stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אילן וולקוב
הערות שוליים

↑  Kenneth Walton (2003-01-27). "Taking the baton". The Scotsman. נבדק ב-2009-09-22.
↑  Dan Bye (2003-01-26). "Young conductor strives to bridge classical divide". The Times. נבדק ב-2007-02-24.
↑  Jessica Duchen (2004-11-08). "The young and the restless". The Independent. נבדק ב-2007-02-22.
↑  Michael Tumelty (2008-12-10). "Working with perfect harmony". The Herald. נבדק ב-2008-12-11.
↑  Charlotte Higgins (2004-02-10). "Be very afraid". The Guardian. נבדק ב-2007-02-15.
↑  Andrew Clements (2006-12-01). "Roslavets: Chamber Symphony; In the Hours of the New Moon". The Guardian. נבדק ב-2008-09-21.
↑  Andrew Clements (2008-08-29). "Classical review: Britten, Piano Concerto; Young Apollo; Diversions, Osborne/BBCSSO/Volkov". The Guardian. נבדק ב-2008-09-21.
↑  David Kaufman (2007-11-04). "Instant weekend ... Tel Aviv". The Observer. נבדק ב-2008-09-14.
↑  Tim Cornwell, "Top conductor to leave Scottish Symphony Orchestra"  The Scotsman, 2007-09-18.
↑  Matthew Westphal (2007-10-01). "Homecoming: Donald Runnicles to Succeed Ilan Volkov at BBC Scottish Symphony Orchestra". Playbill Arts. נבדק ב-2008-09-14.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286046905171  PLWABN: 9810577332405606  BnF: cb16132202h (data)  GND: 124691838  ISNI: 0000 0000 7371 8743  LCCN: nr2003026303  MusicBrainz: 7af3ddf7-a524-453e-babe-c99910b44411  SNAC: w6cw1z5d  SUDOC: 158304462  VIAF: 100347593   WorldCat (עם VIAF): 100347593
אלסנדרו מרצ'לו

| --- | --- |

 לידה:  24 באוגוסט 1673 ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  19 ביוני 1747 (בגיל 73) ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 שם במה:  Eterio Stinfalico 
 מקום קבורה:  וילה ג'וסטי 
 מוקד פעילות:  הרפובליקה של ונציה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פדובה 
 זרם:  המוזיקה הקלאסית בתקופת הבארוק 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלסנדרו מרצ'לו
אלסנדרו מרצ'לו (באיטלקית: Alessandro Marcello;‏ 24 באוגוסט 1669 - 19 ביוני 1747) היה אציל איטלקי, שעסק להנאתו בתחומים שונים, בהם שירה, פילוסופיה, מתמטיקה ומוזיקה.
ביוגרפיה

מרצ'לו חיבר ופרסם כמה סדרות קונצ'רטים (בהם שישה בשם "לה צ'טרה") ואי-אילו קנטטות, במקרים רבים בשם העט אטריו סטינפאליקו, שמו כחבר האקדמיה של ארקדיה. אף כי יצירותיו מבוצעות לעיתים רחוקות מאוד כיום, הוא נחשב למלחין מוכשר מאוד. יוהאן סבסטיאן באך עיבד קונצ'רטו לאבוב ברה מינור משלו לצ'מבלו (974 ברשימת יצירות באך). הקונצ'רטו הזה לאבוב הוא כנראה יצירתו הנודעת ביותר של מרצ'לו.
בנדטו מרצ'לו, גם הוא מלחין, היה אחיו של אלסנדרו.
אילן מעוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  16 במרץ 1944 (בן 80)
 מדינה:  ישראל 
 דרגה:    רב-סרן
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד גדוד 264
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים   מלחמת יום הכיפורים
 עיטורים
   עיטור המופת
 
אילן מעוז (נולד ב-16 במרץ 1944) הוא קצין צה"ל במילואים, אשר עוטר בעיטור המופת על פעולתו במהלך מלחמת ששת הימים.
ביוגרפיה

