stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פונקציה חד-כיוונית
הגדרה > משפחה של פונקציות חד-כיווניות

ההגדרה של פונקציה או תמורה חד-כיוונית לא מטיבה לתאר את הפונקציות או התמורות החד-כיווניות המועמדות בפועל, כי היא מדברת על פונקציה יחידה מעל מקור ותמונה אין סופיים. הגדרה יותר קולעת היא שקיים אלגוריתם המפיק פרמטר  I כלשהו המגדיר פונקציה/תמורה כלשהי  f_{I} מעל מקור כלשהו  {\mathcal {D}}_{I}, כך שהיא תהיה חד-כיוונית כמעט לגמרי למעט הסתברות זניחה מעל  I. מפני שכל ערך של  I מגדיר פונקציה אחרת אפשר להתייחס אליה כאל "משפחה" של פונקציות/תמורות חד-כיווניות. ההגדרה כעת בניסוח פורמלי היא, השלישייה  \Pi =({\text{Gen}},{\text{Samp}},f) המייצגת אלגוריתם פולינומי הסתברותי, נקראת משפחה של פונקציות אם:
אלגוריתם ההכנה Gen מפיק פרמטר  I כך שמתקיים  |I|\geq n שמגדיר את המקור  {\mathcal {D}}_{I} ותמונה  {\mathcal {R}}_{I} של הפונקציה  f_{I} המוגדרת להלן.
אלגוריתם הדגימה Samp פולט בהינתן  I אלמנט מתוך  {\mathcal {D}}_{I} בהתפלגות אחידה למעט הסתברות זניחה ביחס ל- |I|
אלגוריתם ההערכה  f, בהינתן  I ו- x\in {\mathcal {D}}_{I} פולט את האלמנט  y\in {\mathcal {R}}_{I}. מציינים זאת על ידי  y=f_{I}(x).
באופן דומה כדי לקבל הגדרה של משפחה של תמורות, ההבדלים הם שבתמורות  {\mathcal {D}}={\mathcal {R}} והפונקציה  f_{I} היא חד-חד-ערכית ועל. היתר זהה. כעת הניסוי  {\text{Invert}}_{{\mathcal {A}},\Pi }(n) משתנה בהתאם:
תחילה מריצים את Gen כדי להפיק את  I ואז את הפונקציה  {\text{Samp}}(I) כדי לקבל את  x\in {\mathcal {D}}_{I} ואז מחשבים את  y=f_{I}(x).
האלגוריתם  {\mathcal {A}} מקבל את  I ואת  y ומפיק את  x'.
תוצאת הניסוי היא '1' אם  f_{I}(x')=y.
הגדרה > פונקציה חד-כיוונית במובן החלש

ניתן להגדיר פונקציה חד-כיוונית במובן חלש, שהוא פונקציה הניתנת לחישוב בזמן פולינומי, והעונה לתנאי הבא:
לכל מכונת-טיורינג מטילת מטבעות  A ולכל קבוע  c, עבור קלטים ארוכים מספיק  x\in \{0,1\}^{n}, מתקיים,  \Pr[A(f(x))=f^{-1}(f(x))]<1-{\frac {1}{n^{c}}}.
ניתן להראות שקיומה של פונקציה חד-כיוונית במובן החלש מעיד על קיומה של פונקציה חד-כיוונית במובן החזק, כלומר, בעזרת פונקציה  f חד-כיוונית במובן חלש, ניתן לבנות פונקציה  F חד-כיוונית במובן החזק[דרוש מקור].
הגדרה > פונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת

פונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת (באנגלית: trapdoor one-way function), היא פונקציה חד-כיוונית שקל לחשבה בכיוון אחד אך קשה לחשבה בכיוון ההפוך אלא אם כן קיים מידע נוסף הנקרא "דלת צונחת" שמאפשר לחשב את הפונקציה ההופכית בקלות. בניסוח פורמלי, הפונקציה  f(x) קלה לחשוב בעוד שהפונקציה  f^{-1}(y) קשה מאוד לביצוע ללא הרמז הנוסף. המידע הנוסף נקרא בהקשר זה מפתח פענוח.
דוגמה קלאסית לפונקציה עם דלת צונחת היא מציאת שורש ריבועי מודולו מספר פריק שהוא כפולה של שני ראשוניים גדולים. העלאה בריבוע של מספר גדול היא פעולה קלה במחשב, בעוד שהפעולה ההפוכה קשה, לא קיים אלגוריתם יעיל לחישוב שורש ריבועי מודולו מספר פריק. לעומת זאת קיימים אלגוריתמים לחישוב שורש ריבועי מודולו מספר ראשוני. אם ידועים הגורמים הראשוניים של המודולוס אפשר לחשב תחילה את השורשים הריבועים של המספר מודולו כל אחד מהגורמים ואז לחלץ מזה ארבעה פתרונות אפשריים מודולו המספר הפריק. במקרה זה, ידיעת הגורמים הראשוניים של המודולוס מאפשרת לבצע את הפעולה ההפוכה, קרי הוצאת שורש בקלות. לכן הגורמים הראשוניים של המודולוס נחשבים מהיבט זה דלת צונחת. רק מי שיודע מה הם הגורמים הראשוניים יכול לפתור את הבעיה בקלות.
המונח דלת צונחת הוטבע לראשונה על ידי ויטפילד דיפי ומרטין הלמן במאמרם משנת 1976 "כיוונים חדשים בהצפנה". מאז הוצעו מועמדים רבים לפונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת. קיים מגוון בעיות מתמטיות קשות לא בהכרח מתורת המספרים שאפשר לבסס עליהן פונקציה חד-כיוונית. לדוגמה בעיית מציאת הווקטור הקצר ביותר בתורת הסריגים. אולם המכשול העיקרי הוא שכאשר מוסיפים דלת צונחת, הבעיה הופכת בעצם למקרה פרטי של הבעיה הכללית ואין הוכחה שהיא נותרת קשה לפתרון כמו הבעיה הכללית ולא הוחדרו חולשות כלשהן מבלי משים. מקרה אחד מעניין הוא הצפנת תרמיל. לאחר מחקר של שנים הסתבר שכל הניסיונות לייצר פונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת המבוססת על בעיית התרמיל, כשלו. למרות חשיבותה הרבה בקריפטוגרפיה קשה מאוד למצוא פונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת שהיא גם יעילה וגם בטוחה.
קיימות כמה משפחות של מועמדים לפונקציות חד-כיווניות עם דלת צונחת שההשערה לגביהן שהן בטוחות:
פונקציות מבוססות פירוק לגורמים כמו RSA ורבין.
פונקציות מבוססות בעיית הלוגריתם הדיסקרטי.
פונקציות מבוססות בעיות מתורת הסריגים.
מועמדים לפונקציה חד-כיוונית

קיומן של פונקציות חד-כיווניות מחייב שקיימות בעיות חישוביות אשר שייכות ל-NP ואינן שייכות ל-BPP (מחלקת הבעיות אשר ניתנות לפתרון בזמן ריצה פולינומי עם אלגוריתמים אקראיים), מאחר שלא ידוע האם  \ BPP=NP (שאלה חזקה יותר, ומפורסמת יותר, היא האם P=NP), לא ניתן להצביע על קיומן של פונקציות כאלה. יתר על כן, ייתכן ש- \ P\neq NP, ובכל זאת לא יהיו קיימות פונקציות חד כיווניות. (כיוון שנדרש מהן שהיפוכן קשה במקרה הממוצע ולא רק במקרה הקשה). דרך פרקטית להגדיר פונקציה חד-כיוונית היא פונקציה חד-כיוונית חישובית המבוססת על ההשערה שלא קיים אלגוריתם פולינומי המסוגל להפוך אותה ביעילות.
הדוגמה הטובה ביותר היא בעיית פירוק לגורמים ראשוניים של מספר שלם, שהיא מקור טוב לפונקציה חד-כיוונית בהנחה שפירוק לגורמים היא בעיה מעשית קשה. מצד אחד בהינתן שני מספרים שלמים פונקציית הכפל שלהם קלה, מצד שני בהינתן מספר אי-זוגי שהוא כפולה של שני מספרים ראשוניים גדולים, מציאת הגורמים הראשוניים שלו היא בעיה קשה. יש לשים לב שלא תמיד הבעיה קשה, אם  n זוגי או שגורמיו קטנים קל להפוך את הפונקציה. הצפנת RSA מבוססת על הנחה זו.
דוגמה אחרת היא בעיית תרמיל הגב שאינה קשורה ישירות לתורת המספרים שידועה כבעיה NP-קשה עליה מבוססת הצפנת תרמיל. נתונה סדרה של  n שלמים  A=(a_{1},a_{2},...,a_{n}) לא בהכרח בסדר עולה ונתון שלם  s כלשהו, בעיית התרמיל היא למצוא תת-סדרה של  A שסכומה הוא  s. החד כיווניות נובעת מהעובדה שבעוד שבחירת תת-סדרה וחישוב סכומה היא משימה קלה, הרי שבכיוון ההפוך בהינתן ערך כלשהו, מציאת תת-הסדרה שסכומה שווה לערך זה בדיוק, היא משימה קשה. אין זו הוכחה ש- P\neq NP וזה לא מעיד בהכרח שפונקציה חד-כיוונית קיימת, אלא שבעיית התרמיל לא ניתנת לפתרון במקרה הגרוע בזמן פולינומי, בעוד שפונקציה חד-כיוונית נדרשת שתהיה בלתי הפיכה "כמעט תמיד". הטענה שפונקציית תרמיל-הגב האמורה חד-כיוונית מסתמכת רק על כך שלא ידוע על אלגוריתם טוב הפותר את הבעיה בזמן פולינומי ולא על ההנחה שהבעיה הכללית היא NP-קשה.
כיום ידוע שלבעיית התרמיל קשר הדוק לתורת הסריגים. למעשה כל אלגוריתם שפותר את בעיית הווקטור הקצר ביותר יכול לשמש לפתרון בעיית התרמיל. למשל אלגוריתם LLL נחשב לאלגוריתם הטוב ביותר לפתרון בעיות בתורת הסריגים. אלגוריתם זה למעשה היה בסיס להתקפה קריפטוגרפית על כמה מערכות ההצפנה שהתבססו על בעיית התרמיל.
שימושים > הצפנת מפתח ציבורי

