stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בית הכנסת נוז'יק
הקמת בית הכנסת

זלמן ורבקה נוז'יק היו זוג יהודים עשירים חשוכי ילדים, שהקדישו את הונם לבניית בית כנסת חדש בורשה. הם מינו לצורך כך ועדה מקרב נכבדי הקהילה בעיר, בראשם עמד זלמן נוז'יק עצמו. בשנת 1893, רכשה הוועדה את הקרקע ברחוב טווארדה 6 לצורך בניית בית הכנסת, בסכום של 157,000 רובל. הבניה שנמשכה 4 שנים (1898-1902) עלתה בסופו של דבר 250,000 רובל. הסכום כולו שולם על ידי משפחת נוז'יק. בל"ג בעומר תרס"ב (1902) נחנך המבנה המפואר של בית הכנסת בטקס חגיגי. פחות משנה לאחר מכן, נפטר זלמן נוז'יק. אשתו רבקה, נפטרה בשנת 1914.
פעילות בבית הכנסת

בבית הכנסת כיהן פרופ' מאיר בלבן, אשר נאומיו משכו רבים לבית הכנסת. אופיין המפואר של התפילות שנערכו בבית הכנסת היוו אף הן מקור משיכה. על ההווי המוזיקלי בבית הכנסת היה אחראי מנצח המקהלה אברהם צבי דוידוביץ'. המקהלה הורכבה מגברים ונערים, ליוותה את החזן ושרה יצירות ליטורגיות של מלחינים ידועים. במהלך השנים שימשו כחזנים ראשיים בבית הכנסת, שלמה הרשמן (אחיו הצעיר של החזן מרדכי הרשמן), משה לוינסון וגרשון סירוטה. בבית הכנסת שימש גם "חזן שני" שהיה סגן לחזן הראשי. בין החזנים ששמשו בתפקיד זה היו יעקב לוינסון ואברהם ברקין (אביו של החזן יעקב ברקין), לעיתים היה זה סולן מן המקהלה.
הרב והמטיף הראשון בבית הכנסת היה הרב אבא חיים מיקלישנסקי. מיקלישנסקי התחנך בישיבת וולז'ין והיה בין חתניו של רבה של וורשה, הרב שמואל זענוויל קלפפיש,  שנפטר בשנת 1902.
הבניין עבר שיפוץ בשנת 1923. לרגל הפתיחה המחודשת נערך בבית הכנסת טקס בו הופיעה מקהלת בית הכנסת בניצוח דוידוביץ' אשר ליוותה את החזן גרשון סירוטה.
טרם מלחמת העולם השנייה, היה נוהג להתפלל בבית כנסת זה בצעירותו אברהם חיטמן, אביו של המוזיקאי הישראלי עוזי חיטמן .
מלחמת העולם השנייה

בתחילת הכיבוש הנאצי בפולין, נכלל בית הכנסת בתחום הגטו ויהודים הורשו להתפלל בו. עם צמצום הגטו, הוצא בית הכנסת מחוץ לתחום והמבנה הוחרם וחולל על ידי הפיכתו לאורוות סוסים ומחסן למספוא. בית הכנסת ניזוק בהפצצות בעקבות המרד הפולני בשנת 1944.
מאז מלחמת העולם השנייה

עם תום המלחמה, שופץ בית הכנסת ונפתח מחדש לציבור בסוף שנות הארבעים.
בשנים 1950-1947 כיהן כחזן ראשי בבית-הכנסת החזן ישראל שטוקהמר.
בשנת 1977 החלו עבודות לשיפוץ והרחבת בית הכנסת. על המבנה נוסף אגף, שיועד למשרדי הקהילה היהודית בורשה. הפתיחה המחודשת נערכה בסימן 40 שנים למרד גטו ורשה, בתאריך 18 באפריל 1983. בפתיחה נכחו מנהיגים יהודיים מפולין ומהעולם וכן נציגי הכנסייה הקתולית בפולין.
בשנות התשעים היווה בית הכנסת יעד להתקפות אנטישמיות, ובשנת 1997 אף הוצת, ונגרם נזק למבנה.
כיום משמש בית הכנסת את הקהילה היהודית הקטנה בורשה ואתר לביקורי תיירים.
משהו נפלא

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  הווארד דויטש 
 הופק בידי:  ג'ון יוז 
 תסריט:  ג'ון יוז 
 עריכה:  בד סמית 
 שחקנים ראשיים:  אריק סטולץ מרי סטיוארט מסטרסון ליאה תומפסון אליאס קוטיז
 מוזיקה:  סטפן האג 
 צילום:  יאן קיסר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פרמאונט 
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1987
 משך הקרנה:  95 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט רומנטי, סיפור התבגרות, סרט נעורים, סרט דרמה, סרט קומדיה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   somekindofwonderful
 דף הסרט ב־IMDb
 
