stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רונסקייפ
פיתוח המשחק > שרתים ועולמות משחק

למשחק 139 שרתים ברחבי העולם מתוכם חמישה בשפה הגרמנית, שניים בצרפתית וארבעה בפורטוגזית. שני שלישים מהשרתים מארחים את המשחק החינמי. הגישה החופשית למשחק רונסקייפ מוגבלת לשרתיו החינמיים, ואינה מקיפה את המשחק במלואו, בין היתר, מפת העולם חלקית ומרבית הקווסטים, משימות ומיומנויות אינם זמינים אלא רק בשרתים לחברים. לא ניתן לשחק במשחק ללא גישה לשרתיו ולכן יש להיות מקוונים כדי להשתתף.
עולם המשחק מתארח על שרתיו בצורה "מתמדת", כלומר, ניתוק משרת המשחק לרוב אינו גורר אובדן של נתוני משחק כדוגמת הישגים, פריטים באמתחת הדמות ושינויים בעולם סביב השחקן.
חברות במשחק מאפשרת גישה לשרתים הנוספים ובכך לעולם המלא ולמכלול התוספים. החברות כרוכה בדמי-מנוי חודשיים (לפחות 6.95$ בחודש דרך כרטיס אשראי ואמצעי תשלום אחרים כגון Paypal) חלה על דמות אווטאר אחת מוגדרת (קיימת או חדשה) ומאפשרת לשחקן להתחבר הן לשרתים בתשלום כמו גם לשירותים נלווים (בנוסף לשרתים החופשיים ולשירותים הזמינים לכל).
מרבית התוספים וההרחבות למנויים אינם רלוונטיים לדמויות אווטאר חדשות, לכן בקרב קהילת השחקנים יש מי שבוחר לרכוש מנוי רק לאחר פיתוח האווטאר על השרתים החופשיים.
משחקיות

השחקן שולט ממבט גוף שלישי באווטאר אנושי תושב עולם הפנטזיה של "גילינור". האווטאר חופשי לנוע ברחבי העולם רגלית, בעזרת כוחות טלפורטציה הטמונים בכשפים וחפצים קסומים או אמצעי תחבורה נוספים, ולחקור את הממלכות, המחוזות והערים במשחק.
שיטת ההתקדמות במשחק מבוססת מיומנויות, אך אין במשחק נתיב ליניארי ועל השחקן לבחור בעצמו את מטרותיו במשחק כמו גם אילו פעולות ופעילויות יהיה עליו לבצע כדי להשיג אותן. השחקן יכול לבחור להיאבק בקרב נגד אווטארים אחרים או דמויות שאינן בשליטת שחקן (Non player character), להשלים משימות, מטלות ומסעות, לצבור ניסיון באחד או יותר ממספר כישורים, להשתתף במבחר משחקונים, לתקשר, לסחור, ולשתף פעולה עם אווטארים ושחקנים אחרים כבודדים או כשבטים.
בתחילת המשחק יוצא השחקן לעיירה לאמברידג' הממוקמת ביבשת המשחק המרכזית לפרק הדרכה.
אחת לשבוע או שבועיים מתעדכן המשחק בשיפורים גרפיים או בתכנים חדשים כגון מטלות, קווסטים ויכולות.
משחקיות > ממשק

ממשק המשתמש הוא מסוג הצבע-והקלק פשוט כך שתוצאת ההקלקה לרוב ידועה מראש, אך תלויה במושא ובנסיבות. לדוגמה, הקלקה על מינרל כאשר מכוש בידך תגרום לניסיון לחצוב אותו, אך אותה ההקלקה שתבוצע על דמות משחק עשויה ליזום קרב.
משחקיות > קול וגרפיקה

למשחק סביבה תלת-ממדית ונגישה בשתי תצורות גרפיות הנבדלות זו מזו ברמת פרטי הטקסטורה, אם כי ביחס לכלל משחקי הסוגה בשוק איכותה מתחת לסטנדרט הנהוג בתחום. בשונה מגרסת המשחק הנוכחי, גרפיקת המקור שילבה דו ותלת מימד. 
 בעוד שרוב חברות משחקי המחשב הקיימות כיום שואפות לנצל את הטכנולוגיות החדישות ביותר המצויות, ג'גאקס נמנעת במתכוון מכך. לטענת החברה, ניתן באופן זה לשמור על דרישות מערכת מינימליות שיאפשרו לכל מחשב בעל דפדפן התומך בשפת ג'אווה וחיבור לרשת להשתתף במשחק, ולאפשר בכך השתתפות כמעט מכל מקום.
משחקיות > כישורים

