stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרה ארלש
מחקריו, פרסומיו (חלקי)

בחירת מועד ניתוח גנגרנה סוכרתית. נתונים על טיפול ב-salvarsan של גנגרנה של הפין ושק האשכים בקשר עם שלושה מקרים (חינוך רפואי, 1929, 5)
על דלקת הצפק סטרפטוקוקלית דיטיוס שמקורה בדלקת שקדים (רפואה, 1932, 36)
קביעת יכולת התמוטטות באמצעות בדיקת היסטמין והחשיבות של הרדמה מקומית במניעת התמוטטות, עם Mihály Szappanos (חינוך רפואי, 1935, 4)
טיפול תרופתי במתקני טיפול בחולים. רפורמה בטיפול התרופתי בבתי החולים של הבירה (עיתון הרופאים, 1945, 8)
ריפוי מהיר של פיודרמה שטחית (עיתון הרופאים, 1946, 11.)
על המצב הנוכחי של הטיפול בתסמונת קושינג בקשר למקרה שנרפא על ידי כריתת יותרת הכליה של האדרנל הדו-צדדית, עם אנדרה גות h, לוראנט לנדייל (שבועון רפואי, 1955, 29)
פרסים והוקרה

1994: אזרחות כבוד של אובודה (לאחר מותו)
הנצחה

שלט מנציח אותו משמאל לשער הראשי של בית החולים סנט מרגיט.
מאז 2019 , הפארק של ד"ר אנדרה ארלש בבקאשמגייר נקרא על שמו.
לקריאה נוספת

Dr. Pintér Endre (2014). "Viszket Zoltán: Örlős Endre (Egy óbudai orvos élete)". p. 147.
Markovits György (1993-09-19). "In memoriam dr. Örlős Endre". Orvosi Hetilap. 134 (38): 2101–2102.
הערות שוליים

↑  Budapesti Közlöny, 1933. szeptember 21. (67. évfolyam, 214. szám)
↑  "Öszterreicher Gyula gyászjelentése (1938)". נבדק ב-2022-12-05.
↑  "Iskolai értesítők, Katolikus Gimnázium, Vác". adt.arcanum.hu. נבדק ב-2022-12-05.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 895/1929. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-12-05.
↑  Láng János (1937) (2019-06-29). "Üzenet a túlélőtől a fiataloknak: ne akarják eltitkolni a zsidóságukat! zsido.com".
↑  Új közterületnevek Budapesten napi.hu
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אנדרה ארלש".
אמנואלה ג'אקריני

אמנואלה ג'אקריני (באיטלקית: Emanuele Giaccherini, נקרא בעברית גם עמנואלה ג'אקריני; נולד ב-5 במאי 1985) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק כקשר התקפי.
ג'אקריני החל את הקריירה במדיה של צ'זנה, והיה שותף להעפלתה מהליגה השלישית לסרייה א' בתוך שתי עונות. בהמשך עבר ליובנטוס, עמה זכה בשתי אליפויות, המשיך לשתי עונות נוספות בסנדרלנד מהפרמייר ליג, וחזר לאיטליה שם שיחק עונה אחת במדיה של בולוניה 1909. לג'אקריני 29 הופעות במדי נבחרת איטליה, אותה ייצג בין היתר בשתי אליפויות אירופה.
קריירת משחק > תחילת הקריירה

