stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גאורג ויכורה
ביוגרפיה > קריירה מוקדמת

ויכורה נולד ב-15 בדצמבר 1851 ברטיבור, ובשנת 1872 התגייס לצבא הפרוסי והצטרף לרגימנט הרגלים ה-51 (שלזיה התחתית ה-4). ב-16 באוגוסט 1883 הוא הועלה לדרגת אובר לוטננט, וב-15 באוגוסט 1885 הוא הועבר לברומברג, שם שימש כקצין מטה של חטיבת הרגלים ה-8. ב-22 במרץ 1889 הוא הועלה לדרגת האופטמן, וכעבור שנה הוא הועבר לשטרסבורג, שם שימש כמפקד פלוגה ברגימנט הרגלים ה-143. ב-14 ביוני 1898 הוא הועבר להאגנאו, שם שימש כמפקד פלוגה ברגימנט הרגלים ה-137. ב-12 בספטמבר 1896 הוא הועלה לדרגת מיור, ולאחר מכן מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-143. ב-9 ביולי 1900 מונה ויכורה למפקד הגדוד ה-1 ברגימנט הרגלים ה-4 במזרח אסיה, איתו היה מעורב בדיכוי מרד הבוקסרים בסין, ועל כך עוטר בעיטור מסדר הנשר האדום עם חרבות.
ב-2 בספטמבר 1901 מונה ויכורה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-132, וב-18 באפריל 1903 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט. חודשיים לאחר מכן הוא הועבר למטה רגימנט הרגלים ה-113 (באדן ה-5) בפרייבורג. ב-22 באפריל 1905 הוא מונה למפקד פיקוד מחוז ברלין ה-1, וב-10 באפריל 1906 הוא הועלה לדרגת אוברסט. ב-17 בדצמבר 1908 הוא מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-10 (שלזיה ה-1 - המלך פרידריך וילהלם השני. ב-18 בפברואר 1910 הוא מונה למפקד חטיבת הרגלים ה-23, וב-22 במרץ 1910 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור. עם העברתו לפרנקפורט על האודר ב-1 באוקטובר 1912, הועלה ויכורה לדרגת גנרל לוטננט ומונה למפקד הדיוויזיה ה-5.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-3 בפיקוד אוואלד פון לוכו. הוא נערך בחזית המערבית במסגרת הארמייה הראשונה של אלכסנדר פון קלוק. הדיוויזיה נטלה חלק בקרבות מונס, לה קאטו ובקרב על המארן. בספטמבר 1915 הייתה אמורה הדיוויזיה להישלח לחזית המזרחית, אולם לבסוף נשארה ולחמה בקרב שמפאן השני. בפברואר 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב ורדן, ולוחמיה השתתפו בכיבוש מבצר דואומון. ב-6 בספטמבר 1916 מונה ויכורה למפקד קורפוס המילואים ה-8, ובשנת 1917 לחם הקורפוס בקרב אראס. בשנת 1918 לחם הקורפוס במתקפת האביב הגרמנית, ולאחר מכן לחם נגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית, ועם סיום המלחמה פורק הקורפוס. ב-2 בינואר 1919 הועלה ויכורה לדרגת גנרל חיל הרגלים, וב-20 בספטמבר 1919 פרש ויכורה מתפקידו ופרש מהצבא. לאחר מכן הוא חי בפרנקפורט על האודר, עד מותו ב-11 בדצמבר 1923.
עלי בן-צבי

| --- | --- |

עלי בן-צבי ירושלים 1946
 לידה:  10 בפברואר 1924 רחביה, ישראל 
 נהרג:  16 במרץ 1948 (בגיל 24) בית קשת, ישראל 
 מקום קבורה:  בית קשת 
 השכלה:  הגימנסיה העברית רחביה  בית הספר החקלאי כדורי 
 בן או בת זוג:  פנינה גרי 
 השתייכות:   הפלמ"ח
 דרגה:    רב-טוראי
 פעולות ומבצעים
 קרב בית קשת
 תפקידים אזרחיים
 מוכתר קיבוץ בית קשת
 
עלי בן-צבי (10 בפברואר 1924 – 16 במרץ 1948) היה בנם השני של נשיא מדינת ישראל יצחק בן צבי ורחל ינאית, פעיל ציוני, רב-טוראי בפלמ"ח, נפל במלחמת העצמאות על הגנת קיבוץ בית קשת (בקרב בית קשת).
המרכז הפדגוגי באשקלון, בית עלי ו"מעלה עלי" במכתש חצרה קרויים על שמו. בשנים הראשונות של פרס יצחק בן-צבי ניתנו כמלגה על שמו. מונודרמה (2008) וספר (2015) בשם "סיפור אהבה ארץ ישראלי" וסרט של דן וולמן "סיפור אהבה ארץ ישראלי" מבוססים על סיפור חייו של עלי.
ביוגרפיה

