stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסף יגורי
הערות שוליים

↑  מנחם תלמי, מה שלום התיירות בסיני, מעריב, 19 ביוני 1970
↑  Gawrych, Dr. George W. (1996). The 1973 Arab-Israeli War: The Albatross of Decisive Victory. Combat Studies Institute, U.S. Army Command and General Staff College, עמ' 49
↑  תמונה של הטנק של אסף יגורי, דבר, 3 בדצמבר 1973
↑  חיים רביב, מצרים מוכנה למלחמה, מעריב, 22 באוגוסט 1974
↑  מתי גולן, ‏החיים על המת, באתר גלובס, 3 בינואר 2005
↑  ד"ר יאיר דוד, היתר ביטחוני לחברי כנסת - דו"ח חקר תולדות החרגת נבחרי הציבור מהצורך בהיתר ביטחוני והצעה לשינוי, מוגש למוקד לחקר שלטון החוק בפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה.
↑  ככר מלכי ישראל תהיה היום לככר שבויי סוריה, מעריב, 27 במרץ 1974
להחזיר את השבויים מסוריה לפני כל שיחות, מעריב, 28 במרץ 1974
↑  פדויי השבי הקימו ארגון, מעריב, 10 באפריל 1974
↑  אסף יגורי הועלה לדרגת אלוף משנה, דבר, 30 במאי 1977
↑  אסף יגורי הצטרף למרכז החופשי, דבר, 27 בדצמבר 1976
↑  מחייבי ההצטרפות לממשלה בד"ש, דבר, 9 בספטמבר 1977
↑  מחר ישיבה גורלית של מזכירות ד"ש, דבר, 15 בינואר 1978
↑  סיעה ניצית בד"ש, דבר, 22 ביוני 1978
↑  בטיחות נמוכה של הרכב בישראל, דבר, 31 במאי 1978
↑  ועדת הכלכלה בעד הפחתת מיסוי הרכב ב-70% בשלוש שנים, דבר, 27 ביולי 1978
↑  עובדה תוכנית סיוע מקיפה ליורדים, דבר, 30 בנובמבר 1977
↑  חגי אשד, ראשי ד"ש סיכמו סדרי הפילוג, דבר, 24 באוגוסט 1978
↑  הוקם הגוף החדש שינוי וקבוצת עמית, דבר, 3 בספטמבר 1978
↑  יגורי: ביעד 2500 חברים, מעריב, 16 ביולי 1979
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302165505171  GND: 1212941950  ISNI: 0000 0001 0773 534X  LCCN: n80092575  VIAF: 33300858   WorldCat (עם VIAF): 33300858 
קברו של אסף יגורי, בבית הקברות בכפר שמריהו
יגאל כהן-אורגד

יגאל כהן-אורגד (30 באוגוסט 1937 – 27 באוגוסט 2019) היה פוליטיקאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת ושר. בעשור השני של המאה ה-21 כיהן כנגיד אוניברסיטת אריאל בשומרון.
קורות חיים

כהן-אורגד, יליד תל אביב, היה בוגר בית הספר הדתי תיכון עירוני ב' בעיר. כמו כן היה חבר בתנועת הנוער "בני האצ"ל", שהייתה שייכת לתנועת החרות, ולאחר זמן התמזגה עם תנועת בית"ר. עקב חברותו בבית"ר, סולק אורגד מהתיכון.
לאחר שירותו בצה"ל למד כלכלה וחינוך באוניברסיטה העברית בירושלים, וכן תואר שני בכלכלה ומנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית.
בשנת 1962 עבד כהן-אורגד ברשות לתכנון כלכלי במשרד האוצר. לאחר מכן, פתח חברה פרטית לייעוץ ותכנון כלכלי.
קריירה פוליטית

