stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרדכי שולמן
תולדותיו

נולד בטיקטין שבפולין (אז תחת שלטון האימפריה הרוסית) לרב שמחה שמואל שולמן, מראשוני ישיבת סלובודקה, מתלמידי ישיבת קלם ומלומדי הכולל בנובהרדוק של הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין (ה"ערוך השולחן").
בגיל 7 נשלח עם אחיו הבכור ללמוד בתלמוד תורה בביאליסטוק הסמוכה. כבר בילדותו התמיד בלימודו, ולהפצרותיו, הסכים שמש בית הכנסת להשאיר לו את בית הכנסת פתוח בלילות. בגיל 12 התייתם מאביו ונשלח לבריסק אל דודו הרב חיים יעקב שולמן, דיין אצל הרב חיים סולובייצ'יק. בבריסק למד בישיבה קטנה של הרב אלחנן וסרמן. בגיל בר מצווה רצה לעזוב את הישיבה אך הרב אלחנן וסרמן שכנעו להישאר ולמד עמו בתמורה חברותא את פרק איזהו נשך במסכת בבא מציעא.
בזמן מלחמת העולם הראשונה

במלחמת העולם הראשונה נדד לסטויבץ שם התארח אצל קרוב משפחה ששימש שם כשו"ב. בהיותו בסטויבץ נפגש עם החזון איש ובפגישתם הראשונה דיבר איתו החזון איש בלימוד ותיקנו בגישתו לסוגיא המדוברת. בהמשך התחבב על החזון איש ולמד עמו בחברותא ונעשה לבן בית אצלו. לאחר זמן, יעץ לו החזון איש להצטרף לישיבה. רבי מרדכי נסע למינסק ונכנס לישיבת סלובודקה ששהתה שם באותה תקופה. לאחר זמן עבר גם החזון איש למינסק ושוב נפגשו השניים ורבי מרדכי התארח בביתו ולמד עמו חברותא מסכת מנחות. לאחר מעט זמן, עבר הרב אלחנן וסרמן במינסק בדרכו לסימלוביץ שם שהה החפץ חיים עם ישיבת ראדין, והציע לרבי מרדכי ללמוד עמו חברותא בתנאי שיצטרף אליו. רבי מרדכי נאות ונסע עמו לסימלוביץ. החפץ חיים אירחו בביתו כהכרת הטוב על הכנסת אורחים שהיה עושה עמו סבו הרב משה גדליה שולמן במיינדזיז'ץ פודלסקי (המכונה מזריטש). בהיותו בסימלוביץ למד חצי יום חברותא עם הרב וסרמן, ושמע שיעורים מראש הישיבה, הרב נפתלי טרופ. בשנת תרע"ז (1917) עברה הישיבה והחפץ חיים לסומיאץ'. בסומיאץ' הצטרף לשיעורו של החפץ חיים בסדר קדשים למבוגרי הישיבה, והיה מתערב ושואל כאחד הבחורים הוותיקים. החפץ חיים שלחו לשליחויות קודש ומסירת דרשות חיזוק בעיירות הסביבה. באותה תקופה גם היה מעדכן מדי יום את החפץ חיים לבקשתו, מהנעשה בחזית המלחמה.
לאחר המלחמה

בשנת תרע"ט (1919) נסע עם קבוצת בחורים ללמוד בישיבת סלובודקה ששהתה אז בקרמנצ'וג. בשנת תר"פ (1920) כשהחלו פרעות פטליורה עזב את העיר וחזר לבית אמו בטיקטין (עמה לא נפגש מגיל 12). בדרכו לטיקטין נכנס לעיירה סנובסק שם שהה החפץ חיים ושהה במחיצתו מספר חודשים. עם הגיעו לבית אמו חלה, והיה בסכנת חיים וקיבל על עצמו לחזור לישיבה מיד כשיחלים אף אם משפחתו תתנגד. מיד כשהתאושש יצא בדרכו לסלובודקה ושלח מכתב לווילנה להודיע לחזון איש שמגיע אליו בדרכו לישיבה. עם הגיעו לווילנה ביקשו הרב יוסף שו"ב, מזכירו של רבי חיים עוזר גרודזנסקי לסור אל הרב חיים עוזר לבקשתו. הרב חיים עוזר אמר לו שהחזון איש סיפר לו שהוא עומד להגיע אליו ומהתרגשות קשה לו להתרכז, ומשכך רצה לראותו. לאחר זמן העניק לו גם את ספרו "אחיעזר" במתנה.
בהגיעו לסלובודקה כבש מקום של כבוד ונחשב לעילוי והיה ממקורבי הסבא מסלובודקה. בשנת תרפ"ד (1924) נבחר למניין הראשון שיעלה לחברון יחד עם ה"סבא" (לבסוף עלתה כל הישיבה יחד). בחברון יוחד לו חדר בעליית הגג שם היה לומד ברציפות בהתמדה כבר מ-3 לפנות בוקר ונחשב לסמל ההתמדה בישיבה. בשנת תרפ"ז (1927), לאחר הסתלקות "הסבא", חזר לסלובודקה ובדרכו עבר בווילנה שם ביקר חודשיים אצל החזון איש והרב חיים עוזר. בסלובודקה התקבל בכבוד רב מפני הערצת "הסבא" אליו. למד גם בכולל קובנה אצל רבי דוד רפפורט ה"מקדש דוד". באותה תקופה כתב מזכרונו מספר שיחות של הסבא מסלובודקה ופרסמן בעילום שם בחוברות "אור הצפון".
נישואיו