ג'אקריני החל את דרכו בקבוצת הנוער של צ'זנה. בגיל 15 סבל מפציעה קשה בבטנו לאחר התנגשות עם שוער מהקבוצה היריבה. הוא נאלץ לעבור ניתוח דחוף ואיבד את הטחול, אך התאושש ושב למגרשים. בעונתו האחרונה בקבוצת הנוער כבש 15 שערים, ואת הקריירה הבוגרת החל בהשאלות לקבוצות מהליגה הרביעית. הראשונה הייתה פורלי, במדיה שיחק בעונת 2004/2005. לאחר עונה אחת עבר לבלאריה איגאה מרינה. בעונתו השנייה כמושאל בקבוצה סבל ג'אקריני משבר כפול בקרסולו, שגרם לו להחמיץ כמעט את כל העונה. בעונת 2007/2008 הושאל לפאביה, במדיה הציג תרומה התקפית משמעותית, וכבש תשעה שערים ב-28 הופעות ליגה. ג'אקריני היה מהגורמים הבולטים להישארותה של הקבוצה בליגה בתום העונה.
לקראת עונת 2008/2009, ובתום ארבע עונות כמושאל, חזר ג'אקריני לסגל של צ'זנה ומאמנה החדש פיירפאולו ביסולי, שירדה עונה קודם לכן לליגה השלישית. ג'אקריני השתלב היטב בקבוצה שהעפילה בחזרה לסרייה ב' תוך עונה אחת. עונה אחר כך השלימה הקבוצה עליית ליגה נוספת, שנייה ברציפות, כשסיימה כסגנית אלופת הסרייה ב' והעפילה לליגה הבכירה, הסרייה א'. תרומתו של ג'אקריני להעפלה הייתה שמונה שערי ליגה ב-32 הופעות, והוא היה משחקניה החשובים ביותר של הקבוצה באותה העונה.
בעונת 2010/2011 שיחק לראשונה בקריירה בליגה הבכירה. כבר במחזור השני, במשחק הבית הראשון של הקבוצה באותה העונה בו פגשה את מילאן, כבש ג'אקריני את שער הבכורה שלו בליגה הבכירה. בסך הכול באותה העונה כבש ג'אקריני שבעה שערים, שחמישה מתוכם הניבו ניצחונות לקבוצתו, וסייע לה לשרוד בליגה הבכירה כשסיימה את העונה במקום ה-15. בסך הכול בשלוש עונות במדיה של צ'זנה כבש ג'אקריני עשרים שערים ב-97 הופעות.
קריירת משחק > יובנטוס

ב-25 באוגוסט 2011, לקראת עונת 2011/2012, עבר ג'אקריני ליובנטוס של המאמן אנטוניו קונטה תמורת סכום של כשלושה מיליון אירו עבור מחצית מכרטיסו. קונטה, שהתעניין בהחתמתו של ג'אקריני עוד כמאמן סיינה, לא ייעד לו תפקיד מרכזי בקבוצה, והוא הסתפק ב-23 הופעות ליגה בלבד, מתוכן תשע בהרכב, וכבש שער אחד בדרך לזכייתה של קבוצתו באליפות איטליה. באותה העונה העפיל עם קבוצתו לגמר הקופה איטליה, אך לא שותף בהפסדה של יובנטוס 0–2 לנאפולי.
בתום העונה השלימה יובנטוס את רכישתו של ג'אקריני תמורת כ-4.25 מיליון יורו, אך במקביל פחתו דקות המשחק שלו. בסופר קאפ האיטלקי מול נאפולי הוא עלה לארבע הדקות האחרונות של ההארכה, שלאחריהן ניצחה יובנטוס בדו-קרב בעיטות עונשין. בהמשך העונה ערך 17 הופעות ליגה בלבד, מתוכן עשר בהרכב, ותרם שלושה שערים לזכייתה השנייה ברציפות של יובנטוס בתואר. באותה העונה עשה את צעדיו הראשונים בליגת האלופות, בה רשם ארבע הופעות בדרך לרבע גמר המפעל, שם הודחה יובנטוס על ידי באיירן מינכן.
קריירת משחק > סנדרלנד

לקראת עונת 2013/2014, ולאחר שתי עונות במדי יובנטוס, עזב ג'אקריני לראשונה את איטליה והצטרף לסנדרלנד מהפרמייר ליג. את הקבוצה אימן אז בן ארצו, פאולו די קאניו, שהוחלף בהמשך בגוסטבו פוייט. בעונת הבכורה שלו ערך 24 הופעות ליגה, בהן כבש ארבעה שערים, שסייעו לקבוצתו להישאר בליגה בתום העונה. באותה העונה אף העפיל עמה לגמר גביע הפוטבול ליג, בו עלה מהספסל לרבע השעה האחרונה בהפסד 1–3 למנצ'סטר סיטי.
על אף שלא זומן לסגל נבחרתו לקראת מונדיאל 2014, נותר ג'אקריני לעונה נוספת בסנדרלנד. עונה זו הייתה רצופה פציעות שמנעו מג'אקריני כמעט לחלוטין מלשחק באותה העונה. הראשונה שבהן הייתה במשחקי קדם העונה מול ריאל בטיס, שגרמה לו להחמיץ את פתיחת העונה. בהמשך נפצע פעמיים בקרסולו, ואת העונה סיים עם שמונה הופעות ליגה בלבד. בסיום העונה שוחרר מהקבוצה על ידי המאמן דיק אדבוקאט.
קריירת משחק > חזרה לאיטליה

