stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איש בושת
מותו

פרשת רציחתו של איש בושת מתוארת בשמואל ב', ד', ה'–ז': ”ה וַיֵּלְכוּ בְּנֵי-רִמּוֹן הַבְּאֵרֹתִי רֵכָב וּבַעֲנָה וַיָּבֹאוּ כְּחֹם הַיּוֹם אֶל-בֵּית אִישׁ בֹּשֶׁת וְהוּא שֹׁכֵב אֵת מִשְׁכַּב הַצָּהֳרָיִם ו וְהֵנָּה בָּאוּ עַד-תּוֹךְ הַבַּיִת לֹקְחֵי חִטִּים וַיַּכֻּהוּ אֶל-הַחֹמֶשׁ וְרֵכָב וּבַעֲנָה אָחִיו נִמְלָטוּ ז וַיָּבֹאוּ הַבַּיִת וְהוּא-שֹׁכֵב עַל-מִטָּתוֹ בַּחֲדַר מִשְׁכָּבוֹ וַיַּכֻּהוּ וַיְמִתֻהוּ וַיָּסִירוּ אֶת-רֹאשׁוֹ וַיִּקְחוּ אֶת-רֹאשׁוֹ וַיֵּלְכוּ דֶּרֶךְ הָעֲרָבָה כָּל-הַלָּיְלָה”
בהמשך הכתוב מסופר כי רכב ובענה נשאו את ראשו הכרות של איש בושת והגישוהו לדוד בציפייה לשבחים ולתמורה, אך דוד הגיב למעשה בזעם והוציאם להורג.
תיאור הרצח קשה מבחינה לשונית ועניינית, ולוקה לכאורה בכפילות ובסתירות. הפרשנים והחוקרים התחבטו בהבנתו של פסוק ו' ויחסו להמשך הכתוב, ובפרט הועלו השערות בנוגע לצירוף "לֹקְחֵי חִטִּים" ומעמדו התחבירי. רבים סבורים שמובנו הוא "מוכרי תבואה", ומפרשים שרכב ובענה הסוו את עצמם כמוכרי תבואה כדי לחדור לביתו של איש בושת. אך קשה ליישב פירוש זה עם הנוסח המונח לפנינו. לפיכך סבורים חוקרים רבים שבנוסח המסורה נפלו שיבושים, שמקורם אולי במיזוג בלתי מוצלח של שני דיווחים מקבילים של סיפור המעשה. חוקרים אחרים מנסים לתקן את הנוסח על סמך עדי נוסח המציגים דיווח קוהרנטי יותר. עם זאת, קיים חשש משמעותי שעדי נוסח אלה משניים לנוסח המסורה, ומשקפים עריכה מאוחרת השואפת להרמוניזציה של הטקסט הסתום.
הצעה אחרת, שאיננה כרוכה בתיקון הכתובים, מיוסדת על ההנחה שחלקו הראשון של פסוק ו איננו מתייחס לרכב ובענה, אלא ל"לֹקְחֵי חִטִּים" - שודדי תבואה; צירוף זה משמש נושא המשפט. המילה "וְהֵנָּה" איננה כינוי גוף המתייחס לרכב ובענה - שאם לא כן היה צריך להיות "וְהֵם" או "וְהֵמָּה" - ואיננה משמשת נושא, אלא כינוי אדוורביאלי: לוקחי חיטים באו הנה (ואולי יש לקרוא "וְהִנֵּה"). כלומר, יש להבין את התיאור כך:
לאחר רצח אבנר, נקבר ראשו של איש בושת בקבר אבנר בן נר בחברון.
ראו גם

עץ משפחה של דמויות מקראיות - מתרח ועד שלמה
איזבל
אתבעל הראשון
לקריאה נוספת

ספר שמואל ב', פרק ב', פסוק ח' - פרק ד', פסוק י"ב
הערות שוליים

↑  ספר שמואל ב', פרק ד', פסוק י"א
↑  ספר שמואל ב', פרק ב', פסוק י'
↑  ספר שמואל ב', פרק ה', פסוק ה'
↑  יהודה קיל, פירוש דעת מקרא על ספר דברי הימים א', פרק ח', פסוק ל"ג
↑  מי אתה, אשבעל בן בדע? - כתובת נדירה מימי דוד המלך התגלתה בעמק האלה, באתר רשות העתיקות
↑  דליה מזורי, נחשף מפקד יחידת העילית של דוד המלך, באתר nrg
↑  Emmanuel Mastéy, "A Linguistic Inquiry Solves an Ancient Crime: Re-examination of 2 Samuel 4:6", Vetus Testamentum 61 (2011), pp. 82-103. פתרונות זהים בעיקרם כבר הועלו קודם לכן בספרות הרבנית: אברהם בן יעקב ביק, בכורי אביב, לבוב תרל"ג 1873, דף יט עמ' א (מספור הדפים בספר הוא בעייתי; דף זה שייך לחטיבת הדפים הממוספרים השנייה המתחילה בספר דברים), מובא בשם ר' שלום לנדא; עקיבא סופר, צוף דב"ש, ירושלים תשכ"ו, עמ' קכו. פרשנות דומה עולה גם מתרגומו של אברהם אהוביה בתנ"ך רם על אתר (תשע"א).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007517355605171  VIAF: 308282010   WorldCat (עם VIAF): 308282010
פרנץ סומבטהיי

| --- | --- |

 לידה:  17 במאי 1887 גיור, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית
 הוצאה להורג:  4 בנובמבר 1946 (בגיל 59) פטרוורדין, וויבודינה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה יוגוסלביה
 מדינה:  הונגריה 
 השתייכות:   הצבא האוסטרו-הונגרי    צבא ממלכת הונגריה.
 תקופת הפעילות:  1902–1944 (כ־42 שנים)
 דרגה:  קולונל-גנרל
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה   מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
 צלב הברזל  מסדר כתר הברזל  Order of Vitéz 
 
פרנץ סומבטהיי (בהונגרית: Szombathelyi Ferenc; ‏22 בדצמבר 1890, גיור, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 4 בנובמבר 1946, פטרוורדין, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) היה קולונל-גנרל הונגרי אשר כיהן בין 1941 ל-1944 כראש המטה הכללי של צבא ממלכת הונגריה. סומבטהיי אישר את ביצוע הטבח בדרום באצ'קה ב-1942. לאחר מלחמת העולם השנייה נשפט, הורשע והוצא להורג על ידי כיתת יורים בגין פשעי המלחמה.
קורות חייו > ראשית הקריירה

פרנץ סומבטהיי נולד בגיור. ב-1902 החל בלימודיו באקדמיה הצבאית ההונגרית "לודוביקה"(אנ') וב-1906, לאחר סיומם, הוצב ברגימנט רגלים. בהמשך, נשלח ללימודים באקדמיה צבאית בווינה. במהלך מלחמת העולם הראשונה הוצב בטרנסילבניה. לאחר המלחמה שירת בשורת תפקידים במטה הכללי ההונגרי, וב-1922 הועלה לדרגת לוטננט קולונל. ב-1938 מונה לסגן ראש המטה הכללי ההונגרי, וב-1939 מונה למפקד הקורפוס ה-8 של הצבא. במהלך מבצע ברברוסה פיקד על ארמיית הקרפטים ההונגרית אשר צורפה לקבוצת ארמיות דרום של הוורמאכט. ב-6 בספטמבר 1941 מונה על ידי מיקלוש הורטי לראש המטה הכללי ההונגרי. לסומבטהיי היה עניין בשימור הכוחות של צבא הונגריה, ולכן השתהה בשיגור הכוחות. עם זאת, באפריל 1942 נאלץ לשלוח את הארמייה השנייה לחזית המזרחית.
קורות חייו > הטבח בדרום באצ'קה ואחריתו

בינואר 1942, בתגובה לדיווחים על פעילות מוגברת של כוחות הפרטיזנים של טיטו ושל צ'טניקים באזור באצ'קה, הורה סומבטהיי לגנרל פרנץ פקטהלמי-ציידנר לשגר כוחות לאזור ולהשליט סדר. פעילות הכוחות באזור הפכה לטבח באזרחים, והאירוע נודע כטבח בדרום באצ'קה.
במרץ 1944, לאחר מבצע מרגרטה שבמהלכו נכבשה הונגריה על ידי גרמניה הנאצית, הודח סומבטהיי מתפקידו והושם במעצר בית. באוקטובר נעצר של ידי השלטונות וגורש לגרמניה. עם סיום המלחמה נשבה על ידי כוחות צבא ארצות הברית ובהמשך הועבר להונגריה. ב-1946 נשפט בבודפשט על פשעי מלחמה ונדון למאסר עולם. בהמשך, הוסגר ליוגוסלביה, ושם נשפט, הורשע ונידון למוות. ב-4 בנובמבר 1946 הוצא להורג על ידי כיתת יורים. ב-1994 ביטל בית המשפט העליון ההונגרי את גזר הדין מ-1946 וזיכה את סומבטהיי מכל אשמה.
הערות שוליים

↑  אודות השואה - יוגוסלוויה, באתר יד ושם.
↑  פרנץ סומבטהי, באתר mek.niif.hu (בהונגרית).
↑  פרנץ סומבטהי, באתר www.generals.dk (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16969362b (data)  GND: 11908550X  ISNI: 0000 0001 0950 8036  LCCN: no92013744  VIAF: 5733285   WorldCat (עם VIAF): 5733285
אגודת הסטודנטים והסטודנטיות של אוניברסיטת תל אביב

| --- | --- |
לוגו האגודה
 
 הכניסה לבניין אגודת הסטודנטים
 הקמה:  1965 (הקמה מחדש ב-1983)
 סוג:  עמותה, מלכ"ר
 אוניברסיטה:  אוניברסיטת תל אביב
 עובדים:  64 (נכון לתשע"ד)
 יו"ר:  דניאל זילבר
 כתב עת:  תזה
 www.student.co.il
אגודת הסטודנטים והסטודנטיות של אוניברסיטת תל אביב היא עמותה המאגדת את הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת תל אביב, מייצגת אותם ופועלת למען רווחתם. האגודה נוסדה בשנת 1965 (הוקמה מחדש בשנת 1983), והיא אחת מאגודות הסטודנטים הוותיקות והגדולות בישראל. אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב היא חברה מלאה בהתאחדות הסטודנטים בישראל, ולמעשה הייתה (בגלגולה הקודם כ"אגודת הסטודנטים של בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב") אחת ממייסדות ההתאחדות בשנות ה-30 (אז נקראה "התאחדות הסטודנטים העברים בארץ ישראל").
היסטוריה

אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב הוקמה לראשונה בשנת 1965. עד תחילת שנות ה-70 שלט באגודה תא הסטודנטים שזוהה עם מפלגת המערך, שלימים הפכה למפלגת העבודה. בשנת 1970 התחולל המהפך הפוליטי הראשון באגודה כשלראשותה נבחר מיכאל קליינר מתוך תא סטודנטים שהיה מזוהה עם תנועת החרות. רבים מפעילי האגודה בתחילת שנות ה-70 הפכו לאחר מכן לפוליטיקאים וחברי הכנסת: מיכאל קליינר, שכיהן כיו"ר האגודה הראשון מטעם תנועת החרות, אחריו מיכה רייסר שכיהן כיו"ר האגודה, לימור לבנת שכיהנה כסגנית יו"ר האגודה, ופעילים נוספים כמו חיים רמון, רוני מילוא ומיכאל איתן, ואף חנן מלצר, לימים שופט בבית המשפט העליון. ב-1982, בעקבות אי-סדרים כספיים שנתגלו באגודה, הוגשו כתבי אישום נגד ראשיה דאז, והאגודה פורקה וחדלה לפעול. במשך כשנה וחצי לא הייתה אגודת סטודנטים באוניברסיטת תל אביב, ודקאנט הסטודנטים סיפק חלק מהצרכים והשירותים שנהגה האגודה לספק.
בדצמבר 1983 הוקמה האגודה מחדש, ביוזמה משותפת של תאי הסטודנטים המזוהים עם הליכוד ועם מפלגת העבודה ובחסות האוניברסיטה. על מנת להבדילה מהאגודה הקודמת ולהדגיש את עובדת היותה אגודה חדשה, נרשמה האגודה כעמותה תחת השם "אגודת הסטודנטים החדשה של אוניברסיטת תל אביב". רק ב-2006 שינתה האגודה את שמה באופן רשמי, והשמיטה ממנו את המילה "החדשה". מאחר שנדרשה הסכמת האוניברסיטה להקמת האגודה מחדש ב-1983, תקנון האגודה נוסח על ידי האוניברסיטה, והעניק לאוניברסיטה סמכויות פיקוח ובקרה נרחבות על פעילות האגודה. כך, למשל, היו האגודה, נושאי התפקידים בה וספרי החשבונות שלה כפופים ופתוחים לביקורתו של מבקר האוניברסיטה. ב-1999 אישרה מועצת האגודה ברוב גדול תקנון חדש, שבין היתר ביטל את סמכויות הפיקוח והבקרה הללו, וביסס את עצמאותה של האגודה.
מאז 1983 שלט באגודה תא הסטודנטים "הדור החדש", המזוהה עם מפלגת העבודה. זאת, למעט שנה אחת, 1998, בה שלט באגודה תא "דור שלום", בהנהגתו של ארז אשל. אשל כיו"ר האגודה, ביחד עם יו"ר התאחדות הסטודנטים, ליאור רוטברט, ויו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בן-גוריון, גילה גמליאל, היה ממובילי מאבק הסטודנטים להפחתת שכר הלימוד ב-1998 - מאבק שבעקבותיו החליטה הממשלה על הקמת ועדת וינוגרד. הרוב הניכר שהיה למפלגת העבודה באגודה התערער, וכיום מרבית הנציגים לא מזוהים פוליטית ואלו שכן מגיעים מתאים רבים ומגוונים.
מבנה האגודה > חברי האגודה

כל סטודנט הלומד באוניברסיטת תל אביב והוא מעל גיל 17 זכאי להיות חבר באגודת הסטודנטים. החברות אינה כרוכה בתשלום, אלא אך בהצהרה בכתב על רצון להצטרף לאגודה. חברות באגודת הסטודנטים מקנה לסטודנט את הזכות ליהנות מכל שירותי האגודה, וכן את הזכות לבחור ולהיבחר למוסדותיה. סטודנט מתחת לגיל 17 אינו יכול להיות חבר באגודה, בשל מגבלות חוק העמותות, אולם באפשרותו ליהנות ממעמד של "ידיד אגודה". המעמד מקנה לו את הזכות ליהנות ממרבית שירותי האגודה, אך הוא אינו יכול לבחור או להיבחר למוסדותיה. נכון לשנת תשע"ד היו חברים באגודה כ-90% מכלל הסטודנטים הלומדים באוניברסיטת תל אביב.
מבנה האגודה > מועצת האגודה

מועצת האגודה היא האספה הכללית שלה, והיא מהווה את הגוף העליון בה. המועצה בוחרת את שאר מוסדות האגודה (נשיאות, הנהלה, ועדות), מפקחת על פעולות הנהלת האגודה, מאשרת את התקציב השנתי ואת הדוחות הכספיים של האגודה, והיא המוסמכת לאשר שינויים בתקנון האגודה. המועצה מורכבת מ-75 חברי אגודה, המייצגים את חוגי הלימוד השונים בקמפוס, ונבחרים אחת לשנה בבחירות ממוחשבות אזוריות ואישיות על ידי ציבור הסטודנטים חברי האגודה. ההצבעה הממוחשבת הראשונה לבחירת חברי מועצת הסטודנטים נערכה בשנת 1999 באמצעות חברת יאיאסופט, והייתה זו בפועל ההפעלה הראשונה של מערכת הצבעה דיגיטלית בישראל בשימוש מסחרי. מאז, אלפי סטודנטים מצביעים באופן דומה מדי שנה. כך, בבחירות שנערכו בדצמבר 2013 הצביעו 4,291 סטודנטים, אשר היוו כ-21% מבעלי זכות ההצבעה, שבאזורי הבחירה שלהם הייתה התמודדות והתקיימו בחירות.
המועצה מפעילה מספר ועדות, שתפקידן לסייע למועצה לפקח על פעילותו התקינה של ועד האגודה: ועדת ביקורת, ועדת כספים וועדת מכרזים. נשיאות המועצה, בה חברים נשיא ושני סגנים, מכהנת גם כוועד האגודה.
מבנה האגודה > הנהלת האגודה

הנהלת האגודה הנה הזרוע המבצעת שלה. ההנהלה מורכבת משמונה חברי אגודה, הנבחרים מדי שנה על ידי מועצת האגודה. בראשה עומד יו"ר אגודת הסטודנטים, אשר מייצג את האגודה בפני רשויות האוניברסיטה ובפני גורמים חיצוניים. סגן יו"ר האגודה אחראי על ניהולם השוטף של ענייני המנהלה וכוח האדם באגודה, וכן על פרויקטים מיוחדים. ששת חברי ההנהלה האחרים עומדים בראש מחלקות האגודה: ראש מחלקת הסברה ופרסום; ראש מחלקת מעורבות חברתית; ראש מחלקת תרבות וקשרי חוץ; ראש מחלקת רווחה ומעונות וראש מחלקת אקדמיה.
מבנה האגודה > "ספרות זולה"

באגודה קיימת יחידה עצמאית בשם "ספרות זולה", המממנת את פעילותה בעצמה, ונמצאת תחת פיקוחו של סגן יו"ר האגודה. במסגרת היחידה נמצא בית הדפוס של האגודה, ונמכרות בה מקראות וחוברות מבחנים. היחידה נותנת שירותים לחברי האגודה בלבד.
תקציב האגודה

תקציב האגודה נקבע מדי שנה בהתאם ללוח השנה האקדמי (אוקטובר עד ספטמבר) ולא על פי לוח השנה הקלנדרי, וזאת בדומה לתקציב האוניברסיטה. הצעת התקציב מוגשת על ידי הנהלת האגודה ומאושרת על ידי מועצת האגודה. מקור התקציב העיקרי (80%-75%) מגיע מדמי הרווחה שגובה האוניברסיטה מהסטודנטים, ואשר מועברים בחלקם הגדול לאגודה, בהיותה הספקית המרכזית של שירותי הרווחה בקמפוס. שאר מקורות התקציב הם הכנסות מתאגידים קשורים (20%-15%), הכנסות ריבית וניצול עודפים משנים קודמות. סעיפי התקציב המרכזיים הם הנהלה וכלליות (כ-20% מהתקציב), מלגות לסטודנטים (כ-20%) ואירועי תרבות וקהילה (כ-15%). בשנת תשע"ז עומד תקציב האגודה על 6,444,000 ש"ח, ומחזור הפעילות הכולל שלה, לרבות פעילות היחידות המממנות את עצמן, עומד על כ-10 מיליון ש"ח.
יושבי ראש האגודה מהקמתה ועד היום, לפי שנות כהונתם

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ? - 1970 - אסף אגין  1970 - 1972 - מיכאל קליינר  1972 - 1973 - מיכה רייסר  1973 - 1974 - יצחק (טולי) סגל  1974 - 1975 - יצחק אבני  1976 - 1977 - דובי ברגמן  1977 - ישראל רובין  1978 - צביקה רון  1978 - אליהו האובן  1978 - 1979 - שלמה חזן  1980 - קלוד מלכה  1982 - 1981 - אלי דלל  1983 - 1984 - יוסי שפרלינג ושאול רחבי  1984 - 1985 - עפר גת  1985 - 1986 - דודי ברמן  1986 - 1987 - צביקה קינד |  1987 - 1988 - עדי הדר  1988 - 1989 - אפי מחלב  1989 - 1990 - יוסי שטורם  1990 - 1991 - רונן קרסו  1991 - 1992 - מסעד כדור  1992 - 1993 - איתן זינגר  1993 - 1994 - בועז שלמה-דוד  1994 - 1995 - גיא כהן  1995 - 1996 - דרור בהט  1996 - 1997 - ערן וינטרוב  1997 - 1998 - ליאור רוטברט  1998 - 1999 - ארז אשל  1999 - 2000 - ליאור טנר  2000 - גיא קלנר  2000 - 2001 - ליאור שטרסברג |  2001 - 2002 - נועה גלזר  2002 - 2003 - אסף זלכה  2003 - 2005 - יפתח עצמון  2005 - 2007 - בועז טופורובסקי  2007 - 2009 - גיל גולדנברג  2009 - 2010 - שחר בוצר  2010 - 2011 - רן לבנה  2011 - 2012 - אורי רשטיק  2012 - 2014 - גלעד ארדיטי  2014 - 2016 - ענבר הוכברג  2016 - 2017 - שי צ'רני  2017 - 2019 - רום טנא  2019 - 2021 - ירדן בן צבי  2021 - 2023 - ליאור חזן  2023 - מכהנת - דניאל זילבר |
תאגידים בבעלות מלאה או חלקית של האגודה > בעלות מלאה

לאגודה יש שתי חברות בנות, הנמצאות בבעלותה המלאה וממוקמות בקמפוס אוניברסיטת תל אביב:
חברת נ.כ.ס. ניהול כספים סטודנטיאליים בע"מ - החברה הכלכלית של האגודה, אשר הוקמה בשנת 1990. החברה עוסקת בהפקת אירועים, פרסום ושיווק, גיוס חסויות וקידום מכירות, ומנהלת פעילות עסקית-כלכלית שהאגודה, כעמותה, מנועה מלנהל. החברה אחראית, בין השאר, על הפקת יום הסטודנט, אירועי "רוק בקמפוס" ומגזין "תזה".
חברת Xtra סטודנט בע"מ - חברה לתועלת הציבור שהוקמה בשנת 2011, ובשש השנים שקדמו להקמתה פעלה כיחידה עצמאית במסגרת האגודה. החברה מציעה לסטודנטים קורסי עזר, מרתונים, קורסי שפות, קורסי מנהיגות וחוגי העשרה.
תאגידים בבעלות מלאה או חלקית של האגודה > בעלות חלקית

עמותת דיונון - העמותה נמצאת בבעלות משותפת של האגודה ושל אוניברסיטת תל אביב, והיא הבעלים של רשת חנויות "דיונון", המתמחה במכירת ספרים וציוד משרדי. בעבר מנתה הרשת מספר סניפים, כולם מוקמו באוניברסיטאות ומכללות. בשנים 2012–2006 חנויות הרשת הופעלו על ידי אופיס דיפו. החל משנת 2013 מופעלת חנות "דיונון" רק באוניברסיטת תל אביב, על ידי באג מולטיסיסטם.
המועדון לספורט באוניברסיטת תל אביב - אס"א תל אביב (ע"ר) - האגודה מחזיקה בשני קולות מתוך שבעה באספה הכללית של העמותה. שאר הקולות הם של אוניברסיטת תל אביב. אס"א תל אביב הוא איגוד ספורט שהוקם עבור סטודנטים ועל ידי סטודנטים במטרה ליצור אצל סטודנטים ואנשי אקדמיה באוניברסיטת תל אביב מודעות לספורט ולפעילות גופנית ואתגר לעשייה ופעילות. המועדון חבר בארגון אס"א הארצי.
תאגידים בבעלות מלאה או חלקית של האגודה > תאגידים שהיו בבעלות האגודה בעבר

חברת מ.ד.ס. - מדריך דיור סטודנטיאלי בע"מ - החברה, שהוקמה בשנת 2001, הייתה בבעלות מלאה של האגודה, ופעלה קודם לכן כמחלקה במסגרת האגודה. החברה הציעה למכירה לסטודנטים בלבד לוחות מודפסים ואינטרנטיים של דירות להשכרה ורכבים יד שנייה למכירה. ב-2005 החברה נמכרה לאיש עסקים פרטי ופעילותה עברה לאינטרנט בלבד. כיום נמצאת החברה בבעלות קבוצת דפי זהב.
חברת סטודנט המרכז ללימודי פסיכומטרי בע"מ - החברה, שהוקמה בשנת 2009, הייתה בבעלות משותפת של האגודה (75%) ושל עו"ד עמית בנימין (25%). החברה הציעה קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית במחירים של עד 50% מהמחיר הממוצע בשוק. ב-2013 נמכרה החברה לרשת תיכון תל אביב.
חברת ג'וב טוב בע"מ - החברה, שהוקמה בשנת 1985 והייתה בבעלות מלאה של האגודה, היא חברה לגיוס, השמה ומציאת פתרונות עבודה לסטודנטים ואקדמאים בראשית דרכם, ומטרתה לספק לסטודנטים ולבוגרים עבודות איכותיות ובתנאים הוגנים. ב-2014 נמכרה החברה לאיש עסקים פרטי, אך משרדיה ממשיכים להיות ממוקמים באוניברסיטה.
ראו גם

תזה (מגזין)
סמול במה
הערות שוליים

↑  הורחב שיתוף התלמידים באוניברסיטת תל אביב, מעריב, 13 ביולי 1970
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306750405171  LCCN: no2006017942  VIAF: 128207307   WorldCat (עם VIAF): 128207307 
סמל האגודה הישן
אגוסטה וסטלנד

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2000–2016 (כ־16 שנים)
 חברת אם:  לאונרדו 
 מיקום המטה:  רומא 
 בעלות:  פינמכניקה (כיום לאונרדו)
 ענפי תעשייה:  תעשיית התעופה 
 מוצרים עיקריים:  מסוקים
 הכנסות:  4,243,000,000 אירו (נכון ל־2012) 
 רווח תפעולי:  473,000,000 אירו (נכון ל־2012) 
 עובדים:  12,500 (2015)
  
 helicopters.leonardo.com
 
אגוסטה וסטלנד (באנגלית: AgustaWestland) הייתה חברה רב-לאומית אנגלו-איטלקית שפיתחה וייצרה מסוקים.
החברה הוקמה ביולי 2000 על ידי מיזוג חברת וסטלנד הבריטית (בבעלות GKN) וחברת אגוסטה האיטלקית (בבעלות פינמכניקה) לכדי תאגיד רב-לאומי, כאשר שיתוף הפעולה בין שתי החברות החל כבר ב-1981 הקמת פרויקט 'EH תעשיות' (EHI) המשותף לפיתוח האגוסטה וסטלנד AW101 (נקרא תחילה EH101). אחרי המיזוג בין השתיים פיתחה החברה מספר דגמי מסוקים לשוק האזרחי והצבאי; בהם ייצור ברישיון של מסוק הקרב האגוסטה וסטלנד אפאצ'י, מסוקי תובלה בינוניים כגון הווסטלנד לינקס והאגוסטה וסטלנד AW159 ויילדקט ומסוקי תובלה וסיור ימיים כגון האגוסטה וסטלנד AW101 והאגוסטה וסטלנד AW189.
בשנת 2004 רכשה פינמכניקה את חלקה של GKN בחברה והפכה כך לבעלת השליטה הבלעדית, בשנת 2016, חברת לאונרדו (לשעבר פינמכניקה) מיזגה את אגוסטה וסטלנד לתוכה בתור מחלקת המסוקים שלה ('לאונרדו מסוקים').
מוצרים עיקריים

אגוסטה A129 מנגוסטה
וסטלנד לינקס
אגוסטה וסטלנד אפאצ'י
אגוסטה וסטלנד AW101
אגוסטה וסטלנד A109
אגוסטה וסטלנד AW119 קואלה
אגוסטה וסטלנד AW139
בואינג MH-139 גריי וולף
אגוסטה וסטלנד AW159 ויילדקט
אגוסטה וסטלנד AW169
אגוסטה וסטלנד AW189
לאונרדו AW609
‏NHI NH90
עונת 1991/1992 בגביע קוראץ'

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  1 באוקטובר 1991
 תאריך סיום:  18 במרץ 1992
 מספר משתתפות:  58 
 זוכה:  איטליה וירטוס רומא (זכייה שנייה)
 סגנית:  איטליה סקאבוליני פזארו
 מלך הסלים:  ארצות הברית ג'ו ארלאוקאס (טאו ויטוריה)  29.7 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ליטא ארווידאס סאבוניס (ואיאדוליד)  15.6 למשחק
 מלך האסיסטים:  ספרד פאבלו לאסו (טאו ויטוריה)  9.0 למשחק
 → 1990/19911992/1993 ←
 
עונת 1991/1992 בגביע קוראץ' הייתה המהדורה ה-21 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 1 באוקטובר 1991 ל-18 במרץ 1992.
וירטוס רומא ניצחה בגמר את סקאבוליני פזארו, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם השנייה.
סיבוב ראשון

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בלגיה קסטורס בריין | 172–174 | ספרד קויאדו ויאלבה | 108–97 | 64–77 |
| צ'כוסלובקיה באניק הנדלובה | 148–200 | יוון היראקליס | 79–89 | 69–111 |
| קפריסין א.א.ל. לימסול | 173–232 | יוגוסלביה בוסנה סרייבו | 83–107 | 90–125 |
| אוסטריה קלוסטרניובורג | 160–202 | יוון פריסטרי אתונה | 82–98 | 78–104 |
| פולין בידגושץ' | 157–182 | בלגיה גנט | 75–87 | 82–95 |
| פינלנד אודנקופונגין אורהייליאט | 145–164 | צרפת ראסינג פריז | 87–97 | 58–67 |
| בלגיה לוון | 187–186 | שווייץ בלינצונה | 79–86 | 108–100 |
| הולנד וירט | 163–207 | ספרד ואיאדוליד | 83–103 | 80–104 |
| פורטוגל אוברנסה | 137–142 | צרפת ריימס | 71–66 | 66–76 |
| בלגיה ורוויה-פפינסטר | 179–203 | איטליה וירטוס רומא | 89–99 | 90–104 |
| אוסטריה קלגנפורט | 112–183 | יוגוסלביה וויבודינה | 62–98 | 50–85 |
| צרפת סן-קנטן | 131–134 | יוון פאתינאיקוס | 69–57 | 62–77 |
| הונגריה טונגסרם | 195–184 | צ'כוסלובקיה סלביה ז'ילינה | 111–96 | 84–88 |
| אנגליה לסטר ריידרס | 145–250 | ספרד סרגוסה | 69–112 | 76–138 |
| פולין בוברק ביטום | 178–193 | טורקיה טד קולז'לילר | 93–98 | 85–95 |
| הונגריה פורטרס קורמנד | 158–180 | יוגוסלביה ק.ק. זאדאר | 85–97 | 73–83 |
| פולין פולוניה ורשה | 203–182 | גרמניה איינהייט וייסנפלס | 118–97 | 85–85 |
| רוסיה (1991–1993) דינמו מוסקבה | 200–217 | ישראל הפועל תל אביב | 90–102 | 110–115 |
| בולגריה לבסקי סופיה | 143–168 | ישראל הפועל ירושלים | 83–84 | 60–84 |
| הונגריה ZTE | 161–211 | טורקיה אפס פילזן | 73–112 | 88–99 |
| צ'כוסלובקיה פרייבידזה | 151–163 | טורקיה אוניברסיטת צ'וקורובה | 87–83 | 64–80 |
| לוקסמבורג דודלאנז' | 121–186 | גרמניה ריזן לודוויגסבורג | 72–96 | 49–90 |
| טורקיה פשאבחצ'ה | 181–165 | שוודיה אלוויק | 103–73 | 78–92 |
| גרמניה TBB טרייר | 178–164 | צ'כוסלובקיה ברנו | 98–62 | 80–102 |
| פולין גורניק ולבז'יך | 150–151 | הונגריה אלבה פהרוואר | 82–66 | 68–85 |
| אוקראינה בודיוולניק קייב | 192–148 | רומניה מוניצ'יפל אוראדיה | 113–67 | 79–81 |
סיבוב שני

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ספרד קויאדו ויאלבה | 181–182 | יוון היראקליס | 84–89 | 97–93 |
| יוגוסלביה בוסנה סרייבו | 165–169 | יוון פריסטרי אתונה | 84–84 | 81–85 |
| בלגיה גנט | 128–155 | צרפת ראסינג פריז | 67–74 | 61–81 |
| בלגיה לוון | 160–184 | ספרד ואיאדוליד | 84–83 | 76–101 |
| צרפת ריימס | 125–166 | איטליה וירטוס רומא | 54–72 | 71–94 |
| יוגוסלביה וויבודינה | 145–155 | יוון פנאתינאיקוס | 77–74 | 68–81 |
| הונגריה טונגסרם | 155–199 | ספרד סרגוסה | 96–113 | 59–86 |
| טורקיה טד קולז'לילר | 171–184 | יוגוסלביה ק.ק. זאדאר | 76–86 | 95–98 |
| פולין פולוניה ורשה | 145–214 | ישראל הפועל תל אביב | 75–98 | 70–116 |
| ישראל הפועל ירושלים | 195–181 | טורקיה אפס פילזן | 99–78 | 96–103 |
| טורקיה אוניברסיטת צ'וקורובה | 133–168 | איטליה בנטון טרוויזו | 64–82 | 69–86 |
| גרמניה ריזן לודוויגסבורג | 165–184 | ספרד טאו ויטוריה | 91–94 | 74–90 |
| טורקיה פשאבחצ'ה | 147–153 | איטליה פלקנסטרו קאנטו | 80–72 | 67–81 |
| גרמניה TBB טרייר | 138–224 | איטליה סקאבוליני פזארו | 69–115 | 69–109 |
| הונגריה אלבה פהרוואר | 139–165 | יוון א.א.ק. אתונה | 70–81 | 69–84 |
| אוקראינה בודיוולניק קייב | 141–170 | צרפת שולה באסקט | 76–92 | 65–78 |
שלב הבתים

שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצות בשני המקומות הראשונים בכל בית העפילו לרבע הגמר.
רבע גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צרפת ראסינג פריז | 142–151 | איטליה וירטוס רומא | 70–71 | 72–80 |
| צרפת שולה באסקט | 163–178 | איטליה סקאבוליני פזארו | 74–78 | 89–100 |
| איטליה פלקנסטרו קאנטו | 164–150 | ספרד טאו ויטוריה | 86–73 | 78–77 |
| יוגוסלביה ק.ק. זאדאר | 171–178 | ספרד ואיאדוליד | 80–95 | 91–83 |
חצי גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה וירטוס רומא | 142–137 | ספרד ואיאדוליד | 76–70 | 66–67 |
| איטליה פלקנסטרו קאנטו | 162–163 | איטליה סקאבוליני פזארו | 76–74 | 86–89 |
גמר

| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה וירטוס רומא | 193–180 | איטליה סקאבוליני פזארו | 94–94 | 99–86 |
ישראל בתחרות

הפועל תל אביבהפועל ירושלים, שסיימו במקום השלישי והרביעי בהתאמה בעונת 1990/1991 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.
הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול דינמו מוסקבה וניצחה 217–200 (102–90 במוסקבה ו-115–110 בתל אביב), ובסיבוב השני הוגרלה מול פולוניה ורשה וניצחה 214–145 (98–75 בוורשה ו-116–70 בתל אביב). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית עם פלקנסטרו קאנטו (ניצחון 104–94 בבית והפסד 72–79 בחוץ), ואיאדוליד (הפסדים 74–76 בחוץ ו-88–89 בבית) והיראקליס (ניצחונות 106–79 בבית ו-107–98 בחוץ).
הפועל ירושלים הוגרלה בסיבוב הראשון מול לבסקי סופיה וניצחה 168–143 (84–83 בסופיה ו-84–60 בירושלים), ובסיבוב השני הוגרלה מול אפס פילזן וניצחה 195–181 (ניצחון 99–78 בירושלים והפסד 96–103 באיסטנבול). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי בבית עם ראסינג פריז (ניצחון 92–91 בבית והפסד 71–84 בחוץ), סקאבוליני פזארו (הפסדים 75–112 בבית ו-84–94 בחוץ) וא.א.ק. אתונה (הפסדים 80–88 בחוץ ו-83–92 בבית).
ארטמיס 3

מסלול המשימה ארטמיס 3 - נחיתה על הירח בשנת 2025
ארטמיס 3 (באנגלית: Artemis 3) היא המשימה המאוישת השנייה בתוכנית ארטמיס של נאס"א והטיסה השלישית של חללית האוריון שתשוגר על גבי משגר ה-Space Launch System. משימה זו מתוכננת לשיגור בספטמבר 2026 ותהיה הנחיתה המאוישת הראשונה על הירח מאז משימת אפולו 17 משנת 1972.
משימה

בארטמיס 3 ישוגרו ארבעה אסטרונאוטים על סיפון חללית האוריון, יחד עם נחתת נפרדת. שניים מהאסטרונאוטים יבצעו נחיתה על אדמת הקוטב הדרומי של הירח בזמן שהשניים האחרים יישארו באוריון במסלול היקפי סביב הירח. שני האסטרונאוטים שינחתו, וביניהם האישה הראשונה על הירח, צפויים לשהות על פני השטח כשבוע ויבצעו עד ארבע הליכות חלל על אדמת הירח, יערכו ניסויים ותצפיות מדעיות וכמו כן יאספו דגימות של מי קרח הנמצאים באזור זה של הירח. לפני נחיתת ארטמיס 3, יונחת מראש באזור הנחיתה ציוד הכולל רובר בו יוכלו האסטרונאוטים לנוע אל מרחקים של מספר קילומטרים מאתר הנחיתה.
חללית

במאי 2019 בחרה נאס"א ב-11 חברות אותן תממן במטרה לפתח נחתת. הנחתת תהיה רב מערכתית ותכלול "מערכת העברה" (אל מסלול ירחי נמוך), "מערכת נחיתה" אשר תיקח את הצוות אל פני השטח של הירח, ו"מערכת המראה" אשר תטיס את הצוות בחזרה אל חללית האוריון. לאחר ארטמיס 3, הייעוד הוא להפוך את מערכות אלו לרב פעמיות ולעשות בהן שימוש חוזר ובכך להוריד עלויות.