stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מצעד השירים בהונג קונג
הערות שוליים

↑  "Billboard Expands International Footprint With 'Hits of the World' Charts". Billboard (באנגלית אמריקאית). 2022-02-14. ארכיון מ-2022-03-11. נבדק ב-2022-02-16.
↑  Brandle, Lars (15 בפברואר 2022). "Billboard unveils 'Hits of the World' charts". The Industry Observer. אורכב מהמקור ב-2022-02-16. נבדק ב-2 באפריל 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
↑  "Billboard Hong Kong Songs - Week of February 19, 2022". Billboard. אורכב מהמקור ב-2022-11-03. נבדק ב-24 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: bot: original URL status unknown (link)
| מצעדי מוזיקה |
| --- | --- | --- |
| אפריקה | דרום אפריקה • המזרח התיכון וצפון אפריקה • ניגריה |  |
| אסיה | אינדונזיה • הודו • הונג קונג • המזרח התיכון וצפון אפריקה • הפיליפינים • וייטנאם • טאיוואן • יפן • ישראל • לבנון • סין • פקיסטן • קוריאה הדרומית • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • איטליה • אירלנד • אסטוניה • בלגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד (הולנד טופ 40 • מצעדי הולנד) • הונגריה • הממלכה המאוחדת • טורקיה • יוון • ליטא • נורווגיה • סלובניה • סלובקיה • ספרד • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קפריסין • קרואטיה (שירי קרואטיה • טופ ליסטה) • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית • מקסיקו (איירפליי • שירי מקסיקו • טופ 100 • מוניטור לטינו) • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |  |
| אמריקה הדרומית | ארגנטינה • ברזיל (טופ 100 ברזיל • שירי ברזיל • ברזיל הוט 100) • ונצואלה • סורינאם • פרגוואי • פרו • קולומביה |  |
| אמריקה המרכזית | אמריקה המרכזית • הונדורס • קוסטה ריקה |  |
מלקולם מקלארן

| --- | --- |

 לידה:  22 בינואר 1946 סטוק ניוינגטון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  8 באפריל 2010 (בגיל 64) בלינצונה, שווייץ 
 שם לידה:  Malcolm Robert Andrew Edwards 
 מקום קבורה:  בית הקברות הייגייט 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1971 
 מקום לימודים:  גולדסמית'ס, אוניברסיטת לונדון 
 סוגה:  רוק, מוזיקת הגל החדש 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  Gee Street Records, אפיק רקורדס, כריזמה רקורדס, איילנד רקורדס 
 בן או בת זוג:  ויויאן וסטווד (1971–1980) 
 צאצאים:  Joseph Corré 
 www.malcolmmclaren.com
 פרופיל ב-IMDb
 
מלקולם רוברט אנדרו מקלארן (באנגלית: Malcolm Robert Andrew McLaren;‏ 22 בינואר 1946 – 8 באפריל 2010) היה אמרגן מוזיקה בריטי ומוזיקאי. נודע במיוחד כאמרגן של להקת הפאנק סקס פיסטולס. בעוד שמצד אביו היה ממוצא סקוטי, אמו הייתה בת למשפחה ממוצא יהודי ספרדי שעסקו בסחר ביהלומים.
ביוגרפיה > מקלארן האמרגן

ב-1971 פתחו מקלארן וחברתו מעצבת האופנה ויויאן ווסטווד בלונדון חנות בגדים ששמה Let It Rock.
בשנת 1972 נסע מקלארן לניו יורק שם עבד עם להקת ניו יורק דולס. ב-1975 חזר מקלארן ללונדון ושינה את שם החנות ל-Sex.
באותה שנה פגש מקלארן את ג'ון ליידון (לימים ג'וני רוטן). ליידון ומקלארן השתעשעו ברעיונות מוזיקליים והחליטו להקים להקה שאותה ינהל מקלארן.
ללהקה החליטו לקרוא סקס פיסטולס ולצרף אליה את פול קוק (תופים), סטיב ג'ונס (גיטרה) וגלן מטלוק (גיטרה בס).
בזכות הפרסום הרחב שעשה מקלארן ללהקה, הפכה הלהקה בתוך זמן קצר לאחת מלהקות הפאנק המצליחות ביותר באותה תקופה.
בשנת 1978, במהלך סיבוב הופעות בארצות הברית, התפרקה להקת "סקס פיסטולס".
מיד לאחר פירוקה החליט מקלארן על הקמת להקה חדשה, שתיקרא Bow Wow Wow.
בעזרת הידע בפרסום של מקלארן, זכו Bow Wow Wow בהצלחה מרובה, אך בעוד הם זוכים בתהילה התפרקה הלהקה מפני שאמה של הזמרת בת ה-14 של הלהקה הכריחה אותה לעזוב.
ביוגרפיה > קריירת סולו

