stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גל שרעבי דמאיו
ביוגרפיה

שרעבי נולד, גדל ומתגורר בשכונת התקווה. במהלך שנות ילדותו לקח חלק בפעילות ועד שכונת התקווה. לאחר שסיים את שירותו הצבאי בבה"ד 12, עסק כרכז נוער בשכונת התקווה וחבר ועד השכונה.
משנת 2012 מונה למנהל פרויקטים מיוחדים ותחום גמו"ש במכללה למנהל.
פעילות ציבורית

שרעבי שימש כרכז נוער בשכונת התקווה וכמזכ"ל ועד שכונת התקווה.
יזם את הנצחתה של הזמרת עפרה חזה בעיר בקריאת בית ספר בשכונת ליבנה על שמה.
פעילות ציבורית > בעיריית תל אביב יפו

באוקטובר 2013, הצטרף לרשימת "תל אביב 1" וכיהן כחבר מועצת העיר תל אביב, האחראי על תחום הרווחה החינוכית. במסגרת כהונתו בתפקיד, הוצאו לפועל תוכניות בתחום, ביניהן הקמת מרכזים עירוניים מסובסדים ללקויות למידה.
בשנת 2018, הצטרף בשנית לרשימת "תל אביב 1", ומאז הוא מכהן כמשנה לראש עיריית ת"א-יפו ויו"ר הקואליציה.
שרעבי מחזיק בתיק מרכזי הקהילה והמרחבים הקהילתיים. הוא מכהן כיו"ר הוועדה למרחבי קהילה והמרכזים הקהילתיים, יו"ר ועדת לרווחה חינוכית, חבר ועדת נכסים וחבר ועדת החינוך.
בנוסף, מכהן שרעבי כדירקטור מטעם העירייה בתאגידים העירוניים: היכלי הספורט (יו"ר ועדת מכרזים) מרכז הספורט הלאומי תל אביב (יו"ר ועדת מכרזים), בית הספר אליאנס, אקספו תל אביב, גני יהושע, יובל החינוך ואתרים.
פעילות ציבורית > באיגודן

לאחר 7 שנים כחבר דירקטוריון, באוגוסט 2021, נבחר שרעבי דמאיו ליו"ר איגודן.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  חברי המועצה ה-21 באתר עיריית תל אביב-יפו
1 2  וואלה! כסף‏, גל שרעבי-דמאיו מונה ליו"ר איגודן, באתר וואלה, 4 באוגוסט 2021
1 2  כפיר אדר, מעיריית ת"א לאיגודן:  גל שרעבי-דמאיו מונה ליו"ר החדש, באתר אייס, 6 באוגוסט 2021
↑  הנהלה ראשית, באתר מכללה למנהל
↑  איתי בלומנטל, 20 שנה לאחר מותה: בית ספר בתל אביב ע"ש עפרה חזה, באתר ynet, 30 באוגוסט 2020
↑  נסגרו רשימות המועמדים לבחירות שיתקיימו ב-22.10.13 י”ח חשוון תשע”ד ברשויות המקומיות
↑  חולדאי השיק את רשימתו "תל אביב 1"
↑  חברי הדירקטוריון, באתר היכלי הספורט
↑  חברי דירקטוריון, באתר מרכז הספורט הלאומי תל אביב
↑  דירקטוריון, באתר אקספו תל אביב
↑  חברי דירקטוריון, באתר גני יהושע
↑  חברי דירקטוריון, באתר יובל החינוך
↑  גל שרעבי, באתר אתרים
↑  דירקטוריון, באתר איגודן
מסע לבטן האדמה (סרט, 1959)

| --- | --- |

 מבוסס על:  מסע אל בטן האדמה 
 בימוי:  הנרי לוין 
 הופק בידי:  צ'ארלס בראקט 
 תסריט:  צ'ארלס ברקאט על פי ספרו של ז'ול ורן
 עריכה:  סטיוארט גילמור 
 שחקנים ראשיים:  ג'יימס מייסון  אלק מקאואן ארלאן דאל דיאן בייקר תאיר דוד פטר רונסון
 מוזיקה:  ברנרד הרמן 
 צילום:  לאו טובר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  16 בדצמבר 1959
 משך הקרנה:  132 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט פנטזיה, סרט הרפתקאות 
 מקום התרחשות:  סקוטלנד, איסלנד 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מסע לבטן האדמה (באנגלית: Journey to the Center of the Earth) הוא סרט משנת 1959, המבוסס על ספרו של ז'ול ורן "מסע אל בטן האדמה". ב-2008 יצאה גרסה מחודשת בכיכובו של ברנדן פרייז'ר.
היוזמה להפקה

