stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ועדת שטרום
הערות שוליים

↑  כתב המינוי של הוועדה מגדיר "שירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים" ככל אחד מאלה: מתן אשראי (למעט אשראי לדיור), קבלת פיקדונות וניהול חשבונות עו"ש, פעילות בשוק ההון ובבורסה ופעילות בשוק המט"ח.
↑  עופר וולפסון, מונתה ועדה להגברת התחרותיות בשירותי הבנקים, באתר חדשות מחלקה ראשונה, 3 ביוני 2015
↑  כתב המינוי של הוועדה, 3 ביוני 2015
↑  לפי סעיף 4 לכתב המינוי, "הצוות יגיש את מסקנותיו בתוך 100 ימים ממועד חתימת כתב מינוי זה".
↑   מירב ארלוזורוב, ועדת שטרום חלוקה: האם לתת לבנקים להנפיק כרטיסי אשראי חדשים?, באתר TheMarker‏, 21 באוקטובר 2015
1 2   רות פלאטו־שנער, לחדש את פעילותן של אגודות האשראי, באתר TheMarker‏, 9 באפריל 2013
↑  עדי בן ישראל, ‏ועדת שטרום בהמלצה חסרת תקדים: להפוך את חסכונות הפנסיה לכספומט, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2015
↑   מהפכת ה"פינטק": סטארט אפים פיננסיים מאיימים על הבנקים, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2013
↑   צבי זרחיה, "טוב לקרנות - מסוכן לעמיתים": ועדת הכספים דורשת לבטל המלצה של ועדת שטרום, באתר TheMarker‏, 6 בינואר 2016
↑  רעות שפיגלמן, הסטודנטים: לבטל את הדרישה להון עצמי מינימלי מאגודות האשראי, באתר כלכליסט, 27 בינואר 2016
↑  חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה), התשע"ז-2017, באתר הכנסת
↑   מיכאל רוכוורגר, הבנק הדיגיטלי החדש יצא לדרך – במה יהיה שונה מהבנקים ה"רגילים"?, באתר TheMarker‏, 14 במרץ 2021
חזון העצמות היבשות

