stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק הקוסינוס של למברט
פרטי אפקט הבהירות השווה > רקע: עקרון הבהירות הנראית

כמבוא לפרטים הטכניים של חוק הקוסינוס של למברט, נדון בדוגמה של הבהירות הנראית של פנס רחוב כדורי במרחקים גדולים בהרבה מרדיוסו. פנס כזה מקרין אור בהספק זהה בכל הכיוונים, כך שהמצב הפיזיקלי הוא בעל סימטריה כדורית ועוצמת האור הנופלת על עין הצופה הממוקם במרחק גדול מסוים תלויה רק במרחק הצופה r. במבט שטחי ניתן לטעון שהבהירות נופלת ביחס הפוך לריבוע המרחק (חוק ההארה של קפלר), אולם מבט מעמיק יותר במהות הגדרת הבהירות מגלה שלמעשה בהירות הפנס כלל לא משתנה עם המרחק! (זאת בהנחה שהמרחק גדול בהשוואה לרדיוס הפנס). הסיבה לכך היא שבהירות נראית, כתכונה שהיא במידה מסוימת סובייקטיבית, יחסית באופן הפוך גם לגודל הזוויתי של מקור האור, שכן שטח הדמות של מקור האור על רשתית העין, כמו גם של כל מכשיר אופטי אחר, יחסי לקוטר הזוויתי שלו בריבוע. מכיוון שאותה כמות אור נופלת על שטח קטן יותר, תאי הרשתית שבעין יחושו בצפיפות האנרגיה הגבוהה יותר, והמוח יפרש זאת כבהירות גבוהה יותר.
בדוגמה האחרונה, עוצמת ההארה נופלת ביחס הפוך לריבוע המרחק מן הפנס, אך קוטרו הזוויתי בריבוע קטן גם הוא באותו היחס, כך שהבהירות הנראית של הפנס תהיה זהה בכל מרחק.
פרטי אפקט הבהירות השווה > חוק הקוסינוס של למברט

המצב עבור משטח למברטיאני (קורן או מפזר) מומחש באיורים 1 ו-2. לצורך בהירות מושגית נחשוב במונחים של פוטונים במקום במונחים של צפיפות האנרגיה המוקרנת. היתדונים במעגל שבאיור 1 מייצגים זווית זהה dΩ בעלת גודל שנבחר באופן שרירותי, ואורכם מייצג את עוצמת הקרינה הנפלטת בכיוון שלהם. כמות הפוטונים ליחידת שנייה בכיוון כל יתדון יחסית לפיכך לשטחו.
בהחזרה למברטיאנית, אורך כל יתדון כזה הוא מכפלת קוטר המעגל ב-cos(θ). קצב הפליטה המרבי של פוטונים ליחידת זווית מרחבית הוא לאורך הנורמל למשטח, והוא יורד לאפס כאשר θ = 90°. במונחים מתמטיים, הבהירות שאותה ימדוד צופה המוקם לאורך הנורמל היא I, ומספר הפוטונים ליחידת זמן הנפלטים בכיוון היתדון האנכי הוא I dΩ dA. מספר הפוטונים ליחידת זמן שייפלטו בכיוון יתדון בזווית θ הוא I cos(θ) dΩ dA.
איור 2 מציג את מה שצופה המצוי בזווית מסוימת יראה. הצופה שבדיוק מעל אלמנט השטח יראה את הסצנה דרך מפתח בעל שטח dA0 ואלמנט השטח dA יתפוס זווית מרחבית dΩ0, המהווה נתח של שדה הראייה הכולל של הצופה. מכיוון שזווית כל יתדון dΩ נבחרה באופן שרירותי, לצורך נוחיות ניתן להניח ללא הגבלת הכלליות שזווית זו מתלכדת בגודלה עם הזווית המרחבית שתופס מפתח הצופה כאשר הוא "נצפה" מנקודת המבט של אלמנט השטח הקורן dA. לפיכך, הצופה הנורמלי ימדוד ערך זהה של I dΩ dA פוטונים לשנייה לזה שנגזר מקודם וימדוד בהירות של
הצופה המוצב בזווית θ ביחס לנורמל יראה את הסצנה דרך אותו המפתח בעל השטח dA0, אולם מנקודת מבטו ה"משופעת" אלמנט השטח dA ייראה מקוצר ויתפוס זווית מרחבית קטנה יותר של dΩ0 cos(θ). צופה זה יקלוט I cos(θ) dΩ dA פוטונים לשנייה, ולכן ימדוד בהירות של
כך שמתקבלת תוצאה זהה לזו של הצופה הנורמלי.
הקשר בין עוצמת ההארה המרבית לשטף האור הכולל

באופן כללי, עוצמת האור הנפלטת מנקודה על משטח משתנה עם הכיוון; בעבור משטח למברטיאני, ההתפלגות הזאת מוגדרת על ידי חוק הקוסינוס, עם עוצמת שיא בכיוון הנורמלי. לפיכך כאשר ההנחה הלמבטריאנית תקפה ניתן לחשב את שטף האור הכולל,  F_{\text{tot}}, מערך השיא של עוצמת ההארה,  I_{\max }, באמצעות אינטגרציה על חוק הקוסינוס:
כך ש-
כאשר  \sin(\theta ) היא הדטרמיננטה של מטריצת היעקוביאן עבור ספירת היחידה. באופן דומה, עוצמת השיא תהיה  1/(\pi \,\mathrm {sr} ) מסך שטף האור המוקרן.
ראו גם

פוטומטריה (ספר)
איור 1: קצב הפליטה (בפוטונים לשנייה) בכיוון הנורמל ובכיוון אלכסוני לו. מספר הפוטונים לשנייה הנפלטים בכיוון כל יתדון כזה הוא יחסי לשטח היתדון.
איור 2: הבהירות הנראית (בפוטונים לשנייה לסטרדיאן ליחידת שטח של המקור) בעבור צופה נורמלי ואלכסוני; dA0 הוא שטח המפתח של הצופה ו-dΩ היא הזווית המרחבית שתופס מפתח הצופה מנקודת המבט של אלמנט השטח הקורן.
2006 בטלוויזיה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2006  בטלוויזיה |  |
< · 2004 · 2005 — 2006 — 2007 · 2008 · >
כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-20 · כל ערכי השנים בטלוויזיה במאה ה-21 · פורטל הטלוויזיה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2006 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
אירועים בולטים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
18 במאי – תחרות האירוויזיון התקיימה באתונה שביוון. בתחרות זכתה פינלנד, עם השיר "Hard Rock Hallelujah" ("רוק כבד הללויה") בביצוע הלהקה הפינית לורדי.
18 בספטמבר – רשת הטלוויזיה The CW מתחילה את שידוריה בארצות הברית.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-2006

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 2006. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2006.
| תאריך עלייה לשידור | שם הסדרה | סוגה | רשת השידור המקורית |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 במרץ | היחידה | פעולה, דרמה | CBS |
| 12 במרץ | אהבה גדולה | דרמה | HBO |
| 13 במרץ | כריסטין הישנה | קומדיית מצבים | CBS |
| 24 במרץ | האנה מונטנה | קומדיית מצבים לנוער | ערוץ דיסני |
| 31 במאי | הוליווד הילס | תוכנית מציאות | MTV |
| 21 ביוני | America's Got Talent | תוכנית מציאות, תחרות כישרונות | NBC |
| 26 ביוני | קייל XY | מדע בדיוני, דרמת נעורים | ABC Family |
| 7 ביולי | בניחוש חוקר | בילוש, דרמה משטרתית, דרמה קומית | USA Network |
| 18 ביולי | אאוריקה | מדע בדיוני, דרמה קומית | Sci Fi |
| 20 בספטמבר | יריחו | פוסט-אפוקליפטי, פעולה, דרמה | CBS |
| 24 בספטמבר | אחים ואחיות | דרמה | ABC |
| 25 בספטמבר | גיבורים | גיבורי-על, דרמה | NBC |
| 28 בספטמבר | בטי | דרמה קומית, קומדיה רומנטית | ABC |
| 1 באוקטובר | דקסטר | דרמת פשע, קומדיה אפלה, מסתורין, דרמה משטרתית | שואוטיים |
| 11 באוקטובר | רוק 30 | קומדיית מצבים | NBC |
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-2006

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
נפטרו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
23 ביוני – אהרון ספלינג, מפיק טלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1923)
20 בנובמבר – רוברט אלטמן, במאי טלוויזיה ובמאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1925)
12 בדצמבר – פיטר בויל, שחקן אמריקני. נודע בעיקר כפרנק ברון, אביו של ריי, בסדרה "כולם אוהבים את ריימונד" (נולד ב-1935)
פרסים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

