stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפיתל
חלוקת תאי אפיתל

תאי האפיתל מתחלקים ומתחלפים באופן מתמיד, אם כי קצב התחלופה של הרקמות השונות משתנה. רקמת המעי מתחלפת מדי שבוע, ואילו הרקמה בבלוטות הגדולות מתחלפת בתדירות נמוכה יותר. בכבד, למשל, הרקמה אינה מתחלקת באופן קבוע, אך כאשר יש נזק חמור לאיבר, הרקמה יוצאת מן התרדמת ומתחילה להתחלק. באפיתל המרובד, התאים המתחלקים הם התאים שקרובים לשכבה הבסיסית. אלה דוחקים את התאים שמעליהם כלפי חוץ, עד שלבסוף אלה החיצוניים נושרים.
החלוקה המתמדת של תאי האפיתל מאפשרת התחדשות מתמדת של הרקמה. יחד עם זאת, תאים המתחלקים באופן מתמיד הם תאים המועדים לפתח גידולים וסרטן. במבוגרים מעל גיל 45, למעלה מ-90% מהגידולים הסרטניים מקורם בתאי אפיתל. תרופות כימותרפיות המיועדות לפגוע בתאים המתחלקים במהירות, אחד המאפיינים של תאים סרטניים, פוגעות לעיתים קרובות גם בתאי אפיתל בריאים בשל קצב חלוקתם. לכן, חלק מתופעות הלוואי של תרופות אלה כוללות פגיעות במערכת העיכול, בעור וברקמות נוספות.
לקריאה נוספת

Anthony L. Mescher, Junqueira's Basic Histology, 12th Edition, McGraw-Hill, pp.65-85, ISBN 978-0-07-160431-4
הערות שוליים

↑  Eurell, Jo Ann C.; et al., eds. (2006). Dellmann's textbook of veterinary histology. Wiley-Blackwell. p. 18. ISBN 978-0-7817-4148-4.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552904805171  BnF: cb11946025g (data)  GND: 4130937-6  LCCN: sh85044466  NKC: ph883445  TH: H2.00.02.0.00002 
אפיתל שטוח המצפה את הוושט ששנצבע בצביעת המטוקסילין-אאוזין
אפיתל עמודי פשוט (בחלק החיצוני) של סיס במעי דק של כלב
אפיתל מעבר. צביעת המטוקסילין-אאוזין
אפקט CNN

"אפקט CNN" היא תאוריה בלימודי תקשורת ומדעי המדינה, המתייחסת ביסודה לרשת החדשות העולמית והפופולרית CNN‏ (Cable News Network). הנחת היסוד היא כי התפתחותה של CNN, המשדרת 24 שעות ביממה, הייתה בעלת השפעה משמעותית על אופן גיבוש מדיניות החוץ בשלהי תקופת המלחמה הקרה והשפעה דומה באה לידי ביטוי על ידיה ועל ידי מתחרותיה בעידן פוסט-המלחמה הקרה. בעוד שתקשורת ההמונים נחשבה מאז ומתמיד למעין "רשות רביעית", וככזו השפיעה על עיצוב מדיניות בדמוקרטיות ייצוגיות, תאוריית "אפקט CNN" דוגלת בתפיסה שהיקפה, עומקה ומהירותה של המדיה הגלובלית החדשה הובילה ליצירת מינים חדשים של השפעות המתבדלות באיכותם מאלו שקדמו להן.[דרושה הבהרה]
התאוריה בספרות המחקר

מתחילת שנות ה-90 (לאחר מלחמת המפרץ) ניתן למצוא ספרות עשירה סביב סוגיית ה- CNN Effect. מושג זה מתייחס להשפעת הטלוויזיה הגלובלית, על ידי דיווח והצגת דימויים דרמטיים של אירועים, על המדיניות במשברים בינלאומיים, בעיקר הומניטאריים. בניסוחה הקיצוני הכוונה להפקעת הסמכות ממקבלי ההחלטות. רוב החוקרים הסכימו שאפקט ה- CNN מהווה זרז ותנאי הכרחי להתערבות, ואפילו יש שטענו שמהווה תנאי מספיק, אך כיום ניתן למצוא ביקורות והסתייגויות לגבי התופעה. הוויכוח בספרות נסב סביב שתי גישות: גווינג וסטורבל טוענים לתנאי מספיק; וליוינגסטון מגביל את הרעיון, וטוען שהתקשורת דוחפת לפעולה הומניטארית מצומצמת אך לא לסיום הקונפליקט. יותר מאוחר אף נטען כי הממשל הוא זה שמגייס את התקשורת.
ביקורת על התאוריה