תבליט המתאר את החזון, על פי האמן בֶּנוֹ אֶלְקָן ביצירתו - מנורת הכנסת
תחריט מאת גוסטב דורה
פסוק י"ד מהחזון חקוק בשערי יד ושם, בירושלים.
חזון העצמות היבשות בציור קיר מבית הכנסת בדורה אירופוס, המאה ה-3 לספירה
חזון העצמות היבשות הוא פרק נבואה בספר יחזקאל. הפרק מכיל חזון אשר נגלה לנביא כעין חלום המתואר באופן מציאותי-נטורליסטי.
בחזון רואה עצמו הנביא כניצב בבקעה מלאה בעצמות אדם יבשות. הוא מצווה לשאת נבואה. לנגד עיניו עולות על העצמות רקמות של גידים, בשר ועור. לאחר מכן מגלה מלאך אלוהים לנביא שאלו הם בני ישראל בגלות ומצווה על הנביא לשאת נבואה נוספת כדי להפיח בדמויות רוח, להחיותם ולהעלותם לארץ ישראל.
הָיְתָה עָלַי יַד ה' וַיּוֹצִאֵנִי בְרוּחַ ה' וַיְנִיחֵנִי בְּתוֹךְ הַבִּקְעָה וְהִיא מְלֵאָה עֲצָמוֹת. וְהֶעֱבִירַנִי עֲלֵיהֶם סָבִיב סָבִיב וְהִנֵּה רַבּוֹת מְאֹד עַל פְּנֵי הַבִּקְעָה וְהִנֵּה יְבֵשׁוֹת מְאֹד.
וַיֹּאמֶר אֵלַי: בֶּן אָדָם, הֲתִחְיֶינָה הָעֲצָמוֹת הָאֵלֶּה? וָאֹמַר: אֲדֹנָי ה', אַתָּה יָדָעְתָּ. וַיֹּאמֶר אֵלַי: הִנָּבֵא עַל הָעֲצָמוֹת הָאֵלֶּה וְאָמַרְתָּ אֲלֵיהֶם: הָעֲצָמוֹת הַיְבֵשׁוֹת שִׁמְעוּ דְּבַר ה'. כֹּה אָמַר אֲדֹנָי ה' לָעֲצָמוֹת הָאֵלֶּה: הִנֵּה אֲנִי מֵבִיא בָכֶם רוּחַ וִחְיִיתֶם. וְנָתַתִּי עֲלֵיכֶם גִּדִים וְהַעֲלֵתִי עֲלֵיכֶם בָּשָׂר וְקָרַמְתִּי עֲלֵיכֶם עוֹר וְנָתַתִּי בָכֶם רוּחַ וִחְיִיתֶם, וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה'.
וְנִבֵּאתִי כַּאֲשֶׁר צֻוֵּיתִי, וַיְהִי קוֹל כְּהִנָּבְאִי וְהִנֵּה רַעַשׁ וַתִּקְרְבוּ עֲצָמוֹת עֶצֶם אֶל עַצְמוֹ. וְרָאִיתִי וְהִנֵּה עֲלֵיהֶם גִּדִים וּבָשָׂר עָלָה וַיִּקְרַם עֲלֵיהֶם עוֹר מִלְמָעְלָה וְרוּחַ אֵין בָּהֶם.
וַיֹּאמֶר אֵלַי: הִנָּבֵא אֶל הָרוּחַ, הִנָּבֵא, בֶן אָדָם, וְאָמַרְתָּ אֶל הָרוּחַ: כֹּה אָמַר אֲדֹנָי ה', מֵאַרְבַּע רוּחוֹת בֹּאִי הָרוּחַ וּפְחִי בַּהֲרוּגִים הָאֵלֶּה וְיִחְיוּ.
וְהִנַּבֵּאתִי כַּאֲשֶׁר צִוָּנִי וַתָּבוֹא בָהֶם הָרוּחַ וַיִּחְיוּ וַיַּעַמְדוּ עַל רַגְלֵיהֶם חַיִל גָּדוֹל מְאֹד מְאֹד.
וַיֹּאמֶר אֵלַי: בֶּן אָדָם, הָעֲצָמוֹת הָאֵלֶּה כָּל בֵּית יִשְׂרָאֵל הֵמָּה, הִנֵּה אֹמְרִים 'יָבְשׁוּ עַצְמוֹתֵינוּ וְאָבְדָה תִקְוָתֵנוּ, נִגְזַרְנוּ לָנוּ'. לָכֵן הִנָּבֵא וְאָמַרְתָּ אֲלֵיהֶם: כֹּה אָמַר אֲדֹנָי ה', הִנֵּה אֲנִי פֹתֵחַ אֶת קִבְרוֹתֵיכֶם וְהַעֲלֵיתִי אֶתְכֶם מִקִּבְרוֹתֵיכֶם, עַמִּי, וְהֵבֵאתִי אֶתְכֶם אֶל אַדְמַת יִשְׂרָאֵל. וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה' בְּפִתְחִי אֶת קִבְרוֹתֵיכֶם וּבְהַעֲלוֹתִי אֶתְכֶם מִקִּבְרוֹתֵיכֶם, עַמִּי. וְנָתַתִּי רוּחִי בָכֶם וִחְיִיתֶם וְהִנַּחְתִּי אֶתְכֶם עַל אַדְמַתְכֶם וִידַעְתֶּם כִּי אֲנִי ה' דִּבַּרְתִּי וְעָשִׂיתִי, נְאֻם ה'.
הנבואה נקראת בהפטרה של שבת חול המועד פסח.
הפרשנות היהודית המסורתית

בפרשנות המסורתית זכתה הנבואה לשתי גישות פרשניות:
דברי הנביא פשוטם כלשונם וכוונתו לתחיית המתים באחרית הימים.
גישה אחרת טוענת כי על רקע נטייתו של הנביא להציג את עמדותיו בעזרת דברי משל, הרי העצמות היבשות מסמלות את עם ישראל, הקבר מסמל את גלות העם והשיבה למולדת משולה לתחיית העצמות אותה מזכיר יחזקאל בחזונו.
בתלמוד הבבלי נחלקו התנאים האם נבואה זו אכן התרחשה במציאות או שהיא רק משל. "רבי אליעזר אומר מתים שהחיה יחזקאל עמדו על רגליהם ואמרו שירה ומתו". רבי יהודה אומר: [ב]אמת משל היה. רבי אליעזר בנו של רבי יוסי הגלילי אומר "מתים שהחיה יחזקאל עלו לארץ ישראל ונשאו נשים והולידו בנים ובנות". כלומר הוא סובר שהיה להם המשך במציאות עד כדי כך, שר' יהודה בן בתירא מעיד: "עמד רבי יהודה בן בתירא על רגליו ואמר אני מבני בניהם והללו תפילין שהניח לי אבי אבא מהם".
על דמותם של המתים אותם החיה יחזקאל נחלקו אמוראים בתלמוד. האמורא רב אומר כי מדובר בקבוצה של בני אפרים אשר ברחו ממצרים שלושים שנה קודם ליציאת מצרים ונהרגו על ידי אנשי גת. " שמואל אמר אלו בני אדם שכפרו בתחיית המתים... רבי ירמיה בר אבא אמר אלו בני אדם שאין בהן לחלוחית של מצווה... רבי יצחק נפחא אמר אלו בני אדם שחיפו את ההיכל כולו שקצים ורמשים".
בנוסף, קיימים פרשנים ודרשנים המרחיבים את החזון גם מעבר לתחום תחיית המתים הרגילה. למשל ה"בית יעקב" (הרב יעקב ליינר), פרשן חסידי מאמצע המאה ה-19 פירש שה"מתים" שזקוקים לתחיה הם בעצם החלומות והמאווים שהיו באדם ונתיישנו, אבדו כביכול. לדבריו יש להבין את הנבואה כמשל לפיו שום דבר לא מת, דבר לא הולך לאיבוד. אין להתייאש, תמיד יש תקווה עמוקה לישועה, לאור, לרוח שתחזיר את הפנימיות והחדווה.
תפיסת החזון בציונות

בציונות, קיבל החזון מימד של משל שהתגשם. הרב שמואל מוהליבר השתתף כנשיא הכבוד באספה הראשונה של חובבי ציון בעיר קטוביץ (ועידת קטוביץ). הוא הרגיש שהענות לתנועה באה ברובה מאנשים שאינם דתיים, לפיכך הוא הדגיש בנאומו את חזון תחיית העצמות היבשות של יחזקאל, וציטט את דברי חז"ל:
ומאן נינהו מתים שהחיה יחזקאל?... אלו בני אדם שכפרו בתחיית המתים... אלו בני אדם שאין בהן לחלוחית של מצווה... אלו בני אדם שחיפו את ההיכל כולו שקצים ורמשים.
במילים אלה רצה להעיר את אוזני החרדים באספה, כי גם הנביא יחזקאל ראה בחזונו את תחייתו של עם ישראל, וידע כי הראשונים לתחיה יהיו אנשים שאין בהם "לחלוחית של מצווה", וכדומה.
העצמות היבשות של הרוגי מחנות הריכוז ופליטי השואה קרמו כביכול עור וגידים וקמו לתחיה בדמות מדינת ישראל והתחייה הציונית. הפלא הוא התקומה מהחורבן המוחלט המתגלם ב"בקעה מלאת עצמות" כפשוטו, באושוויץ, אל העצמאות המדינית המתגלמת בהכרזת העצמאות.
וְנָתַתִּי רוּחִי בָכֶם וִחְיִיתֶם, וְהִנַּחְתִּי אֶתְכֶם עַל אַדְמַתְכֶם...
בבית הכנסת העתיק אשר במצדה נמצאו קטעי מגילות שכללו את חזון העצמות היבשות.[דרוש מקור]
הביטוי הספרותי

הנביא, המצטיין בכתיבה אומנותית בכל ספרו, מגיע בחזון זה לשיא ספרותי. התיאור הוא מציאותי במיוחד, כאשר כל מילה בו מתארת בעצמה ובבירור מצב פיזי שניתן לדמיינו בקלות. תיאור העלאת הרקמות על העצמות היבשות הדרגתי ומפורט ומוליך לשיא - הכנסת הרוח. התיאור עושה שימוש בחושים: ראיה (הנביא רואה את הבקעה והיא מלאת עצמות), שמיעה (וְהִנֵּה-רַעַשׁ, פסוק ז'), מישוש (תחושת רוח נושבת) ואף ריח (הנוצר בדמיונו של הקורא המנסה לדמיין בקעה מלאה עצמות).
המילה המובילה בנבואה היא "רוח" המופיעה עשר פעמים בעשרה פסוקים. רבים מהפרשנים והדרשנים רואים בכך את ניצחון הרוח על החומר. העצמות היבשות מתארות את העולם החומרי, היבש והמת, אשר רק הרוח מחייה אותו.
החזון בנצרות ובאסלאם > נצרות

בנצרות מהווה החזון דגם לתחיית המתים באחרית הימים. בנוסף, ובאופן אלגורי, קיימת התייחסות אל העולם כולו כאל "בקעת העצמות היבשות" המלאה באנשים שאינם מכירים את דרך האמת. תפקידו של הנוצרי הוא להחדיר באנושות כולה את הכרת הנצרות ועל ידי כך "להשיב בהם רוח" ולהחיות אותם.
החזון בנצרות ובאסלאם > אסלאם

לאבן על-עבאס יש חדית' (פרק מאוסף של הלכות, אגדות וסיפורים) המושפע מהחזון. בו מסופר על אירוע שקרה באזור ושמו דמרדאן, שם התחוללה מגפה. מלאך המוות קרא אל בני האדם "מותו", בעוד הנביא עמד מנגד וציווה עליהם "חיו בשם אללה". עצמות המתים הצטרפו אלו לאלו, הם קמו לתחיה והיללו את שם אללה.
התייחסויות בתרבות ובאומנות

