stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איסידורוס מכאראקס

מפת האימפריה הפרתית בשיאה
איסידורוס מכאראקס (ביוונית עתיקה: Ἰσίδωρος Χαρακηνός, בלטינית: Isidorus Characenus) היה גאוגרף יווני בן המאה ה-1 לפנה"ס/המאה ה-1 לספירה. כל שאנו יודעים אודותיו, מלבד שמו, כי חיבר ספר ממנו השתמרו לימינו פרגמנטים בלבד.
וילפרד הֶרווי שׁוֹף, שפרסם ב-1914 מהדורה מוערת של הקטעים ששרדו מספרו של איסידורוס, סבור כי שמו מרמז על מוצאו - העיר כאראקס בממלכת כאראקנה, בקצה הצפוני של המפרץ הפרסי של ימינו. אולם הדבר אינו ודאי, שכן היו בעת העתיקה כמה ערים מבוצרות שנשאו את השם "כאראקס", שפירושו ביוונית "גדר כלונסאות".
שם ספרו היחיד של איסידורוס המוכר לנו נקרא בלטינית Mansiones Parthicae – "תחנות דרכים בפרתיה". זהו אִיטִינֶרארְיוּם (אנ') להדרכת הנוסעים בנתיב הסחר היבשתי מאנטיוכיה אל הודו, ומתאר במיוחד את האכסניות לשיירות סוחרים שהופעלו על ידי הממשל של האימפריה הפרתית. הספר נכתב קרוב לוודאי זמן מה אחרי שנת 26 לפנה"ס, שכן איסידורוס מזכיר בו את מרד טירידטס השני נגד פְרָאַטֵס הרביעי שאירע באותה שנה. החיבור, בצורה בה שרד לימינו, נראה כתקציר של חיבור גדול  יותר. ציטוט אצל אתנאיוס מעלה את האפשרות כי שם הספר הגדול יותר היה "מסע סביב פרתיה" (פַּרְתִיאַס פֶּרִיאֶגֶטִיקוֹס). הקטע המצוטט אצל אתנאיוס, שאינו נכלל בכתב היד הקיים של "תחנות דרכים בפרתיה", מתאר שליית פנינים.
פליניוס הזקן, הפוליהיסטור הרומי בן המאה ה-1 לספירה, מזכיר חיבור בשם "תיאור העולם" שכתב "דיוניסיוס" מכאראקס, ומוסיף כי הלה "נשלח על ידי הקיסר המנוח אוגוסטוס כדי לאסוף במזרח את כל המידע הדרוש כאשר עמד בנו בכורו לצאת לארמניה על מנת ליטול את הפיקוד על הלחימה נגד הפרתים והערבים". פליניוס נוקב אומנם בשם "דיוניסיוס", אך קרוב לוודאי שזו טעות והכוונה לאיסידורוס. השם "איסידורוס" נזכר פעמים אחדות בספרו של פליניוס כאסמכתא לנתוני מרחקים גאוגרפיים אחדים.
אסופה של הפרגמנטים השונים המיוחסים לאיסידורוס מכאראקס בתרגום לאנגלית ובצירוף הערות פורסמו, כאמור, ב-1914 על ידי וילפרד הרווי שׁוֹף בספרון בן 46 עמודים. התרגום של "תחנות דרכים בפרתיה" הנכלל בספרון זה נעשה על ידי קרל מילר ופורסם בפריז ב-1853.
הערות שוליים

↑  אתנאיוס, 3.93-94 .
↑  Plinius, Naturalis Historia, 6.31.
↑  Plinius, Historia Naturalis, 2.112, 4.5, 4.30, 4.37, 5.6, 5.9, 5.35-39, 5.43.
↑  Karl Müller, Geographi Graeci Minores I, pp. 244-256.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432442505171  PLWABN: 9813197422505606  BIBSYS: 2068828  BNE: XX5560111  BnF: cb13498915k (data)  CiNii: DA13257123  GND: 102396469  ISNI: 0000 0000 6154 757X  LCCN: nr88011270  NKC: uk2012709355  NTA: 069747067  RERO: 02-A012330632  SUDOC: 035603674  VcBA: 495/50956  VIAF: 71234739   WorldCat (עם VIAF): 71234739
אורגניזם אווירני

