stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מסננת מולקולרית

מכל אטום, שבדרך כלל ממולא עם סיליקה ג'ל ומסננים מולקולריים אחרים, משמש כסופח לחות במכלי תרופות כדי לשמור עליהן יבשות.
בקבוקונים של סיליקה מזופורית
מסננת מולקולרית היא חומר עם נקבוביות (חורים קטנים מאוד) בגודל אחיד. קוטרי הנקבוביות הללו דומים בגודלם למולקולות קטנות, ולכן מולקולות גדולות אינן יכולות להיכנס או להיספג, בעוד שמולקולות קטנות יותר יכולות. כאשר תערובת של מולקולות נודדת דרך המצע הנייח של חומר נקבובי וחצי מוצק המכונה מסננת (או מטריקס), המרכיבים בעלי המשקל המולקולרי הגבוה ביותר (אשר אינם מסוגלים לעבור דרך הנקבוביות המולקולריות) עוזבים את המצע קודם, ולאחריהם מולקולות קטנות יותר ויותר. כמה מסננות מולקולריות משמשות בכרומטוגרפיה, טכניקת הפרדה שממיינת מולקולות על בסיס גודלן. מסננים מולקולריים אחרים משמשים כסופחי לחות (דוגמאות מסוימות כוללות פחם פעיל וסיליקה ג'ל).
הקוטר של מסננת מולקולרית נמדד ב-אנגסטרום (Å) או בנאנומטרים (nm). על פי סימון IUPAC, לחומרים מיקרופוריים יש קוטר נקבוביות של פחות מ-2 ננומטר (20 אנגסטרום) וחומרים מקרופוריים הם בעלי קוטר נקבוביות של יותר מ-50 ננומטר (500 Å); חומרים מזופוריים נמצאים אפוא באמצע עם קוטר נקבוביות בין 2 ל-50 ננומטר (20–500 Å).
חומרים

מסנן מולקולרי יכול להיות חומר מיקרופורי, מזופורי, או מקרופורי.
חומרים > חומר מיקרופורי (<2 ננומטר)

זאוליטים (מינרלים אלומינוסיליקט, אין להתבלבל עם סיליקט אלומיניום)
זאוליט LTA: 3–4 Å
זכוכית נקבובית: 10 אנגסטרום (1 ננומטר), ומעלה
פחם פעיל: 0–20 אנגסטרום (2 ננומטר), ומעלה
חרסית
תערובות של מונטמורילוניט
הלויסייט (אנדלייט): שתי צורות נפוצות, שנמצאות כאשר החימר רטוב הוא מציג מרווח של 1 ננומטר בין השכבות וכאשר הוא מיובש (meta-halloysite) המרווח הוא 0.7 ננומטר. הלויסייט מתרחש באופן טבעי כצילינדרים קטנים בקוטר ממוצע של 30 ננומטר ובאורך בין 0.5 ל-10 מיקרומטר.
חומרים > חומר מזופורוסי (2–50 ננומטר)

צורן דו-חמצני (משמש לייצור סיליקה ג'ל): 24 אנגסטרום (2.4 ננומטר)
חומרים > חומר מקרופורי (> 50 ננומטר)

סיליקה מזופורית, 200-1000 אנגסטרום (20–100 ננומטר)
יישומים

מסננים מולקולריים משמשים לרוב בתעשיית הנפט, במיוחד לייבוש זרמי גז. לדוגמה, בתעשיית הגז הטבעי הנוזלי (LNG), יש להפחית את תכולת המים בגז לפחות מ-1 ppmv כדי למנוע חסימות הנגרמות על ידי קרח.
במעבדה משתמשים במנפות מולקולריות לייבוש ממסים. "מנפות" הוכחו כעדיפים על טכניקות ייבוש מסורתיות, אשר לרוב משתמשות בסופחי לחות אגרסיביים.
תחת המונח זאוליטים, מסננות מולקולריות משמשות למגוון רחב של יישומים קטליטיים. הם מזרזים איזומרציה, אלקילציה, ואפוקסידציה, והם משמשים בתהליכים תעשייתיים גדולים, כולל פיצוח פחמימנים ופיצוח קטליטי נוזלי.
הם משמשים גם לסינון אספקת אוויר למכשירי נשימה, למשל אלו המשמשים צוללנים וכבאים. ביישומים מסוג זה אוויר מסופק על ידי מדחס אוויר ומועבר דרך מחסנית סינון אשר, תלוי ביישום, ממולאת במסננת מולקולרית ו / או בפחם פעיל, ולבסוף משמשת להטענת מכלי אוויר לנשימה. סינון כזה יכול להסיר חלקיקים ומוצרי פליטה של מדחס מאספקת האוויר לנשימה.
יישומים > אישור ה-FDA

ה-FDA האמריקני אישר, החל מ-1 באפריל 2012, את נתרן אלומינוסיליקט למגע ישיר עם פריטים מתכלים תחת 21 CFR 182.2727. לפני אישור זה אירופה השתמשה במנפות מולקולריות עם תרופות, ובדיקות עצמאיות הציעו כי מסננות מולקולריות עומדות בכל הדרישות הממשלתיות אך התעשייה לא הייתה מוכנה לממן את הבדיקות היקרות הנדרשות לאישור הממשלה.
התחדשות

