stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מייקל קלים
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חופשי
התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר פרפר
התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר פרפר
הערות שוליים

↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810551790705606  ISNI: 0000 0000 4810 693X  LCCN: nr2004006727  Trove: 1490118  VIAF: 12255068   WorldCat (עם VIAF): 12255068
ממד (אלגברה ליניארית)

באלגברה ליניארית, הממד של מרחב וקטורי הוא מספר האיברים בבסיס של המרחב. כלומר, הממד שווה למספר הפרמטרים החופשיים הנחוצים לתאר כל וקטור במרחב.
הגדרה

יהי  V מרחב וקטורי מעל שדה  Fעם בסיס  v בגודל  n. המספר  n נקרא הממד של  V ומסומן:  \dim(V).
כשרוצים לציין את התלות בשדה הבסיס מסמנים  \ \dim _{F}(V), ולפעמים גם  \ [V\!:\!F].
הסבר

המימד מכליל את המספרים המוכרים אינטואיטיבית מן המרחבים האוקלידיים הראשונים: הקו הישר הוא חד-ממדי, המישור דו-ממדי, והמרחב המוגדר לפי אורך, רוחב וגובה הוא תלת-ממדי. כעוצמה של קבוצה, המימד הוא מספר טבעי (לרבות אפס), או עוצמה אינסופית. למימד מהאלגברה הליניארית יש הכללות לתחומים נוספים במתמטיקה.
תכונות

כאשר המרחב הווקטורי נפרש על ידי קבוצה סופית של איברים, המימד שלו מעל שדה נתון, מאפיין אותו באופן מלא:
כל שני מרחבים וקטוריים בעלי אותו מימד סופי מעל אותו שדה הם איזומורפיים זה לזה.
המרחב היחיד ממימד 0 הוא מרחב האפס, הכולל את וקטור האפס בלבד.
אם  V מרחב וקטורי ממימד סופי ו- U תת-מרחב של  V ומתקיים  \dim(V)=\dim(U) אז  V=U. כלומר, תת־מרחב מאותו מימד של המרחב המקורי, שווה למימד המקורי.
המימד של סכום ישר של מרחבים הוא סכום הממדים.
המימד של המכפלה הטנזורית שווה למכפלת הממדים.
המימד של מרחב ההעתקות הליניאריות  \operatorname {Hom} (U,V) שווה למכפלת הממדים של המרחבים המעורבים.
המימד של מרחב הווקטורים  F^{n} שווה ל- n, והמימד של אלגברת המטריצות  \operatorname {M} _{n}(F) הוא  \ n^{2}.
משפטים

משפט הממדים קושר את המימד של סכום וחיתוך תת-מרחבים: אם  \ U,U'\subseteq V, אז  \dim(U+U')=\dim(U)+\dim(U')-\dim(U\cap U'). זאת בהתאם לעיקרון ההכלה וההדחה.
אם  V מרחב וקטורי מעל שדה  K שיש לו תת-שדה  F, אז  K מרחב וקטורי מעל  F, והממדים מקיימים  \dim _{F}(V)=[K\!:\!F]\dim _{K}(V). בפרט, אם  \ F\subseteq K\subseteq L שדות, אז  \ [L\!:\!F]=[L\!:\!K]\cdot [K\!:\!F]. עובדה בסיסית זו מאפשרת להסיק מספר תשובות לבעיות מפורסמות של ימי קדם, למשל: אי אפשר לקבל מספרים מסוימים על ידי פעולות של הוצאת שורש ריבועי, וזו הסיבה לכך שלא ניתן לבנות את השורש השלישי של 2, את הזווית בת 20 מעלות, או את השורש השביעי של היחידה.
מסך עשן

