stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Badlands Tour
הערות שוליים

↑  badlandstour, badlandstour.com (ארכיון)
| הלסי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Badlands • Hopeless Fountain Kingdom • Manic • If I Can't Have Love, I Want Power • The Great Impersonator |  |
| מיני-אלבומים | Room 93 • Collabs |  |
| אלבומי הופעה | Badlands (Live from Webster Hall) • HFK (Live from Webster Hall) |  |
| סינגלים | "Ghost" • "New Americana" • "Colors" • "Castle" • "Not Afraid Anymore" • "Now or Never" • "Bad at Love" • "Alone" • "Without Me" • "Nightmare" • "Graveyard" • "You Should Be Sad" • "I Am Not a Woman, I'm a God" • "You Asked for This" • "So Good" • "Lucky" • "Lonely Is the Muse" "Ego" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Hands" • "Closer" • "Boy with Luv" • "11 Minutes" • "Him & I" • "Eastside" • "Earth" • "The Other Girl" • "Be Kind" • "Life's a Mess" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Hurricane" • "Hold Me Down" • "Eyes Closed" • "Strangers" • "Clementine" • "Finally // Beautiful Stranger" • "Suga's Interlude" • "The End" |  |
| שירים אחרים | "Gasoline" • "Sorry" • "Forget Me Too" |  |
| סיבובי הופעות | Badlands Tour • Hopeless Fountain Kingdom Tour • Manic World Tour • Love and Power Tour |  |
.af

| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  1997 
 חסות:  אפגניסטן 
 nic.af
 
‎.af היא סיומת האינטרנט (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באפגניסטן, ונרשמה בשנת 1997. הסיומות מנוהלות על ידי AFGNIC, ארגון של האומות המאוחדות ורפובליקת אפגניסטן. שם המתחם הוצג בשנת 1997, שנה אחרי שלוחמי הטליבאן הקימו את האימפריה האסלאמית של אפגניסטן. תחילה, חברת NetNames מלונדון תחזקה את הדומיין עקב הסכם עם הארגון המפקח IANA.
נואל פליקס

| --- | --- |
 לידה:  14 באוקטובר 1981  (בן 42) לוס אנג'לס שבקליפורניה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד, סנטר
 גובה:  2.06 מטרים
 מכללה:  פרזנו סטייט
 דראפט:  לא נבחר, 2003
נואל פליקס (באנגלית: Noel Felix; נולד ב-4 באוקטובר 1981 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי-בליזי ששיחק בין היתר בקבוצת הפועל ירושלים בעמדת פאוור פורוורד/סנטר. גובהו של פליקס 2.06 מטרים. בעונת 2006-07 שיחק פליקס במכבי תל אביב. בעונת 2005-2006 שיחק במדי סיאטל סופרסוניקס 12 משחקים ובתחילת העונה שיחק בסו פולס סקייפורס (מליגת ה-CBA).
תחילת הקריירה

פליקס גדל באינגלווד, פרבר של העיר לוס אנג'לס. 
למד ושיחק במכללת פרסנו סטייט, שם הציג יכולת טובה, אך למרות זאת לא נבחר בדראפט ה-NBA.
את עונת הכדורסל המקצוענית הראשונה שלו העביר בין קבוצות שנחאי שארקס שבסין ואיידהו סטמפיד מליגת ה-CBA שבאיידהו.
התקדמותו בכדורסל

ב-2004\2005 נואל פליקס שיחק באיטליה בקבוצת קאריף פרארה מהליגה השנייה, ביפן ובפיליפינים בקבוצת פואן פאלס אך גם שם לא בלט.
לאחר מכן פליקס חזר לארצות הברית לליגת ה-CBA בקבוצת יקיאמה סן קינגס שם הרשים עם ממוצעי 15.4 נקודות 7.4 ריב′ ו-1.3 חסימות למשחק. מאוחר יותר עבר לשחק בקבוצת סו פולס והרשים עם ממוצעים של 15.7 נקודות, 7 ריבאונדים ו-2 חסימות למשחק (מצטיין ב-CBA בקטגוריה). משחקו הטוב ביותר בקבוצה היה שסיים 39 נקודות, וכתוצאה מכך בחודש מרץ 2006 הוחתם בקבוצת סיאטל סופרסוניקס מה-NBA שם סיים את העונה. בסיום העונה הפך לשחקן חופשי וגם שיחק במדי נבחרת ארצות הברית במשחקי המוקדמות להעפלה לאליפות העולם 2006.
בעונת 2006/7 שיחק במכבי תל אביב והחליף את מייסאו באסטון שעבר ל-NBA. פליקס כמעט לא קיבל דקות במכבי ועזב אותה בסוף העונה. בתחילת העונה שיחק באנהיים ארסנל מליגת הפיתוח של ה-NBA, אך בסוף חודש דצמבר 2007 החליט לחזור לישראל וחתם בהפועל ירושלים. בפברואר 2008 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, תוך שהוא קולע בגמר 4 נקודות.
קריירה

