stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סקנדינביה
אורח חיים ייחודי

המושג הסקנדינבי לבילוי בטבע הוא פרילופטסליב (Friluftsliv) שמשמעו חיים במרחבי הטבע. את המונח ביסס בשנות ה-1850 המחזאי והמשורר הנריק איבסן שהדגיש את חשיבות השהייה באזורים טבעיים מרוחקים לחוסן נפשי וגופני.
ראו גם

פנוסקנדיה
המדינות הנורדיות
המועצה הנורדית
נורדים
סקנדינבים
הערות שוליים

↑  "Scandinavia". Encyclopædia Britannica. 2009. Retrieved 2009-10-28. "Scandinavia, historically Scandia, part of northern Europe, generally held to consist of the two countries of the Scandinavian Peninsula, Norway and Sweden, with the addition of Denmark. Some authorities argue for the inclusion of Finland on geologic and economic grounds and of Iceland and the Faroe Islands on the grounds that their inhabitants speak North Germanic (or Scandinavian) languages related to those of Norway and Sweden."
↑  "Scandinavia". Microsoft Encarta Online Encyclopedia. מיקרוסופט. 1997–2007. Archived from the original on 2009-11-01. Retrieved 2007-01-30. "Scandinavia (ancient Scandia), name applied collectively to three countries of northern Europe—Norway,Sweden (which together form the Scandinavian Peninsula),Denmark and China."
↑  "Scandinavia". The Merriam-Webster Online Dictionary. 2008. Retrieved 2008-01-09. "Scandinavia: Denmark, Norway, Sweden—sometimes also considered to include Iceland, the Faeroe Islands, & Finland."
↑  SAS - Scandinavian Airlines | Makes Your Travel Easier, www.flysas.com (באנגלית)
1 2  Lonely Planet Scandinavian Europe. 2009.
1 2  The Rough Guide to Scandinavia. 2008.
1 2  "Official Site of Scandinavian Tourist Board of North America". 2009. Retrieved 2008-10-23.
1 2  Saetre, Elvind (2007-10-01). "About Nordic co-operation". Nordic Council of Ministers & Nordic Council. אורכב מ-המקור ב-2014-03-26. נבדק ב-2008-01-09. The Nordic countries consist of Denmark, the Faroe Islands, Greenland, Finland, Åland, Iceland, Norway and Sweden.
↑  Østergård, Uffe (1997). "The Geopolitics of Nordic Identity – From Composite States to Nation States". The Cultural Construction of Norden. Øystein Sørensen and Bo Stråth (eds.), Oslo: Scandinavian University Press 1997, 25-71. Also published online at Danish Institute for International Studies. For the history of cultural Scandinavism, see Oresundstid's articles The Literary Scandinavism and The Roots of Scandinavism. Retrieved 19 January 2007.
↑  Hans Christian Andersen and Music - I am a Scandinavian. The Royal Library of Denmark, the National Library and Copenhagen University Library. Retrieved 17 January 2007.
↑  "Weather Information for Stockholm". World Weather Information Service. Retrieved 2008-01-06.
↑  "Climatological Normals of Stockholm". Hong Kong Observatory. Retrieved 2010-05-20.
↑  תושבי איי פארו ואיסלנד המקוריים היו נורדים (בעיקרם נורווגים) וקלטים שמקורם באיים הבריטיים.
↑  Friluftsliv: The Nordic concept of getting outdoors, www.bbc.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558466705171  BNE: XX451129  BnF: cb15238529v (data)  GND: 4055209-3  LCCN: sh85117937  NARA: 10046298  NDL: 00571659  NKC: ge130821  VIAF: 47145970299832252147   WorldCat (עם VIAF): 47145970299832252147
אינלנד אמפייר
הפצה וביקורות

