stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1978/1979 בליגת המשנה ההולנדית
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אקסלסיור רוטרדם  | 36 | 22 | 7 | 7 | 76 | 32 | 44 | 51 | העפלה לליגת העל |
| 2. | חרונינגן  | 36 | 20 | 10 | 6 | 60 | 31 | 29 | 50 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 3. | וילם II  | 36 | 17 | 14 | 5 | 60 | 32 | 28 | 48 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 4. | פורטונה סיטארד  | 36 | 17 | 13 | 6 | 64 | 35 | 29 | 47 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 5. | מועדון הכדורגל איינדהובן  | 36 | 14 | 16 | 6 | 53 | 32 | 21 | 44 |  |
| 6. | וחנינגן  | 36 | 17 | 10 | 9 | 59 | 44 | 15 | 44 |  |
| 7. | דן בוס  | 36 | 16 | 10 | 10 | 58 | 43 | 15 | 42 |  |
| 8. | דה חראפסחאפ  | 36 | 15 | 11 | 10 | 60 | 47 | 13 | 41 |  |
| 9. | פ.צ. אמסטרדם  | 36 | 13 | 11 | 12 | 52 | 40 | 12 | 37 |  |
| 10. | טלסטאר ספורטקלאב  | 36 | 12 | 10 | 14 | 45 | 45 | 0 | 34 | העפלה לפלייאוף הדירוג |
| 11. | הירנפיין  | 36 | 10 | 13 | 13 | 34 | 47 | 13- | 33 |  |
| 12. | פיינדאם  | 36 | 13 | 6 | 17 | 51 | 67 | 16- | 32 |  |
| 13. | הראקלס אלמלו  | 36 | 10 | 11 | 15 | 46 | 49 | 3- | 31 |  |
| 14. | סחידאם  | 36 | 11 | 9 | 16 | 42 | 48 | 6- | 31 |  |
| 15. | קמבור  | 36 | 9 | 10 | 17 | 33 | 54 | 21- | 28 |  |
| 16. | פ.צ. פלארדנינגן  | 36 | 7 | 12 | 17 | 35 | 54 | 19- | 26 |  |
| 17. | הלמונד ספורט  | 36 | 9 | 8 | 19 | 42 | 71 | 29- | 26 |  |
| 18. | אמרספורט  | 36 | 8 | 7 | 21 | 34 | 78 | 44- | 23 |  |
| 19. | דורדרכט  | 36 | 5 | 6 | 25 | 33 | 88 | 55- | 16 |  |
↑  שינתה את שמה בעונה הבאה לDS79
טבלת הליגה > פלייאוף הדירוג

הליגה חולקה ל-4 סבבי דירוג, סבב 1 בן 9 מש', סבב 2 בן 9 מש' סבב 3 בן 9 מש' וסבב 4 בן 9 משחקים כ-36 משחקים בסף הכל. בסיום כל סבב המדורגת ראשונה קיבלה כרטיס לפלייאוף הדירוג.
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | וילם II  | 6 | 3 | 2 | 1 | 9 | 5 | 4 | 8 | העפלה לליגת העל |
| 2. | פורטונה סיטארד  | 6 | 3 | 2 | 1 | 7 | 4 | 3 | 8 |  |
| 3. | חרונינגן  | 6 | 2 | 2 | 2 | 6 | 6 | 0 | 6 |  |
| 4. | טלסטאר ספורטקלאב  | 6 | 1 | 0 | 5 | 5 | 12 | 7- | 2 |  |
| עונות בליגת המשנה ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת המשנה ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 |  |
פובליוס הקדוש

