stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תוכנית מרקורי
טיסות מאוישות > אסטרונאוטים

האמריקאים הראשונים שטסו לחלל נבחרו מתוך קבוצה של 110 טייסים בשירות הכוחות המזוינים של ארצות הברית, שנבחרו הודות לניסיון הטיסה שלהם בתור טייסי ניסוי ובגלל הדרישות הפיזיות והרפואיות בהן עמדו. נאס"א הודיעה על בחירתם של שבעה מתוך ה־110 - שנודעו בכינוי "שביעיית מרקורי" - כאסטרונאוטים ב־9 באפריל 1959, אך רק שישה מתוכם טסו בתוכנית, מאחר שדיק סלייטון, הטייס השביעי, קורקע בעקבות בעיות רפואיות. סלייטון טס בסופו של דבר במשימת אפולו־סויוז ב־1975 לאחר שהוכיח את כשירותו הרפואית. שבעת האסטרונאוטים היו, לפי סדר טיסתם:
אלן ברטלט שפרד הבן, USN,‏ (1923–1998), האמריקאי הראשון בחלל, 5 במאי 1961.
וירג'יל איוון "גאס" גריסום, USAF,‏ (1926–1967), טס ב־21 ביולי 1961. נהרג באסון אפולו 1.
ג'ון הרשל גלן הבן, USMC, ‏(1921–2016), האמריקאי הראשון שהקיף את כדור הארץ, 20 בפברואר 1962.
מלקולם סקוט קרפנטר, USN, (2013–1925), טס ב־24 במאי 1962.
וולטר מרטי "וואלי" שירה, USN,‏ (1923–2007), טס ב־3 באוקטובר 1962.
לירוי גורדון קופר הבן, USAF,‏ (1927–2004), טס ב־15 במאי 1963.
דונלד קנט "דיק" סלייטון, USAF,‏ (1924–1993), קורקע ב־1962 אך הוצב מחדש למשימת אפולו־סויוז בה טס ב־1975.
כשם שנבחנו משגרי וקפסולות התוכנית, כך נבדקו והוכשרו גם טייסיה. לרוב המבחנים האלו נבנו מתקנים מיוחדים שדימו את מצב חוסר המשקל אותו יחוו הטייסים בחלל, ואת כוחות הג'י הרבים אותם יחוו בעת החזרה מהחלל. כמו כן התאמנו הטייסים בתפעול הקפסולה, ביצוע תמרונים שונים ויציאה מהקפסולה כאשר הם לבושים בחליפת חלל.
טיסות מאוישות > שיגורי מרקורי מאוישים

סך הכל שוגרו לחלל במסגרת התוכנית שש משימות מאוישות. הידועות מבין השש הן הראשונה והשלישית. במשימה הראשונה, ששוגרה ב־5 במאי 1961, הפך אלן שפרד לאמריקאי הראשון בחלל ולאדם השני בחלל אחרי יורי גאגרין הרוסי שטס בחלל חודש לפי כן. במשימה השלישית, ששוגרה ב־20 בפברואר 1962, הפך ג'ון גלן לאמריקאי הראשון שהקיף את כדור הארץ (ולאדם השלישי אחרי גאגרין וגרמן טיטוב).
שתי משימות תת־מסלוליות שתוכננו בוטלו כיוון שהתגלו כחסרות משמעות ופחות מתקדמות מהמשימות המסלוליות ששיגרה ברית המועצות. גם שלוש משימות מסלוליות בוטלו כי הובן שהחללית הגיעה לגבול יכולותיה.
החל מטיסתו של אלן שפרד ב"פרידום 7", קראו האסטרונאוטים לחלליתם בשם שהסתיים במספר 7, כסימן לעבודת הצוות של חבריהם האסטרונאוטים.
טיסות מאוישות > רשימת הטיסות המאוישות

