stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צמחיית ארץ ישראל
רב-גווניות בצומח > ה"סינדרום"

פיטוגאוגרפיה היא תחום בבוטניקה העוסק בחקר התפוצה הגאוגרפית של צמחים. מכונה גם גאובוטניקה. אזור גאוגרפי מוגדר של צמחים הוא מתוחם פיזית ומתאפיין על ידי אקלימו, צמחייתו והצומח שלו. כלל הגורמים המשפיעים על מאפייני הצמחייה האזורית: האקלים, הקרקע והטופוגרפיה הנקראים בשם הקולקטיבי סינדרום
יש ארצות שכל שטחם הוא בתוך אזור אחד, כמו בארצות מרכז אירופה. יש ארצות, כמו ארץ ישראל בה נפגשים ארבעה אזורים פיטוגאוגרפיים: האזור הים-תיכוני, האזור האירנו-טורני, האזור הסהרו-ערבי והאזור הסודאני.
| אזור | עונות השנה | ממוצע משקעים שנתי | שונות | מקומות בארץ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ים תיכוני | שתי עונות שוות פחות או יותר: חורף גשום ונוח וקיץ חם ויבש. | 400–1,500 מ"מ | ריבוי בהמות מרעה, ריבוי שריפות | תחום הנתחם בשפלת החוף מרצועת עזה מדרום עד גבול הלבנון, הגליל, השומרון והמדרונות המערביים של הרי יהודה. |
| אירנו-טורני | יבשתי קיצוני: החורף – קר ושילגי, האביב והסתיו – גשומים והקיץ – חם ויבש | עד 200 מ"מ, לפרקים גם ללא גשם | אוכלוסייה דלילה, חוץ מעמקי נהרות הנילוס, הפרת והחידקל | הנגב הצפוני והמרכזי וספר מדבר יהודה. |
| סהרו-ערבי | תקופת הגשמים שלו קצרה מאוד ותקופת היובש ארוכה מאוד, החורף נוח והקיץ חם מאוד | פחות מ-200 מ"מ | משקעים בלתי סדירים; קרקע בעלת מליחות גבוהה | מרחבים גדולים של הנגב הדרומי, מדבר יהודה ומדבריות סיני |
| סודני | טרופי: החורף יבש והקיץ גשום | 50–1,000 מ"מ | הצמחייה משתנה בהתאם לרמות הגשמים | עד קו הרוחב 32 מעלות. בארץ אפשר רק להבחין ברצועה חדירה של הצמחייה הזאת בבקעת הירדן ובמפרץ אילת |
הכחדה ומאמצי שימור > הכחדת צמחים מקומיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הכחדה ומאמצי שימור > מאמצי שימור מקומיים

| --- | --- |
 :  ראו גם – שמורות טבע בישראל
בנק הגנים לצמחי ארץ ישראל שבמנהל המחקר החקלאי הממוקם בקריה החקלאית בבית דגן משמש כבנק הזרעים של צמחי ארץ ישראל.
בתרבות > כסמלים לאומיים

הכלנית (Anemone coronaria) נבחרה לפרח הלאומי של ישראל במשאל שערכו החברה להגנת הטבע ו-ynet ב-2013 ובו השתתפו עשרות אלפי ישראלים. הכלנית פורחת בשלל צבעים (לבן, סגול-כחול, ורוד ואדום עז) ויוצרת מרבדי פריחה בתקופת החורף. במקורות היהודיים נקראה גם "שושנת המלך". הכלנית היא צמח מוגן וקטיפתו אסורה.
בט"ו בשבט 2021, הוכרז עץ הזית כעץ הלאומי בתחרות שקיימה קק"ל לציון חגיגות ה-120 שנה לקרן קיימת לישראל. הזית הוא אחד משבעת המינים בהם נשתבחה הארץ.
ענף עץ הזית מופיע בסמלים רבים, בראשם סמל מדינת ישראל, שבו ענפי זית משני צדיה של מנורת שבעת הקנים. היונה הלבנה, השבה אל תיבת נח ונושאת במקורה ענף זית, הופיעה בספר בראשית, סימלה את תום המבול והפכה לימים לסמל לשלום.
ישנם מספר פרחים נוספים המזוהים במיוחד עם ישראל:
שושן צחור – זוהה עם ישראל בתקופת המקרא ובית המקדש. פרחי שושן צחור היו קבועים במנורת שבעת הקנים וייתכן שצורת עלי הכותרת שלהם היא המקור לסמל המגן דוד.
רקפת מצויה – נבחרה לייצג את ישראל בתערוכה בוטנית בבייג'ינג בשנת 2007.
אירוסי ההיכל – פרחים הדורים, מינים רבים מהם אנדמיים לארץ ישראל. אירוס מופיע בסמל החברה להגנת הטבע.
חצב.
בתרבות > בקולנוע ובטלוויזיה