מעוז (במקור מכטינגר) נולד בתל אביב. שירת כקצין בגייסות השריון. בשנת 1964 נכלל בקבוצה של קצינים אשר יצאה לגרמניה כדי להכיר את טנק פטון M48 האמריקאי לקראת הכנסתו לשירות בצה"ל. בשנת 1965 עבר קורס קציני שריון בבית הספר לשריון של צבא ארצות הברית בפורט נוקס שבקנטקי. עם חזרתו ארצה נמנה עם סגל גדוד 79, גדוד טנקי הפטון הראשון שהוקם בצה"ל.
לאחר תקופת שירות כמדריך בקורס מפקדי טנקים מגמת פטון חזר מעוז לגדוד 79 ומונה לשלישו, כשהוא מפקד על טנק, ויצא עם הגדוד למלחמת ששת הימים בחזית הדרום.
ב-5 ביוני 1967 השתתף הגדוד בקרב הג'יראדי בצפון סיני. במהלך הקרב ותחת הפגזה ארטילרית כבדה ראה מעוז לפניו את הטנק של מפקד הפלוגה אביגדור קהלני נפגע ומתלקח. קהלני קפץ ממנו כשבגדיו עולים באש. מעוז פקד על הטנק להתקרב לטנק הבוער, ירד ממנו, סייע לקהלני לכבות את האש ופינה אותו לקבלת טיפול רפואי. לאחר מכן שב לקרב, טיפל בנפגעים נוספים ואף העביר לסגן מפקד הגדוד חיים ארז, הוראה ממפקד החטיבה - שמואל גורודיש לקחת פיקוד עליו לאחר שמפקדו אהוד אלעד נהרג. לאחר מכן מונה למפקד הפלוגה של קהלני ועמד בראשה עד תום המלחמה. לאחר המלחמה ובמהלך כל מלחמת ההתשה הוסיף לשרת כמפקד פלוגת טנקים מבצעית ומונה כסגן מפקד גדוד 79 תחת פיקודו של אביגדור בן-גל.
על פעולתו של מעוז לפינויו של מפקד הפלוגה קהלני תחת הפגזה ארטילרית כבדה, הוענק לו ציון לשבח, אשר הומר בשנת 1973 לעיטור המופת.
במלחמת יום הכיפורים נקרא לשירות בחטיבת המילואים - חטיבת הצליחה 421 תחת פיקודו של חיים ארז, והיה סגנו של גיורא לב בגדוד 264 - הגדוד הראשון שצלח את התעלה. בין השאר היה ממונה על גרירת הדוברות אל התעלה לקידום הצליחה.
בין השנים 1975 - 1984 גויס לחיל האוויר בתפקידי מנהלה - הקים את מדור שכר וגמלאות בחיל, שימש כקצין ניהול להק מודיעין, קצין ניהול בית הספר לטיסה וכמפקד מגמת מינהלה בבית ספר לקצינים של חיל האוויר.[דרוש מקור]
פרש לגמלאות בשנת 1984.
בשנת 1999 היה ממקימי המועצה לביטחון לאומי, ושרת בה במשך 8 שנים בתקופת היועצים לביטחון לאומי דוד עברי, עוזי דיין, אפרים הלוי וגיורא איילנד.
לקריאה נוספת

"אילן מעוז-השליש שהיה לגיבור לחימה", ביטאון "צוות", 1997
"המשלחת הסודית של חיל השריון והחימוש לגרמניה", ביטאון "צוות" מס.73, 2006
"חשופים בצריח " -שבתי טבת -הוצאת שוקן 1968 פרק 28 .
"אהוד אחי, שריונר"-גדעון אלעד-1977 "עם אילן מעוז,מ"פ בגדוד 79".
"עז 77" -אביגדור קהלני -הוצאת שוקן 1977- עמוד69.
"דרך לוחם" - אביגדור קהלני -הוצאת סטימצקי 1989- "בתוך הלהבות".
" בהם יותר מכל" -אלישיב שמשי - משרד הביטחון – ההוצאה לאור -2005 עמ 108
"צליחה" - עמירם אזוב -הוצאת דביר 2011-עמודים91 93-94 130-131 151
"ינוש"-אילן כפיר ודני דור-הוצאת כנרת, זמורה-ביתן-2017 -פרק 7 "מפקד תחת אש במדבר".
"מסע חיים"-אלוף חיים ארז -אילן כפיר ודני דור -הוצאת כנרת זמורה-ביתן 2017 - פרקים נבחרים ותמונות .
און טרק אינובישנס

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  עודד בשן ורוני גלבוע
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־34 שנים) 
 חברת אם:  נאייקס בע"מ
 מיקום המטה:  יקנעם עילית 
 ענפי תעשייה:  טכנולוגיה פיננסית 
 מוצרים עיקריים:  פתרונות תשלום דיגיטליים
  
 otiglobal.com
 
און טרק אינובישנס בע"מ (באנגלית: On Track Innovations) היא חברה ישראלית המתמחה בפיתוח ושיווק פתרונות תשלום דיגיטליים באמצעות טכנולוגיית תקשורת טווח אפס (NFC). מאז 2022 היא נמצאת בבעלות חברת "נאייקס", קודם לכן הייתה חברה ציבורית שמניותיה נסחרו בבורסת נאסד"ק ובורסה לניירות ערך בפרנקפורט.
היסטוריה > הקמת החברה