החזון העניק לשפה העברית את הביטוי קרם עור וגידים לתיאור ציורי של רעיון שהתגשם
השורה הפותחת את הפזמון החוזר של המנון המדינה התקוה: "עוד לא אבדה תקותנו" הוא מענה לפסוק י"א: "הִנֵּה אֹמְרִים, יָבְשׁוּ עַצְמוֹתֵינוּ וְאָבְדָה תִקְוָתֵנוּ"
מספר רב של ציורים לאורך הדורות, של רבים מהציירים
תבליט המתאר את החזון משובץ במנורת הכנסת
שמו של הקומיקס Dry Bones מבוסס על חזון העצמות היבשות.
בטקסים רשמיים של מדינת ישראל כגון טקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה ביד ושם או טקס הדלקת המשואות בערב יום העצמאות, נקרא פעמים רבות החזון, כחלק מהטקס
בתרבות הפופולרית, חיים חפר כתב את השיר ההיתולי "יחזקאל" ובו השורות:
תוכן
לילה אחד כשעיניו עצומות

בא אל בקעה מלאה עצמות

עצם אל עצם חיבר ואסף

אלף חתיכות אז הלכו אחריו!
שירו של עמיר בניון "חזון יחזקאל" עוסק בנושא זה
בנובלה העתידנית-האפוקליפטית שלו "Ape and Essence" מביא אלדוס האקסלי ציטוט כמעט מדויק מחזון העצמות. הציטוט משמש חיזוק אסוציאטיבי לתיאור מצבם של בני האדם לאחר מלחמת עולם שלישית, אך גם תוספת לתיאור החזותי של כמויות כבירות של עצמות ממשיות שנותרו מן הנספים במלחמה.
במשחקי סופר מריו לשלדי הקופא (יצורי הצב במשחק) המהלכים קוראים "Dry Bones".
ראו גם

משל הלבנה
חזון העצים
הערות שוליים

↑  ספר יחזקאל, פרק ל"ז, פסוק א'-יד
↑  מסכת סנהדרין, דף צ"ב, עמוד ב'
↑  למען ציון לא אחשה פרקי זכרונות על ציונות, הרב י"ל הכהן מימון, ירושלים תשיד, עמ' 24-23.
↑  למשל ראו יאיר הופמן
חזון גבריאל

כתובת חזון גבריאל
חזון גבריאל הוא טקסט אפוקליפטי יהודי שמקורו בימי בית שני, ומתוארך למאה ה-1 לפני הספירה. הוא מונה כ-87 שורות, החקוקות על אבן גיר בגובה מטר. הכתובת נמצאת ברשות אספן העתיקות דוד יסלזון המתגורר בשווייץ.
הכתובת

דוד יסלזון רכש את הכתובת מסוחר עתיקות ירדני בערך בשנת 2000, ודבר קיומה נודע לחוקרים כמה שנים אחר כך. מקום מוצאה של האבן אינו ברור, אך לדעת החוקרים עדה ירדני ובנימין אליצור מקורה הוא ממזרח לים המלח ולשון ים המלח. הכתובת צוירה ופוענחה על ידי ד"ר עדה ירדני, שגם נתנה לה את שמה 'חזון גבריאל'. הטקסט מסודר בשני טורים, בדומה למגילת ספר תורה, וכתוב בכתב 'יהודי' של המאה הראשונה לפנה"ס, כפי שהוא מתועד בכתבי מגילות קומראן, אך תוכן הכתובת וסגנונה שונים מהמצוי בכתבי מגילות אלו.
חלק מן הטקסט שחוק ורובו מקוטע מאוד. מתוך 87 השורות רק כ-30 שורות נותרו שלמות. יש בו ציטוט מספר חגי, בשינויים קלים, וביטויים מספר ירמיהו, מספר זכריה ומספר דניאל, בצד ביטויים המופיעים במקורות מאוחרים יותר, כגון ספרות ההיכלות, פיוטים, תלמוד ומדרשים. כמו כן יש בו ביטויים שאין להם מקבילים בכתובים הקיימים בימינו. התוכן אינו נהיר לחלוטין, אבל הביטוי "כו (=כה) אמר ה' אלהים צבאות אלהי ישראל", המופיע בטקסט פעמים רבות, בשינויים קלים, מזכיר את ספרות הנבואה. עוד נזכרת בטקסט פעמים אחדות המילה "ירושלם". וכן המילה "ואראה" המעידה כי מדובר על חזון.
הטקסט כתוב בגוף ראשון, בפי מי שמזהה את עצמו "אני גבריאל", ככל הנראה גבריאל המלאך. כפי העולה מן הטקסט, המחבר היה מתומכי שושלת בית דוד, וייתכן שפנה אל מתנגדיו. אולם מכיוון שלא נתגלה עד כה טקסט דומה, קשה לקבוע את טיבו בוודאות. נראה כי הטקסט הוא למעשה נבואה המורכבת מאוסף של נבואות קצרות שהוכתבו לסופר. אולם הלשון דומה יותר ללשון חז"ל מאשר ללשון המקרא. כך למשל אין שימוש באות ו' בתפקיד ו' ההיפוך. הנבואה כוללת ביטוי המרמז על אירוע היסטורי או עתידי - "דם טבחי ירושלם" - היכול לרמז על אירוע קשה של טבח או לחלופין אירוע של הקרבת קרבנות בבית המקדש. על פי יודיצקי וקימרון לשון החזון דומה ללשון מגילות מדבר יהודה ואין בה קו אחד אופייני ללשון חז"ל.
הצעת ישראל קנוהל

פרופסור ישראל קנוהל סבור שהאירוע שאליו מתייחסת האבן הוא מרד שהתרחש בשנת ארבע לפני הספירה. המורדים רצו להשתחרר מעול בית הורדוס שנתמך על ידי הרומאים. למרד, שפרץ תחילה בירושלים והתפשט ברחבי הארץ, היו מספר מנהיגים. מצירוף המקורות היהודיים והרומיים עולה הרושם כי הבולט בהם היה שמעון מפראיה שפעל בעבר הירדן. שמעון הכריז עצמו למלך, התעטר בכתר מלכות ונתפש כמלך בעיני תומכיו. ללא ספק תלו בו תומכיו תקוות משיחיות. קנוהל מתייחס לתיאור ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו את הריגתו של שמעון אחר שניגף בשדה המערכה:
"ושמעון אמר להימלט דרך נקרה צרה, אולם גרטוס (=מפקד בצבאו של הורדוס) סגר עליו את הדרך והכה אותו בעת מנוסתו בצווארו מן הצד והמיתו".
כך לדעתו נראה איפוא כי אזכור "ארובות צרים" בסמוך ל"שר השרין" מרמז להריגתו של שמעון, מנהיג המרד שהוכתר כמלך, בנקרות הצורים בעבר הירדן.
הצעת ישראל קנוהל > "לשלושת ימין חאיה"

בעבר הציע קנוהל לשחזר את השורה הקטועה בכתובת האבן "לשלושת ימין .... אני גבריאל גו.. עלי." באופן הבא - "לשלושת ימין חאיה, אני גבריאל, גוזר עליך". קנוהל סבר כי משורה זאת משתמע כי גבריאל פונה אל דמות כלשהי וגוזר ומצווה עליה לקום אחר שלושה ימים. הוא טען כי המלאך גבריאל פונה למנהיג המכונה בשם "שר השרין" ופוקד עליו לקום לתחייה אחר שלושה ימים. "שר השרין" הוא מנהיגו של עם ישראל והוא יוקם לתחייה בידי המלאך גבריאל לאחר שלושה ימים. מכאן משתמע כי הרעיון של תחיית המשיח אחר שלושה ימים נוצר ביהדות עוד קודם לזמנו של ישו.
לעומת זאת, הנדל קורא את הכתוב: "לשלושת ימין האות", ואלישע קימרון ואלכסיי (אליהו) יודיצקי מסכימים עם קריאה זאת. לימים קיבל קנוהל את קריאתם של הנדל ושל קימרון ויודיצקי, וחזר בו מקריאתו "לשלושת ימין חאיה".
הצעת יודיצקי וקימרון

על פי הצירוף של המילים "ואראה" ו"ירושלם" שחוזרות על עצמן, מעיד על חזון הקשור לירושלים ולגאולתה הקרובה. הם מעירים כי אין לקרוא לחזון חזון גבריאל, מכיוון שהחזון צריך להיות על שמו של המתנבא שבמקרה זה הוא אלמוני ולכן עדיף לדעתם לכנות את הכתובת בשם "כתובת החזון". בנוסף לזיקה לספר זכריה, שכבר העירו עליה קודמיהם, הם מצאו גם זיקה לספר ירמיהו (בשורות 72–74).
הקריאה המהפכנית שלהם היא במיוחד בפסוק "בני בידי ברית חדשה לישראל, בשלשת ימים תדע". אמנם הם עצמם מסייגים דברים אלו ומבקשים להתייחס לקריאה זו עצמה בספקנות. עוד יש בקריאתם נבואת נחמה על ירושלים, ועל כך שה' שמע את קול שוד ירושלים והוא ינחמנה למען צבאות המלאך מיכאל ולכל אוהביה. הבטחה למתנבא שעוד מעט "ישבר הרע מלפני הצדק" וקריאה לא לפחד, ולסמוך על כך שהאל ירעיש בקרוב את השמים ואת הארץ וכבוד ה' יופיע. וכן קריאה לבטוח על האל ולא על בני האדם. עוד מוזכרים בה שלשה קדושים ושלשה רועים. וישנה בקשה ששלושת הרועים הנביאים יתגלו בקרוב, ויהיה אות בתוך שלשה ימים על כך.
לשון הכתובת > הצעת עדה ירדני והשלמות של ישראל קנוהל

| טור א' | טור ב' |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  1 [ ]......ך 2 [ ]...[?].ה...[...] 3 [ ]ע[...]ב 4 [ ]יכ[...].ה. ארס...ל... 5 [ ]...[...]... 6 [...]..ה.הו.ז..[?]ח...[...]מל...י.[.?.] 7 [...]בני ישראל.ב..[?]ח...[...]...[?]ש..ל.. 8 [...]בנ...ד[?].ל[?]..ל.[?]..[...]ל[...]דא.[?] 9 [...]דבר יהו[ה].[...]...[...]..ק.[...]ד.[?] 10 [...]...י ד...לב...תים שאלת...[?] 11 [?]יהוה אתה שאלני כן אמר אלהים צבאות 12 []..ני מביתי ישראל ואגדה בגדלות ירושלם 13 [כן] אמר יהוה אלהי ישראל הנה כול הגאים 14 ... יח[נו] על ירושלם ר[ ] ומתוכ[ה] מוגלים 15 אחת שתין שלוש ארבעין נביאין והשבין 16 [ו]החסידין עבדי דוד בקש מן לפני אפרים 17 [וי]שים האות אני מבקש מן לפנך כי אמר 18 יהוה צבאות אלהי ישראל גני מבוכרים 19 קדשה לישראל לשלשת ימין תדע כי אמר 20 יהוה אלהים צבאות אלהי ישראל נשבר הרע 21 מלפני הצדק שאלני ואגיד לכה מה הצמח 22 הרע הזה לובנסד אתה עומד המלאך הוא 23 בסמכך אל תירה ברוך כבוד יהוה אלהים מן 24 מושבו עוד מעט קיטוט היא ואני מרעיש את 25 ..השמים ואת הארץ הנה כבוד יהוה אלהים 26 צבאות אלהי ישראל אלה המרכבות שבע 27 [ע]ל שער ירושלם ושערי יהודה ינחו למען 28 שלושה מלאכה מיכאל ולכול האחרין בקשו 29 אילכם כן אמר יהוה אלהים צבאות אלהי 30 ישראל אחד שנין שלושה ארבעה חמשה ששה 31 [שב]עה אל מלאכה ..... מה זו אמר הצץ 32 ....[ ]..ל.ד.פכ....... ואלוף השני 33 שמר על ירשלם ...... שלושה בגדלות 34 [והו .ד. שלושה [ ]..והו[?].ד.ך 35 [ ]...ן. שראה איש ...עובד 36 שהוא שבו.[ ]שסמן מירושלם 37 אני על.אי..[?] אפר ואות גלות .. 38 [א]ות גלות .צל י.ל אלהים עון או. וראו 39 ג....א...[ ]ירושלם אמר יהוה 40 ........א.ל ....... למלא טחבו רוב ירח 41 [ ] דם שירם הצפוני 42 [ ] דראון הנגע בכול 43 [ ] ...ב ש.ו... 44 [ ] ש.[?]  |  45 [ ] 46 [..י]הוה..[ ] 47 ..[...]י..[ ] 48 ע..ל..[ ] 49 ..[...]..ד.[?]ך[ ] 50 .[...]...[...].[ ] 51 עמך ר/דעוך[ ] 52 .ן ה[מ]לאכים[...]מן..על.ד/ר 53 על עמו/י וומחר...ה[...]..[...].[...]שג 54 [ ]שלשת ימין זה שאמ.. [ ] הוא 55 אלה [ ] ..[ ]של.. [ ]...[ ]..[ ] 56 ראו נא הצפ]וני[ חו]נה[ ] [ 57 סתום דם טבחי ירושלם כי אמר יהוה צבא[ות] 58 אלהי ישראל כן אמר יהוה צבאות אלהי 59 ישראל מא.. ל... אל... .] [.] [ד.. [?] 60 ה. לני.ך יחמול ..רחמו קרב[ין] .. [ ] 61 [ ]ל אשריא...... תץ ש ... [?] 62 בת.ל א. ..ע..נ [ ] 63 א. [ ] אב.[?].א.[ ]...[ ].[ ] 64 [ ]..[ ]ה/חביב .. .ל ... [ ] 65 שלושה קדושי העולם מן מק. [ ] 66 [ ].ו שלום אמר עליך אנחנו בטוחין [ ] 67 בשר לו על דם זו המרכבה שלהן ..ל.[ ] 68 אוהבין רבים ליהוה צבאת אל<ה>י ישראל 69 כה אמר יהוה צבאת אלהי ישראל .מ....... 70 נביאים שלחתי אל עמי שלושה רועי אומר 71 שראיתי ברכ. ל..לך דבר. בר[ ]...ב.. [?] 72 המקום למען דוד עבד יהוה [ ].א..[ ]..[ ] 73 את השמים ואת הארץ ברוך ש..... .[ ] 74 אנשים עושה חסד לאלפים מ.... חסד. [ ] 75 שלושה רועין יצאו לישראל .ל... [ ]... [ ] 76 אם יש כהן אם יש בני קדושים ...ה ..[ ] 77 מי אנכי אני גבריאל המל.כי .לי ..מל[ ] 78 תצילם נבי...ם גר..ם לשות. [ ]..ב...[ ] 79 מלפניך שלושה הא[ת]ות שלושה ... אק [ ] 80 לשלושת ימין האות אני גבריאל גו... [ עלי ]... 81 שר השרין דומן ארובות צרים א[ ]. א.. ..[?] 82 למראות ה...לשנם מ[ ]....ן וה.ב.ג.מ. [? ] 83 לי מן שלושה הקטן שלקחתי אני גבריאל 84 יהוה צבאת אלה[י] יש... [ ] 85 אז תעמדו א.[ ].. ל-[ ].. .......א [?] 86 יול .א .....\ 87 ב.... עלם \  |  |  |
עדה ירדני והשלמות של ישראל קנוהל
לשון הכתובת > הצעת יודיצקי וקימרון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. קיימת קריאה נוספת.
לקריאה נוספת

עדה ירדני ובנימין אליצור, ‏'טקסט נבואי על אבן מן המאה הראשונה לפסה"נ', קתדרה 123, מרץ 2007, עמ' 166-155
אלכסיי (אליהו) יודיצקי ואלישע קימרון, "הערות על הכתובת המכונה 'חזון גבריאל'", קתדרה 133, תשרי תש"ע, עמ' 133–144.
אלישע קימרון, אלכסיי (אליהו) יודיצקי, Elisha Qimron, Alexey (Eliyahu) Yuditsky, כתובת חזיונות המכונה 'חזון גבריאל' - The So-Called “Vision of Gabriel” Inscription: מהדורה חדשה, Meghillot: Studies in the Dead Sea Scrolls / מגילות: מחקרים במגילות מדבר יהודה יד, 2018, עמ' 39–54
ישראל קנוהל, "עיונים בחזון גבריאל", תרביץ עו, חוברת ג'-ד', תשס"ז, 2007, עמ' 303–328 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה).
משה בר-אשר, "על הלשון ב'חזון גבריאל'", בתוך: הנ"ל ודבורה דימנט (עורכים), מגילות: מחקרים במגילות מדבר יהודה ז, ירושלים, 2009, עמ' 193–226.
Ada Yardeni, 'A New Dead Sea Scroll in Stone?', Biblical Archaeology Review (BAR) 34:01, Jan/Feb 2008
Israel Knohl, "The Messiah Son of Joseph “Gabriel’s Revelation” and the birth of a new messianic model", Biblical Archaeology Review 34/5 (2008), pp. 58–62, 78
Israel Knohl, By Three Days, Live': Messiahs, Resurrection, and Ascent to Heaven in Hazon Gabriel', Journal of Religion 88/2, 2008, pp. 147–158
Gary A. Rendsburg, Linguistic and Stylistic Notes to the Hazon Gabriel Inscription, Dead Sea Discoveries 16, 2009, pp. 107–116
Israel Knohl, Messiahs and Resurrection in the Gabriel Revelation, Continuum, 2009
Matthias Henze: Hazon Gabriel, New Readings of the Gabriel Revelation, SBL, Early Judaism and its Literature, Atlanta, 2011
הערות שוליים

1 2  עדה ירדני ובנימין אליצור, ‏טקסט נבואי על אבן מן המאה הראשונה לפסה"נ, קתדרה 123, 2007, עמ' 155-166
↑  הערות על הכתובת המכונה חזון גבריאל, קתדרה 133, תש"ע, עמ' 143
↑  Israel Knohl, By Three Days, Live': Messiahs, Resurrection, and Ascent to Heaven in Hazon Gabriel' Journal of Religion 88/2 (2008), pp. 147-158
↑  ישראל קנוהל, "לשלושת ימין חאיה" - הסיפור על תחייתו של מנהיג משיחי, בחיבור בן אלפיים שנה שנחשף באחרונה, באתר הארץ, 18 באפריל 2007
↑  ישראל קנוהל, עיונים בחזון גבריאל, תרביץ 76, חוברת ג'-ד', (תשס"ז,2007), עמ' 303–328
↑  Ronald Hendel, "The Messiah Son of Joseph: Simply 'Sign'", Biblical Archaeology Review 35 (2009), 8. See at the publisher's website
↑  Israel Knohl, "The Apocalyptic and Messianic Dimensions of the Gabriel Revelation in Their Historical Context", in Matthias Henze (ed.), Hazon Gabriel: New Readings of the Gabriel Revelation (Early Judaism and Its Literature 29), Atlanta: Society of Biblical Literature, 2011, p. 43 n. 12
↑  תעתיק ופענוח האבן ; ישראל קנוהל, עיונים בחזון גבריאל, תרביץ עו, חוברת ג'-ד', (תשס"ז,2007), עמ' 303–328
חננאל דורני

חננאל דורני (נולד ב-1967) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן כראש מועצת קדומים. יו"ר מועצת יש"ע וכסגן מפקד חטיבה במילואים בדרגת סגן-אלוף.
ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תשכ"ז, 1967.
למד במדרשית נעם בפרדס חנה ולאחר מכן בישיבת ההסדר קרני שומרון.
במהלך שירותו הצבאי היה דורני מפקד פלוגה בחטיבת גבעתי. במילואים שירת כמפקד גדוד בחטיבת עודד, ולחם עמה במהלך מלחמת לבנון השנייה, וכיום סמח"ט במילואים. דורני בעל תואר ראשון בכלכלה ותואר שני במנהל עסקים, ומדעי המדינה, ורואה חשבון במקצועו.
כיהן בעבר כסמנכ"ל החברה לפיתוח השומרון. ומכהן כראש מועצת קדומים מאז 2007 (הבחירות במועצה הוקדמו בשנה אחת לפני הבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב-2008 מחמת פרישה מוקדמת של ראש המועצה הקודמת, דניאלה וייס). בבחירות 2013 אף אדם לא הציג מועמדות מול דורני והוא המשיך לקדנציה שנייה בלי בחירות. בבחירות 2018 דורני רץ אל מול מועמד אחד, רואי מסורי, וניצחו עם 70% מהקולות. ב-2 בנובמבר 2017 נבחר ליו"ר מועצת יש"ע. הוא סיים את תפקידו בנובמבר 2019. לקראת הבחירות למועצה בשנת 2024 הודיע כי הוא פורש מתפקידו, והודיע על תמיכה בעוזאל ותיק. ותיק ניצח במערכת הבחירות ונבחר לראשות המועצה.
דורני מתגורר בקדומים מאז 1992, אליה עבר בעקבות נישואיו לדבורי לבית זיצר מוותיקי היישוב, ואב לשישה ילדים.
הערות שוליים

↑  "לכבוד יום הולדתי ה-50", אתר פייסבוק
↑  חננאל דורני - יו"ר מועצת יש"ע, אתר ערוץ 7
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007409811505171  VIAF: 94156674994033581589   WorldCat (עם VIAF): 94156674994033581589 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Baila Conmigo (שיר של סלינה גומז)

"Baila Conmigo" (בעברית: "תרקוד איתי") הוא סינגל, שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית סלינה גומז ביחד עם הראפר הפוארטו ריקני ראו אלחנדרו. השיר יצא לאור ב-29 בינואר 2021, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, כסינגל השני מתוך המיני-אלבום Revelación.
רקע והכרזה

בדצמבר 2020, גומז הצהירה כי יש לה ”מאגר קטן של דברים טובים שבאים”, ומגזין בילבורד הצהיר כי זה ”יכול לכלול פרויקט בשפה הספרדית”. בתחילת שנת 2021, ציורי קיר שונים נצפו במקסיקו, כשהם מציינים את כותרות השירים "De Una Vez" ו"Baila Conmigo", מה שהביא להשערות בקרב המעריצים והתקשורת כי גומז תוציא בקרוב מוזיקה לטינית בקרוב.
ב-14 בינואר 2021, הוציאה גומז את "De Una Vez", כסינגל הראשי מהמיני-אלבום בשפה ספרדית. בסיומת וידאו הקליפ הופיעו מילות השיר "baila conmigo". ב-25 בינואר, פרסמה גומז תמונה עם הכיתוב "Próximamente 🍊" (מתורגם ל"בקרוב") ברשתות המדיה חברתית שלה. יום לאחר מכן, ב-26 בינואר, הכריזה גומז על יציאת השיר שייצא ב-29 בינואר 2021.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי פרננדו נוגארי והועלה לערוץ היוטיוב של גומז בשידור חי ב-29 בינואר 2021, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 22 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 62 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 74 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ הלטיניים | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד האיירפליי הלטיני | 23 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ הלטיניים איירפליי | 7 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 86 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | – |  |
|  הולנד | מצעד ה-Single Tip | 1 |  |
|  ליטא | AGATA | 32 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 67 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 10 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 68 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 28 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 29 בינואר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | אינטרסקופ רקורדס |  |
| איטליה | 5 בפברואר 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל מיוזיק |  |