stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפניאה

|  קישורים ומאגרי מידע |
| --- | --- |
 MeSH:  D001049
 סיווגים
 ICD-11:  MD11.0 
 
אפניאה (Apnea) היא דום נשימתי. באפניאה שרירי הריאות והריאות אינם פועלים בעוד הנשימה התאית מתפקדת כרגיל.
גורמים

הפרעה נוירולוגית (לדוגמה הפרעת שינה: דום נשימה בשינה)
יזום (לדוגמה "אחזקת אוויר" כמו בשחיה)
סמים ובפרט אופיאטים
חסימה בקנה הנשימה
טראומה גופנית
תיאור

באפניאה אספקת החמצן לגוף מופסקת בעקבות חוסר פעילות של שרירי הריאות ושל הריאות. במקרה זה, לחץ ה-CO2 בדם עולה ורמת החומציות בדם עולה (דרגת ה-Ph יורדת). בהיעדר חמצן במחזור הדם למשך של בין 3 עד 4 דקות, עשוי להיגרם נזק מוחי בלתי הפיך ולאחר מכן למוות.
חמצון באפניאה

באפניאה מתאפשר מעבר חמצן בין הריאות למחזור הדם ולכן, במידה ואין חסם בדרכי הנשימה, מתאפשרת העשרת חמצן מלאכותית. במקרה זה רמות הCO2 עולות ועשויה להיווצר חמצת נשימתית ולכן, רצוי כי העשרת החמצן תהיה טהורה (100%) וללא גזים נלווים.
ראו גם

התקף עצירת נשימה
דום נשימה בשינה
הערות שוליים

↑  לקסיקון רפואי
↑  חמצת נשימתית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294034905171  BnF: cb122658860 (data)  GND: 4137451-4  LCCN: sh85005999  NKC: ph249391 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אפקט מעל הממוצע

בענף הפסיכולוגיה החברתית, אפקט מעל הממוצע או אשליית העליונות, הוא הטיה קוגניטיבית ומוטיבציונית בשירות העצמי, לפיה אנשים נוטים להעריך את עצמם באופן מובהק מעל לממוצע בהשוואה לאחרים. אשליית העליונות היא אחת מני אשליות חיוביות רבות הניכרות בחקר האינטליגנציה, בביצוע יעיל של משימות ומבחנים, ומאפיינים אישיים ותכונות אישיות רצויות. אפקט המאופיין בהיעדר מתאם בין מדדים אובייקטיביים של מידת הדיוק בהחלטת הפרט לבין רמת הביטחון שלו באותה החלטה קרוי אפקט ביטחון יתר.
אחד ההסברים המרכזיים במחקר הוא שתופעה זו מהווה הטיה לטובת העצמי (Self-serving bias). משמע, לאדם יש נטייה מוטיבציונית שעיקרה שמירה על דימוי עצמי חיובי. האדם נוטה לראות עצמו באור חיובי ולהסיק מסקנות המשמרות או מחזקות את צרכיו ואת ערכו האישי. לדוגמה, טיילור ובראון (1988) טוענים במחקרם כי אשליה חיובית על העצמי מאפשרת להתמודד עם תסכולים בחיי היומיום ואף מקדמת רווחה נפשית.
הסברים אחרים רואים את אפקט ה'טוב מהממוצע' כנובע מהטיה קוגניטיבית ולא מהטיה מוטיבציונית. האדם אינו מעריך עצמו באמת כמעל הממוצע אלא ישנן טעויות קוגניטיביות אשר מביאות להטיה. הטעויות מבוססות על הערכות לא רציונליות שנעשות בשלב קבלת החלטות, לדוגמה, בשל זמינות בזיכרון של מידע על העצמי יותר ממידע על האחר או בשל כישלון בהערכה סטטיסטית של סיכויי האחר אשר מובילים להטיה.
התופעה ידועה גם בשמות הטיית העליונות, ותחושת העליונות היחסית. אפקט דאנינג-קרוגר הוא צורה של עליונות אשלייתית שמפגינים אנשים במשימה שבה רמת המיומנות שלהם נמוכה.
לקריאה נוספת

אפרת אמתון, אפקט ה'טוב מהממוצע' בילדים, ‏2011
ראו גם

תאוריית ההשוואה החברתית
היוריסטיקת הזמינות
ריאליזם נאיבי (פסיכולוגיה)
האדרה עצמית
הערות שוליים