הצפנה בשיטת מפתח ציבורי שמכונה גם הצפנה א-סימטרית, היא בעצם פונקציה חד-כיוונית עם דלת צונחת. לפונקציות אלה התכונה שישנו מידע אשר ידוע רק לנמען המורשה של ההודעה (המפתח הפרטי) שבעזרתו קל לחשב את הפונקציה ההופכית, כלומר לבצע את פענוח ההודעה המוצפנת. מי שאין בידו המידע הזה ומנסה לפענח את ההודעה המוצפנת, עומדת לפניו משימה חישובית קשה מאוד. אלגוריתם RSA הנזכר לעיל עושה שימוש בפונקציה מסוג זה.
שימושים > העברת סיסמה מוצפנת

מקובל להשתמש בפונקציית גיבוב חד-כיוונית כדי להעביר סיסמה למחשב המאמת (השרת). דוגמה: השרת המאמת שולח משפט למחשב ברשת, זה האחרון לוקח את המשפט, מוסיף אליו את הסיסמה לאימות ומעביר אותם לפונקציית גיבוב חד-כיוונית. את הפלט (המהווה הסיסמה המוצפנת) הוא שולח לשרת. השרת מבצע את אותה הפעולה בדיוק. אם שני הפלטים זהים - יאשר השרת כי הסיסמה נכונה.
ראו גם

סיבית קשה של פונקציה חד-כיוונית
פונקציית גיבוב קריפטוגרפית
קריפטוגרפיה
הנדסה לאחור
לקריאה נוספת

Oded Goldreich (2001). Foundations of Cryptography: Volume 1, Basic Tools. Cambridge University Press. פרקים מהספר באתר המחבר
Jonathan Katz and Yehuda Lindell (2007). Introduction to Modern Cryptography.
הערות שוליים

↑  ההסתברות היא על כלל הקלטים ועל הטלות המטבע של המכונה A.
↑  New Directions in Cryptography
אלי ציפורי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 במאי 1962 (בן 62) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 תקופת הפעילות:  מ-1 ביוני 1984
 מעסיק:  גלובס, גלי ישראל 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  100008696496760
 טוויטר:  elizipori
 טלגרם:  eli_tsipori
 
אלי ציפורי (נולד ב-15 במאי 1962) הוא עיתונאי ופובליציסט ישראלי, ראש הדסק הכלכלי של "מעריב השבוע". בעבר היה סגן עורך "גלובס" ועורך העיתון בפועל ובמקביל גם עורך החדשות בו. היה בעל טור בעיתון זה עד לפיטוריו בספטמבר 2019. בעל תוכנית קבועה ב"גלי ישראל" והבלוג 'עיתונות אקטיבית'.
קורות חיים

נולד ב-1962. שירת בחיל המודיעין, למד באוניברסיטת תל אביב. ב-1 ביוני 1984 החל לעבוד בעיתון "גלובס" והיה בו עיתונאי מאז ובמשך 35 שנים.
בפברואר 2014 קיבל מ"האגודה לזכות הציבור לדעת" את פרס העיתונות הכלכלית, בגובה 5,000 דולר, בגין "תקשורת כלכלית אמיצה, המדווחת על נושאים כלכליים כהווייתם, ללא התחשבות בגורמים עסקיים, פוליטיים, תקשורתיים ואחרים". בנימוקי ועדת הפרס נקבע ש"בין הישגיו ... ההעלאה לדיון ציבורי של נושא הרווחים הכלואים, חשיפת הטבות המס לגופים ומגזרים, תחקירים בנושא יוקר מוצרי המזון בישראל לעומת יתר העולם, חגיגות השכר והפנסיה בבנק ישראל, מצב הרפואה הציבורית ובעיקר הסכומים המופרזים של דמי ניהול אשר נגבו מאזרחי ישראל באמצעות חברות הפנסיה והביטוח. המהלכים שנולדו כתוצאה מכתבותיו בתחום זה חסכו לאזרחי ישראל סכום מיצרפי של כמיליארד ש"ח בשנה".
בספטמבר 2019 פוטר מעבודתו ב"גלובס" ובמרץ 2020 מונה לראש הדסק הכלכלי של "מעריב השבוע" והחל לשדר תוכנית אישית ברדיו גלי ישראל.
במהלך משפט נתניהו נהג ציפורי לשבת באולם המשפט, להקליד את הנאמר ולשלוח את המלל אל כנרת בראשי, ששידרה אותו באינטרנט באולפן הפתוח שפתחה לשם כך. ציפורי פרש מהאולפן הפתוח ב-22 בדצמבר 2022.
בספטמבר 2022 יצא לאור ספרו "הפיכה - הקשר המשחית בין התקשורת לפרקליטות", בו מגולל ציפורי את טענותיו להפיכה שלטונית נגד נתניהו ואת הקשר של עיתונאים לכך.
בדצמבר 2023 הוגש נגדו כתב אישום בעוון הטרדת עד בגין פרסום תמונה של ביתה של הדס קליין, עדת תביעה מרכזית במשפטו של נתניהו, בביקורת עליה שהצביע על הפער בין טענותיה שהיא 'נושאת בעול המשפחתי' ו'הייתה בסיכון לפיטורים' אל מול היותה בעלים של וילה בהרצליה. עורך דינו של ציפורי טען שמדובר באכיפה בררנית על רקע הביקורת של ציפורי על הפרקליטות.
קורות חיים > תביעות דיבה

