stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הסכמה מדעת
היבטים משפטיים בישראל > חוק זכויות החולה

בשנת 1996 חוקקה הכנסת את חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996 ובכך עוגנה הזכות להסכמה מדעת בחוק באופן מסודר ומפורש, בין שאר זכויות המטופל ביחסיו עם מטפליו. חוק זכויות החולה עומד על הליך ההסכמה מדעת כזכות מרכזית ומהותית של המטופל.
החוק קובע כי אין לתת טיפול רפואי למטופל ללא הסכמה מדעת. לצורך קבלת הסכמה מדעת חובה על המטפל למסור למטופל מידע רפואי הדרוש לצורך ההחלטה האם להסכים לטיפול המוצע. בין השאר, חובה על המטפל למסור למטופל מידע על האבחנה (דיאגנוזה), הסכנות וסיכויי ההישרדות (פרוגנוזה), תיאור הטיפול (כולל מטרתו, התועלת הצפויה ממנו וסיכויי הצלחתו), הסיכונים הכרוכים בטיפול (כולל תופעות לוואי, כאב ואי נוחות), וכן תיאור דומה של טיפולים רפואיים אלטרנטיביים, או של היעדר טיפול. על המטפל אף לציין אם מדובר בטיפול חדשני. את המידע חייב המטפל למסור בשלב מוקדם ככל האפשר ובאופן שיאפשר מידה מרבית של הבנה. רק במקרים חריגים פוטר החוק את המטפל מחובת מסירת מידע לצורך ההסכמה מדעת ומחייבו, בדרך כלל, להיוועץ בוועדת אתיקה לצורך כך.
חוק זכויות החולה אף מפרט את האופן שבו יכולה להינתן הסכמתו של המטופל לטיפול. בהתאם לחוק, הסכמה מדעת יכולה להינתן בכתב, בעל פה או בדרך של התנהגות. רק במקרים ספורים, המנויים בחוק, קיימת חובה לקבל את הסכמתו של המטופל בכתב זאת לצורך ניתוחים, צנתור כלי דם, דיאליזה, הקרנות, כימותרפיה וטיפולי הפריה חוץ-גופית.
חובה חוקית זו של קבלת הסכמה מדעת מן המטופל לצורך מתן טיפול רפואי חלה, בדרך כלל, אך ורק על מטופלים שהם בגירים וכשירים. זאת אומרת, מטופלים המבוגרים מגיל 18 המסוגלים לדאוג לענייניהם. לכן, במקרה של מטופל צעיר מגיל 18, או מטופל שהוא חסוי, למשל בשל פיגור שכלי או פגיעה קוגניטיבית אחרת, אין חובה לקבל הסכמה מדעת מן המטופל עצמו, אלא ממי שאחראי לאותו מטופל, הורה או אפוטרופוס. החוק בישראל מכיר בחריגים מעטים בלבד בהם מוקנית הזכות להסכים לקבלת טיפול רפואי למי שהוא קטין, הבולטים בהם: הפסקת הריון, בדיקה לגילוי נגיף איידס ובדיקה גנטית (שם נתונה לקטין זכות הסירוב).
החוק קובע כי אם המטפל מבקש שלא למסור למטופל מידע, הדרוש לצורך הסכמה מדעת, עליו לפנות לוועדת אתיקה לבחינת המקרה. כך גם אם לדעת מטפל, מטופל נמצא בסכנה חמורה לחייו, או לאיבר בגופו, ומסרב לטיפול רפואי העשוי להועיל לו, אין המטפל יכול לטפל במטופל ללא הסכמתו, אלא באישור ועדת אתיקה.
דוקטרינת ההסכמה מדעת, כפי שבאה לידי ביטוי בחוק זכויות החולה, הולכת מתפתחת בהלכותיו של בית המשפט העליון. למשל, בית המשפט העליון קבע, בתיק ערעור אזרחי 2124/12 שירותי בריאות כללית נ' פלונית (2014), בעניינה של אישה שביקשה לבצע בדיקות גנטיות לגילוי מומים בעובר, כי חובת הגילוי במסגרת מסירת המידע לשם קבלת ההסכמה מדעת, עשויה להיות רחבה, וכוללת גם בדיקות חדשניות המוכרות בפרקטיקה הרפואית ושניתן לבצען רק באופן פרטי. באותו המקרה, לא נמסר למטופלת מידע על האפשרות לבצע בדיקה לגילוי תסמונת ה-X השביר, ותסמונת זו התגלתה לבסוף בעובר. התפתחות שכזו, שמרחיבה את היקף האחריות של רופאים בתיקי רשלנות רפואית, מדאיגה את העוסקים ברפואה וגורמת, בין היתר, לעידוד תופעת הרפואה המתגוננת. דוגמה לכך היא גילוי דעת של איגוד הגינקולוגים ממאי 2015, בעקבות פסיקת בית המשפט העליון, כי מומלץ לכל אישה לפנות לייעוץ גנטי פרטי, גם כשאינן בסיכון.
משפט משווה