לאחר פירוקה של Bow Wow Wow החליט מקלארן לנסות להיות מוזיקאי עצמאי.
מקלארן החל לשיר מוזיקת פופ, ואת אלבומו הראשון Duck Rock הוציא ב-1983.
האלבום זכה בהצלחה מרובה במיוחד בזכות שני הלהיטים שנכללו בתוכו - Buffalo Gals ו- Double Dutch.
אלבומו השני של מקלארן, שנקרא Scratchin, יצא בשנת 1984. רוב האלבום כלל שירי היפ הופ.
כמה חודשים לאחר מכן הוציא מקלארן אלבום נוסף, שנקרא Fans ושכלל בתוכו את הלהיט הנודע Madam Butterfly.
לאחר מכן הוציא מקלארן כמה אלבומים שלא זכו להצלחה.
בשנת 1994 הוציא מקלארן אלבום ג'אז כפול בשם Paris ובו הלהיט "Jazz is Paris".
בשנת 2000 שקל מקלארן להתמודד על ראשות העיר לונדון. בשנת 2010 נפטר בשווייץ מסרטן.
מירי בן-ארי

| --- | --- |

בן-ארי, 2004
 לידה:  4 בדצמבר 1978 (בת 45) ישראל רמת גן, ישראל
 מוקד פעילות:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1999 
 סוגה:  ג'אז, R&B, היפ הופ, מוזיקה קלאסית
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  כינור
 חברת תקליטים:  יוניברסל רקורדס 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי לשיר הראפ הטוב ביותר - 2005
 http://www.miribenari.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
מירי בן-ארי (נולדה ב-4 בדצמבר 1978) היא כנרת ומפיקה מוזיקלית ישראלית שהיגרה לארצות הברית. זוכת פרס גראמי לשיר הראפ הטוב ביותר לשנת 2005.
קורות חייה

בן-ארי נולדה וגדלה ברמת גן, לאב ארכיטקט ולאם עקרת בית. בגיל שש החלה בלימודי מוזיקה קלאסית, ובגיל 12 ניגנה בפני הכנר הנודע אייזק שטרן, שהמליץ עליה לקבלת מלגת לימודים של קרן התרבות אמריקה-ישראל.
במהלך תקופת שירותה הצבאי ברביעיית המיתרים של תזמורת צה"ל, נאלצה להפסיק לנגן בכינור למשך שנה עקב מחלה. בתקופה זו נחשפה למוזיקת הג'אז, והחליטה לנטוש את הלימודים הקלאסיים. עם סיום השירות הצבאי ירדה לניו יורק שבארצות הברית, שם למדה במשך זמן קצר בחוג למוזיקת ג'אז ב-"The New School".
בן-ארי החלה להופיע במועדוני ג'אז ובמקביל התחברה עם נגני המיתר של ברודוויי אך היא נשאבה לתוך מוזיקת ההיפ הופ. בשנת 2001, לאחר מספר שנים של נדידות בין הופעות, עברה למרכז הבמה לאחר שהצטרפה למסע הופעות של המוזיקאי האמריקאי ויקליף ז'אן שהדביק לה את התואר "כנרת ההיפ הופ", שהפך לכינויה בקרב קהילת ההיפ הופ בארצות הברית.
לאורך השנים הקליטה, הפיקה והופיעה עם אומנים מפורסמים ובהם קניה וסט, ג'יי זי, וויקליף ז'אן, אלישה קיז, בריטני ספירס, וינטון מרסליס, ג'נט ג'קסון, מארון 5, דונה סאמר, להקת אוונטורה, ברנדי נורווד, פטי לבל, ג'ון לג'נד וארמין ואן ביורן.
ב-ספטמבר 2005 יצא האלבום המוכר ביותר שלה "The Hip-Hop Violinist". באותה שנה זכתה בן-ארי בפרס גראמי בקטגוריית שיר הראפ הטוב ביותר, ככותבת השיר "Jesus Walks", יחד עם המבצע הראפר האמריקאי, קניה וסט.
בן-ארי הופיעה ברחבי העולם באולמות מובילים כגון: מדיסון סקוור גארדן, רדיו סיטי מיוזיק הול, לינקולן סנטר, בשבוע האופנה, מיס יוניברס 2011, עבור מזכירת המדינה האמריקנית, הילרי קלינטון ובטקס גילוי האנדרטה ע"ש ד"ר מרטין לותר קינג בוושינגטון 2011. כמו כן הופיעה בקמפיינים עם החברות קוקה-קולה, פפסי, נעלי ריבוק ובתשדיר שירות עבור ג'ימי הנדריקס.
ב-2011 הוזמנה לבית הלבן על ידי הגברת הראשונה מישל אובמה להופעה מיוחדת עם יצירתה "סימפוניית האחווה" ולקבלת התואר "אישה ראויה לציון". באותה שנה נבחרה על ידי מגזין לאישה כאחת מעשר הנשים הישראליות המצליחות לשנה זו.
בן-ארי זכתה בפרסים רבים ובכללם: "האישה היהודייה הבינלאומית כמודל", פרס הוקרה מטעם פסטיבל הסרטים הישראלי, פרס הוקרה מטעם האגודה האמריקנית של יד ושם, פרס הוקרה מטעם הפדרציה יהודית ופרס ע"ש ד"ר מרטין לותר קינג מנשיא מדינת ישראל, שמעון פרס.
בן-ארי ייסדה ומנהלת אגודה שלא למטרות רווח בשם "גדנק" (יזכור) במטרה להילחם בבורות בקרב בני הנוער באמריקה בנושא השואה. במסגרת האגודה הוציאה יחד עם סאבלימינל שיר בנושא השואה המבוסס על המנגינה של השיר אדון עולם.
מתגוררת בניו יורק עם בן זוגה אהרון כהן, איש עסקים יהודי-אמריקאי, ממנו נולד לה בן. אחיה אוהד בן ארי חבר בהרכב הקאמרי שלישיית מונדריאן ולשניים שיתופי פעולה מוזיקליים אחדים.
בשנת 2013, שיתפה פעולה עם מפיק והדיג'יי, ארמין ואן ביורן, בשיר "Intense" מתוך האלבום שלו "Intense".
דיסקוגרפיה