.
זיהוי באמצעות מבחנות מצע נוזלי של חיידקים אווירניים ואל-אווירניים: 1 - חיידקים אווירניים אובליגטוריים, 2 - אל-אווירניים אובליגטוריים, 3 - חיידקים אל-אווירניים פקולטטיביים, 4 - מיקרואירופילים, 5 - חיידקים אל-אווירניים סובלי אוויר
אורגניזם אווירני (ידוע גם בתור: אורגניזם אארובי, ארובי, או אירובי; מאנגלית: Aerobic organism) הוא מונח המתייחס לאורגניזם החי בנוכחות חמצן. יצורים אווירניים נמצאים בכל ממלכות החיים; היצורים בממלכות הפרוטיסטה, הצמחים ובעלי החיים הם כולם אווירניים.
יצורים המוכרחים לחיות בנוכחות חמצן חופשי נקראים אווירניים אובליגטוריים, לעומת זאת יצורים המסוגלים או מוכרחים לחיות בהיעדר חמצן חופשי נקראים אורגניזמים  אל-אווירניים (Anaerobic organisms), כשרובם המכריע הוא חיידקים אמיתיים או ארכאונים.
סוגי אורגניזמים אווירניים

אווירניים אובליגטוריים – יצורים שמוכרחים לחיות בנוכחות חמצן. יצורים אלה משתמשים בתהליך של זרחון חמצוני על מנת להפיק אנרגיה בתהליך של נשימה תאית.
אל-אווירניים פקולטטיביים – יצורים שמסוגלים לחיות בנוכחות חמצן ולנצלו לצרכיהם המטבוליים, אך גם בהיעדרו (אזי הם משתמשים במסלולים מטבוליים חלופיים). המונח אורגניזמים אווירניים פקולטטיביים נפוץ גם כן ומתאר את אותה קבוצת יצורים בדיוק.
מיקרואירופילים – יצורים שזקוקים לחמצן אך בריכוזים נמוכים בהרבה מהרגיל; ריכוזים גבוהים של חמצן (כמו הריכוז הנמצא באוויר – כ-20%) עלולים להורגם.
היות שהיצורים המפותחים ביותר הם כולם אווירניים, ניתן להסיק מכך שתהליך הנשימה האווירנית, שבו משתמשים יצורים אלו, יעיל בהרבה מתהליכים אחרים (כגון תסיסה וחיזור סולפט מיקרוביאלי), שבהם משתמשים היצורים האל-אווירניים. האנרגיה המופקת באמצעות ניצול חמצן גבוהה פי כ-15 מזאת המופקת בניצול של חומרים אחרים.
לאחר היווצרותו של כדור הארץ כל היצורים היו אל-אווירניים; ההתפתחות האבולוציונית של יצורים אווירניים הייתה מהאירועים המכריעים בעיצוב המגוון הביולוגי הקיים כיום. המעבר לנשימה אווירנית אפשר את היווצרותם של תאים גדולים יותר, ולאחר מכן של יצורים רב-תאיים, וכל זאת בזכות האנרגיה הרבה המתקבלת בנשימה אווירנית.
להסבר מפורט בנוגע למקור ההבדל בדרך שבה מתייחסים יצורים שונים לחמצן, ראו ערך אורגניזם אל-אווירני.
ראו גם

נשימה תאית
אווירני אובליגטורי
מיקרואירופיל
אורגניזם אל-אווירני
אל-אווירני פקולטטיבי
אוקראינית

.
| --- | --- |
 מדינות:  אוקראינה אוקראינה פולין פולין סלובקיה סלובקיה מולדובה מולדובה טרנסניסטריה טרנסניסטריה (מדינה לא מוכרת) רוסיה רוסיה בלארוס בלארוס
 אזורים:  מזרח אירופה
 דוברים:  כ-51,000,000
 שפת אם:  כ-51,000,000
 כתב:  אלפבית קירילי
 משפחה:  הודו-אירופית בלטו-סלאבית סלאבית מזרחית אוקראינית
 לאום:  אוקראינה אוקראינה טרנסניסטריה טרנסניסטריה (מדינה לא מוכרת)
 מוסד:  האקדמיה הלאומית למדעים של אוקראינה
 קוד שפה:  uk 
 קוד ISO 639-1:  uk 
 קוד ISO 639-2:  ukr 
 קוד ISO 639-3:  ukr 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
אוקראינית (Українська мова) היא שפה סלאבית מזרחית מתוך קבוצת השפות הסלאביות במשפחת השפות ההודו־אירופיות וככזו דומה במידה רבה לבלארוסית ובמידה פחותה יותר לרוסית. היא מדוברת בפי 51 מיליון איש, מהם 41 מיליון באוקראינה המהווים 83% מהאוכלוסייה.
הגיית השפה וכתיבתה > עיצורים

