אידליון
הערות שוליים

↑  Helen Perdicoyianni-Paleologou, La tablette de bronze d’Idalion, Axon 5, 2021, עמ' 32
↑  KAI 39 – הכתובת הדו-לשונית מאידליון
1 2 3  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 61, 2008, עמ' 62 doi: 10.1086/nea20361348
1 2  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 49 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
1 2 3 4 5 6 7  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 54 doi: 10.1086/nea20361348
↑  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 52 doi: 10.1086/nea20361348
1 2 3 4 5  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, L’archivio fenicio di Idalion: stato delle ricerche, Semitica et Classica 9, 2016-01, עמ' 187 doi: 10.1484/j.sec.5.112732
↑  כך לסלמיס הייתה אנקומי (אנ'), לכתיון הייתה הלה סולטן טקה (אנ') ולפאפוס הייתה קוקליה, ראו Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 61, 2008, עמ' 52–63 doi: 10.1086/nea20361348
↑  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 51–52 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
1 2 3  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 61, 2008, עמ' 61 doi: 10.1086/nea20361348
1 2 3 4 5 6  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 60 doi: 10.1086/nea20361348
1 2  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 59–60 doi: 10.1086/nea20361348
1 2  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 54 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
↑  Edouard Lipinski, Le Ba'ana' d'Idalion, Syria. Archéologie, Art et histoire 63, 1986, עמ' 379–382 doi: 10.3406/syria.1986.6943
↑  Erle Leichty, The Royal Inscriptions of Esarhaddon, King of Assyria (680-669 BC), Eisenbrauns, 2011, עמ' 23
↑  Radner, Karen (2010). The Stele of Sargon II of Assyria at Kition: A focus for an emerging Cypriot identity?. p. 429. ISBN 978-3-447-06171-1.
↑  Jamie Novotny, Joshua Jeffers, The Royal Inscriptions of Ashurbanipal (668–631 BC), Aššur-etel-ilāni (630–627 BC), and Sîn-šarra-iškun (626–612 BC), Kings of Assyria, Part 1, Eisenbrauns, 2018, עמ' 116–117 (הקטע חוזר בעמ' 142). יש לציין שחלק זה מהמסע הראשון של אשורבניפל לא מופיע בתיאורי המסע המוקדמים, והוא נוסף לאחר שהמלך ערך מחדש את הספרי שנותיו, בסביבות 648 לפנה"ס (על כך ראו בעמ' 107).
↑  vase (AO 20134 ; AO 5973), מוזיאון הלובר
1 2  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 56 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
↑  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 57 doi: 10.1086/nea20361348
1 2 3  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 55 doi: 10.1086/nea20361348
↑  Anna Georgiadou, The Tablet of Idalion (ICS 217), Kyprios Character
↑  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 1
↑  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 55–56 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
↑  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 55–56 doi: 10.1086/nea20361348
1 2 3  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 56 doi: 10.1086/nea20361348
1 2  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 57–58 doi: 10.1086/nea20361348
↑  KAI 32, 33, 288, 289
↑  KAI 39
↑  George Francis Hill, Catalogue of the Greek Coins of Cyprus, Bologna, 1964, עמ' xxxiii
↑  ראו גם Maurice Sznycer, Idalion, capitale économique des rois phéniciens de Kition et d'Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes 34, 2004, עמ' 85–100 doi: 10.3406/cchyp.2004.1456
↑  Maria Hadjicosti, The Kingdom of Idalion in the Light of New Evidence, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 1997, עמ' 58 doi: 10.2307/1357409‏, JSTOR 1357409
1 2  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, L’archivio fenicio di Idalion: stato delle ricerche, Semitica et Classica 9, 2016-01, עמ' 189 doi: 10.1484/J.SEC.5.112732
↑  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 5
↑  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 19
1 2  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, L’archivio fenicio di Idalion: stato delle ricerche, Semitica et Classica 9, 2016-01, עמ' 191 doi: 10.1484/J.SEC.5.112732
↑  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 9
↑  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 12
↑  אידליון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
1 2  Frank Moore Cross, "An Ostracon in Greek Bearing the Names of the Gates of Idalion", in: Leaves from an Epigrapher's Notebook: Collected Papers in Hebrew and West Semitic Palaeography and Epigraphy, Brill, 2003, pp. 278–281
↑  דיודורוס סיקולוס, ביבליותקה היסטוריקה, 20.65.1 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  אוסביוס מקיסריה (לפי תרגום פילון לסכניתן), הכנה לבשורה, 1.10 (ראו במקור היווני ובתרגום לאנגלית)
↑  נחום סלושץ, אוצר הכתובות הפניקיות, דביר, 1942, עמ' 102–103
↑  Maria Giulia Amadasi, José-Ángel Zamora, The Phoenician Name of Cyprus: New Evidence from Early Hellenistic Times, Journal of Semitic Studies 63, 2018, עמ' 88 doi: 10.1093/jss/fgx037
1 2  Maria Giulia Amadasi Guzzo, José Ángel Zamora López, Pratiques administratives phéniciennes à Idalion, Cahiers du Centre d’Études Chypriotes, 2020, פסקה 2
↑  פרופרטיוס, אלגיה 2.13b
↑  תיאוקריטוס, Συρακούσιαι ή Αδωνιάζουσαι, שורה 100
↑  "Idalium", in The New International Encyclopædia, 1905, p. 444
1 2 3 4  Pamela Gaber, The History of History: Excavations at Idalion and the Changing History of a City-Kingdom, Near Eastern Archaeology 71, 2008, עמ' 53 doi: 10.1086/nea20361348
↑  הפרסום המקורי: R. H. Lang, II.—Narrative of Excavations in a Temple at Dali (Idalium) in Cyprus, Transactions of the Royal Society of Literature XI, 1878, עמ' 30–79; ראו גם R. Hamilton Lang, Reminiscences – Archæological Researches in Cyprus, Blackwood's Edinburgh Magazine 177, 1905 (May, No. 1075), עמ' 622–639
↑  British Museum collection
↑  Cypro-Syllabic script Scuola Normale Superiore di Pisa
↑  "Archaeological Field School in Cyprus - Lycoming College". אורכב מ-המקור ב-2012-05-17.
↑  Mitford, T. B. The Nymphaeum of Kafizin. The Inscribed Pottery. Kadmos Supplement 2. Berlin: de Gruyter, 1980
↑  אפרים שטרן, יצחק מגן, השלב הראשון של המקדש השומרוני בהר גריזים: עדויות ארכיאולוגיות חדשות, קדמוניות לג, 2000, עמ' 121
↑  vase (AO 20135 ; AO 5974), מוזיאון הלובר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4228763-7  VIAF: 315169994   WorldCat (עם VIAF): 315169994 
שרידים (מכוסים בחלקם) על פסגת האקרופוליס המערבי, משמאל העיירה דאלי וברקע הרי קירניה
המצבות במקדש בערד, שצורת פולחנן דומה במיוחד לצורת פולחן המצבות במקדש זוג האלוהויות בעיר התחתית באידליון
העתק של פרגנתיד (אנ') (מגן לחיים המורכב על קסדה) מברונזה עם גריפון ולוטוסים והקדשה פיניקית לענת
מפת ערי הממלכה בקפריסין
קערה מתכת פיניקית (אנ') בסגנון מצרי עם סצנות מיתולוגיות, בין השאר הרקלס־מלקרת נלחם באריה, אידליון, המאות ה־8–7 לפנה"ס, מהייבוא הפיניקי באידליון
לוחית אידליון (אנ'), מוצגת בפריז
אוסטרקונים פיניקיים (וכמה יווניים) מהארכיון הפיניקי שנמצא בארמון אידליון
צעיר מאידליון, התקופה הקיפרו־ארכאית II (אמצע המאה ה־6), מוזיאון הלובר