stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אזור התעשייה עמק שרה
הערות שוליים

↑  מיכל מרגלית, ‏אזור התעשייה העיקרי של באר-שבע, עמק שרה, יורחב ל-5,000 דונם, באתר גלובס, 16 באוגוסט 2009
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
אזור התעשייה כפר סבא

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  כפר סבא 
 קואורדינטות:  32°10′31″N 34°55′37″E﻿ / ﻿32.175138888889°N 34.927083333333°E﻿ / 32.175138888889; 34.927083333333
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) אזור התעשייה כפר סבא(למפת נתניה רגילה) אזור התעשייה כפר סבא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה כפר סבא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אזור התעשייה כפר סבא  he אזור התעשייה כפר סבאhe אזור התעשייה כפר סבאמפת  __ כפר סבא (in English: Kfar Saba) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) ממזרח: קלקיליה (in English: Qalqilya) מדרום: __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) ממערב: __ רעננה (in English: Ra'anana) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אזורי התעשייה בכפר סבא כוללים את עתיר ידע, התע"ש ופארק עסקים 50, הנמצא כרגע בבניה.
לאזורי התעשייה בעיר שני חלקים עיקריים. מרכזי בילוי ופנאי, שביניהם ניתן למצוא מגוון עסקים פרטיים, קניונים, מסעדות ואטרקציות ומרכזים מסחריים, שביניהם ניתן למצוא מפעלים ובתי עסק גדולים.
נכון ל-2017, אזורי התעשייה בעיר מנוהלים על ידי החברה הכלכלית לפיתוח כפר סבא השייכת לעיריית כפר סבא.
התע"ש

he
התע"ש הוא אזור התעשייה הוותיק בעיר, ופועלים בו כ-400 עסקים שונים במגוון תחומים הכוללים את yes, טבע וגומאוויר, אך בשנים האחרונות חל שינוי מהותי בסוג העסקים באזור וניכר גידול עצום בחברות ההייטק ובשטחי המסחר על חשבון תעשיות מסורתיות.
באזור ממוקם קניון G כפר סבא, אחד הקניונים הגדולים בארץ, משתרע על כ-50,000 מ"ר, והביא לארץ לראשונה קונספט ייחודי המשלב מתחם מקורה הכולל את המותגים המובילים לצד מרחב פתוח לקניות, מסעדות, בתי קפה ומתחם בתי קולנוע של סינמה סיטי.
עתיר ידע

עתיר ידע ממוקם בדרום מזרח העיר, ונכון ל-2017 פועלים בו כ-70 בתי עסק. האזור הוקם במהלך שנות ה-90 ויועד למשוך בעיקר חברות הייטק (80% מהחברות הפועלות באזור הן חברות הייטק)..
באזור הוקם קניון אושילנד הנפתח ב-7 ביולי 2016, שטחו כ-34,000 מ"ר ובו ארבע קומות. בקניון, עולמות בילוי ופנאי הכוללים מגלשה היורדת מהקומה השלישית עד למטה, בתי קפה, ברים, מסעדות ו-25 בתי קולנוע של גלובוס-מקס.
פארק עסקים 50

הפארק, אשר נכון לשנת 2017 הנמצא עדיין בבניה, מתפרש על כ-600 דונם, והוא ממוקם סמוך לכביש 6 ו-5504, דבר המאפשר נגישות גדולה לצירי התחבורה המרכזיים בכל שעות היממה.
הפארק מטפח חברות לוגיסטיקה, הייטק, משרדים מסחר ותעשייה והוא עתיד לכלול מרכזי בילוי ופנאי ושדרה מסחרית.
הערות שוליים

↑  החברה הכלכלית לפיתוח כפר-סבא, התע"ש
↑  גזית גלוב ישראל, קניון g כפר סבא
↑  החברה הכלכלית לפיתוח כפר-סבא, עתיר ידע
↑  oshira, אושילנד (ארכיון)
↑  החברה הכלכלית לפיתוח כפר סבא, פ. עסקים 50
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
בית החולים מוחמד יוסף א-נג'אר