את דוקטרינת ההסכמה מדעת ניתן למצוא כמעט בכל המדינות המפותחות והיא אף אומצה במספר מסמכים בינלאומיים. אולם, דוקטרינה זו קיימת במספר גרסאות. חלק מן המדינות, כולל ישראל ומרבית המדינות באירופה הקונטיננטלית, מבכרות את זכויותיו של החולה. בגרמניה, למשל, על הרופא לספק לחולה את כל המידע שהוא זקוק לו (למעט מידע בדבר סיכונים רחוקים) כדי שיוכל להכריע האם ברצונו לעבור את הטיפול. ברוב מדינות הקונטיננט דוקטרינת ההסכמה מדעת נובעת מן החוק החרוט, בין אם מדובר בזכות חוקתית (למשל בגרמניה) בחוק רגיל (כמו בשווייץ) או בתקנות משנה (כמו בצרפת). בנוסף לדין הפנימי, עם השנים התווספו גם אמנות כלל אירופיות.
גרסה מעט יותר פטרנליסטית של דוקטרינת ההסכמה מדעת קיימת בארצות הברית. הגרסה האמריקאית של הדוקטרינה נוסחה בפסק דין בעניין קאנטרבורי בו נקבע כי ישנם תחומים בהם יש לספק לחולה את המידע הנחוץ לאדם סביר (בדומה לגרסה הקונטיננטלית) אולם ישנם מקרים בהם טיב המידע שיש לספק תלוי בפרקטיקה המקובלת בתחום. נהיר כי זוהי גרסה אשר שמה דגש חזק יותר על הגנת חייו של הפרט ופחות על הגנת האוטונומיה שלו. כלל פסיקתי זה התפתח לאוסף מורכב של הסדרים אשר אומצו בחקיקה ביותר מארבעים מדינות בארצות הברית.
הגרסה הפטרנליסטית ביותר של דוקטרינת ההסכמה מדעת מצויה באנגליה. ההלכה בהקשר זה, אשר נקבעה בפסק הדין בפרשת בולאם, היא כי חובה לספק לחולה רק את המידע אותו מקובל לספק על פי הפרקטיקה הרפואית במקרים דומים. על אף שגישה זו כמעט הפוכה לשיטה הנהוגה בישראל, גם בפסיקה הישראלית ניתן לזהות קולות המושכים לכיוונים פטרנליסטיים יותר, למשל פסק דינו של השופט בייסקי בעניין קורטאם. בפרשה זו נידון מקרהו של אדם אשר, בניסיון למנוע מן המשטרה לאסוף ראיות כנגדו, בלע כמות גדולה של סמים שהיו בידיו. כדי להציל את חייו בוצע בו ניתוח בניגוד לרצונו. השופט בייסקי קבע כי מכיוון שלחיים ערך עליון, כאשר אדם נתון בסכנת מוות או נזק חמור, ניתן לבצע בו התערבות כירורגית ללא הסכמתו, במיוחד כשאין בהתערבות סיכון מיוחד. בכך בעצם הציב השופט בייסקי את ערך החיים מעל ערך האוטונומיה של הפרט.
הערות שוליים

