stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יואב אלשטיין
מחקריו > תימטולוגיה של ספרות עם ישראל

בשנת 1980 ייסד יואב אלשטיין את תחום המחקר 'תימטולוגיה של ספרות עם ישראל". בין השנים 1985-1980 עבד במחקר זה, שקיבל חסות ממכון קורצוייל ומדיקאן הפקולטה למדעי היהדות, שבאוניברסיטת בר-אילן. המחקר נתמך בתקציבי פנים ובין חברי מועצת המחקר הראשונה היו: ֿחיים שווארצבוים, פרופ' יהודה פרידלנדר, פרופ' בשן ואחרים. בין השנים 1980–1985 העביר אלשטיין סמינריונים בתימטולוגיה שבכללם השתתפו 55 סטודנטים, כאשר כל אחד כתב עבודה סמינריונית על ערך תימטולוגי. בשנים אלו, נקבעו תהליכי המחקר, נאספו תימות סיפריות לגרסאותיהן השונות ונרשמה ספרות העזר הבסיסית.
באוקטובר 1985 יצאה תוכנית מחקר בשם "מפתח תימטולוגי" שכתב אלשטיין ובו תיאור המתודה ומיבנה הערך, שעתיד לראות אור בלכסיקון תימטולוגי לספרות עם ישראל (שלאחר מכן הוחלף שמו ל 'אנציקלופדיה תימטולוגית של הסיפור היהודי'). בדצמבר 1985 הושלמה כתיבת הערך "שלמה והאשמדאי" על ידי גב' רלה קושלבסקי (היום פרופ') בהנחיית אלשטיין, והוא ראה אור בהוצאת מכון קורצוייל, אוניברסיטת בר-אילן. הערך זכה לתגובות חיוביות מאוד ולשבח מיוחד על ידי פרופ' בן עמוס מאוניברסיטת פנסילבניה שראה בו פריט המסמן את האפשרויות הגלומות במפעל התימטולוגיה.
בשנים 1986–1987 נוהלה האנציקלופדיה על ידי הפרופ' אלשטיין ופרופ׳ יהודית דישון, ומשפרשה פרופ׳ יהודית דישון מן הפרויקט הצטרף לפרויקט פרופ' אבידב ליפסקר אשר תרם רבות יחד עם אלשטיין לקידומו ולמימושו.
המתודה התימטולוגית ממיינת וממפה את הסיפורים שסופרו בקהילות ישראל השונות ברחבי העולם, לדורותיהם, בלשונות היהודיות (עברית, ארמית, ערבית יהודית, יידיש, לדינו), באמצעות זיהוי תפקודיו הפונקציונליים של השלד הנרטיבי שלהם. באופן זה מתקבלות סדרות בנות עשרות גרסאות, המתפתחות מן הגרסאות השונות, ומהוות ייצוגים שונים שלו במרחב התרבות היהודי. התוצר של מתודה זו הוא רב פנים: עבודות מ"א וד"ר העוסקים כל אחד ב'תימה' אחת לכל גילוייה והופעותיה ההיסטוריות, גאוגרפיות, ספרים, מאמרים בשאלות המתודה ובתיאור התפתחות גרסאות של תימה אחת. אחד הפירות החשובים הוא האנציקלופדיה של הסיפור היהודי, ששלושת כרכיה יצאו ב-2004, ב-2009, וב-2013 בהתאמה, והעוסקים בעריכתה היו פרופ' יואב אלשטיין, פרופ' אבידב ליפסקר ופרופ' רלה קושלבסקי.
בין מאמריו

בנושא הזהות הלאומית
"מערכת ההלכה והחברה בת ימינו", האומה (תשרי תשכ"ד), נדפס כחוברת עצמאית בשם: ההלכה והחברה בת ימינו, בעריכת אהרון פיצ'ניק, ירושלים: היכל שלמה, תשכ"ה.
"הלאומיות היהודית ותרבות ישראל", האומה ט (תשל"א), עמ' 5 - 20.
"החסידות כאתגר לתרבות יהודית מתחדשת", תרבות יהודית בימינו, עורכים: יואב אלשטיין ותאודור דרייפוס, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ג, עמ' 75 - 88.
במחקר הסיפור החסידי
תודת הסיפור של ר' נחמן מברסלב, ביקורת ופרשנות 15 (תש"ם) עמ' 53–84.
היסוד המיתי בסיפור החסידי כמכונן תודעה אקסטטית, אשל באר שבע ד, המיתוס במחשבת היהדות (תשנ"ו) עמ' 226–238.
הדרשה והסיפור החסידיים במתן שני, בואו לתקון, ביבליוגרפיה של הספרות החסידית, בתוך: מעשה סיפור, תשס"ו, עמ' 449–467.
תימטולוגיה של ספרות עם ישראל
The Gregorius Legend: Its Cjristian V ersions ant its Metamorphosis in the Hasidic Tail: Fabula 27, (1986), pp. 195 - 215
'מרגלית בפי נחש' - לדרכי תפקודה של מוטיפמה ממקור גנוסטי באגדת חז"ל וב 'אגדת שלושה וארבעה', נוסח שני, לביאליק, מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי יג-יד (תשנ"א-תשנ"ב), עמ' 181–203.
The Convesion of R. Judah the Pious. A S tudy of the story in 'Ma'aseh Buch', no. 166 and its Parallels, Jewish Lifeworld and Jewish Thought, 2012, pp. 55-66
סוף מעשה, מחשבה תחילה: 'אינטנציונליות' ו'אופק' כמושגי בסיס בפיענוח גרסאות התימה, מעשה סיפור ג 2013, עמ' 13–26.
מספריו > ספרי שירה

א' יואב, דרך הפעמונים, הוצאת מחברות לספרות, תל אביב תשכ"ד.
א' יואב, פנים באימה מנגנת, רישומים: אריה ברמץ הוצאת אוגדן, ירושלים תשכ"ד.
א' יואב, מסכות עץ, ירושלים תשכ"ח.
מספריו > ספרי מחקר

עיגולים ויושר: על הצורה המחזורית בסיפור, הוצאת אלף, תל אביב 1970.
מעשה חושב: עיונים בסיפור החסידי, הוצאת עקד, תל אביב 1983.
פעמי בת מלך: חקרי תוכן וצורה בסיפורו הראשון של ר' נחמן מברסלב, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן 1984.
האקסטזה והסיפור החסידי: עיונים במהותו של הסיפור החסידי, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן 1998.
בואו לתקון: ביבליוגרפיה של הספרות החסידית (בסדר אל"ף-בי"ת, בסדר כרונולוגי ובסדר הדורות), הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן 2006.
(עם חסידה כהן) הראי"ה: תולדות הרב אברהם יצחק הכהן קוק ופועלו, הוצאת "מורשת", תשכ"א (1961)
(עם אבידב ליפסקר ורלה קושלבסקי) אנציקלופדיה של הסיפור היהודי: סיפור עוקב סיפור, כרך א', הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן תשס"ה.
(עם אבידב ליפסקר ורלה קושלבסקי) אנציקלופדיה של הסיפור היהודי: סיפור עוקב סיפור, כרך ב', הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן תשס"ט.
(עם אבידב ליפסקר) אנציקלופדיה של הסיפור היהודי: סיפור עוקב סיפור, כרך ג', הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן תשע"ג.
טרקוויניה טרקוויני

| --- | --- |

 לידה:  1882 Colle di Val d'Elsa, איטליה 
 פטירה:  25 בפברואר 1976 (בגיל 94 בערך) מילאנו, איטליה 
 מוקד פעילות:  איטליה, ממלכת איטליה 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מילאנו 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 בן או בת זוג:  ריקרדו זנדונאי 
 
טרקוויניה טארקוויני (באיטלקית: Tarquinia Tarquini;‏ 1882 – 25 בפברואר 1976) הייתה זמרת סופרן דרמטי ואשתו של המלחין ריקרדו זנדונאי.
ביוגרפיה

