stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרק אנטואן אוליבייה
ביוגרפיה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 זכה אוליבייה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-5 ק"מ אישי בתוצאה של 54:31.4 דקות, לפני מריו סנזולו מאיטליה (54:32.1 דקות) וטימותי שטלוורת מבריטניה (54:42.1 דקות) ובמשחה ל-5 ק"מ קבוצתי ביחד עם אוסיאן קסיניול, לוגן פונטן ואורלי מולר בתוצאה של 54:05.9 דקות, לפני ארצות הברית (54:18.1 דקות) ואיטליה (54:31.0 שעות). מדליית ארד, במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:51:59.2 שעות, אחרי פרי וירטמן (1:51:58.5 שעות) וג'ורדן וילימובסקי מארצות הברית (1:51:58.6 שעות).
ביוגרפיה > 2019

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 זכה אוליבייה במדליית כסף במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:47:56.1 שעות, אחרי פלוריאן ולברוק (1:47:55.9 שעות) ולפני רוב מופלס (1:47:57.4 שעות), שניהם מגרמניה.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו (2020) סיים אוליבייה במקום שישי במשחה מים פתוחים ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:50:23.0 שעות.
הערות שוליים

↑  Braden Keith, Ferry Weertman Defends European 10k Title in Hoorn, באתר SwimSwam‏, July 10th, 2016 ‏ (באנגלית)
על הקרח 2

| --- | --- |

קרח 2
 בימוי:  ז'ורה קריבז'ובניקוב 
 הופק בידי:  פיודור בונדרצ'וק דמיטרי רודובסקי אלכסנדר אנדריושצ'נקו מיכאיל ורובל ויאצ'סלב מורוגוב אנטון זלאטופולסקי
 תסריט:  אנדריי זולוטארב, ז'ורה קריבז'ובניקוב 
 עריכה:  אלכסנדר אנדריושצ'נקו
 שחקנים ראשיים:  אגליה טראסובה אלכסנדר פטרוב מילוש ביקוביץ' מריה ארונובה
 מוזיקה:  אנטון בליאייב  דמיטרי סליפאנוב
 צילום:  מיכאיל מילאשין
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  Art Pictures Studio   Vodorod Film   רוסיה-1   National Media Group
 חברה מפיצה:  Columbia Pictures   Sony Pictures Entertainment Inc.   WDSSPR
 הקרנת בכורה:  רוסיה 14 בפברואר 2020   ישראל 20 בפברואר 2020
 משך הקרנה:  132 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי מלודרמה סרט קומדיה מחזמר
 תקציב:  322,000,000 מיליון רובלים
 הכנסות:  1,546,162,680 מיליארד רובלים
 סרט קודם:  קרח 
 סרט הבא:  על הקרח 3
 דף הסרט ב־IMDb
 
"על הקרח 2" (ברוסית: «Лёд 2») הוא סרט מלודרמה ספורטיבית רוסית, בבימויו של ז'ורה קריז'ובניקוב, בהפקתו של פיודור בונדרצ'וק ובכיכובם של אלכסנדר פטרוב ואגליה טראסובה. הקרנת הבכורה נערכה ב-14 בפברואר 2020, חג האהבה.
הסרט מהווה סרט המשך לסרט "על הקרח" ובדומה לקודמו הפך לשובר קופות משהכניס 207,98 מיליון רובלים ביום הבכורה, במה שמהווה להכנסה הגבוהה ביותר לסרט קולנוע רוסי ביום הבכורה. בהמשך הגיע לשיא נוסף כשהכניס בתוך שבוע וחצי יותר ממיליארד רובל בתוך שבוע והוכתר לשובר קופות. בסך הכל הכניס הסרט 1,546,162,680 מיליארד רובלים וצפו בו 6,000,000 מיליון איש.
עלילה

הסרט מתרחש לאחר האירועים המסופרים בסרט המקורי: מה קורה באגדות לאחר חתונת הנסיך והנסיכה? מחליקת הקרח נדיה לאפשינה ושחקן ההוקי סשה גורין התחתנו ויותר מכל דבר אחר הם חולמים על ילד. נכון, המחיר שהם יצטרכו לשלם עבור החלום הזה יהיה גבוה באופן בלתי נתפס. לאחר תהפוכות כאלה, נראה שאי אפשר לסמוך על סוף טוב. אבל אם אתם חושבים כך, אתם לא יודעים כלום על סיפורים אמיתיים...
שחקנים ודמויות

