stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2012 במדע
הערות שוליים

↑  מקדש ומצבור נדיר של כלי פולחן מתקופת המקרא נחשפו בתל מוצא (דצמבר 2012), אתר רשות העתיקות
↑  חדשות 2, ‏ממצאים נדירים: נחשפו מקדש וכלי פולחן מתקופת המקרא, באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2012
↑  דליה מזורי, ממצאים ארכיאולוגיים נדירים במוצא שליד ירושלים, באתר nrg‏, 26 בדצמבר 2012
↑  ניר חסון, 5 ק"מ בלבד מהר הבית || מבנה פולחן נדיר התגלה מחוץ לירושלים, באתר הארץ, 26 בדצמבר 2012
↑  אבי בליזובסקי, ‏מומחה לתרבות המאיה: החרסים שהתגלו השנה ובהן התייחסות ל-2012 לא היו נבואיים, באתר "הידען", 21 בדצמבר 2012
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחברי המאמרים על מנגנון היגס. המודל התאורטי הוכח בשנה זו עם גילויו של בוזון היגס במעבדות CERN
2008 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2008  במדע |  |
< · 2006 · 2007 — 2008 — 2009 · 2010 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2008 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

15 בינואר – גשושית מסנג'ר הגיעה לסביבות כוכב הלכת חמה.
9 במרץ – טיסה ראשונה של ז'ול ורן ATV.
21 במרץ – גשושית קאסיני גילתה על טיטאן אוקיינוס תת-קרקעי ממים ואמוניה.
25 במרץ – גשושית פניקס נחתה על המאדים.
26 ביוני – גשושית פניקס גילתה על המאדים סימני מים והוכיחה שתנאים על המאדים מתאימים לבקטריות וצמחים.
7 באוקטובר – לראשונה בוצע מעקב לאחר נפילת מטאוריט.
22 באוקטובר – שיגור גשושית הודית צ'אנדריאן 1 לחקר הירח.
טכנולוגיה

בניית ממריסטור בחברת HP.
פיזיקה

10 בספטמבר – הפעלה של מאיץ LHC.
רפואה

יוני – ביצוע השתלת איברים ראשונה תוך ניצול טכניקת הנדסת רקמות על ידי פאולו מצ'יאני בספרד.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – יויצ'ירו נאמבו (ארצות הברית), על גילוי המכניזם של שבירת סימטריה ספונטנית בפיזיקה תת-אטומית, מקוטו קובאיאשי (יפן) טושיהידה מסקאווה (יפן) על גילוי מקור הסימטריה השבורה שחוזה את קיומן של לפחות שלוש משפחות של קווארקים בטבע.
פרס נובל לכימיה – אוסאמו שיממורה (יפן) מרטין צ'לפי (ארצות הברית) רוג'ר טסיין (ארצות הברית) על גילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הרלד צור האוזן (גרמניה), על גילוי הקשר בין נגיף הפפילומה האנושי לסרטן צוואר הרחם, לוק מונטנייה (צרפת), פרנסואז בארה-סינוסי (צרפת), על זיהוי וירוס ה-HIV שגורם לאיידס.
פרס נובל לכלכלה - פול קרוגמן (ארצות הברית) על ניתוח דפוסי מסחר ומיקום של פעילות כלכלית.
פרס אבל - ג'ון תומפסון (ארצות הברית) וז'ק טיץ (צרפת/ארצות הברית) על הישגיהם המעמיקים באלגברה ובפרט על עיצובה המודרני של תורת החבורות
פרס טיורינג - ברברה ליסקוב על תרומתה לתחום התכנות ועיצוב תוכנה, תאורטי ופרקטי, בעיקר בנושאי אבסטרקציה של מידע, עמידות לשגיאות וחישוב מבוזר.
נפטרו

19 במרץ – ארתור סי קלרק, ממציא וסופר בריטי (נולד ב-1917)
13 באפריל – ג'ון וילר פיזיקאי אמריקאי (נולד ב-1911)
16 באפריל – אדוארד לורנץ פיזיקאי אמריקאי (נולד ב-1917)
29 באפריל – אלברט הופמן כימאי שווייצרי (נולד ב-1906)
15 במאי – ויליס לם, פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1913)
מופעל מאיץ LHC, מאיץ החלקיקים הגדול בעולם במרכז המחקר CERN על גבול שווייץ-צרפת
פרשת בחוקותי

מתנות כהונה
פרשת בְּחֻקֹּתַי (בכתיב מלא: בחוקותי) היא הפרשה העשירית והאחרונה בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה בפרק כ"ו, פסוק ג' ומסתיימת בסוף הספר, פרק כ"ז, פסוק ל"ד.
בשנים שאינן מעוברות קוראים בדרך כלל את פרשת בחוקותי ביחד עם פרשת בהר.
בשבת פרשת בחוקותי מסיימים את קריאת התורה של ספר ויקרא, ונוהגים לקרוא בסיומו "חזק חזק ונתחזק". בהתאם לתקנת עזרא הסופר, פרשת בחוקותי, שבה ברכות וקללות, נקראת לפני חג השבועות, כדי לרמוז לכך ש"תכלה שנה וקללותיה" (שבועות נחשב כראש השנה לעניין פירות האילן). בפועל, נוהגים שלא לקרוא את הקללות סמוך לשבועות ממש, אלא להפסיק ביניהם בפרשת במדבר, ולכן לרוב קוראים את הפרשה בשבת שלפני יום ירושלים.
תוכן הפרשה

את עיקר הפרשה תופס פירוט של הברכות והקללות, חלק המכונה גם "פרשת התוכחה". זהו תיאור השכר והעונש שיהיו לבני ישראל אם ישמרו את מצוות התורה או אם לא ישמרו אותן. הברכות קצרות יחסית, ואילו הקללות מפורטות מאוד ומתוארות באופן מדורג ההולך ומחמיר עד העונש החמור ביותר - הגלות, המיועדת לאפשר לארץ ישראל להשלים את שנות השמיטה שלא קוימו כראוי על ידי העם. הקללות מסתיימות בנימה אופטימית - ”ואף גם זאת בהיותם בארץ אויביהם לא מאסתים ולא געלתים... וזכרתי להם ברית ראשונים”.
בהמשך הפרשה מובאת פרשת ערכין ובה קובץ הלכות בעניין הערכה כספית של נדבה שאדם נודב לבית המקדש, והלכות הנוגעות לפדיון או המרה של קודשים כמו מעשר, הקדש, בכור, מעשר בהמה ושדה שהוקדשה.
מנהגי הקריאה

כשקוראים את הפרשה בשבת, נוהגים שעולה אחד קורא את כל הקללות, משום שאם יפסיקו באמצע קריאתם ויקראו לאדם אחר לעלות לתורה, ייווצר רושם שהם עשו את ההפסקה משום שלא רצו לשמוע את תוכחתו של הקב"ה. בתלמוד ובמדרש לומד רבי חייא בר גמדא דין זה באסמכתא, מן הפסוק: ”מוּסַר ה' בְּנִי אַל תִּמְאָס וְאַל תָּקֹץ בְּתוֹכַחְתּוֹ” - אל תעשה קוצים קוצים. בתלמוד מובאים לכך שני טעמים נוספים: א. העולה לתורה מברך לפני הקריאה ואחריה, והקב"ה לא רוצה להתברך בשעה שבניו "מתקללים" בצרות. רבי יהושע דסכנין לומד דין זה מן הפסוק ”עִמּוֹ אָנֹכִי בְצָרָה” (תהילים, צ"א, ט"ו). ב. הקריאה בתורה צריכה להתחיל ולסיים בדבר טוב, ובאמצע קריאת הקללות דבר זה לא אפשרי. יש נוהגים שבעל הקורא עולה בעלייה זו, כדי שלא יראה שכביכול הוא מקלל את העולה שלצידו.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת בחוקותי יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים.
יחד עם פרשת בהר:
שנת השא ושנת זחא - כ"ו באייר.
שנת זשג ושנת בחג - כ"ד באייר.
שנת בשה ושנת גכה - כ"ב באייר.
בנפרד:
שנת החא - י"ט באייר.
שנת השג - י"ז באייר.
שנת זחג - כ"ד באייר.
שנת זשה ושנת בחה - כ"ב באייר.
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל כ' באייר, בחוץ לארץ כ"ז באייר.
תלוי:
שנת הכז -כ"ז באייר, בארץ ישראל נפרדת ובחוץ לארץ מחוברת.
הפטרה

האשכנזים והספרדים מפטירים בספר ירמיהו, מפרק ט"ז, פסוק י"ט עד פרק י"ז, פסוק י"ד. הנביא ירמיהו מברך את הבוטחים בה' ומקלל את שאינם בוטחים בו.
התימנים מפטירים בספר יחזקאל, פרק ל"ד, פסוקים א'–כ"ז, וכן נוהגים האיטלקים אלא שמסיימים בפסוק ט"ו, וכן נהגו בק"ק פוזנא. בהפטרה זו מנבא יחזקאל על השיבה מן הגלות.
בנוסח רומניא הפטירו ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ט עד פרק ב', פסוק י"א.
הערות שוליים

↑  פרשיות בהר בחוקותי מחוברות בכל השנים הפשוטות, למעט שנים מסוג הכז. בחו"ל, גם בשנת הכז הן מחוברות.
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק א', משנה ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ל"א, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק י"ג, הלכה ב'.
↑  ספר משלי, פרק ג', פסוק י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף ל"א, עמוד ב', תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק ג', הלכה ז'
↑  דברים רבה, פרשה ד', פסקה א'
↑  בספר המנהגים של פוזנן, כתוב שמסיימים "נאם ה'", ואם כן יכול להיות שמסיימים בפסוק ט"ו, ל', או ל"א, וצריך עיון.  בנוסף, יש סתירה בקונטרס אם מפטירים הפטרה זו או ההפטרה שמפטירים שאר קהילות האשכנזים, וצריך עיון.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
סנדרה רינגלר

| --- | --- |

 לידה:  11 באפריל 1971 (בת 53) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  בית הספר אליאנס תל אביב 
 בן או בת זוג:  משה שגב (2005–?) 
 
סנדרה רינגלר (נולדה ב-11 באפריל 1971) היא סטייליסטית ומגישת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

רינגלר נולדה וגדלה בתל אביב, ואת לימודי התיכון עשתה בתיכון אליאנס תל אביב.
אחרי שירותה הצבאי החלה לעבוד כדיילת בחברת אל על ומדי פעם עבדה בדוגמנות.
רינגלר התפרסמה לראשונה כאשר השתתפה כסטייליסטית בתוכנית "מהפך" (2001–2006) בהנחייתה של אורנה דץ. ב-2015 הנחתה רינגלר ביחד עם יעל בר זוהר גרסה מחודשת של התוכנית "המהפך" בקשת שבערוץ 2.
ב-2005 נבחרה לשמש כפרזנטורית של קמפיין ההשקה המחודשת של מכשיר מסיר השיער "אפיליידי", והשתתפה בקמפיין של נעלי "קליגולה". בקיץ אותה שנה הגישה פינה ב"ערוץ החיים הטובים" ערוץ עיצוב וסטייל ששודר ב-HOT, עם זאת המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין טענה שתוכנית כוללת פרסום סמוי ללא אישור, והטילה על המפיקים קנס.
ב-2006 השתתפה במסע פרסום של מותג הוילונות "DOMUS", וקמפיין של קו בגדי ההריון "מאדרלנד", בעת שהייתה בהריון.
ב-2007 הגישה רינגלר פינות אופנה בתוכניות "מומחים עם סגנון" ו"דברים טובים ב-7", בהנחייתה של שרון כידון, בערוץ 2. באותה שנה גם שימשה פריזנטורית של המותג "נעלי מורן", והשתתפה בקמפיין של אופנת "עונות"מערכת וואלה!‏, סנדרה רינגלר בקמפיין 'עונות', באתר וואלה, 5 בפברואר 2007.
ב-2008 מונתה ל"סטייליסטית הבית" של קניון רמת אביב.
ב-2010 נבחרה להוביל את תחום הלייף-סטייל בחנויות הדיוטי פרי במטוסי חברת אל על. החוזה נחתם לשנה אחת.
ב-2011 נבחרה לשמש כסטייליסטית הבית של "קבוצת בריל" המחזיקה במותגי ההנעלה: "ניין ווסט", "אן קליין" ו"גלי".
ב-2013 עיצבה קולקציית חורף למותג התכשיטים "יעקובוב".
בשנים 2014–2018 הנחתה את תוכנית הטלוויזיה "מילון היופי" בערוץ 10, לצד גליה תורן חן וד"ר מוניקה אלמן.
החל מ-2015 משמשת כסטייליסטית של שרה נתניהו.
חיים אישיים

נשואה בשנית לשף שגב משה, ולהם שלושה בנים.
הערות שוליים

↑  רונית מטיאס, ‏היעד פחות חשוב, העיקר שנהיה יחד, באתר גלובס, 3 באוגוסט 2010
↑  גיורא יהלום, ‏גם אני פרחה, באתר גלובס, 16 ביולי 2002
↑  יואב מלמד, עכבר העיר, "המהפך 2015": געגועים לאורנה דץ, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2015
↑  סנדרה רינגלר תוביל הקמפיין של  אפיליידי, באתר TheMarker‏, 18 באפריל 2005
↑  שירות גלובס, ‏סנדרה רינגלר תוביל את קמפיין הפרסום של נעלי קליגולה, באתר גלובס, 29 בספטמבר 2005
↑  ענת באלינט, פרסומת אסורה בערוץ "החיים הטובים", באתר הארץ, 6 ביוני 2005
↑  שירות גלובס, ‏סנדרה רינגלר תוביל את קמפיין מותג הוילונות DOMUS, באתר גלובס, 13 במרץ 2006
↑  שירות גלובס, ‏סנדרה רינגלר תוביל את קמפיין קו בגדי ההריון מאדרלנד, באתר גלובס, 11 באפריל 2006
↑  אורן פרסיקו, ‏ונעבור לפרסומות (כי התוכניות לא מעניינות), באתר גלובס, 4 באפריל 2007
↑  סנדרה רינגלר תשתכר 70 אלף דולר כפריזנטורית נעלי מורן, באתר גלובס, 25 באוקטובר 2007
↑  שירות גלובס, ‏סנדרה רינגלר תשמש כסטייליסטית של קניון רמת-אביב, באתר גלובס, 14 בינואר 2008
עדי דברת, רינגלר בסטייל לבייב, באתר הארץ, 13 בינואר 2008
↑  עדי דברת-מזריץ, סנדרה רינגלר תוביל את תחום הלייף-סטייל של אל על, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2010
סנדרה רינגלר מצטרפת לאל על, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2010
↑  טבע נאות מרחיבה את הפעילות בקנדה, באתר גלובס, 3 בפברואר 2011
↑   הילה אוחיון, סנדרה רינגלר מעצבת בסטייל שלה, באתר הארץ, 11 באוגוסט 2013
↑   ניב הדס, מיושנת ומסוכנת: התוכנית של סנדרה רינגלר מתאימה למאה ה-19, באתר הארץ, 11 באוקטובר 2018
↑   שחר אטואן, שרה וסנדרה: שתי טיפות מי חמצן, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2015
מיקי לוין, ‏"יצרו מפלצת שאין שום קשר בינה לבין המציאות": חברתה הטובה של שרה נתניהו חושפת את האמת, באתר מעריב אונליין, 1 באוגוסט 2022
2020 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2020  במדע |  |
< · 2018 · 2019 — 2020 — 2021 · 2022 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2020 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

3 בינואר – גילוי פעילות וולקנית על נגה
22 בינואר – שחרור מידע רב שהתקבל מצ'אנג-אה 4.
14 בפברואר – דיווח שבהירות של ביטלג'וז ירדה פי 2.5
15 באפריל – גילוי קפלר-1649c, כוכב לכת דומה מאוד לכדור הארץ
24 באפריל – גילוי שרידים אורגניים במטאוריט ALH 84001 שהגיע ממאדים
30 במאי – טיסה מאוישת ראשונה של חללית מדגם דרגון 2
פיזיקה

1 בינואר – הפיזיקאי האמריקאי רונלד מאלט (אנ') הציע דרך תאורטית לבניית מכונת זמן.
1 ביולי ביצוע ניסוי LHCb וגילוי טטראקווארק.
טכנולוגיה

22 במאי באוסטרליה הושגה מהירות של 44.2 טרהביט בשנייה בהעברת מידע באינטרנט
רפואה

5 בינואר בסין פוענח גנום של SARS-CoV-2
11 במרץ ארגון הבריאות העולמי הכריז על התפתחות פנדמיה בעקבות SARS-CoV-2
11 באוגוסט ברוסיה אושר חיסון חיסון ספוטניק V נגד COVID-19. רק בנובמבר דווח על תוצאות שלב שלישי של בדיקות.
5 באוקטובר – גילוי וריאנט דלתא של נגיף הקורונה
11 בדצמבר – אישור חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה
18 בדצמבר – אישור חיסון מודרנה נגד COVID-19 בארצות הברית ובאירופה
18 בדצמבר – גילוי וריאנט בטא של נגיף הקורונה
30 בדצמבר – אישור חיסון אסטרהזניקה נגד COVID-19 בבריטניה
ארכאולוגיה

3 ביוני – גילוי שרידים של מבנה של מאיה מלפני כ-3000 שנים
22 ביולי – גילוי הוכחה לנוכחות אנשים באמריקה לפני כ-33 אלף שנה
מדעי הארץ

13 בינואר – גילוי שעליית הטמפרטורה של האוקיינוסים בשנת 2019 שברה שיא
15 בינואר – גילוי וולונג בסין. הוא היה חי לפני כ-120 מיליון שנים ויכול להסביר קשר בין ציפורים לדינוזאורים.
16 בינואר – פרסום דוח שלפיו פגיע ויצירת מכתש צ'יקשולוב היו סיבה להקכדת הדינוזאורים
5 בפברואר – גילוי שלפני כ-70 מיליון שנים משך השנה היה 372 ימים
24 בפברואר – דיווח שבמהלך גל השרפות באוסטרליה (2019–2020) נשרפו 21% מיארות באוסטרליה.
13 במאי – גילוי שירד של פרוקי-רגליים שחי לפני 425 מיליון שנה, השריד העתיק הידוע עד כה
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה
החוקר ריינהרד גנצל (ארצות הברית) על גילוי של אובייקט קומפקטי סופר מסיבי במרכז הגלקסיה שלנו.
רוג'ר פנרוז (הממלכה המאוחדת) על גילוי כי היווצרות חורים שחורים היא ניבוי חזק של תורת היחסות הכללית.
פרס נובל לכימיה – עמנואל שרפנטייה (צרפת) וג'ניפר דאודנה (ארצות הברית) על פיתוח שיטה לעריכת גנום.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הארווי אלטר (ארצות הברית) ומייקל האוטון (הממלכה המאוחדת) על גילוי נגיף הפטיטיס C.
פרס נובל לכלכלה - פול מילגרום (ארצות הברית), רוברט וילסון (ארצות הברית) על שיפורים בתורת המכרזים ובהמצאות של פורמטים חדשים של מכירות פומביות.
פרס אבל – הלל פורסטנברג (ישראל/ארצות הברית), גריגורי מרגוליס (רוסיה/ארצות הברית)- על השימוש החלוצי של שיטות מתורת ההסתברות והדינמיקה בתורת החבורות, תורת המספרים וקומבינטוריקה
פרס טיורינג - אל אהו (ארצות הברית), ג'פרי אולמן (ארצות הברית) על אלגוריתמים ותיאוריה בסיסיים העומדים בבסיס יישום שפת התכנות ולסינתזת תוצאות אלו ושל אחרים בספריהם המשפיעים ביותר, שחינכו דורות של מדעני מחשבים.
נפטרו

5 בפברואר – סטנלי כהן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1922)
29 במרץ – פיליפ אנדרסון, פיזיקאי מאריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב-1923).
21 במאי – אוליבר ויליאמסון, כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל (נולד ב -1932)
12 בנובמבר – מסטושי קושיבה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל (נולד ב-1926)
הערות שוליים

↑  גילוי סימנים לפעילות וולקנית בנגה
↑  ידידת בהירות של ביטלג'וז
↑  גילוי כוכב לכת חדש
↑  גילויים במטאורטי שהגיע ממאדים
↑  מכונת זמן, האם אפשרי?
↑  מהירות שיא בהעברת מידע
↑  פענוח גנום וירוס קורונה
↑  החלטת ארגון הבריאות העולמי
↑  גילוי מבנה עתיק
↑  גילוי נוכחות בני אדם באמריקה
↑  עליית טמפרטורה של האוקיינוסים
↑  פגיע על ידי מטאוריט והקכדת הדינוזאורים
↑  משך השנה בעבר
↑  גילוי שרידים עתיקים
חיסון נגד קורונה
2014 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2014  במדע |  |
< · 2012 · 2013 — 2014 — 2015 · 2016 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2014 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

9 באפריל – שיגור הלוויין אופק 10 באמצעות משגר שביט מבסיס פלמחים
25 באוגוסט – הגשושית ניו הורייזונס חצתה את מסלולו של כוכב הלכת נפטון בדרכה לעבר פלוטו
31 באוקטובר – מטוס החלל ספייסשיפ 2 של חברת וירג'ין גלקטיק מתרסק. בהתרסקות נהרג אחד הטייסים
12 בנובמבר – הגשושית פיליי משוחררת מהחללית הבלתי מאוישת רוזטה ונוחתת על פני השביט 67P/CG. בכך פיליי הופכת לגוף המלאכותי הראשון שנוחת נחיתה רכה על ליבת שביט
פיזיקה

2 בנובמבר – הפנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים מגיש את הדוח החמישי שלו.
טכנולוגיה

8 במרץ – התרסקה טיסה 370 של מלזיה איירליינס באוקיינוס ההודי
16 באפריל – טביעת המעבורת MV Sewol בקוריאה הדרומית ועליה מאות תלמידי תיכון
רפואה

16 בינואר – גוגל הודיעה על פיתוח עדשות מגע לניטור סוכר בדם
ארכאולוגיה

9 באפריל – ארון קבורה מצרי נתגלה בעמק יזרעאל
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – איסאמו אקאסאקי, הירושי אמאנו ושוג'י נקמורה (כולם מיפן), על המצאת ה-דיודה פולטת אור כחולה יעילה שאפשרה קיום מקורות אור לבן בהירים וחוסכי אנרגיה.
פרס נובל לכימיה – אריק בציג (ארצות הברית), שטפן הל (גרמניה) וויליאם מורנר (ארצות הברית), על פיתוח מיקרוסקופיית פלואורסצנציה בהפרדה גבוהה.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – מיי-בריט מוסר (נורווגיה), אדוורד מוסר (נורווגיה) וג'ון אוקיף (הממלכה המאוחדת/ארצות הברית), על עבודתם לזיהוי התאים המעניקים את תחושת ההתמצאות במרחב במוח האנושי.
פרס נובל לכלכלה - ז'אן טירול (צרפת) על הניתוח של כוח שוק ורגולציה.
פרס אבל – יעקב סיני (ברית המועצות/ארצות הברית), על תרומותיו היסודיות למערכות דינמיות, תורה ארגודית ופיזיקה מתמטית
מדליית פילדס – ארתור אבילה (צרפת), מנג'ול בהרגבה (ארצות הברית), מרטין היירר (בריטניה) ומרים מירזאח'אני (איראן/ארצות הברית)
פרס טיורינג - מייקל סטונברייקר (ארצות הברית) על תרומות מהותיות למושגים ושיטות עבודה העומדות בבסיס מערכות מסדי נתונים מודרניים.
נפטרו

12 בפברואר – אליהו גילון, איש פלמ"ח, רופא וקצין רפואה ראשי, מיוזמי ומקימי בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב ומנהל מחלקה פנימית במרכז הרפואי שיבא (נולד ב-1922)
23 בפברואר – מנשה הראל, גאוגרף וחוקר ארץ ישראל (נולד ב-1917)
1 באפריל – ז'אק לה גוף, היסטוריון צרפתי (נולד ב-1924)
29 באפריל – ראובן פוירשטיין, פרופסור לפסיכולוגיה חינוכית, חתן פרס ישראל (נולד ב-1921)
3 במאי – גארי בקר, כלכלן יהודי-אמריקאי (נולד ב-1930)
17 במאי – ג'רלד אדלמן, ביולוג אמריקאי (נולד ב-1929)
2 ביוני – אלכסנדר שולגין, כימאי אמריקאי (נולד ב-1925)
18 ביוני – סטפני קוולק, כימאית אמריקאית (נולדה ב-1923)
30 בספטמבר – מרטין פרל, זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 1995 (נולד ב-1927)
13 בנובמבר – אלכסנדר גרותנדיק, מתמטיקאי צרפתי יליד גרמניה ממוצא יהודי (נולד ב-1928)
הערות שוליים

↑  Ancient Egytian Coffin Unearthed in Jezreel Valley
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
המתמטיקאי היהודי-רוסי-אמריקאי יעקב סיני זוכה בפרס אבל על תרומותיו היסודיות למערכות דינמיות, תורה ארגודית ופיזיקה מתמטית
מי שפוי מי משוגע

"מי שפוי מי משוגע" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. את השיר הוציאה ב-21 באוגוסט 2014 לאור חברת התקליטים הליקון כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן החמישי של מימון, "נשימה".
על השיר

"מי שפוי מי משוגע" נכתב על ידי נעם חורב ללחן שחיבר שמעון בוסקילה. על הפקתו המוזיקלית היה רועי זו-ארץ אחראי. השיר מתאר מהפוכה רגשית עמוקה שמתחוללת התאהבותה של הדוברת בגבר. בתחילה, הדוברת מתארת מציאות של כאב ובדידות, המיוצגת באמצעות דימויים כמו "לילות שנצבעו שחור" ו"בדידות שנספגה עמוק". עם הופעתו של הגבר החדש, חלה מהפכה ברגשות הדוברת – התחושות הכבדות נעלמות והעולמה מתמלא אור, שלווה ומשמעות חדשה.
השיר גם מעלה שאלות פילוסופיות ורגשיות סביב מושגים של שפיות ושיגעון, שמופיעים באופן נשני בחזרה על שמו. הביטוי "מי שפוי מי משוגע" מחדד את העוצמה והטלטלה שאהבה יוצרת, כשהיא מתעלה על גבולות ההיגיון ומערערת את כל מה שהדוברת הכירה. דרך הדימויים של "נהרות כאב שמתייבשים", "הים שנרגע", וה"שקט שמתפשט בלב", מתאר השיר את הכוח המרפא והעמוק של האהבה, שמצליחה לגעת בכל פינה בנפש ולהביא שינוי מוחלט.
וידאו קליפ

ביום צאת השיר פורסם בערוץ היוטיוב של מימון הווידאו קליפ הרשמי שלו. הוא בוים על ידי עמית עיני וצולם על ידי איתן חתוכה. הוא צולם ביער, בו מימון מבצעת את מילות השיר על ספסל. בחלק אחר בקליפ היא מגלה בית מגורים נטוש ונכנסת אליו.
ביקורות

מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי העניק לשיר ארבעה כוכבים מתוך חמישה וכתב: ”שירי מימון מאמינה במה שהיא שרה. שפויה מאוד. אין כאן קמצוץ סיכון. בחירה של זמרת בריאה בנפשה שיודעת מה טוב לה, לחדרי ליבה, לדרכים המובילות אותה הביתה ואל הקהל שלה”.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 1 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑   שירי מימון - מי שפוי מי משוגע, סרטון  באתר יוטיוב, 21 באוגוסט 2014
↑  https://yosmusic.com/yos13093/ שירי מימון – מי שפוי מי משוגע], באתר של יוסי חרסונסקי
2010 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2010  במדע |  |
< · 2008 · 2009 — 2010 — 2011 · 2012 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2010 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

8 בפברואר – STS-130, משימה של מעבורת החלל אנדוור.
5 באפריל – STS-131, משימה של מעבורת החלל דיסקברי.
14 במאי – STS-132, המשימה ה-32 של מעבורת החלל אטלנטיס.
22 ביוני – לוויין הביון הישראלי אופק 9, משוגר מבסיס חיל האוויר בפלמחים, ישראל
29 בספטמבר – התגלה גליזה 581g, כוכב לכת חוץ-שמשי שעדיין לא אושר (ושנוי במחלוקת) אשר עשוי להקיף כוכב מסוג ננס אדום הנקרא גליזה 581, ונמצא במרחק של 20 שנות אור מכדור הארץ בקונסטלציית מאזניים.
8 בדצמבר – החללית דרגון טסה לראשונה.
26 בדצמבר – הגשושית SOHO מגלה את השביט ה-2,000.
פיזיקה

16 באפריל – 6 אטומים של היסוד המלאכותי טנסין נוצרו לראשונה על ידי מדעני המכון המאוחד למחקר גרעיני שבעיר דובנה שברוסיה.
טכנולוגיה

4 בינואר – נחנך בדובאי בורג' ח'ליפה, גורד השחקים והמבנה הגבוה ביותר בעולם (828 מטר)
3 באפריל – תחילת המכירה של מחשב הלוח אייפד של חברת אפל
8 ביולי – המטוס המונע באנרגיה סולארית "סולאר אימפולס" השלים טיסה רצופה בת 24 שעות ללא עצירות לתדלוק
13 באוקטובר – חולצו בשלום כל 33 הכורים אשר היו לכודים בעומק של 700 מטר מתחת לאדמה במשך 69 יום בשל תאונה שארעה במכרה נחושת-זהב בסן חוסה שבצ'ילה
26 באוקטובר – סוני מפסיקה את ייצור הווקמן.
רפואה

14 באוקטובר – מחלת דבר הבקר מוכרזת כמוכחדת מעל פני האדמה.
20 במאי – מדענים בארצות הברית מצליחים ליצור תא חי באופן מלאכותי במעבדה
ארכאולוגיה

16 במרץ – מתחם קברי מלכי בוגנדה בקסובי, אחד מאתרי המורשת העולמית היחידים באוגנדה, עלה באש ונשרף כמעט כליל. דבר אשר הביא למהומות באזור
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה – אנדריי גיים (ברית המועצות/הולנד'בריטניה) וקונסטנטין נובוסלוב (ברית המועצות/בריטניה) על ניסויים פורצי דרך בחומר הדו-ממדי גרפן.
פרס נובל לכימיה – ריצ'רד הק (ארצות הברית), אי איצ'י נגישי (יפן) ואקירה סוזוקי (יפן) על תגובות מצומדות בעזרת זרז פלדיום בסינתזה אורגנית.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוברט אדוארדס (בריטניה) על פיתוח ההפריה החוץ-גופית.
פרס נובל לכלכלה - פיטר דיאמונד (ארצות הברית), דייל מורטנסן (ארצות הברית), כריסטופר פיסרידס (ארצות הברית) על ניתוח שווקים עם חיכוכי חיפוש.
פרס אבל – ג'ון טייט מארצות הברית, על השפעתו המתמשכת והעצומה בתחום תורת המספרים
מדליית פילדס – אילון לינדנשטראוס (ישראל/ארצות הברית), נגו באו צ'או (צרפת), סדריק וילאני (צרפת) וסטניסלב סמירנוב (ברית המועצות/שווייץ)
פרס טיורינג - לסלי וליאנט (בריטניה) על תרומתו לפיתוח תחום הלמידה החישובית, והגדרת למידת PAC.
נפטרו

15 בינואר – מרשל וורן נירנברג, ביוכימאי אמריקאי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1968 על תיאור הקוד הגנטי ותפקודו בסינתזה של חלבון.
22 במאי – מרטין גרדנר, כותב אמריקאי, בעיקר של מדע פופולרי, שכתב במשך שנים רבות את הטור Mathematical Games בירחון "סיינטיפיק אמריקן", ובכך הפך לאיש שתרם יותר מכל אדם אחר במאה העשרים לפופולריזציה של המתמטיקה.
3 ביוני – ולדימיר ארנולד, מתמטיקאי רוסי. ידוע בעיקר בזכות משפט קולמוגורוב-ארנולד-מוזר המטפל בתורת היציבות של מערכות המילטוניות.
14 באוקטובר – בנואה מנדלברוט, מתמטיקאי יהודי צרפתי-אמריקאי יליד פולין, הוגה רעיון הפרקטלים. כיהן כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת ייל וכחוקר במרכז המחקר של חברת IBM.
F-15 איגל מפקח על שיגור מעבורת החלל אטלנטיס.
2013 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2013  במדע |  |
< · 2011 · 2012 — 2013 — 2014 · 2015 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2013 ונוגעים לעולם המדע.
אסטרונומיה וחקר החלל

27 בינואר – אסטרואיד 274301 שבחגורת האסטרואידים קיבל את השם "ויקיפדיה 274301" כמחווה לאנציקלופדיית האינטרנט הרב-לשונית ויקיפדיה
15 בפברואר – התפוצצות מטאור בשמי רוסיה גורמת ל-1,200 פצועים בעיר צ'ליאבינסק וסביבותיה
15 בפברואר – האסטרואיד דואנדה חולף במרחק של כ-30,000 קילומטרים מכדור הארץ
23 בפברואר – התגלה האסטרואיד דואנדה
28 בנובמבר – השביט ISON הגיע לנקודה הקרובה ביותר לשמש במסלולו וככל הנראה התפרק שם
19 בדצמבר – טלסקופ החלל גאיה של סוכנות החלל האירופית שוגר באמצעות משגר סויוז 2 מבסיס החלל האירופי קורו בגיאנה הצרפתית
פיזיקה

3 בינואר – צוות מחקר בראשות וולפנג קטרלה ואולריך שניידר (Ulrich Schneider) הדגימו יצירת חומר המצוי בטמפרטורה שלילית (מתחת לאפס המוחלט)
28 בפברואר – חגורה שלישית נתגלה מתוך חגורות ואן אלן
טכנולוגיה

6 ביולי – טיסה 214 של אסיאנה איירליינס מתרסקת בנמל התעופה של סן פרנסיסקו בעת הנחיתה. זוהי ההתרסקות הראשונה של מטוס הבואינג 777 שכללה הרוגים
22 באוקטובר – מוכרז ה-iPad Air
22 בנובמבר – הוכרז ה-Xbox One
ביוכימיה

20 בינואר – פורסמה הוכחה על קיום מבנה DNA של הליקס ארבע גדילי G-quadruplex בבני אדם
רפואה

4 בינואר – השתלת היד הראשונה בבריטניה
ארכאולוגיה

מאי – חפירות של מוזיאון סוביבור שנערכו במחנה סוביבור חשפו מנהרה שחפרו האסירים.
נובמבר – נאספו אלפי שברי עצמות של הומו נאלדי במערת "רייזינג סטאר" (אנ') (Rising Star - "הכוכב העולה") באזור ערש המין האנושי בדרום אפריקה.