stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפילת שבע
הנוסח במוסף של ראש חודש

בתפילת מוסף של ראש חודש החל בחול, הברכה האמצעית פותחת במילים: ראשי חודשים לעמך נתת, ולאחריה פירוט קרבן מוסף של ראש חודש. קטע החתימה פותח במילים: חדש עלינו את החודש הזה לטובה ולברכה. חתימת הברכה: מקדש (בשבת: השבת ו)ישראל וראשי חודשים.
בראש חודש החל בשבת הברכה האמצעית פותחת במילים: אתה יצרת עולמך מקדם, כילית מלאכתך ביום השביעי. ברוב הנוסחאות, משמיטים אז את הבקשות של קטע "קדשנו במצוותיך וכו'". אמנם, בנוסח רומניא ובנוסח פרובאנס שמרו עליהם, והערוך השלחן טוען שנשמטו בטעות.
הנוסח ביום טוב

בשלוש רגלים ערבית, שחרית ומנחה, פותחת הברכה האמצעית במילים: אתה בחרתנו מכל העמים, לאחר מכן מופיע הקטע האמצעי יעלה ויבוא. קטע הסיום פותח במילים: והשיאנו ה' אלוקינו את ברכת מועדיך. חתימת הברכה היא: מקדש (בשבת: השבת ו)ישראל והזמנים.
בתפילת מוסף של יום טוב וחול המועד, לאחר הפתיחה: אתה בחרתנו מכל העמים, נאמר הקטע הפותח במילים "(ו)מפני חטאינו גלינו מארצנו", ולאחריו ברוב הקהלות אומרים פירוט קרבן מוסף של אותו יום טוב (בנוסח הספרדים ונוסח פרובאנס לא נוהגים לומר את פסוקי המוספים בחגים). אחר כך אומרים בקשה שהקב"ה יחזיר את העבודה למקומה ("או"א מלך רחמן רחם עלינו"), וממשיכים "והשיאנו" כבכל תפילות יום טוב.
הנוסח בראש השנה

בראש השנה, בערבית, שחרית ומנחה מתפללים תפלת שבע הדומה לרגלים, אלא שבמקום קטע "והשיאנו" אומרים "או"א מלוך על כל העולם כולו בכבודך". בנוסח איטליה אומרים גם והשיאנו.
במוסף, מתפללים תפילת תשע.
הנוסח ביום הכיפורים

סדר הקטעים בברכה האמצעית ביום הכיפורים משתנה בין המנהגים השונים. אצל הספרדים נאמרים הקטעים: אתה בחרתנו (נאמר בכל החגים), אלהינו ואלהי אבותינו מחול לעוונותינו (ייחודי ליום כיפור), יעלה ויבוא (בכל החגים ובראשי חודשים), אלהינו ואלהי אבותינו מלוך על כל העולם כולו (רק בראש השנה וים הכיפורים), קדשנו במצוותיך (שבתות וחגים). אצל התימנים הסדר שונה: אתה בחרתנו, יעלה ויבוא, מחול לעוונותינו, מלוך על כל העולם ולבסוף קדשנו במצוותיך. במנהגי איטליה ואשכנז הסדר זהה כמעט לתימן, רק שמשמיטים את הקטע מלוך על כל העולם ובאיטליה גם את קדשנו במצוותיך.
הנוסח ביום הכיפורים > חתימת הברכה

לפי רוב הנוסחים: ברוך אתה ה' מלך מוחל וסולח לעוונותינו ולעוונות עמו (נוסח אשכנז ונוסח ספרד מוסיפים: בית) ישראל ומעביר אשמותינו בכל שנה ושנה, מלך על כל הארץ מקדש (בשבת: השבת ו)ישראל ויום הכיפורים.
לפי תימן בלדי: ברוך אתה ה' מלך על כל הארץ מוחל וסולח לעונות עמו בית ישראל מקדש (בשבת: השבת ו)יום הכיפורים.
הטועה בברכת שבע

