stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שלום סלאם
על השיר

"שלום סלאם" נכתב, הולחן והופק על ידי אולארצ'יק. במרכז מילותיו עומד הסכסוך הישראלי-פלסטיני, בהתאם לשיתוף הפעולה בין מוזיקאי ישראלי לזמרת פלסטינית. הוא מספר על כמיהתם של הצמד לשלום בין שני העמים.
"שלום סלאם" הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב-13 בינואר 1987. בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-13. ב-10 בפברואר עלה למקום השביעי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-10 במרץ יצא מהדירוג השבועי לאחר שצעד בו במשך שבעה שבועות רצופים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 7 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 13 בינואר 1987, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 20 בינואר 1987, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 10 בפברואר 1987, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 10 במרץ 1987, פזמונט
| אלון אולארצ'יק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אולארצ'יק • שעשועי כאילו • תגיד לי מה אתה מרגיש • בואי נגיד שאני שלך • אולארצ'יק בשקט • פעם בגליל - מבט מוזיקלי • רוק & רוך • אולארצ'יק סטייל • יום אחד • תה בשניים • אולארצ'יק. עכשיו |  |
| מיני-אלבומים | מתקרבים הכוכבים |  |
| אלבומי הופעה | אולארצ'יק ג'אז • נפגשנו Live • אולארצ'יק הלהקה ואני LIVE |  |
| אלבומי אוסף | האוסף • המיטב |  |
| סינגלים | "בא לשכונה בחור חדש" • "מאיר ואלון" • "היא הולכת בדרכים" • "גלים גלים" • "או שאתה שר או שלוקחים אותך מפה" • "כולם כולם" • "שלום סלאם" • "בחור אנלוגי בעולם דיגיטלי" • "בן בסט" • "החיים קשים" • "בואי נגיד (משחק המונופול)" • "נערה במשקפיים" • "בואי נתחבק" • "מסטיק" • "מחפש אותך" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אני לא רוקד כשעצוב" • "מוכר הפרחים" • "מאחורי השער" • "בתוך עינייך" |  |
שמורת אור כוכבים

תצפית על מטר פרסאידים 2016 ממכתש רמון.
תנועת הכוכבים ממכתש רמון (צילום בחשיפה ארוכה)
מצפה כוכבים בצ'ילה
שמי הלילה ממכתש רמון
שמורת אור כוכבים (באנגלית: Dark-sky preserve (בראשי תיבות DSP) או dark-sky reserve, בתרגום חופשי: שמורת שמיים כהים) היא אזור, המקיף בדרך כלל פארק או מצפה כוכבים, בעל זיהום אור מלאכותי מצומצם. בדרך כלל, מטרתה של שמורת אור הכוכבים היא קידום תחום האסטרונומיה.
הערות שוליים

↑  "שמורת אור כוכבים" בינלאומית: התואר החדש של מכתש רמון, באתר ynet, 26 בספטמבר 2017
שלי ישראל

רחל שלינה ישראל (שלי ישראל, נולדה ב-18 בינואר 1986 בברזיל) היא כדורגלנית עבר ישראלית, ששיחקה בעיקר בקבוצת אס"א תל אביב בליגת העל בכדורגל נשים. במהלך הקריירה שלה כשחקנית זכתה ב-6 אליפויות וב-3 גביעי המדינה. ישראל הייתה שחקנית בנבחרת ישראל בין השנים 2005–2016, הקימה את קבוצת הכדורגל בנות נתניה ואף אימנה את הקבוצה. בשנת 2018 הוענק לה על ידי נשיא המדינה, ראובן ריבלין אות "מאמן הכבוד של המדינה".
ביוגרפיה

רחל שלינה ישראל, תושבת צפון נתניה, נולדה בברזיל, והיא ואחיה אומצו כפעוטות על ידי זוג ישראלי.
ישראל שיחקה כדורגל מגיל צעיר ובגיל 13 החלה להתאמן עם קבוצת הנשים הבוגרת של מועדון מכבי נתניה אך לא השתתפה בליגה עקב גילה הצעיר. כשהתפרקה הקבוצה כעבור שנה התאמנה ישראל תקופה מסוימת עם נבחרת הנערות של ישראל. בגיל 14 הצטרפה לקבוצת אס"א תל אביב ושיחקה בה במשך שש עשרה עונות רצופות בשנים 2000–2016. במהלך העונות האלו זכתה עם הקבוצה בשש אליפויות ובשלושה גביעים.
בשנת 2013 הקימה ביחד עם שרית שנער את עמותת בנות נתניה ולאחר עליית הקבוצה לליגת העל עברה לשחק בה מעונת 2016/2017 למשך שתי עונות כשבתקופה זו שימשה גם כמאמנת הקבוצה.
משנת 2017 ישראל היא מנהלת הקבוצה.
בשנת 2020 הובילה את הגשת העתירה של הקבוצה נגד עיריית נתניה בטענה שהיא מפלה אותן בתקציבים לעומת קבוצת כדורגל הגברים של העיר.
תארים > אס"א תל אביב

