stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מושל מחוז ירוסלבל
מושלי מחוז ירוסלבל

|  | # | שם | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה | הערות/סימוכין | שיוך מפלגתי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | ‏1 |  | אנטולי ליסיצין | 3 בדצמבר 1991 | 10 בספטמבר 1992 | מונה על ידי ילצין כראש אדמיניסטרציה זמני | רוסיה ביתנו (1995–2000) רוסיה המאוחדת ‏(2003–2020) |
| ‏1 | ‏1 |  | אנטולי ליסיצין | 10 בספטמבר 1992 | דצמבר 1996 | מונה מחדש על ידי בוריס ילצין | רוסיה ביתנו (1995–2000) רוסיה המאוחדת ‏(2003–2020) |
| ‏1 | ‏2 |  | אנטולי ליסיצין | דצמבר 1996 | דצמבר 1999 | נבחר | רוסיה ביתנו (1995–2000) רוסיה המאוחדת ‏(2003–2020) |
| ‏1 | ‏3 |  | אנטולי ליסיצין | דצמבר 1999 | דצמבר 2003 | נבחר מחדש |  |
| ‏1 | ‏4 |  | אנטולי ליסיצין | דצמבר 2003 | 2 בנובמבר 2006 | נבחר מחדש |  |
| ‏1 | ‏5 |  | אנטולי ליסיצין | 2 בנובמבר 2006 | 13 בדצמבר 2007 | מונה מחדש על ידי פוטין באישור הדומה המחוזית. |  |
| 2 | ‏6 |  | סרגיי ואחרוקוב | 25 בדצמבר 2007 | 28 באפריל 2012 | מונה על ידי פוטין | רוסיה המאוחדת |
| 3 | ‏7 |  | סרגיי יאסטרבוב | 28 באפריל 2012 | 28 ביולי 2016 | מונה על ידי דמיטרי מדבדב | עצמאי |
| — | ‏8 |  | דמיטרי מירונוב | 28 ביולי 2016 | 10 בספטמבר 2017 | מונה למושל זמני על ידי פוטין | עצמאי |
| 4 | 10 בספטמבר 2017 |  | דמיטרי מירונוב | 12 באוקטובר 2021 | נבחר. פוטר |  | עצמאי |
| — | ‏9 |  | מיכאיל יבראייב | 12 באוקטובר 2021 | מכהן | ממלא מקום | יאבלוקו |
הערות שוליים

↑  Ястребов отказался возглавить кабмин. «Российская газета». 30.10.2012
↑  Zenkovich, Nikolay (2007). Губернаторы новой России. Энциклопедия карьер [Governors of the new Russia. Encyclopedia of careers]. Olma Media Grupp.
↑  מושל מחוז ירוסלבל לשעבר עזב את 'רוסיה המאוחדת'
↑  Biography of Anatoly Lisitsyn, Yaroslavl Oblast Administration
| ראשי סובייקטים פדרליים של רוסיה |
| --- | --- | --- |
| סובייקטים פדרליים | סובייקטים פדרליים |  |
| ראשי רפובליקות | אדיגיה • אלטאי • בשקורטוסטן • בוריאטיה • צ'צ'ניה • צ'ובשיה • דאגסטן • אינגושטיה • קברדינו-בלקריה • קרליה • חקסיה • קומי • קלמיקיה • קאראצ'אי-צ'רקסיה • מארי אל • מורדוביה • צפון אוסטיה - אלניה • סאחה-יקוטיה • טטרסטן • טובה • אודמורטיה • קרים |  |
| מושלי חבלים מנהליים | אלטאי • קמצ'טקה • חברובסק • קרסנודאר • קרסנויארסק • פרם • פרימוריה • סטברופול • עבר הבאיקל |  |
| מושלי מחוזות | אמור • ארכנגלסק • אסטרחן • בלגורוד • בריאנסק • צ'ליאבינסק • אירקוטסק • איוואנובו • קלינינגרד • קלוגה • קמרובו • קירוב • קוסטרומה • קורגן • קורסק • לנינגרד • ליפצק • מגדן • מוסקבה • מורמנסק • ניז'ני נובגורוד • נובגורוד • נובוסיבירסק • אומסק • אורנבורג • אוריול • פנזה • פסקוב • רוסטוב • ריאזאן • סחלין • סמרה • סראטוב • סמולנסק • סברדלובסק • טמבוב • טומסק • טולה • טבר • טיומן • אוליאנובסק • ולדימיר • וולגוגרד • וולוגדה • וורונז' • ירוסלבל |  |
| ראשי ערים פדרליות וערים גדולות | יקטרינבורג • ולדיווסטוק • סוצ'י • קאזאן • מוסקבה • סנקט פטרבורג • סבסטופול |  |
| ראשי מחוז וחבלים אוטונומיים | המחוז היהודי האוטונומי • קמצ'טקה • חנטי ומנסי • צ'וקוטקה • ניינץ • ימלו-ננץ |  |
| מחוזות פדרליים | מחוזות פדרליים |  |
| נציגי הנשיא במחוזות הפדרליים | מרכז • המזרח הרחוק • סיביר • צפון-מערב • דרום • אורל • וולגה • צפון קווקז |  |
מועדון לילה

