stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוטב עצים
הערות שוליים

↑  לדוגמה: WW2 People's War - The Lumberjills of Scotland. BBC. 2005-08-03
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007533700905171  GND: 4486877-7  LCCN: sh85078096  NKC: ph221553 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חקלאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
וולאפיק

1898, פרסום השפה וולאפיק.
וולאפיק (Volapük) היא שפה מתוכננת שהומצאה בשנת 1879 על ידי הכומר הגרמני יוהאן מרטין שלאייר (אנ'). שלאייר טען כי האל ציווה עליו בחלומו ליצור שפה בינלאומית. חשיבותה בהיותה השפה המתוכננת הראשונה שקנתה לה דוברים ולא נותרה בגדר ניסוי. כיום יש לשפה עשרות ספורות של דוברים בלבד.
היסטוריה

ספר הלימוד הראשון לשפת וולאפיק פורסם בשנת 1880. בראשית דרכה זכתה השפה להצלחה מרשימה: אגודות וולאפיק נוסדו באירופה, והתפשטו עד צפון אמריקה, דרום אמריקה ואסיה. שנים מעטות לאחר המצאתה נהנתה השפה מכמאה אלף תומכים. לא ברור כמה מתוכם שלטו בשפה, אבל ידוע שהיו מעל אלף מורים מוסמכים. בשנת 1884 התקיים בפרידריכסהאפן כנס הוולאפיק הבינלאומי הראשון. הכנס השני נערך בשנת 1887 במינכן, ובו הוקמה גם האקדמיה לוולאפיק.
עם זאת, ברבות הימים הוכיחה עצמה וולאפיק כקשה יחסית ללימוד, ובוודאי קשה מכדי שתוכל לבסס את מעמדה כשפה בינלאומית. אמנם מקור אוצר המלים שלה היה בשפות אירופיות שונות, אך ההתאמות לשפה שעברו המלים המקוריות שינו אותן לבלי הכר. למשל, מקור שמה של השפה - Volapük - במילים האנגליות world ו־speak. לשינויים הרבים שעברו המילים שתי סיבות עיקריות: הימנעותו של שלאייר מהצבת שני עיצורים זה לצד זה, וכן ויתורו על הפונמה r, בנימוק שדוברים סיניים לא יבחינו בינה לבין l. עוד היה לוולאפיק לרועץ סירובו של שלאייר, ממציא השפה, להניח לה להתפתח בחופשיות, והתעקשותו לשמור בידיו את השליטה המוחלטת עליה ולהפוך את האקדמיה לוולאפיק לאוטוקרטיה שלו.
באמצע שנות השמונים של המאה ה-19 החלו רבים מאוהדי וולאפיק לחזור בהם מתמיכתם בה. מאורע ראוי לציון במיוחד התרחש בשנת 1888, כאשר אגודת הוולאפיק של נירנברג העבירה את תמיכתה לשפה מתוכננת אחרת, אספרנטו. עד סוף העשור כבר שכך העניין סביב וולאפיק כמעט לחלוטין, למרות הקונגרס הבינלאומי השלישי והאחרון, שנערך בפריז בשנת 1889, ואף היה הראשון שבו שימשה וולאפיק כשפה בלעדית (בשני הקודמים השתמשו בשפה הגרמנית).
אחרי מלחמת העולם הראשונה פתח ההולנדי ארי דה יונג בעיון מקיף בשפה. בשנת 1929 הוא נפגש עם חברי האקדמיה לוולאפיק והציג בפניהם את עבודתו. לאחר שנתקבלה ואושרה, פרסם בשנת 1931 דקדוק של וולאפיק, וכן מילון וולאפיק-גרמנית וגרמנית-וולאפיק. דה יונג פישט את כללי הדקדוק, ואף הוסיף את הפונמה "r", והשתמש בה כדי להפוך את אוצר המלים לידידותי יותר. עבודתו של דה יונג הובילה לפריחה מחודשת של השפה בהולנד ובגרמניה, אך לא לאורך זמן; הנציונל־סוציאליסטים דיכאו את השימוש בכל השפות המתוכננות, ובכלל זה וולאפיק, ומאז השפה לא התאוששה. עם זאת, קהילת דוברי וולאפיק התקיימה באופן רציף מאז ימי שלאייר, ועדיין קיימת.
אלפבית