2003- סיים את מכללת פרסנו.
2003/04- שנחאי אוריינטל שארקס (סין), איידהו סטאמפייד (CBA).
2004/05- קאריף פרארה (איטליה, ליגה שנייה), פואן פאלס (הפיליפינים) יאקימה סאן קינגס (CBA).
2005/06- סו פולס (CBA), סיאטל סופרסוניקס (שיחק 10 ימים, וגם סיים את מחנה האימון הסופי).
2006- שיחק במוקדמות אליפות העולם ביפן במדי נבחרת ארצות הברית (ה"דרים טים")
2006/07- מכבי "עלית" תל אביב.
2007/08- משחק בליגת ה-NBDL בקבוצת אנהיים ארסנל, בדצמבר עבר להפועל ירושלים ובסוף העונה שוחרר מהקבוצה.
ממוצעים

ליגת ה-NBA - שיחק 12 משחקים עם סיאטל סופרסוניקס, 1.5 נקודות ו1.1 ריבאונדים למשחק.
ליגת ה-CBA - רשם 13.4 נקודות ו-6 ריבאונדים למשחק.
הערות שוליים

↑  אם אתה לא יכול לנצח אותם, צרף אותם, 20 בדצמבר 2007
נקודה חמה (ביולוגיה)

נקודת חמה במגוון הביולוגי (באנגלית: Biodiversity hotspot) היא אזור אקולוגי, שבו קיים מגוון ביולוגי בעל חשיבות רבה המאויים על ידי פעילות אנושית, ודורש הגנה מיוחדת עקב ערכיותו האקולוגית הייחודית. מכלול הנקודות החמות ברחבי העולם מקיף שטח קטן ביותר ביחס לשטח היבשתי הכולל של כדור הארץ, אך בתוכו נמצאים למעלה משליש מכל המינים של צמחים ובעלי חוליות בעולם.
הגדרה

המונח "נקודה חמה" נטבע לראשונה בהקשר האקולוגי על ידי האקולוג נורמן מיירס (אנ'), בשני מאמרים שפורסמו על ידו בכתב העת “The Environmentalist” בשנת 1988 ובשנת 1990, ולאחר מכן במאמר שלישי משנת 1990 שפרסם בכתב העת המוביל Nature. בסדרת המאמרים נטען כי לאור האיומים הרבים הנשקפים לטבע ולמגוון הביולוגי על ידי האדם, יש צורך להגדיר "נקודות חמות" שלגביהן הפגיעה הסביבתית היא חמורה במיוחד, ולהתמקד בעיקר במניעת הפגיעה בנקודות אלה.
הנקודות החמות נקבעו על פי שני קריטריונים: הראשון הוא שצומחים בהן לפחות 1,500 מינים (או 0.5%) של צמחים אנדמיים מבין 300,000 המינים הקיימים. השני הוא שהאזור איבד 70% או יותר מהצמחייה העיקרית בשטח.
בהתאם לקריטריונים אלה, נקבעו תחילה 25 נקודות חמות המכסות 1.4% בלבד מהשטח היבשתי של כדור הארץ, אך כוללות 44% מכלל המינים של צמחים וסקולריים ו-35% ממיני החולייתנים בעולם. מחקרים מאוחרים יותר הגדילו את מספר הנקודות החמות בעולם ל-36 נקודות, ששטחן 2.4% מכלל השטח היבשתי בעולם, ושיעור אובדן בתי הגידול בהן עומד כיום על כ-86%.
נקודות חמות לפי אזורים גאוגרפיים

