stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יוונים

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 14,000,000–17,000,000 מיליון
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 יוון יוון כ-10,000,000 (2011) ארצות הברית ארצות הברית 1,279,000–3,000,000 (2011) קפריסין קפריסין 650,000–721,000 (2011) הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת 290,000–345,000 (2011) גרמניה גרמניה 395,000 (2012)
 דת
 נצרות אורתודוקסית, אסלאם 
 
היוונים, (רשמית, מאז 1822: הלנים, בלשון העם: רומאים; ביוונית: Έλληνες,‏ Ῥωμιοί) הם עם המרוכז בעיקר ביוון ובקפריסין, בנוסף לתפוצה שמרכזיה העיקריים הם באמריקה הצפונית, בבריטניה, בגרמניה ובאלבניה. עוד מזמנים קדומים היו קהילות יווניות רבות בכל אזור הים התיכון, אך לרוב היו היוונים מרוכזים סביב הים האגאי, והיוונית היא השפה המדוברת בפי רובם מימי העת העתיקה. כיום דתם היא בעיקר הנצרות היוונית-אורתודוקסית.
ביוון ישנם (נכון ליולי 2014) מעל ל-10 מיליון יוונים, ומעריכים שמספרם בשאר העולם הוא כ-6 מיליון. מושבות וקהילות יווניות הוקמו לאורך ההיסטוריה לחופי הים התיכון והים השחור, אך היוונים היו מרוכזים מאז ומעולם לחופי הים האגאי והים היוֹנִי, היכן שהשפה היוונית מדוברת מתקופת הברונזה. עד תחילת המאה ה-20, היוונים היו מפוזרים בין חצי האי היווני, החוף המערבי של אסיה הקטנה, חוף הים השחור, קפדוקיה, מצרים, חבל הבלקן וקונסטנטינופול. רצח העם היווני-פונטי וחילופי האוכלוסין בין יוון לטורקיה כמעט הביאו לקיצה של הנוכחות היוונית בת 3,000 השנים באסיה הקטנה, וכיום בטורקיה ישנם כ-4,000 יוונים בלבד. רוב היוונים האתניים גרים כיום בגבולות יוון וקפריסין המודרניות. קהילות יווניות ותיקות קיימות גם בדרום איטליה, בקווקז, בדרום רוסיה ובאוקראינה, וכן בתפוצה היוונית ברחבי העולם.
היוונים נחשבים למי שתרמו תרומה אדירה לתרבות המערבית והעולמית. הישגיהם בתחומי האמנות, המדע, התיאטרון, הספרות, הפילוסופיה, האתיקה, הפוליטיקה, המוזיקה, האדריכלות, המתמטיקה, הרפואה, הטכנולוגיה, הסחר, המטבח והספורט עיצבו במידה רבה את ההיסטוריה והתרבות האנושית עד ימינו אלה.
מקורו של השם "יוונים" בשפה העברית הוא מהתרבות האיונית.
מקור

הפרוטו-יוונים הגיעו ככל הנראה אל האזור שידוע היום בשם יוון, בקצהו הדרומי של חבל הבלקן, בסוף האלף השלישי לפנה"ס, בין שנת 2200 לשנת 1900 לפנה"ס. היו לפחות שתי הגירות גדולות: הראשונה של האיונים ושל האכאים, שהביאו ללידתה של יוון המיקנית במאה ה-16 לפנה"ס, והשנייה, הפלישה הדורית, סביב המאה ה-11 לפנה"ס, שהביאה להחלפת הניב הארקדו־קיפרי. ההגירה הראשונה אירעה במעבר לתקופת הברונזה המאוחרת, ואילו השנייה במשבר תקופת הברונזה המאוחרת.
הערות שוליים

↑  Joachim Latacz, Troy and Homer: Towards a Solution of an Old Mystery, OUP Oxford, 2004-10-28. (באנגלית)
↑  Greeks facts, information, pictures | Encyclopedia.com articles about Greeks, www.encyclopedia.com (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NARA: 10648341  NKC: ph128073
ביטוח

