stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כנימות עלה
רבייה

לכנימות עלה, יש חשיבות מיוחדת בשל יכולתן להעביר מחלות ווירוס בין צמחים. הן נחשבות ווקטור יעיל במיוחד.
כנימות רבות מתאפיינות ברב צורתיות. קיים מופע מכונף ובלתי מכונף, ושני המופעים, מתרבים ברביית בתולין. במרבית מיני הכנימות, המופע חסר הכנפיים, מקים וולדות רבות, אך תנועתו מוגבלת להליכה, בעוד שהמופע המכונף, מעמיד מעט צאצאים, אך יכול לעופף בין פונדקאים, בקרבת מקום או במקרים של הגירה למרחקים גדולים מאוד. לכנימות יש מה שנהוג לכנות "דורות טלסקופיים". לנקבה תהיה צאצאית בתוכה, ובגוף הצאצאית יש צאצאית נוספת בו בזמן. בזמנים שונים במהלך השנה תיוולדנה הכנימות מתוך גוף האם ובזמנים אחרים מתוך ביצים. באביב ובקיץ הכנימות לרוב מתרבות בתולין מתוך הגוף, ומתרבות מינית, מביצים, בסתיו.
נקבות וזכרי כנימות מזדווגים בסתיו. לנקבות, הן המיניות והן הא-מיניות, יש שני כרומוזומי מין ואילו לזכרים מיניים רק אחד.
נוכל לבחון את הסיקור הבא לגבי כנימת הורד (Aphis rosae) כמייצג באופן כללי לגבי דרכי ההתרבות במשפחת כנימות העלים: ביצים אשר הטילה הנקבה בסתיו עוברות הפריה ונשארות על הצמח במשך החורף. באביב בוקעות הביצים ומתוכן נקבות העשויות להיות בעלות או חסרות כנף. נקבות אלה, ללא התערבות זכרים, מולידות אל מינית צאצאים נוספים, וכך נוצר דור חדש הזהה למולידיהם, וכן הלאה. התהליך נמשך לאורך הקיץ, ויוצא כי מאותו יחיד שבקע מביצה באביב נוצרו כמה אלפי פרטים חדשים. בסתיו מופיעים זכרים מכונפים, מתרחשת הזדווגות בין המינים, והנקבות מטילות את ביציהן המופרות כמו בשנה שחלפה. אולם אם אין הצמחייה מתאימה עוד לעמידות הביצים בפני החורף הקר, עשויות הכנימות להתרבות אל מינית במשך מספר שנים.
ישנו מין של כנימת הכרוב אשר מתרבה במהלך הקיץ. כולן נקבות, והן יכולות לשרוד עד 41 דורות של צאצאים. בהנחה שלא תמות אף כנימה במהלך הקיץ, תהיינה למעלה מ-1.5 אוקטיליון כנימות (1.7 מיליארד מיליארד מיליארד, 1.5X 1027) עד סוף אותה עונה.
כנימות קיימות בכל העולם, אך נפוצות יותר באזורים ממוזגים.
אבולוציה

כפי הנראה הופיעו כנימות לפני 280 מיליון שנה בתור הקרבון. הן כנראה ניזונו מצמחים חסרי פרחים. מאובן הכנימה העתיק ביותר הוא אחד המינים Triassoaphis cubitus מתור הטריאס. היו יחסית מעט מיני כנימות אותו זמן, ומספר המינים עלה באופן קבוע מאז הופעת הצמחים התרמיליים (שזרעיהם נמצאים בשחלה) לפני 160 מיליון שנה. איברי כנימות כמו החדק הופיעו רק מאוחר יותר, בקרטיקון.
ראו גם

כנימת מגן
לקריאה נוספת

אריק קארל, החיפושית העצבנית (תרגום: נירית מודן), מודן הוצאה לאור, 1999 - ספר ילדים (סיפור) אודות הכנימות והחיפושיות האוכלות אותן
הערות שוליים

↑  מתוך ההקדמה לספר: ”כנימות הן חרקים קטנטנים. הן מוצצות את המיץ מהעלים, ואז העלים מתים. חלק מהחפושיות אוכלות כנימות. זה טוב לעצים, לשיחים ולצמחים אחרים שיש להם עלים. אני מקדיש ספר זה לחפושיות אלה.”
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294039705171  BnF: cb12000650n (data)  LCCN: sh85005957  NDL: 00560051  NKC: ph184834 
צמח מוכה כנימות בצד צמחייה נקייה מכנימות בנחל פרס
נמלה המגדלת כנימות
תמונת כנימה כפי שהופקה במיקרוסקופ אלקטרונים
כביש

כביש
כביש רומי בעמק האלה ("דרך הקיסר")
סלילת כביש בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 בהוד השרון
כבישים במרכז תל אביב
בניית כביש במיאנמר
כביש הוא נתיב תחבורה סלול – לרוב באספלט או בטון – המשמש לתנועת כלי תחבורה. על פי החוק.
"כביש" – חלק הדרך המיועד לתנועת כלי רכב, או שנסלל או שופר לשם כך, או שתנועת כלי רכב נוהגת לעבור בו, למעט שולי הדרך;
ובניגוד למשמעות הרחבה של המילה העברית נתיב, מוגדר שם גם
"נתיב" – חלק מרחבו של כביש, בין שסומן ובין שלא סומן, המספיק לתנועת טור אחד של כלי רכב, למעט רכב הנע על שני גלגלים;
הגדרות דומות להגדרות חוקיות אלו מקובלות כיום בכל העולם, והן דוחקות משמעויות יותר רחבות שהיו נפוצות בעבר.
כבישים מהווים רחובות בתוך ערים ויישובים ומחברים בינם לבין רחובות אחרים ובנוסף ישנן מערכות כבישים בין-עירוניות המחברות בין ערים ויישובים מרוחקים, לאורך קילומטרים רבים.
היסטוריה

קיימות דוגמאות היסטוריות רבות לבניית כבישים. המפורסמים שבהם הם הכבישים של הרומים והאינקה ששימשו לשליחים. הכביש העתיק ביותר הוא Sweet Track causeway שבאנגליה שנבנה בסביבות שנת 3800 לפני הספירה. בימי קדם היה עדיף להשתמש בתעבורה ימית מאשר בכבישים, במיוחד בגלל ההבדל בין הקיבולת של עגלה לבין סירה. במהלך המהפכה התעשייתית התפתחו הדרכים והחלו לכלול גם כבישים סלולים. ג'ון לאודון מקאדם פיתח את שיטת דרך סולינג. במקביל נסללו מסילות רכבות. מאז המאה ה-20 מיועדים הכבישים בעיקר לכלי תחבורה בעלי גלגלים. בארצות רבות משתמשים בכביש ככלי יעיל להעברת סחורות.
איכות הסביבה

סלילת כבישים בשטחים פתוחים ופראיים פוגעת לעיתים בתצורות הנוף, בעולם החי ובצמחייה. לקראת סוף המאה ה-20 הותקנו ברוב מדינות המערב תקנות וחוקים המחייבים את סוללי הכביש לוודא כי הפגיעה באיכות הסביבה תהיה מינימלית ככל האפשר, ואת בוני הכביש לפנות את כל פסולת הבנייה, אולם בפועל הדבר לא תמיד נעשה. ארגונים לשמירת הסביבה מוחים לעיתים קרובות נגד הקמת כבישים ראשיים באזורי טבע פראי. בישראל, לדוגמה, ארגונים ירוקים הפגינו רבות נגד התוואי המיועד של כביש 6 וביקשו שלא יעבור באזורים בהם הוא עלול לפגוע בסביבה המקומית.
בעיות נוספות שיוצרים הכבישים: פגיעה במגוון הביולוגי שמשני צדי הכביש הנובעת מהפרדה בין אוכלוסיות שונות של אותו מין, וכן תאונות דרכים בין בעלי חיים לכלי רכב, בהם נפגעים לעיתים גם בני אדם. פתרון המקובל במדינות אחדות לבעיה זו הם מעברים אקולוגיים, המאפשרים לבעלי החיים לחצות בנקודות מסוימות את הכבישים ללא סכנת פגיעה מצד כלי הרכב. בכבישים העוברים דרך בתי גידול של חיות בר, ניצבים שלטים המזהירים את הנהגים מפני חיות בר חוצות וניתנת זכות-קדימה לבעלי החיים.
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  לא ברור מה המקור להעדפה זו. ישנה תאוריה שסוברת שנפוליאון הנהיג בצרפת ובכל חלקי אירופה שכבש, תנועה בצד הימני של הדרך בשל היותו שמאלי-ולכן העדיף שאויבו יגיע אליו מכיוון היד שאוחזת בחרב, אך היסטוריונים רבים דחו תאוריה זו. ב-25% ממדינות העולם בהן נוהגים בצד שמאל (בראשם: יפן, הממלכה המאוחדת ורוב הארצות שתחת השפעתה)-ישנם קולות רבים שקוראים לעבור לצד הימני כמו רוב העולם. אך כרגע, מהלך כזה לא עומד על הפרק, מפני שעל פי השערות שונות, עלות מהלך כזה במדינה גדולה יכול להגיע למיליארדי דולרים.
↑  נתיב חסום
↑  מניעת תנועה מכיוון אחד, אפשור תנועה מכיוון שני
↑  בישראל התקבלה החלטה שבכל מפגש שכזה תתבצע הפרדה מפלסית
↑  ובפרט הנדסה אזרחית, הנדסת מכונות, אוטומציה, תכנון בעזרת מחשב
| כבישים ודרכים ארציות ובינלאומיות |
| --- | --- | --- |
| צורות דרכים | כביש • מסילת רכבת • נתיב ימי • נתיב אווירי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541235905171  BNE: XX525511  BnF: cb11932808x (data)  GND: 4057883-5  HDS: 007959  LCCN: sh85114487  LNB: 000055323  NARA: 10644058  NDL: 00561692  NKC: ph116142 
מחסום מרומזר בחציית כביש A970 עם מסלול שדה התעופה Sumburgh (שטלנד). הרמזור מופעל והמחסום נסגר ידנית לפני כל נחיתה או המראה.
שלולית בצד הכביש בעקבות גשמי החורף
מנהרות מתחת למעבר אקולוגי בפארק לאומי בנף, קנדה. בולטים שני הנתיבים של אחד משני הכבישים החד סטריים המרכיבים את הכביש כולו.
ישראל באירוויזיון 2021

