stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוגוסט זנדר
עבודתו כצלם > המבנה הקטגורי > חלוקה לקטגוריות ראשיות ותתי קטגוריות

האפוס "אנשי המאה ה-20" תוכנן לפי חלוקה לשבע תיקיות ראשיות ולעוד 45 תתי תיקיות. זנדר לא זכה לממש את הפרויקט בחייו, אך החלוקה שוחזרה על ידי צאצאיו ובסיוע של חוקרים והיסטוריונים, על סמך רשימות, הערות ומכתבים שרשם זנדר בחייו.
חלוקת הפרויקט היא כדלקמן:
תיקייה ראשונה: איכרים
תיקייה זו נפתחה בתיקיית ארכיטיפים, שנועדה להציג כארכיטיפ טיפוסים של אנשי אדמה שייצגו את כל מה שהוא "אנושי ואוניברסלי".
1. האיכר הצעיר

2. אמו וילדו של האיכר

3. משפחת האיכר

4. האיכר - חייו ועבודתו

5. טיפוסי איכרים

6. תושבי העיר הקטנה

7. ספורט
תיקייה שנייה: בעלי מלאכה מיומנים

8. האומן המומחה

9. התעשיין

10. הפועל - חייו ועבודתו

11. טיפוסי פועלים - פיזיים ואינטלקטואלים

12. הטכנאי והממציא
תיקייה שלישית: נשים

13. נשים וגברים

14. נשים וילדים

15. המשפחה

16. האשה האלגנטית

17. נשים בעבודות אינטלקטואליות ופרקטיות
תיקייה רביעית: מעמדות ומקצועות

18. הסטודנט

19. המלומד

20. בעל המשרה הרשמית

21. הרופא והרוקח

22. השופט והעורך דין

23. החייל

23א. הנציונל-סוציאליסט

24. האריסטוקרט

25. איש הדת

26. המורה והמחנך

27. איש העסקים

28. הפוליטיקאי
תיקייה חמישית: אמנים

29. הסופר

30. השחקן

31. הארכיטקט

32. הפסל

33. הצייר

34. המלחין

35. המוזיקאי המבצע
תיקייה שישית: העיר

36. הרחוב וחיי הרחוב

37. אנשים בתנועה - יריד וקרקס

38. אנשים בתנועה - צוענים ועוברי-אורח

39. חגיגות

40. צעירים עירוניים

41. משרתים

42. טיפוסים ודמויות עירוניים

43. אנשים שבאו אל דלתי

44. הנרדפים

44א. אסירים פוליטיים

44ב. פועלים זרים
תיקייה שביעית: האנשים האחרונים
לקריאה נוספת

דנה גילרמן, האם הצלם הנודע הפך לנאצי?, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2008
http://online.wsj.com/article/SB120976653109863627.html?mod=weekend_leisure_arts_hs_coll_left
August sander/citizens of the tewntieth century/portrait photographs 1892-1952//the mit press cambridge,massachuserrs london,endland/1997
https://web.archive.org/web/20090529181301/http://www.andrewsmithgallery.com/exhibitions/augustsander/sander.htm
http://katebowenphoto.blogspot.com/2008/11/week-11-narrativity-and-stasis.html
In focus :August sander, photographs, from the j. getty museum
https://web.archive.org/web/20090724010344/http://www.americansuburbx.com/2008/01/theory-august-sander-mask-behind-face.html
הערות שוליים

↑  מרבית המידע הביוגרפי נלקח מתערוכה שהוקדשה לפרויקט "אנשי המאה ה-20" של זנדר, והוצגה במהלך 2009 במוזיאון הפתוח לצילום, תל חי (תחת הכותרת "ציונים ביוגרפיים")
↑  ראו: Young Farmers, Westerwald,
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267576005171  PLWABN: 9810696056305606  AGSA: 10163  BNE: XX997522  BnF: cb12318001f (data)  GND: 118605364  ISNI: 0000 0001 2320 7379  KulturNav: 781d54ea-cff4-404f-86e0-b5210e77e133  LCCN: n50015807  LNB: 000067548  NDL: 00474376  NGV: 2181  NKC: xx0001814  NTA: 06860811X  PIC: 4788  RKD: 99764  SELIBR: 212771  SUDOC: 03208126X  Trove: 966173  ULAN: 500008096  VcBA: 495/252640  VIAF: 54216083   WorldCat (עם VIAF): 54216083 
משפחת איכרים, 1925/אוגוסט זנדר מתוך: "אזרחי המאה העשרים"
כאן ב

