stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
השומר הצעיר
טיולים ומפעלים > הוועידה הארצית

מאז שנותיה הראשונות מקיימת השומר הצעיר ועידה ארצית פעם בשנה כדי לקבל החלטות על דרכה של התנועה. לוועידה מוזמנים כל חניכיה הבוגרים של התנועה (החל מכיתה ט') ודנים בה בנושאים הנקבעים מראש על ידי מנהיגות חניכים הארצית.
מאז הוועידה הארבע-עשרה (2007) החלה הוועידה פועלת במתכונת "מגילת השומרים". על פי מתכונת זו, הוועידה מהווה את שיאו של תהליך ארוך שקודם לה בקני התנועה, במסגרתו קם צוות "נושא שנתי" מחניכי יב' ומשלחת הקומונרים. צוות הנושא השנתי, בשיתוף עם מחלקת הדרכה, מכין את הקנים לקראת הוועידה ומדריך באירוע עצמו.
בזמן הוועידה, המגילה עומדת לביקורת ושינסוחים על ידי חניכי התנועה, ובסופו של תהליך הניסוח מקבל צוות הניסוח את הערות החניכים והמדריכים, ומשנסח את המגילה בהתאם להן. מגילת השומרים מהווה מסמך רשמי המעיד על דרכה של התנועה במסגרת זו מתבטלת ההצבעה שחתמה באופן מסורתי את הוועידה, ומוחלפת בטקס חתימה של חניכים מהשכבה המובילה בתנועה על המגילה.
בשנת 2019 לא התקיימה הוועידה, אלא התנועה קיימה אירוע אחר בשם "קונגרס החניכים השומרי" שעסק בנושא "מנהיגות חניכים", וערך יומיים בגבעת חביבה. במהלך הקונגרס החניכים דנו ב-5 נושאים עיקריים המעסיקים את התנועה, ולכל נושא החניכים מצאו פתרון באירוע האקתון שבוצע. הנושאים היו: מנהיגות חניכים בקינים, מנהיגות חניכים מחוץ לקן והשפעה על הסביבה, מנהיגות חניכים אזורית, הקמת קינים חדשים, ופעילות פוליטית בבחירות לכנסת העשרים ואחת (ב-9 באפריל 2019). כל קן היה מוגבל ל-15 חניכים, וכן בסוף הקונגרס החניכים קיבלו סיכות לציון האירוע.
ב-2020 התקיימה בפעם האחרונה הוועידה הארצית ה-26 העומדת בסימן הנושא השנתי ׳צדק סביבתי׳. בשנתיים שלאחר מכן לא התקיימה ועידה ארצית, בין היתר בעקבות התפרצות מגפת הקורונה.
בשנת 2022, לכבוד חגיגות ה-110 של התנועה, הוחלט להחזיר את הוועידה הארצית. הוועידה הארצית ה-27 תעמוד בסימן, ייעודה של התנועה.
טיולים ומפעלים > הוועידה הארצית > נושאים שנתיים

חזון שומרי-ליבת הערכים – הוועידה הארצית ה-10 – 2001
צדק חברתי – הוועידה הארצית ה-11
הקן השומרי-הגשמה-הקיבוץ – הוועידה הארצית ה-12 – 2004
ציונות – הוועידה הארצית ה-13 – 2005
יהדות שומרית – הוועידה הארצית ה-14 – 2007
מדינה יהודית ודמוקרטית – הוועידה הארצית ה-15 – 2008
חינוך פוליטי – הוועידה הארצית ה-16 – 2009
אחוות עמים – הוועידה הארצית ה-17 – 2010
ציונות בדרכי שלום – הוועידה הארצית ה-18 – 2011
סוציאליזם – הוועידה הארצית ה-19 (מועצה) – 2012
הקן השומרי במאה השנים הבאות – הוועידה הארצית ה-20 – 2013
שוויון בין המינים – הוועידה הארצית ה-21 – 2014
הדמוקרטיה הישראלית במבחן – הוועידה הארצית ה-22 – 2015
נוער יוצר תרבות – הוועידה הארצית ה-23 – 2016
"בקש שלום ורדפהו" – הוועידה הארצית ה-24 – 2017
"להיות עם חופשי בארצנו" (70 שנה למדינת ישראל) – הוועידה הארצית ה-25 – 2018
״צדק סביבתי״ – הוועידה הארצית ה-26 – 2020
"דרור לנפש" – נושא שנתי שהועבר בקנים בשנת 2021 אך ללא קיום הוועידה הארצית עקב התפרצות מגפת הקורונה
"תנועה עם ייעוד" – הוועידה הארצית ה-27 – 2022
טיולים ומפעלים > השומריה

השומריה היא האירוע הגדול ביותר בתנועת השומר הצעיר. אחת לעשור מוזמנים כל חניכי ובוגרי התנועה בישראל ומחוץ לה לחגוג את הולדת התנועה. באירוע נבנים מבנים צופיים גדולים וכל קן בונה מחנה גדול ומרשים. לאורך השומריה מתקיימות תחרויות שונות בין הקנים ומתקיים אירוע מרכזי אליו מוזמנים כל החניכים, ההורים והבוגרים. אחרי מספר ימים של מחנה, השומריה מסתיימת במצעד ברחובות של עיר מרכזית ובמופע הפתוח לכלל בני ובנות הנוער.
טיולים ומפעלים > השומריה > רשימת השומריות

השומריה הראשונה – התקיימה ביולי 1945 על הר הכרמל בהשתתפות 1,550 שומרים ושומרות מ-40 קנים. השומריה נערכה בסימן 25 שנה לעליה השומרית ארצה סמל שנת המאה
השומריה השנייה – התקיימה ביולי 1949 בסיום מלחמת השחרור. השתתפו בה 4,500 חניכים, למרות חוסר רב של שכבה בוגרת ומדריכים (בעקבות המלחמה). כמו קודמתה גם השומריה השנייה התקיימה מורדות הר הכרמל בשם "מחנה יחיעם".
השומריה השלישית – התקיימה בקיץ 1956 בהר הכרמל. בין הנואמים בטקס פתיחת השומריה היה אבא חושי, ראש עיריית חיפה באותו זמן.
השומריה הרביעית – התקיימה בין ה-7 ל-11 ביולי 1966 בגבעות שער העמקים. בשומריה השתתפו כ-7,000 חניכים.
השומריה החמישית – התקיימה בין ה-14 ל-18 ביולי 1976 ביער "הראל" ליד קיבוץ נחשון. הייתה זו השומריה הגדולה ביותר ונבנו בה מבני ענק של עד 26 מטר גובה ללא מסמרים – דבר שנאסר בשומריות הבאות. האורחים הבולטים היו ראש הממשלה יצחק רבין ונשיא המדינה אפרים קציר
השומריה השישית – התקיימה ב-1980 באזור תפן. השומריה הייתה קטנה וארכה רק יום אחד, כל זאת בצל המשבר שעבר על השומר הצעיר באותן שנים.
השומריה השביעית – התקיימה בשנת 1983 במלאת 70 שנה לשומר הצעיר ביער אחיהוד. בין האורחים בערב המרכזי היו נשיא המדינה חיים הרצוג, שר החינוך זבולון המר והרמטכ"ל משה לוי.
השומריה השמינית – התקיימה באוגוסט 1993 במלאת 80 שנה לשומר הצעיר ביערות מנשה. השומריה עמדה בסימן השלום בעקבות חתימת הסכמי אוסלו.
השומריה התשיעית – התקיימה בשנת 2003 במלאת 90 לשומר הצעיר ביערות מנשה.
השומריה העשירית – התקיימה ב-17–20 ביולי 2013 ביער הקיבוצים, ליד משמר העמק, ועמדה בסימן 100 שנה לשומר הצעיר ולתנועות הנוער הציוניות. בין האורחים היו נשיא המדינה שמעון פרס, שי פירון (שר החינוך), שלי יחימוביץ' ואילן גילאון. בשומריה השתתפו אלפי חניכים מהארץ ומחו"ל. השומריה נסגרה בתהלוכה ברחובות חיפה לציון 100 שנים לתנועות נוער ציוניות ובהופעה של להקת הדג נחש (בוגרי התנועה).
השומריה האחת-עשרה – התקיימה בשנת 2023 לציון 110 שנים לשומר הצעיר ביער כפר סאלד, בשומריה השתתפו אלפי חניכים מהארץ ומחו״ל. השומריה הסתיימה בהופעה, בהיכל הספורט רוממה, של הראפר ג'ימבו ג'יי והזמרת והראפרית אקו. בין האורחים היו חברת הכנסת נעמה לזימי, חבר הכנסת לשעבר ניצן הורביץ, המשורר יענקל'ה רוטבליט וברכה מוקלטת של נשיא המדינה יצחק הרצוג.
סמלי וערכי התנועה > סמל השומר הצעיר

מאפיינים
מגן דוד – מסמל את הקשר ליהדות, לעם היהודי ולמדינת ישראל.
שלושת הקווים הלבנים במשולשי מגן דוד – מסמלים את שלושת ערכי התנועה המרכזיים – ציונות, סוציאליזם ואחוות עמים.
פלר דה ליס – מסמל את הצופיות, שהיא עמוד-תווך ברוח התנועה.
עלי עץ האלון – מסמלים את הטבע, ואת השורשיות הארץ ישראלית.
עלי עץ הזית – מסמלים את השלום.
הצבע האדום – מסמל את השקפת העולם השמאלית, ואת הקשר לסוציאליזם הבינלאומי.
הקשר – מסמל את איחודם של כל הערכים לכלל השקפת עולם אחת.
חזק ואמץ – סיסמת התנועה.
סמלי וערכי התנועה > החולצה השומרית

החולצה השומרית (החולצה הכחולה, או 'השומרית' לקיצור) היא חולצת התנועה והיא נלבשת בתנועה הישראלית מאז הקמתה בשנת 1929 ובתנועה העולמית שלאחר השואה, עד אז החולצה הייתה בגוון אפור. את החולצה נוהגים חניכי התנועה ללבוש בטיולים, סמינרים וטקסים, מדריכי התנועה לובשים אותה בכל מפגש עם חניכיהם וקומונרים ואנשי הנהגת התנועה לובשים אותה בכל זמן פעילותם.
השרוך הלבן והחולצה הכחולה יוצרים יחדיו את שילוב הצבעים של דגל הלאום ומבטאים את הזיקה העמוקה אליו.
החולצה הכחולה היא בראש ובראשונה חולצת עבודה, כסמל למעמד הפועלים. החולצה הכחולה היא סממן משותף של תנועות הנוער הציוניות סוציאליסטיות.
השרוך מסמל את העמלנות והצופיות, וצבעו הלבן מסמל טוהר ואחווה. בשני קצותיו של השרוך קושר קשר את כל סיבי השרוך, לסימול קיבוץ גלויות.
נהוג למתוח את השרוך השמאלי כדי שיהיה ארוך יותר מהשרוך הימני ובכך לסמל את ערכי השמאל של התנועה.
בתנועה העולמית השרוך שרוך בצורת האות H, המרמזת על שמה של התנועה באנגלית (Hashomer Hatzair).
שלושת זוגות החורים שדרכם משתרג השרוך מסמלים את שלושת ערכי היסוד של התנועה: ציונות, סוציאליזם ואחוות עמים.
הצווארון והחפתים מסמלים טקסיות ורשמיות. בנוסף, הצווארון מסמל את צווארון הפועלים.
עשרת החורים בחולצה (שישה בשרוך, שניים בכיסים ושניים בשרוולים) מסמלים את עשרת הדיברות של התנועה.
השרוולים ארוכים – להגנה מפני קור, קרינת השמש, קוצים ואיתני טבע נוספים. הם ניתנים לקריעה לשימוש כתחבושת או כחוסם עורקים.
הכיסים והכפתורים מסמלים יעילות.
על כיסויי הכיסים נוהגים החניכים לנעוץ את העיטורים שניתנים בתום טיולי התנועה.
על דש הצווארון נהוג לנעוץ את סיכת ההדרכה שניתנת בתום קורס ההדרכה לפני עליית החניכים לכתה י'. לעומת סיכת ההדרכה את סיכת הבוגרים שניתנת ליוצאים לשנת שירות בתנועה נהוג לענוד במרחק של שתי אצבעות מעל לכיס השמאלי.
סמלי וערכי התנועה > עשרת דיברות השומר הצעיר

ערכיו של השומר הצעיר מתבטאים בעשרה דיברות (על משקל עשרת הדיברות).
מאז שנוסדה התנועה עברה התנועה תמורה רבה רעיונית וחברתית, ובהתאמה השתנו גם הדיברות, במיוחד בעשור הראשון לתנועה. תמורות נוספות התחוללו בשנות החמישים ואחר כך במהלך שנות השבעים ושנות השמונים, כאשר דור המייסדים הלך לעולמו. השינויים ניתנו מתוך רצון לשקף את ערכיה החדשים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| גרסת 1916 | גרסת 1928 | גרסה נוכחית |
| השומר הוא איש אמת | השומר הוא איש אמת ועומד על משמרה | השומר והשומרת הם אנשי אמת ועומדים על משמרה |
| השומר הוא נאמן לאלֹהי ישראל, לארץ אבותיו ולעמו | השומר הוא חלוץ התחיה של עמו, שפתו ומולדתו | השומר והשומרת הם חלוצי השחרור הלאומי של עמם ומולדתם ונאמנים לערכי תנועת הפועלים החלוצית |
| - | השומר הוא מגשים ולוחם לחיי צדק, אחווה וחופש בחברה האנושית | השומר והשומרת לוחמים לשוויון, שלום ואחוות עמים |
| השומר דרכו לחסכון | השומר הוא פעיל איש עבודה ויודע לחיות מיגיע כפיו | השומר והשומרת הם אנשי עבודה ומגשימים בקיבוץ השומרי |
| השומר הוא איש חיִל | השומר הוא בעל רצון המשלים את עצמו הגשמה רוחנית וגופנית | השומר והשומרת מחשלים את אופיים וחותרים לשלמות רוחנית וגופנית |
| השומר הוא אחיעזר ואחיסמך | השומר הוא אחיעזר ואחיסמך | השומר והשומרת הם אחים נאמנים לחברה השומרית וסרים למשמעת מדריכיה |
| השומר הוא אח לשומרים השומר שומע לפקודת ראשיו | השומר הוא אח נאמן לעדה השומרית וסר למשמעת מנהליה | השומר והשומרת פעילים בחברה ומקיימים יחסי רעות ושיתוף עם חבריהם |
| השומר הוא עליז ורענן | השומר הוא אמיץ, עליז ורענן | השומר והשומרת אמיצים, עצמאים ומלאי חדוות נעורים |
| השומר הוא חובב הטבע | השומר הוא חובב הטבע, מכירו ויודע לחיות בחיקו | השומר והשומרת חובבי טבע, לומדים להכירו ומושרשים בנוף מולדתם |
| השומר הוא טהור במחשבותיו, בדבריו ובמעשיו | השומר הוא טהור במחשבותיו, דבריו ומעשיו (אינו מעשן, אינו שותה כהל ושומר על הטוהר המיני) | השומר והשומרת הם ישרים וטהורים בהליכותיהם, יוצרים ומגשימים סגנון חיים חלוצי |
חידוש ההגשמה – הקמת תנועת הבוגרים

באמצע שנות ה-80 פקד את מדינת ישראל משבר כלכלי חריף אשר הוביל את הקיבוצים, כמו את המגזר היצרני כולו, להזדקק להלוואות גדולות. בשנים שבאו אחריו נכנסו הקיבוצים, ובתוכם גם קיבוצי אשר הקימו בוגרי השומר הצעיר, למשבר ערכי עמוק, אשר ממשיך עד ימינו. המשבר הכלכלי הפך למשבר כולל ודחף קיבוצים רבים לבחור בתהליכי הפרטה אשר מובילים לפירוק הסולידריות, השיתוף והשוויון – שלושה מרכיבים שייחדו ובנו את הקיבוץ השומרי כיעד ההגשמה הבלעדי עבור בוגרי תנועת השומר הצעיר.
בסוף שנות ה-90, אחרי שנים של אובדן דרך חינוכית והצטמצמות גדולה באחוזי ההגשמה בקיבוצים, החל תהליך פנימי בתוך תנועת השומר הצעיר של חידוש מסלול ההגשמה. הגרעינים הבוגרים, שבעבר הופנו להשלים בקיבוצים, ביקשו עכשיו דרך חדשה והקימו קומונות שיתופיות בעלות אופן שיתופי-משימתי.
במאי 2001 התקיימה בגבעת חביבה הוועידה הארצית ה-10 בנושא "חזון שומרי". הוועידה סימלה את תחילת היציאה של התנועה מהמשבר המתמשך שפקד אותה ובה הוגדר מחדש החזון בנוגע לשלושת ערכי הליבה – ציונות, סוציאליזם ואחוות עמים. הוועידה גם הגדירה את עצמה מחדש כ'תנועת חיים' והחליטה על חידוש מסלולי ההגשמה. בנוסף, הוועידה הגדירה את קיבוץ פלך כיעד הגשמה וכקיבוץ הבוגרים הראשון של 'תנועת החיים'.
בהמשך השנים התגבש תהליך ההגשמה השומרי המחודש וקמה 'תנועת הבוגרים' של השומר הצעיר. תנועת הבוגרים של השומר הצעיר היא תנועה ציונית-חברתית-חלוצית המונה כ-300 חברים הפרושים בעשרות נקודות ברחבי הארץ. התנועה פועלת למען חברה ישראלית צודקת, שוחרת שלום ובעלת אופי יהודי ודמוקרטי ולטיפוח מבנים שיתופיים חדשים בעת הזו.
אנשי התנועה חברים בקבוצות ובקיבוצי מחנכים הפרושים ב-11 מוקדים ברחבי הארץ, מאשקלון בדרום ועד קיבוץ פלך בצפון. רובם ככולם צמחו כחניכים בתנועת הנוער, התגבשו יחד במסלול חוות ההכשרה בשנת השירות ובשירות משמעותי בנח"ל, ועם שחרורם מהצבא בחרו להצטרף לתנועת הבוגרים ולהגשים אורח חיים חלוצי בחברה הישראלית.
התנועה מפעילה מסגרות חינוכיות רבות ברחבי הארץ, המשמשות במה למפגש עם עשרות אלפי בני נוער ומבוגרים. פעילויותינו מתקיימות במסגרת תנועת הנוער, בתי ספר, פנימיות, מרכזים לנוער עולה ונוער בסיכון, מרכזי הדרכה באתרי מורשת ומוזיאונים, סמינרים לבתי ספר בנושאי מנהיגות, צדק חברתי ויהדות פלורליסטית, מפגשי קבוצות של בני נוער יהודים וערבים ועוד. חברי בוגרי התנועה רואים בשוויון ערך האדם בסיס לחיים משותפים בהם יכול כל אדם לבטא את עצמו מתוך מחויבות לאושרו של הזולת.
ראו גם

הקיבוץ הארצי
תנועת הבוגרים של השומר הצעיר
בוגרי השומר הצעיר
לקריאה נוספת > ספרים

בשנים 1998–2018 התקיים פרויקט מחקרי שעסק בחקר "השומר הצעיר" כתנועת נוער ציונית-חלוצית בפולין ובגליציה. במסגרת פרויקט זה פורסמו שישה ספרים:
מתתיהו מינץ, חבלי נעורים, התנועה השומרית, 1911–1921.
צבי לם, המשנה החינוכית של השומר הצעיר.
דוד זית, האוטופיה השומרית, השומר הצעיר בפולין, 1921–1931.
אלי צור, לפני בוא האפלה – השומר הצעיר בפולין ובגליציה, 1930–1940, הוצאת מכון בן-גוריון ואוניברסיטת הנגב.
רות בראודה, ממשפחת יערי לא נשאר איש, שבע השנים של "השומר הצעיר" הפולני 1939–1946.
אלי צור, לבלוב אחרון, השומר הצעיר בפולין בשנים 1944–1950. הוצאת יד ושם, 2018.
אביהו רונן, הייני בורנשטיין, ז'אנין (לבנה) פרנק, רונן הרן (עורכים), מכתבים בזמנים אפלים, התכתבות בין אנשי השומר הצעיר באירופה הכבושה ומרכז הקשר בשווייץ, 1942–1945. כרך א': פולין וסלובקיה. כרך ב': הונגריה צרפת ובלגיה. הוצאת מורשת, 2019
עומר עינב, נישאר פה לעולם, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2022
אלי צור (עורך), ראשית התנועה העולמית "השומר הצעיר", מקורות לחקר תולדות "השומר הצעיר", גבעת חביבה: מרכז תיעוד וחקר של השומר הצעיר, 1997.
ישראל גוטמן, מרד הנצורים, הוצאת מורשת בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ'.
הערות שוליים

↑  ירדן סקופ, תנועות הנוער 2015: בני עקיבא והנוער העובד מתחזקות, הצופים - התנועה הגדולה ביותר, באתר הארץ, 29 בפברואר 2016
↑  ראשיתה של הסתדרות "השומר", ספר השומר הצעיר, א, עמ' 28-26.
↑  על "השומר קדימה" באתר יד ושם
↑  יד יערי יום יום: מצעד השומריות
↑  הזמן הירוק, 15.2.2018, עמ' 18, במסגרת.
| תנועות נוער וארגוני נוער בישראל |
| --- | --- | --- |
| אינם מזוהים פוליטית | אור לחינוך • אות הנוער • אחריי! • איגי • ארגון הצופים הערביים • האיחוד החקלאי • המכבי הצעיר • הנוער הדרוזי • הצופים הדרוזים • הצופים העבריים • הצופים הערבים האורתודוקסים • הצופים הערבים הקתוליים • התאחדות הצופים והצופות בישראל • התנועה החדשה • כנפיים של קרמבו • LEAD • נוער חובב תנ"ך • צופי בתי הספר הערביים והדרוזים • שומרי המפרץ |  |
| מזוהים עם השמאל הפוליטי | אג'יאל • בני המושבים • ברית הנוער הקומוניסטי הישראלי • המחנות העולים • הנוער העובד והלומד • הנוער הערבי החלוצי • השומר הצעיר • נוער הדמוקרטים • סדאקה רעות |  |
| מזוהים עם המרכז הפוליטי | נוער יש עתיד • נוער המחנה הממלכתי |  |
| מזוהים עם הימין הפוליטי | ההנהגה הצעירה באיחוד הלאומי‏ • הנוער הלאומי בית"ר • הנוער הציוני • נוער הליכוד |  |
| תנועות נוער דתיות | אריאל • בני עקיבא • הנוער הדתי העובד והלומד • נוע"ם • נוער תל"ם • עדת הצופים • עוז • עזרא |  |
| תנועות נוער חרדיות | אור ישראלי • בנות בתיה • היכלי ענ"ג • פרחי הדגל • נוער חב"ד • צבאות השם |  |
| ארגוני נוער השייכים לגופים ממסדיים | גדנ"ע • גדנ"ע אוויר • חוגי סיירות • מועצת התלמידים והנוער הארצית • מועצת תנועות הנוער בישראל • נוער מד"א • צופי אש |  |
| תנועות נוער שנסגרו | בית"ר • הצבעים שלנו • התנועה המאוחדת • טלנוער • נוער התחיה • נוער לנוער • עליית הנוער • צמרת• נוער העבודה • נוער מרצ |  |
| מושגי יסוד בהדרכה | חניך • מדריך נוער • בוגר • רכז • קבוצה • פעולה • מערך פעולות • גיבוש • הנהגת נוער • מתודיקה בהדרכה • מקורות ההשפעה של המדריך  • קורס הדרכה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007256697005171  GND: 4293365-1  LCCN: n78023533  NKC: ko2004218659  VIAF: 297021416   WorldCat (עם VIAF): 297021416 
הקן בעיר דומברובה, פולין. בתמונה מפקד שומרי ליד הקן

קן השומר הצעיר בפתח תקווה
השומריה השנייה 1949
סמל השומר הצעיר עד 2013
סמל השומר הצעיר הנוכחי
סמלי טיולים וסמינרים נעוצים בכיס החולצה השומרית, בעוד שסמל הבוגרים נעוץ שתי אצבעות מעליו, וסיכת ההדרכה בדש הצווארון
עשרת דיברות השומר הצעיר בגבעת חביבה
הדיבר הראשון בעיצובו של שרגא וייל, 1946
מיה דגן

| --- | --- |

דגן, 2013
 לידה:  26 באוקטובר 1975  (בת 49) בני ברק, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1995
 עיסוק:  שחקנית, מדבבת, זמרת, קומיקאית
 מקום לימודים:  בית צבי 
 בן או בת זוג:  יוסי מרשק (2004–2006) 
 פרסים והוקרה:  פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר (2010) פרס התיאטרון הישראלי כשחקנית המבטיחה של השנה (2001) פרס ראש עיריית תל אביב - יפו ע"ש אברהם יוסף כשחקנית מצטיינת (2021)
 פרופיל ב-IMDb
 
מיה דגן (נולדה ב-26 באוקטובר 1975) היא שחקנית, קומיקאית, מדבבת, וזמרת ישראלית. זכתה פעמיים בפרס התיאטרון הישראלי ופעם אחת בפרס אופיר.
מיה דגן, עד קצה הקשת (2021)
ביוגרפיה

דגן נולדה וגדלה בבני ברק, לציפי ואיציק דגן. למדה בבית הספר היסודי "רמז" בבני ברק. במהלך שירותה הצבאי שירתה בלהקת הנח"ל ובתיאטרון צה"ל.
קריירה > בתיאטרון

למדה בבית הספר למשחק בית צבי, במסגרתו השתתפה במספר הצגות. כמו כן שיחקה בתיאטרון הספרייה בהצגות "אחים בדם", "יוסף וכותונת הפסים", "קיץ אחרון", "עד התביעה", "הגנרל של השטן", "הפלייבוי של עולם המערב" ו"ערב שירי אנדרו לויד וובר". בהמשך, הצטרפה לתיאטרון בית ליסין והשתתפה בהצגות "טוב", "עשו עלייך פעם סרט?", "פיאף", ו"מכתב לנועה" מאת גורן אגמון עליה קיבלה את פרס התיאטרון הישראלי כשחקנית המבטיחה לשנת 2001.
ב-2008 הופיעה במחזמר "מייק", המבוסס על חייו של הזמר מייק ברנט. באוקטובר 2010 זכתה בפרס השחקנית המצטיינת מטעם הקרן לעידוד מצוינות של תיאטרון בית ליסין לעונה החולפת. ב-2015 גילמה את דמותה של מגי, במחזה "חתולה על גג פח לוהט", ולאחר מכן את תפקידה של קתרינה ב"אילוף הסוררת". ב-2016 עזבה את תיאטרון בית ליסין והצטרפה לתיאטרון הקאמרי, שם גילמה את התפקיד הראשי במחזמר "מצחיקונת" בבימויו של צדי צרפתי, תפקיד עליו זכתה בפעם השנייה בפרס התיאטרון הישראלי, בקטגוריה "שחקנית בתפקיד ראשי במחזמר". ב-2018 גילמה בתיאטרון הקאמרי את תפקיד קאסי במחזמר שורת המקהלה, שוב בבימויו של צדי צרפתי. ב-2019 החלה לגלם בתיאטרון הקאמרי את התפקיד הראשי במחזה "הריון" מאת עדנה מזי"א בבימויו של עמרי ניצן. בשנת 2021 החלה לשחק את ג'ודי גארלנד במחזה המוזיקלי "עד קצה הקשת" בתיאטרון הקאמרי.
קריירה > בטלוויזיה ובקולנוע

בשנת 2000 החלה דגן להשתתף בתוכנית ההומור הטלוויזיונית "דומינו" ששודרה בערוץ 2, לצדם של קומיקאים שונים. בהמשך, כתבה יחד עם עדי אשכנזי את מופע הסטנד-אפ של אשכנזי, שבו הופיעה בתיאטרון "צוותא". בשנת 2004 השתתפה דגן בשתי עונות של תוכנית הטלוויזיה "השיר שלנו" ששודרה ביס ובערוץ 2, שם גילמה את דמותה של מיקי אפלבוים. ובעונה השלישית שיחקה בתפקיד עצמה. בסוף שנת 2004 היא נבחרה לגלם את דמותה של "ולמה קלי" בהצגת התיאטרון "שיקגו". באותה שנה הנחתה את טקס פרס התיאטרון הישראלי. כמו כן, הופיעה באותה שנה בתוכנית הילדים "ג'ונגל" בערוץ ניקלודיאון.
בשנים 2005 ו-2006 הופיעה בסדרה "אמא'לה" בערוץ 2. באותה שנה שיחקה במחזמר "ברנשים וחתיכות" בתיאטרון בית ליסין. בנוסף, התארחה כמה פעמים בתוכנית "מה זה השטויות האלה?" של חברתה, עדי אשכנזי. כמו כן השתתפה באופן קבוע בתוכנית הבידור "מועדון לילה" בערוץ 2 (עונות 1–2). במקביל, השתתפה בתוכנית הקומית "גומרות הולכות", ובסדרה "האקס המיתולוגי", שאף הן שודרו בערוץ 2.
בשנת 2006 דיבבה דמויות שונות בסרטים "מכוניות", "מטור ואור הרפאים" ו"הארי פוטר ומסדר עוף החול". בשנת 2007 גילמה את תמרה בסרט "אבידות ומציאות" שהופק גם כסדרת טלוויזיה. בשנת 2009 הופיעה במיני-סדרה "תמיד אותו חלום" בערוץ HOT3. השתתפה במספר תוכניות הומור ביניהן "הספסל האחורי" ו"שבוע סוף!". במקביל, שיחקה בעונה השלישית והאחרונה של הסדרה "האלופה", כמגישת תוכנית ספורט. ב-2010 שיחקה בסרטו של אבי נשר "פעם הייתי" בתפקיד ניצולת שואה. על משחקה בסרט זכתה בפרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר לשנת 2010. במהלך אותה שנה, שודרה בערוץ 10 הסדרה "מתלהבת", בה שיחקה דגן בתפקיד ראשי.
בשנת 2011 גילמה בסדרת הילדים "החולמים" את נעמי, מנהלת המוזיאון ואמא של דני. ב-2011 שיחקה במחזמר "אחים בדם". בשנת 2013 שיחקה דגן בסדרה "אמא ואבאז" ששודרה בערוץ HOT3. בשנת 2014 השתתפה בקליפ השיר "Everybody Needs a Man" של עופר ניסים ומאיה סימנטוב.
באוקטובר 2015 החלה לשחק בסדרה הקומית "מריו" בערוץ הילדים ב-Yes, בתפקיד ראשי. באותה שנה הצטרפה להגשת תוכנית הבוקר ברדיו תל אביב (עד סיום שידוריה ב-2019). ב-2014 שיחקה בסרטו של רפאל נג'ארי "מעל הגבעה". באותה שנה הצטלמה לסרט "קאפו בירושלים" בבימויו של אורי ברבש, בתפקיד ראשי. הסרט יצא לאקרנים ב-2016. בשנת 2018 השתתפה כשופטת בתוכנית הכישרונות "גוט טאלנט ישראל" של רשת 13. משתתפת גם בסדרה השבועית "יש לה את זה" שמשודרת בערוץ קשת 12, בתפקיד ורד סוויסה מנהלת רשת של סופרמרקטים.
בשנת 2018 השתתפה בסרטו של אבי נשר, "סיפור אחר", בתפקיד טלי. החל משנת 2019 מיה דגן משתתפת בפאנל של התוכנית "מועדון לילה" בערוץ 12.
בשנת 2020 שיחקה בסדרת הדרמה המשטרתית "מנאייכ" כרונית מיינצר - סגנית ראש מח"ש.
בשנת 2021 שיחקה בסדרת הדרמה הקומית "המפקדת" את מפקדת בסיס הטירונים. כמו כן שיחקה באותה שנה בסדרה "שקשוקה" בכאן חינוכית. כמו כן מככבת לצד ישראל קטורזה בסדרה חדשה בקשת 12 בשם "מה שבע", יחד עם בתה. בנוסף התארחה בסדרה "אבא מטפלת" לצד בתה.
בשנת 2022 משחקת בהצגה של ארז דריגס "שיפוצים" בתיאטרון בית לסין לצד שלומי טפיארו.
בשנת 2023 השתתפה בעונה השביעית של תוכנית המציאות "בואו לאכול איתי" המשודרת בכאן 11.
במאי 2024 עלתה סדרת הדרמת מתח "האיש שרצה לדעת הכל" בכאן 11, בה שיחקה את העיתונאית גילי שטרן.
חיים אישיים

בשנים 2004–2006 הייתה נשואה לשחקן יוסי מרשק.
משנת 2012 נמצאת בזוגיות עם ערן פפר, גרוש ואב לשניים, אחיו של השחקן אורי פפר. בשנת 2013 נולדה לשניים בת.
ב-2022 התראיינה וסיפרה על התמכרותה לאלכוהול מגיל הנעורים, ועל הגמילה ממנו.
מתגוררת בשכונת נווה צדק בתל אביב.
דיסקוגרפיה

השיר שלנו, הפסקול - אלבום כפול יחד עם כוכבי "השיר שלנו" (2005)
הערות שוליים

↑   מיכאל הנדלזלץ, "מצחיקונת": מיה דגן היא בהחלט כוכבת-על, באתר הארץ, 8 בדצמבר 2016
↑  פרס אופיר לסרט "הממונה על משאבי אנוש", באתר ynet, 21 בספטמבר 2010
↑   Offer Nissim feat Maya Simantov Everybody Needs A Man, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 03:41)
↑  קיץ ברבנר, ‏"אולי אשים קלונקס באוכל?": מיה דגן מגיעה ל"בואו לאכול איתי", באתר מעריב אונליין, 10 ביולי 2023
↑  מערכת וואלה!‏, אמא ואבא: מיה דגן ילדה בת ראשונה, באתר וואלה, 26 באוגוסט 2013
↑  רתם איזק, מיה דגן: "ההתמכרות שלי לאלכוהול התחילה בגיל 12, אז עוד לא ידעו לקרוא לזה בשם", באתר ynet, 8 באפריל 2022
| פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2010 | ריטה זוהר (1990) • דפנה רכטר (1991) • ענת וקסמן (1992) • חגית דסברג (1993) • רונית אלקבץ (1994) • חנה אזולאי-הספרי (1995) • לוסי דובינצ'יק (1996) • אסתי זקהיים (1997) • דפנה רכטר (1998) • אוולין קפלון (1999) • טינקרבל (2000) • רונית אלקבץ (2001) • אורלי זילברשץ (2002) • איילת זורר (2003) • דאנה איבגי (2004) • סיגלית פוקס (2005) • אסי לוי (2006) • רונית אלקבץ (2007) • היאם עבאס (2008) • עירית קפלן (2009) • מיה דגן (2010) |  |
| 2011 ואילך | אוולין הגואל (2011) • הדס ירון (2012) • סיון לוי (2013) • דאנה איבגי (2014) • מורן רוזנבלט (2015) • נועה קולר (2016) • שאדן קנבורה (2017) • שרה אדלר (2018) • לירון בן-שלוש (2019) • אלונה איב (2020) • ג'ונא סולימאן (2021) • ריטה שוקרון (2022) • ריימונד אמסלם (2023) • ליה אללוף (2024) |  |
קליסטניקס

פלאנק על כדור כוח
קליסטניקס (או אימון כנגד משקל גוף) היא פעילות גופנית שמשתמשת במשקל הגוף של האדם (ולא במשקל חיצוני) ובמכשירים פשוטים לאימון כוח, גמישות, שיווי משקל וקואורדינציה, ולשיפור הבריאות הכללית.
אטימולוגיה והיסטוריה

מקור השם "קליסטניקס" מהמילים היווניות "קאלוס" שפירושה "יופי", ו"סטנוס" שפירושה "כוח".
באנגלית, הופיע המונח לראשונה בספר Watson's Manual of Calisthenics: A" Systematic Drill-Book Without Apparatus, for Schools, Families, and Gymnasiums. With Music to Accompany the Exercises", משנת 1827, מאת ג'יימס מדיסון ווטסון.
הקליסטניקס צמח בתחילת המאה ה-19 מעבודתם של הגרמנים פרידריך לודוויג יאן ואדולף שפיס(אנ') והודגש במיוחד על ידי פר הנריק לינג(אנ') משוודיה כחשוב בחינוך לנשים. בארצות הברית, תמכה קתרין ביצ'ר(אנ') בקליסטניקס, וכתבה את הספר "Physiology and Calisthenics for Schools and Families" (1857). ביצ'ר קידמה את הקליסטניקס כמיועד לנשים בלבד, אך במהרה הוא הפך לפעילות לשני המינים.
היתרונות הבריאותיים של תרגילי הקליסטניקס זכו להכרה כללית בתחילת המאה ה-20, ובתי ספר יסודיים ותיכוניים ברחבי העולם המערבי החלו ללמד את הקליסטניקס כחלק מהחינוך הספורטיבי השוטף.
בנוסף, גם באימוני כושר לצבאות שונים ברחבי העולם נעשה שימוש בקליסטניקס.
בשנת 2011 התקיימה בריגה אליפות העולם הראשונה בקליסטניקס, על ידי עמותת WSWCF (World Street Workout & Calisthenics federation) המקדמת את נושא הקליסטניקס ואימון הרחוב ברחבי העולם, ומאז היא מתקיימת בכל שנה.
מאפיינים

שיטת הקליסטניקס מתאפיינת בתרגילי משקל גוף, המבוצעים בדרגות שונות של עצימות(אנ') וקצב, ללא מכשירים או בעזרת מכשירים פשוטים כמו טבעות ומוטות. התרגילים כוללים תנועות כמו כיפוף, מתיחה, פיתול, נדנוד, בעיטה וקפיצה, שכיבות סמיכה, כפיפות בטן ומתח.
חלק מהותי בשיטה הוא ההקפדה על טכניקה מדויקת בביצוע התרגילים, ושימוש בגרסאות שונות לאותו התרגיל בכדי להגדיל את העצימות ולהפחית את מספר החזרות הנדרש.
תרגילי קליסטניקס בונים כוח, גמישות, שיווי משקל וקואורדינציה, ומשפרים את בריאות הגוף הכללית על ידי הפעלת עומסים מדודים וקבועים על מערכות הלב וכלי הדם.
קליסטניקס יכול לשמש גם לפיתוח גוף וכחימום לאימון מאומץ יותר או לפעילות פיזית מאומצת.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

ניתן להתאמן בקליסטניקס כמעט בכל מקום, כיון שהוא כמעט ולא דורש ציוד.
סיכון קטן יותר לפציעה ביחס לאימון עם משקולות.
במחקר שנערך על שכיבות סמיכה מול לחיצת חזה(אנ'), נמצא שקליסטניקס משפר את ביצועי הכוח יותר מאשר אימון כנגד משקל חיצוני.
יתרונות וחסרונות > חסרונות

יש צורך לשנות את התרגילים בהתאם לרמת המתאמן על מנת להעלות את רמת העומס (לדוגמה לעבור משכיבות סמיכה בשתי ידיים לשכיבות סמיכה על יד אחת), או לחלופין לבצע חזרות רבות על כל תרגיל.
ברמה מסוימת קיימת "תקרה עליונה" ליכולת להגדיל את עצימות התרגילים על ידי משקל הגוף בלבד.
עודף משקל עלול להקשות באימוני משקל גוף ובהתקדמות, שכן ככל שגוף המתאמן כבד יותר קשה לו יותר להרים את עצמו.
ראו גם

אימון רחוב
לקריאה נוספת

הספר Watson's Manual of Calisthenics: A Systematic Drill-Book Without Apparatus, for Schools, Families, and Gymnasiums. With Music to Accompany the מאת ג'יימס מדיסון ווטסון. (להורדה דרך ספריית הקונגרס).