שיטות להתחדשות של מסננות מולקולריות כוללות שינוי לחץ (כמו במרכזי חמצן), חימום וטיהור באמצעות גז נשא (כמו בשימוש בייבוש אתנול), או חימום בוואקום גבוה. טמפרטורות התחדשות נעות בין 175 מעלות צלזיוס ל-315 מעלות צלזיוס, תלוי בסוג המסננת המולקולרית. לעומת זאת, ניתן לחדש סיליקה ג'ל על ידי חימום בתנור רגיל ל-120 מעלות צלזיוס (250 פרנהייט) למשך שעתיים. עם זאת, סוגים מסוימים של סיליקה ג'ל "יתפוצצו" כאשר הם נחשפים למספיק מים. הדבר נגרם כתוצאה משבירת כדוריות הסיליקה בעת מגע עם המים.
יכולות ספיחה

| מודל | קוטר הנקבוביות (אנגסטרום) | צפיפות גורפת (גרם / מ"ל) | מים שנספגו (% w / w) | התשה או שחיקה, W (% w / w) | שימוש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3Å | 3 | 0.60–0.68 | 19-20 | 0.3–0.6 | ייבוש גז ופיצוח נפט ואלקנים, ספיחה סלקטיבית של H 2 O בזכוכית מבודדת (IG) ופוליאוריתן |
| 4Å | 4 | 0.60–0.65 | 20-21 | 0.3–0.6 | ספיחת מים בנתרן אלומינוסיליקט אשר מאושר על ידי ה-FDA המשמשים כמסננת מולקולרית במיכלים רפואיים כדי לשמור על התכולה יבשה וכתוסף מזון בעל מספר E-554 (חומר נגד אפייה); מועדף להתייבשות סטטית במערכות נוזלים או גז סגורות, למשל באריזה של תרופות, רכיבים חשמליים וכימיקלים מתכלים; חיפוש מים במערכות דפוס ופלסטיק וייבוש זרמי פחמימנים רוויים. מיני הספוחה כוללים SO 2, CO 2, H 2 S, C 2 H 4, C 2 H 6, ו-C 3 H 6. נחשב בדרך כלל לסוכן ייבוש אוניברסלי בתקשורת קוטבית ולא קוטבית; הפרדת גז טבעי ואלקנים, ספיחת מים בפוליאוריתן שאינו רגיש לחנקן |
| 5Å-DW | 5 | 0.45–0.50 | 21–22 | 0.3–0.6 | ספיחת שומן ושפיכה נקודתית של נפט תעופה וסולר, והפרדת אלקנים |
| 5Å מועשר בחמצן קטן | 5 | 0.4–0.8 | ≥23 |  | תוכנן במיוחד למחולל חמצן רפואי או בריא [דרוש מקור] |
| 5Å | 5 | 0.60–0.65 | 20-21 | 0.3–0.5 | ייבוש וטיהור אוויר; ייבוש ופירול גז טבעי ונפט נוזלי; ייצור חמצן ומימן בתהליך ספיחת לחץ |
| 10X | 8 | 0.50–0.60 | 23–24 | 0.3–0.6 | יעילות ספיחה גבוהה, המשמשת לייבוש, דהקרבוניזציה, פירוש (Desulfurization) של גזים ונוזלים ולהפרדת פחמימנים ארומטיים. |
| 13X | 10 | 0.55–0.65 | 23–24 | 0.3–0.5 | ייבוש, פירוש וטיהור גז נפט וגז טבעי |
| 13X-AS | 10 | 0.55–0.65 | 23–24 | 0.3–0.5 | ייבוש ודהקרבוניזציה בתעשיית ההפרדה האווירית, הפרדת חנקן מחמצן במרכזי חמצן |
| Cu-13X | 10 | 0.50–0.60 | 23–24 | 0.3–0.5 | ממתיק (פינוי תולים) של דלק תעופתי ופחמימנים נוזליים תואמים |
3Å

פורמולה כימית משוערת: (K 2 O) ⅔ (Na 2 O) ⅓ ) • Al 2 O 3 • 2 SiO 2 • 9/2 H 2 O)
יחס סיליקה-אלומינה: SiO 2 / Al 2 O 3 ≈2
3Å > הפקה

מסננות מולקולריות 3A מיוצרות על ידי חילופי קטיונים של סידן לנתרן במנפות מולקולריות 4A (ראה להלן)
3Å > שימוש

