stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שליח (הלכה)
היקף הדין > פעולות בהן לא ניתן להיעזר בדין שליחות > אין שליח לדבר עבירה

כלל זה קובע שאין אפשרות לבצע עבירה באמצעות שליח. האחריות על מעשה בלתי חוקי תיפול תמיד על השליח. אולם נחלקו המפרשים האם יש לכלל זה השלכה על תקפותו המשפטית של המעשה. מחלוקת זו נובעת מהמחלוקת בטעם של הכלל. יש שהסבירו את הכלל הזה על בסיס הנחה - אומדנא, שהשולח לא סמך על השליח ולכן אין למינוי שלו תוקף רציני. ראו על כך בהרחבה בערך אין שליח לדבר עבירה.
היקף הדין > פעולות בהן לא ניתן להיעזר בדין שליחות > תופס לבעל חוב

לפי שיטת רוב הראשונים אדם הנושה בחבירו, אינו יכול לבצע תפיסת נכסים מן החייב באמצעות שליח. מגבלה זו נקראת "תופס לבעל חוב במקום שחב לאחרים לא קנה". ראו על כך בהרחבה בערך תופס לבעל חוב במקום שחב לאחרים.
ההסבר המשפטי של דין השליחות

בתלמוד ובראשונים לא נמצא הסבר אודות אופן הפעולה של דין השליחות. אולם האחרונים בעיקר בעת האחרונה, הרבו לעסוק בשאלה זו. כפי שאמרנו למעלה, דיון זה קיים גם אצל חכמי המשפט בעולם, וניתן למצוא אצלם כמה הסברים שונים. נתון זה מלמד על הקושי להסביר כיצד פעולת אדם אחד מחילה תוצאות משפטיות עבור אדם אחר.
שתים מן התאוריות המוצעות אצל חכמי המשפט הכללי, נמצאות בהרחבה בכתבי האחרונים. השופט א' ברק מכנה אותן תאוריית הזיהוי ותאוריית הייצוג. ויגודה מכנה אותן תאוריית ייחוס הפעולה ותאוריית ייחוס התוצאה. שתי אפשרויות אלו הוצגו על ידי האחרונים בשלל ניסוחים וכך למשל כותב רבי יוסף ענגיל:
נסתפקתי הא דקיימא לן שלוחו של אדם כמותו מהו הכוונה בזה. אם הכוונה שגופו של שליח נחשב כגוף המשלח, או השליח לאדם אחר נחשב... ונחשב שהשליח עשה המעשה לא המשלח, רק שהתורה גזרה שאף שאדם אחר עשה המעשה... מועלת המעשה של האחר עבורו כאלו עשאה הוא.
לפי האופן הראשון שמציע רבי יוסף ענגיל, גוף השליח מזוהה עם השולח - תורת הזיהוי, שהיא ייחוס הפעולה. ואילו לפי האופן השני, השליח הוא אדם עצמאי שעושה פעולה משפטית עבור השולח - תורת הייצוג שהיא ייחוס התוצאה.
ההסבר המשפטי של דין השליחות > שליח נעשה עד

ההבדל המשמעותי בין שתי הגישות, הוא בהגדרת האישיות המשפטית - מי מוגדר בעל הדבר, השליח או השולח. האחרונים קשרו את ההתלבטות הזו לכמה סוגיות, אולם בסוגיה אחת נראה שכבר האמוראים חלוקים בשאלה זו:
איתמר, רב אמר: שליח נעשה עד, דבי רבי שילא אמרי: אין שליח נעשה עד... רב אמר: שליח נעשה עד, אלומי קא מאלימנא למילתיה; דבי רבי שילא אמרי: אין שליח נעשה עד, כיון דאמר מר: שלוחו של אדם כמותו, הוה ליה כגופיה.
אם אכן ההבחנה בין שני ההסברים היא בשאלה מי הוא בעל הדבר, נראה שבסוגיה זו רב המאפשר לשליח להעיד, אינו רואה בשליח בעל דבר. לעומת זאת רבי שילא סבור שהשליח הוא בעל הדבר.
ההסבר המשפטי של דין השליחות > שולח שנשתטה

הנפקא מינא המפורסמת בעולם הישיבות בין שתי הגישות, היא שאלת כשרותו של גט שניתן על ידי שליח כאשר השולח אינו בר דעת. הטור פסק במקרה זה שהגט בטל. ואילו מהרמב"ם עולה שהגט אינו פסול אלא מדרבנן. על פסיקת הרמב"ם כתב בעל ה'פרי חדש'
אלא משמע שדעתו של הרמב"ם ז"ל הוא דכיון שהשליח נכנס במקום הבעל מה אכפת לן שיהא הבעל שיפוי או שוטה בשעת כתיבה ונתינה
על בסיס הדברים הללו כתבו כמה מהאחרונים, שהרמב"ם הבין את השליחות כייצוג - ייחוס תוצאות. השליח פועל בכוחו, ואין הוא תלוי בשולח ובמצבו בשעת הפעולה. לפי זה הטור הבין שהשליח מייחס את הפעולה - תאוריית הזיהוי, ולכן ללא השולח נשארת פעולת השליח חסרת משמעות.
ההסבר המשפטי של דין השליחות > נפקא מינות נוספות