משהו נפלא (באנגלית: Some Kind of Wonderful) הוא סרט נעורים אמריקאי משנת 1987.
עלילה

הסרט עוסק בהיררכיה החברתית הקיימת בבית ספר תיכון ציבורי בארצות הברית. קית' וידידתו הטומבוי ווטס מעוניינים לשפר את מעמדם החברתי. כשקית' מתחיל לצאת עם אמנדה, מלכת הכיתה והנערה הפופולרית ביותר בבית הספר, ווטס מגלה שרגשותיה כלפיו עמוקים משחשבה. בנוסף לכך הארדי, חברה לשעבר של אמנדה המגיעה משכונה אמידה, מתחיל לקנא עקב הקשר ביניהם והוא מזמין את קית' ואמנדה למסיבה בביתו לאחר הדייט שלהם.
לקית' נודע שכל הדייט עם אמנדה זה רק בדיחה, והוא חושב שגם אמנדה מעורבת המזימה. הוא מחליט בכל זאת להמשיך בתוכנית, אבל לגרום לדייט להיות משהו מיוחד. הוא מבזבז את כל חסכונותיו לאוניברסיטה על מסעדה יוקרתית ועל רכב מפואר שכור. בעצת חברתו ווטס הוא גם קונה עגילים יקרים. במהלך המסיבה מתפתחת קטטה בין קית' להארדי, אמנדה סוטרת על פניו של הארדי, ומבינה שעליה לבחון מחדש מי הם חבריה. היא מחליטה לעזוב את הארדי, וביציאה המסיבה, היא משיבה לקית' את העגילים באומרה 'בתוך לבך רצית להביא אותם למישהי אחרת'. ווטס לעומת זאת, מבינה שהיא הפסידה, וקית' יישאר עם אמנדה, היא עוזבת את המקום דומעת. ואילו קית' מבין שאהבתו האמיתית היא ווטס. הוא רץ אחריה ומנשק אותה.
בסוף הסרט, קית' אומר לווטס, 'את נראית טוב כשאת לובשת את העתיד שלי'.
הארי הולה

| --- | --- |
 הופעה ראשונה:  העטלף 
 יוצרים:  יו נסבו 
 גילום הדמות:  מייקל פסבנדר, טוביאס סנטלמן 
 מידע
 תאריך לידה:  1965 
 מקום לידה:  אופסל 
 מין:  זכר
 מקצוע:  בלש
 שיוך:  משטרת מחוז אוסלו
 אזרחות:  נורווגיה 
 מקום מגורים:  סופיס גטה 
 דמויות קשורות
 משפחה:  אולף הולה (אב) סס (אחות) רקל פאוקה (אישה) אולג פאוקה (בן מאומץ)
 
הארי הוּלֶה (בנורווגית: Harry Hole) הוא דמות בדיונית, גיבור סדרת ספרים מאת יו נסבו. הארי הולה הוא בלש קשוח במשטרת מחוז אוסלו, המתמודד עם רוצחים, שודדים וגנבים, כמו גם עם שחיתות בממסד, ועם פרשיות אפלות בעברה של נורווגיה, כגון שיתוף הפעולה של חלק מן הנורווגים עם הנאצים במלחמת העולם השנייה. חקירותיו של הולה נערכות בנורווגיה ומובילות אותו לארצות נוספות, בהן אוסטרליה, תאילנד, שווייץ וברזיל. לצד חקירותיו מתמודד הולה עם נטייתו לאלכוהוליזם.
ביוגרפיה בדיונית

