הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות)
רקע > בג"ץ חוק הגיוס

ב-12 בספטמבר 2017 פרסם בג"ץ פסק דין בתגובה לעתירת התנועה לאיכות השלטון (ידוע בכינויו: "בג"ץ חוק הגיוס"), לפיו ההסדרים שבתיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון, העוסקים בזמני ההמתנה עד קבלת הפטור ובדחיית האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות – אינם חוקתיים, בשל פגיעתם הבלתי מידתית בזכות לשוויון. במשך השנים שעברו ממתן פסק הדין, ביקשה המדינה שוב ושוב דחיות בביטול החוק, בטענה שהמצב הפוליטי, מערכות הבחירות הרצופות ומגפת הקורונה בישראל לא מאפשרים לממשלה לגבש חוק מוסכם בנושא.
ביולי 2023 פקעו תיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון. לקראת מועד זה החליטה הממשלה ב-25 ביוני 2023 לקדם הצעת חוק שתעגן הסדרים הנוגעים לשירות בצה"ל, בצפי שהחקיקה תסתיים עד סוף מושב החורף במרץ 2024 כשבינתיים לא ייאכף גיוס תלמידי ישיבות. נגד החלטה זו הוגשו עתירות לבג"ץ. בתחילת יולי 2023 עתרה התנועה לאיכות השלטון, בבג"ץ 6198/23, נגד החלטת הממשלה. לטענת התנועה, החלטת ממשלה זו מנוגדת להוראות חוק שירות ביטחון והיא יוצרת הסדר פטור גורף חדש בחוסר סמכות ברור ובניגוד לעקרון שלטון החוק, וכן מנוגדת להלכת בג"ץ אשר נקבעה ב"בג"ץ רובינשטיין", לפיה שר הביטחון לא יכול עוד ליטול לעצמו את הסמכות להכריע בסוגיית גיוס תלמידי הישיבות שתורתם אומנותם, ויש להכריע בסוגיה בהחלטת מחוקק בלבד.
בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל עלה הצורך לעדכן את משך הגיוס של לוחמי הסדיר ומערך המילואים. במקביל לאחר שלא חוקק חוק גיוס חדש עד מרץ 2024 נוצר מצב בו החל מ-1 באפריל 2024, יהיה על הממשלה לאכוף גיוס חרדים.
לקראת סוף פברואר 2024, לקראת דיון בג"ץ בעתירת התנועה לאיכות השלטון, ביקשו והצטרפו לעתירה כ-400 קצינים ובכירים לשעבר במערכת הביטחון (בצה"ל, בשב"כ, ב"מוסד" ובמשטרת ישראל).
בסוף פברואר 2024 הוציא בג"ץ צו למדינה לנמק מדוע לא תבוטל החלטת הממשלה המונעת גיוס תלמידי ישיבות. בתחילת אפריל 2024 קבע בג"ץ כי העתירות בעניין חוק הגיוס יישמעו ב-2 ביוני 2024, בהרכב של תשעה שופטים. בשלב זה הצטרפו לעתירות "אחים ואחיות לנשק" וקבוצת אימהות לחיילים כשבעתירות נטען כי חוק שירות הביטחון קובע הליך שוויוני כלפי כל מי שמיועד לגיוס, וכי החלטת ממשלה הפוטרת אוכלוסייה מסוימת באופן גורף מנוגדת לשלטון החוק. לקראת הדיון התחייבה המדינה בפני בג"ץ להשלים חקיקת חוק גיוס לחרדים עד סוף כנס הקיץ, על בסיס הצעת חוק מהכנסת הקודמת בניגוד לעמדתה של היועצת המשפטית לממשלה ולעמדתם של השר בני גנץ ושל שר הביטחון יואב גלנט. בתגובתה של היועצת המשפטית לממשלה לקראת הדיון בבג"ץ הבהירה כי במצב החוקי הקיים, על מערכת הביטחון לפעול לגיוסם של בני הישיבות לפי דין, והעברת תמיכות בגין מי שאינו מתגייס אינה חוקית. וכי "לא ניתן לקדם הצעות חוק גיוס המנותקות מהצרכים העדכניים של הצבא ומהגדלת הנטל על המשרתים, על רקע מלחמת חרבות ברזל".
הדיון בעתירות אודות גיוס בני הישיבות וחקיקת חוק הגיוס התקיים בבג"ץ ב-2 ביוני 2024.
ב-25 ביוני 2024 קיבל בג"ץ את העתירה וקבע פה אחד בהרכב של 9 שופטים כי: "בעת הזו אין מסגרת חוקית שמאפשרת להבחין בין תלמידי הישיבות ליתר המיועדים לשירות צבאי" והדגיש: "בעיצומה של מלחמה קשה, מעמסת אי-השוויון בנטל חריפה מתמיד ומחייבת פתרון". עוד קבע כי "בהתאם, לא נתונה למדינה הסמכות להורות על הימנעות גורפת מגיוסם, ועליה לפעול בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון". בהתאם לכך "לא ניתן להמשיך להעביר תמיכות עבור תלמידים שהם מיועדים לשירות ביטחון, ולא קיבלו דחיית שירות או פטור כדין". על פי פסק הדין, מימון המדינה לבני הישיבות הסתיים ב-9 באוגוסט 2024, עם היציאה לחופשת בין הזמנים.
בתאריך 10 בינואר 2025 פרסם בית המשפט העליון החלטה בעתירות בנושא גיוס החרדים, בה דרש מהמדינה להשיב על שורת שאלות מהותיות - כולל שאלת האכיפה והסנקציות. זאת לאחר שבדיון שהתקיים בתחילת ינואר התברר כי מתוך כ-80,000 תלמידי ישיבות שהגיעו לגיל גיוס, רק 916 התגייסו בפועל.