און טרק הוקמה בשנת 1990 על ידי עודד בשן ורוני גלבוע ושותפים נוספים. בשן וגלבוע עבדו קודם יחד במפעל "אלקטו גליל" בקריית שמונה שהוקם על-ידי החברה לפיתוח הגליל של קיבוצי ומושבי הגליל העליון, החברה לפיתוח קריית שמונה, בסיוע כספי של הקרן ההסתדרותית "תנופה לצמיחה" ובתמיכה של רפא"ל, במטרה לספק תעסוקה לתושבי האזור בענף האלקטרוניקה. המפעל סיפק שרותי יצור למעגלים מודפסים בקבלנות משנה. בשן מונה למנכ"ל המפעל ב-1984, לאחר שקודם שימש כמרכז המשק של קיבוץ כפר בלום, הוא החליט לגוון את מקורות ההכנסה של המפעל ולעסוק גם בפיתוח מוצרים. בשן גייס למפעל את רוני גלבוע, מהנדס אלקטרוניקה בוגר הטכניון שעבר למושב בית הלל הסמוך. אחד הפרויקטים בה זכו היה פיתוח רפת ממוחשבת עבור קיבוץ מחניים, מטרת המערכת הייתה זיהוי הפרה ומדידת תפוקת החלב שלה. כך שניתן לעקוב אחרי התפוקה שלה, לתת לה כמות מזון מדויקת יותר ולהוציא ממנה תפוקה גדולה יותר. הפתרון שפיתחו היה כרטיס זיהוי שנתלה על צוואר הפרה ובכניסה למכון החליבה הוצב גלאי הקורא את מספר הקוד שעל הכרטיס התלוי על צוואר הפרה ושומר את הנתונים במחשב. על בסיס מערכת זו פיתח גלבוע כרטיס חכם הניתן לקריאה באופן אלחוטי לשימוש במגוון יישומים, בין השאר: ככרטיס גישה לאתרים מאובטחים, כאמצעי לתשלום בכבישי אגרה, כפתרון לניהול רצפות ייצור ועוד. און טרק הוקמה במטרה לפתח ולשווק ברחבי העולם את הכרטיס.
און טרק הוקמה בראש פינה ובשנים הראשונות עסקה בפיתוח הטכנולוגיה ויישומים שלה ככרטיס חכם וארנק אלקטרוני "ללא מגע". היא ביצע ניסויים ב-30 קיבוצים כפתרון לניהול מגוון שירותים, בהם חדר אוכל, שירותי מכבסה וככרטיס גישה. פיתחה פתרון תשלום לתחבורה הציבורית, פיתחה פתרון מתחרה ל"דלקן" וכרטיס חנייה חכם במקום תווי חניה.
היסטוריה > הנפקה בבורסה

בשנת 1998 הגיעו הכנסות החברה לכ-1.5 מיליון דולר ושנה אחר כך ל-5.5 מיליון דולר. באוגוסט 1999 ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור בבורסת ה"נוייר מרקט", בורסה לחברות הזנק שהפעילה הבורסה לניירות ערך בפרנקפורט, שם גייסה 39 מיליון דולר לפי שווי שוק של 120 מיליון דולר. בנובמבר 2002 החלו מניות החברה להיסחר גם בנאסד"ק כמניה דואלית. בפברואר 2003 עברו מניות החברה להיסחר בבורסה המרכזית בפרנקפורט בעקבות סגירתה של בורסת ה"נוייר מרקט", ולאחר שעמדה בקריטריונים הנחוצים של הבורסה הגרמנית. במאי 2004 השלימה גיוס של 15.1 מיליון דולר בהנפקה פרטית של מניותיה למשקיעים מוסדיים ובנובמבר 2005 השלימה גיוס נוסף של 22.2 מיליון דולר.
היסטוריה > גידול והתרחבות

בעשור הראשון של המאה ה-21 גדלה והתרחבה פעילות החברה במהירות תוך שנים ספורות. בשנת 2000 זכתה, ביחד עם חברות נוספות, בפרויקט של הטמעת כרטיסים חכמים לסוכנויות הממשל האמריקני, שחלקה של און טרק בפרויקט הוערך בכ-50 מיליון דולר, בנוסף זכתה בארצות הברית בפרויקט של חברת וריפון, לייצור כרטיסי אשראי חכמים ללקוחות תחנות דלק וחנויות נוחות. באותה שנה גם רכשה % 51 מחברת אינטרקארד, חברה גרמנית לייצור ואינטגרציה של כרטיסים חכמים, במטרה להרחיב את פעילותה בשוק האירופי. באוגוסט 2000 נכנסה לפעילות בדרום אפריקה, ואת השנה סיימה עם גידול של 188% בהכנסות ל-15.5 מיליון דולר.
בפברואר 2001 רכשה את מלוא הבעלות של חברת אינטרקארד הגרמנית ורכשה חברה גרמנית נוספת. באותה עת גם זכתה במכרז של עיריית תל אביב לאספקת פתרון כרטיס חכם למרכזי הספורט שלה. במרץ 2002 זכתה במכרז לאספקת קוראים לכרטיסים חכמים שישמשו לכניסה מאובטחת למשרדי הממשלה בישראל. בסוף 2002 החלה בניסוי עם חברת מאסטרקארד לטכנולוגיה לקריאת כרטיסי אשראי ללא מגע. שנה אחר בחרה בה כספקית הטכנולוגיה, והיא החלה להיות מיושמת בכרטיסי האשראי של החברה בקיץ 2004.
ב-2003 החלה לספק פתרונות בטכנולוגית RFID של תיוג אלקטרוני באמצעות גלי רדיו. באותה עת החברה גם החלה להיות ספק מוביל של מערכות תשלום לתחנות דלק ברחבי העולם. נכנסה לשוק תעודות הזהות והדרכונים חכמים, מערכות זיהוי ביומטרי, ולתחום התחבורה עם פתרונות תשלום מבוססי כרטיס חכם, כולל הגרסה הראשונה של כרטיס הרב-קו בישראל.
ב-2004 רכשה חברה פולנית וזכתה במכרז לאספקת פתרונות תשלום וכרטוס למספר חברות תחבורה בפולין. באותה שנה גם חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת הייפרקום האמריקאית, חברה מובילה בתחום מסופי התשלום.
בנובמבר 2006, רכשה את פעילות תעודות הזהות והדרכונים החכמים של מתחרתה הישראלית חברת סופרקום בעסקת מניות. ביולי 2008 נכנסת לשוק אמצעי החנייה האלקטרוניים בצרפת, באמצעות רכישת חברה מקומית.
היסטוריה > משבר ומכירה

