stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האיגוד הבין-לאומי לגאודזיה וגאופיזיקה
חברים

נכון לשנת 2020, באיגוד יש 58 חברים לאומיים מלאים ו-15 חברים לאומיים עמיתים:
אוסטריה אוסטריה
אוסטרליה אוסטרליה
איטליה איטליה
איסלנד איסלנד
איראן איראן
אירלנד אירלנד
אלבניה אלבניה
אלג'יריה אלג'יריה
אסטוניה אסטוניה
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
אינדונזיה אינדונזיה
ארגנטינה ארגנטינה
ארמניה ארמניה
ארצות הברית ארצות הברית
בוליביה בוליביה
בלגיה בלגיה
ברזיל ברזיל
גרמניה גרמניה
דנמרק דנמרק
דרום אפריקה דרום אפריקה
הודו הודו
הולנד הולנד
הונגריה הונגריה
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין:
האקדמיה הסינית לטכנולוגיית החלל, (אנ')
אקדמיה סיניקה (אנ')
טורקיה טורקיה
יוון יוון
וייטנאם וייטנאם
יפן יפן
ירדן ירדן
ישראל ישראל
לוקסמבורג לוקסמבורג
מוזמביק מוזמביק
מצרים מצרים
מקסיקו מקסיקו
נורווגיה נורווגיה
ניגריה ניגריה
ניו זילנד ניו זילנד
סלובקיה סלובקיה
ספרד ספרד
ערב הסעודית ערב הסעודית
פולין פולין
פורטוגל פורטוגל
פקיסטן פקיסטן
צ'ילה צ'ילה
צ'כיה צ'כיה
צרפת צרפת
קולומביה קולומביה
קוסטה ריקה קוסטה ריקה
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
קנדה קנדה
קרואטיה קרואטיה
רומניה רומניה
רוסיה רוסיה
שוודיה שוודיה
שווייץ שווייץ
תאילנד תאילנד
חברים > עמיתים

אורוגוואי אורוגוואי
אלבניה אלבניה
ארמניה ארמניה
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה
בוליביה בוליביה
גאנה גאנה
ג'ורג'יה ג'ורג'יה
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
לטביה לטביה
מאוריציוס מאוריציוס
מרוקו מרוקו
מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
ניקרגואה ניקרגואה
סרביה סרביה
פרו פרו
הערות שוליים

↑  IUGG, Associations of the IUGG.
↑  IUGG, International Association of Cryospheric Sciences (IACS).
↑  IUGG, International Association of Geodesy (IAG).
↑  IUGG, International Association of Geomagnetism and Aeronomy (IAGA).
↑  IUGG, International Association of Hydrological Sciences (IAHS).
↑  IUGG, International Association of Meteorology and Atmospheric Sciences (IAMAS).
↑  IUGG, International Association for the Physical Sciences of the Oceans (אורכב 09.01.2015 בארכיון Wayback Machine) (IAPSO).
↑  IUGG, International Association of Seismology and Physics of the Earth's Interior (IASPEI).
↑  IUGG, International Association of Volcanology and Chemistry of the Earth's Interior (IAVCEI).
↑  IUGG, Members.
↑  IUGG, Bureau of the Union.
האיגוד הבין-לאומי לגאודזיה וגאופיזיקה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
האיגוד הבין-לאומי לגאודזיה וגאופיזיקה, סרטונים בערוץ היוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263134305171  BIBSYS: 90178135  BNE: XX96739  BnF: cb119933515 (data)  CANTIC: a11169710  CiNii: DA01290595  GND: 1011899-8  ISNI: 0000 0001 1956 9422  LCCN: n79106333  NKC: ko2003193544  NLA: 35234976  NLG: 213040  NSK: 000085858  RERO: 02-A000166271  SUDOC: 028012445  VIAF: 140217400   WorldCat (עם VIAF): 140217400
היסטוריה של חוזק חומרים (ספר)
לקריאה נוספת

Stephen P. Timoshenko, History of Strength of Materials with a brife account of the history of theory of elasticity and theory of structures Dover Publications INC, N.Y. 452 Pages.
דניאל האנן

דניאל האנן (באנגלית Daniel Hannan, נולד ב-1 בספטמבר 1971) הוא עיתונאי, סופר ופוליטיקאי בריטי, חבר המפלגה השמרנית, המכהן בפרלמנט האירופי כנציג דרום-מזרח אנגליה.
תולדות חייו

