stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירב רוט
חיים אישיים

רוט נשואה לפסיכולוג ולשחקן העבר דני רוט ובתם  היא השחקנית נטע רוט.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |   |   |   |   |   |  דוד גלעדי  דוד גלעדי     |  דוד גלעדי  דוד גלעדי     |  דוד גלעדי  דוד גלעדי     |   |   |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |  |
|   |   |  טומי לפיד  טומי לפיד     |  טומי לפיד  טומי לפיד     |  טומי לפיד  טומי לפיד     |     |  שולמית לפיד  שולמית לפיד     |  שולמית לפיד  שולמית לפיד     |  שולמית לפיד  שולמית לפיד     |   |   |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |     |   |   |   |   |   |   |  |  |  |  |
|  יאיר לפיד  יאיר לפיד     |  יאיר לפיד  יאיר לפיד     |  יאיר לפיד  יאיר לפיד     |   |  ליהיא לפיד  ליהיא לפיד     |  ליהיא לפיד  ליהיא לפיד     |  ליהיא לפיד  ליהיא לפיד     |   |  דני רוט  דני רוט     |  דני רוט  דני רוט     |     |  מירב רוט  מירב רוט     |  מירב רוט  מירב רוט     |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  נטע רוט  נטע רוט     |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  first line med, אנאתה
↑  הנני: מירב רוט - שיחה עם ד"ר רות קלדרון, ואהבת לרעך כמוך, באתר עלמא - בית לתרבות עברית
↑  האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה, דר' מירב רוט: מקרע לאיחוי בסולידריות עם עצמי כתנאי לסולידריות עם האחר - בטיפול ובספרות, באתר יוטיוב, ‏3.3.23
↑  בטיפולנט, דר' מירב רוט משוחחת עם הסופרת צרויה שלו, באתר יוטיוב, ‏2.4.19
↑  בטיפולנט, ד"ר מירב רוט, התכנית לפסיכותרפיה, אוניברסיטת תל אביב - אמת ושקר בספרות ובפסיכותרפיה, באתר פייסבוק, ‏10.2.19
↑  כאן הסכתים, איך ממשיכים: משבר האנושיות, באתר כאן, ‏19.10.23
↑  פסיכולוגיה יהודית מכון רוטנברג (2023-11-30), התייצבות אל מול פני הרוע: פרופ' מירב רוט וד"ר ברוך כהנא - שיחות ודיון: ברמה התיאורטית והטיפולית, נבדק ב-2024-05-30
↑  ד"ר אייל דורון, איך מוצאים תקווה ברגעי משבר? אייל דורון מארח את פרופ' מירב רוט במסגרת שיחות עם סופרי וסופרות הוצאת מודן, באתר פייסבוק, ‏17.10.23
↑  אפל הסכתים, Light in the Shadow of Trauma, with Prof. Merav Roth
↑  Jennifer Parker, Merav Roth’s Work Wins The Sigourney Award - 2024, The Sigourney Awards, ‏2024-11-11 (באנגלית אמריקאית)
↑  אגודת ידידי אוניברסיטת תל אביב, אגודת ידידי אוניברסיטת תל אביב, באתר פייסבוק, ‏13.8.23
↑  בטיפולנט, קווים מנחים לעבודה הטיפולית בדרום הארץ ובכלל: מפגש עם פרופ' מירב רוט, באתר בטיפולמט, ‏8.10.23
↑  מירב רוט, קווים מנחים למטפלים בנפגעי המלחמה בדרום ובכלל: מכתב פתוח מאת פרופ' מירב רוט, באתר בטיפולנט, ‏9.10.23
↑  מכון רוטנברג, התייצבות אל מול פני הרוע: פרופ' מירב רוט וד"ר ברוך כהנא - שיחות ודיון: ברמה התיאורטית והטיפולית, באתר יוטיוב, ‏30.11.23
↑  קרן בריאה, אמהות היא מהות - מחשבות על מהות התפקיד האמהי בעת הזו, באתר יוטיוב, ‏27.12.23
↑  כאן הסכתים, איך ממשיכים: משבר האנושיות, באתר כאן 11, ‏19.10.23
↑  אוניברסיטת חיפה, הפקולטה לניהול, הצומת הטראומתית – פנינו לאן? פרופ' מירב רוט, באתר אוניברסיטת חיפה, ‏תאריך ההרצאה אינו ידוע
↑  הקתדרה במוזיאון ארץ ישראל, שיח פתוח עם פרופ' מירב רוט - פסיכואנליטיקאית, מומחית לשכול ואובדן | הקתדרה במוז"א, באתר יוטיוב, ‏2.11.23
↑  מירב רוט, פרופ' מירב רוט ממקימות המערך לטיפול בנפגעי ה-7.10, באתר יוטיוב, ‏21.3.24
↑  מה קורה לקורא? התבוננות פסיכואנליטית בקריאת ספרות, באתר כרמל ספרים
↑
A psychoanalytic perspective on reading literature
↑  אהבת אמת כאהבת האמת באתר עלמא בית לתרבות עברית
↑  מלחמות יצרים, באתר https://www.modan.co.il
↑   נטע אחיטוב, מירב רוט מצליחה לסחוף את הקוראים אל מעמקי הנפש, באתר הארץ, 1 בינואר 2025
↑  מלאני קליין – כתבים נבחרים ב' באתר "טיפולנט"
↑  אותנטיות במפגש הפסיכואנליטי - עבודתה של ארמה בּרנמן פיק, באתר כרמל ספרים
↑  פסיכואנליזה של ילדים באתר הספרייה הלאומית
↑  שלמה גרוניך - אחרי הכול - 2013 (אלבום) - YouTube, באתר www.youtube.com
↑  שירים שנכתבו ע"י מירב רוט, באתר אקו"ם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528151505171  BnF: cb178145420 (data)  GND: 1196649049  ISNI: 0000 0004 3724 1684  LCCN: no2017121528  SUDOC: 251066541  VIAF: 310740283   WorldCat (עם VIAF): 310740283
תוכנית רוטשילד טכניון למצוינים

