stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספרייה (אנדרטה)
על האנדרטה

האנדרטה מוזכרת בנימוקי השופטים להענקת פרס ישראל למיכה אולמן:
דנה אריאלי-הורוביץ עסקה במאפייני האנדרטה:
עיקרון ההנצחה השקופה מאפיין גם את ה"ספרייה" של מיכה אולמן שהוצבה בליבה של כיכר בבל בברלין במהלך 1995. אנדרטה מושגית זו, שזיכתה את אולמן בפרס ישראל בשנת 2009, מהווה דוגמה מאלפת לפעולת הנצחה במרחב האורבני, המשלבת בין עקרונות ההנצחה השקופה להנצחה תת-קרקעית, שפופה וסמויה מן העין. אין זה הפרויקט הראשון בו בוחר אולמן להציב אנדרטות תת-קרקעיות. מאז אמצע שנות השבעים מציב אולמן מבנים ארכיטקטוניים מתחת לפני הקרקע. הארכאולוגיה של ההנצחה והבחירה לייצר עקבות בנוף שהם סמויים מן העין מהווה קו מנחה ביצירותיו של אולמן.

חפירת הבור מתחת לקרקע מהווה הדגמה גם לעקרון ההנצחה השפופה. היא מעלה לדיון שאלות פסיכולוגיות של מודעות והדחקה אך בה בעת מתכתבת עם ההיסטוריה; העובדה שהספרייה של אולמן עשויה לחמוק מעינו של המבקר בכיכר בבל משמעותית שכן היא מתכתבת עם ההיסטוריה של בורות ההרג. היא גם פונקציונלית שכן היא מבטיחה את הישרדותו של המתגורר בברלין.

השילוב בין ההנצחה השקופה להנצחה השפופה, הסמויה מן העין, המאפיין את יצירותיו של אולמן, שאבה השראה וסיפקה השראה לפרויקטים נוספים של הנצחה בברלין, שנעשו בשנים האחרונות.
האנדרטה כהשראה

תצלום האנדרטה מופיע על עטיפת ספרו של חיים באר, "לפני המקום". בגב העטיפה מצוין שהאנדרטה שימשה למחבר מקור השראה בעת כתיבת הספר.
הערות שוליים

↑  פרופ' מיכה אולמן, באתר פרס ישראל
↑  דנה אריאלי-הורוביץ, פרגמנטים של הנוף האורבני הפוליטי – המקרה הנאצי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009604287305171
ספר תאגי

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  עלי הכהן 
 שפת המקור:  ארמית 
 סוגה:  ברייתא 
 נושא:  תג, כתיבת ספרי תורה, תפילין ומזוזות 
 קישורים חיצוניים
 ויקיטקסט:  ספר התגין בויקיטקסט
 היברובוקס:  ספר תגין, דפוס ראשון
 הספרייה הלאומית:  990053403100205171
 
ספר תאגי (ספר תגי או ספר תגין או ספר התגין) הוא חיבור שחובר בתקופה קדומה, ועוסק באותיות בספר תורה שיש לכותבן בכתב שונה מהמקובל ואותיות שצריך להוסיף להן תגים שונים מהרגיל.
זמן חיבורו ומחברו

האזכור הוודאי הראשון של הספר, הוא בפירושו של רב סעדיה גאון לספר יצירה. אזכור קדום בהרבה, אך ספק אם מדובר בספרנו, קיים בשיר השירים רבה, שם הוא מוזכר על ידי לוי בר סיסי. כמו כן מוזכר הספר בכתבי הרמב"ן בהקדמתו לפירוש התורה.
זהות מחבר הספר אינה ידועה אך בפתיחה לספר נכתב שמקורו של הספר הוא מאותן י"ב אבנים שהניחו בני ישראל בירדן בימי יהושע:
הדין ספרא תאגי דאסיק עלי הכהן מן י"ב אבנים שהקים יהושע בגלגל, ומסרו לשמואל, ושמואל מסרו לפלטי בן ליש, ופלטי בן ליש מסרו לאחיתופל, ואחיתופל מסרו לאחיה השילוני, ואחיה השילוני מסרו לאליהו, ואליהו מסרו לאלישע, ואלישע מסרו ליהוידע הכהן, ויהוידע הכהן מסרו לנביאים, ונביאים קברוהו באסקופת בית מקדשא. וכד עקרו אסקופת בית מקדשא בשני יהויכין מלך יהודה, אשכחיה יחזקאל נבייא ואתייה לבבל. ובשני כורש מלך פרס כד אסיק עזרא עשרה יוחסין מבבל, אשכחיה להדין ספרא ואסקיה לירושלים. והגיע ליד מנחם, ומנחם מסרו לרבי נחוניא בן הקנה, ורבי נחוניא בן הקנה מסרו לרבי אלעזר בן ערך, ורבי אלעזר בן ערך מסרו לרבי יהושע, ורבי יהושע מסרו לרבי עקיבא, ורבי עקיבא מסרו לרבי יהודה, ורבי יהודה מסרו לרבי מייאשא, ורבי מייאשא מסרו לרבי נחום הלבלר, ורבי נחום הלבלר מסרו לרבי.
הספר

