stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרפיה מוכוונת לידה
ליווי B.O.T לנשים וזוגות

ליווי B.O.T מיועד לנשים וזוגות בריאים בתהליכים נורמליים, המבקשים ליווי מקצועי לאתגר שהם ניצבים בפניו או ליווי בעקבות חוויה משמעותית בתקופה שסביב הלידה:
פחדים בהריון, לקראת הלידה ובלידה עצמה
התכוננות ללידה לאחר חוויות טראומטיות
עיבוד חוויית ההיריון הלידה או ההנקה כתהליך התפתחות אישי
במצבים של רמות מתח גבוהות בהריון בלידה או אחריה
ליווי לקראת ולאחר ניתוח קיסרי, לקראת הפלה
בעקבות היסטוריה של טראומה, היסטוריה של פגיעה מינית – תמיכה בזיהוי טריגרים ובנית אסטרטגיות אישיות להריון, לידה, הנקה ואימהות
ליווי לאחר אובדן הריון
התכוננות ייחודית ללידה שלאחר לידה שקטה
ליווי נשים וזוגות שצריכים ליווי ספציפי ומותאם: זוגות בתהליכי פוריות, זוגות חד מיניים, ליווי אימהות יחידניות, ליווי אימהות ללא אימא
ליווי B.O.T מיועד לעבודה עם נשים וזוגות בריאים המבקשים ליווי בתקופה מאתגרת זו. הגישה אינה מחליפה טיפול נפשי צמוד או טיפול תרופתי
היבטי-יסוד בגישת B.O.T > ביסוס מיומנויות של תשומת-לב גופנית

מיומנויות של תשומת-לב גופנית והקשבה לאיתותים הגופניים כאינפורמציה בעלת משמעות, הן מיומנויות חיוניות בשדה הלידה.
בליווי אישה בתקופה זו, יש משמעות לבסס שיח הכולל תשומת לב גופנית ולמידת מיומנויות המאפשרות לאישה גישה למידע שקיים בתוכה ומשמעותי לבריאותה, להתפתחות תקינה של ההיריון הלידה וההנקה ולקשר אם-תינוק. ה-well-being של העובר או התינוק תלוי רבות ביכולת של האם לשים לב לאיתותי הגוף שלה, שמסמנים לה את מצבו - כמו זיהוי תנועות עובר, או זיהוי תגובה פיזית אב-נורמלית אצלה או אצל התינוק. התעלמות מסימנים כאלה, עלולה לפגוע בה ובתינוק שלה.
היכולת ליצור חיבור בין מקורות מידע חיצוני (מידע רפואי למשל) לתחושה פנימית, היא מיומנות קריטית ובעלת השפעה. גידול ילדים קשור ליכולת האינטגרציה של ההורה בין המידע החיצוני שהוא חשוף אליו ובין התחושה הפנימית שלו לגבי הילד. על ידי פיתוח מיומנות של תשומת לב גופנית, אישה משכללת את הדרכים לזיהוי החוויה הפנימית שלה וכך מגדילה את האפשרות לפעול בהורות מתוך חיבור הכולל גם את המידע מהסביבה וגם את המידע המופיע מתוך תחושותיה שלה.
נתק מהאיתותים הגופניים - אובדן הקשר עם החוויה הגופנית היא תופעה מוכרת אצל חלק ניכר מהנשים שעברו התעללות פיזית או מינית בילדותן או בבגרותן. על מנת לשרוד, וכתגובה לטראומה רבות מהן השתיקו את תחושותיהן. כתוצאה מכך, במשך שנים רבות אופן החיים של חלק מאותן נשים לא כלל שימת-לב לתחושות גופניות, עד כדי ניתוק מהן. עבור אישה שחוותה טראומה כזו, לא תתקיים האמירה המוכרת לפיה 'הגוף יודע ללדת', שכן, יש משהו שעוצר כרגע את הקשר בינה ובין הידע של הגוף להרות או ללדת. למידה מחודשת של תשומת לב גופנית, היא האפשרות עבור אותן נשים לפתח את השיח הפנימי עם עצמן לטובת הלידה וההורות.
היבטי-יסוד בגישת B.O.T > יצירת סביבה של מערכת-יחסים הדדית המעודדת ריבונות אישית