הארי הולה נולד ב-1965. אמו, שמוצאה מהסאמים, נפטרה מסרטן באמצע שנות העשרים לחייו. להארי לא היה קשר הדוק עם אביו, אולף, מורה לשעבר, אבל הוא קשור מאוד לאחותו סֶס (Søs), הלוקה בתסמונת דאון.
הארי הוא גבוה (1.93 מטר), אתלטי, רזה, שיער בלונדיני קצוץ, עיניים כחולות, על פניו צלקת מהפה ועד האוזן. מתגורר בסופיס גטה באוסלו. הוא מופנם ונוטה לדיכאון, מעשן בשרשרת ואלכוהוליסט, המנסה להתגבר על תשוקתו לאלכוהול. המשקה החביב עליו הוא ויסקי "ג'ים בים (אנ')". מקום השתייה החביב עליו הוא מסעדת שרדר (אנ'), המתוארת כ"מסבאה יותר מכל דבר אחר". הוא נמנע משימוש במעלית. הוא מגלה עניין רב ובקיאות במוזיקה פופולרית.
הוא שוטר במפלג הפשיעה האלימה של משטרת מחוז אוסלו, ונמצא בקשר עם תושבים בעיר ממגוון רקעים. מסתבך מפעם לפעם בתגרות ידיים, ולעיתים פועל בניגוד לחוק במאמציו לפענח פשע. בעקבות תקרית בספר "איש השלג" האמה באחת מידיו הוחלפה בתותב מטיטניום.
נהג המונית אויסטיין אייקלנד הוא ידיד קרוב של הארי מאז לימודיהם בבית הספר. לצרכים של זיהוי פלילי הארי נעזר בביאטה לן, מהמחלקה לזיהוי פלילי של משטרת אוסלו.
הארי קיבל הדרכה מיוחדת בשיטות תשאול ובכלי ירייה ב-FBI. התנהגותו החריגה מובילה לעימותים בינו לבין הממונים עליו ועמיתיו. ביארנה מולר, המפקד של משטרת מחוז אוסלו, נדרש פעמים רבות להגן עליו מפני פיטורים, משום שהעריך שהוא בלש מבריק החיוני בחקירות מסוימות. הארי מקורב לעמיתיו ביאטה לן וביורן הולם, שניהם מהמחלקה לזיהוי פלילי, קטרינה בראט וגונאר האגן. כישוריו של הארי הביאו להזמנתו כיועץ בערים אחרות ובמדינות אחרות. בספר הראשון בסדרה, "העטלף", הוא מוזמן לסידני שבאוסטרליה על מנת לסייע למשטרה הפדרלית של אוסטרליה. בספר השני בסדרה, "התיקנים", הוא נקרא לתאילנד, כדי לחקור את רצח השגריר הנורווגי.
הארי נמצא בזוגיות עם רקל פאוקה, שאותה פגש בספר "אדום החזה". בנה מזוגיות קודמת שלה, אולג, רואה בהארי דמות אב. לאחר שהקשר בין הארי לרקל משתבש, הוא פורש מהמשטרה ועוזב את אוסלו, ועובר לגלות מרצון בהונג קונג. קאיה סולנס, שוטרת חדשה במחלקת הפשיעה של משטרת מחוז אוסלו, מזמינה אותו לחזור לאוסלו כדי לסייע בחקירת רציחות סדרתיות. בהתחשב בכך שאביו נוטה למות הארי נענה להזמנה. קשריו עם רקל מתחדשים, אך טראומות גורמות לו להחליט לעבור להונג קונג לצמיתות.
בספר "רוח רפאים" הארי חוזר שוב לאוסלו, משום שאולג, בנה של רקל, נעצר בחשד לרצח. הארי מגלה את הרוצח, אך הוא נורה, והספר מסתיים בלי שיהיה ברור האם ישרוד. בספר העשירי בסדרה, "משטרה", מתברר שהארי שרד, וכדי להימנע מקשר ישיר עם פושעים הוא הופך למרצה באקדמיה לשוטרים ומחדש את הקשר עם רקל. סדרת רציחות גורמת לעמיתיו לשעבר לקרוא לו לעזרה. הארי מתחתן עם רקל ומאמץ את בנה, אולג. הוא מבטיח לסיים את עבודתו במשטרה, אך נמשך לחקירה נוספת בספר "צמא". בספר השנים-עשר בסדרה, "סכין", הארי נפרד מרקל, אך מזועזע לשמוע שהיא נרצחה בביתה בדקירות סכין. עקב קרבתו למנוחה הוא מושעה מחקירת רצח זה. הוא משוכנע שהרוצח הוא סוויין פינה, שהשתחרר לאחר מאסר ממושך, ושואף לנקום בהארי על שהרג את בנו.
הספרים בסדרת הארי הולה