· האם שינוי ברצונו של השולח, ללא ביטול השליח, מאפשר לשליח לפעול בניגוד לרצונו העכשווי של שולחו? לכאורה לפי הגישה של ייחוס הפעולה, הפועל העיקרי הוא השולח, ואם הוא אינו חפץ במעשה ודאי שאין למעשה תוקף. אולם לפי הגישה השנייה, ייתכן שלמרות חוסר הרצון של השולח, כל עוד לא ביטל הוא את השליח, יכול השליח לבצע את השליחות ולמעשיו תהיינה תוצאות משפטיות. שכן הוא בעל המעשה וכל עוד לא בוטלה שליחותו יש לו הכח לעשות את הדבר.
· האם ניתן למנות שליח ללא ידיעתו? ייתכן שלפי הגישה של ייחוס הפעולה, לא ניתן למנות שליח ללא שיתוף הפעולה שלו, שמקנה את ידו לשולח. אולם לפי הגישה של הייצוג, ייתכן שיכול השולח למנות נציג גם ללא ידיעתו.
· האם ניתן למנות שליח מוקדם? בהנחה שלפי גישת הייצוג, השולח מעביר את כוחו לשולח; ייתכן שלא ניתן למנות מינוי מוקדם, כמו שלא ניתן להקנות בקנין מוקדם. אולם לשיטת ייחוס הפעולה, ייתכן שאין מניעה כזו כי השליח מקנה את ידו לשולח בשעת הפעולה.
דרכי מינוי השליחות

מינוי שליחות מתבצע באמירה בלבד ואין צורך בשום דבר נוסף. דבר זה עולה בדרך אגב ממקורות שונים במשנה ובגמרא, ונאמר במפורש על ידי הרמב"ם:
האומר לשלוחו צא ומכור לי קרקע או מטלטלין או קנה לי הרי זה מוכר ולוקח ועושה שליחותו וכל מעשיו קיימין, ואין העושה שליח צריך קניין ולא עדים אלא באמירה בלבד בינו לבין חבירו, ואין צריכין עדים אלא לגלות הדבר אם כפר אחד מהם כשאר כל הטענות.
הרמב"ם כתב במקום אחר שנוהגים במקומות רבים לעשות קנין בעת מינוי שליח אך הדבר מיותר.
שליח רגיל יכול להתמנות גם בכתב. לדעת חלק מהפוסקים, שליח לכתיבת גט או למסירת גט אינו יכול להתמנות בכתב.
מי יכול למנות שליח ומי יכול להתמנות לשליח

ההלכה דורשת מן השולח ומן השליח כשרות משפטית מלאה, הכוללת גם את יהדותם של השליח והשולח. השולח נדרש גם להיות מסוגל לעשות את השליחות בעצמו. בעניין זה נחלקו המפרשים מה רמת המסוגלות הנדרשת. לפי חלק נכבד של הפוסקים השליח צריך להיות מסוגל לבצע את השליחות כבר בשעת המינוי.
מי יכול למנות שליח ומי יכול להתמנות לשליח > כשרות השליח

המשנה קובעת "הכל כשרין להביא את הגט חוץ מחרש שוטה וקטן וסומא ונכרי". ובעקבות כך פסק הרמב"ם: "מי שאינו בן דעת והן חרש שוטה וקטן אינן נעשין שלוחים". יש מפרשים הסבורים, שאין מניעה מוחלטת למנות קטן לשליחות. לדעתם בפעולות שיש לקטן כשרות משפטית לבצען, יכול הוא גם להיות שליח לבצען לאחרים.
הגמרא אינה מציגה מקור לפסול של חרש שוטה וקטן מלהיות שליח. למשנה הנ"ל בגיטין מציעה הגמרא סברה: "דלאו בני דעה נינהו". אולם רש"י שם כתב: "וגבי שליחות איש בעינן ולא קטן דשליחות נפקא לן מויקחו להם איש שה לבית אבות אחד לוקח לכולן". ראשונים אחרים מצטטים לימוד שאינו נמצא לפנינו במקורות חז"ל: "אתם גם אתם לרבות שלוחכם, מה אתם בני דעת אף שלוחכם בני דעת".
מי יכול למנות שליח ומי יכול להתמנות לשליח > כשרות השולח