גישת העבודה במפגשי B.O.T שואפת ליצור תקשורת מעוררת ריבונות: תקשורת המעודדת את האדם לפתח מומחיות עצמאית ותקשורת התומכת בהתעוררות האינטליגנציה ההורית שבו.
עקרון הליווי - הריון לידה והנקה הם תהליכים פיזיולוגיים-אוטונומיים המכילים בתוכם את הידע על המשך ההתקיימות וההתפתחות שלהם. בגישת B.O.T נקודת המוצא היא כי כל מצב נתון מכיל בתוכו את הידע על ה 'פיזיולוגיה' שלו עצמו, לכן הליווי אינו כולל הנחיה לכיוון מסוים, כי אם מניח שאופן מסוים של התעניינות סקרנית פעילה יאפשר לתהליך להתפתח בדרכו. זוהי איכות ופרקטיקה המבוססת על הפילוסופיה של המובלע שמציעה כי כל תחושה מעוררת היא שער אל מידע נובע, וכי אופי מסוים של שיחה בעלת איכות של סקרנות אמיתית מאפשר לחומרים אלו לנבוע אל המודעות ולהעניק לנו עוד פוטנציאלים של דרכי חיים.
מרחב משתף ידע ממקורות שונים
מפגשי B.O.T מבוססים על תקשורת המשתפת את סוגי הידיעה השונים שמופיעים לנוכח נושא מסוים: ידע המגיע ממחקרים, ידע המבוסס על ניסיון אישי, ידע גופני-תחושתי, ידע אינטואיטיבי - ללא היררכיה, אלא מתוך עניין ובחינת הקשר שמתעורר עם כל אחד מהם.
היבטי-יסוד בגישת B.O.T > זיהוי ועיגון משאבים תומכים

דרך העבודה ב-B.O.T מתמקדת בזיהוי המשאבים ומקורות התמיכה של האדם ובבניית אסטרטגיות ההתמודדות האישיות שלו אל מול קושי או אתגר. ליווי B.O.T אינו מיועד ליצירת שינוי בדפוסי אישיות או בדפוסי ההתנהגות של האדם אלא לעזור לאישה לזהות מה יכול לתמוך בה באתגר הנוכחי/ בעת הלידה / בקשר שלה עם התינוק שלה או בקשר שלה עם אחרים.
היבטי-יסוד בגישת B.O.T > פיתוח ושכלול המסוגלות לתגובה פעילה ובניית אסטרטגיות התמודדות

טיפולי פוריות, בדיקות בהיריון, חדר לידה וכדומה, עלולים להיות מצע להצפה של טריגרים עבור נשים מסוימות (המפגשים עם איש מקצוע, שיכולים להיות קשורים לחשיפה או חדירה לגוף, שיחה על נושאים אינטימיים, התמודדות עם כאב פיזי, עם דימוי גוף, עם פחד מהעתיד הלא ידוע). יכולת תגובה פעילה לאתגרים אלו היא יכולת חיונית לבניית החוסן הנפשי והרגשי ולמניעת רה-טראומטיזציה. אדם שמרגיש כי אינו מסוגל להגיב, או שנמצא במצב בו התנאים הספציפיים מונעים ממנו את יכולת התגובה, בעל נטייה לפתח יותר סימפטומים פוסט-טראומטיים למשך זמן יותר ארוך. לכן יש משמעות עצומה לייצר סביבה שמעודדת תגובה, ולתמוך באפשרות של נשים ואנשים לפעול ולהגיב. מתוך ההבנה הזו, כי מסוגלות להגיב להתרחשות בכל אירוע שהוא היא יכולת שיוצרת שינוי - בגישת B.O.T מתקיימת השאיפה ליצור באופן מודע הזדמנויות לחיזוק היכולת להגיב להתרחשות נוכחת, ולבנות עם האישה דרכים אישיות להתמודדות.
פעילות

פעילות ה-B.O.T החלה בשנת 2012 על מנת להעלות מודעות, להפיץ את הידע וליצור שינוי בשיח החברתי והמקצועי אודות האתגרים הרגשיים והתהליכים האישיים ההתפתחותיים שנשים וזוגות חווים בתהליכי פריון, בתקופת ההיריון הלידה ואחריה. זהו מרחב תת-קרקעי שלא קיבל בעבר הכרה בשיח הטיפולי והרפואי, ומכיוון שלא היה לו שם מקצועי מוכר קיומו היה בלתי נראה למרות הצורך בו ולמרות השפעותיו הניכרות על חיינו כאנשים וכחברה.
דרך הפצת המידע והכשרת אנשי מקצועות הלידה בכלים לשילוב של תמיכה רגשית, המודעות הציבורית למרחב הרגשי הולכת וגדלה, והכשרות B.O.T כוללות נשות מקצוע ממגוון תחומים כגון: רפואת משפחה, מיילדות, עבודה סוציאלית, פיזיותרפיה של רצפת אגן, תרפיה בתנועה, יוגה, דולות, מדריכות הכנה ללידה, יועצות הנקה, פסיכותרפיה ופסיכותרפיה-גופנית ומנחות קבוצות.
פעילות:
הפצת מידע הן לציבור הרחב והן למרחבים המקצועיים, בעזרת מפגשי שיח, הרצאות, סמינרים מקוונים, והפצת חומרים עיוניים.
בניית תוכניות לימוד והעשרה ייעודיות וספציפיות למרחבים המקצועיים השונים: צוותי חדר לידה, פיזיותרפיסטיות רצפת אגן, יועצות הנקה.
ליווי מיילדות ליישום פרקטיקות B.O.T בתוך הלידה עצמה ובתקשורת עם הצוות המיילדותי.
ייעוץ ותמיכה בהקמת קליניקות לליווי רגשי אישי ליולדות בתוך מחלקות הלידה בבתי החולים.
העלאת המודעות לעבודה נכונה עם נשים במצבי אבל ואובדן בתקופה שסביב הלידה.
העלאת מודעות לעבודה רגישה ומותאמת סביב הלידה עם נשים בעקבות טראומה ופגיעה מינית.
פיתוח פרקטיקות B.O.T המשולבות בייעוצי הנקה, מפגשי פיזיותרפיה של רצפת-האגן, ליווי לניתוח קיסרי ועוד.
בניית מערך פרטנרשיפ (Partnership) לנשות מקצוע משדה הלידה לתמיכה רגשית הדדית אחת בשנייה ופיתוח מיומנויות של Self Help.
מטרות