| תג | משימה | אות קריאה | משגר | זיהוי | אסטרונאוט | תאריך שיגור | שעה | משך המשימה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | מרקורי־רדסטון 3 | פרידום 7 (חופש) | מרקורי־רדסטון | MR-3 | אלן שפרד | 5 במאי 1961 | 14:36 UTC | 15 דקות ו־28 שניות | האמריקאי הראשון בחלל. |
|  | מרקורי־רדסטון 4 | ליברטי־בל 7 ("פעמון החירות") | מרקורי־רדסטון | MR-4 | וירג'יל גריסום | 21 ביולי 1961 | 12:20 UTC | 15 דקות ו־37 שניות | טיסה תת־מסלולית שנייה. החללית שקעה במים לפני שחולצה (האסטרונאוט חולץ בשלום) בעקבות התפוצצות בלתי צפויה של צוהר החללית. הוּצאה מהמים ב־1999. |
|  | מרקורי־אטלס 6 | פרנדשיפ 7 (ידידות) | אטלס | MA-6 | ג'ון גלן | 20 בפברואר 1962 | 14:47 UTC | 4 שעות, 55 דקות ו־23 שניות | האמריקאי הראשון במסלול סביב כדור הארץ (3 הקפות). |
|  | מרקורי־אטלס 7 | אורורה 7 (זוהר הקוטב) | אטלס | MA-7 | סקוט קרפטנר | 24 במאי 1962 | 12:45 UTC | 4 שעות, 56 דקות ו־15 שניות | 3 הקפות, נחת במרחק 402 ק"מ מהמטרה. קרפטנר החליף את דיק סלייטון שיועד לטוס במשימה במקור. |
|  | מרקורי־אטלס 8 | סיגמה 7 (סיגמה) | אטלס | MA-8 | וולטר שירה | 3 באוקטובר 1962 | 12:15 UTC | 9 שעות, 13 דקות ו־11 שניות | 6 הקפות. המשימה כללה מספר ניסויים הנדסיים. |
|  | מרקורי־אטלס 9 | פיית' 7 (אֵמון) | אטלס | MA-9 | גורדון קופר | 15 במאי 1963 | 13:04 UTC | יום אחד, 10 שעות, 19 דקות ו־49 שניות | 22 הקפות. האמריקאי הראשון ששהה מעל ליום בחלל. האמריקאי האחרון שהקיף את כדור הארץ בטיסת סולו. |
טיסות מאוישות > רשימת הטיסות המבוטלות

| משימה | אות קריאה | משגר | זיהוי | אסטרונאוט | שיגור מתוכנן | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balloon Ascents | N/A | N/A |  |  | מרובה | בוטלה ב־22 במאי 1959. |
| מרקורי־יופיטר | N/A | יופיטר | N/A | MJ-1 |  | בוטלה ב־1 ביולי 1959 - טיסת מבחן למגן החום. |
| מרקורי־יופיטר | N/A | יופיטר | MJ-2 | שימפנזה | ינואר־אפריל 1960 | בוטלה ב־1 ביולי 1959 - בחינת קפסולת מרקורי בתנאי לחץ מרביים. |
| מרקורי־אטלס 10 | פרידום 7-II | אטלס | MA-10 | אלן שפרד | אוקטובר 1963 | בוטלה ב־13 ביוני 1963 - יועדה להימשך 3 ימים. |
| מרקורי־אטלס 11 |  | אטלס | MA-11 | וירג'יל גריסום | ספטמבר־דצמבר 1963 | בוטלה באוקטובר 1962 - יועדה להימשך יום אחד |
| מרקורי־אטלס 12 |  | אטלס | MA-12 | וולטר שירה | ספטמבר־דצמבר 1963 | בוטלה באוקטובר 1962 - יועדה להימשך יום אחד |
טיסות מאוישות > מערך העקיבה ומרכז הבקרה

על מנת לעקוב אחר החללית בעודה בחלל ובחזרתה לכדור הארץ, הוקמה רשת תחנות רדיו לאורך קו המשווה. שתי רשתות עיקוב כבר היו קיימות, אחת למשימות רובוטיות ואחת למשימות חלל עמוק, אך הן לא התאימו למשימות מאוישות.
כמו כן הוקם מרכז בקרה לתוכנית בנמל החלל קייפ קנוורל, אשר ממנו נשלטו ונוטרו שיגורי התוכנית, הטיסות הרובוטיות המאוישות, ופעילויות שונות הקשורות לתוכנית. מרכז בקרה זה שימש גם לשליטה במשימה המאוישת הראשונה בתוכנית ג'מיני - ג'מיני 3 - אך מאחר שתוכנית זו דרשה ציוד מתקדם יותר נבנה עבורה מרכז בקרה חדש.
עלות התוכנית

בינואר 1969 הציגה נאס"א בפני הקונגרס הערכה לעלויות תוכניות מרקורי, ג'מיני ואפולו. לפי הערכה זו, עלות תוכנית מרקורי עמדה על 392.6 מיליון דולר, כמפורט להלן:
חללית: 135.3 מיליון $
משגרים: 82.9 מיליון $
מבצעים: 49.3 מיליון $
ציוד עיקוב ומבצעים: 719 מיליון $
מתקנים: 53.2 מיליון $
ב־2010 העריכו ב־The Space Review כי עלות התוכנית הייתה כ־1.6 מיליארד $, בדולרים של 2010.
מורשת > סמלי המשימות