האנן נולד בחווה של הוריו ליד לימה, פרו, לאב ממוצא אירי ולאם סקוטית. הוא גדל בפרו וערך ביקורים תכופים בחוות הכותנה של משפחתו בסנטה קרוס, בוליביה. את השכלתו האקדמית רכש באנגליה. במהלך לימודיו היה פעיל בתא המפלגה השמרנית באוקספורד, בו פעל למען "בריטניה עצמאית" כנגד הגברת הכפיפות של בריטניה לאיחוד האירופי. בספטמבר 1992 הוביל האנן הפגנה נגד פסגה כלכלית בבאת' שזכתה לתהודה רבה. לטענתו, ההפגנה הובילה לפרישת בריטניה ממערכת תאום שערי המטבע של האיחוד האירופי. בשנת 1996 הוא החל לעבוד בדיילי טלגרף. בשנת 1997 הוא היה לעוזר וכותב נאומים של מייקל הווארד ובהמשך היה כותב נאומים של ויליאם הייג. בשנת 1999 נבחר לפרלמנט האירופי. הוא כיהן בוועדת הדיג ובמשלחת ליחסים עם אפגניסטן. בשנים 2004 ו-2009 הוא נבחר מחדש עם רמת תמיכה גבוהה.
עמדות

האנן מתנגד לאיחוד האירופי ופעל רבות למניעת חיזוק סמכויותיו כלפי המדינות החברות בו. הוא דרש להעמיד את אמנת ליסבון למשאלי עם במדינות האיחוד וקרא למצביעים להצביע נגדה. האנן תומך במדיניות של שוק חופשי ומתנגד למדיניות של מדינת רווחה. בשנת 2011 יצא לאור ספרו "הדרך החדשה לשעבוד: מכתב אזהרה לאמריקה", בעקבות ספרו של פרידריך האייק "הדרך לשעבוד" מ-1944.
האנן יצא כנגד המימון של האיחוד האירופי לפלסטינים וטען שהמימון מאריך את הסכסוך. במהלך ביקור בישראל ב-2010 אמר:
הערות שוליים

↑  The New Road to Serfdom: A Letter of Warning to America באתר אמזון
↑  דניאל האנן, סיוע האיחוד האירופי לפלשתינים מממן את הסכסוך, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 במאי 2009
↑  בועז ארד, "ההסברה של ישראל באירופה נידונה לכישלון", באתר News1 מחלקה ראשונה, 31 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007352499005171  PLWABN: 9810633969705606  GND: 1129300188  ISNI: 0000 0000 3594 4731  LCCN: n97006177  SNAC: w66t164m  SUDOC: 200743201  UKPARL: WN9p08v5  VIAF: 46040604   WorldCat (עם VIAF): 46040604
האיש המכני הענק

| --- | --- |

עטיפת ה-DVD של הסרט
 בימוי:  לי קירק
 הופק בידי:  ג'נה פישר מולי האסל מייקל נרדלי ברנט סטיפל
 תסריט:  לי קירק
 עריכה:  רוברט קומטסו
 שחקנים ראשיים:  ג'נה פישר כריס מסינה מולין אוקרמן טופר גרייס
 מוזיקה:  ריץ' רגסדייל
 צילום:  דאג אמט
 מדינה:  ארצות הברית
 חברת הפקה:  Taggart Productions Votiv Films Two Tall Boots
 חברה מפיצה:  Tribeca Films
 הקרנת בכורה:  27 באפריל 2012
 משך הקרנה:  94 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה, דרמה קומית, סרט דרמה 
 תקציב:  $900,000
 הכנסות:  $7,396 (17 במאי 2012)
 הכנסות באתר מוג'ו:   giantmechanicalman
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
האיש המכני הענק (באנגלית: The Giant Mechanical Man) הוא סרט דרמה קומית שנכתב ובוים על ידי לי קירק. הקרנת הבכורה הייתה בפסטיבל הסרטים טרייבקה בשנת 2012.
עלילה

