stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב נוטיון
הערות שוליים

↑  Donald Kagan, The Peloponnesian War. New York, Viking, 2003. p. 447.
↑  A. Andrews, "The Spartan Resurgence" in: David M. Lewis, John Boardman, J. K. Davies and M. Ostwald (Editors), The Cambridge Ancient History. Vol. 5. London, Cambridge University Press, 1992 (2nd edition), p. 490.
↑  .Donald Kagan, The Peloponnesian War. New York, Viking, 2003. p. 443.
↑  פלוטארכוס, אלקיביאדס, ל"ה.
↑  Diodorus, 13.71.
↑  Diodorus, 13.73-74.
↑  פלוטארכוס, אלקיביאדס, ל"ה: "דומה היה אלקיביאדס ממין האנשים, שגדולתם היא פורענותם; שהרי כל-כך התחזקה האמונה בגבורת ליבו וברוב בינתו בגלל ההצלחה, שהצליח בדרכיו, עד שכל מכשול שנכשל הביא לידי חשד, שמא לא השתדל כל צורכו, שהרי לא שיערו בנפשם שמא קצרה ידו; שאין לך דבר שאינו בהישג ידו, אם הוא משתדל בו...".
↑  Diodorus, 13.74.
↑  Donald Kagan, The Peloponnesian War, (New York: Viking, 2003), p. 447.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph779381 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המסור (סדרת סרטים)

| --- | --- |

סמליל הזיכיון
 בימוי:  ג'יימס ואן לי וואנל
 הופק בידי:  גרג הופמן, אורן קאולס, מארק בורג 
 שחקנים ראשיים:  טובין בל שוני סמית' קוסטאס מנדילור
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי טוויסטד 
 חברה מפיצה:  ליונסגייט פילמס 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה 
 סרטים בסדרה:  "המסור" "המסור 2" "המסור 3" "המסור 4" "המסור 5" "המסור 6" "המסור 7" "המסור 8" "המסור 9: המעגל נסגר " "המסור X"
 lionsgateathome.com/saw
 
המסור (באנגלית: Saw) היא סדרת סרטי אימה שנוצרה על ידי הקולנוענים האוסטרלים ג'יימס ואן ולי וואנל.
הסרטים עוקבים אחר הרוצח הסדרתי ג'ון קרמר (טובין בל) הידוע על ידי התקשורת בשם ג'יגסו (Jigsaw) שחולה בסרטן קשה במוחו. במקום לרצוח את קורבנותיו הוא מציב להם "משחקי מוות" כאשר המטרה היא למצוא דרך לצאת בחיים מהמלכודת בה הם כלואים. הדרך למציאת המילוט קשה ועל הקורבנות לפגוע פיזית בעצמם או באחרים על מנת לצאת. ג'ון עושה את מעשיו החולניים במטרה ללמד את קורבנותיו להעריך את מה שהחיים העניקו להם.
סדרת הסרטים של "המסור" זכתה בפרסים רבים ששיבחו אותה וקצרה הצלחה רבה ברחבי העולם. היא פופולרית וידועה במיוחד בשל האווירה המותחת והאפלה בסרטים, הטוויסטים העלילתיים, הסופים המפתיעים והסדיסטיות החולנית הנוראה המופיעה בכל סרט וסרט. את הרעיון המקורי לסרטים הגו התסריטאים האוסטרליים לי וונל ולג'יימס ואן, שמפיקים את הסדרה. סדרת סרטי "המסור" אף זכתה בשנת 2010 להיכנס ל"ספר השיאים של גינס" בקטגוריית סדרת סרטי האימה המצליחה ביותר בכל הזמנים, עקב הכנסות קופתיות של $953,421,276 - יותר מכל סדרת סרטי אימה אחרת, עד שנת 2018, בה עקפה סדרת האימה "לזמן את הרוע" את סדרת "המסור", כאשר צברה רווח כולל של 1.5 מיליארד דולר בסך הכל.
בתאריך 27 באוקטובר 2017 יצא לאקרנים הסרט השמיני בסדרה, "פאזל" (באנגלית: "Jigsaw", תחילה נקרא "המסור: מורשת"). ב-21 במאי 2021 (כשנה לאחר תאריך היציאה המקורי של הסרט ב-15 במאי 2020 שנדחה בגלל מגפת הקורונה) יצא לאקרנים הסרט התשיעי בסדרה, "ספירלה - מספרו של המסור" (באנגלית: SPIRAL - From The Book of Saw), וב-29 בספטמבר 2023, עלה לאקרנים הסרט "המסור X". ב-12 בדצמבר 2023, הוכרז סרט המשך, "המסור 11", שעתיד לעלות לאקרנים ב-27 בספטמבר 2024 (נדחה בשנה).
הסרטים בסדרה

| סרט | הקרנת בכורה | בימוי | תסריט | סיפור (מבוסס) על ידי | הופק בידי | סטטוס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| המסור | 29 באוקטובר 2004 | ג'יימס ואן | לי ונל | ג'יימס ואן ולי ונל | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 2 | 28 באוקטובר 2005 | דארן לין בוסמן | לי ונל ודארן לין בוסמן | לי ונל ודארן לין בוסמן | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 3 | 27 באוקטובר 2006 | דארן לין בוסמן | לי ונל | ג'יימס ואן ולי ונל | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 4 | 26 באוקטובר 2007 | דארן לין בוסמן | פטריק מלטון ומרקוס דנסטן | פטריק מלטון ומרקוס דנסטן ותומס פנטון | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 5 | 24 באוקטובר 2008 | דייוויד האקל | מלטון ומרקוס דנסטן | מלטון ומרקוס דנסטן | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 6 | 23 באוקטובר 2009 | קווין גרוטרט | מלטון ומרקוס דנסטן | מלטון ומרקוס דנסטן | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 7 | 29 באוקטובר 2010 | קווין גרוטרט | מלטון ומרקוס דנסטן | מלטון ומרקוס דנסטן | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 8 | 27 באוקטובר 2017 | האחים ספיריג | סטולברג ופיטר גולדפינגר |  | גרג הופמן, אורן קולס ומארק בורג | עלה לאקרנים |
| המסור 9: המעגל נסגר | 14 במאי 2021 | דארן לין בוסמן | סטולברג ופיטר גולדפינגר | אורן קולס ומארק בורג |  | עלה לאקרנים |
| המסור X | 29 בספטמבר 2023 | קווין גרוטרט | סטולברג ופיטר גולדפינגר | אורן קולס ומארק בורג |  | עלה לאקרנים |
| המסור 11 | 27 בספטמבר 2025 | TBA | TBA | TBA | TBA | TBA |
סרט קצר

המסור (סרט קצר) (המכונה בפשטות "המסור 0.5"), הוא סרט קצר משנת 2003, ששימש ככלי קידום מכירות בהצגת גרסה עלילתית ל"סרטי ליונסגייט". זה כלול בדיסק של מהדורת ה-DVD הלא חתוכה של "המסור" משנת 2004. הוא שוחרר לבד, וב-DVD של סדרת סרטי "המסור" המכיל את הדיסק של "המסור 2" ו"המסור 3".
הערות שוליים

↑  Conjuring Franchise, www.boxofficemojo.com (באנגלית)
↑  Jordan Baranowski, Spiral: From the Book of Saw release date, cast and plot, Looper.com, ‏2020-01-27 (באנגלית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארז'אן טוקוטאייב

ארז'אן טוקוטאייב (בקירגיזית: Эржан Токотаев; נולד ב-17 ביולי 2000) הוא כדורגלן קירגיזי המשחק בעמדת השוער בשנלאורפספור.
קריירה

טוקוטאייב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של דורדוי בישקק ובשנת 2018 הצטרף לקבוצה הבוגרת בה שיחק שנתיים. בשנת 2021 חתם באגלה בישקק.
בתחילת 2022 עזב את קירגיזסטן וחתם בטוראן לליגת העל קזחית. ב-5 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד טאראז. עונה לאחר מכן עזב ליריבתה לליגה כספי.
ב-10 ביולי 2023 חתם בשנלאורפספור מהליגה הטורקית הראשונה. ב-27 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד גירסונספור.
ב-2 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1-0 לפלסטין. מאז, אותו משחק הפך לשוער הראשון של הנבחרת. השתתף עם הנבחרת לגביע אסיה בכדורגל 2023.
פיגוע הדקירה בזולינגן

| חלק מטרור בגרמניה |
| --- | --- |
 תאריך:  23 באוגוסט 2024
 מקום:  כיכר פרונהוף בלב העיר זולינגן
 מטרה:  יום העיר 
 קואורדינטות:  51°10′19″N 7°05′05″E﻿ / ﻿51.171944444444°N 7.0847222222222°E﻿ / 51.171944444444; 7.0847222222222
 סוג:  אירוע דקירה המוני
 נשק:  אולר קפיצי 
 הרוגים:  3
 פצועים:  8
 מבצע:  זהותו עדיין לא ידועה
 מספר מפגעים:  1
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפיגוע הדקירה בזולינגן(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניפיגוע הדקירה בזולינגן(למפת נורדריין-וסטפאליה רגילה) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדפיגוע הדקירה בזולינגן(למפת נורדריין-וסטפאליה מוגדלת) דיסלדורף קלן דורטמונד אסן דיסבורג וופרטל בילפלד בון מינסטר סקסוניה התחתונה הסן ריינלנד פפאלץ  בלגיה הולנדפיגוע הדקירה בזולינגן
 
בשעות הערב של 23 באוגוסט 2024 התרחש אירוע דקירה המוני בעיר זולינגן שבגרמניה, כאשר אדם חמוש בסכין דקר אנשים רבים בפסטיבל שנערך בעיר לציון 650 שנה להיווסדות העיר. התוקף הצליח לרצוח שלושה בני אדם ולפצוע שמונה, חמישה מהם נפצעו באורח קשה.
רקע

זולינגן, עיר בת כ-160 אלף תושבים, ממוקמת בקרבת הערים הגדולות יותר קלן ודיסלדורף במדינת נורדריין-וסטפאליה, המדינה המאוכלסת ביותר בגרמניה.
המתקפה התרחשה במהלך האירוע "פסטיבל הגיוון", אירוע בן שלושה ימים שהיה אמור להיערך בין 23 ל-25 באוגוסט, לציון חגיגות יום השנה ה-650 להיווסדות זולינגן. האירוע התרחש בכיכר פרונהוף, כיכר מרכזית בלב העיר, בה הוקמה במה לכבוד האירוע לצורך הופעות מוזיקה.
אירוע הדקירה

התקיפה התרחשה בסביבות השעה 21:40 לפי השעון המקומי. התוקף דקר אנשים מרובים, הצליח לרצוח שלושה אנשים ולפצוע לפחות שמונה, מתוכם חמישה פצועים באורח קשה. הדי.ג'יי שניגן מוזיקה במהלך אירוע הדקירה התבקש על ידי כוחות האבטחה להמשיך לנגן את המוזיקה במהלך המתקפה על מנת למנוע פאניקה המונית.
בתחילה הרשויות ציינו כי הן בוחנות את האפשרות שאירוע הדקירה בוצע ממניעי טרור. ב-24 באוגוסט ארגון המדינה האסלאמית (דאעש) נטל אחריות לפיגוע באפליקציה טלגרם.
שלושת הנרצחים הם שני גברים, בני 56 ו-67, ואישה בת 56, ושלושתם היו תושבי זולינגן. בעקבות הפיגוע פתחה המשטרה במצוד אחר התוקף שנמלט מהזירה. כוחות משטרה סגרו בעקבות האירוע חלק נרחב מהעיר, והקימו מחסומים במקומות שונים.
לפי העיתון הגרמני בילד, יחידות משטרה טקטיות חמושות בכבדות, הכוללות כ-40 כלי רכב מיוחדים מרחבי נורדריין-וסטפאליה, נפרסו ברחבי העיר, צמתים נחסמו, והומלץ לתושבים להישאר בביתם, ולהימנע מלהסתובב במרכז העיר לאלתר. כעבור יממה נתפס אדם שתואר כחשוד בפיגוע.
הפסטיבל בוטל בעקבות אירוע הדקירה. צעיר בן 15 נעצר בעקבות האירוע במרכז לפליטים בחשד שידע על כוונתיו של התוקף ולא דיווח על כך לרשויות. לטענת הרשויות מדובר בנער שדיבר עם התוקף רגעים לפני אירוע הדקירה.
החשוד

יום לאחר האירוע עצרו כוחות המשטרה חשוד במעשה, אזרח סורי בן 26 שהסגיר עצמו לכוחות המשטרה, ובגדיו היו מגואלים בדם. החשוד, אחריו כוחות המשטרה ערכו מצוד לאחר פיגוע הדקירה, הגיע לגרמניה בדצמבר 2022. שנה לאחר שהגיש בקשת מקלט בבילפלד, הוא החל לקבל סיוע ציבורי, ולאחר מכן עבר לפאדרבורן.
החשוד הוא מוסלמי סוני שנולד בעיר דיר א-זור שבסוריה, ולא הוגדר על ידי הרשויות בגרמניה כמוסלמי קיצוני. החשוד הגיע לתחומי האיחוד האירופי דרך בולגריה, ומשם הוא הגיע לגרמניה. בתחילת 2023 ניסו הרשויות בגרמניה לגרשו בחזרה לתחומי בולגריה בהתאם לתקנת דבלין, אך הוא הסתתר. כמה חודשים לאחר מכן הוא הועבר לזולינגן.
לאחר מעצר החשוד נטל על עצמו התובע הכללי את חקירת אירוע הדקירה.
ראו גם

