stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארגנטינה במשחקים האולימפיים
מדליות > לפי אולימפיאדה

באולימפיאדות הקיץ:
| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
אולימפיאדת פריז (1900): 0
אולימפיאדת סנט לואיס (1904): לא השתתפה
אולימפיאדת לונדון (1908): 0
אולימפיאדת סטוקהולם: לא השתתפה
אולימפיאדת אנטוורפן (1920): 0
| אולימפיאדת פריז (1924) | 1 | 3 | 2 | 6 |
| אולימפיאדת אמסטרדם (1928) | 3 | 3 | 1 | 7 |
| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) | 3 | 1 | 0 | 4 |
| אולימפיאדת ברלין (1936) | 2 | 2 | 3 | 7 |
| אולימפיאדת לונדון (1948) | 3 | 3 | 1 | 7 |
| אולימפיאדת הלסינקי (1952) | 1 | 2 | 2 | 5 |
| אולימפיאדת מלבורן (1956) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| אולימפיאדת רומא (1960) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| אולימפיאדת טוקיו (1964) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| אולימפיאדת מינכן (1972) | 0 | 1 | 0 | 1 |
אולימפיאדת מונטריאול (1976): 0
אולימפיאדת מוסקבה (1980): לא השתתפה
אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984): 0
| אולימפיאדת סיאול (1988) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| אולימפיאדת ברצלונה (1992) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| אולימפיאדת אטלנטה (1996) | 0 | 2 | 1 | 3 |
| אולימפיאדת סידני (2000) | 0 | 2 | 2 | 4 |
| אולימפיאדת אתונה (2004) | 2 | 0 | 4 | 6 |
| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) | 2 | 0 | 4 | 6 |
| אולימפיאדת לונדון (2012) | 1 | 1 | 2 | 4 |
| אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) | 3 | 1 | 0 | 4 |
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | 0 | 1 | 2 | 3 |
| סך הכל | 21 | 26 | 30 | 77 |
מדליות > לפי ענף

בענפי הקיץ:
| ענף | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  אגרוף | 7 | 7 | 10 | 24 |
|  אתלטיקה | 2 | 3 | 0 | 5 |
|  כדורגל | 2 | 2 | 0 | 4 |
|  פולו | 2 | 0 | 0 | 2 |
|  שיט | 1 | 4 | 5 | 10 |
|  הוקי שדה | 1 | 3 | 2 | 6 |
|  חתירה | 1 | 1 | 2 | 4 |
|  שחייה | 1 | 1 | 1 | 3 |
|  ג'ודו | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  כדורסל | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  אופניים | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  טאקוונדו | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  טניס | 0 | 2 | 3 | 5 |
|  הרמת משקולות | 0 | 1 | 1 | 2 |
|  קליעה | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  רכיבה | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  כדורעף | 0 | 0 | 2 | 1 |
|  סיף | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  רוגבי | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | 21 | 26 | 30 | 77 |
ראו גם

ארגנטינה במשחקים הפאראלימפיים
ארגנטינה במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  ארגנטינה מנצלת את איי פוקלנד לקראת האולימפיאדה , באתר הארץ, 4 במאי 2012
↑  חשש מצעדי מחאה של ארגנטינה באולימפיאדה, באתר nrg‏, 24 ביוני 2012
↑  "Medals by Games" [מדליות לפי משחקים]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-5 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "Medals by Sports" [מדליות לפי ענפי ספורט]. Olympic Analytics (באנגלית). נבדק ב-5 במרץ 2022. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
נבחרת הסיף הארגנטינאית באולימפיאדת אמסטרדם
השחיין אלברטו סוריז'ה, זוכה מדליית הזהב במשחה ל-400 מטר חופשי באמסטרדם
רץ המרתון דלפו קבררה חוצה את קו הגמר באולימפיאדת לונדון
החותר אלברטו דמידי, שזכה במדליות במקסיקו סיטי ובמינכן
השייט קרלוס אספינולה, שזכה ב-2 מדליות כסף וב-2 מדליות ארד, בין 1996 ל-2008
שחקני נבחרת ארגנטינה בכדורגל חוגגים את זכייתם במדליית הזהב באולימפיאדת בייג'ינג
לוחם הטאקוונדו סבסטיאן קריסמניץ' עם מדליית הזהב בה זכה בלונדון
הג'ודאית פאולה פארטו, שזכתה במדליית זהב בריו
המשלחת הארגנטינאית בטקס הפתיחה של אולימפיאדת ונקובר (2010)
רוכבי האופניים ולטר פרס וחואן קורוצ'ט שזכו במדליית זהב באולימפיאדת בייג'ינג
נבחרת הפולו של ארגנטינה באולימפיאדת פריז (1924), שזכתה במדליית הזהב הראשונה בתולדות המדינה
לוסיאנה איימאר, קפטנית נבחרת ארגנטינה בהוקי שדה שזכתה במדליית כסף באולימפיאדת לונדון
הטניסאי חואן מרטין דל פוטרו, זוכה מדליית הכסף בריו דה ז'ניירו ומדליית הארד בלונדון
ויאצ'סלב איוואנקוב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בינואר 1940 מוסקבה, ברה"מ 
 פטירה:  9 באוקטובר 2009 (בגיל 69) מוסקבה, רוסיה 
 שם לידה:  Вячеслав Кириллович Иванков 
 מדינה:  ברית המועצות, רוסיה 
 מקום קבורה:  בית העלמין וגנקובסקויה 
 
ויאצ'סלב קירילוביץ' איוואנקוב (ברוסית: Вячеслав Кириллович Иваньков;; ‏2 בינואר 1940 - 9 באוקטובר 2009) היה מראשי המאפיה הרוסית וגנב בחוק מפורסם שפעל בברית המועצות ובארצות הברית.
היה ידוע בכינוי "יפונצ'יק" ("היפני") שהוענק לו על שם עיניו המלוכסנות, אם כי ישנה גרסה הטוענת כי קיבל את הכינוי על הישגיו בג'ו ג'וטסו.
ביוגרפיה

איוואנקוב נולד ב-2 בינואר 1940 למשפחה לא מתפקדת. אמו הייתה עצבנית לעיתים תכופות ואביו היה אלכוהוליסט. בריאותו של איוונקוב בילדותו הייתה חלשה. בבית הספר החליט לחזק את בריאותו ולעסוק אינטנסיבית בענפי ספורט, כגון אגרוף ואמנויות לחימה. מגיל 14 החל ויאצ'סלב לגנוב.
את הפעילות הפלילית החל באמצע שנות ה-60, ועסק בגנבה. בסוף שנות ה-60 הצטרף לכנופיה של גנאדיי קרקוב הידועה בכינוי "מונגול"(רו'). הכנופיה התמקדה בסחיטת אנשים אמידים. תחת איומים הוציאו אותם מן העיר ואילצו אותם למסור כסף ודברי ערך תוך שימוש באלימות, ואפילו חפרו עבורם קברים כלחץ פסיכולוגי.
ב-1972 עצרו את הכנופיה של "מונגול", רק איוונקוב הצליח להימלט ממאסר והקים כנופיה משלו.
איוונקוב נשפט על שימוש שוד הקשור לאלימות; התנקשות בחיי שוטר; שוד בשימוש בנשק, שבוצע בהכנה מוקדמת עם קבוצת אנשים; נשיאת נשק בלתי חוקית; זיוף מסמכים; שימוש באלימות נגד אזרח הממלא תפקיד ציבורי; פגיעה גופנית מכוונת, שבוצעה במצב של השפעה. ב-1974, בזמן שהותו בכלא בוטירקה, הפך לגנב בחוק וקיבל את הכינוי "יפונצ'יק".
ב-1992 היגר לארצות הברית, התמקם בברייטון ביץ' שבה נמצאת קהילת דוברי רוסית גדולה והפך לראש אחוות סולנצבו של המאפיה הרוסית בניו יורק. ב-1997 נידון לתשע שנות מאסר על סחיטה. ב-2005 בתום תקופת המאסר הוסגר לרוסיה. ברוסיה הואשם איוואנקוב על מקרה מ-1992 שבו הוא רצח שני אזרחים טורקים וניסה להתנקש בטורקי שלישי. ב-18 ביולי 2005 מצא חבר המושבעים של בית המשפט במוסקבה את איוואנקוב חף מפשע.
לאחר הזיכוי איוואנקוב טען שלא יתעסק בעניינים פליליים אבל בכל זאת פעל כ"בורר" בסכסוכים בין ארגוני פשע ובפרט בין טריאל אוניאני לבין  אסלן אוסויאן הידוע בכינוי "סבא חסן". ב-28 ביולי 2009 חווה איוואנקוב ניסיון חיסול - הוא נורה באמצעות רובה צלפים דרגונוב ביציאה ממסעדה "תאיסקי סלון" בנפת חורושיובסקי במוסקבה.
בלילה שבין ה-13 ל-14 בספטמבר 2009 עבר יאפונצ'יק מוות קליני. הוא נפטר מדלקת הצפק ב-9 באוקטובר של אותה שנה במרפאה פרטית במוסקבה.
הערות שוליים

↑  "In the belly of the beast: what the hit on ‘Yaponchik’ says about Russian organised crime". inmoscowsshadows.wordpress.com
↑  "Вячеслав Иваньков (Япончик)". Nekropole
↑  "Yaponchik". FRONTLINE
↑  Michael Schwirtz. "For a Departed Mobster, Wreaths and Roses but No Tears". The New York Times. 13 October 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119502046  ISNI: 0000 0003 7414 8297  LCCN: n98024670  VIAF: 42649849   WorldCat (עם VIAF): 42649849
ארץ (גאוגרפיה)

מפה פוליטית של העולם: ארצות העולם בנובמבר 2011
ארץ היא יחידה טריטוריאלית או אזור גאוגרפי שבו חי לאום או מספר קבוצות אתניות, לפעמים קבוצה אתנו-דתית או דתית ומוסדותיה, שהתארגנה בתוך גבולות טבעיים או מלאכותיים, בדרך כלל עם הנהגה, תקנון, חוקים וכוחות הגנה משותפים. במקרים רבים ארץ היא מילה נרדפת למדינה ריבונית מסוג מדינת לאום או מדינת לאום מדינתית. לפעמים יכולה ארץ להיות זהה עם מדינה ריבונית לשעבר או חבל ארץ שנכללו בתוך מדינה או ארץ אחרת, יותר גדולה.
גבולותיה של ארץ יכולים לעבור שינויים רבים בתקופות שונות במהלך ההיסטוריה, אך קיים שטח ליבה שנשאר בדרך כלל קבוע בתחום גבולותיה. גם שיטת הממשל של הארצות והלאומים עוברת שינויים. ישנן ארצות שמבחינה מדינית נמחקו לתקופות ארוכות והוקמו מחדש. ויש כאלה שנכללו בתוך מדינות או ארצות יותר גדולות. כאשר חלקן קיבלו מעמד אוטונומי בתוך המדינה הגדולה יותר.
ארץ יכולה להיות גם מדינה לא ריבונית ולהתקיים תחת ריבונות של מדינה אחרת: כקולוניה, מדינת חסות, טריטוריית נאמנות, טריטוריה תחת מנדט, טריטוריה אוטונומית, מחוז שמעבר לים או תחת כיבוש על ידי מדינה אחרת.
הארץ הגדולה ביותר בעולם מבחינת שטח היא רוסיה והמאוכלסת ביותר היא הודו. הארץ הקטנה ביותר מבחינת שטח ואוכלוסייה היא הוותיקן.
במובן אחר של המילה, ארץ היא כינוי לחבל ארץ בעל צביון גאוגרפי, אתני, תרבותי, כלכלי, דתי וכו'.
אטימולוגיה

המילה העברית "ארץ" מקורבת למילה האכדית erșitu, למילה האוגריתית אַרצ, למילה הארמית אַרְקָא, אַרְעָא ולמילה הערבית אַרְצ' (או ארד) שמובנה הוא "אדמה".
בעברית יש לה גם כן מובן של קרקע או אדמה. ארץ הוא גם שם כדור העולם שלנו. יש עוד שפות שבה המילה עבור המושג "ארץ" היא זהה למילה המציינת "אדמה", למשל zemlja (זמליה) בשפה הסרבית-קרואטית ו-zeme בשפה הלטבית או Land בשפות הגרמאניות. גם המילה התואמת țară בשפה הרומנית מקורה במילה הלטינית terra = אדמה.
שמות הארצות

למרבית הארצות שהן מדינות יש שני שמות: שם רשמי או פרוטוקולרי (של המדינה) ושם גאוגרפי.
השמות הרשמיים או הפרוטוקולריים או השמות המלאים יכולים להשתנות במהלך ההיסטוריה, למשל, רפובליקת הודו, הרפובליקה הצ'כית, הקונפדרציה השווייצרית,
מדינת קטר, מדינת ישראל, נסיכות מונקו, ממלכת שוודיה, הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג, הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של אתיופיה, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד, ארצות הברית של אמריקה, הפדרציה הרוסית, האיחוד האוסטרלי, הרפובליקה העממית של סין, ממלכת ספרד, הרפובליקה הצרפתית, הקהילייה של אוסטרליה.
השם הרשמי או המלא הוא בשימוש כשמדברים על הארץ או המדינה במובן של ישות משפטית: "התיק מדינת ישראל נגד פלוני אלמוני", "הרפובליקה הצרפתית מוסמכת ל...", הסכם בין ממלכת ערב הסעודית לרפובליקה האסלאמית של פקיסטן" וכו'.
השם המקוצר של מדינה הוא ברוב המקרים זהה לשם הגאוגרפי של הארץ – הודו, צ'כיה, שווייץ, קטר, מונקו, שוודיה, לוקסמבורג, אתיופיה
רוסיה, אוסטרליה, סין, ספרד, צרפת וכו'.
יש שמות מקוצרים שאינם זהים לשם הארץ או השם הגאוגרפי: ישראל (מבחינה גאוגרפית נמצאת בארץ ישראל), ארצות הברית (לפעמים יש משתמשים בשם הגאוגרפי הכוללני והשנוי במחלוקת "אמריקה", שמקורו בשם "ארצות הברית של אמריקה"), הממלכה המאוחדת (תכופות מזוהה כבריטניה או בריטניה הגדולה לפי שם האי בעל אותו שם, שמהווה את חלק הארי של הממלכה, או אפילו בדרך המטונימיה "אנגליה" לפי שם ארץ האנגלו-סקסים המייסדת, אחת מארבע הארצות המרכיבות את הממלכה).
אם צריכים בטקסט רשמי לחזור על שם הארץ ניתן להשתמש בשם המקוצר, מציינים שמכאן ואילך משתמשים בשם זה במקום השם המלא.
השם המקוצר הוא בשימוש לעיתים בהקשרים גאוגרפיים או כלכליים: "העובדים הזרים בצרפת", "תוצרת סין".
ישנם מקרים בהם השם המלא של המדינה והשם המקוצר של הארץ הם זהים:
"הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו" (בעבר קונגו הבלגית, קונגו (לאופולדוויל), קונגו (קינשאסה) או רפובליקת זאיר), הרפובליקה הדומיניקנית, האמירויות הערביות המאוחדות,
הרפובליקה המרכז-אפריקאית, כולל מקרים שבו השם הגאוגרפי של הארץ והשם הרשמי של המדינה הם זהים:
הונגריה, רומניה, בוסניה והרצגובינה, גאורגיה, קנדה, מונגוליה, ניו זילנד, מונטנגרו, יפן, ג'מייקה, טובאלו, אוקראינה וכו'.
שמות הארצות > ארץ או חבל ארץ כחלק מארץ יותר גדולה

ארץ או מדינה או חבל ארץ יכולים להיות חלק ממדינה יותר גדולה פדרלית או לא.
דוגמאות: הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד היא ארץ או מדינה ריבונית המורכבת מארבע ארצות לא ריבוניות: אנגליה, סקוטלנד, ויילס וצפון אירלנד או אלסטר, מתוכן השלוש האחרונות הן בעלות אוטונומיה (סקוטלנד וצפון-אירלנד עם פרלמנטים וממשלות משל עצמן וויילס עם פרלמנט אוטונומי)
הארץ המכונה בוסניה והרצגובינה שהייתה אחרי מלחמת העולם השנייה מדינה במסגרת פדרציה של יוגוסלביה היא כיום בעצמה מדינה פדרלית ריבונית המורכבת משתי ישויות מדיניות – רפובליקה סרפסקה, מדינה אוטונומית או ארץ חדשה שבה הרוב הם הסרבים הבוסנים, והפדרציה של בוסניה והרצגובינה, גם היא מדינה אוטונומית או ארץ חדשה מייצגת בעיקר את הבוסניאקים המוסלמים ואת הבוסנים הקרואטים, אך גם מיעוט בוסני סרבי, ובנוסף מהמחוז בריצ'קו.
גם בלגיה היא ארץ וממלכה ריבונית פדרלית המורכבת משלוש ישויות: בריסל ושני חבלי ארץ אוטונומיים – פלנדריה הפלמית וואלוניה – של ואלונים דוברי צרפתית.
איטליה היא ארץ הכוללת כיום חמישה אזורים או חבלי ארץ אוטונומיים: סרדיניה, סיציליה, דרום טירול, ואל ד'אוסטה וונטו.
רוסיה כוללת במסגרת פדרלית רפובליקות ורפובליקות אוטונומיות, בתוכן ארצות כמו צ'צ'ניה, טטרסטן, בשקיריה, אודמורטיה, קרליה ואחרות.
ארץ כמו פולין הייתה תקופה ארוכה מחולקת בין שכנותיה – האימפריה הרוסית, ממלכת פרוסיה והאימפריה ההבסבורגית (האוסטרית).
ארץ אחרת, אוקראינה, הייתה תקופה ארוכה מחולקת בין האיחוד הפולני-ליטאי לאימפריה הרוסית, ומאוחר יותר בין האימפריה האוסטרית או אוסטרו-הונגרית לאימפריה הרוסית, ואחר כך בין הרפובליקה הפולנית השנייה לאוקראינה הסובייטית במסגרת ברית המועצות.
בעקבות מלחמת העולם הראשונה ובעקבות מלחמת העולם השנייה גבולותיה של גרמניה השתנו. בשנים 1949–1990 גרמניה הייתה מחולקת בין גרמניה המערבית ("הרפובליקה הפדרלית של גרמניה") וגרמניה המזרחית ("הרפובליקה הדמוקרטית הגרמנית")
מספר הארצות בעולם

הגאוגרפים והפוליטולוגים מסכימים כי כיום כל המדינות החברות בארגון האומות המאוחדות הן ארצות-מדינות ריבוניות – ומספרן הוא כיום 193. לפני 1991 אוקראינה ובלארוס שהיו מרכיבים של ברית המועצות היו חברות באו"ם מבלי להיות עצמאיות.
לשתי ארצות – הוותיקן והרשות הפלסטינית תחת השם "מדינת פלסטין" – יש מעמד של משקיפות באו"ם.
הבדלים ארץ – מדינה – לאום

אף על פי שיש להם הרבה מן המשותף, המושגים "ארץ", "מדינה" ו"לאום" הם שונים.
הבדלים ארץ – מדינה – לאום > מדינה

מדינה היא מושג פוליטי או גאו-פוליטי, המציין אופיה הפוליטי של ארץ.
מדינה ריבונית היא מדינה בעלת מוסדות משל עצמה עם אוכלוסייה, שטח וממשל קבועים, הרשאית והמסוגלת לחתום על חוזים והסכמים עם מדינות אחרות.
למושג "ארץ" מובן יותר גאוגרפי, תרבותי-היסטורי, חברתי-כלכלי ולא רק פוליטי. הארץ כוללת את תכונות הקהילה המקומית – מנטליות, מנהגים, שפה וכו'.
בנוסף למדינות ריבוניות, ארץ יכולה להיות גם מדינה שנויה במחלוקת, מדינה לא עצמאית, היסטורית, מדינה לשעבר, טריטוריה לאומית אוטונומית וכו'.
הבדלים ארץ – מדינה – לאום > לאום

לאום הוא קבוצה גדולה של בני אדם המתגוררים בדרך כלל בארץ או טריטוריות משלהם ושיש להם היסטוריה, תרבות וצביון אחר משותפים – כמו שפה, מקור אתני והיסטורי, דת, ערכים, אידאולוגיה.
לאום יכול להיות מוגדר מבחינה פוליטית ומבחינה תרבותית.
מבחינה פוליטית הלאום הוא קהילת בני אדם שמזהה בעצמה אפיונים משותפים, תרבותיים או אתניים, ושואפת בשמם להקים ישות פוליטית ריבונית או ישות גאו-פוליטית נפרדת: מדינה או אזור אוטונומי.
מבחינה תרבותית לאום הוא מושג סוציו-אידאולוגי יותר סובייקטיבי ודו-משמעי – קהילת בני אדם בעלי תכונות תרבותיות משותפות מסוימות מלוות בזהות עצמית ייחודית.
במדינה פדרלית כמו ספרד של ימינו, מוגדרים כמה לאומים היסטוריים המאורגנים בקהילות טריטוריאליות אוטונומיות בעלות זהות קיבוצית, לשונית ותרבותית ייחודית. אחת הקהילות האלה היא חבל הבסקים. קהילות אוטונומיות בספרד כמו קטלוניה, ולנסיה, האיים הבליארים ומדינת אנדורה העצמאית, שבהם גרים קטלאנים ידועות לפעמים בשם "הארצות הקטלאניות", אולם רק קטלוניה נחשבת למדינת לאום קטלאנית.
הבדלים ארץ – מדינה – לאום > מדינת לאום

מדינת-לאום היא מדינה, לרוב ריבונית, שתושביה מזוהים כבני לאום ותרבות ספציפיים.
דוגמה היא שוודיה המאורגנת כמדינה הקרויה "ממלכת שוודיה".
הבדלים ארץ – מדינה – לאום > תושבי ארץ

ילידי ארץ מסוימת בדרך כלל מקבלים את ערכיה התרבותיים המסורתיים הקשורים לאותה ארץ ולתושביה. בנוסף לערכים התרבותיים התושבים מכבדים את הכללי ההתנהגות החוקיים התקפים באותה ארץ (חוקיה).
תושבי ארץ מסוימת בדרך כלל מזדהים עם אותה ארץ, בלי קשר אם הארץ היא מדינה עצמאית או היא טריטוריה המשוייכת למדינה אחרת – אוטונומית או כבושה. התושבים שיש להם
תחושה קיבוצית של התשייכות לאותה ארץ נקראים בני אותה ארץ (compatriots), והארץ שלהם מכונה בדרך כלל מולדת.
סיווג הארצות מבחינה כלכלית > לפי ארגון האומות המאוחדות

המחלקה לעניינים כלכליים וחברתיים של האו"ם המפרסמת כל שנה דו"ח על "המצב הכלכלי העולמי והצפי" המסווג את הארצות לארצות מפותחות, ארצות בעלות כלכלה במעבר וארצות מתפתחות. מידת ההתפתחות הכלכלית נמדדת לפי ההכנסה הלאומית הגולמית (תל"ג – GNI) לתושב.
סמליה של ארץ

דגל הארץ
סמל הארץ
המנון הארץ
ציטוטים

Namibia our Country,
Namibia Motherland,
We love thee.
(מתוך המנון נמיביה)
Другу земљу ми немамо
(מתוך המנון רפובליקה סרפסקה – "הרפובליקה שלי")
(מתוך המנון מצרים – "בילאדי, בילאדי, בילאדי")
ראו גם

מדינה
אומה
מדינת לאום
חבל ארץ
מולדת
גאוגרפיה רגיונלית
לקריאה נוספת

Pierre-Marie Delpu, Nations, empires, nationalités, Nathan, 2019 ISBN 978-209-172858-2), עמוד 34
,Paul R.Viotti,, Mark V.Kauppi – International Relations and World Politics – Security, Economy, Identity ; second edition ; New Jersey, Prentice Hall; 2001
הערות שוליים

↑  Petit Larousse 1996
↑  Princeton WorldNet
↑  Cambridge Dictionary
↑  Yuval Feinstein Britannica
↑  אברהם אבן שושן – המילון החדש כרך א, עמוד 164
↑  List of Countries, Territories and CurrenciesInterinstitutional Style Guide Europa
↑  UNGEGN World Geographical Names
↑  Country codes/names
↑  Countries: Designations and abbreviations to use
↑  Matti Rosenberg
↑  proyectosfindecarrera
↑  Delpu 2019 עמ' 34
אורנית

ערך זה עוסק בישוב ישראלי בשומרון. אם התכוונתם לפטרייה, ראו .
אורנית (אֳרָנִית) היא התנחלות קהילתית במעמד של מועצה מקומית, השוכנת בשיפולים הדרום-מערביים של הרי השומרון, דרומית לאפיק נחל קנה. גובלת במערב ביער חורשים, צפונית–מזרחית לכפר קאסם, מזרחית לעזון עתמה ודרומית–מערבית לאבו סלמאן. אורנית שוכנת על גבול הקו הירוק (חלק מבתי היישוב בתוך גבולות הקו הירוק, וחלק מעבר לו), מצפון–מזרח לראש העין.
אורנית מיער חורשים (ממערב)
אורנית, 2015
היסטוריה

לאחר המהפך בבחירות 1977, החליטה ממשלת הליכוד לשנות את המדיניות הממשלתית לגבי רכישת קרקעות בשטחים, ולאפשר לאנשים פרטיים ולחברות לקנות קרקעות ביהודה ושומרון. אריאל שרון, שכיהן כשר החקלאות בין השנים 1977 ל-1981, קיבל תחת אחריותו את נושא הקמת התנחלויות, וסגן שר החקלאות מיכאל דקל, פעל באופן ספציפי לסייע לאנשי עסקים לרכוש קרקעות ולהקים בהם התנחלויות. את הקרקע בשטח של כ-300 דונם, שעליה הוקם היישוב, רכש סוחר הקרקעות שמואל עינב מתושבי הכפר סניריא. עינב מצידו מכר אותה לקבוצת יזמים שהקימו חברה בשם "דלתא להשקעות ולמסחר (קרני שומרון) בע"מ" שהוקמה בפברואר 1982. בדצמבר 1982, הביא סגן השר מיכאל דקל את תוכנית ההקמה לאישור בוועדת השרים להתיישבות, לימים דלתא ביצעה רכישות נוספות של כ- 300 דונם נוספים.
היסטוריה > הקמת היישוב

בתחילת הדרך אלי ישראלי ושמואל הורמן, אשר היו אמורים לנהל את הפרוייקט חברו למשה קליין, ניסים יניב, ניסן חכשורי, משה צפריר וישעיהו חכשורי, שהיו אמורים להיות שותפים פסיביים שיממנו את הפרוייקט. לאחר שנרכש השטח החל שלב מכירת המגרשים. "דלתא" הציעה למכירה מגרשים בשטח של 600 מ"ר במחיר של 15,000 דולר כולל פיתוח ו-500 מ"ר במחיר של 13,500 דולר, כולל פיתוח. הסדרי התשלום: מחצית מראש והשאר ב־5 תשלומים. כעשירית מעלות מגרש בשטח דומה באזור המרכז באותן שנים. תוך חודשים ספורים מיום הקמתה מכרה "דלתא" כ-500 מגרשים שמתוכם 100 מגרשים נמכרו לעובדי התעשייה האווירית. הורמן היה מהנדס שעבד קודם בתעשייה האווירית וכ-100 מהרוכשים היו עובדיה. כ-80 מגרשים נמכרו למשפחות של יהודים בארצות הברית, לאחר מסע שיווק. משפחות שתכננו לעלות לישראל ולהתיישב בשומרון. בחוזה רכישת המגרש נדרש הקונה לחתום על סעיף שבו הוא מצהיר, שהוא מודע למצב המשפטי הקיים לגבי רכישת הקרקעות באזור. אם יקרה הבלתי צפוי והממשלה תחליט על נסיגה מיהודה ושומרון עוד לפני אישור הפרויקט על ידי ועדת השרים להתיישבות, החברה אחראית לגורל ההשקעה. לאחר מועד זה האחריות חלה על הרוכש עצמו. ב-13 בדצמבר 1982, ערך סגן השר דקל והיזמים טקס לציון פריצת הדרך ליישוב החדש.
בשלב הבא החלה חברת "דלתא" לתכנן ולשווק 700 וילות ובסך הכל תכננה יישוב ל-1,200 משפחות, שכולל גם מרכז מסחרי שני בתי ספר יסודיים וקאנטרי קלאב.
למרות היותה של חברת דלתא, חברה שנרשמה עפ"י החוק הירדני ברשם החברות ברמאללה ולא בישראל, קיבלו הבנקים למשכנתאות את התחייבותה לרישום משכנתא, מה שאפשר לתת הלוואות לרוכשי המגרשים והבתים באורנית.
ב-19 באפריל 1983 אישרה ועדת השרים להתיישבות את הקמת היישוב. במסגרת החלטה זו כל התשתיות והפיתוח היו אמורים להיות על חשבון דלתא, ובמאי 1983 זכתה חברת "א.צ. ברנוביץ" במכרז להקמת שלב א' של היישוב, 53 בתים על גבי הקרקע שהוקצתה לחברה ממנהל מקרקעי ישראל  ובהמשך בנתה כ- 100 יחידות נוספות.
בתחילת 1985 נתגלעו מחלוקות בין מנהלי החברה שמואל הורמן ואלי ישראלי. הורמן ביקש להתרחב ולקנות קרקע סמוכה ליישוב אורנית שנקראה "צמרות", מה שישראלי סירב לעשות באותה עת. מחלוקת זו הובילה להיפרדות בין השניים.
ומאותה עת ישראלי המשיך לנהל את דלתא במהלך כל הקמת היישוב אורנית.
ואילו הורמן הקים בנפרד מדלתא בשנת 1985 חברה בשם "שי צמרות (אורנית) למסחר ולבניין בע"מ", שגם רכשה קרקעות באורנית ומכרה מאות מגרשים, בגדלים שונים, מעבר למספר המגרשים שהיה קיים בפועל, בשטח שבבעלותה. חלק מהמגרשים שימשו גם כבטוחה לעסקים אחרים. כך נוצר מצב של ריבוי בעלי זכויות למגרשים, נושים שטענו לבעלות, עסקאות נוגדות, שעבודים כפולים וחופפים. חברת "שי צמרות" פשטה את הרגל ואחר כך נמכרה, ורבים מהרוכשים הפסידו את כספם. בשנת 2018 קבע בית המשפט העליון, בפסק דין תקדימי, כי חברת "שי צמרות" חייבת בתשלום מס ערך מוסף ממנו התחמקה, מאחר שהתאגדה ברמאללה על פי החוק הירדני. בית המשפט קבע כי אם ניהול החברה נעשה על ידי אזרחים ישראלים, היא חייבת בתשלום מע"מ.
היסטוריה > מחלוקות על הבעלות בקרקעות היישוב

במהלך דצמבר 1985 התעוררו תושבי אורנית (כ- 100 משפחות שהתגוררו ביישוב ומאות משפחות שרכשו בתים ומגרשים) לשידורים בטלוויזיה במהדורות החדשות ובמשך מספר ימים בכל התקשורת והעיתונים, בהם נטען שרוב הקרקעות שעליהן נבנה היישוב אורנית חשודות כ"גנובות"..
ידיעות אלה גרמו לסערה גדולה ביישוב ומאות דיירים יצאו מביתם באופן ספונטני ביישוב כדי להבין על מה מדובר. לאחר ימים ספורים אורגנה אסיפה ענקית שבה השתתפו אלפים מקרב רוכשי הדירות והמגרשים לישיבה זו זומן מנכ"ל דלתא אלי ישראלי, שכונה על ידי התושבים "הילד הזה" עקב גילו הצעיר (27) באותה עת.
ישראלי הצליח להרגיע את התושבים המודאגים לאחר שהבהיר והוכיח שבניגוד לפרסומים שהקרקע הוקצתה על ידי המדינה לדלתא וככל שיש תקלה ברכישה מדובר על הרכישה שנעשתה על ידי המנהל, שהקצה את הקרקע לדלתא, אולם אינה קשורה לדלתא.
בהמשך לאסיפת הדיירים והנחת דעתם, הרוכשים המשיכו להזרים כספים לטובת המשך בניית הדירות דבר שמנע את קריסת בניית היישוב באותה עת.
כבר לפני אירועים אלה התמודדה החברה עם המשבר הכלכלי באותה תקופה, עקב אי יכולתם של הרוכשים להזרים כספים כיוון שלא יכלו למכור את דירותיהן, שאיבדו מערכן באופן משמעותי, על מנת לשלם לדלתא עבור הבתים שרכשו.
כיוון שחלק מהקרקעות ביישוב אורנית נרכשו מתושבים ישראלים ואשר נחשבו כרכוש אוייב (עקב אי החלת הריבונות ביו"ש), וכן על מנת להגן על המוכרים הערבים ולמנוע את חשיפתם, אומץ הסדר עם מנהלת המחלקה המרכזית בפרקליטות המדינה, פליאה אלבק, שהקרקעות יוכרזו כקרקעות מדינה ויוחכרו חזרה לדלתא לשם החכרתם לרוכשים.
בנסיבות אלה נאלצו הרוכשים להסתפק ברישום חכירה בלבד ולא בבעלות מלאה.
לימים, הסדר זה שנודע כקרקע פרטית בניהול ממשלתי אומץ ביישובים רבים אחרים ביו"ש שנבנו באותה מתכונת.
היסטוריה > המשך התפתחות היישוב

היישוב זכה למעמד של מועצה מקומית בשנת 1990.
במרץ 1997, בוטלה בלעדיותה של חברת "דלתא" בפיתוח אורנית וגם חברות אחרות הורשו לגשת למכרזים לרכישת מגרשים ובנייה. בספטמבר 1997 החלה מע"צ בסלילת כביש גישה חדש ליישוב, שמתחבר ישירות לכביש חוצה שומרון. במקום הכביש הקיים שהוביל לתוך כפר קאסם. לצורך סלילת הכביש הופקעה אדמה פרטית בבעלות ערבית.
בשנת 2003 רכשה חברת משהב מתחם בן 127 דונם ביישוב, ובנתה במקום 250 קוטג'ים. בשנת 2006 רכשה חברת אשדר 150 דונם ביישוב.
בשנת 2005, רוכשי דירות ובתים ביישוב הגישו לבית המשפט המחוזי בתל אביב, בקשה לאישור תובענה ייצוגית בהיקף של 20 מיליון שקל נגד חברת "דלתא". התובעים ביקשו לחייב את החברה לרשום את זכויות הבעלות שלהם בנכסים ולשאת בכל תשלומי המנהל בקשר עם רישום הזכויות. לטענתם, החברה דרשה מהם לשלם לה בעבור העברת הזכויות סכום מופקע.
בינואר 2021 אישרה ממשלת ישראל בניית 66 יחידות דיור נוספות ביישוב.
היסטוריה > הקמת גדר ההפרדה

ביולי 2002, פרסם משרד הביטחון מכרז להקמת גדר ההפרדה לאורך מרחב התפר. על פי התכנון אז, הגדר הייתה אמורה להקיף את אורנית, ואת ההתנחלויות הסמוכות שערי תקווה ואלקנה, כך שהכפר הסמוך עזון עתמה מוקם בין הקו הירוק לבין גדר ההפרדה, ואילו שטחם הבנוי של הכפרים האחרים באזור יימצאו ממזרח לגדר ההפרדה, כאשר חלק ניכר מאדמותיהם יישארו בשטח שבין גדר ההפרדה לקו הירוק. תושבי הכפרים עתרו לבג"ץ נגד תוואי הגדר. בעקבות העתירה הכפר עזון עתמה, שבשלב הראשון נכלל על פי התוכניות בצד הישראלי של הגדר, עבר לצד שבתוך שטחי הרשות הפלסטינית. עם זאת, הכפר הוקף לגמרי בגדר, והוקמו בו מעברים לכניסה לשטחי הרשות. המועצה מקומית אורנית, הוועד המקומי של שערי תקוה וחברת "דווקא" גם הם עתרו לבג"ץ בטענה שהתוואי קרוב מדי לבתי היישובים. טענת המדינה הייתה שהתוואי המתוכנן עתיד להיבנות באזור מורכב מבחינת צפיפות היישובים הישראליים והפלסטיניים, שאינה מותירה מרווח רב לתמרון או ליצירת מרחבי ביטחון אופטימליים. עקב כך, חלקו המזרחי של היישוב מוקף בגדר ההפרדה משלושה צדדים.
חינוך ותרבות

באורנית מרכז מסחרי קטן, ארבעה בתי ספר – שלושה יסודיים ותיכון – המשמש גם יישובים אחרים באזור. כמו כן קיימים ביישוב מועדוני ספורט ותרבות ופועלות בו מספר תנועות נוער, ובהן בני עקיבא המונה כ-200 חניכים, והצופים (שבט להב, בשיתוף עם צופי שערי תקוה) המונה למעלה מ-700 חניכים. באורנית קאנטרי קלאב והיכל תרבות המכיל אולם גדול וספרייה.
במדיה

באורנית צולמו מספר פרקים בצילומי חוץ לטלנובלה לגעת באושר. בין אתרי צילומי החוץ ניתן למנות את הקאנטרי, מגרש הטניס וכן מבנה חטיבת הביניים.
נתונים סטטיסטיים

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים באורנית 10,017 תושבים, מתוכם 9,985 תושבי ישראל (מקום 180 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎-0.4% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 91.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 16,050 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:
הציבור הדתי מהווה כ-15% מכלל האוכלוסייה באורנית, מתוכם כ-5% גרים ברחבי היישוב, וכ-10% מתגוררים בשכונה הדתית.
תחבורה

חברת תנופה מפעילה קווי אוטובוס סדירים בין אורנית לפתח תקווה, תל אביב וערים נוספות. תחנת הרכבת הסמוכה לאורנית היא תחנת הרכבת ראש העין צפון ומופעלים מהיישוב 'שאטלים' לתחנה.