stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוסף ברסלבי
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), "דוד ברסלבסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1179.
↑  במסגרת זו אף נשלח ליבנאל להדריך בהפעלת מכונת ירייה
↑  ש. צמח וי. ברסלבסקי חתני "פרס ביאליק", דבר, 26 בדצמבר 1960; היום חלוקת "פרס ביאליק", דבר, 29 בדצמבר 1960.
↑  ארכיון יוסף ברסלבי, בספרייה הלאומית
| ידיעת ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| כללי | ארץ ישראל • ידיעת ארץ ישראל • מחקר אזור בארץ ישראל |  |
| תחומי מדע | היסטוריה • גאוגרפיה • גאולוגיה • אקלים • החי • הצומח • הצפרות בישראל |  |
| תחומי הפעילות | לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה • של"ח וידיעת הארץ • סדרות חינוך • לימודי ארץ ישראל • חוגי סיירות • החקלאות בישראל |  |
| מוסדות | בתי ספר שדה • האגודה הגאוגרפית הישראלית • החברה ההיסטורית הישראלית • החברה המזרחנית הארץ-ישראלית • החברה להגנת הטבע • החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה • המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל • המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן • המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב) • המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן • המכון לארכיאולוגיה גלילית • המכון ללימודי ים ע"ש ליאון רקנאטי • המרכז הבינלאומי לשימור ע"ש העיר רומא • המרכז למיפוי ארץ ישראל • המרכז למיפוי ישראל • העמותה הישראלית לפרהיסטוריה • הקרן לחקר ארץ ישראל • יד יצחק בן-צבי • מכון אבשלום • מכון ישראלי לארכאולוגיה • רשות העתיקות • רשות הטבע והגנים |  |
| מסלולים מסומנים | שביל ישראל • שביל ישראל לאופניים • שביל ירושלים • שביל הגולן • שביל הסנהדרין • שביל גולני • שביל הים • סובב כנרת |  |
| חוקרי ארץ ישראל | בנימין מטודלה • אשתורי הפרחי • יהוסף שוורץ • אברהם משה לונץ • אברהם יעקב ברור • זאב וילנאי • יוסף ברסלבי • שמריה גוטמן • צבי אילן • יוסי בן-ארצי • אורי דביר • ספי בן-יוסף • שמואל אביצור • ברוך ספיר • מורה דרך |  |
| ספרי יסוד | ארץ-ישראל: ספר-המסעות • מדריך ארץ ישראל • אנציקלופדיה אריאל • מדריך ישראל • כל ארץ ישראל • אנציקלופדיה לתולדות ארץ-ישראל • אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259183605171  PLWABN: 9811260802505606  GND: 1055794883  ISNI: 0000 0000 6629 5324  LCCN: no93000470  NTA: 180692771  SELIBR: 171345  SUDOC: 238454282  VcBA: 495/137622  VIAF: 19250087   WorldCat (עם VIAF): 19250087
ארץ נהדרת (עמותה)

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  באר טוביה 
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־19 שנים) 
 www.eretzn.org
 
ארץ נהדרת, היא עמותה שהוקמה בשנת 2006. העמותה נוסדה במטרה לחזק את תחושת הזכות והשייכות לארץ, כמו גם את תחושת הצדק במעשה הציוני, בקרב אזרחי ישראל. הדרך שנבחרה - סיורים ופרויקטים ציוניים בעלי ערך חינוכי, המדגישים את הקשר בין העם היהודי לארצו מאז ימי האבות, דרך מפעל התקומה ועד לציונות בת ימינו. הסיורים נועדו לקהל הרחב, ובוצעו תוך שיתוף פעולה עם גופים ציבוריים ופרטיים.
הנחת העבודה של הוועד המנהל את העמותה היא שהמפגש עם רגבי האדמה, עם האנשים החיים באזורים שונים ועם הרוח, שהחזיקה את העם היהודי בכל שנות גלותו, גורם למשתתפים "פשוט להתאהב בה מחדש".
עד לשנת 2013, פעולות העמותה מומנו אך ורק בכספי תורמים, מרביתם מחו"ל.
בשנת 2009 יזמה "ארץ נהדרת" את תוכנית "מתנת שחרור" - הענקת "מתנת שחרור" לחיילי צה"ל המסיימים את שירותם הצבאי, בדמות מסע חוויתי-ערכי-ציוני-פרגמטי, בן 10 ימים ברחבי הארץ, בעקבות השורשים העבריים, מהפיכת הציונות והתקומה, ועם הפנים לעתיד, תוך חשיפה לאפשרויות חיים: לימודים, מגורים ועד להקמת בית באזורים שונים בארץ - נגב, גליל, פריפריה.
יו"ר הוועד המנהל של העמותה בין השנים 2006–2014 היה שמעון גפסו. החל מספטמבר 2014 מכהנת בתפקיד סמדר בת אדם.
פעילות העמותה

