stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המצור על ויקסבורג
הערות שוליים

↑  .Ballard (2004), p. 308
↑  kennedy, p.171
1 2 3 4 5 6  Foote, ch. 4, sec. 3
1 2 3  McPherson (2005), pp. 106
↑  Bearss (2010), ch. 5-6
↑  Bearss (2010), ch. 7.
↑  Ballard (2004), ch. 10
↑  Smith, p. 251
↑  Ballard (2004), p. 318.
1 2  Gabel, Appendix A, p. 197-201.
↑  Ballard (2004), pp. 319-323
↑  Ballard (2004), p. 327-332
↑  Ballard (2004), p. 332
↑  Ballard(2004), p. 339.
↑  Ballard (2004), p. 333.
↑  Kennedy, p. 171; Foote, ch. 4, sec. 3, p. 384; Smith, p. 252.
↑  Ballard (2004), p. 338-339.
↑  Ballard (2004), p. 339-340.
↑  Ballard (2004), p. 340-343.
↑  Ballard (2004), p. 343-344.
↑  Ballard (2004), p. 344-348.
↑  Ballard (2004), p. 349; Kennedy, p. 172.
↑  Ballard (2013), p. 23.
↑  Grant, ch. XXXVII, p. 1.
↑  Smith, p. 253; Foote, ch. 4, sec. 3, p. 412.
↑  Simon, p.379.
↑  Ballard (2004), 392-394; Foote, ch. 4, sec. 3
↑  Ballard (2004), 391; Foote, ch. 4, sec. 3; McPherson (1988), 634.
↑  Korn, pp. 149-52; Ballard, pp. 385-86.
↑  Korn, p. 139; Foote, ch. 4, sec. 3, p. 412.
↑  Ballard (2004), pp. 358-59; Korn, pp. 147-48.
↑  Ballard (2004), p. 394; Foote, ch. 4, sec. 3; Shea, 169.
↑  Ballard (2004), ch. 13.
↑  Shea, 163-165.
↑  קרב ריצ'מונד, לואיזיאנה, 1863; שירות הפרקים הלאומי.
↑  חטיבת המרינס של מיסיסיפי (United States Mississippi Marine Brigade), שירות הפארקים הלאומי.
↑  קרב גודריץ' לאנדינג (Goodrich’s Landing), שירות הפארקים הלאומי.
↑  Shea, p. 158-160.
↑  Shea, p. 173-178. Foote, ch.5, sec. 3.
↑  Grant, ch. XXXVIII, p. 16.
↑  McPherson (1988), p. 636-637.
↑  Kennedy, p.182-184.
↑  Ballard (2004), pp. 398-399.
↑  Kennedy, p. 172.
↑  Ballard (2004), p. 420-421.
↑  Vicksburg National Military Park, National Park Service
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538912505171  LCCN: sh85143173  NARA: 10666551  NKC: ph349162 
מבצעי גרנט כנגד ויקסבורג, אפריל–יולי 1863.
  הקונפדרציה
  האיחוד
ציור זה, אשר כותרתו "ראשונים בוויקסבורג", הוא חלק מהסדרה "צבא ארצות הברית בפעולה", מאת מרכז ההיסטוריה הצבאית של צבא ארצות הברית. בציור מתוארים קווי הקונפדרציה, ויקסבורג, מיסיסיפי, ב-19 במאי 1863.
ההתקפה על ויקסבורג ב-19 במאי 1863.
ההתקפה על ויקסבורג ב-22 במאי 1863.
המצור על ויקסבורג. מוצגים מפקדי גייסות ודיוויזיות בתקופה 23 ביוני – 4 ביולי.
תותח 18 פאונד זה של הקונפדרציה היה מכונה "דיק השׁוֹרק" (Whistling Dick) בגלל הרעש המיוחד שיצרו פגזיו. תותח זה היה מוצב בסוללה בוויקסבורג אשר שלטה על נהר המיסיסיפי. ב-28 במאי 1863 הטביעה אש מתותח זה את אוניית ארצות הברית סינסינטי.
שירלי'ס האוס, הידוע גם כ"בית הלבן", במהלך המצור על ויקסבורג, 1863. מהאזור שסביב לבית זה, אשר נמצא כ-200 מ' ממזרח למוצב לואיזיאנה ה-3, חפרו חיילי הנדסה קרבית מהדיוויזיה של לוגן תעלות ומנהרות על מנת לערער את ביצורי ויקסבורג, אולם היה עליהם להישאר במחסות בגלל צלפי הקונפדרציה.
ההתקפה על מוצב לואיזיאנה ה-3, ב-25 ביוני 1863. איור מאת ת'ורה ת'ורסלופ.
תחריט עץ המתאר את גנרל האיחוד יוליסס גרנט (משמאל) ואת גנרל הקונפדרציה ג'ון ק' פמברטון דנים בתנאי הכניעה של חיל המצב בוויקסבורג; 3 ביולי 1863.
פיסלו של גנרל גרנט בפארק הצבאי הלאומי ויקסבורג.
מפרץ חיפה (רובע)

| --- | --- |

מוצא נחל קישון, עם תעשיות ומכלי דלק בגבו. ברקע הרי הגליל
 מדינה:  ישראל ישראל
 עיר אם:  חיפה
 שטח:  20.51 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ברובע:  1,340 (2008)
 קואורדינטות:  32°47′57″N 35°02′42″E﻿ / ﻿32.79916667°N 35.045°E﻿ / 32.79916667; 35.045 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תצפית על מפרץ חיפה מגן אלנבי שבמרכז הכרמל
רובע מפרץ חיפה הוא הגדול מבין רובעי העיר חיפה מבחינת שטחו, 20.51 קמ"ר - כ-32% מכלל שטח השיפוט של חיפה והמצומצם מבחינת מספר תושביו - כ-1,340 נפש בלבד. הוא כולל שטחים מישוריים לחופו המזרחי של מפרץ חיפה סביב הכבישים 4 ו-22 לרבות אזור הצ'ק פוסט ובתי הזיקוק לנפט.
שימושים ותפקוד

רובע מפרץ חיפה הוא מאז שנות ה-30 משכנו של אזור התעשייה העיקרי של מטרופולין חיפה, זהו אזור התעשייה המודרני הראשון שהוקם בארץ ישראל וגם אחד הגדולים בה. שימוש התופס את מרבית שטחו של הרובע. הוא מאוכלס במפעלי תעשייה רבים, המתמקדים בעיקר בתחום הכימיקלים, זיקוק נפט וטיפול בחומרים מסוכנים. בתחומי מפרץ חיפה שטחי צבא, מתקני אחסון חומרים לרבות מאגר אמוניה מסוכן, תעשיות פלדה ונפט לצד מתחמי מסחר פרווריים, שדה תעופה לטיסות קצרות ונמל קטן בשפכו של נחל קישון, המשמש להעברת חומרים לבתי הזיקוק. כן פועלים בו מספנות ישראל, מסופים לקליטת כימיקלים, מתקני ספורט ודיג ובתי מלאכה שונים, אולמי-שמחות רבים, תעשיות רפואיות ומספר עסקים קטנים. מעל כולם מתנוססים שני מכלי הקירור של בתי הזיקוק. אדמתו של המפרץ ספוגה בפסולת רעילה והאוויר בו טעון בחומרים מזהמים; נחל קישון, החוצה את השטח הזה בדרכו אל הים, נחשב אחד הנחלים המזוהמים בישראל, מהסיבה שהשפכים מהמפעלים שלגדותיו הוזרמו אליו במשך שנים רבות.
בשנות ה-80 החל תהליך של יציאת מרכזי מסחר לתחום המפרץ, תחילה לצ'ק פוסט, בעיקר לאורך כביש 4 (שדרות ההסתדרות), ומאוחר יותר צפונה משם למספר מרכזי קניות שפותחו על מנת לשרת את תושבי חיפה והקריות. מרכזים אלה נמצאים בצומת אתא, במתחם חוצות המפרץ הסמוך למחלף ההסתדרות, שם פעלו בעבר המפעלים וולקן ופניציה; באזור אצטדיון קריית חיים ועל מקומו של מחנה אדמירליטי בקניון לב המפרץ.
ב-2009 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את פרויקט העתקת טרמינל מכלי הדלק שלחוף הים אל הקרקע החלופית שהוקצתה לצורך ריכוז חָווֹת הדלקים הפרוסות באזור חיפה, באתר חדש ממזרח לבתי הזיקוק, מה שאמור לתרום לשיפור איכות החיים בכרך.
תחבורה

רובע המפרץ מרושת בדרכים עורקיות ראשיות, ולמעשה כל התחבורה המגיעה לחיפה ממזרח ומצפון עוברת בו ומכאן חשיבותו, לצד שימושיו התעשייתיים. הכבישים במסלול צפון-דרום - נתיבי המפרץ-יגאל ידין ושדרות ההסתדרות, חוצים את נחל קישון ומובילים לקריית חיים וצפונה לעכו. הדרכים שחוצות אותם ומקשרות ביניהם הן דרך משה דיין - בין מחלף ההסתדרות ונמל הדיג, ורחוב חלוצי התעשייה - בין קריית אתא וחוף הים (חוות המכלים). המחלפים כוללים את מחלף ידין ("הטכני", "מחלף מבוא כרמל"); מחלף הצ'ק פוסט; מחלף מוטה גור בצומת אתא, מחלף ההסתדרות בצומת וולקן ומחלף קישון, כחלק מהמשכו של מסלול נתיבי המפרץ; וחיבור בינו ובין הכניסה המזרחית של מנהרות הכרמל בצ'ק פוסט.
בשטח הרובע עוברת מסילת החוף בקו חיפה-נהריה, ובדרומו עובר תוואי רכבת העמק. עיקר התחבורה הציבורית מתנקז כיום למחלף קישון, למסוף האוטובוסים והמטרונית "מרכזית המפרץ" ולתחנת הרכבת מרכזית המפרץ. הנמל שבפתח נחל קישון משמש פחות לתחבורה אזרחית ויותר לשינוע בשירות בתי הזיקוק והמספנות, עם זאת, הוא מהווה מוצא ליאכטות ולמספר הפלגות מטיילים. שדה התעופה חיפה הסמוך משרת הן תעופה אזרחית והן תעופה צבאית.
חלוקת משנה

עיריית חיפה מחלקת את רובע מפרץ חיפה לשלושה תת-רבעים מנהליים:
חלוצי התעשייה - החלק הצפוני של הרובע, כלולים בו בתי הזיקוק והמפעלים הפטרוכימיים, שנוספו לשטח השיפוט העירוני ב-2005; "מגדל-אור" - מוסד שיקום לעיוורים, חוות מכלי הדלק, משרד הרישוי של חיפה, מרכז מסחרי "חוצות המפרץ" ותחנת הרכבת הצמודה הקרויה על שמו, מרכז מסחרי באזור האצטדיון ואדמירליטי, מרכז מסחרי בצומת אתא, מעון לנכים "בית קסלר", מועדוני לילה, "שוק רמלה-לוד", ומרכז שיקום וספורט של איל"ן.
נמל הקישון והעורף היבשתי של נמל חיפה, בו כלולים מפעלי תעשייה, נמל התעופה חיפה והמכללה הטכנולוגית של חיל האוויר ולידה אגודת צער בעלי חיים של חיפה, מספנות ישראל, מספנות חיל הים, מעגן הדיג ומעגן היאכטות, נמל חיפה, ובשולי הרובע ממגורות דגון ומוזיאון הדגן. בעבר היה ברובע אתר הטמנת הפסולת המרכזי של חיפה; האתר נסגר ב-1999 אולם הוא עדיין בולט בשטח.
אזור הצ'ק פוסט - החלק הדרומי של אזור המפרץ, ללא גישה לים. נקרא כך על שם הצומת שבמרכזו, אשר בעבר שימש כנקודת בידוק ביטחוני של הצבא הבריטי - Check Post. כביש 4 חוצה אזור זה לאורכו ולצידו מתחם סואן של מסחר, מוסכים, נגריות, חנויות רהיטים, אולמי שמחות, מועדוני לילה ועוד. עוד כולל תת-רובע זה את מכון טיהור השפכים האזורי, לצד מפעלים קטנים, ובמחלף קישון - קניון ותיק בשם לב המפרץ, שבשנת 2008 הוחלף שמו ל"סינמול", ובסמוך אליו תחנת הרכבת מרכזית המפרץ ומסוף האוטובוסים "מרכזית המפרץ". מערבה אליו הולך ומוקם רובע מת"מ 2 על הריסות מפעל הזרע שסיפק בעבר תצרוכת חקלאית ליישובים החקלאיים ברחבי הארץ. צפונית-מערבית משם נמצא חוף שמן (ראו בהמשך).
חוף שמן

חוף שמן הוא המרחב העורפי של "נמל חיפה, נמל הקישון, נמל המפרץ, נמל מספנות ישראל" יחד עם כל שאר אזורי התעשייה הסמוכים אליו משתרע בין המע"ר של העיר התחתית לשפך נחל קישון, ושימושיו הם בעיקר תעשייה תומכת-נמל, הוא גם משמש עורף קרקע לנמל ובעשור הראשון של המאה ה-21 הוחל בבניית רציפי נמל חדשים בו, אלה אמורים להשלים את טווח הפעילות התעשייתית של נמל חיפה שתשתרע מבת גלים ועד לאחרי שפך נחל קישון, בשאיפה להגביר את התחרות מול "נמל היובל" שבאשדוד. עד 2005 עוד היה קטע בודד של החוף נגיש לירידה אל המים. הוא נסגר לצורך הקמת "הנמל החדש", ששמו שונה ל"נמל הכרמל". כמו כן נסלל בשטח זה כביש 22, מהחשובות בדרכים של המטרופולין - הכביש מקשר את ערי המפרץ עם לב העיר באמצעות מחלף פז ומחלף חירם. בקרבתם פועלת תחנת הכוח חיפה של חברת החשמל וכן מתקני חברת מקורות, תחנת מכבי האש האזורית ובסיסי דלק וצבא. חוף שמן קרוי על שם תעשיית השמנים באזור, שפרחה בשנות ה-30 של המאה ה-20, ובמוזיאון הממוקם בו מוצגות תולדות תעשייה זו.
עד שנות ה-40 של המאה נקרא המקום ארד אל-רמל. בתחילת שנות ה-30, כתוצאה מצמצום בידיים עובדות בחקלאות וכתוצאה מהתפתחותה של חיפה, הגיעו לעיר עשרות כפריים שהקימו שכונת פחונים בחוף שמן, שכונה זו נקראה על שם המקום, שכונת ארד אל-רמל.
בצידו המזרחי של חוף שמן היה בעבר הקדום כפר דייגים בשם אבו הואם. בחפירות שנערכו בתל מאז שנות ה-20 של המאה ה-20 נמצאו שכבות בנייה מורכבות, המוכיחות שהאתר יוּשב בתקופת הברונזה המאוחרת, ומאז נשמר בו רצף יישובי במשך כמה מאות שנים.
סיכון לאסון פתע רב-נפגעים

הסיכון לאפר"ן במטרופולין חיפה, אם בשל כשל טכני, תאונה, ירי תלול מסלול עם דיוק פגיעה של מטרים בודדים או רעידת אדמה - הרובע יושב על העתק גאולוגי פעיל, גבוה מהסיכון באזורים אחרים בארץ בהינתן יכולת ההרס הטמונה בחומרים המסוכנים המיוצרים ומאופסנים במפעלי אזור התעשייה שברובע וקרבתם המיידית אל ריכוזי אוכלוסייה.
הערות שוליים

↑  עיריית חיפה: פרופיל שכונתי – מאפיינים לפי אזורים, 2008.
↑  דן אבן, חוקרים מצאו קשר מובהק בין הזיהום במפרץ חיפה לסרטן ריאות בגברים, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2010
↑  מוחמד יזבק, מהגרים, קבוצות עילית וארגונים עממיים בחברה הערבית של חיפה מהכיבוש הבריטי עד סוף המרד הערבי.
↑  אבנר רבן וי' גלנטי, "תל אבו הואם - קוי חוף קדומים", חדשות ארכאולוגיות פ"ז, אוקטובר 1985, עמוד 17.
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
השפעת מגפת הקורונה על ילדים

ציורים אופטימיים של ילדים בקוויבק במהלך הגל הראשון, עם הסלוגן "Ça va bien aller", שמתורגם ל-"הכל יהיה בסדר"
מגפת הקורונה השפיעה על הילדים ועל הנוער בשלל היבטים, בין אם בהיבטים בריאותיים, פיזיים, נפשיים, חברתיים, חומריים, חינוכיים, כלכליים ועוד. חלק מההשלכות שהביאה עמה המגפה, היו מיידיות, ודבר זה בא על ידי ביטוי במדיניות הקורונה ומדיניות הסגרים. אך חלק מהשלכותיה של המגפה, היו ארוכות טווח ולא את כולן היה ניתן לזהות בין רגע. לדוגמה, השפעותיה הכלכליות והחינוכיות של מגפת הקורונה, באו לידי ביטוי רק לאחר זמן רב אחרי שהקורונה הגיעה לראשונה למדינות בהן השפיעה.
השפעה בריאותית

מחלת הקורונה התגלתה לראשונה בדצמבר 2019 בווהאן שבסין, והחלה להתפשט במהרה למדינות שונות ברחבי העולם, ותקופת הדגירה של המחלה נעה בין 2 לבין 14 ימים, כאשר תקופת הדגירה השכיחה ביותר היא בין 3 ל-7 ימים.
השפעות המחלה היו לא שונות אצל ילדים. אף על פי שתסמיני המחלה חלשים יותר בקרב צעירים וילדים, היא משאירה תופעות לוואי קצרות וארוכות לאחר היעלמותה.
השפעה בריאותית > PIMS

תסמונת דלקתית רב מערכתית בילדים (אנ') ‏(PIMS) לדוגמה (קיצור ל-paediatric inflammatory multisystem syndrome), היא מחלה דלקתית שהתגלתה לראשונה בבריטניה ובארצות הברית, והיא מתחילה להופיע בין 2 ל-4 שבועות לאחר ההדבקה בקורונה. התסמינים של המחלה כוללים בדרך כלל חום, כאבי בטן, הקאות, שלשולים, פריחה, דלקת של שריר הלב והלם.
עם זאת, התסמונת נחשבת ליחסית נדירה, התגלו כ-720 מקרים של PIMS בלבד בסוף פברואר 2021 באנגליה, בעוד שהיו למעלה מ-7,000 מקרי קורונה בכל יום בחודש זה באנגליה, וילד אחד בלבד מת מתסמונת PIMS בדצמבר 2021.
השפעה בריאותית > Long COVID

גם בלי תסמונת PIMS, עלולים להופיע לצעירים תופעות לוואי עקב הדבקתם בקורונה, 10 עד 20 אחוז מהאנשים שנמצאו חיוביים לקורונה, חוו השפעות ארוכות טווח של הקורונה (או בקיצור: Long COVID), אשר נמשכו יותר מחודש, ו־2.3 אחוז (1 מכל 44 אנשים) חוו תסמינים שנמשכים יותר מ־12 שבועות. התסמינים של "Long COVID" כוללים עייפות קיצונית, שיעול לאורך זמן, חולשת שרירים, חום נמוך, ערפל מוחי (חוסר היכולת להתרכז) ועוד.
ילדים אשר חווים תסמיני Long COVID, עלולים להתקשות לעשות ספורט, להיות עייפים ועוד. אך התמותה חלשה, מתוך 5,210 מקרים של Long COVID, רק 46 ילדים ונערים מתו.
השפעה נפשית

התפרצות נגיף הקורונה, הביאה עימה גורמי לחץ ואי-דאות לילדים ולנערים בגילאי העשרה. לעיתים הקורונה הביאה עימה השפעות משמעותית על מצבם הרגשי של הילדים, על בריאותם הנפשי והתנהגותם. גורמים אלו נבעו עקב מדיניות הקורונה שננקטו במדינות רבות, הכוללות סגרים, ריחוק חברתי והגבלת תנועה, ולעיתים, המצב הנפשי החמור אצל הילדים נבע מלחץ מהמגפה עצמה ומהשפעותיה על אנשים אחרים.
מחקרים שערכו סביב הנגיף והשפעותיו הנפשיות על צעירים, גילו כי צעדים שננקטו על מנת לשלוט בהתפרצות נגיף הקורונה, ובמיוחד מדיניות הסגרים וסגירת מוסדות החינוך לתקופות ממושכות, עשויות להשפיע לרעה על מצבם של ילדים ונערים כאחד. הסימנים עלולים להראות עלייה בחרדה, דיכאון, הפרעת דק פוסט-טראומטית, בכלל באוכלוסייה ובקרב ילדים בפרט.
מאז פרוץ מגפת הקורונה, מנסים חוקרים ואנשים רבים להבין את השפעותיה של מגפת הקורונה בהיבטים נפשיים על האוכלוסיות הצעירות. יש עדויות חלקיות, אך ממצאי סקר שנערך בספרד ובאיטליה, שפורסמו באוגוסט 2020, ניתן לראות כי 85% מכלל ההורים המשתתפים, הבחינו בשינויים במצבם הרגשי וההתנהגות של ילדיהם במהלך הסגרים בפרט ובמשך הקורונה בכלל. התופעות השכיחות ביותר שההורים העידו על ילדיהם, היו: קשיי ריכוז, עצבנות, שעמום, חוסר מנוחה, תחושת בדידות ודאגות.
בישראל, יש עלייה חדה ברמת החרדה, בהפרעות במצב הרוח והפרעות אכילה בקרב ילדים עד גיל 18. על פי הערכות שביצעו כתוצאה מסקר בישראל, עלה כי 80% ממנהלים של מרפאות, דיווחו על עלייה משמעותית בפניות לקבל שירות במרפאות בריאות נפש לילדים, ואף יותר ממה שקיבלו בגל הראשון של הקורונה.
במוקד 105 של המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת, התקבלו 1,406 פניות בשנת 2020 על "איום בהתאבדות", לעומת 780 פניות בשנת 2019.
השפעה חברתית

בתקופת הסגר של הקורונה, חלה עלייה משמעותית בזמן שמקדישים ילדים ובני נוער ברשתות החברתיות, בצפייה, במשחק ובשימוש באמצעים טכנולוגיים.
השפעה חברתית > למידה מרחוק

במחקר שנערך על ידי מכון חרוב וכלל מדגם של 654 ילדים בטווח הגילאים 10 עד 16, התגלה כי המעבר ללמידה מרחוק, השפיעה על תעסוקתם העיקרית של בני הנוער. 87.9% מהילדים, הרגישו מוגנים במידה רבה בביתם, בעת הלמידה מרחוק, רק 2.8% ענו שהם לא מסכימים.
השפעה חברתית > רגשות

במחקר שנערך באוניברסיטת תל אביב, שהשווה בין ביטויים של רגשות חיוביים ושליליים בקרב נערים ונערות בטווח הגילאים של 12 עד 18 ביחס לשנים קודמות, עלה כי הנוער מרגיש עלייה חדה ברגשות השליליים בזמן משבר הקורונה. הרגשות השליליים שבאו לידי ביטוי כוללים: חוסר שקט, טרדה, לחץ ורגזנות, וגם עצב במידה פחותה.
מיעוט מהמתבגרים דיווח על פחד, בהלה, עוינות, אשמה או בושה. שמצא גם הוא ירידה במדדים של אושר. תוצאות המחקר דומות מאוד לתוצאות המחקר של מכון חרוב. והן מעידות על ירידה בשביעות הרצון של בני הנוער מסביבתם הקרובה.
השפעה חברתית > אלימות במשפחה

בקרב חלק מהמשפחות, לחציי הסגר וסגירת בתי הספר, הובילה לאלימות בתוך המשפחה, בין אם מדובר באלימות פיזית, נפשית, מינית, פסיכולוגית או כלכלית. על פי דו"ח של שירותי הרשויות המקומיות בתקופת משבר הקורונה, חלה עלייה משמעותית בדיווחים על מקרי אלימות במשפחה (26%).
במדינות כמו אוסטרליה, נראתה גם כן עלייה באלימות במשפחה. המנכ"לית של ארגון השירותים החברתיים Wayss, טענה כי חלה עלייה משמעותית בשיחות לשירות המשטרה שלה, וכמות השיחות והבקשות לשירותים שלה עלו מ-120 בשבוע ל-209 שיחות בשבוע בעקבות הקורונה.
השפעה כלכלית

מגפת הקורונה השפיעה כלכלית על רבים מן האנשים בעולם בכלל, אך היא השפיעה גם על הנוער. במהלך שלושת הרבעונים הראשונים של 2020, התמ"ג ירד ב-3% ביחס לתקופה המקבילה ב-2019. היו הורים שעבדו מבית.
השפעה כלכלית > למידה מרחוק

הלמידה המקוונת שהתלמידים היו צריכים ללמוד דרכה, הקשתה על השכבות העניות. כיום ישנם יותר מרבע מיליארד תלמידים ברחבי העולם ללא גישה ללמידה.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בישראל בשנת 2018, למרות מיזם מחשב לכל ילד, ב-23.6% ממשקי הבית עם ילדים אין אינטרנט וב-7.15% אין מחשב. ובעוד שב-21.7% ממשקי הבית היהודים בישראל אין חיבור לאינטרנט, נתונים אלו גבוהים בהרבה בחברה הערבית, בה ל-51% אין חיבור לאינטרנט.
השפעה כלכלית > במשפחות

בנתון שנערך בסקר של קרן ברל כצנלסון, עולה כי במהלך חודש נובמבר 2020, 71% מכלל ההורים הדרדרו כלכלית במהלך חודש הקורונה, ו-29% מעידים על פגיעה כלכלית קשה או קשה מאוד. 44% מההורים מעידים כי עשו ויתורים כלכליים לטובת ילדיהם, ושיעור הנשים שהפחיתו את שעות עבודתן על מנת להיות עם ילדיהם, גבוה ב-30% משיעור הגברים.
ראו גם

מגפת הקורונה
השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה
השפעת מגפת הקורונה על ישראל
יאיר פלאי

| --- | --- |

תא"ל יאיר פלאי. יולי 2024
 לידה:  ו' אדר ה'תש"מ, 23 בפברואר 1980 קשת, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-מרץ 2000
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 13  מפקד גדוד דקל  מפקד גדוד גפן   מפקד חטיבת מנשה   מפקד חטיבת גולני  מפקד אוגדת הבשן
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
 עיטורים
   צל"ש מפקד אוגדה
יאיר פֶּלְאׅי (נולד ב- ו' אדר ה'תש"מ, 23 בפברואר 1980) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף, המשמש מפקד אוגדת הבשן. בעבר שימש מפקד חטיבת גולני, חטיבת מנשה, מפקד גדוד גפן ומפקד גדוד 13.
ביוגרפיה

פלאי נולד וגדל בקשת שברמת הגולן להוריו שהיו ממקימי המושב. מצד אביו גלעד הוא נצר לרבי שלמה מטולוצין, לראש"ז, ליואל משה סלומון ולשלמה זלמן פרוש. למד בישיבה תיכונית חיספין ובישיבת שבי חברון. התגייס לצה"ל במרץ 2000, ושובץ בגדוד 51 בחטיבת גולני. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בעיצומו של קורס הקצינים החל מבצע חומת מגן בו השתתף כצוער בבה"ד 1. בסיום הקורס שב לגדוד 51 ומונה למפקד מחלקה, והשתתף בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. בהמשך שירת כסגן מפקד פלוגה בגדוד 51. בסיום התפקיד השתחרר מצה"ל. לאחר זמן מה שב לשירות קבע, ומונה למפקד פלוגת מסלול בגדוד 51. במלחמת לבנון השנייה הפלוגה בפיקודו תפסה קו הגנה בגבול הצפון, אך לא השתתפה בלחימה.
בהמשך מונה למפקד הפלוגה המסייעת בגדוד 51. ב-20 בדצמבר 2007, במהלך מבצע "צלול כיין" שביצע גדוד 51 במחנה הפליטים אל-מע'אזי ובין מטרותיו היה עצירת מבוקש, ארב כוח קטן מהפלוגה בפיקודו של פלאי במטע סמוך, כדי למנוע מתגבורת אויב לסכל את המעצר, שני מחבלים שהתקרבו למארב נורו ונהרגו, בהמשך הופיעה קבוצת מחבלים גדולה שפתחה לעברם בירי מנשק קל מלווה בזריקת רימונים, הוא הוביל את חייליו לחתירה למגע על אף מיעוטם המספרי, ובמכת האש חוסלו שני מחבלים נוספים. ב-27 באפריל 2008 קיבל על כך צל"ש ממפקד אוגדת עזה, משה תמיר. בשנת 2008 מונה למפקד פלגה ביחידת אגוז, והוביל אותה בין היתר במהלך מבצע עופרת יצוקה. בהמשך שירת כמפקד בית הספר להכשרות ביחידת אגוז. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של חטיבת גולני בין השנים 2014–2015, בין היתר בזמן מבצע צוק איתן. במהלך המבצע נפצע באורח קל באירוע בו נפגע מפקד החטיבה, רסאן עליאן.
בשנת 2015 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 13, ושירת בתפקיד עד שנת 2017. בהמשך שימש מפקד גדוד דקל בבה"ד 1 בין השנים 2017–2018. לאחר מכן מונה למפקד גדוד גפן, תפקיד אותו מילא בין השנים 2018–2019. ב-20 בנובמבר 2019 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת מנשה, תפקיד בו שירת עד 17 באוגוסט 2021. לאחר מכן היה חניך במכללה לביטחון לאומי במחזור מ"ט (2021–2022). ב-18 ביולי 2022 מונה למפקד חטיבת גולני. במלחמת חרבות ברזל הוא פיקד על החטיבה בקרבות ברצועת עזה. תפקיד ששירת בו עד 21 באפריל 2024.
ב-17 ביולי 2023 הוחלט על העלאתו לדרגת תא"ל ומינויו למפקד אוגדת הבשן. הוא החל לשמש בתפקיד ב-29 במאי 2024.
חיים אישיים

פלאי מתגורר בקשת, נשוי לחוה, מורה במקצועה, בתו של הרב יעקב פייגנבוים וילידת קשת אף היא, ואב לשישה. בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני בביטחון לאומי ואסטרטגיה מאוניברסיטת חיפה.
דודו סרן ארנון פלאי נהרג במהלך שירות מילואים. אחיו עמישב, לוחם סיירת גבעתי, נפצע באורח אנוש במחנה הפליטים נוסייראת במהלך מבצע חומת מגן.
הערות שוליים

↑  אהרון דולב, שעל: ישוב חדש במורדות הגולן, מעריב, 30 באפריל 1976
↑  עדי גרסיאל, "ניצחון בכל מגע" - בגליון השבוע, באתר ערוץ 7, 11 במאי 2008
↑  יהושע בריינר‏, "אנחנו נלחמים בשביל הילד בשדרות", באתר וואלה, 27 באפריל 2008
↑  גל פרל פינקל, מתווה הרכש שאישרה הממשלה לצבא מלמד על סדר העדיפויות האמיתי שלו, באתר זמן ישראל, 10 בפברואר 2021
↑  חגי עינב, הצל"ש לקצין מגולני, הפרחים לחדר הלידה, באתר ynet, 27 באפריל 2009
↑  אמיר בוחבוט‏, מפקד אגוז: "נהיה הראשונים לצעוד בסבך הלבנוני", באתר וואלה, 19 בינואר 2013
↑  יוחאי עופר, מקור ראשון, קצין חי"ר ראשי, תא"ל עליאן: "שר ומאמין בהמנון", באתר nrg‏, 6 באוקטובר 2017
↑  יוחאי עופר, גולני שלהם: מפקדי הגדודים מתמודדים עם פרשת אזריה, באתר nrg‏, 5 באוגוסט 2016
↑  קובי פינקלר, חילופי מפקדים בחטמ"ר "מנשה", באתר ערוץ 7, 21 בנובמבר 2019
↑  אריאל זיגלר, שואף למיטב, מקור ראשון, 25 בינואר 2019, כפי שהועלה ב"אתר הגבורה"
↑  עדו בן פורת, מפקד חדש לחטיבת גולני: אין פשרות עד הניצחון, באתר ערוץ 7, 18 ביולי 2022
↑  לילך שובל, מח"ט גולני, יאיר פלאי: ״מורשתם של חברנו הגיבורים חדה וברורה, אנחנו ממשיכים קדימה, עד הנצחון", באתר ישראל היום, 13 בדצמבר 2023
↑  mynet, האם ילדה בת, האב נלחם בעזה, באתר mynet‏ העמק, 19 בינואר 2009
↑  עמוס הראל, פעולות בעזה ובג'נין "כמו לפני ההודנה", באתר הארץ, 19 בספטמבר 2003
רפאל הצרפתי

| --- | --- |

 לידה:  1869 פאס, מרוקו 
 פטירה:  1956 (בגיל 87 בערך) אייר ה'תשט"ז 
 תקופת הפעילות:  ?–1956 
 
הרב רפאל הצרפתי (ה'תרכ"ט, 1869 - אייר ה'תשט"ז, 1956) היה פוסק הלכה, רבה של מאזאגאן ואוז'דא שבמרוקו במאה העשרים. מחבר הספרים 'מנחת פתים' ו'משפט כתוב'.
קורותיו

נולד לאביו הרב חיים יעקב ולאימו אסתר לבית לוי בשנת ה'תרכ"ט בפאס. בהיותו בן שמונה עשרה נכנס ללמוד בישיבת 'יגדיל תורה' בעיר. לאחר כעשר שנות לימוד בישיבה, למד בישיבתו של רבי שלמה אבן דנאן רבה של העיר, במשך כארבע שנים. בישיבה למד יחד עם בניו של רבי שלמה: רבי משה ורבי שאול אבן דנאן. התכתב עם חכמי מרוקו בענייני הלכה, כדוגמת הרב רפאל אנקווה, הרב יוסף בן נאיים, הרב יוסף משאש, הרב שלמה הכהן צבאן.
נשא את אסתר בת הרב מתתיהו סירירו מדייני העיר. שני בניו שנולדו לו נפטרו בדמי ימיהם, ורבי רפאל נותר ללא זרע.
בחשוון ה'תרפ"ד התמנה לרבה של אוז'דא, וכיהן שם ברבנות במשך עשרים ושתים שנה.
לאחר מכן, התמנה לרבה של מאזאגאן, במשך כשש שנים.
נפטר בחודש אייר שנת ה'תשט"ז.
פעילותו הרבנית

ברבנותו התפרסם בביקורתו על מנהג חלק מיהודי מרוקו להניח תפילין של יד בעמידה. רבי רפאל כתב פסק דין שיש להניחם בישיבה כדעת הזוהר, ושיגר את הפסק לחכמי מרוקו. רוב חכמי מרוקו תמכו בעמדתו. יוצאי הדופן הם הרב יוסף משאש שחלק עליו, וסבר שעדיף להניח בעמידה. וכן הרב שלום משאש שכתב שהמניחים בעמידה יש להם על מה לסמוך, וביקר את הרב רפאל ששינה את מנהגם.
כמו כן ביקר את מנהגם של חלק מהיהודים להישפט בבתי משפט של גוים. כמו כן דיווח כי נכון לשנת ה'תרפ"ד, בעיר אוז'דא רבים מהקצבים לא שמרו שבת, ולכן פסק שאין לסמוך על כשרות הבשר שבחנויותיהם. בעקבות כך, פסק לשוחטים שלא למכור בשר לקצבים מחללי שבת. פסק דינו זכה להסכמתם של בית הדין הגבוה שברבאט.
כמו כן דיווח כי בעקבות עמדתו של הרב יוסף משאש שיש לבטל את חזרת הש"ץ, רצה החזן שבעיר לבטל את החזרה, אך הוא מנע זאת ממנו, וכתב תגובה הלכתית כנגד תשובתו של הרב יוסף משאש. עם זאת יחסיו עם הרב יוסף משאש היו בידידות.