stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זריעה

ערך זה עוסק בהטמנת זרעים בקרקע. אם התכוונתם לכלל בהלכות מקוואות להכשרת מים שאובים, ראו .
מזרעה
חודש מרץ בשעת זריעה בשדות, באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"
מכונת זריעה ידנית
זריעה היא הטמנת זרעים בקרקע על מנת שיגדלו מהם צמחים.
פעולת הזריעה > היסטוריה

בימי קדם הייתה הזריעה נעשית בצורה ידנית: הזורע היה עובר בשדה עם שק זרעים, ומפזר את הזרעים ביד בצורה אחידה. בשלב ההתפתחותי הבא, היה הזורע נושא מעין תיק עם חור, דרכו היו נופלים הזרעים מעצמם תוך כדי הליכה. יותר מאוחר נכנסו לשימוש מזרעות המחוברות למחרשה, גם אלו היו מעין כלי עם חור דרכו נפלו הזרעים. מזרעות אלו היו זורעות מיד אחרי החריש, שהתבצע על ידי בעלי חיים.
פעולת הזריעה > בעידן המודרני

כיום זורעים במזרעות חדישות ("דריל") הנמשכות על ידי טרקטור. מזרעות אלו עוקבות אחר גובה הקרקע בכל נקודה, פולחות את האדמה, זורעות מספר רב של שורות בו זמנית, מפזרות דשן מיד עם הזריעה ומכסות את הזרעים תוך שהן מקפידות על גובה כיסוי אחיד.
שיטת זריעה נוספת היא זריעה בהתזה, ללא צורך בפליחה מוקדמת ובכיסוי הזרעים בעפר. בשיטת הזריעה בהתזה מתיזים על הקרקע עיסה של מים וסיבי תאית ועץ בתוספת דשן כשבתוכה זרעים, הזרעים נובטים בתוך העיסה ומשתרשים לקרקע. שיטה זו נפוצה בעיקר בזריעת צמחים מונעי סחיפה, על גדות נחלים ועל חולות נודדים.
פעולות מקדימות

לזריעה יש להקדים מספר עיבודים:.
קלטרת: רצוי לקלטר את הקרקע, על מנת לפורר את גושי האדמה ולהטמין את שאריות העשבים והצמחים מהעונה הקודמת.
חרישה: בגידולים מסוימים מקובל לחרוש את האדמה חריש עמוק בטרם הזריעה.
דישון: לעיתים מדשנים את הקרקע טרם הזריעה, בעיקר כשמשתמשים בדשן אורגני.
הדברה: בשנים האחרונות נכנסו עיבודי הדברה לפני הזריעה. בעיקר הדברה כימית של עשבייה, ועיקור הקרקע באש לקטילת זרעי באשה ומזיקים. לאחר הזריעה יש לכסות את הזרעים באדמה, כשחשובה מאוד האחידות בכיסוי, על מנת שהזרעים ינבטו ויציצו בצורה אחידה.
שתילה

צמחים מסוימים נזרעים במשתלה ולא בשטח. זורעים את הזרעים בעציצים קטנטנים, בתוך תערובת קרקע נקייה ומאווררת, ומנביטים אותם בתנאים מבוקרים. את השתילים המוכנים מוכרים לחקלאי, השותל אותם בשטח.
יתרונה העיקרי של הזריעה בשטח על פני שתילה, הוא בכך שהיא זולה - ההובלה של החומר לשטח והעבודה שלא כוללת חפירת בורות. לזריעה בשטח יש גם מספר חסרונות, כגון רגישותם של הנבטים הצעירים לחום ויובש, או ללחות גבוהה מידי בקרקע - בעיות הנחסכות בזריעה במשתלה.
בעצים רבים אין אפשרות להשתמש בזריעה כלל, אם מחמת תכונות הזריעים שלעיתים מצמיחים עצים ננסיים או עקרים, ואם מחמת היות העץ דו ביתי (הפריחה הזכרית והנקבית על עצים נפרדים - כך שעצים מסוימים אינם נותנים פירות), והזריעה תגרום לכך שכמחצית העצים יהיו עצים זכריים.
ישנם עצים מסוימים שהזריעים נותנים בהם תכונות שתלניות טובות, או עמידות לתנאים קשים. במקרים אלו מקובל להרכיב ענפים של עץ שתכונות הפרי שלו רצויות, על כנות של זריעים.
ביהדות

