stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלוב פאראדיי

המחשה של כלוב פאראדיי
הדגמה של כלוב פאראדיי
כלוב פאראדיי (באנגלית: Faraday cage) הוא מתקן שמונע משדות חשמליים מלחדור לתוכו. הפיזיקאי הניסיוני הבריטי מייקל פאראדיי היה הראשון שבנה כלוב שכזה ב-1836.
פאראדיי הבין כי כל מה שנמצא בחלל הפנימי המוקף לגמרי במוליך יהיה "מוגן" מהשפעתם של שדות אלקטרומגנטיים מחוץ למוליך (כתוצאה מחוק גאוס, השדה החשמלי בתוך מוליך מתאפס). פאראדיי בנה חדר המצופה ביריעות אלומיניום ומיקם בתוכו אלקטרוסקופ. המכשיר הוסיף למדוד מטען חשמלי אפסי בתוך החדר גם כשקירותיו הופגזו במטענים שחולל פאראדיי.
הפיזיקאי האיטלקי ג'ובאני בטיסטה בקריה חזה עוד במאה ה-18 את שפאראדיי הצליח להוכיח.
עקרון פעולה - תיאור פיזיקלי

ניתן להבין את פעולתו של כלוב פאראדיי אם נתאר לעצמנו שהשדה החיצוני גורם להיווצרותו של התפלגות מטען במעטפת הכלוב אשר יוצרת שדה חשמלי זהה בגודלו והפוך בכיוונו לשדה החיצוני. שני השדות מבטלים האחד את השני.
עקרון פעולה - תיאור פיזיקלי > מקרה אידיאלי

עקרון הפעולה הפיזיקלי של כלוב פאראדיי ניתן לתיאור על ידי מערכת של מוליך אידיאלי סגור וחלול, החוסם נפח ריק מחומר ובפרט ממטען חשמלי.
בחומר מוליך נושאי המטען (לרוב אלקטרונים) חופשיים לנוע, ולכן כל התפלגות מטען בו - כתוצאה משדה חיצוני כלשהו בסביבתו - תיווצר אך ורק על שפת המוליך. במילים אחרות - לא תיתכן צפיפות מטען נפחית במוליך. 
 

לכן, מחוק גאוס נובע כי השדה החשמלי במוליך חייב להתאפס:  {\vec {E}}_{cond}=0. לפיכך, הפוטנציאל החשמלי במוליך הוא קבוע. כמו כן, בנפח החסום מתקיימת משוואת לפלס:  \nabla ^{2}\varphi =0. פתרון המשוואה עבור תנאי השפה שמקנה המוליך (בעל הפוטנציאל הקבוע) הוא: הפוטנציאל בנפח החסום קבוע גם הוא, ושווה לזה במוליך.


מכאן, לפי הקשר:  {\vec {E}}=-\nabla \varphi , השדה בתוך הנפח מתאפס, ללא קשר לשדה החיצוני בסביבה החיצונית של המוליך.
עקרון פעולה - תיאור פיזיקלי > מקרה כללי

עבור כל מקרה מורכב יותר (לא אידיאלי) ההתנהגות האיכותית של התופעה נשמרת, אך נוצרים אי-דיוקים בתופעות המתוארות במקרה הפשוט. בפרט, כתוצאה מכך ניתן לעיתים למדוד בכל זאת השפעה של שדה חיצוני בתוך החלל העטוף על ידי המוליך.
כך למשל, תיאור התופעה עבור קיום של גל אלקטרומגנטי בסביבת המוליך נשמר באופן איכותי, אך "בידוד" הכלוב תלוי מאוד במספר גורמים - העיקריים בהם הם ההתנגדות החשמלית של המוליך, עוביו, קיום "חורים" במעטפת שהוא יוצר וגודלם (ביחס לסדר גודל אורך הגל). מסיבה זו, ניתן לעיתים לקלוט ולשדר מידע ממכשיר סלולרי בתוך מעלית (אם כי האיכות ירודה לרוב, בדיוק בשל תופעה זאת).
שימושים

תנור מיקרוגל מכיל רשת מוליכה סביב תא החימום, כדי למנוע מגלי המיקרו הנוצרים בו "לזלוג" לחלל החדר.
תוצר לוואי של מיסוך קליטה למכשיר סלולרי בתוך מעלית, העשויה לרוב ממתכת מוליכה.
חלל הנוסעים במכונית עטוף בפח ובשלדת פלדה מוליכים (במידת מה), ולכן ניתן למצוא את אנטנת הרדיו מחוץ לחלל הרכב.
"כלוב" פאראדיי: מתקן ייעודי להדגמת התופעה, בו אדם עומד בכלוב הבנוי מרשת מתכתית מוליכה. בסביבת הכלוב מופעל מתח חשמלי גבוה מאוד, היוצר מעין "ברק" הפוגע בכלוב, אך למרות הזרם החשמלי הגבוה הקיים בסביבתו - האדם שבתוך הכלוב מוגן לחלוטין ואינו מרגיש כלום (ראו סרטון בראש הערך "הדגמה של כלוב פאראדיי").
כלי תעופה כמטוס או טיל שיגור, מוגנים על ידי תכנון גופם ככלוב פאראדיי, כדי למנוע כשל מערכות במקרה של מכת ברק.
ישנה חליפת מתכת (נקראת חליפת voltrex) שניתן ללבוש המשמשת מעין "כלוב פאראדיי", ואז ניתן לעשות פעלולים עם חשמל.
ראו גם

