משה דוד גרוס
הערות שוליים

↑  כך על מצבתו (כאן וכאן) אולם בפתח ספרו "דע מה שתשיב", "בית אברהם" עמ' XIX, כתב הרב גרוס ששם אביו "נתנטע".
↑  שו"ת הרא"ם (הרב אלכסנדר סנדר מרגליות), למברג תרנ"ז, שמות הפרענומעראנטען, עמ' עה
↑  וילקט יוסף ב, תר"ס, דף סט; שם [ג, יד], ט"ו באדר תרס"א, עמ' 45; ועוד
↑  וילקט יוסף [ה, ב], ר"ח כסלו תרס"ג, עמ' ח; שם [ה,ג], ט"ו בכסלו תרס"ג, עמ' יב
↑  וילקט יוסף [ג,כב], כ"ט באלול תרס"א, עמ' 114 ("עפעריעס" היא פרשבורג)
1 2  הרב שמואל הכהן וינגרטן, הישיבות בהונגריה, ירושלים תשל"ז, עמ' 73
↑  ראו בספרו "דע מה שתשיב", 'בית אברהם' בעמודי הפתיחה של הספר
↑  לדוגמה אצל הרב יאיר וייץ, פולמוס מילת בני הנוכריות בכתב העת 'וילקט יוסף' - ישיבת הר ברכה, באתר ישיבת הר ברכה, ‏17 ביולי 2022
↑  רשימת מאמריו בגליונות תל תלפיות נדפסה בספר המפתחות לכתב העת תל תלפיות, ירושלים תשכ"ח, עמ' עז-עח
↑  במודעה פרסומית תואר המוסד: "גימנזאיום עברי בית ספר מוקדש לתורה ולחכמה דעת ויראת ה' זולת לימודי הגימנאזיום אשר נגמרים התלמידים לעמוד תחת כור הבחינה כפי הנדרש מטעם הממשלה עוד ישיגו חינוך רחב ועמוק בכל שטחי התוה"ק תנ"ך רש"י גמרא ותוס' ש"ע כתב ולשון עברי ומשגיחים על כל תהלוכותיהם בעיניים פקוחות וההנהלה הוא ברוח האמונה המסורה בלתי שינוי וגרעון ח"ו מנהל ללימודי קדש הוא הרב הה"ג חו"ב כו' מו"ה משה דוד ראסס רב לפנים ק"ק לוצערן מח"ס דע מה שתשיב ההנהגה תדאוג גם בעד ארוחה טובה בזול הרוצה לדעת פרטות יפנה אל האדריסה" (אהל יצחק [ז,ז], ניסן תרס"ט, עמ' יג; ועוד); הגימנאזיום הריאלי היהודי, המצפה, 12 באוגוסט 1910
1 2  זלמן פרשל, זכרון להולכים: הרבנית שולמית גרוס ע"ה, הצופה, 30 בנובמבר 1961
↑  שם משמעון, יו"ד סי' ה
↑  אהל משה – חולין, תשס"ח, עמ' קסא
↑  משפטי עוזיאל ב, ס' נד, עמ' קצא א
↑  פרי השדה ד, לב (תרס"ד)
↑  נפטר הרב משה דוד גרוס, הצופה, 2 באוקטובר 1966. במודעה פרסומית עם צאת הספר לאור תואר החיבור: "תוכנו ליישב מקומות בש"ס אשר נראים בסקירה ראשונה כמתנגדים לעמת האינם יהודים" (אהל יצחק [ז,ג], סאטמר כסלו תרס"ט).

לגבי מועד הדפסת הספר: בראש הספר צוין שנדפס בשנת תרס"ח. כמו כן, במאמר ב"וילקט יוסף" בניסן תרס"ח ציין הרב גרוס שספרו מונח כעת "תחת מכבש הדפוס" (וילקט יוסף [י,יג], א' בניסן תרס"ח). אולם הסכמתו של הרב בנימין אריה וייס לספר מתוארכת ליום ו' באלול תרס"ח, ולפיכך יש לאחר את מועד הדפסת הספר לכל הפחות לשלהי השנה.
↑  ה' משה דוד גרוס, מוריה, 26 במאי 1914
↑  הרב מ. ד. גרוס, דואר היום, 28 בדצמבר 1919
↑  שלום אנטמן, 'ולקחתם לכם – משלכם', טורי ישרון טו, חשוון תשל"א, עמ' 16. אנטמן מגדיר את הרב גרוס: "מראשוני תנועת המזרחי ומפעיליה".
↑  גצל קרסל, 'אברהם משה לונץ חייו ופועלו', בתוך נתיבות ציון וירושלים, מוסד הרב קוק תשל"א, עמ' 88
↑  נורית גוברין, "כתיבת הארץ" בפרויקט בן-יהודה
↑  ראו "רשימת ספרים של הוצאת ספרים מנורה וינה", הכוללת 56 עמודים (באתר הספרייה הלאומית)
↑  משה אונגרפלד, וינה, תל אביב תש"ו, עמ' 139, מציין שההוצאה הדפיסה "בעיקר ספרי לימוד".
↑  מלון שמושי עברי-גרמני, הַבֹּקֶר, 7 בינואר 1940; מ.ד.גרוס - המילון השלם - ספרון בכריכה קשה, מילון עברי-גרמני, באתר בית המכירות בידספיריט
↑  אוסף כרזות מאוירות להוראת השפה העברית – "הוצאה עברית מנורה", וינה, באתר בית המכירות קדם
↑  ראו, לדוגמה, עדותו על יחסו של הרב ישראל מאיר הכהן מראדין ("החפץ חיים") לנציגי אגודת ישראל בירושלים, שביקשו לפגוע בכבודו של הראי"ה קוק בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל בווינה בשנת תרפ"ג (על פי עדותו של הרב שמואל הכהן וינגרטן, מובא אצל הרב משה צבי נריה, בין שני הכהנים הגדולים, כפר הרא"ה תשמ"ו, עמ' ח).
↑  דין וחשבון, המזרחי תרפ"ח, עמ' טו; שמעון פדרבוש, חזון תורה וציון, מוסד הרב קוק תש"ך, עמ' רח, רי. ולדוגמה: יקותיאל זהבי, בימי מצור ומצוק, מוסד הרב קוק תשנ"ג, עמ' 108
↑  לדברי משה אונגרפלד שם השבועון בעריכת הרב גרוס היה "יודישס ווכנבלט" (השבועון היהודי) (וינה, תל אביב תש"ו, עמ' 146)
↑  שמואל הכהן וינגרטן, ערים ואמהות בישראל ז, ירושלים תש"ך, עמ' 143
↑  יוסף קרניאל, 'הדורות הצעירים של המזרחי באוסטריה', בתוך: זכר מרדכי, תשנ"ה, עמ' 71
↑  שלמה זמרוני, 'התנועה בטרנסילבניה', ספר הציונות הדתית ב, ירושלים תשל"ז, עמ' 351
↑  שלמה זמרוני, 'התנועה בטרנסילבניה', ספר הציונות הדתית ב, ירושלים תשל"ז, עמ' 349
↑  יוסף קרניאל, 'הדורות הצעירים של המזרחי באוסטריה', בתוך: זכר מרדכי, תשנ"ה, עמ' 72
↑  אומנם ראו אצל יהושע בן-אריה, ירושלים היהודית החדשה א, יד בן צבי תשע"ב, עמ' 416, שם צוינה דירתו ברח' אוסישקין 44 בירושלים
↑  לדוגמה: 'ארגון מחלקת החרדים בצרפת', ההד [יד, יב], אלול תרצ"ט, עמ' יג; הרב מ. ד. גרוס, 'לקראת שנת תש"ד, שם [יז, יא-יב] אב-אלול תש"ג, עמ' ו
↑  חיים בר-אבא, 'תל אביב והקהילה בימים ההם', הליכות 86–87, ניסן תש"מ, עמ' 51
↑  ראו מאמרו: 'בעיות', בתוך: ספר האחווה, ירושלים תש"ז, עמ' 61–64
↑  ראו, לדוגמה, מאמריו ונשמרתם מכל דבר רע, הצופה, 1 באפריל 1948; לחיזוק ארגונו של המזרחי, הצופה, 8 באוגוסט 1948
↑  ראו אזכורים לאורך ספרה של רבקה בליבוים, "היא מדינת ישראל", יד בן צבי תשע"ח
↑  פרסי עירית תל אביב יפו, תשכ"ט, עמ' 41
↑  רשימת מאמריו בכתב העת סיני בספר יובל סיני ב, עמ' 39
↑  נפטר הרב משה דוד גרוס, הצופה, 2 באוקטובר 1966; מצבתו כאן וכאן
↑  מאיר וונדר, מאיר עיניים תשכ"ז, עמ' קיא
↑  ראו ברכה לרגל הנישואין ב"לוח התשובה", וילקט יוסף [ו כג], תרס"ד, עמ' 106; על משפחת גרוס ראו לתולדות משפחת רוזנבוים הירש, בני ברק תשס"ד, עמ' 39
↑  זלמן פרשל, זכרון להולכים: הרבנית שולמית גרוס ע"ה, הצופה, 30 בנובמבר 1961; על משפחת זילברמן ראו עלי זיכרון 54, ה' אדר א' תשע"ט, עמ' מב-מו
↑  הזמנה לחתונתו עם שרה סבינה לבית שנקיין, הצופה, 2 ביולי 1948
↑  ראו בפתח מהדורת מנורה, וינה-ברלין תרפ"ג.
↑  חלק ממאמר זה נדפס תחילה תחת הכותרת "מצות היובל ויסודותיה" בירושלים תש"ה (ראו: ספרים חדשים, דבר, 7 בספטמבר 1945)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007498871105171  PLWABN: 9810677375405606  BIBSYS: 90326961  GND: 137558120  ISNI: 0000 0000 7997 6882  LCCN: no94012847  NTA: 074629174  SUDOC: 238446247  VIAF: 308226279   WorldCat (עם VIAF): 308226279