stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ישראל באירוויזיון 1995
לפני האירוויזיון > שלב הניקוד

ניקוד השירים התבצע על ידי 7 מוקדי שיפוט ברחבי הארץ, כאשר כל מוקד חילק לשירים נקודות על-פי המדרג הבא: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ,10 ו-12 נקודות.
| שם השיר | הוד השרון | שלומי | תל אביב | חיפה | אריאל | ירושלים | פלמחים | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מלאכי הקטן | 5 | 7 | 8 | 5 | 6 | 8 | 7 | 46 |
| כמו בריז'יט | - | - | 3 | 1 | - | 1 | 1 | 6 |
| כסף | - | - | - | - | 1 | 3 | - | 4 |
| הארץ המובטחת | 7 | 10 | 5 | 8 | 8 | 7 | 8 | 53 |
| בטלוויזיה הלילה | 8 | 5 | 6 | 6 | 10 | 6 | 4 | 45 |
| לילה טוב אירופה | 12 | 8 | 10 | 10 | 7 | 10 | 10 | 67 |
| אל הגאולה | 2 | 2 | 7 | 7 | 5 | 2 | 6 | 31 |
| נשקינינא | - | 3 | 2 | - | - | - | - | 5 |
| תפילה | 3 | 4 | 1 | 4 | 2 | 4 | 2 | 20 |
| אהבת דוד | 4 | 6 | 4 | 2 | 3 | 5 | 3 | 27 |
| אמן | 10 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 82 |
| הלוואי עליך ועליי | 1 | - | - | 3 | 4 | - | 5 | 13 |
| רחוק מהבית | 6 | 1 | - | - | - | - | - | 7 |
לפני האירוויזיון > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

הוד השרון - אמנון פאר
שלומי - מוטי עדן
תל אביב - איילה חסון
חיפה - עופר נחשון
אריאל - צ'רלי בוזגלו
ירושלים - גלעד עדין
פלמחים - אורנה יקיר
באירוויזיון

ישראל הייתה השיר ה-21 בסדר ההופעה לאחר סלובניה ולפני מלטה בתום ההצבעה השיר קיבל 81 נקודות והגיע למקום ה-8 מתוך 23 מדינות שהשתתפו בתחרות. ישראל העניקה את ה-12 נקודות שלה לספרד.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  הממלכה המאוחדת | 12 נקודות |
| 10 נקודות |  גרמניה,  סלובניה | 20 נקודות |
| 8 נקודות |  קפריסין,  רוסיה | 16 נקודות |
| 7 נקודות |  בוסניה והרצגובינה | 7 נקודות |
| 6 נקודות |  אוסטריה | 6 נקודות |
| 5 נקודות |  הונגריה,  מלטה | 10 נקודות |
| 4 נקודות |  בלגיה,  קרואטיה | 8 נקודות |
| 3 נקודות |  | 0 נקודות |
| 2 נקודות |  שוודיה | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 12 מדינות | 81 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  ספרד
10 נקודות:  נורווגיה
8 נקודות:  יוון
7 נקודות:  צרפת
6 נקודות:  קפריסין
5 נקודות:  הממלכה המאוחדת
4 נקודות:  קרואטיה
3 נקודות:  סלובניה
2 נקודות:  אוסטריה
נקודה אחת:  טורקיה
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 1995
הערות שוליים

1 2  Detailed voting results
ישראל באירוויזיון 1993

ישראל השתתפה באירוויזיון 1993 עם השיר שירו בביצוע של שרה'לה שרון ולהקת שירו בעיר מילסטריט, במדינת אירלנד.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1993

תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1993 התקיימה ב-1 באפריל 1993 במרכז דוהל שבשכונת התקווה בתל אביב.
12 שירים התמודדו בתחרות על הזכות לייצג את ישראל באירוויזיון בפעם ה-19, במסגרת אירוויזיון 1993, שנערך באותה שנה באירלנד.
בתחרות זכו שרה'לה שרון ולהקת שירו עם השיר "שירו", שכתב יורם טהרלב והלחין שייקה פייקוב.
את התחרות הנחה נתן דטנר, שהנחה בעבר את קדם אירוויזיון 1985 ואף ייצג (יחד עם אבי קושניר) את ישראל קודם לכן באירוויזיון 1987 עם השיר "שיר הבטלנים".
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1993 > השירים המשתתפים

| סדר | שם המבצע | שם השיר | כותב | מלחין | מעבד | מקום | ניקוד סופי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | להקת שירו (סולנית שרה'לה שרון) | שירו | יורם טהרלב | שייקה פייקוב | אמיר פרויליך | 1 | 67 |
| 02 | דורית ראובני | בית בקצה הקשת | עידית חכמוביץ' | אורי הרפז | אורי הרפז | 6 | 36 |
| 03 | לינט | אני אנא | נועם נתנאל | נועם נתנאל | נחום אושרי | 10 | 7 |
| 04 | צביקה פיק | ארטיק קרטיב | מירית שם אור | צביקה פיק | דודי רוזנטל וצביקה פיק | 7 | 34 |
| 05 | דורון מזר | ריח וצבע | איזי מן ואיציק יצקן | אורי קריב | ננסי ברנדס | 2 | 62 |
| 06 | שימי תבורי | חי את מה שיש | אלי צרויה | אלי צרויה | דוד קריבושי | 8 | 26 |
| 07 | אתי קארי | ישר לתוך עיניי | אוסוואלדו סתיו | אוסוואלדו סתיו | קובי אשרת | 9 | 24 |
| 08 | אדם | עד | אהוד מנור | קובי אשרת | קובי אשרת | 3 | 56 |
| 09 | אפי בן ישראל ונתן נתנזון | מרקוני | יואל ריפל | יעקב תירוש | רפי קדישזון | 11 | 3 |
| 10 | דוד ד'אור | פרפר | דוד ד'אור | דוד ד'אור | עופר מאירי | 4 | 53 |
| 11 | מושיק דר | מורל | אריק רודיך | אריק רודיך | אריק רודיך | 5 | 37 |
| 12 | ראובן לביא | העולם כל-כך מדליק | אבי וורצל | חיים אסנר | משה קפטן | 12 | 1 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1993 > מופע ביניים

לאחר השמעת כל השירים ורגע לפני הקראת תוצאות השיפוט הוצגו קטעים מתוך הופעות עבר של ישראל באירוויזיון. כמו כן שולבו קטעי הומור בהשתתפותם של רבקה מיכאלי, טוביה צפיר וספי ריבלין.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1993 > שלב הניקוד

ניקוד השירים התבצע על ידי 7 מוקדי שיפוט ברחבי הארץ, כאשר כל מוקד חילק לשירים נקודות על-פי המדרג הבא: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ,10 ו-12 נקודות.
| שם השיר | ירושלים | כרמיאל | אור עקיבא | חיפה | נצרת עילית | בית שמש | תל אביב | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שירו | 8 | 12 | 10 | 12 | 6 | 7 | 12 | 67 |
| בית בקצה הקשת | 3 | 5 | 4 | 6 | 4 | 4 | 10 | 36 |
| אני אנא | - | - | 1 | 1 | - | 5 | - | 7 |
| ארטיק קרטיב | 7 | 3 | 3 | 10 | 7 | 1 | 3 | 34 |
| ריח וצבע | 6 | 8 | 12 | 5 | 12 | 12 | 7 | 62 |
| חי את מה שיש | 2 | 2 | 7 | 2 | 8 | 3 | 2 | 26 |
| ישר לתוך עיניי | 4 | 6 | 2 | 4 | 2 | 2 | 4 | 24 |
| עד | 10 | 7 | 6 | 7 | 10 | 8 | 8 | 56 |
| מרקוני | 1 | 1 | - | - | 1 | - | - | 3 |
| פרפר | 12 | 10 | 5 | 8 | 3 | 10 | 5 | 53 |
| מורל | 5 | 4 | 8 | 3 | 5 | 6 | 6 | 37 |
| העולם כל-כך מדליק | - | - | - | - | - | - | 1 | 1 |
רגע לפני הקראת הניקוד של נקודת השיפוט האחרונה, תל אביב, היה מצב הנקודות מותח במיוחד, כאשר שני המקומות הראשונים היו "שירו" ו-"ריח וצבע" אשר צברו 55 נקודות כל אחד, ומיד אחריהם שני השירים "עד" ו-"פרפר" צברו 48 נקודות כל אחד. הכף הוכרעה לטובת השיר "שירו" רק בתום הקראתו של דליק ווליניץ את תוצאות הניקוד של מוקד תל אביב.
בעוד חברי הלהקה התמקמו בעמדותיהם לקראת הביצוע החוזר של השיר הזוכה, אחזה שרה'לה שרון את פרחי הזכייה ואמרה אל המיקרופון בגאווה "תודה רבה. הפרחים לצה"ל!", משפט שליווה אותה במשך שנים לאחר התחרות.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1993 > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

