stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמחה ולנר
ביוגרפיה

נולד בשנת 1931 בעיר בנדין שבפולין, לחנה רחל (1903–1978) וחיים יצחק ולנר (1895–1980) שהיה איש תנועת "הפועל המזרחי" בפולין. בשנת 1934, כשהיה כבן 3, עלה ארצה עם הוריו ועם אחיו אלתר ולנר והמשפחה השתקעה ברחוב הרצל בתל אביב.
בילדותו למד בחיידר ובישיבה החסידית שפת אמת ומאוחר יותר בישיבת היישוב החדש בתל אביב. על אף חינוכו החרדי שירת בצבא, תחילה בנח"ל ואחר כך בחטיבת גבעתי, שם שירת כקצין.
לצורך לימוד באוניברסיטה, השלים את מבחני הבגרות ולימוד אנגלית לבדו, לאחר שבנערותו קיבל השכלה תורנית בלבד. למד לבדו חשמלאות ואחרי הצבא עבד כחשמלאי במקורות בהתקנת קו המים לאילת. בהמשך למד לתואר ראשון ושני פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. את הדוקטורט בפיזיקה גרעינית עשה בטכניון. נושאה של עבודת הדוקטורט היה  "בחינת שיטות לאנליזה של ניסויים במערכות תת-קריטיות וחישובי קריטיקליות בסריגי מוטות אורניום במים קלים וכבדים". לאחר הלימודים בטכניון עבד בחברת החשמל באגף המחקר, והיה נציג חברת החשמל בוועדה לאנרגיה אטומית.
עסק שנים רבות כתחביב באסטרונומיה. סייע ויעץ בתכנונם של שעוני שמש במקומות שונים בארץ, בהם שעוני השמש במוזיאון הארץ בתל אביב, שעון שמש עולמי (שמראה את השעה במקומות שונים בעולם) בטיילת בת גלים בחיפה ושעון שמש בפתח תקווה בגן לזכרו של הנער נפתלי לנצקורן.
עיקר עיסוקו באסטרונומיה היה בזיקתה ללוח העברי. עם צאתו לגמלאות, יזם קורס ללימודי הלוח העברי באוניברסיטת בר-אילן במסגרת המחלקה למתמטיקה, אותו לימד במשך כ-15 שנה. לאחר צאתו לגמלאות לימד קורס זה גם במכללת אריאל.
עסק גם בהדרכת סטודנטים באוניברסיטת בר–אילן במסגרת המחלקה למתמטיקה בעבודותיהם לתואר שני ושלישי, בעבודות גמר במדעי המחשב בנושאים אסטרונומיים ותקופות בלוח העברי.
בשנת תשנ"ד יסד ימי עיון שנתיים בנושא תכונה יהודית, וארגן את שלושת הכנסים הראשונים. הכנסים מאורגנים כיום על ידי הרב ד"ר שי ואלטר. הכנס השלושה עשר התקיים בשנת פטירתו והוקדש לזכרו.
ערך את הספר "יד יצחק" – קובץ מאמרים בנושאי תכונה יהודית, שיצא לאור בשנת תשס"ג על ידי המכון ללימודי קידוש החודש ע"ש דרייזין. כמו כן פרסם מאמרים רבים בעלונים שונים בנושאי אסטרונומיה, פיוטים, בירורים הלכתיים ועוד. אוסף חלק ממאמריו יצא כחוברת לאחר פטירתו.
נפטר ב-22 בינואר 2011 בגיל 79 והובא לקבורה בבית העלמין בכפר סמיר.
שנים עבריות ג'ר' - ג'רצ"ט

שנים עבריות ג'ר' (3200) - ג'רצ"ט (3299) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 562 לפנה"ס והסתיימו בשנת 462 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
אירועים

ג'ר"ה - חורבן ממלכת ישראל וגלות עשרת השבטים
ג'רכ"ח - מנשה מולך על ממלכת יהודה
ג'רפ"ג - אמון מולך על ממלכת יהודה
ג'רפ"ה - יאשיהו מולך על ממלכת יהודה
ג'רצ"ח - ירמיהו הנביא מתחיל להתנבא
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ►► | ג'ר' - ג'רצ"ט | ◄◄ |
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה עברית לפני ד'קי"ט * | שנה עברית מעוברת | שנה עברית לא מעוברת | שנה יוליאנית | ☼ = תחילת מחזור 28 שנים של ברכת החמה | ⑦ = שנת שמיטה החל משנת ג'ת"ן |
* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
הערות שוליים

1 2 3 4  לפי הרב יחיאל היילפרין בספרו סדר הדורות, המובא בערך מלכי יהודה וישראל
↑  ספר ירמיהו, פרק א', פסוק ב'
היסטוריה של עם ישראל
תעלת אלברט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  תעלת מים 
 על שם:  אלברט הראשון, מלך הבלגים 
 מדינה:  בלגיה 
 מיקום ההתחלה:  לייז' 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1939
 תאריך פתיחה רשמי:  1939 
 מידות
 אורך:  129.5 ק"מ 
 גובה מעל פני הים:  64 מ' 
 קואורדינטות:  51°04′03″N 5°11′27″E﻿ / ﻿51.0674°N 5.1907°E﻿ / 51.0674; 5.1907
  (למפת בלגיה מוגדלת) בריסל אנטוורפן ברוז' גנט לייז' ארלון שרלרואה נאמור צרפת הולנד גרמניה לוקסמבורג הים הצפוני תעלת אלברט(למפת בלגיה רגילה) בריסל אנטוורפן ברוז' גנט לייז' ארלון שרלרואה נאמור צרפת הולנד גרמניה לוקס. הים הצפוני תעלת אלברט תעלת אלברט מחברת את אנטוורפן עם לייז'
 
תעלת אלברט (בהולנדית: Albertkanaal, בצרפתית: Canal Albert) היא תעלה בצפון מזרח בלגיה הקרויה על שם אלברט הראשון, מלך הבלגים. מחברת את הערים אנטוורפן ולייז' ונהרות המז והסכלדה. עומקה 3.40 מטר, גובהה 6.70 מטר, ואורכה 129.5 ק"מ. התעלה מסוגלת לשמש להובלת ארבה בת עשרת אלפים טון.
התעלה נחפרה בין 1930 ל-1939 והשימוש בה החל בשנת 1940. בשל מלחמת העולם השנייה הניצול המלא של התעלה החל רק בשנת 1946. הבדל הגובה בין אנטוורפן ולייז' הוא 56 מטרים. שישה תאי שיט דרושים על מנת להתגבר על הבדלי הגובה. בחמישה מהתאים יש הפרשי גובה של עשרה מטרים, ובאחד של 5.35 מטרים.
המסע לאורך התעלה ארך שבוע בשנות ה-30. מאז השלמת תעלת מיין-דנובה ב-1992 יכולה אסדה לשוט כיום מאנטוורפן אל הים השחור. במהלך מלחמת העולם השנייה שימשה התעלה כקו הגנה, היא שמשה להגן הן על אזור בלגיה והן על מחוזותיה הצפון מזרחיים של צרפת. במהלך המערכה על צרפת בשנת 1940 הצליחו הגרמנים לחצות את התעלה עוד ביומה הראשון של המערכה. בספטמבר 1944 חצתה את התעלה הדיוויזיה הקנדית השנייה במהלך שחרור בלגיה והולנד מהכיבוש הנאצי.
שבר בקרסול

| --- | --- |

שבר בשני צדי הקרסול כמו שנראה ברנטגן. (1) פיבולה (2) טיביה
 תחום:  אורתופדיה
 מיקום אנטומי:  רגל
 שכיחות:  אצל נערים ונשים מבוגרות
 סיבות:  סיבוב הקרסול, חבלה רצינית
 אבחון:  צילומי רנטגן המבוססים על חוקי אוטווה לקרסול
 טיפול:  קיבוע באמצעות סד/גבס, ניתוח
 סיבוכים:  נקע גבוה בקרסול, תסמונת המדור, איחוי לא טוב של העצם.
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  824224 
 MeSH:  D064386
 סיווגים
 ICD-10:  S82
 
שבר בקרסול (באנגלית: ankle fracture) הוא מצב של שבירת עצם קרסול אחת או יותר. התסמינים עשויים לכלול כאב, נפיחות, חבורות וחוסר יכולת ללכת על הרגל. שבר בקרסול עלול להוביל לסיבוכים כמו נקע גבוה בקרסול, תסמונת המדור, ירידה בטווח התנועה ואיחוי לא טוב של העצם.
לאחר איחוי השבר בקרסול, קיימת בעיה של חולשת שרירים ואיבוד טווח תנועה עקב המניעה מתנועה עד להחלמת השבר. בנוסף, במהלך הפציעה עלולות להיפגע גם רצועות המייצבות את המפרק, הדבר עלול להקשות על השיקום בגלל ירידה ביציבות של המפרק ושל הגוף לשלוט בו באמצעות השרירים שמסביבו.
שיקום טוב של הקרסול מותנה בחזרה מהירה לתנועה תקנית של המפרק ושליטה טובה של השרירים עליו.
סימנים ותסמינים

