stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חטיבת כוח האדם
ראו גם

אגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל
להק כוח האדם במטה חיל האוויר הישראלי
מספן כוח האדם במטה חיל הים
חטיבת תכנון ומנהל כח האדם באגף כוח האדם
| זרוע היבשה של צבא הגנה לישראל |
| --- | --- | --- |
| מטה זרוע היבשה | חטיבת התכנון • חטיבת היבשה • חטיבת כוח אדם (חטכ"א) • החטיבה הטכנולוגית ליבשה (חט"ל) |  |
| חילות השדה | חיל הרגלים (חי"ר) • חיל השריון (חש"ן) • חיל ההנדסה הקרבית (חה"ן) • חיל התותחנים (חת"ם) • חיל הגנת הגבולות |  |
| מרכז אימונים | המרכז הלאומי לאימונים ביבשה (מל"י) • בית הספר לקליעה, צליפה ולוחמה בטרור (מתקן אדם) • בית הספר למפקדי כיתות ומקצועות חיל הרגלים (ביסלמ"ח) |  |
| בתי ספר לפיקוד | בית הספר לקצינים ע"ש רא"ל חיים לסקוב (בה"ד 1) • בית-הספר לפיקוד, שליטה ומטה מבצעי (בי"ס לפו"ש ומטמ"צ) • קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים (קמ"פ-קמ"ג) |  |
| חילות ויחידות לשעבר | חיל האיסוף הקרבי |  |
יחיאל מתתיהו צונץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1847 קראקוב, גליציה, הקיסרות האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  10 במאי 1882 (בגיל 35 בערך) קראקוב
 כינוי:  מהרי"ם צינץ, ימ"ץ
 תחומי עיסוק:  היסטוריה של עם ישראל, יהדות קרקוב
 חיבוריו:  "עיר הצדק"
 בן זוג:  בתו של ר' שכנא שטרנברג
 אב:  ר' אלימלך אייזנטל
 
רבי יחיאל מתתיהו צונץ (מכונה בקיצור גם: מהרי"ם צינץ, או ימ"ץ; קראקא תר"ז, 1847 – קראקא כ"א באייר תרמ"ב, 10 במאי 1882) היה חוקר ומומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של יהדות קרקוב.
משפחתו וראשית חייו

רבי יחיאל מתתיהו צונץ נולד בעיר קראקוב שבגליציה, אוסטריה, לאביו ר' אלימלך אייזנטל בן האדמו"ר ר' פנחס מגניוושוב מצאצאי הפנים מאירות, ולאמו אסתר איטל טויבנבלאט.
נישואיו ופעילותו

נישא לבתו של ר' שכנא שטרנברג, ושיינדל (אחות ר' חיים נתן דמביצר).
הוא כיהן כחזן ומשורר בבית מדרש חסידים "אנשי אמת" בקראקא.
רבי יחיאל מתתיהו פרסם מספר מאמרים וכתבות בעיתונים.
נפטר בצעירותו, כבן 35, בקרקוב כ"א באייר תרמ"ב, 10 במאי 1882.
בנו ר' משה יהודה ליב צונץ התגורר בווינה ונספה בשואה.
ספריו ותרומתו

צונץ היה מעורב במחלוקת עם פייבל גולדשטאף (בן לבתו של הרב ברוך תאומים-פרנקל מלייפניק, מחבר "ברוך טעם") מקראקא, ובשנת ה'תר"כ (1860) כשזה הדפיס שני כרכי ספרו "קורות העולם", נתקנא בו, והתחיל לעבוד על ספרו "עיר הצדק".
בהיותו בווינה ביקרו ד"ר אדולף ילינק, הרב הראשי של וינה, והראה לו את ספרו, ועודד אותו להדפיסו.
ובשנת ה'תרל"ד (1874), כשהיה בן שלשים, פרסם בלבוב את ספרו "עיר הצדק", בו תיאר את תולדות רבני קראקוב, ואת יהדות קרקוב.
הספר התקבל בתגובות מעורבות. בין המברכים הראשונים היה ההיסטוריון היינריך גרץ. ואחריו בר גולדברג מפריז, ואמר שהוא כבוד למשפחתו לאופולד צונץ, אך אנשי העיר ציינו כי השם האמיתי של צונץ היה "צינז" ולא "צונץ".
אבל רפאל נתן נטע רבינוביץ שלח לשלמה זלמן חיים הלברשטאם הערותיו על הספר, ונדפסו בהעיתון המגיד, ואחר כך כספר נפרד בשם "הערות ותיקונים לספר עיר הצדק", ליק, 1875.
ופייבל גאלדשטאף פרסם גם הוא ביקורת בספרו "מליץ יושר", עמ' 24–35.
בשנת 1878 פורסם ספר בשם "מפלת עיר הצדק", עליו היה חתום שם דודו של צונץ רבי יואל דמביצר (נפטר 1879), אחיו של ר' חיים נתן דמביצר. ישנם שסבורים שהספר נכתב למעשה על ידי רבי חיים נתן דמביצר, אשר בחר להשתמש בשם אחר.
בתגובה לביקורת, יצא ספר נוסף תחת הפסבדונים "א.ב.ן. י.ל.ר", שכותרתו "מענה למבקר עיר הצדק", ברודי: ורבר, תרל"ח. ויש שפענחו את הראשי תיבות יהודה ליב ריטרמן, שהיה משכיל בקראקא, אבל לפי עדות חיים דוב פרידברג ב"בבית עקד ספרים", שמע מבנו ר' משה, שר' יחיאל מתתיהו יחד עם רננ"ר כתבו את ה"מענה למבקר עיר הצדק".
לקריאה נוספת