הארקה
כליא ברק
הערות שוליים

↑  אסור לפספס‏, תיעוד מרהיב ומדויק: הרגע בו ברק פגע ברקטה רוסית בזמן שיגור, באתר וואלה, 1 ביוני 2019
↑   David Blaine's Next Act: An Electrifying Stunt | The New York Times, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:17)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4326084-6 
"כלוב" פאראדיי - מתקן ייעודי להדגמת התופעה
רדיו ותיקן

|  פרטי הערוץ |
| --- | --- |
 מדינה:  קריית הוותיקן קריית הוותיקן
 קטגוריה:  דת (נצרות קתולית), פוליטיקה, תרבות
 סוג:  תחנת רדיו דתית
 תאריך השקה:  12 בפברואר 1931
 בעלות:  הכס הקדוש
 שפה:  47 שפות
 משרד ראשי:  ותיקן
 שיטת שידור:  גלים בינוניים, גלים קצרים, DRM, ואפנון תדר, לוויין ואינטרנט
 http://www.radiovaticana.va
 
מושב רדיו ותיקן בגבעת הוותיקן
רדיו ותיקן (בלטינית: Statio Radiophonica Vaticana, באיטלקית: Radio Vaticana) הוא תחנת רדיו נוצרית קתולית בינלאומית של הכס הקדוש (מדינת הוותיקן). מושב תחנת הרדיו נמצא בוותיקן בכיכר פיה מספר 3. משימתה היא הפצת מסר הכנסייה הנוצרית הקתולית ושל האפיפיור והחיבור בין מרכז הקתוליות ברומא לארצות השונות בעולם ("קול האפיפיור והכנסייה בשיח עם העולם"). הפעלת תחנת רדיו ותיקן החל משנת הקמתה, 1931, הופקדה בידי המסדר הישועי.
רדיו ותיקן, חברה פעילה ומייסדת באיגוד האירופי לשידורי רדיו וטלוויזיה (UER) ובאיגוד האפריקאי לשידור (UAR). היא חברה גם באיגוד העולמי הקתולי לתקשורת (SIGNIS), בוועידה האירופית לתחנות רדיונוצריות (CERC) ובקהילת תחנות הרדיו והטלוויזיה הדוברות איטלקית,
בתחום השידורים, רדיו ותיקן מייצגת את הכס הקדוש-מדינת ותיקן באיגוד הבינאלומי לשידור (UIT), בוועידה האירופית למנהלות דואר ותקשורת (CEPT) והן בארגון הבינלאומית לתקשורת דרך לוויין (ITSO).
אותה תחנת רדיו משדרת ב-47 שפות ובדרכים שונות, על מנת להפיץ את מסריה וחדשותיה בכל העולם. התחנה משדרת בגלים בינוניים, בגלים קצרים ו-DRM, באפנון תדר, שידורי לוויין ובאינטרנט. עובדים בתחנה כ-200 עיתונאים הממוקמים ב 61 ארצות שונות.
המוטו שבו משתמשת רדיו ותיקן בשידוריה הוא המשפט "Laudetur Iesus Christus" (ישתבח ישוע המשיח).
ניהול התחנה מופקד בידי המזכירות (משרד) לתקשורת של מדינת הוותיקן. מנהלה הזמני החל מ-1 במרץ 2016 הוא ג'אקומו גיזאני, שירש את התפקיד מהאב פדריקו לומברדי שניהל אותה בשנים 2005–2016.
ביום ראשון 27 ביוני 2015, הקים האפיפיור פרנציסקוס מיוזמתו (motu proprio) באמצעות איגרת אפוסטולית משרד או מזכירות לתקשורת במסגרת הקוריה הרומאית. הזכירות החדשה כוללת בתוכה גם את רדיו ותקין.
אות התחנה

אות התחנה הוא הבתים הראשונים של גרסה לעוגב של היצירה "Christus vincit" (המשיח מנצח) מאת המלחין אלויס קונץ (1895-1832) שנכתבה במקור לכלי קשת ולנבל.
היסטוריה > שנות ה-30

