stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ציר המספרים

ציר המספרים או ישר המספרים הוא תמונה חד-ממדית של קו ישר, עליו מסומנות נקודות, המציינות את המספרים השלמים.
הנקודות המציינות את המספרים השלמים מצויות במרחקים שווים אחת משכנתה, המרחק בין שתי נקודות סמוכות מכונה יחידה אחת והמרחק בין נקודה כלשהי ובין הנקודה המציינת את המספר 0 (אפס) שווה לערך המוחלט של המספר המצוין על ידי אותה נקודה.
ככל שהנקודה רחוקה יותר מהמספר אפס, כן ערכה גדול יותר (הדבר נכון לגבי מספרים חיוביים ושליליים כאחד). בדרך כלל, מוצג ציר המספרים כקו אופקי, כאשר הנקודות שמימין לנקודת ה-0 מתארות מספרים חיוביים והנקודות שמשמאל לנקודת ה-0 מתארות מספרים שליליים.
כאשר נתונות שתי נקודות כלשהן על גבי ציר המספרים, הנקודה הימנית מבין השתיים מייצגת את המספר הגדול יותר.
ציר המספרים המתאר מספרים שלמים ניתן להרחבה כך שיתאר את כל המספרים הממשיים (כאשר כל נקודה עליו מייצגת מספר ממשי יחיד וכל מספר ממשי מיוצג על ידי נקודה יחידה).
המרחק בין שתי נקודות x1 ו- x2 הנמצאות על ציר המספרים יחושב בעזרת הנוסחה  |x_{2}-x_{1}|.
ציר המספרים יוצר זיקה בין שני עולמות עיקריים של המתמטיקה: הגאומטריה, שממנה נלקח הישר, והאריתמטיקה, ממנה נלקחו המספרים. בין המספרים הממשיים ובין הנקודות על הישר קיימת התאמה חד-חד ערכית, שאותה מייצג ציר המספרים. התאמה זו יוצרת את הישר הממשי.
ציר המספרים
בציר המספרים משתמשים לסימון קבוצות מספרים. מבחינים בין המצבים  \ X<a ו -  X\leq a על ידי סימון נקודת הקצה של הקטע באופן הבא: אם  \ X<a יסומן קצה הקטע בעיגול ריק ואם  X\leq a יסומן קצה הקטע בעיגול מלא.
בנוסף לכך, "ציר המספרים" עוזר בפתרון גרפי של בעיות אי-שוויונות. כאשר מערכות של אי-שוויונות מתוארות כמערכות "או" (אי-שוויון אחד מתקיים או השני) ומערכות "וגם" (שני אי-השוויונות מתקיימים בבת אחת) אשר פתירתם מבוססת על שימוש בדיאגרמת ון כדי להציג חיתוך או איחוד בין שתי קבוצות של תשובות על ציר המספרים.
ניתן להרחיב ולהוסיף ציר נוסף ואפילו שניים כך שתתקבל מערכת צירים דו־ממדית או תלת־ממדית. אם הצירים ניצבים זה לזה, תיקרא מערכת צירים שכזו מערכת צירים קרטזית. בעזרת מערכת כזו, בה לכל נקודה קיימת קוארדינטה משלה ניתן להרחיב את השימוש בציר ולפתור בעזרת המרחב שהתקבל בעיות שונות בתחומים כמו: אנליזה מתמטית ואנליזה וקטורית.
פשע מושלם