ערך זה עוסק במתחם בילוי. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה בהנחייתו של ארז טל, ראו .
בליינים מבלים במועדון הלילה "הלונה" במתחם אל-פאשה, חיפה; יוני 2010
מועדון לילה הוא אולם או מתחם סגור קטן יותר, המשמש להצגת מופעי בידור ולריקודים, ופועל בעיקר בשעות הלילה המאוחרות ובסופי שבוע. הכניסה למועדון כרוכה, בדרך כלל, בתשלום.
במועדוני לילה רבים משמיעים מוזיקה, כשהסגנונות הנפוצים הם: מוזיקת דאנס אלקטרונית (טראנס, האוס, טכנו וכו'), היפ הופ, ומוזיקת פופ. המוזיקה מבוצעת בהופעה חיה או מוקלטת בניהולו של DJ. לעיתים, נכללים בהם גם מופעי סטנד-אפ או חשפנות. כן כולל המועדון רחבת ריקודים, המשמשת מקום לקהל המבקרים לרקוד, ובר המספק משקאות ומזון, לרוב בתשלום נוסף.
דיסקוטק

דיסקוטק (מונח, שלאחר שנות ה-90 של המאה ה-20 השימוש בו מועט, אם בכלל) הוא מועדון ריקודים בו מושמעת בעיקר מוזיקה מוקלטת (בעבר, בעיקר מתקליטים; בעבר הקרוב (עד שנות ה-2000) ולעיתים גם בהווה, בעיקר מדיסקים (CD); וכיום, בעיקר מתוך רשימות השמעה של קובצי מוזיקה דיגיטליים השמורים במחשב) על ידי DJ ולא מתזמורת חיה. מילה זו למועדון ריקודים נטבעה בשנת 1941 בשם המקום "La Discothèque" שנמצא ברחוב Rue de la Huchette שבפריז, צרפת. המונח הצרפתי "Discothèque", שפירושו "תקליטיה" או "אוסף תקליטים" הוא שילוב המילים "Disque" - תקליט, והמילה היוונית "thêkê" - ארגז או תיבה. במקביל למבנה ומשמעות המילה הצרפתית (מן הלטינית) bibliothèque - ספרייה (מיוונית: bibliothêkê).
ראו גם

פאב
טברנה
דיסקו
DJ
לקריאה נוספת

ניסן שור, לרקוד עם דמעות בעיניים, ההיסטוריה של תרבות המועדונים והדיסקוטקים בישראל, הוצאת רסלינג, 2008
מאמו וולדה

מאמו וולדה (באנגלית: Degaga "Mamo" Wolde;‏ 12 ביוני 1932 – 26 במאי 2002) היה אתלט אתיופי, אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) וזוכה מדליית ארד אולימפית (מינכן 1972) בריצת מרתון וסגן אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) בריצת 10,000 מטר.
ביוגרפיה

וולדה נולד ב-1932 במחוז אדעה (אנ') שבמדינת אורומיה באתיופיה בשם דגאגה וולדה. ב-1951 עבר לגור באדיס אבבה שם הצטרף לצבא אתיופיה. ב-1953 הצטרף לכוחות שמירת השלום של האומות המאוחדות במסגרת בטליון קגניו האתיופי (אנ'). עם "כוח שלום" זה נשלח לקוריאה שם שירת עד 1955.
ב-1956 פצח וולדה בקריירה הספורטיבית שנמשכה עד 1973.
בשנים 1977–1978 היה וולדה פעיל בתנועת הטרור האדום שסייעה למנהיג אתיופיה מנגיסטו היילה מריאם להחזיק את שלטונו בתקופת מלחמת האזרחים האתיופית. עקב פעילותו זו נכלא וולדה ב-1993 ושהה בכלא ללא משפט עד 2002 אז נשפט ל-6 שנות מאסר. לאחר ניקוי 9 השנים ששהה בכלא לפני המשפט הוא שוחרר זמן קצר לאחר מתן פסק הדין.
מספר חודשים לאחר שחרורו נפטר וולדה מסרטן הכבד והובא לקבורה בבית הקברות של כנסיית סנט ג'וזף באדיס אבבה.
קריירה ספורטיבית > 1956