כאמור, בספר נזכרות אותיות שונות שיש לכותבן בצורה שונה מהרגיל. אמנם כיום לא נוהגים לכתוב את ספרי התורה על פיו, אלא כותבים את כל האותיות כרגיל, אבל קיימות ראיות לכך שעד סוף תקופת הראשונים נכתבו רוב ספרי התורה על פיו.
ביהדות תימן נהגו לשמר את צורת האותיות המשונות, אך לא היו מתייגים את האותיות בשל המחלוקות ההלכתיות. מאז העלייה ארצה הצטמצמה הכתיבה של האותיות המשונות בקרב התימנים, והיא נשמרת בעיקר בחומשים.
ספר תורה מזרחי בן כ-850 שנה שנמצא באוניברסיטה בבולוניה נכתב, ככל הנראה, על פי מסורת הספר. ישנו ספר תורה אשכנזי עתיק, מהמאה ה-14-15 (משוער) בספרייה הלאומית שגם הוא נכתב על-פי ספר תגין.
הספר > מהדורות של ספר תאגי

דוב גולדברג, ספר תגין, פריס, תרכ"ו/ 1866. עם מבוא ארוך מאת שניאור זק"ש, ועם מבוא בלטינית מאת י.ל. ברגיס.
כריסטיאן דוד גינצבורג, המסורה על פי כתבי יד עתיקים, לונדון תר"מ/ 1880, ח"ב עמ' 680-701.
שמעון הורביץ, בתוך מחזור ויטרי, ברלין תרנ"ג/ 1893, עמ' 674-683.
יעקב בסר, ספר תגי, ישראל תש"ע/ 2010.
ע' דשא הלוי, בתוך: ילקוט מדרשים, חלק שמיני, (צפת תשע"ט), עמ' לה-ע.
Marc Michaels, Sefer Tagin Fragments from the Cairo Genizah, Leiden and Boston 2020
הדפסות נוספות (בתוך אוצר המדרשים, ניו יורק תרע"ה 1915, עמ' 564-569; ובתוך חיבור ילקוט הרועים הגדול בהוצאת נזר שרגא, ירושלים תש"ס/ 2000) אינן אלא העתקה מדפוס פריס.
לקריאה נוספת

הרב יצחק רצאבי, האותיות המשונות בתורה, בתוך מנחם מנדל כשר, תורה שלמה חלק ל, עמ' 82-90.
שלמה צוקר, האותיות המשונות כגון הלפופות והעקומות, על ספרים ואנשים 12 (תשנ"ז), עמ' 5-12.
הערות שוליים

↑  מהדורת הרב יוסף קאפח, עמ' קלא
↑  ג, ג
↑  אזכור זה אינו קיים בדפוסים של שיר השירים רבה, אך קיים בחלק מכתבי היד
↑  רמב"ן הקדמה לספר בראשית באתר ויקיטקסט
↑  האותיות המשונות והלפופות בס"ת של התימנים, הייד פארק - מרכז פורומים ישראלי
↑  פרופ' יוסף טובי ויהודה לוי נחום, מיצירות ספרותיות בתימן, שער שני, האותיות המשונות בספרי תורה בתימן. ניתן לצפייה כאן http://maharitz.com/hordot/mamrim/aotiuot/index.html
↑  יצחק טסלר, ספר התורה העתיק בעולם: הרבנים היו פוסלים, באתר ynet, 18 ביוני 2013
↑  http://aleph.nli.org.il:80/F/?func=direct&doc_number=003474131&local_base=NNL01 ניתן לצפייה אונליין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267712205171  VIAF: 1282153239456229450005   WorldCat (עם VIAF): 1282153239456229450005
ספרייה 2.0