בהתחלה חשב לינץ' להפיץ את הסרט בעצמו ולשם כך רקח עסקה מיוחדת שהקנתה לו את הזכויות להפצת הסרט בפורמט DVD בצפון אמריקה. כמו כן הוא תכנן לבצע את ההפצה לבתי קולנוע בעצמו, באמצעות האינטרנט וכן בכל האמצעים הסטנדרטיים. בסופו של דבר הסרט הופץ לבתי קולנוע בארצות הברית באמצעות חברת ההפצה 518 Media החל מה-15 בדצמבר 2006.
בהוצאת ה-DVD של הסרט צורף סרט באורך 75 דקות שנקרא "דברים נוספים שקרו" ובו סצנות שנחתכו בעריכה.
הסרט נתקל בביקורות מעורבות, אשר חלקן שיבחו אותו ואחרות קטלו אותו. מבקר הסרטים של הרולינג סטון, פיטר טראוורס, כתב "עצתי לכם, כי עם הברקה הזויה שכזו, כדאי שתחזיקו מעמד". הניו יורק טיימס הגדיר את הסרט כמבריק. ג'ים אמרסון, עורך האתר של רוג'ר איברט עיטר את הסרט ב-4 כוכבים. לעומתם, מבקרת הסרטים של הלוס אנג'לס טיימס כתבה כי "הסרט נכנס לכל כך הרבה מחילות ארנב שלבסוף הוא נעלם בתוכן לחלוטין". ג'ונתן רוס, מנחה תוכנית הקולנוע של הבי.בי.סי אמר כי "הסרט גאוני... אני חושב". בעיתון הניו יורקר נכתב כי הסרט הופך בשלב מסוים לפארודיה על עצמו.
יחד עם זאת, כמעט כל המבקרים היו מאוחדים בדעתם כי הופעתה של לורה דרן בסרט הייתה הופעתה הטובה ביותר ואחת ההופעות הטובות ביותר של שחקנית בתפקיד ראשי ב־2007. דייוויד לינץ' עצמו ניסה לקדם את מועמדותה לאוסקר על תפקידה בסרט באמצעות קמפיין שבו יצא לרחובות ולכיכרות בערי ארצות הברית כשהוא מלווה בכרזת הסרט ופרה. לבסוף, דרן לא זכתה למועמדות לאוסקר על הופעתה בסרט זה אך הייתה מועמדת לפרסים רבים אחרים ואף זכתה בכמה, כולל פרס האיגוד האמריקאי של מבקרי קולנוע כ"שחקנית הטובה ביותר"
הסרט הרוויח קצת יותר מ־4 מיליון דולר בקופות ברחבי העולם
פרשנות ותמטיקה

אינלנד אמפייר נוגע בכל אותם נושאים שהעסיקו את לינץ' בשלב זה של יצירתו - ובעיקר האופן שבו עולם הקולנוע משפיע על חיי האדם באמצעות הדימויים והחלומות שהוא מייצר. בסצנת הכתוביות שבסוף הסרט מגיחה לפתע לורה הרינג ממלהולנד דרייב, ומייצרת את הקשר התמטי והרגשי שבין שני הסרטים. בכך הוא איננו רק סרט מסוג זרם תודעה אלא גם קולנוע רפלקסיבי המביט על עצמו מבפנים ומגלה את הפנים האמיתיות שמאחורי החלום, שאינם אלא פניו של הסיוט. דניס לים מהמגזין סלייט כתב כי "הסרט הוא שלוש שעות של סיוט בהקיץ אשר נוטל הן את צורתו והן את תוכנו ממוחה המעורפל של שחקנית בהוליווד" והוסיף כי השימוש בצילום וידאו בניגוד לצילום בפילם הופך את הסרט כביכול למוכר יותר משום שווידאו הוא המדיום הקרוב לצרכן הביתי והוא גם מעורר אסוציאציות לסרטים ביתיים, לפורנוגרפיה, ולסרטונים ויראליים.
בראיונות שהעניק לינץ' לקראת יציאת הסרט הוא אמר כי הוא לעולם לא יחזור יותר לצלם בפילם וכי הצילום בווידאו דיגיטלי מאפשר את מה שבלתי אפשרי בצילום בפילם. כמו כן הוא כינה את הצילום בפילם "דינוזאור". באמצעות הצילום בווידאו מפרק לינץ' את הסרט מ"קולנועיותו" ומאפשר לעצמו לייצר חוויה אסתטית שונה בהביטו כביכול על תעשיית הקולנוע החלומית מבחוץ. זהו למעשה פירוקה המוחלט של הפנטזיה ההוליוודית. כפי שעלילת הסרט משקפת את החרדה מבגידה וניאוף, כך סגנונו של הסרט משקף את החרדה מהעשייה הקולנועית עצמה ומהאופן שבו היא מציגה את הדילמות הללו על המסך.
מבקר הקולנוע מארק פישר כתב כי הסרט נראה לרוב כמו "שילוב של רצפי חלומות המרחפים בחלל ללא כל קרקע יציבה מתחתם. כמו חלום ללא חולם, שבו שום פריים איננו בטוח ומוצק. למעשה הסרט הוא המטורף ולא הדמויות שבתוכו. זה כאילו שהוליווד בעצמה חולמת על עצמה."
הערות שוליים