האפיפיור פיוס האחד עשר הטיל על גוליילמו מרקוני להקים את רדיו ותיקן. השידורים הראשונים של התחנה התחילו ב-12 בפברואר 1931. הם נחנכו על ידי האפיפיור בנאומו בלטינית "Qui arcano Dei consilio" (אני אשר לפי תוכנית האל נקרא להיות יורשו של פטרוס הקדוש...) שפנה לכל בני אדם וכל יצור (omni creaturae). נכחו במעמד מרקוני וגם מזכיר המדינה של הוותיקן, הקרדינל אאוג'ניו פאצ'לי, לימים האפיפיור פיוס השנים עשר. התחנה שידרה תחילה בשני תדריה בגלים קצרים וכוחה 10 קילוואט. המנהל הראשון של רדיו ותיקן היה הפיזיקאי והמתמטיקאי הישועי ג'וזפה ג'אנפרנצ'סקי, שכיהן גם כיושב ראש האקדמיה דיי לינצ'אי
אחת התוכניות הראשונות של התחנה, בשפה הלטינית הייתה "Scientiarum Nuncius Radiophonicus" (שליח רדיו של המדעים) שדיווחה על פעילות "האקדמיה האפיפיורית למדעים" שהייתה אחד המוסדות שקמו (ב-1936) כהמשך לאקדמיה דיי לינצ'יי (כשהשני היה האקדמיה של איטליה).
בשנת 1933 נקבע קשר גלי מיקרו בין ארמון האפיפיור בוותיקן לארמון הקיץ של האפיפיור בקסטל גנדולפו.
בשנת 1936 נוסף משדר בעל כוח של 20 kW של טלפונקן ואנטנה כיוונית. שידורי ותיקן הועברו ב-10 תדרים.
באותה שנה, 1936, הכיר איגוד התקשורת הבינלאומי לרדיו תקין מעמד מיוחד והרשה את שידוריו ללא מגבלות גאוגרפיות.
היסטוריה > מלחמת העולם השנייה > גינוי לרדיפת הכנסייה הקתולית בפולין הכבושה

אחרי מותו של פיוס האחד עשר, תחנת רדיו ותיקן שידרה ב-9 שפות את ישיבות הקונקלווה ואת טקס הכתרתו של האפיפיור החדש, פיוס השנים עשר. בדצמבר 1939 קיבל האפיפיור פיוס השנים עשר דיווח מהקרדינל אוגוסט הלונד (אנ') של פוזנאן, על דיכוי הכנסייה הקתולית בפולין על ידי הכובשים הנאצים, הוא החליט, בין היתר, להשתמש ברדיו ותיקן בהפצת מידע על חיי הכנסייה בפולין. שידור התחנה בגרמנית ב-21 בינואר 1940 השווה את המדיניות הגרמנית בפולין לזו של הקומוניסטים הספרדים שדיכאו את הכנסייה ב-1936. באותה העת, השידור באנגלית ציין שלא רק פולין אל גם ברית המועצות מדכאות את הכנסייה. רדיו ותיקן הביעה מורת רוח מרדיפת הכנסייה בפולין וקראה למאמינים הקתוליים להישאר נאמנים לצווי האמונה, להגן על קדושת החיים ועל אחדות האנושות. בימי המלחמה אסרה גרמניה הנאצית על קליטת החדשות של תחתת הרדיו ותיקן בשטחי הרייך, בדומה לכל החדשות המשודרות מתחנות רדיו זרות.
בימי המלחמה שידרה תחנת הרדיו ותיקן ב-4 שפות. התחנה המשיכה לשדר גם אחרי כיבוש רומא על ידי גרמניה הנאצית. באותה תקופה כללה התחנה "לשכה למידע" שפעלה במרץ החל משנת 1940 ומשימתה הייתה לעזור באיתור אזרחים ואנשי צבא איטלקים נעדרים ולקשר אותם עם משפחותיהם.
היסטוריה > אחרי מלחמת העולם השנייה. שנות ה-50

בשנת 1948 הרחיב רדיו ותיקן את שידוריו ל-18 שפות. בשנת 1950 רדיו ותיקן נמנה עם 23 ארגוני השידור שהקימו את איגוד השידור האירופי. בגלל מחסור של מקום, רכש הכס הקדוש למען תחנת הרדיו 4000 דונם בשטח הנמצא בסנטה מריה די גלריה, 18 ק"מ צפונית לרומא. בשנת 1952 הכירה איטליה למקום מעמד חוץ-טריטוריאלי. ב-1957 הוקם שם מרכז שידורים חדש, עם משדר פיליפס בגלים קצרים בעל כוח של 100 kW וכן שני משדרים בגלים קצרים של 10 kW כל אחד ועוד משדר בגלים בינוניים בעל כוח של 120 kW ואנטנה כלל-כיוונית. כשלאחוריו הותקנו עוד שני משדרים של 100 kW שנועדו לאפריקה ואוקיאניה. משדר בגלים בינוניים של 250 kW שנועד לאירופה, ומשדר של 500 kW שנועד לשידורים למזרח הרחוק ולאמריקה הלטינית. מרכז השידורים בסנטה מריה די שלריה נחנך על ידי פיוס השנים עשר ב-27 באוקטובר 1957.
היסטוריה > שנות ה-2000

ביולי 2009 התחילה תחנת הרדיו ותיקן לשדר לראשונה פרסומות מסחריות. ההחלטה נועדה לסייע לתחנה לעמוד בהוצאות ההולכות וגדלות שהגיעו ל-21,400,000 אירו לשנה. הפרסומות נדרשו לעמוד ב"סטנדרטים מוסריים גבוהים". ב-1 ביולי 2012 הפסיק רדיו ותיקן לשדר בגלים קצרים ובינוניים לצפון אמריקה, לדרום אמריקה ולאירופה. באוגוסט 2012 סגרה לשכת העיתונות של הוותיקן את שירות המידע של הוותיקן.
טלוויזיה

בשנות ה-30 ערכה רדיו ותיקן ניסויים ראשונים לשידורי טלוויזיה. בשנות ה-1950 חזרו על כך לתקופה קצרה. רק בשנות ה-1990 הוחל בשירות טלוויזיה לווייני סדיר. תוכניות התחנה TV2000 של ועידת הבישופים הקתוליים של איטליה כוללים תוכניות מהמרכז הטלוויזיוני של ותיקן שהוקם ב-1983 על ידי האפיפיור יוחנן פאולוס השני.
משדרים

האותות משודרות מהמרכז הגדול לשידורים בגלים קצרים ובגלים בינוניים בסנטה מריה די גלריה, שהוקם ב-1957 בשטח איטלקי והנהנה ממעמד חוץ-טריטוריאלי, בעזרת האנטנה המיוחדת ביותר היא זו לגלים בינוניים בתדר 1530kHz הכוללת ארבעה מגדלים בגובה של 94 מ' והמסודרים בשטח מרובע, עם חוטים המוליכים אל אנטנה לגלים בינוניים על מקביליות אופקיות.
משדרים > מחלוקות סביב קרינה

המשדר בסנטה מריה די גלריה היה נושא למחלוקת בין התחנה לכמה תושבים בסביבתו שטענו כי הקרינה הבלתי מייננת מן האתר פוגעת בבאיות. מומחה בסרטן בשם דר אנדראה מיקלי טען שקרינה אלקטרומגנטית מן האנטנות גרמו לסיכון מוגבר ללאוקמיה וללימפומות אצל ילדים באזור. טענות אלו נדחו על ידי התחנה ולא קיבלו אישוש נוזף ממחקרים אחרים.
שפות השידור

נכון ל-1 בפברואר 2021, רדיו ותיקן משדר ב-41 שפות:
אוונדו
אוקראינית
איטלקית
אלבנית
אמהרית
אנגלית
אספרנטו
ארמנית
בולגרית
בלרוסית
גרמנית
הונגרית
הינדית
וייטנאמית
טיגרינית
טמילית
טשילובה
לטבית
ליטאית
לינגלה
לטינית
מלגשית
מליאלם
סואהילי
סומלית
סינית
סלובנית
סלובקית
ספרדית
ערבית
פולנית
פורטוגזית
צ'כית
צרפתית
קיניארואנדה
קיקונגו
קירונדי
קרואטית
רומנית
רוסית
יומני חדשות

יומני החדשות של רדיו ותיקן משודרות בשפות השונות בשעות קבועות . היומן בשפה האיטלקית משודר בשעות 8  ו-14.
יומני חדשות > שידורים בצינורות נוספים

פרט לשידורים הישירים  של תוכניות רדיו ותיקן לחמש היבשות, תחנות נוצריות וקתוליות רבות, גם תחנות מסחריות מקבלות את האפשרות  לשדר שיידורים חוזרים של רדיו ותיקן במסגרת המיזם "רדיו דרך רדיו" .
שידורים כאלה מתקיימים בהסכם בארצות הבאות:
באירופה:, אוסטריה,אוקראינה, אלבניה, בולגריה, בוסניה והרצגובינה, גרמניה,הונגריה, לטביה ליטא, מלטה,סלובניה, סלובקיה, ספרד,סרביהפולין, פורטוגל, פינלנד, צרפת,הרפובליקה הצ'כית, קוסובו, קרואטיה, רומניה, רוסיה
אוגנדה, אנגולה, בנין, בורקינה פאסו,גבון, גינאה ביסאו, דרום אפריקה,זמביה,  טוגו, כף ורדה,מאלי, מדגסקר, מוזמביק, הרפובליקה המרכז-אפריקאית,נמיביה, סודאן, צ'אד,קוט דיוואר, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו קמרון, קניה, ראוניון
מקורות מודפסים

Andreas Englisch Benedickt XVI Der deutsche Papst, C.Bertelsmann, München 2011
2015 David Willey The Promise of Francis:The Man, the Pope, the Challenge of Change Simon & Schuster
ביולוג

המעבדה היא מקום העבודה העיקרי של רוב הביולוגים
ביולוג הוא מדען המבצע מחקרים בביולוגיה.
ביולוגים עוסקים בהוראה, במחקר ובתעשייה בענפי הביולוגיה הרבים. רוב הביולוגים פונים לאקדמיה, כלומר לאוניברסיטאות ומכוני מחקר. חברות מסחריות מציעות תחומי עיסוק רבים לביולוגים בתעשיית התרופות, תעשיית המזון, תכנון וייצור של ציוד ומכשור מדעי ובתחום הביוטכנולוגיה (חברות המתמחות בייצור אנזימים, נוגדנים וכימיקלים לשימוש במחקר הביולוגי).
לימודי ביולוגיה

רוב הביולוגים מחזיקים בתואר אקדמי בביולוגיה. רוב האוניברסיטאות בעולם, וכן מכללות רבות, מציעות לימודי תואר בוגר אוניברסיטה (תואר ראשון) בביולוגיה. הלימודים אורכים בין שלוש לארבע שנים. במדינות מסוימות, בעיקר באירופה, לא קיים תואר בוגר והתואר הנמוך ביותר שניתן להשלים בביולוגיה הוא מוסמך אוניברסיטה (תואר שני; נכון לשנת 2007 קיימת באירופה מגמה של ביטול נוהג זה והכנסה הדרגתית של תואר בוגר). לימודים ישירים לתואר שני אורכים כחמש שנים. לימודים נפרדים לתואר שני (למחזיקי תואר ראשון) אורכים כשנתיים.
בישראל מתקיימים לימודי ביולוגיה לתואר ראשון בכל האוניברסיטאות, מלבד מכון ויצמן, בו מתקיימים רק לימודים לתואר שני ומעלה בנושא.
לאחר רכישת התואר השני ניתן להמשיך ללימודי תואר דוקטור (תואר שלישי). לימודים אלו אורכים כשלוש שנים. בארצות הברית, בקנדה ובמדינות אחרות נהוג לרכוש תואר ראשון ולאחר מכן ללמוד ישירות לתואר שלישי, כשהתואר השני משולב בלימודים לתואר השלישי. זמן רכישת התואר השלישי (למחזיקי תואר ראשון) נע בין חמש לשש שנים.
כבמקצועות אחרים קיימים הבדלים מהותיים בין התארים השונים:
בתואר בוגר מושם דגש מועט על עבודה עצמאית. הסטודנטים רוכשים ידע בסיסי ומבצעים במעבדה, במסגרת הקורסים השונים, עבודה מעשית בלתי-עצמאית; הוראות העבודה מפורטות בספר הלימוד. בסיום הלימודים נדרשת בדרך כלל כתיבת עבודת גמר.
בתואר מוסמך נדרש הסטודנט להתמקד בתחום ספציפי בביולוגיה, אם כי בחירה זו ניתנת לשינוי בהמשך הלימודים והקריירה. בעבודת הגמר שבסיום התואר השני נדרש הסטודנט לעבוד באופן עצמאי יחסית ולכתוב תזה ברמה של מאמר בכתב-עת מדעי.
בתואר דוקטור משתבץ הסטודנט במעבדת מחקר ומקבל נושא עליו הוא אחראי באופן בלעדי. על הסטודנט לתכנן באופן עצמאי לגמרי (אם כי תוך התייעצות בראש הצוות) את ניסוייו. בסוף הלימודים, ולעיתים במהלכם, מצופה מהסטודנט לפרסם את עבודתו במאמר אחד לפחות בכתב-עת מדעי, זאת בנוסף לכתיבת תזה מקיפה (דרישה זו משתנה ממוסד למוסד). את המחקר לתואר הדוקטור ניתן לבצע במוסדות רבים שאינם לימודיים (מכוני מחקר עצמאיים, מכונים צבאיים, בתי חולים, חברות מסחריות), אך התואר עצמו מוענק בסוף הלימודים מטעם אוניברסיטה כלשהי. קיימות תוכניות לימוד מאורגנות לתואר דוקטור באוניברסיטאות שונות, אשר אליהן ניתן להגיש מועמדות. למרות זאת, רוב הסטודנטים המעוניינים בלימודי דוקטורט פונים ישירות לראש צוות או לחוקר כשלהו העוסק בתחום הקרוב ללבם ומתעניינים באפשרות לעבודה לתואר דוקטור במעבדתו.
לימודי ביולוגיה > נושאים ביולוגיים בסיסיים

במקביל ללימודים שפורטו לעיל מתחיל הסטודנט כבר מהסמסטר הראשון בלימודי ביולוגיה, למרות שנושאים רבים דורשים רקע לא-ביולוגי שעדיין חסר. בתחילה נדמים הנושאים לסטודנטים רבים כמנותקים מאוד האחד מהשני; במרוצת הסמסטרים מתבהרת התמונה הכוללת והקשר האמיץ בין הנושאים.
שני התחומים הראשונים הנלמדים ברוב התוכניות הם ביולוגיה של התא וגנטיקה. בגנטיקה מושם דגש על גנטיקה קלאסית, תורשה ותורתו של גרגור מנדל. נושאים מתקדמים, כגון אפיגנטיקה וגנומיקה, נלמדים בשלב מאוחר יותר. במספר תוכניות לימוד, בעיקר כאלו המתמקדות בביוטכנולוגיה, מהווה ההיסטולוגיה אחד ממקצועות הבסיס.
לאחר לימוד הקורסים הבסיסיים שפורטו לעיל עובר הדגש ללימוד הביולוגיה ברמת הייצור השלם. הסטודנט נדרש לקורסים בזואולוגיה, בוטניקה, מיקרוביולוגיה ופיזיולוגיה (בחלק מתוכניות הלימוד, במיוחד בביולוגיה טכנית ותעשייתית, מושמטים לימודי הצומח כליל). במסגרת לימודי הזואולוגיה, אך לעיתים כקורס נפרד, נלמדת הפיזיולוגיה של האדם עם נגיעה בנושאים רפואיים.
במקביל לומד הסטודנט עשרות שיטות ביולוגיות המשמשות במחקר. חלק מהשיטות נלמד במסגרת הקורסים השונים; מספר תוכניות לימוד מציעות קורסים נפרדים לשיטות ("אנליזה אינסטרומנטלית", "שיטות חלבונים").
סיכונים מקצועיים

העבודה הביולוגית טומנת בחובה מספר סיכונים, אך שמירה על כללי זהירות ובטיחות מפרי הניסיון מבטיחה הימנעות מתאונות עבודה אפשריות:
חומרים מסוכנים. שימוש בכימיקלים שכיח במיוחד בביולוגיה המולקולרית ובביוכימיה. תרכובות שונות משמשות, בין השאר, לטיהור חומצות גרעין וחלבונים, לצביעה של דוגמיות לשם צפייה במיקרוסקופ, להרס של תאים ולהכנת בופרים. בין התרכובות המסוכנות השכיחות במעבדה ניתן למנות אתידיום ברומיד (משמש באלקטרופורזה), דימתיל סולפוקסיד (DMSO; משמש להחדרת תרכובות שונות לתאים), אנטיביוטיקות (בעבודה עם חיידקים), אתיל מתאן סולפונט (EMS; משמש ליצירת מוטציות בחומר התורשתי), חומצת מימן כלורי ונתרן הידרוקסידי (להכנת בופרים).
רדיואקטיביות. זאת משמשת לסימון של אטומים ומולקולות לשם הבחנה קלה בהם ולשם מעקב אחר מסלול מסוים בו הם עוברים (מסלול מטבולי, למשל). הרדיואקטיביות הפכה כיום לחלק בלתי-נפרד ממחקרים רבים בביולוגיה. מכוני מחקר גדולים מקצים מעבדות נפרדות לעבודה ברדיואקטיביות, אך במעבדות קטנות מסתפקים בהקצאת שולחן עבודה נפרד למטרה זו. תרכובות רדיואקטיביות נראות ככל תרכובת אחרת (נוזל שקוף, בדרך כלל), כך שלא ניתן לראותן במקרה של זיהום. לשם כך משתמשים במד קרינה; חוסר-הקפדה על שימוש במכשיר זה מביא מדי פעם לזיהומים נרחבים ולסגירה של מעבדות שלמות למשך ימים ארוכים, עד לסילוק הזיהום.
קרינת על-סגול (UV). קרינה זו משמשת לצפייה בחומצות גרעין באמצעות אלקטרופורזה בג'ל, וכן לסימון של מולקולות בתא, בדומה לסימון הנעשה בחומרים רדיואקטיביים. חשיפה קצרה לקרינת UV אינה מסוכנת, אך חשיפה ממושכת מסוכנת לעיניים, גורמת לכאבי ראש וסחרחורות ועלולה לגרום למוטציות בחומר התורשתי של החוקר, מוטציות אשר עשויות להוביל לסרטן.
פתוגנים ובעלי חיים. אחד מנושאי המחקר העיקריים בביולוגיה הוא מחלות זיהומיות. מחקר בחיידקים, בנגיפים ובמיקרואורגניזמים אחרים הביא בנוסף לתגליות רבות בגנטיקה מולקולרית ובביולוגיה של התא, תגליות אשר אינן קשורות למחלות באופן ישיר. שימוש במיקרואורגניזמים נעשה בתחומי המיקרוביולוגיה, האימונולוגיה, והפתולוגיה. סוג המיקרואורגניזמים המשמשים במעבדה הוא הקריטריון הראשי להגדרת "רמת הבטיחות" של המעבדה. מעבדות החוקרות פתוגנים קטלניים (HIV, אבולה, חיידק הדיפתריה) מאובטחות כאזור צבאי סגור. בנוסף, ניסויים רבים נעשים בבעלי חיים. מספר בעלי חיים, במיוחד הגדולים שבהם, עשויים להוות סיכון לחוקר ודורשים התנהלות זהירה ואמצעי בטיחות. בכל מעבדה המחזיקה בעלי חיים ננשכים בכל שנה מספר חוקרים; הבעיה מחמירה אם בעל החיים הנושך מודבק בפתוגן כלשהו.
פגיעה מכנית. במעבדה מכשירים רבים בעלי חלקים נעים. המכשירים החדישים כוללים אמצעי אבטחה רבים המקטינים משמעותית את הסיכוי לפגיעה. למרות זאת, חוסר זהירות גורם מדי פעם לתאונות. מכשירים מסוכנים לדוגמה: צנטריפוגה, מיקרוטום, אינקובטור נע (משמש לגידול תרביות נוזליות של מיקרואורגניזמים), מזרקים, משאבות ואקום, מיקרוגל (משמש להרתחת נוזלים; תאונה שכיחה יחסית במעבדות נגרמת מהרתחת-יתר של נוזל בבקבוק זכוכית סגור, דבר הגורם לפיצוץ), אוטוקלב (משמש לעיקור כלים וביגוד בטמפרטורה ולחץ גבוהים).
שרפות. תהליכים רבים בביולוגיה מצריכים חימום והרתחת נוזלים. בנוסף משמשים מבערים לעיקור (השמדת מיקרואורגניזמים). הדבר שכיח בעת הכנת צלחות אגר לגידול מיקרואורגניזמים. עיקור מוט המתכת המשמש למריחת התרבית על הצלחת מתבצע באמצעות טבילתו באתנול ומיד לאחר מכן שריפתו בלהבת אש. מדענים מתחילים רבים מבלבלים את סדר הפעולות, חושפים את המוט ללהבת האש ולאחר מכן טובלים אותו באתנול הדליק, דבר הגורם מיידית לשרפה.
ביולוגים > ביולוגים ישראלים

