stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פירוליזה
קו-פירוליזה של פסולת פלסטיק עם פצלי שמן

קו-פירוליזה היא שיטה של הזנה משולבת פסולת פלסטיק עם פצלי שמן אל ראקטור הפירוליזה. פצלי השמן מכילים חומר מינרלי בנוסף לחומר האורגני אשר פועל כקטליזטור (זרז) בזמן פירוק פסולת הפלסטיק. בנוסף לכך פצלי השמן משמשים כחומר נשא חום וכמדיום מכני ופיזי לעיבוד הפסולת. תוצרי הקו-פירוליזה הם לרוב נפט וחשמל.
הוספת פסולת פלסטיק לפצלי השמן משפרת את הפירוק התרמי מבחינה קינטית וגורמת לטמפרטורת פירוק נמוכה יותר בהשוואה לפירוליזה רגילה וחסכון אנרגטי. תוצרי הקו-פירוליזה הם בעלי איכות טובה יותר ומאופיינים בצפיפות נמוכה ותכולת גופרית נמוכה יותר לעומת פירוליזה של פסולת פלסטיק.
הערות שוליים

↑  המשרד להגנת הסביבה, אסטרטגיה למשק פסולת בר קיימא 2021–2030
1 2  Olga Pihl, Co-Pyrolysis of Estonian Oil Shale with Polymer Wastes
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551083005171  BnF: cb11966715h (data)  GND: 4047925-0  LCCN: sh85109347  NDL: 00576510  NKC: ph536689 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פקט

ערך זה עוסק בכוכב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
   
 מיקומו של פקט בקבוצת יונה
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  יונה
 שמות נוספים:  α ביונה, HD 37795
 סוג:  כוכב הסדרה הראשית כחול
 בהירות נראית:  2.65
 סיווג ספקטרלי:  B9 Ve
 עלייה ישרה:  05ʰ 39ᵐ 38.94ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏26.8″ ‏04′ ‏34°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.87-
 מרחק:  261  שנות אור 80.02  פארסק
 רדיוס:  5.8 רדיוסי שמש
 מסה:  5 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 477 מהשמש
 טמפרטורה:  13,000 K
 מהירות סיבוב:  350 ק"מ/שנייה
 גיל:  90 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  35 קילומטר בשנייה
 היסט:  7.2328±1.0229 אלפיות של שניות קשת, 11.4008±0.4452 אלפיות של שניות קשת
פָקְט (מערבית: فاختة "פַאחִ'תַה" - תור צווארון), נקרא גם α ביונה, הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים יונה עם בהירות נראית מדרגה 2.65. הוא נמצא במרחק של כ-260 שנות אור ממערכת השמש.
מאפיינים

פקט הוא כוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B9 Ve (בעבר סווג גם כתת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B7 IV), מסתו מוערכת בכ-5 מסות שמש ורדיוסו כ-6 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו היא כ-13,000 קלווין והוא קורן בעוצמה גדולה פי 470 מהשמש באור נראה, אך בשל הטמפרטורה הגבוהה חלק ניכר מקרינתו היא בתחום העל-סגול כך שעוצמת ההארה הכוללת שלו היא יותר מכפולה. לכוכב מהירות סיבוב עצמי גבוהה שמוערכת בכ-350 קילומטרים בשנייה והוא מעיף מפניו חומר שיוצר מעטפת המקיפה אותו ומגיעה לקוטר זוויתי של 5–7 אלפיות של שניית קשת השקולות לרדיוס של 40–60 רדיוסי שמש, כלומר בערך פי 10 מרדיוס הכוכב עצמו. הקרינה העל-סגולה מייננת את הגז שבמעטפת ויוצרת ספקטרום פליטה אופייני של מימן מיונן ובשל כך נוסף הסימון e לסיווג הספקטרלי שלו. בעבר דווח שבהירותו של הכוכב משתנה והוא סווג כחשוד כמשתנה γ בקסיופאה, אך מדידות עדכניות לא זיהו השתנות של יותר ממאית דרגת בהירות.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: Phact
1 2 3  A. Meilland, Ph. Stee, O. Chesneau, & C. Jones: VLTI/MIDI observations of 7 classical Be stars, Astronomy & Astrophysics, Vol. 505, Iss. 2, p. 690-1 (2009)
1 2 3  R. S. Levenhagen & N. V. Leister: Spectroscopic analysis of southern B and Be stars, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 371, Iss. 1, p. 6 (2006)
↑  A. Meilland, F. Millour, S. Kanaan, Ph. Stee, R. Petrov, K. H. Hofmann, A. Natta & K. Perraut: First spectro-interferometric survey of Be stars. I. Observations and constraints on the disk geometry and kinematics, Astronomy & Astrophysics, Vol. 538, id. A110, p. 11 (2012)
↑  General Catalogue of Variable Stars: α Columbae
↑  S. J.  Adelman: Research Note Hipparcos photometry: The least variable stars, Astronomy & Astrophysics, vol. 367, p. 297 (2001)
פקחיה

