ההפגנות בבלארוס (2020–2021)
מידע כללי

הפגנות המוניות ברחבי בלארוס התפתחו ביום הבחירות, מיד לאחר סגירת הקלפיות והכרזה על התוצאות הראשוניות של ההצבעה. המפגינים האשימו את הרשויות בזיוף תוצאות הבחירות. לפי נתונים רשמיים של ועדת הבחירות המרכזית, לוקשנקו זכה ב-80.1% מהקולות. לפי סקרי יציאה מחו"ל, הוא קיבל רק 10.09% מהקולות, בעוד יריבתו העיקרית סבטלנה טיכאנובסקאיה קיבלה 71.28%.
הפגנות הרחוב של הימים הראשונים פוזרו על ידי המשטרה באמצעות גז מדמיע, רימוני הלם, מכט"זים וכדורי גומי. בחלק מהמקומות נעשה שימוש בקציני אכיפת חוק בלבוש אזרחי. לדברי נציגי רשויות אכיפת החוק, הדבר נומק בפרובוקציות והפרות של הסדר הציבורי מצד המפגינים. ב-9 באוגוסט נעצרו כ-3,000 איש, ב-10 באוגוסט - יותר מ-2,000, ב-11 באוגוסט - כאלף, ב-12 באוגוסט - כ-700 איש.
האכזריות המוגזמת שבה התייחסו קציני אכיפת החוק למפגינים בימיה הראשונים של ההפגנות הפכה לגלויה. קציני אכיפת החוק השתמשו באופן מסיבי בעינויים ובצורות אחרות של התעללות.
במהלך השבוע הראשון של ההפגנות, 2 אנשים מתו ויותר מ-200 נפצעו. מאוחר יותר, אדם אחד נוסף מת בברסט.
שביתות נערכו במפעלים בבעלות ממשלת בלארוס בדרישה להפסיק את עינויים של עצורים, להביא את העבריינים לדין ולקיים בחירות הוגנות. ב-16 וב-23 באוגוסט התאספו כמה מאות אלפי מפגינים במרכז מינסק.
באמצע אוגוסט, ביוזמתה של המועמדת לשעבר לנשיאות סבטלנה טיכאנובסקאיה, הוקמה "מועצה מתאמת לארגון תהליך ההתגברות על המשבר הפוליטי (מועצה מתאמת)", שהכריזה על כוונתה לנהל משא ומתן על העברת השלטון, אך בית המשפט החוקתי של הרפובליקה של בלארוס הכריז שצעד זה לא חוקי.
ב-19 באוגוסט, הפרקליטות הכללית של בלארוס פתחה תיק פלילי על עצם הקמת "המועצה המתאמת". חבריה מואשמים בקריאה פומבית לתפיסת כוח המדינה ובביצוע מעשים שמטרתם לפגוע בביטחון הלאומי. מספר חברי בית המשפט לחוקה נעצרו או נאלצו לעזוב את המדינה בלחץ השלטונות, ולאחר מכן החלו לתאם את פעולות המפגינים מחו"ל, בין היתר באמצעות ערוצי טלגרם התומכים באופוזיציה הבלארוסית.
תמיכתו המוצהרת בפומבי של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בתקופה זו סייעה לאלכסנדר לוקשנקו לשמור על השלטון, ולאחר רגיעה קצרה באוגוסט, כוחות הביטחון הגבירו בהדרגה את הלחץ על המפגינים בתחילת הסתיו. לדברי פעילי זכויות אדם, נכון ל-22 בנובמבר, מספר המעצרים של המפגינים עלה על 30,000. יותר מ-2,300 תיקים פליליים נפתחו נגד מתנגדים פוליטיים של הרשויות. לא נפתח תיק פלילי אחד נגד נציגי רשויות אכיפת החוק, לרבות על עובדות רציחות.
ההפגנות המסיביות ביותר בחודשים הבאים היו צעדות יום ראשון של האופוזיציה במינסק. מדי שבוע התקיימו בבירה תהלוכות נשים, תהלוכות גמלאות ונכים. פעולות רבות של סולידריות של סטודנטים ופקולטה לאוניברסיטאות, מדענים, עורכי דין, רופאים, ספורטאים, נציגי הקהילה העסקית, עיתונאים, אזרחים פשוטים נערכו מדי יום במינסק ובערים אחרות (כליות, עצרות, "רשתות סולידריות", הופעות, הפגנות של סמלי האופוזיציה, גרפיטי וכתובות פוליטיות). מדי ערב נערכו באזורי המגורים של מינסק הפגנות בחצר, בהן הופיעו מוזיקאים ואמנים מקומיים מול הקהל. פרסום באינטרנט של הודעות וידאו קולקטיביות ואינדיבידואליות, מכתבים פתוחים קיבלו קנה מידה גדול.
לוקשנקו עצמו כינה את הבחירות תקפות ושההפגנות אורגנו מחו"ל. ארצות הברית ומרבית מדינות האיחוד האירופי (בעיקר פולין והמדינות הבלטיות), בניגוד לרוסיה, לא הכירו בתוצאות הבחירות. האיחוד האירופי, ארצות הברית וקנדה אימצו 3 חבילות של סנקציות נגד נציגי הנהגת בלארוס, כולל הנשיא אלכסנדר לוקשנקו, חברי ועדות בחירות, ראשי ועובדי רשויות אכיפת החוק, ראשי מפעלי מדינה גדולים.
על רקע ההפגנות המתמשכות, הודיע הנשיא לוקשנקו על הצורך לשנות את החוקה, וציין כי הוא מוכן לחלוק סמכויות לטובת זרועות ממשל אחרות. בית הנבחרים של האספה הלאומית של בלארוס בתחילת אוקטובר החל לקבל הצעות לתיקון החוקה. האופוזיציה הבלארוסית, לעומת זאת, סירבה לדון בתיקונים חוקתיים עם השלטונות, והתעקשה לקיים בחירות לנשיאות חדשות.
עד סוף חורף 2020/2021, ההפגנות ההמוניות בבלארוס דוכו. מחאות קטנות בתוך המדינה ופעולות סולידריות מחוץ לבלארוס נמשכות. נכון לאוקטובר 2021, היו במדינה מעל 800 אסירים פוליטיים (לפי "ויאסנה").