stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגדר בלשון
הערות שוליים

↑  יונה וולך, תת הכרה נפתחת כמו מניפה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, ספרי סימן קריאה, 1992
1 2  איך פונים לקבוצה שרובה נשים, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏4 באוקטובר 2010
↑  ספר דברים, פרק י"ז, פסוק ט"ו
↑  ספרי על דברים יז טו
↑  ספר דברים, פרק כ"ג, פסוק ד'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ע"ז, עמוד א' ופירוש רש"י שם
↑  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק י"ז
↑  לאה ויזל, בזכות "הקול השונה" – הלכה, פמיניזם ומשפט, באתר "דעת"
↑  חוק זכויות החולה באתר משרד הבריאות.
↑  Boroditsky, L., Schmidt, L., & Phillips, W. (2003). Sex, Syntax, and Semantics. In Gentner & Goldin-Meadow (Eds.,) Language in Mind: Advances in the study of Language and Cognition. MIT Press: Cambridge, MA.
1 2  Margit Tavits, Efrén O. Pérez, Language influences mass opinion toward gender and LGBT equality, Proceedings of the National Academy of Sciences 116, 2019-08-20, עמ' 16781–16786 doi: 10.1073/pnas.1908156116
↑  Vainapel, Sigal, Shamir, Opher Y.,Tenenbaum, Yulie, Gilam, Gadi, The dark side of gendered language: The masculine-generic form as a cause for self-report bias, Psychological Assessment, 4 27, עמ' 1513–1519
↑  Jennifer L. Prewitt-Freilino, T. Andrew Caswell, Emmi K. Laakso, The Gendering of Language: A Comparison of Gender Equality in Countries with Gendered, Natural Gender, and Genderless Languages, Sex Roles 66, 2012-02, עמ' 268–281 doi: 10.1007/s11199-011-0083-5
↑  Quotes FAQ, The International Churchill Society, ‏2009-03-01
1 2   קרן דובנוב, לא להקריב את השפה על מזבח שוויון פורמלי מדומה, באתר הארץ, 5 במאי 2022
1 2 3  פנייה המיועדת לגבר וגם לאישה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏25 במרץ 2010
↑  עברית רב־מגדרית – אותיות עבריות חדשות המאפשרות כתיבה וקריאה רב־מגדרית — אות־אות־אות, באתר אאא — בית לטיפוגרפיה עברית, ‏2019-07-28
↑  רועי אהרוני, האקדמיה ללשון על מגפת הכתיבה ברבים.ות: לא עברית תקינה, באתר ערוץ 20, 17 בדצמבר 2020
↑  ד"ר שולמית אלמוג, "'ואותן השמות עומדים לדורות' – על עברית, מגדר ומשפט", פורסם בכתב העת מחקרי משפט יח (תשס"ב) 373.
↑  "עיוני משפט", נובמבר 1991.
↑  מיכאל ספרד, עורך דין זה לא מקצוע, זה מצב נפשי, באתר הארץ, 11 באוקטובר 2006
↑  "המשפט", כרך 22 (תשס"ו) 73.
↑  על כתיבה שוויונית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏15 במרץ 2021
↑  אופן הפנייה אל קהל מעורב, פרוטוקול מישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה, 14 בינואר 2004.
↑  מנחם פרי, הנשיקה: סיפור בשלוש וריאציות, באתר הארץ, 7 במרץ 2007
↑  עדי שורק ועידן צבעוני, מה רוצה הגבר, באתר הארץ, 14 במרץ 2007
↑  ד"ר שולמית אלמוג, "קודיפיקציה עברית: שפת המשפט ושפת השוויון", פורסם בכתב העת משפט ועסקים ד (תשס"ו) 539.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534445705171  GND: 1186727241  LCCN: sh88006210 
שלט הפונה לכלל הציבור ומנוסח בלשון זכר
קטע ממתכון בספר הבישול הפופולרי "מהמטבח באהבה" משנת 1975, עם פנייה לאישה: ערבבי, צקי, הקפיצי וכו'
קטע ממתכון בספר הבישול "פשטידות" משנת 1975, עם ניסוח נייטרלי מגדרית: מחממים, חותכים, שומרים וכו'
מודעת "דרושים" הפונה לשני המינים
שלט הכוונה זה הנמצא באיילון צפון, נכתב לראשונה בלשון זכר: "צא". לאחר שיד אלמונית הוסיפה קו שחור שהפך את המילה ל"צאי", תוקן השלט לצורת הפנייה הנייטרלית "צאו"
חמיימים