ב-31 באוגוסט 2015, לקראת עונת 2015/2016, הושאל ג'אקריני לבולוניה 1909, העולה הטרייה לסרייה א'. תחילת הדרך תחת המאמן דליו רוסי לא הייתה מוצלחת, ולאחר עשרה מחזורים הוחלף המאמן ברוברטו דונאדוני. תחת המאמן החדש זכה ג'אקריני לפריחה מחודשת. הוא הציג יכולת מעולה וכבש שבעה שערים ב-28 הופעות ליגה, אחד פחות ממלך שערי הקבוצה בליגה, מאטיה דסטרו. ג'אקריני סייע לקבוצתו להבטיח את הישארותה בליגה, והיא סיימה את העונה במקום ה-14 בטבלה.
בתום עונת ההשאלה חזר ג'אקריני באופן אוטומטי לסנדרלנד, אך ב-16 ביולי 2016, לאחר יכולת גבוהה שהפגין ביורו 2016, נרכש ג'אקריני על ידי נאפולי תמורת כ-1.5 מיליון אירו.
ב-31 בינואר 2018 הושאל ג'אקריני לקייבו ורונה. ב-4 ביולי 2018 חתם באופן קבוע בקייבו, והוא שיחק שם עד פרישתו ב-2021.
קריירת משחק > נבחרת איטליה

על אף שלא צבר הופעות בינלאומיות, זומן ג'אקריני על ידי צ'זרה פראנדלי לסגל הסופי של נבחרת איטליה לקראת טורניר יורו 2012. הזימון המפתיע עורר מחלוקת סביב המאמן, במיוחד לאחר ההחלטה להציב את ג'אקריני בהרכב למשחק הפתיחה של איטליה בטורניר, ב-10 ביוני 2012 מול אלופת אירופה המכהנת ספרד. על אף שלא הורגל בעמדה זו, תופקד ג'אקריני כקיצוני שמאלי במערך 3-5-2 שהעלה פראנדלי למשחק. ג'אקריני הפגין יכולת גבוהה במשחק, שהסתיים בשוויון 1-1. הוא שמר על מקומו בהרכב גם במשחק השני בבית, מול קרואטיה. הפעם ג'אקריני התקשה יותר לבוא לידי ביטוי, ונכנע פעמים רבות לפריצות של דאריו סרנה ממולו. המשחק הסתיים בשוויון 1-1. לאחר אותו משחק, ועם שובו של אנדראה ברצאלי שהחמיץ את שני משחקי הפתיחה של הטורניר, חזרה איטליה לשחק במערך 4-4-2, וג'אקריני לא חזר לשחק עוד בטורניר, אותו סיימה איטליה במקום השני לאחר הפסד 0–4 לספרד בגמר.
ג'אקריני זומן על ידי פראנדלי לסגל הנבחרת לקראת גביע הקונפדרציות 2013, שנערך בריו דה ז'ניירו כשנה לאחר טורניר היורו. מספר ימים לפני תחילת הטורניר, פגשה איטליה את האיטי למשחק ידידות למען נפגעי רעידת האדמה בהאיטי (2010). 19 שניות בלבד מפתיחת המשחק, כבש ג'אקריני את שער הבכורה שלו במדי איטליה, שהיה גם לשער המהיר ביותר בתולדות הנבחרת, שיפור של שנייה לשיאו של סלבטורה באני מול מקסיקו בשנת 1984. המשחק עצמו הסתיים בשוויון 2-2. בטורניר עצמו שותף ג'אקריני בכל משחקיה של איטליה, והיה משמעותי מאוד בדרכה של איטליה למקום השלישי. במשחק הפתיחה מול מקסיקו בישל ג'אקריני את שער הניצחון למריו באלוטלי, בדרך ל-1–2 בסיום. במשחק השני מול יפן, כדור רוחב שלו הוביל לשער עצמי של אטסוטו אוצ'ידה, שקבע 2-2 לאחר שיפן כבר הובילה 0–2. ניצחונה של איטליה 3–4 בסיום הבטיח את העפלתה לחצי הגמר הראשון בתולדותיה. במשחק השלישי מול ברזיל, עלה ג'אקריני מהספסל לאחר 26 דקות בלבד, ובדקה ה-51 כבש את שער השוויון הזמני של נבחרתו, לפני שנוצחה 2–4 בסיום. בחצי הגמר מול ספרד שיחק ג'אקריני לאורך כל המשחק וההארכה, ואף בעט למשקוף בזמן ההארכה. המשחק הסתיים ללא שערים, ואיטליה נוצחה בסיום 6–7 בדו-קרב פנדלים. ג'אקריני עלה מהספסל בדקה ה-82 של המשחק על המקום השלישי מול אורוגוואי. המשחק הגיע עד לדו-קרב פנדלים, בו ניצחה איטליה 2–3. ג'אקריני כבש את הפנדל האחרון של איטליה בדו-קרב, בטרם ג'אנלואיג'י בופון הדף את הפנדל האחרון של אורוגוואי בדרך למקום השלישי.
ג'אקריני לא זומן לסגל איטליה לקראת מונדיאל 2014, ואיבד את מקומו בסגל לאורך כל שנת 2015, במהלכה סבל מפציעות מרובות. הוא שב לסגל של המאמן אנטוניו קונטה, שהיה מאמנו ביובנטוס מספר שנים קודם לכן, לקראת יורו 2016, והיה דומיננטי לאורך משחקי האימון של איטליה לקראת הטורניר. ג'אקריני עלה בהרכב של קונטה למשחק הפתיחה מול בלגיה, ובדקה ה-32 כבש את שערה הראשון של איטליה בטורניר, לאחר בישול של לאונרדו בונוצ'י. איטליה המשיכה לניצחון 0–2, וג'אקריני נבחר לשחקן המצטיין בתום המשחק. במשחק השני גברה איטליה, עם ג'אקריני בהרכב, 1-0 על שוודיה, ובמשחק השלישי זכה ג'אקריני למנוחה כשנבחרתו נוצחה 0–1 על ידי אירלנד. ג'אקריני שב להרכב במשחק שמינית הגמר מול ספרד, ובדקה ה-33 בישל לג'ורג'ו קייליני את שער היתרון של איטליה בדרך לניצחון 0–2. ג'אקריני שמר על מקומו בהרכב גם במשחק רבע הגמר מול גרמניה. הוא שיחק לאורך כל המשחק וההארכה, שהסתיימה בשוויון 0-0, וכבש את הפנדל השישי של נבחרתו בדו-קרב הפנדלים, שבסיומו הודחה איטליה עם הפסד 5–6. ג'אקריני היה לאחד משחקניה הבולטים והמפתיעים של איטליה לאורך הטורניר כולו.
תארים

אליפות איטליה (2): 2011/2012, 2012/2013
הסופר קאפ האיטלקי: 2012
אליפות אירופה: 2012 (מקום שני)
גביע הקונפדרציות: 2013 (מקום שלישי)
סטטיסטיקות > מועדונים

נכון ל-1 ביוני 2018
| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004/2005 | פורלי | איטליההליגה האיטלקית הרביעית | 22 | 1 | 0 | 0 | – | – | – | – | 22 | 1 |
| 2005/2006 | בלאריה איגאה מרינה | איטליההליגה האיטלקית הרביעית | 30 | 1 | 0 | 0 | – | – | – | – | 30 | 1 |
| 2006/2007 | בלאריה איגאה מרינה | איטליההליגה האיטלקית הרביעית | 7 | 2 | 0 | 0 | – | – | – | – | 7 | 2 |
| 2007/2008 | פאביה | איטליההליגה האיטלקית הרביעית | 28 | 9 | 2 | 1 | – | – | – | – | 30 | 10 |
| 2008/2009 | צ'זנה | איטליההליגה האיטלקית השלישית | 29 | 5 | 4 | 2 | – | – | – | – | 33 | 7 |
| 2009/2010 | צ'זנה | איטליהסרייה ב' | 32 | 8 | 2 | 1 | – | – | – | – | 34 | 9 |
| 2010/2011 | צ'זנה | איטליהסרייה א' | 36 | 7 | 0 | 0 | – | – | – | – | 36 | 7 |
| 2011/2012 | יובנטוס | איטליהסרייה א' | 23 | 1 | 4 | 2 | – | – | – | – | 27 | 3 |
| 2012/2013 | יובנטוס | איטליהסרייה א' | 17 | 3 | 3 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 25 | 3 |
| 2013/2014 | סנדרלנד | אנגליהפרמייר ליג | 24 | 4 | 8 | 1 | – | – | – | – | 32 | 5 |
| 2014/2015 | סנדרלנד | אנגליהפרמייר ליג | 8 | 0 | 3 | 0 | – | – | – | – | 11 | 0 |
| 2015/2016 | בולוניה 1909 | איטליהסרייה א' | 28 | 7 | 0 | 0 | – | – | – | – | 28 | 7 |
| 2016/2017 | נאפולי | איטליהסרייה א' | 16 | 1 | 1 | 1 | 2 | 0 | – | – | 19 | 2 |
| 2017/2018 | נאפולי | איטליהסרייה א' | 4 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 |
| 2017/2018 | קייבו ורונה | איטליהסרייה א' | 13 | 3 | 0 | 0 | – | – | – | – | 13 | 3 |
| סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | 317 | 52 | 27 | 8 | 6 | 0 | 1 | 0 | 352 | 60 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

