stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צנטרולניים
הערות שוליים

1 2  Ruíz-Carranza, P.M. and J. D. Lynch. 1991. Ranas Centrolenidae de Colombia I: propuesta de una nueva clasificación genérica. Lozania, 57, 1–30.
1 2  Frost D.R., Grant, T., Faivovich, J., Bain, R.H., Haas, A., Haddad, C.F.B., de Sa, R.O., Channing, A., Wilkinson, M., Donnellan, S.C., Raxworthy, C.J., Campbell, J.A., Blotto, B.L., Moler, P., Drewes, R.C., Nussbaum, R.A., Lynch, J.D., Green, D.M. & Wheeler, W.C. (2006) The Amphibian Tree of Life. Bulletin of the American Museum of Natural History, 297, 1–370. (PDF available by clicking here)
↑  Cisneros-Heredia, D.F. & McDiarmid, R.W. (2006). A new species of the genus Centrolene (Amphibia: Anura: Centrolenidae) from Ecuador with comments on the taxonomy and biogeography of Glassfrogs. Zootaxa 1244: 1-32 - Description of Centrolene mariaelenae. (PDF of the abstract available by clicking here)
| דו-חיים |
| --- | --- | --- |
| חסרי רגליים | תולעניים • תולעני זנב אסייתיים • תולעני זנב ניאוטרופיים • תולענים אפריקניים • תולעני מים • תולענים הודיים • דרמופידיים • הרפליים • אינדוטיפליים • סיפונופידיים |    |
| בעלי זנב | בעלי זנב |    |
| סלמנדרות ענק | סלמנדרות ענקיות • הינוביים |    |
| סלמנדרות | סלמנדרות חפרפרת • אמפיומיים • דיכמפטודוניים • פלתודוניים • פרוטיאוסיים • סלמנדרות אולימפיות • סלמנדריים |    |
| סירנים | סירניים |    |
| חסרי זנב | חסרי זנב |    |
| ארכאובטרכיה | אסקפיים • בומביניים • עגולשוניים • ליופלמיים |    |
| מזובטרכיה | חפריתאים (מגופריים • חפריתיים • חפריתיים אמריקאים • שקעניתיים) •חסרי לשון (חסרי לשוניים • רינופריניים) |    |
| ניאובטרכיה | אילניתאים (סוגלוסיים • רינודרמטיים • מיובטרכיים • לפטודקטיליים • אלסודיים • בטרצ'יליים • קרפדות מקרינות • קליפוטוספליליים • אילניתיים • המיפרקטיים • אמפיגנטודונטים • הלאופריניים • דנדרובטיים • הילודיים • ארומובטיים • צנטרולניים • קרפדיים • ברכיספליים • אלופריניים • קראוגסטוריים • סטרבומנטליים • קיקלורמפידיים • אלאוטרודקטיים • לימנודינסטיים • אודונטופריניים • תלמטוביים) • מיקרוהילאים (ארטרולפתיים • מיקרוהיליים • ברוויסיפיטיים) • צפרדעים (המיסוטיים • היפרוליים • מנטליים • פטרופדיים • צפרדעיים • רקופוריים • פיקסיספלידיים • צרטובטרצ'ידיים • צפרדעי גוליית • דיקרוגלוסיים • צפרדעים מרקדות • ניקטיבטריכיים • אודונטובטרכיים • פרינוברצ'יים • פטיצ'דניים • רניקסיאלידיים) |    |
קונסרבטוריון דוניה ויצמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 אקדמיה למוזיקה
 על שם:  גיטה דוניה-ויצמן 
 תקופת הפעילות:  1924–הווה (כ־100 שנה) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°48′13″N 34°59′59″E﻿ / ﻿32.803527777778°N 34.999666666667°E﻿ / 32.803527777778; 34.999666666667
 אתר רשמי
  (למפת חיפה מוגדלת) קונסרבטוריון דוניה ויצמן(למפת חיפה רגילה) קונסרבטוריון דוניה ויצמן(למפת הגליל המערבי רגילה) קונסרבטוריון דוניה ויצמן(למפת הגליל המערבי מוגדלת) קונסרבטוריון דוניה ויצמן
 
המנהלת גיטה דוניה-ויצמן (ראשונה מימין) ולצדה סגנהּ אריה פרידמן-לבוב בשעת מבחן לתלמידות במכון למוזיקה בחיפה
שלט בכניסה למכון
קונסרבטוריון דוניה ויצמן הוא הקונסרבטוריון הראשון בחיפה.
היסטוריה