|  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. הרי האנדים הטרופיים | 11. יערות גינאה במערב אפריקה | 21. הרי גהט המערביים וסרי לנקה | 31. הרי מרכז אסיה |
| 2. מסו-אמריקה | 12. אזור הכף באפריקה הדרומית | 22. דרום-מערב אוסטרליה | 32. הרי ההימלאיה המזרחיים |
| 3. האיים הקריביים | 13. The Succulent Karoo -  אזורי המדבר בדרום אפריקה ונמיביה | 23. איי קלדוניה החדשה | 33. יפן |
| 4. היער האטלנטי | 14. אגן הים התיכון (כולל ישראל) | 24. ניו זילנד | 34. איי מזרח מלנזיה |
| 5. Tumbes-Chocó-Magdalena -  יערות טרופיים בחופי אמריקה הדרומית | 15. הקווקז | 25. פולינזיה ומיקרונזיה | 35. יערות מזרח אוסטרליה |
| 6. הסראדו | 16. סונדאלנד בדרום-מזרח אסיה | 26. יערות האלון והאורן באזור המדרין במערב מקסיקו | 36. מישורי החוף בצפון אמריקה (לא מסומן במפה) |
| 7. יערות הגשם הממוזגים בדרום-מערב צ'ילה וארגנטינה | 17. Wallacea - אזור איי אינדונזיה | 27. אזור החוף הדרום-מזרחי בדרום אפריקה |  |
| 8. החוף המערבי של קליפורניה | 18. הפיליפינים | 28. האפרוטרופי המזרחיים באפריקה |  |
| 9. מדגסקר ואיי האוקיינוס ההודי | 19. אינדו-בורמה | 29. קרן אפריקה |  |
| 10. יערות החוף של מזרח אפריקה | 20. הרי דרום-מערב סין | 30. The Irano-Anatolian האזור האיראני-אנאטולי |  |
ישראל

ישראל מהווה מוקד בעל חשיבות עולמית לשמירת המגוון הביולוגי, ואף נכללת כנקודה חמה במפת האזורים החשובים ביותר לשמירת המגוון הביולוגי העולמי ביחד עם מדינות אחרות באגן הים התיכון.
מיקומה הגאוגרפי הייחודי של ישראל בצומת בין היבשות אסיה, אפריקה ואירופה מאפשר חיבור בין ארבעה אזורי צומח עולמיים שונים, המפגישים בשטח קטן מינים מהאזור הטרופי, מהמדבר הקיצוני של הסהרה, מהרמות הגבוהות של אסיה ומהאקלים הים תיכוני. מפגש זה מתרחש תוך מפל טופוגרפי ואקלימי בו קיימים הפרשים קיצוניים של גובה ומשקעים על פני מאות קילומטרים בודדים, על תשתית גאולוגית מגוונת במיוחד. כל אלו מהווים תשתית למגוון ביולוגי עשיר ומגוון. בנוסף, ישראל מהווה ציר נדידה בעל חשיבות קריטית ברמה העולמית, בו חולפות פעמים בשנה כ-500 מיליון ציפורים בנדידתן מאירופה לאפריקה ובחזרה.
מעבר להיותה של ישראל נקודה חמה בפני עצמה, מתבצעים מחקרים לאיתור נקודות חמות מיוחדות בתוך שטח המדינה. באוגוסט 2012 פורסם בכתב העת אקולוגיה וסביבה כי בפארק רמת הנדיב קיים אתר המהווה נקודה חמה ובו גדלים 17 מיני צמחים נדירים שעבור חלקם יש צורך לנקוט באמצעי שימור מיידיים.
הפרעת פלמחים וקניון אכזיב אף הם חוליות בשרשרת של 'נקודות חמות' מסוג קניון תת-ימי במים הכלכליים של ישראל המארחות מערכות אקולוגיות ייחודיות של גני אלמוגים ומיני חי נוספים.
בנובמבר 2016 החל פרויקט ה"הוטספוטס" - איתור אתרים חיוניים לשמירה על המגוון הביולוגי, על ידי מכון דש"א. מטרת הפרויקט לאתר, למפות ולסווג אתרים ובתי גידול ערכיים בישראל שאינם מוגנים, ולתאר את מצבם ואת האיומים הנשקפים להם, כל זאת במטרה להפנות את תשומת הלב והמשאבים של גופי תכנון וביצוע שונים לקיומם ולחשיבותם של אתרים אלה.
הערות שוליים

