stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ערפדון צהוב-אוזן

| ערפדון צהוב-אוזן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: דמויי נשפון
משפחה:: זיזפיים
סוג:: ערפדון צהוב-אוזן
מינים
 5
שם מדעי
 Vampyressa ‏תומאס, 1900

ערפדון צהוב-אוזן (שם מדעי: Vampyressa), הוא סוג של עטלף קטן במשפחת הזיזפיים, הכולל 5 מינים החיים ביבשת אמריקה. הסוג הוקם לראשונה בשנת 1900 על ידי הזואולוג הבריטי אולדפילד תומאס, שסבר שמדובר במוצץ-דם ננסי, אולם בהמשך התברר שהוא אינו ניזון מדם ואינו שייך לתת-משפחת הערפדים.
במקור, הסוג כלל 8 מינים; בשנת 2014, שלושה מינים בסוג הועברו לסוג נפרד הקרוי ערפדון קטן על בסיס הבדלים מולקולריים מורפולוגיים בגולגולת, בשיניים וסימונים. הסיווג החדש הוכר על ידי IUCN, אך בטקסונומיות ישנות השניים עדיין מוכרים כסוג אחד.
תיאור

לערפדון צהוב האוזן מבנה גוף גוצי, ראש רחב ולוע קצר. האוזניים גדולות יחסית עם אפרכסות רחבות וצפירים קצרים. העיטור האפי מורכב מזיז משולש וקצר שמוקף בקמטים, ובדיסקית רחבה סביב הנחיריים. על השפתיים שורת יבלות. אורך הראש והגוף של המינים בסוג 43–65 מ״מ, אורך הזרוע 29–38 מ״מ והמשקל עד 9–16 גרם. הסוג נטול זנב, וקרום התעופה האחורי קצר ודק. הערפדון צהוב האוזן כבד יותר מהערפדון הקטן, אך גופו קצר יותר.
הפרווה של הערפדון צהוב האוזן קצרה, צפופה וזיפית. צבעה הכללי נע בין צהבהב קרמי לזהוב, חום בהיר, אפור, חום אפרורי או ערמון. הכנפיים סגלגלות או שחרחרות, והאוזניים והעיטור האפי צהובים בדרך כלל. הפנים ורודות או שחרחרות, והן מסומנות בשני זוגות פסים לבנים מעל ומתחת לעיניים. לסוג זה אין פס גבי.
ביולוגיה

המינים בסוג חיים באמריקה הדרומית ובית הגידול שלהם מורכב מיערות גשם, סוואנות טרופיות וביצות. חלקם מעדיפים יערות שפלה וחלקם דווקא יערות הרריים על הרי האנדים . המינים כמעט ולא נחקרו בטבע, והמידע אודות האקולוגיה שלהם מצומצם.
הערפדונים צהובי האוזן חיים בקבוצות קטנות של 2–7 פרטים במערות ונקיקים, וחלקם עשויים לבנות אוהלים מחיתוך חלקי של ענפים גדולים בדומה לזיזף בנאי. הארגון החברתי שלהם מורכב מהרמון המכיל זכר, מספר נקבות וצאצאיהן. עונת הרבייה משתנה מאזור לאזור, והם יכולים להתרבות פעמיים בשנה. התזונה מורכבת בעיקר מפירות. ההיריון נמשך מספר חודשים ולאחר מכן הזיזפית ממליטה צאצא יחיד - לרוב בסמיכות לעונת הגשמים.
מינים

בסוג זה 5 מינים:
ערפדון צהוב-אוזן דרומי (Vampyressa pusilla)
ערפדון צהוב-אוזן צפוני (Vampyressa thyone)
ערפדון צהוב-אוזן אליזבת (Vampyressa elisabethae)
ערפדון צהוב-אוזן סינץ׳ (Vampyressa sinchi)
ערפדון צהוב-אוזן מליסה (Vampyressa melissa)
ערפדון צהוב-אוזן דרומי.
צ'סנק

צ'סנק (בהונגרית: Csesznek) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בצ'סנק מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 599 ובשנת 2020 רק 539 תושבים.
יהודי צ'סנק

בצ'סנק חיו יהודים בתקופות זמן שונות ובמקום קיים בית קברות יהודי נטוש. ישנו תיעוד של יהודים ילידי הכפר שנרצחו בשואה. היישוב ויהודי שחי בו מוזכר בספר "פרשים על הירקון" וביומן "המסע אל העקירה" של אהוד בן עזר.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 30 |  |
| 1880 | 13 | 937 |
| 1910 | 26 |  |
| 1920 | 24 |  |
| 1930 | 15 |  |
| 1941 | 17 | 802 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי בצ'סנק
↑  תיעוד יהודים מצ'סנק שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  פרשים על הירקון ספר מאת אהוד בן עזר
↑  המסע אל העקירה יומן מסע להונגריה ולסלובקיה בעקבות משפחת ראב מאת אהוד בן עזר
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת זירץ |
| --- | --- | --- |
| יישובים | זירץ • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7734097-8  NKC: ge760491  VIAF: 241108222   WorldCat (עם VIAF): 241108222
צ'ארלס פדרסן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 באוקטובר 1904 פוסאן, קוריאה הדרומית 
 פטירה:  26 באוקטובר 1989 (בגיל 85) סאלם, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  כימיה אורגנית 
 מקום מגורים:  ארצות הברית
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  Saint Joseph College, Yokohama  אוניברסיטת דייטון 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לכימיה (1987)  Lavoisier Medal for Lifetime Technical Achievement (1991) 
 תרומות עיקריות
 הפיתוח של מולקולות שמשתתפות בתגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה והשימוש בהן
 
צ'ארלס ג'ון פדרסן (באנגלית: Charles John Pedersen, ‏3 באוקטובר 1904 – 26 באוקטובר 1989) היה כימאי אמריקאי יליד דרום קוריאה, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1987 (במשותף עם דונלד ג'יימס קראם וז'ן-מארי להן), "על הפיתוח והשימוש במולקולות בעלות תגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה".
חייו

פדרסן נולד בפוסאן שבקוריאה הדרומית לאב נורווגי ולאם יפנית. את רוב חייו בילה בארצות הברית. הוא החל ללמוד באוניברסיטת דייטון, אוהיו, ארצות הברית ב-1922, וקיבל תואר ראשון בכימיה. משם המשיך ללימודי תואר שני ב-MIT שבמסצ'וסטס. כל העת נתמך פדרסן כלכלית על ידי אביו; לאחר שקיבל את התואר השני בחר שלא להמשיך בלימודים אלא להתחיל לעבוד, זאת כדי שיוכל לזכות בעצמאות כלכלית. פדרסן הוא מהזוכים הבודדים בפרס נובל בתחום מדעי שאינו בעל תואר דוקטור.
פדרסן התקבל לעבודה בחברת דופונט (DuPont), תאגיד המוצרים הכימיים הגדול בעולם, שם עבד במשך 42 שנים, עד לפרישתו. פדרסן זכה בפרס נובל כהוקרה על תגליותיו בתחום מולקולות האתר כתר, קבוצת תרכובות אורגניות טבעתיות בעלות תכונות מיוחדות. את הפרס חלק עם שני כימאים אחרים - אמריקני וצרפתי - אשר המשיכו את מחקרו בתחום האתרים. במהלך עבודתו דופונט נרשמו על שמו 65 פטנטים. את תגליותיו בנושא האתרים פרסם עשרים שנה לפני קבלת הפרס.
לאחר פרישתו דופונט עסק בדיג, צפרות, גננות וכתיבת שירים. פדרסן לקה במיאלומה בשנת 1983, ולמרות חולשתו הגיע לטקס קבלת הפרס בסטוקהולם ב-1987. פדרסן, מדען צנוע ונעים הליכות, קיבל את הידיעה על זכייתו בהפתעה גמורה.
דוגמה לאתר כתר
ערפדון

| ערפדון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: דמויי נשפון
משפחה:: זיזפיים
סוג:: ערפדון
מינים
 2
שם מדעי
 Vampyrodes ‏תומאס, 1900
תחום תפוצה


ערפדון (שם מדעי: Vampyrodes), הוא סוג של עטלף בינוני במשפחת הזיזפיים, הכולל 2 מינים, החיים ביבשת אמריקה. הסוג תואר לראשונה בשנת 1900 על ידי הזואולוג הבריטי אולדפילד תומאס, ושמו המדעי מציין את העובדה שהוא דומה לערפד החקיין אך קטן ממנו משמעותית. הערפדון נחשב לטקסון מונוטיפי עד העשור השני של המאה ה-21; בשנת 2011 הוא פוצל לשני מינים בעקבות מחקר מורפולוגי שהוכר על ידי הרשימה האדומה של IUCN, אולם בטקסונומיות רבות עדיין מופיע כסוג בעל מין יחיד. סוג זה קרוב מבחינה גנטית וחיצונית לסוגים הזעירים: ערפדון צהוב-אוזן וערפדון קטן.
תיאור

הערפדון מתאפיין בגוף חביתי, בגולגולת גדולה ומסיבית, ובלוע קצר ורחב. אוזניו מעוגלות וקצרות יחסית עם צפירים זעירים. עיטור העלה האפי שלו מפותח למדי, ומורכב מחנית עבה מקומטת ופרסה רחבה וקמוטה סביב הנחיריים. העיניים גדולות יחסית. השפתיים מכוסות בשורת יבלות עגולות. הזרועות והרגליים שעירים למדי.
הערפדון קטן בהרבה מהערפד החקיין, אך עדיין נחשב לסוג גדול יחסית במשפחה שרבים בה בעלי מידות גוף קטנות; אורך ראשו וגופו 77–89 מ"מ, אורך זרועו 46–57 מ"מ ומשקלו 25–47 גרם. מוטת הכנפיים שלו כ-10 ס"מ. הסוג נטול זנב וקרום התעופה האחורי שלו צר עם שוליים שעירים.
הפרווה של הערפדון קצרה וזיפית. צבעה הכללי חום בהיר, חום אפרורי, אפור כהה, ערמון או אוכרה, והיא נוטה להיות חיוורת יותר באזור הגחון. לאורך הגב יש רצועת שיער זקופה בצבע לבן. הכנפיים שחורות והרגליים והזרועות בצבע חום-בורדו עד כתום. הסוג ידוע בפניו המסומנות בפסים לבנים עבים וברורים: זוג פסים בצידי המצח וזוג פסים לאורך הלחיים. חלקי הפנים שבין הפסים בדרך כלל צבועים בחום כהה יותר משאר הגוף. העיטור האפי, האוזניים והשפתיים בצבע צהוב-שמנת, כתמתם, ורוד או חום מלוכלך.
ביולוגיה

מין אחד בסוג מצוי בעיקר באגן האמזונאס באמריקה הדרומית והמין השני בעיקר באמריקה המרכזית. שני המינים נמצאים בקולומביה. בית הגידול של הסוג מורכבת מיערות טרופים בגובה 1,000-300 מטר מעל פני הים והוא מצוי גם במטעים וביערות עננים.
הערפדון פעיל בשעות הלילה ומתחיל לתור אחר מזון 45 דקות לאחר השקיעה. הוא מבלה את שעות הלילה בתעופה, אכילה ומנוחה לסירוגין, ומבקר מדי לילה ב-2 או 3 עצים המרוחקים 100–850 מטר ממקום הלינה. במהלך התעופה, הערפדון מקפיד לשמור על מרחק של 3 מטר מקרקעית היער. התזונה שלו מורכבת בעיקר פירות (בפרט תאנים, פפאיה ובננה), לצד צוף ואבקנים שמשמשים כמזון משלים. כאשר הערפדון מאתר פרי, הוא תופס אותו בפיו ונושא אותו לעבר אתרים ספיציפיים המשמשים אותו לאכילה בלבד ולא ללינה. הטורפים העיקריים של הסוג הם אופוסומיים ודורסי לילה.
הערפדון חי בקבוצות קטנות של עד 4 בוגרים המורכבים מזכר, 3-2 נקבות וצאצאיהן, בעוד שזכרים צעירים חיים בגפם. הסוג מבלה את שעות היום בשינה על ענפים או תחת לעלים גדולים כמו כפות דקלים ובננה, אך הוא אינו בונה אוהלים כמו מספר סוגי זיזפים. אתרי הלינה זמניים ומוחלפים לאחר מספר ימים; בדרך זו, הערפדון מבטיח לעצמו זמינות מרבית של מזון. הערפדון מתרבה פעמיים בשנה: פעם אחת בסביבות מאי ופעם אחת בסביבות ספטמבר ודצמבר. הנקבה ממליטה צאצא יחיד בכל פעם.
המינים בסוג מסווגים על ידי IUCN במצב השימור ללא חשש (LC), בשל הסתגלותם למגוון רחב של בתי גידול מיוערים ומיוערים למחצה ועקב טווח התפוצה הרחב שלהם. מגמת האוכלוסייה שלהם איננה ידועה ועשויה להיות בירידה מתונה שאינה מצדיקה עדיין סיווג בקטגוריה מאוימת יותר.
מינים

בסוג זה 2 מינים:
ערפדון קרקיולו (Vampyrodes caraccioli) - המין המוכר והקטן יותר. בעל נפוץ בעיקר בברזיל, פרו, אקוודור, קולומביה, וונצואלה, בוליביה, אזור גויאנה, והאיים טרינידד וטובגו.
ערפדון גדול (Vampyrodes major) - המין החדש והגדול בסוג. נפוץ במקסיקו, בליז, גואטמלה, הונדורס, ניקרגואה, קוסטה ריקה, פנמה וקולומביה.
צי הקונפדרציה הצפון-גרמנית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  הקונפדרציה הצפון-גרמנית הקונפדרציה הצפון-גרמנית
 סוג:  צי
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1867–1871 (כ־4 שנים)
 מלחמות:  מלחמת פרוסיה–צרפת
הצי של הקונפדרציה הצפון-גרמנית (בגרמנית: Norddeutsche Bundesmarine) צמח מן הצי הפרוסי והיה הכוח הימי של הקונפדרציה הצפון-גרמנית. ב-1871, עם הקמת הקיסרות הגרמנית החדשה, הוחלף שמו לצי הקיסרי (Kaiserliche Marine).
במלחמה נגד צרפת, בשנים 1870–1871, התנגשו אוניות צי הקונפדרציה פעמים אחדות באוניות הצי הצרפתי שהטילו הסגר על נמלי הקונפדרציה בים הצפוני ובים הבלטי.  ב-9 בנובמבר 1870 התחולל בחופי הוואנה קרב אוניה באונייה (אנ') בין ספינת התותחים הגרמנית "מטאור" (אנ') לספינת השיטור הקולוניאלי (Aviso) הצרפתית "בובה" (Bouvet). הקרב הסתיים ללא הכרעה. צי הקונפדרציה היה קטן ואוניותיו סבלו מתקלות טכניות תכופות, ועל כן לא מילא תפקיד משמעותי במלחמה. מנגד, הצי הצרפתי לא הצליח להנחית כוחות צבא בחופי פרוסיה בשל התבוסות שנחל הצבא הצרפתי ביבשה.
פולנים
השם (אתנונים)

פולנים – קוראים לעצמם Polacy (פולאצי), ביחיד זכר – פולאק Polak, ביחיד נקבה – פולקה Polka.
השם פולין – בפולנית "פולסקה" (Polska) – ושם העם הפולני הוא אנדונים הבא משורש הודו-אירופי עממי "פּולה", או "פּלה" שמובנו – שדה פתוח. משם המילה הפולנית והרוסית פולה (поле) המתקשרת למלים כמו planum (מישור) בלטינית, plaine (משור כצורת נוף בצרפתית, המילים field (שדה) ו-floor (רצפה, קומה) באנגלית, (פולה) ברוסית, Falen המופיעה בשם אזור הגרמני וסטפאליה (Westfalen). משמעות זו של השם מוזכרת גם על ידי הכרוניקן ז'רווה (גרוואסיוס) דה טילבורי שכתב בספרו De Otia imperialia ("פנאי לקיסר") בשנת 1211: "Inter Alpes Huniae et Oceanum est Polonia, sic dicta in eorum idiomate quasi Campania" ("בין האלפים ההוניים (כלומר הרי הקרפטים – הערתנו) לאוקיינוס (כלומר הים הבלטי – הערתנו) נמצאת פולין, כלומר "השדה" בלשונם").
אטימולוגיה זו מקובלת גם על ההיסטוריון והכרוניקון יאן דלוגוש מן המאה ה-17 הטוען "Polanye, id est campestres" (פולנים זה אנשי השדה).
גם מרצין קרמר טען כי שם הארץ והעם מתייחסים לשדה, ציד או לוחמה בשדה פתוח.
השם "פולני" או "פּולאני" שימש בהתחלה שבט מערב סלבי. שבט זה כינה "פולסקה" את האזור שבשליטתו באגן נהר וארטה.
במאה ה-10 שבט הפולאנים המערביים הצליח להכניע ולאחד את שבטי הסלאבים שבין נהרות אודר והבוג המערבי במדינה פאודלית אחת ובתחילת המאה ה-11 השם "פולסקה" התפשט לאזור רחב יותר. חבל הארץ שהיה מוצאם של הפולאנים המערביים נודע כ"פולין ישן" – סטארופולסקה, אחר כך כ"פולין גדול" – ויילקופולסקה. לעומת זאת השטחים שנכבשו לקראת סוף המאה ה-10, מולדת שבטי הויסלאנים והלנדיאנים, נודעו כ"פולין קטן" או מאלופולסקה.
השם (אתנונים) > אקסונימים

השם "לֶכים" או "ליאכים" (ברוסית:ляхи) היה אקסונים מזרח-סלאבי בשימוש בימי הביניים בנוגע לעם הפולני. הבלארוסים מכנים את הפולנים "לאכי". כך קראו לפולנים במאות 16–17 הטטרים מקרים, הטורקים העות'מאנים והקוזקים מזפורוז'יה. בהתאמה פולין נקראה בפי הטורקים, הטטרים ופרסים "לאכיסטן" או בהתאמה "לאהסטן"(لهستان).
בעבר הרומנים השתמשו במילה "ליאך" ביחיד – וברבים – "לֶש leși.
הארמנים קוראים לפולנים עד היום "לֶהּ", בריבוי – לֶהָאפָּאר լեհապար.
בליטאית הם נקראים "לנקאי" בהונגרית הפולנים נקראים עד היום "לנגייל" (lengyel), ברבים – לנגיילק.
המילה "ליאך" קיבלה במאות ה-18–19 בפי הרוסים והאוקראינים קונוטציה שלילית והיא הוחלפה ב"פוליאק".
מקור השם "לך" ו"ליאך" מיוחס לשם האב האגדי של הפולנים – הנסיך לך ונקשר גם לשם קדום של פולין – לכיה.
היסטוריה

אזור ההתיישבות המקורי של פולנים נמצא בערך באזור הנהר ורטה (יובל של אלבה) והיובל שלה נוטץ', שבה נמצאות הערים פוזנן וגנייזנו של ימינו. בתחילת ימי הביניים התאחדו בני השבט ה"פולאנים" המערב סלאבי שחיו שם עם שבט הוויסלאנים, שמרכזו באזור הערים ורשה וקרקוב של ימינו.
בסמוך לשבטים אלה חיו גם שבטים מערב סלאביים נוספים: הגוראלים, השלזים, המזובים, הקרקובים ואחרים.
עם הקמת הממלכה המאוחדת הפולנית-ליטאית (1569–1795) שקמה בהנהגת שושלת יגיילו (1386–1572), התיישבו פולנים רבים בשטחים הנמצאים כיום בדרום ליטא, במחצית המערבית של בלארוס, בשליש המערבי של אוקראינה, וכן בצפון מוראביה וצפון סלובקיה.
בעקבות חלוקותיה בין המעצמות השכנות בסוף המאה ה-18 (1772, 1793, 1795) חדלה פולין להתקיים כמדינה, ובני העם הפולני והקהילות האתניות שחיו בקרבתם הפכו בעל כרחם לנתינים של האימפריה הרוסית, ממלכת פרוסיה ובעקבותיה האימפריה הגרמנית, והאימפריה ההבסבורגית על גלגוליה - האימפריה האוסטרית והאימפריה האוסטרו-הונגרית.
במאה ה-19 תהליך התיעוש בגרמניה ובאוסטריה הביא להגירת פולנים אל חבל הרוהר ולמרכזיה העירוניים של אוסטרו-הונגריה.
ב-1918 בעקבות מלחמת העולם הראשונה הוקמה מחדש פולין העצמאית.
היא שוב נמחקה  כמדינה חלוקתה בין גרמניה הנאצית לברית המועצות בשנת 1939. בעקבות כך קמה ממשלה פולנית בגולה בלונדון ובהמשך גם ממשלה מתחרה קומוניסטית מיוזמת ברית המועצות. 
בעת הכיבוש הנאצי בוצעו גרושים המוניים של פולנים לטובת מתיישבים גרמנים. הנאצים ביצעו רצח עם נגד מיליוני היהודים בפולין וכן נגד המיעוט הצועני. נרצחו גם מספר מיליונים של פולנים. גרמניה הנאצית וברית המועצות ביקשו לדכא ולחסל חלק גדול מן האליטה הפולנית.
בתום מלחמת העולם השנייה נכפו על אזור פולין וסביבתה נדידות אוכלוסין גדולות:
פולין הוקמה מחדש יותר מערבה, והפולנים מן האזור ממזרח לקו קרזון במערב בלארוס ומערב אוקראינה ודרום ליטא גורשו מברית המועצות אל המדינה הפולנית המחודשת. חלקם יושבו בשטחים נרחבים שסופחו לפולין על חשבון גרמניה – פומרניה האחורית, פרוסיה המזרחית עם ורמיה-מזוריה פומרליה עם דנציג, ברנדנבורג המזרחית ושלזיה התחתונה שהתרוקנו מגרמנים אחרי שאלה גורשו בהמוניהם בשנים 1945–1950 מערבה לשטחים שנותרו חלק מגרמניה.
הענפים העיקריים של הפולנים בימינו הם מעל לכל בני פולין גדול, בני פולין קטן, הקויאבים והמזוביים.
לאלו יש להוסיף את הגוראלים, המזורים, השלזיים וכן חי בקרבם העם הקאשובי, שאינו נחשב לפולני. הקבוצה האתנית הסלאבית הנקראת הסורבית מחבל לוז'יצה (לוזאציה), גם כן לא פולנית, ושהייתה מזוהה עם הגרמנים, גורשה או יושבה מחדש אחרי שנת 1945 מזרחה מן הקו אודר-נייסה למה שנקרא לימים גרמניה המזרחית (1949–1991).
נתונים דמוגרפיים

העם הפולני הוא הקבוצה הלאומית השישית בגודלה באיחוד האירופי.
הנתונים תלויים במקורות השונים, אולם לפי המספרים הזמינים כ-60 מיליון אנשים בעולם מקורם בפולין. כ-21 מיליון מתוכם חיים מחוץ לגבולות פולין, אך רבים מהם אינם ממוצא אתני פולני. בפולין עצמה חיים בערך 38,000,000 פולנים.
קיימים מיעוטים פולנים במדינות הסובבות את פולין, כמו גרמניה, צ'כיה, הונגריה, סלובקיה, צפון ומזרח ליטא, מערב אוקראינה ומערב בלארוס. מיעוטים פולנים קטנים חיים בארצות אחרות במזרח אירופה כמו רפובליקת מולדובה ורומניה. בפדרציה הרוסית חי מיעוט פולני הכולל ילידים פולנים אך גם צאצאים של פולנים שגורשו על ידי השלטונות הסובייטים בימי מלחמת העולם השנייה ואחריה. מעריכים שבשטחי ברית המועצות לשעבר חיים כ-3 מיליון פולנים.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם

בפולין משתמשים במונח "תפוצה פולנית" או "דיאספורה פולנית" במובן של אנשים ממוצא פולני החיים מחוץ לשטחים שהיו משתייכים פולין לדורותיה. מספרם המשוער רשמית הוא בין 10–20 מיליון. תפוצה פולנית חשובה קיימת בארצות הברית (הפולנים האמריקאים), בברזיל (הפולנים הברזילאים) ובקנדה (הפולנים הקנדים). לצרפת יש יחסים היסטוריים עם פולין ובתוכה חי מספר יחסית גדול של אנשים בעלי שורשים פולנים. הפולנים הראשונים הגיעו לצרפת במאה ה-18.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > צרפת

בתחילת המאה ה-20, במחצית הראשונה של המאה ה-2, במעיקר בימי מלחמות העולם התיישבו בצרפת כמיליון פולנים, ביניהם מהגרים פולנים שנמלטו מפני הכיבוש הנאצי או השלטון הסובייטי והקומוניסטי.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > ארצות הברית

בארצות הברית מספר משמעותי של מהגרים פולנים התיישב בשיקגו, אוהיו, דטרויט, ניו ג'רזי, ניו יורק, אורלנדו (פלורידה), באפלו, ניו יורק וניו אינגלנד. העיר בעלת הריכוז הגדול ביותר של פולנים אמריקאים בניו אינגלנד היא ניו בריטן, קונטיקט.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > קנדה

רוב הפולנים בקנדה הגיעו לשם אחרי מלחמת העולם בשנייה. מספר המהגרים מפולין עלה במיוחד בין השנים 1945–1970 ושוב אחרי נפילת המשטר הקומוניסטי ב-1989.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > ברזיל

בברזיל מרבית המהגרים הפולנים התיישבו במדינת פאראנה. מספרים קטנים יותר אך משמעותיים התיישבו במדינות ריו גראנדה דו סול, אספיריטו סנטו וסן פאולו. העיר קוריטיבה היא העיר ה"פולנית" השנייה בתפוצה הפולנית אחרי שיקגו. באזור שלה עדיין ניתן מטפחים מוזיקה, תרבות ובמטבח פולניים.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > תנועות דמוגרפיות של פולנים בתוך האיחוד האירופי

עוד לפני נפילת הקומוניזם אלפי פולנים היו עובדים בגרמניה המערבית.
אחרי קבלת פולין לאיחוד האירופי בשנת 2004 ופתיחת שוק העבודה של האיחוד, כ־2 מיליון פולנים, רובם צעירים, היגרו לארצות של האיחוד האירופי. יש משערים כי מעל מחצית מיליון פולנים באו מפולין לעבוד בבריטניה. באותה תקופה הגיעו עובדים פולנים גם לאירלנד ושוודיה. ב-2011 הפולנים השיגו זכות לעבוד חופשית בכל רחבי האיחוד האירופי.
בנורווגיה מספר הפולנים הגיע ל-120,000 והם הפכו לקבוצת המהגרים בגדולה ביותר במדינה.
נתונים דמוגרפיים > התפוצה הפולנית בעולם > תנועות דמוגרפיות של פולנים בתוך האיחוד האירופי > הונגריה

באמצע המאה ה-19 בימי השלטון ההבסבורגי התחזק המיעוט הפולני בהונגריה מבחינה מספרית. בשנת 1922 הוקם בהונגריה
בית ספר פולני ל"ימי ראשון". בעת מלחמת העולם השנייה פעלו בהונגריה 27 בתי ספר יסודיים בפולנית וגם בית ספר תיכון בפולנית ביישוב באלאטון בוגלאר. כיום מספר הפולנים בהונגריה הוא רק 3,800, אם כי ארגוני מיעוטים טוענים כי מספרם של בעלי מוצא פולני הוא כ-10,000.
השפה

השפה הפולנית (język polski – "ינזיק פולסקי") שייכת לענף המערבי של הקבוצה הסלאבית של משפחת ההודו-אירופיות.
הכתיב שלה מבוסס על אלפבית הלטיני המצויד בסימנים דיאקריטיים מיוחדים.
השפה הפולנית היא השפה הסלאבית היחידה השומרת תנועות מאונפפות מהסלאבית המשותפת. יש לה מספר צמדי עיצורים יותר קשים להיגוי, צורה מיוחדת של L. ההטעמה על ההברה הלפני האחרונה.
הניבים העיקריים הם:
של פולין גדול (וליקופולני) – במערב פולין
של פולין קטן (מלופולני) – בדרום ודרום-מזרח פולין – קרקוב
המזובי – במרכז ומזרח פולין – ורשה
שלזי – בדרום מערב פולין – קטוביצה
קשובי – פומרניה – גדנסק ובמזרח של מערב פומרניה
פולני-סלובקי ("הררי" – גורלסקי)
ישנם שני וריאנטים של השפה הפולנית הספרותית – של ורשה ושל קרקוב ופוזנאן.
השפה הפולנית היא השפה הרשמית של פולין.
אחרי מלחמת העולם השנייה פולין היא המדינה ההומוגנית ביותר מבחינה לשונית באירופה: כ-97% מאזרחיה מצביעים על הפולנית כשפת אמם. במקומות אחרים, דוברי הפולנית מהווים מיעוטים לשוניים בגרמניה, בצפון סלובקיה ובצ'כיה, בהונגריה, בצפון-מזרח ליטא ובמערב אוקראינה ובמערב בלארוס.
השפה > ליטא

השפה הפולנית היא שפת המיעוט הנפוצה ביותר במחוז וילנה (וילניוס-וילנו) של ליטא (26% מכלל התושבים, לפי המפקד ב-2001). דוברי פולנית חיים גם בצפון-מזרח ובמערב ליטא.
השפה > אוקראינה

באוקראינה הפולנית נפוצה באזורים ממערב ללביב וווהלין.
השפה > בלארוס

מיעוט משמעותי דובר פולנית חי במערב בלארוס, בעיקר באזורי ברסט וגרודנו ובאזור הגבול עם ליטא.
ההתפזרות הגאוגרפית של השפה הפולנית הושפעה במידה רבה על ידי שינויי הגבולות והטרנספרים של אוכלוסין שהתרחשו בימי מלחמת העולם השנייה ואחריה. פולנים יושבו מחדש ב"שטחים המוחזרים" מגרמניה במערב ובצפון. נותרו מספר פולנים גם בשטחים שהיו קודם בשליטת פולין במזרח ושסופחו לברית המועצות. משום כך קיימים בימינו מיעוטים דוברי פולנית בליטא, בלארוס ואוקראינה, אף על פי שפולנים רבים גורשו או היגרו משטחים אלה לתוך גבולות פולין העכשוויים. בינתיים שואת היהודים ועלייתם לישראל, בריחתם וגירושם של גרמנים, וגירוש האוקראינים והגירתם, גרמו להומוגניות הלשונית של פולין כיום.
דוברי פולנית משתמשים בשפה בצורה אחידה ברוב שטחי פולין. עם זאת במקביל לפולנית הסטנדרטית קיימים במדינה ניבים פולנים ושפות מקורבות לפולנית. הניבים הנפוצים ביותר הם הניבים השלזיים, המדוברים בשלזיה העליונה והשפה הקשובית, המדוברת בצפון המדינה.