ברכה
הערות שוליים

↑  ספר דברים, פרק ח', פסוק י'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ', עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה א'.
↑  "על עזבם את תורתי"-שלא ברכו בתורה תחילה
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ה, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף מ"ג, עמוד ב'.
↑  מנחות שם.
1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ד'.
↑  האבודרהם, בהקדמה להלכות ברכות, הוסיף סוג רביעי: ברכות התפילות. לפי הרב אשר וייס, הברכות נחלקות לשישה סוגים: ברכות הנהנין, ברכות המצוה, ברכות השבח, ברכות ההודיה, ברכות התפילה, וברכה משום זכר.
↑  ספר החינוך מצווה תל
↑  ערך ברך
↑  תשובות הרשב"א (חלק ה סימן נא)
↑  ספר נפש החיים, שער ב, פרק ב
↑  פירוש לתורה, ספר דברים, פרק ח, פסוק י.
↑  ראה למשל ברבי שניאור זלמן מלאדי ('בעל התניא'), תורה אור, פרשת מקץ, לז ג.
↑  משנה (מסכת כלאים ז א)
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ו, עמוד א'.
↑  "כל הברכות כולן פותח בהן בברוך וחותם בהן בברוך", באתר ישיבת ברכת משה.
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק א', משנה ד'; תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"א, עמוד א'; תוספתא, ברכות, א, ז; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ז'; ראו גם: ברכה ארוכה, ברכה קצרה, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת". לדיון בשאלה האם אי אמירת ברוך בתחילת הברכה או בסופה מעכבת גם בדיעבד ראו בהמשך הערך וכן במשנה ברורה סימן ריג ס"ק יט ובשער הציון שם.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רי"ד, סעיף א'. ראו: תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ', עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה ה'.
↑  אף שהנוסח הרגיל כולל שתי אזכרות של שם ה': "אדוני" ו"אלוהינו", בדיעבד, אם אמר רק אחד מהם יצא ידי חובתו. עוד נפסק כי אי אמירת המילה "אתה" שבנוסח הברכה אינה מעכבת בדיעבד. לגבי אי אמירת המילה "העולם" קיימת מחלוקת בין הפוסקים (שולחן ערוך ומשנה ברורה בסימן ריד).
↑  תוספות, ברכות, מ, ב, ד"ה אמר אביי. בית יוסף, אורח חיים, רי"ד.
↑  "ולכן אין להגיה בסידורים ישנים, כי יש ליישב כל דבר" (מגן אברהם, אורח חיים, ריד, א).
↑  לדוגמה: שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רי"ח, סעיף ט'; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רי"ט, סעיף ט'; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רכ"ה, סעיף ב'; הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רכ"ג, סעיף ג'.
↑  בנושא ברכה בשם ומלכות ראו: אליעזר מלמד, הלכות ברכות, פרק יב, סעיף ו – כללים בנוסח הברכות, באתר פניני הלכה; אהרן ליכטנשטיין, מהותה של ברכת הגומל, באתר ישיבת הר עציון ; מרדכי דוד אקערמאן, בעניין הזכרת שם ומלכות בברכהֻ, בתוך: קובץ "העמק", ניו יורק תש"מ, עמ' סה–עא, באתר היברובוקס.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ', עמוד ב'.
↑  מדברי הרמב"ם בספר אהבה, הלכות קריאת שמע, פרק א', הלכה ז' נראה שאם שינה את נוסח הברכה לא יצא גם בדיעבד וצריך לחזור ולברך כראוי. מפרשי הרמב"ם ניסו ליישב את הסתירה הקיימת לכאורה בין שני המקומות. רבי יוסף קארו בפירושו כסף משנה הסביר ששתי ההלכות אינן סותרות זו את זו, ודעת הרמב"ם היא שאם שינה מנוסח הברכה אבל אמר את עיקר הברכה, ואפילו שלא בלשון הקודש, יצא, אך אם שינה אחד מעיקרי הברכה, כמו פתיחה וחתימה בברוך או שלא הזכיר שם ומלכות, לא יצא גם בדיעבד. לעומתו, הגר"א סבר שאכן קיימת סתירה והרמב"ם חזר בו ממה שכתב בהלכות קריאת שמע ופסק שאמנם לכתחילה אין לשנות את הנוסח שתיקנו חכמים, אך אם כבר שינה יצא בדיעבד (כסף משנה, הלכות ברכות, א, ה–ו. בהסברו השני והעיקרי; ביאור הגר"א לשולחן ערוך, סח, א; ראו גם כאן).
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ז, סעיף א'; בעניין ברכה בלשון חול ראו: שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ה, סעיף א' ובמשנה ברורה שם; ברכת המזון בלע"ז, באתר ארץ חמדה; תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ל"ב, עמוד א' ובתוספות ד"ה קרית; שולחן ערוך הרב, קפה, א–ב.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ס"ח, סעיף א'; משנה ברורה, שם, ס"ק א, חידושי הרשב"א, ברכות, יא; ראו גם: שינוי נוסח הברכה (1), שינוי נוסח הברכה (2), באתר ישיבת ברכת משה
↑  שו"ת הרשב"א "א/חלק_ה/נב חלק ה' סימן נ"ב; רבנו בחיי בן אשר, שלחן של ארבע, א, ז; ר' דוד אבודרהם, חיבור על פירוש הברכות והתפילות, ברכות השחר; ר' משה מטראני, בית אלהים, שער התפילה פרק ה; הגר"א מווילנא, אדרת אליהו דברים א, ו; ר' חיים מוואלוז'ין, נפש החיים, שער ב, פרק ג.
↑  מסכת ברכות נג', ב'.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| חיי הקהילה היהודית |
| --- | --- | --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי |  |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין •  פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן  • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |  |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |  |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |  |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים  • כתב מגידות |  |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |  |
כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.