הביקורת העיקרית בקרב החוקרים היא שמדובר במושג שהומצא על ידי קובעי מדיניות[דרושה הבהרה], ואחר מכן פותח על ידי עיתונאי (Gowing). על הסתייגויות אלו ניתן להוסיף שהאפקט מתרחש רק במצבים מסוימים – למשל כתלוי בסיכויי ההצלחה של הממשל – כאשר מלכתחילה לא ניתנו הגדרות נכונות ורציניות להסבר התופעה, ובכך זהו מצב שלא תורם ליצירת תאוריה תקשורתית מקובלת. ביקורות נוספות מעלות שאלות לגבי כיוון ההשפעה בין התקשורת לממשל, והשפעתם של משתנים אחרים כגון סוג המשבר, מצב פנים מדינתי, ודעת קהל.
הערות שוליים

↑  אריאנה מלמד, 30 שנה ל-CNN: סיבה למסיבה?, באתר ynet, 1 ביוני 2010
↑  Gowing, N. (1994). Real-time television coverage of armed conflicts and diplomatic crises: Does it pressure or distort foreign policy decisions? Joan Shorenstein Barone Center on the Press, Politics, and Public Policy, John F. Kennedy School of Government, Harvard University.
↑  Livingston, S. (1997). Clarifying the CNN effect: An examination of media effects according to type of military intervention.
↑  Livingston, S., & Cooper, K. (2001). The changing nature of CNN ‘live events’ coverage and the consequences for international affairs. In International Studies Association meeting, Chicago.
אשליית הקירות העקומים

אשליית הקירות העקומים
אשליית הקירות העקומים, הידועה גם כאשליית קירות בית הקפה (באנגלית: Café wall illusion), היא אשליה אופטית בה קווים ישרים ומקבילים נתפשים על ידי הצופה כמתכנסים, בטעות. את האשליה גילה דוקטור ריצ'רד גרגורי, אשר הבחין באפקט זה לראשונה כשהתבונן במרצפות הקיר של בית קפה, בבריסטול שבאנגליה.
מקור האשליה הוא הנטייה של מערכת הראייה לתפוש באופן שגוי את הקווים האפורים, אשר מפרידים בין השורות, כחלק מהאריחים השחורים והלבנים עצמם. חרף העובדה שכל אריח הוא ריבוע מושלם, התוספת של הקו האפור בנקודת ההשקה שלו עם אריח בצבע שונה משווה לו מראה טרפזי. בעוד שבחינה דקדקנית של כל ריבוע באמצעות מוקד הראייה תעיד על כך שאיננו טרפזי, הראיה ההיקפית, אשר סוקרת את התבנית במלואה, נסמכת על התפישה האינטואיטיבית ששוקי טרפזים אינם מקבילים זה לזה, וחוזה שדינם להתכנס. הציפייה להתכנסות שאיננה מתרחשת יוצרת את חוויית העקמומיות הרעועה שבאשליה זו.
אשליה זו עשויה להתקיים (בשיעור פחות) גם ללא קווים אפורים המפרידים בין השורות, כתוצאה מהניגודיות העזה שקיימת בין שחור ללבן, והרמזים שהיא מעניקה למוח ביחס לגדלים, זוויות וגבולות צורה.
אקא

| --- | --- |

 מדינה:  מרוקו מרוקו
 מחוז:  סוס מאסה
 גובה:  670 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  6,870 (2014)
 קואורדינטות:  29°23′27″N 8°15′23″W﻿ / ﻿29.390833333333°N 8.2563888888889°W﻿ / 29.390833333333; -8.2563888888889 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתאקא(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתאקא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אקא (בערבית: أقّا) היא עיירה במחוז סוס מאסה במרוקו. על פי מפקד האוכלוסין של 2004 היו בה 7,102 תושבים. הוא מכיל מבנים ישנים כמו בניין מוהדין (הידוע במקום בשם Lalla Baitollah) בקסבט-סידי עבדאללה בן מ'בארק.
בכפר קטן ליד אקא נמצא קבר הצדיק רבי יששכר בעל המעיין. המעיין סמוך לקבר, נובע כל השנה ומהווה מקור מים לשדות ולעצים באזור אקא.
אקא עשויה להיות זהה לוואקא שבה, על פי מסורות מסוימות, התיישבו היהודים הראשונים שהיגרו למרוקו.
הערות שוליים

↑  "World Gazetteer".(הקישור אינו פעיל, July 2021)
↑  Nabil Boudraa; Joseph Krause, eds. (26 במרץ 2009). North African Mosaic: A Cultural Reappraisal of Ethnic and Religious Minorities (באנגלית). Cambridge Scholars Publishing. p. 166. ISBN 9781443807685. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507434105171
אפפלשורלה

| --- | --- |
 כוס אפפלשורלה.
 