נגד ציפורי הוגשו והוא הגיש מצדו מספר תביעות דיבה.
תביעה בסך 142 אלף ש"ח שהוגשה על ידי העיתונאית לשעבר חנה קים באוקטובר 2019, נדחתה ובית המשפט פסק בה הוצאות משפט לטובת ציפורי בסך 25 אלף ש"ח.
באפריל 2020 הוגשה נגדו תביעה בסך 100 אלף ש"ח על ידי יאיר לפיד, על פוסט של ציפורי שבו כתב כי "חמאס היה שותף מלא למזימות של הקמת ממשלת מיעוט", תביעה שנמשכה לאחר הגשת כתב ההגנה, ללא פסיקת הוצאות לשום צד, בנובמבר 2021.
באוקטובר 2020 עיתונאי ערוץ 13 ברוך קרא הגיש תביעת דיבה כנגד ציפורי, לאחר שציפורי טען כי קרא הסגיר את ליאורה גלט-ברקוביץ' כמקור העיתונאי שלו בפרשת סיריל קרן, וכן בעקבות מספר ציוצים שתקפו באופן בוטה את קרא, דוגמת כינויו "עבד נרצע של הפרקליטות". ציפורי הפסיד בתביעה זו וחויב לפצות את קרא ב-45 אלף ש"ח ולמחוק ארבעה ציוצים פוגעניים.
תביעה מצד עיתונאי גלובס אבישי גרינצייג בנובמבר 2020 בסך מיליון ש"ח נענתה בתביעה שכנגד שהגיש ציפורי. תביעתו של ציפורי נדחתה, וביוני 2023 הוא חויב לשלם לגרינצייג כ-200 אלף ש"ח. שני הצדדים ערערו על פסק הדין, וערעוריהם נדחו.
במאי 2022 הגיש ציפורי תביעת דיבה בסך מיליון ש"ח נגד "העין השביעית", "שקוף" והעיתונאים חיים לוינסון, עקיבא נוביק ואבישי גרינצייג.
ציפורי הגיש גם תביעת דיבה נגד עמותת "התמנון", עמותת "הצלחה" ועו"ד אלעד מן, אך משך אותה בדצמבר 2022.
בדצמבר 2022 הוגשה נגד ציפורי תביעת דיבה בסך 5 מיליון שקלים על ידי הדס קליין, עדת תביעה בתיק 1000.
חיים אישיים

