stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרטן השד (להקה)

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ירושלים, ישראל
 תקופת הפעילות:  1990–2005 (כ־15 שנים)
 סוגה:  פאנק (Punk)
 חברת תקליטים:  אן אם סי
 חברים
 זיו עדיקא אילן חיימוביץ' אשר סוויסה יוני אלוש  שי הלוי אהרון קול מיקי מויאל מוריס צרפתי רני
 
להקת סרטן השד הייתה להקת פאנק ישראלית. שיריה עוסקים בבעיות חברתיות כמו סמים ("דבק מגע"), פוליטיקה ("מדינה דפוקה" ו"חדשות של שמונה"), מלחמות ("מלך"), נטישה ("ילד רחוב"), אלימות ("קר לה בראש") ואונס ("ילדות יפות").
היסטוריה > תחילת הדרך

הלהקה הוקמה ב-1990 בירושלים על ידי זיו עדיקא (שבעבר עבד בטלעד) ויוני אלוש, שני פאנקיסטים ירושלמים צעירים שהחליטו להקים להקה למרות שלא ידעו לנגן. לשם כך הם צירפו את אשר סויסה (בהמשך חבר בלהקת סקאזי, הנושאת את שם הבמה שלו) כגיטריסט אף על פי שלא היה פאנקיסט, ושכנעו את הפאנקיסט שי הלוי שיצטרף כסולן. ההופעה הראשונה של הלהקה הייתה בג'ם-סשן של ימי שישי בתיאטרון פרגוד, שבו כל מוזיקאי יכל לעלות לבמה להופיע. ההופעה הסתיימה במהירות בגלל הרפרטואר המצומצם אך עורר התלהבות במקומונים ירושלמיים ובעיקר בטוריו של יורם בר במקומון "כל העיר". לאחר מכן החלה הלהקה גם להופיע במועדונים כגון רוקסן ובבל בתל אביב והחלו להקליט את שיריהם.
היסטוריה > שנות התשעים

ב-1993 הוציא ההרכב קלטת בכורה שסיכמה מחזור של שירים שהוקלטו בין השנים, ביניהם "נערה אבודה", "מסיבת סמים" (שלווה בקליפ בערוץ 2), "הקומבינה" ו"קר לה בראש", שנכתב בהשראת "התפוז המכני" על ידידתם של חברי הלהקה שהייתה קורבן להתעללות) והיה אחד משיריהם השקטים יותר. בערוץ 2 שודר קליפ לשיר, שבוים על ידי סטודנט ממכללת הדסה.
ב-1994 פרש הלוי מהלהקה והוחלף על ידי אילן חיימוביץ', שכתב את רוב שירי הלהקה יחד עם עדיקא וניגן בגיטרה. בשנת 1995 עזב גם סויסה את הלהקה והתפרסם תחת השם "סקאזי". את מקומו תפס מיקי מויאל.
ב-1996 הקליטה הלהקה ב"צוללת הצהובה" קלטת שנייה ובה השירים "מלך" (הנקרא גם "...לא יחזור" ו"המלך לא יחזור"), "קמצן", "סקס סמים ו... (רוק'נרול)" ו"אין סיבה".
ב-1998 הוציאה הלהקה באופן עצמאי דיסק דמו ראשון ובו השירים "מותק", "חדשות של שמונה", "אין עניין" ו"כמה רחוק".
היסטוריה > שנות האלפיים

ב-2000 הצטרף ללהקה אהרון קול כמתופף והיא החלה להקליט אלבום בכורה בניהולו של בן היפלר. האלבום "אל תשימי לב לשטויות" יצא בלייבל העצמאי "9 רקורדז" והופץ על ידי הלייבל פאקט (שהפיץ באותה תקופה אלבומים של להקות המנגנות מוזיקה רועשת, כמו די-סמייל, קומה ולנזס). בהמשך הצטרף ללהקה הזמר והיסטוריון הרוק מוריס. מוריס צרפתי היה דמות ידועה בסצנת הרוק של ירושלים כחובב מוזיקת פאנק ורוק. הוא עבד כחוקר במס הכנסה, והחליט לפעול כמוזיקאי בעצמו רק כשעבר את גיל 50. מוריס נפטר, ביוני 2018, בגיל 71.
בשנת 2002 הקליטה הלהקה את המיני אלבום "סיבה למות", יחד עם הראפר סגול 59. לשיר "סיבה למות" צולם קליפ. בשנת 2003 יצאו במופע מחווה לקלאש לזכרו של ג'ו סטראמר.
היסטוריה > פעילות תחת שמות אחרים

החל מ-2006 הלהקה פעלה תחת שם חדש - "ההם", בו היו שותפים עדיקא וחיימוביץ'. "ההם" הקליטו שיר חדש עם המתופף המקורי יוני אלוש באותה שנה, וב-2009 השתתפו בערב לזכרו של עיתוני הרוק יורם בר, שנתן ללהקה את החשיפה הראשונה בכתבות בעיתון כל העיר.
ב-2018 חזרו לשתף פעולה עם הסולן המקורי, שי הלוי, תחת השם "מלאכים כופים".
השם "סרטן השד"

"סרטן השד" היא אחת הלהקות הבודדות בישראל שנושאות שם של מחלה, ולגבי נושא זה ישנן דעות חלוקות אם השם הוא טוב (ואולי גם יכול להעלות את המודעות למחלה) או רע ומטרתו להפחיד ולזעזע. ב-2004 עמותת אחת מתשע, המעניקה שירותי תמיכה לנשים נפגעות המחלה ופועלת להפצת המודעות אליה, פנתה לאקו"ם בדרישה לבטל את חברותה באיגוד בטענה שהשם פוגע במטרותיה וברגשותיהן של חולות סרטן השד, אולם ללא הצלחה.
חברי ההרכב

זיו עדיקא (בס) (היחיד שנשאר בלהקה מיום הקמתה ועד פירוקה)
שי הלוי (שירה) (הזמר הראשון)
אשר סויסה (גיטרה) (כיום ידוע כסקאזי)
יוני אלוש (תופים)
אילן חיימוביץ' (שירה), (גיטרה)
אהרון קול (תופים)
מיקי מויאל (גיטרה)
יצחק גרין (תופים)
מוריס (שירה)
רני בירנבוים (תופים)
דיסקוגרפיה

קלטת שכללה את השירים "קר לה בראש" (מבין שיריה הבודדים של הלהקה שהיו מלודיים יחסית), "נערה אבודה", "מסיבת סמים" ו"הקומבינה" (1993).
קלטת שכללה את השירים "המלך לא יחזור", "סקס סמים ו... (רוקנרול)", "אין סיבה" ו"קמצן" (1996).
דיסק דמו שכלל את השירים "מותק", "חדשות של שמונה", "אין עניין" ו"כמה רחוק" (1998).
אלבום - "אל תשימי לב לשטויות" (2000). כלל גם את שירי דיסק הדמו ושירים נוספים כגון "דבק מגע", "קארין (אין פתרון)", "עידן חדש" ו"קידום מהיר".
סינגל - "סיבה למות" (2002) יחד עם הראפר סגול 59).
סינגל - "מדינה דפוקה" (מתוך האלבום של הלהקה)".
הערות שוליים

↑  "שבט הזולה" יורם בר  במקומון "כל העיר", 26/02/1993
↑  היסטוריון הרוק הירושלמי מגזין, אסימון 15, נובמבר 2006
↑   בן שלו, חוקר מס ביום, פאנקיסט בלילה: סיפורה של אגדה ירושלמית, באתר הארץ, 30 בספטמבר 2021
↑  בן שלו, חזק באייטיז, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2008
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: אודיו' אינו ערך חוקי  הההם - מהומות והבטחות, אודיו  באתר יוטיוב
↑  בן שלו, עכבר העיר, מותו של מבקר מוזיקה, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2009
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: וידאו קליפ' אינו ערך חוקי  מלאכים כופים, וידאו קליפ  באתר יוטיוב
↑  מערכת וואלה!‏, האגודה למלחמה ב"סרטן השד", באתר וואלה, 12 ביולי 2004
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: וידאו קליפ' אינו ערך חוקי  "סיבה למות", וידאו קליפ  באתר יוטיוב
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:יוטיוב 
'סוג: וידאו קליפ' אינו ערך חוקי  "מדינה דפוקה", וידאו קליפ  באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313549505171  VIAF: 149467750   WorldCat (עם VIAF): 149467750
פונצ'אק ג'איה

| --- | --- |
פסגת הפונצ'אק ג'איה
פסגת הפונצ'אק ג'איה
 מידע כללי
 גובה:  4,884 מטרים
 מדינה:  אינדונזיה אינדונזיה
 מיקום:  גינאה החדשה
 רכס הרים:  Sudirmanbergen 
 העפלה ראשונה:  1962, על ידי היינריך הארר.
 מסלול ההעפלה הקל:  טיפוס סלע, קרח ושלג
 קואורדינטות:  4°05′00″S 137°11′00″E﻿ / ﻿4.0833333333333°S 137.18333333333°E﻿ / -4.0833333333333; 137.18333333333
  (למפת אינדונזיה מוגדלת) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פפונצ'אק ג'איה(למפת אינדונזיה רגילה) ג'קרטה נוסאנטארה סורבאיה מדן מקאסאר פונטיאנאק ג'איאפורה מ האוקיינוס ההודי האוקיינוס השקט מלזיה פפונצ'אק ג'איה
 
פונצ'אק ג'איה (באינדונזית: Puncak Jaya, נקרא גם קרסטנז פירמיד) הוא הר הנמצא בתחומה של אינדונזיה, בפארק הלאומי לורנץ שבאי גינאה החדשה. ההר הוא הגבוה ביותר באוקיאניה, ובשל כך נחשב לעיתים כחלק משבע הפסגות. גובהו 4,884 מטרים. ההר הוא גם הנקודה הגבוהה ביותר הנמצאת על אי והנקודה הגבוהה ביותר בין ההימלאיה והאנדים. בצדו של ההר, במרחק מאות מטרים מן הפסגה נמצא מכרה ענק, שנכרים בו זהב, נחושת וכסף.
ההר וסביבתו היו מיושבים עוד בטרם דרכו האירופים על אדמת האי. החוקר ההולנדי יאן קרסטנז היה האירופי הראשון שראה את ההר ואת קרחוניו, בשנת 1623. קרסטנז זכה לבוז באירופה עקב טענתו כי ראה שלג בקרבת קו המשווה. שמו השני של ההר נושא את שמו. ההעפלה המוצלחת המתועדת הראשונה נעשתה על ידי היינריך הארר, סופר אוסטרי שכתב את הספר שבע שנים בטיבט, עם שלושה מחבריו בשנת 1962. ב-1 במאי 1963, תפסה אינדונזיה בעלות של שטח ההר ושמה של הפסגה שונה לפונצ'ק סוקרנו (פונצ'אק פירושו פסגה) על שמו של נשיאה הראשון של אינדונזיה. מאוחר יותר שונה השם לפונצ'אק ג'איה. ג'איה פירושו ניצחון או תהילה.
בשנת 1994 הובילה מדריכת תיירים אינדונזית קבוצת תיירים אל הפסגה ביום גשום. היא הייתה האדם הראשון מאינדונזיה שהגיע אל הפסגה.
גישה להר דורשת אישור ממשלתי. הגישה למטיילים ותיירים הייתה אסורה בין השנים 1995–2005. משנת 2006 ניתן להשיג אישורי טיפוס דרך מגוון סוכנויות באי.
פסגת ההר אינה מושלגת, אך חלק ממורדותיו מכוסים קרחונים. קרחונים אלה, עקב קרבתם לקו המשווה, הם מושא למחקרים רבים בנושא ההתחממות העולמית ומבנה והתנהגות של קרחון יבשתי. הטיפוס להר הוא טיפוס מצוקים קשה וטכני, הנעשה לרוב מהמפנה הצפוני של ההר. מחנה הבסיס של ההר נמצא במרחק של 100 קילומטרים משדה התעופה הקרוב, מהלך ארבעה - חמישה ימי הליכה.
עמק המוזרות

עמק המוזרוּת (באנגלית: Uncanny valley, ביפנית: 不気味の谷現象, "תופעת העמק המפחיד") היא השערה בתחום הרובוטיקה והגרפיקה הממוחשבת הטוענת כי העתקים מלאכותיים אשר דומים לבני אדם באופן כמעט מושלם, אולם לא לחלוטין, גורמים לאנשים הצופים בהם תחושה מטרידה ולא נוחה.
מסהירו מורי, פרופסור יפני לרובוטיקה, העלה את ההשערה הזו ביחס לרובוטים בשנת 1970. לפי טענה זאת, כאשר הרובוט לחלוטין לא דומה לאדם, יהיה קושי לאנשים לתקשר איתו, ומצד שני אם החיקוי יהיה מושלם לחלוטין אז לא תהיה שום רתיעה. אולם טווח הביניים, שבו הרובוט דומה מאוד לאדם, אולם עדיין ניתן להבחין שאיננו אדם לחלוטין, מהווה את "עמק המוזרוּת".
מורי נתן לתופעה שם ביפנית. עם זאת, אך התרגום שלה לאנגלית – uncanny valley – מזכיר את תופעת ה-uncanny, ששמה מתורגם לעיתים לעברית כ"המאוים" או "האלביתי". המושג הוצג לראשונה על ידי הפסיכולוג ארנסט ינטש (במאמר Zur Psychologie des Umheimlichen מ-1906), ופותח והורחב על ידי זיגמונד פרויד – שהתפוצה של כתביו הובילה, בין השאר, לפרסום המושג.
ראו גם

אנדרואיד (יצור מלאכותי)
הפרדוקס של מורבק
עמותת הצבי

עמותת "הצבי" ספורט לקידום עולי אתיופיה נוסדה בשנת 1994 על ידי קבוצת ספורטאים יוצאי אתיופיה, על מנת לקדם בני נוער ספורטאים מהקהילה האתיופית בישראל. העמותה רואה את הספורט כאמצעי חינוכי לשיפור הדימוי העצמי של הנער העולה, ובשלב הבא - להשגת שילוב שוויוני ומכובד של בני העדה האתיופית בישראל. ספורטאי העמותה הבוגרים מהווים מודל לחיקוי וכוח משיכה לצעירים בתחילת דרכם.
רקע

