stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בארה דה נבידאד

| --- | --- |

 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מדינה:  חליסקו חליסקו
 תאריך ייסוד:  25 בדצמבר 1540 
 שטח:  3 קמ"ר
 גובה:  20 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  4,266 (2020)
 קואורדינטות:  19°12′13″N 104°41′00″W﻿ / ﻿19.2037138888889°N 104.683341666667°W﻿ / 19.2037138888889; -104.683341666667
 אזור זמן:  UTC -6
 BarraDeNavidad.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו בארה דה נבידאד (למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו בארה דה נבידאד (למפת חליסקו רגילה) גוודלחרה ספופן פוארטו ואיארטה  לאגוס דה מורנו סיודד גוסמאן סקטקס סינ. אגואס. גואנ. ס. ל. פ. האוקיינוס השקט  נאיאריט מיצ'ואקאן קול. דור.בארה דה נבידאד (למפת חליסקו מוגדלת) גוודלחרה ספופן פוארטו ואיארטה  לאגוס דה מורנו סיודד גוסמאן סקטקס סינלואה אגואסקליינטס גואנחואטו סן לואיס פוטוסי האוקיינוס השקט  נאיאריט מיצ'ואקאן קולימה דורנגובארה דה נבידאד   he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בארה דה נבידאד (בספרדית: Barra de Navidad) היא עיירה השוכנת על חוף האוקיינוס השקט במדינת חליסקו במערב מקסיקו.
העיירה בארה דה נבידאד ("שרטון החול של חג המולד") היא קהילת חקלאים ודייגים המונה כ-4,300 תושבים (נכון ל-2010), ושוכנת בצידו המזרחי של שרטון חול, כ-60 ק"מ צפונית-מערבית למנסניו המכונה באיה דה נבידאד (Bahía de Navidad). המשך קו החוף של שרטון החול מתעקל לכיוון צפון מערב ועליו שוכנת סן פטריסיו, כ-4.5 ק"מ מבארה דה נבידאד. בשנים האחרונות קידמה ממשלת חליסקו את פיתוח האזור מבחינה תיירותית כחלק מקו חוף ארוך המכונה "קוסטלגרה" (Costalegre) הממוקם בין מנסניו בדרום לפוארטו ואיארטה בצפון, והעיירה וסביבותיה ידועים כאתר נופש פופולרי.
ההיסטוריה של בארה דה נבידאד מתחילה במאה ה-16 עם תיעוד ראשון של האזור ב-1535. שמה ניתן לה על ידי המשנה למלך הראשון של מלכות המשנה של ספרד החדשה אנטוניו דה מנדוסה, כאשר הפליג לתוך המפרץ ב-25 בדצמבר 1540, בוקר חג המולד. בארה דה נבידאד נודעה באותה תקופה כאתר לבניית ספינות ולתיקונן וכנמל היציאה למשלחות ספרדיות שהפליגו באוקיינוס השקט לעבר איי הודו המזרחית. ב-27 ביוני 1542 הפליגו מבארה דה נבידאד שתי ספינות אשר נשאו את משלחתו של חואן רודריגס קבריו לחקר חופי צפון אמריקה. ב-1 בנובמבר באותה שנה הפליג מהנמל צי בן שש ספינות של משלחת רוי לופס דה וייאלובוס בדרכה לאיי הפיליפינים. ב-21 בנובמבר 1564 יצאו מאותו מקום ארבע ספינותיו של מיגל לופס דה לגאספי בדרכם להקמת המושבה הספרדית בפיליפינים ובאיים הסמוכים וכיבוש מנילה, שהפכו לאיי הודו המזרחית הספרדיים. הסן לוקאס, הספינה הראשונה שחצתה בהצלחה את האוקיינוס השקט ממערב למזרח בפיקודו של אלונסו דה ארייאנו עגנה בבארה דה נבידאד ב-9 באוגוסט 1565, אך הספינה סן פדרו, ועליה הנווט אנדרס דה אורדאנטה, עקפה את בארה דה נבידאד בדרכה לאקפולקו, והאחרונה הפכה לנמל הראשי עבור ספינות הגליאון של מנילה - נתיב המסחר מהפיליפינים למקסיקו וחזרה. העיירה חדלה לשמש כמרכז ימי ושקעה באלמוניות. בקצה המזח הוקם פסל לציון המסע האחרון.
בלגונה הגדולה בצידה המזרחי של העיירה שטות סירות קטנות רבות המשמשות לאיסוף צדפות וכמוניות על המים, המסיעות מקומיים ותיירים לבתי המלון ולחופים השונים. עסקים רבים ששכנו על קו החוף נחרבו במהלך הוריקן ג'ובה באוקטובר 2011 ושוקמו לאחריה מנזקי הסופה והגאות שבאה בעקבותיה.
הערות שוליים

