מידות שהתורה נדרשת בהן
הערות שוליים

↑  הרמב"ם, ספר המצוות, השורש השני. בפירושים המקובלים ההלכה קודמת למדרש, כי ההלכה נתקבלה בתור פירוש לכתוב, וחכמים מצאו סמך בתורה על ידי הקשים ודרשות לאותה קבלה, שפשטות הכתוב בלבד אינה מחייבת אותה; בדקדוקים המדרש קודם להלכה, שבאמצעות המידות והמדרש, המסורים מסיני, יצרו את ההלכה (על פי הרב משה אוסטרובסקי).
↑  "כשנתן הקב"ה תורה לישראל לא ניתנה להן אלא כחיטים להוציא מהן סולת, וכפשתן להוציא ממנו בגד. ניתנה בכלל ופרט, ובפרט וכלל, וכלל ופרט וכלל" (סדר אליהו זוטא, פרק ב). "במתניתין תנא אלף ושבע מאות קלין וחמורין וגזירות שוות ודקדוקי סופרים נשתכחו בימי אבלו של משה. א"ר אבהו אעפ"כ החזירן עתניאל בן קנז מתוך פלפולו" (תלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף טז, עמוד א).
↑  במבוא לספרו "קרבן אהרן"
↑  חיים הירשנזון, בירורי המדות, חלק א, ע' 12
↑  ספרא ברייתא דרבי ישמעאל פרשה א פרק א אות ז, תוספתא סנהדרין פרק ז הלכה יא
↑  ספרא ברייתא דרבי ישמעאל שלוש עשרה מידות.
↑  ילקוט שמעוני, תורה כ; תורה צב; תורה תתקמב
↑  משה צוקר, "לפתרון בעיית ל"ב מדות ו'משנת ר' אליעזר'", PAAJR 23 ‏(1954), עמ' א'–ל"ט. לדבריו, ברייתא זו לא נכתבה לפני שלהי המאה ה-10, ולדעתו היא עיבוד של מ"ט מידות שכתב ר' שמואל בן חפני בפירושו לתורה.
↑  רשימה מלאה של מעל 50 מידות ניתן למצוא באנציקלופדיה תלמודית ערך מדות (ללא י').
↑  העמק דבר ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק י"ח
↑  רבי שמשון מקינון בספר הכריתות נתיבות עולם.
↑  רבינו הלל בן אליקים כתב בפירושו לספרא: "הלל הזקן דרש שבע מדות ובכללן איתנהו כלהו י"ג מדות, ואתא ר' ישמעאל ופרשינהו בהדיא לכלהו י"ג מדות"
↑  חיים הירשנזון, בירורי המדות, חלק א, ע' 37
↑  תוספתא סנהדרין פרק ז סוף הלכה ה
↑  תלמוד בבלי פסחים ס"ו ע"א; תלמוד ירושלמי מסכת פסחים, פרק ו, הלכה א.
↑  בברייתא דרבי ישמעאל מפורטות 16 מידות. חכמים נחלקו מהן 13 המידות בהן התורה נדרשת. הראב"ד אמר כלל: כל מדה שאין דינה משתנה מחברתה נחשבת עמה למדה אחת.
↑  פרשת ויקרא – יג מדות פרק א
↑  משנה, מסכת פסחים, פרק ו', משנה ב' ורבים נוספים).
↑  משנה, מסכת בבא קמא, פרק ב', משנה ה', ומקורות רבים נוספים.
↑  מסכת שבת, דף צ"ו, עמוד ב'
↑  מסכת פסחים, דף ס"ו, עמוד א', ועוד מקורות.
↑  ילקוט שמעוני שמות, פרק יג, רמז רכה
↑  ספר ויקרא, פרק א', פסוק ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ד', עמוד ב'
↑  ספר במדבר, פרק ו', פסוק י"ז
↑  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ט'
↑  תלמוד בבלי, מסכת נזיר, דף ל"ה, עמוד ב'.
↑  מדרש תנחומא פרשת בא, פרק י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ו, עמוד א'
↑  ראו תוספתא שבועות פרק א הלכה ד.
↑  מידות הדרש: רבי עקיבא ורבי ישמעאל, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
↑  רש"י על מסכת סנהדרין, דף מ"ו, עמוד א'
↑  תוס' שבועות דף ה עמוד א
↑  וכן אמר רבי יהודה בן קָלוֹנִימוּס משפיירא: "כל שאר המידות אינן תלויות בסברא אלא מפי הקבלה, חוץ מקל וחומר" (יחוסי תנאים ואמוראים)
↑  מסכת סוכה, דף ל"א, עמוד א' רש"י ד"ה לא מקשינן ותוספות ד"ה ור"י.
| מידות שהתורה נדרשת בהן |
| --- | --- | --- |
| שבע מידות של הלל הזקן | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • כיוצא בו במקום אחר • דבר הלמד מעניינו |  |
| שלש עשרה מידות של רבי ישמעאל | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • פרט וכלל • כלל ופרט וכלל • כלל שהוא צריך לפרט • פרט שהוא צריך לכלל • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד • דבר שהיה בכלל ויצא לטעון טעון אחר שהוא כעניינו • יצא לדון בדבר חדש • דבר הלמד מעניינו • דבר הלמד מסופו • שני כתובים המכחישים זה את זה |  |
| שלשים ושתים מידות של רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי | ריבוי • מיעוט • ריבוי אחר ריבוי • מיעוט אחר מיעוט • קל וחומר מפורש • קל וחומר סתום • גזרה שווה • בניין אב • דרך קצרה • דבר שהוא שנוי • מחבור שנחלק • דבר שבא ללמד ונמצא למד • דבר שאחריו מעשה והוא פרטו של ראשון • דבר גדול שנתלה בקטן הימנו • שני כתובים המכחישים זה את זה • דבר שהוא מיוחד במקומו • דבר שאינו מתפרש במקומו ומתפרש במקום אחר • דבר שנאמר במקצת והוא נוהג בכל • דבר שנאמר בזה והוא הדין בחברו • דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו • דבר שהוקש לשתי מידות • דבר שחברו מוכיח עליו • דבר שהוא מוכיח על חברו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על עצמו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על חברו • משל • לשון נופל על לשון • נגד • גימטריה • נוטריקון • מוקדם שהוא מאוחר בעניין • מוקדם שהוא מאוחר בפרשיות |  |