stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ערי שיירות
היסטוריה > דוגמאות לערי שיירות בתקופה הרומית > עבדת

עבדת שוכנת סמוך לדרך הבשמים, בשל היותה סמוכה לגבול עם הנבטים הייתה לעיר חשיבות רבה כעיר שיירה, הסוחרים היו מגיעים מהדרום ומהמזרח ונעים מערבה, הרומאים ראו בעבדת כמקום אסטרטגי צבאי חשוב. בעת המרד הגדול היהודים המורדים ששכנו במצדה היו תוקפים שיירות סוחרים עם הבשמים היקרים כמו בושם האפרסמון, הרומאים ביצרו את עובדת עם מבצרים ושיכנו שם חיל מצב כדי להגן על הסוחרים.
ערי שיירות נוספות שהציעו חוקרים אחרים:
ערוער – יפעת טהרני סוסלי משתמשת במונח במאמרה ומציינת את ערוער כעיר שיירה שישבה על נתיב הסחר הערבי.
עכו – פטולומיאוס – עמי נדיר מעלה השערה בעבודתו שעכו בתקופה הרומאית ביזנטית גם יכולה להחשב לעיר שיירה כיוון שהיא נמצאת בנתיב הסחר האימפריאלי.
מאפיינים

ערי השיירות היו ממוקמות לאורך נתיבי הסחר, מחלקה המזרחי של האימפריה ועד גיברלטר והאי הבריטי שבמערב האימפריה. בכל עיר שיירה היה חיל מצב שהוקם על ידי הרומאים וזאת כדי להמשיך לקיים ולאבטח את השיירות ואת העיר מפני שודדים. ערי השיירות מילאו תפקיד גם כעריי תיירות. הן סיפקו לשיירות מקום לינה, מזון לסוחרים ולבעלי החיים, שתייה ושעשועים כיאה לעולם הרומאי. עם הזמן ערי השיירות צברו כוח וממון רב ואת הממון שהם צברו הם השקיעו בפיתוח העיר.
מאפיינים > בעלי תפקידים

בכל עיר שיירה היו בעלי תפקידים שהיו ממונים על הגנת השיירות, טיפול בבעלי חיים, טיפול בעגלות, פונדקנים (בעלי מסבאות) ומגדלי בעלי חיים שסחרו בבעלי חיים כדי להחליף את בעלי החיים שהגיעו לעיר עייפים מהמסע. בעלי התפקידים הוסמכו על ידי ראשי ערי השיירות ועבדו בשירות העיירות.
מאפיינים > הדרכים

הדרכים הרומיות שיפרו את תנאי הדרך ושיירות רבות יכלו לנוע במרחבי האימפריה, הדרכים שימשו בעיקר את הצבא הרומי ואת השירות הפקידותי של האימפריה להעברת מכתבים אך הדרכים שימשו גם את הסוחרים הרבים שעברו בין העיירות השונות ברחבי האימפריה. הרומאים בנו בנוסף גשרים מה שגרם לקיצור תוואי הדרך, השיירות היו עוברות בצורה ישירה מעל נהרות ונחלים מה שקיצר את הדרך אל הערים.
מאפיינים > צבא

בערי השיירות ישבו חיילות מצב של האימפריה הרומית, הם התיישבו בבסיס בתוך העיר וכל תפקידם היה לשמור מפני גלי תקיפה של שודדים שאיימו על השיירות שהיו עוברות קרוב לערים, בעתות מלחמה הבסיסים היו הופכים לקו החזית שמגן על גבולותיה של האימפריה הרומית. בעתות שלום החיילים היו שומרים על תקינות הסחר.
מאפיינים > כלכלה

עריי השיירות היוו מוקד כלכלי משמעותי בעבור האימפריה הרומית, שיירות של גמלים, סחורות ורעיונות היו עוברים מעיר שיירה אחת לעיר אחרת, עריי השיירות היו מוקד תיירותי עם אכסניות ומסבאות שהיו זמינות לשיירות אשר הגיעו ממרחקים. ערי השיירות היו מקום עגינה, ומקום התארגנות רגע לפני שהמשיכו לעיר הבאה, חלק מהשיירות בחרו לעצור בעריי השיירה ולהקים דוכנים ולמכור את הסחורות אותם הביאו. ערי השיירות היו לעיתים רבות מוקד למפגש בין שיירות, השיירות היו יוצאות מערי השיירה ונפגשות בעיר שיירה מסוימת שם היו מחליפים ביניהם את הסחורות. האימפריה הרומית ראתה בערי השיירה כמרכיב כלכלי חשוב באימפריה הרומית והטילו מיסים כבדים על השיירות ועל ערי השיירות עצמן, הגוף הצבאי שישב בעיר גבה את המיסים מהעיר. נכבדי העירייה היו מעבירים את המיסים לחיל המצב שישב בעיר. בזכות גביית המיסים הרומית עריי השיירות היו מוכרחות לשפר באופן מתמיד את התנאים לשיירות כדי לספק שירות יותר טוב. בעקבות כך משכו ערי השיירות את השיירות ואת הסוחרים להגיע אל עירם. התמריץ של ערי השיירות היו המיסים אותו גבו מהסוחרים ומהשיירות כך שגם הרומאים נהנו ממיסים גבוהים אך גם ערי השיירות נהנו ממעמד כלכלי איתן ויציב. בעיתות מלחמה בין האימפריות ערי השיירות היו סוגרות את נתיב המסחר, אך בעיתות שלום נתיב המסחר היה פורה.
מאפיינים > ביטחון