 מאכלים
 סוג:  זאפטשורלה 
 מרכיבים עיקריים:  מיץ תפוחים, מי סודה 
 
אַפּפֶלְשוֹרְלֶה (בגרמנית: Apfelschorle) (שפריצר תפוחים), גם Apfelsaftschorle (שפריצר מיץ תפוחים) או Apfelsaft gespritzt (מיץ תפוחים מוגז – שם זה בשימוש נרחב יותר בהסן, בבוואריה ובאוסטריה) הוא משקה קל פופולרי בשווייץ, בגרמניה ובאוסטריה.
מאפיינים

אפפלשורלה מורכב ממים מינרליים מוגזים (מי סודה) ומיץ תפוחים. הקטגוריה הרחבה יותר של Fruuchtschorle מורכבת מכל מיץ פירות מעורבב עם מי סודה, אבל אפפלשורלה הוא ללא ספק הנפוץ ביותר. שפריצר (כלומר, יין מעורבב עם מים מוגזים) נקרא בארצות דוברות הגרמנית בשם Weinschorle.
ערך תזונתי

אפפלשורלה מכיל פחות קלוריות והוא פחות מתוק ממיץ תפוחים טהור. המשקה גם כמעט איזוטוני (מדד של דרגת הלחץ האוסמוטי האפקטיבי, פוטנציאל המים של שתי תמיסות המופרדות לחדור זה לזה) וזה הופך אותו לפופולרי בקיץ ובקרב ספורטאים.
תכולה

אפפלשורלה הזמין באופן מסחרי מכיל בדרך כלל בין 50% לבין 60% מיץ תפוחי עץ. לעיתים קרובות, מוסיפים גם תרכיז מיץ לימון.
ייצור

המותגים של אפפלשורלה בגרמניה כוללים את Spreequell, Gerolsteiner (שמוכרים גם מים מינרליים), Rhodius, Bizzl ועוד הרבה מותגים מקומיים נוספים. המותג המפורסם ביותר בשווייץ הוא Ramseier. עם זאת, בבתים וברוב הברים והמסעדות, אפפלשורלה מעורבב בדרך כלל אד-הוק ממיץ תפוחים ומים מוגזים.
ראו גם

אפלטייזר
הערות שוליים

↑  Der Duden. Band 7: Günther Drosdowski (Hrsg.): Duden „Etymologie“. Das Herkunftswörterbuch der deutschen Sprache. 2., völlig neu bearbeitete und erweiterte Auflage. Dudenverlag, Mannheim u. a. 1989, מסת"ב 3-411-20907-0, Stichwort Schorle.
↑  Ferrusquía, Ruth Mata (2022-02-15). "Félix Schorle | Cautiva al mercado de las bebidas saludables". Forbes México (בMexican Spanish). נבדק ב-2023-03-14.
↑  Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner, 50% apple juice
↑  Schorly, Mosterei Möhl, 60% apple juice
↑  Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner, Lemon Juice
אק-דאק

לוגו הלייבל אק-דאק
אק-דאק (Ak-Duck) היא חברת תקליטים ירושלמית עצמאית שהוקמה בשנת 2002 על ידי איתמר ויינר, הראל שרייבר ואריאל תגר ומאגדת בתוכה מוזיקאים ישראלים מתחומי המוזיקה האלקטרונית. הצליל המאפיין רבות מהפקות הלייבל מזכיר את סגנון האלקטרו של שנות ה-80.
היסטוריה

האלבום הראשון אותו הוציא הלייבל בשנת 2002 היה אוסף קטעים של שלושת מייסדי הלייבל ונקרא "First Time is Real". במהלך אותה שנה שוחרר סינגל הבכורה של ספארק-או (איתמר ויינר) "Rediscovers".

במהלך 2003 הוציא הלייבל אי.פי בכורה בסגנון אלקטרוני-אנלוגי למיול דרייבר, מיני אלבום בכורה של אמן האלקטרו / דראם אנד בייס, Digital_Me, אלבום משותף של גרונדיק וסלבה בשיתוף האמן הרוסי אמבידקסטרוס ואי.פי בכורה לזמרת-כותבת רוקסטאר וונאבי בהפקתם של ההרכב המודלז. 
בשנת 2004 הוציא הלייבל שני כותרים נוספים: אי.פי בכורה לכלבתא בסגנון אלקטרו-אסיד-דאב ומיני אלבום של ספארק-או בשיתוף הזמרת ניקו טין בסגנון אלקטרו-פופ. כמו כן, בשנה זו הוציא הלייבל אוסף של אמני הלייבל ואורחים בשם "When The Sky Color Changes, Ducks Automatically Escape".

בשנת 2005 הוציא הלייבל שלושה אלבומים לפוליש באטרפליי, ל- Acute ולהרכב המאופיין בצליל פופי, נערי פוסטר. באותה שנה, החל הלייבל להפיץ את סדרת האוספים של אמני החברה "Ducks Don't Swim In Swamps".

