stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
NewDay
הערות שוליים

↑  NewDay's Competitors, Revenue, Number of Employees, Funding and Acquisitions (ארכיון)
↑  million Palamon sells SAV Credit to Värde Partners in transaction valued at GBP472 million | Private Equity Wire, www.privateequitywire.co.uk, ‏28 בספטמבר 2011 (באנגלית)
↑  Electra sells SAV Credit, www.epiris.co.uk
↑  https://www.reuters.com/article/uk-santander-britain-cards-idUKBRE8BJ0SP20121220?edition-redirect=uk
↑  Värde Partners Closes on Sale of NewDay, Värde Partners, ‏26 בינואר 2017 (באנגלית)
↑  UK card provider SAV Credit becomes NewDay, Cards International, ‏2014-04-01 (באנגלית)
↑  Raice, Giles Turner and Shayndi (2015-03-23). "NewDay Group Owners Preparing for Sale or IPO". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2020-07-18.
↑  NEWDAY LTD - Overview (free company information from Companies House), beta.companieshouse.gov.uk (באנגלית)
↑  Newday Loyalty Limited
↑  Financial Conduct Authority, register.fca.org.uk
↑  Acquisition of Payments Technology Platform Deko, Deko, ‏2020-01-23 (באנגלית)
↑  Bloomberg - Are you a robot?, www.bloomberg.com
↑  NEWDAY RESERVE FUNDING LTD - Overview (free company information from Companies House), beta.companieshouse.gov.uk (באנגלית)
מלקולם לאורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 ביולי 1909 בירקנהד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  26 ביוני 1957 (בגיל 47) Chalvington with Ripe, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  The Parish Church of St John the Baptist 
 מקום מגורים:  מקסיקו 
 מקום לימודים:  סנט קטרינס קולג', קיימברידג', Caldicott School 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  Under the Volcano 
 הושפע מ:  ויליאם פוקנר 
 פרסים והוקרה:  פרס המושל הכללי לסיפורת אנגלית (1961) 
 
מלקולם לאורי (באנגלית: Malcolm Lowry;‏ 28 ביולי 1909 – 26 ביוני 1957) הוא סופר ומשורר אנגלי, נודע בעיקר בזכות ספרו "מתחת להר הגעש", שנחשב לאחת מפסגות הספרות של המאה העשרים.
ביוגרפיה

לאורי נולד במחוז צ'שייר שבאנגליה, הצעיר מבין ארבעה אחים, בן לסוחר כותנה מצליח. בגיל שבע כמעט והתעוור מהפרעה בקרניות, אך נרפא לאחר ניתוח כעבור ארבע שנים. בגיל שבע עשרה הפסיק את לימודיו, ובהסכמת אביו עלה על ספינה ששטה למזרח הרחוק. התמונה הרומנטית בראשו של חיי המלחים התחלפה במהלך שבעת חודשי המסע, ובסופם חזר עם זכרונות אותם שילב בכתיבתו, והתמכרות חמורה לאלכוהול.
ב-1927 לא יכול היה לחזור ללימודיו, ולכן הוא החליט לבלות מספר חודשים בגרמניה, שם העריץ את הקולנוע האקספרסיוניסטי הגרמני וגילה את התיאטרון. כשחזר לאנגליה מצא מגורים בלונדון, שם התערבב בחוג הספרותי הסוער של שנות השלושים, ביניהם פגש את דילן תומאס,  והחל את לימודיו.
ב- 1934 עבר לצרפת, שם נישא לסופרת אמריקאית בשם יאן גבריאל. מאוחר יותר הלך אחריה לארצות הברית, שם ניסה לראשונה את כוחו בכתיבת תסריטים למסך הגדול, והתמוטט שנתיים מאוחר יותר מהתמכרותו לאלכוהול. נישואי השניים היו סוערים, ובניסיון כושל להצילם הם עברו ב- 1936 לספרד. שנה מאוחר יותר התגרש לאורי מאשתו, ולאחר תקופה נוספת של התמכרות כבדה גורש מספרד.
ב-1939 עבר להתגורר בקנדה, שם נישא לאשתו השנייה, מרגרי בונר, שחקנית וכותבת. על אף נדודיהם ברחבי העולם ושתייתו הלא נגמרת, הייתה זו תקופה שקטה בחיי לאורי, שנמשכה עד ל-1954. 
ב-1957 מת כתוצאה מצריכה אלכוהול מוגזמת, שככל הנראה שולבה עם מנת יתר של כדורי שינה.
יצירות מאוחרות