1 2  בארה דה נבידאד, קטלוג המיקומים, המזכירות לפיתוח חברתי של מקסיקו (בספרדית).
↑  History of Barra Navidad. CasaChips.com
↑  Spate, O.H.K. The Spanish Lake: The Pacific since Magellan, Volume I. National Library of Australia Cataloguing-in-Publication entry, עמודים 101, 104-105
↑  Points of Interest - Bara de Navidad. COSTALEGRE TRAVEL GUIDE
↑  Hurricane Jova smashes into Barra de Navidad and Melaque on Mexico’s Pacific Coast. october 14, 2011. Geo-Mexico; the geography and dynamics of modern Mexico
אפקט צ'יריוס

הדגמה של אפקט צ'יריוס: חמישה אטבי נייר הצפים על פני מים בשל מתח הפנים של המים, נצמדים זה לזה (האטב השישי, האדום, שקוע בתחתית הספל ומדגים שצפיפות האטבים גבוהה מצפיפות המים).
בהידרודינמיקה, אפקט צ'יריוס מתאר את המשיכה ההדדית בין עצמים קטנים הצפים על פני נוזל הודות למתח הפנים שלו. האפקט נקרא על שם דגני הבוקר צ'יריוס והוא נובע ממתח הפנים וכוח הציפה. ניתן לצפות בו גם בבועות על פני השטח של משקאות מוגזים ונוזלים מוגזים אחרים.
במאמר בכתב העת "American Journal of Physics", דנים דומיניק ולה ול. מהדוואן מאוניברסיטת הרווארד באפקט זה ובשימוש שלו בחקר של הרכבה עצמית של מבנים קטנים. על פי חישוביהם, הכוח בין שני כדורים בצפיפות  \ \rho _{s} וברדיוס  \ R הצפים במרחק  \ \ell  זה מזה בנוזל בצפיפות  \ \rho  מתואר על ידי הנוסחה:
כאשר  \ \gamma  הוא מתח הפנים,  \ K_{1} היא פונקציית בסל מהסוג הראשון,  \ B=\rho gR^{2}/\gamma  הוא מספר בונד,
הוא מספר חסר ממדים במונחים של זווית המגע  \ \theta . כמו כן,  L_{C}=R/{\sqrt {B}} הוא אורך אופייני של עקמומיות הנוזל ליד דפנות הכלי. בשל הכוח השקול האמור  \ F, עצמים קטנים ורטובים הצפים על פני נוזל נוטים להתלכד לגוף אחד. במקרה של בועות, לגוף יהיו תכונות רבות דמויות מוצק. כמו כן, העצמים נוטים להימשך לעבר העקמומיות בנוזל ליד דפנות הכלי שנגרמת בגלל מתח הפנים. היפוך סימנו של הכוח  \ F משמעו דחייה הדדית בין העצמים. ולה הראה שעצמים קטנים שצפים עם תכונות רטיבות זהות דוחים זה את זה אם הצפיפות היחסית ביניהם היא בסימן מנוגד.
עשויות להיות סיבות נוספות למשיכה בין עצמים בנוזל, כגון המקבילה הימית לאפקט קזימיר, או משיכה חשמלית בין עצמים הטעונים במטענים חשמליים מנוגדים או אף זהים בתרחיף מיונן.
הערות שוליים

↑  D. Vella and L. Mahadevan,  The "Cheerios" effect, American Journal of Physics, vol 73, number 9, September 2005.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארמיית האוויר התשיעית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1942–1957 (כ־15 שנים)
 מקים היחידה:  משרד ההגנה של ברית המועצות
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
ארמיית האוויר התשיעית (ברוסית: воздушная армия ‏я‏-9) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

היחידה הוקמה ב-27 ביולי 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות על בסיסי יחידות שהיו מוצבות במזרח הרחוק הסובייטי. במהלך קיץ 1945 היא קיבלה תגבור מיחידות שהגיעו מחזית הלחימה עם גרמניה הנאצית. באוגוסט 1945, היא החלה את השתתפותה במבצע סערת אוגוסט. היא נתנה חיפוי אווירי לכוחות שהיו מתקדמים לכיוון חרבין.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצוע 4400 טיסות.
לאחר סיום הלחימה היא חזרה לבסיסיה והייתה קיימת עד לשנת 1957.
אסטרואיד כפול