1997: העטלף, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2016. הארי נשלח לסידני שבאוסטרליה כדי לסייע למשטרה הפדרלית של אוסטרליה בחקר רציחתה של אזרחית נורווגית. הספר זכה ב-1997 בפרס ריברטון (אנ') ובפרס מפתח הזכוכית (אנ').
1998: התיקנים, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2017. הארי נשלח לתאילנד, כדי לחקור את רצח השגריר הנורווגי.
2000: אדום החזה, תרגמה דנה כספי, הוצאת בבל, 2010. עלילת הספר מתרחשת בסוף 1999 ובתחילת 2000, עם פלאשבקים לתקופת מלחמת העולם השנייה. הארי נתקל בנאו-נאציזם ובמורשת מלחמת העולם השנייה בנורווגיה, בעת שהוא עוקב אחר מתנקש. הספר זכה בשנת 2000 בפרסי הספרות הנורווגיים "פרס בוקהנדלר" ו"פרס ריברסון", ובשנת 2004 נבחר על ידי רשות השידור של נורווגיה כספר המתח הנורווגי הטוב בכל הזמנים.
2002: נמסיס, תרגמה דנה כספי, הוצאת בבל, 2011. הארי חוקר שוד בנק קטלני, ומוצא עצמו מעורב ברצח של חברתו לשעבר. בשנת 2010 היה הספר מועמד לפרס אדגר.
2003: כוכב השטן, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2012. הארי חוקר רציחות סדרתיות וחושד שעמית לעבודה מעורב בפעילות פלילית.
2005: המושיע, תרגמה דנה כספי, הוצאת בבל, 2014. הארי יוצא בעקבותיו של רוצח שכיר קרואטי שרצח איש צבא הישע במהלך קונצרט רחוב לחג המולד.
2007: איש השלג, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2015. הארי מנסה לחשוף את הרוצח הסדרתי הראשון בנורווגיה, שצץ מחדש שנים לאחר פשעו האחרון. הספר זכה בשנת 2007 בפרס מוכרי הספרים הנורווגים ובשנת 2008 בפרס מועדון הספר הנורווגי.
2009: לב משוריין, תרגמה דנה כספי, הוצאת בבל, 2017. לאחר שהארי פרש מהמשטרה ועבר לגלות מרצון בהונג קונג, הוא מוזמן לחזור לאוסלו כדי לחקור באופן לא רשמי מקרה של רוצח סדרתי. טראומות גורמות לו להחליט לעבור להונג קונג לצמיתות.
2011: רוח רפאים, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2018. בשנת 2011 הארי חוזר שוב לאוסלו, משום שאולג, בנה של רקל, נעצר בחשד לרצח. החקירה מפגישה את הארי עם סצנת הסמים של אוסלו. העלילה מוצגת לסירוגין משתי נקודות מבט לסירוגין: זו של המספר, המציג את פעילותו של הארי, וזו של הנרצח, שבמחשבותיו ברגעיו האחרונים מספר את קורותיו עד לרציחתו.
2013: משטרה, תרגמה דנה כספי, הוצאת בבל, 2019. הארי עוזב את אוסלו והופך למרצה באקדמיה לשוטרים. הוא מוזמן לסייע בלכידת רוצח סדרתי של שוטרים.
2017: צמא, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2021. הארי הבטיח לאשתו שהוא פורש מהמשטרה, אבל נאלץ לחקור כאשר רוצח סדרתי שנעלם לפני שנים רבות חוזר לרצוח, תוך שהוא שותה את דם קורבנותיו.
2019: סכין, תרגמה רות שפירא, הוצאת בבל, 2022. רקל, אשתו בנפרד של הארי, נרצחת בביתה בדקירות סכין. עקב קרבתו למנוחה הוא מושעה מחקירת רצח זה. הוא משוכנע שהרוצח הוא סוויין פינה, שהשתחרר לאחר מאסר ממושך, ושואף לנקום בהארי על שהרג את בנו. לאחר שמתגלה אליבי לפינה עולים חשודים אחרים, בהם הארי עצמו.
2022 ירח דם.
ספרי הסדרה כוללים תיאורי התעללות ברוטלית, במעשי הרצח הנחקרים ובמעשים נוספים של עבריינים. לצד העלילה הבלשית כוללים ספרי הסדרה גם תיאורים של החברה שבה מתרחשת העלילה, כגון מעמד האבוריג'ינים באוסטרליה, ותיאורים מפורטים של הסביבה שבה פועל הארי, באוסלו ובערים נוספות.
בקולנוע

הספר "איש השלג" עובד בשנת 2017 לסרט קולנוע באותו שם (אנ'), שבו מייקל פסבנדר גילם את הארי הולה.
הערות שוליים

↑  זהו כינויה בפיו של הארי, קיצור של Søster - אחות בנורווגית
↑  יו נסבו, צמא, הוצאת בבל, 2021, עמ' 105
↑  מעטיפת הספר "אדום החזה" מאת יו נסבו, הוצאת בבל, 2010
קלי וורד

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 בנובמבר 1956 (בן 68) סן דייגו, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  תיכון קליירמונט 
 פרופיל ב-IMDb
 
קלי וורד (באנגלית: Kelly Ward; נולד ב-17 בנובמבר 1956) הוא שחקן אמריקאי.
ביוגרפיה