מלאכת הזריעה הייתה מהמלאכות העיקריות בימי קדם. הזריעה היא סמל ההשקעה לטווח הרחוק, ופסוקים ופתגמים רבים נכתבו ברוח זו, כגון: "הזורעים בדמעה, ברינה יקצורו" (ספר תהלים, פרק קכ"ו, פסוק ה').
הלכות רבות ביהדות קשורות בה, כגון:
מלאכת הזריעה נאסרה בשבת ובשנת השמיטה, בימינו מקובל לזרוע יבולי חורף בזריעה מוקדמת לפני שנת השמיטה, על-מנת שיהיה יבול בשמיטה.
נאסר לזרוע מספר זרעים שונים בתערובת (כלאי זרעים) וכן לזרוע בקרבת כרם (כלאי הכרם).
אסור לזרוע במקום שבו נערפה עגלה ערופה, לאחר מקרה רצח לא מפוענח.
ראו גם

מלאכת זורע
מחזור זרעים
זרימת פאנו

זרימת פאנו - זרימה אדיאבטית דרך תעלה בעלת שטח קבוע עם התייחסות להשפעת החיכוך. לעיתים קרובות השפעת הדחיסות תילקח בחשבון ,אף על פי שמודל זרימת הפאנו בהחלט תקף גם לזרימה בלתי דחיסה. לצורך מודל זה מניחים כי שטח התעלה נשאר קבוע, הזרימה תמידית וחד־ממדית, ואין מסה שמתווספת לאורך התעלה. מודל זרימת הפאנו נחשב לתהליך בלתי הפיך עקב אפקט הוויסקוזיות (צמיגות).החיכוך הוויסקוזי (צמיגי) גורם לתכונות הזרימה להשתנות לאורך התעלה. השפעת החיכוך ממודלת כלחץ גזירה על דפנות התעלה ופועלת על הנוזל בתכונות אחידות לאורך כל חלק בתעלה. עבור זרימה עם מספר מאך הגדול מ 1.0 בתעלה ארוכה דיה, מתרחשת האטה והזרימה עלולה להיחנק (עלולה להתבצע תופעת החניקה). מאידך, עבור זרימה עם מספר מאך הקטן מ 1.0, תתרחש ההאצה והזרימה עלולה להיחנק בתעלה ארוכה דיה. ניתן להראות כי עבור זרימה של גז מושלם קלורית האנטרופיה המקסימלית מתרחשת כאשר מספר מאך שווה ל 1. זרימת פאנו קרויה על שם ג'ינו ג'ירולאמו פאנו ( Gino Girolamo Fanno).
תאוריה

מודל זרימת הפאנו מתחיל במשוואה דיפרנציאלית שמקשרת בין השינוי במספר מאך לאורך התעלה,dM/dx. תנאים נוספים במשוואה הדיפרנציאלית הם יחס קיבולי החום, γ, מקדם החיכוך של פאנינג ,f והקוטר ההידראוליDh:
בהנחה שמקדם החיכוך של פאנינג קבוע לאורך כל קירות התעלה, המשוואה הדיפרנציאלית יכולה להיפתר בקלות.. לעומת זאת חשוב לזכור שהערך של מקדם חיכוך פאנינג עלול להיות קשה לקביעה במהירויות זרימה על-קוליות והיפר-קוליות. את תוצאת היחס ניתן לראות מטה כאשר L* הוא אורך התעלה הדרוש לחניקת הזרימה בהנחה שמאך הזרם סופר-סוני. צידה השמאלי של המשוואה נקראה קבוע פאנו
: \ {\frac {4fL^{*}}{D_{h}}}=\left({\frac {1-M^{2}}{\gamma M^{2}}}\right)+\left({\frac {\gamma +1}{2\gamma }}\right)\ln \left[{\frac {M^{2}}{\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)}}\right]
חשוב במידה שווה למודל זרימת פאנו הוא היחס חסר הממדים של: השינוי באנטרופיה ביחס לקיבול החום בלחץ קבוע, cp.
: \ \Delta S={\frac {\Delta s}{c_{p}}}=\ln \left[M^{\frac {\gamma -1}{\gamma }}\left(\left[{\frac {2}{\gamma +1}}\right]\left[1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right]\right)^{\frac {-(\gamma +1)}{2\gamma }}\right]
המשוואה מעלה יכולה להירשם מחדש בתנאים סטטיים ליחס טמפרטורת העצירה (סטגנציה), שעבור גז מושלם קלורית שווה ליחס אנתלפיה חסר ממד, H:
: \ H={\frac {h}{h_{0}}}={\frac {c_{p}T}{c_{p}T_{0}}}={\frac {T}{T_{0}}}
במשוואה מעלה ניתן להשתמש כדי לשרטט את קו פאנו, המיצג אוסף מצבים לתנאי זרימת פאנו על דיאגרמת H-ΔS.בדיאגרמה, קו פאנו מגיעה לאנטרופיה מרבית כאשרH = 0.833 והזרימה נחנקת.
בהתאם לחוק השני של התרמודינמיקה, אנטרופיה לעולם תתגבר עבור זרימת פאנו. משמעות עובדה זו היא שזרימה תת-קולית הנכנסת לתעלה עם חיכוך מספר המאך יעלה עד לחנק הזרימה. מנגד, מספר המאך של זרימה על קולית יקטן עד שהזרימה תיחנק. כל נקודה על קו פאנו מתאימה למספר מאך אחר, והתנועה לחניקת הזרימה מוצגת בדיאגרמה. קו פאנו מגדיר את המצבים האפשריים עבור גז כאשר קצב זרימת המסה וסכום האנתלפיה נחשבים לקבועים, אך המומנטום משתנה. לכל נקודה על קו פאנו ערך מומנטום שונה, ואת השינוי במומנטום ניתן לייחס להשפעת החיכוך.
יחסים נוספים של זרימת פאנו

