אנטישמיות ברשתות החברתיות
כללי

בשנת 2016, ה-WJC בשיתוף עם Vigo social intelligence ביצעו מחקר מקיף. במחקר נצפו 382,000 פוסטים אנטישמיים במדיה החברתית במהלך שנת 2016, ונכון לפברואר 2017, רבים מהם לא נמחקו. יותר מ-1,000 פוסטים אנטישמיים פורסמו מדי יום בכל פלטפורמות המדיה החברתית באותה שנה, בממוצע 43 פוסטים לשעה או פוסט אחד כל 83 שניות.
קווינט ציממק, חוקר חברתי גרמני, ציטט במאמרו מחקר מ-2019 לפיו יהודים צעירים אירופאים (בגילאי 16–34) נתונים יותר להטרדה או אלימות אנטישמית לעומת בני גילם המבוגרים. כמו כן, אנשים צעירים אלה זיהו את האינטרנט והמדיה החברתית כתחומים העיקריים בהם האנטישמיות מהווה אתגר ניכר ביותר בימינו.
החוקרת סופי שמאלנברגר גילתה כי ביטויים של אנטישמיות חורגים מעבר לשפה ותמונות פוגעניות במפורש במדיה החברתית. הם באים לידי ביטוי גם בצורות עדינות ומוסוות יותר. לדבריה, דוגמה לכך נצפתה בפייסבוק, שם מפלגת הימין הקיצוני הגרמנית, אלטרנטיבה לגרמניה (AfD), נמנעה במכוון מלהתייחס לשואה בפוסטים שלה על מלחמת העולם השנייה. יתר על כן, המפלגה השתמשה בשפה וברטוריקה אנטישמית, ובכך הפכה את האנטישמיות לנורמטיבית באופן עדין. בגרמניה הנאצית, הצגה חוזרת ונשנית של תמונות כאלה תרמה לדהומניזציה של יהודים, שלפי החוקרת, בסופו של דבר יצרה סביבה שלא התנגדה לג'נוסייד.
על פי מחקרים, אלגוריתמים שיחקו תפקיד חשוב בהגברת האנטישמיות, מאחר שהם תוכננו לקדם תוכן שמעורר מעורבות של משתמשים. פירוש הדבר, שפוסטים עם מעורבות גבוהה יותר, כגון לייקים, דיסלייקים, שיתופים ותגובות (כולל תגובות נגדיות), מוצגים באופן בולט יותר למשתמשים. תגובות המשתמשים לפוסטים גם גורמות לתגובת דופמין מעודדת. כתוצאה מכך, האלגוריתם שם דגש על תוכן מפתיע, שמייצר את המעורבות הרבה ביותר ומעודד משתמשים לתרום תוכן שנאה נוסף. שני מחקרים, שהוצגו באופן בלעדי ל-USA TODAY, מצאו כי משתמשי פייסבוק, אינסטגרם ו-X (לשעבר טוויטר) נחשפים לקלישאות ותאוריות קונספירציה. תוצאת 2023, לפי החוקרים, היא הפצת רעיונות מסוכנים בזמן שאירועים אנטישמיים מגיעים לשיאים היסטוריים.
מבקרים הביעו דאגה לגבי התפשטות האנטישמיות ברשתות החברתיות אשר מהווה בעיה ניכרת גם לקהילה היהודית וגם לציבור הרחב. למרות שבתיעוד המסורתי של פשעי שנאה, כמו רישום פלילי של המשטרה וסקר הפשע באנגליה ובוויילס, ניכרת ירידה בפשיעה, מבקרים אומרים שקיים דיווח חלקי בלבד על אירועים אנטישמיים באינטרנט ומחוצה לו. הפער הזה גורם לאומדן לא נכון של הבעיה.
דו"ח משנת 2013 שתיעד דיון בקונגרס, טען שחזבאללה משתמש ברשתות חברתיות להפצת תעמולה שלו ולגיוס מחבלים חדשים. ממוצע 250 ציוצים ביום מפעילי חזבאללה ומעל 18,000 עוקבים חדשים נרשמו באותה שנה.
דוגמאות לאנטישמיות שדווחו ברשתות החברתיות כוללות: "היהודים הם עכברושים", "כל היהודים קמצנים" ו"אני שמח שהשואה קרתה".
מחקר שנערך על ידי קרן משפחת רודרמן ומכון מחקר ההדבקה ברשת, שפורסם ביולי 2023, חשף שישראל היא המדינה שהותקפה ביותר ברשתות החברתיות. משתמשי X (לשעבר טוויטר) הזכירו את ישראל בקשר להפרות זכויות אדם 12 פעמים יותר מאשר סין, 38 פעמים יותר מרוסיה, 55 פעמים יותר מאיראן ו-111 פעמים יותר מצפון קוריאה. במיוחד במהלך הסכסוך בין ישראל לחמאס בעזה במאי 2021, שימוש בצרופים אנטי-ישראליים גבר. ההסלמה הזו לוותה בפרסום דו"ח של אמנסטי אינטרנשיונל בפברואר 2022, שכינה את ישראל "מדינת אפרטהייד".
החוקרים גם הבחינו בעלייה בשכיחות של תגובות אנטישמיות בטוויטר אשר נקשרו לפשעי שנאה בעולם האמיתי נגד יהודים. השיא היה בהופעת תאוריות קונספירציה הקשורות למגפת הקורונה ולתקיפה על הקפיטול בוושינגטון בידי תומכי דונלד טראמפ ב-2021.
נכון לשנת 2017, בארצות הברית נמצא השיעור הגבוה ביותר של תוכן אנטישמי ברשתות החברתיות (68%), אחריה גרמניה (14%), הממלכה המאוחדת (4%), קנדה (2%), וצרפת (1.5%).
מייקל בוסטה, חוקר באוניברסיטת לונד שבשוודיה, מצביע על כך שתוכן אנטישמי מהווה חלק זעיר מהתנועה ברשתות החברתיות. בפרק שכתב בספר, הוא אומר שעל פי רוב המחקרים, תוכן אנטישמי הוא פחות מ-1% מכלל הפוסטים ברחבי העולם (נכון לשנת 2022). באחד הסקרים המרכזיים, היה זה 0.00015%.