בשנותיה הראשונות קיימה העמותה מדי שישי סיורים פתוחים לציבור הרחב לאתרים שונים בעלי ערך היסטורי. מעת לעת במועדי ישראל הושם דגש על אזור מסוים בארץ, במסגרת זו הגיעו בפסח 2007 קרוב ל-5,000 איש ביום אחד לרמת הגולן, ובסוכות באותה השנה הגיעו מאות אנשים, ביניהם למעלה ממאה רוכבי אופנוע, לביקור בגוש-עציון. בחנוכה מטיילים בעקבות החשמונאים, בחודש טבת התקיימה יוזמת הצטרפות לצעידה בעקבות ל"ה לוחמי הפלמ"ח, בשבט התקיימו יוזמות לנטיעות בשיתוף הקרן הקיימת לישראל ועוד.
בסיורים אלה השתתפו כ־45,000 משתתפים, חלקם הגדול עולים חדשים.
בתחילת שנת 2008 יזמה העמותה תוכנית "מכירים את עוטף עזה - מזדהים עם התושבים". בכל שבוע, מדי שישי ממקומות שונים בארץ, לסיורי הזדהות מודרכים: תצפית על עזה, ביקור בקיבוץ בעוטף עזה ועריכת קניות במרכולים בשדרות. במבצע זה לקחו חלק כאלפיים משתתפים.
במהלך 2009 יזמה העמותה את תוכנית "מתנת שחרור" - התוכנית, שנועדה כאמור למי שסיימו את שירותם הצבאי, גובשה על ידי ועדת היגוי ונבדקה בפועל, באמצעות שני פיילוטים, במהלך השנים 2011–2013. נוכח הצלחת הפיילוטים, החליט הוועד המנהל לחתור להפיכתה של התוכנית לתוכנית ממלכתית, לה יהיו שותפים משרדי ממשלה רלוונטיים וכן גופים ציבוריים גדולים.
בשנת 2013 הוחלט כי "מתנת שחרור" תהפוך לתוכנית הדגל של העמותה, וכי אוכלוסיית היעד מנקודה זו היא חיילים משוחררים.
בשנת 2014 התקיים פיילוט נוסף, מיזם משותף עם משרד העלייה והקליטה, כאשר 75% מן המשתתפים בו הם עולים חדשים וחיילים בודדים. מיזם זה נותן מענה לצורך בטיפול מיוחד באוכלוסייה זו, מתוך תקווה להשאירה בארץ.
בתוכניות השונות של ארץ נהדרת, השתתפו בין השאר: סגן שר הביטחון ח"כ מתן וילנאי, השר לביטחון הפנים אבי דיכטר, אלוף (מיל') ח"כ יוסי פלד, ח"כ שי חרמש, יו"ר האגודה למען החייל תא"ל (מיל') אביגדור קהלני, יו"ר "הרוח הישראלית" טל ברודי, ראש המועצה האזורית גוש עציון שאול גולדשטיין וראש המועצה האזורית שער הנגב, אלון שוסטר.
המרכז לאמנויות באר שבע

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז תרבות 
 מיקום:  באר שבע 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1970
 תאריך פתיחה רשמי:  1970 
 
 קואורדינטות:  31°14′16″N 34°47′18″E﻿ / ﻿31.23766111°N 34.78828056°E﻿ / 31.23766111; 34.78828056
 www.artbr7.org.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת באר שבע מוגדלת) המרכז לאמנויות באר שבע(למפת באר שבע רגילה) המרכז לאמנויות באר שבע(למפת צפון הנגב רגילה) המרכז לאמנויות באר שבע(למפת צפון הנגב מוגדלת) המרכז לאמנויות באר שבע  he המרכז לאמנויות באר שבעhe המרכז לאמנויות באר שבעמפת  __ באר שבע [‌למפה דינמית של צפון הנגב‌]מצפון, ממזרח ומערב: __ מועצה אזורית בני שמעון ממזרח: __ עומר, __ תל שבע מדרום: __ שגב שלום, __ מועצה אזורית מרחבים tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;   לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    העיר העתיקה בבאר שבע (ניתן להקיש על אתרים שונים כדי להגיע לערכים מורחבים המפרטים אודותם) 
 