פיגוע הדקירה במנהיים (2024)
הערות שוליים

1 2 3 4  Sims, Tom; Wagner, Rene (2024-08-24). "German police hunt for assailant in festival stabbing that killed 3". Reuters. נבדק ב-2024-08-24.
1 2 3  "Germany: Several reported killed at street party in Solingen – DW – 08/23/2024". dw.com (באנגלית). נבדק ב-2024-08-23.
↑  "Three killed and four seriously injured at diversity festival in Germany". The Guardian (באנגלית בריטית). 2024-08-23. ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-08-23.
↑  Stubley, Peter; Tarrant, Katie (2024-08-24). "Germany stabbing: teen arrested after three killed at Solingen festival". thetimes.com (באנגלית). ארכיון מ-25 באוגוסט 2024. נבדק ב-2024-08-24. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  רויטרס, "האדם האמיתי נתפס" : נעצר החשוד המרכזי במסע הדקירות בפסטיבל בגרמניה, באתר ynet, 25 באוגוסט 2024
↑  "Attentato a colpi di coltello in Germania, tre morti a Solingen. Caccia all'uomo". Rai News (באיטלקית). 24 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  המחבל שרצח 3 בגרמניה: מבקש מקלט סורי, נתפס כשבגדיו מגואלים בדם, באתר ynet, 25 באוגוסט 2024
↑  Cole, Deborah (24 באוגוסט 2024). "German police make second arrest over fatal stabbings in Solingen". The Guardian. ארכיון מ-25 באוגוסט 2024. נבדק ב-24 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "German police detain one person in connection with knife attack". BBC. 24 באוגוסט 2024. ארכיון מ-24 באוגוסט 2024. נבדק ב-24 באוגוסט 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Germany stabbing latest: Police detain 15-year-old after Solingen festival knife attack leaves three dead". MSN. ארכיון מ-25 באוגוסט 2024. נבדק ב-24 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Solingen-Attentäter sollte abgeschoben werden". Die Welt (בגרמנית). 2024-08-25. נבדק ב-2024-08-25.
↑  "Messerattacke von Solingen: Polizei nimmt mutmaßlichen Attentäter fest". Der Spiegel (בגרמנית). 2024-08-24. ISSN 2195-1349. נבדק ב-2024-08-25.
↑  "Solingen: Generalbundesanwalt übernimmt Ermittlungen", Der Spiegel, 2024-08-25, ISSN 2195-1349, נבדק ב-2024-08-25
קרב מליטופול

קרב מליטופול היה קרב צבאי בין הכוחות המזוינים של אוקראינה לבין הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית על השליטה בעיר מליטופול בדרום אוקראינה. קרב זה היה חלק מהמתקפה על חרסון במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. הצבא הרוסי החל במתקפה ב-25 בפברואר, ועד 1 במרץ כבש את העיר.
מהלך הקרב

ב-25 בפברואר 2022 בשעה 10:30, כוחות רוסיים נכנסו למליטופול, תוך כדי הפגזות שפגעו בבניינים ובדירות בעיר. לפי מקורות לא רשמיים, בניין מועצת העיר המקומי הופגז ותמונות אף הראו טנקים מתקדמים לעבר הרחוב הראשי של העיר. במהלך הקרב ירו כוחות רוסים לעבר בית חולים בעיר, כאשר מהירי נהרגו 4 בני אדם ו-10 נוספים נפצעו.
ב-25 בפברואר נכנעה הנהגת העיר, כאשר הכוחות הרוסיים כבשו את העיר במלואה. בהמשך אותו יום כוחות אוקראינים חזרו לשלוט בעיר. ב-26 בפברואר טענה רוסיה כי היא חזרה וכבשה את העיר, אולם שר ההגנה הבריטי ג'יימס היפי הצהיר כי נראה שהעיר עדיין נמצאת בשליטה אוקראינית.
ב-26 בפברואר, כוחות רוסים הניפו את דגל רוסיה על כמה מבני מינהל בעיר. מושל מחוז זפוריז'יה, אולכסנדר סטארוך, הצהיר כי העימותים עדיין נמשכים בעיר, ונמסרו דיווחים על קרבות אש עם כוחות ההגנה המקומיים. הוא גם הצהיר כי קרבות בין חיילים רוסים ואוקראינים נמשכו כל הלילה, מהם נפצעו 14 חיילים אוקראינים.
ב-27 בפברואר כוחות רוסים הפגיזו אזורים בעיר. שירות החירום הממלכתי של אוקראינה במחוז זפוריז'יה הצהיר ב-28 בפברואר כי חיילים רוסים גרמו נזק למבנים של יחידת חילוץ חירום. כוחות מקומיים הצליחו להחזיר לעצמם את בניין העירייה במהלך היום והבניין היה תחת הגנה של כוחות הגנה עצמית מקומיים.
ב-1 במרץ החלו הכוחות הרוסיים להתכונן לחידוש התקפתם על מליטופול וערים אחרות. ראש עיריית מליטופול, איוואן פדורוב, הצהיר מאוחר יותר שהרוסים כבשו את העיר.
לאחר הקרב