| --- | --- |

פסלו של פובליוס הקדוש בפלוריאנה, מלטה
 לידה:  לא ידוע מלטה, האימפריה הרומית
 פטירה:  112 לערך אתונה, האימפריה הרומית
 קדוש עבור:  הכנסייה הקתולית
 מקום פולחן עיקרי:  מלטה פלוריאנה, מלטה
 חג:  21 בינואר
פובליוס הקדוש (במלטית: San Publju) נחשב לבישוף הראשון של מלטה ולמי שעשה אותה לאומה הנוצרית הראשונה במערב ובין הראשונות בעולם.
פובליוס היה השליט הרומאי של האי. לפי מעשי השליחים הוא הקביל את פניו של פאולוס הקדוש לאחר שספינתו של האחרון נטרפה אל היבשה ליד איי סנט פול בצפון-מערבו של האי בשנת 60, עת היה פאולוס בדרכו לרומא. לפי הברית החדשה ריפא פאולוס הקדוש את אביו של פובליוס ממחלת הדיזנטריה:
"ובסביבי המקום ההוא שדות אשר לראש אנשי האי ושמו פובליוס, הוא הביא אותנו לביתו ויכלכל אותנו בטובו שלושה ימים; ואבי פובליוס נופל למשכב בקדחת ובמחלת המעיים ויבוא אליו פאולוס ויתפלל וישם עליו את-ידיו וירפאו; ואחרי כן באו גם-החולים האחרים אשר באי וירפאו."
לאחר מכן, התנצר פובליוס הקדוש והיה לפי המסורת לבישוף הראשון של האי. הוא הוצא להורג בגין אמונתו על ידי הקיסר טראיאנוס באתונה בשנת 112 לערך. ביוון יש קדוש נוסף באותו שם שהיה נזיר, אך ייתכן כי דמויותיהם של השניים התערבבו.
פובליוס הקדוש הוא אחד מהקדושים הפטרונים של מלטה כולה, ובייחוד של העיר פלוריאנה שליד ולטה, ויום חגו ב-21 בינואר.
ראו גם

הארכיבישופות הקתולית של מלטה
קתדרלת פאולוס הקדוש
איי סנט פול
עלות שיתוף פעולה

עלות שיתוף פעולה הוא מושג המורכב משתי מילים, עלות שהוא מושג כלכלי במהותו ושיתוף פעולה שהוא מושג מהקהילות חברתיות.
קליי שירקי עושה שימוש במושג הכלכלי להבהיר מה קורה לארגונים, כאשר עלות התקשורת יורדת באופן דרמטי לנוכח התשתיות הדיגיטליות הזמינות ומהפכת התקשורת באינטרנט. אפשר לשתף, לשוחח ולהתארגן בכל מקום גאוגרפי ללא מגבלה של זמן, עלות וללא צורך בשיטה הארגונית המסורתית. 
מקובל בכלכלה כשארגון לא יכול לעמוד בעלויות העסקה עדיף להעביר לארגון שעלויותיו זולות יותר. אפשר להשליך את התאוריה הכלכלית הזאת למה שקורה היום בעולם התקשורת. קליי שירקי, בספרו "כל אחד יכול: ארגונים ללא ארגונים", מסביר שאפשרי לתכנן מערכות שמתאמות את התפוקה של הקבוצה כתוצר לוואי של המערכת מבלי להתייחס למודלים המוסדיים. החלפת תכנון בתיאום זה ההיבט הכלכלי של מערכות שיתוף פעולה. הארגונים המסורתיים עומדים מול מהפכת תקשורת שמשפיעה על פעילותם.
השפעות שיתוף פעולה

פליקר וויקיפדיה מדגימים את מה שטכנולוגיה מתקדמת יכולה לעשות לשיתוף פעולה. במקום תכנון יש תיאום. המשימה מגיעה לפרטים ולא הפריטים למשימה, פליקר הוא אתר שיתוף שבעזרת טכנולוגיית התיוג, מאפשר לארגן תמונות בכל נושא. התמונות נאגרות ברשת בתהליך איטי לאורך זמן, לכן אפשר לארגן אותם לפי קטגוריות מתי שרוצים. אין צורך לשכור עובדים מקצוענים שיתייגו את התמונות. המפרסמים עצמם עושים זאת. בפליקר וויקיפדיה המשתמשים הם גם יצרנים וגם צרכנים. המשתמשים הופכים ליצרנים שעובדים בהתנדבות, מתוך עניין ורצון אישי לתרום. כל אחד יכול להתנדב ולשתף, כמו בלוגים, סרטי וידאו באתר יוטיוב וכן הלאה.
אין משמעות לזמן, התרומה של המתנדבים מורידה את הצורך בתכנון - הכל קיים וצריך רק לארגן ולתאם. החופש ליצור מביא ליזמות וחדשנות בכל רגע. החדשנות איננה עוד עניין למקצוענים בלבד אלא לחובבנים נלהבים, המשתמשים בכלים חדשניים ויוצרים מוצרים שחברות מסחריות אינן יכולות לייצר. גם תפישת העולם משתנה, עולם שבו יש שקיפות, עבודה שיתופית וחברתית יותר.
התאגיד המסורתי מול יוצרים חובבנים

מצד אחד מודל התאגיד הישן והמסורתי שבו אנשים מיוחדים כגון מתכנתים, דוקטורים ועיתונאים, עובדים תחת ארגון היררכי שדואג לכל העלויות של יצירת התפוקה או המידע שנוצר לפי לוח זמנים מתוכנן ועובר תחת ביקורת הארגון עד לשחרור המידע. עבור צרכנים שמשלמים כסף, שאין באפשרותם להגיב ולשתף. המידע נדחף לציבור פסיבי.
מצד שני קמים בכל מקום חובבנים שרוצים ליצור ולשתף, להיות כותבים ומוציאים לאור, ציבור שמנהל דו-שיח ולוקח חלק בזרימת הידע. אמצעי התקשורת המקצועיים מסורתיים עומדים מול השינוי בעולם האינטרנט. הרבה מוסדות עדיין בהכחשה למצב החדש, קשה לארגונים להשתחרר מהעקרונות של השוק הכלכלי שדוגל בארגונים חזקים ששולטים בשוק לפי התפישה של רולנד קהאוס בספרו "הטבע של הפירמות" שדוגלת בארגונים גדולים שיכולים להפוך לבעלי מונופול ולא דוגלים בשוק תחרותי. הלחץ שיופעל על המונופולים האלו מצד היצרנים החדשים בשוק שגם יוצרים וגם צורכים, יגרום לארגונים להתאים את העסק למציאות החדשה. הפתרון יכול להיות נתינת חלק מהעבודה ללקוחות וכך להוריד עלויות. ישנם חברות שמשתמשות בתשתית האינטרנט למכירת מוצרים ולקניית מוצרים על ידי הלקוחות עצמם. למשל איביי שיצרה פלטפורמה המאפשרת ללקוחות להיות גם צרכנים וגם מוכרים. הלקוחות גם עושים את עבודת הפרסום על ידי נתינת משוב על המוצרים. גם ויקיפדיה יכולה לתת שיעור בביזנס למוסדות הקלאסיים שבה הצרכנים הם גם יצרנים.
פארק הייזל

| --- | --- |

 מיקום
 מדינה:  בלגיה בלגיה
 מיקום:  Laeken - Laken, בריסל 
 קואורדינטות:  50°53′50″N 4°20′21″E﻿ / ﻿50.8972°N 4.3392°E﻿ / 50.8972; 4.3392
  (למפת בריסל מוגדלת) פארק הייזל(למפת בריסל רגילה) פארק הייזל
 
פארק הייזל (בפלמית: Heizel, בצרפתית: Heysel) הוא שטח צפונית למרכז בריסל, בלגיה בו התקיימו התערוכה העולמית של שנת 1935 ושל שנת 1958. הפארק אירח גם את אירוויזיון 1987.
האטומיום המוצב במקום מתערוכת 58', הוא המונומנט הבולט בפארק, וכן ארמון יובל-המאה (פלמית: Eeuwfeestpaleis, צרפתית: Palais du Centenaire) שהוקם בתערוכת 1935, המשמש גם עתה כמרכז ירידים.
בפארק ממוקם גם אצטדיון המלך בודואן (פלמית: Koning Boudewijnstadion, צרפתית: Stade Roi Baudouin) שהוקם בשנת 1930, תחת השם "אצטדיון הייזל", אך לאחר אסון הייזל, כשבגמר גביע אירופה בכדורגל לשנת 1985, נרמסו למוות כ-39 אוהדים, עבר האצטדיון שיפוץ, ושמו שונה לשמו הנוכחי.
במקום נמצא מיצג המיני אירופה, המציג מבנים מפורסמים מכל רחבי אירופה.
פובליוס ואלריוס פלאקוס

פובליוס ואלריוס פלאקוס היה מדינאי ומצביא רומאי, שפעל במלחמה הפונית השנייה. ב-218 לפנה"ס הוא נשלח יחד עם קווינטוס בייביוס טמפילוס (Q. Baebius Tamphilus) אל היספניה (ספרד), כדי למחות על תקיפת חניבעל את סגונטו. משם המשיך אל קרתגו, כדי להכריז על כוונותיה של רומא אם לא יעצור חניבעל את מהלכיו. ב-215 לפנה"ס שימש לגאטוס תחת פיקודו של הקונסול מרקוס קלאודיוס מרקלוס, והצטיין בקרב נגד חניבעל בנולה (Nola). זמן קצר אחר כך פיקד על שייטת בת 25 אוניות מלחמה שהוצבה בחוף קלבריה. כאן לכדו אנשיו את השליחים ששיגר חניבעל אל פיליפוס מלך מוקדון, כשבאמתחתם מכתבים ומסמכים מהם למדו הרומאים על תנאי הברית שנחתמה בין חניבעל לבין המלך. בעקבות זאת הוגדל הצי המלחמתי שבפיקודו, והוא נצטווה לא רק להגן על חופי איטליה, אלא גם לפקוח עין על הנעשה במוקדון עצמה. במהלך המצור על קפואה (Capua), בעוד חניבעל מתקדם אל עבר העיר רומא, יעץ פלאקוס שלא להסיר את המצור ולהסיג את כל הכוחות; דעתו נתקבלה ואומנם הוכחה כנבונה.
הערות שוליים

↑  Livius 21.6, 23.16, 34, 38, 26.8; Cicero, Philipp. 5.10 .
עונת 1978/1979 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  18 בספטמבר 1978 
 תאריך סיום:  4 באפריל 1979 
 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל תל אביב
 מלך הסלים:  בועז ינאי (הפועל יגור/העמק)  25 למשחק
 http://basket.co.il
 → 1977/19781979/1980 ←
 
עונת 1978/1979 בליגה הלאומית בכדורסל  הייתה עונתה ה-25 של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל. הליגה כללה 12 קבוצות. בשנת 1979 הוכנס פורמט פלייאוף, ושמונה הראשונות התמודדו זו מול זו (מקום ראשון מול שמיני, שני מול שביעי וכך הלאה) בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות רבע הגמר (מנצחת מקום ראשון-שמיני נגד מנצחת מקום רביעי-חמישי וכך הלאה) וחצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב משלוש כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל חולון והפועל גן שמואל. העונה הסדירה החלה ב-18 בספטמבר 1978 הסתיימה ב-26 בפברואר 1979. לאחר סיום העונה הסדירה החלו משחקי הפלייאוף שהסתיימו ב-4 באפריל. העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם העשירית ברציפות.
בהתאם לתוצאות העונה אליצור תל אביב ומכבי דרום תל אביב ירדו ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 22 | 22 | 0 | 2315 | 1540 | 775 | 44 | פלייאוף גמר |
| 2 | הפועל רמת גן | 22 | 18 | 4 | 2275 | 1849 | 426 | 41 | פלייאוף גמר |
| 3 | הפועל תל אביב | 22 | 17 | 5 | 2117 | 1915 | 202 | 39 | פלייאוף גמר |
| 4 | הפועל חיפה | 22 | 14 | 8 | 1893 | 1805 | 88 | 36 | פלייאוף גמר |
| 5 | הפועל יגור/העמק | 22 | 13 | 9 | 1793 | 1747 | 46 | 35 | פלייאוף גמר |
| 6 | הפועל חולון | 22 | 11 | 11 | 1655 | 1713 | 58- | 33 | פלייאוף גמר |
| 7 | מכבי רמת גן | 22 | 10 | 12 | 1802 | 1825 | 23- | 32 | פלייאוף גמר |
| 8 | הפועל עפולה | 22 | 8 | 14 | 1687 | 1921 | 234- | 30 | פלייאוף גמר |
| 9 | הפועל גן שמואל | 22 | 7 | 15 | 1630 | 1780 | 150- | 29 |  |
| 10 | בית"ר תל אביב | 22 | 7 | 15 | 1574 | 1815 | 241- | 29 |  |
| 11 | אליצור תל אביב | 22 | 2 | 20 | 1677 | 2031 | 354- | 24 |  |
| 12 | מכבי דרום תל אביב | 22 | 2 | 20 | 1568 | 2135 | 567- | 24 |  |
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   |  6 |   הפועל חולון | 77 | 70 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  3 |   הפועל תל אביב | 87 | 107 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  3 |   הפועל תל אביב | 87 | 107 |  |   |   |  3 |   הפועל תל אביב | 77 | 78 | 85 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  3 |   הפועל תל אביב | 77 | 78 | 85 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  2 |   הפועל רמת גן | 74 | 83 | 77 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  7 |   מכבי רמת גן | 100 | 78 |  |   |   |  2 |   הפועל רמת גן | 74 | 83 | 77 |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  7 |   מכבי רמת גן | 100 | 78 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|   |  2 |   הפועל רמת גן | 116 | 94 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  3 |   הפועל תל אביב | 65 | 64 |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 89 | 68 |  |
|   |  5 |   הפועל גבת/יגור | 93 | 79 | 73 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל חיפה | 90 | 96 | 71 |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל חיפה | 90 | 96 | 71 |   |   |  5 |   הפועל גבת/יגור | 77 | 64 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  5 |   הפועל גבת/יגור | 77 | 64 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 113 | 91 |  |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |  |  |
|  |  8 |   הפועל עפולה | 83 | 63 |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 113 | 91 |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |  8 |   הפועל עפולה | 83 | 63 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 120 | 107 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  הפועל רמת גן | 103 | 93 |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 5 |  הפועל גבת/יגור | 78 | 81 |  |
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1978/1979
עונת 1989/1990 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס (15)
 מספר משחקים:  306 
 מלך השערים:  רומאריו (23)   פ.ס.וו. איינדהובן
 → עונת 1988/1989עונת 1990/1991 ←
 
עונת 1989/1990 הייתה העונה ה-34 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. הארלם ודן בוס ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (15 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו ניימכן, ויטסה ארנהם ודן האג שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה. מעונה זו, הקבוצה במקום ה-16 התמודדה לצמד משחקים בשיטת בית-חוץ כנגד המנצחת בפלייאוף ליגת המשנה.
אייאקס לא העפילה לגביע אירופה לאלופות בסיום עונה זו בעקבות השהייה לשנה, עקב תקיפת שוערה של אוסטריה וינה פרנץ וולפאהרט על ידי אוהדי אייאקס, במסגרת הסיבוב הראשון של גביע אופ"א במהלך העונה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס  | 34 | 19 | 11 | 4 | 67 | 23 | 44 | 49 | הושעתה לשנה ממפעלים אירופיים |
| 2. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 20 | 8 | 6 | 94 | 36 | 58 | 48 | מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 3. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 16 | 10 | 8 | 48 | 43 | 5 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | ויטסה ארנהם  | 34 | 15 | 11 | 8 | 49 | 31 | 18 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | רודה  | 34 | 14 | 13 | 7 | 53 | 39 | 14 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | פולנדם  | 34 | 15 | 9 | 10 | 43 | 38 | 5 | 39 |  |
| 7. | פורטונה סיטארד  | 34 | 12 | 14 | 8 | 42 | 35 | 7 | 38 |  |
| 8. | ואלבייק  | 34 | 13 | 11 | 10 | 45 | 47 | 2- | 37 |  |
| 9. | פ.צ חרונינגן  | 34 | 10 | 15 | 9 | 50 | 46 | 4 | 35 |  |
| 10. | דן האג  | 34 | 13 | 7 | 14 | 58 | 63 | 5- | 33 |  |
| 11. | פיינורד  | 34 | 9 | 13 | 12 | 51 | 45 | 6 | 31 |  |
| 12. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 12 | 7 | 15 | 51 | 61 | 10- | 31 |  |
| 13. | וילם II  | 34 | 7 | 13 | 14 | 42 | 49 | 7- | 27 |  |
| 14. | פ.צ. אוטרכט  | 34 | 8 | 11 | 15 | 27 | 45 | 18- | 27 |  |
| 15. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 7 | 13 | 14 | 38 | 61 | 23- | 27 |  |
| 16. | ניימכן  | 34 | 5 | 16 | 13 | 32 | 55 | 23- | 26 | פלייאוף ירידה |
| 17. | דן בוס  | 34 | 6 | 13 | 15 | 30 | 51 | 21- | 25 | ירידה לליגת המשנה |
| 18. | הארלם  | 34 | 4 | 7 | 23 | 22 | 74 | 52- | 15 | ירידה לליגת המשנה |
| קבוצת ליגת העל | תוצאה | מנצחת פלייאוף ליגת המשנה | תוצאה משחק 1 | תוצאה משחק 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ניימכן | 2–1 | אמן | 2–1 | 0–0 |
| עונות בליגת העל ההולנדית |
| --- | --- | --- |
| ליגת העל ההולנדית | 1956/1957 • 1957/1958 • 1958/1959 • 1959/1960 • 1960/1961 • 1961/1962 • 1962/1963 • 1963/1964 • 1964/1965 • 1965/1966 • 1966/1967 • 1967/1968 • 1968/1969 • 1969/1970 • 1970/1971 • 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
פאראלוס (אונייה)

פּאראלוֹס (ביוונית: ἡ πάραλος, בלטינית: paralus) הייתה טריארה אתונאית, ששימשה כאוניית קודש ומלאכות של הצי האתונאי בשלהי המאה ה-5 והמאה ה-4 לפנה"ס. אנשי צוותה נודעו בדעותיהם הפרו-דמוקרטיות הנחרצות. הספינה מילאה תפקיד חשוב בכמה מאירועי המלחמה הפלופונסית.
"פאראלוס" נזכרת במקורות הספרותיים והאפיגרפיים של התקופה הקלאסית יותר מכל ספינה יחידאית אחרת; היא הסיעה כמעט את כל המשלחות הדיפלומטיות של אתונה במאות ה-5 וה-4 לפנה"ס, ובמרביתן - כפי הנראה - מילא גזבר הפאראלוס, הטאמיאס (tamias), את תפקיד השליח הראשי.
אנשי הצוות של האונייה, הפאראלוֹי (paraloi), נתפרסמו בדעותיהם הדמוקרטיות הרדיקליות, ואפשר שאחדות דעים זו נבעה מהיותם בני שבט אחד ושמו הפאראלוי. אותם מלחים שימשו גורם חשוב בסיכול ההפיכה האוליגרכית בסאמוס ב-411 לפנה"ס. ברם, כשהגיעו עם הידיעות על המקרה לאתונה, גילו כי השלטון בעירם נתפס על ידי הסיעה האוליגרכית והם נאסרו; אחד מאנשי הצוות הצליח להימלט משביו ולמסור לצי האתונאי בסאמוס את שארע, ובכך נפתחה תקופה של קרע גלוי בין העיר לבין הצי המלחמתי.
ב-405 לפנה"ס הייתה הפאראלוס אחת מעשר אוניות שהצליחו להיחלץ ולהימלט לאחר תבוסת הצי האתונאי בפיקוד קונון בקרב אייגוספוטמוי; הספינה נשלחה אל אתונה כדי להודיע על המפלה, ועוררה עם הגיעה פאניקה ובהלה בקרב אזרחי העיר ותושביה.
ראו גם

אוניות קודש אתונאיות
הערות שוליים

↑  Jordan, Athenian Navy, p. 172 .
↑  Jordan, Athenian Navy, pp. 174-175 .
↑  Xenophon, Hellenica, 2.2.3 .
עינת

ערך זה עוסק בקיבוץ בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
מדשאת הקיבוץ המכונה "הדשא הגדול" בסמוך לחדר האוכל
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: דרום השרון
גובה ממוצע: ‎50 מטר
תאריך ייסוד: 1952
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 850 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎1.0% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) עינת(למפת גוש דן רגילה) עינת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עינת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עינת32°04′57″N 34°56′21″E﻿ / ﻿32.082397°N 34.939197°E﻿ / 32.082397; 34.939197  heמפת היישובים של מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) באדום - עינת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10
http://www.einat.org.il
עֵינַת הוא קיבוץ באזור השרון השייך למועצה אזורית דרום השרון.
מיקומו של הקיבוץ

הקיבוץ שוכן דרומית-מערבית לראש העין וכביש הגישה היחיד אליו מסתעף מכביש 444, כביש המקשר בין ראש העין לפתח תקווה. כמו כן תוואי כביש 6 עובר כמה עשרות מטרים מערבית לקיבוץ, אך אינו מוביל לקיבוץ. בסמוך לקיבוץ נמצאות מספר חנויות ומסעדות, וכן גן אירועים ומאפייה – מאפיית דגנית עין בר. בקיבוץ ממוקם בית הספר האזורי "מעבר אפק", שבו לומדים תלמידים מהקיבוצים עינת, חורשים, גבעת השלושה ונחשונים, ותלמידים מראש העין, בנוסף לגני ילדים קיבוציים. ילדי הקיבוץ עוברים ללמוד בחטיבת הנעורים והתיכון בבית חינוך ירקון.
כלכלת הקיבוץ

כלכלת הקיבוץ מתבססת ברובה על מאפיית "דגנית עין-בר", "עינת תעשיות מזון", תעשייה עתירת ידע בעלת יישומים צבאיים, חקלאות (בעיקר גידולי שדה), מטעי אבוקדו, חממות, מפעל הנעליים "נגה-עינת", השכרות נדל"ן רבות, ומרכז מסחרי "עינת-אלון", בריכת שחייה. בעבר היה בקיבוץ רפת ולול.
בפאתי הקיבוץ נמצא בית קברות אזרחי, בו קבורים בין היתר: נתן זך, עמוס קינן, אברהם דשא (פשנל), ישראל פוליאקוב, יאיר רוזנבלום, יורם אוברקוביץ, ארנן יקותיאלי, עמוס בן-גוריון, דן סממה, יצחק ארד ואליהו מצא.
היסטוריה

הקיבוץ הוקם בשנת 1952 על ידי חברי הקיבוצים גבעת השלושה ורמת הכובש שפרשו מקיבוציהם בעקבות הפילוג בקיבוץ המאוחד. עוד בסוף שנת 1950 הודיעו חברי מפא"י בגבעת השלושה, שהיו מיעוט בקיבוץ שבעת המעבר לאדמות הקיבוץ בנזלה, הם דורשים לנצל את ההזדמנות כדי לפצל את הקיבוץ ולהקים שתי נקודות. למרות התנגדות חברי מפ"ם בקיבוץ ובתנועת הקיבוץ המאוחד, הפיצול התרחש ובתחילת אפריל 1952 הונחה אבן הפינה לקיבוץ החדש. בתחילה נקרא הקיבוץ גבעת השלושה של איחוד הקבוצות והקיבוצים כדי להבדילו מקיבוץ גבעת השלושה של הקיבוץ המאוחד או "גבעת השלושה-רמת הכובש", בגלל הצטרפות לקיבוץ של פורשי מפא"י מרמת הכובש. ועדת השמות הממשלתית העניקה לקיבוץ את השם עינת, בזכות קרבתו למעיינות הירקון.
כיום[דרושה הבהרה] נמצא הקיבוץ בתהליך הפרטה ארוך שבסופו הקיבוץ יהפוך מקיבוץ שיתופי לקהילה מגובשת חברתית אך ללא שותפות כלכלית. לאחר שנים ארוכות שבהן לא התקיימה קליטה, החליט הקיבוץ על מהלך של קליטה והתחדשות שבו פתח מחדש את שעריו לבניו ובנותיו וכן לכמה עשרות משפחות חיצוניות. ב-2005 הוחל תהליך השינוי והחל מ-2007 החלה הקליטה במהלכה הכפיל הקיבוץ ואף יותר את מספר חבריו. הקיבוץ עבר התחדשות ובניה הכוללת בניית שכונה חדשה לאכלוס הנקלטים. כיום מתגוררים בעינת כ-350 חברים וכ-250 ילדים וילדות.
בשנת 1981, צולם בקיבוץ סרטו של נדב לויתן, סיפור אינטימי.
אנדרטת "יד לשלושה"

בכניסה לקיבוץ נמצאת האנדרטה יד לשלושה מעשה ידיה של בתיה לישנסקי. לאחר גילוי מחתרת ניל"י החלו הטורקים לחפש אחרי חברי המחתרת. הם הגיעו לפתח תקווה ודרשו להסגיר לידיהם את שומרי המושבה בחשד לפעילות חתרנית. השומרים היו בני איכרים ונתינים טורקים ועקב כך בני שפיטה. 11 פועלים נתיני אוסטריה הסכימו להסגיר את עצמם כ"שומרים" בתקווה שבגלל נתינותם האוסטרית לא יאונה להם דבר כי אוסטריה בתקופה זו הייתה בעלת ברית של טורקיה. שיקול זה התברר כמוטעה. הם הועברו לכלא בדמשק ושם עונו. בעינויים מתו שלושה מהם: שמואל שטרייפלר, מנחם גרויליך ואייזיק מהרינג. על שמם נקרא קיבוץ גבעת השלושה.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  Minicy Catom Software Engineering Ltd. www.catom.com, Home | ESC BAZ, www.escbaz.com
↑  ויסנס טכנולוגיות, ויסנס טכנולוגיות בע”מ, באתר www.vsense.net (ארכיון)
↑  ביום ה' - הנחת אבן הפינה לגבעת השלושה, דבר, 2 באפריל 1952
↑  חברי מפא"י ברמת הכובש - לגבעת השלושה, דבר, 19 במרץ 1952
↑  שמות עבריים ליישובים, חרות, 30 במאי 1954
↑  ילקוט הפרסומים 489 (עמ' 1251), ‏31 ביולי, 1956
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465861205171  VIAF: 26150939945326600154   WorldCat (עם VIAF): 26150939945326600154