המבנה שבו שוכן המרכז
רצפה צבעונית בדגם שטיח מזרחי שהונחה בשנות ה-20 של המאה ה-20
המרכז לאמנויות באר שבע הוא מוסד לחינוך אמנותי ברחוב אנילביץ 21 בבאר שבע אשר נוסד בשנת 1970.
על המרכז אחראים מנהל החינוך והתנ"ס (תרבות נוער וספורט) של עיריית באר שבע.
המרכז נמצא במבנה ערבי טיפוסי עם חצר פנימית ציורית ופסטורלית המשרה אווירה נעימה ההולמת את העשייה האמנותית במקום.
המבנה מעוטר בחלונות מסורגים שנשמרו היטב מהתקופה העות'מאנית ובעל רצפה צבעונית בדגם שטיח מזרחי שהונחה בשנות ה-20. מבנה המרכז הוא אחד היחידים מסוגו שניתן לבקר בהם; שאר המבנים נמצאים ברובם בבעלות פרטית.
היסטוריה של המבנה

מבנהו המיוחד של מרכז האמנויות נבנה בשנות ה-20. המבנה הוקף בחומה, דבר האופייני לבנייה הטורקית (החומה נבנתה גם למען חיזוק השליטה על המבנה). מספר החדרים במבנה גדל עם התרחבות המשפחה, עד שבסוף נעשתה החצר כולה מוקפת חדרים. משערים שבמלחמת העולם הראשונה שימש המבנה כקסרקטין לצבא העות'מאני. לאחר המלחמה נמכר המבנה למשפחה ערבית. חלק מהמבנה פורק בשנות ה-20, וחלק אחר הוכשר לחדרי מגורים. באמצע שנות ה-20 נהרסו החדרים הקדמיים (שרדו רק החלונות בקיר החיצוני), ומשלושת צִדי החצר נבנו חדרים, שלאחד מהם הייתה גם כניסה נפרדת (מרח' החלוץ). גם הרצפה הצבעונית הנאה, בדגם שטיח מזרחי, הונחה בתקופה ההיא.
ב-20 באוקטובר 1948, לאחר כיבוש העיר באר שבע, שימש המבנה הנטוש את חטיבת הנגב.
באביב 1949, לאחר שנמסר הבית לרשות האזרחית, נפתח בו בית תרבות של משרד החינוך והתרבות. נערכו בו תוכניות אמנותיות והוקמה בו הספרייה העירונית. תפקידו העיקרי של הבית בתקופה זו היה סיוע בקליטת עולים חדשים. במקום הוקם אולפן, שבו למדו כ-400 תלמידים בשתי קבוצות. באותה תקופה כונה הבית "מרכז רוחני בזעיר אנפין לעולי באר שבע".
המבנה שימש כאולפן עד 1953, אז נפתח בו בית הספר התיכון הראשון בעיר – תיכון א', שכעבור שנים אחדות עבר למקומו הקבוע בעיר החדשה.
ב-1970 החל לפעול במקום מרכז אמנויות לנוער. שמו הוסב ל"מרכז לאמנויות" לאור קשת רחבה של גילאי תלמידיו: ילדים, נוער ומבוגרים.
פעילויות המרכז לאמנויות באר שבע

המרכז פועל להתפתחותם וחינוכם האמנותי של ילדי באר שבע מזה כארבעים שנה. במקום מגוון של תחומי פעילות אשר אוכלוסיות רבות נהנות משרותיו, ילדים, נוער ומבוגרים. במרכז מתאימים את התכנים והמסגרות לרוח הזמן ולשינויים המתרחשים בתחומי האומנות השונים. כפועל יוצא מתפיסה זו נוקט המרכז לאמנויות יוזמות לפרויקטים מיוחדים.
החוגים במרכז לאמנויות מקיפים תחומי אמנות שונים: ציור בטכניקות שונות וביניהן אקוורל, שמן ואקריליק, רישום, פיסול, עיצוב, קרמיקה, קדרות באבניים, פיוזינג בזכוכית, ויטראז', תכשיטנות, אמנות בין תחומית, אמנות בתיאטרון ועוד; ומתרכזים בנושאים מגוונים כגון "בעקבות זרמים ואמנים", "מסע בתרבויות", "צעדים ראשונים באמנות", "אשנב לאמנות מודרנית", "סדנת אמן", "טכניקות באמנות" ועוד. העבודה בסדנאות ובחוגים מאפשרת לתלמיד לרכוש כלים ומיומנויות בטכניקות שונות תוך כדי שימוש באביזרי עזר כספרים, רפרודוקציות, שקופיות, חומר ממוחשב ועוד.
לקריאה נוספת

באר שבע ואתריה, הוצאת אריאל, מאי 1991
דוד ציון לניאדו

| --- | --- |

 לידה:  28 בנובמבר 1899 חלב, סוריה
 פטירה:  21 באוקטובר 1969 (בגיל 69) ירושלים
 כינוי:  מלכי שובה
 מקום קבורה:  הר המנוחות, ירושלים
 מדינה:  ישראל, האימפריה העות'מאנית 
 מקום פעילות:  חלב בסוריה, חברון, ירושלים וכפר שלם
 תקופת הפעילות:  ? – 21 באוקטובר 1969 
 תחומי עיסוק:  רבנות
 רבותיו:  הרב חיים כהן, הרב שלמה (סלים) זעפרני והרב רפאל שלמה לניאדו
 חיבוריו:  לקדושים אשר בארץ
 
 תפקידים נוספים:  ההדרת ספרי קודש
 
הרב דוד (בן) ציון לניאדו (28 בנובמבר 1899 – 21 באוקטובר 1969) היה רבה של שכונת כפר שלם, חוקר יהדות סוריה ומחבר הספר "לקדושים אשר באר"ץ".
ביוגרפיה > הנהגתו

במשך חייו סירב לקבל משרה רשמית כלשהי. דאג לחלק צדקה למרות הדוחק שבו חי עם משפחתו, ונודע כסגפן. במלחמת השחרור יצא להתפלל ברחובות ירושלים עם תיבת בית הכנסת "זכות אהרון", כבמנהג הוותיק. גם במלחמת העולם השנייה יצא עם ידידו הרב מנחם מנשה ומקובלי ירושלים להר הזיתים עם ספרי תורה, כדי להתפלל על סיום המלחמה. נודע בדרשות המוסר שלו במסגרת תעניות הדיבור, ובחיבתו לספרים. כשהיה מרותק למיטה בעקבות מחלתו, הצטער רק על הטרחה שהסב לבני משפחתו.
חיבוריו

חיבר בחייו מספר ספרים אישיים, והוציא לאור עוד מספר ספרים של חכמי חלב בעיקר, בסיוע הרב יוסף עבאדי שעיו. ברוב הספרים לא ציין את שמו המלא, וחתם ב"המשתדל", כשהאותיות האחרונות מרמזות על שמו.
חיבוריו > חיבוריו האישיים

לקדושים אשר באר"ץ - אנציקלופדיה המשלבת עבודת מחקר יסודית על תולדות הקהילה היהודית בחלב, רבניה וחכמיה, ירושלים ה'תרצ"ד (הודפס במספר חלקים בעקבות חוסר תקציב, ובשנת ה'תשי"ב הודפס בכרך אחד. מהדורה מורחבת נוספת, הכוללת את רבני חלב ותולדותיהם הודפסה בידי בניו בשנת ה'תש"מ בעריכת הרב אליהו עטיה)
מליץ טוב - ליקוט של תפילות ובקשות, ה'תרפ"ו. הוהדר מחדש בתחילת המאה ה-21 בהוצאת חברת אהבת שלום, ירושלים
ליקוטי דוד - פרי מחשבתו של הרב, כולל תולדות רבני טבריה, "מעשה ניסים" של הרב יעקב אבוחצירא, "טוב רא"י" של הרב יוסף חיים ילוז, וכן ליקוטי מעשיות של רבנים נוספים, בהוצאת בניו, ה'תשל"ז
חיבוריו > ספרים שהגיה והוציא לאור (בעיקר של חכמי חלב)

תרועת מלך - פירוש על הרב שמואל לניאדו בעל "הכלים", ה'תרצ"א
לשון חכמים, מהדורה שנייה, חלק א' ה'תרפ"ו (שלוש מהדורות)
לשון חכמים, מהדורה שנייה, חלק ב', ה'תש"ז (שלוש מהדורות)
שבחי האר"י, ה'תרפ"ח
באור החיים - ביאורים ודרושים על התורה, מאת הרב חיים כפוסי
אביר יעקב - מאת הרב יעקב ענתבי
הולך תמים ופועל צדק - מאמרי מוסר על סדר א"ב ושו"ת, מאת הרב אברהם דיין (מהדורה שלישית)
מחלב הארץ
תוכחה ומוסר
מעיין גנים
נעים זמירות
פני אוהל מועד
בית שמחה
מחנה יהודה
מי מעיין
יושב אוהלים
לקריאה נוספת

ח. מקובר, חכמי ארם צובא - מסכת חייהם המופלאים של מאורי האומה שחיו בארם צובא, ירושלים ה'תשס"ג (עמ' 282 - 286)
משה בצרי, ליקוטי המליץ, ירושלים ה'תשס"ה (עמ' 124 - 132)
אביאל חיים חורי, תורה מתוך הדחק - לדמותו של חכם "מלכי שובה", במגזין תור הזהב של עיתון הדרך, גיליון 61, פרשת וירא תשע"ט
הערות שוליים

↑   הפיוט מלכי שובה, באתר הפיוט והתפילה.
↑  אפרים לוי, מתולדות הצדיק רבי דוד בן ציון לניאדו (עמ' 13) (ארכיון)
↑  אפרים לוי, מתולדות הצדיק רבי דוד בן ציון לניאדו (עמ' 14) (ארכיון)
↑  אפרים לוי, מתולדות הצדיק רבי דוד בן ציון לניאדו (עמ' 14 ו-17) (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309239305171  GND: 132098482  ISNI: 0000 0001 1000 2956  LCCN: n81104741  VIAF: 1163515   WorldCat (עם VIAF): 1163515
יחיאל אריה מונק

| --- | --- |

 לידה:  1905 ברלין, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  1984 (בגיל 79 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 תקופת הפעילות:  ?–1984 
 