אליפות המדינה: (6) - 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015
גביע המדינה: (3) - 2010/2011, 2011/2012, 2013/2014
הערות שוליים

↑  קבוצת הכדורגל "בנות נתניה" עתרה נגד העירייה: "מפלים אותנו לעומת הגברים", יוני 2020 באתר mynet נתניה
שלום לעם

שלום לעם הוא ארגון להפצת יהדות הפועל בישראל מאז שנת ה'תשנ"ד (1994), בנשיאות הרב יעקב משה הלל, ראש מוסדות אהבת שלום ובניהול בנו, הרב חיים הלל.
הקמה

הארגון הוקם בשנת ה'תשנ"ד - 2004, והחל את דרכו כמדרשה ל-20 נערים במעלה אדומים. במסגרת המדרשה נערכה פעילות חברתית עם בני הנוער, המשלבת הכרת תכנים תורניים והשקפה יהודית והרצאות מרבנים ומרצים בתחומי היהדות. מקור שמו של הארגון בפסוק "ישאו הרים שלום לעם" (תהילים עב, ג).
בהמשך נפתח סניף נוסף במבשרת ציון, ובמקומות נוספים. כיום קיימים מאה וחמישים סניפים של מדרשיות שלום לעם.
פעילות

ארגון שלום לעם מקיים כיום פעילות במאות נקודות ברחבי הארץ, לילדים ובני נוער חילונים, מסורתיים ודתיים, מחנות קיץ, שבתות אירוח, כנסים, הרצאות, ובתי מדרש, וכן מסייע בהכוונת נוער למוסדות לימוד חרדיים.
הארגון מארח נערים מחו"ל הבאים לישראל ומארגן עבורם טיולי מורשת. הוא מארח חיילים להרצאות ולפעילויות נוספות. כמו כן מעביר הארגון שיעורים למבוגרים.
העלון השבועי

העלון השבועי "שלום לעם" שיוצא לאור מדי שבוע החל משנת תשס"ב, מופץ בבתי הכנסת בכשישים אלף עותקים. העלון מופיע גם באתר הארגון ונשלח לאלפי מנויים בדואר אלקטרוני.
פורמט העלון הוא עלון כיס המקופל בצורת אקורדיון. בעלון כיום מופיעים המדורים:
העלון השבועי > מדורים קבועים

"מבט אל החיים" - סיפור מציאותי בן זמננו - אמיתי או בדוי, עם מסר חינוכי
"סיפור לשבת" - סיפור שמהותו היא משל על פרשת השבוע. שני מדורי הסיפורים נכתבים ברוטציה.
"סיפור צעיר" - סיפורים שמתאימים לצעירים
"בית המדרש" - שאלות הלכתיות המופנות לקוראים, ומעודדות אותם ללמוד לפסוק הלכה על פי קריאה בספרי ההלכה
העלון השבועי > מדורים מתחלפים

"מסע אל העבר" - אירועים בלוח שנה שסביבות הוצאת העלון
"יש לך מושג" - מושגים ביהדות, כגון 'אלוהים' ו'שמירת שבת'
"אופס, דברים שמתפספסים" - עובדות מעניינות
"שאל את הרב" - שאלות אישיות עם הרב יוני לביא
מכון הוצאה לאור

שלום לעם מפעיל מכון הוצאה לאור שעל פי נתוני הספרייה הלאומית הוציא 50 ספרים, ביניהם:
בן איש חי: תולדותיו וקורות ימיו, הרב יעקב משה הלל, הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2011
דרישת שלום - נוער כותב חידושי תורה (על מסכת מגילה), הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2015
מחורבן לגאולה, הרב יהונתן סאלם, הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2018
כתר הבריאה, הרב יהונתן סאלם, הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2018
אבינו מלכנו, הרב יהונתן סאלם, הוצאת שלום לעם, ירושלים 2018
שבת שלום לעם, שלמה רוזנברג, הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2019
מבט אל החיים (3 כרכים), איתמר מאיר ואבישי חן, הוצאת שלום לעם, ירושלים, 2021
מהפכה של שמחה

