stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'נג'שפטה
הערות שוליים

↑  "A köztársasági elnök 325/2013. (VII. 10.) KE határozata városi cím adományozásáról" (pdf). Magyar Közlöny 2013. évi 118. szám 64033. oldal. 2013-06-10.
↑  "Gyöngyöspata, esperesi templomrom". turautak.com.
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת ג'נג'ש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | ג'נג'ש • אבשאר • אדאץ' • אטקאר • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שפטה • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • מאטראסנטאימרה • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • ואמושגיירק • וץ' • וישונטה • ויסנק |  |
הגבעה של הטירה לשעבר של ג'נג'שפטה
ג'נג'שפטה - מבט אווירי של הטירה
ארתור אלמאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1894 קושיצה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  17 בינואר 1978 (בגיל 83) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 שם לידה:  Weinfeld Arthur 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד 
 תפקידים:  רופא שיניים 
 בן או בת זוג:  אווה גרגיי (1946–1978) 
 
ארתור אלמאי, (במקור ויינפלד, בהונגרית: Almai Artúr;‏ קאשה, 1 בפברואר 1894 – בודפשט, 17 בינואר 1978) היה רופא שיניים, כירורג פה ולסת מחלוצי ניתוחי הפה והלסת בממלכת הונגריה.
ביוגרפיה

ארתור ויינפלד נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוכן נוסע מוזס (משה) ויינפלד ושל וסרֵן שוורץ. הוא השלים את לימודי התיכון שלו בבית הספר המלכותי הממלכתי ההונגרי בזומבור (1904–1912), ולאחר מכן הפך לסטודנט בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (1912) (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בפרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס וביצע שירות בחזית. החל מסתיו 1916 מילא את תפקידיו הרפואיים בחזית האיטלקית, בתחנת הסיוע של הגדוד, תחילה כעוזר רופא ולאחר מכן כסגן רופא גדודי. הוא נפל בשבי האיטלקי ונפצע פעמיים בחזית. שוחרר כסגן רפואי. אלמאי קיבל מספר עיטורים על עמידתו בקרבות. לאחר המלחמה, בשנת 1923. קיבל את התואר דוקטור לרפואה. עם סיום לימודי הוא עבד במרפאה הפנימית מספר 1 לצד רז'ה באלינט. מאוחר יותר עבד בפוליקליניקה Charité ובקליניקת השיניים. בשנות ה-20 הוא שהה שנה בבון עם פרופסור אלפרד קנטורוביץ, ממנו למד את שיטות טיפול השיניים המודרניות ביותר באותה תקופה. לאחר שחזר הביתה, הוא פתח את המרפאה שלו עם מספר חדרי המתנה בראש הגשר בצד בודה של גשר מרגיט. אלמאי היה חבר במספר אגודות רפואיות ומדעיות ונחשב לאחד מרופאי השיניים המפורסמים בשנות ה-30 של המאה ה-20.
הוא הובא למנוחות בבית קברות היהודי ברחוב קוזמה.
משפחתו

אשתו הראשונה הייתה אדית רוזנצוויג (1908–?), בתם של בנו רוזנצוויג ושל רוזליה דוקס, עמה התחתן ב-1928 בבודפשט. רעייתו השנייה הייתה ד"ר אווה גרגיי (1914–1993), רופאת שיניים, פרופסור באוניברסיטה.
בניו ד"ר ג'רג' אלמאי (1947–2013) וד"ר יאנוש אלמאי (1949) היו רופאי שיניים.
לקריאה נוספת

Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
Szentmiklóssy Géza (1930). A magyar feltámadás lexikona. (לקסיקון התחייה ההונגרית)
Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Budapest, Makkabi, 2001 (אנדראש גרגיי: לקסיקון רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט. הוצאת מכבי. 2001)
Forrai Judit (2018). "A fogászat pápája: Alfred Kantorowicz, és a XX. századi történelem egy fejezete" (PDF). Kaleidoscope. 9 (17). נבדק ב-2022-12-10.
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a kassai izraelita hitközség születési akv. 8/1894. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-12-10.
↑  Új Élet, 1978. február 1. (33. évfolyam, 3. szám)
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 366/1928. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-12-10.
ג'וש טראנק

| --- | --- |

 לידה:  19 בפברואר 1984 (בן 40) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ושוע בנג'מין "ג'וש" טראנק (באנגלית: Joshua Benjamin "Josh" Trank; נולד ב-19 בפברואר 1984) הוא במאי קולנוע, תסריטאי ועורך אמריקאי יהודי. הוא ידוע בבימוי סרט המדע הבדיוני "כרוניקה בזמן אמת" משנת 2012, סרט גיבורי העל "ארבעה מופלאים" וסרט הפשע הביוגרפי "קפונה".
קריירה

