stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלף לילה ולילה (סדרת טלוויזיה)
שידור

הסדרה במקור שודרה מ-7 באוקטובר 2006 עד 12 במאי 2009 בערוץ הטורקי Kanal D ונמכרה ליותר מ-55 מדינות. הסדרה שודרה בצ'ילה בערוץ Mega מ-3 במרץ 2014 עד 4 בינואר 2015, ובברזיל בערוץ Band מ-9 במרץ 2015 עד 15 בספטמבר 2015. בישראל, שודרה הסדרה בערוץ ויוה פלוס מדצמבר 2014 עד אוקטובר 2015.
פרסים

הסדרה זכתה בשלושה פרסי פרפר הזהב, שנחשב לפרס הנחשב ביותר בטורקיה (לעיתים מכונה כהאוסקר הטורקי).
| פרס | קטגוריה | מועמד | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| פרפר הזהב | סדרת הדרמה הטובה ביותר | אלף לילה ולילה | זכה |
| פרפר הזהב | השחקן הטוב ביותר | האליט ארגנץ' | זכה |
| פרפר הזהב | השחקנית הטובה ביותר | ברגוזאר קורל | זכה |
הערות שוליים

↑  "1001 Nights" is Continuing to take Latin America by Storm", October 10, 2015, Izleyiciplatformu.com
↑  "Binbir Gece" Preparing to Invade Russia, October 10, 2015, Izleyiciplatformu.com
ג'ונתן קוי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באפריל 1953 (בן 71) האמרסמית', הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בן או בת זוג:  Louisa Rix (1981–?)  Emma Amos (1998–?) 
 צאצאים:  Charlotte Elizabeth Coy, Jolyon Coy 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ונתן קוי (באנגלית: Jonathan Coy; נולד ב-24 באפריל 1953) הוא שחקן בריטי.
ביוגרפיה

קוי נולד בהאמרסמית', לונדון. הוא מופיע מאז 1975 בעיקר בטלוויזיה. הוא מוכר מתפקידו כהנרי הפקיד של משרד עורכי הדין בסדרת הטלוויזיה "רמפול", כברייסגירדל בסדרה "הורנבלואר - ימאי וג'נטלמן" עיבוד טלוויזיוני לספריו של סי אס פורסטר. עוד הופיע בדמות הגרמני קורט בסדרת הטלוויזיה הבריטית "חמדת ימים" (Brideshead Revisited) בפרק "The Unseen Hook".
ב-2008 שיחק כ'לויד דאלאס' בסיבוב הופעות בבריטניה של המחזה "Noises Off". ב-2011 גילם את דמותו של לאונטו במחזה "מהומה רבה על לא דבר" בהפקה של תיאטרון ויינדהם לצידו של דייוויד טננט. ב-2012 / 2013 שיחק בתפקיד קולונל לויקין במחזה "The Magistrate" מאת פינרו, בתיאטרון המלכותי הלאומי, הפקה שהועלתה במסגרת העונה הרביעית של "National Theatre Live".
קוי השתתף בפרק בסדרת הטלוויזיה "מלחמתו של פויל" כשהוא מגלם מרגל גרמני בשם האנס מאייר. בסדרה "סקרלט פימפרנל" של ה-BBC משנת 1999 גילם את דמותו של הנסיך מוויילס.
ב-2001 השתתף קוי בסרט הטלוויזיה שזכה לשבחי הביקורת "הפתרון הסופי" בתפקיד אריך נוימן. בסרט זה הופיע לצדו של ברנדן קויל שגילם את מפקד הגסטפו היינריך מילר. השניים נפגשו שוב אחרי 10 שנים באתר הצילומים של הדרמה התקופתית "אחוזת דאונטון" שם קוי גילם את מר ג'ורג' מארי, עורך הדין של לורד גרנתהם.
הערות שוליים

↑  Jonathan Coy at the Internet Movie Database
↑  The Unseen Hook at the Internet Movie Database
↑  BBC Scarlet Pimpernel (Accessed Dec 2010)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 12016245  GND: 1062425103  ISNI: 0000 0000 4840 2763  LCCN: no2005046994  VIAF: 21874695   WorldCat (עם VIAF): 21874695
שלום עולמי