הכישורים הזמינים לאווטאר (עשרים ותשעה במספרם) מאפשרים לשחקן לבצע מגוון של פעולות, שאם יבוצעו בהצלחה יתגמלו את האווטאר בנקודות ניסיון. לדוגמה, חציבה של מינרל תשפר את כישורי הכרייה של האווטאר וכאשר יצבור השחקן מספיק נקודות ניסיון, מיומנות זו תעלה רמה. חלק מהכישורים, כגון כרייה ודיג, מאפשרים לשחקן לאסוף חומרי גלם אשר ניתן לעבד אותם לפריטים בהם ניתן להשתמש בכישורים אחרים, כגון נפחות ובישול. עם שיפור המיומנות חומרי גלם טובים יותר מופקים, ואלו מעובדים לקבלת תוצרים איכותיים יותר. כישורים אחרים מגדירים את איכויות השחקן בקרב ואת כלי הלחימה הזמינים לו או את יכולתו לנוע במרחבי העולם, לבנות את ביתו, לגנוב מדמויות שאינן שחקן, לחשל כלי נשק, לכשף רוּנות, לגדל צמחים, לצוד בעלי-חיים ועוד.
רמת המיומנות שהשיג השחקן בכישורים השונים מיצגת, במידה רבה, את מעמדו במשחק ואת דירוגו בטבלאות הדירוג הרשמיות באתר המשחק, כאשר הרמה הגבוהה ביותר האפשרית למרבית המיומנויות היא 99 (בחלק מהמיומניות הרמה הגבוהה ביותר היא 120). דגש בקביעת המעמד מושם על כישורי הקרב, אלו מקובצים תחת רמת קרב-כללית המשקפת מיומנות הדמות בקרב.
משחקיות > משימות ומשחקונים

משימות (או קווסטים) הן סדרה של מטלות בעלות סיפור רקע ששחקנים יכולים לבחור ולהשלים. המשימות במשחק מחולקות לרמות קושי שונות, ודורשות לעיתים מיומנות בכישורים מסוימים או השלמה של משימות ספציפיות אחרות כתנאי להתחלתן.
על פני עולם המשחק ישנם מספר מקומות בהם בוצעו שינויים קלים בממשק ובכללים, יתרה מכך, באזורים אלה נקבעו גם מטרות משניות שעל השחקן להשיג. אזור שכזה מכונה "משחקון". בסיום משחקון שכזה מתוגמל השחקן, לרוב לפי מידת הצלחתו, בפרסים כגון נקודות ניסיון, כסף, חפצים. יציאה מתחום המשחק המוגדר למשחקון תגרור לרוב סיום המשחקון בהפסד, ללא זכאות לפרס.
לדוגמה, במסגרת המשחקון "צייד הראשים" על השחקן לאתר ולהרוג שחקן אחר. בגבולות משחקון זה יכולות דמויות אווטאר להתנקש זו בזו, דבר שאינו אפשרי בדרך כלל על מפת המשחק הרגילה.
בונוס יומי נוסח "צייד תיבות האוצר".
לחימה וקרבות PvP

הלוחמה נערכת בזמן אמת כאשר טקטיקת התקיפה נקבעת על ידי בחירה באחת ממיומנויות קרב; תקיפה פיזית, מגית או ירי.
בעבר, קרבות בין-שחקנים (PvP) נתאפשרו רק בחלק ממפת עולם המשחק אשר הוכשר לכך.
ברונסקייפ קלאסיק מרבית האזורים שמחוץ לעיירה של לאמברידג' היו כאלה. בגרסה המאוחרת יותר, רונסקייפ 2, צומצם התחום לכדי אזור ה"ישימון" (Wilderness) וקרבות שכאלה זכו לכינוי "קרבות ווילדי". 
בצעד שעורר תרעומת רבה בקהילת השחקנים[דרוש מקור] הוחלט מאוחר יותר לבטל את האזור, ומשך מספר חודשים לא ניתן היה לנהל קרבות אווטארים אלא במשחקונים כדוגמת "צייד הראשים". באוקטובר 2008 השיקה ג'גאקס שרתים המאפשרים קרבות בין-שחקנים כמעט על כל מפת עולם המשחק, אלו עולמות PvP. עולמות אלו בוטלו בפברואר 2011.
לחימה וקרבות PvP > כלכלה ומסחר

