stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כביש 6
המחלוקת סביב הכביש > טענות המצדדים בכביש

קירוב הפריפריה: וחלקי ישראל. הכביש מקצר את זמן הנסיעה מהצפון והדרום למרכז הארץ, ומאפשר לאנשים לא להצטופף במרכז, שממילא צפוף מאוד.
תשתיות: כביש זה יאפשר לשנע אנשים וסחורות בזמן קצר יותר, ויוריד את מחירי ההובלה.
חיסכון במשאבים: עקב קיצור זמן הנסיעה לאוכלוסייה רבה, נחסך למשק שימוש רב בדלקים מזהמים ויקרים.
תאונות דרכים: העברת חלק מהתחבורה הארצית אל כביש זה, תגרום להפחתה במספר תאונות הדרכים, מכיוון שמדובר בכביש בטיחותי בסטנדרטים גבוהים משאר כבישי ישראל.
הכביש משרת את כולם: בניגוד לטענת המתנגדים, הכביש אינו מיועד רק לעשירים ולבעלי רכב פרטי, והראייה היא שחברת אגד מפעילה קווים רבים מצפון לדרום העוברים דרך הכביש, ואף מחברת נקודות שלפני הקמת הכביש היה קשה להגיע אליהן בתחבורה ציבורית. קווי תחבורה ציבורית אשר משתמשים בכביש 6, מקצרים את זמן הנסיעה בהם ומייעלים את מערכת התחבורה הציבורית.
הפחתת עומס מנתיבים קיימים: מכיוון שחלק מהתחבורה הארצית יעבור דרך כביש זה ולא דרך כבישים אחרים כמו הבקעה, כביש החוף והכביש הפנימי. הדבר יגרום לפתיחת הפקקים בנתיבים אלו.
הפחתת זיהום אוויר בריכוזי אוכלוסייה: עקב מעבר של מכוניות רבות מנסיעה דרך גוש דן, מזרחה, דרך כביש 6, זיהום האוויר באזור גוש דן, בו מצטופפים קרוב למיליון איש, יפחת וישפר הורדת זיהום האוויר באזור האורבני הצפוף.
המחלוקת סביב הכביש > טענות המתנגדים לכביש

מעודד תחבורה פרטית: כביש חדש וגדול מעודד אנשים להסתמך יותר על רכב פרטי. באופן זה, הכביש מזרים עוד כלי רכב אל הכבישים הפקוקים ממילא, ומחריף את המצב הקיים. ריבוי השימוש ברכב פרטי והעמידה בפקקים יוצרים יותר זיהום סביבתי מאשר האפשרות החליפית של שימוש בתחבורה הציבורית.
יקר שלא לצורך: מדינת ישראל השקיעה יותר מדי בכביש, ופתרונות אחרים כמו ניצול של תוואים קיימים (לדוגמה כביש 40 וכביש 444) היו עולים משמעותית פחות ונותנים תוצאה דומה. אמנם עלות סלילתו של הכביש היא על חשבון היזם, אך המדינה התחייבה לסלול על חשבונה מספר רב של כבישי רוחב שיתחברו לכביש, ולפצות את היזם במקרה של הכנסות נמוכות מהצפוי.
משאבי קרקע: מדינת ישראל שמצפון לבאר שבע צפופה מאוד, וענייה בשטחים פתוחים ובעתודות קרקעיות. הכביש משתמש בכמויות גדולות של קרקע שיחסרו בעתיד למטרות אחרות: בינוי, פנאי וכן הלאה.
איכות סביבה: הכביש פוגע בנוף, עלול לגרום לזיהום המים באקויפר כתוצאה משמנים הנפלטים מכלי הרכב, יגרום לקיטוע של בתי גידול טבעיים של חיות בר, פוגע באזורים רבים שעד היום נשארו בתוליים.
ריכוזיות: הכביש, שנבנה על ידי גוף פרטי, מאפשר ריכוז של עוצמה כלכלית עצומה בידיהם של מעטים, שהיא אינה רק תוצאה של הכביש כי אם שימוש בו כמנוף לניצול כלכלי של השטחים הסמוכים אליו.
אירועים ביטחוניים

באזור השרון עובר כביש 6 בסמיכות לטולכרם ולקלקיליה, וכן בסמיכות לגדר ההפרדה. לאורך שני קטעים אלה בנויה חומת בטון, שתכליתה למנוע ירי מערים אלו לעבר הכביש. כמו כן, ישנן מספר עמדות פילבוקס צה"ליות, על גדר ההפרדה, שאחת ממטרותיהן היא להגן על כביש 6.
בשל קרבתו של הכביש לשטחים בשליטת הרשות הפלסטינית, אירעו מספר מקרים של ירי לעבר הכביש:
בעת סלילת הכביש אירעו מספר אירועי ירי לעבר מאבטחים ועובדי סלילת הכביש, כאשר בחלקם היו אף פצועים.
ביוני 2003 נרצחה נועם ליבוביץ' בת ה-7, בעת שמחבל ירה על הרכב בו נסעה בסמוך למחלף אייל.
באוגוסט 2007 נפצע קל מירי נהג שנסע בכביש, סמוך למחלף חורשים, אם כי ככל הנראה לא מדובר היה בירי מכוון, אלא מירי במסגרת טקס סיום לימודים בבית ספר בקלקיליה.
כמו כן, מספר פעמים יודו אבנים או בקבוקי תבערה לעבר מכוניות שנסעו בכביש.
ראו גם