רכב צבאי משחרר מסך עשן תוך כדי תנועה
מסך עשן הוא עשן המשוחרר בכוונה לאוויר כדי למסך את תנועתו, פעילותו או מיקומו של כוח צבאי, כגון חיל רגלים, שריון, מטוסים או ספינות. מסך עשן הוא אמצעי לחימה, אך בנוסף למשמעותו המילולית הצבאית, הביטוי מסך עשן הפך בהשאלה למטבע לשון המתאר פעילות הסחה מכוונת.
העשן נוצר מחומרים כימיים שונים הארוזים במכל מתאים לשילוח או לשימוש במקום. הדרך הנפוצה לשחרר את העשן היא באמצעות רימונים המושלכים ידנית או בעזרת מטול רימונים, וכן באמצעות ירי ארטילרי של פגזים. הרימון או הפגז משחרר לסביבה ענן של עשן כבד שמתפזר באיטיות גם בנוכחות רוחות חלשות. כלי רכב קרבי משוריין רבים כוללים מדוכות עשן – התקן היורה רימוני עשן ויוצר מסך עשן באופן מיידי. טנקים רבים יכולים ליצור מסך עשן גם באמצעות המנוע, על ידי הזרמה וטפטוף סולר על גבי צינור פליטת הגזים של המנוע, מה שגורם לו להתנדף ולהפוך לעשן סמיך. בדרך כלל יצירת עשן בדרך זו איטית יותר מאשר שימוש ברימוני עשן על בסיס זרחן לבן. בעבר מסך העשן שימש בעיקר כדי למסך את ראייתם של כוחות האויב. כיום, כתגובה לשימוש בטכנולוגיות מתקדמות בשדה הקרב, מסך העשן משמש גם כחסם לאמצעים לראיית לילה שונים, כמו הגברת אור כוכבים או קרינת תת-אדום לזיהוי תרמי של כוחות לוחמים. מסך עשן כבד במיוחד יכול לחסום קרני לייזר המשמשות את האויב לאומדן המרחק בינם לבין הכוח הממסך.
כדי לכסות שטחים גדולים באזורים מוגדרים משתמשים בגנרטור עשן. זהו מתקן המנדף שמן ומזרים אוויר קר דרך האדים. ויסות קצב אידוי השמן, קצב הזרמת האוויר והטמפרטורה שלו משפיעים על גודל טיפות הערפל שנוצר. בדרך זו ניתן למסך בזול ובמהירות (נמוכה יחסית לשיטות הפירוטכניות) שטחים גדולים מאוד. בשיטות הבסיסיות יותר מחממים שמן משומש בדומה לטיגון, ובשיטות המשוכללות יותר מזרימים תערובת שמנים מיוחדת דרך חרירים דקים, וכך נוצר תרסיס שמותז על גבי משטח מחומם. בעת מלחמת העולם השנייה הוקמו במפרץ חיפה מגדלי עשן במטרה להבעיר בתוכם נפט גולמי בצורה לא יעילה וכך ליצור מסך עשן שיגן על בתי הזיקוק לנפט ועל חוות מכלי הדלק מהתקפת מטוסים, וכן ליד מצודת הטגארט של עתלית.
כיום משתמשים רוב צבאות העולם בחימוש על בסיס זרחן לבן ליצירת מיסוך עשן באופן מיידי ובכמות רבה. ביקורת נמתחה על השימוש בזרחן לבן בטענה שפצצת הזרחן היא נשק תבערה, שכן כאשר הזרחן פוגע בבני אדם הוא גורם להם לכוויות חמורות. לכן היו קריאות להוציא את השימוש בפצצות זרחן, גם לצורכי מיסוך בלבד, אל מחוץ לחוק הבין-לאומי.
במלחמת חרבות ברזל ביצע צה"ל חישוף מטרות של חזבאללה בדרום לבנון באמצעות פצצות ופגזי זרחן לבן, שנועדו לשרוף צמחייה ולחשוף את המערך הצבאי שמוסתר מתחתיה, וכן כדי ליצור מסך עשן כדי לצמצם את שדה הראייה של אנשי חזבאללה המשגרים טילי נ"ט לעבר ישראל. דובר צה"ל, דניאל הגרי, אישר שצה"ל משתמש בפצצות ופגזי זרחן, ואמר כי ישראל נוהגת בעניין זה על פי הדין הבין-לאומי.
ראו גם

פירוטכניקה
הערות שוליים

↑  דוגמה: הפולמוס בעולם בעקבות השימוש של צה"ל במיסוך על בסיס זרחן במבצע עופרת יצוקה. ראו כאן.
↑  רון בן ישי, הפצצות שחושפות את הבסיסים הסודיים של חיזבאללה: למה צריך זרחן לבן?, באתר ynet, 11 בדצמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10664311
מפרשי הארגמן

| --- | --- |

 סוג:  פסטיבל, graduation 
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 מיקום:  סנקט פטרבורג 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  28 ביוני 1968 – הווה (56 שנים) 
 www.5-tv.ru/parusa/
 