תגי משימות, כביכול של תוכנית מרקורי, פורסמו וזמינים לקהל (תגים אלו מופיעים בטבלת המשימות המאוישות לעיל). במציאות, תגי אלו עוצבו על ידי יזמים פרטיים מספר שנים לאחר סיום התוכנית. הדרישה לתגי משימות לתוכנית מרקורי באה מהציבור לאחר שטייסי תוכנית ג'מיני עיצבו לעצמם תגי משימה. כאשר שוגרו טייסי תוכנית מרקורי, הם לבשו על חליפת החלל שלהם רק תג עם סמל נאס"א ותג עם שמם. עם זאת, כל טייס מרקורי קיבל את הזכות לתת שם לחלליתו, שם ששימש כאות הקריאה לחללית וכן עיטר את החללית מבחוץ.
מורשת > סרטים

ב־1983 יצא סרט קולנוע אמריקאי - The Right Stuff - שתיאר את תוכנית מרקורי על פי ספר בעל אותו שם שכתב טום וולף ושיצא לאור ב־1979. הסרט עוסק גם בטיסות ובטייסי הניסוי במטוסים כגון ה־X-1 וה־X-15 שקדמו לתוכנית.
בפרק הראשון של סדרת הטלוויזיה הדוקומנטרית הבריטית "When We Left Earth: The NASA Missions" מתוארת תוכנית מרקורי. התוכנית שודרה לראשונה בארצות הברית ב־2008.
מורשת > בולים

ב־1962 כיבד משרד הדואר של ארצות הברית את טיסת מרקורי־אטלס 6 בבול המתאר את המשימה. הבול נמכר לראשונה בקייפ קנוורל, פלורידה, ב־20 בינואר 1962, יום שיגור המשימה. ב־4 במאי 2011 הוציא משרד הדואר בול לכבוד יובל שנים לשיגור האמריקאי הראשון לחלל - אלן שפרד - ששוגר ב־5 במאי 1961.
מורשת > פרסים

ב־25 בפברואר 2011 העניקה Institute of Electrical and Electronics Engineers‏ (IEEE), האגודה המקצועית הגדולה בעולם להנדסת חשמל ואלקטרוניקה, פרס לחברת בואינג (ממשיכתם של מקדונל איירקראפט קורפוריישן ומקדונל דאגלס) על פיתוחים המהווים ציון דרך טכנולוגי, שפותחו בתוכנית מרקורי. IEEE מעניקה את הפרס לתוכניות ופרויקטים שהושלמו לפחות 25 שנים לפני הענקתו. בואינג קיבלה את הפרס הודות ל"מערכות הניווט, השליטה, הייצוב וטוס־על־חוט שהוצגו בחללית מרקורי".
ראו גם

חקר החלל
המרוץ לחלל
תוכנית ווסטוק
Born Sinner

Born Sinner (בעברית: חוטא נולד) הוא אלבום האולפן השני של הראפר האמריקאי ג'יי קול. האלבום יצא לאור ב-18 ביוני 2013, על ידי חברות התקליטים ByStorm אנטרטיינמנט, קולומביה רקורדס, דרימוויל רקורדס ורוק ניישן. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200, וקיבל את תואר הפלטינה מאיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי.
רשימת רצועות

| Born Sinner> מס' | Born Sinner> שם | Born Sinner> משך | Born Sinner>  | Born Sinner>  | Born Sinner>  | Born Sinner>  | Born Sinner>  | Born Sinner>  | Born Sinner>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Villuminati  | 5:07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kerney Sermon (Skit)  | 0:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Land of the Snakes  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Power Trip (בשיתוף מיגל)   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Mo Money (Interlude)  | 1:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Trouble  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Runaway  | 5:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | She Knows (בשיתוף אמבר קופמן וקאלטס)   | 4:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rich Niggaz  | 4:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Where's Jermaine? (Skit)  | 0:36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Forbidden Fruit (בשיתוף קנדריק לאמאר)   | 4:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Chaining Day  | 4:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Ain't That Some Shit (Interlude)  | 2:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Crooked Smile (בשיתוף TLC)   | 4:38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Let Nas Down  | 4:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Born Sinner (בשיתוף ג'יימס פונטלרוי)   | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 59:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס> מס' | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס> שם | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס> משך | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  | Truly Yours 3 — מהדורת דלוקס: רצועות בונוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. | Miss America  | 3:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | New York Times (בשיתוף 50 סנט ובאס)   | 4:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Is She Gon Pop  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Niggaz Know  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Sparks Will Fly (בשיתוף ג'נה אייקו)   | 4:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 78:18 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2013)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2013)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2013)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 14 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 1 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |
|  דנמרק | היטליסטן | 24 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 7 |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 11 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 2 |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 27 |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | – |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים העצמאיים | 40 |
נתוני מכירות

| מדינה | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 796,000 |
| בריטניה (BPI) | זהב | 100,000 |
| קנדה (Music Canada) | זהב | 40,000 |
 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
הערות שוליים