עלי בן-צבי נולד בחורף תרפ"ד עם מעברם של הוריו רחל ינאית ויצחק בן צבי לשכונת רחביה ובכך היה לילד הראשון שנולד ברחביה, השם "עלי" נבחר בעקבות דיון במועצת ההסתדרות, שבמרכזו עמדה בעיית העלייה.
בילדותו למד בגימנסיית רחביה, לאחר מכן למד בבית הספר החקלאי 'כדורי' שבגליל התחתון, בצעירותו השתתף בתנועת הנוער המחנות העולים כחניך ולאחר מכן כמדריך, במאורעות תרצ"ו שימש כקשר בהגנה.
תוך כדי לימודיו ב'כדורי' הצטרף לפלמ"ח, בקיץ 1942 סיים עלי את לימודיו ב'כדורי', והוא עבר עם אנשי פלוגה א' של הפלמ"ח לקיבוץ יגור. לאחר שנתיים במהלך מסע אימונים בנגב, הוא נפצע במכתש חצרה, וחבריו חילצו אותו, השביל בו חולץ נקרא על שמו "מעלה עלי".
באוגוסט 1944 הקים יחד עם חבריו לפלוגה יישוב בנוסח 'חומה ומגדל'. היישוב נקרא בהמלצת אביו בית קשת, בשל ידיעותיו בערבית ואנגלית מונה בן-צבי למוכתר הכפר.
מעבר לפעולותיו בהנהגת הכפר עסק בהשכנת שלום עם ערביי האזור.
בתקופה זו הכיר את פנינה דרומי (לימים גרי) והם החליטו על חתונתם בי"ד באדר ב', 25 במרס 1948.
בעוד אביו שיתף פעולה עם הבריטים נגד האצ"ל, עלי חלק עליו וסבר שמדיניות זו תביא לקריסת הציונות.
מותו

עם תחילת מלחמת העצמאות הוחמר מצב הביטחון בגליל התחתון והתושבים סבלו מתקיפות מצד אנשי שבט ערב א צביח, בתגובה תקפו פלוגה מהפלמ"ח את בסיס השבט.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | "אי אפשר לשבת בשקט! נפלו באירופה חמישה מיליונים יהודים ללא כל תועלת. יפלו עוד אלפים בארץ. אולי הקברים האלה לא יהיו חינם" | “ |

|  – עלי בן צבי - מכתב לחברתו |  – עלי בן צבי - מכתב לחברתו |  |
ב-16 במרץ 1948 יצאה מבית קשת כיתה של שמונה סיירים בפיקודו של עלי לסייר בגבעת שהב. בהגיעם למקום נפתחה עליהם אש תופת מכל הצדדים על ידי מארב מתוכנן של הזביחים. הם הצליחו להשיב אש ולפגוע באחדים מהתוקפים אבל רק ניצול אחד הצליח להימלט ולהגיע לשער הקיבוץ ושם התמוטט.
מיד אורגן כוח גדול מגדוד "ברק" של חטיבת גולני, בניסיון להגיע לגבעת שהב ולחלץ את הגופות. הקרב סער כל אותו יום. הגשם השוטף הפריע ללוחמים ובסוף היום הם נאלצו לסגת כשהם סובלים משלושה הרוגים ופצועים רבים. הגופות נשארו אצל הזביחים.
בהשתדלותו של מנהל בית הספר החקלאי כדורי, נתן פיאט, ובחסות הבריטים הוחזרו הגופות לאחר שהושחתו על ידי הזביחים.
לאחר שהוחזרו הגופות הם נקברו בקבר אחים בבית קשת לאחר לוויה כואבת בה השתתף בין השאר דוד בן-גוריון שכתב אחר כך ביומנו "בן־צבי לא הזיל דמעות ודן על העניינים - אבל כאבו לא היה חלש מזה של רחל...חזרו מהלוויה של עלי וחבריו. סבורים שבכדור האחרון ירה בראשו - למען לא יפול בידי הערבים. בעוד ימים אחדים עמד להתחתן עם נערה מנהלל..."
שניים מחבריו של עלי גילו את זהות מארגן הקרב בן השבט א-זביח וחיסלו אותו ללא משפט, לאחר תקופה אחד מהם סיפר על כך ליצחק בן-צבי וביקש ממנו משפט, בן צבי הוציא פתק ורשם עליו חנינה נשיאותית.
הנצחה