2005: The Hip-Hop Violinist
2003: The Temple of Beautiful
1999: Sahara
הופעות אורח > שנת 2004

Twista - Kamikaze - Overnight Celebrity
Kanye West - The College Dropout
We Don't Care
Graduation Day
Jesus Walks
The New Workout Plan
Breathe In Breathe Out
Two Words
John Legend - Get Lifted - Live It Up
Brandy - Afrodisiac - Talk About Our Love
הופעות אורח > שנת 2001

Alicia Keys - Songs In Minor - Fallin
הערות שוליים

↑  [.http://gedenkmovement.org/]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009849072805171  ISNI: 0000 0000 6190 8339  LCCN: no2004021510  MusicBrainz: 3e7d3eac-7789-493f-940d-8a4b8c14e72b  NKC: xx0098322  SNAC: w64f57vj  VIAF: 90621086   WorldCat (עם VIAF): 90621086 
מירי בן-ארי בהופעה בקוויבק ב-2005
מלקולם סרג'נט

| --- | --- |

 לידה:  29 באפריל 1895 אשפורד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  3 באוקטובר 1967 (בגיל 72) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Harold Malcolm Watts Sargent 
 מקום קבורה:  סטמפורד 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרהאם, בית ספר סטמפורד 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  עוגב 
 בן או בת זוג:  איילין לורה הארדינג הורן (1923–1967) 
 פרסים והוקרה:  מדליית הזהב של החברה הפילהרמונית המלכותית (1959)  אביר בלגיון הכבוד  מסדר הוורד הלבן של פינלנד  אות מסדר כוכב הקוטב  Knight Bachelor 
 פרופיל ב-IMDb
 
סר (הרולד) מלקולם (ואטס) סרג'נט (באנגלית: Harold Malcolm Watts Sargent;‏
29 באפריל 1895 - 3 באוקטובר 1967) היה מנצח, נגן עוגב ומלחין בריטי.
חייו

סרג'נט נולד באשפורד שבקנט. הוא עבד תחילה כנגן עוגב, לפני שהופיע לראשונה כמנצח בקונצרט חופשי (promenade) בקווינס הול בלונדון, בשנת 1921, שם ניצח על יצירה משלו, "התרשמות ביום סוער" (זמן קצר אחר כך ויתר כליל על הלחנה). בשלב מוקדם בקריירה שלו עבד בלהקת D'Oyly Carte Opera ועם "באלט רוס" של סרגיי דיאגילב, בין השנים 1927 ל-1930. בשנת 1928 התמנה למנצח "האגודה הכוראלית המלכותית", משרה שבה החזיק עד מותו. הוא היה מנצח ראשי של קונצרטי "הפרומס" משנת 1948 עד 1966 ושל תזמורת רשות השידור הבריטית (ה-BBC) משנת 1950 עד 1957. לאחר שקיבל תואר אבירות בשנת 1947, הרבה לנצח בארצות דוברות אנגלית.
סרג'נט שלח ידו ברפרטואר מוזיקלי רחב-היקף (וחלק גדול ממנו הנציח בהקלטות), אבל נודע בעיקר ביצירות מקהלתיות. כמי שעודד מעל לכל ביצועי מוזיקה בריטית, ניצח על ביצועי הבכורה של "משתה בלשאצר" של ויליאם וולטון בשנת 1931 ועל האופרה שלו "טרואילוס וקרסידה" בשנת 1954. הוא עשה לו שם כמי שקירב את המוזיקה הקלאסית לקהל הרחב, ובתור שכזה ניצח על קונצרטים רבים לתלמידי בית ספר.
סרג'נט חי ופעל במשך תקופה מסוימת בסטאמפורד, לינקולנשייר, ובית ספר יסודי נקרא שם על שמו. מלקולם סרג'נט נודע בהקפדה יתרה על לבושו, ובין השאר התנאה תמיד בפרח ציפורן לבן בדש בגדו. פרח זה הוא כיום סמלו של בית הספר.
סרג'נט ניצח על התזמורת הפילהרמונית הא"י לפני קום המדינה. יש הטוענים כי הוא זה אשר עיבד/תיזמר את התקווה כבר בשנת 1937
הערות שוליים