מתפלל שהתחיל בטעות את ברכת 'אתה חונן' (או אף מספר ברכות) במקום הברכה המיוחדת לשבת בערבית, שחרית, ומנחה - משלים את ברכת החול, ורק בסיומה חוזר לברכה המיוחדת לשבת. הסיבה לכך היא שאין איסור ממשי על אמירת ברכות אלו בשבת, ולכן יחיד שהתחיל אותם בטעות, יסיימם. בתפילת מוסף נחלקו הפוסקים אם מסיים את הברכה, ונראה שלהלכה אין לסיים את הברכה במוסף.
ראו גם

תפילת ערבית של שבת
תפילת העמידה
תפילת שמונה עשרה
תפילת תשע
ברכה מעין שבע
הערות שוליים

↑  יהדות, שיעורים, זמנים, באתר ישיבה
↑  שוטנשטיין, כא, ברכות, רטסקרול/מסורה, עמ' א הערת שוליים 18
↑  ברכות כא א – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, עמ' ח בהקדמה, ועמ' קכב בסידור עצמו שמביאים את שתי הנוסחאות.
↑  תכלאל תורת אבות, חלק ימות השנה, בני ברק תשנ"ו, עמ' רס.
↑  ספר המנהיג מהדורת רפאל עמ' ק"נ, בשם רש"י, ועוד, ראה מאמרו של נ. וידר "ישמח משה" התנגדות וסנגוריה, בתוך 'התגבשות נוסח התפילה במזרח ובמערב' עמ' 295 והלאה.
↑  כן הוא בסידורי רעדלהיים בפנים, ולמטה מצוין נוסח הישן "וישמחו בך כל ישראל מקדשי שמך" בשם מנהג פפד"מ.
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד ב'
↑  אולם, אין שום ראיות שאי פעם היה חלק מנוסח אשכנז. יש קצת חצרות חסידיים (כגון חסידות וויז'ניץ) שאומרים קטע זה.
↑  שתי הדעות מובאות בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן רס"ח, סעיף ב'.
| סדר תפילות יום הכיפורים על פי ההלכה הנוהגת כיום |
| --- | --- | --- |
| טרם החג | כפרות • תפילת מנחה • סעודה מפסקת |  |
| ערבית | לך אלי תשוקתי/תפילה זכה • כל נדרי • תפילת שבע עם וידוי • סליחות • וידוי |  |
| שחרית | תפילת שבע עם וידוי • וידוי • אבינו מלכנו • קריאת התורה והפטרה • תפילה לשלום המדינה או תפילה לשלום המלכות • ונתנה תוקף |  |
| מוסף | תפילת שבע עם וידוי • עלינו לשבח • סדר העבודה • ברכת כהנים • סליחות • וידוי |  |
| מנחה | אשרי יושבי ביתך • קריאת התורה • ספר יונה • תפילת שבע עם וידוי • סליחות |  |
| תפילת נעילה | אשרי יושבי ביתך • תפילת שבע עם וידוי • חזרת הש"ץ • וידוי וברכת כהנים • סליחות • תקיעת שופר • לשנה הבאה בירושלים • תפילת ערבית • ברכת הלבנה |  |
| שונות | יום הכיפורים בבית המקדש • שעיר לעזאזל • עבודת כהן גדול • חמשת העינויים • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • פיוטי יום הכיפורים |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
אליעזר ממיץ

| --- | --- |
 לידה:  בערך 1140 מץ, צרפת 
 פטירה:  1237 מיינץ, נסיכות הבוחר ממיינץ 
 כינוי:  הרא"ם
 מקום קבורה:  מץ, צרפת
 תקופת הפעילות:  ?–1175 
 רבותיו:  רבנו תם
 תלמידיו:  רבי אליעזר מגרמייזא
 חיבוריו:  ספר יראים, תוספות על מסכתות שונות
 
רבי אליעזר בן שמואל ממיץ (הרא"ם), (נולד בערך בשנת 1140–1237), נתפרסם בעיקר בשל חיבורו "ספר יראים".
ביוגרפיה

