stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמי קלינשטיין
ביוגרפיה > סוף שנות השמונים ותחילת התשעים

בשנת 1989 יצא האלבום השני של קלינשטיין, "על הגשר הישן", בו ניסה לראשונה את כוחו ככותב שירים. באלבום הופיעו הלהיטים "על הגשר הישן", "אף פעם","מה קרה לחלום", ו"מותר לך ליפול", אך הוא זכה להצלחה פחותה בהרבה מקודמו. באותה שנה הלחין קלינשטיין לריטה את השיר "מחול מטורף", וללהקת "מנגו" את שירה הידוע ביותר, "גרה בשינקין".
בשנת 1991 יצא אלבומו השלישי, "אהביני", עם קרדיט ביצוע ל"קלינשטיין והמועצה". "המועצה" הייתה להקת הליווי של קלינשטיין, אשר כללה את ליאור יקותיאלי בגיטרה, בנצי גפני בבס, ואלון הלל בתופים. בהמשך עזב גפני, ובמקומו הצטרפו ששי מזרחי בבס, ועובד אפרת בגיטרה. באלבום בלטו שיר הנושא, "אין כמוה", "קר שם בחוץ", חידוש לשיר "זמר אהבה לים", והלהיט הגדול ביותר, "צעיר לנצח", שירו של בוב דילן שתורגם על ידי יאיר לפיד והולחן על ידי קלינשטיין. האלבום נחשב למצליח יותר מקודמו.
בשנת 1992 הלחין את השיר עניין של זמן למילים שנכתבו על ידי אהוד מנור לבקשת מפיקי הסדרה עניין של זמן. את הלחן לשיר כתב קלינשטיין לפי בקשתו של גידי גוב מבצע השיר.
במאי 1993 יצא האלבום הרביעי של קלינשטיין שוב בצירוף קרדיט משותף עם "המועצה", בשם "במסיבה אצל גידו". האלבום, שרוב שיריו היו בעלי תוכן למבוגרים חל כישלון מסחרי, ופרט לשיר "חוץ ממך כלום" לא הפכו שירי האלבום ללהיטים. בגרסה המקורית של הסינגל "חוץ ממך כלום" הופיעה השורה "כי הארץ מתפתחת כמו הזין שלי", שצונזרה (עם הצליל האלקטרוני "ביפ") בכל השמעה של השיר. גם השיר "בן אלף זונות" שהופיע באלבום נפסל לשידור (ובניגוד ל"חוץ ממך כלום", השיר צונזר במלואו).
ב-1994 הפיק את המופע המשותף של גידי גוב ושל יהודית רביץ, "מופע משותף מאוד", בעקבותיו הוקלט החידוש הידוע של השניים לשירה של רביץ "באה מאהבה", בעיבודו של קלינשטיין. באותה שנה השתתף קלינשטיין מספר פעמים בתוכניתו של גוב "לילה גוב", ושר עם גוב ורביץ את "שיר אהבה" של עפרה פוקס, ויחד עם גוב את עיבודו ל"האהבה הראשונה" של "החלונות הגבוהים". הוא גם עיבד מספר שירים לתוכנית, ביניהם "על קו הזינוק" של החברים של נטאשה, "בגלל הרוח" של שלומי שבת, ו"שיר אחרי מלחמה" של אריק איינשטיין. רוב נגני התוכנית היו חלק מלהקת "המועצה", בהם אלון הלל בתופים, ליאור יקותיאלי בגיטרות ויוראי אורון בבס. באמצע 1994 הוציאה ריטה את אלבומה "אהבה גדולה", אך הפעם עם מעורבות פחותה של קלינשטיין בהפקה.
ביוגרפיה > ההצלחה הגדולה

