stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיגל צ'איווה
קריירה בינלאומית

ב-18 במרץ 2022 ערך צ'איווה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת זמביה, בהפסד 3-1 לנבחרת עיראק במשחק ידידות.
נכלל בסגל נבחרת זמביה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
תארים

אליפות שווייץ (1): 2022/2023
הגביע השווייצרי (1): 2022/2023
הערות שוליים

↑  Miguel Chaiwa joins BSC Young Boys באתר Zambian Football, ‏ 14 ביוני 2022 (באנגלית)
↑  Here’s the final Zambia squad for the #AFCON2023! באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הזמבית, 30 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת זמביה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 נסאבאטה •  2 פירי •  3 צ'פשי •  4 פ. מוסונדה •  5 צ'איווה •  6 ב. סקלה •  7 קמפמבה •  8 ל. מוסונדה •  9 ל. בנדה •  10 פ. סקלה •   11 בוואליה •  12 ע. בנדה • 13 סונזו •  14 צ'ילופיה • 15 קפומבו • 16 מולנגה • 17 צ'אמה • 18 מוואנסה • 19 מולמביה • 20 דאקה • 21 צ'אנדה • 22 קנגווה • 23 קאבווה • 24 מפוונטה • 25 ק. מוסונדה • 26 מוואפה • 27 אמפאנדה • מאמן: גרנט |  1 נסאבאטה •  2 פירי •  3 צ'פשי •  4 פ. מוסונדה •  5 צ'איווה •  6 ב. סקלה •  7 קמפמבה •  8 ל. מוסונדה •  9 ל. בנדה •  10 פ. סקלה •   11 בוואליה •  12 ע. בנדה • 13 סונזו •  14 צ'ילופיה • 15 קפומבו • 16 מולנגה • 17 צ'אמה • 18 מוואנסה • 19 מולמביה • 20 דאקה • 21 צ'אנדה • 22 קנגווה • 23 קאבווה • 24 מפוונטה • 25 ק. מוסונדה • 26 מוואפה • 27 אמפאנדה • מאמן: גרנט | זמביה |
מטווח הטילים וייט סנדס

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  נמל חלל, מטווח הפצצה 
 מיקום:  ניו מקסיקו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מפעיל:  צבא ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1948
 תאריך פתיחה רשמי:  1948 
 מידות
 שטח:  3,200 מייל רבוע 
 קואורדינטות:  32°33′47″N 106°34′12″W﻿ / ﻿32.5631°N 106.57°W﻿ / 32.5631; -106.57
 www.wsmr.army.mil
 he
 
מטווח הטילים וייט סנדס (באנגלית: White Sands Missile Range - WSMR, בתרגום חופשי - מטווח הטילים חולות לבנים) הוא שטח בן כ-8,300 קילומטרים רבועים המשמש את צבא ארצות הברית לניסויי טילים ומערכות נשק, השוכן בשטחם של חמישה מחוזות שונים בניו מקסיקו, והוא המתקן הצבאי הגדול בארצות הברית. סמוך לו שוכן פורט בליס (אנ'), השטח הצבאי השני בגודלו בארצות הברית (כ-4,400 קמ"ר) והמשמש בין היתר את כוחות השריון והארטילריה של צבא ארצות הברית. הם יוצרים רצף של אזורים המשמשים לניסויים צבאיים. המטווח מקיף את הפארק הלאומי וייט סנדס מכל עבריו.
ב-9 ביולי 1945 הוקם "וייט סנדס" לבדיקת רקטות ארוכות טווח אמריקאיות וגרמניות. שבוע לאחר מכן, ב-15 ביולי, נבחנה במקום פצצת האטום הראשונה, בניסוי טריניטי, הסמוך לגבולו הצפוני של השטח.
כבר בראשית שנות ה-30 החל רוברט גודרד, מחלוצי מדע הטילים המודרני, בניסויי טילים באזור רוזוול שבניו מקסיקו, הסמוכה למרחבי וייט סנדס.
עשור לאחר מכן החל צבא ארצות הברית בשכירת קרקעות נרחבות מחקלאים במקום לצורך הקמת בסיס לחיל האוויר, וב-1945 נחנך במקום בסיס ניסויי הטילים וייט סנדס. בשנת 1946 בוצע באתר שיגור של V-2 מס' 13 וממנה בוצע צילום ראשון של כדור הארץ מהחלל החיצון.
הרחבות נוספות לבסיס נעשו בשנות ה-70. בשנת 1982 נחתה באתר מעבורת החלל אטלנטיס, במשימה STS-3.
בבסיס מתבצעות אף בדיקות של מערכות ישראליות, בין היתר של כיפת ברזל וסדרת טילי החץ.
בשטחי המטווח נמצאים אף מתקנים של נאס"א המשמשים לשיגור לוויינים ורקטות (White Sands Test Facility) המופעלים על ידי מרכז החלל ג'ונסון.
ראו גם