גרשם באדער (אנ'), מיינע זכרונות, ארגנטינה, 1953, עמ' 72–75. (ביידיש)
מאיר בוסאק, "יהודי קראקא במחצית השנייה של המאה התשע עשרה", בתוך: אריה באומינגר, מאיר בוסאק, נתן מיכאל גלבר (עורכים), ספר קראקא – עיר ואם בישראל, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשי"ט, עמ' 101–102. (ספר יזכור לקהילת קרקוב, בספריית העיר ניו יורק)
מאיר וונדר, מאורי גליציה - אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ד, עמ' 374–375.
הרב אליעזר כצמאן, ישורון כרך י"ג, אלול תשס"ג, עמ' תרפה - הערה 28
הערות שוליים

↑  חיים נתן דמביצר, כלילת יופי, קראקא תרמ"ח, דף יט ע"ב, באתר היברובוקס.
↑  עליו ראו: פייביל הירש ווטשטין, חליפת מכתבים, קראקא תר"ס, עמ' 2–3, באתר היברובוקס. ואברהם אמסל, זכרונות המאור בתוך: שו"ת המאור, ב, עמ' תרו-תרז.
↑  התייתם בילדותו, ונתגדל בבית רבי יעקב יצחק מפשיסחה (היהודי הקדוש), ראו: יועץ קים קדיש ראקאץ, תפארת היהודי, ווארשא תר"ץ, דף כה, ב, באתר היברובוקס.
↑  ראו: תולדות הפנים מאירות, פנים מאירות, ד, עמ' נה, הערה 205.
↑  ראו: מנחם מנדל קרנגל, שם הגדולים השלם, שארית ציון, אות ש, סי' צד, דף קכו ע"ב.
↑  חיים דוב פרידברג, בית עקד ספרים, עמ' 658, נו' 3174
↑  ראו: זאב וואלף צייטלין (אנ'), קריית ספר, (1891-1895) עמ' 430: "יהודה ליב ריטרמן, חיבר תחת פיקוחו של יחיאל מתתיהו צונץ, וגם סיפק לו החומר".  בית עקד ספרים, עמ' 646, נו' 2856. ווונדר (המצוין ב"לקריאה נוספת").
↑  ראו: בוסאק (המצוין ב"לקריאה נוספת"), עמ' 110.
↑  עמ' 646, נו' 2856.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007509945005171  LCCN: no2012095367  VIAF: 284956290   WorldCat (עם VIAF): 284956290
אנה מריה טלס קאריירה

אנה מריה טלס קאריירה (באנגלית: Ana Maria Teles Carreira) הייתה שגרירת אנגולה בבריטניה. משמשת כדיפלומטית מקצועית בשירות החוץ האנגולי. בטרם מונתה לשגרירה, עבדה במשרד החוץ האנגולי כמנהלת המחלקה המשפטית והקונסולרית ומנהלת אזור אסיה ואוקיאניה. היא שימשה כיועצת ברפובליקה של קונגו.
בשנת 2001, הייתה שגרירת אנגולה להודו, השגרירה השנייה בהיסטוריה של אנגולה להודו. ולאחר מכן הייתה שגרירה לא תושבת של אנגולה בתאילנד. ב-2005 מונתה כשגרירת אנגולה בבריטניה.. היא כיהנה בתפקיד עד לשנת 2011 כאשר במקומה מוני מיגל נטו.
בין השנים 2011 ל-2017, כיהנה כשגרירת אנגולה לגאנה.
אנה מריה טלס קאריירה בעלת תואר ראשון במשפטים, ותואר שני בלימודים דיפלומטיים מהאקדמיה הדיפלומטית של לונדון באוניברסיטת וסטמינסטר.
הערות שוליים

