stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כביש קארקוראם
הערות שוליים

↑  קרדונג-לה גבוה ממנו אך אינו בינלאומי.
↑  25th Anniversary of the Karakoram Highway (1978-2003). Pakistan Post Office, 16/05/2006.
↑  Hermann Kreutzmann, The Karakoram Highway: The Impact of Road Construction on Mountain Societies. Modern Asian Studies 1991;25:711-736
↑  Ziad Haider, Sino-Pakistan Relations and Xinjiang's Uighurs: Politics, Trade, and Islam along the Karakoram Highway. Asian Survey 2005;45:522-545.
↑  M. P. Searle et al., The tectonic evolution of the Kohistan-Karakoram collision belt along the Karakoram Highway transect, north Pakistan. Tectonics 1999;18:929–949.
↑  Hermann Kreutzmann, The Karakoram Highway. pp. 723
↑  NHA wants Rs 14 billion for realignment of Karakoram Highway
↑  Pakistan and the Karakoram Highway, Owen Bennett-Jones, Lindsay Brown, and John Mock, Lonely Planet Publications; 6 Rev Ed edition (30 Sep 2004), ISBN 0864427093.
↑  Kashghar-Gilgit bus service planned
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536593605171  LCCN: sh87007210  VIAF: 315144452   WorldCat (עם VIAF): 315144452 
מפולת בכביש קארקוראם בשנת 2001
יחסי ונואטו–ישראל

| יחסי ונואטו–ישראל |
| --- | --- |
ונואטו: ישראל


ונואטו: ישראל
שטח (בקילומטר רבוע)
12,189: 22,072
אוכלוסייה
329,625: 9,961,867
תמ"ג (במיליוני דולרים)
1,126: 509,901
תמ"ג לנפש (בדולרים)
3,417: 51,185
משטר
רפובליקה: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ונואטו–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין רפובליקת ונואטו למדינת ישראל.
לישראל ישנו שגריר למדינה, טיבור שלו-שלוסר, שאינו מוצב בונואטו אלא פועל ממשרד החוץ בירושלים ואחראי לכל איי האוקיינוס השקט, בעוד וונואטו מיוצגת בישראל דרך קונסול הכבוד שלה, בני קובו.
היסטוריה

ונואטו וישראל כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1993.
ב-2011 ביקר בישראל נשיא ונואטו לשעבר, לולו אביל (אנ'), וב-2012 ביקר בישראל ראש הממשלה סאטו קילמן (אנ'). במהלך ביקורו חתם קילמן על הסכם בילטרלי בין שתי המדינות עם סגן ראש הממשלה ושר החוץ אביגדור ליברמן בבירה ירושלים.
בספטמבר 2016 נועד ראש ממשלת ונואטו שרלוט סלבאי עם עמיתו הישראלי בנימין נתניהו, בעצרת הכללית של האומות המאוחדות בניו יורק. השניים דנו בסוגיות של שיתוף פעולה דו-צדדי.
בשלהי מאי 2017 חתם נשיא ונואטו, הנזיר בולדווין לונסדייל, על מסמך המכיר בירושלים כ-"בירתה הבלעדית והבלתי ניתנת לחלוקה של ישראל".
היסטוריה > ונואטו והארגון לשחרור פלסטין

ונואטו הכירה בעצמאותה של מדינת פלסטין ב-21 באוגוסט 1989. ב-19 באוקטובר 1989 נכונו יחסים דיפלומטיים בין ונואטו לארגון לשחרור פלסטין ועל מדינת האיים היה אמון שגריר פלסטיני לא-תושב שעבד בקנברה שבאוסטרליה.
בשנת 2011 הייתה ונואטו לאחת מ-15 מדינות שהצביעו נגד בקשתה של הרשות הפלסטינית לחברות באונסק"ו, כחלק מרצונה להכרה בינלאומית רחבה יותר. שר החוץ לשעבר של ונואטו, ג'ו נטומן, הביע פליאה על עמדת ממשלתו, ואמר כי הדבר נוגד את תמיכתה ארוכת הטווח של ונואטו ברשות הפלסטינית. הוא העלה את הנושא בדיון בפרלמנט של ונואטו, שבמהלכו הבטיח לו ראש הממשלה סאטו קילמן כי "ישקול מחדש את ההחלטה". בהזדמנות זו הבהיר קילמן את עמדתה של ממשלת ונואטו בנוגע לסוגיה הפלסטינית ואמר כי "ונואטו תמיד תתמוך בזכותם של הפלסטינים להקמת מדינה לאומית, בו בזמן עם קיומה של ישראל כמדינה עצמאית בגבולותיה הבטוחים".
נכון לשנת 2024, ונואטו היא אחת משתי המדינות היחידות באוקיאניה (לצד פפואה גינאה החדשה) אשר מכירות במדינה פלסטינית.
כדוריד באולימפיאדת סידני (2000)