בשנת 1995 הוציא קלינשטיין את אלבומו המצליח ביותר - "תפוחים ותמרים". תפוחים ותמרים, שיר הנושא של האלבום, למילותיו של איתן נחמיאס גלס, היה ללהיט, וזכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ה. פרט לשיר הנושא, בלטו באלבום גם השירים "הבוקר את הולכת", "קרוב אל לבך" ו"שמש". האלבום הפך בתוך חצי שנה לאלבום פלטינה, הגיע עד למכירות של 150,000 אלבומים ונחשב עד היום לנמכר ביותר של קלינשטיין.
בשנת 1996 יצא אלבום אוסף של קלינשטיין, לכבודו הקליט ביצוע משלו לשיר "עוד לא תמו כל פלאייך" וגרסאות חדשות לשירים "על הגשר הישן" ו"צעיר לנצח". אלבום זה היה למצליח מאוד אף הוא, ונמכר ביותר מ-100,000 עותקים. באותה שנה יצא אוסף גם לריטה - "תחנות בזמן", שבו הופיעו בעיקר שירים אשר לא הופיעו באלבומיה הקודמים. בין השירים באלבום היו "מחול מטורף", "חזיון מקומי", "שירת הסירנה" ("אל תפחד"), "שרה ברחובות" (איתו ייצגה את ישראל באירוויזיון 1990) ו"ארץ מולדת", כולם בלחניו של קלינשטיין. קלינשטיין גם הלחין שיר שכתבה ריטה במיוחד לאלבום, "עד שתעזוב".
בשנת 1997 יצא אלבומו השישי של קלינשטיין, "כל מה שתרצי", בהפקתו המוזיקלית של אלון הלל. בין השירים בלטו "תשארי עוד קצת", "נוצה לתמיד", "הים כבר לא", "שלושה שוטרים" ושיר הנושא, אשר זכה בתואר שיר השנה במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ז. בעקבות הצלחת האלבום יצא קלינשטיין לסיבוב הופעות מצליח.
בשנת 1999 יצא אלבומה של ריטה תפתח חלון, בו חזרה לשתף פעולה עם קלינשטיין. בין שירי האלבום התפרסמו בעיקר שיר הנושא, "או שכן או שלא", ו"המכתב הראשון". קלינשטיין השתתף בדואטים "בערב יום העצמאות" ו"זמן". באותה שנה הלחין לחברתו ללהקה הצבאית חני דינור את השיר "הנשכחות", למילים של לאה גולדברג. השיר הופיע באלבומה של דינור "חני דינור", שיצא באותה שנה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-1979 הכיר קלינשטיין את ריטה, כאשר הגיעה לבלות ב"עיר הנוער" והוא הופיע באותה עת על הבמה. בשנת 1985 השניים נישאו. ב-1992 נולדה בתם הבכורה הזמרת, השחקנית והמדבבת משי קלינשטיין, וב-2001 נולדה בתם השנייה נועם, זמרת ופסנתרנית. בספטמבר 2007 השניים התגרשו.
בספטמבר 2012 נישא קלינשטיין בשנית לאלכס אילן, הצעירה ממנו ב-25 שנה. לשניים שני בנים ובת.
קלינשטיין מתגורר ברמת השרון.
ספרות

בשנת 2021 יצא לשווקים ספר פרי עטו של קלינשטיין שנקרא "שמיל הפיל" בהוצאת הספרים "קוראים".
דיסקוגרפיה

ביום של הפצצה - 1986
על הגשר הישן - 1989
אהביני - 1991
במסיבה אצל גידו - 1993
תפוחים ותמרים - 1995
רמי קלינשטיין האוסף - 1996
כל מה שתרצי - 1997
פטר והזאב וקרנבל החיות - 2000
תגיד את זה - 2000
ריטה רמי - המופע המשותף - 2001
הרבה פנים - 2005
שיר חשוף - 2009
סינרגיה אקוסטית (עם סינרגיה) - 2009
Live - ‏2010, ארומה מיוזיק
סיטואציה מורכבת - 2012
מתנות קטנות - 2014
אנשים טובים - 2015
בסוף כולם חוזרים הביתה - האוסף -2017
דיסקוגרפיה > עם קרן פלס

רמי קלינשטיין קרן פלס - 2016
רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה - 2016
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏ירמי קפלן חוזר: "המבקרים רצו שאשאר ברוק של פעם, אך הניינטיז עברו", באתר מעריב אונליין, 26 באוגוסט 2018
↑  דודי פטימר, ‏"עניין של זמן" בת 30: בחזרה אל מאחורי הקלעים של הסדרה המיתולוגית, באתר מעריב אונליין, 30 ביולי 2022
↑  אור ברנע, ריטה ורמי חתמו בהד ארצי, באתר ynet, 30 ביולי 2007
↑  עינב שיף‏, רמי קליינשטיין - "הישראלי האחרון", באתר וואלה, 26 בינואר 2010
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏1–7 בפברואר 2015
↑  וואלה! תרבות‏, רמי קלינשטיין חוגג 30 שנות קריירה וסוחף את הקהל: קבלו הצצה, באתר וואלה, 10 ביוני 2018
↑   שיר עידוד, בביצוע התיאטרון הלאומי הבימה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  רן בוקר, צפו: ריטה ורמי התאחדו על הבמה, באתר ynet, 10 ביוני 2021
↑  מאיה כהן, אקו"ם מכריזה: אלו הם הזוכים הגדולים בטקס פרסי 2023, באתר ישראל היום, ‏1 ביוני 2023
↑  דב אלפון, פעם קראו לה יהן פרוז, באתר כותרת ראשית, ‏26 במרץ 1986
↑  התייחסות בכתבה לשנת הנישואים של השניים ב-1985, יוסי חרסונסקי, מליזה דוליטל ועד פופ, באתר מעריב, ‏07 בפברואר 1986
↑  עומר כרמון, אחרי 30 שנה - רמי וריטה נפרדים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 בספטמבר 2007
↑  מזל טוב: רמי קלינשטיין סבא. כלומר, אבא, באתר nana10‏, 5 בינואר 2013
↑  צפו בתמונות: אלכס ורמי קליינשטיין חובקים ילדה חדשה, נענע 10, 2 בספטמבר 2015
↑  ברכות! רמי קלינשטיין ואלכס אילן הורים לילד שלישי, באתר וואלה, 26 ביוני 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305881905171  GND: 134428315  ISNI: 0000 0000 5852 3737  LCCN: n2001056933  MusicBrainz: 96e477e7-b816-4980-a42d-93d59b19901b  SNAC: w6b59sk6  VIAF: 79618784   WorldCat (עם VIAF): 79618784 
קלינשטיין בהופעה, יוני 2008
מצעד הפסחא (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  Easter Parade 
 בימוי:  צ'ארלס וולטרס
 הופק בידי:  ארתור פריד
 תסריט:  סידני שלדון, פרנסס גודריץ', אלברט האקט
 עריכה:  קרייג מקיי
 שחקנים ראשיים:  פרד אסטר ג'ודי גרלנד אן מילר פיטר לופורד
 מוזיקה:  אירווינג ברלין
 צילום:  הארי סטרדלינג
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  30 ביוני 1948
 משך הקרנה:  108 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מוזיקלי 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 תקופת התרחשות:  פסחא 
 תקציב:  2,655,000 דולר
 הכנסות:  5,803,000 דולר
 פרסים:  פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר (ג'וני גרין, רוג'ר איידן) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מצעד הפסחא (באנגלית: Easter Parade) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי בצבעי טכניקולור משנת 1948, בבימויו של צר'לס וולטרס, עם פרד אסטר, ג'ודי גרלנד, אן מילר ופיטר לופורד בתפקידים הראשיים.
הסרט זכה לביקורות טובות והצלחה מסחרית והיה לסרט המוזיקלי המצליח ביותר של 1948 ובמקום השני בסרטים המוזיקליים של מטרו גולדווין מאייר בשנות ה-40 אחרי פגוש אותי בסנט לואיס.
כל השירים בסרט נכתבו והולחנו בידי אירווינג ברלין, לא במיוחד לסרט הזה.
העלילה מתרחשת בניו יורק בשנת 1912 בתקופת חג הפסחא כשכולם מתכוננים ל"מצעד הפסחא" המסורתי בשדרה החמישית.
השיר "Steppin' Out with My Baby" היה מועמד לרשימת מאה שנים... מאה שירים (2004).
הסרט היה מועמד לרשימת הסרטים המוזיקליים הגדולים ביותר (2006).
תקציר העלילה

דון יוז (פרד אסטר) מסתובב בניו יורק וקונה מתנות לשותפתו להופעות, נדין הייל (אן מילר) הוא שר "Happy Easter" ובחנות רוקד עם ארנב הפסחא ("Drum Crazy"). כשהוא מגיע לנדין היא מקבלת אותו ואת מתנותיו בקרירות. הוא שר לה: "It Only Happens When I Dance With You" והיא מודיעה לו שהחליטה על קריירת סולו ולא תופיע עוד אתו.
דון המדוכא מגיע לבר, שותה ופורק את בעיותיו בפני המוזג. הוא שומע את אחת הנערות, האנה בראון (ג'ודי גרלנד) שרה "I Want To Go Back To Michigan" והוא מציעה לה שתופיע אתו. היא מהססת ולבסוף מסכימה.
בדרך לחזרות יורד גשם והיא פוגשת במקרה את ג'ונתן הארו (פיטר לופורד) שמשאיל לה מטרייה ושניהם מהלכים בגשם ושרים "A Fella with an Umbrella".
דון מתחיל להדריך אותה ומשנה את שמה ל"חואניטה" אך לבסוף משתכנע כי מוטב שתופיע בשמה האמיתי ותבצע לפי הבנתה. הצמד "דון והאנה" קוצר הצלחה גדולה. מהקטעים המפורסמים שלהם - "When the Midnight Choo-Choo Leaves for Alabam'" ו-"We're a Couple of Swells" שבו הם מופיעים כצמד יחפנים.
נדין מופיעה בתפקיד מרכזית כסולנית בשיגיונות זיגפלד ושרה ורוקדת ""Shakin' the Blues Away". דון מופיע גם הוא בקטע "Steppin' Out with My Baby".
במסיבה לאחר ההצגה מזמינה נדין את דון לרקוד איתה ""It Only Happens When I Dance With You". האנה חושבת שדון עדיין מאוהב בנדין ועוזבת את המקום.
ג'ונתן משכנע אותה לחזור לדון. היא שולחת לו לפרחים והם מתפייסים ויוצאים למצעד הפסחא כשכולם מתבוננים בהם ומצלמים אותם תוך כדי שירת "צעדת הפסחא".
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| פרד אסטר | דון יוז |  |
| ג'ודי גרלנד | האנה בראון |  |
| אן מילר | נדין הייל |  |
| פיטר לופורד | ג'ונתן הארו |  |
| קלינטון סנדברג | מייק | מוזג בבר |
השירים