סמל השלום: יונה לבנה ובפיה ענף של עץ זית
שלום עולמי הוא מושג המבטא מצב אידיאלי של אושר, חופש, ושלום בתוך ובכל האנשים והעמים על פני כדור הארץ. רעיון זה של אי-אלימות עולמי הוא מניע אחד עבור אנשים ומדינות לשתף פעולה ברצון, מרצון עצמי או מכוח מערכת שלטון שמטרתה זו, לפעול יחד למען הפסקת היריבות והאלימות בין מדינות ואנשים. לתרבויות, דתות, פילוסופיות וארגונים שונים יש מושגים שונים לגבי האופן שבו ייווצר שלום כלל עולמי כזה.
ארגונים דתיים וחילוניים שונים מטרתם המוצהרת להשיג שלום עולמי באמצעות טיפול בזכויות אדם, טכנולוגיה, חינוך, הנדסה, רפואה או דיפלומטיה המשמשים כסיום לכל צורות הלחימה. מאז 1945 פעלו האומות המאוחדות וחמשת חברי הקבע במועצת הביטחון שלה (סין, צרפת, רוסיה, בריטניה וארצות הברית) במטרה לפתור סכסוכים ללא מלחמה או הצהרות מלחמה. עם זאת, מדינות נכנסו לעימותים צבאיים רבים מאז.
תיאוריות שלום עולמיות

הוצעו תיאוריות רבות כיצד ניתן להשיג שלום עולמי. כמה מהן מפורטות להלן.
תיאוריות שלום עולמיות > יציבות הגמונית - שלום באמצעות כוח

התאוריה סוברת שכאשר ניתן לישות כלשהי בעולם כוח חזק ביותר לעומת האחרים, מצב זה גורם ליצירת מעין 'משטרה עולמית' אשר תמנע מאחרים לפתוח במלחמה.
דוגמאות לשלום 'באמצעות כוח' כאשר נוצרה יציבות חד־קוטבית, פאקס רומנה, פאקס בריטניקה ופאקס אמריקנה.
המונח נובע מהקיסר הרומי אדריאנוס (שלט בשנים 117 - 138 לספירה) אך המושג היה קיים הרבה קודם כפי שנראה מההיסטוריה המתועדת. באפוס הראמאיאנה ההודי, הנחשב בן 7000 שנה, ראמה מצוטט באומרו "בהאי בין הויה נה פריט" כלומר ברגע שהתפילות לשלום נכשלות, ייתכן שיהיה צורך להחדיר פחד להביא שלום. בשנת 1943, בשיאה של מלחמת העולם השנייה, טען מייסד האיחוד הפאן-אירופי, ריכרד ניקולאוס פון קודנהובה-קלרגי, כי לאחר המלחמה ארצות הברית מחויבת לנקוט ב"פיקוד על השמיים" כדי להבטיח שלום עולמי מתמשך:
למעשה, ליד הכניסה למפקדת ה-SAC בבסיס חיל האוויר Offutt ניצב שלט גדול עם סמל ה-SAC והמוטו שלו: "שלום זה המקצוע שלנו." המוטו "היה פרדוקס מדהים שהיה גם מדויק לחלוטין". מפציץ SAC אחד - Convair B-36 - נקרא Peacemaker וטיל בין-יבשתי אחד - LGM-118 - שומר שלום.
בשנת 2016, שר ההגנה האמריקני לשעבר, אש קרטר, שיער כי האיזון מחדש לאסיה-האוקיינוס השקט יהפוך את האזור ל"שלו" באמצעות "כוח":
מבוא לאסטרטגיות הביטחון הלאומי וההגנה של ארצות הברית לשנת 2018 קובע: תנוחת הכוח האמריקני בשילוב בעלות הברית "תשמר שלום באמצעות כוח". המסמך ממשיך לפרט מה "השגת שלום באמצעות כוח דורשת".
תיאוריות שלום עולמיות > מרקסיזם: שלום עולמי באמצעות מהפכה

על פי 'התיאוריה המטריאליסטית הדיאלקטית' של קארל מרקס, האנושות תחת הקפיטליזם מחולקת לשני מעמדות בלבד: 'הפרולטריון' - שאינם מחזיקים באמצעי הייצור, ו'הבורגנות' - המחזיקים באמצעי הייצור. אך ברגע שהמהפכה הקומוניסטית מתרחשת וכתוצאה מכך מבטלת את האמינות הפרטית של אמצעי הייצור, האנושות לא תחולק והמתח שנוצר בין שני המעמדות הללו ייפסק. במהלך תקופה הנקראת סוציאליזם, שלטון הפרולטריון יאבד את שרידיו האחרונים של הקפיטליזם ויסייע להפיכת המהפכה לכל העולם. לאחר ביטול הצטיינות פרטית ברחבי העולם, לא תהיה עוד צורך במדינה לפעול כמונופול של אלימות ולכן היא תיעלם. ארגוני עובדים יתפסו את מקומם וינהלו את ייצור הדברים, אך לאף ארגון לא יהיה שום כוח צבאי, כוח משטרה ולא בתי כלא.
העיקרון העיקרי בתיאוריה של מרקס הוא שהתנאים החומריים מגבילים את מימוש השאיפות 'הרוחניות' שלהם. אך אם התנאים החומריים שלהם יאפשרו זאת, אנשים ברחבי העולם לא יהיו אלימים אלא מכבדים, שלווים ואלטרואיסטים. במצב של קומוניזם, הם לא יצטרכו עוד לחיות כדי לשרוד, אלא להגשמה רוחנית משלהם.
ליאון טרוצקי טען שמהפכה עולמית של הפרולטריון תוביל לשלום עולמי.
תיאוריות שלום עולמיות > שלום דמוקרטי