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 על שם:  מוחמד יוסף אל-נג׳אר
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  2000 
 שירותים
 מיטות:  65 מיטת אשפוז 
 גאוגרפיה
 מיקום:  רפיח, רצועת עזה
 קואורדינטות:  31°17′49″N 34°14′38″E﻿ / ﻿31.296972222222°N 34.24375°E﻿ / 31.296972222222; 34.24375
 he
 
בית החולים מוחמד יוסף א-נג'אר (בערבית: مستشفى الشهيد أبو يوسف النجار, תעתיק מדויק: מסתשפא אלשהיד אבו יוסף אלנג'אר; באנגליה: Mohammed Yousef El-Najar Hospital) הוא בית חולים ציבורי בעיר רפיח, שבדרום רצועת עזה. זהו בית החולים הגדול ביותר ברפיח.
שטחו של בית החולים הוא 4,000 מטר רבוע. יש בו בסך הכל 65 מיטות ושני חדרי ניתוח. במיון יש בסך הכל 9 מיטות.
שם

בית החולים קרוי על שמו של מוחמד יוסף אל-נג׳אר, שייסד את אש"ף ביחד עם יאסר ערפאת, חי בכווית בשנות ה-60 של המאה העשרים והיה מעורב בטבח 11 הספורטאים באולימפאדת מינכאן. אל-נג'אר חוסל על ידי ישראל במבצע אביב נעורים ב-1973.
היסטוריה

בתחילה בית החולים על שם יוסף א-נג'אר הוקדם בשכנות אל-ג'נינה שברפיח כקליניקה קטנה. לאחר מכן, בשנת 2000, אחרי האינתיפאדה השנייה, הוא הומר לבית חולים חירום עם קיבולת של 36 מיטות ושני חדרים מרכזייים.
מאוחר יותר, בשנת 2007, נפתח בניין חדש בן שלוש קומות, נפתחו מחלקות חדשות, וקיבולת המיטות הגיעה ל-65 מיטות.
היסטוריה > במבצע צוק איתן

ב-1 באוגוסט 2014, בזמן מבצע צוק איתן, לאחר קריסת הפסקת האש, נפתח קרב רפיח בו הופעל נוהל חניבעל והותקף אזור בית החולים על ידי צבא הגנה לישראל, לאחר שאותרו בו מחסני לחימה נשק ותחמושת ונורו ממנו רקטות. דווח כי הנהלת בית החולים קיבלה שלוש שיחות טלפון מהמודיעין הישראלי: הראשונה כדי לשאול מה קורה בבית החולים, השנייה כדי להודיע על סיבות ההפצצה, והשלישית כדי לאיים. המטופלים פונו לבית החולים הכוויתי הסמוך ולבית חולים ליולדות באזור.
דווח כי בסך הכל נהרגו בסביבת בית החולים כ-140 פלסטינים באותו קרב, מה שתואר על ידי הפלסטינים כטבח רפיח.
היסטוריה > במחאות הכלכליות בעזה (2023)

באוגוסט 2023, בעקבות פריצת מחאות בעזה על רקע כלכלי נגד חמאס, דווח כי אנשי חמאס החלו לפתוח במבצע מעצורים כנגד המוחים, כולל ביצוע פשיטה לבית החולים כדי לעצור מספר קטן של פצועים מוחים שקיבלו טיפול בבית החולים.
היסטוריה > במלחמת חרבות ברזל

במאי 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, לאחר כניסת צה"ל לרפיח, בית החולים נסגר ונפתח מחדש במקום אחר במרכז העיר רפיח.
שירותים

קיבלת בית החולים היא כ-65 מיטות אשפוז, וכוח האדם שלו עומד על כ-312 עובדים.
בית החולים מספק שירותים בעזרת המחלוקות שלו, ביניהם:
קבלה וחירום
מחלקת רוקחות
מחלקת רדיולוגיה
מחלקת כירורגיה
מחלקת ילדים
מחלקת אורולוגיה
מחלקת דיאליזה
ב-2020 גם נתרמו לבית החולים מכשירי דיאליזה על ידי ארגון הצדקה הבינלאומי האסלאמי (מכווית).
הערות שוליים