1 2 3  "Embassy of the Republic of Angola". Government of the United Kingdom. 2007. ארכיון מ-31 בדצמבר 2007. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A Chatham House Africa Programme Conference" (PDF). Biography of Ana Maria Carreira. 2010. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-06-17. נבדק ב-2010-05-03.
1 2  "Head Of State Swears In New Ambassadors". ANGOP Agencia Angola Press. 28 בספטמבר 2005. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Speech by SHRI K.R. NARAYANAN, President of India, while accepting credentials from Mrs. Ana Maria Teles Carreira, Ambassador-designate of the Republic of Angola". 30 באפריל 2001. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Angola's Economic Development Also Depends on Sea". allafrica.com. 15 באפריל 2014. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Embaixadora angolana pede demissão". 7 במרץ 2017. נבדק ב-27 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בלאק פריידיי

ערך זה עוסק ביום שישי של השבוע הרביעי בחודש נובמבר, בו נפתחת עונת המכירות לקראת חג המולד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
תור של קונים בכניסה לחנות בארצות הברית בבלאק פריידיי
בלאק פריידיי (באנגלית: Black Friday; מילולית "יום שישי השחור") הוא כינוי ליום שמתקיים למחרת חג ההודיה ופותח את עונת השופינג לקראת חג המולד בארצות הברית. יום זה חל תמיד ביום שישי של השבוע הרביעי בחודש נובמבר. זהו יום שיא של צרכנות בארצות הברית וחנויות רבות מציעות בו מבצעים מיוחדים.
אטימולוגיה

מקור הכינוי עוד בשנות השישים המוקדמות של המאה ה-20, והוא נטבע כדי לתאר את העומס והצפיפות הבלתי רגילים בחנויות ובכבישים האופייניים ליום זה. לפי הסבר עממי, הכינוי איננו נושא קונוטציה שלילית אלא הוא מבוסס על הביטוי "in the black" שמשמעותו להרוויח. משמעות הביטוי נעוצה במוסכמה מתוך עולם ראיית החשבון, שלפיה ערכים מספריים חיוביים (הכנסות / רווחים) מודפסים בדיו שחור וערכים מספריים שליליים (הוצאות / הפסדים) מודפסים בדיו אדום.
פעילות

כלכלנים רבים רואים במועד זה דרך בדיקה מצוינת להצלחת השוק הקמעונאי בארצות הברית. בעבר, היה זה יום הקניות העמוס ביותר בשנה.
האביזרים שנקנים לקראת חג המולד הם בעיקר קישוטים לעצי חג המולד, כרטיסי ברכה ובובות סנטה קלאוס. בנוסף, ישנה קנייה מסיבית של מתנות לכבוד החג.
ב-2017 נרשם שיא של קניות בסכום של כ-5 מיליארד דולר בעשרים וארבע שעות, עליה של 17% מ-2016. לפי נתוני חברת האשראי הישראלית כאל, הישראלים קנו בכ-19 מיליון ש"ח.
בשנת 2018 נשבר בישראל שיא של רכישות ברשת, שעמדו על סך 3.19 מיליארד שקל, לא כולל רכישות במזומן בחנויות פיזיות. בשעת העומס אף קרסו מערכת האשראי של חברת שב"א (שירותי בנקים אוטומטיים), המפעילה את מערכת התשלומים הלאומית בכרטיסי אשראי. מוקדם יותר באותו שבוע קרסה מערכת הפרסום של פייסבוק ואינסטגרם במשך שעות, בשל עומס קמפיינים.
בשנת 2020, בעקבות מגפת הקורונה חלה עלייה של 20 אחוזים בהיקף המכירות במהלך הבלאק פריידי בישראל. במהלך 24 שעות, יצא סכום של 67 מיליון שקל בסך הכול. עוד פורסם, כי מתחילת נובמבר, יצא סכום של למעלה ממיליארד שקל בקניות אינטרנטיות בעקבות הבלאק פריידי; עלייה של 37 אחוזים משנת 2019. בארצות הברית, יצא סכום כולל של למעלה מ-9 מיליארד דולר אמריקני.
אירועים שחלו במהלך הבלאק פריידיי