ביטוח הוא אמצעי חוקי וכלכלי המיועד לחלק בין הרבים את הנזקים העלולים ליפול למעמסה על היחיד.
בהיבט הכלכלי מטרת הביטוח היא לספק הגנה מפני היבטים כספיים של אי-ודאות סיכון. ביטוח מאפשר לנהל סיכונים באמצעות גידור. כאשר מתקיים סיכון טהור, כלומר, סיכוי לקרות נזק או לאי קרות נזק שיכול להביא הפסד בלבד, לוקח הצד המבטח את הסיכון על עצמו ובמקרה שהנזק קרה הוא יביא את המבוטח למצב הקרוב ביותר שהיה בו ערב קרות מקרה הביטוח.
ההיבט החוקי מסדיר את הדרך בה הביטוח נעשה. ביטוח יכול שיתקיים מכוח חוק או מכוח חוזה. המבטח יכול שתהיה המדינה, חברת ביטוח ממשלתית או חברת ביטוח פרטית. לפי ההסכם מתחייב המבטח לשלם תגמולי ביטוח למוטב בקרות מקרה הביטוח. בהתאם להסכם, משלם המבוטח למבטח פרמיה (דמי ביטוח) במועדים שסוכמו ביניהם, בתשלום אחד או במספר תשלומים חודשיים או בתשלומים חודשיים או שנתיים קבועים.
גובה דמי הביטוח נקבע בהסכמה בין המבטח לבין המבוטח. המבטח נעזר באקטואריה לצורך חישוב הפרמיה הדרושה בעבור הביטוח, לפי סטטיסטיקה של האירועים נגדם נרכש הביטוח, תוך התחשבות במצב הספציפי של המבוטח. כך, למשל, בביטוח חיים משתמשים בטבלאות אקטואריות, תוך התחשבות במחלות קודמות של המבוטח (המשפיעות על הסיכון של מבוטח ספציפי למות בגיל מוקדם יותר). לא פעם נקבעת הפרמיה בביטוח כללי גם לפי שיקול מסחרי של המבטח.
מכירת פוליסות ביטוח נעשית על ידי סוכני ביטוח, המייצגים את חברות הביטוח, או ישירות על ידי החברות, בביטוח ישיר.
היסטוריה של הביטוח

שורשיו של הביטוח כעקרון חברתי שנועד להבטיח ערבות הדדית נטועים עמוק בליבתה של החברה האנושית, עוד בטרם התפתחה כלכלת השוק. שיקולים מוסריים או ציוויים דתיים עשויים להוביל משפחה אחת לסייע למשפחה אחרת לבנות את ביתה שנהרס, משום שאם אותו הנזק ייגרם לה, המשפחה לה סייעה תשיב לה טובה. באותו האופן, גם אגירת מזון באסם תבואה היא סוג של ביטוח הנועד לפצות במקרה של חוסר. צורות ראשוניות של ביטוח לשמו, חלוקת הסיכון בין רבים, הופיעו אצל סוחרים סינים כבר באלף השלישי לפני הספירה. הסוחרים הסינים בשוטם על נהרות נהגו לחלק את מרכולתם בין כלי שיט שונים במטרה לצמצם את הסיכון להפסד מוחלט, במקרה שכלי השיט יתהפך ויטבע. באלף השני לפני הספירה הבבלים פיתחו שיטה המתועדת בחוקי חמורבי, לפיה אם סוחר קיבל הלוואה כדי לממן את המשלוח שלו, הוא ישלם למלווה סכום כסף נוסף תמורת ערבות של המלווה לבטל את ההלוואה ואת הצורך לשלם אותה בחזרה אם המשלוח נגנב או אבד בים.
המלכים האחמנים היו הראשונים לבטח את עמי הממלכה באמצעות רישום רשמי ונוטריוני שאוחסן בתוך משרדים ממשלתיים.
כאלף שנה לאחר מכן, תושבי רודוס הגו את הרעיון של אבריה כללית שהפך עם השנים לחלק מהמשפט הימי המודרני. סוחרים אשר הטובין שלהם היו נשלחים יחד ישלמו פרמיה מחולקת באופן יחסי אשר תשמש לפיצוי כל סוחר שאת הטובין שלו נאלצו להשליך לים על מנת להפחית את משקלה של הספינה כדי שזו לא תטבע.
ב-1662 פרסם ג'ון גראונט את ספרו "תצפיות מדעיות ופוליטיות על רשומות התמותה" שבו ניתח את רשומות התמותה בראשית ימיה של לונדון המודרנית. גראונט הבחין כי קיים דפוס ניתן לחיזוי באורך חיי אנשים מקבוצות שונות. המחקר הוביל ליצירת מה שנודע לימים כלוחות של הסתברויות ביומטריות (כמו לוחות תמותה, המאפשרים חישוב תוחלת חיים). בעזרת לוחות אלה ניתן היה להקים מערכת ביטוחים שתאפשר הגנה על הפרט או משפחתו כנגד אירועים בלתי צפויים (כמו מוות ונכות) ולהבטיח הכנסה חודשית לכל החיים בעת זקנה.
הראשון שהראה כיצד ניתן לעשות זאת היה אדמונד היילי בעזרת חישוב טבלת "תוחלת החיים" שלו וחישוב הפרמיות שאדם יתבקש לשלם בכל גיל כדי להיות מבוטח ולקבל קיצבה קבועה (אנונה) במקרה של מוות.
ב-1666 התרחשה השרפה הגדולה של לונדון וגרמה להשמדה של יותר מ-13,000 בתים. הדבר דחף רבים לחיפוש אחר אמצעי למזעור הסכנה הפיננסית והממשית שבשריפות. למרות השריפה לא קודם פתרון ציבורי בידי הפרלמנט הבריטי ממגוון סיבות, דבר שהוביל לגידול הביקוש לפתרון בשוק הפרטי.
בשנת 1681 פתח הכלכלן ניקולס ברבון (Nicholas Barbon), כלכלן שנודע כתומך נלהב בשוק החופשי ויזמות עסקית כפתרון לבעיות חברתיות, את חברת ביטוח הרכוש הראשונה שנקראה "המשרד לביטוח בתים". יחד עם מספר שותפים הם הצליחו לבטח מעל ל-5,000 בתים מפני שריפות.
ההצלחה של המיזם הובילה יזמים נוספים לענף ביטוחי השריפות ששכרו שירותי כיבוי אש פרטיים על מנת להתמודד עם השריפות העירוניות. כדי לזהות איזה בניין שייך לאיזו חברת ביטוח השתמשו חברות הביטוח בבריטניה (ומאוחר יותר גם בארצות הברית) בסימנים מיוחדים שניתלו על חזית בניין המגורים ונקראו "סימני ביטוח אש" (Fire insurance mark).
חברת הביטוח הראשונה בארצות הברית ביטחה סיכונים מפני נזקי אש והוקמה בשנת 1732 בעיר צ'ארלסטון שבקרוליינה הדרומית. בנג'מין פרנקלין פעל להסדיר את נושא הביטוח באמצעות תקנות ולהפוך אותו לנחלת הכלל. מובן שבתים שהיו מועדים יותר לשריפות, כגון בתי עץ, היו מסורבי ביטוח או שנדרשו לשלם פרמיה גבוהה יותר.
ענפי הביטוח העיקריים > ביטוח אלמנטרי

ביטוח אלמנטרי: נקרא גם ענף ביטוח כללי. ענף זה אינו כולל ביטוח חיים וביטוח ימי. המדובר בענפי ביטוח הרכוש, כגון ביטוח דירה מפני פריצה או שרפות, ביטוח רכב, ביטוח נזקים, ביטוח מפני אובדן רווחים, ביטוח אשראי, ביטוח תאונות אישיות, ביטוח נסיעות לחו"ל, ביטוח הנדסי הכולל ביטוח עבודות קבלניות וכן ביטוח אחריות חוקית הכולל ביטוח אחריות כלפי צד שלישי (צד ג'), אחריות מעבידים, אחריות מקצועית, אחריות המוצר, אחריות מנהלים ונושאי משרה בחברה ועוד.
ענפי הביטוח העיקריים > ביטוח חיים

ביטוח חיים: ענף ביטוח החיים הוא ענף ייחודי בכך שמקרה הביטוח יתרחש בוודאות (ולכן הוא שונה משאר ענפי הביטוח בהם לא ידוע אם מקרה הביטוח יתרחש), אך לא ידוע מתי יתרחש. מטרתו של ביטוח החיים היא להבטיח קרן אשר תשולם למשפחה, או לכל מוטב אחר, עם מותו של המבוטח או עם הגיעו לגיל מסוים. בישראל, כל נוטל הלוואה כנגד משכנתה מחויב גם בביטוח חיים הנקרא גם ביטוח משכנתה.
מציאות פתיחת השווקים הגלובלית הובילה לרמות שיא בהשקעות הבינלאומיות, כשלביטוחי החיים מקום מיוחד בכך, עם פוטנציאל שוק שנמצא בעליה מתמדת. כשבשנת 2005 הגיע לכ-386 אלף מיליון דולר בעולם ו-1,200 מיליון דולר בישראל. ישנם שלושה סוגי ביטוחי חיים:
ביטוח חיים או מוות.
ביטוח על נכות לצמיתות.
ביטוח בריאות.
הביטוח הוא כזה שדמי הביטוח שיגבו יהיו סכומים חודשיים דינמיים, בהתאם למשתנים קבועים ומשתנים כמו ההסתברות לפגיעה והנתונים האישיים של המבוטח (לאיזו קבוצה המבוטח משתייך ועד כמה כדאי לבטח אותו), שיגבו מהמבוטחים עד סוף חייהם. כשניתן לגבות את דמי הביטוח והפיצויים במקרה מוות, רצח, הריגה אך גם התאבדות (אם כי אז העברת הכספים קצת יותר איטית).
ענפי הביטוח העיקריים > ביטוח בריאות

ביטוח בריאות: ביטוח המבטיח למבוטח סכום כספי, או שיפוי, או שילוב של השניים, בשל קרות אירוע רפואי. ביטוח הבריאות הוא בדרך כלל במסגרת פוליסת בריאות, אך יכול שיהיה גם כיסוי שעניינו בריאות בפוליסת ביטוח חיים או בפוליסת ביטוח כללי.
ענפי הביטוח העיקריים > ביטוח לאומי

ביטוח לאומי: מנגנון ממשלתי האמון על סיוע לאזרחי מדינה בעיתות מצוקה כלכלית כמו: אבטלה, נכות, פגיעה בעבודה או זקנה, באמצעות תמיכה חומרית או ליווי כמטפל סיעודי.
שיטות המחרה

| --- | --- |
 :  ראו גם – תמחיר, מחיר העברה, המחרה
ישנן שתי שיטות המחרה עיקריות:
המחרה קבועה – לפי שיטה זו נגבה מכל לקוח סכום קבוע וזהה לכלל הלקוחות. כלומר, נגבה סכום קבוע וזהה, ללא כל הבדל במחיר, בין כלל הלקוחות השונים.
המחרה דיפרנציאלית – הסכום הנגבה מכל לקוח מותאם לרמת הסיכון בו הוא נמצא, תוך מיון הלקוח לקבוצת סיכון מסוימת. את רמת הסיכון ניתן לקבוע לפי משתנים שונים, כמו: מין, גיל, השכלה, מקום מגורים, גובה הכנסה, מצב בריאותי, דירוג הלקוח לפי נתוני בנק ישראל, ועוד. גם בנקים מדרגים את לקוחותיהם לפי משתנים כאלו וקובעים על פיהם באילו תנאים להלוות להם כסף.
בשנת 1960 פיתחו רוברט ביילי ולירוי סיימון שיטה לקביעת תעריפים, הנקראת "שיטת התמחור הדיפרנציאלי" הפשוט של רוברט ביילי ולירוי סיימון. שיטתם הייתה פשוטה למדי ואינה קשורה ישירות למודלים סטוכסטיים, אלא על טיעונים סטטיסטיים פשוטים. הטענה מניחה כי הסיכון עבור Si,j במעמד (i, j) הוא עקבי. ומגדירה כי קיימים µ, χ1,i ו- χ2,j > 0, כך שביטוי χ2 ימוזער למינ' (כשלממזער הביטוי הטיה חיובית שיטתית).
בקביעת מחירים יש צורך להתייחס לסוגים שונים ורמות שונות של סיכונים. לפיכך ניתן למיין את המבוטחים לקבוצות הומוגניות, כאשר כל קבוצה שונה מהאחרות בהיבט הסיכון. לאחר מכן מותאם תעריף לכל קבוצה תוך הפעלת שיקול דעת, כשלחלק הוא גבוה יותר מהממוצע ולאחרות נמוך יותר, כאשר הסכום הכולל של הפרמיה מכל הקבוצות, בניכוי תגמולי הביטוח והוצאות חברת הביטוח מותאם לסכום הרווח הכולל הרצוי על ידי התאגיד. התוצאה היא שבמקום לקבוע פרמיה זהה לכלל המבוטחים, הפרמיה מותאמת לרמת הסיכון הגלום בכל קבוצה של מבוטחים. שיטה זו הוגנת יותר, אך ניתן להפעילה רק במידה שיש מספיק מידע אמין שעליו ניתן להסתמך בקשר לכל קבוצה.
הסדרת ענף הביטוח בישראל

חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981
אוסר
בסעיף 14(ב) לחוק,
על אדם או גוף לעסוק בביטוח בענף ביטוח שבו אין לו רישיון מבטח. סיווג ענפי הביטוח נעשה לפי קביעת שר האוצר בהתאם לסעיף 13 לחוק.
על פעולתן של חברות הביטוח מפקח אגף שוק ההון שבמשרד האוצר.
מאחר שסוכני ביטוח רבים עובדים רק עם חברה אחת או שתיים (נכון לשנת 2020, כ-85% מהסוכנים), בסוף העשור השני של המאה ה-21 החלה רשות שוק ההון לקדם מודל בשם הסוכן האובייקטיבי, במטרה לתמרץ אותם אף יותר להעדיף את האינטרסים של הלקוחות על פני אלו של חברות הביטוח. על פי המודל, סוכני ביטוח יעבדו לפחות עם ארבע חברות במקביל, ועם עמלה אחידה שיקבלו מהלקוח עצמו. הרשות מקדמת מודל זה במקרים שונים, למשל, במתן היתרים לחברות נוספות להיכנס לשוק הביטוח המקומי.
חברת ביטוח