לזכרו בשנת 1950 פירק הזוג בן צבי את צריף מגוריהם והועבר לקיבוץ בית קשת, לשמש בית תרבות לזכר עלי, בשנת 2002 הוחל בשיפוץ הצריף. בשנת 2008 שופץ הצריף ביוזמת המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ובסיוע איש העסקים אלישע קלעי.
הזוג בן צבי הוציאו ספר הנצחה בשם עלי בהוצאת קריית ספר ירושלים תשי"ז, קיבוץ בית קשת הוציא ספר הנצחה בשם מול התבור, בן צבי גם הקדיש את ספרו פועלי ציון בעלייה השנייה לזכר בנו.
במרכז בית קשת, בגבעת שהב, הקימה בתיה לישנסקי, דודתו של עלי, אנדרטה לאחיינה ולשאר החללים, לישנסקי הקימה אנדרטה נוספת לזכרו בבית הספר כדורי.
באשקלון הוקם לזכרו מרכז פדגוגי בשם בית עלי, בהמשך הוקם בסמוך ספרייה באותו שם, בן צבי תרם את ספרייתו למכון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | אני מנשק לך למלאות שלושים שנה לנישואינו. עלי איננו, אך לא לחינם נולד לנו ולא לחינם חי וזו נחמתי, וזו צריכה להיות נחמתך. | “ |

|  – יצחק בן צבי לרחל ינאית |  – יצחק בן צבי לרחל ינאית |  |
יצחק בן צבי הקים באוניברסיטה העברית פרס לזכר אביו ולזכר בנו, הפרס הפך לימים לפרס יצחק בן-צבי.
במכתש חצרה קיים שביל הקרוי על שמו "מעלה עלי".
הנצחה > סיפור אהבה ארץ ישראלי

פנינה גרי ארוסתו של עלי הוציאה ב-2008 מונודרמה בשם "סיפור אהבה ארץ ישראלי", המבוססת על סיפור אהבתה לעלי ואסון מותו ערב חתונתם. הצגת היחיד, בביצוע השחקנית עדי בילסקי (במספר רב של תפקידים), הייתה מועמדת בקטגוריית "מחזאי/ת השנה" לפרס "קיפוד הזהב" 2009 ליוצרי הפרינג' בישראל וזכתה בפרס זה בקטגוריית "שחקנית השנה" (בילסקי). ב-28 במרץ 2011, נערכה הצגה חגיגית בצוותא לציון 250 הצגות של "סיפור אהבה ארץ ישראלי" במעמד שרת התרבות לימור לבנת. ב-2012 זכתה גרי על הצגה זאת ב"פרס ליצירה בתחום הציונות", בשנה הראשונה בה הוא מחולק.
המחזה תורגם לאנגלית וההצגה רשמה הופעות באנגליה, בפסטיבל לידס (2009) ובמקומות רבים ברחבי העולם.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | "שפע טוהר, תום ושקט. בת הצחוק התמידית, טוב הלב, רוח ישרה עמוקה וכנה. כזה הוא עלי, כזה הוא היה. גזע נפלא נגדע" | “ |

|  – דודתו של עלי בתיה לישנסקי, באנדרטה לזכרו |  – דודתו של עלי בתיה לישנסקי, באנדרטה לזכרו |  |
בשנת 2015 הוציאה גרי את הספר "סיפור אהבה ארץ ישראלי" (הוצאת שוקן, תשע"ה), רומן אוטוביוגרפי שנכתב בהשראת ההצגה.
בשנת 2017 יצא הסרט "סיפור אהבה ארץ ישראלי" בהשראת המחזה שכתבה גרי, בבימויו של דן וולמן על פי תסריט מאת דיתה גרי ובכיכובם של עדי בילסקי ואביב אלוש.
לקריאה נוספת

פנינה גרי, סיפור אהבה ארץ־ישראלי, הוצאת שוקן 2015.
ורדן

| --- | --- |
סמל ורדןסמל ורדן

 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  גראנד אסט
 מחוז:  מז
 שטח:  31.03 קמ"ר
 גובה:  262 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  16,689 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  49°09′43″N 5°23′15″E﻿ / ﻿49.16194°N 5.38750°E﻿ / 49.16194; 5.38750
 אזור זמן:  UTC +1
 https://www.verdun.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי ורדן(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי ורדן(למפת גראנד אסט רגילה) שטרסבורג מילוז מץ נאנסי אפינאל שאלון-אן שמפאן  ריימס שרלוויל מזייר  טרואה שומון בורגון-פראנש-קונטה א. דה פ.  או-דה פראנס  בלגיה לוקס. גרמניה שווייץורדן(למפת גראנד אסט מוגדלת) שטרסבורג מילוז מץ נאנסי אפינאל שאלון-אן שמפאן  ריימס שרלוויל מזייר  טרואה שומון בורגון-פראנש-קונטה איל דה פראנס  או-דה פראנס  בלגיה לוקסמבורג גרמניה שווייץורדן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ורדן (בצרפתית: Verdun, מגרמנית של ימי הביניים: Wirten) היא העיר הגדולה ביותר במחוז מז שבחבל גראנד אסט בצפון-מזרח צרפת. סביב העיר התרחש קרב ורדן, חלק מקרבות החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה.
היסטוריה