קטן מנוע מלמנות שליח והדבר מפורש במשנה: "אין קטן עושה שליח". הדבר מובא להלכה ברמב"ם:
"עושה אדם שליח איש או אשה ואפילו אשת איש ואפילו עבד ושפחה הואיל והן בני דעת וישנן במקצת מצות נעשין שלוחין למשא ומתן, אבל מי שאינן בני דעת והן חרש שוטה וקטן אינן נעשין שלוחין ולא עושין שליח אחד הקטן ואחד הקטנה.."
גם כאן נחלקו הדעות באשר לכשרותו של קטן למנות שליח, בעניינים בהם יש לו כשרות משפטית. המחלוקת היא האם דברי הרמב"ם המצוטטים לעיל מציגים את המצב הפשוט או את הדין העקרוני. החתם סופר סבור שיש לדייק מלשון הרמב"ם שעקרונית אין מניעה שקטן ימנה שליח. לעומת זאת הרב שמעון שקאפ סבור שקטן אינו יכול למנות שליח כי פרשת השליחות בתורה מתייחסת רק ליהודי בוגר בעל כשרות משפטית.
הנכרי אינו יכול למנות שליח.
מי יכול למנות שליח ומי יכול להתמנות לשליח > כשרות השולח > יכולת ביצוע עצמאית - "מצי עביד"

הגמרא דנה בשאלה אם עבד יכול למנות שליח לקבל בשבילו גט שחרור. בסוגיה זו הגמרא מניחה כדבר פשוט שדבר שלא יכול השולח לבצע בעצמו לא ניתן למנות שליח שיעשה בשבילו. "הני כהני שלוחי דרחמנא נינהו, דאי סלקא דעתך שלוחי דידן נינהו, מי איכא מידי דאנן לא מצינן עבדינן ואינהו מצי עבדי?". אולם ברור שלא כל מניעה נכללת תחת הכלל הזה. כבר שם אומרת הגמרא שעבד יכול למנות שליח, גם אליבא דרבי שמעון בן אלעזר, למרות דעתו שעבד אינו יכול לקבל גט בעצמו.
העיקרון היסודי הוא שהשולח שייך לנושא השליחות ובלשון המפרשים: "בתורת הדבר". אולם נחלקו הדעות לגבי מצבים בהם השולח לא מסוגל לבצע את המעשה בעצמו.
מניעה פיזית - יש מקורות מהם עולה לכאורה שמניעה פיזית אינה מונעת שליחות. אולם ממקור אחר עולה מסקנה הפוכה. לאור זאת נחלקו פוסקים האם מניעה פיזית מונעת אפשרות של שליחות.
ריחוק מקום - לדעת רוב מוחלט של הפוסקים אין בריחוק מקום של השולח כדי לנוע את השליחות. מקורות רבים מתארים שליח שמגיע ממקום מרוחק, ודומה שזו אחת הבעיות הראשונות אותו בא דין שליחות לפתור.
חוסר ידע - גם חוסר ידע אינו נחשב לדעת רוב מוחלט של הפוסקים כמניעה למנות שליח. לשיטות הסוברות שכתיבת הגט מצריכה שליחות, ברור שלא כל בעל יודע לכתוב בעצמו. כך גם לגבי הסוברים שיש למנות את המוהל לשליח באב.
פעולת איסור - האם מניעה הלכתית - כשהמעשה כרוך באיסור, מונעת את תקפות השליחות? לדעת ה'מחנה אפרים' התשובה שלילית. אולם יש חולקים.
מי יכול למנות שליח ומי יכול להתמנות לשליח > כשרות השולח > יכולת ביצוע בעת המינוי - "מצי עביד השתא"

לפי הגמרא אדם אינו יכול למנות שליח לקדש לו אשה, אם בעת המינוי אשה זו אינה ראויה להתקדש וכגון שהיא נשואה. כך לשון הגמרא:
לא משוי איניש שליח אלא במילתא דמצי עביד השתא, במילתא דלא מצי עביד ליה השתא - לא (מצי) משוי (שליח).
לפי הנוסח הרחב (המובא בסוגריים), עולה מהגמרא, שדבר שלא ניתן לביצוע עכשיו, לא ניתן למנות עליו שליח. אולם לפי הנוסחה האחרת (ללא הסוגריים), ייתכן שאין הכרח להבין כך את הגמרא. המהרי"ט הסביר שכוונת הגמרא להנחה - אומדנא, שהשולח לא מינה שליח לדבר שהוא אינו יכול לעשות. אבל רבים דחו את ההסבר הזה.
לדעת רוב המפרשים הגמרא אכן קובעת כלל עקרוני אולם נחלקו בהסבר הכלל. הסבר אחד משוה בין הכלל הזה לדין דבר שלא בא לעולם. לפי הסבר זה אין מדובר כאן בבעיה של כשרות השולח! אולם לפי הרבה מפרשים הסבר הכלל נשאר בתחום ההגדרה של יכולת מינוי שליח. בעלי גישה זו הציעו הסברים שונים להבחנה בין דין זה המונע מינוי שליח לקדש אשה נשואה, לבין דין העבד שהגמרא אפשרה לו למנות שליח קבלה אף על פי שהוא אינו יכול לקבל את הגט בעצמו.
אין שליח לדבר עבירה

כלל בדיני שליחות אומר שאם אדם ממנה שליח תחתיו על מנת לעשות עבירה, כגון להזיק לרכוש חבירו, אין השליח פטור מהעונש על העבירה. אולם אם אין השליח יודע שהוא נשלח לבצע עבירה, כגון הנשלח למעול בהקדש ללא ידיעתו שמדובר בהקדש, חלה העבירה והאחריות על המשלח. במסכת קידושין יש מחלוקת לגבי האחריות של המשלח:
הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה) התייחס לטענה שבמקרה שאדם מחויב למלא פקודה - ואם לא, יהרגו אותו - אין חל עליו דין של "שליח לדבר עבירה" שכן הוא כמו חצר שאין לו בחירה, וכותב: "דאדם שהוא בעל בחירה אף שהוא מוכרח שלא יתחייב מיתה, מכל מקום מקרי אי בעי עביד (=אם רוצה עושה)".
מחלוקת נוספת בפוסקים, לעניין אדם שנעשה שליח לדבר העבירה, האם המעשה חל לגבי המשלח רק שאינו מתחייב עליו, או שכיוון שהדבר הוא דבר עבירה אין המעשה חל כלל. למשל, ישנו איסור לכהן לקדש גרושה אך אם קידש, מקודשת, האם כאשר שלח שליח לקדשה לו המעשה חל ותהיה מקודשת לכהן או לא.
בימינו הושמעו דעות חלוקות בשאלה האם הכלל של אין שליח לדבר עבירה חל על חייל בצבא. הרב יובל שרלו כתב: "אין קשר לשאלת השליחות לדבר עבירה. חייל אינו שליח של המדינה. הוא הכלי שהמדינה מפעילה בו את פעולותיה". לעומת זאת, דוד הנשקה טוען שגם על חייל חל הכלל שאין שליח לדבר עבירה. בהקשר זה נטען שאחריות מפקד הנותן פקודה לעבור עבירה היא חמורה מזאת של משלח רגיל מכיוון שלא תמיד החייל מודע למרכיב העבירה בפקודה שניתנה לו וחזקה על חיילים שממלאים את הפקודות של מפקדיהם.
שליח עושה שליח

שליח עושה שליח פירושו הוא ששליח רשאי למנות שליח אחר שיבצע את השליחות במקומו. זאת, בהנחה שהשולח אינו מקפיד על כך שדווקא השליח שמינה יבצע את השליחות. לכלל זה סייגים רבים והיקפו המדויק שנוי במחלוקת.
חזקת שליח עושה שליחותו

כשאדם שלח שליח לבצע עבורו פעולה מסיומת, יש להניח שהשליח אכן ביצע אותה, גם אם השליח לא שב והודיע למשלחו על ביצוע השליחות.
הנחה זו תלויה באישיותו של השליח, טיב השליחות ועוד, אולם ההלכה קובעת שבאופן עקרוני ניתן לסמוך על שליח ולא מניחים באופן פשוט כי הוא התעצל, שכח וכדומה. תוקפו של כלל זה שנוי במחלוקת, ובתחומים מסוימים בהלכה אין סומכים על הנחה זו.
ראו גם

חזקת שליח עושה שליחותו
שליח עושה שליח
זכייה
זכין לאדם שלא בפניו
תופס לבעל חוב במקום שחב לאחרים
הרשאה (משפט עברי)
לקריאה נוספת

נחום רקובר, השליחות וההרשאה במשפט העברי, ירושלים תשל"ב.
הרב מיכאל ויגודה, שליחות, דיני שליחות במשפט העברי, הוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל.
שמשון אטינגר, פרקי שליחות במשפט העברי (בהשוואה לחוק השליחות),ירושלים תשנ"ט.
משה הלל ששון, משפטי שליחות, ירושלים תשס"ה.
ליו ג'יאקון

| --- | --- |

 לידה:  1956 (בן 69 בערך) צ'נגדו, הרפובליקה העממית של סין 
 תחום יצירה:  אדריכלות
 פרסים והוקרה:  פרס פריצקר (2025) 
 
ליו ג'יאקון (נולד ב-1956) הוא אדריכל סיני המתמקד במינימליזם, הומניזם ועיצוב קונטקסטואלי מקומי. ג'יאקון הוא הזוכה בפרס פריצקר לשנת 2025, והפך לאדריכל הסיני השני שזכה בפרס אחרי וואנג שו, והיליד הסיני השלישי בסך הכל, אחרי איי אם פיי.
ביוגרפיה

ג'יאקון נולד בצ'נגדו, מחוז סצ'ואן בסין בשנת 1956. כבן 17 במהלך מהפכת התרבות בסין, נשלח לאזור הכפר כדי לשרת כפועל בעבודת כפיים. הוא נמשך לאדריכלות בשל הפן האומנתי והעיצובי. ג'יאקון סיים את לימודיו ב-1982 במכון צ'ונגצ'ינג לארכיטקטורה והנדסה, כיום אוניברסיטת צ'ונגצ'ינג, עם תואר ראשון בהנדסה באדריכלות.
לאחר סיום הלימודים, עבד ג'יאקון במכון לעיצוב ומחקר אדריכלי של צ'נגדו כעובד המדינה. מאוחר יותר בילה באזורים האוטונומיים של טיבט ושינג'יאנג של סין, ועסק בכתיבה וחקר אמנות וספרות. ג'יאקון שב לעסוק באדריכלות ב-1993.
בשנת 1999 הוא הקים את משרדו Jiakun Architects בצ'נגדו. מאז, המשרד השלים למעלה מ-30 פרויקטים ברחבי סין, כולל מבנים אקדמיים, מבני תרבות, מבנים אזרחיים ומסחריים לצד תכנון עירוני.
עבודתו של ג'יאקון מדגישה את השילוב של הקונטקסט המקומי, אומנות מסורתית ועיצוב בר קיימא, תוך הימנעות מעיצוב נוצץ. בפרויקטים שלו הוא עושה שימוש בחומרים מקומיים ובאסתטיקה של חוסר השלמות. לאחר רעידת האדמה בסצ'ואן ב-2008, מיחזר ג'יאקון את הריסות רעידת האדמה והפך אותם לחומרי בניין חדשים אותם כינה "לבני לידה מחדש". ג'יאקון עיצב גם את אנדרטה המנציחה ילדה בת 15 שנהרגה כשבית הספר שלה קרס במהלך רעידת האדמה. האנדרטה נבנתה כדי להידמות לאוהל ומציגה פריטים מחייה של הילדה כגון הצעיף והתרמיל שלה.
בשנת 2015 תכנן ג'יאקון פרויקט שעוורר הדים רבים, "ווסט וילג'" בצ'נגדו, פרויקט ציבורי מעורב שימושים הכולל משרדים, מרחבי פנאי, אתלטיקה ותרבות. הוא נחשב לצנוע ומאופק מבחינה ויזואלית, בניגוד לרבי הקומות הסמוכים. במרכז הכפר שולבו שבילי הליכה, שטחים ירוקים ושבילי אופניים.
גלריה

בית תה בפארק האדריכלות ג'ינהואה (2002)
האנדרטה לרעידת האדמה בסצ'ואן (2008)
מוזיאון לאמנות עכשווית, צ'נגדו (2011)
מוזיאון השעונים, סצואן
ווסט וילג', צ'נגדו (2015)
הערות שוליים

↑  אמנון דירקטור, אדריכל חברתי שמחובר לאנשים: ליו ג'יאקון זכה פרס פריצקר ה-54 לשנת 2025, באתר Ynet, ‏4 במרץ 2025
1 2  ליו ג'יאקון, באתר פרס פריצקר
1 2 3  "Chinese Architect Liu Jiakun Wins Pritzker Prize". הניו יורק טיימס. 4 במרץ 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Holland, Oscar (4 במרץ 2025). "Pritzker Prize 2025: China's Liu Jiakun awarded 'Nobel of architecture'". CNN (באנגלית). נבדק ב-4 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wainwright, Oliver. "Rebirth Brick Project". The Guardian. נבדק ב-4 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wen Wei Po Sun Yanyang. "2025普利兹克奖得主刘家琨：创造栖居之地，同时创造诗意". 上观新闻 (בסינית). נבדק ב-7 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pogrebin, Robin (5 במרץ 2025). "建筑师刘家琨获普利兹克奖，曾为汶川遇难者建纪念馆". 纽约时报中文网 (בסינית). נבדק ב-7 במרץ 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Ulaby, Neda (4 במרץ 2025). "Chinese architect Liu Jiakun wins the 2025 Pritzker Prize". NPR (באנגלית). נבדק ב-4 במרץ 2025. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007381334805171  GND: 130006815  ISNI: 0000 0004 3958 8577  LCCN: no2014128556  NLK: KAC2019E1094  SUDOC: 225721589  ULAN: 500272393  VIAF: 13404013   WorldCat (עם VIAF): 13404013
ביל גרהם

ערך זה עוסק באמרגן אמריקאי-יהודי. אם התכוונתם לכומר בפטיסטי אמריקאי, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  8 בינואר 1931 ברלין, רפובליקת ויימאר 
 נהרג:  25 באוקטובר 1991 (בגיל 60) ולחו, ארצות הברית 
 שם לידה:  וולפגנג וולודיה גריונקה
 מקום קבורה:  Eternal Home Cemetery 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-העשור של 1960 
 מקום לימודים:  תיכון דוויט קלינטון 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 בן או בת זוג:  מליסה דילוורת' גולד 
 פרסים והוקרה:  היכל התהילה של הרוק אנד רול (1992)  לב הארגמן  כוכב הארד 
 פרופיל ב-IMDb
 
ביל גרהם (באנגלית: Bill Graham;‏ 8 בינואר 1931 – 25 באוקטובר 1991) היה אמרגן אמריקאי-יהודי ומקדם מופעי רוק החל משנות ה-60 של המאה ה-20 ועד מותו.
ילדותו ונעוריו