ישראל השתתפה באירוויזיון 2021. זו הייתה ההשתתפות ה-43 של ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון, לאחר שאירוויזיון 2020 בוטל בשל מגפת הקורונה. נציגת ישראל באירוויזיון הייתה מי שנבחרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2020, עדן אלנה עם השיר "Set Me Free" איתו הופיעה על במת האירוויזיון באולם אהוי רוטרדם בעיר רוטרדם שבהולנד.
לפני האירוויזיון > רקע

ב-12 בדצמבר 2019 החליט תאגיד השידור הישראלי לבחור בעצמו את נציג ישראל לאירוויזיון 2021 ואילך, ובכך הסתיים שיתוף הפעולה עם שידורי קשת בתחרות הכוכב הבא, שבחרה את נציג ישראל באירוויזיון משנת 2015 עד 2020. מאוחר יותר הוחלט שמנחת אירוויזיון 2019, לוסי איוב, תנחה את בחירת נציג ישראל לאירוויזיון 2021. ב-27 בינואר 2020 יצא "כאן" בקול קורא להפקת תוכניות לבחירת הנציג והשיר של ישראל לאירוויזיון 2021, אך בשל מגפת הקורונה וביטול אירוויזיון 2020, הפקה זו בוטלה.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע

ב-22 במרץ 2020 תאגיד השידור החליט שעדן אלנה תייצג את ישראל באירוויזיון 2021, זאת לאחר שהייתה צריכה לייצג את ישראל באירוויזיון 2020, אך האירוויזיון בוטל בשל מגפת הקורונה.
לפני האירוויזיון > בחירת השיר

ב-15 ביולי 2020 יצא "כאן" עם קול קורא להפקת תוכניות לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2021. בסיומו הוחלט ש-"ארצה הפקות" ו-"קומא הפקות" יפיקו את התוכניות.
ב-16 בספטמבר 2020 פרסם התאגיד קול קורא להגשת שירים לתחרות 2021. עד סיומו הוגשו לוועדה המקצועית כ-220 שירים. בין היוצרים שהגישו שירים לוועדה ניתן למצוא את דולי ופן יחד עם רון ביטון, דנה לפידות יחד עם טל פורר וספיר עמר, דודי בר דוד עם צליל קליפי וינון יהל, נוי אלוש עם נועם עקרבי, רמי קלינשטיין, ארקדי דוכין, אסתר רדא ועוד. ב-19 וב-20 באוקטובר 2020, ועדה מקצועית מטעם "כאן" הכוללת את עופרי גופר (מנהל תחנות המוזיקה בכאן), רועי דלמדיגו (עורך בכיר בכאן גימל), טל ארגמן (דיג'אית, עורכת מוזיקלית ושדרנית בכאן 88), אלונה קדם (עורכת בכאן 88 וכאן גימל), טלי כץ (ראש המשלחת הישראלית לאירוויזיון) ומיכל וייסברג (מנהלת כללית של ארומה מיוזיק בה חתומה אלנה) בחרה 9 שירים בלבד מתוך כלל השירים שהוגשו.
לפני האירוויזיון > בחירת השיר > השלב הדיגיטלי

