stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עורק
מבנה

ראשיתו של העץ העורקי במחזור הדם הסיסטמי היא באבי העורקים, העורק הגדול ביותר שיוצא מהחדר השמאלי וממנו מתפצלים יתר העורקים במחזור דם זה. במחזור הדם הריאתי זהו עורק הריאה, היוצא מן החדר הימני. ככל שהעורקים הולכים ומתפצלים כך הם קטנים בקוטרם, עד אשר הם מתפצלים לעורקיקים ולאחר מכן לנימים. קוטר הנהור של עורק ממוצע הוא סביב 4 מ"מ ועובי דופנו 1 מ"מ. לשם השוואה, קוטר נהור אבי העורקים הוא 25 מ"מ ועובי דופנו 2 מ"מ.
דופן העורק עשויה שלוש שכבות המכונות גלימות: הגלימה הפנימית, הגלימה האמצעית והגלימה החיצונית. הגלימה הפנימית מכילה שכבת תאי אנדותל המצפה את נהור העורק ומתחתיה רקמת חיבור רפה עדינה. הגלימה האמצעית כוללת שריר חלק ורקמה אלסטית, העשויה בין היתר מסיבי אלסטין ומשתנה בהתאם לגודל העורק. ככל שהעורק גדול יותר כך הגלימה האמצעית עבה יותר והרכיב האלסטי בה גדל. הגלימה החיצונית מורכבת מרקמת חיבור הכוללת בעיקר סיבי קולגן ואלסטין. הגלימה החיצונית המשכית ומחוברת אל רקמת המשתית של האיבר הסמוך.
ניתן לסווג את העורקים לשלושה סוגים לפי גודלם ואופי הדופן שלהם. העורקים הגדולים הם עורקים אלסטיים, המכונים גם עורקים מובילים, שלהם שכבות רבות של סיבים אלסטיים בדופן. האלסטיות של עורקים אלה מאפשרת להם להתרחב עם הסיסטולה, התכווצות חדרי הלב, ולקלוט את כמות הדם הגדולה עם כל פעימה, תוך שינוי מזערי בלחץ הדם המופעל על הדפנות, ולאחר מכן לחזור לגודלם עם הדיאסטולה, הרפיית חדרי הלב, תוך דחיפת הדם לפנים. זרימה זו מאפשרת לשמור על לחץ הדם בין כל פעימה של הלב, והיא נמצאה כזרימה המיטבית לאספקת דם לרקמות.
העורקים הבינוניים הם עורקים שריריים, המכונים גם עורקים מפזרים, ולהם דופן העשויה בעיקר מרקמת שריר חלק מעגלי. יכולתם של העורקים להתכווץ מווסתת את זרימת הדם לאיברים השונים כתלות בצורך של רקמות הגוף, למשל בעת פעילות גופנית או לצורך ויסות חום. התכווצות השרירים בדופן העורקים הללו דוחפת את הדם לפנים.
העורקים הקטנים והעורקיקים הם כלי דם צרים יחסית עם דופן שרירית עבה. טונוס השרירים בדופן העורקיקים קובע את דרגת המילוי בנימים ואת לחץ הדם הכללי בגוף. על פי רוב, העורקים הקטנים הם חסרי שם, ולא תמיד ניתן להפריד אותם בנתיחה.
בעורקים הגדולים אספקת הדם אל דופן העורק עצמה מתבצעת דרך צינורי צינורות הנמשכים אל תוך הגלימה החיצונית וחלקה החיצוני של הגלימה האמצעית. הגלימה הפנימית ודופנם של עורקים קטנים מקבלים את החמצן וחומרי הבניין הדרושים להם מהדם שבנהור העורק.
התפתחות עוברית

כלי הדם בעובר מתפתחים מתאי אב מזודרמליים, אשר מתמיינים למקלעת כלי דם ראשונית, לאבי העורקים ולווריד העיקרי (הקרדינלי). מכלי דם ראשוניים אלה מתפתחים לאחר מכן כלי הדם בגוף בתהליך נרחב של בנייה והרס (עיצוב מחדש).
תפקוד > מחזור הדם