וולאפיק משתמשת בכתיב לטיני, וכוללת עשרים ושבע אותיות:
| אות | סימן IPA | אות | סימן IPA | אות | סימן IPA | אות | סימן IPA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | [a] | g | [ɡ] | n | [n] | u | [u] |
| ä | [ɛ] | h | [h] | o | [o] | ü | [y] |
| b | [b] | i | [i] | ö | [ø] | v | [v] |
| c | [dʒ] או [tʃ] | j | [ʒ] או [ʃ] | p | [p] | x | [gz] או [ks] |
| d | [d] | k | [k] | r | [r] | y | [j] |
| e | [e] | l | [l] | s | [s] | z | [dz] או [ts] |
| f | [f] | m | [m] | t | [t] |  |  |
את האותיות בעלות האומלאוט - ä, ö, ü - אפשר לכתוב בוולאפיק גם ay, oy, uy, בהתאמה.
דקדוק > שמות עצם

לשמות עצם בוולאפיק ארבע יחסות, כמו בגרמנית. לכל יחסה סיומת אופיינית. להלן נטיית שם העצם vol, "עולם":
| יחסה | יחיד | רבים |
| --- | --- | --- |
| נומינטיב | vol (עולם) | vols (עולמות) |
| גניטיב | vola (של עולם) | volas (של עולמות) |
| דאטיב | vole (לעולם) | voles (לעולמות) |
| אקוזטיב | voli (את עולם) | volis (את עולמות) |
בצירופים של שני שמות עצם, השם החשוב יותר מופיע שני. כך pokamon הוא "כסף כיס", לעומת monapok, שהוא נרתיק לכסף. לרוב, אם כי לא תמיד, מופיע שם העצם הראשון ביחסת גניטיב. כך volapük היא, למעשה, "שפה של עולם".
דקדוק > תארים

תארים מסתיימים תמיד ב"ik". כך למשל gret הוא שם העצם "גודל", והתואר "גדול" הוא gretik. בדומה לכך, smal - קוטן, smalik - קטן; pöf - עוני, pöfik - עני. בדומה לעברית, תארים מופיעים אחרי שם העצם שאליו הם קשורים.
דקדוק > מספרים מונים

וולאפיק המקורית הבחינה בתשעה מספרים בסיסיים (1 - 9). כדי לציין עשרות, הוסיפו את הריבוי s. כך למשל bal הוא אחת, bals הוא עשר, balsebal - אחת עשרה, וכן הלאה. כל אחד מתשעת המספרים מורכב מהברה בודדת, ומסתיים בצליל l. לבד מהמספר 7, שהתנועה המופיעה בו היא e, מתאימות התנועות שבמספרים היסודיים לסדר התנועות בשפה: a, e, i, o, u, ä, ö, ü.

עם הנהגת המלה "deg", עשר, עברה שיטת הספירה למודל הדומה יותר לזה של שפת אספרנטו:

bal - אחת.

tel - שתיים.

kil - שלוש.

fol - ארבע.

lul - חמש.

mäl - שש.

vel - שבע.

jöl - שמונה.

zül - תשע.

deg - עשר.

degbal - אחת עשרה; degtel - שתים עשרה; וכן הלאה.

teldeg - עשרים; kildeg - שלושים; וכן הלאה.

teldegbal - עשרים ואחת.

tum - מאה.

mil - אלף.

telmil vel - אלפיים ושבע.

jölmil kiltumzüldeglul - שמונת אלפים שלוש מאות תשעים וחמש.
דקדוק > עוד

מערכת נטיות הפועל של וולאפיק - אולי בניגוד למצופה משפה מתוכננת, אבל בהחלט כמצופה משפה צירופית - עשירה מאוד. בסך הכול יש לכל פועל 1584 נטיות. רק לסביל, לשם דוגמה, קיימות שש מורפמות שונות, הנבדלות זו מזו בזמן. כך palöfob - אני נאהב, polöfob - אהיה נאהב, pelöfob - הייתי נאהב (פרפקט), וכן הלאה.
משמות עצם ניתן לגזור, באמצעות הוספת מוספיות, לא רק תארים (סיומת ik) ופעלים, אלא גם תוארי־פועל (iko), ואפילו מילות יחס (ü) וקישור (ä).
הריבוי - תמיד באמצעות s. כך למשל ob - אני, obs - אנחנו.
ההטעמה תמיד על ההברה האחרונה במילה.
טקסט לדוגמה

להלן חמשת הפסוקים הראשונים מתוך הבשורה על-פי יוחנן, בוולאפיק ובעברית:
1. Primo vöd ädabinon, e vöd äbinon in God, e vöd äbinon God.

2. Si! vöd äbinon primao in God;

3. val edavedon dub on, e nen on nos edavedon uta, kel edavedon.

