stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג

קרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (בגרמנית: Karoline Mathilde von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg;‏ 25 בינואר 1860 - 20 בפברואר 1932), הייתה גיסתו של וילהלם השני, קיסר גרמניה.
ביוגרפיה

קרולינה מתילדה נולדה ב-25 בינואר 1860 באוגוסטנבורג, לפרידריך השמיני, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ולאדלהייד, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט הראשון, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ופאודורה, נסיכת ליינינגן. סבתה מצד אמה הייתה אחותה למחצה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת, שהייתה סבתו של וילהלם השני, קיסר גרמניה. יחד עם אחיה ואחיותיה בילתה קרולינה מתילדה ילדות שקטה באחוזה המשפחתית שבפרוסיה (כיום חלק מהעיר לובסקו שבפולין), לשם הוגלתה המשפחה משלזוויג על ידי הדנים לאחר מלחמת שלזוויג הראשונה. בשנת 1864, לאחר מותו של פרדריק השביעי, מלך דנמרק ללא יורש, ניצל קנצלר גרמניה אוטו פון ביסמרק את המצב הפוליטי הסוער שנוצר בדנמרק כדי להכניס כוחות גרמניים לדוכסות שלזוויג ולהכריז על אביה של אוגוסטה ויקטוריה כדוכס. פרידריך השמיני חזר עם משפחתו לקיל שם הם התקבלו על ידי האוכלוסייה הגרמנית ברובה כמושיעים לאחר שנים ארוכות של שלטון דני. אולם שלטונו של פרידריך נמשך פחות משנתיים שכן במהרה סופחה הדוכסות לתוך ממלכת פרוסיה ואיבדה את עצמאותה. המשפחה הוגלתה שנית מביתה ההיסטורי ועברה להתגורר בגותה.
בשנת 1881 התחתנה אחותה אוגוסטה ויקטוריה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג עם וילהלם, נסיך פרוסיה, ובשנת 1888 הם הוכתרו כקיסרי גרמניה. ב-19 במרץ 1885 התחתנה קרולינה מתילדה עם פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, ממנו נולדו לה 6 ילדים. בשנת 1931 מת אלברט, דוכס שלזוויג-הולשטיין ללא יורשים, ובעקבות כך הפך בעלה פרידריך פרדיננד לראש בית אולדנבורג, והחל לשאת בתואר "דוכס שלזוויג-הולשטיין". ב-20 בפברואר 1932 מתה קרולינה מתילדה בגרינהולץ, לאחר שסבלה בשנותיה האחרונות ממחלת לב.
משפחתה

ב-19 במרץ 1885 התחתנה קרולינה מתילדה עם פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין, ממנו נולדו לה 6 ילדים:
ויקטוריה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין (1885–1970), התחתנה עם קרל אדוארד, דוכס סקסוניה-קובורג-גותה.
אלכסנדרה ויקטוריה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (1887–1957), התחתנה עם אוגוסט וילהלם, נסיך פרוסיה, ולאחריו התחתנה עם ארנולד רימן.
הלנה אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (1888–1962), התחתנה עם האראלד, נסיך דנמרק.
אדליידה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (1889–1964), התחתנה עם פרידריך, נסיך זולמס-בארוט השלישי.
וילהלם פרידריך, דוכס שלזוויג-הולשטיין (1891–1965).
קרולינה מתילדה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (1894–1972), התחתנה עם הנס, רוזן זולמס-בארוט.
קרחון פאטון (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בקרחון באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  78°16′00″S 85°25′00″W﻿ / ﻿78.2667°S 85.4167°W﻿ / -78.2667; -85.4167
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פאטון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פאטון
 
קרחון פאטון (באנגלית: Patton Glacier) הוא קרחון יובלי רחב ברכס סנטינל בהרי אלזוורת', שבאנטארקטיקה.
הקרחון מנקז את המורדות המזרחיים של החלק המרכזי של הרכס, בין הר אוסטנסו, והר טיירי.
הקרחון זורם לכיוון מזרח - צפון-מזרח, בין פסגת אוונס ופסגת ורסיניקיה שמצפון לקרחון, לבין הר ברסקין שמדרון לקרחון.
קרחון פאטון נשפך אל קרחון אלן צפונית-מזרחית לפסגת זאלמוקסיס ודרומית-מזרחית להר ג'מפר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי ההר