טרקוויני נולדה בקולה די ואל ד'אלזה. היא למדה זמרה בקונסרבטוריון של מילאנו ובשיעורים פרטיים בפירנצה. היא הופיעה לראשונה על במה ב-1905 ובשנתיים הבאות הופיעה בבתי אופרה ברחבי איטליה.
בשנת 1907 הביא האמרגן הנרי ראסל את טרקוויני לארצות הברית, להצטרף ללהקת האופרה סן קרלו שלו, שמושב הקבע שלה היה בבוסטון. הופעת הבכורה שלה עם הלהקה בבוסטון הייתה כסנטוצה באבירות כפרית מאת פייטרו מסקאני, ואחריה יצאה למסע הופעות אמריקאי עם הלהקה. באותה שנה גם הופיעה בתפקיד הראשי בבכורה בארצות הברית של "אדריאנה לקוברר" בבית האופרה הצרפתית בניו אורלינס.
בין השנים 1908–1911 הופיעה טרקוויני באופרות באוסטריה, איטליה ופורטוגל. בין התפקידים שביצעה היו צ'ו-צ'ו סן במאדאם בטרפליי, מדלנה דה קוניי ב"אנדראה שנייה" של אומברטו ג'ורדאנו, מימי בלה בוהם ומאנון במאנון מאת ז'יל מאסנה. שבחים מיוחדים קצרה על הצגת התפקיד הראשי ב"סלומה" (אנ') של ריכרד שטראוס, וכרקדנית טובה, התבלטה בהיותה אחת מזמרות האופרה הראשונות שביצעה את "ריקוד שבעת הצעיפים" (אנ') בעצמה; ביצוע זה הכה בהלם כמה מבקרי מוזיקה שמרנים.
ב-14 באוקטובר 1911 הופיעה טרקוויני בתפקיד הראשי ב"קונצ'יטה" של זנדונאי בתאטרו דאל ורמה במילאנו. הופעתה נחלה הצלחה מוחצת והיא המשיכה להופיע בתפקיד זה עוד כמה פעמים, לרבות בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בלונדון (1912), בתיאטרון קוֹרְט בסן פרנסיסקו (1912), בפילרמוניק אודיטוריום בהוליווד (1912), בתיאטרון פוקס בפורטלנד, אורגון (1912), בבית האופרה המטרופוליטנית בפילדלפיה (1912), בגראנד אופרה של שיקגו (1913), במטרופוליטן אופרה בניו יורק (1913) ובתיאטרון סן קרלו בנאפולי (1913).
טרקוויני המשיכה בפעילותה כזמרת עד לפרישתה מן הבמה בשנת 1917, עם נישואיה לזנדונאי. היא נחלה הצלחה משמעותית בקובנט גארדן בכרמן של ביזה ב-1912 ומלבד "קונצ'יטה", היה זה תפקידה ב"סלומה" שקיבל את מירב תשומת הלב. לאחר נישואיה, חיה רוב חייה עם בעלה במילאנו. היא מתה בעיר זו בגיל 93. קולה לא הוקלט מעולם.
טנזור מאמצים

טנזור המאמצים
טנזור המאמצים בתיאור אינדקסים כללי
טנזור המאמצים מתאר את המאמצים על פני קובייה קטנה של החומר הנתון בעומס חיצוני, נהוג לייצגו על ידי מטריצה בת תשעה רכיבים (3 על 3). טנזור המאמצים מרכז את מאמצי המתיחה, הלחיצה והגזירה, הפועלים על נקודה חומרית בגוף.
טנזור המאמצים

משווי משקל מקבלים מטריצה סימטרית ובה 6 רכיבים שונים. מתקיים השוויון בין הרכיבים:
\ \tau _{xy}=\tau _{yx}
\ \tau _{zx}=\tau _{xz}
\ \tau _{zy}=\tau _{yz}
לכן:
טנזור המאמצים הוא טנזור סימטרי ותמיד אפשר להציג אותו כסכום של שני טנזורים סימטריים שהם:
טנזור ממוצע או מאמצים הידרוסטטי הכולל מאמצי מתיחה או לחיצה בלבד
טנזור מאמצי גזירה הכולל מאמצי גזירה בלבד.
תיאור כללי

התיאור הכללי של טנזור המאמצים נעשה באמצעות אינדקסים 1,2,3
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| x | → | 1 |
| y | → | 2 |
| z | → | 3 |
| σxx | → | σ11 |
| τxy | → | σ12 |
| τxz | → | σ13 |
...: 
ונקבל:
את חוק הוק אפשר להציג באמצעות המינוח הזה של האינדקסים בצורה הבאה:
תורת היחסות

בתורת היחסות טנזור המאמצים הוא חלק מטנזור 4 על 4 הנקרא טנזור צפיפות האנרגיה או טנזור המאמץ-אנרגיה ומסומן  \ T_{\mu \nu } (כאשר  \ \mu ,\nu =ct,x,y,z=0,1,2,3): זהו טנזור סימטרי שכולל את צפיפות האנרגיה, שטף האנרגיה, תנע ואת טנזור מאמצים (תת-מערך בגודל 3 על 3). טנזור זה מופיע במשוואת השדה של איינשטיין  \ G_{\mu \nu }={\frac {8\pi G}{c^{4}}}T_{\mu \nu } (כאשר  \ G_{\mu \nu } הוא טנזור איינשטיין) המתארת את עקמומיות המרחב-זמן כתלות בהתפלגות צפיפות האנרגיה, המסה, התנע והלחץ במרחב-זמן.
ראו גם

מאמץ (הנדסה)
לקריאה נוספת

Timoshenko S.P, Strength of Materials, 3rd edition, Krieger Publishing Company, 1976. ISBN 0882754203
S.P. Timoshenkoo & J.N. Goodier Theory of Elasticity, 3rd edition, International Student Edition, McGraw-Hill 1970..
Shames I.H., Cozzarelli F.A., Elastic and inelastic stress analysis, Prentice-Hall, 1991, ISBN 1560326867
Love, A. E. H. (4 ed.). (1944). Treatise on the Mathematical Theory of Elasticity. Dover Publications. ISBN 0486601749.
Marsden, J. E., & Hughes, T. J. R. (1994). Mathematical Foundations of Elasticity.  Dover Publications. ISBN 0486678652.
| מאמץ (הנדסה) |
| --- | --- | --- |
| מאמצים | מאמץ • מאמץ גזירה • מאמץ כפיפה • מאמץ לחיצה • מאמץ מתיחה • מאמץ פיתול • מאמץ קריסה • עייפות החומר |  |
| נושאי עזר | מומנט כפיפה • מומנט כוח • אלסטיות • מעוות • חוק הוק • עקומת מאמץ-מעוות • כניעה (הנדסה) |  |
| מודולי האלסטיות | מודול האלסטיות • מודול הגזירה • מקדם פואסון • קבועי לאמה • מודול הנפח |  |
| שטחים ונפחים | שטח • מומנט התמד • מומנט ההתמד של השטח • מומנט התמד פולרי של השטח • משפט שטיינר-הויגנס • טנזור התמד • טבלת טנזורי התמד • מומנט ראשון של שטח |  |
| נושאים משלימים | חוזק חומרים • טנזור מאמצים • מאמצים ראשיים • מעגל מור • היפותזות חוזק • שיטות אנרגיה • חוקי קסטיליאנו |  |
טנזור מאמץ-אנרגיה יחסותי ורכיביו
טנזור איינשטיין

טנזור איינשטיין הוא טנזור בתורת היחסות הכללית המתאר גודל הקשור לעקמומיות המרחב, ומבוטא על ידי טנזור ריצ'י, סקלר ריצ'י והטנזור המטרי הפסאודו-רימאני. הטנזור מופיע במשוואת השדה של איינשטיין עבור כבידה. הטנזור קרוי על שם הפיזיקאי אלברט איינשטיין.
הגדרה

בפיזיקה וגאומטריה דיפרנציאלית, טנזור איינשטיין  \mathbf {G}  הוא טנזור מדרגה 2 שמוגדר מעל יריעה פסאודו-רימאנית. בכתיב ללא אינדקסים הוא מוגדר להיות
כאשר  \mathbf {R}  הוא טנזור ריצ'י,  \mathbf {g}  הוא הטנזור המטרי ו- R הוא סקלר ריצ'י המהווה ביטוי סקלרי לעקמומיות של המרחב.
בכתיב עם אינדקסים, הגדרת טנזור איינשטיין היא
ביטוי מפורש

טנזור ריצ'י תלוי רק בטנזור המטרי ונגזרותיו, כך שניתן להגדיר את טנזור איינשטיין רק באמצעות הטנזור המטרי (ונגזרותיו). ברם, ביטוי זה ארוך ומסובך, ולכן רק לעיתים נדירות נמצא בספרי לימוד. ניתן לראות את המורכבות של ביטוי באמצעות הנוסחה לטנזור באמצעות סמלי כריסטופל:
כאשר  \delta _{\beta }^{\alpha } הוא הדלתא של קרונקר ואת סמלי כריסטופל  \Gamma _{\beta \gamma }^{\alpha } ניתן לרשום באמצעות הטנזור המטרי, לפי הנוסחה הבאה:
לפני צמצומים, הנוסחה כוללת  2\times (6+6+9+9)=60 איברים. צמצומים מקטינים מספר זה.
במקרה הפרטי של מערכת ייחוס אינרציאלית לוקלית ליד נקודה, הנגזרות הראשונות של הטנזור המטרי מתאפסות, וניתן לפשט את הביטוי לטנזור איינשטיין:
כאשר סוגריים מרובעים מציינות אנטי-סימטריזציה על האינדקסים המוכלים בהם, כלומר:
עקבה

העקבה של טנזור איינשטיין ניתנת לחישוב על ידי כיווץ אינדקסים במשוואה המגדירה את טנזור איינשטיין באמצעות הטנזור המטרי  g^{\mu \nu }. בממד D כללי מקבלים:
במקרה הפרטי של מרחב-זמן בעל 3 ממדי מרחב וממד זמן אחד, העקבה של טנזור איינשטיין היא מינוס העקבה של טנזור ריצ'י. מסיבה זו נקרא טנזור איינשטיין לעיתים "טנזור ריצ'י בעל עקבה הפוכה".
שימוש ביחסות כללית

טנזור איינשטיין מאפשר רישום קומפקטי של משוואת השדה של איינשטיין:
כאשר  T_{\mu \nu } הוא טנזור המאמץ-אנרגיה, c היא מהירות האור בריק, G הוא קבוע הכבידה האוניברסלי ו- \pi  הוא הקבוע המתמטי פאי.
ביחידות גאומטריות בהן G=c=1 מקבלים ביטוי פשוט יותר:
מהביטוי המפורש לטנזור איינשטיין למעלה, ניתן לראות שטנזור איינשטיין הוא פונקציה לא-ליניארית של הטנזור המטרי אך ליניארי בנגזרות החלקיות של הטנזור המטרי. כטנזור סימטרי מדרגה 2, טנזור איינשטיין הוא בעל 10 רכיבים בלתי-תלויים במרחב-זמן 4 ממדי. מכאן עולה שמשוואת השדה של איינשטיין היא בעצם סט של 10 משוואות דיפרנציאליות חלקיות קוואזי-ליניאריות מסדר שני.
ניתן לבטא את זהות ביאנקי באמצעות טנזור איינשטיין:
כאשר  \nabla _{\mu } מציינת נגזרת קו-ואריאנטית.
זהות ביאנקי מבטיחה באופן אוטומטי את שימור טנזור המאמץ-אנרגיה.
החשיבות הגאומטרית של טנזור איינשטיין מודגשות באמצעות זהות זו. במערכת קואורדינטות ביחס לתנאי הכיול הבא
ניתן לרשום חוקי שימור מדויקים עבור טנזור המאמץ:
תפקידו של טנזור איינשטיין הוא להבחין בין מערכות אלה.
את צורתו טנזור איינשטיין ניתן להסיק מעקרון הפעולה של המילטון (עקרון ואריציוני) בהינתן הפעולה הבאה, הידועה כפעולת הילברט:
לקריאה נוספת

Ohanian, Hans C.; Remo Ruffini (1994). Gravitation and Spacetime (Second ed.). W. W. Norton & Company. ISBN 0-393-96501-5.
Martin, John Legat (1995). General Relativity: A First Course for Physicists. Prentice Hall International Series in Physics and Applied Physics (Revised ed.). Prentice Hall. ISBN 0-13-291196-5.
יואב גת

יואב גת (נולד ב-8 בנובמבר 1980) הוא שחיין עבר, אלוף ושיאן ישראל בשחייה. בעל מדליית ארד מאליפות אירופה בשחייה. הוא השתתף באולימפיאדת סידני במדי נבחרת ישראל ובשלוש אליפויות עולם בשחייה (פוקואוקה 2001, ברצלונה 2003 ו-מונטריאול 2005). היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה 200 מטר גב מתחת ל-2 דקות. הוא זכה במדליות במכביה.
ביוגרפיה

יואב גת נולד בחיפה. בעצת אביו הוא החל לשחות על מנת לטפל באסתמה שממנה סבל. הוא שחה בקבוצת השחייה של הפועל קריית טבעון תחת הדרכתו של אנדריי טוט, אחר כך עבר להתאמן בפנימיית המחוננים בווינגייט ושחה בקבוצת הפועל ירושלים תחת הדרכתו של לאוניד קאופמן.
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערכה בבאת', אנגליה בשנת 1995 זכה גת במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:07.65 דקות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בקופנהגן, דנמרק בשנת 1996 זכה גת במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:04.74 דקות. במשחה ל-100 מטר גב הוא קבע תוצאה של 1:00.84 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-15 שנערכו ביולי 1997 זכה גת במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בשיא מכביה ובשיא ישראלי חדש של 2:03.14 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בסביליה, ספרד באוגוסט אותה שנה קבע גת במשחה ל-100 מטר גב תוצאה של 59.73 שניות ובמשחה ל-200 מטר גב תוצאה של 2:04.95 דקות.
בשנים 1998–1999 התאמן גת באוניברסיטת ג'ורג'יה, ארצות הברית. באליפות המכללות של ארצות הברית בשחייה (NCAA) הוא קבע בשלב המוקדמות שיא ג'ורג'יה חדש במשחה ל-200 יארד גב בתוצאה של 1:42.71 דקות. בשלב הגמר הוא סיים במקום החמישי בתוצאה של 1:42.95 דקות וזכה בתואר אול-אמריקה (All-America).
באליפות אירופה בשחייה שנערכה באיסטנבול, טורקיה בשנת 1999 סיים גת במקום הרביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:00.72 דקות. בנוסף, במשחה ל-100 מטר גב הוא קבע תוצאה של 58.24 שניות.
ביוגרפיה > מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביולי 2000 זכה גת במדליית ארד במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:00.32 דקות. בשלב המוקדמות הוא סיים ראשון בשיא ישראלי חדש של 2:00.61 דקות ובשלב חצי הגמר הוא עלה מהמקום השני בשיא ישראלי חדש נוסף של 2:00.20 דקות. בנוסף, הוא סיים במקום ה-23 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.40 שניות ובמקום ה-24 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.27 שניות.
ביוגרפיה > אולימפיאדת סידני

באולימפיאדת סידני (2000) סיים גת במקום ה-16 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:03.80 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 2:00.80 דקות ועלה מהמקום ה-13 לשלב חצי הגמר.
ביוגרפיה > גמר באליפות עולם

באליפות העולם בשחייה שנערכה בפוקואוקה, יפן בשנת 2001 סיים גת במקום השמיני במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:00.09 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 2:00.72 ועלה מהמקום השישי. בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא ישראלי חדש 1:59.39 דקות ועלה מהמקום החמישי. הוא היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-2 דקות. בנוסף, הוא סיים במקום ה-27 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.16 שניות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה באנטוורפן, בלגיה בדצמבר 2001 זכה גת במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 1:54.15 דקות. ארבעה חודשים לאחר מכן באליפות העולם בשחייה (בריכה של 25 מטר) שנערכה במוסקבה, רוסיה באפריל סיים גת במקום השישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:54.32 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 1:54.53 ועלה מהמקום השלישי. בנוסף, הוא סיים במקום ה-14 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 53.42 שניות, במקום ה-21 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.54 שניות ובמקום ה-31 במשחה ל-100 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 57.04 שניות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2002 סיים גב במקום ה-12 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:01.15 דקות, במקום ה-26 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.89 שניות ובמקום ה-27 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.98 שניות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2003 סיים גת במקום העשירי במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 1:59.22 דקות (שיא זה החזיק מעמד 6 שנים עד שנשבר על ידי גיא ברנע באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט אוגוסט 2009 בתוצאה של 1:58.99 דקות), כשבשלב המוקדמות קבע תוצאה של 1:59.82 דקות ועלה מהמקום התשיעי. הוא סיים במקום ה-15 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 55.71 שניות, כשבשלב המוקדמות קבע תוצאה של 55.41 שניות ועלה מהמקום השמיני (תוצאה זו הייתה קרובה לשיא הישראלי של איתן אורבך בעשירית השנייה, 55.31 שניות). בנוסף, הוא סיים במקום ה-34 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.64 שניות.
בתחרות השחייה של המכביה ה-17 שנערכה בשנת 2005 זכה גת בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.25 שניות, לפני ג'ושוע הפקין (57.69 שניות) ודשייל רוטברג (58.30 שניות), שניהם מארצות הברית ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא מכביה חדש של 2:02.66 דקות, לפני איתי צ'מה (2:05.72 דקות) וג'ושוע הפקין (2:07.59 דקות). שבוע לאחר מכן, באליפות העולם בשחייה שנערכה במונטריאול, קנדה בסוף יולי הוא סיים במקום 14 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:01.58 דקות, במקום 28 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.79 שניות ובמקום 24 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.20 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 13 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם תום בארי, ארז פרן ושי לבנת בתוצאה של 3:48.20 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 2006 סיים גת במקום ה-32 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.54 שניות ובמקום ה-37 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.90 שניות.
ביוגרפיה > אחרי השחייה

גת סיים בהצטיינות את התואר הראשון במתמטיקה עיונית בטכניון בשנת 2017. במהלך לימודיו לתואר השני במתמטיקה עיונית בשטח תורת המספרים האנליטית עבר למסלול ישיר לדוקטורט וקבל את התואר בשנת 2021.
גת נשוי למיכל גת מורד, שלה תואר ראשון באדריכלות ותואר שני בתכנון ערים בהצטיינות מיוחדת מן הטכניון, ותואר דוקטור במדעי הקוגניציה מן המכון הטכנולוגי הפדרלי של שווייץ (ETH). בשנת 2021 קיבל את מלגת בלווטניק למחקר פוסט-דוקטורט בפקולטה למתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג'.
הערות שוליים

↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  ראו כאן
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
↑  Swimrankings - Swimming Rankings and Results - Worldwide, International Swim Sport, www.swimrankings.net
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת סידני (2000)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אלכס אברבוך • כפיר גולן • גדעון יבלונקה • טומי כפרי • קונסטנטין מטוסביץ' • רוגל נחום • אלכסנדר פורחומובסקי • דני קרסנוב |  |
|  ג'ודו | אורית בראון • אריק זאבי • גיל עופר |  |
|  היאבקות | מיכאל ביילין • יורי יבסייצ'יק • גוצ'ה ציציאשווילי |  |
|  התעמלות אמנותית | אור טוקייב |  |
|  סיף | איילת אוחיון |  |
|  קליעה | אלכסנדר דנילוב • גיא סטריק |  |
|  קיאק | רועי ילין • ליאור כרמי • לריסה פסחוביץ' • רמי צור •  מיכאל קולגנוב |  |
|  שחייה | אורן אזרד • איתן אורבך • ורד בורוכובסקי • עדי ביכמן • יואב ברוק • יואב גת • מיקי חליקה • יואב מאירי • אלכסיי מנז'ולה • טל שטריקר |  |
|  שיט | עמית ענבר • מיכל היין • אלעד רונן • אלי צוקרמן • ענת פבריקנט • שני קדמי |  |
יחסי אוזבקיסטן–קטר

| יחסי אוזבקיסטן–קטר |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: קטר (מדינה)


אוזבקיסטן: קטר
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 11,586
אוכלוסייה
36,534,946: 3,065,289
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 235,770
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,488: 76,916
משטר
דיקטטורה נשיאותית: מונרכיה

יחסי אוזבקיסטן–קטר הם היחסים הבילטרליים שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין מדינת קטר. היחסים הדיפלומטיים שבין המדינות כוננו ב-1997.
יחסים כלכליים

בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מקטר לאוזבקיסטן הגיעה לסך 20.3 אלף דולר אמריקאי והיא כללה מוצרי מעבדות. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן לקטר הגיעה לסך 81.8 אלף דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שסתומים, קמח, קטניות, אגוזים, ענבים ועוד.
בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן לקטר הגיעה לסך 66.6 אלף דולר אמריקאי והיא כללה קוקוס, אגוזים, ציורים ועוד. באותה שנה, קטר לא ייצאה לאוזבקיסטן אף סחורה.
ייצוג

אוזבקיסטן אינה מיוצגת בקטר, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת את אוזבקיסטן נמצאת בטהראן, בירת איראן.
קטר אינה מיוצגת באוזבקיסטן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות המייצגת את קטר נמצאת בכווית.
יונה אקשטיין

| --- | --- |

 לידה:  1902
 פטירה:  1971 (בגיל 69 בערך)
 כינויים נוספים:  המלאך השומר מברטיסלבה המלאך המושיע מפרשבורג
 פעילות בולטת:  חילוץ יהודים במהלך השואה
 בת זוג:  מיכל (ואלי) הירש
 צאצאים:  בנימין זאב אקשטיין טובה אקשטיין
 מספר צאצאים:  2
יונה (יונס) אקשטיין (1902 – 1971) היה איש עסקים יהודי מאוסטרליה, יליד סלובקיה שבתקופת השואה הציל פליטים יהודים.
קורות חיים

יונס אקשטיין נולד ב-1902 בברטיסלאבה, סלובקיה לבנימין זאב ומרים לבית רוזנפלד. הוא היה השביעי מבין תשעה אחים. בבית נשמרה המסורת הדתית. נישא ב-1937 למיכל (ואלי) הירש, ילידת מטרסדורף שבאוסטריה. לזוג נולדו שני ילדים: טובה ב-1942 ובנימין זאב ב-1947. ב-1948 התכוונה המשפחה לעלות לארץ ישראל אך בגלל מלחמת העצמאות נחסמו הנמלים והמשפחה היגרה לאוסטרליה. ב-1964 עלתה הבת טובה ארצה. בגלל התלאות בזמן המלחמה חלה אקשטיין בסוכרת והרופאים נאלצו לכרות את רגליו. נפטר ב־1971 במלבורן, אוסטרליה והובא למנוחות בירושלים. אשתו מיכל נפטרה באוסטרליה ב-2010 והובאה אף היא למנוחות בירושלים.
בתקופת השואה > סיוע למגורשי בורגלנד

ב-13 במרץ 1938 סופחה אוסטריה לרייך השלישי, מהלך הידוע בכינוי אנשלוס. מספר ימים קודם לכן עלה לשלטון בממשלת מחוז בורגנלנד באוסטריה הנאצי ד"ר טוביאס פורטשי. יום אחד בלבד אחרי האנשלוס, פורטשי הורה על גירוש כל יהודי המחוז ועל החרמת כל רכושם.
חלק מהיהודים נשלחו לווינה, אחרים נשלחו להונגריה והנותרים נשלחו במורד נהר הדנובה על גבי רפסודה לכיוון סלובקיה – ובכך היה בורגנלנד למחוז הראשון בכל הרייך שממנו גורשו יהודים. הונגריה וסלובקיה לא הסכימו לקבל את היהודים הפליטים, ואלה נשלחו במורד הדנובה ונתקעו באי קטן באמצע הנהר סמוך לעיר ברטיסלאבה.
כששמע יונה על היהודים באי, הגיע אליהם במהרה, שיכן בביתו את הוריה של מיכל (ישראל ולאה הירש), וסייע למגורשים נוספים למצוא משכן אצל יהודים אחרים ברטיסלאבה. יונה ומיכל גם ויתרו על הסרטיפיקטים שהיו בידיהם לטובת הוריה של מיכל, ואלה עלו לארץ ישראל.
בתקופת השואה > התנדבות עם עצורי מחנות עבודה

במהלך המלחמה יצאה הוראה מאת ממשלת סלובקיה שלפיה על יהודי ברטיסלבה לעבור למחנה עבודה. יונה ואחיו סמו התנדבו לעזור ליהודי ברטיסלבה לעבור למחנות, ובכך הצליחו, למעשה, לפתוח לעצמם דרך להעברת מידע, מזון וכל עזרה שהיא אל המחנות ומהמחנות. הם בנו במחנות בתים עבור העקורים, ואף מונו להביא אוכל כשר לעצורי המחנות. האוכל הוכן במטבח ציבורי של הקהילה היהודית.
אף שנאסר עליהם לדבר עם עצורי המחנות, יונה וסמו הבריחו מידע מן העצורים למשפחותיהם, מידע שלעיתים סייע למשפחות לשחרר את העצורים בשוחד. יונה וסמו ידעו שהם מסתכנים בהוצאה להורג, ובכל זאת עשו זאת. בסופו של דבר נתפס סמו כשהבריח מכתב ומיד נעצרו גם אשתו וילדיו והם נשלחו לאושוויץ שם נרצחו.
בתקופת השואה > עזרה ליתומים ולפליטים פולנים

בשנים 1942–1943 עברו דרך סלובקיה ילדים פולנים יתומים, שהיו אמורים להמשיך להונגריה ומשם לארץ ישראל. יונה, יחד עם יהודים נוספים, טיפל באלפיים ילדים כאלה. רבים מהם קיבלו מחסה בביתו – הוא נתן להם מזון והחזיר אותם לקו הבריאות. כשהדרך נראתה בטוחה, הוא העביר אותם למבריחי גבול שסייעו לילדים לעבור להונגריה.
יונה גם סייע לפליטים שהגיעו מפולין, והפך את ביתו למוקד סיוע לפליטים אלה. מאוחר יותר נכתב עליו: "בקיץ 1943, כאשר הגיעו הפליטים הראשונים מאושוויץ, אתה היית היחיד שהכניס אותם לביתו וסיפק להם מחבוא כדי להצילם".
בתקופת השואה > הסתרת יהודים

במהלך אותה תקופה עסק יונה גם בהסתרת יהודים. הוא בנה מחסה בביתו, שהכיל מקום לכ-60 איש ודאג לכל צורכיהם כשמקביל סיפק אוכל מדי לילה ל-50 איש נוספים שהסתתרו בחדר תפילה בעיר. הייתה זו תקופה קריטית, כי הגסטפו חשד שיש מחסה בסביבה, ואם היה יונה נתפס, סופו היה מר אך הוא אמר שהוא מעדיף להגיע לאושוויץ מאשר למסור 50 איש לגסטפו.