stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמדו במבה
מורשתו של במבה

השייח' אמדו במבה נפטר בשנת 1927 ונקבר בעיר טובה. מדי שנה מתקיימת עלייה לרגל לטובה שבה מציינים המאמינים את מועד הגלייתו הראשונה של במבה מסנגל. העלייה לרגל מכונה "מאגאל" (Maggal) ובמהלכה מאות אלפי עולי רגל פוקדים את העיר וקוראים מכתביו של במבה. בנוסף לכך, עולי הרגל עורכים טקסי ד'יכר שמהווים חלק ניכר מהפולחן הדתי הסופי. טקס הד'יכר כולל לרוב מוזיקה ומחול מעגלי שנועד להביא את המשתתפים לחוויה דתית נעלה.
מורשתו של במבה באה לידי ביטוי בחשיבות שהוא העניק לערך העבודה ולמסרים של אי-אלימות ודו-קיום בין-דתי ופנים-אסלאמי. הצרפתים ראו בתחילה במסריו איום, אך הוא עצמו לא הטיף מעולם להתנגדות אלימה לכיבוש הקולוניאלי. תלמידיו, המורידים של ימינו, דוגלים גם הם בדו-קיום ובאי-אלימות. ניתן לטעון[דרוש מקור] כי זהו אחד הגורמים שהשפיעו לטובה על יציבותה הפוליטית היחסית של המדינה, אשר לא סבלה מהפיכות צבאיות או ממלחמות אזרחים כמו מרבית מדינות היבשת מאז עצמאותה של סנגל בשנת 1960. כמו כן מורשתו של במבה בתרבות באה לידי ביטוי במגוון תחומים. לדוגמה, השיר "Cheik Amadou Bamba" שנכתב על ידי זמר הרגאיי המפורסם אלפא בלונדי מחוף השנהב בשנת 1996 ועוסק בדמותו ובעירו טובה.
הערות שוליים

1 2  1. Ngom, Fallou. 2009. "Ahmadou Bamba's Pedagogy and the Development of 'Ajamī Literature". African Studies Review. 52 (1): 103.
1 2  Sheikh Ahmadou Bamba - The Founder of the Muridiyya. 2008. (Reviewed in 22.3.2018).
↑  Babou, Cheikh Anta. 2007. Fighting the Greater Jihad: Amadu Bamba and the Founding of the Muridiyya of Senegal, 1853–1913. Ohio University Press. P. 92.
1 2  בק, אירית. "מסדר העבודה". https://www.masa.co.il/article. (נסקר בתאריך 23.3.2018).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581600805171  PLWABN: 9810704362105606  BIBSYS: 1653056311900  BnF: cb12172760b (data)  CiNii: DA11497567  GND: 119115476  ISNI: 0000 0000 8124 8745  LCCN: n50027057  NLA: 49862107  NTA: 070249253  SUDOC: 027376249  Trove: 1526965  ULAN: 500356933  VIAF: 46802353   WorldCat (עם VIAF): 46802353
איסור נעבד

איסור נעבד הוא איסור לאכול פירות שביעית שבגידולן נעשו מלאכות האסורות בשביעית, כגון: זריעה או זמירה.
בתורה

מקור הדין בתורה:
”וְהָיְתָה שַׁבַּת הָאָרֶץ לָכֶם לְאָכְלָה, לְךָ וּלְעַבְדְּךָ וְלַאֲמָתֶךָ וְלִשְׂכִירְךָ וּלְתוֹשָׁבְךָ הַגָּרִים עִמָּךְ” (ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק ו')
מהפסוק ניתן ללמוד, שמותר לאכול רק יבול מקרקע ששבתה, כלומר שהתקיימו בה כל המצוות הקשורות להשבתת עבודת האדמה: ”שבת הארץ לכם - מן השבות בארץ אתה אוכל, ואין אתה אוכל מן השמור.” (ספרא (מלבי"ם)/פרשת בהר/פרק א. וכן רש"י על הפסוק). ופירש הרב אליהו מזרחי: ”'שמור'... מיירי בעבדו... כדכתיב "והיתה שבת הארץ לכם לאכלה", לאפוקי אותו שעבדו כמו בכל שנה ושנה... אינו רשאי לאכלו”.
במשנה ובתלמוד

במשנה נאמר:
”שדה שנטייבה - בית שמאי אומרים: אין אוכלים פירותיה בשביעית, ובית הלל אומרים: אוכלים” (משנה שביעית ד ב. מובא גם בספרא על הפסוק לעיל.).
"נטייבה" הכוונה שנחרשה היטב, והדבר אסור בשביעית מדרבנן בלבד, ולכן נחלקו בית שמאי ובית הלל אם הדבר אוסר את הפירות באכילה. אולם לא נחלקו על מלאכות האסורות מן התורה, כגון זריעה או זמירה. מקור נוסף במשנה הוא:
”הנוטע... בשביעית, בין שוגג, בין מזיד, יעקור” (משנה תרומות ב ג.).
דעות הפוסקים > האוסרים

