stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניתוח התנהגות יישומי
עקרונות התנהגותיים > התנהגות אופרנטית

ניתוח ההתנהגות היישומי מתעסק בהתנהגות המורכבת של האורגניזם כשלם. עיקר התחום זוהי התנהגות, שמשפיעה על הסביבה, משתנת ומעוצבת על ידי תוצאותיה.
התניה האופרנטית - אם לאחר אופרנט מופיע חיזוק חיובי, תדירות ההופעה שלו תעלה בעתיד. אדם שלוחץ על כפתור ומדליק את המחשב, ירבה לעשות זאת בעתיד כל עוד ההתנהגות (לחיצה על כפתור) תוביל לתוצאה מחזקת (הדלקת המחשב). גירוי נחשב למחזק אם הוא מגביר את ההתנהגות. כך למשל, אדם מאוד שבע לא יאכל אוכל שיגישו לו, ואף ימנע ממנו. במצב כזה האוכל מאבד את הפונקציה שלו כמחזק חיובי.
הכחדה האופרנטית - כאשר החיזוק החיובי לא מופיע לאחר אופרנט שחוזק בעבר, תדירות התנהגותו יורדת בעתיד. אם לחיצה על כפתור אינה מובילה להדלקת המחשב, זה יכול להוביל לתגובה אמוציונלית, ואדם יתעצבן, אך בהמשך הוא יפסיק לנסות להדליק את המחשב.
התניה אופרנטית עם חיזוק שלילי - כאשר האדם נמצא תחת תנאים אברסיביים (גירוי או תנאים נחשבים כאברסיביים, אם הם גורמים לאדם לברוח או להימנע מהם), כל התנהגות שגורמת לאדם לצאת מהתנאים הללו תהיה מחוזקת ותופיע שוב בעתיד בתנאים דומים. גירוי נחשב למחזק שלילי אם הסרתו מגבירה את ההתנהגות. אדם שנמצא בחדר מאוד חם (תנאים אברסיביים) ירצה להדליק מזגן (התנהגות אברסיבית), אם המזגן יפעיל קור (חיזוק שלילי), האדם יעשה את אותה פעולה בעתיד בתנאים דומים.
ענישה - אם לאחר הופעת האופרנט מופיע גירוי אברסיבי, תדירות ההתנהגות בעתיד יורדת. אם לחיצה על כפתור מסוים מובילה למכת חשמל, סביר להניח שלא נלחץ עליו יותר.
גירויים מחזקים מותנים - בעזרת ההתניה הרספונדטית נוכל לקשר בין החיזוק החיובי לבין גירוי נייטרלי. כסף, כשלעצמו, אינו בעל יכולת לחזק התנהגות, אבל כל עוד הכסף מקושר לגירויים כמו מזון, שתייה, קורת גג, הכסף יקנה את הכוח לחזק התנהגות שמחוללת אותו.
עקרונות התנהגותיים > עיצוב ושימור ההתנהגות

חיזוק דיפרנציאלי - חיזוק הדרגתי ובודד של אופרנט כלשהו במטרה להתקדם להתנהגות היעד שאותה אנו נרצה ללמד.
עקרונות התנהגותיים > עיצוב ושימור ההתנהגות > שגרות של חיזוקים

כפי שידוע, התנהגות שלא מחוזקת מתחילה להיכחד. לכן, אם ברצונינו לשמר התנהגות, יש ליצור שגרה של חיזוקים.
לוח חיזוקים רציף - כאשר אדם מבצע התנהגות, הוא מקבל חיזוק. זהו השלב הראשוני בהקניה של התנהגות.
שגרה של חיזוקים באינטרבל קבוע - כאשר האדם הותנה לבצע התנהגות כלשהי, כעת נוכל לתת לו חיזוק, רק לאחר פרק זמן מסוים. דוגמה לכך - שכר שעתי, או שכר חודשי (אך בדוגמה זו החיזוק מגיע לא רק בגלל משתנה כגון זמן, אלא גם בגלל כמות מסוימת של תגובות. אם החיזוק מופיע רק בגלל משתנה כגון זמן התוצאה יכולה להיות חיזוק טפל).
שגרה של חיזוקים עם יחס קבוע - האדם מקבל חיזוק רק לאחר ביצוע של כמות מסוימת של תגובות. בתנאי מעבדה, יונה יכולה לבצע 10 תגובות של נקישה עם המקור בכפתור ולקבל חיזוק. גם הסוג הזה של השגרה מתאר את המשכורת והתשלום השעתי שלנו.
שגרה של חיזוקים עם יחס משתנה - כנראה סוג השגרה האפקטיבית ביותר לשימור התנהגות. כאן האדם מקבל חיזוק בזמנים משתנים שלא תלויים לכלום ולכן ההתנהגות מאוד מתחזקת. דוגמאות טובות הן הימורים, או לדוגמה פרס כספי.
שגרה של חיזוקים עם אינטרבל משתנה - בסוג הזה האדם מקבל חיזוק כאשר עוברת כמות לא קבועה של זמן.
עקרונות התנהגותיים > הסביבה השולטת