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שם | תקופת חיים | תחומי פעילות | הישגים |
| גד אביגד | 1930 | ביוכימאי |  מחקר על סינתזת חומרים אנלוגיים לסכרוז. פרס ישראל לשנת 1957. |
| שאול אדלר | 1895-1966 | מיקרוביולוג |  מחקרים בתחום המערכת החיסונית ועמידותה בפני חיידקים |
| ישראל אהרוני | 1882-1946 | זואולוג |  ראשון לחוקרי עולם החי בספרות העברית |
| אהרן אהרנסון | 1876-1919 | בוטנאי |  חקר צומח במזרח התיכון. גילוי "אם החיטה" |
| מנפרד אשנר | 1901-1989 | זואולוג |  גילה בשנת 1946 מין אצה חדש (Prymnesium parvum) וזיהה אותה כגורם לתמותה בבריכות דגים. זוכה פרס ישראל תשט"ז. |
| שמעון בודנהיימר | 1897-1959 | זואולוג |  מראשוני הזואולוגיים העבריים. זוכה פרס ישראל לחקלאות (1954). |
| יואל דה-מלאך | 1924-2006 | בוטנאי |  חקר חקלאות מדברית. חתן פרס ישראל בשנת 1986 |
| נתן גולדבלום | 1920-2001 | בקטריולוג |  יוצר החיסון נגד שיתוק ילדים בישראל. חתן פרס ישראל בשנת 1988 |
| אלישבע גולדשמידט | 1912-1972 | גנטיקאית |  במחקר בתחומי הגנטיקה והציטולוגיה. |
| אבינעם דנין | 1939 | בוטנאי |  חקר צמחים בישראל |
| אמוץ דפני | 1944 | בוטנאי |  אקולוגיה של האבקה ובטקסונומיה של צמחים |
| אברהם הרשקו | 1937 | ביוכימאי |  גילוי אחד מהתהליכים המחזוריים החשובים ביותר בתא שמאפשר את פירוק החלבון. חתן פרס נובל לכימיה. חתן פרס ישראל בשנת 1957. חתן פרס וולף. |
| שלמה הסטרין | 1914-1962 | ביוכימאי |  מחקרו בסינתזה אנזימטית של חומרים אנלוגיים לסוכרוז. חתן פרס ישראל בשנת 1957 |
| נגה הראובני | 1924-2007 | בוטנאי |  מייסד הגן הלאומי נאות קדומים. חתן פרס ישראל בשנת 1994 |
| יצחק ואהל | 1915-2004 | בוטנאי |  חקר גידולים חקלאיים. חתן פרס ישראל בשנת 1992 |
| מיכאל זהרי | 1898-1983 | בוטנאי |  חקר צמחים בישראל. חתן פרס ישראל בשנת 1954 |
| אמוץ זהבי | 1928 | זואולוג |  תאוריה של עקרון ההכבדה |
| עדה יונת | 1939 | ביוכימאית |  חקר קריסטלוגרפיה של חלבונים. כלת פרס ישראל לשנת 2002. כלת פרס נובל לכימיה. |
| זכריה מדר | 1943 | ביוכימאי |  חקר מחלת הסוכרת וגורמיה. |
| היינריך מנדלסון | 1910-2002 | זואולוג |  ממייסדי שימור הטבע בישראל |
| יאיר פרג | 1929-2001 | בוטנאי, גנטיקאי |  מומחה בולט בתחום הפטריות |
| אהרן צ'חנובר | 1947 | ביוכימאי |  גילוי אחד מהתהליכים המחזוריים החשובים ביותר בתא שמאפשר את פירוק החלבון - מערכת ההיוביקוויטין והפרוטאזום. חתן פרס נובל לכימיה. חתן פרס ישראל |
| טוביה קושניר | 1923-1948 | בוטנאי |  חקר הצומח בארץ ישראל |
| אפרים קציר | 1916 | ביופיזיקאי |  פיתוח של אנזימים מקובעים |
| מישל רבל | 1938 | ביוכימאי |  מחקר האינטרפרון שהוביל לפיתוח תרופה לטיפול במחלת הטרשת הנפוצה חתן פרס ישראל בשנת תשנ"ט. |
| ישראל רייכרט | 1891-1975 | בוטנאי |  חקר גידולים חקלאים. חתן פרס ישראל בשנת תשט"ו. |
| מאיר שורץ | 1926 | ביולוג |  מחלוצי שיטת ההידרופוניקה בארץ |
| אבישי שמידע | 1945 | בוטנאי |  מחקרים בתחום הבוטניקה |
| איתנה פדן | ? | ביוכימאית |  מחקרים בתחום הביוכימיה מבנית בדגש על חלבון הממברנה NhaA שמשחלף יון נתרן תמורת פרוטון (אנטיפורטרים) בחיידק E. coli |
חומצות גרעין צבועות באתידיום ברומיד ומופרדות באלקטרופורזה
מכשיר צנטריפוגה
קשת אינטרנשיונל

