נתיבות השלום
הערות שוליים

↑  רשימת ההסכמות על פי מאמרו של מאיר הילדסהיימר המצוין להלן
↑  ראו בהסכמת הרב צבי הירש לוין לביאור: "יושבי הארצות האלו אשר כולם אשכנזים בשם יקראו... בלעגי שפה נדבר ואין אתנו מבין ויודע אשורית"
↑  עדות מוקצנת לכך ניתן לראות בטענותיו של רנה"ו בדברי שלום ואמת
↑  משה מנדלסון, אור לנתיבה, באתר היברובוקס
↑  אגרות מנדלסון לאל"ם אגרת שלישית י' בסיון ה'תקל"ט בפרויקט בן-יהודה
↑  משה מנדלסון, אור לנתיבה, באתר היברובוקס
↑  מכתב משה מנדלסון לאוגוסט הנינגס, 29 ביוני 1779. נדפס בספרו של אלכסנדר אלטמן Moses Mendelssohn עמוד 344.
↑  יש שזיהו אותו עם שלום הכהן, אך לפי המקובל שלום הכהן נולד ב-1771 והיה כבן 12 כשהושלמה הוצאת הביאור לאור. לברלין הגיע רק ב-1789. ראו בהקדמה לעמל ותרצה ה'תרכ"ב. וראו יוסף קלוזנר היסטוריה של הספרות העברית החדשה כרך א עמוד 295
↑  שלמה דובנא, עלים לתרופה, באתר אוצר החכמה
↑  Die fünf Bücher Mose, ברלין 1780. (עותק דיגיטלי). לאחר מכן יצאו כל החומשים לאור באותיות גותיות בקאסל 1813, דעסוי 1815 ובפראג 1862
↑  חיים בורדיאנסקי, משה מנדלסון, כתבים עבריים מכתב 237. וראו את המכתב בכתב ידו של שלמה דובנא באתר פרויקט כתיב (עמוד 27 בכתב היד).
↑  משה מנדלסון, אור לנתיבה, באתר היברובוקס
↑  שלמה דובנא, ברכת יוסף, באתר אוצר החכמה
↑  ראו את כתב היד פנקס החתומים על החומשים של ר"ש דובנא באתר פרויקט כתיב. פורסם על ידי דוד קמינצקי בישורון חלק ט', עמודים תשיא–תשמה, באתר היברובוקס
↑  מתוך הקדמתו לחומש שתכנן להוציא. מופיעה בכתב ידו בתוך שלמה דובנא, כתבים עמודים 14–26 באתר פרויקט כתיב. פורסמה בדוד קמינצקי, הסכמות גדולי הרבנים לחומשי רבי שלמה דובנא (ב), ישורון ט' עמודים תשמו–תשנה, באתר היברובוקס
↑  מכתב דוד פרידלנדר ליוסף אליאס מווילנא, ד' בשבט ה'תקמ"ג בתוך סופרי ישראל מכתב מו, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  המכתב נדפס בספרו של צבי בנימין אוירבך Geschichte der israelitischen Gemeinde Halberstadt הלברשטט 1866 עמוד 179
↑  משה סמט, מ. מנדלסון, נ"ה וייזל ורבני דורם בתוך מחקרים בתולדות עם-ישראל וארץ-ישראל חלק א חיפה 1970 עמודים 233–257
↑  ברוך אפשטיין, מקור ברוך חלק ב, באתר היברובוקס
↑  הסכמת הרב שאול מאמסטרדם, באתר היברובוקס "ומאז גליתי דעתי במכתבי אליו במועצות ודעת ונתגלגל הדבר מן השמיים שנמלך בקונו ושת לבו לדעתי"
↑  פרץ סנדלר, הביאור לתורה של משה מנדלסון וסיעתו, התהוותו והשפעתו עמוד 153
↑  פרץ סנדלר, הביאור לתורה של משה מנדלסון וסיעתו, התהוותו והשפעתו עמוד 86
↑  מכתבו של שמשון בלוך בכרם חמד שנה ב' מכתב ח' עמוד 85
↑  אלכסנדר אלטמן, Moses Mendelssohn A Biographical Study אלבמה 1973 עמוד 387. ראו גם יעקב כ"ץ, ר' רפאל כהן יריבו של מנדלסון בתוך תרביץ כרך נו חלק ב עמודים 243–264.
↑  צבי גרץ דברי ימי ישראל כרך 11 עמוד 588 (בגרמנית) וראו כאן בעברית.
↑  לפי בדיקת לאופלד לוונשטיין(גר'). ראו הנרי וסרמן (עורך), ההיסטוריה הגרמנית־יהודית שירשנו ירושלים 2004 עמוד 9
↑  ראו #סקירת מהדורות להלן
↑  תוכחת מוסר מאת הרב פנחס הלוי הורוביץ, נאמרה בערב ראש חודש תמוז ה'תקמ"ב ונרשמה על ידי סנדר וולף מדרמשטט. נדפסה בספר רבני פרנקפורט של מרדכי הורוויץ חלק רביעי עמודים 51–59 ובקובץ בית אהרן וישראל חלק נב. אך ראו דברי הרב משה צוריאל במאמרו הנחשד בחינם שלטענתו דרשה זו היא זיוף.
↑  ראו את ההסכמה המלאה בישורון ט עמוד תשלג. וראו דברי מנדלסון במכתבו לאל"ם שפניית רש"ד לבעל נודע ביהודה לא הייתה כדי לקבל הסכמה אלא כדי לשאול שאלה בעניין נונין הפוכים.
↑  הסכמת הרב יחזקאל לנדא ובית הדין של פראג לתרגום זוסמן גלוגא בתוך המאסף אייר ה'תקמ"ב: "שהמתרגם ההוא (מנדלסון) העמיק שפה... בלשון עמוק מאוד שלא הורגלו בו כי אם הבקיאים ביותר... צריך המלמד המלמדו לעסוק עמו רוב היום להעמידו על דקדק לשון אשכנזי ומתוך כך פנה היום ונשאר הנער ערום מעיקרי התורה... וזה היה קצת נכון אם היה מקדים שתרגום זה הוא לגדולים שכבר למדו וקראו ושנו, אבל עכשיו שפשט תרגום זה אצל קצת המבקשים דווקא ללמוד עם הילדים תרגום זה, ומתוך כך נהפוך הוא שהילדים תכף בילדותם מוכרחים לבלות זמנם בספרי עמים כדי שיורגלו בלשון צח אשכנזי כדי שילמדו אחר כך התרגום ההוא, ונעשית תורתנו כשפחה המשמשת את לשון אשכנז שיתפשט בדור. ואף אם הייתה כוונת המתרגם לטובה כאשר הזכרתי למעלה, כי כן חובה עלינו לדון את כל האדם לכף זכות וקל וחומר לאיש המפורסם לחכם, אבל מה נעשה לתחילת המחשבה אם סוף המעשה נהפך לרועץ. ולדעתי המתרגם בעצמו מתחרט על שגגתו בזה."
↑  חידושי הצל"ח למסכת ברכות כח ע"ב, באתר היברובוקס: "ובפרט בזמנינו שנתפשט התרגום אשכנזי וזה מושך לקרות בספרי הגויים כדי להיות בקי בלשונם, ולכן הזהיר חדל מזה... והרבה יש להוכיח ע"ז בדורנו שפשתה המספחת מאד ומן השמיים ירחמו."
↑  יהודה ייטלש, מבוא הלשון ארמית, פראג ה'תקע"ג, באתר היברובוקס. וראו גם בהערות אל"ם לאגרות רמ"ד אגרת חמישית: "באמת הגאון המובהק זצ“ל הנ”ל (הרב יחזקאל לנדא), אטם אזנו משמוע לקול מלחשים, ומצודדים להמית נפש, אשר לא תמות; והכה על קדקוד תרעומותם ותלונותם על העלים לתרופה, הנדפס מקדם לדוגמה מחח"ת, באמרו, שלא די שאין לתפסו כלל, אלא שהדין עמו, ודבריו שם צדקו יחדו. גם בנו הרב טוביינא דחכימי מהו' שמואל לנדא נ"י מלא את דבריו אז, והוסיף נופך משלו, ועמד לימינו".
↑  מכתב הרב יחזקאל לנדא לרב צבי הירש לוין סיון התקמ"ב. גם במכתב של רנה"ו מכ"ג באייר ה'תקמ"ב הוא כורך את התנגדות הרב מפראג לביאור עם התנגדותו לדברי שלום ואמת: "בהגיע מכתב זה לפראג דברו עליו הוות ויהי בעיניהם לזרא, והרב אב"ד דשם יצא כנגדו בבית הכנסת בלשון חדה כתער מלוטש וכן יצא כנגד העתקת החומש מאהובנו החכם ר' משה נר"ו" (נדפס בכרם חמד גיליון א)
↑  אלעזר פלקלס, עולת חודש השני, דרוש א מאמר כח, באתר אוצר החכמה "ולא כדור הזה שמשימים לילות כימים על לשונות העמים ... כדי להעתיקם בעמקי שפה ולשון אחרת להראות כח גבורתו בחלקת לשונו עט סופר מהיר... ועיקר כוונת המעתיק להיות מהולל שמו בגויים שאינו מאמין בקבלות דרשות רז"ל כי אם במקום שדבריהם שווים לכל נפש אדם באדמה ונשמעים לכל אומה ולשון בארץ. ומי שידע או ראה קצת מהעתקות החדשות יבין וישכיל כי כנים דברי". בהמשך דבריו מדגיש שהתנגדותו אינה לעצם לימוד שפה זרה אלא לתרגום כתבי הקודש בלבד. יצוין שבשנת ה'תקפ"ד העניק הסכמה לתרגומו של יואל ברי"ל לתורה, ובה הסביר שהחסרונות בתרגומו של מנדלסון לא קיימים בתרגום זה. (ראו בנספח למאמרם של מעוז כהנא ומיכאל ק. סילבר, דאיסטים שבתאים ומקובלים בקהלת פראג: דרשה מצונזרת של הרב יחזקאל לנדא, תק"ל בתוך קבלה: כתב עת לחקר כתבי המיסטיקה היהודית כ"א 2010)
↑  בתשובתו מחודש אייר ה'תקנ"ג שנדפסה בשו"ת תשובה מאהבה סימן א' סעיף י' מציין לעיין ב"ביאור החכם ר"ה וייזל" על ספר ויקרא. ובספרו "מלאכת הקודש" במספר מקומות מזכיר דברי "החכם המפורסם המעתיק אשכנזי". (בראשית א', ויצא י', ויחי ב', שמות ג', משפטים א', בלק ה', בלק י' וכי תצא א'.)
↑  מכתב מהר"ם שיק לעקיבא יוסף שלזינגר נדפס בתוך ליקוטי תשובות חתם סופר סימן פ"ב
↑  תשובתו למשה שמואל ווייסשטיין מט"ו באב ה'תקצ"ט, נדפסה בשו"ת חתם סופר החדשות ירושלים ה'תשמ"ט סימן ו'. "ואני שמעתי דברי קדושים יצאו מפה קדוש מורי הפלא"ה זצ"ל זכותן יגן עלי וכה אמר: "סימן זה יהיה בידכם כל אלו חובר מחברות הרבה ולא א' בהם בהלכה א' או פרק ומסכת א' כי אם בפירושי וביאור פסוקים וחקירות ודרשות". ואמר זה בשנת תקמ"ג בתחלת הרעש של ספרי רמ"ד ונה"ו, ואוי לנו מן אז ועד עתה כמה מדרגות ירדנו עשר מונים מעלות לאחור בעו"ה על זאת ידוו כל הדווים והכל צריך בדיקה והלואי יצא עמר נקי".