| --- | --- |
 מוסד לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל
 פקולטה:  כל מסלולי הלימוד בטכניון
 תעודת סיום:  תואר ראשון
 נושאי לימוד:  מדע והנדסה בשילוב מחקר
 היקף:  תואר ראשון
 מלגה:  מלגת לימוד מלאה, מגורים במעונות בקמפוס ודמי מחיה חודשיים
 ראש התוכנית:  פרופ' איתן יעקובי
 
תוכנית הטכניון למצוינים היא תוכנית מצטיינים לתואר ראשון בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל, הכוללת לימודי מדע והנדסה בשילוב מחקר. בראש התוכנית עומד פרופסור איתן יעקובי.
תוכנית הלימודים

בשנת הלימודים הראשונה משמשת תוכנית המצוינים כיחידת האם לסטודנטים, שכן, התוכנית מעודדת את המתקבלים להיחשף למגוון האפשרויות המוצעות בטכניון, ורק לאחר מכן לבחור מסלול לימודים מוגדר. בשנה זו תוכנית הלימודים כוללת לימודי מתמטיקה ופיזיקה ברמה הגבוהה ביותר, מקצוע לימוד ייחודי של התוכנית, ומקצועות נוספים בבחירה אישית לכל תלמיד.
בתום השנה הראשונה, מותאמת לכל סטודנט תוכנית לימודים במסגרת מסלול לימוד (אחד או יותר) בטכניון. יש אפשרות להתאמה גמישה ואישית של תוכנית הלימוד ומשכה. ניתן להשלים שני תארים בזמן הלימודים בתוכנית.
במהלך לימודיהם, תלמידי התוכנית משתתפים באופן פעיל במחקר בליווי חברי סגל בטכניון וצוות התוכנית. פעמים רבות מחקר זה מוביל לפרסומים מדעיים והמשך מחקר לתארים מתקדמים.
לאורך לימודיהם התלמידים נחשפים למגוון רחב של תחומי דעת ומחקרים עכשוויים דרך פעילויות התוכנית.
הסטודנטים שייכים לתוכנית המצוינים עד סיום התואר הראשון.
על הסטודנטים לעמוד ברמה האקדמית הנדרשת.
סטודנטים שהתקבלו ללימודי רפואה יכולים לשלב את תוכנית המצוינים עם לימודי רפואה, או עם המסלול לתואר כפול הנדסה ביו-רפואית ורפואה. סטודנטים שהתקבלו ללימודי ארכיטקטורה או לאדריכלות נוף יכולים לשלב לימודים אלה עם לימודי התוכנית.
ניתן לשלב לימודים הומניסטיים באוניברסיטת חיפה.
ייחודה של התוכנית

תוכנית המצוינים של הטכניון מזכה את משתתפיה במגורים במעונות בקמפוס הטכניון, בפטור משכר לימוד, ובמלגת קיום חודשית הפוטרת אותם מהצורך לעבוד לפרנסתם.
תוכנית לימודים אקדמית גמישה לתואר ראשון בכל מסלולי הלימוד בטכניון, עם אפשרות לשילוב מספר מסלולים.
קורסים ייעודיים לתלמידי התוכנית והעשרה במגוון רחב של תחומי דעת.
השתתפות במחקר מדעי במקביל ללימודי התואר הראשון.
תנאי קבלה

התוכנית מיועדת לאחוזון העליון בקרב המתקבלים בכל שנה ללימודי תואר ראשון בטכניון.
נדרש רקע במתמטיקה ופיזיקה ברמה מקבילה של (לפחות) 5 יחידות לימוד בבגרות.
הקבלה לתוכנית המצוינים כרוכה בתהליך מיון קפדני ופרטני.
ראשי התוכנית בעבר

פרופסור נמרוד מויסייב
פרופסור אלפרד מ. ברוקשטיין
פרופסור שמעון מרום
פרופסור ארז בראון
פרופסור מיכאל (מיקי) אלעד
פרופסור עדית קידר
קווין פולאק

| --- | --- |

 לידה:  30 באוקטובר 1957 (בן 67) סן פרנסיסקו, ארצות הברית 
 שם לידה:  Kevin Elliot Pollak 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1982 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת המדינה של סן חוזה  תיכון פיוניר 
 בן או בת זוג:  לוסי ווב 
 פרופיל ב-IMDb
 
קווין אליוט פולאק (באנגלית: Kevin Elliot Pollak; ‏נולד ב-30 באוקטובר 1957) הוא שחקן, חקיין, במאי קולנוע וקומיקאי יהודי-אמריקאי. מוכר בזכות תפקידיו בסרטים "החשוד המיידי", "בן ערובה", "סוף העולם", "בחורים טובים", "הפריצה ללאס וגאס", "ללכת על הכול 2", "קופ אאוט" ו"קזינו".
ביוגרפיה

פולאק נולד בסן פרנסיסקו שבארצות הברית למשפחה יהודית. בנם של איליין הארלו ורוברט פולאק. החל את דרכו בתחום הבידור בגיל צעיר עם מופעי סטנדאפ.
פולאק החל את דרכו כשחקן בשנת 1988 בפנטזיה של רון הווארד "ווילו והנסיכה" בתפקיד הבראון רול. בתחילת שנות ה-90 החל לצבור פופולריות בזכות הופעות בדרמות ההוליוודיות "בחורים טובים" של רוב ריינר בתפקיד לוטננט סם וויינברג עוזרו של הפרקליט הצבאי דניאל קאפי (טום קרוז) "אוולון" של בארי לוינסון, בקומדיות "עולמו של וויין 2","זקנים חסרי מנוח", "משתגעים על אהבה" ובמותחן הפשע "ריקושט" לצידו של דנזל וושינגטון.
ב-1995 שיחק פולאק במותחן הפסיכולוגי עטור השבחים של בריאן סינגר "החשוד המיידי" בתור טוד הוקני מרשימת החשודים ברצח. באותה שנה הופיע פולאק גם בדרמת הפשע של מרטין סקורסזה "קזינו" ובקומדיה "בייקון קנדי".
ב-1998 זכה פולאק לביקורות טובות על תפקידו בסדרת הדוקו דרמה של רשת HBO בהפקת טום הנקס "מכדור הארץ לירח". בסדרה הוא הופיע בתור ג'וזף פרנסיס שיאה, ראש צוות תוכנית החלל של מעבורת תוכנית אפולו. ב-1999 הופיע פולאק במותחן הפעולה "סוף העולם" בתפקיד הבלש בובי שיקגו שותפו של השוטר ג'ריקו קיין (ארנולד שוורצנגר) ובקומדיה "יש לה את זה" בתפקיד ויין, אביה של הסטודנטית לני בוגס.
בשנת 2000 שיחק פולאק בקומדיית הפשע "ללכת על הכול" בתור המאפיונר יאני גוגולאק. ב-2001 הופיע בסרט הפשע הפריצה ללאס וגאס בתפקיד המארשל דמיטרי ובקומדיה "ד"ר דוליטל 2" בתפקיד ריילי.
ב-2004 הופיע פולאק לצידו של ברוס וויליס בקומדיה "ללכת על הכול 2" בתפקיד מנהיג כנופיית המאפיה ההונגרית לאזלו גוגולאק. ב-2005 שיחק פולאק בתפקיד ראשי לצידו של וויליס במותחן "בן ערובה" בתור וולטר סמית' הנלקח כבן ערובה עם ילדיו.
פולאק נהנה מפופולריות מסוימת בזכות תפקידיו בטלוויזיה, בסדרת הדרמה "הכריש" בתור הפרקליט ליאו קוטלר ובמיני סדרה המדע בדיונית "החדר האבוד" בתור אספן החומרים קרל קראוצפלד.
ב-2010 שיחק פולאק בקומדיית הפעולה של קווין סמית' "קופ אאוט" בתפקיד האנסקר.
בשנת 2016 ביים פולאק את הסרט "פריחה מאוחרת" שצולם חלקו בבולגריה, וכיכבו בו בריטני סנואו, מריה בלו וג'יי קיי סימונס.
בשנת 2017 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "דברים טובים יותר" בכיכובה של פמלה אדלון. ב-2019 שב לגלם את אותה דמות בתפקיד אורח.
ביוגרפיה > חיים אישיים

פולאק היה נשוי לקומיקאית והשחקנית לוסי ווב משנת 1995 עד לגירושין בשנת 2008.
פילמוגרפיה

ווילו והנסיכה (1988)
אבלון (1990)
סיפורי אל. איי (1991)
ריקושט (1991)
בחורים טובים (1992)
קיץ אינדיאני (1993)
עולמו של וויין 2 (1993)
זקנים חסרי מנוח (1993)
מי אני, מה אני? (1994)
החשוד המיידי (1995)
קזינו (1995)
בייקון קנדי (1995)
נישואין נוסח מיאמי (1995)
משתגעים על אהבה (1995)
מעצר בית (1996)
מה שאת עושה לי (1996)
Truth or Consequences, N.M. ‏ (1997)
באפאלו 66 (1998)
מחוץ לאוזונה (1998)
Deal of a Lifetime ‏ (1999)
יש לה את זה (1999)
סוף העולם (1999)
הרתעה (1999)
מפלצת הסקס (1999)
סרט גנוב (2000)
ללכת על הכול (2000)
הפריצה ללאס וגאס (2001)
ד"ר דוליטל 2 (2001)
קיץ גנוב (2002)
ג'וואנה מאן (2002)
סנטה במשרה חלקית 2 (2002)
הזמן שלנו נגמר (2004)
ג'וואנה מאן (2002)
ללכת על הכול 2 (2004)
בן ערובה (2005)
סנטה במשרה חלקית 3 (2006)
חסר תחושה (2007)
אוטיס (2008)
דמיין את זה (2008)
Tortured‏ (2008)
2:13 (2009)
אנשי האמצע (2009)
קופ אאוט (2010)
תבחר (2010)
השנה הגדולה (2011)
כנסיית הפחד (2011)
קסם החיים (2012)
כיכר קולומבוס (2012)
גרייס מנותקת (2013)
Borealis‏ (2015)
מקס רוז (2016)
Compadres ‏(2016)
כתבים מיוחדים (2016)
Axis‏ (2017) – דיבוב
המועמד המוביל (2018)
להטיל פצצה (2018)
שלושה משיחים (2020)
אי צדק (2021) – דיבוב
Notorious Nick‏ (2021)
Sweetwater‏ (2023)
להיות גודריץ' (2024)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

מכדור הארץ לירח (1998)
החדר האבוד (2006–2008)
שארק (אנ') (2007–2008)
ממי (2014)
מלאכית מהגיהנום (2016)
דברים טובים יותר (2017–2019)
גברת מייזל המופלאה (2017–הווה)
מיליארדים (2019)
סיפור פשע אמריקאי: מוניקה לווינסקי (2021)
ווילו והנסיכה (2022–הווה)
חדשים בשכונה (2023)
להיוץ גודריץ' (2024)
פילמוגרפיה > כבמאי

פריחה מאוחרת (2016)
הערות שוליים

↑  JUF – Together for good, www.juf.org (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007459597205171  PLWABN: 9810704111805606  BNE: XX1292962  BnF: cb140458390 (data)  GND: 132178052  ISNI: 0000 0001 1592 4933  LCCN: no00091601  MusicBrainz: 402d28de-b4c8-49e7-b5ec-62b817fc24ee  NKC: xx0045836  NTA: 190135840  SNAC: w6c25n88  SUDOC: 159846196  VIAF: 164107895   WorldCat (עם VIAF): 164107895
תרמודינמיקה

מערכת תרמודינמית טיפוסית. חום עובר מדוד חימום למעבה והופך אנרגיית חום לעבודה
תֶּרְמוֹדִינָמִיקָה היא ענף בפיזיקה הקלאסית העוסק בחקר האנרגיה, בתמורות שהיא עוברת בין מופעיה השונים וביכולתה לבצע עבודה. המחקר בתחום התרמודינמיקה מאפשר הבנה וניתוח התמורות והאנרגיות הטמונות בחומר, כמו חוֹם ואנטרופיה, תמורות שאי אפשר להבחין בהן או למדוד אותן בעזרת התצפיות המאקרוסקופיות; על ידי שימוש במעט נתונים ובכלים פשוטים, מעניק ענף זה של הפיזיקה יכולת ניתוח למערכות בהן הוא עוסק.
היסטוריה > התפתחות מוקדמת

בעת העתיקה, אנשים קישרו חום לאש. בסביבות שנת 3000 לפנה"ס במצרים העתיקה, האמינו כי חום קשור לסיפורי בריאה. בפילוסופיה הודית עתיקה, ובכלל זאת בפילוסופיה הוודית, האמינו כי חמישה יסודות קלאסיים (אדמה, מים, אוויר, אש, ומאוחר יותר, אתר) הם הבסיס ליצירה בקוסמוס. בפילוסופיה המערבית היו ויכוחים רבים בין פילוסופים פרה-סוקרטיים לגבי היסודות הראשוניים, ובמאה ה-5 לפנה"ס הציע הפילוסוף היווני אמפדוקלס תיאוריה של ארבעה יסודות קלאסיים (אדמה, מים אוויר ואש). מושג האש לפי אמפידוקלס ככל הנראה היה ההשראה למושגים פלוגיסטון וקלוריק. בסביבות שנת 500 לפנה"ס, הפילוסוף היווני הרקליטוס נודע כפילוסוף של "השטף והאש" (flux and fire) בשל אמירתו - "הכול זורם". על פי הרקליטוס, שלושת היסודות הראשוניים הם מים, אדמה ואש.
היסטוריה > התפתחות מוקדמת > אימת הריק

מקור הרעיון של אימת הריק הוא בשיר "על הטבע" של הפילוסוף היווני פרמנידס, גם הוא מהמאה ה-5 לפנה"ס. בשיר טוען פרמנידס כי ריק אינו יכול להתקיים בטבע. אריסטו הביא תימוכין נוספים לטענה זו, אך לוקיפוס והרון מאלכסנדריה ביקרו אותה. מהעת העתיקה ועד ימי הביניים נעשו ניסיונות נוספים לאשש ולהפריך את הטענה, ואף היו מספר ניסיונות ליצור ריק, ללא הצלחה.
היסטוריה > התפתחות מוקדמת > אטומיזם פילוסופי

אטומיזם הוא רעיון מרכזי בקשר בין תרמודינמיקה לבין מכניקה סטטיסטית. פילוסופים מהעת העתיקה כגון דמוקריטוס ולוקיפוס, ומאוחר יותר האפיקוראים, פיתחו וקידמו את האסכולה האטומיסטית, ובכך הניחו את היסודות לתורה האטומית המאוחרת יותר. עד שהתקבלו הוכחות ניסיוניות לתיאוריה במאה ה-20, האסכולה התבססה בעיקרה על טיעונים פילוסופיים.
היסטוריה > המאה ה-17

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
היסטוריה > המאות ה־18 וה־19

תחום התרמודינמיקה התפתח באופן אמפירי עקב חקר היעילות של מנועים ומכונות חום בהם נעשה שימוש מהמאה ה־18 ועד המאה ה־20. מדע זה התבסס בעיקר על עריכת תצפיות וניסוח משוואות לגדלים מאקרוסקופיים כמו לחץ, נפח וטמפרטורה – אף על פי שלא הייתה הבנה מלאה של מושגים אלה. חוקי התרמודינמיקה נוסחו כחוקים אמפיריים, כלומר: כמסקנה המכלילה תצפיות ניסיוניות, מבלי שניתן להן צידוק או הסבר יסודי יותר.
היסטוריה > המאות ה־18 וה־19 > התורה האטומיסטית

במאה ה־19 החלו מדענים דוגמת לודוויג בולצמן לפתח תורה קינטית של החום המסבירה את תופעות התרמודינמיקה באמצעות ההנחה שהחומר מורכב מחלקיקים קטנים, הנקראים אטומים, למשל, המודל של גז אידיאלי דליל הוא אוסף כדורים קופצניים וקטנים הנעים במהירות לכל עבר, מבלי שהם מבצעים אינטראקציה אחד עם השני. התורה האטומיסטית הוכיחה את עצמה מעל ומעבר בהסברת התופעות וחוקי התרמודינמיקה, אך עד למאמר המפורסם של איינשטיין בנוגע לתנועה בראונית עדיין היה ספק בקרב קהילת הפיזיקאים בנוגע לקיומם של אטומים.
לפי התורה האטומיסטית, התרמודינמיקה היא תורה סטטיסטית הדנה בצברים עצומים (בסדר גודל של מספר אבוגדרו  \ 6.02\times 10^{23} חלקיקים) והיא מתארת תכונות מקרוסקופיות של הצבר וממוצעים. באמצעות תורה זו הוסקו מספר תובנות מעניינות לגבי מושגים בתרמודינמיקה שעד אז לא הייתה הבנה מלאה שלהם:
מצב מקרוסקופי הוא מצב המאופיין רק באמצעות התכונות של כלל המערכת, שאותן ניתן למדוד, כגון אנרגיה, נפח, טמפרטורה, לחץ וכו'.
מצב מיקרוסקופי הוא מצב המאופיין במיקום ובתנע של כל חלקיק במערכת. בפועל, עבור מערכות גדולות לא ניתן למדוד מצבים כאלה או לחשב את הדינמיקה שלהם באופן אנליטי ומדויק.
מצב שיווי משקל תרמודינמי לפי תורה זו הוא המצב המקרוסקופי המסתבר ביותר של המערכת.
אנטרופיה היא מדד אדיטיבי לריבוי המצבים המיקרוסקופיים האפשריים של המערכת עבור מצב מקרוסקופי נתון.
טמפרטורה היא מדד לאנרגיה הקינטית הממוצעת של המערכת.
למרות הישגים גדולים אלו, תורה זו עדיין לא הייתה מושלמת.
היסטוריה > המאה ה־20

בשנים 1904–1905 פרסם אלברט איינשטיין סדרת של מאמרים אשר הניחה את הבסיס למכניקה הסטטיסטית. במאמריו ניתח איינשטיין דווקא את הסטיות מהממוצע והראה שבאמצעותן אפשר ללמוד רבות על הפיזיקה של המערכת; השלב הבא בהתפתחותה של התרמודינמיקה שילב את מכניקת הקוונטים במכניקה הסטטיסטית. שילוב זה היה מהותי מאחר שרק באמצעות מכניקת הקוונטים אפשר לספור נכון את המצבים המיקרוסקופיים כראוי ולחשב פונקציות ריבוי נכונות.
החל ממחצית השנייה של המאה ה-20 החלה התפתחות של תרמודינמיקה סופית בזמן.
ארבעת החוקים הבסיסיים

בעולם התרמודינמיקה ישנם ארבעה חוקים מרכזיים:
חוק האפס של התרמודינמיקה – חוק השקילות (טרנזיטיביות) של שיווי המשקל התרמי - אם מערכות A ו־B בשיווי משקל תרמי זו עם זו וגם מערכות B ו־C בשיווי משקל תרמי זו עם זו, אזי גם מערכות A ו־C בשיווי משקל תרמי זו עם זו.
החוק הראשון של התרמודינמיקה – הרחבה של חוק שימור האנרגיה, אנרגיה אינה נעלמת ואינה נוצרת יש מאין, כשהחוק מוסיף עוד צורה של מעבר אנרגיה אל המערכת (או ממנה), וזהו החום. הניסוח המתמטי של החוק הוא:  \ \Delta U=Q-W כאשר U היא האנרגיה הפנימית, W העבודה שנעשתה על ידי המערכת ו־Q החום שזרם אליה.
החוק השני של התרמודינמיקה – מערכת תשאף תמיד לרמת האנטרופיה (אי־הסדר) הגבוהה ביותר, וכן לרמת האנרגיה הנמוכה ביותר. חוק זה בא לידי ביטוי בעיקר בתגובות כימיות. ניסוחו היותר מדויק הוא: במערכת מבודדת, בתהליך ספונטני, האנטרופיה יכולה רק לגדול.
החוק השלישי של התרמודינמיקה – בטמפרטורה של האפס המוחלט (273.15 - מעלות צלזיוס), האנטרופיה שווה לאפס או ליתר דיוק ללוגריתם של ניוון רמת היסוד.
מונחי יסוד

מערכת – חלק מהמרחב התחום במעטפת מוגדרת היטב.
מערכת פתוחה – מערכת שבה חומר יכול לעבור בין הסביבה למערכת.
מערכת סגורה – מערכת שבה חומר אינו יכול לעבור בין הסביבה למערכת, אך אנרגיה יכולה לעבור ביניהן.
מערכת מבודדת – מערכת שבה לא מתאפשר מעבר הן של חומר והן של אנרגיה בין הסביבה למערכת.
תכונה ראשונית – תוצאה של ניסויי שניתן לבצע על מערכת בלי ידע מוקדם עליה ומבלי צורך לשנות את המערכת. למשל: נפח, אורך, מסה, צפיפות, טמפרטורה, לחץ.
תכונה נגזרת – תכונה שאי אפשר למדוד אותה, על ידי ניסוי ישיר, מבלי לגרום שינוי במערכת.
תכונה אקסטנסיבית – תכונה התלויה בכמות החומר במערכת. למשל: נפח, מסה.
תכונה אינטנסיבית – תכונה שאינה תלויה בכמות החומר במערכת. למשל: צפיפות, נפח סגולי, אנרגיה סגולית, אנתלפיה סגולית.
מצב (תרמודינמיקה) – אוסף כל התכונות הראשוניות של המערכת.
סביבה – כל מה שנמצא מחוץ למערכת ויכול להשפיע עליה.
אינטראקציה – סוג ההשפעה של המערכת על הסביבה ולהפך.
שיווי משקל – מצב שאינו ניתן לשינוי בלי אינטראקציה עם הסביבה. במצב שיווי משקל אין שינוי בתכונות המקרוסקופיות של המערכת.
מונחי יסוד > ארבעה סוגים של שיווי משקל

