stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כחול לבן חוסן לישראל
היסטוריה

ב-16 בפברואר 2015 סיים בני גנץ את תפקידו כרמטכ"ל, ונכנס לתקופת צינון של כ-3 שנים, בה לא יכול היה להתמודד לכנסת. ב-2 ביולי 2018 תמה תקופת צינון זו. בספטמבר 2018 פורסם כי בכוונת גנץ להצטרף לפוליטיקה.
ב-26 בדצמבר 2018 החליטה הכנסת העשרים על פיזורה ועל הקדמת תאריך הבחירות לכנסת העשרים ואחת. יום לאחר מכן, ב-27 בדצמבר, לאחר ש-109 אנשים חתמו על טופס רשימת מייסדים, נרשמה המפלגה ברשם המפלגות בשם "חוסן ישראל" (אף על פי שידועה ומפרסמת את עצמה ברשתות החברתיות ובאמצעי התקשורת כ"חוסן לישראל").
ב-29 בינואר 2019 המפלגה הכריזה על ריצה משותפת עם מפלגת תל"ם של משה יעלון שהיה רמטכ"ל ושר הביטחון לשעבר, שיהיה מספר 2 ברשימה של חוסן ישראל. באותו ערב התקיים נאום של יו"ר המפלגה בני גנץ לראשונה מאז ההכרזה על הקדמת הבחירות באירוע בגני התערוכה.
המפלגה קיבלה מימון באמצעות ערבויות שהעמידו מספר אנשי עסקים מענפי ייבוא הרכב, הנדל"ן והטכנולוגיה, בסכומים שנעו בין מאות אלפי שקלים ל-2 מיליון ש"ח לכל ערב. בסך הכל קיבלה המפלגה ערבויות בסך 12 מיליון ש"ח.
ב-21 בפברואר 2019 הוחלט להקים יחד עם מפלגת תל"ם ומפלגת יש עתיד בראשות יאיר לפיד, רשימה משותפת בשם כחול לבן, אליה הצטרף גם הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי שצורף לחוסן לישראל. לפי הסכם האיחוד, אם הרשימה הייתה מנצחת בבחירות ומקימה את הממשלה, הייתה מתקיימת רוטציה בראשות הממשלה בין יו"ר חוסן לישראל בני גנץ שיכהן שנתיים וחצי בתפקיד לבין יו"ר יש עתיד שיכהן בתפקיד בשנתיים הנותרות.
בבחירות קיבלה הרשימה כולה 35 מנדטים, בהם נכנסו לכנסת העשרים ואחת 15 נציגי חוסן לישראל, כולם חברי כנסת חדשים.
לאחר הבחירות לכנסת ה-22 נכנסו לכנסת אותם 15 חברי כנסת, זאת אף על פי שהרשימה קיבלה פחות מנדטים. בבחירות לכנסת ה-23 גם כן נכנסו אותם חברי כנסת, אך בהמשך, בעקבות התפטרות חלק מהשרים במסגרת החוק הנורווגי, נכנסו חברי כנסת נוספים, לרבות חלק ממפלגות אחרות שהיו שותפות לרשימת כחול לבן, אך בחרו להצטרף כחלק מחוסן לישראל. בעקבות ההתפטרויות במסגרת החוק הנורווגי, ייצוג המפלגה ירד ל-14 מנדטים, לאחר שמנדט אחד עבר למפלגת יש עתיד.
בבחירות לכנסת העשרים וארבע המפלגה רצה שוב ברשימת כחול לבן, רק שהפעם ללא אף מפלגה אחרת.
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש מונה גנץ לשר הביטחון וסגן רה"מ, חילי טרופר מחדש לשר התרבות והספורט, פנינה תמנו שטה לשרת העלייה והקליטה ואורית פרקש הכהן לשרת המדע והטכנולוגיה.
ב-10 ביולי 2022 חתמו בני גנץ וגדעון סער על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "חוסן לישראל" ו"תקווה חדשה" בשם "כחול לבן תקווה חדשה" אך לאחר מכן השתנה השם למחנה הממלכתי. לפי ההסכם, המפלגות יפעלו יחדיו גם לאחר הבחירות וימליצו על בני גנץ לראשות הממשלה. נקבע כי היחס בין שתי המפלגות ברשימה המשותפת יהיה 2:1. דהיינו, שני נציגי כחול לבן ולאחריהם נציג תקווה חדשה וחוזר חלילה. מפלגת "דרך ארץ" שהתמודדה בבחירות לכנסת העשרים וארבע יחד עם תקווה חדשה אינה חלק מההסכם.
ב-29 באוגוסט 2023 הגישה המפלגה בקשה לשינוי שמה מחוסן ישראל לכחול לבן חוסן לישראל.
ב-11 באוקטובר 2023, בעקבות טבח שבעה באוקטובר ופתיחתה של מלחמת חרבות ברזל, הצטרפה סיעת המחנה הממלכתי לממשלה. בני גנץ, גדי אייזנקוט וחילי טרופר מונים לשרים בלי תיק ולחברים בקבינט המדיני-ביטחוני. בנוסף, הוקם קבינט מלחמה מצומצם שינהל את המלחמה בו היו חברים גנץ ואייזנוקט (במעמד משקיף).
ב-14 במרץ 2024 התפצלה סיעת המחנה הממלכתי כשמפלגת תקווה חדשה הקימה את סיעת הימין הממלכתי.
ב-9 ביוני 2024 פרשה המחנה הממלכתי מהממשלה בעקבות חוסר גיבוש תוכנית פעולה אסטרטגית להמשך המלחמה.
עמדות פוליטיות

על פי בקשת רישום המפלגה ברשם המפלגות מ-27 בדצמבר 2018 מטרות המפלגה הן:
המשך ביסוס וחיזוק מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית לאור החזון הציוני כפי שבא לידי ביטוי במגילת העצמאות תוך קביעת ושינוי סדר העדיפויות הלאומי בנושאים הבאים: חינוך, פיתוח תשתיות לאומיות, חקלאות, חוק משפט וביטחון פנים, מדיניות רווחה, שלום וביטחון.
ב-29 בינואר 2019, בנאום שנשא גנץ יחד עם יעלון, פרשו את עיקרי משנתם:
ביטחון: המפלגה תפעל למען ביטחון ישראל, בהסכמי שלום אם יתאפשרו, או בכוח צבאי. שמירה על גושי התיישבות, רמת הגולן, בקעת הירדן וירושלים המאוחדת.
שחיתות: מיגור השחיתות השלטונית. לדברי גנץ, ראש ממשלה שמוגש נגדו כתב אישום צריך לפרוש מתפקידו.
יוקר המחיה: הורדת מחירים בתחומי המזון והדיור. בניית דירות על ידי המדינה.
בריאות: הקמת בתי חולים נוספים בצפון ובדרום, והרחבת בתי החולים הקיימים במרכז. עידוד לימודי רפואה.
שוויון חברתי: הענקת מלוא הזכויות לקהילה הגאה. קידום ברית זוגיות גם לבעלי דת. הבטחת זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות.
סוגיית השבת: המפלגה תפעל להקמת מערך תחבורה ציבורית בשבת ביישובים שירצו בכך.
ממלכתיות: לא יהיו התקפות על נושאי משרות ציבוריות כמו שופטים, עובדי פרקליטות המדינה, מפכ"ל המשטרה והרמטכ"ל.
באוקטובר 2022 גנץ אמר כי הוא מתנגד לפתרון שתי המדינות. ביולי 2024 המפלגה הצביעה בעד הצעה המקבעת את עמדתה העקרונית של הכנסת נגד הקמת מדינה פלסטינית.
תקנון המפלגה

תקנון המפלגה קובע כי יו"ר המפלגה הראשון יתמנה לתפקיד למשך 5 שנים, וכי לאחר סיום הקדנציה הראשונה יוכל להמשיך לכהן בתפקיד במשך 3 קדנציות רצופות או במשך 8 שנים – המאוחר מבין השניים.
עוד קובע התקנון כי יו"ר המפלגה יקבע את רשימת המועמדים וסדר שיבוצם, תוך התייעצות עם הנהלת המפלגה. יו"ר המפלגה גם זכאי לבלעדיות בכל הנוגע להחלטה על הצטרפות לקואליציה וקביעת הרכב הקואליציה אם יתבקש להרכיב את הממשלה.
לפי התקנון, סמכויות היו"ר כוללות גם סמכות מלאה לקבוע במקרה של הרכבת ממשלה מי יהיו השרים וסגני השרים מטעם המפלגה, אם כראש ממשלה ואם כחבר סיעה המצטרף לקואליציה.
צעירי כחול לבן חוסן לישראל

המטה קיים מיום הקמת הפלגה בעקבות איחוד עם יש עתיד ותל"ם המטה אוחד עם צעירי יש עתיד עם פירוק כחול לבן בידי יש עתיד המטה חזר לפעול תחת השם צעירי כחול לבן
במטה הוקמו תאים סטודנטיאליים, אגף התנדבויות ותוכנית מתמחים.
היום מטה הצעירים פועל תחת השם צעירי המחנה הממלכתי
נוער כחול לבן חוסן לישראל

תחת מטה הצעירים הוקם במרץ 2020 נוער "כחול לבן חוסן לישראל" – ארגון בו חברים נערים אשר גילם עומד על 13–18 או מכיתה ז' עד כיתה יב'. בראש הארגון עומד יו"ר - כיום יואב שטרן. יחד איתו יש את הנהגת הארגון, שממנה תחתיו חמישה בעלי תפקידים (סגן יו"ר, ראש מטה שטח, ראש מטה גיוס דובר וסגן ראש מטה שטח). מטרתו העיקרית של הארגון היא לקדם את הרעיונות והערכים של כחול לבן חוסן לישראל בקרב הנוער ולסייע בהכנסתם לפעילות ציבורית ופוליטית. הארגון מקיים פגישות וסיורים בכנסת, שיחות, סמינרים ומפגשי זום לקידום ולמידה על הפוליטיקה הישראלית.
|  | שם ושם משפחה | תקופת כהונה | סגן היו"ר הנוער | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | איתמר ברלינר | 2020-3.1.2021 | עידן פריד | 2020-1.12.2020 |
| 1 | איתמר ברלינר | 2020-3.1.2021 | אגם ציאר | 21.12.2020-3.1.2021 |
| 2 | אגם ציאר | 3.1.2021-10.9.2023 | לוטן וידדר | 7.1.2021-6.2.2021 |
| 2 | אגם ציאר | 3.1.2021-10.9.2023 | עומר סבג | 13.2.2021-30.7.2021 |
| 2 | אגם ציאר | 3.1.2021-10.9.2023 | רועי סאלם | 18.8.2021-18.8.2022 |
| מ"מ | שרון טוב | 10.9.2023-17.9.2023 | לא מונה |   |
| 3 | יואב שטרן | 2.6.2024- מכהן | נוח טאוב גולן | 2.6.2024- מכהן |
נוער כחול לבן חוסן לישראל > סמלילי התנועה בעבר

סמל נוער כחול לבן 2020-2020
סמל נוער כחול לבן 2020-2021
סמל נוער כחול לבן 2021-2022
סמל נוער כחול לבן 2022-2023
נציגי "כחול לבן חוסן לישראל" בכנסת

| כנסת | מנדטים | חברי כנסת | הערות |
| --- | --- | --- | --- |

| הכנסת ה-21 (2019) | 15 / 120(מתוך 35 לרשימה כולה) | בני גנץ, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מיקי חיימוביץ', מיכאל ביטון, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מירב כהן, אסף זמיר, יזהר שי, עומר ינקלביץ', ר'דיר מריח, אלון שוסטר, רם שפע, איתן גינזבורג |  |
| הכנסת ה-22 (2019) | 15 / 120(מתוך 33 לרשימה כולה) | בני גנץ, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מיקי חיימוביץ', מיכאל ביטון, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מירב כהן, אסף זמיר, יזהר שי, עומר ינקלביץ', ר'דיר מריח, אלון שוסטר, רם שפע, איתן גינזבורג |  |
| הכנסת ה-23 (2020) | עם הקמת הסיעה:15 / 120עם תם הכהונה:12 / 120 | כהונה מלאה: בני גנץ, גבי אשכנזי, מיקי חיימוביץ', עומר ינקלביץ', איתן גינזבורג, פנינה תמנו-שטה. כהונה חלקית: אבי ניסנקורן, מיכאל ביטון, חילי טרופר, אלון שוסטר, מירב כהן, אסף זמיר, ר'דיר מריח, יזהר שי, רם שפע, אורית פרקש-הכהן, מיכל קוטלר-וונש, עינב קאבלה, תהלה פרידמן, הילה שי-וזאן, יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה |  ב-29 במרץ 2020, במסגרת פיצול סיעת כחול לבן, ח"כ פנינה תמנו-שטה עברה ממפלגת "יש עתיד" ל"חוסן לישראל" עקב תמיכתה בהצטרפות לממשלה ה-35. מנגד, ח"כ ר'דיר מריח עברה ממפלגת "חוסן לישראל" ל"יש עתיד" עקב התנגדותה להצטרפות לממשלה ה-35.  ב-19 ביוני 2020, הפסיקו את חברותם בכנסת במסגרת "החוק הנורווגי": חילי טרופר, במקומו נכנס יוראי להב-הרצנו שחבר לסיעת יש עתיד – תל"ם.  אלון שוסטר, במקומו נכנסה מיכל קוטלר-וונש שעברה ממפלגת תל"ם.  אסף זמיר, במקומו נכנסה עינב קאבלה.  מיכאל ביטון, במקומו נכנסה תהלה פרידמן שעברה ממפלגת יש עתיד.  ב-21 ביוני 2020, הפסיק את חברותו בכנסת יזהר שי, במקומו נכנסה הילה שי-וזאן.  ב-6 באוקטובר 2020, הפסיקה את חברותה בכנסת אורית פרקש-הכהן במסגרת הודעת החלפה בחוק הנורווגי, במקומה חזר לכנסת אסף זמיר.  ב-27 בדצמבר 2020 התפטר מהכנסת עפר שלח מיש עתיד – תל"ם לשם הקמת מפלגתו החדשה, ובמקומו נכנסה לכנסת יעל רון בן משה  ב-5 בינואר 2021, התפטרו מהכנסת בשביל להצטרף למפלגת הישראלים: אבי ניסנקורן, במקומו נכנס ולדימיר בליאק שחבר לסיעת יש עתיד – תל"ם  עינב קאבלה, במקומה נכנס משה טור-פז שחבר לסיעת יש עתיד – תל"ם  ב-8 בינואר 2021, התפטרה מהכנסת מירב כהן, במקומה נכנסה רות וסרמן-לנדה  ב-12 בינואר 2021, נפסקה כהונתה של רות וסרמן-לנדה בכנסת עם חזרתו של יזהר שי במסגרת "החוק הנורווגי"  ב-31 בינואר 2021, נפסקה כהונתו של רם שפע בכנסת, עקב מעברו למפלגת העבודה, ובמקומו נכנסה בשנית רות וסרמן לנדה  ב-2 בפברואר 2021, התפטרה מהכנסת הילה שי-וזאן במקומה נכנסה ענת כנפו שחברה לסיעת יש עתיד – תל"ם |
| הכנסת ה-24 (2021) | 8 / 120 | כהונה מלאה: בני גנץ, מיכאל ביטון, אלון שוסטר, איתן גינזבורג, יעל רון בן משה. כהונה חלקית: פנינה תמנו-שטה, חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מופיד מרעי, אלון טל, רות וסרמן-לנדה |  ב-15 ביוני 2021 הפסיקו את חברותם בכנסת השרים חילי טרופר, פנינה תמנו-שטה ואורית פרקש-הכהן ובמקומם נכנסו מופיד מרעי, אלון טל ורות וסרמן-לנדה |
| הכנסת ה-25 (2022) במסגרת המחנה הממלכתי | 8 / 120(מתוך 12 לרשימה כולה) | בני גנץ, גדי איזנקוט, פנינה תמנו-שטה, מיכאל ביטון, חילי טרופר, מתן כהנא, אורית פרקש-הכהן, אלון שוסטר |  |
תוצאות בחירות

| בחירות | מנהיג | קולות | % | מושבים | +/- | קואליציה/אופוזיציה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 (אפריל) | בני גנץ | 1,125,667 (#2) כחלק מכחול לבן | 26.13 | 15 / 120 | 15 | בחירות בזק |  |
| 2019 (ספטמבר) | בני גנץ | 1,151,214 (#1) כחלק מכחול לבן | 25.95 | 15 / 120 |  | בחירות בזק |  |
| 2020 | בני גנץ | 1,220,375 (#2) כחלק מכחול לבן | 26.59 | בתחילת הקדנציה:15 / 120בסוף הקדנציה:12 / 120 |  | קואליציה |  |
| 2021 | בני גנץ | 292,257 (#4) כחלק מכחול לבן | 6.63 | 8 / 120 | 4 | קואליציה |  |
| 2022 | בני גנץ | 432,482 (#4) כחלק מהמחנה הממלכתי | 9.08 | 8 / 120 |  | אופוזיציה (2022-2023) | בעקבות טבח שבעה באוקטובר וכניסתה של ישראל למלחמת חרבות ברזל, הצטרפה המפלגה לממשלת חירום לאומית, בזמן היותם בקואליציה גדעון סער פירק את סיעת המחנה הממלכתי ולאחר כמה שבועות יצא גדעון סער מהקואליציה. |
| 2022 | בני גנץ | 432,482 (#4) כחלק מהמחנה הממלכתי | 9.08 | 8 / 120 |  | קואליציה (2023-2024) | בעקבות טבח שבעה באוקטובר וכניסתה של ישראל למלחמת חרבות ברזל, הצטרפה המפלגה לממשלת חירום לאומית, בזמן היותם בקואליציה גדעון סער פירק את סיעת המחנה הממלכתי ולאחר כמה שבועות יצא גדעון סער מהקואליציה. |
| 2022 | בני גנץ | 432,482 (#4) כחלק מהמחנה הממלכתי | 9.08 | 8 / 120 |  | אופוזיציה (2024-הווה) | בעקבות טבח שבעה באוקטובר וכניסתה של ישראל למלחמת חרבות ברזל, הצטרפה המפלגה לממשלת חירום לאומית, בזמן היותם בקואליציה גדעון סער פירק את סיעת המחנה הממלכתי ולאחר כמה שבועות יצא גדעון סער מהקואליציה. |
רפאל משה חפץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בפברואר 1892 קייב, האימפריה הרוסית
 פטירה:  6 באפריל 1961 (בגיל 69)
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל
 התמחות:  גינקולוגיה
 מחלקות ובתי חולים:  בית החולים מאיר רוטשילד בירושלים בית החולים הדסה הר הצופים בית החולים רוטשילד בחיפה
 בת זוג:  אסתר (לבית פלדמן)
 מספר צאצאים:  1
 
רפאל משה חפץ (15 בפברואר 1892 – 6 באפריל 1961) היה פעיל ציוני ורופא גינקולוג. הקים וניהל מחלקה עצמאית בבית החולים רוטשילד בחיפה בשנים 1944–1957.
ביוגרפיה

רפאל משה חפץ נולד בפידרובקה, קייב שבאימפריה הרוסית (בימינו באוקראינה). בשנת 1900 עברה המשפחה ליקטרינוסלב ובה למד בגימנסיה. בצעירותו הצטרף לתנועת צעירי ציון. בשנת 1912 נסע ללמוד רפואה באוניברסיטת לייפציג שבגרמניה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה גורש מגרמניה לרוסיה, מאחר שהיה נתין רוסי. בין השנים 1915–1919 המשיך את לימודי הרפואה באוניברסיטת סראטוב. עם סיום לימודיו בשנת 1919 גויס חפץ לצבא האדום ושירת בו במשך שש שנים. חפץ נדד עם הצבא בחזיתות בכל רחבי רוסיה. בשנת 1925 שב חפץ ליקטרינוסלב ואחר עבר אל דניפרופטרובסק שם היה רופא בבית חרושת.
בתחילת 1926 נאסר חפץ לחצי שנה מאחר שחידש את פעילותו הציונית במפלגה הציונית-סוציאליסטית. הוא גורש למושבת עונשין באורל, אך העונש הומתק לגירוש מברית המועצות. הודות לעזרתה של יקטרינה פאבלובנה וולז'ין רעייתו לשעבר של מקסים גורקי שעמדה בראש "הצלב האדום הפוליטי" (ברוסית: "Политический Красный Крест").
באוגוסט 1926 עלה לארץ ישראל. הוא עבד בתי החולים הדסה תל אביב ובבית החולים בצפת.
בשנת 1927 עבר לעבוד בבית החולים מאיר רוטשילד בירושלים והתמחה בגינקולוגיה. במאי 1935 עבר לבית החולים הדסה הר הצופים, ועבד ב"הדסה" עד שנת 1944 כגניקולוג בכיר. בשנת 1944 הוזמן להקים ולנהל מחלקה עצמאית לגינקולוגיה ומיילדות בבית החולים רוטשילד בחיפה. לפני הצטרפותו של חפץ לבית החולים, פעלה בבית החולים מחלקת יולדות בלבד. חפץ עמד בראש המחלקה ארבע עשרה שנים עד פרישתו לגמלאות. לאחר פרישתו המשיך את עבודתו הרפואית כיועץ רפואי בבתי חולים ובקלינקה הפרטית הצמודה לביתו.
חפץ היה נשוי לד"ר אסתר לבית פלדמן, רופאה במקצועה.
בתם הייתה המוזיקאית, המלחינה, המתרגמת והמשוררת רות חפץ.
רפאל משה חפץ נפטר ב-6 באפריל 1961 ונטמן בבית הקברות היהודי חוף הכרמל.
הערות שוליים

↑  ראו: ד"ר חפץ (ירושלים): 'הממצאים בשתן ובדם בנשים הרות בעלות היפרטוניה (ישיבה ד', יום ה', 1 ביוני)', תוכנית הכנוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בא"י לשנת ה'תרצ"ט 1939, 30 במאי – 1 ביוני בבית הבריאות ע"ש שטראוס רחוב צ'נסלור, ירושלים.
↑  יהושע זימן, ⁨רפאל משה חפץ, דבר, 2 מאי 1961, אוסף העיתונות, הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ד. כהן, מבית החולים הדסה בחיפה, דבר, 20 באוקטובר 1932
↑  נסים לוי, יעל לוי, הערך: רפאל משה חפץ, רופאיה של ארץ-ישראל 1799–1948, איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמוד 222
↑  ראו: מידע על רות חפץ בקטלוג הספרייה הלאומית ובאתר זמרשת.
ד"ר חפץ הרצה על "הממצאים בשתן ובדם בנשים הרות בעלות היפרטוניה", בכנס רפואי-מדעי בירושלים, שארגנה ההסתדרות הרפואית העברית בא"י, בבית הבריאות ע"ש שטראוס ברחוב צ'נסלור, בתאריכים 31 במאי – 1 ביוני ה'תרצ"ט 1939. בכנס השתתפו מרבית מבכירי הרופאים בארץ ישראל לתקופה.
1951 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1951  בטלוויזיה |  |
< · 1949 · 1950 — 1951 — 1952 · 1953 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1951 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
4 בספטמבר – שידור הטלוויזיה הבין-יבשתי החי הראשון מתרחש בסן פרנסיסקו מוועידת אמנת סן פרנסיסקו במסגרתה נחתם הסכם שלום בין בין יפן לבין חלק מבעלות הברית.
3 באוקטובר – השידור החי הראשון של משחק בליגת הוורלד סיריס לכל מדינות ארצות הברית.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1951

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה | סוגה | רשת שידור מקורית |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 במאי | המופע של לורנס וולק (אנ') | תוכנית בידור | KTLA |
| 3 באוגוסט | Tales of Tomorrow (אנ') | אנתולוגיה, מדע בדיוני | ABC |
| 3 בספטמבר | Search for Tomorrow (אנ') | אופרת סבון | CBS |
| 16 בספטמבר | Sky King (אנ') | מערבון, הרפתקאות | NBC |
| 24 בספטמבר | Love of Life (אנ') | אופרת סבון | CBS |
| 15 באוקטובר | לוסי אהובתי | קומדיית מצבים | CBS |
| 14 בדצמבר | דראגנט (אנ') | דרמה משטרתית | NBC |
"לוסי אהובתי"
"Sky King"
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1951

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נולדו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
12 בינואר – קירסטי אלי, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2022)
15 בפברואר – ג'יין סימור, שחקנית בריטית-אמריקאית ממוצא יהודי
13 באפריל – פיטר דייוויסון, שחקן בריטי. ידוע בעיקר בתפקיד הדוקטור החמישי בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו".
21 ביולי – רובין ויליאמס, קומיקאי ושחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (התאבד ב-2014)
18 באוגוסט – מוני מושונוב, שחקן, ובדרן ישראלי
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארקטיקודקטילוס

| ארקטיקודקטילוס> תקופה |
| --- | --- |
טריאס עליון 208–201 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: פטרוזאוריה
סוג:: ארקטיקודקטילוס
מין:: Arcticodactylus cromptonellus
שם מדעי
 Arcticodactylus ‏קלנר, 2015

ארקטיקודקטילוס (שם מדעי: Arcticodactylus; מילולית: "פטרודקטילוס ארקטי") הוא סוג של פטרוזאור שחי בטריאס העליון בגרינלנד לפני 208–201 מיליון שנה מזמננו. הסוג מכיל מין בודד - Arcticodactylus cromptonellus, הקרוי לכבוד ד"ר אלפרד ו. קרופטון (אנ'). פטרוזאור זה קרוב לאאודימורפודון ובעבר נחשב למין בסוגו.
ממצאי הפטרוזאור הקדום התגלו במחצבים במזרח גרינלנד בתצורות פלמינג פיורד (אנ'), בהם משלחת מ-1989 בראשות ויליאם אמרל גילתה ממצאים מאובנים של עצמות פטרוזאור חלקי ללא גולגולת. ממצאים אלה נחקרו במשך שנות ה-90 וב-2001 קבוצת חוקרים בראשות פאריש ג'נקינס (אנ') סיווגו אותו כחלק מהסוג אאודימורפודון, שהתגלה באירופה הטריאסית. עם זאת ב-2015 הסוג הופרד על סמך מספר הבדלים במבנה השלד בידי החוקר הברזילאי אלכסנדר קלנר (אנ').
פטרוזאור קדום זה הוא אחד מהקטנים שבבני קבוצתו, בעל מוטת כנפיים של 24 ס"מ בקירוב. היו לו לסתות צרות מלאות שיניים משוננות שצמחו לסירוגין וגפיים בעלות עצם ירך ארוכה ביותר ביחס לפרופורציית הגוף. מפרק האצבעות היה בעל מבנה שנתן להניע את האצבעות של הכנף בצורה יעילה כלפי מעלה, מה שאיפשר לו לנוע במהירות בדומה לתנועה של סיסיים או אף קוליבריים.
ככל הנראה פטרוזאור זה חי בקרבת החופים וניזון מדגים וסרטנים שחטף עם מקורו.
לוסי אהובתי

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיית מצבים
 יוצרים:  ג'ס אופנהיימר   בוב קרול ג'וניור   מדלין דייוויס
 בימוי:  דסי ארנז 
 שחקנים:  לוסיל בול   דסי ארנאס
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 מספר עונות:  6
 מספר פרקים:  180 (כולל את הפרקים של "שעת הקומדיה של לוסי ודסי")
 הפקה
 הפצה:  CBS מדיה ונצ'רס, הולו 
 טכניקת צילום:  מערך מרובה מצלמות 
 אורך פרק:  27-30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  CBS
 רשת שידור בישראל:  הערוץ הראשון
 תקופת שידור מקורית:  15 באוקטובר 1951 – 6 במאי 1957
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
לוסי אהובתי (באנגלית: I Love Lucy) היא קומדיית מצבים אמריקנית זוכת פרסים בכיכובם של לוסיל בול ודסי ארנאס.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ הראשון בשנות ה-70 של המאה ה-20.
הפקה

הסדרה עוסקת בחייהם של הזוג לוסי (לוסיל בול) וריקי (דסי ארנאס) ריקארדו. לוסי אהובתי הייתה הסדרה הנצפית ביותר בארצות הברית במשך שש העונות שלה. הסדרה שודרה במקור ברשת CBS בין השנים 1951–1957 וכללה 181 פרקים, לאחר מכן שודרה סדרת המשך בת 13 פרקים נוספים בשם "שעת הקומדיה של לוסי ודסי" בין השנים 1957–1960. ב-2002, דירג מגזין הטלוויזיה TV Guide את לוסי אהובתי במקום השני ברשימת 50 תוכניות הטלוויזיה הגדולות של כל הזמנים.
הסדרה מבוססת על תוכנית רדיו בהשתתפות לוסיל בול וריצ'רד דנינג בשם "הבעל האהוב עלי". דנינג היה להוט להמשיך לשחק כבעלה של בול, אך בול רצתה שבעלה האמיתי, המוזיקאי הקובני דסי ארנאס, ישחק לצידה בטלוויזיה. באולפני CBS חששו שהקהל האמריקני לא יראה בעין יפה את ה"נישואים המעורבים" של בול וארנאס בטלוויזיה, במיוחד בשל המבטא הקובני הכבד של ארנאס. בול התעקשה, ולאחר שהשניים הופיעו במשותף במספר ערים בארצות הברית בשילוב המוזיקה שלו והקומדיה שלה והתקבלו יפה בקהל, אנשי CBS הסכימו ללהק את ארנאס לתפקיד. למרות זאת, הם סירבו לשלב את שמו של ארנאס בשם התוכנית ("לוסי וריקי"). לבסוף הוחלט על "אני אוהב את לוסי" (בגרסה העברית הוחלט לקרוא לסדרה "לוסי אהובתי"), כאשר המילה "אני" מדגישה את חלקו של ארנאס בשם התוכנית.
הסדרה זכתה בפרס אמי לסדרת הקומדיה הטובה ביותר בשנים 1953 ו-1954.
עלילת הסדרה

עלילת הסדרה, שממוקמת בעיר ניו יורק, סובבת סביב עקרת הבית לוסי ובעלה הזמר והסולן ריקי ריקארדו. באותו בניין גרים בעלי הבית וחבריהם הטובים - הזוג פרד ואת'ל מרץ (ויליאם פרולי וּויויאן וואנס). רוב הפרקים ממוקמים בדירתם הצנועה של לוסי וריקי או במועדון הלילה שבו ריקי עובד.
לוסי ריקארדו היא עקרת בית אוהבת ותומכת אך לעיתים נאיבית עם נטייה להסתבך בצרות. היא נחושה בדעתה להוכיח שהיא לא סתם עקרת בית. פרק טיפוסי של "לוסי אהובתי" עוסק ברעיון של לוסי, בין אם מדובר בפריצה למועדון הלילה של ריקי או במציאת דרך לשוחח עם מפורסמים, ובדרך כלל מסתיים באנדרלמוסיה קומית, כשגם את'ל נגררת לסיפור.
הערות שוליים

↑  I Love Lucy Episode Guide מתוך אתר lucylibrary.com ב-4 ביוני 2007
↑  I Love Lucy מתוך אתר IMDb
| פרס אמי לבידור בפריים טיים לסדרת הקומדיה הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1954–1960 | המופע של רד סקלטון (1952) • לוסי אהובתי (1953) • לוסי אהובתי (1954) • פנו מקום לאבא (1955) • המופע של פיל סילברס (1956) • המופע של פיל סילברס (1957) • המופע של פיל סילברס (1958) • התוכנית של ג'ק בני (1959) • הרט קרני (1960) |  |
| 1961–1980 | התוכנית של ג'ק בני (1961) • המופע של בוב ניוהרט (1962) • המופע של דיק ואן דייק (1963) • המופע של דיק ואן דייק (1964) • המופע של דיק ואן דייק (1965) • המופע של דיק ואן דייק (1966) • הקופים (1967) • תהיה חכם (1968) • תהיה חכם (1969) • העולם שלי וברוכים הבאים (1970) • הכל נשאר במשפחה (1971) • הכל נשאר במשפחה (1972) • הכל נשאר במשפחה (1973) • מ.א.ש (1974) • המופע של מרי טיילר מור (1975) • המופע של מרי טיילר מור (1976) • המופע של מרי טיילר מור (1977) • הכל נשאר במשפחה (1978) • טקסי (1979) • טקסי (1980) |  |
| 1981–2000 | טקסי (1981) • בארני מילר (1982) • חופשי על הבר (1983) • חופשי על הבר (1984) • משפחת קוסבי (1985) • בנות הזהב (1986) • בנות הזהב (1987) • שנות הקסם (1988) • חופשי על הבר (1989) • מרפי בראון (1990) • חופשי על הבר (1991) • מרפי בראון (1992) • סיינפלד (1993) • פרייז'ר (1994) • פרייז'ר (1995) • פרייז'ר (1996) • פרייז'ר (1997) • פרייז'ר (1998) • אלי מקביל (1999) • ויל וגרייס (2000) |  |
| 2001–2020 | סקס והעיר הגדולה (2001) • חברים (2002) • כולם אוהבים את ריימונד (2003) • משפחה בהפרעה (2004) • כולם אוהבים את ריימונד (2005) • המשרד (2006) • רוק 30 (2007) • רוק 30 (2008) • רוק 30 (2009) • משפחה מודרנית (2010) • משפחה מודרנית (2011) • משפחה מודרנית (2012) • משפחה מודרנית (2013) • משפחה מודרנית (2014) • ויפ (2015) • ויפ (2016) • ויפ (2017) • גברת מייזל המופלאה (2018) • פליבג (2019) • שיט'ס קריק (2020) |  |
| 2021–היום | טד לאסו (2021) • טד לאסו (2022) • הדוב (2023) ‏•‏‏ Hacks‏ (2024) |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2021: בנות הזהב | פרס TCA לפרס מורשת   2022: לוסי אהובתי  | הבא: 2023: המופע של קרול ברנט |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1182357369  LCCN: n94080228  VIAF: 182346814   WorldCat (עם VIAF): 182346814
המודל הדו-מסלולי לשכנוע

המודל הדו מסלולי לשכנוע או מודל סבירות העיבוד (באנגלית: elaboration likelihood model) הוא מודל תאורטי בתחום שינוי עמדות ושכנוע המניח כי קיימים הרבה גורמים שמשפיעים על המוטיבציה, והיכולת של הפרט להבין טענות המוצגות לפניו כאשר הוא עומד בפני קבלת החלטה. הטענות המוצגות בפני הפרט יעברו עיבוד דרך מסלול שיבחר בהתאם לרלוונטיות המידע עבורו, הטיעונים המוצגים, ויכולתו לעבד את המידע באופן אובייקטיבי.
רקע

המקור ליצירת המודל והצורך בהבחנה בין שני מסלולים מתחום שכנוע ושינוי עמדות התפתח בקרב מספר חוקרים, ביניהם ריצ'רד א. פטי וג'ון קסיופו. פטי וקסיופו אבחנו מספר גישות בנוגע לשינוי עמדות. הם טוענים שהגישות השונות בתחום שינוי העמדות יכולות להתיישב תחת שני מסלולים עיקריים לשכנוע ושינוי עמדות. הראשון נקרא המסלול המרכזי המתאר שינוי בעמדות כתוצאה משיקול אמיתי ורציני של נושאים הקשורים לדיון. מסלול זה מאופיין בריכוז ומיקוד על מנת לדון במסרים המעבירים את הטענות. המטרה במסלול זה היא להעריך תגובה הולמת למסרים אלו. המסלול השני הוא יותר היקפי ותחתיו נכנסות שאר הגישות השונות בתחום השכנוע ושינוי העמדות. במסלול זה העמדות כלפי אובייקט כלשהו קשורות לאותות. הכוונה באותות חיוביים או שליליים, שבעיקר קשורים לכאב, אוכל, מקורות של כוח ומשיכה. האותות האלו יכולים לשנות עמדות וביכולתן לאפשר לאדם להחליט אילו עמדות לאמץ לעצמו מבלי להשתמש בתהליכי חשיבה שדורשים ממנו אנרגיה רבה.