מהמשניות לעיל הסיק הראב"ד, שכל יבול שנזרע בשביעית - אסור לאכלו: ”לא מצינו בזורע בשביעית שום היתר” (ראב"ד על רמב"ם שמיטה ויובל ד טו). וכן פסק רידב"ז, שכרם שנזמר בשביעית באיסור - פירותיו אסורים באכילה מן התורה.
דעות הפוסקים > המתירים

הרמב"ם כתב ”שדה שנטייבה [נחרשה] בשביעית וצמחה - פירותיה מותרין באכילה” (רמב"ם שמיטה ויובל ד א, כדעת בית הלל במשנה לעיל), ובהמשך כתב ”עבר וזרעו בשביעית, ויצא לשמינית... אם זרעו לירק... הואיל ונלקט בשמינית, בין ירקו בין זרעו מותר.” (רמב"ם שמיטה ויובל ד טו): בשביעית אסור לאכול ירקות גם אם גדלו בהיתר, משום איסור ספיחין. אבל בשמינית אין איסור ספיחין. לפי הרמב"ם, גם העובדה שהאדם חרש או זרע באיסור בשנה השביעית, אינה אוסרת את היבול באכילה בשמינית. בעקבותיו פסק החזון איש להקל ולהתיר באכילה פירות שנעשו בהם מלאכות.
דעות הפוסקים > המתירים רק בפירות הפקר

הרדב"ז בפירושו על הרמב"ם הסביר, שהסיבה שלא אסרו פירות של שדה שנחרשה היא, ”פירות שביעית - הפקר נינהו, ולא שייך לקנסו” (רדב"ז על רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ד א). והסביר הרב מרדכי אליהו, שכיוון שפירות השביעית הם הפקר, לא ייתכן שאדם שביצע בהם מלאכה אסורה יגרום לכך שהפירות יהיו אסורים על כולם, שכן אין אדם אוסר דבר שאינו שלו. והרב שאול ישראלי הסיק מכאן ”ואם כן, זה ששומר את הפרי לעצמו ומשמרו להכנסתו - אין מקום להפטר”. לפי זה, אם החקלאי ביצע מלאכות אסורות בשדהו, וגם לא הפקיר את שדהו לכולם - פירותיו אסורים באכילה.
הערות שוליים

↑  הרא"ם על רש"י על ויקרא כה ו. ולפי תוספות רי"ד על יומא פג א, הפסוק אוסר לאכול פירות משדה ששמרו עליו וביטלו את מצוות הפקרת הפירות; ראו איסור שמור.
↑  רמב"ם וברטנורא על המשנה
↑  בית רידב"ז ג יז
↑  חזון איש שביעית י ו
↑  קטיף שביעית, הוצאת מכון התורה והארץ, אשקלון ה'תשס"ח, עמ' 314
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
שלמה חממי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בספטמבר 1948 (בן 76) תל-אביב, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
שלמה חממי (נולד ב-5 בספטמבר 1948) הוא מתופף ישראלי. בין השאר, היה המתופף של להקת "גזוז" ושל ההרכב "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי בראשית הקריירה שלו.
ביוגרפיה

