stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארל האוסהופר
ביוגרפיה

האוסהופר נולד במינכן שבבוואריה למשפחה של אמנים וחוקרים, אביו היה פרופסור לכלכלה. עם סיום לימודיו בתיכון פנה לקריירה צבאית. בשנת 1896, התחתן עם מרתה מאיירס דוס (1946–1877) שאביה היה יהודי, ונולדו להם שני בנים אלברכט והיינץ. הוא המשיך להתקדם בצבא הקיסרות הגרמנית בקריירה מקצועית, ולמד באקדמיה למלחמה בבוואריה.
בשנת 1908 נשלח עם אשתו מטעם הצבא הגרמני לטוקיו, יפן, נפגש עם בכירים בשלטון ובכוחות המזוינים היפניים. האוסהופר למד את הרעיונות הצבאיים והאסטרטגיים היפניים, ולימד אותם על הרעיונות המדיניים והצבאיים של גרמניה לאחר כשנתיים הם חזרו לגרמניה. ביפן, הוא נוכח לדעת שהמפלגות הפוליטיות, שלא כמו במערב, מתבססות על אגדות עם עתיקות. האגודה החזקה ביותר נקראה "אגודת הדרקונים השחורים", ולימים היא השתלטה על כל מנגנוני השלטון ביפן.
במלחמת העולם הראשונה הוא הגיע לדרגת גנרל, ופיקד על חטיבת מילואים בחזית המערבית. בתקופה זו נוצרה ידידות בינו לבין רודולף הס, אז חייל צעיר בגדוד ליסט. הס נכבש ברעיונותיו הגאופוליטיים של האוסהופר בדבר דם ואדמה לפיו עליונותו של הגזע הארי תלויה במרחב מחיה עבור העם הגרמני.
לאחר תבוסת גרמניה במלחמה, קיבל האוסהופר משרה של מרצה באוניברסיטת מינכן (1921) ולימד בה עד פרוץ מלחמת העולם השנייה. האוסהופר נעשה חוקר בתחומי הפוליטיקה והגאוגרפיה. הוא האמין כי חוסר הידע הגאוגרפי והמודעות הגאופוליטית של הגרמנים, הייתה גורם מרכזי לתבוסתה במלחמה, ולכן פנה לנסח את רעיונותיו בתחום הגאופוליטיקה.
באותה תקופה הצטרף האוסהופר לרודולף פון זבוטנדורף, שהקים את אגודת תולה. בדומה לאגודת הדרקונים השחורים ביפן, גם אגודת תולה דגלה בהתפשטות בעזרת כוח צבאי. בשנת 1919 הצטרף רב"ט בדימוס אדולף היטלר למפלגת הפועלים הגרמנית, שהוקמה במקור כזרוע פוליטית של האגודה בבוואריה, ועד מהרה הפך את המפלגה למפלגה הנאצית.
לאחר עליית הנאצים לשלטון, הפך האוסהופר ליועצו הקרוב של רודולף הס, שכיהן בתקופה זו כסגן הפיהרר. ידידותם של האוסהופר ורודולף הס, הגנה על אשתו של האוסהופר שהייתה חצי יהודייה מצד אביה. יחד עם רודולף הס, החזיק בדעה שעל גרמניה לכונן הסכם שלום עם בריטניה משום שאין בכוחה של גרמניה להילחם בשתי חזיתות. האוסהופר גם יצר קשרים עם האצולה הבריטית ועם בכירים בארצות הברית.
לאחר שבשנת 1938 מונה ידידו הטוב יואכים פון ריבנטרופ לשר החוץ, פעל האוסהופר לצירופה של יפן למדינות הציר. במאי 1941, לאחר טיסתו של הס לבריטניה כדי לכונן הסכם שלום עם הבריטים, סר חינו של האוסהופר, והוא הורחק מחוגו הפנימי של היטלר.
בשנת 1944 נעצר האוסהופר על ידי הגסטפו ונשלח למחנה הריכוז דכאו בעקבות מעורבות בנו אלברכט האוסהופר בקשר העשרים ביולי. לאחר המלחמה, הובא האוסהופר למינכן כדי להתעמת עם הס במשפטי נירנברג.
בשנת 1946, כשהוא בן 76, התאבדו האוסהופר ואשתו בביתם במינכן.
הערות שוליים

↑  Spang, Christian W., "Karl Haushofer Re-examined – Geopolitics as a Factor within Japanese-German Rapprochement in the Inter-War Years?" C. W. Spang, R.-H. Wippich (eds.), Japanese-German Relations, 1895–1945. War, Diplomacy and Public Opinion. (Routledge, London/New York: 2006) pp. 139–157.
↑  Walsh, Edmund A. "The Mystery of Haushofer" Life(September 16, 1946) pp. 107–120
"

Germany: Haushofer's Heritage". Time. March 25, 1946. Retrieved 2012-09-09.
↑  Saul Bernard Cohen (2003). "Geopolitics of the World System" Rowman and Littlefield Publishers Inc. pp. 21–23.
↑  Heske, Henning, "Karl Haushofer: his role in German politics and in Nazi politics," Political Geography 6 (1987), pp. 135–144.
↑  Walsh, Edmund A. Total Power: A Footnote to History. Doubleday & Company, Inc., Garden City, New York: 1949
↑  Dorpalen, Andreas.The World of General Haushofer: Geopolitics in Action (New York: Farrar & Rinehart, 1942)
↑  Mattern, Johannes, Geopolitik: Doctrine of National Self-Sufficiency and Empire, The Johns Hopkins Press, Baltimore: 1942
↑  נושא מידת השפעתו של האוסהופר על מדיניותו של היטלר, נושא שיש לגביו חילוקי דעות בין הכותבים על היטלר. ראה:

Berzin, Alexander. "The Nazi Connection with Shambhala and Tibet" (May 2003)

FitzGerald, Michael. Storm Troopers of Satan (Robert Hale, 1990)

FitzGerald, Michael. Adolf Hitler: A Portrait (Spellmount, 2006)

Sklar, Dusty. The Nazis and the Occult (Dorset Press, 1977)

Webb, James. The Occult Establishment (Richard Drew, 1981)
↑  Walsh (1949) pp. 16,35,40
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276294405171  PLWABN: 9810694778205606  BIBSYS: 2080345  BNE: XX965766  BnF: cb12688189x (data)  CiNii: DA0294917X  GND: 118547119  ICCU: IEIV043218  ISNI: 0000 0001 0896 1971  LCCN: n88002753  LNB: 000007394  NDL: 00522459  NKC: jx20060831009  NLA: 35786118  NLG: 141475  NSK: 000582446  NTA: 068428278  RERO: 02-A003353848  SNAC: w65m6pqj  SUDOC: 080745075  Trove: 1087185  VcBA: 495/194088  VIAF: 46883699   WorldCat (עם VIAF): 46883699 
"אסיה המתעוררת", 1926. מפרסומיו של קארל האוסהופר
חלוקת העולם לתחומי השפעה בין גרמניה, יפן, ארה״ב וברית המועצות, על פי התאוריה הגאופוליטית של האוסהופר
קארל האוסהופר ורודולף הס
מרקושוב

| --- | --- |
סמל מרקושובסמל מרקושוב

כנסייה משנת 1608 במרקושוב
 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  פולאווי
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,155 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  51°22′N 22°16′E﻿ / ﻿51.367°N 22.267°E﻿ / 51.367; 22.267
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטימרקושוב(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטימרקושוב(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהמרקושוב(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביהמרקושוב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מרקושוב (בפולנית: Markuszów) הוא כפר במחוז פולאווי שבפרובינציית לובלין בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1317, ובשנת 1330 הוענקו לו זכויות עיר, שחודשו והורחבו במאות ה-16 וה-17. בעקבות מרד ינואר ניטל מהיישוב מעמדו העירוני.
יהודי מרקושוב

התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא מהמאה ה-17, ובשנת 1681 קיבלו היתר לבניית בית כנסת ביישוב.
בעיר פעלו האדמו"רים רבי אברהם משה ויינטרוב ובנו רבי יהושע עוזיאל.
בין מלחמות העולם נמנו ביישוב למעלה מ-1,000 יהודים, רוב תושביו, והתקיימה בו פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. בעיירה פעלה קבוצה של חסידות מרקישוב.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליישוב מאות פליטים יהודים. ב-11 בספטמבר 1939 נכבש הכפר בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיו גזירות שונות, ובהן גיוס לעבודות כפייה.
במאי 1941 רוכזו יהודי הכפר בגטו שהוקם בו, אליו הגיעו פליטים יהודים נוספים, ואשר כעבור מספר שבועות ננעלו שעריו. באפריל 1942 גורשו מהגטו כ-500 קשישים וחולים יהודים למחנה ההשמדה סוביבור. במקביל הועברו לגטו שבכפר יהודים שגורשו מסלובקיה, ומספר יושביו הגיע לכ-1,500 איש. ב-9 במאי 1942 שולחו כל יושבי הגטו לסוביבור, תוך רצח חולים וקשישים בשעת האקציה.
כחמישים צעירים יהודים מהכפר שהצליחו להימלט ליערות הסביבה הקימו יחידות פרטיזנים שפעלו באזור היישוב.
הנצחה

בבית העלמין בחולון יש את אנדרטת הזיכרון לקורבנות העיירה
קיים ספר מתורגם "חורבנה וגבורתה של העיירה מרקושוב" שנכתב במקור ביידיש על ידי בני העיירה ששרדו
קובי כהן-הטב

| --- | --- |

 לידה:  25 ביוני 1965 (בן 59) ירושלים 
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (2001) 
 מוסדות:  אוניברסיטת בר-אילן (1 באוקטובר 2005) 
 lisa.biu.ac.il/node/1254
 
קובי כהן-הטב (נולד ב-25 ביוני 1965) הוא גאוגרף-היסטורי ומכהן כפרופסור חבר לגאוגרפיה-היסטורית של ארץ-ישראל בעת החדשה וכראש המחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה ע"ש מרטין (זוס) באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה

כהן-הטב נולד בירושלים. אביו הוא ד"ר דניאל י. כהן, שניהל את 'הארכיון המרכזי לתולדות העם היהודי' בירושלים במשך קרוב לשלושים שנה (1986-1957). את לימודי התואר הראשון השלים במחלקה לגאוגרפיה ובמחלקה ללימודי המזרח-התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. הלימודים לתאריו המתקדמים היו במחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה זו. עבודת הדוקטור שלו, בהנחיית פרופ' יהושע בן-אריה ופרופ' יוסי כץ עסקה בנושא 'התפתחות תשתית התיירות בירושלים בתקופת השלטון הבריטי, 1917-1948'. בשנת 2001 -2002 שהה כהן-הטב בשנת פוסט-דוקטורט באוניברסיטת יורק ובאוניברסיטת טורונטו.
כהן-הטב החל ללמד במחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן בשנת 2004. הוא ייסד ועמד מספר שנים בראש המסלול ללימודי תיירות במכללה האקדמית 'הדסה' ירושלים ובין השנים 2009–2011 כיהן כדיקן הסטודנטים במכללה.
כהן-הטב מתמחה בתולדות ארץ-ישראל בעת החדשה (שלהי התקופה העות'מאנית ותקופת המנדט הבריטי) בעיקר מהזווית הגאוגרפית-היסטורית. מחקריו עוסקים בתחומי מחקר הנוגעים בעלייה לרגל ותיירות לארץ-ישראל, מקומות קדושים, שימור ותיירות בערים היסטוריות, לאומיות ועיצוב המרחב הארץ-ישראלי, ערי קיט, הכותל המערבי ועיצובו לאחר מלחמת ששת הימים, ויחסי הגומלין שבין הציונות והים בעת החדשה.
כהן-הטב מתגורר בירושלים עם אשתו מיכל ולהם ארבעה ילדים. הוא ממייסדי קהילת 'הקהל' – מניין שוויוני 'בקעה' בירושלים וחובב ריצה.
פרסומים ומחקרים בולטים > ספרים

לתור את הארץ – התיירות בארץ-ישראל בתקופת המנדט. ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2006. 285 עמ'.
Cohen-Hattab, Kobi & Shoval, Noam (2015), Tourism, Religion and Pilgrimage in Jerusalem. London: Routledge. 206 pp.
קובי כהן-הטב, המהפכה הימית: אחיזת היישוב היהודי בים ובחופי ארץ-ישראל, 1948-1917. ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2019. 365 עמ'.
Cohen-Hattab, K (2019). Zionism’s Maritime Revolution: The Yishuv’s Hold on the Land of Israel’s Sea and Shores, 1917–1948, Berlin/Boston: De Gruyter, 335 pp
Cohen-Hattab, kobi & Doron Bar (2020), The Western Wall: The Dispute over Israel's Holiest Jewish Site, 1967–2000, Leiden, The Netherlands: Brill, 225 pp.
פרסומים ומחקרים בולטים > ספרים בעריכתו

כהן-הטב, ק., זלצר, א., בר, ד. (2011), עיר בראי מחקרה: מחקרים בגאוגרפיה-היסטורית תרבותית של ירושלים לדורותיה, הוצאת מאגנס ומכון שכטר למדעי היהדות, ירושלים. 350 עמ'.
פרסומים ומחקרים בולטים > מבחר מאמרים

כהן-הטב, ק.(2014), 'ועדת המים' והניצנים הראשונים לתרבות ימית-ציונית בארץ-ישראל בראשית תקופת השלטון הבריטי', ישראל (22), עמ' 71-45.
כהן-הטב, ק., ונוי, ח., (2013), 'בין מקום לטקסט: חלקו של השמש פריימן בעיצוב משמעותו של קבר רחל', קתדרה, 148, עמ' 142-109.
כהן-הטב, ק., ובר, ד. (2011), 'ירושלים בין צליינות לתיירות: מסורת וחידוש בקרב המבקרים הנוצרים בשלהי התקופה העות'מאנית', בתוך: ק. כהן-הטב, א. זלצר, ד. בר (עורכים), עיר בראי מחקרה: מחקרים בגאוגרפיה-היסטורית תרבותית של ירושלים לדורותיה, הוצאת מאגנס ומכון שכטר למדעי היהדות, ירושלים, עמ' 148-126.
כהן-הטב, ק. ולויה א. (2009), 'מסכסוך מקומי לעימות לאומי: המאבק על זכויות הדייג בכנרת בתקופת המנדט הבריטי', קתדרה, 131, עמ' 116-91.
כהן-הטב, ק. (2007), 'בניית הזהות הלאומית בירושלים המערבית בעשור הראשון למדינת ישראל', ציון, 72(2), עמ' 217-189.
כהן-הטב, ק. (2000), 'יזמות, תכנון עירוני ופיתוח מרחבי: הקמת שוק מחנה-יהודה בירושלים בתקופת השלטון הבריטי (1948-1917)", בתוך: ר' אהרנסון וש' שטמפפר (עורכים), יזמות יהודית בעת החדשה: מזרח אירופה וארץ-ישראל, הוצאת מאגנס, ירושלים, עמ' 163-137.
Cohen-Hattab, K. and A. Kohn. 2015. “Tourism Posters in the Yishuv Era: Between Zionist Ideology and Commercial Language.” Journal of Israeli History 34 (1): 69–91.
Cohen-Hattab, K. 2015. “The Test of Maritime Sovereignty: The Establishment of the Zim National Shipping Company and the Purchase of the Kedmah, 1945–1952.” Israel Studies 20 (2): 110–134.
Cohen-Hattab, K. 2013. “Public Involvement and Tourism Planning in a Historic City—The Case of the Old City of Jerusalem.” Journal of Heritage Tourism 8 (4): 320–336.
Cohen-Hattab, K. (2010), 'Struggles at Holy Sites and Their Outcomes: The Evolution of the Western Wall Plaza in Jerusalem', Journal of Heritage Tourism, 5 (2), pp. 125-139.
Cohen-Hattab, K. and N. Shoval. 2007. “Tourism Development and Cultural Conflict: The Case of “Nazareth 2000.”’ Social & Cultural Geography 8 (5): 701–717.
Cohen-Hattab, K. 2004. “Zionism, Tourism, and the Battle for Palestine: Tourism as a Political-Propaganda Tool.” Israel Studies 9 (1): 61–85.
Cohen-Hattab, K. 2004. “Historical Research and Tourism Analysis: The Case of the Tourist-Historic City of Jerusalem.” Tourism Geographies 6 (3): 279–302.
Cohen-Hattab, K. and N. Shoval. 2001. “Urban Hotel Development Patterns in the Face of Political Shifts.” Annals of Tourism Research 28 (4): 908–925.
קהילת פני מנחם

|  שורשים, סיווג והנהגה |
| --- | --- |
 דת:  יהדות 
 זרם:  יהדות אורתודוקסית 
 ענף:  יהדות חרדית
 קבוצה:  תנועת החסידות
 מקור השם:  רבי פינחס מנחם אלתר
 התפלג מ:  חסידות גור
 מקום ייסוד:  ירושלים
 תאריך ייסוד:  שמחת תורה ה'תש"ף
 מייסד:  הרב שאול אלתר
 אדמו"ר:  שאול אלתר 
 
קהילת פני מנחם (אנשיה מכנים את עצמם גם גור תורה) היא קהילה של פלג בחסידות גור, בהנהגת הרב שאול אלתר. היא נקראת על שם אביו, רבי פינחס מנחם אלתר, מחבר ספר "פני מנחם".
רקע

בשנת תשנ"ג, לאחר שרבי פינחס מנחם מונה לאדמו"ר, הוא מינה את בנו הרב שאול לראש ישיבת שפת אמת. לאחר פטירת רבי פנחס מנחם אלתר בשנת תשנ"ו (1996), מעט חסידים לא קיבלו באופן מוחלט את מרותו של ממלא מקומו, רבי יעקב אריה אלתר. הם ראו ברב שאול את רבם, והתייחסו אליו כסמכות קודמת אף לאדמו"ר. עובדה זו גרמה למתחים בינו לבין האדמו"ר.
בשנת תשס"ג שינה האדמו"ר מגור רבי יעקב אריה אלתר את שיטת הלימוד ללימוד בבקיאות. בשנת תשע"ו, בעקבות רפורמה בישיבות גור, נסגרה הישיבה שבראשה עמד.
ביולי 2019 תמך הרב שאול אלתר, עם הרב מנדל שפרן, במכתב בזכותו של חסיד גור אמריקאי לתבוע בדין תורה עניין שבמחלוקת בינו לבין החסידות ומחה נגד האלימות והחרם שהופעלו נגד אותו עסקן. מכתב זה נתפס בקרב אנשי הזרם המרכזי בחסידות כחתירה נגד סמכות האדמו"ר והדבר הוביל להחרפת המתיחות. בהמשך לא הוזמן הרב אלתר לחתונת נכדו של האדמו"ר מגור, מה שסומן ככוונה לדחוק אותו לעזוב את החצר.
הקמת הקהילה

בסוכות תש"ף (אוקטובר 2019), לאחר ניסיון פיוס שכשל בינו ובין האדמו"ר מגור, ולאחר שנודע כי אנשי הרב אלתר שכרו מבנה גדול כדי לקיים בו את תפילות חג שמחת תורה, הוכרז בבתי הכנסת של גור כי מי שישתתף בתפילות החג בבית הכנסת של הרב אלתר מנתק את עצמו מכל מוסדות החסידות. במהלך החג השתתפו כ-120 מחסידי גור בתפילות ובהקפות הנפרדות, ולאחריו הוכרז על הקמת קהילה נפרדת מהחסידות המרכזית.
בעקבות הפילוג, חסידיו הקימו בחשוון תש"ף בתי כנסיות, כוללים ומוסדות חינוך, וכן את ישיבת פני מנחם בירושלים.
אנשי חסידות גור הגיבו בפיטורים של תומכי הרב שאול אלתר ובסילוק ילדיהם ממוסדות. כחודשיים לאחר מכן הכריזו בבתי המדרש של חסידות גור על הוראה לנתק כל קשר עם תלמידי הרב שאול. נאסר להשתתף בשמחותיהם או להזמינם לשמחות, מלבד קרובי משפחה בדרגה ראשונה שאף הם לא הותרו בכך אלא "כשאין מנוס". תומכי הרב שאול אלתר סבלו גם מאלימות. בספטמבר 2020 פרסם מנהל מוסדות כלל חסידיים באשדוד כי נציג חסידי גור בעירייה איים עליו שלא יקבל למוסדות את בני הפורשים. בחסידות גור טענו שהנציג פעל על דעת עצמו.
בסוף אוקטובר 2021 הודיעו אנשי הקהילה על מסע מיוחד של הרב שאול אלתר לארצות הברית במשך שבועיים, וציינו שאביו הפני מנחם קיים מסע דומה בשנת תשנ"ד, לאחר מינויו לאדמו"ר. בטיש שערך בסעודה שלישית בבורו פארק בתוך אוהל ענק שהוקם במיוחד לאירוע השתתפו בה יותר מ-15 אלף חסידים ואוהדים[דרוש מקור].
במאי 2022 במהלך תפילת קבלת שבת בבית המדרש החדש התאספו מחוץ לבית המדרש המון זועם מחסידי גור, הרב ובני קהילתו נאלצו להתבצר בבניין, במהלך הלילה ולמחרת הכו חסידי גור במספר מוקדים בארץ את החסידים הפורשים ופצעו רבים מהם, כמו כן השחיתו רכוש רב השייך לקהילת הפורשים תוך כדי חילול שבת, פעולות אלו גרמו לרבנים ואדמו"רים מפורסמים לצאת נגדם.
מוסדות הקהילה

מוסדות הקהילה כוללים ישיבה גדולה בשכונת רוממה בראשות הרב מנחם מנדל שפרן, ישיבה קטנה בשכונת רמות פולין בראשות אחיו, הרב דניאל חיים אלתר, תלמוד תורה "פני מנחם" בשכונת מקור ברוך, בית מדרש מרכזי ברחוב יוסף זיו בירושלים, שני בתי כנסיות בבני ברק, באשדוד בחיפה ובלונדון אחד בכל עיר, תלמוד תורה לכיתות הנמוכות וארבעה בתי כנסיות בבית שמש, וכוללי אברכים בבית שמש, אשדוד, ירושלים, בני ברק, וחיפה.
בערב תשעה באב תשפ"ג נהרס בית הכנסת "פני מנחם" באשדוד. המבנה הוקם מחדש ונחנך ביום ב' אדר לאחר מכן בהשתתפותו של הרב אלתר.
הרב אלתר מוסר שיעורים שבועיים בעיון בישיבה הקטנה ובישיבה הגדולה. כמו כן מונה הקהילה מוסדות בארצות הברית ובהן תלמוד תורה "יגדיל תורה" בית ספר לבנות "בנות פערל" ישיבה לצעירים "פני מנחם" וכולל אברכים "פני מנחם", וכן חמשה בתי כנסיות בבארא פארק, בית כנסת נוסף בסטטן איילענד, ושני בתי כנסיות בלייקווד, וכמו כן מונה הקהילה בית כנסת בלונדון.
בנובמבר 2020 הקהילה מנתה כ-400 משפחות. נכון לאוגוסט 2023 הקהילה מנתה על פי הערכות שונות 500 משפחות בישראל, לצד מאות נוספות בחו"ל. על פי אלפון הקהילה הרשמי שיצא לאור בינואר 2024, הקהילה מונה 550 משפחות בישראל, כ-450 בארצות הברית וכ-60 באירופה. לפי ההערכות קיימות עוד משפחות רבות שהיו רוצות לעבור אל הקהילה, אך מנועות מחמת סנקציות חברתיות וכלכליות המוטלות על ידי אנשי האדמו"ר הרב יעקב אריה אלתר. אלו שמזדהים עם הרב שאול אלתר בליבם, אך עדיין משתייכים כלפי חוץ לרב יעקב אריה אלתר, מכונים "אנוסים".
ביוני 2021 יצא הרב אלתר בקמפיין מימון המונים למוסדות הקהילה. הקמפיין שבר שיא ישראלי כאשר גייס 51 מיליון ש"ח בתוך יממה וחצי.
בקהילה פועלת מערכת להפצת שיעורי תורה של רבני הקהילה בשם "דבר אמת", המערכת מפיצה גיליון שבועי בדואר האלקטרוני שמציג את שיעוריו ומאמריו של הרב אלתר לצד שיעורים ודרשות של רבנים מהקהילה, עדכונים שוטפים מחיי הקהילה ופינת ארכיון של מורשת בית גור. המערכת הוציאה גם מגזין חצי-שנתי נרחב העוסק במורשת בית גור עם פינת סקירה קלה על התפתחות הקהילה. פעם בשנה לרגל שמחת תורה הופק כתב עת תורני בשם "שמחת תורה". הקובץ לשנת תשפ"ד טרם יצא לאור.
מנהיגות הקהילה

הרב שאול אלתר – מנהיג הקהילה, אך מסרב שיכנו אותו אדמו"ר והוא מכונה "ראש הישיבה".
הרב בצלאל וקסלשטיין – רב הקהילה
הרב מנחם מנדל שפרן – ראש הישיבה הגדולה
הרב דניאל חיים אלתר – ראש הישיבה הקטנה
הרב משה פוגל – רב חסידי גור באמריקה
נחמן וידיסלבסקי – מנכ"ל המוסדות
השתייכות פוליטית

בבחירות לרשויות המקומיות 2024 השתלבה הקהילה באופן רוחבי אל תוך סיעת שלומי אמונים ותמכה במועמדיה בירושלים, בית שמש ואשדוד.
בבני ברק הקימה הקהילה מפלגה עצמאית 'טובת העיר' בראשות עו"ד הרב שלמה אלבוים. הרשימה זכתה לכ-4,000 קולות והכניסה את מועמדה למועצת העיר בני ברק.
הערות שוליים

↑  כך גם שמה של אחת העמותות של הקהילה גור תורה ע"ר, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  יוסף גרינבוים, הגר"ש אלתר נפרד בשיחה מיוחדת מתלמידי ישיבת שפת אמת • האזינו, באתר חרדים10, 25 בפברואר 2016
↑  קובי רוזן, ‏הגר"ש אלתר מגבה את העסקן שהוחרם ו'מוחה על הטרור', באתר כיכר השבת, 11 ביולי 2019
↑  ככה ייעשה לחסיד גור המרדן?, נבדק ב-2020-07-09בדף הפייסבוק של כאן 11
↑  שאול כהנא, ‏פגישה ומגעים בין חסידות גור לגר"ש אלתר, באתר כיכר השבת, 17.10.2019
↑  שימי שפר, ‏הכרזה בגור: כל הממורמרים - יסולקו מהחסידות, באתר כיכר השבת, 18 באוקטובר 2019
↑  ‘יש עכשיו מרידה’: נאום ‘הטיפול’ בפורשים מגור והתלונה במשטרה, באתר חרדים10, ‏2019-11-03
↑  יוסף גרינבוים, התשובה המוחצת של הגר"ש אלתר על 'תקנון האיסורים' של גור, באתר חרדים10, כ"ז כסלו התש"פ
↑  שאול כהנא, ‏האברכים העיפו את הגמרות למג"ש; השטיבל הגוראי נסגר, באתר כיכר השבת, 8 ביולי 2020
נחשף: כך הותקף יעקב מנדלסון בידי חסיד גור ואיבד ההכרה • צפו, באתר חרדים10, ‏2019-07-18
שמואל סרדינס, אוימו לפרוש מחסידות גור ואוימו קשות - גל מעצרים, 2 בנובמבר 2020, באתר אשדוד נט
ישראל יוספי, החסיד שהותקף: ‘הם אמרו, נוציא אותך באלונקה לחברה קדישא’ 17 בנובמבר 2020, באתר חרדים 10
↑  שאול כהנא, ‏סגן ראה"ע איים: 'אסגור ת"ת אם תקבלו את ילדי הפורשים', באתר כיכר השבת, 1 בספטמבר 2020
↑  חשיפה: הגר"ש אלתר יגיע לביקור בארה"ב, באתר כיכר השבת
↑  שאול כהנא, ‏תיעוד: ניסיונות הפריצה בליל שבת לבית מדרשו של הגר"ש אלתר, באתר כיכר השבת, 21 במאי 2022
שלומי הלר‏, בגלל סכסוך בין הפלגים: עימותים קשים בין חסידי גור בירושלים, באתר וואלה, 21 במאי 2022
↑  ישנם הסרטות של אנשי הגר"ש אלתר מחללים שבת ונכנסים לרכב בשבת ללא כל חשש פיקוח נפש {אחרי שהיה שוטרים במקום}
↑  שאול כהנא, ‏בעקבות האלימות: גדולי האדמו"רים יוצאים במחאה חריגה, באתר כיכר השבת, 31 במאי 2022
↑  הגרד"ח אלתר יעמוד בראש הישיבה של אחיו, באתר כיכר השבת, ‏16 ביולי 2020
↑  בניין בית מדרש: חרדים10, באתר ch10.co.il
↑  יוסף גרינבוים, בגור הופתעו: בבני ברק נפתח כולל חדש לאברכי קהילת הגר"ש אלתר, באתר חרדים10, כ"א שבט התש"פ
↑  ראש הישיבה במכתב לתלמידיו: "תפילה בשברון לב עדיפה על תפילה בהיכל מחופה בשיש", באתר ashdods.co.il
↑  קהילת הגר"ש אלתר חגגה חנוכת הבית (וידאו), באתר ashdods.co.il
↑  גלעד שלמור, ‏הקרע בחסידות גור | הטרדות, אלימות והחרמות: "אם אירצח, לפחות הזהרתי", באתר ‏מאקו‏, 22 בנובמבר 2020
1 2  שחר אילן, סדר העדיפויות של ליצמן נחשף קודם האדמו"ר מגור, אח"כ כסף לחסידות, בסוף אזרחי ישראל, באתר כלכליסט, 8 ביוני 2021
1 2  כיכר השבת, ‏בנייני האומה יארחו הערב את חסידי הגר"ש אלתר למעמד היסטורי, באתר כיכר השבת, 6 ביוני 2021
↑  קמפיין "ליבנו בתורתו", באתר "צ'רדי"
כיכר השבת, ‏הקמפיין האנונימי הגדול בעולם שמייצר עניין רב, באתר כיכר השבת, 14 ביוני 2021
↑  הגר"ש אלתר: "מה השיא של כל המצ'ינג? 50 מיליון? לא!", באתר כיכר השבת
↑  חנני ברייטקופף, דרמה בבית שמש: הגר"ש אלתר הורה לחסידיו לתמוך במועמד דגל התורה, באתר כיכר השבת, ‏2024-02-11
↑  ראשי 'דגל התורה' בעיר התקבלו בבית הגר"ש אלתר: "הנציגים הם של הכלל" (וידאו), באתר ashdods.co.il
↑  חנני ברייטקופף, הקול החסידי בב"ב יתפצל? הגר"ש אלתר בתמיכה פומבית ראשונה בשלמה אלבוים, באתר כיכר השבת, ‏2024-02-20
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011409535705171
עמוס נאמן

| --- | --- |

 לימודי רפואה:  בוגר בהצטיינות של הפקולטה לרפואה בטכניון, חיפה
 התמחות:  התמחות באורולוגיה במרכז רפואי כרמל - ע"ש ליידי דייוויס בחיפה  התמחות באורולוגית ילדים וניתוחים לפרוסקופיים בבית החולים Thomas Jefferson שבפילדלפיה ובבית החולים Dupont בווילמינגטון בארצות הברית
 תואר:  פרופסור, חבר קליני בפקולטה לרפואה (אוניברסיטת ת"א)
 מחלקות ובתי חולים:  מרכז רפואי מאיר - מנהל מחלקה אורולוגית  מרכז רפואי שמיר (אסף הרופא) - מנהל יחידה אורולוגית ילדים
עמוס נאמן הוא מומחה לאורולוגיה מבוגרים ואורולוגיה ילדים, מנהל מחלקה אורולוגית במרכז רפואי מאיר בכפר סבא. בספטמבר 2023 קיבל תואר פרופסור חבר קליני בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה

נאמן יליד מושב שיתופי מולדת בעמק יזרעאל. בוגר בית ספר יסודי "בארי" בראשון לציון, בוגר בית ספר תיכון גימנסיה-ראלית בראשון לציון.
בין השנים 1974–1978 התגורר עם משפחתו בוושינגטון ובטורונטו במסגרת שליחות דיפלומטית.
בין השנים 1986–1990 שרת בצה"ל בתפקיד קרבי בחיל התותחנים. בין שאר תפקידיו היה מ"פ טירונים ומפקד קורס תותחן. שירת במילואים עד ששוחרר מצה"ל ב-2018. תפקידו האחרון היה יושב ראש ועדת קביעת פרופילים בלשכת גיוס טבריה.
בין השנים 1991–1997 למד בבית הספר לרפואה בפקולטה לרפואה ע"ש ברוך רפפורט ברמב"ם וסיים בהצטיינות.
קריירה

בין השנים 1998–2006 התמחה נאמן בכירורגיה אורולוגית, במרכז רפואי כרמל - ע"ש ליידי דייוויס בחיפה.
בין השנים 2007-2006 יצא להשתלמות עמיתים בבית החולים לילדים ע"ש אלפרד דו פונט (אנ') בוילמינגטון, התמחה בניתוחים לאפארוסקופיים זעיר-פולשניים ואורולוגית ילדים. במסגרת זו התמחה בניתוחים מורכבים למומים מולדים בדרכי השתן והמין.
בשנת 2014 יצא לפריז להשתלמות בניתוחים רובוטיים באמצעות המערכת הכירורגית דה וינצ'י. בשנת 2021 השלים בצרפת השתלמות נוספת בניתוחים רובוטיים וניתוחי כליה כולל סרטן כליה.
בין השנים 2008–2016 כיהן נאמן כאחראי שרות אורולוגית ילדים בבית חולים מאיר כפר-סבא.
בין השנים 2009–2022 כיהן כמנהל יחידת אורולוגית ילדים בבית חולים אסף הרופא.
בפברואר 2023 החל לנהל את המחלקה האורולוגית בבית חולים מאיר כפר-סבא הקשורה מבחינה אקדמית לפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב.
פעילות אקדמית

פרופ' נאמן שימש כיושב ראש חוג לאורולוגית ילדים מטעם הר"י בין השנים 2012–2017, במסגרת תפקידו יזם וארגן מספר מפגשים ארציים ובין-לאומיים.
החל משנת 2021 פרופ' נאמן משתתף בוועדות של מכון MOR לקבלת סטודנטים לפקולטה לרפואה.
בין פעולותיו האקדמיות משמש כמדריך סטודנטים לרפואה בפקולטה לרפואה ובלימודים הקליניים.
בשנת 2015 מונה כמרצה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב, בשנת 2019 כמרצה בכיר ובשנת 2023 פרופסור קליני מן המניין. פרופ' נאמן פרסם מעל 50 עבודות מחקר בכתבי עת בין לאומיים. הציג מעל 65 מחקרים מקוריים בכנסים בין לאומיים, חלקם הגדול בתחום ניתוחים לאפארוסקופיים ורובוטיים.
יזמות

בין השנים 2015–2017 שימש כיזם שותף וכמנהל רפואי של סטארט-אפ העוסק בפיתוח התקן הדמיה טכנולוגי פורץ דרך בתוך שלפוחית השתן לצורך מעקב אחר סרטן שלפוחית השתן.
רשם פטנט למניעת הידבקות חיידקים על גופים זרים בדרכי השתן שפורסם בכתב העת British Journal of Urology[דרושה הבהרה].
חברות באיגודים מקצועיים

איגוד האורולוגים הישראלי (IUA)
איגוד האורולוגים האמריקאי (AUA)
איגוד האורולוגים האירופאי (EAU)
האיגוד האמריקאי לאורולוגיה אונקולוגית (ESPU)
החברה האירופאית לאורולוגיה ילדים, (European society of pediatric Urologists)
אקדמיה

חבר בחוג לכירורגיה, בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
שותף לכתיבת מעל 50 פרסומים מדעיים בכתבי עת בין לאומיים.
משמש כסוקר במספר עיתונים רפואיים בתחום האורולוגיה.