stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלמה סולימן אלסנג'ארי
סגנונו > חריזה ומקצב

כמו שאר הפייטנים מאז יניי, מקפיד אלסנג'ארי על חריזה בפיוטיו. החריזה הרגילה בפיוטיו היא זו המקובלת בפייטנות המזרחית המאוחרת, הדורשת זהות בכל הברה האחרונה של המילה. לעיתים נוהג אלסנג'ארי להקפיד על הנורמה המכונה "חרוז קלירי", והוא משתף בחריזה שניים מעיצורי השורש. נורמה זו איננה מחייבת בפיוטי אלסנג'ארי, והוא נוהג בה באופן לא עקבי. בקדושתאות, הוא נוטה יותר להקפיד עליה בחוליה הראשונה של הקדושתא (ה"מגן", ה"מחיה", וה"משלש"). כדרך פייטני ארץ ישראל (בעקבות ההגייה הארץ-ישראלית והניקוד הארץ־ישראלי), אלסנג'ארי מתיר לעצמו לחרוז זה בזה קמץ ופתח, צירי וסגול, וכן להחליף בין העיצורים הגרוניים. לצד זאת, לעיתים הוא נוהג גם לחרוז פתח עם סגול, ואפילו קמץ עם סגול. הדבר נובע כנראה ממוצאו הבבלי ובהשפעת ההגייה הבבלית והניקוד הבבלי. מבחינת המשקל, אלסנג'ארי נוהג לשקול את פיוטיו ב"מקצב ההטעמות" המאפיין את הפיוט הקדום, ובו שומרים על מספר קבוע של הטעמות "כבדות" בכל טור (כשמילים קצרות או צירופים נספרים כהטעמה אחת). בעניין זה הוא נוהג להקפיד יותר משאר הפייטנים בתקופה המזרחית המאוחרת, שהשימוש שלהם במשקל רופף למדי. מספר קטן של פיוטים שקל אלסנג'ארי ב"משקל התיבות", המונה מספר מילים קבוע לכל טור.
סגנונו > אמצעים ספרותיים

בדומה לרווח בפיוט לדורותיו, אלסנג'ארי ממעט בשימוש במטפורות ובתיאורים ציוריים, ובדרך כלל את מקומם של אלה ממלאים הכינויים. אמצעי ספרותי אחר, המופיע אצלו בשכיחות גבוהה, יותר מן הפייטנים שלפניו, הוא הדיאלוג. אלסנג'ארי מרבה לשים את דבריו בפי גיבורי הפיוט, תוך יצירת קטעים מומחזים ודיאלוגיים, ובכך הוא ממשיך מגמה שהחלה בפיוטי רבי פינחס הכהן בסוף התקופה הקלאסית (המאה ה-8). מגמה זו בולטת אצל אלסנג'ארי בעיקר ביוצרות, ובקדושתאות הוא נמנע מיצירת פיוטים דיאלוגיים, אולי בשל אופיים ה"מודרני", המנוגד לאופי השמרני של קדושתאותיו.
גם בתחום קישוטי התבנית קיים הבדל בין היוצרות לקדושתאות בפיוטיו של אלסנג'ארי. ביוצרות, ממעט אלסנג'ארי בקישוטי תבנית כמו שימוש במילות קבע בראשי טורים או בשרשור (אנ'). מלבד באקרוסטיכון (אלפביתי או של חתימת שמו), הוא מרבה לעשות שימוש רק בסיומות מקראיות (סיום מחרוזת בציטוט פסוק מן המקרא). גם פתיחות מקראיות אינן שכיחות ביוצרות. לעומת זאת, בקדושתאות מרבה אלסנג'ארי בקישוטי תבנית מכל הסוגים. בפיוטיו שכיחים קישוטי תבנית גם בחלקים שהדבר לא היה מקובל בהם בפיוט הקלאסי, כגון בחוליה הראשונה של הקדושתא. מבחינה זו, אלסנג'ארי מייצג מהלך המתאים לפייטני התקופה המזרחית המאוחרת.
תוכני פיוטיו