ספרייה 2.0 (באנגלית: Library 2.0) מיישמת בשרותי הספרייה ובאוספיה טכנולוגיות מבוססות-רשת אינטראקטיביות ושיתופיות.
ספרייה 2.0 כוללת את המרכיבים הבאים:
היא ממוקדת צרכן – מאפשרת לצרכן לייצר מידע, למשל באמצעות תיוג שמתווסף לקטלוג הספרייה
יש בה אוספים אודיו-ויזואליים
היא חברתית – מאפשרת תקשורת בין הקוראים, באמצעות כתיבה בוויקי ושליחת מסרונים
והיא גם חדשנית מבחינה קהילתית - משתנה בהתאם לצרכים החברתיים של הקהילה ומאפשרת לחבריה להיות שותפים ביצירת המידע ושימושו.
תפקיד הספרן בספרייה 2.0 הוא לאפשר לייצר תכנים ולא בהכרח לייצרם בעצמו.
המונח בבסיסו התהווה משילוב של Web 2.0 ו-Business 2.0 והפך לשירות יעיל במידה רבה הודות לקטלוג הציבורי המקוון (OPAC - Online Public Access Catalog). בעזרת הטכנולוגיות של ווב 2.0 תינתן גישה נוחה לאוספים של הספריות, בנוסף היא תעניק אפשרויות רחבות לקהל המשתמש באוספים כגון: בלוגים, אתרי ויקי, תיוג, רשתות שיווקיות, מסרים מיידיים, הזנות RSS ועירוב טכנולוגיות.
מקור המונח ומשמעותו

את המונח Library 2.0 טבע Michael Cassey בבלוג שלו בספטמבר 2005. ישנן הרבה הגדרות למשמעות המושג Library 2.0. אחת ההגדרות המקובלות היא של Jack Maness הטוען ש Library 2.0 היא יישום טכנולוגיות Web אינטראקטיביות, שיתופיות ומולטי מדיה (הכוונה ל-Web 2.0), בשירותי הספרייה המקוונים.
הספרייה מנסה תמיד לשפר את שרותיה. בעזרת Web 2.0 נפתח עולם חדש של אפשרויות בה המשתמש יכול ליצור מקורות מידע משלו ולשתף אותם עם משתמשים אחרים.
בדומה ל web 2.0 הוא מבטא שינוי תפיסתי וטכנולוגי הפעם במסגרת ספרייתית. Library 2.0 מיישם את כלי
ה-Web 2.0 כגון social bookmarking, RSS, wikis, blogs וכדומה בתוך הספרייה ומרכז המידע. המונח ספג ביקורות שליליות וחיוביות. היו שטענו שהשימוש בכלים חדשים לא מצדיק את השימוש במונח המבטא שדרוג לגרסה חדשה של ספרייה. זהו פשוט התקדמות מקצועית טבעית. אחרים טוענים שכלי web 2.0 הם רק האמצעים. המטרה היא לשנות בצורה קיצונית את אופי השירות אותה הספרייה מעניקה ללקוחותיה ואת יעילות עבודת הצוות.
יישום הטכנולוגיה

