stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדני חשוף-ראש

| עדני חשוף-ראש |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: עדניים
סוג:: עדני חשוף-ראש
מינים
 עדני מרהיב  עדני וילסון
שם מדעי
 Diphyllodes ‏לסון, 1834

עדני חשוף-ראש (שם מדעי: Diphyllodes) הוא סוג של ציפורים טרופיות ממשפחת העדניים בו שני מינים. הם חיים ביערות הגשם של גינאה החדשה ובעיקר מערב גינאה החדשה ובכמה איים באינדונזיה.
מינים אלה הם הקטנים ביותר במשפחה ואורכם יכול להגיע ל-16 ס"מ. הם בעלי שכמיות מפוארות במגוון צבעים העוזרים למשוך נקבות. הזכרים בכל המינים גדולים ומקושטים יותר מהנקבות.
המין עדני מלכותי הופרש מהסוג לסוג יחידי.
מינים

עדני מרהיב (Diphyllodes magnificus)
עדני וילסון (Diphyllodes respublica)
עמוס 3

| --- | --- |

איור של הלוויין עמוס 3 בחלל  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 מידע כללי
 מפעיל:  חלל תקשורת
 יצרן:  התעשייה האווירית לישראל
 תאריך שיגור:  28 באפריל 2008
 משגר:  Zenit-3SLB
 אתר שיגור:  קוסמודרום בייקונור, כן שיגור מס' 45 
 אתר עמוס 3
 משימה
 סוג משימה:  לוויין תקשורת
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  מסלול גיאוסטציונרי
 אפואפסיד:  35,786 ק"מ
 פריאפסיד:  35,786 ק"מ
 זמן הקפה:  24 שעות
 משך המשימה הכולל:  28 באפריל 2008 – הווה (16 שנים) 
 משך המשימה:  18 שנה
 מידע טכני
 משקל בשיגור:  1,270 ק"ג
 משקל:  1,263 ק"ג 
 משקל מטע"ד:  250 ק"ג
 ערוצי תקשורת:  27
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  32794
 מאגר המידע הלאומי:  2008-022A
 
שיגור הלוויין עמוס 3
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
עמוס 3 הוא לוויין תקשורת ישראלי, השלישי בסדרת לווייני התקשורת "עמוס". הלוויין נועד להחליף את הלוויין עמוס 1 לאחר 12 שנות פעילות (מאז 1996), ולהצטרף לעמוס 2 לאותו מיקום חללי. עמוס 3 צפוי לפעול במשך כ-18 שנה.
השיגור נערך ב-28 באפריל 2008 מאתר השיגור קוסמודרום בייקונור בקזחסטן.
היסטוריה