↑  Abou Jalal, Rasha (30 במרץ 2015). "Rafah in dire need of central hospital". Al-Monitor. נבדק ב-18 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Almeghari, Rami (25 בנובמבר 2019). "Rafah demands new hospital". The Electronic Intifada. נבדק ב-18 ביוני 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  AlJazeera Arabic قناة الجزيرة (2015-08-27), الصندوق الأسود | اختراق إسرائيل للتهدئة.. أسرار الجمعة السوداء, נבדק ב-2024-05-17
↑  ضابط إسرائيلي يكشف تفاصيل "مجزرة رفح", web.archive.org, ‏2020-08-03
1 2  the Palestinian Hamas movement, take part in a training session in the town of Khan Yunis in the southern Gaza Strip on August 2, 2023-SAID KHATIB/AFP via Getty Images, Despite Hamas' crackdown, Gaza protests continue in rare defiance - Al-Monitor: Independent, trusted coverage of the Middle East, www.al-monitor.com, ‏2023-08-06 (באנגלית)
↑  By Kathleen Magramo, Sophie Tanno, Maureen Chowdhury, Tori B. Powell and Elise Hammond CNN, Largest hospital in eastern Rafah relocated to makeshift facility, doctor says, CNN, ‏2024-05-08 (באנגלית)
↑  האוניברסיטה האסלאמית בעזה, Risk Management and Risk Assessment at Martyr Mohammed Yousuf Al-Najjar Hospital, ‏1.2.2019
אלימות נגד גברים

אלימות נגד גברים כוללת הפעלת אלימות כלפי גבר. אלימות נגד גברים יכולה להתבטא בהפעלת אלימות פיזית, אלימות מילולית, התעללות נפשית, תקיפה מינית, סחיטה, אלימות כלכלית, ועוד. כ-78.8% מקורבנות הרצח העולמיים הם גברים, על פי דיווחי האו"ם.
אלימות מינית

לא מעט גברים משתדלים להימנע משיתוף סביבתם בפגיעה שחוו, מתוך חשש כי החברה לא תגלה אמפתיה למצבם. ארבעה מכל חמישה מתאבדים קטינים, הם בנים, שבדרך כלל היו קורבנות. מספר סיבות לכך: אין כמעט מודעות לתופעה, ובמדינות רבות תקיפות מיניות כלפי גברים אינן מוכרות בחוק.
.אלימות מינית כנגד גברים, בעיקר סירוס שלהם שימש כלוחמה פסיכולוגית נפוצה במלחמות. במלחמת חרבות ברזל תועדו מקרים של אונס ופגיעה מינית קשה בגברים בידי מחבלי חמאס.
תפיסות חברתיות

אלימות נגד גברים נתפסת באופן פחות חמור מאשר אלימות נגד נשים. מחקר שנעשה בפקולטה לפשיעה, חוק וצדק, באוניברסיטת פנסילבניה מצא שלאלימות כלפי נשים יש סיכוי להיות מדווח על ידי גורם צד שלישי למשטרה כשליש יותר מאשר אלימות כלפי גבר.
במלחמה

לאורך כל ההיסטוריה, גברים, אזרחים ולוחמים היו המבצעים והקורבנות העיקריים של מלחמות. ארגוני טרור וצבאות בוחרים בגברים באופן מכוון כדי להרוג אותם. ובהתאם גם במלחמות עליה מצווה התורה, המטרה היא להרוג את הזכרים: ”כִּי תִקְרַב אֶל עִיר לְהִלָּחֵם עָלֶיהָ ... וּנְתָנָהּ ה' אֱלֹהֶיךָ בְּיָדֶךָ וְהִכִּיתָ אֶת כָּל זְכוּרָהּ לְפִי חָרֶב” (ספר דברים, פרק כ', פסוקים י'–י"ג)
אלימות מינית וסירוס של גברים הוא כלי פסיכולוגי נפוץ להורדת מורל האויב במלחמה.
במשפחה