כבישי ישראל
מעבר אקולוגי
לקריאה נוספת

תנועה ותחבורה, גיליון מס' 120, אפריל 2017 (גיליון המוקדש כולו לכביש 6)
מיכל מייזליש, המאבק בכביש חוצה ישראל - תיעוד מאבק סביבתי, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2005
בונה תירוש, cjv הדרך צלחה - סיפורו של פרויקט כביש חוצה ישראל 1995-2004, הוצאת כביש חוצה ישראל, 2004. ספר בפורמט אלבומי, שנכתב על סמך מפגשים וראיונות עם מנהלי הפרויקט ושותפיהם לביצוע ומתאר כיצד הצליחו אנשי cjv להשלים את סלילת 87 הק"מ הראשונים של הכביש תוך 54 חודשים.
הערות שוליים

↑  מפת הכביש, באתר כביש 6
↑  יואב איתיאל‏, הקלה בפקקים ובלי טקסים: נפתח המקטע הצפוני החדש של כביש 6, באתר וואלה, 14 בנובמבר 2018
↑  מקטעים 3 ו-4 בו
↑  חוזה השכירות על כביש 6 של חברת דרך ארץ מול המדינה, באתר חוצה ישראל
↑  דרך ארץ הייווייז, Wayback Machine: כתב תיקון לתוספת שניה מיום 12.1.2006 לחוזה זכיון מיום 16.2.1998, באתר web.archive.org, ‏2023-01-04 (ארכיון)
1 2  יובל שדה, למרות הביקורת: הוארך הזיכיון של דרך ארץ על כביש 6 בשלוש שנים נוספות - תמורת הרחבתו, באתר כלכליסט, 8 באוגוסט 2022
כביש ארצי לישראל - אישור ביצוע הרחבה לכביש ושינוי תנאי הזיכיון, החלטה מספר 1690 של ממשלת ישראל השלושים ושש, משנת 2022, באתר של משרד ראש הממשלה
↑  אדי גל, כך ייראה ההמשך של כביש 6 צפונה, בעיתון "ידיעות הצפון", 10 בפברואר 2017
↑  כביש 6 צפון (קטעים 3 ו – 7), באתר של חברת "שפיר" (נצפה ב-1 באוקטובר 2018)
↑  אודות פרויקט כביש 6 צפון
↑  אוטוסטראדה חדשה תיסלל בשנות ה-70 במזרח שפלת החוף, מעריב, 20 ביוני 1969
↑  בקרוב כביש חוצה ישראל, מעריב, 1 בספטמבר 1989
↑  יעלה המכבש על כביש מספר שש, חדשות, 26 באוגוסט 1992
↑  נתיב נסיעה שלישי נפתח בין מחלף באקה למחלף עירון בשני הכיוונים, אתר כביש 6
↑  7 קבוצות ניגשו לשלב המיון המוקדם במכרז להארכת כביש חוצה ישראל צפונה (קטעים 3 ו-7), באתר gov.il, ‏13 ביולי 2011
↑  עוד 4 ק"מ על כביש 6, באתר port2port
↑  בג"ץ 3459/10 עטייה אלעתאימן ואחרים נ' ממשלת ישראל ואחרים, פסקאות 2–4
↑  נתיבי ישראל – תוכנית תחבורה לפיתוח הנגב והגליל, תש"ע 2010, החלטה מספר 1421 של ממשלת ישראל השלושים ושתיים, משנת 2010, באתר של משרד ראש הממשלה, לציון הקטעים ראו בנספחים
↑  חברת כביש חוצה ישראל, תוכנית פעילות רב שנתית (עמ' 5-10) (ארכיון)
↑   דניאל שמיל, כביש 6 יוארך עד בית העמק, באתר הארץ, 18 ביוני 2023
↑  הודעה בעניין ועדות ערר, באתר של חברת כביש חוצה ישראל
↑  תעריפים ואפשרויות תשלום, אתר דרך ארץ
↑  דן בן-דוד, כביש פי 6, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2005 – על מחירי אגרת הנסיעה בהשוואה לארצות הברית
יורם עידה, גל טלית, ניידות בתחבורה והשפעתה על נגישות בישראל, ספטמבר 2010, מרכז טאוב, עמוד 31
↑  Toll Roads and Concessions, Worldbank
↑  דף לזכר נועם ליבוביץ', ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
↑  מחלף בית נחמיה, באתר חוצה ישראל
↑  מחלף אלכסנדר וכביש 553, באתר חוצה ישראל
↑  מחלף רכסים (איבטין) וכביש 762, באתר חוצה ישראל
אברהם מיניון

| --- | --- |

טבע דומם עם פירות, שמן על בד, 89 × 70 ס"מ, מוזיאון ההרמיטאז', סנקט פטרבורג
 לידה:  21 ביוני 1640 פרנקפורט, גרמניה
 פטירה:  27 במרץ 1679 (בן 38 במותו) אוטרכט, הרפובליקה ההולנדית
 לאום:  גרמני-הולנדי
 תחום יצירה:  ציור, טבע דומם 
 יצירות ידועות:  Flowers and Fruit, Flowers in a metal vase in a niche, Flowers in a Glass Vase 
 