ורדן הוקמה על ידי הגאלים והייתה מקום מושבו של הבישוף של ורדן מאז המאה ה-4, למעט מספר הפסקות. בשנת 843 נחתם חוזה ורדן לפיו חולקה האימפריה של קרל הגדול לשלושה חלקים. בשנים 1624–1636 נבנתה מצודה גדולה על חורבותיו של מנזר חשוב. בשנת 1670 ביקר בורדן מרשל צרפת שהכין תוכנית שאפתנית לביצור העיר כולה. אף שחלק גדול מתוכניתו נבנה בעשורים הבאים, מספר אלמנטים לא הושלמו עד לאחר המלחמות הנפוליאוניות. למרות ביצורים נרחבים, ורדן נכבשה על ידי הפרוסים בקרב ורדן (1792), אבל אלו נטשו אותה לאחר קרב ואלמי. במהלך המלחמות הנפוליאוניות שימשה המצודה להחזקת שבויי מלחמה בריטים. במלחמת צרפת–פרוסיה הייתה ורדן המבצר הצרפתי האחרון שנכנע ב-1870. זמן קצר לאחר מכן החלה בניית המערכת החדשה של הביצורים בסביבות העיר.
היסטוריה > קרב ורדן

בשנת 1916, במסגרת מלחמת העולם הראשונה, התרחש סמוך לורדן אחד מהקרבות המפורסמים במלחמה – קרב ורדן. במסגרת הקרב תקפו הכוחות הגרמניים את הצרפתיים בארטילריה כבדה, והתקדמו לעבר החפירות הצרפתיות תוך שימוש בלהביורים, לראשונה במלחמה זו. על אף שהכוחות הגרמניים התקדמו לאט, וכבשו את מבצר דואומון, הם לא הצליחו לכבוש את ורדן עצמה. מטרתה העיקרית של המתקפה בורדן הייתה לגרום לצבא הצרפתי "לדמם עד כניעה", אך זו כשלה, כפי שהראה מספר האבדות הנכבד בצד הגרמני.
כתב ברייל

אצבע ממששת קטע שנכתב בכתב ברייל לשם קריאתו
לוח כפתורי מעלית נגישה עליהם כתב ברייל
כְּתַב בְּרָייל הוא כתב, שסימניו מורכבים מנקודות בולטות ממשטח הדף כלפי מעלה, המאפשר קריאה של טקסט באמצעות חוש המישוש. כתב זה משמש עיוורים, אולם מרבית העיוורים אינם קוראים ברייל.
היסטוריה

בשנת 1771 הבחין צרפתי בשם ולנטין הַאוּאִי (בצרפתית: Valentin Haüy) בכך שהעיוורים מסוגלים לקרוא סימנים שניתן למשש בעזרת קצות אצבעותיהם והביא דפי תבליט של דפוס רגיל לשימושם. בפריז ייסד את הידוע כבית הספר הראשון לילדים עיוורים ואחד מתלמידיו היה לואי ברייל (Louis Braille). בשנת 1847 פיתח ויליאם מון סדרה של אותיות תבליט הניתנות לקריאה באמצעות קצות האצבעות. שיטה זו נזנחה כי ברבות הימים רכש פופולריות הכתב שפיתח לואי ברייל והנקרא על שמו.
לואי ברייל התעוור בתאונת ילדות. בגיל 15 הוא התאים שיטה צבאית שהייתה נהוגה בצבא צרפת, לקריאת פקודות בלילה ובתנאי ראות לקויים אחרים. שיטה זו כללה צירוף של 12 נקודות. הוא הקטין את מספר הנקודות לשש ובכך המציא את כתב ברייל, שכולל צירופים שונים של שש נקודות. כתב ברייל במקור היה חסר סימון עבור האות W, שמשמש בצרפתית רק עבור מילים זרות. כתב ברייל התקבל כתקן שנתיים לאחר מותו.
מבנה סימני כתב ברייל

כל סימן בברייל תופס שטח מלבני, הקרוי "תא ברייל", שבו יש בליטה אחת עד שש בליטות. מספר התאים השונים האפשרי הוא שתיים בחזקת שש, כלומר אפשריים שישים וארבעה צרופים שונים. ישנם סימני ברייל התופסים תא ברייל אחד, ישנם כאלה התופסים יותר (סימנים משני סוגים אלה מסתכמים בכשלוש מאות), ישנם סימנים שמשנים את המשמעות של המסומן בתאי הברייל הבאים אחריהם וישנם תאי ברייל שמשמעות הסימן שבו הם כלולים משתנה בהתאם למיקומם במשפט. לכן, מספר סמני הברייל הוא בלתי מוגבל.
לצרופי הנקודות היוצרים את "אותיות" הברייל יש לעיתים משמעויות שונות בשפות שונות. מצד שני, כל שפות הברייל משתמשות באותם צרופי נקודות, גם אם כאמור במשמעות שונה, לכן מכונת כתיבה שיכולה להדפיס ברייל בשפה אחת, יכולה להדפיס ברייל בכל השפות, בניגוד למכונות הכתיבה המדפיסות אותיות רגילות.
| שש הנקודות בהרכב סימני הברייל ובמכונה שיצרה אותם |
| --- | --- |

מכונת כתיבה לברייל. כשמניחים עליה את הידיים, המקשים לירידת שורה מול הזרתות, מקש הרווח מול האגודלים, מקשי הנקודות 4, 5 ו-6 מול האצבע, האמה והקמיצה הימניות בהתאמה ומקשי הנקודות 1, 2 ו-3 מול האצבע, האמה והקמיצה השמאליות.: מקום שש הנקודות בתא הברייל. התא מלבני ועומד על בסיסו הצר. נקודה מספר 1 בפינה השמאלית עליונה. נק' 2 משמאל במרכז ו-3 משמאל למטה. בהתאמה מימין נק' 4, 5 ו-6.
אי אפשר לכתוב כתב ברייל עם עט או עיפרון ואי אפשר לכתוב עם אותיות בצבעים וסגנונות עיצוב (משפחות גופנים) שונים. לסימני הברייל יש גודל אפשרי אחד בלבד. תמונות של סימני ברייל גדולים הן תמונות של אומנות בהשראת כתב ברייל.
כתב ברייל בשפות שונות

בכל השפות הכתובות באותיות לטיניות מוגדרות האותיות הלטיניות באותו אופן. אולם, סימנים הייחודיים לשפות שונות, כגון אותיות לטיניות עם סימן דיאקריטי, מוגדרות אחרת בכל שפה כזו. בנוסף, יש סימנים המורכבים מתא ברייל אחד ומכילים צירוף של אותיות. סימנים אלה שונים משפה לשפה בהתאם לשכיחות הצירופים ובהתאם לשיקולים טכניים אחרים. חשיבות הסימנים בעלי התא האחד המקודדים לצירופי אותיות היא בזירוז הקריאה ובהקטנת נפח החומר הכתוב. חסרונם של סימנים אלה הוא בהפיכת הקריאה בברייל למסובכת יותר ללמידה. מרבית העיוורים אינם קוראים ברייל אולם ההערכה היא שהסיבה העיקרית לכך אינה הקושי בלמידה (הגדל עקב השימוש בטכניקות לחיסכון במקום וזמן) אלא משום שהרבה מהעיוורים לא למדו ברייל בילדותם. במקרים רבים משום שבילדותם הם לא היו עיוורים.
כתב ברייל בעברית

השפה הראשונה שנכתבה בברייל הייתה צרפתית, אולם ההתאמה של הברייל לעברית התבססה על הברייל האנגלי. סימני הברייל העברי מוגדרים כך שצלילי האותיות המקודדות בהם מזכירים את צלילי האותיות וצירופי האותיות המקודדים דווקא בברייל האנגלי.
כתב ברייל העברי מבוסס על כתב ברייל האנגלי ולכן הוא נכתב משמאל לימין כמו באנגלית. סימני האותיות האנגליות הוגדרו כסימני אותיות עבריות על פי דמיון צליל. חלק מהסימנים שמשמשים בתור אותיות התנועות באנגלית משמשים כסימני תנועות גדולות (סימני התנועות המכילים י' או ו') בעברית. ברייל עברי נכתב תמיד עם סימני התנועות הגדולות. סימן האות O בברייל האנגלי משמש לסימן החוֹלם המלא (וֹ) בברייל העברי. סימן U בברייל האנגלי משמש לשורוק (וּ) בברייל העברי. סימן I משמש לחיריק המלא (ִי) בברייל העברי. י' שאינו חלק מחיריק מלא מסומן בסימן ה-J האנגלי ו-ו' שאינו חלק מחוֹלם או שורוק מסומן בסימן ה-W האנגלי. סימן האות A הוגדר בברייל עברי בתור א' ולא כסימן ניקוד. סימון האות E לא נכלל בין האותיות וסימני הניקוד העבריים. לב' ו-בּ', כ' ו-כּ', פ' ו-פּ' ו-שׁ' ו-שׂ' יש סימנים שונים בברייל העברי.
מלבד לסימן ה – E, גם לסימנים של C ושל Y לא הותאמו בעברית סימנים של אותיות או של ניקוד. סימן הצירוף TH בברייל האנגלי משמש לאות ת'. הסימן ל-SH משמש לשׁ' ימנית והסימן ל-WH משמש ל-שֹׂ השמאלית. הסימן ל-CH משמש כסימן לכ' רפה. סימן הקיצור למילה the משמש ל-צ'. הסימן לצירוף ED משמש ל-ע'.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 סימני כתב ברייל העברי והשוואת משמעותם לברייל האנגלי  להגדלת התמונות שבטבלה השתמשו בתוכנת ההגדלה המצויה בכל מחשב, בין אביזרי הנגישות
| א | בּ | ב | ג | ד | ה | ו | וֹ | וּ | ז | ח | ט | י | ִי | כּ | כ | ל | מ | נ | ס | ע | פּ | פ | צ | ק | ר | שׂ | שׁ | ת |