ההר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1957–1959.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
ההר נקרא על שמו של סרג'נט ריצ'רד ר. פאטון (Richard J. Patton), מחיל האוויר של ארצות הברית שהיה הראשון שצנח על הקוטב הדרומי, ב-26 בנובמבר 1956, ואשר סייע מהקרקע לכוון הצנחת אספקה וחומרים אשר נדרשו להקמת תחנת הקוטב הדרומי.
קרולינה פיהלגס

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1986 (בת 38) טאלין, ברה"מ 
 מדינה:  אסטוניה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת טרטו, Gustav Adolf Grammar School 
 פרסים והוקרה:  Gustav Suits Poetry Award (2012) 
 
קרולינה פיהלגס (באסטונית: Carolina Pihelgas; נולדה ב-24 בפברואר 1986) היא משוררת ומתרגמת אסטונית.
ביוגרפיה

פיהלגס גרה כיום בטרטו, עיר במזרח אסטוניה שבאוניברסיטה שלה למדה אנתרופולוגיה ומדע הדתות. היא מפורסמת בארצה לא רק הודות לשירתה שזיכתה אותה בפרסים רבים, אלא ידועה גם כמתרגמת מוכשרת ופורייה ממגוון שפות ובכללן אנגלית, דנית, יוונית, נורווגית, ספרדית, קטלאנית ושוודית. פיהלגס עובדת כיום כעורכת ראשית בכתב עת ספרותי נודע, ובה בעת היא גם עורכת לשון בכתב עת לענייני תרגום. היא עוסקת גם בעריכת אסופות של שירה מתורגמת משפות רבות לאסטונית. לפי שעה פרסמה היוצרת שבעה ספרי שירה: "טביעת האצבע" (2006), "קולות הבוקעים מן היער" (2010), "התגברות האושר" (2011), "המכתב מהבית" (2014), "זוטות בעלטה" (2017), "אור בתוך האבן" (2019) ו"הרוח לא נשבה עוד נגד איש" (2020). עשרה משיריה התפרסמו בתרגום לעברית בספר כובעים וכפפות, אסופה לשירה אסטונית שערך ותרגם רמי סערי. אנתולוגיה זאת ראתה אור בהוצאת כרמל בשנת 2021.
עבודותיה

2006 - Sõrmemuster
2010 - Metsas algavad hääled
2011 - Õnnekangestus
2014 - Kiri kodust
2017 - Pimeduse pisiasjad
2019 - Valgus kivi sees
2020 - Tuul polnud enam kellegi vastu.
לקריאה נוספת

רמי סערי (עורך ומתרגם), כובעים וכפפות – אסופת משוררים אסטונים צעירים, הוצאת כרמל, 2021, עמודים 109–120.
הערות שוליים

↑  sarit, קָרוֹלִינָה פִּיהֶלְגָס, באתר nilly dagan
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 1531 473X  LCCN: n2011007857  SUDOC: 189852291  VIAF: 168249792   WorldCat (עם VIAF): 168249792
קרחון פאבלאק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  82°58′00″S 163°12′00″E﻿ / ﻿82.9667°S 163.2°E﻿ / -82.9667; 163.2
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פאבלאק(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון פאבלאק
 
קרחון פאבלאק (באנגלית: Pavlak Glacier) הוא קרחון ברכס המלכה אליזבת, חלק מרכס המלכה אלכסנדרה שבההרים הטראנס-אנטארקטיים, הממוקם באזור חוף שקלטון, של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.
הקרחון מנקז את מזרח הרכס.
הקרחון זורם לכיוון מזרח, ונשפך אל קרחון לורי, בסמוך מדרום להר פרדוהל.
גובהו של הקרחון 1,196 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרי טלורומטר, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960 – 1962.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שמו של תומאס ל. פאבלאק (Thomas L. Pavlak), מהתוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, שהיה גאולוג בתחנת הקוטב הדרומי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1962  – 1963.
קינג אדוארד פוינט

| --- | --- |

קינג אדוארד פוינט, 2011
 טריטוריה:  איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים
 שפה רשמית:  אנגלית
 תאריך ייסוד:  1906 
 על שם:  אדוארד השביעי 
 גובה:  106 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בתחנת מחקר:  12 בחורף, 22 בקיץ (2018)
 קואורדינטות:  54°17′0″S 36°30′0″W﻿ / ﻿54.28333°S 36.50000°W﻿ / -54.28333; -36.50000
 אזור זמן:  UTC -2
 https://www.bas.ac.uk/polar-operations/sites-and-facilities/facility/king-edward-point/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת איי ג'ורג'יה הדרומית מוגדלת) גריטוויקן איי ויליס אננקוב קופר פרינס אולף הארבור  האוקיינוס האטלנטי ים סקוטיהקינג אדוארד פוינט(למפת איי ג'ורג'יה הדרומית רגילה) גריטוויקן איי ויליס אננקוב קופר פרינס אולף הארבור  האוקיינוס האטלנטי ים סקוטיהקינג אדוארד פוינט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קינג אדוארד פוינט (באנגלית: King Edward Point, ידועה גם כ-KEP) היא תחנת מחקר קבועה של "הסקר האנטארקטי הבריטי" (British Antarctic Survey) באי ג'ורג'יה הדרומית והיא עיר הבירה של הטריטוריה הבריטית שמעבר לים איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים. היישוב ניצב על חופו הצפון-מזרחי של האי במפרץ קמברלנד המזרחי. לעיתים נוטים לבלבל אותה עם גריטוויקן שהיא תחנת ציד לווייתנאים נטושה, השוכנת בקרבת מקום על חוף המלך אדוארד.
היסטוריה

האזור נחקר על ידי המשלחת השוודית לאנטארקטיקה בשנים 1901 – 1904 בראשותו של אוטו נורדנשלד. בשנת 1906 הוא נקרא על שמו של אדוארד השביעי, מלך הממלכה המאוחדת. מאז 1909 שימש קינג אדוארד פוינט כמקום מושבו של המנהלן הבריטי של האי. ב-1925 הקימה ממשלת בריטניה במקום מעבדה ימית כחלק מפעילות המחקר שם.
תחנת המחקר

ב-1 בינואר 1950 הועברה הבעלות על תחנת המחקר מכון המחקר של איי פוקלנד. התחנה אוישה מ-1 בינואר 1952 ועד ה-13 בנובמבר 1969. "הסקר האנארקטי הבריטי" דאג לנוכחות בריטית בתחנה עד 1982.
ב-3 באפריל 1982, עם פרוץ מלחמת פוקלנד, כבשו הכוחות המזוינים של ארגנטינה את ג'ורג'יה הדרומית וסגרו את התחנה. עד מהרה הם גורשו משם במהלך "מבצע תוכי" (Operation Paraquet) והכוחות המזוינים של בריטניה שחררו את המקום.
קצינים ימיים בריטים מונו למלא תפקידי מכס ופיקוח על הדיג עבור ממשלת ג'ורג'יה הדרומית החל מ-1991 ולצדם הוצב חיל מצב קטן.
ב-22 במרץ 2001 פתח "הסקר האנטארקטי הבריטי" מחדש את תחנת המחקר מטעם ממשלת איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים. רוב המבנים הרעועים נהרסו כדי לפנות מקום למבנים חדשים, למעט "בית התגלית" (Discovery House) משנת 1925 ו"בית הכלא" (Gaol) משנת 1912.
כיום שוהים בקינג אדוארד פוינט 12 אנשי "הסקר האנטארקטי הבריטי" במהלך החורף ומספרם עולה ל-22 בקיץ. שני פקידי ממשל ובעלי תפקידים נוספים מוצבים במקום והם מבצעים חפיפה במהלך שלושת חודשי עונת הדיג החורפית העמוסה. צוות הקיץ מהמוזיאון בגריטוויקן מתגוררים גם הם ביישוב.
ההחזקה הרצופה של התחנה משרתת גם מטרה פוליטית. היא מסייעת לשמור על הריבונות הבריטית כנגד טענתה של ארגנטינה לבעלות על הטריטוריה.
הפעילויות העיקריות בתחנה מתרכזות במחקר הדיג מטעם ממשלת הטריטוריה לטובת מדיניותה לניהול בר-קיימא של הדיג המסחרי ולסיפוק התמיכה הלוגיסטית לפקידי הממשל.
הערות שוליים

↑  "Local laws and customs - South Georgia and South Sandwich Islands (British Overseas Territory) travel advice - GOV.UK". www.gov.uk.
| בירות מדינות וטריטוריות באמריקה הדרומית |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אורוגוואי: מונטווידאו • אקוודור: קיטו • ארגנטינה: בואנוס איירס • בוליביה: לה פאס, סוקרה • ברזיל: ברזיליה • גיאנה: ג'ורג'טאון • ונצואלה: קראקס • סורינאם: פרמריבו • פרגוואי: אסונסיון • פרו: לימה • צ'ילה: סנטיאגו דה צ'ילה • קולומביה: בוגוטה   |  |
| טריטוריות | איי פוקלנד: סטנלי • גיאנה הצרפתית: קאיין • איי ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים: קינג אדוארד פוינט |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2015119720  VIAF: 317285305   WorldCat (עם VIAF): 317285305
קרולינה פליציטס, רוזנת ליינינגן-דאגסבורג

קרולינה פליציטס, רוזנת ליינינגן-דאגסבורג (בגרמנית: Caroline Felizitas von Leiningen-Dagsburg‏, 22 במאי 1734 - 8 במאי 1810) הייתה אשתו של קרל וילהלם, נסיך נסאו-אוזינגן.
ביוגרפיה

קרולינה פליציטס נולדה בהיידסהיים ב-22 במאי 1734, לכריסטיאן קרל ריינהרד, רוזן ליינינגן-דאגסבורג-פאלקנבורג-היידסהיים ולקתרינה פוליקסנה, רוזנת זולמס-רדלהיים, בתם של גאורג לודוויג, רוזן זולמס-רדלהיים ואסנהיים ושרלוטה זיבילה, רוזנת אהלפלדט.
ב-16 באפריל 1760 התחתנה קרולינה פליציטס עם קרל וילהלם, נסיך נסאו-אוזינגן, ממנו נולדו לה 4 ילדים. בשנת 1803 מת בעלה קרל וילהלם, וב-8 במאי 1810 מתה קרולינה פליציטס בפרנקפורט.
קרולינה פליציטס היא אם קדמונית של מרי מטק, סבתה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת.
משפחתה

ב-16 באפריל 1760 התחתנה קרולינה פליציטס עם קרל וילהלם, נסיך נסאו-אוזינגן, ממנו נולדו לה 4 ילדים:
קרל וילהלם, נסיך נסאו-אוזינגן (1761–1763)
קרולינה, נסיכת נסאו-אוזינגן (1762–1823), התחתנה עם פרידריך, נסיך הסן-קאסל
לואיזה הנרייטה קרולינה, נסיכת נסאו-אוזינגן (1763–1845)
בן (1768)
קביעת הורות

קביעת הורות היא הליך משפטי שבו נקבע שאדם מסוים הוא הורהו של ילד מסוים. הצורך בקביעה זו עולה בעיקר בתביעה לתשלום מזונות הילד, אך היא נחוצה גם לענייני ירושה, אפוטרופסות, אימוץ, יוחסין ועוד. הצורך בקביעת הורות עולה לא רק ביחסים שבין הילד להוריו, אלא גם ביחסים שבין המשפחה למדינה, למשל כאשר נתבעת הענקת אזרחות לאדם על סמך האזרחות של הוריו.
הצורך הנפוץ בקביעת הורות עולה בעקבות טענה של גבר כי הוא איננו האב. זאת, במיוחד במקרים שבהם הגבר והאישה לא היו נשואים זה לזה, אך לעיתים גם בין בני זוג נשואים, כחלק מהדיון בגירושיהם. לעיתים נדירות יותר מתעורר צורך בבדיקת אימהות, למשל, כאשר יש חשש שתינוקות הוחלפו בבית היולדות, כאשר ילד מאומץ מנסה לאתר את אימו הביולוגית, או כאשר יש חשש לתקלה בהפריה חוץ-גופית.
זכות ההתחקות, שהיא זכותו של קטין לדעת מה מוצאו – מי אביו ואימו, להתחקות אחר הוריו ולגלות את ייחוסו המשפחתי, הוכרה בישראל כזכות יסוד הנגזרת מחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
בשנות ה-70 פותחה בדיקת סיווג רקמות, שאפשרה קביעת הורות ברמה גבוהה של ביטחון. בשנות ה-90 פותחה בדיקת סמני DNA של הילד ושל הנטען להיות הורהו, שאמינותה גבוהה יותר והיא פחות פולשנית, ובדיקה זו הפכה לדרך המלך להוכחת הורות.
הצורך בקביעת הורות

בדרך כלל אין צורך בהליך של קביעת הורות, משום שהוריו של אדם ידועים, ואין חולק על זהותם. הצורך בקביעת הורות עולה משלל סיבות:
רישום במרשם האוכלוסין, כאשר אימו של יילוד אינה נשואה לאביו. בישראל מוסדר נושא זה בנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה.
תביעת מזונות, שבה הגבר הנתבע מתכחש לאבהותו. התכחשות כזו עולה במיוחד כאשר ההריון החל במפגש מיני מזדמן, אך לעיתים עולה גם במקרים של זוגיות יציבה ואף כחלק מדיון גירושים.
מימוש זכותו של אדם לדעת מי הם הוריו. עמד על כך נשיא בית המשפט העליון, מאיר שמגר, בפסק דין שבו כתב: "לקטין שמורה גם כן הזכות לכבוד האדם, וכי, בין היתר, רשאי הוא, לשם שמירת כבודו האישי והאנושי ולשם הבטחת זכויותיו על-פי הדין האישי ועל-פי דיני הקניין, שלא לרצות להיחשב לבן בלי-אב-ידוע, אלא לדרוש לדעת מי אביו".
ירושה: בחוקיהן של מדינות רבות ילדיו והוריו של אדם נמנים עם יורשיו על פי דין. בישראל נקבע כלל זה בחוק הירושה, תשכ"ה-1965.
אפוטרופסות: חוק שיווי זכויות האשה, תשי"א-1951, קובע: "האם והאב כאחד הם האפוטרופסים הטבעיים על ילדיהם", וכך גם בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב-1962: "ההורים הם האפוטרופסים הטבעיים של ילדיהם הקטינים". כאשר שתי אימהות או שני אבות טוענים שהם הוריו של אדם, יש לקבוע מי הם ההורים.
קביעת אזרחות. בחוקיהן של מדינות רבות ניתנת אזרחות של המדינה למי שאביו או אימו היו אזרחי המדינה. בחוק האזרחות הישראלי מוענקת אזרחות ישראלית למי שאביו או אימו היו אזרחי ישראל בעת לידתו.
ביהדות

במעשה יהודה ותמר, המסופר בספר בראשית, כשנודע דבר הריונה של תמר היא נדרשה להוכיח ליהודה שהוא אבי העובר שברחמה. היא נערכה לכך מראש, וטרם ששכבה עם יהודה קיבלה ממנו חפצים מזהים, ששימשו בידיה כראיה.
משפט שלמה, המתואר בפרק ג' בספר מלכים א', מציג צורך בבדיקת אימהות, ומתן מענה לצורך זה קודם פיתוח הכלים המודרניים המשמשים לכך. על פי המסופר, שלמה המלך שימש שופט במקרה של שתי נשים, שטענו כל אחת לאימהות על ילד, ובתרגיל מבריק הצליח לגרום למתדיינות להסגיר את רגשותיהן הכמוסים, באופן שהבהיר לכול מי מהן היא האם האמיתית ומי המתחזה.
במסכת בבא בתרא מובא סיפור על צורך בבדיקת אבהות לשם קביעת היורש: מעשה באדם ששמע את אשתו מספרת שיש לה עשרה בנים, אבל רק אחד מהם הוא ממנו. כאשר שכב על ערש דווי אמר לבני משפחתו: כל נכסי לאחד מבני. לא ידעו לאיזה מהבנים התכוון, ופנו לרבי בנאה שהורה להם שילכו לחבוט בקבר אביהם, עד שיעמוד ויגלה למי התכוון. כל הבנים צייתו להוראה זו פרט לאחד, שסירב לחבוט בקבר אביו, ורבי בנאה פסק שזהו הבן היורש.
בישראל, בדיקת אבהות שתוביל להוכחה שאביו של יהודי אינו מי שהיה נשוי לאימו בעת שהרתה אותו, עלולה להוביל לרישום הילד כממזר. בפועל, אין נחפזים לערוך בדיקה כזו, לפי העיקרון של "רוב בעילות אחר הבעל", המאפשר להניח שבעלה של האישה הוא האב.
יהדותו של אדם נקבעת על פי יהדותה של אימו, ולכן כאשר לא ידוע מי האם, יש ספק האם האדם הוא יהודי או גוי. מעמדו של יהודי ככהן, לוי או ישראל נקבע לפי מעמדו של אביו. מי שלא ידועה זהות אביו או זהות אימו קרוי שתוקי.
דרכי קביעת הורות

הוכחת אבהות הייתה בעייתית ולעיתים קרובות מוסכמות חברתיות הן שהגדירו שהאב הוא בעלה של אם הילד. שיטה זו של הגדרת האבהות שלטה בחברה המערבית מאז ימי רומא העתיקה וקיבלה ביטוי באמרה הלטינית: "קיימת תמיד ודאות באם; האב הוא מי שהנישואים מצביעים עליו." (בלטינית: Mater semper certa; pater est quem nuptiae demonstrant). כך גם במשפט העברי הקובע: "רוב בעילות אחר הבעל".
גישה היסטורית זו השתנתה בחברות מערביות רבות עם פיתוחן של בדיקות גנטיות, המאפשרות לקבוע אבהות ברמת ודאות גבוהה. כתוצאה מהתפתחות מדעית זו החקיקה בנושא קביעת אבהות עברה שינויים משמעותיים במדינות רבות. כך בארצות הברית, חוק ההורות האחיד (באנגלית: Uniform Parentage Act, 2002) מאפשר לכפות ביצוע בדיקה גנטית לבירור אבהות על ידי בית המשפט. בישראל מוסדרת עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה בחוק מידע גנטי, ובין השאר מוסמך בית המשפט לענייני משפחה להוציא צו המחייב עריכת בדיקה גנטית לקביעת הורות גם בלא הסכמת הנבדק.
דרכי קביעת הורות > ראיות חיצוניות

קודם לפיתוחן של שיטות מדעיות לקביעת אבהות נדרשו בתי המשפט להסתמך על ראיות כלליות כגון מידת הקרבה בין האם ובין הנטען להיות אב בתקופת העיבור, התנהגות האב בתקופת ההיריון (למשל ליווי האם לבדיקות, התעניינותו בביצוע הפלה וכדומה). דמיון (או חוסר דמיון) בין היילוד ובין הנטען להיות אב שימשו אף הם כראיה.
דרכי קביעת הורות > בדיקות דם

בדיקות דם של ההורים ושל היילוד, ובהן בדיקת סוג הדם (קבוצות ABO, גורם רזוס), אפשרו לעיתים לשלול הורות, משום שאלה תכונות העוברות בתורשה. בדיקות אלה לא סייעו להוכיח הורות, משום שאינן מצמצמות במידה מספקת את אוכלוסיית האנשים המתאימה להיחשב הוריו של אדם נתון.
דרכי קביעת הורות > בדיקת סיווג רקמות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בשנות ה-70 פותחה בדיקת סיווג רקמות (אנ'), שאפשרה קביעת הורות ברמה גבוהה של ביטחון.
בחוות דעת שניתנה לבית משפט בישראל בסוף שנות ה-70 נאמר: "מערכת תיאום הרקמות מצטיינת ברבגוניות עצומה, ועל כן מרבית הפרטים באוכלוסייה הם 'ייחודיים'. על סמך בדיקות אלה הסיכוי למצוא באקראי שני בני אדם בעלי מבנה זהה במערכת תיאום הרקמות הוא 1/1,000. המבנה הייחודי של מערכת תיאום הרקמות של הפרט מורש לצאצאיו. ... בעולם המדעי אין עוררין היום על כך שמערכת תיאום הרקמות היא המערכת המדויקת ביותר המתאימה ביותר לשם שלילת וקביעת אבהות."
בשנת 1988 שימשה בישראל בדיקת סיווג רקמות לקביעה בפרשת קרולין ברונה, שבני זוג ברזילאים הם אכן הוריה של הילדה קרולין ברונה, שנחטפה מהם בהיותה תינוקת.
דרכי קביעת הורות > בדיקת סמני DNA

ה-DNA של אדם זהה כמעט לחלוטין בכל תאי גופו (למעט מי שעבר השתלת איבר). רבייה מינית מצרפת את ה-DNA של שני ההורים, כך שהחומר התורשתי בכל אדם נגזר במידה שווה, בקירוב, משני הוריו. חומר תורשתי זה קרוי הגנום הגרעיני של האדם, משום שהוא נמצא בגרעין התא. בדיקת שארות נעשית באמצעות דגימת DNA. ניתן להפיק DNA לבדיקה מהדם, מהרוק או מדגימת חומר ביולוגי אחר, אך לא מכל חומר ביולוגי שהוא (לא משערה בלא שורש, לא מעצמות ישנות מאוד). רמת האמינות הגבוהה של בדיקת DNA הביאה לכך שטכניקה זו החליפה את כל קודמותיה לבדיקת הורות.
בדיקת אבהות באמצעות בדיקת סמני DNA ניתן לבצע עוד במהלך ההריון, החל מהשבוע ה-13 לו, באמצעות השוואת דגימת דם מהעובר ומההורה.
דרכי קביעת הורות > קביעת הורות על פי ראיות שאינן גנטיות

התפתחותן של הבדיקות הגנטיות לקביעת הורות דחקה דרכים פחות אמינות, אך לא ביטלה אותן כליל, כפי שציינה שופטת בית המשפט העליון מרים נאור: "ככל שיציגו הפונים לבית המשפט לענייני משפחה ראיות אובייקטיביות שיניחו את דעתו של בית המשפט כי קיים קשר ביולוגי בין ההורה והילד, גם בלא בדיקה גנטית, רשאי בית המשפט לקבוע כי לפניו קשר של הורות ביולוגית."
בהתאם לכך, כאשר גבר התכחש לאבהותו על שלושה ילדים שנולדו לו בעת שקיים חיי זוגיות עם אם הילדים במשך 11 שנים שבהן נולדו ילדים אלה, והתחמק מלציית לצו המורה לו לעבור בדיקה גנטית, קבע בית המשפט שהוא אבי הילדים על פי התנהגותו במשך השנים, גם לאחר שנפרד מהאם. הסמכות לקביעה כזו ניתנה בסעיף 28ח(ב) לחוק מידע גנטי הקובע: "בית המשפט רשאי להסיק מסירובו של אדם להיבדק כל מסקנה הנראית לו מוצדקת בנסיבות העניין, לרבות בדבר קביעת קשרי המשפחה הנטענים כלפי אותו אדם".
לקריאה נוספת

עדנה קפלן, חיים בראוטבר, דוד נלקן, "אבהות כשאלת מדעי הדם", עיוני משפט ז, תשל"ט-תש"ם
יחזקאל מרגלית, עלייתו, שחיקתו ועלייתו המחודשת של היסוד הגנטי בקביעת הורות משפטית, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 3 עמוד 125, 2010
דליה צמריון חלק, הוכחת אבהות, אוצר המשפט, 2007
הערות שוליים

↑  ע"א 5942/92 פלוני נ' אלמוני, ניתן ב-10 באוגוסט 1994
↑  נוהל הוספת פרטי אב לקטין תושב ישראל הרשום במרשם האוכלוסין, באתר של רשות האוכלוסין וההגירה.
נוהל מתן מעמד בישראל לקטינים שנולדו בישראל בדרך של הכרה באבהות, באתר של רשות האוכלוסין וההגירה
↑  עא 5942/92  פלוני נגד אלמוני, פ"ד מח(3) 837, ניתן ב-10 באוגוסט 1994
↑  חוק הירושה, תשכ"ה-1965
↑  סעיף 4 לחוק האזרחות, תשי"ב-1952
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף נ"ח, עמוד א'
↑  מרדכי אליהו, ‏בדיקת רקמות - זיהוי גנטי וייחוס משפחתי - היבט הלכתי, באתר "דעת", 31 בדצמבר 1997
↑  Uniform Parentage Act, 2002. Section 502.
↑  חוק מידע גנטי (תיקון מס' 3), התשס"ח-2008, באתר הכנסת
↑  עא 548/78 פלונית נגד פלוני, פ"ד לה(1) 736, ניתן ב-16 בדצמבר 1980
↑  שרה פרידמן, "אני כל כך מאושרת, אקבל את בתי בחזרה", מעריב, 30 במאי 1988, המשך
↑  בג"ץ 566/11 דורון ממט–מגד ואחרים נ' משרד הפנים ומשרד החוץ, ניתן ב־28 בינואר 2014
↑  תמש (ת"א) 13026-02-16  מ' ק' נ' מ' ג', ניתן ב-17 בפברואר 2019
קרולינה פרוצנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 באוקטובר 2008 (בת 16) קייב, אוקראינה 
 מוקד פעילות:  אוקראינה 
 שפה מועדפת:  רוסית, אנגלית 
 כלי נגינה:  כינור, פסנתר, גיטרה 
 karolinaprotsenko.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קרולינה פרוצנקו (באוקראינית: Кароліна Проценко;‏ נולדה ב-3 באוקטובר 2008) היא כנרית אוקראינית ואושיית רשת, החיה בארצות הברית.
ביוגרפיה

נולדה באוקראינה להורים מוזיקאים, ניקולאי ואלה פרוצנקו, שבשנת 2015 היגרו איתה לארצות הברית כשהייתה בת שש. באותה שנה החלה ללמוד נגינה בכינור. בהתחלה ניגנה ברחובות סנטה מוניקה בקיץ 2017, והתפרסמה באינטרנט. בזכות פופולריותה, הוזמנה בגיל עשר להופיע בתוכנית האירוח של אלן דג'נרס.
בערוץ היוטיוב העיקרי שלה, שנפתח בשנת 2018 יש לה למעלה משמונה מיליון מנויים והיא צברה בו יותר משני מיליארדי צפיות. יש לה שלושה ערוצי יוטיוב, מעל ל-1.1 מיליון עוקבים באינסטגרם, ויותר מ-10 מיליון עוקבים בפייסבוק.
אלבומה הראשון של קרולינה בשם "My Dream" יצא ביולי 2018 עם עיבודים ל-12 שירים פופולריים.
בשנת 2019 ניגנה יותר מ-200 עיבודים לכינור.
בשנת 2020 הופיעה בסרט Sightless (אנ') בתפקיד אלן הצעירה.
חיים אישיים

נכון ל-2021, לקרולינה יש אח צעיר בשם ליאו ואח תינוק. אמה אלה פרוצנקו פסנתרנית ומנהלת אתרי מדיה חברתית. אביה ניקולאי פרוצנקו הוא גיטריסט.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2018: My Dream
2018: Fly
2019: Sunflower
2019: Sky
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Biography, Karolinaprotsenko.com
↑  Karolina Protsenko Outstanding Violin Prodigy From Ukraine. The Music Man, april14, 2021
↑  "My violin cover of "Señorita, בעמוד הפייסבוק של Karolina Protsenko, ‏29 בדצמבר 2020
↑   'Kid Violinist Karolina brightens up the stage with 'Sunflower, סרטון בערוץ "TheEllenShow", באתר יוטיוב (אורך: 3:26 דקות), 3 במאי 2019
↑  Thank you so much fo your unbelievable support, בעמוד הפייסבוק של Karolina Protsenko, ‏7,523,024 עוקבים, 15 בפברואר 2021, שעה 4:34 IST.
↑  Karolina Protsenko – My Dream CD, Karolinaprotsenko.com (באנגלית)
↑  My Dream Karolina Protsenko, אפל מיוזיק, ‏2018 (באנגלית)
↑  Sightless (2020) Full Cast & Crew, IMDb, ‏2020 (באנגלית)
↑  Karolina Protsenko, Celebs Life Reel (באנגלית)
↑  "Daddy Daughter duet of "Shallow" from movie "A Star is Born, בעמוד הפייסבוק של Karolina Protsenko, ‏3 בנובמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 7567 1060  MusicBrainz: 16313bc3-809f-4a9c-8116-5cbbe2b11ac5
קינג אייר

| --- | --- |
מטוס ״צופית״ קינג אייר B-200 בשירות חיל האוויר הישראלי כמטוס תצפית ואיסוף מודיעין
מטוס ״צופית״ קינג אייר B-200 בשירות חיל האוויר הישראלי כמטוס תצפית ואיסוף מודיעין
 מאפיינים כלליים
 סוג:  נוסעים / סיור ואיסוף מודיעין
 ארץ ייצור:  ארצות הברית ארצות הברית
 יצרן:  ביצ'קראפט
 טיסת בכורה:  מאי 1963
 תקופת שירות:  9 בספטמבר 1964 – הווה (60 שנה)
 צוות:  1 או 2 (תלוי בדגם)
 נוסעים:  7 עד 13 (תלוי בדגם)
 יחידות שיוצרו:  3,100+ (עדיין בייצור)
 משתמש ראשי:   צבא ארצות הברית  צי ארצות הברית
קינג אייר (King Air; מאנגלית: מלך האוויר) הוא שם למשפחת מטוסים לשימוש אזרחי בעלי שני מנועי טורבו-פרופ, המיוצרים על ידי חברת ביצ'קראפט (כיום חטיבת ביצ'קראפט של חברת ריית'יאון). הקינג אייר מיוצר ברציפות החל מ-1964. זוהי תקופת הייצור הארוכה ביותר של מטוס טורבו-פרופ אזרחי כלשהו.
נכון ל-2006, כוללת משפחת הקינג אייר שלושה דגמים: C90GT – הקטן בעל זנב רגיל; B200 – הבינוני בעל זנב T, וה-350 הגדול בעל זנב T. היסטורית, משפחת הקינג אייר כללה מספר דגמים המתחלקים לארבע משפחות, סדרת דגם 90, סדרת דגם 100, סדרת דגם 200 וסדרת דגם 300. בנוסף, שתי סדרות מטוסים אחרות, הביצ'קראפט דגם 99 והביצ'קראפט 1900, נגזרו ממשפחת הקינג אייר. למעלה מ-6,000 מטוסים ממשפחת קינג אייר יוצרו עד כה. נכון ל-2006, נע מחירו של מטוס ממשפחת הקינג אייר בין 3 ל-7 מיליון דולר אמריקני, בתלות בדגם ובתוספים.
דגמים של הקינג אייר נמצאים בשימוש אזרחי וצבאי ב-94 מדינות.
בתאריך  שלישי לספטמבר  2022  המריא  קורי פטרסון  בקינג אייר C90  נושא רישום  N342ER משדה  Tupelo Regional Airport במדינת מיסיסיפי, ארצות הברית  ללא רשות  ואיים להתרסק  על סניף וולמארט  בעיר.