מופע זיקוקים מאיר את משט הפריגטה בעלת מפרשי הארגמן.
רציף האדמירליות על גדת נהר הנייבה בסנקט פטרבורג, בשעה 23:15, באור יום מלא. המונים ממתינים למשט מפרשי הארגמן כחלק מפסטיבל הלילות הלבנים.
מפרשי הארגמן (ברוסית: Алые паруса) הוא משט של פריגטה הנושאת מפרשים בצבע ארגמן-שני. משט זה, הנערך מדי שנה, מהווה את שיאו של פסטיבל הלילות הלבנים בסנקט פטרבורג שברוסיה.
המונים רבים צופים במשט ובמופעים הנלווים לו מגדת הארמון, גדת האדמירליות והגדה האנגלית של נהר הנייבה החוצה את העיר. במהלך השנים כלל המשט מופעי זיקוקים, ומופעי תרבות כגון קרקס השמש ובלט מריאינסקי.
בשנת 2007 צפו במשט למעלה ממיליון צופים, ובשנת 2010 צפו במשט למעלה מ-3 מיליון צופים.
היסטוריה

ראשיתו של המשט בחגיגות שנערכו בעיר לנינגרד בתום מלחמת העולם השנייה. בתי הספר בעיר החליטו לחוג את תום שנת הלימודים תוך שהם מקבלים השראה מספר הילדים משנת 1922 מאת אלכסנדר גרין הנושא שם זה (הרומן "מפרשי הארגמן").
בשנה הראשונה הפליגה סירת מפרש עם מפרשים בצבע ארגמן לאורך הגדה האנגלית, גדת האדמירליות וגדת הארמון שבחזית ארמון החורף (הארמיטאז').
אירוע זה היווה למעשה תעמולה של המפלגה הקומוניסטית לציון תום המלחמה, אולם עם השנים הפך האירוע לאירוע תרבותי המציין את תום שנת הלימודים ואת אירועי התרבות הרבים שבעיר.
פופולריות המשט גברה בשנת 1961 לאחר שיצא לאקרנים הסרט "מפרשי ארגמן". המשט נערך משנת 1968 ועד 1979 כשהופסק. הוא חודש לאחר מכן רק לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 2005.
הפריגטה בעלת מפרשי הארגמן. ברקע מבצר פטרופבלובסקיה.
מחוז המרכז (מלאווי)

| --- | --- |

 מדינה:  מלאווי מלאווי
 בירת המחוז:  לילונגווה
 שטח:  35,592 קמ"ר (דירוג: 1)
 גובה:  1,180 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  7,523,340 (דירוג: 2, 2018)
  ‑ צפיפות:  210 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  13°37′28″S 33°31′48″E﻿ / ﻿13.624444444444°S 33.53°E﻿ / -13.624444444444; 33.53 
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז המרכז (באנגלית: Central Region) הוא אחד משלושת המחוזות של מלאווי. בירת המחוז היא גם בירת המדינה – לילונגווה.
גאוגרפיה

מחוז המרכז הוא המחוז הגדול במדינה – שטחו 35,592 קילומטרים רבועים. בצפון הוא גובל במחוז הצפון, במזרח באגם מלאווי, בדרום במחוז הדרום, בדרום־מערב במוזמביק ובצפון־מערב בזמביה.
דמוגרפיה

נכון לשנת 2018, אוכלוסיית המחוז עומדת על מעל 7.5 מיליון תושבים. גידול האוכלוסין במחוז, כבכל המדינה, עומד על שיעור גבוה. 71.5% מאוכלוסיית המחוז הם בני הקבוצה האתנית צ'ווה.
| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1977: 2,143,716
1987: 3,110,986
1998: 4,066,340
2008: 5,497,252
2018: 7,523,340
ראו גם

מחוזות מלאווי
הערות שוליים

↑  Malawi: Cities, Towns & Urban Localities
↑  2018 Malawi Population and Housing Census Main Report
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מפרשן אטלנטי

| מפרשן אטלנטי |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דקראים
משפחה:: מפרשניים
סוג:: מפרשן
מין:: מפרשן אטלנטי
שם מדעי
 Istiophorus albicans ‏לטריי, 1804

מפרשן אטלנטי (שם מדעי: Istiophorus albicans) הוא מין של מפרשן החי בעיקר ברחבי אוקיינוס האטלנטי וגם בים הקריבי אך לא בצפון או בדרום-מרכז האוקיינוס האטלנטי. הוא מצוי עד לעומק 200 מטר מתחת פני הים. הוא דומה מאוד למפרשן הכלל ימי.
מאפיינים

