stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נצרת
שלטון וכלכלה

העיר משמשת כמרכזו של גוש נצרת, מרכז מטרופוליני ערבי, שליבו היא נצרת, ואליו מחוברות ברצף עירוני העיירות יפיע, ריינה, עילוט, כפר כנא, עין מאהל, משהד ואכסאל. השכונות הסמוכות בנוף הגליל מאוכלסות בחלקן בערבים ונחשבות אף הן חלק מרצף זה. סך הכל מתגוררים בגוש עירוני זה כ-195,000 תושבים (ללא תושביה היהודים של נוף הגליל), דהיינו, כעשירית מכלל ערביי ישראל. אורכו של השטח הבנוי הרציף הוא כ-12 ק"מ ורוחבו המקסימלי מגיע לשישה קילומטרים.
העיר נצרת היא מרכז שלטוני וכלכלי לסביבתה, ואף שנוף הגליל היא בירת מחוז הצפון ובה שוכנים משרדי הממשלה ובתי המשפט, הרי שקריית הממשלה של מחוז הצפון נמצאת למעשה על קו הגבול בין שתי הערים. בנוסף, מטה מחוז הצפון של משטרת ישראל שוכן במתחם ה"קישלה" בצפונה של העיר, סמוך לבית העירייה, ובשטחה נמצאת מפקדת מחוז הצפון של פיקוד העורף.
בעקבות אירועי אוקטובר ותחילת האינתיפאדה השנייה נגרמה לכלכלת העיר, התלויה במידה רבה בתיירות, פגיעה קשה, הן בשל היעלמותם הכמעט מוחלטת של התיירים והן בשל הימנעותם של יהודים מלפקוד את העיר. המלון הגדול בעיר (כיום מלון גולדן קראון) אף הוסב למשך מספר שנים לבית מעצר לשוהים בלתי חוקיים. מאז מתאוששת כלכלת העיר באיטיות. נוסף על התיירות, עוסקים התושבים במסחר, בהסעדה ובמתן שירותים.
תחבורה

דרך הים, הדרך ההיסטורית העיקרית בין מצרים לסוריה עברה בעמק יזרעאל לרגלי הר תבור והרי נצרת. גם כיום שוכנת נצרת בצומת כבישים מרכזי, על גבולם של עמק יזרעאל ושל הגליל התחתון. את כביש 60 המוביל ממרכז העיר דרומה לכיוון עפולה, דרך קטע מפותל ותלול, מחליף קטע חדש המכונה "כביש מנהרת איכסאל". כביש זה אשר ירש את סימונו של כביש 60, עובר במנהרה דרך הר הקפיצה ועוקף את הקטע הבעייתי ממזרח. הוא מתחבר אל התוואי הישן של הכביש במחלף איכסאל שבעמק יזרעאל. כביש 75 מוביל מנצרת מערבה לכיוון מגדל העמק, קריית טבעון וחיפה, ומצפון לו יוצא מהעיר כביש 79 המחבר את העיר אל שפרעם ואל הקריות. העיר מחוברת באמצעות כביש 754 אל כפר כנא, משהד וצומת בית רימון.
שירותי אוטובוסים מאוחדים נצרת היא חברת האוטובוסים המפעילה את שירותי התחבורה הציבורית העירונית באזור נצרת, נוף הגליל ובסביבתן. החברה שייכת במלואה לחברת הנסיעות והתיירות נצרת המפעילה שירותי תחבורה בין עירוניים אל העיר וממנה, לצידן של אגד וסופרבוס. תנועת האוטובוסים מרוכזת מתחנה מרכזית נצרת.
כמו כן חברת ג'י. בי. טורס מפעילה 21 קווי תחבורה ציבורית בעיר וסביבתה
באוקטובר 2016 החלה פעילות של רכבת העמק, קווי האוטובוס של סופרבוס הפועלים בעיר נוסעים עד לתחנת הרכבת עפולה ונותנים שירות בין נוף הגליל ונצרת לרכבת העמק.
תרבות ותקשורת