גירוי מבחין (דיסקרימינטיבי) - זהו גירוי אשר גורם לאדם "להבין" שכרגע ההתנהגות שהוא יבצע הולכת להוביל לחיזוק (וזה מתרחש עקב התניה אופרנטית שעוצבה בעבר). לדוגמה, כאשר מצלצל הטלפון (גירוי מבחין), זה מעלה את ההסתברות שתופיע ההתנהגות של לענות ולקבל חיזוקים מילוליים מהאדם השני בקו.
הכללה (חוק האינדוקציה) - כאשר משתנה כוח של רפלקס מסוים, משתנה גם הכוח של רפלקסים עם אפיונים דומים. לדוגמה, אם היונה הותנתה להקיש על כפתור בצבע אדום בצורה עגולה, קיימת גם תדירות יותר נמוכה שהיא תקיש על כפתורים אדומים בצורה מרובעת, או כפתורים יותר קטנים או גדולים.
היווצרות השרשראות - כאשר מתרחש רפלקס של התנהגות תגובתית, או כאשר מתרחשת התנהגות אופרנטית, זה יכול להוביל לתנאים חדשים של הסביבה שהם יהיו גירויים של רפלקסים אחרים. לדוגמה, צליל מאחור יכול לגרום לנו לסובב את הראש לכיוונו, וכאשר אנחנו נסובב את הראש, יופיעו עוד גירויים שיגרמו להיווצרות של עוד התנהגויות.
אבסטרקציה - כאשר יונה מותנת להקיש כפתור אדום בצורה עגולה, ונוצר תהליך של אינדוקציה, אנחנו יכולים להתנות את היונה להקיש רק על כפתורים אדומים עגולים. אנחנו נשים מולה כפתורים אדומים עם מסגרות שונות ונחזק אותה רק כאשר מקישה על כפתור בצורה עגולה.
עקרונות התנהגותיים > חסך ורוויה

אלה הם מצבים שונים שבהם מתחזקת או נחלשת התנהגות כלשהי. לדוגמה, בן אדם לא שתה זמן רב, אז כל סוגי ההתנהגות שקשורים להשגת שתייה ולתהליך השתייה מתחזקות. אותו דבר כלפי אוכל. ההסבר הביולוגי של מצבים אלה הוא מובן מאליו, אך בניתוח ההתנהגות מסתכלים עליו אחרת. המושג "תמריץ" או "דרייב" לא מסמן מצב פיזיולוגי של הגוף, או מצב תודעתי וכו' אלה מסמן מצב שבוא רפלקסים מסוימים מתחזקים. אפשר לומר שקיימות שני קצוות בין חסך לרוויה, אך המצב עצמו אינו סיבה של התנהגות שמופיע, אלא התוצאה של השפעות גורמים שונים מהסביבה החיצונית. האדם לא תמיד אוכל רק כאשר מרגיש כיווץ בקיבה. אדם לא תמיד שותה כי הוא על סף עילפון. ישנם סוגים שונים של דרייבים שהסיפוק ביניהם משתנה. לדוגמה ארוחה גדולה יכולה להוריד למצב אפסי את כוח הרפלקסים שקשורים לאכילה לכמה שעות. והתנהגות מינית אחת מספיקה כדי להוריד את כוח הרפלקסים שקשורים למין למשך כמה שעות או יותר.
כאשר אדם מבצע פעילות גופנית (למשל, ריצה), הוא יוצר בגוף שלו מצב של "חסך" לשתייה. שני המשתנים שהשפיעו על התמריץ לשתייה הם - פעילות גופנית, פרק זמן מסוים שבו הגוף לא קיבל נוזלים, אקלים, וכו'.
עקרונות התנהגותיים > הרגשות

בניתוח ביהביוריסטי הרגשות הן אירועים פנימיים הנלווים להתנהגות. הרגשות אינן בעלות תפקיד סיבתי בהתנהגות.
עקרונות התנהגותיים > התנהגות מילולית

סקינר הציג את השפה והדיבור גם כסוג של התנהגות. הוא טען שזוהי התנהגות שיכולה להתפתח רק בחברה בין קבוצות של בני אדם. את ההתנהגות המילולית הוא הגדיר באופן הבא: זוהי התנהגות של דובר, אשר מחוזקת על ידי שינוי התנהגותו של המאזין. לדוגמה, אדם יכול לקחת בעצמו כוס מים ולקבל חיזוק, או שהוא יכול לבקש מחברו "תביא לי, בבקשה, כוס מים". דרך ההתנהגות המילולית האדם שולט על סביבתו דרך אנשים אחרים.
עקרונות התנהגותיים > התנהגות מילולית > האופרנטים הורבאליים העיקריים על פי סקינר

טאקט - קריאת פריטים בשמות, אזכור של עצמים (שמות עצם), אפיונים של עצמים (שמות תואר), פעולות (פעלים). האופרנט של הטאקט נשלט על ידי גירוי מבחין לא מילולי (לדוגמה, צעצוע של משאית), ועל ידי חיזוקים מותנים מוכללים (לדוגמה, האמא משבחת את בנה, על כך שקרא לצעצוע של משאית "משאית").
מאנד - אלו הן תגובות של בקשה, או ציווי, אשר נשלטות על ידי תנאי מוטיבציה וחיזוקים ספציפיים. לדוגמה, הילד מרגיש רעב (תנאי מוטיבציה, אירוע מקדים), הוא אומר לאימו "אוכל" (תגובת מאנד), האמא מאכילה אותו (חיזוק).
אינטראורבליות - תגובה מילולית של אדם כלפי תגובה מילולית של אדם אחר, לדוגמה לענות על שאלות.
תגובת-הד - תגובה מילולית, בה האדם מחקה אדם אחר. ילד שחוזר אחרי אימו ואומר "משאית", לאחר שהיא ביקשה מימנו לחזור אחריה. ילד שמרים את הקוביה ומניח על קובייה אחרת, לאחר שהאמא בקשה ממנו לחזור אחריה והראתה לו את הפעולות הללו.
טרנסקריפציה - כאשר אדם כותב מילים אשר הוא שומע או רואה.
קריאה - כאשר אדם מקריא מילים אשר הוא רואה.
ניתוח התנהגות יישומי ואוטיזם > טיפול בשיטת ניתוח ההתנהגות היישומי

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. (אוקטובר 2022)
ניתוח ההתנהגות מסוימת של הילד יכולה להיות מוסברת בעזרת שלושה שלבים:
גירוי דיסקרימינטיבי - הוראה מילולית או הנחיה לגבי ההתנהגות שהילד מתבקש לבצע.
תגובה - ההתנהגות או חוסר ההתנהגות של הילד.
תוצאה - תגובת המטפל.
תגובות המטפל הן חיזוקים על פי עקרון ההתניה האופרנטית.
מטרת החיזוקים הוא להגביר הישנות של התנהגות מסוימת אותה אנו רוצים לעודד. בתחילת התהליך החיזוק הוא מלא (לאחר כל תגובה רצויה) ובאופן מיידי. בהמשך התהליך ניתנים חיזוקים חלקיים בשכיחות יורדת ובמרווחי זמן גדלים לאחר ההתנהגות עצמה. את החיזוקים עצמם מתאימים לכל ילד.
לדוגמה, ילד שמגיב לגירוי באופן הרצוי מקבל חיזוק חיובי כגון ממתק אהוב, צעצוע אהוב וכן חיזוק מילולי: "כל הכבוד! יופי!" וכך גוברת ההסתברות שההתנהגות תחזור על עצמה. חיזוק שלילי הוא סילוק גירוי שאינו נעים, לדוגמה, המטפל מדליק מוזיקה בעצמה גבוה שאינה נעימה לילד, ורק כאשר הילד מבקש לכבותה (שזו ההתנהגות הרצויה), המטפל יעשה זאת.
בהסתמך על גישה זו, שיטת ABA מתייחסת לתסמונות הספקטרום האוטיסטי כבעלי מקור נוירולוגי, ויחד עם זאת באה על מנת לקדם ולשנות את המצב בו המטופל נמצא באמצעות עקרונות של עיצוב התנהגות.
ניתוח התנהגות יישומי ואוטיזם > סביבת העבודה

בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים. (אוקטובר 2022)
לרוב, סביבת העבודה תהייה בביתו של הילד בשעות אחר הצהריים לאחר בית הספר, לרוב הטרפיסט גם נוכח עם הילד בבית הספר בתור סייע/משלב. בהמשך סביבת העבודה יכולה להשתנות בהתאם לנושאים שעליהם רוצים לעבוד. כדוגמת חדר כושר, סופר ועוד.
בשלב הראשוני של הלימוד, הוא נעשה בתנאים מובנים. סביבת הטיפול קבועה ומוכרת לילד ובכך מקילה על הלימוד. רק תוכני הלימוד משתנים. העבודה נעשית ליד שולחן, ללא גירויים העלולים להסיח את דעתו של הילד, תוך מדידת ההתקדמות קבועה וברורה, ובשימוש מתוכנן של חיזוקים. בהמשך, העבודה נעשית בסביבה אחרת, שאינה מובנת. זאת בעצם ההכללה, כלומר לקיחת מיומנות שנלמדו בסביבה נטראלית יחסית (כדוגמת השולחן) ולאחר שמיונות זאת מושגת באופן זה מרחיבים את ביצוע המיומנות למצבים אחרים. לדוגמה ניתן לחשוב על קניות בסופר והתקשורת עם המוכר/ת. בתחילה תעשה עבודה אל מול הטרפיסט בבית שתדמה מצבים של קנייה בקופה. העבודה תהייה בהתאם לצרכיו של המטופל. מהמתנה בתור, הגשת המוצר, הקשבה למחיר, הוצאת הכסף, תשלום, המתנה לעודף וכולי. לאחר מכן כאשר מיומנות זו נעשית בהצלחה בבית תועבר מיומנות זו לסביבה חיצונית אמיתית וגם כן תנסה להיות בחנות קטנה למשל בלי הרבה לקוחות ולאחר מכן בסופר רועש וכן הלאה. המטרה היא לבנות את הפעולה בעזרת חווה של הצלחה ולבסוף להגיע למצב שבו הפעולה היא עצמאית ויכולה להעשות ללא לווי.
ניתוח התנהגות יישומי ואוטיזם > ביקורת על טיפולים בשיטה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. יש לכתוב על ניסיונות ההסדרה בישראל ועל ההתנגדות להם.
על אף שהגישות ההתנהגותיות מקובלות על־ידי אנשי מקצוע רבים, מופנית כלפיהן גם ביקורת, וישנן טענות על כך שהן מהוות התעללות ומפרות את כללי הביואתיקה. היעילות והמוסריות של טיפול באוטיסטים בשיטת ניתוח ההתנהגות היישומי שנויים במחלוקת. בנוסף, אוטיסטים רבים טוענים בבגרותם שהטיפול הזיק להם, נחווה כסוג של טיפול המרה ואפילו אילוף. ישנם מחקרים המקשרים בין הטיפולים האלו לפיתוח טראומה, דיכאון, פוסט טראומה מורכבת ואף להתאבדויות, בדומה לטיפולי המרה אחרים.
בישראל השיטה איננה מעוגנת בחוק, ועיסוק בניתוח התנהגות לא נחשב כחלק מסל המקצועות הטיפוליים המוכרים על ידי מערכת הבריאות. חלק מארגוני האוטיסטים בישראל, בהם אס"י, מתנגדים לשימוש בשיטה.
מקורות נוספים

ספר הלימוד העיקרי בתחום הוא ספרם של ג'ון קופר, וויליאם הווארד וטימות'י הרון בשם Applied Behavior Analysis שפורסם לאור בשנת 2007 (מהדורה שנייה). בשנת 2019 יצאה מהדורה שלישית לספר.
ספר הלימוד העיקרי בעברית הוא ספרו של ד"ר איתן אלדר - ניתוח יישומי של התנהגות - עקרונות והליכים.
מקורות נוספים > כתבי העת העיקריים

Journal of Applied Behavior Analysis
Journal of the Experimental Analysis of Behavior
Journal of the Analysis of Verbal Behavior
The Behavior Analyst Today
Behavior Therapy
ראו גם

עיצוב התנהגות
טיפול התנהגותי
טיפול קוגניטיבי-התנהגותי
ביהביוריזם
התניה קלאסית
התניה אופרנטית
רומני (עיר)

רוֹמְנִי (באוקראינית: Ромни́, ברוסית: Ромны́) היא עיר במחוז סומי שבצפון אוקראינה, על גדות נהר רומאן, כ-105 קילומטרים מעיר המחוז סומי.
בשנת 2023 התגוררו בעיר 32,582 תושבים.
היסטוריה

היישוב נוסד ככל הנראה כאתר מבוצר על הגדה התלולה של נהר הסולה בשנת 988 ונחשב אחד היישובים העתיקים ברוס של קייב. העיר מוזכרת לראשונה במסמך של ולדימיר השני משנת 1096, בשם romus (משמעות השם בליטאית: "שקט"). בשנת 1239 נכבשה על ידי המונגולים. בשנת 1369 נכבשה על ידי הדוכסות הגדולה של ליטא. בשנת 1569 בעקבות איחוד לובלין נהפכה לחלק מהאיחוד הפולני-ליטאי. בשנת 1708 נפלה העיר בידי השוודים.
בשנת 1781 העניקה הצארינה קטרינה הגדולה זכויות עיר לרומני.
אוכלוסייה

| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1638: 6,000
1979: 53,016
1989: 57,502
2001: 50,448
2004: 49,200
יהודי רומני