אגליה טראסובה נאדז'דה "נאדיה" לאפשינה
אלכסנדר פטרוב כאלכסנדר "סשה" גורין
מריה ארונובה כאירינה שטאלינה
יוליה חלינינה כריטה
נאדז'דה מיכאלקובה כאניה
ויטאליה קורניינקו כבתם של נאדיה וסשה
סרגיי קוזנצוב כמאבטח
סרגיי לאוויגין
הפקה

זמן קצר לאחר צאת הסרט הקודם נודע כי על התסריט יעבוד הבמאי ז'ורה קריז'ובניקוב. הצילומים החלו ב-12 במרץ 2019 באגם באיקל ונערכו גם במוסקבה, מחוז אירקוטסק ובבוריאטיה.
הערות שוליים

↑  Лёд 2‏, ЕАИС
↑  Жора Крыжовников снимет продолжение фильма «Лед»
↑  Продолжение фильма «Лёд» снимет режиссер Жора Крыжовников
↑  Жора Крыжовников приступил к съемкам продолжения спортивной драмы «Лёд»
↑  "Надежда Михалкова и Юлия Хлынина примут участие в съемках фильма Жоры Крыжовникова «Лед 2»" (ברוסית). טאס"ס. נבדק ב-2019-09-16.
↑  "Чем будут отличаться фильмы «Лед 2» и «Серебряные коньки»" (ברוסית). רוסיסקאיה גאזטה. נבדק ב-2019-04-13.
↑  Создатели фильма "Лед-2" просят у Фонда кино 75 млн рублей на досъемку картины
↑  Итоги AFM: кино, ТВ-сериалы и анимацию из Москвы покажут в 50 странах мира
↑  Большое кинопутешествие: анонсированы 16 самых ожидаемых премьер 2020 года
↑  РОССИЙСКОЕ КИНО НА AFM
↑  Главные трейлеры недели по версии «Газеты.Ru»
↑  Лёд 2 вв первый день проката собрал 189 Млн.
↑  «Последний богатырь: Корень зла» сумел поставить рекорд по сборам за 1 января
↑  Ажиотаж не спадает: "Лёд 2" идет на рекорд отечественного кино
↑  "Лёд 2" собрал первый миллиард в российском прокате
↑  נתוני הכנסות באתר kinobusiness.com
↑  Фильм «Лед 2» снимет Жора Крыжовников
הרשות לחקירה בטיחותית בתעופה

| --- | --- |

 מידע כללי
  אתר האינטרנט הרשמי של הרשות לחקירה בטיחותית בתעופה
 
הרשות לחקירה בטיחותית בתעופה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים (עד 2024 - "משרד החוקר הראשי") הוא הגוף הממלכתי הראשי במדינת ישראל האחראי לחקירת תאונות אוויריות ואסונות תעופה ותקריות אוויר. פעילותו מעוגנת בחוק הטיס, תשע"א-2011, והוא מופקד על ניהול חקירות בטיחות של תאונות ותקריות אוויריות ומהווה גוף עצמאי, בלתי תלוי ונטול סמכויות ניהוליות, המשמש כסמכות מקצועית מייעצת לנושא בטיחות הטיסה, בכל סוגי התעופה האזרחית בישראל. החוקר הראשי כפוף מינהלית לשר התחבורה ומתואם עם מנכ"ל משרד התחבורה. משרדו שוכן סמוך לטרמינל 1 בנמל התעופה בן-גוריון. עקב היעדר סמכויות ניהוליות הוא סופג ביקורת רבה על תפקודו.
החוקר הראשי הנוכחי הוא עו"ד גד רגב והוא עוסק בחקירת תאונות אוויריות ותאונות תעופה, מנפיק דו"ח תאונה המתפרסם לציבור ומציג הפקת לקחים להעלאת רמת המקצועיות והבטיחות של עובדי הטיס.
לפניו כיהן בתפקיד עו"ד יצחק (רזצ'יק) רז במשך 17 שנים עד שנת 2019.
בתחלית יולי 2024 אושר בכנסת חוק להקמת רשות לחקירה בטיחותית בתעופה. בהתאם לחוק שאושר, הוקמה רשות חקירה עצמאית בתוך משרד התחבורה, אשר החליפה את משרד החוקר הראשי שהיה עד כה. הרשות החדשה עוסקת בחקירה בטיחותית של אירועי בטיחות חמורים בתעופה - תאונות ותקריות חמורות.
סמכות