חממי נולד בתל אביב וגדל בהרצליה. בילדותו לא למד תופים אצל מורה אלא באופן עצמאי. נהג להתאמן כשהוא מחקה את אלילי נעוריו, ובייחוד רינגו סטאר - מתופף הביטלס.
את שירות הצבאי עשה בלהקת חיל התותחנים, והוא הופיע עמה בשתי תוכניות: "פגז ראשון" ו"לה בומבה". מתוכנית "לה בומבה" זכור בעיקר השיר "פרחים בקנה", בו ניגן בתופים. בשיר זה, ובכל האלבום, ולפי הוראתו של המעבד בני נגרי, פיתח חממי בעצמו את המקצבים הייחודיים בשיר, שכללו מעברים מהירים ואינטנסיביים.
לאחר השחרור מהצבא, ניגן במועדון לילה "זורבה" (לימים "נובמבר"). ליווה בין השאר את שובבי ציון – חנן יובל, קובי אשרת וקובי רכט.
מיכאל תפוח, המפיק של שלמה ארצי, פנה לחממי להשתתף בערב יחיד של שלמה ארצי, שהיה כבר זמר מוכר מאוד באותה תקופה.
בשנת 1973 קבוצת נגנים איתם ניגן שכללה את דדי שלזינגר בגיטרה, אצ'י שטרו בבס, ויאיר שרגאי בגיטרה, הייתה ללהקת "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי. חממי היה המתופף של שלמה ארצי עוד לפני כן בחלק משיריו בתקליטיו הראשונים, כולל "שלמה ארצי" (המכונה גם "האלבום הראשון"), "על אנשים", "פתאום אחר ימים רבים", "אומרים ישנה ארץ", "לכל החברים מהמסע מים אל ים", "את ואני", "משחקי 26", ועד "גבר הולך לאיבוד". בין השירים המפורסמים בהם תופף נמנים "פתאום עכשו פתאום היום" (המוכר גם כ"אהבתיה") בגרסה של התקליט הראשון (לא גרסת הפסטיבל), "בשל תפוח", "את ואני", "יופיה אינו ידוע", "נעשה חיים משוגעים", "ברוך ג'מילי" וכל שירי האלבום "גבר הולך לאיבוד".
ב-1973 ו-1974, במהלך מלחמת יום הכיפורים, הרבה להופיע עם שלמה ארצי ולהקת "גברת תפוח" בפני חיילים. במקביל, ניגן בהקלטות עם אמנים רבים, ביניהם יגאל בשן ("מה נשתנה?"), יזהר כהן ("אשליות" באנגלית), רותי נבון ("בין האצבעות"), אבנר גדסי ("נפרדנו כך"), חנן יובל, נורית גלרון.
בשנת 1978 הצטרף כמתופף ללהקת גזוז. הלהקה, שחיפשה מתופף במשך תקופה ארוכה, כבר הקליטה 5 שירים ללא מתופף קבוע, ואף שקלה להביא מתופף מחוץ לישראל. בין השירים המפורסמים בהם ניגן נכללים "רוני", "מילים יפות", "חללית", "תה עושה סחרחורת", "ציפי פרימו", ו"רק עם אופנוע". בהופעות הוא ניגן עם הלהקה את כל השירים.
ב-1980 הצטרף ללהקת "סתיו", שהובלה על ידי גרי אקשטיין, עם יאיר שרגאי בגיטרות, מוטי דיכנה בבס ודריו מלכי בקלידים.
ניגן עם אריק סיני בהופעות (איתו הקליט איתו קודם לכן שירים של שלמה, כגון שיר פרידה (בו ניגן תופים וקונגאס).
היה חבר בהרכב שנקרא "שפה משותפת", שכלל גם את מוטי דיכנה, אילן וירצברג ושפי ישי. "שפה משותפת" הופיעה בעיקר עם שירים מקוריים ועיבודים ללהיטים מוכרים משנות ה-60.
ב-1984 הצטרף למוטי דיכנה וליואל לרנר בהרכב "הסיקסטיז", שהופיעה עם גרסאות כיסוי של שירים מוכרים משנות השישים. בשנת 1990 הקליטה הלהקה את תקליטה היחיד. בהמשך שנות ה-90, אחרי 15 שנה, פרש חממי מהלהקה.
משנת 2000, מתמקד חממי בהוראת תופים, אותה הוא עושה במסגרות שונות ברחבי הארץ.
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏החיבוק התקשורתי והכישלון שהוביל לפירוק: "גזוז" שבים לאלבום הבכורה, באתר מעריב אונליין, 14 בספטמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 2abef231-dba0-424c-a261-4a989e07f20d
אנופם קר

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 1955 (בן 69) שימלה, הודו 
 מדינה:  הודו 
 תקופת הפעילות:  מ-1982 
 מקום לימודים:  National School of Drama  אוניברסיטת הימאצ'ל פרדש 
 בן או בת זוג:  Kirron Kher (1985–?) 
 פרסים והוקרה:  פדמה בהושן (2016)  פאדמה שרי באמנויות (2004) 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנופם קר ואשתו קירון קר
אנופם קר (באנגלית:  Anupam Kher; נולד ב-7 במרץ 1955) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה הודי. קר, מבכירי שחקני הודו התפרסם בהוליווד בזכות תפקידיו בסרטים "שחקי אותה כמו בקהאם", "אופטימיות היא שם המשחק" ו"מלון מומבאי". בשנת 2018 קיבל מועמדות לפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בסרט הטלוויזיה הבריטי "The Boy with the Top Knot".
ביוגרפיה