↑  Mark D. Alicke, Global self-evaluation as determined by the desirability and controllability of trait adjectives., Journal of Personality and Social Psychology 49, 1985-12, עמ' 1621–1630 doi: 10.1037/0022-3514.49.6.1621
↑  Gifford W. Bradley, Self-serving biases in the attribution process: A reexamination of the fact or fiction question., Journal of Personality and Social Psychology 36, 1978-01, עמ' 56–71 doi: 10.1037/0022-3514.36.1.56
↑  Don A. Moore, Deborah A. Small, Error and bias in comparative judgment: on being both better and worse than we think we are, Journal of Personality and Social Psychology 92, 2007-06, עמ' 972–989 doi: 10.1037/0022-3514.92.6.972
↑  Shelley E. Taylor, Jonathon D. Brown, Illusion and well-being: A social psychological perspective on mental health., Psychological Bulletin 103, 1988, עמ' 193–210 doi: 10.1037/0033-2909.103.2.193
↑  Don A. Moore, Not so above average after all: When people believe they are worse than average and its implications for theories of bias in social comparison, Organizational Behavior and Human Decision Processes, Special Issue on Social Comparison Processes 102, 1 בינואר 2007, עמ' 42–58 doi: 10.1016/j.obhdp.2006.09.005
ערך זה הוא קצרמרבנושא פסיכולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| פסיכולוגיה חברתית |
| --- | --- | --- |
| ענפי מחקר | שכנוע • קונפורמיות • תוקפנות • משיכה בין אישית (אנ') • דעות קדומות • אלטרואיזם • השפעות הקבוצה • העדפות חברתיות • סכסוך • רגש • אמפתיה • עמדות • ייחוסים חברתיים • קוגניציה חברתית • מוטיבציה • פוביה ממגע |  |
| מושגי יסוד | סכמה • היוריסטיקה • הערכה עצמית • שנאת אי-שוויון • תורת הערך • שנאת סיכון • תאוריה של תודעה • אפקט ההילה • רושם ראשוני • השערת העולם הצודק • תאוריית הצדקת המערכת • תאוריית החליפין החברתי • תאוריית השליטה החברתית • הטיה לטובת העצמי • הטיית האישוש • הטיית הצופה המשתתף • זוהר חמים (אנ') • טעות הייחוס הבסיסית • דיסוננס קוגניטיבי • נבואה המגשימה את עצמה • הערכה עצמית • אפקט הזרקור • אפקט הקונצנזוס השגוי • אפקט מעל הממוצע • צידוק יתר • התאוריה הדו גורמית של הרגש (אנ') • פיזור אחריות • בורות פלורליסטית • תאוריית התסכול-תוקפנות • חבלה עצמית • תאוריית שיפור העצמי  • תאוריית ההשוואה החברתית • סמכותנות • זרימה • קיטוב קבוצתי (אנ') • קבוצת פנים וקבוצת חוץ • תאוריית התפיסה העצמית • מודל המעגל המורכב של הרגשות • חוכמת ההמונים • פסיכולוגיה של השקר • תחושת סוכנות • סטריאוטיפ • דה-אינדיבידואציה • ניהול הרושם • ניטור עצמי • משא ומתן • תאוריית הלמידה החברתית • תאוריית רמת ההבנייה (אנ') |  |
| אישים בולטים | ליאון פסטינגר • דריל בם • סטנלי שכטר • ג'רום זינגר (אנ') • ליסה פלדמן בארט • פול אקמן • סולומון אש • פיליפ זימברדו • ג'יימס ראסל • שלום שוורץ • אלברט בנדורה • נירה ליברמן |  |
| תחומי מחקר קרובים | פסיכולוגיה ארגונית • כלכלה התנהגותית • נוירופסיוכלוגיה חברתית • נוירוכלכלה • פסיכולוגיה פוליטית • ניהול • פסיכולוגיה צבאית |  |
בור (מחנה ריכוז)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מחנה השמדה, מחנה עבודה
 מדינה:  סרביה 
 תאריכים
 תאריך הקמה:  יולי 1942
 תאריך סגירה:  אמצע 1944
 אוכלוסייה
 צבא משחרר:  בעלות הברית
 השתייכות האסירים:  יהודים, עדי יהוה, פועלים הונגרים
 נתונים
 קואורדינטות:  44°04′42″N 22°05′43″E﻿ / ﻿44.0783300°N 22.0952800°E﻿ / 44.0783300; 22.0952800
  (למפת סרביה מוגדלת) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי בור(למפת סרביה רגילה) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ סובוטיצה זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי בור
 
בור (בסרבו-קרואטית: Bor) היה מחנה ריכוז באזור מכרות בור שבסרביה, מחנה שהקים ארגון טוט הגרמני בתקופת מלחמת העולם השנייה כדי לנצל את מכרות הנחושת באזור. בין יולי 1942 לאמצע 1944 פעלו במקום מכרות אליהם הביאו בכפייה האוסטשה היוגוסלבים וכן ההונגרים והגרמנים כ-6,000 פועלי כפייה מיוגוסלביה ומהונגריה, רובם יהודים ומיעוטם עדי יהוה. בין היהודים שהובאו למקום היו פועלי שירות העבודה ההונגרי. ביניהם היה המשורר מיקלוש רדנוטי.
רוב העובדים נספו במהלך העבודה, חלקם נרצחו בידי השומרים וחלקם נספו במחלות, בקור וברעב.
שר ההגנה וילמוש נאגיבצון שפעל להגנה על היהודים במקום הוכר כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
לקריאה נוספת

אברי פישר, בור – סיפורו של מחנה לעבודת כפייה 1943–1944, הוצאת יד ושם, 2016
אנה מ. ויטמן, בור, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 320–322), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
ארווין למברט

| --- | --- |

 לידה:  7 בדצמבר 1909 Schildow, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  15 באוקטובר 1976 (בגיל 66) שטוטגרט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 
ארווין הרמן למברט (בגרמנית: Erwin Hermann Lambert;‏ 7 בדצמבר 1909 – 15 באוקטובר 1976) היה פושע מלחמה נאצי, סתת במקצועו.  היה חבר במפלגה הנאצית ובאס אס בעל דרגת אונטרשארפיהרר. הוא פיקח על הקמת תאי הגזים שנבנו במסגרת תוכנית T4 - אותנסיה בהרטהיים, זוננשטיין, ברנבורג והאדמר, ובהמשך על תאי הגזים בסוביבור ובטרבלינקה במהלך מבצע ריינהרד. הוא התמחה בייצור תאי גזים גדולים על מנת שיוכלו להיהרג בהם יותר אנשים מאשר במסגרת תוכנית T4 (האותנסיה) הנאצית.
בארודונטלגיה

| --- | --- |
 תחום:  רפואת שיניים 
 מיקום אנטומי:  פה ולסת, משנן
 סיווגים
 ICD-10:  W94 
 
בארודונטלגיה היא כאב שיניים הנגרם משינוי בלחץ האטמוספירי, למשל במהלך טיסה, צלילה, או טיפול בתא לחץ.
אפידמיולוגיה

בחיל האוויר הישראלי נמדדה היארעות של כמעט מקרה בארודונטלגיה אחד על כל 100 שנות-טיסה. 8.2% מטייסי חיל האוויר הישראלי דיווחו על מקרה אחד לפחות של בארודונטלגיה בטיסה במהלך הקריירה התעופתית שלהם
.
מהלך קליני

בדרך כלל הכאב חולף מיד עם התייצבות הלחץ האטמוספירי, אך לעיתים נדרשים לשם כך מספר שעות או מספר ימים.
אטיולוגיה

מחקרים הראו, שכאב זה מופיע רק כאשר ישנה מחלה בשיניים, בחניכיים או בגת הלסת העליונה (סינוס). כמעט כל מחלה בחלל הפה עלולה לגרום לכאב זה: עששת, דלקת חניכיים, שחזור דנטלי לקוי, דלקת מוך השן, שן כלואה, דלקת גת הלסת העליונה (סינוסיטיס) ועוד.
ראו גם

כאב שיניים
בארוטראומה
הערות שוליים

↑  Zadik, Yahuda; Chapnik, Lea; Goldstein, Liav. "In-Flight Barodontalgia: Analysis of 29 Cases in Military Aircrew". נבדק ב-2008-07-15.
↑  Zadik, Yehuda. "Barodontalgia Due to Odontogenic Inflammation in the Jawbone". נבדק ב-2008-07-15.
↑  Zadik, Yahuda. "Aviation dentistry: current concepts and practice" (PDF). נבדק ב-2009-01-26.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אפקט מורינג

אפקט מורינג מתייחס לתופעה בתחבורה ציבורית המתרחשת במצב בו התדירות (לדוגמה, מספר אוטובוסים המגיעים בשעה) עולה כתגובה לביקוש ועקב כך למעשה, הביקוש הגובר מקצר את זמן ההמתנה בתחנות. מכיוון שזמן ההמתנה מהווה חלק מעלות הנסיעה, אפקט מורינג רומז על כך שיש תשואה עולה לגודל לתחבורה הציבורית.
האפקט נקרא על שמו של הכלכלן פרופסור הרברט מורינג מאוניברסיטת מינסוטה שתיאר את התכונה הזו במאמרו משנת 1972.
דוגמה

נניח שישנו קו אוטובוס שעובר בתחנה מסוימת פעם בשעה. אם נוסעים מגיעים לתחנת האוטובוס בזמנים אקראיים, ממוצע זמן ההמתנה יהיה 30 דקות. אם מספר הנוסעים לשעה יגדל עד לרמה המצדיקה הגדלה של התדירות לשני אוטובוסים בשעה, זמן ההמתנה הממוצע ירד ל-15 דקות. נוכחותם של הנוסעים הנוספים הפחיתה את העלויות של הנוסעים הקיימים. עומס משתמשים זה יוצר אפקט הפוך לעומס בכבישים הנוצר לרוב מתחבורה פרטית, שם גידול של מספר המשתמשים מפחית את המהירות ומגדיל את זמן הנסיעה ואת והעלויות לשאר המשתמשים.
השפעות

אפקט מורינג משמש לעיתים כטיעון לתמיכה בסבסוד תחבורה ציבורית על בסיס כך שבמקרים שהאפקט מתקיים, העלות השולית מנסיעה קטנה מהעלות הממוצעת וסבסוד בגובה העלות השולית משפר את הרווחה. האפקט גם מדגיש את חשיבותם של נתיבי תחבורה ציבורית. בנתיבים אלו ישנם פחות עיכובים הנגרמים לרוב מתנועת תחבורה פרטית, כתוצאה מכך זמן הנסיעה מתקצר, מה שמושך יותר משתמשים. כאמור עם יותר משתמשים, בשלב מסוים התדירות עולה, דבר שמקצר את הזמן עוד יותר ומושך משתמשים נוספים וחוזר חלילה. האפקט גם פועל בכיוון ההפוך כאשר ירידה בכמות הנוסעים יכולה להוביל לירידה בתדירות. מעגל זה יימשך עד אשר רק הנוסעים השבויים, אלו ללא אלטרנטיבה, יהיו המשתמשים היחידים בשירות. כיוון האפקט מושפע פעמים רבות מהמבנה העירוני וצפיפות האוכלוסייה.
ראו גם

אפקט רשת
השפעות חיצוניות מועילות
פרדוקס דאונס-ת'ומסון
הערות שוליים

1 2  Mohring, Herbert. "Optimization and scale economies in urban bus transportation." The American Economic Review 62, no. 4 (1972): 591-604.
↑  Vickrey, William. "Optimal transit subsidy policy." Transportation 9, no. 4 (1980): 389-409.
↑  נתיבי תחבורה ציבורית,  האם אנחנו יודעים לעשות את החשבון? | תחבורה היום ומחר, באתר transportation.org.il
↑  Bar-Yosef, Asaf, Karel Martens, and Itzhak Benenson. "A model of the vicious cycle of a bus line." Transportation Research Part B: Methodological 54 (2013): 37-50.
בארו (אלסקה)

| --- | --- |

מראה רחוב בבארו. כמו כל הרחובות בעיר, גם רחוב זה לא מרוצף עקב שכיחות תופעת קפאת-עד.
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  אלסקה אלסקה
 מחוז:  נורת' סלופ
 שפה רשמית:  אנגלית
 תאריך ייסוד:  8 ביוני 1959
 על שם:  Sir John Barrow, 1st Baronet 
 שטח:  55.2 קמ"ר
 גובה:  3 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  4,927 (2020)
  ‑ צפיפות:  88 נפש לקמ"ר (2020)
 קואורדינטות:  71°17′26″N 156°47′19″W﻿ / ﻿71.290555555556°N 156.78861111111°W﻿ / 71.290555555556; -156.78861111111 
 אזור זמן:  UTC -9
 http://www.cityofbarrow.org/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אלסקה מוגדלת) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורבארו(למפת אלסקה רגילה) ג'ונו אנקורג' פיירבנקס סיטקה קטצ'יקן אנאלסקה נום קוצביו קנדה רוסיה האוקיינוס השקט ים ברינג ים צ'וקצ'י ים בופורבארו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מראה מן האוויר של בארו
בארו (באנגלית: Barrow) או אוטקיארויכּ (באינופיאט:  Utqiagvik) היא העיר הגדולה ביותר במחוז נורת' סלופ שבמדינת אלסקה. בארו שוכנת מצפון לחוג הארקטי והיא אחד היישובים הצפוניים ביותר בעולם והעיר הצפונית ביותר בארצות הברית.
לפי מפקד האוכלוסין האמריקאי של 2020, מונה אוכלוסיית העיר כ-4,927 תושבים
היסטוריה > שם העיר

שם העיר לקוח משמה של לשון היבשה פוינט בארו(אנ') הסמוכה שהיא הנקודה הצפונית ביותר בארצות הברית. שמה של פוינט בארו ניתן לה ב-1825 על ידי פרדיק ויליאם ביצ'י על שמו של הסופר, המדינאי ואיש האדמירליות הבריטי, סר ג'ון בארו. האזור היה מיושב על ידי שבט האינופיאט (Iñupiat), אינואיטים ששכנו בו במשך יותר מ-1,500 שנים והוא קרוי בשפתם "אוקפגוויק" (Ukpeagvik) שמשמעותו "המקום בו ניצודים ינשופי השלג".
היסטוריה > מהתקופה הפרהיסטורית ועד המאה ה-20

אתרים ארכאולוגים שנחשפו באזור מעידים ששבט האינופיאט חי באזור בארו החל משנת 500 לספירה לערך. שרידיהם של 16 תילי מגורים מתרבות הבירנירק משנת 800 לספירה עדיין קיימים כיום על חופו של אוקיינוס הקרח הצפוני. מיקומם של תילים אלו בנקודה הגבוהה אך במעט מפני הים מעמידה את קיומם בסכנה.
דר' ביל סטירבר, שישב בראש הפאנל הייעוצי ליוזמות מדעיות של מחוז נורת' סלופ, כתב בשנת 2009 בספרו "הרפתקאות קרות במקומות הקפואים בעולם":
בארו, כמו רוב היישובים באלסקה, נראית כמו יישוב זמני, כמו יישוב חלוצי. היא לא כזאת. בארו היא בין היישובים הקבועים הוותיקים ביותר בארצות הברית. מאות שנים לפני הגעתם של החוקרים הארקטיים האירופאים לאזור, כשהם סובלים מרעב, קור ומצוקה, בארו הייתה באותו מקום פחות או יותר בו היא נמצאת כיום, מקום לצייד טבעי על בסיס חצי אי שבולט לתוך מימי ים בופור. ...ציידי לווייתנים אמריקאים הפליגו כאן ולמדו מפי הציידים הילידים אודות הבלנה הגרינלנדית... מאוחר יותר הגיעו אנשי הצבא, הקימו תחנת מכ"ם וב-1947 הוקם בבארו מרכז מדעי.
קצינים מהצי המלכותי הבריטי הגיעו לאזור כדי לחקור ולמפות את קו החוף הארקטי של צפון אמריקה. ב-1881 הקים צבא ארצות הברית תחנת מחקר מטאורולוגית ומגנטית. תחנת צייד הלווייתנים והסחר של קייפ סמיית' הוקמה ב-1893.
ב-1888 נבנתה הכנסייה הפרסביטריאנית וב-1889 נבנתה תחנת האספקה וההצלה לציידי הלווייתנים, שכיום היא מבנה העץ העתיק ביותר בבארו.
היסטוריה > המאה ה-20 עד היום

ב-1901 נפתח סניף דואר בבארו.
ב-1935 ביצעו הבדרן הידוע ויל רוג'רס והטייס ויילי פוסט, עצירה בלתי מתוכננת במפרץ ולפקה, 24 ק"מ מדרום לבארו, בדרכם אליה. כאשר הם המריאו שוב, הזדקר מטוסם וצלל למימי נהר סמוך. השניים נהרגו. לזכרם הוקם גלעד במקום. גלעד נוסף הוקם בבארו עצמה ושדה התעופה המקומי נקרא על שמם.
ב-1940 התארגנו הילידים המקומיים במסגרת יישוב נפרד שהוכר על ידי הממשל הפדרלי כ"ישות שבטית" והוכר ב-2003 על ידי הלשכה לענייני אינדיאנים של ממשלת ארצות הברית. על פי "חוק ההכרה באינדיאנים" משנת 1934 הם כתבו חוקה וחוקקו חוקים משל עצמם.
בארו התאגדה כעיר ב-8 ביוני 1959.
תושבי מחוז נורת' סלופ היו האינדיאנים היחידים שהצביעו נגד קבלתו של חוק תביעות הילידים על קרקעות אלסקה. ההצבעה על החוק נערכה ב-1971 ולמרות התנגדותם היא התקבלה כחוק. במסגרת החוק הוקם תאגיד כפרי של הילידים בבארו.
ב-1972 הוקם המחוז נורת' סלופ. בזכות הרווחים מהקמתו של התאגיד הכפרי ומאוחר יותר בזכות רווחי הנפט, הקים המחוז תשתיות תברואה, מים וחשמל, דרכים, מערך כיבוי אש ומערכות בריאות וחינוך בבארו ובכפרים האחרים במחוז.
ב-1986 הוקם המרכז לחינוך גבוה של המחוז, שמאוחר יותר הפך למכללה. במקום הוקמו גם מרכז למורשת מקומית וספרייה.
בארו, כמו קהילות רבות באלסקה, חוקקה חוק לאיסור מכירת משקאות חריפים בתחומה. עם זאת מאפשרת העיר את ייבואם, החזקתם וצריכתם של משקאות אלו.
ב-1988 משכה בארו את תשומת הלב של התקשורת העולמית בעקבות מקרה של שלושה לווייתנים אפורים שנלכדו בקרח ליד חופי העיר. לאחר מאמצי חילוץ שארכו שבועיים, שוחררו שניים מהלווייתנים על ידי שוברת קרח סובייטית. העיתונאי תום רוז פירט את מבצע החילוץ בספרו "לשחרר את הלווייתנים" שיצא ב-1989 והמבצע היה בסיס לסרט "הנס הגדול" שיצא לאקרנים ב-2012.
הערות שוליים

↑  "American FactFinder". United States Census Bureau. Retrieved 2012-12-18.
↑  Mauer, Richard (1988-10-18). "Unlikely Allies Rush to Free 3 Whales". New York Times. Retrieved 2008-06-12.
↑  Mauer, Richard (1988-10-29). "Whales Break Free". Anchorage Daily News. Archived from the original on June 21, 2009. Retrieved 7 January 2010.
| דגל אלסקה מדינת אלסקה |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | ג'ונו |  |
| אזורים גאוגרפיים | האיים האלאוטיים • חצי האי קנאי • חצי האי סיוארד • עמק טנאנה • אטו • דרום-מרכז אלסקה |  |
| היישובים הגדולים ביותר | אנקורג' • פיירבנקס • ג'ונו • סיטקה • קטצ'יקן • ואסילה • קינאי • קודיאק • בת'אל • פאלמר • הומר • אנאלסקה • בארו • סולדוטנה • ואלדז • נום • קוצביו • פטרבורג • סיוארד • וראנגל |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות אלסקה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559655205171  GND: 4086414-5  LCCN: n79039871  NKC: ge489955  VIAF: 141879422   WorldCat (עם VIAF): 141879422
אפקט מייסנר

דיאגרמה של אפקט מייסנר. השדה המגנטי נדחה ממוליך-העל, כאשר הוא מתחת לטמפרטורה הקריטית.
אפקט מייסנר הוא ביטוי של דיאמגנטיות מושלמת של החומר ומשמש כאחת ההגדרות למוליכות-על. האפקט נתגלה לראשונה בשנת 1933 על ידי וולטר מייסנר (Meißner) ורוברט אוכסנפלד (Ochsenfeld) על ידי מדידה של השטף המגנטי הנגרם כתוצאה מיצירת שדה מגנטי על מוליכות-על מתחת לטמפרטורת מעבר הפאזה שלו.
גילוי האפקט אישש את ההשערה שמוליכות-על היא סוג של מעבר פאזה.
הסבר לאפקט

חוק אוהם:  \mathbf {J} =\sigma \cdot \mathbf {E} 

על מנת לשמור על צפיפות הזרם סופית, כאשר:  \sigma \rightarrow \infty  השדה החשמלי בדגם יהיה חייב לשאוף לאפס.
יחד עם זאת, על פי משוואת מקסוול:  \nabla \times \mathbf {E} =-{\frac {\partial \mathbf {B} }{\partial t}} כלומר, השדה המגנטי בדגם צריך להישאר כפי שהיה לפני המעבר לפאזה מוליכת-על. לכן אפקט זה לא יצפה במוליך אידיאלי.
דחיית השדה המגנטי ממוליך-העל נובעת מזרמים על שפת מוליך (כתוצאה מהשדה החיצוני) המשרים שדה מגנטי הפוך לשדה החיצוני. הזרמים אינם זורמים בעובי אינפיניטסימאלי על המשטח אלא הזרמים נמצאים על שפה בעלת עובי סופי כלשהו. רק מתחת לעובי זה, הנקרא עומק החדירה, נקבל כי השדה במוליך הוא אפס. 
ניתן להיווכח בדיאמגנטיות המוחלטת של מוליך-על על ידי הצבת מגנט מעליו. כתוצאה מדחיית קווי השדה המגנטי ניתן לגרום למגנט לרחף מעל מוליך-העל.
יישומים

אחד מהיישומים של אפקט מייסנר הוא התופעה של ריחוף מגנטי (אפקט זה פופולרי בהדגמות והרצאות של מדע פופולרי). ביישום זה מניחים מגנט מעל מוליך-על והאחרון דוחה אותו כדי לשמור על איפוס השדה המגנטי בתוכו.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
דיאמגנטיות
דיאמגנטיות על
מוליכות על
ריחוף מגנטי
דוגמה לריחוף מגנטי
בטא בכן-ציור

| --- | --- |

תמונה של דיסקת הגז
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  כן ציור
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית לבן
 בהירות נראית:  3.86
 סיווג ספקטרלי:  A5 V
 עלייה ישרה:  05ʰ 47ᵐ 17.1ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏59″ ‏03′ ‏51°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  2.44
 מרחק:  62.9  שנות אור 19.29  פארסק
 רדיוס:  1.4 רדיוסי שמש
 מסה:  1.7 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 8.6 מהשמש
 טמפרטורה:  8,250 K
 מהירות סיבוב:  130 ק"מ/שנייה
 מהירות רדיאלית:  20±0.7 קילומטר לשנייה
 היסט:  50.6231±0.3339 אלפיות של שניות קשת
β (בטא) בכן-ציור (בלועזית: β Pictoris) הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A המרוחק 62.9 שנות אור מהשמש, והכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים כן ציור. זהו כוכב צעיר מאוד, בסביבות 8 עד 20 מיליון שנים.
β בכן-ציור מראה פליטה חריגה של קרינה בתחום התת-אדום, יחסית לכוכבים דומים. חריגה זו נובעת מענני אבק בסמוך לכוכב אשר זוהרים על ידי החזרת אור הכוכב. בצפיות מדוקדקות הסתבר כי דיסקה גדולה של אבק וגז מקיפה את הכוכב, עד לטווח של 500 יחידות אסטרונומיות ממנו, בערך פי 13 ממרחקו של פלוטו מהשמש. ייתכן והדיסקה היא שלב מוקדם בהיווצרות מערכת שמש סביב הכוכב. הדיסקה מכילה כמות גדולה ומפתיעה של פחמן וכרגע מוצעים לכך שני הסברים:
β בכן-ציור נמצא בתהליך יצירת כוכבי לכת הקרוי כוכב לכת פחמני סביבו, בשונה מכדור הארץ המורכב ברובו מצורן-חמצן
הדיסקה עוברת שלב לא ידוע בתהליך ההיווצרות של מערכת שמש, שייתכן והיה גם שלב מוקדם בהתהוות מערכת השמש
לדיסקה צורה מעוותת, והאזור הפנימי של הדיסקה מקיף במישור שונה את הכוכב מזה של האזור החיצוני. העיוות נובע ככל הנראה מעצם מסיבי, ננס חום או ענק גזים הסובב את הכוכב וגורם לשינוי הצורה של הדיסקה עקב כבידתו. נוכחותו של עצם זה לא הוכחה, אך אם אכן זה כוכב לכת, הרי שהוא מקיף את β בכן-ציור במסלול שנטייתו היא 3 מעלות ובמרחק שאינו עולה על 20 יחידות אסטרונומיות ממנו. מסתו של כוכב לכת משוער זה מוערכת בטווח של 0.05 עד 20 מסות צדק וקוטרו כקוטר צדק.
בובי האצ'רסון

| --- | --- |
בובי האצ'רסון בהופעה בפסטיבל הג'אז על חוף הים הבלטי, יולי 2007
בובי האצ'רסון בהופעה בפסטיבל הג'אז על חוף הים הבלטי, יולי 2007
 לידה:  27 בינואר 1941 לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
 פטירה:  15 באוגוסט 2016 (בגיל 75) מונטארה, קליפורניה, ארצות הברית
 שם לידה:  רוברט האצ'רסון
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1961–2016 (כ־55 שנים)
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון ג'ון מויר 
 עיסוק:  מוזיקאי, מלחין
 סוגה:  ג'אז, הארד בופ, פוסט-בופ ג'אז מודאלי, ג'אז חופשי
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  ויברפון, מרימבה
 חברת תקליטים:  בלו נוט, קולומביה רקורדס, ורב, לנדמארק
 שיתופי פעולה בולטים:  הרבי הנקוק, ג'ו הנדרסון, מק'קוי טיינר, ג'קי מקלין, דקסטר גורדון, אריק דולפי, הרולד לנד, ג'ו ציימברס, SFJazz Collective
 פרסים והוקרה:  אמני הג'אז של NEA 
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט "בובי" האצ'רסון (באנגלית: Robert "Bobby" Hutcherson;‏ 27 בינואר 1941 – 15 באוגוסט 2016) היה מוזיקאי ג'אז ונגן ויברפון ומרימבה אמריקאי. האצ'רסון היה לאחד מהוויברפוניסטים הראשונים והבולטים ביותר בסצנת הג'אז של שנות ה-60 וה-70 ונודע בעיקר בשל עבודותיו בתחום הפוסט-בופ והג'אז החופשי.
במרוצת השנים האצ'רסון ניגן ושיתף פעולה עם מוזיקאים שונים ונהג לשתף פעולה עם ג'ו צ'יימברס, מק'קוי טיינר והרולד לנד בין היתר. הוא נחשב לאחד מהוויברפוניסטים המשפיעים ביותר, והשפיע בין היתר על הוויברפוניסטים סטפון האריס, סטיב נלסון וג'ואל רוס.
ביוגרפיה > שנים ראשונות ותחילת הקריירה

בובי האצ'רסון נולד וגדל בלוס אנג'לס. הוריו לא עסקו במוזיקה, אך אחיו היה חברו של דקסטר גורדון, והשניים היו מאזינים יחד לתקליטים בבית משפחת האצ'רסון. אחותו הגדולה של האצ'רסון הייתה זמרת ששרה בהרכבים בהובלת ריי צ'ארלס, סאני קלארק וג'רלד וילסון, והפגישה בין אחיה הקטן לבין הסקסופוניסטים בילי מיטשל ואריק דולפי, שהיה בן זוגה באותה התקופה. בגיל 12 התחיל האצ'רסון לנגן בוויברפון אחרי ששמע את מילט ג'קסון מנגן לצד מיילס דייוויס, ת'לוניוס מונק, פרסי הית' וקני קלארק באלבום Miles Davis All Stars, Volume 2. בצעירותו הרבה לנגן עם חברו הטוב, הבסיסט הרבי לואיס, והשניים אירחו ג'אם סשנים בהם השתתפו מוזיקאים כמו צ'ארלס לויד ופיניאס ניובורן ג'וניור.
בשנת 1960 האצ'רסון החל להקליט מעט עם מוזיקאים שונים, והצטרף שנתיים לאחר מכן להרכב המשותף של בילי מיטשל ואל גריי. אחרי התפרקות ההרכב, האצ'רסון עבד זמן מה כנהג מונית, והשתתף בג'אם סשנים שאירח לואיס בדירתו. באחד מהג'אם סשנים השתתף הטרומבוניסט גריישן מונקור השלישי, שהתרשם מנגינתו של האצ'רסון והמליץ לג'קי מקלין לצרף אותו ללהקתו החדשה. האצ'רסון הקליט לראשונה בחברת "בלו נוט" באלבום One Step Beyond של מקלין, וניגן לאחר מכן בסשנים נוספים של בלו נוט כמלווה באלבומיהם של מונקור, דולפי, גורדון, אנדרו היל וגרנט גרין ואחרים. את רוב האלבומים בהם ניגן בתקופה זו ניתן לשייך לסוגת הפוסט-בופ, הג'אז החופשי והג'אז האוונגרדי, אם כי הקלטותיו הראשונות של האצ'רסון הראו את בקיאותו בנגינת בלוז והארד בופ.
בתקופה זו חבר האצ'רסון למתופף ג'ו צ'יימברס, שייחס להאצ'רסון את המצאת טכניקת הנגינה בוויברפון בארבעה מקלות. אלבומו הראשון של האצ'רסון עם מק'קוי טיינר, !Stick-Up, הוא אלבומו היחיד מתוך עשרה אלבומים שהוקלטו בין 1965 ל-1969 בו לא מנגן צ'יימברס. האצ'רסון הקליט בבלו נוט בין השנים 1963‏-1977.
ביוגרפיה > חזרה לחוף המערבי

בשנת 1967 איבד האצ'רסון את רישיון הנהיגה במונית וכרטיס הקברט שלו, שאיפשר לו לנגן במועדוני ניו יורק המוכרים אלכוהול, כאשר הוא וצ'יימברס נעצרו בגין שימוש במריחואנה. הוא חזר לגור בקליפורניה, והמשיך להקליט עבור בלו נוט עד להצטרפותו לקולומביה רקורדס ב-1977. בחוף המערבי פגש האצ'רסון בסקסופוניסט הרולד לנד, והשניים הקליטו יחד שבעה אלבומים והיו חברים בשישייה שכללה את קרטיס פולר, סידר ולטון, באסטר ויליאמס ובילי היגינס. בין שנות ה-80 וה-90 האצ'רסון עבר בין חברות תקליטים שונות, בהן ורב, אטלנטיק ולנדמארק רקורדס.
האצ'רסון היה חבר מייסד ב-SFJazz Collective - קולקטיב הג'אז של מרכז הג'אז בסן פרנסיסקו - בין השנים 2004-‏2008, וניגן בו לצד ג'ושוע רדמן, בריאן בלייד, מיגל זנון, אריק הרלנד ואחרים. ב-2010 זכה האצ'רסון בפרס מטעם הקרן הלאומית לאמנויות, ואלבומו האחרון, Enjoy the View, יצא בשנת 2014 תחת חברת בלו נוט.