stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חברה לנאמנות
מתי לקוח נדרש לשירותים של חברה לנאמנות? > נאמנות על פי חוזה

(ניהול נכסים פיננסיים בהתאם להסכם שנחתם בין הנאמן לנהנה).
"ניהול נכסים פיננסיים עבור תושבי ישראל הזקוקים לעילום-שם", הכולל פתיחת חשבון בנק, על שמה של החברה, וניהול כל הפעילות הבנקאית הנדרשת, השקעת כספים והעברת תשלומים.
"ניהול נכסים פיננסיים עבור תושבי חוץ", תושב חוץ המחזיק כספים בארץ זקוק עקב כך לאנונימיות, הנאמן שומר על עילום שמו של הנהנה, רוכש ומחזיק עבורו נכסים תוך שמירת זכותו לרכישה חוזרת מההכנסות מהם ובעת מכירתם.
"ניהול ואחזקת נכסים", הכולל אחזקה באנונימיות, לתקופות קבועות או בלתי מוגבלות של פיקדונות, שטרי מניות בחברה, כספות ותכולתן, מסמכים, תוכנות מחשב, פטנטים, נכסי מקרקעין ועוד.
"השלשה - (Escrow)", הכולל פתיחת חשבונות השלשה וניהולם. מעקב וביצוע אחר תנאי הסכם ההשלשה.
מתי לקוח נדרש לשירותים של חברה לנאמנות? > נאמנות על פי כתב הקדש עיזבון או צוואה

"הקדש ציבורי" - הוא תאגיד משפטי המנוהל על ידי נאמן. חברה לנאמנות, מנהלת "הקדשים ציבוריים" משלב הקמתם, תוך פיקוח על ביצוע מטרותיהם, וניהול השקעותיהם בהתאם לחוק, רצונותיו של מייסד ההקדש ותוך מתן דיווח תקופתי ל"רשם ההקדשות".
"ניהול עיזבון" - חברה לנאמנות, מנהלת עיזבונות גם כמנהל זמני (איתור נכסים, כינוסם והשמירה עליהם), וגם כמנהל קבוע (מימוש הנכסים וחלוקתם בין היורשים). תפקידה של החברה לנאמנות לפעול בהתאם לחוק, תוך הבאה בחשבון של חוקי המס ובמיוחד כאשר היורשים הם תושבי חוץ.
"פיקוח וביצוע צוואה" - אדם הרוצה לצוות את נכסיו לאחר מותו, יכול להפקיד את צוואתו בחברה לנאמנות. החברה בודקת את נוסח הצוואה על מנת לוודא שאין בו פגם משפטי, או מנסחת עבורו את הצוואה. החברה מקיימת קשר שוטף עם הנהנה כדי לוודא שהוא עדיין בחיים. לאחר פטירת הנהנה, החברה פועלת לקבלת צו קיום צוואה מבית המשפט ולביצוע רצונו של הנהנה.
יתרונותיה של חברה לנאמנות

לחברה לנאמנות, כתאגיד, יתרון על פני יחיד המשמש כנאמן, מהסיבות הבאות:
בחברה, כלכלנים, משפטנים ורואי חשבון, המתמחים כל אחד בשטחו ונותנים לה יתרון מקצועי על פני נאמן יחיד[דרוש מקור].
כתאגיד אין לחברה לנאמנות תוחלת חיים מוגבלת, והיא אינה תלויה ביכולתו או אי יכולתו של זה או אחר לעבוד, ועל כן היא המתאימה ביותר לטפל ולפקח על הסכמים ארוכי טווח[דרוש מקור].
הערות שוליים

↑   חוק הנאמנות, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553664605171  LCCN: sh85138262
העצמת עובדים

העצמה מוגדרת בפסיכולוגיה ארגונית כמוטיבציה פנימית של עובד לביצוע עבודתו. העצמה מורכבת מארבעה ממדים קוגניטיביים של נטיות של עובד כלפי מקום עבודה: משמעות, יכולת, שליטה והשפעה. יחדיו, ארבעה ממדים אלו משקפים נטיות אקטיביות של עובדים כלפי מקום עבודתם. כלומר עובדים מועצמים יחוו רצון להיות פעילים במקום העבודה, לעצב את תפקידם ואת סביבת העבודה שלהם וירגישו בעלי יכולת לעשות זאת.
ההתייחסות למושג העצמה (אנ') בעולם העבודה מתחלקת להעצמה ברמת הפרט והעצמה ברמת הצוות. העצמה ברמת הפרט מתייחסת לתחושות האישיות של כל עובד, בעוד העצמה ברמת הצוות מתייחסת לתפיסות המשותפות של חברי הצוות ביחס לתחושת ההעצמה של כלל הצוות. צוותים מועצמים חשים כי העבודה המתבצעת בצוות היא משמעותית, כי לצוות יש חופש לבחור כיצד לבצע את משימותיו וכי ביכולתו לבצע בהצלחה את המשימות המוטלות עליו.
הממדים הקוגניטיביים של העצמת עובדים

משמעות – מידת ההתאמה בין דרישות התפקיד לבין אמונות וערכים של עובד, כפי שנתפסת על ידי עובד.
יכולת – אמונה סובייקטיבית של עובד בדבר היכולת לבצע בהצלחה מטלות הקשורות לעבודה.
שליטה – תחושה סובייקטיבית של עובד בדבר היכולת ליזום ולשלוט על פעולות המתבצעות במסגרת העבודה.
השפעה – תחושה סובייקטיבית של עובד בדבר יכולת ההשפעה על פעולות ותוצאות אסטרטגיות, אדמיניסטרטיביות ותפעוליות במסגרת העבודה.
גורמים התורמים לתחושת העצמה

קיימים גורמים אישיותיים וארגוניים אשר עשויים לתרום לפיתוח ארבעת המרכיבים של העצמת עובדים, הן ברמת הפרט והן ברמת הצוות.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים אישיותיים > הערכה עצמית

מוגדרת כתחושה כללית של ערך עצמי. תחושה זו מקושרת להעצמה בעבודה, כך שעובדים בעלי הערכה עצמית גבוהה בחייהם האישיים מכלילים תחושה זו גם להקשר של עולם העבודה ומרגישים כי הם בעלי יכולת לבצע את עבודתם בצורה מוצלחת. עובדים בעלי הערכה עצמית גבוהה תופסים עצמם כמשאבים בעלי ערך למקום עבודתם, ולכן עשויים להיות פעילים יותר במסגרת העבודה.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים אישיותיים > מקור שליטה

אמונה של אנשים בדבר יכולתם לשלוט על מה שקורה בחייהם. אנשים בעלי מקור שליטה פנימי (Internal locus of control) מאמינים כי הם מסוגלים לשלוט על האירועים שהם חווים, בעוד אנשים בעלי מקור שליטה חיצוני (External locus of control) מאמינים כי חייהם נשלטים על ידי גורמים חיצוניים. בהקשר לעולם העבודה, עובדים בעלי מקור שליטה פנימי מאמינים שיש להם את היכולת לעצב את סביבה העבודה שלהם ולשלוט על מה שקורה סביבם. כיוון שההעצמה מורכבת גם מתחושת שליטה, עובדים בעלי מקור שליטה פנימי עשויים לחוש מועצמים יותר לעומת עובדים בעלי מקור שליטה חיצוני.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים ארגוניים > מידע

על מנת לעודד העצמת עובדים, ארגונים צריכים לספק כמה שיותר מידע לעובדים שלהם. שני סוגי מידע ספציפיים חשובים בהקשר להעצמה : (1) מידע בנוגע למשימותיו של הארגון- על מנת שעובדים ירגישו מסוגלים לקחת יוזמה ולפעול בצורה עצמאית במסגרת עבודתם, עליהם לדעת ולהבין מהן מטרותיו המרכזיות של הארגון. (2) מידע לגבי ביצועיו של הארגון- עובדים צריכים לדעת עד כמה היחידות הארגוניות שאליהם הם שייכים מצליחות או לא מצליחות לעמוד ביעדים שלהן, זאת על מנת להשפיע על קבלת ההחלטות ביחידה במטרה לשפר או לשמר את הביצועים.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים ארגוניים > תגמולים

תגמולים אישיים וקבוצתיים עשויים להביא להעצמת עובדים כיוון שהם מחזקים את התחושה כי ביצועים טובים בעבודה מביאים לתוצאות חיוביות, וכיוון שמהווים תמריץ עבור עובדים להשתתף ולהשפיע על תהליכי קבלת ההחלטות בארגון.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים ארגוניים > תמיכה סוציו-חברתית

המידה בה גורמים בסביבת העבודה מספקים לעובד משאבים חומריים, חברתיים ופסיכולוגיים. תמיכה חברתית היא משאב בעל ערך כיוון שמשפיעה על תפיסות ותגובות רגשיות של עובדים. עובדים המקבלים תמיכה חברתית מחבריהם לעבודה נוטים לחוש מוערכים ומקובלים בסביבת עבודתם, ולכן מרגישים שיש להם לגיטימציה להשפיע על המתרחש בארגון.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים ארגוניים > מנהיגות

נמצא כי מערכת יחסים תומכת וחיובית בין עובדים למנהיגים בארגון מהווה גורם התורם לתחושת העצמה של עובדים. באופן ספציפי, שני סוגי מנהיגות נמצאו כמעודדים העצמת עובדים: מנהיגות כריזמטית ומנהיגות אותנטית. מנהיגים יכולים לספק מידע חשוב לעובדים, לאפשר להם אוטונומיה במסגרת העבודה ולספק משוב מועיל שמגביר את תחושת היכולת של עובדים. שיתוף מידע והענקת עצמאות לעובדים מגבירה תחושת העצמה, שכן העצמה מורכבת מתחושת יכולת ושליטה של עובדים במקום עבודתם.
גורמים התורמים לתחושת העצמה > גורמים ארגוניים > מאפייני העבודה

נמצא כי ככל שעבודה היא משמעותית יותר, כוללת משוב על ביצועים, מכילה משימות מגוונות ומורכבות, כך עובדים חשים מועצמים יותר.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הארגון > אפקטיביות

מחקרים הראו כי כל אחד מארבעת ממדי ההעצמה (משמעות, יכולת, שליטה והשפעה) נמצאו מקושרים חיובית הן לאפקטיביות ניהולית (Managerial effectiveness) והן לאפקטיביות של עובדים (Employee effectiveness). בפרט, תחושת יכולת והשפעה נמצאו כשני הממדים הקשורים ביותר ליעילות עובדים.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הארגון > חדשנות

התנהגות חדשנית מוגדרת כיצירה של דבר חדש או שונה, ודורשת שינוי מחשבתי כיוון שמערבת יצירה של מוצר, שירות או רעיון חדש. עובדים מועצמים מאמינים ביכולות שלהם ובכך שיש להם השפעה על המתרחש בעבודתם, ועל כן צפויים להיות יותר חדשניים בהשוואה לעובדים שאינם חשים מועצמים. כמו כן, כיוון שעובדים מועצמים מאמינים ביכולתם לבצע את עבודתם, הם מצפים כי רעיונותיהם החדשניים יהיו גם מוצלחים.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הפרט > העצמה ורגשות עובדים

רמות נמוכות של תחושה העצמה בקרב עובדים נמצאו מקושרים למתח נפשי גבוה. כמו כן, לחץ בעבודה נמצא מקושר שלילית למשמעות ותחושת יכולת. ממצא זה מציע כי עובדים אשר מרגישים שיש להם השפעה בארגון בו הם עובדים וכי יש להם את היכולות הדרושות להצלחה בעבודה, עשויים לחוות פחות לחץ הקשור לעבודתם. למשל, אחד המחקרים בתחום בחן השפעה של תחושת שליטה, המהווה ממד של העצמה, על אחיות בבתי חולים. מחקר זה נערך במשך חמש שנים ומצא כי אחיות אשר חשו יותר שליטה על עבודתן בתחילת המחקר נזקקו לפחות שירותים רפואיים במהלך שנות המחקר ובריאותן הנפשית הייתה טובה יותר. כמו כן, אחיות אלו דירגו את עבודתן כפחות מלחיצה. בנוסף, מחקר אשר התבצע בקרב עובדי ממשלה מצא כי עובדים אשר חוו תחושת שליטה גבוהה יותר בעבודתם דיווחו על רמות נמוכות יותר של חרדה ועומס עבודה בהשוואה לעובדים אשר דיווחו על רמות שליטה נמוכות. אחד ההסברים לקשר בין שליטה ולחץ הוא שחוויה של שליטה עוזרת לעובדים להפחית את התגובה הרגשית לגורמים מלחיצים בעבודה, שכן שליטה עוזרת להפחית את הסכנה הנתפשת במצבים מלחיצים. כאשר עובדים שולטים על סביבת העבודה שלהם, הם מאמינים כי הם יכולים לשלוט גם על גורמים מלחיצים הקיימים בסביבה זו. למשל, עובדים מועצמים החווים עומס עבודה גבוה, יחושו כי הם מסוגלים לשלוט בעומס העבודה, ולכן עומס העבודה יעורר בהם רגש חיובי של אתגר במקום רגש שלילי של לחץ ומתח.
על פי מודל דרישות עבודה ורמת שליטה (Job Demand-Control model), לחץ של עובדים נובע ממצבים בהם יש דרישות עבודה גבוהות (עומס עבודה, לחץ זמן) ויכולת נמוכה לשלוט על המתרחש במהלך העבודה (עבודה חזרתית, דרישה ללמוד יכולות חדשות, חוסר יכולת להשפיע על מה שקורה בעבודה, חוסר יכולת להשפיע על אחרים בעבודה). על פי המוצע במודל, ההשפעה המשותפת של דרישות העבודה ורמת השליטה קובעת את רמות הלחץ שעובדים ירגישו. כאשר דרישות העבודה הן גבוהות, עובדים יחושו יותר לחץ כאשר רמת השליטה היא נמוכה. דרישות עבודה גבוהות מביאות למצב של עוררות גופנית, וכאשר השליטה הנתפשת היא נמוכה, עוררות זו מתבטאת בלחץ, חרדה ואף דיכאון. לעומת זאת, כאשר רמת השליטה היא גבוהה, דרישות עבודה גבוהות לא בהכרח יביאו לעלייה ברמת הלחץ. במצב זה, העוררות הגופנית מתועלת לפתרון בעיות ואינה מתורגמת לתחושות מתח ולחץ. כלומר, רמת השליטה בעבודה משפיעה על המידה בה דרישות עבודה ייתפסו כמלחיצות על ידי עובדים. תחושת שליטה מגבירה תחושות של יכולת והגשמה עצמית, ולכן עובדים נוטים להרגיש רגשות חיוביים כאשר הם תופסים את עצמם כבעלי שליטה על סביבת העבודה שלהם. במחקר הנערך על אחיות, אשר עבודתן מאופיינת בדרישות עבודה גבוהות, נמצא כי אחיות אשר חוו תחושת העצמה גדולה יותר, חוו פחות מתח ולחץ בעבודתן.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הפרט > שביעות רצון מהעבודה