בשנת 2006 יצא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת ניקו טין בשיתוף פעולה עם הלייבל הירושלמי "משהו על הדרך".

בסוף שנת 2007 הוציא הלייבל את פסקול הסרט בופור שהולחן על ידי ישי אדר.
אמני החברה

מיול דרייבר
כלבתא
ספארק או
דיגיטל מי
ישי אדר
עדי גלברט
נערי פוסטר
ניקו טין
Acute
רוקסטאר וונאבי
פוליש באטרפליי
המודלס
גרונדיק וסלבה
בדן

בְּדָן היה יישוב יהודי בתקופת המשנה באזור השומרון.
היישוב נזכר במסכת עורלה במשנה בזכות רימוניו המפורסמים, לצד "אגוזי פרך", שמקומה לפי הסברה בכפר בית פוריכ, מזרחית לשכם. זאת, כאשר פירות אלו הובאו כדוגמה לדבר שבמניין, דהיינו, דברים שמפני חשיבותם היו נמכרים במספר, ולא במשקל או במידה. הרימונים נחשבו לטובים ביותר בשל שפע המים הנובעים מהמעיינות ובשל החמימות היחסית של סביבת בדן שמצויה ברום נמוך מאוד ביחס לשאר הרי השומרון, בשל היותה מצויה בעמק תרצה הנמוך.
"רימוני בדן" נזכרים גם במסכת כלים במשנה לעניין מעשרות, לצד "חצירי גבע", שמקומה לפי הסברה בכפר ג'בע שבשומרון: ”ולמה הוזכרו רימוני בדן ...  אמר רבי יוסי, לא הוזכרו רימוני בדן וחצירי גבע אלא שיהו מתעשרין ודאי בכל מקום”.
כמו כן, נזכרים "רימוני בדן" בתלמוד.
בתנ"ך נזכר "בְּדָן" כאחד מצאצאיו של מנשה. ובנוסף בדברי שמואל אל העם נזכר שופט ששמו בדן.
היישוב הקדום מזוהה כיום עם החורבה ואתר המעיינות עין באד'אן, צפונית מזרחית לשכם, בתחילתו של נחל תרצה.
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת ערלה, פרק ג', משנה ח'.
↑  משנה, מסכת כלים, פרק י"ז, משנה ה'.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק ב', הלכה א'; תלמוד ירושלמי, מסכת ערלה,  פרק א', הלכה ד'; תלמוד ירושלמי, מסכת ערלה,  פרק ג', הלכה ד'; תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף פ"א, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ע"ד, עמוד א'.
↑  ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק י"ז.
↑  שמואל א יב יא, חז"ל מפרשים שבדן בהקשר זה הוא כינוי לשמשון.
↑  ש' דר וז' ספראי (עורכים), מחקרי שומרון: קובץ מחקרים, הקיבוץ המאוחד, 1986, עמ' 148; י' אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל השתמרותם וגלגוליהם, הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, עמ' 350. א' דמסקי, "רשימות-היחס של מנשה ומקומה של נחלת מִלכה בת צלפחד", ארץ ישראל טז (תשמ"ב), עמ' 75-70
ארץ עיר

ערך זה עוסק במשחק ידע כללי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
משחק ארץ עיר מצויר על רצפת גן משחקים במעלה לבונה
ארץ עיר (ידוע גם בשם "חי צומח דומם") הוא משחק ידע כללי הבוחן את יכולתו של המשתתף למצוא מילים המתחילות באות נתונה עבור כל אחת ממספר קטגוריות כלליות. ברוב המקרים כולל המשחק את הקטגוריות הבאות: ארץ, עיר, חי, צומח, דומם, שם פרטי של בן, שם פרטי של בת, מקצוע ואישיות. על אלה אפשר להוסיף כהנה וכהנה.
כללי המשחק