מסננות מולקולריות 3Å לא סופגות מולקולות שקוטרן גדול מ-3 Å. המאפיינים של מסננות מולקולריות אלה כוללים מהירות ספיחה מהירה, יכולת התחדשות תכופה, התנגדות ריסוק טובה ועמידות בפני זיהום. תכונות אלו יכולות לשפר הן את היעילות ואת אורך חייה של המסננת. מסננות מולקולריות 3Å הן סופח הלחות הנחוץ בתעשיות נפט וכימיה לזיקוק נפט, פילמור (Polymerization) וייבוש עומק כימי של גזי-נוזלי.
מסננות מולקולריות 3Å משמשות לייבוש מגוון חומרים, כמו אתנול, אוויר, מקררים, גז טבעי ופחמימנים בלתי רווים. האחרונים כוללים גז פיצוח, אצטילן, אתילן, פרופילן ובוטדיאן.
מסננת מולקולרית 3Å משמשת לפינוי מים מאתנול, אשר מאוחר יותר יכולים לשמש ישירות כדלק ביולוגי או בעקיפין לייצור מוצרים שונים כמו כימיקלים, מזון, תרופות ועוד. מכיוון שזיקוק רגיל אינו יכול להוציא את כל המים (תוצר לוואי בלתי רצוי מייצור אתנול) מזרמי תהליך עיבוד אתנול כתוצאה מהיווצרות אזאוטרופה בריכוז של 95 אחוז, חרוזי מסננת מולקולרית משמשים להפרדת אתנול ומים ברמה מולקולרית על ידי ספיחת המים לתוך החרוזים ומאפשרים לאתנול לעבור בחופשיות. ברגע שהחרוזים מלאים במים, ניתן לטפל בטמפרטורה או בלחץ, מה שמאפשר לשחרר את המים מחרוזי המסננת המולקולרית.
מסננות מולקולריות 3Å מאוחסנות בטמפרטורת החדר, עם לחות יחסית שאינה עולה על 90%. הם אטומים בלחץ מופחת, ומרחיקים אותם ממים, חומצות ואבקות.
4Å

פורמולה כימית: Na 2 O • Al 2 O 3 • 2SiO 2 • 9 / 2H 2 O
יחס סיליקה-אלומינה: SiO 2 / Al 2 O 3 ≈2
4Å > הפקה

ייצור 4Å הוא יחסית פשוט ואינו דורש לחץ גבוה או טמפרטורות גבוהות במיוחד. שילוב תמיסות מימיות של נתרן סיליקט ונתרן אלומינט בטמפרטורה של 80 ° צלזיוס ערבוב / עירור למשך זמן, ואז "הפעלה" על ידי "אפייה" ב-400 צלזיוס מסנני 4A משמשים כמקדים למנפות 3A ו-5A באמצעות חילופי קטיונים של נתרן לאשלגן (ל-3A) או לסידן (ל-5A).
4Å > שימוש > ייבוש ממסים

מסננות מולקולריות 4Å נמצאות בשימוש נרחב לייבוש ממיסים במעבדה. הן יכולות לספוג מים ומולקולות אחרות בקוטר קריטי פחות מ-4 Å כגון NH 3, H 2 S, SO 2, CO 2, C 2 H 5 OH, C 2 H 6, ו-C 2 H 4. הן נמצאות בשימוש נרחב בייבוש, זיקוק וטיהור נוזלים וגזים (כגון הכנת ארגון).
4Å > שימוש > תוספי סוכן פוליאסטר

מסננות מולקולריות אלה משמשות לסיוע לחומרי ניקוי מכיוון שהן יכולות לייצר מים מפורזים באמצעות חילופי יונים של סידן, להסיר ולמנוע את הימצאות עפר. הם נמצאים בשימוש נרחב להחלפת זרחן. המסננת המולקולרית 4Å ממלאת תפקיד מרכזי בהחלפת נתרן טריפוליפוספט כעזר דטרגנט על מנת להפחית את ההשפעה הסביבתית של חומר הניקוי. זה יכול לשמש גם כחומר ליצירת סבון ומשחת שיניים.
4Å > שימוש > טיפול בפסולת מזיקה

מסננות מולקולריות 4Å יכולות לטהר ביוב של מינים קטיוניים כמו יוני אמוניום, Pb 2+, Cu 2+, Zn 2+ ו-Cd 2+ . בשל הסלקטיביות הגבוהה ל-NH 4 + הם יושמו בהצלחה בתחום כדי להילחם בהסמכת יתר והשפעות אחרות בנתיבי מים בגלל כמות מוגזמת של יוני אמוניום. מסננות מולקולריות 4Å שימשו גם להסרת יוני מתכת כבדים שנמצאים במים עקב פעילויות תעשייתיות.
4Å > שימוש > מטרות אחרות

התעשייה המתכתית: סוכן הפרדה, הפרדה, מיצוי אשלגן מי מלח, רובידיום, צזיום וכו'.
תעשייה פטרוכימית, זרז, סופח לחות, סופג.
חקלאות: התניית אדמה.
רפואה: העמסת סוכן אנטוליטריאלי של זאוליט כסף.
5Å

פורמולה כימית: 0.7CaO • 0.30Na 2 O • Al 2 O 3 • 2.0SiO 2 • 4.5H 2 O
יחס סיליקה-אלומינה: SiO 2 / Al 2 O 3 ≈2
5Å > הפקה

מסננות מולקולריות 5A מיוצרות על ידי חילופי קטיונים של אשלגן לנתרן במנפות מולקולריות 4A (ראה לעיל).
5Å > שימוש