באולימפיאדת מלבורן (1956) סיים במקום 22 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:51:0 דקות, במקום 34 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:58.0 דקות, ובמקום 15 בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:30.0 דקות.
קריירה ספורטיבית > 1963

ב-1963 זכה וולדה בתחרויות בינלאומיות לריצות שדה שנערכו באלגויבאר (אנ') ובסן סבסטיאן שבספרד.
קריירה ספורטיבית > 1964

ב-1964 הגן על תואריו באותן ריצות שדה בסאן סבסטיאן.
במבחנים האולימפיים לאולימפיאדת טוקיו (1964) הוא סיים שני בריצת מרתון בתוצאה של 2:16:19.2 שעות, אחרי האלוף האולימפי המכהן אבבה ביקילה. במשחקים האולימפיים עצמם הוא סיים במקום רביעי בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 28:31.8 דקות. נוסף לכך, הוא השתתף בריצת מרתון אך פרש במהלך המירוץ. באותה ריצה השתתף גם אחיו של וולדה, דמיסי (אנ'), שסיים במקום עשירי.
קריירה ספורטיבית > 1965

ב-1965 השתתפו וולדה ואבבה ביקילה בריצת חצי מרתון ייצוגית במסגרת התערוכה עולמית שנערכה בניו יורק כשהם נושאים איתם מגילת קלף בכתב ידו של קיסר אתיופיה היילה סילאסי.
קריירה ספורטיבית > 1967

ב-1967 זכה וולדה, בפעם השלישית, בתחרויות הבינלאומיות לריצות שדה שנערכו באלגויבאר ובסן סבסטיאן.
קריירה ספורטיבית > 1968

ב-1968 ניצח בפעם הרביעית באותן ריצות שדה בספרד.
קריירה ספורטיבית > 1968 > אלוף אולימפי

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:20:27 שעות, לפני קיני קימיהארה מיפן (2:23:31 שעות) ומייק ראיין מניו זילנד (2:23:45 שעות). מדליית כסף בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 27:27.75 דקות, אחרי נפתלי טמו מקניה (29:27.40 דקות) ולפני מוחמד גמודי מתוניסיה (29:34.20 דקות). נוסף לכך, הוא השתתף בריצת 5000 מטר אולם לא המשיך מעבר למקצה הראשון.
קריירה ספורטיבית > 1969

ב-1969, 5 חודשי לאחר זכייתו במרתון של אולימפיאדת מקסיקו סיטי, הגיע וולדה לישראל וניצח במרוץ התבור בתוצאה של 38:16 דקות (המרחק הוא כ-11 ק"מ).
באותה שנה התחרה וולדה במרוץ שדה באיטליה ובריצת מרתון ביוון וסיים רביעי בשניהם.
קריירה ספורטיבית > 1972

באולימפיאדת מינכן (1972) זכה במדליית ארד בריצת מרתון בתוצאה של 2:15:08.4 שעות, אחרי פרנק שורטר מארצות הברית (2:12:19.8 שעות) וקארל ליסמונט מבלגיה (2:14:31.8 שעות) והכך לא הצליח להגן על תוארו. באותה ריצה השתתף גם אחיו דימיסי שסיים במקום 18. לאחר הריצה האשים וולדה את הוועד האולימפי של ארצו בהכשלתו על ידי כך שהכריחו אותו לנעול נעלי ריצה לא מתאימות.
קריירה ספורטיבית > 1973

במשחקי אפריקה שנערכו בלאגוס שבניגריה ב-1973 זכה מדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:17:33 שעות, לפני לניאסה בדאמה (Lenyissa Bedame) מאתיופיה (2:18:16 שעות) וריצ'רד מבוסה (אנ') מסוואזילנד (2:34:18 שעות).
משפחתו