פיוטיו של אלסנג'ארי כוללים בתוכם תכנים רבים המבוססים בעיקר על התנ"ך ועל ספרות חז"ל ומדרשי האגדה. אולם, בניגוד לפייטני התקופה הקלאסית כיניי ור' אלעזר בירבי קליר, הידועים בשימוש העשיר והצפוף במדרשים, פעמים רבות תוך רמיזה בלבד באופן שיוצר טקסט חידתי, פיוטי אלסנג'ארי דלילים יותר ביסוד הלמדני שבהם, כמקובל בפיוט המזרחי המאוחר. הפיוטים עוסקים בדרך כלל בתכנים מדרשיים מוכרים למדי, שפענוחם אינו דורש מאמץ מן השומע. בקדושתאותיו, הוא משתמש אמנם במדרשים מוכרים למדי, ואין בדבריו חידושים רבים, אך בכל זאת כולל תכנים עשירים ומגוונים בסגנון הקרוב לסגנונו לשל רבי פינחס ברבי יעקב הכהן מכפרא. בין התכנים השגורים, בולטת חיבתו לפייט רשימות ומניינים שונים (כגון רשימת הפסחים שעשו ישראל, רשימת דברים שקדמו לבריאת העולם ועוד), ולעסוק בחישובי זמנים. כן הוא מרבה לעסוק בתינוי צרות הגלות ובבקשת הגאולה. לעומת זאת, במחזור היוצרות של אלסנג'ארי התוכן דליל יותר, ופעמים רבות אין הפיוט אלא עיבוד מחורז לפסוקי הפרשה. מאידך, נראה שישנן פרשות שבהן הצליח אלסנג'ארי ליצור בסגנון גבוה ועשיר יותר. לעיתים, למרות רדידות התכנים, מצליח אלסנג'ארי ליצור שירה לירית.
ככלל, אלסנג'ארי אינו מרבה לחדש דרשות עצמאיות שאינן מופיעות במקורותיו, אך לעיתים ניתן למצוא אצלו דרשות שהן חידושים שלו עצמו. הדרשות הללו הן בעיקר מדרשי שם או דרשות הדורשות מניינים שונים. למשל, הוא אומר כי שש הכנפיים של המלאכים הן כנגד ששת ימי המעשה בשבוע. מהלכים תוכניים נוספים שהם חידוש של אלסנג'ארי נובעים מנטייתו לקשור את כל חלקי מערכת היוצר בנושא אחד. לשם קישור כל הפיוטים זה לזה, מחדש לעיתים הפייטן דרשות שונות, הקושרות בין נושא הפרשה או נושא מערכת היוצר ובין הנושא הראשי של הפיוט (למשל, ב'אופן' – המלאכים, וב'ה' מלכנו' – הגאולה).
תוכני פיוטיו > מקורותיו

מלבד פסוקי המקרא עצמם, מרבה אלסנג'ארי להשתמש בקובצי המדרש הארץ-ישראליים הקדומים מכילתא דרבי ישמעאל, בראשית רבה, ויקרא רבה ופסיקתא דרב כהנא. לצדם, ניכרת בפיוטיו, ביוצרות ובקדושתאות כאחד, השפעה רבה של המדרש המאוחר פרקי דרבי אליעזר (וכן של התרגום המיוחס ליונתן). דרשות מסוימות המצויות בפיוטיו אינן מוכרות אלא מפרקי דרבי אליעזר. ישנם רמזים לכך שאלסנג'ארי הושפע גם מהתלמוד הבבלי, אך הדבר אינו בטוח. לעומת זאת, שימוש בתלמוד הירושלמי אינו רווח בפיוטיו. פיוטיו מראים על זיקה מסוימת לספרות ההיכלות.
מקור השפעה נוסף של אלסנג'ארי הוא הפייטנים שפעלו לפניו. מקור השפעה מובהק הוא פיוטי יניי. אלסנג'ארי מושפע מיניי בשיטת החריזה שלו, וישנן גם מסורות מדרשיות שאלסנג'ארי נטל מיניי. מנחם זולאי גילה כי שניים מפיוטיו של אלסנג'ארי לפרשת בהר הם למעשה עיבוד של פיוטים מקדושתא של יניי. קיימת גם זיקה בין פיוטי ר' אלעזר בירבי קליר לפיוטי אלסנג'ארי. פיוט אחר שלו, הזולת "אח מכרתם" לפרשת ויגש, הוא חיקוי צמוד של הזולת המפורסם "אח בנעליכם מכרתם" מאת ר' פינחס בן יעקב הכהן.
שאלת ההשפעה ההדדית בין אלסנג'ארי לרב סעדיה גאון (רס"ג) העסיקה את המחקר רבות. מערכות היוצר של רס"ג מושפעות בתבניותיהן באופן הדוק מאלו של אלסנג'ארי, כמו גם ההושענות שלו. במקרים אחדים ניתן למצוא גם השפעה תוכנית של אלסנג'ארי על רס"ג. רס"ג נהג לחתום את יוצרותיו בשם 'שלמה' ולעיתים גם 'סולימן'. נאמרו השערות שונות בפשר חתימה זו, אך יש סבורים שזוהי מחווה למודל שעל פיו עבד, מחזור היוצרות של אלסנג'ארי. מאידך גיסא, ניתן לאתר גם מעט השפעות של רס"ג על פיוטי אלסנג'ארי, בעיקר בתפיסה הלשונית שלו. בשל כך, משער הכהן כי בסוף ימיו של אלסנג'ארי הוא פגש ברס"ג, ופעילותם במקביל הביאה להשפעה הדדית.
מורשתו > תפוצת פיוטיו

