stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמל העיר אשדוד
גלריה

פסל המפרשים בכיכר יהודי סלוניקי, שאומץ ב-2016 להופיע בסמל העיר החדש
הסמל הישן, מוטבע על קיר מגדל המים בגבעת יונה
היסטוריה
הפועל בני אשדוד לובשים מדים עם סמל העיר, צעדת ארבעת הימים הבינלאומית בניימכן, 1967
מעטפה שעוצבה לרגל ההכרזה על אשדוד כעיר, 1968
בול דואר הנושא את סמל העיר, 1965
ביאורים

↑  שמה הרשמי של הכיכר לפי עיריית אשדוד הוא "כיכר יהודי סלוניקי", אך היא מוכרת בציבור בשם "כיכר המפרשים", או כשיבוש הלשון "המפרשיות", על שם הפסל הניצב בה – המפרשים, בעיצובו של ישראל הדני.
↑  חוק הרשויות המקומיות (סמלים), תשי"ח–1958 בוטל רשמית ב-1974, עם חקיקת חוק הגנת סמלים, תשל"ה–1974, אך ההגנה על הסמלים שנקבעו לרשויות מקומיות עד אותה שנה, נותרה מכוח סעיף 12 ("הוראת מעבר").
↑  ”זֹאת נַחֲלַת מַטֵּה בְנֵי-יְהוּדָה לְמִשְׁפְּחֹתָם...כָּל אֲשֶׁר-עַל-יַד אַשְׁדּוֹד וְחַצְרֵיהֶן. אַשְׁדּוֹד, בְּנוֹתֶיהָ וַחֲצֵרֶיהָ” (ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוקים כ'–ס"ג)
הערות שוליים

↑  על פי אתר עיריית אשדוד
↑  נבחר הלוגו החדש לעיר אשדוד, באתר אשדוד אונליין, ‏7 באפריל 2016
↑  שמואל יהודה אויש, פרויקט סמל העיר אשדוד החדש, באתר כיוון
↑   סעיף 12 לחוק הגנת סמלים, תשל״ה–1974, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  האשדודים כועסים על שינוי הסמל של העיר – כך עולה באופן ברור מסקר אשדוד נט, באתר אשדוד נט, ‏9 באפריל 2016
↑  משנים את הסמל (לוגו) של העיר אשדוד, באתר אשדוד נט, ‏22 בפברואר 2016
↑  נצח הבשם, מרכז רוחני קהילתי "שאולי", תשנ"ד, 1994
↑  אשדוד – סדרת סמלי ערים א', באתר התאחדות בולאי ישראל
| דגל ישראל סמלי מחוז הדרום |
| --- | --- | --- |
| ערים | אופקים • אילת • אשדוד • אשקלון • באר שבע • דימונה • נתיבות • ערד • קריית גת • קריית מלאכי • רהט • שדרות | מפת מחוז הדרום |
| מועצות מקומיות | חורה • ירוחם • כסיפה • להבים • לקיה • מיתר • מצפה רמון • עומר • ערערה בנגב • שגב שלום • תל שבע | מפת מחוז הדרום |
| מועצות אזוריות | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת נגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר | מפת מחוז הדרום |
מחוז הצפון • מחוז חיפה • מחוז תל אביב • מחוז המרכז • מחוז ירושלים • מחוז הדרום • מחוז יהודה ושומרון
| אשדוד  |
| --- | --- | --- |
| ערכים ראשיים | אשדוד • רובעי העיר • תכנון העיר • כיכרות |  |
| גנים ופארקים | פארק אשדוד-ים • פארק בן-גוריון • פארק אקולוגי מצודת-ים אשדוד • גן אלישבע • פארק לכיש • גבעת יונה • עד הלום |  |
| רחובות | רחוב רוגוזין • רחוב שבי ציון • מדרחוב הנביאים • שדרות בני ברית • שדרות הרצל • שדרות מנחם בגין • שדרות משה דיין |  |
| תחבורה | תחבורה ציבורית • מסוף בני ברית • מסוף ביג • מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון |  |
| מוסדות | מרכז כיוונים • המשכן לאמנויות הבמה • הארכיון לתולדות אשדוד • הקריה האקדמית של אשדוד (עתידי) • בית אריה קלנג • מוזיאון אשדוד לאמנות • אצטדיון אשדוד (עתידי) |  |
| תעשייה | נמל אשדוד • תחנת הכוח אשכול • נמל הדרום • אלתא מערכות |  |
| היסטוריה | אשדוד ים (העיר העתיקה) • תל אשדוד • תל מור • רצועת החוף |  |
| נושאים מרכזיים נוספים | העירייה ומועצת העירייה • סמל העיר • יקיר העיר אשדוד • חברת אשדוד • החברה לפיתוח אשדוד |  |
קטגוריה ראשית
ראיון עם פערי אויש, מעצבת סמל המפרשים וראש האריה, 2024
יהודה שפירא (רב)