קר נולד וגדל בעיר שימלה, צפון הודו, בן למשפחה הינדית שמוצאה מקשמיר ואחיו של השחקן ראג'ו קר.
בוגר בית הספר הלאומי לדרמה שבניו דלהי.
קר זכה התפרסם לראשונה בבוליווד בשנת 1984 בדרמה "סראנש" בתפקיד עליו זכה להערכה רבה בהודו.
שיחק בתחילת דרכו בסרטים הודיים מצליחים כמו "לב", "הציפור", "טיזאב", "טריקסטר" והעיבוד ההודי לקלאסיקה ההוליוודית "זה קרה לילה אחד". זכה בפרסים מקומיים על הופעותיו המרשימות בסרטים "רגעים", "אבא" ו"ראם לאקן".
במהלך שנות ה-90 שיחק במותחן הפסיכולוגי המפורסם "פחד: סיפור אהבה אלים", במיוזיקל המצליח "מי אני בשבילך" ובדרמה הרומנטית "משהו קורה" שזכתה להצלחה מסחרית היסטורית בבריטניה. זכה להצלחה מקצועית רבה בזכות תפקידיו במיוזיקל הרומנטי "אמיץ הלב ייקח את הכלה" שזכה להצלחה חסרת תקדים, בתור אביו של ראז' מלחוטרה (שאהרוח' ח'אן) ובדרמה "1942: סיפור אהבה" בתפקיד משני זכור במיוחד עליו קר זכה בפרס כוכב המסך.
בשנת 2000 שיחק קר בדרמה הרומנטית "תגיד... שאתה אוהב אותי".
בשנת 2002 שיחק לראשונה במחוץ להודו בקומדיית הכדורגל הבריטית "שחקי אותה כמו בקהאם", בתפקיד אביה של שחקנית הכדורגל ההודית ג'ס, ההופעה הייתה הראשונה של קר בשפה האנגלית.
ב-2004 הופיע קר בעיבוד המוזיקלי ההודי- הוליוודי לרומן "גאווה ודעה קדומה".
ב-2005 שיחק בסרט הרוחות ההודי "חידה".
ב-2006 שיחק בדרמה "צבע את זה בצהוב" שזכתה להצלחה גדולה מחוץ להודו בתפקיד הפעיל הפוליטי לקסמן פנדי, בדרמה הקומית "הקן של קסולה" ובדרמה "נישואים".
ב-2007 השתתף קר בסרטו של אנג לי "תשוקה, זהירות" ובסרט ההודי "מסעה של אישה".
ב-2008 שיחק במותחן ההודי המצליח "יום רביעי השחור" בתפקיד מפקד המשטרה ובדרמה הקומית "הקו האחר של הקו".
ב-2009 שיחק בדרמה הקומית "סיד תתעורר".
ב-2010 השתתף בסרטו של וודי אלן "כשתפגשי זר גבוה ומסתורי" בתפקיד אביה של דיה (פרידה פינטו).
ב-2012 השתתף קר בדרמה הקומית ההוליוודית המצליחה "אופטימיות היא שם המשחק" בתפקיד ד"ר פאטל המטפל בפאט סולטאנו (בראדלי קופר) ובדרמה ההודית "ככל שיש חיים". בשנת 2016 שיחק בסרט הדרמה "גיבור אמריקאי", לצד ג'רארד באטלר ווילם דפו. ב-2017 שיחק בקומדיה הרומנטית "חולי אהבה" של הבמאי האמריקאי מיכאל שווואלטר.
קר נשוי לשחקנית קירון קר ואביו החורג של השחקן סיקנדר קר.
פילמוגרפיה

סראנש (1984)
פחד: סיפור אהבה אלים (1993)
1942: סיפור אהבה (1994) - רגוביר פטאק
מי אנחנו בשבילכם (1994) - פרופסור סידהארת' צ'ודהארי
הו דרלינג, זוהי הודו! (1995) - נשיא הודו
תשוקה (1996) - שאמבונאט סינג
ירושה (1997)
שחקי אותה כמו בקהאם (2002) - מוהאן סינג בהאמרה
כלה ודעה קדומה (2004) - מר באקשי
ממשלה (2005)
חידה (2005)
אדונית התבלינים (2005)
אני לא הרגתי את גנדי (2005) - אוטאם צ'ודהארי
צבע את זה בצהוב (2006)
מתוקה (2006)
נישואים (2006)
תשוקה, זהירות (2007) - חאליד סלהאדין
מסעה של אישה (2007)
הקו האחר של הקו (2007) - ראג'יב
My Name Is Anthony Gonsalves‏ (2008) - מורטאזה
יום רביעי השחור (2008) - פראקאש ראת'וד
סיד תתעורר (2009) - אבא של סיד
הלב אומר מהר! (2009)
כשתפגשי זר גבוה ומסתורי (2010) - אבא של דיה
דסי בויז (2011) - סוראש אווסטי
עונה (2011)
לפרוץ את הגבול (2011)
גור אריה יהודה (2011) - מונטי (דיבוב)
ככל שיש חיים (2012)
26 הנבחרים (2013) - שארמה ג'י
אופטימיות היא שם המשחק (2012) - ד"ר פטאל
מצאתי את אוצר האהבה (2015) - דיוואן
גיבור אמריקאי (2016) - ד"ר סינג
חולי אהבה (2017) - אזמאט
מלון מומבאי (2018) - השף המנט אוברוי
Love Sonia‏ (2018) - דאדה טאקור
פילמוגרפיה > טלוויזיה

