stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלי שאלתיאל
ספריו > עריכה

פרקים בתולדות ירושלים בזמן החדש, ספר זיכרון ליעקב הרצוג, ירושלים: יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון, 1981.(הספר בקטלוג ULI)
יהודים בתנועות מהפכניות: קובץ מאמרים, ירושלים: מרכז זלמן שזר, 1982 (הספר בקטלוג ULI).
מילון פונטנה למחשבה מודרנית, תל אביב: עם עובד, 1987.(הספר בקטלוג ULI)
המאה העשרים, היסטוריה מצולמת, תל אביב: עם עובד, 1990 (הספר בקטלוג ULI).
דוד בן-גוריון ראש הממשלה הראשון מבחר תעודות (1963-1947), (סדרת הנצחה לזכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה) ימימה רוזנטל, גנזך המדינה, תשנ"ז. (הספר בקטלוג ULI)
אירופה המהוללת והמקוללת: מסה על יהודים, ישראלים, אירופה ותרבות המערב / מאת יעקב שביט, יהודה ריינהרץ. תל אביב: עם עובד, תשס"ו 2006 (הספר בקטלוג ULI).
אישיות ושלטון:מעצביה ומהרסיה של אירופה המודרנית. איאן קרשו.מאנגלית יוסי מילוא. עורך הסדרה. אבי שילון. עריכה אלי שאלתיאל. עם-עובד.ספריית אופקים.תשפ'ד, 2024.
ספריו > תרגום

המהפכה הרוסית מלנין עד סטלין, 1917–1929, אדוארד ה' קאר, תל אביב: עם עובד, 1982 (הספר בקטלוג ULI).
הערות שוליים

↑  אלי שאלתיאל, סעודת מלכים: ספר חדש חושף את "הסיפור האמיתי" של בית המלוכה בריטי, באתר הארץ, 23 בפברואר 2011.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299342405171  PLWABN: 9810638841005606  BnF: cb13525450q (data)  ISNI: 0000 0000 6653 3839  LCCN: n82144063  NLA: 36469379  VIAF: 5090656   WorldCat (עם VIAF): 5090656 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליס בקאי

אליס ארמל בקאי (באלבנית: Elis Ermal Bakaj; נולד ב-25 ביוני 1987) הוא כדורגלן אלבני המשחק ברוך ברסט בעמדת הקשר התוקף ולעיתים גם כחלוץ.
קריירת מועדונים

בקאי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פרטיזן טירנה ובגיל 15 בלבד עלה לקבוצה הבוגרת. בשנת 2003 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת נגד מכבי נתניה במסגרת גביע האינטרטוטו. למרות זאת, את העונה הוא התחיל בקבוצת המילואים של המועדון ששיחקה בליגה השנייה ובינואר של אותה עונה חזר לקבוצה הראשונה. ב-24 במרץ 2004 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה ברבע גמר הגביע האלבני נגד אלבסני. בינואר 2009 חתם בדינמו טירנה עימה זכה באליפות המדינה בעונת 2009/2010.
בינואר 2011 חתם בדינמו בוקרשט הרומנית ל-5 שנים תמורת 200 אלף אירו. ב-26 בפברואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוקרשט. וב-12 באפריל 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה נגד אוניראה אורזיצ'ני. במהלך משחק הסופר קאפ הרומני נגד סטיאווה בוקרשט, הצליח בקאי להתחמק מחזיז שהושלך לכיוונו מאוהד סטיאווה. בפברואר 2012 הצטרף לצ'רנומורץ אודסה האוקראינית.
בפברואר 2014 ביקש לעזוב את המועדון בגלל המתיכות שהחלה במדינה ונענה בחיוב. לאחר שהיה קרוב לחתום בסקנדרבו קורצ'ה, אך בסופו של דבר ביוני של אותה עונה חתם בקיי אף טירנה. במאי 2015 סיכם בהפועל רעננה מליגת העל הישראלית, אך כבר באוגוסט השתחרר מהקבוצה לפי בקשתו וחזר לקיי אף טירנה.
ב-9 ביוני 2016 חתם בספליט מליגת העל הקרואטית. בנובמבר 2016 שוחרר מהקבוצה.
ב-29 בינואר 2017 חזר לאלבניה בולנזיה שקודרה בה שיחק עד סיום העונה.
ב-9 באוגוסט 2017 חתם בקוקסי.
ב-4 במרץ 2018 חתם בשחטיור סליהורסק מליגת העל הבלארוסית ששילמה עליו 120 אלף אירו.
בינואר 2020, בקאי חתם בדינמו ברסט.
בינואר 2021, בקאי חתם ברוך ברסט.
קריירה בינלאומית

בקאי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה ב-21 בנובמבר 2007 נגד רומניה במסגרת מוקדמות יורו 2008. ב-22 במאי 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1–2 נגד קטר.
תארים

הגביע האלבני: 2003/2004
הסופר קאפ האלבני: 2004
אליפות אלבניה: 2009/2010
כדורגלן השנה בליגה האלבנית: 2009, 2010
איגור לולו

אלכסנדר איגור לולו (בצרפתית: Alexandre Igor Lolo; נולד ב-22 ביולי 1982 באביג'אן שבחוף השנהב) הוא כדורגלן עבר מחוף השנהב המשחק בעמדת המגן הימני.
קריירת מועדונים

התחיל את הקריירה שלו במולדת, בחוף השנהב. ב-1998 קיבל פציעת ברך קשה, אך הצליח להחלים תוך 3 שנים. שיחק באסק מימוזס עד 2003, משם עבר למועדון הבלגי בוורן. ב-2004 נהיה שחקן מטאלורג דונצק האוקראינית. משחקו הראשון בליגת העל האוקראינית נרשם ב-31 ביולי 2004 בניצחון 0:3 על שחטאר דונצק. מאוחר יותר שיחק בעוד 2 קבוצות בלגיות:בירסחוט וגנק. בספטמבר 2008 עבר לדנייפר דנייפרופטרובסק. בינואר 2009 חתם במונקו. בליגת העל הצרפתית ערך בכורה ב-7 במרץ במשחק מול ניס. ב-22 באוגוסט 2011 עבר לקובאן קרסנודאר הרוסית. ב-29 באפריל 2013 לולו נאלץ לעזוב את המועדון בשל ויכוחים בין המועדון לסוכן שלו. ב-12 ביוני 2013 חתם ברוסטוב לשנתיים. לראשונה הופיע במדי הצהובים-כחולים ב-15 ביולי בניצחון 1:2 על טרק גרוזני. ב-8 במאי 2014 לולו נכנס כמחליף בדקה ה-103 בגמר הגביע הרוסי מול קרסנודאר ובדו-קרב בעיטות ההכרעה הבקיע את שער הניצחון שהעניק לרוסטוב את הגביע.
נבחרת לאומית

לולו שיחק בנבחרות הצעירה והאולימפית של חוף השנהב. את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת חוף השנהב הבוגרת הוא ערך ב-22 במאי 2008 במשחק ידידות עם פרגוואי. כמו כן הוא השתתף ב-2 טורנירים של גביע אפריקה לאומות.
תארים

חוף השנהב אסק מימוזס
אליפות חוף השנהב: 2003
גביע חוף השנהב: 2003
בלגיה בוורן
גמר הגביע הבלגי: 2003/04
צרפת מונקו
גמר הגביע הצרפתי: 2009/10
רוסיה רוסטוב
הגביע הרוסי: 2013/14
אזור נופש לאומי

השלט של אזור הנופש הלאומי אגם רוס במדינת וושינגטון
אזור נופש לאומי (באנגלית National Recreation Area, בראשי תיבות NRA) היא הגדרה של אזור מוגן בארצות הברית. לעיתים קרובות אזורים אלו הם סביב גופי מים טבעיים או מלאכותיים המתמקדים בפעילויות נופש הקשורות למים שנועדו לחתך רחב של האוכלוסייה. בנוסף לאזורי הנופש הלאומיים, כמה ממדינות ארצות הברית הקימו בשטחם אזורי נופש מדינתיים, לדוגמה באילינוי הוקם "אזור הנופש המדינתי קיקאפו" (Kickapoo State Recreation Area), שיש לו מעמד של פארק מדינתי.
היסטוריה

אזורי נופש לאומי מוקדמים הוקמו באמצעות מזכרי הבנה בין לשכת הטיוב של ארצות הברית ושירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית. אזור הנופש הלאומי הראשון היה אזור הנופש סוכר בולדר (Boulder Dam Recreation Area), שאחר-כך שונה שמו לאזור הנופש הלאומי אגם מיד.
ב-1963 קיבלה ועדת ייעוץ הנופש הנשיאותית (President's Recreation Advisory Committee) החלטות לגבי מדיניות של הרשות המבצעת להקמת אזורי נופש לאומיים. המדיניות גם קבעה שכל אזורי הנופש הלאומיים העתידיים יוקמו באמצעות חקיקה בקונגרס של ארצות הברית. ב-1964 קבע הקונגרס את אתר הנופש הלאומי אגם מיד כאזור ראשון מסוג זה שנבקעה באמצעות חקיקה.
ב-1965 היה אזור הנופש הלאומי ספרוס נוב-סנקה רוקס (Spruce Knob-Seneca Rocks National Recreation Area) לאתר הנופש הלאומי הראשון בניהול שירות היערות של ארצות הברית. ב-1972 יצר הקונגרס את אזור הנופש הלאומי גייטווי (Gateway National Recreation Area) בניהול שירות הפארקים הלאומיים, שהיה "הפארק הלאומי העירוני" הראשון. המעמד של אחד מאזורי הנופש הלאומיים: "אזור הנופש הלאומי עמק קויאהוגה" שודרג לפארק הלאומי עמק קויאהוגה באוקטובר 2000.
ניהול

אזורים המוגדרים כאזורי נופש לאומיים מנוהלים על ידי סוכנויות פדרליות שונות. חלקם מנוהלים על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית (בראשי תיבות NPS), אזור אחד מנוהל על ידי לשכת ניהול הקרקעות של ארצות הברית (בראשי תיבות BLM), שתי הסוכנויות שייכות למחלקת הפנים של ארצות הברית, ושאר האזורים מנוהלים על ידי שירות היערות של ארצות הברית (בראשי תיבות USFS) השייך למחלקת החקלאות של ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  "Special Places". USDA Forest Service.
↑  "Amistad National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Arapaho National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Bighorn Canyon National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Big South Fork National River and Recreation Area". National Park Service.
↑  "Boston Harbor Islands National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Chattahoochee River National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Chickasaw National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Curecanti National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Delaware Water Gap National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Map of the Blue Ridge District, Chattahoochee National Forest" (PDF). U.S. Forest Service.
↑  "Flaming Gorge National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Gateway National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Gauley River National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Glen Canyon National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Golden Gate National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Grand Island National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Hells Canyon National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Subchapter CXXI - Jemez National Recreation Area" (PDF). Government Printing Office.
↑  "Lake Mead National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Lake Meredith National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Lake Roosevelt National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Land Between the Lakes National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Mississippi National River and Recreation Area". National Park Service.
↑  "Moosalamoo National Recreation Area". Moosalamoo Association.
↑  "Mount Baker National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "16 USC § 460uuu - Mount Hood National Recreation Area". Cornell University Law School.
↑  "Mount Rogers National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Oregon Dunes National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Pine Ridge Ranger District/Pine Ridge National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Rattlesnake National Recreation Area & Wilderness". USDA Forest Service.
↑  "Rattlesnake Robert T. Stafford White Rocks National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  Ross Lake National Recreation Area
↑  "Santa Monica Mountains National Recreation Area". National Park Service.
↑  "Sawtooth National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Smith River National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Spring Mountains National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  "Spruce Knob-Seneca Rocks National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  Whiskeytown National Recreation Area
↑  "Shasta-Trinity National Recreation Area". USDA Forest Service.
↑  White Mountains National Recreation Area
↑  "Winding Stair Mountain National Recreation Area". USDA Forest Service.
איימי קלי

| --- | --- |

קלי, 2015
 לידה:  8 ביולי 1993 (בת 31) ניוקאסל, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 מקום לימודים:  Sacred Heart Catholic High School 
 פרופיל ב-IMDb
 
איימי קלי (באנגלית: Aimée Kelly; נולדה ב-8 ביולי 1993) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה בעיקר בזכות תפקידה בסרט העלילתי "Sket" משנת 2011, עליו הייתה מועמדת לפרס הפנים החדשות בקולנוע הבריטי הטובה ביותר בפרסי פסטיבל הסרטים בלונדון. קלי שיחקה גם בדרמה המצליחה של CBBC "וולפבלוד" בתפקיד מאדי סמית', עליה נבחרה כפרפורמרית הילדים הטובה ביותר על ידי האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה.
קריירה

בגיל 16, היא נבחנה לתפקיד של מיני מק'גינס לסדרת הטלוויזיה "סקינס", אולם את התפקיד קיבלה לבסוף פרייה מייבור. לאחר האודישן הזה, מנהלת הליהוק ג'יין ריפלי יצרה קשר עם קלי בנוגע לסרט אחר "סקט". קלי קיבלה את התפקיד של קיילה ריצ'רדס וזה היה לסרט הבכורה שלה. עלילת הסרט עוקבת אחר קיילה כשהיא מנסה למצוא את האיש שהרג את אחותה, ועל הדרך היא מצטרפת לחבורה המסייעת לה בחיפושיה. בשנת 2013 היא גם הייתה מועמדת ל'שחקן/ית הטוב/ה ביותר' בטקס פרסי האקדמיה הבריטית לילדים, על תפקידה כמדי בסדרה "וולפבלוד". עם זאת, בפרס זכה בובי לוקווד, המגלם את ריידיאן מוריס בסדרה "וולפבלוד". מאז קלי שיחקה בפרק בסדרה "מיילדת". קלי עזבה את הסדרה כדי להתמקד בלימודיה.
חיים אישיים

קלי למדה בבית הספר התיכון הקתולי Sacred Heart. לאחר מכן היא הגישה בקשה ללימודי תואר ראשון בבית הספר לאמנויות הבמה "טרינג פארק", שם למדה גם דייזי רידלי.
פילמוגרפיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Raven | הלוחמת מלקה | סדרת טלוויזיה, פרק מס' 6.4 |
| 2011 | Sket | קיילה | סרט טלוויזיה; תפקיד ראשי |
| 2011 | The Inbetweeners Movie | ילדה (קמיע) | סרט קולנוע |
| 2012 | Playhouse Presents | סמי | סדרת טלוויזיה, פרק: "אכפתיות" |
| 2012 | Newsround | עצמה | סדרת טלוויזיה, פרק אחד |
| 2012 | Friday Download | עצמה | סדרת טלוויזיה, פרק 4.1 |
| 2012–2013 | Wolfblood | מאדי סמית' | סדרות טלוויזיה 1 ו-2; 26 פרקים, |
| 2013 | Bringing Bokks to Life | עצמה (קריינית) | סדרת טלוויזיה, פרק 'אחותי הקטנה והשובבה' |
| 2014 | מיילדת | נורמה (אורחת) | סדרת טלוויזיה, פרק מס' 3.8 |
| 2016 | גורל מעוות | TBA | סרט קצר, "לאחר הפקה" |
| 2017 | רופאים | קרלי אובראיין | סדרת טלוויזיה, פרק: "מאוחר" |
| 2017 | הולבי סיטי | פרימרוז באד | סדרת טלוויזיה, פרק: "הממלכה תבוא" |
| 2018 | Network Rail: Always On | ברית | סרט קצר לקידום בטיחות ליד קווי רכבת חשמלים |
| 2019 | ההיסטוריה האישית של דייוויד קופרפילד | אמילי | סרט קולנוע |
| 2020 | הדוכס | איירין | סרט קולנוע |
| TBA | Hijack | ג'יימי | סדרת טלוויזיה עתידית של אפל TV פלוס |
הערות שוליים

↑  "BAFTA". bafta. נבדק ב-22 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Geordie actress Aimee Kelly in line for film award". Evening Chronicle. 18 באוקטובר 2011. נבדק ב-16 במרץ 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Wolfblood Season Three: Endings And Beginnings!". 27 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Network Rail (3 ביולי 2018), '18' – A hard-hitting short Film from Network Rail (note – deals with adult themes), נבדק ב-6 ביולי 2018 {{citation}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 3482 3021  LCCN: no2014072759  NTA: 379218453  VIAF: 309564039   WorldCat (עם VIAF): 309564039
אי-ספיקת כליות חריפה

| --- | --- |

כליה חולה
 תחום:  נפרולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  243492 
 MeSH:  D058186
 סיווגים
 ICD-10:  N17 
 ICD-11:  GB60 
 
אי-ספיקת כליות חריפה (באנגלית: Acute Renal Failure; בראשי תיבות: ARF) או בשמה החדש יותר- פגיעה כלייתית חריפה (Acute Kidney Injury,‏ AKI) היא מצב של אובדן מהיר של תפקוד הכליה. הסיבות לכך יכולות להיות רבות, כגון מחסור באספקת דם לכליה, הגורמת לנזק איסכמי לכליה, חשיפה לרעלנים שונים ופגיעות נוספות.
דיאגנוזה של אי-ספיקת כליות חריפה נעשית על בסיס התמונה הקלינית של החולה: דהיינו, האם ובכמה ירדה תפוקת השתן, עלייה בשתנן (אוּרֵאָה) בדם ועלייה בקריאטינין. ההגדרה המדויקת היא עליה בקראטינין של לפחות 0.3 מ"ג לדציליטר או עליה במעל 50% מרמת הבסיס בתוך 24–48 שעות, או ירידה בתפוקת השתן ל-0.5 מ"ל לק"ג לשעה, לתקופה מעל 6 שעות.
בהתחשב בחומרה של האי-ספיקה כאמור, מתרחשים סיבוכים נוספים הנגרמים על ידי מצב זה, בהן בין היתר: היווצרות חמצת מטבולית, יתר אשלגן בדם, שינוי במאזן הנוזלים בגוף והשפעה על איברים נוספים. באופן כללי, סובלים ממצב זה כ-5% מהחולים המאושפזים, וכ-30% מהחולים המאושפזים בטיפול נמרץ.
סיבות לאי-ספיקת כליות חריפה

קיימת חלוקה קלאסית של אי-ספיקת כליות חריפה:
אי-ספיקת כליות המודינמית (פרה-רנאלית, pre-renal) – מצב שבו הכליה תקינה אך אינה מקבלת מספיק זרימת דם.
אי-ספיקת כליות פרנכימטית (כלייתית) – מצב בו האי-ספיקה נוצר כתוצאה ממחלת כליה, לרוב כתוצאה מפגיעה באבוביות הכליה.
אי-ספיקת כליות חסימתית (פוסט-רנאלית, post renal) – מצב שבו נפגעת הכליה כתוצאה מחסימה בצינור השתן, הגורם למעבר של שתן בחזרה לכליה.
סיבות לאי-ספיקת כליות חריפה > אי-ספיקת כליות פרה-רנאלית

אי ספיקת כליות פרה-רנלית נקראת גם Prerenal azothemia- כלומר, מהמילה- azo שמשמעותה חנקן, ו- emia- בדם, עליה של חנקן בדם שהיא פרה-רנאלית. זוהי הצורה הנפוצה ביותר של אי ספיקת כליות חריפה. אי-ספיקת כליות פרה רנאלית יכולה להיגרם ממצבים שונים, בהם ירידה בנפח הדם כתוצאה מאובדן דם או התייבשות, מצבים כגון תסמונת כבד-כלייתית (hepatorenal syndrome), בהם זורם פחות דם לכליה כתוצאה מעודף דם הזורם למערכת העיכול (כתוצאה מכשל של הכבד), היצרות העורק הכלייתי (כתוצאה מטרשת עורקים או כתוצאה מדיספלסיה פיברומוסקולרית) ועוד. אי-ספיקת לב עשויה גם היא לגרום לאי-ספיקת כליות פרה-רנאלית; למעשה, כיום נזקקים יותר ויותר מטופלים לדיאליזה עקב אי-ספיקת לב. סיבות נוספות הן נטילת תרופות המפחיתות את זרימת הדם לכליה, תרופות קלאסיות בהקשר זה הן נוגדי דלקת שאינם סטרואידים, ומעכבי ACE.
האבחנה של אי-ספיקת כליות פרה-רנאלית מתבססת בין היתר על ירידה בקצב הסינון בפקעית GFR, כאשר מצד שני הכליה מפעילה מנגנוני פיצוי אחרים – קיימת ספיגה מוגברת של מים ונתרן (השתן מועט ומרוכז יחסית, עם נתרן נמוך בשתן), עלייה בספיגת השתנן וחומצת השתן.
חשוב לציין, כי אי ספיקת כליות חריפה אינה גורמת נזק לפרנכימת הכליה, אולם מצב שאיננו מטופל עלול להביא לנקרוזיס חריף של הטובולים (האבוביות המובילות את השתן)- תופעה הידועה כ- Acute tubular necrosis. במידה והטיפול נעשה בהקדם, אי ספיקה זו היא הפיכה.
הטיפול באי ספיקה פרה-רנאלית נעשה על ידי החזרת נוזלים כדי לשמר את זרימת הדם לכליה. במידה ויש אובדן דם שגרם לכך, יש לתת מנות דם וכן קריסטלואידים ותמיסות המיועדות למצבי דימום חריף. במידה והסיבה היא תפקוד ירוד של הלב, למשל כתוצאה מאי ספיקת לב, יש לתת חומרים אינוטרופיים, תרופות המורידות את העומס על שריר הלב, תרופות אנטי-אריתמיות ואמצעים נוספים במטרה לשפר את תפוקת הלב וכתוצאה מכך- את שיפור הזרימה לכליות.
סיבות לאי-ספיקת כליות חריפה > אי-ספיקת כליות פרנכימטית (כלייתית)

אי-ספיקת כליות פרנכימטית היא אי-ספיקה בכליה עצמה, והסיבות הנפוצות ביותר הן זיהום (ספסיס), איסכמיה, ונפרוטוקסינים (הן אנדוגניים והן אקסוגניים).
ניתן לחלק את הפגיעה התוך כלייתית בהתאם למיקום הפגיעה:
פגיעה באבוביות הכליה, היא הסיבה העיקרית לאי ספיקת כליות פרנכימטית, והאבחנה מתבצעת בין היתר על ידי גלילים גרגיריים שנמצאים בשתן, כתוצאה משברי תאים של האבוביות. ניתן לחלקה לשני סוגים עיקריים:
פגיעה המודינמית (איסכמית) – כתוצאה מאי-ספיקה פרה-רנאלית שלא טופלה, אין אספקה טובה של חמצן לאבוביות הכליה, בעיקר האבובית המקורבת ולולאת הנלה, אשר צורכות חמצן רב כתוצאה מספיגת נתרן מרובה באזורים אלו.
פגיעה נפרוטוקסית (פגיעה של תרופות כגון ציקלוספורין, אמפוטריצין B, נוגדי דלקת שאינם סטרואידיים, אמינוגליקוזידים, ציספלטין ועוד. פגיעה נפרוטוקסית יכולה להיגרם גם מחומרי ניגוד הניתנים בדימות של הכליות, או גם כתוצאה מרבדומיוליזיס- תופעה של נזק לרקמת השריר המביא לאי ספיקת כליות).
פגיעה בכלי דם קטנים תוך כלייתיים יכולה להיווצר למשל מדלקת של הגלומרולוס (גלומרולונפריטיס), כתוצאה מווסקוליטיס, קרישה תוך כלית מפושטת, יתר לחץ דם חריף או מליגננטי, תרופות כגון ציקלוספורין, ספסיס והפרעות כגון תסמונת המוליטית אורמית ותרומבוס (פקיק).
פגיעה באינטרסטיציום- כלומר פגיעה בחומר הבין-רקמתי של הכליה, אשר יכול לנבוע כתוצאה מאלרגיה (למשל, לפניצילין, ריפמפין ועוד), זיהום (למשל, פיילונפריטיס חריף, לגיונלה, ספסיס, וכן זיהומים המפעילים את מערכת החיסון (בעיקר זיהומים ויראליים כגון נגיף הציטומגלו או וירוס אפשטיין בר (EBV), תרופות שונות כגון מתיצילין, נוגדי דלקת שאינם סטרואידיים (NSAIDs), תהליכים תסניניים כגון לימפומה, לויקמיה, מחלות כגון סרקואידוזיס, זאבת, Tubulointerstitial nephritis and uveitis syndrome ותסמונת שיוגרן (Sjögren's syndrome).
האבחנה מתבצעת בין היתר על ידי ספירת אאוזינופילים גבוהה, לויקוציטים בשתן, ובאולטראסאונד ניתן לראות כליה גדולה מלאה בתאים המסנינים אותה.
סיבות לאי-ספיקת כליות חריפה > אי-ספיקת כליות פוסט רנאלית

אי-ספיקת כליות פוסט-רנאלית יכולה לנבוע מחסימה דו-צדדית או חסימה במערכת השתן התחתונה (שלפוחית השתן או השופכה). הסימן האבחנתי הוא הידרונפרוזיס – אגן הכליה מתמלא בנוזלים. אי-ספיקה כאמור יכולה לנבוע למשל מערמונית מוגדלת, אבנים בכליות או חסימת צינור השתן.
אבחנה

על מנת לאבחן את הסיבה לאי ספיקת הכליות, יש לקחת בדיקות דם ובדיקות שתן כאשר במרבית המקרים, על סמך הבדיקות, ניתן יהיה להעריך ממה נבעה הפגיעה הכלייתית. דוגמאות למספר סוגים של פגיעה כלייתית ניתנות להלן:
אי ספיקה פרה-רנאלית תתבטא ביחס BUN/creatinin מעל 20, כלומר יש ערך BUN בדם שהוא גבוה משמעותית לעומת ערך הקראטינין. בנוסף, הפרשת הנתרן היחסית בשתן נמוכה מ-1%, ויש נוכחות של גלילים היאליניים. על פי רוב, האוסמולליות של השתן היא מעל 500- כלומר יש יכולת ריכוז שתן של הכליה. במידה והחשד הוא לאי ספיקה פרה-רנאלית, תגובה טובה לנוזלים תעיד על נכונות האבחנה.
באי ספיקה המקושרת עם ספסיס, ניתן לראות לרוב בתחילת המחלה הפרשת נתרן הנמוכה מ-1% אולם לאחר מכן יש עליה בהפרשת הנתרן בשתן, לאור הצטברות פגיעה כלייתית. כמו כן ניתן לראות בשתן גלילים גרנולריים ואפיתליאליים. תרבית השתן במקרה של ספסיס תהיה חיובית.
אי ספיקה איסכמית, כתוצאה מחוסר הגעת דם וחמצן לכליה, לרוב תתבטא בהימצאות גלילים גרנולריים בשתן. כמו כן במקרים אלו לרוב יחס ההפרשה של נתרן לשתן עולה על 1%.
אי ספיקה כתוצאה מחומר ניגוד- לרוב התמונה הקלאסית תהיה עליה בקראטינין בתוך 1–2 ימים, שיא בקראטינין ביום ה-3–5, והתאוששות ביום ה-7.
אי ספיקה על רקע אלרגי יכולה להביא לאאוזינופילים בשתן, ללא חיידקים.
אי ספיקה על רקע TTP או HUS- למשל, על רקע של זיהום לאחרונה במערכת העיכול או שימוש בציקלוספורין- יכול להביא לתמונה בדם של שברי תאים- שיסטוציטים, עליה ב- LDH, אנמיה ותרומבוציטופניה.
הימצאות קריסטלים בשתן יכול לרמז על נפרופתיה כתוצאה מהתגבשות חומצה אורית בכליה, הרעלה של אתילן גליקול המביאה לעליה בקלציום אוקסלט, וכן תרופות או טוקסינים כגון אציקלוביר, אינדינביר, אמוקסיצילין ועוד.
יחס ההפרשה של נתרן- FeNa- הוא היחס של הפרשת נתרן בשתן המשמש מדד ליכולת של הכליה לספוג מחדש נתרן אולם גם תלוי בגורמים נוספים כגון כמות נתרן שיש בגוף, נפח בכלי דם, שיעור הסינון הכלייתי וכמובן יכולת פונקציונלית של האבוביות. כך למשל-
במצבים של יחס הנמוך מ-1%, יש פחות מדי נתרן המופרש לשתן, כתוצאה מפעילות מוגברת של ספיגה מחדש של האבוביות. לרוב יחס זה קשור לאי ספיקה פרה-רנאלית, אולם קיים גם במצבים אחרים כגון גלומרולונפריטיס ולכן לא משמש להחלטה על סוג הבעיה הקיימת לבדו- ופעמים רבות טיפול באמצעות מתן נוזלים ובחינה האם יש שיפור במתן שתן עושים את האבחנה.
במצבים של נזק איסכמי, לרוב היחס יהיה מעל 1% מאחר שהנזק הנגרם לאבוביות מונע מהן את היכולת לספוג מחדש נתרן ויש עודף נתרן המופרש לשתן.
קיימים כיום ביומרקרים שיכולים להעיד על נזק כלייתי ולעזור באבחנה. שני מרקרים משמעותיים הם:
KIM-1 - זהו חלבון המבוטא באבובית המקורבת, במצבים של פגיעה כתוצאה מאיסכמיה או נפרוטוקסינים כגון ציספלטין. ניתן לגלותו מעט אחרי שנוצר נזק כאמור.
NGAL- - חלבון הנמצא בגרנולות של תאי דם לבנים (נויטרופילים). חלבון זה עולה במצבי דלקת ונזק לכליה וניתן לגלותו בתוך שעתיים מהתהוות נזק כלייתי אשר לרוב מקושר לנזק כתוצאה ממכונת לב ריאה.
קביעת שלב (Staging)

הקריטריון הקליני שלפיו מסווגת חומרת האי-ספיקה נקרא קריטריון RIFLE, והמדרג הוא על פי ראשי התיבות:
Risk (סיכון) – ייצור השתן נמוך מ-0.5 מ"ל לק"ג במשך 6 שעות, והקריאטינין בדם גדל פי 1.5 במהלך 6 השעות הראשונות.
injury (פגיעה) – הכפלת רמת הקריאטינין או ירידה בתפוקת השתן מתחת ל-0.5 מ"ל לק"ג למשך 12 שעות.
Failure (אי-ספיקה): רמת הקריאטינין בדם עולה פי 3, או תפוקת שתן הנמוכה מ-0.3 מ"ל לק"ג במהלך 24 שעות.
Loss – איבוד תפקוד הכליה למשך יותר מ-4 שבועות.
End stage renal disease – אובדן מלא של תפקוד כלייתי למשך יותר מ-3 חודשים.
לאחר שניתן קריטריון כאמור, נעשות בדיקות נוספות כדי לבחון את הסיבה לאי-ספיקת הכליות, כגון אולטראסאונד כלייתי או ביופסיה של הכליה.
סיבוכים

אי ספיקת כליות חריפה מקושרת עם סיבוכים שונים, כאשר נמצא כי מיעוט במתן שתן (אוליגוריה) הוא המדד הפרוגנוסטי הרע ביותר. סיבוכים כתוצאה מאי ספיקה חריפה של הכליה יכולים להיות רבים ולכלול את הבאים:
אורמיה - מצב בו יש עליה בריכוז בדם של חלקיקים ניטרוגניים אשר אמורים היו להיות מופרשים בשתן- בבדיקת דם עליה זו נקראת עליה ב- BUN והיא מהווה מדד או סימן לנזק כלייתי אקוטי. באופן רגיל, רמות של BUN מתחת ל-100 מ"ג לד"ל אינן טוקסיות, אולם רמות גבוהות מכך יכולות להביא לסיבוכים כגון שינויים במצב הכרה וכן דימומים.
היפרוולמיה והיפוולמיה- סיבוך אחד של אי ספיקת כליות חריפה הוא אי מתן שתן והצטברות או התרחבות של נוזל חוץ תאי. התוצאה תהיה עליה במשקל, בצקות, עליה בלחץ על ורידי הצוואר, וכן בצקת ריאות שיכולה להיות מסכנת חיים. הטיפול במצב זה הוא על ידי הגבלת שתייה ומלחים וכן מתן משתנים. מצד שני, תהליך ההבראה מאי ספיקת כליות חריפה יכול להביא לפוליאוריה, כלומר מתן שתן בכמויות מסיביות- מצב זה, אם איננו מתוקן או נמדד, יכול להביא לירידה חריפה בנפח הדם ולסיבוכים כתוצאה מכך.
היפונתרמיה- מתן נוזלים בכמות גדולה לטיפול באי ספיקת כליות חריפה יכול להיות מלווה בעליה בדילול הדם ולכן היפונתרמיה, אשר אף היא יכולה להיות מסוכנת ולכלול שלל בעיות נוירולוגיות לרבות פרכוסים. טיפול בהיפונתרמיה יכול להיות הגבלה בשתיית מים ומתן מינימום נדרש של נוזלים תוך ורידיים שהם היפוטוניים כדי להפחית ככל הניתן את דילול הדם.
היפרקלמיה יכולה להיווצר כתוצאה מירידה בהפרשת האשלגן בשתן ועלולה להיות מסוכנת. ניתן לראות עליה משמעותית בריכוז האשלגן בדם בעיקר במצבים כגון רבדומיוליזיס, המוליזה, ותסמונת פירוק הגידול. חולשת שרירים יכולה להיות אחד מהסימנים הראשונים לכך כאשר הסיבוכים החמורים יותר כוללים הפרעות לבביות המקושרות באריתמיות מסכנות חיים. טיפול בהיפרקלמיה כולל הגבלת נטילת אשלגן בתזונה, הפסקת מתן משתנים אוגרי אשלגן אם ניתנו קודם לכן וכן הפסקת תרופות כגון מעכבי ACE ו- NSAIDS, מתן משתני לולאה, רזינים הנצמדים לאשלגן ומפנים אותו, מתן אינסולין וגלוקוז במטרה לקדם כניסת אשלגן לתאים, כמו גם מתן בטא אגוניסטים. במידת הצורך יש לתת קלציום גלוקונט לייצב את שריר הלב.
חמצת מטבולית- מבחינת מאזן חומצה ובסיס, חמצת מטבולית אופיינית לאי ספיקה חריפה. טיפול בכך יכול לכלול מתן סודיום ביקרבונט כאשר ה- PH נמוך מ-7.2, מתן בסיסים נוספים לתיקון החמצת ובמידת הצורך- דיאליזה.
היפרפוספטמיה והיפוקלצמיה- תופעות אלו יכולות להיות קשורות בנימול מסביב לפה, פרכוסים, התכווצויות שרירים והארכה של מקטע QT באק"ג. מצבים אלו מתוקנים על ידי מתן חומרים קושרי זרחן לירידה בכמותו- כגון קלציום אצטט, וכן תיקון היפוקלצמיה סימפטומטית על ידי מתן קלציום קרבונט או קלציום גלוקונט.
דימומים, זיהומים וסיבוכים אחרים גם הם יכולים להיות תוצאה של אי ספיקה חריפה.