העורקים נושאים דם עשיר בחמצן מהלב לאיברי הגוף. יוצאים מכלל זה הם העורקים במחזור הדם הריאתי, שנושאים דם עני בחמצן לריאות לצורך שחלוף גזים והעשרת הדם בחמצן, ועורקי הטבור בעובר הנושאים דם עני בחמצן מהעובר אל האם. צבעו של הדם העשיר בחמצן סמוק יותר מאשר הדם העני בחמצן. עובדה זו תרמה לייצוג הגרפי של העורקים במחזור הדם הסיסטמי כצינורות אדומים.
תפקוד > לחץ דם

זרימת הדם בעורקים היא זרימה שכבתית, והיא מפעילה על דופנות העורק לחץ דם, המורכב מלחץ צדי הפועל כלפי דופנות העורק ולחץ דינמי, זניח בדרך כלל, עם כיוון הזרימה. לאורך פעימת לב אחת לחץ הדם בעורקים משתנה. כאשר חדרי הלב מתכווצים, בסיסטולה, לחץ הדם עולה לערך המרבי שלו והעורקים האלסטיים נמתחים וקולטים לתוכם את כמות הדם המוזרקת מן הלב. זהו ערך לחץ הדם הסיסטולי. בעת הרפיית חדרי הלב, בדיאסטולה, חוזרים העורקים האלסטיים למצבם הרפוי ומזרימים את הדם לפנים. בשל תנועה זו של דופן העורקים האלסטיים, לחץ הדם בעורקים יורד לערכו התחתון, אולם בצורה מתונה יותר לעומת חדרי הלב. זהו לחץ הדם הדיאסטולי.
עם הסתעפות העורקים והירידה בגודלם יורד לחץ הדם בעורקים, כאשר ההפרש הגדול יותר הוא במעבר בין העורקים הבינוניים לעורקים הקטנים ולעורקיקים. גם מהירות הזרימה הולכת ויורדת, למרות הירידה בקוטר העורקים וזאת משום שכאשר בוחנים את שטח החתך של כלל העורקים מאותו הקוטר, אשר למעשה מחוברים במקביל, מוצאים כי שטח החתך הכולל עולה עם ההסתעפות מאבי העורקים.
הזרימה הפועמת בעורקים מאפשרת את מישוש הדופק בעורקים שונים כאשר מוצמדים כנגד רקמה אחרת, כמו עצם. בעורקים מרוחקים עוצמת הדופק נחלשת עד כדי שאינה נמושה כאשר ערך לחץ הדם הסיסטולי נמוך מאוד.
ראו גם

טרשת עורקים
צנתור לב
מבנה דופן העורק
על הצדיקים

על הצדיקים היא הברכה ה-13 בתפילת שמונה עשרה, והיא מופיעה בין ברכת המינים לברכת ירושלים. ברכה זו היא אחת מ-13 ברכות הבקשה של תפילת שמונה עשרה. הברכה מבקשת את הרמת קרנם של הצדיקים, וכן בקשה של היחיד להכלל בתוכם. כמו כן יש בה תפילה מיוחדת לגרים.
מיקום הברכה בתפילה

במסכת מגילה (י"ז, ב) מוסבר שברכה זו נקבעה אחרי ברכת המינים משום שכל זמן שהרשעים קיימים ושולטים בעולם אין קרן הצדיקים מתרוממת, ורק אחרי אובדן הרשעים יכולים הצדיקים להתרומם. הגמרא מביאה כראייה לכך את הפסוק בתהילים (עה, יא) "וכל קרני רשעים אגדע תרוממנה קרנות צדיק".
הערות שוליים

↑  לפי מנהג פפד"מ וקצת קהילות, גורסים וְשִׂים חֶלְקֵנוּ עִמָּהֶם, וּלְעוֹלָם לֹא נֵבוֹשׁ כִּי בְךָ בָטָחְנוּ.  עיין מנהגי ישורון, נוא יארק תשמ"ח, עמ' 2.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
עונת 2008/2009 ביורוליג

עונת 2008/2009 ביורוליג הייתה העונה ה-52 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והתשיעית שאורגנה על ידי Euroleague Basketball Company.
המשחק הראשון התקיים ב-23 באוקטובר 2008 ותחרות הסתיימה ב-3 במאי 2009. בתחרות השתתפו 24 קבוצות.
העונה הסתיימה בניצחון של פנאתינייקוס, זה היה הניצחון הרביעי בתולדות המועדון.
חואן קרלוס נבארו (ספרד) מברצלונה נבחר לכדורסלן המצטיין של העונה.
ואסיליס ספאנוליס (ארצות הברית) מפנאתינייקוס נבחר לכדורסלן המצטיין של פיינל פור.
מתכונת התחרות

