stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסטוניה באירוויזיון
השירים שייצגו את אסטוניה באירוויזיון

שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת באותה תחרות

 שורה באפור מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השני

 שורה בחום מסמלת תחרות בה המתמודדת הגיעה למקום השלישי

 שורה באדום מסמלת תחרות בה המתמודדת דורגה במקום האחרון

 שורה בירוק-זית מסמלת תחרות ממנה המתמודדת פרשה או שלא השתתפה לאחר שכבר נבחר שיר
| שנה | מבצע | שיר | תרגום לעברית | גמר | ניקוד | חצי גמר | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1993 | יאניקה סילאמה | "Muretut meelt ja südametuld" | "חסר דאגות ולב להבות" | X | X | 5 | 47 |
| 1994 | סילבי וראייט | "Nagu merelaine" | "כמו גל ים" | 24 | 2 |  |  |
| לא השתתפה ב-1995 | לא השתתפה ב-1995 | לא השתתפה ב-1995 | לא השתתפה ב-1995 | לא השתתפה ב-1995 | לא השתתפה ב-1995 |  |  |
| 1996 | מריה-ליס אילוס ואיבו לינה | "Kaelakee hääl" | "צליל של שרשרת" | 5 | 94 | 5 | 106 |
| 1997 | מריה-ליס אילוס | "Keelatud maa" | "אדמה אסורה" | 8 | 82 |  |  |
| 1998 | קויט טומה | "Mere lapsed" | "ילדי הים" | 12 | 36 |  |  |
| 1999 | אוולין סמואל וקמיל | "Diamond of Night" | "יהלום של לילה" | 6 | 90 |  |  |
| 2000 | אינס | "Once In a Lifetime" | "פעם בחיים" | 4 | 98 |  |  |
| 2001 | טאנל פדאר, דייב בנטון ו-2XL | "Everybody" | "כולם" | 1 | 198 |  |  |
| 2002 | סהלין | "Runaway" | "לברוח" | 3 | 111 |  |  |
| 2003 | רופוס | "Eighties Coming Back" | "שנות השמונים חוזרות" | 21 | 14 |  |  |
| 2004 | ניאוקסו | "Tii" | "טי" | X | X | 11 | 57 |
| 2005 | סאנטרייב | "Let's Get Loud" | "בואו נהיה רועשים" | X | X | 20 | 31 |
| 2006 | סנדרה אוקסנריד | "Through My Window" | "מבעד לחלוני" | X | X | 18 | 28 |
| 2007 | גרלי פדאר | "Partners in Crime" | "שותפים לפשע" | X | X | 22 | 33 |
| 2008 | Kreisiraadio | "Leto svet" | "אור קיץ" | X | X | 18 | 8 |
| 2009 | סימפוניה עירונית | "Rändajad" | "נוודים" | 6 | 129 | 3 | 115 |
| 2010 | מלקולם לינקולן | "Siren" | "סירנה" | X | X | 14 | 39 |
| 2011 | גטר יאני | "Rockefeller Street" | "רחוב רוקפלר" | 24 | 44 | 9 | 60 |
| 2012 | אוט לפלנד | "Kuula" | "להקשיב" | 6 | 120 | 4 | 100 |
| 2013 | בריגיט אויגמיל | "Et uus saaks alguse" | "אז יכולה להיות התחלה חדשה" | 20 | 19 | 10 | 52 |
| 2014 | טניה | "Amazing" | "לא ייאמן" | X | X | 12 | 36 |
| 2015 | אלינה בורן וסטיג רסטה | "Goodbye to Yesterday" | "להתראות לאתמול" | 7 | 106 | 3 | 105 |
| 2016 | יורי פוטסמן | "Play" | "הפעל" | X | X | 18 | 24 |
| 2017 | קויט טומה ולאורה | "Verona" | "ורונה" | X | X | 14 | 85 |
| 2018 | אלינה נצ'אייבה | "La Forza" | "הכוח" | 8 | 245 | 5 | 201 |
| 2019 | ויקטור קרון | "Storm" | "סופה" | 20 | 76 | 4 | 198 |
| 2020 | אוקו סוביסטה | "What Love Is" | "מהי אהבה?" | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת | התחרות בוטלה בשנה זאת |
| 2021 | אוקו סוביסטה | "The Lucky One" | "בר המזל" | X | X | 13 | 58 |
| 2022 | סטפן | "Hope" | "תקווה" | 13 | 141 | 5 | 209 |
| 2023 | אליקה | "Bridges" | "גשרים" | 8 | 168 | 10 | 74 |
| 2024 | 5מינוסט ופולופ | "(Nendest) narkootikumidest ei tea me (küll) midagi" | "אנחנו (עדיין) לא יודעים כלום על הסמים (האלה)" | 20 | 37 | 6 | 79 |
| 2025 | טומי קאש | "Espresso Macchiato" | "אספרסו מקיאטו" |  |  |  |  |
אירוח האירוויזיון

| שנה | העיר המארחת | מקום התחרות | מנחים |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | אסטוניה טאלין | סאקו סואורהאל ארנה | גמר: אנלי פיבו ומרקו מטברה |
מגישי הניקוד מטעם אסטוניה

| שנה | מגיש |
| --- | --- |
1994: אורבה טידוס
1995: אסטוניה לא השתתפה בתחרות
1996: אניקה טלביק
1997: הלן טדרה
1998: אורבה טידוס
1999: מארט סנדר
2000: אוולין סמואל
2001: אילומאיי קוטים "אלקטרה"
2002: אילומאיי קוטים "אלקטרה"
2003: אינס
2004: מריה-ליס אילוס
2005: מריה-ליס אילוס
2006: אוולין סמואל
2007: לאורה פלדברה
2008: סהלין
2009: לאורה פלדברה
2010: רולף רוסלאו
2011: פירט יארוויס
2012: גטר יאני
גלריה

ניאוקסו באיסטנבול (2004)
סנדרה אוקסנריד באתונה (2006)
גרלי פדאר בהלסינקי (2007)
‏Kreisiraadio בבלגרד (2008)
בריגיט אויגמיל במאלמה (2013)
טניה בקופנהגן (2014)
אלינה בורן וסטיג רסטה בווינה (2015)
יורי פוטסמן בסטוקהולם (2016)
קויט טומה ולאורה בקייב (2017)
אלינה נצ'אייבה בליסבון (2018)
ויקטור קרון בתל אביב-יפו (2019)
ראו גם

ליטא באירוויזיון
לטביה באירוויזיון
רוסיה באירוויזיון
שוודיה באירוויזיון
פינלנד באירוויזיון
אסטוניה באירוויזיון לרוקדים צעירים
הערות שוליים

↑  ג'ון קנדי אוקונר, The Eurovision Song Contest. 50 Years. The Official History, Londres, Carlton Books Limited, 2005, p.133.
↑  ניב של אסטונית.
↑  Culture minister of Lithuania: too early to speak about boycott of Eurovision‏, 25 באוגוסט 2008
↑  ב-1998 ספרד העניקה, במהלך שידור התחרות, את מרב הנקודות לישראל ו-10 נקודות לנורווגיה. לאחר שידור התחרות, נודע כי מגיש הניקוד הספרדי העניק, שלא בצדק, את מרב הנקודות לישראל. הטעות תוקנה, גרמניה קיבלה 12 נקודות מספרד וגרמניה קיבלה 7 נקודות יותר מנורווגיה. לאחר תיקון הטעות, ישראל ונורווגיה קיבלו 2 נקודות פחות משצוין במהלך שידור התחרות, וקרואטיה, מלטה, פורטוגל, בריטניה, הולנד, בלגיה, אסטוניה וטורקיה קיבלו, כל אחת, נקודת אחת פחות משצוין במהלך שידור התחרות.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 33624dd2-f70e-47e6-93c0-07b89c7a4972
פנחס טורברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בינואר 1875 ידוובנה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  14 בספטמבר 1951 (בגיל 76) ניו יורק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  ישיבת וולוז'ין 
 שפות היצירה:  עברית 
 
פנחס טורברג (כ"ז בטבת ה'תרל"ה, 1875, ידוובנה, לומז'ה, פולין – 1951, ניו יורק) היה סופר וביבליוגרף עברי.
ביוגרפיה

טורברג נולד לר' יעקב סנדר ולאמו שרה לאה ממשפחה תורנית משכילה. למד אצל אבי אמו הרב חיים אריה לייב פנסטר בעל "שער בת רבים", כשהיה בן 15 החל ללמוד בישיבת וולוז'ין ונשאר בה עד סגירתה בשנת 1892. בוולוז'ין נמנה טורברג על חוג ה"משכילים" בישיבה והיה חברו של חיים נחמן ביאליק, שלכבוד פרידתם כתב את שירו "היה שלום, אחי!". בישיבה, ערך טורברג עיתון תלמידים בשם "החיים" שיצא בכתב יד, ולאחר סגירת הישיבה ערך והוציא עיתון אחר בשם "הבוקר אור", שקישר בין התלמידים לאחר שהתפזרו לביתם עם סגירת הישיבה. העיתון הוקדש "למדע וספרות". לאחר סגירתה של ישיבת וולוז'ין, כשהיה טורברג בן 18, הוא החל לפרסם מאמרים בעיתונים "המליץ" ו"הצפירה".
בשנת 1898 היגר לארצות הברית. שם ערך את העיתון "די יידישע וועלט" בניו יורק, יחד עם חמיו, צבי מסליאנסקי. מאמרים ביבליוגרפיים פרי עטו התפרסמו במספר כתבי עת עבריים. בין השאר סייע טורברג לשמעון דובנוב במחקריו.
אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית.
לקריאה נוספת

אליעזר רפאל מלאכי, כתבי פנחס טורברג - עם תולדותיו ורשימת מאמריו, ניו יורק, דפוס פיוטורא, ה'תשי"ג
הערות שוליים

↑  ארכיון אוסף פנחס טורברג., בספרייה הלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007523004605171  GND: 129857939  ISNI: 0000 0000 5394 0355  LCCN: no99021379  NTA: 331358131  VIAF: 65097733   WorldCat (עם VIAF): 65097733 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חבל צוחר

| --- | --- |

כניסה ליישוב צוחר
 מספר יישובים:  7
 מדינה / טריטוריה:  ישראל ישראל
 חבל ארץ:  הנגב הצפוני
 העיר הגדולה:  צוחר
 תאריך ייסוד:  1973
 גובה:  130 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בגוש:  2,695 (2021)
 אזור זמן:  UTC +2
חבל צוחר (נקרא גם "גוש יישובי צוחר") הוא חבל יישובים בנגב הצפוני, שהוקם החל משנות ה-70 של המאה ה-20 כל יישוביו הם חלק מהמועצה האזורית אשכול.
חלק מיישובי החבל הוקמו כבר מיד לאחר מלחמת סיני, באותה תקופה הוחלט על חיזוק אזור זה בדרום חבל אשכול, וגם הוקמו בו יישובים ליהודים שעלו ארצה או גורשו ממצרים, החבל הוקם כגוש התיישבות רשמי ב-1973 כחלק מכלל יישובי חבל אשכול.
חלק מהיישובים היו קיימים כבר קודם (מורחב בהמשך הערך) גם לעולים ממדינות אחרות חוץ ממצרים, אך ההחלטה על הוספת ובניית יישובים חדשים התקבלה ב-1973 בהקמת המושב צוחר (כיום יישוב קהילתי) שנחשב ליישוב הגדול והחשוב בחבל היישובים וגם על שמו נקרא החבל.
היסטוריה

היישוב המרכזי צוחר הוקם בשנת 1973 כמרכז למושבי חבל אשכול, ונקרא על-שם צֹחַר, אחד מבניו של שמעון, שנחלתו שכנה בסמוך לאזור זה.
היישוב מבטחים הוקם לראשונה ב-7 בפברואר 1947 כקיבוץ של העובד הציוני. ב-22 באפריל 1948 אירעה תקרית חמורה בין הצבא הבריטי ובין מגיני מבטחים. יחידה בריטית משוריינת שכללה מספר טנקים ונושאי ברן הגיעה לשערי הקיבוץ. הבריטים ביקשו להסגיר לידיהם מכונית משא שלטענתם הוחרמה מהערבים, ולהסגיר גם את נהג הקיבוץ לחקירה. כשנענו בשלילה החלו הטנקים להפגיז את בית הביטחון ואת עמדות הקיבוץ. שלושים פגזים נורו על הקיבוץ, שישה מהם פגעו בבית הביטחון והרגו את חבר הקיבוץ חיים פישר. לפנות ערב נסוגו הבריטים ממבטחים. עם תום מלחמת העצמאות החליטו חברי מבטחים לפנות את המקום ולחבור עם חברי קיבוץ ניצנים לייסד את קיבוץ ניצנים החדש.
ב-1956 מיד לאחר מבצע קדש הוקם היישוב הראשון עמיעוז, המושב הוקם לראשונה ב־1956 על ידי יהודים שעלו לארץ ממצרים ורומניה. כאשר לא הצליחו להתיישב במקום עזבו בהשאירם 4 משפחות המהוות את אחד הגרעינים ביישוב כיום.
בשנת 1961 נעשה ניסיון ליישב במקום היאחזות של חסידי ויז'ניץ, שהתגייסו לצבא לשם כך, אך הניסיון נכשל והחסידים עברו למושב קוממיות. אחריהם בשלהי שנת 1962 הגיעה קבוצת עולים ממרוקו, שבעזרת הסוכנות היהודית הקימו במקום ישוב פורה ומצליח.
ב-1957 מיד לאחר מבצע קדש, יהודים שגורשו ממצרים הקימו את מושב ישע.
ב-1969 לאחר מלחמת ששת הימים הוקם המושב הראשון אוהד. המושב נקרא בתחילה "בשור ב'". תוך כדי העלייה לקרקע התקיימו עבודות פיתוח כבישים והצבת תאורת רחוב ונבנו מוסדות ציבור. 15 משפחות ראשונות מבני מושבי הדרום התיישבו דרך סוכנות תנועת המושבים, ועד שנת 1974 הצטרפו למושב כ-30 משפחות.
מושב אוהד הוא מושב עובדים חקלאי חילוני. במושב 50 משקים המבוססים בעיקר על גידולי מטעים, ירקות ופרחים.
ב-1970 הוקם המושב תלמי אליהו, תחת השם "בשור ג". בתחילת שנת 1970 יושב על ידי גרעין "ארנון" שהיה מורכב בעיקר מעולים צעירים מצרפת ושמו נקבע כ"תלמי אליהו".
ב-1973 הוקם המושב שדה ניצן על ידי עולים מאנגליה ומארצות הברית. שטח המושב הוא כ-3,000 דונם. תושבי המושב מתפרנסים בעיקר מחקלאות.
ב-1981 הוקם מושב פרי גן שעברו ליישוב הקבע במקום הנוכחי מהיישוב הישן פרי גן שהיה בפתחת רפיח.
גאוגרפיה

האזור עליו הוקם החבל הוא בעל חולות מישוריים, גבולותיו הם צומת מבטחים בצפון, חולות חלוצה בדרום, דרך השדות במערב וכביש 222 במזרח. שוכן בנגב הצפוני בו יורדים כ-200 מ"מ גשם בשנה, ורוב ימות השנה באזור זה שמשיים למדי, הכביש המשמש חבל ארץ זה הוא כביש 2310 ודרך השדות ממנו לקיבוץ גבולות.
הקרבה לרצועת עזה

לא פעם יישובי חבל זה סובלים משיגור רקטות פלסטיניות לעבר ישראל מרצועת עזה ואף מספר פעמים גם נהרגו בו תושבים כתוצאה מירי זה.
במהלך מתקפת שמחת תורה בה פלשו 6,000 מחבלים מרצועת עזה לשטח ישראל, חלק מהמחבלים הגיעו גם ליישובי צוחר וניסו לבצע בהם טבח, כיתות הכוננות של יישובים אלו הצילו את האזור ממעשי טבח כמו ביתר היישובים באזור, במספר קרבות בהם הזכור ביותר היה קרב מבטחים.
יישובים בחבל צוחר

צוחר
מבטחים
עמיעוז
ישע
אוהד
תלמי אליהו
שדה ניצן
ראו גם

חבל שלום
קרב מבטחים
הערות שוליים

↑  עשרות בחורי ישיבה התגייסו לצבא ההגנה לישראל, חרות, 4 בינואר 1961
↑  בחורי הישיבות נטשו עמיעוז בלחץ חוגים דתיים קיצוניים, דבר, 26 באוקטובר 1961
↑  בשור ב' בחבל אשכול עלה אתמול על הקרקע, מעריב, 16 בספטמבר 1969
↑  אהרן פריאל, אי-התאמה אנושית מכשילה מושבים, מעריב, 6 בדצמבר 1970
↑  יוסף גילת, חבל אשכול מצפה לפיתוח, באתר על המישמר, ‏9 בספטמבר 1969
↑  שמות חדשים לשני ישובים, באתר מעריב, ‏1 בנובמבר 1970
↑  דן אסולין הרבש״צ הגיבור של מושב מבטחים נהרג בהתקלות עם מחבלים, באתר www.yeshuvnik.net
מנוע סטרלינג

מנוע סטרלינג גמא פועל
מנוע סטרלינג (באנגלית: Stirling engine) הוא מנוע בעירה חיצונית שהומצא ב-1816 על ידי רוברט סטרלינג. המנוע פועל על בסיס מעגל סטרלינג שמנצל אנרגיה ממקור חום חיצוני על מנת להפיק עבודה מכנית. מנוע סטרלינג בסיסי מבוסס על צילינדר המכיל גז או אוויר ושתי בוכנות שאוטמות את הגז בצילינדר. מחזור פעולת המנוע הבסיסי מורכב מכך שבתחילה מקור החום החיצוני מחמם את הגז ובכך מגביר את הלחץ המופעל על הבוכנה הראשונה וגורם לעלייתה. לאחר מכן, מתפשט הגז החם לאזור בטמפרטורה נמוכה, שבו נמצאת הבוכנה השנייה, ובכך מוקטן הלחץ בתוך הצילינדר ומאפשר לבוכנה הראשנה לשוב למקומה הקודם, בעקבות תזוזת זו השנייה.
מבנה המנוע ואופן פעולתו

תהליך העבודה במנוע מתאפיין בשינויים איזוכורים ואיזותרמים. בשלב החימום - נשאר הנפח קבוע (תהליך איזוכורי) ובשלב ההתפשטות, נשארת הטמפרטורה קבועה (איזותרמי).
מקור החום המניע מנועי סטרלינג מגוון וכולל לדוגמה דלק, אנרגיה סולארית ואנרגיה גאותרמית. לעומת זאת קירור האזור הקר במנוע, מבוצע לרוב על באופן אוטומטי באמצעות שימוש בצלעות קירור המורכבות על הצילינדר.
קיימות שתי צורות בסיסיות למנוע הסטרלינג:
מבנה המנוע ואופן פעולתו > מנוע דו-צילינדרי

מנוע המורכב מזוג צילינדרים המחוברים ביניהם, שבכל אחד מהם נמצאת בוכנה נפרדת. בעוד שאחד מהצילינדרים מחומם על ידי מקור חום, השני דווקא מקורר.
אופן פעולתו מבוסס על ארבעה שלבים:
דחיסה איזותרמית - האוויר שבצילינדר הקר נדחס על ידי הבוכנה הנמצאת שם, והוא אינו מתחמם מפני שהאזור בו הוא נמצא בשלב זה, נמצא בטמפרטורה נמוכה, הנשמרת על ידי מקור חיצוני.
חימום בנפח קבוע - הבוכנה הקרה ממשיכה לדחוף את האוויר עד שהוא נדחף אל הצילינדר החם, שם הוא דוחף את הבוכנה השנייה. בשלב זה סך כל נפח האוויר בשתי הבוכנות נשאר קבוע, אולם הטמפטורה והלחץ שלו עולים.
התפשטות איזותרמית - בעקבות ההתחממות האוויר בצילינדר החם ועליית הלחץ שלו, הוא מתפשט בחלל וגורם לדחיפת הבוכנה שנמצאת שם. כעת האוויר אינו מתקרר, מפני שהצילינדר מחומם על ידי מקור חיצוני.
קירור בנפח קבוע - כעת האוויר עובר דרך לצילינדר הקר ומתקרר. נפח האוויר בשני הצילינדרים נשאר קבוע (קטן בצילינדר החם וגדול בקר). בשלב זה הלחץ של האוויר יורד.
למנוע דו צילינדרי יש שתי גרסאות דומות: מנוע סטרלינג אלפא שבו הצילינדרים מחוברים ביניהם באמצעות רגנרטור (אנ') מצידם העליון שרחוק יותר מהגלגל, ו-מנוע סטרלינג גמא שבו הם מחוברים בחלקם התחתון ללא רנגטור.
מבנה המנוע ואופן פעולתו > מנוע חד-צילינדרי

מנוע הכולל צילינדר אחד שמכונה מנוע סטרלינג בטא, שבתוכו נמצאות שתי בוכנות. אופן הפעולה של מנוע זה הוא מאוד דומה למנוע דו-צילינדרי, אלא שהצילינדר האחד מחולק לשני אזורים. החלק העליון, שרחוק יותר מהגלגל מחומם על ידי מקור חיצוני, והחלק התחתון, מקורר. הבוכנה העליונה עוברת בתוך התחתונה, בעוד התחתונה היא זו שאוטמת את הצילינדר מפני דליפת האוויר. כמו כן, במנוע שבנוי בצורה זו, הרגנרטור אינו קיים.
שימושים

מנועי סטרלינג הם בעלי יחס גרוע של תפוקת כוח יחסית למשקל המנוע, ובנוסף נדרשים חומרים יקרים יחסית המסוגלים לעמוד בעומס החום הקבוע - להבדיל ממנוע בעירה פנימית שעומס החום בו מוגבל לשיאים של מאיות שנייה. בשל מגבלות אלו מנועי סטרלינג נמצאים בשימוש רק ביישומים מיוחדים.
קיימים גם מנועי סטרלינג זעירים הפועלים בטמפרטורות נמוכות שתפקידם העיקרי הוא סילוק חום, למשל ממערכות אלקטרוניות. כמו כן, קיימים גם מנועים כאלו, המופעלים באמצעות האנרגיה הנוצרת מחום כף היד, כשהמנוע מונח עליה.
אחד השימושים במנועי סטרלינג הוא כמנוע עזר בצוללות. המנוע בשימוש בצי הצוללות של יפן ובמספר צוללות בצי השוודי. שימוש זה מאפשר לצוללת להישאר בצלילה ללא כל קשר לאוויר החיצון זמן ארוך יותר מהמקובל היום.
ראו גם

מעגל סטרלינג
מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון
מנוע מנסון
הערות שוליים

↑  קמרון ווילמוט, חברת MSI מיישמת קירור מבוסס מנוע סטרלינג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536304905171  BnF: cb12378418h (data)  GND: 4128005-2  LCCN: sh85128168  NDL: 01170814  NKC: ph297107 
אנימציה שמדגימה את אופן פעולתו של מנוע סטרלינג אלפא
אנימציה שמדגימה את אופן פעולתו של מנוע סטרלינג גמא
אנימציה שמדגימה את אופן פעולתו של מנוע סטרלינג בטא
27 בפברואר

27 בפברואר הוא היום ה-58 בשנה בשבוע ה-9 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 307 ימים (308 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

380 – נצרות מקבלת מעמד של דת רשמית באימפריה הרומית
1531 – נכרתת ברית שמלקלדן, ברית הנסיכים הפרוטסטנטיים בגרמניה
1594 – אנרי הרביעי מוכתר כמלך צרפת
1827 – המרדי גרא נחגג לראשונה בניו אורלינס
1844 – הרפובליקה הדומיניקנית זוכה לעצמאות מהאיטי
1879 – מדענים אמריקאים מגלים את הסכרין
1900 – נוסד מועדון הכדורגל הגרמני באיירן מינכן
1900 – נוסדת מפלגת הלייבור בבריטניה
1902 – נוסד בנק אנגלו-פלשתינה, לימים בנק לאומי לישראל
1933 – שריפת הרייכסטאג בברלין
1944 – אנשי האצ"ל מפוצצים את משרדי מס ההכנסה
1947 – מעפילי האוניה "חיים ארלוזורוב" נתפסים על ידי האנגלים בחוף בת גלים
1951 – אשרור התיקון ה-22 לחוקת ארצות הברית, המגביל את תקופת כהונתו של הנשיא לשתי כהונות
1952 – עצרת האו"ם מתכנסת לראשונה במשכנה הקבוע בניו יורק
1976 – סהרה המערבית מכריזה על עצמאותה מספרד. זמן קצר אחר כך סופחה למרוקו
1986 – הסנאט האמריקני מאשר צילום טלוויזיוני של הדיונים בו (על בסיס ניסיוני)
1991 – מסתיימת מלחמת המפרץ: ג'ורג' בוש מכריז ש"כווית שוחררה" ומודיע על הפסקת אש
1996 – סטושי טג'ירי יוצר את הפוקימון
2002 – 59 צליינים הינדים נשרפים ברכבת, שהוצתה על ידי המון מוסלמי בגודהרה (Godhra) בהודו. (בעקבות השריפה פרצו מהומות בהן נהרגו מאות אנשים)
2007 – התפרצות הר הגעש סטרומבולי שבאיטליה
2010 – רעידת אדמה בצ'ילה סמוך לעיר קונספסיון – במגניטודה 8.8
נולדו

272 – קונסטנטינוס, קיסר רומא (נפטר ב-337)
1572 – פרנץ השני, דוכס לורן (נפטר ב-1632)
1575 – יוהאן אדולף, דוכס הולשטיין-גוטורפ (נפטר ב-1616)
1807 – הנרי וודסוורת' לונגפלו, משורר אמריקאי (נפטר ב-1882)
1861 – רודולף שטיינר, פילוסוף ואדריכל אוסטרי, מייסד האנתרופוסופיה (נפטר ב-1925)
1863 – חואקין סורויה, אמן ספרדי (נפטר ב-1923)
1863 – ג'ורג' הרברט מיד, פילוסוף אמריקאי (נפטר ב-1931)
1886 – הוגו בלאק, סנאטור מטעם אלבמה ושופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-1971)
1891 – דוד סארנוף, יזם ואיש עסקים אמריקאי, חלוץ בתחומי שידור רדיו וטלוויזיה בארצות הברית (נפטר ב-1971)
1897 – מריאן אנדרסון, מוזיקאית אמריקאית (נפטרה ב-1993)
1902 – ג'ון סטיינבק, סופר אמריקאי (נפטר ב-1968)
1903 – משה רוזטי, מזכיר הכנסת, משנת 1948 עד 1968 (נפטר ב-1992)
1903 – יוסף דב הלוי סולובייצ'יק, רב ופילוסוף מראשי הציונות הדתית ותנועת המזרחי, וממנהיגיה הרוחניים של היהדות האורתודוקסית בארצות הברית (נפטר ב-1993)
1910 – ג'ואן בנט, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1990)
1913 – פול ריקר, פילוסוף צרפתי (נפטר ב-2005)
1913 – אירווין שו, סופר אמריקאי (נפטר ב-1984)
1917 – ג'ון קונלי, פוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1993)
1923 – דקסטר גורדון, סקסופוניסט ג'אז אמריקאי (נפטר ב-1990)
1926 – דייוויד הובל, ביולוג אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נפטר ב-2013)
1927 – דוד כהן, מהנדס מחשבים, ממייסדי, ממפתחי וממקדמי תחום המחשוב בישראל ומהמחנכים הראשונים בתחום (נפטר ב-1984)
1930 – ג'ואן וודוורד, שחקנית קולנוע אמריקאית
1932 – אליזבת טיילור, שחקנית קולנוע אמריקאית (נפטרה ב-2011)
1934 – ראלף ניידר, פעיל חברתי אמריקאי
1935 – אורי שולביץ, צייר, גרפיקאי, מאייר וסופר ישראלי (נפטר ב-2025)
1935 – יעקב טרנר, ראש עיריית באר שבע השביעי, המפכ"ל העשירי של משטרת ישראל, טייס קרב ומפקד בחיל האוויר הישראלי (נפטר ב-2024)
1939 – קנזו טקאדה, מעצב אופנה יפני (נפטר ב-2020)
1939 – עמי גלעד, מלחין ואקורדיוניסט ישראלי
1941 – ג'רמי אשדאון, פוליטיקאי בריטי אשר שימש כמנהיג המפלגה הליברל-דמוקרטית וכמושל הבינלאומי של בוסניה-הרצגובינה (נפטר ב-2018)
1942 – רוברט גרבס, כימאי אורגני אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (נפטר ב-2021)
1943 – קרלוס אלברטו פריירה, מאמן כדורגלן ברזילאי
1944 – רוג'ר סקרוטון, פילוסוף אנגלי וסופר שהתמחה באסתטיקה ובפילוסופיה פוליטית (נפטר ב-2020)
1947 – יחיעם פדן, חוקר, סופר, עורך ומתרגם ישראלי (נפטר ב-2021)
1955 – אילן גור זאב, פרופסור מן המניין לפילוסופיה בפקולטה לחינוך של אוניברסיטת חיפה (נפטר ב-2012)
1960 – עודד פלוס, מנכ"ל המשרד לשירותי דת
1961 – יחיאל נהרי, פייטן וחזן ישראלי
1975 – סמיון גרפמן, אושיית רשת ופעיל חברתי ישראלי
1980 – צ'לסי קלינטון, בתם של הילרי וביל קלינטון
1980 – בצלאל סמוטריץ', חבר הכנסת ושר מהציונות הדתית
1981 – אורי יצחקי, כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדות הרכז והקלע
1983 – קייט מארה, שחקנית אמריקאית
1987 – אלכסנדרה לוקש, קריינית, מנחת טלוויזיה וכתבת ישראלית
1989 – ניר שטראוס, שחקן ויוצר תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1990 – לינדזי מורגן, שחקנית אמריקאית
1992 – ג'ימי ויקו, אצן צרפתי
1994 – חואו ייפאן, שחמטאית סינית בדרגת רב-אמן, אלופת העולם לנשים בשחמט במשך 4 שנים. זכתה פעמיים בסבב הגרנד פרי
נפטרו

1425 – וסילי הראשון, נסיך מוסקבה (נולד ב-1371)
1814 – ז'אן-לואי אבנעזר רנייה, גנרל שווייצרי בצבא נפוליאון (נולד ב-1771)
1892 – לואי ויטון, יצרן ארנקים צרפתי (נולד ב-1821)
1936 – איוואן פבלוב, פיזיולוג רוסי (נולד ב-1849)
1939 – נאדז'דה קרופסקיה, מהפכנית מרקסיסטית (נולדה ב-1869)
1977 – ג'ון דיקסון קאר, סופר מתח אמריקאי (נולד ב-1906)
1989 – קונראד לורנץ, אבי האתולוגיה וחתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1903)
2006 – מילטון קייטימס, מנצח אמריקאי (נולד ב-1909)
2007 – פנחס צינוביץ, צייר ישראלי (נולד ב-1943)
2009 – איסר לובוצקי, מפעילי המחתרת של גטו וילנה, פרטיזן, לוחם ומפקד באצ"ל, היועץ המשפטי הראשון של הליכוד (נולד ב-1922)
2015 – נאדיה חילו, חברת הכנסת ה-17 והערבייה הנוצרייה הראשונה שנבחרה לכנסת (נולדה ב-1953)
2015 – לנרד נימוי, שחקן אמריקאי (נולד ב-1931)
2015 – בוריס נמצוב, פוליטיקאי רוסי (נולד ב-1959)
2021 – מרדכי אנסבכר, ניצול שואה, קצין ולוחם בהגנה ובצה"ל, היסטוריון ומרצה (נולד ב-1927)
2024 – ריצ'רד לואיס, סטנדאפיסט ושחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי יהודי (נולד ב-1947)
2025 – בוריס ספאסקי, אלוף עולם בשחמט (נולד ב-1937)
חגים ואירועים החלים ביום זה

הרפובליקה הדומיניקנית – יום העצמאות
26 בפברואר – 28 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
קונסטנטינוס
30 בינואר

30 בינואר הוא היום ה-30 בשנה בלוח הגרגוריאני, נשארו עוד 335 ימים (336 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1648 – נחתם הסכם מינסטר שסיים את מלחמת שמונים השנים בין ספרד והולנד
1649 – צ'ארלס הראשון מלך אנגליה מוצא להורג, אוליבר קרומוול הופך לשליט המדינה
1661 – טקס הוצאה להורג לאחר המוות נערך לאוליבר קרומוול, 3 שנים לאחר מותו
1835 – ריצ'רד לורנס מנסה להתנקש בחייו של הנשיא אנדרו ג'קסון, אך נכשל במה שהיה הניסיון הראשון להתנקש בחייו של נשיא בארצות הברית
1902 – נחתם הסכם הברית האנגלו-יפנית
1933 – נוסדה תנועת עליית הנוער להעלאת ילדים יהודים ארצה
1933 – אדולף היטלר מושבע לקנצלר גרמניה
1934 – השלטון הפדרלי בגרמניה מבוטל ומוחלף בשלטון מרכזי
1934 – אוניית הצי העברי  עמנואל מפליגה לדרכה האחרונה בה היא נעלמה בים
1939 – היטלר מכריז ב"נאום הנבואה" לרגל יום השנה לעלייתו לשלטון כי אם תפרוץ מלחמה ייכחד הגזע היהודי באירופה
1942 – מלחמת העולם השנייה: אחרוני חיילי הממלכה המאוחדת יוצאים ממלאיה
1945 – אוניית הנוסעים "וילהלם גוסטלוף" יצאה להפלגה וטובעה מירי של צוללת רוסית, כשעליה למעלה מ-6,000 פליטים גרמנים
1948 – נפתחת אולימפיאדת החורף ה-5 בעיר סנט מוריץ שבשווייץ
1948 – מוהנדס קרמצ'נד גנדי נרצח על ידי מתנקש הינדי
1964 – במסגרת תוכנית ריינג'ר האמריקאית, שיגור ריינג'ר 6 שנועדה להתרסק בהצלחה על הירח. החללית התרסקה בהצלחה על הירח אך עקב תקלה המצלמות לא עבדו
1968 – מלחמת וייטנאם: כוחות הצפון פותחים במתקפת פתע שנודעה כמתקפת טט
1969 – הופעתה האחרונה של הביטלס נערכת על גג בניין חברת התקליטים "Apple", שהוקמה על ידי הביטלס, ומופסקת על ידי המשטרה לאחר תלונות השכנים על רעש
1972 – יום ראשון העקוב מדם – 14 מפגינים קתולים נהרגים מירי צנחנים בריטים בדרי, צפון אירלנד
1992 – נחיתת משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-42 לאחר שהות של 8 ימים
1994 – חיים רמון נושא בוועידת מפלגת העבודה את "נאום הלווייתנים"
2001 – שימוש ראשון במרגמות ברצועת עזה, הפלסטינים יורים לעבר נצרים
2003 – בלגיה היא המדינה השנייה שמכירה בנישואים חד-מיניים
2005 – בעיראק נערכות הבחירות הראשונות לאחר הפלת סדאם חוסיין
2007 – מיקרוסופט משחררת את מערכת ההפעלה Windows Vista למשתמשים ביתיים
2008 – ועדת וינוגרד מגישה את דו"ח וינוגרד בנוגע למלחמת לבנון השנייה
2013 – שיגור מוצלח ראשון של המשגר הדרום קוריאני נרו 1, ובזכותו הצטרפה קוריאה הדרומית ל"מועדון החלל", קבוצת המדינות בעלות יכולת עצמאית לשיגור
2020 – נעמה יששכר משוחררת מהכלא הרוסי