stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פולקלור
הערות שוליים

↑  Bronner, Simon J, Folklore: The Basics, London; New York: Routledge, 2017
↑  Empresa Peruana de Servicios Editoriales S. A. EDITORA PERÚ, World Folklore Day: Peruvian dances on UNESCO's Intangible Cultural Heritage List, andina.pe (בספרדית)
↑  Dan Ben-Amos, Toward a Definition of Folklore in Context, The Journal of American Folklore 84, 1971, עמ' 3–15 doi: 10.2307/539729
↑  Kundan Ghosh, Pinaki Dey Mullick, [https://www.ijsr.net/archive/v9i6/SR20607091927.pdf#page=528 Anthropology and Folklore Studies in India: An
Overview], International Journal of Science and Research 9, 2020, עמ' 528-531 doi: 10.21275/SR20607091927
↑  Bruce A. Rosenberg, Folklore and Literature: Rival Siblings, Univ. of Tennessee Press, 1991, ISBN 978-0-87049-681-3. (באנגלית)
↑  OzarksWatch, thelibrary.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543203705171  BNE: XX529442  GND: 4063849-2  LCCN: sh85050104  NKC: ph114560 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סיפור עממי אירופאי, כיפה אדומה; איור מאת ג'סי וילקוקס סמית, 1911
סיפור עם גרמני, הנזל וגרטל; איור מאת ארתור רקהאם, 1909
דאוד סמרה

| --- | --- |

 לידה:  8 בדצמבר 1877 בגדאד, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  24 ביולי 1960 (בגיל 82) בגדאד, עיראק 
 מדינה:  עיראק 
 
דאוד סמרה (בערבית: داود سمرة, 8 בדצמבר 1877, האימפריה העות'מאנית (בגדאד) – 25 ביולי 1960, בגדאד) היה משפטן יהודי ומבכירי השופטים והמשפטנים בעיראק בראשית המאה העשרים. שימש שנים רבות כסגן נשיא בית המשפט העליון של עיראק. נותר דמות חשובה בחברה העיראקית, מחנך ושופט.
כשופט וסגן בבית המשפט העליון היה מן היהודים הבקיאים ב(פקה), פירושי הדת האיסלאמית והקוראן אשר תחת ידו התחנכו רבים מאנשי החוק והשיפוט בעיראק.
תחילת דרכו

דאוד סמרה נולד בבגדד בשנת 1877 להורים יהודים עיראקים מהמעמד הבינוני. הוא גדל בבגדד ובנה קשרים חזקים עם חלקים שונים בחברה העיראקית.
סיים את לימודיו היסודיים בבית הספר אליאנס בבגדד, שם למד עברית, ערבית, אנגלית, צרפתית וקצת מדעים. לאחר מכן הצטרף למכינה המלכותית, שם סיים את לימודיו בשנת 1894. לימים נסע לאיסטנבול ולמד שם משפטים.
קריירה

דאוד סמרה עסק בתחילה בעריכת דין, ולאחר מכן הצטרף לרשות השופטת ושימש בתפקידים במספר בתי משפט עיראקים, כולל בית המשפט לערעורים. הוא גם לימד במכללה למשפטים בבגדד.
בדרכו המקצועית הארוכה התבלט בהשפעתו בתחום המשפט העיראקי בשל מעורבותו בזכויות והעובדה שהוא זכה להערכה על ידי חלקים שונים בחברה העיראקית, הוא נודע ביושרו ובנועזותו במהלך עבודתו כשופט בבתי המשפט.
לאחר שובו מטורקיה ב-1905, החל מיד לעסוק במקצוע עריכת הדין, אך עד מהרה הצטרף לרשות השופטת, ועבד כשופט בערכאה ראשונה ולאחר מכן חבר בבתי המשפט לערעורים במוסול ובבגדד.
מאוחר יותר הועלה דאוד סמרה בדרגה וכיהן כחבר בבית הדין לערעורים, הרמה הגבוהה ביותר של הליטיגציה בעיראק, שם עבד למעלה מ-15 שנה, וכיהן בתפקיד סגן הנשיא עד למועד פרישתו מהשירות הציבורי בשנת 1946.
מילא גם תפקיד בכתיבת החוקה העיראקית הראשונה משנת 1925 ובתיקון הראשון לחוקה, שהוצא בשנה הראשונה ליישום החוקה.
לאחר שעזב את מערכת המשפט, סמרה חזר שוב לעסוק במקצוע עריכת הדין.
בנוסף למערכת המשפט והחוק, סמרה לימד משפטים בקולג' למשפטים בבגדד בין 1919–1951. הוא לימד סטודנטים עיראקים את דיני הליך הוגן, הליכים פליליים ופסקי פשרה.
הקהילה המשפטית בעיראק ראתה בסמרה סמכות בולטת במערכת המשפט והחוק, בעל ניסיון רב ערך וידע רב, ורבים השופטים ועורכי הדין העיראקים הבולטים הוכשרו וסיימו תחתיו.
בנוסף למעמדו המשפטי, סמרה נודע בידע שלו בפסיקה האסלאמית ובידע הנרחב שלו בתרבויות שונות מכיוון ששלט בכמה שפות בינלאומיות.
ביתו בבגדד היה למועצת מדע ותרבות בה נדונו נושאים שונים, כולל שפה, היסטוריה, ספרות, פילוסופיה, מורשת עממית ומשפט איסלאמי.
כתבים ומחקר

