stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המהפכה השלישית (ספר)
תוכן הספר > שיטת אלקנה

על פי נהוראי, המכינה בעלי ומוסדות הציונות הדתית פועלות על פי שיטת פעולה אותה הוא מכנה "שיטת אלקנה, שמטרתה לחולל מהפך אמוני חברתי במדינה. המהפך מונח על שני אדנים מרכזיים: הראשון – עידוד חניכים להקים גרעינים תורניים ולהתנחל ביישובים חילוניים ברחבי הארץ; והשני – תפיסת עמדות מפתח בציבוריות הישראלית ובשירות הציבורי בפרט, כדי ליצור מסה קריטית שתשפיע על צביונה של המדינה, בואכה הגשמת חזון המיזוג בין התורה למדינה.
שיטת אלקנה נקראת על שם אלקנה המקראי שעל פי המדרש נקט בפעולה הדרגתית ומתמשכת של קירוב לבבות לתורה ולמצוות.
אלקנה ואשתו, בניו ואחיותיו וכל קרוביו היה מעלה עמו לרגל, ובאים ולנים ברחובה של עיר, והיתה המדינה מרגשת, והיו שואלין אותן להיכן תלכו, ואומרים לבית ה' שבשילה שמשם תצא תורה ומצוות, ואתם למה לא תבואו עמנו ונלך יחד, מיד עיניהם משגרות דמעות, אומרים להם נלך עמכם, ואומרים להם הן. עד לשנה הבאה חמשה בתים, לשנה אחרת עשרה בתים, עד שהיו כלם עולים, ובדרך שהיה עולה שנה זו לא היה עולה שנה אחרת, עד שהיו כלם עולים.
תוכן הספר > חילוני וחילוניוּת

בספר מתואר החשש הקיים (או שהיה קיים) לדעת המחבר מפני כוח המשיכה של העולם החילוני, הסוחף צעירים לחילון ולהסרת הכיפה. השירות הצבאי עלול להיות נקודת תורפה, מפני שרבים מחובשי הכיפה נחשפים במהלך שירותם בצה"ל, לראשונה בחייהם, לקהילות שלא הכירו בעבר ואולי אפילו חונכו במשך שנים להיזהר מפניהן. בפרק מתוארות דרכי ההתמודדות השונות עם אתגר זה, וכן היחס לחילונים שהוא לעיתים כאל אומללים ומזוהמים ואף מרגלים, בוגדים ותוקעי סכין בגב האומה, וזאת לצד מגמות לקרבם למחנה הדתי והמשיחי.
תוכן הספר > ישראלי וישראליוּת

בפרק זה מוצגת תפישת הציונות החילונית ואף הישראליות החילונית כנובעת במקורה מטעות ולא מכוונות רעות או יצרים פסולים, והללו מתוארים בעקבות הרב קוק כ"חמורו של משיח", כלומר כמי שמקרבים את הגאולה מבלי להבין זאת, ומבלי להיות דתיים. בכך יוצר המחבר קישור לספר "חמורו של משיח" מאת ספי רכלבסקי, שהתפרסם ב-1998, והציג טיעונים דומים.
תוכן הספר > שמאלני ושמאל ישראלי

לפי המחבר, ההתייחסות לשמאל הישראלי מתפצלת בין מעשיו לכוונותיו.
במעשיו - השמאל הישראלי משתף פעולה עם הערבים נגד מדינת ישראל, ובמובן זה הוא בוגד במדינה, בוודאי שבמובן הרעיוני, ובחזון המשיחי השואף לשלמות הארץ.
בכוונותיו - השמאלני הוא בן דור "עקבתא דמשיחא", ולכן שומר על סגולתו היהודית, והוא טוב מבפנים ורע מבחוץ. כלומר שמאלניותו נובעת דווקא מחיפוש ערכים ומוסר, המתורגמים באופן מעוות בשל "המחלה האנושה במוח" ממנה הוא סובל, ואשר תסמיניה הם ניתוק מהעם היהודי, מהמסורת ומהאמונה.
יחד עם זאת, לא כל השמאלנים נהנים מהגנת "הסגולה היהודית", ולכן יש לבחון כל שמאלני ושמאלני לגופו, שכן יש ביניהם כאלה שאיבדו את הסגולה והם בבחינת משומדים כך למשל, על פי סדן, א.ב יהושע ועמוס ועוז משתפים פעולה עם האויב נגד מדינת ישראל, והאלוף במיל יאיר גולן הוא מודל של "השטן מהצד השני".
תוכן הספר > צה"ל וחייליו