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  16 בספטמבר 2000
 תאריך סיום:  1 באוקטובר 2000
 מתחרים:  12 נבחרות גברים ו-10 נבחרות נשים מ-19 מדינות
 → 1996 2004 ← 
אולימפיאדת 2000 נערכה בסידני, אוסטרליה. תחרויות הכדוריד נערכו בין ה-16 בספטמבר ל-1 באוקטובר. זו הייתה תחרות כדוריד השמינית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 323 ספורטאים (177 גברים ו-146 נשים) מנבחרות גברים ונשים. 
 כל המשחקים נערכו ב-The Dome and Exhibition Complex.
נבחרת רוסיה (רוסיה) זכתה במדליית זהב בתחרות הגברים ונבחרת דנמרק (דנמרק) זכתה בתחרות הנשים.
מתכונת התחרות

בתחרות הגברים 7 נבחרות העפילו בהתאם לתוצאות אליפות העולם בכדוריד 1999. אוסטרליה העפילה כנבחרת המארחת ובנוסף לכך העפילו נציגי היבשות (תוניסיה, קוריאה הדרומית קובה וסלובניה בהתאם).
12 נבחרות חולקו ל-2 בתים בהם נערכו משחקים בשיטת ליגה. 4 נבחרות מכל בית העפילו למשחקי הגמר בשיטת פלייאוף.
בתחרות הנשים 5 נבחרות העפילו בהתאם לתוצאות אליפות העולם בכדוריד נשים 1999. גם הנבחרת המארחת העפילה ישירות. דרך מוקדמות העפילו נציגי היבשות (קוריאה הדרומית, אנגולה, ברזיל ודנמרק בהתאם).
הקבוצות חולקו ל-2 בתים. 4 נבחרות מכל בית העפילו למשחקי הגמר בשיטת פלייאוף.
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  רוסיה | 5 | 4 | 0 | 1 | 129 | 121 | 8 | 8 |
|  גרמניה | 5 | 3 | 1 | 1 | 128 | 113 | 15 | 7 |
|  סרביה ומונטנגרו | 5 | 3 | 0 | 2 | 130 | 127 | 3 | 6 |
|  מצרים | 5 | 3 | 0 | 2 | 122 | 115 | 7 | 6 |
|  קוריאה הדרומית | 5 | 1 | 1 | 3 | 128 | 131 | 3- | 3 |
|  קובה | 5 | 0 | 0 | 5 | 128 | 158 | 30- | 0 |
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  שוודיה | 5 | 5 | 0 | 0 | 155 | 121 | 34 | 10 |
|  צרפת | 5 | 3 | 1 | 1 | 120 | 104 | 16 | 7 |
|  ספרד | 5 | 3 | 0 | 2 | 144 | 126 | 18 | 6 |
|  סלובניה | 5 | 2 | 1 | 2 | 137 | 127 | 10 | 5 |
|  תוניסיה | 5 | 1 | 0 | 4 | 111 | 117 | 6- | 2 |
|  אוסטרליה | 5 | 0 | 0 | 5 | 106 | 178 | 72- | 0 |
תחרות הגברים > פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   רוסיה |  23 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   רוסיה |  23 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   סלובניה |  22 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   סלובניה |  22 |   |   |   רוסיה |  29 |   |   |  |  |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |   רוסיה |  29 |   |   |  |  |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |   סרביה ומונטנגרו |  26 |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  21 |   |   |   סרביה ומונטנגרו |  26 |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  21 |   |   |  |  |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |
|  |   סרביה ומונטנגרו |  26 |   |   |  |  |   |   | 30 בספטמבר | 30 בספטמבר |
|  |   סרביה ומונטנגרו |  26 |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  28 |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   רוסיה |  28 |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   שוודיה |  26 |
|  |   גרמניה |  26 |   |   |  |  |   |   |   שוודיה |  26 |
|  |   גרמניה |  26 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   ספרד |  27 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   ספרד |  27 |   |   |   ספרד |  25 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |   ספרד |  25 |   |   |  30 בספטמבר |  30 בספטמבר |
|  | 26 בספטמבר | 26 בספטמבר |   |   |   שוודיה |  32 |   |   |  30 בספטמבר |  30 בספטמבר |
|  |   שוודיה |  27 |   |   |   שוודיה |  32 |   |   |   סרביה ומונטנגרו |  22 |
|  |   שוודיה |  27 |   |   |  |  |   |   |   סרביה ומונטנגרו |  22 |
|  |   מצרים |  23 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  26 |
|  |   מצרים |  23 |   |   |  |  |   |   |   ספרד |  26 |
תחרות הגברים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  רוסיה
2:  שוודיה