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו ממלכתי
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 בעלות:  תאגיד השידור הישראלי
 תקופת הפעילות:  מ-15 במאי 2017
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  תל אביב והסביבה, אצבע הגליל, חיפה והסביבה, צפון בקעת הירדן, באר שבע צפון ומרכז הנגב וכפר יונה
 נקלט בתדר:  95.0FM
 אזור קליטה:  ירושלים והסביבה
 נקלט בתדר:  95.5FM, 95.0FM, 95.2FM
 אזור קליטה:  נצרת והסביבה, נתניה, מרכז הארץ, צפון הערבה, הגליל המערבי
 נקלט בתדר:  95.2FM
 אזור קליטה:  מרכז הארץ, צפת, והגליל, צפון הערבה, דרום הערבה
 נקלט בתדר:  95.5FM
 אזור קליטה:  חיפה והסביבה, באר שבע וצפון הנגב, אילת, צפת והגליל
 נקלט בתדר:  94.5FM
 
 אתר התחנה
כאן רשת ב' (מזוהה גם כ"כאן ב'" ובעבר נקראה "רשת ב' ולעיתים מכונה כך) היא תחנת רדיו ישראלית, השייכת לתאגיד השידור הישראלי ופועלת כחלק מחטיבת החדשות של התאגיד - כאן חדשות. תחנה זו משדרת בעיקר אקטואליה וחדשות. התחנה החליפה את רשת ב' של קול ישראל של רשות השידור. ב-15 במאי 2017 החלו שידורי התחנה, בניהולו של עומר בן-רובי ולאחר מכן בניהולו של גל ברגר. במהלך שעות הבוקר בימי חול מספר תוכניות של התחנה מועברות גם בערוץ כאן 11 בטלוויזיה.
היסטוריה

בתהליך הקמת תאגיד השידור הישראלי, הוגדרה התחנה ונקראה בשם "רשת ב' החדשה". עם תהליך מיתוג התאגיד בשם "כאן", הוגדרה התחנה בתור כאן ב'. ב-10 במאי 2017 הסתיים שידור התוכניות ברשת ב' במסגרת רשות השידור. התחנה התחדשה במסגרת תאגיד השידור הישראלי ב-15 במאי 2017 בשם כאן רשת ב', ובדיגיטל - כאן ב'. עם זאת, התחנה המשיכה לשמור על מספר מאפיינים: היא המשיכה לשדר באותם תדרים ואפיקים של רשת ב', היא נשארה אחראית למהדורות החדשות בכל שעה עגולה, היא הזדהתה במעברונים כרשת ב' (עד שבפברואר 2018 עודכנו המעברונים לשם הנוכחי); תוכניות רבות המשיכו להיות משודרות באותה מתכונת, עם אותם מגישים ואף במשבצת שידור דומה או קרובה. תוכניות רבות המשיכו להשתמש באותן נעימות נושא וקטעי קריינות והכרזה.
בפברואר 2020 החלה התחנה לשדר מאולפנים חדשים בירושלים.
בשנת 2023 שונה אות התחנה בשילוב התזמורת הסימפונית ירושלים.
מבזק השעה

מכשעלה לשידור קול ירושלים (שבמרוצת השנים הפך לכאן ב) משודרת בכל שעה עגולה (למעט ימי כיפור) מבזק של עד חמש דקות, בעלייה לאוויר בשלושים במרץ 1936 נפתחה המהדורה בשש אותות, חמש קצרות ואחת ארוכה, שנשמעו כקוד מורס, ועם השנים זוהו עם שידורי החדשות ברדיו בישראל, וצוטט רבות בהקשרים תרבותיים שונים. בשידור זה קראה חנה רובינא את תחילת מגילת האש. כך היה עד 14 במאי 2017 ב-23:00, עת נסגרה רשות השידור, בשידור זה הקריא מגיש המבזק ההיסטורי קובי ברקאי את סוף המגילה וחתם את השידור במילים ״זה סוף החדשות מקול ישראל״. ב-15 במאי 2017 בשעה שש בבוקר נפתחו שידורי כאן רשת ב׳ עם אות מחודש, ארבע אותות ולאחר מכן מנגינה קצרה שהסתיימה במילה ״כאן״ (ניתן היה לשמוע ברקע את האות הישן), אות זה נוגן כל שעה עגולה למעט ימי אבל וכדומה שנוגנו רק האותות וסיום במילה כאן. בכל יום, בין השעות 7:00 עד 19:00, למעט ימי שישי, שבת, וחגים, המהדורה תחל חצי דקה לפני השעה העגולה עם כותרות.
מגישי התחנה

אריה גולן – מגיש "הבוקר הזה".
שלומי גולדברג - מגיש "אור ראשון".
אסתי פרז - מגישת "בחצי היום"
קובי ברקאי - מגיש "הידברות".
קלמן ליבסקינד ואסף ליברמן - מגישי "קלמן-ליברמן".
רינה מצליח ועקיבא נוביק - מגישי "מצליח ונוביק".
רוני קובן ועמרי אסנהיים - מגישי "קובן את אסנהיים".
קרן נויבך - מגישת "סדר יום".
ליאל קייזר ושאול אמסטרדמסקי - מגישי "שאול וליאל".
שרון וכסלר ואורי לוי - מגישי "כאן בסביבה".
ערן זינגר - מגיש "מרחאבית".
יואב קרקובסקי - מגיש "חמישי עם יואב קרקובסקי" ומגיש "סדר יום" ו"יומן השבוע".
אשכול נבו - מגיש "שניים".
קרן אוזן ויגאל עדיקא - מגישי "קפה שישי".
אורן נהרי - מגיש "שבת עם אורן נהרי".
שמעון פרנס - מגיש "אצל פרנס בשבת".
רון נשיאל - מגיש "מגזין שבת".
דן כנר - מגיש "מתוק מאז".
זאב קם - מגיש "כאן הלילה מוצ"ש".
ירון אנוש - מגיש "קול שישי".
ערן סיקורל - מגיש "השעה הבינלאומית".
חן ביאר - מגיש "כאן צפון".
ליאת רגב - מגישה "מעבירים לראשון" ומגישת "בחצי היום" בימי חמישי ושישי.
יאיר ויינרב - מגיש "צבע הכסף".
גדי ליבנה - מגיש "רגעי קסם".
מוריה קור ויובל אלבשן - מגישי "מוריה והפרופסור".
ליאן וילדאו - מגיש "כאן ספורט" ומגיש "כאן דרום" יחד עם אסף פוזיילוב.
אסף פוזיילוב - מגיש "כאן דרום" יחד עם ליאן וילדאו.
עומרי חיים - מגיש "כאן הלילה"
יגאל גואטה - מגיש ״גואטה בשישי״ ו"בנימיני וגואטה" יחד עם רן בנימיני.
רן בנימיני ויגאל גואטה - מגישי "בנימיני וגואטה".
רונן פולק - מגיש "יומן השבוע" ומגיש "צבע הכסף" יחד עם יאיר ויינרב.
ורד יפתחי-גרין - מגישת "תרבות הערב".
יוסי אליטוב ואריה ארליך - מגישי "אליטוב וארליך".
עומר בן-רובי - מגיש "תרבות יום ו'".
קובי אוז - מגיש "אוז לשבת".
בנימין לאו ולירון מרוז - מגישי "929 פרקים למחשבה".
גילי תמיר - מגישה "זה מגיע לכם".
שלומי אברבוך, קובי ברקאי, בני טיטלבוים, זוהר סדן, אלן ולן, אודליה זימור, אודליה דהן כחילה, נפתלי מנשה, שלומי גולדברג, ורד יפתחי גרין, איציק בר-הום, דן עופרי, רון נסיאל, יותם ברזני, קרין גולדן בר אור, טלי מורנו, צבי סלטון - מבזקנים.
תוכניות אקטואליה וחדשות

כאן ב' היא תחנה בעלת קו חדשותי אקטואלי. תוכניות הרדיו של התחנה ממוקדות בתחום האקטואליה ולוח השידורים מתבסס בעיקרו על תוכניות ששודרו ברשת ב': "הבוקר הזה" עם אריה גולן, "סדר יום" עם קרן נויבך, "בחצי היום" עם אסתי פרז, "השעה הבינלאומית" עם ערן סיקורל, "בנימיני וגואטה" עם רן בנימיני ויגאל גואטה ובימי חמישי "כאן הערב" עם זאב קם וקרן אוזן, "זה מגיע לכם" עם גילי תמיר, "מרחאבית" עם ערן זינגר, "בחצי היום השישי", "יומן השבוע" ועוד. במקביל, צורפו ללוח השידורים גם תוכניות חדשות: "קלמן ליברמן" עם קלמן ליבסקינד ואסף ליברמן, "כאן הלילה", "מצליח ונוביק" - תוכנית אקטואליה שבועית של רינה מצליח ועקיבא נוביק, תוכנית "רוני קובן ועמרי אסנהיים" שעוסקת בסיכום השבוע עם רוני קובן ועמרי אסנהיים, תוכנית "שאול וליאל" שעוסקת בתחום המדיני והכלכלי בהגשת ראש התחום הכלכלי ליאל קייזר וראש הדסק הכלכלי של כאן דיגיטל שאול אמסטרדמסקי, ותוכנית "הידברות" הוותיקה עם קובי ברקאי עברה מרשת א'.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  תדרים וערוצי קליטה
↑  נועה פרייס‏, קובי אוז בדרך לתאגיד: יגיש תוכנית ברשת ב' החדשה, באתר וואלה, 27 באוקטובר 2016
↑  איתי שטרן, תאגיד "כאן" חנך אולפן בירושלים בעלות 20 מיליון שקלים, באתר הארץ, 19 בפברואר 2020
↑   לראשונה מקום המדינה: חידוש בתחנת הרדיו המיתולוגית, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 06:50)
↑  כל האמת מאחורי האות החדש של החדשות, נבדק ב-2023-10-01
1 2  וזה סוף החדשות – סיום שידורי רשות השידור ופתיחת התאגיד, נבדק ב-2023-10-01
| ישראל שידור רדיו בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגיד השידור הישראלי (קול ישראל) | כאן תרבות • כאן ב • כאן גימל • רדיו מַכַּאן • VoisFarsi • כאן רק"ע • כאן 88 • כאן קול המוזיקה • כאן מורשת • הרדיו החינוכי |  |
| צה"ל | גלי צה"ל • גלגלצ |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (רדיו אזורי) | אקו 99FM • רדיו א-שמס • רדיו 90FM • רדיו דרום • רדיו חיפה • רדיו ירושלים • רדיו לב המדינה • 103fm • רדיו קול ברמה • רדיו קול הים האדום • רדיו קול חי • רדיו קול רגע • רדיו תל אביב • 104.5FM רדיו צפון • רדיו א-נאס • רדיוס 100FM • תדרי הפיצול: 99.5 חמ-אש • הדיבור החם בדרום • פרוויה רדיו • קול פליי • קול חי מיוזיק |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו – איו"ש | גלי ישראל |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | הקצה |  |
| תחנות רדיו שנסגרו | תחנות רדיו שנסגרו |  |
| רשות השידור (קול ישראל) | רשת א' • רשת ב' • רשת ג' • רשת ד' (קול ישראל בערבית) • רשת ה' (קול ישראל בפרסית) • רק"ע • 88FM • קול המוסיקה • רשת מורשת • הרדיו החינוכי • קול ציון לגולה • הגל הבטוח |  |
| רדיו פיראטי | ערוץ 7 • קול השלום • רדיו כל האמת |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | רדיו ynet |  |
פרס הווידאו קליפים של MTV לאמן החדש הטוב ביותר

| --- | --- |

צ'אפל רואן, הזוכה בפרס לשנת 2024
 מדינה:  ארצות הברית
 הגוף המעניק:  MTV
 תקופת הפרס:  1984–הווה (כ־41 שנים)
 www.mtv.com/ontv/vma/
פרס הווידאו קליפים של MTV לאמן החדש הטוב ביותר מוענק מאז שנת 1984. עד שנת 2006, הפרס נקרא האמן החדש הטוב ביותר בקליפ. בשנת 2007 שונה שמו לאמן החדש הטוב ביותר, מכיוון שהקטגוריה עברה שינוי פורמט כדי להכיר בגוף היצירה של האמן לשנה שלמה ולא בקליפ ספציפי. בטקס של 2008, הפרס שמר על שמו משנת 2007, אך חזר לפורמט של הענקה על קליפ מסוים ולא על מכלול עבודתו של האמן. מאוחר יותר שונה שמה של הקטגוריה ל-"Artist to Watch" מ-2013 עד 2015, תוך שמירה על פורמט הפרס לקליפ מסוים. בשנת 2020, פרס האמן החדש הטוב ביותר התמזג עם פרס אמן הפוש של השנה (2018–2019). בשנת 2021, MTV החזירה את הקטגוריה לשמה המקורי (האמן החדש הטוב ביותר), ובכך הפרידה אותה מיוזמת MTV פוש, ששוב קיבלה קטגוריה משלה (הופע הפוש של השנה).
ראו גם

פרס גראמי לתגלית השנה
פרס המוזיקה של MTV אירופה למופע החדש הטוב ביותר
פרס המוזיקה של MTV אירופה למופע הפוש הטוב ביותר
הערות שוליים