המטבע הנפוץ במשחק הוא "פיסות זהב" (gp). מטבע זה משמש כאמצעי הרשמי לסחר חליפין בין-שחקנים ותכופות גם בעסקאות עם דמויות שאינן-שחקן, אך איננו אוניברסלי ובאזורים מסוימים בעולם המשחק הסחר עם דמויות המשחק מתנהל באמצעים אחרים.
המסחר התבצע ישירות בין-שחקנים או דרך חנויות התמחות שאינן בשליטת שחקן עד שנת 2008, 
אך רצון לפקח על כלכלת המשחק הצומחת הביא להוספת בית הסחר (Grand Exchange) במקביל להגבלת מסחר ישיר בין-שחקנים בשנת 2008. שינויים אלו שינו את הדינמיקה במשחק, מה שגרר עזיבה המונית[דרוש מקור].
בית הסחר מגשר בין הצעות שחקנים למכירה וקנייה של סחורות, ללא צורך באינטראקציה בין הצדדים. למעשה, אופי המסחר בעל דמיון רב למסחר בעולם האמיתי כאשר מחיר פריט מושפע על ידי היצע וביקוש. להוציא פריטים בודדים שאינם ניתנים להעברה מרבית הפריטים במשחק נחשבים לסחורות בנות-חליפין, בין אם מדובר בחומר גלם כגון עפרה, מתכלה כגון דג מאכל, מוצר מוגמר כגון חרב או מגן, או מותרות כגון פריט לבוש שאינו בר שימוש.
לחימה וקרבות PvP > מיתולוגיה

האמונה השלטת בקרב שלל הגזעים והמינים היא פגניסטית וטיבה משתנה רבות בין הגזעים השונים. הקיום בעולם של רונסקייפ מיוחס לשלוש ישויות עיקריות להן כוחות של אלים, אך הסברה היא כי הן אינן אחראיות ליצירת החיים על גילינור. לפי דברי הימים של גלינור גאתיקס היה האלוהות הראשונה והיחידה מזמן הבריאה עד ימי העידן השני והיה אחראי להבאת הגזע האנושי ממישור קיום אחר. 
אלוהויות נוספות מצאו דרכן לעולם בימי העידן השני של גלינור, בהם זארוס ובאנדוס. בעידן השלישי, הידוע כתקופת מלחמות האלים או "המלחמה הגדולה", קרב עקוב מדם התחולל בין האלוהויות. הניצים היו, מחד אלי הסדר סרדומין וארמדיל כוחות הטוב, ומאידך זאמורק אל הכאוס, ובאנדוס אל המלחמה ושליחיהם. בתום הקרבות עזב ארמדיל את העולם להתאבל על אובדן בניו במלחמה, ועקבותיו של באנדוס אבדו. הסכם נחתם בין הכוחות וסראדומין וזאמורק נותרו הבכירים באלים, לצד גאתיקס שלא נטל חלק בלחימה. בסוף העידן החמישי גאתיקס נהרג.
הדמויות השונות במשחק תכופות מונעות על ידי הרצון למלא את דבר האלים.
לחימה וקרבות PvP > גאוגרפיה

שטחי המשחק פרוסים רובם על פני יבשת אחת הנחלקת לתוואי נוף שונים ומחוזות. מפת המשחק זהה בכל השרתים, אך בחלקם החינמי הגישה מוגבלת. האזור החינמי קטן פי 5 מהאזור המוגבל למנויים, וכולל שבע ערים וכפרים.
במרכזה של היבשת נמצאות ממלכות מיסתאלין, אסגרניה, וקאנדרין.
מזרחית לפנים היבשת "המדבר החארידי" ומורטניה, אדמת ביצות שורצת יצורים דמויי ערפדים הקרויים ואמיירס, ורוחות המכונות ביעותים. 
בדרום היבשת יערות ואיים טרופיים, בהם האי קרמג'ה, האי הגדול ביותר ברונסקייפ.
צפונית "השממה", אזור לא מיושב שוכן מפלצות, שגובל בחלקת טונדרה. קבוצת ארכיפלג נמצאת בצפון-מערב.
קהילה

כל אדם המחזיק בחשבון משחק פעיל נחשב חבר בקהילת הגיימרים של רונסקייפ, עם זאת, נהוג להבחין בין חברי הקהילה המחזיקים בדמי חברות בתשלום מאלו המשחקים על השרתים החינמיים עקב הבדלי הגישה לתכנים.
למעלה ממחצית מקהילת השחקנים מבוססת בצפון אמריקה, ויתרת הקהילה מתחלקת בעיקר בין בריטניה וחלקים אחרים של אירופה.
מרבית החברים מתנהלים באנגלית, ואף קיימת חובת כתיבה באנגלית בפורומים הרשמיים (בגרסה האנגלית) אך ישנן קהילות המתנהלות בזמן-משחק בשפות זרות, כגון ספרדית והולנדית.
נכון לשנת 2017, קהל היעד העיקרי הוא שחקנים בגילאי 16-27, כאשר גיל המינימום לפתיחת חשבון הוא 13 שנה.
הערות שוליים