24 קבוצות החלו בעונה הסדירה כאשר המשחקים נערכו ב-4 בתים. בשלב הבא, 16 קבוצות התחרו ב-4 בתים. מנצח של כל בית וסגנו קודמו למשחקי רבע הגמר שהתקיימו עד ל-3 ניצחונות. פיינל פור נערך במרצדס-בנץ ארנה, ברלין.
שלבי הגמר > בית ה'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון אולימפיאקוס | 6 | 5 | 1 | 496 | 446 | 50 |
| 2. | ספרד טאו קרמיקה | 6 | 4 | 2 | 556 | 474 | 82 |
| 3. | איטליה ארמי ג'ינס מילאנו | 6 | 2 | 4 | 455 | 529 | 74- |
| 4. | פולין אסקו פרוקום סופוט | 6 | 1 | 5 | 444 | 502 | 58- |
שלבי הגמר > בית ו'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד ברצלונה | 6 | 5 | 1 | 508 | 429 | 79 |
| 2. | ספרד ריאל מדריד | 6 | 5 | 1 | 505 | 487 | 18 |
| 3. | ישראל מכבי תל אביב | 6 | 2 | 4 | 459 | 481 | 22- |
| 4. | גרמניה אלבה ברלין | 6 | 0 | 6 | 427 | 502 | 75- |
שלבי הגמר > בית ז'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוון פנאתינייקוס | 6 | 5 | 1 | 503 | 428 | 72 |
| 2. | סרביה פרטיזן | 6 | 4 | 2 | 420 | 434 | 14- |
| 3. | ספרד אוניקאחה מאלגה | 6 | 2 | 4 | 484 | 461 | 23 |
| 4. | איטליה לוטומטיקה רומא | 6 | 1 | 5 | 441 | 525 | 84- |
שלבי הגמר > בית ח'

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | רוסיה צסק"א מוסקבה | 6 | 5 | 1 | 454 | 377 | +77 |
| 2. | איטליה מונטפסקי סיינה | 6 | 4 | 2 | 472 | 456 | +16 |
| 3. | קרואטיה ציבונה זאגרב | 6 | 2 | 4 | 423 | 456 | -33 |
| 4. | טורקיה פנרבחצ'ה אולקר | 6 | 1 | 5 | 384 | 444 | -60 |
שלבי הגמר > השלבים המתקדמים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |  |  יווןפנאתינייקוס | 90 | 79 | 72 | 91 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  איטליה מונטפסקי סיינה | 85 | 84 | 53 | 84 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  איטליה מונטפסקי סיינה | 85 | 84 | 53 | 84 |   |   |   |  |  יווןפנאתינייקוס | 84 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  יווןפנאתינייקוס | 84 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  יוון אולימפיאקוס | 82 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  יווןאולימפיאקוס | 88 | 79 | 63 | 78 |   |   |   |  |  יוון אולימפיאקוס | 82 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  יווןאולימפיאקוס | 88 | 79 | 63 | 78 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד ריאל מדריד | 79 | 73 | 71 | 75 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  יווןפנאתינייקוס | 73 |  |  |   |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  רוסיה צסק"א מוסקבה | 71 |  |  |   |   |
|   |  |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 56 | 77 | 67 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  סרביה פרטיזן | 47 | 50 | 56 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  סרביה פרטיזן | 47 | 50 | 56 |   |   |   |  |  |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 82 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 82 |  |  |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  |  ספרד ברצלונה | 78 |  |  |   |   |   | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד |  |
|  |  |  ספרדברצלונה | 75 | 85 | 62 | 84 | 78 |   |   |  |  ספרד ברצלונה | 78 |  |  |   |   |   | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד | משחק על מדליית ארד |  |
|  |  |  ספרדברצלונה | 75 | 85 | 62 | 84 | 78 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  |  ספרד טאו קרמיקה | 84 | 62 | 69 | 63 | 62 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  יוון אולימפיאקוס | 79 |  |  |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  ספרדברצלונה | 95 |  |  |   |   |
שלבי הגמר > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 במאי 2009 | יווןפנאתינייקוס | 71:73 | רוסיה צסק"א מוסקבה | מרצדס-בנץ ארנה, ברלין צופים: 13,238 שיפוט: סרומואלדס ברזאוסקס (ליטא),  חואן קרלוס ארטאגה (ספרד)   שמואל בכר (ישראל) |
| 3 במאי 2009 |  |  |  | מרצדס-בנץ ארנה, ברלין צופים: 13,238 שיפוט: סרומואלדס ברזאוסקס (ליטא),  חואן קרלוס ארטאגה (ספרד)   שמואל בכר (ישראל) |
שלבי הגמר > ישראל בתחרות