האוקראינית נכתבת באמצעות האלפבית הקירילי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי /שִנִּי | מכתשי /שִנִּי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  |  |  |  |  |  |  | nʲ |  | m |  |
| סותם |  |  | g | k |  |  |  |  | dʲ | tʲ | b | p |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  | ʤ | ʧ | ʣʲ | ʦʲ |  |  |
| חוכך | ɦ |  |  | x |  |  | ʒ | ʃ | zʲ | sʲ |  | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  | j |  |  |  |  |  | β̞ |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  | lʲ |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  | rʲ |  |  |  |
* תוספת פונמה בהתאמה
מפת תפוצה של השפות הסלאביות. למידע על שפה, לחצו עליה
| העיצורים> הסימון הגרפי | העיצורים> תעתיק IPA | העיצורים> הערך הפונטי |
| --- | --- | --- |
| Бб | b | נהגה כהגיית בי"ת |
| Вв | w | נהגה כהגיית W אנגלית (בקירוב) |
| Гг | ɦ | נהגה כהגיית ה"א במילה מַהֵר |
| Ґґ | ɡ | נהגה כהגיית גימ"ל |
| Дд | d ~ dʲ | נהגה כהגיית דל"ת |
| Жж | ʒ | נהגה כהגיית ז' (זי"ן גרושה) |
| Зз | z ~ zʲ | נהגה כהגיית זי"ן |
| Йй | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Кк | k | נהגה כהגיית כ"ף |
| Лл | l ~ lʲ | נהגה כהגיית למ"ד |
| Мм | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| Нн | n ~ nʲ | נהגה כהגיית נו"ן |
| Пп | p | נהגה כהגיית פ"א |
| Рр | r ~ rʲ | נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| Сс | s ~ sʲ | נהגה כהגיית סמ"ך |
| Тт | t ~ tʲ | נהגה כהגיית ת"ו |
| Фф | f | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| Хх | x | נהגה כהגיית כ"ף רפה |
| Цц | ʦ ~ ʦʲ | נהגה כהגיית צד"י מודרנית |
| Чч | ʧ | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| Шш | ʃ | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
| Щщ | ʃʧ | נהגה שְטְשְ |
הגיית השפה וכתיבתה > תנועות

| התנועות> הסימון הגרפי | התנועות> תעתיק IPA | התנועות> הערך הפונטי |
| --- | --- | --- |
| Аа | ɑ | נהגית כהגיית פתח אחורית |
| Ее | ɛ | נהגית כהגיית צירי פתוחה מעט |
| Єє | jɛ | נהגית כהגיית יו"ד וצירי לאחריה |
| Іі | i ~ ʲi | נהגית כהגיית חיריק |
| Її | ji | נהגית כהגיית יו"ד וחיריק לאחריה |
| Ии | ɪ | נהגית כהגיית i במילה האנגלית Thin |
| Оо | ɔ | נהגית כהגיית חולם |
| Уу | u | נהגית כהגיית שורוק |
| Юю | ju ~ ʲu | נהגית כהגיית יו"ד ושורוק לאחריה |
| Яя | jɑ ~ ʲɑ | נהגית כהגיית יו"ד ופתח אחורית לאחריה |
Ьь – סימן רך, מרכך את העיצור המופיע לפניו.
אוצר מילים אוקראיני

האוקראינית מכילה מילים רבות ממקור פולני, אך הן נהגות ללא ה"שריקות" האופייניות לפולנית, כלומר ללא התנועות המאנפפות ą ו-ę, שייחודיות לשפה הפולנית ונפוצות בה מאוד. היא מכילה גם מספר מילים השאולות מטורקית.
ראו גם

האוקאז של ואלוייב
הערות שוליים

↑  ראו כאן
| שפות סלאביות |
| --- | --- | --- |
| מזרחיות | רוסית • אוקראינית • בלארוסית • רוסינית |  |
| מערביות | פולנית • צ'כית • סלובקית • שפות סורביות: סורבית עילית, סורבית תחתית • קשובית • שלזית |  |
| דרומיות | בולגרית • מקדונית • סלאבית כנסייתית עתיקה • סלובנית • סרבו-קרואטית: בוסנית, סרבית, קרואטית, מונטנגרית |  |
| שפות הודו-אירופיות |
| --- | --- | --- |
| שפות רומאניות | צרפתית • מונגאסקית • ארפיטנית • ולונית • אוקסיטנית • גסקונית • אראנית • קטלאנית • ספרדית • לאדינו • חכיתיה • גליסית-פורטוגזית • פורטוגזית • גליסית • אסטור-לאונית • אסטורית • לאונית • מירנדזית • איטלקית • קורסיקאית • ליגורית • נפוליטנית • סיציליאנית • סרדינית • איסטרית • פריאולית • לדינית • רומאנש • דלמטית • רומנית • מולדובנית • ארומנית • איסטרו-רומנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות גרמאניות | אלמאנית • אלזסית • גרמנית שווייצרית • גרמנית • לוקסמבורגית • בווארית • ריפוארית • סקסונית עילית • יידיש • הולנדית • אפריקאנס • לימבורגית • סקסונית • זיילנדית • פריזית • סקוטית • אנגלית • דנית • שוודית • נורווגית ספרותית • איסלנדית • פארואזית • נורווגית חדשה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות סלאביות | אוקראינית • בלארוסית • רוסית • רוסינית • סלובקית • צ'כית • פולנית • פומרנית • קשובית • סורבית עילית • סורבית תחתית • בולגרית • מקדונית • סרבית • קרואטית • סלובנית • בוסנית • שלזית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות קלטיות | ברטונית • ולשית • קורנית • גאלית סקוטית • אירית • שלטה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות הודו-איראניות | סנסקריט • אסאמית • בנגלית • גוג'ראטית • הינדי • מאיטהילית • מראטהית • נפאלית • אורייה • פאלי • פנג'אבי • רומאני • סינדית • סינהלית • אורדו • דיבהי • דאמלי • דומאקי • גאוואר-באטי • קאלאשה • קשמירית • חוואר • קוהיסטנית • ניגאלאמית • פאשאי • פאלורה • שינה (שפה) • שומשתי • אשקום • קמוירי • קאטי (באשגלי) • פרסואנית (ווסי-וורי) • טרגמי • וואיגלית (קאלאשה-אלה) • פרסית • פאהלוי ("פרסית תיכונה") • פשטו • דארי של אפגניסטן • טג'יקית • אוסטית • כורדית • באלוצ'י • טאליש • טאטית • ג'והורי • ג'יהדי • דארי של זורואסטריאן • יאגנובי | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות בלטיות | לטבית • ליטאית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| אחר | יוונית • אלבנית • ארמנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560842305171  BnF: cb119636087 (data)  GND: 4120373-2  LCCN: sh85139389  NDL: 00573984  NKC: ph126868 
תנועות ואלופונים שלהן באוקראינית
איזוניאזיד

| --- | --- |

איזוניאזיד
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  137.059 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 מזהים
 קוד ATC:  J04AC01 
 מספר CAS:  54-85-3
 PubChem:  3767
 ChemSpider:  3635
 
איזוניאזיד בשלושה ממדים
איזוניאזיד (באנגלית: Isoniazid) היא אנטיביוטיקה שמשמשת לטיפול בשחפת וצרעת.
מנגנון פעולה

לחיידק השחפת Mycobacterium tuberculosis, וחיידק הצרעת - Mycobacterium leprae יש (בנוסף לדופן הרגיל המורכב מפפטידוגליקן) מעטפת שומנית של חומצה מיקולית המאפיינת אותו ומקנה לו חסינות נגד חומרים רבים. איזוניאזיד מעכבת את יצירת החומצות המיקוליות שמשמשות לבניית הדופן החיצונית. פגיעה בבניית הדופן החיצונית היא בקטריוליטית לחיידקים הנמצאים בחלוקה, ומביאה למותו.
עמידות

עקב ריבוי רב של מנגנוני עמידות של החיידק (שהתפתחו עקב הסלקציה הטבעית) תרופה זו אינה ניתנת כטיפול בודד, אלא אך ורק כשילוב עם אנטיביוטיקות נוספות שעובדות במנגנונים שונים.
פרמקוקינטיקה

מתן התרופה הוא בטבליות, (דרך הפה בבליעה).התרופה נספגת טוב במערכת העיכול ומגיעה לפיזור מלא ברקמות, היא עוברת BBB ומגיעה למערכת העצבים המרכזית.
בכבד היא עוברת מטבוליזם שמנטרל את פעולתה- אצטיליזציה, הוספת קבוצת אצטיל.
כיום יש מידע על אללים שונים של האנזים המעורב בפעולה זאת, שינויים אילו משפיעים על רמת המטבוליזם של התרופה.
כלומר יש מי שינטרל את התרופה מהר יותר- "fast acetylation " ומי שינטרל אותה לאט יותר "slow acetylation"' שינויים גנטים ומטבולים אילו ישפיעו על אופן מתן התרופה.
כמו כן תרופה זאת עלולה לעכב את P-450, קרי, מערכת האנזימים בכבד שאחראית על המטבוליזם של התרופות. תכונה זאת צריכה להילקח בחשבון, אם התרופה נלקחת בשילוב עם תרופות נוספות בעלות אינדקס טיפולי צר.
תופעות לוואי

תופעות לוואי שעלולות לנבוע מהשימוש בתרופה הן:
פרכוסים כי הוא אגוניסט לרצפטור GABA
פגיעה בכבד: עקב תוצר מטבוליזם רעיל לכבד.
פגיעה בעצב הראייה, עקב הירידה בוויטמין B6.
תגובה של רגישות יתר, ופריחה.
למרות קיומן של תופעות לוואי אילו הן אינן שכיחות והתועלת בשימוש בתרופה עולה על הסיכון הכרוך בשימוש בה.
היסטוריה