אברהם מיניון (בגרמנית: Abraham Mignon‏; 21 ביוני 1640 – 27 במרץ 1679) היה צייר טבע דומם גרמני-הולנדי שפעל בתקופת תור הזהב ההולנדי. ציוריו כללו קומפוזיציות עשירות של פרחים, פירות וציפורים, והוא נחשב לאחד מחשובי ציירי הז'אנר במאה ה-17.
ביוגרפיה

אברהם מיניון נולד בשנת 1640 בפרנקפורט, בנו של סוחר. כבר בגיל 9 נשלח להתלמדות אצל צייר הטבע הדומם יעקוב מארל (Jacob Marrel), שלקח אותו בשנת 1664 לרפובליקה ההולנדית. בשנת 1669 התקבלו שניהם לגילדת לוקאס הקדוש באוטרכט, שהתאגדה כאגודת אמנים מקצועית.
מיניון עבד עד שנת 1672 כעוזרו של אמן הטבע הדומם הבולט יאן דוידס דה הם (Jan Davidsz. de Heem), שסגנונו השפיע עליו רבות. עם זאת, מיניון פיתח סגנון ייחודי שהתאפיין בקומפוזיציות עשירות ומפורטות, בהן שילב פרחים ססגוניים המסודרים מול רקע כהה, לעיתים עם בעלי חיים קטנים כמו סנאים, דגים, עופות וחרקים.
בשנת 1675 נישא לבתו של הצייר קורנליס וילארטס († 1666), וב-1676 חזר לפרנקפורט, שם לימד אמנים צעירים, בהם מריה זיבילה מריאן, שהפכה למדענית ואמנית חשובה.
יצירתו

יצירותיו של מיניון התמקדו באופן בלעדי בציורי טבע דומם, שהתאפיינו בצבעוניות עשירה, קומפוזיציות דרמטיות, ותיאור מדויק של מרקמים ופרטים קטנים. רבות מיצירותיו כוללות פרחים מוקפים בפירות, עופות וחרקים, המעניקים לתמונותיו ממד של ואניטאס – תזכורת לחוסר הקביעות של חיי האדם וההבל שבהנאות החומריות.
אחד המאפיינים הבולטים בציוריו הוא הבלטת שושנה אדומה או לבנה במרכז הקומפוזיציה, מול רקע כהה, כאשר סביבו משתרעים שאר האלמנטים.
מורשת והשפעה

מיניון היה פופולרי מאוד בקרב אספני האמנות בארמון המלוכה הסקסוני תחת שלטונו של אוגוסט השני, ובשל כך רבים מציוריו מוצגים בגלריה הלאומית של דרזדן. כמו כן, גם לואי הארבעה עשר, מלך צרפת רכש מיצירותיו, מה שמעיד על מעמדו החשוב בקרב חובבי האמנות בני תקופתו.
כיום ציוריו של מיניון מוצגים במוזיאונים חשובים ברחבי העולם, כולל הרייקסמוזיאום באמסטרדם, והם ממשיכים להיות מבוקשים מאוד בשוק האמנות.
ראו גם

טבע דומם של פירות עם סנאי וחוחית
פרחים עם גולגולת ושעון חול, ציור טבע דומם מאת אברהם מיניון (אוסף פרטי)
אלחנן קלמנזון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1981 ה'תשמ"ב
 נהרג:  8 באוקטובר 2023  (בגיל 42 בערך) כ"ג בתשרי ה'תשפ"ד קיבוץ בארי
 מדינה:  ישראל ישראל
 מספר צאצאים:  5
 השתייכות:   צה"ל  המוסד
 דרגה:    סרן
 פעולות ומבצעים
 הטבח בבארי 
 הנצחה
 ראו #הנצחה והוקרה
 
אלחנן מאיר קלמנזון (ה' בכסלו ה'תשמ"ב, 1 בדצמבר 1981 – כ"ג בתשרי ה'תשפ"ד, 8 באוקטובר 2023) היה איש המוסד וקצין בצה"ל בדרגת סרן. הוביל את צוות אלחנן, שעם פרוץ טבח שבעה באוקטובר חילץ מקיבוץ בארי כמאה מתושבי הקיבוץ. תוך כדי החילוץ נפגע קלמנזון מאש אחד המחבלים ונהרג. על פועלם בבלימת הטבח וחילוץ התושבים, זכו חברי הצוות בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אלחנן הוא בנם של הרב בני קלמנזון, נשיא ישיבת עתניאל ויוכי קלמנזון (לבית מרק). נולד בירושלים הוא נשא את שלומית והתגורר בעתניאל עם אשתו וחמשת ילדיהם.
עבד ב"מוסד", ובמקביל היה סרן (מיל') ששימש כקצין במפקדת אוגדת יהודה ושומרון בחיל הגנת הגבולות.
דודו, הרב מיכי מרק, נהרג בפיגוע הירי בכביש 60 ב-2016. בן דודו פדיה, בנו של הרב מיכי מרק, נהרג בסוף אוקטובר 2023 בקרבות ג'באליה במלחמת חרבות ברזל.
במתקפת הפתע

עם הישמע על טבח שבעה באוקטובר בבוקר 7 באוקטובר 2023, האחים אלחנן ומנחם קלמנזון הגיעו עצמאית, לאזור עוטף עזה, טרם קבלת צו 8, ונטלו חלק בקרבות. הם נלחמו בקיבוץ בארי משעה 18:00 בערב, ואיתיאל, אחיינם, הצטרף אליהם מעט מאוחר יותר. הצוות נלחם כ-16 שעות, והתמקד בחילוץ תושבים: משעות הערב ועד הבוקר שלמחרת עברו שלושת חברי הצוות בין בתי הקיבוץ, מוכוונים בבני משפחה ומכרים שדיווחו להם על מיקומי אזרחים. הם נכנסו לבתי המשפחות שהיו נצורות בממ"דים, חילצו בכל פעם משפחה אחת ושבו לחילוץ נוסף. כך חילצו כמאה מתושבי הקיבוץ.
ביום ראשון, 8 באוקטובר, בשעה 10:15, נתקל הצוות במחבל לבוש שחורים שהתחבא בפינת אחד הבתים ופתח על אלחנן בצרור יריות. אלחנן צעק "הותקלתי" ונפל ליד פתח הבית. חבריו לצוות ירו על המחבל וחילצו את אלחנן כשהוא ללא הכרה. לאחר הגעה של כוח צה"ל שנתן חיפוי, פונה אלחנן לתאג"ד, שם המתינו לפינויו במסוק לבית חולים, אולם אנשי התאג"ד נאלצו לקבוע את מותו במקום.
בן 42 היה במותו. הוא הובא לקבורה בעתניאל. קברו הוא קבר החלל היחיד במדינת ישראל שעליו ישנם גם סמל צבא הגנה לישראל וגם סמל המוסד.
הנצחה והוקרה

איתיאל, שלחם יחד עם אלחנן, קרא לבנו הבכור 'אלחנן אור עמי' על שמו.
ב-25 בינואר 2024 הוכנס ספר תורה לבית הכנסת בקיבוץ בארי לזכרו של אלחנן. נשיא המדינה יצחק הרצוג כתב את אחת האותיות בספר.
חברי הצוות זכו בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד. בנימוק למתן הפרס נכתב: "מנחם קלמנזון, אחיו אלחנן הי"ד, ואחיינם איתיאל זוהר יצאו מביתם בעתניאל, בשמחת תורה, להציל חיים של תושבי היישובים בעוטף עזה. על אף שאמרו להם שהם לא נצרכים, הם הגיעו לקיבוץ בארי ונכנסו פעם אחר פעם אחר פעם במשך שעות ארוכות לתוך הקיבוץ המותקף וכך הצילו עשרות מתושבי הקיבוץ. בבית האחרון אליו נכנסו, ארב מחבל שירה והרג את אלחנן קלמנזון הי"ד, אחיו של מנחם".
ב-17 ביולי 2024 פורסם כי החל משנת הלימודים תשפ"ה, משרד החינוך ישלב בתוכנית הלימודים לתלמידי בתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים והתיכונים את סיפור נפילתו של אלחנן, לצד נאומו של אחיו מנחם קלמנזון בטקס בו קיבל צוות אלחנן את פרס ישראל לשנת תשפ"ד.
תושבי עתניאל, היישוב בו גר אלחנן, הקימו את שכונת "באר אלחנן" על שמו בגבעה סמוכה ליישוב.
הערות שוליים

↑  אלמנתו של אלחנן קלמנזון בכנסת: "אני יושבת פה גם בשמם של הנרצחים מעסקת שליט", באתר ערוץ 7, 26 בפברואר 2024
↑  קורות החיים של סרן אלחנן מאיר קלמנזון, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑   סרן (במיל') אלחנן מאיר קלמנזון ז"ל, באתר צה"ל
↑  חנן גרינווד, "אני שומר עליכם": המכתב האחרון של סג"מ פדיה מרק למשפחתו לפני שנפל בקרב, באתר ישראל היום, 1 בנובמבר 2023
↑   סיפורו של אלחנן שנהרג בעת חילץ לא פחות מ-100 ניצולים, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 05:53)
↑  חילוץ הירואי מבארי • צפו: מפגש מרגש בין המחלצים ל-100 הניצולים, באתר חרדים10, 24 בנובמבר 2023
↑  הכירו את "צוות אלחנן": המשפחה שחילצה מאה תושבים מהתופת בבארי, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2023
↑  הקבר של אלחנן קלמנזון הי"ד – היחיד בהיסטוריה שעליו שני סמלים, באתר חרדים10, 11 בנובמבר 2023
↑    שילה פריד, ‏ברית מרגשת בעתניאל: אלחנן קלמנזון נפל בבארי – אחיינו נקרא על שמו, בעיתון מקור ראשון, 25 בפברואר 2024
↑  צפו: הכנסת ספר תורה בבארי לזכר קרבנות הטבח, באתר "סרוגים", 25 בינואר 2024
↑  לזכרו של אלחנן קלמנזון | נשיא המדינה כתב אות בספר תורה שייכנס לבית הכנסת בקיבוץ בארי, באתר ערוץ 7, 3 בדצמבר 2023
↑  גיבורי ה-7 באוקטובר: פרס ישראל לתקומה יוענק ל'צוות קלמנזון', באתר ערוץ 7, 19 במרץ 2024
↑  החל משנה הבאה: סיפור גבורתו של אלחנן קלמנזון ישולב בתוכנית הלימודים, באתר "סרוגים", 17 ביולי 2024
↑  מיכל בקשי, מתייעלים: סיפורו של אלחנן קלמנזון ייכנס לתוכנית הלימודים, באתר עכשיו 14, 17 ביולי 2024
↑   "חובתנו המוסרית": סיפור הגבורה של "צוות אלחנן" ישולב בתוכנית הלימודים, באתר חדשות 13, 17 ביולי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012770609905171
סיקו

| --- | --- |

 בימוי:  מייקל מור 
 הופק בידי:  מייקל מור 
 תסריט:  מייקל מור 
 שחקנים ראשיים:  מייקל מור טוני בן Linda Peeno 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Dog Eat Dog Films, חברת ויינסטין 
 חברה מפיצה:  חברת ויינסטין, ליונס גייט אנטרטיינמנט, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  19 במאי 2007 (פסטיבל קאן) 22 ביוני 2007 (ארצות הברית)
 משך הקרנה:  123 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט תיעודי 
 מקום התרחשות:  קנדה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   sicko
 דף הסרט ב־IMDb
 
סיקו (באנגלית: Sicko) הוא סרט תיעודי אמריקאי משנת 2007 שנכתב, בוים והופק על ידי הקולנוען האמריקאי מייקל מור.
הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בפסטיבל קאן ב-19 במאי 2007. הסרט יצא לאקרנים ב-22 ביוני 2007.
הסרט, אשר הופק בתקציב של 9 מיליון דולרים, גרף מעל ל-36 מיליון דולרים ברחבי העולם ונחשב לאחד מהסרטים הדוקומנטריים הרווחיים ביותר בכל הזמנים. הסרט היה מועמד למספר פרסים, כולל פרס אוסקר לסרט התיעודי הטוב ביותר.
סקירה כללית

הסרט חוקר את מערכת הבריאות בארצות הברית, ומתמקד במיוחד באופן בו פועלות בארצות הברית חברות ביטוח הבריאות וכיצד ההשפעה של הפעילות שלהן משפיעה על האזרחים האמריקאים. לטענת מור מערכת הבריאות האמריקנית הפכה ללא יעילה, הטיפולים שהיא מספקת הן בעלויות גבוהות יתר המידה, ושהיא היא לא מספקת ביטוח בריאות עבור חלק ניכר מהאוכלוסייה האמריקנית, ובעקבות כך הדבר מוביל לעיתים רבות להשלכות קטסטרופליות עבור אנשים בודדים ולעיתים רבות גם משפחות שלמות.
מור משווה בסרט את מערכת הבריאות האמריקנית אשר איננה מערכת בריאות אוניברסלית למערכות הבריאות של קנדה, בריטניה, צרפת וקובה, אשר בהן, בניגוד לארצות הברית, שירותי הבריאות ממומנים באופן ציבורי ונגישים לכל האזרחים.
הסרט כולל גם ראיונות עם רופאים, חולים ומומחים שונים בתעשיית הבריאות האמריקנית.
לטענת מור המניע של חברות ביטוח הבריאות בארצות הברית הוא בראש ובראשונה צבירת רווחים ובשל כך לעיתים רבות חברות הביטוח לא מספקות את הטיפולים הנחוצים במטרה למקסם את הרווחים שלהן.
ראו גם

הרפורמה בשירותי הבריאות בארצות הברית
המודל הנורדי
שירותי בריאות אוניברסליים
אברהם נחשון

| --- | --- |

 לידה:  ה'תשי"ג (בן 72 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת בני עקיבא נתיב מאיר  ישיבת הר עציון 
 
הרב אברהם נחשון (נולד בה'תשי"ג, 1953) הוא רב מהזרם הדתי־לאומי בעיר אלעד. לשעבר ר"מ וראש כולל בישיבת נוה דקלים, מלמד במוסדות תורניים ועל תיכוניים רבים, ומחברם של מספר ספרים ומאמרים תורניים.
ביוגרפיה

נולד בירושלים. אביו, משה קופרמן, היה מהנדס, ואמו אסתר מרים, מנחת הורים ומעצבת. הוריו התחתנו באנגליה בשנת תשי"ב (1952), ומיד לאחר חתונתם עלו לארץ ישראל והתיישבו בירושלים, שם נולדו ששת ילדיהם – אברהם הבכור וחמש אחיותיו. בשנות העשרים לחייו החליט לעברת את שם משפחתו לנחשון.
למד בבית הספר היסודי "דוגמה עוזיאל" בין השאר אצל הרב אליהו בקשי דורון. לאחר מכן למד בישיבת נתיב מאיר ובישיבת הר עציון, ולמד גמרא והלכה בעיון עשר שנים אצל הרב אהרן ליכטנשטיין והרב יהודה עמיטל. במהלך תקופה זו גם שירת בצבא במסלול הסדר, כחובש. הוסמך לרבנות על ידי הרב שלמה פישר, ושימש אותו בדיני גיטין בבית הדין האזורי בירושלים. כמו כן הוסמך לרבנות שכונה, ומאוחר יותר עבר את המבחנים הנדרשים וקיבל כושר לרבנות עיר מהרב שלמה משה עמאר.
בשנת תשמ"ב התחיל ללמד כר"מ בישיבת ימית, המשיך ללמד בה במשך 12 שנים (רובן אחרי פינוי חבל ימית), הקים בה כולל הלכה בברכת ראש הישיבה הרב יעקב אריאל, ועמד בראשו.
מאז שנת תשס"ב משמש כרב הקהילה הדתית-לאומית בעיר אלעד. יחד עם אשתו הקים בעיר עמותת חסד בשם גמ"ח הקהילה הדתית לאומית באלעד. היה שותף מרכזי בהקמת המוסדות החינוכיים בעיר ובהם: אולפנה, ישיבה תיכונית, תלמוד תורה, בית ספר יסודי לבנות ובית ספר יסודי לבנים, וכן קשור לסניפי תנועות הנוער עזרא ואריאל בעיר.
בשנת ה'תשע"ב קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בר אילן בנושא: הגותו של רבי אליעזר אשכנזי, בהנחיית פרופ' דב שוורץ.
באייר התשפ"ג, לאחר שקבוצת אברכים ורבנים ציוניים וחרדים פנתה אליו והציעה את מועמדותו, הודיע על התמודדותו לתפקיד הרב הראשי לישראל.
השקפת עולמו

אף שלמד בישיבת הר עציון, את עולמו המחשבתי למד מהרב צבי יהודה קוק, ראש ישיבת מרכז הרב ומתלמידיו, כולל את היחס לארץ ישראל ולמהלכי הגאולה. בתפקידו כרב קהילה משתף פעולה עם רבנים מכל הזרמים.
מלמד תנ"ך בשיטה שהוא מכנה "תנ"ך בקדושה", מתוך תפיסה שלימוד התנ"ך הוא קודש קודשים, ומחייב זהירות ומתינות. לשיטתו פרשנות התנ"ך חייבת לנבוע ממקורות קודש ויראת שמים, ומקום נכבד בפרשנות זו תופסים דברי חז"ל.
מאמין כי תפקידה של הרבנות, ובראשה הרבנות הראשית, הוא לרומם את קרן התורה בישראל מתוך אחדות ושלום, ובנוסף לדאוג לחיזוק החוסן החברתי, על ידי הדאגה לחלש ולנזקק.
משפחה

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (31 באוגוסט 2023)
דודו הוא הרב יהודה קופרמן, מקים מוסדות המכללה לבנות ירושלים, שגם למד איתו בחברותא במשך עשר שנים. גיסיו הם רוני אלשיך, מפכ"ל משטרת ישראל לשעבר, וישי שליף, שהיה מראשוני הפסיכולוגים החרדים בישראל.
נשוי לגילה לבית גריידי, ואב לשישה ילדים.
ספריו

שמחת אברהם (אלעד, תשס"ג) – אוסף מאמרים.
אחידות ושוני במלאכות שבת, (מוסד הרב קוק, ירושלים תשע"ז) – הלכות שבת (בראש הספר משא ומתן בין הרב אשר וייס לבין המחבר).
שמחת משה - יסודות הקניינים בהלכה ובאגדה (אלעד, תש"פ).
בחנני ה' ונסני, דוד ובת שבע בפרשנות חז"ל לתנ"ך (אלעד, תשפ"ב).
אורות שלמה - בגדר תשלומין והשלמות במצוות שונות (אלעד, תשפ"ג).
דבר אברהם ומנחם - עיונים בספרי המצוות, אברהם נחשון (קופרמן) ומנחם שריידר (אלעד ואפרת, תשפ"ג).
'לך אל נינוה העיר הגדולה' - עיונים בספר יונה אשור וישראל (אלעד תשפ"ד).
הערות שוליים

↑   אברהם נחשון (1953-), דף שער בספרייה הלאומית
↑  הרב אברהם נחשון (קופרמן), אריה שואג בענווה: דברי הערכה למורינו ורבינו הרב יהודה עמיטל זצ"ל, באתר ישיבת הר עציון
1 2  https://www.kdushaa.com/about
↑  גמ"ח הקהילה הדתית לאומית באלעד (ע"ר) - בעלי תפקידים, באתר www.guidestar.org.il
↑  ראו כאן
↑  יהונתן גוטליב, הרב אברהם נחשון יתמודד לתפקיד הרב הראשי, באתר ערוץ 7, 2 במאי 2023
↑  תנך בקדושה | דף הבית, באתר Mysite
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284321105171  VIAF: 258899672   WorldCat (עם VIAF): 258899672 
הרב עמאר והרב נחשון
משחק האולסטאר של ליגת העל בכדורסל

משחק האולסטאר של ליגת העל בכדורסל הוא משחק ראווה שנערך מדי שנה באביב על ידי מנהלת ליגת העל בכדורסל. אירוע זה חזר להתקיים בשנת 2011 לאחר שבוטל ב-2003. בהפסקות בין הרבעים במשחק מתנהלות תחרות ההטבעות ותחרות השלשות.
בעבר האירוע כלל בחירת כוכבים מהליגה שחולקו ל-2 קבוצות. כשחודש האירוע ב-2011, שונה מעט הקונספט לקבוצה אחת של כוכבי כדורסל ישראליים וקבוצה שנייה של כוכבים זרים המשחקים בליגת העל הישראלית בכדורסל. השחקנים המשתתפים נבחרים באמצעות הצבעת אוהדים כאשר לכל קבוצה מצביעים עבור ישראלי אחד וזר אחד, השחקנים שנבחרים לשחק קיבלו את מספרי הקולות הגבוהים ביותר, ובסוף משובצים לנבחרת הישראלים ולנבחרת הזרים 12 שחקנים לכל קבוצה. מאמני הקבוצות הם מאמני ליגת העל בכדורסל ונבחרים על ידי המנהלת. מלבד המשחק מתקיימות גם תחרויות ראווה כמו קליעת שלשות והטבעות מיוחדות בסל להנאת הקהל.
מלבד "משחק האולסטאר" של כוכבי ליגת העל בכדורסל, ייסדו ב-2007 משחק אולסטאר לכוכבי ליגת הנוער בכדורסל (בליגת הנוער 2 הקבוצות כוללות כוכבים ישראליים) וב-2011 ייסדו גם משחק אולסטאר לכוכבי הליגה הלאומית בכדורסל. המשחק גם היווה השראה לקיום משחק אולסטאר דומה בליגת העל בכדוריד (החל מ-2013) בין נבחרת הישראלים לנבחרת הזרים המשחקים בליגה.
החל מעונת 2019/20 (בעקבות התפרצות מגפת הקורונה יצא לפועל רק ב-2022) התחלפה שיטת המשחק. במקום משחק ביו נבחרת הישראלים נגד נבחרת הזרים, הישראלי והזר שמקבלים את מספר ההצבעות הגבוה ביותר זוכים להרכיב קבוצה בשיטת "כוחות" מרשימת שחקנים שבוחר הקהל.
תוצאות משחקי האולסטאר

| עונה | אולם | תוצאה | שחקן מצטיין | קישור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | היכל הספורט גן נר | 122-117 לישראלים | ישראל ליאור אליהו, מכבי תל אביב |  |
| 2012 | היכל הספורט העירוני אשקלון | 113-109 לישראלים | ישראל אלישי כדיר, הפועל ירושלים |  |
| 2013 | היכל הספורט רוממה, חיפה | 127-111 לישראלים | ישראל דגן יבזורי, הפועל גלבוע גליל |  |
| 2014 | אולם הקונכייה, באר שבע | 111-103 לזרים | ארצות הברית פרסטון נואלס, עירוני נס ציונה |  |
| 2015 | היכל הטוטו, חולון | 122-121 לישראלים | ישראל רוברט רות'בארט, עירוני נהריה |  |
| 2016 | אולם בגין, אילת | 143-118 לישראלים | ישראל מאיר טפירו, מכבי קריית גת |  |
| 2017 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 139-127 לזרים | ארצות הברית אמארה סטודמאייר, הפועל ירושלים |  |
| 2018 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 137-122 לזרים | ארצות הברית פייר ג'קסון, מכבי תל אביב |  |
| 2019 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 134-130 לזרים | ארצות הברית ג'יי פי טוקוטו, הפועל אילת |  |
2020: לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה
2021: לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה
| 2022 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 133-123 לנבחרת בראון | ארצות הברית אייק אירבו, הפועל גליל עליון |  |
| 2023 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 149-127 לזרים | ארצות הברית אריק גריפין, הפועל אילת |  |
2024: לא התקיים בעקבות מלחמת חרבות ברזל
| 2025 | היכל מנורה מבטחים, תל אביב | 127-116 לנבחרת מדר | ארצות הברית ג'ייקובן בראון, הפועל עפולה |  |
זוכי תחרות ההטבעות והשלשות