4. In on lif äbinon, e lif äbinon lit menas.

5. Lit stralon ini dag, e dag no elasumon oni.
1. בראשית היה הדבר, והדבר היה אצל האלהים, ואלהים היה הדבר.

2. הוא היה בראשית אצל האלהים.

3. הכול נהיה על־ידו ומבלעדיו לא נהיה כל אשר נהיה.

4. בו היו חיים, והחיים היו האור לבני האדם.

5. האור מאיר בחושך והחושך לא השיגו.
ראו גם

ויקיפדיה בוולאפיק
חמאדה

החמאדה 'השחורה' בטדמייט באלג'יריה
חמאה במאלי.
חמאדה (בערבית: حمادة; ḥammāda) היא סוג של נוף מדברי שמורכב בעיקר ממישורים סלעיים קשים גבוהים ועקרים, שרוב החול שבו הוסר על ידי שחיקה רוחית.
היווצרות

החמאדה נוצרת על ידי הרוח שמסירה תוצרי בליה עדינים: תהליך אאולי המכונה דפלציה. הגרגירים עדינים יותר נלקחים בהסעה בהקפצה, ואילו החול מוסר באמצעות זחילה על פני השטח, ומשאיר אחריו נוף של חצץ, סלעים וסלע חשוף.
צורות קרקע קשורות

חמאדה קשורה לריצוף מדברי (הידוע בכינויו רג, סריר, גיבבר או סאי), המתרחש כמישורים אבניים או שקעים מכוסים בחצץ או סלעים, ולא כמישורי הרמה.
בניגוד לחמאדה הארג הוא שטח גדולים של דיונות חול נעות.
הערות שוליים

1 2  "Hamada, Reg, Serir, Gibber, Saï". Springer Reference. 2013. נבדק ב-2013-05-23.
↑  B.W. Sparks. Geomorphology, 2nd ed., pp. 322-3. Longman Group Ltd. 1972. (ISBN 0-582-48147-3)
↑  McKnight, Tom L. and Darrel Hess. Physical Geography: A Landscape Appreciation, 8th ed., pp. 495-6. Upper Saddle River, NJ: Pearson Education, Inc. 2005. (ISBN 0-13-145139-1)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חיים אפשטין

| --- | --- |

חיים אפשטין
 לידה:  1953 (בן 71 בערך) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת פוניבז' 
 מפלגה:  דגל התורה, בני תורה 
 
חיים אפשטין (נולד בשנת תשי"ג, 1953) הוא יו"ר מפלגת בני תורה. בעבר כיהן כסגן ראש עיריית ירושלים.
ביוגרפיה

חיים אפשטיין נולד בבני ברק לתמה והרב יצחק אפשטין. למד בישיבת פוניבז'. בתקופת לימודיו בישיבה היה משמשו של הרב שמואל רוזובסקי. כמו כן היה מקורב לרב אלעזר מנחם מן שך, שהיה רבו ומקורבו של אביו. לאחר לימודיו בישיבה שירת בצה"ל.
פעילות ציבורית

היה מנהל לשכתו של הרב הראשי לירושלים יצחק קוליץ. בסוף שנות ה-80 היה פעיל בהקמת דגל התורה. בכנסת ה-12 שימש מזכיר סיעת דגל התורה בכנסת.
בשנים 1990-1992 כיהן כמנהל לשכתו של סגן שר השיכון אברהם רביץ. בתקופת הקמתה של העיר אלעד, התמנה על ידי שר הפנים אהוד ברק לחבר המועצה. לאחר מכן פרש מהחיים הפוליטיים ועסק בנדל"ן.
קריירה פוליטית