פיוטי רבי שלמה סולימן היו אהובים במיוחד על המתפללים בקהילות המזרח ב'תקופת הגניזה' (התקופה המשתקפת במרבית כתבי היד של גניזת קהיר, סביב המאה ה-11), כפי שעולה מהעובדה שהם הועתקו שוב ושוב. מנחם זולאי העריך בשעתו כי אלסנג'ארי הוא הפייטן המיוצג ביותר בגניזת קהיר כולה, אולי למעט רבי אלעזר בירבי קליר. יוצרותיו לפרשות נתגלו בגניזה בעשרות העתקות, המלמדות על התפוצה העצומה שהם זכו לה. בזכות העתקות מרובות אלו, שרדו עד ימינו פיוטי היוצרות כמעט במלואם, והתאפשר שחזור כמעט מלא של מחזור היוצרות השלם, דבר נדיר למדי ביחס לפיוטי הגניזה.
פיוטיו של רבי שלמה סולימן הגיעו גם לקהילות מרוחקות במזרח. שרידים בודדים של פיוטיו נאמרו כנראה גם בקהילות אפגניסטן ונתגלו בגניזה האפגנית. בגניזת קהיר נתגלו העתקות של קדושתאות אלסנג'ארי ליום הכיפורים עם הנחיות בפרסית יהודית, המלמדות שפיוטיו הגיעו ליהדות פרס ונקלטו בנוסח פרס. מיהודי פרס, התגלגלו קדושתאות אלסנג'ארי ליום הכיפורים ל"נוסח כפא" של יהודי קרים, ושם הן נאמרו לפחות עד המאה ה-17.
לעומת התפוצה הרבה של פיוטי אלסנג'ארי בקהילות המזרח, הם לא הגיעו לנוסח אשכנז, לנוסח הספרדים או לשאר מנהגי התפילה באירופה, שלימים הפכו למנהגי התפילה השליטים בעולם היהודי כולו. משום כך, לא נדפסו פיוטי רבי שלמה סולימן במנהגי התפילה המודפסים השונים, והם אינם כלולים במנהגי ימינו. פיוט בודד של רבי שלמה סולימן, הזולת לפרשת כי תשא, נדפס כזולת לשבת שקלים ב"מחזור חזונים כמנהג המערביים שנתגוררו בסיזיליא", שהוא כנראה ענף של נוסח צפון אפריקה.
מורשתו > השפעתו על הפייטנים שאחריו

לרבי שלמה סולימן אלסנג'ארי נודעה השפעה רבה על הפייטנים בדורות הבאים אחריו. מחזור היוצרות שלו, שהיה כנראה הראשון בסדרה של מחזורים דומים של יוצרות לפרשות השבוע, זכה לתפוצה רבה ועמד לנגד עיניהם של פייטנים נוספים, הן באשר לעיצוב התבנית הן באשר לתכנים. חלק מפיוטיו זכו גם לחיקויים צמודים של פייטנים אחרים. לפיוטיו הייתה השפעה על עיצוב פיוטי מערכת היוצר בפייטנות המזרחית המאוחרת. שולמית אליצור כתבה עליו: ”לא יהיה זה מוגזם לקבוע שכל כותבי מחזורי היוצרות לפרשות הם, במידה זו או אחרת, תלמידיו של שלמה סולימן”. לעיל נזכרה ההשפעה העמוקה של אלסנג'ארי על רב סעדיה גאון. מלבד ההשפעה הכללית, כמה מן הפייטנים הושפעו באופן ישיר מפיוטים של אלסנג'ארי, ולעיתים אף חיקו אותו. ביניהם ניתן למנות את רבי אלעזר ברבי קילר, רבי יוסף אלברדאני, רבי שמואל בן הושענא, רבי יוסף אבן אביתור ורבי שלמה בן יהודה גאון.
מורשתו > במחקר המודרני

ראשוני החוקרים שעסקו בפיוטי הגניזה זלזלו בפיוטי אלסנג'ארי. מנחם זולאי כתב שחשוב לכנס את פיוטיו משום שהם ”מתגלגלים תחת ידך בכל עת ובכל שעה, ומטרידים דעתך ומעכבים ומפריעים. יש לאספם ולסלקם הצידה...” הערכה זו נבעה בעיקר מראיית פיוטי היוצר שלו כחרזנות רדודה ודלילת תוכן. עזרא פליישר ראה אותו כאחד מן הפייטנים-החרזנים הבינוניים של התקופה המזרחית המאוחרת, והגדירו "משורר נכבד אך פורה מדי". עם השנים השתנתה ההערכה המחקרית לפיוטיו. בתקופה מאוחרת יותר כתב פליישר כי אלסנג'ארי היה "משורר טוב, אבל רמת חיבוריו אינה אחידה", והבחין בין גופי היוצר, שקלושים למדי מבחינת סגנונם ותוכנם, ובין הפיוטים האחרים במערכת, שהם יפים יותר. עם פרסום הקדושתאות למועדים, הכתובות ברמה גבוהה יותר, כתב פליישר שהן "מן העידית שביצירות פייטנינו". חוקרים מאוחרים יותר עמדו על כישרונו הלירי הבא לידי ביטוי בכמה מפיוטיו, ועל העובדה שלצד עממיותם, ניתן למצוא בפיוטיו חידושים לא מעטים.
לקריאה נוספת

מנחם זולאי, "קוריוזים מפיוטי הגניזה", סיני י (1945), עמ' 558–576.
עדן הכהן, קדושתאותיו של ר' שלמה אלסנג'ארי למועדי השנה, עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית 2003. (כרך א: מבוא וכרך ב': מהדורה, באתר אוצר החכמה)
עדן הכהן, מחזור היוצרות של ר' שלמה סולימן אלסנג'ארי לפרשות השבוע, מקיצי נרדמים, 2019. (הספר, באתר אוצר החכמה)
עדן הכהן, "לשאלת תפוצת קדושתאותיו של ר' שלמה סולימן אלסנג'ארי ולתולדות מחקר פייטנותו", מחקרי ירושלים בספרות עברית כא (תשס"ז), עמ' 47–89.
ביאורים

↑  אמנם, הוא העלה את האפשרות שמדובר בגאון אחר בשם זה, כגון רב האי בן נחשון.
↑  הוא התבסס על ההנחה שאלסנג'ארי חי בבבל, ושבבבל לא נכתבו פיוטים עד המאה ה-9, ועל ההנחה שכתיבת יוצרות לפרשות התורה לא התקיימה לאחר ראשית המאה ה-11. כל ההנחות הללו מקובלות היום כלא נכונות.
↑  לאחר שהקדים את פעילות אלסנג'ארי למאה ה-9, פליישר חלק על הוכחה זו, משום שאם פעל בתקופה מוקדמת, מובן שלא תמצאנה תעודות שלו.
↑  קדושתאות נכתבו לתפילות שחרית של שבת ויום טוב, ולא לתפילות חול המועד (שעבורן נכתבו בדרך כלל "קדושתאות י"ח").
↑  לפי הסברו, את היוצרות לשבתות הפורענות המתעלמות מן הפרשות כתב אלסנג'ארי בתקופה מאוחרת יותר, כאשר הגיע לקהילה שנהגה להפטיר בהם, ומתוך רצון 'להשלים' את מחזור היוצרות.
↑  הפיוט הועתק מתוך כתב יד אוקספורד MS Heb. e. 39/12, דפים 78–79 (ראו תמונה למעלה), באדיבות אתר כתבי היד העבריים של הספרייה הבודליינית באוניברסיטת אוקספורד.

הזולת מבוסס, כרגיל, על ההפטרה לפרשת נח, בספר ישעיהו, פרק נ"ד. זולת זה הוא דוגמה לניסיונו של אלסנג'ארי ליצור קשרים בין חלקיה השונים של מערכת היוצר, במקרה זה בין ההפטרה, העומדת במרכז הזולת, ובין המבול שהוא הנושא המרכזי של פרשת נח ולכן של שאר חלקי המערכת. לפירוש וניתוח של הפיוט ראו שולמית אליצור, שירה של פרשה, מוסד הרב קוק, ירושלים תשנ"ט, עמ' 27–33, באתר אוצר החכמה.
↑  ממחזור יוצרות לפי סדרי התורה שחיבר רבי יוסף ברבי ניסן הגיעו לידינו שרידים בלבד. שרידים אלה כוללים גופי יוצר בלבד.
↑  מפייטני התקופה הקלאסית שרדו מעט פיוטים בסוגת היוצר אף שכנראה נכתבו גם בה פיוטי יוצר, נראה שעיקר היצירה הפייטנית בתקופה זו התמקד בקרובה לסוגיה.
↑  כפי שנזכר לעיל, מנהג רווח אצל אלסנג'ארי הוא דילוג לפי ראשי הסדרים הכלולים בפרשה, כך שכל גוש מחרוזות מפייט את תחילתו של סדר אחר.
1 2  הכינוי הוא האמצעי הספרותי הבולט ביותר בפיוט הקדום: במקום לכנות עצם כלשהו (ה', עם ישראל, דמויות מקראיות שונות, גרמי שמים, וכו') בשמו המפורש, משתמש הפייטן בכינוי על מנת לרמוז לו. הכינוי אפשר העשרה וגיוון במקום חזרה שוב ושוב על אותו שם, ואפשר גם הדגשה של תכונה ספציפית של העצם המדובר, ועשוי היה להעניק לפיוט גם אופי חידתי. לעיתים הכינוי מבוסס על פסוק או מדרש כלשהו, המוכר לשומעים, ובאמצעותם הם יכולים "לפענח" את כוונתו.
לדוגמה, ב'זולת' המצורף כאן מכנה הפייטן את דור המבול "אנשי חמס" (על פי בראשית, ו', י"א), ו"זועקי סור" (על פי ספרי דברים, מג); את המבול עצמו "יום זעם" (על פי בראשית רבה, פרשה ל"ג, פסקה ו'), ואת הארץ "רקועת מים" (על פי תהלים, קל"ו, ו').
↑  למשל יצירת "לְהַנְאוֹת" מ"נאה"; "תָּרַם" מתרמית; "גִּיהַּ" מנגה; "יָאֳסַר" במקום יֵאָסֵר; "תורת משנה" במקום "משנה תורה"; "כְּיָצְאוּ" במקום "כאשר יצאו".
↑  כך למשל המדרש שששערותיו של ישוע בן יהוצדק נחרכו כשנידון לשרפה (פרקי דרבי אליעזר לג), המדרש שקין קבר את הבל (פרק כא) והשיטה שמשה עלה להר סיני רק פעמיים ולא שלוש (פרק מה).
↑  "נוסח כפא" שהיה נהוג בין יהודי קרים נקבע בידי רבי משה מקיוב כפשרה בין קהילות שונות שהתגוררו בעיר. נוסח הקבע התבסס על נוסח רומניא, אך מבחר הפיוטים במחזור זה הושפע ממנהגי יהדות פרס ומסידור רב סעדיה גאון. החל מן המאה ה-17, צומצם היסוד הפרסי במנהגי כפא, והם הלכו ותאמו את מנהג רומניא.
↑  על הפייטנים הבאים ידוע שחיברו מחזורי יוצרות לפרשות השבוע: רב סעדיה גאון, רבי אלעזר ברבי קילר, רבי שמואל בן הושענא, רבי יהודה בירבי בנימין, רבי יוסף אבן אביתור.
קופי פסטה

