stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמיל אפלבאום
הערות שוליים

↑  Choroba głodowa: badania kliniczne nad głodem wykonane w getcie warszawskim z roku 1942 - Centralna Biblioteka Judaistyczna, cbj.jhi.pl
1 2  חלוק לבן בגטו: מבט על קורות הרפואה היהודית בפולין בתקופת השואה / מרים עופר ; עריכת לשון: דורית רוגובוי | עופר, מרים, 1960 - מחבר | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  Nowicki, Witold (1878-1941). Red., Domaszewicz, Aleksander, (1887-1948). Red., Krzyżanowski, Kalikst. Red., Polska Gazeta Lekarska. 1928, nr 6, 1928-02-05
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007368444705171  PLWABN: 9810542100305606  ISNI: 0000 0001 1226 1521  VIAF: 163515416   WorldCat (עם VIAF): 163515416
נווה גנים (קריית מוצקין)

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  קריית מוצקין 
 תאריך ייסוד:  שנות ה־80 של המאה ה־20 
 קואורדינטות:  32°51′26″N 35°05′34″E﻿ / ﻿32.857156292901°N 35.092668709241°E﻿ / 32.857156292901; 35.092668709241
 he
 
נווה גנים היא שכונה בצפונה של קריית מוצקין.
רקע

שכונת נווה גנים הוקמה בסוף שנות ה-80 בקריית מוצקין, ושמה ניתן לה על שם פרויקט בנייה גדול של חברת גב-ים, שהייתה חברה קבלנית דומיננטית במקום. בעת שנבנתה בצפונה של קריית מוצקין, הייתה מנותקת פיזית מן העיר.
גבולות השכונה הם כביש 4 ממזרח, מפעל רפא"ל מצפון, מסילת הרכבת בקו נהריה-חיפה ממערב, ורחוב צה"ל מדרום.
בשנת 2013 נמנו בה כ-5,300 תושבים.
השכונה כוללת בנייה רווייה בלבד. עם הקמתה הוקמו בה בניינים בני עד 8 קומות, ובהמשך נבנו בה בניינים בני עד שמונה קומות. בעשור השני של המאה ה-21 נבנו בשכונה גם בניינים בני 15 קומות ויותר.
בשכונה בית ספר יסודי על שם עליזה בגין, מתנ"ס על שם אופירה נבון, קאנטרי קלאב עירוני, ומרכז מסחרי קטן.
הערות שוליים

↑  הארץ, נוה גנים בקרית מוצקין: השכונה המוצלחת בקריות לא הצליחה להחזיק מחירים, באתר TheMarker‏, 24 באוקטובר 2004
↑  עדינה חכם, כבר לא היקרה של הקריה: ביקור בשכונת נוה גנים, באתר ynet, 21 בפברואר 2013
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לובי 99

| --- | --- |

 תחום:  שדלנות פוליטית
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  יאיא פינק 
 מנכ"ל:  לינור דויטש
 תקופת הפעילות:  יוני 2015 – הווה (כ־9 שנים)
 lobby99.org.il
 
לובי 99 הוא ארגון חברתי-כלכלי ללא מטרת רווח (חל"צ), שהוקם במטרה לקדם באמצעות שדלנות פוליטית את האינטרסים של הציבור הרחב למול מקבלי ההחלטות בכנסת ובממשלה, בשונה מהלוביסטים המסחריים המייצגים בדרך כלל בעלי הון, חברות מסחריות וגופים פרטיים.
החל ממרץ 2016 מתבסס הארגון על דמי ההשתתפות הקבועים של החברים, והוא היה לארגון החברתי הראשון בישראל הממומן אך ורק על ידי מימון המונים קבוע. החברים בארגון קובעים עבור הארגון את הנושאים בהם הוא יתמקד, ובהתאם להחלטות החברים פועל לובי 99 כדי לשנות, לשפר ולתקן את המציאות החברתית-כלכלית בישראל, להפחית שחיתות, ולהקטין את כוחם של בעלי ההון הגדול במסדרונות מקבלי ההחלטות.
מנכ"לית הארגון, עו"ד לינור דויטש, נבחרה יחד עם כלל חברי הארגון ל"אבירת איכות השלטון" לשנת 2019, והופיעה כנציגת הארגון ברשימת "100 המשפיעים של דה-מרקר" בשנים 2017, 2018, ו-2019.
רקע > הקמה

הארגון החל את דרכו ביוני 2015, כפרויקט גיוס מימון המונים שיזם יאיא פינק.
לצד יאיא פינק, הוקמה מועצה מייסדת שפעלה לגיוס כסף ראשוני במימון המונים. לאחר העמידה ביעדי הגיוס, נערכה הצבעה בקרב 1,084 התורמים. במסגרת ההצבעה נבחרו שלושת הנושאים הראשונים בהם החל צוות הארגון לפעול מול נבחרי הציבור: שקיפות, פתיחת שוק הבנקאות לתחרות, ותמלוגים ממשאבי הטבע.
להוצאת הרעיון לפועל גייס פינק את עו"ד לינור דויטש כלוביסטית הציבורית הראשונה ויחד קבעו את תצורתו של הלובי הציבורי. פינק כיהן כמנכ"ל הארגון במשך שלוש וחצי שנותיו הראשונות, עד לפרישתו בעקבות החלטתו להתמודד על מקום ברשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-21, מאז החליפה אותו בתפקיד עו"ד דויטש, שכיהנה עד אז כסמנכ"לית.
בסיום תקופת קמפיין הגיוס פנו פינק ודויטש לגייס מצטרפים כחברים קבועים ללובי בכל סכום חודשי קבוע לבחירתם, כאשר תרומה חד פעמית אינה מזכה בחברות והזכויות הנלוות לה, בעוד הצטרפות בסכום נמוך קבוע כלשהו כן מזכה. כך התאפשר לבנות תקציב ארוך טווח ולהסתמך על ההכנסות לאורך זמן. בכך הפך הלובי לארגון מימון ההמונים הקבוע הראשון בישראל, ופרץ בכך את הדרך לעמותות נוספות שהלכו בעקבותיו.
את השנה הראשונה להרצת הארגון סיים הלובי עם 800 חברים קבועים מממנים, את השנה השנייה עם 2,000 חברים, את השנה השלישית עם 4,000 חברים, ואת הרביעית עם 6,000. נכון לינואר 2025 מונה המיזם כ-15,700 חברים מממנים, והמספר מתעדכן מדי יום וניתן לראותו באתר הלובי.
רקע > שם הארגון

שם הארגון מורכב משני אלמנטים "לובי" ו-"99". בדומה לפעילות הארגון, המתבסס על טכניקת השדלנות של חברות הלובי המסחריות, כך שם הארגון מתבסס על הכינוי שדבק בשדלנים – 'לוביסטים', בשל עבודתם שהתקיימה ברחבת הלובי של הפרלמנט הבריטי בתחילת הדרך, ומתקיימת כיום במסדרונות, ורחבות לובי של בתי פרלמנט ברחבי העולם, לרבות כנסת ישראל ומשרדי הממשלה.
כדי להבדיל את הארגון החברתי מארגוני הלובי המסחריים המייצגים בעלי הון, הוחלט לקרוא לארגון "לובי 99", כינוי המתכתב עם הססמה החברתית "אנחנו ה-99%" (אנ'), שהייתה פופולרית בישראל בזמן המחאה החברתית בישראל, ומסמלת ייצוג של 99% אחוז מאוכלוסיית ישראל, אשר איננה מחזיקה בממון המאפשר לה לשלם לחברות הלובי המסחריות, כשם שעושים המאיון העליון מאוכלוסיית ישראל.
רקע > עקרונות

כללי היסוד של לובי 99, כפי שאושרו על ידי חברי הארגון בפברואר 2017:
נושאים לקידום – לובי 99 יפעל לקדם נושאים חברתיים וכלכליים המסייעים לציבור הרחב. הנושאים מוצעים על ידי חברי הארגון, עוברים תהליך מחקר וסינון על ידי מחלקת המחקר, ולבסוף עולים להצבעת החברים הדו-שנתית. כדי שנושא יעלה להצבעת החברים, עליו לעמוד בתנאי הסף:
על הנושא להתמקד בתחום חברתי וכלכלי מובהק.
על הנושא לעמוד במרכז הקונצנזוס הישראלי, ולקדם אינטרס המסייע לרוב המכריע של הציבור. בשל כך, תחומים הנוגעים לקבוצות אינטרס, כדוגמת אוכלוסיות ספציפיות, בעלי מקצוע או מאבקים אזוריים, לא יקודמו על ידי הלובי. כמו כן, הלובי אינו עוסק בנושאים המצויים במחלוקת כדוגמת נושאי דת-מדינה ונושאים מדיניים-ביטחוניים.
על הנושא להיות פרקטי לקידום, בהתחשב בהרכב הכנסת והקואליציה. בשל כך, צוות הלובי לא יקדם "הצהרות חוק" שמטרתן להגיע לכותרות אולם הסיכוי לקדמן הוא אפסי, בגלל סיבות פוליטיות או תקציביות.
אין ארגונים חברתיים אחרים העוסקים בנושא ביעילות ובהצלחה. עם זאת, הלובי יקדם נושאים בהם פועלים ארגונים שאינם מתעסקים בתחום הלובי.
ניתן לטפל בנושא בטווח הזמן המיידי. בשל כך, יידחו נושאים בעלי עלות תקציבית גבוהה שהסיכוי לקדמם נמוך. כמו כן, תינתן עדיפות לנושא שבו פועלים לוביסטים מסחריים של בעלי ההון, הפועלים לכאורה כנגד האינטרס הציבורי.
שיתוף החברים ובניית קהילה – חברי לובי 99 הם הבסיס לארגון, הן מבחינה כלכלית (כיוון שכל חבר משלם דמי חברות חודשיים) והן מבחינה תפעולית (כיוון שחברי הארגון מציעים, מצביעים ומדרגים את הנושאים שצוות הלובי מקדם, ובנוסף מאשרים את התקציב השנתי). מלבד התווית הדרך, באמצעות הצבעות ואישורי התקציב; חברי הארגון מתעדכנים על פעילות הצוות אחת לשבוע ויכולים להשתתף במפגשי חברים, סיורים וכנסים מקצועיים. בנוסף, לקהילת החברים פלטפורמות דיגיטליות בפייסבוק, בוואטסאפ ובטלגרם, בהן מתקיים קשר בין החברים והצוות. חברי הקהילה בוחרים את מידת המעורבות בארגון, וללא קשר למידת מעורבותם, לכל חבר יש “קול” אחד בהצבעה, ללא תלות בגובה התמיכה הכספית שלו בארגון.
שקיפות – כלובי ציבורי, הארגון מצהיר כי השקיפות הארגונית מהווה ערך יסוד. התקציב השנתי המאושר על ידי החברים מוצג באתר האינטרנט של הארגון, כמו גם תוצאות ההצבעות של החברים, המפורסמות ברשתות החברתיות. כמו כן, צוות הלובי מעדכן באופן שבועי את החברים על הנעשה בארגון ודואג לפרסם את פגישותיו עם נבחרי ציבור ואנשי מקצוע. כלל העדכונים השבועיים מועלים לאתר האינטרנט של הארגון.
צדק תעסוקתי – לובי 99 רואה בהיותו חברה לתועלת הציבור במודל להעסקה צודקת. כל עובדי לובי 99 מועסקים בצורה ישירה, ופערי השכר בין עובדי הארגון לא יעלו על יותר מפי חמישה בין העובד שמרוויח הכי מעט לזה המרוויח הכי הרבה. בנוסף, הארגון מצהיר על שאיפותיו לייצוג שווה בין המינים בקרב מקבלי השכר, ועל נגישות משרדי הארגון.
מימון המונים – מודל ההכנסות של לובי 99 מבוסס על מימון המונים – "כסף קטן של רבים יכול לגבור על כסף גדול של מעטים". כל משתתף התומך בארגון בסכום כספי קבוע (חודשי) הוא חבר בארגון, ללא תלות בגובה התמיכה הכספית שלו ('קול' אחד 'לכל' אחד). תורמים באופן חד פעמי מקבלים את הדיוור השבועי במייל, בו הם יכולים להתעדכן על פעילות הלובי, אך אינם הופכים לחברים בארגון ולא זכאים לקחת חלק פעיל בקהילת הלובי. ניתן להפסיק להיות חבר בארגון בכל שלב באמצעות מילוי טופס באתר האינטרנט, יצירת קשר במייל או פניה ברשתות החברתיות.
החל ממרץ 2016 מתבסס הארגון על דמי ההשתתפות הקבועים של החברים, ולמעשה הוא הארגון החברתי הראשון בישראל הממומן אך ורק על ידי מימון המונים.
תהליכי עבודה

פעילות הלובי הציבורי כוללת תהליך עבודה ארוך המתחיל ברעיון המתפתח בקהילת החברים התומכים בארגון ונבחר בהצבעה, פעילות מחקר, קידום הנושאים שנבחרו מול גורמי השלטון, והמשך הפיקוח על הנושאים שטופלו לוודא שהמצב לא משתנה.
תהליכי עבודה > הצעה, איתור ובחירת נושאים