אורכו של המפרשן האטלנטי עד 3.15 מטר ומשקלו מגיע ל-58.1 ק"ג. הוא בעל מפרש גבוה בצבע סגול ובעל גוף כחול וצהוב עם סנפירים כהים ולסת ארוכה דמוית-סיף העוזרת לו לשפד את טרפו. המפרשן יכול להאיץ קדימה על ידי סנפיריו הרחבים וע"י זנבו הנוקשה. מתחת לגופו שני סנפירים ירוקים-כהים דמויי נוצה.
דג זה הוא מהמהירים שביצורי הים המודרניים. בשנות ה-20 הוערך שביכולתו לנוע במהירות של 111 קמ"ש, אך הערכות מודרניות הן של 37-55 קמ"ש. מהירות זו עוזרת ללהקת מפרשנים לרכז את טרפה קרוב לפני המים ולצוד בפעולת צוות.
זהו דג טורף הניזון מדגים קטנים יותר, בעיקר סרדינים, מקרל ואנשובי אך גם מסרטנים שונים וסילוניות.
ממך עד אליי

ממך עד אלי הוא סינגל הבכורה של הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי. השיר יצא לאור ב-23 בנובמבר 2014, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה שלו, איזון, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי חנן בן-ארי, עבר עיבוד על ידי רובי פאייר, עידו נמר, יעקב אסרף וחנן בן ארי, והופק על ידי רובי פאייר ועידו נמר. השיר הוא סינגל ראשון מתוך אלבום הבכורה 'איזון' שיצא לאחר מכן.
בשיר פונה הדובר לאלוהים ומתאר כיצד הוא מנסה לחזור אליו בעקבות הריקנות שחש לאחר שברח ממנו, אך לא מצליח לעשות זאת. הוא מחפש אותו ולא מוצא, עומד בפתח הדלת אך לא מעז לדפוק, עד שהוא יוצא אליו פתאום. המילים "ברחתי ממך עד אלי", מתכתבות עם השורה ”לָכֶן אִם תִּקְטְלֵנִי - לְךָ אֲיַחֵל, וְאִם תְּבַקֵּשׁ לַעֲוֹנִי, אֶברַח מִמֶּךָּ אֵלֶיךָ” מתוך הפיוט "כתר מלכות" של רבי שלמה אבן גבירול, שבה רומז הפייטן לקשר שבו רוצה האדם להתרחק – בשביל שיוכל להתקרב יותר.
השורה ”אל תסתר פניך ממני, תקוותי היית / כי חולת אהבה אני, אל תסתר פניך”, היא עיבוד של חלקי פסוקים מתהילים כ"ז ומשיר השירים. לשורה זו מנגינה וקצב שונים משאר הבתים בשיר.
הסגנון המוזיקלי של השיר מהווה שילוב ייחודי בין סגנון של "שירת העבדים" (היפ-הופ, סול ו-R&B), לבין שירת הפיוטים והתפילות, ועל פי בן-ארי אין זה במקרה, זה מכיוון שיש הרבה דמיון ביניהם, כי בשניהם יש כאב, געגוע, ותפילה למשהו טוב יותר.
דירוגים וביקורות

לשיר יש (נכון לאפריל 2023) למעלה מ-6.5 מיליון האזנות ביוטיוב. השיר הגיע למקום החמישי, השישי והשמיני בדירוג השבועי של גלגלצ, והגיע למקום ה-34 במצעד השירים של גלגלצ ו"וואלה" לשנת תשע"ה.
הערות שוליים

1 2  קוביס, חנן בן ארי בסינגל בכורה: ממך עד אלי, באתר ערוץ 7, 7 בדצמבר 2014
↑  מגילת שיר השירים, פרק ב', פסוק ה'
↑   ממך עד אליי, סרטון בערוץ "חנן בן ארי הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 3:06)
↑  מקום חמישי ב מצעד השבועי 02.07.2015, מקום שישי ב מצעד השבועי 09.07.2015, מקום שמיני ב מצעד השבועי 16.07.2015
↑  מערכת וואלה!‏, המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ה - הרשימה המלאה, באתר וואלה, 10 בספטמבר 2015
| חנן בן ארי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים | דיסקוגרפיה • שירים |  |
| אלבומי אולפן | איזון • לא לבד • יש כאן יותר מזה |  |
| אלבומי הופעה | Live 2022 |  |
| סינגלים | "ממך עד אליי" • "איזון" • "אמא אם הייתי" • "אדון הסליחות" • "החיים שלנו תותים" • "למה לנו לרדוף" • "לא לבד" • "תודה שאת" • "על משכבי" • "ויקיפדיה" • "מה אתה רוצה ממני" • "בשורות טובות" • "אלוף העולם" • "דור" • "שמש" • "אם תרצי" • "געגועים לבני אדם" • "שבורי לב" • "אמן על הילדים" • "חולם כמו יוסף" • "מקום" • "בסוף זה הלחן" • "חנניה" • "אלא בי" • "עטלף עיוור" • "מולדת" |  |
| שירים נוספים | "לילה טוב שון" • "חוץ מכדורגל" |  |
| ערכים קשורים | הרצל בן ארי • NMC • יוניסל |  |
מיכאל פרטוריוס

| --- | --- |

 לידה:  1571? קרנצבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  15 בפברואר 1621 (בגיל 50 בערך) וולפנביטל, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מקום קבורה:  וולפנביטל 
 מוקד פעילות:  פרנקפורט על האודר 
 תקופת הפעילות:  מ-1600 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברנדנבורג 
 זרם:  רנסאנס גרמני, המוזיקה הקלאסית בתקופת הבארוק 
 שפה מועדפת:  לטינית, גרמנית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 פרופיל ב-IMDb
 
מיכאל פרטוריוס (בגרמנית: Michael Praetorius;‏ 15 בפברואר 1571 (כנראה) – 15 בפברואר 1621) היה מלחין ונגן עוגב גרמני ובעל כתבים בנושאי מוזיקה. פרטוריוס היה מלחין רב-צדדי, מן המובהקים בתקופתו, שעיקר חשיבותו בפיתוח צורות מוזיקליות המבוססות על מזמורי תפילה פרוטסטנטיים.
ביוגרפיה

פרטוריוס נולד כמיכאל שולצה, הצעיר בבניו של כומר לותרני, בקרנצבורג שבגרמניה. עם תום לימודיו בטורגאו ובצרבסט, המשיך בלימודי דת באוניברסיטה של פרנקפורט על נהר אודר. הוא כיהן כנגן עוגב בכנסיית מריה (Marienkirche) בפרנקפורט ובהמשך עבד בחצר וולפנביטל כנגן עוגב ומאז 1604 כממונה על המוזיקה (קאפלמייסטר). משנת 1613 עד 1616 עבד בחצר הסקסונית בדרזדן, שם נחשף למוזיקה האיטלקית החדישה, לרבות יצירותיהם הפוליכוראליות (למקהלות אחדות) של מלחיני האסכולה הוונציאנית. הפיתוח שלו בהמשך של צורת הקונצ'רטו הכוראלי, בייחוד בגרסה הפוליכוראלית, נבע ישירות מהיכרותו עם המוזיקה של מלחינים ונציאניים כמו ג'ובאני גבריאלי. מיכאל פרטוריוס טמון בכוך קבורה מתחת לעוגב בכנסיית מריה הקדושה בוולפנביטל, גרמניה.
שמו

בגרמנית מופיע שם המשפחה בצורות שונות, ביניהן שולצה, שולטה, שולטהייס, שולץ ושולטייס. פרטוריוס היא הצורה הלטינית של שם המשפחה.
יצירותיו

פרטוריוס היה מלחין פורה להפליא, שיצירותיו מגלות את השפעתם של בני זמנו סמואל שיידט והיינריך שיץ כמו גם השפעה איטלקית. יצירותיו כוללות את Musae sioniae בת תשעת הכרכים (1605-10), קובץ של למעלה מאלף כוראלים ושירים; עוד יצירות רבות לכנסייה הלותרנית; ו"טרפסיכורה" (1612), אוסף של יותר מ-300 מחולות אינסטרומנטליים, שהוא גם היצירה הנודעת ביותר שלו וגם יצירתו החילונית היחידה ששרדה. המסה בת שלושת הכרכים שלו, "סינטגמה מוזיקום I" ו"סינטגמה מוזיקום דה אורגנוגרפיה II" מן השנים 1614-20 כוללת טקסטים מפורטים ותמונות על הנהלים המוזיקליים וכלי הנגינה שהיו בשימוש בימיו, תיעוד רב חשיבות למוזיקולוגיה, לתורת הכלים ולתחום של ביצוע אותנטי.
משפחת הוויולים מ, תוך "סינטגמה" של פרטוריוס, 1618
מסקיט (טקסס)

