stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלי רזא פהלווי השני

עלי רזא פהלווי (בפרסית: شاهزاده علیرضا پهلوی, תעתיק: עלי רֶזא פּהלַוַי; 28 באפריל 1966 - 4 בינואר 2011) היה בנו השני של מוחמד רזא פהלווי, השאה האיראני האחרון, ונכדו של רזא ח'אן, מייסד שושלת פהלווי. עלי רזא נולד בטהראן לשאה מוחמד רזא פהלווי ולרעייתו, הנסיכה פארה דיבה. אביו של עלי רזא, השאה מוחמד רזא פהלווי,	 הופל מהשלטון במהפכה האסלאמית באיראן ב-1979. הוא נמלט עם משפחתו ונדד בין מדינות.
ביוגרפיה

הנסיך הגולה נדד בין בתי ספר בקהיר ובניו יורק. את התואר הראשון שלו רכש באוניברסיטת פרינסטון, בפקולטה ללימודי מוזיקה. אחר כך למד לתואר שני בתרבות איראן העתיקה באוניברסיטת קולומביה, ולמד לדוקטורט בנושא באוניברסיטת הארוורד.
ב-4 בינואר 2011 נמצא מת בביתו שבבוסטון שבארצות הברית, לאחר שככל הנראה התאבד בירייה.
ראו גם

הניסים המלכותיים של איראן
המהפכה האיראנית
הערות שוליים

↑  סוכנויות הידיעות, ארה"ב: בנו הצעיר של השאה הפרסי שם קץ לחייו, באתר ynet, 5 בינואר 2011
↑  ‏סואדכוהי‏ (Q108933097)
↑  הבא בירושה אחרי רזא כורש עלי פהלווי, מקור: סדר הירושה בוויקיפדיה הצרפתית | הפריט שלו בוויקינתונים: ‏כאמיאר פהלווי‏ (Q109170741)
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים ובנושא איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עלי שור

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרב שלמה וולבה
 סוגה:  מוסר, הגות
 הסכמות:  הרב יעקב קמינצקי, הרב יחזקאל לוינשטיין, הרב חיים שמואלביץ, הרב יואל קלופט, הרב משה יחיאל הלוי אפשטיין
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  תשכ"ו (1966)
 מספר עמודים:  368
 מהדורות נוספות
 מקורות לכתיבת הספר:  הרב יצחק הוטנר, הרב ירוחם ליבוביץ
 סדרה
 מספר ספרים:  2
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990018943860205171
ספר עֲלֵי שׁוּר הוא ספר הגות ומחשבה מפורסם, שיצא בשני חלקים בהפרש של 20 שנה בעילום שם. הספר נכתב על ידי הרב שלמה וולבה, שהיה מגדולי המשגיחים בדור האחרון, והיה זה ספרו המרכזי.
על הספר > שם הספר

שם הספר לקוח מפסוק בחומש בראשית:
”בֵּ֤ן פֹּרָת֙ יוֹסֵ֔ף בֵּ֥ן פֹּרָ֖ת עֲלֵי־עָ֑יִן בָּנ֕וֹת צָעֲדָ֖ה עֲלֵי־שֽׁוּר ” (בראשית, פרק מט פסוק כב)
הרב וולבה מסביר בהקדמה את שם הספר על פי פירוש רש"י שפירוש המילים עלי שור הוא "על החומה" וכן הספר נכתב לאלו שהם "על החומה" כלומר מחוץ לעולם התורה וצופים בו אך לא בתוכו.
וכן עלי שור בגימטריה עולה כמניין שם אמו (נר נשמת ראזא רבקה), ועוד רמוז בשם הספר שמו ושם אשתו שלמה ורבקה.
על שם הספר נקרא בית ספר תיכון עלי שור במודיעין עילית.
על הספר > תוכן הספר

הספר נכתב במשך 13 שנה, את ההשראה לכתיבתו קיבל מוועדי מוסר שערך בישיבתו באר יעקב, ומרבותיו הרב יצחק הוטנר והרב ירוחם ליבוביץ.
הספר עלי שור נכתב כמדריך בסיסי ויסודי לבחור ישיבה אך לדברי המחבר, אין בכוונתו לחדש דבר, אלא רק "להתוות את הדרך לבני דורנו" בתחומי היחס לתורה ולמצוות והעבודה על האישיות. הספר עוסק בנושאים כמו חשיבות לימוד הגמרא, חשיבות התפילה, קידוש השם וחילול השם, וכן בנושאים הגותיים דוגמת: מהו אדם, ומה תפקידה של התורה בעיצובו. הספר מחולק לשני חלקים.
על הספר > הסכמות על הספר

המחבר קיבל מספר הסכמות, מהרב יעקב קמינצקי, הרב יחזקאל לוינשטיין, הרב חיים שמואלביץ, הרב יואל קלופט, ומהרב משה יחיאל הלוי אפשטיין.
על הספר > מהדורות הספר