ההתייחסות לצה"ל הוא כצבא העם היהודי, ולפיכך הוא שואב את כוחו מ"דתיותה" של המדינה, ומטרתו היא להיות צבא כיבוש שכן הוא סוג של מרכבה לשכינה, כלי אלוהי למימוש הגאולה. זאת ועוד, כל מלחמות ישראל כולן, הן הכפויות והן היזומות, הן מלחמות על השראת השכינה.
מבט משיחי זה הוא ביטוי נוסף לאמונה בגאולת שני המשיחים. צה"ל, בהיבט זה, הוא בבחינת ניצוץ "משיח בן יוסף", וייעודו לאפשר למדינת ישראל היהודית והדמוקרטית לבנות את התשתית למדינה "היהודית", בהנהגתו הרוחנית של "משיח בן דוד", שתוציא מהכוח אל הפועל את ייעודו האמיתי של צה"ל: לכבוש את כל חלקי הארץ המובטחת ולשמש הזרוע הביצועית להפצת שם השם ותורתו בעולם.
תוכן הספר > מהי יהדות

ה"יהדות", לפי התפישה המתוארת בספר, היא נחלתו הבלעדית של הזרם האורתודוקסי שמרני, בעוד שזרמים אחרים – בין אלה שמוותרים על קיום המצוות המעשיות ובין אלה שמשנים את דרכי ההלכה במציאות משתנה – נושאים "ארס נחש" אשר מסכן את קיום האומה ומאיים על אחדותה.
התנועה הרפורמית יוצאת דופן בכך שבעיני רבנים שונים, בהם הרב יגאל לוינשטיין, היא איננה נתפסת כזרם ביהדות אלא כזרם בנצרות.
תוכן הספר > פלסטינים ומיעוטים

לפי ההשקפה האמונית המתוארת בספר, מדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי, ולפיכך רק ליהודים שחיים בארץ מגיעה אזרחות, וכל בני המיעוטים זכאים לאזרחות רק אם יכירו בעובדה שהמדינה היא יהודית.
תפיסה זו מצדיקה העדפת יהודים בכל תחומי החיים (בדיור, בתעסוקה, במסחר ועוד) גם על ידי אפליה לרעה של בני המיעוטים; מצדיקה הפרדה גזעית והקמת ערים ליהודים בלבד; מצדיקה בתי משפט ליהודים בלבד, שבהם יישפטו נתבעים יהודים על ידי שופטים יהודים על פי חוקים ייעודיים ליהודים, בזיקה ליסוד הנפשי של הגזע היהודי; מצדיקה הרחבת הכלים המשפטיים, המסחריים, התרבותיים והביטחוניים שמטרתם ניהול הכיבוש בשטחים.
בנוסף, על פי הרב אליעזר קשתיאל, ראש הישיבה לבוגרי צבא במוסדות בני דוד, מהמבט האמוני נגזר שהגזע הערבי סובל מבעיות גנטיות שפוגעות ביכולתו לנהל מדינה, ולכן הכיבוש מוצדק, כי הגזע היהודי עושה טובה לגזע הערבי שהוא כובש אותו.
תוכן הספר > להט"ב ומשפחות חדשות

השקפה זאת, על פי הספר, נוקטת בהסברה לאיסור משכב זכר לפיה רק המשפחה המסורתית,
זו הבנויה מ"אבא אמא וילדים" - היא המסגרת הטבעית, הנורמלית והאנושית, ורק במסגרתה גדלים ילדים מאושרים, וכל יתר המסגרות המשפחתיות אינן נורמליות, אנושיות וטבעיות.
ספציפית - הנטייה ההומוסקסואלית היא "סטייה", עיוות מיני, מום מיני, פיזיולוגי או נפשי, שיש "להילחם" בה, ודאי לדכא אותה ובטח שלא לממש אותה.
בנוסף - ערכיה של קהילת הלהט"ב, תרבותה ודרך חייה מסכנים את ביטחון המדינה, מזמינים "חולשה לאומית" פוליטית, מדינית וביטחונית, ועומדים בסתירה לחזון ארץ ישראל השלמה ולמאבק על ירושלים, יהודה ושומרון וחברון בפרט
תוכן הספר > השואה

לפי המחבר מהמבט האמוני נגזר שלקרות השואה היו שני נדבכים משלימים: מצד אחד התנהלות "העם היהודי" – פעם "יהודים" שסירבו לעלות לארץ ישראל למרות אזהרות גדולי תורה, ופעם יהודים חילונים שנטשו את התורה והמצוות ושעל חטאיהם שילמו הצדיקים בחייהם – ומן הצד האחר התנהלות "העולם הגויי", שאימץ את תפיסת העולם החילונית וזנח את המוסר האלוהי המוחלט לטובת המוסר האנושי.
תוכן הספר > דמוקרטיה