↑  Peter H. Schuck Rethinking Informed Consent 103 Yale L.J. 899 (1993-1994), בעמ' 899 – 900.
↑  עורך דין אביתר רגר, הסכמה מדעת וחוק זכויות החולה
↑  דיון נוסף מס' 25/66
↑  משפט אזרחי 560/84, נחמן נגד קופת חולים
↑  ראו למשל: ע"א 3108/91 רייבי נ' וייגל, פ"ד מז(2) 497 (1993).
↑  וראו: ע"א 6153/97 יובל שטנדל נ' פרופ' יעקב שדה, ניתן ב־11 ביוני 2002. פ"ד כרך נ"ו, חלק רביעי, עמ' 746, בעמ' 755
↑  להרחבה, ראו: נתנאל ר. בושרי ורון בן-ארי, טיפול רפואי כפוי בעידן ההסכמה מדעת, 197-216 (2015).
↑  ירון קלנר, איגוד הגינקולוגים: כל אישה בהריון צריכה ייעוץ גנטי, באתר ynet, 11 במאי 2015
↑  למשל: עקרון 11 בהחלטת עצרת או"ם מספר 46/119 בדבר עקרונות להגנת חולי נפש ולשיפור הטיפול בבריאות הנפש מיום 17.12.1991.
↑  F. van Oosten The Doctrine of Informed Consent in Medical Law (1991), בעמ' 208.
↑  J. Shaw Informed Consent: A German Lesson 35 Int’l and Comp. L.Q. 864 (1986).
↑  הקוד האזרחי השווייצרי, סעיף 28.
↑  קוד האתיקה הרפואית הצרפתי, סעיף 7.
↑  למשל: סעיף 5 לאמנה בדבר זכויות אדם וביו-רפואה, התקבלה בוועדת השרים של מועצת אירופה ב-19.11.1996.
↑  Canterbury v. Spence, 464 F. 2d 772 (1972).
↑  Plante An Analysis of Informed Consent 36 Fordham L. Rev. 639 (1968).
↑  Bolam v. Friern Hospital Management Committee [1957] 1 W.L.R. 582.
↑  ע"פ 480/85 קורטאם נ. מדינת ישראל פ"ד מ (3) 673 (1986), עמ'  692 ואילך.
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550609505171  BnF: cb12048898z (data)  LCCN: sh85066306  NKC: ph402596
היפוציקלואיד

אסטרואיד (היפוציקלואיד בעל 4 חודים, באדום) הנוצר מסיבוב מעגל ברדיוס r=1 (בשחור) בתוך מעגל ברדיוס R=4 (בכחול)
בגאומטריה, היפוציקלואיד הוא עקומה מישורית הנוצרת על ידי מסלול של נקודה קבועה על מעגל קטן, אשר מתגלגל (ללא החלקה) לאורכו של מעגל גדול יותר, מן הצד הפנימי שלו. ההיפוציקלואיד שונה מעקומת הציקלואידה, הנוצרת מהתגלגלות מעגל לאורך קו ישר.
ניתוח מתמטי

נסמן את רדיוס המעגל הקטן ב-  r, ואת רדיוס המעגל הגדול ב-  R=kr. המשוואות הפרמטריות של העקומה הן:
אם k הוא מספר שלם, אזי העקומה היא עקומה סגורה בעלת k חודים (נקודות שבהן העקומה אינה גזירה). כאשר k=2, העקומה המתקבלת היא קו ישר, וזוג מעגלים ביחס שכזה נקראים "מעגלי קרדאנו", על שמו של ג'ירולמו קרדאנו. קרדאנו היה הראשון להגדיר היפוציקלואידים מסוג זה, שהיוו בעבר מרכיב מרכזי בטכנולוגיית מכונות הדפוס.
אם k הוא מספר רציונלי, נניח k = p/q (בהצגה מצומצמת), אזי העקומה היא עקומה סגורה שאיננה עקומה פשוטה (דהיינו - היא חותכת את עצמה), בעלת p חודים.
אם k הוא מספר אי רציונלי, אזי העקומה לעולם לא נסגרת. העקומה תמלא את שטחה של טבעת ברדיוס חיצוני R וברדיוס פנימי R-r, סביב מרכז המעגל הגדול.
היפוציקלואיד בעל k=3 נקרא דלתואידה, והיפוציקלואיד בעל k=4 נקרא אסטרואידה (באנגלית: Astroid, בניגוד לאיות Asteroid המייצג גוף שמימי).
היפוציקלואיד הוא מקרה פרטי של עקומת היפוטרוקואיד.
היפוציקלואידים לדוגמה
k=3 - דלטואיד
k=4 - אסטרואיד
k=5
k=6
k=2.1
k=3.8
k=5.5
k=7.2
היפוציקלואיד בתרבות

צעצוע ה"ספירוגרף" מתבסס על עקרון ההיפוציקלואיד על מנת לצייר צורות דומות.
הלוגו של קבוצת הפוטבול האמריקאית "פיטסבורג סטילרס" כולל שלושה אסטרואידים (היפוציקלואידים בעלי 4 חודים).
במרכז הדגל של העיר פורטלנד, אורגון, מופיע אסטרואיד.
לקריאה נוספת

J. Dennis Lawrence (1972). A catalog of special plane curves. Dover Publications, 168,171-173
הר ראמנוס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  Rhamnous 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  68°11′00″S 66°50′00″W﻿ / ﻿68.1833°S 66.8333°W﻿ / -68.1833; -66.8333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר ראמנוס(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמההר ראמנוס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר ראמנוס(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר ראמנוס
 
הר ראמנוס (באנגלית: Mount Rhamnus) הוא בחוף פאלייר - חוף מחופי ארץ גרהאם שבצפון מזרח חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
במבט מכיוון מערב להר ראמנוס צורת פרמידה, המכוסה בעיקרה שלג.
גובהו של ההר 865 מטרים מעל פני הים.
הר ראמנוס ממוקם 3.7 קילומטרים צפונית-מזרחית מהר נמסיס, מצדו הצפוני של פיורד נני.
היסטוריה > מיפוי ההר

הר ראמנוס נסקר לראשונה בשנת 1936, על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם (BGLE), אשר חקרה את האזור בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל. האזור נסקר מחדש בשנת 1947 על ידי סקר שטחי החסות של איי פוקלנד (FIDS).
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי סקר שטחי החסות של איי פורלנד.
שמו ניתן לו, בזכות קרבתו להר נמסיס הסמוך.
הר נמסיס קרוי על שם האלה נמסיס, מהמיתולוגייה היוונית, לה היה מקדש ידוע באזור ראמנוס, באטיקה שביוון העתיקה.
הרי קירניה

| --- | --- |

מראה ברכס הרי קירניה. מימין נראים חופיו הצפוניים של האי והעיר קירניה ומשמאל פסגת חמש האצבעות שהעניקה לרכס את שמו
 מידע כללי
 גובה:  1,024 מטר
 מדינה:  קפריסין 
 מיקום:  קפריסין הצפונית
 אורך הרכס:  160 ק"מ
 קואורדינטות:  35°16′59″N 33°32′02″E﻿ / ﻿35.283°N 33.534°E﻿ / 35.283; 33.534
 
 
הרי קירניה (בטורקית: Beşparmak Dağları; ביוונית: Πενταδάκτυλος - בשתי השפות "(הרי) חמש האצבעות") הוא רכס הרים בתחומה של קפריסין הצפונית בצפונו של האי קפריסין. "חמש האצבעות" הוא שמו של החלק המערבי של הרכס, והוא ניתן לו על-שום צורתה של אחת הפסגות הסמוכה לעיר הנמל קירניה שלמרגלותיו, אולם שם זה נוהג בדרך כלל לרכס כולו. הרכס נמשך מחופו הצפוני של מפרץ גוזליורט/מפרץ מורפו (Güzelyurt Körfezi/Κολπος Μορφου), מגיע לשיאו בחלקו המערבי, ומשתפל בהדרגה מזרחה אל חצי האי קרפאז בו הוא הופך לגבעי.
הרכס הוא אחד משני רכסי הרים באי (האחר הוא רכס הרי הטרואודוס), והוא נמתח ממזרח למערב סמוך ובמקביל לחופו הצפוני של האי. אורכו של הרכס הוא 160 קילומטר ורוחבו אינו עולה על עשרה קילומטרים לכל היותר. הוא עשוי אבן גיר ושיש, ומגיע לשיאו בסווילי טפה/קיפריסווונוס (Selvili Tepe/Κυπαρισσόβουνος) שגובהו 1,024 מטרים מעל פני הים. הרי קירניה חוצצים בין חופו הצפוני הצר והתלול של האי לבין המישור שמרכזו - המסאוריה (Μεσαορία/Mesarya Ovası).
הר ראמג'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,510 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס בריטניה 
 קואורדינטות:  80°29′00″S 156°12′00″E﻿ / ﻿80.4833°S 156.2°E﻿ / -80.4833; 156.2
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר ראמג'(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיהר ראמג'
 
הר ראמג' (באנגלית: Mount Rummage) הוא הר סלעי חשוף ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 1,510 מטרים מעל פני הים.
ההר מצוי בצידו המערבי של קרחון ראמסייר, והוא ההר המערבי ביותר, לגדתו הצפונית של קרחון בירד.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
ההר נקרא על שמו של קצין המכונות (צ'יף) לורנס א. ראמג' (Laurence A. Rummage) מצי ארצות הברית, שנטל חלק בתיאום ההובלה מקרייסטצ'רץ' שבניו זילנד לתחנת מקמרדו במסגרת מבצע קיפאון עמוק בשנת 1965.
הערות שוליים

↑  מתן שם רשמי להר, בגאזט השמות הרשמיים של ממשלת ניו זילנד
1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
| אתרים ברכס בריטניה |
| --- | --- | --- |
| הרים | אדמס • אולדריץ' • אופרוס • אסקין • ביל • באנה • בורווזקי • ג'ייקובס • דארטמות' • דגאלאן • דול • דריק • הייבן • הנדרסון • וורד • טרנסטייל • לוסיה • מקלינטוק • סאבורו • סטרנברג • פריצ'רד • קאסאטלי • קריסק • ראמג' • רנד |  |
| רכסי הרים | אונום • אייסנהאואר • באנה • דאנום • דאסקי (רכס) • מגניס • נברסקה • סברינה • פונטס |  |
| מצוקים | בנסון • דאסקי (מדף סלע) • כהן • פורבס |  |
| עמקים | אבוס • אונום • איטונה • איסקה • ביברה • בלום • דובריס • טאמארוס • טיסוביס • לינדום • למאניס • מגניס • מטאריס • סברינה |  |
| מישורים | מישור ואנטייג' • וולדריפ • וורברטון • ונטה |  |
| קרחונים | הוריהאן • יאנסי • מקרו • סנט • פקהאם • ראגוצקי |  |
| נונאטאקים | דארנל • וסטהייבן • טאייק • מארטי • שלושת הנונאטאקים |  |
| מפלי קרח | ברייר • ראגוצקי |  |
היפופוטמיים

| היפופוטמיים |
| --- | --- |
 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
משפחה:: היפופוטמיים
סוגים
 Hippopotamus  Choeropsis
שם מדעי
 Hippopotamidae ‏גריי, 1821

היפופוטם אנתיקוס
היפופוטמיים (לעיתים גם בהמותיים; שם מדעי: Hippopotamidae) היא משפחה של יונקים שוכני מים מהסדרה מכפילי פרסה.
כיום נותרו במשפחה זו שני מינים, שניהם בסוגים נפרדים. הבדלים בין שני המינים במשפחה גדולים בהשוואה ליונקים אחרים. בעוד ההיפופוטם המצוי יכול להגיע למשקל 1,800 ק"ג, קרובו והקטן יותר - היפו גמדי מגיע למשקל ממוצע של 250 ק"ג. שני המינים מצויים בסכנת הכחדה.
בעבר הייתה המשפחה נפוצה באפריקה, מדרום לסהרה ובאזור נהר הנילוס, בארץ ישראל ואף במדגסקר. מאובנים של המשפחה תוארכו מסוף המיוקן לסוף הפליסטוקן ונמצאו באירופה, באסיה ובאפריקה. שני המינים הקיימים חיים רק במקווי מים באפריקה.
אנטומיה

מבנה הגוף דומה, הם בעלי ראש גדול ממדים וחוטם רחב, גוף מעוגל וחביתי, רגליים קצרות ועבות, הזנבות קצרים ושעירים בקצותיהם. העור עבה וכמעט מחוסר שיער, מורכב משכבת שומן עבה, מפריש חומר ורדרד ושמנוני - "זיעת דם", העוזר הן בהגנה מאור השמש והן כחומר מבודד מים. פיהם רחב ועגול. הנחיריים והעיניים הם בקדמת הגולגולת, כך שאיברים אלו יימצאו מחוץ למים בשעה ששאר הגוף מכוסה מים, הנחיריים נסגרים ונאטמים בעת כניסת הראש למים. הגולגולת גדולה ולעומתה קופסת המוח קטנה. אצבעות הרגליים אינן מחוברות, וכל הארבע מתפקדות ומחזיקות את משקל הגוף, אולם רק הפרק הקדמי של כל אצבע נוגע בקרקע, יתרת הרגל צמודה ברקמת חיבור. האצבעות הצדדיות מפותחות כאלו שבמרכז. הבטן מידלדלת סנטימטרים ספורים מעל הקרקע. בקיבה שלושה חדרים אך היא אינה מעלה גירה. לנקבות שתי פטמות.
התנהגות

ההיפופוטם המצוי הוא יצור חברותי החי בעדרים של עד 40 פרטים. הם אמפיביים ושחיינים מעולים, מבלים את רוב שעות היום בתוך המים, ובערב יוצאים לחפש צמחייה מזינה. הם ניזונים אף מצמחייה מימית שאליה הם מגיעים בצלילה.
אזורי המחיה המשמשים להם לאגירה וחיפוש מזון, מרוחקים מספר קילומטרים מהמקום בו הם מבלים את שעות היום. במהלך "טיולים" אלו של חיפוש מזון עלולים הבהמות להרוס אדמות מרעה ויבולים רבים. ההיפו הגמדיים חברותיים פחות ונמצאים בעיקר באזורים מיוערים.
מיון

סוג Trilobophorous - נכחד
תת-משפחה Hippopotaminae
סוג ארכאופוטם (Archaeopotamus) - נכחד
סוג היפו (Choeropsis)
סוג הקספרוטודון (Hexaprotodon) - נכחד
סוג היפופוטם (Hippopotamus)
סוג Saotherium - נכחד
תת-משפחה Kenyapotaminae - נכחדה
סוג קניהפוטם (Kenyapotamus)
סוג Palaeopotamus
הרי קונלון

| --- | --- |

מערב הרי קונלון
 מידע כללי
 גובה:  7,167 מטר
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 מיקום:  טיבט, סין
 רכס הרים:  רכס הרי קונלון
 אורך הרכס:  יותר מ-3,000 קילומטר
 קואורדינטות:  36°00′N 84°00′E﻿ / ﻿36.000°N 84.000°E﻿ / 36.000; 84.000
 
 
הרי קונלון (סינית: 昆仑山) הם מערכת רכסי הרים בשוליה הצפוניים של רמת טיבט, ואחת משרשראות ההרים הארוכות ביותר באסיה.
גאוגרפיה

ההרים משתרעים בקשת גדולה מצומת ההרים של פמיר מזרחה. במקור, בפי תושבי הארץ, חל השם קונלון רק על הפינה הצפונית-מערבית של טיבט. כיום משתמשים בשם זה כדי להתייחס לאזור הררי רחב הרבה יותר: מפאמיר ועד ליובלי ההונג-הו שבסין התיכונה, לאורך כיותר מ-3,000 ק"מ.
ראשית התהוותם של הרי קונלון בקמט בסוף עידן הפלאוזואיקון, אולם הם עוצבו גם על ידי תנועות טקטוניות נוספות שגרמו להעתקים, להרמה, לשקיעה ולהקמטה. המאוחרות שבהן היו חלק מהקימוט האלפיני בשלישון התחתון, ואירעו במקביל לקימוט הרי ההימלאיה.
בקטעים אחדים במערב, מספר הרכסים (המקבילים בקירוב) הוא 4-3, ורוחב המערכת 160-120 ק"מ בלבד, ואילו בחלקים התיכונים והמזרחיים, יש שמספר הרכסים מגיע ל-12-10 ורוחבם הכולל - ל-900-700 ק"מ. המערכת מפרידה בין רמת טיבט לבין האגנים והמדבריות של שינג'יאנג ומונגוליה, ובין אגן צידם הנחשב כחלק מרמת טיבט.
האוכלוסייה הדלילה מרוכזת באגנים,  שבהם אפשר לקיים חקלאות. חלק מהתושבים הם נוודים. בהרי קונלון ישנם מכרות זהב, עופרת, ניקל, ברזל ואזבסט. לרגלי הרי קונלון מפיקים נפט.
המכלול הארכאולוגי במרידה

המכלול הארכאולוגי במרידה (בספרדית: Conjunto arqueológico de Mérida) בספרד הוא אסופה של מבנים היסטוריים, כולל האתר הארכאולוגי הרומי החשוב ביותר בחצי האי האיברי. העיר אמריטה אוגוסטה (Emerita Augusta) הוקמה על ידי אוגוסטוס קיסר בשנת 25 לפנה"ס בסוף המערכה הצבאית בספרד. העיר, שהייתה בירת הפרובינקיה הרומית לוסיטניה, נועדה לשכן יוצאי צבא משני לגיונות רומיים שלחמו עבור האימפריה הרומית במהלך המלחמות הקנטבריות: הלגיון החמישי אלאודה והלגיון העשירי גמינה.
עד נפילת האימפריה הרומית המערבית הייתה אמריטה אוגוסטה, כיום מרידה, מרכז כלכלי, משפטי, צבאי ותרבותי של האימפריה. השפעתה הייתה כזו שאוסוניוס הגדיר אותה כעיר התשיעית החשובה ביותר בעולם הרומי.
השרידים הארכאולוגיים החשובים ששרדו עד היום הם עדות לחיוניותה של עיר זו. התיאטרון, האמפיתיאטרון וגם אמת המים הם מההישגים העיקריים של הגאונות האדריכלית של התרבות הרומית בספרד. לאור מורשת זו נחנך במרידה בשנת 1986 המוזיאון הלאומי לאמנות רומית, שתוכנן על ידי האדריכל הספרדי רפאל מונאו (ספ'). שבע שנים לאחר מכן, בשנת 1993, צורף המכלול לרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו, כשבנוסף לשרידים מהתקופה הרומית נוספו לו שרידים מהתקופה הוויזיגותית ומהשלטון המוסלמי בספרד.
מונומנטים מהתקופה הרומית > התיאטרון

התיאטרון נבנה לבקשת הקונסול מרקוס ויפסניוס אגריפה, ונחנך בין השנים 16–15 לפנה"ס. עם קיבולת של כ-6,000 צופים, הוא נסמך אל גבעת סן אלבין (Cerro de San Albín, הנקודה הגבוהה ביותר בעיר), שהמדרון שלה מאפשר אֲקוּסְטִיקָה מעולה. הוא נותר קבור עד המאה ה-20, אך הוא משמש שוב בתפקידו המקורי בפסטיבלים חשובים של תיאטרון, מוזיקה קלאסית ואירועים אמנותיים אחרים.
תוכנית התיאטרון היא קלאסית: אורכסטרה, הבמה, קיר הבמה וחצי מעגל של מדרגות אבן. בין האורכסטרה למושבים, ישנם שלושה ספסלים, מרווחים יותר משאר המושבים, ספסלים השמורים מראש לאנשים במעמד גבוה, כגון שופטים. המושבים מחולקים לשלושה חלקים: נמוך, בינוני וגבוה. גם כאן, נראה שמדובר בחלוקה של מעמדות חברתיים. ניתן גם להבחין בין המעברים הנמצאים בין החלק התחתון לאמצעי.
המבנה המרכזי הרבה יותר מפואר. קיר הבמה מהודר, כמו רוב המונומנטים הרומאים. הוא בנוי משני מפלסים (מהבמה), שניהם כוללים אכסדרת עמודים. ההבדל הבולט ביחס למונומנטים רומאים אחרים כמו הקולוסיאום, הם לא יוצרים ארקדה אלא מקורים בארכיטרב. המפלס הראשון כולל פסלים המייצגים גברים בשריון או בגלימות. אולי לוחמים נודעים או קיסרים שהפכו לאלים. שלושה פתחים מאפשרים גישה לבמה עבור השחקנים, שניים צדדיים קטנים, ופתח מרכזי שנפתח אל פריסטיל גדול. מעל כניסה מרכזית זו נמצא פסל של אישה, ככל הנראה אלה, ונוס או קרס.
מבנה העמודים מעיד על השראה רבה מהסדר הקורינתי, בעיקר הכותרות, כמו גם הטורוס והבסיס. בקיר הגמלון (מעוגל) במפלס השני יש אפריז. נראה שהעמודים עשויים משיש, כמו הסטילובטה של המפלס השני, אך ניתן גם להבחין בשימוש בלבנים ורודות, כמו גם אבנים פשוטות בחלק האחורי של הקיר. ההבדל בצבע במקומות, כמו בחלק השמאלי ביותר, חושף שחזורים גלויים לעין.
מונומנטים מהתקופה הרומית > האמפיתיאטרון

האמפיתיאטרון נפתח בשנת 8 לפני הספירה לאחר שנחנך בתקופת הקיסר אוגוסטוס. הוא היה ממוקם ממש ליד התיאטרון של מרידה. תוכנית המפלסים דומה למדי לזו של התיאטרון, אך מידותיו שונות למדי. אורכו של האמפיתיאטרון הוא 126 מטר, רוחבו 65 מטרים והוא יכול היה להכיל כמעט 15,000 איש דרך 26 המעברים שלו, יחסית יותר מהקולוסיאום ברומא.
מונומנטים מהתקופה הרומית > קירקוס

באורך של 400 מטרים ורוחב של 100 מטרים, הקירקוס היה מבנה המופעים הגדול ביותר בעיר. הוא נהנה, עם האמפיתיאטרון, מאהדת הציבור שהעדיף יותר ריגושים עזים מאשר יצירות תיאטרליות. בשל מידותיו הוא היה מחוץ למתחם החומה, סמוך לדרך שחיברה בין אמריטה אוגוסטה לקורדובה וטולטום.
נראה שנבנה בראשית המאה הראשונה תחת הקיסר טיבריוס. לקירקוס היה קיבולת של 30,000 מושבים, מחולקים למפלסים (מחולקים ביציע (cavea), במטרה להבדיל אנשים על פי מעמד חברתי). במתחם היה מסלול בו נערכו התחרויות. במרכז מסלול זה נמצא קיר, ה"ספינה" (spina), באורך של 223 מטרים ורוחב של 8.5 מטרים. הוא עוטר במונוליתים ופסלים מקודשים. המופעים שהתקיימו במקום היו מרוצי מרכבות, שהיו אחת האטרקציות המועדפות על הצופים באימפריה. הצוותים המובילים של מרכבות הרתומות לזוג (ביגה) או לארבעה סוסים (קוודריגה) נהנו מהצלחה מסוימת: רבים מהם מיוצגים בציורים או בפסיפסים.
קירקוס מרידה הוא כיום אחד מהשמורים הטובים ביותר מהעולם הרומי. במקום הוקם מרכז הסברים שיאפשר לנו להבין את תפקודו ומבנהו.
מונומנטים מהתקופה הרומית > מקדש דיאנה

מקדש (אנ') דיאנה היה שייך לפורום העירוני. כיום בלא הגג, מדובר בבניין במצב טוב לשימור. זהו אחד המבנים הדתיים הנדירים שלא סבלו קשה מפגעי הזמן. ניתן להסביר את המאפיין הזה במיוחד על ידי שילובו בארמון בסגנון הרנסאנס של הרוזן של לוס קורבוס, שחלקים ממנו נותרו כשרידים בתוך המקדש עצמו. הוא ידוע כיום בזכות הקדשתו לדיאנה, אלת הציד במיתולוגיה הרומית. עם זאת, זו לא הייתה מטרתו המקורית. מקום זה הוקדש למעשה לפולחן הקיסר.
בנייתו מתוארכת לסוף המאה הראשונה לפני הספירה, או לתחילת המאה הראשונה, בתקופת הקיסר אוגוסטוס. תוכנית הבניין מלבנית והוא מוקף בעמודים, כשחזיתו פונה לפורום. החזית נוצרה משישה עמודים שעליהם הוצב גמלון. העמודים הם בסגנון הסדר הקורינתי, עם טורוס בבסיס העמודים וכותרות עם שריגים של עלי אקנתוס המוצבים על עמודים כשהחוליה העליונה המחורצת, עשויה אולי מגרניט. מעל לארכיטרב מופיעה רצועה שנייה, ככל הנראה תמיכה באפריז. לבסוף, אפשר להבחין כי המקדש אינו מכבד את סידור העמודים (n / 2n + 1) של המקדש היווני.
מונומנטים מהתקופה הרומית > קשת טראיאנוס

המונומנט המכונה באופן מסורתי "קשת טראיאנוס" (Arco de Trajano) אינו כנראה קשת ניצחון, אלא כניסה מונומנטלית לפורום הרומי. כתובת ההנצחה אבדה, אך היסטוריונים מודרניים מסכימים לתארכו לתקופת טיבריוס (המאה הראשונה).
השער, שנמצא על הקארדו מקסימוס, הפרידה בין הפורום של הפרובינקיה לפורום העירוני.
הקשת, שנבנתה בגרניט, חופתה בשיש שנעלם מאז. גובהה 13.97 מטרים, עומקה 5.7 מטרים ורוחבה המקסימלי 8.67 מטרים.