חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש
סעיפי החוק

בין סעיפי החוק:
הממשלה תוסמך להכריז על מצב חירום בשל מחלת נגיף קורונה 2019 - אם "קיים סיכון ממשי להתפשטות רחבה נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור".
תוקף הכרזת החירום ל-45 יום וניתן להאריכה לתקופות נוספות של עד 60 יום על ידי בקשת הממשלה 5 ימים מראש מועדת החוקה, חוק ומשפט, לא קיבלה ועדת החוקה, חוק ומשפט החלטה עד תום תקופת ההכרזה, יביא יושב ראש הכנסת את הבקשה האמורה להצבעה בכנסת בהקדם האפשרי, ולכל המאוחר עד תום שבעה ימים מתום תקופת ההכרזה, וההכרזה תוארך עד תום התקופה האמורה או עד למועד ההצבעה בכנסת, לפי המוקדם.
הכנסת רשאית לבטל את ההכרזה על מצב החירום אחרי קבלת 30 חתימות של חברי הכנסת והמלצה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.
הממשלה תוכל להתקין תקנות בזמן הכרזה על מצב חירום המגבילות את התנהלות הפרט כולל בבית מגוריו, ברכבו הפרטי ובמרחב הציבורי. זאת עם סייגים מסוימים.
תוקפן של התקנות לא יעלה על 28 ימים.
תוקפן של תקנות הגבלת הפעילות במרחב הפרטי והציבורי לא יעלה על 14 ימים עם אפשרות הארכה.
פירוט עונשין וסמכויות פיקוח ואכיפה.
הגדרת אזור מוגבל.
הגדרת אזור תירות מיוחד.
הממשלה תוסמך להכריז על מצב חירום מיוחד בשל מחלת נגיף קורונה 2019 אם " כי יש התפשטות רחבה של נגיף הקורונה הגורמת לפגיעה חמורה בבריאות הציבור " האפשרות להכרזה זו מחייבת סגר מלא כדי להכריזה.
בזמן מצב חירום מיוחד בשל מחלת נגיף קורונה 2019 רשאית הממשלה להתקין תקנות המגבילות את יציאה של אדם להפגנה והשתתפות בה. סעיף זה בוטל בינואר 2022.
בזמן מצב חירום מיוחד בשל מחלת נגיף קורונה 2019 רשאית הממשלה לקבוע הגבלה על התקהלות בהפגנה, בתפילה או בטקס דתי.
מרגע שאישרה הממשלה את ההגבלות, לוועדה של הכנסת היה למשך 24 שעות סמכות (בשונה מתקנות אחרות) לאשרר את החלטותיה או לבטלן או לאשרר חלקית או לשנות את תקופת תוקפן, אלא אם מדובר במקרים דחופים, אז לממשלה תהיה אפשרות לאשר מיידית את ההגבלות ולקבל אישור בדיעבד מהכנסת. בנוסח שאושר לא נקבעה הגדרה למקרים דחופים. אם אחת מוועדות הכנסת לא קיבלה החלטה בתום 24 שעות, התקנות ייכנסו לתוקף, והיא תוכל לאשר או לבטל אותן או לאשר חלקית או לשנות את זמן תוקפן בפרק זמן של שבוע או שבועיים בהתאם לסוג ההגבלות. אם גם אחרי תקופת זמן זו הוועדה לא קיבלה החלטה, התקנות יובאו לאישור הכנסת.
תיקון שנקבע בשנת 2022 הגדיר הבחנה בין "מצב בריאותי מיוחד" שיחול בין גלים לבין "מצב חירום בשל נגיף הקורונה", זאת במקום החוק הקודם בו היה רק מצב חירום אחד, שהכרזה עליו היא תנאי להטלת כלל ההגבלות המעוגנות בחוק – החל בהגבלות קלות יחסית כגון התו הסגול וכלה בהגבלות חמורות, דוגמת סגר.
ב"מצב בריאותי מיוחד"- הפיקוח הפרלמנטרי דומה יותר למקובל בפיקוח על תקנות "רגילות" שמביאה הממשלה- התקנות מובאות לוועדה 5 ימים לפני מועד הכניסה לתוקף ונכנסות לתוקף רק אם מתקבלות אישור פרלמנטרי מראש.
ב"מצב החירום"- הפיקוח הפרלמנטרי דומה לזה שהיה עד עתה כך שתקנות שתתקין הממשלה מכוח החוק יוכלו להיכנס לתוקף גם בלא אישור ועדה מראש, וניתן יהיה לאשרן בדיעבד בוועדה או במליאה, אך פרק הזמן שיהיה נתון לוועדה לדון בתקנות בטרם ייכנסו לתוקף יוארך מ-24 ל-48 שעות.
ארבע מוועדות הכנסת שמוסמכות לדון בתקנות הן: ועדת החוקה, חוק ומשפט, ועדת הכלכלה, ועדת החינוך, התרבות והספורט וועדת העבודה, הרווחה והבריאות. הוועדה שמוסמכת לדון בתקנות היא הוועדה שרוב התקנות נוגעות לתחום תפקודה אלא אם וועדת הכנסת החליטה שוועדה אחרת תדון בתקנות, לפי בקשה של יו"ר הוועדה האחרת.
החוק מסמיך את ועדת שרים להגדרת "אזור מוגבל" במסגרת הטיפול בנגיף הקורונה החדש להכריז על אזור כאזור מוגבל, ועדת החוקה, חוק ומשפט מוסמכת לבטל את הכרזה.
תקנות שהותקנו מכוח החוק עברו שינויים תכופים, לשם התאמתן לנסיבות המשתנות עקב המגפה, כגון שינויים בהיקף התחלואה, היווצרות וריאנטים חדשים לנגיף וכדומה.