24: הודו (2013)
סנס8 (2017-2015)
בלש הודי (2017)
The Boy with the Topknot (ו-2017) - סרט טלוויזיה של BBC
ניו אמסטרדם (2018-2021)
גברת וילסון (2018)
אוריינות בית-ספרית

מיומנויות קריאה וכתיבה
המונח אוריינות בית ספרית כולל מגוון מיומנויות שונות של אוריינות, שנרכשות על ידי תלמידים בבתי ספר.
רקע והתפתחות המושג

עד לפני כעשור היה המונח "The language of schooling", כלומר "שפת בית הספר", המושג הקרוב לאוריינות בית ספרית הנפוץ כיום[דרוש מקור]. בהתאם לכך, שאיפת המערכת הבית-ספרית בתחום התפקוד האורייני הייתה ועודנה פיתוח יכולות לשימוש בוגר, עשיר ומגוון בשפה, בדרכים התואמות את הצרכים של מגוון ההקשרים התקשורתיים, החברתיים והתרבותיים של אדם בחברה מסוימת. על כן, הטקסטים הנבחרים להוראה בבתי הספר יכללו משאבים לשוניים ודקדוקיים המובאים בקונטקסט בית ספרי, ויכללו בדרך כלל הצגת מידע בעזרת טכניקה ספציפית וקשר לוגי מדויק. דגש חשוב מושם על שימוש בכלים דקדוקיים ולשוניים ולא רק על השימוש באינטונציה כדי להסביר סיטואציה מסוימת, ובנוסף, חשוב שתהיה תבנית מסוימת ומבנים החוזרים על עצמם. כמו כן, מודעות לאלטרנטיבות דקדוקיות אפשריות המייצרות משמעויות שונות לטקסט בקונטקסטים שונים חשובה מאוד. חשוב לחוקרי שפה בחינוך להבין ולהדגיש את חשיבות הכישורים השפתיים השונים הנרכשים בבתי הספר, בעזרת שימוש בטקסטים ולא רק בדיבור.
על הנושא כתבה רבות החוקרת מרי שלפגרל (Mary J. Schleppegrell), בעיקר בספרה שיצא לאור בשנת 2004, The language of schooling: A functional linguistics perspective. שלפגרל מאמינה כי המחקר בנושא חשוב כדי להצליח להעריך בצורה אפקטיבית את ההתפתחות השפתית וגם כדי לעצב תוכניות לימודים אפקטיביות. בנוסף התייחסה החוקרת לתפקיד בית הספר כמוסד המסייע בתהליכי חיברות, בין היתר ברכישת מיומנויות שפתיות אקדמיות. למרות העובדה כי לכל כיתה ולכל בית ספר יש שיטות משלו לשימוש בשפה ללימוד, בתי הספר הם גם המסגרת המוסדית שבה ילדים בחברה שלנו מחוברים לדרכי למידה פורמליות (בהקשר של לימוד במערכות שהתפתחו ממסורות מערב-אירופאיות). אנו מוצאים ציפיות דומות כגון שתלמידים ילמדו להציג את הידע שהם מפתחים בדרכים מסוימות בעזרת השימוש בשפה, תוך שימוש במבני טקסטים שהתלמידים צפויים לקרוא\לכתוב במטלות כתיבה ודיבור האופייניות לבתי ספר. המשימות הראשונות של התלמידים בבתי ספר קשורות לשימוש בשפה, לתיאור חפץ או אירוע מסוים, תוך שימוש במבנים תחביריים שונים ובתבניות דקדוק ספציפיים. חשוב לציין כי לכל מקצוע הנלמד בבית הספר ישנה "שפה" משלו, שפת המקצועות. כלומר, מדובר בכלל האוריינויות הנלמדות בבית הספר. מכאן שהאוריינות הבית ספרית היא אוריינות פונקציונלית-אקדמית (שפתית).
החל משנות ה-60 של המאה הקודמת ביססו אנשי חינוך את ההכרה בכוחה של האוריינות החזותית בפיתוח יכולות חשיבה, ותחושת עניין ושייכות לסביבה בקרב תלמידים ותלמידות. ההבנה כי מסרים חזותיים חשובים לא פחות ממסרים דבורים הביאה לשינויים חשובים בתוכניות לימודים ובתפיסת האוריינות הבית ספרית. היכולת לפענח ביטויים חזותיים ולחשוב עליהם באופן ביקורתי הפכה למיומנות חיונית. עבור צוותי הוראה היא חיונית אף יותר, שכן היא משמשת כאמצעי לפיתוח חשיבה יצירתית, ביקורתית ועצמאית.
עם השנים, ובעקבות המהפכה הדיגיטלית התרחב מושג האוריינות הבית ספרית אף יותר. אמנם הקריאה והכתיבה נותרו המטרה העיקרית, אך יחד עם זאת נוספו משמעויות נוספות ומטרות נוספות לאוריינות. אוריינות במאה ה-21 מחייבת שימוש משולב ומעמיק במדיומים שונים (חזותיים, דיבור כתיבה, ציור, שרטוט מפות, דיאגרמות, גרפים תמונות וסרטים) ובכל הסוגות השונות המרכיבות את שיח ההוראה בעל-פה ובכתב בבתי הספר (רב-אוריינות). כחלק מתפקידו של בית הספר בתהליך החברות של בני ובנות נוער. מכאן שאוריינות בית ספרית מתייחסת לידע האורייני הנדרש מתלמידים בתקופה מסוימת על מנת להתמודד בהצלחה עם הלמידה הבית-ספרית במקצועות השונים תוך שימוש במודולים וערוצי תקשורת שונים.
מטרות האוריינות הבית ספרית