לתת מענה לצורך של נשים וזוגות בליווי מקצועי ממוקד לתהליך אישי בתקופה שסביב הלידה.
לתת מענה לצורך של אנשי מקצוע שמומחיותם היא שדה-הלידה -במידע ופרקטיקות לתמיכה במצבים רגשיים.
לתת מענה לצורך של אנשי מקצוע מתחום הטיפול במידע על האלמנטים הייחודיים של שדה-הלידה.
להעניק לאנשי מקצועות הלידה והצוות המיילדותי כלים לתמיכה עצמית כמענה לקונפליקטים הרגשיים שמתעוררים בהם עצמם מתוך אינטראקציות מקצועיות מורכבות.
ארגון ה-BOT אינו מחזיק ברעיונות או עקרונות לגבי אופן הלידה או ההורות, אלא ממוקד באדם שחווה אותם ובמערך הפנימי החדש המתהווה בתקופה זו.
מטרות > מטרות לטווח ארוך

יצירת עידן של כיבוד התודעה של התינוקות והורים, הפחתת פוטנציאל לנזקים רגשיים אצל הנשים והתינוקות שלהן, ומניעת טראומה טרום לידתית וסביב הלידה.
הכשרה מעמיקה למיילדות ונשות מקצוע מהקהילה ביצירת חוויה מחזקת לאישה בלידה ללא קשר להתנהלות הטכנית של הלידה ועל ידי כך להפחית חוויה טראומטית רגשית בלידה ובעיות התקשרות בין אימהות ותינוקות.(13)
בניית מערך תמיכה פנימי של נשות מקצוע משדה הלידה בעלות כלים לתמיכה רגשית אחת בשנייה
יצירת מערכות תמיכה למיילדות במערכת הבריאות הציבורית הכללית
להפחית סימפטומים פוסט-טראומטיים אצל מיילדות ואחיות הנובעים ממצב מתמשך של חשיפה לטראומה משנית
הקמת מודל Women Friendly לליווי מותאם בתוך אגף לידה: איתור נשים או בני זוגן שסובלים מסימפטומים לאחר לידה טראומטית או בעקבות מורכבות אחרת - ובניית תוכנית מותאמת אישית.
לימודי B.O.T

לימודי B.O.T תרפיה מוכוונת לידה, מיועדים לעוסקים במקצועות הלידה-טיפול-רפואה הפוגשים נשים בתקופת הפריון-הריון-לידה-הנקה-אמהות ראשונית.
מסלול ההכשרה בגישת B.O.T כולל מידע על התכנים הרגשיים והנפשיים הייחודיים של שדה הלידה ומעניק הכשרה פרקטית בליווי תהליכים רגשיים עם נשים וזוגות בתקופה שסביב הלידה.
לימודי בסיס
הכשרה מתקדמת + סטאז'
הכשרות נוספות:
הכשרה ייעודית ספציפית למיילדות וצוות אגף לידה, הכשרה ייעודית לפיזיותרפיסטיות רצפת אגן והכשרה ייעודית ליועצות הנקה.
סמינרים בנושאים ספציפיים: עבודה עם זוג, ליווי אובדן הריון, עבודה עם נשים שסובלות מסימפטומים של וולוו-וגיניסטיס, מיניות בשדה הלידה ועוד.
קבוצות הדרכה מקצועית, מפגשי הדרכה אישית (סופרוויז'ן מקצועי)
ליווי ביוזמות ובפרויקטים ייחודים
ההכשרה מתמקדת בין היתר בנושאים הבאים : מודל ייחודי לליווי תהליך אישי בתקופת הפריון-הריון-לידה-הנקה-אמהות, טראומה או פגיעה מינית וביטוייה בשדה הלידה, עבודה עם מצבי הצפה והתנתקות בתקופה שסביב הלידה, תהליכי אבל ואובדן, ההתמודדות האישית של אשת המקצוע עם אבל ואובדן, עבודה ייחודית עם עיבוד חוויית לידה, מערכות אמונה בשדה הלידה, עקרונות טיפול קצר מועד,
שאלות חדשות על גבולות הטיפול בשדה הלידה ולימוד פרקטיקות של שפת תקשורת מקדמת – בת יישום גם במצבים אקוטיים בחדר לידה וגם בעבודת עומק בקליניקה.
תסמונת שאיפת מקוניום