תאורית השלום הדמוקרטי סוברת שהפיכת כלל המדינות לדמוקרטיות, תביא לשלום עולמי. תומכי התאוריה מצביעים על ראיות אמפיריות חזקות לכך שמדינות דמוקרטיות לא נלחמות אחת בשנייה אלא לעיתים נדירות.
תיאוריות שלום עולמיות > שלום קפיטליסטי

במאמר 'שורשי המלחמה' קבעה איין ראנד כי המלחמות הגדולות בהיסטוריה החלו על ידי הכלכלות הנשלטות יותר באותה תקופה כנגד החופשיות יותר וכי הקפיטליזם העניק לאנושות את תקופת השלום הארוכה ביותר בהיסטוריה. תקופה שבמהלכה, לא היו מלחמות שעסקו בכל העולם המתורבת - מסוף מלחמות נפוליאון בשנת 1815 ועד פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914, למעט מלחמת צרפת-פרוסיה (1870), מלחמת ספרד ואמריקה (1898), ומלחמת האזרחים האמריקאית (1861–1865).
תיאוריות שלום עולמיות > סחר חופשי בינלאומי

תומכי הסחר החופשי טוענים כי על ידי הסרת מכסי ייבוא ויצירת מלחמות סחר חופשיות בינלאומיות, מלחמות בין מדינות יהפכו לבלתי אפשריים מכיוון שסחר חופשי מונע מאומה להפוך לעצמאית מבחינה כלכלית, דבר שהוא הכרחי למלחמות ארוכות.
עם זאת מתנגדי התאוריה טוענים שסחר חופשי אינו מונע ממדינה להקים תוכנית חירום כלשהי כדי להפוך לעצמאית באופן זמני במקרה של מלחמה, או שמדינה יכולה פשוט לרכוש את מה שהיא צריכה ממדינה אחרת. דוגמה טובה לכך היא מלחמת העולם הראשונה, שבמהלכה בריטניה וגרמניה הפכו למדינות עצמאיות חלקית. פרט זה חשוב במיוחד מכיוון שלגרמניה לא הייתה שום תוכנית ליצירת כלכלת מלחמה.
באופן כללי יותר, סחר חופשי - אף שאינו הופך מלחמות לבלתי אפשרי - יכול לגרום למלחמות ולהגבלות על סחר שנגרם על ידי מלחמות, להפוך ליקרות מאוד עבור חברות בינלאומיות עם ייצור, מחקר, ומכירות במדינות רבות ושונות.
תיאוריות שלום עולמיות > הפיכת המלחמה להרס מובטח עבור שני היריבים

הרס מובטח הדדי הוא דוקטרינה של אסטרטגיה צבאית שבה שימוש בקנה מידה מלא בנשק גרעיני על ידי שני צדדים יריבים יביא למעשה להשמדת שני המתמודדים. תומכי מדיניות ההרס המובטח ההדדי במהלך המלחמה הקרה ייחסו זאת לעלייה בקטלניות המלחמה עד כדי כך שהיא כבר לא מציעה אפשרות של רווח נקי לשני הצדדים, ובכך הופכת את המלחמות לחסרות טעם.
תיאוריות שלום עולמיות > שלום באמנת האומות המאוחדות והחוק הבינלאומי

לאחר מלחמת העולם השנייה הוקם האו"ם על ידי אמנת האו"ם כדי "להציל דורות עוקבים מנגע המלחמה שהביא פעמיים בימי חיינו צער לאין ספור לאנושות" (מתוך ההקדמה). ההקדמה לאמנת האומות המאוחדות קובעת שמטרתה לקדם את אימוץ זכויות האדם הבסיסיות, לכבד את החובות למקורות החוק הבינלאומי, כמו גם לאחד את כוחן של מדינות עצמאיות במטרה לשמור על שלום וביטחון בינלאומי. כל האמנות בנוגע לחוק זכויות האדם הבינלאומי מתייחסות ל"עקרונות המוצהרים באמנת האו"ם, הכרה בכבוד הטמון ובזכויות השוות והבלתי ניתנות לביטול של כל בני המשפחה האנושית, או בבחינתם הם היסוד של חופש, צדק ושלום בעולם".
תיאוריות שלום עולמיות > שלום עצמי ומאורגן