בשנת תרפ"ט (1929) התארס עם בתו של ראש הישיבה הרב יצחק אייזיק שר. לאחר הולדת בנו נתן צבי (סיון תר"צ) נסע לווילנה כדי ללמוד בשקט. חמיו הרב שר שלח מכתב לרב חיים עוזר גרודז'ינסקי שיעקוב אחרי חתנו לראות אם מתאים להנהיג ישיבה מבחינת כישורי ניהול. בזמן שהותו בווילנה למד עם החזון איש, ר' חיים עוזר, והרב חנוך אייגש, "המרחשת". באותה תקופה עבד על הספק גדול בלימוד. הרב חיים עוזר שלח לימים תשובה לרב שר בפירוט מעלות חתנו, ובסיומו הוסיף שעל הכל, ר' ישעיה (החזון איש) לא גומר לשבחו. בשנת תרצ"א (1931) אמר לחזון איש שרוצה לעלות לארץ ישראל. החזון איש אמר לו שגם הוא רוצה, ומבקשו שיסע ויחווה את דעתו על מקום מגורים ועל המצב הרוחני בארץ. הרב מרדכי עלה לישראל והתגורר במשך חצי שנה בתל אביב. לאחר חצי שנה חזר לליטא, וסיקר לחזון איש את ממצאיו. החזון איש החליט שמיד נוסע אך למעשה לא יצאה נסיעתו לפועל. הרב שולמן חזר לביתו בסלובודקה שם הסתגר בעליית גג ולמד. בשנת תרצ"ה (1935) החל למסור שיעורים בישיבת סלובודקה ובשנת תרצ"ט (1939) כשחלה חמיו, לקח על עצמו גם את העול הכלכלי של הישיבה ונסע לארצות הברית לגייס כספים. בהיותו בארצות הברית פרצה מלחמת העולם השנייה והרב מרדכי נשאר שם ופעל למען יהודי אירופה. בין היתר היה ממייסדי ועד ההצלה. במהלך המלחמה המשיך לדאוג לישיבת סלובודקה, ושקל את פתיחת הישיבה מחדש באמצע המלחמה וכן שלח כספים לכולל אברכים שייסד חמיו בירושלים. בכל תקופת המלחמה נשארו אשתו ושלושת ילדיו בקובנה ועד לאחר תום המלחמה הוא לא ידע מה עלה בגורלם.
בישראל

בשנת תש"ו (1946) עלה לישראל ועזר לחמיו לפתוח את הישיבה מחדש בבני ברק. בקום הישיבה היו בה שלושה תלמידים בלבד אך הרב שולמן מסר שיעורים (פעמיים בשבוע) כאילו מאות בחורים לפניו. בד בבד עם מסירת השיעורים, נשא בעול הגשמי, בהשגת מימון לבניית ואחזקת הישיבה. החזון איש שהתגורר אז בגבעת רוקח, היה מוסר שיעור בישיבה כל פעם שעלה אליה. לאחר פטירת חמיו עודדו החזון איש למלא את מקומו. על אף תפקידו, השתדל לברוח מפרסום וכבוד. היה נוסע לגייס כספים לישיבה בכל סוף חורף לארצות הברית ובכל סוף קיץ לאירופה. אשתו, הרבנית חיה מרים, הייתה דמות בולטת בגבעת הישיבה, בדרך כלל לא הצטרפה אליו לנסיעות לחו"ל היא הקימה וניהלה את משק הבית והמטבח בישיבה, אך הייתה מעורבת גם בניהול הישיבה ולא היה יוצא דופן שהייתה מעירה לתלמידי הישיבה, בתה הרבנית אסתר רבקה זקס, המשיכה בדרכה לאחר מותה.
בנו הרב נתן צבי שולמן מילא את מקומו בראשות הישיבה ולצדו כיהן חתנו הרב עמרם יצחק זקס ומכהן חתנו הרב משה הלל הירש.
לקריאה נוספת

כי אם - קווים לדמותו של הרב מרדכי שולמן, מאת ראובן גרוסמן
הערות שוליים

↑  הרב מרדכי סיפר שלפליאתו, מיד כשהיה מתחיל היה החפץ חיים מרחיב ומספר כאילו שמע יחד איתו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313887005171  ISNI: 0000 0003 7029 924X  VIAF: 236173287   WorldCat (עם VIAF): 236173287 
קבר הרב והרבנית שולמן בבית הקברות שומרי שבת, זיכרון מאיר, בני ברק
איתי שכטר

איתי מנחם שכטר (נולד ב-22 בפברואר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ופרשן כדורגל בהווה ששיחק בעמדת החלוץ. לזכותו של שכטר 27 הופעות במדי בנבחרת ישראל. הוא אחד מששת השחקנים היחידים (יחד עם שון גולדברג, אלון מזרחי, יוסי קרמר,  שלומי אזולאי ומאור בוזגלו) ששיחקו בקריירה שלהם בכל "ארבע הגדולות" של הכדורגל הישראלי.
קריירת מועדונים > ילדים ונוער

שכטר החל לשחק כדורגל בהפועל חיפה, עמה זכה להניף את גביע המדינה לילדים בגיל 13. שנתיים לאחר מכן עבר לשחק במועדון הכדורגל של עמק יזרעאל, והיה שותף להישג של עליית הקבוצה מהליגה הרביעית לנוער לליגה העליונה בתוך ארבע שנים.
קריירת מועדונים > הפועל נצרת עילית

עם איחודן של קבוצות הנוער של עמק יזרעאל ונצרת עילית, עלה שכטר לקבוצת הבוגרים של הפועל נצרת עילית. ב-29 באוגוסט 2005 רשם את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מ.ס. אשדוד. ב-31 באוקטובר 2005 כבש את שער הבכורה שלו בהפסד 1–3 למכבי נתניה.
קריירת מועדונים > מכבי נתניה

ב-4 ביוני 2006 חתם במכבי נתניה, אליה הגיע במסגרת מסע הרכש שערכו הבעלים דניאל יאמר והמנג'ר אייל ברקוביץ'. כבר במחזור הראשון של עונת 2006/2007 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי נתניה, מול מכבי חיפה. בעונה זו ובעונת 2007/2008 הוא סייע לקבוצה לסיים פעמיים ברציפות במקום השני, כסגניתה של האלופה בית"ר ירושלים. שכטר שיחק שלוש שנים במכבי נתניה, וכבש במדיה 21 שערי ליגה ושני שערים במסגרת גביע המדינה.
קריירת מועדונים > הפועל תל אביב

לקראת עונת 2009/2010 חתם בשורותיה של הפועל תל אביב תמורת סכום של כ-500 אלף דולר. ב-30 ביולי 2009 כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה, במשחקו הראשון במדיה, כשנכנס כמחליף מול גטבורג בשוודיה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. לאחר המשחק נעצר עם חברו לקבוצה דאגלס דה סילבה בשדה התעופה בגטבורג לחקירה לאחר שצעירה התלוננה נגדם על ניסיון אונס, אך הם שוחררו לאחר מכן. ב-21 בנובמבר 2009 הוא כבש את השלושער הראשון שלו במשחק ליגה, בניצחון 7–1 נגד הפועל פתח תקווה. באותה עונה סיים עם הקבוצה במקום הראשון בשלב הבתים של הליגה האירופית, ובסיומה זכה עמה בדאבל לאחר שכבש 22 שערי ליגה ושבר את שיא הכיבושים לשחקן הפועל תל אביב לעונה, שיא שנשבר על ידי עומר דמארי כעבור ארבע שנים. שכטר דורג במקום השלישי במשאל כדורגלן העונה בישראל, לאחר חברו לקבוצה, גילי ורמוט, שזכה בפרס.
בעונת 2010/2011, במשחק הגומלין באצטדיון בלומפילד נגד אקטובה הקזחית במסגרת הסיבוב השלישי של ליגת האלופות, בישל שני שערים לערן זהבי ולבן סהר. בפלייאוף ליגת האלופות מול רד בול זלצבורג, במשחק שנערך באוסטריה סחט בעיטת עונשין בדקה הראשונה, וכבש את השער השלישי באותו משחק (3–2 להפועל תל אביב). החגיגה שלו לאחר השער השלישי זכורה לאחר ששלף כיפה אדומה מגרבו וחבש אותה על ראשו, וקיבל כרטיס צהוב על כך. לאחר המשחק הוא אמר שאת הכיפה קיבל מאוהד הקבוצה שחולה בסרטן שהתלווה לקבוצה. בעקבות קריאות אנטישמיות כלפי הנהלת המועדון (שישבו ביציע הכבוד) שהגיעו מצד אוהדי רד בול, אחרי שליפת הכיפה, החליטה הנהלת הפועל להזמין עשרות אלפי כיפות, שחולקו בגומלין בבלומפילד. ב-1 בפברואר 2011 עבר ניתוח בכתף, לאחר שנפצע ב-17 בינואר באותה שנה באחד המשחקים. לאחר הניתוח לא חזר לשחק עד תום העונה. שכטר שיחק בהפועל תל אביב שנתיים, בהם זכה עם הקבוצה באליפות ושני גביעים, ובמדיה כבש 38 שערים בכל המסגרות.
קריירת מועדונים > המעברים לאירופה והחזרה להפועל תל אביב