מסננות מולקולריות של חמישה אנגסטרום (5A) מנוצלת בתעשיית הנפט, במיוחד עבור הטיהור של זרמי גז במעבדה לכימיה להפרדת תרכובות וייבוש חומרי התחלת תגובה. הם מכילים נקבוביות זעירות בגודל מדויק ואחיד ומשמשים בעיקר כחומר סופג לגזים ונוזלים.
מסננות מולקולריות בגודל חמישה אנגסטרום משמשות לייבוש גז טבעי, יחד עם ביצוע desulfurization ו-decarbonation של גז. ניתן להשתמש בהם גם כדי להפריד תערובות של חמצן, חנקן ומימן, ופחמימני שעווה עם נפט ופחמימנים מסועפים ופוליציקליים.
מסננות אלו מאוחסנות בטמפרטורת החדר, עם לחות יחסית נמוכה מ־90% בחביות קרטון או באריזת קרטון. אין לחשוף את המסננות המולקולריות ישירות לאוויר ולמים, יש להימנע מחומצות ואלקליות.
בחירת מסננות מולקולריות

מסננות מולקולריות זמינות בצורות ובגדלים שונים. אך לחרוזים הכדוריים יש יתרון על פני צורות אחרות מכיוון שהם מציעים ירידת לחץ נמוכה יותר, הם עמידים בפני התשה מכיוון שאין להם שום קצוות חדים, ויש להם חוזק טוב, כלומר כוח הריסוק הנדרש לכל שטח יחידה גבוה יותר. מסננות מולקולריות מסוימות עם חרוזים מציעות קיבולת חום נמוכה יותר ובכך מורידות את דרישות האנרגיה במהלך התחדשות.
היתרון הנוסף של שימוש במנפות מולקולריות עם חרוזים הוא שצפיפות בתפזורת היא בדרך כלל גבוהה יותר מצורות אחרות, ולכן עבור אותה דרישת ספיחה נפח המסננת המולקולרית הנדרש הוא קטן יותר. לכן, בזמן מניעת צוואר בקבוק (de-bottlenecking), תוכלו להשתמש במנפות מולקולריות עם חרוזים כדי להעמיס יותר חומר ספיגה באותו נפח ולהימנע מכל שינוי בכלי.
ראו גם

פחם פעיל
סיד
סיליקה ג'ל
זאוליט
הערות שוליים

↑  "Molecular Sieve Definition - Definition of Molecular Sieve - What Is a Molecular Sieve?". Chemistry.about.com. 2013-12-18. אורכב מ-המקור ב-2014-02-21. נבדק ב-2014-02-26.
↑  J. Rouquerol;  et al. (1994). "Recommendations for the characterization of porous solids (Technical Report)" (free download pdf). Pure Appl. Chem. 66 (8): 1739–1758. doi:10.1351/pac199466081739.
↑  "COATED MOLECULAR SIEVE - Patent application". Faqs.org. 2010-03-18. נבדק ב-2014-02-26.
↑  Brindley, George W. (1952). "Structural mineralogy of clays". Clays and Clay Minerals. 1: 33–43. Bibcode:1952CCM.....1...33B. doi:10.1346/CCMN.1952.0010105free{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: postscript (link)
↑  "Desiccant Types". SorbentSystems.com. נבדק ב-2014-02-26.
↑  Mann, B. F.; Mann, A. K. P.; Skrabalak, S. E.; Novotny, M. V. (2013). "Sub 2-μm Macroporous Silica Particles Derivatized for Enhanced Lectin Affinity Enrichment of Glycoproteins". Analytical Chemistry. 85 (3): 1905–1912. doi:10.1021/ac303274w. PMC 3586544. PMID 23278114.
↑  Pujadó, P. R.; Rabó, J. A.; Antos, G. J.; Gembicki, S. A. (1992-03-11). "Industrial catalytic applications of molecular sieves". Catalysis Today. 13 (1): 113–141. doi:10.1016/0920-5861(92)80191-O.
↑  "Sec. 182.2727 Sodium aluminosilicate". U.S. Food and Drug Administration. 1 באפריל 2012. נבדק ב-10 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Molecular Sieve Desiccant". DesiccantPacks.net. נבדק ב-2014-02-26.
1 2  "Molecular Sieves". Sigma-Aldrich. נבדק ב-2014-02-26.
↑  Spence Konde, "Preparation of High-Silica Zeolite Beads From Silica Gel," retrieved 2011-09-26
↑  "Molecular Sieve,yiyuan Molecular Sieves". Chemicalpackingcorp.com. נבדק ב-2014-02-26.
↑  "Hengye Inc". Hengye Inc. Hengye Inc. נבדק ב-10 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Zeochem
↑  Intraglobal
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541144705171  NKC: ph122949 
בקבוק מסננות מולקולריות 4Å.
פרשת בן זיגייר

ערך זה עוסק בפרשה שכונתה בתחילה "פרשת האסיר X". אם התכוונתם לפרשות שזכו לשם דומה, מלפני השנים 2010–2013, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1976 מלבורן, אוסטרליה 
 התאבד:  15 בדצמבר 2010 (בגיל 34) רמלה, ישראל 
 מקצוע:  סוכן מוסד
 
