stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סופר מריו (סדרת משחקים)
משחקי וידאו > יוצר הסופר מריו 2 (Super Mario Maker 2)

ב-13 בפברואר 2019, במהלך אירוע ה-Nintendo Direct באותו היום, הכריזו נינטנדו כי משחק בשם "Super Mario Maker 2" עתיד לצאת לקונסולת הנינטנדו סוויץ'. המשחק מהווה המשך למשחק "Super Mario Maker" שיצא לקונסולת ה-Wii U ב-2015. המשחק מוסיף אפשרות חדשה הקשורה למשחק Super Mario 3D World שלא הופיעה במשחק הקודם, וכן אלמנטים חדשים (לדוגמה: טילים ענקיים, רכב עם קופה ועוד). בנוסף, המשחק מאפשר מצב מולטיפלייר של עד 4 שחקנים ואפילו מאפשר הטלת תנאים לסיום השלב כמו השגת מספר מסוים של מטבעות.
משחקי וידאו > זעמו של באוזר (Bowser's Fury)

בשנת 2021 יצא לשווקים המשחק Bowser's Fury לקונסולה נינטנדו סוויץ' בחבילה אחת יחד עם המשחק Super Mario 3D World אשר יצא במקור בשנת 2013. במשחק זה השחקן שולט במריו אשר צריך לחקור את העולם הפתוח של המשחק, לפותר חידות שונות, להשלים מגוון משימות, ולאסוף פריטים שונים אשר אמורים לסייע לו להביס את הנבל באוזר.
מוּזיקה

חלק גדול מהמוזיקה והאפקטים הקוליים המקוריים של משחקי הסדרה הפכו לאייקוניים ושולבו בשל כך גם במשחקים המודרניים של הסדרה. נעימת הנושא המקורית של המשחק האחים סופר מריו הולחנה על ידי קוג'י קונדו, והפכה עם השנים לאחת מנעימות הנושא המוכרות ביותר של משחקי וידאו בכל הזמנים.
המשחק Super Mario Galaxy, אשר יצא לשווקים ב-2007, הפך למשחק הראשון בסדרת משחקי סופר מריו הכולל מוזיקה שמנוגנת על ידי תזמורת. גם במשחק ההמשך שלו ובמשחקים נוספים כמו Super Mario 3D World נכללה מוזיקה שמנוגנת על ידי תזמורת.
מכירות

סדרת משחקי סופר מריו היא אחת מזכיונות משחקי הווידאו הנמכרים ביותר בכל הזמנים - נכון ל-2021 נמכרו מעל ל-380 מיליון עותקים של משחקי הסדרה ברחבי העולם. שבעת משחקי הסופר מריו הראשונים (כולל שלושת המשחקים הראשונים של האחים סופר מריו, שני המשחקים הראשונים של סופר מריו לנד ו-Super Mario World) מכרו מעל ל-100 מיליון עותקים עד מרץ 1993.
המשחקים בסדרת סופר מריו זכו להצלחה מסחרית רבה באופן עקבי לאורך השנים והם מדורגים בין משחקי הווידאו הנמכרים ביותר בכל הזמנים. משחקי האחים סופר מריו מכרו לבדם עד שנת 1996 מעל ל-50 מיליון עותים ברחבי העולם עבור מספר קונסולות שונות. גרסת ה-NES המקורית של המשחק מכרה מעל ל-40.23 מיליון עותקים וזהו המשחק הנמכר ביותר שיצא עבור קונסולת ה-NES של נינטנדו, כאשר שני משחקי ההמשך שלו, האחים סופר מריו 2 (שמכר מעל ל-18 מיליון עותקים) והאחים סופר מריו 3 (שמכר מעל ל-10 מיליון עותקים), מדורגים במקום השני והשלישי בהתאמה. המשחק "סופר מריו וורלד" הוא המשחק הנמכר ביותר עבור הקונסולה סופר נינטנדו, כאשר לאורך השנים נמכרו מעל ל-20 מיליון עותקים של המשחק. המשחק Super Mario World הוא גם המשחק השביעי הנמכר ביותר בכל הזמנים. המשחק Super Mario 64 היה המשחק הנמכר ביותר של הקונסולה נינטנדו 64 (מכר מעל ל-11 מיליון עותקים), בעוד שהמשחק Super Mario Sunshine היה המשחק השני הנמכר ביותר עבור הקונסולה נינטנדו גיימקיוב (מכר מעל ל-5.5 מיליון עותקים). נכון למרץ 2020 המשחק Super Mario Galaxy מכר מעל ל-12.80 מיליון עותקים, והואהיה למשחק התלת מימד הנמכר ביותר בסדרה נכון ל-2019, והיה המשחק התשיעי הנמכר ביותר עבור קונסולת ה-Wii. משחק ההמשך שלו Super Mario Galaxy 2 מכר מעל ל-7.41 מיליון עותקים, והיה המשחק ה-12 הנמכר ביותר עבור קונסולת ה-Wii. המשחק Super Mario 3D World היה המשחק השני הנמכר ביותר עבור קונסולת ה-Wii U, וכאשר לוקחים בחשבון את סך המכירות של עותקים המשחק עבור קונסולת ה-Wii U יחד עם סך המכירות של עותקי גרסת ההיסב של המשחק עבור הקונסולה נינטנדו סוויץ' הוא מכר בסך הכל מעל ל-14 מיליון עותקים - מה שהופך אותו למשחק התלת־ממדי השני הנמכר ביותר בסדרה. המשחק Super Mario Odyssey מכר בסך הכל מעל ל-23.02 מיליון עותקים נכון לדצמבר 2021, מה שהופך אותו למשחק התלת מימד הנמכר ביותר בסדרה עד כה, ובין המשחקים הנמכרים ביותר שיצאו עד היום עבור הקונסולה נינטנדו סוויץ'. המשחק Super Mario Bros. Wii מכר מעל ל-30.32 מיליון עותקים ברחבי העולם והיה למשחק הרביעי הנמכר ביותר שיצא עבור קונסולת ה-Wii, וכמו גם אחד ממשחקי הווידאו הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
סדרת משחקי סופר מריו זכתה גם להצלחה מסחרית רבה בשוק משחקי קונסולות כף יד. המשחק סופר מריו לנד מכר לבדו מעל ל-18.14 מיליון עותקים, והיה למשחק הרביעי הנמכר ביותר שיצא לגיים בוי. משחק ההמשך שלו, "Super Mario Land 2: 6 Gold Coins" מכר מעל ל-11.18 מיליון עותקים ונחשב למשחק השישי הנמכר ביותר שיצר לגיים בוי. המשחק New Super Mario Bros. שיצא לקונסולת הנינטנדו DS מכר מעל ל-30.80 מיליון עותקים, מה שהופך אותו למשחק הנמכר ביותר עבור הקונסולה, והמשחק הנמכר ביותר בכל הזמנים לקונסולות הניידות.
הערות שוליים

