stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סטילה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בנובמבר 1998 (בן 26)
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2016
 עיסוק:  ראפר ‏•‏‏ זמר ‏•‏‏ פזמונאי ‏•‏‏ מלחין ‏•‏‏ מפיק מוזיקלי
 שפה מועדפת:  עברית 
 
דור סורוקר (נולד ב-1 בנובמבר 1998), הידוע בשם הבמה סטילה, הוא ראפר, זמר, פזמונאי, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי. ידוע כחבר בהרכב ההיפ הופ הלם תרבות, ובצמד נס וסטילה.
ביוגרפיה

נולד ב-1 בנובמבר 1998 בשדה נחמיה וגדל שם ברוב ילדותו. בהמשך התגורר בתל אביב-יפו, אשדוד ובאמונים.
בשנת 2016, לאחר שהכיר את חן פורתי ואוראל "אנדרדוג" שמאילוב בקבוצת היפ הופ ברשת החברתית פייסבוק, עברו השלושה לדירת שותפים בחולון והקימו את הרכב ההיפ הופ "הלם תרבות". שירם הראשון, "השמש תזרח", יצא לאור באפריל 2017. ההרכב הוציא סינגלים רבים שזכו לאהדה ברשתות החברתיות, וסטילה אף פרסם מספר שירי סולו לאורך תקופה זו, ובהם "64 בארז", "לא חוזר אחורה" ו"מיינדסט" שזכו למאות אלפי צפיות בפלטפורמות המוזיקה. ביולי 2022 יצא אלבום הבכורה של ההרכב, "דירת שותפים", הכולל הופעות אורח של איזי ושרק.
ב-2023 יצר, הפיק וביצע יחד עם הראפרית נס את השיר "תיק קטן". השיר הפך ללהיט ויראלי והגיע היישר אל המקום הראשון במצעד "היטליסט" של מגזין מאקו. נוסף על כך, זכה להצלחה בתחנות הרדיו והגיע למקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט. בנובמבר 2023, בעקבות פריצתה של מלחמת חרבות ברזל, הוציאו הצמד את השיר "חרבו דרבו" שהגיע גם הוא למקום הראשון במצעד היטליסט.
השם סטילה הוא שיבוש של המילים Still alive.
סטילה מתגורר בחולון.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן > עם הלם תרבות

2022: דירת שותפים
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏לא "דפנה דקל של פעם": השחקנית ומנחת הטלוויזיה חוזרת במיני-אלבום נועז, באתר מעריב אונליין, 7 באוגוסט 2022
↑  דור מאיר מועלם, ‏ביקשו שאשלח את השיר "תיק קטן". איזה שיר, יא גנובים? זה לא מוקלט בכלל, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2023
↑  דור מאיר מועלם, ‏חרבו דרבו במקום הראשון בישראל: "לא יודעת איך להגיב. מטורף", באתר ‏מאקו‏, 29 בנובמבר 2023
↑  הכוכב הבא עונה 11 פרק 19, דקה 25
↑  מונית הכסף מהדורה מיוחדת 2024 פרק 4 - המילואימניקים באים, באתר 12+
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011529872205171  MusicBrainz: 6670f1b1-f124-4e16-99b6-b53ad2c34f66
כנען

ערך זה עוסק בארץ כנען. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
מפת המזרח התיכון בתקופת אל עמרנה
כנען היה בתקופת הברונזה המאוחרת שמו של חבל ארץ שבהמשך נודע בעברית כארץ ישראל. במקרא זהו שמה העיקרי של הארץ לפני כיבושה בידי בני ישראל, ולעיתים הוא משמש להגדרת הארץ שממערב לירדן ולבידולה מהגלעד. בארכאולוגיה של המזרח הקרוב הקדום השם נמצא כמעט אך ורק בממצאים מהתקופה הקדם־ישראלית בה הארץ נשלטה בידי הממלכה החדשה במצרים, כמחוז מצרי שזה היה שמו עד למשבר תקופת הברונזה המאוחרת (מופיע מעט מאוד במקורות מצריים יותר מאוחרים) ומתיישביו שמיים בתרבותם ובשפתם, שהייתה קרובה לעברית המקראית. זוהי גם התקופה בה הגיעו על פי ההשערות גויי הים למישור החוף הדרומי והשפלה הפנימית של ארץ ישראל שכונה פלשת.
בתנ"ך נזכרים שבעה עמים כיושבים בכנען: החיתי, הפריזי, החיווי, האמורי, הכנעני, הגרגשי, היבוסי. נזכרות גם קבוצות שישבו בה אך לא היו מעמי כנען, כגון הרפאים, העווים ועוד. בספר שופטים, יבין מלך חצור מכונה "מלך כנען".
על פי המסופר בתנ"ך, היו העמים הכנענים צאצאיו של כנען.
השם > אזכורים בולטים > בתקופת הברונזה