נצרת משמשת כמרכז תרבותי ותקשורתי ראשון במעלה לאוכלוסייה הערבית בצפון ישראל. בצפונה של העיר שוכן "בית התרבות והאמנות" העירוני המקיים פעילויות תרבותיות שונות ומציג תערוכות מתחלפות. בנצרת פועלים מספר מוזיאונים ובהם "בית הפולקלור אלסיבאט", המציג את החיים בעיר במאה ה-19, ו"כפר נצרת" המשחזר את החיים בארץ ישראל בתחילת השלטון הרומי כמו כן בעיר מספר גלריות לאמנות. תזמורת נצרת למוזיקה ערבית פועלת בעיר מאז שנת 1991. משנת 2010 נערך בעיר בחודש דצמבר פסטיבל חג המולד, במסגרתו הואר בשנת 2012 עץ חג המולד הגדול במזרח התיכון. בכל שנה נערכת ב-24 בדצמבר תהלוכת חג המולד המסורתית, המושכת תיירים רבים מישראל ומהעולם.
בשנת 2007 נוסד בעיר תיאטרון שוליים. כמנהלו האמנותי משמש השחקן הישאם סלימאן, שגם נולד בעיר.
מכבי אחי נצרת היא קבוצת כדורגל ששיחקה בעבר בליגת העל, ונכון לעונת 2020/2021 משחקת בליגה הלאומית. קבוצות כדורגל נוספות מהעיר הן בית"ר אל-עמל נצרת והפועל בני נצרת. בעיר פועל מועדון הכדורסל מכבי ימק"א נצרת.
בעיר שוכנות מערכות העיתונים "כל אל-ערב" ו"א-סינארה", שהיה העיתון הפרטי הראשון במגזר הערבי בישראל. רדיו א-שמס, הרדיו הפרטי הערבי היחיד בישראל, משדר מכפר החורש הסמוך לעיר.
חינוך

בין השנים 2009–2014 פעלה בעיר המכללה האקדמית הערבית הראשונה, המוסד האקדמי נצרת.
בריאות

בעיר שלושה בתי חולים מרכזיים:
בית החולים האיטלקי המשפחה הקדושה נמצא כיום ברשותן של נזירות איטלקיות. בערבית הוא מכונה "אל-נמסאווי" ("האוסטרי") שכן הוקם ב-1882 על ידי "מסדר האחים של יוחנן התאולוגי האוסטרי". הוא שוכן בשכונת נמסאווי בצפון-מזרחה של העיר.
בית חולים אי.מ.מ.ס הסקוטי, המכונה גם "בית החולים האנגלי", הוקם בשנת 1861 על ידי "החברה הרפואית המיסיונרית מאדינבורו" ושוכן דרומית-מערבית למרכז העיר, בית החולים זה הוא הוותיק והמרכזי בעיר ונקרא "בית חולים נצרת" במקביל לבית החולים, ישנו בית הספר לסיעוד בתחומי בית החולים, כך שעם סיום הלימודים מוענקת לסטודנטים תעודת אח מוסמך המותנית במבחן הרישוי של משרד הבריאות.
בית החולים סן ונסן דה פול הידוע בשמו "בית החולים הצרפתי" השוכן מדרום למרכז העיר, סמוך לבית החולים האנגלי.
ב-7 ביולי 2011 חתמו שלושת בתי החולים על הסכם לשיתוף פעולה בין בתי החולים בעיר, לאחר שבמשך שנים התחרו ביניהם.
מראה בבית החולים האיטלקי המשפחה הקדושה
אוטובוס תוצרת סקניה של חברת שירותי אוטובוסים מאוחדים נצרת ברחוב פאולוס השישי בעיר
מיסה במערת הבשורה בבזיליקת הבשורה
בית הספר הטכנולוגי דון בוסקו ליד הכנסייה הסלזיאנית
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בנצרת 76,761 תושבים, מתוכם 76,542 תושבי ישראל (מקום 27 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎-0.6% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 70.2%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 8,176 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בעיר מאז 1922:
בנצרת כבכל ישראל, נמצא אחוז הנוצרים בקרב האוכלוסייה הערבית בירידה מתמדת. בעוד שבשנת 1949 היוו הנוצרים 60% מכלל אוכלוסיית העיר, בשנת 1972 מנו 53% ובשנת 1983 הפכו למיעוט בעיר, עת מנו 40% בלבד מכלל האוכלוסייה. בשנת 2007 היו 69.4% מקרב תושבי העיר מוסלמים, והיתר נוצרים
נכון ל-2017, הרוב המכריע של תושבי נצרת הם ערבים-מוסלמים המהווים 71% מתושבי העיר, בעוד הערבים-נוצרים הם מיעוט ומהווים 29% מהתושבים בלבד.
אתרי נצרת > מסגדים ואתרים קדושים לאסלאם

