stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדיניות רפואת הפריון בישראל
הערות שוליים

↑  ארגון הבריאות העולמי, International Committee for Monitoring Assisted Reproductive Technology (ICMART) and the World Health Organization (WHO) revised glossary of ART terminology
↑  דונת, אורנה, פרו–נטליזם סדוק: נרטיבים של הולדה ואי–הולדה בישראל, סוציולוגיה ישראלית, תש”ע, 2010, עמ' 417-439
↑  משרד הבריאות - מדינת ישראל, המלצות הוועדה הציבורית לבחינת הסדרה חקיקתית של נושא הפריון וההולדה בישראל
↑  משרד הבריאות - מדינת ישראל, טיפולי פוריות ופונדקאות
1 2  טיפולי פוריות, באתר כל זכות
↑  משרד הבריאות - אגף המידע, טיפולי הפריה חוץ גופית - In vitro fertilization (IVF) treatments - 1990-2017
↑  משרד הבריאות - מנהל איכות ושירות, הפריה חוץ גופית - חוברת הדרכה
↑  אלמסי, אוריאנה, תהליך הפונדקאות בישראל ובחו"ל ומרכיבי עלותו בישראל, במימון המדינה, באתר הכנסת - מרכז המחקר והמידע
↑  משרד הבריאות - מדינת ישראל, חוזר מינהל הרפואה 06/2014, באתר מחזורי טיפולי הפרייה חוץ גופית (IVF) בסל השירותים
↑  אלדר־גבע, טליה ; סממה, אתי; לרנר גבע, ליאת, טיפולי הפריה חוץ גופית בישראל: מדיניות המימון הציבורי והשלכותיה, הרפואה, 2018, עמ' 731-737
1 2 3  בירנבוים־כרמלי, דפנה, "יותר זול מעולה חדש"- על מדיניות הפריון והפוליטיקה של 'המשפחה הטבעית' בישראל, מטעם, 2009, עמ' 65-78
↑  אסותא, טופס הסכמה לטיפולי הפרייה חוץ גופית (IVF), באתר בית חולים אסותא - סטנדרט של בריאות
↑  ארליך, יפעת, הפרעת מבחנה, באתר מקור ראשון, דיוקן
↑  משרד הבריאות - מדינת ישראל, תרומת ביציות, באתר משרד הבריאות
↑  טריגר, צבי, על הרגולציה של שירותי הפריון בישראל, מסדירים רגולציה: משפט ומדיניות, 2016, עמ' 269-309
סטפאנוס דדאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 במאי 1982 (בן 42) קילקיס
 הישגים כמאמן
 אליפות הליגה הבלקנית (2021)   מאמן העונה בליגת העל בכדורסל (2021)
 
סטפאנוס דדאס (ביוונית: Στέφανος Δέδας; נולד ב-10 במאי 1982) הוא מאמן כדורסל יווני המשמש כעוזר מאמן בקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל והיורוקאפ.
בסיום עונת 20/21 נבחר סטפאנוס למאמן העונה בליגת העל.
ביוגרפיה

דדאס החל את קריירת האימון שלו בגיל 19, כאשר מונה בשנת 2001 לעוזר המאמן בפאוק סלוניקי אשר שיחקה בליגת העל היוונית בכדורסל וביורוליג תחת המאמן בראניסלאב פרלביץ', אשר גם לו הייתה זו עונת הבכורה. בשלוש העונות הבאות המשיך דדאס לשמש כעוזר המאמן בקבוצה.
לקראת סוף עונת 2003/04 עבר לשמש כעוזר המאמן של מאנט מליגת המשנה וסייע לה להעפיל לליגה הראשונה, ובעקבות כך מונה למאמן הראשי בעונת 2004/05, בעונת הבכורה של הקבוצה ודדאס בליגה הבכירה השיגה הקבוצה 7 ניצחונות אל מול 19 הפסדים ובסיום הליגה סיימה במקום ה-13 ונשרה לליגת המשנה.
בסיום עונה זו ולקראת עונת 2005/06 עבר דדאס לקבוצת הירקליס סלוניקי מליגת העל היוונית בה שימש עוזר מאמן, גם בעונה זו קבוצתו לא נחלה הצלחה וסיימה עם 8 ניצחונות ו-18 הפסדים, במקום ה-13 ונשרה לליגת המשנה.
לקראת עונת 2006/07 עבר דדאס לשמש כעוזר מאמן בקבוצת אגו רת'ימנו מליגת המשנה עמה העפיל לליגת העל היוונית בסיום העונה.
בעונת 2007/08 מונה כמאמן ראשי בקבוצת אופי כריתים מהליגה ה-4. בעונתו הראשונה הוביל את הקבוצה לזכייה באליפות הליגה והעפיל עמה לליגה ה-3. בעקבות הצלחתו בעונה זו, חתם לעונה נוספת בקבוצה בה הוביל את הקבוצה לשלב הפלייאוף ולזכייה באליפות הליגה, ובכך השלים עליית ליגה נוספת, שנייה ברציפות, אל הליגה ה-2.
לקראת אליפות אירופה בכדורסל בשנת 2009 מונה לעוזר המאמן בנבחרת סלובניה בכדורסל עמה הגיע למקום ה-4 באליפות, לאחר שבשלב הבתים גברה הנבחרת על נבחרות חזקות כסרביה וספרד.
בעונת 2008/09 מונה לעוזר המאמן בקבוצת אריס סלוניקי. בעונתו הראשונה סיימה הקבוצה במקום ה-3 בצמרת הליגה היוונית והעפילה לפלייאוף, ובשלב רבע הגמר גברה על פאניוניוס, אך הודחה בשלב חצי הגמר בהפסד לפנאתינאיקוס, אשר בהמשך זכתה באליפות. לאחר עונה זו חתם דדאס לעונה נוספת, אך הפעם סיימה הקבוצה במקום ה-7, ורק בזכות הפרש סלים עדיף העפילה לפלייאוף העליון, בו הודחה ברבע הגמר לאחר הפסד לאולימפיאקוס.
בעונת 2010/11 מונה דדאס לעוזר המאמן בקבוצה ספרטק סנקט פטרבורג תחת המאמן צביקה שרף, עונה זו הייתה מוצלחת עבור הקבוצה שזכתה בגביע הרוסי והגיעה למקום הרביעי בפיינל פור של טורניר היורוצ'לנג'. בסיום העונה המשיך דדאס לעונה שנייה במועדון הפעם תחת המאמן הסלובני יורי זדובץ, בעונתו הראשונה תחת זדובץ סיימה הקבוצה במקום ה-6 בליגה. בעונתו השנייה תחת זדובץ והשלישית במועדון, סיימה הקבוצה במקום ה-3 ואף העפילה לגמר הגביע בו הפסידה, בסיום אותה עונה התפרקה הקבוצה ודדאס עבר לשמש כעוזר מאמן בגזיאנטפ הטורקית. בעונתו הראשונה במועדון סיימה הקבוצה במקום ה-10 בליגה הטורקית הבכירה אך במקביל העפילה לפיינל פור היורוצ'לנג' וסיימה במקום ה-3. במהלך עונתו השנייה במועדון מונה למאמן הראשי של הקבוצה והיא סיימה במקום ה-10 פעם נוספת. גם בעונה הבאה 2015/16 המשיך דדאס לשמש כמאמנה הראשי של הקבוצה, בעונה זו סיימה הקבוצה במקום ה-8 בליגה ובמקביל העפילה לשלב 16 האחרונות ביורופקאפ בו הודחה על ידי פלקנסטרו וארזה האיטלקית.
בעונת 2016/17 הוביל דדאס את הקבוצה למקום ה-7 בליגה ולשלב 16 האחרונות ביורופקאפ בו הודחה על ידי עירוני נהריה.
ב-2017 עבר דדאס לבאקשהיר גם היא מהליגה הטורקית.
במהלך עונת 2019/20 החליף דדאס את שרון דרוקר כמאמן הפועל חולון מליגת העל הישראלית. בעקבות משבר הקורונה והפסקת הליגה עזב דדאס את ישראל ובמקומו מונה באופן זמני עוזרו עמית שרף, אך עם פתיחת עונת 2020/21 בליגת העל שב לישראל ולתפקיד המאמן. בפברואר 2021 האריך את חוזהו בהפועל חולון עד ל-2022. בעונת 2020/21 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 75:91 על קבוצת אקדמיק פלובדיב.
ביוני 2021 עזב את הפועל חולון והחל לאמן את א.א.ק. אתונה.
הערות שוליים

↑  הפועל חולון זכתה באליפות הליגה הבלקנית, באתר ערוץ הספורט, 29 באפריל 2021
↑  אריה ליבנת, הפועל חולון נפרדה מסטפנוס דדאס, שמונה למאמן אא"ק אתונה, באתר הארץ, 28 ביוני 2021
גן רבינוביץ'

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1972 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°45′42″N 35°10′19″E﻿ / ﻿31.7616302°N 35.1719234°E﻿ / 31.7616302; 35.1719234
  (למפת ירושלים מוגדלת) גן רבינוביץ'(למפת ירושלים רגילה) גן רבינוביץ'(למפת הרי ירושלים רגילה) גן רבינוביץ'(למפת הרי ירושלים מוגדלת) גן רבינוביץ' he
 
פסל "הגולם" במרכז הגן, 2022
גן רבינוביץ', המוכר יותר בשם "גן המפלצת", הוא גן שעשועים בשכונת קריית היובל בירושלים, על הציר המרכזי המוביל לבית החולים הדסה עין כרם. הגן ידוע במיצב הבטון הממוקם בו, הקרוי "הגולם" או "המפלצת".
היסטוריה

את המפלצת יצרה הפסלת הצרפתייה ניקי דה סן פאל מבטון יצוק בשנים 1971–1972. הפארק שבו עומדת המפלצת נקרא גן רבינוביץ', על שם האיש שמימן את בניית הפסל והגן. הפסל הוזמן על ידי מוזיאון ישראל במסגרת סדרת פסלים שיועדו להקמה בשכונות בירושלים לאחר פתיחת המוזיאון ב-1965.
לדבריה של דה סן פאל, ועדה בעיריית ירושלים פסלה בהצבעה את הקמת הפסל שאושר כבר על ידי ראש העיר טדי קולק, בטענה שהוא מפחיד מידי עבור ילדים. קולק ביקש מהוועדה להצביע בשנית, וביקש מדה סן פאל להגיע מפריז כדי להגן על הפסל המתוכנן. היא הסבירה להם כי "בהסתמך על כתביו של הפסיכולוג ברונו בטלהיים על אגדות, כשהם מוצגים בהקשר מתאים, דברים מפחידים הם טובים כי הם עוזרים לילדים לכבוש את הפחדים שלהם". לאחר הסבר זה הקמת הפסל אושרה בוועדה.
על פי תיאור שהופיע בעבר באתר עיריית ירושלים ומשם הועתק למקורות רבים נוספים (ניתוח אמנותי שנכתב על ידי ד"ר רונית שטיינברג), המפלצת מייצגת אישה בשרנית החולשת על הפארק, אך עם זאת - משרה תחושה נעימה. בכך מבקשת האמנית לנפץ את דימוי האישה השברירית בעולם המערבי. חלל המפלצת מייצג את רחם האשה - אפל וחמים. בעיצוב פיה של המפלצת כפתח אשר מתוכו יוצאות 3 לשונות-מגלשות, שבאמצעותן גולשים ילדים החוצה, התכוונה האמנית לייצג את הלידה – שבתחילה היא מפחידה, חשוכה ולא ידועה, אך לאחר מכן היא משמחת. בניגוד למרבית הפסלים הצבעונים של דה סן פאל, את המפלצת היא צבעה בשחור ובלבן כדי שלא להתחרות בנוף .
בשנת 2003 צולם במקום הסרט הישראלי "שיבולת בקפה" שבמרכז עלילתו קיימת מסעדה בתוך מתקן המפלצת.
בשנת 2006 צולמה במקום הקלטת "המסע אל הכוכב" של יובל המבולבל.
בשנת 2014 הושלם שיפוץ של הגן סביב המפלצת, שנערך במטרה לעשותו בטוח ונגיש יותר לתושבים, ובשנת 2022 עם סיום בניית קומפלקס בניינים גבוהים בצמוד לגן, הפסל נצבע והגן נפתח מחדש.
מבנה הגן

מיצב הבטון, הקרוי "הגולם" או "המפלצת", משמש כמגלשה לילדים. לראש המפלצת מוביל גרם מדרגות פתלתל, ומפיה נמתחות שלוש מגלשות אדומות.
בגן מתקנים נוספים, אך המפלצת היא האטרקציה המרכזית בו ומהווה מוקד משיכה לילדי מטיילים ותיירים רבים, הבאים מחוץ לעיר.
הערות שוליים

↑  , ראיון באתר Los Angeles Times
↑   דפנה ארד, דברים שלמדתי בתור למגלשה, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2013
↑  , סיבוב במפלצת בירושלים - בלוג חלון אחורי
קולטני דופמין

המוליך העצבי דופמין
קולטני דופמין (באנגלית: Dopamine Receptors או בקיצור DR) הם קולטנים מצומדים לחלבון G (המכונים GPCRs), אשר מופעלים על ידי המוליך העצבי דופמין. האיתות (Signaling) שלהם מתווך על ידי אינטראקציה ושפעול של חלבון G (המכונה GTP-binding proteins).
קולטנים אלה מופעלים על ידי הדופמין שנמצא במרווח הסינפטי, ומעבירים את המידע לתא שעליו הם מקושרים. זהו המנגנון שבאמצעותו הדופמין ששוחרר מהתא הקדם-סינפטי פועל על התאים הפוסט-סינפטיים.
קולטני הדופמין שכיחים במערכת העצבים המרכזית (CNS) של בעלי חוליות.
הם מעורבים בתהליכים נוירולוגיים רבים, כולל מוטיבציה, הנאה, קוגניציה, זיכרון, למידה, שליטה על מוטוריקה עדינה ועוד.
העברה סינפטית של דופמין