↑  חדשות האתר הרשמי של רונסקייפ, 22 באוגוסט 2008
↑  חדשות סוכנות רויטרס, 1 בדצמבר 2008
1 2 3 4  רונסקייפ במגזין דוולופ, 19 במאי 2008
↑  מאמר באתר המשחק הרשמי על בית הסחר, 26 בנובמבר 2007
1 2 3 4 5  גישה מלאה למנויים בלבד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007554312205171  LCCN: sh2007002227 
צילום מסך: חצר טירת לאמבריג'
שרה קרפ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 ביוני 1909 דרוהוביץ', האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  15 בינואר 1998 (בגיל 88) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין הישן בהרצליה 
 תפקידים:  רופאת ילדים 
 בן זוג:  אברהם גיורא קריצ'בסקי
 
שרה קרפ (10 ביוני 1909 - 15 בינואר 1998) הייתה רופאת ילדים ישראלית, רופאת ילדים בכירה בבית החולים הדסה בתל אביב, עבדה כרופאת ילדים וניהלה מרפאות עירוניות - ציבוריות באזור דרום תל אביב (1941-1979), עסקה בהדרכת סטודנטים במרפאה שניהלה בכפר שלם, ממניחי היסודות של הרפואה הציבורית בעיריית תל אביב.
ביוגרפיה

קרפ נולדה בדרוהוביץ, גליציה, בריבונות אוסטרו-הונגריה. כשהייתה בת 6 היגרה משפחתה לווינה שם למדה בגימנסיה העברית-הריאלית ע"ש חיות. ב-1927 סיימה את הגימנסיה, ב-1934 סיימה את הלימודים בפקולטה לרפואה בווינה.
בשנת 1934 עלתה קרפ לארץ ישראל מלווה באחיה, יצחק קרפ (לימים פרקליט).
בשנת 1935 לאחר שהות של מספר חודשים בחיפה התיישבה בירושלים. קרפ החלה לעבוד בבית החולים ביקור חולים במחלקת הילדים ובמחלקת אף-אוזן-גרון (1935–1939).
בשנת 1939 נישאה קרפ לאברהם גיורא קריצ'בסקי (שינה את שם משפחתו לגיורא, היה ידוע במחתרת בכינוי "דן"), ממייסדי האצ"ל, כאשר התאחדה ההגנה עם הארגון נתמנה אברהם כסגן מפקד ההגנה של תל אביב. קריצ'בסקי נפטר ממחלה ממארת ב-29 ביוני 1943, ארבעה ימים לאחר הולדת בנם דן (היה קרוי על שם כינויו של אביו, במחתרת).
בני הזוג עברו לתל אביב, וקרפ עברה לעבוד ב"בית החולים הדסה", במחלקת הילדים בניהולו של הפרופ' לודוויג פרדיננד מאייר. קרפ עבדה גם כאסיסטנטית במרפאתו הפרטית.
בנוסף, בשנת 1941 החלה קרפ לעבוד גם בשירותי הרפואה הציבורית של עיריית תל אביב. קרפ הייתה ממניחי יסודות הרפואה הציבורית בעיריית תל אביב.
במשך כ- 10 שנים עבדה קרפ בשכונת שבזי, וב-10 שנים הבאות עבדה כרופאת ילדים בשכונת התקווה.
בהמשך ניהלה קרפ את המרפאה העירונית בכפר שלם (עד שנת 1979).
בשנת 1956 יצאה קרפ להשתלמות בארצות הברית. בשובה ניהלה במשך כשנה בית מרפא לילדים חולי לב בכפר מל"ל.
לאחר יציאתה לגמלאות עבדה כרופאה מחליפה בבתי ספר, והייתה רופאת ילדים בקופת חולים לאומית בשכונת רמת אביב ג' שבתל אביב.
קרפ נפטרה ב-1998. הותירה בן, דן. הובאה למנוחות בבית העלמין פינסקר בהרצליה .
לקריאה נוספת

"רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", נסים לוי, יעל לוי, הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, ערך : קרפ, שרה, עמוד 379
הערות שוליים

↑  הרפואה הציבורית בשנות הארבעים של המאה העשרים הייתה בחיתוליה. "הרפואה הציבורית" כללה בין היתר : בניית והפעלת מרפאות חדשות לטיפול בילדים, הדגש היה על הרפואה המונעת, תחנה לבריאות המשפחה הדרכה להורים, וחיסונים
↑  דוד תדהר (עורך), "אברהם קריצ'בסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1516
↑  דוד תדהר (עורך), "אברהם קריצ'בסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1517
שלמה קפלן

| --- | --- |

 לידה:  16 במרץ 1908 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  6 ביוני 1974 (בגיל 66) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
שלמה קפלן משמאל למעלה, בהצגת הבכורה של האופרה תאיס בתל אביב במאי 1948
שלמה קפלן מימין עם ישראל ברזילי, מנצח מקהלת נגבה, בכינוס מקהלות בגבעת ברנר, 1952
לוחית זיכרון ליד ביתו של שלמה קפלן ברח' סעדיה גאון 3 בתל אביב
שלט ברחוב שלמה קפלן בתל אביב
שלמה קפלן (16 במרץ 1908 – 6 ביוני 1974) היה מנצח מקהלות ומורה למוזיקה ישראלי, מנהל המדור למוזיקה במרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות (1951–1974).
קורות חייו

