stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'פרי הינטון
הערות שוליים

↑  מאמר באתר אוניברסיטת טורונטו
↑  ראיון עם פרופ' ג'פרי הינטון מה 05.05.2023
↑  רשימת כל המאמרים של ג'פרי ב"גוגל סקולר"
↑  מאמר באתר Futurism
↑  קורות חיים של ג'פרי
↑  יובל מן, "הסנדק של ה-AI" עוזב את גוגל ומזהיר מפני העתיד, באתר ynet, 1 במאי 2023
↑  פרויקטים ומחקרים של יאן לקון, באתר האינטרנט שלו
↑  סרטון יו-טיוב, הרצאה של הינטון מפברואר 2024, שעתיים
↑   סוכנויות הידיעות, "נהיה כמו תינוקות": זוכה פרס הנובל עידכן את התחזית שלו לקץ האנושות, באתר TheMarker‏, 29 בדצמבר 2024
↑  מאמר לציון הפרס באתר ה"ניו יורק טיימס" מה 27 במרץ 2019
תבנית:זוכי פרס נובל לפיזיקה
| זוכי פרס טיורינג |
| --- | --- | --- |
| 1966–1980 | אלן פרליס (1966) • מוריס וינסנט וילקס (1967) • ריצ'רד המינג (1968) • מרווין מינסקי (1969) • ג'יימס וילקנסון (1970) • ג'ון מקארתי (1971) • אדסחר דייקסטרה (1972) • צ'ארלס באקמן (1973) • דונלד קנות' (1974) • אלן ניוול והרברט סיימון (1975) • מיכאל רבין ודנה סקוט (1976) • ג'ון באקוס (1977) • רוברט פלויד (1978) • קנת אייברסון (1979) • טוני הור (1980) |  |
| 1981–2000 | אדגר קוד (1981) • סטיבן קוק (1982) • קן תומפסון ודניס ריצ'י (1983) • ניקלאוס וירת (1984) • ריצ'רד קארפ (1985) • ג'ון הופקרופט ורוברט טרג'אן (1986) • ג'ון קוק (1987) • איוואן סאת'רלנד (1989) • וילאם קאהן (1990) • פרננדו קורבטו (1991) • רובין מילנר (1992) • באטלר לאמפסון (1993) • יוריס הארטמאניס וריצ'רד סטרנס (1994) • אדוארד פייגנבאום וראג' רדי (1995) • מנואל בלום (1996) • אמיר פנואלי • דאגלס אנגלברט (1997) • ג'ים גריי (1998) • פרד ברוקס (1999) • אנדרו יאו (2000) |  |
| 2001–2020 | אולה יוהאן דאל וקריסטין נייגארד (2001) • רונלד ריבסט, לאונרד אדלמן ועדי שמיר (2002) • אלן קיי (2003) • וינט סרף ובוב קאהן (2004) • פיטר נאור (2005) • פרנסס אלן (2006) • אדמונד קלארק, אלן אמרסון וג'וסף סיפאקיס (2007) • ברברה ליסקוב (2008) • צ'ארלס פ. ת'אקר (2009) • לסלי וליאנט (2010) • יהודה פרל (2011) • שפי גולדווסר וסילביו מיקאלי (2012) • לזלי למפורט (2013) • מייקל סטונברייקר (2014) • ויטפילד דיפי ומרטין הלמן (2015) • טים ברנרס-לי (2016) • ג'ון הנסי ודייוויד פטרסון (2017) יהושע בנג'יו, ג'פרי הינטון ויאן לקון (2018) • אדווין קטמול ופט הנרהן (2019) • אל אהו וג'פרי אולמן (2020) |  |
| 2021 ואילך | ג'ק דונגארה (2021) • רוברט מטקאלף (2022) • אבי ויגדרזון (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007426797905171  PLWABN: 9813243293505606  ACM DL: 81100505762  BIBSYS: 90379086  BnF: cb13493774b (data)  CiNii: DA02415663  dblp: 10/3248  GND: 1068117893  ICCU: MILV086248  ISNI: 0000 0001 1776 1189  LCCN: n80165215  MGP: 50071  NKC: jo20241240349  NLA: 36147886  NTA: 068864469  RERO: 02-A003373417  SUDOC: 050314904  S2AuthorId: 1695689  Trove: 1220254  VIAF: 94385551   WorldCat (עם VIAF): 94385551
Who Wants to Live Forever

"Who Wants to Live Forever" (בעברית: "מִי רוֹצֶה לִחיוֹת לָנֶצַח") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קווין, מתוך האלבום A Kind of Magic משנת 1986. הוא נכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי לפסקול הסרט איש הנצח. בשיר ניגנה תזמורת בהובלתו של המלחין מייקל קאמן. השיר הגיע למקום ה-24 במצעד הבריטי ולמקום ה-7 בהולנד. בשנת 1991 הוא נכלל באלבום האוסף Greatest Hits II של הלהקה.
הקליפ של השיר בוים על ידי דייוויד מאלט וצולם בלונדון ב-16 בספטמבר 1986. הוא הציג תזמורת בהובלתו של מייקל קאמן, ואת פרדי מרקיורי לבוש בחליפת טוקסידו. בקליפ מופיע גם נגן הבס של הלהקה ג'ון דיקון מנגן על קונטרבס לבן, על אף שלא השתתף בהקלטת השיר. באותה שנה יצא לאור אלבום הווידאו השישי של קווין הנושא שם זהה לשיר. אלבום זה מכיל קליפים לשיר הנ"ל ו-"A Kind of Magic".
מאז יציאתו לאור, השיר בוצע על ידי אמנים רבים. סיל ביצע גרסה חיה לשיר במופע המחווה לפרדי מרקיורי בשנת 1992. השיר בוצע גם על ידי שרה ברייטמן ולהקת דיון הגרמנית.
רשימת השמעה > סינגל 7"

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> כותב(ים) | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Who Wants to Live Forever (גרסת סינגל)   | בריאן מיי | 4:01 |  |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> כותב(ים) | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Killer Queen  | פרדי מרקיורי | 2:59 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 7:00 |  |  |  |  |  |  |
רשימת השמעה > סינגל 12"

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> כותב(ים) | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Who Wants to Live Forever (גרסת סינגל)   | מיי | 4:01 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Killer Queen  | מרקיורי | 2:59 |  |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> כותב(ים) | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Who Wants to Live Forever  | מיי | 5:15 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Forever  | מיי | 3:20 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 15:35 |  |  |  |  |  |  |
רשימת השמעה > אלבום וידאו

| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Who Wants to Live Forever  | מיי | 4:00 |
| 2. | A Kind of Magic  | רוג'ר טיילור | 4:15 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 8:15 |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1992)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986–1992)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 52 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 7 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 6 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 24 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 44 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1992)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 63 |  |
|  הולנד | מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 59 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 1661 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | זהב | 35,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 400,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
משתתפים > קווין

פרדי מרקיורי - זמרה, קולות רקע
בריאן מיי - זמרה, קולות רקע, סינתיסייזר, גיטרה מובילה, גיטרת קצב, עיבודים תזמורתיים
רוג'ר טיילור - תופים, מכונת תופים, קולות רקע
משתתפים > משתתפים נוספים

מייקל קאמן - עיבודים תזמורתיים, ניצוח
התזמורת הפילהרמונית הלאומית - כלי מיתר, כלי נשיפה, כלי הקשה
גרסתה של שרה ברייטמן

"Who Wants to Live Forever" (בעברית: "מִי רוֹצֶה לִחיוֹת לָנֶצַח") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן, מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, Timeless. השיר יצא לאור ב-18 באפריל 1997, כסינגל השלישי מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים איסט וסט רקורדס. הוא נכתב על ידי בריאן מיי.
כאשר הופץ ברחבי העולם, צורפו אליו השירים "A Question of Honour" ו-"Heaven Is Here".
גרסתה של שרה ברייטמן > רקע וכתיבה

השיר "Who Wants to Live Forever" בוצע והוקלט על ידי קווין במקור ונכלל באלבום, A Kind of Magic. גרסתה של הלהקה זכתה להצלחה באזורים שונים ברחבי העולם, תוך שדורגה במקום ה-44 במצעד השנתי של גרמניה שפורסם ב-1996. לאחר מכן, החליטה ברייטמן להקליט את השיר כחלק מ-Timeless.
פרק זמן לצאתה, עלתה גרסתה של ברייטמן לספוטיפיי, שם הצליחה לצבור 1.2 מיליון השמעות.
גרסתה של שרה ברייטמן > הצלחה מסחרית

"Who Wants to Live Forever" זכה להצלחה נאה כאשר דורג בשיאו במקום ה-45 במצעד הסינגלים הבריטי.
גרסתה של שרה ברייטמן > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1997)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 45 |  |
גרסתה של שרה ברייטמן > היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 18 באפריל 1997 | תקליט 7 אינץ' • תקליט 12 אינץ' | איסט וסט |  |
גיום, נסיך הכתר של לוקסמבורג

גיוֹם ז'אן ז'וזף מארי (בצרפתית: Guillaume Jean Joseph Marie; נולד ב-11 בנובמבר 1981) הוא נסיך לוקסמבורג ויורש העצר של שליט לוקסמבורג, אביו, אנרי, הדוכס הגדול של לוקסמבורג. גיום הוא יורש העצר מאז מונה אביו לדוכס הגדול בשנת 2000. הוא מיועד לרשת את הכתר תחת השם גיום החמישי ב-3 באוקטובר 2025.
ביוגרפיה

גיום נולד בעיר לוקסמבורג כבנו הבכור של אנרי, הדוכס הגדול של לוקסמבורג ומריה תרזה מסטרה. לגיום ארבעה אחים צעירים ממנו. סבו הוא ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג.
גיום היה חניך בתנועת הצופים מאז גיל 8 ופעיל בתנועה במשך שנים רבות עד היום. הוא למד בבית ספר תיכון "רוברט שומן" בלוקסמבורג, בקולג' "Alpin International Beau Soleil" ובבית הספר הפרטי "לה רוזי" בשווייץ. הוא רכש הכשרה צבאית באקדמיה הצבאית המלכותית באנגליה. לאחר מכן למד ביוניברסיטי קולג' בדרהאם, ובאוניברסיטת ברונל בלונדון. ב-2009 קיבל תואר ראשון ב-"Institut Albert-le-Grand" באנז'ה, צרפת.
גיום ממלא משנת 2000 מספר תפקידים במסגרת תפקידו כיורש עצר. הוא יו"ר של כבוד בוועדה לפיתוח כלכלי של לוקסמבורג מ-2001. היה פעיל בקרן קרייזברג למען נכים. ייצג את לוקסמבורג בטקסים בינלאומיים כגון חגיגות להולדתו של כריסטיאן, נסיך דנמרק ב-2006, יום הולדתה של סוניה, מלכת נורווגיה ב-2007, ויום הולדתו של וילם-אלכסנדר, מלך הולנד ב-2007.
ב-2012 נישא לרוזנת סטפני דה לנואה מבלגיה. גיום וסטפני חולקים מוצא משותף, כך שסטפני ואביו של גיום הם בני דודים מדרגה שביעית. ב-10 במאי 2020 נולד בנם הראשון, שנקרא בשם שארל ז'אן פיליפ ז'וזף מארי גיום, וב-27 במרץ 2023 נולד בנם השני שנקרא בשם פרנסואה אנרי לואי מארי גיום.
בשנת 2021 נבחר גיום ליו"ר קרן הצופים העולמית התומכת בארגון הצופים העולמי, לאחר שמאז שנת 2017 היה חבר בוועד המנהל של הקרן.
גיום דובר לוקסמבורגית, צרפתית, אנגלית, גרמנית וספרדית.
הערות שוליים

1 2  Foundation Board announces new Chair, worldscoutfoundation.org
↑  חשבון הטוויטר הרשמי של החצר הדוכסית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1035434717  ISNI: 0000 0004 0948 5681  VIAF: 303334819   WorldCat (עם VIAF): 303334819
עומר ח'יאם

| --- | --- |
תיאור של עומר ח'יאם בעת עבודתו
תיאור של עומר ח'יאם בעת עבודתו
 לידה:  18 במאי 1048 נישאפור, האימפריה הסלג'וקית 
 פטירה:  4 בדצמבר 1131 (בגיל 83) נישאפור, האימפריה הסלג'וקית 
 שם לידה:  غیاث الدین ابو الفتح عمر بن ابراهیم خیام نیشاپوری 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, פילוסופיה, מתמטיקה, שירה
 מקום מגורים:  פרס
 מקום קבורה:  המאוזוליאום של עומר ח'יאם 
 מנחה לדוקטורט:  Bahmanyār 
 תרומות עיקריות
 ספרים במתמטיקה, חישוב אורך השנה, מפת כוכבים
 
ע'יאת' אל דין אבו אל פתח עמר אבן אברהים ח'יאם נישאפורי (בפרסית: غیاث الدین ابو الفتح عمر بن ابراهیم خیام نیشاپوری; המכונה בקצרה עומר ח'יאם (לעיתים גם כיאם ב-כ'), בפרסית: عمر خیام; 18 במאי 1048 – 4 בדצמבר 1131) היה מתמטיקאי, אסטרונום, פילוסוף ומשורר פרסי. משמעות השם ח'יאם היא "עושה אוהלים", וייתכן שמקורו במקצועו של אביו.
חייו ומורשתו

ח'יאם התפרסם בזכות שורה של חיבורים אלגבריים שפרסם בזמנו, דבר שגרם לסולטאן מאלכשאה הראשון להטיל עליו משימות מחקר באסטרונומיה. כאסטרונום, הוא היה מעורב בתכנון של לוח השנה של ג'לאלי, לוח שנה שמשי  שסיפק את הבסיס ללוח השנה הפרסי שעדיין נמצא בשימוש. ידוע שהיה בקיא גם בפילוסופיה, משפט והיסטוריה, אך כתבים שלו על נושאים אלו כמעט שלא נשתמרו. ח'יאם מצא שיטה גאומטרית לפתרון של משוואות ממעלה שלישית, הישג שהפך אותו למתמטיקאי הראשון שמצא פתרון כללי למשוואות כאלו. רק במאה ה-16 מצא טרטליה שיטה אלגברית טהורה לפתרון הבעיה. ח'יאם היה הראשון שחקר תכונות של מרובע סאקרי.
פרסומו במערב החל לאחר שבשנת 1859 אדוורד פיצג'ראלד (אנ') תרגם לאנגלית אוסף שירים שחיבר, ה"מרובעים" ("רבאעיאת"). השירים מורכבים על פי משקל פרסי של יחידות בעלות ארבע שורות. שורשי המרובעים נעוצים בשירה העממית הפרסית, וח'יאם שכלל וגיבש את הצורה השירית הזאת. לרוב הטורים עמוסים בתוכן עשיר. כיוון שהשירים עוררו התנגדות דתית, הם הועתקו בחשאי וצורפו אליהם גם שיריהם של כותבים אחרים. מבין יותר מ-5,000 שירים אשר מיוחסים לח'יאם, רק בין 158 ל-500 נחשבים כאותנטיים. בערוב ימיו הלך למכה כדי להיטהר, ולאחר מותו נקבר בנישאפור.
על שמו נקראו מכתש ח'יאם על הירח ואסטרואיד 3095. בחיפה נקרא רחוב על שמו, וביפו פעל משנת 1958 מועדון לילה על שמו, שהקימו שלמה צפריר וזאב ברלינסקי.
תרגומיו לעברית

חלק משיריו תורגמו לעברית לראשונה על ידי נפתלי הרץ אימבר, על־פי תרגומו האנגלי של פיצג'רלד. זאב ז'בוטינסקי תרגם אף הוא מבחר שירים מתוך התרגום האנגלי. גם יוסף מזל תרגם את ח'יאם לעברית. תרגומו הופיע בשנת 1907 במנצ'סטר. ד"ר הלל פרחי ממצרים בשנת 1931 תרגם את ח'יאם על פי תרגומו האנגלי של פיצג'רלד בהצלבה עם תרגומים ערביים. תרגום ראשון של שיריו ישירות על־פי המקור הפרסי נוצר ככל הנראה על ידי בנציון בנשלום. ב-1976 יצא לאור תרגומו של יעקב אורלנד. כיום ניתן למצוא תרגומים של הסופר ראובן נמדר לשיריו. ב-2020 יצא לאור תרגומו של שלמה אחדות לשבעים מרובעים של חיאם ישירות מהמקור בפרסית.
תרגומים לעברית

מרובעים, תרגם בנציון בנשלום. תל אביב: הוצאת גזית, תשי"ב.
עוֹמַר כַיָּאם הַמְרֻבָּעִים, תרגום עיבוד וציור: שלמה אחדות, טבריה, הוצאה עצמית, ספטמבר 2020, ISBN 978-965-92594-9-6 . הספר כולל גם מיניאטורות לכל מרובע, צבעונית ושחור-לבן לסירוגין.
ראו גם

מרובע (שירה)
בג"ץ ליאת משה

| --- | --- |

 מידע החלטה
 ערכאה:  בית המשפט העליון
 תאריך החלטה:  1 בספטמבר 2013
 החלטה
 על פי המצב החוקי בישראל לא ניתן לבצע בישראל השתלת ביצית מופרית מבת הזוג בגופה של בת זוגה אך אין מניעה מלבצע פעולה זו מחוץ לישראל
 חברי המותב
 חברי המותב:  אשר גרוניס, מרים נאור, סלים ג'ובראן, אליקים רובינשטיין, עדנה ארבל, אסתר חיות, חנן מלצר
 דעות בפסק הדין
 דעת רוב:  הזכות להורות היא זכות יסוד חוקתית נגזרת אך אין בעצם קיומה כדי לקבוע את אופן מימושה. המגבלות החוקיות נכון למועד פסק הדין אינן מאפשרות ביצוע הפריית ביצית ושתילתן בגוף בת הזוג. פתרון המדינה לפיו ניתן לבצע הפעולה מחוץ לישראל הוא מידתי וראוי בנסיבות הקיימות
 דעות נוספות:  חוק תרומת ביציות בניסוחו הקיים פוגע בזכות בנות הזוג להורות, לחיי משפחה ולאוטונומיה על גופן באופן שאינו מידתי ויש לאפשר לבנות הזוג לבצע הפעולות לשם הגשמת רצונן לילד משותף
 
בג"ץ 5771/12 ליאת משה ודנה גליסקו נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים ואחרים הוא פסק דין שניתן בשנת 2013 בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק וידוע בכינויו בג"ץ ליאת משה.
בנות זוג עתרו לבג"ץ בבקשה כי יותר להן להביא ילד משותף לעולם בהפריה חוץ גופית-הדדית, כלומר לאפשר לאחת לתרום ביצית לבת זוגה כך שאחת מהן תהא האם הביולוגית אשר תישא את העובר ותלד את התינוק, והאחרת, תורמת הביצית, תהיה "האם הגנטית", כך שבדרך זו התינוק יהיה קשור לשתיהן "גנטית-ביולוגית". בנות הזוג בקשו לבצע את ההפריה ושתילת הביצית המופרית בישראל אך סורבו. הן ביססו עתירתן על זכותן החוקית לשוויון, לאוטונומיה על גופן, לחיי משפחה ולהורות גנטית. בית המשפט העליון ברוב דחוק (4:3) דחה עתירתן בקובעו כי המתווה החוקי הקיים בישראל נכון לשנת 2013 אוסר ביצוע הפעולות המבוקשות על ידן בארץ ויש צורך בשינוי חקיקה ראשית לשם הגשמת בקשתן. בית המשפט קיבל את הצעת המדינה, שהוגשה במהלך העתירה, ולפיה הליך השתילה של הביצית יבוצע מחוץ לישראל וקבע כי בנסיבות הקיימות הפתרון שהוצע על ידי המדינה הוא מידתי וראוי.
רקע

הזכות להורות ולחיי משפחה הן זכויות בסיסיות חוקתיות. התפתחות טכניקות להפריה והולדה פתחו בפני קהלים מגוונים אפשרויות רבות להביא צאצא לעולם ובכך לממש את זכותם. בעקבות התפתחות והשתנות תפישות חברתיות גם התא המשפחתי הגרעיני קבל פנים חדשות, שלא היו מקובלות בעבר (משפחה חד-הורית, זוגיות חד-מינית). ההתפתחות החברתית והטכנולוגית המהירה מחד, ומאידך ההסדר החוקי הקיים, יוצרים מתח מתמיד הדורש הסדרה והתאמה ומעמיד לפתחו של בית המשפט אתגרים חדשים.
רקע > המצב החוקי בישראל

המצב החוקי בישראל משתנה ומתהווה בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית ולאחר מקרים המהווים "זרז" לשינוי והתאמת החקיקה הראשית וחקיקת משנה. התקנות והחוקים העוסקים באופן ישיר בטכנולוגיות מתקדמות להבאת ילדים לעולם הם תקנות בריאות העם, חוק הסכמים לנשיאת עוברים וחוק תרומת ביציות. בנוסף, קיימים מצבים בהם בתי המשפט נתקלים בסוגיות מורכבות בתחום תרומות הזרע והביצית להן המחוקק לא נתן דעתו ועל בית משפט לפסוק בדרך ההיקש מחוקים דומים.
רקע > המצב החוקי בישראל > תקנות בריאות העם

תקנות בריאות העם הותקנו בשנת 1987 וקבעו את הקריטריונים ואופן ההפריה החוץ גופית. מכוח התקנות ובעקבות חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה נקבע כי אין מניעה לבצע ההפריה בין בנות זוג וניתן לראות בהן "תא משפחתי" העונה לקריטריונים המנויים בתקנות בריאות העם כך שניתן להפרות ביצית של בת זוג ולהשתילה בגופה של זוגתה ובלבד וקיימת בעיית בריאות בתא המשפחתי. עד שנת 2010 ניתן אישור לבנות זוג להביא לעולם תינוק משותף בדרך זו של הפריית ביצית האחת ושתילת הביצית המופרית בגופה של בת הזוג, במקרים המתאימים והבאים בגדר התקנות.
רקע > המצב החוקי בישראל > חוק הסכמים לנשיאת עוברים

בשנת 1996 הוסדר מעמדו החוקי של תהליך הפונדקאות במדינת ישראל בחוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), כך שזוגות חשוכי ילדים יוכלו להביא ילד לעולם הנושא את המטען הגנטי שלהם או של אחד מהם באמצעות אישה שתישא ברחמה את העובר. תנאי מהותי בחוק הוא ניתוק הקשר בין היילוד לנושאת העובר עם הלידה. האישה הנושאת את העובר אינה זוכה להגדרה חוקית "אם היילוד". לאחר ניסיון של למעלה מעשור ובעקבות מקרים שהעלו סוגיות אשר לא באו על פתרונן בחוק, נוצר הד ציבורי בנושא ובשנת 2010 הוקמה ועדה ציבורית בראשות פרופסור שלמה מור-יוסף אשר בחנה את נושא הפריון וההולדה בארץ בכללותו. הוועדה הגישה המלצותיה במאי 2012, ובין היתר המליצה על תיקון החוק והגדלת מעגל הזכאים.
רקע > המצב החוקי בישראל > חוק תרומת ביציות

בשנת 2010 חוקק חוק תרומת ביציות. מטרת החוק ליתן מענה נורמטיבי לסוגיית תרומת ביציות בארץ; הסדרת זהות האישה התורמת והקשר בין התורמת לנתרמת. תנאי בסיסי לקבלת תרומת ביצית הוא צורך רפואי מצידה של הנתרמת.
הדיון המשפטי > עובדות

בנות הזוג ליאת משה (41) ודנה גליסקו (29) ניהלו קשר זוגי כ-10 שנים ונתנו לקשר זה תוקף חוזי. ליאת ניסתה להביא צאצא לעולם מביציותיה שלה והנושא את המטען הגנטי שלה. אולם, טיפולי הפוריות וההזרעות המלאכותיות לא צלחו. בנות הזוג כמוצא אחרון, עקב גילה של ליאת והשפעת הגיל על איכות הביציות, בקשו כי תשאב ביצית מגופה של ליאת אשר תופרה מזרע של תורם אנונימי ותישתל ברחמה של דנה. בדרך זו, יהיה הצאצא שיולד בעל קשר גנטי ופיזי לשתיהן יחד. בקשתן סורבה על ידי משרד הבריאות מהנימוק שניתן לתרום ביצית רק לאישה שאינה מסוגלת להתעבר מביציותיה בשל בעיה רפואית או שבעיה רפואית אחרת מצדיקה שימוש בביציות שאינן שלה, ואין זה המקרה. בהמשך פנו בנות הזוג לאחראית הארצית לתחום הפונדקאות ובקשו את אותה בקשה אך בדרך אחרת – ביקשו לאפשר לדנה לשמש כ"פונדקאית" ותישא ברחמה עובר מביצית מופרית של ליאת. גם בקשה זו סורבה מהנימוק שחוק הפונדקאות הנוכחי מתיר רק ל"הורים מיועדים" שהם איש ואישה להתקשר בהסכם לנשיאת עוברים עם אם פונדקאית שהקשר בינה לבין היילוד מתנתק לאחר הלידה. גילה של ליאת ("השעון הביולוגי"), והחשש שמא התמשכות ההליכים מול הרשויות ייפגעו באיכות הביציות בשל גילה של ליאת ובסיכויים לעובר בריא היוו "זרז" לבנות הזוג בפנייתן לבג"ץ והשיקול המרכזי לכך שבית המשפט העליון הזדרז לפסוק בעניין.
הדיון המשפטי > טענותיהן של ליאת משה ודנה גליסקו

בנות הזוג מבקשות להתיר להן להוציא לפועל את מבוקשן בישראל: לשאוב ביצית מגופה של ליאת, להפרות אותה מתרומת זרע ו"לשתול" הביצית המופרית בגופה של דנה.
בנות הזוג טוענות כי ההסדרים הקבועים בחוקים הרלוונטיים לעניינן פוגעים בזכותה של ליאת להורות גנטית ומפלים אותן לרעה לעומת בני זוג הטרוסקסואליים ולכן יש לבטל הוראות שונות והגדרות של מושגי יסוד הן בחוק ההסכמים לנשיאת עוברים והן בחוק תרומת ביציות. דוגמה להגדרה מפלה לטענתן היא הגדרת המושג "הורים מיועדים" המוגדרת בחוק הסכמים לנשיאת עוברים כ"איש ואישה שהם בני זוג".
לטענת בנות הזוג, המדינה בהתנהלותה מתערבת באירוע אינטימי של תא משפחתי. לדעתן "התערבות" המדינה באירועים אינטימיים בתא משפחתי דוגמת ההחלטה האם וכיצד להביא ילדים לעולם מהווה פגיעה בזכויותיהן הבסיסיות לאוטונומיה על גופן וזכותן להורות גנטית.
בנוסף, בנות הזוג טענו כי הדרישה בחוק תרומת ביציות לקיום "צורך רפואי" באישה הנתרמת פוגע בזכותן להורות ומנוגד למצב החוקי שהיה בארץ טרם נחקק חוק זה. על פי המצב הקודם ניתן היה, בהתאם לתקנות בריאות העם לבצע את הפעולות הרפואיות שדרשו לצורך הפריית ביצית ושתילתה בגופה של בת זוג אך החקיקה משנת 2010 פגעה בזכות שהוקנתה להן לפני החקיקה החדשה.
בנות הזוג טענו לאפליה ופגיעה בזכויותיהן:

א. פגיעה בזכויותיהן "השליליות": "התערבות המדינה" באופן מעשי על ידי איסור בחוק על "הענקת ביצית" בין בנות זוג פוגעת בזכותן לאוטונומיה על גופן ופוגע בחופש הבחירה שלהן כיצד להביא ילד לעולם.

ב. פגיעה בזכויותיהן "החיוביות": בני זוג הטרוסקסואלים נהנים מעזרה פעילה מהמדינה במימון וטכנולוגיה שהמדינה מעמידה לרשותם ומממנת לשם בהבאת ילד משותף לעולם. במקרה שלהן, בנות זוג חד מיניים, המדינה מפלה ומונעת מהן את העזרה והמימון לצורך הבאת ילד משותף.
הדיון המשפטי > טענות המשיבים

המדינה, המשיבה לעתירה, ביקשה לדחות את העתירה. לטענת המדינה העתירה מעלה שאלות תקדימיות שהתשובות עליהן צריכות להינתן בחקיקה ראשית. עם זאת, המדינה אינה עומדת בדרכן ומאפשרת לבנות הזוג לבצע את השתלת הביצית המופרית מחוץ לישראל.
המדינה טענה כי ההליך אותו רוצות העותרות לבצע יוצר הסדר חדש של "הורות משותפת גנטית-ביולוגית" אשר ראוי כי יעשה בחקיקה ראשית, בכנסת. ההסדר המבוקש אינו תואם את מוסד הפונדקאות וחוק חוק הסכמים לנשיאת עוברים אשר אליו מפנות בנות הזוג כנימוק למבוקשן אינו רלוונטי למקרה הפרטי של בנות הזוג. על כן אין להחיל חוק זה על ההסדר המבוקש על ידי בנות הזוג.
המדינה טענה עוד כי ההכרה ב"מסלול הפונדקאות" בנסיבות אלו, השונות מתכלית חוק זה, עלולות להביא למצב שבו תוכר האישה הפונדקאית כאם היילוד והדבר נוגד את תכלית החוק ומסכן את מערכת האיזונים הקיימת בחוק זה בין האם המיועדת לנושאת העובר.
בנוסף טענה המדינה כי חוק תרומת ביציות הוא חוק חדש יחסית ואין להתערב במגבלה לפיה תנאי לקבלת ביצית הוא צורך רפואי של הנתרמת ובכך מגשים החוק את תכליתו, לפיו, ביצית אינה "מוצר" ויש לשמור על בריאות האישה. לטענת המשיבים, המחוקק נמנע באופן מכוון מלאפשר לוועדת החריגים על פי חוק לתרומת ביציות סמכויות נרחבות, אף שעמדה בפניו אפשרות מעין זו, ולכן בית המשפט אינו יכול להעניק לוועדה סמכויות שהמחוקק בחר לשלול ממנה.
המדינה, המשיבה בעתירה, אינה חולקת על טענת העותרות כי הזכות להורות היא זכות חוקתית אך לשיטת המשיבה ההגנה החוקתית המבססת את ההגנה על הזכות להורות היא על "גרעין" הזכות להורות בהקשר עם היכולת להביא ילד לעולם ולא ביחס לדרך מסוימת להבאת ילד לעולם. והואיל והעתירה מעלה סוגיות תקדימיות מורכבות הקשורות לפריון והולדה, על המחוקק בלבד לקבוע כללים, בהתבסס על הסכמות חברתיות ושיקולי מדיניות. ואין זה מתפקידו של בית המשפט אלא מתפקידה של הכנסת לקבוע הסדר נורמטיבי חדש באמצעות חקיקה ראשית.
החלטת בית המשפט

החלטת בית המשפט ניתנה ב-1 בספטמבר 2013 והנימוקים להחלטה פורסמו כשנה לאחר מכן, ב-18 בספטמבר 2014:
החלטת בית המשפט > דעת רוב

דעת הרוב של השופטים אשר גרוניס, מרים נאור, סלים ג'ובראן, אליקים רובינשטיין:
השופטים יצאו מנקודת הנחה כי הזכות להורות היא זכות יסוד חוקתית הנגזרת מהזכות החוקתית לכבוד האדם ויש בה היבטים שליליים (הגנת הפרט מפני הפגיעה בזכות) וחיוביים (הטלת חובה על המדינה לסייע לפרט על מנת להגשים הזכות).
לדעת הרוב, אין בעצם קיום "הזכות להורות" כדי לקבוע את אופן מימוש הזכות בדרך מסוימת בלבד. לדעתם אין לראות ב"הורות גנטית" חזות הכל וישנן דרכים נוספות להגשמת "הזכות להורות".
בנוסף, שופטי הרוב קבעו כי מקום בו עמדת המחוקק ברורה, להבדיל משאלה פרשנית, אין בית המשפט יכול להתערב בחקיקה, גם אם המטרה לכאורה צודקת, ועל בית המשפט לפסוק בהתאם לחוק הקיים.
שופטי הרוב קבעו כי חוק הסכמים לנשיאת עוברים וחוק תרומת ביציות אינם חלים במקרה זה. יתרה מכך, גם תקנות בריאות העם, לאחר חוק תרומת ביציות, אינן מתאימות במקרה זה ולכן אין דרך חוקית לסייע להן להגשים את מבוקשן בישראל.
השופטים נתנו דעתם באמרת אגב לעניין הגדרת "הורים מיועדים" בחוק הפונדקאות ונימקו כי גם אם במקרה הנדון תיקון ההגדרה של המושג "הורים מיועדים" אינו רלוונטי, נעשים הליכים לשינוי הנוסח והדבר מצדיק ריסון שיפוטי ואי התערבות.
דעת הרוב הסיקה כי המגבלות בחוק הפונדקאות אינן חוסמות ביצוע ההליך במדינות אחרות וקבלו את הפתרון שהציעה המדינה כפי שבא לביטוי בנוהל משרד הבריאות מיום 21 ביולי 2013. לדעתם, הפתרון מידתי וראוי בנסיבות הקיימות גם אם הדעת "אינה נוחה" מכך שמדינת ישראל "שולחת" לכאורה את אזרחיה לבצע הפעולות הרפואיות לצורך השלמת הפונדקאות מחוץ לישראל עם הביצית שהופרתה בישראל.