הספר הראשון יצא לאור בשנת תשכ"ו (1966) ומאז נדפסו ממנו מהדורות רבות. בשנת תשע"ה (2014) יצא חלקו הראשון של הספר במהדורה מחודשת, ובשנת תשפ"ב (2021) יצא גם חלקו השני במהדורה מחודשת.
חלקי הספר

לספר שני חלקים שמחולקים לשערים, וכל שער מוקדש לנושא אחר:
חלקי הספר > חלק ראשון

שער ראשון - שער הכניסה אל תוך 'עולם התורה'
שער שני - שער החינוך עצמי הכללי (העבודה הפרטית)
שער שלישי - שער לימוד תורה מתוך שמחה והבנת עצמית
שער רביעי - שער הוצאת הכוח אל הפועל
חלקי הספר > חלק שני

שער ראשון - כולל שני נושאים: האדם והתורה.
שער שני - כולל שני נושאים: לימוד המוסר והעבודה המוסרית
שער שלישי - עוסק בפנימיות התפילה, השבת, שלושת הרגלים, הימים הנוראים, ימי בין המצרים, חנוכה ופורים.
שער רביעי - כולל ארבעה נושאים: יראה, אמת, ביטחון וחיים
סוגיות מרכזיות בספר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ספרים מעובדים

עלי שור לקורא בן זמננו
מסילת ישרים עם שערי הדרכה 'במסלה נעלה' ע"פ הספר עלי שור
לקריאה נוספת

בנימין בראון ונסים לאון, הגדולים: האישים שעיצבו את פני היהדות החרדית בישראל, הוצאת מאגנס (האוניברסיטה העברית) בשיתוף הוצאת מכון ון ליר, 2017, עמודים 735 - 766.
הערות שוליים

↑  הרב שלמה וולבה, עלי שור, כרך א', עמ' ט'
פול מרסון

פול צ'ארלס מרסון (באנגלית: Paul Charles Merson; נולד ב-20 במרץ 1968) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל אנגלי.
חיים אישיים

מרסון היה נשוי פעמיים, ויש לו חמישה ילדים. נישואיו הראשונים התפרקו בזמן שהחלים מהתמכרותו.
במרץ 2006 הוא צולם בזמן שכרות על ידי צלם של הדיילי מירור שהיה בסמוך למועדון לילה בדרום קנסינגטון. ביוני 2006 הוא הואשם באונס לאחר ששהה בדירה בצ'לסי, אך מאוחר יותר התברר כי אין לו קשר לכך. באוגוסט 2021 פורסם כי הפסיד 7 מיליון ליט"ש בהימורים.
הערות שוליים

↑  כתבה באתר ה-BBC
↑  כתבה באתר ה-BBC
↑  כתבה באתר הדיילי מירור
↑  כתבה באתר הסאן
↑  שי לב, קשר ארסנל בעבר איבד 7 מיליון ליש"ט בהימורים, באתר ONE, ‏21 באוגוסט 2021
| נבחרת אנגליה – יורו 1992 |
| --- | --- | --- |
|  1 וודס •  2 קרל •  3 פירס •  4 קיאון •  5 ווקר •  6 רייט •  7 פלאט •  8 סטיבן •  9 קלאף •  10 ליניקר •   11 סינטון •  12 פאלמר • 13 מרטין •  14 דוריגו • 15 ווב • 16 מרסון • 17 סמית' • 18 דיילי • 19 באטי • 20 שירר • מאמן: טיילור |  1 וודס •  2 קרל •  3 פירס •  4 קיאון •  5 ווקר •  6 רייט •  7 פלאט •  8 סטיבן •  9 קלאף •  10 ליניקר •   11 סינטון •  12 פאלמר • 13 מרטין •  14 דוריגו • 15 ווב • 16 מרסון • 17 סמית' • 18 דיילי • 19 באטי • 20 שירר • מאמן: טיילור | אנגליה |
| נבחרת אנגליה – מונדיאל 1998 |
| --- | --- | --- |
|  1 סימן •  2 קמפבל •  3 לה סו •  4 אינס •  5 אדמס •  6 סאות'גייט •  7 בקהאם •  8 באטי •  9 שירר •  10 שרינגהאם •   11 מקמנמן •  12 נוויל • 13 מרטין •  14 אנדרטון • 15 מרסון • 16 סקולס • 17 לי • 18 קיאון • 19 ל. פרדיננד • 20 אואן • 21 ר. פרדיננד • 22 פלאוורס • מאמן: הודל |  1 סימן •  2 קמפבל •  3 לה סו •  4 אינס •  5 אדמס •  6 סאות'גייט •  7 בקהאם •  8 באטי •  9 שירר •  10 שרינגהאם •   11 מקמנמן •  12 נוויל • 13 מרטין •  14 אנדרטון • 15 מרסון • 16 סקולס • 17 לי • 18 קיאון • 19 ל. פרדיננד • 20 אואן • 21 ר. פרדיננד • 22 פלאוורס • מאמן: הודל | אנגליה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810615091905606  ISNI: 0000 0000 3873 9469  LCCN: nb99056993  VIAF: 53646610   WorldCat (עם VIAF): 53646610
סתם שני אנשים