↑  Hautman, Nicholas (24 באוגוסט 2020). "MTV VMAs 2020: Meet the Nominees for Best New Artist". US Magazine. ארכיון מ-11 באוקטובר 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2020. MTV introduced the Best New Artist award at the inaugural VMAs in 1984... {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "7 Things to Know About the 2020 MTV Video Music Awards Nominations". Billboard. 30 ביולי 2020. נבדק ב-31 ביולי 2020. The Push best new artist category -- an apparent merging of MTV's best new artist and Push artist of the year awards {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Langford, Jackson (31 ביולי 2020). "Ariana Grande, Lady Gaga, Megan Thee Stallion lead nominations for 2020 MTV VMA's". NME (באנגלית בריטית). נבדק ב-3 באוגוסט 2020. MTV have combined ‘Best New Artist’ and ‘Push Artist Of The Year’ into one category – ‘Push Best New Artist’. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kohn, Daniel (11 באוגוסט 2021). "Justin Bieber, Megan Thee Stallion Lead 2021 MTV VMA Nominees". SPIN. נבדק ב-11 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  VMA nominations are here, with Taylor Swift, Post Malone leading the pack, TODAY.com, ‏2024-09-11 (באנגלית)
| פרסי הווידאו קליפים של MTV |
| --- | --- | --- |
| שנים | 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
| פרסים | קליפ השנה • אמנ/ית השנה • שיר השנה • אלבום השנה • האמן החדש הטוב ביותר • להקה • פופ • רוק • R&B • היפ-הופ • דאנס • אלטרנטיבי • לטיני • קיי-פופ • שיתוף פעולה • קליפ ארוך • בימוי • כוריאוגרפיה • אפקטים • ניהול אמנותי • עריכה • צילום • שיר קיץ • מסר חברתי • חלוציות על שם מייקל ג'קסון |  |
| פרסים לשעבר | אתר אינטרנט • קליפ פורץ דרך • וידאו קונספט • קליפ של אישה • פרסי בחירת הצופים הבין-לאומיים • אמן לטיני • קליפ מילים • קליפ של גבר • הסינגל המפלצתי של השנה • הקליפ הניסיוני הטוב ביותר • הקליפ הראוי ביותר לשיתוף • פרס MTV2 • ההופעה הטובה ביותר • הופעה בקליפ של רוק בנד פפסי • קליפ פוסט-מודרני • האיום המרובע של השנה • קליפ ראפ • רינגטון השנה • מופע במה • קליפ בריטי • פרטיטורת משחק וידאו • פסקול משחק וידאו • קליפ מסרט • קליפ (שהיה צריך לזכות במונמאן) • בחירת הצופים |  |
כסף (אמצעי תשלום)

יד אוחזת בשטרות כסף
בכלכלה, כסף הוא אמצעי-חליפין פיזי או רשומה ממוחשבת שתמורתה ניתן לקבל טובין. מטרתו לפשט את פעולות הקנייה, המכירה והתשלום עבור סחורות, עבודה או שירותים. נהוג להסביר כי אמצעי התשלום המוסכם – הכסף, מפשט את עסקות החליפין היות שהוא מאפשר לבני האדם להימנע מלחשב מספר עצום של יחסי מחירים בין מוצרים שבהם הם נתקלים או שלהם הם נזקקים, אולם מדובר בהסבר תאורטי על מקומו של הכסף בחברה ואין כל עדות היסטורית או אנתרופולוגית לחברות שנשענו על סחר חליפין ללא שימוש כלשהו בכסף.
לאורך ההיסטוריה של הכסף היו עצמים מוחשיים שונים ששימשו ככסף. בתחילה היו אלה כלים בשימוש האדם כמו גרזנים וסכינים. לאחר מכן שימשו חפצי תרבות כמו קונכיות וחרוזים. במהלך המהפכה החקלאית שהחלה לפני כ-10,000 שנה נוספו הגרעינים והתבואות. לאחר מכן עם הופעת המתכות (תחילה נחושת ולאחר מכן הכסף והזהב) הם שימשו כאמצעי תשלום. עד המאה השביעית לפנה"ס המשקל והנפח של אמצעי התשלום נקבעו על ידי השלטונות. במאה השביעית לפנה"ס קבעו השלטונות מטבעות עשויים ממתכות שונות. בעבר יחסו למטבעות הכסף ערך עצמי. החל מהמאה ה-11 מופיע לראשונה בסין כסף פיאט שהוא סוג של מערכת כספים שבה ערכו של הכסף קיים מתוקף חוק מדינה. הכסף לבש צורה של שטרות או מטבעות שערכן נמוך בהשוואה לערך הרשום עליהם.
כיום מרבית הכסף בעולם הוא רישום דיגיטלי בלבד במוסדות המורשים לכך, ואין לו כל ייצוג פיזי, בנוסף אין לכסף ערך ממשי ושימוש כשלעצמו, אלא ערכו בא לו מכך שבתוך מערכת חברתית כלכלית יש הסכמה על ערכו ולגיטימציה לדרישה לקבלת מוצרים או שירותים מסוימים תמורתו.
השימוש בכסף מודרני נעשה באמצעות שטרי כסף ומטבעות שהן ההילך החוקי באותה מדינה, המחאות, תווי קנייה, כרטיסי אשראי, כרטיסי חיוב או טכנולוגיות אחרות להעברה ממוחשבת של רשומות בין המשתתפים באינטראקציה הכלכלית, ההעברה תהיה נקובה בהילך חוקי של המדינה, או במטבע זר שהותר לכך על פי החוקים הנוהגים. בתהליך השינוי בכמות הכסף במשק משתתפים הבנק המרכזי, הבנקים המסחריים והציבור.
שוק הכסף הוא שוק היצע וביקוש בו הביקוש לכסף נובע ממידת ההעדפה של הציבור להחזיק בכסף וההיצע נקבע על ידי הבנק המרכזי. השוק מהווה חלק מהמערכת הכלכלית במשק, הוא משפיע ומושפע משוק הסחורות. הריבית היא "מחיר הכסף", אותו משלם הלווה, 'הקונה', ומקבל המלווה.
היסטוריה > תקן הזהב

החל מהמאה ה-11 נעשה שימוש בסין ולאחר מכן באירופה בכסף פיאט – שטרות ומטבעות שלא רק שערכם של המטבעות אינו קשור לערך החומר שממנו הוכנו, אף אין כנגדם שום עתודה של זהב אצל המנפיק. כסף פיאט חשוף לסכנה שהמנפיק יגדיל את סכומי המטבע שבמחזור ובכך יגרום לאינפלציה. בתקופות שונות בהיסטוריה נעשה שימוש במנגנון הנקרא "תקן הזהב", שהגביל מממשלות בייצור כסף פיאט. לפי שיטה זו, מטבעות ושטרות מדינתיים מקבלים את ערכם מהעובדה שיש כנגדם כמות מסוימת של זהב בידי המנפיק, והוא חייב למוסרם כנגד השטר. בתחילת שנות השבעים של המאה העשרים, עם התמוטטותו של הסכם ברטון-וודס, ננטשה לחלוטין שיטת תקן הזהב, וכיום אינה בשימוש. כיום, כל מערכות המטבע העולמיות נשענות על האמון שיש למשתמשים בחוסנו של המטבע וביציבות שערו לעומת מטבעות אחרים ולעומת האינפלציה.
כמות הכסף במשק

כמות הכסף במשק מוגדרת על פי הגישה הקיינסיאנית כסך כל השטרות והמטבעות במחזור + סך הכל פיקדונות העו"ש שבידי הבנקים המסחריים. הגדרות אחרות כוללות בהגדרה זו איגרות חוב ואף נכסים נזילים אחרים כשהמדד להכללה בהגדרה היא מידת נזילותו, קרי מידת האפשרות להפיכת אותו נכס למזומן.
כמות הכסף במשק > רזרבה ויחס הרזרבה

יחס הרזרבה או שיעור הנזילות הוא היחס בין כמות הרזרבות שהבנקים מחזיקים לבין פיקדונות העו"ש של הציבור. הבנק המרכזי מוסמך לקבוע יחס רזרבה מינימלי אותו הבנקים מחויבים להחזיק כעתודה. יחס מינימלי זה נקרא גם יחס הרזרבה החוקי או חובת הנזילות. כמו כן, יחס הרזרבה אותו מעדיפים הבנקים להחזיק נקרא יחס הרזרבה הרצוי. בשיח הכלכלי הפופולרי יש שמבלבלים בין יחס הרזרבה להלימות ההון שהיא השיעור של ההון העצמי המוחזק על ידי הבנק לעומת ההלוואות.
רזרבה או רזרבה בנקאית היא סך המזומן בשטרי כסף ומטבעות שאותו מחזיק הבנק. הרזרבה יכולה להימצא בכספות הבנקים עצמם או שהבנקים יכולים להפקיד את כולה או חלקה בבנק המרכזי תמורת ריבית. הרזרבות המוחזקות על ידי הבנקים המסחריים נועדו להבטיח שהם יוכלו לעמוד בהתחייבויותיהם גם אם מפקידים רבים מושכים במפתיע את פיקדונותיהם. העובדה שהבנקים המסחריים נותנים אשראי והלוואות הרבה מעבר למזומנים שמצויים בידו מעידה על אמון בסיסי במערכת הבנקאית.
לצורך המחשת השפעת יחס הרזרבה על כמות אמצעי התשלום במשק, נניח כי יחס הרזרבה החוקי שווה ליחס הרזרבה הרצוי על ידי הבנקים והשפעתם של שינויים היא מידית. כאשר לקוח מפקיד בבנק 100 שקלים, בהינתן יחס רזרבה של 6% הקיים בישראל, הבנק נדרש לשמור 6 מהם כרזרבה ואת ה-94 האחרים הוא יכול להלוות ללקוח אחר. פעולת ההלוואה מייצרת למעשה פיקדון עו"ש חדש שבו רשומים 94 שקלים שלא היו קיימים קודם וזאת מכיוון שללקוח הראשון עדיין יש פיקדון של 100 ש"ח. כעת, הפיקדון החדש מאפשר לבנק לתת שוב הלוואה בגובה של 94% ממנו וכן הלאה. סיכום הטור ההנדסי הזה נותן כי כמות הכסף במערכת גדלה ביחס ההפוך ליחס הרזרבה, בערך פי 16. יחס הפוך זה נקרא מכפיל הפיקדונות.
כמות הכסף במשק > שינויים בכמות הכסף

בתהליך השינוי בכמות הכסף משתתפים הבנק המרכזי, הבנקים המסחריים והציבור. הפעולות הגורמות לשינויים בכמות הכסף נקראים עירויים. עירוי חיובי הוא הגדלה של כמות הכסף במשק ועירוי שלילי הוא הקטנה. כדי להבין את כיוון השפעתם של העירויים נניח כי יחס הרזרבה החוקי שווה ליחס הרזרבה הרצוי על ידי הבנקים והשפעתם של העירויים מידית.
את העירויים מחלקים לשני סוגים:
עירוי פנימי – שינוי בכמות המזומנים בידי ציבור. כאשר הציבור מחליט להגדיל או להקטין את כמות הכסף בידיו,
עירוי חיצוני – שינוי בכמות הכסף בבנק בעקבות פעילות של הבנק המרכזי. פעילות זו יכולה לכלול:
קנייה או מכירה של מט"ח מהציבור. כאשר קנית מט"ח מהציבור ותשלום מזומן בגינם מגדילה את כמות הכסף במשק, ומכירת מט"ח מקטינה את כמות הכסף.
הענקת אשראי לממשלה או הלוואה של הבנק לממשלה מגדילה את כמות הכסף. נקרא גם "הדפסת כסף".
התערבות במסחר בשוק החופשי כמו מכירה או קנייה של אג"ח לציבור (או מק"מ). כאשר מכירת אג"ח מקטינה את כמות הכסף ופדיון אג"ח מגדיל.
הלוואות לבנקים מסחריים מגדילה את כמות הרזרבה שבידי הבנק והבנק יכול להגדיל את האשראי הבנקאי פי מכפיל הפיקדונות.
שינוי יחס הרזרבה המינימלי. כאשר השינוי ביחס זה הוא משמעותי הרי שהקטנת יחס הרזרבה תביא לגידול בכמות הכסף במשק.
הגדלה של כמות הכסף במשק יכולה לנבוע מ:
הגדלת האשראי הבנקאי כתוצאה מעירוי פנימי חיובי. כאשר הציבור מקטין את כמות המזומנים שבידיו ומפקידם בבנק, והבנק יכול להגדיל את כמות האשראי בכמות המזומן כפול מכפיל הפיקדונות.
עירוי חיצוני חיובי. הבנק המרכזי מגדיל את בסיס הכסף.
בהקשר של השינויים בכמות הכסף יש לזכור כי השינוי כשלעצמו לא גורם לגידול או לקיטון ברכוש של הציבור. יותר מזה, כמות הכסף במשק בכל רגע נתון אינה משקפת את כמות הרכוש בידי ציבור. הקטנת יחס הרזרבה למשל מגדילה את כמות הכסף ללא שינוי בבסיס הכסף אולם כל מה שקרה בפועל הוא הגדלת ההלוואות לציבור שמגדילות את כמות הכסף שברשותם אך גם ההתחייבויות שלהם גדלות באותו גודל ולכן הרכוש בידי ציבור לא משתנה.
בנקים מסחריים

בנקים מסחריים או מוסדות בנקאיים עוסקים במתן הלוואות, קבלת פיקדונות, ניהול חשבונות עו"ש והעמדת אשראי. כמו כן מספקים הבנקים המסחריים אמצעי תשלום כמו המחאות וכרטיסי אשראי, לעיתים בשילוב חברות אשראי חיצוניות.
רוב היצע הכסף הקיים במערכת הכלכלית של ימינו אינו נמצא בצורה של שטרות ומטבעות אלא רשומות דיגיטליות במחשבי הבנקים. על אף שבנק מסחרי אינו יכול לייצר שטרות כסף חדשים (זכות השמורה בחוק רק לבנק המרכזי של המדינה), בפועל קיומם של הבנקים המסחריים מגדיל את כמות הכסף במערכת הכלכלית. זאת משום שהבנק המסחרי אינו מחויב להחזיק בידו כסף אמיתי בכמות השווה לפיקדונות שניתנים בידו, אלא רק חלק יחסי מתוך הפיקדונות. היחס האמור נקרא יחס הרזרבה המינימלי (או שיעור הנזילות).
תפקידי הבנק המרכזי

במדינות המערביות (מדינות בעלת כלכלת שוק) המדיניות המוניטרית נמצאת באחריות הבנק המרכזי. בישראל נקרא הבנק המרכזי בנק ישראל, ותפקידיו מפורטים בחוק בנק ישראל:
מטרותיו של הבנק, כפי שנקבעו בחוק, הן:
לשמור על יציבות מחירים, וזאת כמטרה מרכזית;
לתמוך במטרות אחרות של המדיניות הכלכלית של הממשלה, במיוחד צמיחה, תעסוקה וצמצום פערים חברתיים, בתנאי שלא תהיה בכך פגיעה בהשגת יציבות המחירים לאורך זמן;
לתמוך ביציבותה של המערכת הפיננסית ובפעילותה הסדירה.
שוק הכסף

שוק הכסף הוא שוק היצע וביקוש בו הביקוש לכסף נובע ממידת ההעדפה של הציבור להחזיק כסף מזומן או עו"ש (שלא נושא ריבית) וההיצע קבוע ונתון. השוק מהווה חלק מהמערכת הכלכלית במשק, הוא משפיע ומושפע משוק הסחורות. הריבית היא "מחיר הכסף", אותו משלם הלווה, 'הקונה', ומקבל המלווה.
המניעים להחזקת כסף שלא נושא ריבית:
מניע עסקאות – למימון פעולות שאדם רוצה לבצע בזמן הקרוב.
מניע הביטחון – להבטיח מזומן למקרה שהתקבולים לא יתקבלו במועד ("לכל צרה שלא תבוא").
מניע ספקולטיבי – התייחסות לנכס פיננסי כהשקעה תוך ציפייה לירידה/עלייה במחיר נכס פיננסי.
עקומת הביקוש לכסף יורדת משמאל לימין ומבטאת את הביקוש המצרפי של הציבור לכסף. ככל שהריבית נמוכה יותר הכמות המבוקשת של כסף גדלה. שינויים של עקומת הביקוש לכסף יכולים לנבוע מ:
שינוי בהכנסות הציבור עקב שינוי בתוצר הלאומי. כאשר גידול בהכנסות יביא להזזת עקומת הביקוש ימינה ולמעלה וקיטון להפך.
שינוי בטעמי הציבור.
היצע הכסף כולל את כל הנכסים הנזילים במשק. נכסים שאפשר להפוך למזומן בזמן קצר. בנוסף לכמות הכסף (השטרות והמטבעות במחזור + סך הכל פיקדונות העו"ש שבידי הבנקים המסחריים) כולל גם גידול בהיצע הכסף ויכול לנבוע מ:
קניית אג"ח מהציבור – עירוי חיצוני חיובי
הבנק המרכזי מלווה כסף לממשלה (הדפסת כסף) – עירוי חיצוני חיובי
הקטנת יחס הרזרבה
הציבור מפקיד כסף בבנק – עירוי פנימי חיובי
מונחים

בסיס הכסף – הסכום הכולל של מזומן בידי הציבור ורזרבות הבנקים המסחריים.
עירוי פנימי – שינוי בכמות המזומנים בידי ציבור. כאשר הציבור מחליט להגדיל או להקטין את כמות הכסף בידיו.
עירוי חיצוני – שינוי בכמות הכסף בבנק בעקבות פעילות של הבנק המרכזי (פיקוח על כמות הכסף במשק היא אחת המטרות המרכזיות של הבנק המרכזי).
יחס הרזרבה – היחס בין כמות הנכסים הנזילים (בעיקר מזומנים) שבידי הבנקים לבין גובה ההתחייבויות שלהם לציבור. נקרא גם שיעור הנזילות.
יחס הרזרבה החוקי או חובת הנזילות – יחס הרזרבה המינימלי, אותו קובע הבנק המרכזי.
מכפיל הפיקדונות = 1יחס הרזרבה. יחס זה מבטא למעשה את המכפיל של השינוי בכמות הכסף כתוצאה משינוי ברזרבות בנקים המסחריים.
הציבור – כל משקי הבית ואת כל הפירמות העסקיות, למעט הבנקים המסחריים.
רזרבה או רזרבה בנקאית – היא סך המזומן בשטרי כסף ומטבעות שאותו מחזיק הבנק.
מלכודת הנזילות – מדיניות מוניטרית מרחיבה של הבנק המרכזי להורדת שער הריבית לא משפיעה עליו.
ראו גם

כסף - מונחים
מטבע
שטר
המחאה
כרטיס אשראי
כסף פיאט
נומיסמטיקה
היצע כסף
תורת הכמות של הכסף
לקריאה נוספת

ניל פרגוסון, עלייתו של הכסף: היסטוריה פיננסית של העולם (מאנגלית: יאיר לוינשטיין), תל אביב: עם עובד, תשע"א-2011.
משה פרל, מסע בשביל הכסף, ידיעות ספרים, 2021
C. Eagleton & J. Williams. Money a History, British Museum, 2007
ניב חורש, Chinese Money in Global Context (Stanford University Press, 2013)