מכבי תל אביב השתתפה במשחקי ה-16, סיימה את הבית במקום השלישי ולא קודמה לרבע הגמר לראשונה מאז 1999.
על הפרופורציה האלוהית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  לוקה פאצ'ולי 
 איורים:  לאונרדו דה וינצ'י 
 שפת המקור:  איטלקית 
 נושא:  גאומטריה 
 הוצאה
 הוצאה:  Paganino Paganini 
 תאריך הוצאה:  1509 
 
איור של פאון, מאת לאונרדו דה וינצ'י, המופיע בספר "על הפרופורציה האלוהית"
פנים אנושיות התחומות במלבני זהב
על הפרופורציה האלוהית (בלטינית: De divina proportione) הוא ספר מתמטי בן שלושה כרכים שנכתב על ידי המתמטיקאי האיטלקי לוקה פאצ'ולי, מורו של לאונרדו דה וינצ'י, בשנים 1496–1498 בעיר מילאנו, ויצא לאור בוונציה בשנת 1509. הספר אויר על ידי לאונרדו עצמו, בעת שקיבל מפאצ'ולי שיעורים במתמטיקה.
הספר

הכרך הראשון עוסק ברובו ביחס הזהב, קבוע מתמטי הקרוב ל-1.618, שהיה בשימוש גם בענפים אחרים כמו אמנות ואדריכלות, וכן בפאונים. פאצ'ולי קובע בעמודו הראשון של הספר כי הספר הוא:
"יצירה...שבה ימצאו כל אוהבי חקר הפילוסופיה, הפרספקטיבה, הציור, הפיסול, האדריכלות, המוזיקה ושאר תחומי המתמטיקה תורה מעודנת, מחוכמת ומעוררת התפעלות, ויתענגו על השאלות הרבות והשונות שענינן במדע סודי מאוד"
בהמשך הוא דן בסיבה שבגינה כינה את יחס הזהב בשם "הפרופורציה האלוהית", משווה את ייחודיות יחס הזהב לייחודיות הבורא, ונכנס גם להיבטים פילוסופיים ומיסטיים נוספים. לאונרדו אייר לא פחות מ-60 איורי פאונים, ופאצ'ולי מודה לו במילים חמות:
"הצייר שאין שני לו בפרספקטיבה, האדריכל, המוזיקאי, האיש המחונן בכל המעלות, לאונרדו דה וינצ'י"
בכרך השני דן פאצ'ולי בפרופורציות גופו של האדם, תוך הסתמכות על ספרו של האדריכל הרומאי ויטרוביוס, "על אודות האדריכלות", עליו הסתמך גם לאונרדו באיורו המפורסם "האדם הוויטרובי", וכן בציור פנים אנושיות התחומות בעזרת מלבני זהב, כפי שבא לידי ביטוי גם ביצירתו של דה וינצ'י -"איש זקן".
הכרך השלישי דן בחמשת הפאונים המשוכללים, ואינו פרי יצירתו המקורית של פאצ'ולי אלא תרגום לאיטלקית של מסה שחיבר פיירו דלה פרנצ'סקה.
בספרו דן פאצ'ולי, מלבד ביחס הזהב, גם בהיבטים של פרספקטיבה כפי שהשתקפו ביצירותיהם של אמנים איטלקים כגון פיירו דלה פרנצ'סקה, מלוצו דה פורלי ומרקו פלמצנו.
סמלו של מוזיאון המטרופוליטן לאמנות בניו יורק לקוח היישר מהספר.
קיימות שתי גרסאות של כתב היד המקורי, אחת בספריית אמברוזיאנה (Biblioteca Ambrosiana) במילאנו והשנייה בספרייה הציבורית והאוניברסיטאית (Bibliothèque Publique et Universitaire) בז'נבה.
לקריאה נוספת