פעילות הדופמין במערכת העצבים היא מורכבת, כך שיכולות להיות לו השפעות שונות במקרים שונים. השפעות אלו מקושרות בין היתר לתהליכי העברה סינפטית של המוליך העצבי דופמין.
באופן כללי הדופמין מיוצר ומאוחסן בקצות הנוירונים ומשוחרר לסינפסות שלהם בעקבות דחף עצבי. כאשר הדופמין עובר את המרווח הסינפטי הוא מפעיל את הקולטנים המיוחדים לו בתא הפוסט סינפטי וכך הוא מעביר אליו את המידע.
הדופמין ממשיך לפעול על הקולטנים הבתר-סינפטיים כל עוד הוא נמצא במרווח הסינפטי. בתום פעולת הדופמין הוא מפונה מהסינפסה במספר דרכים. קולטנים קדם-סינפטיים תורמים לוויסות של כמות הפרשת הדופמין לסינפסה.
הדופמין יכול ליצור פוטנציאל פוסט-סינפטי מעכב או מעורר.
אופן ההשפעה של הדופמין תלוי בסוג הקולטן שאליו הוא נקשר ובתא המחובר לקולטן זה.
מעבר לקשרים בין נוירונים ספציפיים, קיימות במוח גם שלוש מערכות דופמינרגיות - מערכת הקשב, מערכת החיזוק, ומערכת קידוד הזיכרון ההצהרתי, בהן הדופמין מתפקד כהורמון לכל דבר.
סוגים של קולטני דופמין

ישנם חמישה סוגים של קולטני דופמין. סוגי הקולטנים השונים מפוזרים באזורים מוחיים שונים, כך שבאזורים מסוימים יכולים להיות יותר או פחות קולטנים מסוג מסוים בהשוואה לאזורים אחרים.
נהוג לסמן את הקולטנים באות D שאליה מצטרף המספר הרלוונטי. מספור הקולטנים נקבע על ידי סדר הגילוי שלהם.
סוגים של קולטני דופמין > DRD1 - קולטני דופמין D1

קולטני דופמין D1 (המכונים גם DRD1), הם קולטנים נפוצים יחסית. קולטני D1 הם קולטנים בתר-סינפטיים. גירוי קולטני D1 מביא לעלייה ברמת השליח השניוני cAMP בתא.
קולטני D1 נמצאים באזור הסטריאטום ובמיוחד באזורים האחראים על תנועה. באזור זה יש קשר הפוך בין פעולת האצטילכולין לבין פעולת הדופמין.
לקולטני D1 שבקליפת המוח הקדם-מצחית יש חשיבות גדולה לזיכרון העבודה.
במהלך ביצוע של מטלה המתבססת על זיכרון העבודה, הדופמין פועל על קולטני D1 לצורך הפחתת יחס אות לרעש וייצוב של הדימוי המנטלי.
הריכוז של נשא הדופמין יכול להשפיע על אופן פעולתו של קולטן הדופמין D1.
זאת משום ששינויים בביטוי של נשא הדופמין יכולים לשנות באופן דרמטי את משך הזמן והעוצמה של האות הדופמינרגי בקולטנים שלו.
סוגים של קולטני דופמין > DRD2 - קולטני דופמין D2

קולטני דופמין D2 (המכונים גם DRD2) הם קולטנים נפוצים יחסית. הם נמצאים באזור גרעיני הבסיס, כמו הגרעין הזנבי והפוטמן (Putamen), גרעין האקומבנס, ב-Olfactory Tubercle ובסטריאטום.
גירוי קולטנים אלו מפחית את רמת ה-cAMP. קולטני D2 יכולים להיות בתר-סינפטיים ויכולים להיות בעמדות קדם-סינפטיות. במקרים רבים הם משמשים כקולטנים עצמיים של התא הקדם סינפטי, אשר מווסתים את קצב ההפקה והשחרור של הדופמין.
קולטני D2 קשורים באופן משמעותי למערכת החיזוק. עלייה בזמינות של קולטני D2 קשורה לאימפולסיביות נמוכה, יציבות רגשית, אפקט חיובי ונטייה לחוויית זרימה.
הזרימה מאופיינת כתחושה הוליסטית שאנשים מרגישים כאשר הם פועלים בריכוז מלא והנאה פנימית.
בהמשך לכך, הפעילות של קולטני D2 מקושרת גם ליכולת היצירתית של האדם.
ההשפעה החזקה של קולטני D2 על הסטריאטום מקושרת ליצירתיות באמצעות ההשפעה שלו על גמישות החשיבה, שהיא חלק חיוני מתהליך זה.
ירידה בכמות קולטני D2 מקושרת להשמנת יתר, אך לא ברור אם היא הגורם או התוצאה.
סוגים של קולטני דופמין > DRD3 - קולטני דופמין D3

קולטני דופמין D3 (המכונים גם DRD3), נמצאים בחלק הקדמי של גרעין האקומבנס ובאזורים לימביים, כגון הגופים הממילריים ואזור הספטום, אך הם נפוצים יותר בסטריאטום, בהשוואה לאזורים אחרים במוח.
קולטנים אלו מווסתים את כמות הפרשת הדופמין אל תוך הסינפסה. גירוי קולטנים אלו מפחית את רמת ה-cAMP בתא.
סוגים של קולטני דופמין > DRD4 - קולטני דופמין D4

קולטני דופמין D4 (המכונים גם DRD4), מבצעים תפקיד חשוב בתיווך האותות הדופמינרגיים בסינפסה. גירוי קולטנים אלו מפחית את רמת ה-cAMP בתא.
הם נפוצים יותר בקליפת המוח הקדם-מצחית בהשוואה לאזורים מוחיים אחרים. הגן האחראי על DRD4 נמצא בכרומוזום 11p15.
סוגים של קולטני דופמין > DRD5 - קולטני דופמין D5

קולטני דופמין D5 (המכונים גם DRD5), נמצאים רק באזורים לטרליים של הגופים הממילריים ובאזורים ההיפוקמפיים.
גירוי קולטנים אלה מעלה את רמת ה-cAMP בתא. הגן של DRD5 נמצא קשור להפרעת קשב.
סוגים של קולטני דופמין > קולטנים עצמיים

קולטנים עצמיים מצויים בדנדריטים, בגופי התא ובכפתורים הסופיים של נוירונים דופמינרגיים. הפעלתם גורמת היפר-פולריזציה ומפחיתה את הירי העצבי. הם דומים ל-D2.
קבוצות של קולטני דופמין

חמשת קולטני הדופמין מחולקים לשתי קבוצות עיקריות: משפחת D1 ומשפחת D2.
לקולטנים שבכל אחת מה קבוצות יש מאפייני איתות (Signaling) המשותפים לקולטנים האחרים באותה הקבוצה, עם זאת ישנם גם הבדלים בין סוגי קולטנים שונים באותה הקבוצה. כלומר, הקבוצות מאחדות בתוכן קולטנים שונים שחלק מהמאפיינים שלהם דומים.
לשתי המשפחות של קולטני הדופמין (משפחת D1 ומשפחת D2) יש תפקידים משלימים בשליטה הקוגניטיבית של התפקודים הניהוליים.
קבוצות של קולטני דופמין > קולטני דופמין ממשפחת D1

משפחת D1 (באנגלית: D1-like dopamine receptors), כוללת את קולטני דופמין D1 ו-D5. קולטנים אלו מופעלים בעזרת אדניל ציקלאז (Adenyl Cyclase) על ידי חלבון G הידוע בשם Gso.
כל התרופות הפועלות על קולטני D1 פועלות גם על קולטני D5, על כן מחקרים פרמקולוגיים לא נוהגים להבדיל ביניהם. בהתאם לכך, ניתן להתייחס לשני קולטנים אלו גם בכינוי המשותף קולטני D1/5.
קבוצות של קולטני דופמין > קולטני דופמין ממשפחת D2

משפחת D2 (באנגלית: D2-like dopamine receptors), כוללת את קולטני דופמין D3, D2 ו-D4. קולטנים אלו אינם זקוקים לאדניל ציקלז, והם מופעלים על ידי חלבון הידוע בשם Gio.
קולטני דופמין ממשפחת D2 עוסקים במודולציה של אותות מוטוריים.
השפעות על קולטני דופמין

הריכוז של נשא הדופמין יכול להשפיע על אופן פעולתם של קולטני הדופמין D1 ו-D2.
זאת משום ששינויים בביטוי של נשא הדופמין יכולים לשנות באופן דרמטי את משך הזמן והעוצמה של האות הדופמינרגי בקולטנים שלו.
היבטים רפואיים ונוירו-פסיכיאטריים

האטיולוגיה של הפרעת קשב מקושרת לשונות בגנים של קולטני הדופמין, כמו DRD4 ו-DRD5. האלל 7R של DRD4 אותר כמצביע על סיכון להפרעת קשב.
היבטים רפואיים ונוירו-פסיכיאטריים > תרופות הפועלות על קולטני הדופמין

משום שלקולטנים שונים ישנה השפעה שונה, אחת המטרות של הפרמקולוגיה היא לפתח תרופות שתפעלנה באופן ספציפי על סוג מסוים של קולטנים מבלי שתשפיע על הסוגים האחרים. כך ניתן להעלות את יעילותה של תרופה מסוימת תוך צמצום תופעות לוואי בלתי רצויות.
התרופה מטוקלופראמיד שייכת למשפחת התרופות חוסמות קולטני דופמין. היא משמשת בעיקר לטיפול בבחילות והקאות אשר נגרמים עקב טיפולים כימותרפיים ולבעיות ושט וקיבה. כמו כן, התרופה משמשת לטיפול במיגרנה. מטוקלופראמיד ככל הנראה נקשר לקולטני דופמין מסוג D2 ופועל עליהם כאנטגוניסט. בנוסף פועל כאנטגוניסט על קולטני 5-HT3 וכאגוניסט לקולטני 5-HT4. התרופה פועלת כנוגדת בחילות והקאות בעקבות הפעילות האנטגוניסטית על קולטני הדופמין מסוג D2 הנמצאים במערכת העצבים המרכזית. במינונים גבוהים הפעילות האנטגוניסטית על קולטני 5-HT3 יכולה גם כן להקל על בחילות והקאות. פעילות מערכת העיכול מושפעת מפעילות מוסקרינית, פעילות אנטגוניסטית של קולטני D2 ופעילות אגוניסטית של קולטני 5-HT4.
היבטים רפואיים ונוירו-פסיכיאטריים > תרופות הפועלות על קולטני הדופמין > אגוניסטים לדופמין

קיימות מספר תרופות המשמשות כאגוניסטים לדופמין. תרופות אלו מחקות את פעילותו של דופמין בתאים הפוסט סינפטיים וגורמים לשרשרת תהליכים תוך תאית בדומה לזה שנעשה על ידי הצמדות דופמין לקולטן.
השימוש הרפואי באגוניסטים לדופמין כולל טיפול במחלת פרקינסון, תסמונת הרגליים חסרות המנוחה, היפרפרולקטינמיה (בעיקר קברגולין) והפסקת הנקה (קברגולין). למשל, פרמיפקסול פועל על הקולטנים D2, D3 ומחקה את פעילותו של המוליך העצבי דופמין. בכך מביא להקלה על התסמינים של מחלת פרקינסון. באופן דומה לתרופה רופינירול יש אפיניות גבוהה לרצפטור D2 והיא מחקה את פעילותו של הדופמין. בכך מביא להקלה על התסמינים של מחלת פרקינסון.
מבחינה כימית והיסטורית, מקובל לחלק את משפחת האגוניסטים לדופמין לשתי קבוצות עיקריות:
נגזרות של ארגוט - אלו הן תרופות שהופקו מפטריית הארגוט. הן כמעט ולא נמצאות יותר בשימוש (למעט ברומוקריפטין, שבארצות הברית משמש לטיפול בסוכרת מסוג 2 קשה), בשל תופעות לוואי הפוגעות במסתמי הלב. תרופות אלו פועלות על כל הקולטנים של דופמין.
תרופות שאינן נגזרות של ארגוט - אלו הן תרופות חדשות יותר עם פרופיל בטיחות טוב יותר מבחינה לבבית. התרופות שהן אינן נגזרות של ארגוט (למעט רוטיגוטין) פועלות באופן ספציפי על הקולטנים D2-D3, ובכך יותר סלקטיביים בפעולתם בסינפסה.
גלובליזציה מוגבלת

גלובליזציה מוגבלת הוא מושג אשר נטבע על ידי פרופסור דפנה הקר, משפטנית וחוקרת מגדר באוניברסיטת תל אביב.
המושג מורכב משני מונחים: גלובליזציה וגבולות והוצג בספרה "משפחות ממושפטות בעידן של גלובליזציה מוגבלת" אשר זכה בפרס מטעם האגודה למשפט וחברה האמריקאית.
הטענה של הקר היא שכיום אנו חיים בתקופה שבה הגלובליזציה וגבולות גאו-פוליטיים וחברתיים הם שני כוחות חשובים הקשורים זה לזה ומשפיעים על היבטים שונים בחיינו, כולל המימד המשפחתי. הטיפולוגיה שהקר מציעה מתארת שיתוף פעולה מורכב, בעל עושר של דינמיקות שונות היוצר מתח בין הגלובליזציה לבין הגבולות אשר מושפע מתפקידיו השונים של החוק ומשפיע באופן ישיר ועקיף על משפחות.
פילוח חלוקת ההון לפי מדינות העולם, בנק קרדיט סוויס, 2018
מבנים משפחתיים אשר מושפעים על ידי גלובליזציה מוגבלת

אנשים שמתחתנים מחוץ לקבוצת המוצא שלהם: נישואים חוצי גבולות, נישואין רב לאומיים, נישואי תערובת, נישואים חוצה תרבויות, נישואים בין דתות ונישואים בין גזעים. את התופעה ניתן להסביר באמצעות החשיפה הפיזית והווירטואלית לתרבויות, גזעים, דתות ואמונות שונות שהיא תוצאה של הגלובליזציה. כמו כן, ניתן להסבירם על ידי סבלנות גוברת לאקסיומות העולות מהתפישה המערבית העולמית של הגשמה עצמית של האדם באמצעות המשפחה.
כלות בהזמנה היא דוגמה לנישואים חוצי גבולות בעל אופי מגדרי מובהק מאחר שלרוב אלו הנשים שעוזבות את מדינתן ועוברות לגור עם הגבר במדינה שלו. בחלק מן המקרים, במדינות בהן נשים קיבלו דרגות עצמאות מסוימת, גברים מחפשים נשים ממדינות פחות מפותחות מתוך תפיסה שלהן אופי יותר מסורתי. דוגמה לכך ניתן לראות בסינגפור, כאשר 35% מנישואי הגברים המקומיים הם לנשים ממדינות אסייתיות פחות מפותחות, מה שמשאיר נשים מקומיות רבות לא נשואות. תגובת נגד לכך ניתן לראות במדיניות של טאיוואן אשר בשנת 2004 עמד שיעור הנישואים של גברים מקומיים לנשים זרות על 22% ולאחר מדיניות הגירה מחוזקת של הממשלה שמטרתה הייתה להרתיע יבוא כלות, ירד המספר ל-10%.
תיירות פוריות היא דוגמה למונח חדש במיליון המונחים המשפחתי אשר מתייחסת לדרכים חוצות גבולות להבאת ילד לעולם. תיירות זו כוללת: תיירות הולדתית, גלות פוריות, הגירת רבייה וטיפולי רבייה חוצי גבולות. כולם מתייחסים לתופעה בה אנשים במדינה אחת נוסעים למדינה אחרת לקנות שירותים הקשורים להיריון (ביציות, זרע, פונדקאות) או מייבאים בין מדינות. הפלות היא דוגמה נוספת של שירותי פוריות חוצי גבולות אשר עלתה לכותרות בשנים האחרונות בעקבות מחאת הנשים האיריות בעקבות הצורך שלהן לנסוע לבריטניה על מנת לעבור הפלה. על היכולת לרכוש שירותי רבייה בחו"ל והמחלוקת בדבר קבילותם המוסרית של הפלות ופונדקאות, מכנה דפנה הקר צביעות גלובלית משפחתית. מצב בו מדינה אחת מחוקקת חקיקה מגבילה על המשפחה תוך הנחה כי הדבר לא יעורר אופוזיציה או פעילות אזרחית מאחר שהאזרחים יכולים לספק את הצרכים המשפחתיים שלהם במדינה אחרת בעלת חקיקה מאפשרת. במקרה זה הגלובליזציה והגבולות בין המדינות הם סימביוטיים: מדינות הלאום יכולות לשמר את הנורמות שלה בזכות ההיצע הגלובלי של שירותי הרבייה ואילו תעשיית ההתרבות הגלובלית מרוויחה ממדיניות ההגבלה של מדינות הלאום.
היקום המשפטי המקיף משפחות בעידן הגלובליזציה המוגבלת

משפט מדינתי: המערכת המשפטית המרכזית מכולן עבור משפחות אך כיום אנשים מושפעים לעיתים יותר ממערכת משפט מדינתית אחת – מדינות מוצא, מדינת הגירה, מדינה שממנה אימצו, מדינה של הפונדקאית, מדינה בה נקנה רכוש וכו'. בין החוקים המדינתיים עלולות להיווצר התנגשויות וישנם מנגנונים שונים להתמודדות עמם כגון עקרון כיבוד הערכאות או הנימוס המשותף.
משפט בינלאומי: אחד הביטויים החשובים ביותר של הגלובליזציה היא הספירה המשפטית הבינלאומית. מקורותיה של הספירה הם האו"ם ומשפט זכויות האדם הבינלאומי שהוא מפתח, אומות אזוריות כגון האיחוד האירופי ומעצמות על כמו ארצות הברית אשר משתמשות במשפט הבינלאומי כדי להשפיע על מדינות אחרות. המשפט הבינלאומי רלוונטי למשפחות מאחר שהוא מאפשר, לדוגמה, לקורבנות אלימות במשפחה לעזוב את בן הזוג המכה באמצעות הגירה או משפיע על השיח התוך מדינתי לגבי נושאים כמו הזמנת כלות ואימוץ בינלאומי.
משפט תת-מדינתי: ביטוי למשטר של משפט דתי או שבטי אשר באמצעות שליטה על המשפחה נתפס כחיוני לשמירה על הקולקטיב, בייחוד בקרב מהגרים ומיעוטים, ולעיתים מתנגש עם המשפט המדינתי.
הקר טוענת בספרה כי אין מענה מאחר שהמציאות מורכבת ודינמית, שהמשפט לא יכול לייצר וודאות חברתית דרך המשפט; על כן צריך לעבור מדיני המשפחה הקלאסיים ולהבין שהמשפחתיות מעוצבת גם לפי דינים אחרים: כדי להבין משפחתיות היום צריך להבין את הגלובליזציה. ישראל היא כר מחקרי טוב מאחר שתמיד הייתה מדינת הגירה. ניתן לראות את גלי ההגירה שחווה אירופה ואיך היחס למשפחתיות ולכן עולים דיונים על איך מתגרשים ומתחתנים, מה מעמד הילדים, האם לתת אוטונומיה לקבוצות דתיות בדיני נישואין וגירושין? העיסוק בשאלות אלו הן לאור המתח בין רב תרבותיות לזכויות נשים.
בפסק הדין מ"נ 16-12-4789 יעל איזנברג וגויה נימר גלטן ווין נ' רשות האוכלוסין וההגירה דן בית המשפט המחוזי בתל אביב ערעור שהגישה האגודה לזכויות האזרח בשם יעל, אזרחית ישראל, וגויה, מבקש מקלט מסודאן, והורה לרשות האוכלוסין וההגירה להמשיך בהליך להסדרת מעמדו של גויה לקבלת מעמד של קבע בישראל, גם ללא שיציג מסמכים משלטונות סודאן. בפסק הדין, שניתן בספטמבר 2019, מתייחסת השופטת מיכל אגמון-גונן ל"צומת זו בין גלובליזציה הגירה ומשפחה" כתחום חדש בדיני הגירה ומפנה אל המושג גלובליזציה מוגבלת ולספרה של הקר בדיון על הדילמות בין זכויות מהגרים לפיקוח מדיני על הגירה.
נקודת מבט מגדרית

כיצד אידאולוגיות מגדריות בתוך מדינות, אליהן או מהן מהגרים, מעצבות דפוסים, חוויות והשפעות של חציית גבולות לאומיים. כיצד חצית הגבולות הלאומיים מאתגרת אידאולוגיות מגדריות ומעצימה נשים באמצעות שיתופי פעולה עם נשים מקבוצות אתניות ודתיות שונות. מן הצד השני המחירים המגדריים של חציית גבול שניתן לראות בסחר באנשים בתעשיית הניצול והזנות.
דנציג-רוזנברג ולבנקורן דנות בנושא האלימות ההגירתית וחוקרות את התופעה של יחסים אלימים בין גברים ישראלים לנשים מהגרות המבקשות להתאזרח. במחקר עולה כי הנשים סובלות משוליות כפולה (אינטרסקציונליות) ולמעשה סובלות גם מהיותן נשים וגם מהיותן מהגרות: למהגרות כמעט אין מרחב בחירה לצאת מן המצב שכן הן יכולות לשוב לארצן ופנייה לרשויות עשויה לגרום לגירוש. כך, המדינה הופכת למעשה כשחקן מרכזי המסייע לגבר. התאזרחות באמצעות נישואין נועדה להגשים את הזכות למשפחה ולכן הגבר המגיש את הבקשה, נוכחותו נדרשת בכל שלב, שולט בעברית לצורך הכנסת המסמכים. במערכת יחסים אלימה, הגבר עושה שימוש בפריווילגיה זו במועדי חידוש מעמד האישה: איומים בגירוש, איחור בהגשת בקשה, סירוב להעניק לה גישה למסמכים וכו'. החסמים העומדים בפני הנשים הן לא רק אלימות הגירתית, אלא גם חסמים תרבותיים פסיכולוגיים – כמהגרות אין להן מעגלי תמיכה, אינן מכירות את השפה ואת הנהלים לצורך הגשת תלונה. כך, נוצר משולש אלימות: המדינה מעניקה כוח לגבר, הגבר מנצל כוח זה ליחסים אלימים, בפרט בשלבים בהם האישה זקוקה לו לצורך קידום התאזרחותה, והצלע המחברת בין המדינה לאישה חוסמת את דרכה להיחלץ מאלימות.
היבט מגדרי נוסף לפרקטיקות המושפעות מן הגלובליזציה המוגבלת היא הטענה כי פונדקאות ותיירות רבייה הן למעשה ניצול נשים עניות וישנו חשש מסחר בביציות והחפצת הפונדקאית. ישראל לדוגמה, איננה מסדירה בחוק את נושא הפונדקאות בחו"ל אך דה פקטו מבוצעת פונדקאות. מדובר בשיתוף פעולה חד כיווני מאחר שישראל איננה מאפשרת פונדקאות לזרים אך נוצרה רגולציה שלא פורסמה: בדיקות גנטיות, אימוץ, הסכמה מדעת של הפונדקאית. הקר טוענת כי מדובר במקרה של צביעות גלובלית, ישראל מאפשרת לאזרחיה לעשות בחו"ל את מה שהם לא יכולים בארץ.
מקרה הבוחן של מקדונלד'ס

מקדונלד'ס נחשבת לדוגמה הבולטת לגלובליזציה כרשת בעלת סניפים הפרושים באפון גלובלי ברוב מדינות העולם. כאשר נבחן את התופעה הגלובלית של המקדונליזציה בהקשר הלאומי בו היא פועלת ניתן לעמוד על המתח שבין הגלובליות לבין הגבולות הגאו פוליטיים.
סניפי מקדונלד'ס
דרום קוריאה
הונג קונג
בבייג'ינג, צעירים נכנסים לאכול במקדונלד'ס לא רק מפאת טעמו של האוכל אלא כי מדובר באקט מחאה של חופש וחציית גבול. בדרום קוריאה, על אף התאמתו של המזון בסניפים לטעם המקומי, חלק מן התושבים תופסים אכילת ביג מק כאקט של בגידה. בהונג קונג, מקדונלד'ס הציגה תרבות שירות שלא הייתה מוכרת למקומיים והשפיעה על מסעדות מקומיות ומתקנים מסחריים אחרים המאופיינים בשירותים נקיים ותורים מסודרים; עם זאת, התושבים המקומיים לא בהכרח משליכים את המגש או עוזבים את השולחן כאשר הם מסיימים לאכול. מקדונלד'ס החלה במכירה של מנות מותאמות למדינות בהן היא נוכחת ומתגאה ברגישות שלה להקשר התרבותי לאומי. בישראל ניתן לראות דוגמאות לכך במוצרי ה'מקשווארמה', 'מקפלאפל' ו'מקקבב'. מקדונלד'ס לא רק משנה את התרבות והכלכלה הלאומית אלא גם משתנה על ידם.