↑  The Source |Record Report: J. Cole - 'Born Sinner', The Source, ‏2013-06-21 (באנגלית)
↑  Review: J. Cole analyzes himself with 'Born Sinner', Los Angeles Times, ‏2013-06-18 (באנגלית)
↑  Hip Hop Album Sales: The Week Ending 6/23/2013 | Get The Latest Hip Hop News, Rap News & Hip Hop Album Sales | HipHop DX, web.archive.org, ‏2013-06-29
↑  J. Cole's 'Born Sinner' Jumps to No. 1 on Billboard 200 Chart, Billboard, ‏2013-07-10
↑  Independent Albums 2023, Billboard, ‏2023 (באנגלית)
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
↑  From Hometown Hero to Superstar Status: How High Can J. Cole Climb?, Billboard, ‏2016-12-21
↑  Gold/Platinum, Music Canada (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 57db9419-f0a0-4060-8003-b7737b9dab4d
GMC

| --- | --- |


GMC אקדייה
 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1911–הווה (כ־113 שנים) 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  משאית 
  
 www.gmc.com
 
GMC (ג'י אם סי) הוא מותג של יצרנית כלי הרכב האמריקאית, ג'נרל מוטורס, המשווק על ידה בצפון אמריקה ובמזרח התיכון.
דגמים

בין הדגמים בעבר ובהווה של GMC:
PD-4501 סינאקרוזר - אוטובוס דו מפלסי אשר יוצר בין השנים 1954–1956. יוצרו 1,001 יחידות.
דגמי GMC סדרה B - סדרות אוטובוסים, רובם אוטובוסים לבתי ספר אשר יוצרו בין השנים 1966–2003.
GMC אסטרו - סדרת משאיות כבדות אשר יוצרו בין השנים 1987–1969
GMC מוטורהום - מעונוע (קרוואן) אשר יוצר בין השנים 1978–1972
דגם GMC ג'נרל - משאיות כבדות אשר יוצרו בין השנים 1977–1988.
ספארי (Safari) - רכב מסוג מיניוואן. היה נפוץ בישראל במקביל לדגם "אסטרו" של שברולט. יצורו הופסק בשנת 2005 והוחלף חלקית בשברולט אפלנדר.
יוקון (Yukon) - רכב שטח. הגיע לישראל בדגם ארוך (5 דלתות) ודגם קצר (3 דלתות). נודע בממדיו הגדולים מאוד. מקביל לדגם ה"טאהו" של שברולט. בעל מנוע בנזין בנפח 5.7 ליטר.
סונומה (Sonoma) - רכב מסוג פיק-אפ (טנדר). הגיע לארץ בעיקר בדגמי 4X2. בראשית תקופתו בישראל נחשב ליקר אך מחירו הנוכחי קרוב יותר לזה של כלי רכב דומים. יצורו הופסק בשנת 2004 והוחלף בשברולט קולורדו שמבוססת על איסוזו I760.
ג'ימי אס (S) (Jimmy) - "אחיו הקטן" של היוקון וקטן ממנו גם בממדיו. מקביל ל"טרייל בלייזר" של שברולט.
ג'ימי סי/קיי (Jimmy c/k) מקביל בממדיו ליוקון, ונחלק לגרסת 4X4 שמסומלת כ-"K" או 4X2 שמסומלת כ-"C". מוצע עם מנועי בנזין 5.0/5.7/7.4 ליטר, או מנוע דיזל בנפח 6.2 ליטר.
סיירה (Sierra) - טנדר בגודל מלא ("פול סייז"). קיימת גם גרסה בעלת גלגלים אחוריים כפולים שמשקלה מעל 3.5 טונות והנהיגה בה דורשת בישראל רישיון נהיגה מדרגה C1 (המיועד למשאית קלה). מקביל לדגם סילבראדו של שברולט.
סוואנה (Savana) - רכב מסחרי גדול המשמש בין היתר לאמבולנסים (דגמי האמבולנסים מגיעים ללא חלונות בצד שמאל). מיובא לישראל עד היום. החליף את הדגם המיושן "ואנדורה" שאינו מיוצר מ-1996. בחלק משנות שיווקו בישראל היווה מקלט מס פופולרי לבעלי עסקים שכן משקלו הגדול מאפשר להכיר בכל הוצאותיו לצורכי מס, ומאידך אינו דורש רישיון נהיגה של משאית. שני חסרונותיו העיקריים הם צריכת סולר גבוהה, בשל מנועו הגדול בנפח 6.6 ליטרים, וגודלו הפיזי הרב, המקשה על התמרון בו בשטח עירוני.
אקדייה (Acadia) רכב שטח בעל 8 מקומות ישיבה מפואר יותר קומפקטי מהיוקון עם עיצוב חדשני
דגמים > דגמי קונספט