הרב יחיאל אריה (מיכאל) מונק (1905 – 1984) היה רב, מחנך, מרצה ומחבר ספרים, יליד גרמניה, שפעל גם בארצות הברית ובישראל.
ביוגרפיה > בצעירותו

מונק נולד לרב עזריאל מונק, רב קהילת עדת ישראל בברלין. בילדותו גדל מונק באווירה תורנית ועסקנות ציבורית, מה שעתיד להשפיע על משך כל חייו. מונק הלך בדרכי אביו הן בתחום הרבנות והן בתחום העסקנות הציבורית.
כבר בהיותו נער נראו במונק ניצני פעילותו העתידית, כשהקים ארגון קטן שמטרתו הייתה חלוקת מצרכי מזון לנזקקים, ותמיכה רוחנית בעניים וחולים. יזמה זו הייתה אבן הפינה לארגון הילפסווריין שעסק בעזרה לחסרי ישע וקשישים בשנות שלטונו של היטלר. בהיותו כבן 17 נסע ללמוד בישיבת נייטרא בבריטניה,[דרושה הבהרה] לאחר מכן למד כחמש שנים בישיבת סלבודקה, שם נסמך לרבנות על ידי ראש הישיבה רבי משה מרדכי אפשטיין.
ביוגרפיה > עשייה ציבורית

כניסתו של הרב מונק לעשייה ציבורית החלה בשנת 1929 עם הצטרפותו לאביו כנציג הקהילה היהודית בפני השלטון הגרמני. ובתקופה זו התחיל לעסוק בנושא השחיטה היהודית. בשנת 1937 התמנה לרבה של קהילת עדת ישראל, במקום אביו, שהגרמנים אסרו את חזרתו לגרמניה אחרי שיצא למסע קצר בארץ ישראל. בתפקיד זה שימש עד ליציאתו מגרמניה לבריטניה, מאימת הגסטאפו, באמצע שנת 1938.
בלונדון שב והתמסר לעסקי ציבור, ויסד את בית הכנסת עדת ישראל בהנדון (Hendon). בתחילת שנת 1941, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, היגר לארצות הברית והגיע לבוסטון, שם שימש כרב, מנהל, מחנך ומרצה.
קבוצת הורים קטנה ייסדה בניו יורק בית ספר חרדי חדש לבנות בו היו שבע תלמידות בלבד, כשחזונם היה למוסד גדול ומבוסס. חזון זה התממש על ידי הרב מונק שהגיע לניו-יורק כדי לבסס את בית הספר ועמד בראשו. הוא הפך את בית הספר לבית הספר החרדי לבנות הגדול בעולם וכיום מונה בית הספר כ-2000 תלמידות. מונק ניהל את בית הספר עד שנאלץ לפרוש מתפקידו מסיבות בריאות בשנת 1945.
בשנת 1948 נסע לאירופה שם הסתובב ברבים ממחנות העקורים בגרמניה, כדי לרומם את רוחם של שרידי אש השואה, ולהדריכם לחיים חדשים. בשנת 1947 מונה על ידי הג'וינט לרב הקהילה בברלין והיה לרב הראשון של הקהילה החדשה לאחר השואה. עם הגעתו של הרב הרפורמי סטיבן שוורצשילד לברלין ב-1948 עזב ושב לארצות הברית. בשנת 1949 הקים עבור משפחתו וידידיו מחנה קיץ. חברי הצוות והמחנאים הפכו לחלק מבני משפחתו, והמחנה היווה מודל למחנות קיץ אחרים. עצתו והדרכתו נתבקשה על ידי רבים. הפרישה מתפקידו הרשמי כמנהל בית הספר שייסד, הייתה בשבילו חופש פעולה לניצול מקסימלי של כוחותיו וכשרונותיו כדי לשרת את הציבור. הוא ייעץ לארגונים ויחידים, הפך למרצה מבוקש ופנה לעסוק בנושא בו עוד עסק בגרמניה: "נושא השחיטה היהודית". בשנות ה-50 הוא פעל באו"ם נגד שינוי לוח השנה ונגד איסור על שחיטה כשרה.
ביוגרפיה > סוף ימיו

משאת לבו שהייתה להתיישב בישראל התגשמה בסוף ימיו. בישראל המשיך לעסוק בפעילות נמרצת, בייעוץ, תמיכה ובהרצאות. בין השאר ייעץ לבעלי תשובה והרצה בישיבת דבר ירושלים.
נפטר ביום ג' בטבת ה'תשמ"ה (1984).
אחיו הוא הרב ד"ר אליהו מונק.
הגנתו על השחיטה היהודית