חברת ביטוח ("מבטח") היא חברה המורשה לעסוק במתן ביטוח על פי חוק במדינה בה היא פועלת.
בחברות הביטוח יש העוסקות בקשת רחבה של ענפי ביטוח, ויש המצמצמות פעילותן לענף מסוים, כגון ביטוח נזקי טבע.
חברת ביטוח > חברות ביטוח בישראל

בישראל נדרשת חברת הביטוח לרישיון מטעם הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון (בעבר: המפקח על הביטוח) במשרד האוצר. חברת הביטוח מבטחת את לקוחותיה באמצעות סוכני ביטוח (שאף הם נדרשים לרישיון על פי חוק) או באופן ישיר ללא תיווכם של סוכני הביטוח.
חברות הביטוח בישראל מאוגדות בשני איגודים:
איגוד חברות הביטוח בישראל (ע"ר) (אתר הבית)
התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ (אתר הבית)
הערות שוליים

↑  The 2000-2005 World Outlook for Life Insurance Sold by Life Insurance Companies. 2002. Icon Group. Pp. 10-11, 117.
↑  Koller, Michael. Stochastic models in life insurance. Springer Science & Business Media, 2012. p. 2.
↑  Bailey, R.A. (1963). Insurance rates with minimum bias. Proc. CAS, 4-11.
↑  Wuthrich, Mario V. "Non-Life Insurance: Mathematics & Statistics." Available at SSRN 2319328 (2014). Chapter 7.1. Pp. 166-169.
↑  רחלי בינדמן, התוכנית של ברקת: סוכני הביטוח יקבלו עמלות מהלקוחות, באתר כלכליסט, 11 במרץ 2019
↑  סוכן אוביקטיבי || ישראכרט קיבלה רישיון סוכנות ביטוח - תפעל במודל הסוכן האובייקטיבי, באתר Funder
| חברות ביטוח בישראל |
| --- | --- | --- |
| חברות פעילות | AIG • ביטוח ישיר • איילון • ביטוח חקלאי • הכשרה • הפניקס • הראל • ווישור • כלל ביטוח • מגדל • מנורה מבטחים • ענבל • שירביט • שלמה ביטוח • שומרה • ליברה • קרנית • הפול |  |
| סוכניות מובילות | מבטח סימון • מדנס |  |
| חברות שנסגרו | אבנר • אליהו • הסנה |  |
המפקח על הביטוח • התאגיד המנהל של המאגר לביטוח רכב חובה בע"מ (הפול) • איגוד חברות הביטוח בישראל • התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553251605171  BnF: cb12088831h (data)  GND: 4063173-4  HDS: 014066  LCCN: sh85066802  NARA: 10640606  NDL: 00563360  NKC: ph115780
הת'ר מוריס (סופרת)

ערך זה עוסק בסופרת. אם התכוונתם לשחקנית, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1953 (בת 72 בערך) Te Awamutu, ניו זילנד 
 מדינה:  אוסטרליה, ניו זילנד 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת מונש, אוניברסיטת קנטברי 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  המקעקע מאושוויץ 
 אתר רשמי
 
הת'ר מוריס (באנגלית: Heather Morris, נולדה ב-1953) היא סופרת אוסטרלית ילידת ניו זילנד. התפרסמה בעקבות רומן הביכורים שלה מ-2018, "המקעקע מאושוויץ".
ביוגרפיה

הת'ר מוריס נולדה ב-1953 בטה אוומוטו (אנ'), באי הצפוני של ניו זילנד. בהמשך גרה עם משפחה בעיירה הקטנטונת פירונגיה (אנ') וסיימה את לימודיה בבית הספר התיכון טה אוואמוטו. בראיונות ציינה שבילדותה לא ידעה דבר על השואה.
ב-1971 עברה למלבורן, אוסטרליה, שם פגשה והתחתנה עם בעלה סטיב מוריס ב-1973. ב-1975 חזרו היא ובעלה לניו זילנד והתגוררו בכרייסטצ'רץ'.
היא החלה ללמוד באוניברסיטת קנטרברי, ניו זילנד ב-1986 אך חזרה למלבורן ב-1987 וסיימה את לימודיה באוניברסיטת מונש עם תואר ראשון במדעי המדינה וסוציולוגיה ב-1991.
ב-1995 החלה לעבוד כמנהלת משרד במחלקה לעבודה סוציאלית במרכז הרפואי מונש במלבורן, שם עבדה עד 2017.
קריירה ספרותית

בשנת 1996, היא החליטה לממש את חלומה לספר סיפורים ונרשמה לקורס כתיבה מקצועית במכללה האוסטרלית לעיתונאות. היא השתתפה במספר רב של הרצאות תסריטאות, סמינרים וסדנאות יצירה הן באוסטרליה והן בארצות הברית. התסריט הראשון שלה נבדק על ידי הסופרת והתסריטאית זוכת האוסקר פמלה וואלאס (אנ').
ב-2003 היא הכירה והתיידדה עם לאלי סוקולוב, לאחר מות אשתו, ובמשך שלוש שנים הוא סיפר לה פרטים על חייו בתקופת השואה ועל עבודתו כמקעקע במחנה הריכוז אושוויץ, זאת עד למותו ב-2006. בהתבסס על סיפוריו, היא כתבה מאוחר יותר את "המקעקע מאושוויץ" כתסריט. הוא נבחר בתחילה לעיבוד קולנועי, אך לאחר שנדחה, נכנס לתחרויות בינלאומיות וזכה בפרסי הסרטים העצמאיים הבינלאומיים בשנת 2016.
בשנת 2018, הסיפור עובד מחדש ויצא כרומן הביכורים שלה, "המקעקע מאושוויץ". הספר הפך לרב-מכר, פורסם בלמעלה מ-50 מדינות ברחבי העולם ונמכר בעשרות מיליוני עותקים.בשנת 2018, הוא היה מספר 1 ברשימת רבי-המכר של "הניו יורק טיימס" ומספר 1 ברשימת רבי-המכר הבינלאומית של "הניו יורק טיימס". ב-2024 עובד הספר לסדרת הטלוויזיה "המקעקע מאושוויץ", עם הארווי קייטל כלאלי סוקולוב ומלאני לינסקי בתור מוריס.
ספרה השני, ספר ההמשך ל"המקעקע מאושוויץ", "המסע של צילקה", יצא ב-2020 ומספר את סיפורה של צציליה קובצ'ובה, שהייתה בת 16 כאשר הגיעה לאושוויץ והפכה לפילגש של מפקד המחנה. לאחר שחרורה מהמחנה נאסרה ונשלחה לגולאג ברוסיה. כחלק מעבודת המחקר לקראת הספר ביקרה בסלובקיה ארבע פעמים וחקרה על חייה של צילקה. בנוסף ביקרה ביד ושם על מנת לחקור את נושא השואה. בנה החורג של צילקה, החי בקליפורניה, תבע את מוריס עם הוצאת הספר, כיוון שלטענתו הסיפור פוגע בזכרה של אמו החורגת, וכי הוא רצוף בשקרים.
הספר השלישי בטרילוגיה "שלוש אחיות", על שלוש אחיות השורדות יחד את אושוויץ, מגיעות לסלובקיה ולבסוף עולות לישראל, יצא ב-2021.
ספרה האחרון מ-2023, "אחיות תחת השמש העולה" (Sisters Under the Rising Sun), מתרחש במחנות השבויים היפניים שהוקמו באינדונזיה במהלך מלחמת העולם השנייה.
חיים אישיים

הת'ר התחתנה עם סטיב מוריס ב-1973. בנה הראשון נולד ב-1976, בנה השני ב-1980, ובתה ב-1985. מוריס גרה עם משפחתה באוסטרליה.
ספריה

2017 - המקעקע מאושוויץ (The Tattooist of Auschwitz) Bonnier Publishing Fiction, תורגם לעברית, הוצאת שוקן
2019 - המסע של צילקה (Cilka's Journey) St. Martin's Publishing Group תורגם לעברית, הוצאת שוקן
2021 - שלוש אחיות (Three Sisters) Center Point Large Print, תורגם לעברית, הוצאת שוקן
2020 - סיפורים של תקווה (Stories of Hope), Bonnier Books UK
2022 - Listening Well St. Martin's Publishing Group
2023 - Sisters Under the Rising Sun, St. Martin's Publishing Group
הערות שוליים

1 2 3  Heather Morris, How I told the story of the tattooist of Auschwitz, www.thejc.com (באנגלית)
1 2   אליסון פלוד וקרייט ניקולסון, אתר ההנצחה של אושוויץ מאשים את מחברת רב־המכר "המקעקע מאושוויץ" בסילוף המציאות, באתר הארץ, 9 בפברואר 2019
↑   גילי איזיקוביץ, "הוא רצה למות איתה אבל היה לו סיפור לספר", באתר הארץ, 25 בספטמבר 2019
↑  אמיר קמינר, "חשוב להמשיך ולספר את הסיפורים של השואה ולומר: 'זה כן קרה, ממש לאחרונה'", באתר ynet, 1 במאי 2024
↑  Harry Howard, Heather Morris tells of final moments with Tattooist of Auschwitz, Mail Online, ‏2024-05-02
↑  "Heather says it's a novel. The Auschwitz Memorial says it's 'dangerous'". ABC News (בAustralian English). 2019-09-22. נבדק ב-2024-05-04.
↑  The Tattooist Of Auschwitz author Heather Morris on why now is the perfect time for a TV adaptation, BreakingNews.ie, ‏2024-04-30 (באנגלית)
↑  מפגש עם הסופרת התר מוריס | שיחה על הספר "המסע של צילקה" מאת הסופרת הת'ר מוריס. מראיינת ד"ר יעל הדס, מנהלת הוצאת שוקן. | By הוצאת שוקןFacebook, נבדק ב-2024-05-04
↑  Five minutes with Heather Morris, author of The Tattooist of Auschwitz, HerCanberra, ‏2019-11-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Vivek Chaudhary, The Tattooist of Auschwitz Heather Morris is sued over new blockbuster, Mail Online, ‏2020-02-21
↑  These Heather Morris Books Are Must-Reads After Binging The Tattooist of Auschwitz, NBC Insider Official Site, ‏2024-05-01 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414461105171  PLWABN: 9810664273705606  BIBSYS: 1533887381440  BnF: cb17751596v (data)  CiNii: DA19378109  GND: 1163818496  ISNI: 0000 0004 6431 4359  LCCN: no2018017106  LNB: 000282263  NDL: 001330398  NKC: xx0226052  NLA: 67756386  NLK: KAC201913077  NSK: 000696573  NTA: 416155138  RERO: 02-A027426109  SUDOC: 230481922  VIAF: 66151594468505351875   WorldCat (עם VIAF): 66151594468505351875
וילם דריס

וילם דריס (בהולנדית: Willem Drees,‏ 5 ביולי 1886 – 14 במאי 1988) היה פוליטיקאי הולנדי, אשר כיהן כראש ממשלת הולנד מטעם מפלגת העבודה בשנים 1948–1958. הוא היה חבר בית הנבחרים בשנים 1933–1945, ותקופות קצרות בשנים 1946–1948, 1952 ו-1956. דריס כיהן גם כשר הרווחה וכשר המושבות. כשפרש מראשות הממשלה היה בן 72, שני בגילו אחרי יוהאן רודולף תורבקה, אשר נפטר במהלך כהונתו בגיל 74. לאחר פרישתו מראשות הממשלה ומן הפוליטיקה, המשיך דריס לחקור ולפרש את הפוליטיקה הארצית, וכתב ספרים בנושא. הוא נחשב לאחד הפוליטיקאים החשובים ביותר בהולנד שאחרי מלחמת העולם השנייה. סקר משנת 2006 הצביע על דריס כראש הממשלה הפופולרי מאז המלחמה. הוא נחשב לאבי מדינת הרווחה בהולנד.
קורות חיים

דריס נולד באמסטרדם בקיץ 1886. אחרי סיום לימודיו בשנת 1903 עבד בבנק עד 1906. משנת 1907 עבד בפרלמנט כקצרן. באותן השנים הצטרף למפלגת העובדים הסוציאל-דמוקרטית, אשר בשנת 1946 הייתה הגורם המרכזי בהקמת מפלגת העבודה.
בשנים 1910–1931 הוביל את סניף המפלגה בהאג. בשנים 1913–1941 היה חבר במועצת עיריית האג. במשך 22 שנה, 1919–1941, היה חבר במועצת המחוז של דרום הולנד, ובשנת 1927 התמנה לחבר בהנהלת המפלגה. משנת 1933 יצג את המפלגה בפרלמנט, ומשנת 1939 הוביל אותה בפרלמנט. במהלך מלחמת העולם השנייה וכיבושה של הולנד בידי גרמניה הנאצית, דריס נעצר בידי השלטון הנאצי, ובאוקטובר 1940 נכלא במחנה הריכוז בוכנוואלד. בשנים 1945–1948 היה סגן ראש הממשלה ושר הרווחה.
בשנת 1948 נבחר דריס לראשות הממשלה, וכיהן בתפקיד במשך ארבע כהונות רצופות, עד שנת 1958. המאפיינים המרכזיים של כהונת דריס היו פיתוחה של הולנד כמדינת רווחה, שיקום כלכלי, ויצירת שיתוף פעולה בינלאומי, שכלל את יסוד הארגונים נאט"ו, קהילת הפחם והפלדה האירופית, בנלוקס והארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי. הוא חוקק חוקים שהסדירו את קרנות הפנסיה והעניקו פנסיה לכלל התושבים, הרחיב את הביטוח הרפואי לכלל האזרחים, הסדיר את המענקים למשפחות, וביטל את האפשרות לפטר עובדי מדינה בסמוך לנישואיהם. בנוסף לכך, קידם דריס רגולציה בתחום הדיור, הגדיל את ההוצאה לחינוך, וקידם סבסוד לסטודנטים באוניברסיטאות הציבוריות, מתן מענקים למורים בחינוך היסודי, והרחבה של חוק חינוך חובה. הוא פרש מראשות הממשלה בשנת 1958, ומן המפלגה בשנת 1971.
חיים אישיים

דריס התחתן בשנת 1910 ונולדו לו ארבעה ילדים. הוא היה אגנוסטי וחבר בבונים החופשיים.
וילם דריס נפטר ב-14 במאי 1988 בהאג, חודשיים לפני יום הולדתו ה-102.
כוכבי הלכת באסטרולוגיה

כוכבי הלכת באסטרולוגיה הם בעלי משמעות שונה ממה שמקובל כיום במדע לתיאור של כוכב לכת. עוד הרבה לפני שגילו את הטלסקופ, יכלו הקדמונים לחקור את השמיים מנקודת צפייה בעין בלתי מזוינת, ומשם חולקו כוכבי השמיים ונפלו לשתי קטגוריות, והן כוכב שבת וכוכב לכת. כוכב שבת, הוא כוכב שנראה קבוע על מפת השמיים וכוכב לכת הוא כוכב שנע על גבי פני השמיים. הירח והשמש זכו לכינויים המאור הקטן והמאור הגדול בהתאמה אך יחד עם זאת בשל תנועתם הנצפית על פני השמיים, הוגדרו אסטרולוגית גם ככוכבי לכת.
היסטוריה

האסטרולוגיה הבבלית והיוונית ראו במודל הגיאוצנטרי כמסביר את מבנה היקום. במודל זה נצפתה הארץ במרכז היקום וכוכבי הלכת סובבים סביבה. על פני מישור המילקה נצפתה תנועת כוכבי הלכת ועל אותו מישור ממוקם גלגל המזלות. לפי המודל הגאוצנטרי רק גרמי שמיים שנעים על פני רצועת הזודיאק, נחשבים לכוכבי לכת בעוד כל השאר נחשבים לכוכבי שבת.
כוכבי הלכת הנראים לעין

באסטרולוגיה הקלאסית והעתיקה (בבלית, יוונית, הודית) היו ידועים שבעה כוכבי לכת והם: השמש, הירח, כוכב חמה, נוגה, מאדים, צדק ושבתאי.
באסטרולוגיה ההלניסטית והיהודית כל אחד מהכוכבים שולט במשך שעה אחת ואחריו הכוכב הבא בסדר שצ"ם חנכ"ל - שבתאי, צדק, מאדים, חמה (השמש), נוגה, כוכב (-חמה), לבנה (הירח). שבתאי שולט בשעה הראשונה של בוקר יום השבת ולאחר מכן כל שבע שעות, ברכת החמה שנאמרת פעם ב-28 שנים, קשורה לשליטת שבתאי. וכפי שנכתב בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד ב': "כל כ"ח שנין והדר מחזור ונפלה תקופת ניסן בשבתאי באורתא דתלת נגהי ארבע [=כל 28 שנה, כאשר חוזר המחזור ונופלת תקופת ניסן במזלו של שבתאי בערב שבין יום שלישי לרביעי]". על פי כללים אלו, כעת, ב-11:45 על פי שעון ישראל, מושל הכוכב נֹגה.
|  |  | יום רביעי | יום חמישי | יום שישי | יום השבת | יום ראשון | יום שני | יום שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שעות הלילה | 1 | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה |
| שעות הלילה | 2 | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב |
| שעות הלילה | 3 | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה |
| שעות הלילה | 4 | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי |
| שעות הלילה | 5 | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק |
| שעות הלילה | 6 | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים |
| שעות הלילה | 7 | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה |
| שעות הלילה | 8 | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה |
| שעות הלילה | 9 | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב |
| שעות הלילה | 10 | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה |
| שעות הלילה | 11 | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי |
| שעות הלילה | 12 | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק |
| שעות היום | 1 | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים |
| שעות היום | 2 | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה |
| שעות היום | 3 | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה |
| שעות היום | 4 | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב |
| שעות היום | 5 | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה |
| שעות היום | 6 | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי |
| שעות היום | 7 | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק |
| שעות היום | 8 | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים |
| שעות היום | 9 | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה |
| שעות היום | 10 | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב | צדק | נוגה |
| שעות היום | 11 | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה | מאדים | כוכב |
| שעות היום | 12 | מאדים | כוכב | צדק | נוגה | שבתאי | חמה | לבנה |