו עוסקים בענייני רפואה בשבת ובכלל (בבלי, שבת סו ע"ב).
פעם אחת הקשה על האמורא שמואל והוא דחה קושייתו בתקיפות (בבא קמא צט ע"ב). כנראה היה זה לאחר פטירתו של רב, כאשר כמה מתלמידיו עברו ללמוד בפני שמואל (הרב אהרן היימן, 'תולדות תנאים ואמוראים', בערכו).
מסופר כי פעם בא אדם לשאול את רב מה דינו של הנולד מיהודיה שנישאה לגוי, ורב השיבו שדינו כיהודי הכשר להינשא. רב חמא בר גוריא הציע לו למהר וללכת בטרם יבוא שמואל ויפסלנו.
כמה חכמים קיבלו ממנו את מאמרי רב, ובעיקר מסרו בשמו רבא בר מחסיא (סידרת מאמרים בשבת י ע"ב - יא ע"א), רבי חלבו (שבת לז ע"א, מגילה יט ע"א) ואבין בר הונא (סידרת מאמרים בשבת סו ע"ב). רבה בר רב הונא מכנה אותו: "רבותינו הבקיאים בדבר הלכה" (גיטין פו ע"ב).
על קורותיו לא ידוע דבר. מסופר בתלמוד (שבת צה ע"א) על חכם בשם רב נחמן בר גוריא, שכנראה היה אחי רב חמא (ספר יוחסין השלם, אות נ). עוד מסופר (ברכות נג ע"ב) על אדם בשם גוריא בר חמא, בדור השלישי או הרביעי לחכמי בבל (יש גרסאות שונות האם היה בשכנותו של רבה או רבא), ואפשר שהיה בנו של רב חמא (הרב יחיאל היילפרין, סדר הדורות בערכו).
ממאמריו (כולם בשם רב)

הנותן מתנה לחבירו - צריך להודיעו.
לעולם אל ישנה אדם בנו בין הבנים, שבשביל משקל שני סלעים מילת [=צמר משובח] שנתן יעקב ליוסף יותר משאר בניו - נתקנאו בו אחיו, ונתגלגל הדבר וירדו אבותינו למצרים
כל עיר שגגותיה גבוהין מבית הכנסת - לסוף חרבה.
כל חולי - ולא חולי מעים, כל כאב - ולא כאב לב, כל מיחוש - ולא מיחוש ראש, כל רעה - ולא אשה רעה.
אם יהיו כל הימים דיו, ואגמים - קולמוסים, ושמים - יריעות, וכל בני אדם לבלרין - אין מספיקים לכתוב חללה של רָשות (העניינים העומדים על סדר יומו של השלטון). (שבת שם)
משה תיקן להם לישראל שמונה משמרות. ארבעה מאלעזר וארבעה מאיתמר. בא שמואל והעמידן על שש עשרה, בא דוד והעמידן על עשרים וארבעה..
יניב (משחק)

יניב (נהגה במלעיל) הוא משחק קלפים ישראלי נפוץ במיוחד בקרב תרמילאים וחיילים ישראלים שטיילו בדרום אמריקה. המשחק נקרא "Dhumbal" בקויבק ובשם "quién va?" במקסיקו. חוקי המשחק מזכירים את חוקי הבלאק ג'ק, אך עם מספר הבדלים משמעותיים, ביניהם העובדה שבמשחק 'יניב' המטרה הפוכה כדי להגיע לסכום הנמוך ביותר.
אטימולוגיה

סברה נפוצה היא שהמשחק הומצא בפרו, והגיע בעקבות מטיילים ששיחקו והביאו אותו לישראל. מקור שמו של המשחק לא ידוע, אך מספר גרסאות טוענות שהמקור הוא תרמילאי ישראלי בשם "יניב", שטייל עם חברו "אסף" ויחד עמו המציא את המשחק. עם זאת, מטיילים ישראלים רבים טוענים כי הם נתקלו במשחק בארצות שונות ובשמות שונים.
חוקי המשחק

