stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוברט ריפלי
הערות שוליים

↑  Robert L. Ripley, www.nndb.com
↑  The Unbelievable Life of Robert Ripley | American Experience | PBS, www.pbs.org (באנגלית)
↑  Gaiter, Dorothy J. (1983-04-15). "NORBERT PEARLROTH, 89, RESEARCHER FOR 52 YEARS FOR 'BELIEVE IT OR NOT'". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2017-07-24.
↑  Jack French, Radio Recall: Ripley on Radio: Believe it or not, www.otr.com
↑  Robert Ripley | Hollywood Walk of Fame, www.walkoffame.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267176705171  CiNii: DA02676736  GND: 136165192  ISNI: 0000 0001 3994 6635  LCCN: n80009780  LNB: 000221131  NARA: 10600628  NDL: 00454276  NKC: xx0086900  NLA: 35283350  NLK: KAC201828282  NSK: 000473735  NTA: 075184923  RERO: 02-A023178703  SNAC: w6hx93pd  Trove: 896723  VIAF: 310512757   WorldCat (עם VIAF): 310512757
רבי ינאי

ערך זה עוסק ברבי ינאי האמורא. אם התכוונתם לרבי ינאי התנא, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־3 
 פטירה:  המאה ה־3 
 תקופת הפעילות:  הדור הראשון לאמוראי ארץ ישראל
 השתייכות:  אמוראי ארץ ישראל 
 רבותיו:  רבי יהודה הנשיא, רבי חייא 
 תלמידיו:  רבי יוחנן, ריש לקיש, רב
 בני דורו:  רבי יהודה נשיאה, רבי יונתן בן אלעזר
 צאצאים:  רבי שמעון בן רבי ינאי
 
רבי ינאי הכהן היה אמורא שחי במחצית הראשונה של המאה השלישית לספירה, והשתייך לדור הראשון של אמוראי ארץ ישראל. הוא היה תלמידו של רבי יהודה הנשיא - חותם המשנה. רבי ינאי ייסד בית מדרש בעכברה ששכנה ליד צפת בגליל העליון ובו לימד תורה, וכן שימש כדיין בבית הדין בציפורי. בין תלמידיו נמנו רב - מחבר ספרא וספרי; רבי יוחנן - ממחברי התלמוד הירושלמי, ריש לקיש ועוד.
שמו של רבי ינאי מוזכר בתלמוד הבבלי 176 פעמים ובתלמוד הירושלמי 254 פעמים. על שמו קרוי נחל רבי ינאי המתחבר לנחל עכברה.
הישיבה בעכברא

עכברא הייתה עיר בגליל העליון, ובה הקים רבי ינאי את ישיבתו. בתלמוד הבבלי מכונה הישיבה "בֵּי רבי ינאי", ובתלמוד הירושלמי מופיע, לרוב, "בית רבי ינאי". בית מדרשו של רבי ינאי המשיך להתקיים גם לאחר מותו.
הרב יצחק אייזיק הלוי מסיק ממקורות שונים בירושלמי, שתלמידי ישיבתו של רבי ינאי לא רק למדו עמו תורה, אלא גם עבדו עם רבם בקרקעות שהיו בבעלותו. הם חיו יחדיו והתפרנסו מעבודתם אצל רבם, ובכך קיימו את העיקרון של שילוב מלאכה עם לימוד, כמאמרו של רבן גמליאל בנו של רבי יהודה הנשיא: "יָפֶה תַלְמוּד תּוֹרָה עִם דֶּרֶךְ אֶרֶץ, שֶׁיְּגִיעַת שְׁנֵיהֶם מְשַׁכַּחַת עָוֹן. וְכָל תּוֹרָה שֶׁאֵין עִמָּהּ מְלָאכָה, סוֹפָהּ בְּטֵלָה וְגוֹרֶרֶת עָוֹן".
מתורתו