תסמינים של שבר בקרסול יכולים להיות דומים לאלה של נקעים בקרסול, אם כי בדרך כלל הם חמורים יותר. נדיר מאוד שמפרק הקרסול מתנתק, לנוכח פגיעה ברצועה בלבד, אך לעיתים שבר יכול לגרום לניתוק חלקי או מלא של עצם הטאלוס. בנוסף לכאב ייתכנו תסמינים נוספים כגון:
שטף דם
חוסר יציבות בדריכה על הקרסול
תנועה לא תקינה של מפרק הקרסול
יישור חלקי
שינוי במבנה המפרק
לעיתים, במקרה של שבר פתוח, העור נקרע ולאחר הניתוח אינו חוזר למצבו המקורי. שבר פתוח עלול לגרום לזיהום.
אבחון

בבדיקה קלינית חשוב להעריך את מיקום הכאב המדויק, טווח התנועה ובמצב של שבר עם פריקה (יציאת המפרק ממקומו) חשובים גם מצב העצבים וכלי הדם. חשוב למשש את עצמות הקרסול וכך לזהות האם קיים שבר בסמיכות לאחת מהעצמות הקרסול. הערכת פגיעות בקרסול כתוצאה משבר מבוצעת על פי חוקי אוטווה לקרסול, מערכת כללים אשר פותחה למזעור צילומי רנטגן מיותרים.
אבחון > רנטגן

בצילומי רנטגן ניתן בדרך כלל להבחין במרב השברים. בצילום בודקים אילו פטישונים (העצמות בקרסול) נשברו ואת מידת התזוזה שלהם. צילום רנטגן יכלול 3 כיוונים - אחורי, קדמי וצידי.
אבחון > סיווג

קיימות מספר דרכים לסיווג שברים בקרסול:
סיווג לאוג' הנסן - השברים מסווגים על בסיס מנגנון הפציעה ובהתאם למיקום בכף הרגל ולכוח המעוות (לדוגמה, סיבוב עליון חיצוני).
סיווג דניס ובר - השברים מסווגים לפי רמת שבר הפיבולה הצידית (לדוגמה, סוג א - מתחת לרצועה הסינדרמוטית, סוג ב - בגובה הרצועה, סוג ג - מעל הרצועה) תוך הערכת הפגיעה בסינדרוזיס והקרום הבין גזעי.
סיווג הרשקוביצי - השברים מסווגים על ידי רמת השברים בפטישון הפנימי.
סיווג רואדי אלגאוור - השברים מסווגים על פי רמת השברים של עצם הפילון.
אבחון > סוגי שברים

שבר בעצם הפילון - שבר בצד החיצוני של עצם השוקה, המחוברת למפרק הקרסול.
שבר תוך מפרקי - פגיעה במשטחים ה-תוך מפרקים, כלומר סחוס שבתוך המפרק.
שבר של עצמות השוק - בקצה הפנימי של מפרק הקרסול.
ייתכנו מצבים בהם שתי עצמות נשברות, במקרה זה השבר נקרא גם שבר בימלאולרי. לעיתים מדובר בשלושה מקומות בהם נוצרו השברים ובמקרה זה השבר נקרא גם שבר טרימלאולרי.
טיפול

במקרים בהם העצם לא תוכל לחזור למקומה ולאחות את עצמה, למשל שבר פתוח, יהיה צורך בניתוח. לאחר הניתוח זמן המנוחה בדרך כלל הוא בין 1–2 שבועות. במקרים קלים יותר, השלב הראשון בטיפול יהיה קיבוע הקרסול וזמן האיחוי הכללי של העצם יהיה בין 4–8 שבועות.
טיפול > פיזיותרפיה

לרוב, מומלץ לעבור טיפול פיזיותרפי לאחר מנוחה, גם במקרה של ניתוח וגם במקרה של איחוי עצמי של הגוף. שלבי הטיפול הפיזיותרפי:
השלב הראשון במסגרת הטיפול הפיזיותרפי צריך למלא שלוש מטרות מרכזיות:
הפחתת מידת החומרה של הכאב באמצעות הידרותרפיה, עיסוי, קירור האזור ועוד.
הורדת הנפיחות במקום הפגיעה בקרסול וברקמות שמסביבו. על ידי הפחתת הנפיחות יופחת גם הכאב במקביל.
שיפור טווח התנועה של הקרסול - חזרה לטווח תנועה המשמש לתפקוד היום יומי של המטופל.
ללא סיום השלב הראשון לא ניתן להתקדם הלאה בתהליך השיקום.
לשלב השני במסגרת הטיפול הפזיותרפי קיימות ארבע מטרות מרכזיות:
חזרה לטווח תנועה נורמלי ככזה של רגל בריאה.
שימור טווח התנועה של המפרק
הליכה ללא אמצעי עזר
חיזוק השרירים של הרגל הפגועה
שלב הביניים עשוי להימשך בין 1–2 חודשים. בשלב הזה המטופל לא אמור לחוות כאב, ההתמקדות היא בעיקר בשיפור תפקוד המפרק, ההליכה, עלייה וירידה במדרגות ושיפור בחלוקת המשקל בין הרגליים.
בשלב הסיום של תהליך השיקום המטרה היא להגיע למצב של תפקוד נורמלי ואופטימלי של הקרסול כמו שהיה לפני השבר.
אפידמיולוגיה

מספר המקרים הכללי של שבר בקרסול הוא בערך 187 ל-100,000 בכל שנה ואילו אצל ילדים מדובר על בערך 100 מקרים ל-100,000 בכל שנה. החל משנות ה-90 חלה עלייה במספר המקרים כתוצאה מהגדילה במספר האנשים באוכלוסייה המבוגרת שעוסקים באתלטיקה. השבר הנפוץ ביותר הוא שבר של עצמות השוק - בין 60 ל-70 אחוזים שוברים את אחת מעצמות השוק, 15-20 אחוזים שוברים שתי עצמות שוק ואילו 7–12 אחוזים שוברים שלוש עצמות שוק. אחוז השברים בקרסול דומה בין גברים לנשים, אך אצל גברים שיעור השברים אצל נערים הוא הגבוה ביותר ואילו אצל נשים שיעור השברים בגילאי 50–70 הוא הגבוה ביותר. שבר בקרסול מהווה כ-15% מכלל סוגי השברים.
ראו גם

קרסול
פיזיותרפיה
שבר (רפואה)
לקריאה נוספת

Fractures of the Foot and Ankle Hardcover – June 14, 2004 by George Gumann
Fracture of the foot and ankle - 2018 by Nirmal C. Tejwani
הערות שוליים

↑  Ankle Fractures (Broken Ankle) - OrthoInfo - AAOS, www.orthoinfo.org
↑  כאבים לאחר שבר בקרסול, באתר אפוסתרפיה טיפול בכאבי ברכיים וגב
↑  Wheeless' Textbook of Orthopaedics, Wheeless Online (באנגלית)
↑  ד״ר קיש מנתח אורתופדי - שבר בקרסול , שברים בקרסול, באתר Dr Kish Orthopedic Surgeon
↑  [aepr.org.il/שיקום-שבר-קרסול/ שיקום שבר קרסול]
↑  UpToDate, www.uptodate.com
↑  {{{מחבר}}}, Ankle Fracture: Background, Pathophysiology, Epidemiology, 2019-11-09
סימנים ותסמינים
טיפול פיזיותרפיה
שינה פוליפאזית

שינה פוליפאזית או שינה מרובת חלקים הוא מונח המתייחס לדפוס שינה הכולל כמה מנוחות ביום, לרוב יותר מפעמיים, בניגוד לשינה מונופאזית (שינה פעם אחת ביום). השינה הפוליפאזית זוכה לעניין רב בגלל יכולתה לכאורה לקצר את הזמן שיש להקציב לשינה ללא ירידה ביכולות השכליות והגופניות, עד כדי שעתיים שינה ביום, אך טענה זו זוכה לביקורת רבה. היא קיימת גם אצל אנשים בעלי בעיות בריאותיות שונות, בבעלי חיים רבים, ועוד.
שינה מפוצלת בהיסטוריה

קיימות עדויות כי לפני המצאת התאורה החשמלית - שהאריכה את שעות הערות הרצופות גם לאחר שקיעת השמש - הייתה שנת הלילה מפוצלת לשני מקטעים, שביניהן זמן של ערות, כלומר "שינה ביפאזית". בני האדם נהגו להירדם בסמוך לשקיעת השמש, לנום את השינה הראשונה, להתעורר למשך זמן של בין שעה לשעתיים, ולחזור לשינה שנייה עד זריחת השמש.
בספר At Day's Close: Night in Times Past‏ מאת רוג'ר איקריץ' (Roger Ekrich)‏, שיצא לאור ב-2006 מביא הסופר הפניות למקורות רבים המעידים על דפוס שינה מפוצל בימי הביניים שקדמו למהפיכה התעשייתית. בין הדוגמאות בספר, תפילות נוצריות שנהוג היה לומר בזמן העירות בין השינה הראשונה לשינה השנייה, יומנים אישיים שנשמרו, המלצות מיומניו של רופא על האופן הנכון בריאותית לנהוג בין השינה הראשונה לשנייה, היצירה סיפורי קנטרברי מהמאה ה-14 בה מתוארות דמויות החוזרות למיטתן אחרי "שנתן הראשונה", וכן הלאה.
לפי איקריץ', שינה בי-פאזית הייתה כה נפוצה וטבעית, עד שאיש לא התייחס אליה באופן מיוחד. הדבר השתנה בהדרגה, במקביל לשינויים נוספים באופן חייו של המין האנושי, במהלך הזמן.
שינה פוליפאזית עם זמן שינה כולל רגיל