לפי המחבר, מטרתה של המכינה היא להוביל בישראל מהפך אמוני חברתי שיוביל לשינוי משטרי ולהחלת התורה כחוקת המדינה. משכך, ערכיה הליברליים של הדמוקרטיה הישראלית מהווים מכשול בדרך להגשמת החזון, בשל אגד זכויות האדם הנגזרות מהם, ובכלל זה עקרונות השוויון והצדק והזכות לחופש מדת.
לפי קברניטי המכינה על בית המשפט השתלטו העליון אנשי "הדת הליברלית", והם כופים את תפיסת עולמם על רוב העם, ועולה ממנה כי מדינת ישראל היהודית והדמוקרטית היא למעשה דיקטטורה הנשלטת על ידי אנשי "הדת הליברלית", אשר מונעים את קידום המדינה "היהודית" בניגוד לרצון העם.
תוכן הספר > נשים ופמיניזם

לפי המחבר מהמבט המשיחי נגזר כי המבנה הנפשי של האישה מותאם לייעודה להיות אם ורעיה, ולפיכך מוביל למסקנה כי הגשמת הייעוד הזה היא המפתח לאושרה של האישה וגם תנאי לבניית בית בריא וחברה בריאה. על פי מבט זה האופי הנשי מבקש אחר הרגוע, השלו, המעשי, הפרקטי – רחוק מעניינים שברוח ומשאיפות להנהגה, וכי עיסוק במקצועות שמתאימים לאופי הגברי פוגם בנשיותה, ומסרס את יכולותיה להגשים את ייעודה בחיים.
תוכן הספר > שירות חיילוֹת

מהמבט האמוני נגזר כי חיילות פוגעות בחוסנו של צה"ל ומסכנות את חיי החיילים, בשל "האופי הנשי" שאיננו כשיר לעמוד במשימות ביטחוניות, לצד הכרה שנוכחותן מייצרת אווירה מינית שמאיימת על שלמות האמונה, ולפיכך אין לאפשר לחיילות לשרת בצבא מסיבות ביטחוניות ואמוניות.
תוכן הספר > תרבות

מהמבט המשיחי נגזר, לפי המובאות שבפרק זה, שיש להתאים את המציאות לפרשנות האורתודוקסית שמרנית של ההלכה, ולפיכך יש לשאוף לחיים בסביבה תורנית, ולהימנע ככל האפשר מחשיפה לתכנים ולמסרים של כל תרבות אחרת ושל התרבות המערבית בפרט, הן בשל תכניה הכפרניים והן בשל תכניה המיניים. משכך למשל, נכון להימנע מחברה מעורבת גברים-נשים בכל מישורי החיים הפרטיים והמקצועיים.
תוכן הספר > השתלבות בצבא, באקדמיה ובכלכלה והשלכותיה

הספר מתאר מגמה לעודד השתלבות של "חרדים משיחיים" כהגדרתו באקדמיה ובצבא כפעולה מכוונת שמטרתה לשנות את הזהות הדמוקרטית המהותית של מדינת ישראל. הוא מזהיר מפני התוצאות העתידיות העלולות לבוא משילוב כזה של "חרדים משיחיים" בדרגים גבוהים בצבא באקדמיה ובכלכלה. לדבריו זה פתח לשינוי אופייה של מדינת ישראל שעלולה להפוך ממדינה ליברלית ודמוקרטית למדינה שנושאת בראשה את דגל הפרשנות האורתודוקסית השמרנית.
ביקורת

העיתונאי רן אדליסט כתב כי הספר מהווה "נוקאאוט מנומק ועובדתי בבטן הרכה של הציונות הדתית: הניסיונות להסתיר את האידאולוגיה האמיתית שמניעה את הזנב הפוליטי שמכשכש בכלב הממלכתי".
פרופסור עמנואל אטקס כתב בטור ביקורת בעיתון הארץ כי "נהוראי חשף תופעה שיש בה כדי להדאיג את כל המבקשים לראות בישראל מדינה המחויבת לערכים ליברליים".
אריאל כהנא אמר בתגובה לטענות הספר, שהשורשים המשיחיים אינם חדשים, אלא הם עומדים בבסיס התנועה הציונית לדורותיה, ומדינת ישראל עמדה לצד המכינות לאורך השנים ובפרט בהענקת פרס ישראל למייסד המכינות הרב אלי סדן. לדבריו, כלל המכינות הקדם צבאיות, כולל אלה שאינן דתיות, מקדמות חינוך ציוני ערכי וקמו בעקבות מכינת בני דוד.
על הספר ובהתייחסות אליו התפרסמו מגוון ביקורות, ראיונות וידיעות בכתבי עת ומדיה שונים ובשפות שונות: לפחות בעברית, אנגלית, איטלקית וערבית[דרוש מקור].
עיבודים

מאז צאתו זכה הספר לעיבודים שונים:
אתר החדשות דמוקרטTV עיבד את הספר לכלל סדרת רשת בת עשרה פרקים בני 10 -15 דקות. בין הפרקים: "דמוקרטיה" ,"חזון הקומה העליונה", "כשהשמלאנים הפכו לבוגדים", "המטרה: צבא כיבוש", ו"הבחורילה ופשע הפמנזים הגדול". את הסדרה ערך וביים העורך הראשי של דמוקרטTV, פיני אסקל.
בנוסף עובד הספר לסדרת רשת על ידי הבמאים אורי ובני ברבש, במסגרת המחאה נגד ממשלת ישראל, שלטענת יוצרי הסדרה "הכריזו מלחמה על מערכת החינוך הממלכתית". בתפקיד הראשי שיחק השחקן מנשה נוי.
הערות שוליים