גרהם נולד בשם וולפגנג וולודיה גרג'ונקה בברלין, בנם של פרידה (לבית זאס) ויענקל גרג'ונקה, מהנדס במקצועו. משפחתו של גרהם הייתה משפחה יהודית במעמד בינוני-נמוך אשר היגרה מרוסיה לגרמניה קודם לעליית הנאצים בגרמניה. אביו של גרהם מת בתאונה יומיים לאחר לידת בנו. בהיותו בן 7, העבירה אימו אותו ואת טולה – אחת מאחיותיו – לבית יתומים בברלין. ילדי בית היתומים נשלחו לצרפת לפני פרוץ המלחמה. חלק מאחיותיו הגדולות נותרו עם אימן בגרמניה, וחלקן עזבו את גרמניה (לסין והונגריה). לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה הנאצית, הוברח גרהם עם ילדים אחרים מחוץ למדינה. אחותו טולה, שהוברחה יחד אתו, לא שרדה את המסע, ומתה בדרך (כפי הנראה בליון שבצרפת). אימו של גרהם נרצחה באושוויץ. אחיותיו של גרהם (למעט טולה) שרדו את המלחמה. חלקן היגרו לארצות הברית, חלקן נשארו באירופה, ואחת מהן חיה בישראל במשך שנים רבות.
לאחר מסע ארוך, מפרך ומסוכן, שעבר דרך אירופה, צפון אפריקה והאיים הקאריבים, הגיע גרהם לארצות הברית. הוא הועבר למשפחת אומנה יהודית אשר התגוררה ברובע הברונקס שבניו יורק.
בשנותיו הראשונות בארצות הברית סבל גרהם מלעג של ילדים אחרים על מבטאו הגרמני. הדבר גרם לו לסבל, ולכן התאמן וסיגל לעצמו מבטא ניו יורקי מושלם. עם הגיעו לארצות הברית אימץ גרהם את השם ביל (ביל הוא שם חיבה לוויליאם – המקבילה האמריקאית לשמו הגרמני וולפגאנג). בהמשך שינה גרהם גם את שם משפחתו המקורי, משום שאנשים לא הצליחו לבטא אותו כהלכה. הבחירה בשם החדש הייתה כמעט אקראית, הוא נבחר מתוך ספר הטלפונים.
גרהם סיים בהצלחה לימודי תיכון בניו יורק ולימודי תואר ראשון במנהל עסקים בסיטי קולג' של ניו יורק. החל משנות העשרה שלו ועד לבגרותו היה גרהם מעריץ נלהב של מוזיקה וריקודים לטיניים, אשר היו פופולריים באזור מגוריו ברובע ברונקס בניו יורק. גרהם, שהיה מבקר קבוע במועדוני הריקודים הלטיניים בניו יורק, הפך עם הזמן לרקדן מיומן ואף זכה במספר תחרויות ריקוד לחובבים.
בשנת 1951 גויס לצבא ארצות הברית, שירת במלחמת קוריאה כתצפיתן ארטילריה וזכה על פעילותו בעיטורי כוכב הארד ולב הארגמן. עם שובו לארצות הברית עבד כמלצר ורב מלצרים, במלונות נופש בהרי קאטסקיל ובעיר ניו יורק. מאמצע שנות ה-50 ועד תחילת שנות ה-60 החליף גרהם עבודות ומקומות מגורים, וטייל בעולם בניסיון למצוא את מקומו וייעודו.
מותו

גרהם נהרג בגיל 60 בהתרסקות מסוק, סמוך לעיר וליהו בקליפורניה, ב-25 באוקטובר 1991, בדרכו לביתו מקונצרט של Huey Lewis and the News, אשר נערך בעיר קונקורד בקליפורניה. הוא נסע לקונצרט כדי לדון בתוכנית לקיום קונצרט צדקה לטובת נפגעי שריפת הענק באוקלנד בשנת 1991. מיד לאחר שקיבל את התחייבות הלהקה להופיע בקונצרט הצדקה, שב למסוקו והמריא לדרכו. הוא התרסק מרחק 30 ק"מ ממקום ההמראה. המסוק שטס בעננות נמוכה, גשם ומשבי רוח, התנגש בעמוד מתח גבוה. גרהם, חברתו מליסה גולד והטייס, נהרגו בתאונה. בנה של החברה, ארי גולד, ביים סרט קצר על התאונה בשם "הליקופטר", אשר זכה בפרס אוסקר לסרטי סטודנטים.
לגרהם היו שני בנים – דוד ואלכס – מנישואיו לאמנית בוני ליפשיץ מקלין. לאחר מותו השתלטו עובדי חברת "ביל גרהם מציג" על החברה, ובניו נותרו חלק מצוות הניהול החדש. בהמשך, מכרו בעלי החברה החדשים את החברה.
ב-3 בנובמבר 1991 נערך בפארק שער הזהב בסן פרנסיסקו, קונצרט לזכרו של גרהם ושני ההרוגים האחרים בתאונה. כ-300,000 איש הגיעו לאירוע, ורבות מן הלהקות שגרהם היה אמרגנן לאורך השנים, הופיעו על הבמה, ביניהן: סנטנה, הגרייטפול דד, ג'ון פוגרטי, רובין ויליאמס, איחוד של להקת Journey, ואיחוד של קרוסבי, סטילס, נאש ויאנג.
הערות שוליים

1 2 3 4  Biography – Bill Graham Memorial Foundation, billgrahamfoundation.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012366565605171  PLWABN: 9810690840505606  BNE: XX1679815  BnF: cb165975552 (data)  CiNii: DA08017426  GND: 119095114  ISNI: 0000 0000 8126 6265  LCCN: n91015400  MusicBrainz: 6c7e61bd-ee82-4bef-b7fc-59461011afcf  NTA: 070792062  SNAC: w6737kpp  SUDOC: 248683357  VIAF: 47564040   WorldCat (עם VIAF): 47564040
אלון תורג'מן

אלון תורג'מן (נולד ב-9 ביוני 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל באר שבע.
קריירה

תורג'מן נולד בחדרה והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק. בקיץ 2010 עבר להפועל פתח תקווה, ואת עונת 2010/2011 סיים עם שישה שערים ב-25 משחקי ליגה, בנוסף לשער ניצחון על הפועל כפר סבא במבחני ההישרדות בליגת העל, שסייע לקבוצתו להישאר בליגת העל.
באוגוסט 2011 עבר למכבי חיפה. כבר בעונתו הראשונה כבש שישה שערים, כאשר תפס את מקומם של ויאם עמאשה שנפצע במהלך העונה וולדימיר דבאלישווילי שעזב בינואר. הוא העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, שם עלה כמחליף בהפסד 2–1 להפועל תל אביב. בעונת 2012/2013 שוב כבש שישה שערי ליגה. ב-18 ביולי 2013 כבש את שערו הראשון במסגרת אירופית כאשר הבקיע את השער השני בניצחון 2–0 נגד חזר לנצ'ראן מאזרבייג'ן במסגרת מוקדמות הליגה האירופית.
בעונת 2013/2014 כבש 15 שערים וסיים במקום השלישי בטבלת מלך השערים בליגת העל, אחרי ערן זהבי ועומר דמארי. במהלך עונת 2014/2015 איבד את מקומו בהרכב הקבוצה, לאחר הצטרפותם של אלירן עטר ואיתי שכטר, ובסך הכול ערך 23 הופעות בליגה, בהן כבש שלושה שערים. בתחילת עונת 2015/2016 כבש שלושה שערים בגביע הטוטו, אך כמעט ולא שיחק בליגה. בסך הכול שיחק ארבע וחצי עונות במכבי חיפה, וכבש במדי הקבוצה 30 שערי ליגה.
ב-6 בינואר 2016 חתם בהפועל תל אביב בעסקת השאלה עם אופציה לרכישה בתום העונה. שלושה ימים לאחר מכן כבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב הקבוצה בניצחון החוץ 3–1 על בני יהודה באצטדיון בלומפילד. ב-13 בפברואר 2016 כבש את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, כאשר הבקיע את שער השוויון במשחק מול הפועל רעננה ולאחר מכן בישל לארון שוינפלד את שער הניצחון, במשחק שהסתיים בתוצאה 2–1.
ב-28 ביוני 2016 הושאל לקבוצת בני יהודה תל אביב. את שער הבכורה שלו במועדון כבש כבר בהופעתו הראשונה במדיה, במשחק מול מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו. את שערו הראשון בליגה לעונה זו כבש כבר במחזור הראשון בתיקו 1–1 מול בני סכנין, ובסך הכל כבש בעונה זו ארבעה שערי ליגה ב-31 הופעות. במשחקי גביע המדינה כבש שלושה שערים במדי בני יהודה, וסייע לה לזכות בתואר לאחר שפתח בהרכב בניצחון על מכבי תל אביב במשחק הגמר. בתום העונה עזב את הקבוצה ושוחרר מחוזהו במכבי חיפה.
ב-17 ביולי 2017 חתם לעונה אחת בהפועל חיפה, ובמחזור הפתיחה כבש צמד שערים בניצחון 3–1 על הפועל אשקלון. בסך הכול כבש 12 שערי ליגה וחמישה שערים בגביע המדינה בעונת 2017/2018, והיה מלך שערי הקבוצה יחד עם עדן בן בסט. תורג'מן היה שותף להצלחתה של הקבוצה להעפיל לפלייאוף העליון, כאשר סיימה את העונה במקום הרביעי, ובתום העונה זכה עמה בגביע המדינה לאחר שכבש את השער השלישי בניצחון 3–1 במשחק הגמר מול בית"ר ירושלים.
ב-1 ביוני 2018 חתם בקבוצת אוסטריה וינה מהבונדסליגה האוסטרית, ובעונתו הראשונה בקבוצה כבש שישה שערים ב-18 הופעות ליגה.
ב-4 בפברואר 2020 הושאל לווויסלה קרקוב עד לתום העונה.
ב־14 בינואר 2021 חתם בהפועל חיפה.
ב-6 ביוני 2023 חתם בהפועל באר שבע.
קריירה > נבחרת לאומית

לזכותו של תורג'מן 11 הופעות במדי הנבחרת הצעירה של ישראל, בהן כבש שני שערים. ביוני 2013 נכלל בסגל הנבחרת לקראת אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערכה בישראל, ובמהלך הטורניר כבש את השער השני של הנבחרת בדקה ה-75 נגד נורווגיה, במשחק שהסתיים בתיקו 2–2. ב-24 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול רומניה.
תארים

גביע המדינה: 2016/2017
גביע המדינה: 2017/2018
הערות שוליים

↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל תל אביב: אלון תורג'מן חתם לחצי עונה, באתר וואלה, 6 בינואר 2016
↑  תורג'מן הושאל לוויסלה עד לסיום העונה, באתר ערוץ הספורט, 4 בפברואר 2020
↑  שי מוגילבסקי, אלון תורג'מן חתם בהפועל באר-שבע לשתי עונות, באתר ynet, 6 ביוני 2023
סטיבן הול

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1947 (בן 77) ברמרטון, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וושינגטון  בית הספר לאדריכלות של איגוד האדריכלות בלונדון 
 תחום יצירה:  אדריכלות
 זרם באמנות:  אדריכלות פוסט-מודרנית 
 יצירות ידועות:  מוזיאון כיאסמה לאמנות עכשווית, Campbell Sports Center, Bellevue Arts Museum, Simmons Hall 
 פרסים והוקרה:  מדליית אלוור אלטו (1998)  פרימיום אימפריאל (2014)  פרס חזית הידע של קרן BBVA (2008)  RIBA Charles Jencks Award (2010)  פרסי העיצוב הלאומיים 
 בן או בת זוג:  Dimitra Tsachrelia (2016–?) 
 
סטיבן הול (באנגלית: Steven Holl) הוא אדריכל אמריקאי עטור פרסים. נודע בזכות המניפולציות המתוחכמות באור וחלל אותן הוא מבצע בבנייניו.
ביוגרפיה

הול נולד ב-9 בדצמבר 1947 בברמרטון וושינגטון. סיים את לימודיו במחלקה לארכיטקטורה באוניברסיטת וושינגטון בשנת 1971. ולאחר מכן המשיך ללמוד מספר שנים ברומא ובלונדון. בשנת 1977 שב לארצות הברית והקים את משרדו. החל מ-1981 משמש בתפקידי הוראה באוניברסיטת קולומביה.
בשנת 1992 זכה בתחרות אדריכלים לתכנון מוזיאון לאמנות עכשווית בפינלנד. הול הגיש הצעה רעיונית המבוססת על בניין וחללים מצטלבים ושזורים בינם ולעיר. המוזיאון אשר הפך לסימן ההיכר של הול, זכה לשם "כיאסמה" (אנ') על שם הרעיון האדריכלי המבוסס על הכיאזמה.
הול מחזיק בשני משרדים, האחד בארצות הברית והשני בבייג'ינג שם הוא אחראי לפרויקטים רבים וייחודיים . הול זכה בפרסים רבים ביניהם מדליית הזהב של AIA לשנת 2012 ופרס הפרמיום אימפריאלה לשנת 2014.
גלריה

בניין בלוך במוזיאון נלסון-אטיקנס לאומנות, קנזס סיטי
Simmons Hall במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
מלון ויקב לואיסיום, אוסטריה
לובי הכניסה למוזיאון כיאסמה
בית הספר לאמנות גלסל, המוזיאון לאמנויות יפות ביוסטון
בניין ננסי וריץ' קינדר, המוזיאון לאמנויות יפות ביוסטון
מוזיאון בלוויו לאמנויות, וושינגטון
הערות שוליים

↑  Steven Holl | Biography, Architecture, Horizontal Skyscraper, & Facts | Britannica, אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
↑  ירון בירנבאום, סטיבן הול כובש את סין: הבניינים שלו מאירים את הנפש, באתר xnet, ‏6 במאי 2013
↑  נועם דביר, סטיבן הול בונה רחוב בשמי בייג'ין, באתר הארץ, ‏2 במרץ 2010
↑  לואיסיום, סטיבן הול – אבן בוחן | נופר אדריכלים | Nofar Architects
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432945405171  PLWABN: 9810590191505606  BIBSYS: 90567681  BNE: XX1657952  BnF: cb122767687 (data)  CANTIC: a1123247x  CiNii: DA04214185  GND: 118882139  ICCU: VEAV026745  ISNI: 0000 0001 2138 7863  LCCN: n80108618  NDL: 01070221  NKC: ola2003188656  NLA: 35266312  NLK: KAC2018M6622  NSK: 000504431  NTA: 108773922  RKD: 39146  SELIBR: 296820  SNAC: w69m6v64  SUDOC: 03158053X  Trove: 889316  ULAN: 500004830  VIAF: 71450966   WorldCat (עם VIAF): 71450966