stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלום ליל קיץ
פרשנות > מבנה העלילה

במחזה, המתרחש באתונה וביער הסמוך לה, מסופרים שלושה סיפורים מקבילים, המשתלבים זה בזה: סיפורם של ארבעה צעירים הקשורים ביניהם בקשרי אהבה מורכבים, סיפורה של חבורת שחקנים חובבים וסיפורם של הפיות ושאר שוכני היער.
אפרים ברוידא ציין: "מעגלות מעגלות עשויה קומדיה מכושפת זו, אשר ריח בוסר רענן וחריף נודף ממנה – מעגל משיק במעגל ומעגל לפנים ממעגל, מעגלות נושכים וחוצים זה את זה, וסופם, כבאורח פלא, משתלבים זה בזה בנועם ושלום". הוא ממשיך ומפרט את המעגלים:
המעגל הראשון, המקיף, הוא חתונתם של תסאוס והיפוליטה, הפותחת את המחזה ומסיימת אותו.
המעגל השני, המרכזי, עוסק בשני זוגות האוהבים, הרמיה וליסנדר, הלנה ודמטריוס. רגשותיהם של האוהבים, "נדים כביכול בין שני קטבים: קוטב האהבה הבשלה, המסומלת ביחסי תסאוס והיפוליטה, וקוטב יחסי האהבה הפרועים, נטולי תאחיזה מוסרית, המסומלים בדמויות אוברון וטיטאניה".
המעגל השלישי הוא העולם העל-טבעי, עולמם של יצורי היער, "המדרבן את העלילה או מעכבה, הכל לפי צורך המשורר".
המעגל הרביעי הוא מעגל בעלי המלאכה, והוא "חוליית החיבור הפנימית, המרתקת את העולמות השונים יחד ועושה אותם, ברגש, הוויה אחת". המחזה בתוך מחזה שמציגים בעלי המלאכה הוא כמעגל חמישי במעגלות המחזה - מותם הטראגי של פירמוס ותיסבי האוהבים הוא ניגוד לגורל האוהבים במחזה העיקרי.
פרשנות > אנכרוניזם

המחזה מתרחש באתונה שביוון העתיקה, אך עולמו הוא עולמה של אנגליה האליזבתנית, שהיא תקופתו של שייקספיר – שלהי המאה ה-16. כתוצאה מכך פעמים אחדות נתקל הקורא באנכרוניזם. "אין מוקדם ומאוחר בשקספיר, כידוע", מעיר על כך ברוידא.
תסאוס, שליט אתונה, הוא דוכס – תואר אצולה שראשיתו רק ברפובליקה הרומית.
תסאוס מציע להרמיה להפוך לנזירה במנזר. נזירות ומנזרים היו בימי הביניים אך לא ביוון העתיקה (אם כי היו ביוון כוהנות-בתולות של ארטמיס או הסטיה).
תסאוס פונה אל ארבעת הצעירים ואומר להם "בוקר טוב, רעַי. יום ולנטין חלף כבר", אף שוולנטין הוא קדוש נוצרי, וקישורו של יום ולנטיין לאהבה החל מאות שנים לאחר תקופתו של המחזה (באנגליה הוא מוזכר לראשונה ככזה רק בכתבי ג'פרי צ'וסר מהמאה ה-14).
ליסנדר אומר להרמיה: "אותך פגשתי עם הלנה פעם, לקדם בואו של בוקר מאי" – חגיגות תחילת מאי היו נהוגות באנגליה, אך לא ביוון העתיקה.
פעמים אחדות נשבעים הגיבורים במרים הבתולה (למשל: "חי הבתולה, כאן פתח לצרות צרורות").
פעמים אחדות מזכירים הצעירים את חשיבותם של הבתולים (למשל: כאשר ליסנדר והרמיה עוצרים לישון ביער, אומרת הרמיה: "אבל, מתוק, אני בכל זאת מבקשת: תִשכּב רחוק, כפי שהצניעות דורשת; מרחק שלא יִפְגע בַּתהילה של איש רווק הגון וּבְתולה."), גישה המשקפת את אנגליה האליזבתנית ולא את יוון העתיקה.
פרשנות > פירמוס ותיסבי - מחזה בתוך מחזה

"פירמוס ותיסבי" הוא סיפור על זוג אוהבים שהוריהם התנגדו לאהבתם. השניים קבעו פגישה במקום סתר, אך כשפירמוס הגיע לשם נוצר אצלו רושם שאהובתו נטרפה, ומרוב צער התאבד. כאשר תיסבי הגיעה וראתה זאת, התאבדה אף היא על גופתו.
סיפור טראגי זה, שקל לראות את הדמיון בינו ובין המחזה "רומיאו ויוליה", שאותו כתב שייקספיר בסמוך לכתיבת "חלום ליל קיץ", הפך, בביצועם של ששת בעלי המלאכה, לפארסה המעוררת את צחוקם ולעגם של הצופים, בני אתונה. במידה מסוימת, סיפור "פירמוס ותיסבי" המוצג כאן הוא פרודיה של שייקספיר על מחזהו האחר. דן אלמגור העיר על כך (במבוא לתרגומו למחזה): "נראה שרק בעל הומור כשקספיר היה יכול לכתוב בעת ובעונה אחת שתי גירסות שונות כל כך לאותו סיפור עצמו".
מחזה-בתוך-מחזה זה נותן מקום לשלל הערות ארס פואטיות על אמנות התיאטרון, בעת החזרות על הצגתו, במהלך הדיון שקודם להצגתו ובמהלך הצגתו, בהערותיהם של הצופים, כגון הערתו של תסאוס: "גם המחזות הטובים ביותר הם רק צל חולף. והטובים-פחות הם לא גרועים-יותר, אם הדמיון משלים את החסר".
פרשנות > סוגיות העולות במחזה > זוגיות

במחזה פועלים ארבעה זוגות. הזוגיות של תסאוס והיפוליטה היא זוגיות אידילית – השניים אוהבים זה את זה ומחכים בקוצר רוח לחתונתם הקרבה. הזוגיות של שלושת הזוגות הנותרים מורכבת יותר, ועוברת תהפוכות במהלך המחזה. אהבתם של תסאוס והיפוליטה "היא בבחינת מגדלור לשאר הנפשות במחזה המגששות דרכן, בתוך החשכה והמבוכה, אל האהבה", מעיר ברוידא.
בתחילת המחזה ליסנדר ודמטריוס אוהבים את הרמיה, האוהבת רק את ליסנדר; הלנה, האוהבת את דמטריוס, אינה זוכה לאהבה. אוברון מורה לפּאק להסדיר את יחסי האהבה בין דמטריוס והלנה, שאינם סימטריים, אך פּאק מתבלבל, וגורם לליסנדר ולדמטריוס לאהוב את הלנה, וכעת הרמיה נותרת זנוחה. תוצאה זו משעשעת את פּאק, האומר לאוברון:
רק בסופו של דבר מיישר פּאק את ההדורים, ומביא את ארבעת הצעירים לזוגיות אידילית: ליסנדר והרמיה, דמטריוס והלנה. זוגיות זו מקבלת את אישורו של השליט, תסאוס, הקובע:
בכל התהפוכות שעברו ארבעת הצעירים, שתי הנשים היו יציבות באהבתן, ואילו שני הגברים היו הפכפכים: תחילה דמטריוס, שחדל לאהוב את הלנה ובחר בהרמיה (ללא השפעה על-טבעית) ואחר כך השינויים באהבתם של דמטריוס וליסנדר שנבעו מהתערבותו של פּאק.
פרשנות > סוגיות העולות במחזה > מאבק בין המינים

במרכזה של הקומדיה עומדים סיפורי אהבה אחדים, אך לא רק אהבה צרופה יש בסיפורים אלה, אלא גם מאבק בין המינים. בתחילת המחזה מזכיר תסאוס להיפוליטה כיצד כבש את לבה – לא היה זה חיזור רגיל, כי אם כיבוש בחרב – מלחמה שבה גבר תסאוס על היפוליטה:
לאחר הכיבוש הכוחני יש גם פיוס, ותסאוס מבטיח להיפוליטה המשך שייראה אחרת:
לעומת המאבק בין תסאוס להיפוליטה, שמוצג רק כזיכרון מן העבר, הרי המאבק בין אוברון לטיטניה מתרחש ממש לנגד עינינו, והוא מניע מרכזי של עלילת המחזה. בין אוברון לטיטניה מתנהל מאבק על השליטה בילד, שכל אחד מהם רוצה לעצמו. כיוון שהילד נמצא בחזקתה של טיטניה, זומם אוברון להשפילה, כך שבחולשתה תיתן לו את הילד. לשם כך הוא גורם לה להתאהב במחט – אדם בעל ראש חמור. מזימתו מצליחה, והוא מצליח לקבל את הילד מטיטניה המושפלת.
מאבק נוסף מתרחש ברקע אהבתה החד-צדדית של הלנה לדמטריוס. הלנה הולכת אחר דמטריוס בדרכו ליער, והוא מתאמץ מאוד לסלקה מעליו. על דבריו של דמטריוס "לא, לא אוהֵב אותך, עזבי אותי" מגיבה הלנה בהתרפסות מזוכיסטית:
לאחר שפאק בכשפיו גורם לליסנדר ולדמטריוס לאהוב את הלנה, היא אינה מאמינה לדברי אהבתם, וסבורה שדיבורים אלה הם הקצנה של מאבקם בה, ונועדו רק ללעוג לה, ואומרת:
על תוצאות מאבקים אלה מעיר אברהם עוז:"היפוליטה, הרמיה, הלנה, וגם מלכת הפיות טיטניה, שאושר הפיוס שלהן עם בני זוגן אינו מוחה לגמרי את רישומם של הכאב, העלבון ואף הייסורים שספגו כל אחת בתורה משותפיהן הגבריים במערכת ההטרוסקסואלית השלטת, ייאלצו להתמודד, כל אחת על פי דרכה, עם הסדקים המטרידים הנִבעים בתוֹאַם המדומה, הרחוק משלמות, של הזוגיות התִקנית."
פרשנות > סוגיות העולות במחזה > מאבק בין הורים לילדיהם

מאבק בין הורים לילדיהם, שבו ההורים רוצים לכפות את מרותם על הילדים, בעוד הילדים רוצים לבחור בעצמם את דרכם בחיים, מופיע באחדים ממחזותיו של שייקספיר. במחזה שלפנינו מופיע המאבק פעמיים: ברצונו של אגאוס לכפות על בתו, הרמיה, את החתן שהוא בחר למענה, ובמחזה-בתוך-מחזה, "פירמוס ותיסבי", שבו מתנגדים ההורים לקשר בין ילדיהם (התנגדות דומה קיימת במחזהו של שייקספיר, "רומיאו ויוליה").
בניגוד למחזות "פירמוס ותיסבי" ו"רומיאו ויוליה" שבהם התנגדותם של ההורים לרצון ילדיהם היא שורש הבעיה, במחזה "חלום ליל קיץ" עמדתו של האב מחמירה את הבעיה, אך אינה הגורם לה, כפי שמציינת רות נבו: "כבר בהצגת הדברים הראשונה אנו מוזמנים לראות, שהזקן הרודני אמנם מניח את המכשול החיצוני והמיָדי על דרכם של הצעירים, אך שורש הבעיה הוא אחר. הקושי ההתחלתי נובע מן העובדה, ששני בחורים צעירים מתחרים ביניהם על אותה נערה, כאשר יש עוד נערה פנויה המוכנה להפוך את השלישייה לרביעייה מוצלחת של שני זוגות."
בעוד במחזות "פירמוס ותיסבי" ו"רומיאו ויוליה" תוצאותיו של המאבק טראגיות - המחזות מסתיימים במות הילדים, במחזה "חלום ליל קיץ" האהבה מנצחת והכל (מלבד אגאוס, אולי) מאושרים.
אברהם עוז מרחיב את זירת המאבק בשני המחזות, "רומיאו ויוליה" ו"חלום ליל קיץ", ומציין: "בשני המחזות מתחרה הנאמנות ליחידת הבית עם הנאמנות לסדר ריכוזי ורחב יותר המיוצג על ידי שלטון מונרכי בעל סמכויות שיפוט אבסולוטיות, ובשניהם נבחנים מקור הסמכות המרכזי הזה והשלכותיו על הגורל האישי מתוך ראייה אוהדת וביקורתית כאחד".
פרשנות > סוגיות העולות במחזה > מלחמת מעמדות

במחזה מופיעים שני מעמדות, שמרחק רב ביניהם:
מעמד האצולה, שאותו מייצגים בעולם בני האדם תסאוס, דוכס אתונה, ואגאוס, ובעולם הפיות - אוברון וטיטניה, מלכי הפיות.
מעמד הפועלים, שאותו מייצגת חבורת בעלי המלאכה.
פער המעמדות ניכר בצורה שבה מציג פאק את בעלי המלאכה לאוברון: "קבוצת לֵצים, בורים, חסרי מנוחה, מוצאים לחמם בשוק, בכל מלאכה", ובצורה שבה מציג אותם פילוסטראטוס לתסאוס:
פער המעמדות ניכר גם בשתי החגיגות המלוות את המחזה: "החתונה המלכותית, המבטיחה להיות אירוע רם מעלה הנשלט ומכוון בידי ההגמוניה, וחגיגות מאי - חג טבע עממי, המאגד וסוחף את בני השכבות החברתיות המגוונות באמצעות מאפייניו הפולקלוריים, המעוגנים היטב בתרבות האגררית שעדיין שלטה בכיפה באירופה של המאה השש עשרה".
אברהם עוז מציג את תפקידם של בעלי המלאכה במחזה: "הם, בבואה פארודית של כל השאר, יישארו מבודדים גם בעולם ההרמוני כביכול שהקומדיה מובילה אליו בסיומה העליז, ויעמידו בסימן שאלה את הלכידות הנשאפת בעולמה של מדינת הלאום החדשה, המונהגת על ידי שליט המתהדר בתבונתו".
עיבודים

המחזה זכה לעיבודים רבים, ובהם:
אוברטורה (משנת 1826) ומוזיקת ליווי תזמורתית למחזה (משנת 1842), הכוללת את מארש החתונה, מאת פליקס מנדלסון-ברתולדי.
אופרה משנת 1960, מאת בנג'מין בריטן. בינואר 2018 עלתה אופרה זו באופרה הישראלית החדשה, כשהעלילה מתרחשת בהוליווד של שנות ה-30 של המאה ה-20.
הנרי פרסל כתב את "מלכת הפיות" לפי "חלום ליל קיץ" של שקספיר.
בלט משנת 1964 מאת ז'ורז' בלנשין, על פי המוזיקה של פליקס מנדלסון-ברתולדי.
קומיקס מאת ניל גיימן: גיליון 19 של Sandman כולל הופעה של להקתו של שייקספיר בפני אוברון והפיות, לבקשתו של Dream (איש החלומות). זהו חלק מה"חוזה" שחתם שייקספיר עם Dream בשלב מוקדם יותר בסדרה, ובה הבטיח Dream למחבר תהילת עולם על יצירתו, אם יסכים ליצור כמה יצירות מסוימות לבקשתו; "חלום ליל קיץ" הוא אחת היצירות המוזמנות הללו. גיימן מתייחס בכך לחשיבות מוטיב החלום במחזה השייקספירי הזה.
סרטי קולנוע אחדים, משנת 1909 עד שנת 1999, בהם שתי גרסאות אנימציה (אחת מהן של וולט דיסני בכיכובם של מיקי מאוס ומיני מאוס) וסרטי טלוויזיה. בנוסף, הוסרטו עיבודים חופשיים רבים למחזה ולקטעים ממנו.
פרק כפול של התכנית "פלאי קלעים" ששמה עשו מספר שינויים, כמו השמטת הדמות של הלנה, ששונה לכך שדמטריוס התאהב בעץ.
קטע מהמחזה הוצג בסוף הסרט "בן לוקח בת".
קטעים מהמחזה הוצגו באחד הפרקים של "20 פלוס" ששמה מיקי הופמן (שירה גפן) מגלמת במחזה את הלנה ואף נהפכת אליה בסוף אותו הפרק.
השפעה של המחזה מופיעה ביצירות אחדות ובהן:
הספר "Lords and Ladies", הספר הארבעה עשר בסדרת ספרי "עולם הדיסק" של טרי פראצ'ט, נשען בהרחבה על "חלום ליל קיץ".
בעונתה השנייה של הסדרה "כמעט מלאכים" שודר פרק בשם "חלום ליל קיץ" המבוסס על המחזה.
בסרט 'ללכת שבי אחריו' משנת 1989, בכיכובו של רובין ויליאמס, התלמיד ניל משתתף במחזה 'חלום ליל קיץ'.
בספר ספר הילדים מאת א"ס בייאט מתוארת ביצוע של המחזה פעמים רבות.
בספר 'נעלי בלט' מאת נואל סטריטפילד משתתפות פאולין ופטרובה במחזה 'חלום ליל קיץ'.
האסטרונום ג'ון הרשל העניק לשני ירחים של אורנוס את השמות אוברון וטיטניה, על שם גיבורי המחזה.
תרגומים לעברית

המחזה זכה לתרגומים רבים לעברית ולביצועים רבים בתיאטרון הישראלי:
בשנת תש"ג (1944-1943) תורגם המחזה על ידי שלום צבי דוידוביץ, ויצא לאור בהוצאת ספרי תרשיש. בתרגום זה הועלה המחזה בשנת 1949 בתיאטרון "הבימה", בבימויו של יוליוס גלנר.
בשנת 1964 תורגם המחזה על ידי אפרים ברוידא, ויצא לאור בהוצאת מוסד ביאליק. הועלה בשנת 2013 על ידי סטודיו למשחק ניסן נתיב ירושלים, בבימויו של חנוך רעים.
באותה שנה יצא המחזה לאור בהוצאת ספרית פועלים בתרגומו של ט. כרמי והוצג בתיאטרון חיפה בבימויו של יוסף מילוא.
בשנת 1978 הועלה המחזה, בתרגומו של ט. כרמי, בתיאטרון "הבימה", בבימויו של עמרי ניצן.
בשנת 1993 הועלה המחזה בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של ליביו צ׳וליי הרומני, שהוזמן במיוחד לישראל לביים את המחזה ידי הקאמרי.
בשנת 1994, בתוכנית "פלאי קלעים", שחקני התוכנית הציגו את המחזה.
בשנת 2001 תורגם המחזה על ידי דן אלמגור, עובד והועלה על ידי תיאטרון גשר בבימויו של יבגני אריה, ויצא לאור בהוצאת זמורה-ביתן.
בשנת 2006 תורגם המחזה על ידי אברהם עוז, עובד והועלה על ידי אנסמבל עיתים בבימויה של רנה ירושלמי, ויצא לאור בהוצאת הקיבוץ המאוחד. בשנת 2009 הוצג המחזה בתיאטרון תמונע, בבימויה של דפנה רובינשטיין.
בשנת 2006 תורגם המחזה על ידי אהרן קומם ויצא לאור בהוצאת אור-עם.
בשנת 2009 תרגם דורי פרנס את המחזה, והוא הועלה בתיאטרון בית ליסין, בבימויו של גלעד קמחי, כ"חלום של לילה בלב קיץ". בשנת 2017 הועלה המחזה בתיאטרון החאן.
העיבוד לילדים של המחזה (תוך הפיכתו ממחזה לסיפור), בידי צ'ארלס ומרי לם, תורגם אף הוא פעמים אחדות:
בשנת 1960 תורגם על ידי אהרן אמיר ויצא לאור בהוצאת מחברות לספרות.
בשנת 1986 תורגם על ידי אהרן בר ויצא לאור בהוצאת תמוז.
התרגומים לעברית, פרט לתרגומו של דן אלמגור, נצמדים למקור השייקספירי, ומגישים אותו לקורא העברי, איש איש וסגנונו. מרבית התרגומים מלווים בהערות שוליים רבות, שבאו להסביר לקורא העברי פרטים היסטוריים ואחרים שרחוקים מלהיות מובנים לו, כמו גם שיקולי תרגום נקודתיים.
להלן פסקת הפתיחה של המחזה, שבה פונה תסאוס להיפוליטה, בשישה תרגומים לעברית:
| ויליאם שייקספיר | אפרים ברוידא | ט>  כרמי | דן אלמגור |
| --- | --- | --- | --- |
 Now, fair Hippolyta, our nuptial hour  Draws on apace; four happy days bring in  Another moon: but, O, methinks, how slow  This old moon wanes! she lingers my desires,  Like to a step-dame or a dowager  Long withering out a young man revenue: 
| אברהם עוז | אהרן קומם | דורי פרנס |
| --- | --- | --- |
תרגומים לעברית > תרגומו של דן אלמגור

לעומת יתר התרגומים לעברית, תרגומו של אלמגור חופשי מאוד. אף שנשמרת תבנית העלילה, לא מעט מהטקסט השייקספירי מושמט, ואף דמויות משניות אחדות נעלמות. לעיתים הוסיף אלמגור טקסט משל עצמו. גם בתרגום עצמו חש אלמגור חופשי, והוא כלל בו אינטרטקסטואליות הומוריסטית (בחלקה אנכרוניסטית) ששייקספיר כלל לא חשב עליה. דוגמאות:
מחט מדבר על המזון החביב עליו ואומר: "לחיכי אכן, חציר נעם", כפרפרזה על נבואת ישעיהו ושירו של ביאליק, ”אָכֵן חָצִיר הָעָם”.
פירמוס, המחפש סדק בקיר, אומר "אם יש סדק – שיופע מיד!", כפרפרזה על דברי ביאליק בשירו "עַל הַשְּׁחִיטָה": ”וְאִם יֶשׁ-צֶדֶק – יוֹפַע מִיָּד!”.
תיסבי אומרת: "דודי שלח קולו מן החור, מעי הומות מעבר לחומות", כפרפרזה על דברי שיר השירים: ”דּוֹדִי שָׁלַח יָדוֹ מִן הַחֹר וּמֵעַי הָמוּ עָלָיו”.
אוברון מתאר את נפלאות צוף האהבה: "והטיפו הפרחים עסיס וכל הגברות אז תתמוגגנה", כפרפרזה על דברי עמוס הנביא (שהולחנו לפזמון נודע): ”וְהִטִּיפוּ הֶהָרִים עָסִיס, וְכָל הַגְּבָעוֹת תִּתְמוֹגַגְנָה”.
פאק היוצא בשליחות אוברון אומר: "אני אקיף עולם, בלי לחכות, לא בשמונים; בארבעים דקות", ובכך רומז לספרו של ז'ול ורן, "מסביב לעולם בשמונים יום".
אלמגור התייחס, בפתח תרגומו, לחופש שנטל לעצמו:
גליה בנזימן העירה על כך:
תרגומים לעברית > שמות הדמויות

בין התרגומים ניכר ההבדל בשמות הדמויות, ובפרט בשמותיהם של בעלי המלאכה.
תרגומים לעברית > שמות הדמויות > פּוּק או פַּאק?

הפוקה (מין יצור שובב, המסוגל לשנות את צורתו החיצונית), הקרוי Puck ונהגה באנגלית "פַּאק", קרוי בתרגומיהם הוותיקים של שלום צבי דוידוביץ, אפרים ברוידא וט. כרמי "פּוּק", ובשם זה נודע במשך שנים רבות בקרב דוברי עברית. בתרגום החדש יותר, של דן אלמגור, נכתב שמו "פַּאק", וכך גם בתרגומו של אהרן קומם, ובתרגומיהם של אברהם עוז ודורי פרנס נכתב "פַּק". בסוף הקטע הראשון שבו מופיע פַּאק במחזה שם אלמגור בפיו מילים המסבירות את שינוי שמו העברי:
תרגומים לעברית > שמות הדמויות > בעלי המלאכה

אף שהמחזה מתרחש ביוון העתיקה, השמות שנתן שייקספיר לבעלי המלאכה הם שמות אנגליים. ברוח זו, אף ששמות יתר גיבורי המחזה נשמרו כבמקור בכל התרגומים לעברית, שמות בעלי המלאכה תורגמו, במרבית התרגומים, לשמות עבריים.
| ויליאם שייקספיר | אפרים ברוידא | ט>  כרמי | דן אלמגור | אברהם עוז | אהרן קומם | דורי פרנס | תפקיד במחזה "פירמוס ותיסבי" |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peter Quince, a carpenter | כפיס, חרש עץ | שגם, נגר | פיטר "קרש", נגר | פיטר קרש, נגר | מר לוח, נגר | מוט, נגר | פרולוג |
| Snug, a joiner | אפוץ, נגר | זיז, חרט | פול "משׂור", נגר | עץ, בנאי | חבוּש, חרש עצים | סיד, צבעי | אריה |
| Nick Bottom, a weaver | שתי, אורג | ערב, אורג | ניק "מחט", אורג | ניק בוטן, אורג | שחת, אורג | תחת, רפד | פירמוס |
| Francis Flute, a bellows-mender | חמת, מתקן מפוחים | פוח, מתקן מפוחים | פרנסיס "צינור", שרברב | פרנסיס ציף, מתקן מפוחים | נפחן, שרברב מפוחים | זמש, סנדלר | תיסבי |
| Tom Snout, a tinker | זרבוב, פחח | זרבוב, פחח | טום "טיח", טייח | טום פח, פחח | פרצופי, נפח | שפיץ, פחח | קיר/חומה |
| Robin Starveling, a tailor | צנים, חייט | פיף, חייט | רובין "מברשת", צבע | רובין חוט, חיט | צוֹמי, חייט | שרוך, חייט | ירח |
בסיום תרגומו הסביר ברוידא את בחירתו לשמותיהם של בעלי המלאכה: "שמות בעלי המלאכה (שתי, כפיס וכו') הותאמו בקירוב למשמעותם במקור – שתי, שאומנותו אריגה, מן השתי והערב; וכיוצא בזה השאר."
לקריאה נוספת

אפרים ברוידא, "מבוא ל'חלום ליל קיץ'", בפתח תרגומו חלום ליל קיץ, מוסד ביאליק, 1964
אהרן קומם, "חלום בהקיץ - מחזהו העכשווי ביותר של שקספיר", בסוף תרגומו חלום ליל קיץ, הוצאת אור-עם, 2006
אברהם עוז, "חלום ליל קיץ: תבונה ורגש", בפתח תרגומו חלום ליל קיץ, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006
רות נבו, "תעתועי הדמיון", בספרה: הקומדיה השקספירית (עברית: תמר עמית), בית הוצאה כתר, 1984
אברהם עוז, ‏היצירה השקספירית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2006, פרק ה - רומיאו ויוליה, חלום ליל קיץ: תבונה ורגש, עמ' 91-78.
טראש טוק

טראש טוק (מאנגלית: Trash Talk; בעברית: "דיבור מלוכלך", מילולית: "דיבור זבל") הוא מונח המתאר עלבונות וגידופים שמטיחים ספורטאים זה בזה, במטרה להוציא מריכוז או לערער את ביטחונו של היריב.
שימוש

טראש טוק יכול להתייחס ליכולותיו של השחקן היריב, תוך הבעת זלזול בהן, למשל לפני זריקות עונשין במשחק כדורסל, או להדר את כישוריו של השחקן הדובר, במיוחד לאחר ביצוע מהלך כלשהו על חשבונו של השחקן היריב.
טראש טוק יכול להתייחס גם לחילופי דברים בנושאים אישיים אודות השחקן היריב שאינם קשורים למהלך המשחק עצמו. בהקשר זה, ידועה במיוחד תקרית הנגיחה במשחק הגמר של מונדיאל 2006, שבה בעקבות חילופי דברים בין שחקן נבחרת איטליה, מרקו מטראצי, לבין שחקן נבחרת צרפת, זינדין זידאן, נגח זידאן במטראצי והורחק מהמשחק.
אף שהטראש טוק, כשלעצמו, נתפס כלגיטימי, יש התבטאויות שעשויות להיחשב בוטות מדי. שחקן מכבי תל אביב, גיא פניני, הוענש בחומרה לאחר מצלמות הטלוויזיה לכדו אותו מגדף בבוטות את שחקן הפועל תל אביב יונתן שולדבראנד במהלך משחק בין הקבוצות בשנת 2012. בארצות הברית התעוררה סערה לאחר ששחקן דטרויט פיסטונס צ'ארלי וילנואבה טען כי שחקנה של בוסטון סלטיקס קווין גארנט כינה אותו "חולה סרטן". גארנט הכחיש את הטענות, ובהיעדר ראיות נוספות, לא ננקטו נגד כל צעד. פרשן רשת ESPN כתב בהקשר זה כי "אנחנו מסוגלים להיות חברה טובה יותר ולהשאיר מילים כמו ‘סרטן' מחוץ לשיח הספורטיבי... קוראים לזה הגינות אנושית בסיסית. אני לא נגד טראש טוק, זה תוצר לוואי של תחרותיות וכשזה נעשה כמו שצריך זה מאוד יצירתי, כל עוד יש גבולות. אם כבר הליגה מענישה על כל הערה או תנועה לא במקום, היא יכולה לעשות זאת גם כשמזכירים סרטן או כל מחלה אחרת".
ישנם פסיכולוגים הסבורים כי הטראש טוק יוצר דווקא אפקט הפוך – השחקן המשתמש בו מתרכז בכך במקום במשחק עצמו, ובכך נפגעת יכולתו הוא.
הערות שוליים

↑  רועי גלדסטון, ‏התמונות מוכיחות. צפו בפניני מקלל: "נאצי, שאבא שלך ימות", באתר ערוץ הספורט, 3 בדצמבר 2012
1 2  אלעד זאבי, דברים שאפשר לעשות מזבל, באתר הארץ, 5 בפברואר 2012
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טראקמניה (סדרת משחקים)

| --- | --- |

סמליל טראקמניה
 כללי
 תאריך הוצאה:  23 במרץ 2003 
 סוגה:  סימולציית מרוצים
 פיתוח:  Nadeo
 הוצאה לאור:  יוביסופט 
 ארץ מקור:  צרפת 
 הפצה:  יוביסופט
 סדרה:  הראשון: TrackMania 2003 האחרון: TrackMania2: Lagoon 2017
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק מחשב מרובה משתתפים 
 פלטפורמות:  חלונות, Xbox One, נינטנדו DS ,wii, פלייסטיישן 4
 trackmania.com
 
מתוך אליפות צרפת בטראקמניה 2019
טראקמניה (TrackMania) היא סדרת משחקי מרוצים למחשב ולקונסולות המפותחת ומשווקת על ידי חברות Nadeo ויוביסופט.
סדרת המשחקים

TrackMania
TrackMania Sunrise
TrackMania United
סביבת האצטדיון נהפכה לפופולרית בתוך זמן קצר, כך שהמפתחים הוציאו רק את סביבה זו בגרסה חינמית בשם TrackMania Nations. המשחק נהיה נפוץ באליפויות של ספורט אלקטרוני, כמו ה-Esports World Convention.
TrackMania DS
TrackMania Wii
TrackMania2
TrackMania Turbo
TrackMania
הערות שוליים

↑  TrackMania (series), Nadeo Wiki
| יוביסופט |
| --- | --- | --- |
| חברות בת | Nadeo • יוביסופט מונטריאול • Massive Entertaiment |  |
| סדרות דגל | TrackMania • ריימן • Far Cry • Prince of Persia • Myst • Watch Dogs • Assassin's Creed • Driver • Heroes of Might and Magic |  |
מעצר ימים

מעצר ימים או בהגדרתו הפורמלית, מעצר לצורכי חקירה, הוא מעצר טרם הגשת כתב אישום, שהוא תחילתו של ההליך המשפטי פלילי. שמו ניתן לו כיוון שהוא מוגבל למספר מרבי של ימים. מעצר הוא כלי שיצר החוק שלא לשם ענישה, אלא למניעת שיבוש מהלך החקירה או ביצוע עבירות נוספות על ידי אדם החשוד בביצוע מעשה פלילי. לאחר מעצר ראשוני שאורכו עד 24 שעות, רשאית המשטרה לבקש מעצר ימים של החשוד, כיוון שטרם מוצתה החקירה. הפרוצדורה מוגדרת בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים).
ההליך הפורמלי

הרשאים להחליט על מעצר ימים, הם בית המשפט והמשטרה. סעיף 4 לחוק קובע עדיפות לכך שמעצרו של אדם יהיה מלכתחילה בצו שופט. אולם, קיימים מצבים המפורטים בסעיף 23 לחוק, בהם יש למשטרה סמכות לעצור בלא צו, אלא בשל חשד לביצוע עבירה, שיבוש הליך חקירה ועוד.
כאשר שוטר מוסמך מחליט לבצע מעצר, עליו על פי סעיף 25 לחוק, להביא את החשוד לתחנת המשטרה, שם ייבדק על ידי הקצין הממונה על חקירות אשר יקבע האם לשחרר את העצור או שאכן קיימת עילה למעצרו. עילת המעצר מוגדרת בסעיף 13 לחוק. סעיף 29 לחוק קובע כי כאשר החליט הקצין הממונה שישנה עילה, עליו להביא את החשוד בפני שופט בית משפט השלום תוך 24 שעות, על מנת שיינתן צו מעצר. אישור זה יינתן אם בית המשפט יקבע שקיימת עילה להארכת מעצר לצורך ביצוע הליכי חקירה, מכוח סעיף 13 לחוק. במהלך הדיון בבית המשפט, יש לחשוד זכות לטעון לטובתו, בעצמו או באמצעות עורך דינו.
פרק הזמן המרבי למעצר ימים הוא 30 יום, אלא במקרים בהם אישר היועץ המשפטי לממשלה בקשה לתקופת מעצר נוספת. אישור כזה ייעשה בדרך כלל במקרים בהם יש חשש כי החשוד עלול לבצע מעשים פלילים נוספים או יפגע בחקירה. לאחר 75 ימים, רק לבית המשפט העליון סמכות להאריך את המעצר ומקרים כאלו הם נדירים.
תנאים לביצוע

בית משפט השלום יורה על מעצר חשוד, אם לאור חומר החקירה שלפניו הוא מתרשם כי קיים חשד סביר שהחשוד ביצע עבירה ובנוסף לכך מתקיימת אחת מן העילות הבאות:
קיים חשד סביר לשיבוש הליכי חקירה אם החשוד לא ייעצר.
אי מעצר חשוד עלול להוות סיכון לאדם או לציבור.
נדרשות פעולות חקירה היכולות להתבצע אך ורק אגב מעצר.
גם אם מתקיימים כל התנאים המצדיקים מעצר, לבית המשפט שמור שיקול הדעת להחליט על חלופות אחרות. חלופת מעצר משמעותה שחרור ממעצר בתנאים שיבטיחו את השגת מטרת המעצר כגון: מעצר בית, שחרור בתנאים מסוימים ואו בערובה, צו הרחקה, וכדומה.
זכויות החשוד בתקופת מעצר הימים

לחשוד זכות להיפגש עם עורך דינו בהיותו במעצר. אם אין בידי החשוד אמצעים לשכור עורך דין עקב מצבו הכלכלי, יוכל החשוד להגיש בקשה למנות לו עורך דין מטעם המדינה, ללא תשלום. הפגישה עם עורך הדין תיעשה ביחידות ובתנאים המבטיחים את סודיות השיחה בינו לבין החשוד. אולם, המשטרה יכולה להחליט על דחיית הפגישה של החשוד עם בא כוחו במקרים חריגים כגון: כשהחקירה נמצאת בעיצומה והפסקתה עלולה לסכנה, כשיש חשש לסיכול מעצר חשודים אחרים, כשקיים חשש לסיכון חיי אדם וכדומה.
כל חשוד זכאי לתנאי מעצר הולמים. קרי, כי בתא המעצר יהיו תנאי תברואה הולמים, יסופקו טיפולים רפואיים ותנאי השגחה מיוחדים. אולם, המשטרה יכולה להגביל זכות זו לצורכי החקירה. בפ"ד מדינת ישראל נ' פלוני החליט בית המשפט לשחרר חשוד ממעצר עקב תנאי מעצר שאינם נאותים.
לקריאה נוספת

רינת קיטאי-סנג'רו, המעצר: שלילת החירות בטרם הכרעת הדין, 2011, הפרק "מעצר לשם מניעת שיבוש של הליכי חקירה ומשפט".
הערות שוליים

↑  בש"פ 2100/16 מדינת ישראל נ' ואיל מוטלק, ניתן ב־14 במרץ 2016
↑  ב"ש (רמלה) 1816/98 מדינת ישראל נ' פלוני
טום וסטון-ג'ונס

| --- | --- |

 לידה:  29 ביוני 1987 (בן 37) בורטון על הטרנט, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2010 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת לונדון  בית הספר למשחק בריסטול אולד ויק  Dubai College 
 פרופיל ב-IMDb
 
טום וסטון-ג'ונס (באנגלית: Tom Weston-Jones; נולד ב-29 ביוני 1987) הוא שחקן אנגלי. הוא מוכר מהופעתו בתפקיד המהגר האירי הבלש קווין קורקורן בסדרת הטלוויזיה "קופר" משנת 2012 של ערוץ BBC America.
ביוגרפיה

וסטון-ג'ונס נולד בבורטון אפון טרנט (אנ'), וגדל בעיר דובאי, שם למד בבית הספר דובאי קולג'. הוא סיים תואר בדרמה ותיאטרון ברויאל הולוויי של אוניברסיטת לונדון (אנ'), ולמד משחק בבית הספר של תיאטרון בריסטול אולד ויק.
ב-2011 שיחק וסטון-ג'ונס בתפקיד סשה גאווריק בעונה העשירית של סדרת הריגול "ספוקס". הוא גילם את הבלש קווין "קורקי" קורקורן בסדרת הדרמה "קופר". ב-2015 כיכב בסדרה "עלילות דיקנס" בתפקיד קומפייסון.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | משמרת לילה | The Night Watch | ג'ק בראון |  |
| 2011 | ספוקס | Spooks | סשה גאווריק |  |
| 2012 | עולם ללא קץ | World Without End | מרת'ין פיצג'רלד | מיני-סדרה |
| 2012–2013 | קופר | Copper | הבלש קווין קורקורן | תפקיד ראשי; 2 עונות |
| 2015 |  | Not Safe for Work | אנתוני |  |
| 2015–2016 | עלילות דיקנס | Dickensian | מריוות'ר קומפייסון | סדרת טלוויזיה |
| 2018 | טרויה: נפילתה של עיר | Troy: Fall of a City | הקטור | סדרת טלוויזיה; 7 פרקים |
| 2018 | האימה | The Terror | גרהאם גור | סדרת טלוויזיה |
| 2021 |  | Grace | מייקל ניווורד | מיני-סדרה |
| 2021 | דברים אמיתיים | True Things | רוב |  |
תפקידים בתיאטרון

| שנה | שם | מחזאי | תפקיד | במאי | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Translations | בריאן פריל | דואלטי | רוג'ר היינס | מפעל הטבק, בריסטול |
| 2010 | Enlightenment | שלה סטיבנסון (אנ') | אדם | אדוארד הול | תיאטרון המפסטד |
| 2014–2015 | הסוחר מוונציה | ויליאם שייקספיר | בסאניו | רופרט גולד | תיאטרון אלמיידה |
| 2016 | לבירינת | בת' סטיל | צ'ארלי | אנה לדוויץ' | תיאטרון המפסטד |
הערות שוליים

↑  twitter
↑  Staff (n.d.). "Tom Weston-Jones". BBC America. נבדק ב-22 בפברואר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1061290956  ISNI: 0000 0003 8930 124X  LCCN: no2012143947  VIAF: 282672908   WorldCat (עם VIAF): 282672908