בישראל חיים כ-20,000 ילדים ובני נוער בגילאי 10-19 המשתייכים לקהילה האתיופית. כמחציתם נולדו בישראל וכמחציתם – באתיופיה. למרות השקעת משאבים ניכרת של מדינת ישראל ושל ארגונים מלכ"רים שונים באוכלוסייה זאת, היא ניצבת עדיין בפני בעיות רבות – בעוד שאוכלוסיית הבוגרים, ילידי אתיופיה, סובלת מאבטלה, עוני ומצוקות שונות המלוות את תהליך ההגירה, סובלת אוכלוסיית הילדים והנוער מנשירה ממערכת החינוך, אלימות וניכור. על מנת לסבר את האוזן, הנה כמה נתונים: 
6.5% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בגיל 14-17 נושרים ממערכת החינוך (לעומת 3.5% באוכלוסייה הכללית). 
40% מעבירות הנוער נעשות בידי עולים ו-45% מבני הנוער המשתמשים בסמים הם עולים
63% מיוצאי אתיופיה בחינוך היסודי ו- 74% מיוצאי אתיופיה בחטיבות הביניים נמצאים מתחת לרמה הממוצעת בעברית, מתמטיקה, אנגלית ומדעים.
כ- 40% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בכתות א' - ט' אינם שולטים בקריאה של טקסטים ברמת הכתה.
את רוב הקשיים הללו ניתן לייחס למשבר ההגירה המתמשך בו מצויה קהילת יוצאי אתיופיה. הוריהם של ילדים אלה עלו לישראל כשרובם מתקשים להתמודד עם אתגריה החברתיים והכלכליים. הם מתקשים לתמוך בילדיהם, ככל שמדובר בהקניית עברית, עזרה לימודית ותמיכה במצבי משבר. בין 40%-60% מהילדים (תלוי ביישוב) חיים במשפחות שבהם אף אחד מההורים אינו מועסק, ומכאן שהם אינם רואים לנגד עיניהם דגם חיובי של השתלבות חברתית אליו הם יכולים לשאוף. לכל אלה מתווסף משבר האימון האופייני לנערים בגיל ההתבגרות; שמשבר אימון זה מתעצם על רקע העדר תחושת שייכות ואובדן תחושת הערך העצמי. התוצאות עלולות להיות חמורות. נתוני עבריינות נוער בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה מבטאים קשיים אילו.
כאמור, נעשית עבודה רבה, הן על ידי המדינה והן מטעם גורמי מגזר שלישי שפיתחו מתודות פעולה שונות בניסיון לסייע לאוכלוסיית עולי אתיופיה ובמיוחד לילדים ולחסוך מהם את "משבר הדור השני" שלא פסח על צאצאי עליות אחרות. אחת המגמות החשובות כיום היא לפעול באמצעות חיזוק נקודות הכוח של הילדים . נמצא כי אם מצליחים לאתר נקודת כוח שכזו – מצוינות בתחום לימוד, יכולת חברתית, כישרון אמנותי וכדומה – ולטפחה, ניתן ולמנף אותה ולהפוך אותה למנוע צמיחה עבור הילד. חיזוק כזה משקם את דימויו של הילד, הן בעיני עצמו והן בעיני סביבתו ומסייע לו להתקדם גם בתחומים אחרים.
לבני הקהילה נכסים רבים, שטרם באו לידי ביטוי. אחד הבולטים שבהם הוא מצוינות ספורטיבית. רבים מבני הקהילה חוננו במבנה גוף אתלטי, יכולת ספורטיבית, משמעת עצמית, סיבולת גבוהה, יכולת התמדה ודבקות במטרה, מוטיבציה ורצון להצליח – החומר ממנו עשויים מנצחים. הוכח פעמים רבות כי הספורט הוא כלי יעיל לשיפור הדימוי העצמי וכי להצלחה בספורט יש השלכות הרחק מעבר לתחומי האצטדיון, החל בחיזוק הלכידות החברתית וכלה בשגשוג כלכלי. הצלחה כזו משפיעה במיוחד (אך לא רק) על ילדים ובני נוער ותורמת להעלאת הישגיהם בכל תחומי החיים.
עקרונות העבודה של העמותה

שילוב פעילות בשני מישורים: הספורטיבי והלימודי. משום כך מעניקה העמותה הזדמנות שווה לא רק למצטיינים בספורט אלא גם לחלשים (מבחינה גופנית).
עבודה עם מאמנים/מדריכים יוצא אתיופיה המכירים היטב את התרבות והמנטאליות ויכולים לדבר עם הספורטאים בגובה העיניים.
ליווי בתגבור לימודי למצטיינים בספורט ( כיתת מצטיינים).
שיתוף מלא של ההורים בכל התהליך והקפדה על קבלת תמיכתם ועידודם לפני תחילת העבודה. 
שילוב בוגרים כמודל לחיקוי ולשילוב בחברה.
מטרות העמותה

בניית תשתית למיצוי הכישרונות בספורט ובלימודים 
הבאת הילד לרמה הגבוהה בספורט ובהשכלה
מניעת נשירה מלימודים ושיקום נערים שנשרו ממסגרת חינוכית
יעדים והישגים

יעדים:
להכין אתלטים צעירים מצטיינים לאליפויות אירופה ולאליפויות העולם ואולימפיאדות.
איתור ובניית תשתית וטיפוחם
תוכנית מעטפת ( סיוע לימודי בערבים, פעילות הורים וילדים, הדרכה על תזונה נכונה ושמירת הבריאות- מניעת מחלות זיהומיות) כ- 500 הורים וילדים תוכנית אזורית
אוכלוסיית יעד - נערים ונערות בני הקהילה האתיופית ואחרים - גילאי 18-13+
העמותה כקבוצה מתחרה ברמות הבכירות של ליגות האתלטיקה הישראליות בכל הגילאים – ילדים, נוער, קדטים ובוגרים - וזוכה להישגים לא מבוטלים.
ספורטאי 'הצבי', ילדים, נוער וגם בוגרים, זוכים מדי שנה במקומות ראשונים באליפויות ישראל לריצה למרחקים בינוניים וארוכים, אישי וקבוצתי.
העמותה בליגת: על בוגרים ונוער ובליגה לאומית ראשונה קדטים. בתוך הקבוצה אתלטים ברמה בינלאומית באירופה. 
פועל יוצא של הפעילות הספורטיבית המתמדת הוא, הצלחה לא רק בספורט אלא גם בתחום החינוך וההשתלבות החברתית - אתלטים שחונכו במסגרת העמותה השיגו תעודת בגרות מלאה ושירתו שירות מלא בצה"ל בחיילים שונים וממשיכים לימודיהם בהשכלה גבוה.
העמותה מהווה, מודל לשילוב חברתי- באמצעות הספורט. כיום רשומים מספר אתלטים אצנים שאינם מקרב העדה האתיופית בעמותה, וזאת בזכות השם המכובד והרצון להיות שותפים בעמותה ייחודית זו. בהצעה זו מועלית תוכנית, על בסיס ידע וניסיון שנרכש בעשור האחרון, בעת פעילות העמותה. לאתר ילדים יוצאי אתיופיה שנקודת הכוח שלהם היא מצוינות ספורטיבית, לטפח את יכולותיהם האתלטיות וכך לקדם אותם ולהוציאם מהמשבר בו הם שרוים כעת. 
כוחה של פעילות בחינוך גופני היא בחיזוק היחיד מחד וביצירת מסגרת חברתית תומכת ומלכדת. מסגרת זו, תעניק לילדים יוצאי אתיופיה תחושת שייכות וגאווה שכה חסרה להם.
דרכי פעולה

ארגון וריכוז הקבוצות על ידי המאמן המקומי לקבוצה,קיום תחרויות ומשחקים אזוריים וארציים של מרכזי פעילות,שיתוף פעולה עם גופים תומכים תקציבית ומקצועית.
העמותה מפעילה מרכזי אימונים בשיתוף גופים תומכים תקציבית ב-4 מרכזי אימונים ראשיים (תל אביב, קריית גת, אשקלון ובאר שבע)
סן איגנסיו (בליז)

| --- | --- |

רחוב בסן איגנסיו
 מדינה:  בליז בליז
 מחוז:  קאיו
 ראש העיר:  ג'ון אוגוסט ג'וניור
 שפה רשמית:  אנגלית
 שטח:  6 קמ"ר
 גובה:  76 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  26,151 (2018)
 קואורדינטות:  17°30′17″N 88°11′12″W﻿ / ﻿17.50472°N 88.18667°W﻿ / 17.50472; -88.18667
 אזור זמן:  UTC -6
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בליז מוגדלת) בלמופן בליז סיטי  סן פדרו  אורנג' ווק טאון  קורוזל טאון  דנגריגה בנקו וייחו דל כרמן  פונטה גורדה  מקסיקו ג ו א ט מ ל ה  הונדורס מפרץ הונדורס הים הקריביסן איגנסיו(למפת בליז רגילה) בלמופן בליז סיטי  סן פדרו  אורנג' ווק טאון  קורוזל טאון  דנגריגה בנקו וייחו דל כרמן  פונטה גורדה  מקסיקו ג ו א ט מ ל ה  הונדורס מפרץ הונדורס הים הקריביסן איגנסיו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סן איגנסיו (San Ignacio) היא עיר במחוז קאיו שבמערב בליז והיא משמשת כמרכז התרבותי והכלכלי של המחוז. העיר צמחה סביב תעשיית עצי המהגוני ועצי הגומי שהתפתחו במהלך תקופת השלטון הבריטי. במשך השנים משכה העיר אנשים מהאזורים השכנים וכתוצאה מכך אוכלוסיית העיר מגוונת מאוד כיום.
היסטוריה

במקור נקראה העיר "אל קאיו" על ידי הספרדים. ב-19 באוקטובר 1904 הוכרזה אל קאיו רשמית כעיר על ידי ממשלת הונדורס הבריטית. בעבר היה האזור כולו מוקף נחלי מים והחל משנות הארבעים של המאה ה-20 אחד הנחלים התייבש.
גאוגרפיה

העיר שוכנת על גדותיהם של נהרות המאקל והמופן, במרחק של 100 ק"מ ממערב לבליז סיטי ו-35 ק"מ ממערב לבירת המדינה בלמופן. שטחה של העיר הוא כ-6.5 קמ"ר.
דמוגרפיה

אוכלוסיית העיר מורכבת בעיקר ממסטיסים, אנשים ממוצא אפריקאי וכן אנשים ממוצא לבנוני ומעם המופן. בעיר מתגוררת קהילה גדולה של סינים שרובם היגרו בגלים מגואנגג'ואו באמצע המאה ה-20. קהילה גדולה של מנוניטים מתגוררת ליד העיר.
סנטה אלנה

בשנים האחרונות התמזגה לסן איגנסיו, העיירה השכנה סנטה אלנה. יחד מהוות הערים את האזור האורבני השני בגודלו בבליז. שתי הערים מחוברות באמצעות הגשר התלוי היחידי בבליז שנבנה ב-1949.
הערות שוליים

↑  מפקד האולוסין של בליז 2010, עמוד 8
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564791105171  GND: 7543501-9  LCCN: n88080947  VIAF: 236147657   WorldCat (עם VIAF): 236147657
עמותת השחמטאים העיוורים ולקויי הראייה בישראל

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  קריית ביאליק 
 תקופת הפעילות:  1980–הווה (כ־44 שנים) 
 
עמותת השחמטאים העיוורים ולקויי הראייה בישראל היא עמותה רשומה, שמטרתה לקדם שחמטאים בעלי לקויות ראייה בדרגות שונות, לספק להם סביבה תומכת, ולשלב אותם במסגרות תחרותיות של שחמטאים רואים ושל לקויי ראייה. כיום (2019) היא פועלת בחסות בית חינוך עיוורים.
מטרות העמותה

קידום שחקני שחמט עיוורים ולקויי ראייה
ארגון תחרויות שחמט לשחקנים לקויי ראייה, ברמה המקומית וכן תחרויות בינלאומיות שמתקיימות בישראל.
הדרכות בבתי ספר רגילים ובחינוך המיוחד. המדריכים הם חברי העמותה, וההדרכה מספקת להם עיסוק ופרנסה.
קיום חוגים לשחמטאים עיוורים, מתחילים ומתקדמים
הקמה וניהול של קבוצות שמשחקות בליגת השחמט הכללית בישראל
טיפוח קשרי גומלין בין שחמטאים לקויי ראייה, בישראל ובחו"ל
הסברה בציבור הרחב, במטרה לשנות תפיסות שגויות כלפי עיוורים ולקויי ראייה, באמצעות משחק השחמט
המוטו של העמותה הוא: "שווים בספורט - שווים בכל".
קיום קשרים חברתיים בין חברי העמותה, באמצעות משחק השחמט. בגלל מגבלת הראייה, חלק מלקויי הראייה אינם מקיימים פעילות חברה ותרבות. משחק השחמט מאפשר להם מפגשים והתנסויות חברתיות. יצוין כי חלק מהשחקנים הם גם לקויי שמיעה, עובדה שמקשה עליהם עוד יותר להתקיים במרחב הציבורי, ובפרט להנות מחיי חברה.
פעילות שיקומית: לחלק מהשחקנים יש יותר ממגבלה אחת. חלקם נמצאים על הספקטרום האוטיסטי, אשר מתקשים בחיים עצמאיים; ובזכות העמותה הם מצליחים להתמודד עם המגבלות שלהם.
ייצוג ציבור השחמטאים העיוורים
היסטוריה

העמותה נוסדה בשנת 1980. במהלך שני העשורים הראשונים לקיום העמותה, היא קיבלה סיוע נדיב מהאפוטרופוס הכללי ומהאיגוד הישראלי לשחמט. התמיכה עזרה לעמותה לקיים פעילות ענפה בארגון תחרויות שחמט בישראל, ולשלוח נציגים לתחרויות בחו"ל.
בתחילת שנות האלפיים פסקה התמיכה, ופעילות העמותה צומצמה בשל כך, עד שבשנת 2003 הופסקה לגמרי. בתחילת העשור של 2010 הקימו מספר חברים מחדש את העמותה, והיא החלה לפעול בחסות בית חינוך עיוורים, אשר העניק את האכסניה לתחרויות שארגנה העמותה. בשנים אלו עמד בראש העמותה פנחס עמר, אשר עסק בעיקר בגיוס חברים חדשים ובארגון תחרויות בין העיוורים לבין עצמם, ובארגון משלחות לחו"ל. בעקבות פטירתו של פנחס עמר ב-2017 החליף אותו אריק קליינר.
פעילויות שהתקיימו לאחרונה

השתתפות במחוזיאדה, לראשונה אי פעם, בשנת 2018. נבחרת העמותה התמודדה עם קבוצות שחמטאים מכל ישראל, ונכנסה לעשירייה הראשונה.
הפנינג חנוכה בקניון הדר בירושלים. באירוע התקיים משחק ראווה מול הציבור הרחב. האירוע זכה לחשיפה רחבה, ובעקבותיו התקבלה תרומה משמעותית לעמותה.
אירוע "בליינד דיי", שמצוין בכל שנה ב-6 ביוני, ומוכר כ"יום העיוור". האירוע צוין בין השאר בתיאטרון הבימה בתל אביב, וזכה לסיקור תקשורתי נרחב.
אליפות ירושלים הבינלאומית הראשונה בשחמט לעיוורים התקיימה באוגוסט 2017, במסגרת חגיגות חמישים השנה למלחמת ששת הימים. בתחרות השתתפו כ-30 שחקנים ממדינות שונות באירופה.
במהלך חודש פברואר 2019 קיימה העמותה נופש במלון קראון פלאזה בתל אביב, אשר כלל פעילות חברתית מגבשת ופעילות הדרכתית בשחמט.
ראו גם

שחמט לעיוורים ולקויי ראייה
עיוורים בישראל
הערות שוליים

↑  דיווח על האירוע בשנת 2017, באתר השחמט הישראלי
↑  עמית ולדמן, ‏טורניר השחמט שהוכיח: "הכל אפשרי", באתר ‏מאקו‏, 11 ביוני 2018
פונצ'ה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  משקה
 מטבח:  פורטוגלי
 אזור מוצא:  מדיירה מדיירה
 מוצא:  פורטוגל פורטוגל
 אופן הגשה:  קר
 מרכיבים עיקריים:  דבש וסוכר
פונצ'ה (בפורטוגזית: Poncha) הוא משקה אלכוהולי מסורתי הנפוץ בארכיפלג הפורטוגלי מדיירה.
המשקה עשוי מאלכוהול מזוקק העשוי מקני סוכר, דבש, סוכר, מיץ לימון או תפוזים, אותם מערבבים עם כלי בשם מקסלוטה (Mexelote).
שם המשקה נגזר מהמילה ההינדית פאנץ', שפירושה "חמש", על שם חמשת המרכיבים מהם עשוי המשקה פונץ'.
הערות שוליים

↑  Redação, 5 bebidas para provar na Ilha da Madeira, Canal do intercâmbio, ‏2020-10-01 (ב־Brazilian Portuguese)
↑  My Round: Madeira mixes things with the best, The Independent, ‏2002-10-19 (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פונצ'ה".
סימן היתק

סימן היתק (רשמית: 'סִימָנִית' או 'סִימָנִית עֲרַאי') הוא סימן בתיווי מוזיקלי המורה על הגבהה או הנמכה של צליל.
אופן התיווי

סימני ההיתק הנפוצים הם שלושה:
דִיאֶז (בעברית נָסֶק) המסומן ב- \sharp , מורה על הגבהת הצליל בחצי טון;
בֶּמוֹל (בעברית נָחֶת) המסומן ב- \flat , מורה על הנמכת הצליל בחצי טון;
בֶּקָר (בעברית סַלְקָה) המסומן ב- \natural , מבטל סימני היתק קודמים.
בדומה לתווים רגילים, סימני ההיתק נכתבים בגבהים שונים על החמשה ומשפיעים בהתאם על התווים באותו הגובה. סימני היתק נכתבים משמאל ובצמוד לתו, או לחלופין ליד המפתח. במקרה הראשון הם תקפים עד לסיום התיבה (או עד להופעת סימן היתק אחר, או אם מגיע טרם סיום התיבה), ובשני הם תקפים לכל אורך הקטע, פרט להופעת סימן היתק אחר על התו המדובר, המבטל נקודתית את השפעתו של סימן ההיתק שליד המפתח.
סימני היתק נוספים:
דיאז כפול המסומן ב-, מורה על הגבהת הצליל בטון שלם;
במול כפול המסומן ב-  \flat \flat , מורה על הנמכת הצליל בטון שלם.
כיום,  \natural  מבטל את הסימנים הללו גם כן. 
 בעבר, לשם ביטול סימן כפול, השתמשו בבקר כפול ( \natural \natural ). בדומה לכך, לשם סימון תו בעל במול אחד לאחר תו עם במול כפול, השתמשו בבקר לצד סימן ההיתק החדש ( \natural \flat ), וכן גם לסימון תו בעל דיאז אחד לאחר תו בעל דיאז הכפול ( \natural \sharp ).
עם זאת, סימון זה נחשב כיום לעיתים למיושן, ועל מנת "להשיב" צליל מדיאז כפול לדיאז יחיד או מבמול כפול לבמול יחיד, נהוג כיום לסמן סימן היתק יחיד לאחר זה הכפול, ללא כל שימוש בסימן הבקר.
כפי שניתן לראות בתמונה מימין, בכלי מקלדת ישנם מקרים שצלילים בעלי שמות שונים מנוגנים על אותו הקליד. הגבהה של מי בחצי טון ( \sharp ) תנוגן על הקליד שנקרא גם פה השווה לו מבחינה אנהרמונית.
הקליד של פה \sharp  לדוגמה, יכול להיקרא גם סול \flat  או מי .
בכיוון מושווה, צלילים אנהרמוניים יהיו זהים בגובה הצליל, אך בכיוון שאינו כיוון מושווה גובה הצליל יהיה שונה.
בכתיבה נכונה של סימני היתק, אם יש צליל שלידו סימן היתק ואחריו באותה תיבה אותו הצליל באוקטבה אחרת, יש לכתוב את סימן ההיתק גם ליד הצליל השני, אם ברצוננו שאף הוא יוגבה/יונמך. לרוב, על מנת להסיר כל ספק, גם אם אין אנו רוצים שהצליל באוקטבה האחרת יושפע מסימן ההיתק, כלומר, יישאר במצבו הטבעי, נציין במפורש בקר בסמוך לצליל.
לדוגמה, אם מופיע מי \flat  בתחילת התיבה, ואחריו מופיע מי באוקטבה אחרת באותה התיבה - על מנת שהמי השני יהיה  \flat  אף הוא יש לכתוב זאת לידו. אם ברצוננו לבקש שהמי השני יבוצע כ-  \natural , נהוג לכתוב זאת כדי למנוע בלבול, אף על פי שאין חובה לעשות כך.
כאשר יש צליל בעל סימן היתק, ומחברים אותו לתיבה הבאה בקשת, אין צורך לכתוב שוב את סימן ההיתק, אף על פי שאם התיבה הבאה היא בעמוד אחר, נהוג לסמן זאת שוב כמחווה.
סימני מחווה הם סימני היתק הניתנים בתוך סוגריים במקומות שבהם יש סבירות שייווצר בלבול. לדוגמה, במקרים רבים שבהם מופיע  \sharp  בתיבה מסוימת ובתיבה הבאה על הצליל להיות מבוצע כ-  \natural , מסמנים זאת בסוגריים על מנת למנוע בלבול, אף על פי שאין צורך (מכיוון שקו התיבה החדשה כבר מבטל את ה- \sharp ).
שימוש לציון סולם

רישום של סימני היתק ליד המפתח משמש לציון סולם היצירה או הקטע. את סימני ההיתק כותבים בתחילת היצירה לפני סימן המשקל ובכל חמשה לאורך הקטע. את סימני ההיתק של הסולם יש לכתוב בסדר קבוע הנקבע על ידי סדר הסולמות במעגל הקווינטות.
כאשר יש סימן היתק ליד המפתח, הוא תקף לגבי כל צליל שיופיע בקטע זה ללא התחשבות בקווי התיבה. אם יש נניח, פה \sharp  ליד המפתח, כל פה שיהיה בקטע (בכל אוקטבה שהיא), יהיה פה \sharp , אלא אם יהיה לידו סימן היתק אחר.
ביטול של סימני המפתח יעשה על ידי הסימן  \natural , שיופיע ללא תו אחריו על כל גובה שהיה לפני כן מוגבה או מונמך, אחריו יופיע קו תיבה כפול, ואחרי קו התיבה יופיעו סימני הסולם החדש. מרגע ביטול הסולם הישן וציון הסולם החדש, ציוני הסולם הישן לא תקפים. ניתן לראות זאת בתמונה למטה.
דוגמות > דוגמה א'

בדוגמה זו ניתן לראות כי בתיבה הראשונה, הצליל הראשון הוא לה טבעי מכיוון שלא צוין אחרת. הצליל השני בתיבה הראשונה הוא לה \sharp  וכן הצליל השלישי מכיוון שה \sharp  של הלה הקודם תקף לגבי כל לה עד לקו התיבה. הצליל הרביעי בתיבה הוא לה טבעי מכיוון שה- \natural  מבטל את ה- \sharp .
בתיבה השנייה הצליל הראשון הוא לה טבעי מכיוון שלא צוין אחרת. ארבע השמיניות שבאות לאחר הרבע הראשון של התיבה השנייה, כולן לה \flat . הרבע האחרון בתיבה השנייה הוא לה טבעי.
בתיבה השלישית הצליל הראשון הוא סול טבעי, השני הוא לה  \flat \flat  והשלישי הוא פה אשר בכיוון מושווה ישמעו כולם אותו הדבר.
דוגמות > דוגמה ב'

בדוגמה זו, הצליל הראשון הוא פה  \natural ; הצליל השני הוא פה \sharp ; השלישי הוא פה  \natural  מכיוון שהוא נמצא באוקטבה אחרת (לרוב היו מציינים ליד צליל זה  \natural  בסוגריים); הצליל הרביעי הוא פה \sharp  מכיוון שבאותה התיבה כבר היה  \sharp  באותו הגובה; הצליל החמישי הוא פה  \natural ; השישי הוא פה \sharp ; השביעי הוא פה  \natural  מכיוון שקו התיבה מבטל את ה- \sharp ; הצליל השמיני הוא פה \sharp  והצליל התשיעי הוא פה  \natural  מכיוון שלא היה  \sharp  באותו הגובה בתיבה זו.