וורד נולד בסן דייגו ושיחק בתיאטרון המקומי של סן דייגו.
הופעתו הראשונה בטלוויזיה הייתה ב-1976 כששיחק בסרט "הנער בבועת הפלסטיק" (The Boy in the Plastic Bubble), לאחר מכן הופיע בפרק של סדרת הפשע "CHiPs" ובסרט "Deadman's Curve".
ב-1978 כיכב בסרט גריז בתפקיד "פוטזי", תפקידו לא היה במחזמר המקורי ונוצר במיוחד עבורו.
ב-1980 גילם את טוראי ג'ונסון בסרט האדומה הגדולה ה-1.
ב-1981 שיחק בסרט "חליפת זוט" המהווה איבוד קולנוע למחזה של ברודוויי.
ב-1983 שיחק בפרק בעונה השלישית של מגנום, בלש פרטי.
הוא דיבב במספר סדרות טלוויזיה מצוירות וביניהן מועדון החברים של מיקי מאוס.
הוא גם לימד בחוג לתיאטרון באוניברסיטת דרום קליפורניה.
מכינה קדם-צבאית בני ציון

מבנה המכינה בתל אביב (אפריל 2018)
מכינה קדם-צבאית בני ציון היא מכינה קדם-צבאית שהוקמה בשנת 2007 ופעלה עד שנת 2018. פעילותה הופסקה בעקבות אסון נחל צפית.
למכינה היו שתי שלוחות: בתל אביב-יפו ובפרדס חנה. חזונה הוא גיבוש זהות יהודית-ישראלית-ציונית, חינוך לערכי מחויבות, מסירות, מעורבות ואכפתיות, הכנה מנטלית ופיזית לקראת הגיוס לצה"ל ורצון להשפיע רבות מתוכו. מקים המכינה ומי שעמד בראשה בשנות פעילותה היה יובל כאהן. לאחר אסון נחל צפית מונתה הטייסת במיל' ואשת העסקים שירה אטינג למנכ"לית העמותה אך התפטרה מתפקידה לאחר כשנה כשנודע שהמכינה לא תוכל לחדש את פעילותה כמכינה קדם צבאית.
עמותת בני ציון ובתוכה המכינה בתל אביב-יפו קרויה על שמו של רב-טוראי בן-ציון שי חדד, לוחם יחידת מגלן שנהרג באוגוסט 2006. העמותה הוקמה על ידי הוריו, בני משפחתו וחברים נוספים, כאשר יובל כאהן מונה להקים ולעמוד בראש המכינה. המכינה הייתה מעורבת לבנים ולבנות, דתיים וחילונים. כאשר כל מחזור במכינה מנה כ-45–50 חניכים. במכינה ניתן דגש רב על לימוד לשם מעשה, ונושאי הלימוד נוגעים סביב הזהות היהודית והישראלית וסוגיות בחברה הישראלית. ההכנה לקראת השירות הצבאי כוללת אימוני כושר גופני, אמנות לחימה וקרב מגע, קבלת מיומנויות ניווטים, לימודי מורשת קרב והתנדבות במשמר האזרחי. במהלך השנה חוו החניכים התנסות בעבודה חקלאית והתקיימו מסעות בנגב, בפריפריה ובאזורים נוספים ברחבי הארץ. ההתנדבות במכינה כללה עבודה עם נוער בסיכון, עבודה עם ארגון מסיל"ה ועם האוכלוסייה המבוגרת בסביבה. בשנת 2010 הקים צוות המכינה את ארגון דור לדור, העוסק בחיזוק הקשר הבין-דורי בין אוכלוסיית הקשישים לצעירים בישראל. גם לאחר סגירת המכינה המשיך לפעול תחת עמותת המדרשה הישראלית למנהיגות בתל אביב בני ציון.
השלוחה בפרדס חנה פעלה בשנותיה הראשונות בכפר הנוער אלוני יצחק, קרויה על שם סמל ראשון ג'ורדן בן סימון שנהרג במבצע צוק איתן. בניגוד לשלוחה התל אביבית, במכינה זו לומדים בנים בלבד והיא מיועדת לבוגרי כפרי נוער ומסגרות קידום נוער וחסות נוער. במכינה זו הדגשים נוגעים לבניית ביטחון אישי, יכולת מנהיגות להכרת הארץ דרך סדרות שטח, הכנה פיזית, מנטלית וערכית לשירות הצבאי, התנדבויות וגיבוש חיי קבוצה.
בנוסף על שתי שלוחות אלו, המכינה הפעילה תוכנית שנה ב' (הפועלת מספטמבר ועד פברואר) על שם איזבל קונסטבלר. במסגרת התוכנית, קבוצת החניכים (המונה כ-16 חניכים בכל מחזור) מסיירת ברחבי ישראל ופוגשת קהילות שונות. מרבית משתתפי התוכנית הם בוגרי שנה א' של המכינה.
אסון נחל צפית