ביום שישי השחור 2008, שחל ב-28 בנובמבר, נהרג עובד אחד של וול מארט בניו יורק ונפצעו עוד ארבעה לאחר שנרמסו על ידי המוני הלקוחות שהסתערו על החנות עם פתיחתה. אירוע זה, יחד עם אירועים נוספים של אלימות שהתרחשו במהלך יום זה, העלו ביקורת בקרב הציבור האמריקאי[דרוש מקור].
נתוני מכירות

הפדרציה הקמעונאית הלאומית מפרסמת נתונים על המכירות בכל סוף שבוע של חג ההודיה. הגדרת הפדרציה ל"סוף השבוע של הבלאק פריידי" כוללת את חמישי, שישי, שבת והוצאות מוקדמות של יום ראשון.
אורכה של עונת הקניות אינו זהה בכל השנים: תאריך הבלאק פריידי משתנה בין 23 ל-29 בנובמבר ואילו ערב חג המולד נקבע ב-24 בדצמבר.
| שנה | תאריך | פרסום הסקר | קונים (במיליונים) | ממוצע שהוצא | סך כל ההוצאות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | 24 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2022 | 25 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2021 | 26 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2020 | 27 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2019 | 29 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2018 | 23 בנובמבר | 27 בנובמבר | 165 | $313.29 | $51.7 מיליארד |
| 2017 | 24 בנובמבר | 28 בנובמבר | 174 | $335.47 | $58.3 מיליארד |
| 2016 | 25 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2015 | 27 בנובמבר |  |  |  |  |
| 2014 | 28 בנובמבר | 30 בנובמבר | 233 | $380.95 | $50.9 מיליארד |
| 2013 | 29 בנובמבר | 1 בדצמבר | 249 | $407.02 | $57.4 מיליארד |
| 2012 | 23 בנובמבר | 25 בנובמבר | 247 | $423.66 | $59.1 מיליארד |
| 2011 | 25 בנובמבר | 27 בנובמבר | 226 | $398.62 | $52.5 מיליארד |
| 2010 | 26 בנובמבר | 28 בנובמבר | 212 | $365.34 | $45.0 מיליארד |
| 2009 | 27 בנובמבר | 29 בנובמבר | 195 | $343.31 | $41.2 מיליארד |
| 2008 | 28 בנובמבר | 30 בנובמבר | 172 | $372.57 | $41.0 מיליארד |
| 2007 | 23 בנובמבר | 25 בנובמבר | 147 | $347.55 | $34.6 מיליארד |
| 2006 | 24 בנובמבר | 26 בנובמבר | 140 | $360.15 | $34.4 מיליארד |
| 2005 | 25 בנובמבר | 27 בנובמבר | 132 | $301.81 | $26.8 מיליארד |
בלאק פריידי בישראל

כמו בארצות הברית, גם חנויות מקומיות ואינטרנטיות בישראל נערכות למבצעי בלאק פריידי, חלקן הגדול עוד לפני המועד המקורי. לעומת זאת, בישראל צרכנים רבים הטיחו ביקורת כי המוצרים שנמכרים במבצע בחנויות ישראליות, אינם בביקוש וההנחות אינן גדולות (בדגש על מוצרי מחשבים ואלקטרוניקה), וכן נראה כי החנויות מנסות לנצל את האירוע כדי להיפטר ממלאי עודף (בשל אי ביקוש). כמו כן ביקורת הצרכנים תקפה גם לאתרי מכירות גלובליים בעלי משלוח לישראל.
סממן נוסף לכך שההנחות בישראל אינן גבוהות נעוץ בעובדה שזמן קצר טרם תקופת המבצעים, נוהגות חנויות רבות להעלות באופן ניכר את המחירים, כך שבמועד למתן ההנחות, המחיר יחזור לגובהו המקורי, או מעט נמוך יותר, ועל כן ההנחה היחסית למחיר שקדם לתקופה אינה גבוהה. כדי להקל על קמעונאים ישראלים את התחרות מול בלאק פריידי, בשנת 2014 חברת גוגל בשיתוף משרד הכלכלה והתעשייה יזמו אירוע קניות שנקרא ShoppingIL.
בשנת 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, עסקים ישראלים רבים בחרו למתג מחדש את שם המבצע בשם "בלו פריידי" (באנגלית: Blue Friday; מילולית: יום שישי הכחול), תוך שימוש בצבעי כחול ולבן, הנחשבים לצבעים הלאומיים של ישראל.
ראו גם