האיזוניאזיד סונתז בשנת 1912 על ידי מאייר ומאליי באוניברסיטת פראג. רק אחרי מלחמת העולם השנייה נתגלתה הפעילות האנטיביוטית של החומר. במעבדות של חברת הופמן לה רוש בנאטלי, ניו ג'קזי, פיתח ה. הרברט פוקס ועמיתיו את האיזוניאזיד ואת נגזרתו, איפרוניאזיד כתרופה שנועדה לשיווק. גם גרהרד דומק פיתח תכשירים המבוססים על איזוניאזיד עבור חברת באייר AG.
בשנת 1952 בנפרד, לוריא וזאלצר מחד, וז'אן דלה וז'אן-פרנסואה בויסון מאידך, תארו תכונות אנטידיכאוניות של האיזוניאזיד. תגלית זו עמדה ביסוד פיתוחם של התרופות נוגדות הדיכאון הראשונות.
אל-מעתדד השני

תהפוכות הירושה בבית עבאס, לחצו על התמונה לשם הגדלתה למסך מלא
אל-מעתדד באללה (תעתיק מדויק: מעתצ'ד; מילולית: האוזר כוח באל), אבו אל-פתח אבו בכר בן  אל-מסתכפי באללה (בערבית: المعتضد بالله, ابو الفتح ابو-بكر بن المستكفي بالله), היה הח'ליף העבאסי הסמלי שמשל בקהיר בחסות הממלוכים בין השנים 1352 ו-1362. הוא ירש את אחיו  אל-חאכם השני. בימיו משלו הסולטאנים צלאח אל-דין בן מחמד (1351-1354), נאצר אל-דין אל-חסן (1354-1361), ואל-מנצור מחמד (1361-1363).
| בית עבאס  ★  العبّاسيّون |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | אל-עבאס • אבן אל-עבאס •  ההאשמיה והמהפכה העבאסית • בית עבאס •  רשימת הח'ליפים |  |
| הח'ליפים המוקדמים בבגדאד (750–833) | א-ספאח • אל-מנסור • אל-מהדי • אל-האדי • הארון א-רשיד • אל-אמין • אל-מאמון |  |
| הח'ליפים בסאמרא   (833–892) | אל-מעתצם • אל-ואת'ק I • מתוכל  I • אל-מנתצר •  אל-מסתעין I • אל-מעתז • אל-מהתדי • אל-מעתמד •  מופק (בפועל) |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הטורקים (892–946) | אל-מעתדד I • אל-מכתפי • אל-מקתדר • אל-קאהר • א-ראדי • אל-מתקי • אל-מסתכפי I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הבויהים (946–1065) | אל-מטיע • א-טאאע • אל-קאדר • אל-קאאם I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הסלג'וקים ויורשיהם (1065–1258) | אל-מקתדי • אל-מוסתזהר • אל-מסתרשד • א-ראשד • אל-מקתפי • אל-מסתנג'ד I • אל-מסתדא • א-נאצר • א-זאהר • אל-מסתנצר I • אל-מסתעצם I |  |
| הח'ליפים הסמליים בקהיר תחת הממלוכים   (1261–1517) | אל-מסתנצר II • אל-חאכם I  • אל-מסתכפי II • אל-ואת'ק II • אל-חאכם II • אל-מעתדד II • אל-מתוכל II • אל-ואת'ק III • אל-מסתעצם II • אל-מסתעין II • אל-מעתדד III • אל-מסתכפי III • אל-קאאם II • אל-מסתנג'ד II • אל-מתוכל III • אל-מסתמסכ • אל-מתוכל IV |  |
| בירות הח'ליפות העבאסית | בגדאד • סאמרא • א-רקה • קהיר |  |
| אחרים | קרב הזב (750) • ח'יזוראן • אל-מאייד • ברמכים • נפילת בגדאד (1258) |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אל-חאכם השני | הח'ליפים לבית עבאס  1352–1362 | הבא: אל-מתווכל השני |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אל-מסתעצם השני

| --- | --- |
 פטירה:  1389 
 
תהפוכות הירושה בבית עבאס, לחצו על התמונה לשם הגדלתה למסך מלא
אל-מסתעצם באללה השני (מילולית: המבקש מחסה באל), אבו יחיא מוחמד זכריא בן אבראהים בן אל-מסתמסכ בן אל-חאכם באמר אללה השני (בערבית: المستعصم بالله الثاني, ابو يحيى محمد زكريا بن ابراهيم بن المستمسك بن الحاكم بامر الله الثاني) היה הח'ליף העבאסי שמשל בקהיר בין 1386 ל-1389. הוא מונה לאחר פטירתו של אחיו הח'ליף אל-ואת'ק באללה השלישי. לאחר שלטונו הקצר בן שלוש השנים הושב אל-מתוכל עלא אללה השני לכס הח'ליפות לכהונה שנייה.
מטבע פילס שנטבע בדמשק בשם ברקוק בשנת 1382, בימי אל-מסתעצם השני
צידו השני של הפילס של ברקוק הנושא 'תג' מזהה, מטבעת דמשק 1382
| בית עבאס  ★  العبّاسيّون |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | אל-עבאס • אבן אל-עבאס •  ההאשמיה והמהפכה העבאסית • בית עבאס •  רשימת הח'ליפים |  |
| הח'ליפים המוקדמים בבגדאד (750–833) | א-ספאח • אל-מנסור • אל-מהדי • אל-האדי • הארון א-רשיד • אל-אמין • אל-מאמון |  |
| הח'ליפים בסאמרא   (833–892) | אל-מעתצם • אל-ואת'ק I • מתוכל  I • אל-מנתצר •  אל-מסתעין I • אל-מעתז • אל-מהתדי • אל-מעתמד •  מופק (בפועל) |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הטורקים (892–946) | אל-מעתדד I • אל-מכתפי • אל-מקתדר • אל-קאהר • א-ראדי • אל-מתקי • אל-מסתכפי I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הבויהים (946–1065) | אל-מטיע • א-טאאע • אל-קאדר • אל-קאאם I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הסלג'וקים ויורשיהם (1065–1258) | אל-מקתדי • אל-מוסתזהר • אל-מסתרשד • א-ראשד • אל-מקתפי • אל-מסתנג'ד I • אל-מסתדא • א-נאצר • א-זאהר • אל-מסתנצר I • אל-מסתעצם I |  |
| הח'ליפים הסמליים בקהיר תחת הממלוכים   (1261–1517) | אל-מסתנצר II • אל-חאכם I  • אל-מסתכפי II • אל-ואת'ק II • אל-חאכם II • אל-מעתדד II • אל-מתוכל II • אל-ואת'ק III • אל-מסתעצם II • אל-מסתעין II • אל-מעתדד III • אל-מסתכפי III • אל-קאאם II • אל-מסתנג'ד II • אל-מתוכל III • אל-מסתמסכ • אל-מתוכל IV |  |
| בירות הח'ליפות העבאסית | בגדאד • סאמרא • א-רקה • קהיר |  |
| אחרים | קרב הזב (750) • ח'יזוראן • אל-מאייד • ברמכים • נפילת בגדאד (1258) |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אל-ואת'ק השלישי | הח'ליפים לבית עבאס  1386–1389 | הבא: אל-מתווכל השני |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אולטרה סאונד

הדמיה באמצעות סונוגרם של עובר בן 14 שבועות
תמונה של לב בבדיקת אקו-לב באולטרה סאונד
אוּלְטְרָה סָאוּנְד (בעברית: על-שמע; באנגלית: "Ultra sound" או בראשי תיבות, "US") הוא קול בתדירות גבוהה מזו שאדם יכול לשמוע (תחום השמע של האדם הוא מ-20 הרץ עד 20 קילוהרץ כאשר תחום התדרים העליון נפגע במהלך השנים - ילדים שומעים תדרים שמבוגרים כבר אינם שומעים). כמה בעלי-חיים, כגון כלבים, דולפינים ועטלפים, יכולים לשמוע תדירויות גבוהות יותר מהאדם, ולפיכך ביכולתם לשמוע אולטרה סאונד (בתדירויות מסוימות).
שימושים > ברפואה

בדיקת אולטרה סאונד משמשת לדימות של שרירים ורקמות רכות, והיא שימושית ברפואה לסריקת איברים. סורקי אולטרה סאונד טיפוסיים פועלים בתדירויות של 2 עד 10 מגהרץ. תדרים נמוכים מאוד, בתדירויות של 0.25 עד 3 מגהרץ מתאימים לטיפולים להפחתת דלקות, ריכוך רקמות גוף רכות, והפחתת כאב בשרירים (בפיזיותרפיה למשל). גלי אולטרה סאונד חזקים משמשים גם לטיפולים כגון ריסוק אבנים בכליות וטיפול בגידולים. אולטרה סאונד מונחה MRI היא שיטה בה ניתן לטפל במיומות ברחם ובהפרעות תנועה כגון רעד ראשוני ומחלת פרקינסון.
שימושים > בתעשייה

אולטרה סאונד משמש גם למכשירי ניקוי, הפועלים בדרך-כלל בתדירויות של 20 עד 40 קילוהרץ. מכשירים אלה שימושיים לניקוי תכשיטים, עדשות ורכיבים אופטיים אחרים, שעוני יד, מכשירים לרפואת שיניים, מכשירי ניתוח, ורכיבים תעשייתיים.
במעבדות ביולוגיה נקראים מכישירים אלו סוניקטורים.
ראו גם