יישום הטכנולוגיה מדגיש ארבעה כללי יסוד הכרחיים ביניהם: העמדת המשתמש במרכז, נוכחותם של המשתמשים ברשת, התחדשות בפן הקהילתי ונוסף לכך מושם דגש מסוים על מולטי-מדיה אשר מעשירה את חוויית ההתנסות.
כאשר כל התנאים נשמרים ניתן להעביר את השרות בצורה השימושית, הנוחה והאטרקטיבית במיוחד לקהל היעד של הספרייה כלומר, הטכנולוגיה החדישה תחולל תפיסה מודרנית לפיה:
שירותי היעץ יינתנו בצ'ט יעץ ולא בדוא"ל
התרגולים לא יהיו עוד בכתב בלבד אלא יעברו למימד המדיה במאגרי מידע אינטראקטיביים
בלוגים, אתרי ויקי והזנות RSS יהיו המושגים השולטים במקום רשימות דיוור ומתחזקי אתרים מוסמכים
תיוג יהיה המעבר מהמיון המקובל למיון זריז ואפקטיבי יותר
הקץ לסינון ופיקוח בקטלוגים, משמע כי המשתמש יוכל למצוא בקטלוג גם בלוגים ואתרי ויקי בנוסף לפריטים מודפסים ואלקטרוניים בלבד.
Library 2.0 היא תופעה נפוצה מאוד בספריות בארצות הברית ובאירופה. הסיבה להצלחתה נובעת מכך שרוב משתמשי הספרייה, הם בני דור ה-Y דהיינו הם גדלו לתוך עולם האינטרנט. מחקרים מראים שצעירים אלו לא רק שחיים בטבעיות בסביבה ובית, אלא הם אימצו בצורה מקיפה את יישומי הWeb 2.0. הם רגילים לקרוא ולכתוב בלוגים, להיות פעילים ברשתות חברתיות, להשתמש עם שירותי מסרים מיידיים (IM), לסייר בעולמות וירטואליים (Second Life) וכדומה. ספרייה שמשתמשת בכלים אלו, עונה לצפיות של לקוחותיה הצעירים.
Library 2.0 דורש שינויים בדפוסי ההתנהגות וצורת העבודה של הספרן. Michael Cassey מציין מספר פעמים בספרו את החשיבות של "Constant Change" בכל הקשור לספרייה הדיגיטלית. לפי Cassey כדי ליישם את Web 2.0 בספרייה, הצוות וההנהלה צריכים להיות מוכנים לשינויים רחבים בצורת העבודה. הוא טוען שעד היום ספריות חשבו שהן יכולות לעמוד בקצב של השינויים הטכנולוגיים ודרישות הדור הצעיר של משתמשי הספרייה, אבל לעולם לא השיגה הספרייה יעד זה. בעזרת Web 2.0 יש לנו לראשונה סיכוי ממשי להתמודד עם השינויים הללו.
Stephen Abram מביא רשימת קריטריונים עבור ה Librarian 2.0 (בסוף המאמר).
בין היתר על הספרן לאמץ שיטות עבודה חדשות, לחתור ליצירת קשרים עם הלקוחות, להכיר היטב את הטכנולוגיות החדשות, לא להתבייש מצורת עבודה לכאורה פחות מקצועיות (Folksonomy לעומת Taxonomy) ולהבין את תאוריות חכמת ההמונים (The Wisdom of Crowds) והזנב הארוך (The Long Tail).
ביקורת

מחקרים מראים שהניסיון של ספריות שמיהרו לאמץ רעיונות של ווב 2.0 לא עלה יפה; משתמשי הספרייה לא ממהרים לצרף את הספרייה לרשת החברתית שלהם והם ממעטים להגיב על הציוצים והסטאטוסים של הספרייה. ספריות שמאפשרות לקוראיהן לתייג ערכים בקטלוגים שלהן מוצאות שאיכות התיוג לא מצדיקה את ההשקעה הכספית. הבלוגים של הספריות מקבלים מעט תגובות.
לקריאה נוספת

What is Library 2.0?
Habib, M. (2006). Conceptual model for academic library 2.0. Michael Habib's weblog on library and information science. Accessed June 10, 2006
Lawson, S. (2006). Library 2.0: rapid response to rapid change. Colorado Libraries, 32 (2), 19-21
Litwin, R. (2006).The central problem of library 2.0: privacy. Library juice: on the intersection of libraries, politics, and culture. Accessed June 1, 2006
Maness, J. (2006). "Library 2.0 Theory: Web 2.0 and Its Implications for Libraries". Webology, 3 (2)
Miller, P. (2005b). Web 2.0: building the new library. Ariadne, 45 (October, 2005). Retrieved June 21, 2006
הערות שוליים

↑  Library 2.0 Theory: "Library 2.0 Theory: Web 2.0 and Its Implications for Libraries". Webology, 3 (2)
↑  Nesta, F, Mi J., Library 2.0 or Library III: Returning to Leadership, ALSR 2010
סרט הודי (שיר)

.
"סרט הודי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל, ביחד עם הזמר הישראלי עידן יניב. השיר יצא לאור ב-19 בספטמבר 2007, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השמיני של אינטרנשיונל הכל זה לטובה, וכרצועה מתוך אלבום האולפן השני של עידן יניב, חכי לי.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הרשמי של רשת ג', שם נשאר בצמרת במשך שבועיים ברצף.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי דנה אינטרנשיונל, ינאי רטפן, הופק על ידי זיו גולנד ואלי אברמוב, והולחן על ידי אינטרנשיונל גם כן. השיר הוא שיר בסגנון הדאנס-אלקטרוני, המשלב בתוכו גם את המוזיקה ההודית, ואף מכיל בתוכו מילים בשפה ההודית.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר בוים על ידי סיגל מרקס ארדיטי, והוא פורסם בסמוך לצאתו כסינגל. בתחילת הקליפ ניתן לראות את הטאג' מהאל מוקרן על גבי צג. לאחר מכן, ניתן לראות איש עשיר אשר נכנס לתוכו.
משמעות הקליפ היא על כך שאותו האיש העשיר בא במטרה להתחתן עם בת המלך ההודי (אינטרנשיונל), ומשלם עבורה הון תועפות. יניב הוא בעצם משרתו, הנענה לכל דרישותיו. כאשר האיש העשיר משלם להוריה של בת המלך ההודי, הם מציגים אותה ובעצם מסכימים לחתן אותה איתו, וזאת בתמורה לכסף וליהלומים.
לבסוף, כאשר נערכת החתונה, אותו האיש העשיר מרים את ההינומה של אינטרנשיונל, ומופתע לגלות כי רימו אותו והביאו לו את אחותה הכעורה. סצנה זו מזכירה את הסיפור של יעקב אשר היה צריך להתחתן עם רחל, אך בחתונתו רומה וקיבל את לאה.
הופעה

עם השיר הופיע עידן יניב בזאפה הרצליה, כמה חודשים לאחר שיצא. פרק זמן לאחר מכן, הופיעה אינטרנשיונל עם השיר בכמה מהופעותיה אשר נערכו בישראל. מאוחר יותר, היא הופיעה איתו גם בפסטיבל הפורים שנערך בשנת 2015.
בנוסף לכך, אינטרנשיונל הופיעה עם השיר באחת מהופעותיה, ובה היא העלתה ילדים מהקהל, אשר רקדו על הבמה לצליליו.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 24 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 25 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 19 בספטמבר 2007 | תקליטור | הד ארצי |  |
סיכון נמוך

קרקרה דרומית (בעל מצב שימור ללא חשש) על גב חמור (בעל מצב שימור מבוית).
מצבי סיכון נמוך (Lower risk), הם מצבי שימור ברשימה האדומה של IUCN של מינים ללא חשש ממשי להכחדה בכלל או בזמן הקרוב, כשלעיתים הסיכון עלול להגיע בטווח הרחוק.
המצבים

בקבוצת מצבי סיכון נמוך ישנם 4 מצבי שימור:
ללא חשש (Least Concern; LC) - לקטגוריה זו משויכים מינים בעלי תפוצה רחבה, שמצב השימור שלהם מניח את הדעת.
קרוב לסיכון (Near Threatened; NT) - הקטגוריה כוללת מינים שעדיין אינם עומדים בקריטריונים של הקטגוריות החמורות יותר, אבל צפויים לעמוד בהם בעתיד הקרוב.
תלוי שימור (Conservation Dependent; CD) - מין שעבורו יש תוכנית שימור פעילה, ייחודית למין או לבית הגידול שלו, שהפסקתה תגרום להידרדרות מצב המין עד להכללתו במצב מאלו המופיעים במורד הרשימה, בתוך 5 שנים. מצב "תלוי שימור" נכלל במצבי השימור שפורסמו על ידי ארגון השימור העולמי ב-1994, אולם לא נכלל מחדש בפרסום ב-2001 והשימוש בו אינו רב, אך הוא כלול באתר של "הרשימה האדומה של מינים מאוימים" של איגוד השימור העולמי.
מבוית (Domesticated; DO) - לקטגוריה זו משויכים מינים שחיים בשביה שאותם האדם מגדל ואינם מתאימים לטבע או שיכולים להיות אומללים בטבע, המקרה שבו ייכחדו הוא שיפסיקו לגדל אותם.
סיכון שוק

סיכון שוק הוא סיכון המתייחס להפסדים פוטנציאליים כתוצאה מתנודות בשווקים.
בין סיכוני השוק העיקריים:
סיכונים בשערי ריבית: עלייה בשער הריבית עלולה להביא לייקור עלויות המימון לחברות ויחידים מחד, ולירידה בשערי איגרות חוב מסוימות.
סיכונים בשוק המט"ח: עלייה בשערם של מטבעות חוץ עלולה לפגוע ביבואנים ולווים שחובם נקוב במט"ח. ירידה בשערי מט"ח עלולה לפגוע ביצואנים, ובבעלי הכנסות הנקובות במט"ח.
סיכונים בשוק הסחורות: עלייה במחירי חומרי גלם עלולה לפגוע ביצרנים, ואילו ירידה במחיריהם עלולה לפגוע במחזיקי מלאים גדולים.
סיכונים בשוק המניות: ירידות בשוק המניות עלולות לפגוע בערכם של תיקי השקעות.
כדי להתמודד עם סיכוני שוק, ובעיקר כנגד שלושת הראשונים, נוקטות חברות מדיניות של ניהול סיכונים פיננסיים, ובכלל זאת גידור הסיכונים תוך שימוש במכשירים פיננסיים שונים.
כדוגמה, חברת תעופה עשויה לגדר את מחיר הדלק שהיא רוכשת, המהווה חלק ניכר מהוצאותיה, בתקופות של עליית מחירים. קופת גמל עשויה לגדר את תיק השקעותיה כנגד ירידות בשוק המניות. יצואנים עשויים לגדר את הכנסותיהם במטבע חוץ. לכל גידור קיימת עלות, ובפרט בגידורים לטווח ארוך, ולכן בתקופות של עליות מחירים ממושכות, כפי שהתרחשו בשוקי הסחורות בשנים 2007-2008, יעילותם פוחתת.
לקריאה נוספת

PRICO פריקו ניהול סיכונים, מתודולוגיה ומאמרים מקצועיים בנושא ניהול סיכוני שוק(הקישור אינו פעיל)
אדם רויטר ניהול סיכונים פיננסיים, הוצאת עמיחי.
אדם רויטר, ניהול סיכונים פיננסיים בעקבות משבר 2008, הוצאת ידיעות ספרים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4506224-9
ספריית מגדל שלום

| --- | --- |

חלל הספרייה
 מיקום:  רח' הרצל 9, תל אביב, ישראל
 סוג:  ספרייה ציבורית
 מספר מועסקים:  10
 קואורדינטות:  32°03′52″N 34°46′10″E﻿ / ﻿32.064522222222°N 34.769344444444°E﻿ / 32.064522222222; 34.769344444444
 https://ariela.today/library/ספריית-מגדל-שלום/
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) ספריית מגדל שלום(למפת תל אביב רגילה) ספריית מגדל שלום(למפת גוש דן רגילה) ספריית מגדל שלום(למפת גוש דן מוגדלת) ספריית מגדל שלום  he ספריית מגדל שלוםhe ספריית מגדל שלוםמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ספריית מגדל שלום היא ספרייה ציבורית הממוקמת במגדל שלום שבתל אביב-יפו. הספרייה היא השנייה בגודלה מבין הספריות הציבוריות בתל אביב-יפו, אחרי ספריית שער ציון בבית אריאלה.
היסטוריה

מ-1921 ל-1936 שכנה ספריית שער ציון, הספרייה העירונית המרכזית של תל אביב-יפו (תל אביב דאז) בבית פולאק, סמוך לגימנסיה העברית הרצליה, היכן שעומד כיום מגדל שלום. לאחר מכן עבר מבנה הספרייה לבניין סמוך, היכן שעומד כיום מבנה הבורסה לניירות ערך בתל אביב. ב-1964, לאחר הריסת בניין הגימנסיה העברית הרצליה והתקדמות העבודות לבניית מגדל שלום, נאלצה ספריית שער ציון לעבור למיקום החדש שייעדה לה העירייה בשדרות שאול המלך 25, שם נבנה בהמשך משכנה הנוכחי, בית אריאלה.
ב-18 בספטמבר 1973 נחנכה הספרייה החדשה במגדל שלום כתחליף לספריית שער ציון. היא נפתחה במעמד ראש העירייה דאז, יהושע רבינוביץ. ב-2011 נערכו שיפוצים בספרייה. ב-5 באוגוסט 2022 נסגרה הספרייה לקהל שנית עקב שיפוצים. ב-18 בספטמבר 2023, יום היובל לחנוכת הספרייה, נפתחה הספרייה מחדש.
חלל הספרייה

בספרייה ישנה ספריית השאלה המכילה כ-10,000 ספרים, בין אוספי ההשאלה ניתן למצוא אוסף ספרי פרוזה למבוגרים, אוסף לילדים ולנוער, אוסף ספרי מדע בדיוני וספרי פנטזיה, אוסף ספרות גאה אוסף קומיקס ורומנים גרפיים, אוסף שירה ומחזות, אוסף ברוסית ובאנגלית ואוסף ספרי עיון.
הספרייה מכילה שלושה חדרי לימוד אישיים הניתנים להזמנה מראש ללא-עלות, חלל עבודה פתוח, מרחב לילדים ולגיל הרך, חדרי סדנאות וחדרי כתיבה לסופרים. החל משלהי 2023 פועלת בספרייה תוכנית בשם "עמיתי ועמיתות הספרייה", המאפשרת ליוצרים גישה לחללי עבודה ולמשאבי הספרייה השונים. בסמוך לספרייה קיים מרחב עבודה להשכרה, המופעל על ידי יחידת הצעירים של עיריית ת"א-יפו ומאפשר ליזמים לקדם את המיזמים שלהם.
החל מ-2012, ספריית מגדל שלום מפעילה את תוכנית "חדר משלך". התכנית מאפשרת לסופרים לשהות למשך תקופה מסוימת בחדרי כתיבה אישיים על שמו של המשורר יעקב כהן, שכתב בעצמו באחד מהם. ההגשה לתוכנית נעשית באמצעות קול קורא המתפרסם אחת לתקופה. עם הסופרים שכתבו בחדרים אלה נמנים יערה שחורי, כנרת רוזנבלום, נגה אלבלך, ניר רצ'קובסקי, שרי שביט, דקלה קידר, איימן סיכסק, גיא עד, ניסן שור, תמר מרין, יונתן יבין, רועי צ'יקי ארד, מרגלית אוצרי, אורית זמיר, אדווה בולה, שי אספריל, שרון אס, עודד כרמלי, אפרת מישורי, אודי שרבני, ירמי פינקוס, נטעלי גבירץ, תהילה חכימי, ג'וליה פרמנטו, דרור משעני וענת לוין.
גלריה

תמונות מהספרייה:
הערות שוליים

↑  ספריה עירונית תיפתח בבניין "מגדל שלום", על המשמר, 16 בספטמבר 1973
עונת 1992/1993 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  5 בספטמבר 1992 – 20 ביוני 1993 (289 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ברצלונה
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  954 (2.51 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ברזיל בבטו   (29 שערים)
 → 1991/19921993/1994 ←
 
עונת 1992/1993 הייתה העונה ה-62 של לה ליגה, הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-5 בספטמבר 1992 והסתיימה ב-20 ביוני 1993.
הליגה כללה 20 קבוצות. שתי הקבוצות האחרונות ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. הקבוצות שזכו במקומות 17–18 השתתפו במשחקי המבחן עם קבוצות מליגת המשנה.
מליגת המשנה עלו ראיו ואיקאנו וסלטה ויגו.
ברצלונה זכתה בתואר וזאת בפעם ה-13 בתולדות המועדון ובפעם השלישית ברציפות. היא לא זכתה בהסופר קאפ הספרדי תוך הפסד לריאל מדריד בסיכום מפגש כפול - 1:1, 3:1.
ריאל בורגוס וקדיס ירדו לליגת המשנה בסוף העונה. אלבסטה ואספניול השתתפו במשחקי המבחן. כתוצאה מהם אספניול ירדה לליגת המשנה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק: בבטו (ברזיל ברזיל), דפורטיבו לה קורוניה, שכבש 29 שערים ב-37 משחקים.
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לשני שוערים:
פרנסיסקו ליאניו (ספרד ספרד), דפורטיבו לה קורוניה, שספג 31 שערים ב-37 משחקים.
סנטיאגו קניסארס (ספרד ספרד), סלטה ויגו, שספג 30 שערים ב-36 משחקים.
פרס דון בלון הוענק על ידי העיתון דון בלון:
הספרדי המצטיין: פראן גונסאלס (ספרד ספרד)
הזר המצטיין: מירוסלב דז'וקיץ' (הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה)
מאמן העונה: ארסניו איגלסיאס (ספרד ספרד)
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברצלונה (אלופה) | 38 | 25 | 8 | 5 | 87 | 34 | 53 | 58 | העפלה לליגת האלופות |
| 2 | ריאל מדריד | 38 | 24 | 9 | 5 | 75 | 28 | 47 | 57 | זכייה בגביע המלך הספרדי  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 3 | דפורטיבו לה קורוניה | 38 | 22 | 10 | 6 | 67 | 33 | 34 | 54 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4 | ולנסיה | 38 | 19 | 10 | 9 | 60 | 33 | 27 | 48 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5 | טנריפה | 38 | 15 | 14 | 9 | 59 | 47 | 12 | 44 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6 | אתלטיקו מדריד | 38 | 16 | 11 | 11 | 52 | 42 | 10 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7 | סביליה | 38 | 17 | 9 | 12 | 46 | 44 | 2 | 43 |  |
| 8 | אתלטיק בילבאו | 38 | 17 | 6 | 15 | 53 | 49 | 4 | 40 |  |
| 9 | ריאל סרגוסה | 38 | 11 | 13 | 14 | 37 | 52 | 15- | 35 |  |
| 10 | אוססונה | 38 | 12 | 10 | 16 | 42 | 41 | 1 | 34 |  |
| 11 | סלטה ויגו | 38 | 9 | 16 | 13 | 25 | 32 | 7- | 34 |  |
| 12 | ספורטינג חיחון | 38 | 11 | 12 | 15 | 38 | 57 | 19- | 34 |  |
| 13 | ריאל סוסיאדד | 38 | 13 | 8 | 17 | 46 | 59 | 13- | 34 |  |
| 14 | ראיו ואיקאנו | 38 | 8 | 17 | 13 | 40 | 49 | 9- | 33 |  |
| 15 | לוגרונייס | 38 | 11 | 11 | 16 | 32 | 48 | 16- | 33 |  |
| 16 | ריאל אוביידו | 38 | 11 | 10 | 17 | 42 | 52 | 10- | 32 |  |
| 17 | אלבסטה | 38 | 11 | 9 | 18 | 54 | 59 | 5- | 31 | משחקי המבחן |
| 18 | אספניול | 38 | 9 | 11 | 18 | 40 | 56 | 16- | 29 | משחקי המבחן, ירדה ליגה |
| 19 | קדיס | 38 | 5 | 12 | 21 | 30 | 70 | 40- | 22 | ירדה ליגה |
| 20 | ריאל בורגוס | 38 | 4 | 14 | 20 | 29 | 69 | 40- | 22 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל בבטו | דפורטיבו לה קורוניה | 29 |
| 2 | צ'ילה איבן סמוראנו | ריאל מדריד | 26 |
| 3 | בולגריה לובוסלב פנב | ולנסיה | 20 |
| 3 | בולגריה חריסטו סטויצ'קוב | ברצלונה | 20 |
| 5 | מקסיקו לואיס גרסיה | אתלטיקו מדריד | 17 |
| 5 | ספרד חוסה אנחל זיגנדה | אתלטיק בילבאו | 17 |
| 7 | ספרד צ'יקי בגיריסטיין | ברצלונה | 15 |
| 7 | ספרד קרלוס מוניוס | ריאל אוביידו | 15 |
| 7 | ארגנטינה חואן אנטוניו פיצי | טנריפה | 15 |
| 10 | אוסטריה טוני פולסטר | ראיו ואיקאנו | 14 |
ספריית אוניברסיטת אומאו

| --- | --- |

 מיקום:  אומאו, שוודיה
 תאריך ייסוד:  1950
 קואורדינטות:  63°49′17″N 20°18′25″E﻿ / ﻿63.8213°N 20.307°E﻿ / 63.8213; 20.307
 http://www.ub.umu.se/
  (למפת שוודיה מוגדלת) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי ספריית אוניברסיטת אומאו(למפת שוודיה רגילה) סטוקהולם אופסלה גטבורג האלמסטד מאלמה קרלסקרונה אומאו יבלה קירונה קרלסטד ויסבי נורווגיה פינלנד לטביה ליטא אסטוניה דנמרק האוקיינוס האטלנטי  הים הבלטי ספריית אוניברסיטת אומאו
 
ספריית אוניברסיטת אומאו (בשוודית: Umeå universitetsbibliotek) היא הספרייה האקדמית של אוניברסיטת אומאו (אנ').
מקורה של ספריית האוניברסיטה בספרייה המדעית של העיר אומאו שהוקמה ב-1950.
ב-1965, עם הקמת אוניברסיטת אומאו, היא הוכרה כספריית האוניברסיטה, ב-1968 נחנך המבנה החדש של הספרייה.
היא משמשת כספריית הפקדה, וכל ספר מודפס היוצא לאור בשוודיה מחייב למסור לספרייה עותק ממנו.
בנוסף לספרים ישנם בספרייה אוספים של מגזינים, מאגרי מחקר ומאגרים דיגיטליים שונים.
הספרייה זכתה למספר תרומות משמעותיות, ובהן תרומה מחוקר הבלשנות ביירן קולינדר (Björn Collinder) ומהסופרת סיגריד קאהלה (Sigrid Kahle). בספרייה נמצא גם ארכיונה של הסופרת שרה לידמן (Sara Lidman).
ישנם סניפים של הספרייה גם בבית החולים של אומאו, שם נמצאת ספרייה רפואית, ובקמפוס האומנות של האוניברסיטה, השוכן במבנה נפרד מבניינה הראשי.
זוהי הספרייה הגדולה ביותר בצפון שוודיה.