קופי פסטה (מאנגלית: Copypasta, הלחם בסיסים של המילים "copy"+"paste") הוא טקסט המועתק ומודבק ברחבי האינטרנט על ידי אנשים דרך פורומים מקוונים ואתרי רשת חברתית, אשר מהווה מקרה פרטי של שיטפוסטינג.
היסטוריה

המילה "Copypasta" שימשה לראשונה בקבוצות דיון בשנת 2006, נוספה למילון Urban ב־20 באפריל 2006, ולאנציקלופדיה Dramatica, ויקי תרבות אינטרנט סאטירית, בספטמבר 2006.
לפי Google Trends, המילה "Copypasta" שימשה לראשונה בסביבות אפריל 2006.
ראו גם

קריפיפסטה
הערות שוליים

↑  "What is Copypasta? - Definition from Techopedia". Techopedia.com (באנגלית). נבדק ב-30 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Words We're Watching: 'Copypasta'". Merriam-Webster (באנגלית). נבדק ב-30 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ""copypasta" - Explore". Google Trends. Google. נבדק ב-30 בדצמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
Subways of Your Mind

| --- | --- |
קלטת הדמו המקורית הכוללת את השיר "Subways of Your Mind", הוקלטה בסביבות 1983.
קלטת הדמו המקורית הכוללת את השיר "Subways of Your Mind", הוקלטה בסביבות 1983.
 שיר בביצוע Fex
 יצא לאור:  1984? 
 תאריך הקלטה:  בסביבות 1983
 סוגה:  גל חדש, פוסט-פאנק, סינת'-פופ
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:55 (גרסת רדיו) 3:54 (קלטת דמו)
 כתיבה:  טורה רוקוורדט
 לחן:  Ture Rückwardt, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
"Subways of Your Mind" (בעברית: "מנהרות מחשבותיך") הוא שיר של להקת הרוק הגרמנית Fex, שהוקלט בשנת 1983. בשנות ה-2000 הועלתה לרשת הקלטה מקלטת שמע משידור רדיו באמצע שנות ה-80 וזכתה לתשומת לב רבה. השיר נותר בלתי מזוהה, גם לאחר שהועלה לאינטרנט, מה שהוביל לחיפוש בן 17 שנה כדי לזהות את האמן ואת שם השיר. טרם זיהוייו, הוא היה ידוע כ-"השיר המסתורי ביותר באינטרנט" (באנגלית: "The Most Mysterious Song on the Internet").
על פי הדיווחים, השיר הוקלט משידור של Norddeutscher Rundfunk (NDR) מתישהו באמצע שנות ה-80, ככל הנראה במהלך או אחרי 1984. מאז 2019, השיר היה נושא לתופעת אינטרנט ויראלית, כאשר משתמשים רבים באתרים כמו Reddit ודיסקורד היו מעורבים במאמץ משותף לחפש את מקורות השיר.
ב-4 בנובמבר 2024 הוא זוהה כ-"Subways of Your Mind" של להקת Fex, להקת רוק מקיל. האישור הגיע עם יציאתו של מיני-אלבום משנת 1983 שכלל גרסת דמו של השיר, כמו גם הקלטה של הופעה חיה משנת 1985. עם זאת, ההקלטה המקורית מקלטת BASF 4|1, שהייתה הגרסה ששודרה ברדיו, טרם נמצאה וייתכן שאבדה לצמיתות.
במהלך החיפוש התגלו שירים לא ידועים נוספים. משתמשים טבעו את המונח "Lostwave" כדי לתאר שירים מסוג זה.
רשימת שירים בקלטת BASF 4|1 הכוללת את "השיר הכי מסתורי באינטרנט", הנקרא כ-"Blind the Wind", וסימן שאלה המציין כי האמן אינו ידוע
מקור

נער בשם דריוס הקליט את השיר מתוכנית רדיו בתחנת הרדיו הציבורית של צפון גרמניה Norddeutscher Rundfunk (NDR). הוא הקליט את השיר על קלטת ויצר מיקסטייפ שכלל גם שירים מ-XTC ומהקיור. כדי לקבל הקלטות נקיות של שירים, דריוס הסיר בכוונה דיאלוגים ממנחי הרדיו, וזו כנראה הסיבה שתאריך ההשמעה המדויק והכותרת אינם ידועים.
חיפוש מקוון