GMC דהנאלי XT
הערות שוליים

↑  היסטוריה משאיות של GMC web.archive.org/web/20161210181117
↑  היסטורית המשאיות של GMC gmheritagecenter.com/docs/gm-heritage-archive/historical-brochures/GMC/100_YR_GMC_HISTORY_MAR09
ערך זה הוא קצרמרבנושא יצרני רכב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
GMAT

GMAT – Graduate Management Admission Test הוא מבחן הקבלה לתואר שני במנהל עסקים (MBA) הנהוג באוניברסיטאות המובילות בעולם. המבחן הוא בין-לאומי וכתוב בשפה האנגלית.
מבנה

חיבור: המבחן מתחיל בחיבור (AWA). בעבר היו 2 חיבורים. לכל חיבור נושא עליו יש לכתוב במשך 30 דקות ואין אפשרות של בחירה בין נושאים. בחלק זה, יציגו לנבחן טיעון לוגי, אותו יש לנתח ולבקר. עבור החיבור מקבלים הנבחנים ציונים הנעים בין 0 ל-6, בכפולות של חצי נקודה (4.0, 3.5, 5.5, וכו'). הציון הממוצע לחלק זה הוא 4.3.
חשיבה משולבת (Integrated reasoning) - חלק חדש הנכנס לבחינה לקראת סוף 2012 והחליף את אחד החיבורים (החיבור עליו יש להביע דעה, בעד או נגד). בחלק זה, ישנן 12 שאלות מ-4 סוגים שונים (Multi table analysis, graphics interpretation, multi-source reasoning, and two-part analysis) הציון בחלק זה נע בין 1–8 והוא מתקבל בנפרד. בחלק זה עומדות לנבחן 30 דקות ואין קנס על תשובות שלא סומנו.
חלק כמותי: 31 שאלות בסגנון מבחן רב ברירתי (אמריקאי) עליהן יש לענות תוך 62 דקות. בחלק זה השאלות עוסקות בחומר מלימודי תוכן, בדומה לפסיכומטרי, במגוון נושאים כגון אלגברה, חזקות ושרשים, אחוזים, הסתברות, גאומטריה וכדומה. כמחצית השאלות עוסקות ב-Data Sufficiency, בהן יש לקבוע אילו נתונים נדרשים על-מנת לפתור את השאלה, אך לא צריך להגיע לפתרון של ממש. פרק זה מקבל ציון הנע בין 0 לבין 60, כאשר 99% מהציונים נופלים בין 7 לבין 51. הממוצע העולמי הוא כ-35.
חלק מילולי: 36 שאלות בסגנון מבחן רב ברירתי (אמריקאי) עליהן יש לענות תוך 65 דקות. בחלק זה שלושה סוגים של שאלות: הבנת הנקרא, הסקה לוגית ותיקון משפטים. שאלות מהסוג האחרון עוסקות בעיקר בדקדוק בשפה האנגלית. פרק זה מקבל ציון הנע בין 0 לבין 60, כאשר 99% מהציונים נופלים בין 7 לבין 49. הממוצע העולמי הוא כ-28.
ישנן הפסקות רשות של 8 דק' בין חלק מחלקי המבחן, אך לא בכולם.
בחלק הכמותי והמילולי, תשובות שלא סומנו כשנגמר הזמן יגררו קנס גדול ויפגמו משמעותית בציון הנבחן. לכן, על מנת להימנע מגרירת קנסות, כשנגמר הזמן עדיף לנבחנים לנחש ולסמן את השאלות שלא הספיקו להשלים עד הסוף.
שיטת הבחינה