ב-7 ביולי 2011 הושלם מעברו לקבוצת קייזסרלאוטרן מהבונדסליגה, ששילמה עבורו 2.5 מיליון אירו, לאחר הליך פשרה שארך קרוב לחודשיים. יחד עמו עבר לקבוצה גם עמיתו לקבוצה הפועל תל אביב, גילי ורמוט. ב-14 באוגוסט, במסגרת המחזור השני, כבש שכטר את שערו הראשון בקבוצה בתיקו 1–1 עם אאוגסבורג. ב-22 באוקטובר כבש את שערו השלישי בליגה הגרמנית, ועד תום עונת 2011/2012 כבש שער אחד נוסף בלבד במסגרת הגביע הגרמני. בסיום העונה ירדה קייזרסלאוטרן לליגה השנייה.
לקראת עונת 2012/2013 הושאל לסוונסי סיטי הוולשית, מהפרמייר ליג האנגלית. ב-7 במאי 2013 כבש את השער היחיד שלו בקבוצה, בניצחון 3–2 על ויגאן. שער זה היה שער הליגה הראשון שלו לאחר תקופה של שנה וחצי. בעונה זו זכה עם הקבוצה בגביע הליגה. באותו משחק הוא נכלל בסגל, אך לא שותף. ב-13 ביוני 2013 חזר לישראל, וחתם על חוזה של 350 אלף דולר בשנה לחמש שנים בקבוצתו הקודמת, הפועל תל אביב, תמורת סכום העברה של חצי מיליון אירו. כבר בהופעת הבכורה שלו לאחר חזרתו לקבוצה, כבש שכטר את השער האחרון בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית לאחר שערים של לוקאס סאשה וצמד של עומר דמארי. בתחילת עונת 2013/2014 הוא כבש שבעה שערים בליגת העל, אך לקראת אמצע העונה נקלעה הקבוצה למצוקה כלכלית ונאלצה לקצץ בתקציב השחקנים.
ב-31 בינואר 2014 הושאל לנאנט מליגת העל הצרפתית לחצי עונה, עם אופציה לרכישה. ב-4 בפברואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון (במסגרת גביע הליגה הצרפתי), כשנכנס כמחליף בהפסד 1–2 לפריז סן-ז'רמן. חמישה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הצרפתית, בהפסד לליון. ב-16 במאי 2014, לאחר חצי שנת השאלה, הוחלט בנאנט לממש את אופציית הרכישה על שכטר תמורת 420 אלף אירו. ב-20 בספטמבר 2014, במסגרת המחזור השישי של הליגה הצרפתית בעונת 2014/2015, הבקיע את שער הבכורה שלו במדי נאנט, בניצחון 2–1 על ניס. בסך הכול ערך שכטר 24 הופעות ליגה במדי נאנט, וכבש שלושה שערים בכל המסגרות.
קריירת מועדונים > מכבי חיפה ובית"ר ירושלים

ב-3 בפברואר 2015 חזר לישראל פעם נוספת וחתם במכבי חיפה לשלוש וחצי עונות. ארבעה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשעלה כמחליף בתיקו 0–0 מול הפועל עכו. ב-14 בפברואר כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 5–0 על מ.ס אשדוד. עד תום העונה ערך 14 הופעות בליגה, בהן כבש שני שערים, אחד מהם בפנדל. בעונת 2015/2016 הורחק פעמיים, כשזו השנייה, בעקבות שיח עם שופט המשחק, הביאה להרחקתו לשלושה משחקים נוספים על ידי בית הדין של ההתאחדות לכדורגל.
ב-22 בינואר 2016 הושאל לבית"ר ירושלים, עם אופציה לרכישה בתום העונה. יומיים לאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה בהפסד 1–2 להפועל באר שבע. ב-8 בפברואר כבש את שער הבכורה שלו במדי בית"ר ירושלים, בניצחון 2–0 על הפועל רעננה. עד תום העונה כבש שלושה שערים ב-16 משחקי ליגה. ב-7 במאי 2016 הוארך חוזהו בקבוצה בשנתיים נוספות. בעונת 2016/2017 כבש 14 שערי ליגה, ארבעה שערים בגביע המדינה ושער אחד במוקדמות הליגה האירופית, והיה מועמד לתואר כדורגלן העונה מטעם ארגון השחקנים. לאחר עזיבתו של דן איינבינדר מונה שכטר לקפטן הקבוצה. בעונת 2017/2018 כבש תשעה שערי ליגה והגיע עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, ובסופה עזב את המועדון.
קריירת מועדונים > מכבי תל אביב

ב-24 במאי 2018 חתם לשנתיים במכבי תל אביב. ב-29 ביולי 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב במשחק גביע הטוטו נגד בית"ר ירושלים. במחזור הפתיחה של עונת 2018/2019 כבש את שער הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–0 על מכבי חיפה. בסך הכל כבש בעונה זו שמונה שערי ליגה, הוסיף שבעה בישולים ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות.
בעונת 2019/2020, כבש שער במשחק האליפות נגד הפועל תל אביב וזכה באליפות שנייה ברציפות כשחקן מכבי תל אביב.
ב-27 ביולי 2020 הוארך חוזהו בעונה נוספת. בעונתו השלישית שותף במרבית המשחקים כשחקן מחליף וכבש ארבעה שערים. בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. שכטר, שכבש צמד בניצחון 0–2 על מכבי חיפה בחצי הגמר, פתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 1–2 את הפועל תל אביב. בסיום העונה עזב את הקבוצה.
קריירת מועדונים > הפועל באר שבע

ב-20 ביוני 2021 חתם לעונה עם אופציה לעונה נוספת בהפועל באר שבע. ב-15 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל באר שבע בניצחון 1–2 על מ.ס אשדוד באצטדיון הי"א במסגרת גביע הטוטו. ב-26 באוגוסט כבש השער הבכורה שלו בהפועל באר שבע בהפסד 3–1 לאנורתוסיס פמגוסטה בגומלין של שלב הפלייאוף של הקונפרנס ליג, והודח עם הקבוצה מהמפעל. ב-29 באוגוסט במסגרת הליגה כבש שער בכורה בהופעת הבכורה שלו, בניצחון 0–2 על בית"ר ירושלים באצטדיון טדי. ב-22 בספטמבר הפסיד עם הפועל באר שבע בגמר גביע הטוטו למכבי חיפה לאחר דו-קרב בעיטת עונשין. ב-24 במאי 2022 זכה עם הפועל באר שבע בגביע המדינה לאחר ניצחון על מכבי חיפה בדו-קרב בעיטת עונשין. הוא סיים את העונה עם הפועל באר שבע במקום השני, כסגנית האלופה. ב-31 במאי סיכם לעונה נוספת בהפועל באר שבע. בסיום עונת 2022/2023 עזב את הקבוצה.
קריירת מועדונים > הפועל פתח תקווה

ב-19 ביוני 2023 חתם לעונה אחת בהפועל פתח תקווה, העולה הטרייה לליגת העל. בתחילת העונה הודיע שכטר לבעלי הקבוצה כי זו ככל הנראה תהיה עונת הפרישה שלו, ושהמטרה המרכזית שלו היא להשאיר את הקבוצה בליגת העל. במשחק רבע גמר גביע המדינה, בו הפסידה הפועל פתח תקווה 0–1 להפועל באר שבע, שכטר נפצע בברכו, ונאלץ לסיים את העונה בטרם עת. ב-18 באפריל 2024 הודיע על פרישה ממשחק פעיל. בסוף עונת 2023/2024 ירדה הפועל פתח תקווה לליגה הלאומית.
נבחרות ישראל

לאחר ששיחק בנבחרות הנוער, זומן שכטר לראשונה לנבחרת הצעירה בטרם מלאו לו 19 שנים. ב-24 בינואר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה, במשחק ידידות מול הנבחרת הצעירה של קפריסין, בו כבש גם את שער הבכורה שלו. בסך הכול רשם 16 הופעות במדי הנבחרת הצעירה, בהן כבש חמישה שערים.
ב-1 באפריל 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת יוון במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. את השער הראשון שלו בנבחרת כבש ב-9 באוקטובר 2010, במשחק מול נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2012. ב-7 במרץ 2017 שב לסגל נבחרת ישראל לקראת משחק ידידות נגד נבחרת אלבניה. במשחקי מוקדמות מונדיאל 2014 שותף בשישה משחקים וכבש שער אחד, ובמשחקי מוקדמות יורו 2016 שותף בשני משחקים.
חיים אישיים

שכטר נולד ביישוב רמת ישי שבצפון לנחי ודפנה שכטר. אחיו הצעיר ענר שכטר גם הוא כדורגלן המשחק במ.כ. ירושלים. דודם אורי שכטר הוא בעל טור שבועי בעלון שבת "גילוי דעת".
ב-11 ביולי 2012 נישא לארוסתו ליז בן שושן, ולהם ארבעה ילדים. מתגוררים בשכונת קריית הלאום שבראשון לציון.[דרוש מקור] שכטר גם בעל דרכון רומני.
במרץ 2020 עורר שכטר הד תקשורתי בישראל, כשפרסם במדיה החברתית שלו ביקורת פוליטית, שבה הוא מגנה את ממשלת "השינוי" של ישראל שעלולה לשבת ביחד עם הרשימה המשותפת של המפלגות הערביות, ותיאר זאת כ"אסון לישראל". הוא תייג את חבריו (היהודים) לקבוצת מכבי תל אביב כשרובם המשיכו והעלו את אותה התמונה בחשבון שלהם. לאחר מכן, נתקבלו תגובות קשות משחקני כדורגל ערביים, כגון טאלב טוואטחה, מרואן כבהא ולואי טאהא. מאוחר יותר, ההתאחדות לכדורגל גינתה רשמית את הפוסט של שכטר, בשל התנגדותה להבעת דעות של ספורטאים מקצועיים בנושאים פוליטיים.
שכטר סיפר שהוא החל תהליך של חזרה בתשובה, מניח תפילין, והולך לשיעורי תורה פעמיים בשבוע.
תארים

אליפות: 2009/2010
גביע המדינה: 2009/2010, 2010/2011
גביע הליגה: 2012/2013
אליפות: 2018/2019, 2019/2020
גביע המדינה: 2020/2021
גביע הטוטו: 2018/2019, 2020/2021
אלוף האלופים: 2019, 2020
הפועל באר שבע
גביע המדינה: 2021/2022
אלוף האלופים: 2022
צ'יזבט

צ'יזבט הוא סיפור דמיוני בעל אופי פולקלוריסטי עוד מתקופת הפלמ"ח, שהיה נהוג לספר בעבר בשעת הלילה סביב המדורה.
אטימולוגיה

מקור המילה 'צ’יזבט' הוא במילה הערבית كِذْبَات (כִּדְ'בַּאת; כִּדְ'בְּ ביחיד) שפירושה כזבים. חלק מערביי ישראל הוגים את האות כַּאף כ-צַ'אף (בערבית מדוברת), ומהם הושאלה המילה 'צ’יזבט'.
היסטוריה

המונח צ'יזבט היה נפוץ בקרב בני המושבות וראשוני הפלמ"ח, המורשת הקיבוצית ודור הפלמ"ח אימצו את מנהג סיפור ה'צ’יזבטים'.
הסיפורים היו בנויים מעלילה מפוברקת שהייתה בנויה מהווי תקופת המחתרות המרתקת את השומעים, אך בסיומה הגיעה שורת הפתעה המפוגגת את המתח, או מציגה את הסיפור כולו באור קומי. כך גם תיאר אותו הפזמונאי אבשלום כהן בשירו "הסבתא בנגב":
”וְהִגְזַמְתְּ בְּוַדַּאי לֹא מְעַט – / אֵיךְ אוֹמְרִים בְּעִבְרִית: זֶה צִ'יזְבָּט!“
לרוב, העלילה הייתה בנויה סביב סיטואציות מהווי תקופת המחתרות. בהווי הפלמ"ח מצויים צ’יזבטים על המחלקה הערבית והמחלקה הגרמנית, על בני מרשק 'הפוליטרוק', על קרבות ועל 'סחיבות' מלולים, על דמויות מיוחדות, על בנות, על 'שפת הקודש' ועל עוד המון נושאים שהיו חלק מחייהם של לוחמי הפלמ"ח הצעירים.
רוב הסיפורים שהיו בעלי אופי פולקלוריסטי. תוכנם היה "אנטי מסורתי" והם היו אמורים לשקף את רוח דור הפלמ"ח הצעיר, שהתנער מרוח המסורת היהודית ולקח חלק בבניית הזהות הישראלית החדשה.
אימה

כיום יש המקשרים את השם "צ'יזבט" דווקא לסיפורי אימה (כגון: 'צ’יזבטים' – אוסף של סיפורים מפחידים מתורגמים לעברית, 2016), ככל הנראה בעקבות המנהג לספר סיפורים מפחידים בעת הישיבה בלילה סביב מדורה, בניסיון ליצור בהלה למרות תוכנו הדמיוני בעליל של הסיפור.
צ’יזבטים בדפוס

ה'צ'יזבטים' הועברו בדרך כלל בעל פה, אך ישנם כמה חיבורים/ליקוטים של 'צ'יזבטים' כתובים או משוכתבים.
ילקוט הכזבים – הוא אוסף סיפורים שנערך על ידי דן בן אמוץ וחיים חפר ופורסם בשנת 1956 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. בהקדמה מציין בן אמוץ את הקשר בין כזב וצ'יזבט ומסביר את ההבדל בין שקר, מתיחה וכזב:
שקר הוא כשאיש אינו יודע את
האמת פרט למספר עצמו. מתיחה היא כשכולם יודעים את האמת, פרט לקורבן המתיחה. כזב הוא כשכולם יודעים שהסיפור אינו אלא שקר ובכל-זאת מוכנים לחזור ולשמוע אותו שוב ושוב. צ’יזבט הוא כשכולם יודעים שהמדובר בסיפור המצוץ מן האצבע ובכל זאת מוכנים לשמוע אותו שוב ושוב.
"לאהוב עד מוות" – דבורה עומר, 1980
"זה הולך לכאוב בחגים" – אדם קיי, מתורגם הכורסה הוצאה לאור
"בחיי" – פוצ'ו
"תן חיוך" – "מיטב הכזבים שלא הכזיבו בעיתונות הצבאית", העורך בחר מאות צ'יזבטים שנבחרו מתוך כ-6000 שהתפרסמו בכתבי העת הצבאיים. זאב ענר, 1989, הוצאת משרד הביטחון
"צ'יזבט" – שיר שכתב חיים חפר והלחין משה וילנסקי
צ'מעו צ'יזבט, אוסף ציזבטים, ליקטה וסיפרה אורית שרייבר שטח, מרץ 2022, הוצאה פרטית
ראו גם

הצ'יזבטרון
מי מפחד מהחושך?
ספרות אימה
קומזיץ
הערות שוליים

↑  ילקוט הכזבים, באתר ל"ג בעומר
↑  הסבתא בנגב, באתר www.zemereshet.co.il
↑  צ'יזבאט, באתר www.zemereshet.co.il
↑  צ'יזבטים - הבובה של סבתא - Wattpad, באתר www.wattpad.com
1 2  ירון פריד, ‏לתפארת הצ'יזבט והמדינה וד"ש ממערכת הבריאות המתמוטטת של בריטניה, באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2020
סרן קראו אנדרסן

| --- | --- |

קראו אנדרסן ב-2015
 לידה:  10 באוגוסט 1994 (בן 30) סטריב, דנמרק
 גובה:  178 ס״מ 
 משקל:  73 ק"ג 
 תחום:  כביש
 התמחות:  רב גוני
 קבוצה נוכחית:  לידל - טרק
 קבוצות עבר:  קבוצת סאנווב (2022-2016)   אלפסין דקונינק (2024-2023)
 הישגי שיא:  גרנד טורס: טור דה פראנס: 2 קטעים (2020) פריז–טור (2018)   קטע בטור דה סוויס (2018)   קטע בפריז - ניס (2020)
 
סרן קראו אנדרסן (בדנית: Søren Kragh Andersen; נולד ב-10 באוגוסט 1994) הוא רוכב אופני כביש דני בקבוצת לידל - טרק. עד 2022 הוא רכב בקבוצת סאנווב ביחד עם אחיו הגדול, אסביורן קראו אנדרסן (אנ') שפרש בסוף 2022.
ביוגרפיה

קראו אנדרסן נולד ב-10 באוגוסט 1994 בסטריב שבדנמרק.
בשנת 2011, סיים במקום ה-11 באליפות העולם באופני כביש עד גיל 19 ובשנת 2012 סיים במקום ה-10. בשנת 2014 קראו אנדרסן התחרה באליפות העולם עד גיל 23, במקצה נגד השעון סיים במקום ה-16 ובמקום ה-107 במקצה הכביש. ב-2015, ניצח קראו אנדרסן את הקטע הראשון והשלישי בטור דה ל'אווניר אך פרש מהמרוץ במהלך הקטע ה-6. הוא התחרה שוב באליפות העולם עד גיל 23, גם הפעם סיים במקום ה-16 בנגד השעון ובמקום ה-29 במקצה הכביש.
הערות שוליים

↑  Paris - Nice | Stage 4, procyclingstats.com
השוק האפור

ערך זה עוסק בשוק אפור להלוואות. אם התכוונתם לשוק אפור לסחורות, ראו .
בישראל, "השוק האפור" הוא כינוי למערכת מימון הפועלת מחוץ למערכת הפיננסית הממוסדת (שעיקרה בנקים, וכן פועלים בה גופים נוספים של שוק ההון כגון חברות ביטוח ונותני שירותים פיננסיים).
מוסדות מימון חוץ בנקאיים עוסקים במגוון פעילויות בתחום זה בדומה לבנקים כגון: קבלת פיקדונות, הענקת הלוואות בריבית, ניכיון צ'קים, המרות ורכישות של מטבע חוץ, העברה וקבלה של מטבע חוץ וכדומה והם נקראים נש"פים (נותני שירותים פיננסיים).
בדרך כלל מתקשר המושג "אפור" עם מתן הלוואות בריבית הנלקחות על ידי לקוחות אשר המערכת הפיננסית הממוסדת מסרבת לבקשתם לקבלת מימון (או מסרבת לתת להם הלוואות נוספות על אלה שכבר קיבלו), משום שעקב מצבם הפיננסי הם נחשבים לסיכון גבוה מדי. הסיכון הגבוה יותר גורם לכך שהריבית בשוק האפור גבוהה במידה ניכרת מזו שבמערכת הבנקאית, וגם אמצעי הגבייה, במקרה שהלווה אינו עומד בהחזר ההלוואה, נוקשים יותר.
השוק האפור מעולם לא הוסדר אך כדרך להתמודדות בריכוזיות של המערכת הבנקאית והגברת התחרותיות בין הבנקים נחקק חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות, תשנ"ג-1993 שתוקן מספר פעמים במרוצת השנים. בחוק זה נדרש המלווה לתת מידע מלא על הריבית הנדרשת וכל תוספת אחרת שנדרש הלווה לשלם, ונקבעו בו גבולות לעלותה של ההלוואה - לא יותר מפי 2.25 מהריבית הממוצעת לאשראי לא צמוד בפרסומי בנק ישראל. חוקים נוספים המשמשים גם למטרה זו הם חוק החוזים האחידים, התשמ"ג-1982, חוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, וחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961.
לעיתים מזומנות מעורבים גורמי פשע מאורגן בשוק האפור. מסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ציין בנוגע לשוק ההלוואות בריבית החוץ-בנקאיות כי: "לצד הגורמים הלגיטימיים פועלים בו גורמים עברייניים שעוסקים בין השאר במתן הלוואות בתנאים בלתי סבירים, בגבייה באמצעות סחיטה ואיומים ובהלבנת הון".
ראו גם

שוק שחור
הערות שוליים

↑  אליצפן רוזנברג, 276% - זו הריבית על הלוואה בשוק האפור, באתר ynet, 24 בדצמבר 2014
שנג'ואו 17

שנג'ואו 17 (בסינית: 神舟十六号, פיניין: Shénzhōu 17) היא טיסת חלל סינית ששוגרה ב-26 באוקטובר 2023. החללית נשאה שלושה טייקונאוטים לתחנת החלל טיאנגונג, שם שהו עד ל-30 באפריל 2024.
המשימה כללה ביקור בתחנת החלל, פירוק חלליות מטען, פעילות חוץ-רכבית וביצוע מחקרים.
לפני השיגור, שימשה החללית כגיבוי חירום לשנג'ואו 16.
צוות

טאן הונבו - מפקד הצוות
טאן שנצזה(אנ') - מהנדס טיסה
צזיאן סינלין (אנ')- מפעיל מערכת
תיאור משמימה

החללית שוגרה ב-26 באוקטובר 2023 מכן שיגור מס' LA-4 במרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ואן בעזרת משגר מדגם צ'אנגג'נג 2F. לאחר כ-6 שעות החללית התחברה לתחנת החלל. בהמשך נפתחו הפתחים וצוות החללית עבר לתחנת החלל. באותה עת בתחנת החלל שהה צוות של חללית "שנג'ואו 16". החלה העברה מסודרת של אחריות על תחנת החלל לצוות החדש. ב-30 באוקטובר עזבה החללית "שנג'ואו 16" עם צוותה את תחנת החלל, וצוות "שנג'ואו 17" החל בעבודה הסדירה.
ב-23 בדצמבר טאן הונבו וטאן שנצזה ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-7 שעות. במהלך פעילות הוחלפו חלקי פאנל סולארי שנפגעו בפגיעה חיצונית.
ב-12 בינואר 2024 חללית מטען Tianzhou-6 שהגיעה לתחנת החלל במאי 2023 התנתקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.
ב-17 בינואר 2024 חללית מטען Tianzhou-7 הגיעה לתחנת החלל וצוות התחיל בהעברת המטען שהגיע עם החללית.
ב-26 באפריל הגיעה לתחנת החלל החללית שנג'ואו 18. החל תהליך מסודר של העברת אחריות על תחנת החלל צוות החדש.
ב-30 באפריל החללית התנתקה מתחנת החלל ונחתה בהצלחה באזור מדבר גובי עם אותו צוות שהיה בהמראה.
יצחק גאטינייו

| --- | --- |
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1800 י"ד באלול ה'תק"ס אזמיר
 תלמידיו:  הרב חיים פאלאג'י, הרב חיים יהודה אליעזר, הרב רחמים אריה אברהם ארייאש
 חיבוריו:  בית ישחק, בית מועד, מיגון לשמחה
 אב:  רבי אליקים גאטינייו
 
שער ספר בית ישחק לרבי יצחק גאטינייו
הרב יצחק גאטינייו (השני) (?-1800) היה מגדולי רבני אזמיר ורבו של הרב חיים פאלאג'י.
קורות חייו

נולד לרב אליקים גאטינייו מחבר ספר תועפות ראם ואגורה באהלך. בנו של רבי יצחק גאטינייו (הראשון).
אביו משבח אותו וטוען שעלה עליו בחכמה: ”הבן יקיר לי רבי לו יתקרא...אמרו עלי יפה כח הבן מכח האב וכ"ש שהוא תלמיד ותיק”. אביו הוא ששכנע אותו להדפיס את ספריו.
קורות חייו > רבותיו ותלמידיו

רבו היה הרב חיים יהודה אליעזר מחבר ספר שמחת יאודה.
החבי"ף מכנה אותו "אדוני מורי הקדוש", מורי הרב, או הרב בית ישחק, ובהקדמתו לספר ובחרת בחיים כותב החבי"ף שבילדותו היה לומד בכל שבוע את רש"י ומפרשיו על הפרשה אצל הרב יצחק גאטינייו:
וכד הוינא טליא, בהיותי תלמיד קטן לפני עט"ר מורי המופלא בע"ס בית ישחק זלה"ה, דגם הוא אחז מעשה מר אביו התועפות רא"ם ז"ל ללמוד בכל שבוע בסדר רש"י ורא"ם והחונים עליהם.
הרב יצחק נספד על ידי תלמידו הרב רחמים אברהם אריה הכהן אריאש וע"י הרב שלום מרגונטו וע"י רבי דוד אמאדו.
קורות חייו > פטירתו

תאריך פטירתו של הרב לא ברור, על מצבתו י"ד באלול התק"ס (1800), אך בדרשת הספד של רבי דוד אמאדו, נכתב שנפטר באלול התקע"ג, ובהספדו של הרב רחמים אריה אברהם הכהן אריאש נכתב שנפטר בשנת התקס"ג.
חיבוריו

בית ישחק (שאלוניקי תקנ"ב) - חידושים על הרמב"ם. מהדורה חדשה יצאה בשנת תשע"ו.
בית מועד ( שאלוניקי תקצ"ט) - על מסכת מועד קטן ומסכת מכות וחידושים על הרמב"ם. בסופו הספד לאשתו של הרב יצחק מאת הרב פאלאג'י, וכן הקדמה ממנו. מהדורה חדשה יצאה בירושלים תשס"ט.
מיגון לשמחה (שאלוניקי תקנ"ה) - פירוש על הלכות שמחות למהר"ם מרוטנבורג.
לקריאה נוספת

תולדות החבי"ף עמ' 118–120
בית מועד, ירושלים תשס"ט, תולדות הרב