stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Play On
הערות שוליים

↑  Carrie Underwood - Play On, Discogs (באנגלית)
↑  Billboard Business, Billboard
↑  http://www.aria.com.au/pages/ALBUMaccreds2012.htm, www.aria.com.au
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית)
↑  Ask Billboard: Chart Beat's 'Piano Man' Returns!, Billboard, ‏2015-10-11
↑  Gold/Platinum, Music Canada (באנגלית)
1 2  CMT com Staff 10/21/2009, Carrie Underwood Promotes New Album, Play On, in Singapore, CMT News
| קארי אנדרווד |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | Some Hearts • Carnival Ride • Play On • Blown Away • Storyteller • Cry Pretty • My Gift • My Savior • Denim & Rhinestones |  |
| אלבומי להיטים | Greatest Hits: Decade #1 |  |
| אלבומי וידאו | The Blown Away Tour: Live |  |
| סיבובי הופעות | Some Hearts • Play On • Blown Away • 	Storyteller • Ripcord • Cry Pretty • Denim & Rhinestones |  |
| ערכים קשורים | My Gift: A Christmas Special from Carrie Underwood |  |
| קארי אנדרווד – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Some Hearts | "Jesus, Take the Wheel" • "Some Hearts" • "Don't Forget to Remember Me" • "Before He Cheats" • "Wasted" |  |
| Carnival Ride | "So Small" • "All-American Girl" • "Last Name" • "Just a Dream" • "I Told You So" |  |
| Play On | "Cowboy Casanova" • "Temporary Home" • "Undo It" • "Mama's Song" • "Home Sweet Home" |  |
| Blown Away | "Good Girl" • "Blown Away" • "Two Black Cadillacs" • "See You Again" |  |
| Greatest Hits: Decade #1 | "Something in the Water" • "Little Toy Guns" |  |
| Storyteller | "Smoke Break" • "Heartbeat" • "Church Bells" • "Dirty Laundry" |  |
| Cry Pretty | "Cry Pretty" • "Love Wins" • "The Champion" • "Southbound" • "Drinking Alone" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Just Stand Up!" • "Remind Me" • "Can't Stop Lovin' You" • "Somethin' Bad" • "The Fighter" • "If I Didn't Love You" |  |
| סינגלים אחרים | "Inside Your Heaven" • "I'll Stand by You" • "Ever Ever After" • "Praying for Time" • "There's a Place for Us" • "Hallelujah" • "Ghost Story" |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2009: טיילור סוויפט – Fearless | פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום הקאנטרי האהוב ביותר   2010: קארי אנדרווד – Play On  | הבא: 2011: טיילור סוויפט – Speak Now |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: f938faab-5ced-4539-899b-51e25773e611
אהרן שמש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1953 
 פטירה:  19 בינואר 2018 (בגיל 65 בערך) 
 ענף מדעי:  מדעי היהדות
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן 
 
אהרן שמש (תשי"ג, 1953 – ג' בשבט תשע"ח, 19 בינואר 2018) היה פרופסור במחלקה לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה

אהרן שמש רכש את שלושת תאריו במחלקה לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן. עבודת המוסמך שלו, שעסקה בנושא "אלו הן הגולין: מקורות תנאיים ופירושי אמוראים", נכתבה בהדרכתו של פרופ' דניאל בויארין והוגשה בשנת תשמ"ח. עבודת הדוקטור שלו עסקה בנושא "עונש המלקות במקורות התנאיים". היא נכתבה בהדרכתו של ד"ר משה וייס והוגשה בשנת תשנ"ד.
שימש מרצה במחלקה לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן משנת תשנ"ו ועד פטירתו. לימד גם בישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים.
תחומי מחקרו העיקריים היו תולדות ההלכה, מגילות מדבר יהודה וספרות תנאית ואמוראית.
התגורר בירושלים. היה נשוי לשולמית, אב לארבעה וסב לשבעה.
ספריו