ב-1 במרץ 2022, במהלך הכיבוש על ידי הכוחות הרוסיים, ערכו אזרחי העיר מחאת רחוב נגד הכיבוש. המפגינים צעדו והשתמשו בגופם כדי לחסום שיירה של כלי רכב צבאיים רוסים.
בהמשך התקיימו מחאות נוספות.
לפי ראש העיר, העירייה פעלה להשיב את אספקת החשמל, אספקת המים ואספקת החום, והן שבו לפעול כמעט בכל מחוזות העיר. היא סבלה ממחסור באספקת המזון.
ב-10 במרץ, סגנית מועצה ומנהלת מוזיאון מליטופול להיסטוריה מקומית, ליילה איברגימובה, נעצרה בביתה על ידי כוחות רוסים, והועברה למקום לא ידוע. יום אחד לאחר מכן, אוקראינה טענה שראש עיריית מליטופול, איוואן פדורוב, נחטף על ידי חיילים רוסים. תושבים הפגינו בתגובה.
הוא הוחלף על ידי השלטון הרוסי בגלינה דנילצ'נק, חברת מועצה לשעבר. ב-16 במרץ, הכוחות הרוסיים שחררו את פדורוב.
באפריל, פורסם באוקראינה שפרטיזנים אוקראינים כנראה היו פעילים באזור מליטופול לפחות מאמצע מרץ.
תקיפת מתקני הנפט בערב הסעודית (2019)

| --- | --- |

 סוג:  תקיפת כטב"ם 
 תאריך:  14 בספטמבר 2019 
 יעדים:  עראמקו הסעודית 
  (למפת ערב הסעודית מוגדלת) ריאד ג'דה מכה אל-מדינה דמאם בוריידה ח'מיס מושייט איראן כווית עיראק ירדן יש. מצרים סודאן ארי. תימן עומאן איחוד האמיר.  ק. המ. הפ.  ים סוף שדה אבקייק(למפת ערב הסעודית רגילה) ריאד ג'דה מכה אל-מדינה דמאם בוריידה ח'מיס מושייט איראן כ. עיראק ירדן יש. מצ. סודאן ארי. תימן עומאן איחוד האמיר.  ק. המ. הפ.  ים סוף שדה אבקייק
 
תקיפת מתקני הפקת הנפט בשדה אבקייק ושדה ח'ורייס של חברת עראמקו הסעודית אירעה ב-14 בספטמבר 2019 בסביבות 04:00 בבוקר (שעון מקומי). פיצוצים במתקני הפקת הנפט הביאו להשבתתם ולהפחתה דרמטית של ייצור הנפט הסעודי בטווח המיידי. מיד לאחר התקיפה לקחו החות'ים בתימן אחריות על התקיפה, וטענו שהיא בוצעה על ידי עשרה כלי טיס בלתי מאוישים. לדבריהם, מטרת התקיפה הייתה לפגוע במתקני ייצור הנפט, ובכוונתם לתקוף יעדים סעודיים נוספים כנקמה על מעורבות ערב הסעודית במלחמת האזרחים בתימן.
הסעודים הודיעו שהתקיפה תגרום לירידה של כ-50% ביכולתם להפיק נפט, שהיא כ-5% מסך כל היכולת העולמית לספק נפט.
התקיפה

על פי מקורות מערביים, התקיפה תוכננה כבר מחודש יוני 2019 בלי שגופי המודיעין המערביים הצליחו לקבל מידע אודותיה בחודשים לפני התקיפה. על פי אותם מקורות, התקיפה בוצעה על ידי 18–25 כטב"מים שחלקם היו כטב"מים "מתאבדים" מדגמי "קאסף 2K" ו-3-SAMAD, ובעיקר שאהד 136 ועל ידי שבעה טילי שיוט איראניים שחלקם היו מסוג סומאר. שניים מטילי השיוט פגעו במטרות וארבעה טילים נוספים הגיעו לאזור המטרות. אותם כטב"מים שהו שלוש שעות באוויר משיגורם ועד פגיעתם באזור המטרות והיו חמושים בראשי נפץ של 30 ק"ג. טילי השיוט כללו ראשי נפץ של 100 ק"ג. הפגיעות המדויקות במתקני הנפט העידו על רמת מקצועיות גבוהה של מפעילי מערכות התקיפה.
בימים הראשונים שלאחר התקיפה האשימו גורמים במערב את איראן כמי שעומדת מאחורי שיגור המל"טים או הטילים המונחים שבאמצעותם בוצעה המתקפה. לפי מקורות שונים שצוטטו בתחקיר של סוכנות הידיעות רויטרס ובכתבה ב"ידיעות אחרונות", הכטב"מים והטילים שוגרו מבסיס אוויר של משמרות המהפכה באזור אהוואז. ב-23 בספטמבר הודיעו צרפת, גרמניה ובריטניה בהצהרה משותפת שאיראן נושאת באחריות לתקיפה.
הסיבות למתקפה אינן ברורות. לפי חלק מהפרשנים, המתקפה אירעה על רקע מעורבות הסעודים במלחמת האזרחים בתימן. לעומתם יש הסוברים שמדובר בתקיפה ישירה של איראן במסגרת מלחמתה להקלות בסנקציות שארצות הברית הטילה עליה בכלל, ועל מגבלות קניית נפט בפרט. אם אכן כך הדבר, מדובר בהסלמה משמעותית של יחסי איראן–ארצות הברית. פרשן האינדיפנדנט הבריטי, פטריק קוקברן (אנ'), טען מספר ימים לאחר התקיפה, כי מעבר להשפעותיה הכלכליות, הצבאיות והפוליטיות, תקיפת מתקני הנפט מסמנת שינוי באופי הלוחמה בעולם כולו. העובדה שהתוקפים, תהיה זהותם אשר תהיה, הצליחו באמצעים זולים יחסית להתגבר על מערכות נשק שעלו מיליארדים ופגעו מרחוק במתקנים חיוניים ביותר, מסמנת לקובעי המדיניות בעולם כי ייתכן וההשקעות הכבדות במטוסים המשוכללים והיקרים אינן מוצדקות. הוא משווה את תקיפת מתקני הנפט בסעודיה לקרב טאראנטו מהבחינה התפיסתית; קרב שבו בפעם הראשונה ראו את כוחה האמיתי של נושאת המטוסים, וסימן את סופה של אוניית המערכה הגדולה.
הערות שוליים

↑  Saudi oil attacks: Images show detail of damage, BBC, 16 September 2019
1 2   השבוע עם ירון דקל; 11 באוקטובר 2019, כרמלה מנשה על המתיחות במפרץ הפרסי, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  שי לוי, ‏מטילים ועד כטב"מים: הנשק בו איראן עשויה לתקוף את ישראל, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2019
↑  ד"ר עוזי רובין, כלי הטיס הבלתי מאוישים של איראן משנים את מאזן הכוחות במזרח התיכון, באתר JISS, ‏3 באוקטובר 2021
1 2 3   השבוע עם ירון דקל; 25 באוקטובר 2019, אהרון זאבי פרקש על "חשש מתקיפה איראנית", סרטון  באתר יוטיוב
↑  Who Was Behind the Saudi Oil Attack? What the Evidence Shows, הניו יורק טיימס, 16 בספטמבר 2019
↑  https://www.reuters.com/article/us-saudi-aramco-attacks-iran-special-rep/special-report-time-to-take-out-our-swords-inside-irans-plot-to-attack-saudi-arabia-idUSKBN1XZ16H
↑    אלכס פישמן, האיראנים לא על הגדרות, באתר "ידיעות אחרונות", 10 באוקטובר 2019
↑  די-פי-איי, צרפת, גרמניה ובריטניה: איראן נושאת באחריות לתקיפת מתקני הנפט בסעודיה, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2019
↑  Patrick Cockburn, The drone attacks in Saudi Arabia have changed the nature of global warfare, אינדיפנדנט, ‏20 בספטמבר 2019
מי מלך

| --- | --- |

 מרכיבים:  חומצה חנקתית וחומצת מימן כלורי  ביחס 3:1
 צבע:  צהבהב
 
מֵי מלך (מלטינית: Aqua regia) הם תערובת של חומצה חנקתית וחומצת מימן כלורי ביחס 3:1 (שלוש מולקולות של חומצת מימן כלורי על כל מולקולת חומצה חנקתית אחת HNO3+3HCl).
צבע התערובת צהבהב, והיא מסוגלת לשתך חומרים רבים. מי מלך נמנים עם קבוצה מצומצמת של חומרים המסוגלים להמס זהב ופלטינה. השם "מי מלך" בא מהמתכות האציליות שביניהן זהב, טנטלום ופלטינה. למי מלך תפקיד בחריטה במספר תהליכים אנליטיים.
מי מלך הם חומר בלתי יציב בטמפרטורת החדר – הגזים כלור וניטרוסיל כלוריד (NOCl) מתנדפים מן התמיסה במהירות, והיא מאבדת את תכונותיה השימושיות, ולכן יש לערבב את החומצות זמן קצר לפני השימוש.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פעולה כימית

מי מלך יכולים להמס זהב מכיוון שהם מכילים גם חומצה חנקתית וגם חומצת מימן כלורי, כשלכל אחת מחומצות אלה תפקיד שונה בתהליך. חומצה חנקתית היא חומר מחמצן חזק שיכול להמס זהב ליצירת יוני זהב ‎(Au3+), אך שיווי המשקל בתגובה מושג לאחר המסת כמות אפסית של זהב. חומצת מימן כלורי מספקת יוני כלור שמגיבים עם הזהב ויוצרים חומצה כלורואאורית (Chloroauric Acid) בתגובה הבאה:
Au + 3NO3- + 6H+ → Au3+ + 3NO2 + 3H2O
Au3+ + 4Cl- + H+ → HAuCl4
כתוצאה מכך מסולקים יוני הזהב מהתמיסה והחומצה החנקתית יכולה להמיס זהב נוסף.
קרב שרטון דוגר (1696)

קרב שרטון דוגר הוא שמו של קרב שהתרחש ב-17 ביוני 1696 כחלק ממלחמת הברית הגדולה. זה היה ניצחון לכוח צרפתי בן שבע ספינות על כוח הולנדי שכלל חמש ספינות והשיירה אותה ליווה.
הקרב

הפריבטיר הצרפתי ז'אן באר מצא שיירה הולנדית של 112 ספינות סוחר, בליווי חמש ספינות הולנדיות ליד שרטון דוגר.
לצרפתים היו יותר ספינות מלחמה ויותר תותחים מאשר להולנדים. יתר על כן, הצוותים הצרפתיים היו מנוסים מאוד והובלו על ידי מפקד יוצא דופן, כך שתוצאת הקרב הייתה צפויה מאוד. עם זאת, הצרפתים נאלצו למהר כי שייטת אנגלית גדולה, בפיקודו של אדמירל ג'ון בנבו, הייתה מודעת לנוכחות הצרפתית וחיפשה אותם.
הקרב החל בשעה 19:00, כאשר ז'אן באר על ה-Maure תקף את ספינת הדגל ההולנדית, ה-Raadhuis-van-Harlem. ההולנדים נלחמו בגבורה במשך שלוש שעות עד שהקפטן שלהם נהרג. אחר כך נכנעו וכך גם 4 הספינות האחרות, בזו אחר זו.
ז'אן באר כבש ושרף 25 ספינות סוחר עד שהתקרבה השייטת של בנבו בת 18 ספינות. השייטת הצרפתית ברחה לכיוון דנמרק. הם נשארו שם עד יולי ואז חמקו דרך קווי בעלות הברית אל דנקרק עם 1200 שבויים, ב-27 בספטמבר.
ספינות מעורבות > צרפת

Maure, פריגטה, 54 תותחים, ספינת הדגל של קפטן ז'אן באר: 15 הרוגים, 16 פצועים.
Adroit, פריגטה, 44 תותחים
Mignon, פריגטה, 44 תותחים
Jersey, פריגטה, 40 תותחים
Comte, פריגטה, 40 תותחים
Alcyon, פריגטה, 38 תותחים
Milfort, פריגטה, 36 תותחים
Tigre, ספינת כיבוי אש
Saint Jean, סירה ארוכה
Deux Frères, סירה ארוכה
Lamberly, 8 תותחים, פרייבט
Bonne Espérance, 6 תותחים, פרייבט
ספינות מעורבות > הולנד

Raadhuis-van-Haarlem, 44 תותחים, ספינת הדגל של הקפטן רוטגר בקינג (הרוג): נלכדה ונשרפה
Comte de Solnis, 38 תותחים, נתפסה
Wedam, 38 תותחים, נתפסה ונשרפה
?, 24 תותחים, נתפסה ונשרפה
?, 24 תותחים, נתפסה ונשרפה
112 ספינות סוחר, מתוכן 25 נתפסו ונשרפו
פרויקט דיוק הטילים

אתרי פרויקט הטילים המדויקים של חזבאללה בביירות
תהליך ייצור טיל מדויק
תצלום אוויר של אתר לדיוק טילים בבקאע
פרויקט דיוק הטילים הוא מיזם צבאי משותף לארגון חזבאללה ולהנהגת איראן, שייעודו פיתוח וייצור טילים מדויקים, בשטח לבנון, לצרכים צבאיים.
רקע