| מריו (זיכיון) |
| --- | --- | --- |
| המשחקים הנמכרים ביותר בזיכיון | האחים סופר מריו (1985)‏ • האחים סופר מריו 3 (1988)‏ • סופר מריו וורלד‏ (1990)‏ • סופר מריו 64‏ (1996) • האחים סופר מריו החדשים‏ (2006) • האחים סופר מריו החדשים Wii‏ (2009)‏ • האחים סופר מריו החדשים U‏ (2012)‏ • מריו קארט 8‏ (2014)‏ • סופר מריו אודיסי‏ (2017) • רשימה מורחבת של כל משחקי הזיכיון |  |
| סדרות המשחקים המרכזיות | סופר מריו • מריו קארט • מריו פארטי • |  |
| סדרות משחקי ספין-אוף | דונקי קונג(אנ') • לואיג'י(אנ') • ואריו(אנ') • יושי(אנ')  • מריו נגד דונקי קונג |  |
| מדיות נוספות | סרט לייב-אקשן • סרט אנימה(אנ') • סדרת טלוויזיה • סרט הנפשה ממוחשבת |  |
| דמויות מרכזיות | מריו • לואיג'י • הנסיכה פיץ' • טואוד • יושי • באוזר • ואריו • ואלואיג'י • דונקי קונג • באוזר ג'וניור • הנסיכה דייזי • רוזלינה • דידי קונג • בירדו • פאולין(אנ') • קופלינגים(אנ') |  |
| שונות | נעימת הנושא של האחים סופר מריו • נינטנדו • שיגרו מיאמוטו • צ'ארלס מרטינה • סופר נינטנדו וורלד |  |
תמונת מסך מתוך המשחק "האחים סופר מריו"
דמותו של יושי הוצגה לראשונה במשחק "Super Mario World"
מריו מוצג לראשונה בתלת-ממד במשחק Super Mario 64
קופסת המשחק של Super Mario 3D Land
פציעה מוסרית

פציעה מוסרית היא פגיעה שנגרמת לעולמו המוסרי והערכי של אדם כתוצאה ממה שנתפס אצלו כאקט של חריגה ממה שהוא תופס כמוסרי. פציעה זו יוצרת תחושה עמוקה של אשמה ובושה, ובמקרים מסוימים יכולה אף ליצור תחושה של בגידה וכעס. פציעה מוסרית יכולה גם להביא אדם למצב של חוסר התמצאות מוסרית ואובדן הוודאות  לגבי מה נכון או לא מבחינה מוסרית.
פגיעה מוסרית נלמדת לרוב בהקשר של אנשי צבא. המונח הוחל גם על אנשים המעורבים בתאונות, על אנשים שעברו אונס או התעללות, ועל עובדים בתחום הבריאות בקו החזית במהלך מגפת הקורונה, אשר נאלצו להתמודד עם מצבים מלחיצים מאוד שבהם לא יכלו לספק טיפול ברמה שהם רואים כמתאימה.
הגדרה

המושג "פציעה מוסרית" מדגיש את ההיבטים הפסיכולוגיים, החברתיים, התרבותיים והרוחניים של הטראומה. שלא כמו בפסיכופתולוגיה, פציעה מוסרית היא תגובה אנושית נורמלית לאירוע טראומתי לא נורמלי. על פי המחלקה לענייני חיילים משוחררים של ארצות הברית, הספרות משתמשת במושג זה בהקשר לבריאות הנפש של אנשים, אשר היו עדים או גרמו לפעולה בקרב, שהפרה את אמונותיהם וציפיותיהם המוסריות. בקרב מומחי בריאות, המושג "פציעה מוסרית" מתייחס למצוקה מוסרית שלא טופלה, דבר העלול להוביל להתפתחות של קונפליקט פנימי משמעותי. קונפליקט מעין זה עלול לגבור על תחושותיו של אדם באשר לטוּב בעולם.
היסטורית התפתחות המושג

המושג "מצוקה מוסרית", נהגה לראשונה על ידי הפילוסוף אנדרו ג'מטון ב-1984, בספרו העוסק בסוגיות סיעודיות - Nursing Practice – Medical Issues, על מנת לתאר קונפליקטים פסיכולוגיים שאחיות חוות בעת "דילמות אתיות". הוא כתב ש"מצוקה מוסרית נוצרת כאשר האדם יודע מה עליו לעשות, אבל אילוצים מוסדיים גורמים לכך שכמעט אי אפשר לנקוט את הפעולה שהאדם רואה כנכונה".
בשנות ה-90 טבע הפסיכיאטר יונתן שי (אנ') ושות' את המושג "פציעה מוסרית", בהתבסס על דיווחים רבים של מטופליו אשר היו חיילים בשירות פעיל או בעברם, שהביעו תחושות של אי צדק שנגרמו לתחושתם מהזנחה פושעת של מפקדיהם. לפי שי, הפציעה המוסרית יכולה להתרחש באירועים של מצב סיכון גבוה, שגרמו לבגידה במה שנכון מוסרית מהבחינה האישית ועל ידי מישהו שבידיו מסורה הסמכות החוקית על הנפגע.
ב-2009 פותח המושג, כיוון שאבחנות מתחום בריאות הנפש כגון הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD) לא יכלו להתמודד עם מצוקות שנבעו מפציעות מוסריות שחוו חיילים לאחר חזרתם מלחימה, והוא הוגדר כ"ביצוע, אי מניעה, או נוכחות בפעולה המפירה אמונות וציפיות מוסריות. לטווח ארוך, כל זה עלול להיות מזיק מבחינה רגשית, פסיכולוגית, התנהגותית, רוחנית וסוציאלית". בשונה מהתמקדות PTSD בתסמינים הקשורים לפחד, מתמקדת הפציעה המוסרית בתסמינים הקשורים לאשמה, בושה, כעס ותיעוב. עם זאת, הבושה איתה מתעמתים אנשים רבים כתוצאה מפציעה מוסרית, עלולה להיות הקדמה לקראת הופעת תסמינים של פוסט-טראומה.
ב-2011, על רקע אי היכולת האמורה של אבחנות קיימות להתייחס לחרדה הנובעת מפציעה מוסרית, החל עולם המחקר לעסוק ב'קונפליקט המוסרי' בקרב יוצאי צבא.
נכון ל-2017, טרם נערכו סקירות שיטתיות או מטה-אנליזות על מבנה הפציעה המוסרית. עם זאת, נערכה סקירת הספרות בהקשר להגדרות השונות של המושג "פציעה מוסרית".
ההיבט הפסיכולוגי

ליטץ ואחרים התמקדו בהיבטים הקוגניטיביים, ההתנהגותיים והרגשיים של הפציעה המוסרית. על פי תפיסתם, אחרי שהתנהגות מסוימת נתפסת כהפרה מוסרית מתרחש דיסוננס קוגניטיבי, מה שמביא לייחוסים יציבים[דרושה הבהרה], פנימיים וגלובליים של האשמה, ובעקבותיהם לתחושה של בושה, אשמה או חרדה, מה שעלול להוביל לריחוק חברתי. בנוסף, מצב רוח ירוד, פגיעה וחבלה עצמית שעלולות להתעצם אצל האדם הסובל מפציעה מוסרית מעלות את הסיכון לנטיות אובדניות.
לבסוף, המחקר מדווח על נטייה לבושה ונוירוטיות כגורמי סיכון אפשריים לפציעה מוסרית. לעומת זאת, הערכה עצמית גבוהה ואמונה בהיפותזת העולם ההוגן (אנ') מהווים לפי המחקר גורמים המגנים מפני פציעה מוסרית.
ההיבטים הסוציאליים והתרבותיים

החל מ-2018, מחקרים של האנתרופולוגית טינה מולנדייק הראו שמכיוון שסכסוכים פוליטיים לא פתורים יוצרים מצבים פוטנציאליים לפציעה מוסרית לחיילים בשטח, אזי "חוויות של בגידה של השלטונות" ו"מאמצים של אנשי צבא לשעבר לקבל פיצויים כתוצאה מכך", יכולים גם הם להיות חלק מפציעה מוסרית.
פציעה מוסרית עלולה להתרחש אצל יוצאי צבא הן בחברה שמאדירה את הצבא שלה ואת חייליה, ובין אם בחברה שמגנה את חייליה. הסיבה לכך לפי מחקרה של טינה היא ששני סוגי ההתייחסות הללו יכולים ליצור תחושה שהחברה מעוותת את מציאות אירועי הקרב אותם חוו ובכך עושה להם עוול.
ההיבט הרוחני

ריטה נקשינה ברוק (Rita Nakashima Brock) וגבריאלה לטיני (Gabriella Lettini) מדגישות את הפציעה המוסרית כ "... נפש בייסורים, לא הפרעה פסיכולוגית". פציעה זו מתרחשת כאשר חיילים לשעבר נאבקים בתחושה של אנושיות שאבדה, אחרי שהופרו אמונותיהם המוסריות. "המרכז לריפוי הנשמה" בבית הספר לתאולוגיה "ברייט" -Brite Divinity School מוקדש לטפל בפציעות מוסריות מנקודת ראות רוחנית זו.
טיפול

על פי שי תהליך ההחלמה יכיל "טיהור" באמצעות "קומונליזציה של הטראומה". קומונליזציה של הטראומה היא תהליך שמסתיים בכך שניצולי טראומה חשים כי מספיק אלמנטים מהחוויה שלהם הובנה, נזכרה ונאמרה מחדש. כמו כן, על פי שי יש לקדם את האדם להשתלבות בתרבות בה האדם הוא מקובל, מוערך ומכובד, וחווה תחושה של מקום, מטרה ותמיכה חברתית.
על פי ליטץ, על מנת שזה יתרחש, על הכלל להיות פתוח לשמוע את חוויות יוצאי הצבא ללא דעה קדומה. התרבות הרווחת בצבא מדגישה קוד מוסרי ואתי, הרואה הריגה ואלימות בזמן מלחמה כתופעה נורמאלית. למרות זאת, החלטות שיקבלו אנשי צבא העוסקים בהרג ובאלימות דרך עדשה תרבותית זו עדיין יחוו פגיעה פסיכולוגית ורוחנית.
ההנחה היא שיש צורך לטפל בבושה הקיימת ברקע. מחקרים מראים שהעדר טיפול בתחושות הבושה הללו עלולים לגרום לנזקים חמורים. כמו כן, בושה עלולה להקשות על זיהוי פציעות מוסריות באנשי צבא, מכיוון שלבושה נטייה להתעצם עם הזמן. בנוסף, נמצא קשר בין בושה למגוון קשיים ואתגרים כגון, אלימות, דיכאון ואף התאבדות. ב-2015 כתבו גודט (Gaudet) ושות' על העדר התערבות טיפולית ייעודית לפציעה מוסרית זאת על אף הצורך הרב בה. כמו כן, הרחיב גודט על כך שאין זה מספיק לטפל בפציעה מוסרית באותו אופן בו מקובל לטפל בדיכאון או ב-PTSD.
למרות היעדר מחקרים על טיפול בפציעה מוסרית, ייתכן וערכים כגון ענווה, הכרת תודה, כבוד וחמלה יכולים להוות כמגן מפני פציעה מוסרית אפשרית. בגלל אופייה של הפציעה המוסרית, הטיפול בפציעה מוסרית תואר כ"תיקון הנשמה".
אף על פי שפציעה מוסרית אינה מוגבלת לאנשי צבא, מרבית המחקרים בנושא התמקדו באנשי צבא. בקרב אנשי צבא במיוחד, חיפוש תמיכה נפשית בעקבות פציעה מוסרית עלולה להוות אתגר. פציעות מוסריות קשורות לעיתים קרובות לרגשות של נסיגה חברתית, כגון אשמה ובושה. רגשות מעין אלה עלולים להפחית את הסיכוי שאנשים יפנו לחפש עזרה, מחשש שאחרים יידחו או ישפטו אותם. בנוסף, ייתכן שאנשי צבא יהססו לבקש עזרה עקב השלכות אמיתיות או מדומות על הקריירה שלהם. מחקרים בנושא שנעשו, הראו שאנשי צבא שהיו חשופים לחוויות עם פוטנציאל לפציעה מוסרית, נטו יותר מאחרים שחוו קשיים אחרים, להימנע מבקשת עזרה וסיוע של שירותי בריאות הנפש הצבאיים והעדיפו לחפש עזרה בשירותי בריאות הנפש האזרחית.
אצל מעניקי שירותי בריאות

מצוקה מוסרית בקרב מעניקי שירותי בריאות המושגה לראשונה ב-1984 על ידי אנדרו ג'מטון. מאז, המושג נחקר בהדרגה במהלך 36 השנים שחלפו, הן בספרות העוסקת בנותני שירותי בריאות והן בספרות העוסקת באנשי צבא לשעבר. עם זאת, ההגדרות היו שונות בחלקן.
בספרות שירותי הבריאות, המושג פציעה מוסרית מיוחס להצטברות של אפקטים שליליים הנוצרים מחשיפה ממושכת למצבים המזעזעים את עולמו המוסרי של האדם.
ב-2018 נטען שפציעה מוסרית עלולה להופיע בקרב רופאים ומעניקי שירותי חירום אחרים, מה שעלול להשפיע לרעה על הבריאות הנפשית וכן גם על תחושות הרווחה שלהם. הדיון אודות פציעה מוסרית בקרב שירותי בריאות, הוא בעצם הרחבה של הוויכוח אודות compassion fatigue ו-, burnout בהם דנו לראשונה ד"ר סימון ג'. טלבוט וד"ר וונדי דין.
רופאים בארצות הברית נקלעו למצבים שמנעו מהם לעשות את הראוי על פי תפיסתם, כלומר לטפל היטב בפציינט. במקום זה הם נלכדו במצב של סתירות כפולות, משולשות ומרובעות בין מחויבותם לרשומות רפואיות אלקטרוניות, הלוואות הסטודנט שלהם, דרישות בית החולים לגבי עומס (מספר) המטופלים לרופא, מספר הפרוצדורות שנעשו ועוד.
ב-2018 פציעה המוסרית בקרב סטודנטים לרפואה שעבדו במסגרת שירותי הבריאות הלאומית (NHS) נחקרה. בהרצאת ה-TED שלה באוקטובר 2019, טענה ד"ר סאמי באטט-רודן (Dr. Sammy Batt-Rawden) שרופאים יכולים לפתח נזק וקושי פסיכולוגי כתוצאה מאי יכולתם להעניק לפציינטים, במסגרת מערכת הבריאות הלאומית מוגבלת המשאבים, את הטיפול לו הם זקוקים.
פציעה מוסרית אצל בעלי מקצוע אחרים

מחקרים בקרב שוטרים וכנראה גם בקרב לוחמי אש ומעניקי שירותי חרום אחרים, מוצאים דפוסים של פציעות מוסריות[27]. בנוסף, התחילו גם כן לחקור פציעות מוסריות בקרב בעלי מקצוע שעובדים עם חיות, כגון רופאים וטרינריים.[28]
יאן ז'לזני

יאן ז'לזני (בצ'כית: ‏Jan Železnýקובץ:Cs-Jan Zelezny.ogg‏Ⓘ‏; נולד ב-16 ביוני 1966) הוא אתלט עבר צ'כי. 3 פעמים ברציפות אלוף אולימפי (ברצלונה 1992, אטלנטה 1996 וסידני 2000), 3 פעמים אלוף עולם (שטוטגרט 1993, גטבורג 1995 ואדמונטון 2001) ושיאן העולם הנוכחי בהטלת כידון (98.48 מטר). הוא הטיל 52 פעמים מעל 90 מטר.
ז'לזני נחשב לגדול מטילי הכידון בכל הזמנים.
ביוגרפיה

ז'לזני נולד במלאדה בולסלאב שבמחוז מרכז בוהמיה. הוא הטיל כידון כמו יאנה אימו ומאמנו הראשון היה אביו, ירוסלב.
ביוגרפיה > שיאן עולם

בתחרות הכנה לאליפות העולם באתלטיקה שנערכה בניטרה, (אז צ'כוסלובקיה כיום סלובקיה) ב-31 במאי 1987 קבע ז'לזני בהטלת כידון שיא עולם חדש (87.66 מטר). חודשיים לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה ברומא איטליה הוא זכה במדליית ארד בהטלת כידון (82.20 מטר), אחרי ספו ראטי מפינלנד (83.54 מטר) וויקטור יבסיוקוב מברית המועצות (82.52 מטר).
באולימפיאדת סיאול (1988) זכה ז'לזני במדליית כסף בהטלת כידון למרחק 84.12 מטר, אחרי טפיו קוריוס מפינלנד (84.28 מטר) ולפני רייטי (83.26 מטר).
באליפות העולם שנערכה בטוקיו יפן בשנת 1991 סיים ז'לזני במקום ה-18 בהטלת כידון (76.26 מטר) ולא עלה לגמר.
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכה ז'לזני במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אולימפי חדש של 89.66 מטר לפני רייטי (86.60 מטר) וסטיב בקלי מבריטניה (83.38 מטר).
ביוגרפיה > אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט גרמניה בשנת 1993 זכה ז'לזני במדליית זהב בהטלת כידון (85.98 מטר), לפני קימו קינונן מפינלנד (84.78 מטר) ומיק היל מבריטניה (82.96 מטר). שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בשפילד אנגליה ב-28 באוגוסט קבע ז'לז'ני בהטלת כידון שיא עולם חדש (95.66 מטר).
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בשנת 1994 זכה ז'לזני במדליית ארד (82.58 מטר).
באליפות העולם שנערכה בגטבורג שוודיה בשנת 1995 זכה ז'לזני במדליית זהב בהטלת כידון פעם שנייה ברציפות (89.88 מטר), לפני בקלי (86.30 מטר) ובוריס הנרי מגרמניה (86.08 מטר).
בתחרות הכנה למשחקים האולימפיים שנערכה ביינה, עיר אוניברסיטאית במדינת תורינגיה שבמרכז גרמניה, ב-25 במאי 1996 קבע ז'לזני שיא עולם חדש בהטלת כידון למרחק של 98.48 מטר (שיא העולם הנוכחי, 2017). באולימפיאדת אטלנטה (1996) עצמה הוא זכה במדליית זהב פעם שנייה ברציפות בהטלת כידון (88.16 מטר) לפני בקלי (87.44 מטר) ורייטי (86.98 מטר).
באליפות העולם שנערכה באתונה יוון בשנת 1997 סיים ז'לזני רק במקום ה-9 לאחר שבשלב הגמר פסל את שתי ההטלות הראשונות ובהטלה השלישית הטיל רק למרחק של 82.04 מטר ולא קיבל עוד שלוש הטלות.
באליפות העולם שנערכה בסביליה ספרד בשנת 1999 זכה ז'לזני במדליית ארד בהטלת כידון (87.67 מטר), אחרי פרוויאינן (89.52 מטר) וקוסטס גציודיס מיוון (89.18 מטר).
באולימפיאדת סידני (2000) זכה ז'לזני במדליית זהב פעם שלישית ברציפות בשיא אולימפי חדש של 90.14 מטר, לפני בקלי (89.85 מטר) וסרגיי מקארוב מרוסיה (88.67 מטר).
באליפות העולם שנערכה באדמונטון קנדה בשנת 2001 זכה ז'לזני במדליית זהב בהטלת כידון בפעם השלישית בשיא תחרות חדש (92.80 מטר), לפני פרוויאינן (91.31 מטר) וגציודיס (89.95 מטר).
באליפות העולם שנערכה בפריז צרפת בשנת 2003 סיים ז'לזני במקום הרביעי בהטלת כידון (84.09 מטר), המנצח היה מקרוב (85.44 מטר).
באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בשנת 2006 זכה ז'לזני במדליית ארד בהטלת כידון (85.92 מטר).
ז'לזני פרש מספורט תחרותי בשנת 2006 לאחר אליפות אירופה באתלטיקה.
כיום, עובד ז'לזני בוועד האולימפי הבינלאומי וכמאמן בפראג.
הישגים ותארים

ז'לזני קבע בסך הכל 5 שיאי עולם בהטלת כידון.
בין השנים 1991 - 2001 ניצח ז'לזני ב-106 תחרויות מתוך 135.
בשנת 2000 זכה ז'לזני בתואר אתלט השנה בעולם.
בשנים 1987, 1988, 1993, 1994, 1996, 1997 ו-2001 היה ז'לזני בעל תוצאת השנה בעולם בהטלת כידון.
משפט משועבד

משפט משועבד (נקרא גם פסוקית, משפט טפל, איבר טפל או איבר משועבד) הוא חלק ממשפט מורכב. הוא בא במקום אחד מחלקיו התחביריים של האיבר העיקרי של המשפט המורכב, למשל במקום הנושא, הנשוא, מושא, לוואי וכיוצא בזה, ומשלים תחבירית את האיבר העיקרי. בדומה לרוב שפות העולם, גם בתחביר העברי התפתחה הפסוקית כדי לענות על הצורך התקשורתי להעשיר ולדייק את ההבעה, שכן השפה לא תמיד מאפשרת להביע באמצעות מילה אחת כל אחד מחלקי המשפט: הנושא, הנשוא, המושא, תואר השם או תואר הפועל, ולעיתים נדרש משפט שלם כדי להביע אחד מהם. לשם הדגמה, ניתן להשוות את המשפט הפשוט: "אתמול פגשתי ילד חביב", שבו שם התואר "חביב" הוא לוואי המתאר את שם העצם "ילד", למשפט המורכב "דן הוא הילד שפגשתי אתמול", ובו המשפט "פגשתי אתמול" הוא פסוקית לוואי המתארת את שם העצם "ילד".
הפסוקית היא משפט הכולל נושא ונשוא, אבל בדרך כלל היא לא יכולה לעמוד בפני עצמה כמשפט נפרד, מפני שהיא מתייחסת לאיבר העיקרי של המשפט המורכב ונשענת עליו. בדוגמה לעיל, הפסוקית "פגשתי אתמול" היא משפט הכולל נושא (מובלע במקרה זה: אני) ונשוא (פגשתי), אבל היא נותרת חלקית וחסרת פשר כשהיא עומדת בנפרד מההקשר ל"ילד" שבאיבר העיקרי של המשפט המורכב. נוסף לכך, פסוקית אינה מבע עצמאי גם כיוון שעל פי רוב היא מקושרת למשפט המורכב שהיא חלק ממנו באמצעות מילת יחס או אות יחס המוצבות בראשיתה, למשל ש הזיקה, אותיות בכל"מ, אשר, כי, אל, אם, כי, וכיוצא בזה.
פסוקית יכולה לבוא בתחילתו של משפט מורכב, באמצעו או בסופו. בעבר נהוג היה להוסיף פסיק לפני ואחרי פסוקית הבאה באמצע משפט מורכב (ובהתאם רק אחרי פסוקית הבאה בראש המשפט, ורק לפני פסוקית הבאה בסופו). כיום, לפי כללי הפיסוק העדכניים של האקדמיה ללשון העברית, ניתן לוותר על פסיק לפני פסוקיות מרוב הסוגים, שכן מילת היחס שבראש הפסוקית מספיקה בדרך כלל כדי להבהיר לקורא את ההפרדה בינה לבין חלק המשפט המורכב שבא לפניה. כמו כן הכללים מתירים שיקול דעת לוותר על פסיק גם אחרי פסוקית אם היא קצרה, או להוסיף פסיק גם לפני פסוקית אם היא ארוכה. יוצאת מכלל זה פסוקית לוואי, ופסוקיות אלה נחלקות לשני סוגים. הסוג האחד הוא פסוקית לוואי מצמצמת. שם העצם שאותו היא מתארת מציינת קבוצה כללית, והפסוקית מגדירה חלק או פרט מתוך הקבוצה, כמו בדוגמה לעיל: "הילד שפגשתי אתמול". אחרי פסוקית כזאת אין צורך להוסיף פסיק, אלא אם היא ארוכה. הסוג האחר הוא פסוקית לוואי שאינה מצמצמת, כלומר פסוקית שגם בלעדיה ברור כלפי מה או כלפי מי מכוון השם שלפניה, כמו במשפט "ראש העיר, שהוא גם בן דודו של הנאשם, התייצב אף הוא בבית המשפט". פסוקית כזאת ראוי להפריד משאר המשפט בפסיקים, ובמיוחד אם היא עלולה להתפרש בטעות כלוואי מצמצם.
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים)

הואיל ובמשפט המורכב באות הפסוקיות במקומם ובתפקידם של חלקים שונים במשפט הפשוט, הן נושאות את שמם של החלקים שבמקומם באו ועונות על אותן השאלות כמותם.
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית נושא

פסוקית נושא (נקראת גם משפט נושאי או איבר נושאי, ובאנגלית: subjective noun clause) היא משפט הבא בתפקיד נושאו של האיבר העיקרי במשפט מורכב. בדומה לתפקידו של נושא במשפט פשוט, כך גם פסוקית הנושא היא הדבר העיקרי שהמשפט מספר משהו לגביו. היא עונה על השאלה במי או במה עוסק המשפט, מי או מה ביצע את הפעולה שבנשוא, או הוא זה שהנשוא מספק לקורא מידע חדש לגביו.
דוגמה למשפט עם פסוקית נושא (מובלטת בגופן מודגש): "ידוע שהעישון מזיק לבריאות."
כדי לוודא שפסוקית היא פסוקית נושא, אפשר לנסות להחליף אותה בשם עצם מתאים, למשל "דָּבָר". אם לאחר ההחלפה שם העצם הזה מקבל את תפקיד הנושא במשפט, הרי שהפסוקית היא פסוקית נושא. למשל בדוגמה לעיל, לאחר ההחלפה יתקבל המשפט: "ידוע הדבר". במשפט זה "ידוע" הוא הנשוא ו"הדבר" – נושא. מכאן שהפסוקית היא פסוקית נושא.
פסוקית נושא נפתחת באות קישור או במילת קישור שמחברת אותה לאיבר העיקרי של המשפט המורכב, בדרך כלל ש... (כמו בדוגמה לעיל), אשר, כי, מי ש..., מה ש..., כל ש... לחלופין היא עשויה להיפתח במילת שאלה, כמו בדוגמה: "אין לדעת מתי הם יגיעו."
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית נשוא

פסוקית נשוא (נקראת גם משפט נשואי או איבר נשואי, ובאנגלית: predicate noun clause) היא משפט הבא בתפקיד הנשוא של האיבר העיקרי במשפט מורכב. בדומה לתפקידו של נשוא במשפט פשוט, כך גם פסוקית הנשוא היא החידוש העיקרי שהמשפט מספר לגבי הנושא. היא עונה על השאלה מה הוא הנושא או מה הוא עושה. פסוקית נשוא תחליף רק נשוא שמני, ואינה יכולה להחליף נשוא פועלי. היא נפתחת בכינוי גוף בתפקיד אוגד ואחריו באה אות קישור או מילת קישור, למשל: ש..., ה..., אשר.
דוגמה למשפט עם פסוקית נשוא: "הנשיא הוא העומד בראש המדינה." נוודא את סוג הפסוקית באופן שתואר לעיל, כלומר נחליף את הפסוקית במילה חלופית מתאימה, ונקבל לדוגמה: "הנשיא הוא זקן". "הנשיא" – נושא, "הוא" – אוגד, "זקן" – נשוא. כך נוודא שמדובר בפסוקית נשוא.
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית מושא

פסוקית מושא (נקראת גם משפט מושא או איבר מושא, ובאנגלית: objective noun clause) היא משפט הבא בתפקיד המושא הישיר או המושא העקיף של האיבר העיקרי במשפט מורכב. בראש פסוקית מושא תוצב אות או מילת קישור. בפסוקית שמחליפה מושא ישיר יוצבו בדרך כלל את, ש..., כי, או מילת שאלה. בראש פסוקית שמחליפה מושא עקיף – למי ש..., לאשר, ל..., אל, על וכיוצא בזה.
דוגמה למשפט עם פסוקית מושא ישיר: "הודיעו לנו שהתחילה שביתה."
דוגמה למשפט עם פסוקית מושא עקיף: "הודיעו ליושבים באולם את ההודעה."
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית לוואי

דוגמה למשפט עם פסוקית לוואי: "הילד שיושב שם הוא אחי". הפסוקית היא פסוקית תוכן, כיוון שהיא מוסיפה מידע. 

שים לב: פסוקית לוואי תוכן אינה מסתיימת בפסיק.
חשוב לזכור: ישנם שני סוגים של פסוקיות לוואי: פסוקית לוואי תוכן ופסוקית לוואי זיקה. פסוקית לוואי תוכן מספקת לנו מידע הכרחי ולכן אינה מופרדת בפסיקים. פסוקית לוואי זיקה מספקת לנו מידע נוסף לא הכרחי ולכן מופרדת בפסיקים - יש פסיק גם בתחילתה וגם בסופה.
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור

פסוקיות תיאור מתארות פעולות, ועשויות אף לתאר תיאורים – תואר השם ותואר הפועל. כמספר סוגי התיאורים כך מספר סוגי פסוקיות התיאור. הסוגים הנפוצים הם:
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית זמן

עונה על השאלות: מתי? ממתי? עד מתי? וכיוצא בזה. 
בראשה תבוא אות קישור או מילת קישור כדוגמת: כאשר, כש..., לפני ש..., אחרי ש..., לכש..., לאחר ש..., עד ש..., לאחר, טרם. 
לדוגמה, במשפט המורכב: "כאשר תדע – תעדכן אותי." הפסוקית עונה על השאלה: מתי תעדכן?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית מקום

עונה על השאלות: היכן? מאין? לאן? וכיוצא בזה. 
בראשה תבוא אות קישור או מילת קישור כדוגמת: ב..., במקום ש..., מ..., מן, ל..., אל. 
לדוגמה, במשפט המורכב: "באשר תהיי – אהיה." הפסוקית עונה על השאלה: איפה אהיה?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית מידה

עונה על השאלות: כמה? באיזו מידה? 
בראשה תבוא מילת קישור כדוגמת: במידה ש..., ככל ש..., יותר ממה ש..., עד כמה ש... 
לדוגמה, במשפט המורכב: "נמלטנו משם מהר ככל שיכולנו." הפסוקית עונה על השאלה: כמה מהר?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית סיבה

עונה על השאלות: מדוע? מאיזו סיבה? 
בראשה תבוא מילת קישור כדוגמת: כי..., מפני ש..., מכיוון ש..., משום ש..., מאחר ש..., היות ש..., הואיל ו... 
לדוגמה, במשפט המורכב: "שתיתי קפה מפני שהייתי עייף." הפסוקית עונה על השאלה: מדוע שתיתי?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית תכלית

עונה על השאלות: למה? לאיזו תכלית? 
בראשה תבוא מילת קישור כדוגמת: כדי ש..., על מנת ש..., למען. 
לדוגמה: "כבד את אביך ואת אימך, למען יאריכון ימיך." הפסוקית עונה על השאלה: לאיזו תכלית לכבד?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית תוצאה

עונה על השאלות: לכדי איזו תוצאה? עד כדי מה?
בראשה תבוא מילת קישור כדוגמת: עד ש..., עד כי, עד אשר, לכדי.
לדוגמה, במשפט המורכב: "הוא רזה כל כך עד שהיה קשה להכיר אותו." הפסוקית עונה על השאלה: מה הייתה התוצאה מכך שרזה?
סוגי הפסוקיות (המשפטים המשועבדים) > פסוקית תיאור > פסוקית תנאי

עשויה לציין תנאי ממשי שעדיין עשוי להתקיים, או תנאי מדומה שכבר אינו יכול להתקיים. פסוקית תנאי עונה על השאלות: באיזה תנאי? באיזה מקרה? 
בראש פסוקית תנאי ממשי תבוא מילת קישור כדוגמת: אם..., במקרה ש..., בתנאי ש... ובראש פסוקית תנאי מדומה תבוא מילת קישור כדוגמת: לו..., אילו..., לולא... 
לדוגמה, במשפט המורכב: "אם אשכחך ירושלים, תשכח ימיני." הפסוקית עונה על השאלה: באיזה מקרה תשכח ימיני?