stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לזר הסרבי

| --- | --- |
הנזיר לזר הסרבי מציג לווסילי הראשון ושני משרתיו את מגדל השעון שלו בקרמלין
הנזיר לזר הסרבי מציג לווסילי הראשון ושני משרתיו את מגדל השעון שלו בקרמלין
 לידה:  המחצית השנייה של המאה ה-14
 פטירה:  1404 
 מקום מגורים:  פריזרן 
 השקפה דתית:  נצרות אורתודוקסית 
 
לזר הסרבי (בסרבית: Лазар; ברוסית: Лазарь Серб), הידוע גם בשם לזר מכילנדריו (Hilandarian), היה נזיר אורתודוקסי סרבי שתכנן ובנה בקרמלין במוסקבה את השעון המכני הציבורי הראשון הידוע ברוסיה בשנת 1404.
לזר נולד בפריזרן שבאימפריה הסרבית, ויש להניח שעזב את סרביה לאחר קרב קוסובו בשנת 1389. הוא הגיע לרוסיה ממנזר כילנדריו שבהר אתוס שאותו הוא עזב עקב הכיבושים העות'מאניים בבלקן. על פי ספרים רוסים ישנים כשהגיע לזר לרוסיה, הוא בנה שעון ליד שטחו של קתדרלת הבשורה לבקשתו וסילי הראשון, נסיך מוסקבה (1425-1389).
זה היה השעון הראשון אי פעם עם מנוע קפיץ (מכני), ושעון מקיש (striking clock) ברוסיה, וגם השעון הציבורי הראשון של המדינה. מספרי השעון נכתבו בשפת כנסיות סלאביות. השעון היה בין העשרה השעונים המתקדמים הראשונים באירופה, ונחשב נס טכני בזמנו. שעונים במגדלים עירוניים, או אותות שעה עירוניים, היו קיימים קודם לכן באיטליה, למרות שלא ידוע איך הם הצביעו על השעות. על פי ספרים שנים, בשנת 1344 היה שימוש בטכנולוגיה חדשה לגמרי - שעון במגדל בארמון פדואה שבאיטליה שצלצל באופן אוטומטי כל שעה (24 שעות).
השעון היה במשך זמן רב היחיד במוסקבה וברוסיה, ועבד במשך 217 שנים ללא כשל. אבל מגדל השעון לא שרד. כרוניקה של המאה ה-16, אומרת כי ללזר שולם 150 רובל לעבודתו.
הערות שוליים

↑  Tsonev 1976, Mŭdrostta na starite charkove, p. 24:


монах Лазар [86, стр. 416]. Неговото идване в Русия от манастирите на Атон подсказва, че бившите земи на Византийската империя и след падането на Балканите под турска власт продъл- Фиг. 2. 1. Часовников механизъм с ...
לב שטרנברג

| --- | --- |

 לידה:  21 באפריל 1861 (יוליאני) ז'יטומיר, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  14 באוגוסט 1927 (בגיל 66) Duderhof, רוסיה 
 ענף מדעי:  אתנוגרפיה, פולקלוריסטיקה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי פריאוברז'נסקי 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אודסה 
 מנחה לדוקטורט:  ולדימיר בוגורז 
 מוסדות:  פיטר הגדול לאנתרופולוגיה ואתנוגרפיה 
 תלמידי דוקטורט:  N. P. Dyrenkova, גלפירה וסילביץ' 
 
לב שטרנברג (ברוסית: Лев Ште́рнберг;‏ 3 במאי 1861 – 14 באוגוסט 1927) היה אתנוגרף רוסי וסובייטי ממוצא יהודי, אשר בין השנים 1889 עד 1897 חקר את הילידים באזור סחלין ובסיביר עבור המוזיאון האמריקאי להיסטוריה של הטבע, בעיר ניו יורק.
ביוגרפיה

שטרנברג התמחה בפיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת סנט פטרבורג. מאוחר יותר הוא התמחה במשפטים באוניברסיטת נובורוזיסק. הוא היה פעיל שהצטרף ל-Narodnaya Volya נרודניה ווליה וערך את הפרסומים שלהם הוא לא היה מרקסיסט אך הוא נעצר על ידי השלטונות הרוסיים ב-27 באפריל 1886 בגין השתתפות בנרודניה ווליה שהוכרזה כארגון טרור אנטי-צארי.
הוא שהה שלוש שנים בכלא באודסה. לאחר מכן הוגלה למושבת העונשין בסחלין לעונש של עשר שנות מאסר. הוא גורש מאודסה על הסירה פטרבורג ב-19 במרץ 1889, והגיע לנמל אלכסנדרובסק, סחלין, ב-19 במאי 1889.
שטרנברג העסיק את הרשויות בשל פעילותו בכל הנוגע לזכויות אסירים וכן בזכויות הילידים. השלטונות שלחו אותו לקהילה הנידחת של ויאכטו, 100 ק"מ צפונית לפורט אלכסנדרובסק, שם החל לראשונה בעבודת השדה האתנוגרפית שלו על השבטים הילידים. הוא חזר לביתו אך הוחזק במעצר בית שנים נוספות.
לב שטרנברג היה דמות רוסית חשובה בתחום האנתרופולוגיה החדשה. שטרנברג, בסיועו של ולדימיר בוגוראז, ארגן את המרכז האתנוגרפי הרוסי הראשון באוניברסיטת סנט פטרסבורג, לאחר המהפכה הרוסית ב-1917.
נפטר בשנת 1927. נקבר בבית הקברות פראוברז'נסקי היהודי.
הערות שוליים

↑  Памяти Л. Я. Штернберга, 1861-1927, Vol. 7 of Очерки по истории знаний (Изд-во Академии наук СССР, 1930), p. 7.
↑  American Museum of Natural History Division of Anthropology Archives. http://anthro.amnh.org/. New York, New York
↑  Shternberg, Lev Iakovlevich and Bruce Grant. (1999) The Social Organization of the Gilyak. New York: American Museum of Natural History. Seattle: University of Washington Press 280p. ISBN 0-295-97799-X
↑  Штернберг, Лев Яковлевич — Большая биографическая энциклопедия, Gufo.me (ברוסית)
↑  Merriam-Webster (1995) Merriam-Webster's Biographical Dictionary; 1st edition. Merriam-Webster. 1184p
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313439905171  PLWABN: 9810579122005606  BIBSYS: 99033069  BnF: cb13777017n (data)  GND: 121700593  ISNI: 0000 0001 0888 6449  KulturNav: ff0f79cb-bbdc-4fcc-8ed1-fb80b0aca068  LCCN: no91012347  NKC: js2012708968  NTA: 071304886  SELIBR: 323188  SNAC: w6m04zdw  SUDOC: 137181574  VIAF: 37100156   WorldCat (עם VIAF): 37100156
ינה ז'ולדוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 באפריל 1896 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  21 בנובמבר 1972 (בגיל 76) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Stern Jenő 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1923) 
 
קברו של ינה ז'ולדוש בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה
ינה ז'ולדוש (במקור שטרן עד 1914 בהונגרית: Zsoldos Jenő; בודפשט, 2 באפריל 1896 – בודפשט, 21 בנובמבר 1972) היה היסטוריון ספרות (אנ'), מורה ומנהל גימנסיה יהודי-הונגרי.
ביוגרפיה

ינה ז'ולדוש נולד במשפחה יהודית, ואחרי סיום בחינות הבגרות החל ללמוד בחוג להונגרית-לטינית באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם סיים את הדוקטורט שלו ב-1923. בתחילה (בשנת 1919) היה מורה בבית הספר היסודי ברחוב טבאסמזה (Tavaszmező), ומהשנה שלאחר מכן היה מורה בגימנסיה היהודית לבנות בבודפשט, ואחר כך לימד גם בגימנסיה לבנים. התלמידים הכירו אותו כמורה קפדן ביותר, ואמרו שההפרדה הקפדנית בין הבנים ולבין הבנות בצורה חדה מאוד, הייתה בשל מעורבותו כמנהל. שמועה מאותו הזמן הייתה שתלמידה התאהבה בו, אך התאבדה, כדי להימנע ממצבים כאלה ראה בהפרדה חשיבות. יתרה מזאת, הוא חיכה ליד שערי הגימנסיה בבוקר, צופה בבנות שנכנסות לבית הספר, האם הן באות בליווי נער או לא, ואם הן עוטות נכון את כובעי התלבושת האחידה.
תחום פעילותו הספרותית הייתה: היחס וההיבט הספרותי ההונגרי-יהודי. הוא עשה עבודה חשובה מאוד בתחום זה והיה אחד החוקרים האינדיבידואליים והמודרניים ביותר בתחום. בשנים 1925–1926 היה עוזר העורך של ה"סקירה יהודית-הונגרית". משנת 1936 במשך שש שנים ערך את כתב העת "לבנון". מחקריו ומאמריו פורסמו בעיתונים יהודיים הונגריים, בפרסומים מזדמנים ובכתבי עת. הוא היה אחד מעמיתי המערכת של הלקסיקון יהודי הונגרי. הוא היה מעורב בעריכת "ארכיון הדיפלומות ההונגריות-יהודיות" והיה עובד קבוע ב"משמר השפה ההונגרית" במשך 3 עשורים.
עבודותיו

בלה פלקי (1929)
שלושים שנה בשירות אלוהים (1925)
תרגומי המזמורים שלנו להונגרית (1926)
היבטים עממיים יהודיים בשירה של צ'וקונאי (1928)
היבטים תנ"כיים בשירה של צ'וקונאי (1929)
היבטים יהודיים בספרות ההונגרית.
התנ"ך, המדרש במכתבים של מיקש היהודי מטורקיה (בודפשט, 1931)
פרנץ קזינצי והיהדות (בודפשט, 1934)
סופרים יהודים גרמנים וספרות הונגרית בתקופת הנאורות (בודפשט, 1934)
לפני מאה שנה. הדור הראשון של סופרים הונגרים-יהודים (נערך עם יוז'ף טורוצי-טרוסטלר, בודפשט, 1940)
הספרות ההונגרית והיהדות (בודפשט, 1943)
הופעת הסיפור העברי בספרות ההונגרית (בודפשט, 1946)
1848–1849 בחיי יהדות הונגריה (בודפשט, 1948)
מילון ארץ ישראל (עם אנדרה גלרט, בודפשט, 1948)
דקדוק הונגרי (בודפשט, 1951)
מכתביו של יאנוש ויידה לאיזידור מילקו (עם הרב אלכסנדר שייבר, בודפשט, 1958)
הו, מדוע כל כך מאוחר. מכתבים לביוגרפיה של יוז'ף קיש (עם אלכסנדר שייבר, בודפשט, 1972)
ראו גם

לקסיקון ספרותי הונגרי. עורך ראשי. בנדק מרסל. בודפשט, 1963-1965.
לקסיקון חדש לספרות הונגרית. עורך ראשי. פטר לאסלו. בודפשט, 1994.
קברים יהודיים בבודפשט. עורך ג'רג' הרסטי. בודפשט, ועדת החסד הלאומית, 2004.
אלכסנדר שייבר: יצירתו הספרותית של ינה ז'ולדוש. – ארכיון הדיפלומה היהודית הונגרית, בודפשט, 1971) )
רוברט דן: ינה ז'ולדוש (1972)
באלאז' ורגה: פרידה מינה ז'ולדוש. (1977)
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ינה ז'ולדוש
"ינה ז'ולדוש". המוזיאון הספרותי פטפי.
Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש 1969)
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1914. évi 162157. sz. rendelete.
↑  "A Radnóti Gimnázium kalandos évtizedei". fovarosi.blog.hu. 2015-03-01. אורכב מ-המקור ב-2015-07-10. נבדק ב-2015-07-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298285505171  PLWABN: 9810651054405606  BnF: cb12907354f (data)  GND: 128212667  ISNI: 0000 0000 8119 6770  VIAF: 40422352   WorldCat (עם VIAF): 40422352 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ינה ז'ולדוש".
לוכד חלומות

לוכדי חלומות
לוכד חלומות (בשפת האוג'יבווה: asabikeshiinh) הוא פריט עבודת יד שעשוי מעץ ערבה שעליו טווים רשת ומקשטים אותו בפריטים מקודשים כגון נוצות או חרוזים. מקורו במספר תרבויות אמריקאיות ילידיות.
התפשטות התופעה

בהדרגה הפכה התופעה נפוצה מחוץ לעם האוג'יבווה ומחוץ לקהילה הפאן-אינדיאנית. סוגים שונים של "לוכדי חלומות", שרבים מהם לא דומים ללוכדי חלומות בסגנון המסורתי, מיוצרים ומשווקים על ידי קבוצות עידן חדש ואנשים פרטיים. לפי הפרופסור להיסטוריה פיליפ ג'נקינס, עמים ילידיים רבים ותומכיהם רואים בכך אימוץ תרבותי (cultural appropriation) בלתי הולם.
הערות שוליים

↑  "Native American Dream catchers", Native-Languages
↑  , "Nativetech.org", Lyn Dearborn,November 1, 1995, accessed September 26, 2013.
↑  Terri J. Andrews, "Living by the Dream", World & I, Nov. 1998, p. 204
↑  Jenkins, Philip (בספטמבר 2004). Dream Catchers: How Mainstream America Discovered Native Spirituality. New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-516115-7. {{cite book}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534931805171  BnF: cb16634559n (data)  GND: 4699326-5  LCCN: sh99003991
סיפורי הג'דיי (מיני-סדרה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  מלחמת הכוכבים
 סוגה:  אנתולוגיה, מדע בדיוני, הנפשה
 יוצרים:  דייב פילוני, צ'ארלס מורי
 כותבים:  דייב פילוני 
 מדבבים:  אשלי אקסטין (אסוקה טאנו) ליאם ניסן (קווי-גון ג'ין) קוריי בורטון (הרוזן דוקו) ג'נינה גבנקר (Pav-ti) מאט לנטר (אנאקין סקייווקר) 
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיקים בפועל:  דייב פילוני, צ'ארלס מורי
 חברת הפקה:  לוקאס פילם
 מוזיקה:  קווין קיינר 
 אורך פרק:  13-17 דקות
 שידור
 רשת שידור:  דיסני+
 תקופת שידור מקורית:  26 באוקטובר 2022
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סיפורי הג'דיי (באנגלית: Tales of the Jedi) היא סדרת אנתולוגיה מונפשת אמריקאית שיצרו דייב פילוני וצ'ארלס מאריי עבור שירות הסטרימינג דיסני+. הסדרה היא חלק מהזיכיון של "מלחמת הכוכבים" והיא בוחנת דמויות ג'דיי שונות מתקופת טרילוגיית הפריקוולים. הסדרה מופקת על ידי Lucasfilm Animation.
פילוני החל לכתוב את הסדרה תוך כדי עבודתו על סדרת "מלחמת הכוכבים" "המנדלוריאן" וחשף את הפרטים הרשמיים הראשונים על הסדרה במאי 2022. היא מורכבת משישה פרקים שמפוצלים לשני "נתיבים", האחד עוקב אחר דמותו של אסוקה טאנו והשני אחר הרוזן דוקו. ליאם ניסן, מייקל ריצ'רדסון, ג'נינה גאבנקר, מאט לנטר ואשלי אקשטיין מדבבים את הסדרה, המשתמשת באותו סגנון אנימציה כמו הסדרה הקודמת של פילוני, "מלחמת הכוכבים: מלחמת המשובטים".
תקציר העלילה

כל פרק של "סיפורי הג'דיי" מספר סיפור קצר הכולל ג'דיי מתקופת טרילוגיית הפריקוולים של מלחמת הכוכבים. ששת הפרקים מחולקים לשני "נתיבים": הראשון עוקב אחר אסוקה טאנו בנקודות שונות בחייה, והשני מתאר את הרוזן דוקו ונפילתו לצד האפל של הכוח.
מדבבים ודמויות > מדבבים באנגלית

קורי ברטון - דוקו
ליאם ניסן - קווי-גון ג'ין
מייקל ריצ'רדסון - קווי-גון ג'ין הצעיר
אשלי אקשטיין - אסוקה טאנו
ג'נינה גאבנקר - פאב-טי: אמה של אסוקה טאנו
מאט לנטר - אנאקין סקייווקר
ברייס דאלאס הווארד - ידאל
איאן מקדרמיד - דארת' סידיוס
מאט לנטר - אנאקין סקייוקר
ג'יימס ארנולד טיילור - אובי-ואן קנובי
פיל למאר - בייל אורגנה
די בראדלי בייקר - קפטן רקס, ג'סי ומשובטים
מדבבים ודמויות > מדבבים בעברית

אמנון וולף - דוקו
ערן מור - קווי-גון ג'ין
מונה מור - אסוקה טאנו
יהונתן מגון - אנאקין סקייווקר
גלעד קלטר - אובי-ואן קנובי
צביקה פורמן - בייל אורגנה
אלי לולאי - קפטן רקס
שמחה ברבירו - מייס ווינדו
תומר שביט - חוקר
פרקים

|  מספר פרק |  שם הפרק באנגלית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Life and Death | נתנאל וילנובה | דייב פילוני | 26 באוקטובר 2022 |
טקס חניכתה של פעוטה מסתיים בתוצאות בלתי צפויות.
| 2 | Justice | סול רויז | דייב פילוני | 26 באוקטובר 2022 |
שני אבירי ג'דיי נשלחים לכוכב מרוחק על מנת לפתור תקרית עם בן ערובה.
| 3 | Choices | צ'ארלס מוריי | צ'ארלס מוריי ואלן מוריי | 26 באוקטובר 2022 |
אבירי ג'דיי חוקרים את מותה המסתורי של אחת משלהם.
| 4 | The Sith Lord | סול רויז | דייב פילוני | 26 באוקטובר 2022 |
מאסטר ג'דיי מגלה תגלית מטרידה.
| 5 | Practice Makes Perfect | סול רויז | דייב פילוני | 26 באוקטובר 2022 |
פדוואן ג'דיי צריכה לעבור אימון הנראה כבלתי אפשרי.
| 6 | Resolve | סול רויז | דייב פילוני | 26 באוקטובר 2022 |
ג'דיי לשעבר נאלצת להתמודד עם העובדה שהיא אינה יכולה לברוח ממי שהיא.
הפקה > פיתוח הסדרה

בזמן שנסע לעבוד על סדרת מלחמת הכוכבים "המנדלוריאן", דייב פילוני החל לכתוב סיפורים קצרים על דמויות שונות ממסדר הג'דיי בתקופת טרילוגיית הפריקוולים של הזיכיון. קארי בק, סגנית נשיא בכירה לפיתוח והפקה בלוקאס פילם, שאלה אם פילוני רוצה להפוך את אלו לסדרה. לוקאס פילם אישרו את הפרויקט באפריל 2022. באירוע שנערך בסוף מאי נחשף שהסדרה מורכבת משישה פרקים שנכתבו על ידי פילוני וכותב "מלחמת המשובטים" צ'ארלס מאריי, כאשר כל אחד מהם באורך של כ-15 דקות.
הפקה > כתיבה

פילוני תיאר את הסדרה כחוקרת "שתי דרכים ושתי בחירות", כאשר האחת עוקבת אחר הדמות אסוקה טאנו והשנייה מתמקדת ברוזן דוקו. כל דמות נחקרת בשלוש תקופות שונות בחייהם. בהשוואה לסדרה "מלחמת המשובטים", פילוני ציין ש"סיפורי הג'דיי" יהיה בקצב איטי יותר ועם פחות דיאלוגים ויותר סיפורים חזותיים. זה נוצר בהשראת יצירותיו של הייאו מיאזאקי כמו גם המנטור של פילוני, יוצר מלחמת הכוכבים ג'ורג' לוקאס. הרעיון הראשון של פילוני לסדרה היה להראות איך אסוקה נלקחה למסדר הג'דיי על ידי פלו קון, אבל הוא שינה את זה לסיפור על מסע הציד הראשון של אסוקה עם אמה מכיוון שלא היו הרבה סיפורים על "אמהות מתנהגות כמו אמהות" במלחמת הכוכבים. הוא הרגיש שחשוב ש"החוויה הראשונה של אסוקה עם מישהי שתגיד לה, 'אל תפחדי', היא אמה". מעבר לפרק הראשון, שיש לו סוף טוב ומציג את "התינוקת המקסימה אסוקה", פילוני הזהיר כי "אלה לא רק סיפורים מהנים ושמחים. זה נהיה קשוח לפעמים". הוא הרגיש במיוחד שחייו של דוקו "טרגיים באופן מפתיע". היבט של דוקו שפילוני רצה לחקור היה מערכת היחסים עם הפדוואן שלו, קווי-גון ג'ין, שפילוני תיאר כ"אחד הג'דיי הטובים ובמובנים מסוימים המעניין ביותר, בגלל הפילוסופיה שלו השונה ממועצת הג'דיי. ומאיפה הוא למד את זה, אם לא מהמנטור שלו, הרוזן דוקו?"
הפקה > ליהוק

עם הכרזת הסדרה במאי 2022, נחשף כי ליאם ניסן יחזור לתפקידו כקווי-גון ג'ין, בעוד שבנו מייקל ריצ'רדסון ידבב גרסה צעירה יותר של הדמות. מאט לנטר חוזר על תפקידו כאנאקין סקייווקר מ"מלחמת המשובטים", בעוד שג'נינה גוואנקר לוהקה לתפקיד אמה של אסוקה טאנו, פאב-טי. ביולי 2022, אשלי אקשטיין חשפה שהיא תחזור על תפקידה כאסוקה טאנו.
הפקה > אנימציה

הסדרה משתמשת באותו סגנון אנימציה כמו "מלחמת המשובטים".
שיווק

פילוני חשף את הפרטים הראשונים על הסדרה בפאנל של חגיגת מלחמת הכוכבים במאי 2022, שם הוצג טיזר והפרק הראשון המלא של הסדרה הוקרן.
שידור

הסדרה "סיפורי הג'דיי" שודרה ב-26 באוקטובר 2022 בדיסני+ והיא מורכבת משישה פרקים.
הערות שוליים

↑  Eric Goldman, Dave began writing Tales of the Jedi on a whim flying back and forth to make Mando. Carrie Beck said “Do you want to make this?“ and he said “If you can find the money!” Noted she had already proven she could do that to come back and finish The Clone Wars., טוויטר, ‏29 במאי 2022 (באנגלית)
↑  James Whitbrook, Tales of the Jedi, Whatever It Is, Is Star Wars' Next Animated Adventure, gizmodo, ‏27 באפריל 2022 (באנגלית)
1 2  James Whitbrook, Tales of the Jedi’s First Footage Teases Two Very Different Star Wars Stories, gizmodo, ‏29 במאי 2022 (באנגלית)
↑  MAGGIE BOCCELLA, 'Star Wars: Tales of the Jedi': Liam Neeson to Return as the Voice of Qui-Gon Jinn, collider, ‏28 במאי 2022 (באנגלית)
1 2 3 4 5  SWCA 2022: 5 THINGS WE LEARNED FROM THE STAR WARS: TALES OF THE JEDI PANEL, starwars.com, ‏29 במאי 2022 (באנגלית)
1 2 3 4 5  Matt Schimkowitz, Star Wars: Tales Of The Jedi animated anthology series to bring more darkness to the galaxy, avclub, ‏28 במאי 2022
↑  Eric Goldman, Dave’s first idea was to show Plo Koon coming to being Ahsoka to the Jedi but then he realized he wanted to focus more on Ahsoka and her mother, noting we haven’t had a lot of stories about moms being moms in Star Wars., twitter, ‏29 במאי 2022 (באנגלית)
↑  MATT VILLEI, Star Wars: Tales of the Jedi' Images Tease the Origins of Ahsoka Tano, collider, ‏29 במאי 2022 (באנגלית)
↑  Ashley Eckstein Teases TALES OF THE JEDI And Sharing Ahsoka Tano Role With Rosario Dawson (Exclusive), sffgazette.com, ‏15 ביולי 2022 (באנגלית)
↑  TALES OF THE JEDI’ is 6 episodes long, 3 focusing on Ahsoka, 3 focusing on Dooku., twitter, ‏10 בספטמבר 2022
מארי-אן פירט פולז לבואזיה

| --- | --- |
מארי-אן פירט פולז ואנטואן לבואזיה, צויר על ידי ז'אק-לואי דויד
מארי-אן פירט פולז ואנטואן לבואזיה, צויר על ידי ז'אק-לואי דויד
 לידה:  20 בינואר 1758 מונבריסון, צרפת 
 פטירה:  10 בפברואר 1836 (בגיל 78) פריז, צרפת 
 מקום קבורה:  פר לשז 
 בן או בת זוג:  בנג'מין תומפסון (1805–ערך בלתי־ידוע)  אנטואן לבואזיה 
 
מארי-אן פִּירֶט פּוֹלז לָבוּאַזיֶה (בצרפתית: Marie-Anne Pierrette Paulze Lavoisier; ‏20 בינואר 1758 – 10 בפברואר 1836) הייתה כימאית צרפתיה, שנטלה חלק חשוב בייסוד הכימיה האנליטית.
ביוגרפיה

לבואזיה נולדה לעורך דין. אמה נפטרה בהיותה בת שלוש ובעקבות זאת נשלחה להתחנך במנזר.
לבואזיה קיבלה בגיל שלוש-עשרה הצעת נישואין מגבר בן 50. אביה התנגד להצעה, והעדיף במקום זאת להשיאה לידידו, המדען אנטואן לבואזיה. השניים התחתנו ב-16 בדצמבר 1771, כאשר לבואזיה היה בן 28 ומארי-אן בת 13.
הזוג עבר לאזור פריז ב-1775 שם לבואזיה היה יכול לעסוק באינטנסיביות במדע. בעקבות עבודתו המדעית של בעלה החלה לבואזיה להתעניין במחקריו ולסייע בעבודת המעבדה. היא קיבלה הכשרה פורמלית מעמיתיו וסייעה בתרגום כתבים מאנגלית לצרפתית.
ב-1794 לבואזיה הוקע כבוגד במהפכה הצרפתית. הוא נעצר ונכלא יחד עם אביה. לבואזיה פעלה למען שחרורם. היא הציגה את הישגיו המדעיים של בעלה ואת חשיבותו לאומה הצרפתית. למרות מאמציה, לבואזיה ואביה הורשעו בבגידה והוצאו להורג ב-8 במאי 1794 בפריז.
לאחר מות בעלה, הוחרמו מלבואזיה כספים, רכוש וכמו כן מחברות מדעיות וציוד מעבדה. על אף זאת, הצליחה לבואזיה לשחזר את הכתבים ולפרסם את עבודתו המדעית.
לבואזיה נישאה לפיזיקאי האמריקאי-בריטי בנג'מין תומפסון. היא התעקשה לשמור על שם המשפחה של בעלה הראשון.
לבואזיה נפטרה בביתה בפריז בגיל 78 ונקברה בבית הקברות פר לשז.
תרומה לכימיה

לבואזיה השתתפה בעבודת המעבדה של בעלה ועמיתיו. היא עסקה בתיעוד ניסויים ובעריכת הדו"חות. הכשרתה ברישום על ידי הצייר ז'אק-לואי דויד תרמה לתיאור מדויק של הניסויים. היא שמרה על מרבית הניסויים שנערכו. לתיעוד זה הייתה חשיבות רבה להתפתחות המדע.
עבודת התרגום שלה אפשרה לצוות המעבדה להתעדכן בהתפתחויות בכימיה. הישג שהתבססה על עבודה זו היה גילוי גז החמצן.
לבואזיה סייעה לפרסם ב-1789 תאוריה כימית חדשה פורצת דרך. הפרסום כלל תרשימים פרי ידיה המתארים את הניסויים ואת ציוד המעבדה.
תיאור מחקר נשימה במעבדה. לבואזיה מצוירת יושבת על יד שולחן מצד ימין.
מכשפות אנאגה

מכשפות אנאגה היו, על פי האמונה העממית, נשים שהתארגנו בקבוצות מקודשות באזור ההררי של אנאגה בצפון-מזרח האי טנריפה (באיים הקנריים, ספרד).
האזור נקרא "אל באילדרו", על שם הריקודים של המכשפות סביב המדורה. האמונה הייתה שהנשים היו יורדות לחוף לשחות בים בעירום. עם הזמן, כשהגיעו לאזור סיפורי ערפדים ממזרח אירופה, גם הסיפורים אודות נשות ההרים התפתחו, והחלו לספר עליהן שהן מוצצות דם, בעיקר של תינוקות בעריסותיהם.
בין הסיפורים מהאזור, הייתה האמונה שהנשים אורבות לגברים בחוף כדי לפגוע בהם, כאשר הן לוקחות את קרבנותיהן לטקסיהן בהרים, רוקדות סביב המדורה כל הלילה כדי לאשרר את בריתן עם השטן, ואז זורקות את הקרבנות על המדורה.
ישנה תאוריה כי מקורה של אגדת המכשפות נטועה בקבוצות פגאניות שפעלו באזור, והפולחנים שערכו היו של הגואנצ'ים למען הגשם. הכנסייה הקתולית ראתה בפולחני הדת מעשי כישוף, ובדת עצמה כפירה, וביקשה למגרם, ולכן הופצו הסיפורים כדי לעשות ליושבי ויושבות ההרים דה-לגיטימציה.
הערות שוליים

↑  "Mujeres y otros demonios: Brujería e Inquisición en Canarias". Lanzarotelandia. אורכב מ-המקור ב-2015-07-25. נבדק ב-2015-07-25.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מכשפות אנאגה".
קלאוס שוואב

| --- | --- |

קלאוס שוואב בכנס של הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס בינואר 2008
 לידה:  30 במרץ 1938 (בן 86) רוונסבורג, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 ענף מדעי:  כלכלה
 מקום מגורים:  גרמניה גרמניה שווייץ שווייץ
 מקום לימודים:  Spohn-Gymnasium Ravensburg (1957)  בית הספר לממשל ע"ש קנדי באוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת פריבור  המכון הטכנולוגי של ציריך 
 מוסדות:  אוניברסיטת פריבור  אוניברסיטת ז'נבה 
 פרסים והוקרה:  פרס הכלכלה העולמית (2018)  מסדר ההערכה של הרפובליקה של פולין  אביר בלגיון הכבוד  מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש  מסדר ההצטיינות הליטאי  מסדר העיט האצטקי  מסדר השמש העולה  עיטור  מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה בדרגת מפקד בכיר (2012)  Global Citizen Awards (2010)  מסדר דוסטיק, דרגה 1  מסדר סטארה פלנינה  China Reform Friendship Medal (2018)  מדליית הזהב הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית  מסדר החירות  פרס דן דוד (2004)  הצלב הגדול של מסדר השמש העולה 
 בן או בת זוג:  Hilde Schwab 
 צאצאים:  Nicole Schwab, Olivier M. Schwab 
 תרומות עיקריות
 מקים הפורום הכלכלי העולמי
 
קלאוס מרטין שוואב (באנגלית: Klaus Martin Schwab; נולד ב-30 במרץ 1938) הוא מהנדס וכלכלן גרמני-שווייצרי. מייסד הפורום הכלכלי העולמי (WEF) ויו"ר הפורום מאז הקמת הארגון ב-1971 ועד לחודש מאי 2024
שוואב הגה כמה רעיונות לשינוי הכלכלה והסדר העולמי, וביניהם "המהפכה התעשייתית הרביעית" ו"האיפוס הגדול" (אנ'). בהתאם לחזון תוכניות אלה, פועל שוואב לביטול שיטת הממשל הדמוקרטית המחולקת למדינות ויצירת גוף ריכוזי אחיד. בראיונות הרבים עמו ובנאומיו הוא נוהג לדבר על הצורך "לשנות את העולם", ומתייחס לכוחות שיכולים לעשות זאת כ"אנחנו" (חברי הפורום הכלכלי העולמי).
ביוגרפיה

שוואב נולד ב-1938 ברוונסבורג, גרמניה הנאצית. הוא אזרח גרמניה, אף על פי שיש לו שלושה סבים שווייצרים ושני אחים שווייצרים. הוריו, אויג'ן וילהלם שוואב ואריקה לבית אפפרכט, היגרו משווייץ לגרמניה בתקופת הרייך השלישי, כדי שאביו יקבל את תפקיד המנהל בחברת Escher Wyss AG. משפחתו של שוואב הייתה במעקב של הגסטפו, אשר בשנת 1944 חקרה גם את אמו (שהייתה במקור מציריך, שווייץ) על שימוש במבטא שווייצרי בפומבי. בתקופת מלחמת העולם השנייה, עבד המפעל בשירות המפלגה הנאצית. הדעות חלוקות באשר למידת המעורבות של המפעל ובעליו. את הונו הראשוני צבר קלאוס מעסקי משפחתו, כאשר ירש את מפעלו של אביו.
שוואב התחתן בשנת 1971 עם הילדה שוואב, שהייתה עוזרת שלו. החתונה התקיימה בעמק סרטיג בכנסייה רפורמית. בני הזוג מתגוררים בקולוניה שבשווייץ ולהם שני ילדים. ניקול (ילידת 1975) ואוליבר. ניקול שוואב הייתה שותפה להקמת פרויקט "השוויון בין המינים". אוליבר שימש כנציג הפורום הכלכלי העולמי בסין, ולאחר מכן היה לראש המחלקה העסקית בארגון, ו'האחראי על טכנולוגיה'.
ביוגרפיה > חינוך

שוואב למד בכיתות א' ו-ב' בבית הספר היסודי במחוז Wädenswil בשווייץ. לאחר מלחמת העולם השנייה, עברה המשפחה חזרה לגרמניה, שם למד שוואב בגימנסיית Spohn שב-Ravensburg.‏
בשנת 1961 סיים את לימודיו כמהנדס מכונות מהמכון הטכנולוגי הפדרלי של שווייץ בציריך, כמו כן הוענק לו תואר דוקטור בכלכלה מאוניברסיטת פריבורג ותואר שני במנהל ציבורי מבית הספר לממשל על שם ג'ון פ. קנדי באוניברסיטת הרווארד.
ביוגרפיה > קריירה

שוואב לימד מדיניות עסקית באוניברסיטת ז'נבה החל משנת 1972 ועד שנת 2003, והוא קיבל שם פרופסור לשם כבוד. מאז שנת 1979, הוא מפרסם כל שנה את "דו"ח התחרותיות העולמית", דו"ח שנתי המעריך את הפוטנציאל להגדלת הפריון והצמיחה הכלכלית של מדינות ברחבי העולם, שנכתב על ידי צוות כלכלנים. הדו"ח מבוסס על מתודולוגיה שפותחה על ידי שוואב, המודדת תחרותיות לא רק במונחים של פרודוקטיביות אלא גם על סמך קריטריונים של קיימות.
במהלך השנים המוקדמות של הקריירה שלו, הוא שימש במספר דירקטוריונים של חברות. כמו כן הוא חבר לשעבר בוועדת ההיגוי של קבוצת בילדרברג.
בשנת 2004, קיבל שוואב מאוניברסיטת תל אביב את פרס דן דוד, על סך כמיליון שקלים, בעבור "תרומתו לקידום הדיאלוג הבינלאומי".