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  טקסס טקסס
 ראש העיר:  Daniel Alemán Jr.
 תאריך ייסוד:  1878 
 שטח:  19.6 קמ"ר
 גובה:  151 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  150,108 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  1,241.7 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  32°46′58″N 96°36′35″W﻿ / ﻿32.78278°N 96.60972°W﻿ / 32.78278; -96.60972 
 https://www.cityofmesquite.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מסקיט(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה מסקיט(למפת טקסס רגילה) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקומסקיט(למפת טקסס מוגדלת) אוסטין יוסטון סן אנטוניו דאלאס פורט וורת' אל פאסו קורפוס כריסטי פלאנו לארדו לאבק אמרילו בראונסוויל קילין וייקו אבילין מידלנד סן אנג'לו לו. ארק. אוקלהומה ניו מקסיקו  מקסיקו מפרץ מקסיקומסקיט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסקיט (באנגלית: Mesquite) היא פרוור ממזרח לדאלאס, טקסס, ארצות הברית. נכון לשנת 2013, אוכלוסייתה הוערכה בכ-143,000 נפש, מה שהופך אותה לעיר ה-20 בגודלה בטקסס.
היסטוריה

לפני הקמתה של מסקיט, סביבת העיר שימשה כאם דרך מסחרית ששימשה את האינדיאנים. העיר נוסדה ב-14 במרץ 1878. כלכלת העיר והחקלאות שבה שגשגו מאוד בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. הזינוק המהיר ביותר היה בשנים 1950-1970. בשנת 1970 התגוררו בעיר כ-55,000 תושבים, לעומת 1,700 בשנת 1950. בשנת 1959 הוקם קניון בעיר.
דמוגרפיה

לפי מפקד האוכלוסין משנת 2010, התגוררו בעיר כ-139,824 תושבים בכ-48,390 משקי בית, כאשר הצפיפות היא 1,241.7 נפש לקמ"ר. החלוקה הגזעית היא 59% לבנים, 21.8% אפרו-אמריקאים, 3.24% אסייתים, 0.84% אינדיאנים, 0.07% מגזעים אחרים, 3.12% משני גזעים או יותר.
מיכאל פרלמן

מיכאל רומנוביץ' פרלמן (ברוסית: Михаил Романович Перльман; ‏21 במרץ 1923 - 8 באוגוסט 2002) היה מתעמל סובייטי-יהודי. אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) בתחרות הקבוצתית ומקום רביעי בתרגיל סוס סמוכות.
ביוגרפיה

פרלמן נולד וגדל במוסקבה. התאמן בקבוצת צסק"א מוסקבה.
בשנת 1949 הוא קיבל את התואר מאסטר ספורט.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 574.35 נק', לפני שווייץ (567.50 נק') ופנילנד (564.20 נק'). הוא סיים במקום רביעי בתרגיל סוס סמוכות בתוצאה של 19.30 נק'. במקום 11 בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 112.50 נק', במקום 13 בתרגיל טבעות (19.05 נק'), במקום 15 בתרגיל מקבילים (19.00 נק') במקום 29 בתרגיל מתח (18.70 נק'), במקום 41 בתריגל קרקע (18.15 נק') ובמקום 65 בתרגיל סוס קפיצות (18.30 נק').
בשנת 1954 סיים את לימודיו בהוראה במכון הצבאי לתרבות גופנית וספורט.
באולימפיאדת טוקיו (1964) שימש כמאמן של נבחרת ברית המועצות בכדורעף שזכתה במדליית הזהב.
ביוגרפיה > מפיק אירועי ספורט בינלאומיים

באולימפיאדת מוסקבה (1980) היה סגן המנהל הראשי של טקסי הפתיחה והסיום של המשחקים. ניהל את חגיגות 1500 שנה לקייב ו-2000 שנה לטשקנט ואחרים.
נקבר במוסקבה בבית העלמין ווסטריאקובסקויה.
תארים והישגים

ב-1997 זכה באות הכבוד "עבור שירותים לפיתוח התנועה האולימפית ברוסיה".
מוראטי 500 קופה

| --- | --- |

Moretti 500 Coupé
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מוראטי (באיטלקית: Moretti)
 שנות ייצור:  1961–1969
 הרכבה:  איטליה
 אורך:  3,450 מ"מ
 רוחב:  1,340 מ"מ
 גובה:  1,250 מ"מ
 משקל:  435 ק"ג
 בסיס גלגלים:  1,840 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  2 צילינדרים, 499.5 סמ"ק, המפיק 22 כ"ס ב-4,400 סל"ד (מנוע פיאט 500, מנוע אחורי)  2 צילינדרים, 595 סמ"ק, המפיק 28 כ"ס (דגם "595 SS", סדרה 2: בין השנים 1964-1969)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 הילוכים
 מהירות מרבית:  115 קמ"ש
 מעצב:  Giovanni Michelotti
לוגו חברת "מוראטי"
מוראטי 500 קופה (באיטלקית: Moretti 500 Coupé) היא מכונית קופה קטנה, 2 דלתות, אשר יוצרה על ידי חברת "מוראטי" האיטלקית בין השנים 1961–1969.
מוראטי 500 קופה