ארגון המופעל על ידי שלום לעם, במסגרתו מתנדבים עורכים סיורים במחלקות בתי החולים בישראל, מעודדים ומשמחים את המאושפזים ובני משפחותיהם. הפרויקט מבוסס על ההנחה כי התנדבות למען הקהילה תהפוך את הנוער בישראל לטוב ואיכותי יותר.
נכון ל-2023 ארגון מהפכה של שמחה מנהל 13 נקודות התנדבות ברחבי הארץ, בהן חברים כ-1000 מתנדבים מכל המגזרים, ללא הבדל גיל, דת גזע ולאום.
ישיבת עץ החיים

ארגון שלום לעם מפעיל את הישיבה הגבוהה עץ החיים ובה מסלולים לנוער, מסיימי י"ב ובוגרי צבא. לישיבה מתקבלים צעירים מרקע חילוני שחפצים ללמוד תורה בישיבה בסיום לימודיהם או בתום שירותם הצבאי.
בישיבה נמסרים שיעורים במקצועות הקודש, גמרא, תנ"ך, הלכה ומוסר, וכן ישנן פעילויות נוספות כגון חדר כושר, מגרשי ספורט, אולפן מוזיקה וחוגי נגינה.
הישיבה ממוקמת במבנה העתיק של ספריית בני ברית, בשכונת זיכרון משה בירושלים, ומנוהלת על ידי הרב יוסף והרב חיים הלל. בישיבה לומדים כיום כ-100 תלמידים, ולמדו בה 630 בוגרים. בנוסף בישיבה קיים כולל אברכים המכשיר אברכים לדיינות, ובו כארבעים אברכים.
ישיבת עץ החיים > ישיבת אהבת תורה

בעבר היה מפעיל הארגון את ישיבת ישיבת אהבת תורה, ישיבה קטנה לגילאים ארבע עשרה עד שבע עשרה במתכונת פנימייתית או אקסטרנית. בישיבה ישנו מסלול שבו לומדים לימודי חול לבגרות מלאה וחוגי העשרה (מוזיקה, סיירות ועוד), אך הישיבה נסגרה[דרושה הבהרה].
מרכז נחל"ה

ארגון שלום לעם בשיתוף עם ג'וינט ישראל מפעיל את מרכז נחל"ה בעיר מודיעין עילית, לטיפול וקידום נוער חרדי נושר, וסיוע בהיחלצות ממעגל הסמים, האלכוהול והאלימות. במסגרת הפעילות נערכות תוכניות למידה והכשרת מקצוע לבני הנוער, במטרה למנוע מהם כניסה למעגל הפשע או לסייע להם לצאת ממנו.
עד היום חלפו במרכז כ-100 בני נוער, שחלקם מתנדבים כיום בעצמם במרכז בסיוע לנערים אחרים.
כפר הנוער - מצפה יריחו

הארגון מפעיל חווה טיפולית ומרכז תמיכה לנוער. החווה ממוקמת באזור מצפה יריחו, ובה מתגוררים נערים המשתלבים בהפעלת החווה, מטפלים במגוון בעלי חיים, ושותפים בסדנאות מלאכה על בסיס יומי.
בשנת 2019 נפתח בחווה מרכז לגמילה מהתמכרות לסמים ומאלכוהול, לנערים שזקוקים לכך.
דרך המלך

ארגון שלום לעם מפעיל את פרויקט 'דרך המלך', במסגרתו נערכות תוכניות יהדות שבועיות בכ-27 מכינות קדם צבאיות ברחבי הארץ, הכוללות סיורים, סיור מוחות חוויתי, ומגוון שיעורי יהדות ומחשבת ישראל. בתוכניות אלו על פי נתוני הארגון נטלו חלק למעלה מאלף משתתפים עד היום.
הערות שוליים