ב-26 באפריל 2018 התרחש אסון נחל צפית. בעת טיול בנחל צפית נסחפו בשיטפון חניכי המכינה ומועמדים שהיו אמורים ללמוד בה בשנת הלימודים הבאה, ועשרה מהם נספו.
בעקבות אירוע זה, הודיעה מועצת המכינות הקדם-צבאיות ב-7 ביוני על המלצתה לסגור זמנית את המכינה, עד לבנייתה מחדש. בראש המכינה עמד אז יובל כאהן עד להתפטרותו בעקבות האסון, בתחילת מאי 2018.
מנכ"לית העמותה שמונתה בעקבות האסון, שירה אטינג, טייסת מסוקי קרב בעברה ובוגרת אוניברסיטת אוקספורד, הודיעה ב-24 ביוני 2018 בתיאום עם חברי הוועד המנהל, על כוונתה לא לפתוח מחזור חדש של חניכים בתחילת שנת הלימודים הקרובה, אלא רק בשנה שאחריה, כיוון שלדבריה "יש מקום לקחת שנה של פסק זמן ולבחון במהלכה הקמת תשתית חדשה". במקביל להודעה, החליטה המכינה הקדם-צבאית תבור, שבנוף הגליל על הקמת שלוחה עבור הצעירים שיועדו למכינת בני ציון. הקמת השלוחה קיבלה את ברכת הדרך ממועצת המכינות וממשרד החינוך והוקמה בקיבוץ רמת השופט. במאי 2019 התפטרה אטינג מתפקידה, עקב החלטת משרד החינוך שלא לאשר את פתיחת המכינה בשנת תש"ף.
בפברואר 2019 החליט פרקליט המדינה שי ניצן להעמיד לדין, בכפוף לשימוע, את יובל כאהן, ראש המכינה בעת האסון, ואת אביב ברדיצ'ב, מנהל התוכנית החינוכית של המכינה בעת האסון. באוקטובר 2019 הגישה פרקליטות מחוז דרום כתב אישום נגד כאהן וברדיצ'ב המייחס להם 10 עבירות של המתה בקלות דעת ושתי עבירות של חבלה חמורה. המדינה טענה שהאסון נגרם באופן בלעדי בשל התנהגותם של כאהן וברדיצ'ב. המואשמים לא הודו באשמה. נציגי ההורים הגיעו לכל הדיונים בבית המשפט.
בנובמבר 2024 הרשיע בית המשפט את כאהן וברדיצ'ב בגרימת מוות ברשלנות.
הערות שוליים

↑  נועה שוויקי, שירה אטינג, קרן וינטג'
↑  אדיר ינקו, בעקבות אסון השיטפון: המלצה לסגור זמנית את מכינת "בני ציון", באתר ynet, 7 ביוני 2018
↑  יניר ינגה ואור רביד‏, "קרוע ושבור": ראש המכינה שעשרה מחניכיה נהרגו בשיטפון התפטר, באתר וואלה, 2 במאי 2018
↑  שחר חי, לאחר אסון השיטפון: טייסת מסוקים ובוגרת אוקספורד מונתה למנכ"לית המכינה, באתר ynet, 24 ביוני 2018
↑  ניר דבורי, ‏מכינת "בני ציון" לא תיפתח השנה, באתר ‏מאקו‏, 24 ביוני 2018
↑  אדיר ינקו, התפטרה היו"ר שמונתה לשקם את המכינה מאסון השיטפון, באתר ynet, 12 במאי 2019
↑  אסון נחל צפית: ראש מכינת בני ציון לשעבר ומדריך החניכים יואשמו בהריגה בכפוף לשימוע, באתר משרד המשפטים, 27 בפברואר 2019
1 2  אילנה קוריאל, "ציר זמן של אסון ידוע מראש": משפט נחל צפית מגיע לנקודת הכרעה, באתר ynet, 18 ביולי 2023
↑  דוד טברסקי, ‏האמהות לנערות שנהרגו באסון המכינה מחכות לפסק הדין: "שיהיה איזשהו צדק", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 באפריל 2023
↑  אילנה קוריאל, שנים אחרי אסון נחל צפית: מנהלי מכינת בני ציון הורשעו בגרימת מוות ברשלנות, באתר ynet, 17 בנובמבר 2024
שגרירות איחוד האמירויות הערביות בישראל

| --- | --- |

 מידע כללי
 כתובת:  בניין הבורסה לניירות ערך
 עיר:  תל אביב
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°03′52″N 34°46′13″E﻿ / ﻿32.06455°N 34.770308333333°E﻿ / 32.06455; 34.770308333333
 תאריך פתיחה:  2021
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי איחוד האמירויות הערביות-ישראל
 שגריר:  מוחמד מחמוד אל-חאג'ה
 שטח האמנה:  ישראל ישראל
 מדינה מיוצגת:  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
 
 אתר רשמי
 he
 
שגרירות איחוד האמירויות הערביות בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של איחוד האמירויות הערביות בישראל. השגרירות, שהוקמה בשנת 2021, ממוקמת בתל אביב. מוחמד מחמוד אל-חאג'ה הוא השגריר הראשון של איחוד האמירויות בישראל ומכהן בתפקיד מ־1 במרץ 2021. השגרירות ממוקמת בבניין הבורסה לניירות ערך.
היסטוריה

שגרירות איחוד האמירויות הערביות בישראל הוקמה בשנת 2021 בעקבות הסכמי אברהם. השגריר הראשון, מוחמד מחמוד אל-חאג'ה, הגיש את כתב האמנתו לנשיא ראובן ריבלין במרץ 2021. השגרירות נחנכה ביולי 2021 בטקס בהשתתפות נשיא המדינה יצחק הרצוג.
שגרירים

| שם | התחלת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- |
| מוחמד מחמוד אל-חאג'ה | 1 במרץ 2021 |  |
ראו גם

יחסי איחוד האמירויות הערביות – ישראל
שגרירות ישראל באבו דאבי
הערות שוליים

1 2  כיכר השבת, ‏שגרירות איחוד האמירויות נחנכה בישראל, באתר כיכר השבת, 14 ביולי 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא יחסי חוץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עץ בינומי

בתורת הגרפים ובתאוריה של מבני נתונים, עץ בינומי (binomial tree) הוא עץ בעל שורש, המארגן  \ 2^{n} צמתים לתת-עצים שכולם בינומיים בעצמם.
באופן רקורסיבי, העץ הבינומי מסדר 0, המסומן B0, מורכב מצומת אחד בלבד; העץ הבינומי Bn, מסדר n, מתקבל מהוספת השורש של עץ בינומי Bn-1 כצאצא נוסף של השורש של עץ בינומי Bn-1 אחר. בפרט, B1 מורכב משורש עם עלה יחיד; B2 - מורכב משורש שיש לו שני צאצאים: עותק של B1 משמאל, ועלה בודד מימין; וכן הלאה. לפיכך, עץ בינומי Bn מורכב משורש עם בנים Bn-1, ... ,B2, B1, B0.
משמאל לימין: עצים בינומיים מגובה 0 עד 3. לכל עץ יש שורש עם תת-עצים מכל הגבהים הנמוכים ממנו. בעץ הבינומי מסדר 3, למשל, השורש מחובר לעצים מגובה 2, 1, 0 המוקפים במסגרת כחולה, ירוקה ואדומה, בהתאמה
מבניה זו נובע (באינדוקציה) שלעץ הבינומי Bn יש 2n צמתים; גובהו n; יש בו בדיוק  {\binom {n}{i}} צמתים בעומק i עבור i=0,...,n; ודרגת השורש היא n, והיא גדולה מדרגתו של כל צומת אחר.
זמן בניית העץ הבינומי היא (O(n, את העץ הבינומי ניתן לבנות ממערך בדומה לבניה של ערמה.
מבנה הנתונים ערימה בינומית בנוי מקבוצת עצים בינומיים מסדרים שונים. במבנה זה בניית העצים היא שכל קודקוד שנוסף הוא עץ מסדר אפס ואז מאחדים כל שני עצים מסדר זהה לסדר גבוה יותר עד שכל העצים בערימה שונים.
יש גם גרסה לא סדורה של העץ הבינומי, שבה המחובר החדש הוא בן כלשהו של השורש, לאו דווקא השמאלי ביותר. בבניה זו יש  \ 2^{n-1} עצים בינומיים שונים בגובה n.
ראו גם

ערימה בינומית
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מתמטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עין ראפה

| --- | --- |

שם בערבית: عين رافا או عين رافة
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: ירושלים
מועצה אזורית: מטה יהודה
גובה ממוצע: ‎602 מטר
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,407 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הרי ירושלים מוגדלת) עין ראפה(למפת הרי ירושלים רגילה) עין ראפה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ראפה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ראפה31°47′25″N 35°06′54″E﻿ / ﻿31.7902836244628°N 35.115011071178°E﻿ / 31.7902836244628; 35.115011071178  heמפת היישובים של מועצה אזורית מטה יהודה (in English: Mateh Yehuda Regional Council) באדום - עין ראפה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10