בית הספר למוזיקה הוקם בשכונת הדר הכרמל חיפה בדצמבר 1924 על ידי הפסנתרנית גיטה דוניה-ויצמן, הזמר והמורה לזמרה אריה פרידמן-לבוב, המורה לפסנתר רחל קרוגליאקוב והמורֶה לכינור א' קליין.
בשנותיו הראשונות לא היה לבית הספר מבנה קבע והלימודים נערכו במספר דירות שכורות בשכונה. לימודי המוזיקה כללו פסנתר וכינור, ובצוות ההוראה נכללו שלוש מורות ובהן ויצמן עצמה.
בשנת 1934 הפך בית הספר ל"המכון למוזיקה". בשנת 1947 נתרם לו מבנה ברחוב בצלאל בשכונת הדר הכרמל, ומאז התנהלו בו לימודי מוזיקה לבוגרים ולנוער, וכמו כן נערכו בו קונצרטים ואירועים מוזיקליים לקהל הרחב. בתחילת שנות ה-60 נבנתה קומה שנייה לבניין, ובשנת 1966 נחנך אולם הקונצרטים ע"ש פרידמן-לבוב שבקומה השלישית, המכיל עד 150 מקומות.
לאחר מותה של גיטה דוניה-ויצמן הוסב שמו של המכון למוזיקה ל"קונסרבטוריון דוניה ויצמן".
בין בוגריו: הפסנתרנים אבנר ארד, דוד בר-אילן, יהלי וגמן, איתן פסן ובנימין רביץ, והכנרים עברי גיטליס וצבי צייטלין.
הקונסרבטוריון מקיים פעילות מוזיקלית מגוונת לנוער ולמבוגרים. נשיא הכבוד של הקונסרבטוריון הוא זובין מהטה.
הערות שוליים

↑  ג. דוניה-ויצמן, רחל קרוגליקוב (בשלושים לפטירתה), דבר, 13 בדצמבר 1938.
↑  דוניה-ויצמן הייתה אחותו הצעירה של חיים ויצמן; פרידמן-לבוב נישא כעבור שנים ספורות לצפורה, אחותו הצעירה של דוד בן-גוריון; קרוגליאקוב הייתה גיסתו של נתן קייזרמן.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פפיטו ראמוס

חוסה אנטוניו "פפיטו" ראמוס וטה (בספרדית: José Antonio "Pepito" Ramos Huete, נולד ב-3 במאי 1951 בתטואן שבמרוקו) הוא כדורגלן ומאמן עבר ספרדי-קטלאני. ראמוס שיחק כמגן ימני בקבוצות הליגה הספרדית אספניול וברצלונה במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20. בנוסף, ערך 4 הופעות במדי נבחרת ספרד. לאחר פרישתו ממשחק עבד כמאמן במספר קבוצות בקטלוניה.
קריירה כמאמן

לאחר פרישתו ממשחק החל לעבוד כמאמן, באופן בלעדי בקבוצות קטנות ברחבי קטלוניה. הוא אימן את הקבוצות ויק וסנטוביה לפרקים קצרים במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20. בסוף עונת 1998/1999 התמנה למאמן ז'ימנסטיק טרגונה שמהליגה השלישית, הקבוצה הבכירה ביותר אותה אימן. הוא עזר לה להישאר בליגה לאחר שניצחה בפלייאוף על המקום בליגה השלישית את קאודל, ולאחר מכן הוא סיים את תפקידו. בהמשך אימן לזמן קצר קבוצות נוספות כמנליו ופראט. ב-2006 אימן את רובי, והיה זה תפקידו האחרון כמאמן.
תארים > כשחקן > ברצלונה

הגביע הספרדי (2): 1977/1978, 1980/1981
גביע מחזיקות הגביע (2): 1978/1979, 1981/1982
הערות שוליים

↑  Ramos,‏ El Mundo Deportivo,‏ 21.8.1977, עמ' 2
↑  14 de julio de 1976. Ramos ficha por el Barça,‏ האתר הרשמי של ברצלונה, 14.7.2015
↑  Nuevo relevo en el Rubí,‏ Mundo Deportivo,‏ 28.3.2006, עמ' 35
צוערי הצי 5

| --- | --- |
 שחקנים ראשיים:  כריסטינה אורבקאייטה (יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה) דמיטרי חראטיאן מיכאיל ממייב אלכסנדר דומוגארוב טטיאנה ליוטאייבה 
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 חברת הפקה:  מוספילם Sagittarius — D
 הקרנת בכורה:  2023
 שפת הסרט:  רוסית 
 סרט קודם:  צוערי הצי 4 
 דף הסרט ב־IMDb
 
צוערי הצי 5 (ברוסית: Гардемарины V), רשמית צוערי הצי-1787. מלחמה (ברוסית: Гардемарины-1787. Война) הוא סרט עלילתי רוסי בבימויה של סבטלנה דרוז'ינינה והוא החלק החמישי אודות צוערי הצי בצבא האימפריה הרוסית, מהווה המשך לסרטים "צוערי הצי, קדימה!", "לחיי צוערי הצי!","צוערי הצי III"ו"צוערי הצי IV".
במקור תוכנן ליצור סרט אחד, המשך לחלק השלישי, אך מאוחר יותר הוחלט לכתוב תסריט לסרט צוערי הצי IV ותסריט עבור צוערי הצי V.
עלילה

עלילת הסרט מתחילה בחצי האי קרים בשנת 1787. נציגי המעצמות המערביות מתחילים שוב את תככיהם נגד רוסיה, אך הדמויות הראשיות, אנשי הצי הרוסי הקיסרי לשעבר, שכבר הגיעו לגיל מכובד וילדיהם הבוגרים, עומדים להגן על מולדתם. הם יצטרכו להפליג לקרים ממלטה ולקחת חלק במלחמה עם טורקיה שם; בפרט, הגיבורים נלחמים תחת הנהגתו של אלכסנדר סובורוב בקינבורן.
שחקנים ודמויות

דמיטרי חרטיאן — אלכסיי קורסק
אלכסנדר דומוגארוב — פאבל גורין
מיכאיל ממאייב — הנסיך ניקיטה אולנב
כריסטינה אורבקאייטה — יקטרינה הגדולה
מיכאיל בויארסקי - שבלייה דה בריליה
אולגה משנאיה — סופיה סוטובה-קורסק
אגניה דיטקובסקיטה — אלכסנדרה בלובה
אולגה מסלניקוב-ווייטוב — אלכסנדר בלוב
פיודור דוברונראבוב — סטפן נוביקוב
הפקה

צילומי החלק החמישי החלו עוד לפני הקרנת הבכורה של החלק הרביעי, בקיץ 2020. הם התקיימו בחצי האי קרים, בסביבת סבסטופול. צוערי בית הספר של הימי על שם נחימוב גילמו תפקידי משנה כמלחי הצי. הצילומים הופסקו לאחר שהוטלו מגבלות התקהלות על רקע החמרת התחלואה במסגרת המאבק במגפת הקורונה ברוסיה. הצילומים חודשו ביולי 2021.
הערות שוליים

↑  Один сценарий разбили на два фильма: Стал известен сюжет «Гардемаринов-5»
↑  Режиссёр Светлана Дружинина раскрыла подробности сюжета «Гардемаринов-5»
↑  К нашей команде присоединился Фёдор Добронравов.. | Фильм "Гардемарины-IV" | VK
↑  «Гардемарины-5» снимут в Крыму: Светлана Дружинина объявила о начале работы над проектом
↑  В Крыму готовятся к съемкам фильма Дружининой «Гардемарины-5»
↑  COVID отодвинул съемки новых "Гардемаринов" в Крыму
| "צוערי הצי" |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צוערי הצי, קדימה! | לחיי צוערי הצי! | צוערי הצי 3 | צוערי הצי 4, צוערי הצי 5 מהווים שני חלקים בסרט צוערי הצי. 1787 |  |
בימוי: ‏סבטלנה דרוז'ינינה  שחקנים: ‏דמיטרי חראטיאן • ‏סרגיי ז'יגונוב • ‏מיכאיל ממייב • ‏מיכאיל בויארסקי • ‏אלכסנדר דומוגארוב • ‏כריסטינה אורבקאייטה
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
צוערי הצי 3

| --- | --- |

 בימוי:  סבטלנה דרוז'ינינה 
 תסריט:  Nina Sorotokina, Yuri Nagibin 
 שחקנים ראשיים:  לודמילה גורצ'נקו (יוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ) יורי יאקובלב (Stepan Fyodorovich Apraksin) כריסטינה אורבקאייטה (יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה) יבגני יבסטיגנייב (אלכסיי בסטוז'ב-ריומין) נטליה גונדרבה (יליזבטה, קיסרית רוסיה) ברברה רודניק (אליזבת כריסטינה מבראונשווייג-וולפנביטל-בפרן) ולדימיר שיריאייב ויקטור רקוב לב דורוב דמיטרי חראטיאן אלכסנדר דומוגארוב Aleksandr Kulyamin מיכאיל ממייב הרב אנדרס 
 מוזיקה:  ויקטור לבדב 
 צילום:  אנטולי מוקסיי 
 מדינה:  רוסיה, ברית המועצות, גרמניה 
 חברת הפקה:  מוספילם 
 הקרנת בכורה:  1992 
 משך הקרנה:  107 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט הרפתקאות, סרט היסטורי, מלודרמה 
 סרט קודם:  לחיי צוערי הצי! 
 סרט הבא:  צוערי הצי 4 
 דף הסרט ב־IMDb
 
צוערי הצי III (ברוסית: Гардемарины III) הוא סרט טלוויזיה סובייטי-רוסי משנת 1992, השלישי בסדרת סרטים על צוערי צי רוסים מהמאה ה-18, בבימויה של סבטלנה דרוז'ינינה.
בשנת 2019 החלה הפקת סרט המשך, בכיכובם של מרבית שחקני הסרט השלישי: "צוערי הצי 4".
עלילה

