stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נוסח קטלוניה
פרטי הנוסח והמנהג > קדושה

נוסח הקדושה הוא: "נקדש את שְּׁמָךְ בעולם כשם שמקדישין אותו בשמי מרום", בדומה לנוסח אשכנז ולנוסח הספרדים בתשעה באב.
אומרים קדושה רבה (הנוסח: "כתר יתנו לך ה' אלהינו") במוסף של שבת ויום טוב, וביום הכיפורים במוסף ובנעילה. אבל בחול ובתענית, בראש חודש ובחול המועד לא אומרים קדושה רבה.
פרטי הנוסח והמנהג > תחינות

אחרי תפילת שמונה עשרה אומרים תחינה ונפילת אפים. נוסח התחינות הוא ייחודי למנהג קטלוניה. בשני וחמישי סדר התחינות שונה ואומרים שלוש עשרה מדות. אחרי כן יש סדר תחינות 'אחרות' שהן פיוטים של גדולי המשוררים רבי לוי אבן אלתבאן, רבי יהודה הלוי, רבי עזרא בן שלמה, רבי זרחיה הלוי ג'ירונדי ועוד אחרים לא מזוהים. יש תחינות מיוחדות לעשרה בטבת, תענית אסתר, י"ז בתמוז ותשעה באב.
פרטי הנוסח והמנהג > תפילת ערבית

אחרי 'והוא רחום' הקהל עונה "כי אל רחום ה' אלוהיך לא ירפך ולא ישחיתך ולא ישכח את ברית אבתיך אשר נשבע להם".
בברכת 'המעריב ערבים' נוסח המשפט הסמוך לחתימה הוא "ה' חי וקיים לעולם ועד".
ב'אמת ואמונה' אחרי המשפט "האל הנפרע לנו וכו'" מופיע המשפט "העושה גדולות עד אין חקר ונפלאות עד אין מספר", בדומה לנוסח אשכנז.
ב'אמת ואמונה' לפני הפסוק "ה' ימלוך לעולם ועד" מופיע המשפט "מלכותך ה' אלוהינו ראו בניך בוקע ים לפני משה זה אלי הודו והמליכו ענו ואמרו".
אחרי 'השכיבנו' אומרים פסוקים שבהם יש שמונה עשר הזכרות ואחר כך אומרים 'יראו עינינו'.
פרטי הנוסח והמנהג > ערבית של שבת וקידוש

'במה מדליקין' נאמר אחר ערבית ולא לפניה (כמו בנוסח אשכנז ואיטליה הישן).
פרטי הנוסח והמנהג > שחרית ומוסף של שבת

ב'נשמת כל חי' בין המשפט "עד הנה עזרונו רחמיך... ולא עזבונו חסדיך" ובין "על כן איברים שפלגת בנו" מופיע המשפט "אל תטשנו ה' אלהינו ואל תשכחנו לנצח", כמו בפרובאנס ואשכנז.
ב'ברכת יוצר' המטבע הוא "לאל אשר שבת מכל המעשים ביום השביעי נתעלה וישב על כיסא כבודו תפארת עטה ליום המנוחה עונג קרא ליום השבת זה שיר שבח של יום השביעי שבו שבת אל מכל מלאכתו וביום השביעי משבח ואומר מזמור שיר ליום השבת", כעין הספרדים.
אחרי זה ממשיך: "לפיכך יפארו ויברכו לאל כל יצוריו שבח וגדולה יתנו לאל מלך יוצר כל ומנחיל מנוחה לעמו ישראל ביום שבת קדש שמך ה' אלוהינו יתקדש זכרך מלכנו יתפאר בשמים ממעל ועל הארץ מתחת ועל כל שבח מעשה ידיך ועל מאורי אור שעשית הם יפארוך סלה".
אחרי קריאת התורה אומרים 'קדיש קצר' ואחר כך 'תהילה לדוד' ומוסף וכנהוג.
במוסף אומרים 'תקנת שבת' ולא 'למשה צווית' כמנהג ספרד הישן.
פרטי הנוסח והמנהג > פרקי אבות

בקטלוניה המנהג היה לקרוא מסכת אבות בין פסח לשבועות, פרק אחד בכל שבת אחרי מנחה, ומכיוון שיש שש שבתות סידרו חכמים פרק שישי מברייתות וקוראים אותו בשבת השישית, וקראו לפרק זה 'קניין תורה'. מקור המנהג הוא בבלי, בתשובות הגאונים נמסר בשם רב שלום גאון מסורא: "שמנהג בית רבינו שבבל שאחר תפילת המנחה בשבת שונין אבות וקניין תורה".
פרטי הנוסח והמנהג > ערבית למוצאי שבת והבדלה