דאוד סמרה כתב ספרים על עקרונות הליכי זכויות אדם, דיני בתי משפט לפישור ופשיטת רגל, בתי משפט לאכיפה ובתי משפט מדעיים. כמו כן ספר זכרונות שלו הודפס בבגדד ב-1953.
הוקרה

בתקופת המלוכה קיבל השופט, עורך הדין ואיש האקדמיה דאוד סמרה את מדליית אל-רפידאין (אנ'), סוג רביעי, סוג אזרחי, בשנת 1932. המלך פייסל הראשון העניק לו את המדליה הזו כהוקרה על שירותו במערכת המשפט וההוראה.
מותו

ב-25 ביולי 1960 נפטר דאוד סמרה בבגדד בגיל 83. הלווייתו ההמונית עברה ברחובותיה הראשיים של בגדד.
הערות שוליים

1 2  נפטר דוד סמרה השופט היהודי בבגדאד, הצופה, 26 ביולי 1960
↑  ששון סומך, בגדאד: תבנית נוף, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2002
↑  داود سمرة, الجزيرة نت (בערבית)
↑  Facebook, www.facebook.com
1 2 3 4 5  https://www.aljazeera.net/encyclopedia/2016/5/24/داود-سمرة-يهودي-خدم-القانون-بالعراق
↑  Tehkim Law Firm, פייסבוק, ‏2020-04-29
↑  דאוד סמרה, באתר תפוז פורומים, ‏2004-01-26
כפר ענאן

| --- | --- |

 טריטוריה:  המנדט הבריטי המנדט הבריטי
 מחוז:  נפת עכו
 שפה רשמית:  ערבית
 גובה:  325 מטרים
 סיבת נטישה:  מלחמת העצמאות
 תאריך נטישה:  פברואר 1949
 דת:  מוסלמים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב לשעבר:  360 (1945)
 קואורדינטות:  32°55′22″N 35°25′06″E﻿ / ﻿32.92286667°N 35.41845278°E﻿ / 32.92286667; 35.41845278 
 he
 
כפר ענאן (בערבית: كفر عنان) היה כפר ערבי בנפת עכו שבארץ ישראל המנדטורית. הכפר שכן בגליל העליון, מדרום מערב לעיר צפת, כ-33 קילומטרים ממזרח לעכו.
היסטוריה

כפר ענאן מזוהה עם הכפר היהודי שנקרא "כפר חנניה" שהיה אחד המרכזים הגדולים ביותר בגליל לייצור כלי חרס בתקופת השלטון הרומי בארץ ישראל ונטען שמרבית כלי הבישול בגליל בהם נעשה שימוש בתקופה שבין המאה ה-1 לפני הספירה ועד המאה ה-5 לספירה יוצרו בכפר חנניה. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו במקום התגלו מערות, בריכות, בסיסי עמודים ושטחי קבורה.
היסטוריה > תקופת השלטון העות'מאני

ב-1522 מצא הרב והנוסע היהודי, משה באסולה קהילת מוסתערבים שמנתה כ-30 משפחות, עם זאת על פי מפקד אוכלוסין שנערך מטעם השלטון העות'מאני כ-3 שנים לאחר היו במקום כ-14 משפחות יהודיות בלבד.
בתקופת השלטון העות'מאני בארץ ישראל הופיע לראשונה השם "כפר ענאן" והיה רשום בשם זה ברשומות המס של 1549 או 1596. בכפר התגוררו ככל הנראה כ-259 נפשות, כולן היו מוסלמים. התושבים שילמו מיסים על העיזים והכוורות שהיו ברשותם ולאורך השנים העבירו תושבי הכפר כ-12,272 מטבעות אקצ'ה לוקף.
בשנת 1875 ביקר בכפר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן, ומצא בו כ-100 מוסלמים.
היסטוריה > תקופת המנדט הבריטי

על פי מפקד אוכלוסין שנערך ב-1922 בתקופת המנדט הבריטי כפר ענאן מנה כ-179 תושבים, כולם היו מוסלמים. במפקד שנערך לאחר מכן, מפקד 1931 היישוב גדל וכבר הכיל כ-264 נפשות שהתגוררו בכ-47 בתים. גם הפעם כל תושבי הכפר היו מוסלמים.
באוגוסט 1943 רכש "בנק האומה", בניהולו של אחמד חילמי עבד אל-באקי שטח של 5,827 דונם מאדמות הכפר תמורת 46,000 לא"י, שעל פי הנטען התכוונו בעלי הקרקעות למכור ליהודים תמורת 65,000 לירות ארץ-ישראליות. בעקבות זאת, חידשה "קופת האומה" את פעולותיה בסתיו אותה שנה ביוזמת מפלגת אל-איסתקלאל.
בסקר הכפרים שנערך ב-1945 הוערך אוכלוסיית כפר ענאן בכ-360 תושבים, כולם מוסלמים.
היסטוריה > התקופה הישראלית

באוקטובר 1948 הכפר נכבש על ידי חטיבת גולני במבצע חירם ועם תוצאות המלחמה הפך אזור הכפר לחלק ממדינת ישראל הצעירה. עם זאת על פי ההיסטוריון הפלסטיני, וליד ח'אלדי תושבי הכפר סירבו לעזוב את בתיהם כמו מרבית תושבי הכפרים באזור.
על פי בני מוריס, הרשויות הישראליות סיווגו את הכפר כ"נטוש" חרף העובדה שתושביו ניסו לחזור אליו שוב ושוב. בינואר 1949 גירש צה"ל 54 תושבים מכפר ענאן ומהכפר המוסלמי השכן פרדיה אך גם העביר 128 תושבים אחרים משני הכפרים לכפרים אחרים בתוך ישראל. בפברואר 1949 כיתרו יחידות של גדוד 79 את שני הכפרים וגירשו מהם 45 "מסתננים" ל"גדה המערבית". שאר תושבי שני הכפרים, כ-200 במספר, שהיו בעלי אשרות שהייה (בעיקר זקנים, נשים וילדים), הועברו לכפר מג'ד אל-כרום. חרף ניסיונות צה"ל והרשויות הישראליות למנוע התיישבות מחדש הכפר הוקם פעמיים נוספות ולבסוף פונו.
ב-1950 הופעל סעיף 25 של תקנות ההגנה שנחקקו ב-1945 וזאת במטרה להפקיע חלק מהאדמות שהיו שייכות למספר כפרים פלסטיניים בגליל, ביניהם היה כפר ענאן. מלבד שימוש זה החוק גם מנע מתושבי הכפר לחזור לבתיהם בדרכים חוקיות.
ב-1977 הוקם יישוב יהודי מדרום לחורבות הכפר, הכפר שימר את השם היהודי הקדום של הכפר – "כפר חנניה".
הערות שוליים

↑  Lissovsky (2007), p. 167
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 178. Quoted in Khalidi, 1992, p. 21
↑  ויקטור גרן, תרגום: חיים בן־עמרם, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל, כרך ז': הגליל (ב), ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 255
↑  Barron, 1923, Table XI, Sub-district of Acre, p. 36
↑  Mills, 1932, p. 100
↑  יעקב שמעוני, ערבי ארץ ישראל, עמ' 354, הערה 4.
↑  קרן ערבית עממית להצלת קרקעות ערביים, המשקיף, 25 באוגוסט 1943
↑  Benny Morris, The Birth of the Palestinian Refugee Problem Revisited. Cambridge University Press 2004, p. 517
↑  Nazzal, 1978, p. 101
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007477221505171
בניית אתר אינטרנט

בניית אתר אינטרנט או פיתוח אתר אינטרנט (מאנגלית: Web Development) הוא עיסוק ומקצוע הכרוך בתכנון, אפיון, עיצוב ובנייה טכנית של אתר אינטרנט. העוסק במקצוע זה עיסוק של קבע נקרא בונה אתרים, ורבים מהעוסקים בו רכשו או רוכשים במהלך עשייתם, ידע בתחומי פיתוח אינטרנט נוספים כגון עיצוב אתרים (Web design), וקידום אתרים (SEO). לאחר השלמת בניית האתר הפועל ועיצובו, התוצר הסופי מועלה לשרת כדי להפכו לנגיש לקהל היעד שלו. רבים מבוני האתרים משתמשים במערכות ניהול תוכן, דוגמת ג'ומלה, דרופל, ו-וורדפרס, לבניית אתריהם, כאשר לכל מערכת היתרונות והחסרונות שלה. מערכות אלה הן למעשה תוכנות אשר מפשטות במקרים רבים את התהליך ומבטיחות תוצר סופי עשיר עם ניהול קל בהמשך.
הרקע המקצועי של העוסקים

העוסקים בבניית אתרים הם קהל עוסקים מגוון יחסית, שאינו בהכרח חולק מאפיינים כלליים משותפים מלבד ניסיון עם עולם האינטרנט, ויכולת עבודה טכנית עם קוד (תחביר בשפת תכנות מסוימת), תוכנות מחשב, או שניהם. לחלק מהעוסקים רקע אקדמי במדעי המחשב או הסמכה במסגרת של לימודי תעודה בעבודה עם שפות תכנות שונות או תוכנות שונות לבניית אתר (על שני אלו יפורט בהמשך). היות שבפועל עיסוק זה אינו בהכרח דורש ידע פורמלי, והיות וקיים מגוון רחב של טכנולוגיות שונות לבניית אתרים אשר חלקן חופשיות ונגישות לכל דורש ללא תשלום, הרי שאין כל הכרח לרקע אקדמי לעיסוק בבניית אתרים, וגם אין כל תואר ספציפי או לימודי תעודה ספציפיים לבניית אתרים, והתחום, להיבטיו השונים, פתוח לכל המוכשר ללמוד אותו ולפעול בו, בין אם באופן אוטודידקטי, ובין אם במסגרת אחרת.
תכנון ואפיון