נמל החלל וייט סנדס
הערות שוליים

↑  גלובס זירת העסקים של ישראל, באתר גלובס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557457505171  LCCN: n82028923   WorldCat (עם LCCN): n82-028923
מוזיאון בעלות הברית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה
 כתובת:  Outpost 
 מיקום:  שטגליץ-צלנדורף 
 מדינה:  גרמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1996
 תאריך פתיחה רשמי:  1996 
 קואורדינטות:  52°27′21″N 13°16′21″E﻿ / ﻿52.4558°N 13.2725°E﻿ / 52.4558; 13.2725
 www.alliiertenmuseum.de
  (למפת ברלין מוגדלת) מוזיאון בעלות הברית(למפת ברלין רגילה) מוזיאון בעלות הברית
 
מוזיאון בעלות הברית (בגרמנית: AlliiertenMuseum) הוא מוזיאון להיסטוריה בעיר ברלין, בירת גרמניה. הוא מוקדש להיסטוריה הפוליטית והצבאית של שלטון הכיבוש של בעלות הברית המערביות בגרמניה - ובברלין בפרט - בשנים 1945-‏1994.
המוזיאון > אתר המוזיאון

המוזיאון ממוקם בשכונת דאהלם ברובע שטגליץ-צלנדורף שבדרום-מערב ברלין, אשר נכלל באזור הכיבוש האמריקאי בעיר. הוא שוכן בשדרת קליי (Clayallee) שנקראה על שמו של גנרל לושיוס קליי האמריקאי. שני מבנים צבאיים לשעבר, ששכנו ליד המפקדה האמריקאית בעיר, משמשים את המוזיאון - אולם הקולנוע Outpost וספריית הזיכרון על שם ניקולסון. המוזיאון נחנך ב-1998, במלאת 50 שנה להפעלת הרכבת האווירית לברלין, במעמד קנצלר גרמניה הלמוט קוהל.
לאחר סגירת נמל התעופה טמפלהוף (שמילא תפקיד חשוב ברכבת האווירית לברלין) ב-2008 הביע המוזיאון את רצונו להשתכן בעתיד בשטח הנמל לשעבר.
המוזיאון > תערוכות

התערוכות הקבועות במוזיאון עוסקות בנושאים אלו:
כיבוש ברלין על ידי הצבא הסובייטי באפריל 1945, עם תום הקרב על ברלין והקמת ארבעת אזורי הכיבוש בה והיחסים בין ארבע בעלות הברית
החיים בברלין המערבית לאחר המלחמה והסגר עליה
המאמץ של בעלות הברית לשמור על חירותה של ברלין המערבית, לרבות הרכבת האווירית אליה
מציאות המלחמה הקרה בגרמניה המערבית עד לאיחודה עם גרמניה המזרחית
החיים במחנות בעלות הברית בגרמניה המערבית.
המוזיאון מעלה מעת לעת תערוכות זמניות.
המוזיאון כולל גם אזור תצוגה תחת כיפת השמיים. מוצגים בו מטוס תובלה ששימש את חיל האוויר המלכותי במהלך הפעלת הרכבת האווירית לברלין, קרון רכבת צבאי מאזור הכיבוש הצרפתי, מבנה ממעבר הגבול צ'ק פוינט צ'ארלי ומגדל שמירה מזרח-גרמני משוחזר.
המוזיאון מאוגד כארגון ללא כוונת רווח, שחברות בו ממשלות גרמניה, ארצות הברית, בריטניה וצרפת, מדינת ברלין, המוזיאון הגרמני להיסטוריה והמכון להיסטוריה בת זמננו במינכן.
ראו גם

המוזיאון הגרמני-רוסי
הערות שוליים

↑  גנרל קליי היה מפקד אזור הכיבוש האמריקאי בגרמניה בשנים 1947-‏1949 ומילא תפקיד מפתח בהפעלת הרכבת האווירית לברלין.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4773909-5  ISNI: 0000 0004 0523 1350  LCCN: nb2007026890  SUDOC: 074140132  VIAF: 246305344   WorldCat (עם VIAF): 246305344 
מבנה בית הקולנוע Outpost
מיטוב שאילתות

מיטוב שאילתות (בלעז: אופטימיזציה שאילתות) מבוצעת על ידי רכיב ממטב השאילתות (באנגלית: Query Optimizer) במערכת ניהול מסד נתונים. רכיב זה מקבל כקלט שאילתת משתמש (למשל SQL) ואחראי לייצר תוכנית לביצוע השאילתא. על מנת לבצע משימה זו נעזר הממטב בסטטיסטיקות שונות הנאספות ממסד הנתונים, למשל גודל הטבלאות (Relation Cardinality), תדירויות שונות של ערכים (Attribute Domains) ועוד. כמו כן הממטב נעזר במטא-מידע של הטבלאות מתוך קטלוג המערכת (כגון מידע על קיום אינדקסים, מידע על יחסי תלות בין הטבלאות).
שלבי תהליך המיטוב

תרגום השאילתא לביטוי בשפה פרוצדורלית (כגון RA)
נירמול הביטוי תוך שימוש בשקילויות
העברת הביטוי לצורת עץ תכנון ביצוע
הערכת מחיר הביצוע
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מטא-פילוסופיה