וולדה נישא בפעם הראשונה לאיימלם ברו (Aymalem Beru) ולזוג נולד, ב-1976, בן אחד (סמואל). איימלם נפטרה ב-1987 וולדה נישא, ב-1989, לאברש סמהאטה (Aberash Semhate) ומנישואין אלו נולדו 2 ילדים (אדיס אלם ותבור).
הערות שוליים

↑  חבשי ניצח בסאן-סבאסטיאן, למרחב, 28 בינואר 1964
↑  תיאודור ג'ונס, כוכב מרתון אתיופיה כאן ליריד, באתר "ניו יורק טיימס", 15 באפריל 1965
↑  חבשי ניצח במירוץ שדה, למרחב, 24 בינואר 1967
↑  חגי אשלגי, רגע אולימפי - האלופים האולימפיים של הקפת התבור, באתר שוונג, 6 ביוני 2012
↑  בעל מדליית הזהב באולימפאדת מקסיקו הגיע למקום למקום הראשון ב"מירוץ התבור", למרחב, 26 במרץ 1969
↑  יזהר ברנר, מאמו וולדה סיים רביעי במירוץ השדה באיטליה, למרחב, 1 באפריל 1969
↑  יזהר ברנר, מאמו וולדה סיים רביעי במרוץ המרתון ביוון, למרחב, 8 באפריל 1969
↑  ראיון שנערך זמן קצר לפני פטירתו של וולדה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1061528650  World Athletics: 14347314  VIAF: 311631246   WorldCat (עם VIAF): 311631246
מוסנד אחמד בן חנבל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אחמד אבן חנבל
 שפת המקור:  ערבית 
 נושא:  חדית' 
 
מוסנד אחמד בן חנבל (בערבית: مسند احمد ابن حنبل) הוא אוסף של חדית' שאוגד על ידי האימאם אחמד אבן חנבל.
תיאור הספר

המוסנד של האימאם אחמד הוא אחד מאוספי החדית' הגדולים ביותר בהיסטוריה האסלאמית, והוא מכיל יותר מ-40 אלף חדית'ים.
רבים מחכמי דת האסלאם שיבחו את המוסנד של האימאם אחמד. אבו מוסא אל-מדני אמר על המוסנד "ספר זה הוא מקור חשוב והפנייה אמינה עבור חוקרי החדית'. זאת מפני שהוא (האימאם אחמד) בחר מתוך מספר רב של חדית'ים שהוא מצא, ומתוך שפע המסורות שהוא שמע. הוא השקיע מאמץ רב להפוך את זה (את המוסנד) למקור מוביל, אמין ומשובח. כאשר נוגעים בנקודת מחלוקת, זה (המוסנד) מקור ומחסה טוב".
ביקורת על הספר

חרף העובדה שבקרב רבים, המוסנד של האימאם אחמד נחשב לספר מאומת ואותנטי, מקובל בקרב פוסקי ההלכה ומומחי החדית' שגם יש בו הרבה מסורות שאינן מאומתות, ואף כאלו שלא הוכנסו לספר על ידי האימאם אחמד בעצמו אלא על ידי אחרים שבאו אחריו.
ספרים שנכתבו על המוסנד

ספרים רבים נכתבו על המוסנד של האימאם אחמד, להלן חלק מהם:
ספרים שנכתבו על המוסנד > ביאורים על הספר

"שרח אלמסנד" מאת אבי אלחסן מחמד בן עבד אל-האדי אל-חנפי
"שרח התח'ריג' אלמסנד" מאת אחמד מוחמד שאכּר
"עקוד אל-זברג'ד עלא מסנד אחמד" מאת ג'לאל אלדין אל-סיוטי.
"שרח אל-מסנד" מאת אבי אלחסן בן עבד אל-האדי אל-סנדי.
ספרים שנכתבו על המוסנד > קיצורים של הספר

"ע'ריב חדית' אל-מסנד" מאת ע'לאם ת'עלב אל-נחווי
"מח'תסר אל-מסנד" מאת אבל אלמקן א-שאפעי.
"ת'לאת'יאת אל-מסנד" מאת יוסף בן עבד אל-האדי.
"ת'לאת'יאת אל-מסנד" מאת אסמאעיל בן אסמאעיל אל-בעלבכּי.
"ת'לאת'יאת אל-מסנד" מאת אסמאעיל בן עמר בן בכר אלמקדסי אלחנבלי.
הערות שוליים

↑  Musnad Ahmad ibn Hanbal, The Reader Wiki, Reader View of Wikipedia (באנגלית)
↑  sifatusafwa
↑  Musnad Imam Ahmad, AUSTRALIAN ISLAMIC LIBRARY (באנגלית)
מדעי המחשב

מדְעי המחשב הם ענף מדעי העוסק בלימוד הבסיס התאורטי והמעשי של השימוש במערכות מחשב, ובמידה מסוימת, גם בשאלה של תכנון ובנייה של מערכות מחשב. ענפי המִשנה שלו רבים; חלקם מדגישים שימוש במחשב בתחום מסוים (כגון גרפיקה ממוחשבת או בניית מהדרים), אחרים עוסקים בחקר התכונות של בעיות חישוביות כלליות (לדוגמה, סיבוכיות), וענפי משנה אחרים מתמקדים בפתרון הבעיות הכרוכות ביישום מעשי של חישובים ואלגוריתמים. ענף בולט במדְעי המחשב הוא חקר ויישום כלים לפתרון בעיות חישוביות (לדוגמה, שפות תכנות).
מדעי מחשב כוללים מספר בעיות פתוחות (כגון שאלת P=NP) שמתנהל מחקר רב לפותרן, והן בעלות השלכות משמעותיות להתפתחות המדע בכלל ומדעי מחשב בפרט.
חוג מדעי המחשב הראשון הוקם ב-1962 באוניברסיטת פרדו שבארצות הברית.
הנושאים העיקריים

אלה הנושאים העיקריים הנחקרים ונלמדים במסגרת מדְעי המחשב:
יסודות מתמטיים: מתמטיקה בדידה, אלגברה בוליאנית, לוגיקה, תורת הגרפים.
תורת החישוב: שפות פורמליות, חישוביות, סיבוכיות חישובית.
יעילות תוכניות: אלגוריתמים, יעילות אלגוריתמית, מיטוב אלגוריתמים ומבני נתונים. בנוסף, חישוב מבוזר חוקר משימות אלה כאשר מספר רכיבים חישוביים בשימוש ולא רק רכיב יחיד.
כלים לפיתוח תוכנה: שפות תכנות, הנדסת תוכנה, הידור, אימות תוכנה, מסדי נתונים.
תשתיות מחשוב: מערכות הפעלה, רשתות מחשבים.
יישומים: דחיסת נתונים, למידה ממוחשבת, ראייה ממוחשבת, גרפיקה ממוחשבת, בלשנות חישובית, בינה מלאכותית, קריפטוגרפיה.
אבני הדרך והתפתחות המדע

מדעי המחשב התהוו לענף מדע עצמאי רק באמצע המאה ה-20, אם כי התחילו להתפתח זמן רב קודם לכן. מכונות החישוב הראשונות הופיעו כבר בעת העתיקה.
בתקופות קרובות יותר לזמננו, תחום מדעי המחשב התחיל לתפוס תאוצה כשמדענים כמו קפלר, לייבניץ, פסקל (על שמו שפת התכנות פסקל) ואחרים היו צריכים לחשב חישובים מורכבים, והמציאו לשם כך מכונות חישוב מכניות מבוססות גלגלי שיניים.
באמצע המאה ה-19 תכנן צ'ארלס בבג' מחשב מכָני ראשון מסוגו (אולם הוא מעולם לא קרם עור וגידים). המכונה של בבג' היא למעשה המכונה הראשונה שנבנתה מבלי שתכנונה יקבע מראש את יכולותיה, והיה אפשר לתכנתה למלא פקודות שונות. זוהי המכונה הראשונה מסוגה, ובשל כך, נחשב בבג' לממציא רעיון המחשב.
עדה לאבלייס, בתו של המשורר לורד ביירון, הייתה שותפה לבבג', וכתבה תוכנה למכונתו. בעקבות זאת היא נחשבת למתכנתת הראשונה. על שמה נקראת שפת התכנות Ada.
מאז אותם ימים התפתח תחום המחשבים בצעדי ענק. התרומה העיקרית נזקפת לזכותם של צִבאות העולם. הגרמנים והאמריקאים השתמשו במלחמת העולם הראשונה במכונות חישוב לירי ארטילרי ולהצפנה.
לקראת מלחמת העולם השנייה פיתחו הגרמנים מכונת הצפנה משוכללת, אניגמה, ובעזרתה הִצפינו את התשדורת הצבאית שלהם. פיצוח המכונה על ידי בעלות הברית ארך כעשור ואילץ את שירותי הביון של פולין, צרפת והממלכה המאוחדת לפתח כלים מתמטיים (למשל תורת החבורות). פיצוח צופן האניגמה על ידי הצוות הבריטי (אלן טיורינג היה דמות מרכזית בו), נחשב לאחד הגורמים הבולטים לשימוש מעשי בנושאים שעד אז נחשבו לתאורטיים, והיה זרז לפיתוח תחום מדעי המחשב. טיורינג נחשב לאבי מדעי המחשב המודרניים, ועל שמו נקרא פרס טיורינג המחולק על ידי ארגון ACM, האגודה הבינלאומית הגדולה בעולם למדעי המחשב, ונחשב לפרס היוּקרתי בענף.
אבני הדרך והתפתחות המדע > התפתחות התאוריה של מדְעי המחשב