בדיקת אולטרה סאונד להיריון
אל-מעתדד השלישי

| --- | --- |
 לידה:  1380 
 פטירה:  23 ביולי 1441 (בגיל 61 בערך) 
 
אל-מעתדד באללה השלישי (תעתיק מדויק: מעתצ'ד; מילולית: האוזר כוח באל), אבו אל-פתח דאוד בן אל-מתווכל עלא אללה השני (בערבית: المعتضد بالله الثالث, ابو الفتح داود بن المتوكل على الله الثاني) היה הח'ליף העבאסי שמשל בקהיר תחת חסות ממלוכית בין שנת 1412 ל-1441. אל-מעתדד השלישי היה בנו של הח'ליף אל-מתווכל השני ואחיו של הח'ליף הקודם אל-מסתעין באללה השני. לאחר בחירתו של סיף אל-דין אל-מואייד לסולטנות הודח אחיו ששימש עוצר, מכס הח'ליפות והסולטנות גם יחד. בימי שלטונו משלו סולטאנים רבים: אל-מואייד, א-ט'אהר, א-צאלח, אל-אשרף, וג'קמאק, דבר המעיד יותר מכל על חוסר יציבותה של השושלת הממלוכית הבחרית.
| בית עבאס  ★  العبّاسيّون |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | אל-עבאס • אבן אל-עבאס •  ההאשמיה והמהפכה העבאסית • בית עבאס •  רשימת הח'ליפים |  |
| הח'ליפים המוקדמים בבגדאד (750–833) | א-ספאח • אל-מנסור • אל-מהדי • אל-האדי • הארון א-רשיד • אל-אמין • אל-מאמון |  |
| הח'ליפים בסאמרא   (833–892) | אל-מעתצם • אל-ואת'ק I • מתוכל  I • אל-מנתצר •  אל-מסתעין I • אל-מעתז • אל-מהתדי • אל-מעתמד •  מופק (בפועל) |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הטורקים (892–946) | אל-מעתדד I • אל-מכתפי • אל-מקתדר • אל-קאהר • א-ראדי • אל-מתקי • אל-מסתכפי I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הבויהים (946–1065) | אל-מטיע • א-טאאע • אל-קאדר • אל-קאאם I |  |
| הח'ליפים בבגדאד תחת הסלג'וקים ויורשיהם (1065–1258) | אל-מקתדי • אל-מוסתזהר • אל-מסתרשד • א-ראשד • אל-מקתפי • אל-מסתנג'ד I • אל-מסתדא • א-נאצר • א-זאהר • אל-מסתנצר I • אל-מסתעצם I |  |
| הח'ליפים הסמליים בקהיר תחת הממלוכים   (1261–1517) | אל-מסתנצר II • אל-חאכם I  • אל-מסתכפי II • אל-ואת'ק II • אל-חאכם II • אל-מעתדד II • אל-מתוכל II • אל-ואת'ק III • אל-מסתעצם II • אל-מסתעין II • אל-מעתדד III • אל-מסתכפי III • אל-קאאם II • אל-מסתנג'ד II • אל-מתוכל III • אל-מסתמסכ • אל-מתוכל IV |  |
| בירות הח'ליפות העבאסית | בגדאד • סאמרא • א-רקה • קהיר |  |
| אחרים | קרב הזב (750) • ח'יזוראן • אל-מאייד • ברמכים • נפילת בגדאד (1258) |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: אל-מסתעין | הח'ליפים לבית עבאס  1412–1441 | הבא: אל-מסתכפי השלישי |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוסף הטקסטיל של גולדברגר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון 
 כתובת:  Lajos utca 136-138. 
 מיקום:  המחוז השלישי של בודפשט 
 מדינה:  הונגריה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 3 בדצמבר 1986
 תאריך פתיחה רשמי:  3 בדצמבר 1986 
 קואורדינטות:  47°32′09″N 19°02′36″E﻿ / ﻿47.535833333333°N 19.043333333333°E﻿ / 47.535833333333; 19.043333333333
 www.textilmuzeum.hu
 he
 
אוסף הטקסטיל של גולדברגר (בהונגרית: Goldberger Textilipari Gyűjtemény) הוקם במקום המוזיאון לתולדות תעשיית הטקסטיל לשעבר (בקיצור: מוזיאון הטקסטיל). מוזיאון הטקסטיל היה מוסד ששמר את הזיכרונות החומריים והאינטלקטואליים של תעשיית הטקסטיל וההלבשה ההונגרית בבודפשט ברובע 3 באובודה, שהיה מקום חשוב בפיתוח תעשיית זו וכן שמר את זכרו של לאו גולדברגר התעשיין הונגרי-יהודי, אחת הדמויות המפורסמות של תעשיית הטקסטיל ההונגרית, שמילא תפקיד חשוב מאוד במודרניזציה של תעשייה זו בעשורים הראשונים של המאה העשרים. המוזיאון במתכונתו המקורית אינו קיים יותר כיום ואת מקומו מחליף "אוסף הטקסטיל של גולדברגר".
היסטוריה של המוזיאון