יציב – תמיד חוזר למצב שיווי משקל ההתחלתי שהיה למערכת, עבור כל הפרעה. לדוגמה – חרוט המונח על בסיסו.
רופף – שינוי קל גורם לשינוי גדול במערכת. לדוגמה – חרוט מונח על קודקודו.
אדיש – שינוי קל מוציא ממצב שיווי משקל את המערכת. לדוגמה חרוט מונח על צידו.
יציב למֶחֱצה – גודל ההפרעה לשיווי המשקל קובע את המעבר למצב שיווי המשקל החדש.
תתי נושאים

משוואות מצב – קשרים בין לחץ, צפיפות וטמפרטורה.
תורה קינטית של הגזים ובייחוד מודל גז אידיאלי.
תרמודינמיקה קוונטית.
תורה קינטית של החום.
חקר האנרגיה – מעברי אנרגיה, חום ועבודה, מעברי חום, נצילות ויעילות, מנועים.
מצבי צבירה ומעברי פאזה.
גזים קוונטים – גז פרמיונים מנוון, עיבוי בוז-איינשטיין.
ראו גם

פיזיקה קלאסית ופיזיקה מודרנית.
תרמודינמיקה יחסותית
הערות שוליים

↑  J.Gwyn Griffiths (1955). "The Orders of Gods in Greece and Egypt (According to Herodotus)". The Journal of Hellenic Studies. 75: 21–23. 
doi:10.2307/629164. JSTOR 629164. S2CID 163016846
↑  Gopal, Madan (1990). K.S. Gautam (ed.). India through the ages. Publication Division, Ministry of Information and Broadcasting, Government of India. p. 79.
↑  פרגמנט 31 של הרקליטוס.
↑  לירן שמשי, מהם חוקי התרמודינמיקה? חיים, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 5 בספטמבר, 2009.
| תרמודינמיקה |
| --- | --- | --- |
| חוקי יסוד | חוקי שימור (החומר, האנרגיה) • חוקי התרמודינמיקה: אפס, ראשון, שני (ראו גם: תנועה נצחית, השד של מקסוול), שלישי |  |
| קבועים | קבוע הגזים • קבוע בולצמן • קבוע אבוגדרו • קבוע פלאנק |  |
| משתנים | אינטנסיבים (טמפרטורה, לחץ, פוטנציאל כימי) • אקסטנסיבים (אנטרופיה, נפח, מספר חלקיקים) • משוואת מצב |  |
| יחידות מידה | טמפרטורה (צלזיוס, קלווין, יח' אחרות) • נפח (ליטר, מטר מעוקב) • לחץ (בר, אטמוספירה, פסקל) • מספר חלקיקים (מול) • אנרגיה (ג'אול, קלוריה) |  |
| אפיון | הפיכות (תהליך הפיך, תהליך בלתי הפיך) • שינוי האנתלפיה (תהליך אקסותרמי, תהליך אנדותרמי) • שינוי באנרגיה (תהליך ספונטני, תהליך מאולץ) • תהליך (איזוברי, איזותרמי, איזוכורי, אדיאבטי, איזנטרופי, איזואנתלפי) |  |
| פוטנציאלים תרמודינמיים | אנרגיה פנימית • אנתלפיה • האנרגיה החופשית של הלמהולץ • האנרגיה החופשית של גיבס |  |
| מצבי צבירה ומעברי פאזות | מצבי צבירה (מוצק, נוזל, גז) • מעברי פאזות (התכה, התאדות, המראה, התעבות, הקפאה) • נקודת התכה • נקודת רתיחה • נקודה משולשת • נקודה קריטית • דיאגרמת פאזות • משוואת קלאוזיוס-קלפרון • חוק הפאזות של גיבס |  |
| גזים | גז אידיאלי • גז ואן דר ואלס • התאוריה הקינטית של הגזים • לחץ חלקי • חוק ראול • מודל דלטון • חוק בויל-מריוט • חוק גה-ליסאק • חוק שארל• משוואת הגז האידיאלי |  |
| חום וטמפרטורה | האפס המוחלט • יח' מידה לטמפרטורה • שיווי משקל תרמודינמי • קיבול חום • יחס קיבולי החום • חום כמוס • חוק הס • קלורימטר • אפקט ג'ול-תומסון • הסעת חום • מוליכות חום • מעבר חום • קרינה תרמית • קשר מאייר • האינדקס האדיאבטי |  |
| מעגלי עבודה | מעגלים תרמודינמיים (קרנו, סטרלינג, ברייטון, אריקסון, רנקין, סטירלינג, דיזל, לנואר, אוטו, היגרוסקופי, סקודירי, סטודרד) • נצילות |  |
| יישומים | מכונות חום • מנועים • משאבות • משאבת חום • מחליף חום • מיזוג אוויר • מקרר • קירור תרמואלקטרי • תחנות כוח |  |
| מונחים נוספים | תאוריית הקלוריק • תנועה בראונית • פונקציית מצב • תרמודינמיקה סטטיסטית • קשרי מקסוול • תרמוכימיה |  |
| דמויות בולטות | דניאל ברנולי (1700–1782) • בנג'מין תומפסון (1753–1814) • סאדי קרנו (1796–1832) • אמיל קלפרון (1799–1874) • רוברט מאייר (1814–1878) • ג'יימס ג'ול (1818–1889) • ויליאם ג'ון מקורן רנקין (1820–1872) • הרמן פון הלמהולץ (1821–1894) • רודולף קלאוזיוס (1822–1888) • ויליאם תומסון (1824–1907) • ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879) • יוהנס דידריק ואן דר ואלס (1837–1923) • ג'וסיה וילארד גיבס (1839–1903) • לודוויג בולצמן (1844–1906) • מקס פלאנק (1858–1947) • פייר דוהם (1861–1916) • קונסטנטין קרתיאודורי (1873–1950) • לארס אונסאגר (1903–1976) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534160105171  BnF: cb11933671c (data)  GND: 4059827-5  LCCN: sh85134783  LNB: 000051835  NDL: 00568137  NKC: ph116437
בועיינה-נוג'ידאת