המסגד הלבן - המסגד העתיק ביותר בעיר שוכן בשוק העירוני ומכונה גם "המסגד הישן". בנייתו הסתיימה ב-1812 והוא מנוהל על ידי משפחת אל-פאהום כהקדש משפחתי.
מסגד השלום (ג'אמע א-סלאם) או המסגד החדש, הוקם בשנות ה-60 ממזרח לעיר העתיקה.
מקאם א-נבי סעין - שוכן על הגבעה שבמערב העיר, לא הרחק מהכנסייה הסלזיאנית. זהו מבנה קבר קדוש שהורחב ונוסף לו מינרט, והוא הוסב למסגד. לא ברור למי מיוחס הקבר שכן באסלאם אין נביא בשם סעין.
מקאם שהאב א-דין - קברו של שהאב א-דין, אחיינו של צלאח א-דין, שמצא את מותו בקרב קרני חיטין ב-1187. המקום נמצא מול חאן אל-באשה בדרום השוק העירוני וסמוך לבזיליקת הבשורה. הוא ניצב בלב המחלוקת בין הנוצרים והמוסלמים בעיר, בשל כוונת האחרונים לבנות בו מסגד. במקום שוכן מבנה קטן ובו חדר בודד הנושא כיפה ירוקה ומתפקד גם כמסגד.
מקאם א-שייח עאמר - קבר שייח השוכן במבנה משנת 1911 בסמוך לכנסייה האנגליקאנית. שייח זה היה אחיו של שהאב א-דין, וגם הוא נהרג בקרב קרני חיטין ונקבר בנצרת.
אתרי נצרת > אתרים אחרים

השוק העירוני - ראשית השוק במאה ה-17 אך הוא התפתח בעיקר במאה ה-19. בעבר היה מחולק לשוקי משנה שעסקו בתחומים מוגדרים, כמו "שוק הירקות", "שוק הנגרים" ו"שוק הפחחים", אך בהווה שרדו רק השמות.
מטחנת הגליל - חנות ומטחנת התבלינים הוותיקה שוכנת בעיר העתיקה, ובה למעלה מאלף סוגי תבלינים, עשבים ומוצרי מזון נוספים. המטחנה נוסדה על ידי משפחה טמפלרית בשלהי המאה ה-19 וסיפקה שירותי טחינה ואחסון לאיכרי האזור. המטחנות הונעו בכוח הקיטור, ולכן דבק במקום השם "אל-באבור", מהמילה הצרפתית vapeur (קיטור). לאחר כיבוש ארץ ישראל על ידי הבריטים, נאלצו הטמפלרים לעוזבה, והאתר נרכש על ידי תושב העיר בשם ג'רג'ורה קנאזע שהמשיך להפעילו. מנועי הקיטור הוחלפו במנועי דיזל ולאחר מכן הוסבו לשימוש בחשמל, וכיום מנהלים את המקום נכדיו של ג'רג'ורה.
בית הסראייה - המרכז השלטוני של העיר מתקופתו של דאהר אל-עומר ועד סוף המאה ה-20. מעליו ניצב אחד משבעת מגדלי השעון שהוקמו בארץ ישראל בתחילת המאה ה-20 לציון יובל 25 שנות שלטונו של הסולטאן העות'מאני עבדול חמיד השני (יש החולקים על כך שהמגדל נבנה במסגרת זו).
המוסקוביה - מתחם עירוני השוכן בסמוך לכיכר המעיין, אשר נבנה על ידי הכנסייה הרוסית ונחנך ב-1907. הוא שימש אכסניה לעולי רגל רוסים שפקדו עד מלחמת העולם הראשונה את כנסיית גבריאל הקדוש. האכסניה הייתה יכולה לשכן עד אלף צליינים. המתחם שנרכש מברית המועצות תמורת תפוזים שימש בית משפט השלום עד שנת 1999, ומאז הוא אינו בשימוש.
בית המרחץ העתיק - בית מרחץ עתיק המתוארך לתקופה הצלבנית וייתכן שאף לתקופה הרומית. בית המרחץ נמצא בכיכר המעיין בצפונה של העיר העתיקה, והוא התגלה באקראי בשיפוצים שנערכו בשנות ה-90 בחנות בכיכר.
חאן אל-באשה - חאן בדרומו של השוק העירוני, הנחשב לגדול ולעתיק שבין חמשת החאנות בעיר. הוא קרוי על שמו של סולימאן פאשה, מושל עכו אשר שיקם את המבנה בשנת 1814. מועד הקמתו של החאן אינו ידוע. כיום הוא נמצא ברשות הווקף המשכיר את חדריו כמשרדים.
בית הקברות לחיילים הגרמנים בנצרת - בית קברות שבו נטמנו שרידיהם של 261 חיילים גרמנים שנהרגו במלחמת העולם הראשונה. הוא נבנה לאחר מכן ונחנך בשנת 1935. בית הקברות נמצא בבית החולים האיטלקי "המשפחה הקדושה" בצפון-מזרחה של העיר.
אקלים