רשמי אומן של האסטרואיד הכפול 90 אנטיופה
אסטרואיד כפול (או אסטרואיד בינארי) הוא מערכת של שני אסטרואידים הסובבים מוקד משותף. האסטרואיד 243 אידה היה הראשון להתגלות כמערכת כזו על ידי הגישושית גלילאו בעת שעברה את חגורת האסטרואידים ב 1993 בעת מסעה אל צדק. מאז זוהו מערכות רבות נוספות.
מאפיין חשוב של המערכת הוא היחס בין המסות של שני הגופים המרכיבים אותו. ברוב המערכות יחס זה הוא גבוה, כלומר אסטרואיד קטן יחסית מקיף את האסטרואיד המרכזי. מערכות אלה כוללות את 22 קליופה, 45 אגניה, 87 סילוויה, 107 קמילה, 121 הרמיונה, 130 אלקטרה, 243 אידה, 283 אמה ו 379 הואנה.
במספר מערכות אחרות יחס המסה בין הגופים מתקרב לאחד, כלומר המסה שלהם דומה. ביניהם נמצאים 90 אנטיופה ו 69230 הרמס.
קיימות מספר תאוריות לגבי היווצרות מערכות אלה:
מערכות טרנס-נפטוניאניות יכלו להיווצר בזמן היווצרות מערכת השמש על ידי התקשרות הדדית בין הגופים או במפגש בין שלושה גרמי שמיים.
ייתכן שהלוויינים של 22 קליופה, 45 אגניה ו 87 סילוויה נוצרו מהתפרקות הגוף המרכזי לאחר התנגשות ישירה או זמן כלשהו לאחר מכן כתוצאה מחריץ שנוצר.
תאוריה חדשה טוענת שלהרבה אסטרואידים יש נקבוביות גבוהה, כלומר תוכנם איננו מוצק אחיד ומלא. במקרה זה, אסטרואידים קרובי ארץ שסובבים בחלק הפנימי של מערכת השמש יצרו את הלוויין שלהם באופן הבא: פוטונים המופצים מהשמש גררו העלאה במהירות הסיבוב של האסטרואיד (אפקט YORP). ההאצה גרמה לפיזור חומר מקו המשווה של האסטרואיד לחלל הקרוב שם הוא נערם לגוף קטן שמקיף את האסטרואיד.
ראו גם

אפקט יארקוסקי
ניסוי הסטת אסטרואיד כפול
הערות שוליים

↑  מאמר על השפעת אפקט YORK על אסטרואידים http://newswise.com/articles/view/542454/
בוטנול

בוטנול הוא כוהל המכיל 4 אטומי פחמן, בעל הנוסחה המולקולרית C4H9OH.
קיימים ארבע איזומרים מבניים של בוטנול. על פי מספר הפחמנים הקשורים לפחמן הפונקציונלי (אליו קשורה קבוצת ההידרוקסיל), שנים מהם כוהלים ראשוניים (1-בוטנול ואיזובוטנולׂׂׂ) אחד שניוני (2-בוטנול) ואחד שלישוני (טרט-בוטנול):
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| 1-בוטנול | 2-בוטנול | איזובוטנול | טרט-בוטנול |
בוטנול משמש כממס במגוון מוצרים, כחומר מוצא או מרכיב בשלב ביניים של סינתזה אורגנית וכדלק ביולוגי.
החל משנות ה-50 של המאה ה-20 רוב הבוטנול מיוצר מדלק מאובנים. זהו התהליך חליפי לתהליך תסיסה של עמילן או תאית על ידי החיידק Clostridium acetobutylicum שאחד מתוצריו הוא בוטנול.
אנתוני טוליבר

| --- | --- |

טוליבר בשנת 2019
 לידה:  1 ביוני 1985 (בן 39) ספרינגפילד שבמיזורי, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סמול פורוורד
 גובה:  2.03 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת קרייטון
 דראפט:  לא נבחר, 2007
 קבוצות כשחקן
 2007–2008   2008   2008–2009   2008   2009   2009   2009   2009   2010   2010   2010–2012   2012–2013   2013–2014   2014   2014–2016   2016–2017   2017–2018   2018–2019   2019–2020   2020   2020   2021   2021–:  איווה אנרג'י   אייסברן ברמרהאפן   סן אנטוניו ספרס  ←אוסטין טורוס   איווה אנרג'י   גלאטסראיי   איידהו סטמפיד   פורטלנד טרייל בלייזרס   איידהו סטמפיד   גולדן סטייט ווריורס   מינסוטה טימברוולבס   אטלנטה הוקס   שארלוט בובקאטס   פיניקס סאנס   דטרויט פיסטונס   סקרמנטו קינגס   דטרויט פיסטונס   מינסוטה טימברוולבס   פורטלנד טרייל בלייזרס   סקרמנטו קינגס   ממפיס גריזליס   פילדלפיה 76'   ניו אורלינס פליקנס
אנתוני למאר טוליבר (באנגלית: Anthony Lamar Tolliver; נולד ב-1 ביוני 1985) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסמול פורוורד בניו אורלינס פליקנס.
קריירת מכללות