בשנת 2004, אחותו הגדולה של דריוס, לידיה, קנתה לו דומיין לאתר כמתנת יום הולדת, שבו השתמש כדי להעלות את המודעות לשירים הלא מזוהים באוסף האישי שלו. לאחר מכן הוא הפך את הקלטות הרדיו שלו לדיגיטליות, שמר את השירים כקובצי aiff ו-m4a, וקרא לאתר Unknown Pleasures על שם האלבום של ג'וי דיוויז'ן משנת 1979.
ב-18 במרץ 2007, לידיה החלה לחפש את השיר באינטרנט בקבוצת דיון, אך מאוחר יותר עברה לאתרים עם כלים לזיהוי שירים. היא פרסמה קטע מהשיר ביחס 1:15 באתר best-of-80s.de (פורום גרמני המוקדש לסינת'-פופ של שנות ה-80) ול-The Spirit of Radio (אתר מעריצים המוקדש לתחנת הרדיו הקנדית CFNY-FM). השיר התפשט באיטיות ברחבי האינטרנט, והועלה ל-WatZatSong ב-2009 וליוטיוב ב-2011. חברת התקליטים הספרדית Dead Wax Records פרסמה את הקטע מהשיר בערוץ היוטיוב שלה בשנת 2017. זה משך את תשומת ליבו של גבריאל פלנסון, חבר של ניקולס זוניגה (הבעלים של Dead Wax), שהחל לחפש את מקור השיר בשנת 2019.
פלנסון העלה את קטע השיר לערוץ היוטיוב שלו ולקהילות רבות הקשורות למוזיקה ב-Reddit, ובסופו של דבר ייסד את r/TheMysteriousSong. ב-12 ביולי, משתמש רדיט u/johnnymetoo פרסם את הגרסה המלאה של השיר, אותה השיג מקישור באחד הפוסטים של לידיה בקבוצת דיון לפני מחיקתו.
המחפשים יצרו קשר עם אנשים שעשויים להיות רלוונטיים לחיפוש, כמו פול בסקרוויל (די ג'יי מ-NDR), GEMA (ארגון גרמני לזכויות הופעות) וערוץ יוטיוב בשם "80zforever", שמפרסם מוזיקה עלומה. בסקרוויל הסכים להשמיע את השיר בתוכנית הרדיו שלו דאז Nachtclub ב-21 ביולי 2019. אף על פי שלא הגיעו לאפשרויות חדשות, הוא גרם ללידיה ודריוס להיות מודעים לגל החדש של החקירה, ולידיה הפכה למעורבת בקהילת Reddit באוגוסט.
ב-9 ביולי 2020, משתמש u/FlexxonMobil רכש את הרשימה המלאה של שירים שבסקרוויל ניגן ב-Musik für Junge Leute בשנת 1984 ופרסם אותה באתר. לאחר כמה חיפושים, המשתמשים הגיעו למסקנה שהשיר לא היה ברשימה זו, ולמעשה שללו את התיאוריה שבסקרוויל ניגן את השיר. שאר רשימות ההשמעה של Musik Für Junge Leute הגיעו בסופו של דבר בדצמבר 2020, ולאחר חיפוש מקיף, המשתמשים הגיעו למסקנה שהשיר לא הושמע ב-Musik Für Junge Leute. בינואר 2021, הקהילה קיבלה פלייליסטים של Der Club ו-Nachtclub מאוקטובר ונובמבר 1984, ומצאה מספר שירים שדריוס ולידיה הקליטו כולל שירים מהקלטת BASF 4|1, מה שגרם למשתמשים להאמין שהשיר יופיע בפלייליסטים הנותרים.
בסוף 2020, משתמש דיסקורד Fliere ניתח את ההקלטה של השיר ומצא שורה של 10 קילוהרץ, שהייתה קיימת גם בשירים האחרים של BASF 4|1 וכמה שירים ב-BASF 4|2. קו זה התגלה כנוכח כמעט בכל שידורי הרדיו של NDR באותה תקופה, אך לא בשידורי הרדיו של הילברסום, מה ששלל למעשה את האפשרות שהשיר ישודר בכל תחנה אחרת מלבד NDR.
ב-2 בנובמבר 2021, לידיה פרסמה ב-Reddit כי אחד מבניה מצא קופסה מלאה בקלטות בזמן שיפוץ דירתה. אחת הקלטות הכילה גרסה איכותית יותר של השיר. רשימת השירים של הקלטת הייתה שונה מקודמותיה, אם כי משערים שהיא עשויה מאותה הקלטה, מכיוון שהיא חולקת חלק מאותם חפצים כמו הקלטת הראשונה.
תיאוריות

