רמב"ם
הערות שוליים

↑  ויש אומרים י"ד בניסן ד'תתצ"ה, 1135. ראו להלן ובדברי שילת שם.
↑  לרשימת מקורות הפתגם ראו: אלפא ביתא קדמיתא דשמואל זעירא, עמודים 606–610. המקור הראשון הוא כנראה רבי יצחק אבן לטיף (נפטר בערך ה'נ') בסוף הקדמתו ל"שער השמים" (כ"י מינכן 46, דף 17 ע"א), היעב"ץ בספר מטפחת ספרים פרק ט התנגד לאמרה זו וסבר שהיא מביעה זלזול בגדולי הדורות שהיו ביניהם.
↑  הרמב"ם, הקדמות הרמב"ם למשנה, שילת, תשנ"ב, עמ' סב
↑  Kenneth Seeskin, Maimonides, Spring 2021, Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2021
↑  אורי פז, מורה נבוכים – 800 שנה לפטירת הרמב"ם, באתר פאזל, ‏2005-09-24
↑  על פי כל כתבי היד והדפוסים. לא השתמר אוטוגרף לסדר טהרות
↑  הרב פרופ' שלמה זלמן הבלין, "לתולדות הרמב"ם", בתוך: דעת, חוברת 15, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, קיץ תשמ"ה, עמ' 67–79; הרב יצחק שילת, אגרות הרמב"ם, מבוא לאיגרת ל"ה, ירושלים תשנ"ה, עמ' תקכ"א.
↑  הרב יוסף קאפח, הקדמה לספר מורה נבוכים ("בשער"), הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ג-תשכ"ט, עמ' 5, ובהערותיו לרמב"ם בסוף פירוש המשנה; פרופ' שלמה דב גויטיין, "ר' חננאל הדיין הגדול ברבי שמואל הנדיב, מחותנו של הרמב"ם", בתוך תרביץ, ספר היובל, כרך נ', תשמ"א, עמ' 376, הע' 19; הרב פרופ' שלמה זלמן הבלין, "לתולדות הרמב"ם", בתוך: דעת, חוברת 15, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, קיץ תשמ"ה, עמ' 79; הרב יצחק שילת, אגרות הרמב"ם, מבוא לאיגרת ל"ה, ירושלים תשנ"ה, עמ' תקכ"א. מסקנה זו מופיעה על ידי הבלין גם באנציקלופדיה העברית, בערך על הרמב"ם, ובעקבותיה - לדבריו - גם בנוסח השטר שקל אחד חדש עם דיוקן הרמב"ם שהונפק על ידי בנק ישראל. יצוין כי עם קביעה זו נשללת גם מהימנות התאריך י"ד בניסן כיום הולדתו של הרמב"ם, שכן במקור המביא יום זה מוזכר שהוא חל בשבת, ועל פי חשבון הלוח העברי הדבר התרחש בשנת ד'תתצ"ה ולא בשנת ד'תתצ"ח; על כך ראו אצל הרב יצחק שילת, אגרות הרמב"ם, מבוא לאיגרת ל"ה, ירושלים תשנ"ה, עמ' תקכ"א.
↑  על פי עדותו של נכדו המובאת בסדר הדורות ובשם הגדולים לחיד"א, ולפי איגרת של רבי אהרון הכהן מלוניל לרבי מאיר הלוי אבולעפיה.
