stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מריאנה טימר

מריה אלטיה "מריאנה" טימר (בהולנדית: Maria Aaltje "Marianne" Timmer ;‏ נולדה ב-3 באוקטובר 1974) היא ספורטאית הולנדית בעבר, מתחרה בהחלקה מהירה על הקרח, אלופה אולימפית, בעלת 3 מדליות זהב שהושגו בשתי אולימפיאדות (נאגנו 1998 וטורינו 2006), אלופת עולם בעלת 8 מדליות מהן 3 זהב ושיאנית עולם (2 שיאי עולם).
טימר זכתה בשנת 1998 בתואר ספורטאית השנה בהולנד.
שיאיה האישיים

| מרחק | זמן |
| --- | --- |
500 מטר: 37.86 שניות
1000 מטר: 1:14.45 דקות
1500 מטר: 1:57.58 דקות, שיא עולם בעבר
3000 מטר: 4:15.76 דקות
5000 מטר: 7:53.32 דקות
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא מריאנה טימר בוויקישיתוף
משקלים סגוליים

משקלים סֶגוֹלִיִּים הוא הכינוי הנפוץ למשקלים המלעיליים בעברית. הם נקראים כך משום שבמילים רבות במשקלים האלה ההברה האחרונה מנוקדת בסגול.
המשקלים הסגוליים השונים

המשקלים הסגוליים הבסיסיים הם:
משקל קֶטֶל – לדוגמה: כֶּלֶב, רֶגֶל.
משקל קֵטֶל – לדוגמה: שֵׂכֶל (גם שֶׂכֶל), עֵמֶק.
משקל קֹטֶל – לדוגמה: אֹכֶל, חֹרֶף.
נוסף על כך, כלולות בקטגוריה זו צורות אחרות שמסתיימות באותו דגם הברתי:
משקלים המסתיימים בסיומת הנקבה -ֶת (וריאנט של -ָה), כגון: קְטֶלֶת (כְּנֶסֶת), קְטֵלֶת (תְּכֵלֶת); קַטֶּלֶת (נַזֶּלֶת, קַלֶּטֶת); מַקְטֹלֶת (מַחְלֹקֶת, מַעְבֹּרֶת), קְטֹלֶת (פְּסֹלֶת, קְטֹרֶת), קִטֹּלֶת (בִּקֹּרֶת, קִדֹּמֶת), קֻטֶּלֶת (סֻכֶּרֶת, כֻּסֶּמֶת), קִטֶּלֶת (כִּנֶּמֶת, כִּנֶּרֶת); מִקְטֶלֶת (מִרְפֶּסֶת, מִשְׁבֶּצֶת); מַקְטֶלֶת (מַדְפֶּסֶת, מַחְתֶּרֶת); תִּקְטֹלֶת (תִּזְמֹרֶת, תִּינֹקֶת); קְטַלְטֹלֶת (צְמַרְמֹרֶת, סְחַרְחֹרֶת), קְטַלְטֶלֶת (צְהַבְהֶבֶת, הֲפַכְפֶּכֶת), קַטֹּלֶת (בַּצֹּרֶת).
צורות זוגי (אמיתי או מדומה), כגון: אוֹפַנַּיִם, שָׁמַיִם.
צורות בודדות נוספות, כגון: צִפֹּרֶן, מִקְטֹרֶן, בְּדֹלַח, פִּילֶגֶשׁ.
עקב תופעות כיווץ והרחבה של דיפתונג, כיווץ טריפתונג והתמזגות עיצורים זהים נוצרו הצורות הבאות:
מילים שנגמרות בקמץ סגול (משקל קָוֶל) – לדוגמה: מָוֶת (ללא ניקוד: מוות), תָּוֶךְ (ללא ניקוד: תווך).
מילים שנגמרות בפתח חיריק (משקל קַיִל) – לדוגמה: קַיִץ, דַּיִשׁ.
מילים שנגמרות בסגול חיריק (משקל קֶטִי) – לדוגמה: מֶרִי, לֶחִי.
מילים שנגמרות בחולם חיריק (משקל קֹטִי) – לדוגמה: קֹשִׁי (ללא ניקוד: קושי), שֹׁנִי (ללא ניקוד: שוני).
וכן צורות כמו סִיד (שורש סי"ד), מַס (שורש מס"ס), חֹר (שורש חר"ר), שׁוּק (שורש שו"ק).
הימצאות אותיות גרוניות במילה משנה חלק מהתנועות, בשל התופעות של הנמכת תנועה והידמות תנועה. עקב כך נוספות הצורות הבאות:
מילים שנגמרות בפתח פתח (במקום סגול סגול, כשאחרי הפתח באה אות גרונית) – לדוגמה: דַּחַף, שַׁעַל; טַבַּעַת, צַלַּחַת.
מילים שנגמרות בסגול פתח (במקום סגול סגול כשאחרי הסגול השני באה אות גרונית) – לדוגמה: לֶקַח, שֶׁפַע.
מילים שנגמרות בחולם פתח (במקום חולם סגול כשאחרי הסגול באה אות גרונית) – לדוגמה: נֹגַהּ, שֹׂבַע.
מילים שנגמרות בחולם פתח (במקום חולם סגול כשאחרי החולם באה אות גרונית) – לדוגמה: טֹהַר, נֹעַם.
בהתאם למשקלים הסגוליים המלעיליים בזכר ישנם גם משקלים סגוליים מלרעיים בנקבה: מֶלֶךְ – מַלְכָּה, סֵפֶר – סִפְרָה, תֹּכֶן – תָּכְנָה ודומיהן. גם במשקלים אלה יש השפעה של העיצורים הגרוניים, לדוגמה: לַעֲנָה.
היווצרות המשקלים הסגוליים