.
פשע מושלם הוא כינוי לפשע שנעשה באופן שמבצעיו אינם ניתנים לגילוי, ולכן הם חומקים מעונש.
יש להבחין בין פשע מושלם לבין פשע שבו, מסיבות שונות, לא מושגת הרשעה – על מנת שפשע ייחשב מושלם נדרש יותר מאשר חוסר יכולת להרשיע, נדרש קושי מהותי לפענוח הפשע. יש הרואים כפשע מושלם רק פשע שעצם קיומו לא התגלה (למשל רצח הנחזה כמוות טבעי), משום שברגע שידוע שהתרחש פשע, הוא חדל להיות "מושלם". גישה נוספת מופיעה בספרו של גיירמו מרטינס, "רציחות נוסח אוקספורד": "הפשע המושלם אינו זה שנותר בלתי מפוענח אלא זה שמפוענח תוך ייחוסו לנאשם הלא נכון". על פי הגדרות אלה, הידיעה שפשע כלשהו היה פשע מושלם מתבררת רק כעבור זמן, כאשר הוא חדל להיות מושלם – כל זמן שהוא בגדר פשע מושלם, אין אנו יודעים זאת.
מקרה נודע של רצון לבצע פשע מושלם, הוא זה של ליאופולד ולוב, שני צעירים שחתרו לבצע "פשע מושלם" של חטיפה ורציחה, לשם הפגנת עליונותם השכלית. השניים רצחו נער בן 14, נלכדו ונדונו למאסר עולם בתוספת 99 שנים. סיפורם היה נושא למספר סרטי קולנוע וספרים.
פשע מושלם הוא נושא פופולרי בספרות בלשית, בסרטי בלש ובסרטי פשע.
פסגות פיפין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,160 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  65°39′00″S 62°28′00″W﻿ / ﻿65.65°S 62.4667°W﻿ / -65.65; -62.4667
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגות פיפין(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגות פיפין(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות פיפין(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות פיפין
 
פסגות פיפין (באנגלית: Pippin Peaks) הוא רכס של פסגות בכיוון מזרח-מערב בדרום הרי אריסטוטל, בחוף אוסקר השני, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
גובה הפסגות בין 880 מטרים ל-1,160 מטרים מעל פני הים.
הפסגות על פי רוב, הן פסגות של סלעי גרניט לבנה או ורודה.
רכס הפסגות מהווה את הגדה הצפונית של קרחון סטאב.
כמו כן הרכס מתחבר להר שרה תאודורה שממערב - דרום-מערב לרכס.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הרכס ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
רכס הפסגות נקרא על שם "פיפין" - דמות מ"מובי דיק" - ספרו של הרמן מלוויל.
שם זה ניתן בדומה לשמות אתרים נוספים באזור, הקרויים על שם דמויות מהספר.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  אתרים נוספים הקרויים על שם דמויות מהספר "מובי דיק"
| אתרים הקשורים ל-"מובי דיק" ספרו של הרמן מלוויל בארץ גרהאם |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | מאפל • מלוויל • סטאב • סטארבק • פלאסק |  |
| הרים, רמות ומצוקים | מעבר בלקינגטון • פסגת גבריאל • פסגת דאגו • הר מייהו • פסגת ספאוטר • הר פדאללה • צוקי פיפ • פסגות פיפין • הר קוויקווג |  |
| לשונות יבשה | נקודת טשטגו |  |
פרנק מוס (שוער)

פרנק מוס (אנגלית: Frank Moss;‏ 5 בנובמבר 1909 – 7 בפברואר 1970) היה שחקן ומאמן כדורגל אנגלי.
קריירה

מוס נולד בעיירה ליילנד שבלנקשייר, והחל את הקריירה שלו במועדון פרסטון נורת' אנד, אליו הצטרף ב-1928. לאחר שנה ו-24 משחקים הוא הצטרף לאולדהאם אתלטיק כמחליפו של השוער הראשון ג'ק האקינג. הוא השתתף ב-29 משחקי ליגה במשך עונה וחצי, ובנובמבר 1931 חתם בארסנל תמורת 3,000 לירות שטרלינג.
מוס תפס מקום קבוע בהרכב של ארסנל במקום צ'ארלי פרידי, ושמר על מקום זה במשך ארבע העונות הראשונות שלו בארסנל; הוא זכה בשלוש אליפויות (1932/1933, 1933/1934 ו-1934/1935) והשתתף בגמר גביע ה-FA של 1932, שהסתיים בהפסד שנוי במחלוקת לניוקאסל יונייטד.
הוא השתתף בחמישה משחקים במדי נבחרת אנגליה, וב-14 באפריל 1934 ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 3 - 0 על נבחרת סקוטלנד באצטדיון ומבלי. משחקו האחרון בנבחרת היה משחק שכונה "קרב הייבורי", ובו התמודדה אנגליה מול נבחרת איטליה שהייתה אלופת העולם. מוס היה אחד משבעת השחקנים של ארסנל שהובילו את אנגליה לניצחון 3 - 2.
מוס הוא השוער היחיד בתולדות ארסנל שהבקיע שער במשחק רשמי. ב-16 במרץ 1935 נערך משחק מול אברטון במסגרת הליגה הראשונה, ובמהלכו נפצע מוס ופרק את הכתף שלו. באותה תקופה לא היה מותר להחליף שחקנים, כך שהוא נאלץ לעבור לשחק בעמדת הקשר השמאלי והצליח להבקיע את השער הראשון בניצחון 2 - 0. אולם, משחק זה היה גם האות לתחילת נפילתו של מוס. הוא לא הצליח להתאושש מהפציעה, והשתתף רק בחמישה משחקים נוספים בעונת 1935/1936. בקיץ 1937 הוא קיבל המלצה לפרוש, והוא בן 27 בלבד. הוא הספיק להשתתף ב-161 משחקים במדי ארסנל.
לאחר פציעתו הוא התמנה לתפקיד המאמן של מועדון הארט אוף מידלות'יאן (הארטס) הסקוטי, והפך למאמן הצעיר ביותר בתולדות המועדון והראשון שזכה לאוטונומיה מלאה בבחירת השחקנים. בעונתו הראשונה בהארטס הוא הוביל את המועדון למקום השני בליגת העל הסקוטית, אך ב-1940 התפטר מתפקידו בעקבות פריצת מלחמת העולם השנייה, ולאחר מכן חזר לאנגליה.
לקריאה נוספת

ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (ISBN 1-899429-03-4)
פסגת אאולסהד (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהר בארץ גרהאם, שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  300 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  66°19′00″S 65°49′00″W﻿ / ﻿66.3167°S 65.8167°W﻿ / -66.3167; -65.8167
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת אאולסהד(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגת אאולסהד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת אאולסהד(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת אאולסהד
 
פסגת אאולסהד או פסגת אאולזהד (באנגלית: Owlshead Peak; מילולית: פסגת ראש הינשוף) היא פסגה בחוף המערבי של ארץ גרהאם, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.
פסגת אאולסהד ממוקמת 2.8 קילומטרים ממזרח לכף בלו, שבחצי האי סטרשר.
גובהה של פסגת אאולסהד 300 מטרים מעל פני הים; פסגת אאולסהד היא הפסגה ה-5,321 בגובהה באנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הפסגה

הפסגה צולמה לראשונה על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד (FIDASE), אשר צילמה מהאוויר את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956 – 1957.
הפסגה מופתה באופן חלקי על ידי משלחות סקר אל הקרקע מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד, אשר יצאה מבסיס האי דיטייל בין השנים 1956 – 1959.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הפסגה ניתן לה בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
שם הפסגה הוא תיאורי.
לפסגה צורת ראש ינשוף, במבט מכיוון מפרצון קריסטל ומכיוון מפרץ דארבל.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
↑  לפי מקור אחר גובהה של הפסגה 381 מטרים מעל פני הים
↑  מידע על גובה הפסגה
פסגות לורנס

| --- | --- |

מפת אזור נווה אוונס. פסגות לורנס ממוקמות בפינה הימנית התחתונה של המפה.
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  72°50′00″S 166°19′59″E﻿ / ﻿72.8333°S 166.333°E﻿ / -72.8333; 166.333
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות לורנס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות לורנס
 
פסגות לורנס (באנגלית: Lawrence Peaks) הן קבוצת פסגות גבוהות, באזור חוף בורכגרווינק בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
הפסגות מפרידות בין קרחון סיפרר, לבין ראשו של קרחון מרינר.
היסטוריה > מקור השם

שמן של הפסגות ניתן להן על ידי משלחת חקר קרחון מרינר מטעם משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1966–1967.
הפסגות נקראות על שמו של ג'יי. אי. ס. לורנס (J.E.S.Lawrence), שהיה מפקד משלחת הסקר הגאולוגי.
לקריאה נוספת

• Edmund Stump, , PP 78 - 80
• Borg, S. G. and Stump, E, , Washington DC American Geophysical Union Geophysical Monograph Series, vol. 40, pp. 67–75, 1987. doi:10.1029/GM040p0067.
• F. Ferraccioli, E. Armadillo, A. Zunino, E. Bozzo, S. Rocchi, P. Armienti, , Tectonophysics 478 (2009) 43–6
• C. J. Adams and P. F. Whitla, R. H. Findlay, B. F. Field, , Geological Investigations in Northern Victoria Land Antarctic Research Series, Volume 46, Pages 203-210
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
צ'ארלס דויטש

| --- | --- |

 לידה:  6 בספטמבר 1911 שמפיני-סור-מרן, צרפת 
 פטירה:  6 בדצמבר 1980 (בגיל 69) קרטיי, צרפת 
 שם לידה:  Charles Georges Deutsch 
 מדינה:  צרפת צרפת
 השכלה:  אקול פוליטקניק  École des Ponts ParisTech 
 
צ'ארלס דויטש (בצרפתית: Charles Deutsch, ‏6 בספטמבר 1911 – 6 בדצמבר 1980) היה מהנדס ותעשיין צרפתי. הוא הקים ביחד עם רנה בונה חברת מכוניות "DB" ובהמשך "CD".
ביוגרפיה

צ'ארלס דויטש נולד בשנת 1911 בפרבר של פריז. אביו היה בעל עסק לייצור חלקי מכוניות וצ'ארלס הצעיר עזר לו בעסק משפחתי. אביו נפטר בשנת 1929 וצ'ארלס דויטש המשיך לנהל את העסק במקביל ללימודים באקול פוליטקניק. בשנת 1932 הוא מכר את העסק לרנה בונה. בשנת 1935 הוא התחיל לעבוד בחברה צרפתית לבניית גשרים וכבישים. בשנת 1951 הוא התמנה למהנדס ראשי של החברה.
ביחד עם בונה הם בנו מכוניות על בסיס חלקים של סיטרואן. כמו כן צ'ארלס דויטש השתתף במספר תחרויות מרוצי מכוניות. הם הקימו חברה בשם "DB" שיצרה כמה דגמי מכוניות בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 לרבות DB לה-מאן. בשנת 1961 דויטש עזב את חברה "DB" והקים חברה נפרדת שיצרה מכוניות תחת השם "CD". מכוניות אלו השתתפו במספר מרוצי מכוניות. בהמשך הוא הקים Société d’Etudes et de Réalisations Automobiles - Charles Deutsch - מכון מחקר בתחום תעשיית הרכב.
בשנת 1971 הוא מונה לנשיא ארגון מהנדסי מכוניות הצרפתי וכיהן בתפקיד עד לשנת 1975. בשנים 1969–1980 הוא היה מנהל תחרות מכוניות "מרוץ 24 השעות של לה מאן" ומספר שנים גם של מרוצי גרנד פרי מונקו.
צ'ארלס דויטש נפטר בשנת 1980 בקרטיי אך חברתו SERA-CD המשיכה בפעילותה.
פסגות מירנדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  מירנדה 
 גובה:  587 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  71°28′00″S 68°36′00″W﻿ / ﻿71.4667°S 68.6°W﻿ / -71.4667; -68.6
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגות מירנדה(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהפסגות מירנדה(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות מירנדה(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות מירנדה
 
פסגות מירנדה (באנגלית: Miranda Peaks) הם רכס של שש פסגות במזרח האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
הפסגות משתרעות בכיוון צפון - דרום, בצידו הדרומי של קרחון אורנוס.
שיא גובהן של הפסגות - 587 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הפסגות

אזור זה התגלה לראשונה על ידי לינקולן אלזוורת', בטיסתו מעל האזור ב-23 בנובמבר 1935; הפסגות מופו בשנת 1960 על ידי וולפגנג לואיס גוטפריד יוארג (Wolfgang Louis Gottfried Joerg) בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו בטיסתו של אלזוורת'.
היסטוריה > מקור השם

שמן של הפסגות ניתן להן על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
בדומה האתרים סביבה, הקרויים על שם גופים במערכת השמש או קשורים אליה,  ולצד מתן השם לקרחון אורנוס הסמוך נקראו הפסגות על שמו של מירנדה, אחד מ-32 הירחים של כוכב הלכת אורנוס (על שמו נקרא קרחון אורנוס).
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
1 2  היסטוריה של שמות אתרים בסביבת הקרחון
פורום הדיור הציבורי

לוגו פורום הדיור הציבורי
פורום הדיור הציבורי הוא התארגנות פוליטית א-מפלגתית של ארגונים והתארגנויות למען שיקום וחיזוק הדיור הציבורי בישראל. הפורום כולל פעילים מכל רחבי הקשת הפולטית, עולים חדשים ו-ותיקים, ערבים ויהודים שפועלים לשם חיזוק ושיקום הדיור הציבורי בישראל - בין היתר באמצעות פעילות לובינג פוליטית, מחאות, וכתיבת מסמכי מדיניות.
הפורום הוקם בשנת 1998 כהתארגנות של תושבי שכונות, דיירים בדיור ציבורי, שפעלו יחד עם חברי הכנסת רן כהן למען חקיקת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) המסדיר את זכותם של דיירי הדיור הציבורי לרכוש את הדירות בהן הם מתגוררים. בתחילת הדרך היה הפורום מורכב בעיקר מפעילים, ובהמשך הצטרפו גם ארגוני סינגור ושינוי חברתי ובהם: סינגור קהילתי, שתיל, האגודה לזכויות האזרח, רבנים לזכויות אדם, שוברות קירות, מרכז אדוה ועוד.
לאחר המחאה החברתית של 2011 חזר הפורום למודל פעולה המבוסס הרבה יותר על פעילי שטח מאשר על ארגונים. כיום חברים בפורום נציגי התארגנויות של דיירים מכל הארץ: באר שבע, קריית שמונה, ירושלים, תל אביב ועוד. במשך שנים רבות הפורום פעל תחת ריכוז של ארגון שתיל (בהובלת לב ארן) והיום ריכוז הפורום עבר לעמותת פורום למשפחות עולים. בפורום חברים עדיין גם ארגונים כמו אדוה, המעברה, פורום משפחות עולים, רבנים לזכויות אדם, אבל עיקר הפעילות של הפורום נעשית על ידי התארגנויות ופעילי שטח. הפורום משתף פעולה גם עם כל הקליניקות המשפטיות בארץ שעוסקות בדיור ציבורי ועם הסיוע המשפטי של משרד המשפטים וכך מספק גם סיוע משפטי למשפחות נזקקות וגם נוקט בעמדה משפטית כלפי המדיניות של הממשלה.
החל משנת 2020, מנכ"ל הפורום הוא דני גיגי, שמילא קודם לכן תפקיד של מקדם המדיניות של הפורום מאז שנת 2013. מלבד המנכ"ל, יתר הפעילות והפעילים בפורום פועלים בהתנדבות או במסגרת תפקידם בארגוני החברה האזרחית בהם הם עובדים.
חזון

החזון של פורום הדיור הציבורי הוא לייצר בישראל מלאי דירות ציבורי גדול שיאפשר מעבר למודל של דיור ציבורי אוניברסלי, כפי שקיים במדינות שונות בעולם. כך, במקום המלאי הקטן של דיור ציבורי שקיים היום בישראל (כ-2% מכלל הדירות לעומת כ-12% בממוצע באירופה) המוקצות בעיקר לאוכלוסיות סעד, גורס הפורום כי על המדינה לייצר מלאי של לפחות 400,000 דירות ציבוריות, על פי הסטנדרטים האירופאים גם מבחינת כמות וגם מבחינת איכות הדיור.
כדי ליישם חזון זה, דוגל הפורום באימוץ מודל רחב של דיור ללא מטרות רווח שינוהל על ידי המדינה, עמותות, עיריות וארגונים אחרים ללא מטרות רווח. הפורום רואה בפעילות המשותפת עם חברת עמיגור שבנתה אלפי דירות ציבוריות עבור קשישים, פיילוט שאם יורחב יכול לשמש את כל האוכלוסייה.
כמו כן הפורום רואה חשיבות גדולה בהקמת איגוד לשוכרי הדירות ולחסרי הדיור בישראל ופועל בשנים האחרונות גם בכיוון הזה.
מטרות ופעילות

הפורום פועל כדי לקדם שלוש מטרות מרכזיות:
1. הגדלת מלאי הדירות הציבוריות – הפורום מקדם הגדלת התקציבים לרכישת דירות ופועל כדי לייצר תוכנית ארוכת טווח לשיקום הדיור הציבורי. הגדלת המלאי על פי המודלים של הפורום צריכה להיעשות בטווח הקצר על ידי רכישת דירות אבל בטווח הארוך אין מנוס מבניה ציבורית ובניה ללא מטרות רווח שתייצר מאות אלפי דירות שחסרות היום במלאי על פי כל המדדים הבינלאומיים.
במסגרת המאבק על הגדלת המלאי הפורום ניהל גם מאבק גדול על שימור מלאי הדירות הציבוריות הקיים. המאבק כלל החזרת דירות שהועברו לעמותות בניגוד לחוק והשמשה של דירות שעמדו ריקות. כך הצליח הפורום להחזיר אלפי דירות למלאי ומשפחות רבות עניות אוכלסו בדירות אלה. בהקשר זה אפשר לציין את המאבק הנוכחי של הפורום לאכלס דירות שעומדות ריקות בעיר באר שבע בשכונת נחל בקע.
2. הגמשת הקריטריונים לזכאות: הפורום פעל רבות להגמיש את הקריטריונים לזכאות לדיור ציבורי על מנת לייצר מודל של דיור ציבורי אוניברסלי שעונה על הצריכים של עשירונים 1–7 בחברה הישראלית. הפורום קורא כל הזמן לאמץ את המודל האירופאי של דיור ציבורי שהוא אוניברסלי ומשמש כחלק מסל הפתרונות הדיור הכלליים, ולנטוש את מודל הדיור הציבורי שאומץ בארץ של דיור ציבורי למקרי סעד בלבד. במהלך השנים השתתף הפורום בדיונים רבים דיונים להגמשת הקריטריונים וביחד עם כל הקליניקות המשפטיות גיבש נייר מדיניות מפורט שהוגש לוועדת הכהן (בהובלת אביעד הכהן).
3. שיפור בהתנהלות החברות המשכנות – במשך השנים אחד מהנושאים המרכזיים של הפורום הוא לדאוג שהחברות המשכנות יתחזקו את הדירות כפי שהן מתבקשות על פי החוק. הלחץ של הפורום על הממשלה ועל החברות המשכנות הוביל לשיפוץ של אלפי דירות. בין היתר הצביע על כך שישנה בעיה בתקצוב של תחזוקת הדירות, לאור העובדה שמשרד האוצר אינו מקצה את התקציבים הנחוצים לשיפוצים. בהקשר זה הוביל הפורום מאבק משפטי נגד חברת עמידר והחברות המשכנות ביחד עם הקליניקה המשפטית של המכללה למנהל בו נכתבו עשרות תביעות נזיקין כתגובה להזנחה של הדירות הציבוריות.
הפורום פועל נגד החברות המשכנות גם על מנת לקדם שקיפות, יחס הולם לדיירים, ומתן מענה הוגן לכל הצרכים של הדיירים. מאבקים בולטים בתחום הזה הוא המאבק נגד פינויים, מאבק נגד הטרדות מיניות כנגד דיירות, ומאבק נגד תופעת החובות שנצברו לדיירים בגלל התעמרות בדיירים. בתקופה האחרונה הפורום גם מנהל מאבק נגד ההתעמרות המשפטית של החברות המשכנות נגד דיירים חסרי ייצוג ואמצעים.
הישגים

פורום הדיור הציבורי היה שותף מרכזי במהלך לחקיקת חוק הדיור הציבורי של רן כהן בשנת 1998 וגם היה מעורב מאוד לאורך השנים בדרישה לקיים החוק. הפורום קידם ביחד עם חבר הכנסת אילן גילאון את הבג"ץ שהוגש כנגד המדינה בשנת 2013 בגין הדחיה המתמשכת בכניסת החוק לתוקף במסגרת חוקי ההסדרים. בג"ץ שהוביל בסופו של דבר בשנת 2013 להוצאת החוק מחוק ההסדרים ולמימושו מאז ועד היום. הפורום הקים עם חבר הכנסת דב חנין את שדולת הדיור הציבורי בכנסת בשנת 2013 ופעל לחוקק באמצעות השדולה מספר רב של חוקים שמועדו להגן על דיירי הדיור הציבורי. אחד החוקים הללו הוא חוק ״השקיפות בדיור הציבורי״ שנוסח בשיתוף עם הפורום ועם דיירי דיור ציבורי ועבר בסיור שדולת הדיור בכנסת.
לאורך השנים היה הפורום מעורב גם בהרבה חוקים והחלטות שהובילה המממשלה בהקשר לקידום הדיור הציבורי. בין היתר פרסמה מסמך מדיניות משותף עם חברת עמיגור, לבקשת שר האוצר משה כחלון.
הפורום גם הוביל, ביחד עם שר האוצר משה כחלון, להחלטה של רשות מקרקעי ישראל להקצאת 7% דיור ציבורי מכל הפרויקטים של מחיר למשתכן שהכניסה מאות דירות חדשות לדיור הציבורי, והייתה אמורה לייצר אלפים אך, בוטלה לבסון על ידי שר השיכון זאב אלקין בשנת 2021.
הפורום אף קידם ביחד עם שר השיכון יואב גלנט ומנכ"ל משרד השיכון בתקופתו חגי רזניק את התכנית ״לגור בכבוד״ (המכונה גם תוכנית גלנט) שהייתה אמורה להגדיל את מלאי הדירות הציבוריות ב-7,200 דירות ציבוריות בשנה למשך 10 שנים וכך לייצר 72,000 דירות ציבוריות. למרות שהתכנית עברה בהחלטת ממשלה משרד האוצר בלם לבסוף את התוכנית והיא לא יצאה לפועל. פרויקט נוסף שקודם עם השר גלנט בנושא וכן יצא לפועל, היה בניית אלפי דירות ציבוריות לקשישים.
הישג נוסף של הפורום בא לידי ביטוי בייצוג פרטני של עשרות אלפי משפחות שסובלות מבעיות בדיור הציבורי. הפורום סייע למשפחות שמתמודדות עם צווי פינוי, נלחם בהזנחה של הדירות הציבוריות מצד החברות המשכנות ופעל למען התנהלות טובה והוגנת כלפי הדיירים. מאבק בולט הוא המאבק לשמירה על זכויות דיירים בתהליכי ההתחדשות העירונית כאשר בזכות פעילי הפורום ובניסוח שלהם חוקק חוק ההגנה על דיירי דיור ציבורי בהתחדשות עירונית ונמנע הפינוי והדחיקה של אלפי משפחות מהדירות שלהם שעברו תהליכי התחדשות עירונית.
הפורום פעל גם לסייע לחסרי זכאות לדיור ציבורי. במסגרת הפעילות הפורום סייע ביחד עם הקליניקות המשפטיות והסיוע המשפטי למשפחות רבות למצות זכויות ולהגיש בקשות לדיור ציבורי, ודאג שאלפי משפחות חסרות דירה יקבלו זכאות למרות שמשרד השיכון דחה אותם בבקשה הראשונית שלהם. במסגרת העבודה על מיצוי זכויות הפורום היה האחראי גם לכך שמשרד השיכון יצר בפעם הראשונה [כותון כולל עבור הדיור הציבורי שכולל מידע על תנאי הזכאות, על זכויות בהגשת הבקשות, זכויות הדיירים, זכויות בתהליכי התחדשות עירונית ועוד.
מימון

לאורך השנים נתמכה פעילות הפורום באמצעות תרומות מהקרן החדשה לישראל וארגונים פילנתרופיים נוספים לרבות שורה של פדרציות יהודיות בצפון אמריקה (פדרציית נשות שיקגו, פדרציית ניו יורק, פדרציית טורונטו) וארגון נשות הדסה. כמו כן הפורום מגייס כספים מהציבור במימון המונים.
ההתנגדות לפעילות הפורום

לדיור הציבורי יש התנגדות בעיקר מהצד הכלכלי הימני של המפה הפוליטית. הפורום ניהל מאבקים כנגד ארגונים ליבריטיאנים שמתנגדים לכל מעורבות בשוק החופשי ולכל פעילות ממשלתית לתקן את העוולות בתחום הדיור.
בהקשר זה בולט בעיקר המאבק מול פורום קהלת שמתנהל כבר מספר שנים. פורום קהלת ייעץ למשרד האוצר בכל הנוגע לביטול תוכנית 'לגור בכבוד' שפורום הדיור הציבורי ומשרד השיכון ניסו לקדם בתקופת השר גלנט. חוקרי קהלת הציגו לוועדה ולמשרד האוצר מסמך הכולל המלצות שלא להגדיל את מלאי הדירות, וכן לפנות משפחות מהדיור הציבורי ולבטל את חוק זכויות הרכישה. תוכנית התחקירים של אסף ליברמן זמן אמת אף חשפה כי במסגרת המסמך שנכתב בקהלת הוצגו בין היתר נתונים שגויים לגבי מספר הממתינים לדיור ציבורי.
הערות שוליים

↑  גיא נרדי, ‏פורום הדיור הציבורי: הפתרון למשבר הדיור הוא לא שיווק עוד יחידות דיור מוזלות, באתר גלובס, 16 ביולי 2021
↑  שלמה סבירסקי וירון הופמן-דישון, האופציה הציבורית בדיור: דיור ציבורי אוניברסלי כמענה למשבר הדיור בישראל, באתר מכון אדוה, 15 בנובמבר 2017
↑  דניאל דותן, פורום הדיור ציבורי: "בישראל ממתינות 170 אלף משפחות לדיור ציבורי", באתר כלכליסט, 21 בינואר 2018
↑  הדר גיל-עד, מחדל הדיור הציבורי: 1,500 דירות מושכרות לעמותות במקום למשפחות, באתר ynet, 17 בספטמבר 2021
↑  מיה איידן, "הורגים אותנו": אלפי משפחות ממתינות לדיור ציבורי – ובתי עמידר נאטמו, באתר חדשות 13, 17 באוגוסט 2022
↑  עמדת פורום דיור ציבורי לשינוי הקריטריונים לזכאות לדיור ציבורי
↑  הדר גיל-עד, הזנחת הדיור הציבורי: "נציף אותם בתביעות כדי שיתקנו את הרעה החולה", באתר ynet, 8 בינואר 2023
↑  הדר גיל-עד, בדיור הציבורי שוב מקבלים צווי פינוי: "איפה אגור? בגינה ציבורית?", באתר ynet, 10 באפריל 2023
↑  סרטון בנושא בדף הפייסבוק של הפורום
↑  עומרי אפרים, דיור ציבורי: אחרי 15 שנה הממשלה לא החליטה, באתר ynet, 13 במרץ 2013
↑  אורי חודי, ‏הכנסת אישרה סופית את החוק לשקיפות בדיור הציבורי, באתר גלובס, 30 במרץ 2016
↑  מתווה לחיזוק הדיור הציבורי שנכתב לבקשת שר האוצר משה כחלון
↑   עדי כהן, "כישלון צורם": ההבטחה ל-1,700 דירות דיור ציבורי למשפחות ללא קורת גג – הסתיימה ב-80 בלבד, באתר TheMarker‏, 20 ביוני 2022
↑  תוכנית לגור בכבוד, משרד השיכון
↑  דוד טברסקי, ‏מנכ"ל עמיגור: "המדינה צריכה לבנות דיור ציבורי בעצמה. זה יעיל, נוח וזול", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 ביוני 2023
↑  סיוע בדיור הציבורי באתר משרד השיכון
↑  פורום הדיור הציבורי באתר הקרן החדשה לישראל
↑  פורום קהלת, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 15 במאי 2023
פעילות פורום הדיור הציבורי תומכות בשר השיכון יואב גלנט בעת שהציג את תוכנית 'לגור בכבוד' להרחבת הדיור הציבורי בישראל ביום הדיור הציבורי בכנסת.
פסגות סמית'

ערך זה עוסק בהרים ברכס דייווד שבאנטארקטיקה; אם התכוונתם להר ברכס ווקר שבאנטארקטיקה ראו פסגת סמית' (אנטארקטיקה). אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  הרי פראמנס 
 קואורדינטות:  67°57′00″S 62°29′00″E﻿ / ﻿67.95°S 62.4833°E﻿ / -67.95; 62.4833
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות סמית'(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגות סמית'
 
פסגות סמית' (באנגלית: Smith Peaks) הן קבוצת פסגות ברכס דייוויד, בהרי פארמנס, באדמת מק. רוברטסון, שבאנטארקטיקה.
הפסגות ניצבות בסמוך מדרום להר הורדן.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הפסגות

הפסגות מופו על ידי קרטוגרפים נורווגים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן, בין השנים 1936–1937.
הפסגות מופו בשנית על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בין השנים 1957–1960.
היסטוריה > מקור השם

שמם של הפסגות ניתן להם על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
הפסגות נקראות על שמו של פרדריק אפלטון סמית' (Frederick Appleton Smith) שהיה מכונאי דיזל בתחנת מוסון בשנת 1957.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
| אתרים ברכס דייוויד |
| --- | --- | --- |
| רכסים | סורטינדיין • סמית' |  |
| הרים | דאנלופ • הורדן • קואטס |  |
| מצוקים | סימפסון |  |
| עמקים | הורדרן |  |
| נונאטאקים | באיפאס • גאפ |  |
פרנק מגרי

פרנק מגרי (בצרפתית: Frank Magri נולד ב-4 בספטמבר 1999 באז'ן שבצרפת) הוא כדורגלן קמרוני-צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת טולוז מליגת העל הצרפתית ובנבחרת קמרון.