נשוי לבתיה, אב לשלוש בנות וגר ברמת גן.
הערות שוליים

↑  אורן פרסיקו, ויהיו ההפסדים אשר יהיו. נקודת העיוורון של אלי ציפורי, לשעבר סגן עורך "גלובס", באתר העין השביעית, 19 בנובמבר 2017
↑   נתי טוקר, בעלי "גלובס" מחפשים עורך מבחוץ; אלי ציפורי הודח מתפקידו, באתר TheMarker‏, 5 ביולי 2017
↑  דוד אברהם‏, "הענקת פרס לציפורי? קשה לחשוב על בדיחה גדולה יותר בעיתונות הכלכלית", באתר וואלה, 12 בפברואר 2014
↑  אלכסנדר כץ, הזוכה בפרס הישראלי לתקשורת כלכלית: סגן עורך העיתון 'גלובס' אלי ציפורי, באתר ביזפורטל, 21 בינואר 2014
↑  פוסט של אלי ציפורי, בעמוד הפייסבוק של אלי ציפורי, 11 בספטמבר 2019
שוקי טאוסיג, סוף תקופה ב"גלובס", באתר העין השביעית, 11 בספטמבר 2019
↑  אלי ציפורי, האולפן הפתוח עם כנרת בראשי – איך עובד השידור הישיר של משפט נתניהו?, 14 בינואר 2022
↑  ציוץ, באתר ברשת החברתית "טוויטר"
↑  עמיר קורץ, הפרקליטות: כתב אישום בכפוף לשימוע נגד אלי ציפורי ואבי וייס בשל הטרדת הדס קליין, באתר כלכליסט, 10 ביולי 2023
↑  גלעד מורג, פירסמו את כתובתה של העדה במשפט נתניהו - והואשמו בהטרדת עדה, באתר ynet, 13 בדצמבר 2023
↑  אורן פרסיקו, תביעת דיבה נגד אלי ציפורי, שכינה מפגינה נגד נתניהו מסיתה וממרידה, באתר העין השביעית, 24 באוקטובר 2019
↑  אורן פרסיקו, ניצחון לאלי ציפורי בביהמ"ש, באתר העין השביעית, 11 באוגוסט 2022
↑  אורן פרסיקו, ח"כ יאיר לפיד תובע דיבה את העיתונאי אלי ציפורי, באתר העין השביעית, 5 באפריל 2020
↑  אורן פרסיקו, לאור ההבהרות, באתר העין השביעית, 28 בנובמבר 2021
↑  איתמר ב"ז, ברוך קרא תובע את אלי ציפורי, המנהל נגדו "קמפיין דיבה שלוח רסן", באתר העין השביעית, 20 באוקטובר 2020
↑  אורן פרסיקו, הפסד לאלי ציפורי בביהמ"ש, באתר העין השביעית, 20 באוקטובר 2022
↑  איתמר ב"ז, תביעת דיבה רביעית נגד אלי ציפורי: כתב המשפט של "גלובס" דורש פיצויים בסך מיליון שקל, באתר העין השביעית, 9 בנובמבר 2020
↑  יפתח בריל, "אתה רואה, השופט, הוא אמר שאני בלתי נסבל!", באתר העין השביעית, 10 בפברואר 2022
↑  איתמר ב"ז, "השתלחות בלא אישוש כלשהו לאמיתות הדברים", באתר העין השביעית, 5 ביוני 2023
↑  אורן פרסיקו, עיתונאי רקוב, ביטוי פסבדו-עובדתי?, באתר העין השביעית, 28 בספטמבר 2023
↑  אורן פרסיקו, המחוזי: אלי ציפורי ישלם 200 אלף שקל לאבישי גרינצייג, באתר העין השביעית, 19 באוגוסט 2024
↑  אורן פרסיקו, אלי ציפורי בתביעה נגד "העין השביעית" ושורת עיתונאים: "מסע רדיפה", באתר "שקוף", 23 במאי 2022
↑  שוקי טאוסיג, אחד מאותם מקרים חריגים, באתר העין השביעית, 6 בדצמבר 2022
↑  מתן וסרמן, ‏הדס קליין הגישה תביעת לשון הרע נגד אלי ציפורי בסך 5 מיליון שקלים, באתר מעריב אונליין, 15 בדצמבר 2022
ארז הראל‏, הדס קליין בדיון נגד אלי ציפורי: "יש לי נכדה, אני צריכה לראות את הזוהמה הזאת?", באתר וואלה, 20 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011910660905171  VIAF: 3009167025443453390009   WorldCat (עם VIAF): 3009167025443453390009
אור דדיה

אור דדיה (נולד ב-12 ביולי 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן ימני בעירוני קריית שמונה.
קריירת מועדונים

דדיה נולד בבאר שבע. גדל במחלקות הנוער של מכבי באר שבע ושל הפועל באר שבע.
קריירת מועדונים > הפועל באר שבע

ב-15 במאי 2017, עונת 2016/2017, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל באר שבע בתיקו 1–1 מול בית"ר ירושלים באצטדיון טדי. ב-20 במאי ערך את הופעתו השנייה בניצחון 0–2 על בני סכנין באצטדיון טרנר, בסיום העונה בליגת העל הוא זכה באליפות עם קבוצתו.
קריירת מועדונים > השאלה להפועל בני לוד

בעונת עונת 2017/2018 הושאל דדיה להפועל בני לוד מהליגה לאומית לשנתיים. ב-8 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בגביע הטוטו בהפסד 4–1 להפועל תל אביב באצטדיון העירוני לוד. ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת הליגה לאומית, כשניצח 0–2 את עירוני נשר באצטדיון העירוני בלוד. בסוף העונה הוא ערך 24 הופעות ליגה וסיים עם קבוצתו במקום העשירי. בעונת 2018/2019 הוא סיים במקום התשיעי בליגת לאומית עם קבוצתו ורשם 31 הופעות ליגה וכבש שער אחד.
קריירת מועדונים > חזרה להפועל באר שבע

בעונת 2019/2020 חזר דדיה לסגל של הפועל באר שבע מליגת העל. ב-21 ביולי 2019 ערך את הופעתו המחודשת בהפועל באר שבע ברבע גמר גביע הטוטו בניצחון 0–1 על מכבי חיפה באצטדיון סמי עופר. ב-24 בדצמבר השלים לראשונה משחק מלא בליגת העל בניצחון 0–1 על הפועל חדרה באצטדיון נתניה. ב-9 במרץ 2020 דדיה בישל שער לבן שהר בניצחון 1–2 ברבע גמר גביע המדינה על מכבי חיפה, באצטדיון סמי עופר. ב-4 ביולי כבש דדיה את שער הבכורה שלו במדי הפועל באר שבע בניצחון 1–3 על הפועל חיפה באצטדיון הי"א. ב-13 ביולי שותף דדיה בזכייה של קבוצתו בגביע המדינה לאחר שניכנס בדקה 67 כמחליף במקומו של תומר יוספי בניצחון 0–2 על מכבי פתח תקווה באצטדיון בלומפילד.
בעונת 2020/2021 הפך דדיה לשחקן הרכב קבוע בהפועל באר שבע לאחר השאלתו של בן ביטון למכבי תל אביב. ב-27 באוגוסט 2020 ערך דדיה את הופעת הבכורה שלו במסגרת הליגה האירופית בניצחון 3–0 על דינמו בתומי כאשר במהלך המשחק בישל שער לז'וזואה פשקיירה. ב-22 באוקטובר דדיה בישל שער לג'ונתן אגודלו בניצחון 3–1 על סלביה פראג במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית. ב-5 בנובמבר דדיה בישל שער לאלטון אקולטסה בהפסד 2–4 לבאייר לברקוזן במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.
קריירת מועדונים > אברדין

ב-21 ביולי 2023 הושאל דדיה לאברדין לעונה אחת.
קריירת מועדונים > הפועל באר שבע

ב-17 בינואר 2024 חזר להפועל באר שבע.
בינואר 2025 הושאל לעירוני קריית שמונה.
נבחרת ישראל

ב-9 בנובמבר 2020 דדיה זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת על-ידי המאמן האוסטרי וילי רוטנשטיינר, לקראת משחק הידידות מול נורווגיה, ולקראת המשחקים בליגת האומות 2020/2021 מול צ'כיה ומול סקוטלנד.
ב-27 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד במשחק הידידות בחוץ 2–1 למלטה.
חיים אישיים

ב-19 במאי 2022 נישא לחברתו הישראלית פז שמול.
סטטיסטיקה > מועדונים

(נכון ל-27 באפריל 2021):
| הופעות במועדונים> מועדון | הופעות במועדונים> עונה | הופעות במועדונים> ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | ליגה> בישולים | גביע הטוטו / אלוף האלופים> הופעות | גביע הטוטו / אלוף האלופים> שערים | גביע המדינה> הופעות | גביע המדינה> שערים | אירופה> הופעות | אירופה> שערים | אירופה> בישולים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל באר שבע | 2016/2017 | ישראל ליגת העל | 2 | 0 | 0 | 0 / 0 | 0 / 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 2 | 0 | 0 | 0 / 0 | 0 / 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| הפועל בני לוד | עונת 2017/2018 | ישראל הליגה לאומית | 24 | 0 | 0 | 0 / 0 | 0 / 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 |
| הפועל בני לוד | עונת 2018/2019 | ישראל הליגה לאומית | 31 | 1 | 1 | 0 / 0 | 0 / 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 32 | 1 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 55 | 1 | 1 | 0/ 0 | 0 / 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 1 |
| הפועל באר שבע | עונת 2019/2020 | ישראל ליגת העל | 16 | 1 | 0 | 0 / 0 | 0 / 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 | 1 |
| הפועל באר שבע | עונת 2020/2021 | ישראל ליגת העל | 23 | 0 | 1 | 0 / 2 | 0 / 0 | 0 | 0 | 9 | 0 | 3 | 34 | 0 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 39 | 1 | 1 | 0 / 2 | 0 / 0 | 3 | 0 | 9 | 0 | 3 | 53 | 1 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 96 | 2 | 2 | 0 / 2 | 0 / 0 | 5 | 0 | 9 | 0 | 3 | 112 | 2 |
תארים > קבוצתיים

אליפות: 2016/2017
גביע המדינה: 2019/2020, 2021/2022
אלוף האלופים: 2022
הערות שוליים