המבחן הוא מבחן אדפטיבי ממוחשב. לאחר מתן התשובה לכל שאלה, בוחן המחשב את התשובה שנתנה ומחליט על פיה מה תהיה השאלה הבאה שיישאל הנבחן. ככלל, אם התשובה נכונה, השאלה הבאה שתיבחר עבור הנבחן תהיה קשה יותר ואם התשובה שגויה, תהיה השאלה הבאה קלה יותר. בגלל האופי האדפטיבי של המבחן, אין אפשרות לחזור לאחור ולשנות את התשובות לשאלות.
תוצאה אחת של השיטה האדפטיבית היא שהשאלות האחרונות שאותן נשאל הנבחן מייצגות את רמתו. כל הנבחנים מתחילים בשאלה ברמה בינונית, ממנה מטפסים המצטיינים לשאלות הקשות שעל פתרונן ניתן הניקוד הגבוה ביותר, בעוד החלשים מקבלים שאלות קלות יותר.
בישראל

בישראל ישנם כיום 16 מוסדות עם מסלול MBA וכמעט כולם מחייבים ציון GMAT, אך ברובם ניתן לקבל פטור על סמך לימודים קודמים (תואר ראשון בהצטיינות, תואר שני אחר ועוד) רובם מסתפקים בציון החלק הכמותי בלבד או מקנים לו משקל רב יותר. המוסדות בישראל אינם לוקחים בחשבון את ציון החיבורים. השקלול בין ציון התואר הראשון, שגם הוא מרכיב בתנאי הקבלה לתואר שני, לבין ה-GMAT משתנה ממוסד אקדמי אחד למשנהו.
אוניברסיטאות אשר מחזיקות בתוכניות מיוחדות, כגון תוכנית למנהל עסקים למנהלים בכירים (Executive MBA), לרוב לא מחייבות את המועמדים במבחן GMAT או בציון סף כלשהו. בדומה לכך, רוב המכללות האקדמיות, כגון המכללה האקדמית נתניה והמכללה למינהל, מחייבות ציון GMAT, אך ציון זה נמוך למדי.
כיום נבחנים בישראל כ-2,500 סטודנטים בשנה במבחן זה, רובם במטרה ללמוד בישראל ורק כמה מאות פונים ללימודי MBA בחו"ל. בישראל פועלים מכונים רבים המכינים לקראת הבחינה.
SlideShare

| --- | --- |

 סוג:  online service 
 תקופת הפעילות:  4 באוקטובר 2006 – הווה (18 שנים)
 בעלות:  Scribd
 שירותים עיקריים:  שיתוף והעלאת מצגות של יחידים ומוסדות  קטעי וידאו ושיעורי הרצאות מקוונות בשידור חי
 הרשמה:  כן
 www.slideshare.net/?ss
 
SlideShare הוא אתר אינטרנט המשמש כמאגר ידע שיתופי עבור מצגות. זהו אוסף מקוון של נתונים מובנים המורכבים ממקורות מידע רבים הכוללים מידע מתוך אתרי אינטרנט אחרים ומתוך מצגות המועלות על גבי האתר. מטרתו של האתר היא ליצור מאגר ידע עולמי שמאפשר לאנשים לגשת למידע משותף בצורה יעילה, לעיתים גם על ידי קבצים.
האתר עלה לאוויר בתאריך 4 באוקטובר 2006 בתור אתר לשיתוף והעלאת מצגות עבור כל משתמש רשום. האתר נרכש על ידי חברת LinkedIn ב-3 במאי 2012 תמורת 118.75 מיליון דולר ונרכשה על ידי scribd ב-2020. ובמהלך השנים נוספו אליו גם מצגות של מוסדות אקדמיים ומסחריים. בנוסף, נוספו לו גם קטעי וידאו ושיעורי הרצאות מקוונות בשידור חי ואפשרויות נוספות כגון הוספת הודעות טוקבקים אישיות.
נכון ל-2020 לאתר 70 מיליון משתמשים.
PAL

שיטות שידור PAL,‏ NTSC ו-SECAM ופריסתם על הגלובוס
PAL (ראשי תיבות של Phase Alternating Line) היא שיטת קידוד ושידור צבע לטלוויזיה אנלוגית שהייתה מקובלת במרבית מדינות העולם, כולל ישראל. בשאר העולם היו נהוגות שיטות NTSC (בעיקר בצפון אמריקה ויפן) ו-SECAM (בעיקר ברוסיה ובצרפת). השיטה פותחה ב-1963 על ידי מהנדס חברת טלפונקן, ולטר ברוש (Walter Bruch) ונכנסה לשימוש ב-1967 בבריטניה ובגרמניה.
השיטה נוצרה כתוצאה מהצורך להוסיף צבע לשידורים.
השם PAL משמש בהתאם להקשר לתיאור שיטת הקידוד, שיטת השידור וגם למאפייני התדר וההפרדה של התמונה.
תדר התצוגה

תותח האלקטרונים במכשירי הטלוויזיה מבוססי שק"ק סורק את המסך בסדרת קווים אופקיים מלמעלה למטה. התמונה הבסיסית נקראת מסגרת. כל מסגרת מחולקת לשני שדות, ובכל שדה מחצית מכמות המידע. בכל מסגרת נסרק המסך פעמיים. בסריקה הראשונה, מודלקים רק הקווים האי-זוגיים, זהו השדה הראשון (שדה עליון). בסריקה השנייה מודלקים רק הקווים הזוגיים, זהו השדה השני (שדה תחתון). בסיום הסריקה חוזרת הקרן הסורקת לראש המסך. בזמן זה היא אינה מפעילה את התצוגה. על-מנת למנוע הפרעות חשמליות בזמן הצגת התמונה, מותאמת החזרה לראש המסך של קרן האלקטרונים לתדר של זרם החילופין. כך, בארצות בהן זרם החשמל הוא בתדר של 50 חילופים בשנייה (50 הרץ) כמו בישראל ובאירופה, שיטת השידור בנויה מ-50 שדות בשנייה. לפיכך בשיטת PAL הווידאו מחולק ל-25 מסגרות בשנייה.
ההפרדה בכל תמונה

בשיטת PAL יש בכל מסגרת 625 קווים אופקיים, מתוכם מוצגים רק 576, כלומר 288 בכל שדה. התצוגה מתחילה רק עם הקו ה-23. הקווים שאינם מוצגים מנוצלים לקידוד של אינפורמציה נוספת כגון טלטקסט. בשידור אנלוגי הערכים לאורך הקו האופקי משתנים באופן רציף, אך גם שם, על מנת לאפשר לקרן הסורקת לעבור מצד אחד לצידו השני של המסך ולהתחיל בסריקת השורה הבאה, יש בתחילת כל שורה ובסיומה אזור שאינו משמש לתצוגה. קטע זה מנוצל לסינכרון של אותות הצבע. אותות סנכרון אלה נמחקו על ידי רשות השידור כדי למנוע קליטת שידורי צבע ושוחזרו על ידי מכשיר האנטי-מחיקון.
מאפייני התצוגה של שיטת PAL, כמו מספר הקווים ומספר המסגרות משמשים גם במכשירים דיגיטליים בהפרדה תקנית (Standart Definition) ומשום כך נשמר השימוש במונח PAL. בתמונה דיגיטלית מתחלקת כל שורה לפיקסלים. מספר הפיקסלים בתמונה בהפרדה תקנית הוא בדרך כלל 720 בשורה (בכל השיטות).
קידוד צבע

מאפייני התמונה כמו התדירות וההפרדה היו קיימים כבר בשידורים בשחור לבן. שיטת PAL, בדומה ל-NTSC ול-SECAM, היא במהותה שיטה להוספת האינפורמציה של ערכי הצבע. המעבר לשידורי צבע, המבוסס על שלושה רכיבים שונים, חייב לכאורה הגדלת נפח השידור פי שלושה. השיטות השונות מצאו דרך להוספת האינפורמציה של הצבע מבלי להגדיל את רוחב הפס. בנוסף, עלה הצורך ששידורי הצבע החדשים יוכלו להקלט גם במקלטים הישנים, שעבדו בשחור לבן ומצד שני, מאחר ששידורים רבים עדיין לא הכילו צבע, שהמכשירים החדשים יוכלו להציג גם שידורים "ישנים", בשחור לבן. לכן, הקידוד לשידורי הצבע נעשה כהוספה לקידוד הקיים אך מבלי לפגוע בו. המידע על הצבע מתווסף לקידוד של כל שורה כרכיב נפרד. התכנון של PAL התבסס על הרעיונות שפותחו בשיטת NTSC שקדמה לה, עם התאמות לתדר וגודל התמונה כפי שהיה נהוג באירופה ושילובם של רעיונות חדשים. המיוחד בשיטת PAL הוא שכדי לסייע למקלט להפריד בין הצבעים של שורות עוקבות מקודדת כל שורה במופע (פאזה) הפוך לזו שקדמה לה. חילוף זה לסירוגין (Phase Alternaing Line) הוא מקור השם PAL.
שידורי PAL

במדינות שונות הונהגו וריאציות שונות של שידור שנבדלות זו מזו בעיקר בתדרי הקידוד השונים. בהתאם לכך קיים הבדל בין המקלטים השונים. בארצות מערב אירופה נפוצה בעיקר שיטת PAL-B.
עם המעבר לשידורים דיגיטליים הולכות השיטות האנלוגיות ובהן PAL ונעלמות מהעולם. מרבית המדינות כבר הפסיקו את השידורים האנלוגיים. גם יצורם של מכשירי הוידאו טייפ הופסק.
ראו גם

