פולקה ברנדוט
הערות שוליים

↑  צבי צמרת, מארץ הצביקה לארץ הצבי, ראשון לציון: ידיעות אחרונות וספרי חמד, 2023, עמ' 216
↑  ראו למשל: Byers, Ann: Rescuing the Danish Jews: A Heroic Story from the Holocaust, Leo Paper Group, China 2011, pp. 90-100
↑  Åke Svensson, 1945, Sune Persson, 2002, Ingrid Lomfors, 2005.
↑  יגאל צור, רצח ברנדוט: תחנות ירושלמיות אחרונות בחיי הרוזן, באתר ynet, 17 בספטמבר 2006
↑  ההפניה לספרו של טרבור-רופר לא מדויקת דיה. העדות על קיום מכתב כזה מיוחסת למטפל של הימלר, קרסטן, במאמר של טרבור-רופר בירחון Atlantic מ-1953. מאוחר יותר הטיל טרבור-רופר בעצמו ספק באמינותו של קרסטן, בגלל נסיונותיו להמעיט בתפקידו של ברנדוט במבצע, ולהאדיר את עצמו.
1 2  , הדרך לכ"ט בנובמבר, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 2019, עמ' 334
↑  דיוויד סלע, בצל המאמץ הבינלאומי להסדר, באתר ישראל היום, 15 ביוני 2018
↑  אילן אסיה, מוקד הסכסוך המאבק על הנגב 1956-1947, הוצאת יד יצחק בן צבי ירושלים & המרכז למורשת בן-גוריון קריית שדה בוקר הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ירושלים, 1994, עמוד 71
↑   סוון-אריק סודר, ללמוד מן העבר בחיפוש אחר השלום, באתר TheMarker‏, 1 בנובמבר 2015
1 2  אביגייל אורן, חיה רגב "תוכנית ברנדוט", מתוך הקמת המדינה ושנותיה הראשונות (תל אביב:המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 1995)
↑  אלעד בן-דרור, המתווך: ראלף באנץ' והסכסוך הערבי-ישראלי 1947–1949, הוצאת מכון בן-גוריון, 2012, עמ' 77–101
1 2  אלעד בן-דרור, המתווך, עמ' 97–98.
↑  אלעד בן-דרור, המתווך, עמ' 119.
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך ב, פרק ח, עמ' 821–822.
↑  ברנדוט נרצח בירושלים – מאסרים נרחבים במדינה, המשקיף, 19 בספטמבר 1948
פעולות נמרצות לגילוי רוצחי ברנדוט, דבר, 19 בספטמבר 1948
↑  עופר אדרת, בגיל 97, מת אחרון המתנקשים בברנדוט, באתר הארץ, 16 בפברואר 2017
↑  על פי עדויות חדשות היה בידי המתנקשים תמ"ק קלצ'ניקוב, הלוחם עקיבא', דוד חרלפ,שהיה הנשק של מחנה אלדד בליפתא,הרכיב כלי נשק משופר שהורכב מחלקים של קלשניקוב שהורכב בתמ"ק שמייסר או להפך
↑  פרק 344: ההתנקשות בחיי הרוזן פולקה ברנדוט, באתר עושים היסטוריה, ‏17.2.2021
↑  שלומי שטרית, "תיק 148/48: העבריין לא נודע - משטרת ישראל חוקרת את רצח ברנדוט", עלי זית וחרב ט"ו, 2015
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך ב, פרק ט, עמ' 836–837.
↑  אורי משגב, בן-גוריון, הדעיכה, באתר הארץ, 4 באפריל 2012
↑  דוד אסף, בלוג עונג שבת
↑  אצ"ל התפרק בירושלים, דבר, 22 בספטמבר 1948
↑  ראו גם "מפת תוכנית ברנדוט: ספטמבר 1949", בתוך: אביגיל אורן וצביה לוטן, מסע אל העבר: לכיתות ט' : תולדות המאה ה-20, המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  התחילה נטיעת יער ברנאדוט, על המשמר, 29 בינואר 1952
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258503405171  PLWABN: 9810699330105606  BNC: 000440927  BNE: XX1204505  BnF: cb12539368j (data)  CiNii: DA04750749  GND: 118658425  ISNI: 0000 0001 0907 5779  KulturNav: 498ec983-772c-4535-8477-e3e410c477f1  LCCN: n50007091  LNB: 000262744  NARA: 10582730  NDL: 00519992  NKC: xx0039129  NLA: 35241988  NTA: 069982996  RERO: 02-A002996015  SELIBR: 178029  SNAC: w6dj5sh6  SUDOC: 06705921X  Trove: 878765  VcBA: 495/343147  VIAF: 61659342   WorldCat (עם VIAF): 61659342 
האמבולנס השוודי ביד ושם – אחד האמבולנסים ששימשו את ברנדוט להצלת יהודיות ממחנות הריכוז
לוח הזיכרון שהוצב ליד האמבולנס השוודי ביד ושם
ברנדוט עם שר החוץ משה שרת בקריה, ספטמבר 1948
ברנדוט, חודש לפני ההתנקשות בו, ליד הקונסוליה הבלגית בוילה קונסטנטין סלאמה. לשמאלו משה הילמן, קצין הקישור הישראלי. מאחוריהם משמאל, הגנרל ויליאם אדוארד ריילי, מימין הקולונל אנדריי סארו
קריקטורה של לח"י נגד ברנדוט
הפגנת לח"י נגד ברנדוט בירושלים, משה מרלין לוין, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית
כותרת תיק חקירה מספר 148/48 של משטרת ירושלים, העוסק בהתנקשות בברנדוט ובסארו. מתיקי משטרת ישראל, ארכיון מדינת ישראל.
פרוטומה של ברנדוט בפארק בעיר אופסלה