שלב ראשון - הצעת נושאים: חברי הלובי יכולים להציע רעיונות לנושאים הקרובים לליבם באמצעות טופס מקוון באתר הלובי. הצעת הנושאים מתאפשרת לאחר תהליך זיהוי (הכולל הזנת כתובת מייל או מספר תעודת זהות), ופתוחה לאורך כל ימות השנה.
שלב שני - מחקר וסינון הנושאים: לקראת הצבעת החברים (אחת לשנה), מתבצע תהליך של סינון ההצעות שהתקבלו מהחברים לרשימה מצומצמת של הצעות העולות להצבעה. סינון זה מתבסס על ידי תהליך מקצועי של עובדי הלובי, שעורכים מחקר ראשוני על הנושאים שמטרתו לבחון את עמידתם במספר דרישות שהוגדרו מראש – כדי שנושא יועלה להצבעת החברים, על הנושא להיות: (א) נושא חברתי/כלכלי מובהק, (ב) מסייע לרוב המכריע של הציבור ולא לקבוצה ספציפית, (ג) פרקטי וניתן לקידום, (ד) ניתן לטיפול בטווח הזמן הקרוב, (ה) לא מטופל על ידי ארגון חברתי אחר ביעילות והצלחה, (ו) נושא שבו לוביסטים של בעלי ההון פועלים בתחום לכאורה כנגד האינטרס הציבורי. בתום התהליך, נבחרים כחמישה נושאים המתאימים לכל הדרישות, ואלו מועלים להצבעה הכללית. במקביל, כלל החברים שהציעו נושאים זוכים לתשובה, בין אם הצעתם הועלתה להצבעה ובין אם נדחתה.
שלב שלישי - הצבעה: הנושאים שעברו את תהליך הסינון מועלים להצבעת חברים. במהלך תקופה ההצבעה, החברים דנים על הנושאים השונים בפלטפורמות הדיגיטליות של הקהילה, ואף יכולים לשנות את בחירתם מספר פעמים עד לתום התקופה. חברי הלובי יכולים להצביע בעד הנושאים שהם מעוניינים שהארגון יקדם, אך לרשותם עומדת האפשרות להצביע גם כנגד נושא שבו הם אינם מעוניינים שהארגון יעסוק. נושא המקבל למעלה מ-25% התנגדות נפסל. בתום תקופת ההצבעה, הנושא שמקבל את מירב הקולות, תוך שקלול קולות הנגד – עובר לתהליך מחקר מעמיק, המשלים את תהליך המחקר הראשוני, ולבסוף נכנס לרשימת הנושאים שבהם צוות הלובי מטפל. לרוב הצבעות החברים מתקיימות פעמיים בשנה, לקראת פתיחת מושבי החורף והקיץ של כנסת ישראל (בדרך כלל בחודשים אפריל וספטמבר).
הצבעות ייחודיות: בנוסף להצבעות אלו, מדי פעם הלובי מקיים הצבעות שלא מן המניין, כדי להתייעץ עם החברים לגבי סוגיות קונקרטיות שצצות. בין ההצבעות המיוחדות שהתקיימו ניתן למצוא את ההצבעה המיוחדת – "האם לובי 99 צריך להגיש ערעור לבית המשפט על החלטת רשות התחרות לאשר את העסקה במסגרתה מונופול הגז רוכש את צינור הגז בין ישראל למצרים". על אף שהנושא דרש הוצאות ייחודיות גבוהות מהרגיל, חברי הארגון אישרו אותו ברוב של 95%.
תהליכי עבודה > תהליך מחקר

לאחר בחירת נושא על ידי חברי הלובי, השלב הראשון הוא שלב המחקר. מחלקת המחקר לומדת את הנושא, מקיימת פגישות עם מומחים, ומרכזת תשתית של ידע שעל בסיסו ניתן לגבש אסטרטגיית פעולה. לאחר מכן, מחלקת המחקר ממשיכה ללוות את הלוביסטית המקבלת את הנושא, ולתמוך את פעילות הלובינג בשלל דרכים: הכנת ניירות עמדה; איסוף נתונים; הכנת עזרים וגרפים לטובת מסמכי הארגון; ואיתור הזדמנויות מתאימות לפעולה.
תהליכי עבודה > פעילות לובי פרלמנטרית

לובי 99 מקפידים על נוהלי שקיפות מחמירים:
הנגשת מידע – אחד הפערים המרכזים בעבודת חברי הכנסת מצוי בעומס הרב שתחתיו הם נתונים. על אף שלרשותם עומד מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מיעוטם היחסי של חברי הכנסת (ביחס לעולם המערבי) יוצר עליהם עומס רב. כדי לקדם את הנושאים שנבחרו על ידי חברי הלובי, צוות הלובי מקיים מפגשים מקדימים עם חברי הכנסת, ומפיק ניירות עמדה ומחקרי עומק המוגשים לחברי הכנסת בטרם הדיונים. זאת, במטרה למנוע את השפעת הלובי המסחרי, אשר פעמים רבות מציג נתונים התומכים באינטרס הפרטי של לקוחותיו בלבד.
קידום הצעות חוק – צוות הלובי מקדם הצעות חוק בעבודה משותפת עם חברי הכנסת. במסגרת קידום הצעות החוק, צוות הלובי דואג לתמוך בחברי הכנסת מבחינה מקצועית, בעוד חברי הכנסת מובילים את ההצעה ברמה הפרלמנטרית.
ייצוג הציבור בדיונים – אף על פי שדיוני ועדות הכנסת פתוחים לקהל הרחב, לרוב משתתפים בהם רק נציגים של גורמים מסחריים או גורמים אחרים בעלי אינטרס ספציפי. כדי לאזן זאת, צוות הלובי נוהג להשתתף באופן תכוף בישיבות הוועדות השונות, כאשר הן נוגעות לנושאים אשר נבחרו על ידי חברי הארגון. בישיבות מציגים חברי הלובי נתוני מחקר, הסתייגויות, התנגדויות ותמיכות כלפי הסוגיות של השולחן.
קידום רפורמות ועבודה עם גורמים ממשלתיים – הלוביסטים של הארגון מקיימים יחסי עבודה עם גורמים ממשלתיים, לרבות שרים, עוזריהם, מנהלים בכירים, רגולטורים ועוד.
יצירת שיתופי פעולה אסטרטגיים - צוות הלובי מקדם שיתופי פעולה עם גופים מקצועיים אחרים, כדוגמת ארגונים חברתיים נוספים, ודוחף לקיום שולחנות עגולים בנושאים מגוונים. דוגמה לשיתופי פעולה שצוות הלובי לוקח בהם חלק, ניתן לראות בפורום לקידום תחבורה ציבורית או במסגרת נושאים פיננסיים[דרוש מקור][מפני ש...].
פעילות > שקיפות

נושא השקיפות היה אחד הנושאים שנבחרו בהצבעת החברים הראשונה. במסגרת נושא זה לובי 99 מקדם יוזמות והליכי חקיקה שמטרתם פרסום פומבי של מידע בנוגע למתרחש בכנסת, במשרדי הממשלה ובחברות הגדולות.
פעילות > שקיפות > הישגים בתחום השקיפות

"חוק הלוביסטים" - תיקון לחוק הכנסת שמחייב לוביסטים להירשם בפרוטוקול בוועדות הכנסת השונות ולכתוב מיהו הלקוח שהם מייצגים בדיון. החוק עבר בקריאה שנייה ושלישית ונכנס לתוקף בפברואר 2016. החל מסוף שנת 2016 מפורסמים שמות השדלנים, הארגון אליו הם שייכים והלקוחות אותם הם מייצגים באתר הכנסת. בנוסף, התיקון מטיל חובת צינון של חצי שנה על עוזרים פרלמנטריים לפני הפיכתם ללוביסטים וקובע סנקציות אם הוראות החוק מופרות, כגון שלילת ההיתר לעבוד כלוביסט או אישור הכניסה למשכן הכנסת. במסגרת קידום החוק נערך שיתוף פעולה עם חבר הכנסת דוד ביטן ממפלגת הליכוד, יו״ר ועדת הכנסת באותה עת.
"חוק הפקסים" -  חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים מחייב משרדי ממשלה וגופים ציבוריים לאפשר לאזרחים הפונים אליהם לתקשר עמם באמצעי אלקטרוני כדוגמת טופס מקוון או דואר אלקטרוני (ולא בפקס, שהיה האמצעי הנגיש לציבור היחיד במקרים שונים). כמו כן, החוק מחייב גופים אלו לפרסם דרכי התקשרות עם יחידות הנותנות שירות לציבור, כדי שהמידע הזה יהיה נגיש לציבור הרחב. החוק קודם במסגרת שיתוף פעולה של צוות הלובי עם חברי הכנסת שרן השכל ודוד ביטן ממפלגת הליכוד.
הסדרת פעילות הלוביסטים במשרד האוצר - כחלק ממאמץ כולל להסדיר את פעילות הלוביסטים במשרדי הממשלה וברשויות המקומיות (נכון לשנת 2020, החוק מסדיר את פעילותם רק בכנסת), בשנת 2021 פרסם משרד האוצר הנחיות המסדירות את פעילות הלוביסטים מול אנשי המשרד, באופן המאמץ חלק מההמלצות שהגיש לובי 99 למשרד האוצר בהקשר זה.
פעילות > שקיפות > יוזמות בתחום השקיפות שנמצאות בתהליך

תיקון חקיקה הקובע כי הרשות להגנת הצרכן תפקח על החוזים הארוכים והמסובכים של החברות הגדולות במשק, כך שיהיה גוף שבודק האם החוזים הללו פוגעים בצרכנים.
תיקון חוק חופש המידע כך שיהיה יותר אפקטיבי עבור הציבור הרחב.
בעקבות עדויות על כך שחברות תורמות לעמותות המקורבות לשרים בממשלה, הארגון פנה לרשות ניירות ערך כדי שתחייב את החברות הציבוריות בשקיפות של התרומות שלהן.
המשך קידום החוק שמבטיח שקיפות על פעילות של הלוביסטים גם במשרדי הממשלה.
קידום שקיפות בנושא יחסי ההון-אקדמיה, כך שחוות דעת הניתנות על ידי חברי הסגל במוסדות האקדמיים לבעלי ההון במסגרת הליכים משפטיים או רגולטוריים, יחויבו בשקיפות.
קידום שקיפות על תרומות של תאגידים לעמותות ולרשויות מקומיות על מנת להבטיח שתרומות אלו לא יהוו דרך עוקפת להשפעה על רגולטורים.
פעילות > תמלוגים ממשאבי טבע

נושא התמלוגים ממשאבי הטבע היה לאחד הנושאים הראשונים שנבחרו בהצבעת החברים הראשונה, ונבחר תחת הכותרת – "הגדלת חלקו של הציבור במשאבי הטבע". במסגרת הנושא מקדם לובי 99 יוזמות, הליכי חקיקה, רפורמות, וקידום פיקוח על משאבי הטבע המרכזיים של המדינה: מחצבי ים המלח, מאגרי הגז ומכרות הפוספטים.
ים המלח נמצא בשליטת עידן עופר, בשל שליטתו בחברה לכימיקלים לישראל (כי"ל) שמחזיקה כיום בזיכיון ייחודי שמאפשר לה להפיק משאבים מים המלח, הזיכיון נוסח בשנות ה-60 בזמן שמפעלי ים המלח היו בבעלות חברה ממשלתית ולא שונה כמעט בכלל במהלך הפרטת החברה בשנות ה-90. לובי 99 מבקשים לייצג את הציבור הרחב במקרים בהם הם מאמינים שהזיכיון מנוצל לטובת כי"ל באופן מופרז או שהחברה מפרה את תנאיו. לטענת לובי 99, הזיכיון מוטה באופן קבוע לרעת המדינה ולטובת כי"ל. למשל, בניגוד למקובל בעולם, מדינת ישראל מקבלת רק כ-37% מרווחי המשאב.
לובי 99 מבקשים לייצג את הציבור הרחב מול לוביסטים של חברות הגז של יצחק תשובה ונובל אנרג'י, ששולטות במשק הגז הישראלי, ומוכרות על ידי המדינה כמונופול. לובי 99 פועלים במקרים בהם להערכתם נפגע האינטרס הציבורי, למשל, כאשר הציבור הרחב משלם כסף רב ממה שהיה עשוי לשלם - ראשית דרך חשבונות חשמל גבוהים בשל מחירי גז גבוהים, כאשר הגז נקנה על ידי חברת החשמל ויצרני החשמל הפרטיים; ושנית דרך היעדר המיסוי – כאשר "קרן העושר" שאמורה לקבל את רווחי הגז, בינתיים ריקה.
פעילות > תמלוגים ממשאבי טבע > הישגים בתחום הפרדת משאבי הטבע > ים המלח

הגדלת תגמולי ים המלח - במסגרת הדיונים שערכה ועדת הכספים בחודשים אוקטובר-נובמבר 2015, בנוגע למתווה ששינסקי 2 (הבוחן את נטל המס הראוי על הפקת משאבי טבע בישראל), לובי 99 התנגד לעמדות והנתונים שהציגו הלוביסטים של כי"ל, ופעל לקידום המתווה לכדי חוק. בנוסף, לובי 99 קידם את צביעת כספי התמלוגים לטובת פיתוח התעסוקה בנגב (כתגובת נגד לאיומי הפיטורים שהשמיעה כי"ל) יחד עם חבר הכנסת מיקי זוהר ממפלגת הליכוד. בהמשך, הלובי הפעיל לחץ על רשות המיסים לגבות את המס וכן בנושא השקיפות; נכון לסוף 2022, נגבו כחצי מיליארד דולר נוספים בזכות חוק זה.
האצת הכנות הממשלה לקראת תום זיכיון ים המלח - לאחר שנים של חוסר מעש במשרדי הממשלה ליישום מסקנות ועדת נוה לבחינת עתיד זיכיון ים המלח, לובי 99 פעל בעתירת חופש מידע ויזם דיונים בכנסת אשר האיצו את הקמת הצוותים הממשלתיים להיערכות לתום הזיכיון.
פעילות > תמלוגים ממשאבי טבע > הישגים בתחום הפרדת משאבי הטבע > גז

