stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שירותים נסתרים ברשת Tor
הערות שוליים

↑  השירות הנסתר של DeepPaste
↑  השירות הנסתר של Pasta
↑  השירות הנסתר של PastePad
↑  השירות הנסתר של CgAn Radio
↑  השירות הנסתר של Deep Web in a Nutshell
↑  השירות הנסתר של Deep Web Radio
↑  השירות הנסתר של not Evil Zork
↑  השירות הנסתר של Daniels portal
↑  השירות הנסתר של OnionShare
↑  השירות הנסתר של Riseup Pad
↑  השירות הנסתר של SecureDrop
↑  השירות הנסתר של Cryptome
↑  השירות הנסתר של CryptoParty
↑  השירות הנסתר של DeepDotWeb
↑  השירות הנסתר של פרופבליקה
↑  השירות הנסתר של security in-a-box
↑  אודות security in-a-box
↑  השירות הנסתר של The Tin Hat
↑  השירות הנסתר של WikiLeaks
↑  השירות הנסתר של Ahmia
↑  השירות הנסתר של Candle
↑  השירות הנסתר של Caronte
↑  השירות הנסתר של DuckDuckGo
↑  השירות הנסתר של Grams
↑  השירות הנסתר של not Evil
↑  השירות הנסתר של Sci-Hub
↑  רשימת אתרים המאחסנים את Searx
↑  השירות הנסתר של The Pirate Bay
↑  השירות הנסתר של TORCH
↑  השירות הנסתר של Torrentz2.eu
↑  השירות הנסתר של Bitcoin Blender
↑  "Deep Web Bitcoin Mixer's Recent Hack Restarted The Debate Of Darkcoin Vs Trusted Mixers and Trusted Mixers Won".., White, Mike
↑  השירות הנסתר של BitCloak
↑  השירות הנסתר של BITMIXER.IO
↑  השירות הנסתר של Blockchain.info
↑  השירות הנסתר של Helix
↑  השירות הנסתר של PenguinMixer
↑  השירותים הנסתרים של Debian
↑  השירות הנסתר של GnuPG
↑  השירות הנסתר של Whonix
↑  השירות הנסתר של Qubes OS
↑  השירותים הנסתרים של פרויקט Tor
↑  השירותים הנסתרים של פרויקט Tor
↑  השירות הנסתר של Tor metrics
↑  השירות הנסתר של TorStatus
↑  השירות הנסתר של Privoxy
↑  השירות הנסתר של Matrix Directory
↑  השירות הנסתר של Dark Web Israel
↑  השירות הנסתר של keys.calyxinstitute.org
1 2  השירותים הנסתרים של פרויקט calyxinstitute
↑  השירות הנסתר של pgp.key-server.io
↑  השירות הנסתר של zimmermann.mayfirst.org
↑  איך להשתמש בשרת ה-XMPP של Calyx באמצעות Tor, באתר Calyx
↑  השירותים הנסתרים של פרויקט CyberGuerrilla, באתר CyberGuerrilla
↑  רשימת השרתים, באתר Darkscience
↑  איך להיכנס ל-freenode באמצעות Tor, באתר freenode
↑  כיצד להתחבר באמצעות Tor, באתר HackInt
1 2  השירותים הנסתרים של Riseup, באתר Riseup
↑  השירות הנסתר של securejabber.me
↑  השירות הנסתר של bitmessage.ch
↑  השירות הנסתר של Cock.li
↑  השירות הנסתר של Elude.in
↑  השירות הנסתר של Mail2Tor
↑  השירות הנסתר של ProtonMail, באתר ProtonMail
↑  השירות הנסתר של SecMail.pro
↑  השירות הנסתר של Sinbox
↑  השירות הנסתר של TorBox
שתחיה בזמנים מעניינים

"שתחיה בזמנים מעניינים" (במקור האנגלי: "May you live in interesting times") הוא ביטוי שמקורו בשפה האנגלית, אם כי נטען לגביו, ככל הנראה בטעות, שמקורו בקללה סינית. בעוד שלכאורה ניתן לפרש את המשפט כברכה, הרי שכוונתו בפועל היא אירונית, על בסיס התפישה לפיה החיים טובים יותר בזמנים רגועים של שלום ושלווה, להבדיל מזמנים מעניינים שמלווים לרוב בצרות, בעיות מסוגים שונים וחוסר ודאות.
הביטוי השתרש גם בשפה העברית, ומשמש לעיתים קרובות בהתבטאויות של אישי תקשורת, אישי ציבור ואחרים בתקופות סוערות ומתוחות, בעיקר בפוליטיקה ובכלכלה הישראליות, אך גם בהתייחס למתח ברמה האישית.
אף על פי שההתייחסות הנפוצה למשפט היא כאל "קללה סינית עתיקה", הרי שהמקור להתייחסות זו הוא מפוקפק, ומעולם לא הוצג מקור סיני לאמרה. מקורו של המשפט הוא ככל הנראה בנאומיו של ג'וזף צ'מברלין, כפי שהועברו ושוכתבו על ידי בנו, אוסטן צ'מברלין.
תאוריית "הקללה של צ'מברלין"

