stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איתנה (זמרת)
קריירה

בשנת 2017 הוציאה איתנה את סינגל הבכורה שלה "No Puedo Vivir sin Ti", אשר הפך ללהיט בספרד. בהמשך, השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "Operación Triunfo", במסגרתה התחרתה על ההזדמנות לייצג את ספרד באירוויזיון 2018. לבסוף, צוותה לה הזמרת-יוצרת אנה גרה, והשתיים נבחרו לשיר את השיר "Lo malo", אך הפסידו לאלפרד גרסיה ואמייה רומרו עם שירם "Tu Canción". אף על פי שלא נבחר לייצג את ספרד באירוויזיון 2018, הצליח השיר להעפיל על "Tu Canción" במצעדים ובמכירות, תוך שכבש את פסגת מצעד השירים שבספרד במשך חמישה שבועות. בעקבות כך, הפך (ביחד עם "Sin Pijama" של בקי ג'י ונאטי נטשה) לשיר היחיד שהצליח זאת באותה השנה.
בנוסף לכך, בסוף שנת 2018 הוכתר השיר ל-"שיר השנה" של ספרד, תוך שדורג כשיר המצליח ביותר במדינה באותה השנה. באפריל 2018, העניק איגוד תעשיית ההקלטות הספרדי את תואר הפלטינה המחומשת לשיר, על מכירות של למעלה מ-200,000 עותקים במדינה. בעקבות כך, הפך השיר לאחד מ-15 השירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים בספרד, תוך שהפך לשיתוף הפעולה הנשי הנמכר ביותר בכל הזמנים במדינה, כשהקודם לכך היה הלהיט "Beautiful Liar", של הזמרות-יוצרות ביונסה ושאקירה. בפנמה זכה השיר להצלחה גם כן, כאשר הגיע אל המקום השישי במצעד שירי הפופ של המדינה. בהמשך, יצא רמיקס מצליח לשיר בהשתתפותן של מרטינה סטואסל וגרייסי רנדון.
בשנת 2019 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, Spoiler, אשר זכה להצלחה חסרת תקדים בספרד, כאשר כבש את פסגת מצעד האלבומים שבמדינה, תוך שנמכר שם בעשרות אלפי עותקים עד היום. הסינגל הראשון מתוכו, "Nada Sale Mal", היה ללהיט ענק בספרד, שנמכר בעשרות אלפי עותקים במדינה גם כן. באותה השנה, הוציאה בעקבות מגפת הקורונה את השיר "Si tú la quieres". בקיץ של אותה השנה הודיעה באמצעות האינסטגרם שהיא ומיגל ברנרדו בני זוג.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2019: Spoiler
2020: 11 Razones
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2018: Tráiler
הערות שוליים

↑  Música, El portal de, No puedo vivir sin ti - Cepeda & Aitana Ocaña | EPDM (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-04-09
↑  RTVE.es, El Representante español de Eurovisión 2018 saldrá de OT, RTVE.es, ‏2017-12-05 (בספרדית)
↑  RTVE.es/prensa, OT 2017 - Agoney, Ana Guerra y 'Camina' podrían ir a Eurovisión 2018, RTVE.es, ‏2018-01-22 (בספרדית)
↑  Aitana* - Spoiler, Discogs (באנגלית)
1 2  "Top 100 Canciones + Streaming Anual 2018" (PDF) (in Spanish). Productores de Música de España. Retrieved 30 January 2019.
↑  'Lo malo' de Aitana y Ana Guerra, ¿la canción del verano?, Crónica Global (בספרדית)
↑  "Aitana Ocaña y Ana Guerra Lo Malo" (in Spanish). Productores de Música de España. Retrieved 9 April 2018.
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2013-06-22
↑  monitorLATINO, Title, charts monitorLATINO (בספרדית)
↑  Lo Malo (Remix), נבדק ב-2020-04-09
1 2  spanishcharts.com - Spanish charts portal, spanishcharts.com
↑  Música, El portal de, Nada Sale Mal - Aitana | EPDM (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-04-09
↑  Aitana y Miguel Bernardeau confirman su relación en Instagram, ELMUNDO, ‏2019-08-19 (בספרדית)
↑  EL PERIÓDICO, Aitana y Miguel, un amor sin "problemita", elperiodico, ‏2019-08-18 (בספרדית)
| איתנה |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Spoiler • 11 Razones |  |
| אלבומי הופעה | Play Tour: En Directo |  |
| מיני-אלבומים | Tráiler |  |
| סינגלים | "Lo malo" • "Teléfono" • "Vas a Quedarte" • "Nada Sale Mal" • "Con la Miel en los Labios" • "Me quedo" • "+" • "Enemigos" • "Más De Lo Que Aposté" • "Tu Foto del DNI" • "Corazón Sin Vida" • "11 Razones" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Presiento" • "Si Tú La Quieres" • "Friend de Semana" |  |
| סיבובי הופעות | Play Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5829200  CANTIC: a19760826  ISNI: 0000 0004 7556 8100  MusicBrainz: a24f2bd3-0d1b-4c03-8d91-6297ab5a2811  VIAF: 1155042646772401042   WorldCat (עם VIAF): 1155042646772401042
אינטגרל רב-ממדי