השנה היא 1757. פרצה מלחמת שבע השנים, חיילים רוסים נאלצים להילחם למען האינטרסים של צרפת ואוסטריה נגד פרוסיה. צוערי הצי ממשיכים לשרת את מולדתם מבלי להתחשב בעצמם. האחד - יוצא למשלחת, השני - עומד למשפט, והשלישי נשלח לוונציה, כדי להעביר קופסה מפוארת. למעשה, בתיבה מסר, שעלול להכריע גורלות ולצייר את עתידם של אירופה ורוסיה.
שחקנים ודמויות

דמיטרי חראטיאן - אלכסיי קורסאק, קפטן
מיכאיל ממייב - ניקיטה אולנייב (דובב על ידי אנדריי גראדוב)
אלכסנדר דומוגארוב - פאבל גורין
ויקטור רקוב - הברון פון ברוקדורף
קריסטינה אורבקאייטה - הדוכסית יקטרינה אלכסייבנה, "הנסיכה פיקה", הקיסרית העתידית יקטרינה הגדולה
ליודמילה גורצ'נקו - יוהאנה אליזבט מהולשטיין-גוטורפ, אמה של יקטרינה
נטליה גונדרבה - הקיסרית יליזבטה
יבגני יבסטיגנייב - אלכסיי בסטוז'ב-ריומין, קנצלר האימפריה הרוסית
הרב אנדרס - פרידריך הגדול (דובב על ידי ארמן ג'יגרחניאן)
ברברה רודניק - אליזבת כריסטין מברונסוויק-וולפנבוטל-בורן
יורי יאקובלב - מרשל השדה סטפן פיודורוביץ' אפרקסין
לב דורוב - גנרל חיל הפרשים דניסוב
נהלה ג'מאן - פטרה (דובבה על ידי מרינה דיוז'בה)
ולדימיר שיריאייב - רופאו של פרידריך
פסקול

"אל תתלה את האף!" (Не вешать нос!) - דמיטרי חראטיאן ואלכסנדר דומרוגרוב
"עבירה זולה ברוסיה" (Дёшева обида на Руси) - דמיטרי חראטיאן
הערות שוליים

↑  "Гардемарины-3. Х/ф".
↑  "Премьера фильма "Гардемарины-III"". Kommersant. 20 בנובמבר 1992. {{cite web}}:  (עזרה)
| "צוערי הצי" |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צוערי הצי, קדימה! | לחיי צוערי הצי! | צוערי הצי 3 | צוערי הצי 4, צוערי הצי 5 מהווים שני חלקים בסרט צוערי הצי. 1787 |  |
בימוי: ‏סבטלנה דרוז'ינינה  שחקנים: ‏דמיטרי חראטיאן • ‏סרגיי ז'יגונוב • ‏מיכאיל ממייב • ‏מיכאיל בויארסקי • ‏אלכסנדר דומוגארוב • ‏כריסטינה אורבקאייטה
ציטוביאן

ציטוביאן (בליטאית: Tytuvėnai, טִיטוּבֶנְאַי. בניב מקומי (דיאלקט זאמוטי): טִיטוֹבֶנַה) היא עיירה במחוז משנה קלם שבמחוז שאולאי במרכז-צפון ליטא. העיירה שוכנת על גדות נהר הדוביסה.
בציטוביאן התקיימה קהילה יהודית ותיקה, עד מלחמת העולם הראשונה גרו בה עשרות משפחות יהודיות שרובן התפרנסו מחקלאות. ב-1915 גורשו יהודי העיירה אך הורשו לשוב אליה עוד באותה שנה. בין מלחמות העולם היגרו רבים מתושבי העיירה, רובם לדרום אפריקה ולארצות הברית ובודדים לארץ ישראל. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה היוו יהודי העיירה 17% מאוכלוסייתה, כ-50 משפחות. חשיבותה העיקרית של העיירה הייתה בימי חופשת הקיץ, היא הייתה מוקד משיכה לנופשים בשל היערות הסובבים אותה. בעיירה היו מוסדות חינוך ודת יהודיים אך לא היה בה בית קברות ויהודי העיירה היו משתמשים בבית העלמין של שידלובה לקבורת מתיהם.
אליעזר דגן ניהל את ענייני הקהילה היהודית בעיר ויסד בה ב-1922 את הבנק העממי היהודי.
יוצאי ורבני העיירה

בין רבני העיירה ובניה התפרסמו: הרב צבי יעקב אופנהיים (כיהן בעיירה 1881–1882); הרב אברהם אהרן בורשטין (לפני כהונתו בריטובה); הרב שלמה יעקב שיין, מחבר "אבני שיש"; הרב אליעזר יעקב לוין; הרב אליהו בר' זרחי; הרב יוסף זיו; הרב יעקב קמנצקי (עד שהיגר לטורונטו); הרב ישראל יהושע סגל; הרב שלמה אפרים קרביצקי והרב אברהם עזריאל מדין. שני האחרונים נספו בשואה. נולדו בציטוביאן: זרח ברנט, הרב משה שמעון זיוויץ והרב נתן קמנצקי.
לקריאה נוספת

דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), ציטוביאן (טיטובאנאי), מחוז ראסיין בתוך: יהדות ליטא : כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 342 טורים 1–2. (ספר יזכור לקהילת ליטא, ב ספריית העיר ניו יורק, תמונה 1622)
שם, על חיסול היישוב היהודי בציטוביאן: כרך ד עמ' 341. (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 2051)
ציטוזול

| --- | --- |

 שיוך:  ציטופלזמה 
 תיאור ב:  האנציקלופדיה הסובייטית הגדולה (1926–1947) 
 מזהים
 טרמינולוגיה היסטולוגיקה:  H1.00.01.0.00008 
 FMA:  66836 
 קוד MeSH:  A11.284.430.214.200 
 מזהה MeSH:  D003600 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C1383501 
 
תרשים של תא איקריוטי המתאר את האברונים והמבנים השונים:
גרעינון
גרעין התא
ריבוזום
בועית
רשתית תוך-פלזמית מחוספסת
גולג'י
שלד התא
רשתית תוך-פלזמית חלקה
מיטוכונדריון
חלולית
ציטופלזמה
ליזוזום
צנטריול
ציטוזול, או מטריצה ציטופלסמטית (באנגלית: Cytosol) הוא הנוזל הציטופלזמתי הנמצא בתוך התאים, אשר אינו מהווה חלק מאברוני התא ואינו תחום על ידי ממברנות פנימיות בתוך התא.
התוכן של תא איקריוטי בתוך קרום התא (לא כולל גרעין התא), מכונה ציטופלזמה. בתאים פרוקריוטים רוב התגובות הכימיות של חילוף החומרים מתרחשות בציטוזול, בעוד שמיעוטן מתרחש בממברנת התא או בחלל הפריפלסמטי. בתאים אאוקריוטים קיימים תהליכים המתרחשים בציטוזול, אך יש גם המתרחשים באברונים.
הציטוזול הוא תערובת מורכבת של חומרים המומסים במים. אף על פי שהמרכיב העיקרי של הציטוזול הוא מים, מבנהו ותכונותיו בתוך התאים אינם מובנים לגמרי.
הריכוזים של יונים כמו נתרן ואשלגן הם שונים בציטוזול מאשר בנוזל הבין תאי, החשיבות של הבדלים אלו באה לידי ביטוי בתהליכים כמו אוסמורגולציה ואיתות התא. 
הציטוזול אף מכיל כמויות גדולות של מקרומולקולות, אשר משנות את התנהגות מולקולות שונות בסביבה בעזרת שינוי בצפיפות המקרומולקולות.
למרות שפעם הציטוזול נחשב לבעל מבנה פשוט של מולקולות, קיימות בו כמה רמות של ארגון, אלה כוללים ריכוזים שונים של מולקולות קטנות, כגון; סיד.
קומפלקסים גדולים של אנזימים פועלים יחד כדי לבצע תהליכים מטבוליים, וכן מתחמי חלבון כגון proteasomes ו-carboxysomes התוחמים ומפרידים בין חלקים שונים בציטוזול.
הגדרה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לא מוסבר מה קרה בין לבין. למה השתנתה ההגדרה ובמה בדיוק. אין אף מקור.
המונח ציטוזול הוצג לראשונה בשנת 1965 על ידי ה.א. לארדי. המונח התייחס תחילה לנוזל שהופק משבירת תאים והרצתם בצנטריפוגה תוך מיצוי החלק הנוזלי שאינו שוקע והפרדתו מכל המרכיבים הבלתי מסיסים.
המונח ציטוזול מתייחס כיום לפאזת הנוזל של הציטופלסמה בתא שלם, ואינה כוללת את חלק הציטופלסמה המצוי באברונים. בשל האפשרות לבלבול בין השימוש במושג ציטוזול לבין הציטופלסמה, הציטוזול הוכר גם בשם הציטופלסמה המימית, על מנת לתאר את נוזל הציטופלסמה של תאים חיים.
תפקוד

לציטוזול אין תפקיד אחד מוגדר, ומתרחשים בו שלל תהליכים החשובים לתפקוד התא. בין היתר, קיימים מגוון תהליכים של מעבר אותות בין קרום התא לבין גרעין התא והאברונים.
תפקיד נוסף של הציטוזול הוא לשמש כתווך בתוכו מטבוליטים עוברים מהמקום בו נוצרו אל אתר היעד שלהם. מולקולות שהן מסיסות במים, כגון חומצות אמינו, יכולות לעבור דרכו בדיפוזיה מהירה. לעומת זאת, מולקולות הידרופוביות, כמו חומצות שומן או סטרולים, צריכות להיקשר לחלבונים על מנת לחצות את הציטוזול.
הציטוזול הוא אתר חילוף החומרים הפעיל ביותר בתאים פרוקריוטיים, ואתר מרכזי של חילוף חומרים גם בתאים אאוקריוטים. למשל אצל היונקים כמחצית החלבונים בתא ממוקדים בציטוזול. גם בשמרים, נמצא כי מרבית המטבוליטים והתהליכים המטבוליים הם בציטוזול. בבעלי חיים, תהליכים מטבוליים מרכזיים שמתרחשים בציטוזול הם ביוסינתזה של חלבונים, מסלול הפנטוז פוספט, גליקוליזה וגלוקונאוגנזה. עם זאת, המיקום של תהליכים מטבוליים אינו בהכרח זהה באורגניזמים שונים.
טיפול בחלבונים פגומים נעשה על ידי JUNQ ו-IPOD שנמצאים בתוך הציטוזול.
פסגת האקלים של האו"ם (2019)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום:  מטה האומות המאוחדות 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תאריכים:  23 בספטמבר 2019 
 
פסגת האקלים של האו"ם ל-2019 התקיימה במטה האומות המאוחדות שבעיר ניו יורק ב-23 בספטמבר 2019.
מטרה

מטרת הפסגה הייתה להמשיך בפעולות הממשלתיות להפחתת פליטת גזי חממה וזאת על מנת למנוע את עליית הטמפרטורה העולמית הממוצעת מעל הרמות הקדם תעשייתיות. כ-60 מדינות היו צפויות להדויע על "צעדים להפחתת הפליאות ותמיכה באוכלוסיות הפגיעות ביותר במשבר האקלים". בהם צרפת, הודו ומספר מדינות אירופיות. כדי להגביר את הלחץ על גורמים פוליטיים וכלכליים להשיג את יעדי הפסגה, נערכה סדרת מחאות שכללו אף שביתות ברחבי העולם ב-20 בספטמבר עם למעלה מארבעה מיליון משתתפים בסך הכול.
תוצאות

תוצאות הפסגה היו משמעותיות, אך ההערכות כי לא דובר מספיק על המאמצים להגביל את עליית הטמפטורה העולמית. בנוסף לכך, הרפובליקה העממית של סין לא הרחיבה או הוסיפה להתחייבויותיה בהסכם פריז, הודו לא התחייבה לצמצם את השימוש שלה בפחם וארצות הברית אפילו לא נאמה או לקחה חלק פעיל בפסגה. חרף זאת, היו גם התחייבות חשובות בתחומים רבים של מדינות אחרות.
תוצאות > התחייבויות ממשלתיות

שישים וחמש מדינות ואף האיחוד האירופי התחייבו להפחית את פליטת גזי החממה ל-0 עד 2050. מספר המדינות שהציבו לעצמן את יעד זה עומד על כ-77 מדינות.
צרפת התחייבה שלא לעשות עסקאות סחר עם מדינות המנהלות מדיניות המנוגדת להסכם פריז.
יוון והונגריה התחייבו לסגור את תחנות הכוח הפועלות על פחם במדינה עד 2028 ו-2030 בהתאמה.
אל סלבדור התחייבה להגן על 10 מיליון הקטאר של יער בשטחה.
הודו הבטיחה להביא את יכולת האנרגיה המתחדשת שלה לכ־175 ג'יגה וואט עד שנת 2022 ולכ־450 ג'גה ואט לאחר מכן.
רוסיה התחייבה לאשרר את הסכם פריז ובכך הגדילה את מספר החותמים על ההסכם ל-187 מדינות.
האיחוד האירופי הבטיח להקצות רבע מתקציבו לפעולות למען האקלים בתקציב האיחוד ל-2020.
פקיסטן התחייבה לשתול יותר מ-10 מיליארד עצים בשנים 2019–2024.
קוסטה ריקה וגואטמלה מובילות יוזמה שמטרתה היא להגן על כ-30% משטחי כדור הארץ עד 2030.
תוצאות > התחייבויות עסקיות

קואליציית "We mean business" שפועלת למען הצלת כדור הארץ ובה חברות כ-997 חברות הודיעו כי חלק מהחברות בקבוצה יפעלו לצמצם את פליטות גזי החממה שלהן לאפס עד 2050. בין החברות שהתחייבו הן חברת המזון נסטלה, חברת הבנייה הצרפתית, סנט גובן וחברת הקוסמטיקה הצרפתית לוריאל.
חברות נוספות הביעו נכונות להתאים את התנהלותן לאחת ממטרות הסכם פריז, שהיא הגבלת התחממות כדור הארץ ל־1.5 מעלות צלזיות. בין החברות המוכרות בקבוצה זו הן חברת המזון הצרפתית, דנונה וחברת התרופות הבריטית אסטרהזניקה.
חברת הענק האמריקאית, גוגל רכשה את המשלוח הגדול ביותר של אמצעי אנרגיה מתחדשת. כ-16 עסקאות במסגרתן תקנה החברה גנרטורים הפועלים בעזרת אנרגיה סולארית ואנרגיית רוח.
נוכחותה של גרטה תונברג

באמצע אוגוסט 2019 הפליגה בספינה (אנ') פעילת האקלים השוודית גרטה טונברי מעיר הנמל הבריטית, פלימות' עד ניו יורק וזאת בעזרת ספינה שהייתה נייטרליית מפחם (אנ') (וזאת לאחר שטונברי סירבה לטוס במטוס לאור זיהום האוויר שמלווה בכך) ונאמה בפסגה, במהחלך נאומה הצהירה טונברי כי היא ועוד כ-15 בני נוער מגישים תביעה נגד חמש מדינות שאינות עומדות ביעדים עליהם התחייבות בהסכם פריז (ארגנטינה, ברזיל, צרפת, גרמניה וטורקיה). התביעה מאתגרת את המדינות האלו בעקבות הזכויות שמוקנות לאותם בני נוער על פי אמנת זכויות הילד של האו"ם (הזכות לחיים, הזכות לבריאות והזכות לשלום) אם התלונה תתקבל, המדינות יתבקשו להשיב, אך כל הצעה אינה מחייבת מבחינה משפטית.
אחד מהמשפטים הזכורים בנאומה של תורנברג היה ”אנשים סובלים. אנשים מתים. המערכות האקולוגיות שלנו מתמוטטות. אנו בפתחה של הכחדה המונית, וכל מה שאתם מסוגלים לדבר עליו הוא כסף, ואגדות על צמיחה כלכלית נצחית. איך אתם מעזים?” שהופץ במהרה בתקשורת ואף הפך לתופעת אינטרנט ברשתות החברתיות.
הערות שוליים

↑  "What to Expect From Today's UN Climate Action Summit". Ecowatch. 23 בספטמבר 2019. אורכב מ-המקור ב-23 בספטמבר 2019. נבדק ב-23 בספטמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Barclay, Eliza (20 בספטמבר 2019). "How big was the global climate strike? 4 million people, activists estimate". Vox. אורכב מ-המקור ב-21 בספטמבר 2019. נבדק ב-21 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "UN Climate Action Summit Falls 'Woefully Short' of Expectations". Ecowatch. 24 בספטמבר 2019. אורכב מ-המקור ב-25 בספטמבר 2019. נבדק ב-25 בספטמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "About the summit". Global Climate Action NAZCA. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2019. נבדק ב-29 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kosolapova, Elena. "77 Countries, 100+ Cities Commit to Net Zero Carbon Emissions by 2050 at Climate Summit". SDG Knowledge Hub. IISD. אורכב מ-המקור ב-5 באוקטובר 2019. נבדק ב-8 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Political and financial support for new efforts to scale up use of nature-based solutions to be announced at Climate Action Summit" (PDF). Climate Action Summit 2019. אורכב מ-המקור (PDF) ב-6 באוקטובר 2019. נבדק ב-22 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Russia formally joins Paris climate agreement". Climate Home News. 23 בספטמבר 2019. אורכב מ-המקור ב-24 בספטמבר 2019. נבדק ב-10 באוקטובר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Summit delivers major step up in national ambition and private sector action on pathway to key 2020 climate deadline" (PDF). Climate Action Summit 2019. United Nations. אורכב מ-המקור (PDF) ב-25 בספטמבר 2019. נבדק ב-8 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "In the face of worsening climate crisis, UN Summit to deliver new pathways and practical actions to shift global response into higher gear" (PDF). Climate Action Summit 2019. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2 באוקטובר 2019. נבדק ב-29 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  שירות כלכליסט, המשקיעים לחצו - ותאגידי ענק חברו לאו"ם למען כדור הארץ, באתר כלכליסט, 23 בספטמבר 2019
↑  גלי פיאלקוב, ‏משבר האקלים: גוגל ואמזון התחייבו לעשות יותר ועובדיהן הצטרפו לצעדות, באתר "אנשים ומחשבים", 22 בספטמבר 2019
↑   ניו יורק טיימס, גרטה טונברג תקפה את מנהיגי העולם באו"ם: "לא נסלח לכם אם תאכזבו אותנו", באתר הארץ, 23 בספטמבר 2019
↑  שני אשכנזי, ‏"אנחנו בתחילת הכחדה המונית, וכל מה שאתם יכולים לדבר עליו זה כסף. איך אתם מעזים?", באתר גלובס, 24 בספטמבר 2019
צבא ההגנה לישראל במלחמת לבנון הראשונה

מלחמת לבנון הראשונה התקיימה מ-6 ביוני 1982 ועד 29 באוגוסט של אותה השנה בין ישראל לכוחות אש"ף, סוריה, אמל וחזבאללה בשטחה של לבנון. במלחמה זו נהרגו כ-654 חיילי צה"ל, 4 הוגדרו כנעדרים ו-8 חיילים נפלו בשבי. לפי ההערכות נהרגו כ-18,000 איש מן הצד השני.
כוחות צה"ל בפרוץ המלחמה > הפיקוד הבכיר

| מפקד | תפקיד |
| --- | --- |
רא"ל רפאל איתן: ראש המטה הכללי
אלוף משה לוי: סגן ראש המטה הכללי וראש אג"ם
אלוף אמיר דרורי: אלוף פיקוד הצפון
אהוד ברק: ראש אגף התכנון וסגן מפקד גיס
אלוף יהושע שגיא: ראש אמ"ן
אלוף יוחנן גור: ראש אגף אפסנאות
כוחות צה"ל בפרוץ המלחמה > כוחות צה"ל וחילותיו

| חיל\זרוע | מפקד | כוח וציוד |
| --- | --- | --- |
| חיל הים | אלוף זאב אלמוג | 24 ספינות טילים 2 צוללות 30 דבורים 4 נחתות אוניית עזר אוניית גל-נוע שתי אוניות גל-נוע ושתי גוררות אזרחיות שייטת 13 ילת"ם |
| חיל האוויר | אלוף דוד עברי | 634 מטוסים |
| חיל הרגלים | תא"ל עמוס ירון |  |
| חיל השריון | אלוף משה בר כוכבא | 800 טנקים, בהם מרכבה סימן 1 ומרכבה סימן 2 |
| חיל התותחנים | תא"ל אריה מזרחי | תותחים מתנייעים מדגם M7 Priest ו בתותח מתנייע (תומ"ת) M-107 "רומח" בקליבר 175 מ"מ בתומ"ת M-110A2 "קרדום" בקליבר 203 מ"מ. |
| חיל ההנדסה הקרבית | תא"ל אבישי כ"ץ |  |
| חיל החימוש | תא"ל בן-ציון בן-בשט | שתי יחידות חימוש מרחביות בתוך לבנון |
| חיל הלוגיסטיקה | תא"ל רמי דותן | תשתיות לאספקה מוטסת |
| חיל המשטרה הצבאית | תא"ל מאיר גבע | גיוס מילואים נרחב בפיקוד הצפון, יחידת מ"צ בכל עוצבה |
מצב הכוחות > הגזרה המזרחית > כוחות צה"ל בגזרה

אוגדה 880 בפיקוד יום-טוב תמיר. כללה את חטיבה 656, חטיבה 645 ואת חטיבה 767
אוגדה 90 בפיקוד גיורא לב. כללה את חטיבה 14, חטיבה 943, חטיבה 399 ואת חטיבה 623.
אוגדה 252 בפיקוד עמנואל סקל שהייתה המזרחית ביותר בלבנון כללה את חטיבה 401, חטיבה 7, גדוד שריון מחטיבה 514, כוח מסיירת מטכ"ל, גדוד שקד וחטיבה מבה"ד 1.
מצב הכוחות > הגזרה המזרחית > כוחות ערביים בגזרה

הצבא הסורי נערך בכוחות מן הדיוויזיה הראשונה. במהלך המלחמה נשלח תגבור מן הדיוויזיה השלישית וחטיבת שריון נוספת
מצב הכוחות > הגזרה המרכזית > כוחות צה"ל בגזרה

אוגדה 162 שכללה את חטיבה 460 (עד שהועברה לכח דני במהלך הלחימה), חטיבה 609 (התווספה לאוגדה במהלך הלחימה) וחטיבה 500 שתוגברה בגדוד 932 ובגדוד 9263
כח יוסי בפיקוד יוסי פלד שהורכב במהלך המלחמה. כלל את גדוד שריון 77, גדוד הצנחנים 7063, חטיבה 514 וחטיבה 409.
כח מאולתר בפיקוד דן ורדי שכלל את חטיבה 769, חטיבה 460, חטיבה 623 וכוח גולני שכלל גדוד חי"ר, פלס"ר גולני, ו-2 פלחה"ן
מצב הכוחות > הגזרה המרכזית > כוחות ערביים בגזרה

הדיוויזיה הראשונה של סוריה ועוד חטיבת שריון וחטיבה ממוכנת. במהלך המלחמה הכוח ההסורי תוגבר בעוד דיוויזיה וחטיבת שריון.