stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פראנקוס
הפזורה הפרנקית > סלוניקי

בתחילת המאה ה-16 היגרו סוחרים עשירים מאיטליה אל סלוניקי שביוון, והתחילו את פיתוח התעשייה בעיר בהקמת תשתית תאורה, ביצור ובהפצת גז טבעי, בפיתוח אמצעי תחבורה, טחנות מים, שסייעו לייצור הטקסטיל, יסדו בתי חרושת, בתי חולים ובתי ספר, ותקעו יתד בתעשיית הטבק ובקידום התיעוש והמודרניזציה של העיר.
בלטו ביניהם משפחות אלאטיני, מודיאנו, פרננדס-דיאס ופרירה.
זולת היהודים התושבים ילידי הארץ נמצאו עוד שמה מארצות אחרות הנקראים בשם " פראנקען" (פראנקוס) ועומדים תחת מחסה צירי ממלכות הארצות אשר באו משם. הפראנקען האלה שונים המה מילידי הארץ במעשיהם ובמנהגיהם. כמה מהם שולחים את בניהם לצרפת ואיטאליען (איטליה) ללמוד שמה חכמות ומדעים.
בשנת תרמ"ז (1887) תיאר סופר צרפתי לא יהודי שביקר בעיר את התושבים היהודים בסלוניקי, את ההגירה האיטלקית ואת משפחות הגבירים:
מתוך 130 אלף תושבים יש פה בערך 70 אלף יהודים. אינני חושב שנמצא כמספר הזה אפילו בירושלים. בשום מקום בעולם אין היהודים מרגישים את עצמם כמו בבית יותר מאשר כאן. הם מבכרים את שלטון הטורקים על ממשלת הנוצרים.. רובם מדברים ספרדית עתיקה שהייתה שפת אבותיהם. מצבם הכלכלי הפורח באופן יחסי מושך לכאן גם מהגרים מאיטליה. ראיתי את היהודים בחנויות שלהם, ברחובות, בנמל, במשרדי הסוכנויות... יש להם מן הליכה חופשית שכזאת... היהודים מתעסקים בכל העבודות, ממלאכת כפיים ועד התפקידים המנהליים הגבוהים ביותר, סבלים, מתורגמנים ופקידים מתווכים ובנקאים. השמות אלאטיני ומודיאנו ידועים גם במארסיליה, פריס ובלונדון לא פחות מאשר בים האגאי. על יד השוק הישן נמצא הארמון הנהדר של מודיאנו..הסוחרים הגדולים הם בעלי צדקה..
הפראנקוס בסלוניקי התגוררו בשתי שכונות אריסטוקרטיות: "לאס קמפניאס" ובשכונה הפרנקית, מקצתם בנו לעצמם בתי פאר ואחוזות מחוץ לעיר.
הפזורה הפרנקית > תוניס

בתוניס היו הפראנקוס רובם ככולם יוצאי העיר ליבורנו שבאיטליה וכונו 'ליבורנזים' או 'גראנה'. הקהילה נוסדה בשנת 1710 (הת"ע).
לסוחרים יוצאי ליבורנו היה תחום מיוחד בנמל תוניסיה, עם רציפים משלהם, ואף המכס היה נותן להם שירות מיוחד. לסוחרים יוצאי ליבורנו היה זיכיון למסחר עם ארצות הלבנט וקשרי מסחר הדוקים עם נמלי אירופה, שהיו חשובים לשליטים המקומיים. לפי עדות הקונסול הצרפתי בתוניס סאן ז'ארוון (1733) חשו היהודים הליבורנזים ניכור כלפי היהודים המקומיים. לאחר שנים ספורות הגיעו הקהילות להבנה ושיתוף פעולה בכל הנוגע ליחסי דת וכלכלה.
ב-1738 מונה יצחק לומברוזו שהיה בן לקהילת הגראנה, לרב ראשי של תוניס.
ב-1944 ביטל הממשל את קיומו של ק"ק פורטוגזים אליו השתייכו היהודים הליבורנזים.
הפזורה הפרנקית > חלב

בתחילת המאה ה-18 השתקעו בחלב יהודים מצרפת ואיטליה, סוחרים עשירים שסחרו בעיקר עם הודו ופרס. יהודים אלו שימשו כנציגי המעצמות המערב אירופאיות, קונסולים, מתורגמנים, בנקאים ודיפלומטים, בלטו ביניהם משפחות פיצ'וטו, בליליוס, לופס וסילוורה.
הפראנקוס בחלב סחרו בעיקר עם ליבורנו, ג'נובה, אמסטרדם ומרסיי.
עם פתיחת תעלת סואץ בשנת 1869 חל פיחות במעמדם של בני הפראנקוס בחלב עקב ירידת מעמדה של העיר כמרכז סחר בינלאומי.
הפזורה הפרנקית > איזמיר