בתאוריה זו השלום העולמי יבוא כתוצאה מהתנהגויות מקומיות, שקבעו את עצמן, המעכבות את מיסוד הכוח והאלימות בעקבותיו. הפתרון אינו מבוסס על סדר יום מוסכם, או על השקעה בסמכות גבוהה יותר, אלא על רשת מאורגנת עצמית של מנגנונים התומכים זה בזה, וכתוצאה מכך ייווצר מרקם חברתי פוליטי-כלכלי. הטכניקה העיקרית להשראת התכנסות היא יצירת קשרים בינלאומיים כדוגמת ניסוי מחשבה, המאפשר לכל אחד להשתתף ולא משנה באיזה רקע תרבותי, דוקטרינה דתית, השתייכות פוליטית או דמוגרפי לגילאים. מנגנוני שיתוף פעולה דומים עולים מהאינטרנט סביב פרויקטים של קוד פתוח, ביניהם ויקיפדיה, והתפתחותם של מדות חברתיות שונות.
תיאוריות שלום עולמיות > שלום על ידי שפה בינלאומית

תיאוריה זו טוענת שכאשר העולם יגיע למצב שבו כל תהיה שפה משותפת לכל האנושות, יפסקו המלחמות ונגיע לשלום עולמי.
בדת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בדת > יהדות

המושג תיקון העולם הוא מרכזי בכלל ביהדות. לפיו, תיקון העולם מושג על ידי מילוי מצוות האלוהים. שלום עולמי יוכל להיות רק בימות המשיח, כאשר כל עם ישראל יקיימו מצוות. אז, לפי נבואת ישעיהו, יגיע קץ למלחמות: "לא ירעו ולא ישחיתו בכל הר קדשי".
בדת > הדת הבהאית

המטרה המרכזית של הדת הבהאית היא ביסוס אחדותם של עמי העולם. בהא-אללה, מייסד האמונה הבהאית, הצהיר "המטרה הבסיסית המניעה את אמונת האל ודתו היא לשמור על האינטרסים ולקדם את אחדות הגזע האנושי. . . " בכתביו תיאר בהא-אללה שני שלבים נפרדים של שלום עולמי - שלום קטן ושלום גדול.
השלום הקטן יותר הוא בעצם הסכם ביטחוני קיבוצי בין אומות העולם. בהסדר זה, מדינות מסכימות להגן זו על זו על ידי התייצבות נגד אומה תוקפנית, אם תבקש לגזול שטח או להשמיד את שכנותיה. השלום הקטן יותר מוגבל בהיקפו ועוסק בהקמת סדר בסיסי ובהכרה האוניברסלית בגבולות הלאומיים ובריבונות האומות. הבהאים מאמינים כי השקט הקטן מתרחש בעיקר באמצעות הפעלת הרצון האלוהי וכי ההשפעה הבהאית על התהליך היא מינורית יחסית.
השלום הגדול הוא המטרה הסופית בסופו של דבר של השלום הקטן, ונחזה כזמן של אחדות רוחנית וחברתית - זמן בו עמי העולם באמת מזדהים זה עם זה ודואגים זה לזה, במקום פשוט לסבול את קיומו של זה. הבהאים רואים את התהליך הזה כמתרחש בעיקר כתוצאה מהתפשטות התורות, העקרונות והפרקטיקות הבהאיות ברחבי העולם. תהליך השלום העולמי הגדול יותר ומרכיביו היסודיים עוסק במסמך "ההבטחה לשלום עולמי", שנכתב על ידי בית הדין לצדק.
בדת > הבודהיזם

בודהיסטים רבים מאמינים כי ניתן להשיג שלום עולמי רק אם אנשים מקיימים שלום בריגשותם. תורתו של גאוטמה הבודהה מדגישה כי כעס ומצבי נפש שליליים אחרים הם הגורם למלחמות ולחימה. בודהיסטים מאמינים שאנשים יכולים לחיות בשלום ובהרמוניה רק אם הם נוטשים רגשות שליליים כמו כעס ומטפחים רגשות חיוביים כמו חסד אהבה וחמלה. כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.
פגודות השלום הן אנדרטאות שנבנו כדי לסמל ולעורר שלום עולמי והיו מרכזיות בתנועת השלום לאורך כל השנים. הקמת אנטרדאות אלה אופייניים למוצא בודהיסטי, והם נבנים על ידי הארגון הבודהיסטי היפני Nipponzan Myohoji. הם קיימים ברחבי העולם בערים כמו לונדון, וינה, ניו דלהי, טוקיו ולומביני.
בדת > הנצרות

האידיאל הנוצרי הבסיסי מציין ששלום יכול לבוא רק באמצעות דברו ואהבתו של אלוהים, המוכח בצורה מושלמת בחיי המשיח:
כפי שמפרשים מבחינה כריסטולוגית בספר ישעיהו, לפיו כאשר "דבר ה'" ייקבע על פני האדמה, התוצאה האנושית-פוליטית המהותית תהיה 'לאום שאינו תופס חרב נגד אומה; וגם לא יתאמנו למלחמה'.
שלום עולמי נוצרי מחייב חיים פרואקטיבים שופעים את כל העבודות הטובות באור העקיף של דבר האל. ניתן לראות את הפרטים של חיים כאלה בספרי הבשורה, במיוחד בדרשת ההר, שם שומרים על סלחנות למי שעושה דברים לא נכונים כנגד עצמו, בין מצוות אדוקות אחרות.
עם זאת, לא כל הנוצרים מצפים לשלום עולמי מתמשך על כדור הארץ הזה.
נוצרים רבים מאמינים שצפוי ששלום עולמי יבוא לידי ביטוי ב"ארץ החדשה" שמובטחת בכתובים הנוצריים כגון 'ההתגלות'.
התפיסה הדתית הרומית-קתולית של "קידוש רוסיה", הקשורה למראית העין של הכנסייה "פטימה מריאן", מבטיחה שלום עולמי זמני כתוצאה ממימוש תהליך זה, אף לפני בואו של האנטיכריסט. תקופה זו של שלום זמני נקראת 'ניצחון הלב ללא רבב'.
בדת > הינדואיזם

באופן מסורתי, ההינדואיזם אימץ ביטוי סנסקריט קדום "Vasudhaiva kutumbakam" ("העולם הוא משפחה אחת"). המהות של מושג זה היא ההתבוננות שרק מוחות בסיסים רואים יריבות ופילוגים. אך ככל שאנו מחפשים חוכמה, כך אנו נעשים מכילים ומשחררים את רוחנו הפנימית מאשליות. לפיכך השלום העולמי מושג רק באמצעים פנימיים - על ידי שחרור עצמנו מגבולות מלאכותיים המפרידים את כולנו.
כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.
בדת > אסלאם

על פי ה'אשטולוגיה האיסלאמית' (פילוסופיה איסלאמית קדומה), בעתיד כל העולם יאוחד תחת הנהגתו של האימאם מהדי. באותה תקופה אהבה, צדק ושלום יהיו כה רבים עד שהעולם יהיה בדומה לגן עדן.
בדת > ג'ייניזם

חמלה לכל החיים, אנושית ולא אנושית, היא מרכזית בדת הג'ייניזם. הם אימצו את הנוסחים של לורד מהאווירה ג'יו ג'ינו דו שלנו. שבו חיי האדם מוערכים כהזדמנות ייחודית ונדירה להגיע להארה. להרוג אדם, לא משנה איזה פשע הוא עלול לבצע, נחשב למגונה באופן בלתי נתפס. זו היא דת הדורשת נזירים וחסרי כל, על כל כתותיה ומסורותיה, להיות צמחוניים. חלק מהאזורים ההודים, כמו גוג'ראט, הושפעו מאוד מהם, וישנם מקומות שבהם רוב ההינדים המקומיים מכל העדות הפכו לצמחוניים. ציטוט מפורסם על שלום עולמי לפי הג'ייניזם מאת אגדה הודית מהמאה ה-19, של וירצ'נד גנדי: "יהי שלום לשלוט ביקום, יהי שלום לשלוט בממלכות ובאימפריות, יהי שלום לשלוט במדינות ובארצות הפוטנטיות, יהי שלום שלטון בבית החברים ויהיה שלום גם בבית האויבים." כמו בכל הדתות הדהרמיות (הינדואיזם, ג'ייניזם, בודהיזם וסיקיזם), אהימסה (הימנעות מאלימות) היא מושג מרכזי.
התנגדות

האידאולוגיה הנאצית בהתייחסות למוסר, גורסת ששלום עולמי מוביל לניוון, ומבטיח את המשך קיומם של גזעים נחותים בעולם, מה שמנוגד לאידאולוגיה הנאצית.
פעילויות למען השלום הבינלאומי > יום השלום הבינלאומי

יום השלום הבינלאומי, המכונה לפעמים יום השלום העולמי, נחגג מדי שנה ב־21 בספטמבר. הוא מוקדש לשלום, ובמיוחד להיעדר מלחמה ואלימות, וניתן לחגוג אותו בהפסקת אש זמנית באזור לחימה. יום השלום הבינלאומי הוקם בשנת 1981 על ידי האספה הכללית של האו"ם. כעבור שני עשורים, בשנת 2001, הצביעה האספה הכללית פה אחד לקבוע את היום ליום של מניעת אלימות והפסקת אש. חגיגת היום הזה מוכרת על ידי עמים ואנשים רבים. בשנת 2013, לראשונה, הוקדש היום לחינוך לשלום, כלומר באמצעי מניעה מרכזי להפחתת מלחמה באופן בר קיימא.
פעילויות למען השלום הבינלאומי > מדד השלום העולמי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פעילויות למען השלום הבינלאומי > ארגון האומות המאוחדות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בין הפעיולויות הראשונות של הארגון הייתה החלטה 18 של מועצת הביטחון של האו"ם שעסקה בנושא.
פעילויות למען השלום הבינלאומי > אוניברסיטה למען השלום