טוליבר נולד וגדל בעיר ספרינגפילד שבמיזורי, ובשנת 2003 החל ללמוד באוניברסיטת קרייטון שבאומהה, נברסקה. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, 2006 ו-2007, רשם טוליבר ממוצעים של 13.3 נקודות ו-6.7 ריבאונדים למשחק, ובשתיהן נבחר לחמישיות העונה של "מחוז ה-MVC".
קריירה מקצועית

לאחר שלא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA‏ 2007 חתם טוליבר על חוזה בקבוצת איווה אנרג'י מליגת הפיתוח של ה-NBA, ובתקופתו בקבוצה קלע 11.6 נקודות בממוצע למשחק. בהמשך העונה עבר לקבוצת אייסברן ברמרהאפן מליגת העל הגרמנית.
לקראת עונת 2008/2009 חתם על חוזה בסן אנטוניו ספרס, אך לאחר 19 משחקים במדיה נופה מהקבוצה. בפברואר 2009 חזר לשחק עבור איווה אנרג'י, ולאחר 11 משחקים עזב את הקבוצה וחתם על חוזה עד סיום העונה בגלאטסראיי מליגת העל הטורקית.
בעונת 2009/2010 השתתף בשני משחקים כשחקן פורטלנד טרייל בלייזרס בטרם שוחרר מהקבוצה ועבר לאיידהו סטמפיד מליגת הפיתוח. במדי איידהו קלע טוליבר 21.4 נקודות בממוצע למשחק, ונבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח. בהמשך אותה עונה חתם על חוזה בגולדן סטייט ווריורס, עמה קיבע את מעמדו כשחקן רוטציה ב-NBA; ב-29 מתוך 44 משחקיו בגולדן סטייט פתח טוליבר בחמישייה הפותחת, ועד סיום העונה קלע 12.3 נקודות והוריד 7.3 ריבאונדים בממוצע למשחק. בתקופתו בקבוצה קבע שיאי קריירה של 34 נקודות (במשחק מול מינסוטה) ו-21 ריבאונדים (במשחק מול דאלאס).
בקיץ 2010 חתם על חוזה לשתי עונות במינסוטה טימברוולבס, עבר כ-4.5 מיליון דולר. בשתי עונותיו בקבוצה קלע 5.2 נקודות בממוצע למשחק.
בעונת 2012/2013 שיחק עבור אטלנטה הוקס, עמה העפיל לראשונה בקריירה בפלייאוף ה-NBA, ובעונה העוקבת שיחק בשארלוט הורנטס.
לקראת עונת 2014/2015 חתם על חוזה לשתי עונות בפיניקס סאנס, עבור כ-6 מיליון דולר. לאחר 24 משחקים בלבד בפיניקס, הועבר טוליבר בטרייד לדטרויט פיסטונס בתמורה לטוני מיטשל. בפלייאוף 2016 הודח עם הפיסטונס בסיבוב הראשון, בפעם השלישית בקריירה.
ביולי 2016 חתם טוליבר על חוזה בסקרמנטו קינגס. שנה לאחר מכן חזר לפיסטונס כשחתם בקבוצה על חוזה לעונה אחת.
לקראת עונת 2018/2019 חתם על חוזה לעונה אחת במינסוטה טימברוולבס, בה שיחק בעבר בעונות 2011 ו-2012.
ביולי 2019 חתם על חוזה בפורטלנד טרייל בלייזרס.
בינואר 2020, לאחר 33 משחקים בפורטלנד, הועבר יחד עם קנט בייזמור בטרייד לסקרמנטו קינגס, בתמורה לטרבור אריזה, וניין גבריאל וקיילב סווניגן. לאחר 9 משחקים בסקרמנטו שוחרר מהקבוצה.
ב-2 במרץ 2020 חתם על חוזה ל-10 ימים בממפיס גריזליס, אולם בשל השבתת הליגה ב-11 במרץ, בגין מגפת הקורונה, נמשך חוזהו עד חודש יוני. ב-23 ביוני חתם על חוזה סטנדרטי בממפיס עד לסיום עונת 2019/2020.
ב-12 באפריל 2021 חתם טוליבר בפילדלפיה 76'. ב-26 בדצמבר 2021 חתם בניו אורלינס פליקנס.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008/2009 | סן אנטוניו | 19 | 0 | 10.9 | 0.292 | 0.220 | 0.500 | 2.2 | 0.9 | 0.3 | 0.1 | 2.7 |
| 2009/2010 | פורטלנד | 2 | 0 | 2.0 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |
| 2009/2010 | גולדן סטייט | 44 | 29 | 32.3 | 0.431 | 0.331 | 0.769 | 7.3 | 2.0 | 0.7 | 0.8 | 12.3 |
| 2010/2011 | מינסוטה | 65 | 4 | 21.0 | 0.450 | 0.409 | 0.802 | 4.5 | 1.3 | 0.4 | 0.4 | 6.7 |
| 2011/2012 | מינסוטה | 51 | 0 | 17.3 | 0.390 | 0.248 | 0.745 | 3.0 | 0.4 | 0.4 | 0.4 | 4.1 |
| 2012/2013 | אטלנטה | 62 | 11 | 15.5 | 0.380 | 0.338 | 0.863 | 2.5 | 0.5 | 0.2 | 0.2 | 4.1 |
| 2013/2014 | שארלוט | 64 | 9 | 20.3 | 0.420 | 0.413 | 0.805 | 2.6 | 0.7 | 0.3 | 0.2 | 6.1 |
| 2014/2015 | פיניקס | 24 | 0 | 11.3 | 0.351 | 0.387 | 0.667 | 1.8 | 0.4 | 0.2 | 0.0 | 3.3 |
| 2014/2015 | דטרויט | 52 | 11 | 22.3 | 0.423 | 0.360 | 0.794 | 3.7 | 0.9 | 0.4 | 0.3 | 7.7 |
| 2015/2016 | דטרויט | 72 | 5 | 18.6 | 0.386 | 0.360 | 0.617 | 3.2 | 0.7 | 0.4 | 0.2 | 5.3 |
| 2016/2017 | סקרמנטו | 65 | 9 | 22.7 | 0.442 | 0.391 | 0.744 | 3.7 | 1.2 | 0.5 | 0.3 | 7.1 |
| 2017/2018 | דטרויט | 79 | 14 | 22.2 | 0.464 | 0.436 | 0.797 | 3.1 | 1.1 | 0.4 | 0.3 | 8.9 |
| 2018/2019 | מינסוטה | 65 | 0 | 16.6 | 0.382 | 0.377 | 0.783 | 2.7 | 0.7 | 0.3 | 0.3 | 5.0 |
| 2019/2020 | פורטלנד | 33 | 9 | 16.8 | 0.368 | 0.337 | 0.684 | 3.3 | 0.3 | 0.2 | 0.3 | 3.9 |
| 2019/2020 | סקרמנטו | 9 | 0 | 9.2 | 0.176 | 0.133 | 0.500 | 1.2 | 0.3 | 0.4 | 0.1 | 1.0 |
| 2019/2020 | ממפיס | 13 | 4 | 18.2 | 0.396 | 0.415 | 0.875 | 2.5 | 0.8 | 0.5 | 0.1 | 4.8 |
| 2020/2021 | פילדלפיה | 11 | 0 | 9.0 | 0.235 | 0.286 | 0.833 | 0.9 | 0.2 | 0.3 | 0.2 | 1.5 |
| קריירה |  | 730 | 105 | 19.4 | 0.414 | 0.373 | 0.771 | 3.3 | 0.9 | 0.4 | 0.3 | 6.1 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012/2013 | אטלנטה | 6 | 0 | 11.3 | 0.571 | 0.636 | 0.333 | 1.5 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 4.0 |
| 2013/2014 | שארלוט | 4 | 0 | 5.3 | 0.500 | 0.500 | 1.000 | 1.0 | 0.3 | 0.0 | 0.0 | 1.5 |
| 2015/2016 | דטרויט | 3 | 0 | 8.7 | 0.500 | 0.000 | 0.000 | 1.3 | 0.3 | 0.0 | 0.3 | 1.3 |

| קריירה |  | 13 | 0 | 8.8 | 0.550 | 0.533 | 0.667 | 1.3 | 0.2 | 0.1 | 0.2 | 2.6 |
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות המכללות של טוליבר, באתר sports-reference.com
↑  טוליבר חותם על חוזה בסן אנטוניו, באתר הקבוצה, 23 ביולי 2008
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הווריורס לטימברוולבס, באתר basketball-reference.com,‏ 7 באפריל 2010
↑  סטטיסטיקות המשחק בין הווריורס למאבריקס, באתר basketball-reference.com,‏ 27 במרץ 2010
↑  טוליבר חותם על חוזה במינסוטה, באתר וושינגטון טיימס, 9 באוגוסט 2010
↑  טוליבר חותם על חוזה באטלנטה, באתר sbnation.com,‏ 25 בספטמבר 2012
↑  טוליבר חותם על חוזה בשארלוט, באתר ESPN,‏ 20 באוגוסט 2013
↑  טוליבר חותם על חוזה בפיניקס, באתר ESPN,‏ 21 ביולי 2014
↑  טוליבר נשלח בטרייד לדטרויט, באתר הקבוצה, 24 בדצמבר 2014
↑  סקרמנטו מחתימה את טוליבר, בארנס, טמפל ואפללו, באתר הקבוצה, 9 ביולי 2016
↑  טוליבר חותם על חוזה בדטרויט, באתר פוקס ספורטס, 14 ביולי 2017
↑  טוליבר חותם על חוזה במינסוטה, באתר הקבוצה, 9 ביולי 2018
↑  טוליבר חותם על חוזה בפורטלנד, באתר הקבוצה, 3 ביולי 2019
↑  סקרמנטו מצרפת את בייזמור וטוליבר, באתר הקבוצה, 21 בינואר 2020
↑  סקרמנטו משחררת את טוליבר, באתר הקבוצה, 29 בפברואר 2020
↑  טוליבר חותם על חוזה ל-10 ימים בממפיס, באתר הקבוצה, 2 במרץ 2020
↑  טוליבר חותם על חוזה בממפיס עד לסיום עונת 2019/2020, באתר הקבוצה, 23 ביוני 2020
ארמיית האוויר השלישית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1942–1955 (כ־13 שנים)
 מקים היחידה:  משרד ההגנה של ברית המועצות
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
ארמיית האוויר השלישית (ברוסית: воздушная армия ‏я‏-3) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

היחידה הוקמה ב-16 במאי 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות. היחידה הוקמה על בסיס יחידות חיל האוויר שהיו מוצבות בגזרת חזית קלינין. היא השתתפה בכל המבצעים של החזית לרבות קרבות מגננה במהלך שנת 1942. בהמשך היא הועברה לגזרת החזית הצפון-מערבית. בסוף 1943 היא שולבה בכוחות של החזית הבלטית הראשונה והשתתפה במתקפות סובייטיות באזור סמולנסק, מבצע בגרטיון וקרבות בשטח המדינות הבלטיות. בפברואר 1945 היא הוכפפה לארמיית האוויר הראשונה והשתתפה במבצע פרוסיה המזרחית. בתחילת מאי 1945 היא הוכפפה לכוחות של חזית לנינגרד וביחד עם ארמיית האוויר ה-15 השתתפה בקרבות בשטח לטביה הסובייטית.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצעו 200 אלף טיסות.
לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, בשנת 1946 הארמייה פורקה ומפקדה שלה הייתה בסיס להקמת "ארמיית האוויר הראשונה של מטוסים לטווח ארוך".
אפי זיו

| --- | --- |

 לידה:  8 באפריל 1947 (בן 77) ברטיסלאבה, צ'כוסלובקיה 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 www.efiziv.co.il
 
אפי (אפרים) זיו (נולד ב-8 באפריל 1947) הוא סופר, מרצה ומדריך טיולי אמנות בחו"ל. עוסק בהוראה ובכתיבה של תולדות האמנות, הנצרות והמיתולוגיה היוונית.
ביוגרפיה

זיו נולד בברטיסלבה, צ'כוסלובקיה. בגיל שנתיים עלה עם הוריו לישראל והתיישב עימם בעיר חיפה. אביו, שמחה זיו, עבד כמנהל חשבונות בבית חולים רמב"ם ואמו, חנה זיו, עסקה בהוראה שנים רבות והייתה מנהלת בית ספר.
את לימודיו התיכוניים סיים בישיבה התיכונית, מדרשית נעם בפרדס חנה. ב-1965 התגייס לחיל השריון וסיים את שירותו הצבאי בתפקיד סמ"פ בדרגת סרן. במלחמת יום הכיפורים, בעת שירותו במילואים, נפצע קשה באזור תעלת סואץ.
לזיו תואר ראשון ביחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר ראשון נוסף, חד חוגי מורחב ותואר שני בתולדות האמנות מאוניברסיטת תל אביב. עבודת הדוקטורט שלו הייתה על הגנאלוגיה של כל הדמויות במיתולוגיה היוונית. את תואר הדוקטור קיבל מאוניברסיטת American Coastline בלואיזיאנה, ארצות הברית.
זיו עבד כמה שנים במשרד הביטחון. לאחר מכן פנה לעסקי הביטוח וכיהן שנתיים כנשיא לשכת אביב של הבונים החופשיים.
משנות התשעים הוא עוסק במתן הרצאות בכל רחבי הארץ בנושאים: היסטוריה של האמנות, המיתולוגיה היוונית, האמנות הנוצרית ותרבות המערב. מרצה במכללות וקתדרות, מוזיאונים, במוסדות תרבות שונים ובקורסים להכשרת מדריכי טיולים בישראל ובעולם, מטעם משרד התיירות וחברות נסיעות. זיו מרצה בהתנדבות בפני חיילי צה"ל בבסיסים השונים.
נשוי ואב לארבעה.
ספריו

מיתולוגיה עכשיו, הוצאת דניאלה די-נור מוציאים לאור והוצאת עם עובד, 2003.
הספר הוא לקסיקון, המאגד בתוכו כ-200 מונחים ומושגים מהמיתולוגיה היוונית אשר נמצאים בשימוש בשפה היומיומית.
השפה העברית המתחדשת הושפעה אף היא מאוצרות התרבות המיתולוגית ואימצה לחיקה עשרות מושגים ומונחים מעולמה. הספר משבץ צילומי יצירות אמנות מתקופות שונות.
הספר משלב את הרבדים האטימולוגיים של השמות והמונחים, בשימושים העכשוויים שלהם ובסיפורי המיתולוגיה עצמם.
הספר נכלל ברשימת רבי המכר של העיתון הארץ.
משחקי האלים, דניאלה די-נור מוציאים לאור, 2008.
הספר היחידי בעברית, הסוקר את המשחקים האולימפיים ביוון העתיקה והאולימפיאדות, שהתקיימו מדי שנה לאורך כ-1,200 שנה ומשבץ בהם את סיפורי המיתולוגיה היוונית הקשורים לתחרויות. בספר מובאים תצלומי יצירות אמנות שיצרו גדולי האמנים לאורך ההיסטוריה, בהשראת התחרויות והספורטאים שהתחרו במשחקים. מובא תיאור ענפי הספורט השונים, הספורטאים הידועים, הפרסים שהוענקו למנצחים, משחקי הנשים והמשחקים שהתקיימו מחוץ לאולימפיה. יש בספר גם התייחסות למשחקים האולימפיים היום ועל הדומה והשונה בין העבר למשחקים המודרניים.
סודות אלי האולימפוס, כנרת, זמורה-ביתן, דביר – מוציאים לאור בע"מ, 2013.
בספר פרק שלם לכל אל והוא משלב בין יצירות האמנות לסיפורי המיתולוגיה. הספר מציג מאות יצירות אמנות שנוצרו בהשראת המיתולוגיה. בספר ניתנים כללים פשוטים אשר על פיהם ניתן לזהות את הדמויות ואת הסיפור המיתולוגי עצמו בתוך היצירה. כמו כן הספר מאזכר את המיתולוגיה הרומית, בליווי הסברים על הפולחן והדת.
הצופן הנוצרי באמנות, כנרת, זמורה-ביתן, דביר – מוציאים לאור בע"מ, 2015.
הספר עוסק בשאלה כיצד לפענח יצירות אמנות העוסקות בתנ"ך ובנצרות. מטרתו לאפשר לצופה לזהות ולהבין את יצירת האמנות שמולה הוא ניצב במוזיאון או בכנסייה. הספר סוקר את התפתחות האמנות הנוצרית, הכוללת יצירות על התנ"ך, תוך כדי הצגת הדמויות החשובות ותיאורן ביצירות אמנות.
הספר מתאר את האירועים והדמויות בתנ"ך מנקודת המבט של יצירות האמנות שעוסקות בהם. בספר כללים פשוטים אשר על פיהם אפשר ללמוד לזהות את הדמויות ואת הסיפור בכל יצירה העוסקת בנושא.
הספר ערוך לפי נושאים, עם אינדקס אטריבוטים. הוא מכיל למעלה מ-600 תמונות.
גיבורי המיתולוגיה היוונית, כנרת, זמורה-ביתן, דביר – מוציאים לאור בע"מ, 2021.
ספר זה הוא ספר המשך ל"סודות אלי האולימפוס". גם בספר זה מסביר זיו כיצד לזהות כל אחד מהגיבורים המוזכרים בו בתוך יצירות אומנות שונות מרחבי העולם. בספר למעלה מ-250 יצירות אמנות שונות.
המיתולוגיה הרומית, כנרת זמורה-ביתן, מוציאים לאור בע"מ, 2024.
המיתולוגיה היוונית יחד עם המיתולוגיה הרומית נקראות כיום "המיתולוגיה הקלאסית". המיתולוגיה הרומית עצומה בהיקפה ומשלבת היסטוריה, תרבות, ארכאולוגיה, דת ופולחנים. יש בה דמויות וסיפורים רבים אשר מקורם אינו במיתולוגיה היוונית. בטקסט משולבות מאות יצירות אמנות.
לקט ממאמריו

"בשם אסקלפיוס, (הרפואה במיתולוגיה היוונית)", רפואה בין השורות, אסופת מאמרים, עורכת אורנה כהן, הוצאת ההסתדרות הרפואית בישראל, 2009, עמ' 146–152
"דם, רצח מארא, יצירתו של ז'אק-לואי דויד", עיניים, גיליון 138
"מפות, ציורי מפות ביצירותיו של ורמיר", משקפיים, גיליון 27
"פומפיי – מקום שהזמן עצר בו", משקפיים, גיליון 81
"אסכולת הציור של וונציה", משקפיים, גיליון 219
תערוכות

יועץ מדעי של התערוכה "מוונוס עד מדונה", בית אריאלה, 2011, בחסות שגריר יוון בישראל.
הערות שוליים

↑  רבי-מכר, הארץ, 28 במאי 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007433342905171  LCCN: no2003083223  VIAF: 71084856   WorldCat (עם VIAF): 71084856
אפקט קואנדה

איור של זרימה מעל כנף, הממחיש את אפקט קואנדה: שכבות האוויר נצמדות לכנף.
קואנדה 1910, מטוס הסילון של הנרי קואנדה
אפקט קואנדה הוא תופעה בה סילון של זורם (נוזל או גז) נע, המתקדם בצמידות למשטח קמור קלות יתעקל עם המשטח במקום להתקדם ישר בכיוון התקדמותו.
התופעה מוסברת בכך שכאשר הזורם נע לאורך המשטח נוצר כח חיכוך בין הזורם לבין המשטח. כח זה מאט את מהירות הזרימה ומצמיד את הזורם למשטח. הזורם הנע עוקב אחרי העקמומיות של המשטח אפילו מעבר לנקודת הקצה כל עוד הזווית איננה חדה מדי.
יש חוקרים הטוענים שנדרש להשתמש באפקט קואנדה כדי להסביר את היווצרות כח עילוי מפרופיל אווירודינמי. הם טוענים שהיצמדות הזרימה אל "עקמומיות הפרופיל" האווירודינמי בחלק שמעל לפרופיל נובעת ברמה המיקרוסקופית על ידי אפקט קואנדה ושבלעדיו היה נוצר מצב קבוע של הזדקרות. לעומתם, רוב החוקרים מסתפקים בהסברים בלי לראות צורך בשימוש באפקט קואנדה. תומכי השימוש באפקט מצדיקים את השימוש בו כדי לנתח את העילוי שנוצר כתוצאה מגופים אווירודינמיים ייחודיים, כגון מדפים ואמצעי הגברת עילוי נוספים.
היסטוריה

תומאס יאנג תיאר את מה שנקרא היום אפקט קואנדה בשנת 1800. התופעה של היצמדות סילון זורם נע למשטחים בעלי עקמומיות נקראת על שם אנרי קואנדה, מדען, בונה מטוסים ומהנדס אווירונאוטיקה ממוצא רומני, מחלוצי התעופה בעולם. קואנדה שם לב לתופעה שגרמה לשריפה ולהתרסקות מטוסו מדגם קואנדה 1910 שהיה המטוס הראשון שצויד וטס עם מנוע סילון. כאשר קואנדה הטיס את מטוסו, קואנדה-1910, עם מנוע הסילון, הוא שם לב לכך שהגזים הלוהטים מהמנוע נצמדים למשטח גוף המטוס. כך גילה את התופעה שזרם נוטה להצמד למשטח שעל פניו הוא זורם. קואנדה זיהה את התופעה, חקר אותה ומצא לה שימושים מעשיים בתחום התעופה.
בשנת 1934 הוציא קואנדה פטנט בצרפת על שימוש בתופעה להסטת סילון נוזל שנכנס לזורם אחר בסמיכות לקיר קמור. מחקרים נוספים נעשו על ידי ג'ון פוסט והובילו לתכנון ולבניה של רחפות השטות על גבי "כרית" של אוויר.
לקריאה נוספת

Young, T. (1800), Outlines of experiments and inquiries, respecting sound and light.
FLUID DYNAMICS by Mihaela-Maria Tanasescu, Texas Tech University
United States Patent 4210283. Dual pattern windshield washer nozzle.
Spitzer, David W. "Industrial Flow measurement". Instrument Society of America, 1990.
ארמיית האוויר השישית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 שיוך:  הצבא האדום הצבא האדום
 סוג:  ארמייה
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1942–1944 (כשנתיים)
 מקים היחידה:  משרד ההגנה של ברית המועצות
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים
ארמיית האוויר השישית (ברוסית: воздушная армия ‏я‏-6) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה

היחידה הוקמה ב-14 ביוני 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות. היא החלה את דרכה בלחימה במבצע דמיאנסק. בהמשך היא נתנה חיפוי אווירי למתקפה של חזית קלינין. ב-20 בנובמבר 1943 היא הועברה לעתודה וחלק מהיחידות שלה הועברו לארמיית האוויר ה-15. במהלך פברואר 1944 היא תמכה ביחידות של החזית הבלארוסית השנייה. במהלך קיץ וסתיו 1944 היא נתנה חיפוי אווירי לכוחות שלחמו בבלארוס ואחר כך בפולין. באוקטובר 1944 היא פורקה וחלק מהמפקדה שלה היה בסיס להקמת חיל האוויר הפולני.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצעו 120 אלף טיסות.