סייבר מאנדיי
יום הרווקים הסיני
יום ללא קניות
לוח התקופות בארץ ישראל
ראו גם

פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה הנאוליתית עד תקופת הברונזה הקדומה
פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/תקופת הברונזה הביניימית עד התקופה הפרסית
פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה ההלניסטית עד התקופה הביזנטית
פורטל:ארכאולוגיה של המזרח הקרוב/לוח כרונולוגי - תרבויות המזרח הקרוב/התקופה הערבית עד התקופה העות'מאנית
ארץ ישראל בעת העתיקה
התקופה הפרהיסטורית באזור הלבנט
היסטוריה של ארץ ישראל
היסטוריה של עם ישראל
כרונולוגיה של אזור ארץ ישראל
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  בר-יוסף, עופר וגרפינקל, יוסף, הפריהסטוריה של ארץ ישראל: תרבות האדם לפני המצאת הכתב, ירושלים: אריאל, 2008
איבו גרביץ'

איבו גרביץ' (בקרואטית: Ivo Grbić; נולד ב-18 בינואר 1996 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת השוער בקבוצת ריזספור מהצ׳מפיונשיפ ובנבחרת קרואטיה.
קריירת מועדונים

גרביץ' גדל במחלקת הנוער של היידוק ספליט. ב-18 באפריל 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–2 לרייקה במסגרת המחזור ה-29 בליגת העל הקרואטית לעונת 2014/2015. בסך הכל ערך שבע הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-13 ביולי 2018 חתם גרביץ' בלוקומוטיבה זאגרב מליגת העל הקרואטית. ב-28 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–4 על אינטר זפרשיץ' במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2018/2019. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 71 הופעות ליגה.
ב-20 באוגוסט 2020 חתם גרביץ' על חוזה לארבע עונות באתלטיקו מדריד מלה ליגה. בעטנת 2020/2021, בה זכתה אתלטיקו מדריד באליפות ספרד, שימש כשוער שני ליאן אובלק, וערך את הופעתו היחידה ב-16 בדצמבר 2020, בניצחון 0–3 על קרדסאר במסגרת הסיבוב הראשון של גביע המלך הספרדי.
ב-19 באוגוסט 2021 הושאל גרביץ' למשך עונה אחת לליל מליגת העל הצרפתית. ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד סנט אטיין במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2021/2022. ב-14 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בתיקו 0-0 נגד וולפסבורג במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך 21 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה במועדון.
לקראת עונת 2022/2023 חזר גרביץ' לאתלטיקו מדריד. ב-3 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה, כשהחליף את יאן אובלק בדקה ה-84 בתיקו 1-1 נגד ריאל סוסיאדד במסגרת המחזור הרביעי.
ב-26 בינואר 2024 חתם גרביץ' בשפילד יונייטד מהפרמייר ליג. ב-9 בספטמבר 2024 הושאל לריזספור הטורקית.
קריירה בינלאומית

ב-11 בנובמבר 2021 ערך גרביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קרואטיה, בניצחון 1–7 על נבחרת מלטה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת קרואטיה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

אליפות ספרד (1): 2020/2021
הערות שוליים

↑  LOKOMOTIVIN AS OGLASIO SE UOČI TRANSFERA ŽIVOTA I SEOBE U MADRID! NA KAJZERICI OSIGURALI EGZISTENCIJU באתר Sportske novosti, ‏ 14 באוגוסט 2020 (בקרואטית)
↑  Agreement with NK Lokomotiva Zagreb over the transfer of Ivo Grbic. באתר הרשמי של אתלטיקו מדריד, 20 באוגוסט 2020 (באנגלית)
↑  Le Croate Ivo Grbić, nouveau gardien du LOSC באתר הרשמי של ליל, 19 באוגוסט 2021 (בצרפתית)
↑  Croatia Squad בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל הקרואטית, 9 בנובמבר 2022
| נבחרת קרואטיה – מונדיאל 2022 (מקום שלישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 ליבאקוביץ' •  2 סטנישיץ' •  3 בארישיץ' •  4 פרישיץ' •  5 ארליץ' •  6 לוברן •  7 מאייר •  8 קובאצ'יץ' •  9 קרמאריץ' •  10 מודריץ' •   11 ברוזוביץ' •  12 גרביץ' • 13 ולאשיץ' •  14 ליבאיה • 15 פשאליץ' • 16 פטקוביץ' • 17 בודימיר • 18 אורשיץ' • 19 סוסה • 20 גברדיול • 21 וידה • 22 יוראנוביץ' • 23 איבושיץ' • 24 שוטאלו • 25 סוצ'יץ' • 26 יאקיץ' • מאמן: דאליץ' |  1 ליבאקוביץ' •  2 סטנישיץ' •  3 בארישיץ' •  4 פרישיץ' •  5 ארליץ' •  6 לוברן •  7 מאייר •  8 קובאצ'יץ' •  9 קרמאריץ' •  10 מודריץ' •   11 ברוזוביץ' •  12 גרביץ' • 13 ולאשיץ' •  14 ליבאיה • 15 פשאליץ' • 16 פטקוביץ' • 17 בודימיר • 18 אורשיץ' • 19 סוסה • 20 גברדיול • 21 וידה • 22 יוראנוביץ' • 23 איבושיץ' • 24 שוטאלו • 25 סוצ'יץ' • 26 יאקיץ' • מאמן: דאליץ' | קרואטיה |
חיים אריה ליב פנסטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1834 קיום משוער תקצ"ה ידוובנה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  10 בנובמבר 1896 ה' בכסלו תרנ"ז ורשה, האימפריה הרוסית 
 מקום מגורים:  ידוובנה 
 תקופת הפעילות:  ? – 10 בנובמבר 1896 
 צאצאים:  פנחס טורברג 
 
רבי חיים אריה ליב פנסטר (ביידיש נכתב גם פענצטער; תקצ"ה, 1834 – ה' בכסלו תרנ"ז, 10 בנובמבר 1896) היה רב ודרשן, מחבר סדרת הספרים שער בת רבים על התורה וחמש מגילות.
ביוגרפיה

חיים אריה נולד לאביו רבי יוסף ב"ר מרדכי פנסטר ולאמו יהודית בשנת תקצ"ה, 1834, בעיר ידוובנה במחוז לומז'ה בפולין. למשפחה רבנית, מצד אביו היה נכד של רבי חיים אב"ד שצוצין. ורבי שלמה זלמן אב"ד זאבלודאווא.
כשהיה בן שמונה עשרה, בערך בשנת תרי"ב (1852) נישא לשיינה איטע בתו של רבי מרדכי קארלינסקי, מהעיר טיקטין (הסמוכה לידוובנה), שהיה נכדו של הגאון רבי ירוחם פישל (בן רבי מאטיל) אב"ד שנאדאווא, ופלוצק. לאחר חתונתו החל לשמש כדרשן בעירו. עסק במסחר.
נסע לוורשה להדפיס שם את כרך שני של ספרו על ספר שמות, ונפטר שם ביום שלישי בפרשת ויצא, ה' בכסלו תרנ"ז, 10 בנובמבר 1896. ובעזר יעקב ברוידא נטמן בבית הקברות היהודי בוורשה.
משפחתו

נכדו, בן בתו שרה לאה, הוא הסופר פנחס טורברג. אחיו היה יעקב משה פנסטר.
ספריו

שער בת רבים הספר נדפס בהסכמת רבי יצחק אלחנן ספקטור, רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, רבי יצחק פייגנבוים ועוד. בחיבור זה אסף פירושים מכ-300 ספרים מתוכם מספר ספרים בכתבי יד שהיו ברשותו. בין הפירושים הוסיף גם מפירושיו. את החיבור החל להוציא לאור בחשוון תרמ"ח בעקבות מחלה שכדי להינצל ממנה הבטיח להוציא את ספרו. הכרך הראשון על ספר בראשית נדפס על ידי המחבר בורשה בשנת 1890. נכדו פנחס טורברג הגיה את הספר. עריכת החלק השני על חומש שמות לא הושלמה עד פטירת המחבר, והוא יצא לאור על ידי יוסף לייבנזון לאחר פטירת המחבר בשנת 1896. אליעזר טיקאצינסקי שהיה לו מסחר ספרים בעיר ביאליסטוק קנה את הזכויות להדפיס את הספר, הדפיס את שאר הכרכים בשנת 1900.
ב-1902 הדפיס כרך נוסף על חמש מגילות, שנערך על ידי רבי מרדכי מוהליבר בנו של רבי שמואל מוהליבר, עם הערות והוספות משלו.
הגהותיו לספר סדר הדורות נדפסו במהדורת הספר של הרב ישעיהו אשר זליג מילר ניו יורק תשפ"א.
ספריו > ספרים שלא נדפסו

חומת אבנים - ספר היסטוריה בן שלושה חלקים, מערכת דורות, מערכת גדולים ומערכת ספרים.
מרגלאין טבאין - ליקוט מספר יערות דבש לרבי יהונתן אייבשיץ.
מטה החיים - דרשה למעלת חברת תקון ספרים.
ריח לבנון - פירוש לספר חסידים (כתב היד לא קיים)
קיימים גם הגהות לשם הגדולים, לספר המטעמים, אגרות ועוד.
הערות שוליים

↑  שער בת רבים, המליץ, 6 בדצמבר 1896 בכתבה נכתב ששם אביו יוסף מאיר.
↑  עליו ראו: א. ר. מלאכי, "אור המזרח", ניו יורק, תשכ"ג, יא-יב, עמ' 20, באתר אוצר החכמה; ספר זיכרון לקהילת לומז'ה, תשי"ג, עמ' 321, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  כן כתב בספרו חומת אבנים, בערכו, עמ' לז.
↑  היה נקרא "דער שצוצינער מגיד", עליו ראו: פנקס טיקטין, עמ' 24-23.
↑  בספרו חומת אבנים, כתב עליו בערכו: "הרב הגאון ר' שלמה זלמן במוהר"ח זצלה"ה... והעמיד תלמידים הרבה".
↑  כן כתב בהקדמתו לשער בת רבים, עמ' 8.
1 2  כן כתב בהקדמתו לשער בת רבים, עמ' 12.
↑  עליו ידוע שני בנים, א. עוזיאל יהודה, רבה של פלוצק (לנוסח מצבתו ראו: שמואל יוונין, נחלת עולמים, עמ' 13. מוזכר על ידי רבי אברהם צבי הירש פצנובסקי בשו"ת ברית אברהם, חו"מ סי' ו, לד-לה). ב. צבי הירש הומרושיץ אב"ד ליפנא, ואחר כך אב"ד פרושניץ (ראו מה שכתב עליו נכדו: טוביה יהודה טביומי, במעשה טוביה, עמ' 89–90). וראו: סופרי המלך עולללות רבינו עקיבא איגר בערכו, עמוד רכח. לנוסח מצבתו ראו: שמואל יוונין, נחלת עולמים, עמ' 18
↑  הסכמת רבי משה רבינוביץ לספר (בנו של רבי יצחק אייזיק חבר).
↑  עליו ראו: אנציקלופדיה של הציונות הדתית, ד, עמ' 341; ספר זיכרון לקהילת לומז'ה, תשי"ג, עמ' 23 (תמונתו), באתר אוצר החכמה, עמ' 294; אברהם יערי, "נסיעה לארץ ישראל לפני שמונים שנה", בתוך: עלי עשור, עמ' סז-פב.
↑  א.ר. מלאכי "פינחס טורבערג", בתוך: כתבי פינחס טורברג, עמ' ז-ח.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007412413205171  LCCN: nr93003219  VIAF: 31865455   WorldCat (עם VIAF): 31865455 
שמו בפרענומעראנטן לספר פרדס הבינה, תרט"ו
דניאל בריאן

| --- | --- |

בריאן כאלוף ה-WWE העולמי במשקל כבד, אפריל 2014
 לידה:  22 במאי 1981 (בן 43) אברדין שבוושינגטון
 שם במה:  דניאל בריאן בריאן דניאלסון הדרקון האמריקאי
 משקל:  95 קילוגרם
 גובה:  1.78 מטר
 לאום:  ארצות הברית 
 קריירה מקצוענית:  4 באוקטובר 1999 – הווה (25 שנים)
 מאמנים:  ויליאם ריגל שון מייקלס רודי בוי גונזאלס טרייסי סמוטרס מאסטו טאנאקה נייל מאלאנסון
 ליגות:  WWE ROH NJPW NWA AEW
 תרגילי סיום:  לבל לוק running knee
 מידע אישי
 בן או בת זוג:  ברי בלה (11 באפריל 2010–?) 
 
בריאן דניאלסון (באנגלית: Bryan Danielson; נולד ב-22 במאי 1981 בעיר אברדין שבוושינגטון) הוא מתאבק אמריקאי, המופיע בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling‏ (AEW). הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות WWE, שבו הופיע תחת שם הבמה דניאל בריאן.
דניאלסון החל את הקריירה במספר ארגוני אינדיז וזכה להכרה בעיקר בארגון ROH, שם זכה במספר אליפויות תחת השם האמיתי שלו. בשנת 2010 הצטרף לעונה הראשונה של NXT של ה-WWE, והתחיל לזכות בהכרה לעיניי קהל גדול יותר.
ב-WWE, זכה דניאל בריאן לאהדת הקהל ובמסגרת התסריט זכה באליפות ה-WWE, אליפות ארצות הברית, אליפות העולם במשקל כבד, ובאליפות הזוגות יחד עם קיין, בצמד שכונה "Hell No". בריאן זכה גם באליפות הבין יבשתית באירוע רסלמניה 31.
דניאלסון התאבק ברחבי העולם ובהרבה חברות עצמאיות לפני שחתם ב-WWE. דניאלסון הפך לדמות פופולרית בעולם ההיאבקות בזכות תרגילי הגמישות שלו, הכנעותיו הרבות וקריאות ה-"Yes" מהקהל.
ב-8 בפברואר 2016, פרש מהיאבקות מקצועית, וחזר להיאבקות מקצועית ב-20 במרץ 2018.
ב-13 בנובמבר 2018 בתוכנית סמאקדאון לייב זכה בריאן באליפות ה-WWE בפעם הרביעית בקריירה שלו לאחר שניצח את האלוף לשעבר AJ סטיילס.
בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בארגון ההיאבקות All Elite Wrestling.
קריירת היאבקות > ROH

בשנת 2002 הצטרף דניאלסון לארגון היאבקות העצמאי ROH‏ (Ring Of Honor; בתרגום חופשי: זירת הכבוד), שם הוא קיבל מהאוהדים את הכינוי "האב המייסד" של החברה. דניאלסון היה בין המתאבקים שעזרו לחברה לצבור פופולריות בשנתיה הראשונות. הוא והתחרה באירוע שלם וצפה הראשון של הארגון שנקרא "The Era of Honor Begins", בקרב משולש נגד לואו קי וכריסטופר דניאלס. היריבויות הבולטות ביותר שהיו לו בארגון היו נגד הומוסייד ונגד אוסטין אריס.
באותו זמן, דניאלסון נחשב למתאבק הטוב ביותר ב-ROH, אף על פי שהוא לא היה אלוף בארגון. ב-2005, הודיע דניאלסון כי הוא מתפטר מ-ROH בגלל חוסר היכולת לנצח את יריבו, אוסטין אריס, על אליפות העולם של הארגון. מאוחר יותר התגלה שדניאלסון תכנן לקחת פסק זמן מהיאבקות. במאי 2005 החלו שמועות כי ארגון ההיאבקות השני בגודלו בארצות הברית, TNA, מעוניין להחתים את דניאלסון, וגם ה-WWE התחיל להתעניין בדניאלסון, אך לבסוף הוא נשאר ב-ROH.
קריירת היאבקות > ROH > אלוף העולם של ROH

ב-15 בספטמבר 2005, דניאלסון ניצח את המתאבק ג'יימס גיבסון באירוע "Glory by Honor IV" וזכה באליפות העולם של ROH. הוא הצליח לשמור על התואר למשך שאר שנת 2005. בתחילת 2006, כריס הירו, מתאבק מארגון ההיאבקות CZW, פלש ל-ROH ורצה להתאבק נגד דניאלסון ובכך הארגונים ROH ו-CZW נכנסו ליריבות מתוסרטת. לאחר כמה ימים דניאלסון פלש ל-CZW, ומתאבקי CZW, שביניהם גם כריס הירו, תקפו אותו. דניאלסון והירו נלחמו באירוע "Hell Freezes Over" ובקרב דניאלסון ניצח את הירו ושמר על האליפות. ב-29 באפריל דניאלסון ואלוף "הטוהר" של ROH (אחת האליפויות המשניות של ROH) נייג'ל מק'גינס נלחמו על האליפויות. מק'גינס ניצח לאחר שהשאיר את דניאלסון מחוץ לזירה, אולם בשל סוג הניצחון לא זכה בתואר של דניאלסון. כתוצאה מכך השניים נלחמו ב-12 באוגוסט ו-ROH הכריזו שאם הקרב יסתיים בספירת חוץ, פסילה או תיקו יאלצו להתחיל אותו מחדש. דניאלסון ניצח בקרב ובכך אליפות "הטוהר" בוטלה. במהלך קרב נגד המתאבק קולט קבאנה ב-26 באוגוסט, דניאלסון קרע שני גידים בכתף, קרע גיד בחזה והקרבות שלו בוטלו. דניאלסון חזר ל-ROH באירוע "Glory by Honor V" ואותגר על ידי קנטה, מתאבק מארגון NOAH (הארגונים NOAH ו-ROH היו משותפים) ודניאלסון שוב שמר את האליפות שלו. באירוע "Final Battle 2006", כ-15 חודשים לאחר זכייתו של דניאלסון באליפות העולם של ROH, הוא הפסיד אותה למתאבק הומוסייד, ולאחר הקרב לקח פסק זמן מההיאבקות כדי לרפא את כתפו.