כפי שצוין קודם לכן, השטח ויחס זרימת המסה בתעלה נחשבים לקבועים בזרימת פאנו. נוסף על כן, טמפרטורת הסטגנציה נותרת קבועה. יחסים אלו ניתן לראות מטה כאשר הסימן * מייצג את נקודת צוואר הבקבוק, היכן שיכולה להיווצר החניקה. תכונת הסטגנציה מכילה מיוצגת על ידי האינדקס 0.
: {\begin{aligned}A&=A^{*}={\mbox{constant}}\\T_{0}&=T_{0}^{*}={\mbox{constant}}\\{\dot {m}}&={\dot {m}}^{*}={\mbox{constant}}\end{aligned}}
ניתן לפתח ולפתור משוואות דיפרנציאליות כדי לתאר יחסי תכונת זרימת פאנו בהתחשב בערכים בנקודות החניקה. היחסים עבור לחץ, צפיפות, טמפרטורה, מהירות ולחץ הסטגנציה מוצגים מטה בהתאמה. אלו מיוצגים בצורה גרפית בנוסף לקבוע פאנו .
: {\begin{aligned}{\frac {p}{p^{*}}}&={\frac {1}{M}}{\frac {1}{\sqrt {\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)}}}\\{\frac {\rho }{\rho ^{*}}}&={\frac {1}{M}}{\sqrt {\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)}}\\{\frac {T}{T^{*}}}&={\frac {1}{\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)}}\\{\frac {V}{V^{*}}}&=M{\frac {1}{\sqrt {\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)}}}\\{\frac {p_{0}}{p_{0}^{*}}}&={\frac {1}{M}}\left[\left({\frac {2}{\gamma +1}}\right)\left(1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}\right)\right]^{\frac {\gamma +1}{2\left(\gamma -1\right)}}\end{aligned}}
יישומים

במודל זרימת הפאנו נעשה שימוש לעיתים קרובות בתיכון וניתוח של נחירים. בנחיר השטח המתכנס או המתפזר ממודל עם זרימה איזנטרופית, בעוד שחלק השטח הקבוע שלאחר מכן ממודל בזרימת פאנו. עבור תנאי זרם נתונים בנקודה 1 כפי שמוצג באיורים 3 ו4 ניתן לבצע חישובים לקביעת מספר המאך בעת יציאה מהנחיר ואת מיקום גל הלם ניצב באזור השטח הקבוע בתעלה. נקודה 2 מתארת את צוואר הבקבוק של הנחיר, היכן ש M = 1 במידה והזרימה חניקה. נקודה 3 מציינת את סוף הנחיר היכן שהזרימה הופכת מזרימה איזנטרופית לזרימת פאנו. אם לחץ התחלתי גבוה דיו, ניתן לשמר זרימה על קולית בקטע התעלה בעל השטח הקבוע, בדומה לביצוע הנדרש ממנהרת רוח על קולית מסוג BLOWDOWN . לעומת זאת, איורים הלו מציגים את גל ההלם תרם עבר לאורך התעלה בשלמותו. אם גל ההלם קיים, תיאור הזרימה על קו הפאנו ישתנה מהחלק העל קולי לחלק התת-קולי לפני שהזרימה תמשיך לעבר M = 1. התנועה באיור 4 לעולם תהיה משמאל לימין על מנת לספק את החוק השני של התרמודינמיקה.
מודל זרימת הפאנו בא לידי שימוש בצורה נרחבת גם עם מודל זרימת ריילי. שני מודלים אלו נחתכים בנקודות על עקומות האנתלפיה-אנטרופיה (h-s) ומספר מאך-אנטרופיה (M-h) ,עובדה משמעותית ביותר ביישומים רבים. לעומת זאת ערכי האנטרופיה עבור כל מודל אינם שווים במצב הקולי. השינוי באנטרופיה הוא 0 כאשר M = 1 עבור כל אחד מהמודלים, אך משמעות ההצהרה הקודמת היא שהשינוי באנטרופיה עבור מנקודה שרירותית אל הנקודה הקולית שונה עבור מודלי זרימת פאנו וריילי. אם הערכים ההתחלתיים של si ו Mi מוגדרים, ניתן להגדיר עבור כל אחד מהמודלים משוואה חדשה עבור אנטרופיה חסרת ממד אל מול מספר מאך. משוואות אלו מוצגות מטה עבור זרימות פאנו וריילי בהתאמה :
: {\begin{aligned}\Delta S_{F}&={\frac {s-s_{i}}{c_{p}}}=\ln \left[\left({\frac {M}{M_{i}}}\right)^{\frac {\gamma -1}{\gamma }}\left({\frac {1+{\frac {\gamma -1}{2}}M_{i}^{2}}{1+{\frac {\gamma -1}{2}}M^{2}}}\right)^{\frac {\gamma +1}{2\gamma }}\right]\\\Delta S_{R}&={\frac {s-s_{i}}{c_{p}}}=\ln \left[\left({\frac {M}{M_{i}}}\right)^{2}\left({\frac {1+\gamma M_{i}^{2}}{1+\gamma M^{2}}}\right)^{\frac {\gamma +1}{\gamma }}\right]\end{aligned}}
באיור 5 מוצגים קווי פאנו וריילי הנחתכים עבור תנאי התחלה : si = 0 וMi = 3. נקודות החיתוך מחושבות על ידי השוואה בין משוואות האנטרופיה חסרות הממד החדשות ( ), התוצאה מוצגת במשוואה מטה.
מעניין לצפות כי, נקודות החיתוך מתרחשות במספר המאך ההתחלתי ובערך ההלם הפוסט נורמלי שלו. עבור איור 5, ערכים הלו הם M = 3 ו M=0.4752 .כפי שניתן למצוא בטבלאות גלי ההלם הנורמליים הנמצאות ברוב ספרי הלימוד של זרימה דחיסה. זרם נתון עם שטח תעלה קבוע יכול לעבור בין מודל פאנו למודל ריילי בנקודות אלו.
ראו גם