| A | B | V | G | D | H | W | O | U | Z | X | T | J | I | K | ch | L | M | N | S | ed | P | F | the | Q | R | wh | sh | th |
טעמי המקרא: קיים פרויקט המאפשר הוספת סימני ברייל מיוחדים המייצגים טעמי מקרא לכל טקסט מן התנך.
האתר להוספת טעמי מקרא בברייל לטקסט תנ"כי: https://brith.sadinoff.com/transcode
מאמר המספר על פיתוח סימני הברייל לטעמי המקרא, והתוכנה לתמיכה בכך:   https://forward.com/culture/421768/how-to-capture-the-nuances-of-torah-in-braille/#amp_tf=From%20%251%24s&aoh=16964328920776&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&ampshare=https%3A%2F%2Fforward.com%2Fculture%2F421768%2Fhow-to-capture-the-nuances-of-torah-in-braille%2F
ספרות ופיסוק > אותיות ברייל לועזיות

השפות הכתובות באותיות לטיניות חולקות אותו אלפבית בכתב ברייל אולם לכל אחת מהן יש תוספות לאלפבית זה בהתאם לאותיות הנוספות באותה השפה (כגון â בצרפתית) ולצירופי האותיות הנפוצים בה (כגון th באנגלית). בשפות שאינן כתובות באותיות לטיניות, כגון שפות הכתובות באותיות קיריליות (רוסית ועוד), ערבית או יוונית, ההתאמה של כתב ברייל לשפה המקומית נעשתה באופן דומה להתאמת העברית לברייל. רוב הקודים לאותיות הותאמו על פי דמיונן לצלילי השפה האנגלית או שפה שגורה אחרת בעלת אותיות לטיניות. התאמה של שפות המזרח הרחוק הנכתבות במאות אותיות שונות היא אתגר גדול יותר (ראה קישוריות לחומר נוסף). יש כתב ברייל גם באמהרית. ביידיש כתב ברייל נדיר ביותר. בשנת 1995 הוצע כתב ברייל יידי על ידי התאמת הברייל העברי לצורכי שפה זו.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
השוואת סמני ברייל בשפות שונות
| ברייל | אנגלית | עברית | צרפתית | ערבית |  |  |
|  | ‏A | א | A | ا |  |  |
|  | ‏B | בּ | B | ب |  |  |
|  | ‏C |  | C |  |  |  |
|  | ‏D | ד | D | د |  |  |
|  | ‏E |  | E | ــِ |  |  |
|  | ‏F | פ | F | ف |  |  |
|  | ‏G | ג | G |  |  |  |
|  | ‏H | ה | H | ه |  |  |
|  | ‏I | ִי | I | ي |  |  |
|  | ‏J | י | J | ج |  |  |
|  | ‏K | כּ | K | ك |  |  |
|  | ‏L | ל | L | ل |  |  |
|  | ‏M | מ | M | م |  |  |
|  | ‏N | נ | N | ن |  |  |
|  | ‏O | וֹ | O | ى |  |  |
|  | ‏P | פּ | P |  |  |  |
|  | ‏Q | ק | Q | ق |  |  |
|  | ‏R | ר | R | ر |  |  |
|  | ‏S | ס | S | س |  |  |
|  | ‏T | ט | T | ت |  |  |
|  | ‏U | וּ | U | ـُ |  |  |
|  | ‏V | ב | V | لا |  |  |
|  | ‏W | ו | W | و |  |  |
|  | ‏X | ח | X | خ |  |  |
|  | Y | { | ‏Y | ئ |  |  |
|  | ‏Z | ז | Z | ز |  |  |
|  | ‏ch | כ | â | ة |  |  |
|  | ‏gh |  | ê | غ |  |  |
|  | ‏sh | שׁ | î | ش |  |  |
|  | ‏th | ת | ô | ث |  |  |
|  | ‏wh | שׂ | û | ح |  |  |
|  | ‏ed | ע | ë | ض |  |  |
|  | ‏er |  | ï |  |  |  |
|  | ‏ou |  | ü | ؤ |  |  |
|  | ‏ow |  | œ |  |  |  |
|  | & | } | ‏ç | ص |  |  |
|  | ‏for |  | é | ظ |  |  |
|  | ‏of | [ | à | ع |  |  |
|  | ‏the | צ | è | ذ |  |  |
|  | ‏with | ] | ù | ط |  |  |
|  | ‏a>A |  |  | ـّ |  |  |
|  | , | , | , |  |  |  |
|  |  | ' | ' # | ء |  |  |
|  | # | # |  |  |  |  |
שימושים

כתב ברייל משמש למעבר מידע בתקשורת כתובה (ספרים, קובצי מחשב מודפסים) וכאמצעי נגישות. ספר ברייל הוא ספר שבולטים ממנו סימני ברייל רק מצד אחד של הדף. בשל כך ובשל עוביו של הדף, ספרים אלו הם עבי כרס. כתב ברייל נכתב בעת המצאתו בעזרת מכונות כתיבה מיוחדות לדבר ומכונות דפוס מיוחדות לדבר. מכונות הכתיבה האלה היו רועשות כמו מכונות כתיבה מכניות אחרות ואדם המשתמש בטכנולוגית ברייל לא היה יכול, למשל, לכתוב כשבני ביתו או כששכניו ישנים. המחשב הפך את הברייל לטכנולוגיה נוחה יותר לשימוש.
יש חברות שעל האריזות שלהן מוטבעות מילים בכתב ברייל לטובת אוכלוסיית העיוורים. על פי החוק האמריקני (ADA of 1990), בכל המעליות וליד דלתות של מבני ציבור חייבים להופיע סימני ברייל העוזרים לעיוורים להתמצא. אולם לכתב ברייל יש גם חסרונות כאמצעי נגישות. סימני ברייל חייבים להימצא רק במקומות צפויים. אין טעם, למשל, להוסיף סימני ברייל לשלטים הנמצאים מעל ראשם של העוברים והשבים כי אף עיוור לא ינחש שהוא צריך לחפש שם סימני ברייל. בעיות נוספת עם שלטי ברייל נובעות מהעובדה שאי אפשר לקרוא אותם מרחוק ושרוב העיוורים אינם קוראים ברייל.
כתיבת ברייל שלא במכונת כתיבה > ברייל בתבנית ניידת וחרט

לפני עידן המחשב, אדם שרצה לכתוב ברייל בלא להפיק את הרעש של מכונת הכתיבה ובלא הצורך לשאת מכונת כתיבה כבדה עמו השתמש בכרטיס קרטון שאותו סגר בתבנית מיוחדת ודקר את הכרטיס בעזרת חרט. התבנית אפשרה לדקור את הכרטיס רק במקומות הנכונים ליצירת כתב ברייל תקין. תבנית זו הכילה שורות מסודרות עם תאים מסודרים לאותיות וחורים לדקירה עבור כל אחת משש הנקודות היוצרת כל אות.
החיסרון הבולט של שיטת כתיבה זו הוא הקושי המנטלי הנובע מהעובדה שכיוון הכתיבה הפוך לכיוון הקריאה. זאת משום שהכתיבה נעשתה על צידו של הכרטיס שבו דקר הכותב שקעים בעזרת החרט ואילו הקריאה נעשתה בצידו ההפוך של הכרטיס - הצד בו נוצרו בליטות. על כן כתיבה באופן זה נאלצה להתמקד בהערות קצרות ודמתה לשימוש שעושים אנשים רואים בפנקס ובעט. שיטה זו לא דמתה לכתיבה במחברות.
כתיבת ברייל שלא במכונת כתיבה > ברייל בעידן הטכנולוגי

החסרונות המרכזיים של השימוש בברייל לפני עידן המחשב היו הנפח הגדול שתפסו ספרי הברייל, משקלם והרעש הרב שעשתה מכונת הכתיבה שכותבת ברייל. הליכה לבית ספר עם ספרי ברייל בתיק, שליחת ספרי ברייל בדואר וסיכום שיעור עם מכונת כתיבה מרעישה היו משימות מאוד לא נעימות. כיום, אדם הנעזר בטכנולוגית ברייל יכול לשמור את כל החומר הכתוב שלו בקובצי מחשב. המחשב גם יכול להמיר קובצי מסמך הכתובים באלפבית רגיל לברייל ומברייל לאלפבית רגיל. קורא ברייל הנעזר במחשב יכול לקרוא את הקבצים שלו אחרי הדפסתם במדפסת ברייל או בהצגתם בצג ברייל. צג ברייל הוא התקן בעל סדרת פינים שהמחשב יכול להבליט ולהצניע.
במחשב לא כותבים אותיות דגושות ולכן התרגום לברייל יפיק רק את האותיות הלא מודגשות (למשל ב ולא ב דגושה).
המחשב מרכיב בעזרת סדרת פינים זו שורה כתובה בכתב ברייל. בשורה זו כתוב תוכנהּ של אחת מהשורות המופיעות על צג המחשב הרגיל. צג ברייל מכיל גלגל המאפשר למשתמש "לעלות שורה" או "לרדת שורה". סימני הברייל שיוצר צג ברייל מורכבים משמונה נקודות כל אחד ולא משש כמקובל בברייל מודפס, כדי לאפשר ביטויי לסימנים שמוסיף המחשב לאותיות כגון סימן ללינק בדף אינטרנט. רוב צגי הברייל מונחים תחת המקלדת כך ששורת הפינים שלהם בולטת כלפי המשתמש ואצבעות המשתמש לא צריכות לנוע למרחק רב בין צג הברייל למקלדת.
את תפקיד מקלדת הברייל של מכונת הכתיבה בכתב ברייל תפסה מקלדת המחשב. עיוורים מוחלטים וכבדי ראייה המשתמשים בברייל מקלידים עליה על פי רוב בהקלדה עיוורת. כבדי ראייה שאינם מצליחים ללמוד כתיבה עיוורת משתמשים באמצעי טכנולוגיה מסייעת כדי לשפר את השימוש במקלדת המחשב. בעבר נעשו ניסיונות לשווק מקלדת מחשב שבמקום קלידי האותיות שלה יש שישה קלידים כמו במקלדת של מכונת הכתיבה הכותבת ברייל, אולם ניסיונות אלה לא צלחו.
כתיבת ברייל שלא במכונת כתיבה > ברייל בעידן הטכנולוגי > מחשבי כף יד וברייל