במסכת תענית נכתב בשם רבי ינאי: "לעולם אל יעמוד אדם במקום סכנה ויאמר עושין לי נס, שמא אין עושין לו נס". בדומה לכך, בכל פעם שעמד רבי ינאי לצאת לדרך הוא נהג להתפלל ולכתוב צוואה לבני ביתו מחשש שימות. ובמסכת שבת מסופר שכל פעם שעבר גשר, בדק הגשר לראות אם הוא ראוי לעבור עליה.
אחד הסיפורים הידועים על רבי ינאי מופיע במדרש ויקרא רבה פרשה ט': באחד הימים פגש רבי ינאי אדם הדור והזמינו להתארח בביתו. כשסעדו לבם שאל רבי ינאי שאלות את האורח שהתברר כי אינו יודע מקרא או משנה והוא בעצם בור ועם-הארץ. בכעסו אמר רבי ינאי: "אכל הכלב פתו של ינאי", והאורח הנעלב השיב לו: "ירושתי אצלך ואתה מונעה ממני", כלומר התורה שבה אתה בקיא היא תורת ישראל שניתנה מורשה לקהילת יעקב, ואינה פרטית שלך. רבי ינאי שנבוך מן המילים שהוטחו בו והכיר בטעותו, שאל את האורח על סגולותיו. הלה סיפר על הקפדתו על מחילת עלבונות ועל השכנת שלום בין נצים. המדרש מסתיים בהתפייסותו של רבי ינאי עם האיש ובאמירה שדרך ארץ קדמה לתורה.
במסכת סנהדרין מסופר כי המיסים שהוטלו על בני העם היהודי מידיו של השלטון הרומאי היו כבדים, וכאשר הגיעה שנת השמיטה, הוחרף עוד יותר מצבם של החקלאים עקב אי-יכולת לעמוד בגובה המיסים. רבי-ינאי התיר לעבד את השדות בשמיטה באומרו "צאו וזרעו בשביעית, משום ארנונא". בכך הוקל לעובדי האדמה פשוטי העם.
במסכת בבא בתרא מובא שרבי ינאי היה לו עץ הנוטה לרשות הרבים, והיה אדם נוסף שהיה לו עץ הנוטה לרשות הרבים. בני רשות הרבים רצו למנוע מהאדם השני להשאיר את העץ במצב זה, ובא אותו אדם לפני רבי ינאי. אמר לו רבי ינאי לך היום, ותחזור לפני מחר. בלילה שלח רבי ינאי שיקצצו את העץ שלו, ולמחרת אמר לאותו אדם שיקצץ את העץ שעליו התלוננו בני רשות הרבים. אמר אותו אדם לרבי ינאי: והרי לאדוני יש גם כן עץ שכזה. אמר לו רבי ינאי: לך וראה, אם העץ שלי קוצץ, קצץ אתה את שלך.
שואלת הגמרא: ויאמר לו רבי ינאי לקצץ, ולאחר מכן יקצץ רבי ינאי את העץ שלו. מיישבת הגמרא שעשה זאת משום דברי ריש לקיש קשוט עצמך ואחר כך קשוט אחרים.
משפחתו

בתלמוד הירושלמי מובא שמצאו במגילת יוחסין בירושלים שרבי ינאי היה מצאצאי עלי הכהן. אבל רבי אהרון היימן טוען שמגילת יוחסין זו מדברת על רבי ינאי התנא מכיוון שמצאנו שרבי ינאי האריך ימים ובני עלי נפטרים בגיל צעיר, וכן מכיוון שכל שאר החכמים המוזכרים באותה מגילת יוחסין הם תנאים ולא אמוראים.
בכמה מקורות הוזכר שם אביו, ושם נאמר ששמו היה "רבי ינאי בן רבי ישמעאל"; אולם בכתב-יד פירנצה כתוב "בן רבי שמעון" (וכך מסתבר, כיוון שאף לבנו של רבי ינאי קראו בשם זה). בירושלמי מוזכר בנו, "רבי שמעון בן רבי ינאי". וכן מופיע "רבי ינאי ברשב"י".
חתנו היה יהודה בן רבי חייא. לאחר נישואיו היה הולך רבי יהודה ללמוד בבית המדרש כל השבוע, ובשבת היה מגיע הביתה כשלפניו הולך עמוד של אש. באחת מהפעמים, הוא היה שקוע בסוגיא תלמודית ולא שם לב שכבר הגיע הזמן שבו נהג לבוא לביתו כל ערב שבת, לקיים את מצוות עונה שזמנה לתלמידי חכמים היא פעם בשבוע; כאשר שמע מכך חותנו רבי ינאי, הוא נענה: כנראה שהוא נפטר, שכן לוּ היה בחיים, וודאי שלא היה מבטל את מצוות העונה. לפי הסבר חכמי התלמוד, דבריו של רבי ינאי היו ”כשגגה היוצאת מלפני השליט” (כלומר: דבריו של צדיק עלולים להתקיים גם אם אמרם רק בתור ביקורת, ולא התכוון לקיומם), ויהודה חתנו נפטר. גרסה שונה למסופר בבבלי באה בירושלמי, ולפיה רבי יהודה היה רגיל לחלוק כבוד לרבי ינאי חותנו ולקום לקראתו כל ערב שבת, ובפעם האחת שחרג ממנהגו סבר רבי ינאי שהוא נפטר, וכך היה.
לקריאה נוספת