המחפשים מסכימים בדרך כלל כי לזמר יש מבטא אירופי כלשהו, אך הסוג הספציפי אינו ברור. חלק מהמשתמשים שיערו כי הסינתיסייזר שמופיע בשיר הוא ימאהה DX7, ששוחרר בסוף 1983.
היו כמה השערות כי השיר הוקלט בשנת 1984, שכן רוב השירים האחרים על הקלטת שוחררו בערך באותו זמן. ראיה נוספת התומכת בכך היא הקלטת של Technics שבה השתמש דריוס ככל הנראה כדי להקליט את השיר, אשר הופק באותה שנה.
פול בסקרוויל, שאינו זוכר שניגן את השיר, חושד שמדובר בהקלטת דמו שהושמעה פעם אחת על ידי מגיש NDR ואז נזרקה לפח.
לאורך השנים טענו מספר אנשים שהם היו יוצרי השיר. הבולטים מביניהם היו וסיליס "בילי נייט" פלאוקוסטס, שטען שמדובר בשיר שלא נכנס לאלבום של הלהקה היוונית Statues in Motion וכנראה הוקלט מחדש בשלב מאוחר יותר על ידי זמר הלהקה גיוריוס "אלווין דין" דלמפירס, וכן המוזיקאי האוסטרי רוני אוריני, שטען כי כתב את השיר יחד עם סולן להקת Chuzpe קריסטיאן בראנדל.
תופעת האינטרנט הוויראלית

ב-27 במאי 2019, אתר חדשות המוזיקה האוסטרלי Tone Deaf כתב את המאמר המוקדם ביותר שהתמקד בשיר, כאשר הסופר טיילר ג'נקה דן בשלבים הראשוניים של החיפוש אחר השיר וציין כי החיפוש היה דומה לחיפוש אחר שיר משנת 2013 שזוהה בסופו של דבר כ-"On the Roof" על ידי המוזיקאי השוודי יוהאן לינדל.
בין 2019 ל-2021, היוטיובר האמריקאי ג'סטין וונג פרסם חמישה פרקים בסדרה שלו, Tales from the Internet, שדנו בשיר ובהתקדמות החיפוש. הסרטונים שלו עודדו את משתמשי האינטרנט לתרום למאמץ לזהות את השיר.
בנוסף, נוצרו מספר גרסאות כיסוי ורמיקס לשיר, כולל גרסת כיסוי של הלהקה האמריקאית מפיסטו וולץ בשם "Like the Wind" ושוחררה באלבומם משנת 2020, All These Winding Roads.
תופעת האינטרנט הוויראלית > הפקת רווחים מהשיר

אדם שהשתמש בכינוי "antwon01" טען כי השיר כביכול נעשה על ידו, והעלה אותו לאפל מיוזיק ולספוטיפיי. כאשר הרצועה מזוהה על ידי שזאם, האפליקציה תחזיר את "antwon01" כאמן. אפשר היה גם לקנות את האלבום.
זיהוי

ב-4 בנובמבר 2024, משתמש רדיט u/marijn1412 טען כי זיהה את השיר כ-"Subways of Your Mind" של הלהקה הגרמנית Fex. תוך כדי מחקר על להקות שהשתתפו בהורפסט (Hörfest), אירוע שנתי המקדם אמנים מוזיקליים פחות מוכרים, המשתמש יצר קשר עם חבר להקת Fex המופיע בגיליון של העיתון הגרמני Nordwest-Zeitung. לדברי המשתמש, חבר הלהקה אישר כי Fex הם היוצרים של השיר ותכנן להוציא אותו מחדש. אחד מחברי Fex, מיכאל הדריך, אישר את הסיפור לצהובון הגרמני Tz, בעוד סולן הלהקה, טורה רוקוורדט, השתתף בראיון לעיתון Kieler Nachrichten, ואישר גם את הסיפור. ב-7 בנובמבר 2024, שלושה מתוך ארבעת חברי הלהקה המקוריים, הדריך, רוקוורדט והבסיסט נורברט זירמן, ביצעו גרסה אקוסטית של השיר עבור תחנת הרדיו הגרמנית NDR 1 Welle Nord בקיל.
משתתפים

טורה רוקוורדט - מלחין, שירה, גיטרה
נורברט זירמן - גיטרה בס
מיכאל הדריך - קלידים, שירה, גיטרה
הנס-ריימר סיברס - תופים
ביאורים

↑  ידוע גם בשמות "Like the Wind", "The Sun Will Never Shine", "Blind the Wind", "Check It' In, Check It Out", "Take It In, Take It Out", ו-"Summer Blues" אחרי שורות במילים שפורשו על ידי מעריצים. "Subways of Your Mind" גם הועלה להיות השם. לעיתים קרובות ראשי תיבות של LTW, TMMS, TMS ו-TMMSOTI.
לינוס טורבאלדס

