stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יואב יצחק (עיתונאי)
ביוגרפיה > פסיקה בעניינו

בדצמבר 2011 פסק בית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות בישראל שיצחק ו-NEWS1 הפרו את תקנון האתיקה בכותרת לא מדויקת שפרסמו והטיל עליהם עונש של נזיפה. זאת, אף על פי שיואב יצחק ו-News1 אינם חברים במועצת העיתונות או באגודת העיתונאים.
בפברואר 2017 חויבו יואב יצחק ואתר "News1" בתשלום פיצוי בסך 30,000 ש"ח בתוספת הוצאות משפט בסך 15,000 ש"ח למנהל רדיו "קול ישראל" לשעבר, אריה שקד, לאחר שכינו אותו "עבריין" בכותרת כתבה שפרסמו.
ביולי 2020 נפסק שיצחק עבר על איסור לשון הרע בכך שפרסם באתר "News1" כתב טענות נגד האוניברסיטה הפתוחה שנדחה בסופו של דבר במשפט שהתנהל בעניין, וסירב להסיר את המסמך גם לאחר שנדרש לכך. יצחק חויב לשלם פיצוי בסך 25,000 ש"ח ושכר טרחת עורך דין 13,500 ש"ח.
באוקטובר 2020 נפסק שיואב יצחק ואתר "News1" פרסמו לשון הרע על עו"ד יובל דמול, היועץ המשפטי לשעבר של המועצה המקומית באר יעקב, ובשלב ראשון חויבו בתשלום הוצאות משפט ושכר טרחת עו"ד בסך 25,000 ש"ח, ובהמשך חויבו בתשלום פיצוי בסך 145,000 ש"ח והוצאות משפט נוספות בסך 10,000 ש"ח.
הותרו לפרסום פסקי הדין בתביעת יעל פרי נגד יואב יצחק: יצחק פרסם ב-News1 כתבות ביקורתיות על צד אחד בסכסוך ירושה בעודו מקבל תשלום מהצד השני עבור תוכן שיווקי. ביהמ"ש קבע כי לא הוכח קשר בין הפרסום לתשלום, אולם הכתבות עצמן הן בגדר הוצאת דיבה. יצחק היה צריך לשלם פיצוי בסך 80 אלף ש"ח.
הערות שוליים

↑  עקיבא ביגמן, "העיתונים קשורים בטבורם לאינטרסים של המשק והממשלה; השתחררתי מזה", ישראל היום, 22 במרץ 2018
↑  דוד אברהם, יואב יצחק רוצה זכויות - מקים את "איגוד העיתונאים העצמאיים", באתר nana10‏, 20 ביוני 2011
↑  הקלטת האבודה בפרשת דרעי, באתר גלובס, 6 באוגוסט 1998
↑  איתמר לוין והדס מגן, ‏כל סעיפי האישום, כל ההרשעות, כל הזיכויים, באתר גלובס, 18 במרץ 1999
↑  שמואל דקלו, ‏20 חברי עמותת משתכני הר שמואל, הנשלטת ע"י 3 ממורשעי משפט דרעי, מבקשים למנות כונס נכסים, באתר גלובס, 30 במאי 2002
↑  אחד שיודע? אלון גולדשטיין ואריק וייס, 5 באפריל 2007, אתר מעריב
↑  בג"ץ 4717/04 יואב יצחק נ' הוועדה לבחירת שופטים ואחרים
↑  רוני קורן-דינר, העיתונאי יואב יצחק התפטר מ"מעריב" לאחר שהעיתון הודיע על השעייתו, באתר TheMarker‏, 4 ביולי 2004
↑  עיתונות מופקרת ומושחתת: השקרן של המדינה יואב יצחק, 14 בנובמבר 2011, אתר חדשות המחלקה הראשונה
↑  אריה אבנרי, בעלי קופות השרצים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 26 ביוני 2015
↑  יואב יצחק, חתן פרס אולמרט מספסר במוות, מחלקה ראשונה, 22.9.2007
↑  יואב יצחק, תנ"צ אפרים ברכה מסוכן לציבור, באתר News1 מחלקה ראשונה, 3 ביולי 2015
↑  אביאל מגנזי, תנ"צ ברכה התרשל - והמדינה שילמה, באתר ynet, 19 בפברואר 2014
↑  אלי סניור, רק אחרי מותו: משרד המשפטים מנקה את ברכה, באתר ynet, 5 ביולי 2015
↑  רותם אלון, ‏למה התאבדותו של תת ניצב אפי ברכה צריכה להדאיג אתכם?, באתר ‏מאקו‏, 27 באפריל 2016
↑  מיקי רוזנטל נ' יואב יצחק ואתר NEWS 1, באתר של מועצת העיתונות בישראל
↑  לילך דניאל, האתר NEWS1 ויואב יצחק יפצו את מנהל קול ישראל לאחר שכינו אותו "עבריין", באתר "תקדין", 12 בפברואר 2017
ת"א (י-ם) 23838-03-13 אריה שקד נגד עיתונות זהב בע"מ ואחרים, ניתן ב-6 בפברואר 2017
↑  דוד רוזנטל‏, כמעט פי 40 מהסכום המקורי: הפיצוי שישלם העיתונאי יואב יצחק, באתר וואלה, 22 באפריל 2021
↑  אורן פרסיקו, העיתונאי יואב יצחק הוציא דיבתו של אדם כשקבע כי הוא מעורב בשחיתות ושוחד, באתר העין השביעית, 8 באוקטובר 2020
↑  אורן פרסיקו, כוונה לפגוע, באתר העין השביעית, 25 ביולי 2021
↑  אורן פרסיקו, הותרו לפרסום פסקי הדין בתביעת יעל פרי נגד יואב יצחק, באתר העין השביעית, 21 ביוני 2023
כרצת

| --- | --- |

תולעת כרץ, מחולל המחלה
 תחום:  מחלות זיהומיות
 שכיחות:  450 מיליון איש ברחבי העולם (זיהום כרוני)
 סיבות:  התולעת הנימית כרץ
 גורם:  Ascaris lumbricoides 
 תסמינים:  שלב חריף: כאב בטן, בחילה, הקאה שלב כרוני: סימני חסר ויטמין A, חסימת מעיים, תמונה דמוית אסתמה
 אבחון:  משטח צואה עבה קאטו-כץ לאיתור ביצי התולעת PCR
 טיפול:  אלבנדזול מבנדאזול
 מניעה:  שיפור תברואה טיפול המוני
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/212510 
 DiseasesDB:  934
 OMIM:  604291
 סיווגים
 ICD-10:  B77
 ICD-11:  1F62
 
כָּרֶצֶת (Ascariasis) היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי התולעת הנימית כרץ (Ascaris lumbricoides). זוהי מחלת התולעים הטפיליות השכיחה בעולם, והיא נפוצה במקומות עם תשתית תברואה ירודה באקלים טרופי וסובטרופי. המחלה נרכשת באופן צואתי-פומי על ידי בליעה של אדמה או מזון הנגועים בביצי התולעת. בשלב החריף של הזיהום, עת פגיות התולעת נודדות בגוף, המחלה יכולה להתבטא בכאבי בטן, בחילות והקאות, כמו גם קוצר נשימה וצפצופים בנשימה, כביטוי לתגובה החיסונית נגד הטפיל. בשלב הכרוני, כתלות בעומס התולעים במעי הדק, עלולות התולעים הבוגרות לגרום לחוסרים תזונתיים, לחסימת מעיים ולתמונה דמוית אסתמה. האבחנה מתבצעת על ידי איתור ביצי התולעת בצואה, או על ידי PCR לזיהוי הביצים בצואה. הטיפול במחלה הוא בתרופות אנטיהלמינתיות, כגון אלבנדזול או מבנדאזול.
אפידמיולוגיה

מחקרים בני ימינו מצביעים על קיומן של ביצי כרץ בקופרוליטים מתקופת הברונזה. במסכת גיטין בתלמוד הבבלי מובאת תרופה לתולעי המעיים ("כירצא").
כרצת היא מחלת התולעים הטפיליות השכיחה בעולם. מעריכים כי 450 מיליון איש נגועים בתולעים באופן כרוני, נכון לשנת 2017, עם כ-600 מקרים חדשים בשנה. ניכר כי ישנה ירידה בשיעור ההימצאות של המחלה, אשר בשנת 2010 תואר כי למעלה ממיליארד איש נגועים בה.
הידבקות במחלה מתרחשת לאורך כל השנה באקלים לח טרופי וסובטרופי, ובאזורים יבשים יותר, כאשר ביצי התולעת יכולות להישאר בנות חיוּת באדמה במשך חודשים, היא מתרחשת כתלות בעונה. הגיל הנפוץ ביותר הוא הילדות המוקדמת.
התמותה נמוכה ונאמדת בכ-2,700 מקרי תמותה בשנה, אולם עומס המחלה גבוה, ובפרט ישנה פגיעה בגדילה והתפתחותם של ילדים.
בישראל מעריכים כי למעלה מ-40% מתושבי הארץ לפני קום המדינה היו נגועים בכרצת בשל דישון היבולים במי ביוב. עם הפיקוח על הגידולים החקלאיים והמעבר לדשנים סינתטיים, ירד אחוז הנגועים לפחות מ-1%.
אטיולוגיה

כרץ (Ascaris lumbricoides) היא תולעת נימית טפילית עגולה ולבנה. בעוד אורכו של הזכר מגיע לכ-30 ס"מ וקוטר רוחבו עד 4 מ"מ, אורכה של הנקבה מגיע עד 50 ס"מ וקוטרה עד 6 מ"מ. ביצי התולעת עמידות לתנאי יובש וטמפרטורות נמוכות, ועל ידי כך יכולות לשרוד באדמה במשך חודשים ושנים.
מין נוסף של כרץ, Ascaris suum, המדביק בעיקר חזירים, תועד גם כגורם לכרצת באדם בקרב אוכלוסיות שלהן מגע קרוב עם חזירים ואדמה המזוהמת בצואת חזירים.
אטיולוגיה > מחזור החיים

הנקבה הבוגרת מטילה במעי המאכסן כ-200 אלף ביצים מדי יום, ואלה מופרשות בצואה אל הקרקע. בעוד שהביצים שאינן מופרות לא זוכות להתפתח, הביצים המופרות מתפתחות לכדי פגיות, אשר בוקעות במעי הדק לאחר אכילתן. משבוקעות הפגיות הן חודרות דרך דופן המעי אל כלי הדם המתנקזים לווריד שער הכבד ומגיעות אל הכבד, שם הן משילות את הקוטיקולה. מהכבד, לאחר כשבוע מבליעת ביצי התולעת, הפגיות נודדות עם זרם הדם אל הריאות. בריאות הפגיות חודרות לחלל הנאדיות וממשיכות לנדוד במעלה עץ הסמפונות וקנה הנשימה לעבר מכסה הגרון, אז הן נבלעות חזרה ומגיעות שוב למעי הדק, כעשרה ימים לאחר תחילת הזיהום. במעי הדק הפגיות הופכות לתולעים בוגרות, שם הן יכולות לחיות במשך שנה עד שנתיים, כשלאחר כחודשיים–שלושה מעת הזיהום התולעים מטילות את ביציהן.
אטיולוגיה > העברה

המחלה מועברת במחזור צואה-פה על ידי אכילה של אדמה או של מזון המזוהמים בצואה שבה ביצי כרץ. השקיה של יבולים בביוב גולמי, ולעיתים גם במי קולחין, עלולה לזהם את היבול בביצי כרץ, ועל ידי כך להעביר את המחלה. העברה ישירה בין אדם לאדם אינה אפשרית.
פתוגנזה > השלב החריף

בשלב החריף של הזיהום, שבו פגיות הכרץ נודדות בגוף, הן מפרישות תוצרי פירוק העלולים להשרות תגובת רגישות יתר מסוג I ותגובה חיסונית מסוג 2 עם ייצור מוגבר של נוגדנים מסוג IgE ואאוזינופיליה, עד כדי ביטויים של דלקת ריאות אאוזינופלית, תסמונת לפלר ואסתמה.
פתוגנזה > השלב הכרוני

השלב הכרוני נגרם כתוצאה מהתולעים הבוגרות במעי. התולעים מתחרות על חומרי המזון במעי ועלולות לגרום לאיבוד חלבונים ולמחסור בוויטמין A, כמו גם לאנמיה, שיכולה להיות מוסברת על ידי הדלקת הכוללת במעי ודימום מדרכי העיכול העליונות. התולעים עצמן, הגם שהן עשויות להגן מפני זיהומי מעיים אחרים, משנות את המאזן החיידקי במעי ועלולות לנוע ולגרום לדלקות באתרים שונים במערכת העיכול, כגון התוספתן, כיס המרה, הלבלב והקיבה. בעומס תולעים גבוה, עלול ריבוי התולעים לגרום לחסימת מעיים, או התפשלות מעיים בילדים. ילדים קטנים חשופים במיוחד לסיבוך זה נוכח חלל מעי קטן יותר, בפרט באזור הצר של השסתום בין המעי הדק למעי הגס.
כחלק ממנגנוני ההגנה של הכרץ, הוא מפריש מעכבים של אנזימי עיכול ופרוטאזות אחרים שמקורם בתגובה החיסונית. דוגמה לכך היא האנזים מעכב קרבוקסיפפטידאז (ACI), אשר נקשר לאתר הפעיל של מטאלוקרבוקסיפפטידאזות, ובכך חוסם את הביקוע של חלבוני התולעת. באותו אופן מעוכב האנזים טריפסין.
ארגון הבריאות העולמי מסווג את עוצמת הזיהום לפי ריכוז הביצים בצואה: זיהום בעוצמה קלה מוגדר עד 5,000 ביצים לגרם צואה, בעוצמה בינונית עד 50,000 ביצים לגרם צואה, ובעוצמה חמורה מעל 50,000 ביצים לגרם צואה.
תסמינים וסימנים > השלב החריף

השלב החריף, המתאפיין כאמור בנדידת פגיות התולעת בגוף, עשוי להתבטא בכאב בטן, בחילה והקאות כתוצאה מנוכחות הפגיות במעיים ובכבד, וכאשר הפגיות מגיעות לריאות ומעוררות שם דלקת אאוזינופילית חריפה, הדבר עשוי להתבטא בקוצר נשימה, בשיעול עד כדי גניחת דם, בסרפדת ובצפצופים חריפים.
תסמינים וסימנים > השלב הכרוני

רוב מקרי הזיהום הכרוני בכרץ אינם תסמיניים, או לכל היותר מתבטאים בתסמינים קלים של תפיחות בטנית, כאב בטן ובחילה. אך בעת עומס גבוה של כרצים במעיים, הפגיעה בספיגת חומרי המזון עלולה להביא לחוסרים תזונתיים, שיבואו לידי ביטוי בתשישות, חוסר תיאבון ושלשולים. מחסור בוויטמין A עלול לגרום לעיוורון לילה וליובש בעיניים ובעור. החוסרים התזונתיים יכולים בסופו של דבר להביא גם לעיכוב התפתחותי, גופני וקוגניטיבי, שיכול להתבטא, למשל, בירידה בהישגים הלימודיים. העומס הגבוה גם יכול לגרום לחסימה מכנית של המעיים, בפרט בילדים צעירים, אשר מסתמנת כבטן חריפה, ולעיתים דימום מדרכי העיכול העליונות. חדירה של התולעת לדרכי המרה ייתכן שתגרום לצהבת ולחום. התגובה האאוזינופילית לתולעת יכולה להפוך לכרונית עם תמונה דמוית אסתמה של קוצר נשימה התקפי, שיעול וצפצופים.
בדיקות עזר > דגימות צואה

בדגימות צואה ניתן להבחין בביצי הכרץ. במשטח צואה בשיטת קאטו-כץ נדגמת כמות ידועה של צואה, 41.7 מ"ג, ותחת מיקרוסקופ אור מתבצע כימות של מספר הביצים, אשר מתוקנן לגרם צואה. ישנו מתאם בין כמות הביצים במשטח לעומס הטפילי של התולעת במעי. שיטות נוספות לספירת ביצים בצואה מאפשרות דגימה של כמות גדולה יותר של צואה, ועל ידי הרחפה, סינון וסרכוז, מגבירות את הרגישות לאיתור הביצים. עם שיטות אלה נמנות שיטת מקמאסטר, שיטת FECPAK ושיטת FLOTAC, המשתמשת במכשיר ייעודי לסרכוז ולהרחפה של הצואה.
נוסף על איתור הביצים תחת מיקרוסקופ, בדיקות PCR על דגימות צואה מאפשרות זיהוי מהיר של נוכחות הביצים בדגימות צואה.
בדיקות עזר > בדיקות נוספות

ספירת הדם מאופיינת על פי רוב באאוזינופיליה. לעיתים ניתן לראות רמת נוגדנים כוללת גבוהה יחד עם כיל גבוה של נוגדנים מסוג IgG4. לנוגדנים נגד הכרץ תגובתיות צולבת עם נוגדנים נגד תולעים טפיליות אחרות, אף שהם יכולים לרמז במידה מסוימת על מידת פעילות המחלה. לא קיימים תבחיני אנטיגן לאיתור כרצת.
דלקת ריאות אאוזינופילית בשלב נדידת הפגיות עשויה להיראות בצילום חזה בצורת תסנינים ריאתיים. בצילום בטן עם בליעת בריום המשמש חומר ניגוד רדיולוגי ניתן לעיתים לראות עומס תולעים גבוה במעיים. בנוסף, גסטרוסקופיה עשויה להדגים בצורה ישירה את התולעים הבוגרות במעי.
אבחנה

משטח קאטו-כץ הוא מדד הזהב לאבחנה של כרצת, בפרט באזורים אנדמיים. יתרונותיה של הבדיקה הם בעלותה הנמוכה ובפשטות הכנתה, סגוליותה גבוהה והיא מעידה על עומס הזיהום ומאפשרת אבחנה של זיהום משולב במספר טפילי מעי. לעומת זאת, רגישות הבדיקה נמוכה, הגם שהיא עולה ככל שמספר הדגימות מאותו אדם עולה, ישנה שונות בין הדגימות מאותו אדם, שכן פיזור הביצים בצואה אינו אחיד, והיא דורשת זמן רב וצוות מעבדה מיומן.
הרגישות והסגוליות של בדיקות PCR, לעומת זאת, גבוהות, וניתן לבצע תבחיני PCR משולבים לאיתור מספר מזהמים. רגישותה הגבוהה של הבדיקה מאפשרת אבחנה של כרצת גם באזורים שבהם העומס הטפילי נמוך. עם זאת, מחירם של תבחיני PCR גבוה יחסית, ועל כן השימוש בהם אינו נפוץ בעולם המתפתח.
לתבחינים סרולוגיים אין מקום של ממש באבחנה של כרצת.
טיפול

הטיפול המקובל לכרצת הוא תרופות ממשפחת הבנזימידאזולים: אלבנדזול במינון 400 מ"ג או מבנדאזול במינון 500 מ"ג, על פי רוב במנה חד-פעמית, אולם בעומס טפילי גבוה ניתן לתת אותן גם במשך מספר ימים. התרופות הללו עובדות במספר מנגנונים על התולעת: הן מעכבות ייצור מיקרוטובולים על ידי קישור לאתר קושר קולכיצין של בטא-טובולין, ובכך גורמות לפגיעה בפילמור דימרים של טובולין בתאי המעי של התולעת. כתוצאה מכך נפגעת יכולת התולעת לקלוט גלוקוז וחומרי מזון אחרים, דבר שמביא בסופו של דבר להרג התולעת. יעילותה של מנה חד פעמית של אלבנדזול או מבנדזול עומדת על כ-90%.
עוד בקו הראשון לטיפול נמצאת גם פיראנטל, שחוסמת את הדה-פולריזציה בצומתי העצב–שריר של התולעת, ועל ידי כך גורמת לכיווץ שריריה ולשיתוקה. גם במקרה זה, מנה אחת מביאה לריפוי בשיעור של כ-90%. תרופות נוספות שמתוארות כבעלות יעילות נגד כרצים הן איברמקטין וניטזוקסניד.
אף שאין התוויה לכך, ניתן לבצע בדיקה חוזרת של דגימות צואה לאיתור ביצים כשבועיים לאחר תילוע, ובדיקה נוספת כחודשיים–שלושה לאחר התילוע על מנת לוודא הכחדה של התולעת. אנשים שבצואתם עדיין נמצאות ביצי כרץ מטופלים בשנית, תוך ניסיון להבין אם מדובר בחשיפה חוזרת או כשל טיפולי.
במקרים של חסימת מעיים נדרש לעיתים ניתוח לכריתת מקטע המעי הנמקי. חדירה של התולעת לדרכי המרה בדרך כלל מטופלת תרופתית, אולם אם הטיפול השמרני נכשל, ERCP עשוי לנקז את המרה ולשלוף את התולעים.
מניעה

שיפור תשתיות התברואה, ובכלל זה טיפול נאות בשפכים וגישה רחבת-היקף למי שתייה נקיים ושירותי רפואה, הוא חלק הכרחי בשבירת שרשרת ההדבקה בכרצת.
ארגון הבריאות העולמי שם לו למטרה להפחית את התחלואה בזיהומי תולעים טפיליות המועברות מן הקרקע, ובכלל זה כרצת. לצורך כך גובשה אסטרטגיה למתן טיפול אנטיהלמינתי המוני תקופתי בתרופות המנויות לעיל לאוכלוסיות בסיכון גבוה ללקות בזיהומים אלה, כגון ילדים בגילאי בית ספר וטרום בית ספר, נשים בגיל הפוריות ומבוגרים העוסקים במקצועות בעלי חשיפה יתרה לזיהומים אלה, דוגמת קוטפי תה וכורים. טיפול זה ניתן פעמיים בשנה באזורים שבהם שכיחות זיהומים אלה גבוהה, קרי אזורים שבהם מעל 50% מהילדים בגילאי בית ספר נגועים, ופעם בשנה באזורים שבהם שכיחות הזיהומים בינונית, קרי אזורים שבהם מעל 20% מהילדים בגילאי בית ספר נגועים. עם זאת, בשל שיעורי הדבקה חוזרת גבוהים, תוכניות אלה אינן מספיקות להפחתה משמעותית של התחלואה בזיהומי תולעים טפיליות.
ראו גם

אנטרוביאזיס
הערות שוליים

↑  Barsch E, Kowarik K, Rodler K, Hörweg C, Reschreiter H, Sattmann H, Walochnik J. First molecular data on the human roundworm Ascaris lumbricoides species complex from the Bronze and Iron Age in Hallstatt, Austria. Sci Rep. 2023 Jul 25;13(1):12055. doi: 10.1038/s41598-023-38989-8.
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ט, עמ' ב'
↑  GBD 2017 Disease and Injury Incidence and Prevalence Collaborators. Global, regional, and national incidence, prevalence, and years lived with disability for 354 diseases and injuries for 195 countries and territories, 1990-2017: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2017. Lancet. 2018 Nov 10;392(10159):1789-1858. doi: 10.1016/S0140-6736(18)32279-7.
1 2  Christina Dold, Celia V. Holland, Ascaris and ascariasis, Microbes and Infection, Volume 13, Issue 7, 2011, Pages 632-637, ISSN 1286-4579, https://doi.org/10.1016/j.micinf.2010.09.012.
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Rojelio Mejia, Jill Weatherhead, Peter J. Hotez, Intestinal Nematodes (Roundworms), Mandell, Douglas, and Bennett's Principles and Practice of Infectious Diseases, 8th Edition, Elsevier Saunders, 2015, Vol. 2, pp. 3437-3439
↑  גדעון ויטנברג, "כרץ", האנציקלופדיה העברית (כרך כ), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשל"א, עמ' 1065–1067
1 2 3 4 5 6 7  Jourdan PM, Lamberton PHL, Fenwick A, Addiss DG. Soil-transmitted helminth infections. Lancet. 2018 Jan 20;391(10117):252-265. doi: 10.1016/S0140-6736(17)31930-X.
1 2  WHO, Soil-transmitted helminthiases: eliminating soil-transmitted helminthiases as a public health problem in children: progress report 2001-2010 and strategic plan 2011-2020, 2012
1 2  Lamberton, P.H.L., Jourdan, P.M. Human Ascariasis: Diagnostics Update. Curr Trop Med Rep 2, 189–200 (2015). https://doi.org/10.1007/s40475-015-0064-9
↑  Marco Albonico et al., Comparison of three copromicroscopic methods to assess albendazole efficacy against soil-transmitted helminth infections in school-aged children on Pemba Island, Transactions of The Royal Society of Tropical Medicine and Hygiene, Volume 107, Issue 8, August 2013, Pages 493–501, https://doi.org/10.1093/trstmh/trt051
1 2 3 4  Ascaris lumbricoides Infections, in: David W. Kimberlin, Elizabeth D. Barnett, Ruth Lynfield, Mark H. Sawyer (eds.), Red book : 2021-2024 report of the Committee on Infectious Diseases, 2021,  American Academy of Pediatrics, 32nd Ed. pp. 210-211
1 2  Keiser J, Utzinger J. Efficacy of Current Drugs Against Soil-Transmitted Helminth Infections: Systematic Review and Meta-analysis. JAMA. 2008;299(16):1937–1948. doi:10.1001/jama.299.16.1937
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שנות חיים מותאמות לנכות למיליון איש, 2012
מחזור החיים של הכרץ. (1) תולעים בוגרות במעי הדק. (2) ביצי התולעת מופרשות בצואה. (3) התפתחות הפגית. (4) אכילת אדמה או ירקות מזוהמים בביצים. (5) בקיעת הפגיות במעי הדק וחדירת דופן המעי לדם. (6) נדידת התולעים לריאות. (7) בליעה חוזרת של הפגיות.
מקטע מעי חסום על ידי תולעי כרץ, אשר נכרת מילד בן 3
צילום בטן עם בליעת בריום שבו התולעים בתריסריון נראות שחורות על גבי חומר הניגוד הלבן
יוסף טוליפמן

| --- | --- |

טוליפמן כמנכ"ל חברת החשמל לישראל, 1980
 לידה:  6 במרץ 1926 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  יוני 2009 (בגיל 83) 
 מדינה:  ישראל 
 תפקיד:  מנהל כללי 
 
יוסף בועז טוליפמן (6 במרץ 1926 – 14 ביוני 2009) היה מנהל הקריה למחקר גרעיני ומנהל בכיר במגזר הציבורי והפרטי בישראל.
ביוגרפיה

יוסף בועז טוליפמן נולד בירושלים. אביו, דוד טוליפמן, בנו של אלכסנדר זוסיה טוליפמן, מאנשי העלייה הראשונה וממתיישבי ראשון לציון. אמו, שפרה, הייתה בתו של יעקב מרדכי זינגר, שו"ב בראשון לציון, וגיסתם של שמעון כהנוב (בנו של פייבל כהנוב) ויעקב איכילוב (בנו של אברהם זלמן איכילוב).
אחותו הגדולה, שולמית, נישאה לימים לאליקום אוסטשינסקי, אגרונום וראש המועצה ראשון לציון.
המשפחה שבה למכורתה ראשון לציון, שם חזר אביו לחקלאות (ונרצח ב-1943 על ידי שודדים ערבים בפרדסו). טוליפמן גדל במושבה, ולמד בה בבית הספר חביב ובגימנסיה הריאלית. היה פעיל בארגון "ההגנה", ובשנת 1947 הוכשר כמפקד מחלקה, במקביל לשירותו במשטרת היישובים העבריים. במלחמת העצמאות שירת כמפקד פלוגה, ולאחר מכן היה מדריך בבית הספר לקצינים. בשנים אלו החל ללמוד הנדסה כימית בטכניון, ובסיום לימודיו החל לעבוד בוועדה לאנרגיה אטומית.
בשנת 1957 החל לעבוד במכון ויצמן למדע. במסגרת תפקידו כמהנדס הראשי של חברת הפוספטים עסק מטעם משרד הביטחון במחקר הפקת אורניום מפוספטים. במשך שלוש שנים שהה בצרפת ועסק שם בעבודות מטעם הוועדה לאנרגיה אטומית. בשנת 1963 מונה למשנה למנכ"ל משרד הפיתוח ומתוקף תפקידו הממונה על החברות הכימיות בישראל ודירקטור בחברת החשמל, אך כעבור זמן קצר יצא לשנת השתלמות באוניברסיטת הרווארד ובשנת 1965 מונה למנהל הקריה למחקר גרעיני ועמד בראשה עד 1973. בתפקידו היה חבר הוועדה לאנרגיה אטומית.
בשנים 1973–1976 היה טוליפמן מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר, ובשנת 1980 היה מספר חודשים מנכ"ל חברת החשמל. בין תפקידיו במגזר העסקי והפרטי היה יו"ר הנהלת חברת פרוטרום (1982–1985), מנכ"ל כלל סחר, יו"ר חברת פיתוח משאבי אנרגיה (1991–1993) ודירקטור בבנק דיסקונט.
היה נשוי משנת 1950 לאהובה לבית טְבֶרְדין (1928–2003), ואב לארבעה.
בתו, נילי, שנישאה לכדורגלן הפועל באר שבע ונבחרת ישראל, אלון בן דור, הייתה בין חטופי מטוס "אייר פרנס" לאנטבה בשנת 1976.
בשנותיו האחרונות בת זוגו הייתה ד"ר שושנה קיני.
הערות שוליים

↑  Itzhak J. Carmin % Harry Schneiderman, Who's who in world Jewry, 1972,‏ עמ' 918.
↑  https://www.geni.com/people/Yosef-Tulipman/290585473320005958 אתר "Geni"
↑  דוד תדהר (עורך), "דוד טוליפמן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 904; דוד טוליפמן באתר מוזיאון ראשון-לציון.
↑  דוד תדהר (עורך), "יעקב מרדכי זינגר", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 597.
↑  דוד תדהר (עורך), "יעקב איכילוב", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 732.
↑  י. טוליפמן - סגן מנהל משרד הפיתוח, דבר, 13 במרץ 1963
↑  אביעד פוהורילס‏, כך כמעט גילו המחבלים מאנטבה את סודות הגרעין של ישראל, באתר וואלה, 2 ביולי 2016
יוסי בלום הלוי

| --- | --- |

יוסי בלום הלוי
 לידה:  17 בינואר 1944 (בן 81) חיפה, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת חיפה 
 
יוסי בלום הלוי (נולד ב-17 בינואר 1944) הוא מנתח מערכות ישראלי, סופר, מחבר ספרים על מערכות ישראל.
ביוגרפיה

נולד בחיפה ב-17 בינואר 1944, התחנך בבית הספר החקלאי כפר גלים. במהלך שירותו בצה"ל בסדיר ומילואים, שירת בקומנדו הימי, בגדוד 890 של הצנחנים, ובחטיבה 55.
בוגר אוניברסיטת חיפה בהיסטוריה וגאוגרפיה. מנתח מערכות מוסמך ויועץ בתחום מתודולוגיות פיתוח תוכנה ומערכות.
בלום הלוי כותב בתחומי ביטחון לאומי, נשק גרעיני, היסטוריה צבאית ומלחמות ישראל, ומאמריו הפובליציסטיים המתפרסמים באתרים שונים בישראל, תורגמו לאנגלית, צרפתית, ערבית ורוסית ופורסמו באתרים שונים בעולם.
בעקבות אירועי מלחמת לבנון השנייה פרסם באתרים שונים טרילוגיית מאמרים על זרוע היבשה של צה"ל בה תיאר את הכשלים והחולשות האינהרנטיים של תפיסת הביטחון של ישראל כפי שנחשפו אז לדעתו, ואת הצורך לערוך רפורמה מעמיקה במערכת הביטחון של מדינת ישראל על בסיס משנתו המעודכנת של הד"ר עמנואל ולד.
ערב הנסיגה מלבנון ולאחריה שמש ככתב עצמאי בעיתון "מקור ראשון", ובין השנים 2021 - 2023 שמש ככתב ובעל טור לנושאי ביטחון לאומי של מעריב סופהשבוע, ובעשרות כתבות סקר את היערכות מערכת הביטחון לאיומי המלחמה הרב זירתית בהיבטים של ביטחון הפנים, במעורבות המגזר הערבי בפרעות שומרי חומות, בכשלים של משרד ביטחון הפנים בהבטחת העורף האזרחי, ובמניעת התחמשות המגזר הערבי והבדואי בנשק ותחמושת שנגנבו מהימ"חים של צה"ל, כזו שמשמשת הן לאירועי פשיעה פלילית והן לאירועי טרור לאומני.
בתום מבצע שומרי חומות הכין מחקר מפורט של סדר הכוחות של צה"ל, שבו התריע בדוח שהעביר למבקר, על פירוק מתמשך במהלך של למעלה משלושים שנים, של הגייס הדרומי, 6 אוגדות, 22 חטיבות שריון, עשרות אגדי ארטילריה ושאר אמל"ח חיוניים של צבא היבשה.
תהליך זה הגיע לשיאו לאחר ניסיון ממשלת ישראל ב-2014 ליישם את לקחי מבצע "צוק איתן", ולמנות את האלוף יוחנן לוקר כראש הוועדה לבחינת תקציב הביטחון ועדת המשך לוועדת ברודט, ועדת וינוגרד 2008-2006, בעניין ניצול תקציב צה"ל, והפניית עיקר תשומות התקציב לבניין הכוח הצבאי ויכולותיו להכריע את כוחות האויב. מחקר זה עודכן לאחר אירועי שמיני עצרת והועבר למשרד מבקר המדינה כחלק מהמחקר הנערך במסגרתו על אירועי מלחמת חרבות ברזל.
שר הביטחון משה יעלון והרמטכ"ל גדי אייזנקוט סירבו לקבל את מסקנות ועדת לוקר, ופרסמו מנגד את תוכנית גדעון הרב-שנתית שתוצאותיה היו קיצוץ של כ-100 אלף לוחמי מילואים בגיל שרות, פרוק אמצעי לחימה וקיצוץ באימוני צבא המילואים, שהשלכותיהן השפיעו על היערכותה של מדינת ישראל לקראת המלחמה הרב זירתית.
ספריו

כתב חמישה ספרים, כשארבעה מהם עוסקים במלחמות ישראל ומתבססים, בין היתר, על ניסיונו האישי:
כשקוראים לצנחנים - הוצאת מערכות 1972, קורות גדוד 71 חטיבה 55 בקרב על ירושלים ודרום רמת הגולן במהלך מלחמת ששת הימים
התקדשות זיכרונות ממלחמת יום הכיפורים, הוצאת מיתאם 1999, ספר עיון מקיף של מלחמת יום הכיפורים כולל רקע מדיני וצבאי של ישראל לאחר מלחמת ששת הימים, ומציג את אירועי המלחמה המרכזיים בכל הזירות החל מנקודת מבט של מצביאי המלחמה עד לדרג הטוראים בקו הדם.
"תהיה מלחמת אחים בקיץ, מיתאם 2005. הספר דן במשמעויות של הנסיגה מרצועת עזה על הלכידות הלאומית, רוח צה"ל, זכויות מדינת ישראל במשפט הבינלאומי ביחס לריבונותה על יתרת שטחי המנדט הבריטי עליהם נוסדה, במשמעויות המוסריות והמשפטיות של פינוי תושבים יהודים על חוק יסוד כבוד האדם וחירותו, ועל סיכונים שלא נלקחו בחשבון ביחס לאיומים שנשלחו מאיראן, כמו מיתר ארגוני הטרור הפלסטיניים והחזבאללה, שמשמעותם הייתה איום בדבר הכנסת כל מרחב מדינת ישראל לטווח נשק טילי וארטילרי מכל סוגיו.
הַהַגָּדָה הַצִיוֹנִיִת שֶל אֲ-לַזְרָע וֶהֱלֶנָה, מיתאם 2015. ספר זה הוא רומן היסטורי וביוגרפי המבוסס על המורשת המשפחתית, כפי שעולה מזיכרונותיו האישיים, כמו מתיעוד של מחקר רב היקף בתולדותיו של שבט משפחות בארץ ישראל, צפון אפריקה ואירופה במהלך 210 השנים האחרונות. ההגדה בוחנת את הציונות מנקודת מבטו האישית של המחבר, הרואה דווקא ביישוב הישן של א"י את מקורותיה של הציונות, כתנועת השחרור הלאומית של העם היהודי, בשונה מהנרטיב הציוני המקובל, שבו "המפץ הגדול" של קונגרס בזל 1897, הוא שהוביל להקמתו של הבית הלאומי.
גבעת התחמושת מלחמה לוחמים וזיכרון, מיתאם 2020, הוא ספר עיון העוסק בקרב שהפך לסמלה של מלחמת ששת הימים, ושהותיר את חותמו על דורות רבים של בני הארץ ובנותיה שהתחנכו על מורשתו. ייחודו של ספר זה, בהיסטוריוגרפיה של מלחמת ששת הימים, בראיית סיפור המלחמה כמכלול היבטים שלם של אירועי הקרב, בהם המלחמה איננה רק סיכום טכנו-טקטי עובדתי של מהלכי הקרב, ומהותה מתמצית בספר זה במעשי הלוחמים המובילים אותה על חולשותיהם כבני אנוש בתוך מוראותיה של המלחמה, ועל משמעויות תוצאותיה בקרב משפחת השכול והתודעה הלאומית.
משמש כיועץ למתודולוגיות פיתוח תוכנה ומערכות איכות, המתמחה במודל CMMI לשיפור מתמיד בארגונים תעשייתיים, ניהוליים, ומוכווני שירותים אזרחיים וצבאיים. חבר בפורום האזרחי לחקר מלחמות ישראל.
יוסי ארנהיים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 באוגוסט 1955 (בן 69) תל אביב, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 כלי נגינה:  חליל צד
 
יוסי ארנהיים (נולד ב-26 באוגוסט 1955) הוא חלילן ישראלי, אשר שימש כחלילן ראשון בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.