בהשוואה לכמות שכתב, לאורי פרסם רק כמות קטנה מכתביו. משני הרומנים שפרסם בולט "מתחת להר הגעש" כיצירת המופת שלו וכאחת מפסגות היצירה הספרותית של המאה העשרים. בספר זה הצליח לאורי להציג מערכות יחסים מורכבות על הרקע המסוגנן של מקסיקו, תוך שימוש ברור בסגנונו האישי, המשלב יסודות אוטוביוגרפיים עם רבדים סימבוליים חמקמקים. הסרט זכה לגרסה קולנועית מרשימה בבימויו של ג'ון יוסטון ועם אלברט פיני בתפקיד הראשי.
Ultramarine  הוא רומן שפרסם עוד בזמן שהיה סטודנט לתואר ראשון, ומציג את מסעו הימי הראשון של נער וניסיונותיו להתקבל לחברת הימאים.
אסופת הסיפורים Hear Us, O Lord from Heaven Thy Dwelling Place פורסמה לאחר מותו של לאורי בעריכתו של אירל בירני, שאף ערך את האסופה Selected Poems of Malcolm Lowry. אירל גם עבד יחד עם אלמנתו של לאורי על עריכת הנובלה Lunar Caustic, לקראת פרסום מחודש, שנבנה משילוב של קטעים שונים שכתב בעודו בחיים. אלמנתו עבדה גם יחד עם הביוגרף הראשון שלו, ויחד הם פרסמו את Dark as the Grave Wherein my Friend is Laid ואת October Ferry to Gabriola מכתביו הנותרים.
The Selected Letters of Malcolm Lowry, פורסם ב-1965, ואחריו ב-1995-6 פורסמו שני הכרכים של Sursam Corda! The Collected Letters of Malcolm Lowry. מהדורות ספרותיות של עבודות אותן לא השלים פורסמו לספרו La Mordida, ולעיבודו הקולנועי לספרו של פיצג'רלד "ענוג הוא הלילה".
הסרט דוקומנטרי אודותיו Volcano: An Inquiry Into the Life and Death of Malcolm Lowry היה מועמד לפרס האוסקר לשנת 1976.
ביבליוגרפיה

Ultramarine (פורסם ב-1933)
Under the Volcano (מתחת להר הגעש, 1947) שעובד לסרט באותו שם בידי ג'ון יוסטון (1984). תורגם בידי: מאיר ויזלטיר, הספרייה, 1986.
Hear Us O Lord from Heaven Thy Dwelling Place ( פורסם ב-1961, לאחר מותו)
Selected Poems of Malcolm Lowry (פורסם ב-1962, לאחר מותו)
Lunar Caustic (פורסם ב-1968, לאחר מותו)
Dark as the Grave wherein my Friend is Laid (פורסם ב-1968, לאחר מותו)
October Ferry to Gabriola ( פורסם ב-1970, לאחר מותו)
זורו

| --- | --- |

הופעת הבכורה של זורו, בסיפור The Curse of Capistrano, במגזין 'All-Story Weekly' בשנת 1919
 הופעה ראשונה:  The Curse of Capistrano 
 יוצרים:  ג'ונסטון מקולי 
 גילום הדמות:  דאגלס פיירבנקס, פייר ברייס, Richard Gutierrez, שון פלין (1941-1970), גורדון סקוט, מיגל ברנרדו, פרנק לנגלה, דאנקן רגהר, אלן דלון, ג'ורג' המילטון, אנתוני הופקינס, טיירון פאואר, אנטוניו בנדרס, ז'אן דוז'רדן, בפסקה זו 3 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 מידע
 מקצוע:  אשת חברה, פורע חוק, פעיל זכויות אדם, סייף, לוחם צדק
 אזרחות:  ארצות הברית, מקסיקו 
 דמויות קשורות
 אויבים:  Rafael Montero, Monastario, Captain Ramón, Sergeant Pedro Gonzales, Captain Pasquale 
 
ערך זה עוסק בדמות ספרותית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
דאגלס פיירבנקס בסרט הראינוע "הסימן של זורו" משנת 1920
אנטוניו בנדרס כזורו בסרט "האגדה של זורו"
זורו (בספרדית: Zorro; מילולית: שועל) היא דמות בדיונית בספרות, בסרטי הראינוע והקולנוע, בטלוויזיה ובמשחקי מחשב, שנוצרה לראשונה ב-1919 על ידי סופר הספרות הזולה ג'ונסטון מקולי (אנ')
זורו היא זהותו הסודית של דון דייגו דה לה וגה, אציל ורב סייף בדיוני אשר חי בקליפורניה בתחילת המאה ה-19 בתקופת האימפריה הספרדית. הוא הגן על תושבי קליפורניה מעריצות ושחיתות השלטון הספרדי והצליח בכל פעם מחדש להערים ולשטות ברשויות השלטון.
הופעתו של זורו היא לרוב כשהוא עוטה כולו שחור: גלימה שחורה, מסכה שחורה (המכסה את חצי פרצופו העליון) וכובע רחב שוליים שחור. הנשק האהוב עליו הוא חרב הסיף שלו שאיתו הוא חורט על גופם של אויביו את האות Z. הוא ידוע גם בתור וירטואוז בצליפה בשוט.
דמותו של זורו שימשה השראה לדמויות קומיקס רבות כדוגמת באטמן, והיה אחד מאבות הטיפוס של גיבורי העל.
רקע