מריו ליביו, חיתוך הזהב – קורותיו של מספר מופלא, הוצאת אריה ניר, 2003.
הערות שוליים

1 2  מריו ליביו, חיתוך הזהב, 2003
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007351721605171  GND: 4793692-7  LCCN: nr2005020575  VIAF: 186702873   WorldCat (עם VIAF): 186702873
ערבית סיציליאנית

"ערבית סיציליאנית", ציור של פרנצ'סקו אייץ
"ערבית סיציליאנית", ציור של פרנצ'סקו אייץ
עַרְבִית סיציליאנית (באיטלקית וסיציליאנית: Vespri siciliani) הוא כינויה של התקוממות עממית של העם בסיציליה נגד המלך הצרפתי שארל הראשון, מלך נאפולי וסיציליה, אשר השתלט על סיציליה בעזרת האפיפיור בשנת 1266. השם ניתן בעקבות צלילי הפעמון הקוראים לקהל המתפללים לתפילת הערב (בנצרות), אשר בישרו על תחילת המרד לאחר שהצבא הצרפתי התעלל בתושבי סיציליה: אנס, שדד ורצח את תושביה.
המרד פרץ ב-30 במרץ 1282 בכנסיית רוח הקודש (Santo Spirito) ערב חג הפסחא מחוץ לעיר פלרמו. החל מ"צלצול הפעמונים" בכנסייה זו, נרצחו אלפי תושבים צרפתים במשך שישה שבועות. בעקבות המרד, תם שלטון המלך בממלכת סיציליה.
הסיבה לפרוץ ההתקוממות לא ברורה, אך על פי אחת ההשערות, של סטיבן ראנסימאן (Steven Runciman), כאשר תושבי סיציליה חגגו את הפסחא, קבוצה של פקידים צרפתים ביקשו להצטרף אליהם ושתו לשכרה. סמל בשם דרואה (Drouet) גרר אישה נשואה צעירה מהקהל והטריד אותה. בעלה תקף את הצרפתי בסכין והרגו. כאשר שאר הצרפתים קמו להגנתו, הקהל הסיציליאני הרג אותם. לפי האגדה, אמהּ של האישה החלה לזעוק "מיה פיא", בניב סיציליאני "הבת שלי", ומכאן מקור המונח "מאפיה".
על אירוע זה מבוססת אופרה בחמש מערכות של ג'וזפה ורדי, בשם "ערבית סיציליאנית".
עורף (מלחמה)

כרזה אמריקאית מתקופת מלחמת העולם השנייה הקוראת להצטרפותן של נשים לכוח העבודה, כתחליף לגברים המגויסים
בהתייחסות למלחמה, העורף הוא היפוכה של החזית, וכולל בעיקר את האוכלוסייה האזרחית במדינה הלוחמת, אוכלוסייה שאינה משתתפת בקרבות. אף שהעורף אינו שותף לקרבות, הוא משמש לעיתים יעד בולט להתקפות האויב. כן יש לו חשיבות כגוף תומך לחימה, באמצעות מפעלי תעשייה המספקים את צורכי הלוחמים.
תקיפת העורף כצעד אסטרטגי