↑  רכטמן מרדכי, מי באמת עיבד את "התקווה", מוזיקה 1 (1987), ע' 23-24
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אדריאן בולט | מנצח ראשי: תזמורת רשות השידור הבריטית  1950 - 1957 | הבא: רודולף שוורץ |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273753205171  PLWABN: 9810646760005606  BIBSYS: 3113961  BNE: XX852503  BnF: cb13899416g (data)  CiNii: DA08686255  GND: 118794590  ICCU: DDSV010307  ISNI: 0000 0001 0863 4487  LCCN: n82006515  LNB: 000101596  MusicBrainz: 4275ddc1-8062-43ef-aa2f-b5242ecac017  NKC: jn20020102053  NTA: 071310517  SELIBR: 211556  SNAC: w69d13qs  SUDOC: 078619394  Trove: 966673  VIAF: 2657718   WorldCat (עם VIAF): 2657718 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחווני טיסה

שישיית מחווני הטיסה הבסיסיים, במטוס קל. משמאל למעלה, בכיוון השעון: מד מהירות, מד אופק מלאכותי, מד גובה, מד מהירות אנכית, מד כיוון טיסה, מד סיבוב ופנייה.
מחווני טיסה (באנגלית: Flight Instruments) הם מכשירים המציגים לטייס נתונים בסיסיים על מצב כלי הטיס – גובה ומהירות הטיסה, האוריינטציה במרחב, קצב פנייה, מהירות אנכית וכדומה. ישנם שישה מחוונים בסיסיים הכוללים מד גובה, מד מהירות, מד מהירות אנכית, אופק מלאכותי, מד כיוון ומתאם פנייה. בנוסף בחלק מכלי הטיס מותקנים מחוונים נוספים העוזרים בשליטה בכלי הטיס בניווט, ומאפשרים טיסה בתנאי מכשירים.
סוגי מחוונים עיקריים > נתוני אוויר > מד גובה

מד הגובה מציג את גובה כלי הטיס מעל גובה פני הים באמצעות מדידת לחץ האוויר. הגובה הנמדד בשיטה זו אינו גובה אמיתי מעל פני הים כפי שמצוין במפות טופוגרפיות, אלא "גובה משוקלל לחץ ברומטרי". שיטת מדידה זו מאפשרת לקבל קריאת גובה אחידה בכל כלי הטיס הנמצאים במרחב פיקוח מסוים. לכן חייבים כל הטייסים במרחב זה לכייל את מדי הגובה באותו אופן בהתאם ללחץ הברומטרי המקומי במרחב (QNH). גובה לחץ האוויר המקומי נמסר לטייס על ידי פקח הטיסה עם כניסתו לתחום הפיקוח, או כאשר מתעדכנת מדידת הלחץ בתחומו.
סוגי מחוונים עיקריים > נתוני אוויר > מד מהירות

מד המהירות מציג את מהירות האוויר המכשירית של כלי הטיס ביחס לגוש האוויר המקיף אותו על ידי מדידת הלחץ הדינמי בצינור הפיטו. המהירות המוצגת במחוון היא לא המהירות האמיתית של כלי הטיס בגוש האוויר והיא דורשת תיקון שגיאות אופייניות בשביל לקבל את המהירות האווירית האמיתית ואת המהירות הקרקעית.
סוגי מחוונים עיקריים > נתוני אוויר > מד מהירות אנכית

מד המהירות האנכית (נקרא גם מד שיעור נסיקה והנמכה) מודד את קצב השינוי בלחץ האוויר ומציג את המידע לטייס כשיעור של טיפוס או הנמכה של המטוס.
סוגי מחוונים עיקריים > נתוני אוויר > מד זווית התקפה

מחוון המציג את זווית ההתקפה של כלי הטיס. בכלי טיס סילוניים המחוון מאפשר לתאם את כל המרכיבים של נתוני הטיסה הנדרשים לנחיתה במהירות מסוימת בשביל לאפשר גישה מיוצבת ובטוחה. במטוסי קרב מחוון זווית התקפה יאפשר לטייס לראות את קרבתו לסף מעטפת הטיסה של המטוס. המחוון לעיתים מציג את הנתון במעלות (ערך מוחלט) או ביחידות זווית התקפה – חלוקה מחושבת בשיעור מסוים לטובת נוחות. בנוסף ייתכן מחוון נוסף הנקרא רמזור, המציג את זווית ההתקפה בשלושה מצבים, כאשר המצב האמצעי יהיה זווית התקפה בטווח רצוי, לרוב לנחיתה.
סוגי מחוונים עיקריים > נתוני אוויר > מחוון מאך