כאשר מדברים על אלימות בין בני זוג, התפיסה הרווחת היא שגברים הם הפוגעים ונשים הן קורבנות הפגיעה. עם זאת, הדיווח של גברים נפגעי אלימות כקורבנות אלימות לוקה בחסר. בשל תפיסה זאת, גברים נותרים ללא הכרה חברתית וללא שירותים הולמים לקבלת טיפול. עקב כך, קשה מאוד למדוד את אחוז הגברים הנפגעים בעיקר עקב חוסר דיווח. במחקר מטא-אנליזה משנת 2016 נמצא כי 5.8% ל-28.8% מכלל הגברים באוכלוסייה מדווחים על אלימות כלפיהם מכל סוג שהוא.
רק מעט מחקרים עוסקים באלימות המופנית כלפי גברים, והתחום זוכה למעט מאוד השקעה ועניין ציבורי, כמו גם לזלזול מטעם מערכות החוק והאכיפה. בהתאמה, לא בהכרח תלויה, אחוז המדווחים על פגיעה אלימה מצד בנות זוגם נמוך מאוד, כך על פי נתונים ממדינות שונות. ב-2013 בישראל נפתחו 4,200 תיקים של אלימות של נשים נגד בני זוגן, וב-15% מהם לערך (כ-650) הוגשו כתבי אישום. על פי מחקר שבדק נתונים של היחידה לאלימות במשפחה של משרד הרווחה, וכן של ארגונים התנדבותיים העוסקים בנושא, מצביע על תת-דיווח מצד גברים על אלימות זוגית, כך שסטטיסטיקות הדיווחים אינן משקפות את המציאות.
במחקר שנערך בישראל, מטעם משרד הרווחה והביטחון החברתי משנת 2024, נמצא כי 5.3% מהנשים, ו3.8% מהגברים דיווחו כי נפגעו מאלימות פיזית בשנה החולפת. 3.6% מהנשים ו1.9% מהגברים דיווחו כי נפגעו מאלימות חמורה. 9.8% מהגברים ו9% מהנשים דיווחו כי נפגעו מאלימות רגשית. 8% מהנשים ו6% מהגברים דיווחו כי נפגעו מאלימות מינית, ו4% אחוז מהנשים ו3 אחוז מהגברים דיווחו כי נפגעו מאלימות כלכלית.
בסקר דיווח עצמי שנערך בקנדה ב-2014 וניסה לאמת את מספר הנפגעים מול סטטיסטיקות הדיווחים, 4.2% מגברים דיווחו על חוויה של אלימות בזוגיות (418,000 גברים). על פי מחקר שנעשה בארצות הברית, 1 מתוך 4 גברים חווה אלימות במערכת יחסים אינטימית, 1 מתוך 9 גברים נפצע כתוצאה מאלימות זוגית, ו-1 מתוך 25 גברים חווה פגיעה חמורה מאלימות זוגית. אך רק 6% מקורבנות אלימות במשפחה הם גברים. התאוריה הרווחת לגבי תת-הדיווח של גברים היא שהציפיות החברתיות מגברים גורמות להם לפחד מלהיתפס כחלשים, כקורבנות, או כלא-גבריים.
פרופ' מרטין פיברט אסף ביבליוגרפיות מוערות המאשרות, דרך סקירת 343 מחקרים על אלימות במשפחה ובזוגיות, שנשים תוקפניות פיזית כמו גברים, ביחסיהן עם בני זוגן.
היחס כלפי אלימות במשפחה נגד גברים

אלימות במשפחה כנגד גברים סובלת מהמעטה בחומרתה על ידי גורמים שאמורים לטפל בתופעה. גברים רבים מפחדים לדווח לרשויות על אלימות נגדם מצד בנות זוגם, אם מתוך פחד שייתפסו בעיני החברה כ"נשיים" או כ"פחדנים" ואם מתוך פחד מאיומים פסיכולוגיים, מתגובת בת הזוג והחברה. לכן לעיתים קרובות מצופה חברתית מהקורבן, במקרה הזה הגבר, להתמודד מבלי להתלונן על מנת לשמור על "הכבוד" הגברי. נוסף על כך, תופעה זו אינה מקבלת מקום בשיח הציבור, וכשעולה לכותרות היא נתפסת כ"בלתי אפשרית". ההבנה שגבר עלול להיות הקורבן בסיטואציה מהסוג הזה אינה מקובלת כלל ולכן ישנה אפשרות שגברים יבחרו לא להתלונן ולדווח בשל כך.
מחקר מצא כי רק 10% של מקרי אלימות מצד נשים מדווחים למשטרה ולפי נתוני משטרת ישראל ל-2013, אחוז תלונות גברים על אלימות שמגיעות להגשת כתבי אישום עומד על מחצית מהאחוז המקביל במקרי אלימות נגד נשים.
לקריאה נוספת