שלמה קפלן נולד בשנת 1908 בעיר ביאליסטוק שבפולין הרוסית, בנם של ציפה לבית גליק וגרשון, חזן ומנצח מקהלה ברוז'ינוי. למד ב"חדר", בבית ספר עממי ובבית ספר תיכון, וכן מוזיקה אצל המנצח ברמן. הצטרף לתנועת הנוער "החלוץ הצעיר" וארגן בה מקהלה.
בשנת 1926 עלה לארץ ישראל והצטרף לקבוצת חלוצים שהקימה את בית עובד. בערבים ארגן והדריך מקהלה. המלחין יואל אנגל, שהתרשם מעבודתו עם המקהלה, המליץ עליו בפני פרופ' דוד שור. קפלן למד בקונסרבטוריון של פרופ' שור ואצל מנשה רבינא ושר במקהלת האופרה הארצישראלית של מרדכי גולינקין. משנת 1929 היה פעיל בתחום המוזיקה המקהלתית בפתח תקווה. במקביל לעבודתו כמנצח על מקהלת בית הכנסת הגדול שם, הקים מספר מקהלות, שמהן צמחה בהמשך מקהלת השרון, גוף גדול בן כ-300 זמרים בניצוחו. בשנת 1942 החל לנצח על מקהלות בתל אביב ומשנת 1945 עד מותו חי ועבד בעיר זו. הוא ניצח על מקהלות שונות, היה מנצחה הקבוע של מקהלת האופרה הישראלית ויחד עם יצחק גרציאני חידש את מקהלת צדיקוב.
קפלן היה מורה ומחנך, שהקנה ידע ואהבת מוזיקה ושירה לתלמידים רבים, בכפר מל"ל, בפתח תקווה ובתל אביב.
קפלן שימש עוזרו של נסים נסימוב, המנהל-המייסד של מדור המוזיקה במרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות, ולאחר פטירתו של נסימוב ב-1951 כיהן כמנהל המדור במשך יותר משני עשורים, עד מותו (אחריו כיהן בתפקיד זה הנרי קלאוזנר). בתוקף תפקידו פעל לקידום שירת המקהלה בארץ בכלל ובהתיישבות העובדת בפרט. שלמה קפלן טיפח את תחום ניצוח המקהלות ודאג להמשך קיומו.
אחד ממפעליו החשובים היה הרחבתה של הוצאת הספרייה למוזיקה ע"ש נסים ניסימוב של המרכז לתרבות ולחינוך, לאיסוף יצירותיהם של מלחיני הארץ. מאות יצירות ועיבודים למקהלה ראו אור בהוצאה זו.
כמו כן היה המנהל המוזיקלי המייסד של הזמריה, ושימש בתפקיד זה בכל כינוסיה עד מותו.
היה מוותיקי פעילי אקו"ם וחבר הוועד הארצי של האיגוד הארצי של המוזיקאים.
בנו הבכור מנישואיו הראשונים, אברהם קפלן, ממשיך בדרכם של סבו ואביו כמנצח מקהלות בארצות הברית.
קפלן נישא בשנית לרחל לבית קנטרוביץ (ממייסדי פתח תקווה) ולשניים נולדו שלוש בנות: רותי, צפירה ויעל (גילר).
שלמה קפלן נפטר באופן פתאומי מהתקף לב בט"ו בסיוון ה'תשל"ד, בגיל 66. נטמן בבית העלמין קריית שאול.
אלמנתו רחל נפטרה ב-2004.
על שמו רחוב בתל אביב.
פרסומיו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פרסומיו > בעריכתו