חודש לפני שיגור עמוס 2, בנובמבר 2003, הודיעה חברת חלל תקשורת כי היא תרכוש את הלוויין עמוס 3 מהתעשייה האווירית לישראל כתחליף לעמוס 1, שהיה צפוי לצאת משירות ב-2008.
בינואר 2005 הודיעה חברת חלל על גייס הון לטובת מימון הלוויין באמצעות הנפקת מניות ואופציות למניות, ובאמצעות הנפקת איגרות חוב. בפברואר הודיעה כי היא רוכשת את הלוויין מהתעשייה האווירית תמורת 170 מיליון דולרים. וספטמבר 2005 החלה בנייתו.
בתחילת 2006, עבר הלוויין את השלב הראשון - שלב התכנון ההנדסי ותהליכי ייצור בתעשייה האווירית לישראל. ציוד השידור של הלוויין נבנה על ידי החברות Alenia Space, חברה בת של Alcatel ו-Telespazio Holding מאיטליה. ב-24 בפברואר 2006 חתמה התעשייה האווירית עם ספייס אינטרנשיונל סרוויסס הרוסית וסי לונץ' הבינלאומית על חוזה לשימוש במערכת השיגור היבשתית של החברה (לאנד לונץ') בבייקונור שבקזחסטן לצורך שיגור עמוס 3 ברבעון הראשון של שנת 2008. הלוויין נשלח לבדיקות בגרמניה באוקטובר 2007 ועבר אותן בהצלחה.
במרץ 2008 הודיעה חלל כי החכירה כבר 76% מקיבולת הלוויין.
השיגור היה אמור להיערך ב-24 באפריל 2008 מאתר השיגור בעיר בייקונור, קזחסטן, אך נדחה ברגע האחרון עקב תקלה במתקן השיגור ובוצע ב-28 באפריל 2008. השיגור בוצע באמצעות משגר הזניט התלת-שלבי "Zenit-3SLB". הלוויין שוגר לנקודה 4 מעלות מערב בגובה של 35,786 ק"מ (מסלול גיאוסטציונרי), בקרבה אל הלוויינים עמוס 1 ועמוס 2.
הלוויין עמוס 3 שוגר על גבי משגר הזניט התלת-שלבי "Zenit-3SLB" ישירות למסלול 35,786 ק"מ, שלא כמו הלוויינים עמוס 1 ועמוס 2 ששוגרו למסלול נמוך ותמרנו את עצמם למסלול גבוה. השיגור לגובה זה ישירות, יחסוך דלק רב ללוויין, דבר שיתבטא בעוד 6 שנות שירות ותפקוד בחלל, כלומר סך הכל 18 שנים במקום 12, כמו לוויני עמוס הקודמים. בנוסף, עמוס 3 היה הלוויין המערבי הראשון ששוגר ישירות למסלול 35,786 ק"מ[דרוש מקור]. משקל המכלול בשיגור היה 1,270 ק"ג ומשקל המטעד 250 ק"ג.
ב-30 באפריל 2008 הודיעה חלל על חוזה למכירת שירותי לוויין בסכום של 34 מיליון יורו, כך שכמעט כל קיבולת הלוויין הוחכרה.
בספטמבר 2011, דיווחה חלל תקשורת על תקלה במצבר של הלוויין בזמן "אקליפס" (אירוע המתרחש פעמיים בשנה לתקופה בת 42 ימים בכל פעם, בה הלוויין והפאנלים הסולאריים המספקים לו אנרגיה חשמלית מוסתרים חלק מהיממה מהשמש. אז פועל הלוויין באמצעות המצבר בלבד).
באוקטובר 2019, דיווחה חברת חלל תקשורת כי התגלתה תקלה במד האופק הרזרבי של עמוס 3, עם זאת הוא ממשיך לספק שירות באופן מלא ותקין.
תכנון ומבנה

מבנה הלוויין מבוסס על מבנה עמוס 2 עם ביצועים משופרים של מטען התקשורת הכולל 15 משיבים (ערוצים) בהספק גבוה בשני תחומי תדר ותוספת של 3 אנטנות, מתוכן 2 בעלות אנטנות מתכווננות, דבר המאפשר אלומה ניידת. יחד עם עמוס 2 הפועל מדצמבר 2003, מספר המשיבים בחלל יגדל משמעותית. כמו כן, עתיד הלוויין לשדר בשני תחומי תדר: Ku - בו משדרים עמוס 1 ועמוס 2 (כלומר 14 ג'יגה־הרץ בערוץ העולה וכ-12 בערוץ היורד), ו-Ka (כלומר 30 ג'יגה־הרץ בערוץ העולה וכ-18 ג'יגה־הרץ בערוץ היורד), שיאפשר שידור בפס רחב ושידורי וידאו בהפרדה גבוהה (HD) גם למדינות שלא יכלו לקבל שידורים כאלו לפני כן כגון: ישראל, המזרח התיכון, מדינות מסוימות באירופה, צפון אסיה, וצפון אפריקה.
בנוסף לשטחי השרות המורחבים הקיימים בעמוס 2, מספק עמוס 3 שירותים באמצעות האנטנות בעלות האלומה הניידת לכל נקודה במזרח התיכון, באירופה, אפריקה וחלקים מיבשת אמריקה: ארצות הברית, קנדה ודרום אמריקה.
לכבוד חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, עוטר המשגר זניט בסמליל חגיגות השישים. הייתה אף כוונה (שנגנזה) לשנות את שם הלוויין ל"עמוס-60".
תחומי תדרים

Ku band תדר עולה uplink: 14.00-14.50GHz
Ku band תדר יורד downlink ‏ : 10.95-11.45GHz
Ka band תדר עולה ( uplink) ‏: 29.40-30.60GHZ
Ka band תדר יורד ( downlink) ‏ : 19.60-20.80GHZ
ראו גם

עמוס (לוויין תקשורת)
חלל תקשורת
אדם וחלל - מונחים
הערות שוליים

↑  גלי צה"ל, ‏לאחר העיכובים: שיגור הלוויין "עמוס 3" של חלל תקשורת עבר בהצלחה, באתר גלובס, 28 באפריל 2008
↑  עידו אלון, חודש לפני שיגור עמוס 2 - בחברת חלל כבר מתכננים את רכישת הלוויין הבא, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2003
ירון פרידמן, ‏ח.ל.ל: עד סוף השנה עמוס 2 יגיע למלוא הקיבולת שלו; נערכים כבר לתכנון עמוס 3, באתר גלובס, 21 במרץ 2004
↑  גיא הדס, ‏ח.ל.ל תקשורת צפויה לגייס כ-50–80 מיליון שקל לטובת שיגור הלוויין עמוס 3, באתר גלובס, 16 בינואר 2005
הרצל לקס, חלל תקשורת תשלים היום הנפקת מניות ואג"ח בהיקף של 160 מיליון שקל, באתר הארץ, 7 במרץ 2005
↑  ח.ל.ל תקשורת תרכוש את הלווין עמוס 3 מהתעשייה האווירית בתמורה ל-170 מיליון דולר, באתר גלובס, 24 בפברואר 2005
↑  גיא הדס, ‏חלל תקשורת תרכוש מהתעשייה האווירית את הלוויין עמוס 3, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2005
↑  גיא הדס, ‏שליחנו בחלל: הלוויין עמוס 3 שישוגר במארס צפוי לייצר הכנסות של כחצי מיליארד דולר על פני 18 שנה, באתר גלובס, 6 בספטמבר 2007
↑  יורם גביזון, חודש לפני השיגור: חלל החכירה 76% מקיבולת הלוויין עמוס 3, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2008
↑  יעל גרוס אנגלנדר, ‏עמוס 3 שוגר בהצלחה, באתר גלובס, 28 באפריל 2008
↑  יובל אזולאי, לאחר הדחייה: הלווין "עמוס 3" ישוגר היום מקזחסטאן, באתר הארץ, 27 באפריל 2008
↑  יובל אזולאי, שיגור הלוויין "עמוס 3": כך זה עובד, באתר הארץ, 28 באפריל 2008
↑  אמיתי זיו, יומיים לאחר שיגור עמוס 3: הסכם של 34 מיליון יורו לחלל תקשורת, באתר TheMarker‏, 30 באפריל 2008
↑  שלי אפלברג, חלל תקשורת מדווחת על תקלה במצבר של לוויין עמוס 3, באתר TheMarker‏, 19 בספטמבר 2011
↑  חזי שטרנליכט, תקלה נקודתית בלוויין עמוס 3 - שממשיך לספק שירות מלא, באתר כלכליסט, 2 באוקטובר 2019
↑  יורם גביזון, התקשורת הלוויינית ממריאהלגבהים חדשים, באתר הארץ, 8 במאי 2006
↑  יובל אזולאי, חגיגות ה-60 של ישראל ממריאות, אבל לא לוויין התקשורת "עמוס-3", באתר הארץ, 25 באפריל 2008
↑  Israel to launch celebratory satellite into space - Itamar Eichner, ynetnews
| ישראל לוויינים ישראליים ותוכניות חלל אחרות |
| --- | --- | --- |
| לווייני תקשורת | עמוס (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6) • דרור 1 |  |
| לווייני צילום מסחריים | ארוס • אופטסאט |  |
| לוויינים צבאיים ולוויינים של צה"ל | אביר • אופק (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 16 • 13) • טכסאר |  |
| לווייני מחקר וטלסקופים | ULTRASAT‏* • ונוס*  • DIDO  •  *SHALOM  • *SLOSHSAT |  |
| לווייני סטודנטים ואוניברסיטאות | טכסאט  • דוכיפת 1 • דוכיפת 2 • דוכיפת 3 • SAMSON • BGUSAT  • SATLLA-1  • SATLLA-2B |  |
| חלליות וגשושיות | בראשית • בראשית 2 |  |
| יכולות שיגור | משגר שביט • בסיס פלמחים |  |
| משימות אנלוגיות למאדים | D-MARS |  |
| מיזמים שהוקפאו | טאווקס* • ‏MuSAR‏* • דוד* |  |
| ארגונים ישראליים קשורים | סוכנות החלל הישראלית • מפא"ת • מנהלת תוכנית החלל • התעשייה האווירית לישראל • SpaceIL |  |
* שיתופי פעולה בינלאומיים
ספורט במרילנד

אוריול פארק בקאמדן יארדס, אצטדיונה הביתי של קבוצת הבייסבול מליגת ה-MLB, בולטימור אוריולס.
במרילנד מספר מועדוני ספורט מקצועיים, גדולים וקטנים. שתי קבוצות פוטבול מליגת ה-NFL משחקות במרילנד, וושינגטון קומנדרס ובולטימור רייבנס, וקבוצת הבייסבול מליגת ה-MLB, בולטימור אוריולס, משחקת גם היא במדינה. בסך הכל למדינה שלוש קבוצות בארבע הליגות המקצועניות בצפון אמריקה.
מספר ספורטאים גדולים בהיסטוריה גדלו במרילנד. הבולט מביניהם הוא בייב רות', שנחשב לשחקן הבייסבול הטוב בהיסטוריה ושיחק באוריולס כששיחקו במינור ליג, בבוסטון רד סוקס ובניו יורק יאנקיז. עוד ספורטאים שגדלו במדינה הם השחיינים קייטי הוף ומייקל פלפס (שנחשב לשחיין הטוב בהיסטוריה והספורטאי המעוטר בתולדות המשחקים האולימפיים) והכדורסלנים מאגסי בוגס ורוברט הורי.
אצטדיון בנק M&T, אצטדיונה הביתי של קבוצת הפוטבול מליגת ה-NFL, בולטימור רייבנס.
מאז 1962, הספורט המדינתי הרשמי של מרילנד הוא תחרות הפלה ברומח, ולקרוס הוא הספורט הקבוצתי הרשמי של המדינה מאז 2004. בשנת 2008, מתוך כוונה לקדם כושר גופני לכל הגילאים, הכריזה מרילנד על הליכה על תרגיל ההתעמלות הרשמי של המדינה והפכה למדינה הראשונה עם תרגיל מדינתי רשמי.
קבוצות מקצועיות גדולות

| קבוצה | ליגה | עונה ראשונה במרילנד | אצטדיון |
| --- | --- | --- | --- |
| בולטימור אוריולס | MLB | 1954 | אוריול פארק בקאמדן יארדס |
| בולטימור רייבנס | NFL | 1996 | אצטדיון בנק M&T |
| וושינגטון קומנדרס | NFL | 1997 | מגרש פדקס |
למרילנד קבוצות ספורט מקצועיות בארבע הליגות המקצועניות בצפון אמריקה בעיר בולטימור ובפרוורי וושינגטון די. סי. הנמצאים במרילנד. שתי קבוצות משחקות בבולטימור - בולטימור רייבנס מה-NFL ובולטימור אוריולס מה-MLB. בנוסף, קבוצת ה-NFL בולטימור קולטס שיחקה בבולטימור מ-1953 עד 1983 לפני שעברו לאינדיאנפוליס, אינדיאנה.
הוושינגטון קומנדרס (לשעבר וושינגטון רדסקינס) מה-NFL משחקים בלנדובר, מרילנד. הוושינגטון קפיטלס מה-NHL והוושינגטון ויזארדס (לשעבר בולטימור בולטס, ואז וושינגטון בולטס) שיחקו במרילנד לפני שעברו ב-1997 לקפיטל ואן ארנה שנבנתה במרכז וושינגטון.
בעיר שיחקה גם קבוצת הכדורסל בולטימור בולטס המקורית, שבימיה האחרונים התחרתה ב-NBA והתפרקה בסוף עונת 1953/54. הקבוצה זכתה באליפות ליגת ה-ABL בעונת 1947/48 לאחר ניצחון על פילדלפיה ווריורס בגמר.
קבוצות אחרות

במרילנד משחקות קבוצות בעיקר מליגות חובבניות ממגוון ענפי ספורט: כדורסל, בייסבול, פוטבול, הוקי קרח, כדורגל, קריקט, אולטימייט, סופטבול, טניס ורוגבי.
ספורט תיכונים מכללות

במרילנד מספר מכללות ואוניברסיטאות, וכמקובל בארצות הברית, לכל אחת מועדון ספורט בעל קבוצות מענפים שונים המתמודדות בליגות ה-NCAA. במדינה 9 מכללות הנמצאות בחטיבה I של ה-NCAA, והן יכולות להעניק מלגות לספורטאים על מנת שישחקו בקבוצות שלהן.
הדבר נכון גם לגבי בתי הספר התיכונים במדינה, אף על פי שהם מתחרים במסגרת שונה ולא יכולים להעניק מלגות.
ראו גם

רשימת ספורטאים ממרילנד
הערות שוליים

↑  "State Symbols". Maryland State Archives. נבדק ב-2007-12-06.
↑  Olson, Brad (2008-02-20). "Walking = Maryland state exercise". The Baltimore Sun. נבדק ב-2020-07-14.
| דגל מרילנד מדינת מרילנד |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | אנאפוליס |  |
| אזורים גאוגרפיים | הרי אלגייני • הרי הבלו רידג' • המטרופולין של וושינגטון ובולטימור • מפרץ צ'ספיק • עמק קמברלנד • עמק דלאוור |  |
| היישובים הגדולים ביותר | בולטימור • פרדריק • רוקוויל • גיית'רסבורג • בואי • הייגרסטאון • אנאפוליס • קולג' פארק • סולסברי • לורל • גרינבלט • קמברלנד • וסטמינסטר • היאטסוויל • טקומה פארק • אברדין • האבר דה גרייס • קיימברידג' • ניו קרולטון • פרוסטבורג |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות מרילנד • ספורט |  |
מגרש פדקס, אצטדיונה הביתי של קבוצת הפוטבול מליגת ה-NFL, וושינגטון קומנדרס.
עמוס 6

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מפעיל:  חלל תקשורת
 יצרן:  התעשייה האווירית לישראל
 תאריך שיגור:  תוכנן ל־3 בספטמבר 2016
 משגר:  פאלקון 9
 אתר שיגור:  אתר שיגור SLC-40, נמל החלל קייפ קנוורל
 משימה
 סוג משימה:  לוויין תקשורת
 מסלול:  מסלול גאוסטציונרי 
 גרם שמיים:  כדור הארץ
 משך המשימה הכולל:  3 בספטמבר 2016 – הווה (8 שנים) 
 משך המשימה:  כ־16 שנים
 מידע טכני
 משקל בשיגור:  5,500 ק"ג
 משקל:  5,250 ק"ג 
 כוח:  9,000 ואט
 ערוצי תקשורת:  36 אלומות ממוקדות
 
עמוס 6 היה לוויין תקשורת מסדרת לווייני "עמוס" שפותח על ידי התעשייה האווירית לישראל עבור חברת חלל תקשורת. הוא נהרס כליל בפיצוץ שאירע בקייפ קנוורל שבפלורידה של משגר פאלקון 9 של חברת SpaceX יומיים לפני שיגורו המתוכנן למסלול סביב כדור הארץ.
הפרויקט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הלוויין נועד להחליף את עמוס 2 במיקום 4°W. הוכנסו בו שיפורים טכנולוגיים משמעותיים לעומת הדור הקודם של לווייני תקשורת מתוצרת ישראל, לרבות טכנולוגיה של הנעה חשמלית המאפשרת חיסכון משמעותי במשקל ובעלות השיגור. מחיר הלוויין היה כ־200 מיליון דולר.
באוקטובר 2015 הודיעה חברת פייסבוק שהיא תשתמש בשירותי הלוויין על מנת להפיץ אינטרנט מהחלל בחינם, במסגרת פרויקט Internet.org.
הפרויקט > נתונים טכניים

משקל הלוויין בשיגור – 5,500 ק"ג
הספק המטע"ד – 9,000 ואט
מכלול התקשורת של הלוויין כלל 36 אלומות ממוקדות בעלות יכולת לשדר תקשורת בפס־רחב ובקצב נתונים גבוה (HTS) בתחום התדרים 26.5-40GHz.
מטע"ד התקשורת כלל משיבים בשלושה תחומי תדר – Ku ,Ka, ו־S ואיפשר אספקת מגוון רחב של שירותי תקשורת כולל אינטרנט לווייני ישירות לבית.
פיצוץ הלוויין

ב־1 בספטמבר 2016, יומיים לפני שיגורו לחלל, בסביבות השעה 09:00 (שעון מקומי), נהרס הלוויין כליל בעת פיצוץ עז שאירע בבסיס קייפ קנוורל שבפלורידה במהלך הכנות אחרונות לשיגור.
המשגר, מסוג פאלקון 9 של חברת SpaceX, שאמור היה לשאת על גבו את הלוויין לחלל, התלקח בעת הצתת מנועיו בניסוי שנקרא 'הבערה סטטית', והוביל לפיצוץ המשגר והלוויין אשר ניצב עליו כבר כמה ימים קודם לכן. לא היו נפגעים בפיצוץ.
לאחר חקירה ראשונית, בעיקר של הפסולת באתר, אושש תרחיש של דליפת הליום במערכת קריוגנית שהובילה לדליפת חמצן ולפיצוץ.
פיצוץ הלוויין > השלכות

צוותים אמריקניים וישראליים משותפים פתחו בחקירת התקלה שהובילה לפיצוץ. לפיצוץ השפעות מרחיקות לכת מבחינה כלכלית ותדמיתית. בנובמבר 2015, פחות משנה לפני מועד שיגור עמוס 6, אבד הקשר עם הלוויין עמוס 5 והוא יצא מכלל שימוש טרם סיום תקופת היעד שלו בחלל. בעקבות כך זורז שיגור עמוס 6 כדי להחליפו. עם זאת, עמוס 6 נועד גם להחליף את לוויין עמוס 2, המסיים את שירותיו. לכן, הפסד ההכנסות העתידיות הנובע מאי־שיגור הלוויין כבד מהותית משווי הלוויין עצמו, אשר עליו מבוטחת חברת "חלל תקשורת". העובדה שלא הייתה הזמנה ללוויין נוסף מהתעשייה האווירית מלבד "עמוס", גרמה למשבר עוד לפני אירוע זה.
בין משתמשיו העיקריים של הלוויין היו אמורים להיות חברת yes ומערכת הביטחון.
חברת yes הייתה אמורה להעביר מספר גדול של ערוצים אליו אחרי ההתמקמות בחלל. yes משדרת באמצעות שני לוויניים: עמוס 2 ועמוס 3, מרבית הערוצים עוברים דרך עמוס 3 אבל גם בלוויין הישן יש עוד ערוצים רבים. שימוש בשני לוויינים מעניק גיבוי ושרידות במקרה של תקלה באחד הלוויינים. משום שעמוס 2 סיים את חייו המסחריים ב-2 באפריל 2017, תכננה yes להעביר לעמוס 6 את כל הערוצים שהיו על עמוס 2. כתוצאה מהפיצוץ נאלצה החברה להעביר את כל השידורים דרך לוויין אחד בלבד: עמוס 3. הלוויין מסוגל לטפל ב־170 ערוצים לערך, כמספר הערוצים שיש ל־yes, מה שמגביל את החברה בהוספת ערוצים חדשים.
מעבר לכך, חברת פייסבוק התכוונה לחבר את יבשת אפריקה לאינטרנט באמצעותו, וכך "עמוס 6" היה אמור לספק גישה לאינטרנט ל־14 מדינות באפריקה. הצלחת השיגור היוותה תנאי לקיומה של עסקת המכירה של "חלל תקשורת", מפעילת הלוויין, לקבוצת התקשורת הסינית Xinwei, והוצאתה לפועל של העסקה התבטלה. בעקבות הפרשה החלה פייסבוק לקדם מיזם עצמי בשם Athena שמטרתו ליצור רשת לוויינים לשירותי אינטרנט במקום להסתמך על חוזה שירותי תקשורת עם חברה מסחרית אחרת.
חברת SpaceX האמריקאית בבעלות המיליארדר אילון מאסק משתמשת במשגר פאלקון 9 גם לשיגור חלליות אספקה לתחנות חלל בינלאומיות. בעקבות הפיצוץ היא השביתה את השימוש במשגר ועצרה את טיסות השיגור שלו. בתור מי שמספקת חלק ניכר משירותי השיגור בארצות הברית, עצירת השימוש במשגר תיצור בעיה בתחום השיגורים לחלל.
התעשייה האווירית קיבלה ממבטחי השיגור כ־196 מיליון דולר, שאותם תעביר לחברת "חלל תקשורת".
בדצמבר 2016 חכרה החברה מחברת "אסיה סאט" לוויין שכונה "עמוס 7" ופעילותו המסחרית החלה ב־27 בפברואר 2017. הוא נועד להחליף את עמוס 2 וכן את הפעילות שיועדה ללוויין עמוס 6.
פיצוץ הלוויין > תגובות

בבורסה לניירות ערך בתל אביב מניית חלל תקשורת (SCC) הגיבה בצניחה מיידית של 9%.
חברת yes: "אי עלייתו של הלוויין עמוס 6 לא תפגע בשידורי יס ובחוויות הצפייה. ייתכן שלקראת 2017 יהיו שינויים בשידור ערוצים בודדים שאינם בעלי עניין. יס ממשיכה לשדר כרגיל ולתת ללקוחותינו את הטלוויזיה הטובה ביותר בישראל".
יו"ר פייסבוק מארק צוקרברג: "כאן באפריקה, אני מאוכזב עמוקות לשמוע שכשל בשיגור של SpaceX הרס את הלוויין שלנו שנועד לספק קישוריות לכל כך הרבה יזמים ולכל האחרים לרחבי היבשת".
הערות שוליים

↑  Launch Schedule – Spaceflight Now, spaceflightnow.com
↑  Facebook, Eutelsat To Pay Spacecom $95M for Ka-band Lease פיטר דה־סלדינג, אתר spacenews מתאריך 5 באוקטובר 2015
↑  דף עמוס 6 באתר חברת SPACECOM
↑  "פייסבוק תשתמש בלוויין הישראלי עמוס 6, כדי לחבר את העולם לאינטרנט", באתר geektime, אוקטובר 2015
↑  הלוויין עמוס 6 הושמד; האם העסקה למכירת חלל לסינים בסכנה?, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2016
↑  ניר דבורי, ‏תיעוד: רגע פיצוץ הלוויין הישראלי, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2016
1 2  איתי בלומנטל, 5.2 טונות של היי־טק ישראלי: "עמוס 6" נהרס ועמו אבדו 4 שנות בנייה ו־195 מיליון דולר, באתר ynet, 2 בספטמבר 2016
↑  עדכון באתר החברה המייצרת טיל השיגור בו אירע התקלה
↑  אסף יחזקאלי עמית ולדמן ניר דבורי, ‏פיצוץ באתר השיגור: "עמוס 6" נהרס, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2016
1 2 3   גיא ארז, צפו בפיצוץ של הלוויין עמוס 6 בארה"ב; המניה קרסה - האם המכירה לסינים תצא לפועל?, באתר TheMarker‏, 1 בספטמבר 2016
1 2 3   עידו אפרתי, מחברת יס ועד התעשייה האווירית: הנפגעים מפיצוץ "עמוס 6", באתר הארץ, 1 בספטמבר 2016
↑   אמיתי זיו, פיצוץ עמוס 6: האם שידורי yes ייפגעו?, באתר TheMarker‏, 2 בספטמבר 2016
↑  מיקי גרינפלד, תע"א קיבלה תשלום ביטוח של 196 מיליון ד' על עמוס 6 - שיועבר לחלל תקשורת, באתר כלכליסט, 3 בנובמבר 2016
↑  מארק צוקרברג, פוסט בפייסבוק
| ישראל לוויינים ישראליים ותוכניות חלל אחרות |
| --- | --- | --- |
| לווייני תקשורת | עמוס (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6) • דרור 1 |  |
| לווייני צילום מסחריים | ארוס • אופטסאט |  |
| לוויינים צבאיים ולוויינים של צה"ל | אביר • אופק (1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 16 • 13) • טכסאר |  |
| לווייני מחקר וטלסקופים | ULTRASAT‏* • ונוס*  • DIDO  •  *SHALOM  • *SLOSHSAT |  |
| לווייני סטודנטים ואוניברסיטאות | טכסאט  • דוכיפת 1 • דוכיפת 2 • דוכיפת 3 • SAMSON • BGUSAT  • SATLLA-1  • SATLLA-2B |  |
| חלליות וגשושיות | בראשית • בראשית 2 |  |
| יכולות שיגור | משגר שביט • בסיס פלמחים |  |
| משימות אנלוגיות למאדים | D-MARS |  |
| מיזמים שהוקפאו | טאווקס* • ‏MuSAR‏* • דוד* |  |
| ארגונים ישראליים קשורים | סוכנות החלל הישראלית • מפא"ת • מנהלת תוכנית החלל • התעשייה האווירית לישראל • SpaceIL |  |
* שיתופי פעולה בינלאומיים
סרט תעמולה

תמונה מתוך סדרת סרטי התעמולה האמריקאית "Why we fight", שנועדה לשכנע את הציבור האמריקאי בחשיבות השתתפותה של ארצות הברית במאבק בנאצים במלחמת העולם השנייה
סרט תעמולה הוא סרט קולנוע שיש בו צורה כלשהי של תעמולה. סרטי תעמולה עשויים להיות "עטופים" בדרכים רבות, אבל הם לרוב הם מוצגים כהפקות תיעודיות מתוסרטות, ולמעשה הם סרטים אשר הופקו על מנת לשכנע את הצופים בעמדה פוליטית ספציפית או על מנת להשפיע על דעת הקהל או ההתנהגות של הצופים; לעיתים קרובות הדבר נעשה באמצעות הצגת מידע באופן סובייקטיבי, ובמקרים רבים - מידע שנועד להטעות בכוונת תחילה את הצופים.
תעמולה יכולה להיות מוגדרת גם כיכולת "לייצר ולהפיץ מסרים פורים שלאחר שיזרעו, ינבטו בתרבויות אנושיות גדולות". עם זאת, במאה ה-20, נוצרה תעמולה "חדשה", שמקורה בצרכיהם של ארגונים פוליטיים שונים להעביר מסרים אשר עשויים "להשפיע על קבוצות אנשים רלוונטיות לשנות את עמדותיהן כך שיתאימו לאינטרסים שלהם [של הארגונים הפוליטיים]". סרט הקולנוע, אשר פותח בתחילה על ידי האחים לומייר בשנת 1896, סיפק אמצעי ייחודי המאפשר גישה לקהלים גדולים בבת-אחת; הקולנוע היה אמצעי תקשורת המונים האוניברסלי הראשון, מאחר שהיה באפשרותו להשפיע על הצופים הן כיחידים והן כחלק מקהל רב, מה שהפך אותו במהירות לכלי בידי ממשלות וארגונים לא-מדינתיים לצורך העברת מסרים אידאולוגיים הרצויים להם. כפי שננסי סנואו מציינת בספרה, Information War: American Propaganda, Free Speech and Opinion Control Since 9-11: "התעמולה מתחילה במקום שבו החשיבה הביקורתית מסתיימת".
קולנוע ככלי תעמולה

הקולנוע הוא אמצעי תקשורת ייחודי בכך שהוא משלב תמונות, תנועה, וצליל באופן מציאותי, תוך כדי שהוא יוצק משמעות לכל אלו, ככל שסיפור המתואר מתקדם. שלא כמו צורות אמנות רבות אחרות, סרט קולנוע מייצר תחושה של דחיפות. היכולת של הקולנוע ליצור אשליה של חיים ושל מציאות, המתפתחים לנגד עינו של הצופה, נקודות מבט לא ידוע על העולם, הם הסיבה לכך שסרטי קולנוע, במיוחד אלה שמציגים תרבויות לא ידועות או מקומות לא מוכרים, נתפסים כייצוגים מדויקים של החיים.
מספר אקדמאים חוקרי קולנוע ציינו את יכולת האשליה הגדולה של הקולנוע. דז'יגה ורטוב טען במניפסט שלו משנת 1924,‏ "The Birth of Kino-Eye" כי "נקודת המבט הקולנועית היא אמת קולנועית". כלומר, על פי פרפרזת הילמאר הופמן, בסרט הקולנוע, רק מה שהמצלמה "רואה" - קיים; ואילו הצופה - הוא חסר פרספקטיבות נוספות, ומסכים לתפוס את התמונה המוצגת בפניו כמציאות.
סרטים הם כלי תעמולה יעילים כי הם מציגים ומבססים סמלים חזותיים של מציאות היסטורית ותודעה, מגדירים את עמדות הציבור של התקופה בה הם צולמו, מגייסים אנשים למען מטרה משותפת, או מושכים את תשומת לבם למטרה שלא היו מודעים לה. סרטים פוליטיים והיסטוריים מייצגים, משפיעים ויוצרים תודעה היסטורית והם מסוגלים אף לעוות אירועים, מה שהופך את הקולנוע למדיום משכנע ואולי לא אמין.
ראו גם

ספין תקשורתי
הערות שוליים

↑  Bennett, Todd. "The celluloid war: state and studio in Anglo-American propaganda film-making, 1939-1941." The International History Review 24.1 (March 2002): 64(34).
↑  Combs, James. Film Propaganda and American Politics. New York: Garland Publishing, 1994. p.35
↑  Combs, James. Film Propaganda and American Politics. New York: Garland Publishing, 1994. p.32
↑  Taylor, Richard. Film Propaganda: Soviet Russia and Nazi Germany. London: Croom Helm Ltd, 1979. 30-31
↑  Snow, Nancy (2003). Information War: American Propaganda, Free Speech and Opinion Control Since 9-11. New York: Seven Stories Press. pp. 22. ISBN 978-1-58322-557-8.
↑  Benjamin, Walter. "The Work of Art in the Age of Mechanical Reproduction". נבדק ב-7 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Resina, Joan. "Historical discourse and the propaganda film: Reporting in Barcelona". נבדק ב-7 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Stern, Frank. "Screening Politics: Cinema and Intervention". Georgetown Journal of International Affairs. נבדק ב-5 בנובמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550964005171  GND: 4126398-4  LCCN: sh85088161
סרטאב ארנר

| --- | --- |

 לידה:  4 בדצמבר 1964 (בת 59) טורקיה איסטנבול, טורקיה
 מוקד פעילות:  טורקיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 מקום לימודים:  Işık Lisesi 
 סוגה:  פופ
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  טורקית 
 חברת תקליטים:  Simya Müzik, DMC
 www.sertab.com
 פרופיל ב-IMDb
 
סרטאב ארנר (בטורקית: Sertab Erener, ההגייה [seɾtap eɾe'neɾ'], נולדה ב-4 בדצמבר 1964) היא זמרת פופ טורקית בעלת קול סופרן הנחשבת לאחת הזמרות הפופולריות בארצה. זוכת אירוויזיון 2003 הראשונה והיחידה עד כה בתולדות טורקיה.