↑  ישי פרידמן, מכינת עלי לעו"ד נהוראי: נתבע אותך על הפרת זכויות יוצרים, באתר מקור ראשון, ‏כ״א בתמוז ה׳תשע״ט, 24/7/2019
↑  חנן גרינווד, איש השמאל הקיצוני שאחראי למתקפה על מכינת עלי, באתר ישראל היום, ‏22.2.2018
↑  מערכת עכשיו 14, מכינת "בני דוד" בעלי: תביעת דיבה נגד עו"ד יאיר נהוראי, באתר ערוץ 14, ‏14/07/19
↑  חנן גרינווד, מכינת עלי מבטלת את תביעת הדיבה נגד יאיר נהוראי שאמר שהיא מנסה לעשות הפיכה צבאית בישראל, באתר ישראל היום, ‏29/8/2024
↑  יאיר נהוראי, המהפכה השלישית, הוצאה עצמית, 2022, עמ' 10.
↑  יאיר נהוראי, המהפכה השלישית, הוצאה עצמית, 2022, עמ' 11.
↑  סעיף 9(ב) לתקנות המכינות הקדם-צבאיות (הכרה במכינה קדם-צבאית), תש"ע– 2009
↑  כוונת הרב סדן בתיאור "המהפכה הראשונה" של הרב קוק מוסברת בציטוט אחר המובא בספר:

"היא הפכה מסִתְרֵי תורה לתורה גלויה. זה מה שהרב קוק עשה. לקח רעיונות מתוך פנימיות התורה והסביר אותם בצורה שגם אנשים כמונו יכולים להבין", המהפכה השלישית, עמ' 31.
↑  ילקוט שמעוני שמואל א, רמז עז
↑  יאיר נהוראי, המהפכה השלישית, הוצאה עצמית, 2022, עמ' 36–40.
↑  יאיר נהוראי, המהפכה השלישית, הוצאה עצמית, 2022, עמ' 42–44.
↑  יאיר נהוראי, המהפכה השלישית, הוצאה עצמית, 2022, עמ' 48–50.
↑  מבוסס על העיקרון התאולוגי המובע בפסוק "וְלֹא תָקִיא הָאָרֶץ אֶתְכֶם בְּטַמַּאֲכֶם אֹתָהּ כַּאֲשֶׁר קָאָה אֶת הַגּוֹי אֲשֶׁר לִפְנֵיכֶם, ספר ויקרא, פרק י"ח, פסוק כ"ח. לרעיון זה תימוך תאולוגי גם בספרות מאוחרת יותר. למשל בספרא מובא: "ארץ ישראל אינה כשאר ארצות, אינה מקיימת עוברי עבירה" (ספרא קדושים יא יד). ובפירוש הרמב"ן לתורה מובא: "הארץ שהיא נחלת השם הנכבד תקיא כל מטמא אותה, ולא תסבול עובדי עבודה זרה ומגלים עריות" (רמב"ן ויקרא יח כה).
↑  רן אדליסט, ‏"המהפכה השלישית" הוא נוקאאוט לציונות הדתית ומדינת המתנחלים, באתר מעריב אונליין, 21 במאי 2022
↑   עמנואל אטקס, הכיבוש עשה להם טוב, רק עשה להם טוב, באתר הארץ, 28 ביולי 2022
↑   המהפכה השלישית: השפעת הציונות הדתית על הדמוקרטיה - יאיר נהוראי, גונן בן יצחק ואריאל כהנא, סרטון  באתר יוטיוב, 9 במאי 2022
↑  תסביך משיח - סדרה שהיא חובה למי שרוצה להבין את שיטת ההשתלטות של המשיחיים על המדינה - YouTube, באתר www.youtube.com
↑  ממשלת ישראל נגד החינוך הממלכתי - פרק 4 - לימין שור - בהפקת אורי ובני ברבש, נבדק ב-2024-05-05
פרידריך ראנקה

| --- | --- |

 לידה:  21 בספטמבר 1882 ליבק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  11 באוקטובר 1950 (בגיל 68) בזל, שווייץ 
 ענף מדעי:  פילולוגיה, לימודי התרבות הגרמנית, חקר ימי הביניים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גטינגן  אוניברסיטת מינכן  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מוסדות:  אוניברסיטת בזל  אוניברסיטת קניגסברג  אוניברסיטת גטינגן  האוניברסיטה של שטרסבורג  אוניברסיטת ורוצלב 
 
