stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שון מגווייר
ביוגרפיה

מגווייר נולד באילפורד שבלונדון. הוא אחד משישה אחאים במשפחת רקדנים אירית מפורסמת. הוריו ניהלו את בית הספר מגווייר - או'שיאה.
תפקידו הראשון של מגווייר היה בגיל חמש כששיחק בסרט הטלוויזיה "A Voyage Round My Father" לצדו של לורנס אוליבייה. בגיל שבע הופיע יחד עם ילדים רבים בקטע המוזיקלי "Every Sperm is Sacred" מתוך הסרט "טעם החיים" של מונטי פייתון משנת 1983. ב-1993 הצטרף מגווייר לצוות שחקני הסדרה "איסטאנדרס" בתפקיד איידן ברוסנן, כדורגלן אירי צעיר שמשחק בקבוצת הכדורגל הבדיונית וולפורד פ.ס. ב-1994 עזב את הסדרה והחל לככב בסדרת הדרמה של ה-BBC "דנג'רפילד" בתפקיד מרטי דנג'רפילד. עוד הופיע בסדרות הטלוויזיה "הולבי סיטי" ו-"Sunburn".
לאחר מכן המשיך מגווייר בקריירה מוזיקלית, והוציא שלושה אלבומים. ב-1994 יצא אלבום הבכורה שנשא את שמו. ב-1996 הוציא את האלבום "Spirit", וב-1998 יצא אלבומו "Greatest Hits". להיטו הגדול ביותר היה השיר "Good Day" שהגיע במאי 1996 למקום ה-12. באותה תקופה הופיע מגווייר בתקליט "The Gift of Christmas" של צ'ילדינרס שכלל מבצעים כגון בקסטריט בויז, MN8, דיוס, אולטימייט קאוס, לט לוס, איסט 17, פיטר אנדרה, מישל גייל, דני מינוג ורבים אחרים. מגווייר הכריז על פרישתו מתעשיית המוזיקה בהופעה האחרונה שלו במופע "Chick N Bay 9T5 4EVA". הוא לא הסתפק בהופעות בטלוויזיה ופנה להופעות בסרטי קולנוע. בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים שיחק בסרט "Waterland" לצדם של אית'ן הוק וג'רמי איירונס, ובסרט "A Kiss Before Dying".
ב-2001 שיחק מגווייר בתפקיד הנסיך בסרט הטלוויזיה "נסיך החלומות" לצדם של ברנדט פיטרס, כריסטינה אפלגייט ובילי קונולי, עם מרטין שורט בתפקיד העוזר שלו. ב-2005 כיכב בסרט "The Third Wish" לצדם של ג'נה מטיסון, ארמנד אסנטה, בטי וייט וג'יימס אברי. עוד הופיע בתפקיד "Euan" בסיטקום "על גבול השפיות" של WB Network יחד עם אדי קיי תומאס וג'ייסון ג'ורג'.
מגווייר גילם את דונובן ברינק, אחת הדמויות הראשיות, בסדרת הטלוויזיה "איב". הוא כיכב בסיטקום "הכיתה" של CBS בתפקיד קייל לנדו הגיי. ב-2006 שיחק בתפקיד ג'ק דייוויס בסרט הקומדיה האמריקאי "LA Blues".
הסרט "פגוש את הספרטנים" בכיכובו של מגווייר הגיע למקום הראשון בטבלת שוברי הקופות של 2008, על אף הביקורות הקוטלות של המבקרים, ובחירתו כסרט הגרוע ביותר של שנת 2008 בעיתון הטיימס. בסתיו 2008 כיכב בסרט "Mr Eleven" של ערוץ ITV1. ב-2009 שיחק מגווייר בתפקיד אורח בדמות מוזיקאי אירי בסיטקום "קופידון" של רשת ABC.
מגווייר שיחק בתפקיד הראשי בסדרת הפנטזיה הקומית "Kröd Mändoon and the Flaming Sword of Fire" בה גילם דמות של "לוחם חירות רגיש אבל נאיבי". שידור הבכורה של הסדרה היה ב-9 באפריל 2009 בקומדי סנטרל בארצות הברית, ב-8 ביוני ב-Citytv בקנדה, וב-11 ביוני בערוץ BBC Two בבריטניה.
בעונה השלישית של הסדרה "עד עצם היום הזה" של רשת ABC, החליף מגווייר את טום אליס בתפקיד רובין הוד. ביוני 2015 החל להופיע בסדרה בתפקיד קבוע. הוא סיים את הופעתו בתפקיד ראשי ב-2016 עם מותה של הדמות שגילם, אבל הופיע בחמישה פרקים בעונה השישית של הסדרה בגרסה חלופית של רובין הוד.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-19 באוקטובר 2012 התחתן מגווייר עם בלשית המשטרה טניה פלין. השניים ערכו טקס נישואין נוסף ב-30 בדצמבר 2014. בנם הבכור, פלין פטריק, נולד ב-14 ביולי 2015. בנם השני, ליאו ג'יימס, נולד ב-16 בדצמבר 2017.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 |  | A Voyage Round My Father |  | ללא קרדיט |
| 1983 | טעם החיים | Monty Python's The Meaning of Life |  | ללא קרדיט |
| 1992 |  | Waterland | פיטר |  |
| 2000 |  | Out of Depth | פול ניקסון |  |
| 2005 |  | The Third Wish | ברנדון |  |
| 2007 |  | The Dukes | דייב |  |
| 2007 |  | L.A. Blues | ג'ק דייוויס |  |
| 2008 | פגוש את הספרטנים | Meet the Spartans | לאונידס |  |
| 2012 |  | Songs for Amy | שון או'מאלי |  |
| 2015 |  | The Red Dress | ג'יימס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1988–1992 | גרנג' היל | Grange Hill | טרנס "טגס" רטקליף | סדרת טלוויזיה |
| 1991 |  | Dodgem | סיימון לייטון | סדרת טלוויזיה (6 פרקים) |
| 1992 |  | Growing Pains | ג'ייסון בגלי |  |
| 1993 |  | The Bill |  | בפרק "A Better Life" |
| 1993 | איסטאנדרס | EastEnders | איידן ברוסנן | סדרת טלוויזיה |
| 1995 | דנג'רפילד | Dangerfield | מרטי דנג'רפילד | עונות 1 ו-2 |
| 1997 |  | Dear Nobody | כריס מרשל |  |
| 1997 |  | A Man of Letters | אלן |  |
| 1999 | הולבי סיטי | Holby City | דארן אינגרם | בפרק "Staying Alive" |
| 2000 | מכת שמש | Sunburn | לי וילסון | עונה שנייה |
| 2000 |  | Urban Gothic | ג'וד רדפילד | בפרק "Thirteen" |
| 2001 | נסיך החלומות | Prince Charming | הנסיך ג'ון | סרט טלוויזיה |
| 2001–2002 | על גבול השפיות | Off Centre | יואן פירס | סדרת טלוויזיה |
| 2003–2006 | איב | Eve | דונובן ברינק | סדרת טלוויזיה |
| 2006–2007 | הכיתה | The Class | קייל לנדו | סדרת טלוויזיה |
| 2009 |  | Cupid | דייב | פרק פיילוט |
| 2009 |  | Kröd Mändoon and the Flaming Sword of Fire | קרוד מנדון | סדרת טלוויזיה (6 פרקים) |
| 2009 |  | Mister Eleven | דן | מיני-סדרה |
| 2010 | פשע מן העבר | Cold Case | פיל | בפרק "Two Weddings" |
| 2010 | CSI: ניו יורק | CSI: NY | אלכס ברודבסקי | בפרק "The 34th Floor" |
| 2010 | סמויים | Undercovers | קלייב | בפרק "Xerxes" |
| 2011 | בדלם | Bedlam | שון | סדרת טלוויזיה (3 פרקים) |
| 2011 |  | Lovelifes | בלייק | סרט טלוויזיה |
| 2011 |  | 71 Degrees North | בתפקיד עצמו |  |
| 2011 |  | Death in Paradise | מרלון קולינס | בפרק "Arriving in Paradise" |
| 2012–2013 | סקוט וביילי | Scott & Bailey | שון מקרטני | עונות 2 ו-3 |
| 2013 | מחשבות פליליות | Criminal Minds | ת'יין פארקס | בפרק "Brothers Hotchner" ו-"The Replicator" |
| 2013 | ארץ הפלאות | Once Upon a Time in Wonderland | רובין הוד | בפרק "Forget Me Not" |
| 2013–2018 | עד עצם היום הזה | Once Upon a Time | רובין הוד | סדרת טלוויזיה |
| 2014 |  | The 7.39 | ראיין קול | מיני-סדרה |
| 2016 | טיימלס | Timeless | איאן פלמינג | בפרק "Party at Castle Varlar" |
| 2020 | הקוסמים | The Magicians (אנ') | המלך האפל/ אפינגהם | עונה 5 (10 פרקים) |
דיסקוגרפיה > אלבומים

| שנה | פרטים | מצעד האלבומים הבריטי |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Sean Maguire אלבום הבכורה  יצא לאור ב-26 בנובמבר 1944  Formats: CD, קלטת שמע | מס' 75 |
| 1996 | Spirit אלבום האולפן השני  יצא לאור ב-3 ביוני 1996  Formats: CD, קלטת שמע | מס' 43 |
| 1998 | Greatest Hits אלבום אוסף  יצא לאור ב-18 ביוני 1998  Formats: CD, קלטת שמע | — |
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שנה | סינגל | מצעד הסינגלים הבריטי | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | "Someone to Love" |  No.14 |  Sean Maguire |
| 1994 | "Take This Time" |  No.27 |  Sean Maguire |
| 1995 | "Suddenly" |  No.18 |  Sean Maguire |
| 1995 | "Now I've Found You" |  No.22 |  Spirit |
| 1995 | "You to Me Are Everything" |  No.16 |  Spirit |
| 1996 | "Good Day" |  No.12 |  Spirit |
| 1996 | "Don't Pull Your Love" |  No.14 |  Spirit |
| 1997 | "Today's the Day" |  No.27 |  Non-album single |
הערות שוליים

↑  Rick, Fulton (15 בנובמבר 2001). "I WAS FLOP AT POP; Sean Maguire tells how singing almost cost him everything". Daily Record (Scotland). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sean Maguire replaces Tom Ellis Robin Hood on 'Once Upon a Time'". Page to Premiere. 24 ביולי 2013. אורכב מ-המקור ב-25 באוגוסט 2014. נבדק ב-14 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Once Upon a Time promotes Sean Maguire, Rebecca Mader to series regulars". Entertainment Weekly. 9 ביוני 2015. נבדק ב-9 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Archived 11 April 2009 at the Wayback Machine
↑  "What Is 'Krod Mandoon and the Flaming Sword of Fire'? Sean Maguire Explains. - Xfinity TV Blog". my.xfinity.com. 8 באפריל 2009. אורכב מ-המקור ב-2016-09-30. נבדק ב-22 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Once Upon a Time' victim breaks silence on shocking death". www.ew.com. נבדק ב-22 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Abrams, Natalie (27 בספטמבר 2016). "Once Upon a Time: Sean Maguire returning as Robin Hood — exclusive". TV Line. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Sean Maguire re-marries wife Tanya Flynn in fairytale winter wedding". Hello!Magazine. 31 בדצמבר 2014. נבדק ב-7 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nessif, Bruna (14 ביולי 2015). "Once Upon a Time Star Sean Maguire and Wife Tanya Welcome Their First Child—Get the Exclusive Details!". E! Online. נבדק ב-7 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stanton, Elizabeth (17 בדצמבר 2017). "'Once Upon a Time' Star Sean Maguire Welcomes Baby No. 2! (Exclusive)". ET. נבדק ב-7 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Interview with Sean Maguire – 'Songs For Amy'". No More Workhorse. 11 במאי 2014. נבדק ב-22 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑    Matt Warman, ‏Michelle Ryan and Sean Maguire on Mister Eleven, The Telegraph, 4 December 2009
↑  "'Timeless' casts 'Once Upon a Time' star as James Bond author Ian Fleming". נבדק ב-22 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Roberts, David (2006). British Hit Singles & Albums (19th ed.). London: Guinness World Records Limited. p. 344. ISBN 1-904994-10-5.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 134992075  ISNI: 0000 0000 5831 5436  LCCN: n2008022587  MusicBrainz: c42527cd-51f6-4f17-878a-27640ccf13a5  NTA: 316031313  VIAF: 1937926   WorldCat (עם VIAF): 1937926
קדיש יתום

קדיש יתום (או קדיש יהא שלמא, על שם המילים הפותחות את התוספת לעיקר הקדיש) היא קדיש הנאמר על ידי אבלים יהודים במשך שנת האבל על הוריהם (אבא או אמא). הקדיש הוא תפילה בארמית בבלית הכוללת בקשות להגדלת שלטון האל בעולם ולשלום בעם ישראל, ועל פי ההלכה יש לאומרו רק בנוכחות מניין.
מקובל שאבלים אומרים "קדיש יתום" גם בהלוויות ובאזכרות, ובתפילות בציבור בתקופת האבל.
התפתחות מנהג אמירת קדיש יתום

כבר בתקופת המשנה הייתה מקובלת בארץ ישראל עניית "אמן יהא שמיה רבה מברך", המשפט המרכזי בקדיש, אך תפילת הקדיש המלאה התמסדה רק בתקופת הגאונים, אז התקבל נוהג אמירת הקדיש בתפילות בציבור, לאחר לימוד תורה ובהלוויותה. המושג 'קדיש' מוזכר לראשונה במסכת סופרים, שנערכה כנראה בארץ ישראל במאה השמינית.
מנהג אמירת קדיש יתום על נפטר, מבוסס על מדרש תנא דבי אליהו זוטא, שבו מסופר שרבן יוחנן בן זכאי פגש מת שנידון לגיהנום כעונש על חטאו; המת אמר לו שרק אם בנו יאמר בציבור 'ברכו את ה' המבורך', יש סיכוי שימחלו על חטאו ויוציאוהו מהגיהנום. מחבר הספר 'כל בו' תלה במדרש זה ומדרשים דומים לו את מנהג אמירת 'קדיש יתום' על נפטר.
בסידור רב עמרם גאון (המאה ה-10) מופיע מנהג אמירת קדיש בעת קבורת הנפטר, לאחר אמירת צידוק הדין. מחזור ויטרי (מאה 12–13) מספר על מפגש פלאי של רבי עקיבא עם אדם מת המרצה את עונשו, וניצל בזכות לימוד התורה של בנו, ומציין שזה מקור המנהג להזמין את האבל להגיד קדיש במוצאי שבת. מנהג זה מוזכר גם בספר אור זרוע ובשו"ת מהרי"ל.
המנהג התפשט ביהדות אשכנז, לאחר גזירות תתנ"ו - סדרת פוגרומים בקהילות היהודיות שנעשו על ידי נוצרים במהלך מסע הצלב הראשון. בעקבות המשבר שחוו הקהילות, וכדי למנוע משבר רוחני, התחיל המנהג שאבלים אומרים קדיש במשך כל תקופת האבלות ולא רק בטקסי הלוויה. תפילת הקדיש באה לחזק את האמונה באלוהים, ומהווה מעין הצהרה על כך שלמרות שדרכייו אינן מובנות, האדם משלים בכאב עם האובדן ומצדיק עליו את הדין.
המהר"ם מרוטנבורג (המאה ה-13) הכניס את הקדיש למחזור התפילות היומיות והתנה את אמירתו במניין. הרא"ש, תלמידו של המהר"ם, הפיץ את מנהג אמירת הקדיש בכל רחבי אירופה וגם בספרד ומשם היא נדדה לארצות צפון אפריקה ועוצבה בנוסח הספרדים. רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך שחי בצפת במאה ה-16, פעל להפצת הקדיש לכל מקום בעולם היהודי, וגם טבע את הביטוי "קדיש יתום".
נימוקים ומשמעויות המנהג של אמירת קדיש יתום

למנהג אמירת קדיש על אדם שנפטר ניתנו מספר טעמים, שהעיקריים שבהם:
זו תפילה לזכות את הנפטר, מתוך תפיסה שהמתים צריכים כפרה, או על מנת להעלות את נשמת הנפטר למדרגות גבוהות יותר.
הגדלת קידוש שמו של ה' בעולם כנגד החידלון שבמוות.
בספר אור זרוע מובא שאמירת הקדיש מצילה את נשמת הנפטר מאש הגיהנום. בדומה לכך כתב האר"י, שהקדיש שאומרים בשנה הראשונה הוא להעלות אביהם מגיהנום לגן עדן, והקדיש ביום השנה, הוא להעלותן מגן עדן עצמו למדרגה יותר גדולה ומעולה, על פי העיקרון המופיע כבר בחז"ל: 'ברא מזכי אבא', דהיינו: בן מזכה את אביו.
אך מנגד טוען ר' אברהם בר חייא שאין בתורה או בדברי החכמים התייחסות לכך שמעשי הבנים יכולים להועיל לנפטר. רק תלמוד תורתם של הנפטרים עשוי ללמד עליהם זכות.
יש אומרים שאמירת קדיש היתום על המת לאחר המוות היא מעין צידוק הדין כלפי שמיים, דהיינו דרך להעיד שהאבל אינו רואה במות קרובו חוסר צדק בהנהגת ה' בעולם, וכשם שמברכים על הטובה יש לברך גם על הרעה.
דיני הקדיש > תקופת אמירת הקדיש

בשו"ת הריב"ש (סימן קט"ו) נאמר שהמנהג הוא לומר קדיש במשך כל שנים עשר החודשים שלאחר המוות. הסבר פשוט לאמירת קדיש דווקא במשך שנים עשר חודשים הוא דברי האמורא רב בתלמוד הבבלי במסכת ברכות: "אין המת משתכח מהלב אלא לאחר שנים עשר חודש...". לפי הסבר זה, קדיש יתום נאמר בשנים עשר החודשים הראשונים לאחר המוות, כי אז זיכרון המת חזק מאוד בתודעת היתום.
לדעת ר' יצחק מקורביל, נכון היה לומר קדיש יתום במשך 12 חודשים כמשפט דור המבול, כי לפי המסורת באגדה ובמדרש תקופת שהותם של הרשעים בגיהנום היא 12 חודשים. אולם הוא ציין כי המנהג הרווח הוא לומר קדיש רק במשך 11 חודשים. הנימוק לקיצור הזמן הוא הרצון להימנע מהשוואת האב או האם לדין הרשעים. כלומר, כיוון שמטרת קדיש יתום הוא כפרה על המתים וסיוע לתיקון נשמתם, ורק הרשעים נידונים בגיהנום, אם ימשיך אדם לומר קדיש בחודש השנים עשר, הרי שמעיד כביכול על אביו שהוא רשע.
כיום בין האשכנזים רווח מנהג שהבן אומר קדיש על הוריו במשך אחד עשר חודשים ולא יותר, כדי שהנפטר לא ייראה כרשעים הזקוק להצלה. הסבר זה משתלב במדרש שצוין לעיל המסביר את אמירת קדיש היתום כמאמץ של אומר הקדיש לרומם את נשמתו של הנפטר.
יהודי עדות המזרח, נוהגים שכאשר מגיע החודש האחד עשר לפטירה, מפסיקים למשך שבוע (כדי שלא יראה שהמנוח הוא בכלל הרשעים שנענשים בגיהנום שנים עשר חודש), ולאחר שבוע שוב ממשיכים עד סיום השנה (לפחות), מפני שהקדיש נועד גם להעלות את נפש הנפטר ואין מטרתו רק להציל מדין הגיהנום.
דיני הקדיש > הקרבה המשפחתית

יש נוהגים שנכדים אומרים קדיש בשביל סבא או סבתא, שבני בנים הרי הם כבנים. בהתאם לנסיבות, הקדיש נאמר על ידי החתן, האח או האבא.
דיני הקדיש > אמירת קדיש על ידי מספר אבלים

בקהילות האשכנזים היה נהוג שרק אדם אחד אומר את קדיש היתום, ובמקרה שמספר אנשים ביקשו לומר את הקדיש, היו מחלקים ביניהם את הקדישים בתורנות או בהגרלה. כך נוהגים עד היום בחלק מקהילות אשכנז, וכן נוהגים יהודי תימן.
מנהג הספרדים, שהתפשט גם לרוב הקהילות האשכנזיות בארץ ישראל, הוא שמספר אנשים אומרים ביחד את הקדיש. ישנם בתי כנסת המבקשים מאומרי הקדיש להתקבץ ביחד במקום אחד כדי לומר את הקדיש זה ליד זה בקצב אחיד, אולם בבתי כנסת רבים אומרי הקדיש אומרים אותו כל אחד ממקומו בקצב משלו.
קדיש יתומה

רוב הפוסקים אינם מתייחסים כלל לאפשרות של אמירת קדיש על ידי הבת היתומה, מכיוון שלבית הכנסת הגיעו בעיקר גברים והנשים הודרו או הדירו את עצמן ממרחב בית הכנסת[דרוש מקור]. נושא זה עורר ועדיין מעורר דיונים סביב השאלה האם ובאילו נסיבות יכולה הבת לומר קדיש יתום על הוריה, למרות שנשים לא מחויבות באמירת קדיש ובאמירת אמן. בפועל, אמירת קדיש בפי נשים אבלות אינה מקובלת במרבית הקהילות, למרות שבהיעדר מקורות האוסרים זאת, אין מניעה הלכתית ברורה לכך.
עם כניסתן של נשים דתיות לתפקידי מפתח, וקבלת חינוך יהודי ברמה גבוהה, ישנן נשים המרגישות חובה לכבד את המת ומבקשות לחדש את הדיון על אמירת קדיש על ידי הבת, ולשנות את הנהוג בעניין זה. רחל פרנקל הציתה את הדיון בנושא בעקבות אמירת הקדיש בהלווייתו ההמונית של בנה נפתלי פרנקל.
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים שהתירו לומר קדיש יתומה

הפוסקים המתירים מסתמכים על תקדימים ידועים. כך גם בעל החוות יאיר, כתב שבעיר אמסטרדם אירע דבר כזה, שנפטר אדם בלא בנים, והבת שלו הייתה אומרת קדיש בבית הכנסת, וחכמי העיר לא מיחו בידה. גם הרב משה פיינשטיין והרב יהודה הרצל הנקין ציינו שזה המנהג הידוע להם. היו בידם עדויות בהם התירו לנשים אבלות (עוד בארצות מזרח אירופה, בקהילות אורתודוקסיות) לומר קדיש מעזרת נשים על אחד מהוריהם, כאשר לא היו להם אחים.
בליטא היו נשים שנהגו לומר קדיש יתום, גם בבית הכנסת, בכניסה לעזרת הגברים, או ממקומן בעזרת הנשים. ”בכל הדורות נהגו שלפעמים היתה נכנסת אשה ענייה לבית המדרש לקבל צדקה, או אבלה לומר קדיש”, עדויות ברוח זו, נמצאות בספרי הלכה נוספים.
הרב יהודה הרצל הנקין טען שהסיבה שנשים לא תמיד נהגו לומר קדיש, קשורה למנהג הנהוג בקהילות האשכנזיות, שהקדיש נאמר על ידי יתום אחד בלבד, ולא היה ראוי שאישה תיגש לעמוד התפילה ותאמר קדיש לפני כל הציבור. אך בקהילות ספרדיות הרבה אבלים נהגו לומר את הקדיש מספר מתפללים ביחד, מנהג זה חדר גם לרוב הקהילות האשכנזיות ולכן, לדעתו, אין סיבה שאשה בעזרת הנשים לא תאמר קדיש.
הרב יעקב בלידשטיין, ענה לשאלתה של נערה בת 16 שביקשה לומר קדיש (כשהיה יועץ לסטודנטים ב"יבנה"): ”עניין הקדיש הוא כדלהלן. ...כאשר חקרתי בנושא, לא מצאתי שום סיבה לאסור זאת מעבר ל"מדיניות כללית". דיברתי עם ר' אהרן ליכטנשטיין זצ"ל (אז ראש כולל בישיבה יוניברסיטי ולאחר מכן ראש ישיבת הר עציון), שהגיב באופן דומה, ואמר כי יציג את השאלה לרב [הרב יוסף דוב סולוביצ'יק זצ"ל, חותנו] ... ואז נאמר לו לשאול אותי האם הנערה נמצאת באותו זמן בעזרת הנשים. אני, כמובן, השבתי בחיוב, ואז אמר הרב שוודאי שמותר לה לומר קדיש”.
על פי ד"ר וולוולסקי, רבות העדויות על כך שנשים וילדות אומרות קדיש, ויש לאמץ נוהלים אלה, ולהתיר לבנות לומר קדיש. זאת על פי העיקרון שקבע הרב אהרן סולוביצ'יק, כי "אם הרבנים החרדים ימנעו אישה מלומר קדיש במקום שישנה אפשרות שע"י זה תתרבה ההשפעה של הרבנים הקונסרבטיבים והרפורמים, אז אסור למנוע בת מלומר קדיש". כמו כן, הוא מסתמך על הנוהג הקיים, לפיו גם קטן אומר קדיש על אביו או על אמו, למרות שאינו מחויב במצוות ואינו יכול לשמש שליח ציבור.
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים שהתירו לומר קדיש יתומה > היתר תלוי מקום

יש מגדולי הפוסקים שהתירו לנשים לומר קדיש בפורום משפחתי מצומצם. כך הרב עובדיה יוסף טען שיש לאפשר לבנות לומר קדיש, אך הוא סייג זאת בשלשה תנאים: כאשר האישה מבקשת לומר קדיש על אביה או אמה, והנפטר לא השאיר אחריו בנים לאמירת קדיש, וההיתר תקף במניין אנשים בבית או בחוג מצומצם אחרי אמירת דברי תורה אבל לא בבית הכנסת. וכן הרב חיים דוד הלוי התיר לבת לומר קדיש על אחד מהוריה בחוג מצומצם בלבד.
ייתכן שנטיית פוסקים מסוימים לאסור או להתיר אמירת קדיש על ידי אישה אבלה תלוי במנהג שהיה נהוג בעירם: אם נהגו שרק אבל אחד אומר קדיש או מתירים לכמה אבלים לומר קדיש ביחד. כך לדוגמה, החוות יאיר שחי בגרמניה, שם הקפידו שרק אבל אחד יאמר קדיש, אסר, ואילו פוסקי ליטא, שם התירו בתקופה יחסית קדומה לאבלים לומר קדיש ביחד, נטו להתיר.
גם רבנים המתירים לאישה להגיד קדיש יתום במניין ציינו שאמנם ראוי שהקהילה תתחשב ברגשות האישה המבקשת לומר קדיש יתומה, אך גם על האישה להיזהר מפגיעה ברגשות המתפללים, ומחילול השם הנובע ממחלוקת ושנאת חינם, אף במחיר הימנעות מלומר קדיש עד שיימצא פתרון בדרכי שלום.
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים האוסרים על האישה לומר קדיש יתום

בהיעדר התייחסות ישירה לנושא בספרות ההלכה המוקדמת, רוב הפוסקים שהביעו את דעתם בנושא, אינם מתייחסים למניעה הלכתית האוסרת על בנות לומר קדיש אלא לבעיות שאמירת הקדיש עלולה להביא, כפי שמוצג בהמשך.
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים האוסרים על האישה לומר קדיש יתום > החשש מפני שינוי המנהגים

עד אמצע המאה 20 התקיימו רק מעט דיונים על אמירת קדיש על ידי אישה, אך ניתן למצוא מספר תשובות הלכתיות בנושא. במאה ה-17, הרב שמעון יאיר חיים בַּכָרָךְ הסתייג מבקשת בת שלא היו לה אחים לומר קדיש על אביה, מחשש להחלשת "המנהגים של בני ישראל שגם כן תורה הם, ויהיה כל אחד בונה במה לעצמו".
יש שהביעו חשש שמא יסיקו הנוכחים בטעות שהאישה הצטרפה כחלק מהמניין, או שלא ראו בעין יפה התערבות של אשה בקרב עזרת הגברים בבית הכנסת.
גם בארצות הברית, היו שהתנגדו לאמירת קדיש לדוגמה הרב שלמה הלוי וורמן שהביע חשש מפני שינויים שעלולים כדבריו "חושש אני שאם נתיר אמירת קדיש של בנות כפי הוראתו של הגרי"א, שוב מתבוללי זמננו, שכל כוונתם לחדש תורה חדשה...".
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים האוסרים על האישה לומר קדיש יתום > קול באישה

טיעון נוסף שהביאו פוסקים להתנגד לאמירת קדיש הוא שלפי המנהג המקורי (שנשמר היום הקהילות מסוימות) נהוג היה שהקדיש נאמר על ידי מתפלל אחד. הרב אליעזר יהודה ולדנברג בספר ציץ אליעזר טוען שמאחר ואמירת הקדיש צריכה להיות במניין של עשרה גברים בוגרים, עלול להיות שאם האישה תאמר קדיש בקול רם כדי שהגברים בעזרת גברים ישמעו אותה יש בכך חשש של "קול באישה ערווה".
הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, שספרו "גשר החיים" התקבל כספר בסיסי בהלכות אבלות, כתב שישנן קהילות בהן מאפשרים לבת קטנה לומר קדיש אף בבית הכנסת וישנן קהילות שלא מאפשרים זאת. אך אין היתר לאשה בוגרת לומר קדיש.
בישראל הרב הראשי לשעבר הרב ישראל מאיר לאו (שו"ת יחל ישראל ח"ב סי' צ) כתב: "ולהלכה נראה שאין לסמוך על היתרו של הגר"א הענקין, ובמיוחד בימינו יש לחשוש לסברת ה"חוות יאיר" וה"משנת-בנימין" שעלולים לבוא מתקנים למיניהם וילמדו מכאן להתיר לנשים לעבור לפני התיבה, ועלולה לצאת תקלה מתחת ידינו, על כן אין להתיר לנשים לומר קדיש בכל אופן".
לעומת זאת, מציע הרב וולוולסקי לסמוך על סברתו של הרב עובדיה יוסף, שנאמרה בקשר לברכת הגומל, לפיה אין לחשוש להרהור עבירה בתקופתנו בבית הכנסת.
קדיש יתומה > נימוקי הפוסקים האוסרים על האישה לומר קדיש יתום > החשש למדרון חלקלק

הרב נריה גוטל ציין שאין מניעה הלכתית לבת לומר קדיש, אלא סיבות טקטיות. הרב גוטל מביע חשש מפני המדרון החלקלק שאנו עלולים להתדרדר בו. לדבריו אחרי אמירת הקדיש נשים יבקשו לשנות את נוסח התפילה, כמו הברכה "שלא עשני אישה". במאמר תגובה, טען הרב יהודה איזנברג, שיש לחשוש למדרון חלקלק גם בכיוון ההפוך ולפניית נשים לזרם הקונסרבטיבי והרפורמי.
היבטים נפשיים וחברתיים

בתקופה האחרונה, צוין שאמירת הקדיש עוזרת להתמודד עם האבל ותורמת לתהליך השיקום לאחר האובדן, שהיא נותנת מקום לאבל ומסייעת לו להתמודד עם האובדן מבחינה נפשית.
מעיין גיל טוענת במאמרה שהנוהג של אמירת קדיש יתום על ידי מספר יתומים יחד התפתח, כדי לתמוך ב-"צורך הפסיכולוגי-נפשי של האבלים לפעול סביב האבל פעולה אקטיבית דרך הקדיש". אמירת הקדיש יוצרת הכרה ציבורית באבל, ואף תלות בין הציבור לאבל: האבל צריך את הציבור כדי לומר קדיש במניין, והציבור צריך את האבל כדי שייאמר קדיש זה בקרבו. יתר על כך, המנהג לומר קדיש יחד עם שאר האבלים מייצר צורך להתקבץ או לאמר קדיש במתינות, בקצב המתאים לאמירה משותפת והופך את האבלות למעין מסע משותף. מקור קדום למנהג לסמן את האבלים על מנת שהציבור יוכל לנחם אותם נמצא בפרקי דרבי אליעזר, ומהווה לדעת המחברת מעין תרגול של שריר האמפתיה.
יוסף אחיטוב מתאר את כוחו של הקדיש להעניק ביטוי לאדם העומד לנוכח קץ החיים: "הקדיש אינו תפילה שעוסקת במוות אלא בחיים, בהמשכיות ובתקווה". ד"ר גילי זיוון תיארה את חווית אמירת הקדיש על אביה "בכל פעם שאמרתי קדיש הרגשתי את ידו של אבא שלי נחה על כתפי. יד מחוספסת של חקלאי ותיק, יד חזקה וחמה של אבא אוהב. ידעתי שהוא היה שמח שבתו אומרת קדיש".
אביגדור שנאן התייחס לצורך לומר קדיש בלוויה ובטקסי זיכרון ציבוריים, אף על פי שמילותיו אינן מובנות, ואין בו דברים על המוות ועל תחושת היתמות והשכול, אלא דברי שבח כלליים לבורא עולם: "לא התוכן הוא כאן העיקר אלא המסגרת, התחושה שכך הגיבו דורות על גבי דורות כלפי סיטואציה אנושית קשה וכואבת. ואולי אפשר לומר יותר מזה: במקום שאין מילים היכולות לבטא את גודל הכאב ולהגיב על התופעה הבלתי נתפשת של המוות, תבואנה מילים בלתי מובנות כדי למלא את החלל העצום, ולוּ במעט. זה סוד קסמו של טקסט שמהדהדים בו זכרונות היסטוריים קשים מכאן ושסתימותו הלשונית מוסיפה לו דווקא לוויית חן".
קדיש יתום בתרבות

בתקופת הקמת המדינה, כתב הסופר שמואל יוסף עגנון חיבור קצר בשם "פתיחה לקדיש", ובשמו המלא: "פתיחה לקדיש אחר הרוגי ארץ ישראל". חיבור זה משלב את נוסח הקדיש עם אלמנטים של צידוק הדין, לצד דברי עידוד ותקווה לציבור, המתמודד עם מותם של הנופלים הרבים על הגנת הארץ במלחמת העצמאות. סיומה של הפתיחה הוא קדיש יתום במלואו, עם תוספת מילות עידוד-תקווה: "ונזכה ונראה עין בעין, עושה שלום במרומיו..."
בניגוד לקדיש יתום המסורתי הנאמר על אבל אישי, קהל היעד של "הפתיחה לקדיש", הוא הציבור. בכך, חיבור זה מהווה מעין פרשנות מדרשית לקדיש יתום. עגנון מחדש בו שהקדיש תקף גם לאבל הלאומי, והוא מפרש שמשמעות אמירת הקדיש היא לעודד את הקב"ה, שכואב את נפילת יקיריו, ולהגדיל את שמו לאחר שנתמעט, כביכול, בעקבות מותם.
בדצמבר 1948, החליטה הרבנות הראשית לציין את עשרה בטבת כיום הקדיש הכללי, על מנת לאפשר לקרובי הנספים בשואה שיום פטירתם לא נודע לנהוג במנהגי יום היארצייט, שהמרכזי מביניהם הוא לומר קדיש יתום. בשנת 1969, פורסם מאמר שטוען שהחובה לומר קדיש יתום ביום הקדיש הכללי, חל על כל יהודי, כאקט של חסד עם המתים והשתתפות בצער הציבור.
"קדיש לנעמי" היא פואמה מאת המשורר האמריקאי אלן גינסברג, שפורסמה לראשונה ב-1961 ועובדה על ידי גינסברג לתסריט שהוצג כמחזה לראשונה בשנת 1971.
בסיפור "קדיש יתום", אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' מתאר את אמירת קדיש מתוך צורך וגעגוע על ידי בן שהתרחק מעולם המצוות למרות שאביו צווה אותו לא לומר קדיש.
קדיש יתום בשפה

בעקבות המנהג שהבן אומר קדיש על ההורים אחר מותם נולד ביידיש כינוי שמכנים הורים את בנם: "דו ביסט מיין קדיש" (יידיש: "אתה הקדיש שלי").[דרוש מקור]
לקריאה נוספת

ליאון צ'ארני, שאול מייזליש, קדיש והשפעתו על היהדות, מודן 2008.