מקורם של המשקלים קֶטֶל, קֵטֶל וקֹטֶל בשלושה משקלים פרוטושמיים עתיקים – *קַטְל, *קִטְל ו-*קֻטְל בהתאמה. המשקלים הסגוליים האחרים חוזרים אף הם לבסיסים שהסתיימו ברצף של שני עיצורים. בעבר צורפה לבסיסים אלה תנועה סופית שסימנה את היחסה. בתקופה מאוחרת יותר נעלמה תנועה זו וכתוצאה מכך הסתיימה הצורה הגרודה בצרור עיצורים. בהמשך הוכנסה בין העיצורים תנועת עזר, בדרך כלל סגול, שפירקה את הצרור; בצורות בעלות הסיומת נשמר רצף העיצורים מכיוון שעמד בתוך המילה: מַלְכּוֹ. התנועה שקדמה לתנועת העזר הידמתה בהתאם: הפתח הפך לסגול, החיריק הפך לצירי, הקובוץ הפך לחולם. בשורשים שהעיצור האמצעי שלהם היה יו"ד או וי"ו התרחשו הרחבה או כיווץ של דיפתונג, וכך נוצרו הצורות מָוֶת (הרחבת דיפתונג) וסוֹד (כיווץ דיפתונג). כתוצאה מהתמזגות עיצורים זהים נוצרו עבור שורשים מגזרת הכפולים צורות כמו סַם, גֵּץ, חֹק וכדומה.
לאחר היווצרות המשקלים הסגוליים הבסיסיים של היום – קֶטֶל, קֵטֶל וקֹטֶל – הם החלו להשתנות בהשפעת העיצורים הגרוניים (ה', ח', ע')[דרוש מקור]. אם היה העיצור הגרוני באות האמצעית של השורש, תחילה הונמכה התנועה שלפניו (צורת מעבר קַטֶל), ואחר-כך נידמתה לה התנועה שאחריו (אלא אם כן הייתה תנועה זו תנועת חולם) – כך נוצרו מילים כמו נַעַר, צַעַד, לַהַג, טַחַב, מִתְפַּכַּחַת ודומותיהן – אבל מאידך גיסא: צֹהַר. אם העיצור הגרוני היה בסוף השורש, התנועה היחידה שהונמכה הייתה זו שלפניו, וכך נוצרו צורות כמו גֶּזַע, נֵצַח, גֹּבַהּ. יש מקרים יוצאי-דופן שבהם לא חלה הנמכת תנועה: לֶחֶם, רֶחֶם, אֹהֶל, בֹּהֶן.
נטיית המשקלים הסגוליים

המשקלים הסגוליים הבסיסיים בלבד – קֶטֶל, קֵטֶל וקֹטֶל – מתאפיינים בצורת רבים יוצאת דופן: במקום הוספת הסיומת -ים הרגילה כל המילה משתנה: יֶלֶד – יְלָדִים, מֶלֶךְ – מְלָכִים. הנטייה בנקבה דומה לנטייה בזכר, כאשר רק הסיומות משתנות, כלומר יֶלֶד – יַלְדָּה – יְלָדוֹת, מֶלֶךְ – מַלְכָּה – מְלָכוֹת (כלומר, הצורה *מַלְכּוֹת בנפרד ולא בנסמך אינה תקנית).
בנטייה עם כינויי קניין חבורים חוזרים לצורה ההיסטורית: מַלְכִּי ולא *מֶלֶכִי. הדגש הוא דגש קל, אשר בא לאחר השווא הנח באותיות בג"ד כפ"ת.
בנטיית סמיכות ברבים הצורה נראית כאילו חזרו לצורה ההיסטורית, אולם אין זה כך. האות הראשונה מנוקדת בתנועת־עזר (פתח, חיריק או קמץ קטן, בהתאם לתנועה ההיסטורית), האות השנייה מנוקדת בשווא, אך אין זה השווא הנח ההיסטורי כי אם שווא מרחף, ולכן באות השלישית של השורש לא יבוא דגש קל (מַלְכוֹת־, דַּרְכֵי־, אַלְפֵי־). השווא המרחף מחליף את הקמץ המופיע בצורת הרבים (מְלָכִים, מְלָכוֹת) וזאת בשל התרחקות הקמץ מהטעם. יוצאי הדופן מהכלל הזה: כַּסְפֵּי־, נִסְכֵּי־, רִשְׁפֵּי־ (במקרא גם רִשְׁפֵי־).
משקפי מגן