מקרה מיוחד בעיני הרומאים על חשיבות ערי השיירות היה כאשר היהודים המורדים ממצדה היו תוקפים שיירות שהיו יוצאות מעין גדי לשאר רחבי האימפריה והיו מגיעות עד אוסטיה עיר הנמל של רומא עם בושם האפרסמון שבתקופה זו היה שווה פי שניים ממשקל זהב, האימפריה הרומית ראתה בהתקפות אלה כאיום על שלמות האימפריה הרומית. ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו טען שהתקפות אלו של יהודי מצדה היו הגורם המרכזי לכיבוש מצדה על ידי הרומאים.
הביקורת על המונח ערי שיירות

המינוח נחשב במחקר לבעייתי כיוון שחוקרים ניסו להבין האם מה שאפיין את ערי השיירות לא מאפיין את הערים הרומיות של אותה תקופה, התשובה של רוסטצבף הייתה שהערים האלה היו ממוקמות בנתיבי המדבר ולא היה להם זכות קיום מלבד היותם ערי שיירה. חוקרים רבים ובהם גלן באוורסוק התנגדו להגדרה של רוסטצבף, טענת המבקרים הייתה שהוא מסתמך על חוויותיו שלו באופן סובייקטיבי ועל מונחים שלא קיימים בעולם העתיק כמו קפיטליזם. ביקורת זו נבעה מהגישה שנפוצה באותה תקופה שהפחיתה ערך מעדויות ארכאולוגיות וסמכה יותר על עדויות כתובות. רוסטצבף היה הראשון שהשתמש בעדויות ארכאולוגיות וציין אותם במאמריו. עם הזמן החלו חוקרים לקבל את הגדרת המונח אך מעולם לא בחנו אותו.
ראו גם

דרך המשי
הערות שוליים

1 2 3 4  Bowersock, G.W, The Social and Economic History of the Roman Empire by Michael Ivanovitch Rostovtzef, Twentieth-Century Classics Revisited, Daedalus, Vol. 103, No. 1, 1974, עמ' 15-23
1 2 3  Michael Rostzveff, Caravan Cities, Oxford: The Clarendon Press, 1932, עמ' 1-10
1 2  Albert. E. Dien, Palmyra As A Caravan City, The Silk Road 2.1, Stanford University, 2004
1 2 3 4  Michal Galikowski, Tadmor-Palmyra A Caravan City Between East And West, Cracow, Irsa, עמ' 21-25
↑  James Simon, Dura Ueropus, Pompei Of The Syrian Desert, The Original, 2009
↑  יחיעם שורק, ‏כלכלת א"י בעת העתיקה: דרכים, כבישים ותשתיות בתקופה הרומית., באתר "הידען"
↑  יפעת טהרני סוסלי, אנטומיה של ערי שיירות: ערוער על הסחר הדרום ערבי, באתר רשות העתיקות
↑  עמי נדיר, פטולומיאוס בתקופה הרומית והביזנטית, עיר נוכרית שהייתה השער הימי הצפוני לארץ ישראל, אוניברסיטת חיפה, 2016
↑  משה עמית, תולדות הקיסרות הרומית, ירושלים: מאגנס, 2002
1 2  Millar Fergus, Caravan Cities: The Roman Near West Long Distance Trade By Land, Bulltein Of The Institute Of Clasical Studies, Oxford, 1998, עמ' 119-137
↑  Alcock S.E, Bodel J, J TALBERT, Higways, Bayways and road systems In The Pre Modern World, The Ancient World: Comparative Histories: Wiley-Blackwell, 2014
↑  יוסף בן מתתיהו, תרגום א' שליט., קדמוניות היהודים., ירושלים-תל אביב: מוסד ביאליק
↑  אדווין מלן פרס, ההיסטוריון הרוסי הגדול, מיכאל רוסטצבף בארצות הברית: שנות הגלות, ניו יורק: לווינסטון, 1999
דרכי המסחר הפיניקים
שער הכניסה לפלמירה-תדמור
תבליט שיירת גמלים שנמצאה בתדמור-פלמירה
בית הכנסת של דורא אירופוס
ציור קיר מבית הכנסת בדורא אירופוס
מחנה צבאי רומי בעובדת
עובדת
נתיבי מסחר רומיים בחצי האי ערב ובמזרח התיכון
ג'ורג' ר. ר. מרטין