ג'ניס (ג'נה פישר) היא אישה בשנות השלושים לחייה שעדיין לא מצאה את מקומה בעולם. טים (כריס מסינה) הוא אמן רחוב המופיע כ"ענק מכני" - מוגבה על ידי קביים, לבוש ומאופר בצבעי אפור-שחור מתכתיים ועושה תנועות רובוט כששמים לו כסף בקופה. ההכנסות מהמלאכה נמוכות וחברתו עוזבת אותו עקב כך. ג'ניס מפוטרת מעבודתה ומגורשת מדירתה לאחר שלא הצליחה לשלם את שכר הדירה. היא עוברת לגור אצל אחותה, ג'יל (מולין אוקרמן). ג'יל לוחצת על ג'ניס לצאת עם דאג (טופר גרייס) מחבר ספרי עזרה עצמית.
טים וג'ניס נאלצים לחפש עבודה ובצירוף מקרים שניהם מגיעים לעבוד בגן החיות המקומי, טים כעובד ניקיון וג'ניס כמוכרת משקאות. עם הזמן נוצרת ביניהם חברות והם מחליטים לצאת לדייט. לאחר הדייט ג'ניס עולה לדירתו של טים, הם מתנשקים והיא מתעוררת איתו במיטה. הוא שואל אותה אם היא יוצאת עם דאג, היא עונה שלא והם קובעים דייט נוסף. ג'יל לוקחת את ג'ניס לדייט כפול עם בעלה ועם דאג. במהלך הדייט חולפים דאג וג'ניס על פני הענק המכני תוך כדי שדאג מחבק ומנשק את ג'ניס. טים פגוע ומנתק ממנה קשר ואף לוקח חופש מהעבודה בגן החיות. ג'ניס אינה יודעת שהענק המכני הוא טים והיא מתפלאת על היעדרו, בפרט מהסרט שקבעו לראות. בחזרתה מהקולנוע, מאוכזבת, היא רואה את הענק המכני ומספרת לו על בעיותיה. הוא חושף בפניה שהוא טים ונותן לה את ידו. קטעים קצרים המשולבים בכתוביות בסוף הסרט מציגים את חייהם המאושרים יחד.
שחקנים

ג'נה פישר - ג'ניס
כריס מסינה - טים
טופר גרייס - דאג
מולין אוקרמן - ג'יל, אחותה של ג'ניס
לוסי פאנץ' - פאולין, חברתו לשעבר של טים
בוב אודנקירק - מארק, אחיו של פאולין
ריץ' סומר - בריאן, בן זוגה של ג'יל
הפקה וביקורות

צילומי הסרט החלו בנובמבר 2010 בדטרויט, מישיגן. חלק מהסצנות צולמו בגן החיות של דטרויט.
נכון למרץ 2017 הסרט קיבל ציון של 73% באתר הביקורות Rotten Tomatoes מה שמעיד על ביקורות טובות באופן כללי.
במגזין וראייטי נכתבה ביקורת חיובית, בין היתר נאמר שהסרט יעמוד בסטנדרטים של רוב הצופים ל"קסום".
מייק מק'גרנגן נתן לסרט 3 נקודות מתוך ארבע וטען: "ג'נה פישר וכריס מסינה עושים פה עבודה יוצאת מהכלל וגורמים לצופים לחבב את דמויותיהם ולהזדהות איתן גם אם מעולם לא היו באותו מקום".
הערות שוליים

↑  לפי נתוני אתר מוג'ו. הנתונים כוללים הקרנות בארצות הברית בלבד שם הוקרן הסרט בבית קולנוע בודד. הסרט נמכר ב-DVD ואף הוקרן בפינלנד ושוודיה לרגל יציאת התקליטור (IMDb)
ההתאחדות הישראלית לספורט נכים

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־39 שנים) 
 isad.org.il
 
ההתאחדות הישראלית לספורט נכים היא עמותה שמטרתה קידום ספורט נכים בישראל. ההתאחדות אמונה על ניהולם של כ-20 ענפי ספורט פאראלימפים, ארגון תחרויות ספורט לנכים ופיקוח עליהם, תאום ארגון הפעילות הספורטיבית של הנכים חברי הארגונים, הכנת הנבחרות השונות להשתתפות בתחרויות עולמיות, איתור, פיתוח וקידום ספורטאים צעירים עם מוגבלות.
העמותה הוקמה והחלה לפעול ב-1985. בשנים 2019–2020 היקף פעילותה השנתי היה כ-13 מיליון ש"ח, כ-85% ממנו ממומן מתמיכות ממשרד התרבות והספורט (וקודם לכן מהמועצה להסדר ההימורים בספורט). בהתאחדות מועסקים 86 עובדים. נכון ל-2020 פועלת ההתאחדות במטה מאוחד עם הוועד הפאראלימפי הישראלי. יושב ראש העמותה הוא אלי בירנבאום והמנכ"ל המשותף הוא ניסים סספורטס.
ראו גם

ספורט נכים בישראל
דניאל האקט

דניאל לורנזו האקט (באנגלית ובאיטלקית: Daniel Lorenzo Hackett; נולד ב-19 בדצמבר 1987) הוא כדורסלן אמריקאי-איטלקי המשחק בווירטוס בולוניה המתמודדת בליגת העל האיטלקית וביורוליג, ובנבחרת איטליה בכדורסל.
קריירה

