stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבו עוביידה (חמאס)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  רועי קייס, ישראל חשפה את דובר הזרוע הצבאית?, באתר ynet, 25 ביולי 2014
↑  יואב זיתון, דובר צה"ל בערבית פרסם (שוב) את שמו האמיתי ותמונתו של דובר חמאס: "אתה חשוף", באתר ynet, 25 באוקטובר 2023
↑  Press, Zamn (25 ביולי 2014). "القسام: صورة أبو عبيدة المتداولة غير حقيقية". zamnpress.com (בערבית). נבדק ב-2022-07-02. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  القسام: صورة أبو عبيدة المتداولة غير حقيقية, Zamn Press, ‏25 ביולי 2014
↑  Counter Terrorism Designations; Balkans-related Designation Removal; Cyber-related Designation Update | Office of Foreign Assets Control, ofac.treasury.gov (באנגלית)
↑  Episkopos, Mark (2021-05-13). "Is Israel's Iron Dome Enough to Protect It From Hamas?". The National Interest (באנגלית). נבדק ב-2022-07-02.
↑   "שכל היהודים ימותו בבת אחת": כך זה נראה בצד העזתי, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 08:02)
↑  Al-Mughrabi, Nidal; Williams, Dan (2021-05-19). "Israel and Hamas agree Gaza truce, Biden pledges assistance". Reuters (באנגלית). נבדק ב-2022-07-04.
↑  "Hamas Says West Bank Annexation Is 'A Declaration of War,' Israel 'Will Regret It'". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2022-07-03.
↑  Shira Rubin, With rockets and rhetoric, Hamas seeks to leverage Palestinian prisoner escape, The Washington Post, 12 בספטמבר 2021 (באנגלית)
↑  "Egyptian Officials Mediating to Prevent Gaza Rocket Fire at Israel, Report Says". Haaretz (באנגלית). נבדק ב-2022-07-03.
↑  "Isreali prisoner's health is deteriorating: Al-Qassam".(הקישור אינו פעיל)
↑  "Hamas video claims to show captive Israeli". BBC News (באנגלית). 2022-06-28. נבדק ב-2022-07-03.
↑  "Hamas threatens to kill a civilian hostage every time Israel hits Gaza civilians 'without warning'". NBC News (באנגלית אמריקאית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2023-10-11.
↑  أبو عبيدة كتائب القسام, Telegram
↑  "שקר גדול": דובר חמאס במסר לישראל לרגל היום ה-200 למלחמה, באתר מעריב אונליין, 23 באפריל 2024
↑  קובי רוזן, ‏לאחר חודשים שלא נראה: דובר החמאס בנאום מוסרט, באתר כיכר השבת, 7 באוקטובר 2024
↑  בוצע ניסיון חיסול הבוקר בעזה של אבו עוביידה דובר הזרוע הצבאית של החמאס- טרם אומת שחוסל
↑  ספיר ליפקין, ‏דובר חמאס מאשר לראשונה: ישראל הרגה את מוחמד דף, באתר ‏מאקו‏, 30 בינואר 2025
It's Happening Now

It's Happening Now (בעברית: זה קורה עכשיו) הוא אלבום האולפן השני של הזמר הבלגי מוסטי. את האלבום הוציאה ב-21 בינואר 2022 לאור חברת התקליטים וורנר מיויק בלגיה. הוא הגיע למקום הרביעי במצעד האלבומים השבועי של אולטראטופ ולוניה. רק סינגל מסחרי אחד יצא מתוכו, "Skyline", והוא דורג במקום ה-17 במצעד הפזמונים השבועי של ולוניה.
הרקע של העטיפה הוא בצבע ירוק, ובמרכזה מוצגת תמונה בשחור-לבן של שני ילדים קטנים היושבים על הרצפה. הילדים חובשים כובעים עם נוצות, המזכירים כובעי אינדיאנים, ומביטים ישירות למצלמה. מתחת לתמונה מופיעה כותרת האלבום, It's Happening Now, בכתב לבן.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | It’s Happening Now  | 3:34 |
| 2. | Alien  | 3:36 |
| 3. | Give Me A Hand  | 2:55 |
| 4. | New Becoming  | 2:52 |
| 5. | After Dark  | 2:56 |
| 6. | Pretty World  | 3:17 |
| 7. | Silver Light  | 3:33 |
| 8. | Midnight Angel  | 3:46 |
| 9. | Run For Your Friends  | 3:59 |
| 10. | Skyline  | 4:02 |
| 11. | Shame  | 2:45 |
| 12. | Suburban King  | 3:50 |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:11 |
הערות שוליים

↑  "It's Happening Now - Album by Mustii". Spotify. ארכיון מ-23 בינואר 2019. נבדק ב-29 בנובמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Discographie Mustii". Ultratop (בצרפתית). ארכיון מ-30 באוגוסט 2023. נבדק ב-2 בפברואר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Discographie Mustii". Ultratop (בצרפתית). ארכיון מ-31 באוגוסט 2023. נבדק ב-5 במאי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
שלוש השבועות

