ישראל לוין (חוקר ספרות)
הערות שוליים

↑  בשנת 1962 כתב לוין מאמר לספר שיצא לזכרו של פרחיהו: "במאבק על התבונה" (מתוך מסה על ר' שלמה אבן גבירול), בנתיב המורה, ספר זיכרון לא. נ. פרחיהו, תל אביב: עם הספר, תשכ"ב. ראו פריט ב' (4) בביבליוגרפיה של כתביו (עד שנת 1994), מאת יונה דוד: "כתבי פרופ' ישראל לוין", ספר ישראל לוין, כרך א', עמ' 21 - 25 (להלן: "דוד, לוין-ביבליוגרפיה"). בנו של פרחיהו הוא הסופר דניאל בן נחום, ונכדיו (בניו של דניאל), הם הסופר יונתן בן נחום וההיסטוריון יזהר בן נחום.
↑  על פי עדותו של לוין: "הוא היה איש בעל שאר רוח ורחב אופקים, ועורר בי את אהבת הספרות. כבר אז ידעתי שזה התחום שאני הולך ללמוד ולעסוק בו". הציטוט מתוך קורות החיים של ישראל לוין, באתר פרס ישראל (ראו בפרק: קישורים חיצוניים).
↑  הפרטים על חייו של לוין לקוחים מתוך אתר פרס ישראל (ראו בפרק: קישורים חיצוניים).
↑  כרך א' יצא לאור בשנת תשל"ו-1976 וכרך ב' יצא לאור בשנת תש"ם-1980.
↑  הפרטים על הקריירה האקדמית של לוין, לרבות רשימת הפרסים והמענקים שקיבל, לקוחים מתוך אתר פרס ישראל (ראו בפרק: קישורים חיצוניים).
↑  ראו מינסקי, לוין, עמ' 19. ראו גם בנימוקי השופטים לקבלת פרס ישראל, באתר פרס ישראל (לקישור לנימוקים ראו בפרק: קישורים חיצוניים).
↑  ראו למשל המונוגרפיות שכתב על שמואל הנגיד ואברהם אבן עזרא.
↑  ראו למשל מפעלו של שירי הקודש של אברהם אבן-עזרא. המידע על פועלו המדעי על-פי רחל מינסקי, "ישראל לוין וחקר שירת ספרד", ספר ישראל לוין, כרך א', עמ' 9 - 19 (להלן: "מינסקי, לוין"), בעמ' 9 - 10.
↑  מינסקי, לוין, עמ' 9 - 14. ראו גם מתי הוס, ‏מעיל תשבץ, פעמים 64, קיץ תשנ"ה, עמ' 148-141 (להלן: "הוס, מעיל תשבץ"), בעמ' 141.
↑  למידע על סוגי היצירה השונים ראו בערך: שירת ימי הביניים של יהדות ספרד.
↑  ראו למשל המאמרים שכתב על הקשר בין הספרות העברית בעבר למשוררים אלתרמן, ביאליק וגלבוע, בפרק: ממאמריו הבולטים.
↑  ראו פירוט של מחקריו, בפרק: פרסומים. ראו גם בביבליוגרפיה של כתביו אצל דוד, לוין-ביבליוגרפיה.
↑  בין יתר הערכים שכתב נמנים: שלמה אבן גבירול, כרך י', עמ' 218 - 220 (עם י. לוינגר); יהודה בן שלמה הלוי (חייו ושירתו), כרך ט', עמ' 185 - 195; שירת היין בשירה העברית בספרד, כרך י"ט, עמ' 828 - 829; יעקב בן אלעזר, כרך י"ט, עמ' 1009; תנחום ירושלמי ויוסף, כרך כ', עמ' 358 - 359 (עם א. קופפר); וספרות עברית בתור הזהב, כרך כ"ו, עמ' 675 - 681.
↑  לרשימה ביבליוגרפית של כתביו, ראו דוד, לוין-ביבליוגרפיה.
↑  המהדורה הקודמת של שירי הקודש של משה אבן עזרא היא של שמעון ברנשטיין, משה אבן עזרא - שירי הקדש, תל אביב: הוצאת מסדה בע"מ, תשט"ז. מהדורה מדעית של שירי החול יצאה לאור בשלושה כרכים על ידי חיים בראדי (כרכים א' - ב') ודן פגיס (כרך ג'): משה אבן עזרא - שירי החול, ברלין: הוצאת שוקן, תרצ"ה (כרך א' - דיואן, שירי אזור, מכתבים וספר הענק) וירושלים: הוצאת שוקן, תש"ב (כרך ב' - באור לדיואן) -  תשל"ח (כרך ג' - באור לשירי האזור, למכתבים ולספר הענק).
↑  ראו ברשימת הזוכים בפרס ביאליק, אתר עיריית תל אביב - יפו, פרס ביאליק.
↑  במסגרת הספר, פורסם מאמרו של לוין: "שירת ימי הביניים. תעודה מן העבר או אמנות חיה?", עמ' 5 - 19.
↑  ביקורת על כרך א': עזרא פליישר, ביקורות ספרים,  קריית ספר, כרך נ"א, חוברת ד', אלול תשל"ו, עמ' 674-664.
↑  בעת ההוצאה של כרכים ב' ו-ג' הודפס כרך א' מחדש; לביקורת על סדרת הספרים ראו הוס, מעיל תשבץ, הנ"ל.
↑  הופיע גם בשם: Si me olvido de tí, Jerusalén, cantos de las sinagogas de al-Andalus, edición del texto hebreo, introducción, traducción y notas de Israel Levin y Angel Sáenz-Badillos, Córdoba: El Almendro, 1992.
↑  לתקציר הספר ראו "תנים וכינור - פרופ' ישראל לוין", אתר "סימניה".
↑  לחלק מדברי המבוא שכתב לוי לספר, ראו "כתר מלכות לרבי שלמה אבן גבירול - ישראל לוין (מבוא)", באתר "טקסט"; לתוכן העניינים ראו כתר מלכות לרבי שלמה אבן גבירול - ישראל לוין (תוכן העניינים), באתר ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב.
↑  קובץ מאמרים שכתב בשנים קודמות. לפירוט המאמרים ראו בדף הבית של ישראל לוין, עמוד ב': תוכן עניינים לקובץ מחקריו: שירה ארגוה על ידי רעיון, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה.
↑  הרצאתו של לוין: "העץ הוא כל גיליו" (הרצאה על שירתו של א. שלונסקי), הופיעה בכרך א', עמ' 1 - 11. כרך ב' נערך על ידי עוזי שביט וחנה דויד (עורכת משנה). יצא לאור בשנת תשמ"ח-1988
↑  מאמרו של לוין: "האחזי בסלם חכמה" (השפעת תורת-הנפש הניאואפלטונית על שירת אברהם אבן עזרא), הופיע בעמ' 41 - 86.
↑  לדברי המבוא שכתב לוין, ראו "יהודה הלוי - שירים - ישראל לוין - עורך", באתר "טקסט".
↑  לדברי המבוא שכתב לוין, ראו "שלמה אבן גבירול - שירים - ישראל לוין - עורך", באתר "טקסט".
↑  לדברי המבוא שכתב לוין, ראו "טדרוס אבולעאפיה - שירים - ישראל לוין - עורך", באתר "טקסט".
↑  לדברי המבוא שכתב לוין, ראו "אברהם אבן עזרא - שירים - ישראל לוין - עורך", באתר "טקסט".
↑  בנוסף, כתב לוין את המאמר "קולות מן העבר בהווה", לחקר השפעת הכרוניקות והפייטנות האשכנזית מימי הביניים על שירתו של ח"נ ביאליק; ואת המאמר "החלום לא כחלום יעוף", קולות מן העבר בשירתו של אמיר גלבע. שלושת המאמרים פורסמו בפרק ה': קולות מן העבר בהוה (בין שירת ימי הביניים והשירה העברית החדשה) של קובץ מאמריו: שירה ארגוה ידי רעיון, הנ"ל.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264435705171  BnF: cb12398252j (data)  GND: 13057967X  ISNI: 0000 0000 7833 2663  LCCN: n82096355  NKC: ola20241233474  NTA: 074451898  SUDOC: 067035590  VIAF: 98001812   WorldCat (עם VIAF): 98001812