מצרים העתיקה
הערות שוליים

↑  Chronology (2000).
↑  Dodson & Hilton (2004), p. 46.
↑  Clayton (1994), p. 217.
↑  James (2005), p. 8; Manuelian (1998), pp. 6–7.
1 2 3 4 5  Ward (2001).
↑  Clayton (1994), p. 153.
↑  James (2005), p. 84.
↑  Shaw (2003), pp. 17, 67–69.
↑  Shaw (2003), p. 17.
↑  Ikram (1992), p. 5.
↑  Hayes (1964), p. 220.
↑  Kemp (1989), p. 14.
↑  Aston, Harrell & Shaw (2000), pp. 46–47.
↑  Aston (1994), pp. 23–26.
↑  Ataç (2014), pp. 424–425.
↑  Chronology of the Naqada Period (2001).
↑  Shaw (2003), p. 61.
↑  Shaw (2003), p. 61; Ataç (2014), pp. 424–425.
↑  Nicholson & Peltenburg (2000), pp. 178–179.
↑  Faience in different Periods (2000).
↑  Allen (2000), p. 1.
↑  Robins (2008), p. 32.
↑  Clayton (1994), p. 6.
↑  Clayton (1994), pp. 12–13.
↑  Shaw (2003), p. 70.
↑  Early Dynastic Egypt (2001).
↑  James (2005), p. 40.
↑  Shaw (2003), p. 102.
↑  Shaw (2003), pp. 116–117.
↑  Hassan (2011).
↑  Clayton (1994), p. 69.
↑  Shaw (2003), p. 120.
↑  Shaw (2003), p. 146.
↑  Clayton (1994), p. 29.
↑  Guardian Figure 14.3.17 (2022).
↑  Grajetzki 2007, pp. 41–54.
↑  Shaw (2003), p. 148.
↑  Clayton (1994), p. 79.
↑  Shaw (2003), p. 158.
↑  Shaw (2003), pp. 179–182.
1 2  Shaw (2003), p. 188.
↑  Robins (2008), p. 90.
1 2  Ryholt (1997), p. 310.
↑  Shaw (2003), p. 189.
↑  Shaw (2003), p. 224.
↑  Clayton (1994), pp. 104–107.
↑  James (2005), p. 48.
↑  Bleiberg (2005), p. 49–50.
↑  Aldred (1988), p. 259.
↑  O'Connor & Cline (2001), p. 273.
↑  Tyldesley (2001), pp. 76–77.
↑  James (2005), p. 54.
↑  Cerny (1975), p. 645.
↑  Shaw (2003), p. 345.
↑  Bonnet (2006), pp. 142–154.
↑  Mokhtar (1990), pp. 161–163.
↑  Emberling (2011), pp. 9–11.
↑  Silverman (1997), pp. 36–37.
↑  Shaw (2003), p. 358.
↑  Shaw (2003), p. 383.
↑  Shaw (2003), p. 385.
↑  Shaw (2003), p. 405.
↑  Shaw (2003), p. 411.
↑  Shaw (2003), p. 418.
↑  James (2005), p. 62.
↑  James (2005), p. 63.
↑  Shaw (2003), p. 426.
1 2  Shaw (2003), p. 422.
↑  Shaw (2003), p. 431.
↑  Chadwick (2001), p. 373.
↑  MacMullen (1984), p. 63.
↑  Shaw (2003), p. 445.
↑  רפאל בנבנשתי, "הכלכלה בשחר ההיסטוריה: מוסדות כלכליים במסופוטמיה באלף השלישי ותחילת האלף השני לפסה"נ", 'מוסדות כלכליים במצרים הקדומה'. הוצאת מאגנס, ירושלים 2016. ISBN 978-965-493-862-4. עמ' 166–172.
↑  Manuelian (1998), p. 361.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 514.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 506.
↑  Ancient mass production brewery uncovered in Egypt
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 510.
↑  Nicholson & Shaw (2000), pp. 577, 630.
1 2  Strouhal (1989), p. 117.
1 2  Manuelian (1998), p. 381.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 409.
↑  Heptner & Sludskii (1992), pp. 83–95.
↑  Oakes & Gahlin (2003), p. 229.
↑  Lichtheim (1975), p. 11.
↑  Lichtheim (1975), p. 215.
↑  Day, Gordon & Williamson (1995), p. 23.
↑  Lichtheim (1980), p. 159.
↑  Manuelian (1998), pp. 399–400.
↑  קלינגר, תמר, מעמדה הכלכלי של האישה במקרא בהשוואה למעמדה הכלכלי של האישה במצרים העתיקה (בהדרכת: פרופ' נילי שופק), אוניברסיטת חיפה, 2007, עמ' 103.