בועיינה-נוג'ידאת (בערבית: بعينة-نجيدات, תעתיק מדויק: בעינה-נג'ידאת) היא מועצה מקומית ערבית-מוסלמית בגליל התחתון, במחוז הצפון שבישראל. הכפר הוכרז כמועצה מקומית בשנות 1980, כשהוא מורכב משני כפרים צמודים אך נפרדים: בועיינה ונוג'ידאת, שאוחדו לרשות מקומית  אחת ב-1987.
מתחילת שנות התשעים ועד מותו ב-28 במרץ 2018 שימש סאלח סולימאן כראש המועצה. בבחירות 2018, יד-ימינו ששימש בעבר כראש המועצה בעצמו, מוניר חמודה (בשנים 1999–2001). בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024, נבחר סעיד סלימאן כראש המועצה.
בועיינה

ישנה סברה ששמו של היישוב הוא גלגול של שם היישוב העתיק בית ענת המוזכר בכתובות שנכתבו בשפה האוגריתית, וכן בספר שופטים (פרק א' פסוק ל"ג) שם הוא מוזכר כיישוב שבו עבדו לאלה ענת, ושלא יכלו אנשי שבט נפתלי לכובשו.
בתקופת המנדט הבריטי, בועיינה היה כפר ערבי בבקעת בית נטופה. תושבי הכפר היו פלאחים.
במפקד האוכלוסין של 1931 נמנו בבועיינה 67 בתים מיושבים ב-349 נפשות, כולם ערבים ומוסלמים, למעט שני יהודים. בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל צוין כי מספר תושבי כפר בועיינה כ-540 ושטחו נרשם כ-9,214 דונם, מתוכם 2,306 דונם של אדמה ציבורית ו-115 דונם בבעלות יהודית.
נוג'ידאת

נוג'ידאת היה כפר בדואי בבקעת בית נטופה.
נוג'ידאת הוקם על ידי בדואים משבט "ערב אל-נגאדאת" שהגיעו מאזור ירדן ומסינאי המשתיך לשבט בדואי בשם חויטאת (الحويطات). נוג'ידאת ידועה באחוז גבוה בגיוס הבנים לצה״ל ובשנים האחרונות נרשמת עליה בהתנדבות הבנות לשירות הלאומי, למרות שגיוסם של בני העדה הבדואית אינו חובה ע״פ חוק.
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בבועיינה-נוג'ידאת 10,597 תושבים, מתוכם 10,588 תושבי ישראל (מקום 176 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.5% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 74.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,157 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
מיזם פנינת העמק

הנדיה סולימאן יזמה והקימה ביישוב את מיזם פנינת העמק - מרכז להתנסות נשים בעבודות יד ובעבודות אמנות עממית. המרכז נתמך על ידי משרד התיירות והוא מארח קבוצות תיירים מהארץ ומחו"ל. על יוזמתה להקמת המיזם ולקידום מעמד הנשים ביישוב, הדליקה סולימאן משואה ביום העצמאות ה-66 למדינת ישראל.
מראה כללי
מרכז פיס קהילתי