כבר באמצע שנות השמונים יצא דגם ראשון של מחשב כף יד שעובד בטכנולוגיית ברייל. למחשב כף יד זה קראו Speak ‘n Braille. אמצעי הקלט והפלט של מכשיר זה היו שקעים לחיבורי כבל למחשבים אחרים ולמדפסות ברייל, רמקול שנתן פלט קולי על תוכנת הקראה פרימיטיבית ומקלדת בעלת שבעה קלידים בלבד עבור צירופי שש הנקודות שיוצרות את אותיות הברייל ועבור הרווח. למכשיר היה נפח זיכרון גדול ותוכנה שמתרגמת ברייל לכתב אנגלי רגיל וכתב אנגלי רגיל לברייל.
כאשר מכשיר זה היה מנותק ממכשירים אחרים הוא שימש לכתיבת מסמכים בברייל והיה נוח בהרבה הן ממכונת הכתיבה בברייל, משום שהיה שקט וקל, והן מהתבנית הניידת והחרט, משום שלא אילץ את הכותב לכתוב אחורנית. כאשר המכשיר חובר למחשב אחר הוא הפך אותו לנגיש לעיוורים – הוא אפשר פלט קולי ותרגם את מסמכים לברייל לקראת הדפסתם במדפסת ברייל.
נכון לשנות האלפיים, מחשבים אישיים כמו גם מחשבי כף יד רבים מכילים תוכנות נגישות שונות לעיוורים או שניתן להתקין עליהן תוכנות כאלה. ניתן גם לחבר למחשבי כף יד רבים מקלדת מתקפלת שנוחה לעיוורים. עיוור יכול כיום להשתמש במחשבי כף יד שונים שיוצרו עבור האוכלוסייה הכללית והמסמכים שבהם להדפיס בברייל אחרי העברתם למחשב אישי עם תוכנת תרגום לברייל.
מגמות שימוש

ישנם מחקרים המציגים שהשימוש בכתב ברייל בארצות הברית במגמת ירידה. לפני דור, 50% מהתלמידים העיוורים השתמשו בכתב ברייל, וב-2006 פחות מ-12%. ב-2016, מצאו שפחות מ-9% מהאוכלוסייה בין גילאי 4-21 ידעו לקרוא ברייל.
בניגוד לכך, ישנם מחקרים אחרים הטוענים שאין סטטיסטיקה מהימנה עבור אוריינות ברייל.
ראו גם

נגישות
טכנולוגיה מסייעת
הספרייה המרכזית לעיוורים כבדי ראייה ומוגבלים
הערות שוליים

↑  כתב ברייל, רמי אריאלי, מכון ויצמן
↑  The English Braille Alphabet, DeafBlind
↑  Proponents Say the Decline in Braille Instruction Is Leading to Illiteracy
↑  Braille Literacy Statistics and How They Relate to Equality
↑  How Many Braille Readers? Policy, Politics, and Perception
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563517405171  BnF: cb157829042 (data)  GND: 4145976-3  LCCN: sh94008942  NARA: 10663116  NDL: 00572882  NKC: ph303205 
כתב ברייל עם מפת ארץ ישראל למישוש
כתב ברייל על לוח פח בהודו
כתובת בכתב ברייל המסבירה את תוכנה של אריזה
תבניות ניידות וחרטים להפקת כתב ברייל
חלק מצג ברייל בו נראית שורת תאים של שמונה פינים כל אחד
צג ברייל ומקלדת רגילה המונחים זה על זה במצב נוח לעבודה
מדפסת ברייל