יעל וילצ'יק-אביעד ויואב מזא"ה (עורכים), אלימות אילמת - גברים כקורבנות, אוניברסיטת אריאל בשומרון, תשע"ד. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
פרק ראשון מתוך הספר: שרה בן דוד, קורבנות גברים במשפחה – האם יש תופעה כזו? באתר פסיכולוגיה עברית.
הערות שוליים

↑  ריצרד פלסון, אלימות ומין נבחנים מחדש, 2002 (באנגלית)
↑  נתוני האו"ם על פשעים אלימים (באנגלית)
↑  אבירם זינו וטל רבינובסקי, מדוע אונס של גבר אינו מוגדר בחוק כאונס?, באתר ynet, 14 באפריל 2008
1 2  אלימות מינית נגד גברים במלחמה, 2007 (באנגלית)
↑  ניצן כרמלי, ‏"גברים נאנסו על ידי מחבלי חמאס ב-7 באוקטובר, זה נועד להשפלה", באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2023
↑  When a man hits a woman: moral evaluations and reporting violence to the police.
↑  Susan M Perryman, Jane Appleton, Male victims of domestic abuse: implications for health visiting practice, Journal of Research in Nursing 21, 2016-09, עמ' 386–414 doi: 10.1177/1744987116653785
↑  יפעת ארליך, מדוע הגברים המוכים ממשיכים לספוג ולשתוק?, באתר nrg‏, 28 ביוני 2014
1 2  4,200 תיקים על אלימות נשים נגד גברים, באתר ערוץ 7, 5 בדצמבר 2014
↑  בוכבינדר, א., שרר, מ., ואיזיקוביץ, צ. (1997). פערי דיווח בין גברים ונשים על רמת אלימות אינטימית, חברה ורווחה, יז, (5).
↑  ד"ר נועה ליבוביץ, הילה שפיצר, אלימות בזוגיות, ממצאי מחקר, ספטמבר 2024, באתר יוזמת קווים אדומים, ‏ספטמבר 2024
↑  מאמר וטבלת סטטיסטיקות, קנדה 2014 (באנגלית)
↑  NATIONAL STATISTICS, NCADV: National Coalition Against Domestic Violence
↑    Martin Daubney, ‏Why female violence against men is society's last great taboo, The Telegraph, 15 March 2016
↑  Martin Fiebert, California State University, Long Beach, References Examining Assaults by Women on Their Spouses or Male Partners: An Updated Annotated Bibliography, https://www.researchgate.net/, ‏יוני 2014
1 2  מיכל יעקב יצחקי, הגברים בוכים בלילה, באתר ישראל היום, 4 בדצמבר 2014
↑  זאב וינשטוק, ענת בן-פורת, דורית בר-דוד וזיו רז, מאמר פרספקטיבה: בין נכונות למוכנות: שינוי בתפיסה המגדרית של בעיית האלימות הפיזית ביחסים בין בני הזוג, באתר חברה ורווחה, ‏דצמבר 2019
↑    Martin Daubney, ‏Why female violence against men is society's last great taboo, The Telegraph, 15 March 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph387194
דוד צילג

| --- | --- |

דוד צילג, 30 באפריל 2008
 לידה:  22 באוקטובר 1946 מילאנו, איטליה 
 פטירה:  29 ביולי 2012 (בגיל 65) חיפה, ישראל 
 ענף מדעי:  מתמטיקה, תורת החבורות
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי שדה יהושע (כפר סמיר) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין 
 מנחה לדוקטורט:  מיצ'יו סוזוקי 
 מוסדות:   הטכניון
 
דוד צילג (22 באוקטובר 1946, מילאנו – 29 ביולי 2012, חיפה) היה פרופסור בפקולטה למתמטיקה בטכניון.
סיים תואר ראשון ושני במתמטיקה באוניברסיטת תל אביב ודוקטורט באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. התקבל לסגל הפקולטה למתמטיקה בטכניון בשנת 1975.
מעבר למחקריו היה מרצה פופולרי ומוערך. מאז הנהגת סקר המרצים בטכניון זכה בו צילג באופן קבוע בתואר "מרצה מצטיין" ולכן הוענק לו התואר "מרצה מצטיין מתמיד".
בשל הקלטותיו לשלל קורסי מתמטיקה בטכניון, צילג עד היום מקבל בכל סמסטר את תואר המרצה המצטיין, על אף מותו.
ביוגרפיה > ילדות ונעורים

דוד צילג נולד במילאנו ב-22 באוקטובר 1946 להורים ניצולי שואה שהתארגנו לעלות לארץ ישראל במסגרת קבוצה של הנוער הציוני. באפריל 1947, כשהיה בן חצי שנה, יצאה הקבוצה מאיטליה על האונייה "קדימה" וניסתה לעלות לארץ ישראל. הבריטים תפסו את האונייה, ונוסעיה הובלו למחנה מעצר בקפריסין, בו שהו עד פברואר 1948, אז עלו לישראל. עם עלייתם ארצה התגוררו בבנימינה, עברו לקיבוץ מבקיעים, וכעבור שנתיים עברו לרחובות. שני הוריו השתלבו כמורים במערכת החינוך.
צילג גדל ברחובות, למד בתיכון "תמר", והיה תלמיד מצטיין. בנעוריו היה חניך ומדריך בתנועת השומר הצעיר. עם גיוסו לצה"ל התקבל לקורס טיס בחיל האוויר, אך נאלץ לפרוש ממנו עקב תאונה ואת המשך השירות עשה בגדוד נ"מ.
ביוגרפיה > אקדמיה

לאחר השירות הצבאי החל ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת תל אביב ובשנת 1971 סיים את התואר הראשון בהצטיינות. שנה לאחר מכן סיים באותו מקום גם את לימודי התואר השני בהצטיינות יתרה, בהנחיית המתמטיקאי פרופ' מרסל הרצוג. במהלך לימודיו עסק בהוראה תיכונית. בתום לימודי התואר השני קיבל מלגה ללימודי דוקטורט באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, בהנחיית המתמטיקאי פרופ' מיצ'יו סוזוקי (אנ'). עבודת הדוקטורט שלו עסקה בתורת החבורות הסופיות. התואר הוענק לו בשנת 1975.
עם סיום לימודיו חזר לישראל והתקבל כחבר סגל בפקולטה למתמטיקה בטכניון, שם התמחה בתורת החבורות הסופיות. הוא פרסם מעל ל-50 מאמרים מקוריים בספרות המתמטית המקצועית ושני ספרים,  השתתף בכתיבת ספרי הלימוד "אלגברה ליניארית II" בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, והנחה ארבעה עשר משתלמים לתארים גבוהים. היה חבר באיגוד הישראלי למתמטיקה ובאיגודים למתמטיקה של ארצות הברית ואירופה. הוא הוזמן פעמים רבות לשאת הרצאות פתיחה בכנסים בינלאומיים בתחום התמחותו. בשנות השבתון שהה כפרופסור אורח באוניברסיטת הוואי בהונולולו ובאוניברסיטת מינסוטה במיניאפוליס.
נשא לאשה את נלה בשנת 1971, ויחדיו הביאו לעולם את אורלי ויונתן.
ביוגרפיה > שנות חייו האחרונות

ביוני 2011 גילה צילג כי הוא חולה בלימפומה. למרות שעבר טיפולים כימותרפיים, השתלת מח עצם והקרנות, הוא נפטר ב-29 ביולי 2012. באותה שנה ובמקביל לטיפולים, הוא סיים לכתוב את הספר "מבוא לתורת החבורות". בנוסף עבד על ספר עזר לתלמידים באלגברה ליניארית, שאותו לא הספיק לסיים.
הצטיינות בהוראה