במלחמת העולם הראשונה נערכה לראשונה הפצצה אווירית על אוכלוסייה אזרחית: ב-15 בינואר 1915 תקפו שני צפלינים גרמניים את היישובים האנגליים גרייט ירמות', שרינגהם וקינגס לין, והטילו עליהם פצצות במשקל 50 ק"ג האחת וכן פצצות תבערה בלתי יעילות, בנות 3 ק"ג. כתוצאה מהפצצה זו נהרגו 4 אנשים, 16 נפצעו והנזק לרכוש הוערך ב-7,740 ליש"ט. למרות זאת, התהודה הציבורית והתקשורתית של ההפצצה הייתה אדירה. בשנת 1915 ביצעו ספינות הצפלין 19 טיסות הפצצה נוספות, שבהן הוטלו 37 טון של פצצות. 181 איש נהרגו בהפצצות אלה ו-455 נפצעו.
במלחמת העולם השנייה השתמשו הצדדים הלוחמים פעמים אחדות בתקיפת העורף כצעד אסטרטגי. הבולטת מכולן היא הטלת פצצות אטום על הערים היפניות הירושימה ונגסאקי. כל פצצה גרמה לעשרות אלפי הרוגים, והטלתן הביאה לכניעתה של יפן. דוגמאות בולטות נוספות:
הבליץ: הפצצות כבדות על לונדון וערים נוספות בבריטניה על ידי הלופטוואפה, חיל האוויר של גרמניה הנאצית, כחלק מהקרב על בריטניה בשנים 1940–1941. הבליץ גרם למותם של 43,000 אזרחים ולחורבנם של למעלה ממיליון בתים, אולם מטרתו האסטרטגית לא הושגה: בריטניה לא נכנעה ולא הוכנה הקרקע לפלישה קרקעית.
הפצצת ערי גרמניה: הפצצת דרזדן, בירתה של מדינת סקסוניה שבגרמניה, על ידי חילות האוויר של ארצות הברית ובריטניה בימים 13 - 15 בפברואר 1945, הביאה להחרבת 85% ממבני העיר ולעשרות אלפי הרוגים. באחת מההפצצות על עיר הנמל הגרמנית המבורג התפתחה סופת אש, שגרמה לעשרות אלפי הרוגים. גם הערים אסן, לייפציג וקלן שבגרמניה ספגו הפצצות כבדות.
הפצצת טוקיו גרמה ל-100,000 הרוגים.
הגנה אזרחית

מכלול הצעדים הננקטים לשם התגוננות העורף מפני אבדות בנפש עקב תקיפתו קרוי הגנה אזרחית. שותפים מרכזיים בפעולות הגנה אזרחית הם, בנוסף לאזרחים עצמם, המשטרה, מכבי אש, שירותי חירום רפואיים וכוחות צבא המיועדים להגנה אזרחית.
פעילות ההגנה האזרחית כוללת:
היערכות לתקיפה אפשרית של העורף: תרגול של כוחות ההצלה השונים, בניית מקלטים, חלקות ערכות מגן, הפצת מידע לאזרחים על דרכי התגוננות, תרגול ירידה למקלטים בבתי ספר ובמקומות עבודה, ועוד.
מתן התרעה על תקיפה מיידית, ומתן אות הרגעה בסיומה של הסכנה. כלי עיקרי לכך הוא אזעקה, וכן משמשים לכך שידורי הרדיו, הטלוויזיה ומערכות התרעה מבוססות טלפונים ניידים.
טיפול בנפגעי התקיפה: חילוצם מהמקום שנפגע, העברת פצועים לבית חולים וטיפול בהם בבית החולים.
העורף במלחמות ישראל

