stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נתניה

נְתַנְיָה היא עיר במחוז המרכז בישראל, השישית באוכלוסייתה בערי מדינת ישראל. המקום נוסד על ידי קבוצת בני בנימין בשנת 1929 כיישוב לבני המושבות ופועלי הפרדס, והוכרז כעיר בשנת 1948. נתניה נקראת גם "בירת השרון", על שום היותה העיר הגדולה ביותר באזור השרון, וכן "עיר היהלומים", בשל תעשיית היהלומים המפותחת שהתקיימה בה בעבר.
העיר שוכנת במישור החוף (מחוז מרכז) לחופי הים התיכון, על אדמת כורכר. חוף הים מאופיין בצוקי כורכר גבוהים לאורך כל רצועת החוף של העיר.
העיר קרויה על שם הנדבן נתן שטראוס, והיא העיר הגדולה ביותר בישראל ששמה מנציח אדם.
היסטוריה

הרקע להקמת המושבה נתניה היה המשבר בשנים 1926–1928, הידוע גם כמשבר העלייה הרביעית. תנופת ההתיישבות שככה ונחלשה, והמצב הכלכלי בארץ הורע. בתקופה זו החל לפרוח ענף הפרדסנות בצורה חסרת תקדים, אחרי שפל רב-שנים בתחום. בשנים אלו ניטעו אלפי דונם של הדרים, ואלו גרמו להתפתחות מהירה של היישובים שלאורך שפלת החוף. חלק משמעותי (כ-20%) מהעלייה הרביעית פנה לעסוק בתחום ועבר ליישובי השרון. אזור השרון לא היה מיושב כמעט על ידי יהודים עד 1924. בנוסף לעולים ולאנשים פרטיים אחרים, החלו גופים ציבוריים כגון הקרן הקיימת לישראל וקרן היסוד לרכוש קרקעות באזור להתיישבות ולגידול פרדסים, באזור גוש תל מונד ועמק חפר לעתיד.
היסטוריה > מייסדי נתניה

בין הגופים היוזמים את מפעל יישוב השרון השתלבה הסתדרות בני בנימין, כחברה לרכישת קרקעות והקמת מושבות שנוסדה בשנת 1921. בשנים 1924–1926 ייסדה את הרצליה ואת כפר אהרון שליד נס ציונה. בשל השתייכותה הפוליטית-אידאולוגית של ההסתדרות לימין האזרחי ביישוב, נמנעו ממנה שיתוף פעולה או עזרה מהנהגת היישוב וההסתדרות הציונית, והיא נאלצה להתקיים על בסיס מקורותיה הכספיים בלבד, שגויסו עצמאית והיו דלים ביותר. בתנאים אלו יזמה ההסתדרות, ובראשה מזכיר ועד הסתדרות בני בנימין עובד בן עמי, את הקמת נתניה. חברי בני בנימין: גד מכנס, ברוך רם ועובד בן עמ"י הקימו בשנת 1924 את חברת "הנוטע", שהייתה חברה קבלנית לנטיעות שהצליחה במיוחד בענף ההדרים.
גיוס הכספים למטרת הקמת היישוב החדש החל ב-1928. המעבר ממחוז צפון למחוז מרכז תרם לנושא הכספים והרשויות המקומיות עובד בן עמי ואיתמר בן-אב"י נסעו בעניין זה לארצות הברית ולאירופה, אך חזרו ללא תוצאות ממשיות. עם זאת, הייתה בליבם תקווה כי מעשיהם יביאו לתמיכתו הכספית של הנדבן היהודי הידוע מארצות הברית נתן שטראוס. במברק ברכה ששלחו לו ליום הולדתו ה-80, הבטיחו לקרוא ליישוב שיקימו על שמו: "נתניה".
היסטוריה > הקמת נתניה

מיד לאחר חזרתו של בן עמי ארצה, החל יחד עם שני חבריו לוועד "בני בנימין", ברוך רם וגד מכנס, לחפש אחר קרקע מתאימה ליישוב החדש. בתיווכו של בנו של ראש עיריית טולכרם נפגשו השלושה עם שייח' צאלח חאמדן מאום ח'אלד, שהציע אדמות באזור כפרו למכירה. ב-8 בספטמבר 1928 נרכשו 1,400 דונם מהשייח' חאמדן בעבור 5,600 לירות. מסופר כי השייח' גבה מהשלושה מחיר נמוך בעבור הקרקע מכיוון שטען כי הוא אינו מוכר אותה, אלא בסך הכול מקבל "דמי משמורת" בעבור 2,000 השנים שבהן שמרו הערבים על הקרקע עבור היהודים. ייתכן שהשייח' לא היה מעוניין להבליט את העובדה כי הוא מוכר אדמות ווקף ליהודים.
בד-בבד עם חיפוש הקרקע להתיישבות, החל ארגון "בני בנימין" לגייס חברי ארגון המעוניינים להצטרף להקמת היישוב החדש. ב-18 בדצמבר 1928 עלו על הקרקע החדשה משה שקד ושלושה פועלים, על מנת לכרות את הבאר הראשונה. בדיוק חודשיים מאוחר יותר ממציאת מים, ב-18 בפברואר 1929 הגיעו חמשת המתיישבים הראשונים, ארבעה מתוכם מכפר תבור: חנינה כהן, יצחק מלר, צבי פייקוביץ ויחיאל גולדנברג, והם החלו בחריש הראשון ביישוב. בשבועות הבאים עלו על הקרקע מתיישבים נוספים.
חברת "הנוטע" וד"ר אברהם אבושדיד (גיסו של איתמר בן-אב"י), ראשון הרוכשים, פנו למשקיעים בחו"ל על מנת שישקיעו בפרדסי נתניה בתמורה לפרי שיגדל בהם. כך סיפקה החברה תעסוקה לבני המקום, ובהמשך אף החלה לפרסם את נתניה.
היסטוריה > מאורעות תרפ"ט

באוגוסט 1929 החלו המאורעות במקומות שונים בארץ ישראל (מאורעות תרפ"ט). מכיוון שגם מחלת הקדחת וגם היתושים גרמו לייאוש ועזיבת רוב התושבים, ובשל השמועות על המאורעות בשאר הארץ ועל מהומות בטול כרם בפרט, נשארו רק הגברים, ואילו הנשים והילדים עזבו את נתניה. בעיר היו אז רק 16 איש. בלילה שקדם למאורעות קרא השייח' צאלח אבו חמדא את התושבים לביתו ושמר עליהם. באותו זמן עובד בן עמי, ששהה בפתח תקווה, ביקש מהשומר של נתניה להעביר את מתיישבי העיר למקום בטוח. חוץ מלבקש את עזרת השומר, פנה בן עמי גם לשגרירות האמריקאית במטרה שתעזור לפינוי היישוב, בעקבות הפרעות. הקונסוליה האמריקאית פנתה למשטרה הבריטית כדי שזו תפנה את המתיישבים בטענה שחלק מהאדמה הוא רכוש אמריקאי, שכן אחד מתורמי האדמות לתושבי נתניה היה נתן שטראוס, שהיה אזרח ארצות הברית.
כשהגיעה המשטרה הבריטית לביתו של השייח' כבר לא נותר שם אף אחד מתושבי נתניה. היות שבאותו ערב הגיעו תושבי טול כרם, ואמרו לשייח שאם לא יוסגרו תושבי נתניה הם ישמידו את כל תושבי הכפר, מיהר השייח' והבריח את תושבי נתניה מהר ככל האפשר דרך החוף, ליישובים הסמוכים הרצליה וחדרה. בן עמי כתב בזיכרונותיו כי האירוע פגע מאוד בכבודו של השייח' והוא מת באותו לילה. הפרעות לא פגעו, עם זאת, באופן קשה בתושבי נתניה, וכבר כעבור שבוע חזרו התושבים ליישוב, ואף גילו כי תושבי הכפר השקו להם את השדות.
היסטוריה > עיר ראשונה במדינת ישראל

ב-2 באוקטובר 1932 קיבלה נתניה מעמד רשמי של כפר. ב-3 בדצמבר 1948 היא הוכרזה כעיר, ובמהלך זה צורפו אליה מספר יישובים בסביבתה כ"רמת טיומקין" ו"עין התכלת". נתניה הייתה ליישוב הראשון, מאז הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, שהוכרז רשמית כעיר.
במהלך מלחמת ששת הימים הפגיזו תותחים ירדניים בשומרון את נתניה, ומטוס טופולב 16 עיראקי הטיל שלוש פצצות גדולות במרכז העיר. עקב שגיאה של אנשי הקרקע העיראקיים הפצצות לא חומשו טרם המראת המטוסים ולכן לא התפוצצו, אך עצם חבטת נפילתן גרמה לנזק רב למספר מבנים ולהרס של בניין בנק הפועלים החדש, להרוגה ולכחמישה פצועים. בשנת 1977 התרחש פיגוע בו נהרגו 2 תושבי העיר.
בשנות ה-90 קלטה העיר נתניה 60,000 עולים ממדינות ברית המועצות לשעבר.
בינואר 2017 אושרה להפקדה תוכנית המתאר העירונית במסגרתה יוקמו כ-35 אלף יחידות דיור, כ-800 אלף מ"ר עבור מבני ציבור בעיר וכ-7,700 חדרי מלון והקמת מערך של שבילי אופניים.
במאי 2019 אושרה הקמת שכונה חדשה במזרח העיר. על פי התכנון יוקמו בה כ-3000 יחידות דיור, פארק עירוני בגודל של כ-140 דונם, 3 בתי ספר יסודיים, מסוף תחבורה ציבורית שכונתי וכביש שיחבר את השכונה לכביש 561.
בספטמבר 2024 נחתם הסכם להקמת מרכז ארצי לבריאות הנפש עבור חיילי סדיר ומילואים בשירות פעיל. המרכז ייבנה במקום מתקן האגודה למען החייל "בית פלדמן" הנמצא בעיר.
עיריית נתניה

עיריית נתניה היא גוף השלטון המקומי, במעמד של עירייה, האחראי לניהולה השוטף של העיר נתניה. העירייה עוסקת בעניינים מוניציפליים ובהם הסדרת שירותי החינוך, התרבות, הרווחה, התשתיות, התברואה, תכנון העיר ובניינה. תקציב העירייה עמד בשנת 2015 על כ-1,348.9 מיליון ש"ח. תקציב העירייה מתפרסם באתר האינטרנט של עיריית נתניה.
עיריית נתניה > ציוני דרך

ב-1929 הוצגה תוכנית קסלמן תוכנית בנין עיר ראשונה ובה מבני ציבור כגון: בית מלון, אצטדיון, גנים ציבוריים ושטחי מסחר.
ב-1933 הוצגה תוכנית קליפורד לבניית היישוב כעיר גנים. כך החל פיתוח החלק העירוני של המושבה.
ב-1934 קיבל היישוב מעמד של כפר וניתנה לראשי היישוב הסמכות לתכנון ופיתוח.
ב-1940 קיבל היישוב מעמד של מועצת עיר וניתנה לראשי היישוב סמכות לחקיקת חוקי עזר.
ב-3 בדצמבר 1948 קיבל היישוב מעמד של עיר. הייתה זו העיר הראשונה הזוכה לקבל מעמד זה לאחר קום המדינה.
עיריית נתניה > מועצת העיר > חברי מועצת העיר ה-17

מרים פיירברג-איכר – ראש העירייה (נתניה אחת)
עו"ד שירי חגואל סידון – סגנית ראש העיר(נתניה אחת)
ים קרן – חבר מועצה (נתניה אחת)
ליאורה לוי – חברת מועצה (נתניה אחת)
ורד פטל – חברת מועצה (נתניה אחת)
אבי סלמה – חבר מועצה (דרך חדשה)
אלון אלרואי – חבר מועצה (דרך חדשה)
מירב רודה– חברת מועצה (דרך חדשה)
שלו שלמה אלגלי – חבר מועצה (דרך חדשה)
ניבה נקש זרוג– חברת מועצה (דרך חדשה)
אורן גבאי – סגן ראש העיר (שס)
רפאל נמני – חבר מועצה (שס)
אליאור אליאס אשריאן – חבר מועצה (שס)
יעקב תורג׳מן– חבר מועצה (שס)
טלי מולנר – סגנית ראש העיר (פעימה חדשה)
ציפורה קפל– חברת מועצה (פעימה חדשה)
אלעד כהן – חבר מועצה (פעימה חדשה)
בוריס צירולניק – חבר מועצה (נתניה ביתנו)
אירינה ליבשיץ – חברת מועצה (נתניה ביתנו)
דודו סלמה – יו"ר מועצת העיר (המחנה הממלכתי)
ג'וליאנה בן אברהם – חברת מועצה (המחנה הממלכתי)
מוטי רצאבי – חבר מועצה (ליכוד)
אלינור כהן – חברת מועצה (ליכוד)
עו"ד אדיר בנימיני – סגן ראש העיר(יש עתיד)
דב שטמר – חבר מועצה (לקידום חינוך בריאות ורווחה)
יוסי ביטון – חבר מועצה (אהבת ישראל)
אמייה טגה – חבר מועצה (מחוץ לקופסה)
דניאל בשארי – חבר מועצה (עוצמה עם נשמה)
עקיבא יצחקי – חבר מועצה (קשת הציונות הדתית)
עיריית נתניה > מועצת העיר > חברי מועצת העיר ה-16

מרים פיירברג-איכר – ראש העירייה (נתניה אחת)
אליהו דלל – סגן ומ"מ ראש העירייה (נתניה אחת)
אלון אלרואי – יו"ר המועצה (הליכוד)
עו"ד שירי חגואל סידון – חברת מועצה (נתניה אחת)
רפאל רפי ימין – חבר מועצה (נתניה אחת)
אבי סלמה – חבר מועצה (נתניה אחת)
אמייה טגה – חבר מועצה (נתניה אחת)
חגי חדד – חבר מועצה (שס)
משה לוי – חבר מועצה (שס)
משה לוי – חבר מועצה (שס)
רן אלי אלוש – חבר מועצה (אחריי)
ליאורה לוי – חברת מועצה (אחריי)
ניסים פלד – חבר מועצה (אחריי)
הרב שמעון שר – סגן ומ"מ ראש העירייה (גל)
יוסף ביטון – חבר מועצה (גל)
ד"ר גרש פישמן – חבר מועצה (נתניה ביתנו)
בוריס צירולניק – חבר מועצה (נתניה ביתנו)
עופר אורנשטיין – חבר מועצה (למען נתניה)
עו"ד אדיר בנימיני – חבר מועצה (למען נתניה)
אפרים בולמש – חבר מועצה (נתניה חופשית באמת)
ארז אבא – חבר מועצה (נתניה חופשית באמת)
טלי מולנר – חברת מועצה (פעימה חדשה)
ציפורה קפל – חברת מועצה (פעימה חדשה)
דניאל בשארי – חבר מועצה (הבית היהודי)
עקיבא יצחקי – חבר מועצה (קשת)
אהרון אורגד – חבר מועצה (כולנו עם אורגד)
ענת לביא אזולאי – חברת מועצה (עוצמה לנתניה)
עיריית נתניה > מינהלים בעירייה

מינהל כללי
מינהל תפעול
מינהל אכיפה פיקוח וביטחון
מינהל חינוך וחברה
מינהל הנדסה
מינהל כספים
עיריית נתניה > פרסים

פרס שר הפנים לאחריות חברתית 2015
פרס שרת התרבות והספורט 2012
קריה יפה ומקיימת 2014 - נתניה העיר היפה בישראל זוכת פרס "5 כוכבי יופי" 15 שנים ברציפות (1999 – 2014)
פרס העירייה לשנת 2015 למצוינות, חדשנות ויוזמה בשילוב קהילת יוצאי אתיופיה בנתניה
פרס ניהול כספי תקין לשנת 2011
תחרות קלינטק 2015 (בין עשר הערים והרשויות הירוקות בארץ)
עיריית נתניה > ראשי העירייה

עובד בן עמי 1929 – 1957
משה שקד 1957 – 1959
ייעקב שריבום (יו"ר ועדה קרואה) - 1959
דוד פוקס 1959 – 1961
עובד בן עמי 1961 – 1964
משה שקד 1965 – 1968
אברהם בר מנחם 1968 – 1969
עובד בן עמי 1969 – 1974
אברהם בר מנחם 1974 – 1978
ראובן קליגלר 1979 – 1983
יואל אלראי 1983 – 1993
צבי פולג 1993 – 1998
ורד סוויד 1998 (ראש העיר בפועל)
מרים פיירברג מ-1998 עד הווה
עיריית נתניה > רבני העיר

הרב דוד שלוש שימש כרבה הספרדי של העיר במשך 63 שנה עד לפטירתו. הרב משה לוין כיהן כרבה האשכנזי של העיר במשך כ־24 שנים עד פטירתו בשנת 1977. בחלק מהזמן, כיהן במקביל אליו הרב אברהם ורנר כרב העיר. לאחר פטירת הרב לוין, נבחר הרב ישראל מאיר לאו כרב העיר.בין 2014 ל-2024 כיהן כרב העיר הרב קלמן בר.
סמל העיר נתניה

סמל העיר נתניה הוא הסמל הרשמי של העירייה, שמשמש את המוסדות המוניציפליים בעיר. עד שנת 2015 שימש את העיר סמל משנת 1951 שעוצב על ידי יעקב צימברקנופף, ובשנת 2015 עוצב סמל נוסף שהתגלה כהעתק ובוטל, ולאחר מכן הוחלט לחזור לסמל המקורי שונה במקצת ומותג מחדש תחת הסלוגן "הריביירה של ישראל".
אוכלוסייה

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
נכון לסוף 2022, נתניה היא העיר בעלת מספר יוצאי אתיופיה הגדול ביותר במדינה עם כ־ 12,200 תושבים שהם 5.2 אחוז מאוכלוסיית העיר. בנוסף, היא בעלת מספר יוצאי צרפת הגדול ביותר במדינה עם הערכה של כיותר מ-10,000.
חינוך

בנתניה 408 גני ילדים, מהם 169 בחינוך הממלכתי, 117 בחינוך הממלכתי-דתי, 60 בחינוך מיוחד וארבעה גני העשרה.
בעיר 57 בתי ספר יסודיים, מהם 24 בחינוך הממלכתי, 19 בחינוך הממלכתי-דתי, ארבעה חינוך מיוחד, ועשרה בתי ספר חרדיים.
בנתניה 26 בתי ספר תיכוניים, מהם עשרה שש-שנתיים: שישה בחינוך הממלכתי-דתי, עשרה ממלכתיים, שני מרכזי נוער, ושמונה מהזרם העצמאי.
בחינוך המיוחד יש שלושה בתי ספר לגילים 6–21 ו-21 גני ילדים המיועדים לסוגי הלקויות השונות.
תרבות

בנתניה יש שני מוזיאונים היסטוריים:
"מוזיאון העיר נתניה – המרכז לתולדות העיר" – נמצא ברחוב מקדונלד 3. במוזיאון תערוכות מתחלפות על תולדות העיר. במוזיאון יש חדר ובו שחזור חדר עבודתו של עובד בן עמי עם רהיטים ומוצגים מקוריים.
"מוזיאון בית הבאר" – נמצא ברחוב סוקולוב 17 ובו באר המים שנחפרה ב-1927 כדי להשקות את פרדס חוות "פרדס הגדוד". במוזיאון מופעלת משאבת מים משוחזרת של הבאר ונמצאים בו מוצגים על ימיה הראשונים של נתניה.
בנוסף לכך יש בנתניה מספר גלריות לאמנות שהן: הגלריה על הצוק ע"ש בן זמרא, גלריות "המועצה" והמוזיאון למורשת יהודי תימן.
בין השנים 2011 - 2021 אימצה העיר את התזמורת הקאמרית הקיבוצית.
מספר שירים נכתבו על העיר, ביניהם בולט השיר 'נתניה בירת השרון', שכתבה ורדה שוורץ והלחין יוסי קירש, העיר מוזכרת רבות בסדרה הפיג'מות בעיקר על ידי אילן עודד וקובי, שעברו לתל אביב עברו אליה מנתניה ומרבים להזכיר אותה רבות בסדרה.
כלכלה ותיירות

עיקר הכנסות העיר נובעת פארק העסקים והטכנולוגיות ע"ש ספיר – הממוקם בחלק הדרום-מזרחי של העיר וקרוי על-שם פנחס ספיר. הפארק הוא פארק תעסוקה מהגדולים בישראל בו מועסקים עשרות אלפי עובדים מכל רחבי המדינה. במתחם קיימות מספר חברות גדולות מתחום התקשורת וההיי-טק. בפארק ממוקמים משרדיה הראשיים של עיריית נתניה, מכללת אורט הרמלין, חברות הייטק כגון סיסקו, סייפן, HP, חטיבות מרכזיות של אלביט מערכות וחברות מובילות נוספות כדוגמת סלקום וטבע. המרכזים המסחריים שוקקים וכוללים את סניף איקאה ורשתות רבות.
בין תחנת הרכבת נתניה לשיכון ותיקים קיים אזור התעשייה שמאכלס בעיקר תעשייה זעירה ובתי מלאכה. שנקראת על שמו של אליעזר קפלן שהיה שר האוצר הראשון של מדינת ישראל. אזור תעשייה זה מוכר גם כ"אזור התעשייה הישן", עקב העובדה שמדרום אליו הוקמה קריית ספיר.
כלכלה ותיירות > תיירות

בנתניה יש כ-1,300 חדרי מלון. ב-2018 היו בעיר כ-700 אלף לינות. כ-60% של תיירות חוץ ו-40% של תיירות פנים. עיקר תיירות הפנים היא של אנשים החוגגים שמחות משפחתיות כחתונות, בר מצוות ושבת חתן ומחפשים מלון לא יקר במרכז הארץ, בעוד שתיירות החוץ מורכבת בעיקר מקבוצות מאורגנות הלנות לעיר ללילה אחד, בדרכן מהגליל אל מרכז הארץ וההפך.  אחד האתגרים של העיר נתניה מבחינה תיירותית הוא מיעוט מקומות בילוי במרכז העיר. כאשר רובם סגורים בשבתות עקב כך שמרכז העיר מאופיין באוכלוסייה מסורתית ברובה. בעיר דירות נופש רבות העומדות ריקות במהלך השנה ומאוכלסות בעיקר בקיץ על ידי יהודי צרפת.
ב-5 ביולי 2016, הוכרה העיר כ"עיר ליבה תיירותית" על ידי חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אתרים בעיר > אתרים ארכאולוגיים > אום ח'אלד

אום ח'אלד הוא אתר קדום בתחומי העיר נתניה, באזור "שיכון סלע" שבמרכז העיר. באתר נערכו חפירות בשנות ה-50 ובשנות ה-70 ונחשפו שרידים מתקופות פרהיסטוריות כמו התקופה הנאוליתית והאפי-פלאוליתית כמו גם מתקופות מאוחרות יותר, בהן ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, הצלבנית, הממלוכית והעות'מאנית.
בשנות ה-20 נקנו אדמות הכפר על ידי אגודת בני בנימין ועליהן הוקמה המושבה נתניה. בשנות ה-40 ננטש הכפר ולאחר מלחמת העצמאות שוכנו בין הריסותיו עולים ממדינות ערב. המקום שבו ישב הכפר הפך לשכונה נתנייתית הנושאת את שמו. שכונה זו אוחדה עם עוד ארבע שכונות סמוכות לשם הכולל "נאות הרצל". בשטח אום ח'אלד, ברחוב בנימין מינץ, בתוך גן מטופח, נמצאת השקמה העתיקה והמפורסמת של נתניה, עץ אדיר-ממדים שעדיין נותן פירות. לרגליו ציור גדול של אותה שקמה משנת 1873.
אתרים בעיר > אתרים ארכאולוגיים > בירכת חנון

בירכת חנון היא חווה חקלאית מן המאה ה-19 הנמצאת בסמיכות לאצטדיון נתניה.
אתרים בעיר > אתרי טבע

בנתניה מספר אתרי טבע:
שמורת האירוסים, נמצאת בשדרות בן-גוריון.
בריכת דורה – שלולית חורף עונתית. נמצאת בשדרות בן-גוריון.
שמורת נחל פולג
שמורת טבע צוקי ים
חורשת הסרג'נטים
אתרים בעיר > טיילות

טיילת שקד
טיילת ראשוני נתניה
גן המלך
אתרים בעיר > אנדרטאות לנופלים במערכות ישראל

בחזית בית יד לבנים נמצאת אנדרטה עשויה מסלע בזלת. על האנדרטה כתובת של אורי צבי גרינברג: בני גזע דוד שנפלו וחרבם בידם, אין אמת זולתם ואין הוד מלבדם.
סמוך לבית יד לבנים נמצא אתר ההנצחה לחללי חיל הטכנולוגיה והאחזקה (בעבר חיל החימוש).
אנדרטה לחטיבת אלכסנדרוני וחלליה במלחמת העצמאות.
בכיכר העצמאות נמצאת אנדרטת זיכרון לבני נתניה שנפלו במערכות ישראל. האנדרטה מורכבת מעמוד זיכרון ולידו קיר ארוך שעליו התבליט "אנדרטת הלוחם" של הפסל משה ציפר (1960).
סמוך לבית יד לבנים נמצאת גם אנדרטה לציון ניצחון הצבא האדום על גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה.
אנדרטת יד לבנים
אתר ההנצחה לחללי חיל הטכנולוגיה והאחזקה
אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני
אנדרטת זיכרון לבני נתניה שנפלו במערכות ישראל
אנדרטה ללוחמים היהודים בצבא הסובייטי במלחמת העולם השנייה
ספורט

בתקופת היישוב פעלה בנתניה "אגודת מכבי" שהוקמה על ידי צעירים וצעירות שרובם עלו מרומניה במסגרת השתתפותם במכביה השנייה. קבוצה מתוכם הקימה בשנת 1935 את הקומונה פלוגת מכבי נתניה, שפורקה בשנת 1942 בקירוב.
במסגרת קמפיין למיתוג העיר הוכרזה נתניה, בשנת 2007, כ"בירת הספורט של ישראל". מכון וינגייט, גורם חשוב במיתוג העיר כבירת ספורט, נמצא בגבולה הדרומי ובשטח שיפוטה אך לא קיימת דרך מסודרת להולכי רגל או שביל אופניים המחברים בין העיר למכון. אצטדיון נתניה משמש לאירועי הספורט בעיר.
בעיר פועלות שלוש קבוצות כדורגל גברים: מכבי נתניה, בית"ר נס טוברוק נתניה (המשחקת בליגה ג') והשרון נתניה, וקבוצת כדורגל נשים אחת: בנות נתניה. בכדורסל משחקת קבוצת גברים אחת וקבוצת נשים אחת. קבוצת הגברים, אליצור עירוני נתניה, ממוקמת בליגת העל לגברים, וקבוצת הנשים בליגת העל לנשים. ענפי ספורט נוספים שפועלים בעיר כוללים שחייה, טריאתלון, טניס, סיף, אגרוף, אקרובטיקה, היאבקות, ג'ו ג'וטסו, קראטה, ג'ודו, אקוואטלון (מייסד הענף, איגור אוסטרובסקי, מאמן את מועדון האקוואטלון של נתניה), כדורגל חופים, באולינג, קארטינג, מצנחי רחיפה, גלישת גלים, פוטבול אתלטיקה (מייסד האגודה בנתניה, אלוף אירופה לשעבר בקפיצה במוט ואתלט אולימפי אלכס אברבוך), התעמלות אומנותית, פוטבול, לקרוס, הוקי רולר ועוד.
תחבורה

העיר נתניה סמוכה לצירי תנועה ראשיים. ביניהם כביש החוף (כביש 2) המפריד בין חלקה המערבי והמרכזי של העיר לחלקה המזרחי ומחבר את העיר להרצליה ותל אביב, כביש 553 שמחבר את דרום העיר לאבן יהודה ותל מונד, כביש 531 שמתחיל דרומית לעיר ברשפון מחבר את העיר לכפר סבא ורעננה, וכביש 57 שמחבר בין צפון העיר לכפר יונה. מספר גשרים ומחלפים מאפשרים את זרימת התנועה בין הצד המערבי לצד המזרחי של העיר: מחלף פולג, מחלף גשר השלום, גשר האחדות, מחלף נתניה ומחלף איינשטיין.
חברת אקסטרה מפעילה את השירות האוטובוסים בתוך העיר, כאשר השירות הבינעירוני מתחלק בין מטרופולין שמפעילה את רוב הקווים לרחבי גוש דן, קווים שמפעילה את רוב הקווים לישובי השרון, אגד שמפעילה בעיקר שירות לירושלים וחיפה וכן שירות לצפון הארץ שעובר בכביש החוף. ותנופה מפעילה מנתניה קווים לשומרון.
את תושבי נתניה משרתות שתי תחנות רכבת: תחנת נתניה ותחנת נתניה – ספיר שנפתחה בנובמבר 2016. תחנה נוספת המשמשת את תושבי דרום העיר היא תחנת הרכבת בית יהושע הנמצאת בשטח השיפוט של המועצה האזורית חוף השרון. ב-2011 שופצה תחנת האוטובוסים המרכזית בנתניה ושמה שונה ל-"טרמינל". כמו כן שופצו החנויות בה ואף התווספו חדשות.
בעיר קיים שירות של חברת Car2Go של השכרת רכב שיתופי במודל "הלוך חזור" ובמודל "כיוון אחד".
שכונות

נתניה היא עיר גדולה בשטחה. אורכה הוא שמונה קילומטרים ורוחבה הוא בין 3 ל-4 קילומטרים. נתניה מחולקת לשלושה חלקים נפרדים. מרכז העיר ההיסטורי בו גרים כ-110 אלף תושבים, דרום העיר (משכונת דורה ועד רמת פולג) בו גרים כ-65 אלף תושבים, והשכונות ממזרח לכביש החוף בהם גרים כ-40 אלף תושבים.
כלל נתוני האוכלוסייה מתייחסים לשנת 2018.
שטחים עתידיים המיועדים לפיתוח עירוני:
המע"ר החדש – נת/542, הנמצא בין השכונות נווה עוז וטוברוק.
שטח ממזרח לקריית השרון במסגרת תוכנית פיתוח הפארק המטרופוליני.
שכונות > שכונות המזרח

שכונות המזרח נמצאות ממזרח לכביש 2. הוותיקות שבהן הן נאות גנים ונווה איתמר.
נאות גנים (לשעבר שיכון ותיקים) – שכונה המורכבת מבתים צמודי-קרקע במזרח נתניה המונה כ-17,000 תושבים. זוהי אחת השכונות הראשונות בעיר והיא הוקמה במקום שבו שכנה בעבר מעברת עולים. בקצה הדרומי שלה ממוקם בית הקברות של העיר נתניה. בנאות גנים שני בתי ספר יסודיים: "אלומות" ו"שח"ל", וכמו כן בשכונה ישיבה תיכונית, "בני-עקיבא". השכונה מוכרת גם בשם שיכון הוותיקים, שהיה שמה עד שנת 2000, אז שונה השם לנאות גנים. השם החדש מייצג את המספר הרב של הגנים הציבוריים בשכונה. שיכון ותיקים מכיל בתוכו גם את השכונות "נתניה הירוקה", "עמליה" וכן את שכונת משכנות זבולון החדשה (ראו לעיל).
נווה איתמר – נמצאת בצפון-מזרח העיר. השכונה הוקמה בשנת 1944 כיישוב עצמאי וסופחה לנתניה בשנת 1949. היא קרויה על שמו של איתמר בן-אב"י, שהיה דמות חשובה בסיפור הקמתה של נתניה.
קריית השרון – נמצאת במזרח נתניה, בצמוד למכללה האקדמית נתניה, ונקראה לכבוד מיקומה של נתניה כבירת השרון. השכונה מונה כ-22,000 תושבים. הבנייה שלה החלה ב-1997 ואוכלסה לראשונה בספטמבר 1999. בחורשה, הנמצאת בתוך השכונה, ששמה הרשמי הוא "פארק האלונים", אך מכונה "חורשת הסרג'נטים", על שם תליית הסרג'נטים בימי המנדט הבריטי (הם אמנם נתלו במקור במלטשה בשכונת טוברוק, אך גופותיהם נתלו כנראה מאוחר יותר בחורשה זו). בשכונה קיימים בתי ספר יסודיים ממלכתיים, שתי חטיבות ביניים ממלכתיות, בתי ספר יסודיים וחטיבת ביניים בחינוך הממלכתי דתי.
משכנות זבולון – נמצאת במזרח העיר ונקראת על שמו של השר זבולון המר מהמפד"ל. השכונה הוקמה למען תושבים דתיים לאומים. היא מכונה גם "משהב" על שם הקבלן שבנה את כל הבתים בה. בשכונה שני בתי ספר ממלכתיים-דתיים ובית ספר אחד ממלכתי: בית ספר ממלכתי-דתי על שמו של זבולון המר – "מורשת זבולון", בית הספר הממלכתי "לאה גולדברג" ובית הספר הממלכתי דתי על שם רועי קליין שנהרג במלחמת לבנון השנייה בקרב על בינת ג'בייל. סבו של רועי, דוד מושביץ, שימש כעובד בכיר בחברת משהב שהקימה את השכונה ועל שמו קרוי המרכז המסחרי שבלב השכונה, "מרכז דוד".
קריית רבין – השכונה, שמוכרת גם בשם עמליה, הוקמה בין השנים 1993–1996 ונמצאת במזרח נתניה, בסמוך למכללה האקדמית נתניה. היא קרויה על שמו של ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין. בשכונה בית ספר ממלכתי, שקרוי גם הוא על שמו של יצחק רבין.
אקלים

| אקלים בנתניה> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בנתניה> ינואר.17.8.6.5.144 | אקלים בנתניה> פברואר.18.5.6.6.109 | אקלים בנתניה> מרץ.20.8.7.8.59 | אקלים בנתניה> אפריל.24.1.10.4.14 | אקלים בנתניה> מאי.26.9.13.5.4 | אקלים בנתניה> יוני.29.2.16.9.0 | אקלים בנתניה> יולי.31.1.19.8.0 | אקלים בנתניה> אוגוסט.31.5.20.2.0 | אקלים בנתניה> ספטמבר.30.7.17.8.0 | אקלים בנתניה> אוקטובר.28.4.14.6.34 | אקלים בנתניה> נובמבר.24.5.10.8.84 | אקלים בנתניה> דצמבר.19.9.8.1.126 | אקלים בנתניה> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
ערים תאומות

הערים התאומות של נתניה:
צרפת ניס, צרפת (מ־1968)
גרמניה גיסן, גרמניה (מ־1978)
גרמניה דורטמונד, גרמניה (מ־1981)
אוסטרליה גולד קוסט, קווינסלנד, אוסטרליה (מ־1987)
צרפת סרסל, צרפת (מ־1988)
הונגריה שיופוק, הונגריה (מ־1990)
פולין נובי סונץ', פולין (מ־1994)
הממלכה המאוחדת בורנמות', אנגליה, הממלכה המאוחדת (מ־1995)
נורווגיה סטוונגר, נורווגיה (מ־1997)
איטליה קומו, איטליה (מ־2004)
רומניה יאשי, רומניה (מ־2005)
ארצות הברית סאני איילס ביץ', פלורידה, ארצות הברית (מ־2006)
רוסיה גלנדג'יק, רוסיה (מ־2013)
צ'כיה פודברדי, צ'כיה (מ־2014)
רוסיה סנקט פטרבורג, רוסיה (מ־2017)
הרפובליקה העממית של סין שיאמן, הרפובליקה העממית של סין (מ־2021)
לקריאה נוספת

ארצית בן-נר, נתניה שלי, המרכז הפדגוגי האזורי, נתניה, 1983
שר-אל דוידוביץ, נתניה – סיפורה של עיר, עיריית נתניה, 1992
זאב וילנאי, נתניה – בירת השרון, עיריית נתניה, 1964
אבשלום שמואלי ומשה ברור (עורכים), ספר נתניה, עם עובד, 1982
תקיפות מיניות בצבא ארצות הברית

כרזה של צבא ארצות הברית שנוצרה על ידי מחלקת המניעות של הטרדות ותקיפות מיניות. הטרדות מיניות ותקיפות מיניות נחשבים לפשעים לפי הצבא האמריקני
תקיפות מיניות בצבא ארצות הברית היא סוגיה מתמשכה שזכתה לסיקור תקשורתי נרחב לאורך השנים. לפי סקר של הפנטגון משנת 2012 עלה שכ-26,000 נשים וגברים הותקפו מינית באותה שנה בלבד, ומתוכם רק 3,374 מקרים דווחו בפועל. לפי דו"ח של הפנטגון משנת 2013 דו"ח עלה ש-5,061 חיילים וחיילות אמריקנים דיווחו באותה השנה על מקרי תקיפות מיניות. מתוך אותם המקרים המדווחים, רק 484 מקרים הגיעו למשפט, והיו הרשעות רק ל-376 מאותם המקרים. חקירה נוספת גילתה שאחת מכל חמש נשים בחיל האוויר האמריקני אשר הותקפו מינית על ידי חיילים אחרים בחרו לדווח על כך.
סקר שנערך על ידי מחלקת ההגנה של ארצות הברית ב-2015 מצא כי באותה השנה 52% מאותם החיילים והחיילות הסדירים בצבא אשר דיווחו על מקרים של תקיפה מינית דיווחו כי גורמים שונים התנקמו בהם מבחינה מקצועית או חברתית במסגרת הצבא. בנוסף לחיילים ולחיילות שנשארו בצבא וחוו התנקמות מבחינה מקצועית או חברתית, היו גם מקרים רבים של חיילים וחיילות אשר דיווחו על תקיפות מיניות ונאלצו בעקבות כך לעזוב את הצבא. במקרים הללו לעיתים רבות הסיבות לשחרור מהצבא סווגו כ"הפרעת אישיות" או משום שהיו מעורבים בהתנהגות בלתי הולמת הקשורה לתקיפה המינית כגון Fraternization(אנ') או יחסים הומוסקסואלים (בתקופה בה הייתה קיימת בצבא ארצות הברית מדיניות אל תשאל, אל תספר), אפילו במקרים יחסי מין בין גברים לא בוצעו בהסכמה.
מספר תקריות בולטות של תקיפות מיניות בצבא ארצות הברית זכו לכיסוי תקשורתי נרחב לאורך השנים. בניסיון להתמודד עם הבעיה משרד הביטחון האמריקני פרסם את מדיניות רשמית בנושא. דו"ח שפורסם ב"ניו יורק טיימס" במרץ 2007 אשר בדק את החוויות של חיילות במלחמת עיראק, מצבא שישנם שיעורים גבוהים של תסמונת דחק פוסט-טראומטית הנובעת משילוב של מקרי תקיפות מיניות יחד עם תגובת המתח החריפה שנוצרה כתוצאה ישירה מהטראומה של המלחמה. מבין החיילות המשוחררות שלקחו חלק במלחמת עיראק ובמלחמת אפגניסטן ואשר ביקרו במתקנים של המחלקה לענייני חיילים משוחררים של ארצות הברית (VA), נמצא שעבור בסביבות 15% מאותן הנשים הייתה טראומה שנבעה מתקיפה מינית במהלך השירות הצבאי.
לפי ההערכות יש סבירות גבוה יותר שחיילות אמריקניות משוחררות אשר עברו תקיפות מיניות במהלך השירות הצבאי יסבלו מבעיות בריאות כרוניות ואיכות חיים נמוכה באופן משמעותי למעלה מ-10 שנים לאחר סיום השירות הצבאי. לפי אחד המחקרים חיילות אמריקניות משוחררות פירטו כיצד חוויות טראומטיות כגון תקיפות מיניות מצד עמיתים ומפקדים והיעדר התמיכה לאחר התקיפות תרמו להחלטתן להפסיק לשרת בצבא בטרם עת. חלק גדול מהקורבנות סבורות שהתקיפות המיניות גזלו מהן הזדמנויות שהובטחו להן כאשר שהן התגייסו לצבא, ומרגישות נבגדות מהאופן בו הצבא טיפל במקרים בעקבות הדיווח ומכך שהן נאלצו להמשיך לעבוד יחד עם התוקף לאחר התקיפה.