ערך זה עוסק ב שנלמדו מספר שיר השירים. אם התכוונתם ל"שלושת ה", התקופה שבין י"ז בתמוז לתשעה באב, ראו .
שְלוש השְׁבוּעוֹת הוא כינוי מקובל למדרש על פסוקים בשיר השירים העוסקים בשבועות שהשביעה הרעיה את בנות ירושלים בצביים ואיילות השדה, שעל פי הנמשל מיוחסות לשבועות שהשביע ה' את ישראל ואת אומות העולם. המושג עומד בלב המחלוקת הדתית בין קבוצות דתיות אנטי-ציוניות, כגון חסידות סאטמר, הנוהגות להציג את המדרש כראיה תאולוגית כנגד הציונות והקמת מדינת ישראל, לבין קבוצות דתיות-ציוניות המתנגדות לשימוש זה.
הקטע המקראי והמדרש

בשיר השירים מובאים שלושה פסוקים דומים המדברים על השבעת בנות ירושלים בידי הרעיה. הפרשנות המסורתית מזהה את הרעיה עם עם ישראל ואת הדוד, שהתעוררות אהבתו נדרשת, באלוהים. השבועות אוסרות על עם ישראל לעלות בצורה מאורגנת לארץ ישראל או למרוד בשלטון הגויים.
”הִשְׁבַּעְתִּי אֶתְכֶם בְּנוֹת יְרוּשָׁלַיִם בִּצְבָאוֹת, אוֹ בְּאַיְלוֹת הַשָּׂדֶה, אִם־תָּעִירוּ וְאִם־תְּעוֹרְרוּ אֶת־הָאַהֲבָה, עַד שֶׁתֶּחְפָּץ” (מגילת שיר השירים, פרק ב', פסוק ז').
”הִשְׁבַּעְתִּי אֶתְכֶם בְּנוֹת יְרוּשָׁלַיִם בִּצְבָאוֹת, אוֹ בְּאַיְלוֹת הַשָּׂדֶה, אִם־תָּעִירוּ וְאִם־תְּעוֹרְרוּ אֶת־הָאַהֲבָה, עַד שֶׁתֶּחְפָּץ” (פרק ג', פסוק ה').
”הִשְׁבַּעְתִּי אֶתְכֶם בְּנוֹת יְרוּשָׁלַיִם, מַה־תָּעִירוּ וּמַה־תְּעֹרְרוּ אֶת־הָאַהֲבָה, עַד שֶׁתֶּחְפָּץ” (פרק ח', פסוק ד').
בהקשר לכך, מובאת בתלמוד הבבלי בסוף מסכת כתובות אימרתו של רבי יוסי ברבי חנינא, הלומד מפסוקים אלו שלוש שבועות שהשביע ה':
שלש שבועות הללו למה? אחת שלא יעלו ישראל בחומה, ואחת שהשביע הקדוש ברוך הוא את ישראל שלא ימרדו באומות העולם, ואחת שהשביע הקדוש ברוך הוא את אומות העולם שלא ישתעבדו בהן בישראל יותר מדאי.
מכפילות הלשון ”אִם־תָּעִירוּ וְאִם־תְּעוֹרְרוּ”, למד רבי לוי שלוש שבועות נוספות:
שש שבועות הללו למה? תלתא – הני דאמרן; אינך – שלא יגלו את הקץ, ושלא ירחקו את הקץ, ושלא יגלו הסוד לאומות העולם.
התלמוד מבאר, שרבי זירא סבר אף הוא כרבי לוי, אך רב יהודה למד מכפילות הלשון את איסור העלייה מבבל לארץ ישראל.
המילים ”בִּצְבָאוֹת אוֹ בְּאַיְלוֹת הַשָּׂדֶה” התפרשו כעונש על אי־קיום השבועות:
אמר רבי אלעזר: אמר להם הקב"ה לישראל: אם אתם מקיימין את השבועה – מוטב; ואם לאו – אני מתיר את בשרכם כצבאות וכאילות השדה.
שלוש השבועות מוזכרות גם במדרש רבה על שיר השירים ובמדרשים נוספים.
פרשנות ושימוש

השימוש המודרני הראשון בטיעון שְלוש השבועות כדי להתנגד לציונות הועלה ככל הנראה בידי האדמו"ר מחב"ד רבי שלום דובער שניאורסון, והועלה גם בידי מתנגד אחר לציונות, רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאץ'.
פרשנות ושימוש > דעת האדמו"ר מסאטמר

למרות השימוש שנעשה במדרש לפניו, היא הפכה לאבן ראשה בידי רבי יואל טייטלבוים מסאטמאר, אשר ספרו ויואל משה מושתת בעיקרו על מדרש זה.
על פי שיטתו, אין להסתכל על כל אומות העולם כגוף אחד, אלא על כל אומה בפני עצמה יש שבועה שלא ימרדו היהודים בה. לכן, על אף שהאו"ם החליט ברוב קולות להקים את מדינת ישראל – עדיין עוברים הציונים על השבועה, משום שהערבים תושבי המקום לא הסכימו לכך. בנוסף הוא שולל בתוקף את הטענה שיש משמעות להחלטת רוב אומות העולם, שאינן קשורות לסכסוך ולהתיישבות היהודית, ולדעתו דווקא הסכמתם של תושבי המקום והאומה שבהם נלחמים – היא הנדרשת כדי לא להפר את השבועה. מלבד העובדה שמדינת ישראל לא נשמעה להחלטות האו"ם וחרגה מגבולות תוכנית החלוקה לאחר שהותקפה על ידי 7 צבאות ערב. עוד הוא אומר שגם לדעת האבני נזר, שאין איסור מצד השבועה כאשר אומות העולם מסכימות, כל ההיתר שלו מבוסס על דברי רש"י שהאיסור הוא דווקא "יחד ביד חזקה"; אבל אם צריכים להילחם כדי לכבוש את הארץ, אפילו אם יש אומות בעולם שהסכימו, עדיין לא יצא זה מגדר "יחד ביד חזקה".
מול הסוברים שהשבועות בטלו משום שאומות העולם הפרו את השבועה המוטלת עליהן, "שלא להשתעבד בישראל יותר מדי", אומר הרבי מסאטמאר שאין מקור לטענה שיש קשר בין השבועות וכביכול הן תלויות זו בזו; השבועה "שלא יעלו בחומה" אינה לטובת האומות אלא לטובת ישראל, שיקבלו את כפרתם בגלות. לכן, לדבריו, לא עלה על דעת חכמי ישראל בדורות הקודמים לייסד מדינה יהודית, גם כאשר עברו הגויים על שבועתם.
מול הטענה שהרמב"ם לא הביא את השבועות במשנה תורה, כותב הרבי מסאטמאר שהרי כבר הזכיר בהלכות תשובה שכל ישראל יעשו תשובה קודם הגאולה, ולכן אם יקום איש ויאמר על עצמו שהוא מלך המשיח ויכוף כל ישראל לעשות תשובה יש לשמוע לו; אבל כל זמן שלא יעשו כל ישראל תשובה, כך שלא נתגלה מלך המשיח, עדיין שייך איסור השבועות.
דברי רבי חיים ויטאל שהשבועה היא רק עד אלף שנים – לא נאמרו על השבועות החלות על עם ישראל, אלא רק על השבועה של הקדוש ברוך הוא "אשר נשבעתי באפי אם יבואון אל מנוחתי", שנשבע שלא יגאל את עמו אלא אם כן יעשו תשובה מאהבה. אולם לאחר מכן, אפילו תשובה מיראה יכולה להביא את הגאולה.
איסור העבירה על השבועות הוא איסור חמור מאוד, שיש לו גדר דין ייהרג ואל יעבור, בהתבסס על פרשנותו הייחודית לדברי מהר"ל מפראג בספרו נצח ישראל.
פרשנות ושימוש > הוגים ומגיבים בנושא

מספר הוגים הגיבו לטיעוניו של הרב טייטלבוים והסתמכו על המדרש. הרב חיים דרוקמן הקדיש לכך פרק בספרו קמעא קמעא, וכך הוגים נוספים. במקביל, הרב יואל כהן החב"די חיבר אף הוא קונטרס לדחות את השימוש בשבועות, המסתמך בעיקר על הרטוריקה של פיקוח נפש, המקובלת בקרב חסידי חב"ד ביחס לשאלת ארץ ישראל השלמה.
דיון מוקדם יחסית בסוגיה נערך על ידי הרב אברהם בורנשטיין בשו"ת אבני נזר.
השבועה – לא להרחיק את הקץ

הגמרא שם מביאה את דעת לוי הסובר שיש שבועה נוספת: "שלא ירחיקו את הקץ", דהיינו להימנע ממעשים שיגרמו לגאולה להתרחק. רש"י פירש: שלא ירחיקו את הקץ בעוונם. בעל אם הבנים שמחה הקשה שעוונות אסורים כבר מהתורה. לכן הסביר שכוונת רש"י לעוון שנוגע בקץ עצמו, כמו שכתב המהרש"א שבימי עזרא הייתה ראויה לבוא גאולה נצחית, אלא שלא עלו כולם, ועל זה באה שבועה זו, שאם תימצא שעת הכושר לעלות ברישיון המלכים, יעלו כולם.
לקריאה נוספת

הרב ישכר שלמה טייכטל, אם הבנים שמחה
הרב יואל טייטלבוים מסאטמר, ויואל משה מאמר ראשון
הרב מרדכי עטיה, סוד השבועה
הרב מנחם מנדל כשר, התקופה הגדולה
הרב שלמה אבינר, קונטרס "שלא יעלו בחומה".
הרב חיים צימרמן תורה לישראל מאמר "בעניין שלוש שבועות"
הרב ראובן פרידמן, כי עת לחננה
הרב יעקב זיסברג, נפש עדה (מהדורה ראשונה בפני עצמה ומהדורה שנייה כנספח לחלק ב' של ספרו "נחלת יעקב", בהוצאת המכון התורני אור עציון)
חסיד סאטמר, שבחר לחקר את שיטת הרבי מסאטמר וגם החולקים עליו, ספר עד שתחפץ
הרב משה הררי, מקראי קודש - מועדי התקומה, נספח ט': מאמר שלוש השבועות, מהדורת ירושלים תשפ"ד עמ' 245 - 253
הערות שוליים

↑  שיר השירים רבה, פרשה ב', פסקה ז'
1 2  בני בראון, היהדות החרדית והמדינה
↑  ויואל משה, מאמר שלש שבועות, סימן פו
1 2  שם
↑  שם, סימן עה
↑  פרק ז, הלכה ה
↑  וכמו שפסק הרמב"ם בהלכות מלכים פרק יא, הלכה ד.
↑  שם, סימן פ'
↑  שם, סימן עב
↑  נצח ישראל פרק כד.
↑  תולדות החפץ חיים עמ' מג; התקופה הגדולה, עמ' קע.
↑  שיר השירים רבה ח, על הפסוק "אם חומה היא"
↑  הרב שרגא פייבל פרנק בתולדות זאב, קונטרס א"י סעיף כז, והרב מרדכי עטיה בספרו סוד השבועה, עמ' 14, ס' לך לך עמ' 48.
↑  יהושע פראוור, תולדות היהודים בממלכת הצלבנים, הוצאת יד בן צבי, 2000, עמ' 166.
↑  הוספות הרמב"ן לספר המצוות, המצווה הרביעית
↑  נצח ישראל פרק כד, חידושי אגדות למסכת כתובות על דף קיא עמוד א. וראה גם באר הגולה באר ז, ו.
↑  יצחק שפירא, יוסף פלאי, ב, אל גבעת הלבונה, אגודת 'אל הר המור', ה'תשנ"ט, עמ' לט - מח
↑  יורה דעה רלו ו.
↑  רבי שלמה קלוגר בספר מעשה יוצר על ההגדה; הרב הלל קולומייער בספר רב שלום לרב שלמה אדלר מסערעדנא; הרב נתן צבי פרידמן בשו"ת "נצר מטעי" סעיף י' אות ה'; הרב שמשון חיים נחמני, "זרע שמשון" על מגילת אסתר, ראו  צילום דבריו).
↑  רבי אברהם יעלין בספר גאולת ישראל, הקדמה עמ' 12, הרב יונה דוב בלומברג בקונטרס ישיבת ארץ ישראל דף כ', הרב מאיר בלומנפלד בקובץ שנה בשנה, תשל"ד, עמ' 154, אהלי יעקב (האדמור מהוסיאטין) פרשת אמור תש"ח
↑  רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק כתב במכתב שנדפס בספר התקופה הגדולה עמ' 206–207  "אמנם כעת הסבה ההשגחה אשר באספת הממלבות הנאורות בסאן רעמא ניתן צו אשר ארץ ישראל תהיה לעם ישראל וכיון שסר פחד השבועות וברישיון המלכים קמה מצות ישוב ארץ ישראל ששקולה כנגד כל מצוות שבתורה (ספרי פ' ראה) למקומה."; אהלי יעקב שם
↑  שו"ת ישועות מלכו, ס' סו.
↑  ביאור הגר"א על תיקוני זֹהר, תיקון כו. מובא גם בפירושו על שיר השירים ב, ז, בסידור, ליקוטים על דרך הנסתר.0
↑  יצחק שפירא, יוסף פלאי, ב, אל גבעת הלבונה, אגודת 'אל הר המור', ה'תשנ"ט, עמ' נג
↑  דרישת ציון לרב קלישר, סידור בית יעקב ליעב"ץ
↑  אהלי יעקב שם
↑  אברהם בורנשטין, אבני נזר, סי' תנד, באתר היברובוקס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547125305171
אל-סיראט

אל-סיראט (בערבית: الصراط, בתעתיק מדויק: אלצִראט, הגייה מקורבת: א-סיראט) הוא מושג בתאולוגיה האסלאמית המתאר גשר צר אותו חייב לחצות כל אחד מבני האדם ביום הדין על מנת להיכנס לגן העדן.
על פי תיאורו במסורת האסלאמית, הגשר צר כשערה וחד כלהב של חרב, כשמצד אחד הוא מחובר לכותל המערבי, ומהצד השני לגן העדן, בעוד שמתחתיו בוערת אש הגיהנום אליה יפלו הרשעים.
מבט כללי

על פי פרשני הקוראן והחדית', הסיראט הוא גשר שיוקם מעל הגיהנום, עליו יעברו אנשים על פי מעשיהם. כמה מהם יעברו כהרף עין, או כמו ברק, או כמו הרוח, או כמו סוסים מהירים. חלקם יחצו בריצה, חלקם יצעדו, חלקם זוחלים, וחלקם ייחטפו וייזרקו לאש הגיהנום, כל אחד לפי מעשיו.
חלק מהפרשנים מתארים זאת כך:
הסיראט הוא גשר שיוקם על הגיהנום; הוא צר יותר משערה וחד יותר מחרב. אנשים יעברו אותו על פי מעשיהם. מי שהזדרז לעשות מעשים טובים בעולם הזה יעבור במהירות על פני הסיראט; מי שהיה עצלן לעשות מעשים טובים ומי שהיה פעם עושה מעשים טובים ופעם מעשים רעים ומעשיו הרעים לא נסלחו על ידי אללה, עשוי להחליק לתוך אש הגיהנום.
על פי פוסקי ההלכה באסלאם, חובה על המוסלמי להאמין בגשר (אל-סיראט), ואין האמונה שלמה בלי האמונה בגשר.
אל-סיראט בחדית'

בחדית' שנמסר על ידי אבו סעיד אל-ח'ודרי נאמר שהצחאבה שאלו את מוחמד באשר לגשר, והוא ענה להם שהגשר חלקלק ועליו מלחציים חדים וקוצים דוקרניים. הוא הוסיף שחלק יעברו את הגשר במהירות וללא פגע, בעוד שחלק יפלו ממנו היישר אל הגיהנום.
אטימולוגיה

מומחי השפה הערבית טוענים שישנן מספר דרכים לכתוב ולהגות את הביטוי, ובהן: א-צִראט (الصراط), א-סִראט (السراط), וגם א-זִראט (الزراط).
כמו כן, חלוקים המומחים בנוגע לשאלה האם אל-סיראט היא מילה בלשון זכר או בלשון נקבה.
הערות שוליים

↑  as-Sirat Bridge Marker - Madain Project (en), madainproject.com
↑  DaringDeen (2013-02-16), Islamic Eschatology & The Reality Of The World Today By Sheikh Imran Hosein 14 Feb 2013, נבדק ב-2019-04-10
↑  Peace Love (2012-05-24), The Hereafter in Islam Part 2-4  "Al kawthar, As-sirat and Hell", נבדק ב-2019-04-10
↑  The Sirat Bridge - My Religion Islam, www.myreligionislam.com
↑  Sahih al-Bukhari Book Number 93 Hadith Number 532, Muflihun (ארכיון)
↑  Jeffery, Arthur,, The foreign vocabulary of the Qur'ān, [Place of publication not identified]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12648016m (data)  LCCN: sh2020006472  SUDOC: 050551760  TDVİA: sirat
מוניר רדפא

| --- | --- |
מוניר רדפא בישראל
מוניר רדפא בישראל
 לידה:  1934 בגדאד, ממלכת עיראק 
 פטירה:  אוגוסט 1998 (בגיל 64 בערך) 
 מדינה:  עיראק 
 השתייכות:  חיל האוויר העיראקי
 דרגה:  סרן
 תפקידים בשירות
 טייס
 תפקידים אזרחיים
 מהנדס
 
סרן מוניר רדפא (בערבית: منير ردفا, תעתיק מדויק: מניר רדפא; בארמית אשורית (סורית):  ܡܘܢܝܪ ܚܒܝܒ ܓܡܝܠ ܪܕܦܐ, תעתיק מדויק: מוניר חביב גמיל רדפא 1934–אוגוסט 1998) היה נוצרי מקבוצת האשורים, טייס בחיל האוויר העיראקי, שערק לישראל ב-16 באוגוסט 1966 עם מטוסו מדגם מיג 21, לאחר ששוכנע על ידי "המוסד" לעשות זאת, במסגרת מבצע יהלום.
רקע והכנות

בשנת 1965 ביקש מפקד חיל האוויר, עזר ויצמן, מראש "המוסד", מאיר עמית, להשיג מטוס מיג 21. יוסף שמש היה יהודי-עיראקי בעל קשרים רבים שהתגייס למוסד ביוזמתו דרך יעקב נמרודי. לשמש הייתה אהובה נוצרייה, קמיל, ואחותה, בטי, הייתה נשואה למוניר רדפא. שמש ידע שרדפא אינו מרוצה מעבודתו כטייס בחיל האוויר העיראקי. הוא היה מתוסכל כשגילה בשיחות עם מפקדים עיראקים שקידומו נבלם, על אף היותו טייס מוערך, וזאת עקב היותו נוצרי. הוא שאף להגר למדינה מערבית. שמש עמל במשך שנה שלמה לשכנע את רדפא לערוק עם מטוסו לישראל.
לבסוף ניאות רדפא לערוק לישראל תמורת 50 אלף דולר ובתמורה לסיוע בהברחת משפחתו מחוץ לעיראק.
ההכנות לעריקה נעשו תחת מעטה כבד של סודיות. לפני העריקה נפגשו נציגי "המוסד" ומודיעין חיל האוויר עם רדפא ביוון לצורך תיאום העריקה והגיעו עמו לישראל לשלושה ימים שבהם גם סיירו באזור הנחיתה המיועד. ב-9 באוגוסט 1966 הודיע רדפא במסר מוצפן לסוכני "המוסד" כי הוא מוכן לעריקה. אשתו יצאה עם ילדיה לחופשת קיץ בפריז, שם קיבלו את פניהם זאב לירון, קצין האיסוף, ואברהם ברזילי, איש המוסד. רדפא לא סיפר לרעייתו כי היעד לעריקה הוא ישראל. כשגילתה זאת, הגיבה בזעם ואיימה לפנות לשגרירות עיראק, אולם הוא הצליח לשכנעה והיא עלתה עם משפחתה לטיסה לישראל.
העריקה

ב-16 באוגוסט קיבל רדפא אישור מישראל בהודעה מוצפנת באמצעות שידורי קול ישראל בערבית[דרוש מקור]. הוא המריא מבסיסו, ובתוך כשעה הגיע למרחב האווירי הישראלי. עם חדירתו של רדפא למרחב האווירי הוזנקו לעברו מפקד טייסת המיראז'ים, רן פקר וסגן מפקד בסיס תל נוף, שמואל שפר, שהמריאו משדה התעופה תל נוף ולא היו שותפים לסוד ההכנות לעריקה. המיראז'ים הבחינו ברדפא בגובה 20 אלף רגל כשהוא טס לכיוון אשדוד-אשקלון. הטייסים, שידעו רק שהם מעורבים במבצע סודי, קיבלו הוראה שלא לפתוח באש על מטוס האויב וליוו אותו במבנה מכונס עד לנחיתה בבסיס חיל האוויר חצור.
לאחר העריקה

לאחר עריקתו הופץ סיפור כיסוי כאילו מאס רדפא בחיים בעיראק וערק לישראל באופן עצמאי. רדפא פגש את משפחתו בישראל, היה נכון לשתף פעולה והצהיר כי מאס במשימות ההפצצה האכזריות של האזרחים הכורדים, שבהן השתתף. הוא אף הציג מכתב שנכתב בעבורו על ידי "המוסד", ודבק בעמדתו זו גם במסיבת עיתונאים.
רדפא סייע לחיל האוויר בלימוד המטוס ומאפייניו וכן סייע בתחזוקתו, שהייתה מורכבת, מאחר שלא היה בנמצא ציוד תומך או ציוד מתכלה לתחזוקתו.
רדפא עבד זמן מה בישראל כטייס מטוס קל בקו לאבו רודס, אך הוא ומשפחתו לא הצליחו להשתלב בישראל, ובסיוע המוסד השתקעו בסביבות 1969 במדינה אירופית. רדפא למד שם הנדסה ועבד כמהנדס.
רדפא נפטר באוגוסט 1998 מדום לב. במוסד נערכה אזכרה לזכרו.
ראו גם

בסאם עאדל
מחמוד עבאס חילמי
לקריאה נוספת

"יהלום עיראקי נוחת בישראל", בתוך: יעקב נמרודי, מסע חיי, ספריית מעריב 2003, כרך א', עמ' 251-242
היהלום המריא עם שחר - אורה מורג
הערות שוליים

↑  אורי בר-יוסף, המלאך, הוצאת זמורה ביתן 2010 (עמ' 71)
מטוס המיג-21 במוזיאון חיל האוויר, מסומן במספר 007 כמחווה למוסד
צלחת פטרי

צלחת פטרי
צַלַּחַת-פֶּטְרִי היא כלי מעבדתי שקוף ודק לגידול חיידקים, פטריות ותרביות רקמה לצורך אבחון רפואי ומחקר מיקרוביולוגי. צלחות הפטרי הראשונות היו מזכוכית, וכיום משתמשים בצלחות פלסטיק. ניתן להשתמש מחדש בצלחות פטרי מזכוכית לאחר סטריליזציה, בעוד שצלחות מפלסטיק הן חד-פעמיות.
עבור חלק מהשימושים בצלחת הפטרי מונח מצע, למשל אגר המכיל חומרי מזון לצורך גידול המיקרואורגניזמים ועבור חלק, דוגמת תרבית תאים, אין צורך בכך.
הצלחת נקראת על שמו של יוליוס ריכרד פטרי, בקטריולוג גרמני, שהמציא את הכלי בזמן שעבד עבור רוברט קוך.
הערות שוליים

↑  Monika Mahajan, Etymologia: Petri Dish, Emerging Infectious Diseases 27, 2021-01, עמ' 261–261 doi: 10.3201/eid2701.ET2701
ח'יירת א-שאטר

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1950 (בן 74) אל-מנצורה, מצרים 
 מדינה:  מצרים 
 השכלה:  אוניברסיטת אלכסנדריה, אוניברסיטת אל-מנצורה
 מקצוע:  מהנדס
 מעסיק:  אוניברסיטת אל-מנצורה 
 מפלגה:  מפלגת החירות והצדק
 השקפה דתית:  אסלאם 
 khairatshater.com
 
מוחמד ח'יירת סעד א-שאטר (בערבית: محمد خيرت سعد الشاطر, תעתיק מדויק: מחמד ח'ירת סעד אלשאטר; נולד ב-4 במאי 1950) הוא מהנדס מצרי, איש עסקים ופעיל פוליטי אסלאמי. הונו מוערך בכ-100 מיליוני לירות מצריות. לקראת בחירות 2012, הוכרז כמועמד תנועת האחים המוסלמים לנשיאות מצרים אך מועמדותו נפסלה. כיהן כסגן יושב ראש תנועת האחים המוסלמים במצרים.
תולדות חייו

א-שאטר נולד במחוז א-דקהלייה והצטרף בגיל 16 לאגף הצעירים במפלגת האיחוד הסוציאליסטי הערבי הנאצריסטית. הוא סיים לימודי תואר ראשון בהנדסה אזרחית ואנתרופולוגיה באוניברסיטת אלכסנדריה ובעת שהותו שם השתתף בהפגנות הסטודנטים נגד הממשלה בשנת 1968. לאחר שנתיים של שירות בצבא מצרים, הוא סיים לימודי תואר שני במינהל בניין ועבד כמרצה באוניברסיטת אל-מנצורה, אוניברסיטה הפועלת בעיר אל-מנצורה משנת 1972. א-שאטר אף למד בתוכניות תעודה שונות ללימודי אסלאם, מינהל עסקים, עבודה סוציאלית, ניהול עמותות ושיווק בינלאומי.
עוד בשנת 1967 השתתף א-שאטר בפעילות אסלאמית ובתחילת שנות ה-70, בעת שהיה תלמיד באלכסנדריה, הפך למתנגד לשלטון, על רקע אמונתו במדיניות אסלאמית. בשנת 1974 היה לחבר בתנועת האחים המוסלמים. על רקע פעילותו בתנועה הושעה ממשרתו באוניברסיטת אל-מנצורה. בשנת 1981 יצא לאנגליה לצורך לימודי דוקטורט, אולם התעניינותו בלימודים פחתה, והוא פנה לעסקים. הוא שב למצרים באמצע שנות ה-80, והפך לפעיל בתנועת האחים המוסלמים. בשנת 1995 היה לראש סניף קהיר רבתי של התנועה.
נבחר לחברות בלשכת ההדרכה של האחים המוסלמים בשנת 1995. נעצר מספר פעמים (החל משנת 1968). המעצרים הבולטים בשנת 1995 - לחמש שנים, משנת 2007 מרצה שבע שנות מאסר באשמת מימון טרור והלבנת כספים בעקבות פרשת מיליציית א-אזהר בדצמבר 2006. נחשב למוח הכלכלי של התנועה.
בנוגע לעימות הרפורמיסטי-שמרני נוטה א-שאטר יותר לאסכולה הרפורמיסטית, עם זאת בפועל ניצב באמצע בין השמרנים לבין הרפורמיסטיים. נאמר עליו, כי הוותיקים אימצו אותו לחיקם.
א-שאטר הוא בעלי עסק מצליח בתחום הריהוט והטקסטיל, עם סניפים במרכזי הקניות היוקרתיים של קהיר, והפך לבעל הון בולט במצרים, הוא אף חבר במספר מועצות מנהלים של בנקים וחברות גדולות אחרות במצרים. בשנת 1995 נבחר למועצת ההדרכה (המועצה העליונה) של האחים המוסלמים במצרים. יש הרואים בו אחד מן המממנים והאסטרטגים הראשיים של התנועה האסלאמית והאיש החזק בתנועה. לאורך שנות פעילותו האסלאמית נעצר א-שאטר מספר פעמים על ידי השלטונות. תחת שלטונו של מובראכ נעצר א-שאטר בשנת 2007 והוחזק בכלא עד מרץ 2011.
מהפכת ינואר 2011

א-שאטר שוחרר בהחלטת המועצה העליונה של הכוחות המזוינים. לאחר הניצחון בבחירות לפרלמנט בשנת 2012 של מפלגת החירות והצדק במצרים, שהיא הזרוע הפרלמנטרית של תנועת האחים המוסלמים, מונה א-שאטר כמועמדה לנשיאות המדינה.
מועמד לנשיאות מצרים

האחים המוסלמים אמנם התחייבו לא להעמיד נציג כמועמד לנשיאות, ועוד בתחילת שנת 2012 הכחיש א-שאטר בריאיון לרשת אלג'זירה כל כוונה להציג מועמדותו לנשיאות. עם זאת לאחר שזכתה ב-47 אחוזים מן המושבים בפרלמנט המצרי, ממשיכה "מפלגת החירות והצדק", הזרוע המדינית של "האחים המוסלמים" במצרים, לכיבוש היעד הבא – כס הנשיאות.
ב-31 במרץ 2012 הכריזה מפלגת החירות והצדק במצרים על א-שאטר כמועמדהּ בבחירות לנשיאות, בחודש מאי 2012. א-שאטר התפטר באופן רשמי מחברותו בתנועת האחים המוסלמים כדי לרוץ לנשיאות, זאת לאור הכרזת התנועה כי לא תציב מועמד משלה בבחירות. הכרזתו של א-שאטר כמועמד לנשיאות היוותה תפנית היסטורית בתנועת האחים המוסלמים, לאחר שהבטיחה פומבית כי אף לא אחד מחבריה יתמודד על הנשיאות, כדי להרגיע חששות של מגזרים חילוניים בציבור המצרי וכן ממשלות מערביות מפני השתלטות מוחלטת של ההשקפה האסלאמית על השלטון במצרים.
ועדת הבחירות המרכזית המצרית פסלה את מועמדותו של א-שאטר ובמקומו מונה מוחמד מורסי כמועמד האחים המוסלמים לנשיאות מצרים, ואף זכה בבחירות.
ההפיכה ב-2013

א-שאטר נעצר ב-5 ביולי 2013, בעקבות ההפיכה הצבאית שהדיחה את הממשלה בראשות האחים המוסלמים והנשיא מוחמד מורסי. ב-14 ביולי 2013 התובע הכללי הורה להקפיא את נכסיו.
העיתון "אלמצרי אליום" דיווח באוגוסט 2013 כי שליח האיחוד האירופי ברנרדינו לאון וסגן שר החוץ האמריקני ויליאם ברנס וביקרו אותו שנעצר בחודש שעבר ושוהה בכלא טורה שבדרום קהיר.
בחודש פברואר 2015, הוא נידון למאסר עולם, אך במאי באותה שנה בית המשפט המצרי דן אותו, ואת המדריך הכללי, מוחמד בדיע, למוות.
הערות שוליים

↑  אבי יששכרוף, האחים המוסלמים במצרים בחרו במיליונר כמועמד לנשיאות, באתר הארץ, 31 במרץ 2012
↑  Prisoners of Faith. Islamic Human Rights Commission, May 2007.
↑  Avi Asher-Schapiro, The GOP Brotherhood of Egypt. Salon, January 26, 2012
↑  ראיון ברשת אלג'זירה, 8 בפברואר 2012
↑  אתר סוכנות הידיעות האיראנית בעברית
כבש (סוג)

| כבש |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
תת־משפחה:: יעלים
סוג:: כבש
שם מדעי
 Ovis ‏לינאוס, 1758

כֶּבֶשׂ  (שם מדעי: Ovis) הוא סוג של יונקים מעלי גירה השייכים לתת-משפחת היעלים. בסוג זה מצוי כבש הבית, יונק בעל חשיבות כלכלית רבה, בהיותו מקור לחלב, צמר, עור, פרווה ובשר.
תכונות

לכבש הבר קרניים (גדולות יותר אצל הזכר) ובלוטות ריח בפנים ובטלפיים.
מאפייני התנהגות

הכבשים חיים בעדרים, באזורים הרריים או ברמות, שבהם הם מלחכים עשבי־בר, כשהזכרים הבוגרים נוהגים לחיות בנפרד מיתר העדר. הזכרים נוהגים לנהל ביניהם מאבקים על הזכות להזדווג עם הנקבות בתקופה שמסוף הסתיו ועד תחילת החורף.
רבייה

הטלאים נולדים באביב, כאשר הנקבות חיות בנפרד מהזכרים, ולכן תפקיד ההגנה על הטלאים מוטל על הנקבות. כבש־הבר מגיע לבגרות מינית בגיל ½2– ½3 שנים.
אורך חיים

אורך חייו 15–20 שנה.
בתנ"ך

"וְגָר זְאֵב עִם-כֶּבֶשׂ וְנָמֵר עִם-גְּדִי יִרְבָּץ"