בהסדרת תפקודו של העורף במלחמות ישראל עוסקים גופים אחדים:
פיקוד העורף (פקע"ר): פיקוד בצה"ל העוסק בהגנה אזרחית. הפיקוד הוקם בעקבות מלחמת המפרץ, שבה התממש איום עיקרי על העורף. עד להקמת הפיקוד, היה הטיפול בעורף באחריות מקחל"ר – מפקדת קצין חייל ראשי להתגוננות אזרחית (הג"א) והגמ"ר – הגנה מרחבית. לאחר מלחמת המפרץ אוחדו ארגונים אלו והוקם פיקוד העורף. ועדות שונות שהוקמו בממשלה ובכנסת המליצו, בין 1991 ל-2007, להטיל את האחריות לטיפול בעורף על המשרד לביטחון הפנים, ואולם האחריות נותרה בידי צה"ל. בעשור הראשון של המאה ה-21 התקבע נוהג לפיו אם מכהן סגן שר במשרד הביטחון, הוא זה שעוסק בענייני העורף.
משק לשעת חירום (מל"ח): גוף בין-משרדי שהוקם בשנת 1955 ומופקד על הכנת מפעלים לשעת חירום, על מנת להבטיח אספקתם של שירותים ומוצרים חיוניים ולאפשר שגרת חיים תקינה ככל האפשר בעורף. כן אחראי מל"ח על הפעלת אותם גורמים בעת מלחמה או שעת חירום, על הכנת הרשויות המקומיות ועל היערכות לקליטת מפונים.
רשות החירום הלאומית (רח"ל) הוקמה כחלק מהפקת לקחי מלחמת לבנון השנייה ונועדה לתאם בין הגורמים השונים המטפלים באזרחים בשעת חירום.
מערך פס"ח מנוהל על ידי משרד הפנים ועוסק בפינוי אזרחים שמקום מגוריהם נפגע ובטיפול בחללים (הקישור אינו פעיל).
משטרת ישראל אחראית לשמירת הסדר הציבורי גם בשגרה, אך בעת אירועי טרור ופגיעה בעורף, מקבל תפקיד זה משנה תוקף.
רשות המיסים עוסקת במתן פיצוי לאזרחים על נזקי ממון - בעיקר פגיעה ברכוש, אך גם אובדן הכנסות כתוצאה מהשבתה של פעילות עסקית עקב המלחמה. פעילות זו מוסדרת בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961, והיא באה לידי ביטוי נרחב בעקבות מלחמת לבנון השנייה, שבמהלכה נגרם נזק רב לרכוש ושובשה העבודה באזור הצפון. לפי חוק זה, מוסמך שר האוצר להכריז על יישוב כיישוב ספר, שתושביו זכאים לפיצויים גם בשל נזקים עקיפים. צעד נוסף לעידוד העורף באמצעות מערכת המס הוא מתן הקלות מס לתושבי יישובים הסובלים תקופה ממושכת מפעולות לחימה, כגון יישובי עוטף עזה ויישובי גבול הצפון.
משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ממונה על ביצועו של חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967, שבא להבטיח את המשך פעולתם הסדירה של מפעלים חיוניים.
הרשויות המקומיות. לפי פקודת העיריות, בכל עירייה חייבת להיות ועדת מל"ח, ועליה לעשות את כל הדרוש להכנת המשק לשעת חירום ולהפעלתו. היערכות זו כוללת, בין היתר, אספקת מוצרים ושירותים שונים (כגון מזון או מזרנים במקלטים), פינוי תושבים במקרה הצורך, והכשרת כוח אדם לשם כך.
בכל אחת ממלחמות ישראל ננקטו צעדים להגנת העורף ולהבטחת תפקודו התקין. אופי הצעדים ועוצמתם הותאם לאופי המלחמה, כפי שנחזה וכפי שהיה בפועל.
במלחמת סיני, במלחמת ששת הימים, במלחמת ההתשה, במלחמת יום הכיפורים ובמלחמת לבנון הראשונה התנהלה הלחימה בעיקר בחזית. אף שננקטו צעדים של הגנה אזרחית, העורף כמעט שלא הותקף במלחמות אלה (למעט יישובים סמוכים לחזית, כדוגמת יישובי עמק החולה במלחמת ששת הימים). במלחמת המפרץ הותקף העורף בירי טילים מעיראק, ודפוס זה, של ירי טילים או רקטות על העורף, הפך למאפיין מובהק של מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע עמוד ענן ומבצע צוק איתן.
במלחמת יום הכיפורים שהייתה ארוכה יחסית, ובפרט חייבה גיוס נרחב וממושך גם לאחר סיומה, בלטה בצורך להיערכות של העורף להמשך תפקודו של המשק. פגיעה בתפקוד המשק ניכרה גם במלחמת לבנון השנייה ומבצע עופרת יצוקה, באזורים שהיו חשופים לירי רקטות.
ראו גם

העורף במלחמת לבנון השנייה
גן ניצחון
לקריאה נוספת

מרדכי בר-און, מאיר חזן, אזרחים במלחמה : קובץ מחקרים על החברה האזרחית במלחמה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תש"ע 2010.
משפחה ישראלית במקלט עם מסכות גז, בעת מלחמת המפרץ
עורלת הדגדגן

| --- | --- |

 שיוך:  דגדגן 
 מזהים
 לטינית (TA98):  preputium clitoridis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A09.2.01.009 
 TA2 (2019):  3555 
 FMA:  20169 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0227771 
 
תצלום של פות אנושי עם סימון מכסה הדגדגן
באנטומיה אנושית של נשים מכסה הדגדגן (באנגלית: Clitoral hood), הידוע גם בשם עורלת הדגדגן (באנגלית: Clitoral prepuce או Preputium clitoridis), הוא קפל עור העוטף את עטרת הדגדגן ומגן עליו. הוא מתפתח כחלק מהשפתיים הקטנות והוא הומולוגי עם העורלה באיברי המין הזכריים. מכסה הדגדגן מורכב מהרקמות של הריריות; רקמות אלה נמצאות בין הרירית לעור, וייתכן שיש להן חשיבות אימונולוגית מכיוון שהן עשויות להיות נקודת כניסה של חיסונים של הרירית. מכסה הדגדגן חשוב לא רק בהגנה על עטרת הדגדגן, אלא גם בהנאה, שכן מדובר ברקמה ארוגנית (רגישה לגירוי מיני).
התפתחות