↑  יגאל ברמן, ‏אחרי 40 שנה: הפועל באר שבע זכתה באליפות, באתר ONE‏, 21 במאי 2016
1 2  גביע הטוטו: הפועל באר שבע ניצחה 0:1 את מכבי חיפה ועלתה לחצי הגמר, באתר וואלה, 21 ביולי 2019
↑  הפועל באר שבע ניצחה 1:2 את מכבי חיפה ועלתה לחצי גמר הגביע, באתר וואלה, 9 במרץ 2020
↑  ליגת העל: הפועל באר שבע ניצחה 1:3 את הפועל חיפה, באתר וואלה, 4 ביולי 2020
↑  הפועל באר שבע זכתה בגביע עם 0:2 מול מכבי פתח תקוה, באתר וואלה, 13 ביולי 2020
↑  מוקדמות הליגה האירופית: 0:3 להפועל באר שבע על באטומי, באתר ערוץ הספורט, ‏27 באוגוסט 2020
↑  ‏צפו בתקציר: 1:3 מדהים להפועל ב"ש על סלביה פראג, באתר ספורט1, 22 באוקטובר 2020
↑  ‏ערב גדול של אקולטסה לא הספיק: ב"ש נכנעה 4:2 ללברקוזן, באתר ספורט1, 5 בנובמבר 2020
↑  איציק כלפי, ‏רשמית: אור דדיה הושאל מהפועל ב"ש לאברדין, באתר ONE‏, 21 ביולי 2023
↑  נדב צנציפר, קנדיל וגלזר שוחררו מסגל נבחרת ישראל, דדיה זומן, באתר ynet, 9 בנובמבר 2020
↑  הצעירה חגגה, הבוגרת התבזתה: נבחרת ישראל הפסידה 2:1 למלטה, באתר וואלה, 27 בספטמבר 2022
↑  ליאור ליבוביץ׳ אמיר, החגיגות בב"ש, באתר ONE - מספר אחת בספורט, ‏22/05/2022
אליהו וינוגרד

| --- | --- |

 לידה:  10 בדצמבר 1926 תל אביב, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  13 בינואר 2018 (בגיל 91)
 מדינה:  פלשתינה (א"י), ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1972–1996 (כ־24 שנים)
 תקופת הפעילות:  1952–2018 (כ־66 שנים)
 תפקידים בולטים:  שופט בית משפט השלום בתל אביב  נשיא ביהמ"ש המחוזי בת"א  שופט ביהמ"ש העליון בפועל
 פעילויות נוספות:  בורר ומגשר  יו"ר ועדות ציבוריות שונות,  ביניהן ועדת וינוגרד
 
אליהו וינוגרד (10 בדצמבר 1926 – 13 בינואר 2018) היה משפטן ישראלי שכיהן כנשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב בשנים 1989–1996, כשופט בפועל בבית המשפט העליון במשך כשנה ועמד בראש ועדות ציבוריות, בהן ועדת וינוגרד לחקר אירועי מלחמת לבנון השנייה וועדת וינוגרד בנושא שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה.
ביוגרפיה

וינוגרד נולד בתל אביב, בן לישראל וינוגרד וחנה לבית גליק. סבו, הרב פנחס מרדכי וינוגרד, היה שד"ר של ישיבת תורת חיים (אין קשר משפחתי למשפחת וינוגרד מייסדי הישיבה) ואחיו של הרב ישעיהו זאב וינוגרד, מראשי ישיבת עץ חיים.
למד בבית הספר התיכון של בית המדרש למורים "מזרחי" בירושלים. בשנת 1946 למד בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בתל אביב. בשנים 1948–1950 שירת בצה"ל, וסיים את שירותו כראש המחלקה המשפטית במטכ"ל, בדרגת סגן.
בשנת 1952 הוסמך כעורך דין, ועד שנת 1960 עסק במקצוע זה במשרד עורכי דין "יזהר הררי ושות'".
בשנים 1960–1963 היה עוזר לפרקליט מחוז תל אביב בפרקליטות המדינה. בשנים 1963–1972 עסק כעורך דין עצמאי.
ב-1972 מונה לשופט בבית משפט השלום בתל אביב, ובשנת 1977 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בעיר. בתפקידו זה היה בין השופטים שהרשיעו את חברי כנופיית מע"צ.
בשנת 1983 קיבל תואר דוקטור למשפטים מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1987 כיהן כשופט בפועל בבית המשפט העליון, ובשנים 1989–1996 כיהן כנשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב. תיק מרכזי שבו טיפל במסגרת תפקידו זה הוא הליכי הפירוק והשיקום של קונצרן "כור".
ב-12 בפברואר 1996 פרש מכס השיפוט בהגיעו לגיל 70. באותה שנה קיבל את אות אביר איכות השלטון.
לאחר פרישתו שימש יושב ראש של ועדות ציבוריות רבות:
בשנת 1997: יושב ראש ועדת החקירה בפרשת אסון הכבל בחיל האוויר.
בשנת 2000: יושב ראש ועדת הבדיקה בעניין החלפת חלקי גופות של חיילי שייטת 13 שנהרגו בלבנון באסון השייטת.
בשנת 2000: יושב ראש הוועדה הציבורית לבחינת שכר הלימוד של סטודנטים באוניברסיטאות, שהמליצה להפחית את שכר הלימוד באופן הדרגתי עד ל-50% משיעורו.
בשנת 2002: יושב ראש הוועדה הציבורית שבדקה את השתלשלות העניינים בעניין הנווט השבוי רון ארד, ואת המידע הקיים אודותיו.
בשנים 2003–2005: יושב ראש הוועדה הציבורית לעניין הסדר קרנות הפנסיה.
בשנת 2005: יושב ראש הוועדה הציבורית שדנה בעניין דרגותיו של האלוף (במילואים) יצחק מרדכי, והחליטה לא לשלול אותן, למרות הרשעתו בתקיפה מינית.
בשנים 2006–2008: יושב ראש ועדת וינוגרד לבדיקת אירועי מלחמת לבנון השנייה והאירועים שקדמו לה.
בין השנים 1996–2000 שימש כיושב ראש מועצת רואי חשבון בישראל.
לצד פעילותו בוועדות ציבוריות עסק בבוררויות, בהן המחלוקת במשפחת אייזנברג על עיזבונו של שאול אייזנברג והמחלוקת בין אנשי העסקים ארקדי גאידמק ויוסי טרוים.
בשנת 2008 הצטרף כשותף למשרד גדעון פישר ושות', ושימש כמנהל המקצועי במשרד. לצד כהונתו כבורר בבוררויות גדולות מטעם המשרד, עסק וינוגרד בתיקי ליטיגציה מורכבים. בדצמבר 2013 ייצג מטעם משרד זה את חברת "איקיוטק" במבצע הגבייה שלה שספג ביקורת ציבורית.
וינוגרד זכה בתואר יקיר רמת השרון ב-1995.
אליהו וינוגרד נפטר ב-13 בינואר 2018, ונטמן בבית הקברות מורשה ברמת השרון.
ספרים

וינוגרד כתב מספר ספרי משפט, בהם:
תקנות סדרי הדין האזרחי, 1963
דיני רשויות מקומיות, הוצאת הלכות בע"מ, 1988
צווי מניעה, הוצאת הלכות בע"מ, 1993
בנוסף ערך את הספרים:
גדעון פישר, "בוררות בעולם העסקי", 2016.
"דינים" - קובץ החיקוקים הישראלי.
משפחה

ב-1950 התחתן עם יוכבד, ולזוג נולדו שלושה ילדים. הזוג התגורר שנים רבות ברמת השרון, ולאחר פטירת אשתו ב-2003 עבר להתגורר בהרצליה.
הערות שוליים

↑  מינוי זמני כשופט עליון לד"ר וינוגרד, מעריב, 2 בינואר 1987
↑  הודעה על גמר כהונתו של שופט, ילקוט הפרסומים 4404, התשנ"ו, 7 באפריל 1996, עמ' 3024
↑  יהושע בריינר‏, ועדת החקירה קבעה כבר ב-97': פרץ כשל, באתר וואלה, 4 בפברואר 2010
↑  אליהו וינוגרד פרש מהוועדה להסדר קרנות הפנסיה, באתר ynet, 31 ביולי 2005
↑  חנן גרינברג, איציק מרדכי יישאר אלוף "כי נענש מספיק", באתר ynet, 8 בספטמבר 2005
1 2  ענת שיחור-אהרונסון, השופט בדימוס אליהו וינוגרד הצטרף למשרד גדעון פישר ושות', באתר nrg‏, 17 בדצמבר 2008
↑  איתמר לוין, ‏המנכ"ל המיועד של משרד המשפטים, שלמה גור - יו"ר מועצת רואי חשבון, באתר גלובס, 24 בינואר 2000
↑  עידו באום, ד"ר אליהו וינוגרד: "אני עוסק בבוררויות כדי להיות עסוק ומשתדל גם לא להיות עמוס", באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2009
↑  אלה לוי-וינריב, ‏השופט בדימוס ד"ר אליהו וינוגרד מצטרף למשרד עוה"ד גדעון פישר ושות', באתר גלובס, 17 בדצמבר 2008
↑  אליהו וינוגרד הלך לעולמו בגיל 91, באתר רשת 13, 13 בינואר 2018
↑  מירב קריסטל וצבי לביא, איקיוטק: "צעקת אלפים נותרה ללא מענה", באתר ynet, 30 בדצמבר 2013
↑  רענן בן צור, השופט וינוגרד הובא למנוחות: "מוקירים כל רגע במחיצתך", באתר ynet, 14 בינואר 2018
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270069605171  ISNI: 0000 0000 8017 6655  LCCN: n88174672  SUDOC: 243901127  VIAF: 6490969   WorldCat (עם VIAF): 6490969 
קברם של יוכבד ואליהו וינוגרד, בבית הקברות מורשה, רמת השרון