משקפי מגן
אישה הלובשת קסדה ומשקפי מגן
משקפי מגן הם סוג של משקפיים שנועדו להגן על אזור העיניים מפגיעה פיזית, ועל מנת למנוע חדירה של חלקיקי גופים זרים.
המשקפיים משמשים בפעילויות ספורט שונות כמו שחייה וסקי למניעת פגיעה פיזית וחדירת מים לעיניים. הם מהווים אמצעי הגנה מחייב בעבודות כמו קידוח, ניסור ועיבוד עץ כדי להגן מפגיעה של חלקיקים כגון חומרים כימיים ושבבי עץ.
היסטוריה

האסקימואים יצרו משקפי מגן מקרניים של אייל הצפון ומעטפת עץ, כדי להגן על העיניים מפני עיוורון שלגים. במשקפיים שייצרו, חתכו חריץ במרכז כך שיורכב על אפו של המשתמש, תוך יצירת מרווח חשיפה קטן ככל האפשר של אזור העיניים לאור אולטרה סגול. המשקפיים הורכבו על הראש באמצעות גיד של איל הצפון.
בתחילת המאה ה-20 שימשו משקפי מגן להגנה על העיניים מפני רוח ואבק בעת נהיגה במכוניות ללא גג, ובעת טיסה במטוסים הראשונים שלא כללו גג סגור.
שימושים

מעבדה ומחקר - להגנה מפני חומרים כימיים ולייזר. נדרשים אישורים שונים, פיקוח ותו תקן למשקפיים אלו, המעידים על כך שהם בעלי צפיפות אופטית גבוהה, המונעת מחשיפת העיניים ללייזר באמצעותם.
ריתוך - משקפי מגן חשובים לבטיחות הרתך בעת הפעולה. האש הנוצרת בזמן ריתוך פולטת קרני אולטרה סגול הפוגעים בקרנית העין ואף עלולים לשרוף את הרשתית. לכן משקפי המגן כהים במיוחד, למניעת חדירה של קרני UV לאזור העיניים.
תעופה - במטוסים בהם תא הטייס פתוח (כמו במטוס דו-כנפי), צריך היה להרכיב משקפי מגן מפני הרוח.
ספורט חורף - משקפיים מגנים במהלך סקי, סנובורד והוקי קרח מפני קרינה, סינוור, וחלקיקים שעפים מהקרקע.
בשחייה ובצלילה מונעת המסיכה חדירה של מים לעיניים. בעת שחייה המים כוללים מלחי ים במקרה של שחייה בים, או כלור בבריכת שחייה, ואלו יוצרים גירוי לעיניים, טשטוש זמני של הראייה ואף דלקת עיניים. בעזרת משקפי המגן, ניתן לראות בבירור מתחת למים. עם זאת, משקפיים אלו לא שמישים בעומק רב יחסית מתחת למים, בשל הלחץ בעומק המים הגורם למשתמשים בהם ללחץ כבד באזור הפנים.
אופנועים - משקפי מגן לרכיבה ולפעילויות תנועה דומות באוויר הפתוח, משמשים למניעת חדירת חרקים, רוח ואבק לאזור עיניים.
כדורסל - מספר שחקנים ידועים בליגת ה-NBA נהגו לחבוש משקפי מגן (בצורת מסכה) במהלך המשחק, בהם כרים עבדול-ג'באר, ג'יימס וורת'י והוראס גרנט. המשקפיים נועדו להגן מפני פגיעה משחקנים אחרים באזור העיניים בעת ניסיון לתפוס את הכדור.
גלריה

משקפי מגן של אסקימואים העשויים מקרן אייל
טייס המרכיב משקפי מגן
צולל עם משקפי מגן (מסכת מגן) בעת צלילה
משקפי מגן לראיית לילה
משפט גליבנקו-קנטלי

הקו האדום מתאר את ההתפלגות המצטברת. הקו הכחול מתאר את ההתפלגות המצטברת האמפירית לפי המדגם. אורכו של החץ השחור הוא המרחק בין ההתפלגויות (המקום שבו המרחק ביניהן הוא מקסימלי). לפי המשפט המרחק בין ההתפלגויות שואף ל-0 כמעט בוודאות.
בתורת ההסתברות, משפט גליבנקו-קנטלי (המכונה לפעמים המשפט היסודי של הסטטיסטיקה), על שם ולרי איבנוביץ' גליבנקו ופרנצ'סקו פאולו קנטלי,
אומר שכאשר גודל המדגם שואף לאינסוף, פונקציית ההתפלגות המצטברת האמפירית המבוססת על אותו המדגם מתכנסת במידה שווה כמעט בוודאות לפונקציית ההתפלגות המצטברת ממנה לקוח המדגם .
ניסוח פורמלי

נניח ש  X_{1},X_{2},\dots  הם משתנים מקריים בלתי תלויים ושווי התפלגות עם פונקציית התפלגות מצטברת  F(x). פונקציית ההתפלגות המצטברת האמפירית עבור  X_{1},\dots ,X_{n} מוגדרת על ידי
כאשר  I_{C} היא פונקציה מציינת של הקבוצה  C.
לכל  x ממשי, לפי החוק החזק של המספרים הגדולים, \ F_{n}(x)\  היא סדרה של משתנים מקריים המתכנסת ל- F(x) כמעט בוודאות. גליבנקו וקנטלי חיזקו תוצאה זו על ידי הוכחה של התכנסות במידה שווה של \ F_{n}\  ל- F.
משפט
משפט זה הוכח על ידי ולרי גליבנקו ופרנצ'סקו קנטלי, בשנת 1933.
הוכחה

שימו לב שמתקיים  F(x)=\Pr(X_{i}\leq x) ו- F(x-)=\Pr(X_{i}<x).
כמו כן נזדקק גם לסימון:  F_{n}(x-)={\tfrac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}I_{(X_{i},\infty )}(x)={\tfrac {1}{n}}\ {\biggl |}\left\{\ i\ \mid X_{i}<x,\ 1\leq i\leq n\right\}{\biggr |}.
לפי החוק החזק של המספרים הגדולים  F_{n}(x)\xrightarrow {a.s.} F(x) ו- F_{n}(x-)\xrightarrow {a.s.} F(x-) לכל  x.
לכל  \epsilon >0 קיימת חלוקה  -\infty =x_{0}<x_{1}<\cdots <x_{m-1}<x_{m}=\infty  המקיימת,  F(x_{j}-)-F(x_{j-1})<\epsilon  לכל  j=1,\dots ,m. (את המקומות שבהן  F קופצת ב- \epsilon  או יותר בוחרים כחלק מנקודות החלוקה.) בגלל המונוטוניות הלא יורדת של כל הפונקציות המעורבות, לכל  x_{j-1}\leq x<x_{j} מתקיים,
ההתכנסות של  F_{n}(x) ושל  F_{n}(x-) לכל  x נתון היא במידה שווה על הקבוצה הסופית  \{x_{1},...,x_{m-1}\}. לכן,  \lim \sup \|F_{n}-F\|_{\infty }\leq \epsilon  כמעט בוודאות.
מאחר שזה נכון לכל  \epsilon >0, נובעת נכונות המשפט.
ראו גם

אי-שוויון דבורצקי-קיפר-וולפוביץ - מחזק את משפט גליבנקו-קנטלי על ידי כימות קצב ההתכנסות.
הערות שוליים

↑  Howard G.Tucker (1959). "A Generalization of the Glivenko–Cantelli Theorem". The Annals of Mathematical Statistics. 30 (3): 828–830. doi:10.1214/aoms/1177706212. JSTOR 2237422.
1 2  van der Vaart, A.W. (1998). Asymptotic Statistics. Cambridge University Press. p. 266. ISBN 978-0-521-78450-4.
↑  Glivenko, V. (1933). "Sulla determinazione empirica delle leggi di probabilità". Giorn. Ist. Ital. Attuari. 4: 92–99.
↑  "Sulla determinazione empirica delle leggi di probabilità". Giorn. Ist. Ital. Attuari. 4: 421–424. 1933.
משתנה RR בנבל

מיקומם של משתני RR בנבל (ושל קפאידים מסוגים אחרים) בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל
כוכב משתנה מסוג RR בְּנֶבֶל (או בקיצור משתנה RR בְּנֶבֶל, באנגלית:  RR Lyrae variable) הוא סוג של כוכבים משתנים בעל מאפיינים הדומים לקפאידיים. מקור השם הוא בכוכב הראשון מסוג זה שהתגלה, RR בנבל. כוכבים אלה משמשים לעיתים קרובות כנרות תקניים למדידת מרחק לצבירים כדוריים וגלקסיות שכנות.
משתני RR בנבל הם כוכבים פועמים מהענף האופקי בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל. אלה כוכבים זקנים, הנמצאים בשלב היתוך הליום, ובעלי מסה נמוכה יחסית, כמחצית מזו של השמש. בשלב מוקדם יותר במהלך חייהם הם כנראה איבדו מסה, כך שבמקור היו קצת פחות מסיביים מהשמש, עם מסה של כ-0.8 מסות שמש.
מכיוון שהקפאידיים הם כוכבים מסיביים מאוד, כוכבים מסוג RR בנבל הרבה יותר נפוצים מהקפאידיים, אך גם פחות בהירים מהם. בהירות מוחלטת ממוצעת עבור של כוכב מסוג זה היא פי 40 או 50 מהשמש. זמן מחזור הפעימה שלהם הוא קצר יחסית, לרוב בתחום של 12-24 שעות.
מחלקים את משתני RR בנבל לשלוש קבוצות עיקריות:
RRab
RRc - בעלי מחזורים קצרים ועקומת אור שונה
RRd - בעלי מחזור כפול - ראשי ומשני.
קשר בין אורך מחזור הפעימה והבהירות המוחלטת של כוכבים מסוג RR בנבל הופך אותם לנרות תקניים טובים עבור מדידת מרחקים לעצמים קרובים יחסית, במיוחד בתוך שביל החלב (השימוש עבור מרחקים גדולים מוגבל על ידי בהירותם). כמו כן, יש למשתני RR בנבל שימוש נרחב בחקירת צבירי כוכבים כדוריים, כיוון שהם נפוצים בצבירים אלה. מסיבה זו גם נקראו כוכבים אלה בעבר "משתני צבירים".
נבחרת פורטוגל ברוגבי

נבחרת הגברים של פורטוגל ברוגבי היא קבוצת הרוגבי יוניון המייצגת את פורטוגל במשחקים בינלאומיים.
ממשחקה הראשון ב-13 באפריל 1935 נחשבה הנבחרת הפורטוגלית לקבוצה חובבנית; למרות זאת, הצליחה לזכות באליפות אירופה לאומות ברוגבי בשנת 2003/4.
היסטוריה

משחקה הראשון של נבחרת פורטוגל התקיים ב-13 באפריל 1935 נגד ספרד, משחק אותו הפסידה בנקודה אחת. עד לשנת 1966 הפסידה הנבחרת בכל משחקיה, וניצחונה הראשון היה מול נבחרת ספרד, 9 - 3. עד לשנות ה-70 נחשבה נבחרת פורטוגל לאחת הנבחרות האירופאיות החלשות שהשתתפו בתחרויות רוגבי לאומיות.
מתחילת שנות ה-80 החלה הנבחרת להתחזק והתקדמה בבתים האירופאים של אליפות אירופה לאומות, אולם כשלה פעם אחר פעם להעפיל לגביע העולם. היא התייצבה והשתתפה באחד משני הבתים הראשונים מסוף שנות ה-80. באליפות אירופה של שנת 2003-2004 היא הגיעה לראשות הבית העליון וזכתה באליפות אירופה לאומות, הנחשב לגביע השני בחשיבותו ברוגבי באירופה לאחר טורניר שש האומות.
העפלה

גביע העולם:
1987 - לא הוזמנה
1991 - לא העפילה
1995 - לא העפילה
1999 - לא העפילה
2003 - לא העפילה
2007 - הודחה בסיבוב הראשון
2011 - לא העפילה
2015 - לא העפילה
מעבר האסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  71°40′00″S 163°34′01″E﻿ / ﻿71.6667°S 163.567°E﻿ / -71.6667; 163.567
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעבר האסקי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעבר האסקי
 
מעבר האסקי (באנגלית: Husky Pass) הוא מעבר הרים באזור חוף פנל בין רכס לאנטרמן לבין מסיב מולאר, בהרי באוורס, בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
המעבר ממוקם בראשו של קרחון סלדג'רס ובראשו של יובל המזין את קרחון ליפ ייר.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המעבר ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד.
המעבר נקרא על שם כלבי ההאסקי אשר משכו את מזחלות הכלבים של משלחת הסקר בעלייתם מאגן הניקוז של קרחון רניק לעבר קרחון לילי.
לקריאה נוספת

• J. A. S. Dow & V. E. Neall (1974), , New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 17:3, 659-714, https://doi.org/10.1080/00288306.1973.10421588 PP 683, 686
• , P 26
• G. DI VINCENZO, R. PALMERI, F. TALARICO, P. A. M. ANDRIESSEN AND C. A. RICCI, , JOURNAL OF PETROLOGY VOLUME 38 NUMBER 10 PAGES 1391–1417 1997
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  יובל ללא שם
| רכס אקספלוררז (רכס החוקרים) |
| --- | --- | --- |
| הרים | בנקס • טוקורואה • מארוויק • מילר • מקאלם |  |
| רכסים | היקס |  |
| קרחונים | אלוורז • אלט • אסטאחוב • ארויז • גרייסון • מורלי • מקלין • צ'וגונוב • קרואופורד • ראסטורגואב • שיהאן |  |
| רכס לאנטרמן |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | אור • האנטר • הושקו • לינדר • מאקינון • סלדג'רס |  |
| רכסים | ריילי |  |
| הרים | אדיקסון • אול בלאק • באוורס • ברנסטין • לאגרינג • רוול |  |
| מעברי הרים | האסקי |  |
| מסיב מולאר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | אוויסון • זנית • ליפ ייר |  |
| מפלי קרח | טובוגאנרס |  |
| רכסים | אינסאזור |  |
| הרים | דנטיין • רוול |  |
| גבעות | ויזדום • קייניין |  |
| מעברי הרים | האסקי |  |
| רכס פוזי |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | גרייבסון • מקלין • סמית'סון |  |
| הרים | דרייגר • מולאץ' |  |
| אתרים נוספים בהרי באוורס |
| --- | --- | --- |
| קרחונים, מפלי קרח והדומי קרח | קרחון אסטאפנקו • קרחון בארבר • קרחון גאנוץ • קרחון ואן לון • הדום הקרח סטאלינגר • מפל הקרח סלדג'רס • קרחון קארייר |  |
| רכסים | אדמס |  |
| הרים | ברוס • גואו • דואו • סוזה • סטאנוויקס |  |
| מפלי קרח | פלנסינג |  |
| נונאטאקים | מקנזי |  |
נבחרת פולין בכדוריד

נבחרת פולין בכדוריד היא הנבחרת לאומית של פולין. הנבחרת השתתפה ב-15 אליפויות העולם בכדוריד ובשנת 2007 הגיע למקום השני. במשחקים האולימפיים היא הצליחה להגיע למקום השלישי בשנת 1976. בהתאם לדירוג של האיגוד הכדוריד העולמי, נכון לדצמבר 2022 הפדרציה מדורגת במקום ה-14
הישגי הנבחרת

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שנה | אולימפיאדה | אליפות העולם | אליפות אירופה |
| 1936 | לא העפילה |  |  |
| 1938 |  | לא בעפילה |  |
| 1954 |  | לא העפילה |  |
| 1958 |  | 5 |  |
| 1961 |  | לא העפילה |  |
| 1964 |  | לא העפילה |  |
| 1967 |  | 12 |  |
| 1970 |  | 14 |  |
| 1972 | 9 |  |  |
| 1974 |  | 4 |  |
| 1976 | 3 |  |  |
| 1978 |  | 6 |  |
| 1980 | 7 |  |  |
| 1982 |  | 3 |  |
| 1984 | לא העפילה |  |  |
| 1986 |  | 14 |  |
| 1988 | לא העפילה |  |  |
| 1990 |  | 11 |  |
| 1992 | לא העפילה |  |  |
| 1993 |  | לא העפילה |  |
| 1994 |  |  | לא העפילה |
| 1995 |  | לא העפילה |  |
| 1996 | לא העפילה |  | לא העפילה |
| 1997 |  | לא העפילה |  |
| 1998 |  |  | לא העפילה |
| 1999 |  | לא העפילה |  |
| 2000 | לא העפילה |  | לא העפילה |
| 2001 |  | לא העפילה |  |
| 2002 |  |  | 15 |
| 2003 |  | 10 |  |
| 2004 | לא העפילה |  | 16 |
| 2005 |  | לא העפילה |  |
| 2006 |  |  | 10 |
| 2007 |  | 2 |  |
| 2008 | 5 |  | 7 |
| 2009 |  | 3 |  |
| 2010 |  |  | 4 |
| 2011 |  | 8 |  |
| 2012 | לא העפילה |  | 9 |
| 2013 |  | 9 |  |
| 2014 |  |  | 6 |
| 2015 |  | 3 |  |
| 2016 | 4 |  | 7 |
| 2017 |  | 6 |  |
| 2018 |  |  | לא העפילה |
| 2019 |  | לא העפילה |  |
| 2020 |  |  | 21 |
| 2021 | לא העפילה | 13 |  |
| 2022 |  |  | 12 |
הערות שוליים

↑  https://www.ihf.info/member-federations/poland/341 דירוג של האיגוד העולמי
מעבר האפנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  סימפוניה מס' 35 של מוצרט 
 גובה:  500 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  69°47′00″S 71°22′00″W﻿ / ﻿69.783333333333°S 71.366666666667°W﻿ / -69.783333333333; -71.366666666667
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמעבר האפנר(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהמעבר האפנר(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעבר האפנר(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימעבר האפנר
 
מעבר האפנר (באנגלית: Haffner Pass) הוא מעבר הרים בכיוון צפון-מזרח - דרום-מערב, בין קרחון גילברט לבין הדום הקרח מוצרט, בצפון האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
המעבר מתנשא לגובה של 500 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המעבר

המעבר נסקר על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי (אשר חקר את אנטארקטיקה בין השנים 1975–1977).
היסטוריה > מקור השם

שמו של מעבר ההרים ניתן לו בשנת 1980 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
המעבר נקרא על שמה של סימפוניית האפנר מאת המלחין האוסטרי וולפגנג אמדאוס מוצרט; וזאת בדומה לאתרים נוספים בסמוך שנקראו על שמו של מוצרט ויצירותיו- ובהם נונאטאק פיגארו, והדום הקרח מוצרט).
ראו גם

| אתרים על שם מלחינים, מוזיקאים ויצירות מוזיקליות באי אלכסנדר |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | באלאקירב • בארטוק • גילברט • דיליוס • מיקאדו • סאליבן • סיבליוס • פלסטרינה |  |
| הדומי קרח | הנדל • וגנר • מוצרט |  |
| מדפי קרח | באך • ברהמס • בריטן |  |
| שדות שלג | שדה השלג פרסל |  |
| מפרצונים | בוקריני • ברהמס • בריטן • היידן • ובר • ורדי • מנדלסון • סטרווינסקי • פורה • קופרן • ראמו • שוברט |  |
| הרים, רמות ומצוקים | רכס אטאנסוב • רמת אלגר • נונאטאקי אפאלאצ'יה • הר בורודין • פסגת גלוק • הר גריג • רמת דביסי • הר וילבי • מעבר האפנר • הרי לאסוס • הר ליסט • שלוחת מאהלר • פסגות מוסורגסקי • הר מורלי • נונאטאק פיגארו • הר פינאפור • גבעות פינלנדיה • הר צ'ייקובסקי • הר שומאן • גבעת שופן |  |
| חצאי אי | אירואיקה • בטהובן • מונטוורדי • שוסטקוביץ' |  |
| לשונות יבשה | נקודת ברליוז • נקודת רוסיני |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
מנחם גולדברג

ערך זה עוסק בנשיא בית הדין לעבודה. אם התכוונתם למשורר היידיש, ראו .
מנחם גולדברג (1934 – 17 במאי 2006) היה הנשיא השני של בית הדין הארצי לעבודה ומחברם של ספרי יסוד במשפט העבודה והביטחון הסוציאלי.
תולדות חייו

מנחם גולדברג נולד בתל אביב בשנת 1934. למד בגימנסיה הרצליה וסיים לימודיו ב-1952.
שירת בצה"ל בחיל התותחנים. בשנת 1957 סיים לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1960 הוסמך כעורך דין.
בשנים 1960 – 1964 היה יועץ לדיני עבודה בהתאחדות התעשיינים. לאחר מכן פעל ארבע שנים כעורך דין עצמאי. בשנת 1969, עם הקמתה של מערכת בתי הדין לעבודה, החל לכהן כשופט בבית הדין האזורי לעבודה בבאר שבע, וכיהן בתפקיד זה עד 1975.
בשנת 1975 חזר לפעול כעורך דין, והיה בעליו של משרד מוביל בתחום דיני העבודה, שייצג מעבידים ועובדים.
ב-23 בפברואר 1983 חזר גולדברג למערכת בתי הדין לעבודה, הפעם כסגן נשיא בית הדין הארצי לעבודה. את הבעלות על משרד עורכי הדין העביר לשותפו, נחום פינברג.
ב-4 ביוני 1986 מונה לנשיא השני של בית הדין הארצי לעבודה, במקומו של הנשיא צבי בר-ניב. לאחר 11 שנות כהונה החליט לפרוש לגמלאות ב-15 ביולי 1997. לאחר פרישתו עסק בהוראה, וכן בבוררות, בגישור ובייעוץ.
בשנים 1986 – 1996 כיהן כיו"ר האגודה הישראלית למשפט העבודה והביטחון הסוציאלי.
לימד כמורה מן החוץ בפקולטות למשפטים של האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת תל אביב ובמסגרות אקדמיות נוספות.
בשנת 2001 פרסמו חבריו ספר יובל - "ספר מנחם גולדברג" - לקט מאמרים בדיני עבודה וביטחון סוציאלי. עורכי הספר הם אהרן ברק, סטיב אדלר, רות בן-ישראל, יצחק אליאסוף ונחום פינברג. את הקדמתו לספר זה החל נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, במילים:
הנשיא מנחם גולדברג הוא מייסד וממשיך. הוא מהאבות המייסדים של מערכת בתי הדין לעבודה. הוא היה מהשופטים הראשונים אשר מונו לכהן בבתי דין אלה עם הקמתם. הוא מממשיכי מסורת בית הדין לעבודה. ניתן לומר כי את המסד הניח הנשיא בר-ניב המנוח, את הטפחות בנה הנשיא גולדברג. אכן, את התשתית האינטלקטואלית למשפט העבודה - האינדיבידואלי והקולקטיבי - הניח הנשיא בר-ניב. היו אלה יסודות איתנים, המעוגנים בשכל ישר ובמשפט משווה. על יסודות אלה, בנה הנשיא גולדברג את המבנה של משפט העבודה. הוא עשה כן בזהירות, תוך שינויים הנדרשים, בשל שינויי העתים, המשקפים את צורכי החברה הישראלית. בזכותו שלו, יש לה למדינת ישראל משפט עבודה הלכתי מפותח, מודרני, המאזן בצורה ראויה בין מעביד לעובד והמבקש ליתן פתרונות צודקים לבעיות הזמן והמקום.
מנחם גולדברג נפטר בשנת 2006.
עמדות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. בתיאור עמדותיו יש להתבסס על פסקי דין שנתן ועל מאמריו, לא על ידיעה קצרה בעיתון.
עמדות > שביתות

בשנת 1966 הביע גולדברג עמדות התומכות בהטלת הגבלות על שביתות. הוא צוטט כאומר:
דרוש תיקון ... שיחייב את ארגון העובדים ... לשאת בנזיקין על הפרת ההסכם. .... ודרוש חוק יישוב סכסוכי עבודה שיאפשר לחייב את הצדדים לקיים בוררות בסכסוכים חיוניים.
בסוף 1969 גולדברג היה בהרכב הראשון שניסה להטיל איסור על שביתה, ובוקר בחריפות על כך בעיתון על המשמר.
עמדות > הגמשת דיני העבודה

בשנת 1966 הביע גולדברג עמדות התומכות בהגמשת חוק שעות עבודה ומנוחה. הוא צוטט כאומר: ”יש לתקן ... כדי שבעת הצורך אפשר יהיה להתיר עבודה של שעות נוספות מעבר למותר ...”. גישתו זו התקבלה בשנת 1974, בעקבות גיוס המילואים הנרחב במלחמת יום הכיפורים, עם פרסום ההיתר הכללי להעבדה בשעות נוספות.
בתחילת 1972 כתב בפסק דין ביקורת נגד שירות התעסוקה על הגשת כתב אישום בגלל העסקת עובדת מחליפה לימים ספורים שלא דרך לשכת התעסוקה. הוא כתב: "חייב אני להביע פליאתי על עצם הגשת כתב האישום במקרה זה. כבר נאמר על ידי בית הדין הארצי, שיש להניח ששירות התעסוקה לא יעסיק את מנגנונו ולא יפעל להעמדתו לדין של אדם אשר עקב צורך פתאומי נעזר באקראי בפועל בנסיבות שכלל לא יכול היה לצפותן מראש ולהזמין פועל מלשכת העבודה. על אחת כמה וכמה במקרה שלפנינו. אין כל אינטרס ציבורי בהעמדתו לדין של גוף ציבורי, הניזון מתרומות ואינו פועל לשם השגת רווחים, אשר נזקק לעובדת למספר ימים, עקב היעדרה של העובדת הקבועה מחמת אבל".
עמדות > סמכויות בית הדין לעבודה

מחלוקת משפטית התקיימה בין הנשיא גולדברג לנשיא ברק בשאלת היחסים בין בית הדין לעבודה לבית המשפט הגבוה לצדק. גולדברג, כקודמו בר-ניב, ראה את בית הדין הארצי לעבודה כערכאה עליונה בנושאים הנדונים בו. ברק, לעומתו, התיר עתירות לבג"ץ כנגד פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה. מרבית עתירות אלה נדחו, משום שבג"ץ לא ראה עצמו כסמכות ערעור על פסיקתו של בית הדין הארצי לעבודה, אך יש שעתירות אלה התקבלו, ובג"ץ הפך את החלטתו של בית הדין הארצי לעבודה. גולדברג וקודמו בתפקיד לא רק שסברו שאל לבג"ץ להתערב בפסיקות בית הדין לעבודה, אלא אף לא הרבו להתייחס לפסיקות בג"ץ גם כאשר זה הפך את פסקי הדין של בתי הדין לעבודה, למרות שערכאת בג"ץ קובעת הלכה ומחייבת את הערכאות שתחתיה.