stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי פרבולוצקי
פעילותו

לאחר שחרורו מצה"ל (שם שירת בשתי מלחמות, מלחמת ששת הימים ולאחר מכן במלחמת יום הכיפורים), בתחילת שנות ה-70, נקרא להקים בית ספר שדה שנקרא "צוקי דוד" בסנטה קטרינה הסמוכה לג'בל מוסא שבסיני, ושימש כמנהל בית הספר בין השנים 1972–1976.. לקראת פינוי סיני, פעל לנסות להשאיר את שטח בית הספר כאזור אקסטריטוריאלי, אך הדבר לא צלח. בתקופת הפינוי שהה בארצות הברית, ללימודי תואר שני.
המוסד התמקד ב:
חינוך אקולוגי וסביבתי במדבר בתקופה זו ערך פרבולוצקי מחקרים רבים בתחומי האקולוגיה והצמחייה המדברית, ופרסם מאמרים בנושאים אלו.
פיתוח חקלאות מדברית פרבולוצקי היה מעורב בפיתוח שיטות חקלאיות מותאמות למאפייני האקלים והקרקע במדבר סיני. וניסה לקדם גידולים חקלאיים בני-קיימא באזור.
שיתוף פעולה בינלאומי כחלק מפעילותו, פרבולוצקי יזם שיתופי פעולה בינלאומיים בין מוסדות אקדמיים וחוקרים, מישראל, מצרים וארצות נוספות שפעלו באזור סיני.
בשנת 1984 היה חבר בוועדה שפיתחה את "רמת הנדיב" כנציג החברה להגנת הטבע, ובה משמש עד היום כיועץ בנושאי אקולוגיה, ממשק ומחקר. פרבולוצקי פעל רבות לפיתוח המקום כפארק אקולוגי, בשיטות בנות קיימא, ואף ביצע במקום מספר מחקרים שהארוך בהם מתמשך כבר מעל 20 שנה.
לאחר השרפה בכרמל שהייתה בשנת 1989, היה שותף פעיל ויועץ בכיר לפעולות לשיקום הכרמל מטעם משרד החקלאות, ופיתח את השיטה של אזורי חיץ בין היערות לישובים, ובמקביל חקר את השפעת רעיית בעלי חיים באזורי חיץ, המחסלת את העשבייה שמתייבשת בקיץ וגורמת לשריפות.
פרבולוצקי פרסם מאמרים רבים בנושאי גאולוגיה, גיאוכימיה, אקולוגיה, אנרגיה מתחדשת וקיימות, כשרבים מהם גם בשפה העברית. הוא מרצה קבוע באוניברסיטת תל אביב, ובאוניברסיטת בר-אילן בפקולטה למדעי החיים. וכן מוזמן להרצות במוסדות אקדמיים רבים, ובכנסים בינלאומיים כמרצה אורח בנושאי אקולוגיה וקיימות.
ב-2019 הוציא את ספרו "חקלאות ואקולוגיה – איך ילכו השנים יחדיו" בנושא חקלאות בת קיימא.
אבי פרבולצקי רואה חשיבות בשילוב בין-תחומי בפתרון אתגרים סביבתיים וחקלאיים.
חיים אישיים

נישא לד"ר איילת (ארזי) פרבולוצקי, ילידת בית אלפא, אותה הכיר בתקופת מחקריו ב"צוקי דוד". משנת 1978. חוקרת במכון ויצמן למדע. ב-1984 נולד בנו הבכור, ולאחר מכן נולדה לו בת נוספת. לאחר גרושיו מאיילת, נישא לרותי פרבולוצקי (יחזקאלי), היא ממונה על ההכשרה המקצועית של מורי הדרך במשרד התיירות.
מתגורר עם משפחתו בתל אביב.
ספרים

חקלאות ואקולוגיה – איך ילכו השנים יחדיו.
הספר האדום של החולייתנים בישראל – הוצאת רשות הטבע והגנים 2002.
אל מדבר התועים (1977).
אקולוגיה, התיאוריה והמציאות הישראלית. בהוצאת כרטא ירושלים 2001
פרקים בחוק ובמשפט הבדוי בדרום סיני. (בעריכת עמוס בר) יצא לאור על ידי משרד החנוך והתרבות, תש"מ 1979.
התפיסה המערכתית של הנוף. בהוצאת החברה להגנת הטבע, ירושלים, תשנ"ז 1997.
חקלאות הבוסתנים ועדר הצאן: מקורות קיום מסורתיים של שבט הג'בליה. בהוצאת משרד החנוך והתרבות 1979.
עבודות מחקר

שינויים כמותיים ואיכותיים בשעתוק RNA במוח התרנגולת מזן LEGHORN במהלך האונטוגנזה. (עבודת גמר לתואר ראשון - אוניברסיטת תל אביב, 1976.)
העפיפונים במדבר - חקר המתקנים ששימשו לציד צבאים בתקופה קדומה.
הקמת אזורי חיץ למניעת שריפות יער.
הערות שוליים

↑  ראיה הוליסטית מול פרטנית בסביבה מדברית - הרצאה מפרופסור אבי פרבולוצקי
↑  ממשק אזורי חיץ למניעת שריפות
1 2 3 4  פרופ' אבי פרבולוצקי – אקולוג ומנתח מערכות בכתב עת למדע ולמדיניות הסביבה, ראיון עם שחר בוקמן 23 ביוני 2020
↑  חוברת שהוציא לאור במסגרת משרד החינוך על קורסים למדריכים
↑  מזכיר ואחראי על המדריכים בחברה להגנת הטבע מעריב 7 באוגוסט 1987
1 2  צוקי דוד - היישוב הישראלי הראשון שיפונה מסיני מעריב, 18 במאי 1979
↑  ניטור ארוך טווח של חברת העופות המקננים ברמת הנדיב
↑  חסינים בפני השריפה הבאה באתר רמת הנדיב
↑  לדוגמה: הרצאה בטכניון בחיפה בעקבות השריפה בכרמל
1 2  ספרו החדש של פרופסור אבי פרבולוצקי
↑  באתר משרד התיירות
↑  הספר האדום של החולייתנים בישראל
↑  להורדה.
↑  מחקר משותף עם עמיתים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266301905171  LCCN: n80062300  ORCID: 0000-0001-8499-5372  VIAF: 70226770   WorldCat (עם VIAF): 70226770
אבנר אליצור

אבנר אליצור (נולד ב-1936) הוא פסיכיאטר ופסיכותרפיסט ישראלי, פרופסור אמריטוס במגמה קלינית בחוג לפסיכיאטריה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, הוא כיהן בשנים 2002-1985 כמנהל המרכז הרפואי לבריאות הנפש אברבנאל בבת-ים, שעבר בתקופת ניהולו תהליך מקיף של מודרניזציה, שיפוץ ושיקום. אליצור כיהן בעבר כראש החוג לפסיכיאטריה וראש החוג לפסיכותרפיה באוניברסיטת תל אביב.
קורות חיים

אבנר אליצור נולד ב-1936 כדור שישי בישראל, בן בכור מבין ארבעת ילדיהם של ד"ר אברהם אליצור (לדרברג), בוגר אוניברסיטת קולומביה בניו יורק,  ושל דבורה אליצור לבית יודלביץ' ,בוגרת המכון אדלר בניו יורק,  מחלוצי הפסיכולוגיה הקלינית בישראל.
אליצור למד בבית הספר ביל"ו ואחר כך בתיכון צייטלין בתל אביב. שירת בצה"ל ב-1955-1953  ובהמשך למד עד-1964 רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.
אחרי התמחות בפסיכיאטריה, לרבות השתלמות בתחום המחקר הביולוגי של ההפרעות האפקטיביות  במחלקה של פרופ' סמואל גרשון באוניברסיטת ניו יורק בארצות הברית (1972), הוא כיהן כמנהל מחלקה במרכז לבריאות הנפש שלוותה בהוד השרון.
בשנים 2002-1985 ניהל אליצור את המרכז לבריאות הנפש "יהודה אברבנאל"  ובשנות ניהולו חיזק את מערך ההתמחות, את הזיקה לאוניברסיטת תל אביב, הוביל את יישומן של רפורמות בתחום בריאות הנפש, תוך צימצום אורך האשפוזים, הגברת הניסיונות לשיקום החולים במסגרות שיקום בתוך בית החולים ומחוצה לו, דאג לבניית בניינים חדשים בעלי תנאים מתאימים יותר עבור הטיפולים והמאושפזים,
  ועל ידי כך תרם למודרניזציה של המרכז לבריאות הנפש.  הוא עצמו פעל כדוגמה וכמורה לדור חדש של  פסיכיאטרים. 
באוניברסיטת תל אביב כיהן כפרופסור, ראש החוג לפסיכיאטריה וראש החוג לפסיכותרפיה. 
חקר תחומים שונים של בריאות הנפש, כמו הטיפול המשפחתי, הטיפולים השיקומיים אצל מאושפזים, סוגיות של פסיכיאטריה המשפטית כמו ההפרעות בשליטה על הדחפים,  ואחרים.
קורות חיים > חייו האישיים

אליצור נשוי לרות ולזוג שלושה ילדים. כמו הוריו, גם אחיו עוסקים בתחום בריאות הנפש.  יואל אליצור, ברוך אליצור ונאווה אליצור-שמידט הם פסיכולוגים קליניים.
ספרים ופרסומים

כמחבר שותף -  פרקים נבחרים בפסיכיאטריה  1995, מהדורות חוזרות, מתוקנות ומעודכנות עד 2016 (עם חנן מוניץ, שמואל טיאנו ומיכה נוימן)
Avner Elizur, Baron Shopsin, Samuel Gershon, Alfred Ehlenberger Intra:Extraceliular lithium ratios and clinical course
in affective states 
Clinical Pharmacology & Therapeutics, 13, November 1972,
Rina Kretsch, Avner Elizur -Special section on psychotherapy
Israel Journal of Psychiatry  1994
2000 -  מה שרצית לדעת על סכיזופרניה : מידע והדרכה למטופלים ולבני המשפחה  הוצא לאור על ידי המרכז הרפואי "אברבנאל".
הערות שוליים

1 2 3 4  באתר news 1 מחלקה ראשונה
↑  obook
↑  Melamed, Y., & Elizur, A.The ward changes address: An entire hospital department moves to a modern building Canadian Journal of Psychiatry 2002 47(5), 485-486
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כדורסל מכללות

משחק מכללות בין אוניברסיטת דיוק בלו דווילס (בלבן) לאוניברסיטת וירג'יניה קאבלירס (בכחול), 2012
במכללות בארצות הברית, מנוהל הכדורסל על ידי גופי ספורט אקדמיים, הבולט ביניהם הוא ה-NCAA. כל אחד מהגופים מחולק לשלוש חטיבות, על סמך מספר וסכומי המלגות לספורטאים שמספקת האוניברסיטה. כדורסל המכללות נחשב למקפצה לליגת ה-NBA, ושחקנים בולטים בו נבחרים בדרך כלל בדראפט.
גופים נוספים הם:
NAIA – ההתאחדות הלאומית לאתלטיקה בין-מכללתית (National Association of Intercollegiate Athletics)
USCAA – התאחדות אתלטיקת המכללות של ארצות הברית (United States Collegiate Athletic Association)
NJCAA – התאחדות הלאומית לאתלטיקת מכללות ג'וניור (National Junior College Athletic Association)
NCCAA – ההתאחדות הלאומית הנוצרית לאתלטיקת מכללות (National Christian College Athletic Association)
לכל גוף יש אזורים שונים המחלקים את הקבוצות לבתים בהתאם למיקום. במהלך העונה הקבוצות מדורגות לא רק דרך ה-NCAA, אלא גם על ידי האזור, שמקיים טורניר המקדים לטורניר אליפות המכללות בכדורסל.
היסטוריה

ההיסטוריה של הכדורסל (אנ') התחילה בבית הספר הבין-לאומי לאימונים ימק"א, הידוע כיום בשם ספרינגפילד קולג' (אנ'), בספרינגפילד, מסצ'וסטס. הענף נוצר על ידי מורה לחינוך גופני בשם ג'יימס נייסמית', שבחורף 1891 קיבל את המשימה ליצור משחק שישמור על ספורטאי האתלטיקה בכושר וימנע מהם פציעות. התאריך של משחק הכדורסל הרשמי הראשון מוגדר בדרך כלל כ-21 בדצמבר 1891. כדורסל החל להיות משוחק בכמה קמפוסים עד 1893.
היסטוריה > ראשונים קולגיים

המכללה הראשונה הידועה שהעמידה קבוצת כדורסל מול יריבה מבחוץ הייתה אוניברסיטת ואנדרבילט, ששיחקה נגד ימק"א המקומית בנאשוויל, טנסי, ב-7 בפברואר 1893, וניצחה 9–6.
המשחק המתועד הראשון בין שתי מכללות היה ב-22 בנובמבר 1894, כאשר מכון דרקסל לאמנות, מדע ותעשייה (כיום אוניברסיטת דרקסל) שיחק מול טמפל קולג' (כיום אוניברסיטת טמפל). דרקסל ניצחה במשחק 1–26, ושיחקו בו תשעה שחקנים בכל קבוצה. המשחק הבין-מכללתי הראשון בו שיחקו חמישה שחקנים בכל קבוצה נחשב לרוב למשחק בין אוניברסיטת שיקגו לבין אוניברסיטת איווה באיווה סיטי, איווה, ב-18 בינואר 1896. שיקגו ניצחה במשחק (אנ') 15–12. עם זאת, מקורות מסוימים טוענים שהמשחק הבין-מכללתי ה"אמיתי" הראשון היה ב-1897 בין אוניברסיטת ייל ואוניברסיטת פנסילבניה, מכיוון שאף על פי שקבוצת איווה הייתה מורכבת מסטודנטים מאוניברסיטת איווה, לפי הדיווחים היא לא ייצגה רשמית את האוניברסיטה אלא אורגנה על ידי ימק"א. עד שנת 1900 התפשט הכדורסל למכללות ברחבי ארצות הברית.
היסטוריה > טורנירים

טורניר אליפות ארצות הברית השנתי של איגוד האתלטים החובבים כלל לעיתים קרובות קבוצות מכללות ששיחקו נגד קבוצות אחרות. ארבע אוניברסיטאות זכו בטורניר: יוטה (1916), ניו יורק (1920), באטלר (1924) ו-וושבורן (1925).
הטורניר הידוע הראשון בו שיחקו רק מכללות היה אולימפיאדת סנט לואיס 1904, בה כדורסל היה ספורט הדגמה. בתואר האולימפי זכתה מכללת חירם. במרץ 1908 אורגנה "סדרת גמר" בת שני משחקים בין אוניברסיטאות שיקגו ופנסילבניה, כשהמשחקים נערכו בפילדלפיה ובברטלט, אילינוי. שיקגו ניצחה בשני המשחקים וזכתה בסדרה.
במרץ 1922 נערך באינדיאנפוליס טורניר הפלייאוף הראשון למכללות בלבד – טורניר הכדורסל הבין-מכללתי הלאומי (אנ'). אלופות משישה אזורים גדולים השתתפו בטורניר: אזור החוף הפסיפי, התאחדות האתלטיקה הבין-מכללתית הדרומית, ליגת מערב פנסילבניה, אזור האתלטיקה הבין-מכללתי של אילינוי, התאחדות האתלטיקה הבין-מכללתית של מישיגן והתאחדותהאתלטיקה הבין-מכללתית של אינדיאנה. האזור המערבי וליגת הקיסוס סירבו להזמנות. מכללת וואבאש זכתה בטורניר זה.
הארגון הראשון שהעניק תואר אליפות לאומי למכללות היה ה-NAIA ב-1937, אם כי במהרה הוא הושם בצילו של NIT – טורניר ההזמנה הלאומי (National Invitation Tournament), שכינס שש מכללות למדיסון סקוור גארדן בניו יורק באביב 1938. במשחק הגמר הראשון של הטורניר, שמתקיים עד היום, ניצחה טמפל את קולורדו 60–36.
היסטוריה > טורנירים > טורניר ה-NCAA

בשנת 1939 נוסד טורניר לאומי נוסף על ידי ה-NCAA. מיקומו של הטורניר השתנה משנה לשנה, ועד מהרה הוא השתמש במספר מיקומים בכל שנה, כך שיותר אוהדים יכלו לראות משחקים מבלי לנסוע לניו יורק. אף על פי שה-NIT נוצר מוקדם יותר והיה יוקרתי יותר מה-NCAA במשך שנים רבות, הוא איבד בסופו של דבר פופולריות ומעמד ל-NCAA. בשנת 1950, לאחר שהסיטי קולג' של ניו יורק זכה בשני הטורנירים, קבעה ה-NCAA שקבוצה לא יכולה להתחרות גם ב-NIT וגם בטורניר שלה. זמן לא רב לאחר מכן, בסיוע שערוריית מכירת משחקים (אנ') במטרופולין של ניו יורק ב-1951 (אנ'), הפך טורניר ה-NCAA ליוקרתי אף יותר, כשאלופות האזורים ורוב הקבוצות המדורגות גבוה התחרו בו. טורניר ה-NCAA עקף בסופו של דבר את ה-NIT ב-1960. במהלך שנות ה-60 וה-70, בהן זכתה UCLA בעשרה טורנירי NCAA, חוזקן של המכללות ממערב ארצות הברית העביר את תשומת הלב הרחק מה-NIT ששוחק בניו יורק. כאשר טורניר ה-NCAA הורחב מ-25 קבוצות ל-32 ב-1975, 48 ב-1980, 64 ב-1985 ו-68 ב-2011, העניין בטורניר ה-NCAA גדל בכל פעם מחדש, מכיוון שהוא כלל יותר ויותר קבוצות, ויותר מאוחר הביא את כל הקבוצות החזקות ביותר.
בשנת 2011 התרחב ה-NCAA ל-68 קבוצות, ו-8 הקבוצות האחרונות שיחקו על ארבעה מקומות בטורניר הסופי. ארבע הקבוצות הצטרפו ל-60 הראשונות לטורניר בשיטת גביע של משחק אחד בעל שישה סיבובים.
בשנת 2020, לראשונה בתולדותיו, נאלץ ה-NCAA לבטל את הטורניר עקב מגפת הקורונה בארצות הברית. מהלך זה נעשה בעיקר מתוך חשש מהתפשטות הנגיף לשחקנים ולצופים, כאשר נעשו ניסיונות להגביל את ההתפשטות מבלי לבטל על ידי צמצום הקהל.
ביטול הטורניר הוביל לאי ודאות רבה עבור המאמנים, השחקנים וה-NCAA כולו. רבים התאכזבו מביטול הטורניר ורצו שהוא ידחה ולא יבוטל לחלוטין. המגפה אכן השפיעה על הסיניורים בקבוצות, לאחר שעונתם האחרונה נלקחה מהם בפתאומיות. ה-NCAA אכן שקל להעניק פטור לסיניורים שהשתתפו בספורט החורף (כולל כדורסל) כדי שיוכלו לשחק גם בעונת 2021. עם זאת, רבים מהסיניורים היו צפויים להיבחר בדראפט ה-NBA, כך שהדבר הוביל להחלטה הקשה האם לשחק עוד שנה במכללה או לעבור לבמה הגדולה.
בשנת 2021 חזר הטורניר להתקיים, וזכו בו אוניברסיטת ביילור בגברים ואוניברסיטת סטנפורד בנשים. ב-2022 זכתה אוניברסיטת קנזס בטורניר הגברים לאחר שניצחה את קרוליינה הצפונית, ובנשים זכתה אוניברסיטת קרוליינה הדרומית לאחר ניצחון על אוניברסיטת קונטיקט. ב-2023 זכו בגברים קונטיקט לאחר ניצחון על אוניברסיטת המדינה של סן דייגו ובנשים אוניברסיטת המדינה של לואיזיאנה אחרי ניצחון על אוניברסיטת איווה.
היסטוריה > חוקים מקוריים

החוקים המקוריים לכדורסל היו שונים מאוד מחוקי הענף המודרניים, כולל שימוש בשמונה שחקנים בכל קבוצה. ג'יימס נייסמית' קבע 13 כללים מקוריים:
ניתן לזרוק את הכדור לכל כיוון ביד אחת או בשתי ידיים.
ניתן לחבוט בכדור לכל כיוון ביד אחת או בשתי ידיים, אך לא עם האגרוף.
שחקן לא יכול לרוץ עם הכדור. הוא חייב לזרוק אותו מהנקודה בה תפס אותו, תוך התחשבות באדם שתופס את הכדור כשהוא רץ במהירות טובה.
יש להחזיק את הכדור בידיים. אסור להשתמש בזרועות או בגוף לאחיזה.
אסור לשאת בכתף, להחזיק, לדחוף, להכות או להפיל בכל דרך יריב. ההפרה הראשונה של כלל זה על ידי שחקן תיחשב עבירה, והשנייה תפסול אותו מהמשחק עד הסל הבא או, אם הייתה כוונה ברורה לפצוע, למשך כל המשחק. לא יותר חילוף.
עבירה תיחשב על ידי הפרות של החוקים הקודמים.
אם כל אחת מהקבוצות תבצע שלוש עבירות רצופות (כלומר בלי עבירות של היריב ביניהן), יחשב סל לטובת היריב.
סל ייחשב כאשר הכדור נזרק או נחבט מהמגרש לתוך הסל ונשאר שם, בתנאי שהמגנים על הסל לא נוגעים או מפריעים לסל. אם הכדור מונח על הסל והיריב מזיז אותו, זה ייחשב כסל.
כאשר הכדור יוצא מחוץ למגרש, הוא ייזרק אליו וישוחק על ידי האדם הראשון שנוגע בו. במקרה של מחלוקת השופט יזרוק אותו ישר למגרש. לטובת החזרת הכדור למגרש מוקצות חמש שניות. במקרה שהשחקן לא עושה זאת בזמן הנתון, הכדור יעבור ליריב. אם קבוצה כלשהי ממשיך לעכב את המשחק, השופט ישרוק עבירה.
המשקיף ירשום את העבירות ויודיע לשופט כאשר בוצעו שלוש עבירות רצופות. תהיה לו סמכות להרחיק שחקנים לפי כלל 5.
השופט ישפוט את משחק עצמו ויחליט מתי הכדור נמצא במשחק, לאיזה קבוצה הוא שייך, ויעקוב אחרי הזמן. הוא יחליט מתי נקלע סל גול ויספור את התוצאה, עם כל תפקיד אחר שמתבצע בדרך כלל על ידי שופט.
זמן המשחק יהיה שתי מחציות בנות חמש עשרה דקות, עם חמש דקות מנוחה ביניהן.
הקבוצה שקלעה הכי הרבה סלים בזמן הזה תוכרז כמנצחת.
היסטוריה > היסטוריה של שינויים בחוקי הכדורסל של NCAA

להלן רשימה של כמה מהשינויים העיקריים בחוקי הכדורסל של NCAA עם השנה בה נכנסו לתוקף.
1891/92 – נקבע סט החוקים הראשון.
1900/01 – שחקן שמכדרר אינו רשאי לזרוק לסל, ומותר לכדרר פעם אחת בלבד.
1908/09 – חוק האוסר על הקפצה כפולה. בנשים, שחקנית נפסלת לאחר 4 עבירות אישיות (ב-1910/11 גם בגברים).
1917/18 – בנשים, הפסילה נעשית אחרי חמש עבירות.
1920/21 – הסל מוזז שתי רגליים לתוך המגרש. עד אז הסל היה תלוי ושחקנים היו מטפסים על הקיר כדי להתקרב לסל.
1921/22 – ריצה עם הכדור הופכת מעבירה להפרה, שגוררת כדור עובר.
1923/24 – השחקן שעליו נעשתה העבירה יזרוק את זריקת העונשין. עד אז רק שחקן אחד זרק בדרך כלל ת כל זריקות העונשין של קבוצתו.
1928/29 – עבירת תוקף.
1930/31 – הכדור יעבור כאשר שחקן מחזיק את הכדור מול שמירה צמודה במשך חמש שניות.
1932/33 – מוצגים חוק 10 השניות למעבר החצי (גברים) וחוק 3 השניות בצבע לשחקן עם הכדור (ב-1935/36 הורחב לכל שחקן התקפה).
1944/45 – איסור על גולטנדינג (חסימה בלתי חוקית). מותרים חילופים ללא הגבלה.
1948/49 – מאמנים יכולים לדבר אל שחקניהם בפסק זמן.
1951/52 – המשחק הופך לארבעה רבעים בני 10 דקות במקום שתי מחציות בנות 20 דקות.
1954/55 – זריקת "1+1" – השחקן יכול לקחת זריקת עונשין נוספת אם קלע את הראשונה. המשחק חוזר לשתי מחציות של 20 דקות.
1967/68 – הטבעה נאסרת, בזמן החימום והמשחק.
1971/72 – מוצג שעון זריקות של 30 שניות (נשים).
1976/77 – הטבעות נהיות חוקיות שוב.
1981/82 – הקפצת הכדור בתחילת כל רבע וכל כדור ביניים נפסקת, למעט בתחילת המשחק וההארכה. במקום זאת, חץ מסמן למי שייך כדור הביניים הבא.
1984/85 – כדור קטן יותר ("כדור 6" בהיקף 72.4 סנטימטרים ובנפח 18 אונקיה) מוצג למשחקי הנשים.
1985/86 – שעון זריקות של 45 בגברים. מוצגת עבירה במתכוון בזמן זריקה לסל, שעונשה שתי זריקות עונשין והמשך השליטה של הקבוצה השולטת בכדור.
1986/87 – הצגת קו השלוש במרחק 6.02 מטרים מהסל (חובה בגברים, ניסיוני בנשים).
1987/88 – קו השלוש חובה גם בנשים. העבירה במתכוון מורחבת לכל עבירה בלתי ספורטיבית (גברים). ה-NCAA מאמץ ספר חוקים זהה לנשים ולגברים, אם כי עדיין יש הבדלים בין המינים שנשארו עד היום.
1988/89 – העבירה הבלתי ספורטיבית מורחבת גם לנשים.
1990/91 – לאחר העבירה ה-10 במחצית, כל עבירה מזכה את הקבוצה היריבה בשתי זריקות עונשין ("בונוס", גברים בלבד). עבירה בזמן זריקת שלשה שהוחטאה מעניקה שלוש זריקות עונשין.
1993/94 – שעון הזריקות מופחת מ-45 ל-35 שניות (גברים). שעון המשחק ייעצר לאחר כל סל בדקה האחרונה של כל מחצית או של ההארכה, ללא חילופים.
1997/98 – פסק זמן יכול להיקרא על ידי מאמן או על ידי כל שחקן על המגרש. חוק הבונוס מ-1990 מורחב גם לנשים.
2008/09 – קשת השלוש מורחקת ל-6.32 מטרים בגברים. שופטים יוכלו לבדוק בהילוך חוזר עבירות קשות ומי התחיל קטטות.
2011/12 – קשת השלוש בנשים מורחקת למרחק הגברים. נוצרת קשת במרחק 91.5 סנטימטרים מהסל, בה כל מגע בין שחקן הגנה להתקפה יחשב עבירת מגן, לא משנה מי יזם את המגע.
2019/20 – קשת השלוש הורחבה למרחק פיב"א 6.75 מטרים בקשת ו-6.6 מטרים בפינה. לאחר ריבאונד התקפה יתאפס שעון הזריקות ל-20 שניות.
היסטוריה > חוק One-and-done

חוק ה-One and done הוא חלק מכדורסל המכללות מאז 2006, דראפט ה-NBA הראשון עליו השפיע. הכלל נוצר על ידי נציב ה-NBA דייוויד סטרן, ששינה את גיל הבחירה בדראפט מ-18 ל-19. השינוי גרם לכך שלא ניתן היה לבחור שחקנים ל-NBA ישירות מהתיכון. במקום זאת, הם בדרך כלל הלכו למכללה לעונה אחת לפני שנכנסו לדראפט ה-NBA הבא, ומכאן השם One-and-Done (אחת וזהו). השחקן הראשון שנבחר בדראפט במהלך "עידן ה-One-and-done" היה טיירוס תומאס מלואיזיאנה סטייט, שנבחר רביעי בדראפט 2006.
אזורים בחטיבה I ב-NCAA

בעונת 2022/2023 שיחקו כדורסל גברים בסך הכל 363 מכללות ב-32 האזורים של חטיבה I (אנ'). כל המכללות שלחו גם קבוצות כדורסל נשים, למעט המצודה ו-VMI, שתי מכללות צבאיות שהיו לגברים בלבד עד שנות ה-90 ונשארו ברובן גברים גם כיום.
אזור אמריקה איסט (America East Conference)
אזור אמריקה אתלטיק (American Athletic Conference)
אזור אטלנטיק 10 (Atlantic 10 Conference)
אזור אטלנטיק קוסט (Atlantic Coast Conference)
אזור ASUN (ASUN Conference)
אזור ביג 12 (Big 12 Conference)
אזור ביג איסט (Big East Conference)
אזור ביג סקיי (Big Sky Conference)
אזור ביג סאות' (Big South Conference)
אזור ביג טן (Big Ten Conference)
אזור ביג וסט (Big West Conference)
Colonial Athletic Association (אנ')
Conference USA (אנ')
הורייזון ליג (Horizon League)
ליגת הקיסוס
אזור מטרו אטלנטיק אתלטיק (Metro Atlantic Athletic Conference)
אזור מיד-אמריקן (Mid-American Conference)
אזור מיד-איסטרן אתלטיק (Mid-Eastern Athletic Conference)
אזור מיזורי ואלי (Missouri Valley Conference)
אזור מאונטיין וסט (Mountain West Conference)
אזור נורת'איסט (Northeast Conference)
אזור אוהיו ואלי (Ohio Valley Conference)
אזור Pac-12 (Pac-12 Conference)
פטריוט ליג
אזור סאות'איסטרן (Southeastern Conference)
אזור סאות'רן (Southern Conference)
אזור סאות'לנד (Southland Conference)
אזור סאות'ווסטרן אתלטיק (Southwestern Athletic Conference)
אזור סאן בלט (Sun Belt Conference)
סאמיט ליג (Summit League)
אזור וסט קוסט (West Coast Conference)
אזור וסטרן אתלטיק (Western Athletic Conference)
מראשית כדורסל המכללות ועד שנות ה-70 שיחקו מכללות רבות כעצמאיות, ללא חברות באזור. עם זאת, עלייתו של שידור ספורט המכללות בטלוויזיה בשנות ה-80 הובילה להיווצרותם של אזורים חדשים רבים ולהרחבת אזורים קיימים. נכון לעונת 2023 ישנן שתי אוניברסיטאות בחטיבה I המשחקות כעצמאיות: שיקגו סטייט והרטפורד.
קשר לכדורסל המקצועני

בעשורים האחרונים בחרו קבוצות ה-NBA בדראפט בעיקר שחקנים שסיימו את הקולג'. זו הייתה מערכת יחסים מועילה הדדית עבור ה-NBA והמכללות - המכללות החזיקו בשחקנים שאחרת היו הופכים למקצוענים, וה-NBA לא היה צריך לממן ליגת משנה. עם זאת, ככל שמשחק המכללות הפך למסחרי לספורטאי מכללות נהיה יותר ויותר קשה להיות סטודנטים. מספר גדל והולך של כדורסלנים מתבגרים עניים וחסרי השכלה, אך מוכשרים מאוד, מצאו את המערכת נצלנית – הם שילמו למכללות בהן למדו מעט ושיחקו ללא הכנסה.
ליגת ה-ABA החלה להעסיק שחקנים שטרם סיימו את לימודיהם בקולג'. למשל, לאחר עונה בג'וניור קולג', עונה באוניברסיטת דטרויט ומדליית זהב אולימפית, שיחק ספנסר הייווד את עונת 1969/70 בדנוור רוקטס מה-ABA וב-1970 חתם בסיאטל סופרסוניקס מה-NBA, לפני סיום לימודיו בקולג', בניגוד לחוקי ה-NBA. הייווד טען שכמפרנס היחיד של משפחתו יש לאפשר לו להתפרנס ב-NBA, אחרת משפחתו תעמוד בפני עוני. המאבק המשפטי שלאחר מכן הגיע לבית המשפט העליון של ארצות הברית, שקבע ב-1971 של-NBA אין את אותו פטור מהגבלים עסקיים ממנו נהנתה ליגת הבייסבול. לאחר מכן שחקני מכללות שהפגינו מצוקה כלכלית הורשו להיכנס מוקדם לדראפט ה-NBA, ודרישת זו בוטלה ב-1976.
ב-1974 הצטרף מוזס מלון ליוטה סטארס מה-ABA (שהפך לחלק מה-NBA לאחר מיזוג הליגות ב-1976) היישר מהתיכון והמשיך לקריירת היכל התהילה. ב-30 השנים האחרונות חל שינוי גדול במשחק המכללות. השחקנים הבינלאומיים הטובים ביותר מוותרים לחלוטין על הקולג' (קווין גארנט, קובי בראיינט, טרייסי מקגריידי, דווייט הווארד, אמארה סטודמאייר ולברון ג'יימס) או משחקים רק שנה אחת (כרמלו אנתוני, כריס בוש, קווין דוראנט וג'ון וול), ורק ארבעה בוגרי מכללות נבחרו בדראפט ה-NBA 2022. עם זאת, מ-2006 התקדמו פחות תיכוניסטים ישירות ל-NBA ללא לפחות שנה אחת של כדורסל מכללות בשל חוק One-and-done.
התפשטות כדורסל המכללות ברחבי המדינה, אוכלוסיית הבוגרים הגדולה מאוניברסיטאות "הכנסים הגדולים" והשיווק של "March Madness" (טירוף מרץ) של ה-NCAA (רשמית טורניר אליפות המכללות בכדורסל), השאירו את משחק המכללות חי ובועט.
כדורסל מכללות פופולרי אפילו יותר מה-NBA באזורים מסוימים של ארצות הברית, כמו בקרוליינה הצפונית (בעיקר בגלל אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל בה שיחק מייקל ג'ורדן) ובמערב התיכון (שם נמצאות קבוצות חזקות באופן מסורתי כמו לואיוויל, קנטקי ואינדיאנה).
הבדלים עם משחקי NBA ו-WNBA

חוקי כדורסל ה-NCAA נקבעים על ידי ועדות המורכבות ממאמנים מכל שלוש החטיבות, אחת לגברים ואחת לנשים. אף על פי שרבים מחוקי ה-NBA וה-WNBA חלים במכללות, ישנם הבדלים שהופכים את משחק ה-NCAA לייחודי.
נכון לעונת 2022/23, משחקי הגברים של ה-NCAA מחולקים לשתי מחציות, כל אחת באורך 20 דקות, לעומת משחקי NBA המשוחקים ארבעה רבעים של 12 דקות כל אחד, ומשחקי WNBA ו-NCAA נשים המשוחקים ברבעים של 10 דקות. שעון הזריקות של ה-NCAA עומד בשני המינים על 30 שניות, בעוד שב-NBA וב-WNBA הוא בן 24 שניות. כמו כן, לקבוצות NCAA יש 10 שניות להעביר את הכדור מעבר לקו חצי המגרש, וחוקי ה-NBA וה-WNBA מאפשרים 8 שניות בלבד.
אף על פי שגובה הסל, מרחק קו העונשין מהסל וממדי המגרש זהים, המרחק בין קו השלוש לסל שונה. מרחק קו השלוש מהסל ב-NBA הוא 7.24 מטרים בחלק העליון של המעגל ו-6.7 מטרים בפינות ובקו הבסיס. במגרש ה-NCAA קו השלוש היה במרחק 6.32 מטרים מהסל עד 2019, ובעונת 2020 עברו הגברים למרחק פיב"א של 6.75 מטרים בחלק העליון של המעגל ו-6.6 מטרים בפינות.
ב-NCAA שחקן יוצא מהמשחק לאחר ביצוע חמש עבירות אישיות, לעומת שש ב-NBA. כך נשמר יחס דקות משחק לעבירה מותרת, 8. עם זאת, ב-WNBA שחקניות יוצאות אחרי שש עבירות גם כן, אף על פי שמספר דקות המשחק שם זהה לזה שב-NBA. גם מספר העבירות הקבוצתיות שונה. בכל שלוש התחרויות עבירות בזמן פעולת זריקה גוררות שתי זריקות עונשין. ב-NBA, ב-WNBA ובמכללות הנשים העבירה הקבוצתית החמישית ומעלה ברבע גוררת שתי זריקת עונשין, בין אם בוצעה בזמן הזריקה או לא, מצב הנקרא "בונוס". במכללות הגברים הבונוס מופעל בעבירה הקבוצתית השביעית במחצית, אך עד העבירה העשירית השחקן צריך לקלוע את הזריקה הראשונה כדי לזרוק גם את השנייה.
כאשר שני שחקנים אוחזים בכדור למשך כמה שניות ונלחמים על השליטה בו, נעשה שימוש בהקפצת ביניים (Jump ball) ב-NBA וב-WNBA. ב-NCAA, ברגע שהקפצת הביניים בתחילת המשחק קבעה מי יתחיל, לא מתרחשות הקפצות נוספות, מלבד תחילת ההארכה. מאז 1981 יש חץ על שולחן המזכירות שקובע איזו קבוצה צריכה להחזיק בכדור, כשהחץ מחליף כיוונים לאחר כל שימוש (כדור ביניים או תחילת רבע).
בנוסף, ה-NBA מגביל את סוגי ההגנה שקבוצה יכולה לשחק, בעיקר במאמץ למנוע ממאמנים להאט את קצב המשחק על ידי שימוש בהגנה אזורית, שמותרת ב-NBA וב-WNBA אך שחקנים לא יכולים לעמוד בצבע יותר משלוש שניות אם הם לא שומרים על אף אחד. בכדורסל מכללות לא קיימת מגבלה זו.
בכדורסל מכללות, כמו ב-WNBA, על הקבוצה הביתית ללבוש את החולצות הלבנות או הבהירות שלה, בעוד שהקבוצה האורחת לובשת את החולצה הכהה שלה. ה-NBA, כמו כל ארבע הליגות המקצועניות בצפון אמריקה, מאפשרת לקבוצה הביתית להחליט אילו מדים ללבוש, אך למעט כמה יוצאי דופן הקבוצה הביתית ממשיכה את המסורת של משחק המכללות ולובשת לבן.
ל-NCAA כללים שונים גם לגבי מספרי חולצה. בעוד שה-NBA וה-WNBA מאפשרות לשחקנים ללבוש כל מספר מ-0 עד 99, כולל 00, ה-NCAA אוסרת כל מספר חולצה עם הספרות 6, 7, 8 או 9, על מנת לאפשר לשופט לסמן את מספר השחקן שביצע עבירה ביד אחת בלבד.