בסוף ימיה של האימפריה הרוסית התקיימה בעיר קהילה יהודית, בין חבריה נמנו הפעילים הציוניים חיים ארלוזורוב בנו של הרב אליעזר ופנחס רוטנברג. ברבנות העיר כיהנו הרב אליעזר ארלוזורוב (1863–1891), הרב יעקב קריצ'בסקי מ-1867, ומ-1887 הרב שניאור זלמן מרדכי נובקובסקי[דרושה הבהרה], ומ-1901 עד 1921 הרב חיים ישעיה שניאורסון בן הרב שלום דובער שניאורסון מרצ'יצה.
בשנת 1920 למדו 600 ילדים בבית הספר היהודי ביידיש. ב-1928 למדו 90 ילדים בחדרים שהתקיימו בעיר. בין 1925 ל-1928 התקיימה בעיר ישיבה מחתרתית של חסידות חב"ד בראשות הרב יעקב גור אריה. בלחץ השלטונות, בתי כנסת התחילו להיסגר בשנות ה-30 והאחרון נסגר ב-1938.
בספטמבר 1941 העיר נכבשה על ידי חיילי גרמניה הנאצית, שהקימו בעיר גטו ליהודי העיירה (אם כי רבים מהם נמלטו מזרחה). בגטו הוקם יודנראט וכל היהודים אולצו ללבוש סימני הכר מיוחדים. ב-10 בנובמבר 1941, כל 1,223 תושבי הגטו נרצחו.
חלק מיהודי רומני לפני המלחמה הצליחו לברוח מזרחה ובסוף המלחמה חזרו לעיר. בשנת 1947 הקהילה היהודית הוקמה מחדש כקהילה רשומה, שמרכזה בבית כנסת ברחוב לונצ'רסקי 13. מניינים התקיימו כל יום, כשביום חול בין 10 ל-15 מתפללים ובשבתות וחגים 60–70. מ-1951 התפילות התקיימו בבית מושכר של משפחת ארונוב בסימטת קירוב השנייה. כרבני הקהילה בתקופה הזאת שימשו ברקו גרצ'וקוב עד 1952, משה רובינסקי עד 1958 וקוטליאר מ-1958. משנת 1959 הקהילה התפקדה כלא רשומה. בשנת 1959 מספר היהודים היה קצת פחות מ-1000.(כ-3% מאוכלוסיית העיר).
לאחר התפרקות ברית המועצות נשארו בעיר קרוב ל-100 יהודים. הקהילה נרשמה כחברה באיחוד הקהילות של אוקראינה בשנת 1999, כשבתפקיד היו"ר כיהן שלמה בלובשטיין. משנת 2000 עד שנת 2011 עמדה בראש הקהילה ילנה גוריאינובה. מאז עלייתה לישראל עומד בראש הקהילה לב טריגר. לקהילה אין בית כנסת פעיל. הרב יחיאל שלמה לויטנסקי, רב אזורי למחוז סומי באוקראינה, מבקר מדי פעם בעיר ומעביר בה שעורים ופעילות.
יהודי רומני > מנין היהודים ברומני

בשנת 1803 התגוררו בעיר 127 יהודים. ובשנת 1847 התגוררו בה 759 יהודים. ובשנת 1897 היו בה 6,378 יהודים, שהיוו 28.3% מהאוכלוסייה. להלן טבלת האוכלוסייה היהודית ברומני:
| שנה | מספר היהודים | % באוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1803 | 127 |  |
| 1847 | 759 |  |
| 1866 | 1,825 | 34.7 |
| 1897 | 6,378 |  |
| 1910 | 13,401 |  |
| 1923 | 9,760 | 33 |
| 1939 | 3,834 | 14.8 |
| 1959 | 1,000 |  |
| 2001 | 41 |  |
אתרים בעלי עניין

קתדרלת הרוח הקדושה – נבנתה בשנת 1735 בסגנון הבארוק, מגדל הפעמון נבנה ב-1780
כנסיית העלייה – נבנתה בשנים 1795–1801
אנדרטה למשורר טאראס שבצ'נקו משנת 1918
גלריה

מרכז העיר
Ascension Church in Romny
בניין הכנסים
הסמינר הקודם בעיר
הכנסייה הרומית הקתולית בעיר
בניין המסחר הקודם
כיכר השוק ברומני
בניין בית החולים ההיסטורי
תחנת אוטובוס ברומני
הערות שוליים

1 2  האתר של יעקב ילקין
↑  ספר צאצאי אדמו"ר הזקן
1 2  האנציקלופדיה האלקטרונית היהודית ברוסית.
↑  איחוד הקהילות של אוקראינה
↑  לפי אתר מורשת יהדות אוקראינה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007590339305171  LCCN: n2011006493  MusicBrainz: 8b5d1efc-eec8-4bc8-be01-0a55532ae7e6  VIAF: 167883508   WorldCat (עם VIAF): 167883508
מחלף שבעת הכוכבים

| --- | --- |

 תאריך הקמה:  ינואר 2000
 מיקום:  הרצליה
 כבישים במחלף:    כביש 20   כביש 541 (דרך "שבעת הכוכבים")
 מסילות במחלף:  מסילת החוף
 אתרים סמוכים:  תחנת הרכבת הרצליה, קניון שבעת הכוכבים ופארק הרצליה
 קואורדינטות:  32°09′39″N 34°48′58″E﻿ / ﻿32.16073611°N 34.81621111°E﻿ / 32.16073611; 34.81621111
 
  (למפת נתניה מוגדלת) מחלף שבעת הכוכבים(למפת נתניה רגילה) מחלף שבעת הכוכבים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף שבעת הכוכבים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מחלף שבעת הכוכבים
 
מחלף שבעת הכוכבים הוא מחלף המחבר את נתיבי איילון וכביש 541, המכונה גם דרך "שבעת הכוכבים", בהרצליה.
מבנה ומיקום

מבנה המחלף הוא מטיפוס מחלף עלה תלתן חלקי בעל שתי לולאות. דרך שבעת הכוכבים עוברת בגשר מעל הדרך המהירה. הקישור מדרך שבעת הכוכבים בכיוון מערב לנתיבי איילון אפשרי בכיוון דרום באמצעות רמפת לולאה ובכיוון צפון באמצעות גשר. הקישור מנתיבי איילון בכיוון צפון לשבעת הכוכבים בכיוון מערב (לכיוון הרצליה פיתוח) מתבצע גם הוא ברמפת לולאה שמסתיימת ברמזור.
ממערב למחלף, כמעט בצמוד אליו, נמצא מחלף הסירה, המחבר את כביש 2 עם כביש 541.
בסמוך למחלף נמצאים קניון שבעת הכוכבים, שהוא מרכז הקניות הגדול בהרצליה, ופארק הרצליה.
ב-2019 נחנך, לטובת הפנייה מרחוב שבעת הכוכבים בכיוון מערב לאיילון צפון, גשר נוסף העובר מעל חניון תחנת הרכבת הרצליה (לא מופיע בתרשים).
היסטוריה

המחלף נחנך בינואר 2000 לכיוון דרום בנתיבי איילון, ובספטמבר 2000 בכיוון הנגדי וכך היה הכניסה הצפונית ביותר לנתיבי איילון. מיד אחר כך נסלל מצפון למחלף קטע בנתיבי אילון בכיוון צפון בלבד שהסתיים ברחוב המעפילים בהרצליה. העבודות להשלמת קטע זו התעכבו מאחר שבמקביל נבנתה תחנת רכבת חדשה בהרצליה, במקום התחנה הישנה שהייתה בתוואי הכביש החדש. קטע זה נפתח לתנועה ב-4 בינואר 2005. המשך סלילת נתיבי איילון באופן מלא ממחלף שבעת הכוכבים למחלף המעפילים, שנבנה בצפון הרצליה על גבול כפר שמריהו, הצריך את הסתת תוואי מסילת הרכבת באזור ונמשך שנים רבות.
בינואר 2014 נסגר הקטע מצפון למחלף לטובת עבודות סלילה מחדש וקישור עם כביש 531. ב-29 בדצמבר 2016 נחנך הקטע הראשון, בכיוון צפון בלבד, המאפשר חיבור לכביש 531 בכיוון מזרח. ב-7 באוגוסט 2018 נפתח לתנועה הקטע בכיוון דרום.
מנהרת שבעת הכוכבים

"מנהרת שבעת הכוכבים" הייתה תוכנית לחפירת מנהרה באורך של כ-500 מטר, שתחבר בין דרך שבעת הכוכבים לרחוב מדינת היהודים בהרצליה פיתוח, מתחת לכביש 2, הרצליה ב', נתיבי איילון ומסילת הרכבת. זאת לצורך יצירת קישור מהיר בין שני חלקי הרצליה. התוכנית אושרה ופורסמה למתן תוקף על ידי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה בהרצליה ביולי 1999. אולם עם אישור התוכנית הוגשו נגד הוועדה המקומית הרצליה עשרות רבות של התנגדויות ותביעות לתשלום פיצויים. המתנגדים להקמת המנהרה בסמוך לקרקעותיהם חששו, בין היתר, מזיהומי אוויר ומפגעי רעש ומכך שלא יתאפשר להם בעתיד להקים מבנים באזור בשל בעיות הנדסיות שייגרמו מהקמת המנהרה.
במשך הדיונים הממושכים כמה מההתנגדויות נדחו ועלו לדיונים בוועדת הערר המחוזית, וחלקן אושרו לאחר חוות דעת שמאית מטעם העירייה שקבעה כי תהיה פגיעה כמעט ודאית בערך הקרקע. עם זאת, בעקבות ההתנגדויות העזות, ב–2004 החלו תהליכים לביטול תוכנית הקמת המנהרה, וביולי 2005 פורסמה באופן רשמי הודעת ביטול לתוכנית. בעקבות זאת, הוועדה המקומית מיהרה לבקש כי כל התביעות לתשלום פיצויים יידחו לחלוטין וכי ייקבע שאין חבות לתשלום בגין הפגיעה הנובעת מהתוכנית. ועדת הערר דחתה את בקשת הוועדה המקומית, וקיבלה את עמדת התושבים על בסיס סעיף 197 לחוק, שמטרתו "להעמיד את הזכויות בקרקע במצב שהיה לפני אישור התוכנית הפוגעת" וביקשה להמשיך בהליכים שהחלו. ביוני 2007, ועדת הערר המחוזית החליטה שבעלי נכסים שנפגעו מתוכנית מנהרת שבעת הכוכבים בהרצליה יפוצו, למרות שזו בוטלה. מאחר שהתוכנית הייתה בתוקף כמה שנים, שבמהלכן ירדו ערכי הנכסים הגובלים בה. בתחילת 2018 תבעה עיריית הרצליה מבעלי נכסים להחזיר את פיצויים.
הערות שוליים