| אקלים בנצרת> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בנצרת> ינואר.14.6.5.8.160 | אקלים בנצרת> פברואר.14.2.6.7.124 | אקלים בנצרת> מרץ.17.1.8.6.70 | אקלים בנצרת> אפריל.22.8.13.7.20 | אקלים בנצרת> מאי.26.1.15.6.4.4 | אקלים בנצרת> יוני.28.8.18.7.0 | אקלים בנצרת> יולי.31.2.20.7.0 | אקלים בנצרת> אוגוסט.31.8.21.6.0 | אקלים בנצרת> ספטמבר.29.7.20.8.1.2 | אקלים בנצרת> אוקטובר.25.9.17.7.30 | אקלים בנצרת> נובמבר.21.6.14.9.90 | אקלים בנצרת> דצמבר.16.2.8.7.150 | אקלים בנצרת> ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Israel Weather
ראשי העיר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. העירייה הוקמה בתקופה העות'מאנית.
בנצרת כהנו שמונה ראשי עיר מאז שנת 1948, ובשתי הזדמנויות נוהלה העיר בידי ועדה קרואה:
תאנוס קוואר 1875–1885
סלים אפנדי בישארה (נבחר ב־1927)
יוסוף מוחמד עלי אל-פהום (11 במאי 1948 - 30 ביוני 1954)
אמין-סלים ג'רג'ורה (15 ביולי 1954 - 24 באוקטובר 1959)
סיף א-דין א-זועבי (28 בדצמבר 1959 - 20 בדצמבר 1965)
עבד אל-עזיז א-זועבי (21 בדצמבר 1965 - 2 במאי 1966)
ועדה קרואה (3 במאי 1966 - 18 בדצמבר 1967)
מוסא כתילי (19 בדצמבר 1967 - 3 במרץ 1971)
סיף א-דין א-זועבי (5 במאי 1971 - 13 במאי 1974)
ועדה קרואה (14 במאי 1974 - 9 בדצמבר 1975)
תאופיק זיאד (9 בדצמבר 1975 - 5 ביולי 1994)
ראמז ג'ראיסי (4 באוגוסט 1994–2013)
עלי סלאם (2013 - מכהן)
ערים תאומות

פולין צ'נסטוחובה, פולין
איטליה לורטו, איטליה.
איטליה פירנצה, איטליה.
הרשות הפלסטינית שכם, הרשות הפלסטינית
הולנד האג, הולנד.
לקריאה נוספת

אמנון גופר, סודות גליליים, עם עובד, 2007, עמ' 230–259 (הספר בקטלוג ULI)
איפה אתה (שיר של אושר כהן)

| --- | --- |
 שיר בביצוע אושר כהן
 מתוך האלבום The Last Episode
 יצא לאור:  8 בפברואר 2024
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  הליקון ארומה • PAI
 כתיבה:  אושר כהן
 לחן:  אושר כהן
 הפקה:  לידור עייש
 
"איפה אתה" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, כחלק מהמיני אלבום שלו, The Last Episode, שיצא לאור ב-8 בפברואר 2024 על ידי חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק ו-PAI.
רקע וכתיבה

לאחר שאושר כהן הוציא לאור את המיני-אלבום שלו, אושר, ולאחר מכן את Part II שזכו להצלחה רבה, ב-8 בפברואר 2024 הוציא כהן את המיני-אלבום The Last Episode, אשר כלל שלושה שירים, "מנגן ושר", "איפה אתה" ו"עד שיירד הסהר". תוכנו הלירי של השיר הוא בעיקר על דיכאון, זוגיות ושברון לב.
השיר מתאר את הקושי שכהן חווה בעולם וכיצד הוא מנסה למצוא קשר קרוב עם אלוהים שינחמו.
הצלחה מסחרית

מיד לאחר צאתו של The Last Episode, נכנס השיר למקום ה-51 במצעד היטליסט של מאקו, ושבוע לאחר מכן נכנס לעשירייה של המצעד במקום השישי, כאשר השירים "מנגן ושר" ו"עד שיירד הסהר" מ-The Last Episode במקום הראשון והשלישי בהתאמה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 6 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 30 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏אושר כהן מוציא מיני אלבום חדש ושר על פרידה: "אני שונא, אבל מתגעגע יותר", באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2024
↑  דור מאיר מועלם, ‏"מנגן ושר" של אושר כהן במקום הראשון בהיטליסט - מצעד המוזיקה של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 20 בפברואר 2024
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
לופ (שיר)

"לופ" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אושר כהן. הוא יצא לאור ב-17 בספטמבר 2024, בהוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי טל קסטיאל וכהן, שגם הפיק אותו לצד לידור עייש. השיר עוסק במערכת יחסים שנפגעה ושברה את לבו של הדובר. הוא מרגיש לכוד בלופ מתמשך של כאב, געגועים ובלבול. לאורך השיר מתוארים הקושי האישי שלו, כיצד הטירוף ומרוץ החיים העיבו עליו למצוא דרך להימלט ממצבו הרגשי הרעוע. בלילות, הכאב והזיכרונות מכלים אותו מבפנים, והוא נכשל להבין מדוע התחושות הקשות לא חולפות. מופגנת תחושת תלות חזקה באדם שעזב אותו, והוא מתקשה לשחרר אותו מלבו.
במקביל ישנה קריאה נואשת לתיקון המצב – הוא מבקש מאותו אדם לחזור, לדבר אתו ולתקן את הקשר ביניהם. על-אף הכאב, הוא מאמין שאפשר לתקן את הדברים, ולצאת יחד מהלופ הזה של סבל וגעגועים. השיר מדגיש את הניגוד בין הרצון לשחרר ולצאת לדרך חדשה לבין הכאב של הפרידה והתקווה שאולי יש דרך לשקם את הקשר.
רקע וכתיבה > עטיפה

התמונה מציגה איור של גיטרה אקוסטית עם מבנה לולייני העוטף את חלקה המרכזי, ויוצר אשליה שהצוואר שלה משולב בתוך מדרגות ספירליות. העיצוב מתמקד במרכז הגיטרה, עם קווים נקיים המדגישים את צורת המדרגות ואת שילובם עם הגיטרה בצורה הרמונית. הצבעים בתמונה הם בגוונים בהירים ורגועים.
מתחת לאיור, ניתן לראות את שמו של האמן, "אושר כהן", ואת שם השיר "לופ". השימוש במדרגות ספירליות סביב הגיטרה מרמז על תחושת חזרתיות, תנועה במעגל, וממחיש את השם "לופ", שמתקשר לרעיון של מעגל אינסופי או חזרה בלתי פוסקת.
הצלחה מסחרית

"לופ" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל. כמו כן, "לופ" דורג במקום הראשון במצעד ה"היטליסט" ובמקום השביעי במצעד הרשמי של גלגלצ.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 1  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | העשירייה | 2 |  |
הערות שוליים

↑   אושר כהן - לופ, סרטון בערוץ "Osher Cohen Music", באתר יוטיוב, 17 בספטמבר 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
עד שיירד הסהר

| --- | --- |
 שיר בביצוע אושר כהן
 מתוך האלבום The Last Episode
 יצא לאור:  8 בפברואר 2024
 שפה:  עברית
 אורך:  3:50
 כתיבה:  אושר כהן
 לחן:  אושר כהן
 הפקה:  אושר כהן
 
"עד שיירד הסהר" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, מתוך המיני-אלבום השלישי שלו, The Last Episode, אשר יצא לאור ב-8 בפברואר 2024.
רקע וכתיבה

לאחר שאושר כהן הוציא לאור את המיני-אלבום שלו, אושר, ולאחר מכן את Part II שזכו להצלחה רבה, ב-8 בפברואר 2024 הוציא כהן את המיני-אלבום The Last Episode, אשר כלל שלושה שירים, "מנגן ושר", "איפה אתה" ו"עד שיירד הסהר". תוכנו הלירי של השיר הוא בעיקר על דיכאון, זוגיות ושברון לב. בשיר, כהן רומז על חייו האישיים, לאחר פרידתו של ארוסתו לשעבר. לשמו של השיר "עד שיירד הסהר" יש דו משמעות, סהר היא מילה נרדפת לירח וגם שמה של ארוסתו לשעבר סהר נועם.
בפזמון שר ורומז כהן על שנאה ופחד מבדידות, ורומז כמה פעמים על סהר. "עד שיירד הסהר" מציג קו מוזיקלי וסגנון שונה משירים אחרים של כהן; הוא בלדה עגמומית לצלילי גיטרה ברקע.
במהלך שבוע לאחר צאתו של השיר, משתמשי "אפל מיוזיק" ראו שורה בוטה בשיר, בה כהן מקלל את סהר כפרוצה, שורה שכלל לא מופיעה במילות השיר. רבים טענו כי זו נקמה וחלק טענו כי זו טעות, אך לבסוף לפי גורמים של אפל מיוזיק ציינו כי המילים לשיר של כהן הוטמעו על בסיס המידע הזמין בתוכנת Musixmatch, והטעות תוקנה ברגע שהתקבלה ההתראה.
הצלחה מסחרית

מיד לאחר צאתו של The Last Episode, נכנס השיר למקום ה-51 במצעד היטליסט של מאקו, ושבוע לאחר מכן נכנס לעשירייה של המצעד במקום השלישי, כאשר השירים "מנגן ושר" ו"איפה אתה" מ-The Last Episode במקום הראשון והשישי בהתאמה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 3 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏אושר כהן מוציא מיני אלבום חדש ושר על פרידה: "אני שונא, אבל מתגעגע יותר", באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2024
↑  גיל משעלי, ‏"סהר הבת ז**ה": טעות או הנקמה של אושר כהן באקסית?, באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2024
↑  דור מאיר מועלם, ‏"מנגן ושר" של אושר כהן במקום הראשון בהיטליסט - מצעד המוזיקה של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 20 בפברואר 2024
| אושר כהן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים | דיסקוגרפיה ‏•‏‏ שירים |  |
| אלבומי אולפן | נזכר בעיניה ‏•‏‏ חיכיתי לך |  |
| מיני-אלבומים | אושר ‏•‏‏ Part II ‏•‏‏ The Last Episode ‏•‏‏ Next Episode ‏•‏‏ גיטרה ולנשום |  |
| סינגלים | "כתבתי לך" ‏•‏‏ "עוד רגע" ‏•‏‏ "לחיות בנפרד" ‏•‏‏ "נזכר בעיניה" ‏•‏‏ "רק איתך ודי" ‏•‏‏ "חולם אותך" ‏•‏‏ "עזבי את חיי" ‏•‏‏ "בואי נברח" ‏•‏‏ "המרחק ממך" ‏•‏‏ "ברגעים שאת הולכת" ‏•‏‏ "מאמי מאמי" ‏•‏‏ "מי אמור" ‏•‏‏ "עיר תחתית" ‏•‏‏ "בא לי בא לי" ‏•‏‏ "ידיים אוהבות" ‏•‏‏ "לב שבור" ‏•‏‏ "טרי בריו - גרסה מזרחית" ‏•‏‏ "אני שונא אותך" ‏•‏‏ "בואי נדבר" ‏•‏‏ "מה את עושה לי" ‏•‏‏ "מרגיש שלך" ‏•‏‏ "עצבים בגוף" ‏•‏‏ "ציפרלקס" ‏•‏‏ "מה הוא יודע" ‏•‏‏ "ביי" ‏•‏‏ "הריני מקשר" ‏•‏‏ "כל הזמן אומרת" ‏•‏‏ "מי עוד יחבק" ‏•‏‏ "תחזרי מהר" ‏•‏‏ "אני אוהב אותך" ‏•‏‏ "ככה בלי שלום" ‏•‏‏ "זוגות כאלה" ‏•‏‏ "שירים של עומר" ‏•‏‏ "הנה את בוכה" ‏•‏‏ "עושה לי בלאגן" ‏•‏‏ "קפה אצל ברטה" ‏•‏‏ "רעשים" ‏•‏‏ "מקבל על עצמי" ‏•‏‏  "תמונות שלך" ‏•‏‏ "שומר עליך" ‏•‏‏ "אהובי לב אדום" ‏•‏‏ "חמישי שישי" ‏•‏‏ "בסוף נרקוד" ‏•‏‏ "בשבילך" ‏•‏‏ "תרקדי (7.10.23)" ‏•‏‏ "קווים לדמותו" ‏•‏‏ "פלסטרים" ‏•‏‏ "אין כמו בבית" ‏•‏‏ "לופ" |  |
| סינגלים שיווקיים | "לתת ולקחת" |  |
| שירים אחרים | "אהבה" ‏•‏‏ "אין אותי" ‏•‏‏ "איפה אתה" ‏•‏‏ "אני פה" ‏•‏‏ "גיטרה ולנשום" ‏•‏‏ "ה' יברך אותך" ‏•‏‏ "לופ" ‏•‏‏ "מאחל לך טוב" ‏•‏‏ "מנגן ושר" ‏•‏‏ "עד שיירד הסהר" |  |
סטיבן פרואיט

| --- | --- |
פרואיט, מרץ 2022
פרואיט, מרץ 2022
 לידה:  17 באפריל 1984 (בן 40) סן אנטוניו, טקסס, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום מגורים:  וירג'יניה
 כינויים נוספים:  Ser Amantio di Nicolao
 פעילות בולטת:  כתיבה בוויקיפדיה
 ידוע בשל:  הוויקיפד בעל מספר העריכות הרב ביותר בוויקיפדיה האנגלית
 השכלה:  מכללת ויליאם ומרי
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 עיסוק:  ויקיפד
סטיבן פרואיט (באנגלית: Steven Pruitt; נולד ב-17 באפריל 1984) הוא עורך יהודי אמריקאי והוויקיפד בעל מספר העריכות הגבוה ביותר בוויקיפדיה האנגלית, עם למעלה מארבעה מיליון עריכות ויותר מ-35 אלף ערכים שכתב. פרואיט נבחר בשנת 2017 בידי מגזין טיים לאחד מ-25 האנשים המשפיעים ביותר באינטרנט. הוא עורך תחת שם העט "Ser Amantio di Nicolao", כהתייחסות לדמות משנה באופרה "ג'אני סקיקי" מאת ג'אקומו פוצ'יני. פרואיט נוהג להיאבק בהטיה מערכתית שנובעת מהפער המגדרי בוויקיפדיה, כדי לקדם ערכים על נשים באמצעות המיזם "נשים באדום".
קורות חיים

פרואיט נולד ב-1984 בסן אנטוניו שבטקסס, בנם היחיד של אלה פרואיט, מהגרת יהודייה מרוסיה, ודונלד פרואיט מריצ'מונד שבווירג'יניה. בשנת 2002 השלים את לימודיו התיכוניים בבית הספר "סנט סטיבנס & סנט אגנס" השוכן באלכסנדריה. לאחר מכן למד במכללת ויליאם ומרי וב-2006 השלים לימודי תואר ראשון.
פרואיט עובד בסוכנות המכס והגנת הגבולות של ארצות הברית.
בשנת 2004 החל פרואיט לערוך בוויקיפדיה. הערך הראשון שיצר היה על אודות פיטר פרנסיסקו (אנ'), גיבור מלחמת העצמאות של ארצות הברית יליד פורטוגל המכונה "וירג'יניה הרקולס", שהיה אחד מאבות אבותיו של סטיבן פרואיט. את החשבון הנוכחי שבו הוא כותב יצר במהלך 2006, עת היותו סטודנט במכללה. נכון לפברואר 2019, ביצע פרואיט למעלה מ-3 מיליון עריכות בוויקיפדיה, יותר מכל עורך אחר בוויקיפדיה האנגלית, ובכך הוא עקף את העורך ג'סטין קנאפ. עריכותיו כוללות יצירת ערכים על למעלה מ-600 נשים, במטרה להתמודד עם הפער המגדרי בוויקיפדיה.
בינואר 2019 התארח פרואיט בתוכנית הבוקר של CBS News. בריאיון עיתונאי זה הוא תיאר את הערך הראשון שכתב על אודות אחד מאבותיו הקדמונים. הוא הוסיף ותיאר גם את מחויבותו לסייע בהעלאת ערכי נשים אל מרחב הערכים, תחום שלדעת חלק ממבקרי ויקיפדיה מופלה לרעה באתר.
ב-13 בינואר 2021 ערך פרואיט את עריכת המיליארד של ויקיפדיה, בערך אלק אימפייר (אנ').
הערות שוליים

1 2  The 25 Most Influential People on the Internet, באתר מגזין טיים, 26 ביוני 2017 (באנגלית)
↑  ג'נינגס בראון, Most Prolific Wikipedia Editor Opens Up On Wikipedia’s 15th Birthday, באתר Vocetiv‏, 15 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  דניאל מלוי, THIS PROLIFIC NERD IS SHAPING THE FUTURE OF WIKIPEDIA, באתר Ozy‏, 13 בפברואר 2018 (באנגלית)
↑  אינה אשלמן, HOW THE MOST PROLIFIC WIKIPEDIA EDITOR IS EXPANDING WHAT WE KNOW ABOUT THE WORLD, באתר W&M Alumni Magazine‏, 17 בספטמבר 2018 (באנגלית)
↑  סטיבן הריסון, The Wikipedia contributor behind 2.5 million edits, באתר וושינגטון פוסט, 2 באוקטובר 2018 (באנגלית)
↑  Meet the man behind a third of what's on Wikipedia, באתר CBS News‏, 26 בינואר 2019 (באנגלית)
↑  מת'יו גאולט, The English Language Wikipedia Just Had Its Billionth Edit, באתר Vice‏, 15 בינואר 2021 (באנגלית)
הנריק שרינג

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1918 ז'לזובה וולה, רפובליקת פולין 
 פטירה:  3 במרץ 1988 (בגיל 69) קאסל, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מוקד פעילות:  פולין 
 תקופת הפעילות:  מ-1933 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  פולנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 חברת תקליטים:  פיליפס רקורדס, RCA Red Seal, אדאון רקורדס, דקה רקורדס, דויטשה גרמופון, מרקורי רקורדס 
 פרסים והוקרה:  קצין בלגיון הכבוד (1983)  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה (1956)  מפקד במסדר האריה של פינלנד (1966)  פרס גראמי למוזיקה קאמרית הטובה ביותר (1976)  מפקד במסדר שארל הקדוש (1985)  פרס גראמי למוזיקה קאמרית הטובה ביותר (1975)  קצין מסדר הכתר הבלגי (1976)  מפקד מסדר האמנויות והספרות (1975)  מפקד במסדר אלפונוסו העשירי החכם (1971)  מסדר ההצטיינות בתרבות של פולין  קצין מסדר האמנויות והספרות  קצין במסדר פולוניה רסטיטוטה  מדליית סיבליוס  צלב ההצטיינות המוזהב  אביר במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 www.henrykszeryng.net
 
הנריק בולסלאב שרינג (בפולנית: Henryk Bolesław Szeryng;‏ 22 בספטמבר 1918 – 8 במרץ 1988) היה כנר יהודי-פולני, שהיגר למקסיקו והיה לאזרח המדינה.