חברת פוקס (Fox) החליטה על הקצאת תקציב גדול להפקת הסרט, בחלקו, לאחר שתי הפקות מוצלחות של סרטים המבוססים על ספרי ז'ול ורן: "20,000 מיל מתחת למים" של אולפני וולט דיסני בשנת 1954 ו"מסביב לעולם בשמונים יום" (1956) של הבמאי מייקל טוד (Michael Todd) עם השחקנים: דייוויד ניבן בתפקיד Phileas Fogg ושארל בואייה בתפקיד מסייה ג'אסה (Monsieur Gasse) שזכה בחמישה פרסי אוסקר והיה מועמד לשישה פרסים נוספים. שתי ההפקות הוכחו כרווחיות למרות ההוצאות הכספיות הניכרות שהיו כרוכות בהפקות.
אתר ההפקה

הסרט צולם בפארק הלאומי מערות קרלסבד, פארק לאומי ובו סדרת מערות אבן-גיר גדולות תת-קרקעיות ושונית מאובנת מתקופת הפרם במדינת ניו מקסיקו שבארצות הברית. תחילת הסרט צולמה באדינבורו שבסקוטלנד, וסיומו - בסטרומבולי שבאיטליה.
בין הספר לבין הסרט

הסרט דומה לספר בכך שהוא מתאר מסע לבטן האדמה, אך התסריט הוא בהתאם למקובל בעולם הקולנוע. ברקע סיפור בלשי הכולל הרעלת מדען מתחרה, הכרעת מושבעים והוצאה להורג בדרך הטבע. שתי עלילות אהבה מלוות את הסרט המביאות את גיבורנו לנישואין בסיומו של המסע. תחילת הסרט היא באדינבורו, בכנס מדעי בו מקבל גיבור הספר, פרופ' אוטו לידנברוק בגילומו של השחקן ג'יימס מייסון, מתנה, סלע לבה מיוחד. הוא מעריך את משקלו וקובע כי יש באבן חומר הקל במשקלו מלבה. הוא מפוצץ את אבן הלבה ומגלה בה מגילה המתארת מסע לבטן האדמה שנערך על ידי המדען ארנה סאקונוסס לפני 300 שנה. את המתנה מצא סטודנט בן ביתו, אלק מקאבן (השחקן פאט בון) המאוהב בעוזרת בית בבית הפרופ'.
פרופ' לידנברוק והסטודנט שלו מחליטים לצאת למסע בבטן האדמה ומגיעים לאיסלנד - נקודת המוצא לירידה לבטן האדמה. בבית המלון ברייקיאוויק, בירת איסלנד, הם פגשו את קרלה גואטבורג, אשתו של פרופ' גואטבורג, השחקנית ארלאן דאל (Arlene Dahl), אשר עמו התייעץ בכתב פרופ' לידנברוק על טיבה של המגילה. הם מגלים כי פרופ' גואטבורג הורעל. מתברר להם כי פרופ' גואטבורג רצה לצאת למסע לבטן האדמה בטרם פרופ' לידנברוק יתחיל בו. קרלה מגלה את העוול שבעלה תכנן לעשות ומצטרפת למסע עם פרופ' לידנברוק ומעבירה לרשותו את הציוד שבעלה הכין למסע. עוד מצטרפים למסע, מורה דרך איסלנדי יחד עם הברווז שלו, הברווז גרטרוד, אשר ינווט בהצלחה את המסע בבטן האדמה.
אחרי ההקדמה למסע, האורכת 45 דקות מתוך 132 דקות, אורך הסרט כולו, מתחיל המסע לבטן האדמה. בכניסה, פרופ' אוליבר לינדברוק מכריז באופן חגיגי על היוצאים למסע: קרלה גואטבורג, אלכסנדר מקאבן, הנס בלקר, אוליבר לינדברוק וגרטרודה. עוד שני אנשים מסתוריים אורבים להם בירכתי הכניסה.
בדרך, באלק מקאבן מאבד את נתיב ההליכה ופוגש ברוצח של פרופ' גואטבורג שהוא נסיך, צאצא של ארנה סאקונוסס, מחבר המגילה, ובמשרתו. הנסיך סבור כי הייתה לו זכות הבכורה לצאת למסע ולכן הוא הרעיל את פרופ' גואטבורג. הוא יורה באלק מקאבן לאחר שאינו מוכן למלא את מקומו של משרתו שנהרג. הדי היריות נשמעים על ידי חבריו וכך הוא חובר לצוות. הנסיך נתפס על ידי המשלחת ועומד לדין בפני שלושת מושבעים - בבטן האדמה - באשמת רצח וניסיון לרצח. פסק הדין יתבצע בדרך הטבע כאשר הנסיך יפול ללבה רותחת. הם מגיעים לים הגדול בבטן האדמה, מכינים רפסודה ונסים לים הפתוח כאשר עדר לטאות ענק רודף אחריהם. בים הם נקלעים למערבולת, נסחפים לקרקעית ומוצאים את עצמם במרכז שרידי העיר אטלנטיס (לא באוקיינוס האטלנטי), שם הם מגלים את שרידי גופו של ארנה סאקונוסס, מחבר המגילה, שניסה לבצע את המסע בשנית ונספה כאן. הוא משאיר להם רמז לגבי כיוון היציאה מבטן כדור הארץ. הם מוצאים לידו כדורי אבק שרפה ובעזרתם הם מבצעים פיצוץ בקיר, במקום הנראה להם כפתח מילוט. בטרם יתפוצץ אבק השריפה הם מתיישבים על קערת מזבח עתיק מאבן שנמצא במרכז אטלנטיס. הפיצוץ גורם ללבה הרותחת להתפרץ. המשלחת נישאת בתוך קערת המזבח על הלבה העולה מלוע הר הגעש סטרומבולי ונוחתים בים התיכון. דייגים איטלקים אוספים את גיבורנו והם חוזרים לאדינבורג וזוכים שם לכבוד, לקבלת פנים ולשתי חופות.
חברת פוקס המאה ה-20 הוציאה לאור את הסרט בתקליטור בפורמט DVD במרץ 2003 ללא תוספות.
פרסים

הסרט היה מועמד לפרס אוסקר בשנת 1960 בקטגוריות הבאות: הבימוי האמנותי הטוב ביותר, הקמת תפאורה צבעונית, האפקטים הטובים ביותר, אפקטים מיוחדים ואפקטים קוליים הטובים ביותר.
באותה שנה הסרט זכה במקום השני בפרס גולדן לאורל (Golden Laurel) בקטגוריה דרמת פעולה מעולה (Top Action Drama).
הערות שוליים

↑  קרוי על שם אתר הטבע המפורסם בבוהמיה שבצ'כיה בשם קרלסבד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16458511p (data)  GND: 7857032-3  LCCN: no2012014852  SUDOC: 178173592  VIAF: 231787090   WorldCat (עם VIAF): 231787090
שונית

תצלום מן האוויר של אי המוקף בשוניות בפיליפינים
שונית מקיפה אי.
שונית אלמוגים ליד הוואי
שׁוּנִית (כנראה מן המילה שן; באנגלית Reef) היא סלע, טור סלעים, רכס חולי, ולעיתים עצמים מלאכותיים הנמצאים מתחת לפני המים או מתנשאים מעליהם ומהווים בית גידול לבעלי חיים ואורגניזמים שוכני קרקעית.
שוניות רבות נוצרו מתהליך אביוטי; ריבוץ חול (דֶּפּוֹזִיצְיַת חול), סחיפת גלים החושפים סלעים מתוך הקרקע, ותהליכים טבעיים נוספים – אולם השונית הידועה ביותר היא שונית אלמוגים של האזורים הטרופיים אשר התפתחה מתהליכים ביוטיים (מיוצר כתוצאה מפעולתם של אורגניזמים חיים), השונית היא בית גידול של בעלי חיים ואורגניזמים שוכני קרקעית הבונים שלד גירי. שלדים אלה והחומרים הבונים אותם מצטברים ויוצרים מבנה קרבונטי קשיח. שוניות מלאכותיות כגון ספינות טבועות לעיתים נוצרות כדי להגביר מורכבות פיזית בקרקע חולית חסרת מאפיינים פיזיים, במטרה למשוך צוללים למקבץ של אורגניזם, במיוחד דגים.
שונית ביוטית

גורם ביוטי הוא כל גורם סביבה אשר כרוך בהימצאותם של אורגניזמים בסביבה. גורם אביוטי הוא כל גורם סביבתי כימי או פיזיקלי, דהיינו שאינו ביוטי.
קיימות מגוון שוניות ביוטיות, כגון שונית צדפות, אולם השוניות המסיביות והנפוצות ביותר הן שוניות האלמוגים הטרופיות. אף על פי שאלמוגים הם חלק מהתורמים העיקריים לשלד ולגוש החומרים אשר מכילות שוניות אלמוגים, האורגניזם העיקרי האחראי לבנייה וגדילת שונית האלמוגים, כנגד ההתקפה המתמדת של גלי האוקיינוס, הן האצות הסידניות (Coralline algae) ממערכת האצות האדומיות.
סוגי שוניות ביוטיות אלו הם בעלי שמות נוספים תלוי בפוזיציה של השונית ביחס לקרקע.
סוגי השוניות כוללים:
שונית שוליים - שונית המחוברת ישירות לרצועת החוף של אי או יבשת, או גובלת בה.
שונית מחסום - שונית רציפה המתפתחת לאורך אדן יבשה ויוצרת רצועת גבול בין המים הרדודים בים למים העמוקים יותר, והתוצאה היא לגונה בין החוף לשונית. לדוגמה, שונית המחסום הגדולה.
שונית אטול - שונית אלמוגים או רצף של איי אלמוגים המקיפים לגונה בצורת טבעת.
קדמת השונית היא חלקה החזיתי של שונית הפונה אל עבר הים הפתוח. על מדרון חזית השונית מצטברים משקעים המורבדים בכיוון הים הפתוח, בחזית השונית יוצרים את דרדרת חזית השונית. בחזית השונית תתרכז אנרגיה גבוהה בעוד שבתוך הלגונה תהיה אנרגיה נמוכה יותר עם משקעי גרגירים דקים.
ב-1842 הסביר צ'ארלס דרווין את אופן היווצרות שונית אטול, על בסיס תצפיות שערך במהלך מסעו בן ה-5 שנים באוקיינוס השקט;
התאוריה של דרווין מתחילה באי וולקני שנכחד.
לאחר שהאי וקרקעית הים נרגעים, צמיחת אלמוגים בונים שונית שוליים, לרוב כוללים לגונות רדודות בין היבשה לשונית העיקרית.
כשמגמת הרגיעה נמשכת, שונית השוליים הופכת ל-שונית מחסום גדולה יותר ורחוק יותר מהחוף עם לגונות גדולות ועמוקות יותר בתוכה.
לבסוף האי שוקע מתחת לים, ושונית המחסום הופכת ל-שונית אטול כשהיא הופכת ללגונה סגורה.
שונית גאולוגית > הגדרה

גאולוגים מגדירים שוניות ומונחים רלוונטיים (לדוגמה, ביוהרם, ביוסטרום, תל-סידני) כשהם משתמשים בפקטור המשקע, צורת המבנה הפנימי וההרכב הביוטי. אין קונצנזוס על הגדרה אוניברסלית יישומית אחת. להלן הגדרה שימושית המבדילה שוניות מתלים, שניהם נחשבים לתבניות משקעי-אורגניזמים: מאפייני המשקעים הנבנים באמצעות האינטראקציה של האורגניזמים והסביבה שלהם אשר להם יש תבנית סינופטית ומורכבות ביוטית השונה מזו הנמצאת בקצותיה ועל קרקעית הים המקיף אותה. שוניות מוחזקות באמצעות שלד מאקרוסקופי. שוניות אלמוגים הם דוגמה מצוינת לסוג הזה. אלמוגים ואצות סידניות גדלות אחת מעל השנייה ויוצרות שלד תלת-ממדי אשר משתנה בדרכים שונות על ידי אורגניזמים אחרים ותהליכים אנאורגניים. לשם השוואה, תלים חסרים את השלד המאקרוסקופי. תלים נבנים באמצעות מיקרואורגניזמים או אורגניזמים שלא מגדלים תבנית שלדית. תל מיקרוביאלי עשוי להיבנות ברובו או לחלוטין על ידי כחוליות (ציאנובקטריה). דוגמה מצוינת לביוסטרום (שיכבה סלעית דקה המורכבת ממרבצי חומר אורגאני) הנוצר באמצעות כחוליות מתרחשת בימת המלח הגדולה, ביוטה (ארצות הברית), ובמפרץ הכרישים במערב אוסטרליה.
לכחוליות אין שלד, והן כשלעצמן מיקרוסקופיות. כחוליות מעודדות שִׁקּוּעַ או הצטברות סידן פחמתי ועשויים לייצר גופי-משקעים ייחודיים בהרכבם הבולטים על קרקעית הים. כחוליות יוצרות תלים כשהן נמצאות בשפע ולפני התפתחות אורגניזמים מאקרוסקופים קונכייתיים, אולם הם עדיין קיימים היום (סטרומטוליטים הם תלים מיקרוביאליים עם מבנים פנימיים מרובדים.) לדוגמה - חיטחבים וחבצלות ים הם התורמים הנפוצים למשקעים הימיים בתקופת הקרבון מיסיסיפי, והם יצרו תלים שונים מאוד. חיטחבים הם קטנים והשלדים של חבצלות הים מתפוררים. אולם אָחוּ של חיטחבים וחבצלות ים עשויים להתמיד עם הזמן וליצור גופים ייחודיים בהרכבם של תבליטי משקעים.
רצועת הפרוטרוזואיקון מכילה עדויות של מיקרוביאליים ככל הנראה במבנים של שטיח או כיפה בדומה למורכבות שוניות הסטרומטוליטים.
שונית גאולוגית > צורות גאולוגיות של שוניות

שוניות עתיקות מחופרות בתוך מקטעים סטרטיגרפיים שהן מעניינות במיוחד גאולוגים, מאחר שהן מספקות מידע סביבתי קדום על מיקומם בהיסטוריית כדור הארץ. בנוסף, מבנה שוניות בתוך רצף של  סלעי משקע מספקים חוסר המשכיות שעשוי לשמש כמלכודת או צינור עבור דלק מאובנים או מינרליזציה נוזלית בנקודה בה הם הופכים לנפט או לעפרה.
אלמוגים, לרבות כמה קבוצות גדולות של אלמוגים נכחדים (כגון ה-Rugosa וה-Tabulata), היו בעבר בוני שוניות חשובים לאורך רוב תקופת הפנרוזואיקון, מאז האורדוביק. אולם קבוצות אורגניזמים אחרות, כגון האצות הסידניות במיוחד ממערכת האדומיות ורכיכות במיוחד צדפות מסוג Rudists במשך תקופת הקרטיקון), יצרו מבנים מאסיביים בזמנים שונים. במשך תקופת הקמבריון, יצורים נכחדים מסוימים מסוג Archaeocyatha (ייתכן והם היו סוגי ספוגיים) בנו שוניות. קבוצות אחרות כגון חיטחבים היוו אורגניזמים בין רקמתיים חשובים, החיים בין בוני השלד. האלמוגים הבונים שוניות כיום, מסדרת האלמוגאים, נוצרו אחרי אירוע הכחדת פרם-טריאס, אשר הכחידו לחלוטין את אלמוגי ה-Rugosa (יחד עם קבוצות נוספות), והפכו לחשובות ביותר מבוני שוניות לאורך עידן המזוזואיקון. ייתכן והם הופיעו מאבותיהם של אלמוגי ה-Rugosa. אלמוגי ה-Rugosa בנו את השלד שלהם מקלציט והיו בעלי סימטריה שונה מזו של האלמוגאים, אשר אצלם השלד בנוי מארגוניט.
אולם ישנם כמה דוגמאות יוצאות מן הכלל של אלמוגי Rugosa ארגוניטיים מתקופת הפרם המאוחרת. בנוסף, דווח על קלציט בהסתיידותן של אלמוגאים בשלב הפוסט-פגית (לארווה) שלהן. למרות זאת, ייתכן ואלמוגאים (כאלו שהופיעו באמצע שלב הטריאס) נוצרו מאב קדמון ללא קלציט ובאופן עצמאי מאלמוגי ה-Rugosa (שנעלמו בשלב המאוחר של תקופת הפרם).
שוניות בישראל

רכסים סלעיים תת-ימיים, או שוניות סלעיות, נחשבים לבתי הגידול הטבעיים העשירים ביותר מבחינה ביולוגית בימים בעלי טמפרטורה ממוזגת (כמו הים התיכון). המצע הקשה ומקומות המסתור שהשונית מספקת, מאפשרים את היאחזותם והתבססותם של בעלי חיים וצמחים רבים כנגד זרמי הים. יציבות זו עומדת מאחורי העושר הרב בשונית.
בישראל, רכסי כורכר תת-ימיים נרחבים מצויים במספר עומקים, לאורך חוף הים התיכון (בעיקר במרכז ובצפון). רכסים אלו מאופיינים במורכבות מבנית גבוהה במיוחד: גבעות, קירות אנכיים, מערות ונקיקים. שוניות קיימות גם אזורים סלעיים שטוחים יחסית, בעלי מורכבות רבה בסקאלה נמוכה יותר, כשסדקים, גומחות ובליטות מעטרים את המצע. זהו המקור לעושר הרב הקיים בסביבה זו.
בנוסף, בשני מקומות בישראל צונחים לתוך הים רכסים של סלע גיר – בראש הכרמל ובראש הנקרה. גם אלה מהווים מצע סלעי – מסוג אחר.
שוניות בישראל > חיים בשוניות הים התיכון

שונית הכורכר, כמו שרבות מהן קיימות לחופי ישראל, היא בית הגידול בעל המגוון הביולוגי הגבוה ביותר בים התיכון. המורכבות הגבוהה יוצרת שפע גומחות אקולוגיות המאוכלסות במינים שונים של בעלי חיים וצמחים. האזורים החשוכים בשונית (מערות, גומחות, סדקים) נשלטים לרוב על ידי חסרי חוליות מרפדים כדוגמת ספוגים, חי-טחבים ואצטלנים, ומספקים מסתור לדגים רבים. פעילי לילה מוצאים בהם מחסה בשעות היום, ולהפך. גם חסרי חוליות גדולים כגון תמנונים, מלפפוני ים ולובסטרים (כפן גושמני) מוצאים מחסה בגומחות הנסתרות.
אצות דומיננטיות באזורים החשופים יותר, כשהמינים הנפוצים יותר הם סרגסום, אוזן הים (אנ')  וגנית מאדימה (אנ'). בעונת האביב האצות יוצרות מרבדים נרחבים שמספקים מחסה נוסף ומזון לבעלי חיים רבים. מרבדים אלו משמשים שטחי אימון (nursery grounds - אזורי גידול דגיגים צעירים) למיני דגים רבים. בנוסף לאצות, גם צדפות נפוצות באזורים אלו, לעיתים בצפיפויות גבוהות מאוד. חלק מהאורגניזמים הקיימים בשונית, כגון חלק ממיני האצות או הצדפות, יש שלד גירני קשיח שנשאר מחובר למצע לאחר מות האורגניזם. במידה ומדובר באורגניזמים שכיחים, התווספות אלמנט זה לשונית (תהליך הנקרא "בנייה ביוגנית") מגדילה את מורכבות המצע ויוצרת גומחות אקולוגיות נוספות.
סקרים בחופי ישראל הראו שהדג הנפוץ ביותר הוא כרומית ים תיכונית (אנ'), דג שונית קטן החי בלהקות וניזון מפלנקטון. מינים ממשפחת הספרוסיים: סרגוס מסורטט, סרגוס כתפי ואובלד שחור זנב נפוצים גם הם. למינים אלו חשיבות אקולוגית רבה כטורפים בשונית. טורפים מרכזיים נוספים הם הדקריים (בעיקר דקר הסלעים ודוקרנית אדומת) והמוסריים (בעיקר אוכם גדול קוץ (אנ')). בנוסף לשוכני השונית הקבועים, בעלי חיים רבים מגיעים מסביבות אחרות, כגון הים הפתוח או אזורים חוליים, בכדי להיזון מהשפע שמציעה השונית. בטאים כגון טריגונים מגיעים מאזורים חוליים בכדי לטרוף חסרי חוליות, כמו גם טונות וצניניות שמגיעות מהים הפתוח בכדי לטרוף דגים בשונית. בנוסף, בית גדול זה מהווה אתר תזונה חשוב לצבי ים, שניזונים מאצות וחסרי חוליות.
הרכב החברה בשונית אינו קבוע, הוא משתנה באופן תדיר: בין דרי השוניות אפשר למצוא מינים מהגרים רבים, בעיקר מהגרים לספסיים. חלקם הופכים לדומיננטיים ומהווים חלק בלתי נפרד מהשונית הים תיכונית. מביניהם סיכן משוייש וסיכן הודי שמאכלסים גם את שוברי הגלים בחופי תל אביב. אך בעוד מינים מסוימים הופכים לנפוצים, האוכלוסייה של מינים אחרים (בעיקר מינים מקומיים) מצטמקת ומינים מסוימים נעלמו כמעט לחלוטין. קיפודי ים, ארגמנית אדומת פה, סלפית זהובת פס (ממשפחת הספרוסיים) היו עד לפני מספר עשורים שכיחים ביותר בחופי ישראל והיום הפכו לנדירים ביותר. שינויים אלו מיוחסים לדחיקה על ידי מינים פולשים ושינוי האקלים – התחממות הים. אולם, האיום הסביבתי החמור ביותר על בית גידול זה הוא דיג יתר – בעשורים האחרונים נרשמה ירידה חדה בצפיפויות וגודל דגים מסחריים בכלל, וטורפים גדולים בפרט.
הערות שוליים

↑  Jürgen Schieber, Possible indicators of microbial mat deposits in shales and sandstones: examples from the Mid-Proterozoic Belt Supergroup, Montana, U.S.A., Sedimentary Geology 120 (1998) p105–124
1 2  שוניות סלעיות, באתר החצי הכחול
↑  אלון רוטשילד, בהתמודדות עם משבר האקלים, אין מקום לדיג של מכמורות בים, באתר ynet, 18 בנובמבר 2021
↑  יובל בגנו, הרפורמה לא מומשה במלואה - ענף הדיג בסכנת הכחדה, באתר החצי הכחול ומעריב, מרץ 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529481405171  BnF: cb12424473t (data)  GND: 4126569-5  LCCN: sh85112172 
היווצרות אטול: הצבע הוורוד מסמל את היווצרות שונית האלמוגים. בעוד שהאי נשחק ושוקע שונית האלמוגים גדלה. לבסוף נותרת רק השונית עם לאגונה במרכזה. היווצרות אטול נמשכת כ-30 מיליון שנים.
מאובני Archeocyathids, בוני השוניות הראשונים
שוניות כפי שהן נראות מהחלל
שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה

עטיפת ה-DVD "התחברות" שהוא למעשה אותו המופע בעריכה שונה על גבי תקליטור DVD
שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה הוא אלבום הופעה שהוקלט בסיבוב הופעות משותף שערכו הזמרים שלום חנוך ושלמה ארצי בקיץ 2005. המופע והאלבום היו להצלחה מסחרית, ובצמוד אליהם נמכר גם DVD המתעד את ההופעה ונקרא "התחברות" (יצא ב-2006). הניהול האמנותי של המופע הופקד בידי לואי להב.
האלבום יצא בחברת הד ארצי.
רשימת רצועות

| שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון> מס' | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון> שם | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון> כותב(ים) | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון> משך | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור ראשון>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כמה טוב שבאת הביתה  | מילים: יענקל'ה רוטבליט  לחן: שלום חנוך | 4:47 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | שינויי מזג האוויר  | שלמה ארצי | 5:28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אדם בתוך עצמו  | שלום חנוך | 3:43 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | האהבה הישנה  | שלמה ארצי | 4:35 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | קח לך אישה  | שלום חנוך | 4:13 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | נוף ילדות  | שלמה ארצי | 4:45 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | נגד הרוח  | שלום חנוך | 4:53 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | לאן לאן לאן  | שלמה ארצי | 5:17 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | למה לי לקחת ללב  | שלום חנוך | 5:05 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אחרי הכל את שיר  | שלמה ארצי | 4:51 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ככה וככה  | שלום חנוך | 5:34 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | פתאום כשלא באת  | שלמה ארצי | 4:37 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 57:48 |  |  |  |  |  |  |
| שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני> מס' | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני> שם | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני> כותב(ים) | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני> משך | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  | שלמה ארצי ושלום חנוך בקיסריה — תקליטור שני>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | גבר הולך לאיבוד  | שלמה ארצי | 5:32 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | תפסתי ראש על הבר  | שלום חנוך | 7:12 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | לאט לאט  | שלום חנוך | 4:01 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | זה מה שנשאר  | שלמה ארצי | 5:59 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | אגדת דשא  | מילים: מאיר אריאל לחן: שלום חנוך | 4:25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | היא לא יודעת מה עובר עליי  | שלמה ארצי | 4:59 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אהבת נעורי  | שלום חנוך | 3:18 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ירח  | שלמה ארצי | 4:41 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | סוף עונת התפוזים  | מילים: מאיר אריאל לחן: שלום חנוך | 5:47 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | לא עוזב את העיר  | שלמה ארצי | 6:08 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 52:02 |  |  |  |  |  |  |
תכולת ה־DVD - "התחברות"

| הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון> מס' | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון> שם | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון> כותב(ים) | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון> משך | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  | הופעה משותפת בקיסריה — תקליטור ראשון>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אני רואה אותך  | שלום חנוך ושלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 2. | כמה טוב שבאת הביתה  | מילים: יענקל'ה רוטבליט  לחן: שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 3. | שינויי מזג האוויר  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 4. | אדם בתוך עצמו  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 5. | האהבה הישנה  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 6. | קח לך אישה  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 7. | נוף ילדות  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 8. | חום יולי אוגוסט  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 9. | אף פעם לא תדעי  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 10. | נגד הרוח  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 11. | מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ככה וככה  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 13. | פתאום כשלא באת  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 14. | גבר הולך לאיבוד  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 15. | זה מה שנשאר  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 16. | אגדת דשא  | מילים: מאיר אריאל לחן: שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 17. | תפסתי ראש על הבר  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 18. | משיח  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 19. | היא לא יודעת מה עובר עליי  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 20. | אהבת נעורי  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| 21. | לא עוזב את העיר  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 22. | ירח  | שלמה ארצי |   |  |  |  |  |  |  |
| 23. | מאיה  | שלום חנוך |   |  |  |  |  |  |  |
| רגע לפני התחברות — תקליטור שני> מס' | רגע לפני התחברות — תקליטור שני> שם | רגע לפני התחברות — תקליטור שני> משך | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  | רגע לפני התחברות — תקליטור שני>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הצצה אל מאחורי הקלעים  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| וידאו קליפ — תקליטור שלישי> מס' | וידאו קליפ — תקליטור שלישי> שם | וידאו קליפ — תקליטור שלישי> משך | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  | וידאו קליפ — תקליטור שלישי>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אני רואה אותך  |   |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 180 דק' |  |  |  |  |  |  |  |
משתתפים

ניהול והפקה מוזיקלית - לואי להב
שלום חנוך - שירה, גיטרה אקוסטית וגיטרה חשמלית
שלמה ארצי - שירה וגיטרה אקוסטית
רוני פיטרסון - גיטרות
אבי סינגולדה - גיטרות ובוזוקי
ירון זוזוט - גיטרות
משה לוי - גיטרה חשמלית, פסנתר, המונד, אקורדיון וקולות
צילי ינקו - גיטרה אקוסטית וקולות
זיו הרפז - בס
אריה וולניץ - בס
אשר פדי - תופים
מאיר ישראל - תופים
גדי סרי - כלי הקשה
גיל זוהר - סינתיסייזר
ניצן עין הבר - כלי נשיפה ואקורדיון
נחל רחביה

| --- | --- |

נחל רחביה זורם ליד גבעת מרדכי
 מידע כללי
 סוג:  נחל אכזב, ואדי
 מידע נוסף
 נהר מזין:  נחל רפאים
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°45′33″N 35°11′56″E﻿ / ﻿31.7591667°N 35.1988889°E﻿ / 31.7591667; 35.1988889
 he
 
נחל רחביה הוא נחל אכזב בירושלים, המהווה יובל של נחל רפאים (שגם הוא נחל אכזב). שטח אגן הניקוז שלו הוא כ-5,000 דונם .
תוואי הנחל

נחל רחביה מתחיל מ"קו פרשת המים" הארצי שעובר במרכז העיר ירושלים. בחלקו הצפוני הוא מנקז את מי הגשמים של קריית הלאום, גן סאקר ושכונת נחלאות, ובחלקו הדרומי את מי הגשמים של שכונת רחביה ושל קריית שמואל.
בעמק הצבאים נשפך אליו נחל רקפות.
נחל רחביה נשפך לנחל רפאים בסמוך לאצטדיון טדי.
בימים גשומים ניתן לראות את נחל רחביה זורם מתחת לגשר של הקו הירוק של הרכבת הקלה שעובר בסמוך לשכונת גבעת מרדכי.
הערות שוליים

↑  אגמא מאגר הידע לאגני היקוות, נגר ונחלים
↑  מיזם חדש בעמק הצבאים: סיפור "המים בטבע", באתר jerusalemfoundation.org