↑  דוד חיון, ‏מחרתיים ייפתח הקטע מחלף שבעת הכוכבים-נתיבי איילון דרום, באתר גלובס, 13 בינואר 2000
↑  דוד חיון, ‏נתיבי איילון פותחת לתנועה את הכביש בין מחלף גלילות למחלף שבעת הכוכבים, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2000
↑  הארץ, איילון: הקטע בין שבעת הכוכבים לכפר שמריהו ייפתח במאי אף שרובו סלול, באתר TheMarker‏, 7 בספטמבר 2003
↑  גל ניסים, ‏איילון צפון: מחר ייפתח לתנועה הקטע בין מחלף שבעת הכוכבים לדרך בגין בהרצליה, באתר גלובס, 3 בינואר 2005
↑  הארץ, בלחץ מועצת כפר שמריהו: מסילת הרכבת תוסט לתוואי נתיבי איילון, באתר TheMarker‏, 31 באוגוסט 2003
↑  הקטע בין הרצליה לבגין באיילון צפון סגור לתנועה, הודעות באתר נתיבי איילון, 22 בינואר 2014
↑  אורן דורי, הקלה בפקקים? מהיום - קטע חדש בנתיבי איילון, באתר TheMarker‏, 28 בדצמבר 2016
↑  מירב מורן, פחות פקקים? לא ממש: נפתח החיבור בין כביש 531 לאיילון דרום, באתר TheMarker‏, 8 באוגוסט 2018
↑  משה כהן, ‏מינהרה באורך 500 מטר תחבר בין דרך שבעת הכוכבים לאזה"ת הרצליה, באתר גלובס, 20 במאי 2001
↑  אריק מירובסקי, הרצליה ב': הרכבת, הכביש והמנהרה הביאו עמם ירידת מחירים בשיעור של עד 30%, באתר הארץ, 16 ביולי 2004
↑  הארץ, הרצליה: תושבים תובעים פיצוי בגין מנהרה המתוכננת מתחת לבתיהם, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2002
אלעזר לוין, ‏16 דיירים מהרצליה תובעים את הוועדה המקומית בשל ההחלטה לכרות מנהרה מתחת לכביש תל-אביב-חיפה, באתר גלובס, 18 בפברואר 2004
↑  הארץ, התקבלה בקשת תושבי הרצליה לשמאי מכריע בגין הקמת מנהרת שבעת הכוכבים, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2003
↑  הארץ, המקומית בהרצליה למחוזית: לבטל את תוכנית מנהרת שבעת הכוכבים, באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2004
↑  הארץ, 197 סיבות לא לבנות, באתר TheMarker‏, 29 באפריל 2005
↑  הארץ, מנהרת שבעת הכוכבים בהרצליה בוטלה, אך בעלי הנכסים יפוצו על 6 שנים של נזק, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2007
נעמה סיקולר, תושבי הרצליה יפוצו במיליונים על המנהרה שלא הוקמה, באתר ynet, 3 ביוני 2007
↑  גילי מלניצקי, אחרי 15 שנה: הרצליה תובעת מתושבים להחזיר פיצויים על תוכנית שלא מומשה, באתר TheMarker‏, 4 בפברואר 2018
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: מחלף גלילות | מחלפים בנתיבי איילון | הבא: מחלף המעפילים |
קלמן כצנלסון

קלמן כצנלסון (18 באוקטובר 1907 – 2 בפברואר 2000) היה עיתונאי, סופר, מתרגם ופעיל רוויזיוניסטי אשר בשנת 1964 עורר סערה ציבורית בישראל עם פרסום ספרו "המהפכה האשכנזית" בו הכריז על האשכנזים כאומה נפרדת והפגין גזענות קשה כלפי המזרחים. כצנלסון הכריז שהוא "לא ציוני, אלא לאומן אשכנזי".
קורות חיים > ראשית דרכו

קלמן כצנלסון נולד בשנת 1907 בעיר בוברויסק שברוסיה הלבנה (כיום בלארוס), אחד מחמשת ילדיהם של רודה לבית ברקוביץ, מורה בבית ספר תיכוני לבנות, ושמואל כצנלסון, סוחר, בוגר בית ספר גבוה למסחר בלייפציג.
מצד אביו היה אחיינם של רחל כצנלסון-שזר, אברהם קצנלסון, יוסף כצנלסון וראובן כצנלסון (אשתו וילדיו של האחרון היו בת-שבע כצנלסון, שולמית כצנלסון ושמואל תמיר).
ב-1918, בימי מלחמת האזרחים ברוסיה, נפטר אביו מטיפוס הבהרות. בשנת 1921, בעקבות המלחמה, ברחו בני משפחתו לפולין, וב-1924 עלו ארץ ישראל. כצנלסון למד שלוש שנים בבית הספר החקלאי מקוה ישראל, ולאחר סיום לימודיו עבד כפועל חקלאי במושבות עמק הירדן ובבנימינה.
בשנת 1927 הצטרף למפלגה הרוויזיוניסטית וחבר לפלג המקסימליסטי שבהנהגת אב"א אחימאיר.
בשנת 1929 פנה למקצוע העיתונות והשתתף בכתיבה בעיתוני הימין "דואר היום", "הירדן", "חזית העם" ו"המשקיף". הוא כתב מאמרים פובליציסטיים ובהם הביע איבה עזה לתנועת העבודה ולתנועה הקיבוצית.
כך למשל כתב ב"דואר היום" ב-1930 על הצטרפותם של בני נוער לקיבוצים: "גדודים חדשים מתגייסים, איפוא, לכיבוש המצודה ללא כיבוש, שעלתה לציונות בקרבנות כה רבים ויקרים. בראש המחנה החדש המתעתד לדרך נצבים הגנרלים הוותיקים של תנועות חיי השיתוף הקיבוץ והקבוצה, ש"תפארת" מפלות העבר מעטרת את שמותיהם. אך גם פני אנשים חדשים מתבלטים פה ושם. ותחת דגל תכלת-לבן ואדום המשמשים בערבוביה ולקול פזמוני הבל ישנים, שחידשו נעוריהם בנפשות צעירות, צועד הנוער העברי במחנות חדשים בדרך הסבל של הקיבוץ והקבוצה. הכישלון המוחלט של הקבוצה (הקבוצה והקיבוץ הנם בעצם היינו הך, לדעתי) בתור צורת חיים אינו מוטל כבר בשום ספק. התקוות הנפרזות, שמחוללי הרעיון הזה תלו בו – להוות מסגרת להתיישבות העברית בארץ ולשמש נזר ליצירה הציונית – נתבדו חיש מהר.
קורות חיים > פעילותו הפוליטית

לצד פעילותו העיתונאית נטל כצנלסון חלק בפעולות הפלגים המקסימליסטיים של התנועה הרוויזיוניסטית כדוגמת סיעת "הקטרוג והאמונה", סיעת "התנערות" וסיעת "שחרור העם". בשנת 1945 נמנה עם הוועד הפועל של תנועת העם למדינה עברית.
הוא נאסר על ידי שלטונות המנדט הבריטי בשנת 1933 למשך חודש, ובשנת 1944 נכלא למשך שנה במחנה המעצר בלטרון. בשנת 1946, לאחר פיצוץ מלון המלך דוד, נעצר לתקופה של חודש ימים. באוגוסט 1947 נמנה עם עשרות ממנהיגי היישוב, בהם ראש העיר רמת גן אברהם קריניצי ראש העיר נתניה עובד בן עמי ואחרים, שנעצרו על ידי הבריטים, לאחר שבעקבות הוצאתם להורג של שלושת הנאשמים בפריצת האצ"ל לכלא עכו, יעקב וייס, אבשלום חביב ומאיר נקר, האצ"ל הוציא להורג שני סרג'נטים בריטים. הוא שוחרר מן המעצר ערב קום מדינת ישראל. לאחר הקמת המדינה המשיך בפעילותו העיתונאית בעיתון "חרות", ביטאונה של תנועת החרות, בו כתב מאמרים תחת שם העט "ק. מסתכל".
במרוצת הזמן הפכה תנועת ז'בוטינסקי בהנהגתו של מנחם בגין למתונה מדי לטעמו, והוא ביקר את מה שכינה אובדן הדרך של הימין בספריו "שקיעת התנועה הז’בוטינסקאית" ו"כובשים במצוקה". בהמשך במסגרת ספרו "אנטומיה של תנועת החרות: יצחק שמיר כונס נכסים, שמאלנים"  מתח ביקורת חריפה הן על הסכם השלום עם מצרים והן על ההתנחלות בלב אוכלוסייה ערבית עוינת, והביע תמיכה ברעיון הטרנספר של רחבעם זאבי. על אף זאת, הוא שיבח את יצחק שמיר בו ראה את רה"מ הטוב ביותר שהיה לישראל מעולם, והוסיף שאם הנ"ל יפסיד בבחירות יהיה זה מאורע הרה אסון.[דרוש מקור]
סופר ומתרגם

החל משנות החמישים פרסם כצנלסון מספר ספרים מפרי עטו ואת פרנסתו מצא בתרגום ספרים רבים לעברית, בעיקר ספרים בלשיים של סופרים כאגאתה כריסטי וארל סטנלי גרדנר לצד רומנים של צ'ארלס דיקנס ודפנה דה מוריאה. בנוסף הוא תרגם ספרים שעסקו בהיסטוריית הקיסרים הרומים. עיקר פרסומו יגיע כשיוציא לאור את ספרו "המהפכה האשכנזית".