האזכור הידוע הראשון של המונח "כנענים" הוא בתעודות אכדיות מהעיר מארי, למשל במכתב של מות־ביסיר (אנ') לשמשי־אדד הראשון (1776–1808 לפנה"ס), בו מוזכרים ה־ki-na-aḫ-nu(m) היושבים ברחֿיצום, שמיקומה איננו וודאי. המונח מוזכר גם בעוד כמה תעודות ממארי שטרם פורסמו.
האזכור הידוע הבא של המונח הוא בכתובת המלכותית של אידרימי (אנ') מלך אללח', בה מספר המלך שלאחר שחצה את המדבר והגיע ללוחמי הסותו, הוא הלך ל־ma-at ki-in-a-ni-im (ארץ כנען), בה נמצאת העיר אַמִּיַּה (הממוקמת לא רחוק מהגבול הצפון מערבי של המצרים באסיה בתקופת הברונזה המאוחרת). בכתבים משפטיים אחרים מאללח' מוזכרת כנען כארץ המוצא של כמה אנשים.
במכתבי אל-עמארנה נזכרת כנען, הן במכתבים ששלחו שליטים כנענים והן במכתבים בין שליטים מחוץ לכנען.
ברשימת אנשי גתות בכתבי אוגרית נמצא אחרי אחד השמות התואר "כנעני". במכתב אכדי שנמצא באוגרית נזכרו אנשים כנענים.
השם > אזכורים בולטים > השם "כנען" אצל הפיניקים

הפיניקים הזדהו ככנענים או כצידונים (גם כאשר מוצאם לא היה מצידון), וכינו את ארצם בשם כנען. השם מופיע ביוונית לראשונה[דרוש מקור] בכתבי הקטאיוס ממילטוס (המאה ה־6 לפנה"ס), בצורה Χνᾶ ("כנא"); הקטאיוס מאשר שכך נקראה פיניקיה קודם לכן. בתרגום השבעים (המאה ה־3 לפנה"ס) מתורגמת לעיתים המילה "כנענים" כ"פיניקים", סטפנוס מביזנטיון (המאה ה־6 לספירה) זיהה את Χνἄ (כנען) עם פיניקיה, ופילון איש גבל הביא שגם סכניתן (המאה ה־12 לפנה"ס או מוקדם יותר) זיהה זיהוי דומה. במטבע פיניקי־יווני מלדקיה (לַאֹדִכֵאַ בכתיב חסר פיניקי) תורגמה במילה הפיניקית "𐤁𐤊𐤍𐤏𐤍" (בכנען) ל"ἐν Φοινικῃ" (בפיניקיה). בקרב אבות הכנסייה, מלבד סטפנוס מביזנטיון גם אוגוסטינוס (המאות ה־4–5 לספירה) מעיד שהאיכרים הפיניקיים בצפון אפריקה במאה החמישית לספירה מתייחסים לעצמם בשם Chanani, כלומר כנענים, ומרקיאנוס כינה את תושבי האיים הבלאריים "כנענים". בעיר קונסטנטין נמצאה כתובת נדר פיניקיות שנדר "עבדאשמן בן מאדר אש כנען" ("עבד־אשמון בן מאדר, איש כנען").
השם > אזכורים בולטים > במקרא

ארץ כנען מוזכרת בשמה גם במקרא, בה היא מיוחסת לדמות "כנען" בנו של חם ונכדו של נוח. כך על פי לוחות העמים המופיעים בספר בראשית (פרק י'), לכנען היו 11 בנים שעל פי המתואר במקרא התיישבו בארץ המכונה "ארץ כנען", כשבהמשך הכתוב אומר: "ואחר נפוצו משפחות הכנעני".
השם > פירוש

פרשנות אחת לשם מפרשת לפי השורש כ.נ.ע., כי כנען הוא האזור בו שוקעת, "נכנעת", השמש – כנען היא ארץ מערבית, שלפי השקפת רוב יושביה ושכניה שוקעת בה, או מעבר לחופיה, השמש.
אחד מן הפירושים למילה כנען הוא ארגמן. לפי אביגדור צ'ריקובר, השם "כנען" נגזר מהמלה החורית 'כְּנַע' שפירושה חלזון הארגמן,מהם ייצרו עמי הארץ את צבע הארגמן, ו"פיניקיה" ביוונית נגזרת מ'פוֹינִיקס' – צבע הארגמן.
פירוש נוסף הידוע לשם כנען הוא "סוחר". כך מוזכר באמצעות תקבולת בספר ישעיהו, פרק כ"ג, פסוק ח': ”סֹחֲרֶיהָ שָׂרִים / כִּנְעָנֶיהָ נִכְבַּדֵּי־אָרֶץ”, כאשר כנעני מקביל לסוחר, ובסוף ספר משלי: ”וַחֲגוֹר נָתְנָה לַכְּנַעֲנִי” (משלי, ל"א, כ"ד).[דרוש מקור][מפני ש...] הפיניקים, צאצאי הכנענים ויושבי הלבנון, נודעו כמפתחי המסחר והשייט בים התיכון ובכל המזרח התיכון הקדום.
השם > שמות נוספים