בחלק נכבד מחייו עסק הרב מונק בהסברה מקיפה והגנה על השחיטה היהודית, נגד אלה שביקשו לאסור אותה בתואנה שהיא אכזרית.
עוד בגרמניה שלפני עליית הנאצים, בשנים 1929 – 1933, יצא להגן על השחיטה. האנטישמיות, שהלכה והתגברה אז בגרמניה בהשפעת המפלגה הנאצית, הטילה צל מאיים על ענייני דת ובמיוחד על השחיטה הכשרה. בזכות בקיאותו, עמקנותו, הופעתו המכובדת וקסמו האישי, היה לנואם משכנע ומנוסה, ושכנע יחד עם עמיתיו את שלטונות גרמניה שהשחיטה היהודית היא שיטה הומאנית להריגת בעלי חיים, ואכן עד לעלייתו של היטלר לשלטון הצליח במאמציו לאפשר את השחיטה הכשרה בגרמניה. כאשר אסרו הנאצים את השחיטה הכשרה, ייבא הרב מונק בשר כשר מדנמרק.
בנושא זה המשיך לעסוק עד סוף ימיו, וגם בארצות הברית הגן על השחיטה הכשרה. הוא ארגן ניסויים פיזיולוגיים באוניברסיטת קורנל ובמקומות נוספים. ניסויים אלו היו חיוניים להפרכת הטענה כי בשחיטה היהודית יש אכזריות כלפי בעלי חיים. הוא הוציא לאור את ספרו Shechitah באנגלית, המהווה סיכום היסטורי ולמדני של המאבק למען השחיטה היהודית הכשרה. יחד עם אחיו אליהו מונק, ערך את הספר "עדות נאמנה", שגם הוא תורגם לאנגלית, העוסק כולו בענייני השחיטה היהודית, וחלק ניכר ממנו מקורו במאבק שהתנהל באירופה בנושא זה לפני מלחמת העולם השנייה. ספריו אלו נועדו לשכנע את חֶבֶר האומות המאוחדות, שהשחיטה היהודית היא האופן ההומאני ביותר להרוג את בעלי החיים.
ספריו

הרב מונק חיבר ספרים רבים וביניהם: "Shechitah" ו"עדות נאמנה" בנושאי השחיטה היהודית, ספר ביוגרפיה מקיפה על עזרא הסופר ותיאור תקופתו ועוד.
ספריו > ספרו עולם האותיות

בצד עיסוקיו השונים סיגל לעצמו הרב מונק תובנה וראייה חדשה בעולם האותיות העבריות. זהו אחד מהנושאים הייחודיים שעסק בהם הרב מונק, והוא הרצה רבות בנושא זה. גישתו לנושא זה משתקפת בספר שבו סיכם את רעיונותיו בעניין זה בשם "The Wisdom in Hebrew Alphabet". בספר זה שחיבר באנגלית העלה את עיקרי רעיונותיו לגבי אותיות האלפבית העברי. הוא פיתח תיזה מעמיקה אותה הוא מעלה בספר, על משמעויות למדניות ונסתרות של האותיות העבריות, ואותה הוא ביסס על הוכחות איתנות. גישתו בספר היא שלכשיובן האלפבית על נכון אזי יהפוך מצירוף של גופנים סתמיים למדריך להנהגות מוסריות, למורה דרך דתי ולהארה פילוסופית. הספר יצא לאור במהדורה ראשונה באנגלית ב־1983, כשנתיים לפני פטירתו של המחבר, ויצא לאור בעברית בשנת 1990 בהוצאת ארטסקרול.
לקריאה נוספת

ביוגרפיה של הרב מונק בספר עולם האותיות, ארטסקרול 1990.
הערות שוליים

↑  רב ראשי לקהילת ברלין, הַבֹּקֶר, 14 במאי 1947
↑  16000 יהודים בברלין, הצופה, 4 ביוני 1947
↑  הרב מונק על יהודי גרמניה, הארץ, 24 במרץ 1948
↑  גזירות הלוח והשחיטה, שערים, 27 בדצמבר 1955
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007275746705171  CiNii: DA17374275  GND: 135550130  ISNI: 0000 0000 7987 6814  LCCN: n83196904  RERO: 02-A018692586  VIAF: 26852833   WorldCat (עם VIAF): 26852833
פרדריקטון

פרדריקטון (באנגלית: Fredericton) היא עיר הבירה של הפרובינציה הקנדית ניו ברנזוויק. העיר היא מרכז תרבותי, אמנותי וחינוכי חשוב בפרובינציה. בשנת 2021 התגוררו בעיר 63,116 תושבים, גידול של 7.5% ממספרם ב-2016.
היסטוריה

השטח בו בנויה העיר, שימש בעבר כשטחי חקלאות עונתית של השבטים הילידים באזור, כאשר הגידול העיקרי היה תירס. כמו כן, מספר קילומטרים ממיקומה הנוכחי של העיר, שכן ישוב מרכזי של השבטים.
היסטוריה > ההתיישבות הצרפתית

במלחמת המלך ויליאם שהתרחשה בסוף המאה ה-17 בנתה ממשלת אקדיה הצרפתית את מבצר נאשוואק (Fort Nashwaak) במפגש הנהרות סנט ג'ון ונאשוואק. המבצר שימש כמרכז ההתיישבות הצרפתית המקומית וכבסיס לפשיטות יזומות על ההתיישבויות הבריטיות באזור. לאחר כמה שנים העביר מושל אקדיה את עיר הבירה שלו למבצר נאשוואק והדבר הוביל ללחץ גדול על ההתיישבויות הבריטיות בניו אינגלנד. בתגובה יצאו הבריטים ב-1696 לקרב על המבצר, אולם הפסידו לכוחות הצרפתיים המבוצרים, וספגו 8 הרוגים ו-17 פצועים לעומת הרוג צרפתי אחד ושני פצועים. לאחר מות המושל הצרפתי ב-1700 ולאחר שיטפון הרסני, נטשו הצרפתים את המבצר.

לאחר שאקדיה עברה לידי הבריטים במסגרת הסכם אוטרכט, הוקמה התיישבות של גולים צרפתים במרחק של מיל מהמבצר ונקראה סיינט אן פוינט. ב-1759, במסגרת מלחמת הצרפתים והאינדיאנים כבשו הבריטים את ההתיישבות ושרפו אותה עד היסוד. ניסיונות התיישבות בריטית במקום לא צלחו, בגלל עוינות הגולים האקדים ושבטי הילידים.
היסטוריה > ההתיישבות הבריטית

ב-1783 ייסדו במקום לויאליסטים בריטים שנמלטו מהמהפכה האמריקאית מושבה, ובשנה הראשונה מתו רבים מהם בגלל החורף הארוך והקשה של אותה שנה.

ב-1784, כשניו-ברנזוויק הוגדרה כקולוניה נפרדת מנובה סקוטיה, הפכה סיינט אן פוינט לבירתה והיא הועדפה על פני עיירות אחרות בגלל מיקומה המוגן יחסית מפני התקפות מכיוון ארצות הברית. תכנון רחובות העיר החל, נוסד קולג' שכיום הוא אוניברסיטת ניו ברנזוויק ושמה שונה לפרדריק טאון, על שמו של בנו השני של ג'ורג' השלישי, הנסיך פרדריק אוגוסטוס. זמן קצר לאחר מכן, קוצר שמה לפרדריקטון וכך, תוך שלוש שנים, הפך האזור ממיושב חלקית לבירת הקולוניה. ב-1882 נבנה בעיר בית המחוקקים של ניו ברנזוויק שממלא תפקיד זה עד היום.
גאוגרפיה ואקלים

פרדריקטון בנויה בשפך נהר סנט ג'ון ורובה מורכב מפרוורים שנבנו לאחר מלחמת העולם השנייה משני צידיו של הנהר. החלקים שאינם מיושבים בעיר, מיוערים בצפיפות.

האקלים בעיר הוא מושלג - ממוזג קר והוא מתון יחסית למרביתה של קנדה, למרות ריחוקה של העיר מהחוף שגורם לטמפרטורות קיצוניות יותר משל שאר ערי קנדה שבאזור האוקיינוס האטלנטי. הטמפרטורה הממוצעת בחודש ינואר (החודש הקר) היא C°‏ 9.4− ובחודש יולי (החודש החם) הטמפרטורה הממוצעת היא C°‏ 19.4. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,100 מ"מ, כשבין נובמבר לאפריל הם יהיו בדרך כלל בצורת שלג שנשאר על הקרקע החל מדצמבר. באביב עולה על גדותיו הנהר וגורם לשיטפונות שמציפים את השכונות הנמוכות של העיר.
כלכלה

במאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 התבססה כלכלת העיר על תעשיית העץ ומוצרים נלווים. במהלך המאה ה-20 קטנה מאוד תעשיית העץ ואת מקומה תפסו ממשלת המחוז והאוניברסיטה כמעסיקים ראשיים.
הערות שוליים

↑  מידע ממפקד האוכלוסין של קנדה משנת 2021
↑  HistoricPlaces.ca - HistoricPlaces.ca
↑  Fredericton Heritage Trust - Heritage Icons - Fort Nashwaak
↑  הנתונים לשנים 1981–2010 באתר סביבה ומשאבי טבע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562153005171  GND: 4323664-9  LCCN: n82043273  MusicBrainz: 9287d453-0fae-4ce1-88e9-95dd482edaca  NARA: 10045578  NKC: ge478241  VIAF: 140639067   WorldCat (עם VIAF): 140639067
אנטוניו ראטין