| --- | --- |

הרב יהודה שפירא, 2008
 לידה:  4 באוקטובר 1923 כ"ד בתשרי תרפ"ד ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  11 באפריל 2009 (בגיל 85) י"ז בניסן תשס"ט בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בני ברק
 תקופת הפעילות:  ? – 11 באפריל 2009 
 השתייכות:  חרדים ליטאים 
 תחומי עיסוק:  הלכה
 רבותיו:  החזון איש
 תלמידיו:  הרב אמנון יצחק
 
 תפקידים נוספים:  ראש כולל חזון איש
 
הרב יהודה שפירא (רבי יודל - בחתימותיו "יהודא") (כ"ד בתשרי תרפ"ד, 4 באוקטובר 1923 - 11 באפריל 2009, י"ז בניסן תשס"ט) היה פוסק הלכה חרדי ליטאי, מרבני חוג חזון איש ומראשי כולל חזון איש.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לשמעון זיידל ולאסתר שפירא, משפחה ירושלמית שורשית ממקורבי חסידות קרלין. למד והתחנך במוסדות עץ חיים. בבחרותו התקרב אל החזון איש שהתגורר בבני ברק והיה נוסע למשך כל השבוע כדי לעסוק עמו ועם תלמידיו בתורה וחזר לביתו בשבתות. הוא הפך לאחד מתלמידיו הקרובים של החזון איש, והחזון איש אף התבטא עליו ועל חבריו הרב חיים ברים והרב משה יהושע לנדא, שיש לו שלושה ילדים[דרוש מקור]. נשא את בלומה בת הרב מאיר כהן, מבתי אונגרין. גם לאחר נישואיו המשיך בנוהגו לשהות כל השבוע בבני ברק, וחזר לירושלים רק לשבתות.
לאחר פטירת רבו החזון איש, עקר לבני ברק ומונה לאחד מראשי כולל חזון איש ביחד עם עמיתיו הרבנים נסים קרליץ וגדליה נדל. הרב שפירא מונה על ידי "הסטייפלער" לסמכות ההלכתית העליונה בבית הכנסת לדרמן. ה"סטייפלער" בעצמו נהג גם הוא לשאול אותו בהלכה.
התגורר יחד עם משפחתו בבית צנוע בן שלושה חדרים ברחוב רשב"ם בשיכון חזון איש ונחשב אחד מפוסקי ההלכה שם.
הרב שפירא היה מעורב בסוגיות ציבוריות שונות והיה בורר בסכסוך שהתגלה בישיבת חברון בשנות השמונים. המנהיג הליטאי הרב שך כיבד אותו ואף התייעץ עמו בנושאים שונים. בשנת תשנ"ב תיווך בין אגודת ישראל ודגל התורה. עסק גם בענייני שלום בית וחינוך.
המחזיר בתשובה הרב אמנון יצחק רואה עצמו כתלמיד מובהק של הרב שפירא, והרב שפירא עמד בנשיאות ארגון שופר.
הרב שפירא הלך לעולמו בי"ז בניסן תשס"ט בימי חול המועד פסח. בין המספידים בלווייתו היו הרב מיכל יהודה ליפקוביץ, הרב שמואל אוירבך והרב נסים קרליץ. מספר ימים לאחר מכן נערכו הספדים גם בכולל חזון איש ובו ספדו לו הרב אהרן לייב שטיינמן, הרב דוב לנדו והרב גרשון אדלשטיין ובבית הכנסת לדרמן שם ספדו לו הרב משה הלל הירש והרב אריה פינקל. נקבר בבית העלמין שומרי שבת בבני ברק.
ספריו

לאחר פטירתו יצאו לאור כמה ספרים מכתביו ומשיעוריו:
גבורת יהודה על אורח חיים ומועד ועל יורה דעה. יצאו לאור על ידי בני משפחתו.
דעת יהודה (בני ברק ה'תשע"ב) - תשובות קצרות בהלכה ובהנהגה.
בכרמי יהודה (בני ברק ה'תש"ע) - תשובות קצרות בהלכה ובהנהגה.
משפחתו