↑  ראו הלכות שחיטה, יא י, הלכות אישות, ה טו, הלכות טוען ונטען, ג ב, והלכות זכייה ומתנה, ג ח
↑  יהודה צבי שטמפפר, "השפעת כתבי ההלכה של רב שמואל בן חפני גאון על הרמב"ם", אביעזר רביצקי (עורך), הרמב"ם; שמרנות, מקוריות, מהפכנות, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תשס"ט עמ' 199-210
↑  מורה הנבוכים, ב, ט
↑  המקור הידוע לדברים הוא רבי סעדיה אבן דנאן, "סדר הדורות", בתוך: חמדה גנוזה, עמוד 30, באתר היברובוקס. רבי יעקב משה טולידאנו, בנר המערב, עמ' 225, באתר היברובוקס, הטיל ספק בדברי רבי סעדיה בעיקר משום שחשב כי רבי סעדיה מקור בודד לדברים. אך בחלק השני של ספרו, שנדפס בקובץ מקבציאל ל"ז, מכון אהבת שלום, ירושלים תשע"א, עמ' תרנ"ג, הוא קיבל את דברי רבי סעדיה. יצוין כי תיאוריו של רבי סעדיה תואמים למקור נוסף בכתב יד המיוחס לבן דורו של הרמב"ם, פורסם ב-REJ,כרך 4, עמ' 174, מובא גם אצל בן ציון דינור, רמב"ם חייו וספריו, עמוד 8, באתר היברובוקס שקיבל את הדברים. וראו גם: חיים זאב הירשברג, "מקומה של אפריקה הצפונית בימי הגאונים" בתוך: חורב יג, ניו יורק, (תשי"ט). ביוגרפים וחוקרים נוספים מקבלים את העובדה שהרמב"ם למד אצל אבן סוסאן, אולם הביוגרף יואל קרמר, בעקבות סאלו בארון, דוחה את האפשרות הזו וקובע שהיא מסתמכת על מקורות מאוחרים ולא מהימנים. ראו: יואל קרמר, הרמב"ם - ביוגרפיה, רסלינג, 2019, עמ' 91 והערה 287. שם מפורטות הדעות השונות.
↑  הפסקה הבאה היא על פי שרה סטרומזה, האם היה הרמב"ם הוגה מווחדי?, בתוך: דניאל י' לסקר וחגי בן-שמאי (עורכים), עלי עשור: דברי הוועידה העשירית של החברה לחקר התרבות הערבית-היהודית של ימי-הביניים, באר-שבע, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ט, עמ' 155. 
להרחבה; ראו: הרצאתו של פרופ' מנחם בן ששון, האם הרמב"ם התאסלם?, הרצאה ב"סדרת מדוע?", האוניברסיטה העברית, ירושלים. ספרו של מרדכי עקיבא פרידמן, הרמב"ם, המשיח בתימן, והשמד, הוצאת מכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים תשס"ב 2002, עמ' 31–37. אמיר מזור, ‏התאסלמותו מאונס של הרמב"ם: ידיעה חדשה, פעמים 110,  (תשס"ז), עמ' 8-5.

המפקפקים בשמועה זו מציינים את העובדה שאילו היה זה נכון, לא היו נמנעים מתנגדי הרמב"ם מלעשות בכך שימוש. ראו למשל בספרו של משה הלברטל, הרמב"ם: רבי משה בן מיימון, מרכז זלמן שזר, ירושלים 2009. באנציקלופדיה העברית למשל מתייחסים לשמועה זו בביטול (שלמה זלמן הבלין (ש.ז.ה), "(רבינו) משה בן מימון", האנציקלופדיה העברית (כרך כד), חברה להוצאת אנציקלופדיות, , תשל"ב, עמ' 538).
↑  אבן אלקפטי (قفطی), תאריח' אל–חכמאא (تاريخ الحكماء, תולדות החכמים; בגרמנית: Ibn al-Qifṭīs Ta’rikh al-Ḥukamā’, auf Grund der Arbeiten Aug. Müllers), מהדורת יוליוס ליפרט (Julius Lippert), לייפציג 1903, עמ' 317-319.
↑  עיון אלאנבא פי טבקאת אלאטבא, בירות, עמ' 285.
↑  הרב עמיחי אליאש, יום עליית הרמב"ם להר הבית: איזו פרשנות נכונה?, באתר כיפה, ‏26-10-2017
↑  לפניו, ובין כהונתו הראשונה לשנייה, נשא משרה זו גאון ישיבת ארץ ישראל, שר שלום הלוי. להרחבה על אותה תקופה, ראו: מרדכי עקיבא פרידמן, ‏מקורות חדשים מן הגניזה לתקופת הצלבנים ולבית הרמב"ם, קתדרה 40, עמ' 80-72
↑  איגרת לרבי יפת הדיין, באגרות הרמב"ם י' שילת, איגרת י"א, עמ' קצ"ח, רכ"ד. "האסון הנורא ביותר שאירע לי בחיי... היה מותו של הקדוש, זכרו לברכה שטבע בים הודו. הוא נסע עמו כסף וסחורות שנועדו לי, לעצמו ולאחרים ... הוא סחר בשווקים והרוויח ונשא ונתן ואני יכולתי לשבת לבטח בביתי"
↑  ראו שו"ת הרמב"ם סימן שמח; ובמהד' מכון ירושלים סימן רל.
↑  ראו שו"ת הרמב"ם מהד' ירושלים ספר נשים סי' קסז.
↑  אף שמספר מקורות בדור שאחרי הרמב"ם סברו שהוא היה גם רופאו של צלאח א-דין עצמו, ברנרד לואיס חלק על כך: Bernard Lewis, Islam in History: Ideas, People, and Events in the Middle East, Open Court, 2011, Chapter 14: "The Sultan, the King, and the Jewish Doctor", pp. 183–185
↑  Bernard Lewis, Islam in History: Ideas, People, and Events in the Middle East, Open Court, 2011, Chapter 14: "The Sultan, the King, and the Jewish Doctor", pp. 175–185. ראו גם:  אדמיאל קוסמן, מדרש של יום | ריצ'רד לב הארי והרמב"ם, באתר הארץ, 26 באוגוסט 2019
↑  איגרת הרמב"ם לר' שמואל אבן תבון, בתוך אגרות הרמב"ם, ליפסיה 1861, עמ' 28.
↑  ש.ד. גוייטין, תמיכתם של יהודי תימן בישיבות בבל וא"י ובישיבת הרמב"ם (מקורות חדשים מן הגניזה), תרביץ תמוז תשכ"ז, עמ' 357
↑  באיגרתו לחכמי צרפת ראו ח"ד שוועל, כתבי רבינו משה בן נחמן, ירושלים תשכ"ג כרך א' עמוד שמא
↑  ראו: מ"ע פרידמן, "בחייכון וביומיכון ובחיי דרבנא משה", ציון, ס"ב א', עמ' 75, המעלה שמקור מנהג זה במנהג מתקופת הגאונים לברך את ראש הגולה בקדיש. ראו עוד כאן
↑  יוחסין השלם - זכות, אברהם בן שמואל (page 283 of 381), באתר hebrewbooks.org
↑  "The Guide to the Perplexed". World Digital Library. נבדק ב-22 בינואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  כדבריו, ”אני משה בר מימון הדיין [...] התחלתי לחבר פירוש זה הספר ואני בן שלוש ועשרים שנה, והשלמתיו במצרים ואני בן שלושים שנה, שהיא שנת [אלף ארבע מאות ו]תשע ושבעים לשטרות. [...]” (הרמב"ם, בחתימת פירושו למשנה)
↑  שו"ת הרמב"ם, סימן רי"ז מהדורת בלאו
↑  כדבריו: ”יודע הוא יתעלה, כי יש הלכות מהם שכתבתי פירושן במסעותי בדרכים, ומהם עניינים רשמתים בהיותי על גבי האוניות בים הגדול. [...]” (הרמב"ם, בחתימת פירושו למשנה).
↑  שם הגדולים, חלק "גדולים", מערכת מ, אות קנ.
↑  Allan Nadler, "The "Rambam Revival" in Early Modern Jewish Thought: Maskilim, Mitnagdim, and Hasidim on Maimonides’ Guide of the Perplexed", In: Jay Michael Harris (ed.), Maimonides After 800 Years: Essays on Maimonides and His Influence, Harvard University Press, 2007, pp. 36–37
↑  הלל גרשוני, מדוע אני לא אקנה רמב"ם פרנקל
↑  שו"ת פאר הדור להרמב"ם, הוצאת מכון ירושלים סי' קמג, המכתב נכתב בח' תשרי ד'תתק"נ
↑  רמב"ם - תרגום הרב יוסף קאפח, מורה נבוכים
↑  תרגום: מיכאל שוורץ, מורה נבוכים, הוצאת אוניברסיטת תל-אביב, 2002
↑  פרופ' מיכאל שורץ, באתר פרס ישראל
↑  מדע, הלכות דעות פרק ד, באתר daat.ac.il (כמו הל': ב ויד)
↑  ד"ר א. גולדשטיין, ד"ר מ. שכטר, "אוצר הרפואה והבריאות - לכסיקון רפואי", הוצאת דביר, תל אביב, 1955, "גדולי הרפואה בעולם", רמב"ם, עמודים 1435-1436
↑  Fred Rosner, Medical Writings of Maimonides, The Maimonides Research Institute, Haifa, 1990-1995
↑  Gerrit Bos, Maimonides Medical Aphorisms, Brigham Young University, 2004-2017
↑  חיים גמליאל, רפואת הרמב"ם במבחן המדע בן זמננו, הוצאת מכון מש"ה, קריית אונו, 2014.
↑  רופא הנפשות: לקט דברי אמונה ומוסר מהכתבים הרפואיים לרמב"ם, ליקוט וההדרה: אוריה לוי, בתוספת פירוש מאת הרב שלמה אבינר, הוצאת ספרית חוה
↑  זהר עמר, ירון סרי, ספר הסמים - וההישמרות מפני הסממנים הקטלניים, קריית אונו: מכון משנת הרמב"ם, תשע"ט
↑  אגרות הרמב"ם, הרב י. שילת, מעליות, עמ' תט
↑  אגרות הרמב"ם, הרב יצחק שילת, מעליות, עמ' תמה
↑  הקדמות הרמב"ם למשנה, הרב י. שילת, מעליות
↑  בהקדמה למורה הנבוכים.
↑  הפירוט שלהלן מבואר בהרחבה במאמרה של חנה כשר: 'דרך הפרשנות הראויה על פי פירוש הרמב"ם לפרקי אבוקראט' חנה כשר, מכלול-פרדס – גיליון א תשע"ו 2016 עמ' 96–97. שם היא מסבירה לפי עקרונות אלו של הרמב"ם, מדוע בצעירותו תכנן לפרש את ספר 'שיעור קומה' (הסיבה השלישית), ובזקנותו חזר בו (כי היה לו חבל 'לבזבז את זמנו' על פירוש מהסוג הרביעי - כשאפשר פשוט להמליץ על 'מחיקת הספר וכריתת זכרו' (כלשונו במכתב המפורסם הנוגע לספר שיעור קומה)
↑  מתוך שלושה עשר עיקרי אמונה, באתר דעת
↑  חלק שלישי, פרקים כ"ו-מ"ט (באתר דעת והלאה).
↑  למשל, פירוש המשנה לרמב"ם, מסכת אבות, פרק ה', משנה ו'
↑  משנה תורה, הלכות תלמוד תורה פרק ג' הלכה י.
↑  שמונה פרקים, פרק ה'
↑  התייחסות לנושא מצויה בפרק ח' של "שמונה פרקים"ùîåðä ôø÷éí, www.daat.ac.il ובפרק ה' בהלכות תשובה שב"משנה תורה", אך הרמב"ם לא שב לנושא בספרו הפילוסופי "מורה נבוכים".
↑  פרק שלישי ו-רביעי
1 2  האם רמב"ם וכמה מחסידיו היו אורתופרקסים?, באתר thetorah.co.il
↑  ישראל נתנאל רובין, כפירותיו של הרמב"ם, ישראל, 2023, עמ' 9-14
↑  ישראל נתנאל רובין, כפירותיו של הרמב"ם, עמ' 285-287
↑  עמירה ערן, הסתייגויותיו של הרמב"ם מהוראת מטפיזיקה להמונים, החינוך וסביבו ל"ט, 2017, עמ' 250-253
↑  בראשית | חטא עץ הדעת: מפורסמות ומושכלות, באתר תורת הר עציון
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:צ-ספר 
פרמטרים [ מול ] לא מופיעים בהגדרת התבנית חיים ויסמן, בירורי אמונות ברמב"ם, תשע"ו
↑  שו"ת הרא"ש כלל צד, סימן ה'
↑  ים של שלמה, הקדמה למסכת בבא קמא
↑  שו"ת חוות יאיר סימן קצ"ב
↑  יד מלאכי חלק ב', כללי הרמב"ם כלל כ"ח
↑  ראו לדוגמה שו"ת הריב"ש, סוף סימן מה.