את המשחק משחקים עם 54 קלפים, חבילה מלאה כולל 2 ג'וקרים. המשחק מורכב ממספר סבבים, כאשר ניקוד המשתתפים נרשם בסיום כל סיבוב. המשחק דורש מינימום של שני שחקנים, אך לרוב משחקים אותו קבוצה של 2 עד 4 שחקנים. עד 8 אנשים יכולים לשחק את המשחק, אך ככל שעולה כמות המשתתפים, קצב המשחק מואט. כאשר ישנם מעל 4 שחקנים, נעשה שימוש בשתי חבילות קלפים.
במשחק, לכל קלף מוקצה ערך מספרי, בהתאם לטבלה הבאה:
| קלף | דירוג מספרי |
| --- | --- |
ג'וקר: 0
אס: 1
קלף מספרי (2-10): בהתאם למספר הקלף
נסיך, מלכה ומלך: 11,12,13
חוקי המשחק > מטרת המשחק

מטרת המשחק היא לצבור את מספר הנקודות הנמוך ביותר בכל סיבוב ובסופו של דבר, בסיום המשחק. כל סיבוב מסתיים כאשר אחד השחקנים מכריז "יניב", כלומר נשארו בידיו קלפים בערך של 7 ומטה (ניתן לשחק גם בגרסה שבה צריך ערך של 5 ומטה). לשחקן המנצח לא מתווספות נקודות, ואילו לשאר השחקנים מוסיפים נקודות כערך הקלפים שאותם הם מחזיקים בסופו של הסיבוב.
חוקי המשחק > מהלך המשחק

בתחילת כל סיבוב, מקבל כל שחקן 5 קלפים (בגרסאות מסוימות 6 או 7 קלפים), שאר הקלפים נותרים כקופה. הקלף הראשון בערימה גלוי לעיני כולם כקלף פותח.
הסבב מתקדם בין כל השחקנים בכיוון השעון. סיבוב במשחק מסתיים כאשר שחקן בתורו מכריז 'יניב' אם סכום הנקודות של קלפיו קטן או שווה ל-7. כאשר מכריזים יניב, כל השחקנים חושפים את ידיהם, השחקן שמחזיק בידו את הניקוד הנמוך ביותר הוא המנצח. אם סכום קלפיו של השחקן שהכריז 'יניב' הוא הנמוך ביותר, אותו שחקן מנצח בסיבוב. אם יש שחקן אחר שסכום קלפיו קטן או שווה לסכום קלפיו של מכריז ה"יניב" הוא מכריז "אסף". מכריז ה"יניב" הפסיד בסיבוב, השחקן עם הסכום הקטן יותר הוא מנצח הסיבוב. אם למספר שחקנים יש ניקוד נמוך או שווה למכריז ה"יניב" אז המנצח הוא בעל הניקוד הנמוך ביותר. כאשר למספר שחקנים ניקוד זהה, כולם מנצחים בסיבוב מלבד למכריז ה"יניב" שנקנס.
כיוון שלשחקן הפותח ישנו יתרון, הוא נקבע באופן אקראי בסיבוב הראשון ובסבבים הבאים, פותח השחקן שזכה בסיבוב הקודם.
בכל תור, יכול השחקן לקרוא "יניב" או להחליף את קלפיו: להשליך לפחות קלף אחד מידו ולקחת קלף מהקופה או לקחת את הקלף האחרון מהערימה הגלויה. תחילה ישליך השחקן את הקלף או הקלפים שברצונו להיפטר מהם ורק אז ייקח מהקופה או מהערימה.
השחקן יכול להשליך יותר מקלף אחד במקרים הבאים:
יש לו סדרה עולה של לפחות 3 קלפים לדוגמה: 8, 7, 6. מאותו צורה: לב, עלה, יהלום תלתן. במקרה כזה הוא יכול להשליך את כל הסדרה העולה. ג'וקר יכול להשלים לסדרה לדוגמה: 4, ג', 6. או 4, 5, ג'.
יש לו זוג או יותר מאותו קלף, לדוגמה: 9,9 ; 5,5,5 ; 7,7,7,7. במקרה כזה הוא יכול להשליך את הזוג, השלשה או הרביעייה.
בשני המקרים השחקן לוקח מהקופה או מהערימה רק קלף אחד, ובכך מקטין את מספר הקלפים המוחזקים בידיו. כאשר השחקן הקודם זרק סדרה עולה, השחקן הנוכחי יכול להרים מהערימה רק את הקלפים הקיצוניים שזרק (למשל אם נזרקו 7,8,9, ניתן לקחת את ה-7 או את ה-9), במידה ונזרק זוג השחקן יכול לבחור איזה משתי הקלפים הוא רוצה (למשל 4,4 יכול לקחת אחד מהם).
בחלק מגרסאות המשחק קיימת דרך שלישית להקטין את מספר הקלפים - כאשר אם שחקן הניח קלף לדוגמה: 7 וקיבל מהקופה 7 נוסף, הוא יכול "להדביק" אותו לקלף שהוריד מבלי לקחת קלף נוסף, כל עוד השחקן שאחריו טרם שיחק.
חוקי המשחק > ניקוד