שלמה קפלן, ביחד עם : מתתיהו שלם, יהודה ארן, נחום בן ארי, אור החסידות : ילקוט למסיבות בשנת הבעל שם טוב, הוצאת תרבות וחינוך, תל אביב, תש"ך.
מתתיהו שלם, זמרים; בעריכת שלמה קפלן, תל אביב: ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ-ישראל – המרכז לתרבות ולחינוך ('ספריה מוזיקלית ע"ש נסימוב', 186), 1969.
תרצה הודס ביחד עם שלמה קפלן, 10 רקודי עם, דבקות (תווים), סדרה : ספריה מוזיקלית ע"ש ניסימוב, מספר 168, הוצאת מרכז לתרבות וחינוך, תל אביב, 1971.
תרצה הודס ביחד עם שלמה קפלן (עריכה מוזיקלית), ואורה מאייר קוסטר, עריכה גרפית וכותרות : כ' חובב, רשומים : א. קוסטר, מחולות עם, סדרה : מוזיקלית ע"ש ניסימוב מספר 168, הוצאת תרבות וחינוך עם המחלקה לרקודי עם, 1968. (1 כרך תווים, 138 עמודים).
תרצה הודס ביחד עם שלמה קפלן, זמר ומחול, 25 ניגונים ומחולות עם, (תווים), (כולל הוראות ריקוד), סדרה : ספריה מוזיקלית ע"ש ניסימוב,מספר 099, הוצאת מרכז לתרבות וחינוך, תשי"ז, 1957, (1 כרך תווים, 39 עמודים).
תרצה הודס ביחד עם שלמה קפלן, זמר ומחול 27 ניגונים ומחולות עם, (תווים), סדרה : ספריה מוזיקלית ע"ש ניסימוב,מספר 122, הוצאת זמר ומחול, תשכ"א, 1961, (כרך תווים 47 עמודים).
תרצה הודס ביחד עם שלמה קפלן, זמר ומחול 22 ניגונים ומחולות עם, (תווים), סדרה : מוזיקלית ע"ש ניסימוב מספר 092, הוצאת מרכז לתרבות וחינוך, תל אביב, תשט"ו, 1956, (1 כרך תווים, 32 עמודים).
דיסקוגרפיה

שלמה קפלן ושלמה טנאי (עורכים), העמק הוא חלום: שירים ליובל העמק, הד ארצי, 1971. (תקליט בהפקת המרכז לתרבות ולחינוך, ובו שירים ממחברים ומלחינים שונים, לכבוד יובל ההתיישבות העברית בעמק יזרעאל)
ספרים לזכרו (תווים)

"דפי מקהלה ע"ש ש. קפלן" – סדרת חוברות בהוצאת המרכז לתרבות ולחינוך. (בין החוברות: יצירות מאת יחזקאל בראון ואהרן חרל"פ)
שירים ישראליים: לזכרו של שלמה קפלן; הוצאה מיוחדת של הזמריה השלֹש-עשרה – אגודת הזמיר, תל אביב: מפעלי תרבות וחינוך ('הספרייה למוזיקה ע"ש נסימוב', מס' 297), תשמ"ג 1983.
שירים ישראליים: לזכרו של שלמה קפלן, תל אביב: ספריה למוזיקה ע"ש נסימוב (מס' 365), 1992.
הערות שוליים

↑  שלמה קפלן באתר חברה קדישא ת"א–יפו
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך : תרצה הודס
↑  תקליט - ליובל העמק: "העמק הוא חלום", דבר, 20 באוגוסט 1971; ביקורת: זאב רב-נוף, תקליטים | לקט נוסטאלגי, דבר, 1 בנובמבר 1971.
↑  פרסומי הספריה למוסיקה, דבר, טור 2, 3 באוגוסט 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263681705171  GND: 1225717450  ISNI: 0000 0000 6698 9334  NTA: 240352556  VIAF: 11252886   WorldCat (עם VIAF): 11252886
תסמונת ההפרשה הלא תואמת של הורמון ADH

| --- | --- |
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 תסמינים:  היפונטרמיה 
 טיפול:  demeclocycline  tolvaptan 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/246650 
 DiseasesDB:  12050
 MeSH:  D007177
 MedlinePlus:  003702
 סיווגים
 ICD-10:  E22.2
 ICD-11:  5A60.2 
 
תסמונת ההפרשה הלא תואמת של הורמון ADH או SIADH היא תסמונת הכרוכה בהפרשת יתר של ההורמון ואזופרסין.
הסיבות לתסמונת זו יכולות להיות רבות. למעשה, כל מחלה חדה וכרונית של מערכת העצבים יכולה לגרום לתסמונת. בנוסף, שבץ, זיהום על ידי מניניגוקוקוס, טראומה גופנית, עירור אדרנרגי או הפרשה אקטופית של ההורמון ואזופרסין על ידי גידולים שונים (כגון גידולי ריאה מסוג קרצינומה קשקשית, small cell carcinoma). גם תרופות עלולות לגרום להגברת ההפרשה של ההורמון ואזופרסין:
טגרטול, ציקלופופסמיד (תרופה הניתנת בכימותרפיה), נוגדי דיכאון (כגון פרוזאק), תרופות לטיפול פסיכיאטרי כגון הלידול, ברומו-קריפטין וכו'. ניתוחי חזה גדולים עלולים להביא גם הם לאירוע של SIADH. גם מחלות ריאה כגון אטלקטזיס, דלקת ריאות או אסתמה עלולות להביא ל-SIADH.
ניתן לחשוד בתסמונת זו אצל חולים בעלי היפונתרמיה. תת-נתרן בדם יכול לנבוע כתוצאה מעודף של ההורמון ואזופרסין. האוסמולליות בפלסמה גדלה ורמות הנתרן באופן יחסי קטנות. באופן דומה, חולים בעלי אוסמולליות פלסמה נמוכה, הם חולים אשר ניתן לחשוד כי הם סובלים מ-SIADH.
אצל חולים עם אוסמולליות שתן נמוכה פחות מהמקסימום ניתן לחשוד גם כן כי הם סובלים מ-SIADH. באופן כללי, כאשר הפלסמה מהולה, נצפה כי השתן יהיה מהול מאוד, אולם מאחר שאצל חולים אלו יש עודף בהורמון ואזופרסין, השתן יהיה מרוכז מעט יותר.
יש לשלול מספר מצבים אחרים על מנת לאבחן חולה ב-SIADH. כך למשל, חולה הסובל ממחלת כליות, יסבול מפגיעה ביכולת ריכוז ומיהול השתן ולכן לאו דווקא יסבול מ-SIADH. באותו האופן, חולה אשר סובל מאי ספיקה של האדרנל הוא חולה המאופיין במחסור בקורטיזול, אשר מדכא הפרשה של ואזופרסין. לכן היעדר קורטיזול יביא להפרשה מוגברת של ואזופרסין. חולים בעלי תת פעילות של בלוטת התריס סובלים גם הם כתוצאה מעודף של ואזופרסין, וכן נשים בהריון.
טיפול