כהן-אורגד היה משך שנים רבות חבר בתנועת החרות. בשנת 1965 היה ממקימי "הגוש החופשי", בהובלת שמואל תמיר, שקרא תיגר על מנהיגותו של מנחם בגין. בשנת 1967, נמנה עם אנשי הגוש החופשי שפרשו מ"חרות" עם הרחקתו של שמואל תמיר והקימו את "המרכז החופשי". בשנת 1967 השתתף בהפגנה נגד מסירת ארמון הנציב לידי אנשי האו"ם.
בשנת 1973 הקים את החוג לאיחוד הליכוד, יחד עם חבר הכנסת מיכאל איתן, מפקד חיל הים לשעבר שלמה אראל, ואחרים. לאחר שלא נבחר לרשימת הליכוד לכנסת השמינית על ידי הוועדה המסדרת של המרכז החופשי, היה לאופוזיציה לראשי התנועה. בסוף 1974 שב לתנועת החרות, והיה יו"ר המועצה הכלכלית של התנועה.
לקראת הבחירות לכנסת התשיעית בשנת 1977, היה בין הפנים החדשות שהשתבצו במקום גבוה ברשימה של תנועת החרות, והוא שובץ במקום ה-24 ברשימת הליכוד. עוד לפני הבחירות, כדי למנוע בלבול בינו ובין חבר הכנסת יגאל כהן, הוסיף לשם משפחתו את המילה "אורגד", המורכבת מראשי התיבות של ארבעת ילדיו. כהן-אורגד כיהן בכנסת בין השנים 1977–1988, והיה חבר בוועדות הכלכלה, הכספים והחוץ והביטחון. כהן-אורגד היה מרכז סיעת הליכוד בוועדת הכספים והיה בין הדורשים לקצץ בתקציב. הוא דרש מהממשלה לכלול בתקציב גם את ההתחייבויות להצמדה וביטוחי שער שהממשלה לוקחת על עצמה ויצא נגד הגידול בתקציב משרד הדתות.
כהונותו בכנסת נמשכה גם לאורך הכנסת העשירית והכנסת ה-11 מטעם הליכוד.
ב-15 באוקטובר 1983, ימים ספורים לאחר שכונן יצחק שמיר את ממשלתו הראשונה, פרש ממנה יורם ארידור עקב הביקורת החריפה שספג על תוכנית ה"דולריזציה" שביקש להנהיג. עקב כך, מונה כהן-אורגד ב-18 באוקטובר 1983 לכהן כשר האוצר. הוא כיהן בתפקידו זה 11 חודשים, עד תום ימיה של ממשלת שמיר הראשונה, ב-13 בספטמבר 1984. בתקופת כהונתו זינקה האינפלציה בישראל מ-250% לכ-450%.
בבחירות לכנסת התשע עשרה מוקם במקום ה-117 ברשימת "הליכוד - ישראל ביתנו".
קריירה פוליטית > לאחר סיום כהונתו בכנסת

היה יושב ראש מועצת המנהלים של חברת "אית"ם". כיהן כדירקטור בבנק לאומי (מ"מ יו"ר הדירקטוריון), תעשיות לייזר, עץ לבוד, חברת בזק וחברת החשמל.
ב-16 בינואר 2001 הטיל עליו השופט דוד רוזן 150 שעות עבודות לשירות הציבור - ללא הרשעה. אורגד הואשם בכתב האישום בעבירות מרמה, זיוף, קשירת קשר ורישום כוזב במסמכי תאגיד, אך הודה בעקבות הסדר טיעון בכתב אישום מתוקן שעסק בתקופה בה היה אורגד מנהל חברת "דקו ישראל".
ב-2003 מונה על ידי המועצה המקומית רמת השרון לאחראי תכנון מתחם עמק גלילות צפון. אולם במאי 2008, חשף מינהל מקרקעי ישראל כי לאורגד יש מגרש בשטח 1.8 דונם במתחם, ולכן קיים ניגוד עניינים בין עבודתו על תכנון ופיתוח המתחם, לבין היותו בעל קרקע במקום, ועבודתו בפרויקט הופסקה. ב-2012 תבע 1.2 מיליון שקל פיצויים מהמינהל, על הפרת ההסכם עמו.
בינואר 2004, מונה כדירקטור חיצוני בחברת בזק.
כיהן כיו"ר הוועד הפועל של המכללה האקדמית יהודה ושומרון, ולאחר הפיכתה לאוניברסיטה כיהן כנגיד אוניברסיטת אריאל בשומרון.
ב-2013 זכה בפרס מוסקוביץ' לציונות.
לכהן-אורגד נולדו ארבעה ילדים מאשתו שרה (1937–2005). התגורר בתל אביב-יפו עד למותו בגיל 82, ב-27 באוגוסט 2019. כהן-אורגד הובא למנוחות בבית העלמין ירקון ב־28 באוגוסט 2019. חתנו הרב ציון ויצמן היה רב היישוב כוכב יעקב.
לקריאה נוספת

יוסי גולדשטיין, ללא מעצור: סיפור חייו של יגאל כהן-אורגד, הוצאת אוניברסיטת אריאל בשומרון, 2020.
הערות שוליים

↑  "האיש שסולק מהתיכון כי היה חבר בית"ר"
↑  שר החינוך יחליט, דבר, 1 בנובמבר 1972
↑  מרכז חרות ידון בהשעיית תמיר, על המשמר, 24 בינואר 1967
הוקמה חטיבת הגוש החופשי, למרחב, 21 בפברואר 1967
↑  הפגנה נגד מסירת ארמון הנציב, הצופה, 26 ביולי 1967
↑  מ. מייזלס, קבוצות "מודדים" קמו על ההנהגות הממוסדות במפלגות השונות, מעריב, 24 ביולי 1974
↑  ועידת "חרות" ננעלה בבחירת מרכז חדש, דבר, 17 בינואר 1975
1 2  ח"כ יגאל כהן(ליכוד): יקראו לו בכנסת "אורגד", מעריב, 12 במאי 1977
↑  חרות בוחרת היום שביעיות לכנסת התשיעית, מעריב, 31 במרץ 1977
הליכוד מחכה לדיין ולשרון, מעריב, 1 באפריל 1977
↑  הליכוד בוועדת הכספים מנע מהממשלה אישור לערבויות וביטוחי־שער, דבר, 2 בדצמבר 1977
↑  לחץ להקטנת תקציב המדינה המוצע בכ-2 מליארד ל"י, דבר, 20 בדצמבר 1977
↑  יובל אליצור, התקציב עלה, הלירה לא יורדת, מעריב, 6 בינואר 1978
↑  יוסף פריאל, המר מזהיר מקיצוץ תקציב החינוך, דבר, 31 בינואר 1978
↑  טל שניידר, ‏שר האוצר לשעבר יגאל כהן-אורגד נפטר בגיל 81, באתר גלובס, 27 באוגוסט 2019
↑  ורד לוביץ', 150 שעות של עבודות שירות ליגאל כהן אורגד, באתר ynet, 16 בינואר 2001
↑  פיני קרן, שר האוצר לשעבר, יגאל כהן אורגד, נידון לעבודות שרות, באתר פסק-דין, 16 בינואר 2001
↑  אלעזר לוין, ‏רמה"ש מינתה את יגאל כהן-אורגד לאחראי תכנון מתחם גלילות צפון, באתר גלובס, 25 במרץ 2003
↑  עינת פז-פרנקל, ‏שר אוצר בדימוס תובע 1.2 מיליון שקל ממינהל מקרקעי ישראל, באתר גלובס, 24 בינואר 2012
עינת פז-פרנקל ומשה ליכטמן, ‏שר אוצר בדימוס נגד המינהל, באתר גלובס, 22 בינואר 2012
↑  ערן גבאי, אסיפת בעלי המניות אישרה את מינויו של יגאל כהן אורגד כדירקטור חיצוני, באתר TheMarker‏, 26 בינואר 2004
↑  אורלי הררי, יגאל כהן-אורגד הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 27 באוגוסט 2019
↑  מדור המייסדים - בתיה זארוג כוכב יעקב חלק ב, באתר מועצת יש"ע.
↑  יוסי אחימאיר, יגאל כהן-אורגד ז"ל - האיש ללא מעצור, באתר ערוץ 7, 13 באוקטובר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007526309405171  GND: 1171908903  LCCN: no2022029364  VIAF: 315201276   WorldCat (עם VIAF): 315201276
ענת ברנשטיין-רייך

אין תמונה חופשית
ענת ברנשטיין-רייך היא עורכת דין, אשת עסקים ופובליציסטית ישראלית, המשמשת בשורה של תפקידי מפתח ציבוריים בכלכלה, במסחר ובאקדמיה. חברת לשכת עורכי הדין.
ברנשטייך-רייך היא יושבת ראש לשכות המסחר של ישראל והודו, נפאל וסרי לנקה, ונשיאת לשכת המסחר ישראל-אסיה, והיא האישה הראשונה בתפקיד זה. ברנשטיין-רייך כותבת רבות על היחסים הכלכליים והמדיניים בין הודו לישראל מעל דפי הטור "צמוד לרופי" באתר עיתון הארץ.
כתוצאה משלושה עשורים של עבודה מול שחקנים גלובליים, ברנשטיין-רייך נחשבת למומחית ליחסי החוץ של הודו וישראל ולדרום-מזרח אסיה, והיא חברה קבועה במשלחות הרשמיות של מדינת ישראל להודו.
כמו כן, היא המייסדת והמנכ"לית של קבוצת ההשקעות Aַ&G PARTNERS.
ראשית חייה והשכלה

ברנשטיין-רייך נולדה בתל אביב. בגיל שש עברה משפחתה לבאר שבע, ואת ילדותה ונעוריה העבירה בעיר. הייתה חברה בתנועת הנוער המכבי הצעיר, חברה בלהקת הילדים של תיאטרון באר שבע, יושבת ראש מועצת התלמידים של בית ספרה, חברת מועצת הנוער של באר שבע, בוגרת הקונסרבטוריון העירוני וחברה בלהקת המחול פרגוד.
לאחר שירותה הצבאי כקצינת חינוך, החלה לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב. עם סיום הלימודים וההתמחות עברה עם משפחתה לקליפורניה שם השלימה בהצטיינות לימודי תואר שני (MBA) במנהל עסקים, עם התמחות במימון ועסקים בינלאומיים, באוניברסיטת סן פרנסיסקו.
קריירה ותפקידים

משמשת כחברת הנהלה בארגון הגג של לשכות המסחר הדו לאומיות ובמועצת לשכות המסחר הדו לאומיות, ובמקביל, משמשת כנציגת ישראל הרשמית ב-International Women Entrepreneurship Challenge – ארגון יזמות נשית עולמית, ובארגון WICCI Women’s Indian Chamber of Commerce and Industry.
בין השנים 1996–1997 עסקה בקידום שיתופי פעולה אסטרטגיים בין חברות טכנולוגיה ישראליות ואמריקניות בעמק הסיליקון. בשנת 1997 הקימה עם אישים נוספים את חברת התקשורת AcrossWorld Communications אשר בנתה רשתות תקשורת נתונים בין ארצות הברית להודו. הנהלת החברה ישבה בסנטה קלרה, קליפורניה וניהלה משרדים בדלהי ומומבאי, וחמישה מרכזי תקשורת בהודו.
בין השנים 1999–2002 שימשה כיועצת לבנק העולמי בעבור פרויקטים של קידום כלכלי במדינות הודו, סרי לנקה, טורקיה, אפריקה והרפובליקה הדומיניקנית.
בשנת 2001 שבה לישראל והקימה את A&G Partners, חברה שתפקידה לחבר את החברות הישראליות עם השוק ההודי ולהכיר לחברות ההודיות את פתרונות הטכנולוגיה הישראליים.
משנת 2004 שימשה כמפיקה בפועל של קו-פרודוקציה ישראלית-הודית – "בהרטי הקסם שהוא הודו", מופע במה רב משתתפים אשר הציג ברחבי העולם במשך 13 שנים ונצפה על ידי למעלה משלושה מיליון איש.[דרוש מקור]
בשנת 2009 מונתה לנשיאת אגודת הידידות ישראל-הודו. אגודת הידידות נועדה לקדם את שיתוף הפעולה בין שתי המדינות במישור החברתי, התרבותי והמדעי. באותה השנה מונתה האגודה לשמש כנציגתה של אוניברסיטת חיפה בהודו בכל הנוגע לשיתוץ פעולה אקדמי עם מוסדות מחקר הודיים.
בין השנים 2009–2012 שימשה כמנהלת הפורום הטכנולוגי ישראל-הודו בשיתוף פעולה עם משרד החוץ, אשר הביא לישראל למעלה מ-200 מנכ"לים וסמנכ"לים בכירים הודים למטרות שיתופי פעולה טכנולוגיים.
בין השנים 2012–2015 שימשה כיועצת משרד הכלכלה בקרן הודו-סין, קרן שנועדה לסייע לחברות ישראליות להקים נציגות שיווקית במדינות היעד.
במאי 2016 זכתה בפרס מנהיגות נשים מטעם ארגון הנשים הכלכלי העולמי- דלהי, Women Economic Forum על עשייתה למען קידום ועידוד נשים בזירה העסקית של ישראל – הודו.
ב-2018, מונתה מטעם רשות החדשנות להיות מנהלת תוכנית גשר לחדשנות ישראל-הודו. בשנת 2019 ייסדה את האגריבטור, המרכז לטכנולוגיות חקלאיות ישראליות הפועל בניו דלהי, הודו, אשר מטרתו להתאים טכנולוגיות ישראליות לחקלאות ההודית.
בספטמבר 2019 ייסדה מטעם לשכת המסחר ישראל הודו את IIWBF פורום נשות העסקים ישראל הודו בשיתוף עם ארגון נשות העסקים של לשכת המסחר של הודו FICCI Ladies Organization.
ברנשטיין-רייך היא המייסדת ונשיאת הסניף הישראלי של ארגון היזמות העולמי-הודי TiE. בעבר שימשה כחברת צוות ההיגוי לפרויקט שיתוף פעולה מדעי לישראל-הודו במוסד שמואל נאמן.
בינואר 2023 נבחרה להיות נשיאת לשכת המסחר ישראל-אסיה והחליפה את מתן וילנאי.
בין השנים 2008–2014 הייתה בעלת טור קבוע בנושא כלכלת הודו בעיתון דה מרקר. כיום כותבת ברנשטיין-רייך טור קבוע בעיתון הארץ.
פרסים

בינואר 2020 זכתה בפרס "ידיד הודו" על תמיכה בקידום כלכלת הודו. הפרס הוענק לה על ידי בית הספר למנהל עסקים S.P. Mandali We School
בשנת 2022 קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת גהרקאנד ריי שבהודו. התואר הוענק לה בעקבות תרומתה הרבה ליחסי הסחר בין המדינות ישראל והודו.
הערות שוליים

1 2  יאיר אלטמן, עו"ד ברנשטיין-רייך מונתה לראש מערך השקעות הודו-ישראל ב-BDO, באתר ישראל היום, 26 ביולי 2021
↑  צמוד לרופי, באתר הארץ
1 2  יעל ולצר, הרומן ההודי והרוכש של נמל חיפה: "גם החברים שלו יבינו שכדאי להשקיע בנו", באתר ynet, 22 ביולי 2022
↑  עידו סולומון, עו"ד ענת ברנשטיין-רייך מונתה לנשיאת אגודת הידידות ישראל-הודו, באתר TheMarker‏, 19 בפברואר 2009
↑  עו"ד ענת ברנשטיין-רייך נבחרה לנשיאת לשכת המסחר ישראל-אסיה, באתר אייס, 16 בינואר 2023
↑   ענת ברנשטיין רייך, ענת ברנשטיין רייך, באתר TheMarker‏, 25 בנובמבר 2014
אפו נהספימפטילון

| --- | --- |

 שם סרט:  משפחת סימפסון - הסרט הבעיה עם אפו
 תוכנית טלוויזיה:  "משפחת סימפסון"
 הופעה ראשונה:  "The Telltale Head" (עונה ראשונה, פרק שמיני)
 יוצרים:  מאט גריינינג, סם סימון, אל ג'ין ומייק רייס
 דיבוב:  האנק עזריה (1990–2020)
 מידע
 מקום לידה:  הודו הודו
 מין:  זכר
 מקצוע:  בעלי המכולת "Kwik-E-Mart"
 תואר:  דוקטור למדעי המחשב
 דת:  הינדואיזם
 אזרחות:  ארצות הברית, הודו 
 מקום מגורים:  ספרינגפילד
 דמויות קשורות
 משפחה:  מאנג'ולה (אישה) אנופ, אומה, נבנדו, פונאם, פרייה, סאנדיפ, סאשי וגית (ילדים) ג'יי נהספימפטלון (אחיין), Pahusacheta Nahasapeemapetilon (אחיינית)
 
אפּוּ נַהַסַפִּימַפֶּטילוֹן (באנגלית: Apu Nahasapeemapetilon) הוא דמות בדיונית בסדרת טלוויזיה המצוירת האמריקנית "משפחת סימפסון". הוא מדובב על ידי השחקן האנק עזריה. אפו הוא מהגר הודי בעל חנות המכולת הפופולרית Kwik-E-Mart והוא חבר קרוב של הומר סימפסון.
ביוגרפיה בדיונית

אפו הוא יליד הכפר רחמפור שבמערב בנגל. הוא מהגר מהודו שהפך לאזרח אמריקני. בעל תואר שלישי (Ph.D) במדעי המחשב. הוא למד במכון הטכני של קולקטה ובהמשך קיבל את הדוקטורט שלו במכון הטכנולוגי של ספרינגפילד. אפו החל לעבוד בחנות המכולת Kwik-E-Mart בשנותיו בקולג' על מנת שיוכל לשלם את ההלוואות שלקח לצורך לימודיו, אף על פי כן הוא החליט להמשיך לעבוד בחנות המכולת. אפו היה מהגר לא חוקי עד אשר ראש העיר קווימבי העלה הצעת חוק לגרש את כל הזרים השוהים במדינה ללא היתר. בתגובה אפו רכש תעודת לידה מזויפת מהמאפיה של ספרינגפילד אשר בה היה רשום כי הוריו הם האזרחים האמריקנים הרב וג'ודי נהספימפטילון, אבל לבסוף הוא החליט לנטוש תוכנית זו ובמקום זאת הוא הצליח לעבור בהצלחה את מבחן האזרחות בעזרתם של ליסה והומר סימפסון. במהלך 1985 אפו היה חבר ברביעיית ברברשופ, יחד עם הומר סימפסון, ששרה בסגנון עממי של מוזיקת א-קפלה ללא ליווי כלי נגינה. הוא היה בחבורת באולינג יחד עם הומר סימפסון שנקראה - "The pin pals". כמו כן, אפו הוא טבעוני ומעריץ גדול של ספורט הקריקט.
משפחה

בפרק "The Two Mrs. Nahasapeemapetilons" (הפרק השביעי של העונה התשיעית) בסדרה אפו הופך במהלך תקופה קצרה יחסית לרווק המבוקש בספרינגפילד לאחר שהוא משתתף במכרז רווקים. במהלך הימים שלאחר המכרז הוא יוצא לדייטים רבים עם נשות ספרינגפילד עד שאמו מודיעה לו כי הגיע הזמן לשדך אותו לאישה מהודו בשם מאנג'ולה, אותה הוא לא ראה שנים רבות. אפו מנסה להתחמק מההסדר בתחילה, כאשר הומר מכריח את מארג' להתחזות לאשתו של אפו, עד שאמו של אפו רואה אותה בהמשך בחברתו של הומר. לבסוף אפו ומאנג'ולה מחליטים לתת צ'אנס זה לזה והם מחליטים להתחתן לאחר שאפו רואה לראשונה את מאנג'ולה פנים אל פנים בחתונתם (מאנג'ולה מציינת כבדרך אגב, כי הם תמיד יוכלו להתגרש). בהמשך הזוג מתאהב זה בזה. בפרק "Eight Misbehavin", מאנג'ולה לוקחת בטעות יותר מדי מנות של תרופות פריון, משום שהיו לה קשים להיכנס להריון. בעקבות כך מאנג'ולה יולדת בהמשך שמינייה - אנופ, אומה, נבנדו, פונאם, פרייה, סאנדיפ, סאשי וגית. שמונת הילדים גורמים לקשיים כלכליים למשפחה. בפרק "Bart-Mangled Banner", כאשר ראש העיר משנה את שמה של ספרינגפילד לליברטיוויל לאחר שנטען לשווא כי תושבי ספרינגפילד שונאים את אמריקה, אפו מחליט לגלות פטריוטיות ולשנות באופן זמני את שמות ילדיו ללינקולן, פרידום, קונדוליזה, קוקה-קולה, פפסי, מאניפסט דסטיני, אפל פאי, וסופרמן.
אפו ומאנג'ולה נשואים באושר, על אף בעיות שונות בחיי הנישואין שנובעות מכך שאפו מכור לעבודה ומכך שהוא עובד שעות ארוכות בחנות המכולת, ומהקושי של מאנג'ולה בטיפול בשמונה ילדים. באחד הפרקים בגד אפו במאנג'ולה כאשר ניהל רומן חשאי עם הגברת שאחראית על אספקת משקה ה-Squishee בחנות המכולת שלו. במהלך הרומן עזב אפו את ביתו במהלך תקופה קצרה ואף שקל התאבדות.
סנג, אחיו של אפו, מסייע לו לנהל את חנות המכולת. לסנג יש בת בשם פאהאסאטירה ובן בשם ג'משיד. לאפו יש אח צעיר נוסף, אשר מוזכר רק בפרק "The Two Mrs. Nahasapeemapetilons". כאשר הוריהם של אפו ושל מאנג'ולה ארגנו את השידוך ביניהם, הוצג אפו על גבי תרשים בתור הבן הבכור מבין שלושה.
אופי

אפו הופיע לראשונה בסדרה בפרק השמיני של העונה הראשונה בשם "The Telltale Head". תוך כדי יצירת הדמות, הכותבים החליטו בתחילה שהוא לא יהיה מקבוצה אתנית מסוימת שכן הם חששו כי השימוש בסטריאוטיפים עשוי לפגוע או להעליב חלק מהצופים. עם זאת, כאשר האנק עזריה הקריא במהלך הפגישה עם הכותבים את המשפט "שלום, מר הומר" במבטא הודי, הכותבים התחרטו והחליטו באופן סופי שהוא יהיה ממוצא הודי. עזריה ביסס את קולו של אפו על העובדים ההודים הרבים בחנויות המכולת ברחבי לוס אנג'לס עמם נהג לדבר כאשר הוא עבר לראשונה לאזור. כמו כן הוא ביסס את הקול של אפו גם באופן רופף על בסיס קולו של פיטר סלרס כאשר גילם את הדמות הרונדי בקשי בסרט "The Party" משנת 1968, אשר עזריה סבור שלו אישיות דומה לזו של אפו. שמו הפרטי של אפו הוא מחווה לדמות הראשית בטרילוגיית סרטי אפו בבימויו של סטיאג'יט ריי. שם המשפחה שלו הוא נהספימפטילון, והוא מוצג לראשונה בפרק "A Streetcar Named Marge". השם הוא שילוב של השם הפרטי ושם המשפחה של חבר לספסל הלימודים של תסריטאי משפחת סימפסון, ג'ף מרטין.
קבלת פנים

אפו הוא אחת מהדמויות הדרום אסיאתיות הבולטות ביותר בשעות הפריים טיים בטלוויזיה האמריקנית. לאורך השנים זכה האנק עזריה בשלושה פרסי אמי בקטגוריית הדיבוב - בשנת 1998 זכה בפרס אמי על גילום קולו של אפו, ושוב בשנים 2001 ו-2003 עבור דיבוב דמותו של אפו ומספר דמויות נוספות בפרקים "Worst Episode Ever" ו-"Moe Baby Blues".
במשך שנים, נטען שדמותו של אפו היא קריקטורה גזענית של קהילת המהגרים ההודים בארצות הברית. על טענה זו הופק הסרט "הבעיה עם אפו", אשר שודר לראשונה בשנת 2017.
פיטמאסטר

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  רשת מסעדות בשרים
 מייסדים:  עידו וצוקית לוי, דוריאן קופיט, עופר וולפהיים, כפיר גולדהאמר, מתן צפריר, אביעד יצחקי
 תקופת הפעילות:  2019–הווה (כ־6 שנים)
פיטמאסטר היא רשת מסעדות בשרים כשרה וישראלית הפועלת בפתח תקווה, אלונים, באר שבע, וירושלים. מסעדות פיטמאסטר מגישות "מופע קרניבורי" במהלכו השף (ה"פיטמאסטר") מכין את המנות במקום, בשיתוף עם קהל ובליווי הסברים.
שם הרשת

מקור השם הוא באנגלית: Pit - בור, תא, או מקום מוקף באדמה או אבנים המשמש לבישול בשר על אש גלויה, Master: מומחה, אמן, או בעל שליטה בתחום מסוים. לכן, "פיטמאסטר" מתייחס למומחה בבישול בשר על אש גלויה, בדרך כלל בעזרת מעשנה. הפיטמאסטר אחראי על שליטה בטמפרטורה, בחירת סוג העץ, הכנת הבשר ותהליך העישון.
השם "פיטמאסטר" הפך פופולרי בשנים האחרונות בעקבות עלייה בפופולריות של בשר מעושן.
היסטוריה

הרעיון למסעדה עלה בזמן מפגשים של החבורה המייסדת במהלכם הכינו יחד בשר ושיתפו ביניהם את דרכיהם לבשל ולעשן בשרים. לאחר הקמת קבוצת פייסבוק והגעתה למעל 50 אלף חברים, שם חלקו מתכונים, ייעצו בידע ושיתפו מתכונים על נתחי בשר מיוחדים, החליטו על הקמת המסעדה.
הסניף הראשון הוקם בפתח תקווה בשנת 2019, בשנת 2022 נפתח סניף נוסף בחוצות אלונים ובשנת 2023 סניף חדש וכשר למהדרין נפתח בירושלים. במאי 2024 נפתח סניף רביעי בבאר שבע
הנצחת חללי הנובה

לאחר ששניים מעובדי המסעדה, בן שמעוני וגאיה חליפה, נהרגו בטבח בפסטיבל המוזיקה ברעים, הנהיגו במסעדה שכל "משתה" בפיטמאסטר מתחיל ברגע לזכרם ובהרמת כוסית. כמו כן, הוקמה פינת זיכרון לזכרם בכל אחד מסניפי המסעדה.
הערות שוליים

↑  מאבטחת שגרירויות בחו"ל למטבח: מומחה הבשר של פיטמאסטר מדבר, באתר כיפה, ‏2022-09-01
↑   ליבי שפרלינג, פיטמאסטר: מסעדת הבשרים של קבוצת הפייסבוק הפופולרית, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2019
↑  ריטה גולדשטיין, ‏פיטמאסטר: החלום הרטוב של כל קרניבור, באתר ‏מאקו‏, 19 בנובמבר 2019
↑  כל הבשר שחלמתם עליו – ואז עוד קצת, באתר www.makorrishon.co.il
↑  ריטה גולדשטיין, ‏פיטמאסטר בפתח תקווה: המקום שנהיה להיט, באתר ‏מאקו‏, 17 בדצמבר 2019
↑  ריטה גולדשטיין, ‏10 המסעדות הכי מדוברות של ספטמבר 2022, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2022
↑  The Pitmaster: The spectacular meat show comes to Jerusalem - review, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2023-08-12 (באנגלית אמריקאית)
↑  חווית הבשרים המיוחדת הגיעה לירושלים, באתר www.inn.co.il
↑  אילן ארנון, ‏לחשב מסלול מחדש: עד היום כולם רק עברו ליד העיר הזו, באתר ‏מאקו‏, 2 באוקטובר 2024
פינת זיכרון לבן שמעוני וגאיה חליפה במסעדת פיטמאסטר
אריה הנדלר

| --- | --- |

הרב אריה הנדלר בהדרכת מסע לפולין
 לידה:  י"א באייר ה'תשי"ט (בן 65) תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת היישוב החדש  ישיבת ההסדר שעלבים 
 מקום פעילות:  רמלה
 השתייכות:  ציונות דתית
 
הרב אליהו אריה הנדלר (נולד בי"א באייר ה'תשי"ט – 19 במאי 1959) הוא ראש ישיבת ההסדר ברמלה, אותה הקים בשנת ה'תשע"ה. לפני כן היה סגן ראש ישיבת שעלבים. הוא מתמחה בתחום החסידות, ובנוסף בתלמוד, מדרש, קבלה ומחשבת ישראל ומנחה מסעות לפולין.
קורות חיים

נולד בתל אביב, למד בישיבה התיכונית-חרדית היישוב החדש ("ישיבת הרב עמיאל"), ולאחר לימודיו התיכוניים עבר לישיבת ההסדר שעלבים. שירת בחיל השריון ולחם במלחמת שלום הגליל. עד שנת תשע"ג היה ר"מ בישיבת הסדר שעלבים, ומשך מספר שנים כיהן גם כסגן ראש הישיבה. בשנת תשע"ה הקים את ישיבת ההסדר רמלה ומאז עומד בראשה. בנוסף הוא מרצה במדרשה לנשים באוניברסיטת בר-אילן מאז שנת תשס"ב (2002) ומדריך מסעות בני נוער לפולין.
התמחותו של הרב היא בתחום החסידות, ובעיקר ספרו של הרב יהודה אריה לייב אלתר, בעל ה"שפת אמת". נושא שעליו הוא מעביר שיעור שבועי. הרב כתב ספר המלקט בתוכו מאמרים לפרשת השבוע של השפת אמת, הנקרא "שפת הגן" – על נ"ג פרשיות השבוע. כתב ספר בשם חן מקום, וכן ספר דרשות השפת אמת על שבת הגדול, יום הכיפורים ועוד. בנוסף הוא מעביר שיעורים והרצאות בסיפורי מעשיות משנים קדמוניות של ר' נחמן מברסלב ועוד. ספרו מרחוק הוא ספר העוסק בנושאי אמונה אשר נכתב בעקבות שאלות שונות שהופנו אליו, בעיקר על ידי בני נוער, בעת מסעותיו לפולין.
בעבר שידר פינה שבועית של סיפורי חסידים בערוץ שבע, וכתב מדור באותו נושא בעיתון בשבע.
חיים אישיים

נשוי לד"ר חנה הנדלר, מרצה לספרות באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת אורות, בתו של הרב חיים ישעיהו הדרי ראש ומייסד ישיבת הכותל. לבני הזוג עשרה ילדים. מהם:
אלקנה - נפטר בי"ד בתמוז ה'תשפ"ב בגיל 22 לאחר שעבר אירוע לב.
יהודה - נשוי לסופרת מעיין הנדלר, בתו של הרב יהושע שפירא.
ספריו

שפת הג"ן – על השפת אמת
מרחוק – פרקי אמונה במבחן משבר, תשע"א – התמודדות אמונית עם השואה
חן מקום – מקומות ואתרים בספרות חז"ל ובמקורות
אשיחה : שיחות על פרשיות השבוע מבית מדרשה של ישיבת ההסדר שעלבים / מאת: הרב יחזקאל יעקבסון והרב אריה הנדלר
הערות שוליים

↑  אריה יואלי, ‏אלפים בניחום אבלים לבנו של הרב אריה הנדלר, באתר "סרוגים", 20 ביולי 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299111505171  VIAF: 2352364   WorldCat (עם VIAF): 2352364
בוראט סאגדייב

| --- | --- |

בוראט, 2006
 הופעה ראשונה:  ב-F2F ‏(1997) (בשם "אלקסי קריקל") ב"המופע של עלי ג'י" (2000) (בשם בוראט)
 יוצרים:  סשה ברון כהן
 גילום הדמות:  סשה ברון כהן
 מידע
 שם אמיתי:  בוראט מרגרט סגדייב
 כינויים:  פרופ' פיליפ דראמונד השלישי  ג'ון שברולט  קליף ספארי  קאנטרי סטיב
 מקצוע:  זמר, שדרן, עיתונאי, כתב
 אזרחות:  קזחסטן
 מקום מגורים:  הכפר קוצ'ק בקזחסטן
 דמויות קשורות
 אויבים:  נורסולטן טויאקבאי (שכן)
בוראט מרגרט סאגדייב (בקזחית: Борат Маргарет Сағдиев) הוא דמות בדיונית סאטירית של עיתונאי ואיש טלוויזיה קזחי אשר נוצרה ומגולמת על ידי הקומיקאי הבריטי סשה ברון כהן. הדמות מככבת בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע המוקומנטרי "בוראט: רוצה לומד תרבות אמריקה בשביל נהדרת קזחסטן" (2006), ובסרט ההמשך שלו "סרט המשך בוראט: העברת שוחד עצום לשלטון אמריקני לרווחת קזחסטן בעבר אומה מופלאה" (2020), וכמו כן בסדרה הקומית "המופע של עלי ג'י".
הדמות מאופיינת במיוחד בהתנהגות וולגרית בסיטואציות בהן התנהגות זו לא הולמת, ולעיתים רבות בהתנהגות פוגענית, פרובוקטיבית או אבסורדית, כאשר באופן זה ברון כהן עושה סאטירה על סטריאוטיפים שונים, על קְסֵנוֹפוביה ועל הטיות חברתיות - במיוחד בחברה האמריקאית. באמצעות הדמות ברון כהן מצליח לעיתים לגרום לאנשים עימם היא מקיימת אינטראקציה לחשוף הטיות ודעות קדומות שרוב האנשים היו נרתעים מלחלוק בפומבי. הדמות הפכה לאורך השנים לאחת מהדמויות המוכרות והפופולריות ביותר של ברון כהן.
פיתוח הדמות

ברון כהן פיתח במקור את הדמות עבור מערכונים קצרים בסדרת הטלוויזיה הבריטית "F2F"(אנ') ובה היא הופיעה במקור בשנת 1997. באותה העת השם של הדמות היה אלקסי קריקלר והוא היה מולדובי. ברון כהן לא גילם את הדמות במשך מספר שנים בתקופה בה הוא החליט להתמקד בגילום הדמות הפופולרית שלו עלי ג'י במסגרת התוכנית הבריטית "The 11 O'Clock Show" בערוץ 4, אך בעקבות ההצלחה הניכרת לה זכתה דמותו של עלי ג'י ובהמשך התוכנית "המופע של עלי ג'י", אשר גם שודרה בערוץ 4, ברון כהן בחר בהמשך לשוב לגלם את דמותו של בוראט במסגרת התוכנית "המופע של עלי ג'י".
לאורך השנים ברון כהן פיתח מספר דמויות שתפקידן העיקרי במסגרת הראיונות שלהם עם אנשים אמיתיים שלא מודעים בתחילה לכך שמדובר בשחקן, הוא בין היתר לחשוף דעות קדומות הקיימות בחברה. בעת הפיתוח של הדמות ברון כהן החליט שהדמות של בוראט תהיה ייצוג סאטירי לאדם טיפש מתרבות זרה אשר מנסה ללמוד על אורחות החיים בחברה מערבית. הדמות, אשר מוצגת בפני האנשים שפוגשים אותה לראשונה היא לכאורה עיתונאי אמיתי נלהב מקזחסטן, אשר מתנהג בצורה מיזוגינית, הומופובית ואנטישמית בצורה מחרידה, וכתוצאה מכך ברון כה מצליח בפעמים רבות לגרום לאנשים שונים עימם הוא מראיין להגיב באופן אשר חושף הטיות שרוב האנשים היו נרתעים מלחלוק בפומבי.
ביקורת > האשמות בדבר הכפשתה של קזחסטן

במקור הועלתה ביקורת על האופן בו דמותו של בוראט מתארת את קזחסטן ועל כך שהדמות מפיצה סטריאוטיפים שליליים שיקריים אשר מיוחסים על ידי רבים כעת לקזחסטן.
ב-19 באוקטובר 2006 צוין ב-BBC שסגן שר החוץ של קזחסטן, ראחאת אלייב, הזמין את ברון כהן לבקר בקזחסטן על מנת לראות עד כמה תיאוריו אינם מדויקים. בראיון עימו טען אלייב שאם ברון כהן יבקר בקזחסטן הוא יוכל לגלות שלא רק שנשים נוסעות באוטובוסים הן אפילו נוסעות בעצמן במכוניות, ושהאוכלוסייה היהודית יכולה להתפלל בבתי הכנסת בקזחסטן בבטחה.