יוצרו 25,000 יחידות.
דגם ה-"מוראטי 500 קופה" התבסס על דגם פיאט 500, שיוצר על ידי חברת פיאט.
דגם ה-"מוראטי 500 קופה" הוצג לראשונה בסלון המכוניות של טורינו בשנת 1960.
בשנת 1969 מחירו של דגם ה-"מוראטי 500 קופה" עמד על 745,000 לירטות איטלקיות. מחירו של דגם ה-"595 SS Coupé" עמד על 895,000 לירטות איטלקיות.
סדרות "מורטי 500 קופה"

Moretti 500 Coupé
Moretti 500 / 595 SS Coupé Serie-2 (יוצר בין השנים 1964-1969)
חברת "מוראטי"

חברת "מוראטי" (באיטלקית" "Moretti S.p.A") הייתה חברה איטלקית קטנה לייצור מכוניות, ואופנועים, אשר נוסדה על ידי "Giovanni Moretti". החברה התמקדה בייצור מכוניות בתצורות, 2 דלתות : קופה וספורט.
חברת "מוראטי" פעלה בין השנים 1926–1989 בעיר טורינו איטליה. דגמי החברה התבססו על דגמי חברת פיאט, אלפא רומיאו ו- מזראטי.
בשנת 1964 ייצרה חברת "מוראטי" 1,500 מכוניות. שטח  המפעל בטורינו השתרע על כ- 9,000 מ"ר, לחברה היו 145 עובדים (120 פועלי ייצור ו- 25 אנשי מנהלה).
ראו גם

פיאט 500
פיאט 128 מוראטי רודסטר
לקריאה נוספת

פיאט 500 מוראטי-ספורט-קופה(הקישור אינו פעיל) Tiny Racer – 1968 Fiat 500) Moretti Sport Coupe)
הערות שוליים

↑  מוראטי 500 קופה1960 Fiat 500 Coupe (Moretti) - Studios - Carstyling.ru
↑  מוראטי 500 קופהMoretti 500 Coupé
מפרשן כלל-ימי

| מפרשן כלל-ימי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: Istiophoriformes
משפחה:: מפרשניים
סוג:: מפרשן
מין:: מפרשן כלל-ימי
שם מדעי
 Istiophorus platypterus ‏שו, 1792

מִפְרְשָׂן כְּלַל-יַמִּי (שם מדעי: Istiophorus platypterus) הוא מין של מפרשן שתפוצתו הטבעית באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט.
מאפיינים

בחלקו העליון צבעו כחול-כהה, ובצידי גופו כחול-חום, ובתחתית הגוף צבעו כסוף-לבן. סנפיר הגב גדול ורחב, דמוי מפרש כשעליו נקודות שחורות. הלסת העליונה מאורכת בצורת חנית חדה, ומשמשת לציד. המפרשנים הכלל-ימיים הם הדגים המהירים ביותר באוקיינוס, מהירות השיא שלהם נמדדה ב-109 קמ"ש. הם ניזונים מדגי טונה וממקרל, שהם מהדגים המהירים באוקיינוס.  מפרשן כלל-ימי שייך למשפחת המפרשניים.
באופן כללי, אורכו של המפרשן אינו עולה על 3 מטרים (9.8 רגל) ולעיתים נדירות שוקל מעל 90 קילוגרם (200 ליברות).
ביולוגים ימיים העלו השערה כי ה'מפרש' (סנפיר הגב) של המפרשן עשוי לצנן ולחמם את המערכת של הדג; תאוריה זו הועלתה בשל הימצאם של כלי דם רבים במפרש ובשל העובדה שזקיפת המפרש על ידי המפרשן נצפתה בסמוך לפני המים לאחר או לפני פרצי מרדפים מהירים.
הערות שוליים

↑  מפרשן כלל-ימי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: דגי הגרם (תשע"ב), 2012, באתר האקדמיה ללשון העברית
| מפרשניים |
| --- | --- | --- |
| מפרשן | מפרשן אטלנטי • מפרשן כלל-ימי |  |
| מפרשן שחור (סוג ומין יחיד) | מפרשן שחור |  |
| מקאירה | מקאירה כחולה • מקאירה הודו-פסיפית |  |
| קלען | קלען החץ • קלען קצר-מקור • קלען עגלגל • קלען ארך-מקור |  |
| מפרשן רצעני | מפרשן מפוספס • מפרשן לבן |  |
תפיסה של מפרשן כלל-ימי (בטונות) משנת 1950 ועד 2009.
מפרשנים צעירים
ממד (אלגברה)

באלגברה מופשטת, ממד הוא ערך מספרי המתאים לאובייקט מופשט, בדרך כלל חוג, שדה או מודול, המתאר עד כמה האובייקט מורכב. הדוגמה הבסיסית היא מושג הממד באלגברה ליניארית, אבל ישנם ממדים רבים אחרים, המודדים תכונות מסובכות יותר. להלן כמה דוגמאות.
ממד קרול

ממד קרול הקלאסי של חוג שווה לאורך המקסימלי של שרשרת אידיאלים ראשוניים בחוג, והוא עשוי להיות סופי או אינסופי. ממד קרול, המוגדר באמצעות שרשראות של תת-מודולים בחוג כמודול מעל עצמו, מודד עד כמה חוג נותרי קרוב להיות ארטיני (חוגים בעלי ממד קרול 0 הם ארטיניים). ממד קרול שווה לממד קרול הקלאסי לחוגי PI (ובפרט לכל חוג קומוטטיבי).
הממד הגלובלי > ממדים של מודולים

למודול M מגדירים ממד פרויקטיבי כאורך הרזולוציה הפרויקטיבית הקצרה ביותר (הממד קטן או שווה ל-n אם יש שרשרת מדויקת מהצורה  \ 0\rightarrow P_{n}\rightarrow \cdots \rightarrow P_{0}\rightarrow M\rightarrow 0, כאשר כל ה- \ P_{i} פרויקטיביים). באותו אופן מוגדר הממד האינג'קטיבי לפי הרזולוציה האינג'קטיבית הקצרה ביותר (בכיוון ההפוך, כמובן), והממד השטוח לפי הרזולוציה השטוחה הקצרה ביותר (ראו מודול שטוח).
הממד הגלובלי > הממד הגלובלי של חוג

הממד הגלובלי של חוג הוא הממד הפרויקטיבי הגדול ביותר של מודולים מעליו; זהו גם הממד האינג'קטיבי הגדול ביותר של מודולים מעל החוג. הממד הגלובלי הוא אפס אם ורק אם החוג ארטיני פשוט למחצה. הממד הגלובלי שווה ל-1 אם החוג תורשתי. הממד השטוח הגדול ביותר של מודולים מעל החוג נקרא הממד הגלובלי החלש, והוא קטן או שווה לממד הגלובלי, עם שוויון עבור חוגים נותריים.
הממד הגלובלי > ממד קוהומולוגי

אם G חבורה, הממד הפרויקטיבי של חוג החבורה  \ \mathbb {Z} [G] נקרא גם הממד הקוהומולוגי של החבורה G. זהו גם המספר n הקטן ביותר שעבורו כל חבורות הקוהומולוגיה  \ H^{i}(G,M), עבור  \,i>n, מתאפסות.
הממד הקוהומולוגי של שדה מוגדר כממד הקוהומולוגי של חבורת גלואה האבסולוטית שלו. לדוגמה, לשדות  k(t_{1},\cdots ,t_{n}) ו- \ k(\!(t_{1})\!)\cdots (\!(t_{n})\!) (כאשר k סגור אלגברית) יש ממד קוהומולוגי n.
ממד גלפנד קירילוב

ממד גלפנד קירילוב של אלגברה מודד את קצב הגידול שלה ביחס לקבוצת יוצרים. הוא שווה ל-0 אם האלגברה בעלת ממד סופי (במובן הרגיל), ויכול להיות גם 1, כל מספר ממשי גדול או שווה ל-2, או אינסוף.
הממד האחיד

הממד האחיד (uniform dimension) של מודול M הוא מספר המחוברים הישרים האחידים המרכיבים תת-מודול עיקרי (תת-מודול הוא עיקרי אם הוא נחתך עם כל תת-מודול שאינו אפס; מודול שכל תת-המודולים שלו עיקריים נקרא אחיד), או אינסוף אם אין סכום ישר כזה. מסמנים את הממד הזה בסימון  \ \operatorname {udim} M; נקרא גם ממד גולדי. מודול האפס הוא היחיד שיש לו ממד 0; ממד 1 יש רק למודולים אחידים. הממד של סכום ישר שווה לסכום הממדים.  הממד של תת-מודול תמיד קטן או שווה לזה של המודול; הממדים שווים אם ורק אם תת-המודול הוא עיקרי. מכאן שבמודול בעל ממד n אי-אפשר ליצור סכום ישר של יותר מ-n תת-מודולים. בפרט, הממד האחיד של מרחב וקטורי מעל שדה הוא הממד הרגיל.