stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגוד מוזיקת הקאנטרי
הערות שוליים

1 2  Home - CMA World - CMA Country Music Association, CMA World (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 2323 9135  LCCN: n83029521  NKC: kn20081008008  VIAF: 132463615   WorldCat (עם VIAF): 132463615
אוסלאר

אוסלאר (בהונגרית: Oszlár) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. עד שנת 1954 נקרא הכפר טיסאוסלאר (Tiszaoszlár).
כמו יישובים רבים באירופה גם אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה שנים רבות מ-400 תושבים בשנת 1990 עד ל-341 תושבים בלבד בשנת 2018 (ירידה של כ-14%).
קהילה יהודית

במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים. כאן נולד שאנדור קלנר ( 3 בספטמבר 1887 - שופרון, 6 באוקטובר 1919) שהיה עובד דפוס, עובד מפלגת הקומוניסטים בהונגריה, גיסו של יוז'ף רבינוביץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 12 |  |
| 1880 | 23 | 380 |
| 1910 | 15 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 4 |  |
| 1941 | 6 | 543 |
ילידי המקום

שאנדור קלנר (בהונגרית: Kellner Sándor, אוסלאר 3 בספטמבר 1887 - שופרון, 6 באוקטובר 1919) היה עובד דפוס, עובד מפלגת הקומוניסטים בהונגריה, גיסו של יוז'ף רבינוביץ. בגיל צעיר עבר לבודפשט, שם הצטרף לאיגוד המקצועי של עובדי הדפוס. הוא נלחם כחייל במלחמת העולם הראשונה.
איזוצ'וקוו אנתוני

איזוצ'וקוו ג'וד אנתוני (באנגלית: Izuchukwu Jude Anthony; נולד ב-3 בנובמבר 1997 במדינת אביה שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בננטונג ז`יון מליגת העל הסינית.
קריירת מועדונים

אנתוני גדל באקדמיית GBS הניגרית.
ב-30 בינואר 2016 חתם על חוזה לשלוש עונות בהוגסונד מליגת העל הנורווגית. ב-13 במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על סרפסבורג 08 במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2016. בעונתו הראשונה במועדון ערך 15 הופעות ליגה, ובעונת 2017 ערך הופעת ליגה אחת בלבד במדי המועדון.
בעונת 2018 הושאל אנתוני לירב מהליגה הנורווגית השנייה. הוא ערך שש הופעות ליגה במדי המועדון בתקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד.
לקראת עונת 2019 הושאל אנתוני לנסט-סוטרה, גם היא מהליגה הנורווגית השנייה. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, בה ערך 26 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
בחודש ינואר 2020 חתם אנתוני בספרטק טרנבה מליגת העל הסלובקית. ב-16 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד סלובן ברטיסלאבה במסגרת המחזור ה-19 לעונת 2019/2020. בעונתו הראשונה במועדון ערך אנתוני 11 הופעות ליגה, ובעונתו השנייה הוסיף 18 הופעות ליגה. בתחילת עונת 2021/2022 ערך אנתוני שלוש הופעות ליגה נוספות במדי המועדון.
ב-8 בספטמבר 2021 חתם אנתוני על חוזה לשלוש עונות בהפועל חיפה מליגת העל. ביוני 2022 הוחלט לא לחדש את החוזה.
קריירה בינלאומית

אנתוני היה חלק מסגל נבחרת ניגריה עד גיל 23 בטורניר גביע אפריקה לאומות עד גיל 23 בשנת 2019, וערך שלוש הופעות בטורניר.
הערות שוליים

↑  Izuchukwu klar for FKH באתר הרשמי של הוגסונד, 30 בינואר 2016 (בנורווגית)
↑  הדר יעקבי, ‏חיזוק להגנה: הפועל חיפה החתימה בלם ניגרי, באתר ערוץ הספורט, 8 בספטמבר 2021
↑  https://www.israelhayom.co.il/sport/israeli-soccer/article/11381217
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "איזוצ'וקוו אנתוני".
אוניברסיטה ציבורית

אוניברסיטה ציבורית היא אוניברסיטה שרוב המימון שלה ממשלתי (ושכר הלימוד מסובסד על ידי הממשלה בזכות כך), וזה לעומת אוניברסיטה פרטית שהמימון שלה הוא פרטי והיא צריכה לכסות את העלויות שלה בעצמה (שכר לימוד לא-מתוקצב). המושג של אוניברסיטה ציבורית נפוץ במיוחד בארצות הברית שם האוניברסיטאות מחולקות לציבוריות ופרטיות.
במדינות שונות בעולם האוניברסיטאות המרכזיות הן ממשלתיות או פרטיות כמפורט בהמשך.
ישראל