בסדרת-טבע התיעודית, ישראל הפראית, מופיעים צמחים ארץ-ישראלים שונים במהלך הפרקים.
גלריה

רקפת מצויה
שושן צחור, כמעט שנכחד מארץ ישראל מאחר שנקטף על ידי צליינים
חמציץ נטוי, מין פולש שהתגייר והפך לנפוץ גם בבר
אירוס הגלבוע, אחד מאירוסי ההיכל
חרצית עטורה, מפרחי האביב הנפוצים בארץ ישראל
צבעוני ההרים – מההדורים שבפרחי ישראל
מרגנית השדה נפוצה בישראל בעיקר במופע הכחול שלה
סביון – מפרחי החורף הנפוצים של ישראל
פשתה שעירה
תורמוס ההרים
ציפורני חתול
נרקיס מצוי
ראו גם

הצומח הים תיכוני בישראל
קטגוריה:צמחי בר בסכנת הכחדה בישראל
רשימת צמחי בר גרים ומוברים בישראל
החי בארץ ישראל
לקריאה נוספת

עזי פליטמן, קלרה חן, אבינעם דנין, אבישי שמידע, צמחי ישראל בתמונות, הוצאת מסדה, 1983.
עזריה אלון, 300 פרחי-בר בצבעי הקשת, בהוצאת החברה להגנת הטבע, 1987.
מיכאל זהרי, נופי הצומח של ארץ ישראל – סיורים מונחים ללימוד האקולוגיה של הצומח בארץ, הוצאת עם עובד – תל אביב, 1980
צומח וצמחים בארץ ישראל,האוניברסיטה הפתוחה, 1978
מיכאל זהרי, מדריך חדש לצמחי ישראל, הוצאת ספרים עם עובד – תל אביב, 1986 – הדפסה אחת-עשרה
אמיר קיטרון, צמחי מרפא של סְפָר מדבר יהודה בתוך חוברת ההרצאות כנס ספר המדבר בארץ ישראל בהוצאת מרכז סיור ולימוד סוסיא, תשס"ו (2006).
על אזובית המדבר לשימוש כלכלי
Amzallag, N., Larkov, O., Ben Hur, M. and. Dudai, N. (2005) Soil microvariation in the wild as a source of variability : the case of secondary metabolism in Origanum dayi Post J. Chem. Ecol. 31(6): 1235–1254
הערות שוליים

↑  מקור: מיכאל זהרי, נופי הצומח של ארץ ישראל – סיורים מונחים ללימוד האקולוגיה של הצומח בארץ
↑  סקר שערכה החברה להגנת הטבע ב-2007 מצא שהכלנית היא הפרח המוכר והאהוב ביותר בקרב הישראלים.
מירב לוי, פרח הבר האהוב ביותר על הישראלים: כלנית, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 בפברואר 2007
הפרח האהוב ביותר על הישראלים: כלנית, אפוק טיימס, 16.2.2007.
↑  הכלנית: הזוכה בתחרות "הפרח של ישראל", באתר ynet, 25 בנובמבר 2013
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
הכלנית המצויה – הפרח הלאומי של ישראל
עץ זית – העץ הלאומי של ישראל
צמחיית ארץ ישראל בהנצחה – גן צמחי ארץ ישראל והתנ"ך על שם מרדכי אלכסנדר ינאי בעיר גבעתיים
יאיר קריידמן

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1932 (בן 92) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 הישג בולט:  מקום שני באליפות ישראל 1963
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1976
 מד כושר מרבי:  2475 (ינואר 1977)
 מד כושר נוכחי:  2254 (אפריל 2021)
 מדינה:  ישראל
 
יאיר קריידמן (נולד ב-1 בנובמבר 1932 בחיפה) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב-אמן. היה השחמטאי יליד ישראל הראשון שקיבל תואר זה.
ביוגרפיה

קריידמן למד לשחק שחמט בגיל 11 מאחיו הבוגר. בשנת 1950, בגיל 18, השתתף באליפות ישראל לנוער וחלק את המקום הראשון, אך לאחר התרת שוויון נקודות סיים במקום השני לאחר רפי פרסיץ. לאחר שרותו בצה"ל התחיל לעבוד בהנהלת חשבונות ובמקביל לשחק במועדון שחמט החיפאי.
בשנת 1957 קריידמן עבר לתל אביב והתחיל לשחק במועדון שחמט המקומי. הוא השתתף בקביעות באליפויות ישראל בשחמט החל משנת 1957 והישגו הטוב ביותר היה המקום השני [דרושה הבהרה].
היה חבר נבחרת ישראל בין השנים 1958–1976. בשנות ה-60 של המאה ה-20 קריידמן החל לשחק בתחרויות בינלאומיות ובשנת 1964 הוענקה לו דרגת אמן בינלאומי. בשנת 1976 הפך לרב אמן.
עבד שנים רבות במשרד האוצר ובשנת 1995 היה הממונה על הביטוח.
בשנת 2004 הוא היה חבר בנבחרת ישראל (יחד עם מארק צייטלין, יעקב מוריי וידעאל סטפק), שזכתה באליפות העולם לקבוצות סניורים.
שימש בתפקידים מגוונים באיגוד הישראלי לשחמט.
נכון לאפריל 2018, בקרב גילאי 85 ומעלה קריידמן מדורג ראשון בעולם, לפי מד כושר והוא רב-האמן הוותיק ביותר בישראל.[דרוש מקור]
יאיר קריידמן באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1958 ל-1976 השתתף קריידמן ב-10 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1958 | 2 עת | ישראל |  | 3.5 מ-9 | 1+ 5= 3- | 38.9 | 17 קבוצתי, 25 אישי |
|  1960 | עת | ישראל |  | 6.5 מ-11 | 4+ 5= 2- | 59.1 | 14 קבוצתי, 9 אישי |
|  1962 | 4 | ישראל |  | 5.5 מ-10 | 5+ 1= 4- | 55.0 | 15 קבוצתי |
|  1964 | 2 | ישראל |  | 10 מ-16 | 7+ 6= 3- | 62.5 | 14 קבוצתי, 10 אישי |
|  1966 | 2 | ישראל |  | 9 מ-15 | 6+ 6= 3- | 60.0 | 19 קבוצתי, 15 אישי |
|  1968 | 3 | ישראל |  | 11 מ-14 | 9+ 4= 1- | 78.6 | 18 קבוצתי, 2 אישי |
|  1970 | 2 | ישראל |  | 11 מ-16 | 6+ 10= 0- | 68.8 | 13 קבוצתי, 7 אישי |
|  1972 | 2 | ישראל | 2455 | 11.5 מ-18 | 7+ 9= 2- | 63.9 | 18 קבוצתי, 14 אישי |
|  1974 | 2 | ישראל | 2470 | 7 מ-14 | 5+ 4= 5- | 50.0 | 17 קבוצתי, 38 אישי |
|  1976 | 2 | ישראל | 2465 | 4.5 מ-9 | 2+ 5= 2- | 50.0 | 6 קבוצתי, 25 אישי |
הערות שוליים

↑  Kraidman, Yair - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
יחסי אוקראינה – ארצות הברית

| יחסי אוקראינה – ארצות הברית |
| --- | --- |
אוקראינה: ארצות הברית


אוקראינה: ארצות הברית
שטח (בקילומטר רבוע)
603,550: 9,833,517
אוכלוסייה
38,516,082: 346,514,652
תמ"ג (במיליוני דולרים)
178,757: 27,360,935
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,641: 78,960
משטר
דמוקרטיה חצי נשיאותית: רפובליקה נשיאותית פדרלית

יחסי אוקראינה – ארצות הברית הם היחסים הבילטרליים בין אוקראינה לארצות הברית של אמריקה. לאחר נפילת מסך הברזל, ארצות הברית הכירה רשמית בעצמאותה של אוקראינה ב-25 בדצמבר 1991. ארצות הברית שדרגה את הקונסוליה שלה בקייב למעמד שגרירות ב-21 בינואר 1992.
שגרירת ארצות הברית באוקראינה החל מ-18 באוגוסט 2016 היא מארי יובאנוביץ, השגרירה השביעית של ארצות הברית באוקראינה מאז קבלת עצמאותה. ארצות הברית תומכת בהצעה של אוקראינה להצטרף לארגון האמנה הצפון-אטלנטית על אף התנגדותה של רוסיה. בהתאם למסמכים שנחשפו במהלך פרשת קייבלגייט, דיפלומטים אמריקאים על מגנים ריבונותה של אוקראינה בפגישות עם דיפלומטים אחרים.
האוקראינים רואים בדרך כלל את ארצות הברית באור חיובי, כאשר 80% הביעו עמדה אוהדת כלפי ארצות הברית ב-2002 ו-60% ב-2011. על פי דוח המנהיגות העולמית של ארצות הברית לשנת 2012, 33% מהאוקראינים בוטחים במנהיגות האמריקאית, עם 26% הביעו את מורת רוחם ו-41% טענו שלא ניתן לסמוך עליה.
היסטוריה

ארצות הברית נהנית מיחסים ידידותיים ואסטרטגיים עם אוקראינה, והיא מייחסת חשיבות רבה להצלחת המעבר של אוקראינה למדינה דמוקרטית עם שוק כלכלי משגשג. לאחר תקופה בה חוותה כלכלת אוקראינה שיעורי צמיחה שליליים שהתבטאו בהצטמקות הכלכלה בשיעור של כ-60%, בהיפר-אינפלציה ובצמיחה שלילית ומחסור בחומרי גלם ובמוצרי צריכה, ממשלת אוקראינה החלה לנקוט צעדים בסתיו 1999 שמטרתם הייתה להמריץ מחדש את הרפורמה הכלכלית, שהייתה תקועה במשך שנים בשל היעדר רוב במועצה העליונה. נחישותה של ממשלת אוקראינה ליישם רפורמה כלכלית מקיפה הייתה התפתחות מבורכת בעיני הקבינט של ארצות הברית, וארצות הברית התחייבה לתמוך באוקראינה למען שתמשיך בדרך זו.
ביחסים הבילטרליים נרשמה הידרדרות מה בספטמבר 2002, כאשר הקבינט של ארצות הברית הודיע שאימת את ההקלטה של נשיא אוקראינה ליאוניד קוצ'מה ביולי של אותה השנה שבה החליט להעביר את מערכת הסיוע האלקטרונית "קולצ'וגה" (אנ') לעיראק. ממשלת אוקראינה הכחישה כי ההעברה התרחשה. המהפכה הכתומה הובילה לשיתוף פעולה הדוק ודיאלוג פתוח יותר בין אוקראינה וארצות הברית. המדיניות האמריקנית כלפי אוקראינה המשיכה להתרכז במימוש וחיזוק של הדמוקרטיה באוקראינה וקירוב אוקראינה לעולם המערבי באמצעות הידוק הקשרים שלה עם נאט"ו והאיחוד האירופי.
בשנת 2012 החליטה ועדת החוץ של הסנאט האמריקאי על החלטה 466, הקוראת לשחרור האסירה הפוליטית יוליה טימושנקו ללא תנאי, והחרימה את האחראים למאסרה. ההחלטה גינתה את ממשלו של נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ' והורתה לנאט"ו להשעות את כל הסכמי שיתוף הפעולה עם אוקראינה. בתגובה לכך, כתב הסגן הראשון לתובע הכללי של אוקראינה, רנאט קוזמין, מכתב לנשיא ארצות הברית ברק אובמה והתאונן שאשרת השהייה שלו לארצות הברית בוטלה.
ב-8 ביוני 2017 הושלך מטען נפץ אל עבר שגרירות ארצות הברית בקייב.
היחסים בין המדינות היו בלב פרשת טראמפ–אוקראינה שהובילה להליך ההדחה של דונלד טראמפ (2019–2020), הנשיא דאז. הפרשה נגעה לנשיא דונלד טראמפ ולגורמים בכירים בממשלו שלטענת חושף שחיתות, שידלו לכאורה התערבות זרה בבחירות בארצות הברית לטובתו האישית והפוליטית של טראמפ.
בתחילת 2025, עם כניסתו של טראמפ בפעם השנייה לכהונת נשיא ארצות הברית, חל שינוי ביחסה של ארצות הברית למלחמה באוקראינה. ב-24 בפברואר 2025 נערכה בעצרת האו"ם הצבעה על החלטה שאותה יזמו אוקראינה והאיחוד האירופי, הקוראת לשמירה על ריבונותה ושלמותה הטריטוריאלית של אוקראינה ולקידום שלום צודק ובר קיימא באוקראינה. ארצות הברית הצביעה יחד עם רוסיה נגד החלטה זו, שאושרה ברוב של 93 מדינות.
קרסנט סיטי

| --- | --- |

הנמל של קרסנט סיטי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
  מדינה:  קליפורניה קליפורניה
 מחוז:  דל נורטה
 תאריך ייסוד:  13 באפריל 1854
 שטח:  6.25 קמ"ר
 גובה:  13 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  6,673 (2020)
  ‑ צפיפות:  1,312.26 נפש לקמ"ר (2020)
 קואורדינטות:  41°45′22″N 124°12′06″W﻿ / ﻿41.756111°N 124.201667°W﻿ / 41.756111; -124.201667
 אזור זמן:  UTC -8
 https://www.crescentcity.org
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קרסנט סיטי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה קרסנט סיטי(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטקרסנט סיטי(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטקרסנט סיטי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קרסנט סיטי (באנגלית: Crescent City, בשפת יורוק: Kohpey) היא העיר היחידה במחוז דל נורטה בקליפורניה שבארצות הברית. העיר היא גם מושב המחוז. קרסנט סיטי, מילולית "עיר חצי סהר", קרויה על שם רצועת החוף החולי בצורת חצי סהר מדרום לעיר. במפקד האוכלוסין של 2020 הייתה האוכלוסייה הכוללת בעיר 6,673 נפשות ירידה מ-7,643 במפקד 2010. האוכלוסייה כוללת גם את האסירים בכלא המדינתי פליקן באי (אנ'), ששוכן בגבולות העיר, ואת היישוב לשעבר קרסנט סיטי נורת (אנ') שסופח לעיר. העיר היא גם האתר של מטה מערכת הפארקים רדווד, כמו גם המגדלור ההיסטורי "בטרי פוינט לייט (אנ')". בשל עושר הדגה במימי האוקיינוס השקט הסמוך, הדיג הנלווה, וקלות הגישה, משמש נמל קרסנט סיטי כנמל ביתי עבור ספינות דיג מסחריות רבות.
העיר שוכנת על חוף האוקיינוס השקט בחלק הצפון-מערבי העליון של קליפורניה, כ-32 קילומטרים דרומית לגבול אורגון. הגאוגרפיה של קרקעית הים בסמוך לקרסנט סיטי הופכת אותה לרגישה בצורה יוצאת דופן לצונאמי. חלק גדול מהעיר נהרס על ידי ארבעה גלי צונאמי שנוצרו ברעידת האדמה הגדולה באלסקה מול אנקורג' באלסקה בשנת 1964. בעשור השני של המאה ה-21 סבל נמל העיר מנזק והרס רב מהצונאמי שנוצר ברעידת האדמה והצונאמי בסנדאי שהתחוללה ב-11 במרץ 2011 ליד סנדאי ביפן. כמה עשרות כלי שיט ורבים מהרציפים שהם עגנו אליהם נהרסו כאשר הגלים הקשורים לצונאמי הגיעו למעל ל-2.4 מטרים.
האקלים של קרסנט סיטי הוא מתון, עם קיצים קרירים יחסית עבור קו הרוחב שלה כתוצאה מהשפעה ימית אינטנסיבית. באזורים הפנימיים הסמוכים מאחורי ההרים יש בקיץ טמפרטורות חמות משמעותית יותר.
היסטוריה

האזור הידוע כיום כמחוז דל נורטה היה ועודנו מיושב על ידי היורוק (האינדיאנים של הנהר קלאמת) ושבטים ילידים של הטולווה (אנ'). האמריקאי האירופאי הראשון שחקר את הארץ הזו היה החלוץ ג'דדיה סמית בתחילת המאה ה-19. הוא היה האמריקאי האירופאי הראשון שהגיע לאזור יבשתי ברגל בתקופה לפני שהאמריקאים האירופאים ידעו משהו על טריטוריה כל כך רחוקה. עבורו זה היה פשוטו כמשמעו "קצה הארץ" - המקום שבו הסתיימה יבשת אמריקה באוקיינוס השקט. בשנת 1855 אישר הקונגרס של ארצות הברית בניית מגדלור ב"נקודת הסוללה" (the battery point, אי בזמן גאות בחוף קרסנט סיטי) שעדיין מתפקד כנקודת ציון היסטורית.
מגלי ארצות אירופיים ביקרו באזור לראשונה בספינה בסוף שנות העשרים של המאה ה-19. האירופים החלו לעבור לאזור בשנות ה-50 של המאה ה-19. קרסנט סיטי התאגדה כעיר ב-1854.
גאוגרפיה

לדברי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, שטחה הכולל של העיר הוא 6.25 קילומטרים רבועים, מתוכם 5.08 קמ"ר (81.3%) הוא יבשה ו-1.17 קמ"ר (18.7%) הוא מים. דיג אלתית וסרטנים, תיירות ועצים הם מקורות ההכנסה העיקריים במחוז דל נורטה. נחל אלק קריק (Elk Creek) זורם לאוקיינוס השקט בקרסנט סיטי. היישוב הקליפורני הקרוב ביותר שלו בכל גודל בפנים הארץ הוא הפי קמפ במרחק אווירי של בערך 68 קילומטרים, אבל, בגלל פני השטח המרחק בכביש גדול הרבה יותר. העיר הקרובה ביותר היא עיר החוף ברוקינגס (אנ') באורגון, כ-30 קילומטרים מצפון לה. אזור מפרץ המבולדט (אנ') המקיף את יוריקה (אנ') וארקטה (אנ') נמצא יותר מ-97 קילומטרים מדרום לה. קרסנט סיטי נמצאת צפונה בקו הרוחב כמו שיקגו, כמו גם ניו אינגלנד בצד של האוקיינוס האטלנטי. תשע מעלות קו רוחב צפונית לסן דייגו בקצה הדרומי של קליפורניה. קרסנט סיטי קרובה יותר לוונקובר בקנדה (838 קילומטרים) מאשר ללוס אנג'לס (1,003 קילומטרים).
גאוגרפיה > אקלים

בקרסנט סיטי יש אקלים ים תיכוני של קיץ חם (סיווג Csb בשיטת קפן), עם מזג אוויר מתון דומה לאקלים ימי (סיווג Cfb). החודשים הגשומים ביותר הם מאוקטובר עד מרץ; החודש הגשום ביותר הוא דצמבר עם 283.0 מילימטרים והחודש היבש ביותר הוא יולי עם 8.4 מילימטרים. הטמפרטורות הגבוהות והנמוכות הממוצעות בדצמבר הן 12.8°C ו-5°C בהתאמה. הטמפרטורות הגבוהות והנמוכות הממוצעות באוגוסט הן 17.8°C ו-12°C בהתאמה. בממוצע, ארבעה בקרים בכל חורף יורדים מתחת לנקודת הקיפאון.
הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בקרסנט סיטי הייתה 36 מעלות צלזיוס ב-20 בספטמבר 1989 וב-21 בספטמבר 1939. הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנרשמה הייתה 7- מעלות צלזיוס ב-20 בינואר 1937 וב-21 בדצמבר 1990. כמות המשקעים החודשית המקסימלית הייתה 793.8 מילימטרים בנובמבר 1973. השנה הגשומה ביותר הייתה 1904 כאשר ירדו בעיר 2,733.3 מילימטרים גשם, והשנה היבשה ביותר הייתה 2013 עם 734.6 מילימטרים. כמות המשקעים המקסימלית ב-24 שעות הייתה 196.3 מילימטרים ב-9 בינואר 1995. כמות השלג הגבוהה ביותר שנרשמה בכל תקופה ב-24 שעות הייתה 15 סנטימטרים ב-26 בינואר 1972. כמות המשקעים השנתית הממוצעת של 30 שנים בקרסנט סיטי ירדה מ-1,630 מילימטרים בתקופה 1980–2010 לכ-1,470 מילימטרים במהלך התקופה 1990–2020.
גאוגרפיה > צונאמי

לטופוגרפיה של קרקעית הים המקיפה את קרסנט סיטי יש אפקט של מיקוד צונאמי. לפי חוקרים מאוניברסיטת המדינה המבולדט ואוניברסיטת דרום קליפורניה, העיר חוותה תנאי צונאמי 31 פעמים בין השנים 1933 ו-2008. אף על פי שרבים מאירועים אלו בקושי הורגשו, אחד-עשר אירועים כללו מדידות גלים שעולות על מטר אחד, ארבעה אירועים גרמו נזק, ואירוע אחד בפרט נהוג למנות כ"צונאמי המתועד הגדול וההרסני ביותר שפגע בחוף האוקיינוס השקט של ארצות הברית".
ב-27 במרץ 1964 התחוללה רעידת האדמה הגדולה באלסקה מול אנקורג' באלסקה, שגרמה לגלי צונאמי מקומיים, כמו גם גל שחצה את האוקיינוס השקט. הזמן שלקח לגל הצונאמי הראשון להגיע לקרסנט סיטי היה 4.1 שעות לאחר רעידת האדמה, אך הוא יצר רק הצפה מקומית. הגלים השני והשלישי שפגעו בקרסנט סיטי היו קטנים יותר, אך גובה הגל הרביעי שפגע בעיר היה מעל ל-6 מטרים לאחר שלפני כן המים בנמל נסוגו כמעט לחלוטין. למחרת בבוקר נערך אומדן הנזק: 289 מבנים ועסקים נהרסו; 1,000 מכוניות ו-25 ספינות דיג גדולות נמחצו; 12 בני אדם נהרגו, למעלה מ-100 נפצעו, והיו עוד נעדרים; ו-60 גושי בניינים הוצפו, כאשר 30 גושי בניינים עירוניים נהרסו. אף על פי שרוב הנעדרים אותרו בחיים מאוחר יותר, לא כולם אותרו. שמאי הביטוח העריכו כי היו בעיר יותר נזקים מהצונאמי מאשר אנקורג' מרעידת האדמה הראשונית.
הצונאמי דהר לאורך החוף המערבי עם עוד הרוגים והרס, אך אף מקום אחר לא נפגע באותה עוצמה. קרסנט סיטי נפגעה בצורה הקשה ביותר, בשל הגאוגרפיה הימית שלה, מיקומה ביחס לקו הפגיעה של רעידת האדמה, קווי מתאר תת-מימיים כמו הר המצולה קוב (אנ') ומיקומם של נהרות בקרבת העיר. אף על פי שבתים, מבנים ותשתיות נבנו מחדש מאוחר יותר, חלפו שנים עד שהעיר התאוששה מההרס לחיים, לרכוש ולכלכלתה. מאז שנות ה-80, שובר הגלים מוגן מפני גלי סערה רגילים על ידי מאות יחידות של דולוס (אנ'), מבני בטון במשקל 38 טון.
העיר נחשבת היום מוכנה יותר לצונאמי. מוכנותה נבדקה ב-14 ביוני 2005, כאשר רעידת האדמה ביוריקה ב-2005 בעוצמה של 7.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט הגיעה למרחק של 145 קילומטרים מהחוף; רוב העיר (כ-6,000 איש) פונה כאשר פורסמה אזהרת צונאמי, וגל צונאמי בגובה 26 סנטימטרים פגע באזור.
ב-15 בנובמבר 2006, רעידת אדמה בעוצמה 8.3 פקדה את האי סימושיר שבאיים הקוריליים במערב האוקיינוס השקט. אזהרת צונאמי פורסמה, אך בוטלה שעות לאחר מכן. עם זאת, נחשול מאותה רעידת אדמה אכן פגע בנמל בקרסנט סיטי וגרם נזק לשלושה רציפים ולמספר סירות. מושל קליפורניה ארנולד שוורצנגר הכריז על מצב חירום במחוז. עם ההכרזה הזו, האזור המושפע היה זכאי למימון סיוע חירום פדרלי לתיקון הנזק.
חלקים מהעיר פונו ב-11 במרץ 2011, לאחר רעידת אדמה בעוצמה של 9.0 שפקדה את יפן. 35 סירות נהרסו, והנמל ספג נזק גדול. השיא המדווח היה כ-2.5 מטרים בשעה 9:50 בבוקר. חמישה נסחפו לים, ואדם אחד נהרג.
דמוגרפיה > מפקד האוכלוסין של 2010

מפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 2010 דיווח כי בקרסנט סיטי יש אוכלוסייה של 7,643 תושבים. צפיפות האוכלוסין הייתה 1,222.0 קמ"ר. ההרכב הגזעי של קרסנט סיטי היה 5,052 (66.1%) לבנים, 910 (11.9%) אפרו-אמריקאים, 370 (4.8%) אינדיאנים, 333 (4.4%) אסייתים, 7 (0.1%) תושבי האי הפסיפי, 696 (9.1%) מגזעים אחרים, ו-275 (3.6%) משני גזעים או יותר. היספנים או לטינים מכל גזע היו 2,342 אנשים (30.6%).
מפקד האוכלוסין דיווח כי 4,063 אנשים (53.2% מהאוכלוסייה) חיו במשקי בית, 28 (0.4%) גרו ברבעים קבוצתיים לא ממוסדים, ו-3,552 (46.5%) היו ממוסדים. האחוז הממוסד הגבוה מאוד הוא תוצאה של נוכחותו של בית הכלא המדינתי פליקן ביי, שסופח לגבולות העיר בשנות ה-90.
היו 1,707 משקי בית, מתוכם ל-559 (32.7%) היו ילדים מתחת לגיל 18, 512 (30.0%) היו זוגות נשואים משני המגדרים שחיו יחד, ל-314 (18.4%) הייתה בעלת בית אישה ללא בעל. ל-114 (6.7%) היה בעל בית גבר ללא אישה. היו 170 (10.0%) שותפויות לא נשואים משני המגדרים, ו-7 (0.4%) זוגות נשואים או שותפויות חד מיניים. 614 משקי בית (36.0%) היו בודדים, ול-229 (13.4%) היה מישהו שחי לבדו בן 65 ומעלה. גודל משק הבית הממוצע היה 2.38. היו 940 משפחות (55.1% מכלל משקי הבית); גודל המשפחה הממוצע היה 3.13.
אוכלוסיית העיר הכילה 1,107 אנשים (14.5%) מתחת לגיל 18, 934 אנשים (12.2%) בגילאי 18 עד 24, 3,292 אנשים (43.1%) בגילאי 25 עד 44, 1,725 אנשים (22.6%) בגילאי 45 עד 64, ו-585 אנשים (7.7%) שהיו בני 65 ומעלה. הגיל החציוני היה 34.9 שנים. על כל 100 נקבות, היו 250.1 זכרים. על כל 100 נשים בנות 18 ומעלה, היו 298.5 גברים.
היו 1,906 יחידות דיור בצפיפות ממוצעת של 789.2 ל-304.7 קמ"ר, מתוכן 1,707 מאוכלסים, מתוכן 532 (31.2%) בבעלותם ו-1,175 (68.8%) מאוכלסים על ידי שוכרים. שיעור המשרות הפנויות לבעלי הבית היה 7.7%; שיעור הפנויות בשכירות עמד על 4.8%. 1,203 נפשות (15.7% מהאוכלוסייה) התגוררו ביחידות דיור בבעלות וביחידות דיור להשכרה גרו 2,860 נפשות (37.4%).
תחבורה

הגישה לכביש המהיר היא באמצעות כביש 101 של ארצות הברית, העובר ישירות דרך העיר, ומחבר את חוף אורגון מצפון ואת יוריקה (אנ') מדרום. כביש 199 (אנ') של ארצות הברית מתחיל מצפון לקרסנט סיטי ועובר צפון-מזרחה עד גרנטס פאס (אנ') באורגון. הצומת של כבישים ארצות הברית 101 ו-199 הוא אחד משני הצמתים היחידים של שני כבישים של ארצות הברית בקליפורניה, השני הוא הצומת של הכבישים 6 ו-395 בבישופ (אנ').
סקייווסט איירליינס הפעילה בעבר טיסות לנמל התעופה מחוז דל נורטה (אנ') (הידוע גם בשם שדה ג'ק מקנמרה) בשם יונייטד אקספרס (אנ') עד 7 באפריל 2015. היעד של רוב הטיסות היה לנמל התעופה הבינלאומי של סן פרנסיסקו. חברת התעופה PenAir (אנ') החלה לשרת את שדה התעופה עם מטוסי טורבו-פרופ מדגם סאאב 340 החל מ-15 בספטמבר 2015. קונטור איירליינס (אנ') מפעילה כיום טיסות מקרסנט סיטי (CEC) לנמל התעופה הבין-לאומי אוקלנד (OAK).
תחבורה ציבורית מקומית מסופקת על ידי Redwood Coast Transit ועל ידי חברות מוניות שונות. לחברת התחבורה של מחוז קארי באורגון ולחברת התחבורה של מדינת אורגון (POINT) יש קווים לקרסנט סיטי.
נמל קרסנט סיטי משמש כנמל דיג מסחרי לספינות דיג מסחריות של אלתית, חסילונים, טונה, בקלה וסרטנים. הנמל הוא גם ביתם של מספר רב של עסקים הקשורים לדיג ועסקים שאינם קשורים לדיג ומשרדים ממשלתיים בנמל. בנמל קרסנט סיטי יש גם כמה רציפי סירות שעשועים.
ערים תאומות

יפן ריקוזנטקטה, יפן (7 בינואר 2019)
לא ביום ולא בלילה

"לא ביום ולא בלילה" הוא שיר, שפרסם חיים נחמן ביאליק בכתב העת "השילוח" במרץ 1908. השיר פורסם כאחד מקבוצה של חמישה שירי עם.
בשיר מבקשת עלמה צעירה את עץ השיטה לספק לה פרטים על חתנה המיועד לה על ידי אביה. השיר דן, באופן היתולי, בחתן המיועד, מקצועו, מעמדו, תארו, ואף גילו של החתן, ומחשבותיה של הנערה בקשר לכך.