גיסו הוא הרב יוסף משה סופר, מחבר הספר "מי זהב".
לרב שפירא שלושה בנים ושבע בנות. כמה מילדיו וחתניו מכהנים כרבנים וכפוסקי הלכה:
בנו הרב צבי, היה ראש כולל טל תורה בירושלים. נפטר בה'תשע"ב
בנו הרב חיים ישראל, ראש ישיבת שערי תורה בבני ברק
ביתו מלכה הייתה נשואה לרב רפאל יעקב שמואל שינלזון, מחבר הספר "שערי הלכה" על הלכות ריבית. נפטר בה'תשע"ו
ביתו אסתר נשואה לרב אליעזר פישהוף, מייסד עמותת עלה ורב בית כנסת "שבת אחים" בבני ברק
ביתו מרים נשואה לרב אריה פוזן, משגיח בישיבת סלבודקה, בנו של הרב יעקב ישראל פוזן
הערות שוליים

↑  החזון איש היה ערירי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522585305171  LCCN: n2012049179  VIAF: 251651925   WorldCat (עם VIAF): 251651925 
מצבת רבי יהודה שפירא
Popstar

"Popstar" הוא סינגל של המוזיקאי האמריקאי די. ג'יי. חאלד, בשיתוף הראפר הקנדי דרייק. השיר יצא לאור ב-17 ביולי 2020, יחד עם שיתוף פעולה נוסף של השניים בשם "Greece", כשני הסינגלים המובילים מתוך אלבום האולפן ה-12 של חאלד, Khaled Khaled, על ידי חברות התקליטים OVO סאונד, We the Best מיוזיק גרופ ואפיק רקורדס.
רקע

בינואר 2020 טס חאלד לעיר הולדתו של דרייק טורונטו, ובילו שם השניים באולפן הקלטות. ביוני, הכריז חאלד על שיתוף פעולה עם דרייק בעמוד האינסטגרם שלו. עוד הכריז כי "הסינגל הראשון כבר מוכן" ואישר שהוא עובד על אלבום חדש. לאחר שמעריציו של חאלד הציפו אותו בשאלות על שיתוף הפעולה עם דרייק, הוא אמר שהמעריצים יצטרכו "לחכות עוד קצת למוזיקה חדשה". בתחילת יולי, אישר חאלד כי דרייק נמצא באלבומו החדש. ב-15 ביולי, יומיים לפני צאת השיר, הודיע חאלד כי אלבום האולפן ה-12 שלו ייקרא Khaled Khaled, וכי שני שיתופי פעולה עם דרייק בשם "Popstar" ו-"Greece" יצאו לאור ב-17 ביולי.
חאלד ודרייק שיתפו פעולה פעמים רבות קודם לכן, תחילה בשנת 2009 בשיר "Fed Up", ובמהלך שנות ה-2010, בשירים "I'm On One", "No New Friends", "For Free" ו-"To the Max".
הצלחה

"Popstar" ו-"Greece" הופיעו לראשונה במקומות ה-3 וה-8 בהתאמה במצעד הבילבורד הוט 100, ובכך הפכו לשירים ה-24 וה-25 של דרייק שהגיעו היישר אל העשירייה הפותחת במצעד. כמו כן, דרייק שבר את שיא כל הזמנים של מספר השירים הרב ביותר שהגיעו לעשירייה הפותחת של המצעד, תוך שהכניס כ-40 שירים ושבר את שיאה של הזמרת מדונה, בה החזיקה כ-18 שנים.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של די. ג'יי. חאלד ב-3 בספטמבר 2020. בקליפ מככב הזמר הקנדי ג'סטין ביבר. דרייק, לעומת זאת, מופיע בתחילת הקליפ בלבד, אף על פי שהקליפ נפתח כשהוא מקבל הודעות וידאו רבות מחאלד בהם הוא מבקש ממנו להופיע בקליפ של השיר. בעודו בסגר בקנדה, דרייק קורא לביבר להופיע בקליפ במקומו. בקליפ משתתפת גם אשתו של ביבר, היילי בולדווין.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | פרסי הווידאו קליפים של MTV | שיר הקיץ | מועמדות |  |
| 2020 | פרסי המוזיקה של MTV אירופה | הווידאו קליפ הטוב ביותר | זכייה |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 11 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 29 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 10 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 42 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 14 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 28 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 1 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 1 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 36 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 26 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 42 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 11 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 39 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 8 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 25 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 17 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 8 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 43 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 20 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 12 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 31 |  |
|  צרפת | SNEP | 101 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 1 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 33 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 18 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | זהב | 35,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 4× פלטינה | 4,000,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 4,035,000 |
אליעזר זוסיא פורטוגל