בשנות השלושים של המאה העשרים התפתח תחום התאוריה של מדעי המחשב, ניתוח האלגוריתמים והחישוביות. פריצת הדרך הייתה יצירת מודל מתמטי של רעיון ה"מחשב". מודל זה נקרא מכונת טיורינג. מודלים רבים אחרים לביצוע חישובים הועלו, והוכחו כשקולים זה לזה מבחינת יכולת החישוב. מכאן הגיעה תזת צ'רץ'-טיורינג שהציעו אלן טיורינג ואלונזו צ'רץ', הטוענת כי כל מודל חישובי "סביר" וחזק מספיק שקול למכונת טיורינג. התזה הזאת מקובלת כיום, על פי רוב, כהנחת עבודה במחקר.
אבני הדרך והתפתחות המדע > המחשב הראשון

ב-1942 פותח המחשב הראשון, Z3, על ידי קונראד צוזה. מחשב זה היה מחשב אוניברסלי: מכונה מכנית המסוגלת להריץ תוכנה כלשהי ולא תוכנה קבועה. הוא קרא תוכנה מתוך סרטים מנוקבים. באמצע שנות ה-40 של המאה ה-20 נבנה המחשב ENIAC, המחשב האלקטרוני הראשון בר-התכנות. עם המצאת הטרנזיסטור ב-1947 נפוצו מחשבים אלקטרוניים.
בשנות ה-50 נפרסה בארצות הברית רשת מחשבים צבאיים שקישרה אמצעי שיגור גרעיניים ומהותה הייתה ביזור על ידי מניעת נקודת כשל יחידה. בשנות ה-60 החלו מכוני מחקר אוניברסיטאיים לשתף מידע מדעי ביניהם באמצעות מחשבים מחוברים לרשת אינטרנט.
אבני הדרך והתפתחות המדע > התפתחות השפות הפורמליות והאוטומט הסופי

במהלך 1950 עד 1960 החל להתפתח תחום האוטומטים הסופיים, מודל מעט מוגבל יותר מאשר מכונת הטיורינג הכללית, אך מדמה בצורה טובה תוכנות מחשב פשוטות ותוכנות שמנתחות קלט בפורמט קבוע כגון מהדרים למיניהם. בד בבד זינק תחום השפות הפורמליות בשנים אלו, בעיקר לאור עבודתו של נעם חומסקי אשר הגדיר מושגים רבים במבנה השפות. מבנים אלו תורגמו לשפות שאפשר לזהותן במודל האוטומט הסופי, והם עזרו להבחנה בין יכולות מודלים אלו.
אבני הדרך והתפתחות המדע > חישוביות, סיבוכיות ואלגוריתמים