ירושלים - בני עורי
כרמיאל - שולה שמרלינג
אור עקיבא - אמיר חי
חיפה - יעל אלמוג
נצרת עילית - אמנון פאר
בית שמש - דני רופ
תל אביב - דליק ווליניץ
באירוויזיון

ישראל הייתה השיר ה-24 בסדר ההופעה לאחר קפריסין ולפני נורווגיה בתום ההצבעה השיר קיבל 4 נקודות והגיע למקום ה-24 מתוך 25 מדינות שהשתתפו בתחרות. ישראל העניקה את ה-12 נקודות שלה לבריטניה.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  | 0 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  פורטוגל | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| נקודה אחת |  צרפת | נקודה אחת |
| סך הכל | 2 מדינות | 4 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  הממלכה המאוחדת
10 נקודות:  שוודיה
8 נקודות:  צרפת
7 נקודות:  יוון
6 נקודות:  קרואטיה
5 נקודות:  אירלנד
4 נקודות:  שווייץ
3 נקודות:  מלטה
2 נקודות:  איסלנד
נקודה אחת:  ספרד
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 1993
הערות שוליים

1 2  Detailed voting results
כל הזמן שבעולם

ערך זה עוסק בסינגל של דודי לוי. אם התכוונתם לסרט קולנוע באותו שם, ראו .
| --- | --- |
 סינגל בביצוע דודי לוי בהשתתפות אהוד בנאי
 מתוך האלבום דודי לוי (אלבום)
 יצא לאור:  1997
 סוגה:  רוק
 שפה:  עברית
 אורך:  5:04
 כתיבה:  מאיר גולדברג
 לחן:  דודי לוי ומשה לוי
 הפקה:  דודי לוי
 
כל הזמן שבעולם הוא סינגל רוק ישראלי משנת 1997 מתוך אלבומו הראשון של דודי לוי, הנושא את שמו שבוצע יחד עם אהוד בנאי כזמר אורח. השיר נכתב על ידי מאיר גולדברג, הולחן על ידי דודי לוי ומשה לוי והופק על ידי דודי לוי.
השיר, שבוצע על ידי לוי ואהוד בנאי, זכה להצלחה יוצאת דופן והיה לשיר המושמע ביותר בישראל בין השנים 1997–2007, עובדה שהפתיעה את לוי עצמו ("זה קטע מטורף. לא הייתי מאמין בחיים שהשיר הזה יגיע כל כך גבוה. כשסיימתי את האלבום הראשון, השיר בכלל לא היה בפנים. הוא צורף לאלבום ברגע האחרון").
בשנת 1998 הגיע השיר למקום ה-12 במצעד העברי של רשת ג' לשנת תשנ"ח.
הערות שוליים

↑  רז שכניק, שיר השירים, באתר ynet, 10 ביולי 2008.
כאן דרום

| --- | --- |
 סוג:  מקומון
 תדירות:  שבועון
 מו"ל:  כאן דרום מקומונים בע"מ
 תאריכי הופעה:  1983–הווה (כ־41 שנים)
 שפה:  עברית
 מערכת:   אשדוד,  אשקלון
 מדינה:  ישראל ישראל
 "כאן דרום אשדוד" "כאן דרום אשקלון"
 
כאן דרום הוא מקומון שיוצא לאור באזור מישור החוף הדרומי, בשתי מהדורות: "כאן דרום אשדוד", "כאן דרום אשקלון".
היסטוריה

"כאן דרום" נוסד בסוף 1983 על ידי רשת שוקן, והעורכת הראשונה כרמלה לכיש. לכיש ייסדה קודם מקומון באשדוד בשם “עיר ותכלת”, שנסגר. ואחר כך עבדה ברשת המקומונים "רחוב ראשי", שהחלה לפעול בתחילת 1983. רשת "רחוב ראשי" הוקמה ביוזמת קבוצה של עיתונאים ואנשי עסקים, ועם הקמתה הפיקה 15 מקומונים בכל רחבי המדינה. עיתוני הרשת הראשונים החלו להתפרסם במאי 1983, אך לאחר 7 חודשים הרשת נסגרה לאחר שצברה הפסדים של כ-4.5 מיליון דולר. עמוס שוקן יצר קשר עם כרמלה לכיש, שערכה את ”רחוב ראשי” באזור אשדוד והדרום, והציע לה לערוך שבועון אזורי באשדוד והסביבה עבור רשת שוקן, שבאותה עת כבר הייתה בעלת המקומנים כל העיר בירושלים, העיר בתל אביב וכלבו בחיפה. לכיש הגתה את שם העיתון וגייסה את העיתונאי הראשון, חיים שושן, כתב הספורט.
בתחילת דרכו הוגדר אזור הכיסוי של העיתון כאשדוד, אשקלון, קריית מלאכי, קריית גת, לכיש והסביבה. אחר כך פוצל לשני מהדורות לאזור אשקלון ולאזור אשדוד.
בספטמבר 2000 הגיש מאמן הפועל אשקלון, מנשה עלוואה, תביעת דיבה בסך מיליון שקל נגד העיתון, לאחר שפרסם ידיעה לפיה עלוואה נחקר במשטרה בחשד ששילם לשחקנים כדי שיחבלו בקבוצה. התביעה הסתיימה בתשלום פיצויים בסך 75 אלף שקל בגין לשון הרע.
בשנת 2007, במסגרת תוכנית ההתייעלות ומיתוג מחדש של רשת שוקן, שונו שם העיתון ל"העיר - כאן דרום". לאחר זמן קצר המיתוג מחדש בוטל והעיתון חזר לשם "כאן דרום".
ב-29 בינואר 2021 הודפס הגיליון האחרון של "כאן דרום" ומאז הוא ממשיך לפעול בשני אתרי אינטרנט בלבד. החל מחודש פברואר 2021 עבר "כאן דרום" לבעלות חברת "כאן דרום מקומונים בע"מ", שבבעלות העיתונאי והעורך של מהדורת אשקלון של "כאן דרום", דוד לוי.
עם הכתבים והעורכים בעיתון במהלך השנים נמנו: יואב צור, ברק סרי, יהושע בריינר ו"הלורד אריסטו דה סילבר", אסטרולוג ומגיד-עתידות שכתב טור בו הוא ייעץ לקוראים בבעיות אישיות. כיום עורך את המקומון איש התקשורת דוד לוי.
ראו גם

רשת שוקן
כל העיר
העיר
הערות שוליים

1 2  כרמלה לכיש ,צ'יזבטים על כאן דרום. כך זה היה פעם, באתר "כאן דרום", 30 בינואר 2021
↑  שרית ילוב, מדוע נסגרה רשת המקומונים?, דבר, 30 בנובמבר 1983
↑  שוש מיימון, עיתון מת, כותרת ראשית, 4 בינואר 1984
↑  יצחק דנון, ‏מאמן הפועל אשקלון הגיש תביעת דיבה במיליון שקל נגד רשת שוקן, באתר גלובס, 24 בספטמבר 2000
↑  יצחק דנון, ‏רשת שוקן ותבל חוייבו לשלם 75 אלף שקל פיצויים בגין לשון הרע, באתר גלובס, 28 באפריל 2005
↑  14 מקומוני רשת שוקן ישנו את שמם ל"העיר", באתר גלובס, 26 בדצמבר 2006
↑  שלומית לן, ‏"עיצוב זו האסטרטגיה של 20 השנים הבאות", באתר גלובס, 3 בפברואר 2008
↑  אחרי 37 שנים: הודפס הגיליון האחרון של "כאן דרום", באתר "כאן דרום", 29 בינואר 2021
↑  איתמר ב"ז, מו"ל נולד, באתר העין השביעית, 12 באוקטובר 2021
↑   הילו גלזר, הם היו חוד החנית של התקשורת הישראלית. ייתכן שאלה ימיהם האחרונים, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2020
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
כל הדברים היפים באמת

| --- | --- |
 סינגל בביצוע דניאלה ספקטור
 מתוך האלבום כל הדברים היפים באמת
 שפה:  עברית 
 אורך:  2:48
 כתיבה:  דניאלה ספקטור
 לחן:  דניאלה ספקטור
 
כל הדברים היפים באמת הוא פזמון שכתבה, הלחינה וביצעה דניאלה ספקטור. השיר יצא לאור בשנת 2014.
רקע

באמצע העשור הראשון של המאה ה-21 עבדה דניאלה ספקטור על אלבום הבכורה שלה. ספקטור נתקלה בקושי יצירתי להשלים את האלבום. מתוך תחושת ייאוש זו, כתבה כמה מילים לנחמה. ספקטור הצליחה בהמשך להשלים את האלבום, וזמן מה לאחר מכן הוסיפה עוד כמה מילים למנטרה. בעת שעבדה על אלבומה השני בעברית, החליטה להקליט אותו עבורו בשם "כל הדברים היפים באמת", והוציאה אותו כסינגל לרדיו בשנת 2014. השם שניתן לאלבום הוא כשם השיר.
השיר כולל שני חלקים. החלק הראשון כולל תשע מילים. החלק השני שהתווסף בהמשך כולל חמש מילים.
כמוס פלאח

| --- | --- |

 לידה:  1866 ה'תרכ"ו טריפולי, לוב 
 פטירה:  19 ביולי 1941 (בגיל 75 בערך) כ"ד בתמוז ה'תש"א בנגאזי, איטליה 
 מקום קבורה:  בנגאזי 
 מקום פעילות:  בנגאזי, לוב
 תקופת הפעילות:  ? – 19 ביולי 1941 
 תחומי עיסוק:  דיינות, רבנות והנהגה
 
הרב כמוס פלאח (1866, ה'תרכ"ו–19 ביולי 1941, כ"ד בתמוז ה'תש"א) היה דרשן, מקובל, דיין, מורה צדק, אב בית הדין ורבה הראשי של בנגאזי שבלוב.
ביוגרפיה

נולד בטריפולי שבלוב  לרבקה פלאח.
נישא לאללהם בת תיתה, ובצעירותו שימש כמלמד בישיבה של חברת יגדיל תורה בטריפולי, תחת הרב ציון ביתאן, בסביבות שנת 1897 (ה'תרנ"ז). בהמשך עבר לבנגאזי לכהן כדיין וכמורה צדק, ולאחר מספר שנים מונה לשמש כאב בית הדין המקומי וכרב העיר הראשי.
לאחר עיגונה בחוק של בנגאזי כבירת מחוז קירנאיקה עם הכיבוש האיטלקי בשנת 1911, מונה הרב פלאח לשמש גם כרב המחוז, שכלל סביבו מספר יישובים גדולים.
לאחר הכיבוש האיטלקי, נעשה ניסיון מצד ראשי הקהילה בבנגאזי להביא לקהילתם רב איטלקי מודרני יותר, שלא יהיה כפוף לרב של טריפולי, ובעצם להפריד את מוסד הרב הראשי ממוסד אב בית הדין. בחודש ספטמבר 1919 הגיע לכהן כרבה הראשי של בנגאזי הרב פרופסור גוסטבו קאלו מאיטליה, במקביל לרב פלאח, אולם לאחר שנה בתפקידו שב לאיטליה בשל תנאי השכר ויחסיו הבעייתיים עם ערביי העיר, והרב פלאח שב לכהן בשני התפקידים כאחד.
כשייסד בשנת 1913 הרב אהרון מנדיל הכהן אגודת רבנים עולמית שמטרתה כינון בית דין גדול בירושלים, נמנה הרב פלאח עם החתומים על מסמכיה.
הרב פלאח תמך בהחייאת ובהפצת השפה העברית ורעיונות הציונות בלוב באמצעות ארגונים שונים, בהם האגודה הציונית "הרצל" והארגון להפצת השפה העברית בטריפולי. כן נודע כדרשן, ותושבי בנגאזי המוסלמים לעיתים היו מתדיינים בפניו.
לאחר שבתי הדין היהודיים בלוב עברו להיות תחת חסות השלטון האיטלקי בשנת 1929, כיהן הרב פלאח כאב בית הדין, ותחתיו כיהנו הדיינים הרב מרדכי הכהן, הרב פנחס נחום והרב רחמים מהדר.
כשביקר בניטו מוסוליני בשנת 1937 בבנגאזי, הוא לווה ברחבי העיר בידי הרב פלאח וראשי הקהילה היהודית. כשביקר בבנגאזי ויטוריו אמנואלה השלישי, מלך איטליה בשנת 1938, נערכה לו קבלת פנים בקהילה היהודית, ובראשם הרב פלאח וראשי הקהילה. ויטוריו התרשם מדמותו של הרב פלאח והזמינו יחד עם ראשי הקהילה למשכנו שבאיטליה, שם העניק לו מדליית כבוד מזהב ואת התואר "איל כוואליירי רבינו מג'ורי".
הלך לעולמו ב-19 ביולי 1941. על קברו הוקמה מצבה רק כשנתיים לאחר פטירתו, בשל הגליית היהודים למחנות הריכוז בתקופת הכיבוש הגרמני.
לאחר פטירתו מונה הרב יוסף ג'יעאן לכהן כרבה של בנגאזי.
על שמו הוקם ביפו בית כנסת של יוצאי בנגאזי בישראל.
הרכב בית הדין בבנגאזי, 1930 לערך. במרכז יושב הרב פלאח ובצד שמאל הרב מרדכי הכהן
ירח אדום

| --- | --- |

 בימוי:  קתרין הארדוויק 
 הופק בידי:  לאונרדו דיקפריו 
 תסריט:  דיוויד לסלי ג'ונסון 
 עריכה:  ננסי ריצ'רדסון 
 שחקנים ראשיים:  אמנדה סייפריד (Little Red Riding Hood) בילי בורק (הזאב הרע) קייסי רוהל Christine Willes מייגן שרפנטיר מייקל הוגאן ג'ולי כריסטי לוקאס האס וירג'יניה מדסן גארי אולדמן מייקל שנקס שיילו פרננדז מקס איירונס דארן שאלאווי 
 מוזיקה:  בריאן רייצל 
 צילום:  מנדי ווקר 
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Appian Way Productions 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  21 באפריל 2011 
 משך הקרנה:  100 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה, סרט פנטזיה, סרט אנשי זאב, סרט פעולה, סרט דרמה, סרט אגדות 
 הכנסות באתר מוג'ו:   redridinghood
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
ירח אדום (באנגלית: Red Riding Hood) הוא סרט פנטזיה רומנטי משנת 2011 בבימויה של קתרין הארדוויק והופק על ידי לאונרדו דיקפריו, מתסריט מאת דייוויד לסלי ג'ונסון. הסרט בכיכובה של אמנדה סייפריד. הסרט מהווה עיבוד מודרני לסיפור הילדים "כיפה אדומה" ומתמקד בכפר מבודד שנרדף על ידי איש זאב קטלני. ואלרי (אמנדה סייפריד), צעירה הנמצאת במשולש אהבה בין פיטר, אהוב ילדותה, לבין הנרי, חתנה המיועד, מגלה שלחיה מסוכן יש קשר אישי אליה, והיא נאלצת להתמודד עם חשדות סביב משפחתה ותושבי הכפר.
הסרט יצא לאקרנים ב-11 במרץ 2011 על ידי אולפני האחים וורנר הוא קיבל ביקורות שליליות בדרך כלל מהמבקרים אך הכניס למעלה מ-97 מיליון דולר ברחבי העולם אל מול תקציב של 42 מיליון דולר.
עלילה

הסרט מתרחש בכפר קטן שבו התושבים חיים תחת איום קבוע של איש זאב שקטל כבר כמה מתושבי המקום. כאשר ואלרי מגלה שחיית הטרף הפכה פעילה יותר ומאיימת על חיי משפחתה, היא מגייסת עזרה מגברים בכפר כדי לצוד את המפלצת. עם הזמן, היא מגלה סודות אפלים על משפחתה ואהוביה, ומבינה שהאיש זאב עשוי להיות מישהו קרוב אליה.
צוות השחקנים

אמנדה סייפריד בתפקיד ואלרי
גארי אולדמן בתפקיד האב סולומון
שיילו פרננדז בתפקיד פיטר
מקס איירונס בתפקיד הנרי לאזר
ג'ולי כריסטי בתפקיד סבתא
ביקורות

הסרט ירח אדום קיבל ביקורות מעורבות-שליליות. המבקרים ציינו את העיצוב הוויזואלי המרשים, אך מתחו ביקורת על העלילה הפשוטה והקלישאתית. באתר Rotten Tomatoes, הסרט קיבל ציון של 10%, וב-Metacritic, ציון של 29 מתוך 100.
הערות שוליים

↑  Catherine Hardwicke's horror version of 'Little Red Riding Hood'.
↑  'Twilight' director Catherine Hardwicke talks new project: 'The Girl With the Red Riding Hood'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7852012-5  LCCN: n2017048141  SUDOC: 03242499X  VIAF: 186679263   WorldCat (עם VIAF): 186679263
כוכב עולה

| --- | --- |

עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אלמור לנארד 
 שפת המקור:  אנגלית אמריקאית 
 סוגה:  מתח, רומן
 מקום התרחשות:  ארצות הברית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2005
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ספרית מעריב
 תאריך:  2007
 תרגום:  לאה ששקו
 מספר עמודים:  355
 סדרה
 ספר קודם:  Cuba Libre 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002625451
 
כוכב עולה (באנגלית: The hot kid) הוא הספר מאת הסופר האמריקני אלמור לנארד, אשר יצא לאור בשנת 2007.
עלילה

הספר מתרחש בשנות השלושים וגיבורו הוא המרשל קַרֵל (קרלוס) וֵבּסְטֵר. ובסטר, שהרג לראשונה כבר בגיל 15, הוא אקדוחן מיומן השואף לגדולות ולפרסום. הצלחתו הראשונה מגיעה בהורגו את שודד הבנקים והרוצח  אמט לונג והוא זוכה לפרסום תקשורתי ניכר. בהמשך הספר רודף ובסטר אחר ג'ק בלמונט, שודד בנקים מתוחכם.
הערות שוליים

↑  אלמור לנארד, "כוכב עולה", ספרית מעריב, 2007, עמוד 55.
↑  אלמור לנארד, "כוכב עולה", ספרית מעריב, 2007, עמודים 61-62.
ירח גלטר

ירחמיאל (ירח) גלטר (נולד ב-1946) הוא איש חינוך ישראלי, שכיהן כראש ועדה קרואה במועצה המקומית ירוחם, בשנים 1979–1983.
כתביו

בשביל כבוד צריך לעבוד - מאגר סיפורים מאת גילה וירח גלטר, הוצאת רכס
הוו מתונים הדין - מסכת אבות א', משנה א', הגיגים ומחשבות, מרס 2016, דפוס המעתיק א. דגני
חגיגה בגופו של האדם - הוצאה פרטית
המגשר הרצוי - "מומחה גישורי" או עו"ד-מומחה שהוא גם מגשר, "פסק דין" - אתר המשפט הישראלי, 03 אפריל 2001
שניים - שני חברים, שתי משפחות, שלושה דורות - הוצאת סטימצקי, יולי 2022
לקריאה נוספת

ירוחם שם של מקום: סיפורו של ירח גלטר, מאת דורי טבצ'ניקוב - הוצאת מודן, 1987
תוכנית הבית האינטרנטי - פרוטוקול 365 מישיבת ועדת החינוך של הכנסת, 5 בדצמבר 2001
הערות שוליים

↑  ירח גלטר, יחסי דתיים חילוניים - דמות החברה בישראל, ניב המדרשיה, תשמ"ז
↑  ., בחירות בבר אילן, מעריב, 14 באפריל 1969
↑  ., הערב - הכינוס העולמי הראשון של סטודנטים דתיים, מעריב, 18 באוגוסט 1968
↑  מאיר אהרוני, מונתה ועדה קרואה במקום המועצה המשותקת, מעריב, 29 אוגוסט 1979
↑  ירוחם, באתר 1001 דירות
↑  ירח גלטר, מכתב לרמטכ"ל רפאל איתן (עמ' 18), באתר ארכיון המדינה, ‏27/01/1981
↑  עליזה בלוך, [https://lisa.biu.ac.il/sites/lisa/files/shared/lyzh_blvk_ph.d..pdf עיצוב מערכת החינוך העל-יסודית בעיירות הפיתוח
בתקופה שבין הרפורמות )1969-1995], חיבור לשם קבלת התואר "דוקטור לפילוסופיה", תשע"ו
↑  אמיר רוזנבלוט, מלחמתו של יו"ר הוועדה הקרואה בירוחם בנהגי צה"ל, דבר, 24 ביולי 1983
↑  בוקי נאה, מענקים לסטודנטים תושבי ירוחם, מעריב, 27 לפברואר 1980
↑  סופר דבר, תובעים להקים מפעל תעשיה ממלכתי בירוחם ולפתוח כביש הנפט מחדש, עיתון "דבר", 30 באוגוסט 1976
↑  בוקי נאה, משפחות הנפטרים בירוחם קוברות בעצמן את יקיריהן, מעריב, 24 ביולי 1980
↑  אמיר רוזנבליט, אלמונים מתנכלים לנבחרים ולעובדי ציבור בירוחם, דבר, 21 בפברואר 1983
↑  ירח גלטר, מכתב לנשאי המדינה יצחק נבון, עמ' 3
↑  ילקוט הפרסומים, הודעות בדבר תוצאות הבחירות, רשומות, 8 בדצמבר 1983
↑  דוד ארליך, מגמה מעורבת הביבוב השני, דבר, 9 בנובמבר 1983
↑  ילקוט הפרסומים, מינוי נציגי ציבור לבתי הדין לעבודה, רשומות, 20במרץ 2005
↑  ילקוט הפרסומים, מינוי נציגי ציבור לבתי הדין לעבודה, רשומות, 11 באוגוסט 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282283605171  VIAF: 254900275   WorldCat (עם VIAF): 254900275
כדורגלן השנה בליגה האנגלית (התאחדות שחקני הכדורגל)

זוכה התואר ב-2020 וב-2021, קווין דה בראונה
תיירי הנרי, הכדורגלן הראשון שזכה בתואר שתי עונות ברציפות
מארק יוז, הראשון שזכה פעמיים בתואר
אלן שירר, הראשון שזכה בתואר במדי שתי קבוצות שונות
כדורגלן השנה בכדורגל האנגלי (באנגלית: PFA Players' Player of the Year) הוא פרס עונתי המוענק על יד התאחדות שחקני הכדורגל באנגליה ובוויילס לשחקן הטוב ביותר בליגה האנגלית.
רשימת הזוכים

הזוכים בתואר משנת 1974:
רשימת הזוכים > שנות ה-70

1974 – נורמן הנטר (לידס יונייטד)
1975 – קולין טוד (דרבי קאונטי)
1976 – פט ג'נינגס (טוטנהאם הוטספר)
1977 – אנדי גריי (אסטון וילה)
1978 – פיטר שילטון (נוטינגהאם פורסט)
1979 – ליאם בריידי (ארסנל)
רשימת הזוכים > שנות ה-80

1980 – טרי מקדרמוט (ליברפול)
1981 – ג'ון וורק (איפסוויץ' טאון)
1982 – קווין קיגן (סאות'המפטון)
1983 – קני דלגליש (ליברפול)
1984 – איאן ראש (ליברפול)
1985 – פיטר ריד (אברטון)
1986 – גארי ליניקר (אברטון)
1987 – קלייב אלן (טוטנהאם הוטספר)
1988 – ג'ון בארנס (ליברפול)
1989 – מארק יוז (מנצ'סטר יונייטד)
רשימת הזוכים > שנות ה-90

1990 – דייוויד פלאט (אסטון וילה)
1991 – מארק יוז (מנצ'סטר יונייטד)
1992 – גארי פאליסטר (מנצ'סטר יונייטד)
1993 – פול מקגראת' (אסטון וילה)
1994 – אריק קנטונה (מנצ'סטר יונייטד)
1995 – אלן שירר (בלקברן רוברס)
1996 – לס פרדיננד (ניוקאסל יונייטד)
1997 – אלן שירר (ניוקאסל יונייטד)
1998 – דניס ברגקאמפ (ארסנל)
1999 – דויד ז'ינולה (טוטנהאם הוטספר)
רשימת הזוכים > שנות ה-2000

2000 – רוי קין (מנצ'סטר יונייטד)
2001 – טדי שרינגהאם (מנצ'סטר יונייטד)
2002 – רוד ואן ניסטלרוי (מנצ'סטר יונייטד)
2003 – תיירי הנרי (ארסנל)
2004 – תיירי הנרי (ארסנל)
2005 – ג'ון טרי (צ'לסי)
2006 – סטיבן ג'רארד (ליברפול)
2007 – כריסטיאנו רונאלדו (מנצ'סטר יונייטד)
2008 – כריסטיאנו רונאלדו (מנצ'סטר יונייטד)
2009 – ראיין גיגס (מנצ'סטר יונייטד)
רשימת הזוכים > העשור השני של המאה ה-21

2010 – ויין רוני (מנצ'סטר יונייטד)
2011 – גארת' בייל (טוטנהאם הוטספר)
2012 – רובין ואן פרסי (ארסנל)
2013 – גארת' בייל (טוטנהאם הוטספר)
2014 – לואיס סוארס (ליברפול)
2015 – אדן הזאר (צ'לסי)
2016 – ריאד מחרז (לסטר סיטי)
2017 – אנגולו קאנטה (צ'לסי)
2018 – מוחמד סלאח (ליברפול)
2019 – וירג'יל ואן דייק (ליברפול)
2020 – קווין דה בראונה (מנצ'סטר סיטי)
רשימת הזוכים > שנות ה-20 של המאה ה-21

2021 – קווין דה בראונה (מנצ'סטר סיטי)
2022 – מוחמד סלאח (ליברפול)
2023 – ארלינג האלנד (מנצ'סטר סיטי)