בערבית של מוצאי שבת אומרים "אתה חוננתנו מדע בתורתך ותלמדנו לעשות בהם חוקי רצונך ותבדילנו ה' אלוהינו בין קודש לחול בין אור לחושך בין ישראל לגוים בין יום השביעי לששת ימי המעשה אבינו מלכנו החל עלינו את ששת ימי המעשה הבאים לקראתנו לשלום חשוכים מכל חטא ופשע ומנוקים מכל עון ואשמה ורשע ומדובקים בתורתך: וחננו וכו", בדומה קצת לנוסח פרובאנס ואשכנז.
אחרי תפילת שמונה עשרה אומרים 'קדיש קצר', 'ויהי נועם', 'יושב בסתר עליון', 'ואתה קדוש', 'קדיש תתקבל', 'הבדלה', 'ויתן לך האלהים מטל השמים', 'אין כאלהינו', 'פטום הקטרת', 'קדיש על ישראל', 'עלינו לשבח' ו'קדיש קצר'.
כשאומרים הבדלה בבית, לפני הברכות קיים נוסח ייחודי: "בשמחה נועדנו בבית הזה בברכה טובה והצלחה מרובה וכו'", כשאומרים הבדלה בבית הכנסת מדלגים על זה.
פרטי הנוסח והמנהג > ראש חודש

במוסף של ראש חודש, לפני החתימה המטבע הוא "ויהיה ראש החדש הזה קץ וסוף לכל צרותינו תחילה וראש לכל רווחותינו ולפדיון נפשנו כי בישראל עמך בחרת מכל האומות וחוקי ראשי חדשים להם קבעת".
במוסף לראש חדש אומרים 'קדושה' רגילה, כמנהג אשכנז ועוד.
במוסף לשבת ראש חדש אומרים 'קדושה רבה' כמו בכל שבת.
פרטי הנוסח והמנהג > למועדים

בשבת זכור אומרים הפיוט 'מי כמוך ואין כמוך' לרבי יהודה הלוי, וכנהוג גם אצל הספרדים עד היום.
אחרי הברכה שלאחר קריאת המגילה אומרים הפיוט 'קוראי מגילה' לרבי אברהם אבן עזרא.
בערבית 'ערב פסח' (ליל הסדר) אומרים בתפילת ערבית פיוט מערבית המתחיל "ליל שמורים אותו אל חצה" כמנהג פרובאנס ואשכנז, וכמנהג איטליה הישן.
לא אומרים הלל בבית הכנסת בערב פסח (כמנהג אשכנז המקורי) ומברכים על ההלל שבתוך ההגדה (כמו שמופיע בהרבה הגדות מימי הביניים, אך לא נהוג בשום קהילה היום).
בחג השבועות אומרים אזהרות לרשב"ג, ביום הראשון אומרים את הפיוט 'שולמית שחרחורת' (רשות לאזהרות לרשב"ג) ואומרים את הפיוט 'שמור לבי מענה' (מצוות עשה). ביום השני אומרים את הפיוט 'אמת עלי לספר מאמרות' (רשות לאזהרות, מיוחס לרס"ג) ואומרים את הפיוט 'בצל שדי אחסה' (מצוות לא תעשה). בסוף האזהרות אומרים את הפיוט 'יום יצאה כלת עדנים' לרבי זרחיה הלוי.
לסוכות ויום ערבה (הושענה רבה) אומרים נוסח 'הושענות קטלאניש' (הושענות ייחודיות לנוסח קטלוניה). פיוטי ההושענות הם בעיקר של רס"ג ורבי יוסף בן אביתור, לצד פיוטים של פייטנים נוספים.
אחרי קריאת התורה במנחה של תענית צבור לא נהגו לומר קדיש.
פרטי הנוסח והמנהג > ברכת המזון

אחרי הזימון עונים: "ברוך שאכלנו משלו ובטובו חיינו ברוך משביע רעבים ברוך משקה צמאים", והמזמן אומר: "ברוך הוא וברוך שמו ברוכה מתנתו לעד ולנצח".
בברכת הארץ אומרים "על ארצנו ועל נחלתנו נודה לך וכו'".
בבונה ירושלים מופיעים המשפטים "מפני שמתנתם מעוטה וחרפתם מרובה", "ויבוא אליהו הנביא ומשיח בן דוד עבדך במהרה בימינו ויביאו לנו שמועה טובה מארץ מרחק". אחרי החתימה עונים: "אמן בחיינו אמן במהרה בימינו תבנה עיר ציון ותיכון העבודה בירושלים"', ונזכר מנהג זה בתשובות רב נטרונאי גאון, ובדומה לנוסח איטליה עד היום.
בשבת במקום ברכת 'בונה ירושלים' אומרים 'נחמנו' ו'רצה והחליצנו', החתימה היא: "ברוך אתה ה' מנחם עמו ישראל בבנין ירושלים", ועונים: "אמן בחיינו", וכמנהג הישן של רוב קהילות ישראל ולדעת הרבה ראשונים הוא דין התלמוד בברכות מח ע"ב.
ב'הרחמן' מופיעות בקשות רבות כגון: "הרחמן הוא יצליחנו בכל דרכנו", "הוא ישלח רפואה למכותינו", "הוא יצילנו מן העניות", "הוא יצילנו מדינה של גהינם", "הוא יברך מורי אבי בעל הבית הזה אותו ואת ביתו ואת בניו ואת בנותיו ואת כל המסובין כאן וכו", "הוא ישלח לנו את אליהו הנביא זכור לטוב וילמדנו לקח טוב ויבשר לנו בשורות טובות וישמיענו שמועות טובות ויפתח לנו אוצרו הטוב ויברך כל אחד ואחד ממנו בשמו מגדול ישועות וכו'".
קיים נוסח ייחודי של ברכת המזון קצרה ליחיד בדרך.
ראו גם