9 השירים שנבחרו על ידי הוועדה הועלו לאתר של התאגיד ב-2 בדצמבר 2020 להצבעת הציבור שנמשכה עד ה-13 בדצמבר 2020. ב-3 בינואר 2021 פורסמו 3 השירים שעברו לשלב הבא, 2 שירים שקיבלו את מירב הקולות מהציבור ושיר אחד נוסף שבחרה הוועדה מתוך 7 השירים הנותרים.
| שם השיר | שם עברי | שפה | אחוז הצבעה | תוצאה | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Can't Stop a Hurricane" | "הוריקן" | אנגלית | 8.9% | הודח | 6 |
| "Coming Out" | "יוצאת לחופשי" | אנגלית | 7.3% | הודח | 8 |
| "Flying" | "עפים" | אנגלית | 8.7% | הודח | 7 |
| "La La Love" | "לה לה אהבה" | אנגלית, עברית | — | עבר | — |
| "Rise Up Today" | "נזרח היום" | אנגלית, אמהרית | 7.2% | הודח | 9 |
| "Set Me Free" | "חופשייה" | אנגלית, עברית | — | עבר | — |
| "Shoulders" | "כתפיים" | אנגלית, אמהרית | 12.1% | הודח | 4 |
| "Spilling Magic" | "קסם" | אנגלית | 10.4% | הודח | 5 |
| "Ue La La" | "או לה לה" | אנגלית, עברית, צרפתית | — | עבר | — |
לפני האירוויזיון > בחירת השיר > שלב הסינון הסופי

ב-5 בינואר 2021 הועלו לאתר של התאגיד 3 השירים שהגיעו לשלב זה בביצוע של עדן אלנה. ב-19 בינואר 2021 שודר משדר פתיחת ההצבעה ובו הוצגו הוידאו קליפים לשירים ולקראת סוף המשדר נפתחה ההצבעה לציבור שנמשכה עד ה-25 בינואר 2021. ב-25 בינואר 2021 התקיים המשדר "השיר שלנו לאירוויזיון 2021" אותו הנחתה לוסי איוב במתחם מרכז יצחק רבין בתל אביב-יפו, במהלך המשדר הוצגו 3 הקליפים הרשמיים בביצועה של עדן אלנה בשילוב קטעי וידאו המתעדים את תהליך העבודה על שלושת השירים לצד יוצריהם ולבסוף השיר "Set Me Free", הוכרז כשיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2021.
| סדר | שם השיר | שם עברי | שפה | יוצרים | אחוז הצבעה | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | "La La Love" | "לה לה אהבה" | אנגלית, עברית | יוסף באך, גל מלכה, גיל ויין | 17.2% | 2 |
| 2 | "Set Me Free" | "חופשייה" | אנגלית, עברית | נועם זלטין, עידו נצר, עמית מרדכי, רון כרמי | 71.3% | 1 |
| 3 | "Ue La La" | "או לה לה" | אנגלית, עברית, צרפתית | ניב כהן, מיטל פטש-כהן, נוי אייזן, אלין כהן | 11.5% | 3 |
באירוויזיון

חצאי-הגמר והגמר הועברו בשידור חי בערוצים: כאן 11, כאן חינוכית וכאן תרבות. פרשני השידור בכל המופעים היו אסף ליברמן ועקיבא נוביק. חמשת החברים בצוות השיפוט הישראלי היו: אביה פרחי, נוי אלוש, אוהד חיטמן, רוני דואני, יוסי חרסונסקי.
באירוויזיון > חצי גמר

ישראל השתתפה בחצי-הגמר הראשון, שהתקיים ב-18 במאי 2021 ברוטרדם. השיר מוקם מספר 12 מתוך 16 בסדר ההופעות. במהלך ההופעה הצליחה אלנה לשבור שיא של 25 שנה באירוויזיון כשביצעה את "צליל השריקה" היא הגיעה לצליל סי הגבוה באוקטבה השלישית (B6) בזמן הפזמון השלישי. בתום ההצבעה, ישראל העפילה לגמר יחד עם נורווגיה, רוסיה, אזרבייג'ן, מלטה, קפריסין, שוודיה, בלגיה, ליטא ואוקראינה.
באירוויזיון > גמר

הגמר התקיים ב-22 במאי 2021. השיר מוקם מספר 3 מתוך 26 בסדר ההופעות. את הניקוד של ישראל הגישה לוסי איוב, מנחת אירוויזיון 2019. בתום הכרזת הנקודות, התברר שישראל סיימה במקום ה-17 עם 93 נקודות (20 מהשופטים ו-93 מהקהל).
הערות שוליים

↑  רן בוקר, לראשונה: התאגיד יבחר את הנציג הישראלי לאירוויזיון ב-2021, באתר ynet, 12 בדצמבר 2019
↑  רן בוקר, לוסי איוב תנחה את קדם אירוויזיון 2021, באתר ynet, 12 בדצמבר 2019
↑  קול קורא להגשת הצעות להפקת תכנית ולשיתוף פעולה עם תאגיד השידור הישראלי לבחירת הנציג והשיר הישראלי לתחרות הזמר של אירוויזיון 2021 | כאן, באתר www.kan.org.il
↑  אחרי שהאירוויזיון בהולנד בוטל: עדן אלנה תייצג את ישראל בתחרות בשנה הבאה, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑   אחרי שהאירוויזיון בוטל: עדן אלנה תייצג את ישראל בתחרות בשנה הבאה, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:46)
↑  מעריב אונליין, ‏בדרך לאירוויזיון: המנצחת הגדולה של "הכוכב הבא" 2020 היא עדן אלנה, באתר מעריב אונליין, 4 בפברואר 2020
↑  איה חיותו איתי שטרן, אירוויזיון 2020 בוטל בגלל התפשטות הקורונה, באתר הארץ, 18 במרץ 2020
↑  שגיא בן נון‏, כך יתבצע הליך בחירת השיר לאירוויזיון 2021 שתבצע עדן אלנה, באתר וואלה, 19 ביולי 2020
1 2  קדם אירוויזיון 2021: הוועדה מתכנסת כעת - אירוויזיון 2021, באתר EuroMix, ‏2020-10-19
↑  מעריב אונליין, ‏"כאן" הכריזה: כך ייבחר השיר הישראלי לאירוויזיון 2021, באתר מעריב אונליין, 16 בספטמבר 2020
↑  אירוויזיון 2021: מי כתב שירים לעדן אלנה? - אירוויזיון 2021, באתר EuroMix, ‏2020-10-16
↑  אירוויזיון 2021: מי עוד כתב שירים לעדן אלנה? - אירוויזיון 2021, באתר EuroMix, ‏2020-10-18
1 2 3  נחשפו השירים המועמדים לייצוג ישראל באירוויזיון 2021, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  קדם אירוויזיון 2021: שינויים מהותיים בהליך הבחירה - אירוויזיון 2021, באתר EuroMix, ‏2020-11-08
↑  השנה אתם קובעים איזה שיר ייצג את ישראל באירוויזיון!, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  הצבעה לבחירת השיר של ישראל לאירוויזיון 2021 | כאן, באתר www.kan.org.il
↑  השיר שלנו לאירוויזיון | תקנון ההצבעה המלא, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑  השיר שלנו לאירוויזיון | נחשפו שלושת השירים שעלו לשלב הגמר, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
1 2  מוזמנים לעיין בחשיפת תוצאות האמת של הצבעות הגולשים, באתר פייסבוק
↑  השיר שלנו לאירוויזיון 2021 - שירי הגמר | כאן, באתר www.kan.org.il
↑   כאן | השיר שלנו לאירוויזיון - משדר פתיחת ההצבעה 19.01.2021, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 54:26)
↑   ⭐ בוחרים את השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2021 ברוטרדם!!! ⭐ | משדר השיר שלנו לאירוויזיון, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 1:12:15)
1 2  כאן חושפים את נתוני ההצבעות, באתר פייסבוק
↑  rotterdam 2021 first semi final jury, Eurovision.tv (באנגלית בריטית)
↑  rotterdam 2021 grand final jury, Eurovision.tv (באנגלית בריטית)
↑  דור מאיר מועלם, ‏אחרי 25 שנה: השיא המדהים ששברה עדן אלנה בדרכה לגמר האירוויזיון, באתר ‏מאקו‏, 19 במאי 2021
↑  אנטוניה ימין, ישראל עלתה לגמר אירוויזיון 2021, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 במאי 2021
1 2 3 4 5  Detailed voting results SF1
↑  אנטוניה ימין, איטליה זכתה באירוויזיון, ישראל הגיעה למקום ה-17, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 22 במאי 2021
1 2 3 4 5  Detailed voting results GF
↑  "Juries in the First Semi-Final of Rotterdam 2021". European Broadcasting Union. ארכיון מ-26 במאי 2021. נבדק ב-26 במאי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Juries in the Grand Final of Rotterdam 2021". European Broadcasting Union. ארכיון מ-26 במאי 2021. נבדק ב-26 במאי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
לוגו השיר שלנו לאירוויזיון 2021
עדן אלנה בחצי-הגמר הראשון
כנס ביגור

כנס ביגור היה כנס רב-יומי שנתי בנושא משחקי תפקידים שמארגנת העמותה למשחקי תפקידים בישראל, בתקופת חג הפסח. הכנס נערך לראשונה בשנת 2001. החל משנת 2019, הכנס הפסיק מלהתקיים.
שמו של הכנס נגזר משמם של כנסי איגור, כנסים חד יומיים שארגנה העמותה למשחקי תפקידים בישראל. IGOR הם ראשי תיבות ופירושם Israeli Gathering of Role Players כאשר BIGOR פירושם Big IGOR. במהלך השנים בוצעו מספר ניסיונות למיתוג מחדש, תחת השמות "מבוכים" ו"גיבורים".
היסטוריה

כנס ביגור נערך מדי פסח מאז שנת 2001 ומושך אליו מדי שנה מאות שחקני תפקידים חדשים וותיקים.
ההרשמה לכנס ביגור נעשית באתר הכנס עצמו סמוך למועד הכנס. הכנס כולל משחקי תפקידים חיים, סדנאות משחק ומשחקים אחרים.
בשנת 2014 נעשה ניסיון למתג מחדש את הכנס תחת השם "גיבורים". השינוי כלל גם מעבר לפורמט חדש, בו מרבית פעילויות הכנס נערכות באולם מרכזי אחד. בשנה שלאחר מכן הוחזר שם הכנס במקורי, אולם שאר מאפייני הפורמט שולבו גם בכנסים עתידיים.
עד כנס גיבורים כנסי ביגור אורגנו במבנה של סבבי משחק: חלונות זמן קבועים לאורך היום, בהם מתרחשים המשחקים. הסבבים חולקו לסבב בוקר, צהריים וערב ("ינשופים"). מאז כנס גיבורים, אורגן הכנס במבנה גמיש: משחקים יכולים להתחיל בכל שעה עגולה ולהימשך מספר שעות לא מוגבל. משתתפי הכנס יכולים לארגן את לוח-הזמנים של הפעילויות בהם משתתפים, כרצונם.
בנוסף למשחקים עצמם הכנס כולל את "הפונדק", עמדת מנוחה, דוכני מזון ופרויקטים מיוחדים.
| האירוע | מועד | מיקום | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| ביגור | 2001 | כפר-בתיה, רעננה |  |
| ביגור 2 | 2002 | כפר-בתיה, רעננה |  |
| ביגור 3 | 2003 | כפר-בתיה, רעננה |  |
| ביגור 4 | 2004 | גבעתיים |  |
| ביגור 5 | 19-21 באפריל 2005 | כפר-בתיה, רעננה |  |
| ביגור 6 | 9-11 באפריל 2006 | הכפר הירוק |  |
| ביגור 7 | 27-29 במרץ 2007 | גן ונוף, פתח תקווה |  |
| ביגור 8 | 22-24 באפריל 2008 | עירוני ח', תל אביב |  |
| ביגור 9 | 5-7 באפריל 2009 | עירוני ח', תל אביב |  |
| ביגור 10 | 31 במרס - 3 באפריל 2010 | עירוני א', תל אביב | ציון עשור לאירועי ביגור. |
| ביגור 11 | 20-22 באפריל 2011 | עירוני ח', תל אביב |  |
| ביגור 12 | 9-11 באפריל 2012 | בית הספר הדמוקרטי, מודיעין |  |
| ביגור 13 | 27-30 במרס, 2013 | בית הספר הדמוקרטי, מודיעין |  |
| גיבורים | 16-17 באפריל 2014 | בית דני, תל אביב | ניסיון במיתוג מחדש; מעבר לפורמט משחקים באולם. |
| ביגור 15 | 5-6 באפריל 2015 | מרכז קהילתי מרום נווה, רמת גן |  |
| ביגור 16 | 24-25 באפריל 2016 | מרכז קהילתי מרום נווה, רמת גן |  |
| ביגור 17 | 5-6 באפריל 2017 | מרכז קהילתי מרום נווה, רמת גן | מעבר לכרטיסים יומיים. |
| ביגור 18 | 1-2 באפריל 2018 | מרכז קהילתי מרום נווה, רמת גן |  |
| מבוכים | 21-22 באפריל 2019 | בית הספר הדמוקרטי, מודיעין |  |
ראו גם

מדע בדיוני
פנטזיה
משחקי תפקידים
הערות שוליים

↑  "אושוויץ במתנ"ס". nana 10 - חדשות. נבדק ב-2017-04-09.
ערך זה הוא קצרמרבנושא משחקים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי צ'ילה–שוודיה

| יחסי צ'ילה–שוודיה |
| --- | --- |
צ'ילה: שוודיה


צ'ילה: שוודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 450,295
אוכלוסייה
19,788,712: 10,619,488
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 593,268
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 55,866
משטר
רפובליקה נשיאותית: מונרכיה חוקתית

יחסי צ'ילה–שוודיה הם היחסים הדיפלומטיים בין צ'ילה לשוודיה. שתי המדינות נהנות מיחסי ידידות, שחשיבותן מתרכזת בתולדות ההגירה הצ'יליאנית לשוודיה במהלך שנות ה-70. כ־100,000 צ'יליאנים וצאצאיהם מתגוררים בשוודיה, מה שהופך אותם לקהילה הצ'יליאנית השלישית בגודלה (אחרי ארגנטינה וארצות הברית). שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
היסטוריה > יחסים מוקדמים

הגירה שוודית לצ'ילה החלה בשלהי המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19, כאשר צ'ילה הייתה עדיין חלק מהאימפריה הספרדית. שוודי בולט היה מטאו ארנלדו הבל שנלחם למען צ'ילה במלחמות העצמאות והציג את בית הדפוס למדינה. בשנת 1827 כונן האיחוד השוודי-נורווגי יחסים דיפלומטיים עם צ'ילה וחתם על חוזה ידידות. בין השנים 1851–1853 הפכה הפריגטה השוודית HSwMS Eugenie לספינת המלחמה השוודית הראשונה שהקיפה את העולם, במסע שנועד לקדם את הסחר השוודי. באותה תקופה קרא הקוג'ני לעיר הנמל ולפראיסו.
היסטוריה > סלבדור אלנדה וההפיכה הצ'יליאנית

בשנת 1915 הפך הדיפלומט הצ'יליאני אגוסטין אדוארדס מק-קלור לשגריר הראשון בשוודיה. בשנת 1969 נסע שר החינוך השוודי (וראש הממשלה לעתיד) אולוף פלמה לצ'ילה ונפגש עם כמה פקידי ממשל צ'יליאנים עם מקבל פרס נובל לעתיד, פבלו נרודה. בנובמבר 1970 נבחר סלבדור איינדה לנשיא צ'ילה, הראשון ממפלגה סוציאליסטית. בשנת 1970 שוודיה אישרה לספק צ'ילה סיוע בפיתוח. בשנת 1971 קיבלה צ'ילה משוודיה מיליון וחצי כתר שוודי. באותה שנה, שתי המדינות חתמו על הסכמים לצ'ילה לרכישת נשק וספינת מלחמה שוודית ישנה. בשנת 1972 צ'ילה קיבלה 25 מיליון כתר שוודי כסיוע.
בשנת 1972 הגיע שגריר שוודיה האראלד אדלסטם לצ'ילה לתפקידו החדש. ב-11 בספטמבר 1973, הודחה ממשלתו של הנשיא אלנדה בהפיכה של הגנרל אוגוסטו פינושה, שגובתה על ידי ממשלת ארצות הברית. הוכרז כי הנשיא אלנדה התאבד במהלך ההפיכה והגנרל פינושה השתלט על הממשלה והפך לנשיא המדינה החדש. מיד החל הנשיא פינושה לעצור, לענות ולהוציא להורג את חסידיו של הנשיא אלנדה. במהלך תקופה זו, אלפי צ'יליאנים חיפשו מקלט בעיקר בשגרירויות אירופה ואמריקה הלטינית בבירת צ'ילה. תחת השגריר אדלסטם, שוודיה פתחה את שעריה למבקשי המקלט. יותר מ-500 צ'יליאנים, 54 אורוגוואים וכמה קובנים קיבלו מעמד פליט בשגרירות שוודיה. בסוף נשיאותו של פינושה, יותר מ-40,000 צ'יליאנים היגרו לשוודיה ככוח פוליטי. בדצמבר 1973 הוכרז על ידי ממשלת צ'ילה השגריר אדלסטם כ"פרסונה נון גרטה". כשגורש אדלסטם מצ'ילה, ראש ממשלת שוודיה, אולוף פאלמה, הצהיר שלא יהיה שגריר שוודי בצ'ילה עד שתוחזר הדמוקרטיה למדינה, דבר שלא קרה עד 1990.
היסטוריה > יחסים נוכחיים

כששבה צ'ילה לדמוקרטיה בשנת 1990, שתי המדינות נרמלו את היחסים ושגרירים הוסמכו לממשלותיהן בהתאמה. בשנת 1990 ביקר נשיא צ'ילה, פטריסיו איילווין, בשוודיה. בשנת 1996 ערך קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה ביקור רשמי בצ'ילה ונפגש עם הנשיא אדוארדו פריי רואיס-טאגלה. במרץ 2016 ערכה נשיאת צ'ילה מישל בצ'לט ביקור ממלכתי בשוודיה בהזמנת המלך. במהלך ביקורה הניחה הנשיאה בצ'לט זר על קברו של ראש הממשלה לשעבר אולוף פאלמה, שמילא תפקיד מכריע בקבלת פליטים צ'יליאנים לשוודיה. הנשיאה בצ'לט נפגשה גם עם מנהיגים עסקיים וחברי הקהילה הצ'יליאנית בשוודיה.
ביקורים רמי דרג

ביקורים רמי דרג מצ'ילה לשוודיה
נשיא צ'ילה פטריסיו איילווין (1990)
נשיא צ'ילה ריקארדו לאגוס (2002, 2005)
נשיאת צ'ילה מישל בצ'לט (2016)
ביקורים רמי דרג משוודיה בצ'ילה
קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה (1996)
ראש ממשלת שוודיה יירן פרסון (2003)
ראש ממשלת שוודיה פרדריק ריינפלט (2011)
היחסים בין שתי המדינות

שתי המדינות חתמו על מספר הסכמים דו-צדדיים, כמו הסכם סחר (1953); הסכם תובלה אווירית (1957); הסכם לשיתוף פעולה וחברות (1991); הסכם לביטוח לאומי (1995); הסכם ליישום שיתוף פעולה אופקי ושיתוף פעולה כלכלי לפיתוח (1998); הסכם להימנעות ממיסוי כפול (2004); מזכר הבנות לשיתוף פעולה בטכנולוגיות ירוקות ופיתוח עירוני בר-קיימא (2011); מזכר הבנות לשיתוף פעולה בניהול יער בר-קיימא (2011); מזכר הבנות בנושא שיתוף פעולה בכריית בר-קיימא וחדשני (2011) ומזכר הבנות בנושא שיתוף פעולה באחריות חברתית (2012).
יחסי סחר

בשנת 2002 חתמה צ'ילה על הסכם סחר חופשי עם האיחוד האירופי (הכולל את שוודיה). בשנת 2016 הסתכם המסחר בין צ'ילה לשוודיה ב-481 מיליון דולר. הייצוא העיקרי של צ'ילה לשוודיה כולל: נחושת, יין, עץ ופירות. הייצוא העיקרי של שוודיה לצ'ילה כולל: ציוד מכונות ותחבורה, ציוד מיוצר, כימיקלים ומוצרים נלווים, מזון ובעלי חיים, משקאות וטבק. חברות רב-לאומיות שוודיות כמו אסטרהזניקה, אריקסון, H&M‏, Saab Group ווולוו פועלות בצ'ילה. צ'ילה היא שותפת הסחר השלישית בגודלה באמריקה הלטינית.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם ו-2 קונסוליות בגטבורג ומאלמה.
שוודיה מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו וקונסוליה כללית בוולפראיסו.
ישראל באירוויזיון 2018

ישראל השתתפה באירוויזיון 2018 עם השיר "Toy" שבוצע על ידי נטע ברזילי. השיר זכה במקום הראשון עם 529 נקודות ובעקבות זאת, אירוויזיון 2019 התקיים בישראל ב-18 במאי 2019.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע

המבצע נבחר על ידי תוכנית מציאות, הכוכב הבא לאירוויזיון 2018 ששודרה תחילה במסגרת שידורי קשת בערוץ 2, ולאחר פיצולו בקשת 12, הזוכה בה ייצג את ישראל באירוויזיון 2018.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע > שלב הגמר

הגמר התקיים ב-13 בפברואר 2018 והורכב משני סבבים.
לפני האירוויזיון > בחירת המבצע > שלב הגמר > סיבוב ראשון

בסיבוב הראשון ארבעת המועמדים הסופיים זווגו לזוגות. מכל דו-קרב המתמודד עם הציון הגבוה עבר לסיבוב השני. לאחר ההופעה האחרונה, כל חבר השופטים, למעט הראל סקעת, הצביע למתמודד אחד משני הנותרים. המתמודד עם רוב הקולות עבר לסיבוב השני.
בנוסף למופעים, ארבעת המועמדים הסופיים ביצעו את השיר הזוכה באירוויזיון 2012 "Euphoria" שבוצע במקור על ידי Loreen ו-"Can't Hold Us" שבוצע במקור על ידי Macklemore, Ryan Lewis feat. Ray Dalton.
| דו קרב | סדר | שם המבצע | שם השיר | הצבעת השופטים> אמדורסקי | הצבעת השופטים> פלס | הצבעת השופטים> סקעת | הצבעת השופטים> סטטיק ותבורי | ציון | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I | 1 | יהונתן מרגי | "Get Ugly" |  |  |  |  | 90% | סיבוב שני |
| I | 2 | חן אהרוני | "נשימה" |  |  |  |  | 72% | מקום 4 |
| II | 3 | ריקי בן ארי | "Proud Mary" |  |  |  |  | 81% | סיבוב שני |
| II | 4 | נטע ברזילי | "קצת משוגעת" |  |  |  |  | 74% | נבחרה על ידי השופטים |
בחירת השופטים:
אסף אמדורסקי - נטע ברזילי
קרן פלס - נטע ברזילי
הראל סקעת - לא הצביע
סטטיק - נטע ברזילי
בן-אל תבורי - חן אהרוני
הראל סקעת לא היה צריך להצביע משום שכבר הוחלט כי נטע ברזילי תינצל מהדחה.