מעשה בית דין במשפט העברי
הערות שוליים

↑  נינה זלצמן מעשה בית דין בהליך האזרחי, עמ' 6–7 (1991).
↑  תקנות סדר הדין האזרחי, התשע"ט-2018.
↑  נינה זלצמן מעשה בית דין בהליך האזרחי 3 (1991).
↑  איתמר מירון סדר הדין האזרחי – בין מהות לפרוצדורה במשפט העברי ובמשפט הכללי 130-129 (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן התשע"ד).
↑  נינה זלצמן מעשה בית דין בהליך האזרחי בפרק 12 (1991).
↑  תקנה 25 לתקנות סדר הדין האזרחי, התשע"ט-2018; יששכר רוזן צבי ההליך האזרחי 243 (2015).
↑  נינה זלצמן מעשה בית דין בהליך האזרחי 612 (1991).
↑  להרחבה ראו: נינה זלצמן מעשה בית דין בהליך האזרחי בפרק 12 (1991); ויששכר רוזן צבי ההליך האזרחי בפרק 8 (2015).
1 2 3  משנה, מסכת סנהדרין, פרק ד', משנה א'
↑  רמב"ם, הלכות סנהדרין, פרק יא, הלכה א (על פי ציטוט המשנה). ראו עוד "הרשעה פה אחד וזכות הערעור של התביעה הכללית" (חוות הדעת של ד"ר מיכאל ויגודה מהמחלקה למשפט עברי במשרד המשפטים 21.12.2007) https://daat.ac.il/mishpat-ivri/skirot/312-2.htm.
↑  רצון ערוסי "הליך ערעור בבתי דין לממונות" שו"ת ועו"ד – עלון המשפט העברי 19, 18 (2018).
↑  ע"א 513/98 דוד נ' גביש, פ"ד נג(2) 385, פסק הדין של השופט אילן (1999); אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1298 (2011).
↑  תלמוד בבלי, סנהדרין, ז, א.
↑  ע"א 513/98 דוד נ' גביש, פ"ד נג(2) 385, פסק הדין של השופט אילן (1999). אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1298 (2011).
↑  שפרה מישלוב "הסכמי בוררות בבתי דין לממונות - סקירה והשלכות" תחומין לח 322, 332 (תשע"ח) (להלן: מישלוב "הסכמי בוררות בבתי דין לממונות").
↑  פסקי דין של בתי הדין הרבניים בישראל חלק ב-265 (דב כ"ץ ויצחק גלזנר עורכים 1950); ישועה רטבי " סופיות הדיון בבתי דין לממונות" ישיבה (אייר תש"פ) https://www.yeshiva.org.il/midrash/44630
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1297 (2011).
↑  דניאל קינן "לשאלת סופיות הדיון במשפט העברי" עלי משפט יב 153, 159 (התשע"ו).
↑  דניאל קינן "לשאלת סופיות הדיון במשפט העברי" עלי משפט יב 153, 156 (התשע"ו).
↑  איתמר מירון סדר הדין האזרחי – בין מהות לפרוצדורה במשפט העברי ובמשפט הכללי 131 (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן התשע"ד).
1 2 3 4  משנה, סנהדרין ג, ח.
↑  דניאל קינן "לשאלת סופיות הדיון במשפט העברי" עלי משפט יב 153, בעמ' 160 (התשע"ו).
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, כ, א (סתירת פסק דין כנגד החייב, לאחר שפרע את חובו).
↑  סמ"ע חושן משפט, ס, ב ס"ק ה; משה חיגר רס יודיקטה במשפט העברי 16 (עבודת גמר במשפט עברי, הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, התשט"ז).
↑  משה חיגר רס יודיקטה במשפט העברי 16 (עבודת גמר במשפט עברי, הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, התשט"ז).
↑  דניאל קינן "לשאלת סופיות הדיון במשפט העברי" עלי משפט יב 153, בעמ' 163-162.
↑  תלמוד בבלי, סנהדרין, ל"א, ע"ב.
↑  משה חיגר רס יודיקטה במשפט העברי 17 (עבודת גמר במשפט עברי, הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, התשט"ז).
↑  סמ"ע על שו"ע חו"מ, כ, א.
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1304 (2011).
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין: לאור מקורות המשפט העברי, תקנות הדיון ופסיקת בתי הדין הרבניים בישראל 428-431 (1998).
↑  חזה התנופה, סימן מ'.
↑  משה חיגר רס יודיקטה במשפט העברי (עבודת גמר במשפט עברי, הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, התשט"ז), עמ' 21.
↑  סמ"ע, לשו"ע חו"מ, כ, א.
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1321 (2011).
↑  משנה, בכורות, ד', ד'; תלמוד בבלי, מסכת בכורות, ל"ב, ע"ב.
↑  עם זאת, הצד שהפסיד שלא כדין זכאי לפיצוי מטעם הדיין, אם אינו מומחה. ראו הרחבה אורי סדן "שיטת הש"ך בסוגיית דיין שטעה" חמדת הארץ ה-67, 67 (תשס"ז), בעמ' 37.
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, ל"ג, ע"א.
↑  תוספות ד"ה כאן במומחה, בסנהדרין ל"ג, ע"א.
↑  משנה, בכורות ד, ד.
↑  משה חיגר רס יודיקטה במשפט העברי 41-40 (עבודת גמר במשפט עברי, הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, התשט"ז).
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, כה, א.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן כה.
↑  הרמב"ם, הלכות סנהדרין, פרק ו', הלכות א-ד.
↑  אתר האינטרנט של בתי הדין הרבניים בישראל. https://www.gov.il/he/departments/about/about2
↑  תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים בישראל, התשנ"ג.
↑  תקנה קכח לתקנות בתי הדין הרבניים.
↑  איתמר מירון סדר הדין האזרחי – בין מהות לפרוצדורה במשפט העברי ובמשפט הכללי 132 (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן התשע"ד).
↑  איתמר מירון סדר הדין האזרחי – בין מהות לפרוצדורה במשפט העברי ובמשפט הכללי 133 (חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", אוניברסיטת בר-אילן התשע"ד).
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1331 (2011).
↑  תיק (רחובות) 62235-24-2, שורת הדין יד (כ"ז בתשרי תשס"ח).
↑  תקנה קכט לתקנות בתי הדין הרבניים.
↑  ראו הטקסט סביב הערת שוליים 25.
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1306–1307 (2011).
↑  ראו הטקסט סביב הערת שוליים 30.
1 2  אדם חפרי-וינוגרדוב, "התעצמות הפלורליזם המשפטי בישראל: עלייתם של בתי-הדין ההלכתיים לדיני ממונות במגזר הציוני-דתי" עיוני משפט לד 47, 49 (2011).
↑  חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין) התשי"ג-1953, ס"ח 165.
↑  סעיפים 1 ו-20 לחוק הבוררות, התשכ"ח-1968; שפרה מישלוב "הסכמי בוררות בבתי דין לממונות - סקירה והשלכות" תחומין לח 322, 322 (תשע"ח).
↑  שפרה מישלוב "הסכמי בוררות בבתי דין לממונות - סקירה והשלכות" תחומין לח 322, 332 (תשע"ח).
↑  קישור לשטר הבוררות של בית דין הליכות עולם שע"י בד"ץ בית יוסף - https://www.dintora.org/article/113.
↑  אליאב שוחטמן סדר הדין בבית הדין הרבני כרך ג 1303 (2011).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597572905171