"Happy Easter" (Fred Astaire)
"Drum Crazy" (Astaire)
"It Only Happens When I Dance With You" (Astaire singing, dancing with Ann Miller)
"I Want To Go Back To Michigan" (Judy Garland)
"Beautiful Faces Need Beautiful Clothes" (Astaire and Garland dancing)
"A Fella with an Umbrella" (Peter Lawford, Garland)
Vaudeville Montage: "I Love a Piano" (Garland singing, dancing with Astaire), "Snookey Ookums" (Astaire, Garland), "The Ragtime Violin" (Astaire singing, dancing with Garland), and "When the Midnight Choo-Choo Leaves for Alabam'" (Garland, Astaire)
"Shakin' the Blues Away" (Miller)
"It Only Happens When I Dance With You (reprise)" (Garland singing)
"Steppin' Out with My Baby" (Astaire, chorus, and featured dancers Patricia Jackson, Bobbie Priest, Dee Turnell),
"We're a Couple of Swells" (Astaire, Garland)
"The Girl on the Magazine Cover" (Richard Beavers singing, Miller dancing)
"It Only Happens When I Dance With You (instrumental)" (Astaire and Miller dancing)
"Better Luck Next Time" (Garland singing)
"Easter Parade (song)|Easter Parade" (Garland, Astaire)
ח'ייבר

ערך זה עוסק בנווה מדבר בערב הסעודית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

חורבות העיר הקדומה של ח'ייבר
 היסטוריה
 תקופות:  תקופת המקרא, האימפריה המוסלמית
 סוג:  תל לצד עיר מתפקדת
 מיקום
 מדינה:  ערב הסעודית
 קואורדינטות:  25°41′55″N 39°17′33″E﻿ / ﻿25.698611111111°N 39.2925°E﻿ / 25.698611111111; 39.2925
 he
 
חַ'יְבַּר (בערבית: خيبر, תעתיק מדויק: ח'יבר) הוא שמו של נווה מדבר אשר נמצא כ-150 ק"מ מצפון לאל-מדינה אשר בערב הסעודית, בירתו של מחוז ח'ייבר (ער'). במקום ישבו שבטים יהודיים במשך שנים רבות, ככל הנראה עוד מתקופת המקרא [דרוש מקור], עד עליית האסלאם וכיבוש המקום על ידי מוחמד וצבאו בשנת 629 במסגרת קרב ח'ייבר. בעקבות זאת נהרגו חלק מהתושבים, והשאר גורשו מחצי האי ערב.
במשך מאות שנים היה נווה המדבר מקום מנוחה לשיירות אשר חצו את המדבר. במקום התפתחה התיישבות סביב סדרה של סכרים עתיקים שנבנו כדי לאצור את מי הגשמים. עצי תמר צמחו במקום, שהפך למרכז גידול ושיווק תמרים.
במסורת של ערביי ארץ ישראל

יהודי ח'יבר נקשרו בכמה מסורות בקרב ערביי ארץ ישראל. חמולת מח'אמרה מהעיירה יטא בדרום הר חברון מחזיקה במסורת שלפיה מוצאה משבט יהודי מח'ייבר שגורש על ידי מוחמד. לפי אותה המסורת, אבי המשפחה, מח'יימר, עלה מן המדבר וכבש את הכפר. בנוסף, ליד הכפר מיית'לון שבצפון השומרון ישנו תל בשם ח'רבת ח'ייבר. בשלהי המאה ה-19, פלאחים בני המקום קישרו את התל עם מלך יהודי ובתו שהתגוררו בסביבת מקום.
משפחת המלוכה אל-ג'ריידי

משפחת המלוכה אל-ג'ריידי שלטה בממלכת ח'ייבר ברוב שנות התיישבותה. יש הטוענים שיוסף דו נואס הוא נצר לאותה המשפחה אשר הוגלה למלוך בממלכת חמיר.
ראו גם

קרב ח'ייבר
חמולת מח'אמרה
קהילת יהודי ח'ייבר
ח'יבר ח'יבר יא יהוד
הערות שוליים

1 2  Lowin, Shari (2010-10-01), "Khaybar", Encyclopedia of Jews in the Islamic World (באנגלית), Brill, pp. 148–150, doi:10.1163/1878-9781_ejiw_com_0012910, נבדק ב-2023-06-22
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007530791805171  GND: 4612119-5  LCCN: n92097940  TDVİA: hayber  VIAF: 152588995   WorldCat (עם VIAF): 152588995 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ערב הסעודית ובנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
וקטורי Q

וקטורי Q (באנגלית Q-vectors), הם ביטויים מתמטיים המשמשים בדינמיקה אטמוספירית לצורך הבנת תהליכים פיזיקליים כמו תנועה אנכית ופרונטוגנזה (יצירת חזיתות מזג אוויר, Frontogenesis; אנ'). וקטורי Q אינם גודל פיזיקלי ממשי שניתן למדוד באטמוספירה, כי אם ביטויים הנגזרים מהמשוואות המעין-גיאוסטרופיות (Quasi-geostrophic equations, אנ'), וניתן להשתמש בהם לצורך ניתוח המצבים המוזכרים. בתרשימים מטאורולוגיים, וקטורי Q מצביעים לעבר תנועה כלפי מעלה, והרחק מתנועה כלפי מטה. וקטורי Q מהווים חלופה למשוואת אומגה (Omega equation, אנ') באבחון תנועה אנכית במשוואות המעין-גיאוסטרופיות.
גזירה

וקטורי Q נגזרו לראשונה בשנת 1978. גזירתם ניתנת לפישוט עבור קווי הרוחב הבינוניים, באמצעות משוואות החיזוי המעין-גיאוסטרופיות של קו הרוחב במישור-β:
{\frac {D_{g}u_{g}}{Dt}}-f_{0}v_{a}-\beta yv_{g}=0 (רכיב x של משוואת מומנטום מעין-גיאוסטרופית)
{\frac {D_{g}v_{g}}{Dt}}+f_{0}u_{a}+\beta yu_{g}=0 (מרכיב y של משוואת מומנטום מעין-גיאוסטרופית)
{\frac {D_{g}T}{Dt}}-{\frac {\sigma p}{R}}\omega ={\frac {J}{c_{p}}} (משוואה תרמודינמית מעין-גיאוסטרופית)
ומשוואות הרוח התרמלית:
f_{0}{\frac {\partial u_{g}}{\partial p}}={\frac {R}{p}}{\frac {\partial T}{\partial y}} (רכיב x של משוואת רוח תרמלית)
f_{0}{\frac {\partial v_{g}}{\partial p}}=-{\frac {R}{p}}{\frac {\partial T}{\partial x}} (רכיב y של משוואת רוח תרמלית)
כאשר  f_{0} מייצג תדירות קוריוליס, המשוער להיות קבוע שגודלו 1e −4 s −1 ;  R הוא קבוע הגז האידיאלי האטמוספירי; השינוי הרוחבי בתדירות קוריוליס  \beta  מחושבת לפי  \beta ={\frac {\partial f}{\partial y}} ;  \sigma  מייצג פרמטר יציבות סטטי;  c_{p} הוא החום הסגולי (Specific heat capacity, אנ') תחת לחץ קבוע;  p מייצג לחץ;  T מסמן טמפרטורה; האות  g מסמלת 'גיאוסטרופי' (Geostrophic current, אנ') עבור כל איבר לו היא מוצמדת; האות  a מוצמדת לאיברים לצורך סימון 'א-גיאוסטרופי' (Ageostrophic, אנ');  J מייצג קצב חימום דיאבטי; ו- \omega  הוא קצב השינוי בלחץ עם הזמן (בתיאור לגראנז'י), המחושב על בסיס  \omega ={\frac {Dp}{Dt}}. יש לשים לב כי נוכח ירירדת הלחץ עם העלייה בגובה באטמוספירה, ערך שלילי של  \omega  מצביע על תנועה אנכית כלפי מעלה, המקבילה ל- +w={\frac {Dz}{Dt}} .
ממשוואות אלה ניתן לקבל ביטויים לוקטורי Q:
Q_{i}=-{\frac {R}{\sigma p}}\left[{\frac {\partial u_{g}}{\partial x}}{\frac {\partial T}{\partial x}}+{\frac {\partial v_{g}}{\partial x}}{\frac {\partial T}{\partial y}}\right]
Q_{j}=-{\frac {R}{\sigma p}}\left[{\frac {\partial u_{g}}{\partial y}}{\frac {\partial T}{\partial x}}+{\frac {\partial v_{g}}{\partial y}}{\frac {\partial T}{\partial y}}\right]
ובצורה וקטורית:
Q_{i}=-{\frac {R}{\sigma p}}{\frac {\partial {\vec {V_{g}}}}{\partial x}}\cdot {\vec {\nabla }}T
Q_{j}=-{\frac {R}{\sigma p}}{\frac {\partial {\vec {V_{g}}}}{\partial y}}\cdot {\vec {\nabla }}T
חיבור משוואות וקטורי Q הללו למשוואת אומגה נותן:
\left(\sigma {\overrightarrow {\nabla ^{2}}}+f_{\circ }^{2}{\frac {\partial ^{2}}{\partial p^{2}}}\right)\omega =-2{\vec {\nabla }}\cdot {\vec {Q}}+f_{\circ }\beta {\frac {\partial v_{g}}{\partial p}}-{\frac {\kappa }{p}}{\overrightarrow {\nabla ^{2}}}J
אם סימן הנגזרות השניות שלילי, כפי שמתקבל בפונקציה סינוסואידית, ניתן לראות האמור לעיל בסביבה אדיאבטית כהצהרה לגבי תנועה כלפי מעלה:
-\omega \propto -2{\vec {\nabla }}\cdot {\vec {Q}}
הרחבת צידה השמאלי של משוואת אומגה המעין-גיאוסטרופית בטור פורייה נותנת  -\omega  לעיל, מה שרומז כי תחת  -\omega  ניתן להניח כי קיים קשר עם צידה הימני של המשוואה.
ביטוי זה מראה כי הדיברגנץ של וקטורי Q (  {\vec {\nabla }}\cdot {\vec {Q}} ) קשור בתנועה כלפי מטה. לכן, התכנסות  {\vec {Q}} מאלצת עליית אוויר, והתבדרות  {\vec {Q}} מאלצת ירידת אוויר. וקטור Q וכל זרימה א-גיאוסטרופית קיימים כדי לשמר איזון רוח תרמלית. לכן, וקטורי Q ברמה נמוכה נוטים להצביע בכיוון של רוחות אגוסטרופיות ברמה נמוכה.
יישומים

ניתן לקבוע וקטורי Q בהינתן: גובה גיאופוטנציאל ( \Phi ), וטמפרטורה על פני משטח לחץ קבוע. וקטורי Q מצביעים תמיד לכיוון בו האוויר עולה. עבור ציקלון ואנטי-ציקלון אידיאלים בחצי הכדור הצפוני (בו מתקיים  {\frac {\partial T}{\partial y}}<0), לציקלונים יש וקטורי Q המצביעים במקביל לרוח התרמלית, בעוד לאנטי-ציקלונים יש וקטורי Q המצביעים בצורה אנטי מקבילה לרוח התרמלית. המשמעות היא תנועה כלפי מעלה באזור הסעת אוויר חם, ותנועה כלפי מטה באזור הסעת אוויר קר.
לצורך היווצרות חזיתות, נדרש תחילה כי תהיה התהדקות של גרדיאנטי טמפרטורות. עבור מצבים אלו, וקטורי Q מצביעים על עליית אוויר ועל השיפועים התרמיים המוצמדים. באזורי התכנסות של וקטורי Q, נוצרות מערבולות ציקלוניות, בעוד באזורים בהם הם מתבדרים נוצרות מערבולות אנטי-ציקלוניות.
הערות שוליים

1 2  Hoskins, B. J.; I. Draghici; H. C. Davies (1978). "A new look at the ω-equation". Q. J. R. Meteorol. Soc. 104 (439): 31–38. Bibcode:1978QJRMS.104...31H. doi:10.1002/qj.49710443903.
↑  Holton, James R. (2004). An Introduction to Dynamic Meteorology. New York: Elsevier Academic. pp. 168–72. ISBN 0-12-354015-1.
↑  Holton, James R. (2004). An Introduction to Dynamic Meteorology. New York: Elsevier Academic. p. 170. ISBN 0-12-354015-1.
↑  Hewitt, C. N. (2003). Handbook of atmospheric science: principles and applications. New York: John Wiley & Sons. p. 286. ISBN 0-632-05286-4.
↑  Holton, James R. (2004). An Introduction to Dynamic Meteorology. New York: Elsevier Academic. p. 171. ISBN 0-12-354015-1.
↑  National Weather Service, Jet Stream - Online School for Weather. "Glossary: Q's". NOAA - NWS. נבדק ב-15 במרץ 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
הרימו עוגן (סרט, 1945)

| --- | --- |

כרזת הסרט משנת 1945
 מבוסס על:  ספר של נטלי מרצ'ין
 בימוי:  ג'ורג' סידני 
 הופק בידי:  ג'ו פסטרנק 
 תסריט:  איזובל לנרט 
 עריכה:  אדריאן פזאן 
 שחקנים ראשיים:  פרנק סינטרה, ג'ין קלי, קתרין גרייסון, חוסה איטורבי
 מוזיקה:  ג'ורגי סטול, אקסל סטרודהל, קלווין ג'קסון
 צילום:  צ'רלס פ' בויל, רוברט פלנק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  MGM
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  14 ביולי 1945
 משך הקרנה:  143 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  לוס אנג'לס 
 הכנסות באתר מוג'ו:   anchorsaweigh
 פרסים:  פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר (ג'ורגי סטול) 
 דף הסרט ב־IMDb
 
הרימו עוגן (באנגלית: Anchors Aweigh) הוא סרט קומדיה מוזיקלית אמריקאי משנת 1945. הסרט, המשלב בתוכו צילום רגיל ומונפש, בוים בידי ג'ורג' סידני ובו מסופר על שני מלחים היוצאים לחופשה בת ארבעה ימים בהוליווד, מלווים בידי מוזיקה ושירים. הם נפגשים עם זמרת צעירה השואפת לגדולה והם מנסים לעזור לה להשיג מבחנים באולפני MGM. בסרט מככבים: פרנק סינטרה, ג'ין קלי, קתרין גרייסון.
בסרט מופיע הפסנתרן והמנצח חוסה איטורבי בתפקיד עצמו.
עלילה

שני מלחים מאוניית מלחמה העוגנת בנמל בלוס אנג'לס, יוצאים לחופשה בת ארבעה ימים, אותה הם מעבירים בהוליווד. ג'ו בריידי (ג'ין קלי) הבטיח לחברו הביישן קלארנס דוליטל (פרנק סינטרה), כי יעזור לקלארנס להכיר בחורות, אותן לכאורה הוא מכיר כל כך טוב. באמצע הלילה הראשון שהם מבלים בעיר, הם מובלים לתחנת המשטרה כדי לעזור להחזיר הביתה את הילד היתום דונלד (דין סטוקוול). דודתו של דונלד, היא השחקנית מתחילה בשם סוזאן אבוט (קתרין גרייסון) אצלה הוא גר. ג'ו משקר לסוזאן שהצליח לארגן לה אודישן אצל המוזיקאי הידוע חוזה איטורבי (חוזה איטורבי בתפקיד עצמו), אבל כאשר סוזאן מעוניינת להשיב לו טובה בדרך רומנטית, בראדלי מנסה לתמרן את הבחורה כך שתחבור לקלארנס המעוניין. במהלך הסרט קלארנס שם את עינו על מלצרית מברוקלין (פמלה בריטון).
הסצנה המוכרת ביותר מהסרט היא של הריקוד המוזיקלי בין ג'ין קלי לג'רי העכבר המצויר, החתול טום מופיע גם כן לרגע, בתור מלצר בסצנה שלאחר מכן. כל הסצנות המשלבות בין הנפשה וצילום רגיל נעשו בהשגחתם של ויליאם האנה וג'וזף ברברה. במקור רצו המפיקים לצלם את הסצנה המשולבת ביחד עם מיקי מאוס, לפי כמה מקורות הסכים וולט דיסני להשאיל את דמותו של מיקי, אך אחיו הבכור רוי התנגד לכך והעסקה לא יצאה אל הפועל. לפי ספרו של בוב תומאס על רוי דיסני, האולפנים של דיסני שהיו בחובות לאחר מלחמת העולם השנייה, העדיפו להתמקד בעשיית סרטים משלהם ולהוציאם בזמן, ולא להשאיל את הדמויות המוכרות שלהם לאולפנים אחרים כדי שהם יעשו את הרווח עליהם.
פרסים

הסרט זכה בפרס אוסקר בעבור הפסקול הטוב ביותר והיה מועמד לפרס הסרט הטוב ביותר, לשחקן הטוב ביותר (ג'ין קלי). כמו כן היה הסרט מועמד גם בקטגוריית השיר הטוב ביותר, "I Fall In Love Too Easily", שבוצע בידי פרנק סינטרה.
משתתפים

ג'ין קלי - ג'ו (ג'וזף) בריידי
פרנק סינטרה - קלארנס דוליטל
קתרין גרייסון - סוזאן אבוט
דין סטוקוול - דונלד מרטין
חוזה איטורבי - בתפקיד עצמו
ג'ין קלי וג'רי העכבר בריקוד המשותף
התנגדות יהודית בשואה

אנשי המחתרת של גטו וילנה עם שחרור העיר: אבא קובנר עומד במרכז, ויטקה קמפנר-קובנר עומדת ראשונה מימין, רוז'קה קורצ'אק עומדת שלישית מימין, יצחק (פשה) אבידב כורע ובידיו מקלע
ההתנגדות היהודית בשואה היא מכלול הפעולות שביצעו יהודים במהלך השואה נגד הנאצים, משתפי הפעולה עימם ועושי דברם, במטרה לעכב או למנוע את השמדתם או במטרה לשמור על צלם אנוש בגטאות, במחנות הריכוז והעבודה, ובמחנות ההשמדה. התנגדות זו לבשה צורות שונות ומגוונות, החל מהתנגדות אישית ועד להתנגדות קבוצתית. ההתנגדות הייתה לעיתים הגנתית ולעיתים התקפית, ששיאה היה ביציאת לוחמי הגטאות בכוח הנשק במרידות בגטאות נגד הנאצים ועוזריהם.
סוגי ההתנגדות

במקרים שבהם התרחשה התנגדות אקטיבית, הייתה הבחנה - במטושטש - בין התנגדות שמטרתה להישאר בחיים ולשמור על צלם אנוש, לבין התנגדות התקפית שבאה להסב נזקים לנאצים ולעוזריהם, ולמנגנון ההשמדה כולו.
סוגי ההתנגדות > התנגדות הגנתית

בגטאות ובמחנות הייתה התנגדות בלתי אלימה, אך יעילה ומשמעותית, בדרכים שונות: ניסיונות להברחת אנשים אל מחוץ לגטו, הברחת מזון לתוך הגטו, ארגון הסתתרות בבונקרים ובמקומות מסתור אחרים, זיוף תעודות, אי-מילוי פקודות וצווים של הנאצים, ואף הערמה עליהם במטרה לנסות ולשרוד או למות בכבוד (כמו הקריאה לאסירים לא להתפשט לפני מקלחות הגזים בטרבלינקה, מה שהוביל להכאתם למוות או חיסולם בירי על ידי השומרים הגרמנים והאוקראינים). היו גם ניסיונות הברחה של אסירי הגטאות למדינות נייטרליות, כדוגמת פעילות הנפקת הדרכונים המזויפים של חיים ישראל אייז בשווייץ.
התנגדות הגנתית נוספת הייתה פניה לעזרה למדינות העולם, מאמצים דיפלומטיים בקרב השלטונות המקומיים, או בקרב דיפלומטים זרים, ומתן שוחד לחיילים או פקידים. יהודים הסתכנו גם כדי להביא ידיעות על רדיפת יהודים ועל השמדתם לקהילות יהודיות אחרות וכן למדינות העולם במאמץ לגרום להן להתערב.
סוגי ההתנגדות > התנגדות התקפית

התנגדות זו כוללת חבלה בפעולות ההשמדה ופגיעה באמצעים לביצועה, לחימה בגטאות ובמחנות, ולחימה במסגרות של הפרטיזנים ואנשי המחתרות נגד הגרמנים ומשתפי הפעולה.
העברת ידיעות על השואה

יהודים ואנשי מחתרת סיכנו את חייהם כדי לאסוף מידע על השואה ולהעביר אותו לקהילות יהודיות אחרות ולמדינות העולם. חלק מהידיעות סייעו ליהודים להבין את חומרת המצב ולהתחיל בהכנות לברוח או להסתתר. בתחילה התקשו מדינאים במערב להשתכנע בחומרת המצב, אולם חלק מן הידיעות סייע, אם כי בצורה חלקית מאד למנוע או לעקב רצח של יהודים בשלבים האחרונים של המלחמה.
העברת ידיעות על השואה > העברת ידיעות על חיסול גטו לובלין

ב-24 במרץ 1941 הוקם גטו לובלין שהכיל עשרות אלפי יהודים. ב-16 במרץ 1942 הודיע מפקד האס אס במקום, גלובוצניק, על חיסולו המתוכנן של הגטו וגירוש היהודים, דבר שהחל את מבצע ריינהרד. עד 14 באפריל גורשו כ-30,000 מתושבי הגטו בקרונות בקר אל למחנה ההשמדה בלז'ץ, שם הומתו לאחר הגעתם בתאי הגזים. כמה יהודים שהצליחו להימלט בעת חיסול גטו לובלין עשו את דרכם אל גטו ורשה, על מנת להזהיר את מנהיגיו שהנאצים נחושים בדעתם להשמיד את כל האוכלוסייה היהודית בפולין. אף על פי שהצליחו לשכנע אחדים, אחרים, כולל ראש היודנראט אדם צ'רניאקוב, דחו את הדו"חות שדיברו על רציחות המוניות כבתור הגזמות.