stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קשב
התמודדות עם משאבי קשב מוגבלים > השפעות על הפניית הקשב > חזרתיות

החזרתיות יכולה לפעול כגורם המושך את תשומת הלב. למשל, כשאדם רוצה להפנות אליו את תשומת לב הקהל הוא עשוי לחזור על קריאותיו מספר פעמים. באופן דומה, חזרתיות על צורה מסוימת בקישוט של בניין יכולה לעשות רושם רב יותר מזה שהיה נוצר אילו הייתה מוצגת לבדה.
עם זאת, כאשר גירוי מסוים חוזר ונשנה פעמים רבות, הוא חדל לעורר תשומת לב בעקבות המונוטוניות שלו.
"עוורון החזרה" (Repetition Blindness) היא תופעה שבה נבדק מגיב פחות טוב לגירוי שחזר בעבר שוב ושוב ולא היה לו תפקיד בעבר. דוגמה למקרה שבו התופעה תתרחש: על נבדק להגיב למילה מסוימת ולא לאחרת במהלך מספר צעדים. אם אחר כך המילה שהייתה מסיח הופכת להיות מטרה אזי יהיה ביצוע ירוד לאותה מילה יחסית למילים שלא שמשו קודם כמסיחים. תופעה זו יכולה להיות מוסברת על ידי תהליך של הביטואציה או התרגלות לגירוי החוזר.
התמודדות עם משאבי קשב מוגבלים > השפעות על הפניית הקשב > שינוי ופתאומיות

בעוד שהחזרתיות יכולה לעורר את תשומת ליבנו בתחילה אך להוביל להתרגלות והתעלמות בהמשך, השינוי הוא אחד היתרונות הגדולים ביותר שיכול להיות לגירוי כדי לעורר את תשומת ליבנו.
זאת משום שכל דבר חדש, או בלתי שכיח מעורר בנו חשד, או לפחות תשומת לב.
למשל, רעש תמידי אמנם יחדל לעורר את תשומת לבינו לאחר זמן מה, אך אם הוא ישתנה מאיזו בחינה, הוא מיד ימשוך עליו בחזרה את תשומת ליבינו. באופן דומה גם עצם נע מסוגל מאוד למשוך את העין כאשר הוא משנה את מקומו במרחב.
תופעה זו יכולה להתרחש גם כשגירוי מסוים מפסיק להתקיים באופן פתאומי. למשל, דפיקותיו המתמידות של שעון מחוגים שלפתע נעצר מלכת, או הפסקת רעשי הרקע של המזגן כשהוא מגיע לטמפרטורה הרצויה.
קיימת גם משמעות לאופן השינוי, בין היתר אם הוא נעשה בצורה הדרגתית או פתאומית.
הופעה פתאומית של גירוי, או תנועה פתאומית של גירוי (abrupt onset) הם מהגורמים העיקריים למשיכה אוטומטית של הקשב. הפניית קשב כזו היא חזקה מאוד ומהירה יותר. מקובל להסביר תופעה זו בחשיבות האקולוגית של זיהוי סכנה קרבה. מצד שני, הפניית קשב רצונית יכולה להתנגד להפניה אוטומטית כאשר הם לכיוונים נוגדים. דוגמה מוחשית לכך זה ניסיון לנהל שיחה עם מישהו כאשר ישנה טלוויזיה דולקת בסביבה, הקשב מוסט אל הטלוויזיה אוטומטית, אך אם רוצים מצליחים לשלוט בהפניית קשב זו.
הופעת גירוי פתאומי מושכת קשב ומביאה להקלה בתפיסת מטרות באזור הגירוי. אולם הקלה זו היא בטווח הזמן הקצר (עד כ-300 אלפיות השנייה). אחר כך ישנה הפרעה וקל יותר לגלות מטרות שנמצאות באזורים שלא היה בהם את אותו גירוי פתאומי (Posner & Cohen 1984). הסבר אקולוגי לתופעה הוא שאמנם המערכת צריכה להיות רגישה להתרחשויות פריפריאליות ולהעביר את תשומת הלב אליהן כדי לבחון אותן, אולם אם זה היה מתמשך לא היה באפשרותנו להתנתק מאותו גירוי מהבהב ולחזור לשגרה.
שימור קשב

היכולת לעורר את הקשב והיכולת להחזיק את הקשב בריכוזו, הם שני דברים שונים.
ניתן למשוך את תשומת ליבו של האדם על ידי אותם גורמים גירויים כמו עוצמה וחידוש.
שלטי רחוב מתוכננים באופן שעושה שימוש בגורמי גירוי אלו. למשל, שלטי-אור משתמשים בעוצמה ומבליטים את עצמם על ידי שימוש בצבעים עזים וממדים גדולים. באופן דומה שילטי-הבזק משתמשים בשינוי ובחזרה. מפרסמי המודעות הנאבקים על תשומת ליבו של הקורא או הצופה, משתמשים גם הם באמצעים כיוצא באלה.
אך בעוד שבכוחם של גורמים גירויים אלו לעורר ולמשוך את תשומת הלב, כדי להחזיק את בה במשך זמן ממושך יש לטפח מידת-מה של התעניינות ממשית.
כדי לחוש זאת, נסו לנעוץ את מבטכם במילה קצרה ותווכחו לדעת על כמה קשה להימנע ממחשבות טורדניות. תוכלו גם לנסות לתת את דעתכם ברציפות על רעיון אחד, כמו: "ייתכן שירד הלילה גשם". משחק מלהיב יכול לרתק את קשבו של המסתכל ולמנוע ממחשבותיו לנדוד למחוזות אחרים, אך גם במצב זה הקשב נשאר פזיז כתמיד, משום שהוא עוקב אחר השינויים שחלים במהלך המשחק ונע יחד איתם.
ההתמדה בקשב לא בהכרח באה לידי ביטוי בריכוז המשאבים הקוגניטיביים בגירוי בודד ובלתי משתנה לאורך זמן. משמעותה של ההתמדה בקשב היא לרכז ללא הפסק את הפעילות מסביב לעצם מסוים, לבעיה או התרחשות מסוימת. כלומר - אין מדובר בהכרח בעמדה נוקשה, אלא יותר בפעולה שנעשית לשם השגת מטרה רצויה.
פיצול קשב

פיצול קשב הוא היכולת להתמודד עם יותר ממטלה אחת באותו הזמן.
בהקשר זה יש להבדיל בין פעולות אוטומטיות שאינן מצריכות קשב, לבין פעולות אשר מצריכות השקעה של תשומת לב. למשל, סביר להניח שהניסיון ללכת ולנשום בו זמנית לא יצריך השקעה מיוחדת של מאמץ קוגניטיבי מאדם בוגר ללא בעיות בריאותיות. זאת משום ששתי פעולות אלו מתבצעות באופן אוטומטי ואינן דורשות את תשומת ליבו.
השאלה העיקרית היא, האם ניתן לבצע שתי פעולות או יותר, מתוך תשומת לב לשתיהן בעת ובעונה אחת.
ובכן, מתברר שפיצול של הקשב בין מספר מקורות היא משימה קשה ביותר.
זאת משום שהקיבולת של החשיבה המודעת היא מוגבלת ונוטה להתדלדל כשהקשב מפוצל בין מספר גירויים, משימות או קווי מחשבה.
בדרך כלל ניתן לשים לב רק לדבר אחד בכל פעם, וברוב המקרים התפקוד במצבים של פיצול קשב יהיה נמוך יותר בהשוואה למצבים שבהם הקשב ממוקד בדבר אחד בלבד.
פיצול קשב > דרכים לעקוף את הצורך בפיצול קשב

על פי רוב העיסוק במספר מטלות במקביל מצריך תנועה מורכבת של השרירים. תנועה זו מתאפשרת בעקבות פעולתה של המערכת המוטורית, שהיא חלק ממערכת העצבים.
המוח וחוט השדרה כוללים מנגנונים מוטוריים שונים, אשר כל אחד מהם יכול לשלוט על סוג מסוים של תנועה בו זמנית. היכולת לשלוט על מספר תנועות במקביל מאפשרת התמודדות עם ריבוי משימות כמו ניהול דיאלוג במהלך טיול רגלי עם ידיד.
עם זאת, לא כל עיסוק במספר פעולות במקביל מערב פיצול קשב. למשל - בדוגמה של הטיול, האדם יכול להפנות את מולא תשומת ליבו לשיחה, משום שפעולת ההליכה היא אוטומטית ואינה מצריכה את תשומת ליבו.
מראית עין של פיצול קשב יכולה להיווצר כאשר האדם מפנה את תשומת ליבו לסירוגין בין שני יעדים או יותר. במקרה זה, אמנם הקשב מופנה על עבר יותר ממקור אחד, אבל לא באותו הזמן. כלומר, מעשה מסוג זה אינו מצריך את נתינת-הדעת בזמן אחד לכמה עניינים השונים זה מזה.
אמנם קיימים הבדלים בין אישיים ביכולת של אנשים שונים לפצל את הקשב שלהם, אך אלו שמצליחים לבצע יותר ממשימה אחת במקביל, על פי רוב משיגים זאת הודות לכושרם לקפוץ ולעבור על נקלה מן המשימה האחת לשנייה.
דרך נוספת להתגבר על הקושי בפיצול הקשב, היא צירוף של שתי פעולות, לביצוע בעל משמעות אחת. כמו השימוש בשתי הידיים בשעת הנגינה על פסנתר. ניתן לעשות זאת על ידי יצירה של תיאום מוטורי בין הפעולות השונות.
פעולה דומה יכולה להתרחש גם ברמת התפיסה. למשל, כשאנו מסתכלים בפנים של אדם אחר, אנו נותנים דעתנו עליהם כיחידה אחת אף על פי שהם מכילים חלקים רבים. דוגמה נוספת היא היכולת לראות להקת יונים כחטיבה שלמה אחת. למעשה, האדם יכול להקביץ ולצרף יחד עצמים כבמעט בכל מידה שירצה, אך לא לתת את דעתו על שני עצמים נפרדים שאין כל זיקה ביניהם בו זמנית.
הסטת קשב - שִיפְטִינְג

הסטת קשב היא פעולה של הסטה קוגניטיבית (Cognitive shifting), המכונה גם "שִיפְטִינְג". פעולה זו מתייחסת לתהליך מנטלי שבו האדם מעביר באופן מודע את הקשב שלו ממוקד אחד לאחר. זאת להבדיל ממעבר בלתי מודע של מוקד תשומת הלב, המכונה החלפת משימות (Task switching). שני תהליכים אלו הם צורות שונות של גמישות קוגניטיבית.
בזיכרון העבודה קיים מנגנון ניתוב מרכזי המסוגל לטפל בכל מידע כמעט, אך הוא גם דורש מאמץ מנטלי כדי להפנות את הקשב לגירויים החשובים ולטפל בהם נכון כדי שיקודדו בזיכרון לטווח הארוך.היכולת לשנות את מוקד תשומת הלב באופן מודע היא חלק מהתפקודים הניהוליים והיא יכולה לסייע לאדם להסתגל למצבים חדשים.
כאשר חל שינוי בסיטואציה או בתנאים הסביבתיים, יכול לחול שינוי גם באוסף החוקים והתגובות ההולמים את הסיטואציה החדשה.
ההסטה הקוגניטבית כוללת זניחה של סט מנטלי בלתי רלוונטי לטובת שפעול של מטלה או סט מנטלי חדשים ורלוונטיים יותר.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים

תופעת הקשב איננה קשורה למנגנון אחד במוח אלא למנגנונים שונים. עדות המחזקת טענה זו היא קיומם של ליקויי קשב שונים באיכותם הנובעים מפגיעות מוחיות שונות כגון: תסמונת באלינט, מחלת אלצהיימר, ו-ADHD.
מספר אזורים בקליפת המוח נמצאו קשורים לקשב. החלק העליון של פיתול החגורה הקדמי (ACcd dorsal Anterior cingulate cortex) אחראי על תהליכים קוגניטיביים ותפקודי קשב. הקשב מקושר גם לקליפת המוח הקדם-מצחית,
אשר מסייעת בהפניית הקשב לאירועים רלוונטיים להתנהגות.
קליפת המוח הקדם-מצחית אחראית גם על הקשב החזותי.
בנוסף, גם גן ה-COMT מקושר לתפקודי הקשב.
הפעילות הטונית (tonic) של המוליך העצבי דופמין מווסתת את קליפת המוח הקדם מצחית ואת התפקודים הקוגניטיביים שהיא אחראית עליהם, כמו: זיכרון העבודה, הקשב הסלקטיבי והתפקודים הניהוליים, ביחס של צורת U הפוכה. כך שהתפקוד המיטבי הוא ברמות בינוניות או מתונות, בעוד שרמות גבוהות או נמוכות מידי של דופמין טוני פוגעות בתפקודים אלו.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים > השפעת הקשב על מנח הגוף

קריאות כמו "הקשב!" או "היכון" מעוררות עמדת ציפייה אשר מסלקת גירויים ממינים שונים ותגובות אחרות, כדי לפנות את המקום לפעולה הנדרשת או לאירוע המתקרב. ניתן לראות תופעה דומה גם בקהל שומעים השקוע בהאזנה לנאום או הרצאה מתוך ציפייה לבאות. במקרים אלו יציבת הגוף היא ללא תנועה וכל הגוף כולו מופנה כלפי נושא הקשב. ברגעי מתיחות חזקה נעצרת אף הנשימה.
אם מוקד הקשב נתון למשהו העולה במחשבה, מופיעה לעיתים קרובות עמדה שונה שבה הגוף כפוף לפנים, העורף נוקשה והעיניים נעוצות בחלל הריק.
בין אם הקשב ממוקד בגירוי חיצוני או פנימי, עמדות חסרות תנועה ומותחות אלו אינן חשובות כשלעצמן. עם זאת, הן יכולות למלא תפקיד בסילוק גירויים מסיחים ולתת אפשרות לאדם להתמקד כולו בדבר המעניין אותו.
תנועות העיניים יכולות לספק תמונה חלקית על ניידותו הרבה של הקשב, שכן הן נוטות לנוע מדבר לדבר וכמעט מן הנמנע להחזיקן זמן ממושך נעוצות בעצם פשוט ובלתי משתנה. אך אפילו בשעה שהעיניים נעוצות בעצם אחד, עשוי הקשב להתחלף ולעבור מחלק אחד של העצם אל משנהו, או מצבעו לצורתו, או לעבור לגמרי מן העצם אל איזו מחשבה מעניינת.
פגיעה ביכולת הקשב

פגיעה ביכולת הקשב יכולה להוביל לפיזור הדעת ולבוא לידי ביטוי במוסחות, קושי בהשלמת מטלות או קושי להתרכז בעבודה.
היא מאפיינת מגוון של הפרעות נירולוגיות ופסיכיאטריות.
למשל, אחד המצבים המאופיינים בפגיעה ביכולת הקשב הוא הפרעת קשב.
התסמינים של הפרעת קשב, כוללים פגיעה ביכולת הוויסות מלמעלה-למטה של המערכת הפרונטלית על הקשב וההתנהגות.
כמו כן, ישנם דיווחים רבים על ליקויים בדיכוי של רשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב בזמן ביצוע מטלה קוגניטיבית.
לפיזור הדעת יכולות להיות השלכות ברמות חומרה שונות. במקרים רבים, פיזור הדעת יוצר חוסר נוחות או אי נעימות. כמו בזבוז זמן בניסיון איתור של חפץ המונח בשדה הראייה או שכחה של המוצרים הנדרשים בעת הקנייה במכולת. עם זאת, גם להפרעות מזעריות בתפקודי הקשב והזיכרון עלולות להיות השלכות הרסניות. זאת משום שפיזור הדעת עלול לגרום גם לטעויות או לתאונות מסכנות חיים, כמו בזמן נהיגה, תפעול של מכונות גדולות, ביצוע של פרוצדורות רפואיות וכולי.
נפילות קשב קצרות יכולות להוביל הן לטעויות בביצוע משימות והן לשעמום.
אפילו לנטייה לנפילות קשב מזעריות ברמת אלפיות השנייה עלולות להיות השלכות מרחיקות לכת לא רק על לבטיחות ולאיכות של ביצוע משימות, אלא גם על היכולת לשמר את המוטיבציה הנדרשת להמשך הפעולה ועל היכולת להפיק ממנה הנאה.
בהתאם לכך, כשלי קשב קטנים במהלך חיי היום יום עלולים לפגוע במצב הרוח של האדם ואף להוביל לבעיות רגשיות חמורות יותר.
פיתוח יכולות קשב

ישנן שיטות התערבות שונות היכולות להוביל לשיפור במיומנויות הקשב של האדם.
לדוגמה, אימון מוחי יכול להוביל לשיפור בתפקודי קשב ובתפקודים ניהוליים.
יכולת פיצול הקשב יכולה להשתפר בעקבות אימון משמעותי.
משחקי פעולה ממוחשבים יכולים לשפר היבטים שונים של הקשב החזותי. בהתאם לכך, נמצא שלגיימרים מכל הגילאים יש כישורי קשב מפותחים יותר בהשוואה לאוכלוסייה הכללית. יכולות אלו מאפשרות להם להגיב באופן מדויק ומהיר לגירויים המתאימים במהלך משחק המחשב שבו הם משחקים.
ישנן שתי אסטרטגיות עיקריות לאימון קשב:
אימון רשתי (network training)- אימון רשתי כולל אימון חזרתי במטלה קוגניטיבית הדורשת שימוש בתפקוד קשבי ספציפי המשויך לאחת מרשתות הקשב. לדוגמה, שימוש במשחקי וידאו נמצא כהתערבות יעילה לשיפור פעילות רשת הכוונת הקשב, אם כי לא ברור עד כמה שיפור זה מוכלל לתפקודים נוספים.
אימון מצבי (state training) - אימון מצבי מתייחס לטכניקות שמטרתן יצירת מצב מוחי שעשוי להשפיע על קשב ותפקודים נוספים. בין אלו ניתן לציין כי חשיפה לטבע, פעילות אירובית ומדיטציה נמצאו כיעילות בשיפור הקשב. למשל, מדיטציות מודעות קשובה (mindfulness) נמצאו יעילות להגברת חיבוריות בין אזוריים מוחיים הקשורים למערכת בקרת הקשב ולשיפור תפקודה.
מודלים של חלוקת קשב

המחקר במטלות הכפולות החל אצל James ‏ (1890) שמצא את האפקט של ירידת הביצוע גם כאשר מדובר בשתי מטלות פשוטות מאוד לביצוע יחידני. מסקנתו הייתה שלא ניתן למקד קשב ביותר ממטלה אחת. הפרדיגמה המחקרית שלו כונתה לרוב "מטלה כפולה" dual-task, אף על פי שלעיתים רבות המחקר עסק במספר רב יותר של מטלות בו-זמנית. עיקר המחקר היה כך שלנבדקים ניתנה מטלה עיקרית שעליה נתבקשו לתת את כל תשומת הלב, וכן מטלה משנית. ההנחה הייתה שעיקר המשאבים המנטליים יוקצו לטובת המטלה העיקרית, והנותרים (אם נותרו בכלל) יוקצו למשנית. ביצוע במטלה המשנית ירמז לגבי המשאבים הנותרים.
המונח "חלוקת קשב" (divided attention) אשר מתייחס ליכולת לבצע שתי מטלות בו זמנית תוך ביצוע מספק, בחלק מהספרות מכונה "חלוקת משאבים מנטליים" (mental resources). ישנו קושי בשם השני משום שהוא יוצא מתוך הנחה של קיבולת משאבים שמחולקת בין המטלות. ישנם חוקרים רבים שמטילים ספק בהנחה זו, ולכן יתרון למונח של "חלוקת קשב" אשר מדגיש את ההיבט האופרציונלי (ביצוע משופר ביותר ממטלה אחת). עם זאת יש יתרון למונח "חלוקת משאבים מנטליים" והוא שאינו מניח שהמשתתף העיקרי ביכולת ביצוע מטלות בו-זמנית הוא הקשב (כלומר שלב התפיסה). חוקרים רבים משייכים את הקושי בשלבים האחרים של התהליך כמו בעיות זיכרון, יכולת הוצאת תגובה בו זמנית וכו'.
המודלים שמנסים להסביר את הממצאים שמתרחשים בזמן מטלות-כפולות מתחלקים לשתי משפחות:
מודלים של קיבולת משאבים מוגבלת.
מודלים של צוואר-בקבוק בנקודות קריטיות בתהליך העיבוד.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו]

ישנם סוגי קשב שונים הבאים לידי ביטוי במצבים שונים.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Overt attention - קשב גלוי

הפניית העיניים למקום עליו רוצים לתת את הקשב.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Covert attention - קשב סמוי

הפניית הקשב ללא הפניית העיניים. למשל כשמישהו מדבר איתי, אך למעשה אני מרוכז במשהו אחר במרחב, למרות שאני מסתכל לאדם שמדבר איתי.
קשב סמוי וגלוי יכולים להתבטא בכל אחד מסוגי הקשב מטה.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Divided attention - חלוקת קשב

דוגמה: להכין שיעורי בית, תוך כדי צפייה בטלוויזיה
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Sustained attention - קשב מתמשך

נדרש מתי שיש חזרתיות בגירוי.
דוגמה: אני מצפה לצלצול המיקרוגל בזמן הפעלתו.
מבחני קשב שונים (T.O.V.A.) משתמשים במטלות (CPT - Continuous Performance Task) המצריכות סוג קשב זה, על מנת לאבחן בעיות קשב וריכוז, למשל ADHD.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Selective attention - קשב סלקטיבי

דוגמה: לחפש דמות ספציפית מבין קהל מסוים.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > Executive attention - קשב ניהולי

ריכוז בצעדים לשם השגת מטלה נתונה.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > קשב אוטומטי

מופעל על ידי מנגנון קדם-קשבי - Pre-attentive, ויכול לקרות בגלל גירוי בולט (Salience) שיתפוס את הקשב ותשומת ליבנו (למשל אם נשמע לפתע פיצוץ, או שמישהו יקרה בשמנו) ללא קשר לריכוז בו אנו נתונים במשימה כלשהי. גירוי בולט יכול לנבוע מצבע, קול, כיוון, תנועה, עומק וכדומה, הבולטים וחריגים ביחס למצב הקודם.
סוגי קשב[דרוש מקור: לא ברור מאיפה מגיעה החלוקה הזו] > הפניית קשב לתכונה - Feature-Based Attention

הפניית קשב לתכונה מסוימת באזור נירחב. הפניית קשב לצבע, כיווניות או כיוון תנועה תגרום לתגובה קורטיקלית מוגברת בכל המקומות במיפוי המרחבי שבהם יש גירוי שאליו מפנים קשב. הפניית קשב לתכונה מסוימת למעשה גוררת תגובתיות ניורון נמוכה לגירוי בלתי רצוי, והיא משולה ל"סילוקו" משדה הקלט. באותו אופן אך הפוך, תגובתיות הניורון תהיה גדולה יותר, או מכוונת יותר, או מוסתת, להפעלה בהינתן הגירוי הרצון.
דוגמה: לחפש שחקן של הקבוצה שלי תוך כדי משחק, על פי צבע החולצה.
ראו גם

עיוורון קשבי
מצמוץ קשבי
פסיכולוגיה קוגניטיבית
ריבוי משימות
אינטליגנציה זורמת
זרימה (פסיכולוגיה)
צומי
הזנחת צד - תופעה הקשורה לחוסר קשב לצד מסוים
אפר ואבק

"אֵפֶר ואבק" הוא אלבום של הזמר יהודה פוליקר, שנוצר בשיתוף פעולה עם שותפו יעקב גלעד, אשר הפיק וכתב את כל השירים למעט שניים. האלבום, השלישי של פוליקר, יצא לאור בינואר 1988. צמד היוצרים, שניהם בשלהי שנות השלושים לחייהם, שילבו בו שנים-עשר שירים הנוגעים בחייהם כבני הדור השני לשואה, שגדלו בישראל בצל הטראומה שחוו הוריהם ניצולי השואה. באלבום זה העביר פוליקר את קריירת הסולו שלו מהסגנון היווני לסגנון הרוקיסטי, אך עם טקסטים כבדי ראש יותר מאשר אלו ששר בהיותו סולן בנזין. למרות זאת, "אפר ואבק" עדיין מושפע מהמוזיקה היוונית, בעיקר בשיר הנושא ובשיר "חלון לים התיכון".
"אפר ואבק" היה הראשון בסדרת אלבומים בעלי אופי מלנכולי המלווים את פוליקר עד היום. על אף הנושא הכאוב והמוזיקה הניסיונית, האלבום הצליח – בתוך חודש בלבד הוא נמכר בכ-20 אלף עותקים (אלבום זהב), בנובמבר 1988 הגיע למעמד של אלבום פלטינה, ועד 1990 מכר מעל 70 אלף עותקים – ונחשב לאחד מאלבומי הרוק המצליחים והמוערכים בישראל אי-פעם ולאחד האלבומים העבריים החשובים והמשפיעים ביותר. ב-2005 הגיע האלבום למקום הראשון ברשימת 100 האלבומים הישראלים הטובים של מוסף "7 לילות" של ידיעות אחרונות. לדעת חוקר הזמר העברי עופר גביש, זהו "התקליט המשמעותי ביותר בשירת בני הדור השני". שירים מן האלבום מושמעים תדיר באירועי זיכרון השואה, כמו גם בימי אבל אחרים, וכן מחוץ להקשרים אלה.
סקירה כללית

השירים הראשונים שהוקלטו עבור האלבום, "התחנה הקטנה טרבלינקה" ו"פרחים ברוח", נוצרו במקור עבור התוכנית "אחרי המלחמה" שערכה דלית עופר ליום השואה בגלי צה"ל שפוליקר וגלעד השתתפו בה. התוכנית הוקדשה לדור השני לשואה. בעקבות האלבום השתתפו גלעד ואמו יחד עם משפחת פוליקר בסרטה התיעודי של אורנה בן דור "בגלל המלחמה ההיא", שעסק בדור השני לשואה ובו מתואר הליך הפקת האלבום.
באלבום "אפר ואבק" אחראי פוליקר לביצועי הסולו לנגינת הבוזוקי, הגיטרה החשמלית, הבאס, האקורדיון, כלי ההקשה, הקלידים, הגיטרה האקוסטית, הבגלמה, ההלחנה, העיבוד וקולות הרקע.
צילום עטיפת האלבום הוא של הצלם הצ'כי יאן סאודק. את הרעיון לשימוש בצילום הגה הצלם מיכה קירשנר, שהיה אז בעלה של דלית עופר.
רשימת השירים

(כל הלחנים מאת יהודה פוליקר, כל המילים מאת יעקב גלעד, מלבד "פרחים ברוח" מאת הסופרת הלינה בירנבאום ו"התחנה הקטנה טרבלינקה" מאת המשורר ולדיסלב שלנגל בתרגום לעברית של הלינה בירנבאום)
אפר ואבק — 4:33 - שיר הנושא של האלבום אותו כתב יעקב גלעד על מסעה של אמו, הלינה בירנבאום, בחזרה לפולין.
חלון לים התיכון — 5:43
שיר זה הוא מעין מכתב של ניצול שואה בארץ ליקיריו שנשארו בגולה ומספר את סיפורם של הניצולים שהקימו משפחות חדשות לאחר שמשפחתם נספתה בשואה ומסוגלים לחלום מחדש על עתיד מבטיח.
כשתגדל — 4:19
השיר נכתב במקור על ילד ישראלי שחי בארץ. עם זאת, חלק מהציבור בישראל נוטה לייחס לשיר משמעויות הקשורות לכאב.
שיר אחרי הגשם — 4:14
השיר נכתב לפי סיפור שסיפר ג'קו פוליקר אביו של יהודה בו הוא מספר על עצמו, ניצול שואה מיוון, החוזר לכפר בתום המלחמה ומגלה בכאב כי החיים שם מתנהלים כרגיל.
פרחים ברוח — 4:27
שיר המדבר על הפרידה הקשה של ניצול שואה ממשפחתו שנספתה בשואה והתמודדותו עם מותם.
התחנה הקטנה טרבלינקה — 5:28
השיר נכתב על ידי המשורר ולדיסלב שלנגל בגטו ורשה כמעין סימן אזהרה ליהודי הגטו על הצפוי להם במחנה טרבלינקה (הנסיעה לשם נמשכת "חיים שלמים עד מותך" ו"בעבור מיליון לא תקבל כרטיס חזור").
ילל — 2:33, אינסטרומנטלי
רדיו רמאללה — 5:20
יעקב גלעד, שהיה חניך בתנועת הנוער בנק"י חיבר את השיר לזכרו של מדריך בתנועה, אברהם ג'ורי, חייל בגרעין הנח"ל של בנק"י, שנהרג בתקרית גבול ב-8 בדצמבר 1964 בשדות קיבוץ יד חנה על ידי חיילים ירדניים.
אהבה הורגת — 5:06
מכאן ועד בכלל — 5:26
קול מארץ הרוח — 5:44
בגלל — 4:50
שותפים באלבום

ביצירת האלבום השתתפו:
יהודה פוליקר — לחנים וביצוע
ז'אן פול זימבריס — תופים וכלי הקשה
יעקב גלעד — כותב מילים, מעבד
איתי זילבר — גיטרה בס
ארז נץ — קולות רקע
יועד נבו — קולות רקע
גיא יפה — קולות רקע
יהודית תמיר — קולות רקע
איתי הבר — קלידים
שפי ישי — קלידים
אלי מגן — קונטרבס
ראו גם

קדיש (אלבום)
לקריאה נוספת

Oren Meyers and Eyal Zandberg, “The Sound-Track of Memory: Ashes and Dust and the Commemoration of the Holocaust in Israeli Popular Culture,” Media, Culture & Society, 24,3 (2008), pp. 389–408.
הערות שוליים

↑  ציפה קמפינסקי, תקליט חדש - סערה, חדשות, 28 בינואר 1988
↑  אדר אבישר, ועכשיו – ההופעה, מעריב, 7 באפריל 1988.
↑  רונן טל, יהודה פוליקר ויעקב גלעד קיבלו אתמול תקליט פלטינה על "אסר ואבק", שמכר למעלה מ־4O אלף עותקים, חדשות, 9 בנובמבר 1988
↑  דודי פטימר, ‏"אפר ואבק": "זה היה מרד נגד מחיקת היהודי מהשואה לטובת הצבר החזק", באתר מעריב אונליין, 14 בינואר 2018
↑  7 לילות, 100 האלבומים הישראלים הטובים, באתר ynet, 30 בספטמבר 2005.
↑  עופר גביש, "שיר על ספת הפסיכיאטר: על שירי השואה שנכתבו בארץ", בתוך: יואל רפל (עורך), זכרון סמוי – זכרון גלוי: תודעת השואה במדינת ישראל, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ח 1998, עמ' 208.
↑  ראו Oren Meyers and Eyal Zandberg, “The Sound-Track of Memory: Ashes and Dust and the Commemoration of the Holocaust in Israeli Popular Culture,” Media, Culture & Society, 24,3 (2008), pp. 389–408. ראו גם מוטי נייגר, אורן מאיירס ואייל זנדברג, אתם זוכרים עם השירים: תרבות פופולרית, זיכרון קולקטיבי ושידורי הרדיו בישראל ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, 1993-2002, 'מגמות' מו,1–2 (תשס"ט), עמ' 254–280, באתר JSTOR, בפרט עמ' 263, 265, 271–272.
↑  יעקב גלעד, על לידת העטיפה של "אפר ואבק", 5 בדצמבר 2008, nrg
↑  "זה לא מתאים לאושוויץ"
↑  עינב שיף, עיתון העיר ת"א, המיטב של עבודה עברית: ברי ופוליקר, באתר הארץ, 25 בפברואר 2008
ועדת הבחירות המרכזית לכנסת

| --- | --- |
 
ועדת הבחירות המרכזית לכנסת השנייה. במרכז: יושב ראש הוועדה השופט יצחק אולשן.
 גוף פרלמנטרי:  הכנסת, בית המשפט העליון
 יו"ר:  נעם סולברג
 תחומי שיפוט:  ביצוע ופיקוח על תהליך הבחירות לכנסת
 חברים
 www.bechirot.gov.il
בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ"ט-1969, נקבע כי על ניהול הבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות מופקדים ארבעה גורמים: ועדת הקלפי, ועדת הבחירות האזורית, ועדת הבחירות המרכזית ויושב ראש ועדת הבחירות המרכזית. על הבחירות לרשויות המקומיות מופקד המפקח הארצי על הבחירות במשרד הפנים ומנהל הבחירות שממונה בכל רשות מקומית ומועצה אזורית.
ועדת הבחירות המרכזית ממנה את חברי הוועדות האזוריות, לפי מפתח הסיעות בכנסת היוצאת. את יושבי-ראש ועדות הבחירות האזוריות ממנה נשיא בית המשפט העליון. הוועדות האזוריות ממנות את ועדות הקלפי, לפי המפתח הסיעתי האמור. מזכירי ועדות הקלפי ממונים מקרב מי שפנה לוועדה המרכזית, שעומד בתנאי הסף למינוי ושאינו משויך פוליטית ומפלגתית.
תפקידי ועדת הבחירות המרכזית

ועדת הבחירות המרכזית היא הגוף הממונה על ניהול חוקי ותקין של הבחירות. הוועדה קובעת הסדרים והוראות בדבר הכנת הבחירות, ניהולן וקביעת תוצאותיהן, סדרי הדיון, רשימות המועמדים, פנקס הבוחרים, הצבעות חריגים (חיילים, אסירים וכו'), ועוד. ועדת הבחירות גם מוסמכת כשיש הצורך לשנות את המיקום של הקלפיות ולשנות את לוח הזמנים שנקבע לבחירות. כמו כן היא זו שמאשרת את רשימות המועמדים לכנסת.
אחד מתפקידיה המרכזיים של ועדת הבחירות המרכזית, הוא הסמכות להכריע בשאלה האם מועמד או רשימה מסוימים מנועים מלהשתתף בבחירות, היות שיש במטרותיהם או במעשיהם משום שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, הסתה לגזענות, או תמיכה במאבק מזוין של מדינת אויב או של ארגון טרור נגד מדינת ישראל, על פי סעיף 7א לחוק יסוד: הכנסת. על הכרעה לפסול מועמד – יש להגיש בקשת אישור לבית המשפט העליון, ואילו על הכרעה שלא לפסול מועמד ועל הכרעה בדבר פסילת או אי פסילת רשימה, ניתן לערער לבית המשפט העליון.
כמו כן, ועדת הבחירות המרכזית היא הממונה לדון בכל קובלנה בעניין הבחירות (למעט תוצאותיהן, סעיף 137 לחוק הבחירות לכנסת), והיא זו שמפרסמת את תוצאות הבחירות ב"רשומות" ומודיעה על מספר חברי הכנסת בו זכתה כל מפלגה. לאחר חלוקת המנדטים, יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית אף חותם על כתבי המינוי של חברי הכנסת הנבחרים.
מועד הקמת ועדת הבחירות המרכזית

סעיף 15 לחוק הבחירות לכנסת קובע "לביצוע הבחירות תוקם ועדת בחירות מרכזית תוך 60 יום מיום כינוסה של כל כנסת חדשה". כמו כן החוק קובע את רציפות כהונתה של הוועדה: "ועדה יוצאת תכהן עד להקמת ועדה חדשה".
הרכב ועדת הבחירות המרכזית > יושב ראש וממלא מקום

יושב ראש הוועדה הוא, על פי סעיף 17(א) לחוק "אחד משופטי בית המשפט העליון שייבחר לכך על ידי שופטים אלה". ב-2 בינואר 1996, נתקבל בכנסת תיקון מס' 29 לחוק, ובו נקבע כי על יושב ראש הוועדה להיות שופט בית המשפט העליון שעודנו מכהן כשופט, ועל כן אם הוא פורש מכהונתו, הוא מסיים את תפקידו כיושב ראש הוועדה (כפי שקרה, למשל, במערכת הבחירות לכנסת השבע עשרה, עת פרשה השופטת דליה דורנר מכס השיפוט, היא אף פרשה מכהונתה כיושבת ראש הוועדה, וכן מחליפהּ בתפקיד, השופט יעקב טירקל, פרש מתפקידו כיושב ראש הוועדה עם פרישתו מכס השיפוט).
נוסף לכך קובע סעיף 17(ג) לחוק כי "בעת בחירת יושב ראש הוועדה המרכזית ייבחר אחד משופטי בית המשפט העליון על ידי שופטים אלה כממלא מקומו של היושב ראש, והוא יכהן זמנית אם נפטר היושב ראש, התפטר או נשיא בית המשפט העליון קבע שנבצר מהיושב ראש למלא תפקידו".
לפי הנוהג משמש כיו"ר ועדת הבחירות המרכזית שופט בית המשפט העליון הוותיק ביותר מלבד המכהן כנשיא בית המשפט העליון, או שופטים המכהנים כחברים בוועדה לבחירת שופטים. הבא אחריו בוותק משמש כממלא מקום יו"ר הוועדה. במקרה שבו יו"ר ועדת הבחירות מתמנה כחבר הוועדה לבחירת שופטים הוא מתפטר מתפקידו וממלא מקומו מתמנה כיו"ר הוועדה.
הרכב ועדת הבחירות המרכזית > מטה ועדת הבחירות המרכזית

לוועדת הבחירות מטה מקצועי של עובדי מדינה, שכפופים ליושב ראש הוועדה ולמנכ"ל הוועדה לפי סעיף 17א לחוק הבחירות.
מנכ"לית הוועדה, החל משנת 2010, היא אורלי עדס.
חברי הנהלת הוועדה, לצידה של המנכ"לית הם:
היועץ המשפטי לוועדה: עו"ד דין ליבנה
חשבת הוועדה: יעל אליאב
ראש אגף לוגיסטיקה: יוסי תורן
סמנכ"ל למינהל ומשאבי אנוש: תמר לשם.
הרכב ועדת הבחירות המרכזית > סגני היושב ראש

סעיף 17(ו) לחוק קובע "ליושב ראש הוועדה המרכזית יהיו סגנים שייבחרו על ידי הוועדה המרכזית מבין חבריה; מספר הסגנים יהיה ארבעה, אולם ועדת הכנסת רשאית להגדיל מספר זה עד לשמונה; ארבעה מהסגנים יהיו מארבע הסיעות הגדולות שבכנסת, ואם הוגדל מספר הסגנים כאמור, תקבע ועדת הכנסת מאיזו סיעה יהיו הסגנים הנוספים".
ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-25 היו ארבעה סגנים: עוה"ד אילן בומבך מטעם סיעת הליכוד, חה"כ איתן גינזבורג מסיעת כחול לבן, גב' אטל הובן מטעם סיעת יש עתיד וחה"כ משה ארבל מסיעת ש"ס.