רשב"ם
הערות שוליים

↑  מכונה בספרות הרבנית "רומרוג".
↑  ראה בפירושו לבראשית (לז,ב): "ואף אני, שמואל בן רבי מאיר חתנו זצ"ל, נתווכחתי עמו ולפניו, והודה לי". וכן בר' חיים פלטיאל, בראשית מ"ט,כב.
↑  מרדכי סנהדרין סימן תש"ב.
↑  ד' רוזין, פירוש רשב"ם על התורה, ברסלאו 1882, עמ' 8-9.
↑  פירוש רשב"ם על התורה - שמואל בן מאיר (רשב"ם) / רוזין, דוד, 1823-1894 (page 9 of 270), באתר hebrewbooks.org
↑  יש שאף טענו שראב"ע עצמו צנזר את פירוש רשב"ם, ולכן פירושו על פרק א' קטוע בדיוק בקטע שבו עמד לפרש מתי התחילה השבת: "ויהי ערב ויהי בקר - אז נגמר יום הששי והתחילה--". אמנם המשך הפרוש האבוד נמצא בכתב יד ובו רשב"ם כותב במפורש ששבת התחילה בלילה, ולכן ברור שזו אינה הסיבה לקיטוע. מעבר לכך, יש שטענו שהשגת ראב"ע על רשב"ם לא הייתה מוצדקת, ראה כאן.
↑  לדוגמה, בשם אביו: בראשית כה,לב; במדבר לא,מט; ב"ב ע"ג ע"א. בשם רש"י: בבא בתרא ס"ו ע"א; ע"ט ע"ב. והשווה שו"ת ראב"ן: "אני כך פירשתי לפני רבינו זקיני". Eran Viezel, ‘“The Anxiety of Influence”: The Approach of Rashbam to Rashi’s Commentary on the Torah,’ AJS Review 40 (2016), pp. 279-303
↑  רשב"ם במדבר יא, לה.
↑  או"ז ח"א סימן תעו.
↑  על פי רבנו תם, שכתב שרבי שמעיה היה "חמיו של רבינו אחי" (ספר הישר, תשובות סח). א"א אורבך שיער שהכוונה לרשב"ם ולא לריב"ם (בעלי התוספות עמ' 36).
↑  כך מעלה הרב פרופ' מאיר יצחק לוקשין, מבוא לפירוש הרשב"ם על התורה, הוצאת חורב, ירושלים תשס"ט (עמ' ד'-ה')
↑  כך מופיע בכ"י שנדפס על ידי נויבאואר, מצוטט אצל אורבך, בעלי התוספות, עמ' 46.
↑ ”עַד כִּי יָבֹא שִׁילֹה - ... ופשט זה תשובה למינין, שאין כתוב כי אם "שילה" שם העיר. שאין לעז במקרא, לא "שלו" כתוב כאן כדברי העברים (=הפרשנים היהודיים: אונקלוס ורש"י) , ולא שליח כדברי הנוצרים (וולגטה: donec veniat qui mittendus est = עד שיבוא זה שעליו להישלח )” (רשב"ם בראשית מט, י). יש לציין שבמהדורה המתוקנת שהוציא הוותיקן בשלהי המאה ה-20, ה"נאו וולגטה" (אנ') , התרגום משקף את "דברי העברים": donec veniat ille, cuius est =עד שיבוא זה שהוא שלו. (בראשית שם).
”לֹא תִרְצָח - כל רציחה הריגה בחינם היא [...] אבל "הריגה" ו"מיתה" יש בחינם ... תשובה למינים והודו לי. ואף על פי שיש בספריהם "אֲנִי אָמִית וַאֲחַיֶּה" (דברים לב, לט) (ego occides) בלשון לטי"ן של "לא תרצח" (non occides), הם לא דיקדקו” (רשב"ם שמות כ, יב). וממה שאמר "והודו לי" משמע שהוא התפלמס אתם ישירות.
↑  אברהם גרוסמן "שמואל בן מאיר", האנציקלופדיה העברית (כרך ל"ב עמ' 43–44).
↑  כך עולה מדבריו בדף נ' ע"ב, שהוא מפנה לפירושו בפרק השני. א"א אורבך (בעלי התוספות עמ' 49 הערה 31*) כתב שהוא נדפס בתרצ"ו על ידי ש' אסף, אבל זו טעות, שהפירוש המוזכר הוא פירוש ראב"י בעל האשכול.
↑  א"א אורבך כתב שתחילת הפירוש הוא למעשה מהדורה מקוצרת עם העתקות מפירוש ר"ח, ובסוף המסכת הוא פירוש מגנצא (בעלי התוספות עמ' 50).
↑  א"א אורבך, בעלי התוספות עמ' 49.
↑  כמו כן, בכל מקום שתוספות מזכירים פירוש הקונטרס מדף כ' ע"א ואילך, הכוונה לפירוש רשב"ם (אורבך, בעלי התוספות עמ' 54).
↑  קבץ על יד לב (סדרה חדשה כב), עמ' 97-114.
↑  עי' לדוגמה תוס' תלמיד ר"ת ב"ק ב' ע"א ד"ה ארבעה, שהסביר המשנה בדרך לשון נופל על לשון. במקבילות מופיע הפירוש בשם רש"י, אך אורבך העיר שצריך להגיה בהם ר"ש (בעלי התוספות עמ' 49).
↑  בעלי התוספות עמ' 56-57.
↑  י"מ תא-שמע, כנסת מחקרים, ח"א עמ' 45.
↑  לדוגמה: שבת פרק כג סימן תקסו (ס"ד ע"א בדפי הרי"ף): "ואני שמואל אומר...".
↑  קבץ על יד ח, עמ' 187-225.
↑  דוד ראזין, פירוש רשב"ם על התורה - הקדמה, תרמ"ב, עמ' XXXVI, באתר היברובוקס.
↑  ה' נובצקי, שחזור פירוש רשב"ם האבוד לבראשית א-י"ז, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, אוניברסיטת חיפה, תש"פ. השחזור של נובצקי זמין באופן מקוון במהדורת מקראות גדולות שבאתר על-התורה.
↑  ראה במבוא של ראזין לפירוש על התורה עמ' 12, וכן בדברי פוזננסקי, מבוא על חכמי צרפת מפרשי המקרא, עמ' 40 ועמ' 87. לדיון מחודש בשאלה זו, ראה: יאיר האס, ‏פירוש שיר השירים המיוחס לר' שמואל בן מאיר: עיון מחודש בשאלת זהות המחבר, JSIJ‏ 7, 2008; שרה יפת, "פירוש ר' שמואל בן מאיר לשיר השירים", תרביץ ע"ה, (תשס"ו).
↑  "על גילוי הפירוש 'האבוד' של רשב"ם לספר תהלים, ופרסום מוקדם של פירושו למזמורים קכ-קלו", תרביץ עו,א (תשע"א), עמ' 91-141.
↑  יהונתן יעקבס, האם הכיר רמב"ן את פירוש רשב"ם לתורה?, מדעי היהדות 46, תשס"ט, עמ' 85-108
↑  יהונתן יעקבס, האם הכיר רמב"ן את פירוש רשב"ם לתורה?, מדעי היהדות 46, תשס"ט, עמ' 107-108
↑  ראו במאמרו של יוסף עופר, מתי נכתב 'דייקות' ספר הדקדוק לרשב"ם.
↑  נ' אלוני, הוריית הקורא לר"י אבן בלעם, ספר היובל לרי"ד סולובייצ'יק, ירושלים תשמ"ד, עמ' תרנח-ט
↑  א"א אורבך, בעלי התוספות, עמ'57.
↑  צילום כתב היד באתר הספרייה הלאומית
↑  סימן מ"ו.
↑  מרדכי עירובין, סימן תקכ"ח.
| פרשני המקרא בימי הביניים |
| --- | --- | --- |
| פרשני המזרח | רס"ג • שמואל בן חפני הכהן גאון • אברהם בן הרמב"ם • תנחום הירושלמי |  |
| פרשנים פילולוגיים מספרד והמגרב | יהודה אבן קריש • מנחם • דונש • דוד בן אברהם אלפאסי • חיוג' • שלמה פרחון • אבן ג'נאח • משה הכהן אבן ג'יקטילה • יהודה אבן בלעם |  |
| פרשני ספרד | יצחק אבן גיאת • ראב"ע •  רמב"ן • רבנו בחיי • בעל הטורים • בעל העקידה • אברבנאל |  |
| פרשני צרפת | מנחם בן חלבו • רש"י • יוסף קרא • רשב"ם • אהרן בן יוסי הכהן • בכור שור • אליעזר מבלגנצי • חזקוני |  |
| פרשני פרובאנס | יוסף קמחי • משה קמחי • רד"ק • מנחם בן שמעון • יוסף אבן כספי • רלב"ג |  |
| פרשני אשכנז | יהודה החסיד • מנחת יהודה • אביגדור כ"ץ • רא"ש |  |
| פרשני איטליה | הרי"ד • עובדיה המון • רקנאטי • ספורנו |  |
| פרשני תימן | נתנאל בן ישעיה • אברהם בן שלמה • זכריה הרופא • סעדיה עדני • דוד הלוי חמדי |  |
| פרשני המגרב | רבנו חננאל • יהודה אבן קריש • יוסף בן יהודה אבן עקנין |  |
| הראשונים לפי אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| אשכנז | רבי משולם בן קלונימוס • רבנו גרשום מאור הגולה • רבי שמעון הגדול • רבי יצחק הלוי • רבי יעקב בן יקר • ריב"א • ראב"ן • רבי אליעזר ממיץ • ראבי"ה • רבי יהודה החסיד • רבי אלעזר מגרמייזא (הרקח) • רבי יצחק אור זרוע • מהר"ם מרוטנבורג • רא"ש • המרדכי • הגהות מיימוניות • תשב"ץ קטן • רבי אליעזר מטוך • רבי יצחק מדורא • האגודה • מהר"ם ס"ל • מהרא"ק • מהר"י טירנא • מהרי"ל • מהר"י וייל • תרומת הדשן • ראשונים נוספים |  |
| צרפת | רש"י • בעלי התוספות (רשב"ם • רבנו תם • ר"י הזקן • ריצב"א • רבי שמשון משאנץ) • בעל התרומה  • רבי משה מקוצי • רבי יחיאל מפריז • יצחק מקורביל (הסמ"ק) • רבנו פרץ • חכמי איוורא • רבי שמשון מקינון •  ראשונים נוספים |  |
| אנגליה | תוספות חכמי אנגליה • רבנו תם מאורליינש • רבי משה מלונדריש • רבי ברכיה מניקולא • רבי אליהו מנחם מלונדריש • רבי יעקב חזן מלונדון • ראשונים נוספים |  |
| פרובאנס | בעל האשכול • יוסף אבן פלאת • בעל העיטור • בעל המאור • הראב"ד • רבי יהונתן מלוניל • המנהיג • בעל שיטת ריב"ב • בעל ההשלמה • רבי שלמה מן ההר • רבי אברהם מן ההר • המאירי • רבי אהרון הכהן מלוניל • ראשונים נוספים |  |
| ספרד | ארבעת השבויים • רבי חנוך בן משה • רבי שמואל הנגיד • רי"ץ גיאת • רבי יצחק הברצלוני • רבי יהודה הברצלוני • רי"ף • ר"י מיגאש • רמ"ה • רבי שמואל הסרדי • רמב"ן • רבי יונה גירונדי • רא"ה • רשב"א • ריטב"א • רבי יהודה בן הרא"ש • רבנו ירוחם • מהר"ם חלאווה • אבודרהם • רבי יעקב בעל הטורים • ר"ן • רבי יוסף חביבא • רבי שמואל ירונדי (אוהל מועד) |  |
| איטליה | רבי משולם בן קלונימוס • רבי נתן מרומי (הערוך) • רבי ישעיה די טראני • רבי אליעזר בן שמואל • ריבב"ן • שבלי הלקט • ריא"ז • מהרי"ק • ראשונים נוספים |  |
| צפון אפריקה | ארבעת השבויים • רבנו חננאל • רב ניסים גאון • רי"ף • רבנו אפרים • רבי יהודה הכהן אבן סוסאן • רבי יוסף אבן עקנין • שמואל אבן ג'אמע • רבי זכריה אגמאתי • ריב"ש • רשב"ץ • רבי ישועה הלוי • רבי אפרים אנקוה |  |
| תימן | בעלי אלשרח (רבי חנניה בן ישועה • רבי נתנאל בן ישעיה • רבי זכריה הרופא • רבי סעדיה עדני • רבי דוד הלוי חמדי • רבי דוד עדני • רבי אברהם בן שלמה |  |
| מצרים | רבי שמריה בן אלחנן • רבי שמואל בן חנניה הנגיד •  רמב"ם •  רבי חננאל בן שמואל • רבי אברהם בן הרמב"ם • רב יוסף ראש הסדר • רבי פרחיה בן ניסים •  רבי דוד הנגיד • רבי תנחום הירושלמי • רבי יעקב אלאמשאטי • רבי יהושע הנגיד • רבי דוד ברבי יהושע הנגיד • ראשונים נוספים |  |
ראשונים נוספים תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים • אחרונים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267925105171  BIBSYS: 97049141  BnF: cb13571623f (data)  GND: 100961754  ISNI: 0000 0000 8350 065X  LCCN: n85230182  NKC: zmp20191028205  NLA: 50119353  NTA: 07275530X  SELIBR: 321818  SUDOC: 067047556  VIAF: 1454994   WorldCat (עם VIAF): 1454994