מכסה הדגדגן נוצר בשלב העוברי על ידי הלמלה התאית. הלמלה התאית צומחת בצד האחורי של הדגדגן ובסופו של דבר מתמזגת עם הדגדגן. מכסה הדגדגן נוצר מאותן רקמות המהוות עורלה אצל זכרים אנושיים.
מכסה הדגדגן משתנה בגודלו, צורתו, עוביו ואזורים אסתטיים אחרים. יש נשים שלהן מכסי דגדגן גדולים, המכסים לחלוטין את עטרת הדגדגן. חלקם עשויים להימשך לאחור כדי לחשוף את עטרת הדגדגן, למשל למטרות היגיינה או להנאה; אחרים אינם יכולים להימשך. לנשים אחרות יש מכסי דגדגן קטנים יותר שאינם מכסים את מלוא עטרת הדגדגן, ומשאירים אותה חשופה כל הזמן. קבוצות דביקות של רקמות הנקראות סירכה (adhesions) יכולות להיווצר בין מכסה הדגדגן לעטרה; אלה מדביקות את מכסה הדגדגן על העטרה כך שלא ניתן למשוך את מכסה הדגדגן לאחור כדי לחשוף את העטרה, וכמו אצל הזכר, יכולת להצטבר סמגמה.
גירוי

בדרך כלל עטרת הדגדגן עצמה רגישה מדי מכדי להיות מגורה ישירות, למשל במקרים בהם מכסה הדגדגן נמשך לאחור. נשים עם מכסה דגדגן המכסה את מרבית עטרת הדגדגן יכולות לאונן לעיתים קרובות על ידי גירוי מכסה הדגדגן מעל עטרת הדגדגן; אלה עם מבנים קטנים יותר או קומפקטיים יותר נוטים לשפשף את עטרת הדגדגן ומכסה הדגדגן יחד כגוף אחד.
מכסה הדגדגן מעניק, בנוסף, הגנה על עטרת הדגדגן, כמו עורלה על עטרת הפין אצל גברים. במהלך גירוי מיני, מכסה הדגדגן עשוי גם למנוע מהפין מגע ישיר עם עטרת הדגדגן, אשר בדרך כלל מגורה על ידי לחץ החיק של בן הזוג. מרבית היונקים והפרימטים מזדווגים בתנוחה אחורית, בשונה מהתנוחה הקדמית המאפיינת לרוב בני אדם, ולכן הגירוי בדגדגן נוצר ישירות על ידי מגע עם שק האשכים בבסיס הפין והתכווצויות שונות של השרירים הבשריים (Dartos) שלו. עטרת הדגדגן, כמו העורלה, עליה להסתכך על ידי החלב (סבום) המופרש באופן טבעי. אם סיכוך זה לא מתרחש בעטרת הדגדגן של האישה, מכסה הדגדגן לא יכול ללפף אותו בזמן גירוי מיני, או שהנקבה עלולה לחוות כאב ולא הנאה.
שינויים אסתטיים

ברוב העולם, שינויים בדגדגן הם מחזות נדירים. בתרבויות מסוימות, השחתת איבר המין הנשי מבוצעת כטקס מעבר לנשיות, ונתפסת כשיפור במראה של איברי המין, או לחלופין משמשת לדיכוי או להפחתת התשוקה וההנאה המינית הנשית (כולל באוננות). השחתת איבר המין הנשי נערכה על ילדים רבים במדינות המערב, כולל בעבר בארצות הברית, כדי להרתיע מאוננות ולהפחית מחלות שניסו לקשור אליה.
שינוי אחד שנשים מבצעות לרוב מרצונן החופשי הוא לנקב את מכסה הדגדגן לצורך הכנסת תכשיטים (כמו פירנסינג), הן לצורך קישוט והן להנאה גופנית.
למרות שמדובר בתופעה הרבה פחות שכיחה, נשים אחרות מעדיפות להסיר את מכסה הדגדגן שלהן כדי לחשוף לצמיתות חלק מעטרת הדגדגן או את כולה.
ביאורים

↑  למלה תאית - שכבה המחברת בין התאים.