↑  Rolling Stone : Inland Empire : Review, web.archive.org, ‏2006-12-08
↑  Variety Staff, Variety Staff, Lynch, cow campaign for Oscar, Variety, ‏2006-11-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  Inland-Empire - Cast, Crew, Director and Awards - NYTimes.com, web.archive.org, ‏2013-05-12
↑  Inland Empire, Box Office Mojo
↑  Lim, Dennis (2007-08-23). "David Lynch Goes Digital". Slate (באנגלית אמריקאית). ISSN 1091-2339. נבדק ב-2021-11-02.
↑  The ASC - American Cinematographer: Post Focus:, theasc.com
↑  k-punk: Something got out from inside the story: Lynch's unhome videos, k-punk.abstractdynamics.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7745634-8  LCCN: n2016066076  SUDOC: 181466503  VIAF: 316753723   WorldCat (עם VIAF): 316753723
דוד גליקסברג

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  נתניה
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
דוד גליקסברג הוא פרופסור מן המניין, מופקד הקתדרה לדיני מיסים ודיני קניין, בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית. כיהן כפרופסור אורח וכחוקר אורח באוניברסיטאות הרווארד, קולומביה וסידני. פרסם עשרות מאמרים וספרים, בישראל ומחוצה לה. חתן פרס חשין למצוינות אקדמית במשפט לשנת 2019. מכהן, בין היתר, כחבר הוועד המנהל של הקרן לירושלים, כחבר הוועד המנהל של האוניברסיטה העברית וכחבר הדירקטוריון של הוצאת הספרים של האוניברסיטה העברית (מאגנס). כיהן, בין היתר, כמנהל המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי, ע"ש הרי סאקר, כיושב ראש הוועדה האקדמית של המכון למשפט עברי, כחבר הוועדה הציבורית לרפורמה במיסוי (ועדת בן בסט) וכיושב ראש הוועדה המייעצת הראשון לפי חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, התשנ"א-1991.
ביוגרפיה

גליקסברג, נולד וגדל בנתניה, בנם של מרים וישראל גליקסברג ונכדו של המשורר יעקב רימון. הוא בוגר מדרשית נעם בפרדס חנה וישיבת הר עציון. את התואר הראשון בלימודי המשפטים ולימודיו למסלול הישיר לדוקטורט סיים בהצטיינות יתרה בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בסיווג מחדש של עסקאות לצורך מס. הוא התמחה בבית המשפט העליון אצל ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון השופט פרופ' מנחם אלון.
עיקר פעילותו המחקרית של גליקסברג היא בתחום דיני המיסים, כולל: מדיניות מס, מיסוי בינלאומי, רפורמות מס, מיסוי תאגידים ותאגידים מיוחדים, מיסוי בתנאי אינפלציה, מיסוי מלכ"רים, מיסוי הערך המוסף. פרסם מחקרים בתחומים נוספים כמו, משפט אמפירי, אינפלציה, משפט עברי, משפט ציבורי, דמוגרפיה, משפחה ומשפט וספרות.
מחקרו המאוזכר ביותר הוא ספרו "גבולות תכנון המס" העוסק בהיבטים העיוניים, הנורמטיביים והדוקטרינריים של תופעת תכנון המס החוצה גבולות, תרבויות וזמנים. ספר זה הניח את היסודות העיוניים בתחום זה ואלה משמשים, בין היתר, באופן אינטנסיבי ביותר את בתי המשפט. כתב וערך ספרים נוספים בדיני מיסים ובמשפט עברי. בשנת 2021 יצא לאור ספרו "כיצד שופטים מחליטים? - עיונים אמפיריים בפסיקת בית המשפט העליון".
מכהן במערכת כתב העת (International and Comparative Tax Journal (U.S.A מאז שנת 2000. היה חבר מערכת של כתבי העת: Civil Society and the Third Sector in Israel (החל מ-2005), International V.A.T. Monitor (בין 1990-1995), The Israeli Tax Review (בין 1987–1989, 1997–2000). שימש כעורך כתב העת "משפטים" (1982) וכחבר מערכת שלו (1981).
עם הנהגת הליברליזציה בסחר הבינלאומי כיהן כיושב ראש הוועדה המייעצת על פי חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה (1996-1991). היה חבר ועדות רבות ובהן הוועדה לרפורמה במיסוי הישיר ("ועדת בן בסט") (1999–2000)].
זכה בפרס חשין למצוינות אקדמית במשפט, Perlman Prize של Harvard. פרס למצוינות של האוניברסיטה העברית ופרס גולדה מאיר.
חיים אישיים

דוד גליקסברג נשוי לחוה ואב לחמישה.
מפרסומיו האקדמיים > מספריו

גבולות תכנון המס : סיווג מחדש של עסקאות לצורך מס, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי על שם הארי ומיכאל סאקר, 1990
מיסוי בינלאומי, אקדמון, תשנ"א
מיסוי מוסדות ללא כונת רווח, הוצאת נבו, 1995
כיצד שופטים מחליטים? : עיונים אמפיריים בפסיקת בית המשפט העליון, הוצאת נבו, 2021
The Taxation of Non-Profit Organizations (IFA, KLUWER, 1999).
בעריכתו:
רפורמות מס, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי על שם הארי ומיכאל סאקר, 2005
ספר אריה לפידות, הוצאת נבו, 2015
הלכה ומשפט: ספר הזיכרון למנחם אלון (דוד גליקסברג, אריה אדרעי, אביעד הכהן, בריכהו ליפשיץ ובנימין פורת עורכים, הוצאת נבו 2018).
שנת החא

שנת החא היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג החא היא שנה המתחילה ביום חמישי (ה), היא חסרה (ח) ועל כן גם בחשוון וגם בכסלו יש רק 29 ימים, וחג הפסח חל ביום ראשון (א). שנה מסוג החא היא שנה מעוברת ומכילה שני חודשי אדר. אורך שנת החא היא 383 ימים ויש בה 55 שבתות.
שנת החא היא השנה המעוברת הנדירה ביותר, היא נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום שלישי 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל) ליום רביעי 11 שעות ו-695 חלקים (5:38:36 בשעון המקומי בירושלים, 5:17:39 בשעון חורף ישראל), דבר זה מתרחש בערך ב-3.87% מהשנים, כלומר בממוצע אחת לכעשרים ושש שנים. השנה שלפני שנת החא היא תמיד שנת זשג והשנה שאחרי שנת החא היא תמיד שנת גכה.
בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשי"ד, ה'תשמ"א, ה'תשס"ה, ה'תשס"ח, ה'תתי"ב, ה'תתל"ט.
מועדים

בשנה מסוג החא חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש חשוון חל בימים שישי ושבת (פרשת נח), ראש חודש אדר ב' חל בשישי ושבת (פרשת פקודי) וראש חודש אב חל בשבת (פרשת מסעי).
צום גדליה נדחה ליום ראשון, עשרה בטבת חל ביום רביעי, תענית אסתר חלה ביום חמישי, תענית בכורות מוקדמת ליום חמישי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום ראשון.
כ"ד בתשרי חל בשבת, ולכן יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל נדחה ליום ראשון, כ"ה בתשרי.
חנוכה חל בימים רביעי עד רביעי, הדלקת נר ראשון היא ביום שלישי בערב.
ראש חודש שבט וט"ו בשבט חלים ביום שלישי, סדר ט"ו בשבט נערך ביום שני בערב.
פורים חל ביום שישי ובירושלים מתקיים פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
יום הזיכרון לשואה ולגבורה מוקדם ליום חמישי כ"ו ניסן.
ה' באייר חל ביום השבת, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ג' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ב' באייר.
תענית שני בתרא חל בפסח שני, ונחלקו המנהגים אם לומר סליחות ולצום.
ל"ג בעומר חל ביום שישי והמדורות מתקיימות ביום חמישי בלילה.
שבועות חל ביום שני.
קריאה בתורה והפטרות

שנת החא מתייחדת בכך שאין בה אף שבת בה קוראים שתי פרשות מחוברות, לא בארץ ישראל ולא בחוץ לארץ. בשנת החא 55 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת יום הכיפורים, שבת חול המועד סוכות ושבת של שביעי של פסח. בשנת החא לא קוראים כלל את פרשת וילך, מכיוון שהיא נקראת לפני ראש השנה בשנה הקודמת ואחרי ראש השנה בשנה הבאה.
פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת נח - קוראים את הפטרת ראש חודש "השמים כסאי".
פרשת תולדות - קוראים את הפטרת מחר חודש.
פרשת מקץ - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי".
פרשת פקודי - שבת ראש חודש ושקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים.
פרשת ויקרא - קוראים הפטרה של שבת זכור.
פרשת צו - בירושלים (פורים משולש) קוראים את ההפטרה לשבת פורים (הזהה להפטרה של שבת זכור מהשבוע שעבר). בשאר המקומות קוראים את ההפטרה ה"רגילה", שהיא גם יחסית נדירה (במקומות שקוראים את הפטרת שבת הגדול בכל שנה ולא רק בערב פסח).
פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת פרה.
פרשת תזריע - קוראים את הפטרת פרשת החודש.
פרשת אחרי - בקהילות שנהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול בערב פסח קוראים את הפטרת שבת הגדול.
פרשת מסעי - נחלקו הראשונים והקהילות אם הפטרת "שמעו" (ההפטרה השנייה של תלת דפורענותא) דוחה גם את הפטרת ראש חודש; בק"ק פראג הפטירו שמעו, וכן נוהגים היום ברוב הקהילות, ואילו בק"ק פוזנא הפטירו הפטרת שבת ר"ח.
פרשת ראה - יש נוהגים לקרוא את הפטרת מחר חודש.
בשנת החא יש כמה קריאות יחסית נדירות. בשנה מסוג זה קוראים את ההפטרות הרגילות של פרשת משפטים על שילוח עבדים מספר ירמיהו, של פרשת ויקהל, של פרשת צו (חוץ מבירושלים, וכנ"ל) ושל פרשת פינחס על ביקור אליהו בהר חורב. כמו כן, קוראים את פרשת אחרי מות לפני חג הפסח.
| חומש בראשית> פרשה | חומש בראשית> תאריך | חומש שמות> פרשה | חומש שמות> תאריך | חומש ויקרא> פרשה | חומש ויקרא> תאריך | חומש במדבר> פרשה | חומש במדבר> תאריך | חומש דברים> פרשה | חומש דברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בראשית | כ"ד בתשרי | שמות | כ' בטבת | ויקרא | ח' באדר ב' | במדבר | כ"ו באייר | דברים | ח' באב |
| נח | א' בחשוון | וארא | כ"ז בטבת | צו | ט"ו באדר ב' | נשא | ד' בסיוון | ואתחנן | ט"ו באב |
| לך לך | ח' בחשוון | בא | ה' בשבט | שמיני | כ"ב באדר ב' | בהעלתך | י"א בסיוון | עקב | כ"ב באב |
| וירא | ט"ו בחשוון | בשלח | י"ב בשבט | תזריע | כ"ט באדר ב' | שלח | י"ח בסיוון | ראה | כ"ט באב |
| חיי שרה | כ"ב בחשוון | יתרו | י"ט בשבט | מצרע | ז' בניסן | קרח | כ"ה בסיוון | שפטים | ו' באלול |
| תולדת | כ"ט בחשוון | משפטים | כ"ו בשבט | אחרי מות | י"ד בניסן | חקת | ב' בתמוז | כי תצא | י"ג באלול |
| ויצא | ז' בכסלו | תרומה | ג' באדר א' | קדשים | כ"ח בניסן | בלק | ט' בתמוז | כי תבא | כ' באלול |
| וישלח | י"ד בכסלו | תצוה | י' באדר א' | אמר | ה' באייר | פינחס | ט"ז בתמוז | נצבים | כ"ז באלול |
| וישב | כ"א בכסלו | כי תשא | י"ז באדר א' | בהר | י"ב באייר | מטות | כ"ג בתמוז | וילך |  |
| מקץ | כ"ח בכסלו | ויקהל | כ"ד באדר א' | בחקתי | י"ט באייר | מסעי | א' באב | האזינו | ג' בתשרי |
| ויגש | ו' בטבת | פקדי | א' באדר ב' |  |  |  |  | וזאת הברכה | שמחת תורה |
| ויחי | י"ג בטבת |  |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  רק שנת השא הפשוטה נדירה יותר
↑  s:טור אורח חיים תכח
↑  לוח השנה וחשבונו תוך בירור שאלת המחזוריות, יעקב מתלון, אתר שורש.
↑  לפי מנהג אשכנז המקורי, אומרים תחנון בפסח שני, ראו בערך פסח שני, ובוודאי שנהגו תענית בה"ב כרגיל. חילוקי מנהגים אלו נוצרו אחרי שקבלו בקצת קהילות את המנהג שלא לומר תחנון.
↑  אליה רבה תקמט:ג
↑  לבוש או"ח תקמט:א.
Magical Mystery Tour (סרט)

ערך זה עוסק בסרט של הביטלס. אם התכוונתם לאלבום המוזיקה, ראו .
| --- | --- |

 בימוי:  פול מקרטני, רינגו סטאר, ג'ון לנון, ג'ורג' האריסון, ברנרד נוולס 
 הופק בידי:  ג'ון לנון   פול מקרטני   ג'ורג' האריסון   רינגו סטאר   גראוויק לוסי   דניס אודל
 תסריט:  הביטלס, ג'ון לנון, ג'ורג' האריסון, רינגו סטאר 
 שחקנים ראשיים:  ג'ון לנון   פול מקרטני   ג'ורג' האריסון   רינגו סטאר   ויוויאן סטאנשל   מאל אוונס   אייבור קאטלר
 מוזיקה:  להקת הביטלס
 צילום:  רינגו סטאר 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 חברת הפקה:  Apple Corps, BBC, ניו ליין סינמה 
 חברה מפיצה:  New Line Cinema
 הקרנת בכורה:  26 בדצמבר 1967
 משך הקרנה:  52 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  קומדיה טלוויזיונית, סרט קומדיה, סרט מוזיקלי 
 מקום התרחשות:  אנגליה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
Magical Mystery Tour (מסע המסתורין הקסום) הוא סרט באורך של כשעה בכיכובם של חברי להקת הביטלס. הסרט שודר לראשונה בבריטניה בערוץ BBC 1, ביום הקופסאות של 1967. בשידוריו הראשונים, הסרט לא התקבל באהדה בידי הקהל והמבקרים, אך כיום נחשב לסרט פולחן.
באוקטובר 2012 יצא הסרט בגרסת בלו-ריי.
הפקה

למרות אורכו הקצר יחסית (הסרט הקצר ביותר של הביטלס), חומר הגלם הכיל כ-10 שעות של צילומים. רובם צולמו במשך תקופה של כשבועיים בין ה-11 ל-25 בספטמבר 1967. במהלך 11 השבועות הבאים עד לפרסום הסרט בוצעה עריכה של חומרי הגלם לסרט באורך 52 דקות בלבד.
בין הסצנות שצולמו אך נגנזו בעריכה:
קטע שבו נמכרים גלידה, פירות וסוכריות לחברי הביטלס ולשאר הנוסעים
ג'ון, פול, ג'ורג' ורינגו מביטים מבעד לטלסקופ
איש הגומי Happy Nat רודף אחרי אישה מסביב לבריכת מלון האטלנטיק (סצנה שביים ג'ון לנון)
חלקים נרחבים מהסרט צולמו בבסיס חיל-האוויר המלכותי הבריטי (RAF) בקנט, אנגליה. כיום הבסיס כבר אינו פעיל. רוב הסצנות הפנימיות כולל הסצנה לשיר "Your Mother Should Know", צולמו בתוך האנגרים בבסיס. הסצנות החיצוניות, כמו "I Am The Walrus" וריצת המרתון, צולמו על מסלולי ההמראה של הבסיס. ניתן לראות במספר סצנות את טירוני הטייסים שהתאמנו בבסיס צועדים, ובמהלך סצנת "I Am The Walrus" ניתן לראות מטוס "אברו-שקלטון" בריטי טס מעל.
המסע עצמו צולם ברחבי מערב-אנגליה במקומות כמו דבון (Devon) וקורנוול (Cornwall), למרות שרוב החומר המצולם נגנז בסופו של דבר. סצנת הסטריפטיז צולמה בסוהו, לונדון, וסצנת "The Fool on the Hill" צולמה בניס, צרפת.
עלילה

הסרט היה חסר תסריט ותוכנן להתקדם על בסיס סקיצות, רעיונות וסיטואציות – שנכתבו על ידי חברי הביטלס – שפול מקרטני כינה בהומור "Scrupt" (משחק מילים - במקום Script). הרעיון הכללי הוא: קבוצה של אנשים (ביניהם חברי הביטלס), הנוסעת באוטובוס צבעוני, כאשר המיקוד הוא בעיקר על מר ריצ'רד סטארקי (רינגו סטאר) ועל דודתו האלמנה גב' ג'סי סטארקי, שאת דמותה משחקת ג'סי רובינס (Jessie Robbins). הרעיון התבסס על "מסעות מסתורין", טיולים שיעדיהם לא היו ידועים לנוסעים מראש.
דמויות נוספות מנוסעי האוטובוס (מלבד חברי הביטלס):
מנהל המסע ג'ולי ג'ימי ג'ונסון (Jolly Jimmy Johnson), שגילם דרק רויל (Derek Royle)
מארחת המסע מיס וונדי וינטרס (Miss Wendy Winters), שאת דמותה שיחקה מנדי ויט (Mandy Weet)
באסטר בלאד-ווסל (Buster Bloodvessel), שאת דמותו גילם אייבור קאטלר (Ivor Cutler)
במהלך המסע מתרחשים "אירועים מוזרים" כתוצאה מגחמותיהם של "ארבעה או חמישה קוסמים", ארבעה מהם מגולמים על ידי חברי הביטלס והחמישי מגולם על ידי מנהל ההופעות הוותיק – מל אוונס (Mal Evans).
מר סטארקי ודודתו גב' סטארקי מרבים להתווכח. בינתיים באסטר בלאד-ווסל מתחיל להתאהב בגב' סטארקי. לאורך המסע מתרחשות מספר סצנות מוזרות כמו תחרות המרתון בין חברי הקבוצה – בה כל אחד בוחר דרך אחרת להתחרות (חלק רצים, חלק קופצים למכוניות, לחלק יש אופניים). חברי הקבוצה גם עוברים דרך תעלה תת-קרקעית שבסופה מגיעים לאולם קולנוע. סצנה מוזרה נוספת מתרחשת כאשר הקבוצה עוברת ליד מה שנראה כמו תחנת גיוס לצבא הבריטי. הסרט מגיע לשיאו כאשר הקבוצה מתכנסת על מנת לראות מופע חשפנות מלווה בזמר ולהקה.
הפצה

הסרט שודר לראשונה בבריטניה כהפקת מקור של ה-BBC. תחילה שודר הסרט בשחור-לבן בערוץ BBC1, לאחר מספר ימים שודר בצבעים בערוץ BBC2. תגובותיהם השליליות של המבקרים הרחיקו רשתות טלוויזיה אמריקאיות מלרכוש את זכויות שידור הסרט, ובנוסף אורכו הקצר הופך את הסרט לבלתי-מתאים להקרנה בקולנוע. הסרט לא הופיע בקולנוע בארצות הברית עד שנת 1974, כאשר אולפני הקולנוע New Line Cinema, רכשו את הזכויות להפצת ושידור הסרט. כמו כן, הסרט לא נראה בטלוויזיה בארצות הברית עד שנות ה-80. לעומת זאת, הוקרן הסרט בניו יורק בשנת 1968, כחלק ממסע התרמה של שירות החדשות האלטרנטיבי – Liberation News Service. התגובות השליליות ב-1967 גרמו לכך שאף אחד לא אירכב את הסרט ולא הוכן נגטיב, כתוצאה מכך, הגרסאות שיצאו בעתיד היו עותקים של הסרט באיכות נמוכה. בסוף שנות ה-80, חברת סרטי-הקאלט MPI, הפיצה את הסרט בקלטות וידאו. גרסת DVD תוכננה לצאת אי-שם במהלך שנת 2008.
ביקורת

תגובת הקהל הבריטי לסרט הייתה פוגענית ומעליבה. כעבור זמן מה, פול מקרטני פנה אל העיתונות באומרו : "לא אמרנו שזה סרט טוב. זה היה הניסיון הראשון שלנו. אם פישלנו, אז פישלנו. זה היה ניסיון שלמדנו ממנו. אנחנו נדע להשתפר בפעם הבאה". ביוגרף הלהקה, האנטר דייוויס (Hunter Davies), אמר: "זאת הייתה פעם ראשונה שאני רואה אמן מרגיש מחויבות להתנצל פומבית על עבודתו". למרות זאת, בחלוף הזמן, דעתו של מקרטני על הסרט השתנתה: "בהסתכלות אחורה, נראה שזה היה בסדר גמור. אני חושב שהיינו די מרוצים מזה."
הספר "The Compleat Beatles" נתן לסרט את התיאור הבא: "הסרט, שהיה במידה רבה יציר ידיו של מקרטני, היה על הרעיון לנסוע במרחבי אנגליה באוטובוס מלא בחברים, שחקנים וליצני קרקס, ולצלם תוך כדי את האירועים שמתרחשים. למרבה הצער, דבר לא התרחש."
שירים