בסיס חְמֶיימִים (ברוסית: Хмеймим, בערבית: حميميم) הוא שמו של בסיס טיסה רוסי השוכן ליד לטקיה בסוריה ומשמש את חיל האוויר הרוסי שמשתמש בכמה ממתקני שדה התעופה הסורי באסל אל-אסד. נגיש לאנשי הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית בלבד.
הבסיס הוקם במהרה במהלך שנת 2015 ותוכנן לשרת מעל 1,000 איש. מטוס הסוחוי-24 הרוסי שהופל על ידי F-16 טורקי במהלך הסיוע הצבאי שהעניקו הרוסים לסוריה במלחמת האזרחים של סוריה היה בדרכו חזרה לשדה התעופה בחמיימים.
ב-25 בדצמבר 2016 התרסק מטוס טופולב Tu-154 רוסי שעשה דרכו מרוסיה לבסיס חמיימים, וכל 92 הנוסעים ואנשי הצוות שבו נהרגו.
בדצמבר 2017 ביקר במקום נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, והודיע על קיצוץ משמעותי ונסיגת חלק משמעותי מכוחות הצבא הרוסי בסוריה וצמצום המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה.
ב-31 בדצמבר 2017, על פי דיווח של העיתון הרוסי "קומרסנט", הושמדו בבסיס לפחות שבעה מטוסים, בהפגזה של כוחות המורדים.
בנוסף ליחידות של חיל האוויר הרוסי, בבסיס ממוקמות יחידות אחרות של הצבא הרוסי הפועלות בסוריה. בבסיס פועל גם "מרכז לפיוס ובקרת תנועת פליטים", המנוהל על ידי הצבא הרוסי. המרכז כולל כ-50 קצינים, ובראשו עומד קצין בדרגה בכירה. מאז הקמת המרכז מפקדיו הוחלפו בתדירות גבוהה. בשנת 2018 פיקד על המרכז יורי יבטושנקו. מאז 2020 עמד בראשו תת-אדמירל אולג ז'ורבליוב.
בדצמבר 2024, בעקבות נפילתו של משטר אסד, צמצמו הרוסים משמעותית את נוכחותם בבסיס.
מאפיינים

הבסיס נועד לשמש כמרכז האסטרטגי של המבצע הרוסי בסוריה. קיומו נחשף על ידי ארצות הברית.
הבסיס הפך למבצעי ב-30 בספטמבר 2015. הוא משרת מטוסי אנטונוב An-124, מטוסי תובלה מדגם איליושין Il-76, ולמעלה מ-50 מטוסי קרב מדגם סוחוי Su-24, סוחוי Su-25 וסוחוי Su-34. בבסיס נמצאים גם כמה טנקים מדגם T-90, נגמ"שים מדגם BTR-82, ומסוקי קרב מדגם מיל מי-24 ומיל מי-8. בנובמבר 2015 הוצבה בבסיס סוללת מערכת הגנה נגד טילים S-400. בינואר 2016 צורף מטוס סוחוי Su-35 אל הטייסת הרוסית שבמקום. בפברואר 2016 הצטרף גם מטוס הביון טופולב Tu-214.
להגנת הבסיס הותקנה מערכת קראסוחה.
הערות שוליים

↑  שבעה מטוסים רוסיים הושמדו בסוריה, באתר ynet, 3 בינואר 2018
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה ובנושא צבא. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סמוך ונראה

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  שמואל יוסף עגנון 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  אוסף סיפורים קצרים 
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת שוקן 
 תאריך הוצאה:  1950 
 מספר עמודים:  289 
 
סמוך ונראה הוא הכרך השישי בסדרת כל סיפוריו של ש"י עגנון. כותרת המשנה שלו היא "סיפורים עם ספר המעשים". הכרך יצא לאור בשנת 1950 (ה'תשי"א), אך כמעט כל הסיפורים הנכללים בו ראו אור במהלך עשרים השנים שקדמו לצאתו.
שם הספר

הצירוף "סמוך ונראה" נובע ממשפטים אחדים במסכת מגילה, בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי, העוסקים בקריאת מגילה, ובהם נאמר: "הסמוך לכרך והנראה עמו", "כרך וכל הסמוך לו וכל הנראה עמו", "נראה אף-על-פי שאינו סמוך", "סמוך אף-על-פי שאינו נראה".
על בחירת שמו של הספר כתב שלמה זלמן שוקן ליוסף הרמן, מנהל הוצאת שוקן בתל אביב:
תוכן הספר

שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" לשנת ה'תש"ז. בסיפור מוצבות שתי דמויות מעולם בית המדרש היהודי, שביניהן מתגלעת מריבה קשה. רבי משה פנחס הוא תלמיד חכם רווק ממשפחה ענייה, אשר את מקומו כתלמיד חכם רכש לעצמו במאמצים מרובים וללא זכות אבות. לעומתו, רבי שלמה הלוי הורוויץ הוא בן לשושלת רבנים מכובדת הנשוי עם משפחתו של גביר עשיר. הבדלי המעמדות המוצגים באנלוגיה הניגודית שבין שתי הדמויות, מייצגים את המתח החברתי-כלכלי בין המעמדות, המתבטא גם בקונפליקט דתי.
אצל חמדת: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ג.
בין שתי ערים: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ו.
האדונית והרוכל: פורסם לראשונה בשנת ה'תש"ג בקובץ "סער" שבעריכת יעקב פיכמן. מספר על רוכל יהודי המגיע לביתה של אדונית ועובר להתגורר בו.
ספר המעשים: 20 סיפורים קצרים שראו אור בשנים 1932–1950.
פרקים של ספר המדינה: מורכב מארבע סאטירות, הלועגות לסדרי הממשל והדיון הציבורי. ראו אור בשנים 1939–1950.
פתיחה לקדיש - אחר מיטתם של הרוגי ארץ ישראל: ראה אור בערב יום הכיפורים תש"ח (1947).
הזיקה בין מרכיבי הספר

אפרים אלימלך אורבך מבהיר כי מרכיביו של הספר "סמוך ונראה" לא קובצו אליו באקראי, שכן יש זיקה הדוקה בין מרכיבים אלה. השמות שעגנון קרא לקובצי סיפוריו והסיפורים שקבע בהם אינם דברים בעולם, כתב אורבך, והוסיף:
על ארבעת הסיפורים הראשונים הוא מעיר:
ארבעת הסיפורים הראשונים שבספר 'סמוך ונראה' מצטרפים לכלל עניין שלם, אף כי המספר מעלה בידו האמונה טיפוסים שונים, רובדי חברה מגוונים וגלויות רחוקות זו מזו. בית ישראל מעורער מבפנים גם כשהוא נראה לכאורה שלם מבחוץ, הניסיונות של השלמה עם הסביבה אגב שמירה על נאמנות לאורח-חיים יהודי אינם אלא 'קצנאו' (= נווה חתולים) והטמיעה המוחלטת והבריחה לבית הזר משאירות ככלות הכול את היהודי כרוכל המחזר ממקום למקום, ובהגיעו למקום חדש יעמוד בפני אותן הסכנות.
על סיפורי "ספר המעשים" הוא מציין שהם מעשים של יחידים, אבל "בהם שזורים ואחוזים מעשי הציבור והמדינה".
לקריאה נוספת

אפרים אלימלך אורבך, "פרקים של 'ספר המדינה' ומקומם בתוך 'סמוך ונראה'", בקובץ המאמרים ש"י עגנון - מחקרים ותעודות בעריכת גרשון שקד ורפאל וייזר, מוסד ביאליק, 1978, עמ' 195–226.
הערות שוליים

↑  ש"י עגנון - ש"ז שוקן / חילופי אגרות, הוצאת שוקן, 2003, עמ' 324 - מכתב מש"ז שוקן ליוסף הרמן, 8 בדצמבר 1949
↑  אפרים אלימלך אורבך, "פרקים של 'ספר המדינה' ומקומם בתוך 'סמוך ונראה'", בקובץ המאמרים ש"י עגנון; מחקרים ותעודות בעריכת גרשון שקד ורפאל וייזר, מוסד ביאליק, 1978, עמ' 195–226.
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
בעיית הזזת הספה

"ספת המרסלי", ששטחה 2.2074 אך ידוע שאינו השטח המקסימלי
בעיית הזזת הספּה (באנגלית: Moving sofa problem) היא הפשטה גאומטרית דו-ממדית של בעיה ממשית בעולם האמיתי, הנובעת מהזזת ריהוט בתוך מבנה צר. במוקד הבעיה ניסיון לגלות את שטחהּ המקסימלי A של צורה דו-ממדית ("הספה") אותה ניתן לתמרן דרך אזור מישורי בצורת האות "L" (ה"מסדרון"), שרוחבו יחידה אחת. חישוב הערך המדויק של A הוא בעיה פתוחה במתמטיקה.
היסטוריה

הפרסום הרשמי הראשון של הבעיה היה בשנת 1966, על ידי המתמטיקאי האוסטרי-קנדי ליאו מוסר (אנ'). ידוע כי עוד קודם לכן היו התייחסויות בלתי-רשמיות לבעיה.
בשנת 2024 טען מתמטיקאי קוריאני בשם ג'ינאון בק, מאוניברסיטת יונסיי בקוריאה, כי הוא פתר את בעיית הזזת הספה. הוא פרסם הוכחה באורך של מעל 100 עמודים, שצפויה לעבור בחינה מעמיקה על ידי מתמטיקאים אחרים.
חסמים עליונים ותחתונים