המטרה העיקרית של האוריינות הבית ספרית היא כתיבה וקריאה. מרבית המצבים האורייניים בלמידה הבית ספרית הם תלויי טקסט כתוב, תלויי טקסט דבור או תלויי טקסט חזותי.
אוריינות בית ספרית קשורה ישירות לאוריינות אקדמית (CALP), אשר כוללת מיומנויות האזנה, דיבור, קריאה וכתיבה [דרוש מקור]. לימודי שפה חיוניים לסטודנטים על מנת להצליח בבתי ספר, שכן סביבם פותחו אמצעי הערכת התלמידים. תלמידים זקוקים לזמן ותמיכה כדי להביע בקיאות בתחומים אקדמיים. רכישת שפה אקדמית היא לא רק להבנת אוצר המילים בתחום התוכן; היא כוללת מיומנויות כגון השוואה, מיון, סינתזה, הערכה והסקה.
מטרות האוריינות הבית ספרית > כתיבה

האחריות להעשרת השפה וטיפוח היכולות השפתיות אינה נחלת בתי הספר בלבד, ומתחילה כבר בגן הילדים. המעבר לכיתה א' מסמן שלב חשוב ומשמעותי בחיי הילד כשהלשון תופסת מקום מרכזי בלמידה ובחשיבה ובין השאר הופכת מאמצעי למטרה. הידע הנדרש הוא בלשני, תחבירי, וכן אוצר מילים רלוונטי וידע קודם. כל אלה מאפשרים התמודדות שפתית עם מטלות בית-ספריות ברמות חשיבה שונות.
מטרות האוריינות הבית ספרית > קריאה

יכולת הכתיבה מכשירה את היכולת לקריאה כשבהמשך יוכלו התלמידים להשתמש בקריאה וכתיבה כדי ללמוד ולהבין טקסטים כתובים ולקשר אותם עם טקסטים אחרים. הבנת הנקרא היא מטרת העל של מיומנויות הכתיבה והקריאה, שהרי האוריינות אינה מתייחסת אך ורק למובן הטכני של הכתיבה והקריאה, אלא גם להבנת הנקרא וההבעה בכתב. אחת הדרכים היא הצורך בהנגשת הטקסטים עבור תלמידים והמשך פיתוח יכולות אורייניות במגוון תחומים. בבסיס היכולת להבנת טקסטים, להסקת מסקנות, לבקר ולקשור בין טקסטים שונים עומדת היכולת לקרוא ולכתוב.
מטרות האוריינות הבית ספרית > מיומנויות תקשורת בינאישית בסיסיות (BICS)

מטרות נוספות של האוריינות הבית ספרית היא רכישת מיומנויות תקשורת בינאישית בסיסיות. ישנה הבחנה בין שליטה בשפה אקדמית קוגניטיבית (CALP) למיומנויות תקשורת בין-אישיות (BICs), כישורי השפה הדרושים במצבים חברתיים. ישנו הבדל בין רכישת שפה "חברתית" לשפה לימודית. מיומנויות תקשורת בינאישית בסיסיות (BICs) הן למעשה כישורי השפה הדרושים לאדם בהתמודדות במצבים חברתיים. זוהי השפה יומיומית בה עושה שימוש אדם באינטראקציה חברתית עם אנשים אחרים. על התלמידים והתלמידות לעשות שימוש במיומנויות אלה כאשר הם שוהים במגרש המשחקים, בארוחת העשר, באוטובוס בדרכם לבית הספר, במסיבות ובאירועים חברתיים, בשיעורי הספורט ובפעילות ספורטיבית אחרת (כמו חוגים) ואפילו כאשר הם משוחחים בטלפון. אינטראקציות חברתיות מתרחשות בדרך כלל כחלק מהקשר חברתי מסוים. הם לא תובעניים מבחינה קוגניטיבית, והשפה המבוקשת אינה מיוחדת או מסובכת יתר על המידה. למעשה, אלו כישורים שפתיים שפיתוחם יכול להיות ממושך (בין שישה חודשים למספר שנים במקרה של הגירה למשל).
אוריינות בית ספרית במאה ה-21

המושג אוריינות מתפתח ומשתנה בהתאם לטכנולוגיה המשמשת את החברה. התפתחות של טכנולוגיות מידע ותקשורת והשפעותיהן על אורח החיים האנושי הובילו לפיתוח ולהרחבת מושג האוריינות הבית ספרית. חדירתן של אוריינויות נוספות למרחב הבית ספרי סייעו גם כן להרחבה והעמקת המושג. האוריינות בית ספרית במאה ה-21 כוללת סוגי אוריינויות שונים, כמו: אוריינות חזותית, אוריינות טכנולוגית, אוריינות דיגיטלית, אוריינות מדיה.
אוריינות בית ספרית לעומת האוריינות כמכלול

ריבוי סוגי האוריינויות הוביל חוקרים לחשוב כי יש לחשוב על האוריינות כמכלול, שכן אדם אורייני מסוגל לעשות שימוש במערכות של סימנים מוסכמים שאינם שפתיים. החוקרים ללאנד והארסט גרסו כי הידע מצוי בספרים ובאנשים, אך למעשה נרכש מתוך מערכת יחסים, בזמן מסוים ובהקשר מסוים, בין בני אדם, בתחומי דעת שונים ובאמצעות מערכות סימנים מגוונות. לפי תפיסה זו האוריינות משמעה שימוש גמיש במערכות סימנים, כגון מערכות חזותיות או מערכות הדמיה, ולא רק במערכת הסימנים של השפה הכתובה. ואכן, אנו מגדירים את האורינות כיכולת להשתמש בתפקודי שפה כמו דיבור, האזנה, קריאה, כתיבה, התבוננות וידע מטא-לשוני, בהקשרים שונים המותאמים לדרישות הנסיבתיות המשתנות. בלמידה הבית ספרית אנו מתפקדים במידה רבה במצבים אורייניים תלויי טקסט כתוב, תלויי טקסט דבור או תלויי טקסט חזותי. יכולת זו מושתת על ידע כלשהו הנרכש במהלך החיים באמצעות תפקודי השפה השונים. הידע נרכש באמצעות ערוצים שונים: השמיעתי, הדבור, החזותי.
ראו גם

חינוך בישראל
רשימת מדינות על-פי אחוזי אוריינות
אוריינות
אוריינות אקדמית (CALP)
לקריאה נוספת

Schleppegrell, M. J. (2004). The language of schooling: A functional linguistics perspective. Mahwah, NJ: Lawrence Erlbaum Associates, Inc.
.Ravid, D. & L. Tolchinsky. (2002). Developing linguistic literacy: A comprehensive model. Journal of .Child Language, 29, 419-448
רביד, ד. (תשס"ג). לשון ואוריינות במעבר מהגן לבית הספר. בתוך קליין, פ' וגבעון, ד'(עורכות).
הערות שוליים

↑  Mary J Schleppegrell, Linguistic Features of the Language of Schooling, Linguistics and Education Volume 12, Issue 4, Winter 2001, Pages 431–459
↑  [www.smkb.ac.il/visual-literacy-edu תואר שני באוריינות חזותית - אמנויות בחינוך]
↑  סמינר הקיבוצים: http://www.smkb.ac.il/visual-literacy-edu
↑  דוד מיודוסק, קפי נחמיאז; אלונה פורקוש-ברוך, אוריינויות חדשות בחברת ידע, מט"ר מדע וטכנולוגיה ברשת גליון 31
↑  Judie Hayne, [www.everythingesl.net/inservices/bics_calp.php Explaining BICS and CALP]
↑  רביד, ד. (תשס"ג). לשון ואוריינות במעבר מהגן לבית הספר. בתוך קליין , פ' וגבעון, ד'(עורכות)., שפה, למידה ואוריינות בגיל הרך (עמ' 43-70)., רמות, אוניברסיטת תל-אביב.
↑  Judie Haynes, [www.everythingesl.net/inservices/bics_calp.php Explaining BICS and CALP]
↑  דוד מיודוסק, קפי נחמיאז; אלונה פורקוש-ברוך, אוריינויות חדשות בחברת ידע, מט"ר מידע וטכנולוגיה ברשת גליון 31
↑  ד"ר חנה עזר, אוריינות כמכלול: התנהגויות אורייניות, חשיבה אוריינית ומצבים אורייניים, מאו"ר - המרכז לאוריינות, מכללת לוינסקי לחינוך
השנים הראשונות (אלבום של שלמה ארצי)

| --- | --- |

 אלבום אוסף מאת שלמה ארצי
 יצא לאור:  2008
 סוגה:  פופ ישראלי • רוק ישראלי
 שפה:  עברית 
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 
השנים הראשונות הוא מארז המאגד את עשרת האלבומים הראשונים של שלמה ארצי על תקליטורים, וכולל גם אלבום אוסף של הלהיטים הכי גדולים מאותם אלבומים.
האוסף יצא בחברת התקליטים הד ארצי בשנת 2008, ומאז כבר לא בהדפסה ומבוקש מאוד בין אספנים.
מארז זה הוא אלבום האוסף התשיעי של שלמה ארצי, והראשון שהוא 10 תקליטורים. האוסף כולל שירים מתקופתו המוקדמת יותר של ארצי, שנים שעליהם הוא ממעיט לדבר.
האוסף גם כולל שירים ואלבומים שמופיעים על גבי תקליטור בפעם הראשונה בעת יציאת המארז.
האלבומים הכלולים במארז

1.התקליט הראשון (1970)
2.על אנשים (1971)
3.פתאום אחר ימים רבים (1972)
4.אומרים ישנה ארץ (1973)
5.לכל החברים מהמסע "מים אל ים" (1974)
6.את ואני (1975)
7.משחקי 26 (1975)
8.יש לי אישה ילדה ולמברטה (1976)
9.רומנסה ופיוט (1977)
10.אוסף - השנים הראשונות
אוסף - השנים הראשונות

רשימת ההשמעה של אלבום האוסף שבלעדי למארז תקליטורים זה.
| מס' | שם | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | האם עודך יפה  |   | 2:09 |
| 2. | פתאום עכשיו, פתאום היום (אהבתיה)  |   | 3:08 |
| 3. | נח"ל ים  |   | 3:23 |
| 4. | תפילה ערבית  |   | 5:05 |
| 5. | אנחנו לא צריכים (יותר מזה אנחנו לא צריכים)  |   | 2:22 |
| 6. | דנה  |   | 3:21 |
| 7. | נוף ילדות  |   | 4:13 |
| 8. | אמא קטנה  |   | 3:33 |
| 9. | יופיה אינו ידוע  |   | 3:52 |
| 10. | דרך שתי נקודות  |   | 3:17 |
| 11. | השיר על ארץ סיני  |   | 4:07 |
| 12. | שיר בבוקר בבוקר  |   | 2:54 |
| 13. | אומרים ישנה ארץ  |   | 2:55 |
| 14. | בשל תפוח  |   | 4:03 |
| 15. | זמר לבני  |   | 3:21 |
| 16. | מכתבו של מנחם מנדל  |   | 3:25 |
| 17. | את ואני  |   | 2:46 |
| 18. | מקום היסטורי  |   | 4:18 |
| 19. | הבלדה על ברוך ג'מילי  |   | 4:03 |
ניאון

ערך זה עוסק ביסוד כימי. אם התכוונתם לנורה המכונה גם "ניאון", ראו .
נֵיאוֹן (באנגלית: Neon) הוא יסוד כימי מסדרת הגזים האציליים, שסמלו הכימי Ne ומספרו האטומי 10.
תכונות

הניאון הוא הגז האציל השני במשקלו, הוא חסר צבע וכמעט לא פעיל. ניאון יוצר ספקטרום פליטה בצבע כתום-אדמדם כאשר הוא מיונן. לניאון יכולת קירור גדולה פי 40 מהליום נוזלי ופי 3 ממימן נוזלי (ההשוואה מתבססת על נפח). ברוב המקרים קירור ניאון יותר זול מקירור הליום.
שימושים

בצבע האדמדם-כתום שהניאון פולט בנורות ניאון - נעשה שימוש רב בהכנת שלטי פרסומת.
בשפה העברית, השם "נאון" משמש לעיתים גם בצורה גנרית לתיאור נורות חשמל פלואורסצנטיות כאשר בפועל, אדי כספית משמשים לייצור נורות אלה הפולטות אור בצבעים שונים בהתאם לציפוי הפלאורסצנטי שלהן. שימושים נוספים:
אינדקטור למתח גבוה.
משתמשים בניאון בשילוב עם הליום בלייזר מטיפוס לייזר-גז.
נוזל קירור חסכוני.