ערעור כנגד עסקת EMG - לובי 99 הגיש ערעור על החלטת הממונה על התחרות לאשר את עסקת EMG, מהלך במסגרתו מונופול הגז מקבל את השליטה על הצינור בין ישראל למצרים, אשר לטענת הארגון יחסל מעשית כל אפשרות לתחרות במשק הגז. הערעור הוגש לאחר דחיית הפניה של לובי 99 על ידי ראש רשות התחרות, ולמעשה זו פעם ראשונה שארגון חברתי תוקף באמצעות פנייה לבית הדין החלטה של רשות התחרות לאשר עסקת מיזוג למונופול. את המימון לעתירה גייס הארגון בקמפיין מימון המונים ייחודי למהלך, שכלל הסברה ברשתות החברתיות והופעות בכלי תקשורת, אשר הובילו לכיסוי 200,000 ₪ עבור מימון ההליך המשפטי ותשלום למיטב המומחים. בדצמבר 2022, פסק השופט בנושא, וקיבל חלקית את הערר, כך שהוא חייב את רשות התחרות לבחון אילו תנאים ניתן להטיל על העסקה כך שתישמר התחרות.
מינוי נציגי הציבור למועצת הגז - המועצה לענייני משק הגז הטבעי, אחראית לקבלת החלטות במשק הגז הישראלי, אך לאחר חשיפת תפקודה ללא 2 נציגי ציבור, על פי הקבוע בחוק; פנה צוות לובי 99 בבקשה להפסיק לאלתר את פעילות המועצה, עד למינוי נציגי הציבור.
הורדת מחיר הגז - מחיר החשמל, הנחשב לגבוה מאוד, נובע ממחיר הגז שחברת החשמל רוכשת ממונופול הגז. כחלק מפעילות הלובי, מתבצעת עבודת לובי משמעותית שכללה ניסוח תוכנית פעולה פרקטית להחזרת מונופול הגז לשולחן המשא ומתן.
יצוא גז אחראי - בעקבות פעילות לובי 99 מול משרדי הממשלה, בכנסת ובתקשורת, גויס משרד האוצר להתנגד לייצוא בלתי מרוסן של מצבורי הגז הטבעי של ישראל - מהלך אשר היה מעשיר את טייקוני הגז על חשבון הביטחון האנרגטי של המדינה. בעקבות הפעילות הוקטנו היקפי הייצוא שאושרו על ידי משרד האנרגיה.
פעילות > תמלוגים ממשאבי טבע > יוזמות בתחום משאבי הטבע שעדיין בתהליך

חיוב כי"ל בתשלום דמי מים על הקידוחים בשטח הזיכיון - לאחר שמשרד המשפטים פרסם חוות דעת לפיה כי"ל איננה מחויבת בתשלום דמי מים על ההפקה מקידוחים בשטח הזיכיון, לובי 99 עתר לבג"ץ יחד עם אדם טבע ודין והביא לצו בית משפט שחייב את משרד המשפטים לבחון מחדש את ההחלטה.
גיבוש מתווה חלופי לזיכיון ים המלח, ומעקב אחר עבודת המטה במשרד האוצר לגיבוש תנאי הזיכיון העתידי.
ניתוח עומק של הדיווחים של חברות הגז, המתבצע על ידי מחלקת המחקר של הלובי ומומחים נוספים, במטרה לחשוף את חלקו של הציבור (המוסתר בשלל דרכים), וכדי להצביע על כשלים בדיווח שדורשים טיפול של הרגולטורים השונים.
הגבלת ייצוא הגז אל מול כוונות הרות-אסון של חברות הגז לתעדף ייצוא על פני שימוש מקומי, זאת כדי לדאוג לביטחון האנרגטי של ישראל ולמנוע הגדלת השימוש בפחם מזהם לייצור חשמל.
פעילות מול הוועדה העוסקת בזיכיון ים המלח, כדי לוודא שבתום הזיכיון הנוכחי ב-2030 ים המלח יחזור לציבור, כך שיקבל 60-80% מהרווחים והפגיעה בסביבה תצומצם.
פעילות להגברת התחרות בשוק הגז, מתוך ההבנה שלמחירי הגז השפעה עצומה על מחיר החשמל.
פעילות > פתיחת שוק הבנקאות לתחרות

נושא פתיחת שוק הבנקאות לתחרות היה לאחד הנושאים הראשונים שנבחרו בהצבעת החברים הראשונה. במסגרת זו הלובי מקדם את פתיחת השוק באמצעות הכנסת שחקנים נוספים, אשר יתמודדו עם הריכוזיות של בנק הפועלים ובנק לאומי, השולטים בכ-60% משוק הבנקאות בענף בו לא נפתח בנק חדש מאז שנות ה-70.
בין פעולות הלובי ניתן למצוא קידום פלטפורמות המאפשרות הלוואות בין אנשים פרטיים, פתיחת שוק האשראי לתחרות, והקמת פלטפורמות בנקאיות חדשות ודיגיטליות.
פעילות > פתיחת שוק הבנקאות לתחרות > הישגים בתחום פתיחת שוק הבנקאות לתחרות

הרפורמה בשוק הבנקאות: הרפורמה מתבססת על דו"ח ועדת שטרום, ועדה "להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים". במסגרת הרפורמה, הארגון סייע בהצלחה להעביר מספר סעיפים מרכזיים.
הקמת בנקים חדשים - מהלך שנועד להקל על פתיחת בנקים חדשים ויצירת תחרות. בין היתר, הסעיף מחייב את בנק ישראל להקים תשתית טכנולוגית שתמנע את הדרתם של מתחרים בתחום הפיננסיים מהתחרות בענף.
מעבר בנק בלחיצת כפתור - הקלה בתהליך מעבר מבנק אחד לשני "בלחיצת כפתור". בין היתר, המהלך יגרום לבנקים להציע ללקוחותיו תנאים טובים יותר.
הקטנת חסמים לבנקים קואופרטיבים - סיוע באישור חוק אגודות האשראי, אשר למעשה הקטין חסמים לבנקים קואופרטיבים בעזרת הפחתת רף ההון הדרוש לשם כך מ-75 מיליון שקלים, ל-3 מיליון שקלים.
בקרה ומעקב - כדי לוודא שהרפורמה תעבור בהצלחה, הוכנס סעיף נוסף שתוקם ועדה מיוחדת שתעקוב אחר יישום הרפורמה.
חוק להסדרת הלוואות P2P: לובי 99 סייע בתהליך החקיקה שהסדירה את הלוואותP2P. החוק נחקק במטרה לפתוח את שוק ההלוואות לציבור - כך שאנשים פרטיים יוכלו להשקיע ולהרוויח מהלוואות מוסדרות - וכן במטרה לספק הגנה על גופים פיננסיים קטנים וחדשים.
שינוי מועד הפחתת עמלה צולבת: הקדמת מועד הפחתת העמלה הצולבת על כרטיסי אשראי. שווי החיסכון לציבור ממהלך זה מוערך בכ-300 מיליון ₪.
ביטול עמלה לא נחוצה: מעורבות בהחלטת בנק הפועלים לבטל עמלת מידע, כחלק מדרישת בנק ישראל לבטל עמלות לא נחוצות. שווי החיסכון לציבור ממהלך זה מוערך בכ-30 מיליון ₪.
לובי 99 ליוו את התהליך בו החליטה הממשלה להפריד בין החברות דיסקונט וכאל.
לובי 99 סייע להעביר את ״הזאפ הבנקאי״ שברפורמת "הבנקאות הפתוחה", שמאפשר להשוות בקלות בין ההצעות השונות של הבנקים.
פעילות > פתיחת שוק הבנקאות לתחרות > יוזמות בתחום פתיחת שוק הבנקאות לתחרות שעדיין בתהליך

הגשת הצעת חוק להארכת חובת הצינון של המפקח על הבנקים, לפני שעובר לעבוד עבור הבנקים עליהם פיקח.
הגבלת העמלות המופקעות בכספומטים – העמלה שגובים כספומטים פרטיים אינה מפוקחת וגבוהה בהרבה מזו שגובה הבנק.
קידום שינוי מודל עמלות ניירות ערך, המאפשר לבנקים להרוויח מאות מיליוני שקלים מבלי לעשות כלום רק מגביית אחוז מהחסכונות של הלקוחות המושקעים בניירות ערך.
מאבק לקידום תשלום על ריבית עו"ש, מהלך הנדרש נוכח חוסר התחרות במערכת הבנקאית. הבנקים לא משלמים ריבית ללקוחות על יתרות עו״ש, בזמן שהם מרוויחים, על אותן יתרות, תשואה חסרת סיכון בגובה מיליארדים.
פתיחת מאגר נתוני אשראי, עם פרטי מידע השוואתיים בזמן אמת, שיעזרו לציבור לבחור את ההלוואה או המשכנתא הזולה והמתאימה עבורם, ולחסוך עשרות אלפי שקלים.
פעילות > תחבורה ציבורית

שיפור התחבורה הציבורית בישראל נבחר באוקטובר 2017, ונבחר בשנית במקום הראשון במהלך הצבעת תיעדוף הנושאים, אשר נערכה בקרב קהילת חברי לובי 99 במרץ 2019, על מנת לתעדף את עבודת הצוות.
במסגרת פעילות הלובי לשיפור התחבורה הציבורית, לראשונה נתקל הצוות באתגרים אשר לא מבוססים על אינטרסים המיוצגים על ידי חברות הלובי המסחריות, אלא מתאפיינים בחסמים בירוקרטיים ובעיות תקצוב ממשלתיות.
בניסיון לקדם את הנושא קיים הלובי יחסי עבודה עם משרד התחבורה ושיתופי פעולה עם ארגונים נוספים העוסקים בשיפור התחבורה הציבורית. במסגרת זאת, נכתבה תוכנית חירום לאומית ל"הוצאת ישראל מהפקקים". מאחר שהלובי אינו עוסק בסוגיות הנוגעות לדת ומדינה, עיקר הפעילות מתמקדת בשיפור תשתיות התחבורה הציבורית וקידום רפורמות.