השחקן שניצח בסיבוב (מכריז ה'יניב' או ה'אסף'), אינו מקבל נקודות. שאר השחקנים מקבלים ניקוד כערך היד שהם החזיקו בזמן הכרזת ה'יניב'. אם הוכרז 'אסף' אז מכריז ה'יניב' מקבל ניקוד עונשין על סך 30 נקודות נוסף לניקוד שבידו.
במידה והשחקן מקבל דאבל 'אסף' המהלך נקרא 'עופר' שבו השחקן מודח מיידית מהמשחק.
אם שחקן הגיע לניקוד עגול של כפולה של 50 נקודות, לא כולל 50 עצמו (100 150 200) מנכים מניקודו 50 נקודות. מהלך זה יוצר הזדמנות טקטית אך מסוכנת לניצחון על ידי ניסיון להיתפס עם יד גבוהה יחסית בזמן הכרזת 'יניב' של שחקן אחר, על מנת לנסות להגיע לכפולה עגולה של 50 נקודות. דבר נוסף שניתן לעשות הוא לנסות להכריז 'יניב' ולהיות מובס על ידי הכרזת 'אסף' נגדית על מנת להגיע לניקוד עגול של כפולה של 50 נקודות, מהלך הנקרא בחוגים רבים ׳ויקטור׳.
וריאציה נוספת היא ניכוי של 50% מהניקוד ולא 50 נקודות, לדוגמה כאשר שחקן מגיע לניקוד של 150 יופחת ניקודו ל-75 נקודות.  בזכות היתרון הגדול, שחקנים רבים יתפתו לשנות את סגנון המשחק ויקראו שחקני רידוס (reduce), גרסה זאת ידועה כשיטת הניקוד האוסטרלית.
במידה ושחקן מקבל 'אסף' ושחקן נוסף הגיע לניקוד עגול של כפולה של 50 נקודות אזי מכריז ה'יניב' יקבל בנוסף ל 30 נקודות את סכום הקלפים של השחקן המאפס, המהלך נקרא בחוגים רבים 'בר'. במידה ושחקן יקבל שלוש ׳אסף׳ משמע הוא חטף ׳בועז׳ ועונשו יהיה פסילה מיידית ונידוי חברתי. במידה והיה אסף רביעי המהלך יקרא ׳מנחם׳ ובו המתמודד שהכריז ׳יניב׳ מודח וחוטף אגרוף לפנים. במידה ויתקיים ‘אסף׳ של כולם, המהלך יקרא ׳ישמעאל׳ ועונשו של קורא ה׳יניב׳ יהיה נידוי לגולה. אם המתמודד מקבל שמונה ׳אסף׳, המהלך נקרא ׳אשת לוט׳ והמתמודד יהפוך לנציב מלח.
חוקי המשחק > ניצחון במשחק