הפילולוג גרסון או'טול פרסם מחקר ובו הוא מעריך שהביטוי נטבע במקור על ידי ג'וזף צ'מברלין, אביו של אוסטן צ'מברלין בין סוף המאה ה-19 לתחילת המאה ה-20. או'טול מציין במיוחד משפט מנאום שנשא צ'מברלין ב-1898:
אני חושב שכולנו יכולים להסכים שאנחנו חיים בזמנים מעניינים מאוד. [תשואות הסכמה]. אני עצמי איני זוכר זמן שבו הייתה ההיסטוריה שלנו כה גדושה, שמדי יום ביומו מגיעים אלינו נושאים שהם בעלי עניין עבורנו, והרשו לי להוסיף, נושאים רבים להיות חרדים לגביהם. [תשואות הסכמה].
במשך הזמן החלה משפחתו של צ'מברלין האב להאמין שאבי המשפחה ציטט משפט סיני, ולא טבע את המשפט בעצמו.
ראו גם

הסופר טרי פראצ'ט פרסם ספר בשם Interesting Times, בסדרת עולם הדיסק.
בשנת 2019 נקראה הביאנלה של ונציה "זמנים מעניינים" בהתייחס למשפט.
הערות שוליים

↑  סטלה קורין ליבר, ‏חיים בתוך קללה סינית: הזמנים מעניינים מאוד - אפילו יותר מדי, באתר גלובס, 18 בפברואר 2018
↑  קווים מנחים להשתנות ארגוני מודיעין, 8 באוקטובר 2021, המכון לחקר המתודולוגיה של המודיעין
↑  ד״ר דני דרבי, זמנים מתוחים ואיך להתמודד איתם, 30 בינואר 2015, המרכז הישראלי לטיפול קוגניטיבי התנהגותי
1 2  O'Toole, Garson. "May You Live in Interesting Times". Quote Investigator: Exploring the Origins of Quotations. נבדק ב-27 במרץ 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bryan W. Van Norden. Introduction to Classical Chinese Philosophy. (Indianapolis: Hackett, 2011; ISBN 9781603844697), p. 53, sourcing Fred R. Shapiro, ed., The Yale Book of Quotations (New Haven: Yale University Press 2006), p. 669. (אורכב 06.10.2014 בארכיון Wayback Machine)
↑  May you live in interesting times, The Grammarphobia Blog
↑  Feng Menglong (1627). Stories to Awaken the World (醒世恆言) (בסינית). Vol. 3.
↑  Knatchbull-Hugessen, Hughe (1949). Diplomat in Peace and War. John Murray. p. ix.
↑  Child Study: A Journal of Parent Education. Vol. 21. 1943. p. 52.
↑  Coudert, Frederic R. (1940). Proceedings of the Academy of Political Science. Columbia University Press. p. 269.
↑  Venice Biennal: In Images, “May You Live In Interesting Times”, May 9, 2019, Inferno Magazine
תהילים ע"ז

תהילים ע"ז הוא המזמור ה־77 בספר תהילים חלק משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו וחלק מהתיקון הכללי.
תוכן המזמור

מזמור ע"ז מורכב מעשרים ואחת פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:
תוכן המזמור > א'-ג'

המזמור נפתח בתפילת המשורר וצעקתו לאלוהים: "קוֹלִי אֶל אֱלֹהִים וְאֶצְעָקָה קוֹלִי אֶל אֱלֹהִים וְהַאֲזִין אֵלָי" (ב'), "בְּיוֹם צָרָתִי אֲדֹנָי דָּרָשְׁתִּי יָדִי לַיְלָה נִגְּרָה וְלֹא תָפוּג מֵאֲנָה הִנָּחֵם נַפְשִׁי" (ג').
תוכן המזמור > ד'-י'

בחלקו השני של המזמור מזכיר המשורר איך בעבר אלוהים היה עמו: "אֶזְכְּרָה אֱלֹהִים וְאֶהֱמָיָה אָשִׂיחָה וְתִתְעַטֵּף רוּחִי סֶלָה" (ד'), "אֶזְכְּרָה נְגִינָתִי בַּלָּיְלָה עִם לְבָבִי אָשִׂיחָה וַיְחַפֵּשׂ רוּחִי" (ז'), לעומת עכשיו שאלוהים זונח את המשורר: "הַלְעוֹלָמִים יִזְנַח אֲדֹנָי וְלֹא יֹסִיף לִרְצוֹת עוֹד" (ח'), "הֶאָפֵס לָנֶצַח חַסְדּוֹ גָּמַר אֹמֶר לְדֹר וָדֹר" (ט').
חלקו השני של המזמור מסתיים בתהיית המשורר האם שכח אלוהים את מידות החנינה והרחמים: "הֲשָׁכַח חַנּוֹת אֵל אִם קָפַץ בְּאַף רַחֲמָיו" (י).
תוכן המזמור > י"א-כ"א