דניאל האקט נולד באיטליה לאב אמריקאי, הכדורסלן רודי האקט ולאם איטלקייה.
האקט למד באוניברסיטת דרום קליפורניה וייצג את קבוצתה בליגת המכללות ואף הצטיין. לאחר שניסה להיבחר בדראפט 2009 ללא הצלחה. חזר האקט לאיטליה, והצטרף לבנטון טרוויזו. ביולי 2010 חתם האקט בסקאבוליני פזארו וכעבור שנתיים, ב-2012, הצטרף האקט למונטפסקי סיינה. האקט הפך לאחד מכוכבי הקבוצה ולאחד המצטיינים בה. הוא זכה איתה באליפות איטליה ובגביע האיטלקי ונבחר למצטיין העונה בליגה האיטלקית. בעקבות זאת, ב-2013 חתם האקט לשלוש שנים באולימפיה מילאנו. העונה הראשונה שלו במילאנו הייתה מוצלחת (אליפות איטליה והסופר קאפ האיטלקי) לעומת העונה השנייה שהסתיימה ללא זכייה בתארים. ביוני 2015 שוחרר האקט ממילאנו וחתם ביולי בתחנה הראשונה שלו מחוץ לאיטליה, אולימפיאקוס פיראוס היוונית. כמו במילאנו, גם באולימפיאקוס העונה הראשונה הייתה מוצלחת (זכייה באליפות יוון), אך העונה השנייה הסתיימה ללא זכייה בתארים, ובתומה, שוחרר מאולימפיאקוס. ביולי 2017 חתם בברוזה במברג הגרמנית לשנתיים, אך שוחרר ממנה בתום עונה אחת בלבד. ביולי 2018 חתם האקט בקבוצת הפאר הרוסית, צסק"א מוסקבה.
במרץ 2022, עקב הפלישה הרוסית לאוקראינה, עזב האקט את צסק"א לטובת וירטוס בולוניה מליגת העל האיטלקית והיורוקאפ, כמו שעשה כמה ימים מאוחר יותר חברו לקבוצה טורניקה שנגליה.
קריירה בינלאומית

אף על פי שיש לו אזרחות אמריקאית, בחר האקט לייצג את מולדתו. הוא זכה עם נבחרת איטליה עד גיל 20 בכדורסל במדליית ארד באליפות אירופה שנערכה באיטליה בשנת 2007 והיה מכוכבי הנבחרת. האקט שיחק לראשונה במדי הנבחרת הבוגרת באליפות אירופה שהתקיימה בליטא ב-2011, ומאז משחק במדי הנבחרת באופן די קבוע.
הערות שוליים

↑  Brose Bamberg bags Hackett for backcourt, Welcome to EUROLEAGUE BASKETBALL (באנגלית)
הגדרה מעגלית

הגדרה מעגלית היא הגדרה המשתמשת במושג שאותו מבקשים להגדיר, באופן המונע מההגדרה להיות אינפורמטיבית. למשל: "הגדרה מעגלית היא הגדרה מעגלית" או "כלב הוא חיה בעלת ארבע רגליים הנובחת ככלב". לעומת זאת "טלפון אלחוטי הוא טלפון הפועל ללא חוט" אינה מעגלית, משום שהיא סומכת את המושג המוגדר ("אלחוטי") על מושגים אחרים ("פעולה" ו"חוט").
יש להבחין בין:
'הגדרה מעגלית' שהיא הגדרה בעלת מבנה מסוים.
הסבר מעגלי, שהוא הסבר של תופעה על ידי התופעה כשלעצמה: "ומדוע נקרא שמה של הכרוכיה 'כרוכיה'? משום שצווחת ככרוכיה" (ספר הבדיחה והחידוד לדרויאנוב).
'הגיון מעגלי' שהוא נימוק הצורך או הרצון לעשות דבר מה במונחי עצמו ("למה הממשלה החליטה על תוכנית ההתנתקות?" "משום שתוכנית ההתנתקות נקבעה בהחלטת ממשלה"; "למה את רוצה דווקא את הסוכרייה האדומה?" "כי אני רוצה").
קרובה להגדרה המעגלית היא הגדרה רקורסיבית (אשר משתמשת במושג שאותו מבקשים להגדיר, אבל מחילה אותו על אובייקט אחר באופן אפקטיבי). "יהודי הוא מי שאחיו יהודי" היא הגדרה מעגלית, בעוד ש"יהודי הוא מי שנולד לאם יהודיה" אינה מעגלית אלא רקורסיבית.
כשבוחנים קבוצת הגדרות, ייתכן שאף אחת מהן אינה מעגלית כשלעצמה, אבל הקבוצה כולה מספקת הגדרה מעגלית. לדוגמה: "מזח הוא אותו חלק בנמל המאונך לרציף", ו"רציף הוא חלק בנמל המאונך למזח". קבוצות כאלה נפוצות במילוני-כיס; למשל: "רוח: נפש, נשמה", "נשמה: רוח, נפש", "נפש: נשמה, רוח". קבוצות כאלה יכולות ללמד אותנו על הקשרים בין המונחים המוגדרים, אבל ללא ידע מוקדם על אף אחד מהמושגים החדשים, לא ניתן לחלץ מהם הגדרה מסודרת.
אפשר לטעון שקבוצת כל ההגדרות במילון היא קבוצה מעגלית - הרי היא מגדירה את כל המילים תוך שימוש באותן מילים טעונות-הגדרה. זוהי אכן בעיה עקרונית, הנידונה במסגרת הפילוסופיה של השפה. במישור המעשי, מחברי מילונים עושים מאמץ להימנע ממעגליות על ידי הגדרת כל מושג במונחי מושגים 'פשוטים' יותר (אם "טלפון אלחוטי הוא טלפון הפועל ללא חוט", יש צורך למצוא הגדרות של "טלפון" ושל "חוט" שלא יסתמכו על הבנת המושג "טלפון אלחוטי").
ראו גם

