stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפחת אומנה
אטימולוגיה

מקור המילה "אומנה" הוא ממגילת אסתר, בה מסופר שאסתר גדלה אצל מרדכי – שהיה אומֵן שלה. המגילה קוראת לקשר הזה אָמְנָה: ”…וְאֶת מַאֲמַר מָרְדֳּכַי אֶסְתֵּר עֹשָׂה כַּאֲשֶׁר הָיְתָה בְאָמְנָה אִתּוֹ”.
מאפייני המסגרת > משך זמן האומנה

משך תקופת האומנה נע בין ימים בודדים לבין מספר שנים, בהתאם לסוג מסגרת האומנה:
אומנה קצרת טווח – נעה בין מספר ימים למספר חודשים, מוצעת כאשר ילד עומד לקראת הליכי אימוץ, או במסגרת סידור חירום בעת משבר אקוטי ופתאומי. במסגרת זו, מופקדים ההורים האומנים על הענקת הגנה מהירה ומרבית לילד, דאגה לצרכיו היומיומיים, והכנתו לקראת מעבר אפשרי.
אומנה ארוכת טווח (הנמשכת שנים ועשויה להגיע עד הגיע הילד לגיל 18, ילדים עם צרכים מיוחדים – לא מוגבל בגיל) – המסגרת המקובלת של סידור האומנה, במהלכה שוהה הילד במשפחה תקופת זמן יציבה. במהלך השהות מטפלים ההורים האומנים בצרכיו השונים של הילד, ומודרכים כיצד ליצור עמו קשר, לטפחו ולחנכו, במטרה להקנות לו מסגרת יציבה ובטוחה. בדרך כלל מוכוונים ההורים האומנים לשאוף ולפעול לשמירה על מערכת יחסים מתאימה עם ההורים הביולוגים, כדי להקל על הילד בגיבוש זהותו.
בנוסף למסגרת האומנה המקובלת, במסגרתה שוהה הילד במשפחת האומנה בכל שעות היממה, קיימת גם מסגרת אומנה יומית – במסגרתה שוהה הילד במשפחה אומנת במהלך היום, או בחלקו, ובעת ערב שב לבית הוריו הביולוגיים.
מאפייני המסגרת > הפסקת האומנה

אומנה מוגדרת כפתרון זמני, בניגוד לאימוץ. במצבים שונים ייתכן ותופסק שהות הילד במשפחה האומנת:
אם יוכרז הילד כבר-אימוץ, יועבר הילד למשפחה מאמצת. בדרך כלל ילד ששהה במשפחה אומנת, והוכרז כבר-אימוץ, יועבר למשפחה אחרת לצורך אימוץ, אלא אם כן הוגדר מראש הסידור באומנה כ"אומנה לצורך אימוץ".
אם יימצא כי משפחתו הביולוגית של הילד השתקמה ומתפקדת, יוחזר הילד למשפחתו.
אם ניכרת אי-השתלבותו של הילד במסגרת האומנה, או אם נמצא שינוי מהותי בתנאי המשפחה האומנת (לדוגמה, שינויים במצב הכלכלי, הרגשי או הרפואי) שאינו מאפשר המשך שהות תקינה במשפחה, ייתכן ויוחלט להעביר את הילד למסגרת חלופית.
מאפייני הילדים

סידור האומנה הוא אחד מהסידורים החוץ-ביתיים הקיימים עבור ילדים. ייתכנו אפיונים שונים לילדים המופנים למשפחה אומנת, באופן זמני או קבוע.
לאומנה נמסרים לרוב ילדים בסיכון, שהוריהם הביולוגיים נמצאו בעלי תפקוד הורי לקוי. חלק מילדים אלו סבלו ממצבי התעללות והזנחה. לעיתים מדובר בילדים שמשפחתם הביולוגית עברה משבר חריף (כגון: יתמות, גירושין). חלק מהילדים המופנים לאומנה הם בעלי נכות או פיגור שכלי, שמשפחותיהם לא מוכנות או לא יכולות לטפל בהם. לעיתים מדובר בתינוקות שננטשו בבית החולים על ידי הוריהם מיד לאחר הלידה לאחר שההורים גילו כי תינוקם סובל ממוגבלות קשה.
מחקר של מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל בחן מהן הסיבות העיקריות לשילוב ילדים עם מוגבלות באומנה בישראל. ממצאי המחקר מגלים כי הסיבה השכיחה ביותר היא היעדר מסוגלות הורית (58%) ולאחריה הזנחה (24%) או בחירת הורים שלא לקחת את ילדם מבית החולים לאחר לידתו (20%).
אומנה בישראל

בישראל, מדיניות משרד הרווחה נותנת עדיפות ראשונה לסידור במשפחה אומנת, על רצף הסידור החוץ-ביתי. את עדיפותו של סידור זה ניתן לזקוף לטובת יכולותיה של משפחה להעניק לילד חום, יחס אישי ואווירה ביתית. עדיפות זו מתחזקת בשל העובדה שתאוריות פסיכולוגיות שונות מצביעים על המשפחה כמקום המועדף להתפתחות טובה ותקינה של הילד.
בשנת 1972 היו בישראל 120 ילדים במשפחות אומנה.
אומנה בישראל > הסדרת האומנה בחוק