זרימת ריילי
זרימה דחיסה
אנתלפיה
אנטרופיה
הערות שוליים

↑  Shapiro, A.H., The Dynamics and Thermodynamics of Compressible Fluid Flow, Volume 1, Ronald Press, 1953.
↑  Zucker, R.D., Biblarz, O., Fundamentals of Gas Dynamics, John Wiley & Sons, 2002.
↑  Hodge, B.K., and Koenig, K., Compressible Fluid Dynamics with Personal Computer Applications, Prentice Hall, 1995.
↑  The Phenomena of Fluid Motions, R. S. Brodkey, p187, R. S. Brodkey (pub), 1995
איור 1 שרטוט עקומת פאנו במישור חסר ממד, צירים H-ΔS .
איור 2 יחסי תכונות תרמו דינמיות נפוצות משורטטות כפונקציה של מספר המאך באמצעות מודל זרימת פאנו.
איור 3 נחיר על קולי המוביל לתעלה בעלת שטח קבוע. התנאים ההתחלתיים מתקיימים בנקודה 1 . נקודה 2 נמצאת בצוואר הנחיר, היכן ש M=1 . נקודה 3 מציינת את המעבר מזרימה איזנטרופית לפאנו. נקודות 4 ו 5 מציגות את התנאים טרם ולאחר גל ההלם, ונקודה E היא היציאה מהתעלה .
איור 4 דיאגרמת H-S מוצגת עבור התנאים המוצגים באיור 3. האנטרופיה קבועה עבור זרימה איזנטרופית, ולכן התנאים בנקודה 1 נעים בצורה אנכית מטה לנקודה 3. לאחר מכן הזרימה מתקדמת על קו פאנו עד שגל ההלם משנה את הזרימה מעל קולית לתת קולית. לאחר מכן הזרימה ממשיכה להתקדם עם קו פאנו ומגיעה כמעט לנקודת החנק טרם יציאה מהתעלה.
איור 5 גרף חיתוך עקומות פאנו וריילי.
זריעה מוקדמת

זריעה מוקדמת היא זריעה הנעשית לפני עונת-הזריעה הרגילה. בדרך-כלל מדובר על זריעה באוגוסט או תחילת ספטמבר, לפני ראש השנה של שנת השמיטה. כיוון שבשנת השמיטה עצמה אסור לזרוע, נוהגים חקלאים שומרי-שמיטה לזרוע בזריעה מוקדמת לפני ראש השנה, על-מנת שהיבול יצמח לאחר מכן.116--131
סוגיות הלכתיות > תוספת שביעית

בזמן שבית-המקדש היה קיים, היה אסור לעשות כל מלאכה בשדה כבר שלושים יום לפני ראש השנה של השנה השביעית. חכמי המשנה אף החמירו ואסרו לעבוד בשדה החל מחג השבועות (במטעים) או חג הפסח (בשדות תבואה). איסור זה נקרא תוספת שביעית. כאמור, האיסור חל רק בזמן שבית המקדש קיים, אבל ”בזמן שאין מקדש - מותרין בעבודת הארץ עד ראש השנה, כדין תורה”. רוב הפוסקים למדו מכאן, שבימינו אכן מותר לזרוע עד ראש השנה השביעית, אף על פי שהזרעים ייקלטו וינבטו בשנה השביעית עצמה. אמנם יש שהחמירו וכתבו שמותר לזרוע רק אם הקליטה והנביטה תהיה לפני השביעית.
סוגיות הלכתיות > איסור ספיחין

איסור ספיחין הוא איסור שגזרו חכמי המשנה על אכילת תבואה הגדלה מאליה בשנה השביעית. מטרת האיסור היא שלא יהיה תמריץ לאנשים לזרוע בסתר בשביעית, ולומר שהתבואה צמחה מאליה. הפוסקים דנו בשאלה האם איסור זה חל גם על תבואה שנזרעה בזריעה מוקדמת.118--120 הרב שלמה זלמן אוירבך קבע, שבשדה גדול ומסודר יש להקל באיסור ספיחין, שכן בשדה כזה אין כל אפשרות לזרוע בסתר ולומר שהתבואה צמחה מאליה. לפי פסק זה, ניתן לזרוע בשנה השישית בשדות גדולים, ולהשתמש ביבול הגדל בהם בשנה השביעית.
סוגיות הלכתיות > השימוש ביבול

היבול הגדל בשנה השביעית הוא הפקר, גם אם נזרע בשנה השישית. לפיכך, זריעה מוקדמת בדרך-כלל משתלבת עם אוצר בית דין. בהסדר זה, בית הדין שוכר את השדה מהחקלאי עוד בשנה השישית, זורע בזריעה מוקדמת ע"ח תקציב בית הדין, וכן מעביר את היבול לצרכנים תמורת השתתפות בהוצאות. הדבר מותר רק ביבולים שיש עניין ציבורי לספק בשמיטה (כגון יבולים שקשה או יקר לייבא).123--122
סוגיות חקלאיות

מבחינה חקלאית, זריעה מוקדמת עלולה לסכן את היבול אם ישנם גשמים מוקדמים חזקים (באוקטובר), שכן גשמים מוקדמים גורמים לנביטה מוקדמת של הזרעים. בנביטה מוקדמת ישנם כמה סיכונים:315--314
הנבטים חשופים זמן רב יותר למזיקי קרקע.
אם הגשמים מפסיקים לזמן ממושך בנובמבר - הנבטים עלולים להתייבש ולקמול.
אם הגשמים לא מפסיקים וישנה תקופה חמה בדצמבר, עלולה להיות השתבלות מוקדמת, דבר הפוגע בכמות היבול.
ההסתברות לתרחישים אלה אינה גדולה, וניתן להקטין אותה על ידי בחירת זני זרעים מתאימים. יישובים שהשתמשו בזריעה מוקדמת (יסודות, שעלבים, קוממיות ואחרים) מעידים שברוב המקרים נתקבלו יבולים כמעט מלאים, והרווחיות מגידולי החורף לא נפגעה. בנוסף, הקרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות (קנ"ט) מציעה מסלול ביטוח מיוחד לזריעה מוקדמת.
נטיעה מוקדמת

לעומת הזריעה המוקדמת, שהותרה עד ראש השנה, נטיעה מוקדמת הותרה רק עד ט"ו באב בשנה השישית: ”אף בזמן הזה, אין נוטעין אילנות, ואין מרכיבין, ואין מבריכין ערב שביעית, אלא כדי שתקלוט הנטיעה ותשהה אחר הקליטה שלושים יום קודם ראש השנה של שביעית. וסתם קליטה - שתי שבתות. ודבר זה אסור לעולם מפני מראית העין, שמא יאמר הרואה "בשביעית נטעו".”
הערות שוליים

1 2 3 4  זאב וייטמן, "לקראת שמיטה ממלכתית במדינת ישראל", בהוצאת מכון צומת, שבט ה'תש"ס
↑  רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ג א, רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ג ט
↑  חזון איש יז כה, מנחת חינוך שכו.
↑  אגלי טל זורע ח ב, שבת הארץ ג יא, מעדני ארץ שביעית קובץ הערות ח ד
↑  התכתבות עם הרב אהרונסון בסוף ספרו "מעדני ארץ"
↑  https://www.kanat.co.il/uploaded_files/documents/falcha_4_u1046.pdf
↑  רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ג יא
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
וילם ואן הנחם

וילם "וים" ואן הנחם (בהולנדית: Willem van Hanegem; נולד ב־20 בפברואר 1944) הוא כדורגלן ומאמן עבר הולנדי, ששיחק בעמדת הקשר מרכזי. הוא נחשב לאחד מגדולי שחקני הולנד בכל הזמנים.
ילדותו

ואן הנחם נולד ב-20 בפברואר 1944 בברסקנס, זיילנד שבהולנד. אביו, לו ואן הנחם, ואחיו הגדול של וילם נהרגו כתוצאה מהפצצה של בעלות הברית כנגד מטרות של הורמאכט בהולנד בזמן מלחמת העולם השנייה. בזמן המלחמה איבד ואן הנחם אח נוסף ואחות. הוא התעניין במאורעות המלחמה ובכך פיתח שנאה לכל החיים כלפי העם הגרמני. בשנת 1946 הוא, אמו והאחים שלו עברו לגור באוטרכט שם גדל עם אחיו החורג.
קריירת משחק

ואן הנחם נחשב עד היום לאחד השחקנים הגדולים בהיסטוריה של הולנד. החוזקות שלו היו שליטה הטובה בכדור ויכולת המסירה. פעמים רבות כדרר ובעט בעזרת החלק החיצוני של כף הרגל, דבר שנתן לו את הכינוי "דה קרומה" (De Kromme). בנוסף לכך, היה גם טוב בחלק ההגנתי.
בתחילת הקריירה שיחק ואן הנחם באוטרכט ממקום מגורו בליגת המשנה בשנת 1962, וכעבור ארבע שנים בה עבר לקסרקסס רוטרדם שברוטרדם ששיחקה בליגה הבכירה. ואן הנחם סיים עימה במקום העשירי בליגה בעונתו הראשונה ובשנת 1968 עבר ליריבתה המקומית, פיינורד.
רוב הצלחותיו הגדולות של ואן הנחם הגיעו בתקופה עם פיינורד כשהוא זוכה עימה בשלל תארים בהם שלושה תוארי אליפות, גביע הולנדי אחד, הגביע הביניבשתי ב-1970 וגביע אופ"א בעונת 1973/74. ההצלחה הגדולה ביותר הייתה הזכייה הראשונה של מועדון הולנדי בגביע אירופה לאלופות, כשפיינורד עשתה זאת בעונת 1969/70 עוד לפני תור הזהב של יריבתה אייאקס.
בשנת 1976 ואן הנחם עבר לאלקמאר לשלוש שנים וזכה עימה גם בגביע. לאחר מכן הוא רצה לסיים את הקריירה בארצות הברית כששיחק בשיקגו סטינג, אך התחרט וחזר להולנד בשביל לשחק בקדנציה שנייה באוטרכט ופיינורד אחר כך. ב-1983 פרש רשמית מכדורגל.
קריירת משחק > בנבחרת הולנד

במדי נבחרת הולנד היה שותף במשחקי מונדיאל 1974 שבגרמניה. הולנד, שדגלה בטוטאל פוטבול, שיחקה במערך 3–3–4 וואן הנחם הוצב בעמדת הקשר השמאלי לצד יוהאן ניסקנס ורוב רנסנברינק. הוא הגיעה עימה עד לגמר בו הפסידה 2–1 למארחת גרמניה המערבית. ואן הנחם שידוע כשונא גרמניה עודד את חבריו לפרק את הגרמנים ולאחר ההפסד בגמר הוא עזב את המגרש בבכי. שנתיים אחר כך סיים עימה במקום השלישי ביורו 1976 לאחר שהולנד הודחה על ידי צ'כוסלובקיה בחצי הגמר. ואן הנחם לא השתתף במונדיאל 1978 שנערך בארגנטינה ושנה אחר כך פרש מהקריירה הבינלאומית. בסך הכל ערך במדיה 52 הופעות וכבש 6 שערים.
קריירת אימון

אחרי שפרש מקריירת משחק ואן הנחם הצטרף בשנת 1983 לשורות פיינורד כעוזר מאמן ונשאר בתפקיד זה עד 1986. משם היה אותו דבר גם למועדונים אוטרכט 
 ו-FC ווגינגן. הוא חזר לפיינורד בשנת 1992, הפעם כמאמנה, והוביל אותה לזכייה באליפות בעונת 1992/93 ובגביע ב-1994 ו-1995. לאחר מכן גם אימן באל-הילאל מערב הסעודית ובאלקמאר ב-1997. ואן הנחם אימן לזמן קצר את ספרטה רוטרדם ב-2001 ואחר כך היה עוזר מאמן בנבחרת ההולנדית. הקבוצה האחרונה שאימן הייתה אוטרכט כשהתחיל ביולי 2007 ופוטר ממנה ב-23 בדצמבר 2008.
חיים אישיים

בנו, וילן ואן האנחם, הוא חלק מצמד יוצרי המוזיקה האלקטרונית W&W.
תארים > כשחקן

אליפות הולנד (3): 1968/69, 1970/71, 1973/74
הגביע ההולנדי: 1968/69
גביע אירופה לאלופות: 1969/70
הגביע הביניבשתי: 1970
גביע אופ"א: 1973/74
הגביע ההולנדי: 1977/78
סגנית גביע העולם: 1974
מקום שלישי באליפות אירופה: 1976
תארים > כמאמן

אליפות הולנד: 1992/93
הגביע ההולנדי (2): 1993/94, 1994/95
ואן הנחם (משמאל) חוגג את הזכייה בגביע אירופה לאלופות
ואן הנחם בשנת 2008
התאוריה של הכול (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט "התאוריה של הכול"
 מבוסס על:  The Theory of Everything 
 בימוי:  ג'יימס מארש
 הופק בידי:  טים בוואן
 תסריט:  אנטוני מק'קארטן
 עריכה:  ג'ינקס גודפרי 
 שחקנים ראשיים:  אדי רדמיין   פליסיטי ג'ונס   צ'ארלי קוקס   אמילי ווטסון   דייוויד ת'יוליס
 מוזיקה:  ג'והן ג'והנסון
 צילום:  בנויט דלום 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת, יפן, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Working Title Films, Focus Features, סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  7 בספטמבר 2014
 משך הקרנה:  123 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סרט היסטורי, סרט שמבוסס על ספרים, סרט ביוגרפי, מלודרמה 
 תקציב:  15,000,000 דולר
 הכנסות:  104,100,000 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   theoryofeverything
 פרסים:  פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר (אדי רדמיין) 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
התאוריה של הכול (באנגלית: Theory of Everything) הוא סרט ביוגרפי-רומנטי, בבימויו של ג'יימס מארש. הסרט מגולל את סיפור נישואיהם של ג'יין ויילד (אנ')‏ (Jane Wilde, בגילומה של פליסיטי ג'ונס) וסטיבן הוקינג (בגילומו של אדי רדמיין), אסטרופיזיקאי ותאורטיקן אנגלי ופרופסור באוניברסיטת קיימברידג', שהתפרסם בעיקר בזכות ספרו "קיצור תולדות הזמן", ספר מדע פופולרי, המתאר את התפתחות היקום למן המפץ הגדול.
הסרט יצא בשנת 2014 והוא מבוסס על הספר "מסע אל האינסוף: חיי עם סטיבן" של ג'יין הוקינג, גרושתו של סטיבן הוקינג.
הסרט נקרא על שם ספרו של סטיבן הוקינג "התאוריה של הכול", שקיבץ שבע הרצאות שלו העוסקות ב"תאוריה של הכול": החל במפץ הגדול דרך חורים שחורים וכלה בתורת המיתרים.
הסרט הוצג לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו. הסרט היה מועמד למספר פרסים (פרס גלובוס הזהב, פרס גילדת שחקני המסך וכדומה) וזכה במספר פרסים. אדי רדמיין זכה עבור משחקו בסרט בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר.
עלילה

הסרט מתאר את פגישתם של ג'יין וסטיבן הוקינג בזמן לימודיו באוניברסיטת קיימברידג', דרך גילוי מחלתו, נישואיהם, לידת ילדיהם ובמיוחד, התמודדות הוקינג, אשתו ומשפחתו במחלת ניוון השרירים (ALS) שבה לקה, וששיתקה את פעולות השרירים שלו. כל זאת, במקביל לעליית מעמדו בקהילייה המדעית ועד לזכייתו בפרסום ובתהילה.
את אשתו השנייה של הוקינג, איליין מייסון, מגלמת השחקנית מקסין פיק.
הערות שוליים