את הקריירה שלו בהוראה החל צילג כמורה בתיכון וכעוזר הוראה באוניברסיטה, בתקופת לימודיו בה. עם הצטרפותו לטכניון בשנת 1975 החל להרצות במסגרת קורסים שונים בפקולטה למתמטיקה לסטודנטים בכל התארים. מאז, במשך כמעט ארבעים שנה, הוא זכה בתואר "מרצה מצטיין" בטכניון מדי שנה – מלבד השנים שבהן היה בחו"ל במסגרת שבתון בהוואי ובמינסוטה וגם בהן זכה בתואר דומה. בשנת 2010 קיבל את התואר "מרצה מצטיין מתמיד" ובכך נפתחה האפשרות לקבלת תואר זה למרצים נוספים.
ההרצאות של פרופ' צילג בשלושה קורסי אלגברה שונים בטכניון הוקלטו ועומדים לרשות הציבור בערוץ היוטיוב של הטכניון.
פרסים

1976–2009: תעודת "מרצה מצטיין" בטכניון, בכל שנה פרט לשנים 1982, 1989 בהן שהה בשבתון מחוץ לטכניון. בשנת השבתון 1989 הוא קיבל ציון לשבח על הוראה באוניברסיטת מינסוטה.
2010: תעודת "מרצה מצטיין מתמיד" בטכניון - ניתן לראשונה ומאז לכל מרצה שזוכה בתואר "מרצה מצטיין" במשך 10 שנים ברציפות.
1984: פרס על הצטיינות בהוראה בטכניון במלאת לטכניון 60 שנה.
1989: פרס ע"ש מיוריאל ודוד ג'קנאו על הצטיינות בהוראה בטכניון.
1997: פרס ע"ש מאני על הצטיינות בהוראה בטכניון.
2011: פרס ינאי על הצטיינות בהוראה בטכניון (בשנה הראשונה להענקת הפרס היוקרתי).
הנצחה

הטכניון ייסד בשנת 2013 את פרס צילג המוענק למרצים נלווים על הצטיינות בהוראה.
הערות שוליים

↑  קורס אלגברה ליניארית - צילג, טכניון
↑  קורס אלגברה א' - צילג, טכניון
↑  קורס אלגברה מודרנית - צילג, טכניון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010679709205171  MGP: 915  VIAF: 8385164298409308630004   WorldCat (עם VIAF): 8385164298409308630004
המרכז הרפואי שמיר

| --- | --- |


 על שם:  יצחק שמיר 
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים כללי, מרכז למחקר רפואי
 אוניברסיטה:  אוניברסיטת תל אביב
 בעלים:  מדינת ישראל
 מנכ"ל:  ד"ר אסנת לבציון-קורח
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1948
 שמות קודמים:  סרפנד, מרכז רפואי אסף הרופא
 שירותים
 מיטות:  891
 https://www.shamir.org/
 גאוגרפיה
 מיקום:  באר יעקב (צריפין)
 קואורדינטות:  31°58′00″N 34°50′23″E﻿ / ﻿31.9666°N 34.839781°E﻿ / 31.9666; 34.839781
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) המרכז הרפואי שמיר(למפת גוש דן רגילה) המרכז הרפואי שמיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז הרפואי שמיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום המרכז הרפואי שמיר  he המרכז הרפואי שמירhe המרכז הרפואי שמירמפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
המרכז הרפואי שמיר (עד שנת 2017 נקרא "המרכז הרפואי אסף הרופא"), הוא בית חולים במתחם צריפין, בשטחה המוניציפלי של באר יעקב. בית החולים שייך למערכת הבריאות הממשלתית בישראל, והוא משרת את תושבי באר יעקב, ראשון לציון, נס ציונה, רמלה, לוד, בית דגן, מודיעין-מכבים-רעות, המועצות האזוריות גזר ושדות דן וכן כל היישובים לאורך כביש 1 מבית דגן עד מבואות בית שמש, סה"כ כ-1,680,000 נפש. במרכז הרפואי כ-3,700 עובדים והוא משתרע על שטח של כ-305 דונם.