stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פיטר פן
עיבודים לקולנוע ותיאטרון

העיבוד הקולנועי הראשון לפיטר פן יצא כסרט אילם ב-1924. הסרט שמר מבחינות רבות על עלילת המחזה וסגנונו, אך המעבר בין הז'אנרים והוויתור על קול דובר הכריח את היוצרים לערוך שינויים מהותיים בסגנון ובעלילה. בשנת 1939, שנתיים לאחר מותו של ברי, רכש וולט דיסני את הזכויות לסרט פיטר פן, אך רק בשנת 1953 הופק סרט אנימציה ראשון, שהיה עיבוד עצמאי בהשראת יצירתו של בארי. בתפקיד פיטר פן שיחק בובי דריסקול, אשר דובב את הדמות המצוירת. סרט נוסף המבוסס על היצירות המקוריות יצא לאור בשנת 2003 גם הוא תחת השם "Peter Pan".
בנוסף, ניתן למצוא עיבודים חופשיים יותר לסיפור, למשל הסרט "Hook" בבימויו של סטיבן שפילברג, המציע סיפור המשך לעלילה של ברי ומספר מה מתרחש לאחר שפיטר פן הפך, למרות הכל, לאדם מבוגר.
סרט המשך נוסף, המתמקד בחזרתה של ביתה של ונדי, ג'יין, ל"ארץ לעולם לא" יצא לאור על ידי אולפני דיסני בשנת 2002 תחת השם "Return to Neverland". להבדיל ממנו, הסרט "Neverland” משנת 2003 מציע פרשנות ייחודית לסיפור כאשר הוא ממקם את הדמויות של ברי כמבוגרים צעירים המסרבים לעזוב את בית ההורים ויוצאים להרפתקה רצופה בסמים ובאלכוהול.
במהלך השנים נוצרו עיבודים נוספים רבים למחזה ולספר של ברי. מהמפורסמים שבהם הייתה סדרת האנימה היפנית שנוצרה בשנת 1989 ומשודרת גם במאה העשרים ואחת בערוצי ילדים שונים. הסדרה שומרת על נאמנות לחלק מהדמויות המקוריות של ברי אך נוקטת קו עלילה שונה ביותר. כמו כן, הסדרה מחולקת לפרקים קצרים שכל אחד מהם מהווה סיפור העומד בפני עצמו, וזה כלעצמו מכתיב סגנון סיפורי שונה מזה של היצירה המקורית.
עיבוד חופשי נוסף לדמות מופיע בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "Once Upon a Time” משנת 2013 שם מופיעה דמותו של פיטר פן כרשע שיש להציל מידיו ילדים חטופים אשר בעזרתם הוא שואף לצבור כוח ולזכות בחיי נצח.
היצירות עובדו ברחבי העולם פעמים רבות גם למחזות זמר, כשהראשון שבהם עלה על בימת ברודוויי כבר בשנת 1924. ב-1954 עלה על במות ברודוויי מחזמר שזכה להצלחה ופרסים רבים, כולל מספר הפקות טלוויזיות, והפקות חוזרות ונשנות על בימת ברודוויי ובעולם, האחרונה שבהם משנת 1999. בנוסף, עלו מחזות זמר בעיבודים חופשיים יותר כגון "Peter Pan: A Musical Adventure" משנת 1996 ו"Peter Pan in Kensington Gardens" משנת 2009, שעלה לראשונה בגני קנזינגטון עצמם.
אזכורים תרבותיים נוספים

הביוגרף של טולקין, האמפרי קרפנטר, העריך כי ייתכן שהאופן בו עיצב טולקין את דמויותיהם של האלפים הושפע מהמחזה המקורי של פיטר פן, בו צפה בברמינגהם ב-1910.
הזמרת וכותבת שירים רות B שחררה ב-2015 את הבלדה "Lost Boy", אשר עוסקת בפיטר פן וארץ לעולם-לא.
בסדרה "דיג'ימון" ישנו דיג'ימון שנקרא על שמו של פיטר פן "פטרמון".
בסרט "המשאלה" שיצא ב-2023 פיטר פן מופיע בתפקיד קמע.
תסמונת פיטר פן

"תסמונת פיטר פן" היא מונח שהוגדר על ידי ד"ר דן קיילי ופורסם בשנת 1983. אדם הלוקה בהפרעה מבקש להישאר ילד נצחי, ואינו מסוגל או רוצה לקבל על עצמו אחריות של מבוגר. התסמונת איננה מוכרת בספרי איבחון פסיכיאטריים כהבחנה ספציפית.
הערות שוליים

↑  Bakke-Faråsengen, Camilla., ‘His terrible masterpiece’ A study of peter pan, its reception and its creator., The Department of Literature Area Studies and European Languages, university of oslo., 2007
↑  Birkin, Andrew. J.M. Barrie and the Lost Boys. Yale University Press, 1986.
↑  Kavey, Allison, From peanut butter jars to the silver screen. In Second star to the right: Peter pan in the popular imagination, Friedman, Lester D. Rutgers Univ Pr, 2009
1 2  שפרה שינמן, סוד קסמו של פיטר פן, באתר התיאטרון הישראלי
↑  אתר ההצגה פיטר פן
↑  וונדי ופיטר, באתר פיטר פן בתיאטרון הבימה
↑  רון שוורץ, ‏הכול מתחיל ונגמר בוונדי, באתר ‏מאקו‏, 7 במרץ 2022
↑  Carpenter, Humphrey (1977), Tolkien: A Biography, New York: Ballantine Books, ISBN 0-04-928037-6
| פיטר פן |
| --- | --- | --- |
| ספרים | פיטר וּוֶנְדִי (1911) |  |
| סרטים | פיטר פן (1953) • פיטר פן (1988) • הוק (1991) • פיטר פן 2 (2002) • פיטר פן (2003) • למצוא את ארץ לעולם לא (2004) • פן (2015) • פיטר פן וונדי (2023) |  |
| דמויות | פיטר פן • וֶנְדִי דרלינג • טינקר בל • קפטן הוק |  |
| סדרות ומחזות | פיטר פן (אנימה) • הרפתקאות פיטר פן • פיטר פן (סדרת אנימציה) • פיטר פן - המחזמר הישראלי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356105105171  PLWABN: 9810579506705606  BnF: cb119997851 (data)  GND: 120436477  LCCN: nb2016002053  NLA: 57352802  SELIBR: 330657  SUDOC: 028094557  VIAF: 94145541772196600392   WorldCat (עם VIAF): 94145541772196600392 
שחקן בפארק דיסנילנד בתחפושת פיטר פן
פיטר פן בפסל מאת ג'ורג' פרמפטון בפארק אגמונט בבריסל
ציור דמותו של פיטר פן מתוך כרזה לסרט של דיסני מ-1953
סולם דגים

סולם דגים מסוג סכרים ובריכות בסכר בונוויל (אנ') על נהר קולומביה
סרטון שצולם על ידי כטב"מ של סולם דגים באסטוניה, על נהר יגלה
סולם דגים, המכונה גם דרך דגים, מעבר דגים, מדרגות דגים או תותח דגים הוא מבנה אשר מוקם על או סביב מחסומים מלאכותיים וטבעיים (כגון סכרים, תאי שיט ומפלי מים) כדי להקל על הנדידה הטבעית של דגים נודדים (אנ') בין הים לנהרות כמו גם נדידה של דגים בין מקורות מים מתוקים. רוב סולמות הדגים מאפשרים לדגים לעבור את המחסומים על ידי שחייה וזינוק במעלה סדרה של מדרגות נמוכות יחסית (ומכאן המונח סולם) אל תוך המים בצד השני. מהירות המים הנופלים על המדרגות צריכה להיות גדולה מספיק כדי למשוך את הדגים אל הסולם, אבל לא גדולה מדי, כדי שלא תסחף את הדגים בחזרה במורד הזרם או תתיש אותם עד כדי חוסר יכולת להמשיך במסע במעלה הנהר.
היסטוריה

דיווחים כתובים על דרכי דגים גסות מתוארכים לצרפת של המאה ה-17, שם צרורות של ענפים שימשו ליצירת מדרגות בתעלות תלולות כדי לעקוף מכשולים.
סולם דגים מטיפוס סכרים ובריכות עבור דגי אלתית נבנה בסביבות 1830 על ידי ג'יימס סמית (James Smith), מהנדס סקוטי על הנהר טיית (River Teith), ליד דינסטון (Deanston), פרתשייר (אנ') בסקוטלנד. הסולם נמצא שם גם כיום וסולמות אלתית רבים שנבנו בסקוטלנד היו בהשראתו.
גרסה של סולם דגים נרשמה כפטנט בשנת 1837 על ידי ריצ'רד מקפרלן (Richard McFarlan) מבת'רסט, בניו ברנזוויק בקנדה, שתכנן דרך דגים כדי לעקוף סכר במנסרה שלו שהופעלה במים. בשנים 1852–1854, מעבר הדגים בליסדור (Ballisodare Fish Pass) נבנה במחוז סלייגו שבאירלנד כדי למשוך אלתית לנהר שלא היו בו דגים קודם לכן. בשנת 1880, נבנה סולם הדגים הראשון ברוד איילנד בארצות הברית, על סכר מפלי פוטקסט (אנ'). הסולם הוסר ב-1924, כאשר העיר פרובידנס החליפה את סכר העץ בסכר בטון.
ככל שהעידן התעשייתי התקדם, סכרים וצורות חסימה אחרות של נהרות הפכו גדולים ונפוצים יותר, מה שהוביל לצורך במעקפים יעילים עבור הדגים.
יעילות

היעילות של סולמות הדגים אינה חד-משמעית, והיא משתנה עבור סוגים שונים של מיני דגים. מחקר אחד הראה שרק שלושה אחוזים מדגי ה-Alosa sapidissima (אנ') (באנגלית American shad) עוברים את כל סולמות הדגים בדרך לסביבת הטלת הביצים ההיסטורית שלהם. האפקטיביות תלויה ביכולת השחייה של מיני הדגים, ובאופן שבו הדג נע במעלה ובמורד הזרם. למשל, מעבר דגים שנועד לאפשר לדגים לעבור במעלה הזרם עלול שלא לאפשר מעבר במורד הזרם. מעברי דגים לא תמיד עובדים. בפועל האתגר הוא התאמת נתוני ביצועי שחייה למדידות הידרודינמיות. בדיקות יכולת שחייה ממעטות להשתמש באותו פרוטוקול והפלט הוא מדידה נקודתית או מהירות בתפזורת. לעומת זאת, מודלים פיזיים ונומריים של זרימת נוזלים (כלומר הידרודינמיקה) מספקים מפת זרימה מפורטת, עם רזולוציה מרחבית וזמנית מפורטת. לסוכנויות רגולטוריות יש משימה לא קלה להתאים מדידות הידרודינמיות ונתוני ביצועי שחייה.
גלריה

סולם דגים בסכר ג'ון דיי על הנהר קולומביה בארצות הברית
סולם דגים על הנהר מז בהולנד
סולם דגים בצפון ונקובר בקנדה
פרט מסולם דגים באופסלה בשוודיה
פרט מסולם דגים בנהר דארט (אנ') באנגליה
בסכר הנהר צ'ארלס סמוך לבוסטון בארצות הברית
סולם עונתי דו-כיווני בקמפ פיקו בלנקו על הנהר ליטל סור בביג סר (אנ') בקליפורניה בארצות הברית
סולם דגים עבור אלתית בסמוך לתחנת כוח ב-Gullspång בשוודיה
סולם דגים קטן על הנהר אוטר בדבון באנגליה
הערות שוליים

↑  What is a fish ladder?
↑  "James Smith (1789-1850) - Graces Guide".
↑  Office Of Technology Assessment Washington DC (1995) Fish passage technologies : protection at hydropower facilities Diana Publishing, ISBN 1-4289-2016-1.
↑  "How fish climb". Canal and River Trust. 22 בדצמבר 2020. ארכיון מ-26 בינואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Luther P. Aadland (2010). Reconnecting Rivers: Natural Channel Design in Dam Removals and Fish Passage. Minnesota Department of Natural Resources.
↑  Silva, S.; Lowry, M.; Macaya-Solis, C.; Byatt, B.; Lucas, M. C. (2017). "Can navigation locks be used to help migratory fishes with poor swimming performance pass tidal barrages? A test with lampreys". Ecological Engineering. 102: 291–302. doi:10.1016/j.ecoleng.2017.02.027.
↑  Quaranta, E., Katopodis, C., Revelli, R., Comoglio, C. (2017). Turbulent flow field comparison and related suitability for fish passage of a standard and a simplified low‐gradient vertical slot fishway. River Research and Applications, 33, 1295-1305.
↑  'Salmon Cannon' Fires Fish Over Dams At 22mph 13 August 2014 www.youtube.com
↑  Whoosh: ‘Salmon Cannon’ Shoots Fish Upstream to Spawn 13 November 2014 www.livescience.com
↑  What is the 'salmon cannon' and how do the fish feel about it? 15 August 2019, www.theguardian.com
↑  Waldman, John. "Blocked Migration: Fish Ladders On U.S. Dams Are Not Effective". Yale Environment 360. Yale School of Forestry and Environmental Sciences.
↑  Kraft, Amy (20 בפברואר 2013). "Upstream Battle: Fishes Shun Modern Dam Passages, Contributing to Population Declines". Scientific American. Scientific American. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Katopodis, C., Gervais, R. (2016). "Fish Swimming Performance Database and Analyses" (PDF). DFO CSAS Research Document No. 2016/002, Canadian Science Advisory Secretariat, Fisheries and Oceans Canada, Ottawa, Canada: 1–550.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  Wang, H., Chanson, H. (2017). "How a better understanding of Fish-Hydrodynamics Interactions might enhance upstream fish passage in culverts". Civil Engineering Research Report No. CE162: 1–43.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
דרך דגים דניל (Denil Fishway) על סלמון קריק במונטנה
נקודת גישה לסולם דגים (מהצד במורד הנהר של מתחם תא שיט מחולל חשמל): בנהר מוזל בקובלנץ
מעלית דגים
התמערבות

התמערבות היא כינוי לתהליך של אימוץ (חלקי או שלם) של תרבות המערב בתחומים שונים החל מתעשייה וטכנולוגיה ועד למשפט ופילוסופיה. במאות האחרונות מואץ תהליך זה. תהליך זה נוצר על רקע "חיכוך" תרבותי (סרטים, ספרים, מוזיקה או תרבות צריכה) או פיזי (כיבוש או קולוניאליזם).
הקולוניאליזם הביא עמו זוועות מקומיות ויצר רגשות קיפוח וזעם כלפי העולם המערבי, אך גם התקדמות מנטלית, חינוכית וטכנולוגית.
לאחר שהסתיים הכיבוש הפיזי של מדינות אירופה נחשף העולם לדומיננטיות כלכלית-תרבותית מצד ארצות הברית, בריטניה וצרפת ששווקיהן החופשיים יצרו תאגידי ענק בינלאומיים ויצרו סוג חדש של התמערבות. זהו סוג תרבותי-כלכלי, שהביא אסימילציה של תרבויות ייחודיות ברחבי העולם ובו בזמן הביא התקדמות בטכנולוגיה רפואית, חקלאית, תעשייתית, בריאותית, סביבתית ותקשורתית.
מדינה שעברה תהליך מובהק של התמערבות היא טורקיה שרפורמות אטאטורק יצרו בה תהליך חילון, החל בשנות ה-20 של המאה ה-20, תוך החלשת הזיקה בין המדינה לבין האסלאם. בין היתר בוצע מעבר לאלפבית הלטיני, אומצה מערכת חוקים חילונית והושם דגש על קודי לבוש מערביים.
הגדרת "המערב" > האבולוציה של 'העולם המערבי'

ראשיתה של תופעת 'תרבות המערב' מיוחסת ליוון העתיקה. בעיקר בעת מלחמות יוון-פרס, במהלכה לחמו ערי המדינה היווניות (הפוליס) נגד האימפריה הפרסית. היוונים ראו עצמם כשוחרי חופש, בניגוד לפרסים, אותם ראו כרודנים.
המונח הגאוגרפי 'מערבי' נכנס לשימוש בימי האימפריה הרומית, בעקבות ההגדרה העצמית של הרומאים כ-occidens, מערב בלטינית.
במאה ה-4 לספירה התרחב ההקשר גאוגרפי של תרבות המערב כאשר הקיסר הרומי הנוצרי הראשון, קונסטנטינוס (27 בפברואר 272 – 22 במאי 337) חילק את האימפריה הרומית למזרח ומערב.
בשנת 1054 התרחש הפילוג הגדול בעקבותיו התפצלה הכנסייה הנוצרית לשניים; הכנסייה הקתולית והכנסייה האורתודוקסית המזרחית. אירוע זה הביא לכך שהכנסייה הקתולית נתפסה כמערבית.
עם עליית הרנסאנס במערב אירופה, כשלוש מאות שנים לאחר מכן, החל להתעורר עניין בחיבורים הקלאסיים של יוון ורומא העתיקות ובעקבות זאת גדלה הכמיהה לחופש ולביטול העריצות. רעיון זה התפשט ברחבי מערב אירופה, ובמקביל לו האימפריה העות'מאנית, ממזרח ליבשת אירופה, החלה להיתפס כאיום על אורח החיים "המערבי" החופשי כביכול.
מהמאה התשע-עשרה ואילך, ההגדרה הפוליטית של שייכות לעולם המערבי השתנתה מספר פעמים. לדוגמה, ברית המועצות נחשבה כלא מערבית בזמן המלחמה הקרה. אך לאחר נפילת מסך הברזל, חלק ממדינות הגוש המזרחי הקומוניסטי הצטרפו לאיחוד האירופי ולנאט"ו. בעקבות זאת, מבחינה פוליטית"העולם המערבי" כיום כולל את רוב מדינות אירופה.
הגדרת "המערב" > 'העולם המערבי' כיום

כיום, ה'מערב' מוגדר בצורות שונות. יהיה זה לא נכון להתייחס לעולם המערבי כגוש מונוליטי. שכן, קיימים הבדלים תרבותיים, לשוניים, דתיים, פוליטיים וכלכליים רבים בין מדינות המערב השונות ואוכלוסיותיהן. עצם הרעיון של העולם המערבי משתנה בהדרגה עם הזמן.
למשל, במצב בו המערב מוגדר באמצעות מערכת ערכים מסוימת, לא נייחס קשר בין מיקומן הגאוגרפי של מדינות לבין השתייכותן לתרבות המערבית. לפיכך, יפן לדוגמה יכולה להיחשב כחלק מהמערב כיוון שהיא שומרת על דמוקרטיה בסגנון מערבי.
רוב השימושים המודרניים במונח זה מתייחסים לחברות מערב ומרכז אירופה ולצאצאיהן הגנאלוגיים, הלשוניים והפילוסופיים הקרובים. נכללות בתוך הגדרה זו גם מדינות צפון אמריקה, המשמשות עצמן כיצאניות של תרבות המערב לעולם.
התמערבות ארץ ישראל > המנדט הבריטי 1917–1948

לאחר כניעת השלטון העות'מאני בפני בעלות הברית במלחמת העולם הראשונה, עבר השלטון לידי המנדט הבריטי בארץ ישראל. בראשית שלטון המנדט מנתה אוכלוסיית הארץ כ-512,000 מוסלמים, 66,000 יהודים ו-61,000 נוצרים . ההתמערבות בתקופה זה התאפיינה בעיקר בפן המשפטי, לאור ההחלפה ההדרגתית של מערכת המשפט העות'מאנית בזו של המנדט באמצעות פקודות של הנציב העליון של המנדט הבריטי.
התמערבות ארץ ישראל > מדינת ישראל (משנת 1948)

עליית היהודים לארץ ישראל החלה בטרם הקמת המדינה והמשיכה גם אחרי 1948, עליה זו כללה יהודים אשר הגיעו מתרבויות שונות מהקהילות היהודיות שחיו בארץ ישראל עד לסוף המאה התשע עשרה. עליות אלו הביאו איתן את התרבות מערבית שאפיינה את ארצות מוצאם, בעיקר ממערב אירופה וצפון אמריקה. השפעות אלה עיצבו הן את המדינה והן את החברה בדמותן של דמוקרטיות מערביות. וכך, למרות הימצאות מדינת ישראל במזרח התיכון, אורח החיים, השתייכותה של מדינת ישראל ל-OECD, וזיקתה התרבותית, מעידות על הזדהותה עם העולם המערבי, ועל התמערבותה בעקבות השינויים הדמוגרפים שחלו בה.
ראו גם

התיוונות
העולם המערבי
תרבות המערב
הערות שוליים

↑  Xu Guobin, תרגום: Chen Kaiju, 1, Introduction to Western Culture : Cultural History, Religion, Politics, Folklore and Tourism, 2018
1 2 3 4 5  The Western World, WorldAtlas, ‏2021-04-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  יהושע פורת, צמיחת התנועה הלאומית הערבית הפלסטינית 1918–1929, עמ' 31. הערה 7: דו"ח הגנרל קלייטון, 6.12.18. בדו"ח פיילין (Palin) צוין מספר התושבים במינהל שטחי האויב הכבושים (Occupied Enemy Territory Administration) (דרום): כ-647,250.
↑  Sheldon Kirshner (2013-10-16). "Is Israel Really a Western Nation?". Sheldon Kirshner Journal. Retrieved 2013-11-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4434540-9  TDVİA: batililasma
הלווטיקה

| Helvetica |
| --- | --- |
 דוגמאות לשימוש בגופן
נקרא גם בשם:: Neue Haas Grotesk
קטגוריית הגופן:: גופן ללא תג (סריף)
מעצב/י הגופן:: מקס מידינגר אדוארד הופמן
תאריך פרסום רשמי: 1957
עוצב על בסיס:: אקזידנץ-גרוטסק(אנ')
ארץ מקור:: שווייץ שווייץ

הלווטיקה (באנגלית: Helvetica) הוא גופן ללא תג (סריף) הנמצא בשימוש נרחב.
הגופן פותח במקור בשנת 1957 על ידי מעצבי הגופנים השווייצרים מקס מידינגר ואדוארד הופמן במטרה לספק חלופה מודרנית לגופנים הקיימים עם סריף. הגופן נודע בתחילה בשם "Neue Haas Grotesk". הגופן הושפע במיוחד מהגופן הנודע מהמאה ה-19 אקזידנץ-גרוטסק(אנ') ומעיצובים גרמניים ושווייצרים אחרים.
בשנת 1960 חברת לינוטייפ פרסמה את הגופן ברחבי העולם תחת השם "Helvetica", שם אשר נגזר מהמילה הלטינית "Helvetia", שהוא השם ההיסטורי של שווייץ.
לאורך השנים פורסמו מגוון רחב של גרסאות לגופן במשקלים, רוחבים וגדלים שונים, וכמו כן גרסאות של הגופן באלפבית קירילי, עברי, יווני, יפני, קוריאני, הינדי, אורדו ווייטנאמי.
בשנת 2007 יצא לאקרנים הסרט התיעודי-עלילתי "Helvetica"(אנ') בבימויו של גארי הוסטוויט העוסק בגופן הלווטיקה במקביל לציון 50 שנים לפרסום של הגופן ב-1957.
דוגמאות לשימוש בגופן

מגוון רחב של חברות רב לאומיות ומותגים בינלאומיים משתמשים בגופן בלוגו שלהם (במקרים מסוימים עם שינויים קלים). בין אלה ניתן להזכיר את:
3M
American Airlines
AT&T (בלוגו שהיה בשימוש בין השנים 1983 עד 2005)
BASF
Bayer
BMW
BP
Def Jam Recordings
FIFA
Intel (בלוגו שהיה בשימוש בין השנים 1968 עד 2005)
LG
Lufthansa
Microsoft
Motorola
Oral-B(אנ')
Panasonic
Tupperware
אגפא
דה נורת' פייס
הרלי-דייווידסון
ורייזון תקשורת
טארגט
טויוטה
מאטל
מיצובישי
סאאב
סאניו(אנ')
סירס (בלוגו שנמצא בשימוש משנת 2010 ואילך)
סטייפלס (בלוגו שהיה בשימוש בין השנים 1998 עד 2019)
תאגיד אולימפוס(אנ')
הגופן נמצא בשימוש נרחב על ידי הממשל האמריקני - לדוגמה טפסי מס ההכנסה הפדרליים משתמשים בגופן, וגם נאס"א השתמשה בגופן בכיתובים על מעבורות החלל.
באיחוד האירופי חברות הטבק נדרשות על פי חוק להשתמש בגופן באזהרות שמופיעות על מוצרי טבק כגון סיגריות.
הגופן נמצא בשימוש נרחב בענף התחבורה. רשות התחבורה המטרופולינית של ניו יורק עושה שימוש נרחב בגופן בשילוט בניו יורק משנת 1989 ואילך. הגופן נמצא גם בשימוש נרחב במערכת הרכבת התחתית של וושינגטון, במערכת הרכבת העילית של שיקגו, ובמערכת הרכבת התחתית של מדריד.
שילוט בווינה, 1973
שילוט בכניסה לתחנת הרכבת ורשאבה צנטראלנה בפולין, 2010
שילוט של הרכבת העילית של שיקגו
הלוגו של מועצת הסרטים הלאומית של קנדה
הערות שוליים

↑  Berry, John. "A Neo-Grotesque Heritage". Adobe Systems. נבדק ב-15 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007597526705171  GND: 4819794-4  LCCN: sh2010012863
נועה ארגמני

| --- | --- |

נועה ארגמני, אוגוסט 2024
 לידה:  12 באוקטובר 1997 (בת 27) באר שבע, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 ידועה בשל:  חטיפתה לרצועת עזה במהלך הטבח בפסטיבל נובה
 השכלה:  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 השקפה דתית:  יהדות 
 
נועה ארגמני (נולדה ב-12 באוקטובר 1997) היא אזרחית ישראלית שנחטפה בידי מחבלי ארגון הטרור חמאס במהלך הטבח בפסטיבל נובה ליד רעים כחלק מטבח שבעה באוקטובר. סרטון חטיפתה, כשהיא מובלת על אופנוע וצועקת לעזרה כשברקע בן זוגה אבינתן אור מובל בידי ארבעה מחבלים, התפרסם בכל העולם והפך לאחד מסמלי הטבח. תמונתה מהחטיפה הוצגה בעמוד הראשון של מהדורת 8 באוקטובר של הדיילי מייל בבריטניה.
ארגמני חולצה מהשבי כ-8 חודשים אחר כך, ב־8 ביוני, כחלק ממבצע ארנון.
ביוגרפיה

ארגמני נולדה בישראל כבת יחידה, ליעקב (נולד למשפחה יוצאת תוניסיה) ולליאורה (לשעבר: לי צ'וּנהוֹנג - ילידת העיר ווהאן שבסין), וגדלה בבאר שבע.
טרם חטיפתה הייתה סטודנטית במחלקה להנדסת מערכות מידע באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ביוגרפיה > החטיפה

ב-7 באוקטובר 2023 השתתפה יחד עם בן זוגה אבינתן אור בפסטיבל נובה ביער רעים, יחד עם עוד כ-3,000 מבלים. ב-6:30 בבוקר באותו יום החלה מתקפת הפתע של חמאס על ישראל, שבמהלכו חדרו לתוך שטח ישראל כ-3,000 מחבלים, כבשו בסיסים של צה"ל והשתלטו על יישובים וקיבוצים רבים. חמאס וארגוני טרור נוספים טבחו באכזריות בקיבוצים ובבסיסים, קבוצה של מאות מחבלים חדרה גם ליער רעים וטבחה במשתתפי הפסטיבל שנסו על נפשם וניסו למצוא מחסה. נועה ארגמני ובן זוגה אבינתן אור נמלטו משטח המסיבה והתחבאו ביער, במשך שעות ארוכות הם יצרו קשר עם כוחות הביטחון וניסו להזעיק חילוץ, אך ללא הועיל. במהלך היום קבוצת מחבלים הבחינה בהם וחטפה אותם. המחבלים הפרידו ביניהם, הושיבו את נועה בכוח על האופנוע ולקחו אותה לעזה. את אבינתן אור לקחו המחבלים ברגל לעזה באיומי נשק.
ביוגרפיה > החטיפה > תיעוד

סרטון שצילמו המחבלים בעת החטיפה מראה את נועה על האופנוע זועקת לעזרה ובבעתה שולחת את ידיה לעבר בן זוגה, שמובל על ידי כארבעה מחבלים לעבר רצועת עזה. סרטון זה הופץ ב-7 באוקטובר 2023.
ב-12 באפריל 2024 פורסם סרטון נוסף מעת החטיפה, בו נועה ארגמני נראית מוקפת בלפחות עשרה מחבלים, ושק על ראשה.
ביוגרפיה > השבי

ב-14 בינואר 2024 פרסם ארגון הטרור חמאס סרטון של נועה ארגמני בשבי יחד עם שני חטופים נוספים, יוסי שרעבי ואיתי סבירסקי.
ב-31 במאי 2024 פרסם חמאס סרטון עם קלטת קול של נועה. בהקלטה צונזר שמה, אך מטה המשפחות להחזרת החטופים אישר שהיא הדוברת.
ב-16 בינואר 2025, באירוע של קהילת הנובה במיאמי, סיפרה נועה על החטיפה, תקופת השבי והחילוץ, על הפצצת הבניין בו הוחזקה יחד עם יוסי שרעבי ואיתי סבירסקי בינואר 2024, לאחר עסקת שחרור החטופים הראשונה, על מותו של יוסי בעקבות ההפצצה ועל רציחתו של איתי יומיים לאחר מכן.
ביוגרפיה > החילוץ

בשבת, 8 ביוני 2024, חילץ כוח ימ"מ, צה"ל ושב"כ את נועה ועוד שלושה חטופים נוספים (שהיו במבנה נפרד) בפעולה במחנה הפליטים נוסייראת ברצועת עזה. במהלך המבצע נפצע אנושות מפקד צוות ולוחם הימ"מ פקד ארנון זמורה שהיה חלק מכוח הפריצה הראשון לחילוצה והוא נפטר זמן קצר אחר כך. בעקבות האירוע, הוחלף שמו של מבצע החילוץ, שנקרא במקור "זרעי קיץ", ל"מבצע ארנון".
אחרי שחרורה התברר כי לאורך תקופת השבי היא עברה בין כמה דירות, ולא הוחזקה כלל במנהרות. בזמן החילוץ היא הוחזקה בביתה של משפחה עשירה למדי, ולדבריה הם נתנו לה אוכל כל פעם שביקשה. עם זאת, היא לא הורשתה לצאת מחוץ לבית ולא ראתה כמעט אור יום, אלא לעיתים רחוקות וכשהיא מחופשת לערביה. כמו כן אמרה שבתחילה לא אפשרה לה להתקלח כלל, אך לאחר שהתעקשה שוב ושוב, לבסוף נעתרה המשפחה לבקשתה זו. נועה סיפרה שלמדה ערבית במהלך 246 הימים בשבי וכך הצליחה לשוחח עם המשפחה.
במועד חטיפתה, הייתה אימה של נועה, ליאורה ארגמני, בשלבים מתקדמים של סרטן המוח. היא אמרה בעצרת למען החטופים: "מקווה שאני אספיק לראות אותה לפני יומי האחרון". במועד שחרורה של נועה הייתה ליאורה כבר מאושפזת ובמצב קשה אך הספיקה להיפרד מבתה וב-2 ביולי 2024 נפטרה בגיל 61 לאחר מאבק במחלתה.
לאחר החילוץ פורסם כי ישראל ניסתה לגייס את סין למאבק לשחרורה של נועה, ונתקלה בסירוב מאחר שנועה סינית מצד אימה בלבד, ולכן רק "חצי סינית".
באוגוסט 2024, הגיעה למפגש עם דיפלומטים ממדינות ה-G7 בטוקיו כדי לספר את עדותה מתנאי השבי. לאחר האירוע פרסמה פוסט, עקב פרשנות שגויה של דבריה.
בתרבות

במאי 2024 הושק בטוקיו, יפן, קומיקס ובו אירועים מרכזיים בחייה של ארגמני, ביפנית ובאנגלית, מאת האומנית היפנית טאנאקה מאקוטו. הוא הוקדש לקורות משפחת ארגמני, ולמאבק להשיב את נועה ואת שאר החטופים. הקומיקס הושק במסגרת אירועי יום העצמאות ה-76 למדינת ישראל שאירגנה שגרירות ישראל ביפן.
הערות שוליים

1 2  איתי בלומנטל עומרי חיים סולימאן מסוודה, נועה ארגמני, אלמוג מאיר, אנדרי קוזלוב ושלומי זיו חולצו במבצע של צה"ל משבי חמאס, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 8 ביוני 2024
↑  Sabrina Miller, Moment Israeli student, 25, is kidnapped from rave by Hamas militants, Mail Online, ‏23 October 2023
↑  אבינתן ונועה התחננו שעות לחילוץ - עד שנחטפו: "יש פה לינץ'" | השיחות הקשות, באתר ynet, 7 באוקטובר 2023
↑  "סרטון מחליא": תיעוד חדש מחטיפתה של נועה ארגמני, באתר וואלה, 12 באפריל 2024
↑  חמאס פרסם תיעוד של שלושה חטופים: נועה ארגמני, איתי סבירסקי ויוסי שרעבי, באתר וואלה, 14 בינואר 2024
↑  חמאס פרסם: הקלטת שמע של נועה ארגמני מהשבי, באתר ‏מאקו‏, 31 במאי 2024
↑  יעל צ'כנובר, "נלכדנו מתחת להריסות, חשבתי שזה הסוף": נועה ארגמני פירטה לראשונה על התקופה בשבי, באתר ynet, 18 בינואר 2025
↑  יעל צ'כנובר, מתן צורי, החטופים איתי סבירסקי ויוסי שרעבי נרצחו בשבי חמאס, באתר ynet, 16 בינואר 2024
↑  מחופשת לאישה ערבייה: הסיפור שלא סופר על נועה ארגמני, באתר מעריב אונליין, 9 ביוני 2024
↑  אדוה דדון, ‏"תגידי תודה לאלוהים שנפלת על המשפחה שלנו": הבית שבו הוחזקה נועה ארגמני בלב עזה, באתר ‏מאקו‏, 9 ביוני 2024
↑  אדוה דדון, יולן כהן, ‏נועה ארגמני על רגעי החילוץ הדרמטי: "החייל אמר 'שלום, נועה, זה צה"ל'", באתר ‏מאקו‏, 9 ביוני 2024
↑  "ראיתי את הטיל, הייתי בטוחה שאמות": העדות המצמררת של נועה ארגמני | דיווח, באתר מעריב אונליין, 8 ביוני 2024
↑  נועם (דבול) דביר, ליאורה, אמה של נועה ארגמני: "מקווה שאספיק לראות אותה לפני יומי האחרון", באתר ישראל היום, 14 בינואר 2024
↑  יעל צ'כנובר, אחרי שהגשימה את המשאלה האחרונה: הלכה לעולמה ליאורה, אמא של נועה ארגמני, באתר ynet, 2 ביולי 2024
↑  איתמר אייכנר, סין סירבה לסייע בעניין נועה ארגמני: "היא רק חצי סינית", באתר ynet, 8 ביוני 2024
↑  שמעון יעיש, צפו בעדות המלאה של נועה ארגמני: "קיר שקרס גרם לי לחבלות בכל הגוף, איש לא בא לבדוק אותי", באתר ישראל היום, 22 באוגוסט 2024
↑   נועה ארגמני בעדות ראשונה מהשבי: "נחתכתי בראש, נפגעתי בכל הגוף״, סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב
↑  העדות המצמררת של נועה ארגמני, המהדורה המרכזית, חדשות 12, 22 באוגוסט 2024
↑  נועה ארגמני כמו שעוד לא שמעתם, תוכנית חיסכון, חדשות 12, 22 באוגוסט 2024
↑  אחרי העדות מהשבי, נועה ארגמני מבהירה: "לא הכו אותי ולא גזרו לי את השיער", i24NEWS, ‏23 באוגוסט 2024
↑  דבריה של החטופה ששוחררה מהשבי נועה ארגמני אבדו בתרגום. אז תיקנו , מהצד השני עם גיא זהר, תאגיד השידור הישראלי, 28 באוגוסט 2024
↑  איתמר אייכנר, נועה גיבורת העל: קומיקס שמציג את סיפורה של החטופה נועה ארגמני הושק ביפן, באתר ynet, 31 במאי 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012807572905171  GND: 133276715X  VIAF: 15171933252015892702   WorldCat (עם VIAF): 15171933252015892702 
נועה ארגמני מבקרת בשגרירות ארצות הברית בטוקיו