stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הדמים מודיעים
מקור הכלל

מקורו של הכלל הוא במשנה במסכת בבא בתרא בה הכלל שנוי במחלוקת בין רבי יהודה לחכמים:
"מכר את הצמד, לא מכר את הבקר. מכר את הבקר, לא מכר את הצמד. רבי יהודה אומר, הדמים מודיעין. כיצד, אמר לו מכור לי צמדך במאתים זוז, הדבר ידוע שאין הצמד במאתים זוז. וחכמים אומרים, אין הדמים ראיה."
למרות שבכל מחלוקת של רבי יהודה וחכמים - הלכה כחכמים, הראשונים כתבו שמכיוון שכלל זה הובא בתלמוד במסכת בבא בתרא: ”וליחזי דמי היכי נינהו” (-בתרגום חופשי: "נבדוק כמה כסף שולם") שם הכלל נכתב ללא חולקים, על כן יש לחלק בין מקרים בהם הדברים שנאמרו בשעת הקנין אינם עומדים בניגוד למשתמע מסכום הכסף ששולם, וכן המשתמע מסכום הכסף ששולם אינו מכליל דברים חדשים מעבר לדברים שכלולים בקנין בבירור, במקרים כאלו "הדמים מודיעים". אך במקרים אחרים לא.
בהלכה

לפי דעת הבית יוסף והרמ"א בהגהותיו על השולחן ערוך, אדם שהשכיר בית לחבירו ולא קצב את זמן השכירות, אך השוכר הקדים ושילם את התשלום עבור השכירות, הדמים ששילם השוכר מודיעים לכמה זמן השכירות תימשך. מפרשי השולחן ערוך נחלקו בדין זה, הסמ"ע והקצות החושן הסכימו עם דין זה, אך לפי הש"ך והנתיבות המשפט, במקרה כזה השוכר ידור בבית רק שלושים יום מכיוון שסתם שכירות שלושים יום.
הערות שוליים

↑  הרמב"ן, הרשב"א, הריטב"א ועוד.
↑  גמרא בבא בתרא, דף צ"ב, עמוד א'.
↑  כך הוכיח מדברי הטור בחושן משפט, סימן שיב'.
↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן שי"ב, סעיף א'.
↑  על שולחן ערוך חושן משפט, סימן שי"ב, סעיף א', סעיף קטן ב'.
↑  על שולחן ערוך חושן משפט, סימן שי"ב, סעיף א', סעיף קטן ב'. ונימוקו הוא מכיוון שהקניין נעשה בסתם בלא קציבת זמן, והמשתמע מסכום הדמים לא עומד בסתירה לדברים שנאמרו לכן "הדמים מודיעים".
↑  בספרו "שפתי כהן" על שולחן ערוך חושן משפט, סימן שי"ב, סעיף א', סעיף קטן ד'.
↑  בספרו "משפט האורים" על שולחן ערוך חושן משפט, סימן שי"ב, סעיף א'. ונימוקו הוא שכיוון שסתם שכירות שלושים יום, הרי כאילו הדברים שנאמרו עומדים בסתירה לסכום ששולם ובמקרה כזה כתבו הראשונים שאין לומר "הדמים מודיעים".
היא עשתה לו עוול

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  Diamond Lil 
 בימוי:  לוואל שרמן 
 הופק בידי:  ויליאם לאברון 
 תסריט:  הארווי טוי ג'ון בריט מיי וסט
 עריכה:  אלכסנדר הול 
 שחקנים ראשיים:  מיי וסט  קרי גרנט
 מוזיקה:  ג'ון ליפולד 
 צילום:  צ'ארלס לאנג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 בינואר 1933
 משך הקרנה:  68 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט דרמה 
 תקציב:  0.2 מיליון דולר
 הכנסות:  2 מיליון דולר
 פרסים:  מועמדות לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
היא עשתה לו עוול (באנגלית: She Done Him Wrong) הוא סרט קולנוע מסוגת קומדיה רומנטית בבימויו של לוואל שרמן ובכיכובם של מיי וסט וקרי גרנט. בתפקידי משנה משחקים אוון מור, גילברד רונאלד, נוח ברי, לואיז ביוורס וראשל אדסון.
הסרט הופק על ידי ויליאם לאברון. תסריט הסרט נכתב על ידי הארווי טוי וג'ון בריט והוא מבוסס על מחזה של וסט "Diamond Lil" משנת 1928. פסקול הסרט הולחן על ידי ראלף ריינג'ר, ג'ון ליפולד וסטפן פטרניסקי. אדית הד עיצבה את תלבושות הסרט.
עלילה