פרשת בן זיגייר, שנודעה תחילה כ"פרשת האסיר X", עוסקת באזרח אוסטרלי-ישראלי בשם בן זיגייר ששירת ב"מוסד", נעצר ב-2010 בישראל בחשד לפגיעה בביטחון המדינה, נכלא בכלא איילון, והתאבד בתאו כעבור חודשים אחדים. דבר מעצרו ומותו נאסרו לפרסום.
מידע ראשוני על הפרשה התפרסם ביוני 2010 כשב-ynet פורסמה ידיעה על אסיר, ללא ציון שמו, הנמצא בתא שמור באגף השמור בכלא איילון, בגין עבירות שלא פורסמו ומבלי שהוא בא במגע עם העולם החיצון. במהלך חודש פברואר 2013 הפרשה יצרה הד ציבורי נרחב, כשרשת טלוויזיה אוסטרלית פרסמה תחקיר העוסק במוצא האסיר ובקורות חייו. יממה לאחר הפרסום, הוסרו בישראל חלקים מצו איסור הפרסום, ומדינת ישראל הודיעה שבשירות בתי הסוהר בישראל הוחזק אזרח ישראלי בזהות בדויה מטעמי ביטחון, בכפוף לדין הישראלי וללא פגיעה בזכויותיו.
ביוגרפיה

על פי תחקיר של רשת הטלוויזיה האוסטרלית ABC, "האסיר איקס" היה הכינוי שניתן לבן זיגייר (Ben Zygier), שנולד במלבורן שבאוסטרליה ב-9 בדצמבר 1976 ועלה לישראל בשנת 1996. הוא השלים לימודי משפטים באוסטרליה, והתמחה במשך כחצי שנה במשרד עורכי הדין הרצוג, פוקס, נאמן ושות'. עם עלייתו ארצה עברת את שמו לבנימין אלון והשתקע ברעננה. זיגייר החזיק דרכון אוסטרלי נוסף תחת השם בן אלן (Ben Allen). בשנת 2006 נישא לאזרחית ישראל ולזוג נולדו שתי בנות.
ביוגרפיה > מעצרו ומותו

בשנת 2010 נחשד והואשם, ככל הנראה, בריגול חמור, ושהה במעצר באגף 15 בכלא איילון, בתא מבודד שהוקם על מנת לכלוא בו בבידוד מוחלט את יגאל עמיר, רוצחו של ראש הממשלה יצחק רבין. זיגייר נכלא תחת זהות בדויה שסיפק "המוסד", כך שאפילו סוהרי השב"ס לא ידעו את זהותו האמיתית. בתא זה הוא גם נפגש עם עורכי דינו.
ביומו האחרון, 15 בדצמבר 2010, הגיעו לבקרו אשתו ובתו הקטנה, ובסיומה הבחין מש"ק המודיעין בכלא כי זיגייר "בוכה, עצבני ונסער", לאחר שקיבל בשיחה "הודעה קשה". שעות אחדות לאחר מכן זיגייר התאבד בתלייה בתאו. ב-22 בדצמבר נטמן בבית קברות יהודי בעיר הולדתו שבאוסטרליה. בדו"ח הנתיחה שלאחר המוות, שנערכה במכון לרפואה משפטית באבו כביר, נקבע כי סיבת מותו של זיגייר הייתה חנק כתוצאה מתלייה. בעקבות התחקיר פתחה ממשלת אוסטרליה בחקירה של הפרשה.
האגף בו היה כלוא זיגייר ממוקם בחלקו הדרומי של כלא איילון, מאחורי דלתות ברזל כפולות. אגף זה הוא אגף נפרד המכיל תא כליאה אחד בלבד, כך שמי שכלוא בו מבודד ואינו בא במגע עם אנשים. באגף המבודד מותקנת מערכת משוכללת למניעת התאבדויות, שבמקור הותקנה כדי למנוע את התאבדותו של יגאל עמיר. מערכת זו עוקבת אחר האסיר שבתא במשך כל שעות היממה, ומזהה שינויים גופניים אצל האסיר כמו עצבנות והזעה כתוצאה מלחץ, ולכן עלה חשד כי האסיר נרצח ולא התאבד. במאמר שפרסם פרשן "הארץ" אמיר אורן ב-27 בדצמבר 2010, נרמזה הסברה לרצח. הכתבה פורסמה שוב באתר העיתון ביום שידור התחקיר האוסטרלי. בעקבות הפרסומים נפתחה חקירה מיוחדת, תחת פיקוחו האישי של ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרת ישראל, ניצב יואב סגלוביץ ובמעקב של המפכ"ל, היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין, והשר לביטחון פנים.
בחקירת סיבות מוות שניהלה השופטת דפנה בלטמן-קדראי התגלתה שורה ארוכה של כשלים בטיפול באסיר בשירות בתי הסוהר. בין השאר, נמצא כי ביום ההתאבדות לא נערכו הרישומים הנדרשים על ידי הסוהר האחראי, אחת המצלמות בתאו של זיגייר לא הייתה תקינה, ולא תוקנה אף על פי שהדבר היה ידוע לסוהרים. עובדת סוציאלית שהייתה אחראית למעקב אחר מצבו הנפשי של האסיר לא הכירה בחומרת מצבו ביום התאבדותו, ולמפקד הכלא לא הייתה כל שליטה או ידיעה על המתרחש בתאו של זיגייר מפאת מעטה הסודיות שבכליאתו. בסיכום הדו"ח הותירה השופטת בלטמן-קדראי את ההחלטה בשאלת הגשת כתבי אישום נגד אחראים בפרשה לפרקליטות המדינה, זאת אף שהדבר מצוי בתחום סמכותו של שופט חוקר סיבות מוות. באפריל 2013 הודיעה פרקליטות המדינה שמחומר הראיות שנאסף בעניין מותו של זיגייר לא ניתן להוכיח שאנשי שב"ס או אחרים פעלו ברשלנות, ולכן לא יוגשו כתבי אישום בפרשה. בפשרה שהושגה בין משפחת זיגייר לבין המדינה, נקבע שמשפחת זיגייר תפוצה ב-4 מיליון ש"ח.
נסיבות מעצרו