המשחק מיועד לשני משתתפים ומעלה. הוא מתחיל בבחירת אות באופן אקראי (בדרך כלל על ידי כך שאחד המשתתפים מדקלם את האלפבית בלב והשאר אומרים לו מתי לעצור על ידי המילה "סטופ"). אחרי בחירת האות, המשתתפים מנסים למצוא במהירות האפשרית מילים שונות שמתחילות באות שנבחרה, בהתאם לקטגוריות שנקבעו מראש. כל משתתף כותב את המילים בטבלה שלו.
ברגע שאחד המשתתפים מצליח לסיים את הרשימה, סיבוב המשחק נעצר (גם אם יתר המשתתפים טרם סיימו למלא את הטבלה) ומתחילים להשוות בין הרשימות של כל המשתתפים. את הניקוד נהוג להעניק באופן הבא: משתתף מקבל 15 נקודות עבור קטגוריה שבה הוא מצא מילה תקנית, אך אף משתתף אחר לא מצא; 10 נקודות מתקבלות עבור קטגוריה שבה המשתתף מצא מילה תקנית - שעה שמשתתפים אחרים מצאו לה מילים אחרות, ו-5 נקודות על קטגוריה שבה משתתף אחד נוסף לפחות מצא את אותה המילה. במקרה שמשתתף לא מצא מילה תקנית בקטגוריה מסוימת, כמות הנקודות שברשותו עד אז לא משתנה.
בשלב זה נבחרת אות חדשה, ומתחיל סבב חדש, עם אותם הכללים. המשחק נמשך עד שמחליטים המשתתפים להפסיקו, או אם הסתיימו האותיות באלפבית.
בסיום המשחק מסכם כל משתתף את הניקוד שלו, ובעל הניקוד הגבוה ביותר נקבע כמנצח.
משחק דומה, עם הבדלים קטנים, קיים גם בשפות אחרות. באנגלית נקרא המשחק "Scattegories", והוא מופץ גם בגרסה מסחרית.
דוגמאות לתשובות אפשריות למשחק

להלן דוגמה לפתרון מלא של המשחק בו מופיעים ערכים מומלצים בוויקיפדיה (כשהדבר ניתן).
| דוגמאות לתשובות אפשריות> אות | דוגמאות לתשובות אפשריות> ארץ | דוגמאות לתשובות אפשריות> עיר | דוגמאות לתשובות אפשריות> חי | דוגמאות לתשובות אפשריות> צומח | דוגמאות לתשובות אפשריות> דומם | דוגמאות לתשובות אפשריות> מקצוע | דוגמאות לתשובות אפשריות> אישיות | דוגמאות לתשובות אפשריות> מאכל | דוגמאות לתשובות אפשריות>  | דוגמאות לתשובות אפשריות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| א | אתיופיה | אלגרו | אלבטרוס | אקליפטוס | אוניית צובר | אופה | אלכסנדר הגדול אנה פרנק | אורז |  |  |
| ב | ברזיל | באת' | בילבי ענק | בוטן | בועת סבון | בונה כינורות | בנימין נתניהו | בורקס |  |  |
| ג | גרמניה | גדרה | גמל ג'ירפה | גת | גורד שחקים | גאולוג | ג'יימס ג'ויס | גלידה |  |  |
| ד | דנמרק | דימונה | דולפינן | דקל | דגל בריטניה | דייג | דאהר אל-עומר | דבש |  |  |
| ה | הולנד | הוואנה | היפופוטם | הדס | הר געש | היסטוריון | הרשל גרינשפן | המבורגר |  |  |
| ו | וייטנאם | וינה | וולבי  וומבט | ורד וושינגטוניה חסונה | וילון | וטרינר וסאל | וינסטון צ'רצ'יל ויליאם שייקספיר | ופל |  |  |
| ז | זמביה | ז'נבה | זאב טסמני | זית | זפת | זמר | זאב ז'בוטינסקי | זנגביל |  |  |
| ח | חוף השנהב | חַלַבּ | חיפושית | חציל | חרב | חבלן | חנה ארנדט | חמאה |  |  |
| ט | טורקיה | טריאסטה טרגונה | טפיר טווס | טורומירו טבק | טנק | טייס | טנזין גיאטסו | טופו |  |  |
| י | ישראל יוון | ירושלים יריחו | יגואר | יקינתון | יהלום | יועץ השקעות | יצחק רבין | יוגורט |  |  |
| כ | כווית כף ורדה | כפר סבא | כבש הבית | כלנית | כלונס כריזובריל | כבאי | כריסטופר קולומבוס | כריך |  |  |
| ל | לטביה | לוקסמבורג | לווייתן כחול | לוטוס | לפיס לזולי לבנה | ליצן | לאונרדו דה וינצ'י | לחם |  |  |
| מ | מצרים | מדריד | מדוזה | מניהוט מצוי | מנורת הכנסת משחת נעליים | מנצח | מרטין בובר משה מנדלסון | מניהוט מצוי מלאווח |  |  |
| נ | נורווגיה | נשר נתניה | נמר | נרקיס | נורה | נגר נהג אוטובוס | ניקולא סרקוזי | נקניקיית קארי |  |  |
| ס | ספרד | סוצ'י | סנאי | סלק | סאונה | סופר | סילביו ברלוסקוני | סביח |  |  |
| ע | עיראק | עכו | עיטם לבן-ראש | עגבנייה | עוגן | עורך דין | עמוס קינן | עוף |  |  |
| פ | פולין | פריז | פרעוש | פלפל שחור | פסל | פסיכולוג | פלינדרס פיטרי פדרו אלמודובר | פלאפל |  |  |
| צ | צרפת | צנעא | צופון | צבעוני | צפלין | צייר | צ'ארלס גורדון | צ'יפס |  |  |
| ק | קובה | קורפו | קודו גמלוני קאקאפו | קוקה | קברי שושלת מינג | קריקטוריסט קבלן | קלמנט אטלי | קבב |  |  |
| ר | רוסיה | רמת השרון רודוס | ראשתן גדול-ראש | רימון מצוי | רכבת העמק | רופא רואה חשבון | רוזלינד פרנקלין ראול ולנברג | רוגעלך |  |  |
| ש | שווייץ | שדרות | שד טסמני שונר איברי | שֻמר | שפופרת קתודית שעון | שוטר | שמשון שבתי צבי | שוקולד |  |  |
| ת | תאילנד | תל אביב-יפו | תנין | תפוח | תלת-חתרית | תסריטאי | תומאס מאן | תפוז |  |  |
בוב נייט