ישנן מספר וריאציות לניצחון:
קובעים ערך סף מסוים. כאשר שחקן כלשהו עובר את ערך הסף המשחק מסתיים והמנצח הוא השחקן עם מספר הנקודות הנמוך ביותר.
קובעים ערך סף מסוים. כאשר שחקן עובר את ערך הסף הוא יוצא מהמשחק, וממשיכים לשחק עד אשר נשאר רק שחקן אחד והוא המנצח.
קובעים ערך סף מסוים. כאשר שחקן עובר אותו הוא יצא מהמשחק. חוק אבריימי: כאשר שחקן מגיע בדיוק למספר הנקודות שנקבע הוא מכריז אברימיי ומנצח מיידית.
קובעים משחק מסתיים בשעה מסוימת ומי שהגיע עם מספר הנקודות הנמוך לשעה הזאת הוא המנצח.
קובעים מספר כלשהו של סיבובים, למשל 10, ולאחר הסיבוב העשירי, מי שמחזיק במספר הנקודות הנמוך ביותר ניצח.
בתרבות

ערך מורחב - האחיין שלי בנץ
בשנת 2023 יצאה העונה השנייה של הסדרה הקומית "האחיין שלי בנץ" בערוץ כאן חינוכית, אחד הפרקים עוסק במשחק "יניב", ובפרק התלמידים משחקים את המשחק ואף ״פוגשים״ את מי שלכאורה המציא אותו, (אותו משחק גיא מזיג) והוא מספר לתלמידים את היסטוריית המשחק.
הערות שוליים

1 2 3  "Rules of Card Games: Yaniv". www.pagat.com. נבדק ב-2017-11-24.
1 2  "Kartenspiel Regeln: Yaniv". www.pagat.com. נבדק ב-2018-02-23.
1 2  "How To Play Yaniv". www.catsatcards.com. נבדק ב-2017-11-24.
↑  Yaniv (a.k.a. Jhyap, Dhumbal), Denxa Games, 2016
↑  gambiter.com, Yaniv - card game Objective
רב חיננא בר שלמיא

רב חיננא בר שלמיא, (מוזכר לפעמים כחנינא, חנניא או חנניה). (בתלמוד ירושלמי מוזכר שם אביו בכתיב 'שלמיה') היה אמורא מהדור השני של אמוראי בבל במאה ה-3. מחשובי תלמידיו של רב. מאמריו מובאים גם בתלמוד הירושלמי.
כל מאמריו שבשני התלמודים הם בשם רב והיה שואלו שאלות. פעם רבי טבלא פסק כשיטתו בעניין מסוים, ורב נחמן אמר לו: ”זיל אהדר בך ואי לא מפיקנא לך רב חיננא בר שלמיא מאוניך” ("לך חזור בך, ואם לא אני מוציא את רב חיננא בר שלמיא מאוזנך!").
שימש כמלמד משניות לבנו של רב, חייא.
אחרי פטירת רב שלח שאלות לשמואל.
ממאמריו

תלמיד חכם צריך להשתלם גם בידיעה מעשית של קשר התפילין, ברכת חתנים וציצית.
"כיוון שניתקו שיניו של אדם - נתמעטו מזונותיו". שמשמעו לפי פרשנות אחת: בזקנה, במקביל לנשירת השיניים יש קושי להתפרנס.
רדיו טיימס

| --- | --- |

ריקי ג'רווייס מככב על שער המגזין ממאי 2020
 תאריכי הופעה:  1923–הווה (כ־102 שנים) 
 שפה:  אנגלית בריטית, אנגלית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 ISSN:  0033-8060
 www.radiotimes.com
 
רדיו טיימס (באנגלית: Radio Times) הוא מגזין שבועי בריטי, המוקדש כמעט כולו ללוחות שידורים של תחנות הטלוויזיה והרדיו בבריטניה, אך גם לראיונות עומק, ביקורות סרטים ולייף סטייל. המגזין נוסד בשנת 1923 על ידי ג'ון ריית', מנכ"ל 'חברת השידור הבריטית' (החל מה-1 בינואר 1927, תאגיד השידור הבריטי - BBC), והיה למגזין לוח השידורים הראשון בעולם. בעת הקמתו כלל רק לוחות שידורים של תחנות הרדיו בבריטניה, שכן טלוויזיה עדיין לא הייתה נפוצה באותה תקופה. בהמשך התרחב המגזין וכלל גם לוחות שידורים של ערוצי טלוויזיה וכן סיקורים בנושאי טלוויזיה ורדיו.
המגזין החל להתפרסם ולרדת לדפוס בהוצאת ה-BBC החל מה-8 בינואר 1937 ועד ה-16 באוגוסט 2011, עת הועברה הבעלות לחברת "Immediate Media Company" הבריטית. ב-12 בינואר 2017, החברה נרכשה על ידי קבוצת התקשורת הגרמנית הוברט בורדה, אשר מחזיקה בבעלותה את כל מגיזני ה-BBC שעברו לידיי "Immediate Media Company", ובכללם גם את רדיו טיימס.
המגזין מתפרסם מדי יום שלישי ומכיל את כל לוחות השידורים בבריטניה מיום שבת הקרוב ועד ליום שישי הרחוק. במקור, הרישומים כללו מדי שבוע את כל התוכן ברדיו ובטלוויזיה מיום ראשון עד יום שבת; מתכונת זו שונתה ב-8 באוקטובר 1960 בעקבות כפילויות בלוחות השידורים. מאז ה-1 בינואר 1969 מפורסם בכל דצמבר גיליון כפול בגודל כפול המכיל לוח שידורים חגיגי לשבועיים הקרובים, כמהדורה מיוחדת לחג המולד.
הערות שוליים

↑  Tony Currie, The Radio Times story, Tiverton : Kelly, 2001, ISBN 978-1-903053-09-6
↑  BBC Worldwide agrees £121m magazine sell-off, the Guardian, ‏2011-08-16 (באנגלית)
↑  What price the Radio Times? Only private equity can tell us, the Guardian, ‏2012-03-11 (באנגלית)
↑  Radio Times hires Hello! ad director, www.campaignlive.co.uk
↑  "Radio Times owner bought by German media group Hubert Burda". BBC News (באנגלית בריטית). 2017-01-12. נבדק ב-2021-05-17.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b7fcd8a8-dd77-42ba-bbbd-8a42bcc62936 
ערך זה הוא קצרמרבנושא עיתונים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבי יצחק עטושיא

רבי יצחק עטושיא (בכמה מהגרסאות גם: ר' יצחק איש כפר עיטוש) היה אמורא ארצישראלי בדור השלישי והרביעי (סוף המאה ה-3 עד תחילת המאה ה-4).
לפי הסברה, שמו בא לו ממקום מוצאו - הכפר עטוש, המזוהה כיום עם "ח'רבת עטושה" שבשיפולי בקעת יבנאל בגליל התחתון.
רבי יצחק עטושיא שאל מריש לקיש, והיה תלמידו של רבי זירא, וכך מובא בתלמוד: ”ר' יצחק עטושיא אמר קומי ר' זעירא משום דבית רבי ינאי אפונים חיים מערבין בהן למי נצרכה לרבי מאיר שלא תאמר הואיל והן מסריחין את הפה אין מערבין בהן”. לפי דעה אחת היה אף תלמידו של רבי ירמיה.
כמו כן, נזכר מספר פעמים בסדר נשים: ”אייתי דרבי זעירא לרבי יצחק עטושיא ותנון ליה כגיטין כן מתנה, אמר ליה רבי בא או מה גיטין אם לא נתן בחייו לא נותן”, וכן: ”אייתי ר' זעירא לרבי יצחק עטושיא ותנא ליה וכל מנחה בלולה בשמן, מה אנן קיימין אם בבלול של חיטין כבר הוא אמור”.
בנו, רבי חייא (גם: רבי חייה), היה אף הוא תלמיד חכם.