יהודים איטלקים יוצאי ליבורנו התיישבו לראשונה באיזמיר בסוף המאה ה-17, העות'מאנים הגדירו אותם מִסְתַאֲמִין (musta'min), היינו זרים לא מוסלמים. היו להם זכויות מיוחדות והם חיו תחת חסותם של נציגי המעצמות האירופאיות.
הפזורה הפרנקית > איסטנבול

יהודים איטלקים יוצאי ונציה התיישבו בעיר החל מהמאה ה-17. הפראנקוס באיסטנבול ניהלו בנקים, בתי מסחר ובתי חרושת ובראשם משפחת קמונדו אשר בנתה מספר מבנים מפוארים ברחבי העיר ובהם ארמון קמונדו. מרבית היהודים הפרנקים התגוררו ברובע "גלטה".
אחוזות הגבירים

הפראנקוס שחלשו על המערכת הפיננסית והדיפלומטית בערי הנמל לחופי הים התיכון והיו בעלי הון רב, התגוררו בבתי פאר, אחוזות וארמונות, מרבית בתי הפאר נבנו במהלך המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.
בולטים במיוחד, ארמון קמונדו באיסטנבול, אחוזות אלאטיני ומודיאנו בסלוניקי ובית פיצ'וטו בחלב.
אחוזות הגבירים > גלריית תמונות

"ארמון קמונדו" (Kamondo Sarayı) הממוקם על קרן הזהב באיסטנבול.
אחוזת אלאטיני, סלוניקי.
אחוזת מודיאנו, סלוניקי.
וילה יוסף מודיאנו, סלוניקי.
וילה ביאנקה (אנ') (וילה פרננדס-דיאז), סלוניקי.
וילה מורדוך (אנ'), סלוניקי.
וילה נבארו (בו'), סלוניקי.
וילה מורפורגו (בו'), סלוניקי.
ריבוד חברתי וקשרי נישואין

הפראנקוס הקפידו להביא את בניהן ובנותיהן בברית הנישואים עם משפחות איטלקיות וספרדיות-מערביות אחרות או משפחות בעלות ייחוס וממון ואם לא היה בנמצא העדיפו להמתין עד שיימצאו להם בני זוג הולמים. הילדים למשפחות המיוחסות, ובהן משפחות אלאטיני, פרננדס-דיאס, מודיאנו, נברו וקסטלנואובו נישאו בתוך המשפחה, בתוך המעמד החברתי-כלכלי או לילדים למשפחות עשירות ומיוחסות אחרות מהתפוצה או מחוצה לה.
ראו גם

יהדות ליבורנו
יהדות סלוניקי
יהדות חלב
לקריאה נוספת

א' לוצקי, הפרנקוס בחלב והשפעת הקפיטולציות על תושביה היהודים, ירושלים: דפוס מרכז, תש"א.
ירון צור, גבירים ויהודים אחרים במזרח התיכון העות'מאני 1830-1750, מוסד ביאליק, תשע"ז.
ירון הראל, ב'ספינות של אש' למערב, מרכז שז"ר, ירושלים תשס"ג
Deja Vu (שיר של אוליביה רודריגו)

"Deja Vu" (בעברית: "דז'ה וו") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית אוליביה רודריגו. השיר יצא לאור ב-1 באפריל 2021, על ידי חברת התקליטים גפן רקורדס, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלה Sour.
רקע והכרזה

במהלך שנת 2021, הוחתמה רודריגו בחברת התקליטים "גפן רקורדס", וחשפה במקביל כי בכוונתה להוציא מיני-אלבום בשנת 2021, שלבסוף הוקלט כאלבום באורך מלא. בינואר 2021, הוציאה רודריגו את סינגל הבכורה שלה והסינגל הראשון מתוך האלבום, "Drivers License", שנכתב על ידה יחד עם דניאל ניגרו. הוא זכה להצלחה מסחרית בינלאומית, כשבמגזין בילבורד צוין שהשיר הוא אחד הלהיטים "הדומיננטיים ביותר" בהיסטוריה של מצעד הבילבורד הוט 100.
במהלך מרץ של אותה השנה, החלה רודריגו להסיר מחשבון האינסטגרם שלה את התמונות הישנות שהעלתה, ופרסמה טיזרים שונים שהועלו גם במדיות חברתיות נוספות. ב-1 באפריל, יצא לאור השיר "Deja Vu". באותו הפרסום הרגיעה רודריגו את מעריציה שההכרזה איננה בדיחה של אחד באפריל, וחשפה את עטיפת הסינגל. רודריגו פרסמה מספר קטעים מתוך הווידאו קליפ הרשמי של השיר, הכוללים פריימים של גלידה, עננים ומכונית הנוסעת לאורך האוקיינוס. בראיון לחדשות MTV, רודריגו הצהירה כי השיר "בהחלט לא דומה ל-'Drivers Licens'", והייתה נרגשת מהקהל שלה שציפה לאספקט אחר של עשייתה. בראיון למגזין רולינג סטון, רודריגו סיפרה כי הסינגל "Deja Vu", הושפע מהשיר "Cruel Summer", מאלבום האולפן השביעי של הזמרת טיילור סוויפט, Lover. בעקבות הריאיון, רודריגו נאלצה לתת מחצית מהתמלוגים על כתיבת השיר לסוויפט, ג'ק אנטונוף וסנט וינסנט, שכתבו את "Cruel Summer".
הרכב

מילות השיר "Deja Vu", מופנות לבן זוגה לשעבר של רודריגו שכעת מנהל מערכת יחסים אחרת. בשיר מוזכרים דברים שנהגו לעשות יחד כזוג, כמו לנסוע לאורך חופי קליפורניה, לאכול גלידת תות, לצפות בשידורים חוזרים של התוכנית "Glee" ולהאזין לשיר "Uptown Girl", של בילי ג'ואל.
בתחילת תהליך יצירת השיר, רודריגו ודן ניגרו עבדו על שיר עצוב שלא הלך לכיוון שהם קיוו. עם זאת, לרודריגו הייתה שורה בטלפון שלה ששינתה את הכיוון של כתיבת השיר. השורה הייתה, "When she’s with you, do you get déjà vu?" (בעברית: "כשהיא איתך, האם אתה מקבל דז'ה וו?"). רודריגו הוקסמה מהמושג דז'ה וו ורצתה לשלב אותו בשיר. רודריגו ציינה שהיא קיבלה השראה מהסגנון הווקאלי האנרגטי והאמוציונלי ב-"Cruel Summer", ושהיא רצתה לשלב אווירה דומה ב"Deja Vu".
ביקורת

מבקרי ואתרי מוזיקה רבים הפנו ביקורות חיוביות ומעורבות כלפי השיר. רבים מתוכם טענו כי הוא מזכיר באופן מובהק את "Cruel Summer" מ-Lover של הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט.
מגזין Complex דירג את השיר במקום ה-10 ברשימת ״50 השירים הטובים ביותר לשנת 2021 (עד כה)״.
The A.V. Club כתבו כי השיר הוא שיר פרידה נוצץ בהשראת רדיוהד.
ביקורת > רשימות ודירוגים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | כל שיר ב"Sour" של אוליביה רודריגו מדורג: בחירות המבקרים | 6 |  |
| Vice | דירוג סופי של Sour של אוליביה רודריגו | 1 |  |
| Insider | הדירוג הסופי של השירים ב-Sour של אוליביה רודריגו, שנה לאחר מכן | 2 |  |
| NME | 10 השירים הטובים ביותר של אוליביה רודריגו... מדורגים! | 5 |  |
| The Tab | הדירוג הסופי של כל שיר של אוליביה רודריגו, כולל "Vampire" | 5 |  |
| רולינג סטון | כל שיר של אוליביה רודריגו, מדורג | 1 |  |
הצלחה מסחרית

"Deja Vu" הופיע לראשונה במקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי, ובכך הפך את רודריגו לאמן הראשון אי פעם ששני הסינגלים הראשונים שלו הגיעו לעשרת המקומות הראשונים במצעד ההוט 100. הסינגל הגיע לשיא חדש כשעלה למקום השלישי במצעד לאחר צאת האלבום Sour.
בבריטניה, הסינגל הופיע לראשונה במקום 27 במצעד הסינגלים הבריטי כשבוע לאחר צאתו. לאחר צאת האלבום, השיר הגיע למקום הרביעי במצעד. באירלנד, "Deja Vu"הגיע למקום השני במצעד הסינגלים האירי.
באוסטרליה, "Deja Vu" הגיע למקום 13 כשבוע לאחר צאתו, ואז טיפס למקום השישי כשלושה שבועות לאחר מכן, בכך הפך לשיר השני של רודריגו שנכנס לעשירייה הפותחת במדינה. לאחר צאת האלבום, "Deja Vu" הגיע לשיא חדש כשטיפס למקום השלישי במצעד.
הופעות חיות

רודריגו ביצעה את השיר בטקס נשים במוזיקה של מגזין בילבורד, בו קיבלה את פרס "אשת השנה במוזיקה".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב שלה ב-1 באפריל 2021, ביום צאת הסינגל עצמו. הקליפ בוים על ידי אלי אביטל. בקליפ הופיעה השחקנית האמריקאית טליה ריידר (אנ').
נכון לחודש יוני 2021, צבר הקליפ מעל ל-100 מיליון צפיות.
קרדיטים

כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל.
אוליביה רודריגו – שירה, כתיבה
דן ניגרו – כתיבה, הפקה, הנדסת הקלטה
רנדי מריל – מאסטרינג
מיטש מקארתי – מיקסינג
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 3 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 8 |  |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 25 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 3 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 30 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 2 |  |
|  ארגנטינה | ארגנטינה הוט 100 | 57 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 19 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי | 9 |  |
|  בוליביה | מוניטור לטינו | 6 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 55 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 24 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 33 |  |
|  הונגריה | Rádiós Top 40 | 19 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד מכירות הסינגלים | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הדיגיטליים הבריטי | 26 |  |
|  הרפובליקה הדומיניקנית | מוניטור לטינו | 7 |  |
|  ונצואלה | רקורד ריפורט | 39 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 19 |  |
|  יפן | יפן הוט 100 | 79 |  |
|  לבנון | מצעד 20 העליונים הרשמי של לבנון | 17 |  |
|  לטביה | לטביה טופ 40 | 4 Klausies radio online I EHR.fm - Jaunās paaudzes online radio, www.ehr.fm (בלטבית) |  |
|  ליטא | AGATA | 17 |  |
|  מלזיה | RIM | 3 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 17 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  סינגפור | RIAS | 3 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | 19 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 56 |  |
|  פוארטו ריקו | מוניטור לטינו | 16 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 5 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 49 |  |
|  פרגוואי | מוניטור לטינו | 10 |  |
|  פרו | מוניטור לטינו | 8 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 10 |  |
|  צרפת | SNEP | 131 |  |
|  קוסטה ריקה | מוניטור לטינו | 11 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 4 |  |
|  קנדה | מצעד השירים הדיגיטליים | 18 |  |
|  קנדה | מצעד האיירפליי (כל הפורמטים) | 50 |  |
|  קנדה | מצעד ההוט AC | 28 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 79 |  |
|  רומניה | מצעד השירים הרומני | 79 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 46 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 35 |  |
מיקומי שיא > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  2021> מדינה |   ‏‏‏  2021> מצעד |   ‏‏‏  2021> מיקום שיא |   ‏‏‏  2021>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 27 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 13 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הפופ | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 23 |  |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי של mako וגלגלצ | 37 |  |
|  ישראל | המצעד הבינלאומי השנתי של וואלה!, אקו 99 וטיקטוק | 12 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 28 |  |
|   ‏‏‏  2022> מדינה |   ‏‏‏  2022> מצעד |   ‏‏‏  2022> מיקום שיא |   ‏‏‏  2022>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 112 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | 6× פלטינה | 420,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 4× פלטינה | 4,000,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | 2× פלטינה | 1,200,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | יהלום | 700,000 |
| מקסיקו (AMPROFON) | 2× פלטינה | 280,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | 3× פלטינה | 90,000 |
| פולין (ZPAV) | זהב | 10,000 |
| פורטוגל (AFP) | פלטינה | 10,000 |
| קנדה (Music Canada) | 2× פלטינה | 160,000 |
| שוודיה (GLF) | זהב | 40,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 6,910,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 1 באפריל 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | גפן רקורדס |  |
| אוסטרליה | 2 באפריל 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | גפן רקורדס |  |
| ארצות הברית | 6 באפריל 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | אינטרסקופ רקורדס |  |
| איטליה | 23 באפריל 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | יוניברסל |  |
עמנואל הכטלינגר

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  17 ביולי 1933 קמפולונג, רומניה
 פטירה:  23 ביוני 2018 (בגיל 84) באר שבע, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  באר שבע
 תאריך עלייה:  1948
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 מספר צאצאים:  3
 
עמנואל הכטלינגר (17 ביולי 1933 – 23 ביוני 2018) היה פעיל חברתי, ויזם באר שבעי. היה מעורב בפירוק מעברת חצרים והעברת יושביה לבאר שבע, ובשיקום שכונה ג' ושכונה ד' בעיר. הקים את מיזם "דירות פתוחות" המאפשר שיתוף של סטודנטים בפר"ח בשיקום שכונות. שימש שנים רבות כמנהל מחוז דרום בחברת עמידר. שימש בהנהלת הפועל באר שבע בכדורגל, יושב ראש מחלקת הכדורסל של הפועל באר שבע, יושב ראש תיאטרון באר שבע ובהנהלת הסינפונייטה הישראלית באר שבע. בשנת 2001 נבחר ליקיר העיר באר שבע.
ביוגרפיה

הכטלינגר נולד בשנת 1933 בקמפולונג בחבל בוקובינה שברומניה בבית ציוני מסורתי. למד בחדר ותלמוד תורה. אביו, אפרים הכטלינגר, היה סוחר ושימש כיושב ראש הפועל המזרחי וכיושב ראש הארגון הציוני בעיר. אמו, פאני ציפורה כיהנה שנים רבות כנשיאה של קרן קיימת לישראל וכסגנית נשיאת ויצו בעיר. בשנת 1941 גורש יחד עם משפחתו לאזור רומניה. בשנת 1947 עלה עם משפחתו לארץ ישראל, אך האונייה שלהם נתפסה על ידי הבריטים והם הועברו לקפריסין. בשנת 1948 הגיעה המשפחה לישראל והשתקעה ביפו, שם פתח אביו חנות. בשנת 1951 סיים את תיכון גימנסיה הרצליה. בשנים 1956–1958 למד בפקולטה לחקלאות מזון וסביבה של האוניברסיטה העברית, ברחובות ועם סיום לימודיו עבר להתגורר בבאר שבע.
בשנת 2001 זכה בפרס חיים ופרס יקיר העיר על תרומתו למען באר שבע.
קריירה

בשנת 1968 הצטרף לחברת עמידר כפקיד, היה מנהל סניף עמידר בבאר שבע, והתקדם עד לתפקיד מנהל מחוז הדרום לו התמנה בשנת 1972, ובו שימש עד יציאתו לפנסיה בשנת 1998. במסגרת תפקידו היה אחראי על פרויקטים ייחודיים של שיקום שכונות, דיור לזוגות צעירים ודיירים בצפיפות, ופינוי מעברות משק עזר וחצרים. מעורבותו הורגשה במיוחד בפרויקט לשיקום שכונות המצוקה  ובפעילות החברתית-קהילתית, לדוגמה בהפעלת אתר המגורונים בנחל בקע.
בשנת 1970 מונה להנהלת הפועל באר שבע, ובשנת 1979 מונה ליו"ר אגודת הכדורסל של הקבוצה.
בשנת 1977 יזם בשיתוף עם אוניברסיטת בן-גוריון את תוכנית "הדירות הפתוחות" לסטודנטים שהתנדבו לסייע לילדי משפחות חלשות במסגרת תוכנית פר"ח. התכנית הציעה לסטודנטים מגורים ללא תשלום שכר דירה בשכונות ג' ו-ד' בבאר שבע, תמורת מספר שעות שבועיות של פעילות למען תושבי השכונה, כגון העברת חוגים או סיוע למשפחות. התכנית זכתה לתהודה גדולה וכיום היא אחת מהתוכניות החברתיות הוותיקות בבאר שבע.
התנדבות למען החברה

החל משנת 1996 שימש הכטלינגר כיו"ר העמותה למען הקשיש בבאר שבע. העמותה הקימה וניהלה את בית האבות העירוני באר שבע, אשר אינו מיועד למטרת רווח ופועל בפיקוח משרד הבריאות ומשרד העבודה והרווחה. במסגרת תפקידו יזם העברת כל עובדי בית האבות להסכם קיבוצי והקמה של מחלקה סיעודית חדשה.
בשנת 1997 מונה לנשיא פרלמנט ותיקי באר שבע. בנוסף התנדב במועצה לישראל יפה ובבית יד לבנים, ושימש כיו"ר האגודה למען הקשיש וכיו"ר ונאמן של תיאטרון באר שבע ושל התזמורת העירונית.
פרסים

1981 חתן פרס העבודה ע"ש מרדכי נמיר על פעילותו למען באר שבע והנגב.
1988 תואר יקיר ההסתדרות על שירות והשגים בתחום הדיור וסיוע לכלל ולפרט.
2001 פרס יקיר העיר באר שבע ופרס מפעל חיים.
חיים אישיים

הכטלינגר התגורר בבאר שבע, היה נשוי ואב לשלושה ילדים. נפטר בשנת 2018 ממחלת הסרטן, והובא למנוחות בבית העלמין החדש בבאר שבע .
הערות שוליים

↑  פורום יקירי העיר באר שבע - לצערנו הרב, יקיר העיר עמנואל הכטלינגר נפטר. הלוויה תתקיים היום, יום ראשון, י"א תמוז תשע"ח,24.6.18 בשעה 18:30 בבית העלמין החדש בבאר שבע. המשפחה תשב שבעה במבצע דני 35 באר שבע. יהי זכרו ברוך. גואל דרורי יו"ר הנהלת פורום יקירי העיר | פייסבוק, באתר www.facebook.com
↑  Shotzer - The Book of Suceava Jews - סיפורי משפחת שאומן, באתר shotzer.com
↑  חייה של עדינה שאומן
↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2021-06-06
↑  הספרייה הלאומית, הודעה על מינויו של הכטלינגר למנהל מחוז דרום, באתר www.nli.org.il, ‏16 בפברואר 1972
↑  עמידר מחסלת מעבדת חצרים, ‏23.7.1964
↑  ⁨5 מאי 1967 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  הישיבה השמונים-ושמונה של הכנסת העשירית, סקירת שר הבינוי והשיכון על פעולות משרדו, ‏יום שני, ב' בסיוון התשמ"ב (24 במאי 1982)
↑  ⁨עובדה תבנית לפינוי משכנות עוני בב"ש ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 13 אוגוסט 1968 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  ר. אריה, בחירת הנהלת חדשה להפועל באר שבע, ‏1.7.1970
↑  פורום יקירי העיר באר שבע - לצערנו הרב, יקיר העיר עמנואל הכטלינגר נפטר. | פייסבוק, באתר www.facebook.com
↑  תוכנית הדירות הפתוחות ע"ש ליליאן ולארי גודמן - מי אנחנו?, באתר in.bgu.ac.il
↑  הסכם קיבוצי בבית האבות העירוני ב"ש, באתר myynet, ‏31.12.12
↑  טקס חנוכת המחלקה הסיעודית בבית האבות העירוני בבאר שבע, באתר ברנז'ה, ‏2016
↑  יקירי העיר באר שבע 2001, ‏2001
אלן סמית' (1980)

אלן סמית' (באנגלית: Alan Smith; נולד ב-28 באוקטובר 1980) הוא כדורגלן אנגלי אשר שיחק לאחרונה בעמדות הקשר והחלוץ בנוטס קאונטי.
קריירה

בהיותו נער, נשלח סמית' למרכז הנערים האנגלי למצוינות, אך חזר לעיר הולדתו לידס תוך זמן קצר בשל געגועים, והצטרף לקבוצת לידס יונייטד. בשנת 1998, ערך את משחק הבכורה שלו, נגד ליברפול באנפילד. סמית' בן ה-18 נכנס כמחליף, והבקיע שער בנגיעה הראשונה שלו בכדור. הוא הפך לשחקן מוביל בקבוצה, ונטל חלק במשחקי הקבוצה בליגת האלופות בשנת 2001. עד מהרה הפך לשחקן האהוד ביותר על אוהדי לידס, שהעניקו לו את כינוי החיבה סמית'י. באותה שנה זומן סמית' לראשונה לסגל נבחרת אנגליה. עם זאת, לא נטל חלק במונדיאל 2002.
בשנת 2002 כבש סמית' את כל ארבעת השערים של קבוצתו בניצחון 1-4 על הפועל תל אביב במסגרת גביע אופ"א.
בסוף עונת 2003/2004 ירדה לידס לליגת המשנה. סמית' הזיל דמעות במשחק הירידה, אך זמן קצר לאחר מכן חתם במנצ'סטר יונייטד, יריבתה הגדולה של לידס, למגינת לבם של האוהדים. כעסם של האוהדים לא נבע מכך שעזב את לידס, אלא בשל המעבר לקבוצה זו דווקא.
סמית' פתח את העונה הראשונה שלו במנצ'סטר בצורה טובה, אך נפצע ולא סיים אותה. בסוף העונה התעוררו סימני שאלה לגבי עתידו בקבוצה, אך בסופו של דבר נשאר בה. עם זאת, שחקנים כמו ויין רוני ורוד ואן ניסטלרוי הועדפו על פניו בהרכב, והוא החל לבלות זמן רב יותר על הספסל. עם פרישתו של רוי קין, הודיע המנג'ר, אלכס פרגוסון, כי הוא רואה בסמית' מחליף ראוי לקין, אך הוא לא הצליח למצות את מלוא יכולותיו בעמדה זו.
בפברואר 2006, במהלך משחק מול ליברפול, שבר סמית' את רגלו. בתחילה הועלו תחזיות על היעדרות של שנה לפחות, אך הוא חזר למגרשים כבר בספטמבר באותה שנה, אם כי עדיין היה רחוק משיא כושרו. המנג'ר פרגוסון שוב נתן בו את אמונו, כשהודיע כי סמית' יחליף את ואן ניסטלרוי שהיה עתיד לעזוב את הקבוצה לטובת ריאל מדריד, ובסוף 2006 הכחיש כל שמועה על מעבר של סמית' לקבוצות אחרות כמו אברטון וקארדיף סיטי.
בשנת 2007 חתם סמית' על חוזה ל-5 עונות בקבוצת ניוקאסל יונייטד, תמורת 6 מיליון ליש"ט. גם בקבוצה זו לא שחזר את יכולותיו, ובשתי העונות בהן הוא משחק בה לא הבקיע ולו שער אחד במשחק ליגה. לקראת עונת 2009/2010 מונה לקפטן הקבוצה. בעונת 2012/2011 הושאל למילטון קינס דונס מהליגה הראשונה. לקראת עונת 2012/2013 עבר למילטון קינס דונס בהעברה חופשית, לאחר שנגמר לו החוזה עם ניוקאסל יונייטד. ב-20 במאי 2014 חתם בנוטס קאונטי לעונה אחת בתור שחקן-מאמן.
בחלון ההעברות של חודש ינואר 2025 חתם במועדון הפועל רעננה.
מכון יונתן לחקר הטרור

מכון יונתן לחקר הטרור היה מכון מחקר, שהוקם בשנת 1976 על ידי בנימין נתניהו, לימים ראש ממשלת ישראל, לזכר אחיו יוני נתניהו שנפל במבצע אנטבה. המכון פעל בישראל ובארצות הברית.
רקע ומטרות

ביולי 1976 נפל סא"ל יוני נתניהו במבצע אנטבה לשחרור חטופי מטוס אייר פראנס. כחלק מהנצחתו, יזמה משפחתו ובפרט אחיו בנימין נתניהו, הקמת מכון מחקר שנושאי עיסוקו יהיו "קרובים לליבו של יוני", והמכון הוקם בספטמבר 1976. מטרותיו העיקריות של המכון, כפי שהוצהר עליהן באותה התקופה, היו:
טיפוח התודעה היהודית והציונית
חיזוק הכרת הקשר בין חיי ישראל בזמננו ובין עברו בגולה ובארצו
טיפוח ההכרה בחשיבותה של ישראל להגנת העולם החופשי
הנהלת המכון

מנהל המכון – בנימין נתניהו (עד 1980)
הוועד המייסד – אברהם שליט, ארוויון שמרון, צבי אייל, ראובן הכט, אליהו לנקין, סוזן דניאל-נטף, אלכסנדר פוקס, אלכסנדר רפאלי, בנציון נתניהו
חברי ההנהלה (רשימה חלקית) – בנציון נתניהו, ארווין שמרון, משה ארנס
בחלק מתקופת פעילותו, שימש דוד בר-אילן נציג המכון בארצות הברית.
הוועד הציבורי

עם הקמתו של המכון, הוקם לצדו גם ועד מנהל ציבורי שתמך בפעולתו ואשר הורכב מדמויות בעלות שיעור קומה.
נשיא הכבוד – נשיא המדינה אפרים קציר
יושבת ראש – ראש הממשלה לשעבר גולדה מאיר (עד לפטירתה)
חברי הוועד:
ראשי ממשלות ישראל לדורותיהם – יצחק רבין, שמעון פרס (שר הביטחון בעת הקמת המכון), מנחם בגין ואריאל שרון (חברי הכנסת בעת הקמת המכון)
שרי ממשלות ישראל – חיים בר-לב, משה דיין, אהרן יריב, עזר ויצמן
נשיאי בית המשפט העליון – יואל זוסמן ושמעון אגרנט
הרבנים הראשיים לישראל – שלמה גורן ועובדיה יוסף
יו"ר ההסתדרות הציונית – יוסף אלמוגי
ראשי האוניברסיטאות בישראל
פעילות המכון

המכון עסק בחשיבה ובגיבוש מדיניות נגד טרור, ועיקר פרסומו בא לו מקיום כנסים בינלאומיים בנושא זה:
הכנס הראשון
התקיים ב-2 עד 5 ביולי 1979 במלון הילטון בירושלים. נושא הכנס היה "טרור כנשק בפוליטיקה הבינלאומית". הכנס הורכב משבעה מושבים, ובין הדוברים בכנס היו ראש הממשלה מנחם בגין וראש הממשלה לשעבר יצחק רבין, חברי פרלמנטים ממדינות מערביות כגון ארצות הברית, בריטניה, הולנד ואירלנד, ואנשי אקדמיה מהארץ ומהעולם. הנאומים בכנס אוגדו על ידי בנימין נתניהו לכדי ספר ששמו Internation Terrorism: Challenge and Response, ואשר לא ראה אור בעברית.
הכנס השני
התקיים ב-24 עד 26 ביוני 1984 במלון "ארבע העונות" בוושינגטון די.סי.. בין הדוברים בכנס היו ראש הממשלה לשעבר יצחק רבין, מזכיר המדינה האמריקאי ג'ורג' שולץ ושגרירת ארצות הברית באו"ם ז'אן קירקפטריק. כשנתיים לאחר הכנס, הוציא נתניהו את ספרו "הטרור: כיצד יוכל המערב לנצח" (שראה אור לראשונה באנגלית), והכנסותיו הוקדשו אף הן לפעילות המכון.
פעילותו מומנה בעיקרה מתרומותיהם של פילנתרופים יהודים-אמריקאיים.
השפעות

מספר עיתונאים ובהם בן כספית (בספרו נתניהו: ביוגרפיה) ויונתן שם-אור טוענים כי מכון יונתן היווה פלטפורמה לקידומו של בנימין נתניהו כ"מיועד" החדש של משפחת נתניהו להנהגת מדינת ישראל לאחר מותו של האח הבכור יוני, בדומה לייעודו של ג'ון קנדי לנשיאות ארצות הברית לאחר מות אחיו ג'ו במלחמת העולם השנייה. עוד טוען שם-אור כי מדובר היה ב"מכון של איש אחד". אכן במסגרת פעילות המכון קשר נתניהו קשרים הדוקים עם משה ארנס, ובשנת 1982 מינה האחרון את נתניהו לציר ישראל בוושינגטון ובהמשך לשגריר ישראל באו"ם. בשנת 1988 נבחר נתניהו לכנסת, ובשנת 1996 היה לראש ממשלת ישראל.
בתחקיר של עינת ברקוביץ׳ ובירנית גורן שפורסם בעיתון "כל העיר" בשנת 1996 מתוארות שתי פניות של המכון לרשם העמותות במטרה לקבל פטור ממסים מבלי להסביר את מקור ההכנסות. שתי הבקשות נדחו. המכון, בניגוד לחוק, לא טרח מעולם להגיש דו"חות כספיים לרשם העמותות. באופן דומה, לא מונתה ועדת ביקורת שתפקח על תנועת הכספים.
במרץ 1988 פנה רשם העמותות במכתב לעו"ד שייצג את המכון והודיע לו שהמכון מפר את חובתו באי הגשת הדו"חות הכספיים כאמור. מכתבו לא נענה מעולם: לא נשלחו דו"חות, לא מונתה ועדת ביקורת.
במסגרת פעילותו של המכון נחשף הציבור הישראלי כמו גם זה האמריקאי לדמותו של נתניהו, שהיה בעל כישורי נאום ורטוריקה מרשימים, והוא שטח במסגרת כינוסי המכון את משנתו באשר למדיניות נגד טרור. לאורך כל שנות פעילותו הציבורית, נתניהו הפך לדובר מרכזי בערוצי הטלוויזיה האמריקאיים בנושאים אלה.
סגירת המכון

בשלב מסוים עבר כלל פעילות המכון לוושינגטון הבירה כחלק מניסיון לשווק אותו כמכון בינלאומי ובכך להשיג תרומות יותר גדולות שיעזור לארגון להמשיך להתקיים הניסיון הצליח חלקית עד שבסוף שנות ה-80 הארגון נקלע לבעיות כספיות שבסופו המכון נסגר סופית בסוף שנת 1993.
בשנת 1996 הוקם המכון למדיניות נגד טרור במרכז הבינתחומי הרצליה, אשר תחומי עיסוקו חופפים לאלה של מכון יונתן.