| עונה | הטבעות | שלשות |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | ארצות הברית ג'רמי פארגו, מכבי תל אביב   ארצות הברית אדריאן בנקס, ברק נתניה | ארצות הברית ג'ק מקלינטון, הפועל גלבוע גליל |  |  |
| 2012 | ישראל רועי בוכבינדר, בני השרון | ישראל עמית שמחון, אליצור אשקלון |  |  |
| 2013 | ארצות הברית סקוטי הופסון, הפועל אילת | ארצות הברית פול סטול, מכבי חיפה |  |  |
| 2014 | ישראל איתי שגב, הפועל חולון | ארצות הבריתישראל זאק רוזן, מכבי אשדוד |  |  |
| 2015 | ארצות הברית מארק ליונס, עירוני נהריה | ארצות הבריתישראל זאק רוזן (2), מכבי אשדוד |  |  |
| 2016 | ארצות הברית גילברט בראון, עירוני נהריה | ארצות הברית איזייה סוואן, מכבי אשדוד |  |  |
| 2017 | ארצות הברית אריק גריפין, הפועל גלבוע גליל | ארצות הברית אורלנדו מנדז-ולדז, מכבי חיפה |  |  |
| 2018 | ארצות הברית ג'רון ג'ונסון, נס ציונה | ניו זילנד קורי ובסטר, עירוני נהריה |  |  |
| 2019 | ארצות הברית קור-ג'יי קוקס, מכבי ראשון לציון | ישראל גיא פניני, הפועל חולון |  |  |
| 2020 | לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה | לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה |  |  |
| 2021 | לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה | לא התקיים בעקבות הגבלות מגפת הקורונה |  |  |
| 2022 | ארצות הברית ג'יי. פי. טוקוטו, הפועל תל אביב | ישראל גיא פניני (2), הפועל חולון |  |  |
| 2023 | ארצות הברית אנטוניוס קליבלנד, הפועל אילת | ארצות הברית סי. ג'יי. האריס, הפועל חולון |  |  |
2024: לא התקיים בעקבות מלחמת חרבות ברזל
| 2025 | ארצות הברית דשון פרנסיס, בני הרצליה | ארצות הבריתישראל ריאן טוראל, עירוני נס ציונה |  |  |
הערות שוליים

↑  חידוש באולסטאר
↑  שי לוי, ‏117:122 לישראלים על הזרים באולסטאר הישראלי, באתר ONE‏, 11 בינואר 2011
↑  אולסטאר: צפו בניצחון הישראלים. 40 לכדיר, באתר ערוץ הספורט, 9 במרץ 2012
↑  אולסטאר 2013
↑  דובי פיק, ‏צפו בנבחרת הזרים מנצחת לראשונה את הישראלים, באתר ONE‏, 25 בפברואר 2014
↑  שואו ומיני טפירו: ניצחון לישראלים באולסטאר, באתר ערוץ הספורט, 4 במרץ 2015
↑  צפו: רוזן זכה באליפות השלשות בפעם השניה, באתר ערוץ הספורט, 4 במרץ 2015
↑  אולסטאר 2016: הישראלים ניצחו 118:143 את הזרים, באתר ערוץ הספורט, 25 במרץ 2016
↑  המשך אולסטאר 2016
↑  הזרים חגגו באולסטאר, גריפין אלוף ההטבעות. צפו, באתר ערוץ הספורט, 19 באפריל 2017
↑  צמוד מהצפוי: 122:137 לזרים על הישראלים, באתר ערוץ הספורט, 2 במרץ 2018
↑  ד"ש לקרטר: ג'ונסון זכה בתחרות ההטבעות, באתר ערוץ הספורט, 2 במרץ 2018
↑  נתנו שואו: 130:134 לזרים על הישראלים, באתר ערוץ הספורט, 12 באפריל 2019
↑  ריחף מעל שלושה קמעות: קוקס אלוף ההטבעות, באתר ערוץ הספורט, 12 באפריל 2019
↑  בפעם הראשונה. צפו: פניני זכה בתחרות השלשות, באתר ערוץ הספורט, 12 באפריל 2019
↑  הנבחרת של בראון ניצחה 123:133 באולסטאר, באתר ערוץ הספורט, 18 במרץ 2022
↑  מי אם לא הוא? פניני זכה בתחרות השלשות, באתר ערוץ הספורט, 18 במרץ 2022
↑  אולסטאר 2022 הטבעות
↑  אולסטאר 2023
↑  צפו: סי.ג'יי האריס זכה בתחרות השלשות, באתר ערוץ הספורט, 21 באפריל 2023
↑  גבוה באוויר: צפו בתחרות ההטבעות הישראלית, באתר ערוץ הספורט, 21 באפריל 2023
↑  אולסטאר 2025
↑  אולסטאר 2025 הטבעות
↑  אולסטאר 2025 שלשות