מחוון מאך מציג לטייס את מספר המאך של המטוס. מאפיין מטוסי סילון ושימושי בעיקר בטיסות בגבהים רמים. לעיתים מחוון המאך משולב בתוך מחוון מהירות האוויר.
סוגי מחוונים עיקריים > מחוונים גירוסקופיים

מחוונים המציגים את האוריינטציה של כלי הטיס – הכיוון אליו הוא פונה. מדידת קצבים שונים מתבצעת בדרך כלל על ידי גירוסקופים. במטוסים קלים, כאשר משתמשים בגירוסקופים מכניים לרוב משלבים שתי מערכות; אחת היא מערכת ריק, והשנייה היא מערכת חשמלית. משאבת הריק מוּנעת ישירות על ידי מנוע המטוס. זה מתבצע במקרה שאחת המערכות כושלת. לרוב גירוסקופ אופק וגירוסקופ כיוון משתמשים במערכת הריק, ומד הפנייה והחלקה משתמש בגירוסקופ חשמלי.
לרוב, המטוס כולל גירוסקופ אופק המודד גלגול ועלרוד, וגירוסקופ כיוון המודד את כיוון אף כלי הטיס.
סוגי מחוונים עיקריים > מחוונים גירוסקופיים > אופק מלאכותי

מד האופק המלאכותי מציג את האוריינטציה של המטוס ביחס לקו האופק של כדור הארץ. מד האופק המלאכותי מציג את זווית העלרוד (זווית שיפוע קדמי ואחורי) ואת הגלגול (נטייה מצד לצד סביב ציר האורך). זהו מחוון הכרחי בעת טיסת מכשירים – טיסה בלילה ובמצבי ראות לקויה ביום. המחוון מחולק לרוב לשני צבעים הממחישים את האופק — כחול או אפור המייצג את השמים, וחום או שחור המייצג את הקרקע, והוא מיועד להיות אינטואיטיבי לשימוש.
סוגי מחוונים עיקריים > מחוונים גירוסקופיים > מצפן ג'ירו

מצפן הג'יירו (מאנגלית: Heading Indicator) הנקרא גם ג'יירו כיוון. את המחוון מכוונים על פי המצפן המגנטי לצפון גאוגרפי כלומר לאחר תיקון שגיאות מצפן. עקרון הפעולה הוא גירוסקופ מסתובב ולכן הוא נתון לטעויות של היסחפות ויש לבצע תיקוני כיוון מדי פעם על ידי כיול המד לפי המצפן המגנטי. במטוסים מתקדמים (לרבות רוב מטוסי הסילון), מד כיוון הטיסה הוחלף במחוון HSI (ראו בהמשך) אשר משלב נתוני ג'יירו כיוון ומערכות ניווט מכשירים.
סוגי מחוונים עיקריים > מחוונים גירוסקופיים > מד פניה והחלקה, מתאם פניה

מד הפניה והחלקה מציג את כיוון ושיעור הפניה. המד כולל שני מכשירים; האחד הוא מד החלקה הבנוי ממעין חרוז הנמצא בשפופרת הדומה לפלס. כאשר החרוז לא נמצא במרכז, אזי המטוס נמצא במצב לא מתואם ומחליק לצד אליו נוטה החרוז.
מד שיעור פנייה כולל מכשיר המחווה על כיוון הפנייה והקצב שלה. במחוונים מודרניים יותר, הנתון מוצג על ידי צללית של מטוס. שיעור הפנייה מוצג על ידי זווית הנטייה של הצללית; ישנן שנתות על גבי המסגרת של המחוון המציינים שיעור פנייה של 0 מעלות ושיעור פנייה של 3 מעלות לשנייה, המהווה את קצב הפנייה הסטנדרטי לטיסת מכשירים, שכן קצב זה מאפשר חישוב מדויק של פניות ותבניות דוגמת תבנית ריתוק.
לרוב מד פנייה והחלקה משתמש בגירוסקופ חשמלי.
סוגי מחוונים עיקריים > מצפן מגנטי

מצפן מגנטי מציג את כיוון המטוס ביחס לצפון המגנטי. במטוסים קלים הוא משמש כמכשיר הכיוון העיקרי. עם זאת, למצפן המגנטי מספר שגיאות אופייניות (כגון נטייה מגנטית) שצריך להתחשב בהן במהלך ניווט. כמו כן, המצפן דורש כיול יחסית לשטפים המגנטיים של הסביבה ושל כלי הטיס עצמו.
סוגי מחוונים עיקריים > מערכות ניווט רדיו — מקור חיצון > מחוון VOR/ILS