כנה ורמן ואהרן שמש, לגלות נסתרות: פרשנות והלכה במגילות קומראן, ירושלים תשע"א
עונשים וחטאים – מן המקרא לספרות חז"ל, ירושלים תשס"ג
נזירים ונזירות: היבטים של קדושה מהמקרא לספרות חז"ל, ירושלים תשע"ט (יצא לאחר פטירתו)
Halakhah in the Making: The Development of Jewish Law from Qumran to the Rabbis, Berkeley 2009
אדוריאנהאזה

| --- | --- |
סמל אדוריאנהאזהסמל אדוריאנהאזה
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת דווצ'ר
 שטח:  11.42 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  342 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°14′25″N 17°14′31″E﻿ / ﻿47.24015°N 17.241861111111°E﻿ / 47.24015; 17.241861111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://adorjanhaza.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אדוריאנהאזה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.אדוריאנהאזה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אדוריאנהאזה (בהונגרית: Adorjánháza) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
בשנת 1949 התאחד הכפר עם אגראליה ובשנת 1991 נפרדו מחדש לשני כפרים נפרדים.
יהודי אדוריאנהאזה

באדוריאנהאזה חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 13 |  |
| 1880 | 16 | 704 |
| 1910 | 4 |  |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת דווצ'ר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | דווצ'ר • אדוריאנהאזה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • אגראליה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה • ויד • טישקוואר |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם אריה לייב רוזן

| --- | --- |
 תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  10 באפריל 1870 יאגיילניצה, נפת צ'ורטקוב, חבל פודוליה, ממלכת גליציה ולודומריה, כתר אוסטריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית
 פטירה:  1952 (בגיל 81 בערך) בוקרשט, רומניה (הרפובליקה העממית הרומנית)
 מדינה:  רומניה
 מקום פעילות:  רב של מוינשט   רב של פלטיצ'ן
 תקופת הפעילות:  ?–1952 
 חיבוריו:  "שאגת אריה", שאלות ותשובות", "באר אברהם", "איתן אריה"
 צאצאים:  משה רוזן
אברהם אריה לייב רוזן (ביידיש: אברהם אריה לייב "לייבוש" ראזען; ברומנית: Avraham Arie Leib Rosen;‏ ט"ז ניסן תר"ל - ב' בתשרי תשי"ב, 10 באפריל 1870‏ – 2 באוקטובר 1951, בוקרשט) היה רב אורתודוקסי, יליד גליציה, שכיהן ברומניה כרב בבוהוש, כרב ואב"ד במוינשט (1903–1916) ובשנים 1916–1941 רב בעיר פלטיצ'ן. בימי המשטר יון אנטונסקו נמלט מחבל מולדובה לבוקרשט. בנו הצעיר ותלמידו, דוד משה רוזן כיהן בשנים 1948–1994 כרב הכולל או הרב הראשי של יהדות רומניה. אברהם אריה לייב רוזן כתב את הספרים "שאגת אריה - באר אברהם" שפורסמו בחייו לפני מלחמת העולם הראשונה. שאר כתביו, כולל ספר השו"ת "איתן אריה" הוצאו לאור במוסד הרב קוק בירושלים על ידי חתנו, הרב הראשי של סקוטלנד, זאב וולף גוטליב.
ביוגרפיה

אברהם אריה לייב רוזן נולד ביאגיילניצה (יהילניציה), על יד צ'ורטקוב, במחוז טרנופיל. אביו היה הרב נחמן צבי, המכונה "זיידע" ילינגר, חסיד של הרד"ם מצ'ורטקוב. אמו הייתה חנייה יוטע הינדה לבית אויירבך, בתו של הרב נחמן זאב אויירבך ממונסטריץ'. בילדותו הצטיין בלימודי תורה והתכתב עם רבנים ידועים.
בשנת 1901 נבחר לרב קהילת בוהוש וכעבור שנתיים הוזמן לעמוד בראש קהילת מוינשט. נגד רבנותו במקום התעוררה מחלוקת מסוימת, מצד קבוצה שכינתה עצמה 'קהל עדת ישורון' שטענה שהרבנות צריכה לעבור בירושה לבנו של הרב הקודם. הוא נשא בראשונה עם שרה, בת של הרב חיים יהושע, שהיה בנו של רבי שמריהו, האב"ד ממוסטי ויילקיה ונכד של הרב שמריהו מקמינקה. שרה ילדה לו את בנו הבכור, אליהו רוזן, ששימש לימים כרבה של קהילת אושפיצין (אושוויץ או אושוויינצ'ים בפולין) ואת בתו חיה (קלרה) ליבשה, לימים חיה ליבשה בומבך שגרה בלבוב.
אחרי מות אשתו, התחתן הרב אברהם אריה רוזן עם טויבה, הבת של הרב שמחה יואל לקסנר מפוטיק. מנישואים אלה נולדו בת – לאה, בן – דוד משה רוזן, לימים הרב הכולל של יהדות רומניה, ועוד בת – ברכה (בטי) שנישאה לרב הווינאי זאב וולף גוטליב, לימים אב"ד של ליברפול וגלאזגו והרב הראשי של סקוטלנד.
בשנת 1916 נבחר רוזן לרב בעיר פלטיצ'ן, שם פעל למשך 25 שנה, בין היתר בבית הכנסת "חב"ד". בשנת תרפ"ט השתתף בכינוס השני של אגודת ישראל בווינה.
בגלל הרדיפות בשנת 1941 עזב רוזן את פלטיצ'ן כדי לעבור לבוקרשט, בירת רומניה, בה התגורר ועבד בנו משה. בבוקרשט שימש אברהם אריה רוזן כרב בבתי הכנסת מלבי"ם ו"א.ל. זיסו" וכמו כן בבית הכנסת ברחוב מירצ'ה וודה ובבית הכנסת שלו - ברחוב נגרו וודה. בנו הבכור, אליהו רוזן, רב של קהילת אושפיצין, נספה בשואה עם כל משפחתו ובני קהילתו. גם בתו מנישואיו הראשונים, חיה (קלרה) ליבשה בומבך נרצחה על ידי הנאצים בלבוב, יחד עם כל משפחתה.
הרב אברהם אריה לייב רוזן נפטר בבוקרשט בשנת 1951. מאוחר יותר סידר בנו משה רוזן את העברת גופתו לקבורה לישראל.
ספרים

1905 – שאגת אריה ובאר אברהם – כולל הספד לזכר הרב דוד משה פרידמן מצ'ורטקוב, באתר HebrewBooks
1976 – איתן אריה – שו"ת וחידושים בהלכה. יצא לאור לאחר מותו על ידי חתנו הרב זאב וולף גוטליב, באתר אוצר החכמה.
ברית אברהם[דרוש מקור][מפני ש...]
פרחי שושנה[דרוש מקור][מפני ש...]
לקריאה נוספת

מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ד, המכון להנצחת יהדות גליציה, ירושלים, 2005-1978
Baruch Tercatin, Lucian Herșcovici - Prezențe rabinice în perimetrul românesc, secolele XVI-XXI, Hasefer, București 2008
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה לחכמי גליציה, חלק ד, עמוד 752
↑  שו"ת איתן אריה, ירושלים תשל"ו, הקדמה - 'לתולדות הגאון המחבר ז"ל'
↑  אהלי שם, עמוד 324
↑  מודעה, קול מחזיקי הדת, 8 בספטמבר 1905
↑  תורת אמת - ה, מוסדות שטפנשט, עמוד רמד
אהרן הראל-פיש

| --- | --- |
אהרן הראל פיש
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  מרץ 1923
 פטירה:  8 בנובמבר 2001  (בגיל 78) 
 ענף מדעי:  חקר הספרות
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 
אהרן (הרולד) הראל-פיש (באנגלית: Harold Fisch;‏ ח' בניסן תרפ"ג, מרץ 1923 – כ"ב בחשוון תשס"ב, 8 בנובמבר 2001) היה חוקר ספרות, פרופסור לספרות אנגלית באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה

פיש נולד בבירמינגהאם שבאנגליה לרב ד"ר שלמה פיש ולרבקה לבית סוויפט. בילדותו נדדה המשפחה בעקבות משרת אביו, והתגוררה בליברפול, בברמינגהאם, בשפילד ובלידס. בשנת 1940 החל לימודיו באוניברסיטת שפילד, אך בשנת 1942 הפסיקם כדי התגייס לצי הבריטי, שבו שירת על סיפון משחתת בים הצפוני ולאחר מכן כקצין סיפון באוקיינוס האטלנטי. ידיעותיו בשפה הגרמנית איפשרו לו להאזין לאלחוט ולמנוע פגיעת טורפדו במשחתות הבריטיות. בשובו ליבשה הוצב כאיש מודיעין בגרמניה, ונכח במתרחש בברגן-בלזן. לאחר שחרורו שב ללמוד ובשנת 1946 סיים לימודיו בהצטיינות. בשנת 1948 סיים לימודי תואר שני באוניברסיטת אוקספורד והוכשר להוראה אקדמית. עבודת התיזה שלו עסקה בחקר הפרוזה של ג'וזף הול. במסגרת לימודיו היה פעיל בארגון הסטודנטים היהודים, ולאחר שובו מהמלחמה עמד בראש הפדרציה היהודית הבין-אוניברסיטאית.
כמרצה לספרות וללשון לימד באוניברסיטת לידס (1947–1957), וחקר את זיקת הסופרים האנגליים לאורך הדורות ביצירותיהם למסורת המקראית היהודית. במסגרת עבודתו המחקרית פרסם החל ב-1952 מאמרים בעברית. בעקבות מבצע קדש החל לשקול עלייה לישראל, ונענה לבקשתו של פנחס חורגין להצטרף לסגל אוניברסיטת בר-אילן כפרופסור חבר לספרות אנגלית. בשנת 1957 עלה עם רעייתו ושלושת ילדיהם.
באוניברסיטת בר-אילן עבד עד פרישתו לגמלאות בשנת 1989. בשנת 1964 הוענקה לו דרגת פרופסור מן המניין. במהלך שנות עבודתו שימש ראש המחלקה לספרות אנגלית, ובין השנים 1968–1971 היה רקטור האוניברסיטה, במהלכן הוכר המוסד על ידי המועצה להשכלה גבוהה. כפרופסור אורח הרצה וחקר באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ומחוץ לישראל באוניברסיטאות בראון, ייל, מרילנד ואדינבורו. באוניברסיטת בר-אילן היה ממקימי רשות המחקר והוצאת הספרים. בשנת 1971 ייסד באוניברסיטה את המכון ליהדות ולמחשבה בת זמננו, ועמד בראשו במשך 15 שנים. בין השנים 1981–1987 עמד בראש מכון לכטר לחקר הספרויות (אורכב 30.12.2009 בארכיון Wayback Machine).
בעבודתו המחקרית עסק פיש בחקר מוטיבים עבריים ביצירות ספרותיות, ופרסומיו השונים עסקו בין היתר בויליאם שייקספיר, בפרנץ קפקא, בסול בלו, בג'ון מילטון ואחרים.
לצד עבודתו האקדמית היה פיש מעורב בפעילות ציבורית, היה ממייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה ועורך ביטאונה "זאת הארץ". בשנת 1977 היה חבר משלחת ישראל לעצרת האו"ם, ובתקופת כהונתו של מנחם בגין כראש ממשלת ישראל דחה את הצעתו לשמש שגריר ישראל בהולנד.
בשנת ה'תש"ס הוענק לפיש פרס ישראל לחקר הספרות הכללית.
ב-1981 הוצב במקום ה-117 ברשימת מפלגת התחיה לקראת הבחירות לכנסת העשירית.
מנישואיו לפרנסיס ג'ויס לבית רוסטון (נפטרה ב-2015) היה פיש אב לחמישה, ובהם הפרופסורים מנחם פיש, דוד הראל ויוסי הראל-פיש. בתו שיפי דרור פרנק היא מומחית לאולטרסאונד גינקולוגי. גיסו הוא פרופסור מאיר רוסטון.
ספריו

ירושלים ואלביון : הגורם העברי במאה הי"ז, הוצאת דביר, 1979
ציונות של ציון, הוצאת זמורה ביתן, תשמ"ב
שירת מקרא : עדות ופואטיקה, מאנגלית: סמדר מילוא, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ג
עתיד זכור : על ספרות מיתוס והיסטוריה, מאנגלית: סמדר מילוא, מוסד ביאליק, תשנ"ו
בסתר עליון : פרדוקס וסתירה במקורות היהדות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"א
The dual image : the figure of the Jew in English literature, Lincolns-Prager, c1959. Second edition, revised and enlarged, World Jewish Library, 1971
Hamlet and the Word : the covenant pattern in Shakespeare, New York : Ungar, 1971
The Zionist revolution : a new perspective, London : Weidenfeld and Nicolson, 1978
S. Y. Agnon, New York : F. Ungar, 1975.
Poetry with a purpose : biblical poetics and interpretation, Bloomington : Indiana University Press, 1988.
New stories for old : biblical patterns in the novel, Basingstoke : Macmillan Press, 1998
The Biblical presence in Shakespeare, Milton, and Blake : a comparative study, Oxford : Clarendon Press, 1999
Who knows one? : an essay in autobiography, Ramat Gan : Bar-Ilan University Press, 2004
לקריאה נוספת

רחל שלמון דשן, "אהרן הראל פיש: ספרות, ניגודים וערכים", בתוך: דב שוורץ (עורך), אוניברסיטת בר-אילן - מרעיון למעש, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ו, כרך ב, עמ' 165–173.
הערות שוליים

↑  ציונות של ציון, א' הראל-פיש
↑  אהרן הראל-פיש באתר GRAVEZ
הקבר של אהרן הראל פיש בהר המנוחות, באתר BillionGraves
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261274205171  BIBSYS: 90325405  BNE: XX1011274  BnF: cb120349653 (data)  CiNii: DA00624061  GND: 1089323298  ISNI: 0000 0001 0879 371X  LCCN: n50005243  LNB: 000028587  NSK: 000170928  NTA: 075284707  RERO: 02-A003244684  SUDOC: 028532449  VcBA: 495/337473  VIAF: 24617631   WorldCat (עם VIAF): 24617631
Visit Palestine

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  פרנץ קראוס 
 תאריך יצירה:  1936 
 ממדים בס"מ
 רוחב:  70 ס״מ 
 גובה:  100 ס״מ 
 
כרזת Visit Palestine הייתה כרזה אמנותית מימי המנדט הבריטי שקראה לבקר בארץ ישראל ולמעשה לעלות אליה.
היסטוריה

את הכרזה עיצב בשנת 1936 הגרפיקאי היהודי פרנץ קראוס, בהזמנת גוף ציוני שנקרא "האגודה לפיתוח התיירות בארץ ישראל" (The Tourist development Association of Palestine), המטרה הגלויה הייתה לעודד תיירות לארץ ישראל ואילו המסר הסמוי היה קריאה ליהודי התפוצות לעלות לארץ ישראל.
הכרזה מראה נוף פנורמי של העיר העתיקה בירושלים.
הכרזה פורסמה בשנת פרוץ מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט ובשיא ימי העלייה החמישית. ציור הכרזה נמסר לגרפיקאי היהודי הנודע פרנץ קראוס, שעבד אצל מוציא לאור נודע בברלין ועלה לארץ ישראל שנתיים קודם לכן, בשנת 1934.
קראוס יצר כרזה בגודל של 100 ס"מ על 70 ס"מ, המראה את ירושלים ממרומי הר הזיתים בשעת שקיעה, כשהקרקע מקבלת גוון אדמדם והשמים גוון צהוב, והרקע לנוף הוא עץ עבות. בחזית הכרזה נראה הר הבית שבמרכזו כיפת הסלע, ומאחוריו, באופק, בתיה הלבנים של ירושלים המערבית. הכרזה המקורית מ-1936 נחשבת עד היום ביטוי אמנותי מעולה של ירושלים והיא פריט לאספנים. בשנת 1995 הפיק אותה מחדש הגרפיקאי דוד טרטקובר.
על אף שבמקור הפיק את הכרזה גוף ציוני במטרה לעודד את העלייה ארצה, גם הפלסטינים רואים בה את אחד מסמליהם, היות ששם הארץ המופיע בה הוא Palestine ובמרכז הכרזה מופיעה כיפת הסלע המקודשת עליהם. כן רואים הפלסטינים בכרזה אישור לטענתם כי בימי הופעת הכרזה לא הייתה הארץ ריקה, אלא בנויה ומיושבת.
הערות שוליים

↑  Visit Palestine, באתר Liberation Graphics
↑  VISIT PALESTINE, באתר Palestine Online Store
The Best Remixes

The Best Remixes (בעברית: הרמיקסים הטובים ביותר) הוא מיני-אלבום של הזמרת-יוצרת האמריקאית סינדי לאופר. המיני-אלבום יצא לאור על גבי תקליטור וזאת על מנת לקדם את אלבום האולפן החמישי של לאופרה A Night to Remember, שיצא לאור בסמוך לכך. המיני-אלבום יצא בהפקת אפיק רקורדס.
המיני-אלבום הגיע למקום ה-61 במצעד האלבומים שביפן.
רקע והפקה

המיני-אלבום כולל בתוכו גרסאות שונות של להיטיה הקודמים של לאופר, תוך שהוא כולל בתוכו גם גרסאות דאנס ורמיקסים שונים לשיריה. המיני-אלבום זכה להצלחה רבה כאשר נמכר בלמעלה מ-100,000 עותקים ביפן בלבד וזאת, בנוסף לכך שהגיע למקום ה-61 במצעד האלבומים של המדינה.
רשימת רצועות

| The Best Remixes> מס' | The Best Remixes> שם | The Best Remixes> משך | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  | The Best Remixes>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Girls Just Want to Have Fun (גרסה מורחבת)   | 6:08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | She Bop (גרסת דאנס)   | 6:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Good Enough (רמיקס דאנס)   | 5:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Change of Heart (גרסה מורחבת)   | 7:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | What's Going On? (גרסת מועדונים)   | 6:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Money Changes Everything (גרסה מורחבת בהופעה חיה)   | 6:25 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 38:57 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1986)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  יפן | אוריקון | 61 |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| יפן (RIAJ) | זהב | 100,000 |
הערות שוליים

1 2 3  Cyndi Lauper - The Best Remixes, Discogs (באנגלית)
↑  Cyndi Lauper - A Night To Remember, Discogs (באנגלית)
1 2  シンディ・ローパーのCDアルバムランキング、シンディ・ローパーのプロフィールならオリコン芸能人事典-ORICON STYLE, web.archive.org, ‏2012-10-24
1 2  一般社団法人 日本レコード協会, www.riaj.or.jp
| סינדי לאופר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים | דיסקוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים |  |
| אלבומי אולפן | She's So Unusual • True Colors • A Night to Remember • Hat Full of Stars • Sisters of Avalon • Merry Christmas • Shine • At Last • Bring Ya to the Brink • Memphis Blues • Detour |  |
| אלבומי אוסף ולהיטים | Twelve Deadly Cyns...and Then Some • The Essential Cyndi Lauper • The Great Cyndi Lauper • The Body Acoustic • True Colors: The Best of Cyndi Lauper |  |
| אלבומים אחרים | Vibes • The Best Remixes • Wanna Have Fun • Hey Now! (Remixes & Rarities) • Kinky Boots |  |
| סיבובי הופעות | Fun Tour • True Colors World Tour • A Night to Remember World Tour • Hat Full of Stars Tour • True Colors • Bring Ya to the Brink Tour • Memphis Blues Tour • She's So Unusual: 30th Anniversary Tour • Detour Tour |  |
| ערכים קשורים | Blue Angel • Kinky Boots |  |
| סינדי לאופר – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| She's So Unusual | "Girls Just Want to Have Fun" • "Time After Time" • "She Bop" • "All Through the Night" • "Money Changes Everything" • "When You Were Mine" |  |
| True Colors | "True Colors" • "Change of Heart" • "What's Going On" • "Boy Blue" • "Maybe He'll Know" |  |
| A Night to Remember | "I Drove All Night" • "My First Night Without You" • "Heading West" • "A Night to Remember" • "Primitive" • "Unconditional Love" |  |
| Hat Full of Stars | "Who Let In the Rain" • "That's What I Think" • "Sally's Pigeons" • "Hat Full of Stars" |  |
| Twelve Deadly Cyns...and Then Some | "Hey Now (Girls Just Want to Have Fun)" • "I'm Gonna Be Strong" • "Come On Home" |  |
| Sisters of Avalon | "You Don't Know" • "Sisters of Avalon" • "Ballad of Cleo and Joe" |  |
| At Last | "At Last" • "Walk On By" |  |
| Bring Ya to the Brink | "Set Your Heart" • "Same Ol' Story" • "Into the Nightlife" |  |
| Detour | "Hard Candy Christmas" • "Funnel of Love" |  |
| סינגלים אחרים | "We Are the World" • "The Goonies 'R' Good Enough" • "Hole in My Heart (All the Way to China)" • "Another Brick in the Wall" • "The World Is Stone" • "Early Christmas Morning" • "Disco Inferno" • "Shine" • "Time After Time (2005)" • "A Christmas Duel" • "Just Your Fool" • "Girls Just Wanna Set Your Heart" |  |
אהרן הלוי גולדמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1853 ה'תרי"ד פודוליה
 פטירה:  1932  (בגיל 79 בערך) ה'תרצ"ב ארגנטינה
 מקום פעילות:  מוזסוויל, ארגנטינה
 תקופת הפעילות:  ?–1932 
 תחומי עיסוק:  רבנות
 חיבוריו:  שו"ת דברי אהרן
 
הרב אהרון הלוי גולדמן (תרי"ד, 1853 - ו' באדר א' תרצ"ב, 1932) שימש כרבה של המושבה מוזסוויל, שהייתה אחת ממושבות הברון הירש בארגנטינה. יזם את החרם על הגיור בארגנטינה.
ביוגרפיה

אהרן הלוי גולדמן נולד בפודוליה (כיום בין אוקראינה למולדובה), הוסמך לרבנות בגיל 18 ועסק בשחיטה. בעקבות הפוגרומים ברוסיה, היגר בשנת תר"נ (1890) יחד עם יהודים רבים לארגנטינה, והיה ממקימי המושבה מוזסוויל (בעברית: 'קריית משה', על שם משה רבנו שהוציא את עם ישראל מעבדות לחירות). מוזסוויל הייתה המושבה הראשונה שהקים הברון הירש בארגנטינה. הרב גולדמן הגיע עם ראשוני היהודים למוזסוויל ושימש בה בפועל כרב וכשוחט של כ-120 משפחות יהודיות שהיגרו למקום ממזרח אירופה, במשך שנים רבות.
ביוגרפיה > החרם על הגיור בארגנטינה

נוכח התערבות הקהילות היהודיות בקרב הנוכרים בארגנטינה, תופעת נישואי תערובת של יהודים ונוכרים נעשתה שכיחה. פעמים רבות בעקבות נישואים אלו בן הזוג הנוכרי ביקש להתגייר מטעמים אינטרסנטיים ולא 'לשם שמיים', התופעה הפכה לרווחת יותר במהלך גל ההגירה הגדול לארגנטינה מסוף המאה ה-19 ועד למלחמת העולם הראשונה, שכלל בין היתר יהודים אשכנזים שנמלטו ממזרח אירופה בשל הפרעות שם, ויהודים ספרדים מסוריה שהייתה אז תחת השלטון העות'מאני; ומה שהיה פחות נפוץ בעולם הישן בו היהודים היו מיעוט שחי בגטו והתבדל מהרוב, הפך לנפוץ יותר בעולם החדש בו נוצרו חברות של מהגרים והמסגרת הקהילתית התרופפה.
באחד ממקרי בקשת הגיור, בשנת התרע"ו (1915), פנה הרב שאול דוד סתהון לרב אהרן גולדמן בבקשה לגייר מוסלמי שבא לפניו ורצה להתגייר. הרב גולדמן סירב לכך, ואף ביקש להטיל חרם על גיורים בארגנטינה. נימוקו העיקרי היה שהגרים לא שומרים מצוות אחר הגיור, כפי שנוהגים רוב היהודים במדינה, ולכן אין מקום לבצע גיורים שכאלה. בתחילה הרב סתהון הביע פקפוק בנימוקים אלו, משום שלדידו הפוסקים התירו גם גיורים שכאלה, בהם הנהר מצרים והעצי הלבנון. לאחר דין ודברים הרב סתהון הסכים להטלת החרם, וביקש מהרב צ'ירלסון, מחבר הספר 'עצי הלבנון', שלא להפיץ את ספריו בארגנטינה, כדי שהמבקשים להקל לא ידעו על דעתו ולא ינסו להסתמך עליה. הוא הוסיף לנמק שגם לפי פוסקים אלו, המציאות הקשה בארגנטינה דורשת דווקא הטלת חרם ולא גיורים שמכילים את תופעת נישואי התערובת.
בסופו של דבר החרם לא כובד, וישנן עדויות רבות על קיומם של גיורים גם לאחר הטלתו. בפועל החרם לא השיג את מטרתו, וההתבוללות נותרה תופעה רווחת מאוד בארגנטינה.
ספרו

כחמישים שנה לאחר פטירתו הוציאו נכדיו בשנת תשמ"א את ספרו שו"ת דברי אהרן.
ראו גם

הרב שאול דוד סתהון
הערות שוליים

↑  Moshe zemer, The rabbinic ban on conversion in Argentina, Judaism Winter 1988; 37, 1
↑  המאור, כרך כז חוברת ב עמוד 15, מאמר של הרב יצחק שחיבר
↑  המאור שנה ה חוברת ח, עמוד 15
↑  מזרחי, יעקב, זרח יעקב, לוד, תשנ"ד, עמ' 13
↑  הרב צבי פסח פרנק, שו"ת הר צבי, כרך יורה דעה, סימן רטז
↑  הרב עובדיה יוסף, יביע אומר, כרך ט, יורה דעה סימן טז
↑  ארגנטינה, גדולה ופתוחה; מכללת הרצוג, "דעת".
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.