דמותו של זורו התבססה קרוב לוודאי על סיפורי עם מקסיקניים על אציל פורע-חוק הנלחם בשלטונות הספרדיים לטובת האיכרים וילידי הארץ. הדמות הופעיה לראשונה בסיפור “הקללה של קפיסטראנו” (אנ') שפורסם בחמישה המשכים שבועיים במגזין השבועי All-Stoty (אנ'). בשנת 1920 עובד הסיפור לסרט בכיכובו של דאגלס פירבנקס תחת השם “חותם זורו”. הסרט זכה להצלחה קופתית אדירה ובשנת 1924 יצא לאור כרומן תחת אותו שם. בעקבות הצלחת הסרט פרסם מקולי עוד כששים סיפורים בהמשכים על עלילות זורו, שקובצו לאחר מכן ויצאו לאור בשלושה ספרים: ‘עוד מעלילות זורו’, ‘זורו רוכב שנית’ ו’הסימן של זורו’.
ביוגרפיה בדיונית

דון דייגו דה לה וגה נולד בשנת 1790 בקליפורניה, בן לאב ספרדי ולאם אינדיאנית. אביו שלח אותו ללמוד בספרד קצת לפני הפלישה הצרפתית של נפוליאון לארץ זו. כאשר לבסוף פלש נפוליאון לספרד ב-1810 טעם דייגו לראשונה את טעם הקרב למען הצדק. לאחר ניצחון הספרדים חזר לקליפורניה ונשבע להגן על האזרחים מפני שרירות ועריצות השלטון הספרדי על מולדתו. על מנת לשמור על זהותו מפני הרודן העריץ, דון רפאל מונטרו, פיתח דייגו זהות סודית בשם זורו.
בשנת 1821, בזמן מלחמת העצמאות המקסיקנית, גילה דון מונטרו את סודו של דייגו וטמן לו מלכודת. הם נלחמו אחד בשני באחוזת דה לה וגה ובזמן הקרב נהרגה אשתו של דייגו, אספרנזה. דייגו נתפס, ביתו נשרף ובתו התינוקת נלקחת לביתו של דון מונטרו, שגידל אותה כבתו שלו. לאחר עשרים שנה הצליח דייגו לברוח מהכלא. במטרה לנקום בדון מונטרו הוא החל לאמן לוחם צעיר בשם אלחנדרו מוריאטה, שיתפוס את מקומו כזורו.
לזורו סוס שחור, נאמן, מהיר ואינטליגנטי בשם טורנדו, המסייע לו ברגע שהוא קורא לו על ידי שריקה או דיבור.
פילמוגרפיה חלקית של זורו בקולנוע

הסימן של זורו (1920), The Mark of Zorro, סרט אילם עם דאגלס פיירבנקס.
דון קיו, בנו של זורו (1925), Don Q, The Son of Zorro, סרט ההמשך עם פיירבנקס.
זורו רוכב שוב (1937), Zorro Rides Again, עם ג'ון קארול.
אות זורו (1940), The Mark of Zorro, עיבוד מחודש לסרט מ-1920 עם טיירון פאואר ולינדה דרנל. נחשב לסרט הכי משובח של זורו עד 1998.[דרוש מקור]
השוט של זורו (1944), Zorro's Black Whip, עם לינדה סטירלינג.
בנו של זורו (1947), Son of Zorro, עם ג'ורג' טרנר.
רוחו של זורו (1949), Ghost of Zorro, עם קלייטון מור.
זורו הנוקם (1958), Zorro, The Avenger, עם גאי ויליאמס.
החותם: זורו (1958), The Sign of Zorro, עם ויליאמס.
זורו הנוקם במסכה (1962, La venganza del Zorro, סרט ספרדי בכיכובו של פרנק לטימור.
הסימן של זורו (1974), The Mark of Zorro, עיבוד מחודש עם פרנק לנגלה.
זורו (1975), Zorro, מערבון ספגטי עם אלן דלון.
זורו אפור התער (1981) (פרודיה), Zorro The Gay Blade, עם ג'ורג' המילטון שמציג לראשונה את אחיו של זורו שיצא מהארון.
המסכה של זורו (1998), The Mask of Zorro, עם אנטוני הופקינס, אנטוניו בנדרס וקתרין זיטה-ג'ונס בתפקידים הראשיים.
זורו המדהים (2002), The Amazing Zorro, סרט מונפש הלוקח חלק בסדרת הסרטים "DIC Movie Toons".
האגדה של זורו (2005), The Legend of Zorro, סרט ההמשך עם אנטוניו בנדרס וקתרין זיטה-ג'ונס.
פילמוגרפיה של זורו בטלוויזיה

זורו (1957-1959) - סדרה של דיסני הפקות ששודרה ברשת ABC.
ההרפתקאות החדשות של זורו (1981) - הפקה מצוירת.
זורו ובנו (1983), (קומדיית מצבים).
זורו (1990-1993) - הסדרה המחודשת של זורו משנות החמישים עם דאנקן רגהר ופטריס מרטינס.
זורו האגדי (1992).
ההרפתקאות החדשות של זורו (1997) - הפקה מצוירת של האחים וורנר.
זורו: דור ההמשך (2005) סדרה מצוירת.
זורו: החרב והוורד (2007) - טלנובלה של טלמונדו.
זורו: המקורות (2016) - סדרה מצוירת של זורו בתלת מימד, משודרת בערוץ WIZ!
זורו (2024) - סדרה מבית פריים וידאו
עיבודים לבמה בישראל

בשנת 2004, גילם הראל מויאל את דמותו של זורו בהצגה "לא יאומן כי פסטיגל". השיר "אני הוא זורו" בביצועו של מויאל זכה בתחרות.
בשנת 2009 עלתה ההצגה "זורו", בכיכובם של תום אבני בתפקיד זורו, מירב פלדמן בתפקיד לואיסה, אושרי כהן בתפקיד ראמון וגה, אחיו, לירז צ'רכי בתפקיד הצוענייה אינס ויעקב כהן בתפקיד מר וגה, אביהם של ראמון וזורו. את ההצגה ביים משה קפטן.
אלימות נגד אנשים עם מוגבלות

אנשים עם מוגבלויות (פיזיות, חושיות, קוגניטיביות ונפשיות) נמצאים בסיכון גבוה יותר לחוות ניצול ואלימות לסוגיהם השונים מקרב בני משפחה, מכרים וזרים, בהשוואה לאוכלוסיות אחרות. לאלימות כנגד אנשים עם מוגבלות ממדים רבים הכוללים בתוכם אלימות פיזית, אלימות נפשית, אלימות ופגיעה מינית והזנחה קשה. תופעת האלימות כלפי אנשים עם מוגבלות יכולה להתרחש לאורך כל שלבי החיים של אנשים החיים עם מוגבלות. האלימות יכולה להתרחש במסגרות החינוך, טיפול או הרפואה ועל ידי המשפחה. היקף האלימות המשוער כלפי אנשים עם מוגבלות הוא פי ארבעה עד פי עשרה בהשוואה לאנשים ללא מוגבלות. שיעור העמדתם לדין של עבריינים הפוגעים באנשים עם מוגבלות נמוך בהשוואה לפשעים הנעשים באנשים ללא מוגבלות.
סוגי האלימות והיקפה > אלימות פיזית

אלימות פיזית מוגדרת כהפעלת כוח או אמצעי פיזי אחר כלפי גופו של נפגע הנעשית במידה העלולה לגרום נזק או סבל פיזי-גופני או נפשי לאדם. על פי דו"ח ארגון הבריאות העולמי אנשים עם מוגבלות נחשפים לאלימות פיזית פי 3.6 יותר מאנשים ללא מוגבלות. מחקרים מצאו כי אלימות פיזית כלפי אנשים עם מוגבלויות מלווה לרוב בהזנחה והתעללות מינית.
סוגי האלימות והיקפה > אלימות מינית

פגיעה והתעללות מינית באנשים עם מוגבלות היא כרונית וקשה ומלווה לרוב בפגיעות נוספות, פיזיות או נפשיות. על פי דוח ארגון הבריאות העולמי אנשים עם מוגבלות נמצאים בסיכון של פי 2.9 לחוות יותר פגיעה ואלימות מינית. לעומת האוכלוסייה הכללית. תחום נוסף המתקשר לפגיעה והאלימות המינית הוא נושא ההסכמה לקיום יחסי מין. במקרים בהם קיימת מוגבלות קוגניטיבית. הדין הפלילי קובע כי יחסי מין עם אדם, גם אם בהסכמה, תוך ניצול העובדה שיש לו מוגבלות נפשית או מוגבלות שכלית, שבשלהם אין לראות בהסכמתו, אם וככל שניתנה, הסכמה חופשית – מהווים עבירה פלילית. הסכמה כוללת קיום הדדיות בין שני אנשים בגילאים דומים ובעלי הבנה קוגניטיבית דומה והתפתחות רגשית תואמת. כאשר ישנו שוני באחת מקטגוריות אלו לא יכולה להתקיים הדדיות והסכמה. כמו כן החוק אוסר על קיום יחסי מין בין מטפל למטופל מהוות עבירה ללא קשר לשאלת הסכמת המטופל.
המחקר הקשור לאלימות מינית באנשים עם מוגבלות מעלה כי רוב הפגיעות נעשות על ידי אנשים קרובים ומוכרים דוגמת בני משפחה, מטפלים, אנשי חינוך וכדומה. חשופים יותר לפגיעות אלו הם אנשים עם מוגבלות קוגניטיבית (פי 4 יותר) ואנשים עם מוגבלות תקשורתית (אוטיזם). עם זאת אלימות מינית זו מדווחת הרבה פחות על ידי אוכלוסיות אלו בהשוואה לבני אותם הגילאים ללא מוגבלות.
מחקרים מעלים גם כי קיימים שיעורים גבוהים של פגיעה מינית בבתי חולים פסיכיאטריים. אנשים עם מוגבלות נפשית מתמשכת חשופים פי 4–10 יותר לפגיעה מינית. הדבר נובע, בדומה למצב בקרב אנשים עם אוטיזם, מקושי בזיהוי הסיטואציה והבנת המתרחש ובקושי בהגנה עצמית אל מול סיטואציות פוגעניות בכלל ופוגעניות מינית בפרט.
סוגי האלימות והיקפה > אלימות נפשית והזנחה

אלימות, הזנחה והתעללות נפשית הן הקשות ביותר לזיהוי שכן הן אינן משאירות סימנים חיצוניים. גם החוק איננו ברור בנושא. חוק העונשין מעלה את הסוגיה כחלק משלל פגיעות אפשריות: ”העושה בקטין או בחסר ישע מעשה התעללות גופנית, נפשית או מינית“. הזנחה כוללת מספר ביטויים מרכזיים: הזנחה רגשית הכוללת מניעת יחסי גומלין עם הסביבה, הזנחה חינוכית הכוללת מניעת שירותי חינוך ראויים, הזנחה רפואית הכוללת אי מתן תרופות או מניעת טיפול רפואי והזנחה גופנית הכוללת אי סיפוק צרכים דוגמת מזון, ניקיון, צרכים. ארבעת סוגי ההזנחה עלולים להתבצע יחדיו או בנפרד.
אנשים עם מוגבלות חשופים הרבה יותר למצוקות סביבתיות והזנחה לעומת בני גילם. עובדה זו משפיעה על התפתחותם ועל רמת חייהם.
גם המחקר הנוגע לסוג אלימות זו לוקה בחסר ומתייחס בעיקר לקטינים. מחקר שנערך בארצות הברית העלה כי ילדים עם מוגבלות התפתחותית היו בסיכון להתעללות נפשית-רגשית פי 3.4–4 יותר מילדים מקביליהם בני אותו הגיל ללא מוגבלות.
סוגי האלימות והיקפה > אלימות נגד נשים עם מוגבלויות

אלימות מינית ומגדרית היא תופעה חברתית הקיימת בחברה הכללית.
נשים עם מוגבלות ניצבות לא רק מול שרשרת אפליות הנוגעות להיותן נשים אלא גם אפליות ואלימות בשל מוגבלותן, דבר המעמיד אותן בסיכון רב הרבה יותר. שיעורן של הנשים עם מוגבלות החשופות לפגיעה מינית הוא גבוה כמעט פי שניים מנשים ללא מוגבלות. ככל הנראה זהו דיווח חסר מאוד והערכות מדברות אף על היקף פגיעה גבוה פי 4 יותר מנשים ללא מוגבלות.פוגעים רבים מזהים בנשים עם מוגבלות אפשרות קלה יותר לפגיעה שכן הן יתקשו לדווח על הפגיעה או לקרוא לעזרה. נשים עם מוגבלות קוגניטיבית גם יתקשו בזיהוי סיטואציית אונס ולהפרידה ממגע מיני מותאם והדדי. נוסף לכך, אישה עם מוגבלות היא בת-זוג רצויה הרבה פחות מגבר עם מוגבלות. לנשים אלה קשה הרבה יותר למצוא בן-זוג או להינשא וליצור מערכת יחסים בריאה משום שהחברה תופשת אותן כרעיות בלתי-ראויות, מאחר שאינן עומדות במה שמוגדר כייעודן של נשים – לטפל במשפחה ולדאוג לה. דבר זה גם מעלה את הסיכון לקחת חלק במערכות יחסים אלימות ופוגעניות.
סוגי האלימות והיקפה > אלימות והזנחה כלפי קטינים עם מוגבלות

בתחילת שנות ה-80 וה-90 החלו לחקור באופן נרחב יותר בעולם את נושא האלימות וההזנחה כלפי קטינים ((ילדים ובני נוער) עם מוגבלות. מחקרים אחרונים שבוצעו על ידי ארגון הבריאות של האו"ם העלו כי לאוכלוסיית הילדים והנוער עם מוגבלות סיכוי של פי 3.7 להפגע מאשר לבני גילם ללא המוגבלות. הסיכוי הגדול ביותר על פי המחקרים לחוות תופעות אלו קיים בקרב ילדים ונוער עם מספר מוגבלויות וקטינים אשר שוהים במוסדות סגורים לטיפול באוכלוסיית הילדים עם מוגבלות.
עם זאת חוקרים מדווחים על דיווח חסר בכל הקשור לאלימות והזנחה כלפי ילדים ונוער עם מוגבלות. מספר הפניות והדיווחים בנושא לפקידי סעד ומשטרה בישראל ולמקבליהם ברחבי העולם נמוך באופן משמעותי בהשוואה לדיווחים הנוגעים לילדים ונוער ללא מוגבלות בני אותו הגיל.
סיבות לתופעת האלימות כנגד אנשים עם מוגבלויות