נכון ל-8 באוקטובר 2018
| נבחרת איטליה> שנה | נבחרת איטליה> הופעות | נבחרת איטליה> שערים |
| --- | --- | --- |
| 2012 | 6 | 0 |
| 2013 | 12 | 3 |
| 2014 | 3 | 0 |
2015: 0
| 2016 | 8 | 1 |
| סה"כ | 29 | 4 |
ג'אקריני במדי סנדרלנד, 2013
ג'אקריני במדי איטליה, 2012
אמיליה יאגובובה

| --- | --- |

 לידה:  27 במאי 1986 (בת 38) באקו, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אזרבייג'ן 
 מוקד פעילות:  אזרבייג'ן 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 מקום לימודים:  המכללה למוזיקה על שם אסף זיינאלי, האוניברסיטה הממלכתית לתרבות ואמנויות באזרבייג'ן 
 סוגה:  פופ
 כלי נגינה:  פורטה-פיאנו 
 
אמיליה יאגובובה (באזרית: Emiliya Yaqubova; נולדה ב-27 במאי 1986), ידועה גם בשם אמי ליה, היא זמרת אזרית, זוכת העונה הראשונה של The Voice of Azerbaijan.‏
שנותיה הראשונות

יאגובובה נולדה בבאקו. את לימודיה עשתה במחלקת הנגינה על פסנתר במכללה למוזיקה על שם אסף זיינאלי ופקולטה לאמנות המוזיקה באוניברסיטה הממלכתית לתרבות ואמנויות באזרבייג'ן.
קריירה

בשנת 2011 השתתפה בקדם האזרי לאירוויזיון 2011. היא הודחה במקצה הרביעי של הקדם, שנערך ב-10 בדצמבר 2010. לאחר מכן הצטרפה לקבוצת "ראסט" בהנהגתו של רשאד חשימוב. במשך ארבע שנים הייתה הסולנית של "האז בנד", אחת מתתי הלקהות של ראסט.
בשנת 2014 הופיע בפסטיבל הג'אז במונטרה שבשווייץ. בשנת 2016 זכתה בעונה הראשונה של הגרסה האזרית ל-The Voice,‏ The Voice of Azerbaijan.‏
ב-2017 הופיעה בפסטיבל "ZHARA" בבאקו עם השיר "Старинные Часы", אחד מלהיטיה של אלה פוגצ'ובה. החל מאותה שנה עבדה כסולנית בלהקת דיג'אז רדיובנד. ב-2019 פרשה.
בשנת 2018 ייצגה את אזרבייג'ן בפסטיבל "Discover Road Silk Star", שכלל 14 מדינות משתתפות בבתומי שבגאורגיה. היא זכתה בתחרות. באותה שנה גילמה את דמותה של "יסמין" במחזמר האזרי הראשון ל"אלאדין".
באוקטובר 2023 נחשף כי יאגובובה היא אחת משישה עשר המועמדים לייצוג אזרבייג'ן באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה. בשבוע שלאחר מכן הוכרזה כי היא עלתה לשלב הסינון האחרון. אולם לבסוף לא נבחרה, והפסידה לפאחרי עם השיר "Özünlə apar".
הערות שוליים