פרידריך ראנקה (בגרמנית: Friedrich Ranke) היה חוקר תרבות ופולקלור גרמני.
ביוגרפיה

נולד ב-1882 כאחד משלושת בניו של התאולוג ליאופולד פרידריך ראנקה בעיר ליבק בגרמניה.
בשנים 1902–1907 ,עם סיום לימודיו בבית הספר היסודי בעירו, למד פילוסופיה אנגלית, גרמנית, ונורדית באוניברסיטאות של גטינגן, מינכן, וברלין.
את הדוקטורט קיבל באוניברסיטה של ברלין והתמחה במחקר בלשני ותרבותי של סיפורי העם הגרמניים.
בשנת 1912 התמנה למרצה באוניברסיטת גטינגן, וכיהן כפרופסור לבלשנות גרמנית עד 1921 שבה עבר לאוניברסיטת קניגסברג.
בשנת 1930 התמנה למשרה דומה באוניברסיטת ורוצלאב, אך בשנת 1938 נאלץ לפרוש מתפקידו עקב הלשנה של אחד מעמיתיו כי הוא מחזיק בדעות "לא אריות".
ראנקה עבר ללמד בלשנות גרמנית באוניברסיטת בזל, שם חי עד יום מותו בשנת 1950.
ראנקה התעניין במיוחד בחקר סיפורי העלילה העממים –גרמאניים. במחקריו ניסה לגבש את מהותה של הנפש הגרמנית כפי שמשתקפת בפולקלור העממי. 
מעשיות טריסטן ואיזולדה, שירת הניבלונגים, ואגדות נורדיות אחרות מתקופת ימי הביניים שימשו כבסיס העיקרי למחקריו.
ראנקה ניתח את העלילות וטען כי גיבוריהן אינם בלתי מוסריים, אלא פועלים על פי צווי גורלם ולהגשמת מטרתם בהווה, ללא שיקולי עולם הבא כמקובל באמונה הנוצרית.
לקריאה נוספת

Hartmut Freytag: Ranke, Friedrich. In: Alken Bruns (Hrsg.): Lübecker Lebensläufe. Karl Wachholtz Verlag, Neumünster 1993, ISBN 3-529-02729-4.
Hartmut Freytag: Ranke, Friedrich. In: Christoph König (Hrsg.), unter Mitarbeit von Birgit Wägenbaur u. a.: Internationales Germanistenlexikon 1800–1950. Band 3: R–Z.*   De Gruyter, Berlin; New York 2003, ISBN 3-11-015485-4.
Rolf-Wilhelm Brednich: Ranke, Friedrich. In: Enzyklopädie des Märchens Bd. 11 (2004), Sp. 203–207
Michael Stolz: Friedrich Ranke. In: Historisches Lexikon der Schweiz
הערות שוליים

↑  כמפורט בהקדמה וניתוח היצירה המופיעים בתרגומו של שלמה טנאי לשירת הניבלונגים במהדורת 1988
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273967305171  PLWABN: 9810666990905606  BnF: cb12441392h (data)  GND: 118749080  HDS: 011642  ICCU: BVEV000212  ISNI: 0000 0001 0909 0987  LCCN: n83011227  LNB: 000348974  NKC: mub2015867937  NTA: 069269076  SUDOC: 068628099  Trove: 1254957  VIAF: 64099123   WorldCat (עם VIAF): 64099123
הנסיכה הספרדייה
תקציר עלילה

הנסיכה הצעירה קתרין מאראגון, בתם של מלכי ספרד איזבלה ופרדיננד, נוסעת לאנגליה, כדי לפגוש את בעלה, ארתור, נסיך ויילס, יורש העצר של הנרי השביעי, מלך אנגליה. קתרין הייתה מאורסת לארתור מאז היותה ילדה. היא אינה מתקבלת בברכה על ידי כולם, אבל יחד עם אנשי החצר שלה, ביניהם בת הלוויה לינה, ממוצא מורי, הם משתדלים להסתגל למנהגים האנגליים. קתרין נחרדת כשהיא מבינה שאחיו הצעיר של ארתור, הנרי (המלך הנרי השמיני) הוא זה שכתב לה מכתבי אהבה. כשארתור מת בפתאומיות, גורלה כמי שתביא שלום בין ספרד לאנגליה מוטל בספק, עד שהיא שמה לה למטרה להינשא לנסיך הארי.
צוות השחקנים > תפקידים ראשיים

אליסיה בורצ'רו – איזבלה הראשונה, מלכת קסטיליה
אנדרו באקן – תומאס מור
לורה קרמייקל – מרגרט "מגי" פול
דניאל סרקוורה – דה פוונסאלידה, שגריר ספרד
אהרון קובהם – אוביידו, אחד מהשומרים של קתרין מארגון
אליוט קוואן – הנרי השביעי, מלך אנגליה
פיליפ קומבוס – תומאס וולזי
אנטוניו דה לה טורה – פרננדו השני, מלך אראגון
פיטר איגן – גנרל תומאס הווארד
אלבה גלוקה – חואנה הראשונה, מלכת קסטיליה
קלואי האריס – אליזבת "בסי" בלאונט
ג'ורג'י הנלי – מרגרט "מג" טיודור
שארלוט הופ – קתרין מאראגון ואחר כך קתרין מלכת אנגליה
אנגוס אימרי – ארתור, נסיך ויילס
סטפני לוי-ג'ון – לינה דה קרדונס, בת לוויה של קתרין מארגון
גורדון קנדי – ג'ון סטיוארט, דוכס אולבני
אלן מקנה – סר ריצ'רד פול
אלכסנדרה מואן – אליזבת מיורק
רוארי אוקונור – הנרי, דוכס יורק ואחר כך הנרי השמיני, מלך אנגליה
נדיה פארקס – רוזה דה ורגאס, בת לוויה של קתרין מארגון
ריצ'רד פפר – תומאס בולין, רוזן וילטשייר
ג'ורדן רנצו – צ'ארלס "צ'ארלי" ברנדון
אולי ריקס – אדוארד סטאפורד
ריי סטיבנסון – ג'יימס הרביעי, מלך סקוטלנד
הארייט וולטר – מרגרט בופורט
צוות השחקנים > תפקידי משנה

ממאדו דומביה – ג'ו בלאנק
איילה מריק-לולס – הנסיכה מרי, אחותו של הנרי השמיני
מורגן ג'ונס – אדמונד דאדלי
ניק בארבר – אדמונד דה לה פול
מימי דה וינטון – אורסולה פול
ארתור בייטמן – רג'ינלד פול
מאט קאר (עונה ראשונה) תיאו אנשנט (עונה שנייה) – הנרי פול
לוק מולינס – ויליאם קומפטון
מו אידריס – נגאסי
מארק ראולי – אלכסנדר סטיוארט
אנדרו רות'ני – אנגוס דאגלס
בריאן פרגוסון – גאווין דאגלס
ג'יימי מיצ'י – יום
אליס נוקס – אן בולין
בסי קואטס – מרי בולין
פול פורמן – פרנסואה השני, מלך צרפת
כריסטופר קרייג – לואי השנים עשר, מלך צרפת
מילו קאלהאן – הנרי סטאפורד
ת'ורן פרגוסון – האל סטיוארט
בילי גדסון – הנסיכה מרי, בתו של הנרי השמיני
לואיס ראסל – ג'יימי (לימים מלך סקוטלנד)
צוות השחקנים > תפקידי אורח

קנת קרנהאם – הבישוף ג'ון מורטון
פטריק גיבסון – ריצ'רד משרוסברי, דוכס יורק
לוקה פרוס – כריסטופר קולומבוס
נורמן באומן – ויליאם דאנבר
פיליפ אנדרו – פליפה הראשון, מלך קסטיליה
פיליפ מקגינלי – ג'ורג' נוויל
הפקה > פיתוח

ב-15 במרץ 2018 אישרה רשת Starz את הפקת הסדרה. אמה פרוסט ומתיו גרהם נבחרו כמפתחים, בנוסף להיותם מפיקים בפועל, יחד עם קולין קלנדר, סקוט האף, צ'ארלי פטינסון וצ'ארלי המפטון. חברות ההפקה של הסדרה היו All3 Media’s New Pictures ו-Playground.
ב-17 במאי 2018 דווח שאת שני הפרקים הראשונים תביים בריג'יט סטרמוס, וגם שאר הפרקים יבויימו על ידי נשים.
ב-3 ביוני 2019 הוכרז שהסדרה תכלול שמונה פרקים נוספים שישודרו ב-2020. שארלוט הופ ורואיירי או'קונור יחזרו לגלם את קתרין והנרי.
הפקה > ליהוק

עם ההכרזה על הבימוי, אושר ששארלוט הופ, סטפני לוי-ג'ון, אנגוס אימרי, הארייט וולטר, לורה קרמייקל, רואיירי או'קונור, ג'ורג'י הנלי, אליוט קוואן, אלכסנדרה מואן, פיליפ קומבוס, נדיה פארקס, אהרון קובהם, אלן מק'קנה, ריצ'רד פפר, אולי ריקס, ג'ונדן רנצו, דניאל סרקווירה, ואליסיה בורצ'רו, לוהקו להופיע בסדרה.
הפקה > צילומים

שלב הצילומים של הסדרה החל ב-15 במאי 2018 בקתדרלת ולס שבוולס בסאמרסט.
הצילומים לחלק השני של הסדרה החלו ב-26 בספטמבר 2019, וייסתיימו ב-11 במרץ 2020.
הערות שוליים

↑  Petski, Denise (15 במרץ 2018). "Starz Greenlights The White Princess Followup Series The Spanish Princess". Deadline Hollywood. נבדק ב-19 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Petski, Denise (17 במאי 2018). "The Spanish Princess: Charlotte Hope To Star In The White Princess Follow-Up On Starz". Deadline Hollywood. נבדק ב-19 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Porter, Rick (3 ביוני 2019). "The Spanish Princess extended by another eight episodes". The Hollywood Reporter. נבדק ב-3 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Maas, Jennifer (3 ביוני 2019). "The Spanish Princes extended by another eight episodes". TheWrap.com. נבדק ב-3 ביוני 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Malloy, Tomas (15 במאי 2018). "Photos show film crews invading Somerset town for new movie". Somerset Live. נבדק ב-19 במאי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Frost, Emma (26 בספטמבר 2019). "No Rest For The Royals". Twitter. נבדק ב-26 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Frost, Emma (15 בפברואר 2020). "Emma Frost's Twitter". Twitter. נבדק ב-2 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
קונאן (תוכנית אירוח)

| --- | --- |

 סוגה:  תכנית לילה 
 יוצרים:  קונאן או'בריאן 
 מנחים:  קונאן או'בריאן 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  5 
 מספר פרקים:  1,181 
 הפקה
 הפצה:  האחים וורנר טלוויזיה 
 שידור
 רשת שידור:  TBS 
 תקופת שידור מקורית:  8 בנובמבר 2010 – 24 ביוני 2021
 קישורים חיצוניים
 www.teamcoco.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
קונאן (באנגלית: Conan) הייתה תוכנית האירוח המרכזית של רשת הטלוויזיה האמריקאית TBS, בהנחיית הקומיקאי קונאן או'בריאן, אשר שודרה במקור במשך 11 עונות מ-8 בנובמבר 2010 עד 24 ביוני 2021 בין הימים ב' עד ה' בשעה 23:00.
פורמט התוכנית כלל בין היתר שילוב של ראיונות עם ידוענים, מערכונים קומיים, והופעות מוזיקליות. התוכנית הייתה תוכנית האירוח השלישית בהנחייתו של או'בריאן.
רקע

המעבר של או'בריאן ל-TBS החל לאחר שהוא הנחה במשך תקופה קצרה את תוכנית האירוח הוותיקה והפופולרית ה־Tonight Show ברשת NBS. קונאן החל להנחות את ה-Tonight Show לאחר שג'יי לנו פרש מהנחיית התוכנית ב-2009. אף על פי כן, זמן קצר לאחר מכן עלתה ב-NBC תוכנית חדשה במשבצת הפריים טיים בהנחייתו של לנו אשר שודרה לפני ה־Tonight Show. בעקבות כך, תוכניתו החדשה של לנו, אשר לה היה רייטינג נמוך גרמה לנתוני הרייטינג של התוכניות שאחריה גם לרדת, כולל ה־Tonight Show בהנחייתו של קונאן.
משום כך קיימה NBC ועדה שרצתה לשדר את ה-Tonight Show לאחר חצות, ובכך לפנות מקום לתוכניתו של לנו. או'בראיין התנגד למהלך זה, בטענה שהמהלך יפגום בזיכיון. בעקבות כך פרץ סכסוך בין קונאן ל־NBC שבסופו גרם לקונאן לפרוש מהתוכנית ולהגיע להסדר עם רשת NBC. המחלוקת סביב פרישתו של או'בריאן מהנחיית ה-Tonight Show זכתה באותה העת לפרסום נרחב, והובילה לתמיכה ציבורית נרחבת באו'בריאן, ולכך שנערכו הפגנות רבות ברחבי ארצות הברית כנגד NBC ולנו.
רשת TBS אפשרה לאו'בריאן לעבור אליהם ולהנחות את תוכנית הלילה שלו שם. פרק הבכורה של התוכנית ברשת TBS עלה לשידור ב-8 בנובמבר 2010, בפורמט דומה לתוכניות האירוחה הקודמות של או'בריאן.
פורמט התוכנית

הסדרה הקפידה על הפורמט המסורתי של תוכנית אירוח בשעות הלילה המאוחרות, אך נבדל בהומור הייחודי של או'בריאן. התוכנית החלה בדרך כלל במונולוג, בו או'בראיין סיפר בין היתר על אירועים אקטואליים שונים באופן הומוריסטי, ואחריו התקיימו בדרך כלל מערכונים קומיים, וראיונות עם ידוענים.
כמה מהחלקים הפופולריים ביותר בתוכנית היו:
Clueless Gamer - חלק בו או'בריאן, אשר לו לטענתו היה ידע מועט למדיי במשחקי וידאו, היה מבקר באופן הומוריסטי משחק משחקי וידאו שונים, לעיתים רבות יחד עם ידוען שמתארח בתוכנית.
Conan Without Borders - פרקי ספיישל אותם או'בריאן צילם במדינות שונות ברחבי העולם ואשר בהם הוא חקר באופן הומוריסטי את התרבויות של אותם המדינות ואת המנהגים של המקומיים. הפרקים הללו זכו להערכה רבה בין היתר בשל ההומור והפרספקטיבה הייחודית שאו'בראיין סיפק באינטראקציות שלו עם האנשים השונים עימם נפגש ברחבי העולם. או'בריאן החל לצלם פרקי ספיישל מהסוג הזה בקובה בעקבות ההתחלה של תהליך נורמליזציה בין ארצות הברית לקובה באותה העת. בשנת 2015 או'בריאן ביקר גם בארמניה. בשנת 2016 או'בריאן ביקר בקטר, בקוריאה הדרומית ובגרמניה. בשנת 2017 או'בריאן ביקר במקסיקו ובישראל. בשנת 2018 או'בריאן ביקר בהאיטי, באיטליה וביפן. בשנת 2019 או'בריאן ביקר באוסטרליה, בגאנה ובגרינלנד.
ראיונות עם ידוענים - התוכנית כללה תמיד ראיונות עם מגוון רחב של אורחים מפורסמים, כולל שחקנים, מוזיקאים, קומיקאים, סופרים, ספורטאים ופוליטיקאים.
ממלכה במבחן

| --- | --- |

 
 ספרי הסדרה
 איסתרק מהללאל יוזבד  פדהאל 
 מידע כללי
 מאת:  מיה קינן
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2008
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  עלים
 מהדורות נוספות
 מספר כרכים:  4
ממלכה במבחן היא סדרת ספרי הרפתקאות שנכתבה על ידי הסופרת מיה קינן. הסדרה כוללת את הספרים "איסתרק", "מהללאל", "יוזבד" (שני חלקים) ו"פדהאל", והתפרסמה בעיקר בציבור החרדי והדתי. הספר הראשון בסדרה, "איסתרק", יצא לאור ב-2008, הספר השני בסדרה, "מהללאל", יצא לאור ב-2011, ובאוגוסט 2016 יצא הספר השלישי בסדרה - "יוזבד", והפך מיד עם צאתו לרב מכר. הספר הרביעי והאחרון בסדרה, "פדהאל", יצא לאור בתשרי תשפ"ג.
הסדרה היא ייחודית בסגנונה במגזר החרדי, כאשר היא משלבת אלמנטים של פנטזיה, מלחמות ירושה, והיסטוריה חלופית, שלא נפוצים בספרות החרדית. כמו כן, הספרים כתובים בשפה גבוהה ועשירה מהמקובל בספרי סיפורת.[דרוש מקור] הם כתובים בלשון הווה, ולא בלשון עבר כמקובל.
עלילה

העלילה מתרחשת בימי הביניים בממלכת כוזר היהודית, ממלכה חזקה של גרים המצויה ביחסים מתוחים עם שכנותיה עמן ידעה מלחמות בעבר. בכוזר יש בית מלוכה ותיק העובר מאב לבן ותפקידים רבי עוצמה המכונים: "כאקאן כוזר", "עוצר כוזר", "בק כוזר", ועוד. העלילה נעה בין בגידות, אמון, ומלחמות, והתפלגות כתוצאה ממלחמות ירושה.
עלילה > איסתרק

העלילה נפתחת כאשר הממלכה תחת שלטונו של המלך רעואל, בהתרחשויות מוזרות ורצף אסונות המתרחשים בממלכה. בשיאן של ההתרחשויות נופל איסתרק, יורש העצר של כוזר, במארב שהוצב למשלחת בה הוא נוסע, ונלקח לשבי הקווארים (שבט עוין הנמצא סמוך לכוזר, ההשראה ככל הנראה מהקאבארים) יחד עם אחיו הנסיך מיכאל. בהיותו בשבי הוא מתחיל להזדהות עם דעות שוביו, וחוזר בו רק לאחר תוכחתו של משרת יהודי ממוצא מונדרי (מיעוט בכוזר הנחשב לגזע נחות) שהובא אליו, בשם קנז. לאחר מכן הוא מתחתן עם הלה, בתם של דודתו שנפלה בשבי לפני שנים רבות, ושל מנהיג הקווארים. בליל החתונה הוא בורח מהשבי יחד עם אחיו, אשתו, דודתו ואנשיהם לעבר כוזר. במסעו חזרה הוא מבין עד כמה הושפעו דעותיו משוביו וכמה הן היו לא נבונות, ומתחרט עליהם. כשאיסתרק חוזר לכוזר הוא מגלה כי בינתיים אירעה התנקשות באביו, ויוסף דיאלידאן, עוצר כוזר ודמות בכירה בפוליטיקה הכוזרית, קיבל את המלכות.
הספר מסתיים בחשיפת יוסף דיאלידאן כבוגד העומד מאחורי חטיפת הנסיכים וההתנקשות במלך. בעזרת מספר מצומצם של אנשים שחלקם נשארו נאמנים לו וחלקם הצטרפו אליו ברגע האמת, מצליח איסתרק לכבוש מחדש את אתיל, עיר הבירה ולהבריח את יוסף וכוחותיו.