לתופעת האלימות כלפי אנשים עם מוגבלות סיבות ומאפיינים חברתיים הדומים לתופעת האלימות באוכלוסייה הרחבה אך לצידן אפיונים נוספים הנוגעים ומייחדים אותה. תופעה זו מבוססת על הקשר בין האדם עם המוגבלות לבין סביבתו ועל יחסי הגומלין ביניהם.
חוקרים רבים רואים בגישת החברה (סטיגמה) את הסיבה המרכזית לפגיעות הרבות באנשים עם מוגבלות. החברה תופסת אנשים עם מוגבלות כמאיימים, כאלה הדורשים אמפתיה ורחמים, וכאנשים בעלי יכולות נמוכות. ככאלה הם נתפסים כחלשים ככאלה הדורשים הגנה, דבר שהופך אותם לפגיעים הרבה יותר.
מלבד הגורמים הסביבתיים- חברתיים, ישנם גורמים הקשורים למוגבלות עצמה ולטיפול החברתי-משפחתי באדם עם מוגבלות:
תלות בבעלי סמכות ומטפלים והעדר שליטה בחייהם – אנשים עם מוגבלות נמצאים באינטראקציה מוגברת עם גורמי סמכות, מרות וטיפול. אינטראקציה זו כוללת לעיתים גם תחומים אינטימיים כגון מקלחת, החלפת בגדים ועוד, זאת לצד תלות בבחירת אותם הגורמים את סדר היום של האנשים ואת המסגרות השונות בהם ייקחו חלק.
נטייה לרצייה – לאנשים עם מוגבלות ולילדים עם מוגבלות בפרט קיימת נטייה לרצות את סביבתם. נטייה זו נובעת מתחושת בידוד ורצון לקחת חלק בחברה הכללית לפי הכללים שהיא מציבה. צייתנות לקודים חברתיים אלו עלולה להוביל לריצוי גם במקרים בהם יש סכנה לפגיעה מינית או פיזית.
קשיים בתקשורת ושפה – ישנם פעמים בהם התקשורת הוורבאלית מוגבלת או אינה קיימת. מצב זה מקשה על הסובלים מאלימות להעביר את המידע בדבר פגיעתם. עובדה זו מהווה קרקע פורייה לאנשים המחפשים קורבנות, מתוך הבנה שלהם כי פגיעה באנשים אלו תהיה קשה הרבה יותר לגילוי.
קשיים בתנועה – בדומה לסעיף הקודם, הקושי בתנועה ובריחה בסיטואציות מאיימות או קשות מאפשרת פגיעה ארוכה וקשה הרבה יותר. נוסף לכך אנשים עם מוגבלות פיזית חווים לא פעם קושי לסמוך על גופם שיגן עליהם.
קושי במושג הפרטיות – אנשים רבים עם מוגבלות תלויים במטפלים שלהם גם במקרים אינטימיים ופרטיים. הטיפול מתחלק על ידי מטפלים רבים הן מהסביבה המשפחתית והן מהסביבה המקצועית. עובדה זו מקשה על האנשים עם מוגבלות וצעירים עם מוגבלות בפרט לזהות מי אמור להיות איתם בסיטואציות אינטימיות. האדם ילמד כי כל אדם יכול לגעת בו גם במקומות אינטימיים והוא יתקשה לסרב לכך גם במקרים בהם ישנה פגיעה. מגע מוגבר עם דמויות בסביבה יכול לפגום בתחושת האינטימיות ולהוביל לפריצת גבולות המרחב האישי, דבר העלול להוביל לפגיעה מוגברת.
קשיי התנהגות – במקרים בהם קיימות בעיות התנהגות מורכבות ישנה עליה חדה וניכרת באלימות הפיזית והתעללות בהשוואה אף לסוגי מוגבלות אחרים. לעיתים בעיות אלו מובילות לשימוש בכוח קיצוני על מנת למתן את ההתנהגות. צריך לזכור עם זאת שלעיתים קרובות בעיות התנהגות נובעות מתוך העובדה כי האדם או הילד חוו התעללות או פגיעה וזוהי דרך להביע מצוקה.
זיהוי תופעת האלימות כלפי אנשים עם מוגבלות

מודעות לגורמי הסיכון השונים חשובה לצורך מניעת אלימות והתעללות. יחד עם תשומת לב מרובה מצד הורים, מורים ומטפלים לגבי שינויים במצב הרוח, שינויי התנהגות או שינויים פיזיים דוגמת: הימנעות מללכת למקומות מסוימים/אנשים מסוימים, שינויים באכילה ובשינה, חרדות ופחדים לא מוסברים, פגיעה עצמית, תוקפנות רגרסיה לימודית והתנהגותית, פצעי שפשוף, חבורות, סמני נפילות שאינם ברורים, התייבשות או ירידה ניכרת במשקל, עייפות קיצונית, ריח גוף לא נעים, קשיי הליכה ועוד.
עם זיהוי בשינוי מצב האדם או באחד או כמה מהסימנים הגופניים יש לבצע בדיקה ראשונית ולקיים התייעצות בצוות רב מקצועי הכולל מטפלים ומומחים לנושא. התייעצות זו יכולה להוביל לבסוף לדיווח המתן מענה טיפולי מותאם לאדם שחווה את האלימות. חשוב שאת הבדיקה והחקירה יבצע איש מקצוע או חוקר המוסמך לכך.
מלבד הערנות ומתן המענה המהיר, חשובה תקשורת פתוחה בין הורים וילדים עם מוגבלות בנושאים הקשורים לשמירה על גופם וביטחונם, וביכולת לשתף אדם קרוב באם הם חשים שלא בנוח במצב כלשהו או אם קרה להם מקרה מפחיד או לא נעים.
המצב והיקף התופעה בישראל

במדינת ישראל החוק המרכזי הבא לתת מענה לתופעה של אלימות, התעללות והזנחה של אנשים עם מוגבלות הוא "חוק חובת הדיווח" אשר הוא חלק מחוק העונשין. חובת הדיווח לגבי עברות הנעברות בקטינים ובחסרי ישע הוכנסה לחוק העונשין,. תיקון זה לחוק, המכונה גם בשם "חוק חסרי ישע".
למרות חקיקת חוק זה, ישנו קושי גדול באיתור וטיפול בתופעת האלימות נגד אנשים עם מוגבלות. הקושי נובע מדעות קדומות בקרב האוכלוסייה הכללית ואף בקרב אנשי הטיפול בנושא המוגבלות, ומוגבלות נפשית בפרט, שמונע מהם לבצע חקירה או בדיקה מקיפה של חשדות שעולים. כמו כן, הארגונים הטיפוליים השונים אינם מכוונים לרוב לאתר ולזהות מקרים שכאלה בעקבות עומסים גדולים ומורכבות הזיהוי והחקירה.
המחקר בישראל נערך בעיקר באוכלוסיות הילדים והנוער ומבוסס על נתוני המשטרה ומשרד הרווחה אשר אמונים על החקירה והטיפול במקרים אלו. הנתונים שנאספו הם חלקיים ביותר וזאת מכיוון שהטיפול בתופעה מפוזר בין ארגונים ומוסדות רבים ושונים שלרוב אינם מקיימים שיח ביניהם. כמו כן, ישנו תת-דיווח אודות התופעה לאור חשש להתלונן, וקשיים בתקשורת לאור מוגבלות תקשורתית או קוגניטיבית.
הנתונים הקיימים נוגעים כאמור בעיקר על תופעת האלימות כלפי ילדים ונוער עם מוגבלות. לפי נתוני משרד הרווחה, האמונים על חקירת ילדים ונוער עם מוגבלות קוגניטיבית או תקשורתית בשנת 2015 נמצא כי אחוז הילדים עם מוגבלות שכלית התפתחותית או אוטיזם גבוה משמעותית מילדים אחרים באותם הגילאים. בשנה זו נחקרו 9,600 ילדים ונוער עם מש"ה או אוטיזם אשר חוו התעללות או הזנחה חמורה. פי 3.5-4 יותר מילדים בני אותו הגיל ללא מוגבלות. תהליכי החקירה והתשאול אינם מתאימים לרוב לאותם הילדים ולכן ניתן לראות פעמים רבות בהם ישנו קושי להביא למיצוי הדין לפוגעים
המצב והיקף התופעה בישראל > טיפול בתופעה בישראל

עקב העדר נגישות במרחב הטיפולי בתחום האלימות, ישנו קושי של אנשים עם מוגבלות לקבל טיפול מותאם ומונגש לחוויות האלימות אותן חווים. רוב שירותי הטיפול בתופעה מופנים לכלל האוכלוסייה ללא מתן מענה לצרכיהם הייחודיים ולתמיכה הייחודית לה זקוקים אנשים עם מוגבלות. גם הגישה לשירותים הקיימים אינם מונגשים בצורה מלאה, בין אם ברשת האינטרנט ובין אם במרחבים הפיזיים.
בישראל קיימים מספר ארגונים ומוסדות האחראים לטיפול בתופעת האלימות כנגד אנשים עם מוגבלות, ביניהם:
אל"י – האגודה להגנת הילד מאפשרת טיפול לילדים עם מוגבלות פיזית וחירשים.
האגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית במשרד הרווחה מפעיל מספר רב של מרכזים האחראים לתת טיפול וליווי בתחום החברתי-מיני. הוא מפעיל את שירות זה דרך זכיינים מקומיים דוגמת עמותת שק"ל, מרכז ארגמן ועוד. נוסף לכך במקרה של ילדים ונוער ניתן המענה בכל הקשור לטיפול באלימות פיזית, התעללות מינית, הזנחה והתעללות נפשית על ידי עובדים סוציאליים לחוק הנוער או עובדים סוציאליים לחוק מש"ה אשר נותנים את המענים דרך מחלקות הרווחה ברשויות המקומיות.
המוסד לביטוח לאומי מפעיל מרכז ייעוץ וטיפול לאוכלוסייה עם מוגבלות ונותנים גם הם מענים לנפגעים ופוגעים עם מוגבלות.
ראו גם

אלימות במשפחה
אלימות משטרתית
אלימות פוליטית
אלימות בספורט
אלימות כלכלית במשפחה
אלימות בבתי ספר
תקיפה
בריונות
הערות שוליים

↑  [1] חוק העונשין (תיקון מס' 26 ,)תש"ן- 1989
1 2 3  World Health Organization Violence against adults and children with disabilities Available from: who.int/disabilities/violence/en Accessed December 14, 2020.
↑  סעיף 345(א () 5.))כ
1 2 3 4  ילדים ובני נוער עם מוגבלות נפגעי התעללות והזנחה: אומדן היקף התופעה בישראל, ברלב, ל. וקרן-אברהם,י., (2017).מכון ברוקדייל - המרכז לחקר מוגבלויות
1 2 3  איתור ילדים, צעירים ובוגרים בעלי מוגבלות הנמצאים בסיכון להתעללות והזנחה - מהלכה למעשה, (2009), מורבר. מ'
↑  קווים צהובים: זיהוי, אבחנה וטיפול בנפגעי פגיעה מינית בתוך אשפוז פסיכיאטרי. גרני, ד (2015), בתוך "התמודדות עם פגיעה מינית בקרב אנשים עם מוגבלויות", דינור, ש. בהוצאת איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות תקיפה מינית ולנפגעי תקיפה מינית בישראל; בזכות, המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות; משרד הבריאות
↑  חשיפה למצוקה סביבתית ורווחתם של אנשים עם מוגבלות שכלית והתפתחותית, אמרסון,א (2014). סוגיות בחינות המיוחד ובשילוב כרך 27 עמ' 7–21, אוניברסיטת חיפה.
↑  Sullivan PM, Knutson JF. Maltreatment and disabilities: a population-based epidemiological study. Child Abuse Negl. 2000
↑  The Roeher Institute. 2004. “Violence against Women with Disabilities.” Ottawa, Public Health Agency of Canada.
↑  חדוה אייל, דליה זק"ש, אסנת יחזקאל להט, אורנה רוני, "הקול השקוף": נשים מדברות על מוגבלות ופמיניזם, באתר "עיונים בשפה וחברה", 7(1-2), 163-183, ‏יולי 2015
↑  סבירסקי, ב והרבסט, ע. (2003). "קצבת נכות". תל אביב: מרכז אדוה.
↑  נירית קרני-וייזר, NIRIT KARNI-VIZER, VERBAL VIOLENCE TOWARDS PEOPLE WITH INTELLECTUAL DEVELOPMENTAL DISABILITIES LIVING IN DIFFERENT RESIDENTIAL SETTINGS / אלימות מילולית כלפי אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית המתגוררים במערכי דיור שונים, ISEI: Issues in Special Education & Inclusion / סחי״ש: סוגיות בחינוך מיוחד ובשילוב 29, 2018, עמ' 147–164
↑  עמדות כלפי אנשים עם מוגבלות בעשרים ערים נבחרות בישראל, הלפרין, ע ואלעד שטרנגר, י (2016). המרכז היישומי לפסיכולוגיה של שינוי חברתי בית הספר לפסיכולוגיה ע"ש ברוך איבצ'ר, המרכז הבינתחומי הרצליה
1 2  עמדות וכוונות התנהגותיות של עובדים סוציאליים בנוגע לאיתור ולדווח על נפגעי אלימות שהם אנשים עם מוגבלויות (2014)- מורלי שגיב,ד. עבודת גמר המוגשת כמילוי חלק מהדרישות לקבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה" אוניברסיטת בר-אילן, בית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש לואיס וגבי ויספלד
אליעזר שוחט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1874 ליסקובו, בלארוס 
 פטירה:  17 באוגוסט 1971 (בגיל 97 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות בנהלל 
 בן או בת זוג:  חנה מייזל שוחט 
 
אליעזר שוחט (1874 – 17 באוגוסט 1971) היה ממנהיגי הפועלים של העלייה השנייה, ממייסדי נהלל, ממבססי רעיון העבודה העברית בארץ ישראל.