עלילת הסרט מתרחשת בשנות 1890 בניו יורק. הסרט מגולל את סיפורה של ליידי לו (מיי וסט), זמרת ברים. לו עובדת אצל גאס ג'ורדן (נוח ברי) שדואג לכל צרכיה וקונה לה יהלומים.
לו לא מודעת לזה שגאס מנהל מוסד מפוקפק לנשים ביחד עם סרגיי סטיינאוף (גילברד רונאלד) וריטה (רפאלה אוטינו). אחד מאויביו הגדולים של גאס, דן פליין (דייוויד לאנדו), רומז ללו אודות עסקיו של גאס. הוא מפציר בה להצטרף אליו טרם יקרה משהו לגאס, אך היא מצידה משאירה את העניינים מעורפלים.
חברה של לו, ספיידר קיין (דוי רובינסון), מספר לה שפטרונה בעבר, צ'ייק קלארק (אוון מור), נמצא בבית הכלא והוא רוצה לנקום בה על שהיא נטשה אותו. לו מבקרת אותו בכלא כדי להרגיע אותו.
בסוף הסרט צ'ייק מצליח לברוח לדירתה של לו והשוטר קפטן צ'אמינג (קרי גרנט) עוצר את גאס וסרגיי. צ'ייק מנסה להרוג את לו, אך קפטן צ'אמינג עוצר בעדו. לו חושבת שגם היא הולכת להיעצר, אך קפטן צ'אמינג מציע לה להישאר איתו.
קבלה

הסרט הפך להיות שובר קופות עם הכנסות של שני מיליון דולר ביחס לתקציב שעמד על מאתיים אלף דולר.
המגזין "וראייטי" נתן ביקורת שלילית לסרט בטענה שהאולפן "סרטי פרמאונט" מיהר לתת לשחקנית מיי וסט תפקיד ראשי בסרט מבלי ללהק לצידה שחקנים מוכרים או תסריט טוב.
הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לההפקה הטובה ביותר (מה שידוע היום כסרט הטוב ביותר). אורכו של הסרט הוא כ-66 דקות מה שהפך אותו לסרט הקצר ביותר שהיה מועמד אי פעם בקטגוריית הסרט הטוב ביותר.
בשנת 1996 נבחר הסרט לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית על ידי ספריית הקונגרס עקב תרומתו לקולנוע.
קבלה > מכון הסרטים האמריקאי

במרוצת השנים מכון הסרטים האמריקאי דירג הסרט בכמה מרשימותיו:
1998 – מאה שנים... מאה סרטים – מועמדות
2000 – מאה שנים... מאה קומדיות במקום ה-75
2004 – מאה שנים... מאה שירים, השיר "Frankie and Johnny" – מועמדות
2005 – מאה שנים... מאה ציטוטים, הציטוט "Why don't you come up sometime and see me?" במקום ה-26
צוות שחקנים

מיי וסט – ליידי לו
קרי גרנט – קפטן צ'אמינג
אוון מור – צ'ייק קלארק
גילברד רונאלד – סרגיי סטיינאוף
נוח ברי – גאס ג'ורדן
דייוויד לאנדו – דן פליין
רפאלה אוטינו – ריטה
דוי רובינסון – ספיידר קיין
ראשל אדסון – סאלי
טאמני יאנג – צ'אק קונרס
פאזי נייט – ראגטיים קלי
גרייס לארו – פרנסס קלי
רוברט הומנס – דוהאנאי
לואיז ביוורס – פארל
המנון מולדובה

| --- | --- |

 מדינה:  מולדובה מולדובה
 שפה:  מולדובנית
 מילים:  אלכסיי מטייביץ'
 לחן:  אלכסנדרו כריסטאה
 תאריך מעמד רשמי:  1994
 ‏האזנהקובץ:Imnul Republicii Moldova US NAVY.ogg‏Ⓘ‏
 
השפה שלנו (במולדובנית: Limba noastră) הוא ההמנון הלאומי של מולדובה. המילים חוברו על ידי אלכסיי מטייביץ' (Alexei Mateevici) והלחן הוא של אלכסנדרו כריסטאה (Alexandru Cristea).
ההמנון אומץ רשמית בשנת 1994 והחליף את השיר "התעורר, רומני!", אשר משמש עד היום כהמנון רומניה, כהמנון הלאומי.
השיר כתוב בסגנון רומנטי ומתמקד בשפה המולדובנית, אף על פי שהיא לא מצוינת בו במפורש. מתוך 12 בתי השיר, מושרים חמישה בתים (הראשון, השני, החמישי התשיעי והאחרון).
מילות ההמנון