↑  חיי מוהר"ן, "להתרחק מחקירות ולהתחזק באמונה".
↑  השערים וחלקים מן הספר
↑   אברהם בורג, "הרמב"ם": ביוגרפיה ללא כל פגם על המלומד היהודי החשוב ביותר בכל הזמנים, באתר הארץ, 11 במרץ 2021
↑  ראו גם מאמרו: הרמב"ם - האדם האברהמי
| פרשני התלמוד בימי הביניים בספרד ובצפון אפריקה |
| --- | --- | --- |
| בית המדרש הקדום בספרד המוסלמית | רבי שמואל הנגיד • רי"צ אבן גיאת |  |
| בית המדרש של צפון אפריקה שנדד לספרד | רבנו נסים בן יעקב • רבנו חננאל • רי"ף מעבר לספרד • ר"י מיגאש • רמב"ם מעבר לצפון אפריקה |  |
| בית המדרש בעיר טולדו | רמ"ה • רבי יצחק מאיר אבן מיגאש (בנו של הר"י מיגאש) • (ראב"ן הירחי) • רבנו יונה • רא"ש • רבי יהודה בן הרא"ש |  |
| בית מדרשו של הרמב"ן בצפון ספרד הנוצרית | הרמב"ן • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • ר"ן • רבי פרץ הכהן • הריב"ש מעבר לצפון אפריקה • הרשב"ץ • רבי יצחק קנפנטון • רבי יצחק אבוהב (גאון קסטיליה) • רבי יעקב בירב מעבר לצפון אפריקה בגירוש ספרד |  |
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יעקב אלאמשאטי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| הנגידים (ראשי היהודים) במצרים |
| --- | --- | --- |
| לפני הגעתו של הרמב"ם | רבי פלטיאל •  רבי יהודה בן סעדיה • רבי מבורך בן סעדיה • רבי משה בן מבורך • רבי שמואל בן חנניה • זוטא |  |
| בתקופת הרמב"ם וצאצאיו | הרמב"ם • רבי אברהם בן הרמב"ם • רבי חננאל בן שמואל  • רבי דוד מימוני • רבי אברהם מימוני • רבי יהושע מימוני • רבי דוד מימוני (השני) |  |
| לאחר תקופת צאצאי הרמב"ם | רבי עמרם  • רבי שמעון  • רבי יוסף  • רבי שלמה בן יוסף  • רבי נתן הכהן שולאל  • רבי יצחק הכהן שולאל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265654005171  PLWABN: 9810681214705606  BIBSYS: 90543181  BNC: 000078028  BNE: XX1720747  BnF: cb11916400m (data)  CANTIC: a10490061  CiNii: DA01689062  GND: 118576488  ICCU: RMLV026080  ISNI: 0000 0001 2375 0072  LCCN: n78096039  LNB: 000062238  MusicBrainz: b0abc919-2cc9-4988-9990-1e66082b2672  NDL: 01076496  NKC: jn19981001803  NLA: 35717274  NLG: 175573  NSK: 000503469  NTA: 068648332  RERO: 02-A000118975  RSL: 000047986  SELIBR: 194529  SNAC: w68919w5  SUDOC: 027033244  TDVİA: ibn-meymun  Trove: 1055755  VcBA: 495/20258  VIAF: 100185495   WorldCat (עם VIAF): 100185495 
הבית שבו גדל הרמב"ם בפאס, מרוקו
מראה קבר הרמב"ם בתחילת שנות החמישים
עמוד השער (עם נוסח ההקדמה "כל המצות שנתנו לו למשה בסיני" וכו') לכתב-יד של "משנה תורה" מ-1296.
כתב יד תימני של מורה נבוכים, מהמאות ה-13–14
כתב יד של כתבי הרמב"ם בערבית-יהודית באותיות עבריות
היסטוריה של עם ישראל