stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Díganle
הערות שוליים

↑  לזלי גרייס, מרקו מאסיס, פרנק סנטופימיו, סזאר רומן, בקי ג'י, אלחנדרו מונטנר
1 2 3 4 5 6  Díganle, 2017-09-29, נבדק ב-2022-04-20
↑  Leslie Grace & Becky G. – Díganle, נבדק ב-2022-04-20
1 2  Leslie Grace, Becky G. & CNCO – Díganle (Tainy Remix), נבדק ב-2022-04-20
↑  Becky G, Billboard (באנגלית אמריקאית)
↑  Mi Mala (Remix), 2018-02-09, נבדק ב-2022-04-20
1 2 3  Leslie Grace, Becky G - Díganle (Official Video), נבדק ב-2022-04-20
1 2  Leslie Grace, Becky G, CNCO - Díganle (Official Tainy Remix Video), נבדק ב-2022-04-20
↑  Gold & Platinum, RIAA (באנגלית אמריקאית)
↑  Certificados Musicales... - Certificados Musicales Amprofon, www.facebook.com
| לזלי גרייס |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Pasión • Leslie Grace |  |
| מיני-אלבומים | Lloviendo Estrellas |  |
| סינגלים | "Will U Still Love Me Tomorrow" • "Day 1" • "Be My Baby" • "Odio No Odiarte" • "Nadie Como Tú" • "Cómo Duele el Silencio" • "Aire" • "Nada de Amor" • "Díganle" • "Dulce" • "Duro y Suave" • "Fuego" • "De Lunes a Jueves" • "Still New York" • "Sola" • "Qué Será" • "Bachatica" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Si Una Vez (If I Once)" • "Mi Mala (Remix)" • "Lo Siento" • "Conga (Remix)" |  |
| ערכים קשורים | "שכונה על הגובה" (2021) • "באטגירל" (2022) |  |
| בקי ג'י |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Mala Santa • Esquemas • Esquinas • Encuentros |  |
| מיני-אלבומים | Play It Again |  |
| סינגלים | "Problem" • "Becky From the Block" • "Can't Get Enough" • "Shower" • "Can't Stop Dancin'" • "Lovin' So Hard" • "Break a Sweat" • "Sola" • "Mangú" • "Todo cambió" • "Mayores" • "Sin Pijama" • "Cuando Te Besé" • "Pienso en Ti" • "Booty" • "LBD" • "Green Light Go" • "La Respuesta" • "Dollar" • "Secrets" • "Mala Santa" • "Perdiendo la Cabeza" • "They Ain't Ready" • "Muchacha" • "Jolene" • "Tiempo Pa Olvidar" • "My Man" • "Otro Día Lluvioso" • "No Drama" • "Rotate" • "Te Va Bien" • "Ram Pam Pam" • "Fulanito" • "Only One" • "Mal de Amores" • "Baila Así" • "Pa' Mis Muchachas" • "Bella Ciao" • "Mamiii" • "No Mienten" • "Ya Acabó" • "Bailé Con Mi Ex" • "La Loto" • "Amantes" • "Te Quiero Besar" • "Arranca" • "Chanel" • "La Nena" |  |
| השתתפות בשירים | "Wish U Were Here" • "Oath" • "Quiero Bailar (All Through the Night)" • "Como Tú No Hay Dos" • "Wild Mustang" • "Take It Off" • "Si Una Vez (If I Once)" • "Que Nos Animemos" • "Díganle" • "Mi Mala (Remix)" • "Mad Love" • "Ya Es Hora" • "Don't Go" • "Bubalu" • "Banana" • "Next to You" • "Que Me Baile" • "Rebota (Remix)" • "Cómo No" • "Chicken Noodle Soup" • "Giants" • "Vai Danada (Funk Total)" • "Mala (Remix)" • "Que Maldicion (Remix)" • "Down to Miami" • "Wow Wow" • "Zona del Perreo" • "La Ducha (Remix)" |  |
Pedestal

"Pedestal" (בעברית: "כַּן") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הצ'כית אייקו. הוא יצא לאור ב-28 בנובמבר 2023 בהוצאה עצמית, ונכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן השלישי של הזמרת, Fortune's Child. ב-13 בדצמבר נחשף כי זכה בקדם הלאומי של צ'כיה, ESCZ 2024, ונבחר לייצג את המדינה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה.
תחרות הזמר של האירוויזיון > ESCZ 2024

ESCZ 2024 הייתה המהדורה השישית של הקדם הצ'כי המסורתי ESCZ, שאורגנה על ידי ČT כדי לבחור את המשלחת לאירוויזיון 2024. היא כללה שידור חי אחד, שנערך ב-4 בדצמבר 2023 בפראג, ואחריו סבב הצבעה שנמשך עד 11 בדצמבר. ב-28 בנובמבר 2023 נחשף כי אייקו עתידה להשתתף בתחרות עם "Pedestal".
בערב הגמר זכה "Pedestal" ל-723 נקודות מצוות השופטים הצ'כי ול-23,175 מהצבעות הקהל הבין-לאומי – סך של 23,898 נקודות. היא הוכרזה כזוכה בהפרש של 11,022 מהמקום השני.
תחרות הזמר של האירוויזיון > באירוויזיון

על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-30 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌צ'כיה שובצה לחלקו הראשון של חצי הגמר השני.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. צ'כיה הופיעה חמישית, אחרי שווייץ ולפני אוסטריה. ב-9 במאי עלתה אייקו על בימת חצי הגמר השני של האירוויזיון וביצעה את שירה "Pedestal". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי לאחר שסיימה במקום ה-11 עם 38 נקודות.
הערות שוליים

↑  Granger, Anthony (2023-11-13). "Czechia: ESCZ 2024 Final on December 4". Eurovoix. נבדק ב-2023-11-13.
↑  "Czechia finalists revealed ahead of ESCZ 2024". Eurovision.tv. EBU. 28 בנובמבר 2023. נבדק ב-28 בנובמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Rules–Eurovision Song Contest". Eurovision.tv. EBU. ארכיון מ-8 באפריל 2020. נבדק ב-10 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Van Dijk, Sem Anne (2023-12-13). "Eurovision 2024: Semi-Final Allocation Draw on January 30". Eurovoix. נבדק ב-2023-12-13.
↑  "Eurovision 2024: Semi-Final Draw results". Eurovision Song Contest (באנגלית). European Broadcasting Union. 30 בינואר 2024. נבדק ב-8 במרץ 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ESC, Eurovision 2024: Semi-Final Running Orders revealed!, ‏26 במרץ 2024 (באנגלית)
↑  Eurovision 2024 Semi-final 2 Results, eurovisionworld
Me (יישומון)

| --- | --- |

 מחזור חיים:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 מערכת הפעלה:  Android, iOS
 http://www.meapp.co.il
 
Me (מִי; בתרגום לעברית, "אני") הוא יישומון ישראלי הזמין מאז 2014 למשתמשי אייפון ומערכת ההפעלה אנדרואיד. היישומון מאפשר זיהוי מספרי טלפון בלתי מוכרים, צפייה בשמות ובכינויים שתחתם נשמר המספר במכשירו של המתקשר, ולעיתים אף מזהה שיחות שמהוות "ספאם" (שיחות על הצעות מכירה וכדומה). סיסמת היישומון, שמופיעה גם על הסמליל שלו, היא "Simply see" (בעברית: "פשוט לראות").
היישומון פותח על ידי איתי וגיל נפתלי. פיתוחו הראשוני נמשך כשבוע.
המידע בתוכנה נלקח באמצעות שימוש במאגר אנשי הקשר של כל משתמש ב-Me. מידע על מספרי ספאם מגיע מדיווחים של משתמשי היישומון.
היישומון הפך פופולרי בישראל, וברחבי העולם הגיע למעל ל-5,000,000 הורדות במכשירי אנדרואיד.‏ "Me" זמין כיום ב-9 שפות שונות: אנגלית, עברית, ערבית, סינית, ספרדית, גרמנית ושוודית.
ראו גם

שיחה מזוהה
Truecaller
הערות שוליים

↑  דף היישומון באתר Google Play
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Pass U By

"Pass U By" (בעברית: "חלף על פניך") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי תמיר גרינברג. את השיר הוציאה ב-11 באוגוסט 2024 לאור חברת התקליטים D-Music, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע וכתיבה

"Pass U By" נכתב והולחן על ידי גרינברג, שגם הפיק אותו מוזיקלית לצד יובל אונהאוז, גל עובד ועידן אברהמסון. השיר מבטא תחושות של חוסר ביטחון עצמי ושאלות על ערך אישי מול אחרים. הדובר שואל אם הוא אינו מספיק טוב ואם הוא לא עומד בציפיות החברה, ומעלה ספקות לגבי המראה שלו ויכולותיו. המילים משדרות תחושת בדידות ומאבק פנימי, אך לצד זאת גם חוסן ונכונות להתמודד עם בעיותיו. הוא מכיר בקושי האישי שלו להתמודד עם החיים, אך עדיין מזכיר לעצמו לא לדאוג ולאפשר לעננים השחורים לעבור מעליו, ולחלוף.
הפזמון החוזר בשיר מציג מסר אופטימי יותר, המעודד את המאזינים לא לדאוג, להניח לקשיים לעבור ולתת לחוזק הפנימי להוביל. המסר בשיר מתמקד בעוצמתו פנימית של האדם. בסופו של דבר, השיר קורא לשחרר את הדאגות והפחדים, ולאפשר לעננים השחורים לחלוף מבלי לעכב אותנו.
הצלחה מסחרית

"Pass U By" זכה להצלחה בתחנות הרדיו השונות בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד הפזמונים השבועי של חברת מדיה פורסט, המאגדת את נתוני האיירפליי בישראל לכדי דירוג שבועי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
Pass the Dutchie

| --- | --- |

 סינגל בביצוע Musical Youth
 מתוך האלבום The Youth of Today
 יצא לאור:  17 בספטמבר 1982 
 סוגה:  רגאיי פיוז'ן 
 שפה:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  MCA רקורדס 
 כתיבה:  Leroy Sibbles, ג'קי מיטו 
 
"Pass the Dutchie" הוא שיר שבוצע על ידי להקת הרגאיי Musical Youth (אנ') שהורכבה מבני נוער בריטים ממוצא ג'מייקני. השיר יצא לאור בשנת 1982 ונכלל באלבום הבכורה של הלהקה "The Youth of Today". הוא זכה להצלחה עולמית ונמכרו ממנו מעל ל-5 מיליון עותקים.
רקע

Pass The Dutchie היה הסינגל הראשון של הלהקה שיצא בחברת תקליטים גדולה. השיר הופיע כגרסת כיסוי שהתבססה על שני שירים:"Gimme the Music" של U Brown" והשיר "Pass the Kouchie" של ההרכב הג'מייקני "Mighty Diamonds" העוסק בשימוש בקנאביס ("kouchie" בסלנג ג'מייקני הוא כינוי לצינור לעישון קנאביס). בגרסה החדשה שונה שם השיר ל-Pass The Dutchie. בפטואה Dutch הוא סיר לבישול.
כל האזכורים לסמים הוסרו בגרסת הכיסוי. לדוגמה, השורה מהשיר "Pass the Kouchie" ("איך זה מרגיש כשאין לך עשב (קנאביס בסלנג)") שונתה ל"איך זה מרגיש כשאין לך מזון".
הצלחה

בעת שהסינגל יצא, נמכרו ממנו 100,000 עותקים ביום אחד. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי, למקום העשירי במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי וזכה להצלחה במדינות רבות אחרות כגון אוסטרליה, קנדה וגרמניה. מעל ל-5 מיליון עותקים מן הסינגל נמכרו ברחבי העולם.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי דון לטס וצולם בחלקו בגדה הדרומית של נהר התמזה בלונדון, על יד גשר למבת'. בקליפ נראים חברי הלהקה שרים ומנגנים. בנוסף נראים חברי הלהקה מצולמים בתוך בית משפט. בקליפ השתתף השחקן ג'וליאן פירת'.
אזכורים בתרבות

במחרוזת פארודית לכבוד ראש השנה בעונה השלישית של הקומדי סטור שולב השיר עם מילים שונות שמתייחסות לסעודה המשפחתית בערב ראש השנה.
השיר שולב בפסקול הסרט זמר החתונות בשנת 1988
בפרק של הסדרה משפחת סימפסון משנת 1999 שבו המשפחה טסה ליפן, אומר הומר סימפסון שבמקום לטוס ליפן הוא היה מעדיף לנסוע לג'מייקה, שם היה "pass the dutchie on the left hand side", ובכך ציטט שורה מן הפזמון של השיר.
בשנת 2002 שימש השיר בפסקול הסרט סקובי דו.
בשנת 2010 שולב השיר בפסקול הסרט Boy.
הערות שוליים

↑  אלכסיס פטרידיס, Famous for 15 months, באתר הגארדיאן, 21 במרץ 2003
↑  סטפן הולדן, THE POP LIFE; Billy Joel Serenades the Dark Side, באתר ניו יורק טיימס
↑  רוברט כריסטגאו, Christgau's Consumer Guid, ב- Village Voice
↑  Musical Youth - Pass the Dutchie, באתר mvdbase
↑   הקומדי סטור - ראש השנה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  The Wedding Singer (1998)- Soundtracks, באתר imdb
↑  Boy (2010) - Soundtracks, באתר imdb
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: be81864c-0957-4c0f-b704-82aec13920cd  MusicBrainz work: e6f2a4fd-c5cd-4898-96ae-3a740cf7f35b
תנועת "שירות שווה"

מכתב חיילות המילואים לראש הממשלה מנחם בגין. המכתב פורסם בעיתונות לאחר שלא קיבל מענה, 17.1.1979
אסיה חסון, ראשונת חיילות המילואים שסירבו להתגייס לשירות נוסף. בביתה, דקות אחדות לפני יציאתה לבסיס המשטרה הצבאית בקריה, משם הועברה לכלא. העולם הזה, 20.2.1979
דינה גיל-עד, מראשונות חיילות המילואים שסירבו להתגייס לשירות נוסף. הראשונה שנעצרה. העולם הזה, 20.2.1979
תנועת "שירות שווה" הייתה תנועת מחאה של חיילות מילואים שטלטלה את המדינה בשנים 1978–1980. התנועה החלה עם מחאה ספונטנית אישית של חיילות מילואים בודדות שסירבו להתייצב לשירות מילואים פעיל לאחר שהיו צפויות להשתחרר משירות מילואים בגיל 25. זאת בעקבות חקיקה דתית שהוסכם עליה בהסכמים קואליציוניים, שבהם התחייב ראש הממשלה המיועד מנחם בגין לעגן בחוק שחרור נשים משירות סדיר על סמך הצהרה על דתיות שלא תיבדק אמיתותה. בעקבות המחסור בכוח אדם סדיר שהחל להסתמן עוד לפני החקיקה והיה צפוי לגדול לאחריה, עצרו שלטונות הצבא את שחרור חיילות המילואים, והן נדרשו לשרת 13 שנים נוספות.
רקע

בהסכמים קואליציוניים שנחתמו ב-1977 בין הליכוד בראשות מנחם בגין (43 מנדטים) לאגודת ישראל (אגו"י, 4 מנדטים), חתם ראש הממשלה המיועד על שורה של הבטחות לחקיקה דתית ועל העברת תקציבים למוסדות אגו"י, במטרה להגיע לרוב קואליציוני שיאפשר לו לראשונה להקים ממשלה בראשותו, את ממשלת ישראל השמונה עשרה.
בין ההבטחות לחקיקה דתית הייתה הבטחה לחוקק חוק (תיקון לחוק שירות הביטחון) שיאפשר פטור משירות צבאי לבנות שאינן דתיות על סמך הצהרה שהן דתיות, ללא הוכחות ובהתחייבות שלא תיבדק אמיתות ההצהרה. החוק נועד לפטור משירות צבאי בנות שאינן דתיות, מאחר שבנות דתיות לא חויבו לשירות חובה כבר אז, אלא לשירות לאומי בן שנה אחת. כמו כן נקבע שלא תהיה אכיפה של השירות הלאומי לבנות.
עד אותה תקופה היה נהוג שבחורה המבקשת להשתחרר מטעמי דת או מצפון הייתה חייבת להתייצב בפני ועדה מיוחדת. התיקון הוסיף סעיף של "הווי דתי מסורתי" וקבע כי יבוטלו הוועדות לגבי בנות דתיות ותידרש הצהרה בלבד. זאת בשונה משחרור מטעמי מצפון, שלגביו נשארה הדרישה של התייצבות בפני ועדה (לבנון, 6.2.1979).
בעקבות ההסכמים קואליציוניים החלו גורמים דתיים לפרסם מודעות הפונות לצעירות לפני גיוס, במטרה ליידע על האפשרות החוקית שלא להתגייס ולהציע עזרה כיצד לממש את אפשרות זו.
תגובת צה"ל למחסור הצפוי בכוח אדם הייתה לבטל את הפטור ממילואים לחיילות המילואים. החקיקה המנדטורית קובעת כי נשים שאינן נשואות ישוחררו משירות בגיל 38. עד אותה תקופה פטר צה"ל את רוב חיילות המילואים הרבה קודם לכן, בתום השירות הסדיר או כשנה לאחר מכן, למעט חיילות בתפקידים חיוניים שחויבו לשרת עד גיל 25, הגיל המקסימלי לנשים בשירות מילואים.
העובדה שהשחרור משירות מילואים לנשים בגיל 25 בוטל, לא היה ידוע לחיילות המילואים שהיו צפויות להשתחרר. הן קיבלו צו לשירות מילואים נוסף אף שקודם לכן כבר קיבלו הודעה על שחרור צפוי בגיל 25. צווי הקריאה נמסרו לרוב ללא הסבר, למעט מכתב מקצין הקישור של חיילת המילואים אסיה חסון, שבו נוסף המידע כי השירות יוארך עד גיל 38 (הארכה של 13 שנים). חסון העבירה את המכתב לעיתון הארץ שפרסם את המכתב בעמוד הראשון. בעקבות הפרסום יצרו איתה קשר חיילות מילואים נוספות במצב דומה, שלא ידעו עד אז מה התמונה המלאה ולא קישרו בין הזימון לשירות מילואים נוסף במקום שחרור, לבין החקיקה החדשה. הקשר בין חיילות המילואים נוצר בעזרת חה"כ שולמית אלוני שהייתה ידועה כלוחמת למען זכויות האזרח, ואליה פנו חיילות המילואים בבקשה לעזרה. עם הבנת הקשר בין קבלת זימון לשירות מילואים נוסף במקום מסמך המודיע על שחרור ממילואים, החלה מחאה ספונטנית של חיילות המילואים שהחלה עם אסיה חסון והמשיכה עם חיילות מילואים נוספות, שהודיעו כמוה על סירובן לשתף פעולה עם החוק המעגן את אפלייתן. משם הייתה הדרך קצרה להתארגנות גם של חיילות מילואים נוספות שלא היו צפויות לשחרור קרוב, שמיניסטיות לפני גיוס ואזרחים ואזרחיות נוספים, כתנועה שעם הזמן נבחר לה השם "שירות שווה".
מטרות תנועת שירות שווה

המטרה המיידית של תנועת שירות שווה הייתה לבטל את העוול שיצר החוק החדש כלפי בנות חילוניות שנדרשו לשרת שנות מילואים רבות נוספות כדי למלא את מקומן של בנות שאינן משרתות שירות סדיר וממילא אינן משרתות במילואים: דרישה לשחרור מיידי של אותן חיילות מילואים שהיו צפויות להשתחרר ושירותן הוארך.
מטרה נוספת הייתה להחזיר את השחרור בגיל 25 לחיילות מילואים גם בשנים הבאות.
מטרות נרחבות היו להעלות לסדר היום את החקיקה הדתית הבלתי שוויונית במטרה לבטל אותה בכל הנוגע לשירות צבאי או שירות לאומי לנשים, היוצרת שני מעמדות של נשים: מעמד פריבילגי ומעמד מופלה (לבנון, 6.2.1979; רימון, 18.2.1979).
דרכי פעולה

אי-התייצבות לשירות מילואים פעיל
פנייה במכתבים לבעלי תפקידים בצה"ל: קציני קישור, קציני שלישות
פנייה במכתבים לראש הממשלה, לחברי כנסת ולאישי ציבור: ראש הממשלה מנחם בגין, שר הביטחון עזר ויצמן, יו"ר ועדת חוץ וביטחון משה ארנס, התנועה לזכויות האזרח בראשות חה"כ שולמית אלוני
הגשת שאילתות
פרסום הנושא באמצעי התקשורת
פרסום פרטי התקשרות. מספרי טלפון פורסמו בתחתית מכתב לראש הממשלה מנחם בגין שנשלח אליו (17.1.1979) ופורסם בעיתונות בהיעדר תגובה מצידו, ובעלונים שחולקו ברחובות
פתיחת חשבון בנק לאיסוף תרומות. פרטי חשבון הבנק (בנק לאומי) פורסמו בתחתית מכתב לראש הממשלה מנחם בגין שפורסם בעיתונות בהיעדר תגובה מצידו
הפקת עלונים לציבור וחלוקתם ברחובות
תמיכה בחיילות המילואים שנעצרו על ידי צה"ל באשמת עריקות (הפגנות לשחרורן, בקשות ממשרד הביטחון לשחררן מהכלא לסופ"ש, ליווי הנעצרות עד בסיס המשטרה הצבאית) (סגל, 20.2.1979)
הפגנות מול משרד הביטחון בקריה, רחוב קפלן, תל אביב, כולל מיצגים
החתמת הציבור על עצומות
הפגנות בירושלים מול הכנסת
שביתות רעב (רינת לוי, ציפי בנש)
התפשטות המחאה > סירוב ספונטני של חיילות מילואים שהיו צפויות להשתחרר וקיבלו צווי קריאה

סירוב לשרת מעבר לגיל 25 היה תגובה אישית, ספונטנית ופומבית של חיילות מילואים שהיו צפויות להשתחרר ממילואים ולמרות זאת קיבלו צווי קריאה לשירות מילואים נוסף. הסירוב נומק בכך שמשמעות התייצבות לשירות היא שירות צבאי כפול, וכי התייצבות משמעה (א) תמיכה בפועל בחקיקה אי-שוויונית ובלתי דמוקרטית, (ב) הסכמה להיותן אזרחיות מופלות לרעה, ו-(ג) סיוע לצה"ל לשחרר נשים בגיל 18 משירות סדיר (Tiempo, 1980).
התפשטות המחאה > פעולות מחאה אישיות: שביתות רעב

חיילות המילואים רינת לוי וציפי בנש פתחו בשביתת רעב מול משכן הכנסת במחאה על "השתמטות בנות משירות בצה"ל בהצהירן על דתיות". רינת לוי הביעה מחאה על ידי שביתת רעב גם בהגיעה לכלא (רימון, 5.7.1979).
התפשטות המחאה > סירוב הפגנתי של חיילות מילואים בגילים צעירים יותר, שלא היו אמורות להשתחרר

חיילות מילואים בגילים צעירים יותר הודיעו על אי-כיבוד צווי קריאה למילואים בשל סיבות דומות לאלה של חיילות המילואים שהיו אמורות להשתחרר (לבנון, 6.2.1979).
התפשטות המחאה > פנייה לציבור לבקשת עידוד ותמיכה

מנהיגות התנועה פרסמו את מספרי הטלפון שלהן בהודעה בעיתונות שבה פרסמו את המכתב לרוה"מ מנחם בגין, משום שלא השיב עליו, וכן פורסם חשבון בנק לאומי למעוניינים לתרום למאבק. לאחר הפרסום יצרו עימן קשר מאות אנשים, גם גברים רבים, שרצו לתרום או לעודד ולהביע הזדהות (ר' פירוט למטה, סעיף תגובות הציבור).
התפשטות המחאה > התארגנות וקביעת השם "שירות שווה"

החלו להתקיים מפגשים של הפעילים והפעילות בבתים הפרטיים שלהם. נקבעו דוברת ונציגים מול גופים תקשורתיים או ממשלתיים: אסיה חסון בשיתוף או לסירוגין עם אליאב צרפתי. מאוחר יותר מוזכרת גם ציפי בנש כדוברת. גזברית: רחל דיאמנט.
התפשטות המחאה > התארגנות סטודנטיות המשרתות במילואים

סטודנטיות המשרתות במילואים הקימו ועד פעולה, ששלח למשרד הביטחון ולח"כ שולמית אלוני הודעה כי הן מוחות נגד גיוס למילואים בתקופת הלימודים, אם כי מוכנות להתגייס בחופשות, והוסיפו התייחסות לחוק החדש: "בעקבות החוק האחרון שנחקק בכנסת, המקל על השתמטות בנות רבות מגיוס לצה"ל ולשירות לאומי, חשות אנו בקריאה מוגברת למילואים למשך תקופות ארוכות. החלטנו למחוק בצורה פומבית ולפעול בצורות שונות על מנת למחוק נגד עיוות זה, המורה עלינו כעל אזרחיות מדרגה שנייה. אנו מבקשות את עזרת דעת-הקהל למחוק את אחת החרפות הגדולות שמסלפות את הבסיס הדמוקראטי במדינת ישראל."
יהודית הספל, מיוזמות הפעולה, מסרה כי בקרוב תיערך החתמה המונית על עצומה בקמפוסים באוניברסיטאות, וכי היא וחברותיה אינן מתכוונות לקיים את צווי המילואים שקיבלו לשירות מילואים (טל, 8.1.1979).
התפשטות המחאה > אגודת הסטודנטים באוניברסיטת בר-אילן: להתנות לימודים באוניברסיטה בשירות צבאי או לאומי

אגודת הסטודנטים בבר-אילן העלו הצעה אשר לפי לא יתקבלו לאוניברסיטת בר-אילן סטודנטיות או סטודנטים שלא תרמו למדינה במסגרת שירות צבעי או לאומי. כן קיימת תוכנית לדרכן את מועצות הסטודנטים במוסדות האקדמיים האחרים להפנות תביעה דומה להנהלות המוסדות שבהם הם לומדים (נבו, 18.2.1979).
התפשטות המחאה > תלמידי תיכון ומורים מוחים על חוק הגיוס המפלה בין בנות

עצומה בחתימת מאות תלמידים מבית הספר בליך ברמת גן נשלחה לשרי הממשלה. התלמידים קיימו בהמשך כנס מחאה בבית הספר. מורי בית הספר חתמו על עצומה משלהם. (הארץ, פברואר 1979).
התפשטות המחאה > מחאת השמיניסטיות

לאחר משלוח 700 חתימות על עצומה, שנשלחה למשרדי הממשלה, התקיימה הפגנה ביום ו' מול הכניסה לבקו"ם (העולם הזה, 5.7.1978, עמ' 34–35).
התפשטות המחאה > היהדות המתקדמת תומכת ב"שירות שווה"

היהדות המתקדמת הכריזה על תמיכה ב"שירות שווה".
התפשטות המחאה > תנועת בני עקיבא תומכת ב"שירות שווה" ובגיוס בנות דתיות

בני עקיבא הצהירו על תמיכתם בגיוס בנות דתיות.
התפשטות המחאה > החזרת פנקס חבר תנועת החרות

אופירה גראוויס, חברת תנועת החרות, החזירה לראש התנועה מנחם בגין את פנקס החבר שלה. בנימוקיה כתבה בין השאר: "תנועת-החרות נותנת היום יד לאי-קיום העקרונות שעליהם היא נלחמה, ושלמענם יצאה כשליחת הציבור התומך בה. על-ידי קבלת חוק-שירות-ביטחון-בנות הפרה התנועה את העיקרון הרביעי בעקרונותיה... הבטחת זכויות האדם, האזרח, [...] חופש מצפוני, ונגד כל אפליה על רקע עדתי, מעמדי או מפלגתי (העולם הזה, 28.2.1978, עמ' 33).
התפשטות המחאה > הקיבוץ הארצי

הקיבוץ הארצי פרסם הודעה בעיתון "על המשמר" לאחר מעצרה של אסיה חסון: "הקיבוץ הארצי תומך במאבקה של אסיה חסון ותובע את שחרורה המיידי. תיפסק האפליה, ויוחל חוק שירות לאומי לכל."
התפשטות המחאה > קצינות מילואים

ב-25.2.1978 הוגש לשר הביטחון עזר ויצמן מכתב חתום על ידי 15 קצינות במילואים, שבו קראו לפעול לתיקון העוול בעניין שירות בנות בצה"ל: "אנו נדהמות כיצד נתת ידך למעילה כזאת באמון, הפוגעת בכוחו הצבאי ובחוסנו הצבאי של צה"ל (העולם הזה, 28.2.1972, עמ' 34).
תגובות הציבור > כללי

בחודשים הראשונים תגובת הציבור הייתה חצויה במידה מסוימת. מצד אחד הייתה תגובה אוהדת ביותר לסרבניות המילואים ולמחאה בשל המצב שנתפס כמקומם: (א) השתמטות מגיוס לשירות סדיר על חשבון שירות צבאי מתארך של חיילות מילואים, (ב) אי-שוויון מתמשך המעוגן בחוק, (ג) חקיקה המעודדת השתמטות והצהרות שקר; מצד שני לרבים היה קושי לקבל סרבנות לצו קריאה של צה"ל. עם מעצרה של דינה גיל-עד, המעצר הראשון, הורגש שינוי בדעת הקהל, שהפכה להיות אוהדת ביותר כלפי המחאה והסרבניות וללא ביקורת כלפיהן (לבנון, 6.2.1979).
פרסום המכתב לרוה"מ בגין עם מספרי טלפון היה נקודת המפנה שהחל ממנה החלו אוכלוסיות מגוונות בציבור וארגונים שונים ליצור קשר, לעודד ולתמוך. התקשרו חיילות מילואים שהודיעו שלא תתייצבנה ביחידתן בהיקראן למילואים, התקשרו הורים רבים לבנות בכל הגילים והביעו תמיכה במאבק, טלפנו חיילות בשירות סדיר, נשים נשואות בנות גילן של המילואימניקיות ואימהות לילדים קטנים, סטודנטיות, אנשי תקשורת ועוד.
תגובות הציבור > קיבוץ דביר: הבעת שאט נפש

קיבוץ דביר בנגב שלח מברק לשר הביטחון עזר ויצמן: הייתכן כי בנות ששרתו בצה"ל תיכנסנה לכלא ואילו משתמטות תהלכנה חופשי" אנו מביעים שאט-נפש (נמסר על ידי דוד חורש, קיבוץ דביר, 23.2.1979).
תגובות הציבור > אפרים קישון: שירות ברירה

אפרים קישון פרסם מאמר שכותרתו "שירות-ברירה", כשכוונתו לברירה בין "להקריב את השנים היפות ביותר של חייכן [...] או "לצייר X במשבצת "דתית" ולשלוח את הגלויה בחזרה ללשכת הגיוס הסמוכה". עוד נכתב בין השאר: "שרות ברירה צמוד. צמוד לכיסאות של עסקנים. [...] בכל תחומי חיינו מורגשת היטב מדיניות היד החלשה" [...] למה שלא ישרתו ארבע שנים בצה"ל הבנות אשר אינן יודעות להצהיר? [...] רבותינו, אתם העומדים להצביע בהכנעה בעד חוק 'שירות בנות פשל"א, סעיף רמאות-חובה 1978 [...] עמדתו האיתנה של מר בגין בשאלות ביטחוניות מעוררת כבוד. לעניינו חוץ, בלי ספק, חשיבות גדולה מאד. אבל אנחנו חיים בפנים. נא לגלות אותנו" (קישון, 1978).
תגובות הציבור > מאמר מערכת עיתון "הארץ"

עיתון "הארץ" פרסם מאמר מערכת עם מעצרה של דינה גיל-עד: דינה גלעד למילואים – רווחה למשתמטות. "[...] סוד גלוי הוא כי הפטור הזה הוקנה, גם לפני הבחירות לכנסת התשיעית, לבנות רבות אשר הצהרותיהן לא היו מהימנות [...] פני הדברים השתנו כליל מאז הגשימה ממשלת הליכוד את ההבטחה בהסכם הקואליציוני עם אגודת ישראל [...]. חידוש זה קרא דרור לאנוכיותן של אלפי בחורות ופגע באופן קשה בעיקרן של שוויון זכויות וחובות בתחום השירות הצבאי. אין פלא כי בנות רבות מתקוממות נגד [...] האפליה [...] ש[...] נהפכה גם לעיקרון המקודש בחוק. אסור כי חוקי המדינה יתנגשו עם חוש הצדק הטבעי של האזרחים [...] על אחת כמה וכמה [...] בתחום הרגיש במיוחד של השירות בצה"ל. [...] אוי לניצחון הזה של המשטרה הצבאית ושל האגף הקיצוני שבמחנה האורתוכסים [...] כל מה שהדבר מוכיח הוא כי כוח הרשות אומנם מסוגל להכניע את הפרט, מה גם שמדובר בבחורה בודדת [...]. בניצחון זה אין יכולת להתגאות – לא לראש הממשלה, לא לשר הביטחון ולא לסיעות הקואליציה (מאמר מערכת, 18.2.1979).
תגובות הציבור > המגזר הדתי אורתודוקסי

המגזר הדתי אורתודוקסי לא התנגד לסרבנות חיילות המילואים, מכיוון שהדבר תאם את התנגדותם לשירות נשים בצבא. כך למשל ענה הרב ישראל לאו לשאלה אם לדעתו מוצדק החוק שבת שמצהירה על דתיות משתחררת משירות צבאי סדיר, ובמקומה תשרת המילואימניקית עד גיל 38: "אני בעד שחרור כל הבנות בישראל" (העולם הזה, 7.3.1979, עמ' 16).
תגובות חברי כנסת ואישי ציבור > חברת הכנסת שולמית אלוני: תמיכה בחיילות המילואים, הצעת חוק לשירות לאומי חלופי

חברת הכנסת שולמית אלוני הייתה הראשונה שנכנסה לתמונה בסיוע בהפצת הידיעה על ביטול הפטור בגיל 25 והעלאת הגיל ל-38. בהמשך סייעה בהעברת פרטי התקשרות בין חיילות מילואים שפנו אליה, בייעוץ משפטי, במאבק בוועדת החוץ והביטחון לפני העברת החוק, בהגשת שאילתות (למשל שאילתא בנוגע לחיילת המילואים ענת פוקס לשר הביטחון, 15.1.1979), ובהגשת הצעת חוק לשירות תחליפי לשירות בצה"ל, לאחר שהחוק עבר (מרגלית, 8.6.1978).
תגובות חברי כנסת ואישי ציבור > חבר הכנסת יוסף תמיר: פטור בנות משירות צבאי ללא בדיקה יוחזר להתייעצויות

חבר הכנסת יוסף תמיר מהליברלים השיג הסכמה להחזיר להתייעצויות בסיעות השונות את ההחלטה המעוגנת בהסכם הקואליציוני, לפטור מחובת שירות בצה"ל כל בת שתצהיר כי דתייה, ללא בדיקה (מרגלית, 8.6.1978).
תגובות חברי כנסת ואישי ציבור > שלמה גרוס ואנשי אגודת ישראל: יארגנו מצעד לתמיכה בתיקון הקואליציוני

שלמה גרוס הודיע כי הוא וחבריו מארגנים מצעד התומך בתיקון הקואליציוני. בינתיים הם מרוצים שהוא מופעל הלכה למעשה עוד בטרם נחקק (מרגלית, 8.6.1978).