2006 בטלוויזיה בישראל
הערות שוליים

| שנים בטלוויזיה |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-20 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 |  |
| המאה ה-21 | 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חירות שלילית

חירות שלילית היא תפיסה פילוסופית, המתייחסת לחופש של היחיד משליטתם של אחרים. במובן זה אדם נתפש כחופשי עד לאותה מידה, שבה איש לא מתערב בפעולותיו. לדעתו של תומאס הובס, לדוגמה, "אדם חופשי הוא זה, אשר... לא מונעים ממנו לעשות מה שברצונו לעשות"; זאת בניגוד לתפישת החירות החיובית, המתייחסת ליכולתו הממשית של האדם לפעול על-פי רצונו בהיעדר מגבלות שאחרים מטילים עליו.
ישעיה ברלין הבחין בין החירות השלילית לחירות החיובית בהרצאתו, שנשאה את השם "שני מושגים של חירות". לדעתו של ברלין, הבחנה זו עוברת כחוט השני במסורת הפוליטית, כאשר רעיון החירות השלילית קשור באופן הדוק לפילוסופים המדיניים הבריטים (כמו לוק, הובס וסמית'), ואילו החירות החיובית להוגי הדעות האירופים מן היבשת, כדוגמת הגל, רוסו, הרדר ומרקס. בעיני ההוגים הבריטים המצוינים כאן וממשיכי דרכם, החירות השלילית היא ה-חירות בה"א הידיעה.
לתפישת החירות השלילית מספר היבטים ראויים לציון. ראשית, החירות השלילית מגדירה את התחום או ה"אזור" של החירות (בשתיקת החוק). במילותיו של ברלין: "החירות במובנה השלילי קשורה בתשובה לשאלה האם מישהו – אדם או קבוצת בני-אדם – מונח לנפשו או צריך להיות מונח לנפשו [כדי] לעשות או להיות מה שהוא יכול לעשות או להיות, ללא התערבותם של בני-אדם אחרים". חלק מן הפילוסופים חלקו על ברלין לגבי היקפה של חירות זו, אך הסכימו עמו בנקודה המרכזית, שהחירות מגדירה את התחום, שבו אדם יכול לפעול בלי שאחרים יציבו לו מכשולים. שנית, כפי שמשתמע מהגדרתה, המכשולים המוצבים בפני חירותו השלילית של האדם הם מעשי ידיו של אדם אחר או אנשים זולתו, ולא נכפים עליו על ידי הטבע, הגורל או חוסר-יכולת. הפילוסוף הצרפתי הלווטיוס, ביטא רעיון זה בבהירות: "אדם חופשי הוא אדם שאינו כבול בשלשלאות, אינו אסיר בכלא ואינו מופחד כמו עבד בענישה... אין זה היעדר חופש לא לעוף כמו נשר או לא לשחות כמו לווייתן".
הדיכוטומיה בין החירות השלילית לחירות החיובית נחשבת למחשידה על ידי פילוסופים ממסורות פוליטיות מסוימות, כמו סוציאליזם, סוציאל-דמוקרטיה, סוציאליזם ליברטריאני ומרקסיזם. חלק מהם טוענים ששתי החירויות בלתי-ניתנות להבדלה למעשה, ואילו לטענתם של אחרים אחת מהן לא יכולה להתקיים ללא רעותה. משותפת להם הטענה, ששימורה של החירות השלילית מחייבת פעולה חיובית מצד הממשלה או החברה במטרה למנוע מחלק מן היחידים ליטול מאחרים את חירותם.
חירות שלילית וסמכות: הובס ולוק

כיצד ניתן ליישב בין תשוקתו של האדם לחירות להזדקקותו לסמכות? תשובת הפילוסופים על שאלה זו מייצרת בעיקר קושי להבין את השקפתם על החירות, אך גם אשכול של תפישות מעניינות אודות סמכות, שוויון וצדק.
תומאס הובס וג'ון לוק הציעו שני פתרונות משפיעים ומייצגים לבעיה. שניהם הסכימו שיש למתוח קו ברור סביב תחום מוגדר היטב, שבו כל אחד יוכל לפעול ללא מכשולים ובהתאם לטעמיו, תשוקותיו ורצונותיו. עם זאת, שניהם האמינו, ששום חברה לא תוכל להתקיים ללא סמכות שלטונית, שתפקידה למנוע התנגשות בין המטרות השונות באמצעות שרטוט מדויק של גבולות תחומי החירות של כל אחד ואחד. הובס ולוק נבדלים ביחסם להיקפו של תחום זה. הובס, שדעתו על טבע האדם הייתה שלילית, האמין שנדרשת סמכות חזקה כדי לרסן את דחפיו הפראיים והמושחתים של האדם. הוא חשב שרק שלטון חזק יוכל לחסום את האיום התמידי של האנרכיה. לוק, לעומתו, האמין שטבע האדם הוא יותר טוב מאשר זדוני, ולכן תחום חירותו של היחיד יכול להיות רחב.
חירות שלילית בעיני הוגים שונים

במאמר השני של כתבי הפדרליסט, ג'ון ג'יי כתב: "אין דבר ודאי יותר מן הצורך בממשל, אך באותה מידה אין להכחיש, שללא קשר לזמן ולצורה שבה הוא מתמסד, האנשים חייבים לוותר עבורו על חלק מזכויותיהם הטבעיות כדי להקנות לו את הכוח הנדרש". כוונתו של ג'יי הייתה נהירה לנו יותר אם היינו משתמשים במושג החירות השלילית במקום המילים "זכויות טבעיות", משום שג'יי רצה לטעון כאן שכוחו או סמכותו של ממשל לגיטימי שאוב בחלקו מנכונותנו להסכים למגבלות על חירותנו השלילית.
בחוברת "השכל הישר" הבחין תומאס פיין בין החברה לממשל כמעט בדיוק באותם קווים, המבדילים בין החירות השלילית לחירות החיובית: "החברה נוצרת על ידי רצונותינו והממשל על ידי רשעותנו; הראשונה מקדמת את אושרנו באופן חיובי באמצעות האיחוד בין רגשי החיבה שלנו, השני באופן שלילי באמצעות ריסון מידותינו המגונות".
תומאס ג'פרסון אמר ש"החירות החוקית היא פעילות חסרת-מכשולים בהתאם לרצוננו בגבולות המשורטטים מסביבנו על ידי הזכויות השוות של הזולת".
הוגה הדעות הליברטריאני טיבור ר' מאצ'ן, מגן על החירות השלילית כ"חיונית עבור בחירה מוסרית ולפיכך, עבור השגשוג האנושי". לטענתו, החירות השלילית "מובטחת כאשר זכויותיהם של היחידים בקהילה האנושית לחיים, לפעילות רצונית (או לחופש ההתנהגות), ולרכוש מכובדות, נשמרות ומוגנות באופן גורף".
ביקורת

מבקרים טוענים שההבחנה בין זכויות חיוביות ושליליות, או בין חירות שלילית לחיובית, היא דיכוטומיה מוטעית.
חלק מהמבקרים, כמו רוברט נוזיק, מצביעים על הנושא של אכיפה כדי לטעון שאין זה לוגי לכלול בקטגוריה של זכויות שליליות, זכויות שמוגדרות כך באופן מסורתי, כמו הזכות לרכוש או הזכות לחירות מפני אלימות.
בעוד שהזכות לרכוש וחירות מפני אלימות דורשת שפרטים יימנעו מהונאה, גנבה או אלימות, ניתן למנוע ביצוע של פעולות אלה רק על ידי פעילויות "חיוביות" מצד הפרטים, המדינה או מוסד אחר. פרטים יכולים להגן על הזכות לרכוש על ידי הרתעה של ניסיונות גנבה, המדינה חייבת לספק אמצעים עבור כוח משטרתי, או אפילו צבא – שבתורם צריכים להיות ממומנים על ידי מיסוי. לכן, נטען, אף על פי שזכויות אלה נחשבות לשליליות על ידי ליברטריאנים וליברלים קלאסיים, הן למעשה 'חיוביות' או 'כלכליות' בטבען בדיוק כמו זכויות 'חיוביות' כמו הזכות לחינוך.
מבקרים אחרים הולכים רחוק יותר וטוענים שניתן להציג כל זכות כחיובית או שלילית כתלות בשפה שבה בוחרים להגדיר אותה. לדוגמה, הזכות לחופש מפני רעב נחשבת 'חיובית' על בסיס זה שמשמעותה היא שאדם רעב חייב לקבל מזון על ידי הפעולות החיוביות של אחרים, אבל מצד שני, כמו ש ג'יימס פ. סטברה (James P. Sterba) טוען, ניתן לתאר אותה כזכות של האדם הגווע ברעב שלא יעצרו אותו כאשר הוא לוקח את המזון העודף של אחרים. הוא כותב:
מה שעומד על כף המאזניים הוא החופש של העני שלא יפריעו לו כאשר הוא לוקח מהרכוש העודף של העשיר את מה שדרוש לו כדי לספק את צרכיו הבסיסיים. מיותר להגיד, שליברטריאנים ירצו להכחיש שלעניים קיימת הזכות הזאת. אבל איך הם יכולים להצדיק הכחשה כזו? כפי שהחירות הזאת של העני הוגדרה, היא אינה זכות חיובית לקבל דבר מה, אלא זכות שלילית לאי התערבות.
לקריאה נוספת

ישעיהו ברלין, ארבע מסות על חירות (עברית: יעקב שרת), תל אביב: רשפים, תשל"א.
הערות שוליים

↑  Nozick, Robert (1975). Anarchy, state, and Utopia. Oxford : Blackwell. ISBN 0-631-15680-1
↑  Sterba, J.P., "From Liberty to Welfare" in Ethics: The Big Questions. Malden, MA : Blackwell, 1998. (page 238)
חסימות במידה אחידה

במתמטיקה, קבוצה של פונקציות היא חסומה במידה אחידה אם כל הפונקציות מהקבוצה חסומות על יד אותו קבוע. בשקילות, משפחת הפונקציה חסומה כאשר איחוד התמונות של כל הפונקציות השייכות לקבוצה הוא קבוצה חסומה. סדרת פונקציות  \{f_{n}\}_{n\in \mathbb {N} } היא חסומה במידה אחידה אם קבוצת כל הפונקציות שבסדרה חסומה במידה אחידה.
באנליזה פונקציונלית, משפט בנך-שטיינהאוס מספק תנאים מספיקים לחסימות במידה אחידה של  קבוצה של אופרטורים.
הגדרה פורמלית > הציר הממשי והמישור המרוכב

תהי  {\mathcal {F}}=\{f_{i}:X\to K,i\in I\}  משפחה של פונקציות עם  X קבוצה כלשהי,  I קבוצת אינדקסים ו- K שדה המספרים הממשיים או המרוכבים.   {\mathcal {F}} חסומה במידה אחידה אם קיים מספר ממשי  M כך שמתקיים:
\forall i\in I\,\forall x\in X:\,\,\,|f_{i}(x)|\leq M.
הגדרה פורמלית > מרחב מטרי

ביתר כלליות, אם  Y מרחב מטרי עם מטריקה  d, אז הקבוצה  {\mathcal {F}}=\{f_{i}:X\to Y,i\in I\}  נקראת חסומה במידה אחידה, אם קיים איבר  a\in Y ומספר ממשי  M כך שמתקיים  \forall i\in I\,\forall x\in X:\,\,\,d(f_{i}(x),a)\leq M.
דוגמאות

כל סדרת פונקציות אשר מתכנסת במידה שווה בתחום נתון היא חסומה במידה אחידה על התחום.
סדרת הפונקציות  f_{n}(x)=\sin nx\, כך ש- x ממשי ו- n שלם חסומה במידה אחידה על כל הישר הממשי; החסם הוא 1.
סדרת הנגזרות של הפונקציות מהדוגמה שלעיל, f'_{n}(x)=ncosnx, אינה חסומה במידה אחידה על כל הישר: סדרת הערכים  \{f_{n}'(2\pi )\} איננה חסומה.
ראו גם

פונקציה חסומה
קבוצה חסומה
משפט בנך-שטיינהאוס
טופה

עמודי טופה באגם מונו, קליפורניה
אבני טופה הן סוג של אבני גיר שנוצרות כאשר מינרלים של סידן פחמתי נושרים מתוך המים בנהרות או אגמים לא מחוממים. מעיינות חמים מחוממים גיאותרמית מייצרים לפעמים מרבצי פחמן דומים (אך פחות נקבוביים), הידועים כטרוורטין. טופה מכונה לפעמים טרוורטין (מטאוגן).
אין לבלבל אותו עם טרוורטין מעיינות חמים (תרמוגן). כמו כן, אין לבלבל טופה, שהיא אבן גירנית, עם טוף, סלע געשי נקבובי בעל אטימולוגיה דומה שלעיתים נקרא גם "טופה".
הערות שוליים

↑  Pentecost, A. (2005). Travertine. Dordrecht, Netherlands: Kluwer Academic Publishers Group. ISBN 1-4020-3523-3.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph162637
חלל הבטן

| --- | --- |

בתרשים: חללי הגוף
 שיוך:  abdominopelvic cavity 
 מיקום אנטומי:  בטן 
 מזהים
 לטינית (TA98):  cavitas abdominis 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A01.1.00.051 
 TA2 (2019):  128 
 FMA:  12266 
 קוד MeSH:  A01.923.047.025 
 מזהה MeSH:  D034841 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0230168 
 
חלל הבטן (באנגלית: Abdominal cavity) הוא החלל הגדול ביותר בגוף האדם וברוב בעלי החיים. בחלל זה, נמצאים איברים פנימיים רבים.
את החלל תוחמים ארבעה גבולות: הגבול העליון מצוי מתחת לסרעפת, הגבול התחתון באגן הירכיים, הגבול הקדמי מצוי בשרירי הבטן, וגבולו האחורי של החלל מצוי בעמוד השדרה. בחלל הבטן ישנן חמש מערכות עיקריות: מערכת השתן, מערכת העיכול, מערכת הדם, מערכת הלימפה ומערכת ההפרשה הפנימית (האנדוקרינית). לדוגמה, בלוטות יותרת הכליה הן חלק ממערכת ההפרשה הפנימית אשר משגיחה על סביבה פנימית קבועה בגוף.
איברים

האיברים העיקריים הנכללים בחלל הבטן הם הקיבה, המעי הדק, המעי הגס, הכליות, הטחול, הכבד, התריסריון, כיס המרה, הלבלב והתוספתן. דרך חלל הבטן עובר אבי העורקים, נהוג גם לקרוא לו אבי העורקים הבטני והוא מתפצל לעורקים קטנים יותר המספקים דם לכל איברי חלל הבטן. את האיברים עוטף קרום הצפק.
הצפק

הצפק הוא שק אנדותליאלי בעל עמידות גבוהה בפני זיהומים. במקרה של זיהום, התאים הבלעניים (פגוציטים) מעכלים את החיידקים והנגיפים המזוהמים. הצפק הוא קרום נסיובי דו-שכבתי שמרפד את דפנות חלל הבטן ועוטף את איברי הבטן. הצפק נחלק לשני חלקים. שכבה המצויה בדפנות הבטן ושכבה העוטפת את איברי הבטן השונים. בין שתי השכבות יש מרווח המכיל קרום נסיובי, קרום חלק ושקוף שמרפד חללים גדולים מסוימים בבטן. בנוסף, נוזל מאפשר אי חיכוך של האיברים בתוך החללים שלהם. בצפק נמצאים רשת כלי דם נימיים וכלי לימפה רבים.
אנטומיה ופיזיולוגיה

מקובל בתחום הרפואה לחלק את הבטן לארבעה חלקים. החלוקה לרבעים של הבטן מקלה על הרופא והחובשים, להבין בצורה שהיא לרוב מדויקת, מה הוא מקור הכאב.
רביע שמאלי עליון (LUQ) – החלק השמאלי של הכבד, טחול, זנב הלבלב, קיבה, כליה שמאלית, המעי הגס הרוחבי.
רביע ימני עליון (RUQ) – החלק הימני של הכבד, כיס המרה, ראש הלבלב, כליה ימנית, המעי הגס הרוחבי, התריסריון וחלק מהמעי הדק.
רביע שמאלי תחתון (LLQ) – החלק השמאלי של המעי הדק, המעי הגס היורד, את המחצית השמאלית של מערכת הרבייה הנשית, ואת השופכן השמאלי.
רביע ימני תחתון (RLQ) – החלק הימני של המעי הדק, המעי הגס העולה (המעי האטום), תוספתן, את החצי הימני של מערכת הרבייה הנשית, ואת השופכן הימני.
ראו גם

גוף האדם
מערכת העיכול
הערות שוליים

↑  אנטומיה ופיזיולוגיה של הגוף - מזור, באתר www.medical-marketing.co.il
↑  Mapping the Body | Boundless Anatomy and Physiology, courses.lumenlearning.com
↑  כירורגיה של הצפק - מבוא - Peritoneal surgery - introduction – ויקירפואה, באתר www.wikirefua.org.il
↑  Infomed.co.il, Infomed
↑  Infomed.co.il, Infomed
↑  Mapping the Body | Boundless Anatomy and Physiology, courses.lumenlearning.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A01.1.00.051 
חלוקה לרבעים של חלל הבטן
חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים

ערך זה עוסק בחיסונים נגד פוליו (IPV ו-OPV). אם התכוונתם למכשיר הרפואי IPV, ראו .
| --- | --- |

 בטיחות
 מעמד חוקי:  כן
 דרכי מתן:  הזרקה או בליעה
 מזהים
 קוד ATC:  J07BF01, J07BF03, J07BF 
 
סאלק באוניברסיטת פיטסבורג, 1955, לאחר הכרזת החיסון כבטוח
קיימים שני סוגי חיסונים המשמשים כדי להילחם במחלת שיתוק ילדים (פוליו) – האחד, נגיף פוליו בלתי פעיל הניתן באמצעות זריקה (IPV – Inactivated poliovirus vaccine) והשני, נגיף פוליו מוחלש אותו יש לבלוע (OPV – Oral polio vaccine). ארגון הבריאות העולמי ממליץ לכל הילדים להתחסן באופן מלא נגד פוליו.
בעבר (עד שנות ה-50) היה שיתוק הילדים מהמחלות הנפוצות בעולם, והביא למותם של רבים. בעקבות פיתוח החיסון נגד המחלה בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20, נעלמה המחלה ממרבית האזורים ברחבי העולם, כאשר מספר המקרים של שיתוק ילדים ירד מ-350,000 לשנה בשנת 1988 ל-33 בשנה בשנת 2018.
חיסון הפוליו הראשון שפותח היה חיסון ה-IPV אשר פותח על ידי יונה סאלק ונכנס לשימוש בשנת 1955. החיסון ה-OPV פותח על ידי אלברט סייבין ונכנס לשימוש בשנת 1961. החיסונים נכללים ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי אשר מכילה את התרופות הנחשבות כיעילות ביותר והבטיחותיות ביותר עבור מערכת הבריאות.
תופעות לוואי

התרכיב המוחלש עלול לעיתים נדירות לגרום אצל המקבל, או אנשים בלתי מחוסנים בסביבתו, למחלת הפוליו. במקרה כזה, כמו במחלה הרגילה, חלק מהנדבקים עלולים ללקות בשיתוק. סיכון זה נמנע על ידי מתן התרכיב המומת (בזריקה) לפני מתן התרכיב המוחלש.
מין הצד השני, מחקרים שונים מצביעים על יתרונותיו של החיסון ה-OPV במניעת הדבקה ויראלית נוספת מלבד הפוליו. בין היתר הוערכה יעילותו באחת הבדיקות במניעת סיבוכים של שפעת, והוערך שהוא הפחית את התמותה מהמחלה פי 3.8 בממוצע. בנוסף, חיסון ה-OPV נמצא כמסייע גם לטיפול בנגיפי הרפס ובמידה מסוימת גם בשיפור יכולת הגוף בהתמודדות עם תאים סרטניים.
חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים ברחבי העולם > בישראל

בשנים 1949–1955 התפרצה מגפת פוליו בישראל ואובחנו מאות מקרי שיתוק בשנה. כך, על רקע ההצלחה של החיסון בארצות הברית, החל מיזם ארצי של מתן חיסון, אולם מכיוון שהחיסון לא היה זמין לקנייה, החלו לייצרו במעבדה ביפו. בשנת 1957 החלו במתן חיסון IPV (מומת) לילדים בטווח הגילאים 4 חודשים עד 4 שנים. הצלחת החיסון בהורדת התחלואה הייתה ברורה, ובמרבית השנים ירדו מקרי השיתוק שנמדדו בעשרות אחוזים, אולם עדיין לא הצליח למנוע מגפה בשנים 1958 ו-1961, אולי בגלל עוצמת חיסון נמוכה ואולי בגלל זן מסוים של פוליו שתקף במזרח התיכון באותן השנים.
בעקבות העלייה במקרי השיתוק של שנת 1961 הוחלף החיסון ל-OPV (מוחלש) והירידה במקרי התחלואה הייתה דרמטית (עצירת מקרי השיתוק על 208 בשנת 1961, וירידה לשפל חסר תקדים של 16 מקרים בלבד בשנת 1962). שגרת החיסונים שהונהגה משנות ה-60 עד שנות ה-80 שמרה הצליחה למנוע את מרבית התחלואה אולם לא למגר את המחלה כליל: בשנות ה-50 התחלואה נעה בין 29 שיתוקים בתקופת החיסון לבין 1,597 בשיא המגפה, בשני העשורים שלאחר תחילת השימוש ב-OPV התחלואה נעה בין מקרים אחדים ל-34 בכל שנה, ובשנות ה-80 עמדה על 0–5 מקרים בשנה.
בין השנים 1971–1988 דווח בישראל על 9 מקרי שיתוק בעקבות החיסון. בשנת 1982 הוחלט לנסות מדיניות חיסון חדשה בנפת חדרה, שסבלה באופן יחסי ממקרי שיתוק רבים לאורך השנים, ובנפת רמלה שהייתה בעלת מאפיינים שונים ושימשה כקבוצת ביקורת. המטרה הייתה לבחון את השימוש בחיסון IPV מחוזק, שהצטברו לגביו נתונים מבטיחים ממספר מדינות. בשנת 1988 הופיעו כמה מקרי שיתוק בחדרה ובאזורים נוספים, אולם התברר שאלו לא התרחשו בקרב מחוסני ה-IPV המחוזק אלא בחיסון הקודם.
ב-1989 הוכנס לתוכנית השגרתית בישראל מתן חיסון מומת לפני החיסון החי המוחלש ומאז לא אירע אף מקרה שיתוק בין מקבלי החיסון, אך נוכח הסיכון האפשרי הוחלט על הוצאתו משגרת החיסונים. ביוני 2005 הוחלט על שינוי במדיניות החיסונים וחיסון OPV הוצא משימוש, בדומה לארצות הברית והוחלט לחסן רק עם הנגיף המומת. חיסון זה ניתן מאז באופן שגרתי בגילאים חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה ובהמשך לילדי כתות ב’ בבתי הספר.
חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים ברחבי העולם > בארצות הברית

בארצות הברית החיסון זה ניתן באופן שגרתי בגילאים חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה ולבסוף בין הגילאים 4 ל-6.
בארצות הברית נעשה בעיקר שימוש בחיסון ה-IPV של סאלק וזאת משום שהשמש בחיסון ה-OPV של סאבין הופסק בשנת 2000.
עלות פיתוח החיסון

העלות הסיטונאית של החיסון היא כ-25 סנט לכל מנה של חיסון ה-OPV נכון ל-2014. הארגון "Global Alliance for Vaccines and Immunization" (אנ') מספקת את החיסון למדינות מתפתחות תמורת 0.75 אירו (כ-88 סנט) לכל מנה של החיסון. בארצות הברית מנה של חיסון ה-IPV עולה בין 25 ל-50 דולרים.
תפיסות מוטעות

בפקיסטן התגבשה תפיסה מוטעית אשר פופולרית למדיי לפיה החיסון מכיל מרכיבים שנחשבים לפי המוסלמים לחראם ויכולים לגרום לאימפוטנציה ואי פוריות אצל בנים, ועל כן הורים רבים בפקיסטן בוחרים שלא לחסן את ילדיהם.
ראו גם

שיתוק ילדים
הערות שוליים

↑  Konstantin Chumakov, Christine S. Benn, Peter Aaby, Shyamasundaran Kottilil, Robert Gallo, Can existing live vaccines prevent COVID-19?, science, ‏12 Jun 2020
1 2 3 4  מיכל טביביאן מזרחי, ההתמודדות עם מחלת הפוליו בישראל, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 2007, עמ' 4-2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560732605171  LCCN: sh85104276 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
חיסון נגד פוליו בישראל בשנות ה-50
התפשטות מחלת שיתוק הילדים ב-2006
♦ מדינות בהן המחלה נפוצה
♦ מדינות בהן מתגלה המחלה לעיתים נדירות
♦ מדינות בהן ישנו סיכון גבוה שהמחלה תחזור
גלעד עמית

| --- | --- |

מפקד חטיבת שומרון, גלעד עמית, באזכרה של הרב איתם ונעמה הנקין, 2016
 לידה:  30 במאי 1978 (בן 46) יסוד המעלה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-נובמבר 1996
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד פלס"ר 401  מפקד גדוד "עוטף אילת"  מפקד גדוד 50  נספח צה"ל במארינס  מפקד חטיבת שומרון  קצין אג"ם של פיקוד המרכז  נספח זרוע היבשה בארצות הברית
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן
 
גלעד עמית (נולד ב-30 במאי 1978) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש נספח זרוע היבשה בארצות הברית. קודם לכן שימש קצין אג"ם של פיקוד המרכז, מפקד חטיבת שומרון, נספח צה"ל במארינס ומפקד גדוד 50.