עין ראפה ואחד המסגדים בו
עין ראפה (בערבית: عين رافا או عين رافة) הוא כפר ערבי, ממוקם כ-10 ק"מ מערבית לירושלים, בוואדי שבין כביש 1 ואבו גוש מצפון וצובה מדרום.
הכפר נקרא על שם המעיין "עין ראפה" הנמצא במרכזו. הוא הוקם לאחר מלחמת העולם הראשונה על ידי שלושה אחים מהכפר סובא הסמוך שנכבש ב-1948 ועל אדמותיו קיים היום קיבוץ צובה.
תושבי סובא ברחו מבתיהם בזמן מלחמת העצמאות אך כ-20 תושבים בני משפחת חמולת ברהום שלהם היו אדמות ושני בתים בקרבת המעין נותרו במקום. ב-1949 קיבלו תעודות זהות ואזרחות ישראלית. ב-1967 הצטרפו לעין ראפה תושבים נוספים שמקורם בצובא ושהו במזרח ירושלים בין 1948 ל-1967, הם קיבלו אישורים לאיחוד משפחות או שהיו בעלי תעודת זהות ישראלית המקנה זכות לתושבות קבע בישראל. כל תושבי עין ראפה יושבים על אדמות הכפר סובא.
ב-1962 התיישבו תושבי עין נקובא, שעד אותו זמן התגוררו באבו גוש, בצמוד לעין ראפה ויסדו את היישוב עין נקובא. עין נקובא מצוי בצמוד וממזרח לעין ראפה. בשנת 1962 בקשו נציגי התושבים לקדם את סלילת דרך הגישה לכפר. התיישבות אנשי עין נקובא על אדמות סובא באישור המוסדות הכעיסה את תושבי עין ראפה.
עין ראפה
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  כביש גישה אל כפרם מבקשים תושבי עין ראפה, מעריב, 4 ביוני 1962
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582178105171  VIAF: 60146461458627730567   WorldCat (עם VIAF): 60146461458627730567 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לפנים (אלבום)

"לפנים" (נכתב באותיות מרווחות "ל פ נ י ם") הוא אלבום האולפן השלישי של הראפר והזמר הישראלי עטר מיינר. האלבום יצא לאור ב-28 באוגוסט 2022, על ידי חברת התקליטים יהלום בהפקתו של מיינר.
הפקה

עטר מיינר כתב, הלחין והפיק את כל שירי האלבום בנוסף לביצוע. באלבום מתארחים שיר דוד גדסי, מעיין ליניק, עדן דרסו, טדי נגוסה, נרקיס, אסקר, מישל שמעונוב, נופר סלמאן וצוקוש.
ב-20 בדצמבר 2021, לאחר סיבוב הופעות בן שנה עבור האלבום "לילה טוב", מיינר הודיע על לקיחת פסק זמן מהופעות עבור יצירת אלבומו השלישי. ב-3 בינואר 2022, הוא פרסם בסטורי ברשת החברתית "Instagram" את פרטי האלבום העתידי. כמה חודשים אחר כך, ב-10 באפריל, הוא הודיע כי האלבום ייצא לאור בא' באלול ה'תשפ"ב, ה-28 באוגוסט 2022.
רשימת השירים

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי עטר מיינר.
| ל פ נ י ם> מס' | ל פ נ י ם> שם | ל פ נ י ם> משך | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  | ל פ נ י ם>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | חברים (בהשתתפות שיר דוד גדסי ומעיין ליניק)   | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | קנאים (בהשתתפות מעיין ליניק)   | 3:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | תפילה (בהשתתפות עדן דרסו, טדי נגוסה ומעיין ליניק)   | 5:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ח ד ש  | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | אהבה  | 2:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | הלאה (בהשתתפות נרקיס)   | 3:26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | י ו פ י (בהשתתפות מעיין ליניק ואסקר)   | 3:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | היייייי (בהשתתפות מישל שמעונוב)   | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | תתקשרי (בהשתתפות נופר סלמאן)   | 2:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | בדידות (בהשתתפות נופר סלמאן)   | 1:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | סיבובים (בהשתתפות צוקוש ואסקר)   | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | הללויה  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | שירה (בהשתתפות נופר סלמאן)   | 4:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | אמא  | 2:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 47:08 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  עטר מיינר, לפני שנה, Instagram, ‏20 בדצמבר 2021