↑  A.Qorxmaz. "Bu qız "Səs Azərbaycan" mahnı yarışmasının qalibi oldu". modern.az (באזרית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07.
↑  Самира КЯЗИМОВА. "Лучший голос страны". anl.az (ברוסית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07.
↑  "Emiliya Yagubova". djazz.radioband.org (באנגלית). נבדק ב-2023-05-11.
↑  Феликс Вишневецкий. "Жизнь после победы в Səs Azərbaycan: Эмилия Ягубова о замужестве, переезде в Лондон и не только". 1news.az (ברוסית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07.
↑  Amina Nazarli (2014-07-18). "Azerbaijan attending Montreux Jazz Festival". azernews.az. נבדק ב-2023-05-11.
↑  ""Eurovision 2019" namizədlərimiz bəlli oldu". live.az (באזרית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07.
↑  Джани Бабаева (7 ביוני 2017). "Азербайджанских звезд ждет "ЖАРА"". trend.az (ברוסית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "DJazz Music Fest у Львові". pangid.in.ua. 2020-08-01. נבדק ב-2023-05-11.
↑  Ruhanə Mirzəyeva (21 ביוני 2020). "Azərbaycanlı ifaçı Gürcüstanda keçirilən mahnı müsabiqəsinin qalibi olub". report.az (באזרית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ""Ələddin" uşaq müziklinin premyerası". medeniyyet.az (באזרית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-04-12.
↑  "Azərbaycanda ilk uşaq müzikli təqdim ediləcək". kulis.az (באזרית). ארכיון מ-2023-04-11. נבדק ב-2023-05-07.
↑  Granger, Anthony (29 באוקטובר 2023). "Azerbaijan: Live Auditions Take Place in Baku for Eurovision 2024". Eurovoix. נבדק ב-29 באוקטובר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stephenson, James (6 בנובמבר 2023). "Azerbaijan: Six Acts Remain in Contention for Eurovision 2024". Eurovoix. נבדק ב-6 בנובמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
אסנאטה לינדרמנה

אסנאטה לינדרמנה (באנגלית: Asnāte Lindermane; נולדה ב-25 באפריל 2001) היא כדורגלנית לטבית המשחקת בעמדת השוערת בריגה ובנבחרת לטביה.
קריירה > קריירת נבחרות

לינדרמנה ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת לטביה הבוגרת ב-10 ביוני 2021, בהפסד 0–5 לליטא.
הערות שוליים

↑  https://lff.lv/klubi/sfk-riga-36327/?cid=11873923
↑  Asnāte Lindermane, פדרציית הכדורגל הלטבית
↑  Latvia vs Lithuania, פדרציית הכדורגל הלטבית
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אסנאד

האִסְנַאד או הסנד (בערבית: الاسناد, תעתיק מדויק: אלאסנאד; السند, אלסנד; משמעות מילולית: סימוכין, מקורות, העברה) הוא שרשרת המוסרים המופיעה בראשית כל חדית'. האסנאד מורכב מרשימת שמות שחוזרת בסופו של דבר אל מוחמד או אל אחד מהצחאבה. מטרת האסנאד היא לספר את מקור הפסיקה הנובעת מהחדית'. מהימנות רשימת השמות (התאמה הגיונית יחסית לתקופות בהן חיו המוסרים השונים) משפיעה רבות על קטלוג החדית' ועל אמינותו. ה"מוסרים" באסנאד מכונים "מוסניד" (مسند - מֻסְנִד).
המוסרים הראשונים היו חברי מוחמד, הסחאבה, שעקבו אחרי כל מעשה ממעשיו והקשיבו לדבריו. אחרי מותו נהרו אליהם המוני מאמינים לשמוע מפיהם על הסונה (אורח החיים) של הנביא. אנשי הדור השני המשיכו בהפצת המסורות שקיבלו מפי הסחאבה ומסרו אותן לבאים אחריהם. כך נוצרה שרשרת המוסרים, האסנאד. ייתכן שמקור המנהג הוא בדרך המסירה בעל פה של השירה בתקופת הג'אהליה (התקופה הטרום אסלאמית) או בתלמוד בדומה ל-"אמר רב יהודה אמר שמואל". האסנאד הוא לעיתים קרובות ארוך יותר מתוכן החדית'. לפעמים נמסרו גם שרשראות מוסרים שונות לאותו החדית', או לאותו החדית' בשינויי נוסח קלים, כדי לחזק את מהימנותו. חכמי האסלאם החליטו להעביר את שבט ביקורתם על האסנאד בלבד ולא העזו לגעת בתוכן החדית', שהרי הנביא מוחמד יכול לומר כל דבר מראש, לקבל כל תנועה פוליטית או להביע כל דעה. הם פיתחו מדע אשר קראו לו "מדע החדית'" (علم الحديث) שבו תפסו חלק ניכר "מדע האנשים" (علم الرجال) ו"הטלת פגם והכרזה על יושר" (الجرح والتعديل), שמשמעותם בדיקת האנשים המופיעים בשרשראות האסנאד ובדיקת דרך קשירת חוליות השרשרת זו בזו. הם קבעו קריטריונים כדי ללמוד את מהימנותם של מוסרים בשרשרת לפי מידת יושרם, יראת השמיים שלהם, קיום מצוות על ידם וכיוצא בזה. כך למשל לא יכול היה שותה יין להיות מוכר כמקור מהימן ומוסמך (ثقة). הם קבעו מתי היו המוסרים והיכן, לאן נדדו והיכן נפגשו זה עם זה. בצורה כזאת החיו בלבוש אסלאמי את מדע הגנאלוגיה שהיה אהוב מאוד על הערבים בתקופת הג'אהליה (התקופה הטרום אסלאמית). יחד עם חקר האנשים נחקרו שרשראות המוסרים עצמן ונקבע מהם הפגמים הפוגמים במהימנותן, כגון חוסר של חולית ביניים בין שני מוסרים, אשר לא יכלו להיפגש אישית זה עם זה בשל תקופות חייהם השונות או הריחוק הגאוגרפי ביניהם, חוסר של החוליה האחרונה הצריכה לקשור את הדברים לנביא מוחמד עצמו, וכיוצא בזה. על סמך הממצאים סיווגו את החדית'ים לשלוש קטגוריות עיקריות של מהימנות (ראה פרוט בערך חדית').
לאחר האסנאד בא המַתְן שהוא תכנו המילולי של החדית' המכיל את הסיפור והפסיקה.
ראו גם

חדית'
מתן
הערות שוליים

↑  מאיר יעקב קיסטר, "חדית'", האנציקלופדיה העברית י"ז, חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תשכ"ט, עמ' 142
↑  חוה לצרוס-יפה, "התפתחות התורה שבעל-פה וההלכה", בתוך, פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, רשפים (משרד ראש הממשלה, לשכת היועץ לענייני ערבים), תשכ"ז, עמ' 158
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TDVİA: isnad--hadis 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמנת כנרת

אמנת כנרת היא אמנה שנוצרה בשנת 2001 על ידי הפורום לאחריות לאומית אשר הוקם בחסות מרכז יצחק רבין לחקר ישראל, ונועדה להסדיר את היחסים בין הקבוצות השונות בחברה היהודית בישראל (ימין ושמאל, דתיים וחילונים) על בסיס עקרונות מאחדים משותפים.
רקע

בפברואר 2001 החלה להתגבש, ביוזמתו של ישראל הראל, ממנהיגי תנועת ההתיישבות ביהודה ושומרון, ובחסות מרכז יצחק רבין לחקר ישראל, קבוצה המונה שישים אישים יהודיים-ישראליים בהם סופרים, אנשי צבא, פוליטיקאים, עיתונאים ואנשי ציבור מכל זירות העשייה ומכל קצוות הקשת הפוליטית. הפורום כלל קשת רחבה של אישים, החל מ'שלום עכשיו' (יולי תמיר), אלכס יעקובסון, ועד לימין הדתי (אפי איתם); ממנהיג היהדות הרפורמית, אורי רגב, ועד לראש עיריית בני ברק, מרדכי קרליץ. בראש הקבוצה עמד האלוף במיל' עוזי דיין.
בחודש יולי 2001 נפגשו שמונה מחברי הקבוצה בטבריה, לחופה של הכנרת, שם ניסחו אמנה בת עשרה סעיפים המביאה לידי ביטוי את העקרונות המשותפים והמוסכמים על כלל המשתתפים.
האמנה, שכונתה בפי הכותבים אמנת כנרת, אושררה באוקטובר 2001 על ידי מליאת הפורום. סעיפי האמנה מצהירים על ערכי היסוד של החברה הישראלית, אשר משקפים קונצנזוס רחב.
תוכן האמנה וציטוטים נבחרים

באמנת כנרת עשר פסקאות הנושאות את הכותרות הבאות:
א. מדינת ישראל היא ביתו הלאומי של העם היהודי.
"...אנו מאמינים שקיים הכרח קיומי עליון, וקיימת הצדקה מוסרית מלאה לכך שלעם היהודי יהיה בית לאומי משלו, היא מדינת ישראל...".
ב. מדינת ישראל היא מדינה דמוקרטית.
"...על פי חוקי היסוד וערכי היסוד שלה, מדינת ישראל מאמינה בכבוד האדם וחירותו ומחויבת להגנה על זכויות האדם והאזרח. כל בני האדם נבראו בצלם אלוהים...".
ג. מדינת ישראל היא מדינה יהודית.
"באשר היא מדינה יהודית, ישראל מגשימה את זכותו של העם היהודי להגדרה עצמית. בתוקף ערכיה, מדינת ישראל מחויבת להמשך קיומו של העם היהודי ולזכות לעמוד ברשות עצמו במדינתו הריבונית...".
ד. מדינת ישראל היא מדינה יהודית - דמוקרטית.
"...אין סתירה בין היותה של ישראל מדינה יהודית לבין היותה מדינה דמוקרטית. קיומה של מדינה יהודית אינו מנוגד לערכי הדמוקרטיה ואין בו כדי לפגוע בעקרון החירות ובעקרון השוויון האזרחי...".
ה. מדינת ישראל מכבדת את זכויות המיעוט הערבי.
"למדינת ישראל חובה לנהוג בכל אזרחיה באורח שוויוני וללא משוא פנים. באותם תחומים בהם סובלים אזרחים ישראלים שאינם יהודים מקיפוח ומהזנחה, יש לפעול באופן נחרץ ומיידי להגשים את עקרון השוויון האזרחי הלכה למעשה...".
ו. מדינת ישראל היא מדינה שוחרת שלום.
"...ישראל רואה בעקרון ההגדרה העצמית וביטויו במסגרת מדינת לאום, כמו גם בנכונות לוויתורים משני הצדדים, מסד לפתרון הסכסוך".
ז. מדינת ישראל היא מדינה רבת - פנים.
"...מתוך הערכה לתרומה של מגוון הקהילות השונות להקמתה ולביסוסה של המדינה, ומתוך כבוד לכל תרבות ותרבות ולכל יחיד ויחיד, על ישראל לטפח ולשמר את קשת המסורות הקיימות בה...".
ח. מדינת ישראל היא מדינת אחווה.
"...על ישראל לאחות את השסעים המבתרים אותה וליצור שותפות אמת בין כל אזרחיה. עליה להיות מדינה של ערבות הדדית...על ישראל להיות מקום שטוב וראוי לחיות בו...".
ט. מדינת ישראל ודת ישראל.
"אנו מאמינים שלמסורת היהודית יש מקום חשוב בפרהסיה ובהיבטים הציבוריים של חיי המדינה, אולם אל למדינה לכפות נורמות דתיות בחיי הפרט...בני עם אחד אנחנו. עברנו וגורלנו משותפים...".
י. אחריות לאומית.
"...בקבלנו אמנה זו אנו מתחייבים לעשות את כל אשר נכון לעשות על מנת להבטיח את קיומו, איתנותו ומוסריותו של הבית הזה".
משמעות האמנה

אמנה זו מצטרפת לשורה רחבה של יוזמות פיוס וגישור בין החלקים השונים של החברה הישראלית בכלל והחברה היהודית בה בפרט. אמנת כנרת בולטת בכך שבחרה לעסוק בכמה מהסוגיות הרגישות ביותר ולהגיע בהן לכדי מכנה משותף משמעותי ביותר הנשען על קונצנזוס רחב. האישים ששקדו על הכנת האמנה אשררו מחדש, לתפיסתם, כמה מההנחות היסודיות שעמדו בבסיסן של התנועות השונות בציונות הקלאסית ובבסיס הקמתה של מדינת ישראל כפי שמשתקף במגילת העצמאות. כמו כן, ניסוחה של האמנה מצטיין בנחרצות רבה באשר לכל הסוגיות בהן היא עוסקת (באשר ליהדותה של המדינה, לדמוקרטיה, לזכויות המיעוטים והשוויון האזרחי וכו'), ונמנע מעירפול עד כמה שאפשר במסמך כה תמציתי.
חשיבות האמנה היא בהענקת גושפנקה ותוקף מחודש לרעיון שלפיו מדינת ישראל היא פרויקט של העם היהודי, המבקש להתוות לעצמו דרך משלו בקרב אומות העולם.
פרופ' זאב סגל, ממנסחי האמנה, ציין כי אמנת כנרת היא מעין המשך להכרזת העצמאות שהייתה ה"אני מאמין" של החברה הישראלית בשנת 1948, וכי ההשג החשוב הוא בעצם חיבור מסמך כיום, בעברית עכשווית, המאחד קצוות רעיוניים בחברה היהודית.