| תרגום לעברית | מולדובנית |
| --- | --- |
שפתנו היא אוצר  במעמקים משוקע,  מחרוזת מאבן נדירה  באחוזה שהושבה.    שפתנו היא להבה הדולקת  בעם שלפתע  הקיץ משנת המוות,  כמו הגיבור שבאגדה.    שפתנו היא עלה ירוק,  אי השקט שביערות העד,  הדניסטר השטוח המאבד בגליו  את בתי הנר של הכוכבים.    שפתנו היא שפת קודש,  שפת הדרשות הישנות,  אותה מבכים וגם שרים לה  האיכרים ליד האח.    יזרח אוצר  במעמקים משוקע,  מחרוזת מאבן נדירה  על אחוזה שהושבה.: Limba noastră-i o comoară  În adîncuri înfundată,  Un şirag de piatră rară  Pe moşie revărsată.    Limba noastră-i foc, ce arde  Într-un neam, ce fără veste  S-a trezit din somn de moarte,  Ca viteazul din poveste.    Limba noastră-i frunză verde,  Zbuciumul din codrii veşnici,  Nistrul lin, ce-n valuri pierde  Ai luceferilor sfeşnici.    Limba noastră-i limbă sfîntă,  Limba vechilor cazanii,  Care-o plîng şi care-o cîntă  Pe la vatra lor ţăranii.    Răsări-va o comoară  În adîncuri înfundată,  Un şirag de piatră rară  Pe moşie revărsată.
ראו גם

דגל מולדובה
סמל מולדובה
המנון מאלי

| --- | --- |
 מדינה:  מאלי מאלי
 שפה:  צרפתית
 מילים:  סדו באדיאן קויאטה
 לחן:  בנזומנה סיסוקו
 תאריך מעמד רשמי:  1962
 שמות נוספים:  למען אפריקה ולמענך, מאלי (Pour l'Afrique et pour toi Mali); לקריאתך, מאלי (A ton appel Mali)
 ‏האזנהקובץ:Malian national anthem, performed by the United States Navy Band.oga‏Ⓘ‏
 
מאלי (בצרפתית: Le Mali) הוא ההמנון הלאומי של מאלי. את המילים כתב סדו באדיאן קויאטה, והן מביעות רעיונות פטריוטיות ואחדות לאומית וכלל־אפריקאית. ההמנון הולחן על ידי בנזומנה סיסוקו, ומנגינתו היא בסגנון מארש אירופאי.
ההמנון אומץ רשמית ב-9 באוגוסט 1962 בחוק שמספרו 62-72. בטקסים ממלכתיים הוא מנוגן באופן מסורתי על ידי תזמורת משמר הרפובליקה של צבא מאלי.
ראו גם

דגל מאלי
סמל מאלי
ה'תר"ץ

ה'תר"ץ או ה'תר"צ (5,690) ובקיצור תר"ץ או תר"צ – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-5 באוקטובר 1929, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 22 בספטמבר 1930.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 22 שעות ו-656 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה שישית לשמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-300. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 6 (סימנה ולגז) במחזור השמש ה-204.
שנה זו היא שנת 1,861 לחורבן הבית, ושנת 2,241 לשטרות.
אירועים

א' בכסלו - נוסדה העיר נתניה
ה' בטבת - תנועות אחדות העבודה והפועל הצעיר מתאחדות ומקימות את מפא"י
ה' בשבט - תחילת העלייה החמישית, בה עלו ארצה מעל ל-200,000 יהודים
נולדו

א' בחשוון - שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי, קומיקאי, ובדרן ישראלי (נפטר ב-1987)
ו' בחשוון - אימרה קרטס, סופר הונגרי-יהודי, זוכה פרס נובל לספרות
י"ח בטבת - שמואל פלאטו-שרון, איש עסקים וחבר הכנסת (נפטר ב-2018)
כ' בטבת - באז אולדרין, אסטרונאוט אמריקאי
ט"ו באדר - עדנה סולודר, חברת הכנסת מטעם המערך
ח' באייר - מוטה גור, הרמטכ"ל ה-10 של צה"ל
י"ב בסיוון - ישראל אומן, מתמטיקאי ישראלי, חתן פרס נובל לכלכלה
י"ג בסיוון - דוד פרלוב, במאי קולנוע ישראלי (נפטר בה'תשס"ד)
י"ז בתמוז - נעמי שמר, פזמונאית ומלחינה ישראלית (נפטרה בה'תשס"ד)
נפטרו

י"ט באדר - ארתור בלפור, פוליטיקאי בריטי, נתן את הצהרת בלפור (נולד ב-ה'תר"ח)
ט"ו בשבט - הרב נסים יהודה דנון, הראשון לציון
ו' בחשון- הרב אברהם יצחק דוויק הכהן, מרבני ארם צובא
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
ה'תר"ף

ה'תר"ף או ה'תר"פ (5,680) ובקיצור תר"ף או תר"פ – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-25 בספטמבר 1919, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 12 בספטמבר 1920.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 3 שעות ו-604 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנה שלישית לשמיטה, ושנת 18 במחזור העיבור ה-299. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 24 (סימנה כדידז) במחזור השמש ה-203.
שנה זו היא שנת 1,851 לחורבן הבית, ושנת 2,231 לשטרות.
אירועים

י"א באדר - יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נפלו בקרב על תל חי
ט"ז בניסן - מאורעות תר"פ - מתפללים מוסלמים בירושלים קראו זעקות "טבחו ביהודים" אל עבר הרובע היהודי לאחר שיצאו מתפילותיהם לחגיגות נבי מוסא, ובכך החלו מהומות שנמשכו 4 ימים
א' באייר - נפתחה ועידת סן רמו, על חלוקת שטחי האימפריה העות'מאנית לאחר שזו הפסידה במלחמת העולם הראשונה
ו' באייר - בועידת סן רמו אושר המנדט הבריטי על ארץ ישראל על פי הצהרת בלפור, הרברט סמואל נתמנה לנציב העליון הבריטי הראשון
כ"ו בסיוון - הוקם ארגון ההגנה
ז' בתמוז - נוסדה קרן היסוד בלונדון בעת כינוס הקונגרס הציוני
י"א באלול - הוקם גדוד העבודה וההגנה על-שם יוסף טרומפלדור (במלאת חצי שנה לנפילת תל-חי)
נולדו

ח' בטבת - אסתר גמליאלית, זמרת ישראלית ילידת מצרים
כ"ח בטבת - חוויאר פרז דה קוויאר, מזכ"ל האו"ם בשנים ה'תשמ"ב – ה'תשנ"ב
י' באדר - הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשנ"א)
ז' באייר - אבא ברדיצ'ב, מצנחני היישוב העברי במלחמת העולם השנייה (נרצח ה'תש"ה)
ו' באב - אייזק שטרן, כנר (נפטר ב-ה'תשס"ב)
י' באב - רוזלינד פרנקלין, ביופיזיקאית יהודית-בריטית שתגליותיה סיפקו את הבסיס להבנת מבנה ה-DNA (נפטרה ב-ה'תשי"ח)
נפטרו

ג' בחשוון - יוסף יוזל הורוביץ, אחד מגדולי מפיצי תנועת המוסר, תלמיד הרב ישראל מסלנט, ומייסד ישיבת נובהרדוק
ד' בשבט - אמדאו מודיליאני, צייר יהודי ממוצא איטלקי (נולד ב-ה'תרמ"ד)
י"א באדר - יוסף טרומפלדור, לוחם, סוציאליסט וחלוץ יהודי (נולד ה'תרמ"א)
ב' בניסן - רבי שלום דובער שניאורסון האדמו"ר הרש"ב מליובאוויטש, האדמו"ר החמישי בשושלת חב"ד ומייסד ישיבת תומכי תמימים בלובביץ' (נולד כ' בחשוון ה'תרכ"א)
י"ט בניסן - אהרן שלוש, מראשי העדה הספרדית ביפו וממייסדי נווה צדק, השכונה היהודית הראשונה מחוץ לחומות העיר
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
המנון מאוריציוס

| --- | --- |
 מדינה:  מאוריציוס מאוריציוס
 שפה:  אנגלית
 מילים:  ז'אן ז'ורז' פרוספר
 לחן:  פיליפ ז'נטיל
 תאריך מעמד רשמי:  1968
 ‏האזנהקובץ:Motherland (instrumental).ogg‏Ⓘ‏
 
מולדת (באנגלית: Motherland) הוא ההמנון הלאומי של מאוריציוס. מילות ההמנון נכתבו על ידי ז'אן ז'ורז' פרוספר והוא הולחן על ידי פיליפ ז'נטיל. ההמנון אומץ רשמית בשנת 1968.
מילות השיר

| תרגום לעברית | אנגלית |
| --- | --- |
תהילה לך, מולדת,  הו מולדת שלי.  מתוק הוא יופייך,  מתוק הוא ניחוחך,  סביבך אנו נאספים  כעם אחד,  כאומה אחת,  בשלום, בצדק ובחירות.  ארץ אהובה, מי ייתן ואלוהים יברכך  לעולמי עד.: Glory to thee, Motherland  O motherland of mine.  Sweet is thy beauty,  Sweet is thy fragrance,  Around thee we gather  As one people,  As one nation,  In peace, justice and liberty.  Beloved country, may God bless thee  For ever and ever.
ראו גם

דגל מאוריציוס
סמל מאוריציוס
המנון מדגסקר

| --- | --- |

אנדרטה בעיר אנציראבה, שבה מופיעות שתי התיבות הראשונות בהמנון הרפובליקה.
 מדינה:  מדגסקר מדגסקר
 שפה:  מלגשית
 מילים:  פסטר רהאג'סון
 לחן:  נורברט רהאריסואה
 תאריך מעמד רשמי:  1959
 ‏האזנהקובץ:Ry Tanindrazanay malala ô! (instrumental).ogg‏Ⓘ‏
ארץ אבותינו האהובה (במלגשית: Ry Tanindrazanay malala ô) הוא ההמנון הלאומי של רפובליקת מדגסקר. מילותיו נכתבו על ידי פסטר רהאג'סון (Pasteur Rahajason) ללחן של נורברט רהאריסואה (Norbert Raharisoa). הוא אומץ כהמנון רשמי ב-27 באפריל 1959, עת מדגסקר הייתה רפובליקה אוטונומית תחת שלטון צרפתי.
מילות השיר

| תרגום לעברית | מלגשית |
| --- | --- |
הו, ארץ אבותינו האהובה  הו מדגסקר הטובה.  לעד תשרור אהבתנו לך  לך, לך, לעד    פזמון:  שמור נא, אל בורא עולם  את האי של אבותינו  כך שישכנו בו שלום ואחווה  היי! בך מדגסקר בורכנו.    הו, ארץ אבותינו האהובה!  מייחלים אנו לשרתך  בגופנו ובליבנו, ברוחנו ובכל מאודנו  יקרה מפז את, וראויה באמת    (פזמון)    הו, ארץ אבותינו האהובה!  תקוותנו היא שתבורכי,  בכך שבורא תבל  יהא אדון לעתידך.    (פזמון): Ry Tanindrazanay malala ô!  Ry Madagasikara soa.  Ny Fitiavanay anao tsy miala,  Fa ho anao, ho anao doria tokoa.    Fiv:  Tahionao ry Zanahary  'Ty Nosindrazanay ity  Hiadana sy ho finaritra  He! Sambatra tokoa izahay.    Ry Tanindrazanay malala ô!  Irinay mba hanompoan'anao  Ny tena sy fo fanahy anananay,  'Zay sarobidy sy mendrika tokoa.    (Fiv)    Ry Tanindrazanay malala ô!  Irinay mba hitahian'anao,  Ka Ilay Nahary 'zao tontolo izao  No fototra ijoroan'ny satanao.    (Fiv)
ראו גם

דגל מדגסקר
סמל מדגסקר
היא הופיעה כמו הרוח

אהוד בנאי (משמאל) וברי סחרוף חותמים על עותקים מהאלבום "היא הופיעה כמו הרוח"
היא הופיעה כמו הרוח הוא אלבום אולפן משותף לאהוד בנאי וברי סחרוף שראה אור ב-8 בינואר 2017, והוקלט במהלך שנת 2016. האלבום כולו מורכב משירי לאדינו שמילותיהם תורגמו ברובם על ידי בנאי וסחרוף. באלבום מופיע קטע אינסטרומנטלי אחד ("טרנטה לירה") ושיר אחד שמושר בלאדינו ("Noches noches").
על האלבום

בנאי וסחרוף נחשפו לשירי הלאדינו כילדים: בנאי הקשיב להקלטות השירים של הזמר וחוקר הלאדינו יצחק לוי שהיה חבר של אביו, ואילו סחרוף שעלה לישראל עם משפחתו מטורקיה, שמע את השפה ואת השירים בבית הוריו. באחד ממפגשיהם בשנת 2001, סיפר בנאי לסחרוף כי הוא מחזיק בהקלטות ישנות של שירי הלאדינו אותם שר לוי. השניים החליטו לחדש כמה מהשירים ואף ביצעו אותם בהופעות המשותפות שלהם ב-2003. אחת לכמה שנים נפגשו כדי לעבוד על השירים המחודשים, נחשפו לשירים נוספים כמו אלו של זמר הלאדינו חיים אפנדי מתחילת המאה ה-20, והאזינו להקלטות בלאדינו ובעברית. בשנים שקדמו ליציאת האלבום בחרו את 12 השירים שירכיבו את האלבום החדש.
ב-14 בנובמבר 2016 יצא לרדיו השיר הראשון מתוך האלבום "פתחי לי את דלתך" (בלאדינו: "Avre tu puerta serrada"), אחד השירים הפופולריים בלאדינו בימינו שלו גרסאות רבות. הנוסח המוקדם ביותר המוכר מגיע מהקלטה של חיים אפנדי משנת 1907/8. השיר מוכר מביצועים שהקליטו הפרברים, יהורם גאון ויצחק לוי.
השיר השני "שיר החייל" (בלאדינו: "Malandanzas del asker") פורסם ב-27 בדצמבר ולווה בקליפ שביימה בטינה פיינשטיין. השיר מספר על השירות הצבאי שהוטל על יהודים באימפריה העות'מאנית ב-1908. החייל בשיר מקונן על סבלו ומשתף בו את אביו ואת אמו. חיים אפנדי הקליט גרסה נדירה לשיר בשנת 1912. את הביצוע החדש הקדישו בנאי וסחרוף לזכרה של אהובה עוזרי שהלכה לעולמה שבועיים לפני צאתו.
האלבום יצא לאור במספר פורמטים: אלבום פיזי, אלבום דיגיטלי וכן ספר-דיסק שבו צורף לתקליטור ספר הכולל מבוא אודות יהדות ספרד, מאמרים פרי עטם של פרופ' אדווין סרוסי, ד"ר שועי רז, אהוד בנאי, ברי סחרוף, וכן הסברים קצרים על השירים עצמם שכתבה ד"ר רבקה הבסי. בספר מופיע מידע על זמר הלאדינו מתחילת המאה ה-20 חיים אפנדי ועל זמר וחוקר הלאדינו יצחק לוי.
לרגל צאת האלבום העלו בנאי וסחרוף 2 הופעות בהיכל התרבות בתל אביב ב-23 בינואר וב-2 בפברואר 2017. את ההופעות הפיק מוזיקלית אסף תלמודי שגם ניגן על קלידים ואקורדיון. עוד לקחו חלק בהרכב: גיל סמטנה (בס וקונטרה בס), איתמר דוארי (כלי הקשה), יונתן דסקל (קלידים), גליה חי (ויולה), הדס קליינמן (צ'לו) וניר מנצור (תופים). בנאי וסחרוף שרו וניגנו על גיטרות.
ב-8 בפברואר פורסם קליפ נוסף מהאלבום, הפעם לקטע האינסטרומנטלי "טרנטה לירה" שבו נראים בנאי וסחרוף בדרכם להופעה. הוא מורכב מקטעים שצולמו מאחורי הקלעים בצילומי הקליפ הקודם "שיר החייל", וגם אותו ביימה בטינה פיינשטיין.
השירים באלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | היא הופיעה כמו הרוח  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 3:40 |
| 2. | שלוש הן בנות הפלא  | עממי לאדינו, עמנואל כ"ץ | עממי לאדינו | 3:48 |
| 3. | הסירנה  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 4:58 |
| 4. | שיר החייל  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 4:22 |
| 5. | אל החלון אשא עיניי  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 4:52 |
| 6. | אמא, לא ראיתי  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 5:31 |
| 7. | יום שני עלות השחר  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 3:58 |
| 8. | רועה יפה  | עממי לאדינו, אבנר פרץ | עממי לאדינו | 2:50 |
| 9. | פתחי לי את דלתך  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 3:54 |
| 10. | טרנטה לירה  | אינסטרומנטלי | עממי לאדינו | 3:06 |
| 11. | העצים לגשמים בוכים  | עממי לאדינו, אהוד בנאי, ברי סחרוף | עממי לאדינו | 3:33 |
| 12. | נוצ'ס נוצ'ס  | עממי לאדינו | עממי לאדינו | 3:05 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 47:37 |
משתתפי האלבום

הפקה מוזיקלית: אסף תלמודי (למעט: "יום שני עלות השחר" ו"טרנטה לירה": בנו הנדלר ואסף תלמודי)
עיבודים: אהוד בנאי, ברי סחרוף, גיל סמטנה, איתמר דוארי ואסף תלמודי, למעט - "טרנטה לירה": אהוד בנאי, ברי סחרוף, גיל סמטנה, איתמר דוארי, בנו הנדלר ואסף תלמודי; "יום שני עלות השחר": אהוד בנאי, ברי סחרוף, איתמר דוארי, בנו הנדלר ואסף תלמודי; "רועה יפה", "נוצ'ס נוצ'ס": אהוד בנאי, ברי סחרוף ואסף תלמודי
אהוד בנאי: שירה, גיטרות וטאר
ברי סחרוף: שירה וגיטרות; בס וקלידים ב"רועה יפה"
גיל סמטנה: בס וקולות
איתמר דוארי: כלי הקשה וקולות
אסף תלמודי: קלידים, תכנותים, פסנתר, אקורדיון וקולות
משתתפים נוספים:
בנו הנדלר: קלידים ("פתחי לי את דלתך", "יום שני עלות השחר", "טרנטה לירה"), מכונת תופים ("שיר החייל"), בס ("יום שני עלות השחר")
גרשון וייסרפירר: עוּד ("הסירנה", "שיר החייל", "רועה יפה"), טרומבון ("פתחי לי את דלתך")
מומין ססלר: קאנון ("פתחי לי את דלתך")
אריאל קסיס: קאנון ("הסירנה", "שיר החייל")
דניאל הופמן: כינור ("הסירנה", "שיר החייל")
גליה חי: ויולה ("הסירנה", "שיר החייל")
מאיה בלזיצמן: צ'לו ("הסירנה", "שיר החייל")
ארז מונק: כלי הקשה ("רועה יפה")
שי צברי: קולות ("שיר החייל", "יום שני עלות השחר")
בשיר "Noches noches" שולבו חלקים מן ההקלטה מתחילת שנות ה-60 - יצחק לוי: שירה, שריקה; מוריס ספורטה: גיטרה
האלבום הוקלט באולפני העוגן על ידי שלומי גוילי, עוזר טכנאי: איל מהבד
הקלטות נוספות: אולפני קיצ'ה על ידי אורי (מומו) ברק, עוזרי טכנאי: נתי וייס ורפאל כהן; אולפני המאפרה על ידי אסף תלמודי; אולפני סטודיו C של בנו הנדלר על ידי בנו הנדלר; אולפני פלוטו על ידי ברק יחזקאלי, עוזרי טכנאי: ארז ניומן וברק זכר
מיקס: מושיק קופ, למעט - "יום שני עלות השחר" ו"טרנטה לירה": בנו הנדלר; "העצים לגשמים בוכים": שלומי גוילי
מאסטרינג: Vlado Meller
תחקיר, כתיבת מבוא ועריכת הספר: שרון ינאי (יָנִי)
עיצוב: סטודיו לי ותמר
הפקה: סיגל גונן, ענב רביץ ביקובסקי ומירה נאור
מפיקים: אוסי שילוח וניצן זעירא
הערות שוליים

↑  גריי, מירי (2003-09-21). "היה יוסי, ויוסי שהיה". נענע 10 - תרבות ובידור.
↑  פרידמן, עמי (2016-11-14). "עושים רוח: האזינו לשירם של ברי ואהוד". ynet.
↑  אהוד בנאי וברי סחרוף, שיר החייל
↑  חיים אפנדי, Malandanzas Del Asker (Avre Los Ojos)
↑  פרידמן, עמי (2016-12-26). "מוקדש לאהובה עוזרי: ברי סחרוף ואהוד בנאי בשיר וקליפ חדש". ynet.
↑  אהוד בנאי וברי סחרוף (2017-02-08), טרנטה לירה
| ברי סחרוף |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | הכל או כלום • סימנים של חולשה • חם על הירח • נגיעות • האחר • 11א' • אבן גבירול, אדומי השפתות • אתה נמצא כאן • ליקוטים • היא הופיעה כמו הרוח • בדל של אור |  |
| אלבומי הופעה | ברי סחרוף בהופעה 1993–2002 • אקוסטי |  |
| פסקולים לסרטים | קלרה הקדושה • בסמה מוצ'ו • Made in Israel • תומר והשרוטים • חוכמת הבייגלה |  |
| מיני אלבומים | יומולדת |  |
| הרכבים | מינימל קומפקט • פורטיסחרוף • פוריין אפייר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d5566936-fbf3-4a7b-a4c1-23312bd1c1ee
הוצ'קיס H39

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  טנק קל
 מדינה מייצרת:  צרפת צרפת
 שנת ייצור:  1936–1940
 מערכה מרכזית:  המערכה על צרפת במלחמת העולם השנייה
 מידע טכני
 אורך:  4.25 מטרים
 רוחב:  1.85 מטרים
 גובה:  2.14 מטרים
 משקל:  12 טון (ערוך לקרב)
 מהירות:  36 קמ"ש על כביש
 טווח פעולה:  140 ק"מ
 מנוע:  בנזין, 120 כ"ס
 שריון:  40-12 מילימטר
 צוות:  2
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח 37 מ"מ קצר
 חימוש משני:  מקלע 7.5 מ"מ
הוצ'קיס היה טנק קל שיוצר בצרפת בין שתי מלחמות העולם, והשתתף במלחמת העולם השנייה במערכה על צרפת ועל ארצות השפלה.
רקע

כבר במלחמת העולם הראשונה הסתמנה נטייה צרפתית לטנקים קלים. טנק הרנו FT-17 הצרפתי היה תכנון מהפכני, ולאחר המלחמה רצה הצבא הצרפתי בהמשך הייצור של טנקים קלים ומהירים שיתפקדו כחלק מחיל פרשים ממוכן. כך נוצרה תבנית צרפתית של טנק קל, פשוט לייצור, חמוש בתותח קטן, בעל צוות של שניים. נוצרו כמה דגמים על פי תבנית זו, ואחד המפורסמים שבהם היה H-39 הוצ'קיס.
הטנק

ההוצ'קיס בא לעולם כתוצאה מדרישה של צבא צרפת לטנק קל, בעל שריון בעובי של 40 מילימטר, ומהירות גבוהה משל הטנקים הקלים הקיימים. הטנק היה אחד משלושה טנקים שהחליפו את טנקי רנו FT-17 בשירות צרפת (האחרים היו R-35 ו-FCM 36), ונכנסו לשירות בחצי השני של שנות השלושים. הטנקים הראשונים שיוצרו נקראו הוצ'קיס H35. דגם זה כלל מנוע בהספק 78 כוחות סוס שהעניק לטנק מהירות מרבית של 28 קמ"ש, אך הוא סבל ממספר ליקויים, בהם קשיים בהיגוי ושריון בעובי 34 מ"מ בלבד בתובה. לאחר קליטת ראשוני הטנקים שיוצרו, סירב חיל הרגלים הצרפתי לרכוש טנקים נוספים וטנקי H35 שיוצרו לאחר מכן הועברו לשימושו של חיל הפרשים. בעקבות רצונו של חיל הפרשים בטנק מהיר יותר, החלו בייצור דגמים משופרים, הוצ'קיס H38 והוצ'קיס H39. הדגמים החדשים צוידו במנוע חזק יותר בהספק 120 כוחות סוס שהביא את הטנק למהירות מרבית של 36 קמ"ש וחלקם כללו גם תותח משופר. לטנק היה מיגון טוב יחסית לטנק קל, תותח יעיל יחסית, ומהירות מקסימלית טובה. חיסרון ידוע ועיקרי הוא תקלות מרובות במזקו"ם. למעשה הוא היה שווה לכל טנק קל בעולם באותה תקופה.
הטנק במלחמת העולם השנייה

כפי שנאמר, תכנונו של ההוצ'קיס היה מצוין, ועמד בכבוד מול כל טנק קל בעולם. הבעיה של ההוצ'קיס, ולמעשה של כל השריון הצרפתי במלחמת העולם השנייה הייתה נעוצה לא בגורם הטכני אלא בשני גורמים עיקריים:
לא היו מספיק טנקים מהדגמים המוצלחים יותר. אילו היו הצרפתים מתרכזים בייצור שניים או שלושה דגמים טובים ובכמות גדולה, ייתכן שכח השריון שלהם היה איכותי בהרבה.
הצרפתים כשלו בהבנת תפקיד השריון בשדה הקרב, ולא בנו יחידות שריון נפרדות. כך קרה שהטנקים הצרפתיים פוזרו בין יחידות החי"ר ומעולם לא רוכזו בכח מהלומה משוריין אמיתי.
כשלים אלה בכח השריון הצרפתי הם חלק מהגורמים לתבוסת צרפת. ההוצ'קיס מעולם לא נבחן בידי כח שריון מקצועי ובנוי היטב, ולכן לא ידוע מה הייתה איכותו האמיתית בקרב. הוצ'קיסים רבים שנפלו לידי הגרמנים שולבו בצבא הנאצי, קודם בתפקידי אימון ואחר כך גם בתפקידי שיטור ולחימה (כאשר האבדות בחזית המזרחית היו גבוהות). בטנקים הותקן קשר חיצוני. הגרמנים גם הסבו את הטנק לתפקידים שונים:
משחית טנקים "מארדר 1" - כמה עשרות טנקי הוצ'קיס הוסבו על ידי הגרמנים למשחיתי טנקים חמושים בתותח 75 מילימטר. על מנת להתקין את התותח הצריח המקורי הוחלף בצריח נייח ופתוח, שבו הוצב התותח והופעל על ידי 4 אנשי צוות.
משגר רקטות נייד - הצריח הוסר והותקן משגר רקטות בקוטר 280 או 320 מילימטר.
נושא תחמושת.
תותח מתנייע בקוטר 105 מילימטר.
הצריחים שהוסרו מהטנקים שימשו לגרמנים הן לביצורים נייחים והן למיגון רכבות.