מֵטָאפִילוֹסוֹפְיָה (מכונה גם פילוסופיה של הפילוסופיה) היא ענף בפילוסופיה העוסק בחקר הפילוסופיה עצמה, אשר מנסה לעמוד על טיבה ולדון בהנחות היסוד שלה, בשיטותיה ובמטרותיה. שאלות אופייניות למטאפילוסופיה הן:
מהי פילוסופיה; מהם המהות או התנאים ההכרחיים להיותה פילוסופיה?
עבור מה נעשית פילוסופיה; מהו תפקידה?
איך צריך לעשות פילוסופיה; מהי המתודה הנכונה; האם פילוסופיה היא מדע?
מהו היחס בין פילוסופיה לבין תולדות הפילוסופיה; ולבין תחומים ידע אחרים?
מחלוקות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אין הסכמה כללית על מהות הפילוסופיה, אך ניתן להבחין בכמה סברות עיקריות לנושא זה. האחת, אשר לה נטו יותר הרציונליסטים מתורת ההכרה, גורסת שהפילוסופיה חוקרת את משמעות החיים, ומחפשת מהם חיים טובים.[דרוש מקור] זוהי השאלה שפותחת את ה"פוליטיאה" של אפלטון, וגם את "המאמר הקצר על אלוהים, האדם ואושרו" של שפינוזה.[דרוש מקור] אלו גורסים שהפילוסופיה עוסקת בדבר מסוים אשר מספק לאדם צורך גדול יותר מאשר הצרכים החומריים או הכבוד והתהילה. העיסוק בפילוסופיה נעשה דרך התבונה, ומקנה לאדם דרך טובה לחיות, אשר אינה תלויה בדבר. מהבחינה הזו, פילוסופיה היא מדע הומניסטי. היא אינה רק מחפשת לתאר את העולם, אלא גם למצוא מתוכו דרך טובה יותר לחיות. מכאן גם חשיבותה.[דרוש מקור]
גישה אחרת טוענת כי דברים אלה לוקים בבעיית הראוי-מצוי. הם גוזרים כי אין למצוא טענה נורמטיבית (טענה העוסקת במה שרצוי) מתוך תיאור המצב הקיים. דבר זה מאלצם לגזור מסקנות אחרות על הפילוסופיה.
התשובה שנוטה אסכולה זו להציג, היא שפילוסופיה היא מדע השאלות.[דרוש מקור] לודוויג ויטגנשטיין, לדוגמה, טוען שהפילוסופיה של הרציונליסטים עוסקת במשחקי הגדרות ושפה, שהם חסרי משמעות. ויטגנשטיין טוען שמשמעות החיים והעולם חייבת להימצא מחוץ לו, שכן העולם עצמו הוא משולל ערכים. אין הדבר אומר שאין משמעות לחיים. הדבר רק אומר שמן הנמנע לדון בה. היא דבר שלא ניתן להביעו במילים. ("6.522 הלא ייאמר, לבטח ישנו. הוא מראה את עצמו. הוא המיסטי...7) מה שאי אפשר לדבר עליו, על אודותיו יש לשתוק" (מאמר לוגי-פילוסופי). על פי הנחה זו, הדבר היחיד אשר יכולה הפילוסופיה לספק, זה את ההבנה שהיא חסרת מובן.
לקריאות נוספות

גאורג וילהלם פרידריך הגל, הפנומנולוגיה של הרוח, תרגום: רועי בר ואלעד לפידות, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2017
פרידריך ניטשה, המדע העליז [1882, 1887], מגרמנית ישראל אלדד, ירושלים ות"א: הוצאת שוקן, 1969.
ברטראנד ראסל, בעיות הפילוסופיה, תרגום: מ. שטרנברג, עריכה: ח"י רות, הוצאת מאגנס, תשכ"ז
לודוויג ויטגנשטיין, מאמר לוגי-פילוסופי, תרגום: עדי צמח, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1994
לודוויג ויטגנשטיין, חקירות פילוסופיות, תרגמה והקדימה מבוא: עדנה אולמן-מרגלית, הוצאת מאגנס, ירושלים, 1995
ז'יל דלז ופליקס גואטרי, מהי פילוסופיה?, מצרפתית: אבנר להב, רסלינג, 2008.
Martin Heidegger What Is Philosophy? Translated by Jean T. Wilde and William Kluback, New Haven, College and University Press, 1958.
Henri Lefebvre, Métaphilosophie, foreword by Jean Wahl, Paris: Éditions de Minuit, Collection "Arguments". 1965
Timothy Williamson. The Philosophy of Philosophy, Oxford: Blackwell, 2007
Dennett, Daniel C. “Higher-Order Truths About Chmess.” Topoi 25.1-2 (2006): 39–41. Web.
הערות שוליים

↑  Timothy Williamson. The Philosophy of Philosophy, Oxford: Blackwell, 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4169650-5 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מלחמת אנגליה–ספרד (1727–1729)