חוק הטיס מפרט את תפקידי החוקר הראשי, סמכויותיו ודרך פעולתו. סעיף 108(ב) לחוק הטיס קובע, "במילוי תפקידיו יפעל החוקר הראשי בהתאם להוראות נספח 13 לאמנה, ככל שהן ישימות בישראל". החוקר הראשי נושא תפקיד סטטוטורי, ממונה על ידי שר התחבורה והוא מופקד על ביצוע חקירות בטיחותיות בתחום התעופה.
תפקידי החוקר הראשי וסמכויותיו מעוגנים בפרק ז' של חוק הטיס ובתקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות כלי טיס), התשמ"ד-1984.
בהתאם לחקיקה בישראל, שאימצה כללים והמלצות של הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית מוקנות לחוקר הראשי סמכויות שונות, פנים ארציות ובינלאומיות, בכל הנוגע למימוש מטרתה של החקירה הבטיחותית.
הערות שוליים

↑  זוהר בלומנקרנץ, משרד התחבורה מצנזר דו"חות של חוקר התאונות הראשי, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2012
↑   זוהר בלומנקרנץ, סכסוך חריף בין מנהל רת"א לחוקר תאונות אוויריות ראשי, באתר TheMarker‏, 3 ביולי 2013
1 2  חוקר חדש לתאונות האוויריות: סא"ל (מיל') גד רגב | IAS, באתר IAS, ‏24 בספטמבר 2019
↑  "אושר בכנסת החוק לחקירה בטיחותית בתעופה", באתר port2port, 03 ביולי 2024
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רשות תעופה אזרחית

רשות תעופה אזרחית היא גוף ממשלתי, לעיתים תאגיד סטטוטורי, האמון על רגולציה ורישוי ובקרה על התעופה של המדינה או המדינות (במקרה של ארגון של האיחוד האירופי) המפעילות אותה. שזה כולל רישום כלי הטיס הפועלים ברישיונה.
מאפיינים

תעופה, בדומה לתחומי תחבורה אחרים, כוללת גורמי סיכון מרובים וייחודיים הדורשים תשומת לב ובקרה הדוקה לטובת הקטנתם ומניעתם. רשויות התעופה אמונות על הגדרת דרישות לקבלת הסמכה או רישיון לפעול במקצועות התעופה והסמכת תפעול של מתקנים ואמצעים לדברים הבאים:
אישור והסמכת עיצוב כלי טיס, מנועים, ציוד ומערכות תעופתיות המשפיעות על בטיחות הטיסה.
הגדרת דרישות סף, תנאים, והגבלות ביצור וניסוי של כלי טיס, מערכות וציוד.
הסמכה לאחזקה של ציוד וכלי טיס.
הסמכה לתפעול ציוד וכלי טיס.
הגדרת הסטנדרטים והרגולציה של הרישוי של צוותי אוויר, בקרים, קציני מבצעים ואנשי אחזקה.
רישוי והסמכה של שדות תעופה ואמצעי ניווט.
הגדרת הסטנדרטים והנהלים לבקרה אווירית מבחינת ניהול השטח האווירי.
במדינות מסוימות רשות התעופה האזרחית המקומית גם אמונה על חקירה של תאונות אוויריות, אם כי בהרבה מקרים סמכות החקירה מוקנות לגוף נפרד לטובת יכולת בחינה אותנטית של הרגולציה ושל הרשות. בישראל לדוגמה, על חקירת תאונות אוויריות סמוך הרשות לחקירה בטיחותית בתעופה שבמשרד התחבורה והבטיחות בדרכים. בארצות הברית על חקירות אמונה המועצה הלאומית לבטיחות בתעבורה (NTSB).
למרות הרישוי והגדרת הנהלים לבקרה אווירית, לרוב שירות או רשות אחרת מספקת שירות זה למדינה.
לעיתים רשות התעופה האזרחית המקומית אמונה על הקמה ותפעול שדות התעופה, לדוגמה רשות התעופה האזרחית הנפאלית והפיליפינית. אבל במדינות אחרות חברות או גופים פרטיים וכן רשויות ממשלתיות נפרדות אמונות על הקמה ותפעול המתקנים ושדות התעופה. לדוגמה בישראל, רשות שדות התעופה הוא הגוף האמון על תפעול שדות תעופה השייכים למדינה, בעוד שדות פרטיים מתופעלים על ידי חברות פרטיות.
רשות התעופה גם אמונה על השגה והפצת מידע תעופתי (דוגמת פרסום מידע תעופתי) תעופה בתחומי האחריות שלה לשימוש עובדי וכן מפיצה מידע לפי פורמטים בינלאומיים כגון NOTAM, METAR, AIRMET, PIREP, SIGMET, ו-TAF.
היסטוריה

בעשורים הראשונים של התעופה, החוקה האווירית התפתחה בנפרד במדינות שונות. זה יצר סטנדרטים שונים ולעיתים נוגדים אחד את השני בצורה בה נוצר המצב שלעיתים מטוסים ממדינה אחת לא יכלו לטוס במדינה אחרת. אמנת שיקגו שנחתמה בשנת 1944 אפשרה יצירה של סטנדרט אחיד לרישוי, הסמכה, ניסוי, כיול, וכדומה. זה מאוחר יותר לאחר ביסוס האומות המאוחדות אפשר יצירת ארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית (ה-ICAO) בשנת 1947 המאפשר שמירת רמה רגולטורית אחידה והטמעת חידושים ושיטות מיטביות לשמירת בטיחות טיסה.
באירופה בשנת 1970 נוסד ארגון רשויות התעופה המאוחדות (JAA) ששאף לבסס שיתוף פעולה בין רשויות התעופה האירופאיות וביסוס סטנדרטים מינימליים אחידים. הארגון פורק בשנת 2009. במקביל, בשנת 2003 נוצרה הסוכנות האירופית לבטיחות תעופה (EASA) שהחליפה את ה-JAA ופועלת בתחומי האיחוד האירופי. מדינות חברות באיחוד שומרות על רשויות התעופה שלהן ואלה מטמיעות את התקנות ש-EASA מגדירה.
הערות שוליים

| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
סעיד מולאי

סעיד מולאי (בפרסית: سعید ملایی; במונגולית: Саид Моллай; באזרית: Səid Mollayi; נולד ב-5 בינואר 1992) הוא ג'ודוקא אזרי ממוצא איראני המתחרה בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג, סגן אלוף אולימפי מטוקיו 2020 ואלוף העולם (2018).
קריירה מקצועית

במרץ 2015, זכה מולאי במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי, כאשר זכה במדליית ארד בגרנד פרי סמסון. באליפות אסיה 2015, שנערכה בכווית סיטי, זכה מולאי במדליית ארד. באליפות אסיה שנה לאחר מכן, שוב זכה שוב בארד, ובאליפות בשנת 2017, הוא זכה במדליית הכסף. באולימפיאדת ריו 2016, הוא הודח בקרב הראשון שלו אשר היה בשלב הסיבוב השני כאשר הפסיד לחסן חלמורזייב הרוסי שזכה בזהב.
באליפות העולם 2017, שנערכה בבודפשט, מולאי זכה במדליית הארד. בקרב הראשון הוא ניצח את ולדימיר זולוייב הקירגיזי באיפון, בקרב השני הוא ניצח שוב באיפון את אלכסיוס נתנאצידיס היווני, ובשמינית הגמר גבר בווזארי על מוחמד אבדלל המצרי בזמן ניקוד זהב. ברבע הגמר הוא ניצח באיפון את פרנק דה ויט ההולנדי, בחצי הגמר הפסיד בווזארי למתאו מרקונצ'יני האיטלקי ונשר לקרב על הארד בו גבר באיפון לאחר 60 שניות על לאסלו צ'וקניאי ההונגרי.
באליפות העולם 2018, שנערכה בבאקו, זכה מולאי במדליית הזהב בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג. בקרב הראשון הוא ניצח באיפון את אטיין בריאן הקנדי, בקרב השני הוא ניצח באיפון את סוונביורן יורה האיסלנדי, ובשמינית הגמר הוא ניצח שוב באיפון את אנרי אגוטידזה הפורטוגלי. ברבע הגמר, ניצח בווזארי את מתיאס קאס הבלגי, ובחצי הגמר הוא ניצח בווזארי את ודאט אלבייראק הטורקי בתוך זמן ניקוד זהב. בגמר, פגש מולאי את סוטארו פוג'יווארה היפני. הקרב נגמר בשוויון נקודות ונכנס לניקוד זהב. 16 שניות בתוך זמן ניקוד זהב מולאי הצליח להטיל את פוג'יווארה באיפון וניצח. באותה השנה הוא גם השתתף במשחקי אסיה, שנערכו בג'קרטה וזכה במדליית הכסף.
באליפות העולם 2019, שנערכה בטוקיו, סיים מולאי במקום החמישי. הוא הגיע עד שלב חצי הגמר בו הפסיד למתיאס קאס הבלגי ונשר לקרב על מדליית הארד בו הפסיד ללוקה מאיסורדזה הגאורגי. לאחר התחרות מולאי לא חזר לאיראן, והגיע לגרמניה, שבה יש לו דירה. בריאיון ל-"Iran International" (אנ'), ערוץ טלוויזיה בפרסית שמשודר מבריטניה, טען מולאי שבמהלך התחרות הופעלו עליו לחצים ואיומים בסנקציות עליו ומשפחתו מגורמים איראניים וביניהם ראש הוועד האולימפי האירני, להפסיד כבר בחצי הגמר מחשש שיפגוש את שגיא מוקי הישראלי בגמר.
מולאי הבהיר שאיננו פליט ואינו מתכוון לבקש מקלט בגרמניה ומתכוון להתחרות באולימפיאדת טוקיו ב-2020 תחת הדגל האולימפי (הדגל משמש ספורטאים פליטים או כאלו המתמודדים במסגרת אישית).
בתחילת דצמבר 2019 זכה לאזרחות מונגולית.
בפברואר 2021, נחת מולאי לראשונה בישראל, כדי להתחרות בגראנד סלאם תל אביב, שם זכה במדליית כסף.
באולימפיאדת טוקיו 2020, זכה מולאי במדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג. הוא הגיע לתחרות האולימפית מדורג במקום השישי מבין המתחרים והחל את דרכו בסיבוב השני, בו ניצח באיפון את דידאר חמזה הקזחי. בשמינית הגמר הוא ניצח בווזארי את מוראד פאטייב האזרי בתוך זמן ניקוד זהב וברבע הגמר ניצח באיפון את טאטו גריגלאשווילי הגיאורגי כשתי דקות מפתיחת הקרב. בחצי הגמר הוא ניצח באיפון את שאמיל בורכשווילי האוסטרי באמצעות שני ניקודי ווזארי. בגמר מולאי התמודד מול טקאנורי נגאסה היפני ולאחר כארבע דקות ללא ניקוד, הקרב נכנס לזמן ניקוד זהב. בתום קרוב לעשר דקות של קרב, הפסיד מולאי בווזארי לאחר שהיפני הפיל אותו על צידו.
בשנת 2022 החל לייצג את אזרבייג'ן.
פרסים > המשחקים האולימפיים

טוקיו 2020: מדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג
פרסים > אליפות העולם

בודפשט 2017: מדליית ארד בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג
באקו 2018: מדליית זהב בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג
פרסים > משחקי אסיה

ג'קרטה 2018: מדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג
הערות שוליים

1 2  Azerbaijan Welcome 2018 Baku World Champion to the Team, European Judo Union, May 14 2022
↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside
↑  בן מיטלמן, ‏הג'ודוקא האירני שהובס בחצי הגמר: "בטהרן הורו לי להפסיד", באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2019
↑    אורן אהרוני, טוקיו, שביל הבריחה, באתר "ידיעות אחרונות", 31 באוגוסט 2019
↑  אסי ממן, ‏מולאי האיראני נחת בארץ: תודה לכל הישראלים, באתר ONE‏, 14 בפברואר 2021
↑  אורן אהרוני, טוקיו, ברח מאיראן והביא מדליה למונגוליה: כסף לסעיד מולאי בטוקיו, באתר ynet, 27 ביולי 2021
↑  היסטוריה: סעיד מולאי זכה במדליית כסף בגרנד סלאם ת"א, באתר ישראל היום
צ'אטבוט

צ'טבוט (chatbot) הוא תוכנה המתמחה בניהול שיחות טקסטואליות. שיחות אלו יכולות להיות במבנה שפה טבעית או באמצעות בחירות עם קונטקסט או עם צ'טבוטים נוספים. מטרת השיחה יכולה להיות שיווק, ייעוץ, שירות לקוחות או הדרכה. צ׳טבוטים יכולים להיות מבוססי מודלי שפה בינה מלאכותית או באמצעות יוריסטיקות אשר הוגדרו מראש.
ישנם שני סוגים עיקריים של צ'אטבוטים, הנבדלים במורכבות התוכנה המדמה שיח:
צ'טבוט בעל סט חוקים או התנהגויות מוכתב מראש. צ'טבוט זה בעל תחכום מוגבל.
צ'טבוט המכיל בינה מלאכותית להבנת שפה. במקרה זה הצ'אטבוט יוכל להבין ניסוחים רבים ואף להשתפר לאורך זמן בתגובותיו אל ניסוחי המשתמשים המשוחחים איתו.
שימוש

צ׳טבוטים משמשים למגוון רחב של אינטראקציות מול משתמשים. בשנים האחרונות גובר השימוש בצ'טבוטים עקב הפופולריות של תוכנות מסרים כגון וואטסאפ, מסרים בפייסבוק ועוד. צ'טבוטים מאפשרים לחברות להציע מידע או הכוונה בדרך תקשורת זו, בצורה שנתפסת כערוץ תקשורת אישי מבלי לאייש מוקדי שירות יקרים.
בפלטפורמת המסרים של פייסבוק לבדה קיימים למעלה מ-11,000 צ'טבוטים נכון ל- 2016. בשנת 2017, החברה הישראלית SnatchBot השיקה אתר יצירת Chatbot, אשר על פי הטענה יש לו את היכולת של בניית בוטים עם יכולת ניתוח רגשות .
צ'טבוט כעזר למידה

השינויים הגלובליים, בעידן המידע הטכנולוגי, מחייבים את מערכת החינוך לשנות את הפדגוגיה המסורתית ולפתח בקרב התלמיד מיומנויות של המאה ה-21 כגון: למידה פעילה, למידה קונסטרוקטיבית, שיתופיות, יצירתיות, שיתופי פעולה, המצאתיות, פרודוקטיביות, ביקורתיות ועוד. טכנולוגיות מידע ותקשורת (ICTs) בעלות פוטנציאל לשנות את הגישה הפדגוגית, כך שסביבת ההוראה תהיה אינטראקטיבית, שיתופית וממוקדת לומד.
לצ'טבוטים פוטנציאל לשימוש במגוון רחב של דרכים בסביבות חינוכיות, משום שהם כוללים מנגנון אינטראקטיבי, המאפשר לתלמיד לתקשר באופן רציף עם הבוט בשאילת שאלות בתחום ספציפי ואף יכול לשמש ככלי ללמוד שפה חדשה. בנוסף, צ'טבוטים מתקדמים, המבוססים על טכניקות של בינה מלאכותית ובאים לדמות שפה אנושית אינטליגנטית, מאפשרים ליצור סביבה לימודית המקדמת אינטראקציות חברתיות ושיתופי פעולה המתקיימים בין תלמידים לצ'אט, בין התלמידים עצמם ובין תלמידים למומחים בתחום, מה שמאפשר התפתחות קוגניטיבית של הלומד על פי תאוריית הקונסטרוקטיביזם החברתי, ולמעשה לשמש מעין אזור ההתפתחות הקרובה / המשותפת עבור הלומד.
עד כה (2017) לא נעשו מחקרים רבים על השימוש בצ'טבוטים בלמידה ומה התועלות הממשיות של השימוש בטכנולוגיה.
ראו גם

מבחן טיורינג
למידה משולבת מחשב
ChatGPT
לקריאה נוספת

מאמרו של פטריק ביי על טכנולוגיות בוטים כאפשרות פוטנציאלית עבור תלמידים ללמוד אך ללמוד (אנגלית)
מאמרו של ג'יאה ג'יאוי על צ'טבוטים כסייענים ללמידת אנגלית (באנגלית)
הערות שוליים

↑  יניב אביטל, ‏אפקט הצ'ט-בוט: מ-250 אלף הצעות נישואין לאלקסה ועד הבגידות של אשלי מדיסון, באתר Geektime‏, 22 בנובמבר 2016
↑  "Snatchbot launch". נבדק ב-2017-05-10.
↑  Patrick Bii, Chatbot technology: A possible means of unlocking student potential to learn how to learn, Educational Research, 2 4, 2013, עמ' 218-221
↑  Jia, Jiyou, CSIEC: A computer assisted English learning chatbot based on textual knowledge and reasoning, Knowledge-Based Systems, 4 22, 2009, עמ' 249-255(הקישור אינו פעיל)
↑  Luke Fryer and Rollo Carpenter, Bots as Language Learning Tools (עמ' 8-14), http://llt.msu.edu/vol10num3/pdf/emerging.pdf, ‏2006 (באנגלית)
| בינה מלאכותית |
| --- | --- | --- |
| כללי | מבחן טיורינג • היסטוריה של הבינה המלאכותית • ציר הזמן של בינה מלאכותית • התקדמות הבינה המלאכותית • אוריינות AI • סוכן תבוני • AI-שלמות מערכת מומחה • אסדרת בינה מלאכותית (בישראל) • בינה מלאכותית צרה • בינה חישובית • הסברתיות בינה מלאכותית • הפרדוקס של מורבק • סוכן תבוני • אתיקה של בינה מלאכותית |  |
| תחומים | עיבוד שפה טבעית • ראייה ממוחשבת • בינה מלאכותית יוצרת • אומנות בינה מלאכותית • בינה מלאכותית כללית (AGI) |  |
| סוגי למידת מכונה | מערכת לומדת • למידה מונחית • למידה בלתי מונחית • למידה עמוקה • למידת חיזוק • סיווג בייסיאני נאיבי • רשת בייסיאנית |  |
| אלגוריתמי למידת מכונה קלאסית | פרספטרון • עץ החלטה • מכונת וקטורים תומכים • Bag of words • אלגוריתם k-מרכזים • אלגוריתם מיקסום התוחלת • הורדת ממד • אלגוריתם שכן קרוב • יער אקראי  • Q-learning •‏ T-SNE •‏ Tf–idf • חיזוק גרדיאנט |  |
| למידה עמוקה | רשת עצבית מלאכותית • רשת זרימה קדימה • רשת עצבית רקורסיבית • פונקציית אקטיבציה • טרנספורמר • Attention •‏ GAN |  |
| עיבוד שפה טבעית | מודל שפה • שיכון מילים (אנ') • בלשנות חישובית • תרגום מכונה • חילוץ מידע (אנ') • ניתוח סנטימנט • זיהוי חלקי דיבר (אנ') • מערכת זיהוי דיבור • זיהוי ישויות • כריית טקסט • תיוג תפקידים סמנטי • Word2vec • מודל שפה גדול • GPT •‏ BERT (אנ') • מודל Bag-of-words (אנ') • יצירת טקסט בשפה טבעית (אנ') • מילת עצירה • ניתוח מחרוזות • Stemming (אנ') • למטיזציה (אנ') |  |
| יישומים לבינה מלאכותית (אנ') | צ'אטבוט • זיהוי דובר • זיהוי עצמים • זיהוי תבניות • עוזר וירטואלי • זיהוי תווים אופטי • מחולל תמונות • הזיות |  |
| מערכות בינה מלאכותית | אלייזה • ChatGPT •‏ DALL-E •‏ Midjourney •‏ Gemini • קלוד •‏ Perplexity •‏ SearchGPT •‏ GitHub Copilot • דיפ־פייק • סירי • Google Assistant • אמזון אלכסה • מיקרוסופט קופיילוט |  |
| סוגיות בטיחות בינה מלאכותית (אנ') | סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית • בינה מלאכותית חזקה • יישור בינה מלאכותית (אנ') • בקרת יכולות בינה מלאכותית (אנ') • בינה מלאכותית ידידותית (אנ') • התכנסות אינסטרומנטלית (אנ') • סינגולריות טכנולוגית • השתלטות הבינה המלאכותית |  |
| ספריות בשימוש נרחב | TensorFlow •‏ PyTorch •‏ Torch •‏ Hugging Face •‏ Keras •‏ spaCy (אנ') •‏ Caffe |  |
לקטגוריית הבינה המלאכותית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4841533-9  LNB: 000340173  NKC: ph980006 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
התחנה המרכזית של נתניה

| --- | --- |
התחנה מכיוון שדרות בנימין בעיצוב הישן שלה
התחנה מכיוון שדרות בנימין בעיצוב הישן שלה
 תקופת הפעילות:  1963–הווה (כ־61 שנים)
 מיקום:  נתניה
 אתרים סמוכים:  קניון השרון, בית משפט השלום
 שירות אוטובוסים:  לכל רחבי הארץ
 קואורדינטות:  32°19′37″N 34°51′29″E﻿ / ﻿32.326959°N 34.858139°E﻿ / 32.326959; 34.858139
  (למפת נתניה מוגדלת) התחנה המרכזית של נתניה(למפת נתניה רגילה) התחנה המרכזית של נתניה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום התחנה המרכזית של נתניה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום התחנה המרכזית של נתניה
הרציפים הבין-עירוניים
התחנה המרכזית של נתניה היא מסוף האוטובוסים המרכזי של העיר נתניה. שוכנת במרכז החלק המערבי של העיר, סמוך לרחוב הרצל בקרן הרחובות אחד העם ואלון צבי.
מבנה התחנה

מבנה התחנה המרכזית כולל חנויות ומשרדי חברת אגד תעבורה וחברת קווים. רציפי התחנה שוכנים לאורך עמדות חניה אלכסוניות ומקורות. התחנה הוקמה ביוזמת חברת אגד ונפתחה ב-8 במרץ 1963. התחנה הוחזקה בידי חברת נצבא ("נכסי צאן ברזל אגד"), שבשנת 2002 נמכרה לאיש העסקים קובי מימון. מימון תכנן להקים קניון בשטח התחנה, בהשקעה צפויה של כ-100 מיליון דולר. התוכנית לא יצאה לפועל במקום זאת בשנים 2009–2010 שופצה התחנה, רחבת הרציפים רוצפה בשיש והונחו ברציפים לוחות זכוכית המוליכים על מנת להוות גורם מבודד מהרעש שבחניית האוטובוסים.
במקביל נבנה מבנה משרדים חדש בן שתי קומות כשבקומתו הראשונה ישנה עמדת הנפקת לכרטיסים חכמים מסוג רב קו.
לפני חנוכת התחנה במיקומה הנוכחי, שכנה התחנה המרכזית של נתניה בכיכר ציון שבעיר.
שירותי התחנה

תחנת האוטובוס המרכזית של נתניה היא תחנת האוטובוסים הגדולה והחשובה בצפון ומרכז השרון. בתחנה עוברים מדי יום אלפי נוסעים במאות אוטובוסים, הן בקווים העירוניים בתוך העיר והן בקווים הבינעירוניים. עם זאת, מיקום התחנה הסמוך לרחוב הרצל הראשי מעכב קווים העוברים בה כתחנת ביניים, ועל כן קווים העוברים בכביש החוף אינם נכנסים לתחנה, אלא עוצרים במחלף נתניה.