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

שלום
סמלי השלום
פציפיזם
הסכם שלום
שביתת נשק
הערות שוליים

↑  Cited in Thomas S. Power, Design for Survival, (New York: Coward McCann, 1964), p 139.
↑  Phillip S. Meilinger, Bomber: The Formation and Early History of Strategic Air Command, (Alabama: Air University Press, 2012), p XVIII.
↑  "Summary of the 2018 National Defense Strategy of the United States of America" (PDF). נבדק ב-2019-11-22.
↑  Tyagi, Abhishek. "Peace". Inner Peace Zone.
↑  Trotsky, Leon (1914), War and the International, Marxists.
↑  "Ray", International relations, USA: M Tholyoke, אורכב מ-המקור ב-17 בפברואר 2008 {{citation}}:  (עזרה).
↑  Smith, "Democracy & peace", Politics (PDF), USA: New York University.
↑  Owen, John M, IV (1 בנובמבר 2005), "Fareview essay", ForeignAffairs.org, Iraq and the democratic peace, אורכב מ-המקור ב-21 בדצמבר 2005 {{citation}}:  (עזרה).
↑  "Mutual Assured Destruction", Strategy, Nuclear files.
↑  Parrington, Col. Alan J (Winter 1997), "Mutually Assured Destruction Revisited, Strategic Doctrine in Question", Airpower Journal, USA: Air Force, אורכב מ-המקור ב-20 ביוני 2015 {{citation}}:  (עזרה).
↑  Smith, P. (1999). A Concise Encyclopedia of the Bahá'í Faith. Oxford, UK: Oneworld Publications. pp. 363–364. ISBN 978-1-85168-184-6.
↑  "Dharmic Wisdom Quotes – Page 3".
↑  Titze, Kurt, Jainism: A Pictorial Guide to the Religion of Non-Violence, Motilal Banarsidass, 1998
↑  Useful instructions, In Matter religious, moral and others by Motilal M. Munishi, 1904
↑  Mineau. Operation Barbarossa: Ideology and Ethics Against Human Dignity. Rodopi, 2004| Ideology and Ethics Against Human Dignity. Rodopi, 2004.
↑  Cyprian Blamires. World Fascism: a historical encyclopedia, Volume 1. Santa Barbara, California, USA: ABC-CLIO, 2006. Pp. 466.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531460305171  GND: 4189581-2  LCCN: sh85098940 
"!Миру - мир" (רוסית: "לעולם -שלום!") הייתה אחת הסיסמאות הפופולריות בברית המועצות.
הכרזה בין דתית על שלום עולמי מעלון 1941–43 לוועדה לחקר ארגון השלום
בנדר (טרילוגיית סרטים)

| --- | --- |

 הופק בידי:  Sreda
 הקרנת בכורה:  בנדר: ההתחלה (2021)  בנדר: זהב האימפריה (2021)  בנדר: ההונאה האחרונה (2021)
 שפת הסרט:  רוסית
בנדר הוא שמה של סדרת סרטי הרפתקאות בבימויו של איגור זייצב, בהפקת חברת ההפקות Sreda. סדרת הסרטים מגוללת את סיפור מקורותיו של אוסטפ בנדר. את התפקיד הראשי גילם סרגיי בזרוקוב.
הסרטים > ההתחלה

זהו הסרט הראשון בטרילוגיה, והוא מספר את סיפור מקורו של אוסטפ בנדר.
הסרטים > זהב האימפריה

זהו סרט המשך ל"בנדר: ההתחלה".
הסרטים > ההונאה האחרונה

זהו הסרט החותם של הטרילוגיה.
צוות השחקנים הראשי

| דמות> דמות.דמות | סרטים> ההתחלה.2021 | סרטים> זהב האימפריה.2021 | סרטים> ההונאה האחרונה.2021 | סרטים> . | סרטים> . | סרטים> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אוסטפ בנדר | ארם וארדבניאן | ארם וארדבניאן | ארם וארדבניאן |  |  |  |
| איברהים בנדר | סרגיי בזרוקוב | סרגיי בזרוקוב | סרגיי בזרוקוב |  |  |  |
| נסטור מכנו |  | פאבל דרביאנקו | פאבל דרביאנקו |  |  |  |

| "טרילוגיית בנדר" |
| --- | --- | --- |
| ההתחלה (2021) | זהב האימפריה (2021) | ההונאה האחרונה (2021) |
שחקנים
ארם וארדבניאן • סרגיי בזרוקוב
בריגדות הרפאים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'ון סקאלזי
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני, מדע בדיוני צבאי
 הוצאה
 הוצאה:  ספרי טור 
 תאריך הוצאה:  מרץ 2006 
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ינשוף הוצאה לאור
 תרגום:  רז גרינברג
 סדרה
 סדרת ספרים:  מלחמת האדם הזקן
 ספר קודם:  מלחמת האדם הזקן 
 הספר הבא:  המושבה האחרונה
 
בריגדות הרפאים (באנגלית: The Ghost Brigades) הוא רומן מסוגת המדע הבדיוני הצבאי, מאת הסופר האמריקאי ג'ון סקאלזי, אשר יצא לאור באנגלית בשנת 2006. זהו הספר השני בסאגה שמונה נכון להיום שישה ספרים ושלושה סיפורים.
תקציר

העלילה מתרחש בחלל בעתיד, ומסופרת מנקודת מבטו של ג'ארד דיראק, חייל משובט בכוחות המיוחדים של צה"מ (צבא הגנת המושבות) אשר מגן על מושבות אנושיות בחלל.
עלילה

שארל בוטאן, מדען בכיר בתוכנית השיבוט האנושית, בוגד בחבריו, בעמו ובגזעו ומניע שרשרת אירועים העלולה להוביל להשמדת המין האנושי. ג'ארד דיראק, שיבוט בן יומו וחייל מלידה, יוצא למסע מטורף במרחבי החלל כדי למנוע מבוטאן להשיג את מטרתו ובה בעת מנסה להגשים את ייעודו שלו.
במרחבי החלל העמוק, בין אין-ספור גזעים חייזריים עוינים, מנהל צבא הגנת המושבות קרב להגנת האנושות. בחזית המאבק מצויות בריגדות הרפאים, הכוחות המיוחדים של צבא הגנת המושבות, הנוצרים מהמרקם הגנטי של בני אדם מתים.
סאגת מלחמת האדם הזקן

מלחמת האדם הזקן - הספר הראשון בסדרה
בריגדות הרפאים - הספר השני בסדרה
המושבה האחרונה - הספר השלישי בסדרה.
Zoe's Tale - הספר הרביעי בסדרה.
The Human Division - הספר החמישי בסדרה
The End of All Things - הספר השישי בסדרה.
יומני סייגן - נובלה שמתרחשת מבחינה כרונולוגית בין הספר השני לשלישי.
שאלות לחייל - סיפור קצר על ג'ון פרי המתרחש לפני הספר השלישי.
After the Coup - סיפור קצר על הארי וילסון.
בין שתי ערים (סרט, 1935)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  בין שתי ערים מאת צ'ארלס דיקנס
 בימוי:  ג'ק קונוויי, רוברט לאונרד 
 הופק בידי:  דייוויד או. סלזניק 
 תסריט:  סמואל ברמן, ו. פ. ליפסקומב 
 עריכה:  קונרד א. נרוויג 
 שחקנים ראשיים:  רונלד קולמן אליזבת אלן
 מוזיקה:  הרברט סטוטארט 
 צילום:  אוליבר ט. מרש 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 בדצמבר 1935
 משך הקרנה:  120 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט רומנטי, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  לונדון, פריז 
 תקציב:  $1,232,000
 הכנסות:  $1,111,000 (בארצות הברית) $1,183,000 (מחוץ לארצות הברית)
 דף הסרט ב־IMDb
 
בין שתי ערים (באנגלית: A Tale of Two Cities) הוא סרט קולנוע משנת 1935 המבוסס על הרומן ההיסטורי "בין שתי ערים" מאת צ'ארלס דיקנס המתרחש בלונדון ובפריז. בסרט מככבים רונלד קולמן בדמות סידני קרטון, דונלד וודס ואליזבת אלן. בין השחקנים בתפקידי משנה מופיעים בסרט רג'ינלד אוון, בזיל רת'בון, קלוד גילינגווטר, עדנה מיי אוליבר ובלאנש יורקה. את הסרט ביים ג'ק קונווי, ואת התסריט כתבו ו. פ. ליפסקומב וס. נ. בהרמן. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ולפרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר. העלילה מתרחשת בתקופת המהפכה הצרפתית ועוסקת בשני גברים הדומים זה לזה ושמאוהבים באותה אישה.
תקציר העלילה