↑  מערכת HIX, ‏תגלית מדהימה במצרים: יותר מ-100 ארונות קבורה נחשפו, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2020
↑  פנינה, גלפז פלר, "השיער בתרבות מצרים הקדומה ובמקרא", בית מקרא קפ"ב, (תשס"ה, עמ' 227.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 177.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 109.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 195.
↑  Nicholson & Shaw (2000), p. 215.
1 2  Schuster (2000).
↑  Wachsmann (2009), p. 19.
1 2  Shea (1977), pp. 31–38.
↑  Curry (2011).
↑  Boyle (2013); Lorenzi (2013).
↑  Astronomical Ceiling (2020).
↑  Richard Anthony Parker, The Calendars of Ancient Egypt.
↑  Enoch and Qumran Origins: New Light on a Forgotten Connection (108). Ancient and Medieval Jewish Calendars (1885).
↑  Török (1998), pp. 62–67, 299–314, 500–510, 516–527.
↑  Török (1998), pp. 62–65.
↑  Siliotti (1998), p. 8.
↑  Siliotti (1998), p. 10.
↑  El-Daly (2005), p. 112.
↑  Siliotti (1998), p. 13.
↑  Siliotti (1998), p. 100.
↑  Mohamed (2022).
| המיתולוגיה המצרית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איסיס • אכר • אמון • אמונת • אנוביס • אפיס • עאפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • בת • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • חכא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור •  מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרתם • נפתיס • סתת • סבכ • סופדו • סח'מת • סת (סת־בעל) • ענקת • פאחת • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |     |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |     |
| כתבים דתיים | אמדואת • כתבי הפירמידות • כתבי ארונות קבורה • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |     |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים • חג הסד |     |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810664105905606  GND: 4068430-1  NDL: 00562072  NKC: ge146585  VIAF: 106146462599127770328   WorldCat (עם VIAF): 106146462599127770328 
כד טיפוסי מתקופת נקאדה II מעוטר בצבאים (התקופה הקדם-שושלתית).
ציור קבר מוקדם מנחן, בסיביבות 3500 לפני הספירה, נקאדה, ככל הנראה מתקופת תרבות גרזה.
לוח השחיקה של נערמר המתאר את איחוד שתי הארצות.
הפירמידות של גיזה הן בין הסמלים המוכרים ביותר של הציוויליזציה המצרית העתיקה.
מינוי חעפרע לשליט.
דמות החובשת את הכתר האדום של מצרים התחתונה, ככל הנראה אמנמחת השני או סנוסרת השני (אנ'). היא תפקדה כשומר אלוהי ל-imiut; החצאית האלוהית מרמזת שהפסל לא היה רק ייצוג של השליט החי.
פירמידיון אמנמחת השלישי (אנ'), אבן הראש של הפירמידה השחורה (אנ').
ארון המתים של חנומנאכט בסגנון השושלת השתים-עשרה, עם חזית הארמון, עמודי כתובות ושתי עיני וודג'אט.
קברי פרעונים סופקו בכמויות עצומות של עושר, כמו מסכת הזהב מהמומיה של תות ענח' אמון.
ארבעה פסלים ענקיים של רעמסס השני מאגפים את פתח המקדש שלו באבו סימבל.
מראה שוק מהתקופה השושלתית הקדומה (המאה ה-25 לפנה"ס). ראו שקי הכתף של הקונים המכילים מוצרים כאמצעי חליפין (תבואות או נחושת למשל)
ציור קיר מצרי המציג עובדים חורשים, קוצרים ודשים תבואה, תחת השגחתו של מנהל עבודה
פיר כרייה בהרי אילת
שוק עבדים
אבן רוזטה
המלכה נפרתרי משחקת סנת, ציור בקברה
אדריכלות מצרים העתיקה
אילן יוחסין של אלי מצרים העתיקה הבראשתיים
אנוביס, אל שקשור לנושאי מוות וקבורה, מטפל במומיה
תות ענח' אמון מסתער על אויבים על המרכבה שלו, השושלת השמונה-עשרה.
ייצור זכוכית הייתה אמנות מפותחת מאוד.
ספינת ים של משלחת לפונת, מתבליט של מקדש המתים של חתשפסות (אנ'), דיר אל בחרי.
העתק מדויק של המפה האסטרונומית בקברו של סנמות, השושלת השמונה-עשרה.
כריכת תיאור מצרים (Description de l'Égypte), פורסם ב-38 כרכים בין 1809 ל-1829.