בנימין לאו, "רבי ינאי וחבורתו", בספרו: חכמים, כרך רביעי: ממשנה לתלמוד, ידיעות ספרים, 2012, עמ' 106-90.
עדין שטיינזלץ, מדריך לתלמוד (עמ' 31) ירושלים
מרדכי מרגליות (עורך), הערך "ר' ינאי", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך ב, עמ' 225.
גרשום הרפנס, עידן התלמוד, הוצאת פלדהיים, ירושלים - ניו יורק
בנימין מטודלה

| --- | --- |

ציור דמיוני של בנימין מטודלה במסעו
 לידה:  המאה ה-12 טודלה שבספרד
 פטירה:  המאה ה-12 ספרד
 לאום:  יהודי בן ממלכת נווארה
 תקופת הפעילות:  1165–1173 (כ־8 שנים)
 גילויים בולטים:  תיאר בספרו פרטים רבים על הארצות בהן עבר ובמיוחד על היהודים שחיו בהן
 אזורים שחקר:  אגן הים התיכון והמזרח התיכון
בנימין בן יונה מִטּוּדֵלָה היה מגלה ארצות יהודי בן המאה ה-12.
קרוב לשנת 1165 יצא למסע ארוך באירופה, המזרח התיכון וצפון אפריקה. התחיל את מסעו בעיר סרגוסה, משם פנה לדרום צרפת והמשיך באוניה ממרסיי. לאחר שביקר ברומא ובקונסטנטינופול, יצא למזרח התיכון ועבר דרך סוריה וארץ ישראל עד הגיעו לבגדאד. משם הלך לפרס ולחצי האי ערב וחזר דרך מצרים וצפון אפריקה לספרד בשנת 1173.
את רשמי מסעו כתב בספר מסעותיו "מסעות בנימין" בשפה העברית. ברשמיו מספר בנימין על הארצות שעבר בהן, מונה את אוכלוסיית היהודים בקהילות השונות ומזכיר את שמותיהם של יהודים חשובים שפגש בדרך. הוא מספר גם על מנהגיהם של יושבי הארצות למיניהן ותיאר את אורח החיים בערים בהן ישבו. כמו כן הרבה לתאר את המקומות שניקרו בדרכו וסיפר על המבנים שראה ועל השווקים שביקר בהם. ספר המסעות של בנימין מטודלה חשוב לא רק לחקר דברי ימי ישראל, אלא גם כמקור ידיעות לגאוגרפיה ולאתנוגרפיה של ימי הביניים. מן המאה ה-16 ואילך תורגם ספרו של בנימין מטודלה למרבית לשונות אירופה ושמו של הנוסע היהודי היה למפורסם.
אין כמעט מידע על ראשית חייו של בנימין למעט שהוא נולד בעיירה טודלה שבנווארה, כיום בספרד.
מסעו של בנימין מטודלה > נווארה, קטלוניה, פרובאנס, איטליה

תאריך יציאתו של מטודלה איננו ידוע, אך ברור כי יצא למסעו בין השנים 1165–1167. הוא יצא את עירו טודלה שבנווארה, בחבל הבסקים בספרד דרך נהר האברו ועבר בערים סרגוסה, טורטוסה עד לחוף הים התיכון בטרגונה. מטרגונה המשיך בנימין לאורך החוף צפונה עד לברצלונה וגירונה שבקצה קטלוניה, ומשם המשיך לנרבונה שבפרובאנס.
בנימין מטודלה השתהה בקהילות דרום פרובאנס. את נרבונה כינה "עיר קדומה לתורה וממנה תצא תורה לכל הארצות", והכיר את נשיא יהודי פרובאנס רבי קלונימוס בן טודרוס ואת הראב"ד השני. הוא ביקר גם בבדרש, מונפלייה, לוניל, פוסקייר (כיום וואוברט) ומרסיי, ותיאר את הערים הללו, מסחרן וחיי היהודים שבהן.
ממרסיי הפליג בנימין לג'נובה. בג'נובה הוא פגש שני יהודים בלבד, והותיר תיאור צבעוני על השוד הימי בו עסקו שליטי העיר ועל מלחמותיהם בפיזה. בפיזה פגש בנימין כעשרים יהודים בלבד, וממנה המשיך ללוקה שבטוסקנה, וממנה הגיע לרומא. מרישומי בנימין נראה כי באזור טוסקנה התגוררו יהודים בודדים, ובכל הערים בהן עבר עד רומא לא היו אפילו מאה יהודים.
בנימין התרשם ביותר מהעיר רומא, והותיר תיאור מפורט של העיר מתובל בשלל אגדות ססגוניות. לדבריו יש ב"במה" (כפי הנראה כנסייה) ברומא שני עמודי נחושת מבית המקדש עליהם חקוק שמו של שלמה המלך (יכין ובועז?), וכי עמודים אלו נוטפים זעה כמים כל שנה בצום תשעה באב. בנימין תיאר את המונומנטים הרבים שבעיר בהתפעלות רבה. בנימין נפגש עם כמה ממנהיגי הקהילה היהודית ברומא, ביניהם רבי מנחם בן שלמה, ראש הישיבה ברומא ומחבר מדרש שכל טוב ורבי יחיאל, מקורבו של האפיפיור ונכדו של בעל הערוך.
מרומא המשיך בנימין לקפואה אותה תיאר "והיא טובה אבל המים רעים וארץ משכלת", וממנה לעיר המרפא פוצולי שעל חוף קמפניה, ומשם הגיע לנאפולי. ערי קמפניה, קפואה פוצולי ונאפולי, היו ערים מיושבות ביהודים רבים יותר מאשר בצפון איטליה, ובה נכרכו אגדות רבות סביב מונומנטים היסטוריים וקשירתם במעשים תנ"כיים. כך מתאר בנימין את ארמונו של הדדעזר אויבו של דוד המלך בפוצולי, ומנהרות שחפרו רמוס ורומולוס במלחמותיהם בדוד המלך.
מנאפולי החל בנימין מטודלה במסעו דרום-מזרחה לכיוון נמל אוטרנטו שבקצה איטליה, כשבדרכו הוא עובר בבנוונטו שבקמפניה, אסקולי סטריאנו, בארי, טאראנטו וברינדיזי שבפוליה אותה חשב ל"ארץ פול" התנ"כית. בערים אלו היו קהילות יהודיות גדולות ומבוססות, ובנימין הגיע לברינדיזי, בה התגוררו כעשרה יהודים שעסקו בצביעה, וממנה לאוטרנטו, על חוף מצר אוטרנטו ובקצה ארץ המגף.
מסעו של בנימין מטודלה > יוון, הבלקן, איי הים התיכון

מאוטרנטו הפליג בנימין לקורפו, בה ישב באותה עת יהודי אחד בלבד, והייתה קצה ממלכת סיציליה. משם הפליג בנימין ליוון, והגיע לארטה. מארטה נסע בנימין דרומה לכיוון פטרס, דרך אפילון ונטוליקון, ומפטרס המשיך וביקר בנאופקטוס הסמוכה (אותה כינה בכינויה הספרדי "לפנטו"). הוא המשיך במסעו מזרחה לאורך צפונו של מפרץ קורינתוס עד לעיר קורינתוס, ומשם שב צפונה אל תבאי.
בתבאי, העיר היוונית העתיקה, פגש בנימין קהילה יהודית גדולה ותוססת. הוא מתאר את חכמי העיר היהודים: "והם האומנים הטובים לעשות בגדי משי וארגמן בארץ היוונים, ובהם חכמים גדולים במשנה ובתלמוד, והם גדולי הדור ובראשם הרב הגדול רבי קוטי ורבי משה אחריו ורבי חייא ורבי אליה תורתינו ורבי יקטן, ואין כמוהם בכל ארץ יוון חוץ ממדינת קונטשטנטינופולי".
מתבאי המשיך בנימין במסעו צפונה. הוא עבר בכלקיס ובערי צפון יוון עד שהגיע לסלוניקי, וממנה נסע מזרחה דרך דימיטריזי, דרמה, קריסטופולי ואבידוס אל קונסטנטינופול. בספרו של בנימין השתמר תיאור הפחד שהטילו שבטי הוולאכים על ערי צפון יוון.
בנימין הגיע לקונסטנטינופול, בירת האימפריה הביזנטית, בימי שלטונו של מנואל הראשון, והוא מותיר תיאור ססגוני ורב רושם של העיר הגדולה והעשירה שעוררה את התפעלותו (העיר השנייה בגודלה בעולם של אותה תקופה, שנייה בגודלה רק לבגדאד), סדרי השלטון והיחסים בין בני הדתות השונות, ואת השנאה הרבה שרחשו היוונים כלפי היהודים בעיר. מקונסטנטינופול המשיך בנימין לאורך חופי טורקיה והגיע לרודוסטו, גליפולי וקלש. הוא הפליג בים התיכון ועבר באיים מיטלין, חיוס, סאמוס, רודוס וקפריסין, כאשר באיי הים התיכון התגוררו אלפי יהודים והיו בהם קהילות גדולות ומבוססות. מקפריסין הפליג בנימין צפונה, ושב אל חופיה הדרומיים של טורקיה, בסמוך לטרסוס.
מסעו של בנימין מטודלה > פרס, הודו, עד מצרים

בנימין נסע ברחבי פרס, ביקר ברודבאר ובנהוונד והגיע למעוזם של בני החשישיון אותם פגש כבר בביקורו בלבנון. הוא ביקר בעמדיה והותיר תיאור מרתק על פרשת דוד אלרואי שאירעה כעשר שנים קודם לביקורו, תיאורו מהווה את הידע העיקרי שבידינו באשר לפרשה זו. הוא ביקר בהמדאן אספהאן ושיראז, ולאחר מכן שב צפונה והגיע עד לסמרקנד.
מסמרקנד נסע בנימין לטיבט, ביקר בהרי אפגניסטן ופגש בבני שבטים שונים שטענו כי הם צאצאי עשרת השבטים והותיר תאורים מרתקים וססגוניים שלהם, אולם הוא מעיד כי את מרבית הסיפורים עליהם שמע מפי יהודים תושבי פרס, ובהם יהודי בשם משה מאספהאן, וספק אם אכן ביקר בעצמו באזורים נידחים אלו. ברור שמאספהאן נסע בנימין ישירות להודו (אלא שספק אם קודם לכן ביקר בסמרקנד, טיבט, והרי אפגניסטן).
תיאוריו של בנימין על הודו חשובים מאוד, מאחר שהם התיאורים הראשונים של נוסעים מהמערב אל המזרח (בנימין קדם בכמאה שנה למרקו פולו). הוא ירד באוניה לאורך המפרץ הפרסי, ביקר במספר איים עד שהגיע להודו, והותיר תיאור מפורט ומרשים על פולחני ההודים. בתום מסעו הגיע לציילון, ממנה הפליג לעדן שבתימן, על היהודים באתיופיה מספר שהם בעלי שלטון עצמי והם רבים מאוד "ובה הרים גדולים ושם מישראל הרבה ואין עליהם עול גוים ולהם ערים ומגדלים בראשי ההרים", לאחר מכן הוא חצה את ים סוף לאפריקה ואת המדבר עד לאסואן, שם התוודע בנימין לשוק העבדים המשגשג של השבויים מאתיופיה וסודאן. הוא נסע צפונה לחלואן וסיפר על מדבר הסהרה הגדול, והגיע עד למצרים עצמה, לאזור אסמאעיליה וקהיר.
על יהודי קהיר מספר בנימין: "ובה כמו שני אלפי יהודים, ושם שני בתי כנסיות אחד לאנשי ארץ ישראל ואחד לאנשי ארץ בבל, וקורין לכנסת אנשי א"י כנסייה אל-שאמיין ולכנסת אנשי בבל כנסייה אל-עראקיין. ואינם נוהגים כולם מנהג אחד... ויש ביניהם רבי נתנאל שר השרים וראש הישיבה... ושם אמיר אל-מומינין אבן אבו טאליב, וכל בני ארצו נקראים עלוויים אשר מרדו באמיר אל-מומינין אל-עבאסי אשר בבגדאד וביניהם קנאה עד עולם" (מתיאור זה משתמע כי ביקורו בקהיר קדם לשנת 1171, בה נפלה קהיר בידי צלאח א-דין). הוא מוסיף לספר על נפלאות ארץ מצרים באריכות, עד הגיעו לנמל אלכסנדריה.
מסעו של בנימין מטודלה > בחזרה לאירופה

מאלכסנדריה הפליג בנימין "דרך הים עשרים יום למסינה היא תחילת ציקיליא... ושם מתקבצים רוב התועים לעבור לירושלים". הוא עבר בפלרמו ולאורך סיציליה עד טרפאני וסיפר על האלמוגים שבה, וממנה יצא אל איטליה.
מאיטליה נסע בנימין צפונה לגרמניה. מאחר שאת ספרו כתב בנימין לבני אירופה, הוא קיצר בתיאורי אירופה עצמה, וטרח רק לציין את הערים בהן עבר. מדבריו עולה כי עבר בכל גרמניה ובוהמיה, נסע מזרחה לרוסיה עד קייב ושב לצרפת וממנה לעירו טודלה.
ספר מסעותיו בדפוס

ספר מסעותיו של בנימין מטודלה יצא לאור בכשלושים מהדורות שונות, הרשומות בספרייה הלאומית. הספר נדפס בארצות שונות, על ידי מדפיסים שונים ובתאריכים שונים. כאן רק כמה דוגמאות.
מסעות של רבי בנימן, רבי בנימן ב"ר יונה מטודילה, קושטנטינה : דפוס אליעזר בן גרשם שונצינו, ה'ש"ג.
מסעות ר' בנימין, שספר איש אחד מארץ נבראה <נאווארא> שמו רבי בנימין בר יונה מטדילה <טודעלא>, ויבוא בארצות רבות ורחוקות, זאלקווא, דפוס גרשון ליטעריס, תקס"ו.
ספר המסעות של בנימין מטודלה, נערך והובא לדפוס על ידי מירה מאיר, איורים - ריצ’רד טיילור, ספרית פועלים, תל אביב, 1984.
ספר מסעות של ר' בנימן ז"ל, על פי כתבי יד עם הערות ומפתח, ממני מרדכי בן מהור"ר נתן אדלר הכהן, לונדון, שנת תרס"ז. נדפס מחדש, ירושלים, האוניברסיטה העברית - החוג להיסטוריה של עם ישראל, תש"ך 1960.
ספר המסעות תורגם לראשונה ללטינית (אנטוורפן, 1575), על ידי המלומד הספרדי בניטו אריאס מונטאנו. תרגום זה שימש בסיס לתרגומים לשפות אירופיות נוספות במאות השש-עשרה והשבע-עשרה.
ספר מסעות בנימין מטודלה  מהדורה תלת-לשונית: עברית ספרדית בסקית הוצאה לאור באופן מיוחד על ידי ממשלת נאבארה בפמפלונה בשנת 1994 התשנ"ד. חבייר קינתנה תרגם את הספר לשפה הבסקית. הספר זכה להקדמה היסטורית שנכתבה על ידי נשיא ממשלת נאבארה חואן דה לה קרוז אללי אראנגורן, הקדמה זו תורגמה לעברית על ידי כרמל אביבי.
זכרו של בנימין מטודלה

שמו של בנימין מטודלה נזכר בהיסטוריה היהודית כנוסע המפורסם ביותר, וכמקור לתולדות ישראל בימיו.
בהשפעתו כינה עצמו "בנימין השני" הנוסע ישראל יוסף בנימין, שכתב שני ספרי זכרונות ממסעותיו במאה ה-19. בעקבות שניהם, ב-1878, כתב מנדלי מוכר ספרים את הספר מסעות בנימין השלישי, סאטירה על נוסע יהודי בסגנון דון קישוט.
גיל אלדמע עיבד לחן בשם בנימין מטודילה.
בישראל הונצח שמו בקריאת רחובות בשמו בערים ירושלים, תל אביב, באר שבע ועכו. המשורר נתן אלתרמן כתב את השיר "מסעות בנימין מטודלה" אשר הולחן על ידי נעמי שמר ובוצע על ידי הגשש החיוור. ביצוע מוקדם יותר לשיר היה של שמעון בר.
בשנת 1998 הנפיקה ממשלת ספרד סדרת בולים להנצחת ההיסטוריה היהודית בספרד, ובול אחד הוקדש לדמותו של בנימין.
בעיר טודלה הונצח שמו בקריאת רחוב וכן הוצב פסל בדמותו בככר היהודים.
ראו גם

יהדות העולם על ביתא ישראל: המאה ה-9 - המאה ה-15
בנימין השני
לקריאה נוספת

בנימין זאב קדר, (עורך), צבי ברס, (עורך משנה), פרקים בתולדות ירושלים בימי הביניים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, תשל"ט, 1978, פרק 5 : קבר דוד בתיאורו של בנימין מטודילה (1169), אגוסטין ארסה, תרגום : יוסף קפלן, עמודים 112–123.
הערות שוליים

↑  http://www.seforimonline.org/seforimdb/pdf/7.pdf עמ' 129 (יד במקור)
↑  בנימין מטודלה, מסעות רבי בנימין, עמוד כג, באתר היברובוקס
↑  מיכאל ארליך, יהודים בירושלים במאה הי"ב, על אתר; ביטאון לענייני ארץ ישראל במקורות יא (תשסג) 75-84
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, עמ' 203.
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, עמ' 205.
↑  יהושע פראוור, תיאורי מסע עבריים בארץ ישראל בתקופה הצלבנית, אורה לימור, אלחנן ריינר, עלייה לרגל: יהודים, נוצרים ומוסלמים. אסופת מאמרים, יד בן צבי, 2005, עמ' 392
↑  (באתר ספרים אונליין) (אורכב 15.04.2012 בארכיון Wayback Machine)
↑  ספר מסעות
↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך: אלדמע גיל, שירים שונים במחברת כתומה, אלדמע גיל, ארכיון, סדרה B.
↑  מסעות בנימין מטודלה
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258735605171  PLWABN: 9810537002705606  BIBSYS: 6037395  BNE: XX943273  BnF: cb135132289 (data)  CANTIC: a11067500  GND: 118838059  ISNI: 0000 0001 1874 6300  LCCN: n80065940  NKC: zmp20191028460  NLA: 61540895  NLG: 223665  NSK: 000603866  NTA: 073604186  RERO: 02-A000018312  SUDOC: 050431420  VcBA: 495/5178  VIAF: 32154389   WorldCat (עם VIAF): 32154389 
תוואי מסעות בנימין מטודלה
מכאן יצא בנימין מטודלה. נהר האברו ליד העיירה טודלה, נווארה, ספרד
שרידי מבצר צלבני בגבל שנבנה סמוך לבקורו של בנימין בעיר
המסגד האומיי הגדול בדמשק, לדברי בנימין מטודלה: "ואין כבניין ההוא בכל הארץ"
קבר עזרא הסופר על גדת נהר חידקל, צפונית לבצרה
רחוב בנימין מטודלה בתל אביב
פסל של בנימין מטודלה של הפסל ריקרדו וארלה אנדרס
בבילון 5 – פרקים

בבילון 5 (באנגלית: Babylon 5) היא סדרת מדע בדיוני אמריקנית מסוגת אופרת החלל, שנוצרה, הופקה ונכתבה ברובה על ידי ג'יי מייקל סטרזינסקי. הסדרה מתמקדת בתחנת החלל בבילון 5, העומדת במרכזם של סכסוכי פוליטיקה, דיפלומטיה וקונפליקטים בין השנים 2257–2262. הסדרה משתמשת במוטיב של קשתות סיפור, ולרוב היא מיוחסת כ"נובלה טלוויזיונית" בשל כך.
סרט הטלוויזיה ששימש כפרק פיילוט לסדרה שודר ב-22 בפברואר 1993, והסדרה עצמה שודרה מ-26 בינואר 1994 ועד 25 בנובמבר 1998 למשך חמש עונות. עקב המבנה התאגידי של וורנר והמדיניות שלו בנוגע לסינדיקציה של רשת PTEN שפשטה את הרגל, הסדרה שודרה בשידור חוזר רק פעם אחת ולא הופיעה בטלוויזיה האמריקנית כלל מאז שנת 2003 ועד לשנת 2018, עת החלה בשידורים חוזרים ברשת להפקות מדע בדיוני Comet TV. הסדרה הובילה לשישה סרטי טלוויזיה ולסדרת ספין-אוף, קרוסייד, שרצה למשך 13 פרקים בלבד בשנת 1999.
חמש העונות של הסדרה מתייחסות כל אחת ישירות לשנה בה מתרחשים האירועים (2262-2258). כל עונה נושאת שם מרכזי לפי הפרק העיקרי שבה. כאשר הסדרה מתחילה, התחנה מקבלת את פניהם של מספר שגרירים מגזעים שונים בגלקסיה. כדור הארץ כמעט ושרד מלחמה בשוגג עם המינברים העוצמתיים, אשר למרות עליונותם הטכנולוגית, נכנעו באופן מסתורי בדיוק לפני השמדת גזע בני האדם.
פרק הפיילוט - ההתאספות

| שם הסרט> במקור | שם הסרט> בעברית | תסריט | בימוי | שודר לראשונה ארצות הברית |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Babylon 5: The Gathering | בבילון 5: ההתאספות | ג'יי מייקל סטרזינסקי | ריצ'רד קומפטון | 22 בפברואר 1993 |
שגריר הוורלונים כמעט נהרג בידי מתנקש מיד לאחר הגעתו לתחנת בבילון 5. קומנדר סינקלייר הוא החשוד העיקרי.
עונה ראשונה - אותות וסימנים לבאות

אף על פי ש"ההתאספות" צולם כפרק הפיילוט ופרקי הטלוויזיה היו אמורים להמשיך מיידית אחריו, פרק זמן של שנה לקח בין שידורו של הפיילוט לבין שידורו של הפרק הראשון. אי לכך, "חצות בקו האש" מתפקד כפרק פיילוט שני. כתוצאה מכך, חלק מצוות השחקנים עזבו את הסדרה, ביניהם טמלין טומיטה (המגלמת את לוטננט קומנדר לורל טקשימה), פטרישיה טולמן (המגלמת את הטלפתית ליטה אלכסנדר) וג'וני סקה (המגלם את ד"ר בנג'מין קייל) והוצגו דמויותיהן של לוטננט קומנדר איבנובה והטלפתית טליה וינטרס בפרק הראשון בסדרה. מסיבה זו, פרק זה לוכד את מערכות היחסים השונות שבין הגזעים שפרק הפיילוט נגע בהם בקצרה, ביניהן מלחמת ארץ-מינברים, כיבוש נארן ונפילתה מחן של הרפובליקה הסנטאורית.
העונה הראשונה מתרחשת במהלך שנת 2258, כאשר קומנדר ג'פרי סינקלייר ממונה על פיקוד התחנה, ועוזרים לו הקצינה המבצעית סוזן איבנובה ומנהל האבטחה מייקל גריבלדי. במרביתה של העונה, סינקלייר נזכר בלכידתו בידי המינברים במהלך מלחמתם בבני האדם. המינברים האמינו שסינקלייר מחזיק בנשמתו של מנהיג המינברים הנערץ ויילן, ובשל הגילוי שנשמות מינברים נולדו מחדש בבני אדם, המינברים נכנעו רגע לפני ניצחונם כדי למנוע את הרג אחיהם. פעולה זו היא מוקדו של חיכוך פנימי בין חברי הכתות של המינברים שאינם חולקים באמונה זו. עם התפתחות העלילה מתגלה כי דלן היא חברה במועצה האפורה המינברית, ולקראת סוף השנה היא מתחילה לעבור תהליך לשינוי צורה מתוך תקווה לגשר בצורה טובה יותר בין בני האדם למינברים.
העונה עוסקת גם בעליית המתחים בין שני גזעים בעלי עבר עקוב מדם - רפובליקת הסנטאורים שסר חינה ומשטר נארן שהיה נתון לשליטתם של הסנטאורים אך הצליח למרוד בהם. שגריר הסנטאורים בתחנת בבילון 5, לונדו מולארי, מבקש להחזיר את בני עמו לגדולתם ועושה עסקה עם בן בריתו החדש, מר מורדן המסתורי, להנחיל מכה ניצחת בנארנים. בכדור הארץ, כמה בני אדם מתנגדים להשפעתם של החייזרים, ומבקשים לחסלם מכל רכוש של ברית הארץ, כשתחנת החלל בבילון 5 נמנית לאחד מהם.
שגרירת המינברים דלן מתגלה כחברה במועצה האפורה, הגוף השליט של המינברים. בסופו של דבר, היא משנה את צורתה להיבריד של בן אנוש/מינברי כדי לבנות גשר בין שני העמים. השנה מסתיימת עם מותו של נשיא ברית הארץ לואיס סנטיאגו, כשצוות התחנה מאמין שמדובר בהתנקשות.
עונה ראשונה - אותות וסימנים לבאות

| 21 | 21 | The Quality of Mercy | איכותו של חסד | ג'יי מייקל סטרזינסקי | לוריין סינה פריירה | 17 באוגוסט 1994 |
| 21 | 21 | ד"ר פרנקלין חוקר מתמחה ברפואה שעוסקת בכך באופן בלתי חוקי במפלס התחתון. בינתיים, לונדו לוקח את לניר בסיור במחוזותיה המפוקפקים של בבילון 5, ורוצח מורשע ממתין בכלא לביצוע גזר הדין - מות האישיות שלו. | ד"ר פרנקלין חוקר מתמחה ברפואה שעוסקת בכך באופן בלתי חוקי במפלס התחתון. בינתיים, לונדו לוקח את לניר בסיור במחוזותיה המפוקפקים של בבילון 5, ורוצח מורשע ממתין בכלא לביצוע גזר הדין - מות האישיות שלו. | ד"ר פרנקלין חוקר מתמחה ברפואה שעוסקת בכך באופן בלתי חוקי במפלס התחתון. בינתיים, לונדו לוקח את לניר בסיור במחוזותיה המפוקפקים של בבילון 5, ורוצח מורשע ממתין בכלא לביצוע גזר הדין - מות האישיות שלו. | ד"ר פרנקלין חוקר מתמחה ברפואה שעוסקת בכך באופן בלתי חוקי במפלס התחתון. בינתיים, לונדו לוקח את לניר בסיור במחוזותיה המפוקפקים של בבילון 5, ורוצח מורשע ממתין בכלא לביצוע גזר הדין - מות האישיות שלו. | ד"ר פרנקלין חוקר מתמחה ברפואה שעוסקת בכך באופן בלתי חוקי במפלס התחתון. בינתיים, לונדו לוקח את לניר בסיור במחוזותיה המפוקפקים של בבילון 5, ורוצח מורשע ממתין בכלא לביצוע גזר הדין - מות האישיות שלו. |
| 22 | 22 | Chrysalis | גולם | ג'יי מייקל סטרזינסקי | ג'נט גריק | 26 באוקטובר 1994 |
| 22 | 22 | מושבת חלל נארנית הסמוכה לחלל הסנטאורים מציתה קונפליקט בין שני הגזעים מחרחרי המלחמה, ולונדו מקבל הצעה לטפל בבעיה. בינתיים, גריבלדי מנסה לגלות מה המודיע שלו מצא וגרם למותו. | מושבת חלל נארנית הסמוכה לחלל הסנטאורים מציתה קונפליקט בין שני הגזעים מחרחרי המלחמה, ולונדו מקבל הצעה לטפל בבעיה. בינתיים, גריבלדי מנסה לגלות מה המודיע שלו מצא וגרם למותו. | מושבת חלל נארנית הסמוכה לחלל הסנטאורים מציתה קונפליקט בין שני הגזעים מחרחרי המלחמה, ולונדו מקבל הצעה לטפל בבעיה. בינתיים, גריבלדי מנסה לגלות מה המודיע שלו מצא וגרם למותו. | מושבת חלל נארנית הסמוכה לחלל הסנטאורים מציתה קונפליקט בין שני הגזעים מחרחרי המלחמה, ולונדו מקבל הצעה לטפל בבעיה. בינתיים, גריבלדי מנסה לגלות מה המודיע שלו מצא וגרם למותו. | מושבת חלל נארנית הסמוכה לחלל הסנטאורים מציתה קונפליקט בין שני הגזעים מחרחרי המלחמה, ולונדו מקבל הצעה לטפל בבעיה. בינתיים, גריבלדי מנסה לגלות מה המודיע שלו מצא וגרם למותו. |