מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל
מידע כוזב על יחסי ישראל–עזה > הכחשה, הקטנה והצדקה של תקיפת אזרחים על ידי חמאס

זמן קצר לאחר המתקפה החל חמאס להכחיש כי כוחותיו תקפו באכזריות אזרחים, כולל מעשי טבח, התעללות ואונס. חמאס פעל להסיר סרטונים המתעדים מעשי זוועה של אנשיו,[דרוש מקור] ובמקביל החלו טענות מצד דוברים של חמאס המנסות להכחיש, להקטין או להצדיק את פעולותיו. תומכי תאוריות קונספרציה טענו כי מדובר בתעמולה ישראלית. חלק מהתמונות והסרטונים שהופצו על המתקפה כללו תמונות ממשחקי וידאו, מסכסוכים אחרים בעולם או שנוצרו על ידי טכנולוגיות AI.
דוברים של חמאס הכחישו כי פעלו נגד אזרחים. בתחילה טענו כי מדובר ב"מתנחלים". בהמשך טענו כי ישראל היא זו שירתה על אזרחיה שלה. נרטיב זה חוזק על ידי תגובות בעולם הערבי, ארגונים פרו-פלסטיניים במערב ותומכי קונספירציות מערביים, שתארו את פעולות חמאס בצורה כללית כ"התנגדות" והשמיטו כל התייחסות לפגיעה באזרחים. לדוגמה ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין הוציא הודעת תמיכה בחמאס, השמיט כל התייחסות לפגיעה באזרחים ותיאר המתקפה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות". היבט זה הוחרף על ידי סרוב של רשתות מרכזיות רבות, כאשר הבולטת בהם היא BBC, לכנות את פעילי חמאס "טרוריסטים", והתייחסות אליהם כאל "חמושים" במקום.
בראיון ל-CNN אחרי טבח שבעה באוקטובר טענה ראניה, מלכת ירדן כי אין הוכחה לדברי ג'ו ביידן, נשיא ארצות הברית, על כך שערפו ראשי ילדים ישראלים, וטענה גם כי הבעיה לא החלה ב-7 באוקטובר.
סקר Harvard CAPS/Harris שנערך בארצות הברית זמן קצר לאחר המתקפה, ב-19 באוקטובר 2023 מצא כי 26% מהנשאלים חשבו כי חמאס התמקד בתקיפת צה"ל ולא בירי חסר הבחנה על אזרחים. בקרב בני ה-65 ומעלה רק 9% האמינו בכך בעוד ש-46% אחוזים מבין הצעירים מתחת לגיל 34 האמינו בכך. 17% מהמשיבים השיבו כי הטענה שחמאס הרג מעל 1,200 אזרחים ישראלים היא "סיפור שקרי". בקרב צעירים בגילאים 18–24 האמינו בכך 32%. רוב של 76% מהמשיבים חשבו כי הרג של 1,200 אזרחים ישראלים על ידי חמאס הוא מעשה שלא ניתן להצדיקו, אך בקרב המשיבים בגילאים 18–24 רק 51% חשבו כך. על פי הסקר מספר רב של שאלות העלו כי הנטייה להאשים את ישראל, ולהקטין את האחריות של חמאס או של איראן חזקה יותר בקרב צעירים.
בינואר 2024 דיווח הוושינגטון פוסט כי הכחשת הטבח של חמאס מאפיינת קבוצה קטנה במדינות מערביות אבל היא במגמת התפשטות. הדבר כולל תאוריות קונספירציה של מבצע דגל כוזב. לדוגמה טענה כי צה"ל ביצע את הטבח כדי להצדיק פלישה לעזה, טענה שחלק מהחטופים נחטפו על ידי ישראל או כי ארצות הברית היא זו שעומדת מאחורי המתקפה. להכחשת הטבח שותפים קיצוניים מימין ומשמאל וכן מכחישי שואה. המידע מופץ ברשתות כמו טיקטוק ו־Reddit. התופעה מדאיגה מנהיגים וחוקרים יהודים, שטוענים שיש קשר בינה לבין הכחשת השואה. הם גם רואים קווי דמיון בין הכחשת הטבח לתיאוריות קונספירציה עם יסודות אנטישמיים, כולל תאוריות כמו QAnon.
הסבר אפשרי לכך שצעירים רבים יותר בעולם המערבי מאמינים לתעמולת חמאס ולתאוריות קונספירציה היא הסתמכות גוברת של צעירים על רשתות חברתיות ובמיוחד רשת טיקטוק כמקור מרכזי למידע וחדשות. הסבר כזה מתאים למחקרים שמצאו שצעירים נוטים יותר להאמין לתאוריות קונספירציה בעקבות חשיפה גדולה יותר לרשתות חברתיות.
הרשות הפלסטינית הוציאה מסמך רשמי שמכחיש שחמאס ביצע את הטבח במסיבת הטבע ליד רעים וטען שההרוגים שם הם תוצאה של "הפצצה אווירית" על ידי מסוק משטרה. הן ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו והן יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד גינו בחריפות את הצהרת הרש"פ השקרית ואת מחמוד עבאס.
אנשים רבים בעולם הערבי מאמינים לתעמולה זו. סקר שבוצע בסעודיה מצא כי 95% מהנסקרים לא באמת מאמינים כי חמאס הרג אזרחים בטבח שבעה באוקטובר. סקר מקיף מ-13 בדצמבר בקרב פלסטינים הראה תמיכה בחמאס ובמתקפה. 82% מתושבי הגדה ו-57% מתושבי הרצועה חשבו שהחלטת חמאס לתקוף את ישראל הייתה נכונה. 85% טענו שלא ראו סרטוני וידאי שהראו תקיפות של חמאס על אזרחים ישראלים. בעוד ש-78% מהפלסטינים בסקר טענו שהתקפה והרג של ילדים ונשים בביתם היא פשע מלחמה, ו-52% השיבו שלקיחת אזרחים כשבויים היא פשע מלחמה, רק 10% מהפלסטינים חושבים שחמאס ביצע פשעי מלחמה.