3:  ספרד
4:  סרביה ומונטנגרו
5:  גרמניה
6:  צרפת
7:  מצרים
8:  סלובניה
9:  קוריאה הדרומית
10:  תוניסיה
11:  קובה
12:  אוסטרליה
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קוריאה הדרומית | 4 | 4 | 0 | 0 | 131 | 100 | 31 | 8 |
|  הונגריה | 4 | 2 | 1 | 1 | 119 | 106 | 13 | 5 |
|  צרפת | 4 | 2 | 0 | 2 | 90 | 93 | 3- | 4 |
|  רומניה | 4 | 1 | 1 | 2 | 99 | 101 | 2- | 3 |
|  אנגולה | 4 | 0 | 0 | 4 | 98 | 137 | 39- | 0 |
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  נורווגיה | 4 | 4 | 0 | 0 | 101 | 72 | 29 | 8 |
|  דנמרק | 4 | 3 | 0 | 1 | 124 | 83 | 41 | 6 |
|  אוסטריה | 4 | 2 | 0 | 2 | 131 | 90 | 41 | 4 |
| s  ברזיל | 4 | 1 | 0 | 3 | 100 | 133 | 33- | 2 |
|  אוסטרליה | 4 | 0 | 0 | 4 | 59 | 137 | 78- | 0 |
תחרות הנשים > פלייאוף אליפות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קוריאה הדרומית |  35 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   קוריאה הדרומית |  35 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  24 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   ברזיל |  24 |   |   |   קוריאה הדרומית |  29 |   |   |  |  |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |   קוריאה הדרומית |  29 |   |   |  |  |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |   דנמרק |  31 |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  26 |   |   |   דנמרק |  31 |   |   |  |  |
|  |   צרפת |  26 |   |   |  |  |   |   | 1 באוקטובר | 1 באוקטובר |
|  |   דנמרק |  28 |   |   |  |  |   |   | 1 באוקטובר | 1 באוקטובר |
|  |   דנמרק |  28 |   |   |  |  |   |   |   דנמרק |  31 |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |   דנמרק |  31 |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |  |  |   |   |    הונגריה |  27 |
|  |   אוסטריה |  27 |   |   |  |  |   |   |    הונגריה |  27 |
|  |   אוסטריה |  27 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   |  |  |
|  |   הונגריה |  28 |   |   | 29 בספטמבר | 29 בספטמבר |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  |   הונגריה |  28 |   |   |   הונגריה |  28 |   |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |   הונגריה |  28 |   |   |  1 באוקטובר |  1 באוקטובר |
|  | 28 בספטמבר | 28 בספטמבר |   |   |    נורווגיה |  22 |   |   |  1 באוקטובר |  1 באוקטובר |
|  |   נורווגיה |  28 |   |   |    נורווגיה |  22 |   |   |   קוריאה הדרומית |  21 |
|  |   נורווגיה |  28 |   |   |  |  |   |   |   קוריאה הדרומית |  21 |
|  |   רומניה |  16 |   |   |  |  |   |   |   נורווגיה |  22 |
|  |   רומניה |  16 |   |   |  |  |   |   |   נורווגיה |  22 |
תחרות הנשים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  דנמרק
2:  הונגריה
3:  נורווגיה
4:  קוריאה הדרומית
5:  אוסטריה
6:  צרפת
7:  רומניה
8:  ברזיל
9:  אנגולה
10:  אוסטרליה
יחסי וייטנאם–קניה

| יחסי וייטנאם–קניה |
| --- | --- |
וייטנאם: קניה


וייטנאם: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
331,210: 580,367
אוכלוסייה
101,141,305: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
429,717: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,249: 1,895
משטר
רפובליקה סוציאליסטית חד מפלגתית: רפובליקה

יחסי וייטנאם–קניה הם היחסים שבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם לרפובליקת קניה.
היסטוריה

היחסים הרשמיים בין המדינות הם לבביים, ושתי  המדינות מבקשות להרחיב את היחסים. סגן שר המסחר הווייטנאמי, לה דונג קוואנג, צוטט ואמר כי וייטנאם תעבוד בשיתוף פעולה הדוק עם קניה ותנהל קשרים מסחריים ודיפלומטיים עמוקים יותר.
שתי המדינות חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות.
ביקורים רשמיים

בדצמבר 2019, ראש ממשלת וייטנאם נווין סואן פוק אירח את מזכירת החוץ של קניה, ד"ר מוניקה ג'ומה. ג'ומה נפגשה גם עם סגן ראש הממשלה הווייטנאמית.
סחר ושיתוף פעולה

וייטנאם מבקשת לשפר את קשרי הסחר עם קניה. הסחר בין שתי המדינות הוכפל ברבעונים הראשונים של 2010 ו-2011.
בשנת 2011 ייצאה וייטנאם סחורות בשווי מיליון דולר לקניה, ובשנת 2012 צמח הייצוא בחדות ועמד על סחורות בשווי 80 מיליון דולר. הסחורות העיקריות המיוצאות מווייטנאם לקניה כוללות: אורז, חלקי מחשוב, חלקי אלקטרוניקה ומוצרי פלסטיק, וקניה משמשת כנקודת גישה לשווקים ברחבי מזרח אפריקה.
בשנת 2015 הפכה קניה איירווייז לחברה האפריקאית הראשונה שמספקת טיסות ישירות לווייטנאם.
ייצוג דיפלומטי

שגרירות וייטנאם בטנזניה מוסמכת לפעול בקניה.
שגרירות קניה בתאילנד מוסמכת לפעול בווייטנאם.
יתרות מט"ח

יתרות מטבע חוץ, או יתרות מט"ח (באנגלית: Foreign Exchange Reserves,  או FX Reserves), הן נכסים המוחזקים על ידי בנקים מרכזיים, על פי רוב בצורת מטבעות של מדינות זרות, בדרך כלל בדולר אמריקני וכן (במידה פחותה משמעותית) באירו, לירה שטרלינג ובין יפני. יתרות אלו משמשות בעיקר כערבונות לפעילות כלכלית.
בתחילת שנות ה-80 נפסקה פעילות בשיטת הסחר של ברֶטוֹן ווּדס, לאחר שבאוגוסט 1971 הודיעה ארצות הברית בהנהגת ריצ'רד ניקסון, באופן חד-צדדי, על הפסקת התאימות בין יתרות זהב בפועל לבין הדולר, עבר הדולר להיות כסף פיאט וקרסה בפועל שיטת המסחר מכיוון שהדולר הפך בפועל להוות מעין יתרה בשימוש על ידי בנקים מרכזיים זרים. מדינות מרכזיות נוספות כגון אנגליה, לא איחרו להגיב ושינו את מתכונת הכלכלה בהתאם כדי לאפשר את אותה הדינמיות במטבעות שלהם.
יתרות המט"ח הגבוהות ביותר מוחזקות על ידי סין, ועמדו, נכון ליולי 2021 על 3.15 טריליון דולר אמריקאי, כמעט פי שלושה מהשנייה אחריה, יפן.
יתרות מט"ח בישראל

גובה יתרות המט"ח של ישראל, עמדו בסוף אוגוסט 2021 על סך 205,912 מיליון דולר (מקום 15 בעולם), גידול של 4,217 מיליון מהחודש הקודם, והיוו 46.8 אחוזים מהתוצר המקומי הגולמי.
על פי חוק בנק ישראל (התש"ע-2010), אחד מתפקידיו של בנק ישראל, הוא להחזיק ולנהל את יתרות מטבע החוץ של המדינה.
מהמשבר הכלכלי העולמי שהחל בשנת 2008 הפגינה מדינת ישראל איתנות כלכלית ובנק ישראל פתח בסדרת רכישות אגרסיביות של יתרות מט"ח. גילוי שדות גז טבעי בשטחי המים הכלכליים של ישראל בים התיכון חיזק מגמה זו, ובנק ישראל החל ברכישת מט"ח בכמויות המותאמות להשפעה של הפקת הגז על מאזן התשלומים, כדי להימנע מהמחלה ההולנדית.
באוקטובר 2010 היוו לראשונה היתרות (69.1 מיליארד) מעל ל-30% מהתוצר הגולמי (GDP). על פי דו"ח בנק ישראל, הגיעו יתרות מטבע החוץ של מדינת ישראל בסוף שנת 2017, לערך של 113 מיליארד דולר.
ביולי 2020 הגיעו יתרות מטבע החוץ של ישראל למעל 157.5 מיליארד דולר, מקום 18 בעולם,[דרוש מקור] ומקום רביעי בעולם[דרוש מקור] ביתרות מט"ח לנפש (18,150$ לנפש), עם קפיצה של 15 מיליארד דולר תוך חודשיים בלבד, יתרות אלו עמדו על כ-40% מהתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג).
לפי בנק ישראל, יתרות המט"ח של ישראל עמדו בסוף יוני 2021, במקום ה-15 בעולם, על סך 200,175 מיליון דולר (20,400$ לנפש), גידול של 1,825 מיליון מהחודש הקודם. והיוו 48.8% מהתוצר המקומי הגולמי של ישראל.
יתרות מט"ח בישראל > ניהול יתרות מט"ח בישראל

על פי דו"ח בנק ישראל לשנת 2017, רוב ההשקעות הן באיגרות חוב של מדינות. בין 10% ל-13% מהיתרות הושקעו במניות של חברות, ובין 4.8% ל-6% הושקעו באיגרות חוב של חברות.
חלק ניכר מיתרות המטבע נובע ממדיניות בנק ישראל להעלות את שער הדולר (ואיתו מטבעות זרים נוספים) יחסית לשער השקל. זאת מהסיבה ששקל זול תורם לייצוא (מקבלים יותר שקלים עבור אותו סכום בדולרים). לצורך העלאת ערך הדולר יחסית לשקל, מספק בנק ישראל ביקושים לדולר, ומוכר בעבורו שקלים. לבנק ישראל אין מגבלה על כמות השקלים שהוא יכול לספק, שכן הוא יצרן השקלים. הדבר אינו גורם לאינפלציה כמו במקרה של "הדפסת כסף" שכן תמורת השקלים מקבלים נכס אמיתי בצורת מטבע זר. השקלים הללו אינם בגדר "יש מאין" שהוא הדבר שגורם לאינפלציה.
הפסד אמיתי שעלול לקרות מאחזקה של יתרות גבוהות, הוא כאשר הגופים שהשקיעו בשקל (מכרו לבנק ישראל את מטבע החוץ), חוזרים וקונים אג"ח של המדינה המבוסס על שקלים. ברוב המקרים הריבית שבנק ישראל נותן על איגרות החוב שלו, גבוהה מהריבית שהוא מקבל כאשר הוא משקיע את יתרות מטבע החוץ שלו באיגרות חוב של מדינות אחרות. הסיבה לכך היא שבנק ישראל משקיע באיגרות חוב של מדינות בעלות דירוג אשראי גבוה יותר מהדירוג של ישראל ולכן בעלות שיעור ריבית נמוך מהריבית שבנק ישראל נותן על איגרות החוב שלו. הפרשי הריביות הללו הם מקור להפסדים. בניגוד להפסד שנובע משינויים בשערי המטבע, שהוא הפסד "על הנייר" (שכן הוא צפוי להתבטל ביום שיהיה צורך להשתמש ביתרות הללו), הרי שכאן מדובר בהפסד אמיתי שכן זהו הפסד שתלוי בכמות הזמן שמוחזקות היתרות ולא בשערי המטבע. בנק ישראל מנסה לחפות על בעיה זו באמצעות "ניהול פעיל" והשקעה של אחוז מסוים מהיתרות, באפיקים עם סיכון מוגבר ורמת תשואה גבוהה יותר. עצם האחזקה של יתרות מטבע חוץ גבוהות, מהווה פרמטר חיובי לחברות דירוג האשראי, גורם לשיפור של דירוג האשראי של המדינה ולירידה בריבית שהבנק משלם על האג"ח שהוא מנפיק. כך באופן עקיף מצטמצם הפרש הריביות שגורם להפסד הנ"ל.
צבירת יתרות

יתרות מטבע החוץ שמדינות מחזיקות ממלאות שלושה תפקידים מרכזיים:
מקנות למשק מטבע חוץ בהיקף מספיק לעת חירום (למשל במקרה של מלחמה או אסון טבע). בעת כזאת ייתכן צורך לקיים את היבוא או להגדילו במהירות ובמידה משמעותית כדי להתמודד עם מצב החירום, ואילו היצוא עלול להפגע קשות, כך שההכנסות במטבע חוץ יהיו נמוכות. בנסיבות כאלה הממשלה והמגזר הפרטי יתקשו לגייס מטבע חוץ בחו"ל, כך שיתרות מטבע החוץ יישארו המקור העיקרי של המדינה למימון במטבע חוץ.
מאפשרות לבנק המרכזי להתערב בשוק מטבע החוץ בנסיבות שבהן:
שער החליפין סוטה מטווח הרמות המתיישב עם שיווי המשקל הבסיסי של המשק.
שוק מטבע החוץ אינו פועל כיאות (כשל שוק).
מאפשרות לבנק המרכזי לפעול בשוק מטבע החוץ לשם מיתון ההשפעה של תנועות הון משמעותיות מצד תושבי חוץ או תושבים מקומיים, העלולות לערער את היציבות בשווקים הפיננסיים, ולכן – לפגוע ביציבות של המשק (מקרה פרטי של הנקודה הקודמת).
צבירת יתרות > הלימות רמת יתרות מטבע חוץ

החזקת רמה נאותה של יתרות מטבע חוץ היא מדד חשוב לאיתנות הכלכלית של מדינה, היא מסייעת לבנק המרכזי במילוי תפקידיו. היתרות הן מקור של נזילות במטבע חוץ, שאותו הבנק יכול לנצל בעת הצורך. מלבד זאת, יתרות גדולות של מטבע חוץ תורמות לשיפור מעמדה של המדינה בסביבה הפיננסית הבינלאומית, בהגדילן את האמון ביכולתה להתמודד עם זעזועים במשק. יתרון זה מקבל ביטוי בדירוג האשראי של המדינה ובהערכות שמפרסמות חברות הדירוג. כך בדרך כלל מתאפשר למשק להוריד את עלויות המימון בגיוס של חוב בחו"ל במידה או כזו אחרת.
צבירת יתרות > תאוריות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
צבירת יתרות > עלויות הכרוכות באחזקת יתרות גבוהות

יתרות המטבע שבידי הבנק המרכזי, הן נכס שדורשות טיפול. לא ניתן להחזיק אותן ללא בניית תיק השקעות, שכן אז ערך היתרות ירד כתוצאה מאינפלציה במטבעות הזרים בהן הן מוחזקות. באופן טבעי, בגלל חשיבותן ותפקידן של יתרות המטבע, אופי ההשקעה שמרני מאוד, כאשר המטרה היא בעיקר שמירת ערך ותשואות צנועות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  עד כניסתו לתוקף של חוק בנק ישראל התש"ע-2010, נוהלו היתרות על פי חוק בנק ישראל התשי"ד-1954 והפרשנות המשפטית שהתווספה עליו במשך השנים, ובהתאם למדיניות ההשקעה שקבע נגיד הבנק.
↑  בנק ישראל ירכוש מט"ח על מנת לקזז את ההשפעה מהפקת הגז בישראל על שער החליפין, באתר בנק ישראל
↑  דו"ח על יתרות מטבע החוץ - דו"ח שנתי 2017, באתר בנק ישראל, ‏12 מרץ 2018
↑  גד ליאור|, בנק ישראל לא מפסיק לרכוש דולרים: יתרות המט"ח חצו לראשונה 200 מיליארד, באתר ynet, 7 ביולי 2021
↑  דוח על השקעת יתרות מטבע החוץ של ישראל לשנת 2017, באתר בנק ישראל, ‏13 במרץ 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4188827-3  NDL: 00562103  NKC: ph441061 
גרף שנתי - גובה יתרות המטח של ישראל
יחסי וייטנאם–שווייץ

| יחסי וייטנאם–שווייץ |
| --- | --- |
וייטנאם: שווייץ


וייטנאם: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
331,210: 41,277
אוכלוסייה
101,141,305: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
429,717: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,249: 99,060
משטר
רפובליקה סוציאליסטית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי וייטנאם–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים ומלאים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים עקב היותה של וייטנאם שותפת סחר חשובה לשווייץ.
בעקבות כינון היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין שווייץ לווייטנאם בשנת 1971, שווייץ פתחה שגרירות בהאנוי בשנת 1973. וייטנאם פתחה שגרירות בברן בירת שווייץ בשנת 2000, ושווייץ פתחה קונסוליה כללית בעיר הו צ'י מין סיטי בשנת 2015. הביקור הרשמי הראשון של נשיא הקונפדרציה השווייצרית בווייטנאם התרחש בחודש אוגוסט 2008 והחל מספטמבר 2011, שווייץ ווייטנאם נפגשות באופן קבוע לדיאלוג פוליטי. בשנת 2016 חגגו שווייץ ווייטנאם 45 שנים של יחסים דיפלומטיים רשמיים.
יחסים כלכליים

וייטנאם היא, על פי משרד החוץ השווייצרי "שוק מבטיח" לשווייץ. ערך הסחר שבין שתי המדינות הגיע לכמעט 2 מיליארד פרנקים שווייצרים בשנת 2016, עלייה של 36.5% לעומת המסחר בשנה הקודמת. עם כמעט מאה חברות שווייצריות הפועלות במדינה, שווייץ היא אחת מהמשקיעות האירופאיות הגדולות בווייטנאם. בין איגוד הסחר החופשי האירופי, בו חברה שווייץ, לבין וייטנאם נחתם הסכם סחר חופשי.
שווייצרים בווייטנאם

על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2017 התגוררו בווייטנאם שש מאות שבעים ותשעה אזרחים שווייצרים.
נציגויות דיפלומטיות

שווייץ מיוצגת בווייטנאם בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בהאנוי, בירת המדינה. שווייץ מיוצגת בווייטנאם גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בהו צ'י מין סיטי.
וייטנאם מיוצגת בשווייץ בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בברן, בירת המדינה. וייטנאם מיוצגת בשווייץ גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בז'נבה.
כדוריד באולימפיאדת סיאול (1988)

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  20 בספטמבר 1988
 תאריך סיום:  1 באוקטובר 1988
 מתחרים:  12 נבחרות גברים ו-8 נבחרות נשים מ-15 מדינות
 → 1984 1992 ← 
אולימפיאדת 1988 נערכה בסיאול, קוריאה הדרומית. תחרויות הכדוריד נערכו בין ה-20 בספטמבר ל-1 באוקטובר. זו הייתה תחרות כדוריד השישית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 281 ספורטאים (170 גברים ו-111 נשים) מנבחרות גברים ונשים. כל המשחקים נערכו בסוואן, בקרבת סיאול.
נבחרת ברית המועצות (ברית המועצות) זכתה במדליית זהב בתחרות הגברים ונבחרת קוריאה הדרומית (קוריאה הדרומית) זכתה בתחרות הנשים.
מתכונת התחרות

בניגוד לתחרויות שנערכו בשנת 1980 וב-1984 שסבלו מחרם, הפעם אף נבחרת לא סירבה להשתתף בתחרויות.
בתחרות הגברים 6 נבחרות העפילו בהתאם לתוצאות אלופת העולם בכדורדי 1986. נבחרות ברית המועצות וצ'כוסלובקיה העפילו דרך מוקדמות ובנוסף לכך העפילו נציגי היבשות (אלג'יריה, יפן וארצות הברית בהתאם).
12 נבחרות חולקו ל-2 בתים בהם נערכו משחקים בשיטת ליגה. שתי הנבחרות שסיימו במקום הראשון בכל בית נפגשו במשחק על מדליית הזהב ושתי הנבחרות שדורגו במקום השני בכל בית נפגשו במשחק על מדליית הארד.
בתחרות הנשים 3 נבחרות העפילו בהתאם לתוצאות אליפות העולם בכדוריד נשים 1986. גם הנבחרת המארחת העפילה ישירות. נבחרות יוגוסלביה העפילו דרך מוקדמות ובנוסף לכך העפילו נציגי היבשות (חוף השנהב, הרפובליקה העממית של סין וארצות הברית בהתאם).
הקבוצות חולקו ל-2 בתים. מכל בית 2 נבחרות העפילו לבית העליון שגם בו המשחקים נערכו בשיטת ליגה.
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברית המועצות | 5 | 5 | 0 | 0 | 130 | 82 | 48 | 10 |
|  יוגוסלביה | 5 | 3 | 1 | 1 | 116 | 109 | 7 | 7 |
|  שוודיה | 5 | 3 | 0 | 2 | 106 | 91 | 15 | 6 |
|  איסלנד | 5 | 2 | 1 | 1 | 96 | 102 | 6- | 5 |
|  אלג'יריה | 5 | 1 | 0 | 4 | 89 | 109 | 20- | 2 |
|  ארצות הברית | 5 | 0 | 0 | 5 | 81 | 125 | 44- | 0 |
תחרות הגברים > שלב הבתים > בית ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  דרום קוריאה | 5 | 4 | 0 | 1 | 127 | 117 | 10 | 8 |
|  הונגריה | 5 | 3 | 0 | 2 | 102 | 93 | 9 | 6 |
|  צ'כוסלובקיה | 5 | 3 | 0 | 2 | 109 | 103 | 6 | 6 |
|  גרמניה המזרחית | 5 | 3 | 0 | 2 | 109 | 100 | 9 | 6 |
|  ספרד | 5 | 2 | 0 | 3 | 101 | 106 | 5- | 4 |
|  יפן | 5 | 0 | 0 | 5 | 97 | 126 | 29- | 0 |
תחרות הגברים > משחקי הכרעה

משחק על מדליית זהב
משחק על מדליית ארד
משחק על מקום 5
משחק על מקום 7
תחרות הגברים > הדירוג הסופי

| מיקום | קבוצה |
| --- | --- |

1:  ברית המועצות
2:  קוריאה הדרומית

3:  יוגוסלביה
4:  הונגריה
5:  שוודיה
6:  צ'כוסלובקיה
7:  גרמניה המזרחית
8:  איסלנד
9:  ספרד
10:  אלג'יריה
11:  יפן
12:  ארצות הברית
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית א'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  קוריאה הדרומית | 3 | 2 | 0 | 1 | 76 | 67 | 9 | 4 |
|  יוגוסלביה | 3 | 2 | 0 | 1 | 58 | 58 | 0 | 4 |
|  צ'כוסלובקיה | 3 | 2 | 0 | 1 | 81 | 69 | 12 | 4 |
|  ארצות הברית | 3 | 0 | 0 | 3 | 55 | 76 | 21- | 0 |
תחרות הנשים > שלב הבתים > בית ב'

| מדינה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | זכות | חובה | הפרש | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברית המועצות | 3 | 2 | 1 | 0 | 75 | 49 | 26 | 5 |
|  נורווגיה | 3 | 2 | 1 | 0 | 75 | 53 | 22 | 5 |
|  הרפובליקה העממית של סין | 3 | 1 | 0 | 2 | 76 | 58 | 18 | 2 |
|  חוף השנהב | 3 | 0 | 0 | 3 | 37 | 103 | 66- | 0 |