בשנות ה-60 החל להיבחן נושא הסיבוכיות: עד כמה מהר אפשר לחשב חישובים. בשנים אלו הוגדרו מחלקות סיבוכיות שונות ונבנתה היררכיה של קושי החישוב של הבעיות השונות (כלומר, אילו בעיות "קלות" יותר, ואילו "קשות" יותר). בשנים אלו נתגלו בעיות NP קשות על ידי סטפן קוק ובד בבד על ידי לאוניד לוין. לאחר מכן נתגלו מספר רב של בעיות NP שלמות, בעיקר על ידי ריצ'רד קארפ, שחקר בעיה זו לעומקה. בתקופה זו הוגדרה השאלה P=NP, וזו נותרה בעיה פתוחה מרכזית עד היום.
בשנת 1968 דונלד קנות' החל לפרסם את סדרת הספרים "The Art of Computer Programming", וזו הייתה אוסף כתוב ומסודר של הידע על אלגוריתמים בתחומים שונים.
במהלך שנות ה-70 ניסו לפתור את בעיית P=NP מזוויות שונות, כגון ניתוח גודלם של מעגלי מחשוב לוגיים אשר פותרים בעיות שונות. בשנים אלו נוסח הקשר בין זמן הריצה של תוכנית לבין גודל המעגל הלוגי המממש אותה. מעגלי המחשוב הלוגיים הם, למעשה, עוד מודל השקול למכונת טיורינג, ומאפשר לנתח את בעיית החישוביות מזוויות נוספות. בשנים אלו חלה פריחה בתחום מבני הנתונים והאלגוריתמים. בנוסף פותחו ושוכללו אלגוריתמים עבור מיון, אחסון ואיחזור נתונים, אלגוריתמים בתורת הגרפים, פתרון מערכת משוואות ליניארית וכן בעיות בחישוב מקבילי.
רשימת הבעיות הפתוחות מתעדכנת באופן דינמי, ומדעי המחשב ממשיכים לצבור ידע ואסטרטגיות חישוב באופנים יעילים יותר. עבור סוגי נתונים מסוימים (כגון big data, ועיבוד ביואינפורמטי) יש לכך השלכות מרחיקות לכת, שהופכות יכולת תאורטית לחשב לאפשרות מעשית שבעזרת ייעול חישוב לוקחות זמן ריצה סביר (שעות/שנות אדם) ולא כזה שמצריך אלפי או מיליוני שנים כדי להסתיים.
אבני הדרך והתפתחות המדע > 1980 ואילך

בשנים אלה חל גידול ניכר בכמות המחשבים ובשימושיהם השונים. המחשב הפך מכלי חישוב אוניברסיטאי ונדיר, לכלי יום-יומי ורחב־תפוצה. משנים אלו התפתחו תתי תחומים, כגון חישוב מקבילי ומבוזר, קריפטוגרפיה וחישוב קוונטי. תחומים חדשים כמו מחשוב ענן, מחשוב נייד ומחשבי לוח, וטלפונים חכמים נתנו דחיפה נוספת לשכיחות שימוש, הן בהיבט כמות משתמשים, והן מבחינת מספר אפליקציות שפותחו לתת מענה לצורך חברתי ותעשייתי-כלכלי במגוון רב של תחומים. לצורך ייעול תהליך פיתוח נוצרו שפות תכנות נוחות יותר לכתיבה וקריאה.
מדעי המחשב בישראל

מדעי המחשב נלמדים ונחקרים בכל האוניברסיטאות בישראל. הפעילות בתחום זה החלה באמצע שנות השישים, תחילה במסגרת החוגים למתמטיקה או הנדסת חשמל, ולאחר מכן כחוגים עצמאיים, הזוכים לביקוש רב בקרב הסטודנטים. מסלול הלימודים הראשון לתואר במדעי המחשב בישראל נוסד במכון ויצמן למדע ב-1969, ביוזמתו של פרופ' שמעון אבן.
החל מהעשור השני של המאה ה-21, עם פריחת ענף ההיי-טק, מקצוע מדעי המחשב הוא אחד המקצועות המבוקשים בקרב סטודנטים באקדמיה הישראלית.
שישה מדעני מחשב ישראליים קיבלו את פרס טיורינג:
מיכאל רבין מהאוניברסיטה העברית בירושלים בעבור תרומתו לתחום האלגוריתמים ופיתוח אלגוריתמים שונים (למשל אלגוריתם רבין קארפ, שפותח עם זוכה פרס טיורינג ריצ'רד קארפ).
עדי שמיר ממכון ויצמן למדע, בעבור תרומתו לתחום ההצפנה ופיתוח אלגוריתמים שונים כמו פיאט-שמיר, RSA (פותח עם זוכי פרס טיורינג רונלד ריבסט ולאונרד אדלמן במהלך עבודתם המשותפת ב-MIT) ואחרים.
אמיר פנואלי ממכון ויצמן למדע, בעבור תרומתו לתחום אימות תוכנה וחומרה ופיתוח לוגיקת זמן.
יהודה פרל מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ישראלי־אמריקאי, על תרומה יסודית לחקר בינה מלאכותית באמצעות פיתוח תחשיב להסקה סיבתית והסתברותית.
שפי גולדווסר ממכון ויצמן למדע, על "עבודה מהפכנית שהניחה את היסודות התאורטיים לתורת ההצפנה בתחום הסיבוכיות, תוך המצאת שיטות חדשות וחלוציות לאימות יעיל של הוכחות מתמטיות בתחום תורת הסיבוכיות".
אבי ויגדרזון מהמכון למחקר מתקדם בפרינסטון, על הבנת האקראיות במחשוב ועל הובלתו ארוכת הטווח במדעי המחשב התאורטיים.
ישראל היא על כן המדינה השלישית במספר פרסי הטיורינג שהוענקו למדענים ממנה.
ישראלים רבים קיבלו פרסים אחרים בתחום, כגון פרס גדל (מ-44 הזוכים בפרס עד ל-2011, תריסר ישראלים) ופרס דייקסטרה.
מתוך כ-20,000 מחלקות למדעי מחשב אקדמיות בעולם, מוסדות ישראליים מדורגים סביב מקומות 50–150 בדירוג שנחאי שמתעדכן מדי שנה וכולל קריטריונים כגון עומק מחקרי, תרומה למדע, לתעשייה ולחברה, שכיחות ציטוטי פרסומים, מספר פטנטים חדשים, איכות הוראה ועוד.
הערות שוליים