| --- | --- |

מרטין, 2017
 לידה:  20 בספטמבר 1948 (בן 76) בייון, ארצות הברית 
 שם לידה:  ג'ורג' ריימונד מרטין
 מדינה:  ארצות הברית 
 לאום:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום מגורים:  סנטה פה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת נורת'ווסטרן, בית הספר מדיל לעיתונות, Marist High School 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 תחום כתיבה:  סיפורת
 סוגה:  פנטזיה, מדע בדיוני
 יצירות בולטות:  שיר של אש ושל קרח, The Armageddon Rag, A Song for Lya and Other Stories, Dying of the Light 
 תקופת הפעילות:  מ-1971 
 הושפע מ:  ויליאם פוקנר, טוד ויליאמס, ויליאם שייקספיר, סטן לי, ג'. ר. ר. טולקין, ה.פ. לאבקרפט 
 בן או בת זוג:  ליזה טאטל (העשור של 1970–העשור של 1970) 
 פרסים והוקרה:  פרס נבולה לנובלה הטובה ביותר (1979)  פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (2012)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (1997)  פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (2001)  פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (1999)  פרס לוקוס לנובלת פנטזיה (1997)  פרס גיגמש (1989)  פרס איגנוטוס לרומן הזר הטוב ביותר (2003)  פרס אינקפוט (1988)  פרס גפן (2002)  פרס איגנוטוס לרומן הזר הטוב ביותר (2006)  פרס איגנוטוס לרומן הזר הטוב ביותר (2004)  פרס ספרות ע״ש קרל סנדברג (2020)  פרס לוקוס ליצירת פרוזה קצרה מאוד (1984)  פרס לוקוס לנובלה (1981)  פרס הוגו לסיפור הקצר (1980)  פרס נבולה לנובלה הטובה ביותר (1986)  פרס הוגו לרומן הטוב ביותר (1975)  פרס הוגו לנובלה הטובה ביותר (1980)  פרס לוקוס ליצירת פרוזה קצרה מאוד (1982)  פרס סיון לסיפור הקצר המתורגם הטוב ביותר (1983)  פרס לוקוס לאוסף הטוב ביותר (1982)  פרס לוקוס לסיפור הקצר (1980)  פרס לוקוס לאוסף הטוב ביותר (1977)  פרס לוקוס לנובלה (1976)  פרס לוקוס ליצירת פרוזה קצרה מאוד (1980)  פרס הוגו לעיבוד הדרמטי הטוב ביותר (ארוך) (2012) 
 http://www.georgerrmartin.com/
 חתימה:   
 
ג'ורג' ריימונד ריצ'רד מרטין (באנגלית: George Raymond Richard Martin; נולד ב-20 בספטמבר 1948), הוא סופר מדע בדיוני ופנטזיה, תסריטאי ומפיק אמריקאי ממוצא יהודי. בעברו היה מדריך עיתונאות. נודע בעיקר ככותב סדרת הספרים "שיר של אש ושל קרח" עליה מבוססת סדרת הטלוויזיה המצליחה של HBO "משחקי הכס".
ביוגרפיה

