stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מבצע קלחת 4 מורחבת
המבצע

ב-16 בספטמבר חצו כוחות ממוכנים ומשוריינים של צה"ל את גבול לבנון לעבר בסיסי המחבלים שבדרום לבנון.
הכוחות כללו את חטיבת גולני, חטיבת הצנחנים על גבי 133 זחל"מים, 45 טנקים מחטיבת ברק, ארבע סוללות תותחים, כוחות הנדסה ויחידות תומכות נוספות. במהלך המבצע סייע חיל האוויר בריכוך עמדות מחבלים מהם נורתה אש ובתקיפות בעומק הפתחלנד.
כוח צה"ל נחלק למספר כוחות שנעו מיעד ליעד וטיהרו אותם תוך הצבת חסימות.
כוח "גדעון", בפיקוד סמח"ט גולני, סא"ל ראובן אליעז, שבו שתי פלוגות חי"ר ושתי מחלקות טנקים, יצא מאזור מנרה ונע צפון-מערב לכיוון ואדי-א-סלוכי.
כוח "ברק", בפיקוד מפקד חטיבת גולני אל"ם אמיר דרורי, שבו שלוש פלוגות חי"ר על זחל"מים ופלוגת טנקים, יצא מאזור רמות נפתלי נע לכיוון צפון-מערב ליישובים כונין, ברעשית, טולין ובהמשך עלה צפונה עד קבריח'ה שבואדי-א-סלוכי.
כוח "אורן", בפיקוד מפקד חטיבה 188, אל"ם אהרן פלד, כלל 3 פלוגות טנקים, פלוגה מגדוד "אגוז" על גבי זחל"מים, מחלקת הנדסה מבה"ד חה"ן, חוקרי שבויים, טנק חילוץ, 2 טנקי גישור וטנק דחפור. הכוח נע בכיוון צפון מערב לעבר עיתרון, בינת ג'ביל, עינתא, חבר לכוח עמוס ירון ונע מערבה לעבר חדת'ה, כפרא, צדיקין וכפר קנא. תחת כוח זה פעלו שני כוחות משנה:
כוח בפיקודו של סא"ל דורון רובין, שכלל שתי פלוגות צנחנים על זחל"מים נע עד לכפר עינתא.
כוח בפיקודו של סמח"ט הצנחנים, סא"ל עמוס ירון, שכלל שתי פלוגות צנחנים, יצא מאזור מתת ונע לכיוון צפון-מזרח, חבר בבינת ג'ביל לכוח פלד והמשיך אתו.
היחלצות צוות חוקרי השבויים שנותקו מהכוחות המסתערים

עם הכוחות המסתערים נכנס ללבנון גם צוות של חוקרי שבויים של חיל המודיעין על גבי זחל"ם. תפקידו של הצוות היה לספק מודיעין טקטי ממחבלים שבויים שיסייע לכוחות המסתערים במהלך המבצע.
לאחר השלמת המבצע ועם חזרת הכוחות המסתערים נתברר כי מכשיר הקשר בזחל"ם אינו תקין. צוות חוקרי השבויים לא יכול היה לתאם חבירתו לכוחות האחרים וניסה לחזור לשטח ישראל בכוחות עצמו אך איבד דרכו בדרום לבנון. במהלך נסיעתו נתקל בשריונית לבנונית, שבה את חייליה ובעזרתם ניווט לכוון ישראל.
במהלך החזרה אזל הדלק בזחל"ם והצוות עצר בתחנת תדלוק לבנונית, השתלט על שני ג'יפים צבאיים לבנונים, שבה את חייליהם והמשיך בשיירה עם שני הג'יפים עד שחזר לשטח ישראל. על פעילות זו זכה מפקד הכוח, סגן שאול גלעדי, בעברו איש הצנחנים, בעיטור העוז.
תוצאות המבצע

במבצע הותקפו וטוהרו 12 בסיסי מחבלים, פוצצו 70 בתים ו-36 בונקרים. 40 מחבלים ו-18 חיילים לבנוניים נהרגו. 16 מחבלים נשבו ומאות מחבלים נסו צפונה.
לצה"ל שלושה חיילים הרוגים: קצין וחייל מסיירת אגוז ולוחם שריון, ו-9 פצועים.
במבצע נתפס שלל רב שהשאירו אחריהם המחבלים במנוסתם.
לאחר המבצע הייתה רגיעה של שלושה חודשים בפעילות מחבלים בגבול הצפון.
לקריאה נוספת

אטלס כרטא לתולדות מדינת ישראל, עשור שלישי, עמ' 34–35.
אורי שגיא, "אורות בערפל". תל אביב, ידיעות ספרים, 1998, עמודים 72–73.
יוסף ארגמן, זה היה סודי ביותר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, אפריל 1998, עמודים 329–340.
הערות שוליים

↑  מבצעים בלבנון 1969-1972, באתר גדוד הסיור של חטיבת גולני.
↑  יוסי נחמיאס, החלצות חוקרי השבויים לאחר ניתוקם, באתר ynet, 19 ביולי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011287288105171
אברהם הורוביץ

| --- | --- |
 לידה:  1540 פראג, ממלכת בוהמיה 
 פטירה:  1615 (בגיל 75 בערך) 
 תקופת הפעילות:  ?–1615 
 רבותיו:  רמ"א 
 צאצאים:  ישעיה הלוי הורוביץ 
 
רבי אברהם הלוי הורוביץ (שעפטליש = בן ר' שעפטל; 1540–1615) היה דיין ומחבר ספרות תורנית. מחשובי היוצרים בפילוסופיה יהודית ומוסר בתקופתו, וצידד בעיסוק בתחומים אלו כנגד עמיתיו.
חייו

רבי אברהם הורוביץ בנם של רבי שבתי שפטל בן ישעיה הלוי הורוביץ ממנהיגי קהילת פראג ויוכבד בת ר' עקיבא הכהן מאובן, הוא אביו של רבי ישעיה הלוי הורוביץ (השל"ה).
רבי אברהם הורוביץ למד בתחילה בפראג, בה נולד, ולאחר מכן אצל הרמ"א בישיבתו שבקרקוב ואצל המהרש"ל בלובלין. מגדולי רבני יהדות פולין בימיו. בשנת ה'שנ"ה (1595) נבחר לשמש כדיין במדינת לבוב.
כמה מבניו עסקו אף הם ברבנות, בנו יעקב משעברעשין פרסם את ספרו "יש נוחלין" והגיה אותו, ובנו ישעיה נחשב לאחד מגדולי הרבנים בדורו, וידוע בשל ספרו "שני לוחות הברית".
כתביו

חסד אברהם - פירוש לשמונה פרקים של הרמב"ם
יש נוחלין - צוואה שכתב לבניו ובה הוא מדריכם ומלמדם דברי מוסר
עמק ברכה - חיבור על הלכות תפילה וברכות
ברית אברהם - פירוט הוידוי
ראו גם

משפחת הורוביץ
לקריאה נוספת

מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, הוצאת המכון להנצחת יהדות גליציה, תשמ"ב, כרך ב', עמ' 113, הערך "הורביץ"
אלחנן ריינר, "אין צריך שום יהודי ללמוד דבר רק התלמוד לבדו": על לימוד ותוכני לימוד באשכנז בימי הספר הראשונים, ספר תא שמע ב, עמודים 705–746.
סוואן קוטצ'ה

| --- | --- |
 לידה:  28 באוגוסט 1978 (בן 46) אוסטין, ארצות הברית 
 שם לידה:  Savan Harish Kotecha 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2001 
 מקום לימודים:  תיכון וסטווד 
 סוגה:  מוזיקת פופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 www.kananisongs.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סוואן האריש קוטצ'ה (באנגלית: Savan Harish Kotecha) (נולד ב-28 באוגוסט 1978) הוא פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי מאוסטין, טקסס, ממוצא הודי (גוג'ראטי). הוא היה המפיק המוזיקלי בפועל של הסרט "תחרות הזמר של האירוויזיון: סיפורה של Fire Saga", במסגרתו כתב והפיק מספר שירים וביצע שיר אחד.
קוטצ'ה הועמד לפרס גלובוס הזהב, ארבעה פרס גראמי ופרס אוסקר.
קריירה

במהלך הקריירה שלו, עבד קוטצ'ה עם מגוון מוזיקאים ולהקות. הוא כתב לזמרת ליזו את "2 Be Loved (Am I Ready)". עבודתו הבולטת ביותר הייתה עם הזמרת אריאנה גרנדה, לה כתב להיטים כדוגמת: "Problem", "Break Free", "Love Me Harder", "One Last Time", "Focus", "Into You", "Side to Side", "Bang Bang", "No Tears Left to Cry", "God Is a Woman", "Breathin" ו-"Break Up with Your Girlfriend, I'm Bored". עבור הזמרת קייטי פרי כתב את שיר הנושא של אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו, "Rise".
בין היתר, כתב למוזיקאי דה ויקנד את "Can't Feel My Face" ו-"In The Night". בהמשך לכך, עבד עם הזמרת אלי גולדינג לה כתב את "Love Me like You Do", "On My Mind" ו-"Close to Me". במסגרת עבודה משותפת עם אשר, נכתב הלהיט "DJ Got Us Fallin' in Love". קוטצ'ה עבד עם מארון 5 על "One More Night", שדורג במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 במשך תשעה שבועות בסך הכול. לזמרת בריטני ספירס כתב את "I Wanna Go" ו-"If You Seek Amy".
עבור הלהקה ואן דיירקשן כתב את הלהיט "What Makes You Beautiful". במסגרת עבודתו עם כריסטינה אגילרה נכתב "Your Body", ועבור דמי לובאטו נכתבו "Confident" ו-"Cool For the Summer". הוא עבד עם הזמרת קארי אנדרווד בתחילת הקריירה שלה, כשכתב את להיטה הראשון "Inside Your Heaven". בשנת 2015, עבד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה על שלוש רצועות "Devil Pray", "Addicted" ו-"Borrowed Time"; הראשונה נבחרה להיכלל באלבום האולפן השלושה-עשר שלה, Rebel Heart.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס המוזיקה במדיה של הוליווד | 2024 | שיר מקורי – סרט עלילתי | "The Idea of You" ("הרעיון שהוא אתה") | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Lindvall, Helienne (2010-11-11). "Behind the music: Who's the guy with the silly wigs on The X Factor?". The Guardian (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-11-08.
↑  Jazz Tangcay, Behind the Music of ‘Eurovision,’ Where Spoof Songs Say so Much, Variety, ‏2020-06-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  Savan Kotecha, Golden Globes (באנגלית)
↑  Savan Kotecha | Artist | GRAMMY.com, www.grammy.com
↑  Hugh McIntyre, Get To Know The Best Original Song Oscar Nominees, Forbes (באנגלית)
↑  Lizzo – 2 Be Loved (Am I Ready), נבדק ב-2023-11-08
↑  Ariana Grande, Genius (באנגלית)
↑  Katy Perry – Rise, נבדק ב-2023-11-08
↑  The Weeknd – Can't Feel My Face, נבדק ב-2023-11-08
↑  The Weeknd – In the Night, נבדק ב-2023-11-08
↑  Ellie Goulding – Love Me Like You Do, נבדק ב-2023-11-08
↑  Ellie Goulding – On My Mind, נבדק ב-2023-11-08
↑  Ellie Goulding & Diplo (Ft. Swae Lee) – Close to Me, נבדק ב-2023-11-08
↑  Usher (Ft. Pitbull) – DJ Got Us Fallin' in Love, נבדק ב-2023-11-08
↑  Maroon 5 – One More Night, נבדק ב-2023-11-08
↑  I Wanna Go Remixes by Britney Spears, Genius (באנגלית)
↑  Britney Spears – If U Seek Amy, נבדק ב-2023-11-08
↑  One Direction – What Makes You Beautiful, נבדק ב-2023-11-08
↑  Christina Aguilera – Your Body, נבדק ב-2023-11-08
↑  Demi Lovato – Confident, נבדק ב-2023-11-08
↑  Demi Lovato – Cool for the Summer, נבדק ב-2023-11-08
↑  Carrie Underwood – Inside Your Heaven, נבדק ב-2023-11-08
↑  Release group “Rebel Heart” by Madonna - MusicBrainz, musicbrainz.org
↑  Paul Grein, ‘Emilia Pérez’ and Hans Zimmer Are Top Winners at 2024 Hollywood Music in Media Awards, Billboard, ‏2024-11-21 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: c8af4490-e48a-4f91-aef9-2b1e39369576
מבצע רודוס

חוליית מאג מבצעת ירי רתק בזמן הסתערות הצנחנים לכיוון המגדלור
חיילי סגל בסיס ההדרכה החטיבתי, ביניהם עמוס ירון, על רקע המגדלור
מבצע רודוס הידוע גם כמבצע שדואן הוא מבצע פשיטה צה"לי, שהתרחש ב־22 בינואר 1970, במהלך מלחמת ההתשה באי שדואן (شدوان), אי אלמוגים בים סוף, דרומית־מערבית לשארם א־שייח'.
מטרות המבצע היו לקיחת שבויים מצריים כ"קלפי מיקוח" והמשך התשת הצבא המצרי.
ההכנות למבצע

על חטיבת הצנחנים בפיקוד אל"ם חיים נדל, הוטל לפשוט על האי שדואן שבו הוצב גדוד קומנדו מצרי. על סיירת צנחנים ובראשה מפקדה, מוטי פז, הוטלו המשימות להשתלט על מוצב מבודד, להשתלט על המגדלור באי וכן לשמש עתודה לגדוד 202, בפיקוד יעקב חסדאי, שלוחמיו היו אמורים להשתלט על מגורי החיילים המצריים ולשבות אותם, וכן להשתלט על המכ"ם שבאי.
כוח שלישי, בפיקוד סא"ל עמוס ירון יועד להוות עתודה ולהתבסס באי במערך הגנתי לאחר ההשתלטות עליו. חיל האוויר היה אמור למסך את האי ולהנחית את הכוחות.
המבצע

הצנחנים התאמנו לקראת המבצע בשארם א־שייח' משם הוטסו במסוקים מסוג סופר פרלון ("צרעה"). בתחילת המבצע תקפו את האי מטוסי קרב של חיל האוויר ולאחריו הנחיתו מסוקים את כוחות גדוד 202 וסיירת צנחנים. כוח הקומנדו המצרי, שנערך להגנה בעיקר מפני התקפה מן הים, ולא היה ערוך כראוי בלב האי, והופתע מהופעת הצנחנים. הקרב היה קשה, והקומנדו המצרי לחם היטב. בשל התנגדות הכוח המצרי הפעיל המח"ט, חיים נדל את כוח העתודה, בפיקוד עמוס ירון שהונחת ממסוקים באי ותקף את עמדות המצרים. הופעת כוח העתודה שברה את התנגדות כוח הקומנדו המצרי והקרב הוכרע.
שתי טרפדות מצריות שהתקרבו לאי הותקפו על ידי מטוסי עיט וסופר מיסטר והוטבעו. בכך נגרמו למצרים הרוגים נוספים. אחד מהם היה מוקדם (סא"ל) חוסני חמאד, ששרת בחטיבת ספינות הטורפדו שפעלה בים האדום, ונהרג כשהוא על אחת הספינות שנפגעו. חמאד השתתף בכוח הימי שחסם את מיצר טיראן ב־1967 בפני השיט הישראלי. כן נפגעו במהלך הקרב גם מספר ספינות דיג אזרחיות שפעלו באזור, ואנשיהן נהרגו. לצה"ל היו שלושה הרוגים - רב"ט חיים איסרוביץ, סמל ישראל בר לב וסרן יצחק (איקי) קוטלר – ושבעה פצועים. לחיל המצב המצרי באי היו שלושים הרוגים ו־62 שבויים. הצנחנים השתלטו על האי ושהו בו 36 שעות.
אחד השבויים, קצין מצרי, הוחלף תמורת שבוי ישראלי פצוע שעיניו נפגעו והיה חשש שיאבד את מאור עיניו. רוב השבויים נשארו בישראל עד אחרי מלחמת יום הכיפורים והוחלפו ושוחררו בנובמבר 1973 במסגרת חילופי השבויים לאחר המלחמה.
אסון משאית התחמושת

יומיים לאחר המבצע, ב־24 בינואר, התרחש באילת פיצוץ באחת ממשאיות הציוד שפונו מהאי שדואן במבצע, ונתקעו בחול כשירדו מדלת הנחתת אח"י בת שבע. חיילים מיחידות שונות, אנשי צוות הנחתת ופועלי מספנת חיל הים סייעו לחלצן. המשאית האחרונה שיצאה נתקעה בבור שנוצר בחול, והתפוצצה. הפיצוץ גרם למותם של 24 חיילים ואזרחים עובדי צה"ל ולפציעתם של רבים.
ראו גם

הזירה הימית במלחמת ההתשה
לקריאה נוספת

פריק אוול מוחמד פאוזי, מלחמת שלוש השנים 1970-1967 ספרו של גנרל 4 כוכבים בצבא מצרים, רמטכ"ל בתקופת מלחמת ההתשה ושר ההגנה בתקופת מלחמת יום הכיפורים. בהוצאת 'דאר אל־מוסתקבל אלערבי', קהיר, 1990 עמ' 290.
הערות שוליים

↑  גל פרל פינקל, מלחמה שהתישה וספרים שהציבו אותה במקומה הנכון, הבלוג על הכוונת, ‏ 25 ביוני 2017.
↑  רון זהר, סיפור מלחמה, הוצאת מערכות, 1988, עמודים 16–17, ”הוא היה ידוע כסוס־קרבות ותיק. תחילת דרכו הצבאית הייתה בצנחנים. במלחמת ששת הימים נטל חלק כמפקד מחלקת הצנחנים. במלחמת ההתשה הוא היה מפקד בפשיטה המוטסת על האי שדואן. כוח־הצנחנים שהגיע למקום במסוקים הסתער על חיל־המצב המצרי, קוטל באנשיו, הרס את המבנים הצבאים שבמקום ושוב בחזרה, כשהוא נוטל עמו למעלה משלושים שבויים.”
1 2  מבצע "רודוס" (האי שדואן) – תקציר, באתר העמותה להנחלת מורשת הצנחנים, (יש לגלוש באקספלורר)
↑  דורון אלמוג, המטכ"ל ה־30, במחנה, ‏ 6 במאי 1999, כפי שהועלה באתר פרש.
↑   גל פרל פינקל, 'רוח המפקד' - סקירת ספרו של אלוף (מיל') עמוס ירון, באתר צה"ל, 20 במרץ 2022
↑  גל פרל, מי שלא מעז, מערכות, 21 בפברואר 2023.
↑  מוחמד פאוזי מלחמת שלוש השנים 1970-1967 עמ' 290.
↑  גל פרל פינקל, "האסקלציה לצורכי דה־אסקלציה", הבלוג על הכוונת, ‏ 29 ביוני 2020.
↑  על פי דברי יעקב חסדאי בתוכנית "שטח שש" בגלי צה"ל, במלאת 40 שנים למבצע, 21 בינואר 2010
↑  עינויים בשבי המצרי בספרו של יאיר דורי, מעריב, 11 בינואר 1973
↑  רחל פרימור, "לבני העומד להיוולד אקרא סאלאם" - אמר שבוי פצוע לפני שובו למצרים, מעריב, 16 בנובמבר 1973
מבצעי שפט

מבצעי שפט היו שתי פשיטות של כוחות חי"ר מוסק לעומק סוריה שנערכו בתקופת מלחמת ההתשה במטרה לפגוע במטרות צבאיות או אסטרטגיות ובכך להקטין את הרצון הסורי להסלים את המתיחות בגבולה עם ישראל.
הרקע

בפברואר 1970 יזמו הסורים מספר תקריות אש בין צבא סוריה לבין צה"ל לאורך הגבול. בתקריות האש נהרגו ארבעה חיילים ישראליים ו 12 נפצעו. צה״ל החליט להגיב בפשיטות מוסקות של כוחות חי"ר מובחר לחבלה הפגנתית במתקנים צבאיים בעומק שטח סוריה. במרץ בוצעו שלוש פשיטות ישראליות מוסקות עמוקות שגרמו נזק למתקנים צבאיים סוריים ולאחריהן לא יזמו עוד הסורים תקריות אש והשקט נשמר בחזית הסורית למשך מספר חודשים.
בחלוף מספר חודשים פנתה מצרים לסוריה וביקשה ליזום תקריות אש במטרה להקטין את הלחץ הכבד שהפעיל צה"ל על צבא מצרים בחזית התעלה במלחמת ההתשה. כתוצאה מתקריות האש הללו שיזמו הסורים נהרגו בחודש יוני 1970 12 חיילי צה"ל ו- 63 נפצעו. שוב החליטה ישראל להלום בעומק סוריה ולאותת לסורים כי ייזום תקריות אש יגבה ממנה מחיר כבד.
הפשיטות

שתי הפשיטות נערכו בלילה שבין 16 ל-17 ביוני 1970 ונקראו מבצע שפט 37 ומבצע שפט 47.
הפשיטות > שפט 37

שני מסוקי יסעור ובהם כוח בפיקוד סגן מפקד גדוד הנח"ל המוצנח, רס"ן דורון רובין, המריאו בשעה 21:37 לתקיפת מחנה נאבק שהיה מחנה טירונים עורפי של הצבא הסורי כ- 70 ק"מ צפון מזרחית לדמשק. המסוקים נחתו סמוך למחנה ופרקו מתוכם את הכוח ומרגמות כבדות. אחד המסוקים שב לישראל ואילו השני המריא שוב לגובה 2500 רגל ושימש לתצפית טיווח המחנה הסורי. לאחר שהחיילים סיימו לשגר את 70 פצצות המרגמה על המחנה הסורי, שב המסוק לאסוף את הכוח ושב לישראל דרך לבנון ומעל הים התיכון. שני חיילים סוריים נהרגו מההפגזה וחמישה נפצעו בפעולה. לצה"ל היה פצוע קל אחד.
הפשיטות > שפט 47

מסוק סופר פרלון ובו כוח של 11 צנחנים בפיקודו של סרן אסף חפץ המריא בשעה 21:46 מרמת דוד לעבר סוריה לפיצוץ גשר על ציר דמשק סווידא. מסוק נוסף הועמד בכוננות עם עשרה לוחמים נוספים.
חדירת המסוק אותרה על ידי מכ"מי הגילוי האוויר הסורי שהזניקו לעברו שני מטוסי ירוט מדגם מיג 21 ומטוס תקיפה מדגם סוחוי 7. חיל האוויר הזניק בתגובה מטוס פנטום מטייסת 69 והתנהל קרב אוויר אך לא הופלו בו מטוסים. בינתיים נחת הכוח הישראלי ופוצץ את הגשר בעוד המסוק ממתין לשובם של הצנחנים. לאחר כ- 45 דקות הושלם המבצע והכוח שב לישראל בשלום.
תוצאות הפשיטות

הפשיטה לא הביאה לשקט בגבול הצפוני. עוד באותו החודש ביצעה סוריה מתקפה ממוקדת בניסיון לכבוש מוצבים ברמת הגולן. מתקפה זו גררה תגובה ישראלית רחבה שפתחה שלושה ימי קרבות שכונו מלחמת שלושת הימים.
לקריאה נוספת

דני שלום, ‏רוח רפאים מעל קהיר חלק ב' - חיל האויר הישראלי במלחמת ההתשה (1970-1967) ע"מ 713-714, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
ישראל בר-כוכב

| --- | --- |

 לידה:  1 באוגוסט 1950 גבעתיים, ישראל 
 פטירה:  16 בנובמבר 2021 (בגיל 71) 
 שם לידה:  ישראל ברקובסקי 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 תקופת הפעילות:  1973–2021 (כ־48 שנים)
 פרסים והוקרה:  פרס הרי הרשון (1980)  פרס היצירה לסופרים עבריים 
 
ישראל בר-כוכב (1 באוגוסט 1950 – 16 בנובמבר 2021) היה משורר ומרצה ישראלי.
ביוגרפיה

בר-כוכב (ברקובסקי), נולד בישראל וגדל והתחנך בגבעתיים. למד תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים במחלקה לפסיכולוגיה.
בר-כוכב פרסם אחד עשר ספרי שירה. שיריו פורסמו בכתבי-עת ובמוספים ספרותיים של העיתונות היומית וכן ביקורות ספרותיות. שירתו תורגמה לשפות רבות והוא ייצג את ישראל בפסטיבלים בינלאומיים לספרות ושירה, בין היתר נבחר לקרוא מיצירתו לפני הפרלמנט האירופי בוועידה לשלום במזרח התיכון, סיציליה 2002, והיה סופר אורח מטעם פסטיבל הספרות של ברלין, 2010.
עמוס עוז כתב:
ישראל בר-כוכב הוא אחד המעודנים והמעניינים במשוררינו ואני קורא את שיריו שנים, מופתע מכישרונו השירי, מהדיוק בלשונו ומהרעננות והמקוריות של שפתו. כתיבתו פורשת יריעה של צבעים עזים ומנוגדים המשתלבים זה בזה. יש בשירתו של ישראל בר כוכב הכוח לראות דברים כדרך שאיש לפניו לא ראה אותם. על כל אלה מרחף הומור עדין.
היה מרצה לפסיכולוגיה וכתיבה יוצרת במכללת סמינר הקיבוצים, ומרצה אורח בתוכנית לכתיבה ספרותית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
פרסים

פרס הרי הרשון, 1980
פרס היצירה מטעם ראש הממשלה, 1996.
פרס נתן יונתן לשירה, 2012
פרס רמת גן לספרות, 2015 (על ספרו "מחברת השמש")
ספריו

שירים : 1975–1977, גבעתיים : ישראל בר-כוכב (ברקובסקי), תשל"ז 1977.
גיל האהבה הפגומה, תל אביב : ספרית פועלים, תשמ"ג 1982.
חוקי הגן : שירים, תל אביב: ספרית פועלים, 1987.
מדיום, שש תמונות: שירים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד: קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, 1991.
מעוף הנזיר: שירים, עריכה: לאה שניר, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1996.
הנה 23: קונטרס לשירה, עריכה: נתן זך, תל אביב: ירון גולן, ספטמבר 1998
פסוקי ירח: שירים, עריכה: לאה שניר, תל אביב: הקיבוץ המאוחד: קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, 1999.
בקרוב אהבה, תל אביב: עם עובד, תשס"ה 2005.
שמועות: שירים, 2005–2008, עריכה: לאה שניר, תל אביב: הקיבוץ המאוחד: קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, 2009.
מבחר השירים, 1975–2010, עריכה: לאה שניר, אחרית דבר: אורי ברנשטיין, בני ברק: הקיבוץ המאוחד: מוסד ביאליק, תשע"א, 2010.
מחברת השמש, תל אביב: קשב לשירה, תשע"ד 2014.
לקריאה נוספת

זיוה שמיר, "המציאות הפשוטה כיער של סמלים: על שירתו של ישראל בר-כוכב", מאזנים, כרך פ"ה, חוברת 5, עמ' 20–21, חשון תשע"ב (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
ישראל בר-כוכב, חק התעופה, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 420–421, הוצאת כרמל, 2017.
הערות שוליים

↑  הודעה מטעם אגודת הסופרים
↑  רוני אפרת‏, פרס נתן יונתן לשירה יוענק לישראל בר-כוכב ומירון איזקסון, באתר וואלה, 4 בספטמבר 2012
↑   גלעד מאירי, בין ארץ גבעתיים לרמת גן, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305670905171  BnF: cb15002596k (data)  GND: 142237043  ISNI: 0000 0000 8154 5379  LCCN: n89116673  SUDOC: 261527924  VIAF: 74127896   WorldCat (עם VIAF): 74127896
דוד גוטמן (פרופסור)

פרופ' דוד גוטמן 2015
דוד גוטמן (נולד בשנת 1932) הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטת חיפה, לשעבר ראש בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה, מוכר בעולם כמומחה ללוגותרפיה וכידיד אישי של פרופסור ויקטור פרנקל. עסק בהוראה, במחקר, בהכשרה ובייעוץ בלוגותרפיה במשך שנים רבות. כתב, ערך ותרגם עשרים ספרים ופרסם קרוב למאה מאמרים ועבודות מחקר בכתבי עת מקצועיים.
קורות חיים

נולד בהונגריה. ניצול השואה לאחר שהיה בגטו בודפשט. עלה לישראל על סיפון אניית המעפילים "אקסודוס", הוחזר לגרמניה למחנות מעצר בריטיים, ועלה שוב לישראל בשנת 1948. למד באוניברסיטה העברית בירושלים עבודה סוציאלית, וקיבל תואר בוגר בשנת 1962. שימש כשליח תרבות לקהילה היהודית בסוונה, מדינת ג'ורג'יה, ואחר כך עשה את הדוקטורט ואף לימד באוניברסיטה הקתולית בוושינגטון, ארצות הברית. בשנת 1987 התמנה לראש בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה וכיהן בתפקיד זה חמש שנים. בשנות השבתון שלו, ב-1992–1994 ובשנת 2000 עבד בהתנדבות כיועץ לראש הג'וינט בבודפשט, בפיתוח שירותי רווחה לקהילה היהודית בכלל, ולניצולי השואה בפרט.
פרופסור גוטמן מוכר בעולם כמומחה ללוגותרפיה וכידיד אישי של פרופסור ויקטור פרנקל. עסק בהוראה, במחקר, בהכשרה ובייעוץ בלוגותרפיה במשך שנים רבות. הוא כתב, ערך ותרגם עשרים ספרים ופרסם קרוב למאה מאמרים ועבודות מחקר בכתבי עת מקצועיים. בשנת 2003, קיבל את הפרס היוקרתי על מפעל חייו ותרומתו ללוגותרפיה ולניתוח קיומי, מטעם קרן ויקטור פרנקל ועיריית וינה. אחדים מספריו תורגמו לאנגלית, לספרדית, לגרמנית, להונגרית, לסינית. בשנים האחרונות תרגומיו הורחבו בעולם ושני ספרים תורגמו לרוסית ואחד לפרסית, וכיום ספריו מתורגמים גם לשפה הקוריאנית ולשפת קאנדה בהודו. פרופסור גוטמן נבחר בשנת 2010 כאחד מחמישים "הגיבורים למען צדק חברתי" על ידי אוניברסיטת מרילנד.
פרופ` דוד גוטמן משמש שנים רבות כמחנך וחוקר בתחום העבודה הסוציאלית, הגרנטולוגיה, הלוגותרפיה וההכשרה של עובדים מקצועיים ב-עבודה סוציאלית. גוטמן משתתף פעיל בכנסים בינלאומיים רבים בעולם, מחברם של ספרים רבים בתחום העבודה הסוציאלית, הטיפול, הגרנטולוגיה ומתרגמם של ספרים ומאמרים מתחום אלו.
גוטמן הניח בעבודותיו תשתית לשילוב תפיסת הלוגותרפיה בישראל וספרו "לוגותרפיה למטפל" נלמד על ידי מטפלים רבים בישראל ומחוצה לה, והתפרסם בקרב מטפלים ועובדים סוציאליים רבים בארץ ובעולם כולו. עבודותיו של גוטמן משלבות בין גישת הלוגותרפיה ובין ניתוח קיומי של חיי אדם וההשלכות הפילוסופיות והמעשיות, תוך שילוב גישות שונות מתחומי הפסיכולוגיה, הפסיכותרפיה והדת. בעבודותיו מציע גוטמן דרכים שונות מעשיות ויצירתיות להתמודדות מוצלחת עם השאלות שהחיים מעמידים בפני האדם. כידידו הטוב של פרנקל מייסד הוא נהג להיפגש איתו רבות ואף אירח אותו ואת רעייתו בישראל וליווה אותו בביקורו בכותל המערבי. בעשורים האחרונים עסק במחקר פיתוח והפצת הידע הקשור בסוגיות אתיות בסיסיות בקרב העובדים הסוציאליים, עובדי הסיעוד והרפואה ופיתח ידע בתחום שאלות כגון מה מותר ומה אסור בטיפול פרטני, כיצד על עובד סוציאלי, אחות או רופא להתנהג בסיטואציות של קונפליקט וניגוד אינטרסים.
פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
משפחה ועבודה

לפרופ' גוטמן יש שני ילדים: זיו (1963), ונירית (1968) והוא מתגורר בחיפה ביחד עם בת זוגו מיכל יהלום אשר מלווה אותו גם בעריכה ותרגום של חלק ממאמריו ועבודותיו. הוא עובד מדי יום במשרדו באוניברסיטת חיפה ומקיים קשר שוטף עם רעייתו ובני משפחתו של ויקטור פרנקל, כמו כן הוא משתתף כמרצה בכנסים בינלאומיים בתחום עבודתו המקצועית ודרכו לאורך חייו.
ספרים ותרגומים > ספרים שכתב

הרשימה כוללת את ספריו של פרופ' גוטמן אשר הוצאו לאור החל משנת 2000 עת יצא לגמלאות.
זקנה ללא פחד, בהשראת הלוגותרפיה, 2023, הודפס בישראל, עריכה לשונית: מיכל יהלום, הוצאה עצמית
לוגותרפיה הלכה למעשה, 2022, הודפס בישראל, עריכה לשונית: מיכל יהלום, הוצאה עצמית
תהיות, 2021, עברית, הודפס בישראל, עריכה לשונית: מיכל יהלום, הוצאה עצמית
השיבה הביתה, 2015, באנגלית, מינכן, הוצאת הרטונג–גור
הישרדות לחיים, 2015, באנגלית ובגרמנית, וינה, הוצאת אדישון-ספליטר
הגיגים חלק רביעי באוטוביוגרפיה שלי, 2014, בעברית, הוצאת מגדל העמק
מפגשים, חלק שלישי באוטוביוגרפיה שלי, 2012, בעברית, הוצאת מגדל העמק
מעברים, חלק שני באוטוביוגרפיה שלי, 2011, בעברית, מערכת קיבוץ דליה
הדרך הביתה, חלק ראשון באוטוביוגרפיה שלי, 2011, בעברית, הוצאת מגדל העמק
מציאת משמעות בחיים, באמצע החיים ואילך, רוח וחוכמה מלוגותרפיה (2008), באנגלית, וסטפורט קונקטיקוט, הוצאת פרגר
ניצולי השואה ומדינת ישראל נכתב ביחד עם הראל,ז. 2008, באנגלית, קרן קול ישראל ומוזיאון מלץ למורשת יהודית. קליבלנד, אוהיו.
האם איחרתי את הרכבת? משמעות החיים באמצע החיים ואילך, 2007 בעברית, הוצאת מודן
אתיקה בעבודה סוציאלית: קונטקסט של דאגה, 2006, בינגהמטון, ניו-יורק: הוצאת היבורט פרס.
מחקר אמפירי בלוגותרפיה ובפסיכו-תרפיה מכוונת למשמעות, ביחד עם בטהיאני א. ו.פניקס, אריזונה הוצאת ג'ף צייג
אתיקה למקצועות טיפוליים (2001) הוצאת דיונון.
"לוגותרפיה למטפל עבודה סוציאלית משמעותית" עם דברי ההקדמה שכתב ויקטור פרנקל, יצא לאור על ידי דיונון בשנת 1999.
ספרים ותרגומים > ספרים שתרגם

ויקטור פרנקל: זיכרונות, מה שלא נכתב בספרי (2015) מגדל העמק מוציאים לאור
אלפרד אדלר - "הכרת אדם" (2012) הוצאת המכללה האקדמית עמק יזרעאל.
ויקטור פרנקל: הרופא והנפש, 2010 הוצאת דביר
אלפרד אדלר - המשמעות של חיינו ,2008 הוצאת דביר
הירושי תקשימה - רפואה פסיכוסומטית הומניסטית, ספר לוגותרפיסטי, תורגם ביחד עם ד"ר מניון איזנברג, 1990 הוצאת דביר
ספרים ותרגומים > ספריו שתורגמו לשפות נוספות

לוגותרפיה למטפל עבודה סוציאלית משמעותית, תורגם ב-2020, לקוראנית
האם איחרתי את הרכבת?, תורגם ב-2016 לקוראנית , הוצא לאור על ידי Chunga books
גילוי משמעות בחיים באמצע החיים ואילך, 2018, מוסקבה: מכללה פסיכואנליטית, לרוסית
לוגותרפיה למקצועות הטיפוליים, עבודה סוציאלית משמעותית, 2016, מוסקבה: המכללה הפסיכו-אנליטית, לרוסית
גילוי משמעות בחיים באמצע החיים ואילך, 2016, שירז, אירן: הוצאת נבידשירז, לפרסית
אתיקה בעבודה סוציאלית – קונטקסט של דאגה. 2011 טאיפיי, טאיוואן: פרו-אד הוצאה לאור. לסינית וטאיוואנית
פרסומים בכתבי עת בינלאומיים

(2007) "סיפורים חסידיים למטפלים ולסטודנטים בבריאות הנפש". הפורום הבינלאומי ללוגותרפיה. כתב עת לגילוי משמעות. כרך 30, ע' 20-30.
(2005). "סיפורים חסידיים בהוראה ובעבודה טיפולית". בודפשט: סימן הוצאה לאור. (בהונגרית).
(2004). (ביחד עם צין, ח.) ארגון נושאים בעבודה סוציאלית. כתב עת בינלאומי לתיאוריה של מושגים, קלסיפיקציה, ידע וארגון. כרך 30 מספר 3 (2003).
(2003). "חיפוש אחר חיים משמעותיים בזקנה". נושאים בזקנה גלובלית. פרד. א. אהרן עורך. ניו יורק: הייבורט פרס.
(2002). "ויקטור פרנקל ולוגותרפיה". כתב עת ליהדות ולתרבות. כרך 4, 5762-63, ע' 46-63.
(2000). "גישות בפסיכולוגיית המעמקים ובלוגותרפיה למשמעות ולפסיכותרפיה". גילוי משמעות קיומית. ע' 185-196. גאי. ט. רקר וקרי צ'מברלין עורכים. קליפורניה: סאג' מוציאים לאור.
בלוגותרפיה - כתב עת בנושא לוגותרפיה משמעות בחיים פילוסופיה ויישום