פְּקַחְיָה בֶן מְנַחֵם הוא דמות מקראית, מלך ישראל. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 737 עד 735 לפני הספירה.
בסוף ימיו של מנחם בן גדי החלה נפילת ממלכת ישראל כאשר הוא העלה מס לתגלת פלאסר השלישי. בנו פקחיה עלה למלוך אחריו, ונרצח כעבור זמן קצר על ידי שלישו, פקח בן רמליהו:
וַיִּשְׁכַּב מְנַחֵם עִם אֲבֹתָיו וַיִּמְלֹךְ פְּקַחְיָה בְנוֹ תַּחְתָּיו. בִּשְׁנַת חֲמִשִּׁים שָׁנָה לַעֲזַרְיָה מֶלֶךְ יְהוּדָה מָלַךְ פְּקַחְיָה בֶן מְנַחֵם עַל יִשְׂרָאֵל בְּשֹׁמְרוֹן שְׁנָתָיִם. וַיַּעַשׂ הָרַע בְּעֵינֵי ה' לֹא סָר מֵחַטֹּאות יָרָבְעָם בֶּן נְבָט אֲשֶׁר הֶחֱטִיא אֶת יִשְׂרָאֵל. וַיִּקְשֹׁר עָלָיו פֶּקַח בֶּן רְמַלְיָהוּ שָׁלִישׁוֹ וַיַּכֵּהוּ בְשֹׁמְרוֹן בְּאַרְמוֹן בֵּית הַמֶּלֶךְ אֶת אַרְגֹּב וְאֶת הָאַרְיֵה וְעִמּוֹ חֲמִשִּׁים אִישׁ מִבְּנֵי גִלְעָדִים וַיְמִיתֵהוּ וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו.
פרוש השם פקחיה

בהוראת השם פקחיה, תפילה לאל שיפקח את עיני הרך הנולד.
הערות שוליים

↑  דב קמחי, "אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך", הוצאת יהושע צ'ציק, 1969, כרך ראשון, עמוד 737
פקח התנועה

| --- | --- |
 בימוי:  אלדור אורזבייב 
 תסריט:  אלכסנדר בורודיאנסקי 
 שחקנים ראשיים:  סרגיי ניקוננקו ניקיטה מיכאלקוב 
 מוזיקה:  Eduard Khagagortyan 
 מדינה:  ברית המועצות ברית המועצות
 חברת הפקה:  Gorky Film Studio 
 הקרנת בכורה:  1982 
 משך הקרנה:  79 דק' 
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
פקח התנועה (ברוסית: Инспектор ГАИ) הוא סרט עלילתי דרמטי סובייטי משנת 1982, בבימויו של אלדור אורזבייב (אנ').
את התפקידים הראשיים משחקים סרגיי ניקוננקו (אנ') וניקיטה מיכאלקוב.
תקציר העלילה

הפעולה מתרחשת בראשית שנות השמונים בברית המועצות. מפקח משטרת התנועה (גה-אי) זיקין נודע בקרב עמיתיו כתמהוני ובעייתי. מבחינתו, לא משנה מי נהג, העיקר לא להפר את חוקי התעבורה. זיקין לוקח את רישיון הנהיגה מטרונוב, המנהל החדש של שירות הרכב המקומי, עקב נהיגה במהירות מופרזת.
טרונוב, בתפקידו החדש, החל ליהנות מיוקרה רבה מהנהלת העיר, המתקנת את מכוניותיה בקומבינה בשירות הרכב שלו. ברור שההקפדה הבלתי מתפשרת של זיקין על עקרונות עלולה להסתיים לא טוב בשבילו, אבל אפילו הבוס הישיר של זיקין לא יכול לעצור אותו. מתחילים איומים וסחיטה. פקח משטרת התנועה הבלתי ניתן להשחתה ממשיך לעמוד על שלו.
שיטותיו של זיקין, שהורד בתפקידו בשל נטייתו הבלתי ניתנת לניקוי, גובות בסופו של דבר את שלהן: טרונוב, שגילה שלא הכל בחיים האלה מותר לו, הפך לעצמו מגעיל. לאחר שהתקוטט עם חברים ובוס של זיקין, רב-סרן גרינקו, טרונוב מגיע באופן אישי לזיקין לשיחה "כמו בן אדם". הפקח מסביר את עמדתו: "אם אני בתפקידי אעשה את מה שאני חייב, השני יעשה אותו דבר, וכן הלאה ... אולי יהיה סדר." טרונוב מציין: "כמה אכזבות מחכות לך בחיים", אך מסכים עם הפקח, ו"כמו כלב מוכה" חוזר לעיר ברכב חולף (למעשה, טרונוב היה שיכור, וזיקין אמר לו שיתן זמנית את המפתחות לאוטו).
הערות שוליים

↑  http://akter.kulichki.net/se/i_005.htm
ערך זה הוא קצרמרבנושא סרטים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פניישליטקה

פניישליטקה (בהונגרית: Fényeslitke) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה, על גדות נהר טיסה.
יהודי פניישליטקה

יהודים ראשונים הגיעו לפניישליטקה מקארפאטרוס במאה ה-18. רובם עסקו במסחר, וכמה היו בעלי משקים. בידי היהודים היו גם טחנת קמח ומפעל לייצור משקאות חריפים.
בזמן הקרע ביהדות הונגריה בעקבות חילוקי דעות בקונגרס יהודי הונגריה (1869,1868) הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי (שסרב לקבל עליו את תקנות הקונגרס), הקהילה היהודית הייתה כפופה לקהילת קישווארדה. ברשותה היו בית כנסת, "חדר" ובית קברות יהודי. בית ספר לא היה במקום, והילדים למדו בבית הספר היהודי שבקישווארדה.
בתקופת הטרור הלבן סבלו יהודי המקום מהתעללויות, אחדים נעצרו ונשלחו לקישווארדה, שם הוחזקו כמה שבועות וסבלו מעינויים.
בעקבות חוקי ההפליה של ממשלת הונגריה שנועדו להגביל את היהודים בתחומי הכלכלה והתרבות, התערערה פרנסתם של היהודים והופקעו האחוזות מבעליהן היהודיים.
אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסו יהודים לעבודות כפייה במסגרת צבאית.
באפריל 1944 הובלו יהודי פניישליטקה לקישווארדה, שם רוכזו כ-7,000 יהודים מהאזור. משם שולחו כעבור כמה שבועות למחנה ההשמדה אושוויץ.
לאחר המלחמה חזרו לכפר יהודים אחדים וחיי הקהילה לא חודשו. בשנת 1946 ישבו במקום שתי משפחות יהודיות, אך גם הן עזבו תוך זמן קצר.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 25 |  |
| 1880 | 116 | 1,803 |
| 1910 | 108 |  |
| 1920 | 107 |  |
| 1930 | 58 |  |
| 1941 | 43 | 2,398 |
לקריאה נוספת

פניישליטקה בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 427
פאנ'אש-ליטקה, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 325. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  ספר זיכרון לקהילת קליינווארדיין והסביבה
↑  בית הקברות היהודי בפניישליטקה
↑  תיעוד יהודים מפניישליטקה שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת קישווארדה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קישווארדה • איאק • אנרץ' • דומבראד • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירקאראס • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • טורניושפאלצה • אוידומבראד • אויקנז |  |
פקוריים

| פקוריים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
תת־סדרה:: מעלי גירה
על־משפחה:: פקוריים
שם מדעי
 Pecora ‏פלואר, 1883

פקוריים (שם מדעי: Pecora) היא קבוצה בתת-סדרת מעלי גירה, הכוללת מספר משפחות מכפילי פרסה. מעלי הגירה היחידים שלא נמצאים בקבוצת הפקוריים הם האיילוניים, שהם חסרי קרניים ובטנם בעלת ארבעה החללים מפותחת פחות מזו של הפקוריים.
ראשוני מינים אלה התפתחו בסוף האאוקן והם היו קטנים ושוכני יערות אך לאורך השנים הותאמו לחיים במישורי ערבות עשב וסוואנות בהם הם למדו לרוץ במהירות כדי להימלט. הם בעלי 4 מדורים בקיבתם, מה שעוזר להם לעכל עשבים וצמחייה קשיחה יחסית.
מיון

המשפחות הקיימות הנמצאות בקבוצה זו הן:
איילי מושק (Moschidae)
אייליים (Cervidae)
ג'ירפיים (Giraffidae)
אנטילוקפריים (Antilocapridae) - בה מין אחד: אנטילוקפרה אמריקנית
פריים (Bovidae)
מיון הקבוצה:
משפחה Gelocidae - נכחדה
משפחה Hoplitomerycidae - נכחדה. בה ההופליטומריקס
משפחה Leptomerycidae - נכחדה
על-משפחה ג'ירפואידים (Giraffoidea)
משפחה ג'ירפיים (Giraffidae)
משפחה אנטילוקפריים (Antilocapridae)
משפחה קלימקוכרטיים (Climacoceratidae) - נכחדה
על-משפחה Cervoidea
משפחה אייליים (Cervidae)
משפחה איילי מושק (Moschidae)
משפחה פלאומרכיים (Palaeomerycidae) - נכחדה
על-משפחה Bovoidea
משפחה פריים (Bovidae)
גלריה

בובאל איילי
אוקפי
אייל הצפון
מונטיאק מצוי
גנו לבן זנב
ביזון אירופי
אנטילוקפרה אמריקאית
דישון מקראי
יעל איברי
ג'ירף
קובוס המשקפיים
אנטילופה הודית
שני גאורים
מושק סיבירי
אימפלה
גוראל ההימלאיה
פסגת מקנזי (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בהר ברכס אתוס בהרי הנסיך צ'ארלס שבאנטארקטיקה; להר ברכס אראמיס בהרי הנסיך צ'ארלס שבאנטארקטיקה ראו הר מקנזי (אנטארקטיקה). אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  1,504 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 רכס הרים:  רכס אתוס 
 קואורדינטות:  70°18′00″S 65°38′00″E﻿ / ﻿70.3°S 65.6333°E﻿ / -70.3; 65.6333
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מקנזי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיפסגת מקנזי
 
פסגת מקנזי (באנגלית: McKenzie Peak) היא פסגה דרומית להר אלביון ברכס אתוס, בהרי הנסיך צ'ארלס שבאנטארקטיקה.
היסטוריה > גילוי ההר

ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי המשלחת הדרומית של משלחת החקר האנטארקטית של אוסטרליה בשנת 1965.
היסטוריה > מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה.
ההר נקרא על שמו של ג'י. פ. מקנזי (J. F. McKenzie), שהיה טכנאי רדיו בתחנת וילקס בשנת 1963.
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
| רכס אתוס |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | סקילה |  |
| רכסים | ליאה • קוטרר |  |
| הרים | בול • גידינגס • מקנזי • פיטר |  |
| נונאטאקים | דוסון • האנט |  |
| רכס פורתוס |
| --- | --- | --- |
| קרחונים | כריבדיס • סקילה |  |
| רכסים | האלקומב • מרטין • קורי |  |
| הרים | גאסטון • גבאן • גרדנר • טאר • פולארד • קנהאם • קאצ'ליף • קירקבי • קרוהן • קרייטון |  |
| אתרים אחרים בהרי הנסיך צ'ארלס |
| --- | --- | --- |
| רכסים נוספים | אליסון • סאקסטון |  |
| הרים | בראון-קופר • פורקסט • קרטר |  |
| עמקים ומישורים | מדרון בנט |  |
| נונאטאקים | ארמוניני |  |
| מפרצים | ביינמדארט |  |
פעולה חוסמת

במחשב, פעולה חוסמת היא פעולה שלא חוזרת עד שהפעולה הושלמה בהצלחה או עד שמוחזרת שגיאה.
תהליך, או תהליכון שנחסם הוא תהליך/תהליכון שממתין לסיום פעולה כלשהי, למשל פעולת קלט/פלט.
חלק מהפעולות שתהליך מבצע מול מערכת ההפעלה הן פעולות חוסמות, ועל כן הפעלתן עלולה לגרום לתהליך כולו להיעצר עד שמערכת ההפעלה תחזיר את תוצאת הפעולה.
דוגמה לפעולה חוסמת היא בקשת הנעילה של מנעול. בקשת הנעילה לא תחזור עד שהנעילה תצליח, והנעילה לא תצליח עד שהמנעול יהיה פנוי לנעילה (כלומר לא יוחזק על ידי תהליך אחר). במקרה זה התהליך/תהליכון הנועל עלול להחסם לזמן רב.
הימנעות מחסימה

לעיתים קרובות, נרצה לבצע פעולה חוסמת אך לאפשר לתהליך להמשיך לרוץ ולא להיעצר עד שהתוצאה תחזור ממערכת ההפעלה. במקרה כזה ניתן לפצל מהתהליך הראשי תהליכון שיפעיל את הפעולה החוסמת. במצב זה התהליכון נחסם אך התהליך הראשי לא נחסם וממשיך לרוץ.
דוגמה למצב כזה נוכל לראות במימוש תוכנת צ'אט בסיסית שמאפשרת כתיבה וקריאה. כדי לקרוא מידע נכנס נבצע האזנה לשקע (Socket). האזנה לשקע היא פעולה חוסמת שלא חוזרת עד שמתקבל בשקע מידע. כלומר אם נבחר להמתין להודעה נכנסת, לא נוכל לשלוח הודעה משלנו עד שתתקבל אצלנו הודעה. כדי לאפשר צ'אט אינטראקטיבי יותר, שמאפשר שליחת טקסט וקבלת טקסט כל הזמן ולא רק בתורות, נפצל את התהליך לתהליכון קורא ותהליכון כותב.
ראו גם

סנכרון
פנילקטונוריה

| --- | --- |

מבנה חומצת האמינו פנילאלנין
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/947781 
 DiseasesDB:  9987
 MeSH:  D010661
 MedlinePlus:  001166
 OMIM:  261600
 סיווגים
 ICD-10:  E70.0
 ICD-11:  5C50.0 
 
פנילקטונוריה (Phenylketonuria, בקיצור: PKU) היא מחלה תורשתית הנגרמת כתוצאה מגן פגום שגורם לייצור אנזים פנילאלנין הידרוקסילאז פגום. כתוצאה מהמוטציה מצטברות כמויות גדולות של חומצת האמינו פנילאלנין בגוף – דבר הגורם, בהיעדר טיפול, לירידה בכושר קוגניטיבי עד כדי מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ולעיתים אוטיזם כבר מגיל צעיר. זוהי אחת המחלות התורשתיות הראשונות שנתגלו והיא נחקרה היטב.
פתולוגיה

הגן הפגום גורם להיעדר אנזים מסוים בגוף האדם; אנזים זה – פנילאלנין הידרוקסילאז (PAH) – ממיר את חומצת האמינו פנילאלנין לחומצת אמינו אחרת, טירוזין. פנילאלנין, המצויה בחלבונים רבים המשמשים כמזון לאדם, מצטברת (כתוצאה מהיעדר האנזים) ברקמות שונות בגוף וגורמת נזק לתאים, במיוחד לתאי המוח. התופעה של רמת פנילאלנין גבוהה מהרגיל בדם נקראת היפרפנילאלנינמיה (HPA).
בנוסף קיים בחולים מחסור בטירוזין. חומצה זו מומרת בגוף לצבען (פיגמנט) מלנין, המקנה צבע כהה לעור, לשיער ולעיניים. עקב המחסור בטירוזין ללוקים במחלה בדרך-כלל עור, שיער ועיניים בהירים.
חלק מהפנילאלנין הבלתי-מפורק מומר לפנילקטונים, והללו מופרשים מהגוף דרך השתן והזיעה; מכאן שם המחלה (פנילקטון + אוּרִיָה, "שתן" ביוונית). הדבר מקנה לשתן ולזיעה ריח אופייני.
מבחינה גנטית מדובר במחלה אוטוזומאלית רצסיבית. פירוש הדבר הוא שהמחלה מועברת מהורה לצאצאיו ללא קשר למין ההורה או הצאצא (אופן הורשה אוטוזומלי), ושהלוקים במחלה מוכרחים לרשת אותה משני ההורים יחדיו (אופן הורשה רצסיבי).
תסמינים וטיפול

ללא טיפול גורמת המחלה להתפתחות מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ואוטיזם כבר בגיל צעיר, לעיתים תוך מספר שבועות לאחר הלידה.
אם המחלה מזוהה לפני הלידה, ניתן להתמודד עמה באמצעות דיאטה קפדנית, נטולת חומצת האמינו פנילאלנין. לחולים בפנילקטונוריה אסור, בין השאר, לשתות משקאות דלי-קלוריות המכילים את הממתיק המלאכותי אספרטיים שמתפרק לשתי החומצות האמיניות אספרטט ופנילאלנין. עליהם להימנע מאכילת מזונות עתירי חלבונים, כגון בשר, מוצרי חלב וקטניות. לרוב מותר להם לאכול מזונות עתירי עמילן, כגון תפוחי אדמה ותירס – אבל בכמויות מוגבלות, ותוך פיקוח על כמות הפנילאלנין הנצרכת ממזונות אלה. החולים נוטלים תוספי מזון וויטמינים כדי לחפות על החוסר שנוצר מהדיאטה.
אפידמיולוגיה והיסטוריה

פנילקטונוריה מופיעה בממוצע אחת ל-15,000 לידות, אך ההבדלים המקומיים גדולים: באירלנד, למשל, תדירות הופעת המחלה היא אחת ל-4,500 לידות, ואילו בפינלנד התדירות היא אחת ל-100,000 בלבד.
המחלה התגלתה ב-1934 על ידי הרופא הנורווגי איוור אסביורן פלינג (Ivar Asbjørn Følling). פלינג היה הראשון שהבחין בקשר בין היפרפנילאלנינמיה ובין מוגבלות שכלית התפתחותית.
נשאות סמויה למחלה ניתנת לגילוי באמצעות בדיקת סקר גנטית, אך הבדיקה אינה בין הבדיקות המומלצות על ידי משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלים.
הערות שוליים

↑  Autism and Phenylketonuria, Baieli et al 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012430999505171  LNB: 000307455  NKC: ph120164 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עדה למפרט

| --- | --- |

 לידה:  22 בדצמבר 1942 (בת 81) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה אבולוציונית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת שיקגו 
 מוסדות:  המרכז האקדמי רופין 
 
עדה למפרט (נולדה ב-22 בדצמבר 1942) היא חוקרת בתחום הפסיכולוגיה האבולוציונית. זכתה בפרס של המגזין האמריקאי "Choice" לספר האקדמי המצטיין בשנת 1988, על ספרה "The Evolution of Love".
ביוגרפיה

למפרט נולדה בתל אביב, אך גדלה והתחנכה בקיבוץ מעברות. את שירותה הצבאי עשתה כמש"קית "ידיעת הארץ", וכן שימשה מדריכת ספורט ולקחה חלק בנבחרות צה"ל בכדורעף ובכדורסל. לפני שירותה הצבאי ואחריו היא הייתה שחקנית נבחרת ישראל בכדורעף.
למפרט למדה בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב. היא סיימה תואר ראשון כמצטיינת דיקן. את התואר שני במסלול הפסיכולוגיה הקלינית היא סיימה בהצטיינות. את לימודי הדוקטורט היא סיימה בתוך שנה וחצי, בהצטיינות. את לימודי הפוסט דוקטורט עשתה באוניברסיטה של שיקגו, תחת הדרכתו של ד. ג. פרידמן, מן הפסיכולוגים האבולוציוניים הראשונים בעולם. בעקבות מחקרי הדוקטורט והפוסט דוקטורט עברה מן המסורת הקלינית הפרוידיאנית אל הפסיכולוגיה האבולוציונית, המנסה להבין את האדם מנקודת מבט ביולוגית, דרך עברו האבולוציוני. למפרט מתרכזת בהבדלים בין המינים, במשפחה ובמבנה אישיותו של האדם.
אחיה הבכור נמרוד היה מעורב בטבח כפר קאסם. כקצין במשמר הגבול סירב לתת הוראה לפתוח באש על אזרחים, ומנע הרג של חפים מפשע.
עיקרי תורתה

מחקריה של פרופסור למפרט פיתחו כמה רעיונות בפסיכולוגיה האבולוציונית, ביניהם:
עיקרי תורתה > הסבר לדיכאון

למפרט רואה בדיכאון מנגנון אבולוציוני ראשון במעלה בחשיבותו. כשם שהכאב הוא מנגנון בריא וחשוב שנועד לשמור על רקמות הגוף, ומתריע בקול רם על פגיעה ברקמה, ועל הצורך לעשות משהו על מנת לרפא את הפצע כך הדיכאון הוא מנגנון בריא וחשוב שנועד לשמור, להגן ולהתריע מפני פגיעה ברקמת הקשרים האישיים החשובים, לתינוק, ולאדם לאורך כל חייו. פרידה היא אחד האירועים הקשים שעוברים על כל אדם בינקותו, ילדותו, ובגרותו. תינוק שייעזב לנפשו ימות. לכן הוא צורח בקולי קולות וחש דיכאון קשה, הנראה בסימנים בולטים לעין כל - דמעות, כיווץ הגוף, תנועות נדנוד הגוף והראש, ובכי מר – כדי שייאסף בחזרה אל חיקם של בני אדם. כך קורה לכל מי שעובר פרידה קשה. זו מכווצת את לבו, את פעילותו, את ערכו בעיני עצמו, מעלה דמעות בעיניו, וממריצה אותו לחוש ולבקש אחר מי שאבד לו, או לחלופין למהר ולמצוא קשר חדש. מנגנונים פיזיולוגיים העשויים רשת עצבית, מוחית, הורמונלית, שרירית ועוד, נכנסים לפעולה כאשר בא זמנם. מנגנון הדיכאון הבריא נכנס לפעולה כאשר אדם עובר פרידה. אבל המנגנון גם נעשה רגיש יותר במי שבילדותם כבר עברו סוגים של פרידות, והם עכשיו "נזהרים בצוננים אחרי שנכוו ברותחין". יכולה כמובן, להיות גם שונות, בין אנשים שונים, עוד בלידתם, במידת רגישותו של מנגנון הדיכאון. יש מי שיוולדו עם נטייה חזקה יותר או פחות, להפעיל את הדיכאון, או אפילו עם מידה של ליקוי במרכיביו. אז יש מקום לדבר על מחלה. באורח עקרוני, הדיכאון הוא מנגנון בריא ומי שנולד בלעדיו נולד חסר.
עיקרי תורתה > האבולוציה של האהבה

את האהבה, טוענת למפרט, "המציאו" במהלך האבולוציה, אימהות השייכות למשפחת היונקים. זו משפחה חדשה בלוח הזמנים האבולוציוני, שגילה כ-200 מיליון שנים. והיא זו שלראשונה מביאה לעולם צאצאים החייבים לקיים חום גוף קבוע. באדם יהיה חום הגוף, ביום ובלילה, בקו המשווה או בקוטב, כ-37 מעלות. זו דרישה פיזיולוגית יקרה באנרגיה, והעוללים הרכים אינם יכולים לעמוד בה. לכן נחלצה האבולוציה של האימהות לערוך הסבה של בלוטות זיעה ושומן בגופן, לכלל בלוטות המייצרות נוזל עתיר אנרגיה, לו אנחנו קוראים חלב. העוללים יונקים את החלב, ולכן נקראת משפחה זו "היונקים". האימהות הן הממציאות הגדולות של האהבה. האהבה הגדולה והחזקה בעולם היא זו שבין אם ותינוקה. אוהבים אחרים, נקבות וזכרים שאינם אימהות, שואלים מהם את הרפרטואר האימהי. את הנכונות האינסופית לתת, לתמוך, להיחלץ, לגונן, לכמור, ללטף, להתמסר. כל אלו נקראים אהבה. גם גבר ואישה צעירים המתאהבים זה בזה, ישתמשו באותם כלים אימהיים, ויקראו האחד לשני "פוצי" ו "מוצי" ו"ממי", כאילו הם מוצצים פטמות, מחקים כך את שפת האימהות. גם קשיי הפרידה, והדיכאון מתלווים לכל התאהבות צעירה.
עיקרי תורתה > תהליך הפמיניזציה של המין האנושי

האימהות שהובילו את ההתקשרות העזה בין שני יחידים, הפכו כך למובילות האבולוציה האנושית בכללותה (העברית צודקת כאשר היא משתמשת באותו השורש לביטויים "נשי" ו"אנושי"). החיבור והתקשורת בין אנשים הם המסד לצמיחת המוח הגדולה, שעבר האדם. מוחנו גדול פי שלושה מזה של השימפנזה בזכות השימוש בשפה ובקשרים אישיים וחברתיים חזקים במיוחד. את האבולוציה הזו הובילו נשים, ועד היום הן עושות שימוש מושכל יותר בשפה, ממה שעושים גברים, בממוצע עולמי, וכן גבוהה ומשוכללת יותר יכולתן החברתית. כאשר בוחנים את מוח האדם, מוצאים את מיטב הכישורים החברתיים שלנו באונה הפרונטלית, וזו גדולה יותר בנשים מאשר בגברים, בממוצע עולמי. כאשר בוחנים את מוח האדם מוצאים את כישורי השפה בשני מרכזים, "ברוקה" ו"וורניקה". שני המרכזים האלה גדולים יותר בנשים מאשר בגברים, בממוצע עולמי.
עיקרי תורתה > אנורקסיה

בנקבות של בעלי חיים, ולא רק אצל האדם, יש תופעה שנקראת "הריון מדומה", והיא למעשה עצירת הביוץ ועצירת הפוריות. עצירה זו בחיות היא תלוית המצב בסביבה. בשנות בצורת יהיו מי שלא יבייצו. כאשר סכנה כלשהי מרחפת באזור יהיו מי שייכנסו להריון מדומה. גם תשוקה חזקה של נקבה להפוך לאם עלולה להביא לעליה בתפוקת הפרולקטין שלה, הורמון אימהי שבין היתר עוצר את הביוץ באימהות מניקות, למען התינוק שכבר נולד. התוצאה היא שהביוץ עשוי להיעצר דווקא מרוב תשוקה אצל מי שעדיין אינה אם אלא רק משתוקקת לכך. למפרט גורסת שהרעבה עצמית היא צורה של עצירת פוריות. גוף מורעב עוצר את הביוץ. לחולות הצעירות באנורקסיה אין וסת, כלומר אין ביוץ ואין פוריות. תופעה זו עלולה להיות תוצר של פחד ורתיעה מפני מיניות, או גם, כפי שקורה בנקבות בטבע, ויתור על הפוריות העצמית לטובת נקבה דומיננטית. נקבות החיות בלהקה, כמו סוריקטות או צבועים, ועוד, מוותרות על פוריותן העצמית לטובת המלכה האם. באדם עלולה האנורקסיה להיות ויתור על פוריות למען הבנות היפות יותר, בהשוואה להן מקבלות בנות חסרות ביטחון את ההרגשה שהיפות "שוות" יותר, ובוודאי כך המלכה של הכיתה.