↑  דיבורים טובים, ירושלים: אהבת שלום, 2021
↑   מרכז שלום לעם - תורה ויהדות (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית
↑  יורם לוי, הילדים עושים מהפכה של שמחה בבית החולים וולפסון, באתר השקמה - חולון, ‏13 ביולי 2017
↑  אתר הבית, באתר מהפכה של שמחה
1 2  ישיבת עץ החיים, באתר שלום לעם
↑  ישיבת עץ החיים, באתר עולם התורה
↑  נעים להכיר: הישיבה לצעירים של "שלום לעם", באתר אחינו
1 2  מרכז נחל"ה, באתר שלום לעם
↑  כפר הנוער מצפה יריחו, באתר שלום לעם
↑  דרך המלך, באתר שלום לעם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297180305171  LCCN: no2009203047   WorldCat (עם LCCN): no2009-203047 
בית המדרש של ישיבת עץ החיים במבנה ספריית בני ברית
מבנה ספריית בני ברית המשמש כיום את ישיבת עץ החיים
תנטותריסטס

| תנטותריסטס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון 80.1–79.5 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: טירנוזאוריים
סוג:: תנטותריסטס
מין:: Thanatotheristes degrootorum
שם מדעי
 Thanatotheristes ‏2020

תנטותריסטס (שם מדעי: Thanatotheristes; מיוונית: Θάνατος‏ (Thánatos) - מוות, θεριστής‏ (theristḗs) - קוצר) הוא סוג דינוזאור טורף ממשפחת הטירנוזאוריים שחי באמריקה הצפונית בתור הקמפן שבקרטיקון לפני 80.1 עד 79.5 מיליון שנה מזמננו. המאובנים של התנטותריסטס התגלו בתצורת פורמוסט (אנ') שבאלברטה, קנדה לצד פאונה של דינוזאורים כמו הקסנוצרטופס והקולפיוצפל (Colepiocephale). הדינוזאור סווג ב-2020 בידי החוקר ג'ארד ווריס (Jared Voris) וצוותו. הסוג כולל מין יחיד - Thanatotheristes degrootorum.
דינוזאור זה נחשב במשך זמן רב לדספלטוזאורוס, החי באזור, אך מאובניו היו מוצקים יותר, בעלי חוליות מעוגלות יותר וצורת השיניים הייתה מעט שונה. הוא היה בעל לסת באורך 800 מילימטרים והגיע לאורך של 8 מטרים בקירוב, בהתבסס על הממצאים והיה טורף-על באזור חיותו.
החוקרים רואים בו קרוב של הליתרונקס והטראטופונאוס ומבין הקדומים והפרימיטיביים בקבוצתו.
שצ'וצ'ין (מחוז משנה)

מחוז משנה שצ'וצ'ין (בבלארוסית: Шчучынскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר שצ'וצ'ין.
דמוגרפיה

בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) (אנ'), מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה שצ'וצ'ין 47,764 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 46.38% פולנים, 44.99% בלארוסים, 6.39% רוסים, 1.29% אוקראינים ו-0.95% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (72.35%) ורוסית (24.15%).
תיאטרון סיני

שחקן תיאטרון מגלם את דמותו של אל המטבח מן המיתולוגיה הסינית
התיאטרון הסיני הוא תיאטרון בעל סגנון ייחודי, שראשיתו כ-4,000 שנה לפני זמננו והוא פופולרי בסין עד היום.
התיאטרון הסיני מפורסם במיוחד במופעי האופרה שלו, המשלבים בתוכם תחומים רבים של אמנויות הבמה; במופעי הבובות, הצלליות והמסכות שלו; וכן בצבעוניות העזה שלו.
מקורות התיאטרון הסיני ומאפייניו ההיסטוריים

התאריך המדויק בו החל להתפתח התיאטרון הסיני אינו ידוע. התיעוד העתיק ביותר של תיאטרון זה הוא בין השנים 2,205-1,766 לפנה"ס, אך חוקרים רבים והיסטוריונים סבורים כי הוא התפתח כבר לפני 7,400 שנה (אם סברה זו נכונה, הרי שזוהי צורת התיאטרון העתיקה בעולם).
בין השנים 1,766-1,066 לפנה"ס שלטה בסין שושלת שאנג. במהלך תקופה זו התיאטרון הסיני עסק בעיקר סביב נושאים של חיות, והמשתתפים נהגו לחקות את התנהגותן של החיות והחיים בטבע. בשנים 907-618 לספירה, במהלך שלטון שושלת טאנג בסין, חלה התפתחות בתיאטרון הסיני. בתקופה זו נכתבו תסריטים מורכבים ששילבו אופרה יחד עם משחק.
תיאטרון הצלליות הכלול בתיאטרון הסיני נוצר בין השנים 206 לפנה"ס ל-220 לספירה, במהלך שושלת האן. התחום הפך למוכר ברחבי סין בתקופת שושלת סונג (בשנים 1279-96 לספירה). במאה ה-13 תיאטרון זה הפך גם לחלק מהבידור במחנות הצבא המונגולי.
צורתה המקורית של הדרמה הסינית היא האופרה, שמקורה בשושלת זאו. לאחר זמן מה, האופרה הסינית התפתחה לתצורה תיאטרלית המשלבת שירה, ריקוד ושימוש בתחפושות ומסכות. השירה והריקוד נועדו במקור לבדר את הקיסרים, לעניין אותם ולהנעים את זמנם במהלך המופעים. אחר הפיכתה של הדרמה הסינית לפופולרית יותר, הוספו לאופרה נגנים ועלילה הנמשכת זמן רב יותר ובעלת יותר קונספירציות. קיסר שושלת טאנג הקים את האקדמיה המוזיקלית הראשונה בסין. מטרת האקדמיה הייתה להכשיר מוזיקאים, רקדנים ושחקנים ללהקת אופרה ייחודית לסין. הלהקה היוותה מקור בידור לקיסרים בסין.
התיאטרון הסיני כיום

בית התיאטרון הסיני המפורסם ביותר הפעיל כיום הוא התיאטרון הסיני של גראומן, הממוקם בהוליווד שבלוס אנג'לס, ארצות הברית. בבית התיאטרון דואגים לשמור על המסורת הסינית ומדי פעם להעלות מופעי אופרה סינית.
בתי תיאטרון המציגים אופרה סינית פופולריים מאוד בקרב תושבי סין, ואף בקרב מבקרים מהעולם אשר מגיעים לסין כדי לצפות במופעי אופרה.
תחומי האומנות בתיאטרון הסיני > תיאטרון בובות

בסוג זה של תיאטרון, הקהל צופה בבובות מסוגים שונים המציגות מחזה:
בובות מריונטה: את הבובות מפעילים שחקנים אשר תפקידם הוא למשוך בחוטים המחוברים לבובות ולגרום להן לזוז על-פי תוכן ההצגה.
בובות כפפה: יד המפעיל מזיזה את פיותיהן בהתאם לטקסט שלהן.
בובות צלליות: הבובות נמצאות מאחורי מסך, כשמוטל עליהן אור וצילן מוקרן על המסך. השימוש בהן אופייני לציון חגים ומאורעות.
תחומי האומנות בתיאטרון הסיני > תיאטרון המסכות

סוג תיאטרון זה אפיין את התיאטרון הסיני על אף שהתפתח ביוון, והגיע לסין ממנה. במהלך מופעי תיאטרון המסכות, השחקנים עוטים על פניהם מסכות המותאמות לתפקידיהם בהצגה.
לעטיית המסכות שתי סיבות: ראשית, בתיאטרון המסורתי, רוב השחקנים היו גברים, והמסכות אפשרו להם לגלם תפקידי נשים; ושנית, המסכות מאפשרות לשחקן אחד לגלם מגוון דמויות בהצגה אחת.
אחד מענפי תיאטרון המסכות הוא הפנטומימה. ענף זה, שהיותה חלק קטן מן התיאטרון הסיני, נוצר לשם פולחן דתי ובידור במחנות צבאיים.
תחומי האומנות בתיאטרון הסיני > אופרה

האופרה הסינית כוללת שירה, ריקוד ודרמה כחלק בלתי נפרד ממופעיה. לאופרה נלווים באופן מסורתי איפור פנים כבד ותחפושות אשר מייצגות את אישיות הדמויות, תכונותיהן, רגשותיהן, גורלן ותפקידן, ומשום כך ממלאות אמצעי עזר חשוב להבנת הסיפור. באיפור ובתחפושות, צבעי האדום והשחור מייצגים חוזק, גבורה ואמון; צבעי הלבן והצהוב מייצגים צביעות, חוסר נאמנות ותחמנות; ואילו צבעי הזהב והכסף מייצגים מסתורין, תעלומה וסוד גדול.
בית התיאטרון של גראומן בהוליווד, לוס אנג'לס
בובת צלליות - דמות פייה מסיפור העם הסיני "הנחש הלבן"
שלום מאיר ולך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באוקטובר 1947 (בן 77) י"ז בתשרי ה'תש"ח פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודי
 שם עט:  מ. ברעם 
 שפות היצירה:  עברית 
 סוגה:  יהדות, פרשת שבוע
 
שלום מאיר הכהן ולך (נולד בשנת 1947) הוא רב, מרצה, הוגה וסופר ישראלי. השתמש גם בשם העט מ. ברעם.
ביוגרפיה

ולך נולד בישראל למשפחה ששורשיה בחסידות ויז'ניץ, וגדל בדרום תל אביב. למד בישיבת סלבודקה בבני ברק. אחר נישואיו למד בכולל אברכים, ובד בבד עסק בכתיבה. בשנת 1985 הצטרף לצוות ההקמה של העיתון יתד נאמן והיה עורכו של המוסף התורני. כעבור זמן פרש מן העיתון והחל בכתיבה ספרותית-תורנית ענפה.
הרב ולך מקיף בספריו את שלושת החוגים המרכזיים ביהדות החרדית - ליטאים, חסידים ועדות המזרח. רבים מספריו עוסקים ברבני עדות המזרח. בשנת 1993 הוציא את סדרת "שערי ארמון" - משלים לימים הנוראים ולהגדה של פסח מגדולי רבני המזרח. בשנת 1995 הוציא את הסדרה "אבותינו סיפרו לנו" - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח על סליחות ועל הגדה של פסח. בשנת 2007 יצא כרך נוסף בסדרה, על זמירות שבת וברכת המזון.
רוב ספריו יוצאים בהוצאת "תבונה".
מעיין השבוע, מעיין המועד, מעיין האמונה

במשך שנים ערך הרב ולך את העלון השבועי של תנועת אל המעיין של מפלגת ש"ס - "מעיין השבוע". את אוסף מאמריו הוא קיבץ לסדרת ספרי "מעיין השבוע" על התורה. כמו כן הוציא את סדרת "מעיין המועד" על מועדי השנה, ואת סדרת "מעיין האמונה", המכילה מאמרים ורעיונות בנושא האמונה ומשולבים בה סיפורים מגדולי הדורות, רבים מהם מרבני יהדות המזרח.
הגדות של פסח

הרב ולך מכונה "בעל ההגדות", בשל מספרן הרב של ההגדות של פסח שהוציא. מאז תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הוא מוציא כמעט מדי שנה הגדה של פסח נוספת הכוללת לקט פירושים וביאורים על סדר ההגדה מאת אחד הרבנים, עם סיפורים אודותיו. בין השאר הוציא הגדות של הגר"א מווילנא, הבעל שם טוב ותלמידיו, החתם סופר, רבי חיים פלאג'י, החיד"א, הבן איש חי, הרש"ר הירש, רבי יהושע לייב דיסקין, אדמו"רי רוז'ין, אדמו"רי חסידות קוצק פשיסחא וגור, וגדולי הרבנים הליטאים בדורות האחרונים: החפץ חיים, המשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין, הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב יוסף שלום אלישיב.
חלק מן ההגדות תורגמו לאנגלית.
ביוגרפיות

הרב ולך כתב מספר ביוגרפיות על רבנים ואישים תורניים. כמה מספרי הביוגרפיה הפכו לרב-מכר, ובהם "אנא עבדא" - על הרב שמואל צבי קובלסקי ו"מעילו של שמואל" - על הרב שמואל אהרן יודלביץ. כמו כן פרסם ביוגרפיות על רבי יהושע לייב דיסקין, האדמו"ר מאוז'רוב הרב בן ציון אבא שאול והמשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין.
ספרות ילדים ונוער

הרב ולך הוא גם סופר ילדים ונוער פורה. על ספריו לילדים ונוער הוא חותם בשם העט מ. ברעם (מאיר בר עליזה ומרדכי, שמות הוריו). רוב ספריו הם עיבוד של מאורעות היסטוריים המוגשים בהשקפה תורנית.
רב ומרצה

הרב ולך מכהן כרב קהילת ובית הכנסת "שיכון ג' המרכזי - נוסח ספרד". בנוסף הוא משמש כמרצה, בין השאר ב"בית המורה" בבני ברק.
ספריו > הגדות של פסח

אבותינו סיפרו לנו - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח
אדיר במלוכה - המגיד ממזריטש וצאצאיו אדמו"רי רוז'ין
ארזי הלבנון - מגדולי התורה הליטאים
באהלי צדיקים - הבעל שם טוב ותלמידיו
הגדת הרש"ר הירש
הגדת החפץ חיים
הגדת רבי יהושע לייב דיסקין
רבינו הבן איש חי
הגדת גדולי המוסר
הגדת רבנו צדוק הכהן מלובלין
הגדת אביעזרי - הרב שך
קניין תורה - הרב שך
מעשה רב - מגדולי הדורות
פניני החיד"א
פניני הגר"א
הגדת ברנוביץ - הרב אלחנן וסרמן ורבני ישיבת ברנוביץ
הגדת הקהלות יעקב - הרב יעקב ישראל קניבסקי
הגדת החתם סופר
יוסף דעת - הרב עובדיה יוסף
מגנזי המלך - שושלת רבני אבוחצירא
מעשי למלך - סיפורי מופתים משושלת רבני אבוחצירה
מעיין המועד - אוסף מאמרים ורעיונות על הגדה של פסח
נעם שיח - היהודי הקדוש, רבי שמחה בונים מפשיסחא ותלמידיהם
שרפי קודש - היהודי הקדוש, רבי שמחה בונים מפשיסחא ותלמידיהם
פניני רבינו חיים פלאג'י
שערי ארמון - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח על הגדה של פסח
והגדת - הרב יעקב גלינסקי
ישא ברכה - הרב יוסף שלום אלישיב
ספריו > ספרי 'מעיין'

מעיין השבוע חמישה כרכים על פרשיות התורה
מעיין המועד שישה כרכים על מועדי השנה
מעיין האמונה ארבעה כרכים על ענייני אמונה
מעיין האגדה סדרת מאמרים על סוגי מדרשי חז"ל ואופי הבנתם
ספריו > תולדות וביוגרפיות

ויז'ניץ בתפארתה - תולדות בית קוסוב-ויז'ניץ
מלכות ויז'ניץ
שושלת בוסטון - תולדות חסידות בוסטון
השרף מבריסק - תולדות חייו ופעלו של רבי יהושע לייב דיסקין
אנא עבדא פרקי התעלות מחייו של הרב שמואל צבי קובלסקי
מעילו של שמואל - תולדות חייו של הרב שמואל אהרון יודלביץ
האש דת מאוזרוב - קורות חייו של האדמו"ר מאוזרוב
שמואל בקוראי שמו - תולדות חייו של הרב שמואל וינטרוב, ראש ישיבת נובהרדוק בפינסק
רבינו האור לציון - קורות חייו של הרב בן ציון אבא שאול, ראש ישיבת פורת יוסף
ומשה היה רועה - סיפור חייו של רבי משה פרדו, מייסד מוסדות אור החיים
ידיו אמונה - המשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין
ספריו > כללי

אבותינו סיפרו לנו - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח על סליחות
אבותינו סיפרו לנו - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח על ברכת המזון
שערי ארמון - סיפורים ומשלים ממורשת יהדות המזרח על הימים הנוראים
אדיר במלוכה על ברכת המזון, מהמגיד ממזריטש וצאצאיו אדמו"רי רוז'ין
מאמרי הווידוי ועומק הדין - מגדולי המוסר
ביאורי הווידוי - מגדולי המוסר
חפץ חיים החדש על התורה
פניני רבינו חיים פלאג'י - על שיר השירים
מחשבת הטהרה פרקי הגות ומחשבה אודות מצות טהרת המשפחה
נעם שיח - על ברכת המזון, מהיהודי הקדוש ורבי שמחה בונים מפשיסחא ותלמידיהם
והגדת - הרב יעקב גלינסקי - אלול, ראש השנה
והגדת - הרב יעקב גלינסקי - יום כיפור, סוכות
והגדת - הרב יעקב גלינסקי - על פרשיות התורה
ספריו > ספרי מ. ברעם

ספרים על רקע היסטורי:
אבן המזבח - על מרד החשמונאים
עיר מלוכה - על חורבן בית המקדש השני
הפרנס מקולוניה - על מסעי הצלב
השליחות הגורלית - על שרפת התלמוד בימי בעלי התוספות
האוצר הספרדי - על אנוסי ספרד תחת שלטון האינקוויזיציה הספרדית
ספרים בסדרת "שעון הקסמים":
שעון הקסמים
מבצע אלול
עלילה בכפר
ספרים נוספים:
שימי וסימי
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007933588405171  LCCN: n87865536  NTA: 132882965  VIAF: 48291689   WorldCat (עם VIAF): 48291689
שיר אלפבית

שיר אלפבית הוא שיר ילדים שנועד ללמד את אותיות האלפבית כסדרן. שירי אלפבית קיימים בשפות שונות בהן רוסית, הונגרית, סנסקריט ועוד. שירי אלפבית עבריים קרויים שירי אלף בית.
אנגלית

שיר אלפבית בולט באנגלית הוא השיר "The A.B.C.", שבו שרים את אותיות האלפבית הלטיני כסדרן בשמותיהן באנגלית, לפי לחן צרפתי מהמאה ה-18, ובסופו באות השורות:
לשיר יש גם גרסה שבה מושרות האותיות בסדר הפוך, מהאות Z לאות A.
גרסה צרפתית של השיר נלמדת בקנדה, לפי אותו לחן, למעט שינוי בסוף האלפבית, להתאמה לשם הארוך יותר בצרפתית של האות Y (אי גרק).
שיר מורכב יותר באנגלית הוא השיר 'A' You're Adorable (אנ'), שבו מוקדשת שורה לכל אחת מאותיות האלפבית. את השיר חיברו בשנת 1948 באדי קיי (Buddy Kaye) ופרד וייז (אנ') והלחין סידני ליפמן. הגרסה המפורסמת ביותר של השיר היא בביצועם של פרי קומו והאחיות פונטנה.
בסדרת המערכונים "ברוכים הבאים לבית ספר חגבים" ששודרה בערוץ הילדים יש שיר שמתייחס לששת האותיות הראשונות באנגלית בביצועם של עודד מנשה וליאת אחירון.
שיר נוסף קיים בתוכנית הילדים "המחשובבים" ובסדרה "צ'ארלי בארץ האותיות" שמשודרת בערוץ "בייבי", כל פרק נחתם בשיר שכל אות מציגה את עצמה ואת הצליל שהיא משמיעה.
עברית

השיר "מורנו רב חסילא" הוא שיר אלפבית עברי מאת חיים נחמן ביאליק, שהבית השלישי בו הוא:
א – אַיִל, ב – בֵּית-סֵפֶר,

ג – גָּדֵר, ד – דָּלֶת.

מִי שֶׁאֵינוֹ לוֹמֵד תּוֹרָה

כְּלִמָּה הִיא לוֹ גַּם אִוֶּלֶת.
שיר אלפבית נוסף מאת ביאליק הוא שיר המשחק "אָלֶף-בֵּית".
שיר אלפבית נודע בעברית הוא השיר "אלף בית" שכתבה והלחינה נעמי שמר. הבית הראשון של השיר הוא:
אלף - אוהל, בית - זה בית

גימל זה גמל גדול,

מהי דלת - זוהי דלת

שפותחת את הכל.
שירי אלפבית נוספים בעברית הם השיר "אלף בית" בביצועה של ויקטוריה חנה, שיר הא'-ב' מתוך הסרט "קוני למל בקהיר", "שיר האותיות" מתוכנית הטלוויזיה לילדים "בלי סודות", שיר הא'-ב' שהופיע בערוץ הילדים בשנת 1994 וסיכם את פינת הא'-ב' ששודרה במסגרת העונה הראשונה של "הכיתה המעופפת", שיר הא'-ב' מתוך התכנית "גיבורי החודש" של ערוץ הופ!,  שיר האותיות של ערוץ הופ! עצמו שכתבה נוגה אלגום, וכמו כן אלגום כתבה גם את שיר האותיות שהופיע ברחוב סומסום בשנת 1998 בפרק "הקוסם מארץ אוף" (ע"פ הסדרה) או מסע לארץ האותיות (כפי שנקרא בקלטת הווידאו שיצאה).
להוראת האלפבית העברי לדוברי אנגלית משמש בארצות הברית שירה של דבי פרידמן "Alef-Bet". ואת שיר הא-ב שהופיע בסדרה "שלום סומסום", שבו מכיל את סוגי האותיות (למעט האותיות הסופיות) של כמה מאותיות הא'-ב' כגון: שין נקודה ימנית ושין נקודה שמאלית.
הערות שוליים

↑  The ABC Song, בערוץ יוטיוב של KidsTV123
↑  "A" You're Adorable, בערוץ יוטיוב של פרי קומו
↑  חיים נחמן ביאליק, "מורנו רב חסילא" בפרויקט בן-יהודה
↑  חיים נחמן ביאליק, "אָלֶף-בֵּית" בפרויקט בן-יהודה
↑  מילות השיר "אלף בית", באתר שירונט
↑  מילות השיר "אלף בית", באתר שירונט ;
 שיר האלפבית (הושע נא), בביצוע ויקטוריה חנה, סרטון  באתר יוטיוב
↑   בלי סודות - שיר האותיות, סרטון  באתר יוטיוב
↑  Debbie Friedman, The Alef-Bet Song, AllTheLyrics.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294889505171  LCCN: sh85003824  MusicBrainz work: 3a619de7-1a6d-4e4b-a414-72248480bb31 
תווים לשיר "The A.B.C."