דוגמאות לשינה פוליפאזית ניתן למצוא בקרב תינוקות הסובלים מהפרעת השעון הבלתי מאורגן (אנ') ובבעלי חיים רבים. היא נחשבת לדפוס השינה שהיה מקובל באדם הקדמון.
במחקר על טבעה של שינה ספונטנית בבגרות נחקרו זמן ואיכות השינה של בוגרים צעירים, מגיל העמידה וקשישים. בין השאר הסיקו החוקרים:
תחת תנאים שבהם הותר לנטייה הפיזיולוגית לשינה להתבטא ספונטנית, ללא דרישות התנהגותיות/ניסיוניות, המשתתפים הראו נטייה לקצר משמעותית את אורך פרקי הזמן של השינה והעירנות […]. פחות מ-10% מהמנוחות נמשכו 8 שעות או יותר, ופחות מ-10% מפרקי הזמן של עירנות נמשכו 12 שעות או יותר. השאלה אם דפוסים אלה הם פשוט תגובה לתנאי הניסוי הסטטיים יחסית, או אם הם מייצגים נאמנה את הארגון הטבעי של מערכת השינה-עירנות האנושית, לעומת הארגון המצוי בחיי היום-יום, נתונה לוויכוח. עם זאת, השוואות בספרות המקצועית מעידות בחוזקה על כך ששינות קצרות יותר, מחולקות פוליפאזית, הן הכלל ולא היוצא-דופן בקרב כל ממלכת החי (Campbell and Tobler, 1984; Tobler, 1989). ישנן סיבות מעטות להאמין כי מערכת השינה-עירנות האנושית תתפתח באופן שונה מהותית. העובדה כי אנשים אינם מציגים ארגון כזה לעתים קרובות בחיי היום-יום בסה״כ מצביעה על כך שלבני-אדם ישנה היכולת (לעתים בעזרת סמים מעוררים כגון קפאין או בעזרת פעילות גופנית מוגברת) להתגבר על הנטייה לישון בעת הרצויה, או על-כך שהם נדרשים לזה.
נימנום במצבים קיצוניים

ברגעי משבר ובתנאים קיצוניים אחרים אנשים עלולים למצוא את עצמם במצב בו אינם מסוגלים לישון את משך הזמן המומלץ עבורם (עבור אדם בוגר: כ-8 שעות ביום), ושינה פוליפאזית עלולה להפוך להכרחית.
ד"ר קלאודיו סטאמפי (אנ'), עקב עניינו במרוצי סירות ארוכים ליחידים, חקר את השימוש בתזמון שיטתי של מנוחות קצרות ככלי לשיפור הישגים במקרים של מחסור שינה קיצוני. מחקרו בן ה-49 ימים עקב אחר אדם צעיר שישן 3 שעות ביום, והוא מראה כי כל שלבי השינה נכללו בשנתו, אך הוא אינו ממליץ על ריבוי מנוחות אולטרה-קצרות כאורח חיים. סטאמפי כתב על מחקרו בספרו "למה אנחנו נחים: אבולוציה, כרונוביולוגיה ופונקציות של שינה פוליפאזית ואולטרה-קצרה" (Why We Nap: Evolution, Chronobiology, and Functions of Polyphasic and Ultrashort Sleep). ב-1989 פרסם את תוצאות מחקר שדה שערך, והסיק ש"אסטרטגיות שינה פוליפאזית משפרות ביצועים למשכי זמן ארוכים" תחת מצבי עבודה מתמשכים.
שינה פוליפאזית יוצרת עניין גם בקרב צבאותיהן של מדינות שונות, בגלל מחסור השינה אליו עלולים להיקלע חיילים במצבים שונים. דוח של חיל האוויר האמריקני, העוסק באמצעי נגד לעייפות, קובע:
כל מנוחה צריכה לאפשר לפחות 45 דקות רצופות של שינה, אם כי מנוחות ארוכות יותר (שעתיים) עדיפות. באופן כללי, ככל שהמנוחות קצרות יותר כך הן צריכות להתקיים לעתים תכופות יותר (המטרה נשארת להשיג סך יומי של 8 שעות שינה).
מדיווח של טייסי חיל הים הקנדי עולה כי:
תחת מקרי קיצון שבהם לא ניתן לספק שינה רצופה, מחקרים מראים כי מנוחות בנות 10 עד 20 דקות ברווחי זמן קבועים במהלך היום יכולים להקל על חלק מהמחסור בשינה ולכן לשמר […] על רמת הביצועים לכמה ימים. עם זאת, חוקרים מזהירים שרמות הביצועים המושגות משינות אולטרה-קצרות (מנוחות קצרות) הן תמיד מתחת לרמת הביצועים לאחר שינה מלאה.
חיל האוויר האיטלקי ערך גם הוא ניסויים לטייסיו. בלוחות זמנים שכללו משמרות לילה וחילוק משמרות החיילים נחקר סוג של שינה פוליפאזית. הנסיינים ביצעו 4 שעות פעילות ולאחריהן שתי שעות מנוחה, שבה יכלו לישון. תהליך זה חזר על עצמו 4 פעמים ביום. למרות שהשינה הותרה, הנסיינים סיגלו לו"ז של חוסר שינה מוחלט במשך המנוחה הראשונה של היום. חיל האוויר פרסם את ממצאיו וקבע כי "זמן השינה הכולל הופחת משמעותית לעומת השינה המונופאזית הלילית הרגילה, בת 7–8 שעות", בזמן ש"נשמרה רמה טובה של ערנות, כפי שמוצג לפי היעדר שינות זעירות במדידות האא"ג" (שינה זעירה היא מצב מדיד אך קשה להבחנה של רגעי שינה במוח הנמשכים שניות אחדות, בעת שהאדם החווה אותן נראה ער. אנשים הישנים בלילה באיכות גרועה עלולים לחוות מספר רב של שינות זעירות במהלך שעות ערנותם, וכתוצאה מכך נפגעות יכולותיהם להתמקד ולתת תשומת לב).
נאס"א, בשיתוף עם ה-NSBRI, מימנה מחקר על מנוחות. למרות המלצתה לספק לאסטרונאוטים 8 שעות שינה ביום, בדרך כלל מדובר בפרק זמן ארוך מדי, ולכן הסוכנות ביקשה לדעת על פרקי הזמן, התזמון וההשפעה של מנוחות. פרופ' דוד דינג'ס (אנ') מבית הספר לרפואה של אוניברסיטת פנסילבניה הוביל מחקר בתנאי מעבדה, בו שולבו משכי זמן משתנים של שינה עיקרית – בין 4 ל-8 שעות, יחד או ללא מנוחות נוספות שנמשכו עד שעתיים וחצי. מנוחות ארוכות יותר נמצאו עדיפות, אם כי יכולות קוגניטיביות מסוימות הרוויחו יותר מאחרות כתוצאה ממנוחות. הדריכות והעירנות הכללית הרוויחו הכי פחות, בעוד שזיכרון עבודה השתפר משמעותית. מנוחות בשעות שהשעון הביולוגי מחשיב לשעות יום עבדו היטב, אך מנוחות בשעות הלילה הובילו לאינרציית שינה (אנ') – בפשטות, רצון לחזור לישון הקיימת לאחר ההתעוררות – ארוכה יותר, שנמשכה עד כשעה.
שינה ביפאזית

שינה ביפאזית היא דפוס שינה הכולל שתי מנוחות ביום. לעיתים כשמדברים על שינה פוליפאזית מתכוונים ליותר מ-2 מנוחות ביום, אך שינה ביפאזית נפוצה יותר. בעבר, לפני המצאת התאורה המלאכותית, אירופאים היו מתעוררים משנתם הראשונה במהלך הלילה למשך כשעה, ואז חוזרים לשנתם השנייה.
מחקר שבדק את דפוסי השינה של בני אדם בתקופות של משך אור יום קצר (כ-10 שעות) מצא כי תחת תנאים חופשיים – שאינם מחייבים למספר קבוע של מנוחות, למשכן או לתכיפותן, אלא השינה נקבעת כרצונו של האדם – הם יאמצו שינה ביפאזית. מחקר אחר מצא שזה יכול לקרות גם כאשר בני-אדם אינם נחשפים לאור מלאכותי.
שינה פוליפאזית כאמצעי להשגת יותר שעות ערנות

באזכורים מוקדמים למנוחות שיטתיות כאורח חיים, במטרה להשיג יותר שעות ערנות ביום, בניו של הגר"א (הגאון רבי אליהו מווילנא) כתבו שאביהם נהג לישון ארבע פעמים ביום שינה באורך של חצי שעה מתוך התמדתו בתורה במשך כל חייו, דפוס הידוע היום בשם שנת "דימקסיון"(אנ').
כמו כן, באקמינסטר פולר תמך פומבית במשטר חיים המורכב מחצי שעת שינה בכל 6 שעות. מאמר קצר על לו"ז השינה של פולר פורסם במגזין טיים ב-1943, שם הוא מתייחס ללו"ז זה כאל "intermittent sleeping" (שינה מקוטעת). המאמר טוען שפולר שמר על אורך חיים זה במשך שנתיים, ומוסיף: "בסופו של דבר הוא נאלץ להפסיק כי הלו"ז שלו לא תאם את זה של עמיתיו לעבודה, שהתעקשו לישון כמו כל אדם אחר." עם זאת, לא ברור מתי פולר קיים את אורך החיים הזה, והאם הוא באמת היה מחמיר כפי שנטען.
מבקרים רבים מחשיבים את התאוריה להפחתה משמעותית של שעות שינה בעזרת שינה פוליפאזית רעועה. הם טוענים כי אין מנגנון בקרה מוחי שיוכל לאפשר הסתגלות לשיטת השינות המרובות, ושהגוף ישאף לאחד את השינה לבלוק מלא יחיד. הם מביעים דאגה שהשיטות בהן משתמשים אלו הישנים מנוחות אולטרה-קצרות כדי להקטין את זמן השינה הכולל מגבילות את הזמן העובר בשלבים שונים של השינה, מפריעות לשעון הביולוגי שלהם, ובסופו של דבר יגרמו לאותן תופעות שליליות שחווים אנשים אחרים עם מחסור בשינה או הפרעות בתזמון השינה (כגון ירידה ביכולות השכליות והפיזיות, עלייה בלחץ ובחרדה, ומערכת חיסון מוחלשת). המבקר פיוטר ווזניאק (אנ') מוסיף וטוען שעבר על בלוגים של אנשים הישנים שינה פוליפאזית ומצא שהם נאלצים לעסוק בפעילויות המחייבות אותם להישאר ערים שוב ושוב וששינה פוליפאזית לא משפרת את יכולות הלמידה או היצירתיות.[דרוש מקור]
שינה פוליפאזית כאמצעי להשגת יותר שעות ערנות > השוואה בין דפוסי שינה

להלן גרפי עוגה של דפוסי שינה מקובלים ושמותיהם. בכחול מוצג פרק הזמן המוקדש לשינה, ובאפור לערנות. משכי השינה המוצגים מתייחסים לאדם בוגר, והם ארוכים יותר עבור צעירים.
שינה מונופאזית: מנוחה אחת, בת כ-8 שעות.
שינה ביפאזית: שתי מנוחות. העיקרית בת כ-6 שעות והמשנית בת כ-20 דקות (סה"כ 6:20 שעות שינה), או עיקרית בת כ-4:30 שעות והמשנית בת כשעה וחצי (סה"כ 6 שעות).
שנת אברימן: שינה עיקרית בת 4:30 שעות ושתי מנוחות בנות 20 דקות כל אחת (בסה״כ 5:10), או 3 שעות ו-3 מנוחות בנות 20 דקות (בסה"כ 4 שעות), או שעה וחצי ו-4 או 5 מנוחות בנות 20 דקות (בסה"כ 2:50 או 3:10).
שנת דימקסיון: 4 מנוחות בנות חצי שעה לכל אחת (בסה"כ שעתיים).
שנת אוברמן: 6 מנוחות בנות 20 דקות כל אחת (בסה"כ שעתיים).
ראו גם

תנומת כוח
הערות שוליים

↑  קארן אמסלי, ‏אתם ישנים יותר מדי, באתר "אלכסון", 10 בנובמבר 2014
↑  אלינור פוקס, ‏לישון פעמיים כל לילה, באתר ‏מאקו‏, 14 באוקטובר 2014
1 2 3  A. Roger Ekirch (April 2001). "Sleep We Have Lost: Pre-industrial Slumber in the British Isles". The American Historical Review 106 (2).
↑  Capellini, I.; Nunn, C. L.; McNamara, P.; Preston, B. T.; Barton, R. A. (1/10/2008). "Energetic constraints, not predation, influence the evolution of sleep patterning in mammals". Functional Ecology 22 (5): 847–853. doi:10.1111/j.1365-2435.2008.01449.x. PMC 2860325. PMID 20428321.
↑  Campbell, S. S.; Murphy, P. J. (March 2007). "The nature of spontaneous sleep across adulthood". Journal of Sleep Research 16 (1): 24–32. doi:10.1111/j.1365-2869.2007.00567.x. PMID 17309760.
↑  Wanjek, Christopher (2007-12-18). "Can You Cheat Sleep? Only in Your Dreams". LiveScience. Retrieved 2008-01-11.
↑  Alda, Alan (Show 105) (1991-02-27). "Catching catnaps (transcript)". PBS. Retrieved 2008-02-19. "video".
↑  Stampi, Dr. Claudio (January 1989). "Polyphasic sleep strategies improve prolonged sustained performance: A field study on 99 sailors". Work & Stress. Retrieved 2008-06-02.
↑  Caldwell, John A., PhD (בפברואר 2003). "An Overview of the Utility of Stimulants as a Fatigue Countermeasure for Aviators". United States Air Force Research Laboratory. Brooks AFB, Texas. (from Summary, page 19 of 24) {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Rhodes, Wayne, PhD, CPE; Gil, Valérie, PhD (2007-01-17). "Fatigue Management Guide for Canadian Marine Pilots – A Trainer's Handbook". Transport Canada, Transportation Development Centre. נבדק ב-2009-10-09.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)
↑  "NASA-supported sleep researchers are learning new and surprising things about naps". NASA. 3 June 2005. Retrieved 2008-02-19.
↑  Wehr, T.A. (June 1992). "In short photoperiods, human sleep is biphasic". J Sleep Res 1 (2): 103–107. doi:10.1111/j.1365-2869.1992.tb00019.x. PMID 10607034.
↑  הקדמתם לשולחן ערוך.
↑  "Dymaxion Sleep". Time Magazine. 1943-10-11. Retrieved 2008-01-12.
↑  Wozniak, Dr. Piotr (January 2005). Polyphasic Sleep: Facts and Myths. Super Memory (website). Retrieved 2008-01-01. "This article compares polyphasic sleep to regular monophasic sleep, biphasic sleep, as well as to the concept of free-running sleep".
שנים עבריות ג'ת"ק - ג'תקצ"ט

שנים עבריות ג'ת"ק (3500) - ג'תקצ"ט (3599) 
התחילו, על פי המסורת המקובלת של מניין השנים בלוח העברי המבוססת על סדר עולם רבה, בשנת 262 לפנה"ס והסתיימו בשנת 162 לפנה"ס לפי הלוח היוליאני.
אירועים

כ"ט באלול ג'תקפ"ה (3 בספטמבר 175 לפנה"ס) – אנטיוכוס הרביעי עולה לשלטון.
כ"ה בכסלו ג'תקצ"ז – יהודה המכבי והחשמונאים משחררים את בית המקדש.
נפטרו

ג'תקצ"ו (165 לפנה"ס) – מתתיהו החשמונאי, אבי השושלת של ממלכת החשמונאים ומי שהחל את מרד החשמונאים
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ►► | ג'ת"ק - ג'תקצ"ט | ◄◄ |
לוח רב שנתי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה עברית לפני ד'קי"ט * | שנה עברית מעוברת | שנה עברית לא מעוברת | שנה יוליאנית | ☼ = תחילת מחזור 28 שנים של ברכת החמה | ⑦ = שנת שמיטה החל משנת ג'ת"ן |
* שיטה קבועה לחישוב שנים מעוברות הונהגה בשנת ד'קי"ט על ידי הלל נשיאה, ולפני כן נקבע העיבור על ידי בית דין בתחילת כל שנה.
היסטוריה של עם ישראל
שירים ושערים

שירים ושערים הייתה תוכנית רדיו בנושא ספורט ששודרה ברשת ב' של קול ישראל, וליוותה בשידור חי את משחקי הכדורגל המתקיימים במהלך העונה. היא שודרה לראשונה ב-1970. לצד סיקור משחקי כדורגל היו מושמעים שירים פופולריים. את הרעיון לתוכנית הגה ויישם בקול ישראל השדר גדעון הוד על בסיס תוכנית זהה ששודרה ברדיו האיטלקי.
התוכנית שודרה בעונת הכדורגל בימי שבת בשעות אחר הצהריים, ונמשכה בין שלוש לארבע שעות. היא נחשבה לאחת מתוכניות הדגל של תחנת השידור קול ישראל, והיוותה חלק בלתי נפרד מתרבות הספורט בישראל.