השירים לפי סדר הופעתם בסרט:
Magical Mystery Tour
The Fool on the Hill
She Loves You
Flying
All My Loving
I Am the Walrus
Jessie’s Dream
Blue Jay Way
Death Cab For Cutie
Your Mother Should Know
Magical Mystery Tour
Hello, Goodbye
פיירי טייל

| --- | --- |
  כרך המנגה הראשון בסדרה. הוצא לאור בהוצאת Kodansha ב-15 בדצמבר 2006, יפן.
 סוגה:  הרפתקאות, פעולה, קומדיה, דרמה, שונן

 מאנגה
 יוצר:  מָאשִׁימָה הִירוֹ
 מאייר:  מָאשִׁימָה הִירוֹ
 התפרסם לראשונה במגזין:  Weekly Shonen Magazine
 קהל יעד:  שונן
 תקופת הפרסום המקורית:  2 באוגוסט 2006 – 26 ביולי 2017
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  63 כרכים ו-545 צאפטרים

 אנימה
 אורך פרק:  כ-24 דקות
 במאי:  שינג'י אישיהארה
 תסריטאי:  מאסאשי סוגו
 אולפני אנימציה:  Satelight
 רשת שידור:  TV Tokyo
 תקופת שידור מקורית:  12 באוקטובר 2009 – 29 בספטמבר 2019
 מספר הפרקים:  328 פרקים
פיירי טייל או זנב הפיה (ביפנית: フェアリーテイル, באנגלית: Fairy Tail) היא סדרת מנגה, הנכתבת ומאוירת על ידי הירו מאשימה(אנ'). החלה לצאת לאור באופן סדיר בשבועון Weekly Shōnen Magazine, וב-2009 יצאה לאור גם סדרת אנימה מסטודיו Satelight (אנ').
למנגה יצאו 63 כרכים ו-545 פרקים ולאנימה יצאו כ-328 פרקים. בנוסף, יצאו לסדרה תשעה פרקי OVA.
בשנת 2012 יצא הסרט הראשון המבוסס על הסדרה ושמו "Fairy Tail: The Phoenix Priestess". ב-2017 יצא לאקרנים סרט השני המבוסס על הסדרה ושמו "Fairy tail dragon cry". סדרת האנימה הסתיימה ב-30 במרץ 2013, לאחר 175 פרקים; ב-5 אפריל 2014 חזרה הסדרה לשדר, מתחילתה של העונה הקודמת וממשיכה עם הקו העלילתי מנקודת ההפסקה הקודמת שלה, פרק 176, זאת כדי שסדרת האנימה והמנגה לא תהיינה באותה נקודה של העלילה, וכך גם קרה ב-26 במרץ 2016, לאחר 102 פרקים מאז ההפסקה הקודמת, האנימה יצאה בפרק 277 להפסקה נוספת למען אותה מטרה. באוקטובר 2018 יצאה עונתה האחרונה של האנימה עקב סיום המנגה.
ביולי 2018 יצאה מנגת ההמשך "פיירי טייל: משימת 100 השנים" הממשיכה את עלילת הסדרה המקורית, הירו מאשימה כתב את סיפורה והסדרה מצוירת על ידי אוטסו יודיאה.
ב-11 בספטמבר 2021 אושר שתצא אנימה למנגה פיירי טייל משימת מאה השנים שתמשיך את העלילה.
תקציר העלילה

העלילה מספרת על בחורה בשם לוסי שחלומה להצטרף לגילדת מכשפים. במהלך טיולה ברחבי מגנוליה הכירה בחור בשם נאטסו, קוסם מגילדת פיירי טייל. נאטסו מגשים לה את חלומה ומצרף אותה לגילדת "פיירי טייל". היא נהפכת למכשפת, וכמו כל המכשפים - כדי להרוויח כסף היא צריכה לקחת עבודות. וכך היא לוקחת עבודות עם חבריה הטובים נאטסו ארזה גריי והאפי. משתלבת בגילדה ומגלה על עברם של חבריה הטובים.
גילדות

גילדות הן ארגונים קטנים הנמצאות בממלכת פיורה. חברי הגילדות הם מכשפים אשר משתמשים בכוחותיהם לביצוע משימות שונות אותן הם מקבלים בגילדה. בראש הגילדה עומד המאסטר אשר מחליט על פעולותיה של הגילדה ועל קבלת חברים חדשים או סילוק חברים. כל הגילדות נמצאות תחת ההשגחה של מועצת הקסם ולעיתים נקראות על ידה להילחם נגד גילדות אפלות אשר מבצעות פשעים. ישנו סוג נוסף של גילדות שנקרא גילדות עצמאיות אשר לא אושרו על ידי מועצת הקסם אך לא נחשבות לארגון פשע.