מחוון VOR (ראשי תיבות של VHF Omnidirectional Range) משתמש במשואה חיצונית לקביעת רדיאל יחסית למשואה. מחוון VOR לרוב גם מציג נתוני מערכת נחיתת מכשירים (ILS). במכשירי VOR מסוימים ניתן לקבל נתוני מרחק ממשואות DME. מחוון זה משמש בעיקר לניווט בתנאי טיסת מכשירים.
סוגי מחוונים עיקריים > מערכות ניווט רדיו — מקור חיצון > מחוון ADF

מחוון ADF (ראשי תיבות של Automatic Direction Finder) משתמש במשואת NDB (ראשי תיבות של Non Directional Beacon) בשביל להפיק נתון כיוון למשואה, כלומר המערכת לא נותנת כיוון יחסי למשואה אלא רק מכווינה את המטוס אליה. המערכת נחשבת למיושנת בסטנדרטים מודרניים ונמצאת בשימוש במספר מצומצם של כלי טיס.
סוגי מחוונים עיקריים > מערכות ניווט רדיו — מקור חיצון > מחוון HSI

מחוון HSI (ראשי תיבות של Horizontal Situation Indicator) מאגד נתוני מחוון מצפן ג'יירו ומחוון VOR/ILS וקיים בשביל להקטין את כמות מכשירי הטיסה המשמשים לטיסת מכשירים, בשביל להקטין את העומס על הטייס ולייעל את סריקת המכשירים שלו – האופן בו הוא קורא את המכשירים.
סוגי מחוונים עיקריים > מחווני טיסה נוספים > מד גובה אלקטרוני

מד הגובה האלקטרוני, המשתמש במכ"ם אנכי, מציג לטייס את הגובה בפועל של כלי הטיס מעל פני השטח (מעפ"ש), בניגוד למד גובה ברומטרי המבצע מדידה יחסית לנקודת ייחוס מסוימת. המכשיר אופייני למטוסים מתקדמים הטסים לרוב בתנאי טיסת מכשירים, וכן למסוקים.
סוגי מחוונים עיקריים > מחווני טיסה נוספים > מד ג'י – תאוצה אנכית

במטוסי קרב ופעלולים מחוון ג'י מאפשר לטייס לראות את קרבת המטוס לסף מעטפת הטיסה שלו מבחינת עומס, ואת טיב התמרון המבוצע. המד מציג את נתוני התאוצה ביחידות של ג'י.
סוגי מחוונים עיקריים > מחווני טיסה נוספים > שעון – כרונוגרף

מדידת זמנים היא קריטית בטיסות מכשירים ובניווט עיוור. לכן מטוסים יכללו לרוב כרונוגרף נגיש. בדרך כלל, השעון יכלול סוללה ויעבוד עצמאית ללא תלות בשאר מערכות המטוס. בכלי טיס מתקדמים השעון יהווה מחוון גיבוי, שכן התצוגות המתקדמות לרוב יבצעו את החישובים בעצמן ולא ידרשו מדידת זמנים מדויקת של הטייס.
סידור לוח המחוונים

בשנת 1937 בחר חיל האוויר המלכותי הבריטי סט של שישה מחווני טיסה בסיסיים כתקן בתא הטייס המודרני. סידור זה נשאר תקני במשך עשרים השנים הבאות.
השישיה הבסיסית אומצה גם על ידי התעופה האזרחית, אך לאחר מלחמת העולם השנייה הסידור שונה:
בשורה העליונה: מד מהירות, אופק מלאכותי ומד גובה.
בשורה התחתונה: מד פניה ושיפוע, מד כיוון הטיסה ומד מהירות אנכית.
ברוב המטוסים שנבנו לאחר 1953 ניתן למצוא ארבעה ממחווני הטיסה המסודרים באופן תקני בצורת T. מד האופק המלאכותי ממוקם במרכז למעלה, מד המהירות משמאלו, מד הגובה לימינו ומד כיוון הטיסה מתחתיו. שני המחוונים הנוספים, מד הפניה והשיפוע ומד המהירות האנכית, ממוקמים בדרך כלל מתחת למד המהירות ומד הגובה אך ניתן גם למקם אותם בצורה חופשית יותר בלוח המחוונים. המצפן המגנטי ממוקם מעל ללוח המחוונים, לרוב במרכז השמשה הקדמית. במטוסים חדשים יותר המצוידים בתא טייס מזכוכית, סידור התצוגה הדיגיטלי תואם לסידור ה-T הבסיסי.
תצוגות טיסה מתקדמות