בעקבות המשבר הכלכלי העולמי ב-2008 סיימה החברה את השנה עם ירידה בהכנסות והפסד של 20 מיליון דולר. עוד קודם לכך פעלה במשך השנים עם שולי רווח נמוכים או בהפסד, אך הציגה תמיד גידול בהכנסות. בנובמבר 2009 חתמה על הסכם למכירת נכסי חברה בת והקניין הרוחני של חלק אחר מפעילותה, תמורת 8.5 מיליון אירו (12.5 מיליון דולר) לחברה ההולנדית בתחום רכיבי RFID, ייצור דרכונים וכרטיסי אשראי.
ב-2010 התאוששו עסקי החברה אך היא המשיכה לפעול בהפסד ובתחילת 2011 גייסה 18 מיליון דולר, אולם במהלך השנה קרן C. Silk & Sons האמריקנית הפכה לבעלת המניות הגדולה בחברה, עם החזקה של 10.4% מההון, והודיעה שהיא מבקשת להדיח את מנכ"ל ומייסד החברה עודד בשן מתפקידו. בדצמבר 2012, לאחר מאבק ממושך בין הנהלת און טראק לבין משקיעים פרטיים ומוסדיים על דרך ניהול החברה, החליט עודד בשן לפרוש מכל תפקידיו הניהוליים (בשן שימש גם כיו"ר החברה). גם בנו, אוהד בשן, שכיהן כנשיא וכסמנכ"ל שיווק, פרש מכל תפקידיו הניהוליים. בשן האב ימשיך לכהן כדירקטור מן המניין בחברה.
לאחר הדחת עודד בשן החליטה החברה להתמקד בפיתוח ושיווק פתרונות תשלום בטכנולוגיית NFC (פרוטוקול תקשורת מאובטח), אולם המשיכה לצבור הפסדים.
בינואר 2022 הגישה החברה בקשה להליכי פירוק, לאחר שנקלעה החברה לקשיים תזרימיים. מיד אחר כך הודיעה חברת נאייקס כי רכשה את און טרק אינובישנס תמורת 4.5 מעליון דולר והלוואה של 5.5 מיליון דולר לסילוק חובותיה.
חברת איזי פארק

חברת איזי פארק ישראל היא חברת בת של "און טרק אינובישנס", שהחלה את פעילותה בשנת 1996, במטרה להתמודד במכרז של מרכז השלטון המקומי בישראל, לפיתוח כרטיס-חנייה אלקטרוני שיחליף את כרטיסי הקרטון, כאמצעי לתשלום עבור חניה ברחבי הערים בישראל. החברה פיתחה מכשיר הכולל כרטיס חכם נטען בו מזינים את שם העיר ואזור החניה והוא גובה את דמי החניה בהתאם לתעריף שנקבע לאותו אזור. לאחר שזכתה במכרז, בנובמבר 1996, השלימה את פיתוח הטכנולוגיה, בנוסף השקיעו בחברה החברות שגריר ודלק מוטורס יחד עם משקיעים פרטיים. פעילותה של איזי פארק הייתה אמורה להתחיל בתחילת 1998 אולם חברה אחרת תבעה אותה על הפרת פטנטים, אך לבסוף הפסידה במשפט.
"איזי פארק" השיקה את השירות שלה באוגוסט 2000 לשימוש ארצי, במקומות בהם קיימת חניה מסודרת בתשלום של הרשות המקומית. בתל אביב המכשיר גם שימש למתן חניה בתעריף מוזל לתושבי העיר. המודל העסקי של החברה היה מבוסס על מכירת המכשיר ועל עמלה של 7% מההכנסות בגין הטענת כרטיסי החניה. השימוש בכרטיס איזיפארק נעשה באמצעות הפעלת המכשיר והצמדתו לחלון המכונית בעת חנייה, כאשר צג המכשיר כולל פרטים על זמן ותעריף החניה.
באוקטובר 2006, חתמה החברה על הסכם עם רשת החנויות Yellow, להפצת המכשיר והקמת עמדות הטענה של איזיפארק בתוך נקודות המכירה שלה. בשנת 2011 השיקה גרסה משודרגת של המכשיר, עם אפשרת הטענה של כרטיס החניה מהמחשב דרך כבל USB וחידוש אוטומטי מרחוק. אולם אחר כך באותה עת הוקמו שתי מתחרות, פנגו וסלופארק, המשתמשות בפלטפורמה סלולרית לתשלום עובר החניה (תחילה באמצעות מסרונים או שיחות טלפון ואחר כך באמצעות אפליקציה), ללא צורך במכשיר ייעודי, והפופולריות של איזי פארק ירדה.
אלסנדרו מורסקי

| --- | --- |

 לידה:  11 בנובמבר 1858 מונטה קומפטרי, איטליה 
 פטירה:  21 באפריל 1922 (בגיל 63) Lugones/Llugones, ספרד 
 מקום קבורה:  קמפו ורנו 
 מוקד פעילות:  ממלכת איטליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1871 
 סוגה:  אופרה, מוזיקה כנסייתית 
 סוג קול:  סופרן, קסטרטו 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 
אלסנדרו מורסקי (11 בנובמבר 1858 - 21 באפריל 1922) היה זמר קסטרטו מפורסם, היחיד שהוקלט.
בשנת 1903 אסר האפיפיור פיוס העשירי על הסריסים לשיר בכנסיות, ועם זאת מורסקי המשיך לנהל את מקהלת הקפלה הסיסטינית עד שנת 1913.
| --- | --- |
: קטע מההקלטה של אלסנדרו מורסקי 
: לעזרה בהפעלת הקובץ
הערות שוליים

↑  Ellis, Samantha (5 באוגוסט 2002). "All Mouth and No Trousers". The Guardian. אורכב מ-המקור ב-9 בספטמבר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007441586905171  PLWABN: 9810586442905606  BIBSYS: 2011044  BNE: XX1757975  BnF: cb13897707v (data)  CiNii: DA09718652  GND: 128717440  ICCU: TO0V626296  ISNI: 0000 0000 8136 085X  LCCN: nr92008424  MusicBrainz: bc94170f-f981-4b48-a1ed-003145ef8249  NTA: 383483743  RERO: 02-A012416893  SUDOC: 127037705  VIAF: 56797102   WorldCat (עם VIAF): 56797102 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אונס (הלכה)

| --- | --- |
 מקרא:  ספר דברים, פרק כ"ב, פסוק כ"ו
 משנה תורה:  הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, פרק כ', הלכות ב'-ג'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רצ"ד ספר החינוך, מצווה תקנ"ו
 
אונס בהלכה הוא מעשה שבו ניטלה בחירתו החופשית של האדם. כאשר אדם מבצע עבירה בעל כורחו, נפסק כי "אונס רחמנא פטריה", כלומר הוא פטור לחלוטין. הפטוֹר המוחלט נלמד מפרשת נערה שנאנסה, המופיע בספר דברים.
כאשר לא מתקיימת מצוות עשה מחמת אונס, אין הדבר נחשב לעבירה אך גם לא נחשב כאילו התקיימה המצווה כהלכה. במקרים מסוימים ההלכה מתגמשת על מנת לעזור לאדם לקיים את המצווה למרות שלכאורה עבר זמנה.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי

כשנאנס לעשות פעולה שיוצרת דין הלכתי, ראשית היווצרות הדין תלוי האם הפעולה כשלעצמה יוצרת את הדין - ולכן גם כשנאנס הדין יחול בכל מקרה, או שהפעולה יוצרת את הדין רק בצירוף עם רצונו - לכן הדין יחול רק אם נניח שלאחר שנאנס הוא מסכים לדין בדיעבד, בגלל תועלת שיש לו או בגלל שיודע שרצון האלוהים שהדין יחול.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי > אישה שנאסרה לכהן באונס

אישה שאנסו אותה היא חפה מפשע ואינה נענשת כלל, כאמור "אנוס רחמנא פטרה". עם זאת, יהודייה שנבעלה על ידי אדם שמנוע עקרונית מלקדש אותה – כגון כשהיא נשואה או כשהוא גוי – נאסרת לכהן. מעמד זה מכונה בהלכה "זונה", ונובע מהדרישות החריגות שהוטלו על הכהנים. אפילו אם כבר הייתה נשואה לכהן ונאנסה – צריכה להיפרד ממנו. בהקשר זה מפרשת הגמרא את חלקו הראשון של הפסוק בספר קהלת: "מעוות לא יוכל לתקון וחסרון לא יוכל להימנות". כלומר, גרימת נזק בלתי הפיך ובלתי פתיר באונס אשת כהן, המאלץ אותה להיפרד מבעלה.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי > אונס בקידושין

כדי שקידושין יחולו נדרשות הן הסכמת הבעל והן הסכמת האישה. כשאדם נאלץ לקדש נחלקו הראשונים האם הקידושין תקפים. הרמב"ם סובר שהקידושין חלים כי הבעל מסכים בדיעבד, אך הטור מביא דעה שהקידושין אינם חלים כי אין הנחה שיש הסכמה אפילו בדיעבד, וכך כותב גם הרי"ף. להלכה, לא הוכרעה מחלוקת הרמב"ם והטור, ומשום ספק האיסור עליהם לנהוג כחומרת שתי הדעות: יהיו אסורים בייחוד מחד, והאישה לא תוכל להינשא לאיש אחר מאידך. פתרון מעשי הוא עריכת קידושין חדשים מרצון כדי לאפשר להם להתייחד, או לחלופין לתת גט כך שהאישה תוכל להינשא.
אישה שנאנסה להתקדש לדעת כולם איננה מקודשת. הסיבה לכך מובאת בגמרא ולפיה מכיוון שהאיש פעל שלא כהוגן (וכפה נישואין על האישה) לפיכך עשו עמו שלא כהוגן והפקיעו את הקידושין.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי > אונס בגט

כשבעל שנאנס לתת גט אין לגט תוקף (זהו גט מעושה), משום שרצון הבעל הוא תנאי הכרחי לגט. בעל שנאנס לתת גט וקיבל גם כסף כפיצוי, לדעת התשב"ץ יש לגט תוקף כי בדיעבד הבעל מסכים לגט בגלל הכסף, כמו מי שנאנס למכור שמסכים בדיעבד בגלל שמקבל תשלום הוגן, אך המאירי חולק עליו ופוסק שאין לגט תוקף כלל., מסתבר שטעמו של המאירי הוא מכיוון שמכר באונס חל רק אם המוכר קיבל תמורה הוגנת ולא חל כשנאלץ למכור שדה ששווה מיליונים תמורת סכום של אלפי דולרים, כך גם כל סכום כסף שיקבל בתמורה לוויתור על אשתו אינו מהווה תמורה הולמת.
לעומת זאת בעל שחייב על פי ההלכה לתת גט (כגון חולה איידס) שליחי בית הדין יכולים לאונסו לתת גט ולומר "רוצה אני" והגט יחול, מכיוון שמניחים שרצונו הבסיסי של הבעל הוא לקיים את ציווי ההלכה, אלא שמסרב לתת גט משיקולים צדדים, לכן כשכופים אותו להסכים לתת אין זה כפייה רגילה אלא יש כאן הסכמה אמיתית מאחר שזהו רצונו הבסיסי.
במדינת ישראל החוק מקנה במצבים מסוימים היתר לאסור את הבעל ובמקרים קיצונים אף לכלאו בצינוק, עד שיסכים לתת גט לאשתו. גט זה תקף מבחינה הלכתית שכן המאסר מתבצע רק כאשר הבעל חייב לגרש על פי ההלכה, וכאמור ההנחה שהוא מסכים בדיעבד.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי > נאנס לייבם ולחלוץ

כשנאנס לייבם הייבום חל מכיוון שלא צריך את רצונו לייבום אלא רק את עצם הפעולה, אך אם עשה את פעולת הייבום מתוך שינה אין זה חל מכיוון שייבום זה גם סוג של קניין וישן לא יכול לקנות. וכן כשנאנס לחלוץ החליצה חלה מכיוון שלא צריך את רצונו לחלוץ אלא רק את הפעולה עצמה. אם חלץ מתוך שינה החליצה לא חלה אף שאין זה קניין כי פעולה מתוך שינה אינה נחשבת לפעולה כלל.
נאנס בדבר שיוצר דין הלכתי > נאנס להישבע ולנדור

נדר ושבועה חלים רק בהסכמת הנודר והנשבע, לכן אם נאנס לעשות זאת אין לכך כל תוקף מחייב.
בכל הנידונים הממונים וההלכתיים, היווצרות אי נוחות כגון מכות אינה גורמת להיחשב לאנוס, רק על שבועה ונדר דרשו חז"ל את הפסוק "האדם בשבועה"- שצריך בשבועה ביטוי מיוחד להיותו של הנשבע "אדם" כלומר בכל רצון חופשי, ומכאן למדו שאם איימו עליו במכות שישבע שלא יאכל בשר, יכול להישבע ויחשוב בלב שמתכוון שלא יאכל בשר באותו יום בלבד, ולמרות ש"דברים שבלב אינם דברים", מחמת האונס זה בלבד יהיה תוקפה המחייב של השבועה.
אונס בדיני ממונות

בשונה מאונס בחטא בו הכלל הוא "אנוס רחמנא פטרה", הכלל בדיני נזיקין הוא ”אדם מועד לעולם, בין בשוגג בין במזיד בין באונס בין ברצון.” (מסכת סנהדרין דף ע"ב), כלומר אדם שהזיק אחראי על מעשיו גם כשנעשו מתוך אונס. למרות זאת יש מקום לפטור כשהזיק בגלל איומי מוות, מכיוון שאז על פי ההלכה מותר לו להזיק. בנוסף לגבי קניינים צריך את הסכמת המקנה ובלעדיה הקניין לא יתקיים. גם חיובו של שומר שהחפץ שעליו שמר ניזוק באונס, תלוי בסוג השמירה ובסיכום מוקדם אם היה לגבי מצב של נזק באונס.
אונס בדיני ממונות > הזיק באונס

כאמור אדם שהזיק באונס עצמי למשל מתוך שינה או שהקיא בלא כוונה על חפץ וגרם לו נזק, חייב בתשלום מלא.
אך לגבי אדם שנאנס באיומי מוות להזיק ממון של אדם אחר - נחלקו הפוסקים. הרמב"ם פסק שחייב לשלם, מכיוון שבסופו של דבר הוא גרם נזק וחייב גם במקרה של אונס כאמור. הראב"ד פסק שפטור, כיוון שמבחינה הלכתית מותר לו להזיק כדי להציל את נפשו, ואין לחייב אדם בתשלום נזיקין, על דבר שמותר לעשותו.
אונס בדיני ממונות > נאנס למכור לקנות ולתת

לגבי מי שנאנס למכור את נכסיו תמורת תשלום הוגן יש ג' דעות של אמוראים, לדעת רב הונא המכר חל כי מכיוון שמקבל תשלום הוא מסכים בדיעבד למכירה (בלשונו "אגב אונסו גמר ומקני"), לדעת רב ביבי הקניין לא תקף כי לא הייתה מכירה מרצון, לדעת רבא אם אילצו אותו למכור שדה ספציפי הקניין לא תקף, אבל אם אילצו אותו למכור אחד משדותיו והוא בחר איזה שדה למכור, הקניין תקף. להלכה נפסק בגמרא, שבכל מקום שקיבל תשלום הוגן הקניין תקף.
מי שנאנס לתת את נכסיו במתנה, לדעת כולם אין המתנה תקפה, כי גם בדיעבד הוא לא מסכים, שהרי אין לו שום תועלת מנתינת המתנה.
לגבי מי שנאלץ לקנות, הרשב"א כותב שהקניין חל כמו מי שנאנס למכור, אך הבית יוסף פוסק שאין הקניין קיים כי אין זה דומה לנאנס למכור. ההסבר הנראה לדברי הבית יוסף הוא - כאשר נאנס למכור הוא מקבל סכום כסף שמהווה תמורה הוגנת לרכושו לכן הוא מסכים והמכירה קיימת, אבל כשנאנס לקנות - החפץ שלא רצה לקנותו אינו מהווה בעיניו תמורה הולמת אף אם שוויו בשוק גבוה יותר, וזה דומה לנאנס לתת במתנה שהמתנה לא תקפה.
אונס בדיני ממונות > שומר שנאנס

שומר שהחפץ שעליו שמר נלקח ממנו או ניזוק באונס חיובו תלוי בסוג השמירה, ובכל מקרה תמיד אפשר לסכם בהתחלה שהשומר יתחייב או יפטר במקרה של אונס.
שומר חינם: אדם ששומר ללא קבלת תמורה פטור במקרה של אונס, ואפילו במקרה שהחפץ אבד או נגנב השומר פטור
שומר שכר ושוכר: אדם ששומר ומקבל תמורה ואדם ששכר חפץ בתשלום פטורים במקרה של אונס כגון שוד, אך גנבה אינה נחשבת אונס ובמקרה זה חייבים לשלם.
שואל: אדם שקיבל בהשאלה או בהלוואה חפץ ללא מתן תמורה חייב לשלם אף במקרה של אונס. במקרה שלווה כסף שנאסף עבור פדיון שבויים ונאלץ למוסרו תחת איומים על חייו, פטור מלשלם, כי הכסף שימש למטרה לה נועד ופדה את חייו של הלווה.
סיכום דיני אנוס

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מצב | דין | סיבה |
| נאנס לחטוא (כללי) | פטור | האלוהים פטר את האנוס |
| נאנס לרצוח | חייב | אין הצדקה לרצוח כדי להציל את עצמך |
| נאנס לעבוד עבודה זרה\גילוי עריות | חייב | העוון חמור במיוחד |
| נאנס לחטוא ב"שעת השמד" | חייב | בשעת השמד עלולים להשתכח דיני היהדות |
| הזיק באונס עצמי (כגון מתוך שינה) | חייב | אדם אחראי על נזק גם באונס |
| נאנס להזיק באיום מוות | מחלוקת | סיבת הפוטר - מותר לו להזיק |
| החפץ שעליו שמר ניזוק באונס | פטור | התחייבות השמירה אינה כוללת מצב אונס |
| החפץ שהושכר ניזוק באונס | פטור | התחייבות של שוכר אינה כוללת מצב אונס |
| החפץ שהושאל ניזוק באונס | חייב | התחייבות של שואל כוללת מצב אונס |
| נאנס לקדש | ספק אם חל | נקודת הספק האם מסכים בדיעבד |
| נאנסה להתקדש | לא חל | חז"ל ביטלו |
| נאנס לגרש (כללי) | לא חל | צריך את רצון הבעל |
| נאנס לגרש, וקיבל תשלום | מחלוקת | נקודת המחלוקת האם מסכים בדיעבד |
| נאנס לגרש, משמחויב בכך על פי ההלכה | חל | כי רצונו הבסיסי לקיים ההלכה |
| נאנס לייבם | חל | הייבום תלוי רק בפעולה |
| נאנס לחלוץ | חל | החליצה תלויה רק בפעולה |
| אישה שאנסו אותה | אסורה להינשא לכהן | יש בה פגם |
| נאנס להישבע\לנדור | לא חל | צריך את הסכמתו |
שעת השמד