ישנן תשע אוניברסיטאות מחקר ציבוריות בישראל:
אוניברסיטת אריאל בשומרון
אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
אוניברסיטת בר-אילן
אוניברסיטת חיפה
אוניברסיטת תל אביב
האוניברסיטה העברית בירושלים
האוניברסיטה הפתוחה
הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
מכון ויצמן למדע (מדרשת פיינברג)
בנוסף להן ישנן עשרות בודדות של מכללות וכן מכונים ומוסדות נוספים להשכלה גבוהה. כמו גם קיימות כתריסר שלוחות של אוניברסיטאות חוץ. מכלול תחומי ותכני מוסדות ההשכלה נקבעים על ידי הנהלת האוניברסיטה כמו גם מינוי הסגל האקדמי ודרכי ההוראה, אך לקבלת תארים יש לקבל את אישורו של הגוף הממלכתי המפקח על הנושאים האקדמאים, המועצה להשכלה גבוהה אשר קובע על פי נתוניו את העברת התקציב הממשלתי למוסדות המפקח בין היתר על הקמת אוניברסיטאות ומכללות אקדמאיות חדשות, הרחבת הקיימות והמלצות להכרה במוסדות אקדמיים כולל שלוחות מוסדות ההשכלה ברחבי העולם. ההבדל העיקרי בין אוניברסיטה ומכללה הוא, כי הנפקת תואר דוקטור תיתכן באוניברסיטה בלבד. באופן תאורטי, מכללה יכולה להגיש מועמדות למועצה כדי לשדרג את מעמדה למעמד אוניברסיטה.
אוסטרליה

באוסטרליה יש 38 אוניברסיטאות ציבוריות וארבע אוניברסיטאות פרטיות. ארבע האוניברסיטאות הפרטיות הן: אוניברסיטת הבונד, אוניברסיטת צפון אוסטרליה, הסניף האוסטרלי של אוניברסיטת קרנגי מלון האמריקאית והסניף האוסטרלי של אוניברסיטת קרנפילד הבריטית.
גרמניה

מרבית המוסדות להשכלה גבוהה הם ציבוריים ומופעלים על ידי מדינות גרמניה. כל המרצים הקבועים הם עובדי ציבור. באופן כללי, האוניברסיטאות הציבוריות זוכות למוניטין גבוה יותר מאשר מוסדות פרטיים. בין השנים 1972 - 1998 הלימודים באוניברסיטאות ציבוריות היו פטורים משכר לימוד; אולם מאז, מספר מדינות הנהיגו שכר לימוד נמוך יחסית, בעיקר לתארים מתקדמים.
סין

בסין האוניברסיטאות הן ציבוריות ומנוהלות על ידי הממשלה המחוזית המקומית באזור שלהן. יש מספר קטן של מוסדות להשכלה גבוהה של מהנדסים בבעלות פרטית, אך הן אינן רשאיות בדרך כלל לתת תואר ראשון.
פינלנד

בפינלנד כל האוניברסיטאות הן ציבוריות וללא תשלום שכר לימוד כלל.
צרפת

בצרפת רוב האוניברסיטאות הן ציבוריות ובתשלום שכר לימוד נמוך. יוצא דופן מיוחד הם בתי הספר למנהל עסקים.
קנדה

בקנדה האוניברסיטאות הן באחריות המחוז שבו הן נמצאות. רוב כמעט מוחלט של האוניברסיטאות הן ציבוריות מחוזיות.
ראו גם

אוניברסיטה לאומית
אוניברסיטה פרטית
אוניברסיטאות בישראל
אוסלו (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  "אוסלו" (מחזה)
 בימוי:  ברטלט שר
 הופק בידי:  מארק פלט מישל ליטבק
 תסריט:  ג'יי. טי. רוג'רס
 שחקנים ראשיים:  אנדרו סקוט 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Marc Platt Productions Bold Films
 חברה מפיצה:  HBO
 שיטת הפצה:  direct-to-video, וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2021
 שפת הסרט:  אנגלית
 דף הסרט ב־IMDb
 
אוסלו (באנגלית: Oslo) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי מסוגת דרמה היסטורית ומתח של רשת HBO שעלה בבכורה ב-29 במאי 2021.
העלילה מבוססת על סיפור אמיתי, ומציגה את מאמצם של טריה לארסן ומונה יול להביא לכינון הסכם שלום בין מדינת ישראל לפלסטינים במסגרת הסכמי אוסלו בשנות ה-90. מבוסס גם על המחזה "אוסלו" זוכה פרס הטוני של תסריטאי הסרט.
בישראל, הסרט זמין לצפייה ב-yes וב-HOT HBO. הסרט זכה בישראל לביקורות שליליות ולא מחמיאות לסרט.
תקציר העלילה

בתחילת שנות ה-90, דיפלומטים נורווגים מקדמים משא ומתן קדחתני בין ממשלת ישראל לארגון אש"ף הפלסטיני על מנת לכונן הסכם שלום בין שני הצדדים. מאמצים אלו מובילים להסכמי אוסלו.
שחקנים ודמויות

| שחקן | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| אנדרו סקוט | טריה לארסן | מנהל מכון פאפו (אנ') הנורווגי ובעלה של מונה יול. |
| רות וילסון | מונה יול | דיפלומטית נורווגית, עובדת משרד החוץ הנורווגי ואשתו של לארסן. |
| סלים דאו | אבו עלאא | שר האוצר של אש"ף. |
| וליד זעיתר (אנ') | חסן עספור | נציג אש"ף במשא ומתן על הסכמי אוסלו וקידום השלום עם ישראל. |
| ג'ף וילבוש | אורי סביר | מנכ"ל משרד החוץ הישראלי. |
| יגאל נאור | יואל זינגר | יועץ משפטי במשרד החוץ הישראלי. |
| דב גליקמן | יאיר הירשפלד | בסרט מוצג כפרופסור לכלכלה (במציאות היה היסטוריון). חלק ממשלחת המשא ומתן הישראלית. |
| איציק כהן | יוסי ביילין | סגן שר החוץ הישראלי. |
| קארל דורבי (אנ') | יוהאן יורגן הולסט | שר החוץ הנורווגי. |
| טוביאס זיליאקוס (אנ') | יאן אגלנד (אנ') | סגן שר החוץ הנורווגי. |
| ששון גבאי | שמעון פרס | שר החוץ הישראלי. |
הפקה

באפריל 2017, דווח באתר האינטרנט "The Hollywood Reporter" כי המפיק מארק פלאט מפתח עיבוד קולנועי למחזה "אוסלו" של ג'יי. טי. רוג'רס. במאי התיאטרון ברטלט שר נשכר לפרויקט זה על מנת לביים את העיבוד, בעוד המחזאי רוג'רס כתב את התסריט. שלוש שנים אחר כך, בנובמבר 2020, הוכרז על ידי רשת הטלוויזיה "HBO" כי היא החלה בשלב הצילומים לסרט זה, על מנת לשדרו בערוץ הטלוויזיה שלה במהלך 2021. לדברי רוג'רס, הסרט יכלול פרטים שהושמטו או נגנזו מהמחזה.
הערות שוליים

↑  Ashley Lee, ‏Marc Platt Boards Film Adaptation of Political Broadway Play 'Oslo' (Exclusive)‎, The Hollywood Reporter, ‏13 באפריל 2017
↑  Tom Grater, ‏Ruth Wilson & Andrew Scott Starring In HBO Movie 'Oslo'; Spielberg Exec'ing Tony-Winning Play Adaptation, ‏Deadline, ‏9 בנובמבר 2020
↑  Jeff Sneider, ‏Ruth Wilson, Andrew Scott to Star in HBO Movie 'Oslo' from EP Steven Spielberg, ‏Collider, ‏9 בנובמבר 2020
↑  ראיון של צ'ארלי רוז עם הדיפלומט טריה לארסן, המחזאי ג'יי. טי. רוג'רס והבמאי ברטלט שר, כפי ששודר בערוץ "PBS" ב-5 במאי 2017
אייר ואן

אייר וואן (Air One) הייתה חברת תעופה איטלקית. החברה הייתה חברת בת של חברת התעופה האיטלקית אליטליה והיא הפעילה טיסות מוזלות ליעדים מקומיים בגרמניה ואיטליה וליעדים בינלאומיים באירופה וצפון אפריקה. החברה התמזגה עם אליטליה ב-13 בינואר 2009 ונסגרה ב-30 באוקטובר 2014.
תולדות החברה