הטיפול ב-SIADH הוא על ידי הגבלת נוזלים. למעשה, יש להביא להקטנת ההיפונתרמיה שנוצרה כתוצאה מעודף הפרשה של ההורמון ואזופרסין. (כלומר, יש להביא לעלייה של רמת הנתרן בדם על חשבון איבוד המים). לעיתים יש לתת מלח (במקרים של היפונתרמיה קשה), ובמקרים אקוטיים אף לתת מלח היפר טוני יחד עם משתני לולאה.
ראו גם

תפלת שתן מרכזית
תבחין משולש

תבחין משולש (וכן בדיקה המשולשת, באנגלית: Triple test) היא בדיקת דם המבוצעת במהלך ההיריון, בטרימסטר השני בין השבועות 15–22.
בדיקה זו מודדת את ערכי רמת חלבון עוברי (AFP) בדם, רמת האסטריול ורמת ההורמון BHCG. לבדיקה יש רגישות של 70%. תוצאה גבוהה של הבדיקה מצביעה על סיכון גבוה לבעיות כרומוזומליות שונות (ומומים בתעלה השדרתית), ועל נשים הרות שאצלן נתגלתה תשובה חריגה, לעבור בדיקות נוספות ובעלות ספציפיות ורגישות גבוהות יותר (כגון דיקור מי שפיר) על מנת להעריך האם קיימים מומים כאמור.
המומים הנסקרים

המומים הנפוצים ביותר הנסקרים הם תסמונת דאון, טריזומיה 18, מומי תעלת השדרה כגון ספינה ביפידה, ומומים נוספים כגון איכתיוזיס ומומים הקשורים לקיר הבטן.
כך לדוגמה, רמה גבוהה של BHCG ורמה נמוכה של AFP עלולות לרמז על תסמונת דאון, רמות נמוכות של שלושת חלבונים אלו עלולה לרמז על טריזומיה 18, רמה גבוהה של חלבון עוברי עלולה להצביע על מומים שונים במערכת העצבים ובתעלת השדרה כגון ספינה ביפידה, אומפלוצלה, גסטרוסכיזיס (או גם על היריון מרובה עוברים).
בחלק מן המרכזים הרפואיים נמדדת גם רמת ההורמון אינהיבין, ואז בדיקה זו נקראת התבחין המרובע (Quad test).
בדיקת התבחין המשולש אינה בדיקת אבחנה אלא מהווה אחת חלק מבדיקות סקר בהיריון, ובמקרים רבים על אף שתוצאת הבדיקה חריגה, העובר בריא לחלוטין. עם זאת, בדיקה זו מהיותה בדיקת סקירה, מאפשרת להמשיך ולנסות לאבחן באמצעים ספציפיים יותר מקרים בהם התוצאות פתולוגיות.
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תביאו בירות

תביאו בירות הוא האלבום השני של הלהקה מרסדס בנד, האלבום הופץ ב-31 במרץ 2009.
חברי הלהקה הקליטו מחדש את האלבום לאחר הצטרפותם של גיא שמי גיטריסט להקת אינפקציה לשעבר, ויוני כהן בסיסט הלהקה, חלק משירי האלבום הושמעו בסדרת הטלוויזיה "תעשה לי ילד" ששודרה בכבלים.
רשימת שירים