| --- | --- |
צילום מ-2014
צילום מ-2014
 לידה:  28 בדצמבר 1969 (בן 55) הלסינקי, פינלנד 
 שם לידה:  Linus Benedict Torvalds 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום מגורים:  פינלנד, ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הלסינקי (1996)  Svenska normallyceum 
 מוסדות:  Transmeta Corporation (פברואר 1997–יוני 2003)  קרן לינוקס (22 בינואר 2007)  Open Source Development Labs (יוני 2003–22 בינואר 2007)  אוניברסיטת הלסינקי (1992–1996) 
 פרסים והוקרה:  מסארו איבוקה (2018)  פרס חלוץ המחשב (2014)  פרס טכנולוגיית המילניום (2012)  היכל התהילה של האינטרנט (2012)  עמית מוזיאון היסטוריית המחשב (2008)  אירופאי השנה (2001)  מדליית לאבלייס (2000)  פרס חלוץ קרן החזית האלקטרונית (1998)  Suuret suomalaiset  פרס הוקרה של קרן נוקיה 
 צאצאים:  Patricia Miranda Torvalds, Daniela Yolanda Torvalds, Celeste Amanda Torvalds 
 מספר צאצאים:  3 
 אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 פיתוח לינוקס וגיט
 
לינוס בנדיקט טורבאלדס (בשוודית: ‏Linus Benedict Torvaldsקובץ:Sv-Linus Torvalds.ogg‏Ⓘ‏; נולד ב-28 בדצמבר 1969 בהלסינקי שבפינלנד) הוא מתכנת פיני-אמריקאי, מפתח ליבת לינוקס למערכת הפעלה.
לינוקס

בשנת 1991, במהלך לימודיו, טורבאלדס ניסה למצוא אפשרות לעבוד ביוניקס גם מהבית, במחשב האישי שלו. האפשרות הפופולרית ביותר הייתה מערכת הפעלה בשם מיניקס שפותחה על ידי אנדרו טננבאום, פרופסור באוניברסיטה החופשית של אמסטרדם שפיתח את מיניקס כחלק מקורס אקדמי בנושא פיתוח מערכות הפעלה.
מאוכזב מכך שקוד המקור של מיניקס לא ניתן תחת רישיון חופשי, טורבאלדס החליט לבנות גרסה משלו. השכתוב של מיניקס הפך בהדרגה לפרויקט בפני עצמו שכבר לא היה קשור אל מיניקס באופן מיוחד, אלא שאף להיות תואם עם התקן המכונה POSIX של מערכת ההפעלה יוניקס.
טורבאלדס פיתח את הליבה וכשהרגיש כי יש לו מספיק קוד, הוא פנה לרשימת הדיוור של מיניקס והכריז על כך. זמן קצר לאחר מכן הייתה לינוקס זמינה לכל דורש מספריה פרטית בשרת ה-FTP שהוקצה עבורה.
בשנת 1992 ניהלו טורבאלדס וטננבאום ויכוח בקבוצת הדיון comp.os.minix אודות היתרונות השונים של גישותיהם לפיתוח ליבה: ליבה מונוליתית או מיקרו-ליבה.
כאשר הכריז טורבלדס על זמינות הליבה בגרסה 0.1 הוא התייחס בעיקר למגבלות של לינוקס והביע ספק לגבי האפשרות שהיא תהפוך למשהו רציני אי פעם. טורבאלדס התייחס במיוחד לעובדה שקוד המקור לא נייד בין סביבות הפעלה (non portable) מאחר שהוא עושה שימוש נרחב בפקודות מכונה במעבדי 386 (המחשב האישי שהיה ברשותו ובאמצעותו פותחה לינוקס). עם הזמן מפתחים רבים ברחבי העולם התחילו לסייע לו וכך הפכה לינוקס, יחד עם תוכניות המערכת הזמינות כחלק ממערכת ההפעלה גנו, למערכת הפעלה לכל דבר. במשך תקופה ארוכה הומרו למערכת ההפעלה גנו/לינוקס יישומים נוספים כמו שרת התצוגה X, מנהלי התקן להתקני חומרה שונים והיא אף הוסבה לפלטפורמות חומרה אחרות מלבד אינטל.
טורבאלדס הוא המתחזק הראשי של ליבת לינוקס.
בהמשך עבר טורבאלדס לארצות הברית ועבד בחברת Transmeta, אשר ייצרה מעבדים חלופיים למחשבים אישיים. לאחר מכן עבר ל-OSDL‏ (Open Source Develpment Laboratory) של קרן לינוקס.
טורבאלדס מחזיק בסימן המסחרי הרשום "לינוקס" ומנהל אותו דרך מכון סימן לינוקס.
תוכנות נוספות

בשנת 2003 כתב את sparse, מנתח קוד סטאטי לקוד בשפת C, אשר משמש לבדיקת הליבה.
בשנת 2005 כתב את הגרסה הראשונה של גיט, מערכת ניהול הגרסאות המבוזרת. לאחר כמה חודשים, תחזוקת התוכנה עברה לג'וניו המאנו.
חיים אישיים

טורבאלדס הוא פיני ממוצא שוודי (בן למיעוט השוודי שבפינלנד). הוריו היו עיתונאים והוא נקרא על שמו של לינוס פולינג. הוא נשוי לטובה (Tove), אלופת קראטה פינית לשעבר, ולהם שלושה ילדים.
בשנת 2010 קיבל טורבאלדס אזרחות אמריקאית.
ראו גם

ריצ'רד סטולמן
מכון סימן לינוקס