החברה החלה את פעילותה בשנת 1983 כחברה קטנה בשם "אליאדריאטיקה" ששימשה ללימודי טיסה ו"טיסות מונית", ולאחר מכן גם טיסות פנימיות באיטליה. עם קבלת מטוסה הסילוני הראשון מדגם בואינג 737-200 החלה החברה לבצע גם טיסות סדירות וטיסות שכר. בנובמבר 1995 שינתה החברה את שמה ל"אייר ואן" והחלה לבצע טיסות סדירות בין רומא ומילאנו. בשנת 1996, השנה הראשונה שבה התבצעה פעילות מסחרית מלאה, טסו בחברה כ-713 אלף בני אדם. בשנת 2000 החלה החברה בשיתוף פעולה עם חברת לופטהאנזה ומאז כמעט כל טיסותיה נשאו גם את קוד לופטהאנזה (LH). בשנת 2006 ייסדה החברה את "אייר ואן סיטיליינר" - חברה בת לטיסות פנימיות. בשנת 2007 הפכה לחברת התעופה השנייה בגודלה באיטליה. בתחילת שנת 2009 התאחדה החברה עם חברת התעופה הלאומית של איטליה - אליטליה, במסגרת ההקמה מחדש של אליטליה לאחר פשיטת הרגל שלה. במרץ 2010 החלה אליטליה להשתמש במותג אייר וואן כחברת בת לטיסות מוזלות שבסיסה בנמל התעופה מילאנו מלפנסה. החברה הציעה טיסות לאומיות ובינלאומיות בתעריף מוזל וכתחרות לפעילות חברות תעופה מוזלות אחרות הפעולות במילאנו, בהן איזיג'ט וריאנאייר.
לאחר שבאוגוסט 2014 רכשה חברת איתיחאד איירווייז מאיחוד האמירויות כ-49% ממניות חברת אליטליה, כחלק מהתוכנית התפעולית החדשה הוחלט על סגירת חברת אייר וואן והפסקת כל טיסות החברה. יום הפעילות האחרון נקבע ל-30 באוקטובר 2014 ובתאריך זה הופסקה כל פעילות החברה ובוטל המותג.
צי המטוסים

(הנתונים נכונים ליוני 2012)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| דגם | מספר מטוסים | תכולת מושבים (קונפיגורציה) | הערות |
| איירבוס A320 | 10 | 180 | עוד 2 בהזמנה |
בשרות חברת אליטליה פועלים מטוסים נוספים מדגמי איירבוס A320 ו-A330 הנושאים עדיין[דרושה הבהרה] את צביעת חברת אייר ואן אך בפועל מופעלים על ידי חברת אליטליה. מטוסים אלו יצבעו מחדש בהדרגה עד שתווצר הפרדה מוחלטת בין מטוסי אייר ואן כמטוסי החברה לטיסות מוזלות ומטוסי אליטליה כחברה בשירות מלא.
אורה שם אור

| --- | --- |

 לידה:  3 ביולי 1919 צ'ורטקוב, אוקראינה 
 פטירה:  22 בפברואר 1995 (בגיל 75) 
 שם לידה:  אורה זוננשיין 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 צאצאים:  מירית שם-אור, יונתן שם אור 
 
אורה שם אור (3 ביולי 1919 – 22 בפברואר 1995) הייתה עיתונאית וסופרת ישראלית.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נולדה בצ'ורטקוב, פולין, כאורה זוננשיין. אביה, ישראל, היה מצאצאי רש"י, ואמה, טובה, הייתה בתו של דב טננבאום.
למדה במשך שש שנים בגימנסיה בעיר הולדתה ובשנת 1936 עלתה לארץ ישראל. תחילה התיישבה בחיפה, שם סיימה בגרות אקסטרנית, ובשנת 1945 עברה להתגורר בתל אביב.
שם אור הייתה פעילה במפלגת הציונים הכלליים ועמדה בראש תנועת "המעגל הלאומי". כתבה את המדורים הקבועים "מן הכבד אל הקל" בעיתון "הבוקר"; "מה שמספרות ידידותי" בשבועון "לאשה" ו"בכל הרצינות" בעיתון ידיעות אחרונות.
בשנת 1943 נישאה לאדריכל י. ארי שם אור. שם אור היא אמם של יובל, הפזמונאית והסופרת מירית, והעיתונאי, והמחזאי יונתן וסבתם של הכתב בר שם-אור, השחקנית תמר שם אור, הסופרת והמתרגמת דנה שם-אור, הפזמונאית והזמרת שרונה פיק ושל הזמרת דניאלה פיק.
פרסומיה

חיי יתחילו מחר, ירושלים: הרומן החדש, 1942
אזרחי לכל: שרטוטים, תל אביב: עין, תשי"א 1951
מלאך הצחוק: ספורים ושירים לאחיות ולאחים, תל אביב: ניב, תשי"ח 1957
פתחי לי, אחותי: רומן, תל אביב: צוהר, 1958
יואלה מגדו: סיפור לצעירות ולצעירים בנפש, ירושלים: קריית ספר, 1959
בכל הרצינות: סיפורים הומוריסטיים, תל אביב: נ' טברסקי, תשכ"ג 1963
חייו של פרץ וייס, תל אביב: חמו"ל, תשכ"ה 1965
בבית הכל בסדר, רמת גן: מסדה, 1966
שנה ושישה ימים: הומורסקות, תל אביב: עין, תשכ"ז 1967
אף אחד, אף אחד לא אוהב, תל אביב: אל"ף, תש"ל 1969
אל תתנו להם סכו"ם, תל אביב: מלוא, תשל"ג 1973
ובארון, מכתב משר הביטחון, תל אביב: ביתן, תשל"ג 1973
הספירה לאחור: האם נשק גרעיני יציל אותנו, תל אביב: תנועת המעגל הראשון, 1976
ישראל מדינה על תנאי, תל אביב: נוגה, תשל"ח 1978
בלי הקוקו והסרפן, תל אביב: נוגה, 1981
פעם היה לי חתול, תל אביב: נוגה, 1982
זמנים מודרניים, תל אביב: נוגה, 1985
ישראל רבתי, יחד עם ארי שם אור, תל אביב: נוגה, 1985
הדוגמנית מכרכור, תל אביב: לילך, תשמ"ט 1989
המפרקים: תיעוד פוליטי, תל אביב: נוגה, 1989
הקרייריסט, תל אביב: י' גולן, 1990
רצח במועדון פנויים/ות, תל אביב: נוגה, 1991
רצח בשנקין, תל אביב: נוגה, 1992
רצח בכנסת, תל אביב: נוגה, 1993
רצח בסדום, תל אביב: נוגה, 1993
דמעות בצל, נוגה, 1994
הערות שוליים

↑  לפי תדהר נולדה ב-1921; לפי הלקסיקון של ג. קרסל ולפי לקסיקון אופק לספרות ילדים - נולדה ב-1923; על מצבתה נחקק שנולדה ב-1919 וכך גם באתר הגיניאלוגיה MyHeritage
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273034405171  ISNI: 0000 0000 7983 1333  LCCN: n81026854  SUDOC: 078767075  VIAF: 10259356   WorldCat (עם VIAF): 10259356
איסיזאורוס

| איסיזאורוס |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון עליון 70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי לטאה
סוג:: איסיזאורוס
מין:: Isisaurus colberti
שם מדעי
 Isisaurus

איסיזאורוס (שם מדעי: Isisaurus) הוא סוג של דינוזאור מקבוצת הטיטאנוזאורים, אשר התקיים בהודו במשך הקרטיקון עליון שלפני 70 מיליון שנה מזמננו במשך המאסטריכט. סוג זה התגלה במרבצי המאובנים של תצורות למטה (אנ').
הסוג תואר למדע בשנת 2003 בידי החוקרים: Wilson ו-Upchurch, כשפירוש השם הוא: "הלטאה של המכון הסטטיסטי ההודי" (אנ'), המכונה בקיצור "איסי" (ISI). עם זאת מאובניו נחשבו למאובני טיטאנוזאורוס, כשהתגלו בידי החוקר Sohan Lal Jain והחוקר Bandyopadhyay ב-1997. הסוג מכיל מין אחד – Isisaurus colberti, הקרוי להוקרת החוקר האמריקאי אדווין ה. קולברט.
דינוזאור זה היה בעל צוואר קצר יחסית, גוף נמוך ומבנה גולגולת דחוסה שדמתה מעט לזו של ברכיוזאורוס. הוא ניזון מעלי עצים נמוכים ומספר ממצאים שלו העידו שלקה במחלות כתוצאה מאכילת פטריות.
לצידו התקיימו מספר זאורופודים דומים כמו הג'יינוזאורוס וכמה אבליזאוריים, אשר היו נפוצים בהודו של הקרטיקון.
אוקראינים

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 37–45 מיליון
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 אוקראינה אוקראינה 37,541,693  רוסיה רוסיה 3,269,992  קנדה קנדה 1,359,655  פולין פולין 1,200,000  ארצות הברית ארצות הברית 1,028,492  ברזיל ברזיל 600,000  קזחסטן קזחסטן 338,022  מולדובה מולדובה 325,235  ארגנטינה ארגנטינה 305,000  גרמניה גרמניה 272,000  איטליה איטליה 234,354  בלארוס בלארוס 225,734  צ'כיה צ'כיה 131,709  אוזבקיסטן אוזבקיסטן 124,602  ישראל ישראל 30,000–90,000
 שפות
 אוקראינית, רוסית
 דת
 נצרות
 קבוצות אתניות קשורות
 סלאבים
 
האוקראינים (באוקראינית: Українці) הם עם סלאבי הדובר את השפה האוקראינית ונמנה עם קבוצת העמים הסלאביים המזרחיים, ומקורם באוקראינה. אוכלוסייתם היא השישית בגודלה באירופה. יש הכוללים עימם גם את הרוסינים משום הדמיון הרב ביניהם.
אוכלוסיות משמעותיות של אוקראינים מתגוררות בקנדה (1,359,655), בארצות הברית (1,028,492) ובברזיל (כ-600,000[דרוש מקור]). בנוסף, ברוסיה, בבלארוס, במולדובה, בפולין ובקזחסטן קיימת אוכלוסייה גדולה יחסית ממוצא אוקראיני.
אטימולוגיה

משמעות השם לפי דעות מסוימות היא "המדינה שלנו" או "תוך המדינה". אחרים מפרשים את השם במשמעות של "סְפַר", "פריפריה" או "מחוז הגבול". השימוש הראשון במונח הוא מסוף המאה ה-12.
היסטוריה

בשל הדמיון התרבותי היחסי של התושבים הסלאביים מצפון לים השחור ליתר הסלאבים, לא היה נהוג לראות בהם קבוצה נפרדת עד שלב מאוחר יחסית בהיסטוריה. האזור ידע שינויים תדירים בשלטון וכיבושים רבים, של עמים סלאביים ואחרים, שמנעו היווצרות אחידות לשונית בקרב התושבים והביאו עימם השפעות תרבותיות מגוונות. הקמת הסיץ' הזפורוז'י ומלחמתם של הקוזאקים בפולשים שונים גרמה לתחושה של גאווה בקרב התושבים ולהיווצרות תחושתם לאומיות בקרבם. בתקופה זו החלו לכנות את עצמם כרותנים ואת שפתם כרותנית. אותו כינוי שימש קודם לכן ולעיתים בחפיפה עבור כל הסלאבים המזרחיים. לאחר כיבוש האזור בידי האימפריה הרוסית נהגו הרוסים לכלולם כחלק מהעם הרוסי ושטחה של אוקראינה כונה בידם "רוסיה הקטנה" והאוקראינים - "רוסים קטנים" (Малороссы). בשטחים שלא נשלטו על ידי הרוסים, נקראו עדיין התושבים "רותנים". השם "אוקראינים" הפך נפוץ רק לאחר מלחמת העולם הראשונה והקמת הרפובליקה העממית של אוקראינה ב-1918.
עקב חשיבות הקוזאקים בהיסטוריה האוקראינית, האוקראינים המודרניים מזוהים לרוב עימם, אף על פי שהקוזאקים מעולם לא היו קבוצה אחידה.
ראו גם

יהדות אוקראינה
לקריאה נוספת

הערך "אוקראינים", באנציקלופדיה האינטרנטית של אוקראינה (באנגלית)
הערות שוליים

↑  Україна. Русь. Назви території і народу, litopys.org.ua
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4061497-9  LNB: 000056068  NDL: 00576251  NKC: ph118163
אוסף הסינגלים

אוסף הסינגלים (באנגלית: The CD's Collection) הוא מארז התקליטורים הראשון של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-2 בנובמבר 2003, בהוצאת חברות התקליטים דנה מיוזיק ו-IMP רקורדס. הוא יצא לחנויות במהדורה מוגבלת לכבוד חגיגות העשור לקריירה שלה, ולאחר עשר שנים מיציאת האלבום דנה אינטרנשיונל (1993).
המארז כולל שמונה תקליטורים בסך הכול. שבעה מתוכם הם הסינגלים שיצאו מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, החלום האפשרי (2002). התקליטור השמיני הוא אוסף של ארבע גרסאות שנוצרו לשירה "Cinquemilla"; הוא נקרא "AloRaroLa" ועטיפתו מציגה את פיה של אינטרנשיונל עם ניבים.
רקע

אוסף הסינגלים כולל שבעה תקליטורים של סינגלים שהוציאה אינטרנשיונל בין 2002–2003 כחלק מאלבום האולפן השביעי שלה החלום האפשרי (2002) ואחד נוסף, המהווה אוסף של ארבע גרסאות לשירה "Cinquemilla" משנת 1996. התקליטור של "תחלום" כולל רמיקס נוסף בשם "לונג דרים". התקליטור של "החלום האפשרי" כולל גרסה אקוסטית לשירה "ניצחתי" משנת 2001. התקליטור של "תגיד לי, מי?" כולל רמיקס נוסף מאת ריי ניזאן. התקליטור של "עד היום" כולל גם את השיר "Gotta Move On".
התקליטור של "בסוף יהיה טוב..." כולל ארבעה קטעים בסך הכול. הראשון הוא גרסת הרדיו והשני הוא הגרסה המקורית. השלישי הוא רמיקס ערוך מאת ס.ט.א.ר.ן והרביעי הוא רמיקס שנוצר בידי ס.ט.א.ר.ן גם כן, אך בגרסה שאינה ערוכה. אוסף הסינגלים עוצב בצורת קופסה עשויה מקרטון, עליה מופיעה אינטרנשיונל.
הצלחה מסחרית

מארז התקליטורים נמכר בלמעלה מ-8,000 עותקים בישראל, וזכה להצלחה רבה ביחס ליציאתו המוגבלת.
רשימת רצועות

| אוסף הסינגלים> מס' | אוסף הסינגלים> שם | אוסף הסינגלים> אלבום מקורי | אוסף הסינגלים> משך | אוסף הסינגלים>  | אוסף הסינגלים>  | אוסף הסינגלים>  | אוסף הסינגלים>  | אוסף הסינגלים>  | אוסף הסינגלים>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | סיפור קצר  | החלום האפשרי | 3:52 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | תחלום  | החלום האפשרי | 3:43 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | תחלום (לונג דרים רמיקס)   | החלום האפשרי | 6:25 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)  | החלום האפשרי | 3:00 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | החלום האפשרי  | החלום האפשרי | 3:20 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ניצחתי (גרסה אקוסטית)   | יותר ויותר | 3:07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | תגיד לי, מי? (רמיקס מאת ריי ניזאן)   | החלום האפשרי | 3:34 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | תגיד לי, מי?  | החלום האפשרי | 3:53 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | עד היום  | החלום האפשרי | 4:10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Gotta Move On  | החלום האפשרי | 3:45 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | בסוף יהיה טוב... (גרסת הרדיו)   | החלום האפשרי | 4:07 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | בסוף יהיה טוב...  | החלום האפשרי | 3:28 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | בסוף יהיה טוב... (רמיקס מאת ס.ט.א.ר.ן)   | החלום האפשרי | 4:40 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | בסוף יהיה טוב... (רמיקס מאת ס.ט.א.ר.ן)   | החלום האפשרי | 6:09 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | AloRaroLa (גרסת הרדיו) (רמיקס מאת גרובמייטס)   | מגנונה | 3:29 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | AloRaroLa (גרסת הרדיו) (רמיקס מאת די ג'יי ויק)   | מגנונה | 4:14 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | AloRaroLa (פלז'ר דום רמיקס) (רמיקס – די ג'יי ויק)   | מגנונה | 7:45 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | AloRaroLa (גרסה מורחבת) (רמיקס – גרובמייטס)   | מגנונה | 7:39 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 74:06 |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2003)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ישראל | מצעד האלבומים של מוסיקה נטו | 1 |
נתוני מכירות

| מקום | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ישראל (IFPI) | — | 8,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 2 בנובמבר 2003 | מארז תקליטורים | דנה • IMP |  |
הערות שוליים

↑  זיו גולנד, רז ניצן, חיים צינוביץ', תומר בירן, גילי שטרן, אלי אברמוב
1 2 3 4 5 6 7 8  אוסף הסינגלים, באתר Dana International community
↑  Ofer Nissim Featuring Danna - Danna International (באנגלית), נבדק ב-2022-06-11
↑  Release group “HaHalom HaEfshari” by Dana International - MusicBrainz, musicbrainz.org
1 2  דנה אינטרנשיונל – "AloRaroLa"
↑  דנה אינטרנשיונל – "תחלום"
↑  דנה אינטרנשיונל – "החלום האפשרי"
↑  דנה אינטרנשיונל – "תגיד לי, מי?"
↑  דנה אינטרנשיונל – "עד היום" / "Gotta Move On"
↑  דנה אינטרנשיונל – "בסוף יהיה טוב"
| דנה אינטרנשיונל |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים | אלבומים • סינגלים • וידאוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | דנה אינטרנשיונל • אומפטמפה • איפיטמפה • מגנונה • חופשייה • יותר ויותר • החלום האפשרי • הכל זה לטובה |  |
| אלבומים אחרים | דיווה – האוסף • האלבום • אוסף הסינגלים • 101 כלבים דלמטים |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1998 • אירוויזיון 2011 • עופר ניסים • "דנה קמה" • "מחווה לדנה אינטרנשיונל" |  |
| דנה אינטרנשיונל – שירים |
| --- | --- | --- |
| דנה אינטרנשיונל | "פטה מורגנה" • "סמר-מר" • "מי שלא רוצה אותי" • "משחק הדמעות" • "No Alibi" • "ערוסה" • "Yes Sir, I Can Boogie" • "סעידה סולטנה" (2015) • "דנה אינטרנשיונל" • "ההצגה חייבת להמשך" |  |
| אומפטמפה | "לילה טוב אירופה" • "פטראנס" • "אני לא יכולה בלעדיך" • "ישנן בנות" • "Umpatampa" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "Right Now" •‏ "100% גבר" • "בתולה" • "Zomba" • "דרור יקרא" • "נוסעת לפטרה" |  |
| איפיטמפה | "אני רוצה לחיות" • "מי שלא רוקד עומד" • "פלאש גורדון" • "לילה טוב אירופה" • "דנה אינטרנשיונל" • "Qu'est-Ce Que C'est?" • "בתולה" |  |
| מגנונה | "מגנונה" • "Let Kiss" • "דון קיחוטה" • "יש בו אש" • "I'm Gonna Let" ‏• "Cinquemilla" • "מנפנפת" • "אות משמים" • "סיפור אהבתם של חס וחלילה" • "בוא" |  |
| דיווה – האוסף | "Power" • "שיר קדמשנתי (סקס אחר)" • "זמר שלוש התשובות" |  |
| חופשייה | "Dror Yikra (Traditional Prayer for Freedom)" •‏ "Free" • "מוכר הפרחים" • "Love Is All There Is" •‏ "Language of Love" • "עד סוף הזמן" • "La Vita è Bella" •‏ "Tease Me" •‏ "Glamorous" • "אני אוהבת" • "This Is the Night" •‏ "If You Don't Love Me The Way I Am" •‏ "Woman in Love" •‏ "Diva" |  |
| יותר ויותר | "ניצחתי" • "תן לחיות" • "אלף ימים של אהבה (קשר)" • "יותר ויותר" • "לקום בבוקר" • "אתה הורס" • "אתה הדי.ג'י. שלי" • "הרגשה טובה" • "שיר" • "בדרך אל החופש" • "הכל יהיה ורוד" • "ואחרי הכל" • "עד סוף הזמן" |  |
| החלום האפשרי | "עד היום" • "תחלום" • "תגיד לי, מי?" • "מכת חום (איי לה דיר לה דה דה)" • "החלום האפשרי" • "בסוף יהיה טוב..." • "רק לא היום" • "Gotta Move On" •‏ "Superman" • "סיפור קצר" • "ניצחתי" (גרסה אקוסטית) |  |
| הכל זה לטובה | "הכל זה לטובה" • "יום הולדת" • "בראשית" • "לא מאמינה" • "יאללה באלגן" • "סרט הודי" • "Love Boy" • "את מוכנה" • "איפה הלב" • "אתה ממגנט אותי" • "יום אחר" • "חורבות האהבה" |  |
| שירים אחרים | "Power" • "וזה לא מה ש..." • "במקום הכי נמוך בתל אביב" • "האם זו אהבה" • "עליי" • "Ding Dong" • "כשהגברים רוקדים" • "מה לעשות?" • "Loca" • "עיר שלמה" • "Down on Me" • "ילדים זה שמחה" • "אמונות קטנות" • "We Can Make It" • "רותי" • "יש לי אהבה (לה קוסטה)" • "נשארת איתך" • "Diva to Diva" •‏ "Just the Way You Are" • "מקהלה עליזה" • "אחלה גבר" • "לה קוקרצ'ה" • "Big D*** Energy" • "שקיעה אחת" |  |
אייר דולומיטי

אייר דולומיטי (באיטלקית: Air Dolomiti) היא חברת תעופה אזורית איטלקית שבסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה מינכן פרנץ יוזף שטראוס.
החברה היא חברת בת של חברת התעופה לופטהנזה הגרמנית והיא חלק מהרשת האזורית של החברה לופטהנזה רגיונל.
היסטוריה

אייר דולומיטי נוסדה בינואר 1989. טיסתה הראשונה התקיימה בינואר 1991 בקו טריאסטה - ג'נובה. בשנת 1992 החלה להפעיל טיסות בינלאומיות בקו ורונה - מינכן.
בשנת 1999 קנתה חברת לופטהנזה 25% ממניות החברה ובשנת 2003 רכשה גם את שאר המניות. החל מתקופה זו, אייר דולומיטי היא חלק מהרשת האזורית לופטהנזה רגיונל.
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אמבראר E-195 | 13 | — | 120 | 120 |  |
| סה"כ | 13 | — |  |  |  |