בתעודות מצריות עתיקות מופיעים כמה שמות שונים לכנען:
ח'ארו או ח'ורו – הכינוי הנפוץ ביותר.
רת'נו או לת'נו – כינוי שהשתמר מתקופת שלטון החיקסוס, שמקורם כנראה היה בכנען. רת'נו הוא האזור בו שוכנות לבנון, מרכז ומערב סוריה של ימינו, והתחלק ל"רת'נו העילית" (בצפון) ו"רת'נו התחתית" (בדרום).
כִּנַחֻ' או כִּנַחְ'נַ – כנען.
דאהי – כינוי לכנען שמוזכר במספר מקורות מצריים (לדוגמה במצבת הניצחון של סתי הראשון בבית שאן).
גבולות

ארץ כנען כוללת את כל האזור שממערב לירדן בין בקעת הלבנון לבין חלקו הצפוני (המיושב) של הנגב, ואת אזור דמשק והחורן. גבולות ארץ כנען מוצגים בספר בראשית:
וַיְהִי גְּבוּל הַכְּנַעֲנִי מִצִּידֹן בֹּאֲכָה גְרָרָה עַד־עַזָּה בֹּאֲכָה סְדֹמָה וַעֲמֹרָה וְאַדְמָה וּצְבֹיִם עַד־לָשַׁע
על פי החוקרים בנימין מזר, זכריה קלאי, יוחנן אהרוני ויהושע גרינץ, כנען הייתה פרובינציה בשליטה מצרית. תאוריה זו נסמכת גם על פסוקי המקרא כי כנען בנו של חם נחל את דרום המרחב הגאוגרפי המוכר אז; אף שהארץ המכונה "ארץ כנען" נפלה בחלקו של שם בן נח, אשר ירש את כל אזור הסהר הפורה ועד לדרום ערב ולא בחלקו של חם בן נוח. גבולות וערי כנען מוזכרים בכתבי המארות המצריים מתחילת האלף השני לפנה"ס, ב"כתב השנינה" (פפירוס אנאסטאזי א) מראשית שלטונו של רעמסס השני, על פיו העיר צומור מצפון לגבל נכללה בגבולה של כנען, ובמקורות נוספים.
גבולות כנען כארץ מתוארים פעמים רבות במקרא כ"ארץ המובטחת" לעם ישראל, החל מספר במדבר: ”זאת תהיה לכם ארץ כנען לגבולותיה”, וכן באריכות בספר יהושע וספר יחזקאל. על פי ספר היובלים, חם אביו של כנען ואחיו ביקשו מכנען לא לפלוש לארצם של בני שם אולם כנען סירב לבקשתם; ובסוגיה זו עסקו גם פרשני התנ"ך בימי הביניים כגון רש"י ובעת החדשה, כגון המלבי"ם.
החברה הכנענית