תחושת העצמה נמצאה מקושרת לשביעות רצון כללית מעבודה. בפרט, משמעות, שליטה ויכולת מקושרים חיובית לשביעות רצון מהעבודה. הקשר החזק ביותר נמצא בין שביעות רצון לבין תחושת משמעות בעבודה, המהווה אחד מממדיה של העצמה. ממצא זה מרמז על כך שעל מנת להגיש שבעי רצון, עובדים צריכים לחוות תחושת של הגשמה עצמית והתאמה בין דרישות העבודה לערכיהם האישיים.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הפרט > מחויבות ארגונית

נמצא כי תחושת משמעות בעבודה מקושרת חיובית למחויבות ארגונית של עובד, זאת כיוון שמציאת משמעות בעבודה מרמזת על התאמה בין צורכי וערכי עובד לבין דרישות העבודה. כמו כן, עובדים המרגישים מועצמים במקום עבודתם יראו יותר מחויבות למקום העבודה שכן יראו בו משאב מוערך ויחששו להחליפו במקום עבודה חדש.
תוצאות של העצמת עובדים > תוצאות ברמת הפרט > תחלופת עובדים

נמצא קשר שלילי בין תחושת העצמה של עובדים לבין עזיבת העבודה. הן משמעות והן יכולת נמצאו קשורים למשך הזמן בו עובדים צפויים להמשיך בקריירה שלהם.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  Gretchen M. Spreitzer, Psychological Empowerment in the Workplace: Dimensions, Measurement, and Validation, Academy of Management Journal 38, 1995-10, עמ' 1442–1465 doi: 10.5465/256865
1 2 3 4  Scott E. Seibert, Gang Wang, Stephen H. Courtright, Antecedents and consequences of psychological and team empowerment in organizations: a meta-analytic review, The Journal of Applied Psychology 96, 2011-9, עמ' 981–1003 doi: 10.1037/a0022676
1 2 3 4  M. Travis Maynard, Lucy L. Gilson, John E. Mathieu, Empowerment—Fad or Fab? A Multilevel Review of the Past Two Decades of Research, Journal of Management 38, 2012-07-01, עמ' 1231–1281 doi: 10.1177/0149206312438773
1 2 3  Gretchen M. Spreitzer, Mark A. Kizilos, Stephen W. Nason, A Dimensional Analysis of the Relationship between Psychological Empowerment and Effectiveness Satisfaction, and Strain, Journal of Management 23, 1997-10, עמ' 679–704 doi: 10.1177/014920639702300504
↑  D. C. Ganster, M. L. Fox, D. J. Dwyer, Explaining employees' health care costs: a prospective examination of stressful job demands, personal control, and physiological reactivity, The Journal of Applied Psychology 86, 2001-10, עמ' 954–964
1 2  Jaclyn M. Jensen, Pankaj C. Patel, Jake G. Messersmith, High-Performance Work Systems and Job Control: Consequences for Anxiety, Role Overload, and Turnover Intentions, Journal of Management 39, 2013-09-01, עמ' 1699–1724 doi: 10.1177/0149206311419663
1 2  Paul E. Spector, Employee Control and Occupational Stress, Current Directions in Psychological Science 11, 2002-08-01, עמ' 133–136 doi: 10.1111/1467-8721.00185
1 2  Karasek, R.A. (1979) Job demands, job decision latitude, and mental strain Implications for job redesign. Administrative Science Quarterly, 24, 285-308.doi10.2307/2392498 - References - Scientific Research Publishing, www.scirp.org
↑  H. K. Laschinger, J. Finegan, J. Shamian, P. Wilk, Impact of structural and psychological empowerment on job strain in nursing work settings: expanding Kanter's model, The Journal of Nursing Administration 31, 2001-5, עמ' 260–272
חוק ההתחמשות הימית (1794)

חוק ההתחמשות הימית (בלשון המקור Act to Provide a Naval Armament או Naval Act), שאושר על ידי הקונגרס האמריקני ב-27 במרץ 1794, הוא החוק שהורה על הקמתו של הכוח הימי הראשון של ארצות הברית, זה שהפך לימים לצי האמריקני.
חוק ההתחמשות הימית
העמוד השני של חוק ההתחמשות הימית
רקע היסטורי

בסיומה של מלחמת העצמאות החליט הקונגרס כי אחזקת צי מלחמתי היא מעל לכוחה של המדינה שזה עתה קמה ואשר כרעה תחת חובות כספיים עצומים. בתוך פחות מעשור נמכרו או פורקו כל אוניות המלחמה של הצי הקונטיננטלי לשעבר, הקצינים והמלחים שוחררו, וארצות הברית נותרה למעשה ללא כל כוח ימי.
באותן שנים הטילו הבריטים איסורים והגבלות על המסחר עם ארצות הברית, וסגרו בפני אוניותיה את המסחר עם איי הודו המערבית הבריטיים. לבעלי האוניות האמריקנים לא נותרה כל ברירה אלא להרחיק אל מעבר לים. אוניותיהם החלו פוקדות נמלים רחוקים בסין ובדרום אירופה, אלא שהפעם נאלצו להתמודד עם סכנות שלא הכירו קודם לכן. מערב הים התיכון שרץ פירטים ברברים שפעלו מטריפוליטניה, תוניסיה, אלג'יריה ומרוקו, ותפסו שלל אוניות סוחר תמימות. מדינות אחדות, ובהן הולנד ודנמרק, העדיפו לקנות את ביטחון אוניות הסוחר שלהן בתמורה לתשלום כופר כסף לשליטי המדינות הברבריות הללו. הדבר היה זול פי כמה משימוש בצי המלחמתי, הן להדברת האיום הן לליווי אוניות הסוחר, וארצות הברית נהגה כמותן. כשעלתה בקונגרס ההצעה להקים צי מלחמתי להגנת הסחר הימי, התנגדו לה חברי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, נציגי האיכרים ובעלי האדמות, והבעיה נשארה ללא פתרון. לחץ הסוחרים ואנשיהם בקונגרס, חברי המפלגה הפדרליסטית, נשא פרי רק ב-1793. באותה שנה נתפסו אחת-עשרה אוניות אמריקניות על ידי הפירטים הברברים במימי האוקיינוס האטלנטי; זאת ועוד, ספינות אחרות נפלו לידי פריבטירים צרפתיות ובריטיות, שמדינותיהן נמצאו אותה שעה במלחמה ולא כיבדו את הנייטרליות של הספינות האמריקניות הסוחרות עם אויבתן. ב-27 במאי 1794 אישר הקונגרס את החוק לבניית שש אוניות, תוך הסתייגות כי בנייתן תופסק אם יושג בינתיים הסכם שלום עם מנהיגי הפירטים. יתרה מכך, כל שהצליח הנרי נוקס, שר המלחמה המופקד על הצי, לחלץ מיריביו הפוליטיים הייתה הסכמה לבניית פריגטות בלבד, ארבע בנות 44 תותחים ושתיים בנות 36 תותחים, שתוכננו על ידי הארכיטקט הימי ג'ושואה המפריז מפילדלפיה.
תוכן החוק

פסקת המבוא לחוק קובעת, כי מעשי השוד שמבצעים הקורסארים האלג'יראים באוניות הסוחר של ארצות הברית מחייבים את הקמתו של כוח ימי להגנתן.
סעיף 1 לחוק מעניק לנשיא ארצות הברית את הסמכות לספק, בין על ידי רכישה בין בדרך אחרת, ארבע אוניות בנות 44 תותחים כל אחת ושתיים בנות 36 תותחים ולדאוג לציודן ולהפעלתן.
סעיף 2 מפרט את מספר הקצינים שישרתו בכל אחת מן האוניות. באונייה בת 44 תותחים: קפטן, ארבעה קצינים בדרגת לוטננט, מפקד חיילי צי בדרגת לוטננט, כומר (chaplain), רופא (surgeon) ושני עוזרים לרופא. באונייה בת 36 תותחים: קפטן, שלושה קצינים בדרגת לוטננט, מפקד חיילי צי בדרגת לוטננט, רופא ועוזר רופא. אנשים אלה ייבחרו וימונו לתפקידם כנהוג לגבי שאר הקצינים של ארצות הברית.
סעיף 3 מונה את קציני המשנה (warrant officers) שיקבלו את מינויים מנשיא ארצות הברית: רב חובלים (sailing master), כלכל (purser), רב מלחים (boatswain), תותחן (gunner), תופר מפרשים, נגר ושמונה פרחי קצונה (midshipmen); את תתי-הקצינים (petty officers), שיקבלו את מינויים מקפטן האונייה: שני חובלים (עוזרי רב החובלים, master's mates), לבלר של הקפטן (captain's clerk), שני עוזרים לרב המלחים, מלח בכיר (coxwain), עוזר לתופר מפרשים, שני עוזרים לתותחן, אפסנאי תחמושת (yeoman of the gun room), תשעה תותחני-אחרה (quarter-gunners), (בארבע האוניות הגדולות יתווספו להם עוד שניים), שני עוזרי נגר, נשק (armourer), מלצר (steward), חבתן (cooper), קצין משמעת (master-at-arms) וטבח (cook).
סעיף 4 קובע כי הצוות של כל אחת מהאוניות בנות 44 התותחים יכלול מאה וחמישים מלחים כשירים (able seamen), מאה ושלושה פרחי קצונה ומלחים פשוטים (ordinary seamen), סרג'נט, קורפורל, מתופף (drum), חלילן (fife) וחמישים חיילי-צי (marines). בכל אחת מהאוניות בנות 36 תותחים יהיו מאה ושלושים מלחים כשירים ופרחי קצונה, תשעים מלחים פשוטים, סרג'נט, שני קורפורלים, מתופף, חלילן וארבעים חיילי-צי.
סעיף 5 מעניק לנשיא ארצות הברית את הסמכות להמציא, בין על ידי רכישה בין בדרך אחרת, במקום שש האוניות הנזכרות לעיל, כוח ימי שלא יעלה בסך כל עוצמתו על מה שחוק זה קובע, אך גם שאף אונייה לא תישא פחות משלושים ושניים תותחים.
סעיף 6 מסדיר את תשלום השכר לקציני הפיקוד ולקציני המשנה: קפטן – שבעים וחמישה דולר לחודש ושש מנות מזון (rations) ליום; לוטננט – ארבעים דולר לחודש ושלוש מנות ליום; לוטננט של חיילי הצי – עשרים ושישה דולר לחודש ושתי מנות ליום; כומר – ארבעים דולר לחודש ושתי מנות ליום; רופא – חמישים דולר לחודש ושתי מנות ליום; עוזר רופא – שלושים דולר לחודש ושתי מנות ליום; כלכל – ארבעים דולר לחודש ושתי מנות ליום; רב-מלחים, תותחן, תופר-מפרשים ונגר – ארבעה-עשר דולר לחודש ושתי מנות ליום לכל אחד.
סעיף 7 קובע, כי גובה שכרם של תתי הקצינים, פרחי הקצונה, המלחים הכשירים, המלחים הפשוטים וחיילי הצי ייקבע על ידי נשיא ארצות הברית, ובתנאי שסך כל השכר שישולם להם לא יעלה על עשרים ושבעה אלף דולר לחודש, וכי כל אחד מאנשי הצוות הנ"ל יקבל מנת מזון אחת ליום.
סעיף 8 מפרט את תכולתה של מנת מזון לפי ימות השבוע.
סעיף 9 מדגיש, כי אם ייכון שלום בין ארצות הברית לבין שליט אלג'יר, ייפסק יישומו של החוק.
החוק אושר ב-27 במרץ 1794.
הערות שוליים

↑  Potter, pp. 85-86; בסופו של דבר נבנו שלוש פריגטות בנות 44 תותחים ושלוש בנות 36 תותחים.
↑  An Act to provide a naval Armament, 1794.
זמר רקע

זמר רקע (לרוב מדובר בצורת רבים: זמרי רקע; ולעיתים קרובות בצורת נקבה: זמרות רקע) הוא זמר המשמש כעזר ווקאלי לסולן ויוצר הרמוניות קוליות. התחום פופולרי בכמעט כל ז'אנר של מוזיקה פופולרית, משנות השלושים ועד היום. אמנים שנודעו עם להקות של זמרות רקע היו בין היתר ג'ו קוקר, ריי צ'ארלס, פרנק זאפה, אריתה פרנקלין ועוד. גם במוזיקת פופ עכשיות יש נוכחות של זמרות וזמרי רקע, אם כי השכיחות שלהם קטנה מבמוזיקת הג'אז והבלוז. אמנים ידועים מסוגת הפופ שנעזרים בזמרי וזמרות רקע הם מריה קארי, שר, גוון סטפאני, ויטני יוסטון ועוד.
דוגמאות

בעוד שחלק מהלהקות או האמנים מעדיפים לשיר לבדם על הבמה, ישנם כאלה שמביאים זמרי רקע שייתנו אפקט של קול שני וייצרו הרמוניות קוליות ווקאליות. דוגמה טובה היא המוזיקאי ריי צ'ארלס, שידוע בכמעט כל שיריו בזמרות הרקע שחזרו אחרי מילותיו ומילאו "חללים" ריקים בין השורות. אחד השירים הבולטים שבו לזמרות הרקע תפקיד מרכזי הוא השיר "?What'd I Say", שבו לא רק שהזמרות שרות כמעט אותו הזמן כמו צ'ארלס עצמו, אלא שישנם קטעים של זמרות רקע בלבד ואף קטע מבוים בו הזמרות מתווכחות איתו. גם השיר "Uncle Remus" מאת פרנק זאפה הוא דוגמה טובה, בו לזמרות הרקע תפקיד מרכזי.
אזכורים בתרבות

בשנת 2013 יצא הסרט התיעודי "Twenty Feet from Stardom" המתעד את סיפורן של זמרות רקע שעל אף תפקידן החשוב הן רחוקות ממרכז הבמה. בתקציר הסרט נכתב "זמרות רקע נמצאות בעולם ממש מחוץ לאור הזרקורים. קולן מביא הרמוניה ללהקות הגדולות במוזיקה הפופולרית, אך לא היה לנו מושג מי הן או מה סיפורן. כעת אנחנו יודעים." הסרט קיבל ציון של 7.4 כוכבים מתוך 10 באתר IMDb תוך שקלול של 12,190 ביקורות.
ב-8 ביוני 2015 פורסם הספר "Backtrack: The Voice Behind Music's Greatest Stars" שמתעד את סיפורם וסיפורן של זמרי וזמרות הרקע שעבדו עם הלהקות הגדולות והמפורסמות בעולם, אך לא זכו כמעט בכלל לקרדיט. הספר נכתב על ידי טסה ניילס (אנ').
ברוק הכבד והמטאל

בסוגות רוק כבד והבי מטאל הסולן לרוב שר בקול מחוספס, צורמני ונמוך. אף על פי כן, זמרי הליווי לרוב ישירו בקול נקי וגבוה, ויצרו הרמוניות וניגודיות לעומת הסולן. להקות הידועות בזמרי רקע בעלי קול מנוגד לקול הסולן הן (בין היתר) 'As I Lay Dying', 'Alexisonfire' ו- 'Silverstein'.
קולות רקע ללא קרדיט

זמרים בולטים שסיפקו קולות רקע בהקלטות של אמנים אחרים, לרוב אינם מוזכרים בקרדיטים כדי למנוע התנגשויות עם חוזי ההקלטות שלהם, ומסיבות אחרות. דוגמאות לכך הן:
ג'ון לנון ופול מקרטני בשירה של הרולינג סטונז, "We Love You".
פטי לבל בשירו של קניה וסט, "Roses", הלקוח מ-Late Registration. היא אמרה שהערות האלבום כבר הודפסו כששלחה את קטע השירה שלה.
"Roll with Me, Henry" של אטה ג'יימס, הכולל שירה של ריצ'רד ברי, כותב השיר "Louie Louie".
ג'יימי פוקס בשירה של אריאנה גרנדה, "Focus".
אינה רולדסן בשירם של קלווין האריס ו-Disciples,‏ "How Deep Is Your Love".
איסלין סולהיים בשני השירים של אלן ווקר, "Faded" ו-"Sing Me to Sleep".
ביונסה בשירה של קולדפליי, "Hymn for the Weekend" הלקוח מ-A Head Full of Dreams.
לקריאה נוספת

Backtrack: The Voice Behind Music's Greatest Stars" :ISBN 978-1909-6238-42" מאת טסה ניילס, 8 ביוני 2015.
הערות שוליים

↑  ריי צ'ארלס, ?What'd I Say, יוטיוב (באנגלית)
↑  Twenty Feet from Stardom, 2013-07-26, נבדק ב-2020-10-05
↑  Walter Everett, The Beatles As Musicians: Revolver through the Anthology, Oxford University Press, 1999-03-31, ISBN 978-0-19-988093-5. (באנגלית)
↑  What's Playing in Patti LaBelle's Ear?, Oprah.com
↑  Nick Talevski, Rock Obituaries: Knocking On Heaven's Door, Omnibus Press, 2010-04-07, ISBN 978-0-85712-117-2. (באנגלית)
↑  Jessica Goodman Updated October 31, 2015 at 04:50 PM EDT, Ariana Grande reveals Jamie Foxx's vocals are featured on 'Focus', EW.com (באנגלית)
↑  Calvin Harris & Disciples’ “How Deep Is Your Love”: Listen To The Full Song, idolator, ‏2015-07-15
↑  PopCrush StaffPopCrush Staff, Best Songs We Heard This Week: Jeremih, The 1975, Alan Walker + More, PopCrush (באנגלית)
↑  Release group “A Head Full of Dreams” by Coldplay - MusicBrainz, musicbrainz.org
חוק שימור

בפיזיקה, חוק שימור מציין כי תכונה מדידה מסוימת של מערכת פיזיקלית מבודדת, אינה משתנה עם התפתחות המערכת. כלומר, קיים במערכת גודל פיזיקלי קבוע שאינו משתנה עם חלוף הזמן. על פי משפט נתר כל חוק שימור נובע מסימטריה מסוימת של מערכת פיזיקלית.
להלן רשימת חוקים שמעולם לא נמצא מקרה בו הופרו:
שימור אנרגיה
שימור תנע קווי
שימור התנע הזוויתי
שימור מטען חשמלי
שימור מטען צבע
שימור הסתברות
סימטריית CPT
קיימים גם חוקי שימור מקורבים. חוקים אלה קרובים לנכונות במסגרת מגבלות כלשהן, כמו מהירות נמוכה, פרקי זמן קצרים, או אינטראקציות מסוימות:
שימור מסה (תקף, בקירוב, במהירויות נמוכות)
שימור מספר באריוני (ראו אנומליה כיראלית)
שימור מספר לפטוני (במודל הסטנדרטי)
שימור טעם (מופר על ידי האינטראקציה החלשה)
שימור זוגיות
סימטריית CP
ראו גם

משוואת רצף
משפט נתר
זמר שלוש התשובות

"זֶמֶר שְלוש התשובות" הוא שיר שכתב נתן אלתרמן, הלחין אריה לבנון ובוצע לראשונה במסגרת המופע המוזיקלי "צץ וצצה" על ידי הזמרת רבקה זהר בשלהי שנות ה-60.
השיר נכתב ב-1969 עבור מופע מוזיקלי משירי אלתרמן שנקרא "צץ וצצה". הוא כתב אותו במיוחד עבור רבקה זהר, לאחר שהגיע לאחת החזרות והתרשם ממנה. השיר זכה לפופולריות רבה.
הוא פורסם בכרך ב' של קובץ שיריו "פזמונים ושירי זמר" (הקיבוץ המאוחד, תשל"ט 1979, במדור "ועוד פזמוני צץ וצצה") בשם "אם תלכי אחרי".
רקע ומשמעות

השיר מציג אישה כנועה המבטלת עצמה בפני בן זוגה בשם האהבה. בכל אחד מבתי השיר מציג הגבר שאלה קשה לבת זוגו, שלוש במספר, וזו דבקה באהבתה ומשיבה בפזמון חוזר "כל אשר תבקש ותשאל אעשה ואוסיף לשמוח. יהיה טוב אהובי, יהיה קל. לעולם לא יחסר לי כוח" ובשלוש תשובות בהתאם לשאלה: תחילה, מציב לה בן הזוג עובדה, לפיה אם תבחר להישאר לצדו תיאלץ לחיות חיים דלים ועלובים, אך היא משיבה כי תראה בסחבות אותן תלבש בגד קטיפה, ותראה עצמה כמלכה גם אם תקרצף רצפות כל חייה.
בהמשך, שואל בן הזוג מה תעשה האישה אם יבגוד בה וישאיר אותה לבדה בלילות עד שובו, וזו עונה כי לא תבכה כל עוד תדע שיחזור לחיקה. לבסוף, שואל מה יהיה אם ישליך אותה לרחוב ויאמר לה לשכוח אותו; האישה משיבה כי תסכים ללכת ולא לחזור, אך בשונה מתשובותיה הקודמות, טוענת כי חלק אחד בבקשתו של בן הזוג לא תוכל לקיים והוא לשכוח אותו.
ביקורת

השיר עורר ביקורת, ועל אף שהתקבע כנכס צאן ברזל, נטען כי זהו טקסט שוביניסטי המציג את האישה כתלותית וחסרת ערך המשלימה עם גחמותיו של בן זוגה ועם כל תנאי שיציב לה.
עם זאת, ניתן כמובן לפרש את השיר כאלגוריה, לדוגמה ליחסיו של האדם עם עצמו. בן הזוג הוא האושר, הגשמה העצמית והחיבור הפנימי אליהם שואף האדם. תמורת הגשמתם הוא יהיה נכון לשלם מחירים משמעותיים, הוא חושש שהם יבגדו בו והוא יצפה לשובם והם תמיד נמצאים במודעותו ואף אם יעזבו אותו לעולם לא יוכל לשכוח אותם ולשאוף להתאחד עמם.
גרסאות כיסוי

"זמר שלוש התשובות" חודש במסגרת הפרויקט "עבודה עברית" על ידי זהבה בן, וזכה לעשרות גרסאות כיסוי במרוצת השנים, ביניהן של אביבה אבידן ושילה פרבר. הזמר עומר אדם ביצע לרגל יום האישה הבין-לאומי 2015 גרסה שבה התהפכו התפקידים בשיר והגבר הוא הצד הכנוע והתלותי בקשר. המטרה הייתה להציג את השיר בצורה שתוביל לשוויון בין המינים והוא הוגדר כשיר תשובה (אנ').