בערב המהפכה הצרפתית נודע ללוסי מנט, שאביה לא מת כפי שחשבה, אלא היה אסיר בבסטיליה במשך שנים רבות, עד שלבסוף שוחרר. היא נוסעת לפריז כדי להביא את אביה לביתה שבאנגליה. האב, ד"ר מנט, היה בהשגחת חברו ארנס דפארז' ואשתו תרז. דעתו של הזקן השתבשה בשנות הסבל הארוכות, אבל בעקבות טיפולה המסור של לוסי הוא מצליח להשתקם ולחזור לעצמו.
בהפלגה בתעלת למאנש פוגשת לוסי את צ'ארלס דארניי, אציל צרפתי אשר בניגוד לדודו חסר הרחמים, המרקיז סן אוורמונד, הוא תומך במאבקם של ההמונים המדוכאים. דודו של דארניי מנסה להפליל אותו ולהאשימו בבגידה, אבל עורך הדין סידני קרטון (רונלד קולמן) מצליח להציל אותו. קרטון שותה עם ברסד, עד התביעה העיקרי, ומערים עליו כך שיודה שהוא שיקר בעדותו. כשברסד נקרא להעיד במשפט, הוא נחרד לגלות שקרטון הוא אחד הסנגורים, ואומר שייתכן שטעה בעדותו. דארניי משוחרר מהכלא.
לוסי שהייתה נוכחת בבית המשפט מודה לקרטון. הוא מתאהב בה אבל מבין שאהבתו היא חסרת תוחלת. לוסי מתחתנת עם דארניי ונולדת להם בת.
בינתיים משתלט על צרפת שלטון הטרור. האזרחים הצרפתים הסובלים פורקים את זעמם על האצילים, ומרשיעים אותם בהמוניהם להוצאה להורג בגיליוטינה. דארניי נקרא לשוב לצרפת לעזרת משרתו הנאמן, וכשהוא מגיע לפריז הוא נעצר. ד"ר מאנט מבקש רחמים על חתנו, אבל מאדאם דפארז' המחפשת נקמה מכל בני משפחת אוורמונד, אשמים או לא, משכנעת את בית הדין לחרוץ את דינו למוות. כעדות היא מביאה מכתב שכתב ד"ר מאנט בכלא שבו הוא חושף את אשמתו של המרקיז דה סן אוורמונד, דודו של דארניי, ומוקיע את כל בני המשפחה.
קרטון מנסה לנחם את בני המשפחה, אבל הוא מבין שכעת כולם בסכנה. הוא מספר ללורי שמאדאם דפארז' לא תעצור עד שלא תשיג את הנקמה לה היא שואפת. הוא שם לב לגיליוטינה המיניאטורית שקיבלה בתה של לוסי בחנות היין של דפארז', ומעלה תוכנית נועזת כדי לעצור אותה. ראשית הוא משכנע את לוסי ובני לווייתה לעזוב מיד את פריז ומבטיח להציל את דארניי. אחר כך הוא מתעמת עם מכר ותיק שלו, ברסד, שהוא בעל השפעה בממשל הצרפתי, ויכול לעזור לקרטון לבקר את דארניי בכלא. בתחילה ברסד מסרב לשתף פעולה, אבל קרטון סוחט אותו באיום שיגלה שהוא (ברסד) היה מרגל של המרקיז אוורמונד. כשהוא מגיע לתאו של דארניי הוא מורה לו לכתוב מכתב, ותוך כדי כך הוא מסמם אותו. קרטון תופס את מקומו של דארניי, מיסים לכתוב את המכתב ללוסי, ותוחב אותו לכיס מעילו של דארניי. ברסד ואחד השומרים מוליכים את דארניי חסר ההכרה אל מחוץ לכלא, והוא חוזר ומתאחד עם משפחתו.
רצונה של מאדאם דפארז' בנקמה לא ידעה שובע. היא הולכת לחפש את לוסי ובתה ומגלה שהם כבר ברחו יחד עם ד"ר מנט. היא מתעמתת עם מיס פרוס (עדנה מיי אוליבר), בת לווייתה הנאמנה של לוסי, שמונעת ממנה לצאת ולרדוף אחריהם. במאבק בין שתיהן מאדאם דפארז' נהרגת, ומיס פרוס יוצאת בריצה מהבית.
בינתיים רק תופרת צעירה הנידונה למוות מבחינה בהחלפה בין קרטון לדארניי, אבל שומרת על שתיקה. היא מתנחמת בחברתו של קרטון כשהם נלקחים אל מקום ההוצאה להורג. כשהמצלמה מתרוממת ממש לפני שנופל להב הגיליוטינה נשמע קולו של קרטון "מעשה זה שאני עושה הוא טוב הרבה יותר ממה שעשיתי מעודי; אני הולך לקראת מנוחה טובה הרבה יותר מאשר ידעתי מעודי".