↑  הספר "התאוריה של הכול" יצא לאור על ידי הוצאת אופוס, בשנת 2010, מכיל 152 עמודים.
↑  התאוריה (החמקמקה) של הכול / סטיבן הוקינג ולאונרד מלודינו, באתר סיינטיפיק אמריקן ישראל
| זוכי פרס באפט"א לסרט הבריטי הטוב ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1947‏-1967 | Odd Man Out‏ (1947) • The Fallen Idol‏ (1948) • האדם השלישי (1949) • The Blue Lamp‏ (1950) • The Lavender Hill Mob‏ (1951) • The Sound Barrier‏ (1952) • ג'נבייב (1953) • בחירתו של הובסון (1954) • ריצ'רד השלישי (1955) • מרקיע שחקים (1956) • הגשר על הנהר קוואי (1957) • מקום בצמרת (1958) • Sapphire‏ (1959) • מוצאי שבת ובוקר יום א' (1960) • קורטוב של דבש (1961) • לורנס איש ערב (1962) • טום ג'ונס (1963) • דוקטור סטריינג'לאב (1964) • תיק איפקרס (1965) • המרגל שחזר מן הכפור (1966) • אדם לכל עת (1967) |  |
| 1992–היום | משחק הדמעות (1992) • ארץ הצללים (1993) • חברים לרצח (1994) • טירופו של המלך ג'ורג' (1995) • סודות ושקרים (1996) • Nil by Mouth‏ (1997) • אליזבת (1998) • East Is East‏ (1999) • בילי אליוט (2000) • פארק גוספורד (2001) • The Warrior‏ (2002) • לגעת באינסוף (2003) • אהבה של קיץ (2004) • וולאס וגרומיט והארנב הקטלני (2005) המלך האחרון של סקוטלנד (2006) • This Is England‏ (2007) • Man on Wire‏ (2008) • מטען הכאב (2009) • נאום המלך (2010) • החפרפרת (2011) • סקייפול (2012) • כוח משיכה (2013) • התאוריה של הכול (2014) • ברוקלין (2015) • אני, דניאל בלייק (2016) • שלושה שלטים מחוץ לאבינג, מיזורי (2017) •  המועדפת (2018) •  1917 (2019) • צעירה מבטיחה (2020) • בלפסט (2021) • רוחות אינישרין (2022) |  |
זלמבדלסטס

| זלמבדלסטס |
| --- | --- |
 איור של זלמבדלסטס
תקופה
קרטיקון עליון
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
משפחה:: Zalambdalestidae
סוג:: זלמבדלסטס
שם מדעי
 Zalambdalestes ‏גרגורי וסימפסון, 1926

זלמבדלסטס (שם מדעי: Zalambdalestes; מילולית: "דמוי-למדא שודד") הוא סוג של יונק פרימיטיבי אשר חי בתור הקרטיקון, בסוף עידן המזוזואיקון. יונק זה לא היה קרוב לאף יונק מודרני, אך היה קרוב מעט ליונקי שליה יותר מאשר ליונקי הכיס. מאובניו נמצאו במונגוליה ותוארו בידי החוקרים ויליאם קינג גרגורי וג'ורג' גיילורד סימפסון ב-1926. בסוג זה נמצא מין יחיד - Zalambdalestes lechei.
מאפיינים

יונק קטן זה הגיע לאורך 20 ס"מ עם ראש באורך 5 ס"מ. הוא היה בעל רגליים ארוכות, חרטום ארוך, ראש קטן וניבים גדולות בפיו. הוא היה בעל כפות גדולות ברגליו הקדמיות ועוד יותר ארוכות אולי באחוריות. ייתכן שהתנהג וחי בדומה לארנבון מודרני אך הוא היה צד חרקים, שאותם חיפש בצמחיית היער של מונגוליה הקדומה.
היונק היה בעל פלג גוף תחתון בעל מאפיינים המזכירים יותר את חיות הכיס או את יונקי הביב מאשר בעלי שליה רגילים, אך כנראה, היה שייך לקבוצה קרובה אליהם.
ולדימיר אילין (שחקן)

| --- | --- |

 לידה:  16 בנובמבר 1947 (בן 76) יקטרינבורג, ברה"מ 
 מדינה:  ברית המועצות, רוסיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1969 
 מקום לימודים:  מכון לתיאטרון ביקטרינבורג (1969) 
 פרסים והוקרה:  אמן העם של הפדרציה הרוסית (1999)  פרס הפדרציה הרוסית (1999)  פרס נשר הזהב (2018)  Kinoshock  פרס ניקה  White Elephant award  Order For Merit in Culture and Art  טקס פרסי נשר הזהב הרוסי ה-16 
 פרופיל ב-IMDb
 
ולדימיר אדולפוביץ' אילין (נולד ב־16 בנובמבר 1947) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה סובייטי-רוסי, אמן העם הרוסי בשנת 1999.
ראשית חיים

ולדימיר אילין נולד בסברדלובסק, רויה הסובייטית, ברית המועצות (כיום יקטרינבורג, רוסיה).
בשנת 1969 סיים את לימודיו בבית הספר לתיאטרון של סברדלובסק (קורס של פ. גריגוריאן). הוא עבד בתיאטרון "בופון" בקאזאן. בשנים 1974–1989 עבד בתיאטרון על שם מיאקובסקי בראשות א. גונצ'רוב.
חיים אישיים

נשוי לזואי אילינה (לבית פילנובה). אחיינו - אלכסנדר אילין, שחקן קולנוע אף הוא.