רוברט מונטגומרי "בוב" נייט (באנגלית: Robert Montgomery "Bob" Knight; 25 באוקטובר 1940 –  1 בנובמבר 2023) היה מאמן כדורסל בליגת המכללות האמריקאית. נייט ניצח ב-902 משחקים בליגה זו, שני רק לחניכו מייק ששבסקי. הוא נודע בעיקר בשל אימון קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת אינדיאנה בין השנים 1971–2000, עמה זכה שלוש פעמים בטורניר אליפות המכללות בכדורסל. בנוסף אימן את קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת טקסס טק (2001–2008) ואת קבוצת הכדורסל של האקדמיה הצבאית של ארצות הברית (1965–1971).
הוא אימן את נבחרת ארצות הברית בכדורסל וזכה עמה במדליית זהב באולימפיאדת לוס אנג'לס ובמדליית זהב במשחקים הפאן-אמריקאיים ב-1979.
ב-1991 נבחר להיכל התהילה של הכדורסל וב-2006 להיכל התהילה של כדורסל המכללות.
ככדורסלן שיחק באוניברסיטת המדינה של אוהיו וזכה עמה באליפות המכללות ב-1960.
בוב סאפ

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1973 (בן 51) קולורדו ספרינגס שבארצות הברית
 משקל:  145 קילוגרם
 גובה:  1.96 מטר
 לאום:  אמריקני
 קריירה מקצוענית:  2002–הווה (כ־22 שנים)
 מאמנים:  פרינס אמיר
 ליגות:  IWGP, MMA, K-1, WCW
 
רוברט מלקום סאפ (באנגלית: Robert Malcolm Sapp; נולד ב-22 בספטמבר 1973) הוא קיקבוקסר, לוחם אומנות משולבת, מתאבק, שחקן קולנוע ושחקן פוטבול אמריקני. רוב קריירת הלחימה של סאפ התרחשה ביפן, שם הופיע בפרסומות, תוכניות טלוויזיה ואפילו אלבום מוזיקה שנקרא זמן סאפ.
ב-2005 הופיע סאפ בחידוש לסרט הקולנוע משנת 1974 משחק מכור. ב-2008 שיחק בסרט "Player 5150" לצד סקוט איסטווד.
בוב מרטין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 1922 קרסנויארסק, סיביר, ברית המועצות ברית המועצות
 פטירה:  13 בינואר 1998 (בגיל 75) וינה, אוסטריה אוסטריה
 שם לידה:  ליאו האפ Leo Heppe
 מקום קבורה:  Ottakringer Friedhof 
 מוקד פעילות:  אוסטריה 
 פרופיל ב-IMDb
 
בוב מרטין (בגרמנית: Bob Martin;‏ 7 ביוני 1922 – 13 בינואר 1998), נולד בשם ליאו הפ, היה זמר אוסטרי, שהיה המשתתף הראשון שייצג את אוסטריה בתחרות האירוויזיון בשנת 1957. האוסטרי הראשון אשר הופיע על בימת האירוויזיון היה פרדי קווין אשר ייצג את גרמניה באירוויזיון 1956. מרטין, שר בגרמנית "Wohin, kleines Pony?‎" (בעברית: "לאן, פוני קטן?"), והגיע למקום האחרון מתוך 10 מדינות. הוא קיבל 3 נקודות בסך הכול – נקודה אחת מהולנד ו-2 נקודות מהממלכה המאוחדת. הוא היה פופולרי במיוחד בדרום אוסטריה.
ארנסט שטהר

| --- | --- |

 לידה:  1 בנובמבר 1860 סנקט פלטן, אוסטריה 
 התאבד:  17 ביוני 1917 (בגיל 56) סנקט פלטן, אוסטריה 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות בווינה 
 