לאורך ההיסטוריה היהודית פעמים רבות גזרו השלטונות לעשות פעולות הנוגדות את הדת ולהימנע מקיומה. התייחסות ההלכה מחלקת בין מצב שהסיבה לגזירה היא משיקולים ענייניים או כדי לגרום צער ליהודים- בהם עדיף לחטוא מאשר למות, לבין מצב הקרוי "שעת השמד" שהכוונה לגרום לעזיבת הדת - בו אסור להישמע לגזירה גם למען הצלת החיים, כי מצב זה עלול להתפתח להתבוללות מוחלטת. גם כשאין כוונה מגמתית להחטיא אם האונס הוא לחטוא בשפיכות דמים עבודה זרה וגילוי עריות אסור לחטוא בשום אופן.
להלן אירועים מפורסמים לאורך ההיסטוריה:
שעת השמד > גזירות אנטיוכוס

בשנת 167 לפנה"ס גזר אנטיוכוס הרביעי שורה של גזירות כנגד שמירת המצוות. מבחינה הלכתית מכיוון שמטרתו הייתה לגרום לעזיבת התורה, אסור להישמע לגזירות אפילו במחיר מוות, ואכן יהודים רבים נרצחו עקב שמירת המצוות. בשלב מאוחר יותר פרץ מרד החשמונאים במטרה לאפשר את קיום המצוות.
שעת השמד > הרומאים

להלן מספר התמודדויות של היהודים מול מצבי אונס מצד השלטון הרומאי:
באמצע המאה השנייה לספירה, גזר השלטון הרומאי איסור על לימוד תורה קיום ברית מילה וציווה לחלל את השבת. מבחינה הלכתית זה "שעת השמד" ולכן היה אסור לחלל את השבת גם במחיר מוות. לאור המצב החמור ארגן רבי אלעזר בן שמוע הפגנה לילית מול מרכז השלטון הרומאי במהלכה הכריז "אי שמים! לא אחים אנחנו? לא בני אב אחד אנחנו? לא בני אם אחת אנחנו? מה השתננו מכל אומה ולשון שאתם גוזרים עלינו גזירות רעות." ההפגנה הועילה הרומאים ביטלו את גזירת השמד וחיי היהודים ניצלו.
בתקופת בית המקדש השני גזרו הרומאים איסור על הבאת ביכורים לבית המקדש ועל הבאת עצים למזבח, בכל הכניסות לירושלים הועמדו חיילים רומאים למנוע הכנסת הביכורים והעצים. היהודים עקפו את הגזירה בדרך פשוטה, את פירות הביכורים החביאו בתוך סל ואת העצים שרצו להביא חיברו לסולמות, לשומרים הסבירו שהם זקוקים לסולמות להוריד גוזלים משובך, וכך נכנסו לירושלים בשלום.
שעת השמד > גזירות תתנ"ו

בשנת ד' אלפים תתנ"ו (1096) במהלך מסעי הצלב נאלצו קהילות רבות לבחור בין התנצרות למוות. מבחינה הלכתית אסור להתנצר כיוון שזה עבודה זרה שהיא אחת מג' (שלוש) העבירות שדינם ייהרג ואל יעבור, ואכן קהילות שלמות נרצחו מכיוון שלא הסכימו להתנצר.
פולמוס נרחב התנהל בין פוסקי אותה תקופה בשאלה האם צריך להמית ילדים כדי למנוע את הטבלתם לנצרות בעל כורחם. הרב יום טוב מינאני (מחבר הפיוט "אמנם כן יצר סוכן" הנאמר בתפילה בליל יום כיפור) שחט 60 ילדים ובסוף גם את עצמו כדי שלא יוטבלו על כורחם לנצרות. בספר חסידים נפסק לאסור לעשות זאת, בספר גם מסופר על רב קהילה ששחט את הילדים כדי למנוע את התנצרותם בכפייה, וכעונש על כך נהרג במיתה משונה.
שעת השמד > גירוש ספרד

בשנת 1492 חתם מלך ספרד על צו המאלץ את יהודי ספרד להתנצר או לגלות. ההלכה אוסרת להתנצר בשל העובדה שמדובר בעבודה זרה שלגביה נאמר "ייהרג ואל יעבור", ובנוסף אין זה אונס גמור מפני שהתאפשר ליהודים לגלות לארץ אחרת ולהישאר ביהדותם. לעומת יהודים רבים (המכונים אנוסים) שהתנצרו בניגוד להלכה, בחרו רוב יהודי ספרד לגלות.