לפי סברה אחת, שפורסמה בכלי התקשורת העולמיים, נטען כי זיגייר עבד בחברת קש של המוסד, אשר מכרה ציוד אלקטרוני לאיראן, וכי פעילותו נחשפה בסוף 2009 על ידי עיתונאי אוסטרלי שפעל בירושלים. עוד נטען כי זיגייר נחקר בנושא על ידי שירות הביטחון הפנימי של אוסטרליה (ASIO). לפי דיווחים שהתפרסמו ב"דר שפיגל" ובעיתון האוסטרלי "סידני מורנינג הראלד", בשנת 2007 הועבר זיגייר לתפקיד מטה באגף "צומת" במוסד, לאחר שלא הצליח בתפקידו כסוכן באירופה. בשנת 2008, ככל הנראה על רקע תסכולו מהתפקיד החדש, יצר מיוזמתו קשר עם איש "חזבאללה" במזרח אירופה בניסיון לגייסו כסוכן כפול. ניסיון זה הוביל לחשיפת מידע סודי על סוכני מוסד מרכזיים בלבנון, אשר בעקבות זאת נחשפו והועמדו לדין. על פי דיווח של תאגיד השידור האוסטרלי, חשיפתו של אחד מאותם סוכנים גרמה לכישלון מבצע של המוסד לאיתור והשבת גופות שלושת נעדרי קרב סולטאן יעקוב.
סברה זו נדחתה על ידי מספר גורמים. רמי איגרא, לשעבר ראש חטיבת השבויים והנעדרים במוסד, כינה סברה זו "מדע בדיוני". הוא הסביר שזיגייר עמד מול 22 שנות מאסר בשל אישומים של בגידה, עבירה שחומרתה גבוהה בהרבה מסיכול מבצע להשבת גופות. הוא הוסיף כי התחקיר כולו מתבסס על עדותו של אדם אחד, שטוען שהסתנן למוסד כסוכן כפול, אך אמינותו מוטלת בספק. גם הספר "האסיר X" מאת רפאל אפשטיין, שפורסם באוסטרליה ב-2014, שלל גרסה זו. לפי הספר, במהלך חופשת לימודים במלבורן בשנת 2009, זיגייר הואשם בכך שחשף בפני איש עסקים איראני שפגש באוניברסיטה פרטים על עבודתו בחברת הקש של המוסד באיטליה. לטענת מקורות המצוטטים בספר, המודיעין הישראלי גילה שאותו אדם העביר את הפרטים לשלטונות באיראן. גם העיתונאי יוסי מלמן כתב כי זיגייר נעצר בחשד לריגול בעקבות מגעיו עם סוכן איראני.
הערות שוליים

↑  יוסי מלמן‏, דרוש מרגל: איך מגייס המוסד לוחמים לשורותיו?, באתר וואלה, 31 במרץ 2013
↑   אמיר אורן, דו"ח החקירה האוסטרלי רומז: זיגייר הואשם ב"ריגול חמור", באתר הארץ, 6 במרץ 2013
1 2  עפרה אידלמן, אף שהיה אובדני, ולמרות ראיות לכאורה לרשלנות: אין אישומים בפרשת זיגייר, באתר הארץ, 25 באפריל 2013
↑  אמיר אורן, תעלומת ההתאבדויות בכלא, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2010; וראו גם במאמר נוסף
↑  נעמה כהן פרידמן ושחר חי, תעלומת האסיר X: האסיר X: מפקד הכלא מודר, "הכול בשושו", באתר ynet, 9 ביולי 2013
↑  יוחאי עופר, משפחתו של בן זיגייר תפוצה ב-4 מיליון שקל, מעריב, 10 בספטמבר 2013
↑  Peter Beaumont, Mossad and Australian spies: how Fairfax reporter homed in on Zygier, The Guardian, 13 February 2013
"זיגייר עבד ב'חברה' של המוסד שמכרה לאיראן", באתר ynet, 13 בפברואר 2013
↑  דיווח: זיגייר ביקר באיראן, בסוריה ובלבנון, באתר ynet, 13 בפברואר 2013
↑  How life of spy Ben Zygier unravelled. The Sydney Morning Herald, 25/03/2013
↑  "בן זיגייר הרס מבצע להחזרת נעדרי סולטן יעקוב", באתר ynet, 7 במאי 2013
↑  Zygier sabotaged mission to bring home soldiers' remains
↑  רמי איגרא: הטענות בתחקיר האוסטרלי הן מדע בדיוני, "מעריב", 7 במאי 2013
↑  Secrets behind death of spy Ben Zygier revealed in new book, Prisoner X, by Rafael Epstein. The Sydney Morning Herald, 22/02/2014 (קטע מתוך הספר)
↑  יוסי מלמן, ‏סיפורו של מאיר דגן, "זולל הערבים" שלמד את מגבלות הכוח, באתר מעריב אונליין, 18 במרץ 2016
↑   עפרה אידלמן, כך פורסם סיפורו של בן זיגייר, באתר הארץ, 20 בפברואר 2013
↑  אריק בנדר, הורוביץ: התרעתי על האסיר לפני 3 שנים, באתר nrg‏, 13 בפברואר 2013
↑  ברק רביד, ויכוח בממשלה: מדוע ועדת חוץ וביטחון לא עודכנה בפרשה, באתר הארץ, 19 בפברואר 2013
↑  אלכסנדר כץ, הפרשה שמסעירה את ישראל: מה היה במפגש בין ראש המוסד לוועדת העורכים?, באתר "אייס", 13 בפברואר 2013
↑  עופר וולפסון, משרד רה"מ זימן בדחיפות את ועדת העורכים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 12 בפברואר 2013
↑  עידו קינן, שמים X על התחקיר האוסטרלי, באתר העין השביעית, 12 בפברואר 2013
↑  יוסי מלמן ודן רביב, At Least 2 Mossad Spies were Held in Israeli Prisons: One Committed Suicide, and Now Some Details on the Second Man — a World Exclusive
↑  מורן אזולי ועומרי אפרים, האסיר X השני: בכנסת דורשים לחקור, באתר ynet, 9 ביולי 2013
↑  אלוף בן, יהונתן ליס, שר המשפטים: לבדוק אם אזרח אוסטרלי התאבד בכלא בישראל תחת זהות בדויה, באתר הארץ, 12 בפברואר 2013
↑  אריק בנדר, בן אליעזר: ביקשו ממני להטיל חיסיון על שאלות הח"כים, באתר nrg‏, 14 בפברואר 2013
↑  אריק בנדר, אהרונוביץ' ביטל את נאומו בכנסת, באתר nrg מעריב
↑  נעמה כהן פרידמן, ישראל מודה: כלאנו בזהות בדויה, תיבדק רשלנות, באתר ynet, 13 בפברואר 2013
מנחם מנדל קירשבוים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 במרץ 1895 י' באייר ה'תרנ"ה קרקוב 
 פטירה:  1942 (בגיל 46 בערך) ה'תש"ב
 כינוי:  מנחם משיב 
 תקופת הפעילות:  ?–1942 
 תחומי עיסוק:  הלכה
 רבותיו:  הרב מרדכי בוימן, הרב פינחס אליהו דמביצר
 חיבוריו:  מנחם משיב
 
הרב מנחם מנדל קירשבוים (לעיתים: קירשנבוים) (י' אייר ה'תרנ"ה, 1895 - ה'תש"ג, 1942) היה רב העיירה סקאלה הסמוכה לקרקוב, דיין בקהילת פרנקפורט דמיין, ולאחר מכן רב בבריסל שבבלגיה במהלך השואה. כמו כן חיבר שו"ת בשם מנחם משיב. נרצח בשואה במחנה ההשמדה אושוויץ.
ביוגרפיה

נולד בי’ באייר תרנ”ה (1895) בקרקוב לר' שמואל, רבותיו היו הרב מרדכי בוימן, והרב פנחס אליהו דמביצר שהיה דיין בקרקוב. והוא למד בבית המדרש של חסידות צאנז, שם היה נותן שיעורים. כבר בצעירותו התכתב עם גדולי דורו, כתב הערות לספריהם ופרסם חידושי תורה בקבצים רבניים.
בימי מלחמת העולם הראשונה נדד עם משפחתו מערבה, ושב בתום המלחמה.
בשנת תרע”ט (1919) התחתן עם לאה לבית ליכט. חותנו, ר’ משה, דאג לכל מחסורו כדי שיוכל להמשיך ולהתמיד בלימודו.
קיבל סמיכה מהרבי מסוכוצ'וב בעל ה"אגלי טל". התמנה לתפקיד רב העיירה סקאלה הסמוכה לקרקוב, שם עסק גם בשחיטה וניקור.
בשנת תרפ”ז (1927), עבר לשמש כדיין בקהילה הכללית פרנקפורט דמיין.
שם, כדיין, הוא נדרש לשאלות הלכתיות הקשורות עם עליית הנאצים לשלטון. הנאצים החלו לעצור אלפי יהודי ולשלוח אותם למחנות ריכוז. רבים נרצחו ונשרפו, ואפרם נשלח למשפחותיהם. בעקבות כך, הרב קירשבוים הוציא לאור בקרקוב קונטרס, בשם “תקנות איך להתנהג כעת באפר הנשרפים בעו”ה”.
בעודו משמש שם כדיין, כתב תשובה הלכתית בה התיר חליבה בשבת בתנאים מסוימים, עליה הגיב הראשון לציון הרב עוזיאל, וחלק על היתרו.
בשנת תרצ”ד (1934) נסע לפולין לבקר את הוריו, ובאותה הזדמנות נתבקש על ידי רבי יעקב פריימן לבא בדברים עם גאוני פולין, בשאלת גזירת השחיטה.
בשנת תרצ”ו (1936) ביקר בארץ ישראל ודן שם עם גדולי הרבנים בעניינים הלכתיים שונים.
ביוגרפיה > בשואה

בשנת תרצ”ו (1936) גרשו הנאצים את רב העיר, הרב הופמן, והרב קירשבוים מילא את מקומו כרב ואב”ד בקהילה. וכן הוכר כפוסק לקהילות נוספות בגרמניה, ובהן מאנהיים, קארלסרוה ומגנצא.
בדצמבר של שנת 1938 שלח הרב את ילדיו - נתן ורחל לבריסל, והוא עצמו העדיף להישאר עם קהילתו בעת מצוקה. אך בסוף שנת תרצ”ט (1939) עזבו הרב ואשתו את פרנקפורט והצטרפו לילדיהם. הוא ייסד שם “בית ועד” להתכנסות שבועית לשם לימוד תורה. הרב מרדכי רוטנברג, אב בית דין אנטוורפן, צירף אותו לבית דינו. הוא ויתר על רישיון עליה שהיה ברשותו, ומסרו למישהו אחר, כיוון שרצה להמשיך את הקשר עם קהילתו בפרנקפורט. בהיותו בבריסל שימש כרב ודיין של קהילת "מחזיקי הדת". באביב של אותה שנה כבשו הגרמנים את בלגיה, הרב קירשבוים ניסה לברוח לגבול צרפת, ובמהלך הבריחה נורה ונפצע קשה. לקראת שנת תש”ב הוא ערך והדפיס לוח זמני הדלקת נרות שבת וזמני צאת השבת, לטובת יהודי בריסל שהיו במצור ולא הייתה להם אפשרות לדעת אותם.
בראשית קיץ תש”ב (1942), במסווה של גירוש לעבודה, החלו השילוחים למחנות ההשמדה. בשבת שובה של שנת תש”ג הרב קירשבוים יצא מביתו לבית הכנסת, בלי לשאת עליו את “תעודת השחרור” מעבודה ונתפס ע”י הגיסטפו. יחד איתו נתפס גם בנו - שמעון יוסף.
הוא גורש למחנה מאלין, ומשם גורש לאושוויץ, שם נרצח בהיותו בן ארבעים ושבע. אשתו נאסרה וגורשה לאושוויץ כמה ימים אחריו. לפני מאסרה היא עוד הספיקה להכניס את בנה - נתן ואת בתה - רחל לבית היתומים "טיפנברונר", שם הם עברו את המלחמה.
בשנת 1946 הילדים עלו לארץ ישראל לקיבוץ נתיבה. בהשתדלות ה"חזון איש", הבן - נתן, התקבל לישיבת "קול תורה" בירושלים. ר' נתן (1930–2017) נישא לשרה רחל בת אליעזר וחיה שולמית כ"ץ והשתכן ברמת השרון.
ביוגרפיה > ספריו

בשנת תרצ"ה בעיר לובלין הודפס החלק הראשון מספר השו"ת שכתב - מנחם משיב. החלק השני נמסר לדפוס בפרנקפורט בשנת תרצ”ח (1938), אך בשל סגירת כל בתי הדפוס היהודיים לאחר “ליל הבדולח” לא נגמרה הדפסתו והוא יצא בלי כריכה קשה ובלי הדף האחרון.
בשנת תשכ"ה יצא לאור בניו יורק הספר ציון למנחם, שכולל את חלקו השני של השו"ת מנחם משיב, ועוד כמה מאמרים הלכתיים ולמדניים של הרב קירשבוים, וכן פירוש על ספרים יהושע ושופטים.
לקריאה נוספת

'ר' מנחם מנדל ב"ר שמואל קירשבוים', בתוך: מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, כרך ד, ירושלים תשנ"ז, עמ' 456–461
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה לחכמי גליציה, חלק ד עמוד 456
↑  סימן יא' או"ח- שנית בענין הנ״ל בדין חליבה בשבת - הוועד להוצאת כתבי הרב עוזיאל זצ"ל, באתר haravuziel.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306098605171  VIAF: 121346802   WorldCat (עם VIAF): 121346802