↑  Myers, N. (1988). "Threatened biotas: "Hot spots" in tropical forests". Environmentalist. 8: 187–208. doi:10.1007/BF02240252
↑  Myers, N. The Environmentalist 10 243-256 (1990)
1 2 3  Myers, Norman; Mittermeier, Russell A.; Mittermeier, Cristina G.; da Fonseca, Gustavo A. B.; Kent, Jennifer (2000). "Biodiversity hotspots for conservation priorities" (PDF). Nature. 403 (6772): 853–858
↑  Biodiversity hotspots defined | CEPF, www.cepf.net (באנגלית)
↑  What Are Biodiversity Hotspots?, www.conservation.org (באנגלית)
↑  Biodiversity Hotspots, www.e-education.psu.edu
↑  דו"ח מצב הטבע, ישראל 2018
↑  עוצרים את התדרדרות המגוון הביולוגי והסביבה בישראל (2014), https://www.teva.org.il/GetFile.asp?CategoryID=881&ArticleID=8314&ID=7299
↑  אקולוגיה וסביבה - כתב עת למדע ומדיניות הסביבה, באתר old.magazine.isees.org.il
↑  אתרים חיוניים לשמירת טבע, באתר מכון דש״א - דמותה של ארץ, ‏2016-11-17
בירוק - שטח 25 הנקודות החמות המקוריות, בסגול - שטח הנקודות החמות הנוספות
ניקוגאיוס אדונץ

| --- | --- |

 לידה:  10 בינואר 1871 (יוליאני) Brnakot, ארמניה 
 פטירה:  27 בינואר 1942 (בגיל 71) בריסל, בלגיה 
 ענף מדעי:  לימודים ארמניים, לימודים ביזנטיים 
 מקום לימודים:  הפקולטה למזרחנות של אוניברסיטת סנקט פטרבורג (1899)  הסמינר התאולוגי גבורקיאן 
 מוסדות:  האוניברסיטה הקיסרית של סנקט פטרבורג (1909)  האוניברסיטה החופשית של בריסל (1930)  הסמינר התאולוגי גבורקיאן  Byzantion 
 תרומות עיקריות
 חקר ארמניה בימי הביניים - "ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס" וכו'
 
ניקוגאיוס גבורגי אדונץ, שמו בלידה: ניקוגאיוס טר-אבטיקיאן (בארמנית: Նիկողայոս Գևորգի Ադոնց, בתעתיק מדויק: ניקור'איוס אדונץ, ברוסית: ניקולאי גאורג'ביץ' אדונץ Никола́й Гео́ргиевич Адо́нц, בצרפתית: Nicolas Adontz, באנגלית: Nicholas Adonz ‏ 10 בינואר 1871 - 22 בינואר 1871 לפי הלוח הגרגוריאני - 27 בינואר 1942) היה מזרחן, היסטוריון ופילולוג ארמני, מומחה בהיסטוריה של ארמניה והאימפריה הביזנטית. שפעל ברוסיה ובבלגיה. נודע, בין השאר, בספרו "ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס" (L'Arménie à l'époque de Justinien), מחקר חשוב ומשפיע של המבנים החברתיים והפוליטיים בשלבים הראשונים של ימי הביניים בארמניה.
קורות חייו > ילדות וצעירות

אדונץ נולד בשנת 1871 בשם ניקוגאיוס טר--אבטיקיאן במשפחת איכרים ארמנים בכפר ברנקוט, קרוב לסיסאן, במחוז זנגזור (כיום סיוניק) בפלך ילזבטפול באימפריה הרוסית, כיום בשטח ארמניה העצמאית. עם אבותיו נמנה טר-אבטיק, לוחם ארמני מן המאה ה-18, אחד מבני בריתו של דוד בק
הוא למד זמן קצר בבית הספר הפארוכי של המנזר טאטב והמשיך אחר כך בסמינר התאולוגי גבורקיאן באצ'מיאדזין. להבוף עבר לגור בטביליסי, שם למש למשך שנה את השפה הרוסית ובשנים 1892–1894 למד בגמניסה ארוסית המקומית. הוא אימץ את שם המשפחה אדונץ, לפי אחד מאבות המשפחה, כדי להימנע מרוסיפיקציה של שם המשפחה שלו ל"טר אבטיקוב".
אדונץ הגשים את חלום להמשיך בלימודים אקדמיים הודות לנדיב אלכסנדר מנטאשוב (מנטשיאנץ). התקבל ללימודי מזרחנות, היסטוריה ופילולוגיה באוניברסיטת סנקט פטרבורג שבה היה תלמידו של ההיסטוריון והבלשן ניקולאי מאר. אדונץ למד שם גם את השפות לטינית ויוונית. בסתיו 1899 סיים את לימודי המזרחנות עם מדליה על עבודתו על חיי הקדושים הארמנים. עבודת גמר זו פורסמה מאוחר יותר בשפה הצרפתית. אחר כך בסיועו של מנטאשוב, שהה שלוש שנים (1902-1899) באירופה לצורך השתלמויות בעיקר בלימודים ביזנטיים - בין היתר, באוניברסיטת מינכן, בסורבון בפריז ובאוניברסיטת אוקספורד. במינכן ביקר בסמינר של קרל קרומבאכר ובפריז בקורס של שארל דיל. נסע באותה תקופה גם לוונציה, ללונדון, לפריז ולווינה .עד שנת 1901 עבד עם מאר בחקר ההיסטוריה והתרבות הביזנטית. בשנת 1902 חזר לסנקט פטרבורג וסיים שם את התואר השני בבלשנות ארמנית.
ב-1903 שב אדונץ לקווקז, למד את השפה הגאורגית וחקר כתבי יד ארמניים במטנדראן באצ'מיאדזין.
בשנים 1903–1904 פרסם אדונץ כתב עת לספרות ולאמנות הארמנית- Banber grakanutian yev arvesti) (1903-1904))
קורות חייו > תחילת הקריירה האקדמית והמחקרית

בשנת 1908 סיים אדונץ את עבודת המסטר שלו על "ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס" ובשנה הבאה התמנה למרצה באוניברסיטת סנקט פטרסורג. ב-1915 סיים את הדוקטורט בפילולוגיה ארמנית עם עבודה על "דיוניסיוס התראקי ופרשניו הארמניים", המבוססת על 30 כתבי יד. בקיץ של שנת 1916, בחסות האקדמיה הקיסרית הרוסית למדעים, יחד עם הארכאולוג אשחרבק כלנתר בימי הכיבוש הזמני של האזור על ידי הצבא הרוסי השתתף במסע החפירות הארכאולוגיות השני בוואן ובמוש. אחרי שנה נוספת התמנה למנהל לשם כבוד של ה"מכון ע"ש לזרב" לשפות מזרחיות" במוסקבה.
אחרי מהפכת אוקטובר הצליח למנוע את העברתם של כתבי היד הארמנים מאצ'מיאדזין, ממכללת לזרב ומכנסיות מוסקבה אל הספרייה על שם אלכסנדר השלישי במוסקבה.
קורות חייו > חייו במערב אירופה

באביב 1920 נשלח על ידי אקדמיה הרוסית למדעים למסע מחקר ממנו לא חזר. החליט לא לחזור לרוסיה הסובייטית ונסע ללונדון בה פרסם את ספרו "לעבר פתרון השאלה הארמנית". ב-1921 התיישב למשך עשר שנים בפריז, שם שימש כיועץ למשלחת הלאומית הארמנית בוועידת השלום. הוא התחתן עם הזמרת אולגה חובנתניאן. נהנה מתמיכת של הנדבן אברהם גוסקציאנץ והמשיך בכתיבה ובהרצאות.
בשנת 1931 במרכז למזרחנות של אוניברסיטה החופשית של בריסל מיוזמת הביזנטינולוג אנרי גרגואר הוקמה קתדרה ללימודים ארמניים. היא מומנה בעזרתם של המיליונר רוברט ורנר, של אווה זרוחי נובר, הרוזנת ד'ארסכוט-סכונהובן (בתו של בוגוס נובר פאשה, יושב ראש מייסד של האיחוד הכלל הארמנית לנדבנות) ושל הקהילה הארמנית בבריסל. אדונץ התמנה בראש הקתדרה ולימד במסגרתה
את השפה הארמנית העתיקה ואת השפה הארמנית המודרנית, וקרא יחד עם התלמידים טקסטים מאת מחברים ארמנים עתיקים. בהרצאותיו. התמקד במיוחד בקשרים בין ארמנים לתרבות הביזנטית. הוא שיתף פעולה עם אנרי גרגואר ועם המזרחן מריוס קאנאר ופרסמו ביחד עבודות המבוססות על השימוש במקורות בשפות שונות.
בשנת 1935 נפטרה אשתו אחרי מחלה ממושכת ואבדה זו השפיע לרעה על בריאותו. במאי בלגיה נכבשה על ידי גרמניה הנאצית. האוניברסיטה החופשית נסגרה. אדונץ נשאר ללא פרנסה וחלה בשחפת. אדונץ התאשפז באוקטובר 1941 ונפטר בינואר 1942. הוא הובא לקבורה בבית קברות בבריסל.
אחרי מותו כתבי היד שלו הועברו לפריז ונשמרו בוועד לסיוע הארמני, בעוד שספריו נרכשו על ידי הקהלה הארמנית של בריסל.
עם תלמידיו נמנו סיריל טומנוף (אנ') ופיטר פאניוטיס חאראניס.
קורות חייו > מחקריו

את מאמרו המדעי הראשון פרסם אדונץ בשנת 1901 בעיתון המדעי "האנדס אמסוריה".
עם מחקריו החשובים נמנו "האיכרים בארמניה העתיקה", "אמנותו של דיוניסיוס המדקדק ופרשניו הארמניים", ו"סיעות פוליטיות בארמניה העתיקה".
ספרו "ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס" במקור ברוסית, המבוסס על תזת המסטר שלו, נחשב לאחר המחקרים החשובים ביותר בלימודים הארמניים במאה ה-20. בשנת 1970 הוא פורסם באנגלית על ידי נינה ג. גרסויאן. בעבודה חשובה אחרת "מסרופ משטוץ ותלמידיו לפי מקורות זרים" קבע תיארוך חדש ליצירת האלפבית הארמני בשנים 382–392, כשני עשורים לפני התאריך המסורתי 405.
הקדיש מאמרי מחקר על הטקסטים של ההיסטוריונים הארמנים מובסס חורנאצי, פאבסטוס בוזאנד, וקוריון.
בשנים האחרונות לחייו תכנן אדונץ לכתוב היסטוריה של ארמניה מתחילתה ועד למאה ה-20. הספיק לכתוב רק את הכרך הראשון שפורסם בפריז ב-1946 ותורגם לארמנית ב-1972.
ב-1965 אחרי מותו פורסם בצרפתית אוסף של מחקריו החשובים על הקשרים הארמנו-ביזנטיים. ב-1970 ההיסטוריונית נינה גרסויאן פרסמה בתרגום אנגלי את ספרו על ארמניה בתקופתו של יוסטיניאנוס. ספר זה תורגם לארמנית ב-1987. ספרו על סיוניסיוס התראקי והמפרשים הארמנים פורסם בצרפתית ב-1971. אחרי 1989 פורסומו הרבה מעבודותו בארמניה, כולל אוסף ב-6 כרכים (2011-2006).
קורות חייו > כתביו על השאלה הארמנית

בתחילת המאה ה-20 מיוזמת ממשלת רוסיה הוקמו ועדות בנוגע לשאלה הארמנית בסנקט פטרסבורג, מוסקבה וטביליסי. אדונץ היה חבר בוועדה בסנקט פטרבורג. מיוזמת הממשל הקיסרי אדונץ יחד עם הנציג בדומה הממלכתית הרביעית, מ. י. פפג'אנוב, ביקר בסוף שנת 1912 באיסטנבול, בה פגש נציגי האליטה הארמנית המקומית. השניים שוחחו עם בני שיחם על המצב המעורער של הארמנים בטורקיה, בהקשר מלחמות הבלקן והאידאולוגיה הלאומנית של הטורקים הצעירים.
החל מתחילת שנת 1915 עבד אדונץ במסגרת הוועד הארמני בסנקט פטרבורג והשתתף בהענקת סיוע חומרי ותמיכה מורלית לפליטים הארמנים מאנטוליה ולילדים היתומים שבקרבם. באותה תקופה עבר הטריומוויראט של הטורקים החדשים לשלב מכריע של רצח העם הארמני בשטחי טורקיה. יחד עם הגנרל אקופ בגרטוני, השתתף אדונץ בהקמת קורפוס צבאי ארמני ונמנה עם חברי הוועד הצבאי הארמני.
בשנים הראשונות אחרי סוף מלחמת העולם הראשונה התעניין אדונץ גם בתולדות "השאלה הארמנית" ופרסם מספר ספרים על כך, ביניהם שתי חוברות שפורסמו באנגלית ב-1918:
"The Historical Basis of the Armenian Question and the Fall of Turkey (הבסיס ההיסטורי של השאלה הארמנית ונפילתה של טורקיה" ) The Dismemberment of Turkey" (התפרקותה של טורקיה). באותה שנה פרסם ברוסית את "'Turkey's Note and Western Armenia'
, "השאלה הארמנית והתוכניות הגרמניות" ו"השאלה הארמנית בהסכם סוור" שפורסם באנגלית ב-1920.
אדונץ גינה את המעצמות המערביות על ניצול מצוקת הארמנים באימפריה העות'מאנית במטרה להגביר את השפעתן באזור. כמו כן גינה את רוסיה הסובייטית על חתימתה את הסכם ברסט-ליטובסק שהשאיר את אזורים עם אוכלוסייה ארמנית בתוך גבולות האימפריה העות'מאנית.
הנצחה

בשנת 1989 הוקם בסיסיאן מוזיאון להיסטוריה על שם ניקוגאיוס אדונץ. הוצב פסל לזכרו בעיר סיסיאן.
בשנת 2000 הנפיק הדואר של ארמניה בול דואר מוקדש לאדונץ
מבחר פרסומיו

אדונץ האשאיר מעל 120 מאמרים וספרים על ההיסטוריה והספרות של ארמניה בימי הביניים, על יחידים הארמנו-בזינטיים, על הפילולוגיה הארמנית-יוונית, על מיתולוגיה, דת ובלשנות. בארמנית, צרפתית, אנגלית ורוסית.
Samuel l'Armenien, Roi des Bulgares. Bruxelles, Palais des academies, 1938, 63 p. Published also in: Etudes Armeno-Byzantines. Calouste Gulbenkian Foundation. Distributor: Livraria Bertrand. Lisbonne, 1965
(סמואל הארמני, מלך הבולגרים) (בצרפתית)
Histoire d'Arménie, les origines du X-e siècle au VIe (av. J.C.) (תולדות ארמניה, מקורותיה, מהמאה ה-10 עד למאה ה-6 לפנה"ס ) עם הקדמה מאת רנה גרוסה, פריז 1946
ארמניה בתקופת יוסטיניאנוס:התנאים הפוליטיים על בסיס שיטת הנחרר
דיוניסיוס התראקי והמפרשים הארמנים
1925 - משטוץ ותלמידיו לפי מקורות זרים
1920 - Towards the Solution to the Armenian Question (אל עבר פתרון השאלה הארמנית), לונדון
Grégoire l'Illuminateur et Anak le Parthe (גרגוריוס המאיר ואנאק הפרתי"
לקריאה נוספת

Karen Yuzbashyan "Նիկողայոս Ադոնցի գիտական ժառանգությունը" ("The Intellectual Legacy of Nikoghayos Adonts"). Patma-Banasirakan Handes, № 4 (19), 1962, pp. 115-128.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  V.Matiossian
1 2  ארוטניונובה -פידניאן 2008
↑  אתר המוזיאון להיסטוריה בסיסיאן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276192905171  BIBSYS: 90867609  BnF: cb120024915 (data)  GND: 132973863  ISNI: 0000 0001 1758 1583  LCCN: n85272726  NTA: 108040461  RERO: 02-A000003821  SUDOC: 028128915  VcBA: 495/21142  VIAF: 36927756   WorldCat (עם VIAF): 36927756 
חברי משלחת המחקר הרוסית של ניקולאי מאר באני במזרח טורקיה בשנת 1912. משמאל לימין: א. ורואיר, פ. קניאגניצקי, ה. אורבלי, נ. אדונץ, ו. ברידזה, נ. מאר, א. אנדריאנוב, א. כלנתר, י. סטרובה וי. סמירנוב
פסלו של אדונץ בעיר סיסיאן בארמניה
.ai

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1995 
 רשם:  וינס קייט 
 nic.com.ai
 
‎.ai היא סיומת האינטרנט (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באנגווילה, ונרשמה בשנת 1995. בסיומת נעשה שימוש גם מחוץ לאי אנגווילה, חברות מסוימות מחליטות להשתמש בסיומת זו כחלק מעליית האינטליגנציה המלאכותית (Artificial intelligence).
סיומת אינטרנט משנית

הרשמות אתרי אינטרנט בסיומות אינטרנט משניות כמו off.ai,‏ com.ai,‏ net.ai ו-org.ai זמינות ברחבי העולם ללא הגבלה, אך נראה שלא מרבים להשתמש בהם. מאז 15 בספטמבר 2009, הרשמות אתרי אינטרנט בסיומות ‎.ai זמינות לכל אחד בכל רחבי העולם.
.aq

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1992 
 
‎.aq היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים ביבשת אנטארקטיקה. הסיומת נרשמה בשנת 1992, ומנוהלת על ידי הארגון Mott and Associates מאוקלנד, ניו זילנד. סיומת זו שמורה לארגונים שונים השוכנים באנטארקטיקה למטרות מחקר.
ההרשמה תחת סיומת אינטרנט זו ניתנת רק לארגונים ממשלתיים אשר חתומים על הברית האנטארקטית או לארגונים הנמצאים פיזית באנטארקטיקה.
ראו גם

סיומת אינטרנט
שם תחום
1854 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1853   1852  1851 |  דגל ארצות הברית | 1854  בארצות הברית |  »»»  1855   1856   1857 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1854 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1854
1854 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 78 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: פרנקלין פירס (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: התפקיד לא אויש
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
28 בפברואר – נוסדה המפלגה הרפובליקנית של ארצות הברית בריפון שבויסקונסין.
הספינה Powhattan שוקעת מול חופי ניו ג'רזי. באירוע נהרגו מעל 200 אנשים.
30 במאי – הסנאט האמריקאי מאשר את חוק קנזס נברסקה אשר יוצר את הטריטוריות קנזס ונברסקה, ומאפשר למתיישבים בטריטוריות הללו לקבוע אם המדינות הללו יאפשרו לעבדות להתקיים בשטחם.
5 ביוני – נחתם הסכם סחר בין המושבות של בריטניה בצפון אמריקה לבין ארצות הברית.
6 ביולי – הכנס הראשון של המפלגה הרפובליקנית נערך בג'קסון, מישיגן.
27 בספטמבר – האסון הימי הראשון באוקיינוס האטלנטי: ספינת הקיטור Arctic טובעת כשעל סיפונה כ-300 איש
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
12 ביולי – ג'ורג' איסטמן, ממציא ותעשיין אמריקני, מייסד חברת "קודאק". (נפטר ב-1932)
5 בנובמבר – ג'ון פיליפ סוזה, מלחין ומנצח אמריקני בסגנון הרומנטי, במיוחד בתחום המארשים הצבאיים. הוא היה ידוע כ"מלך המארשים". (נפטר ב-1932)
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
27 בספטמבר: ספינת הקיטור Arctic טובעת כשעל סיפונה כ-300 איש
BOC (אפנון)

אפנון BOC (ראשי תיבות של: Binary Offset Carrier), מילולית "נשא הזחה בינארית", משמש במערכת גלילאו. הוא אפנון רבועי תת-נשא, כאשר האות מוכפל בנשא מלבני בתדירות  f_{sc} השווה או גבוהה לקצב הצ'יפ. לאחר ההכפלה, הספקטרום של האות מחולק לשני חלקים ולכן הוא נקרא גם "split-spectrum modulation".
הרעיון המרכזי מאחורי אפנון BOC הוא להפחית את ההפרעה לאות באפנון BPSK, אשר לה ספקטרום בצורת sinc. לכן אותות מאופננים ב-BPSK, כמו קוד C/A GPS מאופיינים בעצמה המרוכזת סביב התדירות של הגל הנושא, כאשר אפנון BOC (שבשימוש גלילאו) בעלי אנרגיה נמוכה סביב התדירות של הגל הנושא ושתי אונות ספקטרליות במרחק מהגל הנושא כנרמז בשם "ספקטרום כפול".
.amazon

‎.amazon היא סיומת האינטרנט של המותג המופעל על ידי Amazon.com. מדינות באזור אמזוניה בדרום אמריקה התנגדו לבקשת Amazon.com לדומיין והציעו כי שליטה מסוימת בתחום תחולק בין המדינות לחברה, אך לא הצליחו להגיע להסכמה עם Amazon.com.
היסטוריה

Amazon.com הגישה בקשה לתוסף שמות הדומיין בשנת 2012. בקשה זו בוטלה לאחר שפרו וברזיל התנגדו לה, ההתנגדות נתמכה על ידי הוועדה המייעצת הממשלתית (קבוצה המייצגת ממשלות בתוך ICANN) שהמליצה בשנת 2013 נגד בקשת Amazon.com.
בוליביה, ברזיל, קולומביה, אקוודור, גיאנה, פרו, סורינאם וונצואלה (החברות הארגון אמנת שיתוף הפעולה של אמזון) היו נגד ההצעה מכיוון שהיא עלולה לפגוע באינטרסים של מדינותיהן, והציעה כי המדינות והחברה יחלקו ביניהן.
ICANN הורה לצדדים השנויים במחלוקת לנהל משא ומתן על החלטה. המדינות רצו לקבל תחומים ספציפיים תחת התחום העליון, ואילו אמזון הציעה שכל מדינה תקבל תחום מדרגה שנייה על בסיס קוד המדינה שלהן.
בשנת 2017, תהליך ביקורת עצמאי נמצא לטובת Amazon.com. מאז לא התקדמה במשא ומתן, ובדצמבר 2019 חתמה ICANN על הסכם עם Amazon.com.