אינטגרל רב-ממדי הוא הרחבה של אינטגרל מסוים לפונקציה בשני משתנים או יותר (פונקציה מהצורה  f(x,y,z) למשל). אינטגרל לא מסוים אינו מוגדר עבור פונקציה עם יותר ממשתנה אחד, כי לא מוגדרת פונקציה קדומה שלה, או פעולת גזירה שבעזרתה חוזרים לפונקציה המקורית. את המקרה הכללי ביותר מספק משפט פוביני, המספק נוסחה לחישוב אינטגרל לבג רב-ממדי על מרחבי מידה כלליים (סיגמא-סופיים).
את האינטגרל של הפונקציה  \ f(x,y) (אינטגרל כפול - פונקציה עם שני משתנים) בתחום  D מסמנים באמצעות:
כאשר מספר סימני האינטגרציה מותאם למספר המשתנים שעליהם היא מבוצעת.
לאינטגרלים רב-ממדיים משמעות גאומטרית ופיזיקלית: כפי שאינטגרל חד-ממדי יכול לחשב את השטח במישור בין שני עקומים, כך בעזרת אינטגרל דו-ממדי, הנקרא אינטגרל כפול, מחשבים את הנפח בין שני משטחים במרחב, ובממדים גבוהים יותר מחשבים היפר-נפח. דוגמה נוספת היא חישוב מומנט התמד של גוף דו-ממדי או תלת-ממדי בעל צפיפות משתנה.
הגדרה

אינטגרל רב ממדי מוגדר על פונקציה המוגדרת בתחום  D\subseteq \mathbb {R} ^{n}, כלומר פונקציה מהצורה  f:D\to \mathbb {R} . נתחיל מהמקרה בו D הוא קובייה, כלומר  D=[a_{1},b_{1}]\times \dots \times [a_{i},b_{i}]\times \dots \times [a_{n},b_{n}]=\prod _{i=1}^{n}I_{i} עבור  \forall i:a_{i},b_{i}\in \mathbb {R}  כלשהם. חלוקה של  [a_{i},b_{i}] היא קבוצה  P_{i} של קטעים מהצורה  P=\{[a_{ij},a_{i,j+1}]|1\leq j\leq n_{i}\} המקיימים  a_{i}=a_{i1}\leq \dots \leq a_{in_{i}}=b_{i} עבור  n_{i}\in \mathbb {N}  כלשהו. לכל סדרה של חלוקות  (P_{1},...,P_{n}) שיש בה בדיוק איבר אחד לכל צלע של הקוביה D, נסמן את הסדרה בP (כחלוקה כללית). מכפלה קרטזית של איבר אחד מכל איבר בחלוקה תיקרא קובייה בחלוקה. נסמן קובייה כללית ב Q. נגדיר את הסכום העליון של החלוקה  P להיות  U(f,P)=\sum _{Q}\inf\{f({\vec {x}})|{\vec {x}}\in Q\}\cdot v(Q) כאשר  v(Q) הוא הנפח של הקוביה Q, ואת הסכום התחתון של החלוקה להיות  L(f,P)=\sum _{Q}\sup\{f({\vec {x}})|{\vec {x}}\in Q\}\cdot v(Q). נגדיר את האינטגרל התחתון של הפונקציה בתחום להיות  {\underline {\int _{D}}}f=\inf _{P}L(f,P), ואת האינטגרל העליון להיות  {\overline {\int _{D}}}f=\sup _{P}U(f,P). אם מתקיים  {\overline {\int _{D}}}f={\underline {\int _{D}}}f, נסמן את הערך המשותף ב- \int _{D}f ונקרא לו האינטגרל ה-n ממדי של f בתחום D.
במקרה שבו D אינה קובייה, תהי  \mathrm {Rec}  קובייה כלשהי המכילה את D. נגדיר  g:\mathrm {Rec} \to \mathbb {R} :  g({\vec {x}})={\begin{cases}f({\vec {x}})&&{\vec {x}}\in D\\0&&{\text{else}}\end{cases}}, ונגדיר  \int _{D}f=\int _{\mathrm {Rec} }g.
למקרה של אינטגרלים דו-ממדיים ותלת-ממדיים יש סימון אחר: במקרה שבו האינטגרל הוא על פונקציה מתת קבוצה של  \mathbb {R} ^{2}, נכנה אותו אינטגרל כפול ונסמן  \iint _{D}f(x,y)dxdy. במקרה שבו האינטגרל הוא מתת קבוצה של  \mathbb {R} ^{3} נכנה אותו אינטגרל משולש ונסמן  \iiint _{D}f(x,y,z)dxdydz.
רקע

מבחינה היסטורית, אינטגרל רימן שהוגדר על ידי המתמטיקאי ברנהרד רימן קודם לאינטגרל לבג שהוגדר על ידי אנרי לבג ופיתוחו דורש פחות ידע מתמטי מוקדם. לעומתו, כדי להגדיר את אינטגרל לבג אמנם יש להשתמש במושגים מתורת המידה שפותחה לשם מטרה זו. למרות זאת הטיפול המתמטי באינטגרל לבג נוח הרבה יותר מבאינטגרל רימן והוא גם כללי בהרבה. כך, בתורת המידה, הגדרת אינטגרל כפול אינה שונה בדבר מהגדרת האינטגרל הרגיל וכמוהו תלויה רק בבניית פונקציית מידה מתאימה על המרחב הדו-ממדי. מידה כזו ניתן לבנות על ידי המלבנים בדומה לבנייה של מידת לבג על הישר הממשי באמצעות הקטעים הסופיים.
חישוב אינטגרל רב-ממדי

בניגוד לאינטגרל על הישר הממשי, אותו ניתן לעיתים קרובות לחשב באמצעות המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי את האינטגרל הכפול לא ניתן לחשב בדרך זו ישירות. במקרה המיוחד בו התחום עליו עורכים את האינטגרציה הוא מלבני, ניתן לבצע את האינטגרציה על ידי אינטגרציה כפולה של אינטגרל חד־ממדי בכל פעם:
למעשה, נוסחה זו היא מקרה פרטי של הנוסחה הבאה: בהינתן  A\subseteq \mathbb {R} ^{n}\ ,\ B\subseteq \mathbb {R} ^{m} ותחום  D\subseteq \mathbb {R} ^{n+m} כך שמתקיים  D=A\times B, וכן פונקציה  f:D\to \mathbb {R} , אז מתקיים  \int _{D}f=\int _{A}\left(\int _{B}f\right), כאשר באגף ימין רואים את הפונקציה  f כפונקציה בm משתנים, ושאר n המשתנים הופכים להיות פרמטרים, וכך הפונקציה  \left(\int _{B}f\right):A\to \mathbb {R}  מוגדרת כפונקציה של n המשתנים החסרים.
במקרים בהם התחום אינו מלבני, נשתמש בדימויו של האינטגרל לסכום:
כלומר שאם המשתנה  y חסום בין שתי עקומות  m ו- n המקיימות:
 m=f(x),n=g(y),n>m ניתן לחשב את האינטגרל בעזרת סכימת המשתנה  y מ- g עד  f, וסכימת תוצר זה על כל ערכי  x.
ראו גם

משפט פוביני
משפט גרין
משפט גרין דיסקרטי
משפט גאוס
משפט סטוקס
| חשבון אינפיניטסימלי |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | חשבון אינפיניטסימלי • סדרה • סדרה מתכנסת • גבול • סדרת קושי • טור • אינפיניטסימל • שדה המספרים הממשיים • ערך מוחלט • אי-שוויון המשולש • אי-שוויון קושי-שוורץ |  |
| פונקציות | פונקציה • גרף פונקציה • פונקציה ליניארית • פונקציה מונוטונית • נקודת קיצון •נקודת פיתול •נקודת אוכף • פונקציה קעורה • פונקציה קמורה • פונקציה רציפה • פונקציה רציפה במידה שווה • נקודת אי רציפות • נגזרת • טור טיילור • סדרת פונקציות • התכנסות נקודתית • התכנסות במידה שווה |  |
| משפטים | משפט בולצאנו-ויירשטראס • משפטי ויירשטראס • משפט קנטור • משפט ערך הביניים • משפט פרמה • משפט רול • משפט הערך הממוצע של לגראנז' • משפט הערך הממוצע של קושי • משפט דארבו • כלל השרשרת • כלל הסנדוויץ' • כלל לופיטל • משפט שטולץ • אריתמטיקה של גבולות |  |
| האינטגרל | אינטגרל • אינטגרל לא אמיתי • אינטגרל רב-ממדי • המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי • אינטגרציה בחלקים • שיטות אינטגרציה |  |
| אנליזה מתקדמת | פונקציה מרוכבת • אנליזה וקטורית • שיטת ניוטון-רפסון • משוואה דיפרנציאלית • טופולוגיה • תורת המידה |  |
אנליזה מתמטית • אנליזה וקטורית • טופולוגיה • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה
הערות שוליים

↑  סימנו את הקטע  [a_{i},b_{i}] ב- I_{i}.
↑  אם  Q=\prod _{i=1}^{n}[c_{i},d_{i}], אז  v(Q)=\prod _{i=1}^{n}|d_{i}-c_{i}|.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX552555  GND: 4224692-1  NKC: ph385192
אינטגרל רימן

באנליזה ממשית, אינטגרל רימן, שנוצר על ידי ברנהרד רימן, היה ההגדרה המדוקדקת הראשונה של אינטגרל כפונקציה של קטע. רעיון זה הוצג בפני הפקולטה באוניברסיטת גטינגן בשנת 1854, אך לא פורסם בכתב עת עד שנת 1868. עבור פונקציות רבות ויישומים פרקטיים, ניתן להעריך את אינטגרל רימן על ידי המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי או לבצע קירוב באמצעות שיטות נומריות.
סקירה כללית

תהי  f פונקציה אי-שלילית בעלת ערך ממשי בקטע  [a,b], ויהי  S=\left\{(x,y)\,:\ a\leq x\leq b,0<y<f(x)\right\} האזור מתחת לגרף הפונקציה  f ומעל המרווח  [a,b] (דוגמה באיור מימין). נמדוד את שטח  S ואחר כך נסמנו כך:  \int _{a}^{b}f(x)\,\mathrm {d} x.
הרעיון הבסיסי בשיטה של רימן הוא להשתמש בקירובים פשוטים מאוד לשטח של  S באמצעות מלבנים. ככל שמחלקים את הקטע  [a,b] ליותר תתי-קטעים, ישנם יותר מלבנים, ובכך הקירוב מדויק יותר. כאשר מספר המלבנים שואף לאינסוף, ניתן לומר שהשטח של סכום כל המלבנים שווה לשטח  S שמתחת לגרף.
נשים לב כי  f יכולה להיות חיובית או שלילית, ההגדרה של  S משתנה כך שהאינטגרל תואם את האזור התחום מתחת לגרף של  f : כלומר, האזור שמעל ציר  x פחות השטח שמתחת לציר  x. ניתן להסתכל על האינטגרל אם כן כדרך חישוב ל"שטח עם סימן".
אינטגרל רימן אינו מתאים להרבה שימושים תאורטיים. שיטה מקבילה, אינטגרל רימן-סטילטג'ס (אנ'), היא בעלת דיוקים טכניים המגשרת מעל החסרונות באינטגרציה של רימן, ורובם נעלמים בשיטת אינטגרל לבג, אף על פי שלאחרון אין טיפול מספק באינטגרלים לא אמיתיים. אינטגרל הנסטוק הוא הכללה של אינטגרל לבג שדומה יותר לאינטגרל רימן. תיאוריות כלליות יותר מאפשרות טיפול בפונקציות "משוננות" יותר או "מתנודדות מאוד" מה שאינטגרל רימן אינו מספק; אך התיאוריות נותנות ערך זהה לאינטגרל של רימן כאשר הוא קיים.
הגדרה > חלוקה של קטע

חלוקה  P של קטע  [a,b] היא רצף של  n נקודות ב- [a,b] המקיימות:  a=x_{0}<x_{1}<x_{2}<\dots <x_{n}=b. כל  [x_{i},x_{i+1}] נקרא תת-קטע של החלוקה.
פרמטר החלוקה או הנורמה של  P מסומן ב- \lambda (P) ומוגדר כאורכו של התת-קטע הארוך ביותר שלה. כלומר  \lambda (P)=\max\{x_{i+1}-x_{i}\mid 0\leq i\leq n-1\}.
הגדרה > סכום רימן

תהי  f פונקציה ממשית על הקטע  [a,b]. סכום רימן של  f ביחס לחלוקה המיוצגת על  x_{0},\dots ,x_{n} יחד עם בחירת נקודות  t_{0},\dots ,t_{n-1} כאשר  t_{i}\in [x_{i},x_{i+1}] הוא   \sum _{i=0}^{n-1}f(t_{i})\left(x_{i+1}-x_{i}\right).
כל איבר בסכום הוא מכפלת הערך של הפונקציה בנקודה נתונה עם אורך הקטע בה היא נמצאת. כתוצאה מכך, כל איבר מייצג את השטח של מלבן בעל גובה  f(t_{i}) ורוחב  x_{i+1}-x_{i}. סכום רימן הוא סכום של כל שטחי המלבנים.
הגדרה > אינטגרביליות לפי רימן

לפי הגדרת רימן, פונקציה  f אינטגרבילית בקטע  [a,b] אם קיים  \ Iממשי כך שלכל  \ \varepsilon >0 קיים  \ \delta >0 כך שלכל חלוקה  P של הקטע המקיימת  \lambda (P)\leq \delta  כל סכום רימן  S המתאים לאותה חלוקה מקיים  \mid S-I\mid <\varepsilon . אם קיים  \ Iהעומד בדרישות אלו ניתן להוכיח שהוא יחיד, וערך האינטגרל של  f ב- [a,b]מוגדר להיות  I (כלומר  \int _{a}^{b}f(x)\,\mathrm {d} x:=I).
מושגים הקשורים זה לזה הם סכומי דרבו התחתונים והעליונים. אלה דומים לסכומי רימן, אך ערך הפונקציה בנקודה  t_{i} מוחלף על ידי אינפימום וסופרמום (בהתאמה) של  f בכל תת-קטע:
אם  f רציפה, סכומי הדרבו התחתונים והעליונים עבור חלוקה לא מסומנת שווים לסכום רימן עבור אותה חלוקה.
הערות שוליים

↑  The Riemann integral was introduced in Bernhard Riemann's paper "Über die Darstellbarkeit einer Function durch eine trigonometrische Reihe" (On the representability of a function by a trigonometric series; i.e., when can a function be represented by a trigonometric series). This paper was submitted to the University of Göttingen in 1854 as Riemann's Habilitationsschrift (qualification to become an instructor). It was published in 1868 in Abhandlungen der Königlichen Gesellschaft der Wissenschaften zu Göttingen (Proceedings of the Royal Philosophical Society at Göttingen), vol. 13, pages 87-132. (Available online here.) For Riemann's definition of his integral, see section 4, "Über den Begriff eines bestimmten Integrals und den Umfang seiner Gültigkeit" (On the concept of a definite integral and the extent of its validity), pages 101–103.
↑  Krantz, Steven G. (1991). Real Analysis and Foundations. CRC Press. p. 173.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph135430 
האינטגרל כשטח של אזור תחת עקומה.
רצף של סכומי רימן עבור חלוקות משתנות של מרווחים. המספר מעלה הוא השטח הכולל של המלבנים, שמתכנס לאינטגרל של הפונקציה.
החלוקה של הקטעים אינה חייבת להיות אחידה, כפי שמוצג כאן. הקירוב תקף כל עוד רוחב של כל חלוקה שואף לאפס.
אינטגרל פרנל

הפונקציות S(x) (אדום) ו-C(x) (ירוק)
במתמטיקה, אינטגרלי פרנל, הם שתי פונקציות טרנסצנדטליות הנקראות על שם אוגוסטן ז'אן פרנל, אשר השתמש בהם למחקר באופטיקה. הפונקציות הללו קרובות לפונקציית השגיאה, ומוגדרות כך:
הפונקציות הם גם הייצוג הפרמטרי של ספירלת אוילר, מכיוון שניתן להגדיר את הספירלה על ידי כאוסף הנקודות (x,y) כך שעבור t מסוים, מתקיים (x, y) = (C(t), S(t)).
מאפיינים

הפונקציות הם פונקציות אי זוגיות.
ניתן לראות שככל ש- x\to \infty  אז ניתן להגדיר את הפונקציות בצורה אסימפטוטית בדרך הבאה:
ניתן להגדיר את הפונקציות על ידי טור אינסופי ואף להכליל אותם עבור ערכים מרוכבים וניתן להגדיר את הכללתם על ידי פונקציית השגיאה. ההכללה של הפונקציות הופכת אותם לפונקציות אנליטיות ושלמות בכל המישור, דבר שנעשה בדרך הבאה:
הפונקציות מתכנסות בתנאי בתחום הלא-שלילי של מישר הממשי.
ספירלת אוילר (x, y) = (C(t), S(t)). העקומה מתכנסת למרכז הספירה משני הצדדים ככל שערכו של t שואף לאינסוף או מינוס אינסוף
אלי קונדי

| --- | --- |

 לידה:  2 בנובמבר 1971 (בת 52) סידר סיטי, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בריגהם יאנג, Cedar High School 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  רומן רומנטי 
 יצירות בולטות:  Matched trilogy 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 פרסים והוקרה:  פרסי ויטני (2007) 
 
אליסון בריית'וויט קונדי (אנגלית: Allyson Braithwaite Condie; נולדה ב-2 בנובמבר 1971) היא סופרת אמריקאית רבת מכר.
חיים אישיים

אלי קונדי למדה באוניברסיטת בריגהאם יאנג וקיבלה מלגה בלימודי אנגלית. היא לימדה אנגלית בבית ספר תיכון ביוטה ובצפון מדינת ניו-יורק.
כיום מתגוררת קונדי עם בעלה ושלושת ילדיה בסולט לייק סיטי, יוטה.
ספריה

טרילוגיית Yearbook:
Yearbook - ספטמבר 2006
First Day - יוני 2007
Reunion - אוקטובר 2008
Freshman for President - יוני 2008
Being Sixteen - ינואר 2010
טרילוגיית מדע בדיוני:
Matched - הבחירה - 30 בנובמבר 2010
Crossed - הפריצה ‏ - 1 בנובמבר 2011
Reached- המפנה - נובמבר 2012
הערות שוליים

↑  רבי המכר ל-23 בינואר 2011, באתר הניו יורק טיימס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289410805171  PLWABN: 9810680882405606  BIBSYS: 11040143  BNE: XX5113083  BnF: cb16515323r (data)  CANTIC: a1119764x  CiNii: DA17340182  GND: 143405012  ISNI: 0000 0001 2061 4032  LCCN: n2006058972  MusicBrainz: e221a3b9-40d1-4b31-a205-8c41a7f57c5e  NDL: 01243084  NKC: xx0153244  NLG: 316357  NLK: KAC201200738  NTA: 330198874  RERO: 02-A018693284  SELIBR: 360276  SUDOC: 153511990  VIAF: 171598291   WorldCat (עם VIAF): 171598291 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות ובנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנגוסטורה ביטרס

| --- | --- |

 סוג:  משקה חריף 
 אחוז אלכוהול:  44.7 אחוז נפח אלכוהול 
 מוצא:  ונצואלה 
 מועד הכנה ראשוני:  1824 
 צבע:  שחור 
 
אנגוסטורה ביטרס (באנגלית: Angostura bitters) הוא ביטרס(אנ') בטעם מר וניחוח עשיר ורענן המופק משורש צמח הערבז ומיוצר בטרינידד וטובגו. המשקה משמש כתבלין להוספת טעם מריר וארומטי לתבשילים, מאפים וממתקים שונים, אך בעיקר לתיבול קוקטיילים.
היסטוריה

המשקה הומצא במקור על ידי רופא גרמני בשם יוהאן גוטליב בנג'מין סיגרט (Johann Gottlieb Benjamin Siegert) שהיה מנתח בצבאו של סימון בוליבר בוונצואלה והחל למכור אותו בשנת 1824. בשנת 1830 הוא ייסד מזקקה שייצרה את האנגוסטורה באופן מסחרי בעיר אנגוסטורה (כיום סיודד בוליבר) מרכיבים מקומיים. סיגרט כנראה נעזר בידע בוטני של האינדיאנים. את האנגוסטורה החלו לייצא משנת 1853 ובשנת 1875 המזקקה עברה לטרינידד וטובגו.
האנגוסטורה היא מרכיב במספר קוקטיילים כמו: מנהטן והנסיך של ויילס.
אנגיארי

אנגיארי (באיטלקית: Anghiari) היא עיירה במחוז טוסקנה שבאיטליה.
העיר מפורסמת בעקבות הקרב שאירע בה בין פירנצה למילאנו ב-29 ביוני 1440. הקרב היה השראה לציור מאת הצייר המפורסם לאונרדו דה וינצ'י. ציורו אבד, אך בעזרת סקיצה של הציור, צייר אותו שוב הצייר פטר פאול רובנס.
בכל שנה בחודש יולי מתקיים בעיר פסטיבל אנגיארי שמציג מוזיקה קלאסית, מוזיקה קאמרית, יצירות למקהלה ואופרה. בפסטיבל מופיעה התזמורת הלונדונית Southbank Sinfonia בניצוחו של סיימון אובר (Simon Over).
ערים תאומות

הרשות הפלסטינית בית סאחור, הרשות הפלסטינית (מ־2009)
אנגות

אנגות (בגעז: አንጎት) הוא אזור היסטורי בצפון מרכז אתיופיה. גבולותיו ממוקמים בלאסטה ממערב, אגם חאיק בדרום ותיגראי בצפון.
מקדם ישבו בו האגאו וממלכת אקסום החלה לשלוט באזור משלהי המאה ה-6 ואילך.  האזכורים הראשונים בשמו הנוכחי מגיעים מתקופת הקיסר עמדה ציון הראשון שבתקופתו תושבי אנגות היו כבר לאמהרים נוצרים. במאה ה-16 החלו להתיישב באזור היג'ו מקבוצות אורומו שהגיעו יחד עם צבאות גארן לאזור, לאחר מכן התיישבו באזור המרווה וווצ'לה אף הם מהאורמו. בהמשך אנגות היה לחלק ממחוז יג'ו.
כיום שטח האזור נכלל במחוזות דרום וולו וצפון וולו שבמדינת אמהרה.
הערות שוליים

↑  Taddesses Tamrat, Church and State in Ethiopia, 1270-1527, Clarendon Press, 1972, p. 34-35
↑  Merid Wolde Aregay, "Angot" in Encyclopaedia Aethiopica: A-C, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461, p. 268
אלי ציון ועריה

אלי ציון ועריה היא קינה לתשעה באב שנאמרת בסיום הקינות בשחרית בקהילות יהודי אשכנז. תוכנה, כמרבית הקינות, הוא הבעת צער וכאב על חורבן בית המקדש ויציאת עם ישראל לגלות. זהות מחברה אינה ידועה. הקינה מוכרת מסוף תקופת הראשונים. מבנה הקינה הוא אקרוסטיכון לפי סדר האלף בית.
פתיח הקינה הוא על פי הפסוק ביואל: ”אֱלִי כִּבְתוּלָה חֲגֻרַת שַׂק עַל בַּעַל נְעוּרֶיהָ”. פירוש המילה הראשונה "אלי" לפי פרשני המקרא הוא לשון קינה כמו "קונני".
בשונה מיתר הקינות שנקראות בלחש בהרבה קהילות, את הקינה הזו בקהילות רבות כל הציבור שר יחד. כתוצאה מכך היא אחת הקינות המוכרות ביותר, וזכתה לביצועים רבים. בקצת קהילות אשכנז, נוהגים לשיר כמה קטעי תפילה בניגון של קינה זו.
בקהילות רבות נוהגים לומר קינה זו בעמידה, בשונה מיתר הקינות שנאמרות בישיבה על הארץ.
השפעה תרבותית

מהיותה אחת הקינות המוכרות ביותר נכתבו בעקבותיה קינות רבות, חלקן פולמוסיות וחלקן המשכיות. על בסיס קינה זו חיבר ניצול השואה יהודה לייב ביאלר קינה בשם "אלי אלי נפשי בכי" על השואה.
"ופדיוני בכוריה" - הנוסח והטענות לגביו

כמה אחרונים שאלו על נוסח הקינה לפיו חסרה ירושלים את "פדיוני בכוריה", שאין זה נכון משום שפדיון הבן נוהג גם לאחר החורבן, וכך גם פדיון פטר חמור, ואילו בכור בהמה טהורה אינו נפדה כלל, לא בזמן הבית ולא בזמן החורבן.
בשם הראי"ה קוק מובא: ”שמצינו בהעלאת הביכורים לירושלים שמביאי הביכורים היו מביאים גם גוזלות לעיטור הסלים, ואחר כך היו מקריבים אותם כקרבן עולה על גבי המזבח ועל פי זה הציע לתקן את המשפט ולסיימו ויוני ביכוריה.” הרב מרדכי יהודה לייב זק"ש הציע להשאיר את הגרסה "ופדיוני" ולפרשה "ופיד" (שבר) יוני ביכוריה. תירוץ זה מופיע גם בכתב ידו של הרב זליג ראובן בנגיס.
הרב יעקב גדליה וולדנברג, אביו של בעל הציץ אליעזר הגיה: "ופריוני ביכוריה" והכוונה לפי זה אינה לעופות שעיטרו את הביכורים שבטלה הקרבתם, אלא לעצם הבאת הביכורים שבטלה. גרסה זו נמצאת גם בספר אשל החיים שחיבר הרב חיים אפרים בליטי שמביא גרסה זו מקינה של ארצות המזרח.
תירוץ נוסף מובא בספר אשל החיים הוא על פי דברי היעב"ץ שהכהנים בזמננו אינם כהנים ודאיים ולכן רצוי מאוד שבסיום הפדיון יחזירו את הכסף לישראל הפודה את בנו. לפי הסבר זה כיום בטל גם פדיון הבן.
בספר שבט מנשה כתב על פי פירוש הרמב"ן לתורה שפדיון פטר חמור אינו נוהג אלא בארץ.
הרב אהרן וקסלשטיין, בפירושו לקינות "לב אהרן", מסביר כי וודאי שהכוונה היא לבהמות טהורות (כיוון שכל הבית מדבר על דברים שעולים למזבח), והלשון "פדיון" באה רק בדרך אגב (כלומר, שהלשון פדיון היא שם כולל לכל מצוות פדיון 'פטר רחם', והמשורר מקונן על ביטול מצוות בכור בהמה טהורה ליקרב ולהיאכל בירושלים), כי מבין מצוות הבכורות היא המצויה.
הערות שוליים

↑  על פי הפסוק במגילת שיר השירים, פרק א', פסוק ו' "אל תראוני שאני שחרחורת ששזפתני השמש". ורומז לשיר השירים רבה, פרשה א', פסקה ו': "אמר רבי יצחק: מעשה בקרתנית אחת שהיה לו שפחה כושית, שירדה למלאת מן העין, היא וחברתה. אמרה לחברתה: חברתי, למחר אדוני מגרש את אשתו ונוטלני לאשה. אמרה לה: למה? - בשביל שראה ידיה מפוחמות! אמרה לה: אי שוטה שבעולם, ישמעו אזניך מה שפיך מדבר! ומה אם אשתו שהיא חביבה עליו ביותר, את אומרת מפני שראה ידיה מפוחמות שעה אחת רוצה לגרשה?! את שכולך מפוחמת, ושחורה ממעי אמך כל ימיך, על אחת כמה וכמה!" שמסביר בו המהר"ל (בספר נצח ישראל פרק י"א) שהחטא הוא חיצוני לעם ישראל, שטבעם הוא טהור ורחוק מחטא.
↑  ברוב קהילות אשכנז, היא נאמרת ממש בסוף הקינות. אולם, בחלק מקהילות אשכנז המערבי, היא נאמרת לפני ה"ציונים", עיין ערך קינות לתשעה באב. מאוד ייתכן שהטעם לאמירתו לפני הציונים הוא משום שהציונים נכתבו בסגנון שונה ומביעים את כיסופינו לבית המקדש במקום האבלות על מה שחסר, ואם כן, זה אכן נחשב כסוף ה"קינות".
↑  ספר יואל, פרק א', פסוק ח'
↑  ראו רש"י ראב"ע רד"ק ומצודת ציון לפסוק.
↑  בקהילות אשכנז המערבי, קוראים את כל הקינות בקול רם.
↑  לכה דודי, אדון עולם והכל יודוך בשבת חזון, חלק מברכת החודש לפני ראש חודש אב, וחלק ממוסף של ר"ח אב. יש קהילות ששרות רק חלק מקטעים אלה בניגון זה.
↑  ראו למשל כאן
↑  ירכתי הלבנון, הלבנון, 18 באוגוסט 1886
קינת ירושלים, חבצלת, 22 באוגוסט 1910
↑  יהודה לייב ביאלר,  הפיוט אֱלִי, אֱלִי נַפְשִׁי בְּכִי, באתר הפיוט והתפילה.
↑  משנה, מסכת בכורים, פרק ג', משנה ה'.
↑  הרב משה צבי נריה בספר מועדי הראי"ה פרק ט"ל בשם ד"ר משה זיידל ששמע מהראי"ה קוק.
↑  המקור מספרו בפורום אוצר החכמה.
↑  שו"ת ציץ אליעזר חלק ח' סימן כ"ה ד"ה (ה') בשם אביו
↑  אשל חיים פרשת דברים.
↑  שאילת יעב"ץ חלק א' סימן קנ"ה, ומובא גם בפתחי תשובה יורה דעה סימן ש"ה סעיף קטן י"ב
↑  שבט מנשה עמוד 16. אך הקשו על גרסה זו בדברי הרמב"ן מתלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף ל"ז, עמוד א' שם מפורש שהדבר נוהג גם בחו"ל, והגרסה ברמב"ן מכתב יד (מובא במהדורת הרב חיים דוב שעוועל) היא "פטר רחם" אינו נוהג אלא בארץ, והכוונה שהמצווה התחילה לנהוג מכניסתם לארץ.
↑  קינות לתשעה באב עם ביאור חדש ויסודי מאת הרב אהרן וקסלשטיין, באתר nehora.zone
אולימפיאדת הלסינקי (1952)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  הלסינקי, פינלנד
 מדינות משתתפות:  69
 ספורטאים משתתפים:  4,955 (4,436 גברים, 519 נשים)
 תחרויות:  149 תחרויות ב-17 ענפים
 טקס הפתיחה:  19 ביולי 1952
 טקס הנעילה:  3 באוגוסט 1952
 נפתח רשמית על ידי:  יוהו קוסטי פאסיקיבי (נשיא פינלנד)
 השביע את המשתתפים:  הייקי סאבולאיינן
 הדליק את הלפיד האולימפי:  פאבו נורמי והנס קולמיינן
 האצטדיון הראשי:  האצטדיון האולימפי
 → אולימפיאדת לונדון אולימפיאדת מלבורן ← 
אולימפיאדת הלסינקי (1952) הייתה האולימפיאדה ה-15 בעת החדשה. המשחקים האולימפיים נמשכו 16 ימים, מ-19 ביולי עד ל-3 באוגוסט 1952. בתחרויות השתתפו 4,955 ספורטאים מ-69 מדינות, וצפו בהן 1.4 מיליון אנשים.
הנבחרות של גרמניה ויפן חזרו להשתתף במשחקים האולימפיים לאחר השעיה שנבעה מתוצאות מלחמת העולם השנייה ולראשונה השתתפה נבחרת ברית המועצות במשחקים.
הייתה זו האולימפיאדה הראשונה בה נטלה חלק משלחת ספורטאים מטעם מדינת ישראל.
משחקי פסאפאלו (הספורט הלאומי של פינלנד) וכדוריד (בהמשך נכנס לתוכנית האולימפית) היו לתצוגה בלבד.
המכרז האולימפי

בישיבה ה-40 של הוועד האולימפי הבינלאומי, שנערכה בסטוקהולם ב-21 ביוני 1947, נבחרה הלסינקי והועדפה על פני לוס אנג'לס, מיניאפוליס, אמסטרדם, דטרויט, שיקגו, פילדלפיה, אתונה, לוזאן וסטוקהולם.
| תוצאות מכרז המשחקים האולימפיים 1952 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עיר | מדינה | סיבוב 1 | סיבוב 2 |  |  |  |
| הלסינקי | פינלנד פינלנד | 14 | 15 |  |  |  |
| מיניאפוליס | ארצות הברית ארצות הברית | 4 | 5 |  |  |  |
| לוס אנג'לס | ארצות הברית ארצות הברית | 4 | 5 |  |  |  |
| אמסטרדם | הולנד הולנד | 3 | 3 |  |  |  |
| דטרויט | ארצות הברית ארצות הברית | 2 | — |  |  |  |
| שיקגו | ארצות הברית ארצות הברית | 1 | — |  |  |  |
| פילדלפיה | ארצות הברית ארצות הברית | 0 | — |  |  |  |