↑  "Computer science is the study of information" Department of Computer and Information Science, Guttenberg Information Technologies
"Computer science is the study of computation." Computer Science Department, College of Saint Benedict, Saint John's University
"Computer Science is the study of all aspects of computer systems, from the theoretical foundations to the very practical aspects of managing large software projects." Massey University
1 2 3 4  John E.Savage, Models Of Computation, Brown University, 1998 (pdf)
↑  הסדרה החלה לאחר שקנות' הבין שספר אחד לא יספיק לכסות את כלל המידע הקיים. כתיבת סדרת הספרים (3 הכרכים הראשונים) נמשכה מעל לעשור, דבר שגרם לקנות' לפתח את שפת הסימון לעריכת מסמכים TeX, עקב העבודה הרבה שנדרשה ממנו לאור שינויי הטכנולוגיה בתחום עימוד וסידור ספרים
↑  דנה ירקצי‏, לקראת פתיחת השנה האקדמית: אחד מכל ארבעה סטודנטים לומד הנדסה, באתר וואלה, 2 באוקטובר 2019
↑  מיכל מרנץ, ‏מדעי המחשב בראש, ספרות ופילוסופיה בתחתית: התארים שחיילים משוחררים הכי רוצים ללמוד, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 12 באוקטובר 2022
↑  פתיחת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג – 2022/2023, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2022
↑   שפי גולדווסר ממכון ויצמן זכתה בפרס טיורינג היוקרתי, באתר TheMarker‏, 13 במרץ 2013
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549081005171  BNE: XX525961  BnF: cb11932109b (data)  GND: 4026894-9  HDS: 008272  LCCN: sh89003285  NKC: ph124511  NLK: KSH2002030991
מוקדמות מונדיאל 1950

34 נבחרות לאומיות נרשמו למוקדמות מונדיאל 1950, והתחרו על 16 מקומות במונדיאל. ברזיל, המארחת, ואיטליה, האלופה המכהנת, העפילו אוטומטית, כך שנותרו 14 מקומות שעליהן התחרו הנבחרות. 32 הנבחרות הנותרות חולקו ל-10 בתים, לפי שיקולים גאוגרפיים, כמפורט להלן:
בתים 1–6: 7 מקומות לאירופה, עליהם התחרו 18 נבחרות כולל ישראל וסוריה.
בתים 7–9: 6 מקומות לאמריקה, עליהם התחרו 10 נבחרות.
בית 10: מקום אחד לאסיה, עליו התחרו 4 נבחרות.
אולם, בעקבות פרישתן של הודו, סקוטלנד וטורקיה לאחר העפלתן, נותר הטורניר עם 13 נבחרות בלבד, בדומה למונדיאל הראשון.
19 נבחרות שיחקו לכל הפחות משחק אחד. בסך הכל נערכו 26 משחקים, בהם הובקעו 121 שערים (ממוצע של 4.65 שערים למשחק). להלן רשימת התאריכים והתוצאות של משחקי המוקדמות: