stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שימוש באסטרגלים בעולם העתיק
משחק לדוגמה

ערכים מספריים יוחסו לארבע הפאות הארוכות של האסטרגל בתרבויות יוון ורומא. הפאות הקצרות היו חסרות ערך. החלקים הקמור והקעור היו שווים בהתאם 3 ו-4 נקודות, השטוח נקודה אחת והמפותל - 6. הערכים 2 ו-5 היו חסרים. במהלך המשחק, שני אנשים זרקו, כל אחד, ארבעה אסטרגלים לאוויר או הוציאו אותם מכד (fritillus). המספרים על ארבע הפאות של ארבעת האסטרגלים יצרו 35 צירופים אפשריים. הערך הנמוך ביותר שיכול היה להתקבל היה 4 נקודות, אך ערך הזריקה לא תמיד היה סכום ארבעת המספרים שיצג החלק העליון של האסטרגל. הערך הגבוה ביותר נקרא ונוס, בו הפאה העליונה בכל אסטרגל הייתה בעלת ערך מספרי שונה. לזריקות אחרות היו שמות אחרים הקשורים לאלים, גברים ונשים מהוללים וגיבורים. אסטרגלים אלה היו גם בשימוש לצורכי דת.
עדויות אתנוגרפיות מתארות ילדים ומבוגרים משחקים בסוגים שונים של משחקים ששילבו את עצם הקרסול של עז או כבשה, הלא היא האסטרגל. בימי הביניים השימוש באסטרגל ככלי משחק התפשט ברחבי אירופה והגיע גם לאמריקה (באמצעות הספרדים) ולאיים הפולינזיים באוקיינוס השקט.
שימוש פולחני באסטרגלים

השימוש התדיר באסטרגלים לפולחן קשור לאופן בו הופשטו החיות מעורן ולדיפוסיה תרבותית. השימוש הפולחני של האסטרגלים יכול ללמד אותנו על פולחן שהתקיים באתרים הארכאולוגיים. אסטרגלים רבים נמצאו באתרי קבורה ופולחן ולכן ייתכן שהן היו מנחה לאלים. אחת הסיבות לכך היא שזו עצם ייחודית מיתר השלד שקל להבחין בה. שנית, בתהליך הסרת העור מגוויית החיה היה כנראה שימוש בצינור שהוחדר בעצם האסטרגל ודרכו ננשף אוויר במטרה להפריד את העור מיתר חלקי הגווייה. ייתכן שתהליך הפשטת העור נתפס בתור עניין מיסטי ועצם האסטרגל זכתה למקום של כבוד משום שדרכה חודרת הסכין.
ממצאים של אסטרגלים בודדים שהיו לעיתים קרובות מחוררים בחלק מהאתרים מרמזים על כך שחפץ זה היה קמיע. כמו כן, באתרי פולחן מסוימים נמצאו אסטרגלים רבים שמעידים על שימושם כמנחה לאלים. אלה היו יכולים לסמל את חשיבות האסטרגל עצמו או את האדם לו היה שייך החפץ. אסטרגלים עליהם נחרטו סמלים ושמות כמו אפסילון או ניקה מעידים על כך שהאסטרגל היה מיועד לאלוהות ספציפית, או כדי להגדיל את הסבירות למזל בזמן משחק בחפץ.
ככל הנראה, היוונים ביצעו פולחן הקשור לאסטרגלים (astragalomancy) באמצעות הטלת חמישה אסטרגלים, ספירת סך הנקודות והתייעצות באורקל כדי לפרש את משמעות ההטלה. כמו כן, אסטרגלים שנמצאו באגורה האתונאית וזוהו בתור עצמות שלדי בעלי חיים ממין נקבה הובילו למסקנה שחיות ממין נקבה הוקרבו לאלות וחיות ממין זכר - לאלים. חשיבות האסטרגל בהקשר הטקסי בעת העתיקה וכן בתור כלי משחק, קמיע ומנחה לאלים יכולה להוות הסבר לכך שנעשו עותקים שלו מחומרים אחרים כמו זהב, שנהב, קרמיקה ומינרלים. סביר להניח שגם עותקים אלה שימשו ככלי משחק ופולחן.
חשיבות כלכלית ומעמדית

345 האסטרגלים שנמצאו בתל באר שבע ומתוארכים לתקופת הברזל נחפרו לצד מחסנים ובקרבת מגורים. ככל הנראה הם היו בשימוש בתור אסימונים לספירת סחורה או לסחר חליפין. כמו כן, משום שרבים מהם נמצאו בסמוך לבתי מגורים, ייתכן שנעשה בהם שימוש לפולחן ביתי. בנוסף, החל מתקופת הברונזה התיכונה (סביב 2000 לפנה"ס), נמצאו יותר ויותר אסטרגלים באזור המזרח התיכון בהקשרים ביתיים, בסמוך לקברים, במקדשים ועוד. יכול להיות שאסטרגלים היו סמלים שייצגו חיות אשר הוקרבו במקדש או בארמון והופצו בחגיגות עירוניות. כלומר, אסטרגלים היו סמלי סטטוס ולכן יוצרו אסטרגלים מחומרים אחרים, כמו ברונזה, במזרח התיכון הקדום.
אזכור היסטורי לאסטרגל

חפץ זה מופיע בסאטירות של הוראטיוס:
Servius Oppidius Canusi duo praedia, dives 

antiquo censu, gnatis divisse duobus 

fertur et hoc moriens pueris dixisse vocatis

ad lectum: 'postquam te talos, Aule, nucesque 

ferre sinu laxo, donare et ludere vidi, 

te, Tiberi, numerare, cavis abscondere tristem,

extimui, ne vos ageret vesania discors, 

tu Nomentanum, tu ne sequerere Cicutam
נאמר כי סרוויוס אופידיוס, איש עשיר לפי התפיסה העתיקה, חילק את שתי החוות שלו בין שני הבנים שלו. ברגעיו האחרונים אמר את הדבר הבא לבניו, אחרי שנקראו למיטת חוליו: "מאז שראיתי אותך, אאולוס, סוחב את עצם המפרק (אסטרגל - talos) שלך ואת האגוזים שלך בחלק המשוחרר (של הטוגה), מחלק אותם ומשחק בהם, ואילו אותך, טיבריוס, סופר אותם ומחביא אותם בצנעה בגומחות, חרדתי ששיגעונות סותרים יפקדו אתכם: אתה תהיה כמו נומנטנוס ואילו אתה, כמו קיקוטה".
(נומנטאנוס היה ריקא פזרן; קיקוטה היה מלווה בריבית).
אסטרגל ועליו חריתה

לעיתים רחוקות (ובאופן נדיר בישראל) אפשר למצוא אסטרגל שעליו יש חריתה. עד ראשית שנות ה-2000, אסטרגלים חרותים נמצאו בעיקר באנטוליה ובאזור האגאי. בתקופה ההלניסטית, נמצאו אסטרגלים בגורדיון עליהם היה חרות "ניקה" ‘Nike’, דבר שאולי סימל את החשיבות שלהם בתקופה ההיא. בראשית שנות ה-2000 נמצא אסטרגל שמקורו בשלד של עז במבצר ההלניסטי רומי בשער העמקים עליו חרות השם "הרמס" ביוונית [ERMH]. צורת כתיבה זו היא מושא עקיף של השם Ἑρμῆς. הרמס היה שליח האלים ביוון העתיקה, אל המזל הטוב, ההימורים והגנבות.
כלי קיבול לאסטרגלים

באלף הראשון BC, היו שני סוגים של כלי קיבול מקובלים לאסטרגלים שפותחו על ידי היוונים ונמצאו בעיקר באתרי קבורה: פורמיסקוס [phormiskos] וכד לאסטרגלים. כד האסטרגלים היה בדרך כלל בצורת אסטרגל גדול ובו פתח לאחסונם ולהוצאתם. כלי הקיבול הללו נמצאו לא רק באתרי קבורה אלא גם באזורים בנויים. לפיכך ככל הנראה, הם לא שימשו רק לקבורה.
אסטרגלים במאה ה-21: קוביית המשחק

אסטרגלים הם ככל הנראה המקור לקוביות המודרניות יותר. אחד המשחקים העתיקים בהם נעשה שימוש באסטרגלים הוא חמש אבנים. לפני כמאה שנה השתמשו בהם בסוריה למשחק הגולות. כמו כן, הם היו כלי במשחקי מזל. כך למשל, השם הערבי לקוביות הוא כעב - كعب (ר' כעבאת), ופירושו במקור קרסול, המקום ממנו מפיקים את האסטגרל. כיום יש בשימוש שתי קוביות, אחת מהרגל הימנית של כבש והשנייה מרגלו השמאלית. אלה הן כנראה האבות הקדומים של קוביית המשחק. במדינות ערב, הקוביות הן בזוגות והמשחק המקובל ביותר הוא זה שבו משחקים בשתי קוביות - כעבתם. במאמר מוסגר, הכעבה (كعبة) במכה נקראת כך בין היתר בגלל צורתה הקובייתית.
לקריאה נוספת

Bar-Oz, Guy. "An Inscribed Astragalus." Near Eastern Archaeology 64, no. 4 (2001), 215-217.
Gilmour, Garth H. "The nature and function of astragalus bones from archaeological contexts in the Levant and eastern Mediterranean." Oxford Journal of Archaeology 16, no. 2 (1997): 167-175.
Koerper, Henry C. "Additional Notes on Astragalus Bones." Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 40, no. 2 (2008): 11-15.
Lovett, E. (1901). The Ancient and Modern Game of Astragals. Folklore, 12(3), 280-293.
Lowrey, Jonathan Daniel. "The role of astragalus dice in promoting the production of surplus in Bronze and Iron Age Syria-Palestine: A new interpretation for knucklebones." PhD diss., The University of Alabama TUSCALOOSA, 2014.
Sasson, Aharon. "Corpus of 694 Astragali from Stratum II at Tel Beersheba."Tel Aviv 2007, no. 2 (2007): 171-181.
הערות שוליים

↑  L. O. Shatilo, "«Board Games» Assemblages from Early Agricultural Settlements in South-Eastern Europe," Праці Центру пам’яткознавства 24 (2013): 92; Guy Bar-Oz, "An Inscribed Astragalus," Near Eastern Archaeology 64, no. 4 (2001), 211. להלן, Guy Bar-Oz. Aharon Sasson, "Corpus of 694 Astragali from Stratum II at Tel Beersheba,"Tel Aviv 2007, no. 2 (2007): 171.להלן, Aharon Sasson.
↑  Henry C. Koerper, "Additional Notes on Astragalus Bones," Pacific Coast Archaeological Society Quarterly 40, no. 2 (2008): 11; Guy Bar-Oz, 211; Garth H. Gilmour, "The nature and function of astragalus bones from archaeological contexts in the Levant and eastern Mediterranean," Oxford Journal of Archaeology 16, no. 2 (1997): 167. להלן, Garth H. Gilmour. E. Lovett, (1901), “The Ancient and Modern Game of Astragals”. Folklore, 12(3): 280. להלן, E. Lovett. Jonathan Daniel Lowrey, "The role of astragalus dice in promoting the production of surplus in Bronze and Iron Age Syria-Palestine: A new interpretation for knucklebones," PhD diss., The University of Alabama TUSCALOOSA, 2014, ii. להלן, Jonathan Daniel Lowrey.
↑  Garth H. Gilmour, 170-171.
↑  Guy Bar-Oz, 212.
↑  Garth H. Gilmour, 168.
↑  Garth H. Gilmour, 167, 169, 170.
↑  Aharon Sasson, 171.
↑  Garth H. Gilmour, 171.
↑  Guy Bar-Oz, 212-213
↑  E. Lovett, 282.
↑  Guy Bar-Oz, 213.
↑  Garth H. Gilmour, 167, 172.
↑  Garth H. Gilmour, 172.
↑  Guy Bar-Oz, 212; Garth H. Gilmour, 170, 173.
↑  Aharon Sasson, 179.
↑  Jonathan Daniel Lowrey, ii.
↑  E. Lovett, 281.
↑  הוראטיוס, סאטירות, ספר 2, שיר 3, שורות 168-175
↑  E. Lovett, 281.
↑  Guy Bar-Oz, 211-212; Garth H. Gilmour, 169.
↑  Guy Bar-Oz, 212; Garth H. Gilmour, 172.
↑  E. Lovett, 280, 282.
אסטרגלים למשחק ממרשה
האסטרגל שנמצא במצד שער העמקים עם הכתובת "הרמס"
כלי משחק מזכוכית בצורת אסטרגל, מרשה
.test

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1999 
 
.test היא סיומת אינטרנט המיועדת לשימוש לבדיקת תוכנה. השם שמור על ידי כוח המשימה להנדסת אינטרנט (IETF) ב-RFC 2606 (יוני 1999) והוא לא נועד להתקנה אי פעם במערכת שמות הדומיינים העולמית (DNS) של האינטרנט. מכיוון שלא ניתן להשתמש בדומיין או באחד מתתי הדומיינים, הם יכולים לשמש למטרות בדיקה ללא חשש להתנגשויות עם שמות דומיין בהווה או בעתיד.
הערות שוליים

↑  RFC 2606 (BCP 32), Reserved Top Level DNS Names, D. Eastlake, A. Panitz, The Internet Society (June 1999)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תנאי שפה

תנאי שפה (או תנאי גבול) הם נתונים שמאפשרים הפיכת פתרון כללי של משוואה דיפרנציאלית לפתרון מסוים. כשם שפתרון אינטגרל לא מסוים מצריך להוסיף קבוע, וכך מקבלים אוסף של פונקציות קדומות שכולן פתרונות של האינטגרל, כך גם במשוואה דיפרנציאלית כללית נקבל משפחה של פונקציות שיכולות לפתור את המשוואה, כאשר השונות ביניהם היא רק קבוע. כדי לקבוע פתרון יחיד למשוואה, עלינו לדעת נתון נוסף על הפתרון, כך שהקבוע יקבל ערך יחיד, וכך תתקבל פונקציה יחידה המקיימת את התנאים.
כאשר המשוואות הדיפרנציאליות הן ייצוג של בעיה פיזיקלית כלשהי, לרוב מדובר במשוואה עם פונקציה של הזמן או המרחב. במקרה שתנאי השפה נתונים לרגע  \ t=0, קוראים לתנאים תנאי התחלה. תנאי השפה הם חלק מהותי מבעיות כמו משוואת לפלס וידיעתם חיונית לפתרון.
סוגים של תנאי שפה

עבור משוואות דיפרנציאליות שונות, נדרשים תנאי שפה שונים, בהתאם לרמת החופש של הבעיה. ישנם שני פרמטרים שמשפיעים על כמות תנאי השפה שנצרכים:
סוג המשוואה הדיפרנציאלית, רגילה או חלקית.
סדר המשוואה (סדר הנגזרת הכי גבוהה שמופיעה במשוואה)
עבור משוואה דיפרנציאלית רגילה התנאים הנדרשים הם ערכי פונקציית הפתרון או הנגזרות השונות שלה במספר סופי של ערכי המשתנה שלה. כמות התנאים הנדרשים שווה לסדר המשוואה (למשל שני תנאים עבור משוואה מסדר שני). כמות תנאים פחותה לא תאפשר לנו למצוא פתרון יחיד, ואילו תנאים נוספים ו"מיותרים" עלולים לגרום לבעיה להיות לא פתירה, ובכל אופן הם לא יוסיפו דבר. מבחינה פיזיקלית ניתן לחשוב על כך כמספר דרגות החופש של המערכת.
עבור משוואה דיפרנציאלית חלקית תנאי השפה הם פונקציית הפתרון או הנגזרות השונות שלה בתחומים מסוימים (השפה), כלומר הם פונקציות בעצמם.
תנאי השפה מתחלקים לשלושה סוגים עיקריים:
תנאי דיריכלה – כאשר נתון ערכה של הפונקציה על השפה
תנאי ניומן – כאשר נתון ערכה של נגזרת הפונקציה על השפה
תנאי קושי – כאשר נתונים גם ערכים של הפונקציה וגם של נגזרותיה. תנאי התחלה הוא מקרה פרטי של תנאי קושי.
במקרים רבים, המשוואה יחד עם תנאי השפה מסוג מסוים נקראים יחד בעיה, למשל "בעיית קושי" או "בעיית התחלה".
דוגמאות > מתנד הרמוני

המשוואה הדיפרנציאלית המתארת מתנד הרמוני עם קבוע קפיץ שקבועו ידוע  k\in \mathbb {R}  היא משוואה דיפרנציאלית רגילה מסדר שני:
זו בעיית שטרום ליוביל עם פולינום אופייני  r^{2}+k^{2}=0 שהפתרון הכללי של המשוואה ל  k>0 (שורשים מרוכבים) הוא מהצורה:
כאשר A ו-B הם שני קבועים המהווים דרגות חופש של הפתרון, ומספרם כסדר המשוואה הדיפרנציאלית הרגילה. על מנת לקבל פתרון מדויק של הפונקציה המתארת את המתנד ההרמוני דרושים שני תנאי שפה. אם תנאי השפה הם מסוג דיריכלה, הפונקציה ידועה בשתי נקודות. לדוגמה:
מהתנאי  y(0)=0 מקבלים:
ומתנאי השפה  y(\pi /2k)=2 מקבלים:
מכאן שפתרון המשוואה הדיפרנציאלית עם תנאי השפה הללו הוא:
דוגמאות > משוואת לפלס

משוואת לפלס היא המשוואה הדיפרנציאלית החלקית:
כאשר  \nabla ^{2} הוא אופרטור הלפלסיאן. בעיה מסוג דיריכלה היא פתרון המשוואה כך שערכיה על השפה הכולאת את אזור הבעיה שווים לפונקציה ידועה. דוגמה לבעיה כזאת היא משוואת החום: הטמפרטורה על משטח סגור נקבעת על ידי גורם חיצוני (והיא לאו דווקא אחידה על פניו), ויש למצוא את הטמפרטורה באזור שכלוא על ידי המשטח לאחר זרימת חום והתייצבות הטמפרטורה.
אם אזור הבעיה הוא בצורת תיבה אופרטור הלפלסיאן יילקח בקואורדינטות קרטזיות. אם  f(x,y,z)\, ניתנת להפרדת משתנים והתיבה ארוכה מאוד באחד הכיוונים (למשל ציר z) כך שהטמפרטורה תלויה רק בשתי קואורדינטות, הפתרון הבסיסי הוא מכפלה של פתרונות המתנד ההרמוני בשתי קואורדינטות אלה. אולם כעת על מנת לקבל פתרון מדויק יש צורך בידיעת הפתרון על פני כל שפת התיבה. הפתרון הכללי הוא סכום על כל הפתרונות עם קבועים k המקיימים את תנאי השפה:
המקדמים  \ A_{mn},B_{mn},C_{nm},D_{nm} הם סדרות של שני משתנים וגם הם נקבעים על ידי תנאי השפה.
דוגמאות > משוואת הגלים

משוואת הגלים היא משוואה דיפרנציאלית חלקית מסדר שני. בשלושה ממדים המשוואה היא:
פתרונה הכללי של משוואה זו הוא גל כלשהו, פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במרחב במהירות c, או צירוף ליניארי של פונקציות כאלה. תנאי השפה יכולים לקבוע את חזית הגל וכך להכתיב את סוג הגל, למשל גל מישורי או גל כדורי.
בהקשר של פתרון משוואת הגלים, בעיות גלים מסוג דיריכלה עשויות להיות תיאור התבניות הנוצרות במיתר כתוצאה מקצה קשור (ערך פונקציית הגל בקצה הקשור קבוע), למשל, בעוד שבעיות מסוג ניומן עשויות להיות תיאור תנודת המיתר כאשר יש לו קצה חופשי, למשל. המושגים של קצה קשור וקצה חופשי הם מושגים מרכזיים בתורת הגלים ורלוונטיים לא רק לבעיית המיתר הרועד אלא גם לגלי קול ואור.
.tc

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1997 
 
.tc היא סיומת האינטרנט (ccTLD) באיי טרקס וקייקוס. מכיוון ש- TC מייצג גם את Türkiye Cumhuriyeti (הרפובליקה של טורקיה), הדומיין משמש גם אתרים טורקיים מסוימים. ה- .tc TLD נרשם בינואר 1997.
תחומים מדרגה שנייה

בנוסף לתחומי ה- .tc הישירים שמציע הרישום, יש גם מגוון קטן של תחומים מדרגה שנייה:
.com.tc
.net.tc
.org.tc
.pro.tc
ראו גם

אינטרנט בבריטניה
.uk
הערות שוליים

↑  "IANA — .tc Domain Delegation Data". www.iana.org. נבדק ב-2018-11-22.
↑  LTD, NIC TC Registry. "NIC TC Registry LTD". www.nic.tc (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2018-11-22. נבדק ב-2018-11-22.
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקנת השבים

ערך זה עוסק בהלכה לפיה יש להקל על גזלן המעוניין לחזור בתשובה. אם התכוונתם להתיישנות עבירה במרשם הפלילי בישראל, ראו .
תקנת השבים היא הלכה שלפיה יש להקל על גזלן המעוניין לחזור בתשובה, כגון שיוכל להשיב לנגזל כסף במקום החפץ שגזל ממנו.
הכלל ההלכתי שימש בסיס לחקיקת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א–1981. בדיוני הכנסת נידונה רבות הזכות העומדת לכל אדם לחזור בתשובה מחטאיו, ובאדפטציה למושגים המשפטיים האקטואליים – מה דינו של אדם שנשא את עונשו ומעוניין בשיקום אמיתי. עם זאת, ערך התשובה אינו עליון, והמשפט העברי הסדיר גבולות ליכולת למחוק את העבר הבעייתי של אותו עבריין כאשר המידע משמש לשמירת האינטרס הציבורי.
מהות התקנה

יישום בולט של תקנת השבים הוא הקביעה של חכמים כי גזלן רשאי להשיב כסף במקום להשיב את החפץ הגזול עצמו כדין התורה, במקרים שבהם החזרת הגזילה לבעליה תגרום לנזק כספי גדול בהרבה משווי הגזלה. למשל, כאשר נגזלה קורה ונבנה בה בניין, אין לדרוש שהבניין כולו יפורק על מנת להשיב את הגזלה, דבר שיקשה על הגזלן לחזור בתשובה. יישום בולט נוסף הוא שאם השביחה הגזלה אצל הגזלן, אף שמעיקר הדין אינה שלו והיה חייב להחזיר את הגזלה, אין הוא מחויב לשלם את מלוא שווי הגזילה הנוכחי, אלא את שוויה בעת הגזלה שהיה נמוך יותר.
הקלה נוספת שתיקנו חכמים כדי להקל על הגזלן לשוב בתשובה היא שלא להסכים לקבל תשלום עבור גזלה שכבר אינה קיימת ולא ניתן להשיבה.
מקור

המקור לתקנה מופיע בתלמוד במסכת בבא קמא (צד ע"ב):
תנו רבנן: הגזלנין ומלוי ברבית שהחזירו - אין מקבלין מהן, והמקבל מהן - אין רוח חכמים נוחה הימנו. אמר רבי יוחנן: בימי רבי נשנית משנה זו; דתניא: מעשה באדם אחד שבקש לעשות תשובה, א"ל אשתו: ריקה, אם אתה עושה תשובה, אפילו אבנט אינו שלך! ונמנע ולא עשה תשובה; באותה שעה אמרו: הגזלנין ומלוי רביות שהחזירו - אין מקבלין מהם, והמקבל מהם - אין רוח חכמים נוחה הימנו.
על פתיחת הדלת לשבים כתב לפני כאלף שנים רב האי גאון, ראש ישיבת פומבדיתא:
שורת הדין שאין לך דבר שעומד בפני התשובה, אלא כל השבים שהקב"ה יודע כי נתחרטו על מה שעברו מן הכיעור, וכי שמו אל לבם שלא ישובו עוד לכמוהו, הוא מוחל להם; ובני אדם, אף על פי שאינן יודעין הנסתרות ואין להם אלא הנגלות, כשעבר זמן הרבה ואין נראה עליו לא בגלוי ולא בסתר דבר שלא כהוגן, והלב מאמין בו כי חזר - מקבלין אותו.
מדברי רבנו יונה גירונדי, בספרו שערי תשובה, משמע שיש בתקנה גם צד של זכירת מעשה הגזילה על ידי הגזלן:
העיקר השמונה עשר: 
היות חטאתו נגדו תמיד. כי ראוי לנפש החוטאת לזכור עוניה תמיד ואל תשי אותם לקץ ימים, ומלבבו לא יחטפו עד בוא חליפתו, כעניין שנאמר כי פשעי אני אדע וחטאתי נגדי תמיד.
באופן כללי, תקנת השבים אינה חלה על קרקע, ובכל מקרה על הגזלן להשיב את הקרקע שגזל, משום ש"קרקע אינה נגזלת".
בשנת 1981 חוקקה הכנסת, בהשפעת העיקרון העברי, את פרק ההתיישנות והמחיקה בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים.
לקריאה נוספת

נחום רקובר, תקנת השבים: עבריין שריצה את עונשו, הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007
נחום רקובר, תקנת השבים, נספח שמיני: "עקרונותיו היהודיים של חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים", עמ' 603–611. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007
הערות שוליים

↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספריית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (התשמ"ט–1988), כרך ראשון, עמ' 569–581: חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, באתר דעת.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק א', הלכה ד'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ד, עמוד א', וכן נפסק במשנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק ב', הלכה ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות גזילה ואבידה, פרק א', הלכה י"ג.
↑  חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים באתר משרד המשפטים
תנאי שימוש

תנאי שימוש  הוא הסכם בין נותן השירות לבין מקבל השירות. אדם המעוניין להשתמש בשירות חייב להסכים לתנאי השימוש של נותן השירות. תנאי השימוש יכולים להסתכם בהצהרה בלבד, במיוחד כשמדובר בתנאי שימוש של אתרי אינטרנט.
שימוש

הסכם תנאי השימוש מיועד בעיקר למטרות משפטיות עבור חברות אשר מספקות תוכנה או שירותים, כגון דפדפני אינטרנט, חנויות מקוונות, מנועי חיפוש, רשתות חברתיות, ושירותי תחבורה.
תנאי שימוש מחייבים מבחינה משפטית ונתונים לשינויים מעת לעת. חברות רשאיות לאכוף את תנאי השימוש על ידי סירוב מתן שירות עקב חוסר הסכמה עם תנאי השימוש. לקוחות יכולים לאכוף את תנאי השימוש על ידי תביעה משפטית או בוררות במקרה והם יכולים להוכיח כי הם נפגעו בדרך כל שהיא על ידי פרצה בתנאי השימוש. ישנו סיכון גבוה לזליגת מידע במהלך שינויים ארגוניים, כגון מיזוגים, פשיטות רגל, רכישות, צמצומים, וכו', אשר במהלכם המידע מועבר בצורה לא תקינה.
תוכן

הסכם תנאי שימוש תקני מכיל קטעים הנוגעים לאחד או יותר מהנושאים הבאים:
הגדרה מדויקת של מילים או ביטויים
זכויות ואחריות של המשתמש
שימוש צפוי או תקין; הגדרה של שימוש לא תקין
דין וחשבון על פעולות מקוונות, התנהגות והתנהלות
מדיניות פרטיות (Privacy policy) אשר מתווה שימוש במידע אישי
פרטים על תשלום, כגון חברות או דמי מנוי, וכו'
מדיניות יציאה לסגירת חשבון, אם קיים
מדיניות למקרים של יישובי מחלוקת או תביעות בבית משפט
הצהרה לגבי אחריותו של מפעיל האתר במקרה ונגרם נזק על ידי אחד המשתמשים
התראה למשתמש לגבי אם יש שינוי בתנאי השימוש, אם צוין
מתוך 102 חברות אשר מתעסקות בשיווק בדיקות גנטיות ללקוחות בשנת 2014 למטרות רפואיות, 71 מהן הכילו הסכמי תנאי שימוש בפומבי,
57 מתוך 71 הכילו סעיפי הצהרה (כולל 10 אשר פירטו לגבי האחריות שלהם במקרה של רשלנות רפואית),
51 מהם איפשרו לחברה לשנות את התנאים (17 מתוכם ללא התראה מראש),
34 מהם איפשרו גילוי נאות של מידע תחת נסיבות מסוימות,
31 מהם דרשו מהלקוחות לפצות את החברה,
20 מהם הבטיחו שלא למכור מידע אישי של הלקוחות.
מתוך 260 הסכמי תנאי שימוש של חברות תוכנה בשנת 2010,
91% לא לקחו אחריות על סחר או התירו את השימוש בתוכנה "כמו שהיא"
92% לא לקחו אחריות על מקרים של נזק נסיבתי, משני או צפוי בשימוש בתוכנה
69% לא התחייבו כי התוכנה חפה מתקלות או שהיא תעבוד לפי המתואר במדריך לשימוש
55% הצמידו נזקים במחיר הרכישה או פחות
36% לא לקחו אחריות במקרה שיש הפרה של זכויות קניין רוחניות
32% דרשו בית משפט ספציפי
17% דרשו מהמשתמש לשלם דמי משפט עבור היוצר, אך לא להפך
מתוך 31 חברות אשר מתעסקות באחסון ענן בשנת 2010 הפועלות באנגליה,
27 מהן ציינו באיזה חוק מדובר (חוק בארצות הברית או מדינה אחרת),
הרוב ציינו שהמשתמש יכול להגיש נגדן תביעה רק בעיר מסוימת בשטח השיפוט שלהן, אף על פי שהחברה רשאית לתבוע את המשתמש בכל מקום נתון,
חלקן דרשו להגיש את התביעה בין חצי שנה ועד שנתיים,
13 מהן יכולות לשנות את התנאים על ידי פרסום באתר האינטרנט שלהן בלבד,
רובן התנערו מאחריות כל שהיא לגבי חיסיון לקוח או גיבויים,
רובן הבטיחו לשמור את המידע של הלקוחות לזמן קצר בלבד לאחר סגירת השירות,
חלק קטן הבטיחו למחוק מידע של הלקוחות לאחר עזיבתם,
חלקם שמרו את הזכות לנטר את המידע של הלקוחות לצורך אכיפת תנאי השימוש,
כולן התנערו מכל אחריות כל שהיא לגבי שימוש בשירותים שלהן,
24 דרשו מהלקוחות לפצות אותם, רק חלק קטן שמר את הזכות לפצות את הלקוחות,
בודדים הבטיחו לפצות במקרה של שירות לקוי, 15 הבטיחו את "מירב המאמצים" ויכולים להפסיק שירות בכל זמן נתון.
נראות וקריאוּת משתמש

מתוך 500 האתרים עם הכי הרבה כניסות אשר מתנים הסכמה לתנאי השימוש לצורך שימוש בשירות שהם מציעים, נכון לחודש ספטמבר 2018:
70% מהם הכילו ממוצע של מעל 25 מילים למשפט (כשבבמוצע נדרשים כ־25 ופחות בשביל משתמש ממוצע)
מדד FRE (קלות קריאה) ממוצע היה 34 (כשנדרש 60 לפחות כדי להגדיר כקריא למשתמש ממוצע)
מדד F-K Flesch-Kincaid ממוצע היה כ־15 שנות לימוד (498 מתוך 500 הכילו תוצאה גבוהה מ־8 שנות לימוד המומלץ להגדרה של הסכם קריא)
מודעות ציבורית

בסרט דוקומנטרי הנקרא Terms and Conditions May Apply פורסמו התראות לגבי בעיות אשר קיימות בהסכמי תנאי שימוש. הסרט עלה לביקורת על ידי 54 מסקרים מקצועיים וזכה בתואר הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים של חוף ניופורט 2013.
האתר Terms of Service; Didn't Read מדרג אתרים ושירותי אינטרנט לפי תנאי השימוש ומדיניות הפרטיות שלהם, להנגשת התנאים הארוכים של אתרים ושירותים מרכזיים לציבור.