| --- | --- |

 תחום:  רפואת ילדים 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  974110 
 MeSH:  D008471
 סיווגים
 ICD-11:  KB26.0 
 
תסמונת שאיפת מקוניום  (באנגלית: Meconium aspiration syndrome ובראשי תיבות MAS) הוא מצב רפואי שבו נגרמת מצוקה נשימתית משמעותית ליילוד בעקבות שאיפת מי שפיר המכילים מקוניום.
מקוניום היא הצואה הראשונה של יילוד, צבעה ירוק כהה. הצואה מורכבת ברובה ממים ומכילה גם תאי רירית מעי שנשרו, מלחי מרה ורכיבים נוספים המופרשים מגוף העובר לתוך מי השפיר ובהמשך נבלעים על ידו. באופן תקין המקוניום מופרש ביומיים שלאחר הלידה, אך הפרשתו יכולה להתרחש גם לפני הלידה, כתגובה למצוקה עוברית עקב מחסור באספקת חמצן לעובר. במקרה של מצוקה מתמשכת העובר שואף את המקוניום לריאותיו, דבר הגורם לחסימת דרכי האוויר ולקשיי נשימה אחרי הלידה.
אפידמיולוגיה

מים מקוניאליים מופיעים בכ-10-15% מלידות החי. תסמונת שאיפת המקוניום תתפתח בכ-2-6% מהמקרים הללו.
סימנים קליניים

יילוד שנולד לאחר שאיפת מקוניום יפתח מצוקה נשימתית, שבאה לידי ביטוי בנשימה מהירה, שימוש בכנפי אף, שרירים בין-צלעיים ושרירי הבטן, חזה חביתי בעקבות כליאת אוויר בתוך הריאות. כמו כן, עלול להופיע כיחלון סביב הפה ובריריות עקב מחסור באספקת דם מחומצן לרקמות.
מי השפיר יהיו צבועים בירוק-צהוב בגלל הימצאות מקוניום בתוכם.
שאריות מקוניום ניתן לזהות גם על עור היילוד וציפורניו, ועל חבל הטבור. ייתכן שמיד לאחר הלידה היילוד יהיה רפה, ללא בכי או נשימה ועם דופק איטי. המצב נגרם עקב חסימה מכנית של דרכי הנשימה ומצריך התערבות מיידית הכוללת צנרור של קנה הנשימה ושאיבת מקוניום מתוכו.
גורמי סיכון

שאיפת מקוניום מתרחשת כאשר העובר שואף לריאותיו מי שפיר המכילים מקוניום, שהופרש כתגובה למחסור בחמצן לפני הלידה או במהלכה. המצב נפוץ בעיקר בהיריון עודף (הריון לאחר 40 שבועות), אך ישנם גורמים נוספים שיכולים להגביר את הסיכון לכך.
גורמי הסיכון העיקריים לתסמונת שאיפת מקוניום הם:
הריון מעל 40 שבועות
אי-ספיקה שלייתית
יתר לחץ-דם אימהי ורעלת הריון
מיעוט מי שפיר
עישון סיגריות והתמכרות לסמים
פתופיזיולוגיה

בעקבות ירידה באספקת החמצן לעובר מתרחשת הרפיית הסוגר של המעי הגס והמקוניום מופרש לתוך מי שפיר. אם המצוקה נמשכת, תנועות הנשימה של העובר הופכות לעמוקות יותר (gasping) והוא שואף את המקוניום לתוך קנה הנשימה. שאיפת המקוניום מובילה להיפוקסיה בארבעה מנגנונים: חסימת דרכי אוויר, הרס הסורפקטנט, דלקת ריאות כימית ויתר לחץ דם ריאתי.
פתופיזיולוגיה > חסימת דרכי אוויר

חסימה מכנית של דרכי האוויר יוצרת שסתום חד כיווני על ידי מקוניום, המאפשר לאוויר להיכנס לתוך הנאדיות אך לא לצאת. בהמשך נגרם תמט של חלקי הריאה (אטלקטזיס) באזורים עם חסימה מלאה ודליפה של האוויר מהריאה – חזה אוויר (פנאומוטורקס, פנאומומדיאסטינום) באזורים עם חסימה חלקית.
פתופיזיולוגיה > הרס סורפקטנט

בתוך הריאה, המקוניום מנטרל את פעילות הסורפקטנט כמוריד את מתח הפנים של הנאדיות, ומעכב את ייצורו. בהמשך הדבר גורם לתמט מפושט של הריאה.
פתופיזיולוגיה > דלקת ריאות כימית

האנזימים, מלחי המרה וחומצות השומן שנמצאים במקוניום מגרים את דרכי האוויר ואת רקמת הריאות, וגורמים לדלקת ריאות מפושטת תוך מספר שעות מהשאיפה.
כל המנגנונים האלה מביאים להפחתה בנפח הריאתי, עלייה בלחץ בכלי הדם הריאתיים ואי התאמה בין האוורור לפרפוזיה.
פתופיזיולוגיה > יתר לחץ דם ריאתי

זוהי תסמונת מורכבת הנגרמת עקב מחסור מתמשך באספקת החמצן, התעבות של כלי הדם הריאתיים ועליית התנגודת בהם. במצב זה הלחץ בכלי הדם הריאתיים גבוה מהלחץ הסיסטמי, וכתוצאה מכך יהיה דלף של דם לא מחומצן מהמחזור הריאתי למחזור הסיסטמי דרך הצינור העורקי והנקב הסגלגל (PFO).
אבחון

מים מקוניאליים לפני הלידה או במהלכה בשילוב עם האטות בדופק או היעדר האצות במוניטור עוברי יכולים להצביע על סיכון גבוה לשאיפת מקוניום. לאחר הלידה היילוד נראה צהבהב עקב שאריות מקוניום על עורו, ציפורניו וחבל הטבור. יכולה להופיע מצוקה נשימתית או היעדר נשימה מיד לאחר הלידה. בצילום חזה של היילוד נראית תמונה אופיינית לשאיפת מקוניום ולעיתים עדות לתסמונת מצוקה נשימתית (RDS), ובדגימת גזים עורקיים בדם מופיעה היפוקסמיה וחמצת נשימתית ומטבולית. בדיקת אקו לב הכרחית להערכת תפקוד הלב ואבחון של יתר לחץ דם ריאתי וחומרתו.
טיפול

צנרור קנה הנשימה ושאיבת מקוניום מתוכו הוא הצעד הראשון בטיפול ביילוד לא חיוני, שאינו נושם או בוכה מיד לאחר הלידה, עם דופק שנמוך מ-100 פעימות לדקה ועדות למים מקוניאליים. ביילוד שאינו מדוכא נשימתית מספיקה שאיבת הפה והאף. בהמשך לעיתים נדרשת הנשמה בלחץ חיובי תוך שמירה על חמצון ואוורור תקינים. הטיפול כולל מתן סורפקטנט אקזוגני, מעקב וניטור צמוד להתפתחות חזה אוויר ויתר לחץ דם ריאתי, הרגעה, שמירה על לחץ דם סיסטמי תקין וטיפול אנטיביוטי אם ישנו חשד לזיהום חיידקי. הנשמה בשיטת HFO עם הגז NO, ובמקרים הקשים שאינם מגיבים לטיפולים הללו נדרש ECMO.
פרוגנוזה

מרבית היילודים מחלימים מהמחלה הריאתית, אך מיעוטם יפתחו מחלה ריאתית כרונית ויסבלו מזיהומים חוזרים בדרכי הנשימה בשנה הראשונה לחיים. תחלואה נוירולוגית כגון פיגור שכלי, פרכוסים ושיתוק מוחין תלויה בעיקר במידת הנזק שנגרם למערכת העצבים המרכזית בעקבות התשניק הסב לידתי. שיעור התמותה ביילודים שלקו בתסמונת שאיפת מקוניום עומד על כ-1.2%.
מניעה

המאמצים למניעה של תסמונת שאיפת מקוניום מתחלקים למאמצים טרום-לידתיים ופוסט-לידתיים.
לפני הלידה ובמהלכה: ישנה חשיבות רבה לזיהוי מוקדם של סימני היפוקסיה עוברית בעזרת אמצעים כמו fetal scalp PH ו-fetal pulse oximetry. השריית לידה או ניתוח קיסרי מתוכנן בשבוע 41 או מעבר לכך הוכחו כמורידים את השכיחות של תסמונת שאיפת המקוניום ותמותה פרינטאלית. Amnioinfusion - דילול מי שפיר מקוניאליים על ידי תמיסת מים פיזיולוגיים (Normal saline), לא הוכח במחקרים כיעיל בהורדה של רמת תחלואה ותמותה סב-לידתית בעקבות תסמונת שאיפת מקוניום.
לאחר הלידה: ביילודים עם מאמץ נשימתי ירוד, טונוס שרירים רפה או דופק שנמוך מ-100 פעימות לדקה, מיד לאחר הלידה עם עדות למים מקוניאלים יש לבצע אינטובציה לצורך שאיבת מקוניום מתוך קנה הנשימה, זאת על מנת למנוע את שאיפת המקוניום לתוך הריאות עם הנשימות הראשונות. ביילודים חיוניים, בעלי מאמץ נשימתי וטונוס שרירים תקינים, עם דופק מעל 100 פעימות לדקה, יש לבצע שאיבת הפרשות מחלל הפה והאף בלבד.
לקריאה נוספת

- Meconium aspiration syndrome
Why does meconium cause meconium aspiration syndrome? Current concepts of MAS pathophysiology
What (not) to do at and after delivery? Prevention and management of meconium aspiration syndrome
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  דוד קהלת, נאונטולוגיה, דפוס פאר בע"מ - אור עקיבא, 2004
↑  Fanaroff A A, Meconium aspiration syndrome: historical aspects, 2. Journal of Perinatology (2008) 28, S3–S7; doi:10.1038/jp.2008.162
↑  Wiswell TE, Meconium aspiration syndrome, Manual of Neonatal Respiratory Care, Springer US, 2012, עמ' 555-564
↑  גולדברג מ., המדריך לנאונטולוגיה קלינית, תל אביב: דיונון, 2006, עמ' 109-110
1 2 3  האיגוד הישראלי לנאונטולוגיה, החיאת ילוד, מהדורה מס' 6, הוצאת רותם, הפקה ועריכה גרפית, 2012
1 2 3 4  . Swarnam K, Soraisham AS, Sivanandan S, Advances in the management of meconium aspiration syndrome, . International journal of pediatrics 2012, 2011, עמ' 1-7 doi: 10.1155/2012/359571
1 2  Pratesi S, Dani C, Meconium aspiration syndrome, Neonatology, Springer Milan, 2012, עמ' 423-428
↑  Janssen DJ, et al., Surfactant phosphatidylcholine metabolism in neonates with meconium aspiration syndrome, The Journal of pediatrics 149(5), 2006, עמ' 634-639
↑  Salaam S, Howard SW, Persistent Newborn Pulmonary Hypertension, ‏Apr 28, 2014
↑  Dargaville PA, Mills JF, Surfactant therapy for meconium aspiration syndrome., Drugs 65(18), 2005, עמ' 2569-2591
↑  Asad A, Bhat R, Pharmacotherapy for meconium aspiration, Journal of Perinatology 28, 2008, עמ' S72-S78
↑  Konduri GG, Kim UO, Advances in the diagnosis and management of persistent pulmonary hypertension of the newborn, Pediatric Clinics of North America 56(3), 2009, עמ' 579-600
↑  Beligere N, Rao R, Neurodevelopmental outcome of infants with meconium aspiration syndrome: report of a study and literature review, Journal of Perinatology 28, 2008, עמ' S93-S101
↑  Singh BS, Clark RH, Powers RJ, Spitzer AR, Meconium aspiration syndrome remains a significant problem in the NICU: outcomes and treatment patterns in term neonates admitted for intensive care during a ten-year period, J Perinatol Jul;29(7), 2009, עמ' 497-503 doi: 10.1038/jp.2008.241
↑  Fraser WD, et al, Amnioinfusion for the prevention of the meconium aspiration syndrome, New England Journal of Medicine 353(9), 2005, עמ' 909-917
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
בית אלעזרי

| --- | --- |
מבט מהאוויר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: ברנר
גובה ממוצע: ‎43 מטר
תאריך ייסוד: 1948
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,601 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,569 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) בית אלעזרי(למפת השפלה רגילה) בית אלעזרי(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית אלעזרי(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית אלעזרי31°50′39″N 34°48′11″E﻿ / ﻿31.8441521719995°N 34.8031920561288°E﻿ / 31.8441521719995; 34.8031920561288  heמפת היישובים של מועצה אזורית ברנר באדום - בית אלעזרי בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

רחוב במושב
מראה המושב מגבעות מע'אר שממערב לו
גלעד לבני בית אלעזרי שנפלו על משמרתם
בֵּית אֶלְעָזָרִי הוא מושב עובדים חילוני באזור המרכז, בגבול מערבי של השפלה ליד גדרה השייך למועצה אזורית ברנר ולתנועת המושבים.
היסטוריה

בית אלעזרי היה מושב העולים הראשון. הוא הוקם על ידי עולים חדשים הן ממדינות אירופה (פולין ורומניה) שהגיעו בספינת המעפילים "פאניורק" והן על ידי עולים מליטא, עיראק, איראן, תימן ועוד. הרעיון להקמת המושב היה של לוי אשכול, שהגיע לבית העולים בפרדס חנה וחיפש מועמדים להקמת המושב הראשון לאחר קום המדינה. לאחר חצי שנה לוי אשכול ארגן 16 משפחות מהאונייה פאניורק, והביא אותם לעאקיר, שהיה כפר ערבי עד למלחמת העצמאות. העולים קיבלו הדרכה מהחקלאים של כפר ביל"ו עד הקמת המושב.
ביולי 1949 ציינו תושבי המושב את הקמת המוסדות הציבוריים של המושב. באמצע 1950 הוחל בהקמת 70 בתים נוספים במושב, דבר שנתקל בתחילה בהתנגדות מצד אנשי גבעת ברנר. בינואר 1951 כלל המושב כ-160 משפחות.
העולים בנו בתים מפח וחילקו את האדמה לחלקות עיבוד. כל אחד קיבל עבודה לפי יכולותיו. לאחר מכן הוסיפה הסוכנות היהודית קבוצות עולים נוספות עד שהיישוב התייצב על כ-120 משפחות. כל משפחה קיבלת מהסוכנות רפת קטנה מבטון (חלק משרידי הרפתות עדיין קיימים) ופרה. לאורך השנים הענף העיקרי ממנו התפרנסו התושבים היה ענף הרפת - כיום נותרו רפתות בודדות.
מושב בית אלעזרי הוא אחד המושבים הגדולים בישראל- היקפו 6 ק"מ והוא מונה כ-400 משפחות, 120 משקים והיתר גרים בהרחבה הקהילתית.
ליד המושב נמצאת "חוות החרקים והפרפרים הישראלית" ובתוך המושב, בית ספר בראשית.
היסטוריה > שם המושב

המושב הוקם בינואר 1949 ובתחילה נועד להיקרא "ערוגות", עד שהשם נמסר לערוגות. מכיוון שהוא הוקם על ידי עולים שהתיישבו באופן זמני בעאקיר, הוא נקרא "עקיר החדשה". בשנת 1952 שונה שמו ל"בית אלעזרי" על שמו של יצחק אלעזרי-וולקני (וילקינסקי), שהיה אגרונום ושותף פעיל בהתפתחות ההתיישבות בארץ ישראל. למרות זאת, השם עקיר החדשה המשיך ללוות את המושב וועדת השמות הממשלתית דרשה מתושביו לחדול מלהשתמש בשם הערבי ולדבוק בשם העברי בלבד ומודעות פורסמו בעיתונות על כך בינואר 1957.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שלש שנים להתיישבות העולים, דבר, 25 בינואר 1952
↑  נפתחו המוסדות הציבוריים במושב עקיר, דבר, 8 ביולי 1949
↑  סכסוך קרקע בין עקיר וגבעת ברנר, מעריב, 31 במאי 1950
↑  מ. בן יעקב, הסבר למשוטט, דבר, 16 בינואר 1951
↑  3 שנים לבית אלעזרי, על המשמר, 17 בינואר 1952
↑  או אולי בגלל שהוקם באזור של הכפר עאקיר שנודע כ"עקיר החדשה". ראו נהג יהודי נהרג בשיירה שהותקפה בכפר מרר, על המשמר, 9 בפברואר 1948
↑  רשימת שמות יישובים, ילקוט הפרסומים 277, 16 בפברואר 1953, עמ' 646
↑  יצחק לאור, התבנית המתקלפת של הנוף, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2008
↑  בית אלעזרי, דבר, 29 בינואר 1957
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494017305171  VIAF: 316602113   WorldCat (עם VIAF): 316602113
שלם כפי שתזרוק

שלם כפי שתזרוק (באנגלית: Pay As You Throw; נקרא גם מדידת פסולת, תשלום יחידה, תשלום משתנה או תשלום משתמש) הוא מודל תשלום לפי שימוש עבור שירותי איסוף פסולת ביתית. המשתמשים מחויבים על פי כמות הפסולת בפועל אותה הם הוציאו לאיסוף על ידי הרשות העירונית או חברת האיסוף.
קיימים מספר מודלים המשתנים לפי אזור גאוגרפי וסוג הרשות. כמות הפסולת נמדדת על פי משקל או נפח כאשר זיהוי היחידות נעשה באמצעות תגיות RFID או שקיות ייעודיות. שירותי איסוף פסולת המיועדת למחזור או הדשנה בדרך כלל ניתנים בחינם כאשר יש שימוש בשיטה זו.
קיימות שלוש שיטות עיקריות המשמשות בתוכניות שלם כפי שתזרוק:
תשלום מלא: המשתמש משלם מראש עבור כל הפסולת שהוא רוצה שתאסף וזאת על ידי רכישת שקיות ייעודיות בנפחים קבועים. מחיר השקית מגלם את עלות הפינוי וההטמנה של הפסולת.
תשלום חלקי: הרשות העירונית קובעת מה מספר השקיות או מכלי האשפה אשר ניתן לקבל כשירות הכלול במסגרת תשלום המס העירוני (ארנונה). משתמש אשר מעוניין להשליך כמות גדולה יותר מהכמות שנקבעה יכול לרכוש אפשרות זאת מהרשות.
תשלום משתנה: המשתמש יכול לבחור את נפח ומספר מכלי הפסולת שיעמדו לרשותו. כמו כן המשתמש מחליט האם להוציא את מכל הפסולת ביום הפינוי או לא להוציאו. על ידי כך שולט המשתמש באופן ישיר על גובה החיוב.
הגיון התוכנית

השיטה הנפוצה ביותר בתחום פינוי האשפה הביתית היא תשלום קבוע הנגבה כחלק מהמס העירוני. כל המשתמשים משלמים את אותו הסכום ללא קשר לכמות הפסולת אותה הם מייצרים עבור פינוי. תחת שיטה זו לא מיוצר כל תמרוץ למשתמש להפחית את כמות הפסולת אותה הוא מייצר.
שלם כפי שתזרוק מבוסס על שני עקרונות מנחים של המדיניות הסביבתית: עקרון המזהם משלם ועקרון חלוקת האחריות. ניתן לחלק את הגיון התוכנית לשלוש קטגוריות:
הגיון התוכנית > כלכלי

תחת תוכנית שלם כפי שתזרוק ניתן להוציא חלק או את כל העלויות המיוחסות לפינוי פסולת מתוך המס העירוני מה שיאפשר חופש ניהול וחופש פיננסי למערך ניהול הפסולת. באופן כזה ניתן להתייחס לשירותי ניהול הפסולת באותו האופן שמתייחסים לשירותי חשמל או מים המחויבים על פי צריכה בפועל בלבד.
הגיון התוכנית > סביבתי

תוכניות שלם כפי שתזרוק הן כלי יעיל בהגדלת הפרדת הפסולת במקור, הפניה של פסולת ממוינת להשבה ומיחזור ומעודדת הקטנת כמות הפסולת בכלל. התוצאה היא חיסכון באנרגיה כתוצאה מהקטנת סבבי האיסוף, הגדלת ההשבה של חומרים למחזור וקיטון בזיהום כתוצאה מהטמנה ושריפת פסולת במשרפות. תוכניות שלם כפי שתזרוק מעודדות את היצרנים באופן עקיף לפתח אריזות יעילות יותר כמו גם מוצרים ידידותיים יותר הניתנים למיחזור.
הגיון התוכנית > חברתי

עלויות איסוף הפסולת מתחלקות באופן הוגן יותר בין המשתמשים ולפי פרופורציית כמות הפסולת שהם מייצרים. "רוכבי חינם" לא יכולים להמשיך ליהנות מסבסוד ההתנהגות שלהם על ידי אחרים וטוענים כי תוכניות שלם כפי שתזרוק מעודדות קיימות קהילתית. משפחות קטנות, קשישים והורים יחידנים המייצרים פחות פסולת יוכלו לשלם פחות.
הסטת פסולת וסיכונים אחרים

גביית תשלום עבור פינוי פסולת עלולה גם לגרום להשלכת פסולת לא חוקית על ידי העברה ממקום אחד למקום אחר (מכל של שכנים), השלכה במקום אסור או שימוש בדרכי פינוי אסורות (כגון שרפה). בפועל תופעות מעין אלו לא נצפו ברשויות שהופעלה בהן תוכנית שלם כפי שתזרוק בייחוד כאשר הופעל מערך כלי אצירה לאיסוף פסולת למיחזור ולקומפוסטציה.
התנגדות

התנגדות ציבורית ופנים עירונית היא דבר נפוץ בכל מקום בו מנסים לשנות שירות ציבורי מבוסס. מחלקת הגנת הסביבה של מסצ'וסטס המליצה להפחית את המס העירוני באותו הסכום של גביית מחיר על פינוי פסולת לפי שימוש וזאת כדי שהאזרחים לא ירגישו שהתשלום הוא עלות חדשה נוספת.