התייחסות עצמית
הגדרה רקורסיבית

הגדרה רקורסיבית או הגדרת נסיגה היא הגדרת מושג באופן שמצריך פניה אל אותה הגדרה, אבל בתנאים שונים. לרוב, כדי לא להיגרר לרקורסיה אינסופית, הגדרה רקורסיבית תכלול גם תנאי עצירה.
למשל, ההגדרה "יהודי הוא מי שאמו יהודיה" היא רקורסיבית, משום שכדי לקבוע האם אדם הוא יהודי, עלינו לדעת אם אימו יהודייה. ההגדרה מחליפה את השאלה 'האם אדם הוא יהודי?' בשאלה 'האם אימו יהודיה?', בשונה מהגדרה מעגלית המחליפה את השאלה באותה שאלה עצמה.
יש להבחין בין רקורסיביות של הגדרה, לבין רקורסיה שהיא בדרך-כלל פעולה המבוצעת על ידי הפניה עצמית.
במתמטיקה הגדרה רקורסיבית של מושג מתקבלת כהגדרה תקפה, אם אפשר להוכיח שהיא מספקת תשובה חד-משמעית בכל מקרה; ההוכחה היא בדרך כלל באינדוקציה או באינדוקציה טרנספיניטית. הגדרה כזו נקראת הגדרה אינדוקטיבית. דוגמאות:
ההגדרה " \ n! שווה ל-  \ 1 אם  \ n=0, ול-  \ n\cdot (n-1)! אחרת" היא הגדרה אינדוקטיבית של פונקציית העצרת.
במערכת פאנו בונים את פעולת החיבור של מספרים טבעיים מתוך פעולת העוקב  \ S(x) (העוקב של 5 הוא S(5)=6, וכדומה). את פעולת החיבור מגדירים באופן אינדוקטיבי: אם b=1 אז לפי ההגדרה  \ a+b=S(a); אחרת, b הוא העוקב של איבר מתאים c, ואז מגדירים a+b=S(a)+c. החלפנו כאן את המושג "b+?" במושג 'פשוט' יותר, "c+?".
בלוגיקה מתמטית, פסוק תקני הוא אטום, או פסוק שנבנה באופן חוקי מפסוקים תקניים. זו הגדרה רקורסיבית, שבעזרת אינדוציה על אורך הפסוק אפשר לראות אותה כהגדרה אינדוקטיבית.
בתאוריה של מספרים סוריאליסטיים, מגדירים "משחק הוא זוג סדור שכל רכיב שלו הוא קבוצת משחקים". ממבט ראשון זו הגדרה בעייתית, שכן לכאורה ההנחה שבכלל לא קיימים משחקים היא עקבית. אבל אם נשים לב שהקבוצה הריקה היא בוודאי קבוצה של משחקים (באופן ריק, ללא קשר להגדרה), יתברר שאפשר לבנות את המשחק שבכל רכיב שלו יש קבוצה ריקה, ועוד רבים אחרים. אפשר להגדיר 'תאריכי לידה' למשחקים (המשחק שבנינו נולד ביום 0, אלו שהרכיבים שלהם משתמשים רק בו נולדו ביום 1, וכן הלאה), וכך לקבל הגדרה אינדוקטיבית תקפה.
עבור מספרים טבעיים אפשר להגדיר: "מספר חצילי הוא כזה שלפחות מחצית מן המספרים הקטנים ממנו אינם חציליים". לפי ההגדרה הזו 1 הוא חצילי באופן ריק (אין מספרים קטנים ממנו, וממילא הם כולם לא חציליים). הקורא מוזמן לבדוק שחציליות היא שם חדש לאי-זוגיות.
לקבוצות כדוגמת קבוצת קנטור אפשר לתת הגדרה רקורסיבית: "תת-קבוצה C של הקטע [0,1] היא 'קנטורית' אם היא שווה לאיחוד של קבוצה קנטורית המכווצת לשליש השמאלי של הקטע, עם קבוצה קנטורית המכווצת לשליש הימני שלו". יש הרבה קבוצות קנטוריות (ביניהן קבוצת קנטור עצמה, אבל גם הקבוצה הריקה). כעת, את קבוצת קנטור אפשר להגדיר כאיחוד כל הקבוצות הקנטוריות - אלא שזו בנייה מפורשת ולא רקורסיבית. נעיר שהגדרה כדוגמת "תת-קבוצה C של הקטע [0,1] היא 'קנטורית במובן החזק' אם היא שווה לאיחוד של הקבוצה C מכווצת לשליש השמאלי של הקטע, עם הקבוצה C מכווצת לשליש העליון שלו", אינה הגדרה רקורסיבית: כדי לבחון את C צריך אמנם לבדוק את C עצמה, אבל זו לא רקורסיביות, וגם לא מעגליות; הבדיקה האם C קנטורית-במובן-החזק אינה תלויה בקנטוריות-במובן-החזק של קבוצות אחרות, וגם לא בזו של C עצמה.
הערות שוליים

↑  הַגְדָּרַת נְסִיגָה במילון מתמטיקה (תשמ"ה, 1985), באתר האקדמיה ללשון העברית
הגדרת דף

| --- | --- |

הגדרת דף II
 מידע כללי
 צייר:  מיכאל גיטלין
 תאריך יצירה:  1978
 טכניקה וחומרים:  דפוס בלט
 ממדים בס"מ
 אורך:  70
 רוחב:  90.5
 נתונים על היצירה
 מפעל מייצר:  סדנת ההדפס ירושלים
 מספר יצירה:  T.474 (מס' סדנה)
 מיקום:  אוסף סדנת ההדפס ירושלים; אוסף מוזיאון תל אביב לאמנות
"הגדרת דף II‏" (1978) הוא הדפס שנעשה על ידי האמן הישראלי-אמריקאי מיכאל גיטלין.
תיאור

סדרת ההדפסים "הגדרת דף" נוצרה בשנת 1978 בסדנת ההדפס ירושלים בטכניקה של דפוס בלט ובמהדורה בת 15 עותקים. זה הוא הדפס מופשט, המאזכר את יצירתו הפיסולית של האמן בשנים אלו. בסדרה זו הטביע האמן פלטת מתכת חתוכה לשתיים על גיליון הנייר ויצר פס בצבע שחור. "שבירתו" של הפס יצרה קומפוזיציה דינאמית שביקשה לבחון את גבולות משטח הנייר. מרדכי עומר טען כי בחינת יחסים אלו ביקשה "לחדד את המודעות למעמדה האונטולוגי הסבוך של עבודת האמנות וליחסיה עם הצופה".
הערות שוליים

↑  ראו: עומר, מרדכי, גבולות השפה, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב-יפו, 1998, עמ' 221, 243
הגדרה עצמית

"הגדרה עצמית" (באנגלית: self-determination) היא מושג במשפט הבינלאומי שמשמעותו מתן אפשרות לעם או לאוכלוסייה מקומית להחליט באופן חופשי ובלא התערבות חיצונית על אופי השלטון הרצוי להם ועל האופן שבו הוא יתממש.
המושג מיוחס לנשיא ארצות הברית וודרו וילסון, אם כי נעשה שימוש במושגים דומים גם לפניו. עקרון הזכות להגדרה עצמית עמד בבסיס הסכם ורסאי שנחתם אחרי מלחמת העולם הראשונה, והורה על הקמת מדינות לאום חדשות באירופה במקום האימפריה האוסטרו-הונגרית והקיסרות הגרמנית. מאוחר יותר עמד העיקרון הזה בבסיס הדרישה לדה-קולוניזציה, משטר המנדטים – סעיף 22 לאמנת חבר הלאומים, כלומר ביטול השלטון האירופי הקולוניאלי באפריקה ובאסיה.
המושג "הגדרה עצמית" התייחס מלכתחילה לאוכלוסייה בעלת שפה ותרבות משותפת ("לאום") היושבת בטריטוריה מוגדרת. מימוש ההגדרה העצמית נעשה באמצעות הכרזה על הטריטוריה ועל הציבור היושב בה כמדינת לאום, או כחלק אוטונומי בתוך פדרציה. תוך כדי מימוש עקרון ההגדרה העצמית בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, התבררה הבעייתיות שבו – קבלת כל התביעות להגדרה עצמית איימה לפצל את אירופה למדינות זעירות וליצור עוד ועוד גבולות מדיניים שיחסמו מעבר חופשי של אנשים וסחורות. את הבעיה ניסו לפתור באמצעות הקמת פדרציות כגון יוגוסלביה, צ'כוסלובקיה ואחרות, אולם פתרון זה נחל כישלון, כיוון שהעמים שישבו במדינות אלה לא הצליחו לקיים שלטון משותף לאורך זמן. מלבד זאת, לא כל עם ישב בטריטוריה מוגדרת. יהודי אירופה, למשל, ישבו בקהילות קטנות יחסית בכל רחבי היבשת. ההונגרים היו מפוצלים בין הונגריה עצמה לבין מחוז טרנסילבניה שבלב רומניה.
יישום הזכות להגדרה עצמית נתקל בבעיות קשות אף יותר בתקופת ביטול השלטון הקולוניאלי, בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 ובשנות ה-60 של אותה מאה. הגבולות המדיניים באפריקה ובאסיה הוגדרו על-פי אינטרסים של המעצמות האירופיות, ולעיתים קרובות התעלמו ממאפייני התושבים המקומיים, כגון דת, מנהגים, שפה וכיוצא באלה. האו"ם, שקיבל את הזכות להגדרה עצמית כחלק מאמנת האו"ם (בתיקון משנת 1951), והמדינות החברות בו, ראו את מימוש הזכות בתוך הגבולות הקיימים, ובכך הביאו להקמת מדינות רב-לאומיות שמתקשות לקיים שלטון משותף.
באירופה, אחרי מלחמת העולם השנייה אוזנה הזכות להגדרה עצמית באמצעות הקמת ארגונים לשיתוף פעולה בינלאומי. החשוב שבהם הוא האיחוד האירופי שמאפשר מעבר חופשי של אנשים וסחורות בין המדינות החברות בו, וכן מסגרת חוקתית משותפת למדינות החברות. כל זאת, תוך כדי שמירת עצמאותה של כל מדינה חברה. המבנה הזה החזיק מעמד שנים רבות, אולם לאחרונה הוא עומד בפני אתגרים מסובכים: הגירה מסיבית ממדינות אפריקה ואסיה שמשנה את הרכב האוכלוסייה בחלק מהמדינות וכמו כן תופעת הגלובליזציה, כלומר פיתוח אמצעי תחבורה ותקשורת מהירים שיוצרים קהילות בינלאומיות ותאגידים מסחריים בינלאומיים שנוגסים בכוחן של מדינות הלאום והארגונים הבינלאומיים שהקימו.
התנועה הציונית העמידה, עם הקמתה, במרכז מטרותיה את זכות ההגדרה העצמית לעם היהודי בארץ ישראל. זאב זבוטינסקי, ממנהיגי הציונות, ביטא את האמונה כי זכות ההגדרה העצמית היא עקרון מקודש והוא כתב במאמרו 'המוסר של קיר הברזל', "דמוקרטיה והגדרה עצמית הן עקרונות מקודשים...".
ראו גם

מגילת האומות המאוחדות
חוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי
משאל העם בחצי האי קרים
הערות שוליים

↑  הרב ליאור לביא, המוסר של קיר הברזל, באתר ערוץ 7, 19 ביולי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529405505171  BNE: XX533495  BnF: cb12652447r (data)  GND: 7510044-7  LCCN: sh85119735  LNB: 000130754  NDL: 00567708  NKC: ph124725
החוף הגבוה

החוף הגבוה (בשוודית: Höga kusten) הוא קטע חוף של המפרץ הבוטני, הממוקם במחוז וסטרנורלנד שבשוודיה וידוע בשל היותו אזור לדוגמה במחקרים אודות השפעות נסיגת קרחונים, ובעיקר התרוממות הקרקע לאחר שהקרחון נמס ממנה.
תופעה זו נצפתה ונחקרה לראשונה באזור זה. מאז עידן הקרח האחרון הקרקע בחוף התרוממה בכ-800 מטרים, דבר שגרם ליצירת הנוף של תצורות צוקים גבוהים. שטחו היבשתי של החוף הוא 625 קמ"ר, והשטח הימי שלו משתרע על פני 800 קמ"ר נוספים. חלקים אחדים מהקטע היבשתי של החוף מוכרזים כשמורות טבע. אונסק"ו נימק את הכרזתו על החוף כאתר מורשת עולמית בכך ש"אתר החוף הגבוה הוא כר להזדמנויות יוצאות דופן להבנת חשיבות התהליך שיצר את האזורים מכוסי הקרח והאזורים הגבוהים שעל פני השטח של כדור הארץ". הקטע היבשתי של החוף מתנשא עד לגובה של 333 מטרים.
גאולוגיה

החוף הגבוה הוא קטע ייחודי בחוף הים של מזרח שוודיה בכך שהוא מורכב בעיקר מגבעות חשופות, וזאת בניגוד לחלקי החוף האחרים שתצורת הנוף העיקרית בהם היא גבעות תלולות ומיוערות. לאורך חלקים נרחבים מהחוף הגבוה עשויה הקרקע מסלע דיאבז, שמהווה בית גידול פורה. לעיתים, חלקים מהדיאבז ממוקמים מעל מרבצים עתיקים של אבן חול. הסלעים העיקריים בדרום-מערב החוף הגבוה הם בעיקר גרניט וגנייס, ובצפון ובמזרח של החוף הגבוה הסלעיים העיקריים הם סלעי יסוד כגון גברו. קרקעית הים הסמוכה לקטע היבשתי עשויה אף היא מאבן חול עתיקה, והיא מכוסה בסלעים צעירים יחסית, בין היתר מתור האורדוביק.  הנקודה הנמוכה ביותר במפרץ ממוקמת בגובה של 293 מטרים מתחת לגובה פני הים, שמושפע בעיקר מרוחות.
במהלך עידן הקרח האחרון, הידוע גם כתקופת ויכסל (Weichsel), היה אזור החוף הגבוה מכוסה על ידי כיפת הקרח פנוסקנדיאן, שהגיעה לשיא גודלה לפני כ-18,000 שנים. קרקע החוף החלה להתרומם לאחר נסיגת הקרח בקצב של עד 1.5 סנטימטר לשנה, וההערכה היא שעד כה התרוממה הקרקע לגובה של 800 מטרים. הקרח נסוג סופית מהחוף הגבוה לפני 9,600 שנים, וכיום קצב ההתרוממות הוא 8 מילימטרים לשנה. התוצאה של כל התהליכים הקשורים בקרחונים ועליית הקרקע היא יצירת מפרצים רדודים, איים, ואזורים של מים עמוקים. תהליך דומה התרחש בדרום מפרץ הדסון שבקנדה. נדידת הקרח מכיוון צפון לכיוון מערב גרמה לכך שצד זה של ההרים נשחק במידה הרבה ביותר והפך לתלול ביותר. השלכות נוספות של דפוס נדידה זה הן יצירת העמקים באזור החוף מכיוון צפון-מערב לכיוון דרום-מערב, יצירת חריצים עמוקים על גבי הסלעים החשופים, קמטים וקפלים בסלע.
הנקודות הגבוהות ביותר בחוף, כ-285 מטרים מעל גובה פני הים, שנותרו לאחר תום נסיגת הקרחונים קבעו את קו הגבול שממנו התחילו המורנות הקרחוניות, שחלקן ידועות כקרקעות פוריות למטרות ייעור וחקלאות. מתחת לקו גבול זה נשטפה הקרקע על ידי הים, והמורנות התפרקו והפכו לשדות של חלוקי אבן. קרקעות העמקים כוסו בחול, חרסית וטין, וקרקעות באזורים שמעל כוסו בסלעים גדולים יותר. המפרצים השונים שנוצרו לאחר נסיגת הקרח הפכו לאגמים כאשר הקרקע המשיכה להתמודד, ובמשך השנים הפכו המים שבהם ממים מלוחים למים מתוקים.
אקלים

הטמפרטורה הממוצעת בחוף הגבוה היא כ-4 מעלות צלזיוס בחורף, וכ-6 מעלות בקיץ. עונת החורף נמשכת כחצי שנה, ובמהלכה הטמפרטורה במים יורדת מתחת לנקודת הקיפאון של המים. כתוצאה מכך קופאים המים של מצר קווארקן הצפוני, ובכך נוצר גשר זמני בין פינלנד לשוודיה. הסיבה לכך היא שמי הים במפרץ הבוטני הם מים מליחים, ומכיוון צפון נכנסים למפרץ זרמים של מים מתוקים. אף שהקרקע מכוסה בשלג ובקרח במשך כ-150 ימים, כמות הגשמים השנתית הממוצעת היא 400 מילימטרים בלבד.