עם התקדמות טכנולוגיית האוויוניקה וכחלק מהקונספט של קוקפיט מזכוכית, החל שילוב במחוונים בצגים דיגיטליים המאפשרים ריכוזם וייעול סריקת המכשירים בטיסת מכשירים.
ישנם לרוב שני סוגי תצוגות: תצוגה רב-תכליתית (MFD) ותצוגת טייס או תצוגת טיסה עיקרית (PFD).
צג PFD ישלב את מרבית מחווני הטיסה העיקריים, ותמיד יציג את נתוני הטיסה הרלוונטיים, אפילו עם שינוי פורמט התצוגה. בעוד צג MFD יאפשר הצגת נתונים נוספים כגון נתוני מנוע, מפות, נתוני מכ"ם מערכות ניווט וכדומה. כמו כן צג ה-MFD יכול לכלול פונקציה לשכפול התצוגה של ה-PFD אם היא קיימת.
אחד היתרונות הבולטים בצגים דיגיטליים מתקדמים הוא שילוב של נתונים מחיישנים דיגיטליים. מחושבים כגון וקטור טיסה מהירות קרקעית וכדומה.
חלק מכלי הטיס משתמשים בתצוגה עילית כתצוגה עיקרית. זאת מאפשרת לטייס לקבל את נתוני הטיסה תוך כדי "שמירת ראשו של הטייס בחוץ" – כלומר מסתכל החוצה ומודע יותר לסביבתו. בעוד בטיסת מכשירים רגילה מרבית תשומת הלב של הטייס נמצאת בלוח המחוונים והוא לעיתים לא מודע למתרחש בחוץ.
מחווני גיבוי

בגלל מרכזיותם של מחווני הטיסה העיקריים לרוב ישנם מחוונים משניים המהווים גיבוי. במטוסי נוסעים לרוב תצוגות הטייס והטייס משנה לרוב יכללו מחוונים המוזנים ממערכות שונות, כלומר נתוני האוויר יוזנו מצינורות פיטו וחרירים שונים, מחווני אופק מלאכותי וג'יירו כיוון יוזנו מג'יירואים שונים וכדומה.
במטוסים בעלי תצוגות PFD, בשל ריכוז המחוונים המרכזיים בצג אחד, הסיכון בכשל בצג עצמו או כשל חשמלי מהווים סכנה משמעותית לבטיחות טיסה ולכן במרבית המקרים המטוס יכלול מחווני גיבוי ייעודיים, לעיתים מחווני הגיבוי יהיו אנלוגיים, אבל לרוב ההעדפה היא לכלול מחווני גיבוי דיגיטליים.
מחוון גיבוי דיגיטלי יכול לשלב נתונים בדיוק כמו מסך PFD ובשל כך יכול להיות חבילת גיבוי הכוללת סוללה למקרה של כשל חשמלי. מסך כזה מכונה לעיתים GHD (באנגלית: Get Home Display).
מד גובה
מד מהירות
מחווני טיסה במטוס קל דו־מושבי. ניתן לראות את סידור ה-T בצדו השמאלי של הטייס הראשי.
מד מהירות אנכית
מחוון מאך
לוח מחוונים של דאון, המצויד עבור "טיסת עננים". מד הפנייה והשיפוע ממוקם במרכז למעלה. את מד כיוון הטיסה החליף מחשב מבוסס GPS, המציג גם נתוני רוח ודאייה, וכן מפעיל שני מדי מהירות אנכית דיגיטליים הממוקמים בצד ימין.
אופק מלאכותי
מצפן ג'ירו
מד פניה והחלקה
מצפן מגנטי
תמונה מתוך תא טייס של מטוס Su-33. ניתן לראות חמישה מחווני הטיסה הבסיסיים באמצע לוח המחוונים המודגשים בגבול לבן, כאשר מחוון האופק משולב עם מד פנייה והחלקה. משמאלם נמצאים שני מכשירי טיסה נוספים – המחוון העליון הוא מחוון משולב של מד ג'י וזווית התקפה. המחוון התחתון הוא מחוון גובה אלקטרוני.
מחוון VOR/ILS
מחוון ADF
מחוון HSI
מד גובה אלקטרוני
מד ג'י
כרונוגרף
המחשת סידור ה-T הבסיסי במטוס קל.
דוגמה לתצוגת PFD במטוס בואינג 737-800.
דוגמה לתא טייס בעל תצוגות MFD (במרכז) ו-PFD (הצג השמאלי והימני) וכן צג גיבוי GHD מעל הצג השמאלי.
מפלסת שלג

משאית מלח המצוידת בכף "סכין" לפינוי שלג
משאית המשמשת כמפלסת שלג
מפלסת שלג בחרמון, ינואר 2020
מפלסת שלג בנורווגיה, נאבקת בסערת רוחות, שהביאה את השלג להינשא ברוח בחוזקה.
מפלסת שלג (על פי האקדמיה ללשון העברית: מְפַנִּית שלג) הוא שם כללי לציוד מכני הנדסי (צמ"ה) שנועד לפינוי שלג מצירי תנועה בתקופת החורף. כלי צמ"ה המשמשים כמפלסות כוללים טרקטורים, דחפורים, מעמיסים קדמיים, מפלסות, חתולי שלג ואף משאיות שעליהם מותקנים כפות, "סכינים" ומתקנים שונים לפינוי שלג. כלי רכב אלה כוללים התקנים שונים מלבד כפות לפינוי שלג, בהם:
כף דחפור רגילה או יעה רגיל.
כף דחפור או ליתר דיוק "סכין" לפינוי שלג.
מתקן הממיס שלג באמצעות חום.
מתקן מתיז נוזל הממיס שלג ומונע קיפאון (de-icer).
מתקן המפזר מלח בישול שממיס את השלג (מפלסת שלג בעלת התקן זה נקראת באנגלית: Gritter או Sander).
"מטאטא שלג" (Snow sweeper) – מתקן המורכב ממברשות מסתובבות שנועד לטאטא ולנקות שכבות שלג דקות. מתקן זה משמש להשלמת עבודה של מפלסות שלג גסות יותר, במיוחד בכבישים ומשטחי אספלט ששימושם מכתיב "אפס רגישות לשלג" כגון מסלולי מרוצים ומסלולי המראה ונחיתה בשדות תעופה. זהו כנראה המתקן היעיל ביותר לניקוי שלג שעומקו עד 10 ס"מ (מעבר לכך, השלג תוקע את המברשות).
מפוח שלג (Snow blower) – מתקן החותך את השלג לחתיכות קטנות אותן הוא מתיז אל צידי ציר התנועה או אל מכל מאחורי הכלי (כשמדובר במשאית) ובכך מפנה את הציר משלג. כלי זה יעיל מאוד ואפשר להשיג איתו ביצועים טובים ביותר.
מיישרת שלג (Snow groomer) – מתקן שנועד לשָטח וליישר שלג, משמש בעיקר באתרי סקי.
הערות שוליים

↑  מְפַנִּית שֶׁלֶג במילון הנדסת דרכים [תחבורה] (תש"ן), באתר האקדמיה ללשון העברית
| אמצעי תחבורה |
| --- | --- | --- |
| חלליים | מעבורת חלל • חללית • רכב הנחיתה הירחי • רכב הנדידה הירחי • תרמיל ריחוף |  |
| אוויריים | אוויריים |  |
| ממונעים | מטוס (מטוס סילון · מטוס קרב · מטוס מנהלים · מטוס מטען · מטוס קל · מטוס דו-כנפי) •  מסוק • ספינת אוויר • צפלין • תרמיל ריחוף |  |
| לא ממונעים | כדור פורח • דאון  • מצנח רחיפה • גלשן אוויר |  |
| ימיים | ימיים |  |
| ממונעים | אונייה (מכלית · מכלית נפט · אוניית צובר · אוניית נוסעים · משחתת · נושאת מטוסים) • סירת מנוע • אופנוע ים • יאכטה  • צוללת (צוללת גרעינית) • מעבורת (נחתת) • רחפת • ואפורטו |  |
| לא ממונעים | מפרשית (דאו) • גלשן רוח • סירה (סירת הצלה · קיאק · קאנו · גונדולה) • רפסודה • חסקה • אַרְבָּה • בוצית • ג'ונקה • אוניית מפרשים • אוניית קיטור |  |
| יבשתיים | יבשתיים |  |
| מכוניות | מכונית מיקרו •  מכונית מיני •  סופרמיני •  משפחתית •  משפחתית גדולה •  מונית • ניידת משטרה • גראן טוריסמו • מכונית משוריינת  • מיניוואן • אמבולנס • קרון מתים • קלנועית • מכונית ספורט • רודסטר • קבריולה • מכונית-על • מעונוע |  |
| רכבות | רכבת מהירה • רכבת פרוורית • רכבת בין-עירונית • רכבת נוסעים דו-קומתית • רכבת קלה • רכבת תחתית • מונורייל • פוניקולר • רכבל • חשמלית • גונדולה • קטר • קרון |  |
| אוטובוסים | אוטובוס מפרקי • אוטובוס קומתיים • אוטובוס נמוך-רצפה • מיניבוס • אוטובוס תלמידים • טרוליבוס • מערכת אוטובוסים מהירה |  |
| דו-גלגלי ממונע | אופנוע • קורקינט ממונע • קטנוע  • רכינוע |  |
| רכבי שטח | טרקטור • ג'יפ • SUV • טרקטורון • באגי • תומקאר • גארדיום • אוונגרד • רכבי שלג (אופנוע שלג · חתול שלג · מפלסת שלג) • רכב קרבי משוריין (טנק · נגמ"ש · שריונית · זחל"ם) • ציוד מכני הנדסי (דחפור · מחפר · יעה אופני · מיני-מעמיס · מחפרון · מפלסת) |  |
| משאיות | טנדר (מטענית) • מסחרית (ואן) • טיולית • כבאית • משאית עפר • משאית סמי-טריילר • פול-טריילר • רכבת כבישים |  |
| מונעים בכוח אדם | אופניים (אופני טנדם · חד-אופן · אופנוח · תלת-אופן) • קורקינט • גלגיליות • סקייטבורד  • אפריון • ריקשה • מגלשיים • עגלת תינוק |  |
| מונעים בכוח בהמה | כרכרה • מרכבה • מזחלת •  קוודריגה •  דיליז'נס • עגלה • קרון |  |