החברה הכנענית התנהלה במתכונת של ערי מדינה שונות ויריבות לרוב. החברה עצמה לא הייתה הומוגנית מבחינת אוכלוסייה, אלא מגוונת והורכבה ממספר קבוצות שחיו בתחומי המרחב הכנעני. הקבוצות הללו ידועות מתיעודים חיצוניים (בעיקר מצריים) המתארים את המצב החברתי המגוון בכנען, ומובאות כאן:
"כנענים" – מדובר בשכבת הסוחרים בחברה הכנענית ששלטה בערי החוף.
מושלים ונסיכים – מושלים, בני מושלים ונסיכים מערי המדינה הכנעניות היוו את האליטה של החברה הכנענית. כדי להבטיח את המשך השליטה וההשפעה המצרית בכנען היו מובאים בני המושלים כשבויים של הפרעה למצרים (גם כקלפי מיקוח כדי למנוע את התמרדות אביהם השליט וממלכתו בפרעה), בה זכו ליחס מיוחד, גודלו בארמונות הפרעה עם בניו ובני הנכבדים המצריים וחונכו על ברכי התרבות המצרית, מה שהפך אותם לנאמנים וכנועים למרות המצרית – בה ראו דבר נשגב, עד שהיו מוחזרים לערי־ממלכותיהם כדי להחליף את קודמם בתפקיד (לרוב אביהם). על מעמדם הרם מעידה הבטחתו של אמנחותפ השלישי שנתן ערבות שאם אחד מבני המושלים הנמצא אצלו במצרים ימות כל עוד הוא בהשגחה מצרית, יעמיד הפרעה את אחד מבניו שלו כדי שיחליף אותו.
מריאנו – "אנשי מרכבות" בחורית, היוו מעמד עליון בקרב החברה הכנענית לפי המשתקף מעצם מספרם המועט ומעמדם הרם ברשימות שבויים של פרעונים מצרים מארץ ישראל.
"חורים" – במצרית "ח'ארו". ככל הנראה אנשים ממוצא חורי שהיגרו לכנען במאות ה־18 לפנה"ס וה־17 לפנה"ס (תקופת הברונזה התיכונה). החורים הותירו את חותמם בשפה הכנענית שספגה אליה מילים מהשפה החורית, והאזורים שבהם התרכזו בתוך כנען כונו בפי המצרים "ח'ארו" או "ח'ורו"
"עאמו" – כינוי מצרי לחלק מיושבי כנען כבר בכתובות מתקופת הממלכה הקדומה, למשל: קורבנות התקפתו של פרעה פפי הראשון בכנען והמהגרים החיקסוסיים מציור הקיר הידוע בקבר בני חסן מתוארים כבני קבוצה זו.
"שסו" – "נוודים" במצרית קדומה, קבוצה זו ידועה כחיה בקבוצות שונות (לא ידוע אם היה קשר אתני ביניהן) במרחב שבין ארץ ישראל ולבנון – הם משמשים כשכירי חרב בעבור שליטי ערי הממלכות השונות וידועים כמתמרדים נגד המצרים ופורעי חוק, מתעודות מצריות מתקופת רעמסס השני למשל, שנחשב לגדול פרעוני מצרים, מוזכר חששם של חיילים מצריים מפני השסו היושבים בנגב העשויים לארוב לחיילים ולתקוף אותם בשעות הלילה.
"עפירו" – ככל הנראה מדובר באנשים שנפלטו מהמסגרת החברתית בערים שונות בלבנט ובתוך כנען וחלקם היגרו לארץ זו, שכן הם מוזכרים בתעודות כפועלים גם מחוץ לה. כמו השסו הם לרוב מוזכרים בתור שודדים או שכירי חרב שלקחו חלק בקרבות המתוארים במכתבי אל־עמארנה מסוף תקופת הברונזה המאוחרת שהביאו לקריסת התרבות הכנענית. בשל הדמיון כביכול בשמם לעברים הוצע לזהותם עמם, טענה שלא זוכה כבר לרוב בקהילה המדעית.
אמורים – צאצאי שבטים שמיים־מערביים שכונו "אמורו" במצרית. מקורם הוא ככל הנראה במסופוטמיה, ממנה נדדו בתקופת הברונזה התיכונה מערבה ומכאן שמם ("אנשי המערב") לסוריה, ארץ ישראל ולבנון (בה כוננו את ממלכת אמורו).
מנטיו או גם מנטיו סאטט – קבוצה שמית שחיה בכנען באזור החוף עד לאוגרית.
נוגס – נקראים גם "בני נוח'שה". ככל הנראה מתיישבים מצפון סוריה.
לטענת יוחנן אהרוני בספרו "ארץ ישראל בתקופת המקרא", התמונה המשתקפת ברשימת השבויים של אמנחותפ השלישי היא שיחסי האוכלוסייה הכנענית בארץ ישראל במאה ה־15 לפנה"ס היו אלה: החורים מהווים 66% מהאוכלוסייה, השוסים 27.5% והחבירו (אותם זיהה כ"עברים") מהווים 6.5% מהאוכלוסייה. לדבריו אוכלוסיית החבירו והשוסים הלכה וגדלה במהלך המאות ה־14 וה־13 לפנה"ס.
החברה הכנענית > עמי ארץ כנען לפי התנ"ך

בתנ"ך מתוארות מספר קבוצות אתניות המאכלסות את ארץ כנען – לרבות שבעת העממים וצאצאי משפחת אברהם – בני ישראל, עמונים, מואבים, אדומים ואחרים. שבעת העממים כוללים את הכנענים, החתים, האמורים, החיווים, הפריזים, היבוסים והגרגשים. נזכרות בתנ"ך גם קבוצות שישבו בכנען, אך לא היו מעמי כנען כגון הרפאים, העווים ועוד. בספר שופטים, יבין מלך חצור מכונה "מלך כנען".
החברה הכנענית > מחקר גנטי

מחקר משותף של מספר אוניברסיטאות שפורסם בכתב העת Cell בשנת 2020 בחן 73 ממצאים גנטים מ־5 אתרים בישראל ובירדן המשויכים בארכאולוגיה לתקופה ולתרבות הכנענית, בניסיון להתחקות אחר מוצאם האתני. החוקרים מצאו שתי מגמות עיקריות, כאשר הראשונה היא קשר גנטי לאוכלוסייה המקומית מהתקופה הנאוליתית הקדומה יותר, והשנייה היא קשר גנטי לאוכלוסייה שהתקיימה בתקופת הברונזה באזור הקווקז ולאוכלוסייה שהתקיימה בתקופה הכלקוליתית בהרי זגרוס שבאיראן המודרנית. מסקנות החוקרים הן שהיו גלי הגירה מאזורים אלו אל כנען סביב השנים 2500–1000 לפנה"ס, כאשר ככל שהתקופה מאוחרת יותר, כך גדל הערבוב הגנטי עם קבוצות אלו. לצד זאת, נמצא בהכללה שקבוצות "כנעניות" שונות דומות זו לזו יותר מאשר אוכלוסיות שאינן כנעניות.
במחקר זה, הושוו הגנים הקדומים לאלו של תושבי הלבנט בימינו, ונמצא כי האוכלוסייה הכנענית הקדומה קשורה בקשר גנטי משמעותי לרוב העדות בקרב האוכלוסייה היהודית של ימינו ולקבוצות אחרות דוברות ערבית מהאזור, ביניהן הפלסטינים והלבנונים. אוכלוסיות אלו חולקות 50% או יותר ממוצאן מאוכלוסיות שחיו בלבנט תקופת הברונזה ובזגרוס הכלקוליתי. קבוצות אלו מציגות גם אבות קדומים שלא ניתן למדל לפי נתוני ה־DNA העתיקים הזמינים, כך שהגיוון הגנטי של תושבי האזור המודרניים מחזק לדעת החוקרים את התפקיד הקריטי שהיה לנדידת פוסט־ברונזה לאזור כנען בעיצוב פני החברה.
שפות

העמים הכנעניים דיברו במשפחת ניבים לשוניים הנקראים שפות כנעניות, כגון עברית מקראית, פיניקית, אוגריתית, מואבית, אדומית ועמונית. שפת האם של כל השפות האלה מכונה "פרוטו־כנענית".
ראו גם

תקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל
שפות שמיות
מיתולוגיה כנענית
ארץ ישראל בעת העתיקה
היסטוריה של ארץ ישראל
לקריאה נוספת

יוחנן אהרוני, א"י בתקופה הכנענית המאוחרת ובתקופת ההתנחלות הישראלית, הוצאת מטכ"ל/קצין חינוך ראשי, ענף השכלה, 1959.
יובל יקותיאלי, יחסי מצרים וכנען בתקופת הברונזה הקדומה 1 – מבט מדרום מערב כנען, קדמוניות, 134, 2007, עמ' 66–74.
Jonathan N. Tubb, Canaanites, Norman (Oklahoma), 1998.
הוצאת ספרים קה"ת

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 מטה הארגון:  קראון הייטס 
 מייסדים:  יוסף יצחק שניאורסון, מנחם מנדל שניאורסון 
 תקופת הפעילות:  1942–הווה (כ־83 שנים) 
 www.kehot.org
 
סמל הוצאת קה"ת
בניין 770 בכפר חב"ד, שבו חנות ההוצאה המרכזית בישראל
קה"ת (ראשי תיבות: קרני הוד תורה) היא הוצאת הספרים הרשמית של חסידות חב"ד. היא נוסדה בשנת ה'תש"ב (1942) על ידי האדמו"ר מחב"ד רבי יוסף יצחק שניאורסון. ההוצאה פועלת כאגף של המרכז לענייני חינוך.
הוצאת הספרים

הוצאת הספרים נקראת קה"ת במשמעות כפולה: ראשי תיבות של "קרני הוד תורה" וכן חילוף האותיות של תק"ה, שנת הלידה של מייסד חסידות חב"ד, רבי שניאור זלמן מליאדי. ההוצאה מוציאה לאור את ספרי חסידות חב"ד ומטרתה הפצת תורתה של חסידות זו. עם זאת, בכמה מקרים הדפיסה קה"ת ספרים אחרים, דוגמת סדרת הספרים שדי חמד עם הוספות בשנת תשי"א, וספר דרך אמונה של הרב מאיר בן גבאי בשנת תשמ"ח.
ההוצאה הוציאה ספרי יהדות בשפות הבאות: עברית, יידיש, אנגלית, רוסית, ספרדית, צרפתית, איטלקית, פורטוגזית, הולנדית, גרמנית, פרסית וערבית.
אוצר החסידים

קה"ת מפעילה מערכת בשם "אוצר החסידים", העורכת ומכינה לדפוס את ספרי אדמו"רי חב"ד וספרי חסידות שונים. המערכת מורכבת מקבוצת תלמידי חכמים בעלי בקיאות במיוחד בתורת החסידות. עבודת המערכת מתאפיינת בפיענוח כתבי היד העתיקים של אדמו"רי חב"ד, ציון מראי-מקומות, הערות ותיקונים, מפתח עניינים והוספות שונות הקשורות לתוכן הספר. כמו כן, מוציאה המערכת ספרי ביאורים לתורת החסידות וספרי חסידים בנושאים שונים העוברים עריכה תוכנית מלאה.
הרבי מליובאוויטש מונה על ידי חותנו אדמו"ר הריי"צ למנהל הוצאת הספרים, תפקיד בו המשיך גם לאחר התמנותו לאדמו"ר החסידות. מהלך שנות נשיאותו, נהג הרבי להשתתף במלאכת העריכה, בהכנת מפתחות לספרים, בהגהת עבודת חברי המערכת ועוד. הרבי היה מוסר הוראות לחברי המערכת אודות ספרים וכתבי־יד מסוימים שברצונו שיכינו אותם לדפוס, לעיתים תוך קביעת דדליין להשלמת הפרויקט.
החנות המרכזית של הוצאת הספרים נמצא בשכונת קראון הייטס מול בניין 770, משרדי קה"ת נמצאים בבניין המשרדים שמעל 770. מנהל ההוצאה הוא יוסף ברוך פרידמן, חתנו של הרב יהודה קרינסקי. את הסניף בישראל, השוכן במרתף בניין 770 בכפר חב"ד, מנהל מנחם מענדל (מני) וולף.
ההוצאה הוציאה גם את כתב העת שיחות לנוער.
מאפייני ההוצאה

דרך עריכת הספרים לדפוס שהותוותה בידי הרבי מליובאוויטש בהיותו מנהל ההוצאה לאור בעלת מאפיינים ייחודיים, כגון:
מפתחות - דגש מושם על מפתוח מפורט. הרבי עצמו כתב מפתחות כלליים לחלק ניכר מספרי החסידות. המפתחות כוללים מפתח עניינים, מפתח מובאות תורניות, מפתח שמות ועוד. מפתחות המובאות התורניות לספר לקוטי שיחות בלבד יצאו לאור בשני כרכים.
ביבליוגרפיה ורשימת דפוסים - תיעוד מחקרי של מהדורות הספרים השונות בסוף כל ספר, כולל אלפי מהדורות, רובן בהיקף מצומצם, המצוינות, בסוף ספר התניא וספרים נוספים.
מראי מקומות והשוואות - לכל מובאה מקורות מפורטים והפניות למקורות נוספים העוסקים בעניין.
לקריאה נוספת

זושא וולף, הוצאת ספרים קה"ת - תולדות הוצאת הספרים החב"דית, קה"ת, תשע"ג (2013).
הערות שוליים

↑  מהי הגדרתו של המוסד קה"ת ומי נבחר לשמש כ'נשיא'? שטורעם.נט, כ"ה בניסן תשע"ג.
↑  מכתב של הריי"ץ באנגלית.
↑  באמירת 'לחיים': ספר קה"ת הושק בקה"ת באתר col ניסן תשע"ג
| חסידות חב"ד |
| --- | --- | --- |
| שושלת ליובאוויטש | הראשון: שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • השני: דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • השלישי: מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • הרביעי: שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • החמישי: שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • השישי: יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • השביעי: מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |  |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | קאפוסט: יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | לאדי: חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | ניעז'ין: ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |  |
| כתבים | אדמו"ר הזקן: ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | האמצעי: קונטרס ההתפעלות | הצמח צדק: צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | הרש"ב: המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | הריי"צ: אגרות קודש הריי"צ | ספרי הרבי מלובביץ': היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | אחרים: ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |  |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |  |
| מושגים | ניגוני חב"ד: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | פעילות: בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | התוועדויות: התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | מועדים: חג הגאולה • | תקנות: סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | שונות: פולמוס המשיחיות |  |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל •  רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'   קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |  |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |  |
קטגוריה:חסידות חב"ד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256730405171  ISNI: 0000 0001 0684 1036  LCCN: n86102994  MusicBrainz: 11096e54-28c5-4b82-9884-d3acc62334d5  MusicBrainz: 1c3dadb4-8b36-4ef9-8cd7-f592c50dc210  VIAF: 128350257   WorldCat (עם VIAF): 128350257 
החנות המרכזית של ההוצאה לאור בשכונת קראון הייטס
טוני מרטין

טוני הנס יואכים מרטין (בגרמנית: Tony Hans Joachim Martin; נולד ב-23 באפריל 1985) הוא רוכב אופניים גרמני לשעבר. נחשב בזמנו כאחד מהרוכבים הבולטים במרוץ נגד השעון בעשור השני של המאה ה-21 ולאחד מרוכבי נגד השעון הגדולים בהיסטוריה. מרטין מחזיק בתואר אלוף העולם בנגד השעון ארבע פעמים (2011, 2012, 2013 ו-2016), ניצח חמישה קטעים בטור דה פראנס וקטע אחד בוואלטה אספניה. מרטין זכה במדליית כסף מלונדון 2012 בנגד השעון. ו-8 פעמים אלוף גרמניה ברכיבה נגד השעון.
ראשית חייו

מרטין נולד ב-23 באפריל 1985 בקוטבוס, עיר ברנדנבורג שנמצאת בגרמניה. אמו היא בטינה מרטין.
קריירה > השנים הראשונות (2005-2007)

מרטין התחרה תחילה בתור חובבן, ב-2003 אף ניצח את אליפות גרמניה עד גיל 19. ב-2005 השתתף במירוץ ג'ירו דל רגיוני באיטליה וניצח בשני קטעים (4,6), בדירוג הכללי הגיע במקום ה-16.
2:10 לאחר המנצח (לואיג'י ססטילי). מרטין התחרה באליפות אירופה עד גיל 23 שהתקיימה ברוסיה, בנגד השעון ובכביש. בנגד השעון הוא סיים במקום השישי, 1:06 דקות לאחר המנצח, דימיטרי גרבובסקי הישראלי. במקצה הכביש מרטין סיים במקום ה-26, 39 שניות לאחר המנצח פרנטיסק ראבון.
באוגוסט 2005 השיג מרטין ניצחון בנגד השעון בקטע השני של מרוץ רוטהאוס רגיו - טור אינטרנאשניול, כשהקדים את מאקסים מונפורט.
המירוץ האחרון שמרטין התחרה בו ב-2005 היה טור דה ל'אווניר, המירוץ הנחשב ביותר לרוכבים צעירים, תחת נבחרת גרמניה. ההישג הבכיר של מרטין במרוץ היה המקום הרביעי שלו בקטע השביעי.
קריירה > השנים הראשונות (2005-2007) > 2006

מרטין הצטרף לקבוצת טורינגר אנרג'י טים. מרטין השתתף במירוץ הרונד אום קלן, מרוץ יוקרתי ונחשב בגרמניה שקבוצות וורלד טור מתחרות בו מדי שנה, אך לא סיים את המירוץ.
מרטין השתתף במירוץ הטורינגן רונדפארט, בקטע הראשון הוא הגיע שני אחרי הפסד בספרינט לאדוואלד בואסון האגן. בקטע השני הגיע במקום הרביעי, 43 שניות אחרי המנצח, דימיטרי קוזונצ'וק, אך התייצב ראשון בקטגוריית המטפסים. בקטע השלישי שהיה נגד השעון סיים מרטין רביעי, 19 שניות אחרי לארס בום שהגיע ראשון. בקטע הרביעי, שהסתיים בספרינט, הגיע מרטין במקום ה-37, באותו זמן של המנצח מרק קאוונדיש. בקטע החמישי והאחרון הגיע במקום הרביעי, 35 שניות אחרי בואסן האגן. אך מרטין ניצח את המירוץ הכללי וסיים שני בקטגוריית המטפסים. מרטין המשיך להתחרות בגרמניה, ואף התחרה גם בצרפת ובהולנד. באליפות אירופה עד גיל 23, הגיע מרטין במקום ה-24 בנגד השעון אך במירוץ הכביש רשם תוצאה הרבה יותר טובה. כשהיה חלק מקבוצת בורחים שכללה שבעה רוכבים, ביניהם מרטין. זה התפתח לספרינט בו מרטין סיים שישי, באותו זמן של המנצח מצרפת, בנו סינר.
קריירה > השנים הראשונות (2005-2007) > 2007

מרטין המשיך בטים טורינגר גם ב-2007, ולהתחרות במרוצים מקומיים בגרמניה, ובצרפת. הוא ניצח את מרוץ הקופה קיטה די אסטי, ואת הדירוג הכללי באף.בי.די אינסוריינס ראס. הוא השתתף שוב בטור דה ל'אווניר, והגיע שני, אחרי באוקה מולמה. מרטין רשם השתתפות גם באליפות העולם באופני כביש עד גיל 23 שהתקיימה בארצו, בשטוטגרט. הוא הגיע במקום ה-40 לאחר פיניש בספרינט, שאותו ניצח פיטר וליטס הסלובקי.
קריירה > (2008-2011) Team Columbia/HTC > 2008

מרטין חתם בקבוצת טים קולומביה (קבוצה אמריקאית) מדרג הפרו - קונטיננטל, והחל להשתתף ביותר מרוצים איכותיים.
הקלאסיקה הראשונה בחייו בה השתתף, הייתה הדווארס דור פלנדרן, והוא הגיע במקום ה-42, המנצח היה סילבאן שאבנל הצרפתי ו-24 ימים אחר כך כבר השתתף בעוד קלאסיקה, האמסטל גולד רייס, והגיע במקום ה-146 שהיה גם המקום האחרון, 19:12 לאחר המנצח, דמיאנו קונגו.
מרטין השתתף גם בלה פלש ואלון, אך לא עמד במגבלת הזמן ולא סיים את המירוץ. במאי נבחר לסגל קבוצתו בג'ירו ד'איטליה וזה הפך לגראנד טור הראשון בחייו. בקטע הראשון הגיע 3 עם קבוצתו בנגד השעון הקבוצתי, אך התוצאה הטובה ביותר שלו במירוץ הגיעה בקטע ה-21, כשסיים שני בנגד השעון, לאחר שהגיע 7 שניות אחרי המנצח, מארקו פינוטי . מרטין סיים במקום ה-128 הכללי, 3:39:14 אחרי מנצח המירוץ, אלברטו קונטאדור. מרטין ניצח את הפרולוג של סטר אלקטרוטוור, והגיע שלישי באליפות גרמניה בנגד השעון. והוסיף ניצחון בקטע הרביעי של טור דה ל'אן. באליפות העולם בנגד השעון הגיע שביעי, מי שניצח היה בן ארצו, ברט גראבש.
קריירה > (2008-2011) Team Columbia/HTC > 2009

מרטין השתתף בוואלטה אלגראבה, וסיים שישי בקטע נגד השעון. בקאלסיקה דה אלמריה, מרטין הגיע שביעי לאחר שחבר קבוצתו, גרגורי הנדרסון, ניצח את המירוץ.
הוא השתתף גם בפריז-ניס, והגיע שלישי בקטע הרביעי. הוא ניצח את נגד השעון של קריטריום אינטרנשיונל כשהקדים את בראדלי ויגינס, ב-4 שניות.
בטור דה רומאנדי זכה עם קבוצתו בנגש הקבוצתי, ובבאיירן - רונדפארט ניצח את הקטע הרביעי. הוא זכה בקטע ה-8 בטור דה סוויס, לאחר שהקדים את
דמיאנו קונגו בספרינט, ולמחרת הגיע שני בנגד השעון אחרי שההפסיד לפביאן קנצ'לארה ולבסוף הגיע שני בדירוג הכללי. הוא סיים שני באליפות גרמניה בנגד השעון. ביולי נבחר להשתתף לראשונה בטור דה פראנס, בקטע הראשון שהיה נגד שעון, סיים שמיני, 33 שניות לאחר המנצח פביאן קנצ'לארה. בקטע הרביעי הגיע חמישי ביחד עם קבוצתו בנגד השעון הקבוצתי, ובקטע 18 הגיע במקום ה-11. אך ההישג הגדול שלו במירוץ הגיע בקטע ה-20, שהגיע שני במעלי המונט וטו. מרטין סיים במקום ה-34 הכללי, 55:04 אחרי המנצח, אלברטו קונטאדור. באליפות העולם שנערכה במנדריסיו (שווייץ), זכה מרטין בארד (נגד השעון לאחר שהגיע 2:30 לאחר המנצח, פביאן קנצ'לארה. מרטין הגיע במקום ה-2 באליפות גרמניה בנגד השעון
קריירה > (2008-2011) Team Columbia/HTC > 2010

מרטין זכה בקטע 7 של טור של קליפורניה וסיים 8 כללי, הוא זכה גם בנגד השעון של טור דה סוויס ובאליפות גרמניה בנגד השעון.
ומרטין נבחר שנית לטור דה פראנס, הוא הגיע שני בקטע הראשון.
10 שניות אחרי פביאן קנצ'לארה. ושני גם בקטע נגד השעון השני שהיה במירוץ, בקטע ה-19, הפעם הוא היה 17 שניות אחרי פביאן קנצ'לארה. הוא זכה באנקו טור ובקטע האחרון
, ובאליפות העולם בנגד השעון הגיע שלישי, 1:12 לאחר פביאן קנצ'לארה.
קריירה > (2008-2011) Team Columbia/HTC > 2011

מרטין ניצח בקטע החמישי של וואלטה או אלגארבה וניצח במרוץ כולו, והשלים זכייה גם בפריז - ניס. כשניצח את הקטע השישי ואת המירוץ כולו.
הוא ניצח בקטע השישי של טור של חבל הבסקים, וסיים שני כללי בטור דה רומאנדי. בדופינה ליברה, הוא ניצח את קטע נגד השעון השלישי.
מרטין לא הצליח להגן על תוארו כאלוף גרמניה בנגד השעון, כשהגיע שני בפער של 59 שניות מהמנצח ברט גראבש. הוא השתתף בטור דה פראנס וניצח קטע במירוץ לראשונה בחייו, כשהקדים את קאדל אוונס ב-7 שניות בגרנובל, מרטין סיים במקום ה-42, 1:30:56 לאחר המנצח, בראדלי ויגינס. מרטין התחרה גם בוואלטה אספנייה, וניצח את הקטע העשירי, אך לא זינק לקטע ה-19 ובכך נאלץ לפרוש. מרטין הגן על תוארו כאלוף העולם בנגד השעון, שזכה שנית עם פער של 1:16 1:21 על המקום השני (בראדלי ויגינס) והמקום השלישי (פביאן קנצ'לארה).