אנטוניו אובלדו ראטין (בספרדית; Antonio Ubaldo Rattín נולד ב-16 במאי 1937 בעיר טיגרה, שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי לשעבר. ראטין נחשב לאחד מסמלי מועדון בוקה ג'וניורס וזכור לציבור האירופאי בעיקר בשל הסערה סביב הרחקתו במהלך משחק רבע גמר מונדיאל 1966 מול אנגליה.
קריירה > בוקה ג'וניורס

ראטין גבוה הקומה (1.91 מ') גדל ושיחק בבוקה ג'וניורס משנת 1956 עד פרישתו בשנת 1970. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של בוקה ג'וניורס ב-9 בספטמבר 1956 בסופר קלאסיקו נגד היריבה המושבעת ריבר פלייט. במהרה הוא ביסס את מעמדו כאחד משחקני הקישור הטובים בארגנטינה, הוא שיחק כקשר אחורי, עמדה אשר מכונה בארגנטינה "5" ועד היום נחשב מגדולי קשרי ה"5" הארגנטינאים. הוא ערך 352 הופעות במדי הקבוצה וכבש לזכותה 26 שערים. הוא זכה עם הקבוצה ב-4 אליפויות (1962, 1964\ 1965, 1969).
קריירה > נבחרת ארגנטינה

ראטין ייצג את ארגנטינה בשני מונדיאלים, במונדיאל 1962 בצ'ילה בה הודחה ארגנטינה בסיבוב הראשון וכקפטן במונדיאל 1966 אשר נערך באנגליה. במונדיאל 1966 קיוותה ארגנטינה לזכות לראשונה בתולדותיה בגביע, לאורך הטורניר התלוננו הארגנטינאים על עוינות אירופאית ששיאה הגיעה במשחק רבע הגמר מול המארחת אנגליה. ראטין הורחק על ידי השופט הגרמני רודולף קרייטלן בטענה שראטין קילל אותו אף על פי שלא הבין ספרדית ואילו ראטין דיבר רק ספרדית ורק הצביע על סרט הקפטן שעל זרועו. ראטין סירב לרדת מהמגרש ולבסוף התרצה וירד כשהוא מלווה בשוטרים, שמועות טענו שראטין התיישב לאחר מכן על השטיח האדום מול המלכה. המשחק שהסתיים בניצחון אנגליה 0:1 היה אבן הדרך הראשונה ביריבות שבין ארגנטינה לאנגליה.
ראטין שיחק במדי הנבחרת 34 פעמים וכבש שני שערים. הוא זכה עם הנבחרת בגביע האומות שנערך בברזיל ב־1964 במסגרתו התחרתה ארגנטינה עם נבחרות ברזיל, אנגליה ופורטוגל.
קריירה > קריירת אימון והחיים הפוליטיים

לאחר פרישתו אימן ראטין את חימנסיה לה פלאטה משנת 1977 עד שנת 1979 ואחריה אימן את בוקה ג'וניורס בשנת 1980.
בשנת 2001 נבחר ראטין לבית התחתון בקונגרס הארגנטינאי וכיהן כיושב ראש ועדת הספורט עד פרישתו בשנת 2005.
תארים

אליפות ארגנטינה (4): 1962, 1964, 1965, 1969 (נסיונל)
גביע ארגנטינה: 1969
ראטין (מספר 10) לאחר ההרחקה ברבע גמר מונדיאל 1966 מול אנגליה
דליפת הנפט בשמורת עברונה

| --- | --- |

 תאריך התרחשות:  דצמבר 2014 
 קואורדינטות:  29°40′29″N 35°00′26″E﻿ / ﻿29.6748°N 35.0071°E﻿ / 29.6748; 35.0071
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) דליפת הנפט בשמורת עברונה (למפת דרום הנגב רגילה) דליפת הנפט בשמורת עברונה (למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דליפת הנפט בשמורת עברונה (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דליפת הנפט בשמורת עברונה 
 
שרידי דליפת דלק בשמורת הטבע עברונה
שרידי דליפת דלק בשמורת הטבע עברונה
שרידי דליפת דלק בשמורת הטבע עברונה
דליפת הנפט בשמורת ערבת עברונה התרחשה בלילה שבין 3 ל-4 בדצמבר 2014. כחמישה מיליון ליטרים (5,000 קוב) של נפט גולמי דלפו מקו צינור אילת-אשקלון באזור היישוב באר אורה שבדרום הנגב. הנפט הגולמי זרם לשמורת ערבת עברונה הסמוכה וגרם לזיהום חמור בתוכה. האירוע הוערך על ידי המשרד להגנת הסביבה כאחד האסונות הסביבתיים החמורים שאירעו בישראל.