בשנת 2016 הוסדר נושא האומנה בחוק אומנה לילדים.
אומנה בישראל > המצב טרם חקיקת החוק > קריטריונים למשפחות מועמדות

גיל האומנים לא יעלה על 55.
אישור רפואי על מצב בריאות תקין.
היעדר רישום פלילי והיעדר עברות מין לגבר.
מקום ראוי בבית לילד.
הכנסה קבועה ויציבות כלכלית.
יחסים בין אישיים תקינים בין בני הבית.
המלצות, בכתב ובעל פה, מגורמים בקהילה המכירים את המשפחה.
קבלה בסיסית את תפקיד האומנים: לאפשר את התפתחותו הנורמטיבית של הילד בכל תחומי החיים ולהיות בית משלים לביתו הביולוגי של הילד. לשם כך ברב המקרים ממשיך להתקיים קשר קבוע עם הוריו של הילד. נכונות שני בני הזוג לעבור הכשרה מיוחדת למועמדים לאומנה.
אומנה בישראל > המצב טרם חקיקת החוק > ליווי וייעוץ מקצועי

ליווי וייעוץ מתמשכים לאומנים על ידי מנחת אומנה קבועה.
מתן ליווי אינטנסיבי במצבי קליטה, פרידה ומשבר.
עזרה וייעוץ בנתינת שירותים מיוחדים לילד, כגון שיעורי עזר, חונכות, טיפול פסיכולוגי, שיקום פסיכאטרי, שילוב בקהילה, שילוב בחינוך ועוד, כל זאת לפי התוכנית הטיפולית שנקבעה על ידי כל הגורמים המטפלים בילד.
מעקב אחר מצבו והתקדמותו של הילד באומנה.
ליווי או ייעוץ למפגשים עם ההורים הביולוגיים ועם העובדת הסוציאלית הקשורה אליהם.
מפגשים קבוצתיים התומכים בעבודה השוטפת והיומיומית של ההורים אומנים.
העברת השתלמות לאומנים ולילדים.
הכשרת משפחות חדשות לקראת תפקידן, ברמה אישית וקבוצתית.
אומנה בישראל > המצב טרם חקיקת החוק > החזר הוצאות

משפחות האומנה בישראל מקבלות החזר הוצאות חודשי ממשרד הרווחה, לשם אחזקתם של הילדים. החזר זה כולל סכום חודשי קבוע, המיועד לכסות את הוצאות היומיום השוטפות, והחזרים מאוחרים על הוצאות נוספות. המשפחות מוכרות כמתנדבות וכך מבוטחות בביטוח הלאומי. לילדים באומנה יש ביטוח שיניים.
אומנה בישראל > הפרטת שרותי האומנה בישראל

עד לחודש מאי 2001 האחריות לנושא האומנה הייתה מוטלת על המחלקות לשירותים חברתיים, שהייתה אחראית על גיוס המשפחות, הכנתם, וליוויים במהלך השהות, ועל שמירת הקשר בין משפחות האומנה לבין אנשי המקצוע שעבדו עם משפחות המוצא של הילדים. משרד הרווחה והשירותים החברתיים סיפק את הפיקוח המקצועי. היותו של תחום האומנה במסגרת מחלקה בתוך הרשות המקומית היקשה על שילוב ילדים באומנה בערים אחרות, ובאיגום משאבים במקרים של ערים שכנות, כאשר באחדות מהן עולים צרכים, בעוד באחרות קיימים מענים בדמות משפחות המוכנות לשמש כאומנה. קושי נוסף היה מהבחינה הכלכלית. כאשר התחום היה באחריות הרשויות המקומיות, היה גם מימון משפחות האומנה באחריות הרשות המקומית. הרשות המקומית הייתה אמורה לקבל החזר כספי ממשרד הרווחה, לאחר דיווח על ההוצאות, כמקובל. הדבר גרם למספר קשיים. רשויות מקומיות גרעוניות התקשו בגיוס משפחות אומנה, משלא יכלו להתחייב להעברת הכספים במועד לצורך החזקת הילדים.
בעקבות קשיים אלה ואחרים שנמצאו בהפעלת נושא האומנה, הוחלט על הפרטת התחום. החל ממאי 2001, החלו בתהליכי הפרטת מערך האומנה לידי גופים מפעילים (עמותות עצמאיות מבחינה כלכלית), שעמדו בתנאי המכרז של משרד הרווחה והשירותים החברתיים. בתהליך זה הועברה לעמותות האחריות על גיוס המשפחות, על הכנתם לקראת קליטת ילד, ועל הליווי הנדרש במהלך השהות במשפחה. לעומת זאת, באחריות משרד העבודה והרווחה נותר הפיקוח על איכות הטיפול בילד ובמשפחה האומנת, והעברת ההחזרים הכספיים למשפחות, קביעת מדיניות, תקצוב ואחריות להתקדמות האומנה בישראל לאור הידע המצטבר בארץ ובעולם.
הפרטה זו הדגישה את מדיניות העדפה של הסידור באומנה - אחת ממטרות העברת תחום האומנה לעמותות הוגדרה כהגדלת מספר ההשמות החוץ-ביתיות באומנה, על פני סידורים חוץ-ביתיים אחרים. כמו כן מיטוב האיכות המקצועית.
אומנה בישראל > עמותות אחראיות

מטב - באזור הצפון.
אור שלום - באזור המרכז.
מכון סאמיט - באזור ירושלים והדרום.
שחר - אומנה טיפולית ברחבי הארץ (מלבד ירושלים), ואומנה רגילה (כולל שיקום ומוגבלות שכלית התפתחותית) במחוז ירושלים.
א.ד.נ.מ - אומנה רגילה וטיפולית באזורי הצפון, המרכז והשפלה (מלבד ירושלים)..
אומנה בישראל > זכויות משפחת האומנה

בתיקון לחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), שתוקפו מ-24 בספטמבר 2007, ניתנה להורה במשפחת אומנה הזכות להיעדר מעבודתו לשם טיפול בילדו החולה או הסובל ממוגבלות, בתנאים זהים לאלה של הורה טבעי, בתנאי שהורהו הטבעי או הורהו המאמץ של הילד לא מימש, באותם ימים, את זכותו זו. הורים אומנים המקבלים ילד עד גיל 11 זכאים לחופשת לידה ולדמי לידה.
אומנה בישראל > בתרבות הישראלית

מארי נחמיאס, אם אומנה ל-52 ילדים, הייתה בין מדליקי המשואה ביום העצמאות 2019.
חיות מחמד

הביטוי "משפחה אומנת" או "בית אומן" הושאל לתחום הטיפול בחיות המחמד ומתייחס למשפחה הנוטלת על עצמה את הטיפול בחיית מחמד שאין לה בית, בדרך כלל כלב או חתול; ובאופן מתואם עם העמותה, ההסגר העירוני או המכלאה שבעל החיים נמצא ברשותה, היא מעניקה לו קורת גג ודואגת לצרכיו עד אשר ימצא הסדר קבוע. משפחות אומנות המטפלות בבעלי חיים עושות זאת בדרך כלל מסיבה הומאנית, נוסף על בעלי חיים שנמצאים בבעלותם, או כאשר אינן יכולות להתחייב לטפל בחיית המחמד לפרק זמן ארוך. קבלת חיית מחמד לבית אומן דורשת אך ורק את הסכמת הצדדים לנסדר, ואינה מלווה בדרישות חוקיות.
לקריאה נוספת

משרד העבודה והרווחה - שרות ילד ונוער, תוכנית לפיתוח מערך האומנה במדינת ישראל, ספטמבר 2000.
הוועדה לקידום מעמד הילד, פרוטוקול מס' 84, ישיבה בנושא: שירותי האומנה והפרטת השירות, 12 בדצמבר 2000.
אירית שושני, לאמץ אחות, הוצאת הקיבוץ המאוחד.
ביאורים

↑  אסתר, ב', כ'.
הערות שוליים

↑  אומנה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏22 באוקטובר 2018
↑  ענת גלעד, אנה גרסימנקו, ד"ר יואה שורק, שירותי האומנה לילדים עם מוגבלות: תמונת מצב וכיווני פיתוח חדשים, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל
↑  שמעון פינס, 120 ילדים במשפחות אומנה, דבר, 11 בדצמבר 1972
↑  חוק אומנה לילדים, התשע"ו-2016, ס"ח 2534 מ-6 במרץ 2016
↑  מידע על אומנה, באתר עמותת מטב
↑  אתר עמותת אור שלום
↑  מידע על אומנה, באתר עמותת מכון סאמיט
↑  מידע על אומנה, באתר ארגון שחר
↑  מידע על אומנה באתר ארגון א.ד.נ.מ. - בית לילדים ומשפחות אומנה
↑  חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 7), התשס"ז-2007
↑  מיכל אביב, מהן הזכויות והחובות של משפחות אומנה לילדים בסיכון?, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏03/11/2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548100205171  BnF: cb11961591v (data)  GND: 4631458-1  LCCN: sh85051033  LNB: 000131125  NARA: 10637264  NKC: ph124858
פרס גראמי לאלבום הדאנס/אלקטרוני הטוב ביותר

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית
 הגוף המעניק:  האקדמיה הלאומית לאמנויות ומדעי ההקלטה 
 תקופת הפרס:  2005–הווה (כ־20 שנה) 
 www.grammy.com
 
פרס הגראמי לאלבום הדאנס/אלקטרוני הטוב ביותר הוא פרס המוענק בטקס פרסי הגראמי החל משנת 2005.
שיאני מועמדויות וזכיות

| #> זכיות | מוזיקאי> זכיות | אלבום> זכיות |
| --- | --- | --- |
| 3 | סקרילקס | Scary Monsters and Nice Sprites ‏•‏‏ Bangarang ‏•‏‏ Skrillex and Diplo Present Jack Ü |
| 3 | הכמיקל בראדרס | Push the Button ‏•‏‏ We Are the Night ‏•‏‏ No Geography |
| 2 | דאפט פאנק | Alive 2007 ‏•‏‏ Random Access Memories |
מועמדויות
| 7 | הכמיקל בראדרס | Push the Button ‏•‏‏ We Are the Night ‏•‏‏ Further ‏•‏‏ Don't Think ‏•‏‏ Born in the Echoes ‏•‏‏ No Geography ‏•‏‏ For That Beautiful Feeling |
| 4 | סקרילקס | Scary Monsters and Nice Sprites ‏•‏‏ Bangarang ‏•‏‏ Skrillex and Diplo Present Jack Ü ‏•‏‏ Quest for Fire |
| 3 | דאפט פאנק | Human After All ‏•‏‏ Alive 2007 ‏•‏‏ Random Access Memories |
| 3 | רובין | Robyn ‏•‏‏ Body Talk Pt. 3 ‏•‏‏ Do It Again |
| 3 | Deadmau5 | 4x4=12 ‏•‏‏ Album Title Goes Here ‏•‏‏ While (1<2) |
| 3 | דיסקלוז'ר | Settle ‏•‏‏ Caracal ‏•‏‏ Energy |
| 3 | ג'אסטיס | † ‏•‏‏ Woman Worldwide ‏•‏‏ Hyperdrama |
| 2 | פול אוקנפולד | Creamfields ‏•‏‏ A Lively Mind |
| 2 | LCD Soundsystem | LCD Soundsystem ‏•‏‏ Sound of Silver |
| 2 | דה קריסטל מתהוד | Legion of Boom ‏•‏‏ Divided by Night |
| 2 | פט שופ בויז | Fundamental ‏•‏‏ Yes |
| 2 | גולדפראפ | Supernature ‏•‏‏ Head First |
| 2 | דייוויד גטה | One Love ‏•‏‏ Nothing but the Beat |
| 2 | קסקייד | Fire & Ice ‏•‏‏ Atmosphere |
| 2 | קרפטוורק | Minimum-Maximum ‏•‏‏ 3-D The Catalogue |
| 2 | טייקו | Epoch ‏•‏‏ Weather |
| 2 | פלום | Skin ‏•‏‏ Hi This Is Flume |
| 2 | סילבן אסו | What Now ‏•‏‏ Free Love |
| 2 | דיפלו | Skrillex and Diplo Present Jack Ü ‏•‏‏ Diplo |
| 2 | אודסה | A Moment Apart ‏•‏‏ The Last Goodbye |
| 2 | בונובו | Migration ‏•‏‏ Fragments |
| 2 | רופוס דו סול | Solace ‏•‏‏ Surrender |
| 2 | קייטרנדה | Bubba ‏•‏‏ Timeless |
אברהם בן-יעקב (חוקר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בספטמבר 1914 י' בתשרי תרע"ה בגדאד, וילאייט בגדאד, האימפריה העות'מאנית האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  2 בנובמבר 2005 (בגיל 91) ל' בתשרי תשס"ו
 מדינה:  ישראל 
 תאריך עלייה:  1925
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים
 
אברהם בן-יעקב (30 בספטמבר 1914, י' בתשרי תרע"ה – 2 בנובמבר 2005, ל' בתשרי תשס"ו) היה היסטוריון, סופר, מחנך וחוקר יהודי בבל באלף השנים האחרונות.
ביוגרפיה

אברהם בן-יעקב נולד בבגדאד בשנת תרע"ה (1914). התחנך במדרש תלמוד תורה ובבית הספר 'מכתב אל-תעאון' שאחר כך נקרא ע"ש 'רחל שחמון'. בניסן תרפ"ה (1925) עלה עם הוריו לארץ ישראל והתיישבו בירושלים.
בשנת תר"ץ (1930) סיים לימודיו בבית הספר 'תלמוד תורה מזרחי'. בתרצ"ה (1935) סיים את לימודיו בהצטיינות בבית מדרש למורים (סמינר) מזרחי.
קיבל תואר B.A. מהאוניברסיטה העברית בירושלים במקצועות חינוך וספרות עברית (1964) ולאחר מכן השלים תואר דוקטור, גם כן באוניברסיטה העברית בירושלים, עם דיסרטציה בנושא 'הגירת יהודי בבל להודו והשתקעותם בה' (1989).
בין השנים 1936–1976 עסק בחינוך ובהוראה. שימש כמנהל בית הספר הממ"ד במבשרת ציון וכמפקח על בתי הספר מטעם משרד החינוך. נבחר 5 פעמים כחבר 'המועצה לחינוך ממ"ד' המייעצת לשר החינוך והתרבות (1958–1975) והיה חבר המועצה הארצית של מנהלי בתי הספר הממ"ד (1965–1960).
היה חבר האיגוד העולמי למדעי היהדות (משנת 1957); חבר המועצה הארצית לענייני המועצות הדתיות (1956); חבר הוועדה לחינוך ולתרבות שליד ועד העדה הספרדית בירושלים (1942–1951); חבר ועד בית חינוך יתומים לעדת הספרדים בירושלים (1946–1949); חבר הוועד המקומי להנחלת הלשון לעם מטעם עיריית ירושלים (1954–1955); חבר הברית העברית העולמית (משנת 1967); חבר הוועד הפועל של המפד"ל והוועדה המוניציפלית שלה (1956–1963); ממייסדי הוועדה להקמת מפעלים קונסטרוקטיביים וחינוכיים בשביל העדה הבבלית בארץ ישראל (1950–1954); עם קום המדינה התמנה למזכיר כבוד של "בית הדין העליון לענייני גיוס" בירושלים; חבר המועצה האקדמית במרכז מורשת יהדות בבל.
מחקריו הקיפו פנים רבים בתולדות חיי יהודי בבל, כגון: בשטחי ההיסטוריה, החינוך והתרבות, היהדות, הספרות, השירה והפיוט, משלים, מנהגים, רפואה עממית, מקומות קדושים ופולקלור, ביוגרפיה וביבליוגרפיה של יהודי בבל.
פרסם כ-40 ספרים. בין הפרסים שקיבל:
פרס נשיא המדינה יצחק בן-צבי, על מחקרו בנושא "קהילת יהודי כורדיסתאן" (1956)
פרס מכון בן צבי על ספרו "יהודי בבל מסוף תקופת הגאונים עד ימינו" (1965)
פרס האקדמיה ללשון העברית על מחקרו "עברית וארמית בלשון יהודי בבל" (1985)
כתב ערכים באנציקלופדיות בעברית ובאנגלית ופרסם כ-400 מאמרים בכשמונים כתבי עת[דרוש מקור] ובקבצים מדעיים בישראל ומחוצה לה, רובם על יהודי בבל, כורדיסטן וארצות המזרח.
נשוי לנאווה, ואב לשלושה ילדים- זיוה, אורה ויאיר.
ספריו > ספרי-מחקר

תולדות הרב עבדאללה סומך, ירושלים: הוצאת מטמון, תש"ט
קהילת יהודי כורדיסתאן, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשכ"א; מהדורה שנייה, הוצאת קריית ספר, ירושלים תשמ"א
יהודי בבל מסוף תקופת הגאונים עד ימינו , ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשכ"ה ; מהדורה שנייה, "קריית הספר", ירושלים תשל"ט
חוברת מילואים לספר הנ"ל, "קריית ספר", ירושלים תשל"ט
שירה ופיוט של יהודי בבל בדורות האחרונים, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תש"ל
קיצור תולדות יהודי בבל, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"א
קברים קדושים בבבל, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשל"ד
ירושלים בין החומות – לתולדות משפחת מיוחס, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז
הרב יהודה אלקלעי מבשר הציונות, ירושלים: הוצאת משרד החינוך והתרבות, תשל"ט
יהודי בבל בתקופות האחרונות, ירושלים: הוצאת קריית ספר, תש"ם
יהודי בבל בארץ ישראל, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תש"ם
השליח הנודד – הרב יוסף חיים שרים, ירושלים: הוצאת נוריאל שרים, תשמ"ב; חלק ב, ירושלים תשמ"ט
הרב יוסף חיים מבגדאד, אור יהודה: הוצאת מרכז מורשת יהדות בבל, תשמ"ד
יהודי בבל בתפוצות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשמ"ה
עברית וארמית בלשון יהודי בבל, ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשמ"ח
פרקים בתולדות יהודי בבל: על ענף אחד במשפחת ששון הבגדאדית, ירושלים, תשמ"ט
גלות וגאולה במשנת רבינו המהר"ל מפראג, ירושלים: הוצאת נזר דוד, תשמ"ט
אוצר הסגולות של יהודי בבל בדורות האחרונים, ירושלים: הוצאת "ישן נושן", תשנ"א
הרפואה העממית אצל יהודי בבל, ירושלים: הוצאת "יריד הספרים", תשנ"ב
מחזור השנה במנהגי יהודי בבל, תשנ"ג: הוצאת מכון בני יששכר, ירושלים
חיי האדם במנהגי יהודי בבל, ירושלים: הוצאת מכון בני יששכר, תשנ"ג
הווי ומנהגים בקרב יהודי בבל, ירושלים: הוצאת מכון בני יששכר, תשנ"ג
הרב ששון ב"ר מרדכי שנדוך, ירושלים: הוצאת מכון הכתב, תשנ"ד
אוצר השירים, החיבורים והדרשות של הרב יוסף חיים, ירושלים: הוצאת מכון הכתב, תשנ"ד
בית זבידה, תשנ"ד: הוצאת מכון בני יששכר, ירושלים
אוצר המשלים והפתגמים של יהודי בבל בדורות האחרונים, ירושלים: הוצאת יריד הספרים, תשנ"ח
אנציקלופדיה של חכמי יהודי בבל באלף השנים האחרונות, ירושלים: הוצאת שיח ישראל, תשס"ג
הדוקטורט:
הגירת יהודי בבל להודו והשתקעותם בה (האוניברסיטה העברית בירושלים, ניסן תשמ"ז)
ספריו > ספרי-לימוד וספרות יפה

מפי העם – ספר הבדיחה והחידוד, ירושלים: הוצאת א' רובינשטיין, תשמ"ז
תורת הקרבנות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תרצ"ט–תשל"ו (שש מהדורות)
תורת התרומה והמעשר, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תש"ב–תשל"ב (שלוש מהדורות)
מאשפות ירים אביון – סיפור פולקלורי, ירושלים: הוצאת א' לוסטימאן, תש"ו
ילקוט מנהגים, ירושלים: הוצאת משרד החינוך והתרבות, תשכ"ז–תשל"ז (שלוש מהדורות)
פרקי תפילה, ברכות ודינים לכיתה א', ירושלים: הוצאת מנצור, תשכ"ט
האוצר – חמישים סיפורי עם ואגדות, תל אביב: הוצאת יבנה, תשכ"ט
הרב יוסף חיים, ירושלים: הוצאת המחלקה לתרבות תורנית במשרד החינוך והתרבות, שתי מהדורות, תשל"ב–תשל"ז
חבר טוב – סיפור פולקלורי, ירושלים: הוצאת משרד החינוך והתרבות, המרכז לתוכניות לימודיות, תשל"ט
מרכזי תורה ורוח בבגדאד, תל אביב: הוצאת משרד החינוך והתרבות, תשמ"ב
חבלי עליה – סיפור, ירושלים: הוצאת מטמון, תשמ"ז
הערות שוליים

↑  אורי דרומי, מנהגי העבר מפי הזקנות והזקנים, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2005
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305833405171  BnF: cb135205069 (data)  GND: 103572260  ISNI: 0000 0000 6654 3674  LCCN: n81095996  SUDOC: 110796721  VIAF: 41998079   WorldCat (עם VIAF): 41998079
פרס גראמי להקלטת הדאנס פופ הטובה ביותר

| --- | --- |
 תיאור:  מוענק להקלטות ווקאליות או אינסטרומליות של דאנס פופ
 הגוף המעניק:  האקדמיה הלאומית לאמנויות ומדעי ההקלטה
 תקופת הפרס:  2024–הווה
 המספר הרב ביותר של מועמדויות:  דייוויד גטה וטרוי סיון (2)
 grammy.com
 
פרס גראמי להקלטת הדאנס פופ הטובה ביותר הוא פרס המוענק על ידי האקדמיה הלאומית לאמנויות ומדעי ההקלטה (אנ') להוקרת שירי דאנס-פופ בכל שנה. הפרס יוענק לראשונה בטקס פרסי גראמי ה-66 בשנת 2024, כקטגוריית ההמשך לפרס גראמי להקלטת הדאנס/אלקטרונית הטובה ביותר והקטגוריה החדשה הראשונה למוזיקת דאנס/מוזיקה אלקטרונית מאז 2005.
האקדמיה הכריזה על הקטגוריה החדשה ביוני 2023, והצהירה שהפרס מגיע ל”רצועות וסינגלים הכוללים מוזיקה בקצב מהיר, ניתנת לריקוד שכוללת עיבוד פופ.” הקלטות דאנס-פופ הזכאיות לפרס גם תוארו ככוללות ”ביט קצבי וחזק, כלי נגינה משמעותיים מבוססי אלקטרוניקה”, ודגש על ה”ביצוע הווקאלי, המלודיה וההוק”. גרסאות רמיקס לא זכאיות להתמודד בקטגוריה ובמקום זה מתחרות בקטגוריית הקלטת הרמיקס הטובה ביותר, לא קלאסי.
הפרס מגיע לאמן/ים, למפיק/ים ולמיקסר/ים.
רקע

יצירת הקטגוריה תוארה כ"חיונית" על ידי האקדמיה להקלטה, וציינה את ההתכנסות ההולכת וגוברת בין ז'אנר מוזיקת הפופ והדאנס במהלך העשורים הקודמים, וציינו את המוזיקה של האמנים ביונסה, ליידי גאגא, מדונה, ג'סטין טימברלייק, ג'נט ג'קסון, בריטני ספירס, קיילי מינוג, ריהאנה ושר, כולם זכו בעבר בגראמי בקטגוריית הקלטת הדאנס/אלקטרונית הטובה ביותר, וארבעת הראשונים זכו בעבר בגראמי בקטגוריות הדאנס/אלקטרונית והפופ. הצגת הקטגוריה נתפסה כ"הוצגה באיחור" על ידי מבקרים וחברי אקדמיה כאחד, כשחברי ועדת המיון לדאנס ציינו שהם התדיינו שוב ושוה בקביעה היכן למקם שירי דאנס-פופ בקביעת זכאות לקטגוריה. זה הוביל לקריאות להכנסת קטגוריה ספציפית לאמנים אלה כדי להוקיר את השירים שלהם בלי שהם "ישתלטו" בקטגוריה הקיימת ויזכו בגראמי על חשבון מוזיקאי דאנס שאינם מוכרים בתעשייה.
לגבי הקמת קטגוריה זו, שהוכרזה לצד אלבום הג'אז האלטרנטיבי הטוב ביותר והביצוע הטוב ביותר של מוזיקה אפריקאית, מנכ"ל האקדמיה להקלטה, הארווי מייסון ג'וניור, הצהיר ”האקדמיה להקלטה גאה להכריז על השינויים האחרונים בקטגוריות בטקס הפרסים שלנו. שינויים אלה משקפים את המחויבות שלנו להקשיב באופן פעיל ולהגיב למשוב מקהילת המוזיקה שלנו, לייצג במדויק מגוון של ז'אנרים מוזיקליים רלוונטיים ולהישאר בסינכרון עם הנוף המוזיקלי המתפתח ללא הרף. על ידי הצגת שלוש הקטגוריות החדשות הללו, אנו מסוגלים להכיר ולהעריך מגוון רחב יותר של אמנים. אנו נרגשים להוקיר ולחגוג את היוצרים וההקלטות בקטגוריות אלו, תוך חשיפת מגוון רחב יותר של מוזיקה למעריצים ברחבי העולם.”
שיאני מועמדויות

| #> מועמדויות | מוזיקאי> מועמדויות | ביצוע> מועמדויות |
| --- | --- | --- |
| 2 | דייוויד גטה | "Baby Don't Hurt Me" ‏•‏‏ "One In A Million" |
| 2 | טרוי סיון | "Rush" ‏•‏‏ "Got Me Started" |
פליקס דזרז'ינסקי

| --- | --- |

 לידה:  11 בספטמבר 1877 Dzerzhinovo, פלך וילנה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  20 ביולי 1926 (בגיל 48) מוסקבה, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, ברית המועצות 
 שם לידה:  Feliks Szczęsny Dzierżyński 
 מדינה:  הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 מקום קבורה:  בית הקברות של חומת הקרמלין 
 מקום מגורים:  סנקט פטרבורג 
 השכלה:  אוניברסיטת סנקט פטרבורג 
 תפקיד:  Chairman of the GPU (6 בפברואר 1922–15 בנובמבר 1923)  חבר פרלמנט באספה המכוננת הרוסית של 1918 (5 בינואר 1918–6 בינואר 1918)  chairman of the OGPU (15 בנובמבר 1923–20 ביולי 1926) 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, Social Democracy of the Kingdom of Poland and Lithuania, המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, מפלגת הלייבור הסוציאל-דמוקרטית הרוסית 
 השקפה דתית:  קתוליות לאפסדית, אתאיזם 
 בן או בת זוג:  Sofia Dzerzhinskaya (10 בנובמבר 1910–20 ביולי 1926) 
 פרסים והוקרה:  עיטור הדגל האדום (1920)  חבר כבוד בק.ג.ב. 
 חתימה:   
 
פליקס אדמנדוביץ דזרז'ינסקי בפגישה מחתרתית בווילנה שהתקיימה ב-1897. ציור של משה רוזנטליס, 1953
פליקס אדמוּנדוֹביץ' דזרז'ינסקי (פולנית: Feliks Dzierżyński; רוסית: Фе́ликс Эдму́ндович Дзержи́нский; בלארוסית: Фэ́лікс Эдму́ндавіч Дзяржы́нскі;‏ 11 בספטמבר 1877 - 20 ביולי 1926) היה מהפכן סובייטי ממוצא פולני. הקים, בתמיכתו של לנין, את הצ'קה, ששינה את שמו לאחר מכן לנ.ק.ו.ד.
קורות חיים

נולד בבלארוס של היום, באחוזה סמוכה לעיירה איוויינייץ, באזור שהיה שייך לאימפריה הרוסית, למשפחת אצולה זעירה (שלאכטה) פולנית.
נשלח ללמוד בווילנה, וסולק מבית הספר בעוון "פעילות מהפכנית". ב-1885 הצטרף למפלגה הסוציאלית הליטאית, בילה תקופות מה בבתי כלא, ונשלח אף לסיביר, אולם הצליח להימלט לברלין. בתחילת דרכו הפוליטית השתייך דווקא למפלגה הסוציאל-דמוקרטית הפולנית אך ב-1903 הוביל לאיחודה עם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית הרוסית. במהפכת 1905 חזר לרוסיה, לאחר כישלון המהפכה נשפט למאסר, השתחרר ב-1912, ונכלא בשנית בגין פעילות מהפכנית. ב-1917 שוחרר מהכלא והצטרף מיד לפעילויות המפלגה הבולשביקית. בגין פעילותו במפלגה קיבל את הכינוי "פליקס איש הברזל".
ראש הצ'קה ושר כלכלי

ב-20 בדצמבר 1917 מונה לעמוד בראש הצ'קה (הוועדה המיוחדת הכלל-רוסית למלחמה בפעולות אנטי מהפכניות ובחבלה). שמו של הארגון שונה מספר פעמים (גפא"ו, נקו"ד) ומשנות החמישים הוא נקרא ק.ג.ב.. בתפקיד זה פעל דזרז'ינסקי בקשיחות ובאלימות רבה נגד מי שהוא ראה כ'אויבי המהפכה'. אלימות זאת עתידה לעצב את אופייה של המשטרה החשאית בברית המועצות בשנים הבאות. בתפקידו זה התעמת דזרז'ינסקי עם "הקומיסר העממי לענייני משפט" (שר המשפטים) של הממשלה הסובייטית יצחק שטינברג, ממנהיגי המפלגה הסוציאל רבולוציונית. נושא העימות היה יחסו של שטינברג לזכויות האדם ושלטון החוק בברית המועצות. בין דזרז'ינסקי ללנין התגלעו חילוקי דעות סביב חוזה ברסט-ליטובסק שכן דזרז'ינסקי התנגד להסכם זה אך השנים המשיכו לעבוד יחדיו.
בשנת 1921 מונה דזרז'ינסקי על ידי לנין לשר הרכבות על מנת להכניס סדר בכאוס ששרר בתחום זה בברית המועצות באותה העת. נראה ששיטות העבודה ששימשו אותו בצ'קה שימשו אותו גם בהשלטת סדר ומשמעת במערך הרכבות הרוסי. המיליארדר היהודי ארמנד האמר מספר באוטוביוגרפיה שלו סיפור ששמע מכתב עיתון הניו יורק טיימס במוסקבה וולטר דורנטי על ביקור של דזרז'ינסקי בעיר אומסק שבסיביר. באותה העת, שנת 1922, היה רעב כבד באזור הוולגה. היה חשד שבסיביר היה דווקא שפע של תבואה אך משום מה היא אינה משונעת מערבה. לאחר שהתברר לו שרשלנות בקרב מנהלי תחנת הרכבת היא שאחראית לחוסר היעילות בתנועת הרכבות. הוא כנס את עובדי התחנה ומנהליה ולאחר משפט שדה הוציא להורג שנים ממנהלי התחנה.
"בסדר גמור" אמר דזרז'ינסקי לבסוף. "אני מבין את מצב העניינים כאן והוא ישתנה". הוא פנה בפתאומיות אל הפקיד הבכיר של המחלקה. "צעד קדימה" הוא אמר "וגם אתה". והצביע על העוזר הבכיר. "אתם אשמים במצב". הוא אמר. "אתם אחראים למשרד הזה, ואתם תיענשו על כישלונכם באספקת מזון לבני עמנו הגוועים ברעב באזור הוולגה". "הוציאו אותם לחצר". הוא אמר לשומריו "ותירו בהם".
"וכעת" אמר דזרז'ינסקי כשהדי היריות מפלחים את דממת המוות, "יהיה זה לקח ואזהרה לכל השאר. בעתיד לא תהיו אף פעם בטוחים אם מברק בקשר לקרון על מסילה צדדית לא בא ממני או מאחד מעוזרי"
בשנת 1924 הוא מונה לעמוד בראש מועצה שתפקידה היה לפקח על כל הפעילות הכלכלית בברית המועצות. לפי ההיסטוריון ריצ'רד אוברי היה זה דזרז'ינסקי שעם מותו של לנין דחף לחנוט את גופתו של לנין להציגה במוזוליאום. כוונתו בכך הייתה שבני העם הסובייטי יוכלו לחזות בלנין כהתגלמות סמלית של המהפכה הסובייטית.
בשנת 1926 מת דזרז'ינסקי מהתקף לב.
אחרי מותו

המשטר הסובייטי הנציח את זכרו של דזרז'ינסקי בקריאת הכיכר שמחוץ לבניין לוביאנקה (ששימש בתקופת ברית השלטון הסובייטי כמטה המשטרה החשאית בברית המועצות) על שמו ובהצבת פסל בדמותו באותה כיכר. בחודש אוגוסט 1991, מיד לאחר כישלון הפיכת ינאייב נגד מיכאיל גורבאצ'וב, הופל הפסל על ידי מפגינים והועבר לגן הפסלים במוסקבה.
במרץ 2006 הוצב במינסק בירת בלארוס פסל של דזרז'ינסקי הדומה לפסל שנהרס במוסקבה. הייתה זאת יוזמה של המשטרה החשאית הבלארוסית שעדיין נקראת בשם ק.ג.ב.. במחוז מינסק נמצאת גם העיר דזיארז'ינסק הקרויה על שמו של דזרז'ינסקי. ברוסיה נקראת על שמו העיר התעשייתית דזרז'ינסק במחוז ניז'ני נובגורוד ועיר נוספת עם שם זהה נמצאת באוקראינה.