היסטוריה של באר שבע
הערות שוליים

↑  עד היום החוקרים עדיין לא יודעים מדוע עזבו בני התרבות את מקומם בפתאומיות בסוף האלף הרביעי לפנה"ס. ישנה השערה מסוימת הטוענת כי היעלמות התרבות בשלב האחרון נגרמה מהתערערות מצב הביטחון בארץ ישראל בסוף האלף הרביעי לפנה"ס. הרבה מהיישובים שהוקמו באותה תקופה בדיוק, הוקמו באזורים הקלים להגנה, כמו השפלה.
↑  על בקעת באר שבע בתקופה הכלקוליתית ראו: מאמר תרבות באר שבע הכלקוליתי- מבוא באתר רשות העתיקות, סיקור חפירות התקופה הכלקוליתית בתל באר שבע ומאמר עיתונאי ישן על תרבות באר שבע מארכיון ActivePaper. על תרבות באר שבע בתקופה הכלקוליתית ראו ספר באר שבע כותרת התקופה הכלקוליתית, הכנענית והישראלית (עמודים 27- 30) מאת יהודה גרדוס ואליהו שטרן והאנצקולופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל כותרות באר שבע- היישובים הכלקוליתיים וכותרת תל באר שבע (תל שבע)- התקופה הכלקוליתית (עמודים 127- 137) מאת אפרים שטרן
↑  רז קלטר, זאב הרצוג, הרמאפרודיטה ביהודה? צלמית קנטאור מתקופת הברזל בתל באר־שבע, קדמוניות לז, 2004, עמ' 42–43
↑  פטר פביאן ויצחק גלעד, היישוב בתקופת הברזל בתחומי העיר באר שבע המודרנית, באתר רשות העתיקות
↑  רן שפירא, עיר מקראית בסמוך לשוק הבדווי, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2003
↑  ספר בראשית, פרק כ"א, פסוקים כ"ח–ל"א
↑  בראשית כ"ח י
↑  בראשית, פרק מ"ו פסוק ה
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ב פסוק ב
↑  פטר פביאן, באר שבע בתקופות הרומית עד האסלאמית הקדומה, באתר רשות העתיקות
↑  ניר חסון, עיר ביזנטית לרגליה של התחנה המרכזית בבאר שבע, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2011
↑  רחובות ושדרות ישרים ואנכיים זה לזה כשתי וערב החלו להיבנות בתקופה זו בברצלונה ובניו יורק
↑  Cotterell, Paul (1986). "Chapter 3". The Railways of Palestine and Israel. Abingdon, UK: Tourret Publishing. pp. 14–31. ISBN 0-905878-04-3.
↑  4939 | Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
↑  מרדכי אלקיים, 40 שנות יישוב יהודי בעזה באר-שבע והקמת חוות רוחמה, משרד הביטחון, עמ' 107
↑  זאב וילנאי, אנציקלופדיה אריאל, עמ' 494-493
↑  נתוני סקר האוכלוסין המנדטורי
↑  באר שבע - בירת הנגב, אתר טיולי
↑  מירב הלפרין, דובר צה"ל מודיע-ההודעות שליוו את חיינו, תל אביב: הוצאת ידיעות ספרים, 2011, עמ' 13.
↑  ש. פינס, לא נוותר על הנגב, דבר, 24 באוקטובר 1948
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 294–295.
↑  התזמורת הפילהרמונית בניצוחו של ליאונרד ברנשטיין בבאר שבע, דבר, 26 בנובמבר 1948
↑  באר שבע תיפתח בפני התישבות המונים, חרות, 13 בינואר 1949
↑  שרותי "אפיקים בנגב" לעירית באר־שבע, הַבֹּקֶר, 24 ביולי 1949
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 259.
↑  באר שבע - עיר הנגב, הַבֹּקֶר, 4 באפריל 1949
↑  יום יערות המגינים, העולם, 17 בפברואר 1949
↑  טכס נטיעות בבאר שבע, על המשמר, 3 באפריל 1949
↑  אבן יסוד למדא בנגב, דבר, 1 ביוני 1949
↑  פקודת העיריות 1934 - צו בדבר מינוי ועדת העירייה באר שבע, 15 בינואר 1950, קובץ התקנות 69, 16 בפברואר 1950, עמ' 521-522
↑  בירת הנגב תהיה עיר סולל בונה, מעריב, 16 בינואר 1950
↑  א. חלילי, ישיבה חגיגית ראשונה של עירית באר שבע, דבר, 27 בפברואר 1950
↑  מצעד גדול של פועלים בחג ההסתדרות בבאר שבע, דבר, 2 בינואר 1951
↑  לרמן, 1991
↑  דונסקי, 1994
↑  מזור, 1992
↑  מופיעים בספרו של האדריכל אריה שרון (1951) "תכנון פיסי בישראל"
↑  1997 ,Meir
↑  אסיף, 1996
↑  600 משתתפים באירוע הגאווה הראשון בבאר-שבע, 04.06.2010, ‏אתר GoGay
↑  אילנה קוריאל, אלפים השתתפו בהפגנת הגאווה בב"ש: "לא אזרחים סוג ב'", באתר ynet, 14 ביולי 2016
↑  מבט - במקום מצעד הגאווה בבאר שבע נערכה הפגנה מול בניין העירייה, באתר יוטיוב
↑  הילה קובו‏, ביקורת על החלטת בג"ץ: "מצעד הגאווה היה צריך להתקיים ברחוב הראשי בב"ש", באתר וואלה, 14 ביולי 2016
↑  אילנה קוריאל, לראשונה: מצעד גאווה בבאר שבע, באתר ynet, 21 ביוני 2017
↑  אילנה קוריאל, מצעד גאווה ראשון בבאר שבע: נעצר חרדי עם סכין, באתר ynet, 22 ביוני 2017
↑  אדם אמיד הוא אדם מבוסס בחינה כלכלית, עשיר בינוני, בעל כסף ורכוש, שאינו עני
חורבת צפדי כיום
מראה היישוב בשנות ה-20 של המאה העשרים
באר שבע בשנת 1917
כוחות צה"ל נכנסים לבאר שבע, 22 באוקטובר 1948
ליאונרד ברנשטיין מנגן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית בפני חיילים בקונצרט פתוח בבאר שבע, 1948
מראה העיר בשנת 1950 לערך
מעטפה המציינת את פתיחת סניף הדואר הראשון בבאר שבע, 14.6.1949