למרות שגודלו המדויק של השטח A לא חושב, חושבו במרוצת השנים חסמים עליונים ותחתונים לגודלו האפשרי.
לדוגמה, ניתן לראות בקלות כי  \scriptstyle A\,\geq \,\pi /2\,\approx \,1.57079, אם נבחר ספה בצורת חצי עיגול בעל רדיוס יחידה, אותה ניתן לסובב בפינת המסדרון.
המתמטיקאי הבריטי ג'ון המרסלי (אנ') חישב בשנת 1968 את החסם התחתון  \scriptstyle A\,\geq \,\pi /2+2/\pi \,\approx \,2.2074, תוך שימוש בצורת שפופרת טלפון: שני רבעי-עיגול ברדיוס יחידה בשני קצותיו של מלבן בגודל  \scriptstyle 1\times 4/\pi , ממנו הוסר חצי עיגול ברדיוס  \scriptstyle 2/\pi \, (ראו תרשים מצורף).
בשנת 1992 חישב ג'וזף גרבר חסם תחתון גדול יותר, שערכו  \scriptstyle A\,\geq \,=2.21953166887197..., באמצעות שינויים קלים שביצע על צורת הספה שגילה המרסלי.
מאידך, המרסלי חישב חסם עליון לשטח הספה, והוכיח כי הוא לא יכול לעלות על  \scriptstyle 2{\sqrt {2}}\,\approx \,2.8284.
יואב קלוס ודן רומיק הוכיחו ביוני 2017 כי חסם עליון לשטח הספה הוא 2.37.
הערות שוליים

1 2 3  ynet (2024-12-14). "מתמטיקאי קוריאני טוען: פתרתי את "בעיית הזזת הספה"". Ynet. נבדק ב-2024-12-14.
↑  Jineon Baek, Optimality of Gerver's Sofa, arXiv, ‏2024-11-29
אפריורי

אַפְּרִיּוֹרִי (מלטינית: a priori, "מן הקודם" או "לפני הניסיון") הוא מונח בפילוסופיה ובלוגיקה. המונח א־פריורי בא לתאר טיעון שמתחיל מהסיבות אל המסקנות. כלומר, טיעון שנבנה מהידע האנושי ומכללי הסקה לוגיים לכדי מסקנה בלי צורך לבסס אותה מסקנה באמצעות חקר המציאות. במילים אחרות, המונח מתייחס לתפיסות שאינן תלויות בחוויות־החושים, בהתבוננות או בניסיון אנושי. לעומתו, טיעון אפוסטריורי (תרגומו, מתוך מה שבא אחר־כך) מתאר טיעון הנבנה מהחוויה האנושית כלומר, מן הסיבות הנראות לעין, האמפיריות, אל המסקנות הלא־ידועות. למשל הטענה: "בן-גוריון היה ראש ממשלתהּ הראשון של ישראל" היא טענה אפוסטריורית מאחר שהיא מתארת עובדה שניתן לדעתהּ רק לאחר עיון וחקירה במציאות.
ידע אפריורי נחשב לטענה במובן זה שהוא נרכש לפני ניסיון כלשהו. דוגמה למשפטים אפריוריים הם משפטים המובנים מעצמם כגון "שני גדלים השווים לגודל שלישי שווים ביניהם", או הוכחות מתמטיות שאינן נזקקות לניסיון, חקירה ותיעוד אלא מוכרחות מתוך עצמן (למשל טענה כי "אם לוי אשכול היה ראש הממשלה השלישי של ישראל אזי היו שני ראשי ממשלה לפניו" היא טענה אפריורית, הרי מסקנתה מוכחת גם בלי עיון במציאות אם אכן היו שני ראשי ממשלה שכיהנו לפני לוי אשכול).
פילוסופים רבים סבורים שלא תיתכן ידיעה אפריורית, בעיקר בתחום השאלות התאולוגיות. על פי הפוזיטיביזם הלוגי, הצהרות שתהיינה נכונות א־פריורית תהיינה תמיד טאוטולוגיות. עמנואל קאנט טען כי ידע אפריורי קיים בצורת התנאים הנחוצים להתנסות כלשהי, כגון המושגים סיבתיות, חלל וזמן. הניסיונות להגדיר בבהירות או להסביר ידיעה א־פריורית מהי מהווים חלק מזרם מרכזי בתורת ההכרה (אפיסטמולוגיה). לאור העובדה שההגדרות והשימושים של המונח עוותו לאורך השנים ועל כן משתנים על פני תחומי־דעת שונים, יהיה זה קשה לספק הגדרה אוניברסלית בעבורו.
לעיתים, כלכלנים עושים שימוש במונח א-פריורי כדי לתאר צעד בטיעון שאמיתותו יכולה להתקבל כמוכיחה את עצמה.
למשל, עמנואל קאנט קרא למרחב הפיזי (המרחב שבו אנו חיים) גאומטריה אבסולוטית (מוחלטת). הוא טען שהיא הגאומטריה היחידה הא־פריורית. על פי תורת היחסות אנו חיים במרחב-זמן, מרחב לא אוקלידי ולא גאומטריה אבסולוטית.
שימוש במושג נעשה גם בתחום הפוליטי והאידאולוגי כאשר משתמשים בו כדי לתאר נקודת מוצא, דבר שאין לערער עליו ועמדה שלא יכולה להשתנות במשא ומתן. למשל יצחק שמיר ביחסו לארץ ישראל אמר כי "אין לחלק אותה לחלקים, זהו עקרון אפריורי, מחוץ לכול ויכוח".[דרושה הבהרה]
התפתחות מודרנית נוספת וחשובה בהגדרת המושג "אפריורי" ובתפיסתו ניתן למצוא בכתביו של הפסיכיאטר והפסיכואנליטיקאי קארל יונג. ע"פ יונג, ישנן תבניות תודעתיות הנקראות ארכיטיפים, שהתפתחו באבולוציה, המושרשות בתודעת כל אדם מלידתו.
ראו גם

אפוסטריורי
הערות שוליים

↑  קרל גוסטב יונג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX4982572  LNB: 000299767  NKC: ph1002013 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פילוסופיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גונדולה

| --- | --- |

גונדוליירים משיטים גונדולה עם נוסעים,  בתעלה הגדולה ליד גשר ריאלטו בוונציה.
 כללי
 סוג:  סירה גדולת ממדים
 גוף:  סירה שכל גופה פתוח לרווחה
 מטרות:  נופש, כלי התחבורה הנפוץ ביותר בוונציה.
 מקור:  איטליה
 תכונות נפוצות
 גודל:  סירה גדולת ממדים
 הנעה:  משוטים
 חומרים:  עץ
 
גונדולות בתעלה הגדולה בוונציה.
גונדולה (באיטלקית: Gondola) היא סירה מסורתית צרה וארוכה עשויה עץ, המאפיינת את ונציה ומשמשת כאחד מכלי התחבורה הנפוצים ביותר בתעלותיה המלאות מים שאינן מאפשרות תנועה בכלי רכב יבשתיים.
הגונדולה מונעת על ידי חתירה במשוט יחיד וארוך המחובר אל אחורי הסירה. לעיתים נמתחת מעל הגונדולה מעין יריעת בד או פלסטיק המגנה על הנוסעים מפני חום, קור או גשם. חוק מסורתי בוונציה קובע כי על הגונדולות להיות צבועות בגווני שחור, ולרוב הן אכן צבועות בצבע זה.
זה מאות שנים שהגונדולה מהווה את אמצעי התחבורה הנפוץ ביותר בוונציה, והיא עודנה משמשת כיום כעין מעבורת או מונית (המינוח המקובל באיטלקית למונית-גונדולה הוא "traghetto"), בעיקר ככלי מעבר בין תעלות ורחובות שונים. במהלך המאה ה-18 היו בוונציה כמה אלפי גונדולות. כיום ישנן רק כמה מאות, שרובן מושכרות לתיירים וחלק קטן מהן בשימוש פרטי או משמשות כמונית שירות עבור תושבי ונציה. עד סביבות סוף המאה ה-19 היו הגונדולות נפוצות מאוד בוונציה, אולם מאז החל מספרן לרדת עקב שימוש בסירות מנוע. כיום שטים בגונדולה לעיתים קרובות לאו דווקא תושבי ונציה החפצים להגיע מנקודה מסוימת לאחרת אלא תיירים הרוצים להתרשם בדרך זו מיופיין של תעלות ונציה.
את הגונדולה משיט אדם שזהו עיסוקו הבלעדי - הגונדולייר. הגונדולייר עומד באחורי הסירה ודוחף ומושך את המשוט היחיד. מקצוע זה הוא באופן מסורתי מקצוע גברי, ולראשונה הוסמכה אישה לתפקיד זה בשנת 2010. פעמים רבות מבדר הגונדולייר את הנוסעים ושר להם שירים או סיפורים עממיים לפי קצב החתירה. שירים כגון אלו מכונים ברקרולה. מקצוע הגונדולייר הוא מקצוע נחשב מאוד, ואף יש איגוד גונדוליירים. בגלל חשיבות המקצוע וייחוד הפעילות בוונציה, מחיר השייט בגונדולה הוא גבוה. תיירים המבקשים להסתפק בחוויה רגעית במחיר נמוך יוכלו לחצות את התעלה מצד אחד לשני ב-traghetto.
בעבר הייתה מלאכת בניית הגונדולות אומנות קשה שעברה מדור לדור בתוך המשפחה. הבנייה ארכה מספר שבועות וכללה מספר שלבים, ביניהם חיתוך חומר הגלם, שיופו, צביעתו וגילופו. פעמים רבות גולף חרטום הגונדולה בצורות מיוחדות. כיום, עם התפתחות הטכנולוגיה, רבות מן הגונדולות כבר אינן מיוצרות ביד אלא בבתי חרושת, אולם ישנם עדיין בתי מלאכה הבונים גונדולות בצורה המסורתית.
ראו גם

מונית נהר
אנדריי רוסול

אנדריי אנטוליוביץ' רוסול (באוקראינית: Андрій Анатолійович Русол; ‏ נולד ב-16 בינואר 1983) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת הקשר אחורי בקבוצת דניפרו דניפרופטרובסק מליגת העל האוקראינית ובנבחרת אוקראינה.
קריירה

רוסול החל את הקריירה שלו במועדון הכדורגל זירקה קירובוגרד. הוא גדל במחלקת הנוער של החברה ובשנת 1999 עלה לקבוצה הבוגרת. לאחר עונה אחת בבוגרים - עבר לקבוצת קריוובס. בשנת 2002 חתם בקבוצת הצמרת האוקראינית דניפרו דניפרופטרובסק. הוא שיחק בקבוצה במשך 9 שנים עד לסיום הקריירה המקצועית שלו.
נבחרת

בנבחרת הלאומית של אוקראינה שיחק רוסול מאז מרץ 2004. משחקו הראשון במדי הנבחרת היה משחק ידידות מול מקדוניה. הוא היה בסגל הנבחרת למונדיאל 2006. השתתף בארבעה מחמשת משחקי הנבחרת בתחרות (הוא לא שיחק במשחק שמינית הגמר בגלל שני כרטיסים צהובים שספג במשחקים קודמים). במהלך הטורניר הבקיע שער במשחק מול ערב הסעודית - היה זה השער הראשון של נבחרת אוקראינה במונדיאל.
גבריאל דק

גבריאל אלחנדרו דק (בספרדית: Gabriel Alejandro "Gaby" Deck; נולד ב-8 בפברואר 1995 באניאטוז'ה, בסנטיאגו דל אסטרו שבארגנטינה) הוא כדורסלן ארגנטינאי, המשחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד בקבוצת ריאל מדריד מליגת העל הספרדית והיורוליג.
קריירה מקצועית > השנים הראשונות

דק החל את קריירת הכדורסל המקצועני שלו בקבוצה קימסה מהליגה הארגנטינאית הראשונה. לקראת עונת 2015/2016 הצטרף לקבוצת סן לורנסו במדיה זכה דק באליפות ליגת האמריקות (מקבילה ליורוליג) שם נבחר לשחקן המצטיין בגמר בנוסף זכה גם בשלוש אליפויות מקומיות ברציפות בין שנת 2016 לשנת 2018.
קריירה מקצועית > ריאל מדריד

חתם לשלוש עונות בקבוצת ריאל מדריד. בעונתו הראשונה בקבוצה זכה דק באליפות ספרד ובסופרקופה הספרדי.
בב-19 ביולי 2018, דק חתם על חוזה לשלוש שנים בריאל מדריד לאחר שהגיעו להסכם רכישה עם סן לורנצו .   בעונתו הראשונה במועדון, הוא ערך הופעת בכורה בעונת ביורוליג 2018–19, עם ממוצעים של 4.4 נקודות ו-2.4 ריבאונדים על פני 31 משחקים. הוא העמיד ממוצעים של 4.8 נקודות ו-2.9 ריבאונדים בליגה הספרדית במשך 30 משחקים.
קריירה מקצועית > אוקלהומה סיטי ת'אנדר

ב-12 באפריל 2021, דק חתם על חוזה עם אוקלהומה סיטי ת'אנדר מהNBA. ב-29 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו מול ניו אורלינס פליקנס, קלע שתי נקודות, לקח שני ריבאונדים וחילק שני אסיסטים לאורך 15 דקות בהפסד 109–95 של הת'אנדר.
קריירה מקצועית > ריאל מדריד

ב-19 בינואר 2021 דק חזר לריאל מדריד, וחתם על חוזה לשנתיים.  ב-28 ביוני 2023, דק חידש את חוזהו עד 2028.
נבחרות ארגנטינה

את הופעתו בנבחרות הצעירות של ארגנטינה החל בשנת 2012 שהיה בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 17 לאליפות העולם שהתקיימה בליטא, שם הצטיין דק עם 21.5 נקודות למשחק ונבחר לחמישיית הטורניר. בשנת 2019 שיחק זומן לנבחרת לקראת אליפות העולם עד גיל 19 שם סיימה נבחרת ארגנטינה במקום ה-12. את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת ערך בשנת 2015 באליפות האמריקות בכדורסל שם זכה במדליית הכסף. שיחק גם באליפות האמריקות בכדורסל בשנת 2017 וזכה במדליית כסף נוספת ,השתתף גם בטורניר הכדורסל באולימפיאדה בריו דה ז'ניירו ב-2016 שכנבחרתו הודחה בשלב רבע הגמר. בשנת 2019 זכה דק במדליית זהב המשחקים הפאן-אמריקאיים. באותה שנה זכה דק במדליית הכסף בגביע העולם שנערך בסין.
הערות שוליים

↑  "Deck joins Real Madrid | Real Madrid CF". Real Madrid C.F. - Web Oficial. 19 ביולי 2018. נבדק ב-19 ביולי 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Official Announcement: Gabriel Deck | Real Madrid CF". Real Madrid C.F. - Web Oficial. 19 ביולי 2018. נבדק ב-19 ביולי 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Thunder Signs Gabriel Deck to Multi-Year Contract". NBA.com. 12 באפריל 2021. נבדק ב-12 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Thunder's Gabriel Deck: Does little in debut". CBSSports.com (באנגלית). 30 באפריל 2021. נבדק ב-2021-05-02. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Parker, Derek (30 באפריל 2021). "Oklahoma City's Gabriel Deck flashes potential in NBA debut". Sports Illustrated Oklahoma City Thunder News, Analysis and More (באנגלית). נבדק ב-2021-05-02. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Official Announcement: Deck | Real Madrid CF". Real Madrid C.F. - Web Oficial. 19 בינואר 2022. נבדק ב-16 בפברואר 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
רקומבינציה הומולוגית

דוגמה לרקומבינציה הומולוגית בזמן מיוזה
רקומבינציה הומולוגית הוא תהליך של שחלוף גנטי מכוון המתבצע בדרך-כלל בין שתי כרומטידות אחיות המרכיבות כרומוזום לאחר שלב רפליקציית הDNA בתא אאוקריוטי או ה RNA בתא פרוקריוטי; התהליך מתבצע במספר שלבים של שבירה פיזית של ה-DNA, ולבסוף איחויו מחדש עם הרצפים שהוחלפו. השחלוף ההומולוגי משמש לתיקון שברים ב-DNA בין שלב ה- S שכפול החומר הגנטי לבין שלב המיוזה- חלוקת התא; התהליך מאפשר יצירת צירופים חדשים של מולקולות הדנ"א ליצירת אללים חדשים המגבירים את השונות הגנטית, את כושר ההסתגלות של האורגניזם לסביבות משתנות ואת התהליכים האבולוציוניים המתרחשים כתוצאה מכך.
השלבים הראשוניים בתהליך זהים בתאים פרוקריוטים ואאוקריוטים, לאחר שנוצרים שברים בסליל הכפול, מתרחשת הסרה של מקטעי DNA בסמוך לשבר בקצה 5' (5 פּריים) של הכרומוזום הניזוק, לאחר מכן,  קצה 3' (3 פּריים) של הכרומוזום הפגום "פולש" לכרומוזום ההומולוגי התקין ונוצר מבנה מסועף דמוי סימן הפלוס בין סלילי הדנ"א על מנת לבצע החלפה של מידע גנטי, הסתעפות זו נקראת 'הסתעפות הולידיי' (באנגלית: Holliday Junction) על שמו של הביולוג הבריטי, רובין הולידיי, שהציע את הרעיון בשנת 1964. במסלול תיקון ה-DNA נוצרת הסתעפות הולידיי שנייה.
בזמן חלוקת המיוזה, השחלוף יכול להוביל להחלפה של מקטעי DNA בין שני הכרומטידות (Genetic Crossover).
הרקומבינציה ההומולוגית היא תהליך שמור בכל שלוש ממלכות העל (חיידקים, ארכאונים, ואאוקריוטים) מה שמצביע על היותה מנגנון ביולוגי בסיסי בעולם החי; הגילוי של גנים לרקומבינציה הומולוגית בממלכת הפרוטיסטה מהווה ככל הנראה ראיה למוצא האאוקריוטי של תהליך המיוזה.
בעקבות הימצאותם של שיבושים בתהליך השחלוף וקישורם לסוגים רבים של סרטן, השחלוף והחלבונים המשתתפים בתהליך נמצאים במחקר עמוק ומתמיד.
בין היתר, רקומבינציה הומולוגית משמשת גם ככלי להחדרת שינויים גנטיים לאורגניזמים; הפיתוח של טכניקות הכוונה גנטית (Gene Targeting) המתבסס על רקומבינציה הומולוגית הביא לזכייה בפרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה ב-2007.
מכתבים מפליקס (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו הסדרה בעברית
 מבוסס על:  "מכתבים מפליקס" מאת אנט לנגן
 סוגה:  סדרת הנפשה, סדרה לילדים
 יוצרים:  אנט לנגן
 כותבים:  ג'ון פטרסון
 בימוי:  חנן קמינסקי, אלן סימפסון
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  גרמניה גרמניה
 שפות:  גרמנית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  52
 הפקה
 מפיק:  פיטר ולקלה, גבריאל וולת'ר, מטיאס וולת'ר
 מוזיקה:  דני צ'נג
 אורך פרק:  12 דקות
 שידור
 רשת שידור:  KiKa
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2 באפריל 2002 – 30 במרץ 2007
 תקופת שידור בישראל:  6 בספטמבר 2002 – 2003
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
מכתבים מפליקס (בגרמנית: Briefe von Felix) היא סדרת הנפשה גרמנית לילדים, המבוססת על ספר בעל אותו שם שנכתב על ידי אנט לנגן. הסדרה בוימה על ידי חנן קמינסקי ואלן סימפסון, ונכתבה על ידי ג'ון פטרסון. הסדרה, בשונה מהספר, עוסקת בפליקס ובהרפתקאות שהוא עובר ברחבי העולם.
לסדרה הופקו שתי עונות שבכל אחת מהן יש 26 פרקים באורך 12 דקות. הסדרה שודרה לראשונה בגרמניה בערוץ KiKa החל מ-2 באפריל 2002 עד 30 במרץ 2007. בישראל רק העונה הראשונה דובבה לעברית והיא שודרה בערוץ הופ! החל מ-6 בספטמבר 2002 עד שנת 2003.
בהשראת הסדרה הופקו שני סרטים עלילתיים באורך מלא: "מסביב לעולם עם פליקס" בשנת 2005 ו"פליקס 2: ארנב הצעצוע ומכונת הזמן" בשנת 2006.
תקציר העלילה

הסדרה עוקבת אחר פליקס, ארנב הצעצוע הצהוב של סופי, ילדה קטנה בעלת שיער חום. יום אחד, לאחר שפליקס יצא עם משפחתה של סופי ליריד, פליקס הלך לאיבוד. בשביל לחזור חזרה לסופי, פליקס עובר הרפתקאות ברחבי העולם, אותם פליקס מתעד במכתבים שהוא שולח לסופי.
מדבבים בעברית

הדיבוב העברי בוים על ידי עמי מנדלמן, והופק על ידי איילת צ'ינסקי.
איל כהן - פליקס
ספיר דרמון - סופי
עמי מנדלמן
אורלי קטן
טליה ברקאי
לירון לב
גיורא קנת
עפרון אטקין
את שיר הפתיחה של הסדרה ביצעה לילך עין הבר.
שידור

| עונה | עונה | מספר פרקים | תקופת שידור מקורית גרמניה> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית גרמניה> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 26 | 2 באפריל 2002 | 7 במאי 2002 |
|  | 2 | 26 | 5 במרץ 2007 | 30 במרץ 2007 |
ראו גם

מכתבים מפליקס
הערות שוליים

↑  נועם שגב, למה דודידו לא מדבר?, באתר ynet, 13 באוגוסט 2002
יחסי לבנון–עיראק

| יחסי לבנון–עיראק |
| --- | --- |
לבנון: עיראק


לבנון: עיראק
שטח (בקילומטר רבוע)
10,400: 438,317
אוכלוסייה
5,824,139: 46,449,784
תמ"ג (במיליוני דולרים)
17,937: 250,843
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,080: 5,400
משטר
רפובליקה

יחסי לבנון–עיראק הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין לבנון לבין עיראק. שתי המדינות חברות הן בליגה הערבית והן ב-G77. לבנון מחזיקה בעיראק שגרירות בבגדאד, ועיראק מחזיקה בלבנון שגרירות בביירות.