ארנסט שטהר (בגרמנית: Ernst Stöhr;‏ 1 בנובמבר 1860 – 17 ביוני 1917) היה צייר, משורר ומוזיקאי אוסטרי ומייסד שותף של הזצסיון הווינאי.
ביוגרפיה

ארנסט שטהר נולד ב-1 בנובמבר 1860, הרביעי מבין חמישה בניו של יצרן הכינורות, קרל שטהר. הייתה לו ילדות מוגנת המאופיינת באהבת אביו למוזיקה ובטיפולו של אמו. דודו, לודוויג שטהר, מורה למוזיקה, מלחין וראש אגודת סנקט פלטן למוזיקה, גר גם הוא באותו הבית. ארנסט שטהר חלק איתו לא רק אהבה למוזיקה אלא גם קשר הדוק לטבע. כישרונותיו של שטהר, בנוסף ליכולת הציור, הייתה גם בשירה ומוזיקה. אלה ניכרו כבר בשלב מוקדם. שטהר היסס לגבי איזה מכישרונותיו עליו לפתח.
הוא החליט לצייר והחל ללמוד ב-Kunstgewerbeschule בווינה בשנת 1877. בשל השכלתו הרחבה, היה שטהר מחובר לחוגי אמנים שונים והפך לחבר בהאגנבונד. אבל ההכשרה הפורמליסטית בבית הספר לאומנויות ומלאכה דחתה אותו. הוא עזב בשנת 1879 ועבר לאקדמיה לאמנויות, שם עבד עם קרל רודולף הובר ואוגוסט אייזנמנגר. אך גם כאן נלחם שטהר באקדמיה בגישתה ההרואית-רומנטית, והיה חלק מהעימותים עם דרך האמנים הממוסחרת. הוא עזב את האקדמיה בשנת 1887, והחל להרבות בנסיעות. בין הנסיעות הוא תמיד נסוג לבידוד. בעיות כלכליות אלצו אותו לחזור לווינה.
ייסוד הזצסיון הווינאי

בשנת 1895 ארגן שטהר תערוכה עבור תיאודור פון הורמן, מבקר מוקדם של האקדמיה, שעורר סערה גדולה. כעבור שנה הוא הפך לחבר בקונסטלרהאוס בווינה, ובאותה שנה קבל פרס על תמונתו "בערב חג המולד". הוא היה אחד ה"נערים" סביב גוסטב קלימט, שעזב את ה"קואופרטיב" והקים את "אגודת האמנים החזותיים", מה שמכונה "הזצסיון הווינאי", עם קולומן מוזר, קרל מול ו-15 אמנים נוספים בשנת 1897.
באמצעות מספר רב של מאמרים פרוגרמטיים במגזין Ver Sacrum, מילא שטהר תפקיד מכריע בדימוי העצמי של קבוצת האמנים החדשה, והיה פרודוקטיבי ביותר בתקופה זו. עבור אחיו, הרופא הרמן שטהר, הוא תכנן את ציור החזית "רפואה" בביתו בסנט פולטן בשנת 1898.
הוא התחתן עם בת דודתו פרידריקה טירמן, ובנה סטודיו ליד בית המלון שלה על אגם ווכיין. מכונת הדפוס שלו מאפשרת לו להתנסות בטכניקות הדפסה שונות. הגיליון ה-12 של ור סקרום מוקדש לו בלבד ועוצב על ידו. שטהר השתתף באופן אינטנסיבי בתצוגות רבות של העמותה, כולל התערוכה ה-14 החשובה בתערוכת 1902 "תערוכת בטהובן", שבקטלוג שלה כתב את הקדמה.
מלנכוליה ודיכאון

שטהר ספג מכת גורל קשה בשנת 1902, כאשר דודו לודוויג, שאותו העריץ ובו טיפל בעבר במשך זמן רב, נפטר בגלל עבודה אינטנסיבית. בשנת 1904 הוא מיהר לסנט פולטן מכיוון שאמו חלתה קשה. שטהר טיפל בהם במסירות כמו גם אביו בשנת 1909.
הטיפול והאובדן של יקיריו הכניס את שטהר למצב של עצב ודיכאון, דבר שהתבטא גם בתמונותיו. שטהר העצים את עיסוקו בדת ובפילוסופיה. בשנת 1915 קיבלה "תמונת ישו" את פרס רייכל. כניסתה של איטליה למלחמת העולם הראשונה, הפכה את אזור ווכיין לאזור מלחמה, מה שהכניס את שטהר לדיכאון עמוק. הוא יצר בתקופה זו תמונות העוסקות במצבים חסרי תקווה, כמו מוות.
בשנת 1917 הוא נלקח לסנטוריום טולן, ששחרר אותו לאחר מספר שבועות. שטהר נסע לסנט פולטן, ושם התאבד ב-17 ביוני במטבח בית הוריו.
הערכה

באמצעות עבודתו המגוונת כמשורר, מוזיקאי וצייר מעולה, ניתן לתאר את שטהר כחלוץ התפיסה הכוללנית. ציורי הנוף והדיוקנאות שלו שואבים בחלקם מקאנון הסגנונות של המאה ה-19, שהוא נלחם בהם בעצמו. מאפיין של יצירתו של שטהר הוא הניסיון להכניס את תחושת האמן ליצירתו. כמעט לכל יצירותיו יש את התוכן הסמלי המשותף, מה שהפך את שטהר לאחד הנציגים העיקריים של הסמליות האוסטרית.
ההתמודדות עם סגנונות וצורות רבות ושונות (קטעי מוזיקה, שירים, דרמות) הפכו את שטהר לאמן האוניברסלי ביותר של הזצסיון. אך חוסר היציבות שלו מנע ממנו לעשות זאת יותר, וליישם את כל החזונות שלו ובסופו של דבר הביא לכך שהוא האפיל עם האישיות האמנותית הגדולה שלו על הזצסיון.
האוסף של ארנסט שטהר נמצא במוזיאון העיר סנט פולטן. ציורים חשובים מצויים במוזיאונים בווינה.
גלריה

ערפד
קריאה
מיצ'י
ישו על הצלב
זוג מבוגר
עירום בחלון
הערות שוליים

↑  Josef Engelhart (Hrsg.): Ernst Stöhr zum Gedächtnis. Frisch, Wien 1918
↑  Stöhr Ernst
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 11935635X  ISNI: 0000 0001 1803 9788  LCCN: nr2003022998  NKC: jn20000720288  NTA: 374932700  RKD: 75378  ULAN: 500002446  VIAF: 27879755   WorldCat (עם VIAF): 27879755
בארי ווילבורן

| --- | --- |

 לידה:  9 בדצמבר 1985  (בן 38) ממפיס, ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הברית
 עמדה:  מגן פינה
 מכללה:  אוניברסיטת מיסיסיפי
 דראפט:  דראפט ה-NFL‏ 1985, וושינגטון רדסקינס, סבב 8, מספר 219
 קבוצות כשחקן
 1985–1996:  וושינגטון רדסקינס (1985–1989)   קליבלנד בראונס (1992)   פילדלפיה איגלס (1995–1996)
 
בארי טוד ווילבורן, (באנגלית: Barry Todd Wilburn ; נולד ב-9 בדצמבר 1963 בממפיס, טנסי) הוא שחקן פוטבול אמריקני לשעבר בליגות ה-NFL וה-CFL. את קריירת הפוטבול החל ווילבורן באוניברסיטת מיסיסיפי. לאחר שסיים את לימודיו נבחר בדראפט של שנת 1985 על ידי וושינגטון רדסקינס שם שיחק עד שנת 1989. ב-1992 עבר לשחק בקליבלנד בראונס בה שיחק עונה אחת בלבד. ב-1995 החל לשחק בפילדלפיה איגלס שם שיחק שתי עונות. ב-1997 עבר לשחק בליגת ה-CFL.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוטבול. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אקטינופודיים

| אקטינופודיים |
| --- | --- |
Missulena occatoria Missulena occatoria
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישניים
סדרה:: עכבישאים
משפחה:: אקטינופודיים
שם מדעי
 Actinopodidae ‏סימון, 1892
תחום תפוצה
מפת תפוצה

אקטינופודיים (שם מדעי: Actinopodidae) היא משפחה של עכבישאים מהקבוצה מיגלומורפה, החיים באמריקה הדרומית ובאוסטרליה, והם קרוביהם של המשפכנים האוסטרלים. חלק מעכבישים אלה, בעיקר מהסוג Missulena ארסיים ועלולים להיות מסוכנים לאדם ולגרום לבעיות רפואיות שונות ואף לסכנת חיים. עם זאת מקרי הכשות ארסיות הם נדירות מאוד.
עכבישים אלה בעלי רגליים רחבות וראש וחזה שטוחים ורחבים, ורבים מהם בעלי גוונים חזקים של אדום וכחול. הניבים שלהם מעוקלים ופונים כלפי מעלה והם מכילים ארס רב העוזר להם להרוג טרף של חרקים גדולים או עכבישניים אחרים ואף חולייתנים קטנים. בניגוד לעכבישים אחרים הם לא בונים קורים חזקים והם חיים במחילות, בהם הם אורבים לטרף (ומכאן שמם העממי, "עכבישי עכבר"). גודלם הממוצע 1 עד 3 סנטימטרים כשהנקבות גדולות מהזכרים.
סוגים

Actinopus - בו 49 מינים החיים באמריקה הדרומית.
Missulena - בו 18 מינים החיים באוסטרליה ובצ'ילה
Plesiolena - בו 2 מינים החיים בצ'ילה.