| רצועה | שיר | אורך |
| --- | --- | --- |
| 1 | חזיונות | 4:43 |
| 2 | איך אני יורד מהעצים (שכחתי) | 3:31 |
| 3 | דיסקו קלאב | 4:55 |
| 4 | תגידי לי את (עד מתי) | 5:32 |
| 5 | מאוחר מדי מנוכר מדי מיותר מדי (רוטשילד) | 3:55 |
| 6 | היא כל הזמן | 3:09 |
| 7 | הבלדה למחלקה להלבשה תחתונה (המשביר) | 3:02 |
| 8 | נגמר הכוח | 3:13 |
| 9 | חגים | 3:06 |
| 10 | תאילנד | 3:23 |
| 11 | כולם אומרים שהשתניתי | 5:22 |
| 12 | שמועה | 6:01 |
| 13 | אני משוגע | 5:38 |
| 14 | בלדת רוק (שיר נסתר באלבום, מבוצע על ידי גיא שמי) | 4:34 |
שרה רוברטסון

| --- | --- |

 לידה:  16 ביוני 1891 מונטריאול, קנדה 
 פטירה:  6 בדצמבר 1948 (בגיל 57) מונטריאול, קנדה 
 תחום יצירה:  ציור 
 
שרה רוברטסון (באנגלית: Sarah Robertson ‏; 16 ביוני 1891 – 6 בדצמבר 1948) הייתה ציירת קנדית של נופים, טבע דומם, דיוקנאות וציורי קיר בבתים פרטיים.
ביוגרפיה > ראשית חייה

רוברטסון נולדה במונטריאול ב־16 ביוני 1891, בתם של ג'ון ארמור רוברטסון וג'סי אן כריסטי. הוריה היו במקור מסקוטלנד. היא התחנכה במונטריאול. במהלך ילדותה, המשפחה חיה בנוחות, אך בהמשך התמודדה עם מאבקים כלכליים. היא החלה בלימודי אמנות בגיל תשע עשרה עם מלגה מאגודת האמנות של מונטריאול בהנהלת ויליאם ברימנר  ומוריס קולן. מלחמת העולם הראשונה קטעה את לימודיה, ולאחריה המשיכה אותם בשנים 1921 עד 1924 אצל רנדולף יוטון, חבר מייסד בקבוצת הציירים הקנדית.
ביוגרפיה > קריירה אמנותית

במהלך השנים האחרונות שלה באגודת האמנות, רוברטסון הצטרפה לתלמידים לשעבר יחד עם המורה שלהם רנדולף יוטון, לקבוצת ביבר הול. אלכסנדר יאנג ג'קסון היה נשיא הקבוצה. עבודותיה של רוברטסון הוצגו בתערוכת יחיד בגלריה הלאומית של קנדה בשנת 1951. רוברטסון הציגה גם בארצות הברית, בתערוכות קבוצתיות בגלריה לאמנות של אוניברסיטת ייל בשנת 1944, במוזיאון הלאומי בריו דה ז'ניירו ובמוזיאון ריברסייד בניו יורק.
קבוצת ביבר הול הייתה קבוצה של ציירים קנדים ממונטריאול שנפגשו בסוף שנת 1910 בזמן שלמדו אמנות בבית ספר שניהלה אגודת האמנות במונטריאול. נורה קולייר, אמילי קואן, פרודנס היוארד, מייבל לוקרבי, מייבל מאי, קתלין מוריס, ליליאס טורנס ניוטון, שרה רוברטסון, אן סאבאג' ואתל סאת' היו חלק מקבוצה זו. אגודה זו של 19 אמנים במונטריאול, התחייבה לפתח סגנונות אמנותיים מובהקים תוך הכרה בהשפעת קבוצת השבעה והמודרניזם הצרפתי.
אמני הול ביבר ערכו את התערוכה השנתית שלהם בגבעת ביבר הול. בסוף שנת 1921 נקלעה קבוצת ביבר הול לקשיים כלכליים חמורים שחייבו את הוויתור על האולפנים שלהם. הגברים הלכו בדרכם, אך מרבית הנשים נותרו בקשר הדוק זו עם זו. במקביל, שרה רוברטסון ניהלה גם התכתבות ארוכה עם אלכסנדר יאנג ג'קסון, שהציע לה שיפוט ביקורתי חיוני.
רוברטסון הייתה חברה מייסדת בקבוצת הציירים הקנדית, והציגה איתם שנים רבות. הקבוצה הורכבה מ -28 ציירים שונים דוברי אנגלית מרחבי קנדה. קבוצה זו שימשה בקביעת כיוון חדש לאמנות הקנדית, וביטאה את המגוון של החוויה הקנדית בנופים ומבנים על בסיס חזונה של קבוצת השבעה.
חיים מאוחרים

עבודתה המאוחרת של רוברטסון הייתה חופשית יותר בקומפוזיציה ונועזת יותר בצבעים. הדבר שיקף את אהבתה לטבע ואת סגנונה הייחודי.
היא נפטרה ב־6 בדצמבר 1948 במונטריאול.