הרעיון של הקמת מוזיאון לתולדות תעשיית הטקסטיל הועלה על ידי האיגוד הטכני והמדעי של תעשיית הטקסטיל בשנות ה-60. בשנת 1968, באירוע האיגוד, שנערך לרגל 20 שנה להלאמת תעשיית הטקסטיל בהונגריה, בא לידי ביטוי צורך זה, שאומץ גם על ידי משרד התעשייה הקלה דאז והסתדרות עובדי הטקסטיל. החברות והמכונים של תעשיית הטקסטיל וההלבשה דאז קיבלו בברכה את הרעיון והחלו לאסוף מזכרות חומריות וכתובות מתעשיית הטקסטיל.
במקור, טירת זיצ'י באובודה סומנה כאתר של המוזיאון העתידי, מאוחר יותר הועידו לשם כך את בנין בית הכנסת (לשעבר) של אובודה והחפצים שנאספו באותה תקופה גם אוחסנו במבנה בית הכנסת שלא היה בשימוש. עם זאת, מומחים גילו מאוחר יותר שבניין זה לא ממש מתאים למטרה זו, ובשנת 1975 ייעדו את הבניין הישן של "מפעל מכבסת הצמר ההונגרי" לשעבר באנגיאלפלד למוזיאון. במפעל הופסק הייצור ב-1974. שיפוץ המבנה הסתיים בשנת 1986, עם פתיחת המוזיאון. החברות העניקו לכך עזרה משמעותית, למשל באמצעות הפעלה מחדש של מכונות ישנות שעדיין היו מסוגלות לפעול אז. עד 1992 פעל המוזיאון במקום זה.
מיקומו הנוכחי של המוזיאון, באחד המבנים המקוריים של מפעל טקסטיל גולדברגר (לשעבר) נבחר ביוזמתם של פרופסור ולטר אנדראי, היסטוריון לטכנולוגיה, ומיהאי ראדאי, שהיה ידוע בעבודתו כחבר בוועדות לשימור בנייני בודפשט. לאסלו וג, לשעבר סגן שר התעשייה הקלה ולימים מנכ"ל חברת דפוס הכותנה (PNYV), סיפק סיוע רב ביישום ובהקמת המוזיאון. שיפוץ המבנה והפיכתו למוזיאון החדש החל בשנת 1972 ובשנת 1999 נפתח המוזיאון לקהל הרחב. תפעולו ותחזוקתו היו בידי קרן מוזיאון הטקסטיל, שנאלצה למסור את המוזיאון לעיריית אובודה-בקאשמדייר בנובמבר 2011 עקב מחסור במשאבים כספיים מספיקים לתפעולו ולאחזקתו.
המוזיאון בצורה זו החזיק מעמד רק עד סוף 2012. באותה תקופה, מוזיאון אובודה ביצע שחזור ושיפוץ פנימי של הבניין ולאחר מכן נפתח מחדש בספטמבר 2013 כמוזיאון אובודה בשם "אוסף הטקסטיל של גולדברגר". כאן מוצגות ההיסטוריה של מפעל גולדברגר לשעבר, השרידים ששרדו והטכנולוגיה של הצביעה בכחול כחול.
בניין המוזיאון

הקרן של המוזיאון לתולדות תעשיית הטקסטיל (Textilmúzeum Alapítvány), שהוקמה ב-1992, רכשה את המבנה של מפעל גולדברג ושיפצו אותם עבור המוזיאון. הבתים, שנבנו במאה ה-18, נקנו ב-1784 על ידי סוחר הטקסטיל פרנץ גולדברגר, מאבותיו של לאו גולדברגר, שהקים שם את מפעל הצביעה בכחול שלו. בית המלאכה המשפחתי הקטן הפך לאחד מתשלובות הטקסטיל הגדולות בהונגריה, קיים יותר מ-200 שנה. מוזיאון הטקסטיל פועל בחדרי קומת הקרקע מאז 1999.
תערוכות קבע

במוזיאון יש גם ספרייה עשירה. בנוסף לתערוכות קבועות, מתקיימות לא פעם תערוכות מתחלפות של חומרים של אמני ואספני טקסטיל של ימינו ובהזדמנויות נוספות הקשורות למקצוע.
תערוכות קבע > קטע הנצחה גולדברגר

התערוכה מנציחה את עסקיו של גולדברגר בהצגת ספרים לדוגמה של תמונות עכשוויות, מאמרים בעיתונים וטקסטיל.