במהלך ראיון עם קווין סמית' בפודקאסט "Fatman on Batman", טראנק דן באריכות במקורות הקריירה שלו. הוא תיאר את סרטון היוטיוב שלו "דקירה ביום הולדתה ה-22 של ליה", שהפך פופולרי מאוד בין לילה לאחר יציאתו, כנקודת פריצה משמעותית בקריירה שלו. בעקבות זאת, טראנק עבד על דרמת הטלוויזיה של רשת ספייק "The Kill Point" משנת 2007 כתסריטאי, במאי ועורך. ב-2009 ערך את הסרט העצמאי "מעריץ גדול", בכיכובו של פאטון אוסוולט. הוא שימש גם כמפיק-שותף והיה לו תפקיד קטן בסרט.
בשנת 2011 ביים טראנק את סרטו העלילתי הראשון, "כרוניקה בזמן אמת", שיצא ב-3 בפברואר 2012 על ידי פוקס המאה העשרים והכניס מעל 125 מיליון דולר ברחבי העולם. עם תקציב של מיליון 12 דולר, הסרט התקבל יפה על ידי המבקרים, והשיג ציון של 85% באתר עגבניות רקובות. עם שחרור הסרט, בגיל 27, טראנק הפך לבמאי הצעיר ביותר שסרטו ניצב במקום הראשון בטבלת שוברי הקופות בארצות הברית, מותיר מאחוריו את סטיבן ספילברג (שהיה בן 28, כשיצא שובר הקופות "מלתעות") וג'יימס קמרון (שהיה בן 30, עם יציאת "שליחות קטלנית"). הסרט עורר התעניינות רבה בו מצד האולפנים בהוליווד ושמו נקשר לסרט הספין-אוף של ספיידרמן מבית סוני, "ונום", הפקת "הכוכב האדום" של האחים וורנר והעיבוד הקולנועי של סוני למשחק הווידאו "Shadow of the Colossus";‏ עם זאת, טרנק דחה את הפרויקטים הקולנועיים הללו.
טראנק ביים את סרט האתחול "ארבעה מופלאים", שיצא באוגוסט 2015. אלא שבניגוד לסרטו הקודם, הסרט לא התקבל יפה על ידי הצופים והמבקרים טראנק ספג ביקורת רבה הפך לנושא למחלוקת כשפרסם ומחק במהירות הודעה בטוויטר לפני יציאת הסרט וטען שהביקורות הגרועות נבעו משינויים שבוצעו על ידי האולפנים משום שבמקור נעשה סרט אחר לגמרי. לא מרוצה באותה מידה מהמוצר המוגמר, השחקן טובי קבל, שעבד עם טראנק על הסרט, תמך בטענתו של טראנק.
ביוני 2014 הוכרז כי טראנק יביים סרט נפרד בסדרת "מלחמת הכוכבים", אך הוא עזב את הפרויקט פחות משנה לאחר מכן. טראנק ציין שזו הייתה החלטה אישית, אולם בכמה כלי תקשורת נמסר כי הוא פוטר מהפרויקט בגלל סוגיות שעלו במהלך הפקת "ארבעה מופלאים", בעיקר חוסר תקשורת עם מפיקי הסרט וכי לוקאס פילם החליטה לחפש במאי אחר. בריאיון ל"לוס אנג'לס טיימס" הוא אמר שהסיבה שעזב את הסרט היא מפני שהוא רצה לעשות משהו מקורי ובקנה מידה קטן יותר, בשל כמות הביקורות שספג ברשתות החברתיות במהלך צילומי "ארבעה מופלאים".
טראנק כתב וביים את "קפונה", סרט ביוגרפי אודות אל קפונה, עם טום הארדי בתפקיד הראשי. הוא יצא כווידאו לפי דרישה ב-12 במאי 2020.
חיים אישיים

ג'ושוע בנג'מין טראנק נולד בלוס אנג'לס, הוא בוגר בית הספר התיכון בוורלי הילס משנת 2002. בתחילת אוקטובר 2013 התחתן עם התסריטאית קריסטין ור לינדן, הם התגרשו בשנת 2017. אביו, ריצ'רד טראנק, הוא זוכה פרס האוסקר ובמאי סרטים תיעודיים.
פילמוגרפיה

| כותר | שנה | במאי | תסריטאי | מפיק | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| דקירה ביום הולדתה העשרים ושתיים של ליה | 2007 | כן | כן | כן | סרט קצר |
| נקודת ההרג | 2007 | כן | כן | לא | סדרת טלוויזיה (5 פרקים) |
| מעריץ גדול | 2009 | לא | לא | כן | מפיק-שותף |
| כרוניקה בזמן אמת | 2012 | כן | חלקי | לא | סרט הביכורים כבמאי |
| ארבעה מופלאים | 2015 | כן | כן | לא |  |
| קפונה | 2020 | כן | כן | לא |  |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | סרט | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | האיגוד המקוון לקולנוע וטלוויזיה | סרט הביכורים הטוב ביותר | כרוניקה בזמן אמת | מועמדות |
| ‏2016 | פרס (ראזי) פטל הזהב | הבמאי הגרוע ביותר | ארבעה מופלאים | זכייה |
| ‏2016 | פרס (ראזי) פטל הזהב | התסריט הגרוע ביותר  שותף עם סיימון קינברג וג'רמי סלייטר | ארבעה מופלאים | מועמדות |
אנטישמיות בממלכה המאוחדת

אנטישמיות בממלכה המאוחדת מבטאת את השנאה והאפליה של יהודים בממלכה המאוחדת.
היסטוריה

יהודים הראשונים הגיעו לממלכת אנגליה בעקבות הכיבוש הנורמני בשנת 1066. ההתיישבות היהודית הידועה הקדומה ביותר מתוארכת בערך בשנת 1070. יהודים שחיו באנגליה החל מתקופת שלטונו של המלך סטיבן (שלט 1135–1154) חוו אפליה דתית וקיימת סברה כי עלילת הדם שהאשימה את היהודים ברצח לצורכי פולחן מקורו באנגליה במאה ה-12. המקרה המוכר הבולט ביותר באנטישמיות באנגליה היה הטבח ביהודי יורק משנת 1190, בו העדיפו כ-150 יהודים ליטול את נפשם ולא להתנצר. התמונות המוקדמות ביותר של אנטישמיות נמצאות ברשומות המס המלכותיות משנת 1233. הנוכחות היהודית באנגליה של ימי הביניים הסתיימה עם הגירוש של המלך אדוארד הראשון בשנת 1290. יהודים שהמירו את דתם הורשו להמשיך ולחיות באנגליה בבית המומרים (Domus Conversorum) בלונדון.
היהודים הורשו לחזור לממלכה המאוחדת בידי אוליבר קרומוול בשנת 1655, אף על פי שישנן עדויות כי קהילות של אנוסים חיו באנגליה גם לפני הצו של קרומוול. גם לאחר חזרתם לאנגליה היהודים היו נתונים לאפליה ולהשפלה, שהלכו ודעכו בהדרגה במשך מאות שנים כאשר היהודים תרמו תרומה מסחרית, פילנתרופית וספורטיבית למדינה.
בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה העשרים, מספרם של יהודי בבריטניה גדל מאוד בגלל גלי הגירה של יהודים שברחו מפוגרומים רוסיים ואפליה, רבים מאותם מהגרים התיישבו באיסט אנד לונדון. צעדי מחאה בעלי סנטימנט פופולרי נגד הגירה שימש את איחוד הפשיסטים הבריטי כדי להסית לשנאה נגד היהודים. צעדה פשיסטית שתוכננה בשכונת האיסט אנד של לונדון, בה התגוררה כאמור אוכלוסייה יהודית גדולה, התפזרה בעקבות הקרב ברחוב כייבל בשנת 1936, כאשר המשטרה שניסתה להבטיח את קיום הצעדה יכולה לא הצליחה לפרק את המתרס שהוקם על ידי עובדי רציף מאוחדים, סוציאליסטים, אנרכיסטים, קומוניסטים, יהודים ואנטי-פשיסטים אחרים במטרה למנוע את הצעדה.
בעקבות השואה, שנאה בלתי מוסתרת, שנאת ממניעים גזעניים כלפי יהודים הפכה בלתי מקובלת בחברה הבריטית. עם זאת התפרצויות אנטישמיות שהגיעו מקבוצות פשיסטיות נמשכו, והובילו להקמתה של קבוצה 43 בהנהגתם של יהודים יוצאי כוחות הביטחון הבריטים, אשר פירקו את הישיבות הפשיסטיות בשנים 1945 עד 1950.
ההווה > ניתוח > אירועים

כמות התקריות האנטישמיות בבריטניה נוטות לעלות בתגובה לאירועים הקשורים לישראל או למזרח התיכון הרחב, כגון הסכסוך בעזה בין ישראל לחמאס ופיגוע הטרור בבית הספר היהודי "עוזר התורה" בטולוז, צרפת בשנת 2012; מלחמת לבנון השנייה בשנת 2006; מלחמת עיראק בשנת 2003; פיגועי הטרור ב־11 בספטמבר 2001; והתפרצות האינתיפאדה השנייה בשנת 2000.
בדצמבר 2014 פרסם משרד הקהילות והממשל המקומי בבריטניה דוח על פעולות הממשלה באנטישמיות. הדוח מציין ירידה מתמשכת באירועים אנטישמיים בשנים 2013/14, אף על פי שאזכורים אנטישמיים במדיה החברתית עלו ברבע ביחס לשנים קודמות. מרבית הדיווחים על פשע שנאה על רקע אנטישמי נמצאים במטרופולין של מנצ'סטר רבתי והרטפורדשייר, בה מתגוררים רוב היהודים.
בשנת 2015 דיווח ה-CST כי כמות האירועים האנטישמיים בשנת 2014- 1,168 גדולה פי שניים לעומת השנה הקודמת. ניתן לייחס את העלייה כתגובה לסכסוך בישראל וברצועת עזה, כאשר שיא של אירועים נרשם ביולי 2014 עת נרשמו 314 אירועים (באותו חודש בו התקיים מבצע צוק איתן). ביולי 2015 פרסם CST דו"ח אירועים אנטישמיים עבור החודשים ינואר - יוני 2015. הדו"ח העלה גידול של 53% בהשוואה לשנה הקודמת, עם 473 אירועים. מרבית האירועים (353) נרשמו תחת הקטגוריה של "התנהגות פוגענית". נרשמו גם עליות משמעותיות בקטגוריות האלימות ("תקיפה אלימה" ו"אלימות קיצונית") עם 44 אירועים, כמות אירועים כפולה ביחס לשנה בשנה הקודמת. ב-36% מכלל האירועים הצטרפה התייחסות פוליטית: ב-32 אירועים הוזכרו ישראל והציונות, 16 תקריות הזכירו את האסלאם ו-122 אירועים כללו שיח של הימין הקיצוני. ארגון קמפיין נגד אנטישמיות (CAA) פרסם דו"ח בשנת 2016 בו נאמר כי לפי נתוני המשטרה פשעי אנטישמיות הגיעו לשיא בשנת 2015. בדו"ח נאמר כי רמת הפשע האנטישמי בשנת 2014 הייתה השיא הקודם ובשנת 2015 חלה עלייה של 26% בפשע האנטישמי משנה לשנה, עלייה של 51% בפשיעה האנטישמית האלימה, אך הפחתה קטנה בהגשה של בכתבי אישום על ידי המשטרה, תופעה שה-CAA ציינה כי "מדאיגה" בהתחשב בגודל הגידול בהיקפי הפשעים האנטישמים באותה תקופה.
| קטגוריה | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. אלימות קיצונית | 4 | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 0 | 4 | 2 | 4 | 1 | 1 | 3 | 0 | 2 | 2 |
| 2. תקיפה | 19 | 17 | 33 | 51 | 40 | 42 | 54 | 79 | 80 | 108 | 116 | 87 | 121 | 114 | 93 | 67 |
| 3. נזק וחילול | 58 | 31 | 25 | 73 | 90 | 55 | 72 | 53 | 48 | 70 | 65 | 76 | 89 | 83 | 64 | 53 |
| 4. איומים | 19 | 16 | 31 | 39 | 37 | 18 | 22 | 93 | 25 | 27 | 24 | 28 | 45 | 32 | 30 | 39 |
| 5. התנהגות פוגענית | 86 | 136 | 127 | 196 | 122 | 216 | 211 | 272 | 273 | 365 | 336 | 317 | 609 | 391 | 412 | 467 |
| 6. ספרות | 33 | 36 | 54 | 44 | 20 | 14 | 16 | 31 | 27 | 20 | 19 | 37 | 62 | 25 | 7 | 12 |
| סך הכל | 219 | 236 | 270 | 405 | 310 | 350 | 375 | 532 | 455 | 594 | 561 | 546 | 929 | 645 | 608 | 640 |
ההווה > ניתוח > עמדות

מחקרים שפורסמו ביוני 2015 על ידי מרכז המחקר פיו הראו כי מתוך שש מדינות שהשתתפו, אוכלוסיית בריטניה הייתה כמעט עם הדעות הטובות ביותר כלפי היהודים. בעוד ש-78% מהאירופאים הם בעלי דעה חיובית כלפי העם היהודי (ל-13% דעות שליליות), בבריטניה ל-83% מהאוכלוסייה דעות חיוביות, ורק ל-7% דעות שליליות. ניתן להשוות דעות אלו עם דעות כלפי מוסלמים (81% חיוביים) וצוענים (63%).
בשנת 2017 ערך המכון לחקר מדיניות יהודית את מה שהוא כינה "הסקר הגדול והמפורט ביותר של עמדות כלפי יהודים וישראל שנערכו אי פעם בבריטניה."" מהסקר עולה שרמות האנטישמיות בבריטניה הן מהנמוכות בעולם, כאשר רק 2.4% מהבריטים הביעו עמדות אנטישמיות, וכ-70% הם בעלי דעה חיובית על היהודים. עם זאת ביחס לישראל, רק 17% היו בעלי דעה חיובית, ו-33% היו בעלי דעה שלילית.
ההווה > ניתוח > שיח

על פי דו"ח החקירה הפרלמנטרית של כל המפלגה באנטישמיות ב-2006, "השיח האנטישמי, מטבעו, קשה יותר לזיהוי והגדרה מאשר התקפה פיזית על אדם או מקום". שיח זה בדרך כלל זה לא מכוון לקורבן שניתן לזהות, אלא ליהודים כקבוצה. שיח כזה משפיע ומשקף עמדות עוינות ליהודים ולנושאים הקשורים ליהודים, ויכול לתדלק אירועים אנטישמיים כנגד יהודים ומוסדות יהודיים. הוא יכול להימצא בתקשורת או באינטראקציה חברתית פרטית ומשקף לעיתים קרובות חלק תכונות של אנטישמיות ישנה, משחק על סטראוטיפים ומיתוסים יהודיים, ולעיתים רחוקות משתמש בביטוים של אנטישמיות עכשווית.
השיח האנטישמי, במאה ה-21 בבריטניה, כולל כמה ביטויים:
הכחשת השואה והתעללות הקשורה בשואה - בנסיבות מסוימות ניתן להשתמש בשיח הכחשת השואה באופן שמסתכם בהסתה לשנאה גזעית. עם זאת, מעשה הכחשת השואה כשלעצמו אינו עבירה פלילית כמו במדינות אחרות באירופה.
תאוריות קונספירציה - תאוריות אלו מיושמות בסוגיות עכשוויות רבות, בניהם המאשימות את היהודים ואת ישראל ללא הבחנה באחריות לכל מיני אסונות עולמיים.
נאמנות כפולה - מאז הקמת מדינת ישראל, שאלות בנוגע לנאמנות של יהודים אזרחי בריטניה לבריטניה הועלו פעמים רבות בידי הימין הקיצוני.
עלילות הדם - ניתן למצוא "תחייה" של "עלילת הדם" נגד יהודים שמקורן מימי הביניים בכתבים איסלאמיסטים מסוימים בבריטניה.
בטור ב"ניו יורק טיימס" טוען רוג'ר כהן כי בבריטניה של שנת 2019 "אנטי ציונות עוברת לאנטישמיות" באמצעות:
ההווה > ועדות חקירות פרלמנטריים > ועדת חקירה פרלמנטריים כלל מפלגתית

ועדה של חברי פרלמנט בריטים קיימו חקירה בנוגע לאנטישמיות בזמן האינתיפאדה השנייה ופרסמה את ממצאיה בשנת 2006. בדו"ח נאמר כי "עד לאחרונה הדעה הרווחת הן בקהילה היהודית והן מעבר [הייתה] כי האנטישמיות נסוגה עד כדי כך שהוא קיים רק בשולי החברה". הוועדה מצאה היפוך של המגמה הזאת מאז שנת 2000. הוועדה הוקמה מחדש לאחר התפרצות אירועים אנטישמיים בבריטניה בקיץ 2014, בזמן מבצע צוק איתן. ממצאי הוועדה פורסמו בדו"ח בשנת 2015, עם המלצות להפחתת האנטישמיות.
ההווה > ועדות חקירות פרלמנטריים > חקירת הוועדה לענייני פנים

בשנת 2016 קיימה הוועדה הפרלמנטרית לענייני פנים בבריטניה חקירה בנושא אנטישמיות בבריטניה. הוועדה קראה למנהיגי המפלגות ואחרים למסור עדות. הדו"ח שהתפרסם בעקבות עבודת הוועדה היה ביקורתי כלפי המפלגה השמרנית, מפלגת הלייבור, החקירה הצ'קרברטית, המפלגה הליברל-דמוקרטית, איחוד הסטודנטים הלאומי בבריטניה (ובמיוחד נשיאתו, מליה בואטיה), טוויטר וכוחות המשטרה בגין החמרה או אי התמודדות עם אנטישמיות. הדו"ח הציג שורה של המלצות, כולל אימוץ רשמי על ידי ממשלת בריטניה, של הגדרת העבודה לאנטישמיות מתוך הפרסום של "כוח המשימה הבינלאומי לזכר השואה".
ההווה > מפלגות פוליטיות

בשנים 2015, 2016 ו-2017, הקמפיין נגד אנטישמיות (CAA) הורה ל-YouGov לבחון את עמדות אזרחי בריטניה כלפי יהודים. מהסקר שנערך בשנת 2017 נמצא כי תומכי מפלגת הלייבור היו פחות בעלי עמדות אנטישמיות מאשר אלה של תומכי המפלגה הקונסרבטיבית או מפלגת העצמאות של בריטניה (UKIP), ואילו אלה של הליברל-דמוקרטים היו בעלי הסיכוי הנמוך ביותר לדעות כאלה. 32% מתומכי הלייבור תמכו בלפחות "גישה אנטישמית" אחת, כפי שהוגדרה על ידי ה-CAA, לעומת 30% של תומכי המפלגה הליברל-דמוקרטית, 39% תומכי ה-UKIP, ו-40% עבור השמרנים. ניתוח נוסף שערך הבלוג Evolve Politics על נתוני הסקר העלה כי בקרב תומכי מפלגת הלייבור, האנטישמיות ירדה בין השנים 2015-2017.
הוועדה מצאה שאף על פי שהאיום מצד הימין הקיצוני כלפי היהודים לא היה גדול כפי שהיה בעבר, בכל זאת "הכחשת שואה ותאוריות קונספירציה יהודית נותרו חלק מיסודות באידאולוגיה של הימין הקיצוני", בנוסף ציינה הוועדה כי המפלגה הלאומית הבריטית (BNP) ממשיכה לעורר צרות ופוגעת בלכידות חברתית.
הדו"ח סיפק עדויות לאנטישמיות במפלגה השמרנית כולל "סביבה רעילה" לכאורה באגודה השמרנית UCL.
טענות לאנטישמיות במפלגת הלייבור בבריטניה הושמעו מאז שנבחר ג'רמי קורבין למנהיגה בספטמבר 2015, בין היתר בגלל שיוך של קורבין עצמו למפלגה. דו"ח הוועדה מצא כי את הצהרתו של קן ליווינגסטון בראיון כי אדולף היטלר "תמך בציונות" אינו מועיל למפלגת העבודה. עוד מצאה הוועדה כי הדיווח של שאמי צ'קרברטי על אנטישמיות וצורות אחרות של גזענות במפלגת העבודה חטא בהגדרה לא ברורה של אנטישמיות. בנוסף נמצא כי ג'רמי קורבין הראה "חוסר מנהיגות עקבית", אפשרה "יצירה של מה שכמה התייחסו אליו כאל 'מרחב בטוח' לאנשים עם עמדות שפלות כלפי העם היהודי." וכי "כישלונה של מפלגת העבודה להתמודד בעקביות וביעילות עם אירועים אנטישמיים בשנים האחרונות נתן את האפשרות להאשמות כי גורמים מתנועת העבודה הם אנטישמיים מוסדיים." עם זאת, הדו"ח הגיע למסקנה כי "... אין שום עדות אמפירית שתומכת ברעיון כי קיימת שכיחות גבוהה יותר של עמדות אנטישמיות בתוך מפלגת העבודה מאשר כל מפלגה פוליטית אחרת."
ההווה > דוגמאות בודדות

מאמר משנת 2015 מאת שר הממשלה הקונסרבטיבית, מייקל פאלון, על אד מיליבנד, ובו הביטוי "דקירה מאחור", תואר כאנטישמי.
בשנת 2016 השעתה המפלגה הליברלית-דמוקרטית את חבר הפרלמנט הקונסרבטיבי לשעבר מתיו גורדון בנקס שצייץ כי "קמפיין ההנהגה של פארון היה מאורגן ומומן על ידי יהודי לונדון" ו"ניסיתי לעבוד איתם. קשה מאוד"; ציוצים שקוטלגו כאנטישמיים.
בינואר 2017 טען פרנסיס בקט כי ההתקפות על אד מיליבנד ואביו, האקדמאי ראלף מיליבנד, בידי אנשי ימין היו נגועים באנטישמיות. בקט הסיק כי "התחברנו לאמונה שאנטישמיות היא כיום מחלה של השמאל. במציאות, היא עדיין נמצאת בעיקר בבית ההיסטורי של הגזענות: בימין."
בתחילת 2018, "נאצי" נמצא אשם בכך שהסעיר את האנטישמיות בבריטניה בעקבות נאומים שנשא בפני קבוצה בשם "הכופרים מצפון מערב" בבלקפול ובפגישה של לאומנים מיורקשייר, בה השתתפו אנשים ממגוון קבוצות מהימין הקיצוני.
ההווה > טוטנהאם הוטספור

יש היסטוריה של אנטישמיות המופנית כלפי אוהדי הכדורגל של קבוצת טוטנהאם. מועדון הכדורגל המקושר לקהילות היהודיות בצפון ומזרח לונדון החל מהמחצית הראשונה של המאה העשרים. מסיבה זו, אוהדי הכדורגל של הקבוצות היריבות פונות אליהם בקריאות אנטישמיות החל משנות השישים. בתגובה, רבים מאוהדי טוטנהאם החלו לתאר את עצמם כ-"יידים" או כ-"צבא היהודים" כביטוי לגאווה ולמוסס את השליליות של העלבונות.
ההווה > השפעה על יהודי בריטניה

קמפיין נגד האנטישמיות פרסם סקר בשנת 2015 בו מצא כי 45% מיהודי בריטניה חששו כי אין להם עתיד בבריטניה, 77% מיהודי בריטניה היו עדים לאנטישמיות שבאה לידי ביטוי כהערה פוליטית על ישראל, ו-25% מיהודי בריטניה שקלו לעזוב את בריטניה בשנתיים האחרונות בגלל אנטישמיות. במרץ 2019 דווח כי 534 מתוך כמעט 300,000 יהודי בריטניה עלו לישראל במהלך שנת 2018, שנה זאת היא השנה השנה השלישית בה קיימת ירידה בכמות העולים. מספר העולים ב-2018 ירד שליש לעומת 2015 והוא הנמוך ביותר מזה חמש שנים.
ראו גם

אנטישמיות באירופה
ליגת העל הבלגית

| --- | --- |

 שם מלא:  ליגת הפרו ליג
 כינוי:  פרו ליג יופילר
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  Pro League 
 מדינות:  בלגיה בלגיה
 קונפדרציה:  אופ"א
 קבוצות:  18
 תקופת הפעילות:  1895–הווה (כ־129 שנים)
 אלופה נוכחית:  קלאב ברוז' (2023/2024)
 מירב הזכיות:  אנדרלכט (34)
 מפעל מקביל:  הגביע הבלגי
 מפעל נמוך:  ליגת המשנה הבלגית 
 אתר רשמי
 
ליגת העל הבלגית (בהולנדית: eerste klasse A ובשמה הרשמי Profvoetbal 1A; בצרפתית: Championnat de Belgique de football) היא ליגת הכדורגל הבכירה בבלגיה. הליגה הוקמה בשנת 1895, בה משחקות בה 18 קבוצות. שמה המסחרי של הליגה הוא "יופילר פרו ליג".
מבנה הליגה

בליגה ישנן 18 קבוצות. השיטה הנהוגה כיום לניקוד קבוצות הכדורגל בטבלת הליגה פועלת החל מעונת 1995/96. לפיה, הקבוצה הזוכה מקבלת 3 נקודות, קבוצות הנפרדות בתיקו מקבלות נקודה אחת כל אחת וקבוצה מפסידה לא מקבלת אף נקודה. בתום כל עונה, הקבוצה הפחות טובה בטבלה יורדת לליגה הבלגית השנייה ומוחלפת על ידי קבוצה מהליגה הבלגית הראשונה.
החל מעונת 2009/2010 מונהגת בבלגיה שיטת הקיזוז על פיה לאחר שני סיבובים במתכונת בית-חוץ מספר הנקודות של הקבוצות מקוזז בחצי, והליגה מחולקת ל-3 חלקים:
פלייאוף האליפות המורכב מ-6 הקבוצות שסיימו במקומות 1–6, משחקות ביניהן 10 משחקים בשני סיבובים כשבסופם נקבעת האלופה.
פלייאוף הליגה האירופית המורכב מ-8 הקבוצות שסיימו במקומות 7–14, מחולקת לשני בתים של 4 קבוצות בכל בית. בכל בית נערכים שני סיבובי משחקים ובסופם שתי הקבוצות שסיימו ראשונות בכל בית נפגשות בגמר הפלייאוף בשני משחקים, כשהמנצחת מקבלת כרטיס לליגה האירופית.
במישור האירופי, הקבוצה שמגיעה למקום הראשון בליגה הבלגית מעפילה אוטומטית לשלב הבתים של ליגת האלופות והסגנית מעפילה לשלב השלישי במוקדמות ליגת האלופות כמו כן, הקבוצה מהמקום השלישי בטבלה וכן זוכת הגביע הבלגי מעפילות לליגה האירופית, אם זוכת הגביע כבר העפילה למפעל אירופי בגלל מיקומה בטבלה תשחק סגנית מחזיקת הגביע בליגה האירופית אלא אם גם זו כבר העפילה למפעל אירופי בשל מיקומה בטבלה ואז מעפילה לליגה האירופית הקבוצה מהמקום הרביעי בטבלת הליגה הבלגית.
בשל מגפת הקורונה לא התקיים פלייאוף העלייה מהליגה השנייה ולכן שתי הקבוצות שהיו אמורות לשחק בו עלו אוטומטית לליגה הראשונה. על כן, העונה משחקות בליגה הראשונה 18 קבוצות.
היסטוריה

הליגה הבלגית הוקמה בשנת 1895 מ-7 קבוצות: אנטוורפן, קלאב ברוז' ופ.צ. ליאז' (האלופה הראשונה) וכן ארבע קבוצות מהבירה, בריסל: ספורטינג קלאב דה בריסל, רודיין פרווינקל, לאופולד קלאב דה בריסל ויוניון אף. סי. ד'לקסל. באותה העונה לא נעשתה הורדה לליגה השנייה אלא ששני המועדונים הפחות טובים בסוף העונה (קלאב ברוז' ויוניון אף. סי. ד'לקסל) הוצאו מהליגה ובמקומן נכנסה קבוצת "מועדון האתלטיקה והריצה של בריסל". החל בעונת 1899 הליגה פוצלה לשתי ליגות נפרדות ובשנת 1901 הליגות אוחדו שנית לליגה אחת בעלת 9 קבוצות בסך הכל. למרות זאת, שנה לאחר מכן הליגה פוצלה שנית.
בשנת 1904 אוחדה שנית לליגה בעלת 11 קבוצות והיא נקראה "הדיוויזיה 1". בשנת 1905 פוצלה הליגה פעם נוספת כך שבליגה העליונה היו 10 קבוצות. בשנת 1908 שונה המספר פעם נוספת ל-12 ובשנת 1921 ל-14, בשנת 1946 ובשנת 1945 הגיע לכדי 19 קבוצות. בשנת 1947 חזר המספר ל-16 קבוצות, בשנת 1975 עלה מספר הקבוצות ל-20 ובהדרגה ירד תחילה ל-19 קבוצות ובעונת 1976/77 הפך סופית ל-18 קבוצות, המספר הנהוג גם כיום.
הליגה נפסקה פעמיים, במהלך מלחמת העולם הראשונה וכן במהלך תחילתה של מלחמת העולם השנייה.
בכל תקופה, מאז הקמת הליגה, היו מאבקי שלטון קשים בין מספר קטן של קבוצות שהשתנה בין השנים, תחילה הייתה שליטה של רויאל אוניון סן-ז'ילואז, ראסינג בריסל ובירסחוט. מאוחר יותר הגיעה תקופת השלטון של אנדרלכט, פ.צ. ליאז', סטנדרד ליאז' וקלאב ברוז'. אנדרלכט היא הקבוצה המצליחה ביותר בתולדות הליגה, עם 34 אליפויות, ואחריה קלאב ברוז' עם 16 אליפויות.
קבוצות

קבוצות הליגה בעונת 2024/2025
| קבוצה | עיר | אצטדיון | קיבולת |
| --- | --- | --- | --- |
| אנדרלכט | בריסל | פארק לוטו | 21,500 |
| בירסחוט | אנטוורפן | האצטדיון האולימפי | 12,771 |
| גנט | גנט | גלמקו ארנה | 20,000 |
| גנק | גנק | ארנת לומינוס | 24,956 |
| דנדר | דנדרלאו | ואן רויסטדיון | 6,429 |
| וסטרלו | וסטרלו | הט קיפייה | 8,035 |
| לוון | לוון | דן דרייף | 10,000 |
| מכלן | מכלן | אחטר דה קזרנה | 16,700 |
| סן טרוידן | סן טרוידן | אצטדיון סטיין | 14,600 |
| סטנדרד לייז' | לייז' | סטאד מוריס דופרסן | 30,023 |
| סרקל ברוז' | ברוז' | אצטדיון יאן בריידל | 29,042 |
| קורטרייק | קורטרייק | אצטדיון גולדנספורן | 9,399 |
| קלאב ברוז' | ברוז' | אצטדיון יאן בריידל | 29,042 |
| רויאל אוניון סן-ז'ילואז | בריסל | סטאד ג'וזף מריאן | 9,400 |
| רויאל אנטוורפן | אנטוורפן | בוסילסטדיון | 16,144 |
| שרלרואה | שרלרואה | סטאד דו פייס דה שרלרואה | 14,000 |
אלופת הליגה לפי עונות

קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה בגביע הבלגי באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.