פרויקט הדיוק התחיל בשנת 2013 בשני צירים: הסבת טילים לא-מדויקים למדויקים וייצור מאפס של טילים מדויקים.
תחילה, פעל ארגון חזבאללה בניסיונות להבריח טילים מדויקים בשלמותם מאיראן דרך סוריה ללבנון, אך רבות מפעולות אלו סוכלו, ולאור כך, בשנת 2016 החליטו בארגון שלא להעביר יותר טילים שלמים. באותה העת מתרחשת פעילות במרכז סרס בסוריה של הסבת טילים לא-מדויקים למדויקים, פעילות שגם כן משובשת, ולכן החליט הארגון להבריח בנתיבים יבשתיים, ימיים ואוויריים את רכיבי הדיוק לתוך שטח לבנון ושם להתקין אותם על טילים לא-מדויקים שכבר נמצאים ברשותו.
ב-27 בספטמבר 2018 בנאומו בפני עצרת האו"ם, חשף ראש הממשלה בנימין נתניהו שלושה אתרים בשכונת אוזעאי בביירות בהם הארגון מקים תשתית להסבת טילים למדויקים יותר:
אתר בתוך אצטדיון "אלעהד" של קבוצת הכדורגל של נבחרת חזבאללה;
אתר בסמוך לנמל התעופה הבינלאומי רפיק אל-חרירי;
אתר במעגנה, בלב שכונת מגורים ובסמוך למבניים אזרחיים, במרחק של כ-500 מטרים בלבד ממסלול הנחיתה של נמל התעופה הבינלאומי רפיק אל-חרירי.
לפי צה"ל, בעקבות החשיפה נמנעה הקמתם של המפעלים, אולם במקביל התחיל חזבאללה בניסיון להקים מפעלים לייצור טילים מדויקים בשטח לבנון.
בשנים 2018-2016, איראן וחזבאללה התקשו ליישם את הסבת הטילים באתרים כמתוכנן ולא עמדו ביעדים שהציבו לעצמם. ב-29 באוגוסט 2019 חשף צה"ל לראשונה מידע על היקף הפרויקט.
אתר הפרויקט

ב-3 בספטמבר 2019 חשף צה"ל את האתר המיועד לייצור והסבת טילים מדויקים, שהוקם בהובלת איראן וחזבאללה וממוקם בבקאע, בסמוך לכפר א-נבי שית.
האתר מחולק למספר מתחמים: מתחם ייצור המנועים, מתחם בקרת איכות, מתחם ייצור חומרי נפץ לראשי קרב ומתחם לוגיסטי.
אנשי מפתח בפרויקט

עלי ח'אמנאי, המנהיג העליון באיראן
מג'יד נואב, המוביל הטכנולוגי של הפרויקט מטעם איראן
עלי אצע'ר נורוזי, ראש אגף הלוגיסטיקה של משמרות המהפכה האסלאמית
אנשי מפתח בפרויקט > לשעבר

קאסם סולימאני, מפקד כוח קודס לשעבר, שנהרג בידי ארצות הברית בינואר 2020
מוחמד חג'אזי, האחראי לשעבר על פעילות איראן בלבנון, ולאחר מכן סגן מפקד כוח קודס שמת מהתקף לב באפריל 2021
פואד שכר, מפקד הפרויקט מטעם חזבאללה, שנהרג בידי ישראל ביולי 2024
חסן נסראללה, מזכ"ל חזבאללה לשעבר, שחוסל בידי ישראל בספטמבר 2024, כחלק ממבצע סדר חדש
השלכות ביטחוניות על ישראל

ישראל, שלפי פרסומים זרים פועלת במשך שנים בניסיון לסכל את יישום הפרויקט, רואה בו קו אדום ועילה למלחמה.
לקריאה נוספת

פרויקט דיוק הטילים של חזבאללה בהובלת איראן נחשף, אתר צה"ל, 29 באוגוסט 2019
זמן אמת עונה 3 | סכנה ברורה ומדויקת - פרק 18, כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי, יוטיוב, 17 בפברואר 2020
הערות שוליים

1 2 3 4 5  משה שטיינמץ, חשיפת צה"ל: איראן, חיזבאללה והמלחמה נגד הטילים המדויקים, באתר כאן 11, ‏29 באוגוסט 2019
1 2 3 4  שי ניר, ‏ראש הממשלה נתניהו חושף באו"ם אתר גרעין סודי בטהראן, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 בספטמבר 2018
1 2 3 4 5 6 7 8  פרויקט דיוק הטילים של חיזבאללה בהובלת איראן נחשף, באתר צה"ל, ‏29 באוגוסט 2019
1 2  מבט מלמעלה - כך נראה אתר המיועד לייצור והסבת טילים מדויקים בלבנון, באתר צה"ל, ‏3 בספטמבר 2019
↑  יואב זיתון, צה"ל: חוסל פואד שוכר, "המפקד הצבאי הבכיר ביותר בחיזבאללה", באתר ynet, 30 ביולי 2024
↑  גל פרל פינקל, ‏דעה: פרויקט הדיוק של חיזבאללה - עילה למלחמה | דעה, גל פרל פינקל, באתר גלובס, 23 בפברואר 2020