"סתם שני אנשים" הוא סינגל של הזמרת הישראלית רוני דלומי, שיצא לאור ב-4 בפברואר 2013. זהו השיר השלישי מתוך אלבומה השני "תחזיקו".
רקע וכתיבה

השיר נכתב בידי נועם חורב, הולחן בידי דנה ברגר, והופק על ידי איתמר מאירי ואיתן רז. השיר מתאר מערכת יחסים בין גבר לאשה, העומדת לקראת פירוק. הדוברת בשיר מספרת על פחדה שבעוד חודש היא ובן זוגה כבר יהיו "סתם שני אנשים".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר בוים בידי אלעד וייסמן ופורסם בערוץ היוטיוב של דלומי ב-29 באפריל 2013. נכון ל-2021 הקליפ עומד על יותר מ-3.6 מיליון צפיות.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר לשיר ביקורת מעורבת, והעניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2013)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2013)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד השנתי של גלגלצ ו־ynet | 11 |  |
הערות שוליים

↑  סתם שני אנשים, באתר יוסמיוסיק, ‏4 בפברואר 2013
| רוני דלומי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | קצת אחרת • תחזיקו • תסתכל עליי |  |
| אלבומי הופעה | לוקחים את הזמן |  |
| ערכים קשורים | כוכב נולד |  |
| רוני דלומי – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| קצת אחרת | "תן" • "קצת אחרת" • "כך או כך" |  |
| תחזיקו | "תחזיקו" • "פניי לרוח" • "סתם שני אנשים" • "קצה היום" |  |
| תסתכל עליי | "איש של לילה" • "לשמור עליי" • "תסתכל עליי" |  |
| סינגלים אחרים | "עכשיו תורי" • "כל הזמן" • "12 בלילה" • "רוץ איתי" • "רציתי שזה יכאיב" • "זה בא אליי" • "למרות" |  |
| השתתפות בסינגלים | "כל אחד יכול" • "ספסלים" • "תחזור" |  |
פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016)

| --- | --- |

 תאריך:  19 במרץ 2016 
 מקום:  שדרות איסתיקלאל 
 קואורדינטות:  41°02′06″N 28°58′52″E﻿ / ﻿41.035°N 28.981111111111°E﻿ / 41.035; 28.981111111111
 סוג:  פיגוע התאבדות
 הרוגים:  5 
 מבצע:  המדינה האסלאמית המדינה האסלאמית
  (למפת איסטנבול מוגדלת) פיגוע ההתאבדות באיסטנבול(למפת איסטנבול רגילה) פיגוע ההתאבדות באיסטנבול
 
פיגוע ההתאבדות באיסטנבול התרחש ביום שבת, 19 במרץ 2016. מחבל מתאבד, שהיה חמוש במטען נפץ שהכיל מסמרים, הפעיל אותו בשדרות איסתיקלאל שבחלקה הצפון-מערבי של העיר. מעוצמת הפיצוץ נהרגו ארבעה בני אדם, ונפצעו 36. הנפגעים היו אזרחי מדינות שונות; שלושה מההרוגים ועשרה מהפצועים היו ישראלים.
הפיגוע

הפיגוע התרחש סמוך לשעה 11:00 באחד מרחובות הקניות ההומים ביותר של העיר. ככל הנראה התכוון המחבל לתקוף משרד ממשלתי או תחנת משטרה ונרתע מכך בשל נוכחותם של אנשי ביטחון שאבטחו אותם. הישראלים שנפגעו היו חברי קבוצה שהגיעה לטיול קולינרי בעיר. המחבל הפעיל את מטענו בקרבתם, אך לא ידוע אם התכוון לתקוף תיירים ישראלים דווקא. ההרוג הרביעי היה אזרח איראן. מרבית הפצועים בפיגוע היו טורקים וכן נפגעו אזרחי איחוד האמירויות הערביות, איסלנד, איראן, אירלנד וגרמניה.
המחבל המתאבד זוהה בהמשך כמהמט אוזטורק, אזרח טורקי, שנולד ב-1992 בעיר גזיאנטפ שבדרום-מזרח המדינה. שהיה מוכר לשלטונות כפעיל של ארגון המדינה האסלאמית, לאחר שעזב את ביתו ב-2013 והצטרף לדאעש.
הפיגוע היה הרביעי שהתרחש בטורקיה מתחילת שנת 2016, ובוצע שישה ימים לאחר פיגוע בבירת המדינה, אנקרה, שבו נהרגו 37 אנשים.
לאחר הפיגוע

דיפלומטים ממשלחת ישראל בטורקיה פעלו לאיתור הנפגעים הישראלים בבתי החולים באיסטנבול וסייעו להם.
בעקבות הפיגוע יצאו מישראל לטורקיה, שעות אחדות לאחריו, שני מטוסים קלים עם צוותי רפואה, אשר החזירו למחרת לישראל חלק מהפצועים הישראלים. כמו כן, יצא לאיסטנבול למחרת הפיגוע מטוס תובלה מטייסת 103 של חיל האוויר הישראלי, יחד עם כוח של יחידה 669, והטיס ארצה את יתר הפצועים ואת גופות ההרוגים הישראלים.
הערות שוליים

↑  רן בוקר, שליח ynet לטורקיה, ורועי קייס, ה-DNA הוכיח: המחבל מאיסטנבול קשור לדאעש, באתר ynet, 20 במרץ 2016
↑  רן בוקר ואיתן גליקמן, שליחי ynet ו"ידיעות אחרונות" לטורקיה, איתי בלומנטל, רותם אליזרע ואיתמר אייכנר, שבו מהתופת באיסטנבול: "טוב לחזור לארץ", באתר ynet, 20 במרץ 2016
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור השני של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | תקיפת שגרירות ישראל במצרים (9 בספטמבר 2011) • הפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה (13 בפברואר 2012) • פיגוע הירי בטולוז (11 במרץ 2012) • הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס (18 ביולי 2012) • פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016) (19 במרץ 2016) • התקרית בשגרירות ישראל בעמאן (23 ביולי 2017) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
פייטרו פרטיצ'יפאציו

פייטרו באדואר פארטיצ'יפאציו (באיטלקית: Pietro Badoer Participazio) היה הדוכס ה-20 של הרפובליקה של ונציה. פייטרו כיהן כדוג'ה בין השנים 939–942.
פייטרו היה בנו של הדוג'ה אורסו פרטיצ'יפאציו השני. הוא נפטר שלוש שנים לאחר בחירתו לדוג'ה ונקבר בכנסיית סן פליצ'ה די אמיאנה, בסמוך לאביו.
עמוד פומפיוס

| --- | --- |

 מידות
 קוטר:  2.7–2.8 מטרים בערך (column shaft)
 גובה מעל פני הים:  14 מ' 
 היסטוריה
 נבנה:  298–303 לספירה (הוקדש)
 מיקום
 מדינה:  מצרים 
 קואורדינטות:  31°10′56.98″N 29°53′47.23″E﻿ / ﻿31.1824944°N 29.8964528°E﻿ / 31.1824944; 29.8964528
 he
 
עמוד פומפיוס ב-1911
עמוד פומפיוס (בערבית: عمود السواري, תעתיק: עמוד אל-סווארי) הוא השם שניתן לעמוד ניצחון רומי באלכסנדריה, מצרים. העמוד הקורינתי הענק, הוקם לכבוד הקיסר הרומי דיוקלטיאנוס בין השנים 298–302 לספירה, ותמך במקור בפסל פורפיר אדיר של הקיסר בשריון. הוא ניצב בצד המזרחי של הטמנוס (השטח המקודש) של הסרפאום (אנ'), לצד חורבות המקדש של סראפיס עצמו.
זוהי האנדרטה העתיקה היחידה שעדיין עומדת כיום באלכסנדריה במיקומה המקורי.
השֵׁם

השם המקומי בתעתיק מערבית הוא "עמוד אל-סווארי", כאשר המילה 'עמוד' פירושה עמוד. השם סווארי תורגם בדרכים רבות על ידי חוקרים, כולל סוורוס (כלומר הקיסר ספטימיוס סוורוס).
"פומפיוס" בשמו של העמוד היה בשימוש של סופרים אירופאים רבים בתקופה המודרנית המוקדמת. נוטים לחשוב שהשם כנובע מטעות היסטורית בקריאת כתובת ההקדשה היוונית על בסיס העמוד: השם ΠΟΥΠΛΙΟΣ (Πού̣π̣[λιος], Pouplios, פופליוס); הובן באופן שגוי כ-ΠΟΜΠΗΙΟΣ (יוונית עתיקה: Πομπήιος, בתעתיק: Pompeios, פומפיוס).
הקמה

בשנת 297 הקיסר הרומי דיוקלטיאנוס ("אוגוסטוס" החל מ-284) פעל במצרים כדי לדכא את המרד של דומיטיוס דומיטיאנוס (אנ') שתפס את השלטון בעיר. לאחר מצור ארוך, דיוקלטיאנוס כבש את אלכסנדריה ב-298 והוציא להורג את יורשו של דומיטיאנוס, אורליוס אכילאוס (אנ'). בשנת 302 חזר הקיסר לעיר וחנך מלאי תבואה ממלכתי. ההקדשה של האנדרטה, העמוד והפסל של דיוקלטיאנוס, מתארת את דיוקלטיאנוס כפוליאוכוס ("האל שומר העיר של אלכסנדריה" ביוונית עתיקה). במאה הרביעית לספירה כינוי זה חל גם על סראפיס, המקבילה הגברית של איסיס בפנתיאון שהקימו השליטים ההלניסטים של מצרים, התלמיים. המתחם המקודש שהוקדש לסראפיס שבו הוקם העמוד במקור, הסרפאום, נבנה תחת תלמי השלישי אורגטס (מלך מצרים בשנים 246–222 לפנה"ס) ונבנה כנראה מחדש על ידי אדריאנוס (קיסר רומא בשנים 117–138 לספירה) לאחר שנגרם לו נזק במרד התפוצות היהודי (115–117 לספירה). במאה הרביעית המאוחרת לספירה הוא נחשב על ידי אמיאנוס מרקלינוס לפלא שהשתווה רק למקדש הרומאי ליופיטר הגדול והטוב מכולם (לטינית: Optimus Maximus) על הגבעה הקפיטולינית, הקפיטוליום.
האנדרטה מתנוססת לגובה של 26.85 מטר כולל הבסיס והכותרת שלו, ובמקור הוא תמך בפסל בגובה 7 מטר. זהו העמוד המונוליתי היחיד הידוע במצרים הרומית (כלומר, אינו מורכב מתופים), זהו אחד מהמונוליתים יווניים רומיים (אנ') העתיקים הגדולים ביותר ואחד העמודים המונוליתיים הגדולים ביותר שהוקם אי פעם. פיר העמודים המונוליתי הוא בגובה 20.46 עם קוטר של 2.71 מטר בבסיסו, גובה הכן הוא מעל 6 מטר. שניהם בנויים מסיאניט לאפיס, גרניט ורוד שנגזר מהמחצבות העתיקות בסיינה (אסואן המודרנית), בעוד שכותרת העמוד מהסוג הקורינתי המדומה היא מגרניט אפורה. משקלו של פיר העמודים מוערך ב-285 טון.
ארבע השורות הקיימות, וניתנות לקריאה, של הכתובת ביוונית על תשתית העמוד מספרות שהפרפקט של מצרים (פראפקטוס אגיפטי), פובליוס, הקדיש את האנדרטה לכבודו של דיוקלטיאנוס. תמיכה בקיום פרפקט זה נמצאה בשני פאפירוסים במקום בשם אוקסירינקוס ובהם מוזכר פרפקט בשם פובליוס. חוקרים משערים שהשלטון שלו התקיים בין הפרפקט אריסטיוס אופטטוס, אשר מונה כפרפקט ב-16 במרץ 297, לבין קלאודיוס קולציאנוס, שהיה בתפקיד משנת 303 או אפילו סוף 302. מאחר ששמו של פובליוס מופיע כמקדיש האנדרטה, העמוד והפסל של דיוקלטיאנוס כנראה הושלמו בין השנים 297 ל-303, בזמן שהיה בתפקיד. שמו של הפרפקט מחוק ברובו בכתובת הפגומה. התרגום היווני של השם "פובליוס" בתור "פופוליוס" ΠΟΥΠΛΙΟΣ (Πού̣π̣[λιος], Pouplios) הושפע מהאיות היווני של שמו של הגנרל הרפובליקני מהמאה הראשונה לפני הספירה פומפיוס (יוונית עתיקה ΠΟΜΠΗΙΟΣ Pompeios, לטינית: Pompeius). שברים גדולים שנמצאו למרגלות העמוד במאה השמונה עשרה לספירה, הבמאו למסקנה על קיום פסל הפורפיר של דיוקלטיאנוס בשריון. מממדי השבר של הירכיים, של 1.6 מ', ניתן לחשב את הגובה המקורי של השריון, בערך 7 מ'. בעוד שחלקים מהפסל נמצאו באוספים אירופיים במאה התשע-עשרה, מקום הימצאם לא היה ידוע יותר בשנות ה-30 של המאה ה-20 ונראה כי הם אבדו.
ייתכן שהעמוד הגדול התומך בפסל של דיוקלטיאנוס לווה באחד, או בשלושה עמודים קטנים יותר הנושאים פסלים של חבריו הקיסרים של דיוקלטיאנוס, אוגוסטוס מקסימיאנוס ושני הקיסרים, קונסטנטיוס וגלריוס. אם כן, קבוצת פסלי העמודים הייתה מנציחה את קבוצת קיסרי הטטררכיה שהוקמה בתקופת שלטונו של דיוקלטיאנוס.
טיפוס על העמוד

הנוסע המוסלמי אבן בטוטה ביקר באלכסנדריה בשנת 1326 לספירה. הוא מתאר את העמוד ומספר את סיפורו של קשת שירה חץ קשור לחוט מעל העמוד. זה אפשר לו למשוך חבל קשור לחוט מעל העמוד ולאבטח אותו בצד השני כדי לטפס לראש העמוד.
בתחילת 1803, קצין הצי הבריטי מפקד ג'ון שורטלנד מאניית הוד מלכותו פנדור הטיס עפיפון מעל עמוד פומפיוס. זה אפשר לו להעביר מעליו חבלים, ואז סולם חבלים. ב-2 בפברואר, הוא וג'ון ווייט, המאסטר של האוניה, טיפסו עליו. כשהגיעו לפסגה הם הניפו את היוניון ג'ק, שתו כוסית לכבוד המלך ג'ורג' השלישי, והשמיעו שלוש קריאות עידוד. ארבעה ימים לאחר מכן הם טיפסו שוב על העמוד, התקינו מוט ושבשבת, אכלו סטייק בקר ושוב הרימו כוסית לכבוד המלך. אטימולוגיה של הכינוי "פומפיי" לנמל הבית של הצי המלכותי, פורטסמות' וקבוצת הכדורגל שלו, מציעה כי המלחים הללו נודעו כ"הבנים של פומפיי" לאחר ההעפלה לעמוד, והכינוי התפשט. אם כי גם מקורות אחרים שאינם קשורים, אפשריים.
גלריה

מבט על עמוד פומפיוס כשברקע אלכסנדריה ברקע בסביבות 1850
המצור של עמוד פומפיוס - תורת עמוד הקלון. קריקטורה משנת 1799, שבה ג'יימס גילריי (אנ') מאייר את חיל המדענים, האמנים והאדריכלים שנסעו למצרים כחלק מכוחו של נפוליאון
הכתובת היוונית
גרסת 1743
גרסת 1803
גרסת 1822
ראו גם

פיגוע הירי באלכסנדריה (2023)
פחמון (פטרייה)

| פחמון |
| --- | --- |
 Ustilago maydis (טפילת תירס)
מיון מדעי
על־ממלכה:: איקריוטיים
ממלכה:: פטריות
מערכה:: פטריות בסיסה
מחלקה:: פטריות כתם אמיתיות
סדרה:: Ustilaginales
משפחה:: Ustilaginaceae
סוג:: פחמון
שם מדעי
 Ustilago ‏Pers. Roussel, 1806

פחמון (שם מדעי: Ustilago) היא סוג של פטרייה טפילה הגדלה על צמחים שונים.
מאפיינים

פטרייה זו נפוצה ברוב חלקי העולם, נטפלת לסדרת הדגנאים, בעיקר למשפחות הדגניים (חיטה, שעורה, שיבולת שועל, תירס ודורה) והגמאיים (גומא ואגמון).
הפחמון היא טפיל מוחלט, משמע, היא אינה יכולה להשלים מחזור החיים ללא פונדקאי – היא מתפתחת בשחלה של צמחים דגנאים, על תפרחות או על קדקודי צמחייה ובעפצים.
הפחמון מפתחת כמות רבה מאוד של נבגים שחורים (שמה נגזר מהדמיון בין צבע הנבגים לצבעו של פחם), כאשר הנבגים מתפזרים הם צובעים את היבול, ומורידים את ערכו הן בגלל החשש להידבקות, והן בשל מראהו.
כאשר הנבגים מתפזרים הם נכנסים לתפרחות ומדביקים את הזרעים של הדור הבא.
סתמא דגמרא

סתמא דגמרא (בעברית: סתם תלמוד או הסתם של התלמוד) הוא מושג בלימוד התלמוד, המתאר טקסט אנונימי שמשמש כדברי קישור בין הדוברים או להבאת פירוש, תירוץ, קושיה, הערה לדברי חכם או פסיקה במהלך הלימוד, ללא הזכרת שם אומרו.
הסתמא בתלמוד

המונח 'סתמא' מופיע כבר בתלמוד עצמו, ומכוון לאותם ציטוטים מהמשנה שלא מובאים בשם תנא כזה או אחר, אלא באופן סתמי, כלומר אנונימי. הכינוי 'סתם משנה' (בעברית) או  'סתמא דמתניתין'  או 'סתימתאה' (בארמית) או מופיע פעמים רבות בתלמוד, כמעט תמיד בפיו של רבי יוחנן, גדול אמוראי ארץ ישראל.
הסתמא דגמרא לפי פרשני התלמוד

הכינוי התאום לסתם משנה, 'סתמא דגמרא' או 'סתם התלמוד' כבר מתייחס לתלמוד עצמו ונמצא מחוץ לו. הוא נמצא בשימוש כבר בקרב פרשני התלמוד בימי הביניים, בעיקר בפי התוספות. קטעים נרחבים מהתלמוד נזכרים ללא שם אומרם. כך למשל, הסוגיה הראשונה במסכת קידושין מובאת כולה ללא הזכרת שמו של חכם אחד. במרבית המקרים סוגיות הגמרא הן בליל של אמירות ודעות תנאיות ואמוראיות, מוקדמות ומאוחרות, ודיון בקישורים ובסתירות ביניהן. בתוך מבנה זה, לעיתים קרובות הדיונים והקישורים מובאים ללא שם אומרם, אלא בשם התלמוד עצמו. פרשני התלמוד בימי הביניים כינו קטעים אלה בשם 'סתם תלמוד'.
במחקר

חוקרים כמו דוד הלבני ושמא יהודה פרידמן טענו כי כחלק מהצורה האקלקטית בה נבנה התלמוד, כאשר מאמרי התנאים קודמים למאמרי הדור הראשון של האמוראים וכן הלאה, כך את ה"סתמא דגמרא" כתבו חכמים מאוחרים יותר, הנקראים בפיהם סתמאים. כתוצאה מהיותם כאלה, ישנם הטוענים כי אין לפסוק הלכה מסתם התלמוד, כפי שפסקו חכמים בעבר. טענה זו הביאה למחלוקות רחבות היקף בקרב לומדי גמרא.
שיטתם של הלבני ופרידמן מקובלת היום על חוקרי תלמוד רבים, אך ישנן גם שיטות אחרות במחקר, הטוענות שקטעים אלו נתחברו על ידי הסבוראים או על ידי רב אשי ורבינא, שהתלמוד מכנה אותם 'סוף הוראה', וישנן שיטות המייחסות את הסתמא דגמרא אף למקורות אמוראיים מוקדמים יותר
ראו גם

סתמאים
תלמוד בבלי
שיטת הרבדים
סבוראים
אמוראים
לקריאה נוספת

יואל קרצ'מר רזיאל, סתם התלמוד כתופעה התפתחותית: סוגיות הפתיחה למסכת נדרים בירושלמי ובבבלי, תרביץ פו (תשע"ט), עמ' 611–661.
אבינועם כהן, 'ביקורת הלכתית לעומת ביקורת ספרותית בסוגיות התלמוד (פרק בהתהוות השכבתית של הבבלי)', אסופות ג (תשמ"ט), עמ' שלא-שמו.
Joshua Even Eisen, ‘Stammaitic Activity versus Stammaitic Chronology: Anonymity’s Impact on the Legal Narrative of the .Babylonian Talmud’, Ph.D. dissertation, Columbia University, 2013, pp. 49-98
הערות שוליים

↑  ראו למשל: הרב יוסף שמשי, ביאור הביטוי: "סתמא" ["סתם משנה"], באתר פורטל הדף היומי, עקרונות בכללי הגמרא ובלשונה
↑  ראו למשל: הרב יוסף שמשי, ביאור הביטויים: "סתם משנה"; "סתימתאה"; "זו דברי...", באתר פורטל הדף היומי, עקרונות בכללי הגמרא ובלשונה
↑  או למשל תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"ו עמוד ב; תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס"ט עמוד ב, ועוד הרבה.
↑  ראו למשל תוספות על תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ו עמוד א, דיבור המתחיל 'זכר למקדש הוא'; תוספות על תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף פ"ה עמוד ב, דיבור המתחיל 'וכן לתפילה', ובמקומות רבים נוספים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ב', עמוד א'
↑  David Halivni, The Formulation of the Babylonian Talmud, introduced, translated, and annotated by Jeffrey L. Rubenstein. Oxford: Oxford University Press 2013.
↑  שמא יהודה פרידמן, סוגיות בחקר התלמוד הבבלי: אסופת מחקרים בענייני מבנה הרכב ונוסח, בית המדרש לרבנים באמריקה, 2010.
↑  ראו למשל שו"ת הרשב"א א קמא, הקובע שיש לפסוק על פי הסתמא; וכן בערך בויקישיבה, 'מיקרופדיה תלמודית: הלכה (ה) - ההלכה ביחס לתלמוד הבבלי', בסעיף 'סתמא דתלמודא'. תפיסה זו מושפעת מקביעת התלמוד שהלכה כסתם משנה. ראו בערך הלכה כסתם משנה.
↑  הרב צבי קוסטינר, שאל את הרב - שיטת רבדים 2, באתר כיפה, כ"ד באדר ב' תשע"ג, 28 במרץ 2003
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ו עמוד א'
↑  נציג עכשווי מובהק של תפיסה המקדימה את תוספות הסתם לימי האמוראים הוא ירחמיאל ברודי, סתם התלמוד ודברי הגאונים, איגוד -מבחר מאמרים במדעי היהדות א, תשסח, עמ' 213-232; הנ"ל, 'לתיארוך החלקים הסתמיים של התלמוד הבבלי', סידרא, כד–כה (תש"ע), עמ' 72–73. ראו גם הלל גרשוני, 'סתמות קדומים בתלמוד הבבלי: מסכתות סוטה ועבודה זרה', עבודת מוסמך, האוניברסיטה העברית בירושלים תשע"ה, עמ' 56–55; חנוך אלבק, מבוא לתלמודים, תל אביב תשכ"ט, עמ' 578–596.

גם בספר דורות הראשונים  ח"ב, ימי האמוראים, פרק סח סידור התלמוד וחתימתו,  כותב שחלק מדברי הסתמא דגמרא הם מדורות שקדמו לרב אשי, ומביא דוגמאות של דברי אמוראים שמתייחסים לדברי הסתמא דגמרא.

וראו עוד פירוט והפניות על המחלוקת בערך סתמאים.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
פיגמה

| --- | --- |

 מחזור חיים:  2012–הווה (כ־12 שנים) 
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows, iOS, macOS, לינוקס, אנדרואיד 
 www.figma.com
 
פיגמה (באנגלית: Figma) הוא יישום רשת שיתופי המיועד לעיצוב ממשק משתמש וחוויית משתמש עבור יישומי רשת ויישומונים.
מערך התכונות של פיגמה מתמקד בעיצוב ממשקי משתמש וחוויית משתמש, מאפשר שיתוף פעולה בזמן אמת, ומנגיש מגוון כלי עריכת גרפיקה וקטורית למשתמשי דסקטופ (כולל תכונות לא מקוונות) ומשתמשי פלטפורמות ניידות וטלפונים חכמים מבוססי מערכות ההפעלה אנדרואיד ו-iOS.
התוכנה הושקה בשנת 2012. כעבור כעשר שנים, בספטמבר 2022, ניסתה חברת התוכנה אדובי (המציעה שירות מקביל בשם אדובי XD) לרכוש את הזכויות על התוכנה, אולם בסוף שנת 2023, בוטל המיזוג עכב התערבותה של רשות ההגבלים באירופה.
ראו גם

Sketch (אנ')
עונת 1990/1991 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1990/1991 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-34 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-27 בספטמבר 1990 ותחרות הסתיימה ב-18 באפריל 1990. בתחרות השתתפו 27 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 8 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. הקבוצות החזקות עלו לטורניר בשיטת פיינל פור התקיים בפריז.
התחרות הסתיימה בניצחון של יוגופלסטיקה, בפעם השלישית ברציפות ובפעם השלישית בתולדות המועדון. בכך הקבוצה היוגוסלבית השוותה את ההישג של א.ס.ק. ריגה מסוף שנות ה-50. מאז אף קבוצה לא הצליחה לשחזר הישג זה.
זאת הייתה העונה האחרונה במתוכנת של אלופי המדינה בלבד. החל מהעונה 1991/1992 בתחרות השתתפו סגני אליפויות ארציות לצד האלופים. לאור כך, שם התחרות שונה ל"פיב"א יורוליג".
מהלך התחרות

בשלבים המוקדמים נקבעו 8 עולות לבית הגמר.
מהלך התחרות > בית הגמר

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד ברצלונה | 14 | 25 | 11 | 3 | 1276 | 1148 |
| 2. | יוגוסלביה פופ 84 | 14 | 23 | 9 | 5 | 1208 | 1174 |
| 3. | איטליה סקאבוליני פזארו | 14 | 22 | 8 | 6 | 1318 | 1290 |
| 4. | ישראל מכבי תל אביב | 14 | 22 | 8 | 6 | 1224 | 1163 |
| 5. | יוון אריס | 14 | 21 | 7 | 7 | 1314 | 1324 |
| 6. | גרמניה באייר לברקוזן | 14 | 20 | 6 | 8 | 1334 | 1392 |
| 7. | אנגליה קינגסטון קינגס | 14 | 18 | 4 | 10 | 1141 | 1221 |
| 8. | צרפת לימוז' | 14 | 17 | 3 | 11 | 1251 | 1354 |
מהלך התחרות > פיינל פור

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 16 באפריל | 16 באפריל |  |  |  |  |  |
|  |  ישראל מכבי תל אביב |  67 |   |  |  |  |  |
|  |  ספרד ברצלונה |  101 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 18 באפריל | 18 באפריל |  |
|  |   |   |   |   |  ספרד ברצלונה |  65 |  |
|  |   |   |   |   |  יוגוסלביהיוגופלסטיקה |  70 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 16 באפריל | 16 באפריל |   |  | 18 באפריל | 18 באפריל |  |
|  |  איטליה סקאבוליני פזארו |  87 |   |  |  איטליה סקאבוליני פזארו |  81 |  |
|  |  יוגוסלביהיוגופלסטיקה |  93 |   |  |  ישראלמכבי תל אביב |  83 |  |
טוני קוקוץ' מיוגופלסטיקה נבחר לכדוסלן המצטיין של הפיינל פור בפעם השנייה ברציפות.