היה תלמידם של רבנו תם והרשב״ם, ורבם של רבי אלעזר מוורמס בעל "ספר הרוקח", הראבי"ה - רבי אליעזר בן יואל הלוי מבון ומקלן, רבי ברוך בן שמואל ממגנצא ורבי שמחה בן שמואל משפירא. כיוון שלמד מרבני צרפת ולימד את גדולי חכמי אשכנז בדור הבא, הוא חוליה חשובה בקשר שבין מרכזי התורה בשתי הארצות.
ישב בדין כבר בפני רבו רבנו תם, לפני שעבר לעיר מץ. עסק תקופה מסוימת גם בהלוואת כספים, כפי שנראה מתשובתו בעניין, ומסופר שהיה גבאי צדקה.
בנותיו מתו עליו בחייו ובנים כנראה לא היו לו, כפי שהוא כותב בסוף ספרו:
"ספר יראים יהיה לי לזיכרון, כי גדול חרון. ומתו בנותי, ואספו וכלו טובותי. ונשארתי לבדי ואין מחזיק בעדי"
אין לזהותו עם רבי אליעזר בן שמואל החתום על תקנות משנת תתק"פ ותתקפ"ג.
חיבוריו

חיבר תוספות למסכתות ברכות, שבת, פסחים, נדרים, זבחים, חולין ונזיר. בתוספות הנדפסות למסכת שבת נשמרו הקושיות שהקשה לרבו הרשב"ם והתשובות שענה לו.
חיבוריו > ספר יראים

אחד מספריו החשובים שנתפרסמו הוא "ספר יראים". הספר כולל את דיני המצוות, על פי מניינו של רבי יהודאי גאון, וכן קצת ענייני מוסר ודרך ארץ. הוא חילק את המצוות לשבעה "עמודים" שכל אחד מהם כולל סוג אחד של מצוות.
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, בעלי התוספות: תולדותיהם, חיבוריהם, שיטתם, ירושלים: מוסד ביאליק, 1986, פרק ד, עמ' 154.
הערות שוליים

↑  כך כתב בספר שלשלת הקבלה.
↑  א"א אורבך, בעלי התוספות, ירושלים תשמ"ו, עמ' 154.
↑  א"א אורבך, בעלי התוספות, ירושלים תשמ"ו, עמ' 159.
↑  רבי אליעזר ממיץ, ספר יראים השלם, סוף סימן קמ"ח.
↑  אפטוביצר מניח שהחתום על התקנות הוא אחיו של רבי שמחה בן שמואל משפירא.
↑  ראו שם דף מג עמוד א ד"ה נותן לאחר, ודף נח עמוד א ד"ה אמר להם.
↑  ראו בספר ראבי"ה חלק ב עמוד 18
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307976105171  GND: 100993931  ISNI: 0000 0000 6666 2075  LCCN: n84007485  SELIBR: 266553  VIAF: 25994023   WorldCat (עם VIAF): 25994023 
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוניברסיטת ג'ורג'טאון

| --- | --- |


החותם הראשי של אוניברסיטת ג'ורג'טאון
 אוניברסיטה פרטית
 מוטו:  "Utraque Unum" (שניים שהם אחד)
 תקופת הפעילות:  1789–הווה (כ־235 שנים)
 מייסדים:  ג'ון קרול 
 בעלי תפקידים
 נשיא:  ג'ון דגיוייה
 יו"ר:  וויליאם דוייל 
 סגל:  1,515
 סטודנטים
 כלל הסטודנטים:  17,233 (נכון ל־1 בספטמבר 2021) 
 סטודנטים לתואר ראשון:  6,719
 סטודנטים לתארים מתקדמים:  6,933
 שונות
 הון עצמי:  741 מיליון דולר
 כינוי קבוצת הספורט:  "Hoyas" 
 מיקום
 מיקום:  וושינגטון די. סי., ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קואורדינטות:  38°54′26″N 77°04′22″W﻿ / ﻿38.907222222222°N 77.072777777778°W﻿ / 38.907222222222; -77.072777777778
 www.georgetown.edu
  (למפת מחוז קולומביה מוגדלת) וירג'יניה מרילנדאוניברסיטת ג'ורג'טאון(למפת מחוז קולומביה רגילה) וירג'יניה מרילנדאוניברסיטת ג'ורג'טאון
 
מראה הקמפוס של אוניברסיטת ג'ורגטאון מנהר הפוטומק
המרכז למשפטים של אוניברסיטת ג'ורג'טאון
אוניברסיטת ג'ורג'טאון (באנגלית: Georgetown University) היא אוניברסיטת מחקר אמריקאית השוכנת בשכונת ג'ורג'טאון שבוושינגטון די. סי. ונחשבת בין המוסדות האקדמיים היוקרתיים והמובילים בארצות הברית ובעולם. תנאי הקבלה לאוניברסיטת ג'ורג'טאון נחשבים גבוהים מאוד ואחוז הסטודנטים המתקבלים אליה הוא מהנמוכים בארצות הברית. האוניברסיטה חברה בפורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי, חברה קבועה בקבוצת ה-T14, ארבע עשרה הפקולטות הטובות בארצות הברית בתחום המשפטים ונחשבת לאחת מאוניברסיטאות ה-Hidden Ivies (אנ'). באפריל 2024 דורגה האוניברסיטה ברשימת "ליגת הקיסוס החדשה" של מגזין פורבס.
האוניברסיטה נחשבת לאוניברסיטה הקתולית הוותיקה בארצות הברית וקשורה למסדר הישועי, אך מתנהלת באופן עצמאי על ידי חבר נאמנים ולא על ידי הכנסייה. בוגרי האוניברסיטה מתבלטים בהתגייסותם לשירות הציבורי ובפרט למשרד החוץ ולשירותי המודיעין. הישועים השתתפו בחיי האקדמיה של האוניברסיטה, הן כמלומדים והן כמנהלים, מאז 1805. עם זאת, הכנסייה אינה שולטת באוניברסיטה ובתכני הלימוד ורוב הסטודנטים בג'ורג'טאון אינם קתולים.
היסטוריה

האוניברסיטה נוסדה בשנת 1789 כמוסד לימוד נוצרי ישועי, בשם ג'ורג'טאון קולג' על ידי הבישוף ג'ון קרול שראה צורך בהפצת חינוך בקרב האוכלוסייה. אחד הסטודנטים הראשונים בקולג', ויליאם גאסטון, נבחר לקונגרס בשנת 1813, ובשנת 1814 הוביל מהלך להכרה רשמית של ארצות הברית במוסד ובזכותו להעניק תארים אקדמאיים. המוסד נבנה בתקופת העבדות בארצות הברית, וכוח העבודה שבנה אותה בתחילתה היו עבדים.
היסטוריה > מכירת העבדים הישועית

מימון נרחב לבנייה ותחזוקה של האוניברסיטה הגיע ממכירה של 272 בני אדם: גברים, נשים וילדים, ממוצא אפרו-אמריקאי, לעבדות, בשנת 1838, בסכום המתקרב כיום לשלושה מיליון דולר. הגילוי על המקור הכספי להקמת אוניברסיטת ג'ורג'טאון דווח לראשונה במאמר ב"ניו יורק טיימס" משנת 2016. לאחר רעש ציבורי ותקשורתי מתמשך, בשנת 2017 הכירה האוניברסיטה בפעם הראשונה באופן רשמי בעוול מצידה, בפרסום ושידור התנצלות רשמית. הדבר הציב תזכורת לא מחמיאה להיסטוריית העבדות בארצות הברית.
היסטוריה > קבלת מעמד אוניברסיטה

האב פטריק הילי (אנ') כיהן כנשיא ג'ורג'טאון קולג' משנת 1874 עד שנת 1882 ולזכותו נזקפת ההחלטה להעניק למוסד מעמד אוניברסיטה. הילי, שנולד במעמד של עבד במדינת ג'ורג'יה (אביו היה בעל אחוזה ואמו שפחה ממוצא מעורב), שם דגש על לימודי המדעים במוסד ואף בנה בניין חדש ובו מעבדות, ספרייה, כיתות לימוד ומעונות. בנין זה נקרא על שמו: "היכל הילי" והוא אתר מורשת היסטורי בארצות הברית. עם זאת, באותה תקופה עדיין לא היו רשאים סטודנטים שחורים או צבעוניים ללמוד בקמפוס.
היסטוריה > הקמת פקולטות נוספות

בשנת 1850 החלה לפעול בבניין בצפון מערב וושינגטון הפקולטה לרפואה זאת בעקבות פניית ארבעה רופאים לנשיא האוניברסיטה ג'יימס ריידר. רופאים אלה היו המרצים הראשונים בפקולטה. בשנת 1898 הוקם בית חולים באוניברסיטה שהאחיות בו היו נזירות ממסדר סיינט פרנסיס כמו כן סיפחה האוניברסיטה את מכללת רפואת השיניים של וושינגטון בשנת 1901 ובשנת 1903 הקימה בית ספר לאחיות על מנת לספק אחיות לבית החולים שהתרחב והיה מעבר ליכולת הנזירות לנהלו. בשנת 1930 עקרו הפקולטה לרפואה והפקולטה לרפואת שיניים לתוך הקמפוס.
בשנת 1870 החלה לפעול הפקולטה למשפטים; הנחשבת לאחת היוקרתיות בעולם והחברה באופן מסורתי בקבוצת ה-T14 (ארבע עשרה הפקולטות למשפטים הטובות בארצות - הברית). תוכנית המוסמך של הפקולטה (LL.M) במיסים מדורגת מספר 2 במדינה ונחשבת לאחת התוכניות הסלקטיביות והיוקרתיות בעולם בתחום זה. בשנת 2017 ו-2018 דורג בית הספר למשפטים בג'ורג'טאון במקום ה-6 בעולם על-פי דירוג שנגחאי (ובמקום ה-7 בשנת 2019).
בשנת 1919 הוקם בית הספר ליחסים בינלאומיים בעקבות הלקחים שנלמדו ממלחמת העולם הראשונה. המלחמה חשפה מחסור במוסדות שילמדו דיפלומטיה. עוד במהלך המלחמה ניצלו נשיא האוניברסיטה ג'ון קרידין ואדמונד וולש את ההזדמנות ועמלו על הקמת בית ספר שילמד תחומים אלה.
בית ספר לשפות ובית ספר למנהל עסקים הוקמו בשנת 1949 ו־1957 בהתאמה זאת כחלק מהתפתחות המסחר והעסקים הבין-מדיניים.
היסטוריה > אירועים היסטוריים והשפעתם על האוניברסיטה

מלחמת האזרחים השפיעה רבות על האוניברסיטה. בשנת 1861, עם ההודעה על פרישת 11 מדינות הדרום מארצות הברית, החלו קרבות אגרופים וגילויי אלימות קשים בקמפוס בין סטודנטים התומכים בצפון לבין הרוב שתמך בדרום. בהמשך התגייסו למלחמה 1,141 מתלמידיה. מתוכם רוב מוחלט, 925 תלמידים, התגייסו לצבא הקונפדרציה, 216 לצבא האיחוד, והיא התרוקנה מתלמידיה. בחודש מאי 1861 נתפס הקמפוס על ידי צבא הצפון, הולאם, וחיילים רבים שוכנו בו. לאחר מכן הוסבה האוניברסיטה לבית חולים צבאי עד פברואר 1863. עם תום המלחמה הפכו הצבעים אפור וכחול לצבעיה הרשמיים של המכללה כסמל לאיחוד בין צבא הצפון לצבא הדרום.
בשנות ה־20 וה־30 של המאה ה־20 נבנו מתקנים חדשים לאוניברסיטה. הבנייה נמשכה חרף המשבר הכלכלי שלא פגע באוניברסיטה קשות בזכות החלטות פיננסיות נבונות.
מלחמת העולם השנייה השפיעה רבות על האוניברסיטה. רצונם העז של רבים מצעירי ארצות הברית להתגייס לצבא גרם לירידה ניכרת בהרשמת סטודנטים. עם זאת בשנת 1943 בחר הצבא באוניברסיטה (יחד עם כמה מוסדות לימוד נוספים) לאירוח תוכניות אימון מיוחדות לאנשי צבא, כך שיותר מ־75% מהסטודנטים בשנה זו ובבאה אחריה היו אנשי צבא. לאחר המלחמה ניצלו רבים מהמשוחררים את מענקי השחרור להשכלה גבוהה, מבנים ארעיים הוכשרו ללימודים ומגורי סטודנטים; ולאחר מכן הוקמו מבנים חדשים רבים. בין השנים 1952 ל־1964 עברה האוניברסיטה "מתיחת פנים" שכללה רפורמות כלכליות.
בשנת 1950 ביטל נשיא האוניברסיטה לורנס גורמן (אנ') את ההפרדה הגזעית באוניברסיטה, והסטודנט סמואל הלסי ג'וניור היה האדם השחור הראשון שלמד לתואר ראשון באוניברסיטה. בשנת 1969 מינתה אוניברסיטת ג'ורג'טאון את חבר הדירקטוריון השחור הראשון, מאז פטריק פרנסיס הילי (אנ').
אף שהיו סטודנטיות (נשים) שהתקבלו ללימודים בנפרד בבתי הספר המקצועיים כמו בית הספר לסיעוד עוד במאה ה-19, קבלת נשים לתואר ראשון במשותף עם גברים, החלה בשנת 1969.
שנות השמונים של המאה ה-20 היו תקופה של צמיחה ושגשוג באוניברסיטה שהתרחבה שוב ומעמדה האקדמי נסק. בשנת 1988 לאחר חגיגות ה־200 שנמשכו שנה שלמה העביר נשיא האוניברסיטה טימותי הילי את השרביט לליאו דונובן שכיהן בתפקיד עד שהוחלף על ידי ג'ון דג'ויה שהוא הנשיא כיום.
ארגון אקדמי

ג'ורג'טאון קולג' (אנ') (1789)
בית הספר למוסמכים באמנויות ומדעים (אנ') (1820)
בית הספר לרפואה (אנ') (1851)
בית הספר למשפטים (אנ') (1870)
בית הספר ללימודי סיעוד ובריאות (אנ') (1903)
בית ספר לשירות חוץ (אנ') ע"ש וולש (אנ') (1919)
בית הספר לרפואת שיניים (אנ') (1901–1990)
בית הספר ללימודי המשך (אנ') (1956)
בית הספר למנהל עסקים (אנ') (1957)
אוניברסיטת ג'ורג'טאון בקטאר (אנ') (2005)
בית הספר למדיניות ציבורית (אנ') ע"ש מק'קורט (אנ') (2013)
בוגרים בולטים

מנהיגים רבים בארצות הברית ובעולם למדו במוסד. בין היתר: ביל קלינטון שהיה נשיא ארצות הברית בשנים 1992–2000, לינדון ג'ונסון, נשיאה ה-36 של ארצות הברית (למד ולא סיים), ג'ק לו שהיה מזכיר האוצר של ארצות הברית, ראש ממשלת לבנון סעד אל-חרירי, קירסטן נילסן ג'ון קלי ומיק מולבני מאנשי ממשל טראמפ, ג'רום פאוול יושב ראש הפדרל ריזרב, שופט בית המשפט העליון האמריקאי אנטונין סקאליה, ילדיו של דונלד טראמפ נשיא ארצות הברית לשעבר: טיפאני טראמפ, אריק טראמפ ואיוונקה טראמפ (שנתיים ראשונות); שחקן הקולנוע בראדלי קופר, סנטורים, שופטים אמריקאים ואנשי מלוכה רבים בהם עבדאללה השני מלך ירדן ורבים מבני משפחתו ופליפה השישי מלך ספרד. שלמה ארגוב, שגריר ישראל בממלכה המאוחדת, שניסיון ההתנקשות בו סימן את פריצת מלחמת לבנון הראשונה, היה בוגר המוסד משנת 1952.
כמו כן, במהלך השנים הוזכר בית הספר למשפטים במספר סדרות טלוויזיה מצליחות; בין הבוגרים הפיקטיביים: גיבורי הסדרה האישה הטובה עורכי הדין אלישיה פלורק ווויל גארדנר, אוליביה פופ - סקנדל, הארמון ראב - ג'אג, צ'ארלי יאנג - הבית הלבן.
ספורט

לאוניברסיטה 23 מועדוני ספורט בענפים שונים. המועדונים מתחרים במחלקה הראשונה של ליגת המכללות. השבועון "U.S. News & World Report" מיקם את תוכנית הספורט של האוניברסיטה בין ה-20 הטובות ביותר בארצות הברית. מעל מאה מתלמידי התוכניות הספורטיביות החלו בקריירה מקצוענית לאחר ששיחקו באוניברסיטה.
מועדוני הספורט זכו באליפות החטיבה הראשונה של ליגת המכללות פעם אחת כקבוצה, ו-23 אליפויות אישית לספורטאי האוניברסיטה. קבוצות הספורט של ג'ורג'טאון קרויות "הויאס" ("Hoyas"); והקמע שלהן הוא כלב בולדוג אנגלי בשם ג'ק.
קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה זכתה באליפות המכללות בכדורסל ב-1984. הקבוצה מחזיקה במספר האליפויות הרב ביותר בליגת ביג איסט (Big East), שמונה אליפויות לאורך השנים. כמו כן, הופיעה 30 פעמים בטורניר אליפות המכללות בכדורסל. בין בוגרי תוכנית הכדורסל של האוניברסיטה סליפי פלויד, פטריק יואינג, דיקמבה מוטומבו, אלונזו מורנינג, אלן אייברסון, ג'ף גרין ורוי היברט.
הערות שוליים

↑  GU Sees Rise in Acceptance Rate for Class of 2024, ‏2020-04-07 (באנגלית)
↑  Emma Whitford, The New Ivies: As Employers Sour On The Super-Elite, These 20 Colleges Shine, Forbes (באנגלית)
↑  Ben Taylor, Why Law School Rankings Matter More Than Any Other Education Rankings, Forbes (באנגלית)
↑  Best Tax Law Programs
↑  ARWU World University Rankings 2018 | Academic Ranking of World Universities, www.shanghairanking.com
↑  ShanghaiRanking's Global Ranking of Academic Subjects 2017 - Law | Shanghai Ranking - 2017, www.shanghairanking.com
↑  Witkin, Gordon and Jodi Schneider (10 במרץ 2002). "Why they're not just about winning and losing anymore". U.S. News and World Report. אורכב מ-המקור ב-7 במאי 2005. נבדק ב-26 ביולי 2007. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shoup-Mendizabal, Jon (23 בינואר 2004). "Glory Days". The Hoya. אורכב מ-המקור ב-14 במרץ 2007. נבדק ב-27 באוגוסט 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Goode, Harlan and Brenna McGee (13 בפברואר 2007). "Former Greats Celebrate Hoops at 100 Years Gala". The Hoya. נבדק ב-1 במאי 2011. {{cite news}}:  (עזרה)
| פורום מנהיגי האוניברסיטאות העולמי​ |
| --- | --- | --- |
| אירופה | איטליה: בוקוני; הממלכה המאוחדת: אוקספורד • אימפריאל קולג' • קיימברידג'; שווייץ: בית הספר הפוליטכני הפדרלי של לוזאן • המכון הטכנולוגי של ציריך |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: ברקלי • ג'ורג'טאון • הרווארד • ייל • MIT • מקגיל • סטנפורד • פנסילבניה • פרינסטון • Caltech • קולומביה • קרנגי מלון • שיקגו |  |
| אסיה | הונג קונג: אוניברסיטת הונג קונג למדע וטכנולוגיה​; הרפובליקה העממית של סין:​ ג'ג'יאנג • האוניברסיטה הטכנולוגית של נאניאנג • פקין • צינגהואה; יפן: טוקיו • קיו; סינגפור: האוניברסיטה הלאומית של סינגפור; קוריאה הדרומית: המכון המתקדם למדע וטכנולוגיה של קוריאה |  |
| אפריקה | דרום אפריקה: קייפטאון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261504205171  PLWABN: 9810661438405606  BIBSYS: 90633629  BNE: XX115959  BnF: cb11879822t (data)  CiNii: DA07885030  GND: 39976-0  ISNI: 0000 0001 1955 1644  LCCN: n79063146  LNB: 000185137  MusicBrainz: 8b1037aa-7f49-4437-883a-ba1a63b74384  NKC: kn20050426055  NLA: 35119150  RERO: 02-A026776297  SNAC: w69h7sv5  SUDOC: 034759182  Trove: 832018  VcBA: 494/9429  VIAF: 127434267   WorldCat (עם VIAF): 127434267 
היכל הילי - אוניברסיטת ג'ורג'טאון
סמל קבוצת הכדורסל Georgetown Hoyas
סטודנטים אוהדים של קבוצת Hoyas אוניברסיטת ג'ורג'טאון עם  באטלנטה במשחק הפיינל פור 2007
ביאוולף

| ביאוולף Beowulf |
| --- | --- |
 חלק מקודקס נוול
  קטע מהדף הראשון של האפוס
 שפת המקור:  אנגלית עתיקה
 ארץ מקור:  ממלכת וסקס ממלכת וסקס
 מיקום נוכחי:  הממלכה המאוחדת הספרייה הבריטית, לונדון, הממלכה המאוחדת
 יצירת העלילה:  550–900
 העלאה על הכתב:  975–1010
 הדפסה ראשונה:  1815
 סוגה:  שירה אפית
 אורך:  3,182 שורות
ביאוולף (באנגלית עתיקה: Beowulf) הוא שמה של פואמה אפית שנכתבה באנגלית עתיקה ונחשבת לאחת היצירות החשובות והקדומות ביותר אשר נכתבו על ידי אנגלו-סקסונים, בעת שלטונם באנגליה. האפוס הועלה על הכתב באנגלית עתיקה ככל הנראה בין שלהי המאה ה-10 לראשית המאה ה-11, אך ניתן להניח כי הוא מתבסס על טקסטים וסיפורים מוקדמים יותר. מחבר האפוס, אנגלו-סקסוני תושב אנגליה בן התקופה, איננו ידוע. כתב היד המקורי נמצא כיום בספרייה הבריטית בלונדון. הוא נפגע באופן חמור בשריפה אשר פרצה במקום בשנת 1731, אך הטקסט המלא שרד עקב קיומם של עותקים נוספים וכתבי יד מאוחרים.
בביאוולף מסופר על גיבור רב עוצמה שנאבק בהצלחה, הודות לכוחו הגופני, אומץ ליבו ונאמנותו, במפלצות מרושעות וחורשות רע. הפואמה מתרחשת באזור סקנדינביה על רקע מלחמה בין הדנים, השוודים והגטים. העלילה מיוחסת כולה לגיבור מקרב הגטים בשם ביאוולף, שלימים נהפך למלכם, ובמשך חייו הספיק להילחם בשלושה יצורים מיתולוגיים. השירים מלאים באפיונים מהמיתולוגיה הנורדית וכן בביטויים מהנצרות.
השירים אינם אסופת קרבות חסרת משמעות; הם נחשבים ליצירה מורכבת מהתקופה ההיא, השופכת אור על דרך חייהם של בני התקופה. באמצעות היצירה אפשר לבחון איך ראו שבטים גרמאניים בכלל והאנגלו-סקסונים בפרט את עברם ומוצאם. הפואמה עלתה על הכתב בתקופה בה אנגליה הייתה נוצרית, אך עלילתה והדמויות המופיעות בה מתוארות כקודמות לנצרות ובעלות מאפיינים פגנים, או מהוות סינתיזה בין השניים (למשל, המפלצת גרנדל מתוארת כצאצאית של קין). עובדה זו הובילה לשתי תאוריות מתחרות בדבר זהות המחבר וזמן חיבור היצירה. תיאוריה אחת טוענת שהיצירה חוברה לראשונה בתקופה פרה-נוצרית והועברה בעל פה מספר דורות, וכן האלמנטים הנוצריים שמופיעים בה נוספו בשלב מאוחר על ידי מספרים נוצריים, בעוד התאוריה השנייה גורסת כי הפואמה חוברה מראש בתקופה הנוצרית ובידי מחברים נוצריים ואלמנטים פגנים שמופיעים בה נועדו לשוות לה מראה עתיק.
היצירה תרמה רבות לספרות המודרנית והשפיעה על סופרים כגון ג'. ר. ר. טולקין, ששאב רעיונות רבים מיצירה זו ליצירתו שלו, "שר הטבעות". היצירה גם נתנה השראה לסופר האמריקאי ג'ון גרדנר, שכתב את "גרנדל", המספר את סיפור ביאוולף מנקודת המבט של גרנדל.