רבי אליעזר זוסיא פורטוגל (פרטיגול; א' בחשוון תרנ"ח, 18 בדצמבר 1897, סקולן – כ"ט באב ה'תשמ"ב, 18 באוגוסט 1982, ארצות הברית) היה מייסד חסידות סקולען ואדמו"רה הראשון. ייסד את הרשת "חסד לאברהם" המסייעת לניצולי השואה. בבגרותו עסק בשחרור יהודים ממאסר בכלא השלטון הקומוניסטי.
ילדותו

פורטוגל נולד בעיירה סקולן שבמולדובה לרב ישראל אברהם פורטוגל (שהיה תלמיד הרב ישעיה שור, בסוף ימיו היה רב קהילת העיר סקולן שבבסרביה) ולאמו, לאה ריזל בת הרב חיים שור אב"ד סלפקוביץ, בחבל פודוליה. הרב זוסיא היה חסיד בוהוש וסדיגורה.
הרב זוסיא נחשב כעילוי בבגרותו בשל התמדתו הנדירה שהייתה לו בהשקעת הזמן בלימוד התורני, וכשנפטר אביו בי"ח באייר ה'תרע"ה, והוא היה בן שבע עשרה, הוכתר כממלא מקום אביו במשרת רבנות העיר סקולן.
משרת הרבנות

הרב פורטוגל היה בקיא בש"ס ובשולחן ערוך. כשהתמנה לכהן כרב העיר חשב כיצד יוכל לעזור לבני קהילתו, ולכן הוא החל לעסוק רבות בהלכות השבת ולבסוף כתב קונטרסים בנושא. הרב פורטוגל הקים את תלמוד התורה הראשון בעיר סקולן לילדים ודאג למכירת אוכל כשר עבור יהודי העיר. החל ללחום עם התפשטות ההשכלה גם בחברה היהודית נגד דעות שנשמעו לו 'כופרות' נגד הדת היהודית. ברבות השנים החל לקבץ סביבו חסידים רבים שהעריצו אותו בשל פעולותיו הרבות לחיזוק היהדות בסביבה, הוא הוכתר כאדמו"ר וקרא לחסידותו "סקולען".
הצלחתו בהפצת היהדות בסקולן הוציאה לו מוניטין ברחבי בסרביה ורומניה עד שנתבקש על ידי "עדת יראים" בצ'רנוביץ כי יעבור לפעול בה. לאחר עשרים שנה במשרת הרבנות בסקולן יעץ לו האדמו"ר מסדיגורה, הרב מרדכי שלום יוסף, לעבור לעיר צ'רנוביץ שבצפון בוקובינה, אז ברומניה,  בה הוכתר הרב פורטוגל כאחד מרבני העיר וכנשיא אגודת-ישראל.
תקופת השואה ואחריה

בעת מלחמת העולם השנייה החל מצבו הבריאותי להתדרדר באופן משמעותי. לאחר סיום המלחמה החל לפעול למען הצלת יהודים ובעיקר למען הענקת עזרה לילדים יתומים שניצלו. ביתו נהפך לבית יתומים בו התגוררו מאות ילדים יתומים, שבחלק ממסמכי הרישום שלהם אף נרשם כי הם ילדיו הביולוגיים. לאחר החרפת מצב יהודי העיר צ'רנוביץ בשל רדיפות המשטר הסובייטי הקומוניסטי, הבריח הרב פורטוגל את הילדים היתומים לעיר בוקרשט שברומניה.
הרב פורטוגל נרדף בשל פעילותו למען הצלת יהודים ומסורתם. המשטר הקומוניסטי אסר את הרב פורטוגל ועינה אותו, לאחר שחררו מהכלא הקומוניסטי המשיך לפעול למען הצלת הילדים היתומים אותם שלח לרומניה אך בחשאי. לאחר שנכלא בשנית עם בנו, הרב ישראל אברהם פורטוגל, בא' בניסן, ה'תשי"ט, הופסקה פעילותו. הרב ובנו נכלאו בנפרד במשך חמישה חודשים בשנת ה'תשי"ט. בערב שבת 'נחמו' שוחררו, אך נאלצו לשבת בכלא עוד כמה ימים מכיוון שלא רצו לחלל את השבת.
בספר "שם ושארית ישראל" שהוציא בנו של הרב פורטוגל מקובצים דברי תורה של סבו, הרב ישראל אברהם. בספר מובא בקצרה על תקופת המאסר: ”וממש היה כפסע ביני לבין המות, כי לא היה דרך הטבע להנצל מהם, ובדרך נס ממש נצלנו ממוות לחיים”.
באותה תקופה הלחין ניגון מפורסם לפסוקים מספר תהילים (פרק ע"ט): "יוודע בגויים לעינינו נקמת דם עבדיך השפוך. תבוא לפניך אנקת אסיר כגודל זרועך הותר בני תמותה. והשב לשכנינו שבעתיים אל חיקם חרפתם אשר חרפוך ה'". על פרסום הניגון מסופר כי לצורך תעמולה בינלאומית, שנועדה להציג מצג שוא כביכול מצב יהודי רומניה חיובי, ערכו הקומוניסטים אירוע "מלוה מלכה" בנוכחות אישים מחוץ למסך הברזל, בו אילצו רבנים לנאום על מצבם החיובי של יהדות המדינה. הרבי מסקולען סירב לנאום ואמר שבמקום זאת ישיר ניגון, באמצעותו רמז ליודעי השפה העברית על מצבם העגום של יהודי הגוש הסובייטי.
לאחר היציאה מאירופה

בא' בניסן ה'תש"ך הצליח הרב פורטוגל לצאת מרומניה והוא היגר לשכונת קראון הייטס בעיר ברוקלין שבניו יורק, שם ייסד בית כנסת והמשיך לפעול להצלת יהודים ניצולי שואה. כשנה לאחר מכן, בשנת ה'תשכ"א, נסע בפעם הראשונה בחייו לביקור בארץ ישראל ומאז ביקורו הראשון הרבה לבקר בה. הוא סייר רבות במוסדות חב"ד בישראל כדי לספר לרבי מלובביץ' שגר גם הוא בקראון הייטס על הפצת היהדות בקרב חסידיו. הרב פורטוגל ייסד בישראל את מוסדות "חסד לאברהם" ע"ש אביו, הרב אברהם, להצלת ילדים יהודיים יתומים מהשואה (בעיקר מרומניה).
בשנת 1976 חלה במחלת לב וממנה נחלש מאוד. בנו, הרב ישראל אברהם פורטוגל, החל למלא את מקומו בחסידות. בערב ראש חודש אלול, כ"ט באב ה'תשמ"ב, כשהוא בן שמונים וארבע נפטר הרב אליעזר זוסיא פורטוגל. הוא ניטמן בבית העלמין היהודי במונסי ובנו הוכתר להיות האדמו"ר מסקולען.
ספריו

נועם אליעזר
קדושת אליעזר
קונטרס השבת - הלכות שבת, בשפות: עברית ויידיש.
לקריאה נוספת

אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ח, בני ברק, תשמ"ט, עמ' רעה-ש.
מטריצה צמודה

ערך זה עוסק במטריצה צמודה הרמיטית. אם התכוונתם לצמודה קלאסית, ראו .
באלגברה ליניארית, מטריצה צמודה למטריצה מרוכבת  A היא המטריצה המתקבלת משחלוף השורות והעמודות והצמדה של רכיבי המטריצה. דהיינו, בשורה ה- i ובעמודה ה- j של המטריצה הצמודה מופיע הצמוד המרוכב של הערך מן השורה ה- j והעמודה ה- i של המטריצה המקורית. בפרט, עבור מטריצות ממשיות, המטריצה הצמודה אינה אלא המטריצה המשוחלפת. כלומר, עבור מטריצה  A המטריצה הצמודה  A^{*} מקיימת:
למטריצה זו קוראים גם "צמוד הרמיטי" וסימונים נוספים עבורה הם:
כאשר הסימון השמאלי ביותר (קרי: "A דאגר") נפוץ בעיקר בפיזיקה קוונטית.
ההצמדה היא דוגמה סטנדרטית לאינוולוציה מסוג שני. מטריצה ריבועית שפעולת ההצמדה אינה משנה אותה נקראת מטריצה הרמיטית.
תכונות

(T^{*})^{*}=T
אדיטיביות -  (T+S)^{*}=T^{*}+S^{*} ׁ
(\alpha T)^{*}={\bar {\alpha }}T^{*}
(T^{*})^{-1}=(T^{-1})^{*} (ובפרט, כל אגף מוגדר אם ורק אם השני מוגדר)
(TS)^{*}=S^{*}T^{*}
דוגמאות

{\begin{bmatrix}1&2\end{bmatrix}}^{*}\!\!\;\!=\,{\begin{bmatrix}1\\2\end{bmatrix}}
{\begin{bmatrix}1+i&2\\3i&4i\end{bmatrix}}^{\mathrm {*} }\!\!\;\!=\,{\begin{bmatrix}1-i&-3i\\2&-4i\end{bmatrix}}
{\begin{bmatrix}1&2\\3&4\\5&6\end{bmatrix}}^{*}\!\!\;\!=\,{\begin{bmatrix}1&3&5\\2&4&6\end{bmatrix}}\;
ראו גם

אופרטור צמוד - העתקה ליניארית אנלוגית
מוזיאון האוויר והחלל של טלסה ופלנטריום

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון מדע
 כתובת:  נמל התעופה הבינלאומי טלסה 
 מיקום:  אוקלהומה 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1998
 תאריך פתיחה רשמי:  1998 
 
 קואורדינטות:  36°12′23″N 95°53′45″W﻿ / ﻿36.206516°N 95.895961°W﻿ / 36.206516; -95.895961
 www.tulsamuseum.org
  (למפת אוקלהומה מוגדלת) אוקלהומה סיטי טלסה נורמן ברוקן ארו לוטון אדמונד טקסס נ י ו מ ק ס י ק ו  קולורדו קנזס מי. א ר ק נ ס ו מוזיאון האוויר והחלל של טלסה ופלנטריום(למפת אוקלהומה רגילה) אוקלהומה סיטי טלסה נורמן ברוקן ארו לוטון אדמונד טקסס נ י ו מ ק ס י ק ו  קולורדו קנזס מי. א ר ק נ ס ו מוזיאון האוויר והחלל של טלסה ופלנטריום
 
מוזיאון האוויר והחלל בטלסה ופלנטריום (באנגלית: Tulsa Air and Space Museum & Planetarium, בראשי תיבות: TASM) הוא מוזיאון תעופה וחלל בטלסה, אוקלהומה, ארצות הברית. הוא ממוקם בפינה הצפון מערבית של נמל התעופה הבינלאומי טלסה (אנ'). יש בו 1,800 מ"ר של תערוכות היסטוריות, פעילויות מעשיות ומטוסי וינטאג'. בשנת 2006 נוסף למוזיאון פלנטריום בעל כיפה מלאה.
תערוכות במוזיאון

בהאנגר 1 מוצגת היסטוריה כרונולוגית של התעופה בטלסה. תערוכת "הסנוניות הראשונות" מציגה את תחילתה של התעופה בטלסה, תוך התמקדות מיוחדת בחלוץ התעופה של טלסה, דאנקן מקינטייר (אנ'). התערוכה הבאה היא בעיקרה העתק בקנה מידה של מסוף נמל התעופה בסגנון הארט דקו המקורי של טלסה, כל זאת ועוד, יחד עם מסמכים ותצלומים היסטוריים. תערוכת הניצולים של פרל הארבור מציגה מסך מגע אינטראקטיבי המאפשר למבקרים להאזין לניצולי אוניית המערכה אוקלהומה (אנ') מההתקפה על פרל הארבור, המשתפים בחוויותיהם מאותו יום גורלי.
התערוכה ממלחמת העולם השנייה מדגישה את תרומתה של טלסה למלחמה, עם מצגות על חברת המטוסים ספרטן (אנ'), ספרטן קולג' לאווירונאוטיקה וטכנולוגיה (אנ') ומפעל הפצצות דאגלס. תערוכת תעופה מסחרית מציגה מדים היסטוריים, מסמכים ותמונות של אמריקן איירליינס, טראנס וורלד איירליינס וחברות מסחריות אחרות. אמריקן איירליינס זוכה לתשומת לב מיוחדת בשל נוכחותו בטלסה של בסיס תחזוקת המטוסים הפרטיים הגדולה בעולם, בבעלות אמריקה האמריקאית. תערוכת החלל מציגה מידע על השתתפותה של טלסה בתוכניות החלל המאוישות והבלתי מאוישות, החל בכנס לשימושים שלווים בחלל שהתקיים בטלסה ב-26 במאי 1961. לאסטרונאוטים מאוקלהומה ניתן שם כבוד, בעוד שלמבקרים יש הזדמנות להפעיל דגם של הזרוע הרובוטית של מעבורת החלל.
תערוכה לא שגרתית, מיוחדת לסיפור הכשרתם של 42 אנשי צוות טכני של חיל האוויר הישראלי הצעיר, שבשנת 1949 הגיעו לספרטן קולג' לתעופה וטכנולוגיה בטלסה, להכשרה בת 9 חודשים. הם "אומצו" למשך שהייתם שם על ידי משפחות הקהילה היהודית של טלסה. עם סיום הכשרתם, חזרו לישראל כמכונאי מטוסים מוסמכים.
בשנת 2006, נפתח פלנטריום לצדו של המוזיאון, וכחלק בלתי נפרד ממנו. וכרטיס הכניסה למוזיאון כולל בתוכו כניסה לסרט אחד מתוך הסרטים המוצגים על כיפת הפלנטריום.
הערות שוליים

↑  Plan your visit, TASM
↑  The Early Birds, TASM, July 23, 2012
↑  The Golden Age, TASM, August 8, 2012
↑  World War II, TASM, August 8, 2012
↑  The Jet Age, TASM, 8 August, 2012
↑  The Space Age, TASM, August 8, 2012
↑  Staff Reports, Lecture series focuses on 'The Spartan Boys', Tulsa World, February 24, 2019
↑  Tim Stanley, Bob Golan, Tulsa Jewish community Figure and One of the 'Spartan Boys,' Dies at 88, Tulsa World, February 20, 2016
↑  James E. Bertelsmeyer Planetarium, TASM, August 8, 2012
תערוכה במוזיאון האוויר והחלל של טלסה, המציגה את סיפור הכשרתם של 42 אנשי צוות טכני של חיל האוויר הישראלי, מיד לאחר קום המדינה.
צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה

צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה (באנגלית: Charles I of England; ‏19 בנובמבר 1600 – 30 בינואר 1649) היה מלך אנגליה, סקוטלנד ואירלנד החל מ-27 במרץ 1625 ועד שהוצא להורג על ידי הפרלמנט.
ראשית דרכו

צ'ארלס נולד בארמון דנפרמליין כבנו השני של ג'יימס השישי, מלך סקוטלנד וככזה לא יועד לרשת את אביו. צ'ארלס היה ילד חלש וחולני וחלה כנראה ברככת. כאשר אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה נפטרה שלוש שנים לאחר לידתו, אביו ירש את הכתר כג'יימס הראשון, מלך אנגליה ואירלנד. משפחת המלוכה עברה אז ללונדון, אך צ'ארלס נשאר בסקוטלנד עקב החשש שהוא חלש מכדי לשרוד את המסע. אחד מאנשי החצר של אביו מונה כאפוטרופוסו.
בשנת 1604 כבר נחשב צ'ארלס חזק דיו כדי לשרוד במסע לאנגליה והוא הצטרף אל משפחתו בלונדון. אביו העניק לו את התואר דוכס יורק הניתן באופן מסורתי לבנו השני של המונרך האנגלי. בראשית דרכו צ'ארלס חי בצילו של אחיו הבוגר הנרי פרדריק, נסיך ויילס, אחד מיורשי העצר האהובים בהיסטוריה האנגלית, שבניגוד לצ'ארלס היה גבר אתלטי ויפה תואר. כשנפטר הנרי ב-1612, הפך צ'ארלס בן השתים עשרה ליורש העצר של שלוש הממלכות, וקיבל את התארים נסיך ויילס, דוכס רות'סיי ודוכס קורנוול. עם זאת, צ'ארלס מעולם לא הצליח להתחבב על העם האנגלי כמו אחיו הנרי, שבו תלו תקוות גדולות לחידוש ימי גדולתה של אנגליה. יש הסבורים שהפגמים באישיותו של צ'ארלס, שהביאוהו בסופו למלחמה עם הפרלמנט האנגלי ולהוצאתו להורג, נבעו משנותיו הראשונות, כשחי בצילו של אחיו הפופולרי.
אביו של צ'ארלס ניסה להשיאו למריה אנה מספרד, בתו של פליפה השלישי, מלך ספרד במטרה לשמר את השלום עם ספרד ולקבל נדוניה מהכתר הספרדי. בשנת 1623 ביקר צ'ארלס במדריד כדי לפגוש את אנה-מריה. הנישואים לא יצאו לבסוף לפועל, עקב סירובה של מריה אנה להנשא לפרוטסטנטי וסירובו של צ'ארלס להמיר את דתו לקתוליות. כנגד מדיניותו של אביו קרא צ'ארלס להתערבות אנגליה לצד המדינות הפרוטסטנטיות במלחמת שלושים השנים (אנגליה הייתה המדינה הפרוטסטנטית הגדולה ביותר באירופה בבחינת אוכלוסין, אך ג'יימס הנהיג מדיניות חוץ של הישמרות מחוץ למעורבות במלחמה בעיקר כדי לשמר יציבות כלכלית באנגליה). הפרלמנט היה מפולג בין השרים הפוריטנים שרובם תמכו במעורבות במלחמה לבין הארמיניאנים שהתנגדו לה. לצד זאת, שני הצדדים המפולגים הסכימו על כך שאין לחתן את הנסיך צ'ארלס עם מריה אנה עקב היותה קתולית.
מדיניות צ'ארלס הראשון

בשנת 1625 נפטר המלך ג'יימס ובנו צ'ארלס ירש אותו תחת התואר "צ'ארלס הראשון". צ'ארלס הראשון המשיך את הקו האבסולוטיסטי שהנהיג אביו, ג'יימס הראשון, ונקלע למחלוקות עם הפרלמנט בנוגע להטלת מיסים. נוסף על כך, מועדף חצר המלוכה תחת צ'ארלס, ג'ורג' וילרס, הדוכס הראשון מבקינגהם, היה מעורב בשערוריות שחיתות שלטונית. צ'ארלס מיהר להתערב במלחמת שלושים השנים כאשר הכריז מלחמה על האימפריה הספרדית אך הבטיח לפרלמנט כי המאבק יישאר בעל אופי ימי בלבד. הפעולה הראשונית במלחמה היה ניסיון פשיטה ימית של הצי האנגלי על קדיס באנדלוסיה אשר הסתיימה בכישלון חרוץ עבור הצי האנגלי.
במקביל לכך, מעורבותם של האנגלים והסקוטים במלחמת שלושים השנים בחזית היבשתית הייתה משנית. היו שכירי חרב, בעיקר סקוטים, ששירתו תחת ממלכת דנמרק ובהמשך ממלכת שוודיה במלחמה בנחלות האימפריה הרומית הקדושה אך בסך הכל לא היה המימון הנדרש עבור התערבות מרכזית של אנגליה במלחמה. עדיין, אנגליה הייתה נתונה במלחמת שלושים השנים מה שחייב את צ'ארלס לפנות לפרלמנט בבקשת מימון, אך הוא לא זכה לאישורו להטלת מיסים נוספים. הפרלמנט טען בפני צ'ארלס שרק אם יפטר את בקינגהאם יוכל להטיל מיסים נוספים. צ'ארלס סירב לכך וניסה להטיל "מלווה חובה" בעקיפת הפרלמנט. מלווה חובה היה מצב שבו הריבון היה דורש 'הלוואות' אשר אלמלא סופקו היו מובילים לבית משפט. הלוואות אלו כמעט ואף פעם לא היו מוחזרות לתושבים הפשוטים.
בקינגהאם נעזר בחלק מהכספים כדי לממן מרידות של הוגנוטים בצרפת, מה שהוביל את ממלכת צרפת להכריז מלחמה על אנגליה. המאבק בצרפת פגע עוד יותר במוניטין של בקינגהאם והוביל לפגיעה חריפה בכלכלה האנגלית. במענה לניסיונו של צ'ארלס להטיל "מלווה חובה" תוך עקיפת בית הנבחרים, פרסם הפרלמנט ב-1628 את הצהרת הזכויות כדי להגביל את כוחו של המלך. צ'ארלס קיבל באופן רשמי את ההצהרה, אך בפועל התעלם ממנה. הפרלמנט מנע מצ'ארלס הטלת מיסים נוספים, והתקומם כנגד מדיניותו הדתית, שהייתה קרובה מדי לקתוליות, לדעת העם, בהשפעת אשתו הצרפתייה. ב-1628 בקינגהאם נרצח על רקע פוליטי. צ'ארלס חשד במעורבות הפרלמנט ברצח ועל כן, בתגובה, הוא פיזר את הפרלמנט בשנת 1629, והנהיג שלטון יחיד במשך אחת-עשרה שנים, שכונה "רודנות אחת-עשרה השנים".