בחלקו האחרון של המזמור עובר המשורר לתפילה לאלוהים בה הוא מבקש ממנו שישוב לעשות את הפלאים שעשה בעבר: "וָאֹמַר חַלּוֹתִי הִיא שְׁנוֹת יְמִין עֶלְיוֹן" (י"א), "אֶזְכּוֹר מַעַלְלֵי יָהּ כִּי אֶזְכְּרָה מִקֶּדֶם פִּלְאֶךָ" (י"ב).
המזמור נחתם בתיאור המשורר כמה אירועים חשובים בתולדות עם ישראל שכמוהם הוא מבקש מאלוהים שיחזרו:
יציאת מצרים: "גָּאַלְתָּ בִּזְרוֹעַ עַמֶּךָ בְּנֵי יַעֲקֹב וְיוֹסֵף" (ט"ז),
קריעת ים סוף: "רָאוּךָ מַּיִם אֱלֹהִים רָאוּךָ מַּיִם יָחִילוּ אַף יִרְגְּזוּ תְהֹמוֹת" (י"ז),
הנהגת ישראל על ידי משה ואַהֲרֹן: "נָחִיתָ כַצֹּאן עַמֶּךָ בְּיַד מֹשֶׁה וְאַהֲרֹן" (כ"א).
בתפילה היהודית

מזמור ע"ז הוא השישי מעשרת המזמורים המרכיבים את התיקון הכללי.
בתרבות

אתה הא-ל עושה פלא, ניגון חב"ד
הערות שוליים

↑  הפרקים הם: ט"ז, ל"ב, מ"א, מ"ב, נ"ט, ע"ז, צ', ק"ה, קל"ז, ק"נ.
שמשון בר-נוי

| --- | --- |
שמשון בר-נוי מימין עם בובי פנחסי במרכז ויפה ירקוני, 1951
שמשון בר-נוי מימין עם בובי פנחסי במרכז ויפה ירקוני, 1951
 לידה:  1922 
 פטירה:  1988 (בגיל 66 בערך) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
עטיפת אלבום האוסף "האיש שבקיר"
שמשון בר-נוי (19 בפברואר 1922 - 11 ביולי 1988) היה זמר ישראלי שנחשב לאחד מכוכבי הזמר הראשונים בישראל.
קורות חייו

נולד בשם פטר נוימן בברלין בשנת 1922. עלה לארץ ישראל בשנת 1939 במסגרת עליית הנוער, והתיישב באשדות יעקב. במהלך מלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי, ולחם במסגרת הבריגדה היהודית בגדוד מס' 2.
הוא השתחרר מן הצבא הבריטי בספטמבר 1946 בדרגת לוטננט. במלחמת העצמאות היה מפקד פלוגת נועם בחטיבת עציוני. הוא עבר קורס צניחה בצ'כוסלובקיה, ובחודש ספטמבר 1948 כאשר הוקמה יחידת הצנחנים הראשונה בצה"ל, במחנה אחוזה על הר הכרמל, פיקד בר-נוי (באותם ימים נוימן) על פלוגה ג'.
בימיה הראשונים של מדינת ישראל היה בר-נוי לכוכב זמר, והתייחד בקול הבריטון הרועם שלו. הוא נמנה עם האמנים הראשונים שזכו לחוזה הקלטות בחברת התקליטים "הד ארצי". על שיריו המצליחים נמנו "הורה נהלל" ("משתמט אני הייתי"), "יש לי כנרת", "שלכת" ("עמוק עמוק העצב בעיניים") ו"את חכי לי ואחזור".
בר-נוי נחשב לאהוב ההתיישבות העובדת, בניגוד לבן זמנו ישראל יצחקי, שנחשב לאיש "החוגים הסלוניים". השניים שלטו בזירת הזמר הפופולרי בראשית שנות החמישים. להיטו הידוע ביותר של בר-נוי, שמילותיו הקודרות תואמות את קולו הייחודי, הוא "מי מכיר את האיש שבקיר" (1955), שכתב יהודה פרדיס, יצא כסינגל וזכה להצלחה רבה.
במשך תקופה מסוימת שימש בר-נוי כאחראי על הבידור באוניות הנוסעים של חברת "צים". ב-1956 הופיע בסרטו של נתן אקסלרוד, דן וסעדיה.
בסוף שנות החמישים עבר בר-נוי לגור בארצות הברית, המשיך להופיע לזמן קצר, אולם לבסוף פרש מעסקי הבידור ופתח עסק למכירת מכוניות. מיעט לבקר בישראל. ב-1986 הגיע ארצה כדי להתארח בתוכנית "חיים שכאלה" עם יפה ירקוני, שם ביצע איתה את דואט העבר שלהם, "קרה זה רק הפעם". המפגש הפתאומי בין השניים נחשב מרגעי השיא בתוכנית. זמן קצר אחר-כך עבר להתגורר בקנדה, שם נפטר בגיל 66 מדום לב. הוא הותיר אחריו שתי בנות בישראל ואת אשתו פני בקנדה.
בשנת 2009 יצא לאור לראשונה אוסף משיריו, "האיש שבקיר", על גבי תקליטור.
השיר "מי מכיר את האיש שבקיר" מושמע עד היום וזכה לביצועים של אורלי זילברשץ בנאי באלבום "הקברט של מירנדה", של ברי סחרוף באלבום "הכל או כלום" וכן לביצוע של מרסדס בנד במיזם "צו השעה" בשנת 2020.
דיסקוגרפיה

שירי עם מפי שמשון בר-נוי, מקולית
Shalom, Israeli Interlude, Cruise Records ZB-109 (US), 1960
I remember Israel, Fiesta, New York
לקריאה נוספת

יעקב בר-און, איך זה שכוכב?, מוסף "דיוקן" של "מקור ראשון", 15.1.2010
הערות שוליים

↑  אתר הצנחנים
↑  "קרה זה רק הפעם" בביצוע בר-נוי ויפה ירקוני
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463678805171  VIAF: 235286269   WorldCat (עם VIAF): 235286269
תחרות המועמדים

תחרות המועמדים הוא טורניר שחמט שמאורגן על ידי פיד"ה מאז 1950, לצורך קביעת המתחרה מול מחזיק התואר אלוף העולם באליפות העולם בשחמט (הוא הזוכה בתחרות המועמדים), שהזוכה בה מוכתר לאלוף העולם בשחמט.
בתחילה, התחרות התקיימה פעם בשלוש שנים, אולם מאז הפיצול של תואר אליפות העולם בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, הטורניר אינו מתקיים בתזמון קבוע אלא שנה לפני אליפות העולם.
מבנה התחרות

מספר המתמודדים בטורניר אינו קבוע והוא נע בין 8 ל-15 משתתפים. רוב המתמודדים מגיעים לטורניר בעקבות תוצאות בטורנירים בינלאומיים, אולם חלק מהמועמדים מקבלים כרטיס חופשי.
הסבב הראשון של תחרויות כניסה לתחרות המועמדים החל ב-1948. עד שנת 1965 הטורניר אורגן בשיטת ליגה (כל שחמטאי שיחק מול יתר המתחרים). משנת 1965 הטורניר שוחק בשיטת נוק-אאוט (המפסיד מודח) ושוחק במשך חודשים. בשנת 1996, האלוף המכהן, אנטולי קרפוב, נכנס לטורניר המועמדים בחצי הגמר, כך שהזוכה בטורניר הוכתר לאלוף העולם.
פיד"ה הפסיקו את תחרות המועמדים בשנת 1996 (בתקופת הפילוג) ובמקומו התקיים טורניר נוק-אאוט עם מעל 100 שחמטאים. הפורמט שבו השתמשו הפך לאחר האיחוד בשנת 2005 לגביע העולם בשחמט.
באליפות העולם הקלאסית התקיימו תחרויות מועמדים כאשר באליפות העולם בשחמט 1998, הזוכה בתחרות המועמדים (אלכסיי שירוב) לא התמודד מול האלוף המכהן בעקבות מחלוקת.
משנת 2013 מעפילים לטורניר 8 שחמטאים לפי החלוקה הבאה: המפסיד באליפות העולם הקודמת, 2-3 המדורגים הראשונים בגביע העולם בשחמט, 2-3 המדורגים הראשונים בסבב הגרנד פרי, 2-3 המדורגים הראשונים בממוצע השנה שלפני התחרות ומועמד אחד שמקבל כרטיס חופשי מהמארגנים.
בשנת 2018 זכה בתחרות המועמדים פביאנו קרואנה האמריקאי. תחרות המועמדים 2020 התחילה ביקטרינבורג שברוסיה אולם לאחר הסיבוב הראשון התחרות הפסיקה בעקבות הודעת רוסיה על סגירת השמים בעקבות התפרצות נגיף הקורונה. התחרות התחדשה שנה לאחר מכן באותו המקום ויאן נפומניאשצ'י זכה בתחרות.
הערות שוליים

↑  בסופו של דבר אליפות העולם התקיימה בשנת 2000 בין מחזיק התואר קספרוב לבין קרמניק שהיה המדורג הגבוה ביותר שהסכים להתחרות מול קספרוב
ערך זה הוא קצרמרבנושא שחמט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תהילים ע"ו

תהילים ע"ו הוא המזמור ה-76 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו.
תוכן המזמור

מזמור ע"ו מורכב משלושה עשר פסוקים. ומחולק לשלושה חלקים:
תוכן המזמור > א'-ד'

המזמור נפתח בשבח המשורר את אלוהים וגדולתו, במקום משכנו - אזור יהודה בכלל ובירושלים בפרט: "נוֹדָע בִּיהוּדָה אֱלֹהִים בְּיִשְׂרָאֵל גָּדוֹל שְׁמוֹ" (ב'), "וַיְהִי בְשָׁלֵם סוּכּוֹ וּמְעוֹנָתוֹ בְצִיּוֹן" (ג').
בזכות חוזקו הגדול של אלוהים שכינתו מצילה את ירושלים מכל האויבים הנלחמים עליה וכלי הנשק שלהם ישברו: "שָׁמָּה שִׁבַּר רִשְׁפֵי קָשֶׁת מָגֵן וְחֶרֶב וּמִלְחָמָה" (ד').
תוכן המזמור > ה'-י'

בחלקו השני של המזמור מתאר המשורר את כוחו האדיר של אלוהים: "נָאוֹר אַתָּה אַדִּיר מֵהַרְרֵי טָרֶף" (ה'), ובזכות זאת אויבי המשורר מפחדים ממלחמה: "אֶשְׁתּוֹלְלוּ אַבִּירֵי לֵב נָמוּ שְׁנָתָם וְלֹא מָצְאוּ כָל אַנְשֵׁי חַיִל יְדֵיהֶם" (ו').
המשורר מודה לאלוהים על עזרתו הצודקת במלחמות שעושה דין וצדק: "מִשָּׁמַיִם הִשְׁמַעְתָּ דִּין אֶרֶץ יָרְאָה וְשָׁקָטָה" (ט').
תוכן המזמור > י"א-י"ג

החלק האחרון של המזמור נפתח באמירה כי אותם האנשים שנלחמו באלוהים הם יודו לו בעל כרחם.
המשורר מורה לשומעיו לנדור ולשלם לאלוהים על הצלתו: "נִדְרוּ וְשַׁלְּמוּ לַה' אֱלֹהֵיכֶם כׇּל סְבִיבָיו יֹבִילוּ שַׁי לַמּוֹרָא" (י"ב).
המזמור נחתם באמירת המשורר כי בזכות אותם מעשי אלוהים תושפל גאות מלכי הארץ: "יִבְצֹר רוּחַ נְגִידִים נוֹרָא לְמַלְכֵי אָרֶץ" (י"ג).
בתפילה היהודית

לדעת הגר"א ולמנהג הפרושים, מזמור זה הוא שיר של יום ביום טוב ראשון של סוכות.
בתרבות

נוֹדָע בִּיהוּדָה - ניגון חבד"י שהולחן לכבוד יום הולדתו ה-75 של הרבי מליובאוויטש
הערות שוליים

↑  דברי הרד"ק
↑  מעשה רב, הלכות סוכה, סעיף רלד.
841 נוסע צפונה צפונה

| --- | --- |
 כותבים:  איתמר לוי (סופר) 
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר פרקים:  52 
 שידור
 רשת שידור:  גלי צה"ל 
 תקופת שידור מקורית:  1986–1987 
 
841 נוסע צפונה צפונה (קרי: "שמונה-ארבע-אחת נוסע צפונה-צפונה") הוא רומן רדיופוני (תסכית) ששודר בגלי צה"ל בשנים 1987-1986. התוכנית הורכבה מ-52 פרקים בני שעה, פרי עטו של הסופר איתמר לוי. כל פרק גולל סיפור מנקודת מבטו של נוסע אחר במהלך נסיעה בקו האוטובוס המאסף של אגד מספר 841 שנסע מתל אביב לקריית שמונה דרך כביש 40, עפולה, טבריה, צומת גולני דאז וראש פינה.
זמן קצר לאחר פרסום ספר הביכורים של לוי, "זליג מיינץ וגעגועיו אל המוות" (1985) פנה אליו פנחס עידן, מנהל מחלקת האומר בתחנה הצבאית והציע שיפרסם "רומן רדיופוני" בהמשכים, רעיון אליו נחשף מפקד התחנה, נחמן שי, בעת שהותו בארצות הברית. התוכנית שודרה במתכונת של פרק שבועי במהלך שנה.
הערות שוליים

↑  מספר הקו נשמר מאז שנות השישים ועד שבוטל באפריל 2014
תהילים פ"ד

תהילים פ"ד הוא המזמור ה-84 בספר תהילים וחלק מאחד עשר המזמורים המיוחסים לבני קורח.
תוכן המזמור

מזמור פ"ד מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לשני חלקים:
תוכן המזמור > א'-ח'

המזמור נפתח בתיאורי המשוררים את כיסופיהם ואהבתם לבית המקדש ולאלוהים: "נִכְסְפָה וְגַם כָּלְתָה נַפְשִׁי לְחַצְרוֹת ה' לִבִּי וּבְשָׂרִי יְרַנְּנוּ אֶל אֵל חָי" (ג'). המשוררים מהללים את יושבי בית ה': "אַשְׁרֵי יוֹשְׁבֵי בֵיתֶךָ עוֹד יְהַלְלוּךָ סֶּלָה" (ה'), וגם את עולי הרגל: "יֵלְכוּ מֵחַיִל אֶל חָיִל יֵרָאֶה אֶל אֱלֹהִים בְּצִיּוֹן" (ח').
תוכן המזמור > ט'-י"ג

החלק השני של המזמור נפתח בהזכרת בקשת המשוררים בקיצור: "מָגִנֵּנוּ רְאֵה אֱלֹהִים וְהַבֵּט פְּנֵי מְשִׁיחֶךָ" (י'). לאחר ההזכרה מדגישים המשוררים כי עדיף לשבת אפילו בסף בית ה', מלשבת באהלי רשע: "כִּי טוֹב יוֹם בַּחֲצֵרֶיךָ מֵאָלֶף בָּחַרְתִּי הִסְתּוֹפֵף בְּבֵית אֱלֹהַי מִדּוּר בְּאׇהֳלֵי רֶשַׁע" (י"א).
המזמור נחתם בציפיית המשוררים: "כִּי שֶׁמֶשׁ וּמָגֵן ה' אֱלֹהִים חֵן וְכָבוֹד יִתֵּן ה' לֹא יִמְנַע טוֹב לַהֹלְכִים בְּתָמִים (י"ב), ה' צְבָאוֹת אַשְׁרֵי אָדָם בֹּטֵחַ בָּךְ" (י"ג).
בתפילה היהודית

בנוסח הספרדים ועדות המזרח, המזמור נאמר כחלק מסדר הקורבנות אותו אומרים לפני תפילת מנחה.
קטע התפילה "אַשְׁרֵי יוֹשְׁבֵי בֵיתֶךָ" (בקיצור 'אשרי') נפתח בפסוק ה' בפרק.
"אַשְׁרֵי" נאמר פעמיים בתפילת שחרית (בפסוקי דזמרא ולפני קדושה דסידרא, בשבת ויום טוב שאין אומרים קדושה דסידרא בשחרית, אומרים אותו לפני הוצאת ספר תורה), וכן בתחילת תפילת מנחה, וברוב הקהילות בפתיחת הסליחות.
על הפסוק האחרון בפרק נאמר בתלמוד הירושלמי ”לעולם לא יהא הפסוק הזה זז מתוך פיך”. בשל כך, הוא משולב בקטעי תפילה רבים ובהקשרים רבים, למשל בפסוקי דזמרא, בקדושה דסדרא, בסדר הסליחות, בסדר פיטום הקטורת ובטקס ההבדלה במוצאי שבת.
בתרבות

הביטוי: "ילכו מחיל אל חיל" נובע מפסוק ח' בפרק:
יֵלְכוּ מֵחַיִל אֶל חָיִל יֵרָאֶה אֶל אֱלֹהִים בְּצִיּוֹן.
יש שהמליצו על קריאת הפרק כמועילה לרזה מרוב חולי.
בתרבות > במוזיקה החסידית

ילכו מחיל אל חיל - לחן של הרב שלום ברוכשטאט לרגל יום הולדתו ה-83 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תשמ"ה. ללחן ביצועים של זמרים שונים בהם: אהרן רזאל בפרויקט צמאה. מיכאל אזולאי.
נכספה - מרדכי בן דוד בלחן של משה לאופר באלבום כיסופים. קאבר לשיר בוצע על ידי לוי פולקוביץ, ילד הפלא אברהם חיים גרין ומקהלת שירה. קאבר נוסף לשיר בוצע על ידי יעקב שוואקי ונפתלי משה שניצלר.
נכספה - ילד הפלא ארי רייך, לחן של אהרון אכסטרייכער, הפקה מוזיקלית משה כהן.
נכספה - יוסף קרדונר ומאיר קליינר.
ליבי ובשרי - מוטי ויזל ויענקי היל בליווי מקהלת נשמה, לחן של בנצי שטיין, הפקה מוזיקלית נטע לוין.
ליבי - לחן של לוי פולקוביץ באלבומו טוב לי. ללחן גם דואט של לוי פולקוביץ ויצחק מאיר. וגרסת כיסוי של אהרלה סמט ומוטי ויזל. קאבר נוסף לשיר של דובי מייזלעס ומקהלת נרננה.
הפסוק "גם ציפור מצאה בית, דרור קן לה" משולב בשיר "מאן דיהיב" של בערי וועבער בלחן של מאיר אדלר באלבום קרבן.
הערות שוליים

↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ברכות,  פרק ה', הלכה א'.
↑  בית לזמר - מילים לשיר ההבדלה, באתר הספרייה הלאומית
↑  מֵחַיִל אֶל חַיִל, באתר מילון אבניאון
↑  כל הסגולות הטמונות בפרקי תהילים, באתר מוקד תהילים ארצי, ‏כ"א בתמוז ה'תש"פ
↑  ילכו מחיל אל חיל להאזנה.
↑  מנגנים את הניגון בהתוועדות יום ההולדת ה-83 של הרבי מליובאויטש במרכז חב"ד העולמי – 770, לצפייה באתר יוטיוב.
↑  אהרון רזאל, ילכו מחיל אל חיל, צמאה 3, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  ילכו מחיל אל חיל, מיכאל אזולאי באתר יוטיוב.
↑  נכספה, מרדכי בן דוד, כיסופים להאזנה באתר יוטיוב.
↑  נכספה, לוי פולקוביץ, אברהם חיים גרין ומקהלת שירה, להאזנה באתר יוטיוב.
↑   מחרוזת חסידיש, בביצוע יעקב שוואקי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 11:36)
↑  ארי רייך, נכספה, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  נכספה, יוסף קרדונר ומאיר קליינר, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  ליבי ובשרי, מוטי ויזל ויענקי היל, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  ליבי, לוי פולקוביץ ויצחק מאיר, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  ליבי ובשרי, אהרלה סמט ומוטי ויזל, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  א-ל אחד, דובי מייזלעס, להאזנה באתר יוטיוב.
Batman: The Caped Crusader

| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  1988
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות
 פיתוח:  Special FX Software
 הוצאה לאור:  Ocean Software
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 הפצה:  Ocean Software
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  PC, ספקטרום סינקלייר, קומודור 64, Apple II, קומודור אמיגה, Amstrad CPC
 מדיה:  קלטת שמע, תקליטון
 המשחק הקודם:  Batman 
 המשחק הבא:  Batman: Return of the Joker 
 
Batman: The Caped Crusader הוא משחק פעולה-הרפתקאות שפותח על ידי חברת Special FX Software והופץ על ידי חברת Ocean Software למחשבי 8-ביט ולפלטפורמות PC, ספקטרום סינקלייר, קומודור 64, קומודור אמיגה, Amstrad CPC ו-Apple II.
באטמן מתמודד מול הפינגווין והג'וקר. המשחק מפוצל לשני חלקים נפרדים, אחד לכל נבל. באטמן נלחם בעזרת אגרופים, בעיטות ובאטראנג, במקור בומרנג בצורת עטלף (מאנגלית: batarang, מורכב מהמילים "עטלף"+"בומרנג"). באטמן פותר חידות במהלך המשחק.
בהשקתו המקורית, המגזין "Your Sinclair" העניק לו ציון 9/10 וציין לשבח את הגרפיקה והפיצול לשני חלקים. מגזין CGW פרסם סקירה חיובית ושיבח את הגרפיקה, במיוחד בפלטפורמות Atari ST's שהייתה מעט יותר איכותית מהקומדור 64[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑  Batman: The Caped Crusader, web.archive.org, ‏2007-10-27 "But what's perhaps most brilliant of all is that there are actually two games in one here - one substantially harder than the other, but both equally brillsville."
תהילים ע"ט

תהילים ע"ט הוא המזמור ה-79 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו.
תוכן המזמור

מזמור ע"ט מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:
תוכן המזמור > א'-ד'

המזמור נפתח בתיאור המשורר את כיבוש ירושלים על ידי הגויים: "אֱלֹהִים בָּאוּ גוֹיִם בְּנַחֲלָתֶךָ טִמְּאוּ אֶת הֵיכַל קׇדְשֶׁךָ שָׂמוּ אֶת יְרוּשָׁלַ‍ִם לְעִיִּים" (א'), הוא מתאר שאויביו הכו באנשי העיר ו: "שָׁפְכוּ דָמָם כַּמַּיִם סְבִיבוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם וְאֵין קוֹבֵר" (ג'), המשורר מתאר את החרפה והבוז שקיבלו היהודים בעקבות פלישת הגויים: "הָיִינוּ חֶרְפָּה לִשְׁכֵנֵינוּ לַעַג וָקֶלֶס לִסְבִיבוֹתֵינוּ" (ד').
תוכן המזמור > ה'-ז'

המשורר מבקש מאלוהים שיגמור את הרעה: "עַד מָה ה' תֶּאֱנַף לָנֶצַח תִּבְעַר כְּמוֹ אֵשׁ קִנְאָתֶךָ" (ה), ושהגויים עצמם יטעמו מנחת זרועו: "שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ אֶל הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא יְדָעוּךָ וְעַל מַמְלָכוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ" (ו'), "כִּי אָכַל אֶת יַעֲקֹב וְאֶת נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ" (ז').
תוכן המזמור > ח'-י"ב

בחלקו השלישי של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שיתעלם מחטאי העבר ומסביר גם מדוע: "אַל תִּזְכׇּר לָנוּ עֲוֺנֹת רִאשֹׁנִים מַהֵר יְקַדְּמוּנוּ רַחֲמֶיךָ כִּי דַלּוֹנוּ מְאֹד" (ח'). בהמשך שואל המשורר על היחס של הגויים לאלוהים: "לָמָּה יֹאמְרוּ הַגּוֹיִם אַיֵּה אֱלֹהֵיהֶם יִוָּדַע בַּגֹּיִים לְעֵינֵינוּ נִקְמַת דַּם עֲבָדֶיךָ הַשָּׁפוּךְ" (י').
המשורר מבקש בקשה כללית מאלוהים שישמע לתפילתו: "תָּבוֹא לְפָנֶיךָ אֶנְקַת אָסִיר כְּגֹדֶל זְרוֹעֲךָ הוֹתֵר בְּנֵי תְמוּתָה" (י"א), וחוזר על בקשתו הקודמת לנקמה בעמים השכנים שחיללו את שם ה': "וְהָשֵׁב לִשְׁכֵנֵינוּ שִׁבְעָתַיִם אֶל חֵיקָם חֶרְפָּתָם אֲשֶׁר חֵרְפוּךָ אֲדֹנָי" (י"ב).
תוכן המזמור > י"ג

המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לא כמו שאר העמים, עם ישראל יודו לאלוהים תמיד: "וַאֲנַחְנוּ עַמְּךָ וְצֹאן מַרְעִיתֶךָ נוֹדֶה לְּךָ לְעוֹלָם לְדוֹר וָדֹר נְסַפֵּר תְּהִלָּתֶךָ", ובזכות זאת אלוהים צריך לשמוע לתפילתם.
בתפילה היהודית

פסוקים ח–ט מופיעים בתפילת התחנון שלאחר תפילת העמידה. פסוק י' משולב בתפילת "אב הרחמים".
בני קהילות אשכנז נוהגים לומר במהלך ליל הסדר פסוקים מתהילים המתחילים בפסוק ו': "שפוך חמתך אל הגוים אשר לא ידעוך" לאחר פתיחת דלת הבית לאליהו הנביא.
בתרבות

ואנחנו עמך וצאן מרעיתך - ניגון חסידי  שהותאם למילים במזמור לרגל יום הולדתו ה-78 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תש"מ. ללחן ביצועים רבים, ביניהם: אהרלה סמט. אחיה אשר הכהן אלורו בפרויקט חב"ד על הפסנתר.
הערות שוליים

↑  הניגון מיוחס לרב אהרון חריטונוב.
↑  ואנחנו עמך וצאן מרעיתך בהתוועדות של הרבי מליובאויטש לצפייה ביוטיוב.
↑  בתוך מחרוזת אנרגיה לצפייה באתר יוטיוב.
↑  ואנחנו עמך וצאן מרעיתך, חב"ד על הפסנתר, אחיה אשר הכהן אלורו, להאזנה באתר יוטיוב.
שתי גיטרות בס תופים

שתי גיטרות בס תופים הוא אלבום של הזמר אריק איינשטיין, שיצא בשנת 2004. את האלבום הפיקו ברי סחרוף ופיטר רוט. את מילות השירים כתבו אברהם חלפי, לאה גולדברג, יהודה אופן, יענקל'ה רוטבליט ואיינשטיין עצמו. האלבום הוקלט במשך שנה באולפנו של יזהר אשדות.
השירים "בואנס נוצ'ס" ו"מילים, מילים" מתוכו יצאו כסינגלים עוד בשנת 2003. לאחד השירים מהאלבום, "זה לא בדיוק געגוע", נוצר קליפ. את "פנסי העיר דולקים עדיין" (גרסת כיסוי לשירו של בני ברמן משנת 1960) שר איינשטיין בדואט עם הזמרת רוני אלטר.
רשימת רצועות

| שתי גיטרות בס תופים> מס' | שתי גיטרות בס תופים> שם | שתי גיטרות בס תופים> מילים | שתי גיטרות בס תופים> לחן | שתי גיטרות בס תופים> עיבוד | שתי גיטרות בס תופים> משך | שתי גיטרות בס תופים>  | שתי גיטרות בס תופים>  | שתי גיטרות בס תופים>  | שתי גיטרות בס תופים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אנה ואנה  | אריק איינשטיין | ברי סחרוף | ברי סחרוף ושלומי (כרובי) לביא | 03:16 |  |  |  |  |
| 2. | בואנס נוצ'ס  | אריק איינשטיין | ברי סחרוף | ברי סחרוף, שלומי לביא ופיטר רוט | 03:57 |  |  |  |  |
| 3. | כוכבים התחבאו בדמי  | אברהם חלפי | פיטר רוט | פיטר רוט | 04:06 |  |  |  |  |
| 4. | תוף בודד  | לאה גולדברג | ברי סחרוף | ברי סחרוף | 03:06 |  |  |  |  |
| 5. | זה לא בדיוק געגוע  | אריק איינשטיין | יהודה פוליקר | יהודה פוליקר ויעקב גלעד | 04:35 |  |  |  |  |
| 6. | פנסי העיר דולקים עדיין (עם רוני אלטר)   | יהודה אופן | בני ברמן | פיטר רוט | 04:20 |  |  |  |  |
| 7. | שתי גיטרות בס תופים  | אריק איינשטיין | ברי סחרוף | ברי סחרוף, פיטר רוט ושלומי לביא | 03:31 |  |  |  |  |
| 8. | חמלה  | אריק איינשטיין | ארקדי דוכין | פיטר רוט | 03:56 |  |  |  |  |
| 9. | מילים, מילים  | יענקל'ה רוטבליט | פיטר רוט | פיטר רוט | 03:25 |  |  |  |  |
| 10. | תודה אנשים טובים  | אריק איינשטיין | ברי סחרוף | ברי סחרוף ופיטר רוט | 03:16 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 37:28 |  |  |  |  |
משתתפים

אריק איינשטיין - שירה
ברי סחרוף - עיבודים (שירים 1, 2, 4, 7, 10)
שלומי (כרובי) לביא - עיבודים (שירים 1, 2, 7)
פיטר רוט - עיבודים (שירים 2, 3, 7, 8, 9, 10)
יהודה פוליקר - עיבוד (שיר 5)
יעקב גלעד - עיבוד (שיר 5)
אלידע רמון - טכנאי הקלטה
רונן הלל - מיקס
יזהר אשדות - מאסטרינג ועריכה דיגיטלית
פדות אניג'ר - ניהול הפקה
יהודה דרי - עיצוב עטיפה
משתתפים > נגנים

ברי סחרוף - גיטרה, בס וקלידים
פיטר רוט - גיטרה, בס, קלידים וטמבורין
יהודה פוליקר - גיטרה, בס, קלידים ובוזוקי
שלומי (כרובי) לביא - תופים וכלי הקשה
שחר אבן-צור - תופים
גילי רייכנטל - תופים
רן שמעוני - תופים
אלדד גואטה - קלידים והמונד
טל שגב - קלידים
עדי בוסיבא - חלילית
אלידע רמון - שייקר