בשנת 2013, לקראת הבחירות לכנסת ה-19, עמד בראש רשימת נצח שייצגה את הפלג הליטאי שבהנהגת הרב שמואל אוירבך, אך הרשימה הסירה את מועמדותה טרם הבחירות.
בבחירות לעיריית ירושלים, שנערכו באוקטובר 2013, הוצב בראש רשימת מפלגת בני תורה ואף התמודד על ראשות העיר. מפלגות ש"ס ויהדות התורה ורובו של הציבור החרדי בעיר תמכו במשה ליאון לראשות העיר. לדברי המפלגה, הסיבה להתמודדותו של אפשטיין היא לא לתמוך במועמד חילוני. מנגד, בתקשורת עלו טענות כי הסיבה להתמודדותו של אפשטיין למרות סיכוייו הזעומים להיבחר, היא כי קיים הסכם בינו לניר ברקת לגרום לפיצול בקולות החרדים בירושלים ובכך להביא לבחירתו של ברקת. אפשטיין וברקת הכחישו את קיומו של ההסכם, אך לטענת העיתונאי יאיר אטינגר גורמים במפלגת בני תורה דרשו את קיום ההתחייבות הקואליציונית למינויו כסגן וכמחזיק תיק חינוך חרדי. בבחירות קיבל אפשטין 3.6% מקולות הבוחרים, ולמרות שרשימתו זכתה רק במנדט אחד הוא מונה לסגן ראש העיר בשכר ולמחזיק תיקי תרבות תורנית וח"ן חרדי.
ב-13 ביולי 2018 פרסם עיתון הפלס תמיכה באפשטיין לראשות עיריית ירושלים, אך ב-23 באוקטובר הודיע אפשטיין על הסרת מועמדותו. לבסוף המפלגה תמכה במועמד זאב אלקין לראשות העיר. לאחר הפסדו של אלקין בבחירות - ב"סיבוב השני" הודיעה מפלגת בני תורה למצביעיה לפעול על מנת שמשה ליאון לא יבחר לראשות העירייה - קריאה שהתפרשה בקרב תומכי המפלגה כהבעת תמיכה במועמד עופר ברקוביץ. עם היבחרו של ליאון לראשות העיר חבר אפשטיין לקואליציה העירונית והיה חבר בהנהלת העיר וכמחזיק תיק הבריאות בעירייה.
לקראת הבחירות לעיריית ירושלים שנועדו להתקיים באוקטובר 2023 הגיש אפשטין פעם נוספת מועמדות לראשות העיר, אך הסיר את מועמדותו ערב הבחירות.
חיים אישיים

אפשטיין נשוי ואב לארבעה. מתגורר בשכונת הר נוף שבירושלים. אחותו נחמה היא אשת הפיזיקאי פרופסור יעקב גרינהויז, ואחותו רבקה היא אשת הרב נחום נריה.
הערות שוליים

↑  רפי פרלשטיין, המועמד החרדי שרץ לראשות העירייה בפעם השנייה: מי אתה חיים אפשטין?, באתר mynet‏ ירושלים, 31 באוגוסט 2018
↑  הפלס, 18 באוקטובר 2013
1 2  יאיר אטינגר, המועמד החרדי אפשטין טוען כי ימונה לסגן ראש העיר כחלק מדיל עם ברקת, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2013
↑  רביב דרוקר, ה"דיל" הסודי של ברקת: המועמד החרדי רץ עד הסוף – וימונה לסגנו בשכר, באתר nana10‏, 23 באוקטובר 2013
↑  ישי קרוב, אפשטין: לא ניפגשתי עם ברקת ואנשיו, באתר ערוץ 7, 24 באוקטובר 2013
↑  אבי רבינא וישראל כהן, ‏מהפך בירושלים? ה'פלג הירושלמי' יריץ את חיים אפשטיין, באתר כיכר השבת, 13 ביולי 2018
↑  הפלס, יד בחשוון תשע"ט, עמוד 4
↑  אחרי אלקין, הפלג הירושלמי חובר לברקוביץ,  באתר כיפה
↑  ישי כהן, ‏משה ליאון חתם הסכם קואליציוני עם 'הפלג' ומרצ, באתר כיכר השבת, 25 בדצמבר 2018
↑  אבי גדלוביץ', 'הפלג' מתרחב לערים נוספות: אלו הרשימות שהוגשו, באתר בחדרי חרדים, 22 בספטמבר 2023
↑  ברגע האחרון: הפלג הירושלמי הסיר את מועמדיו לרה”ע בשורת ערים | סקירה, באתר JDN‏
זה קרה בברוקלין

| --- | --- |

כרזת הסרט משנת 1947
 בימוי:  ריצ'רד וורף 
 הופק בידי:  ג'ק קמינגס
 תסריט:  איזאבל לנארט, ג'.פ. מגוואן
 עריכה:  בלאנש סוואל 
 שחקנים ראשיים:  פרנק סינטרה, פיטר לופורד, קתרין גרייסון
 מוזיקה:  ג'וני גרין 
 צילום:  רוברט פלאנק
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  MGM
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 במרץ 1947
 משך הקרנה:  105 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט מוזיקלי 
 הכנסות באתר מוג'ו:   ithappenedinbrooklyn
 דף הסרט ב־IMDb
 
זה קרה בברוקלין (באנגלית: It Happened in Brooklyn; בהקרנתו הראשונה בארץ נקרא "הכול נשאר בברוקלין") הוא סרט מוזיקלי שיצא לאקרנים בשנת 1947, הסרט בוים בידי ריצ'רד וורף. הסרט שצולם בשחור-לבן מציג את אנדרה פרווין הצעיר מנגן בפסנתר, אך אינו נותן לו את הקרדיט על כך.
עלילה

פרנק סינטרה מגלם את החייל לשעבר דני מילר, היוצא למסע רגשני ברובע ברוקלין בו גדל. דני עובר לגור עם ידידו הוותיק, שרת בבית הספר התיכון ניק לומברדי (ג'ימי דוראנט(אנ') ). שלב קצר לאחר מכן מתחיל דני לפתח רומן עם המורה למוזיקה באותו בית הספר, אן פילדינג (קתרין גרייסון). כמו כן הוא נחוש להפוך את ידידו המשמים ג'יימי שלגרוב (פיטר לופורד) לכותב שירים מצליח. העלילה מסתבכת כאשר ג'יימי מתאהב גם הוא באן פילדינג וכאשר דני מנסה לגרום לכך כי תלמידתה המצטיינת של אן ונכדתו של ניק, ריאה, תקבל מלגה. מכיוון שאולפני MGM קבעו כי פיטר לופורד ישחק את התפקיד המרכזי, זוכה ג'יימי לבסוף באהבתה של אן ואילו דני מוצא ניחומים באהבתה של ידידתו הוותיקה, אחות במקצועה ששמה שלא מוזכר (גלוריה גראהם). בין הלהיטים של המחזמר היה ביצוע של פרנק סינטרה וג'יימי דוראנט המחקים אחד את השני בשיר, "The Song's Gotta Come From the Heart", ושיר נוסף של סינטרה, "Time After Time".
שחקנים

פיטר לופורד - ג'יימי שלגרוב
פרנק סינטרה - דני מילר
קתרין גרייסון - אן פילדינג
גיימי דוראנט - ניק לוברדי
גלוריה גראהם - אחות
זה רק כסף

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אירווינג קאמינגס
 הופק בידי:  ארווין אלן, אירווין קאמינגס הבן
 תסריט:  לאו רוסטן, מל שבלסון
 עריכה:  הארי מארקר
 שחקנים ראשיים:  גראוצ'ו מרקס, פרנק סינטרה, ג'יין ראסל
 מוזיקה:  קונסטנסטין בקליניקוף
 צילום:  רוברט ד'גראס
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  RKO 
 חברה מפיצה:  RKO
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  25 בדצמבר 1951
 משך הקרנה:  80 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט מוזיקלי, עיבוד קולנועי 
 דף הסרט ב־IMDb
 
זה רק כסף הוא סרט קומדיה מוזיקלית שהופק בידי אולפני RKO. הסרט בוים על ידי אירווינג קאמינגס והופק בידי ארווין אלן ובנו של הבמאי, אירווינג קאמינגס הבן. הסרט מבוסס על תסריט מאת לאו רוסטן ובמקור נקרא, "It's Only Money", הסרט צולם עוד בשנת 1948, אך לא יצא אל האקרנים אלא שלוש שנים אחר כך בשנת 1951, אז גם שונה שמו ל"Double Dynamite".
עלילה

ג'וני דלטון (פרנק סינטרה) ומילדרד גודהאג (ג'יין ראסל) הם שני כספרים העובדים בבנק, במהלך עבודתם המשותפת השניים התאהבו ועתה הם רוצים להתחתן. אף אחד מבין השניים אינו מרוויח הרבה כסף, וג'וני אינו מעוניין לקבוע תאריך עד שיהיו לו חסכונות בבנק. אמיל קק (גראוצ'ו מרקס), חברו של ג'וני וממלצר בדיינר למחייתו, מציע את האפשרות "למצוא" את הכסף החסר להם בבנק בו הם עובדים, אך ג'וני מסרב ומעדיף להישאר בדרך הישר.
העלילה מתפתחת כאשר ג'וני מצליח להציל ספסר הימורים במרוצי סוסים בשם "הוט הורס" האריס (נסטור פאיבה), שהוכה ברחוב צדדי בידי כמה מהמרים מופסדים. ג'וני שהפריד בין הניצים מגלה כי הספסר אסיר התודה הימר בשמו על סוס באחד ממרוצי הסוסים, ולפתע ג'וני מוצא את עצמו עם 60,000$ מכספי הזכייה. אך לפני שג'וני ומילדרד יכולים ליהנות מהזכייה המפתיעה ולממש את רצונם להתחתן, מתגלה מעילה בבנק בסכום של 70,000$ וג'וני הופך לחשוד העיקרי בפרשה.
שחקנים

גראוצ'ו מרקס - אמיל קק
ג'יין ראסל - מילדרד גודהאג
פרנק סינטרה - ג'וני דלטון
חזרן צ'ילה

| חִזְרָן צִ'ילָה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: דגנאים
משפחה:: דגניים
תת־משפחה:: חזרניים
סוג:: חזרן הרים דרום-אמריקני
מין:: חִזְרָן צִ'ילָה
שם מדעי
 Chusquea quila ‏קונת, 1829
חִזְרָן צִ'ילָה (שם מדעי: Chusquea quila; קרוי גם בָּמְבּוּק צִ'ילָה או בפשטות צִ'ילָה), הוא מין של חזרן רב שנתי בסוג חזרן הרים דרום-אמריקני הגדל ביערות הגשם הממוזגים של צ'ילה וארגנטינה. המין נפוץ בעיקר בצ'ילה שבה טווח התפוצה שלו משתרע ממחוז ביוביו עד למחוז אייסן, בעוד שבארגנטינה הוא מצוי אך ורק על האי ויקטוריה באגם נאוול ואפי השוכן במחוז נאוקן שבפטגוניה. זהו המין הדרומי ביותר בקבוצת החזרנים והוא מצוי עד לקו הרוחב 47 דרום.
מאפיינים

בניגוד לרוב הבמבוקים שגדלים עם מרווח ביניהם, הקנים של חזרן צ'ילה גדלים בצפיפות גבוהה הגורמת להם להראות מרחוק כשיח צפוף וגבוה. הבדל נוסף אצל מין זה, הוא שהקנים מוצקים ואטומים בפנים, בניגוד לקנים החלולים של שאר הבמבוקים. חזרן צ'ילה הוא צמח גבוה למדי: גובהו הממוצע הוא 8-2.5 מטר, אך לעיתים הוא עשוי להיצמד לעץ גבוה ו"לטפס" בצורה זאת עליו עד לגובה של 20 מטר. הפרחים הם דו-מיניים. מהזרעים של חזרן הצ'ילה ניתן להכין קמח, והקנים הצעירים שלו אכילים. הקנים הבוגרים של חזרן הצ'ילה מכונים על ידי המקומיים "קולהוס" או "קולגוס", ונעשה בהם שימוש להכנת רהיטים בעבודת יד. חסרונם של הקנים הוא בכך שהם דליקים מאוד, אפילו כאשר הם רטובים. חזרן הצ'ילה הוא אחד המארחים של פטריות אכילות מהסוג Ramaria, והוא מהווה מקור מזון לפודו הדרומי - מין אייל קטנטן האנדמי לדרום האנדים.
לחזרן צ'ילה יש מספר דרישות גידול: הצמח מעדיף אזורים עם לחות גבוהה, גדל היטב על קרקע לחה או על ביצות כבול, והוא זקוק להגנה מעצים גבוהים אחרים בסביבתו מפני רוחות קרות ממזרח וצפון; בו זמנית, הוא זקוק גם ליערות שאינם צפופים יתר על המידה על מנת לקבל את אור השמש. ניתן למוצאו לאורך אגני ניקוז, נהרות, וביצות. המין מסתגל היטב לאקלים הממוזג הקר בדרום אמריקה, ושורד עד 15 מעלות מתחת לאפס. החזרן צומח בעמקים ובמורדות ההרים עד לגבהים של 900 מטרים בהרי האנדים ורכס החוף - גובה נמוך יחסית לעצים אחרים באנדים. קנים חדשים מתחילים לצמוח בסוף אפריל, והקנה עשוי לגדול ב-15 ס"מ ללילה. ככל שהקנה גדל מהירות הצמחייה שלו הופכת לאיטית ביותר.
ביערות רבים בדרום אמריקה ובמקומות בהם הצמחייה המקורית נכרתה, נפוצים יערות-שיח כאלו של חזרן צ'ילה אשר יוצרים סבך עבה וצפוף ביותר שכמעט ובלתי חדיר המכונה על ידי המקומיים "צ'ילאנטוס". הפריחה של כל שיח חזרנים מתרחשת במחזורים סדירים כל 15 שנים, ולאחר מכן כל החזרנים של השיח מתים. עובדה זאת גורמת לבעיות אקולוגיות למיקרו פאונה הגדלה תחת השיחים הללו (מכרסמים למשל), שכן לאחר שהחולייתנים הקטנטנים ניזונו זמן רב מזרעי הבמבוק והגדילו את המושבות שלהם תחתיו במשך מספר שנים, השיח שובק חיים בתום זמנו ובעלי החיים הללו נאלצים במהירות למצוא מחסה ומקורות מזון אחרים.
זה קורה

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אריק לביא
 מתוך האלבום דיוקן
 יצא לאור:  1975
 סוגה:  זמר עברי
 שפה:  עברית
 אורך:  4:05
 חברת תקליטים:  NMC
 כתיבה:  שמוליק קראוס
 לחן:  שמוליק קראוס
 
"זה קורה" הוא פזמון שכתב והלחין שמוליק קראוס. השיר ידוע בביצועו על ידי אריק לביא.
רקע

השיר נכתב עבור הסרט "אדם" שיצא לאור בשנת 1973. אלי מגן הקליט אותו לראשונה עבור הסרט, אך ההקלטה נגנזה. לבסוף נותרה בסרט רק מנגינתו. בשנת 1975 הקליט אותו אריק לביא עבור אלבומו "דיוקן", וביצוע זה הוא המוכר ביותר לשיר.
השיר מדבר על אי הוודאות מה ילד יום בקרב בני האדם.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל לשנת תשל"ה (1975) דורג השיר במקום ה-19.
קראוס סיפר בהופעה שלנעמי שמר היה חלק בכתיבת המילים בפזמון.
דני ליטני ביצע גרסת כיסוי לשיר. בשנת 1998 ביצע יזהר אשדות גרסת כיסוי לשיר שהוקלטה עבור פרויקט עבודה עברית. בשנת 2003 רמיקס של השיר יצא במסגרת האלבום "פלסטלינה 1" של פוליאנה פרנק. בשנת 2020 ישי לוי ורבקה זוהר ביצעו גרסת כיסוי לשיר שהוקלטה במסגרת פרויקט צו השעה.
בשנת 2012 הוכתר השיר כאחד מ-100 השירים העבריים הנבחרים של "שבת עברית ב-103" בתחנת 103fm.
הערות שוליים

↑  זה קורה, באתר האינטרנט של עופר גביש, מרץ 2020
↑  דויד פרץ, זה קורה, באתר תרבות.il
↑  "זה קורה": רבקה זהר וישי לוי בדואט מרגש. צפו, באתר "סרוגים", 28 באוקטובר 2020
↑  מצעד שבת עברית - 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: e11ee2b7-b007-4849-a5c6-2a4c2735f1d7
חוף אינגריד כריסטנסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  אינגריד כריסטנסן 
 סוג:  קו חוף 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  69°30′S 77°00′E﻿ / ﻿69.5°S 77°E﻿ / -69.5; 77
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף אינגריד כריסטנסן(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף אינגריד כריסטנסן
 
חוף אינגריד כריסטנסן (באנגלית: Ingrid Christensen Coast) הוא חוף ים במערב ארץ הנסיכה אליזבת, באנטארקטיקה.
חוף אינגריד כריסטנסן ממוקם ממזרח למדף הקרח אמרי בין ראש ג'נינגס לבין הקצה המערבי של מדף הקרח המערבי.
היסטוריה > גילוי החוף

החוף התגלה על ידי קפטן קלאריוס מיקלסן, שהגיע באוניה תורשאן (Tórshavn) - כלי שיט נורווגי בבעלות ציד הלווייתנים לארס כריסטנסן.
ב-20 בפברואר 1935 ירד מיקלסן אל החוף - באזור גבעות וסטפולד.
היסטוריה > מקור השם

מיקלסן קרא לחוף על שמה של אינגריד כריסטנסן, רעייתו של לארס כריסטנסן, שהפליגה עם בעלה, והייתה אחת הנשים הראשונות שהגיעו לאנטארקטיקה.
החלק הדרום - מערבי של החוף צולם בתצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה במרץ 1947.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
| אנטארקטיקה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה • המשלחת האנטארקטית הבלגית • המשלחת השוודית לאנטארקטיקה • משלחת הקוטב הדרומי • משלחת טרה נובה • אמנת אנטארקטיקה |  |
| תביעות טריטוריאליות |  ארץ אדלי •  אנטארקטיקה הארגנטינאית • אוסטרליה הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית •  הטריטוריה האנטארקטית הבריטית • צ'ילה אנטארקטיקה צ'ילנה • ניו זילנד שטח חסות רוס • ברזיל "אזור האינטרסים" של ברזיל באנטארקטיקה • נורווגיה ארץ המלכה מוד ואי פטר הראשון •  שוואביה החדשה (1939–1945) • ארץ מרי בירד |  |
חוף אמונדסן

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 קואורדינטות:  85°30′S 162°00′W﻿ / ﻿85.5°S 162°W﻿ / -85.5; -162
 נתונים מדיניים
 על שם:  רואלד אמונדסן 
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף אמונדסן(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף אמונדסן
 
חוף אמונדסן (באנגלית: Amundsen Coast) הוא אזור חוף בשטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.
חוף זה הוא מקטע החוף שמדרום למדף הקרח רוס, בין פסגת מוריס (שממזרח לקרחון ליב), לבין צידו המערבי של קרחון סקוט.
פסגת פגמטייט היא בין הנקודות הגבוהות בחוף.
היסטוריה > מקור השם

שמו של החוף ניתן לו בשנת 1961 על ידי ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד.
הוועדה קראה לחוף על שמו של קפטן רואלד אמונדסן, מגלה הארצות הנורווגי, שהיה הראשון שהגיע אל הקוטב הדרומי עם משלחת הקוטב הדרומי ב-14 בדצמבר 1911. אמונדסן בנה את בסיסו  - פראמהיים, בקצה מדף הקרח רוס, והמשתמש במזחלות על מנת להגיע דרומה לאורך המדף, עד שנחת בסמוך לחוף אמונדסן, ומשם מצא דרך במעלה קרחון אקסל הייברג, כדי להגיע אל רמת הקוטב, ודרכה אל הקוטב הדרומי.
לקריאה נוספת

• IAN JOUGHIN, BENJAMIN E. SMITH, BROOKE MEDLEY, , Science  16 May 2014: Vol. 344, Issue 6185, pp. 735-738 DOI: 10.1126/science.1249055
•  S. E. Stammerjohn, T. Maksym, R. A. Massom, K. E. Lowry, K. R. Arrigo, X. Yuan, M. Raphael, E. Randall-Goodwin, R. M. Sherrell, P. L. Yager, , Elem Sci Anth, 3, p.000055. DOI: http://doi.org/10.12952/journal.elementa.000055
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
| אנטארקטיקה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה • המשלחת האנטארקטית הבלגית • המשלחת השוודית לאנטארקטיקה • משלחת הקוטב הדרומי • משלחת טרה נובה • אמנת אנטארקטיקה |  |
| תביעות טריטוריאליות |  ארץ אדלי •  אנטארקטיקה הארגנטינאית • אוסטרליה הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית •  הטריטוריה האנטארקטית הבריטית • צ'ילה אנטארקטיקה צ'ילנה • ניו זילנד שטח חסות רוס • ברזיל "אזור האינטרסים" של ברזיל באנטארקטיקה • נורווגיה ארץ המלכה מוד ואי פטר הראשון •  שוואביה החדשה (1939–1945) • ארץ מרי בירד |  |
חיים אהרן קפלן

ח.א. קפלן ותלמידיו
עטיפת הספר מגילת יסורין
חיים אהרן קפלן (1880–1942) היה מחנך ופדגוג יהודי בוורשה. היומן שכתב בגטו ורשה בעברית מהווה אחד המסמכים החשובים על חיי היהודים בגטו שנכתבו כעדות ראשונית של תושב המקום. נספה בטרבלינקה בגירוש הגדול מהגטו לטרבלינקה באוגוסט 1942.
קורות חיים

קפלן נולד ב-1880 בעיירה הרדזישצ'ה שליד ברנוביץ', (אז - בתחום האימפריה הרוסית). הוא גדל באווירה יהודית מסורתית שהלשון העברית הייתה שגורה בו.
ראשית חינוכו היה בחדר ואחר כך למד בישיבת מיר ובסמינר הפדגוגי הממלכתי בווילנה. לאחר סיום לימודיו השתקע בוורשה וייסד בה בית ספר עברי שנקרא "בית ספר בן שש כיתות של ח.א. קפלן". הוא התבלט כאחד החלוצים הראשונים של שיטת ההוראה "עברית בעברית" וייסד את "החדר המתוקן" בו למדו עברית בהברה ספרדית. היו מתנגדים רבים לשיטות החינוך שלו אבל הוא לא נסוג ופרסם מאמרים בהם הגן על שיטות החינוך שלו שראה בהן ברכה לתחיית הרוח והתרבות העברית. הוא לא ראה עתיד לנוער היהודי בגולה לכן שלח את בנו ובתו לארץ ישראל והוא החליט לעלות ארצה כתייר על מנת לבדוק אפשרות להשתקע בה.
ביולי 1935 הגיע לארץ ישראל באנייה פולוניה. הוא התקבל בברכה ובדברי הערכה במסיבת "עונג שבת" באולם אהל שם וגם זכה לדברי הערכה בכמה מעיתוני ישראל. קפלן בדק אפשרויות להיקלט בארץ אך ללא תוצאות. הוא חזר לפולין עם רצון לבקר שוב בארץ ישראל אך פרוץ מלחמת העולם השנייה ביטל אפשרות זאת והביא לבסוף לקיצו.