↑  ראו באריכות במאמרו של מאיר הילדסהיימר, The Attitude of the Hatam Sofer toward Moses Mendelssohn, Proceedings of the American Academy for Jewish Research 60 (1994), עמודים 141–187
↑  שלמה קלוגר, האלף לך שלמה, יורה דעה סימן רנ"ז, באתר היברובוקס: "אך זה ידעתי כי הרע לעשות אשר תרגם תנך על לשון דייטש אשר לא כדת והנה חטא והחטיא את הרבים כי מזה פשתה המספחת הישנה בהמבורג להתפלל על דייטש, חטא הרבים תלוי בו... כי ראינו בעינינו שלימוד הדקדוק מביא לידי התעסקות רק במקרא, והמקרא מביא לידי תרגום אשכנזי, והתרגום אשכנזי מביא לידי אפיקורסות"
↑  עקיבא יוסף שלזינגר, יד העברי, בתוך לב העברי חלק א', באתר היברובוקס
↑  צבי אלימלך שפירא, מעין גנים, פרק שלישי אות ד', באתר היברובוקס
↑  יקותיאל אריה קמלהר, דור דעה ארבע תקופות חסידות בעש"טיות, עמוד קמה, באתר היברובוקס
↑  מנחם בגין, המרד: זכרונותיו של מפקד הארגון הצבאי הלאומי בארץ-ישראל הוצאת אחיאסף 1950 עמוד 178
↑  למהדורת וינה 1818
↑  למהדורת בזל 1822
↑  למהדורת "מקור חיים" ברלין 1831–1833
↑  בהקדמתו "מראה כהן" לפירוש "תפארת ישראל" על משניות מסכת נגעים אות ח'
↑  הגהות הרש"ש לתלמוד בבלי; נדרים יא., סוטה מח., בבא בתרא קכ., ערכין כה: ועוד
↑  המבורג, אברהם בנימין זאב וולף, 1770-1850, שער הזקנים חלק ב, באתר היברובוקס
↑  רשימות של רבנים שציטטו בספריהם מ"הביאור" ניתן למצוא כאן (הערה 26) במאמרו של ישראל נתן השל וכאן (בהערה 14) במאמרו של רפאל בנימין פוזן,  בנספח לספרו של יעקב קמינצקי אמת ליעקב על הנ"ך (ה'תשפ"ג) עמוד תרנ"א הערה 14, וכן במאמרו של מאיר הילדסהיימר המצוין להלן
↑  חמשה חומשי תורה עם תרגום אונקלוס ופירש"י ותרגום אשכנזי בתוספת "ספר הברית" ובאור המילות" מאת צבי הירש קלישר, ורשה ה'תרל"ג–ה'תרל"ו 1873–1876.
↑  הרשימה על פי מאמרו של הילדסהיימר המצוין להלן
↑  מהדורת 1783. בספרו אף קרא ללמד את הילדים מתוך חומש זה: "וכשיבוא הנער שיהיה בן שש או בן שבע שנים, יתחילו ללמוד עמו התורה בלשון הקודש בפירוש לשון דייטש כמו שנדפסו בחומשים בברלין ובוויען ובפראג ללמוד לשון דייטש על בוריה" (שמואל לנדא, אהבת ציון, באתר היברובוקס)
↑  מהדורת פראג 1801. בנו, משה, היה המו"ל של מהדורת פראג 1833
↑  מהדורת פיורדא 1801
↑  מהדורת אופנבך 1809
↑  מהדורת פיורדא 1826
↑  מהדורת "מקור חיים" ברלין 1831
↑  תהילים זמירות ישראל ברלין 1791
↑  שיר השירים עם תרגום מנדלסון פרשבורג 1848
↑  קלמן שולמן בשם תלמיד הגר"א מאיר רייסנר, דברי שלום ואמת מהדורת ורשה 1886 עמוד 15 בהערה
↑  פרץ סנדלר, הביאור לתורה של משה מנדלסון וסיעתו, התהוותו והשפעתו עמוד 216
↑  יעקב וייל, תורת שבת, סימן רפ"ה, באתר היברובוקס
↑  סטיבן מ. לוונשטיין, The Readership of Mendelssohn's Bible Trannslation בתוך (Hebrew Union College Annual 52 (1982 עמודים 189–193.
↑  פרץ סמולנסקין, עת לטעת, באתר פרויקט בן-יהודה
↑  פרנץ רוזנצווייג, Der Ewige": Mendelssohn und der Gottesname" בתוך Gedenkbuch für Moses Mendelssohn ברלין 1929, עמודים 96–114. (בגרמנית)
↑  משה מנדלסון, פני תבל, עמוד 230, באתר היברובוקס
↑  Theologische Bibliothek, 1782 עמוד 158
↑  יוהאן דוד מיכאליס, Orientalische und Exegetische Bibliothek חלק 22, פרנקפורט דמיין 1783 עמודים 46–58
↑  פרץ סנדלר, הביאור לתורה של משה מנדלסון וסיעתו, התהוותו והשפעתו עמוד 71. וראו דברי הרב מאיר פירדא בספרו דברי יושר (דעסוי 1818): "ידוע שהתרגום אשכנזי על התורה מהחכם ר"מ דעסוי ז"ל הוא המובחר מכל התרגומים אשכנזי הנמצאים איתנו".
↑  שמעון ברנפלד דור תהפוכות עמוד 85
↑  לפי סטיבן מ. לוונשטיין, The Readership of Mendelssohn's Bible Trannslation בתוך (Hebrew Union College Annual 52 (1982 עמודים 179–213. וראו כאן רשימה של כ-20 מהדורות.
↑  רבקה הורביץ, פירוש מנדלסון לשם הויה: הנצחי, בתוך מדעי היהדות 37 (ה'תשנ"ז) עמוד 188
↑  פרופסור אביגיל גילמן, Moses Mendelssohn’s Be’ur: Translating the Torah in the Age of Enlightenment, באתר The Torah
↑  י' הורוביץ תנ"ך ופרשנות בתוך אנציקלופדיה מקראית ח' ירושלים תשמ"ב עמוד 722
↑  מאיר קייזרלינג, Moses Mendelssohn. Sein Leben und sein Wirken לייפציג, 1862 עמודים 322–323
↑  ורנר וינברג, Language questions relating to Moses Mendelssohn's Pentateuch translation בתוך Hebrew Union College Annual 55 סינסינטי  1984 עמוד 211
↑  אלכסנדריה ספר הקהילה עמוד 16
↑  ראו עזרא דנגור עדי זהב על התורה שמות ט"ו
↑  בעילום שם, מגלת קהלת עם ביאור קצר ומספיק להבנת הכתוב על פי פשוטו לתועלת התלמידים, ברלין ה'תק"ל
↑  על ידי יוסיאס לופלר(גר') ברלין 1780
↑  זמירות ישראל ספר תהילים עם תרגום אשכנזי וביאור, בדפוס חינוך נערים ברלין ה'תקמ"ה
↑  מגילת שיר השירים מתורגמת אשכנזית על ידי רבינו משה בן מנחם, בתוך חמש מגילות עם תרגום אשכנזי וביאור, בדפוס חברת חינוך נערים ברלין ה'תקמ"ח
תרגום שורות הפתיחה של ספר בראשית. למעלה מתוך 'צאנה וראנה' מ-1764, נדפס בזולצבאך, כתוב בניב יהודי בבירור השונה מהגרמנית; באמצע, הטקסט המקביל מן הביאור מ-1780, גרמנית תקנית באות עברית; למטה, בתרגום רש"ר הירש מ-1867, גרמנית תקנית בלבד.