יהדות קטלוניה
נוסח פרובאנס
נוסח הספרדים
לקריאה נוספת

עידן פרץ, סידור קטלוניא: כמנהג ק"ק קטלוניא, ירושלים: תשע"ט
בנימין בר-תקוה, 'קווים לצביונם של פיוטי האזהרות הקאטאלוניים לחגים במאה הי"ג', בנימין בר תקוה ואפרים חזן (עורכים), מסורת הפיוט א (תשנ"ז), עמ' 113–129.
בנימין בר-תקוה, סוגות וסוגיות בפיוט הפרובנסלי והקטלוני, באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ט.
אהרן גבאי, 'הנחת תפילין בחול המועד – מענה למאמר הרב משה שוחט', האוצר ט"ז (סיון תשע"ח), עמ' שסו-שעט.
אהרן גבאי, 'נוסח חתימת ברכת האירוסין', מוריה לו [א-ג] (שבט תשע"ח), עמ' שמט-שסב.
יהודה כהן (אהרן גבאי), 'הצעת מיפוי ראשוני של נוסחי התפילה השונים', ירושתנו ז (תשע"ד), עמ' רנג-רנז.
אהרן גבאי, 'משנת אלו דברים שאין להם שיעור וגרסאותיה', קובץ בית אהרן וישראל קצ"ט (תשרי-חשון תשע"ט), עמ' קטז-קמא, פרק ח.
עמוס דודי, 'מחזורי קטלוניה המנוקדים - בעיות המחקר שבכתבי-יד מתקופת ספרד הנוצרית', קריית ספר סד, ג (תשנ"ב-תשנ"ג), עמ' 1067–1076.
עמוס דודי, 'תרומתם של מחזורי קטלוניה להכרת המציאות הלשונית בקטלוניה בתקופה הנוצרית', מחקרים בלשון ה-ו (תשנ"ב), עמ' 443–463.
עמוס דודי, עיונים במסורת הלשון של יהודי ספרד לפני הגירוש, באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשס"ג.
עמוס דודי, 'מאפיינים בנוסח תפילות הקבע במנהגי קטלוניה ופרובנס', רויטל רפאל-ויוונטה ושמואל רפאל-ויוונטה (עורכים), רבבות לאפרים, ירושלים: כרמל, תשע"ח, עמ' 181–193.
עידן פרץ, 'נוסח קטלוניא: קווי יסוד בתפילות הקבע ומערכת הפיוטים', מכילתא ב (תשפ"א), עמ' 87–127.
עזרא שבט, 'מקום המנהג בתורת הרמב"ן ובית מדרשו הקטלוני', שנתון המשפט העברי יח-יט (תשנ"ב-תשנ"ד), עמ' 439–453.
הערות שוליים

↑  מחזור לנוסח ברצלונה מנהג קאטאלוניה, (שלוניקי, רפ"ז), באתר אוצר החכמה;
תפלת יעקב: מחזור לשחרית ומוסף יום כיפור כפי מנהג ק"ק קאטאלאן יע"א, (שלוניקי, ה'תרפ"ז)., באתר אוצר החכמה
↑  ברכות ס ע"ב.
↑  בסידור קטלוניא, לפי כ"י א כתוב: "אנשי כנסת הגדולה תקנו לומ' שירה זו לפני ברוך שאמר ומשמשת אלפא ביתא בתרי אפי' כתו' בספר היכלות שבשעה שעלה משה למרום מצאן למלאכי השרת שהיו אומ' האדרת והאמונה וחמדן ביותר ובאו אנשי כנסת הגדולה ותקנוה כנגד ברוך שאמר שתמצא בשניהם שמונים ושמונה תיבות".
↑  ראו: עמוס דודי, 'מאפיינים בנוסח תפילות הקבע במנהגי קטלוניה ופרובנס', רויטל רפאל-ויוונטה ושמואל רפאל-ויוונטה (עורכים), רבבות לאפרים, ירושלים: כרמל, תשע"ח, עמ' 181–193
↑  ראו: נפתלי וידר, התגבשות נוסח התפילה במזרח ובמערב, א-ב, ירושלים: מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשנ"ח, עמ' 54–57 ועמ' 62
↑  בדורות האחרונים, רוב קהילות הספרדיות אמצו גם הם את נוסח 'תקנת שבת' על פי האר"י.
↑  ראו: שמעון שרביט, מסכת אבות לדורותיה: מהדורה מדעית, מבואות ונספחים, ירושלים: מוסד ביאליק, מרכז בן יהודה לתולדות הלשון העברית, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ד, עמ' 214-238
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
קנית קטנה

| קנית קטנה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: סבכיים
סוג:: קנית
מין:: קנית קטנה
שם מדעי
 Acrocephalus scirpaceus ‏ארמן, 1804
תחום תפוצה


קנית קטנה (שם מדעי: Acrocephalus scirpaceus) היא ציפור שיר ממשפחת הסבכיים. היא הנפוצה ביותר מבין המינים של הסוג קנית.
מאפיינים

גודלה 12.5-14.00 ס"מ. הראש והגב בצבע חום זיתי אחיד. החלק התחתון בצבע צהבהב בהיר, מלבד צדי הבטן, בהם הצבע כהה במקצת. המקור דק, ארוך וחזק למראה. בעלת פס גבה בהיר, עדין וקצר. ראשה מחודד ומצחה שטוח.
הזוויגים כמעט זהים במראה, בדומה לרוב הקניות. הצעירים בעלי צבעים כהים יותר בחלק התחתון.
ניזונה בעיקר מחרקים, ולעיתים אוכלת גם גרגירים ופירות קטנים.
אזורי מחיה: הקנית הקטנה נמצאת בעיקר בחישות צפופות וגבוהות של קנים ושל עֲרַבְרַבָּה (שמה המדעי Epilobium), הגדלים בסמוך למקווי מים או בתוכם, ובשאר נופים לחים. צבעי גופה מותאמים לצבעי קנה בוגר (מהשנה שעברה): חום בחלק העליון וצהבהב בחלק התחתון.
תפוצה ונדידה

הקנית הקטנה מקננת ברחבי אירופה ועד לאזורים בעלי אקלים ממוזג של אסיה. חורפת באפריקה שמדרום לסהרה. בישראל היא חולפת נפוצה מאוד בכל הארץ. בחורף נצפים פרטים הדוגרים - בצפון הארץ, בעמקים וגם במרכז - ליד מקווי מים ובריכות דגים
קנית זו נודדת בלילה, בדומה לרוב ציפורי השיר הקטנות.
קינון

הזוג בונה קן דמוי סלסילה, המאגדת כמה גבעולי קנה סמוכים, בערך בחצי גובהם. הסלסילה העמוקה מגינה על הביצים מנפילה למים כשהקנים נעים ברוח. הנקבה מטילה 3–5 ביצים. הפרחונים עוזבים את הקן בגיל 10–11 ימים.
לעיתים ניתן למצוא זוג דוגר בין צמחי קנה הגדלים בתעלות בצידי דרכים, המוצפות במים רק בחורף, ובקיץ הן יבשות.
מין זה הוא מונגמי בדרך כלל.
מאפיין מיוחד: למרות ההבדל הרב בין גודל הקנית הזו לגודל הקוקייה אירופית היא נמצאת ברשימת המינים המארחים ומגדלים את גוזליה של קוקייה טפילה זו.
הערות שוליים

↑  קנית קטנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534874505171  GND: 4219284-5  LCCN: sh96010633 
Cuculus canorus canorus + Acrocephalus scirpaceus
קנית קטנה מאכילה גוזל של קוקייה אירופית, בקן הקנית
דניס סמית'

| --- | --- |

סמית' בשנת 2020
 לידה:  25 בנובמבר 1997 (בן 27) פאייטוויל שבקרוליינה הצפונית, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.91 מטרים
 מספר:  4
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית
 דראפט:  בחירה תשיעית, 2017 דאלאס מאבריקס
 קבוצות כשחקן
 2017–2019   2019–2021 2021 2021–2022   2022–2023   2023–2024   2024-:  דאלאס מאבריקס   ניו יורק ניקס דטרויט פיסטונס פורטלנד טרייל בלייזרס   שארלוט הורנטס   ברוקלין נטס ריאל מדריד
 הישגים כשחקן
 חמישיית הרוקיז השנייה (2018)
דניס סמית הבן (באנגלית: .Dennis Smith Jr; נולד ב-25 בנובמבר 1997) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת ריאל מדריד מליגת העל הספרדית והיורוליג.
ראשית חייו

סמית' גדל בפאייטוויל שבקרוליינה הצפונית, בילדותו אמו עזבה את הבית והוא גדל עם אביו. למד בתיכון טריניטי קריסטיאן בעיר ושיחק בקבוצת הכדורסל של בית הספר. בשנתו השנייה בתיכון זכתה הקבוצה באליפות המדינה, בשנתו השלישית התיכון נבחר לשחקן השנה בתיכונים במדינת קרוליינה הצפונית וסייע לקבוצה להעפיל עד שלב חצי הגמר באליפות התיכונים. לפני תחילת שנתו האחרונה בתיכון קרע באוגוסט 2015 את רצועת ברכו במהלך משחק בקבוצת AAU והושבת מפעילות. בעקבות הפציעה סיים סמסטר קודם את לימודיו בתיכון על מנת שיוכל להירשם לאוניברסיטה כבר בינואר 2016 ולהתמקד בשיקום לפני תחילת העונה בליגת המכללות.
בליגת המכללות שיחק עבור אוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית. הוא השיג ממוצע של 18.1 נקודות, 6.2 אסיסטים ו-4.9 ריבאונדים למשחק במהלך העונה בה שיחק בקבוצה. בתום העונה נבחר לשחקן השנה הראשונה של העונה בליגת ה-ACC, ולחמישייה השנייה של הליגה. הוא בחר לוותר על המשך הלימודים באוניברסיטה ולהירשם לדראפט ה-NBA.
קריירת ה-NBA > דאלאס מאבריקס

בדראפט 2017 נבחר במקום התשיעי על ידי דאלאס מאבריקס. במשחק הבכורה במדי דאלאס קלע סמית' 16 נקודות ומסר 10 אסיסטים בהפסד 117-111 לאטלנטה הוקס. הוא רשם במהלך העונה טריפל דאבל של 21 נקודות, 10 ריבאונדים ו-10 אסיסטים בניצחון על ניו אורלינס פליקנס, ובסיום העונה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה.
קריירת ה-NBA > ניו יורק ניקס

באמצע עונת 2018/2019 הועבר סמית' בטרייד יחד עם וסלי מת'יוז, דיאנדרה ג'ורדן ושתי בחירות דראפט בסיבוב הראשון לניו יורק ניקס, תמורת קריסטפס פורזינגיס, קורטני לי, טריי ברק וטים הארדוויי הבן. לטרייד זה קדמה השבתתו של סמית' למספר משחקים בטענות של פציעה ומחלה, ושמועות שבדאלאס ישנו רצון להעביר אותו בטרייד עקב חוסר התאמה מקצועית של סמית' על המגרש עם הרוקי לוקה דונצ'יץ'.
קריירת ה-NBA > דטרויט פיסטונס

בפברואר 2021 הועבר סמית' בטרייד לדטרויט פיסטונס, תמורת דריק רוז.
קריירת ה-NBA > פורטלנד טרייל בלייזרס

בספטמבר 2021 חתם על חוזה בפורטלנד טרייל בלייזרס.
קריירת ה-NBA > שארלוט הורנטס

בספטמבר 2022 חתם על חוזה בשארלוט הורנטס. ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה כשקלע 12 נקודות בניצחון על סן אנטוניו ספרס.
קריירת ה-NBA > ברוקלין נטס

ביולי 2023 חתם על חוזה בברוקלין נטס.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | דאלאס | 69 | 69 | 29.7 | 0.395 | 0.313 | 0.694 | 3.8 | 5.2 | 1.0 | 0.3 | 15.2 |
| 2018/2019 | דאלאס | 32 | 32 | 28.4 | 0.440 | 0.344 | 0.695 | 3.0 | 4.3 | 1.3 | 0.3 | 12.9 |
| 2018/2019 | ניו יורק | 21 | 18 | 28.6 | 0.413 | 0.289 | 0.568 | 2.8 | 5.4 | 1.3 | 0.4 | 14.7 |
| 2019/2020 | ניו יורק | 34 | 3 | 15.8 | 0.341 | 0.296 | 0.509 | 2.3 | 2.9 | 0.8 | 0.2 | 5.5 |
| 2020/2021 | ניו יורק | 3 | 0 | 9.3 | 0.200 | 0.000 | 0.833 | 0.7 | 1.0 | 1.0 | 0.0 | 3.0 |
| 2020/2021 | דטרויט | 20 | 9 | 19.6 | 0.415 | 0.352 | 0.700 | 2.7 | 3.7 | 1.0 | 0.7 | 7.3 |
| 2021/2022 | פורטלנד | 37 | 4 | 17.2 | 0.418 | 0.222 | 0.656 | 2.4 | 3.6 | 1.2 | 0.3 | 5.6 |
| 2022/2023 | שארלוט | 54 | 15 | 25.7 | 0.412 | 0.216 | 0.736 | 3.1 | 4.8 | 1.4 | 0.5 | 8.8 |
| קריירה |  | 270 | 150 | 24.2 | 0.403 | 0.299 | 0.667 | 3.0 | 4.4 | 1.1 | 0.4 | 10.3 |
הערות שוליים

1 2 3  How a hidden Dennis Smith trait could put him out of Knicks’ reach, ניו יורק פוסט, 15 ביוני 2017
ארובה (טריטוריה)

ערך זה עוסק בטריטוריה הולנדית בים הקריבי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מפת האי ארובה
ארובה (בהולנדית: Aruba) היא טריטוריה הולנדית ששוכנת על אי בים הקריבי, 27 קילומטר מצפון לחצי האי פרגוואנה (Paraguaná) שבוונצואלה. האי שייך לקבוצת איי ABC (ארובה, בונייר וקורסאו) באנטילים הקטנים. בטריטוריה חיים כ-120,000 תושבים על כ-193 קילומטר רבוע. יחסית ליתר הקריבים, האי יבש ובו פחות צמחייה טרופית. בירת ארובה היא אורנייסטאד (Oranjestad). האי מישורי ברובו ואקלימו טרופי ימי, חם ולח בכל עונות השנה.
היסטוריה

עד אמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 היו בתי הזיקוק לנפט ונצואלי הענף הכלכלי הראשי של האי. אז נסגרו בתי הזיקוק לראשונה ומאותה עת כלכלת האי החלה נעה לכיוון התיירות.
ארובה נפרדה ב-1 בינואר 1986 מיתר איי האנטילים ההולנדיים והפכה למרכיב אוטונומי נפרד בממלכת ארצות השפלה (המסגרת המדינית של הולנד והאנטילים ההולנדיים, קוראסאו, סנט מארטן וארובה). ראש המדינה בארובה הוא מלך הולנד, אשר מיוצג על ידי מושל. ראש ממשלתה הראשון של ארובה (1986–1989) היה הני אימן (Henny Eman), יהודי, ועד 2018 כיהן בראשות ממשלתה אחיו הצעיר מייק אימן.
הפרלמנט המקומי כולל 21 מושבים. ברוב מערכות הבחירות שנערכו עד היום ניצחה מפלגת "תנועת הבחירה העממית". עם השנים הצלחתה בבחירות פחתה. בשנת 2021 היא זכתה ב-35% מהקולות. במקום השני הייתה "מפלגת העם של ארובה" שזכתה ה-31%. בנוסף לכך קיימות מפלגות קטנות שמפעם לפעם זוכות במספר בודד של מושבים דוגמת מפלגת "דמוקרטיה אמיתית" שזכתה פעמיים במושב בודד לפני שנעלמה מהמפה.
כלכלה

מקור הקיום העיקרי הוא תיירות, כ-600,000 תיירים מבקרים באי מדי שנה. ענפים אחרים הם חקלאות (הגידול העיקרי הוא אלוורה), דיג, מפעלי זיקוק נפט ושירותים פיננסיים ואחרים. חברות אמריקניות, הולנדיות ואחרות מנצלות פרצות מס וכן מיעוט ופיגור בבקרת מס באמצעות חברות "מעבר לים" (off-shore) שמרכזן או חלק כלשהו ממרכיביהן בארובה.
תחבורה

אורך כל הדרכים באי הוא 380 קילומטר. נמל התעופה הבין-לאומי המלכה ביאטריקס משמש את חברת התעופה המקומית וחברות זרות, המקיימות שירותים קבועים בין האי למדינות אמריקה הצפונית ואירופה. בנמל עברו כשני מיליון נוסעים נכון לשנת 2012.
אוכלוסייה

80% מוּלָטִים והשאר שחורים, הודים ואירופאים (רובם הולנדים). 82% הם קתולים ,8% פְּרוֹטֶסְטַנְטִים והיתר הינדו, מוסלמים ואחרים. השפה הרשמית היא הולנדית, אך התושבים דוברים שפה מקומית בשם פפיאמנטו. הריבוי הטבעי השנתי הממוצע (2002) 0.7%.
כיום יש בארובה פחות ממאה יהודים. ראשי הממשלה לשעבר, האחים הני אימן ומייק אימן הם יהודים והאחרון הוא אף ידיד קרוב של חסידות חב"ד. שליח חב"ד באי, הרב אהרן בלסברג, מכהן כרב האי.
עיר הבירה היא אורנייסטאד והיא מכילה כ-34,980 תושבים (2015).
אזורים

לא נהוגה באי חלוקה מנהלית. עם זאת, לצורכי מרשם אוכלוסין הוגדרו 8 אזורי מרשם:
| שם | שטח (קמ"ר) | אוכלוסייה (2020) |
| --- | --- | --- |
| צפון Noord/Tanki Leendert | 34.62 | 24,193 |
| אורנייסטאד מערב Oranjestad West | 9.29 | 13,735 |
| אורנייסטאד מזרח Oranjestad East | 12.88 | 14,923 |
| פרדרה Paradera | 20.49 | 13,834 |
| סנט ניקולס צפון San Nicolas North | 23.19 | 9,940 |
| סנט ניקולס דרום San Nicolas South | 9.64 | 4,235 |
| סנטה קרוז Santa Cruz | 41.04 | 15,236 |
| סבנטה Savaneta | 27.76 | 11,955 |
ראו גם

יהדות ארובה
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  נכון לנובמבר 2011, לפי האתר "ארובה אונליין"
| מדינות ושטחים תלויים באמריקה הצפונית (לרבות אמריקה המרכזית) |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • ארצות הברית • איי בהאמה • בליז • ברבדוס • גואטמלה • ג'מייקה • גרנדה • דומיניקה • האיטי • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פנמה • קובה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| שטחים תלויים | איי הבתולה הבריטיים • איי הבתולה של ארצות הברית • איי טרקס וקייקוס • איי קיימן • אנגווילה • ארובה • ברמודה • גוואדלופ • גרינלנד • הולנד הקריבית (בונייר, סאבא, סנט אוסטתיוס) • מרטיניק • מונטסראט • נבאסה • סנט מארטן • סן מרטן • פוארטו ריקו • קוראסאו |  |
| מדינות האיים הקריביים |
| --- | --- | --- |
| מדינות האיים הקריביים | אנטיגואה וברבודה • בהאמה • ברבדוס • ג'מייקה • גרנדה • דומיניקה • האיטי • הרפובליקה הדומיניקנית • טרינידד וטובגו • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • קובה |  |
| שטחים תלויים | איי הבתולה הבריטיים • איי הבתולה של ארצות הברית • איי טרקס וקייקוס • איי קיימן • אנגווילה • ארובה • גוואדלופ •הולנד הקריבית (בונייר, סאבא, סנט אוסטתיוס) • מונטסראט • מרטיניק • נבאסה • סנט מארטן • סן מרטן • פוארטו ריקו •קוראסאו |  |
| הקהילייה הקריבית (CARICOM) |
| --- | --- | --- |
| חברות | אנטיגואה וברבודה • בהאמה[1] • בליז • ברבדוס • גרנדה • גיאנה • ג'מייקה • דומיניקה • האיטי • טרינידד וטובגו • מונטסראט • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • סורינאם |  |
| חברות נילוות | איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אנגווילה • ברמודה • איי טרקס וקייקוס |  |
| מדינות משקיפות | ארובה • ונצואלה • הרפובליקה הדומיניקנית • מקסיקו • סנט מארטן • פוארטו ריקו • קולומביה • קוראסאו |  |
[1] חברה בקהילייה אך לא בשוק המשותף
| התאחדות הלשון ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| חברות | בלגיה (פלנדריה) • הולנד • סורינאם |  |
| מועמדות להצטרפות | ארובה • סנט מארטן • קוראסאו |  |
| שותפות | אינדונזיה • דרום אפריקה |  |
אורתוגרפיה הולנדית • IJ • האימפריה ההולנדית • אפריקאנס • הולנדית • זיילנדית • פלמית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564356105171  GND: 4079840-9  KulturNav: 7aec4d6e-dac1-457d-8650-e05258c01977  LCCN: n79063420  MusicBrainz: ae8222dd-0b5b-3962-9671-30375b625ce9  NARA: 10044852  NKC: ge869213  UKPARL: Txck5t7q  VIAF: 151257487   WorldCat (עם VIAF): 151257487
הבתולה מלודמיר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1806 לודמיר, פלך ווהלין, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  29 ביוני 1888 (בגיל 82 בערך) ירושלים, מוטצאריף ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום מגורים:  לודמיר, ירושלים 
 השקפה דתית:  יהדות, תנועת החסידות 
 
חנה רחל ורברמאכר (בכתיב יידי: ווערבערמאכער; ה'תקס"ו, 1805 – כ"ב בתמוז ה'תרמ"ח, 1 ביולי 1888), בת רבי מאניש, הידועה כבתולה מלודמיר (די לאדמירער מויד), הייתה אישה יהודייה שהשתייכה לתנועת החסידות וסיגלה לעצמה גינוני אדמו"רות.
מתורותיה

דברי תורתה לא השתמרו, וכיום ידוע רק על מספר משפטים ממנה. מהם:
”כל מחשבה טהורה הנובעת ממשאלות הלב, אין השכל משיג אותן כלל”.
”מי שמחשבות קדושות מלוות אותו בדרך חייו הרי אינו בודד ואינו אומלל, כי המחשבות האצילות סוככות עליו מפני הבדידות”.
”כל רגע "יש" הוא בפני עצמו, כל שהוא בהויה - לא היה עוד בעבר, ואם גם היה - הרי הוא מתחדש”.
”מי שאינו רואה את הקב"ה בכל מקום - אינו רואה אותו כלל”.
דמותה בימינו

בשנים האחרונות הפכה דמותה לסמל בעיני תנועות המקדמות את מעמד האישה ביהדות. על חייה נערכו מספר מחקרים, ויוספה אבן-שושן כתבה מחזה בשם "הבתולה מלודמיר" שהועלה בתיאטרון החאן ב-1997. לפי נתנאל דויטשר חלק מהמוטיבים במחזה "הדיבוק" של ש. אנ-סקי נלקחו מדמותה.
הרב שלמה אבינר הוציא את הספר הנערה מלודמיר אשר עוסק בדמותה.
ועדת השמות בעיריית ירושלים החליטה לקרוא על שמה רחוב בשכונת חומת שמואל. בעקבות התנגדות החרדים לשם "הבתולה מלודמיר" נקבע ששם הרחוב יהיה "חנה רחל מלודמיר".
לקריאה נוספת

יוחנן טברסקי, הבתולה מלודמיר, הוצאת ביאליק, 1950
עדה רפפורט-אלברט, על הנשים בחסידות: ש"א הורודצקי ומסורת הבתולה מלודמיר, בתוך: צדיק ועדה, ירושלים תשס"א, עמ' 496–527.
נתנאל דויטש, The Maiden of Ludmir: A Jewish Holy Woman and Her World, University of California Press, 2003
יעל לוין, "נפש לחנה-רחל: תקס"ו-תרמ"ח (1888-1806)", הצופה, כ"ז בתמוז תשס"ד, 16 ביולי 2004, סופרים וספרים, עמ' 12.
הרב שלמה אבינר, הנערה מלודמיר, 2014
יעל לוין, "אירועי יום השנה להסתלקותה של חנה-רחל ורברמאכר", מבוע מג (תשס"ה), עמ' 65–74.
מוריה תעסן מיכאלי, צדיקה מהאגדות, סגולה 74 (יולי 2016), עמ' 24–33.
הערות שוליים

↑  ש. א. הורודצקי, החסידות והחסידים, ברלין: הוצאת "דביר" ירושלים, תרפ"ג, עמ' סט - עא. (בעברית)
1 2 3  רבי משה מידנר, כתבי קודש, כ"ד חשון, ירושלים, עמ' 50, באתר היברובוקס.
↑  יאיר שלג, קברה של הבתולה מלודמיר התגלה בהר הזיתים, באתר הארץ, 8 ביולי 2004; מקורות להרחבה על דמותה של הבתולה מלודמיר, באתר מדרשת.
1 2  אברהם מאיר הברמן, ניצוצות גאולה, "הבתולה מלודמיר", ירושלים תש"ט, עמ' 81, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  שלמה אשכנזי, דור דור ומנהגיו, "חנה רחל המופלאה", תל אביב, עמ' 251, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
1 2  אליעזר שטיינמן, באר החסידות - המגיד ממזריטש, תל אביב תשי"א - תשכ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); עקיבא בן עזרא, דמויות, רחל בת ר' מוניש וורברמאכר, תל אביב תשל"ח, עמ' 81־82, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  יועץ קים קדיש ראקאץ, שיח שרפי קודש, חלק ה', לודז' תרצ"א, דף ל"ז, עמוד ב', באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  ציפי מלכוב, הבתולה שחוללה סערה בעירייה, באתר mynet‏ ירושלים, 30 בספטמבר 2014
ציפי מלכוב, ניצחון חרדי בירושלים: רחוב בלי בתולה, באתר mynet‏ ירושלים, 6 בינואר 2016.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313884005171  BnF: cb15615163g (data)  GND: 128800917  ISNI: 0000 0000 6684 2535  LCCN: n92015909  NTA: 270103260  VIAF: 72454075   WorldCat (עם VIAF): 72454075
מיסיסיפי (מדינה)

דגל מיסיסיפי הישן בשנים 1894–2020.
מיסיסיפי (באנגלית: Mississippi ‏האזנהקובץ:En-us-Mississippi.ogg‏Ⓘ‏) היא מדינה בארצות הברית שבירתה ג'קסון.
מיסיסיפי גובלת בדרום במפרץ מקסיקו ובלואיזיאנה, במערב - בלואיזיאנה ובארקנסו, בצפון - בטנסי ובמזרח - באלבמה.
מקור שמה בנהר המיסיסיפי שזורם לאורך גבולה המערבי. פירוש השם מיסיסיפי הוא "נהר גדול" בשפת הילידים האמריקאים.