נולד בשם ג'ורג' ריימונד מרטין (George Raymond Martin) בניו ג'רזי שבארצות הברית, למשפחה נוצרית-קתולית בעיקרה, אם כי סבו היה יהודי. בוגר תואר ראשון ושני בעיתונות באוניברסיטת נורת'ווסטרן. בשנות השבעים היה מרטין כותב פורה של סיפורים קצרים, וזכה במספר פרסי הוגו ונבולה לפני שהתחיל להפנות את תשומת לבו לרומנים. אף על פי שרוב עבודתו עוסקת בפנטזיה או באימה, כמה מספריו המוקדמים הם ספרי מדע בדיוני המתרחשים בעולם עתידני.
בשנות השבעים הוא החל לעבוד כעורך בטלוויזיה. הוא עבד על הסדרה "אזור הדמדומים" ועל הסדרה "היפה והחיה". כעורך ספרים, ערך את סדרת הספרים "קלף משוגע".
ב-1996 חזר מרטין לכתיבת נובלות, והחל לכתוב את סדרת "שיר של אש ושל קרח", היצירה המפורסמת והמצליחה ביותר שלו. הסדרה עוסקת במאבקים סביב השלטון בממלכת וסטרוז, ממלכה גדולה בעולם במצב המקביל לימי הביניים. "שיר של אש ושל קרח" מאופיינת בדגש הניתן לתככים הפוליטיים שסביב האירועים, כמו גם בבנייה עשירה וריאליסטית של עולם פנטזיה שבו יש בתי אצולה, אבירים, דרקונים, כשפים ואל-מתים.
הסדרה, כך על פי רבים, התחילה גל חדש בספרות הפנטזיה. גל זה הפך את המגמה שהוביל ג'ון רונלד רעואל טולקין - מגמת הפנטזיה האפית, שבה הטובים והרעים ברורים, כל אחד מהם איתן בעמדתו. בספריו של מרטין כל הדמויות "אפורות" - בכולן יש מאפיינים טובים ורעים, ושיפוטן נתון בידי הקוראים.
בנוסף לחמשת ספרי "שיר של אש ושל קרח" שפורסמו (ושני הספרים המתוכננים לעתיד), מרטין כתב גם חמש נובלות המתרחשות בעולם הסדרה, כל אחת מהן בתקופה שונה: "האביר הלא-משוח", "החרב המושבעת", "אביר המסתורין", "הנסיכה והמלכה", ו"אש ודם" – העוסק בהיסטוריה של בית טארגאריין.
סדרת הטלוויזיה המצליחה "משחקי הכס" מבוססת על סדרת ספריו "שיר של אש ושל קרח". הוא אחד ממפיקיה בפועל, ואף כתב כמה פרקים בה.
הוא היה שותף ליצירת משחק המחשב "Elden Ring".
מספריו שתורגמו לעברית > שיר של אש ושל קרח (A Song of Ice and Fire)

משחקי הכס (A Game of Thrones). תרגמה: עידית שורר, אופוס, 2012 (מהדורה מחודשת).
עימות המלכים (A Clash of Kings). חלק א: מלך הזאבים. חלק ב: מלכת הדרקונים. תרגמה: יעל סלע, תל אביב: אופוס, 2013 (מהדורה מחודשת).
סופת החרבות (A Storm of Swords). חלק א: פלדה ושלג. חלק ב: דם וזהב. תרגם: דוד חנוך, אופוס, 2012 (מהדורה מחודשת).
משתה לעורבים (A Feast for Crows). חלק א: בשוך הסערה. חלק ב: עפר וכתר. תרגמה: יעל סלע-שפירו, תל אביב: אופוס, 2014 (מהדורה מחודשת).
ריקוד עם דרקונים (A Dance with Dragons). חלק א: חלומות ואבק. חלק ב: לאחר המשתה. תרגם: צפריר גרוסמן, אופוס, 2012.
האביר משבע הממלכות (Knight of the Seven Kingdoms). תרגם: צפריר גרוסמן, תל אביב: אופוס, 2015.
אש ודם (Fire & Blood). תרגם: צפריר גרוסמן, אופוס, 2019.
מספריו שתורגמו לעברית > ספרים אחרים

מסעות טאף (Tuf Voyaging). תרגמה: יעל סלע-שפירו, אופוס, 2005.
חלום קדחת (Fevre Dream). תרגם: דוד חנוך, מודן, 2003.
וינדהייבן (Windhaven) בשיתוף עם ליסה טאטל. תרגום: רוני גלבפיש, אופוס, 2006.
צייד במנוסה: הישרדות היא החוק היחיד (Hunter's Run). בשיתוף עם גרדנר דוזואה ודניאל אברהם. תרגמה: נעמי גליק-עוזרד, אופוס, 2010.
הנרות הללו

הַנֵּרוֹת הַלָּלוּ היא תפילה שנהוג לומר או לשיר מיד לאחר הדלקת נרות חנוכה. התפילה תוקנה כנראה בתקופת הגאונים, ומופיעה לראשונה במסכת סופרים.
גרסה של שבר פסוק מתפילת "הנרות הללו", מודפסת על קופסת הצגת מנורה ברשות הרבים
זמן אמירתו

הרב אברהם אבלי בספרו מגן אברהם כתב שיש לומר תפילה זו, מיד לאחר שהדליק את הנר הראשון, ובספר משנה ברורה הוסיף לבאר מאחר שהנר הראשון הוא הנר העיקר אינו נחשב הפסק בין הברכה לשאר המצוות, וימשיך לאומרו תוך כדי שמדליק שאר הנרות.
אמנם בספר פרי מגדים כתב שגם אותן הנוהגים לומר תפילה זו לאחר הדלקת כל הנרות, עושים כדין.
אם התחיל לומר הנרות הללו קודם שהדליק את הנר הראשון, יש שכתבו שבדיעבד אין הדבר נחשב הפסק, וידליק את הנרות ולא יברך פעם נוספת.
הנוסח > הנוסח הקדום

נוסח התפילה מופיע לראשונה במסכת סופרים (פרק כ', הלכה ד'). הנוסח המופיע במסכת סופרים הוא:
”הנרות האלו אנו מדליקין, על הישועות ועל הניסים ועל הנפלאות, אשר עשית לאבותינו, על ידי כוהניך הקדושים. וכל [מצוות] שמונת ימי החנוכה, הנרות האלו קודש, ואין לנו רשות להשתמש בהן אלא לראותן בלבד, כדי להודות שמך, על נפלאותיך ועל ניסיך ועל ישועתך.”
הנוסח > נוסח הטור והמהרש"ל

הנוסח המובא בטור הוא: ”הנרות הללו אנו מדליקין, על התשועות ועל הניסים ועל הנפלאות, שעשית לאבותינו, על ידי כוהניך הקדושים. וכל שמונת ימי חנוכה, הנרות הללו קודש הן, ואין לנו רשות להשתמש בהן אלא לראותן בלבד, כדי להודות לשמך, על נפלאותיך ועל ניסיך ועל ישועתך.”
גם המהרש"ל הביא את נוסח זה, שבו ארבעים ואחת מילים. אך כסימן לנוסח זה כתב, שמלבד המילים "הנרות הללו" יש ל"ו (36) מילים. מכך עולה שיש להתחיל את הסימן לאחר כל שורת הפתיחה: "הנרות...מדליקין". אך עדיין יש מילה מיותרת, לכן ייתכן שיש בגרסה טעות העתקה, או שהסימן שנתן אינו מדויק.
הנוסח > הנוסח הנפוץ כיום

הנוסח הספרדי:
”הנרות הללו [אנחנו] מדליקים, על הניסים [ועל הפורקן ועל הגבורות] ועל התשועות ועל הנפלאות [ועל הנחמות], שעשית לאבותינו [בימים ההם בזמן הזה,] על ידי כוהניך הקדושים. וכל שמונת ימי החנוכה, הנרות הללו קודש [הם], ואין לנו רשות להשתמש בהם אלא לראותם בלבד, כדי להודות לשמך, על ניסיך [ו[על] נפלאותיך] ו[על] ישועותיך (ועל נפלאותיך).”
הנוסח האשכנזי:
”הנרות הללו אנו מדליקין, (על התשועות ו)על הניסים (ועל התשועות) ועל הנפלאות, (על התשועות ועל המלחמות,) שעשית לאבותינו, בימים ההם בזמן הזה, על ידי כוהניך הקדושים. וכל שמונת ימי חנוכה (אלו), הנרות הללו קודש הן, ואין לנו רשות להשתמש בהן אלא לראותן בלבד, כדי להודות [ולהלל] לשמך [הגדול], על ניסיך [ועל נפלאותיך] ועל ישועתך (ועל נפלאותיך).”
הנוסח החב"די:
”הַנֵרוֹת הַלָלוּ אָנוּ מַדְלִיקִין, עַל הַתְּשׁוּעוֹת וְעַל הַנִסִים וְעַל הַנִפְלָאוֹת, שֶׁעָשִׂיתָ לַאֲבוֹתֵינוּ, בַּיָמִים הָהֵם בִּזְמַן הַזֶה, עַל יְדֵי כֹּהַנֶיךָ הַקְדוֹשׁים. וְכָל שְׁמוֹנַת יְמֵי חַנֻכָּה, הַנֵרוֹת הַלָלוּ קֹדֶשׁ הֵם, וְאֵין לָנוּ רְשׁוּת לְהִשְׁתַּמֵשׁ בָּהֵן אֶלָא לִרְאוֹתָן בִּלְבָד, כְּדֵי לְהוֹדוֹת וּלְהַלֵל לְשִׁמְךָ הַגָדוֹל, עַל נִסֶיךָ וְעַל נִפְלְאוֹתֶיךָ וְעַל יְשׁוּעוֹתֶיךָ.”
לקריאה נוספת

דניאל גולדשמידט, "הנרות הללו", דעות ח', חנוכה תשי"ט, עמ' 3 - 5, באתר היברובוקס (=הנ"ל, מחקרי תפילה ופיוט, הוצאת מאגנס תשל"ח, עמ' 399–402.)
הערות שוליים

↑  גרסה אחרת: לִשְמֶךָ
↑  ספר נטעי גבריאל, הלכות חנוכה פרק כט, סעיף ג.
↑  מיכאל היגער, מסכת סופרים, מהדורת מיכאל היגער, באתר היברובוקס
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תרע"ו
↑  בשו"ת שלו, בסימן פה
חכאי שוט

| חכאי שוט |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: חכאים
תת־סדרה:: Ceratioidei
משפחה:: חכאי שוט
סוגים
 Gigantactis  Rhynchactis
שם מדעי
 Gigantactinidae

מודל של חכאי שוט
חכאי שוט (שם מדעי: Gigantactinidae) היא משפחת דגי גרם מסדרת החכאים השוכנים במצולות האוקיינוסים. השם ניתן להם עקב ה"חכה" הארוכה שלהם, שאורכה לעיתים פי ארבעה משאר גופם. (מילולית: gigas - גדול, aktis - קרן, כלומר "גדולי-קרן"). כמו מרבית החכאים לא ידוע עליהם הרבה, מאחר שהם חיים בעומק רב.
לחכאי שוט ראשים קטנים עם פיות גדולים וחכה גדולה וארוכה מאוד שבקצה איבר זוהר בנהורנות. לנקבות ראש מוארך ופיות קטנים, מה שמקל על זיהוים. החכאים חיים בעומקים אך חלקם נצפים לעיתים בעומק רדוד, כנראה בחיפושם אחרי מזון כמו דגים קטנים וסרטנים.
מיון

משפחה חכאי שוט (Gigantactinidae)
סוג Gigantactis
מין Gigantactis balushkini
מין Gigantactis elsmani
מין Gigantactis gargantua
מין Gigantactis gibbsi
מין Gigantactis golovani
מין Gigantactis gracilicauda
מין Gigantactis herwigi
מין Gigantactis ios
מין Gigantactis kreffti
מין Gigantactis longicauda
מין Gigantactis longicirra
מין Gigantactis macronema
מין Gigantactis meadi
מין Gigantactis microdontis
מין Gigantactis microphthalmus
מין Gigantactis paxtoni
מין Gigantactis perlatus
מין Gigantactis savagei
מין Gigantactis vanhoeffeni
מין Gigantactis watermani
סוג Rhynchactis
מין Rhynchactis leptonema
מין Rhynchactis macrothrix
מין Rhynchactis microthrix
Enchanted

| --- | --- |
 סינגל שיווקי בביצוע טיילור סוויפט
 מתוך האלבום Speak Now
 יצא לאור:  2011
 תאריך הקלטה:  2009–2010
 סוגה:  פופ רוק • קאנטרי פופ
 שפה:  אנגלית
 אורך:  5:52
 חברת תקליטים:  ביג משין
 כתיבה:  טיילור סוויפט
 הפקה:  סוויפט, נייתן צ'פמן
Enchanted (בעברית: קָסוּם או מְכוּשָׁף) הוא סינגל שיווקי שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבומה השלישי, Speak Now. השיר יצא לאור בשנת 2011, כמה שבועות אחרי יציאת האלבום, על ידי חברת התקליטים ביג משין רקורדס, כסינגל שיווקי מתוכו. סוויפט כתבה את השיר לבדה והפיקה אותו יחד עם נייתן צ'פמן. מבחינה מוזיקלית, השיר משלב סוגות מוזיקליות כמו פופ רוק וקאנטרי פופ. מבחינה לירית, השיר מדברת על התאהבותה של סוויפט באדם יאנג מאוול סיטי.
השיר ספג שבחים ביקורתיים מטעם מבקרי המוזיקה, שרבים מהם תיארו אותו כאחד משיריה הטובים ביותר של סוויפט. רוב שפילד מרולינג סטון דירג אותו במקום ה-14 ברשימת "כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג". בנוסף לכך, השיר זכה להצלחה מסחרית רבה כאשר הגיע למקום ה-75 במצעד הבילבורד הוט 100, אף על פי שלא יצא כסינגל, תוך שהגיע למקום ה-44 במצעד השירים הדיגיטליים של בילבורד. הוא נכנס גם למצעד קנדה הוט 100.
רקע וכתיבה

בריאיון ל-Yahoo! Music, סוויפט תיארה את מה שעורר בה השראה לכתוב את "Enchanted" והצהירה כי: ”השיר נכתב על הבחור הזה אותו ראיתי בניו יורק, ודיברתי איתו באי-מייל או משהו קודם, אבל מעולם לא פגשתי אותו. לאחר שנפגשתי איתו, כל כך קיוויתי שהוא לא מאוהב במישהי אחרת”. בנוסף, היא הסבירה שהשימוש שלה במילה "wonderstruck" בשיר היה במכוון. היא הוסיפה כי המילה הוזכרה באחת מהשיחות שלהם.
בהערות האלבום של Speak Now, היא צירפה את ארבע האותיות: A-D-A-M, שמסמלות את שמו של אדם יאנג, עליו כתבה את השיר. ביום ולנטיין שהתקיים בשנת 2011, הוא העלה לאתר האינטרנט של אוול סיטי גרסת כיסוי שעשה לשיר, תוך שאישר כי הוא מודע לכך שהשיר נכתב עליו. בהמשך, תיאר יאנג את ההאזנה לשיר בפעם הראשונה ופענוח שמו בהערות האלבום. הוא הצהיר כי "”השיר מדהים לחלוטין ואני חש כה מכובד על כך שסוויפט הייתה אדיבה כלפיי וכתבה שיר אלגנטי שכזה עליי. מיותר לציין שהייתי המום מהמילים שלו. לא יכולתי לא להפסיק לחייך”.
בפוסט שלו היה כתוב:
טיילור היקרה,

אהיה הראשון להודות שאני בחור די ביישן ומכיוון שמוזיקה היא צורת התקשורת הטובה לדעתי, החלטתי להקליט משהו בשבילך - כמעין "תשובה" לשיר עוצר הנשימה שכתבת עליי. זה מה שרציתי כל כך להגיד לך באופן אישי, אך אף פעם לא יכולתי להסביר זאת במילים: הכול אצלך יפה. את בחורה מקסימה להפליא עם לב נפלא. יש בך חן ואלגנטיות ממה שאני יודע לתאר. את נסיכה אמיתית מסיפור אגדות חלומי; סינדרלה מודרנית. אני נורא מצטער שלקח לי כל כך הרבה זמן להשיב אבל חשבתי שיום ולנטיין הוא הזמן המושלם לכתוב לך את הפוסט הזה ופשוט לומר [...] הוקסמתי מלפגוש גם אותך. 
 אוהב,
אדם
בגרסתו ל-"Enchanted", יאנג שינה כמה מהשורות במטרה להתייחס ישירות לסוויפט. הוא שר "מעולם לא הייתי מאוהב במישהי אחרת / מעולם לא חיכתה לי מישהי / מכיוון שאת היית כל חלומותיי שהתגשמו / והלוואי שידעת / טיילור הייתי כל כך מאוהב בך". השינויים האלה מתייחסים למילים המקוריות של סוויפט, בהן הפצירה "אנא אל תהיה מאוהב במישהי אחרת / בבקשה שלא תהיה לך מישהי אחרת לה אתה מחכה".
שם האלבום ובושם

סקוט בורצ'טה, המנכ"ל לשעבר של חברת התקליטים ביג משין רקורדס, חשף בריאיון לבילבורד כי סוויפט רצתה במקור לקרוא ל-Speak Now‏ בשם "Enchanted", על שם השיר. הוא סיפר כי הוא היה נגד הרעיון ואמר "”היינו בארוחת הצהריים, והיא השמיעה לי כמה מהשירים החדשים שלה. הסתכלתי עליה ואמרתי, 'טיילור, האלבום הזה כבר לא עוסק באגדות ובתיכון. לא שם את נמצאת. אני לא חושב שצריך לקרוא לאלבום 'Enchanted'”. לאחר מכן, סוויפט עזבה את השולחן וכשחזרה, היא החליטה על השם החדש שלו: Speak Now.
כדי לקדם את Speak Now, סוויפט שיתפה פעולה עם אליזבת ארדן, בע"מ והשיקה את הבושם וונדרסטראק, על שם הליריקה ב-"Enchanted". בהודעה לעיתונות אמרה סוויפט, "בושם יכול לעזור לעצב ולבנות את הרושם הראשוני והזיכרון של מישהו ממך. מרגש אותו לחשוב שוונדרסטראק יהיה משהו שייחקק בזיכרונות של מי שירכוש אותו". בשל ההצלחה של וונדרסטראק, סוויפט הוציאה בושם שני בשם וונדרסטראק אנצ'נטד, שהושק בספטמבר 2012. שני הבשמים נוצרו בהשראת הנושאים עליו מדבר "Enchanted". הנושא המרכזי לדבריה, הוא "ההתאהבות במישהו שפגשת לראשונה".
ביקורת

"Enchanted" ספג שבחים ביקורתיים רבים מטעם מבקרי המוזיקה. רבים מהם טענו שזה אחד מהשירים הטובים ביותר של סוויפט, תוך שרוב שפילד מרולינג סטון דירג אותו כשיר ה-14 הטוב ביותר שלה. במגזין בילבורד הוא דורג במקום הרביעי ברשימת "10 השירים המוערכים ביותר של טיילור סוויפט". ב-Paste הוא דורג במקום השביעי ברשימת "158 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג", תוך שב-Insider נקבע כי הוא אחד מ-"15 השירים הטובים ביותר בדיסקוגרפיה של טיילור סוויפט". בדיילי טלגרף ציינו אותו לשבח, תוך שתיארו אותו כאחד "מ-10 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט".
עם יציאתו, בגרדיאן שיבחו את השיר ונאמר שם כי "השיר מעט מעורפל וסוויפט מצליחה בדיוק רב לתפוס את הרגש באמצעותו".
ביקורת > רשימות כל הזמנים וסוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| אינדפנדנט | 100 רצועות האלבומים של טיילור סוויפט - מדורגות | 63 |  |
| רולינג סטון | כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 14 |  |
| BuzzFeed | 167 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 7 |  |
| NME | השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 21 |  |
| Paste | 158 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 7 |  |
| Uproxx | 50 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, מדורגים | 8 |  |
| Vulture | 179 השירים הטובים ביותר של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 51 |  |
הצלחה מסחרית

כאשר Speak Now יצא, הצליח השיר להתברג במקום ה-95 במצעד של קנדה הוט 100, מבלי שיצא כסינגל. כמו כן, התברג במקום ה-75 במצעד הבילבורד הוט 100 והפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר מתוך האלבום, היות שהוא יצא כסינגל שיווקי מתוכו רק בשנת 2011. הוא הגיע למקום ה-11 במצעד שירי הקאנטרי הדיגיטליים והיה לאחד מהשירים הבודדים באלבום שהצליחו לעשות זאת. במצעד השירים הדיגיטליים של בילבורד, הוא הגיע למקום ה-44. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לשיר את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים במדינה.
בקנדה הוט 100 הוא דורג במקום ה-95. האודיו הרשמי שלו הועלה לראשונה ליוטיוב ב-24 ביולי 2018, שבע שנים לאחר צאתו המקורית. האודיו שלו זכה להצלחה רבה כאשר צבר למעלה מעשר מיליון צפיות. קליפ המילים שלו שפורסם ב-17 במאי 2012, זכה להצלחה גם כן, כאשר הצליח לצבור למעלה מ-12 מיליון צפיות. אודיו נוסף של השיר שפורסם לקראת סוף שנת 2015, הצליח לצבור למעלה מ-4.1 מיליון צפיות. במהלך פרויקט של ביג משין רקורדס, פורסם ריאיון של סוויפט בנוגע לשיר, שצבר למעלה ממיליון צפיות. פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-60 מיליון השמעות.
הופעה

ההופעה החיה הראשונה של סוויפט עם "Enchanted" הייתה במהלך ספיישל חג ההודיה NBC Speak Now שהתקיים בנובמבר 2010 והציג את הכנות האלבום. סוויפט הופיעה בניו יורק עם כמה משיריו. השיר נכלל ברשימת השירים הקבועה של סיבוב ההופעות העולמי "Speak Now World Tour". במהלך סיבוב ההופעות העולמי "The 1989 World Tour" שנועד לקדם את אלבומה החמישי 1989, היא כללה ברשימת השירים שלו מאשאפ של "Wildest Dreams" ו-"Enchanted", אותו ביצעה באופן קבוע. סוויפט ביצעה את "Enchanted" בגרסה אקוסטית במהלך "The Red Tour" בהופעות שאירעו בלואיוויל, דנוור, לוס אנג'לס ופורטלנד.
סוויפט ביצעה את השיר במהלך סיבוב ההופעות החמישי שלה "Reputation Stadium Tour", בהופעה שאירעה באצטדיון מטלייף, ניו ג'רזי.
קרדיטים וצוות

כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מהערות האלבום של Speak Now.
| --- | --- |
 טיילור סוויפט – כתיבה, קולות, הפקה, הלחנה, גיטרה אקוסטית  נייתן צ'פמן – הפקה, גיטרה אקוסטית, בנג'ו, גיטרה בס, פסנתר דיגיטלי, גיטרה חשמלית, מנדולינה, אורגן, פסנתר, סינתיסייזר  כריס קרמייקל – עיבוד מיתר, מיתרים, כתיבה  טים לאואר – האמונד B3, פסנתר  בריאן סאטון – גיטרה אקוסטית  עמוס הלר – גיטרה בס  טים מארקס – גיטרה בס  טומי סימס – גיטרה בס  ג'ון גרדנר – תופים:  ניק בודה – תופים  שאנון פורסט – תופים  גרנט מיקלסון – גיטרה חשמלית  מייק מדוס – גיטרה חשמלית  פול סידוטי – גיטרה חשמלית  רוב חג'אקוס – כינור  אל וילסון – כלי הקשה  אריק דארקן – כלי הקשה  סמית' קארי - גיטרת פלדה  האנק ויליאמס - מאסטרינג
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2010–2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 55 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 119 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 50 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 75 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקאנטרי הדיגיטליים | 11 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 37 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 32 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג (קאנטרי) | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | – |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי הסטרימינג | 74 |  |
|  מלזיה | RIM | 11 |  |
|  סינגפור | RIAS | 14 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 47 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | כסף | 200,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד