stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכללת רעננה
בעבר

בגלגולה הראשון היא פעלה בשנים 2010-1994, ושכנה במערב העיר רעננה.
המכללה נוסדה ב-1994 על ידי אורה שיינרמן ועיריית רעננה, ולמדו בה כ-3,350 תלמידים. היא הציעה מסלולי לימוד לתואר ראשון ושני מטעם האוניברסיטה הפתוחה, השוכנת גם היא ברעננה. בנוסף, התקיימו במכללה לימודי תעודה בתחומי הנדל"ן (בשיתוף עם מרכז לי מרשל ללימודי נדל"ן) ושוק ההון (בשיתוף עם חברת מגדל שוקי הון). עוד פעלה במכללה מכינה קדם אקדמית שנוסדה בשנת 1999 ואשר בה למדו כאלף תלמידים מדי שנה.
בסוף שנת הלימודים תש"ע (קיץ 2010) נסגרה המכללה במיקומה הישן על ידי עיריית רעננה. במבנה המכללה פועל כיום בית-ספר השייך לרשת תל"י.
מכמנים

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: משגב
גובה ממוצע: ‎498 מטר
תאריך ייסוד: 1980
תנועה מיישבת: התאחדות האיכרים
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 609 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מכמנים(למפת הגליל המערבי רגילה) מכמנים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכמנים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכמנים32°54′24″N 35°19′40″E﻿ / ﻿32.9066351023368°N 35.3277956325644°E﻿ / 32.9066351023368; 35.3277956325644  heמפת היישובים של מועצה אזורית משגב (in English: Misgav Regional Council) באדום - מכמנים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.michmanim.org
מִכְמַנִּים הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי על הר כמון מזרחית לכרמיאל. נוסד בשנת 1980.
משמעות השם "מכמנים" היא "דברים נסתרים". משמעות השם קשורה לשם הערבי של הר כמון "ג'בל כמאנה", שמשמעותו מקום "מחבוא או מסתור".
מכמנים יוסדה על ידי חמש משפחות, ולאחר זמן קצר שבע. כיום מונה היישוב כ-125 משפחות.
רחובות ביישוב נקראים על שם להקות ישראליות ובהן תמוז, תיסלם, הגבעטרון ולהקת כוורת.
מערכת החינוך המקומית כוללת תינוקיה, פעוטון, גן ילדים וצהרון. מרבית ילדי היישוב מתחנכים בבית הספר היסודי שבהר גילון ובתיכון של המועצה האזורית.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  Meydata Advanced Internet Technologies, אודות מכמנים, באתר מכמנים (בעברית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588157105171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מסגד ג'אמע עסר חסן אל-בולקיה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 מיקום:  בנדר סרי בגוואן 
 מדינה:  ברוניי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 14 ביולי 1994
 תאריך פתיחה רשמי:  14 ביולי 1994 
 מידות
 גובה:  58 מ' 
 קואורדינטות:  4°53′53″N 114°55′18″E﻿ / ﻿4.89794444°N 114.92177778°E﻿ / 4.89794444; 114.92177778
 he
 
מסגד ג'אמע עסר חסן אל-בולקיה (במלאית: Masjid Jame' Asr Hassanil Bolkiah; בג'אווי: جامع عصر حسن البلقية) הוא מסגד בעיר בנדר סרי בגוואן, בירת סולטנות ברוניי. הוא אחד משני המסגדים הלאומיים של ברוניי, ביחד עם מסגד עומר עלי סייפודיאן. הוא קרוי על שמו של הסולטאן ה-29 והנוכחי של המדינה, חסן אל-בולקיה.
בניית המסגד החלה בשנת 1988 על גבי שטח של 81 דונם בשכונת קמפונג קיארונג (אנ') שבבנדר סרי בגוואן. הוא נבנה בסגנון האדריכלות האסלאמית בעלות של 8 מיליון דולר. המסגד נחנך ב-14 ביולי 1994, במסגרת חגיגות יום הולדתו ה-48 של הסולטאן.
המסגד הוא הגדול ביותר בברוניי, ובו מקום ל-5,000 מתפללים בו זמנית.
במסגד ארבעה מינרטים ו-29 כיפות מוזהבות.
מסגד אל-מג'דלה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  מסגד, בניין מורשת בעכו 
 מיקום:  עכו 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1810
 תאריך פתיחה רשמי:  1810 
 קואורדינטות:  32°55′23″N 35°04′07″E﻿ / ﻿32.9231°N 35.0686°E﻿ / 32.9231; 35.0686
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מסגד אל-מג'דלה(למפת הגליל המערבי רגילה) מסגד אל-מג'דלה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסגד אל-מג'דלה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסגד אל-מג'דלה
 
מסגד אל-מג'דלה (בערבית: مسجد المجادلة; תעתיק מדויק: מסג'ד אלמג'אדלה) הוא מסגד בעכו העתיקה. המסגד נבנה בשנים 1809–1810 בידי עלי אגא, המשנה למושל עכו סולימאן פאשה, בסמוך לביתו של אגא. מקור שמו של המסגד נעוץ בכך שהתושבים שהתגוררו באזור הגיעו לעכו מהכפר מג'דל (אם כי לא ידוע באיזה כפר בדיוק מדובר, שכן בארץ ישראל היה יותר מכפר אחד בשם זה).
במסגד אולם תפילה ושני חדרים נוספים, ולצדם חצר בצורת טרפז. בצדו של אולם התפילה הפונה לחצר ניצבת ארקדה הנושאת שלוש כיפות.
מנדל פינלס

צבי מנחם או הירש מנדל פינלס או פינלש (Hirsch Mendel Pineles), בכינוי הספרותי של"ש על פי סופי התיבות של שמו, שכונה ברומניה בשם שלוש (Şaloş),‏ 21 בדצמבר 1806 - 6 באוגוסט 1870, רב, איש עסקים, משכיל וחוקר התלמוד, מחבר המחקר "דרכה של תורה", פעיל בכל ישראל חברים, אביו של שמואל פינלס.
מנדל פינלס נולד ב-Tysmienica שבגליציה ובהמשך עבר לעיר ברודי, שבה חונך לפי המסורת החסידית. הוא התחתן כשהיה בן 15. מברודי המשיך לאודסה, שם היה איש עסקים, אולם בגלל מלחמת קרים עזב את אודסה ועבר לגאלאץ. בגאלאץ התפרסם, בין היתר בכתביו בעברית ובמיוחד בספר "דרכה של תורה", שיצא לאור בווינה ב-1861. בספר זה ניתח פינלס והישווה בין טקסטים של התלמוד וטקסטים של המשנה, מצא אי התאמות וטען לבכורת הגרסה המשנאית.
פינלס לא תקף את התלמוד עצמו, אך התפלמס עם החברה היהודית המסורתית שהתייחסה לטקסטים אלה בחרדת קודש. הוא התפלמס גם עם רפורמיסטים קיצוניים דוגמת אברהם גייגר, יהושע השל שור ואברהם קרוכמל (בנו של רנ"ק) והכריז על עצמו כהולך בדרכם של הרמב"ם ושל רנ"ק.
בנוסף להשכלתו הרבנית היו לפינלס ידיעות גם במדע המודרני של תקופתו, ידיעות שרכש כאוטודידקט ובעזרתן הוסיף לספרו פרק על האסטרונומיה וחישוב מועדי הפסח והפסחא.
הופעת ספרו הביאה לתגובות ובהן הספר "כך היא דרכה של תורה", ספר תשובה שכתב בנקאי בן העיר יאשי בשם משה ולדברג (Moses Waldberg), גיסו של מנדל פינלס, שעסק בלימודי יהדות.
בנו, שמואל, הצטרף לאביו בגאלאץ, לאחר סיום לימודי התיכון בברודי ובהמשך היה מנהיג התנועה הציונית הרומנית.
לקריאה נוספת

"נוכחויות רבניות במרחב הרומני", מאת ברוך טרקטין ולוציאן-זאב הרשקוביץ', הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008. (ברומנית)
חנן גפני, הירש מנדל פיניליש וחיבורו דרכה של תורה, עבודה לשם קבלת תואר מוסמך, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשנ"ט
מטא-דאטה

מֵטָא דָאטָה (באנגלית: Metadata), בעברית מֵטָא-נתונים, הוא "מידע אודות המידע". מקור הקידומת מטא בשפה היוונית, ומשמעותה עשויה להיות: "על", "אחרי", "מעבר". הקידומת Meta עשויה לתאר גם משהו שהוא מעל המושג העוקב את קידומת זו, למשל: "מטאפיזי" הוא משהו שמעל לפיזי. באופן דומה המטא דאטה הוא מעל לנתונים, כלומר: מתאר את התכונות של הנתונים ברמת הפשטה גבוהה יותר.
באמצעות המטא דאטה ניתן לאתר זהות מופעים שונים של נתונים המאוחסנים במקומות שונים (למשל: מסדי נתונים מסוגים שונים, קבצים שונים). במקרים רבים מימוש סכימות של Metadata נעשה במערכות מחשוב מודרניות באמצעות XML. נעשה שימוש שכיח לייצוג מטא דאטה גם בשפות SGML מבוססות תגיות אחרות. כמו כן קיימים מוצרי תוכנה ייעודיים לטיפול במטא דאטה הנקראים Metadata Repositories.
מידע על מידע מתייחס בדרך כלל למערכות מחשוב אבל יכול להתייחס גם לעולמות תוכן אחרים. 
השימוש הנפוץ במטא דאטה הוא לצורך חיפוש: באמצעות המטא דאטה מחפשים פריטים התואמים אותו, למשל: חיפוש דפים באינטרנט שהכותרת שלהם כוללת נושא מסוים, אבל קיימים שימושים רבים אחרים כגון: הדפסה של מדריכים לפי נושאים, הפקת סטטיסטיקות של שימוש בפריטים לפי מאפיינים. שימושים נוספים למטא דאטה הם במסגרת מימוש ארכיטקטורות כלל ארגוניות (Enterprise Architectures) כגון: SOA, תפיסות מתקדמות בניהול מידע בארגון, כגון: EII ומודלים מתקדמים של טכנולוגיות Web.
דוגמאות לשימוש במטא דאטה

סכמה של מסד נתונים – מהווה מידע על המידע הנמצא במסד הנתונים ולכן הסכמה עצמה היא סוג של מטא דאטה.
ספר – מטא דאטה הוא שם הסופר, שם הספר, מספר ISBN, נושא הספר, סוגה (ז'אנר) של הספר, שם ההוצאה, שנת ההוצאה, מחיר. במימוש אפליקציה ממוחשבת של ספרייה עשוי להיעשות שימוש בנתוני המטא דאטה, למשל: לצורך חיפוש ספר.
צילום – נתונים כמו התאריך, מיקום GPS, זמן הצילום, צבעים, נתוני כוון המצלמה כגון: מרחק, הגדלת התמונה ועוד.  במצלמות דיגיטליות כל זה עשוי להישמר כמטא דאטה הניתן להעברה לאמצעי ממוחשב.
המאמר של טים ברי מבהיר את המושג באמצעות דוגמאות מעולמות תוכן שונים להן מטא דאטה משותף.
באינטרנט Resource Description Framework או בראשי תיבות RDF  היא מסגרת לתיאור ולהחלפה של מטא דאטה.
תפיסות חדשניות כמו ווב סמנטי (Semantic Web) מבוססות על מטא דאטה.
ראו גם

שפת תגיות
XML
HTML
ארכיטקטורה מוכוונת-שירותים
אינטגרציית מידע ארגונית
תוכנה להסרת metadata
קטלוג (ספרנות)
הערות שוליים

↑  מֵטָא-נְתוּנִים במילון טכנולוגיית המידע: מסדי נתונים (תשנ"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  רן בר-זיק, המידע השקוף הזה נמצא בקבצים שאתם משתפים - ועלול לסכן אתכם, באתר https://www.themarker.com/, ‏20 ביוני 2024
↑  במאמר של טים ברי, המופיע ברשימת הקישורים החיצוניים, מופיעה דוגמה בה לפריטים בספרייה, בספר טלפונים ובספרית וידאו עשויים להיות אותם מאפייני מטא דאטה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539518705171  BNE: XX549841  GND: 4410512-5  KulturNav: fd95ede3-e11a-45ed-8080-ced97a0734e4  LCCN: sh96000740  LNB: 000061625  NDL: 00981806  NKC: ph222821
מסביב לעולם בשמונים יום עם מייקל פיילין

| --- | --- |

תמונת הפתיחה של פרקי הסדרה
 מבוסס על:  מסביב לעולם בשמונים יום 
 סוגה:  טלוויזיה תיעודית, סדרה המבוססת על ספר 
 מנחים:  מייקל פיילין 
 שחקנים:  מייקל פיילין 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7 
 הפקה
 מוזיקה:  Paddy Kingsland 
 שידור
 רשת שידור:  BBC 
 תקופת שידור מקורית:  11 באוקטובר 1989 – 22 בנובמבר 1989 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מסביב לעולם בשמונים יום עם מייקל פיילין היא סדרת טלוויזיה של רשת ה-BBC, אשר הוקרנה לראשונה בשנת 1989 בערוץ BBC1. היא נוצרה בהשראת עלילת ספרו של הסופר הצרפתי ז'ול ורן, שבו יצא הנוסע הבריטי הדמיוני פילאס פוג במסגרת התערבות להקיף את כדור הארץ בתוך 80 יום או פחות. הקומיקאי והשחקן הבריטי מייקל פיילין יצא לנסות ולהשיג הישג דומה ובאותו נתיב, ככל האפשר. על מנת לשחזר את תנאי הניסיון נאסר על פיילין להשתמש בתחבורה אווירית, שלא הייתה קיימת כלל בתקופה שבה מתרחשת עלילת ספרו של ורן. שבעת פרקי הסדרה, שאותם הציג פיילין, סקרו את מסעו. אל פיילין התלווה צוות צילום בן חמישה אנשים, שנקרא באופן קולקטיבי פספרטו, כשמו של המשרת אשר ליווה את פוג במסעו.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביות והופצה בהצלחה גם מחוץ לבריטניה. היא נמכרה גם במהדורות וידאו ו-DVD ובעקבותיה פרסם פיילין את סיפור המסע בספר.
המסע

פיילין יצא לדרך ממועדון הרפורמה בלונדון ברכבת האוריינט אקספרס אל נמל דובר ובמעבורת מעבר לתעלת למאנש אל צרפת. הוא המשיך בדרכו ברכבת דרך צרפת, שווייץ, ליכטנשטיין ואוסטריה. משם הגיע באוטובוס לוונציה שבאיטליה וממנה ליוון. הוא הפליג בים התיכון דרך תעלת קורינתוס אל אלכסנדריה שבמצרים.
במצרים עשה פיילין את דרכו ברכבת לסואץ על חוף ים סוף והפליג במעבורת לג'דה שבערב הסעודית. לאחר שהחמיץ אפשרות להמשיך לעומאן הוא קיבל רשות מיוחדת לנסוע ברכב דרך ערב הסעודית דרך ריאד וקטר אל דובאי שבאיחוד האמירויות הערביות, אך ללא ליווי של צוות הצילום.
בדובאי עלו פיילין ומלוויו על ספינת מפרש (דאו) מהודו למסע מיוחד במינו בן שמונה ימים דרך הים הערבי אל בומביי שבהודו. הצילומים הרבים ממסע זה הפכו לפרק נוסף בסדרה שנועדה במקור לכלול שישה פרקים בלבד.
מבומביי נסע פיילין ברכבת לעיר מדראס שבחוף המזרחי של הודו. משם הפליג לסינגפור באונייה יוגוסלבית ואתו צלם אחד בלבד. בסינגפור הספיק בקושי להשיג את הפלגת ההמשך שלו באונייה שיצאה להונג קונג. משם עשה את דרכו במעבורת אל גואנגג'ואו שבסין וממנה ברכבת אל שאנגחאי.
פיילין הפליג במעבורת מסין אל יוקוהמה שביפן ועשה את דרכו ברכבת אל טוקיו. לאחר מכן הפליג באוניות מכולות לרוחב האוקיינוס השקט במסע בן 11 יום אל נמל לונג ביץ' בקליפורניה שבארצות הברית, תוך חציית קו התאריך הבינלאומי. אז עבר טקס חניכה עם עוד שלושה מלחים שחצו לראשונה את קו התאריך. מלונג ביץ' יצא ברכבת אל לוס אנג'לס, וממנה לרוחב ארצות הברית דרך קולורדו, שיקגו ועד לניו יורק.
פיילין חצה את האוקיינוס האטלנטי באוניית מכולות במסע בן שמונה ימים שהסתיים בפליקסטו שבבריטניה. משם עשה את דרכו ברכבת אל נקודת המוצא שלו, מועדון הרפורמה בלונדון, שאליו הגיע לאחר מסע של 79 ימים ושבע שעות.
לאורך נתיב מסעו ובתחנות השונות שבהן עבר ליקט פיילין חוויות תרבותיות רבות. הוא פגש תושבים מקומיים, ביקר באתרים שונים, התוודע למנהגים ולטקסים שונים וטעם מזון מקומי. תוכנית המסע שלו לא התגשמה בשלמותה: הוא עמד מספר פעמים בפני תקלות ועיכובים שהיו עלולים לגזור עליו כישלון בהשגת מטרתו ונאלץ לנקוט בפתרונות ואלתורים שונים על מנת להשלים את מסעו במועד.
הפקה

פיילין היה למעשה המועמד הרביעי של ה-BBC לנוסע במסע הקפת העולם. שלושה מועמדים שקדמו לו - היוצר התיעודי אלן ויקר (Alan Whicker), העיתונאי מיילס קינגטון (Miles Kington) ואיש הטלוויזיה נואל אדמונדס (Noel Edmonds) - דחו את ההצעה לצאת למסע.
מסעו של פיילין החל ב-25 בספטמבר 1988 והסתיים ב-12 בדצמבר. במהלכו הוא חלף דרך 17 מדינות ברגל, ברכבת, באונייה, בכדור פורח וכן במזחלת שנגררה על ידי כלבים. רק ארבעה מאנשי צוות הצילום שלו השלימו את הקפת כדור הארץ, ואילו האחרים הוחלפו בדרך על ידי אנשי צוות אחרים. פיילין היה הנוסע היחיד שהשלים את המסע בכל קטעי הדרך היבשתית. כמה מאנשי צוות הצילום עשו חלקים מהמסע בטיסה.
סדרת הטלוויזיה הופקה על ידי קלם ואלאנס (Clem Vallance), בוימה על ידי רוג'ר מילס (Roger Mills) ונערכה על ידי דייוויד תומאס (David Thomas). היא לוותה בפסקול מעשה ידי היוצר פאדי קינגסלנד (Paddy Kingsland).
בעקבות המסע

בעקבות המסע סביב העולם יצא פיילין למסעות נוספים (שמונה במספר עד 2018) עבור ה-BBC. ביניהם היה מסע מהקוטב הצפוני אל הקוטב הדרומי ומסע סביב האוקיינוס השקט. ב-2008 יצא גם לנסיעה מיוחדת שתועדה בתוכנית תיעודית על מנת לאתר ולפגוש לאחר עשרים שנה את אנשי צוות ספינת הדאו ההודית שבה הפליג לרוחב הים הערבי.
הערות שוליים

↑  אתר המסעות של פיילין מציין 14 מדינות.
מיגו דאתקצאי לבין השמשות אתקצאי לכולי יומא

מיגו דאתקצאי לבין השמשות אתקצאי לכולי יומא (תרגום מארמית: מתוך שהוקצה לבין השמשות, הוקצה ליום כולו; מכונה גם "מוקצה מחמת איסור"), או בקיצור מיגו דאתקצאי הוא כלל בהלכות שבת הקובע כי גם דבר שעל פי מצבו העכשווי (בשבת) אינו אמור להיות מוקצה, אם בזמן בין השמשות היה מוקצה ולכן אסור לשימוש בשבת במצבו, הדין הוא שאסור להשתמש בו כל השבת.
דוגמאות

נר שהיה דלוק בבין השמשות ונכבה לאחר מכן, למרות שמצד מצבו הנוכחי הוא איננו נחשב מוקצה, אסור להשתמש בו בשבת מכיוון שבבין השמשות היה נחשב כמוקצה מחמת איסור.
גרוגרות וצימוקים שלא היו עדיין יבשים בין השמשות והיו לא ראויים למאכל, ועתה בשבת התייבשו ונעשו ראויים, אף על פי כן אינם מותרים לאכילה מדין "מיגו דאיתקצאי".
הוקצה באמצע השבת וחזר ונהיה ראוי

הגמרא במסכת ביצה דנה האם דבר שהיה ראוי בתחילת השבת, ובאמצע השבת נהיה מוקצה, ושוב חזר ונהיה ראוי, 
אם מותר היות שעכשיו אינו מוקצה, ואילו הדין של מיגו דאתקצאי נאמר רק באופן שבבין השמשות היה מוקצה, ויסודו מהכתוב 'והיה ביום השישי והכינו את אשר יביאו', וזה היה הרי מוכן ביום השישי.
או שאסור, היות שברגע שנעשה מוקצה בטלה הכנתו, ושוב אינה יכולה לחזור באמצע השבת.
להלכה נקטו הפוסקים שאין מוקצה לחצי שבת, ומותר.
מחמת יום שעבר

לדעת בעלי התוספות, מיגו זה נאמר רק כאשר סיבת המוקצה הוא מחמת היום הבא, לדוגמה גרוגרות וצימוקים נאסרו מכח השבת שתבוא, אולם אין לומר דין זה כאשר המוקצה מחמת יום שעבר, כלומר כאשר סיבת המוקצה מחמת היום הקודם. בכך מובן מדוע אתרוג מותר באכילה ביום שמיני עצרת, ולא אומרים בו דין 'מיגו דאיתקצאי', בחידוש זה השתמשו הפוסקים להתיר חמץ במוצאי פסח שחל בשבת, או היתר טלטול סיגריות ביום טוב שחל לאחר שבת.
הערות שוליים

↑  מופיע בגמרא בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ג, עמוד א', תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ד, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף מ"ו, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רע"ט, סעיף א' ומשנה ברורה שם
↑  רש"י ביצה כו' ב' ד"ה ואי דלא
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ו, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"י, סעיף ג'
↑  על תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף י', עמוד ב', ובעוד מקומות
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שופר וסוכה ולולב, פרק ז', הלכה כ"ז
↑  שו"ת יחווה דעת חלק ב' סימן ס"ד
↑  ראו ספר אור לציון חלק ג' פרק כ' אות ב'.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מסגד אל-פתאח אל-עלים

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מסגד 
 מיקום:  בירת מצרים החדשה 
 מדינה:  מצרים 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2019
 תאריך פתיחה רשמי:  2019 
 קואורדינטות:  30°01′11″N 31°36′08″E﻿ / ﻿30.019645°N 31.602305°E﻿ / 30.019645; 31.602305
 he
 
אל-פתאח אל-עלים (בערבית: مَسجِد الفَتّاح العَليم, "מסג'ד אלפתאח אלעלים") הוא מסגד באזור בירת מצרים החדשה.
המסגד נחנך על ידי עבד אל-פתאח א-סיסי, נשיא מצרים, ב-6 בינואר 2019 לצידו של קתדרלת המולד של ישו הנמצא בצמוד למסגד. המסגד גדול ממדים ויכול להכיל כ-16,000 מתפללים.
גובה המינרט של המסגד כ-95 מטרים.
הערות שוליים

↑  "Egypt's Sisi inaugurates Nativity of the Christ Cathedral, Al-Fattah Al-Alim Mosque in New Administrative Capital - Politics - Egypt". Ahram Online.
↑  "Egypt's Sisi opens mega-mosque and Middle East's largest cathedral after bomb attack". The National.
מייק הלמס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 בדצמבר 1982 (בן 41) דטרויט שבמישיגן
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.84 מטר
 מכללה:  אוקלנד
 דראפט:  לא נבחר, 2004
 קבוצות כשחקן
 2004-2005   2005   2005-2006   2006-2007   2007   2007-2008   2008-2009   2010   2010   2012–2013:  מישיגן מייהם   אתלטיקו ארגנטינו חונין   האנטר פיירטס   סינגפור סלינגרס   גייבן   סינגפור סלינגרס   עירוני רמת גן   סאות'לנד שארקס   טורוס זה נובו לרדו   וינדסור אקספרס
 
מייק הלמס (באנגלית: Mike Helms; נולד ב-29 בדצמבר 1982 בדטרויט, מישיגן) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הרכז. גובהו 1.84 מטר.
קריירה

הלמס שיחק באוניברסיטת אוקלנד במשך שלוש שנים, ובשלושתם נבחר לחמישיית העונה של מחוז MCC ואף נבחר לשחקן העונה המחוזי בשנת 2003, כשהוא קולע 27 נקודות למשחק ומדורג במקום השלישי בדירוג קלעי ליגת ה-NCAA.
הלמס נבחר בדראפט ליגת ה-CBA ושיחק 18 משחקים במדי מישיגן מייהם. את העונה סיים הלמס בליגה הארגנטינאית במדי אתלטיקו ארגנטינו חונין.
בעונת 2005/2006 שיחק הלמס במועדון האוסטרלי האנטר פיירטס, במדיה סיים את העונה במקום השני ברשימת הקלעים עם 22.1 נקודות בממוצע למשחק, אך בעקבות בעיות כלכליות בקבוצה עבר לסינגפור סלינגרס מאותה הליגה.
בפברואר 2007 חתם הלמס במועדון גייבן מהליגה הגרמנית, עימה סיים את העונה במקום ה-16 בליגה.
בעונת 2007/2008 שב הלמס לסינגפור סלינגרס, במדיה קלע 20.6 נקודות ומסר 1.2 אסיסטים בממוצע למשחק.
בנובמבר 2008 חתם הלמס בקבוצת עירוני רמת גן מליגת העל הישראלית, במדיה שיחק 20 משחקים וסיים את העונה הסדירה עם 12 נקודות, 2.9 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים בכ-25 דקות בממוצע למשחק, כשבמשחק השיא שלו נגד הפועל ירושלים קלע 35 נקודות.
בשנת 2010 חתם הלמס בקבוצה מהליגה הניו זילנדית, Southland Sharks.
בעונת 2011/2012 שיחק בקנדה ונבחר כבחירה החמישית בדראפט הליגה הקנדית על ידי סיינט ג'ון מיל ראטס, אך הועבר בטרייד במהלך העונה לקבוצת הוינדסור אקספרס בה שיחק את עונת 2012/2013 עם ממוצעי 17 נקודות למשחק בטרם פרש.
הערות שוליים

↑  דנה סידי, מייק הלמס חתם במכבי רמת גן, באתר ynet, 6 בנובמבר 2008
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מס בולים

חותמת מס בולים בריטית משנת 1956
דוגמה לבול הכנסה המעיד על גביית מס בולים, ממדינת טסמניה באוסטרליה
מס בולים (באנגלית: Stamp duty) הוא מס המוטל על מסמכים רשמיים, לרבות חוזים, המחאות, קבלות, רישיונות, אשרות וכו'. באופן היסטורי, בול הכנסה שימש להוכחת תשלום המס והופעתו על מסמך היוותה תנאי לתוקפו המשפטי. גרסאות מודרניות של המס אינן דורשות עוד חותמת בפועל.
היסטוריה

על פי ההערכה, החובה שמקורה בוונציה בשנת 1604, הוצגה (או הומצאה מחדש) בספרד ב-1610, הולנד בשנות ה-20 של המאה ה-20, בצרפת בשנת 1651, בדנמרק ב-1657, בפרוסיה בשנת 1682 ובאנגליה בשנת 1694. בממלכה המאוחדת וארצות הברית מס הבולים שנגבה על מסמכי רישום בעלות של נדל"ן הפך למס רכישה על נדל"ן, הנגבה כאחוז מערך הנדל"ן שנרכש.
בישראל

מס בולים הוטל עד שנת 2008 מתוקף חוק מס הבולים על מסמכים התשכ"א–1961. המס הוטל על ביול מסמכים שונים המפורטים בחוק כגון: התחייבויות, הסכמים וחוזים, איגרות חוב ערבויות, שטרות, שטרי נאמנות, הסכמי ביטוח, דו"ח על הקצאת מניות וכו'. שיעור המס נע בין 0.4% ועד 3% בהתאם לסוג המסמך.
בהתאם לחוק היה צורך לבייל מסמך מיד עם החתימה עליו, מסמך שסכום המס עליו גבוה מ-500 שקלים היה צורך לבייל באחד מהמשרדים האזוריים בתל אביב, ירושלים, חיפה, באר שבע או אילת, לא יאוחר מ-30 יום לאחר חתימתו.
בנקים, תאגידים ומוסדות אשר צורכים בצורה שוטפת את שירותי הביול, קיבלו היתר לבייל בעצמם מסמכים שהם צד להם.
בישראל > ביטול המס

בעקבות תוכנית של רשות המיסים להרחיב את גביית מס הבולים בשנת 2004 עלתה ביקורת קשה ונטען שהדבר יביא לעליית מחירים שנתית של 1% בכלל המשק ועלייה של מס החברות ל-48.2%. הדבר גרר מאבק ציבורי אשר הוביל פורום CFO, אשר כלל בין היתר עתירה לבג"ץ. כתוצאה ממאבק זה התקבלה החלטה בוועדת הכספים של הכנסת בדצמבר 2004 לשים תקרה לגביית המס בשנת 2005 בגובה של 600 מיליון ש"ח.
המאבק הגיע להכרעה עם פרסום צו תיקון למס הבולים על מסמכים, שבו בוטלה החבות בביול מסמכים שנחתמו החל מ-1 בינואר 2006 ובהדרגה הגבייה של המס בוטלה עד שסופית לא נגבה החל מתחילת שנת 2008.
ראו גם

חוק הבולים (המהפכה האמריקאית)
לקריאה נוספת

ניצן כהן, אוריאל לין: אגף המסים הופך את מס הבולים למס מחזור שמשמעותו הטלת מיסוי של מאות מיליוני ש' על הסקטור העסקי, באתר TheMarker‏, 15 באוגוסט 2004
ניצן כהן, ביקורת קשה במשרדי רו"ח על הוראת האוצר להגביר את גביית מס הבולים, באתר TheMarker‏, 5 באוגוסט 2004
ניצן כהן, האוצר ביטל את מס הבולים על אג"ח; המשמעות: הוזלת עלויות ההנפקה ב-1%, באתר TheMarker‏, 14 בדצמבר 2003
עו"ד אמיר טיטונוביץ, ‏העליון: ברונפמן-אלון לא תשלם מס בולים בגין עסקת רכישת מניות קו-אופ הריבוע הכחול, באתר גלובס, 18 ביוני 2007
הערות שוליים

↑  ניצן כהן, פורום CFO: אכיפה מלאה של חוק מס הבולים תעלה לציבור הישראלי 2.5 מיליארד שקל בשנה, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2004
↑  כתב גלובס, ‏פורום CFO: מס הבולים מעלה את מס החברות לשיעור 48.2%, באתר גלובס, 28 בנובמבר 2004
↑  רועי ברגמן, ‏אולמרט הנחה על ביטול מס הבולים החל מה-1 בינואר 2006, באתר גלובס, 7 בדצמבר 2005
↑  פורום ה-CFO עתר לבג"ץ נגד גביית מס הבולים, באתר ynet, 7 בספטמבר 2004
↑  שר האוצר החליט לבטל את מס הבולים לפני שעה קלה, 7 בדצמבר 2005, אתר פורום CFO
↑  מס בולים באתר רשות המיסים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531598305171  GND: 4264512-8  HDS: 013772  LCCN: sh85127294  NDL: 00564163 
בול הכנסה של שלטון המנדט בישראל
מנדל של הספרים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שטפן צווייג
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  עלילה על רקע היסטורי
 נושא:  מלחמת העולם הראשונה 
 מקום התרחשות:  וינה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1936
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת "תשע נשמות"
 תאריך:  2016
 תרגום:  הראל קין עורך: גדי גולדברג
 מספר עמודים:  71
 סדרה
 סדרת ספרים:  "תשע נשמות"
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003897274
 
מנדל של הספרים הוא ספר מאת שטפן צווייג.
הספר יצא לאור בגרמנית בשנת 1936. תורגם לעברית בשנת 2016 בידי הראל קין ויצא לאור בהוצאת "תשע נשמות".