בניית אתר מתחילה לרוב בתכנון או אפיון דרישות האתר, השירותים או התכנים שיוצעו בו ואופן פעולתו והצגתו לגולשי האינטרנט. תכנון ואפיון נכון הם שלבים מרכזיים בבניית אתר אינטרנט. אפיון מדויק של הצרכים, המטרות והקהל היעד יכול להוביל לחוויית משתמש טובה יותר, לייעול הבנייה ולמניעת בעיות בהמשך. כאשר מאפיינים את האתר כראוי, מתחשבים במבנה הדפים, הזרימה הלוגית, הפונקציונליות והתוכן הדרוש. תהליך זה משפיע על כל היבטי הבנייה, החל מבחירת הטכנולוגיות וכלים מתאימים ועד לניהול נכון של משאבים וזמן. אפיון לקוי עלול לגרום לשינויים ותיקונים יקרים בזמן הפיתוח.
שיטות לבניית אתר

את השיטות לבניית אתר ניתן לחלק לשני ענפים עיקריים, בנייה הנעשית בעיקר על ידי מערכת ניהול תוכן, ובנייה הנעשית בעיקר על ידי קוד.
שיטות לבניית אתר > מערכת ניהול תוכן

מערכת ניהול תוכן (Content Management Systems) היא תוכנה המאפשרת יצירה של תוכן באתר אינטרנט ותחזוקה שלו. תוכנה זו מהוות פלטפורמה וממשק משתמש גרפי לבניית האתר. חלק ממערכות אלו מוצעות ללא עלות, וחלקן אפשריות לשימוש בתשלום, דוגמאות: ויקס, וורדפרס, ג'ומלה, דרופל, ואחרות.
שיטות לבניית אתר > כתיבת תחביר

שיטה זו מאופיינת בכתיבה של תחביר בשפה מקובלת מסוימת (כגון PHP) אשר האתר הוא היישום הפונקנציונאלי של התחביר הספציפי שנכתב בה. ההבדל בין שיטה זו לקודמתה הוא שעבודה עם תוכנה בונה את הקוד בשביל בונה האתר, במקום שזה יכתוב אותו בעצמו.
אנשים שהם בעלי ידע בתכנות, לפחות בשפת התכנות בה נבנה האתר שלהם, יכולים להכניס שינויים בקוד האתר שהתוכנה בה השתמשו כתבה עבורם ברמת התחביר הבסיסי של האתר. בונה האתר בעצמו או לקוחו, מחליטים יחד על השיטה העדיפה לבניית האתר הספציפי. כיום רבים מהאתרים נבנים על ידי תוכנה, מה שמאפשר ניהול קל שלהם גם על ידי אנשים שאינם בעלי ידע טכני נרחב בתחום זה, כמו למשל, לקוחות של חברות המציעות שירותי בנייה לאנשים החסרים ידע זה. יתרון נוסף בבניית אתר בתוכנה הוא שהיא מאפשרת להכניס את הלקוח עצמו אל תוך עולם הבנייה והשינוי של אתרים, ובכך פותחת בפניו דלתות שונות, אף כאלה הקשורות לאפשרות פרנסה.
אתר סטטי לעומת דינאמי

את אתרי הרשת ניתן לחלק חלוקה גסה לאתרים סטטיים ודינאמיים, כאשר ייתכן ובונה אתרים מסוים יבקש להתמקד בעיסוקו על בניית סוג מסוים כזה של אתרים. ניתן לבנות אתרי וורדפס מגוונים, סטטיים ודינאמיים באמצעות מערכת וורדפרס עצמאית או עם חברה העוסקת בתחום.
שלבים לבניית אתר

על פי רוב, בניית אתר תתבצע לפי מספר שלבים כלליים היוצרים תוואי כללי לעבודה כולה.
אפיון. בשלב זה, לרוב, בעל האתר מנסח אפיון מסודר, בו הוא מתאר את מהות האתר, השלבים והתהליכים השונים, ויוצר מעין חוברת בה כלל המעורבים בעניין ימצאו מענה.
יצירת סקיצה עיצובית. שלב זה מתמקד בשפה הוויזואלית של האתר. בשלב זה ייקבע לרוב עיצוב האתר, כך ששאר המעורבים בנושא יוכלו לצפות בתצוגה כללית מוקדמת של האתר, כפי שהוא ייראה בסופו של דבר.
בניית האתר. בפועל, עיקר העבודה מתבצעת בשלב זה. העיצוב שנקבע בשלב הקודם הופך בשלב זה לאתר מתפקד, בעוד המתכנתים בונים או מתאימים את הפלטפורמה ומטמיעים את העיצוב, ואנשי התוכן ממלאים את החללים שנועדו לתוכן בטקסטים ותכנים אחרים.
ביצוע בדיקות ו-QA. בשלב זה האתר, למעשה, מוכן, וניתן לבצע בדיקות של תפקודו בצורה פנימית או מול קהל בודקים מסוים. כל השגיאות והתקלות המאותרות בשלב זה ייפתרו עד להשקת האתר.
השקת האתר. בשלב זה האתר "מועלה לאוויר" – האתר יקושר לדומיין או יועלה לשרת המתאים, במסגרת השקתו לקהל הרחב.
קידום ושיפור האתר. לאחר שהאתר כבר עלה לרשת, ניתן לעסוק בתהליכי השיפור והקידום שלו, כולל שיפור מיקומיו במנועי החיפוש השונים, פרסומו, שיווקו והזנת תכנים נוספים לאתר.
אחזקת אתר

בהתאם למטרת האתר לעיתים מבוצעים שלבים נוספים, כגון הבטחת איכות, או שמעורבים בבנייתו אנשי מקצוע, כגון מתכנתים או גרפיקאים. מאחר שאין דרך אחידה לבניית אתר, התהליך יכול לקחת פרק זמן קצר או ארוך, בהתאם לרמת המורכבות הנדרשת. העלויות משתנות ונעות בין חינם לבין חוסר גבול עליון – כתלות בגורמים דוגמת יכולות השרת, עבודת מקים האתר, עיצוב ייחודי, הפלטפורמה הטכנולוגית וכן הלאה.
בדרך כלל, לאחר סיום תהליך בניית האתר, יחלו תהליכים מקבילים של קידום אתרים במנועי חיפוש או פרסום באינטרנט, על מנת להביא לידי מיצוי את היתרון שבבניית האתר.
אבטחת האתר עם תעודת SSL

כדי להבטיח את אבטחת המידע באתר, חשוב להשתמש בתעודת SSL. תעודה זו מצפינה את המידע שעובר בין השרת למשתמש, ומבטיחה שהנתונים הרגישים, כמו פרטי כרטיסי אשראי או מידע אישי, לא ייפלו לידי גורמים זדוניים. בנוסף, אתרים עם SSL זוכים לדירוג גבוה יותר בגוגל.
נגישות האתר

נגישות לאתר היא מרכיב קריטי להבטחת חוויית גלישה מיטבית לכל המשתמשים, כולל אנשים עם מוגבלויות. אתרים נגישים עומדים בתקנים ומאפשרים לכל אדם להשתמש בהם בקלות.
כדי להבטיח שהאתר עומד בדרישות החוק ומספק חווית גלישה נעימה ונגישה לכולם ישנם מספר כללי עבודה
תכנון מוקדם.
שימוש בכותרות בצורה היררכית
תיאורי תמונות (Alt Text).
צבעים וניגודיות.
ניווט נגיש
טפסים נגישים.
סרטוני וידאו עם כתוביות.
בדיקות נגישות קבועות.
התאמה למכשירים ניידים.
עמודי קדיס

| --- | --- |

שני עמודי קדיס
 מידע כללי
 סוג:  מבנה אדריכלי, overhead power line crossing 
 מיקום:  מחוז קדיס 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1957
 תאריך פתיחה רשמי:  1957 
 סגנון אדריכלי:  industrial architecture 
 קואורדינטות:  36°31′09″N 6°14′55″W﻿ / ﻿36.519166666667°N 6.2486111111111°W﻿ / 36.519166666667; -6.2486111111111
 he
 
עמודי קדיס הם זוג עמודי מתח גבוה, המוצבים משני עבריו של מצר קדיס, בסמוך לעיר קדיס שבדרום מערב ספרד. בשל צורתם הייחודית הם הפכו לאחד מסמליה של העיר.
העמודים

העמודים מתנשאים לגובה של 158 מטר כל אחד. צורתם היא חרוטית והם חלולים. רוחבם בבסיסם הוא 20.70 מטר ובקצה העליון שלהם - 6 מטר. אורך הזרועות האופקיות שהם נושאים הוא 71 מטר כל אחת, והן נושאות שישה כבלי מתח גבוה. המרחק האופקי בין שני העמודים הוא 1,655 מטר, באלכסון מצפון מזרח לדרום מערב. בכל עמוד מותקנות מדרגות ספירליות ומעלית.
העמודים עוצבו על ידי אלברטו טוסקנו (Alberto Toscano) מאיטליה. בנייתם החלה בשנת 1957 והסתיימה ב-1960. עיצובם החרוטי האלגנטי נבע מאילוץ: בעת שבה נבנו לא הייתה תעשיית המתכת הספרדית מסוגלת לייצר עמודי מתכת מסיביים וגם לא לייבאם מחוץ לארץ, והעיצוב שאומץ היה אפשרי מבחינה תעשייתית.
ראו גם

עמודי מסינה
הערות שוליים

↑  הקואורדינטות של העמודים הן 36°31′08″N 6°14′57″W﻿ / ﻿36.51879674380697°N 6.249118919174808°W﻿ / 36.51879674380697; -6.249118919174808 (צפוני) ו-36°30′30″N 6°15′44″W﻿ / ﻿36.508322°N 6.262265°W﻿ / 36.508322; -6.262265 (דרומי).
רמדסיביר

| --- | --- |

 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C27H35N6O8P 
 מסה מולרית:  602.22539871 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 מעמד חוקי:  Investigational
 מזהים
 קוד ATC:  J05AB16 
 מספר CAS:  1809249-37-3
 PubChem:  121304016
 ChemSpider:  58827832
 
רמדסיביר (באנגלית: Remdesivir) היא תרופה אנטי-ויראלית שפותחה על ידי חברת התרופות האמריקאית גיליאד סיאנסז. זהו אנלוג נוקליאוטידים, ובעיקר אנלוג אדנוזין, המוכנס לשרשראות RNA נגיפיות וגורם להפסקת פעילותן בטרם עת. הוא נחקר במהלך 2020 כטיפול פוסט-זיהומי אפשרי ב-COVID-19. ב-1 במאי 2020 הפכה התרופה לתרופה הראשונה שהורשתה לשימוש חרום על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לטיפול בקורונה.
המינוח

רמדסיביר הוא שם בינלאומי שאין לו סימן מסחרי (INN) ואילו שם קוד הפיתוח היה GS-5734.
מחקר

הרמדסיביר נוצר ופותח על ידי גיליד סיינסז, בניהולו של תומאש צילאש, כטיפול במחלות נגיף האבולה וזיהומי נגיף מרבורג. בהמשך גילתה גיליד סיינסז כי לרמדסיביר הייתה פעילות אנטי-ויראלית במבחנה כנגד מגוון נגיפים מזני פילו, פנאומו, פארמיקסו וקורונה.
מחקר > מחלת נגיף קורונה 2019 (COVID-19)

באפריל 2020, תואר הרמדסיביר כטיפול המבטיח ביותר עבור חולי COVID-19 על ידי אוניברסיטת ג'ונס הופקינס. נתונים ממחקר אקראי מבוקר אחד דלפו בטעות מוקדם מדי ולפני ביקורת עמיתים, והנתונים לא הציגו שיפור. חברת גיליד סיינסז הצהירה כי עקב ההרשמה הנמוכה למחקר, הוא הופסק ואילו חוקר שאינו משויך למחקר טען כי גם אם קיימת תועלת כלשהי, התועלת הזו תהיה קטנה. ניסויים קליניים אחרים היו בעיצומם או מתוכננים.
ב-18 במרץ 2020, ארגון הבריאות העולמי (WHO) הודיע על השקת ניסוי מחקרי שיכלול קבוצה אחת שטופלה בתרופות. כאשר מחקר קבוצתי שפורסם באפריל 2020, מצא שיפור אפשרי, הקביעה המכרעת האם התרופה אכן אפקטיבית או לא, תדרוש ניסוי אקראי מבוקר.
בינואר 2020 החלה גיליד סיינסז לבצע בדיקות מעבדה של רמדסיביר כנגד הנגיף SARS-CoV-2, והיא קבעה כי הוכח שרמדסיביר פעל כנגד תסמונת נשימה חריפה קשה (SARS) ותסמונת נשימתית מזרח-תיכונית (MERS) במודלים שנערכו על בעלי חיים. במרץ 2020, ניסוי קטן שערך שימוש ברמדסיביר אצל קופי מקוק רזוס עם זיהומי COVID-19, מצא שהוא מונע את התקדמות המחלה. ב-21 בינואר 2020, מכון ווהאן לוירולוגיה הגיש בקשה ל"פטנט שימוש" סיני, לטיפול ב-COVID-19.
ב-1 במאי 2020 הפכה התרופה לתרופה הראשונה שקיבלה הרשאת חירום של מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) לטיפול בחולי קורונה מאושפזים. ב-10 יולי 2020 פרסמה החברה כי בניתוח של הטיפול ברמדיסיביר נראה כי כ-74.4% מהמטופלים באמצעות התרופה החלימו לאחר 14 יום, לעומת 59% בכל טיפול חלופי אחר. אך ב-20 בנובמבר 2020 הוציא ארגון הבריאות העולמי המלצה מותנית כנגד השימוש ברמדסיביר לטיפול בחולי COVID-19 מאושפזים, כיוון שכרגע אין ראיות שרמדסיביר מפחיתה תמותה או מביאה לשיפור בתוצאות קליניות אחרות.
זמינות

ב-17 במרץ 2020 אושרה התרופה באופן זמני לשימוש עבור חולי COVID-19 במצב קשה כתוצאה מההתפרצות בצ'כיה. ב-20 במרץ 2020, נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הודיע כי הרמדסיביר זמין כ"טיפול ממניעי חמלה" עבור חולים ב-COVID-19; נציב ה-FDA, סטיבן האן, אישר את ההצהרה באותה מסיבת עיתונאים. ב-23 במרץ 2020, גיליד סיינסז השעתה את הגישה לשימוש בתרופה ממניעי חמלה (למעט מקרים של ילדים חולים במצב אנוש ושל נשים בהריון), מסיבות הקשורות לאספקה, תוך שהיא מציינת את הצורך להמשיך לספק את התרופה לבדיקות במחקרים קליניים.
החל מ-11 באפריל 2020, הזמינות לתרופה בקנדה הייתה רק עבור אלו שהיו מעורבים בניסוי קליני.
ביוני 2020, קיבל משרד הבריאות תרומה של התרופה מחברת גיליאד סיאנסז, לשם טיפול בחולים בישראל.
קולר (BDSM)

קולר הוא מאפיין מובהק של בדס"מ
קולר הוא התקן, אשר נענד סביב צוואר בן הזוג הנשלט כייצוג ל"שייכותו" לבן זוגו השולט בקרב חובבי הBDSM. לעיתים, נוסף קולר וירטואלי בדמות כיתוב קצר של שם השולט ליד הכינוי של הנשלט במידה ששניהם חברים באתר בדס"מי אחד.
לקולר משמעות סמלית עמוקה בקהילת ה-BDSM. שימוש בקולר מסמל את היותו של העונד שייך לקבוצת הנשלטים. לבישת הקולר יכולה גם לסמל שאדם זה הוא רכושו של השולט ונמצא במערכת יחסים.
בזמן משחקי תפקידים נהוג לייחס לקולר משמעות משפילה המדמה את עונדו לחיית מחמד או לבהמה. כאשר במשחקי השליטה מעורבות קשירות, הקולר משמש ככלי ריסון ונהוג לאבטח בעזרתו את ראשו של הנשלט לחפץ נייח או להובילו בעזרת רצועה.
קולרים עשויים לרוב מעור, מגומי, מ-PVC וממתכת. הקולרים מעוצבים בכמה אופנים שבדרך כלל כוללים נקודות קשירה כגון אבזמים, רצועות, טבעות מתכת, ווים, מנעולים ושאר אמצעים המאפשרים לחבר רצועות לקולר. אנשים רבים משתמשים בקולרי כלבים עם אבזם כתחליף לקולרים מעוצבים.
ענידת הקולר בפעם הראשונה כדרך לסימול היחסים בין בני הזוג נקראת קילור.
לפעמים אנשים מקיימים את טקס הקילור מיד לאחר חתונתם כדרך לציין את קשר ה-BDSM בחייהם. לעיתים, כאשר בני הזוג נוהגים להתחלף בתפקידי שולט ונשלט, הם עונדים קולרים בעלי מנעול. מאחר שהורדת הקולר איננה אפשרית ללא המפתח, החזקת המפתח מסמלת את השולט באותו הרגע.
אנשים מעטים עונדים את הקולר בכל שעות היממה. אלו שעושים זאת בוחרים בדרך כלל לענוד קולר הנראה גם כפריט אופנתי.
סוגי קולרים > קולר יציבה (Posture Collar)

קולר זה עשוי מחומר קשיח ורחב מספיק כדי לתמוך בסנטר מלמעלה ובכתפיים מלמטה. קולר מסוג זה מגביל מאוד את יכולת התזוזה של הצוואר ומכריח את העונד לתנוחה שבה ראשו זקוף קדימה ומעלה. שדה הראייה של העונד מצומצם להתרחשויות בגובה עיניו בלבד מכיוון שהוא איננו מסוגל להרכין מבט מטה ואינו יכול לסובב ראשו לצדדים מבלי לסובב את כל גופו וכתפיו.
סוגי קולרים > קולר טורין (Turian collar)

קולר העשוי ממתכת קשיחה בצורת חישוק. המונח הוטבע על ידי הסופר ג'ון נורמן בסדרת ספריו גור. לחישוק המתכת הברגה פנימית מאחור או מנעול קטן והוא אינו צמוד לצוואר העונד. קולר זה משמש כקולר סמלי ונחשב כפריט אופנתי יותר משאר הסוגים.
סוגי קולרים > רצועה

רצועה היא חתיכת חבל, עור, שרשרת או כל חומר גמיש אחר אשר מתחברת לקולר הנשלט או מקיפה את צווארו ישירות. הרצועה הנפוצה ביותר היא רצועת לולאה בעלת טבעת קטנה בקצה כך שניתן להשחיל צד אחד בטבעת וליצור לולאה אשר תקיף את הצוואר. משיכת רצועת הלולאה מהדקת את הלולאה סביב צוואר הנשלט ומאפשרת לשולט להכריח את הנשלט לעשות כרצונו או להענישו כראות עיניו.
מטרת הרצועה:
להוביל את הנשלט בצורה משפילה.
לחזק את תחושת חוסר האונים של הנשלט.
לשלוט פיזית בתנוחתו של הנשלט.
היסטוריה

קולרי מתכת שימשו בעת העתיקה בעיקר כאמצעי ריסון לעבדים. ברומא נהוג היה לסמן עבדים בעזרת קולר ואפילו לסמנו עם כתובת בעליו כך שאם העבד יברח וייתפס יתאפשר למצוא את בעליו בקלות.
שימוש בקולרי עבדים נעשה גם במאה ה-18 לזיהוי עבדים בבריטניה.
גנאדי רוז'דסטוונסקי

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1931 מוסקבה, ברה"מ 
 פטירה:  16 ביוני 2018 (בגיל 87) מוסקבה, רוסיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות ודנסקויה 
 מוקד פעילות:  ברית המועצות, רוסיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1951 
 מקום לימודים:  בית הספר המרכזי למוזיקה במוסקבה, הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 בן או בת זוג:  ויקטוריה פוסטניקובה 
 צאצאים:  Sacha Rojdestvenski 
 פרסים והוקרה:  פרס הפדרציה הרוסית (1995)  פרס לנין  מסדר השמש העולה, דרגה שלישית  עיטור מסדר המולדת דרגה ראשונה  מפקד במסדר האימפריה הבריטית  מסדר קירילוס ומתודיוס  אמן מצטיין של רוסיה הסובייטית  קצין בלגיון הכבוד  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית  עיטור ההצטיינות למען המולדת דרגה רביעית  גיבור העמל הסוציאליסטי  עיטור לנין  עיטור הדגל האדום של העמל  אמן העם של ברית המועצות  עיטור מסדר המולדת דרגה שלישית  העיטור על השירות למען המולדת דרגה שנייה  מדליית סיבליוס 
 פרופיל ב-IMDb
 
גנאדי רוז'דסטוונסקי (רוסית: Генна́дий Рожде́ственский;‏ ב-4 במאי 1931-‏16 ביוני 2018) היה מנצח רוסי - סובייטי.
חייו

נולד ב-4 במאי 1931 במוסקבה, אז בירת ברית המועצות, בשם גנאדי ניקולאייביץ' אנוסוב להורים מוזיקאים, אך אימץ את שם הנעורים של אמו לקריירה המקצועית שלו. למד ניצוח אצל אביו ניקולאי אנוסוב בקונסרבטוריון של מוסקבה ופסנתר אצל לב אובורין. אחרי שנודע כמי שניצח על מפצח האגוזים של צ'ייקובסקי בתיאטרון בולשוי בגיל 20, המשיך וביסס את שמו במהירות. ניצח על ביצועי בכורה של יצירות רבות משל מלחינים סובייטים וכן על ביצוע הבכורה הרוסי של "חלום ליל קיץ" של בנג'מין בריטן.
חזרותיו היעילות והקצרות זיכו אותו בשבחים. הוא נודע בהרגלו לשוטט על פני הבמה בשעת ניצוח ולהימנע משימוש בדוכן, אפילו בקונצרטים.
עם תזמורת משרד התרבות של ברית המועצות הקליט את כל הסימפוניות של שוסטקוביץ',
גלאזונוב, ברוקנר, שניטקה, הונגר וווהן ויליאמס.
הוא ניצח גם על רבות מן התזמורות החשובות בעולם, ביניהן הפילהרמונית של ברלין, תזמורת הקונצרטחבאו, התזמורת הסימפונית של שיקגו, תזמורת קליבלנד והתזמורת הסימפונית של לונדון.
בשנת 1969 נשא לאישה את הפסנתרנית ויקטוריה פוסטניקובה. נפטר במוסקבה ב-16 ביוני 2018.
מארק רייזן

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1895 (יוליאני) Zaitsevo, רוסיה 
 פטירה:  25 בנובמבר 1992 (בגיל 97) מוסקבה, רוסיה 
 מקום קבורה:  בית הקברות ודנסקויה 
 סוגה מועדפת:  אופרה 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 פרסים והוקרה:  פרס סטלין  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945  אמן מצטיין של רוסיה הסובייטית  מדליה להנצחת 100 שנים להולדתו של לנין  מדליה להנצחת 800 שנים לייסוד מוסקבה  עיטור הידידות בין העמים  אמן העם של ברית המועצות  עיטור הדגל האדום של העמל  עיטור לנין  צלב גיאורגי הקדוש 
 פרופיל ב-IMDb
 
מארק רייזן (ברוסית: Марк Осипович Рейзен‏; 3 ביולי 1895 - 25 בנובמבר 1992, מוסקבה) היה זמר אופרה סובייטי ממוצא יהודי.