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים)
 מיקום המטה:  ארצות הברית 
 מנכ"ל:  קרן שחר
  
 keshetinternational.com
 
קשת אינטרנשיונל (ראשי תיבות באנגלית: KI) היא הזרוע הבין-לאומית של שידורי קשת, העוסקת במכירת והפקת תכנים מחוץ לישראל. הוקמה בשנת 2012 והחל מינואר 2023 עומדת בראשה המנכ"לית קרן שחר. החברה מדורגת כאחת מ-3 ספקיות התוכן הבין-לאומיות הזרות הגדולות לשוק האמריקאי, ובין 10 חברות ההפצה לטלוויזיה המובילות בעולם.
היסטוריה > כנס INTV לחדשנות בטלוויזיה

מנכ"ל קשת, אבי ניר, יזם ופתח את הכנס הבין-לאומי השנתי של קשת לחדשנות בטלוויזיה, INTV, אשר נערך בירושלים מאז שנת 2012. בכנס בן היומיים משתתפים מדי שנה בכירי תעשיית התוכן, הבידור, החדשנות והטלוויזיה הבין-לאומית ועוסקים במגמות המובילות בעתידה של תעשיית התוכן העולמית. הכנס נערך שש פעמים, כאשר האחרון נערך במרץ 2019.
לאורך השנים, השתתפו בכנס INTV בכירי התעשייה העולמית, בהם נשיא HBO ריצ'רד פלפלר, נשיא NBC בוב גרינבלט, נשיא CNN ג'ף צוקר, נשיאת FOX דנה וולדן, סגנית נשיא התוכן המקורי בנטפליקס סינדי הולנד, סגנית נשיא CNN איימי אנטליס, נשיא CBS NEWS דייוויד רודס, נשיא פירמת הפרסום העולמית מק'קאן האריס דיימונד, הסוכן האמריקאי ארי עמנואל, השחקן יו לורי, יוצר "משפחת סימפסון" מקס פרוס, תסריטאית הסדרה "בנות" תמי זגהר, מפיק "משפחת קרדשיאן" גיל גולדשיין ונוספים. במסגרת הכנס, נפגשו האורחים הבין-לאומיים עם נשיא המדינה לשעבר שמעון פרס ועם נשיא המדינה ראובן ריבלין, וכן נערכו אירועי בכורה עולמיים לסדרות ישראליות בין-לאומיות כמו "דיג" ו"אוטונומיות".
מכירת פורמטי תוכניות

בין תוכניות קשת הישראליות שנמכרו והופצו בעולם על ידי קשת אינטרנשיונל: