stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תסמונת קובאד
גורמים

ישנן שתי תאוריות המנסות להסביר את התופעה:
התאוריה הפסיכולוגית - טוענת כי הבסיס לתופעה הוא פסיכוסומטי. הגבר פועל בצורה לא-מודעת ולא רצונית מתוך מצוקה נפשית ורגשית. כמו כן ניתן לראות בתהליכי מודרניזציה סיבה להגברת התסמונת: הגבר מתקרב לתפקיד האב המטפל וישנה הזדהות עם האישה ורצון להתקרב ולטפל בילד. גברים לוקחים חלק יותר פעיל בתהליך ההכנה ללידה וכך השפעות הלידה חלות גם עליהם.
התאוריה הביולוגית - טוענת כי הבסיס לתופעה מצוי בשינויים הורמונליים. במחקרים אשר בדקו גברים כעשרה שבועות מתחילת ההיריון ועד חודש לאחר ההיריון נמצא כי ישנה ירידה ברמת הטסטוסטרון ועלייה ברמת הפרולקטין (האחראי אצל האם לייצור החלב לאחר הלידה). נמצאו גם שינויים בהורמון הקורטיזול והאסטרדיול.
על אף שתסמונת זו נפוצה בקרב גברים בחברות רבות בעולם, נדרש עוד מחקר רב על מנת להבין את התופעה לעומקה.
התאוריה האנתרופולוגית[דרוש מקור] - טוענת שהגבר כביכול עובר את תהליך הלידה במקביל לאישה בבקתה אחרת, הסיבה לכך שבזמן הלידה האישה מצויה בסכנה ולכן הגבר רוצה לבלבל את השד שלא יגיע אליה/ יגיע באיחור כלומר מעוניין לעכב אותו. קיימת סיבה נוספת למעשה זה והיא שהגבר מעוניין לקחת על עצמו את תפקיד האב החברתי מכיוון שבחברות מסוימות לא תמיד היה קשר ישיר וברור בין יחסי מין לכניסה להריון.[דרוש מקור]
ראו גם

הריון מדומה
פרוג (מכללה)

ערך זה עוסק במכללה לתקשורת חזותית ועיצוב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |


חדר לימוד בפרוג
 מכללה
 מוטו:  הבית של היוצרים
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 בעלי תפקידים
 מנכ"ל:  חיים וטובי דיקמן
 סטודנטים
 :  כ-450
 מיקום
 מיקום:  רחוב ז'בוטינסקי 9, מגדל הכשרת היישוב ,קומה 26, בני ברק.
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°05′32″N 34°50′21″E﻿ / ﻿32.092361111111°N 34.839027777778°E﻿ / 32.092361111111; 34.839027777778
 www.prog-school.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) פרוג(למפת גוש דן רגילה) פרוג(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פרוג(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פרוג  he פרוגhe פרוגמפת  __ בני ברק (in English: Bnei Brak) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ תל אביב-יפו (in English: Tel Aviv) ממזרח: __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva), __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) מדרום וממערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פרוג (או "בית פרוג") היא מכללה חרדית לתקשורת חזותית ועיצוב הממוקמת בבני ברק ובירושלים ועוסקת בהכשרת אנשי מקצוע בתחומי העיצוב הגרפי, הפרסום ועוד במגזר החרדי והדתי. זו אחת המסגרות המרכזיות במגזר החרדי שמאפשרת גם לגברים לרכוש הכשרה מקצועית בתחומי התקשורת החזותית.
המכללה מוכרת על ידי משרד הכלכלה, הג'וינט וגופים נוספים כמוסד המקדם את ההשכלה המקצועית וההכשרה לתעסוקה בקרב המגזר החרדי.
היסטוריה

המכללה נוסדה בשנת 2007 על ידי קבוצת יזמים ומעצבים חרדים בראשות חיים דיקמן וטובי דיקמן, כחלק מגל הקמת המוסדות להשכלה גבוהה והכשרה מקצועית עבור המגזר החרדי במאה ה-21. להקמת המכללה קדמה פעילות של פורום חרדי מקצועי בתחומי העיצוב והפרסום בשם פרוג – ראשי התיבות של Professional groups, ומכאן שמו של המוסד.
ב-2015 זכו בית פרוג ומייסדיו, חיים וטובי דיקמן, בתחרות הסטארטאפים של קמא-טק למיזמים חרדיים.
מסלולי הלימוד

במסגרת הלימודים בפרוג מתקיימים מסלולי לימוד משתנים, בהיקף שנע בין מספר חודשים לשנתיים. תחום הדגל של המוסד הוא עיצוב גרפי ותקשורת חזותית, ולצידו נלמדים בפרוג גם תחומי הפרסום והקריאייטיב, עריכת והפקת וידאו, אנימציה ותלת מימד, עיצוב פנים ואדריכלות, עימוד, צילום, בניית אתרי אינטרנט ותחומים נוספים.
בשונה משאר המוסדות מסוגו במגזר החרדי, מרבית מסלולי הלימוד בפרוג פתוחים גם עבור גברים. עם זאת, כמקובל במגזר החרדי, הלימודים בפרוג נערכים בהפרדה מוחלטת בין גברים ונשים, והמוסד אף מחזיק באישור מטעם ועדה רוחנית של רבנים.
פעילויות נוספות

בפרוג התקיימו בעבר מספר ימי עיון בנושאי התקשורת החזותית, שארחו מאות אנשי מקצוע ומתעניינים. המוסד מפעיל גם מחלקת השמה המסייעת לבוגרים מן הציבור החרדי למצוא עבודה בתחום הכשרתם, הנהנית מאחוזי הצלחה גבוהים מאוד לדברי מנהליה.
פרויקט קבוע נוסף שמתקיים בפרוג הוא תחרות כרזות שנתית בנושאים בעלי עניין ציבורי. התחרות שהתקיימה בקיץ 2013 נועדה להעלות את המודעות לטיול בטוח, ונערכה בשיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים וארגון זק"א. תחרויות נוספות עסקו בנושא אינטרנט מסונן, שמירה על זכויות יוצרים, נושא הבטיחות בדרכים ומניעת תאונות דרכים – תחרות שנערכה בשיתוף פעולה עם משרד הפרסום המגזרי פרסומי ישראל, ועוד. מרבית הכרזות בתחרויות השונות עוצבו על ידי מעצבים הגולשים בפורומי פרוג.
סטודנטים וסגל

בפרוג לומדים מדי שנה כ-450–500 סטודנטים, גברים ונשים מהמגזר החרדי והדתי.
סגל המרצים במוסד כולל אנשי מקצוע מוכרים בתחומם, ביניהם המאייר אברהם זמורה, הפרסומאי אפרים ליניאל, הצלם איציק קנטי, הבמאית רחלי שוורץ ("קיבוץ", "להסיר את הרעלה"), הבמאי יעקב סלם, הממתג והיוצר חיים בניסטי, האנימטורית תמי ברנשטיין ואחרים.
אתר הפורומים

למכללה קיים פורום חרדי מקצועי בתחומי העיצוב והפרסום בשם פרוג – ראשי התיבות של Professional groups, בו רשומים למעלה מ38 אלף משתמשים, רובם גברים ונשים בני הציבור החרדי והדתי, העוסקים בתחומי התקשורת החזותית, ושאר נושאים. פורום זה זכה בעבר לתשומת לב תקשורתית, כאשר נערכו בו קמפיינים ספונטניים בהם הגיבו מעצבים ויוצרים חרדים להאשמות קולקטיביות שהושמעו בתקשורת כלפי הציבור החרדי.
כמו כן, נעמה הנקין הייתה חברת הפורום ופעילה בו, על שמה הוקם אגף במכללה בבני ברק.
בליל ה-16 בנובמבר 2024 חווה האתר מתקפת סייבר  ללוח הבקרה של האתר. הפורצים ניסו למחוק ולהוציא נתונים מהאתר ושלחו מייל ספאם  עם בקשות כופר לחלק מהמשתמשים. במוצאי שבת צוות האתר יחד עם מערך הסייבר הלאומי ומומחים נוספים התגייסו לטיפול בפרצה וחסימתה. כתוצאה מכך, האתר ירד מהרשת למשך יממה, והתוכן שהועלה בו מ-14 בנובמבר נמחק.
ראו גם

פורומים חרדיים
הערות שוליים

↑  אבי וייס, הסטארטאפים הזוכים בתחרות קמא טק, באתר Telecom News, ‏20 באפריל 2015
↑  הסוד של 'פרוג', ריאיון עם חיים דיקמן, בעיתון 'משפחה', ‏6 בדצמבר 2012 (ארכיון)
↑  קריאה לציבור החרדי: תתחילו לטייל נכון, באתר ynet, 15 בספטמבר 2013
↑  לירון נגלר-כהן, האינטרנט שלי כשר יותר: תחרות כרזות, באתר ynet, 18 ביוני 2012
↑  יואב פרידמן, חרדים לזכויות יוצרים, באתר ynet, 20 ביולי 2009
↑  יואב פרידמן וסיגלית פישביין, תורת הנהיגה, באתר ynet, 10 בספטמבר 2008
↑  פורום פרוג, באתר פרוג
↑  לירון נגלר-כהן, שירת הסטיקר החרדי, באתר ynet, 3 בינואר 2012
↑  חיים ברקוביץ, בני ברק: הוקם אגף בפרוג לזכרם של בני הזוג הנקין הי"ד, באתר לדעת, ‏כ' אדר ה'תשע"ו
↑  מתוך הודעה שפרסמה הנהלת האתר באתר פרוג.
↑  כל העדכונים על מתקפת הסייבר על פרוג!!!, באתר פרוג, ‏16/11/2024
גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר

| --- | --- |
עבודות שנעשו על ידי מנשה קדישמן, הנרי מור וז'אק ליפשיץ בגןעבודות שנעשו על ידי מנשה קדישמן, הנרי מור וז'אק ליפשיץ בגן
 מידע כללי
 על שם:  לולה בר אבנר 
 תאריך הקמה:  1999 
 מייסדים:  לולה בר אבנר 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 קואורדינטות:  32°04′39″N 34°47′10″E﻿ / ﻿32.0775°N 34.7862°E﻿ / 32.0775; 34.7862
 אתר רשמי
  (למפת תל אביב מוגדלת) גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר(למפת תל אביב רגילה) גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר(למפת גוש דן רגילה) גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר(למפת גוש דן מוגדלת) גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר
 
גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר (בשם המלא: גן הפסלים על שם לולה אבנר לזכר דולפי אבנר) הוא גן פסלים הנמצא במוזיאון תל אביב לאמנות. הגן כולל אוסף של פסלים מודרניים ופוסט-מודרניים ישראליים ובינלאומיים. הפסלים ממוקמים בגן ומוצגים על טרסות ציבוריות מסביב למתחם המוזיאון.
היסטוריה

מוזיאון תל אביב לאמנות נוסד בשנת 1932, במקום שבו כיום בית העצמאות ומאז 1971 המוזיאון שוכן בשדרות שאול המלך בתל אביב-יפו. גן הפסלים נוסד על ידי לולה בר אבנר עד מותה ונפתח בשנת 1999, לזכרו של המעצב, בעלה, דולפי אבנר (1915–1997). אחת היצירות הבולטות בו היא השביל המחבר בין המפלס העליון לבין המפלס התחתון שלו, פסיפס תל אביב־יפו של האמן האיטלקי אנצו קוקי, שנוצרה במיוחד לגן ב־1999. לאחר חנוכת בניין עמיר ב־2011, שופץ הגן וחודש, ונפתח שוב למבקרים ב־2014. בנוסף, בשטח התחום בין הבניין הראשי ורחוב ברקוביץ, הוקם ב־2011 גן פסלים נוסף, שונה באופיו בשם גן נתה לזכר הציירת נתה דושניצקי־קפלן (לבית לבונטין).
גן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר הוא אחד מגני הפסלים המוכרים בארץ, בשל מספרם הרב של האמנים שהחליטו לקחת בו חלק, ביניהם צדוק בן דוד, אלכסנדר קלדר, הנרי מור, ארמן ועוד.
אוסף הפסלים בגן

מספר רב של אמנים לקחו חלק בגן הפסלים, הפסלים הנמצאים בגן הם:
ארמן, Music Power II‏ (1986)
צדוק בן דוד, Lone Cypress‏ (2006)
צדוק בן דוד, Troubles in the Square‏ (2006)
אלכסנדר קלדר, Feuille d'arbre‏ (1974)
אנתוני קארו, Black Cover Flat‏ (1974)
לין צ'דוויק, Two Seated Figures‏ (1973)
מאיה כהן לוי, A Journey in the Wake of the Crow‏ (1990/2005)
ענזו קוצ'י, Tel Aviv-Jaffa Mosaic‏ (1999)
יצחק דנציגר, Sheep of the Negev‏ (1951/64)
יעקב דורצ'ין, Angel‏ (1993)
בני אפרת, Stain on the Vision, Summer 2048‏ (1999)
בלו סימיון פיינרו, Milah (A Sculpture for the Blind)‏ (1999)
דב פייגין, Animal‏ (1958)
דן גרהאם, Star of David Pavillion‏ (1999)
מיכאל גרוס, Trio‏ (1993)
עמנואל הצופה, Boat‏ (2003)
ברברה הפוורת', Two Forms (Divided Circle)‏ (1969)
מנשה קדישמן, Scream‏ (1998)
מנשה קדישמן, Big Floating‏ (1975)
מנשה קדישמן, The Binding of Yitzhak‏
סיגלית לנדאו, Weep, child, weep‏ (2004)
עופר ללוש, The Atelier‏ (2001)
ז'אק ליפשיץ, Sacrifice‏ (1959)
ג'ו מינג, Taichi Thrust‏ (1990)
מוטי מזרחי, Icarus‏ (2002)
הנרי מור, Reclining Figure‏ (1969/70)
הנרי מור, Upright Motive Nr. 9‏ (1979)
אברהם אופק, Stone‏ (1987)
חנה אורלוף, My Son‏ (1924)
בוקי שוורץ, Mosquito‏ (2007)
אוסיפ צדקין, Lotophage‏ (1961/62)
גלריה

"Music Power" על ידי ארמן
"Lone Cypress" על ידי צדוק בן דוד
"צרות בכיכר" על ידי צדוק בן דוד
"Black Cover Flat" על ידי אנתוני קרלו
"2 Seated figures" על ידי לין צ'דוויק
"מסע בעקבות העורב" על ידי מאיה כהן לוי
Sacrifice‏ (1959) על ידי ז'אק ליפשיץ
יעקב דורצ'ין, Angel‏ (1993)
מנשה קדישמן, Scream‏ (1998)
דב פייגין, Animal‏ (1958)
אברהם אופק, אבן ‏ (1987)
סיגלית לנדאו, בכה ילד, בכה ‏ (2004)
הנרי מור‏
יצחק דנציגר, כבשי הנגב ‏ (1963)
Anthony Caro, Black Cover Flat ‏ (1974)
סטריפינג

סטריפינג (stripping. נקרא גם הפרדת קרומים) הוא הליך רפואי שבו מבוצעת פעולה של הפרדת קרומי שק מי השפיר מצוואר הרחם ודופן הרחם של אישה הרה הנצרכת להשראת לידה.
מתי נעשית הפעולה

פעולת הסטריפינג מבוצעת בדרך כלל כאשר האישה ההרה או הצוות הרפואי מעוניינים לבצע פעולה שתהווה השראת לידה. למשל בהגיע ההרה לשבוע 42, או כשיש צורך לבצע את הלידה באופן יזום.
לעיתים אין אפשרות לעשות סטריפינג, כמו במקרה של שליית פתח או מצג עכוז. כמו כן תנאי הכרחי לביצוע הסטריפינג הוא פתיחה של אצבע לפחות בצוואר הרחם.
אופן הפעולה

הסטריפינג מבוצע על ידי רופא או מיילדת, באמצעות הפרדה ידנית של קרומי שק ההיריון מדופן הרחם בתנועה סיבובית של 360 מעלות. פעולה זו גורמת לשחרור פרוסטגלנדינים המרככים את צוואר הרחם ובכך מכינים אותו ללידה. מלבד ריכוך הצוואר, פעמים רבות פעולה זו גם גורמת לצירים שיופיעו בתוך כ-24 שעות ויובילו לקידום תהליך הלידה. לעיתים יש לחזור על הפעולה מדי כמה ימים כדי לעורר את צירי לידה.
פעמים רבות פרוצדורה זו גורמת לדימום קל כתוצאה מהפרדת הקרום.
בהלכה

מכיוון שפעמים רבות הסטריפינג מלווה בדימום קל, יש סוברים שדם זה מחיל על האישה טומאת נידה. מנגד יש אומרים שדם שמופיע לאחר פעולה זו אינו מטמא, משום שהוא נחשב לדם מכה.
הערות שוליים

↑  עיין בספר פוע"ה, חלק ג עמוד סד, לרקע רפואי על הנושא
↑  מלמד, הרב אליעזר, פניני הלכה טהרת המשפחה פרק ט הלכה ד
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ברודית אפריקאית

| ברודית אפריקאית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: עגוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: רליתיים
סוג:: Aenigmatolimnas
מין:: ברודית אפריקאית
שם מדעי
 Aenigmatolimnas marginalis ‏הארטלאוב, 1857

ברודית אפריקאית (שם מדעי: Aenigmatolimnas marginalis) היא מין עוף קטן ממשפחת הרליתיים החי ברחבי אפריקה שמדרום לסהרה והמין היחידי בסוגו. למרות שמה, ברודית זו אינה קשורה לסוג ברודית, אם כי היא דומה  במקצת לעופות בני הסוג הזה.
מאפיינים

אורכה של הרלית 22 סנטימטרים בממוצע. הרלית חומה עם נקודות שחורות לאורך הגוף. המקור והכנפיים צהובים, והבטן בצבע קינמון. הזנב שחור והעורף והחלק העליון בצבע חום-אדמדם. הרגליים אדומות וגבוהות, והמקור קצר.
הרלית חיה בטבע בביצות, ביובלים, בתעלות, ב ערבות עשב שונות ובחופי ים באלג'יריה, קמרון, קומורו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, חוף השנהב, גבון, גאנה, קניה, לוב, מלאווי, מרוקו, נמיביה, ניגריה, רואנדה, סיישל, דרום אפריקה, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה. כמו כן הרלית מצויה גם באיטליה.
רלית זו נודדת בחיפוש אחר מים מתוקים. היא פעילה בעיקר בשעות בין-הערביים והערב, אז הטמפרטורות נמוכות, ובשעות היום היא נחה בצמחייה. הברודיות הן מונוגומיות ובונות קן עשוי עשבים בסמיכות למים ולעיתים אף עליהם. הן ניזונות מיצורים קטנים המצויים בסוואנה ובביצה כמו ארבה, חיפושיות, עכבישים, פרפרים שונים, זבובים, דגים וראשנים וכן חלקי צמחים, זרעים ופירות קטנים.
יוחנן טברסקי (טולנא)

ערך זה עוסק באדמו"ר מטולנא. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רבי יוחנן טברסקי (י' באלול תרס"ו, 26 באוגוסט 1906 - כ"ה בכסלו תשנ"ט, 14 בדצמבר 1998) היה אדמו"ר מטולנא.
האדמו"ר עם האדמו"ר רבי יעקב אריה מיליקובסקי מאמשינוב
ביוגרפיה

נולד בטולצ'ין לרבי דוד מרדכי. בילדותו היגר אביו לארצות הברית. בבחרותו, עלה לארץ ישראל ללמוד בישיבה וקיבל היתר הוראה מר' יוסף חיים זוננפלד זצ"ל, ור' יצחק ירוחם דיסקין זצ"ל. הוא למד בישיבת אוהל משה ואצל רבנים נוספים. בשנת תרפ"ז חזר לבית אביו. נישא לצפורה פערל, בתו של רבי משה לנגר, האדמו"ר מסטרטין טורונטו, והתגורר לאחר נישואיו במונטריאול. הוא פתח בית מדרש בשם "קהל חסידים - קהלת דוד" וכיהן שם כאדמו"ר. בשנות השואה היה פעיל בהצלת יהודים ובעזרה לקליטתם. בשנת תש"א הוא סייע לחסידי חב"ד להקים את ישיבת תומכי תמימים במונטריאול.
בשנת תשט"ו עלה לארץ ישראל והתגורר בשערי חסד, בית הכרם ולבסוף עבר לבית וגן ופתח שם בית מדרש. הוא נהג בפשטות ובצניעות, ונהג לבזות את עצמו בהנהגות מוזרות, כגון גלגולי ראש. הוא ראה את עצמו כחסיד גור, והלך תדיר לטישים של האדמו"רים. בסוף ימיו החלו להתקבץ סביבו חסידים. בשנתיים האחרונות לחייו התגורר בבני ברק, שם נפתח בית כנסת של החסידות, הפועל עד היום.
בתו היחידה גיטל מירל בריינדל לאה נישאה לישראל צבי וינברג, שנטה לתנועת המזרחי. בנם, רבי יצחק מנחם, הוכתר על ידי מרבית החסידים לאדמו"ר. נכדם, הרב אמיתי מלכיאל-טברסקי, הוכתר לכהן כאדמו"ר באשדוד.
לאחר פטירתו יצא הספר "שיח יחוננו" מדברי תורתו על חנוכה ועניינים שונים. נכדו מרדכי וינברג הוציא לאור יומנים ורישומים מחייו בספרים: "אמרתך חייתני", "דתשרי על עמיה", "כי חיים הם למוצאיהם".
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים, בערכו.
וזכרך לא ימוש מפינו - תולדות ואמרות מפיו, טבת תשע"ו.
הערות שוליים

↑  כי חיים הם למוצאיהם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309132805171  ISNI: 0000 0000 7150 9905  LCCN: no2001071829  VIAF: 58736136   WorldCat (עם VIAF): 58736136
המלטה

המלטה היא התהליך של יציאת יונק מרחם אמו (מקביל לתהליך הלידה באדם).
יונקים גדולים, כגון פרימטים, בקר, סוסים, אנטילופות מסוימות, ג'ירפות, היפופוטמים, קרנפים, פילים, כלבי ים, לווייתנים, דולפינים ופוקניים, הם בדרך כלל בהיריון עם צאצא אחד בכל פעם, אם כי לעיתים יש בהם המלטות של תאומים ואף המלטות מרובות.
אצל בעלי חיים גדולים אלה, תהליך ההמלטה דומה לזה של הלידה באדם, אם כי רוב הצאצאים עצמאיים יותר סמוך להולדתם, צאצא נולד במצב מתקדם יותר מתינוק אנושי ומסוגל לעמוד, ללכת ולרוץ (או לשחות במקרה של יונק ימי) זמן קצר לאחר הלידה.
במקרה של לווייתנים, דולפינים ופוקניים, הצאצא היחיד נולד בדרך כלל כשזנבו יוצא תחילה, מה שמקטין את הסיכון לטביעה. האם מעודדת את הצאצא שזה עתה נולד לעלות אל פני המים כדי לנשום.
לרוב היונקים הקטנים יותר יש לידות מרובות, והמלטה עשויה להגיע לשגר של תריסר צאצאים ואף יותר. בבעלי חיים אלו, כל עובר מוקף בשק שפיר משלו ויש לו שליה נפרדת. יונקים גדולים שיולדים תאומים הם הרבה יותר נדירים, אבל זה קורה מדי פעם אפילו אצל יונקים גדולים כמו פילים.
אצל בעלי חיים מסוימים ייחום הנקבות מופיע בעונה מסוימת בשנה או במחזוריות קבועה אחרת, תקופות אלו נקראות עונת הרבייה. אצל חלק מבעלי החיים הייחום קשור לטמפרטורה השוררת בסביבה, למצבה הגופני והתזונתי של הנקבה ולזמינות מזון. כל אלה מיועדים להבטיח תנאים גופניים וסביבתיים נאותים לנקבה בתקופת נשיאת ההיריון, וכן להבטיח שהמלטת הצאצאים תהיה במועד נוח לגידולם מבחינת תנאי האקלים, זמינות המזון וכדומה, באופן שיצור סיכוי מרבי להישרדותם.
בקר

המלטה בבקר אופיינית להמלטה ביונקים גדולים. פרה עוברת שלושה שלבים במהלך המלטה רגילה של עגל. בשלב הראשון, הפרה מחפשת מקום שקט הרחק משאר העדר. שינויים הורמונליים גורמים לרקמות הרכות של תעלת הלידה להירגע כאשר גוף האם מתכונן להמלטה. התכווצויות הרחם אינן ברורות מבחוץ, אך הפרה עלולה להיות חסרת מנוחה. היא עשויה להיראות נסערת, לסירוגין בין עמידה לשכיבה, כאשר זנבה מורם מעט וגבה מקומר. העובר נדחק לעבר תעלת הלידה בכל התכווצות וצוואר הרחם של הפרה מתחיל להתרחב בהדרגה. שלב זה עשוי להימשך מספר שעות, ומסתיים כאשר צוואר הרחם מתרחב לחלוטין. ניתן לראות את השלב השני בעיצומו כאשר יש בליטה חיצונית של שק השפיר, ולאחר מכן הופעת הפרסות הקדמיות והראש של העגל במצג קדמי (או מדי פעם הזנב והפרסות האחוריות של העגל במצג אחורי). במהלך השלב השני, הפרה בדרך כלל תשכב על הצד כדי לדחוף והעגל מתקדם בתעלת הלידה. לידה מלאה של העגל (או עגלים בהמלטה מרובה) מסמלת את סיום השלב השני. הפרה מזדחלת על רגליה (אם היא שוכבת בשלב זה), מסתובבת ומתחילה ללקק במרץ את העגל. העגל לוקח את הנשימות הראשונות שלו ותוך דקות מתאמץ לקום על רגליו. השלב השלישי והאחרון של ההמלטה הוא יציאת השליה, אשר בדרך כלל מתרחשת תוך מספר שעות ולעיתים קרובות נאכלת על ידי הפרה, שהיא אוכלת-צמחים בדרך כלל.
כלבים

בקרב כלבים, ככל שמתקרבת ההמלטה צירי לידה הופכים תכופים יותר. ניתן לחלק את הלידה בכלבה לשלושה שלבים. השלב הראשון הוא כאשר צוואר הרחם מתרחב, מה שגורם לאי נוחות ואי שקט אצל הכלבה. סימנים נפוצים לשלב זה הם התנשפות, צום או הקאות. זה עשוי להימשך עד 12 שעות. שלב שני הוא מעבר הצאצאים. שק השפיר הנראה כמו בלון אפור נוצץ, ובתוכו גור, מונע דרך תעלת הלידה. לאחר צירים נוספים, השק נפלט והכלבה שוברת את הקרומים, משחררת מתוכם נוזל צלול וחושפת את הגור. האם לועסת את חבל הטבור ומלקקת את הגור במרץ, מה שממריץ אותו לנשום. אם הגור לא החל לנשום תוך כשש דקות, סביר להניח שהוא ימות. גורים נוספים יוצאים בצורה דומה זה אחר זה, בדרך כלל עם פחות מאמץ מהראשון, בדרך כלל במרווחים של 15–60 דקות. שלב שלישי הוא מעבר השליה. זה קורה לעיתים קרובות בשילוב עם שלב שני עם צאתו של כל צאצא. לאחר מכן האם תאכל בדרך כלל את השליה, לשם שמירה על ניקיון המאורה ולמניעת את גילויה על ידי טורפים.
חיות כיס

בחיות כיס הצאצא נולד במצב מאוד לא בוגר. הסימן הראשון לכך שהמלטה קרובה הוא שהאם מנקה את הכיס שלה. כשהוא נולד, הצאצא ורוד, עיוור, חסר פרווה ואורכו כמה סנטימטרים. יש לו נחיריים כדי לנשום ורגליו הקדמיות משמשות להיאחזות בשערות אמו אך רגליו האחוריות אינן מפותחות. הוא זוחל דרך פרוות אמו ועושה את דרכו לתוך הכיס. כאן הוא מתקבע על פטמה שמתנפחת בתוך פיו. הוא נשאר מחובר לפטמה במשך מספר חודשים עד שהוא מפותח מספיק כדי לצאת.
ראו גם

הולדה
שלבי ההמלטה בפרה
כלבת דוברמן וגוריה לאחר ההמלטה
אמוץ

אמוץ הוא אביו של הנביא ישעיהו בן אמוץ שלפי מסורת חז"ל היה נביא בפני עצמו.
אמוץ לא נזכר כנביא בפני עצמו בתנ"ך. אך במסורת חז"ל הוא מופיע פעמיים:
לפי המסופר בגמרא, אמוץ אבי ישעיהו היה נביא אחד מ-48 הנביאים שנבואתם נכתבה בתנ"ך, כשהם מזהים את איש האלוהים ואת הנביא שבאו אל אמציה כאמוץ. הגמרא אף מתייחסת למוצאו של ישעיהו ומצטטת "מסורת בידינו מאבותינו" שאמוץ היה אחיו של אמציה מלך יהודה וישעיהו היה ממשפחת המלוכה.
אמוץ הוא אחד מעשרה שנקראו איש האלהים. 
אמציה אחיו מלך בגיל 25, ומזה שאחיו מלך ולא הוא משמע שהיה קטן ממנו.
הערות שוליים

↑  ספר דברי הימים ב', פרק כ"ה, פסוק ז'
↑  ספר דברי הימים ב', פרק כ"ה, פסוק ט"ו
↑  סדר עולם רבה כ
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י', עמוד ב'
↑  תבנית:סדר עולם רבה כ. ספרי דברים לג א. מדרש תנאים דברים לג א. חופת אליהו ח. ילק״ש דברים לג א, שמואל א ב כה
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
זואול

| זואול |
| --- | --- |
 
תקופה
קרטיקון עליון 75 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: תיראופורה
משפחה:: אנקילוזאוריים
סוג:: זואול
מין:: Zuul crurivastator
שם מדעי
 Zuul ‏2017

זואול (שם מדעי: Zuul) הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת האנקילוזאוריים, אשר התקיים בקרטיקון שלפני 75 מיליון שנה מזמננו באמריקה הצפונית. הסוג כולל מין יחיד: Zuul crurivastator.
מאפיינים

סוג זה תואר למדע ב-2017 בידי החוקרים ארבור ואוונס, כששמו מתייחס לדמותו של "זואול", שומר הסף של גוזר, ממכסחי השדים. זאת עקב מבנה הראש שלו. שם המין נקרא משילוב שני מילים בלטינית: "crus" - שוק ו-vastator", משחית. כלומר: "משחית השווקים".
המאובנים של דינוזאור דמוי-אנקילוזאורוס זה התגלו ב-2014 בתצורות נהר ג'ודית (אנ') שבמונטנה והוא כולל את המאובנים השלמים ביותר של אנקילוזאור בצפון אמריקה והיא כוללת נוסף לשלד עם גולגולת וזנב שלמים גם אוסטאודרם, קרטין ושאריות עור.
ממצאים אלה נחשבו בהתחלה לממצאים של אאופלוצפלוס אך בהמשך התברר שמדובר בסוג עצמאי. לפי ההערכות הוא הגיע לאורך של 6 מטרים, כך שהיה גדול יחסית לאנקילוזאור. הגולגולת שלו גם רחבה ביותר, ברוחב 50 ס"מ ובעלת עיצוב מחוזק ורכס קדמי בעל קרניים בולטות.
סוג זה נחשב לקרוב יחסית לאנקילוזאורוס, לאאופלוצפלוס ולדיפולוזאורוס.
אנדרה פוקו

אנדרה פוקו (בצרפתית: André Poko; נולד ב-1 בינואר 1993) הוא כדורגלן גבונזי אשר משחק בעמדת הקישור.
קריירה

פוקו התחיל את הקריירה שלו בביטאם המקומית ובגיל צעיר החל לשחק בקבוצה הבוגרת. בשנת 2011 חתם בז'ירונדן דה בורדו והצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. ב-13 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה בתיקו 0-0 נגד סנט אטיין. ב-11 במאי 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 2–3 נגד נאנסי. במהלך עונת 2014/2015 עזב את קבוצת המילואים והפך לשחקן סגל קבוע בהרכב הקבוצה הראשונה. בקיץ 2016 חתם בקראבוקספור. בינואר 2018 חתם בגזטפה. בפברואר 2021 עבר לאלטאי מהליגה הטורקית השנייה.
ב-11 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גבון בניצחון 1–2 נגד אלג'יריה. ב-14 בנובמבר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד פורטוגל. פוקו השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2012, אולימפיאדת לונדון (2012) וגביע אפריקה לאומות 2015.
Desert

| --- | --- |

להקת Desert בהופעה חיה, 2015
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2002
 סוגה:  פאוור מטאל
 חברת תקליטים:  A&M Releases, Raven Music, Sleaszy Rider Records
 http://desertband.com/
 חברים
 אלכסיי ריימר (שירה), אולג אריוטקין (קלידים), אלכס זבולון (גיטרה), לאדה רד (שירה), אולג "לי" פיפארי (גיטרה), אריאל ליאור (תופים)
 חברים לשעבר
 מקסים שפרנסקי (גיטרה),  סרגיי "מטאלהארט" נמיצ'ניצר (גיטרה), סרגיי דמיטריק (גיטרת בס), אסף מארקוביץ' (תופים), אלכסנדר לטמן (גיטרת באס), אלכס רוזנברג (תופים)
Desert (בעברית: מדבר) היא להקת פאוור מטאל ישראלית, מהעיר באר שבע.