המלחמה האנגלו-ספרדית של 1727–1729 הייתה מלחמה מוגבלת שהתרחשה בין בריטניה הגדולה וספרד במהלך שנות ה-20 של המאה ה-18 המאוחרות, וכללה ניסיון ספרדי כושל לכבוש את גיברלטר ומצור בריטי לא מוצלח על פורטובלו. המלחמה הסתיימה בסופו של דבר עם חזרה לסטטוס קוו הקודם לאחר הסכם סביליה.
רקע

במהלך מלחמת הירושה הספרדית, ספרד איבדה את גיברלטר לצי אנגלו-הולנדי וכשהמלחמה הסתיימה ב-1714, ספרד נאלצה לקבל את אובדן גיברלטר בהסכם אוטרכט, אך זו הייתה מטרה ארוכת טווח של ספרד. לכבוש מחדש את גיברלטר וגם את האי מנורקה מהבריטים.
לאחר הסכם וינה ב-1725, ספרד זכתה לתמיכת אוסטריה וחשבה שזה הזמן הנכון לנסות לכבוש מחדש את גיברלטר. בתגובה, בריטניה חתמה על הסכם הנובר עם צרפת ופרוסיה.
כמה היסטוריונים הציגו את תחילת המלחמה ב-1726, השנה שבה היחסים האנגלו-ספרדיים כבר היו מתוחים מאוד. צי בריטי נשלח לאיי הודו המערבית הספרדית כדי להפריע לשייט הספרדי מבלי להתחיל ממש במלחמה.
המלחמה > פורטובלו

בריטניה ניסתה להשתמש בכוחה הימי בתחילת הסכסוך, על ידי חסימת פורטובלו בפנמה, אך הניסיון גרם לאסון, שבו אבדו 4,000 איש ממחלות. המטרה העיקרית של המצור הייתה למנוע מגלאונים ספרדיים לעזוב ולהפליג לספרד, אך המצורים לא הצליחו לעשות זאת - ולבסוף נסוגו.
המלחמה > המצור על גיברלטר

ב-11 בפברואר 1727, הטיל כוח ספרדי, בפיקודו של המרקיז דה לאס טורס ובפיקוחו של המהנדס הראשי של חיל המהנדסים המלכותי הספרדי, המרקיז מורבום, מצור על העיר ("המצור השלוש עשרה על גיברלטר"). בהתאם למקורות, היו בין 12,000 ל-25,000 חיילים ספרדים. המגנים הבריטיים כללו 1,500 לוחמים בתחילת המצור, וצמחו עד לכ-5,000 על ידי חיילים שהובאו מעבר לים על ידי צי בפיקודו של צ'ארלס וייג'ר.
לאחר מצור בן ארבעה חודשים, עם כמה ניסיונות לא מוצלחים ויקרים, התייאשו החיילים הספרדים ופרשו ב-12 ביוני. ספרד איבדה יותר מ-1,400 איש ואילו הבריטים ספגו כ-300 אבדות.
הספרדים ציפו לעזרה חומרית מהאוסטרים שהובטחה במסגרת חוזה וינה, אך הם קיבלו מעט. הם תומרנו על ידי דיפלומטים בריטים, שסיכמו הסכם סודי עם האוסטרים כדי למנוע מהם להתערב.
השלום

לא התרחשו עוד פעולות איבה והפסקת אש הוכרזה בפברואר 1728, עם הסכם ראשוני בנושאים בוועידת אל פארדו במרץ ובקונגרס סואסון. השלום הסופי, שאישר את הסטטוס-קוו, נחתם בהסכם סביליה משנת 1729. רבות מהסוגיות הקיימות בין שתי המדינות לא נפתרו, ועשור לאחר מכן פרצה ביניהן מלחמת אוזנו של ג'נקינס. בריטניה יצאה מהסכסוך על ידי הקמת ברית חזקה מאוד עם אוסטריה, שנמשכה עד 1756.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7756028-0
מוזיאון בית סילבה קפוטיקיאן

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון ביוגרפי
 על שם:  סילבה קפוטיקיאן 
 מיקום:  ירוואן 
 מדינה:  ארמניה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2009
 תאריך פתיחה רשמי:  2008
 קואורדינטות:  40°11′33″N 44°30′28″E﻿ / ﻿40.192555555556°N 44.507638888889°E﻿ / 40.192555555556; 44.507638888889
  (למפת ארמניה מוגדלת) ירוואן קפאן ורדניס הרזדאן ואראשאפאט גיומרי ונדזור איג'באן אלאוורדי ימת סוואן  גאורגיה גאורגיה אזרבייג'ן נחצ'יבאן (אזרבייג'ן)  איראן טורקיהמוזיאון בית סילבה קפוטיקיאן(למפת ארמניה רגילה) ירוואן קפאן ורדניס הרזדאן ואראשאפאט גיומרי ונדזור איג'באן אלאוורדי ימת סוואן  גאורגיה גאורגיה אזרבייג'ן נחצ'יבאן (אזרבייג'ן)  איראן טורקיהמוזיאון בית סילבה קפוטיקיאן
 
מוזיאון בית סילבה קפוטיקיאן (בארמנית: Սիլվա Կապուտիկյանի տուն-թանգարան) נוסד בשנת 2008, בהתאם לצוואתה של סילבה קפוטיקיאן, המשוררת הארמנית הנודעת. המוזיאון שוכן בבית בירוואן, שבארמניה, בו התגוררה המשוררת במהלך 30 שנות חייה האחרונות. חניכת המוזיאון אירעה שנתיים לאחר מותה, בטקס שארגן בנה, עארה שיראז, ובו השתתף נשיא ארמניה, סרז' סרקזיאן. המוזיאון מופעל כחלק ממוזיאון יגישה צ'רנטס לספרות ואמנות.
המוזיאון

אזור ההנצחה לקפוטיקיאן ממוקם בדירה בת ארבעה חדרים בקומה הרביעית של הבניין. המשוררת בעצמה סידרה את הפריטים, ביניהם ספריה, ומתנות ומזכרות מדמויות בינלאומיות ידועות, וכן את ההסברים עליהם, לפני מותה. לאחר מותה, עם פתיחת המוזיאון, בנה עארה, שהוא פסל ידוע בארמניה, השלים את המלאכה, ויצר גלריה במה שהיה בלקון בעת שהתגוררה שם, ואף יצר פסל בדמות אמו המוצב בה.
התצוגה

בכללי, הדירה לא שונתה מסידורו כשמשוררת חייתה בו, ותצוגות הוספו בכל אחד מהחדרים. בחדר הראשון של אולם התצוגה מוצגים חפצים מילדותה של קפוטיקיאן בואן, עיר מוצאה של משפחתה. ביניהם, ביגוד ושמיכת מלאכת ידי סבתה, ומכונת התפירה העתיקה בה תפרה. בחדר השני, מתנות שהוענקו לה על ידי מגוון אנשים שהכירה במהלך הקריירה שלה. הפריט היקר ביותר הוא עט קבלה מעמיתה המשורר הארמני סיאמנטו בפריז, ב-1963. החדר השלישי מוקדש לפרסים ומחוות הוקרה, ובחלל האחרון מזכרות מאנשי תרבות שהכירה ומאירועים שונים במהלך חייה, ביניהם בלה אחמדולינה, אבטיק ישחקיאן, פרויר סבאק, עמו הקימה את תנועת הקרבאח, ועוד. הגלריה כוללת פסל מעשה ידיו של בנה עארה, וכן עבודות אחרות המנציחות את תרומתה לתרבות הארמנית.
פעילות נוספת

בנוסף לתיורים במוזיאון, הקרן שאחראית להקמתה מנהלת גם את ארכיון סילבה קפוטיקיאן, ומתעדת את פעילותה הספרותית והחברתית משנות הארבעים והלאה. יותר מ-18,000 דפי כתבי יד הועתקו ונשמרו.
המוזיאון מארח מפגשים ספרותיים, אירועים וחגיגות, וכן סדנאות ופעילויות חינוכיות.
ב-2009 ו-2010 יצאו מטעם המוזיאון שני אלבומים של שירתה של קפוטיקיאן, "שירים במילותיה של סילבה קפוטיקיאן", ובשיתוף פעולה עם תחנות טלוויזיה וסטודיואים מקומיים, קם הפיקו מספר תוכניות טלוויזיה וסרטונים אודותיה.
הערות שוליים

↑  "Երեւանում բացվեց Սիլվա Կապուտիկյանի տուն-թանգարանը". azatutyun.am. Radio Free Europe/Radio Liberty. 20 בינואר 2009. אורכב מ-המקור ב-26 באוקטובר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Silva Kaputikyan House-Museum, MUSEUM OF LITERATURE AND ART AFTER YEGHISHE CHARENTS
↑  House-museum of Silva Kaputikyan, Arara, 08 JAN 2018
↑  Սիլվա Կապուտիկյանի տուն-թանգարան, Журнал ЖАМ։ Վերցված է 2018-01-27
פסל של קפוטיקיאן, מעשה ידי בנה, עארה שיראז
סילבה קפוטיקיאן
מתצוגת המוזיאון
מיניות הצמח

תקריב של פרח שלומברגרה (קקטוס חג המולד או החג), המראה חלק מהגינוציום (הסטיגמה וחלק מהסגנון גלויים) והאבקנים המקיפים אותו
מיניות הצמח היא חקר הצורה והמבנה הפיזיים (מורפולוגיה) של אותם חלקים של צמחים הנוגעים ישירות או בעקיפין לרבייה מינית. בין כל היצורים החיים, הפרחים, שהם מבני הרבייה של הצמחים בעלי פרחים (אנגיוספרמים), הם המגוונים ביותר פיזית ומציגים גם מגוון רחב של שיטות רבייה. גם בצמחים שאינם בעלי פרחים (אצות ירוקות, טחבים, טחבי כבד, שרכנים וחשופי זרע כמו מחטנאים) יש אינטראקציות מורכבות בין התאמות מורפולוגיות לגורמים סביבתיים בתהליכי הרבייה המינית שלהם.
מערכת הרבייה, או האופן שבו הזרע מצמח אחד מפרה את הביצית של צמח אחר, תלויה במורפולוגיית הרבייה, והיא הגורם החשוב ביותר בקביעת המבנה הגנטי של אוכלוסיות צמחים שאינן משתרעות בשיבוטים. החוקר כריסטיאן קונרד שפרנגל (1793) חקר את רביית הצמחים בעלי הפרחים ולראשונה הבין שתהליך ההאבקה כולל אינטראקציות ביוטיות ואביוטיות כאחד. תיאוריות הברירה טבעית של צ'ארלס דרווין התבססו על עבודה זו כדי לבנות את תאוריית האבולוציה שלו, הכוללת ניתוח של הקו-אבולוציה של פרחים ומאביקי החרקים שלהם.
מבנים ותפקידים

הצמחים מתאפיינים במגוון מבנים מיניים, הכוללים פרחים, פירות, זרעים ותרמילים. בפרחים ישנם חלקי רבייה זכריים (אבקנים) ונקביים (עלי). הפרחים יכולים להיות חד-מיניים (כלומר, פרחים זכריים או נקביים) או דו-מיניים (כלומר, פרחים המכילים גם חלקי זכר וגם חלקי נקבה).
הערות שוליים

↑  J S (Pat) Heslop-Harrison, Morphology, adaptation and speciation, academic.oup.com
↑  A B Leslie, J M Losada, Reproductive Ontogeny and the Evolution of Morphological Diversity in Conifers and Other Plants, academic.oup.com
מלחמת אסא ובעשא

בין אסא מלך יהודה ובעשא מלך ישראל התקיימה מלחמה המתוארת בספר מלכים ובספר דברי הימים.
תיארוך

בספר דברי הימים נכתב שהמלחמה פרצה בשנה ה-36 למלכות אסא. תאריך זה עומד בסתירה למניין שנות המלכים בספר מלכים, שלפיו בעשא מת בשנה ה-26 לאסא. בעל "סדר עולם רבה" חש בכך, ולדבריו התאריך הנכון הוא בשנה ה-16 לאסא, והמספר 36 מכוון לשנים מאז מות שלמה ופילוג הממלכה (17 שנות מלכות רחבעם, שלוש שנות מלכות אביה ו-16 שנותיו הראשונות של אסא). תיארוך זה מקובל על חלק מהפרשנים והחוקרים. לדעת בעל "סדר עולם רבה", הסיבה שהמקרא נקט בתאריך שונה היא כדי ללמד מסר דתי:
כנגד שלושים ושש שנה שנגזרה על מלכות בית דוד שתחלק, ובאחרונה עתידה שתחזור להם... וקלקל אסא
כלומר: הפילוג במלכות בית דוד היה אמור להימשך 36 שנה, ובסיומן, היינו בשנה ה-16 לאסא, הייתה אמורה לשוב כל הממלכה לידי אסא, אך משום שאסא נתן את אוצרות המקדש למלך ארם (ראו להלן) הוא נענש, והפילוג נותר קבוע.
יש חוקרי מקרא הסבורים כי מקור הפער הוא בהעתקה שגויה של מחבר דברי הימים, ויש הטוענים כי זהו שינוי מכוון הנועד לבטא את המסר הדתי שאסא זכה לשנות שקט לאחר שהסיר את האלילים, ונענש לאחר שמסר את אוצרות בית ה' למלך ארם.
לעומת זאת, לדעת הרד"ק התאריך הנקוב בדברי הימים, שנת 36 לאסא, הוא התאריך הנכון, ואילו החשבון בספר מלכים שלפיו בעשא מת בשנת 26 למלכות אסא אינו נכון. גם ויליאם פוקסוול אולברייט מקבל את התיארוך של דברי הימים, וסובר שהתאריך הנקוב במלכים יסודו בהעתקה שגויה.
מהלך האירועים

על פי המתואר במקרא, בעשא פלש לקצה הצפון-מזרחי של ממלכת יהודה: הוא כבש את הרמה וביצר אותה, ומנע את המעבר לממלכת יהודה. ייתכן שלמהלך זה קדמה כריתת ברית עם בן הדד בן טברימון מלך ארם דמשק, שחפץ בחיזוק כוחו באזור.
אסא לקח את כל אוצרות המקדש ואוצרות המלך ושלח אל בן-הדד כדי שיעבור לצדו. בן הדד אכן עובר לצדו של אסא, ופושט על צפון ישראל:
וַיַּךְ אֶת עִיּוֹן וְאֶת דָּן וְאֵת אָבֵל בֵּית מַעֲכָה וְאֵת כָּל כִּנְרוֹת עַל כָּל אֶרֶץ נַפְתָּלִי
בעשא שומע על המפלות שממלכתו סופגת מידי ארם בצפון, נוטש את הרמה ושב לבירתו תרצה. אסא מגייס את כל אנשי יהודה "אין נקי", מפרק את הביצורים שבנה בעשא ברמה ומשתמש בהם כדי לבנות את גבע ואת המצפה.
בעקבות המלחמה

לאחר המלחמה, הוכיח חנני הרואה את אסא על שפנה למלך ארם ולא בטח בה':
בְּהִשָּׁעֶנְךָ עַל מֶלֶךְ אֲרָם וְלֹא נִשְׁעַנְתָּ עַל יְהוָה אֱלֹהֶיךָ עַל כֵּן נִמְלַט חֵיל מֶלֶךְ אֲרָם מִיָּדֶךָ... נִסְכַּלְתָּ עַל זֹאת כִּי מֵעַתָּה יֵשׁ עִמְּךָ מִלְחָמוֹת
אסא כועס על חנני ומכניס אותו ל"בית המהפכת" המזוהה על ידי הפרשנים כמעין בית סוהר.
לדעת האמורא רבא, הגיוס המקיף שערך אסא למלחמה (שאינה מלחמת מצווה), כלל גם את תלמידי החכמים, זו הייתה הסיבה שבגינה חלה אסא ברגליו בסוף ימיו.
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים ב', פרק ט"ז, פסוק א'. בסוף פרק טו כתוב שעד לשנה זו לא הייתה לאסא כל מלחמה.
↑  ספר מלכים א', פרק ט"ז, פסוק ח'
↑  אברהם אריה עקביא (סדרי זמנים בדברי ימי ישראל עמ' 137); יוחנן אהרוני (אטלס כרטא לתקופת המקרא, 1995, עמ' 83) יהודה קיל (דעת מקרא, דברי הימים ב טז) ועוד.
↑  שמואל אפרים לוינשטאם, "בעשא" בתוך: "אנציקלופדיה מקראית" חלק ב, תשל"ח, עמ' 303
1 2  "עולם התנ"ך" דברי הימים ב, עמ' 123-124.
↑  לשיטתו המניין בספר מלכים אינו לשנות מלכותו של אסא אלא לשנות מלחמתו עם ממלכת ישראל. עיינו בפירושו למלכים א פרק טו פסוק לג ובקצרה בפירושו לדברי הימים ב פרק טז פסוק א.
↑  A Votive Stele Erected by Ben-Hadad I of Damascus to the God Melcarth, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 87, 1942, Pp 27. (באנגלית)
↑  ספר מלכים א', פרק ט"ו ובמקבילה בספר דברי הימים ב', פרק ט"ז
↑  מזוהה לפי רוב הדעות עם הכפר הפלסטיני א-ראם ולפי מיעוטן בנבי סמואל.
↑  רש"י, רלב"ג ומצודת ציון שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י', עמוד א'
מיטומיצין

| --- | --- |

 שם סיסטמטי:  [(1aS,8S,8aR,8bS)-6-amino-8a-methoxy-5-methyl-4,7-dioxo-1,1a,2,4,7,8,8a,8b-octahydroazireno[2',3':3,4] pyrrolo[1,2-a] indol-8-yl] methyl carbamate
 כתיב כימי:  C15H18N4O5
 מסה מולרית:  334.327 גרם/מול
 מראה:  אבקה סגולה\כחולה
 מספר CAS:  50-07-7
 מסיסות:  1 מ"ג למיליליטר
מיטומיצינים (Mitomycin) הם משפחה של חומרים כימיים המופקים מהחיידק Streptomyces lavendulae.
המוכר שבהם הוא (Mitomycin C (MMC - מיטומיצין C, המשמש ככימותרפיה בטיפול בסרטן השד, סרטן המעי, סרטן שלפוחית השתן ועוד; כמו כן משמש כאנטיביוטיקה בניתוחי עיניים. מחקרים קליניים מוכיחים את יעילותו של המיטומיצין בטיפול בסרטן כאשר הגידול חשוף למיטומיצין בזמן העולה על 6 שעות.
בנוסף, מיטומיצין משמש גם בניתוחי עיניים, בעיקר בהסרת פטריגומים.
מנגנון פעולה

בגלל מבנהו הכימי ותכונותיו הכימיות-פיזיקליות (הדמיון בינו לבין חומצות הגרעין ממשפחת הפורין) מיטומיצין גורם להצלבות בחומר התורשתי (DNA). כאשר נוצרת הצלבה זו, מופעלים מערכות של הרג עצמי בתא.
אנלוגים

משפחת מיטומיצין מכילה גם את מיטומיצין A, מיטומיצין K, מיטומיצין F ועוד. ההבדל הוא בקבוצות הפונקציונליות, ברם, לכולם אותו בסיס מיטומיצין.
במחקר, משתמשים לפעמים במולקולה דומה בעלת שלד מיטומיצין הנקראת פרופירומיצין.
מארק שוורצר

מארק שוורצר (באנגלית: Mark Schwarzer; נולד ב-6 באוקטובר 1972) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי ששיחק בעמדת השוער. שיחק בנבחרת הלאומית של אוסטרליה בשנים 1993 עד 2013 וייצג אותה במשחקי המונדיאל שנערכו ב-2006 ו-2010. שווארצר הוא השחקן האוסטרלי בעל מספר ההופעות הגבוה בנבחרת האוסטרלית והוא השחקן המבוגר ביותר שערך הופעת בכורה בליגת האלופות (בשנת 2013, כשהיה בן 40).
קריירה > תחילת הקריירה

שוורצר התחיל את הקריירה המקצוענית שלו ב-1990, בגיל 19, ב-NSL (הליגה המקצוענית באוסטרליה) בקבוצת מארקוני סטאליונס, בה ערך 58 הופעות. בשנת 1994 עבר לבונדסליגה הגרמנית לקבוצת דינמו דרזדן, שם הופיע פעמיים, ואחר כך בקייזרסלאוטרן, בה הופיע ארבע פעמים.
קריירה > הפרמייר ליג

בשנת 1996 עבר שוורצר לפריימר ליג האנגלית לברדפורד סיטי, בה הופיע 16 פעמים. ב-1997 עבר למידלסברו, את הבכורה שלו עשה בניצחון של מידלסברו בחצי גמר גביע הליגה כנגד סטוקפורט קאונטרי. שוורצר שיחק בכמה משחקים חשובים עם מידלסבורו, כולל הפסד בגמר גביע הליגה בשנת הבכורה שלו כנגד לסטר סיטי, הפסד בגמר גביע הליגה לצ'לסי ב-1998, הפסד לסביליה בגמר גביע אופ"א 2006 וניצחון וזכייה בגביע הליגה כנגד בולטון וונדררס בשנת 2004. במשחק נגד פורטסמות' ב-29 בדצמבר 2007 הפך שוורצר לשחק הזר בעל מספר ההופעות הגדול ביותר בפריימר ליג המשחק בקבוצה אחת. הוא שיחק במידלסברו 445 משחקים עד שנת 2008, ועזב אותה לאחר 11 שנים בקבוצה.
ב-2008 חתם על חוזה לשנתיים בפולהאם. הוא ערך את הבכורה שלו בהפסד לעולה החדשה, האל סיטי, 2-1. בעונתו הראשונה בקבוצה הוא שיחק בכל המשחקים, וזו אחת העונות הטובות שלו בקריירה, דבר שהביא לכך שפולהאם סיימה במקום השביעי, וזכה בתואר שחקן השנה של פולהאם באותה עונה, וגם בתואר שחקן החודש של הפרמייר ליג בחודש פברואר.
בעונתו השנייה בקבוצה הגיע עם הקבוצה לגמר הליגה האירופית, שם הפסיד לאתלטיקו מדריד. הוא עזב את פולהאם בשנת 2013, אחרי 218 משחקים, ועבר לקבוצתו הנוכחית ויריבתה העירונית של פולהאם, צ'לסי. שוורצר חתם על חוזה לשנה אחת כשוער המשנה של צ'לסי, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בגביע הליגה נגד סווינדון טאון. עם צ'לסי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 1-0 נגד סטיאווה בוקרשט.
ב-6 בינואר 2015 חתם בלסטר סיטי מהפרמייר ליג, לאחר שנהפך לשוער השלישי בצ'לסי.
קריירה > הנבחרת הלאומית

שוורצר שיחק בנבחרות הצעירות של אוסטרליה. את ההופעה הראשונה שלו בנבחרת הבוגרת ערך במשחק נגד קנדה בשנת 1993, במוקדמות המונדיאל של שנת 1994. בשנת 2001 השתתף עם הנבחרת בגביע הקונפדרציות ואיתה הגיע למקום השלישי. בשנת 2004 זכה עם הנבחרת האוסטרלית באליפות אוקיאניה (OFC Cup). בשנת 2005 השתתף שוב עם הנבחרת האוסטרלית בגביע הקונפדרציות, אך הנבחרת לא עברה את שלב הבתים.
שוורצר עלה עם הנבחרת למונדיאל 2006 שהתקיים בגרמניה, לאחר ניצחון על אורוגוואי בפלייאוף. במונדיאל הוא שיחק בשני משחקים בשלב הבתים, בניצחון נגד יפן 3-1 ובהפסד לברזיל 2-0, אך בתיקו 2-2 נגד קרואטיה שוורצר לא שיחק. אוסטרליה עלתה לשמינית הגמר ושוורצר פתח בהרכב בהפסד 1-0  לאיטליה. בשנת 2007 שוורצר השתתף עם נבחרת אוסטרליה בגביע אסיה (AFC Asian cup) והגיע איתה עד לרבע הגמר, שם הודח על ידי יפן. בשנת 2010 הוא העפיל שוב למונדיאל שהתקיים בדרום אפריקה. הוא שיחק בכל שלושת המשחקים בשלב הבתים נגד גרמניה, גאנה וסרביה, אך האוסטרלים לא עברו את שלב הבתים. בשנת 2011 הגיע שוורצר עם נבחרת אוסטרליה עד לגמר גביע אסיה, אך בגמר הם הפסידו ליפן וסיימו את הטורניר במקום השני. ב-5 בנובמבר 2013 הודיע מארק שוורצר על פרישתו מהנבחרת הלאומית.