וידאו
טלוויזיה
שידור דיגיטלי
NTSC
SECAM
אנטי-מחיקון
שפופרת קרן קתודית
לקריאה נוספת

Jack Keith, Video Demystified: A Handbook for the Digital Engineer 5th Edition, Newnes/Elsevier, Amsterdam, 2007
Rising Eagle: Futuristic Infantry Warfare

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  ינואר 2008 (הגרסה בתשלום) 16 באפריל 2008 (הגרסה החופשית הראשונה) 12 בנובמבר 2008 (הגרסה הנוכחית)
 סוגה:  משחק יריות בגוף ראשון
 פיתוח:  Invasion Interactive
 הפצה:  Invasion Interactive
 דרישות תוכנה
 גרסה:  1.3.1 (12 בנובמבר 2008)
 מצבי משחק:  שחקן יחיד מרובה משתתפים
 פלטפורמות:  מחשב אישי (חלונות)
 דרישות מערכת
 מעבד:  Pentium 4 2.8GHz
 זיכרון:  1GB
 כרטיס מסך:  128MB DX9.0c, Shader Model 2.0
 מקום פנוי:  3GB
Rising Eagle: Futuristic Infantry Warfare הוא משחק פעולה ממוחשב השייך לז'אנר "משחקי יריות" מגוף ראשון (קרי: המשחק מתבצע מנקודת מבטו של הגיבור הראשי). משחק זה פותח על ידי חברת Invasion Interactive הישראלית. המשחק מבוסס על המנוע 'Nebula2' שעבר מספר שינויים משמעותיים.
עלילת המשחק עוסקת במלחמה עתידנית המתרחשת בשנת 2040 ברחבי העולם בה משתתפות ארצות הברית, האיחוד האירופי, סין, ישראל ואיראן. במשחק ניתן לשחק בכוחות חיל הנחתים האמריקני, כוחות האיחוד האירופי, כוחות צבא השחרור העממי של הרפובליקה העממית של סין, כוחות צה"ל  וכוחות משמרות המהפכה האסלאמית של איראן. ניתן לשחק בשלוש מערכות שונות במשחק - בעיר סינית גדולה (בה כוחות חיל הנחתים האמריקני נלחמים בכוחות צבא השחרור העממי), בפריז (בה כוחות חיל הנחתים האמריקני נלחמים בכוחות הפדרציה האירופית) או בעזה (בה כוחות צה"ל נלחמים בכוחות משמרות המהפכה האסלאמית).
המשחק יצא בתחילה לשווקים במחיר של 20 דולרים, אך לבסוף הוחלט להפיצו בחינם ב-16 באפריל 2008. ב-26 באפריל 2009, הודיעה Invasion Interactive כי תפסיק לעדכן את המשחק ולתמוך בו, ועל סגירת רוב השרתים. באפריל 2014 הודיעה חברת GameSpy על סגירת כל השרתים שלה. למפתחים ניתנה תקופה של כחודש למצוא תחליף למערכת שבה השתמשו על מנת שהמשחקים שלהם לא יושפעו מהסגירה. ב-31 במאי 2014 שרתי החברה נסגרו, והמשחק Rising Eagle שלא עודכן בזמן, נסגר סופית יחד איתם.
פרסים

לאחר הוצאת טלאי בשם 'Gaza expansion', המשחק זכה בתחרות של תעשיית המשחקים הישראלית בכנס GameIS בקטגוריית "המשחק להורדה/מכירה הטוב של השנה" (לשנת 2009).
| שנה | פרס | מעניק/ת הפרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | המשחק להורדה/מכירה הטוב של השנה | אגודת GameIS | זכייה |
הערות שוליים

↑  רפאל בן ארי, גיימר, Rising Eagle: מגשימים חלום בישראל, באתר nana10‏, 5 בפברואר 2008
↑  יובל בירב, Vgames, המשחק הישראלי Rising Eagle נסגר, באתר ynet, 26 בינואר 2009
↑  זוכי פרסי GameIS לשנת 2009
1888 בארצות הברית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1887   1886  1885 |  דגל ארצות הברית | 1888  בארצות הברית |  »»»  1889   1890   1891 |
כל ערכי השנים בארצות הברית • אירועים בולטים בעולם ב-1888 פורטל ארצות הברית • לוח שנה של שנת 1888
1888 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 112 שנה מיום היווסדה.
הנהגה

הנשיא: גרובר קליבלנד (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: התפקיד לא אויש