stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דניאלה קולוט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1966 (בת 58 בערך) שואנגאו, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  גרמניה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 daniela-kulot.de
 
דניאלה קולוט-פריש (בגרמנית: Daniela Kulot-Frisch, נולדה ב-1966) היא סופרת ילדים, ציירת ומאיירת גרמנייה. ספריה מאופיינים בסגנון עליז ובהומור בלתי שגרתי.
ביוגרפיה

קולוט נולדה בעיירה שונגאו שבבוואריה. החלה לצייר כבר בשנות ילדותה המוקדמות, ולדבריה, "ציירה וצבעה בכל מה שנגעו אצבעותיה". למדה עיצוב באוניברסיטת אאוגסבורג למדע שימושי.
קולוט גרה ועובדת בעיר אאוגסבורג שבגרמניה. היא כותבת ספרים מצוירים, מאיירת ספרים של סופרים אחרים, ומציירת. ציוריה הוצגו בתערוכות יחיד בגרמניה ובמדינות אחרות.
בריאיון שנערך עימה השיבה קולוט כי לדעתה, ספרה הטוב ביותר הוא "בולדווין וגונדולה". "אני מאמינה שהצלחתי להעביר נושא לא קל (אבות ואימהות חד-הוריים) בצורה קלילה ולא עצובה."
ספריה תורגמו ליותר מעשרים שפות.
ספריה שתורגמו לעברית

לילה טוב, חברים! (תרגום: חנה לבנת)
מאיפה באה האהבה? (תרגום: חנה לבנת)
המסע המופלא שלנו לגן הילדים (תרגום: חנה לבנת)
התנין הקטן והאהבה הגדולה (תרגום: דובי לנץ)
תנין וג'ירפה - משפחה שכזאת (תרגום: דובי לנץ)
איזה כיף לחטט באף (תרגום: דובי לנץ)
תנין קטן ורגש לו גדול (תרגום: דובי לנץ)
תנין וג'ירפה - זוג מוזר ומאוהב (תרגום: דובי לנץ)
מר שניף מוצא חבר (עם הורטנזה אולריך)
אלני פוריירה

| --- | --- |

 לידה:  7 במרץ 1987 (בת 37) פייר, אלבניה 
 מוקד פעילות:  יוון 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 סוגה:  אלקטרופופ, מוזיקת פופ 
 סוג קול:  מצו-סופרן 
 שפה מועדפת:  יוונית 
 חברת תקליטים:  יוניברסל מיוזיק גרופ, סוני מיוזיק, Minos EMI ,Panik Records
 בן או בת זוג:  אלברטו בוטיה (2017–?) 
 מספר צאצאים:  1 
 אתר רשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
אלני פוריירה (ביוונית: Ελένη Φουρέιρα; נולדה ב-7 במרץ 1987) היא זמרת, שחקנית, רקדנית, ומעצבת אופנה יוונית. פוריירה החלה את הקריירה שלה בלהקת "מיסטיק", לפני שניהלה קריירת סולו אחרי שהקבוצה התפרקה בשנת 2009. פוריירה מוכרת גם כנציגת קפריסין באירוויזיון 2018 אשר השתתפה עם השיר "Fuego", שהגיע למקום השני, דירוג שיא עבור קפריסין בתחרות.
ביוגרפיה

פוריירה נולדה בעיר פייר שבאלבניה בשם אנטלה פורראי (Entela Fureraj). כאשר הייתה בת שמונה, בשנת 1995, משפחתה נמלטה מאלבניה ליוון, עקב מלחמת אזרחים שהתרחשה במדינת הולדתה. המשפחה התיישבה באתונה.
קריירה > 2007–2009: תחילה ופריצה בלהקת מיסטיק

בשנת 2007 פוריירה החלה את הקריירה המוזיקלית שלה כחברה בלהקת הבנות היוונית "מיסטיק". באותו שנה יצא סינגל הבכורה של הלהקה "Se alli selida",[דרוש תרגום] כעבור שנה מכן יצא סינגל נוסף "Min kaneis pos den thimasai", אשר זכה להצלחה רבה. בשנת 2009 הוכרז על פירוק שהלהקה.
קריירה > 2010–2017: קריירה סולו

אלני חתמה על חוזה סולו עם נציגות ”יוניברסל מיוזיק” ביוון. היא הוציאה לאור את אלבום הבכורה שלה בשנת 2010, והוא זכה למעמד של אלבום פלטינה ביוון. מאוחר יותר היא חתמה עם חברת מינוס EMI, והמשיכה להוציא אלבומי אולפן, השני והשלישי שלה Ti poniro mou zitas ו-agapis Anemos ב-2012 ו-2014 בהתאמה. שני האלבומים התקבלו היטב ביוון ובקפריסין. פוריירה עזבה את חברת התקליטים Minos EMI בשנת 2015, וחתמה אצל Panik Records. אלבום האולפן הרביעי שלה, Vasilissa, פורסם בשנת 2017.
בשנת 2016, ניסתה לייצג את יוון באירוויזיון עם השיר טיקיטאס, אותו כתב עבורה דורון מדלי, אותה ביצעה עם הזמר MIKE אך השיר נפסל. שנה לאחר מכן ניסתה זאת שנית אך שוב נפסלה.
קריירה > אירוויזיון 2018

במהלך חודש בפברואר 2018, פורסם כי פוריירה תייצג את קפריסין, והשיר שתבצע פוריירה בתחרות האירוויזיון יקרא "Fuego" ויבוצע באנגלית. ב-2 במרץ, יצא השיר "Fuego", על ידי תאגיד השידור הקפריסאי. ב-12 במרץ יצא הקליפ לשיר.
ב-8 במאי הופיעה בחצי הגמר הראשון של האירוויזיון, והעפילה עם שירה לשלב הגמר. ב-12 במאי התמודדה בשלב הגמר של התחרות, ובסיומו זכתה במקום השני, לאחר שקיבלה 436 נקודות.
קריירה > 2018–הווה: מופע פופ אפ ו-Gypsy Woman

כחודש לאחר אירוויזיון 2018 הוציאה אלני גרסה יוונית לשיר קרמלה, שאותו כתב עבורה דורון מדלי.
כמה ימים לאחר מכן הוציאה את הסינגל ״Tómame״ איתו הופיעה בקדמים של ספרד ואיסלנד לאחר הביצוע של Fuego. השיר זכה להצלחה גדולה ביוון ואף הגיע למקום הראשון במצעד היווני.
ב-2 באוקטובר 2018, הוכרז שפוריירה תופיע במופע "פופ אפ" בישראל בחנוכה בישראל בשיתוף הזמרים עומר אדם, נינט טייב, מארינה מקסימיליאן.
ב-17 במאי 2019, יצא המיני אלבום הראשון של פוריירה שנקרא: "Gypsy Woman".
ב-18 במאי, הופיעה פוריירה בגמר אירוויזיון 2019 בתל אביב, פוריירה הייתה חלק ממחווה של כוכבי האירוויזיון מהעבר, לצידם של ורקה סרדוצ'קה, גלי עטרי, קונצ'יטה וורסט, ומונס סלמרלוב.
כמו כן, במהלך 2019, הוציאה פוריירה סינגלים נוספים: "Triumph" ,"Sirens", בו היא מתארחת לצד סנופ דוג בביצועו של הראפר KAAN. לאחר מכן יצאו השירים "El Ritmo Psicodelico", אשר הצליחו גם הם במצעד היווני.
ב-10 בספטמבר 2019 פורסם שפוריירה ומשה פרץ יבצעו דואט חדש על בימת קיסריה. ב-18 בספטמבר בהופעתו של פרץ בקיסריה שרו יחד בגרסה ישראלית לשירה של פוריירה שיצא כחודשיים לפני ההופעה "Loquita" שבמקור הוא דואט עם הזמר היווני קליידי.
ב-19 ביוני 2020, הוציאה את השיר "Temperatura", שבמקור נכתב לזמר עומר אדם ונקרא בעברית "טמפרטורה".
בשנת 2023, הופיעה בהופעה של הזמרת הישראלית נועה קירל בפארק הירקון מול 60,000 אנשים וביצעה את טיקיטאס ופוואגו.
חיים אישיים

החל משנת 2016 פוריירה היא בת זוגו של הכדורגלן הספרדי אלברטו בוטיה. בנם של השניים נולד בפברואר 2023.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2010: Eleni Foureira
2012: Ti Poniro Mou Zitas
2014: Anemos agapis
2017: Vasilissa
דיסקוגרפיה > מיני אלבומים

2019: Gypsy Woman
הופעות > סיבובי הופעות

2011: Amita Motion Tour
2015: Ελένη Φουρέιρα Live
2017: Ελένη Φουρέιρα Tour
2018: Eleni Foureira Summer Tour
2018–2019: Eleni Foureira Tour
הערות שוליים

↑  סינגל בכורה של הלהקה, 2007
↑  Eleni Foureira releases rejected Greek ESC 2016 entry "Come Tiki Tam", wiwibloggs, ‏2016-10-15 (באנגלית)
↑  Greece: Eleonora Zouganeli declines Eurovision participation, Eleni Foureira wants in, wiwibloggs, ‏2016-01-28 (באנגלית)
↑  Eleni Foureira: "There must be a reason why the people at ERT didn’t select me", wiwibloggs, ‏2017-10-26 (באנגלית)
↑  קליפ לסינגל Fuego, מרץ 2018
↑  STAUROS KAT (2019-03-04), Eleni Foureira - Fuego & Tomame (Live in 3 Shows!), נבדק ב-2019-07-17
↑  משה ואלני יבצעו דואט חדש בקיסריה, באתר ‏מאקו‏, 10 בספטמבר 2019
↑  אבי ז, הזמרת היווניה אשר ייצגה את קפריסין באירוויזיון 2018 – אלני פוריירה (Eleni Foureira) והזמר הישראלי משה פרץ, הקליטו יחד דואט לשיר "Loquita". הופעה משותפת נערכה אמש בקיסריה, באתר Euromix, ‏19 בספטמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1158691246  MusicBrainz: 864f7d43-db8c-4d7c-a20b-1c58d8e6edf9  VIAF: 2851152637810720220000   WorldCat (עם VIAF): 2851152637810720220000
מריאמה חאן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1977 (בת 47 בערך) בריקמה, גמביה 
 מדינה:  גמביה גמביה
 מקום מגורים:  בריקמה, רובע קומבו, גמביה
 השכלה:  אוניברסיטת ברנדייס 
 מקצוע:  במאית קולנוע, משוררת, פעילה תרבותית, חוקרת, מורה
 מעסיק:  קולג' להמן 
 
מריאמה חאן (באנגלית: Mariama Khan; נולדה בשנת 1977) היא במאית קולנוע, משוררת, פעילה תרבותית וחוקרת גמבית. כיום היא מלמדת היסטוריה אפריקאית ותרבות בקולג' להמן (אנ') שבניו יורק.
חיים

מריאמה חאן נולדה לאב סנגלי ולאם גמבית. היא גדלה בעיר החדשה של בריקמה (אנ') ברובע קומבו (אנ') המרכזי שבגמביה.
מריאמה חאן התחילה לעשות סרטים דוקומנטריים קצרים כתלמידה של הנרי פלט באוניברסיטת ברנדייס. היא עשתה כמה סרטים דוקומנטריים בין השנים 2008-2009. סרטה "Sutura: Rape and Justice in Senegal" (בתרגום חופשי לעברית: סוטורה: אונס וצדק בסנגל) זכה בפרס בקרן האומות המאוחדות (אנ'), וסרטה "The Journey Up The Hill" (בתרגום חופשי לעברית: המסע במעלה הגבעה) הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי Cinekambiya (אנ') בשנת 2016.
בגמביה עבדה מריאמה חאן כסגנית מנהל היחידה לניתוח המדיניות במשרד הנשיא. הנשיא יחיא ג'אמה מינה אותה למזכ"ל שירות המדינה של גמביה בשנת 2010, אם כי המינוי נמשך רק כמה חודשים. לאחר מכן היא מונה לתפקיד מזכיר קבוע במשרד ללשכת כוח אדם.
בשנת 2018 היא כתבה מכתב פומבי לנשיא אדאמה בארו, להגנה על מוסה באטי, אחד מחמישה שוטרים שנאשמו ברצח לאחר מותם של שלושה מפגינים צעירים בעצרת נגד זיהום בפאראבה בנטה (אנ').
כיום מריאמה חאן מלמדת היסטוריה אפריקאית ותרבות בקולג' להמן שבניו יורק.
ספרים

| שם הספר בעברית | שם הספר במקור | שנת הוצאה | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| פוטה טורו | Futa Toro | 2003 | שירה |
| ג'אפורה: מנשק אותך עם שפתיים פוגעות | Juffureh : kissing you with hurting lips | 2004 | שירה, נכתב עם באמבה חאן |
| משלי הסנגמביה | Proverbs of the SeneGambia |  | נכתב עם באמבה חאן |
סרטים

| שם הסרט בעברית | שם הסרט במקור |
| --- | --- |
סוטורה: אונס וצדק בסנגל: Sutura: Rape and Justice in Senegal
המסע במעלה הגבעה: The Journey Up The Hill
הערות שוליים

↑  Mariama Khan, filmmaker, poet, cultural activist, scholar: Reflections on cinema culture in The Gambia, ‏Beti Ellerson, באתר "African Women in Cinema Blog"‏, 20 ביולי 2018
↑  Mariama Khan’s THE JOURNEY UP THE HILL to be premiered at Cinekambiya International Film Festival, באתר "What's On Gambia"‏, 4 במאי 2016
↑  תרבות ומנהגים של גמביה, עמוד 76
↑  Gambia: Open Letter to President Adama Barrow-Do Not Frame UP ASP Musa Fatty, Release Him And Get The True Killers,‏ Mariama Khan, באתר  Freedom Newspaper ‏, 20 ביוני 2018
↑  Five Gambia police charged with activists' murders, באתר "news24"‏, 29 ביוני 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1634281499390  BnF: cb17844709b (data)  GND: 1192763459  ISNI: 0000 0000 4281 9250  LCCN: nb2004012064  NTA: 267552297  SUDOC: 115480692  VIAF: 14284072   WorldCat (עם VIAF): 14284072 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מריאמה חאן".
חוקי קפלר

יוהאנס קפלר
חוקי קפלר הם שלושה חוקים אסטרונומיים המתארים את תנועתם של כוכבי הלכת סביב השמש או את תנועתם של כוכבי לכת חוץ שמשיים סביב הכוכבים שלהם. את החוקים ניסח המתמטיקאי, האסטרונום והאסטרולוג הגרמני יוהאנס קפלר (1571–1630), שבחן את תצפיותיו של האסטרונום הדני טיכו ברהה. בערך בשנת 1605 הבין קפלר שהתצפיות התאימו לשני חוקים מתמטיים פשוטים יחסית, וחוק נוסף הקשור לאותן תצפיות התגלה על ידו כעשר שנים מאוחר יותר.
לאחר כ-80 שנה הראה אייזק ניוטון כי חוקי קפלר נובעים מחוקי התנועה והכבידה שהוא עצמו ניסח, ובכך סיפק את ההסבר הפיזיקלי המקובל כיום לתנועת גרמי השמים. הדבר לא היה מקרי, שכן ניוטון הכיר את עבודתו של קפלר וביקש לשלב את החוקים שגילה במסגרת תורה פיזיקלית מאוחדת של תנועה.
חוקי קפלר הם מהתגליות המרכזיות באסטרונומיה מאז ומעולם, מכיוון שהם מתארים היטב את מסלול תנועתם של גרמי השמים.
רקע והיסטוריה

תקופת חייו של קפלר, סוף המאה ה-16 ותחילת המאה ה-17, הייתה תקופה של שינוי מהותי בעולם האסטרונומיה. שינוי זה התרכז בעיקר במעבר מהמודל הגאוצנטרי העתיק למודל ההליוצנטרי שהחל להתבסס. המודל הגאוצנטרי גרס שכדור הארץ הוא מרכז היקום, והשמש וכוכבי הלכת סובבים אותו. מודל זה התערער בעקבות עבודתם של קופרניקוס ושל גלילאו גליליי, שפעל באותה עת באיטליה. על-פי המודל ההליוצנטרי השמש נמצאת במרכז היקום, וכדור-הארץ מקיף אותה יחד עם יתר כוכבי-הלכת.
בעבודתו התבסס קפלר על מדידותיו של האסטרונום הדני המפורסם טיכו ברהה, שהיה ידוע בדיוקו הרב - הדיוק של מדידותיו הגיע לשניית קשת אחת. ברהה התמיד במדידותיו במשך למעלה מעשרים שנה, והן שימשו כבסיס לניתוחים של קפלר. ברהה שימש באותה עת "המתמטיקאי הקיסרי" של רודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, וחיפש עוזר שיסייע לו לערוך חישובים מתמטיים. קפלר פרסם אז ספר בשם "Mysterium cosmographicum", התומך בתורת קופרניקוס. הספר הגיע לידיו של ברהה, והוא שכר את קפלר לשמש כעוזרו. קפלר עבר לגור בפראג, בירת האימפריה הרומית הקדושה. בתחילה, למרות יחסי הקרבה בין השניים, סירב ברהה לאפשר לקפלר גישה למדידותיו, ורק לאחר שקפלר נואש, החליט לעזוב, וכמעט מת מחוסר כול באכסניית דרכים, מצא אותו ברהה, שכנע אותו לחזור, ונתן לו גישה למדידות שביצע על מסלולו של מאדים.
ברהה הגה מודל משלו באשר לתנועת השמש וכוכבי הלכת, ולפיו כדור הארץ קבוע במקומו (אחרת, לטענתו, היה צריך להיות שינוי במפת השמים), השמש סובבת סביבו, ושאר כוכבי הלכת סובבים סביב השמש. ברהה נפטר ב-1601, וקפלר החליף אותו בתפקיד. קפלר הצליח באותה תקופה לנסח את שני החוקים הראשונים בעזרת ניתוח של תנועת מאדים בשמים. התקופה הפורייה והשלווה בפראג הסתיימה מבחינתו של קפלר בשנת 1611, כאשר בנו בן ה-7 נפטר, ואחריו מתה אשתו ברברה. באותה שנה העביר המלך רודולף את השלטון לאחיו מתיאס, שהיה פחות סובלני כלפי פרוטסטנטים, וקפלר הפרוטסטנטי עזב את פראג. הוא עבר ללינץ, ושם התחתן בשנית. בלינץ גילה את החוק השלישי.
עבודתו של קפלר הושפעה רבות מתפיסתו: קפלר ביקש לתאר את תנועת כוכבי הלכת באמצעות קשרים מתמטיים, ואת מסלוליהם ביקש לתאר כעקומה מתמטית אחת. את הדחף הזה שאב קפלר מהפילוסופיה של אפלטון ופיתגורס. מאמציו של קפלר, כפי שהתבטאו בניתוח מסלולו של מאדים ובניסוח החוקים הנושאים את שמו, התרכזו בגילוי ההרמוניה הפיתגוראית של העולם.
ניסוח החוקים ופרסומם

שני החוקים הראשונים התפרסמו בספרו של קפלר "Astronomia nova" ("האסטרונומיה החדשה") בשנת 1609. קפלר עצמו כתב שהחוק השלישי התגלה ב-15 במאי 1618, כאשר ספרו "Harmonices Mundi" ("ההרמוניה של העולמות") הגיע כבר לבית הדפוס. קפלר כתב בהרחבה על החוק בפרקים האחרונים של הספר, שיצא לאור ב-1619.
שלושת חוקי קפלר הם:
צורת המסלול של כל כוכב לכת היא אליפסה, שהשמש נמצאת באחד ממוקדיה.
חוק השטחים השווים: הקו שמחבר את כוכב הלכת עם השמש מכסה שטחים שווים במרווחי זמן שווים. משמעות חוק זה היא שככל שכוכב הלכת נע קרוב יותר לשמש מהירותו גדלה.
החוק ההרמוני: ריבוע זמן המחזור של כוכב לכת פרופורציוני לחזקה השלישית של מחצית הציר הראשי של האליפסה (הציר הסמימג'ורי). משמעות החוק כפולה: כוכבי הלכת הרחוקים יותר מהשמש הם בעלי זמן מחזור גדול יותר, ומהירותם קטנה יותר.
בהקשר זה יצוין המושג אקסצנטריות. אקסצנטריות של חתך חרוט היא מדד למידת החריגה שלו מצורה מעגלית. כלומר, ככל שהאליפסה יותר "פחוסה", כך האקסצנטריות שלה גבוהה יותר. האקסצנטריות של אליפסה היא פרמטר שערכו נע בין 0 ו-1 (חתך חרוט בעל אקסצנטריות 0 הוא מעגל). כפי שקובע חוק זה, צורת המסלול של כל כוכבי הלכת היא אליפסה, אולם במדידות מודרניות נמצא כי צורת המסלולים קרובה מאוד למעגל, ובניסוח מדויק יותר - ערכי האקסצנטריות של מסלולי כוכבי הלכת נמוכים מאוד (הערך הממוצע הוא 0.06 בקירוב; לנתונים מלאים ראו בערך כוכב לכת). מכאן ניתן להסיק שמדידותיו של ברהה היו כה מדויקות, עד כי קפלר הצליח להבחין באליפטיות של המסלולים על אף היותם קרובים מאוד למעגלים.
ניסוח החוקים ופרסומם > גילוי החוקים

קפלר הכיר שלושה מודלים שניסו לתאר את תנועת כוכבי הלכת והשמש. המודל הגאוצנטרי של תלמי הניח שכדור הארץ נמצא במרכז והשמש וכוכבי הלכת סובבים סביבו במסלולים מעגליים שכוללים אפיציקלים (מעגלים קטנים יותר על גבי המעגל הגדול); המודל ההליוצנטרי של קופרניקוס הניח שכוכבי הלכת וכדור הארץ סובבים את השמש במסלולים מעגליים; והמודל של טיכו ברהה שלפיו השמש סובבת את כדור הארץ ושאר כוכבי הלכת סובבים את השמש.
קפלר הכיר את התצפיות הקדומות של תלמי, שהיוו את הבסיס האמפירי הן לתורת תלמי והן לתורת קופרניקוס, אך הוא הגיע למסקנה שמדידותיו של טיכו ברהה מדויקות יותר והחליט להשתמש בהן כבסיס לניתוח תנועתו של מאדים. הוא התבסס על 12 מדידות שבהן מאדים היה בניגוד, כלומר בכיוון ההפוך יחסית לשמש. בעזרת ניתוח גאומטרי מדויק, יחד עם הכרת אופי שבירת קרני האור באטמוספירת כדור הארץ, הבין קפלר שהמדידות לא מתאימות לאף אחד משלושת המודלים הקיימים. יתרה מכך, הוא הבין שתנועת מאדים איננה מעגלית, והוא חיפש עקומות אחרות שיתאימו למדידות של ברהה. הדבר לקח לו מספר שנים, ואף על פי שהיה קרוב לרשום את נוסחת האליפסה מתוך המדידות, הוא לא הגיע לכך. בסופו של דבר החליט קפלר ללכת בדרך הפוכה - הוא ניחש שהמסלול מתאים בצורתו לאליפסה, בדק את ההשערה ומצא שהיא אכן מתאימה לתצפיות. בנוסף, הוא בדק את מסלולו של כדור הארץ סביב השמש ומצא שגם הוא לא יכול להתאים למעגל. בעקבות כך, החליט קפלר להכליל את "חוק המסלולים האליפטיים" על כל כוכבי הלכת שנעים סביב השמש, וזאת במסגרת המודל ההליוצנטרי שבנכונותו נוכח קפלר זמן רב קודם לכן.
כאשר הבין קפלר שתנועתם של מאדים ושל כדור הארץ סביב השמש אינה מעגלית, ועוד בטרם ניסח את החוק הראשון, הוא ניסה למצוא ביטוי מתמטי שמתאר את תנועת כוכבי הלכת. הוא ראה שמהירותם משתנה בקטעים שונים של המסלול, ושיער, במונחים של ימינו, שהמהירות הרגעית נמצאת ביחס הפוך למרחק מהשמש באותו רגע. השערה זו לא הייתה מדויקת, אולם ממנה הוא הסיק את "חוק השטחים" המוכר בתור החוק השני של קפלר. לאחר שהמשיך לנתח את נתוני המדידות של ברהה ולחפש קשרים מתמטיים בין גדלים שונים הקשורים למסלול כוכבי הלכת, הוא מצא את החוק השלישי. בנוסף, ניסה קפלר למצוא הסבר פיזיקלי סיבתי לתנועת כוכבי הלכת. הוא הושפע מעבודתו של ויליאם גילברט שעסקה במגנטיות, וסבר שהשמש מפעילה על כוכבי הלכת כוח הדומה לפעולתו של מגנט. כוח הכבידה, המהווה את ההסבר הסיבתי המקובל כיום לחוקי קפלר התגלה על ידי אייזק ניוטון בהמשך המאה ה-17.
משמעות ושימושים > מסלולים לא מעגליים

קפלר היה הראשון שהציע שגרמי שמים נעים במסלולים לא מעגליים. עד לזמנו כל המודלים האסטרונומיים באירופה, לרבות המודל הגאוצנטרי של תלמי והמודל ההליוצנטרי של קופרניקוס, הסבירו את תנועתם של גרמי השמים באמצעות מערכות המבוססות על תנועה מעגלית אחידה. בהציעו שכוכב לכת נע בצורה אליפטית, היה קפלר הראשון שסטה מהתפיסה המקובלת, אותה הניח אפלטון כאלפיים שנה לפניו. עד עבודתו של קפלר, תנועה מעגלית אחידה נחשבה לתנועה טבעית, ואפילו גלילאו גליליי, שתמך במודל ההליוצנטרי, התקשה לזנוח את רעיון התנועה המעגלית האחידה, ובפרט סירב להכיר בחוקי קפלר. גלילאו טען שחפצים מתמידים בתנועתם במעגל ולא בקו ישר, כפי שטען ניוטון אחריו. שבירת הקיבעון בן אלפיים השנה, לתיאור תנועת גרמי השמים בעזרת תנועה מעגלית, הייתה לנקודת מפנה בחשיבה המדעית.
משמעות ושימושים > חיזוק המודל ההליוצנטרי

פרסומם של חוקי קפלר החליש בצורה ניכרת את התורה הגאוצנטרית התלמאית ואת הפיזיקה האריסטוטלית, שגרסו שכדור הארץ הוא מרכז היקום. זאת מכמה סיבות:
המודל של קפלר הניב את התחזיות המדויקות ביותר ביחס לתצפיות האמפיריות הטובות ביותר אז, מה שחיזק התייחסות ריאליסטית אליו, כלומר את האמונה שהמודל שלו מתאר את המציאות כפי שהיא, והוא לא רק מכשיר מתמטי נוח לחיזוי. זו הייתה גם השקפתו של קפלר עצמו.
קפלר קבע כי השמש נמצאת באחד המוקדים של האליפסות שבהן נעים כוכבי הלכת, ומכאן שהם מקיפים דווקא אותה ולא את כדור הארץ. גלילאו גליליי, שגילה ב-1610 את ארבעת הירחים של צדק, כלומר גופים המסתובבים סביב צדק, החליש עוד יותר את הגישה לפיה כל גרמי השמים סובבים את הארץ.
המודלים שהסתמכו על תנועה מעגלית, בפרט האריסטוטלי והתלמאי, הניחו שחייבת להיות מחשבה מכוונת מאחורי תנועתו של כוכב לכת במסלולו בתוך מערכת מסובכת של מעגלים הבנויים זה על זה (אפיציקלים ודפרנטים). כלומר, הם הניחו שהכוכב צריך "לדעת" בדרך כלשהי כיצד לנוע, או שמישהו בעל תבונה מניע אותו. בניגוד לכך, המודל של קפלר הוא לא-אנימיסטי, הוא לא נדרש להנחה הזאת, ומספק הסבר מכני באופיו לתנועת כוכב הלכת במסלולו. קפלר סבר שהשמש מניעה את הכוכב באמצעות קרניים שהן מעין חישורים שהיא שולחת אל כוכב הלכת, זאת בדומה לפעולתו של מגנט.
אריסטו סבר שכוכבי הלכת נעים על גלגלי קריסטל, אם כי בקרב האסטרונומים בימי הביניים הייתה מחלוקת לגבי ממשותם של גלגלים אלה. אם חוקי קפלר נכונים, לא יכולים להיות מעגלי קריסטל, משום שכוכבי הלכת הנעים באליפסה מוכרחים לעבור דרכם.
קפלר גילה סדירות מתמטית פשוטה, מה שחיזק את ההשקפה האפלטונית לגבי מרכזיותה של המתמטיקה בטבע. השקפה זו מנוגדת להשקפה האריסטוטלית שדוחה חוקיות מתמטית בעולם (התת-ירחי, אמנם), ומעדיפה הסברים איכותיים.
חיזוק ההשקפה האפלטונית המתמטית חיזק בעקיפין את התפישה ההליוצנטרית, משום שהתפיסה האפלטונית נתנה מרכזיות לשמש כמקור החיים והתבונה.
משמעות ושימושים > בסיס ניסויי לעבודתו של ניוטון

אייזק ניוטון, אבי המכניקה הקלאסית, הסתמך גם הוא על חוקי קפלר. ניוטון תהה מהו אותו כוח משיכה שמצד אחד גורם לתפוח ליפול מהעץ על פני כדור הארץ ומצד שני פועל בין גופים אסטרונומיים. עד תקופתו סברו המדענים, פרט לגלילאו, שהעולם העל-ירחי נשלט על ידי חוקי תנועה שונים מהעולם התת-ירחי, ואילו ניוטון סבר שמדובר באותו כוח. כדי למצוא את הכוח המבוקש, ביקש ניוטון למצוא חוק בדמות קשר מתמטי שיכלול גם את חוקי קפלר. הוא הסיק כי כוח הכבידה בין שני גופים תלוי במסותיהם. לאחר מכן בדק והגיע למסקנה כי כוח שיהיה פרופורציוני להופכי של ריבוע המרחק יעלה בקנה אחד עם חוקי קפלר. לבסוף הגיע ניוטון לנוסחה של כוח הכבידה האוניברסלי, שפועל בין כל שתי מסות:  \ F={\frac {GMm}{r^{2}}}. כוח הכבידה שמצא ניוטון הוא למעשה ניסוח כללי יותר של חוקי קפלר, וניתן להסיק ממנו את חוקי קפלר. בספרו "היסודות המתמטיים של פילוסופיית הטבע", הראה ניוטון כיצד ניתן להסיק את חוקי קפלר בדרך דדוקטיבית מתוך חוקי התנועה שלו ומתוך חוק הכבידה האוניברסלי. ניוטון עשה זאת תוך שימוש באמצעים גאומטריים בלבד, בלי להיעזר בחשבון האינפיניטסימלי שהוא עצמו המציא.
ניוטון לא הסתפק בכך, ומצא כי מסלוליהם של כוכבי-הלכת חייבים להיות אחד מחתכי החרוט האפשריים - מעגל, אליפסה, פרבולה והיפרבולה. הוא מצא כי אם כוכב-לכת יגדיל בצורה מלאכותית את מהירותו עד ערך גבולי מסוים, הוא יעבור ממסלול אליפטי למסלול פרבולי. אם מהירותו תגדל מעבר לערך גבולי זה, מסלולו יהפוך להיפרבולי. המסלולים הפרבולי וההיפרבולי הם מסלולים פתוחים, כלומר כוכבי לכת שינועו בהם יתרחקו מהשמש לבלי שוב.
משמעות ושימושים > שימושים מודרניים באסטרונומיה

חוקי קפלר אינם נכונים רק עבור מערכת השמש, אלא עבור כל מערכת של גופים שפועל ביניהם כוח משיכה שפרופורציוני להופכי של ריבוע המרחק ביניהם. כך לדוגמה, הוא נכון עבור מערכות של כוכבים כפולים ועבור ירחים של כוכב לכת. עם זאת, קבוע הפרופורציה בחוק השלישי של קפלר אינו נותר קבוע והוא שונה עבור כל מערכת ומערכת. זאת משום שקבוע זה תלוי במסתם של הגורמים בה, ולכן כאשר המסות שונות - הקבוע משתנה.
שימוש נוסף שנעשה בחוקי קפלר הוא במציאת מסתם של חורים שחורים על-מסיביים המצויים במרכזי גלקסיות. כדי למצוא את מסתו של חור שחור על-מסיבי, ניתן לחשב את מהירותם של כוכבים הנעים קרוב יחסית אליו, ובעזרת חישובים מתאימים לאמוד את מסת הגוף המניע אותם. כך למשל, נערכו חישובים דומים באשר למרכז הגלקסיה שלנו, שביל החלב. מסלוליהם של מספר כוכבים הסובבים את מרכז הגלקסיה נמדדו בדייקנות, ומהירות תנועתם נמדדה בעזרת אפקט דופלר. תוך שימוש בחוקי קפלר נעשו חישובים שגילו כי מסת הגוף (המכונה Sagittarius A*‎) שנמצא במרכז המערכת שווה ל-‎3.7×106‎ מסות שמש. בשקלול עם גודלו של גוף זה, נמצא כי הוא חייב להיות חור שחור על-מסיבי. שימוש זה חייב להיעשות בעזרת כוכבים הנמצאים קרוב מאוד למרכז הגלקסיה, זאת משום שכוכבים רחוקים מהמרכז, וכאלו הנמצאים בשולי הגלקסיה, אינם מקיימים את חוקי קפלר. חריגה זו יוחסה לקיומו של חומר אפל.
חוקי התנועה של גלקסיות שונות מעט מחוקי קפלר עקב התחשבות בחומר האפל. ישנו מודל חלופי לחומר אפל, הנקרא דינמיקה ניוטונית מתוקנת (MOND) והוא נוסח על ידי מרדכי מילגרום ממכון ויצמן למדע.
משמעות ושימושים > שימושים בפלנטות מחוץ למערכת השמש

מכיוון שחוקי התנועה של קפלר מדויקים למדי ומתארים היטב את תנועת כוכבי הלכת במערכת השמש, ניתן להחיל חוקים אלו גם על מערכות פלנטריות אחרות.
החוק השלישי של קפלר משמש למציאת מרחקו של כוכב לכת חוץ שמשי מהכוכב שלו, על סמך מדידת זמן המחזור של התנועה, שהוא גודל הניתן למדידה תצפיתית. משימת טלסקופ החלל קפלר, המחפשת אחר כוכבי לכת חוץ שמשיים משתמשת בשיטה זו. תוכנית HARPS (קיצור של High Accuracy Radial Velocity Planet Searcher) בעלת טלסקופים ממוקמים על כדור הארץ מאתרת שינויים בספקטרום פליטה של כוכבים ובכך מוצאת מסה וזמן מחזור של כוכבי לכת המקיפים אותם. מרחק בין כוכב הלכת לבין הכוכב מחושב על סמך החוק השלישי של קפלר.
בנוסף משתמשים בשיטה זו חקר מערכת של כוכבים כפולים. צורת החישוב דומה למקרה של כוכבי לכת, אולם קיים הבדל מהותי אחד: במערכת של כוכב שבת וכוכבי לכת (כמו מערכת השמש), מסת כוכבי הלכת זניחה לעומת מסת הכוכב, לכן הכוכב נחשב ל"קבוע במקומו", ואילו כוכבי הלכת נעים סביבו. לעומת זאת, במערכת של כוכבים כפולים, מסתם של הכוכבים דומה, ולכן מסת האחד אינה זניחה ביחס למסת השני. מסיבה זו, לא ניתן להזניח את מסת אחד הכוכבים, ויש לקחת בחשבון את סך המסות במערכת.
ניתוח מתמטי > החוק הראשון

ניסוח החוק הראשון: "צורת המסלול של כל כוכב לכת היא אליפסה, כאשר השמש נמצאת באחד ממוקדי האליפסה".
המשוואה היא:
\ r={\frac {p}{1+\epsilon \cdot \cos \theta }}
כאשר  \ (r,\theta ) הן קואורדינטות קוטביות של כוכב הלכת,  \ p הוא מחצית מה-Latus Rectum (מיתר באליפסה שעובר דרך אחד ממוקדיה ומקביל לצירה המשני), ו- \ \epsilon  היא האקסצנטריות, שערכה קטן מ-1.
כאשר  \theta =0^{\circ }, כוכב הלכת נמצא בפריהליון, כלומר במרחק המינימלי מהכוכב:
\ r_{min}={\frac {p}{1+\epsilon }}
כאשר  \theta =90^{\circ }, מתקבל  \ r=p.
כאשר  \theta =180^{\circ }, כוכב הלכת נמצא באפהליון, כלומר במרחק המרבי מהכוכב:
\ r_{max}={\frac {p}{1-\epsilon }}
הציר הסמי-מג'ורי (מחצית הציר הראשי;  \ a) הוא הממוצע האריתמטי של הפריהליון והאפהליון:
\ a={\frac {p}{1-\epsilon ^{2}}}
הציר הסמי-מינורי (מחצית הציר המשני;  \ b) הוא הממוצע הגאומטרי של הפריהליון והאפהליון:
\ b={\frac {p}{\sqrt {1-\epsilon ^{2}}}}
ניתוח מתמטי > החוק השני

ניסוח החוק השני: "הקו שמחבר את כוכב הלכת עם השמש מכסה שטחים שווים במרווחי זמן שווים". חוק זה ידוע גם בכינוי "חוק השטחים השווים".
לפי חוק זה, כאשר חולפים זמנים שווים, השטח שכיסה הקו המחבר את כוכב הלכת עם השמש במשך כל אחד מזמנים אלו זהה, ללא תלות במיקומו באליפסה. ההסבר לחוק זה נעוץ בכך שככל שכוכב הלכת קרוב יותר לכוכב סביבו הוא נע, כך הכוח שפועל עליו גדול יותר ומהירותו גדולה יותר. באותו אופן, כאשר הוא מתרחק מהכוכב, מהירותו קטנה והוא מואט. קפלר ניסה, בעזרת חוק זה, למצוא את מיקומו של כדור הארץ בזמנים מסוימים, אולם לא הצליח, שכן מהירות כדור הארץ משתנה תדיר. בעיה זו נפתרה עם המצאת החשבון האינפיניטסימלי. כיום, ניתן להסיק את החוק השני מתוך חוק שימור התנע הזוויתי.