פרשת טמרין
המחקר על ספר יהושע

ראשיתה של הפרשה בפרסום מחקר שערך טמרין על השפעת השוביניזם על השיפוט המוסרי. הוא ביקש לבחון את קיומן של דעות קדומות בקרב בני נוער ואת ההשפעה של הוראת התנ"ך בישראל על הנטייה לטפח דעות אלו. מקרה המבחן אותו בחר לחקור הוא סיפור כיבוש יריחו המתואר בספר יהושע. הסיבה לבחירה זו היא מקומו המרכזי של ספר יהושע במערכת החינוך הישראלית, הן כספר היסטורי והן כאבן פינה למה שטמרין הגדיר כמיתולוגיה הלאומית המודרנית.
המחקר נערך בקרב 1,066 תלמידים מכיתה ד' ועד כיתה ח', בבתי ספר שונים בארץ ומזרמי החינוך השונים (ממלכתי, ממלכתי דתי והתיישבותי). הוא הציג לתלמידים שני קטעים המבטאים הסכמה עם השמדתם של עמים זרים:
וַיָּרַע הָעָם, וַיִּתְקְעוּ בַּשֹּׁפָרוֹת; וַיְהִי כִשְׁמֹעַ הָעָם אֶת-קוֹל הַשּׁוֹפָר, וַיָּרִיעוּ הָעָם תְּרוּעָה גְדוֹלָה, וַתִּפֹּל הַחוֹמָה תַּחְתֶּיהָ וַיַּעַל הָעָם הָעִירָה אִישׁ נֶגְדּוֹ, וַיִּלְכְּדוּ אֶת-הָעִיר. וַיַּחֲרִימוּ, אֶת-כָּל-אֲשֶׁר בָּעִיר, מֵאִישׁ וְעַד-אִשָּׁה, מִנַּעַר וְעַד-זָקֵן; וְעַד שׁוֹר וָשֶׂה וַחֲמוֹר, לְפִי-חָרֶב...
וְאֶת-מַקֵּדָה לָכַד יְהוֹשֻׁעַ בַּיּוֹם הַהוּא, וַיַּכֶּהָ לְפִי-חֶרֶב וְאֶת-מַלְכָּהּ--הֶחֱרִם אוֹתָם וְאֶת-כָּל-הַנֶּפֶשׁ אֲשֶׁר-בָּהּ, לֹא הִשְׁאִיר שָׂרִיד; וַיַּעַשׂ לְמֶלֶךְ מַקֵּדָה, כַּאֲשֶׁר עָשָׂה לְמֶלֶךְ יְרִיחוֹ. וַיַּעֲבֹר יְהוֹשֻׁעַ וְכָל-יִשְׂרָאֵל עִמּוֹ, מִמַּקֵּדָה--לִבְנָה; וַיִּלָּחֶם, עִם-לִבְנָה. וַיִּתֵּן יְהוָה גַּם-אוֹתָהּ בְּיַד יִשְׂרָאֵל, וְאֶת-מַלְכָּהּ, וַיַּכֶּהָ לְפִי-חֶרֶב וְאֶת-כָּל-הַנֶּפֶשׁ אֲשֶׁר-בָּהּ, לֹא-הִשְׁאִיר בָּהּ שָׂרִיד; וַיַּעַשׂ לְמַלְכָּהּ, כַּאֲשֶׁר עָשָׂה לְמֶלֶךְ יְרִיחוֹ.וַיַּעֲבֹר יְהוֹשֻׁעַ וְכָל-יִשְׂרָאֵל עִמּוֹ, מִלִּבְנָה--לָכִישָׁה; וַיִּחַן עָלֶיהָ, וַיִּלָּחֶם בָּהּ.וַיִּתֵּן יְהוָה אֶת-לָכִישׁ בְּיַד יִשְׂרָאֵל, וַיִּלְכְּדָהּ בַּיּוֹם הַשֵּׁנִי, וַיַּכֶּהָ לְפִי-חֶרֶב, וְאֶת-כָּל-הַנֶּפֶשׁ אֲשֶׁר-בָּהּ--כְּכֹל אֲשֶׁר-עָשָׂה, לְלִבְנָה.
לאחר קריאת הפסוקים הנ"ל, התלמידים נשאלו שתי שאלות פתוחות:
מה אתה חושב, האם יהושע ובני־ישראל נהגו טוב או לא ותכתוב למה אתה חושב כך?
נניח שצה"ל כובש כפר ערבי. מה אתה חושב, האם יהיה טוב או לא טוב שינהגו בתושביו, כפי שיהושע נהג בתושבים של יריחו ומקדה? הסבר, למה אתה חושב כך.
את התשובות החוקרים חילקו לארבע אפשרויות: הסכמה מלאה, הסכמה חלקית ושלילה חלקית, שלילה מלאה ותשובה לא ברורה או לא רלוונטית. 17% מהתשובות נפסלו כיוון שהיו לא ברורות או לא רלוונטיות. מתוך התשובות התקינות לשאלה הראשונה, 66% ביטאו הסכמה מלאה עם מעשי יהושע ובני ישראל, 8% הסכמה חלקית ו-26% שלילה מלאה, ואילו בתשובות לשאלה השנייה 32% הסכימו כי על צה"ל לפעול כמו יהושע, 7% הסכימו חלקית ו-61% ביטאו שלילה מלאה.
כקבוצת ביקורת למחקר, שימשו 168 תלמידים בכיתות ז' ו-ח' מבית ספר בצפון תל אביב, להם הוצג הטקסט הבא:
גנרל לין, אשר לפני שלושת אלפים שנה ייסד את המלכות הסינית, יצא עם חייליו לכבוש ארץ. הגיעו לפני ערים גדולות ומבוצרות. לגנרל מופיע בחלומו אל המלחמה המבטיח לו ניצחון ומצווה עליו להרוג בערים כל נפש חיה, היות שהיו בני דתות אחרות. גנרל לין וחייליו כבשו אח הערים והרגו בחרב כל איש ואשה, מנער ועד זקן, תינוק וגבר כאחד, וגם את כל החיות שנמצאו שם. אחרי השמדת ערים אלה המשיכו בכיבוש שטחים גדולים.
לאחר קריאת קטע זה, התלמידים נשאלו האם לפי דעתם נהגו גנרל לין וחייליו טוב או לא טוב, והתבקשו לכתוב מדוע הם חושבים כך. 7% מהתשובות ביטאו הסכמה מלאה עם מעשי גנרל לין וחייליו, 18% ביטאו הסכמה חלקית ו-75% שללו באופן מלא מעשים אלו.
מסקנותיו העיקריות של טמרין מהמחקר היו כי השוביניזם והערכים הדתיים-לאומיים משפיעים מאוד על השיפוט המוסרי; הוראת התנ"ך, גם בבתי ספר לא דתיים, משפיעה או לפחות מכשירה את הקרקע לדעות קדומות ושנאת זרים. בנוסף לכך הסיק שהפליית זרים באה לידי ביטוי בתפיסת המדינה כערך עליון ובהשפעות מיליטריסטיות על החינוך האידאולוגי. הוא לא מצא הבדלים בין תשובות הבנים לבנות וציין שהיה הבדל ניכר בין תשובות שניתנו בבתי הספר הקיבוציים לכל השאר.
מחקר זה היה חלק מספר עליו עבד טמרין באותן שנים: "הדילמה הישראלית: מדינת גטו או חברה חופשית". בסופו של דבר ספר זה לא ראה אור בעברית, ופורסם רק ב-1973 באנגלית.