stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
האמת האיומה
תקציר העלילה

ג'רי וורינר (קרי גרנט) ולוסי וורינר (איירין דאן) הם זוג נשוי עשיר שמשקרים כל הזמן אחד לשנייה. ג'רי אומר ללוסי שהוא בחופשה בפלורידה בעוד שהוא מבלה במכון כושר בניו יורק ולוסי משקרת לו בעניין המורה למוזיקה/המאהב שלה, ארמן דובאל (אלכסנדר ד'אקרי). כל השקרים מתגלים והם מחליטים להתגרש. בבית המשפט היא מקבלת משמורת על הכלב "מר סמית'" וג'רי מקבל הרשאה לבקר אותו מדי פעם.
עד שהגירושים יכנסו לתוקף, מתגוררת לוסי בדירתה של דודתה פטסי (ססיל קנינגהם). היא פוגשת גבר גבוה ומושך בשם דן ליסון (ראלף בלאמי) שהגיע מאוקלהומה עם אימו (אסתר דייל). דן הוא רווק עשיר ומתאהב בלוסי. ג'רי מפריע לקשר הזה כשהוא מגיע מדי פעם לפגוש את הכלב. כשהם במועדון לילה הוא מגיע לשם "במקרה" עם חברתו החדשה הזמרת דיקסי בל לי (ג'ויס קומפטון) ששרה שיר "חלומותי חלפו עם הרוח" עם משמעות ארוטית כאשר רוח מניפה את שמלתה בנוסח מרילין מונרו.
דן הוא טיפוס ביישן ורכרוכי. הוא מאוהב בלוסי, כותב לה שירים ושר ביחד איתה. הוא מציע ללוסי להתחתן ולעבור לחוותו באוקלהומה ולחיות שם חיים שקטים. לוסי מהססת, למרות ההצעה המפתה היא עדיין מאוהבת בג'רי הבלתי יציב.
ג'רי מקנא בקשר בין לוסי לדובאל. ופעם אחת הוא מתפרץ לביתו של דובאל בו שרה לוסי בליווי דובאל בפסנתר ומבייש אותה.
בפעם נוספת מגיע דובאל ללוסי ואחריו מגיע ג'רי. כשנכנס דן הם מתחבאים בחדר סמוך ומתחילים לריב ובורחים מהדירה לעיניו של דן שבהסכם עם אמו הוא מנתק את הקשר עם לוסי.
כעת מתחיל ג'רי בקשר רומנטי עם אשת חברה ויורשת עשירה בשם ברברה ואנס (מולי למונט). הרומן שלהם מתפרסם בכל העיתונים. כאשר לוסי עונה על טלפון מברברה במקום ג'רי, הוא אומר לה שלוסי היא אחותו. ברברה דורשת לראות את "אחותו" ולוסי מגיעה לבית ואנס ומתנהגת שם כזמרת זולה ומופקרת כשהיא שרה את "חלומותי חולפים עם הרוח". זה מחסל את הקשר של ברברה וג'רי.
הגירושים עומדים להיכנס לפועל בחצות. ג'רי מסיע את לוסי לביתה והיא מארגנת חבלה במכונית. שוטרים מסיעים אותם באופנועים לבית סמוך השייך לדודתה. הם לא מצליחים להירדם וקצת לפני חצות הם מגלים אחד לשנייה כי הם עדיין מאוהבים.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| קרי גרנט | ג'רי וורינר |  |
| איירין דאן | לוסי וורינר |  |
| ראלף בלאמי | דן ליסון | מחזר של לוסי |
| אסתר דייל | גב' ליסון | אמו של דן |
| אלכסנדר ד'אקרי | ארמן דובאל | מחזר של לוסי |
| ג'ויס קומפםון | דיקסי בל לי | זמרת |
| מולי למונט | ברברה ואנס | ידידה של ג'רי |
| ססיל קאנינגהם | פטסי | דודה של לוסי |
פרסים

לאו מקארי זכה בפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר.
הסרט היה מועמד לחמישה פרסי אוסקר:
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (איירין דאן)
פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר (ראלף בלאמי)
פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר (ויניה דלמר)
פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (אל קלארק)
השפעה

לפי הפילוסוף סטנלי קאבל, הסרט מהווה אחת הדוגמאות הבולטות לתת הז'אנר הקולנועי שהוא מכנה "קומדיית הנישואים מחדש" (The Comedy of Remarriage) כפי שעולה בספרו Pursuits of Happiness: The Hollywood Comedy of Remarriage משנת 1981. בז'אנר זה, שהיה מאוד פופולרי בהוליווד של שנות ה-30 ושנות ה-40, זוגות מתגרשים, מקיימים פרשיות אהבהבים עם אנשים אחרים, אך בסוף מתחתנים מחדש - אמצעי עלילתי לדון ביחסים מחוץ לנישואין ולעקוף את הצנזורה שהייתה נהוגה באותן שנים בקולנוע האמריקאי.
האלף השלישי

| --- | --- |
 אלפים::  האלף השני • האלף השלישי • האלף הרביעי
 מאות::  המאה ה-21 • המאה ה-22 • המאה ה-23 • המאה ה-24 • המאה ה-25 המאה ה-26 • המאה ה-27 • המאה ה-28 • המאה ה-29 • המאה ה-30
האלף השלישי (המילניום השלישי) הוא התקופה שהחלה בשנת 2001 לספירה ותימשך עד שנת 3000 לספירה.
בתחילת האלף עמדה אוכלוסיית העולם על כ-6.057 מיליארד בני אדם.
אלף זה הוא האלף הנוכחי והוא נמצא בתחילתו, כך שמעבר לשני העשורים הראשונים של המאה ה-21, אלף זה הוא נושא למחקר בתחום העתידנות. ואף על פי כן, ישנן מספר תחזיות הניתנות לניבוי.
אירועים בולטים

מגפת הקורונה, שהחלה בסין בשנת 2019 שיתקה כלכלתן של מדינות רבות, ונכון לאפריל 2024 גרמה להדבקה של כ־700 מיליון בני אדם ולמותם של כ־7 מיליון בני אדם ברחבי העולם.
אירועים צפויים ותחזיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אירועים צפויים ותחזיות > אירועים אסטרונומיים > המאה ה-21

12 באוגוסט 2045 – ליקוי חמה מלא ייראה בארצות הברית, במסלול שבין קליפורניה לפלורידה, כאשר חלקים בפלורידה יחוו אותו לאורך 6 דקות – הזמן הארוך ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית.
יולי 2061 – הופעת שביט האלי, הפעם הקודמת שהופיע הייתה ב-1986.
11 בנובמבר 2069 – מעבר כוכב חמה על פני השמש
27 באוקטובר 2088 – כוכב חמה יסתיר את צדק בפעם הראשונה מאז 1708, אך הוא יהיה קרוב מאוד לשמש ולכן אי אפשר יהיה להבחין בליקוי בעין בלתי מזוינת.
23 בספטמבר 2090 – ליקוי חמה מלא בבריטניה.
7 באפריל 2094 – כוכב חמה יסתיר את צדק, אך הוא יהיה קרוב מאוד לשמש ולכן אי אפשר יהיה להבחין בליקוי בעין בלתי מזוינת.
אירועים צפויים ותחזיות > אירועים אסטרונומיים > המאה ה-22

11 בדצמבר 2117 – מעבר נוגה על פני השמש
14 בספטמבר 2123 – בשעה 15:28 UTC נוגה תסתיר את צדק.
8 בדצמבר 2125 – מעבר נוגה על פני השמש
29 ביולי 2126 – בשעה 16:08 UTC כוכב חמה יסתיר את מאדים.
3 בדצמבר 2133 – בשעה 14:14 UTC, כוכב חמה יסתיר את נוגה.
24 בדצמבר 2197 – הירח של כדור הארץ יסתיר את נפטון.
אירועים צפויים ותחזיות > אירועים אסטרונומיים > מאות מאוחרות יותר

2947 – הגוף הטרנס-נפטוני 2018 VG18 ישלים הקפה אחת סביב השמש מאז גילויו בשנת 2018.
אירועים צפויים ותחזיות > אירועים ביולוגיים

עד שנת 2100 12% ממיני ציפורים (כ-1,250) שהיו קיימים בתחילת המאה ה-21 צפויים להיכחד או להיות בסכנת הכחדה.
על פי מחקר של המכון האוקיינוגרפי בוודס הול מינואר 2009, עד שנת 2100 מין הפינגווינים פינגווין קיסרי, אשר אנדמי לאנטארקטיקה, צפוי להיות על סף הכחדה עקב שינויי האקלים.
אירועים צפויים ותחזיות > תחזיות טכנולוגיות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אירועים צפויים ותחזיות > תחזיות חברתיות

בדצמבר 2009 לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית העריכה שאוכלוסיית העולם תגיע ל-8.4 מיליארד עד 2030.
הדמוגרף הצרפתי עמנואל טוד חזה שרמת האוריינות בקרב אוכלוסיית העולם תהיה קרובה ל-100% עד שנת 2030.
הגרונטולוג אוברי דה גריי חזה שקיים סיכוי של 50/50 שבסביבות שנת 2036 ניתן יהיה לרפא את תהליך ההזדקנות.
על פי נתוני מחלקת האו"ם לענייני כלכלה וחברה אוכלוסיית העולם צפויה להגיע ל-9.3 מיליארד בני אדם עד שנת 2050.
הדמוגרף הצרפתי עמנואל טוד חזה ששיעור הגידול באוכלוסיית העולם יהיה 0 בסביבות 2050.
על פי תחזיות האו"ם בריטניה תהיה המדינה המאוכלסת ביותר באירופה (אולי למעט רוסיה) עד שנת 2050 והמדינה השלישית בגודל כמות המהגרים שבה כנראה באירופה.
2050 – סין, ארצות הברית, הודו, ברזיל ומקסיקו יהיו הכלכלות הגדולות בעולם, על פי מחקר של גולדמן זקס.
על פי נתוני לשכת האוכלוסין של האו"ם תוחלת החיים העולמית ב-2200 צפויה להיות בסביבות 100 שנים במדינות מפותחות ואוכלוסיית העולם תכיל בסביבות כ-8.5 מיליארד בני אדם. האו"ם ציין שהתחזיות הללו יכולות להשתנות באופן מהותי אם יימצאו דרכים להאריך את תוחלת החיים וכמו גם כתוצאה משינויים בשיעור הילודה בעתיד.
הערות שוליים

↑  United Nations Population Division, World Population Prospects The 2000 Revision. New York, NY. 28 February 2001
↑  COVID - Coronavirus Statistics - Worldometer, www.worldometers.info (באנגלית)
↑  Pimm, Stuart;  et al. (2006). "Human impacts on the rates of recent, present, and future bird extinctions". PNAS. 103 (29): 10941–10946. doi:10.1073/pnas.0604181103. PMC 1544153. PMID 16829570.
↑  Dunham, Will. "Melting Sea Ice May Doom Emperor Penguins, Study Finds". The Washington Post. נבדק ב-26 בינואר 2008. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Total Midyear Population for the World: 1950–2050". U.S. Census Bureau. 2008-12-15. נבדק ב-2009-03-30.
1 2  Todd, Emmanuel (2003). After the Empire: The Breakdown of the American Order. New York: Columbia University Press. ISBN 0-231-13102-X.
↑  Health and Science Correspondent Kate Kelland. "Who wants to live forever? Scientist sees aging cured". Reuters. נבדק ב-2013-01-10.
↑  "World population to reach 9.1 billion in 2050, UN projects". UN News Center. 24 בפברואר 2005. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Britain 'biggest in EU by 2050'". BBC News. 12 במרץ 2009. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wilson, Dominic; Stupnytska, Anna (28 במרץ 2007). The N-11: More Than an Acronym (PDF). Global Economics Paper. Vol. 153. אורכב מ-המקור (PDF) ב-31 במרץ 2010. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  World population in 2300. (PDF). Retrieved on 2014-01-19.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007537200505171  LCCN: sh2001004245
דייסה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מוצר מזון, מנה, קאשה 
 מוצא:  אירופה, אפריקה 
 מרכיבים עיקריים:  דגנים 
 
דייסת שיבולת-שועל
דייסה היא תבשיל פשוט העשוי בדרך כלל משיבולת-שועל (לעיתים קמח שיבולת-שועל) או מסולת, שבושלו במים או חלב או שניהם גם יחד, מתובלת לרוב במלח או סוכר. שיבולת-שועל וסולת הם הדגנים הנפוצים להכנת דייסה, אולם ניתן להכין דייסות גם מאורז, חיטה, קמח אפונה, שעורה, כוסמת ועמילן תירס.
בתרבויות רבות דייסה מוגשת לארוחת בוקר. לחלק מיצרני דגני בוקר ישנם מותגים של אבקות להכנה מיידית של דייסות. גם יצרני מזון תינוקות משווקים אבקות דייסה בטעמים שונים. לפי המלצת משרד הבריאות הישראלי - ניתן להוסיף דייסות ודגנים המכילים גלוטן לתזונת התינוק החל מתום החודש השישי לחייו.
דייסה היא אמצעי להקל על עיכול דגנים וקטניות ומשום כך דייסות משמשות בחברות רבות כמאכל לעת חולי. דייסת אורז היא בעלת חשיבות ברפואה הסינית ומומלצת כמאכל קבוע לעובדי מכרות ומפעלים שנחשפו למתכות רעילות; במקרים אלו מוסיפים לה עשבי תבלין כגון כוסברה, הנחשבת ברפואה הסינית כטיפול להרעלת כספית.
דייסה ברחבי העולם > דייסת שיבולת-שועל

באירלנד וסקוטלנד ורוסיה מכינים דייסה משבבי שיבולת שועל מלאה. בסקוטלנד היא מוגשת עם מלח. באנגליה וארצות הברית היא עשויה משבבי שיבולת-שועל (כמו המותג "קוואקר", שהפך לשם גנרי בתחום). דייסת שיבולת-שועל היא ארוחת בוקר מסורתית בסקנדינביה ובאיסלנד. בפולין מכינים ארוחת בוקר של דייסת שיבולת-שועל עם חלב חם, לעיתים עם סוכר וחמאה. בברזיל דייסת שיבולת-שועל מורתחת בחלב היא קינוח או תוספת לארוחה.
דייסה ברחבי העולם > דייסת תירס

דייסת גרעיני תירס היא מאכל מסורתי בדרום ארצות הברית, כמו גם מחית קמח תירס במדינות הדרום והמרכז. במקסיקו מכינים "אטולה" עם מים או חלב, לעיתים גם עם שוקולד. באיטליה מכינים דייסת תירס יחד עם עגבניות, פלפלים, וירקות אחרים והיא נקראת "פולנטה" וברומניה מגישים אותה חם יחד עם חמאה וגבינה מלוחה והשם שלה הוא "ממליגה". גם הפולנטה וגם הממליגה עשויות מקמח תירס דק. דייסת תירס היא חלק מארוחת כלולות במדינות רבות באפריקה, כגון טנזניה, דרום אפריקה וזימבבואה.
דייסה ברחבי העולם > דייסת חיטה

בישראל מכינים דייסת סולת עם חלב וסוכר כמאכל חורפי, לעיתים מוגשת עם ריבה. בבתי חולים מוגשת כחלק מארוחת הבוקר וכך גם בחדרי האוכל הצה"ליים (עם קינמון).
יהודי מרוקו נוהגים להכין דייסה צבעונית מבורגול בין פורים לבין ראש חודש ניסן בשם "ברקוקש" ולהגישה לצד חלה אפויה עם ביצים קשות.
באיטליה מוגשת "פולנטינה" מחיטה, צימוקים, חלב וסוכר.
בדרום הודו מוגשת דייסת סולת מטוגנת המכונה "סוזי" או "שוג'י". היא מתובלת בגהי - חמאה מזוקקת, בצל מטוגן, זרעי חרדל קלויים, עלי קארי; לרוב מעורבת עם ירקות או מאכלים אחרים כמו תפוחי אדמה, פלפלי צ'ילי אדומים יבשים, כרובית מטוגנת, ובוטנים או אגוזי קשיו קלויים.
במדינות הנצרות האורתודוקסית דייסת חיטה הנקראת קוליבה משמשת כמאכל טקסי ומוגשת בלוויות ובאזכרות, בהן היא מבורכת בטקס הליטורגיה הקדושה. בחלק מהמדינות היא משמשת גם מאכל חגיגי בתקופת הפסחא, בחגי קדושים נוצרים ובארוחת חג המולד.
דייסה ברחבי העולם > דייסת אורז

בפיליפינים מוגשת דייסת אורז עם סוכר, חלב ושוקולד או עם מים, זעפרן, זנגביל, ולעיתים בשר. בסין מכינים "קונג'י" - דייסת אורז, לעיתים עם ביצי תרנגולת או ברווז, בשר חזיר, עלי כוסברה, אטריות "וונטון" מטוגנות, או לחם מטוגן. ביפן מגישים "קיו" - דייסת אורז עם מלח ובצל ירוק, וכן "ננקוסה גיו" - דייסת אורז עם שבעת עשבי האביב, מאכל מסורתי של ה-7 בינואר. בקוריאה דייסת האורז מוגשת עם מאכלי ים, צנובר, פטריות ועוד. בתאילנד מוסיפים לה תבלין מכוסברה, ביצי ברווז משומרות, רוטב דגים, פלפלי צ'ילי קצוצים, ירק כבוש בחרדל או כרוב כבוש מלוח ושבבי פלפל אדום. בווייטנאם דייסת אורז "צ'או" כוללת גם בקר או בשר עוף, מים או רוטב דגים, מוגשת לרוב עם בצל ירוק ומקלות לחם מטוגן.
בנורווגיה מוסיפים לדייסת האורז וניל, מבשלים אותה בחלב ומגישים עם קינמון, סוכר וחמאה.
בפינלנד, שוודיה, דנמרק ונורווגיה דייסת אורז מסורתית בחג המולד מוגשת עם סוכר וקינמון.
דייסה ברחבי העולם > דייסות מדגנים נוספים

ברוסיה מכינים דייסת כוסמת עם חמאה, בקווקז - עם יוגורט.
בתרבות המאיה העתיקה הייתה נהוגה דייסת קינואה עם קקאו וקינמון. הקינואה זוכה כיום לפריחה כ"דגן על" בקרב חלק מהצמחונים.
בדרום נמיביה נהוגה דייסת דוחן. במזרח התיכון מוגשת עם כמון ודבש. דייסת דוחן היא גם מאכל ילידי בצפון יפן.
דייסת דורה נאכלת כארוחת צהריים קייצית בגינאה החדשה.
בפינלנד קיימת ארוחת בוקר מסורתית של דייסת שיפון.
דייסה מאפונה יבשה או קמח אפונה היא מאכל מסורתי באנגליה וסקוטלנד.
דייסה בתרבות

בישראל, משחק אצבעות אהוב מאוד על פעוטות הוא "סבתא בישלה דייסה".
הדייסה מוזכרת במעשייה "זהבה ושלושת הדובים".
הדייסה נפוצה בבישול מוסדי. היא מוגשת בין היתר כמנת קבע בבתי הכלא בבריטניה, ובסלנג הבריטי אף נפוץ המונח "doing porridge" ("לעשות דייסה"), שמשמעותו לרצות עונש מאסר. במטבח הצה"לי נפוץ בישול דייסת סולת עם אבקת קינמון, שהיא בדרך כלל בחזקת פרווה (ללא חלב, עם סוכר, מים ומרגרינה).
הערות שוליים

↑  תדריך להזנת התינוק הבריא והפעוט בישראל 2002, באתר משרד הבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4236537-5  NKC: ph205393 
"קונג'י", דייסת אורז סינית
דייסת דוחן
הולנד באירוויזיון 1958

הולנד ערכה תחרות קדם רבת משתתפים מתוכה נבחר הזוכה שייצג את הולנד באירוויזיון 1958. התחרות נערכה ב-11 בפברואר 1958 באולפני AVRO TV, אותו אולם בו אירחה הולנד את האירוויזיון באותה השנה. התחרות נערכה בעיר הילברסום והנחתה אותה טניה כהן. 11 שירים ו-6 זמרים לקחו חלק בתחרות, כאשר כל הזמרים, מלבד אנק ואן דר גרף, מבצעים שני שירים.
השיר הזוכה נבחר באמצעות שליחת גלויות לשיר המועדף כמו בשנים הקודמות. קורי ברוקן נבחרה ברוב קולות לייצג את המדינה בפעם השלישית ברציפות. כמו כן, כמו ב-1957, גם בשנה זו תפסה ברוקן את 2 המקומות הראשונים. הדירוג המלא של השירים ידוע, אולם המידע לגבי מספר הקולות שקיבל כל שיר ידוע רק לגבי 5 השירים שהגיעו הכי גבוה.
| # | מבצע | שיר | תרגום | קולות | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | גריטה קאופלד | "Stewardess" | הדיילת | 3733 | 3 |
| 2 | ווילי אלברטי | "Met elke lach van jou" | עם כל חיוך שלך | 776 | 9 |
| 3 | ריטה קיז | "Een verlicht raam" | חלון מואר | 109 | 11 |
| 4 | ברוס לואו | "Wiegelied voor Marjolein" | שיר ערש מריולין | 2350 | 4 |
| 5 | קורי ברוקן | "Weet je" | אתה יודע | 4036 | 2 |
| 6 | אנק ואן דר גרף | "Lentedag" | יום אביב | 777 | 8 |
| 7 | ריטה קיז | "De warmte van je hart" | החום של הלב | 944 | 6 |
| 8 | ווילי אלברטי | "Marjan" | מריאן | 877 | 7 |
| 9 | גריטה קאופלד | "Een afscheid zonder meer" | ללא פרידה | 1049 | 5 |
| 10 | ברוס לואו | "Neem dat maar aan van mij" | קחי את זה ממני | 325 | 10 |
| 11 | קורי ברוקן | "Heel de wereld" | כל העולם | 8148 | 1 |
דניס קאזאנסקי

| --- | --- |

 לידה:  23 באפריל 1979 (בן 45) ליפצק, ברה"מ 
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  KazanskyDen79
 טלגרם:  deniskazansky
 
דניס אולגוביץ' קאזאנסקי (ברוסית: Де́нис Оле́гович Каза́нский;‏ נולד ב-23 באפריל 1979, ליפצק, ברית המועצות) הוא פרשן ספורט רוסי, עובד בעיקר בשידורי משחקי כדורגל והוקי קרח.
ביוגרפיה

דניס קאזאנסקי נולד ב-23 באפריל 1979 בליפצק, למשפחת מורים. האב אולג אנאטולייביץ' קאזאנסקי, פרופסור במכון הפדגוגי הממלכתי של לנינגרד, אמו לודמילה וסילייבנה פאבלובסקאיה, מורה להיסטוריה. בשנים 1986–1996 למד בגימנסיה מספר 12 בעיר ליפצק (בירת מחוז ליפצק). בגיל שמונה החל לשחק הוקי בבית ספר לספורט לילדים ונוער בהנהלתו של מנגאלייב. בשנת 1996 הוא נכנס לפקולטה הפילולוגית תוך לימוד מעמיק של השפה האנגלית במכון הממלכתי הפדגוגי של ליפצק. לאחר סיום לימודיו שירת בכוחות הארטילריה של הפדרציה הרוסית.
טלוויזיה > ערוץ הטלוויזיה TVK (ליפצק)

במהלך לימודיו במכון הממלכתי הפדגוגי של ליפצק החל לעבוד בחברת הטלוויזיה המקומית TVK, בהתחלה כמגיש חדשות ספורט. בהמשך היה מגיש חדשות וכתב חברת הטלוויזיה. בשנת 2003 הגיש את התוכנית TVK-Novosti וזכה בגרסה המקומית של פרס האקדמיה הרוסית לטלוויזיה במועמדות לתוכנית החדשות היומית.
טלוויזיה > NTV-Plus / TV TV

בשנת 2005 הוא השתתף בתחרות הפרשנים "צ'אנס" בערוץ NTV-Plus וזכה יחד עם מיכאיל פולנוב ואולג פירוז'קוב. הוא קיבל הזמנה לעבוד בחברת הטלוויזיה NTV-Plus. הערוץ שידר משחקי כדורגל והוקי, תחרויות שונות ברוסיה ומחוצה לה, כולל: המשחקים האולימפיים, אליפות העולם ואירופה בכדורגל ובהוקי, גמר ליגת האלופות והליגה האירופית וליגות KHL ו-NHL, אותם פרשן לצופיו.
טלוויזיה > Match TV

ב-1 בנובמבר 2015, בעקבות פירוק מערכת הספורט של NTV-Plus, הוא נכנס לתפקיד פרשן ומנחה תוכניות בערוץ הספורט החדש Match TV. בספטמבר 2021 הודיע על עזיבת הערוץ.
חיים אישיים

קאזאנסקי נשוי לאנטונינה אנאטולייבנה אנדרייבה, לשניים שני בנים: מאטוויי ומקסים. מאז אוגוסט 2019 הוא מנחה את תוכנית "פודקאסט של סיצ'ב" עם דמיטרי סיצ'ב בערוץ היוטיוב שלו.
הערות שוליים

↑  Отец Казанский О. А.
הארולד ראמיס

| --- | --- |

 לידה:  21 בנובמבר 1944 שיקגו, אילינוי, ארצות הברית 
 פטירה:  24 בפברואר 2014 (בגיל 69) שיקגו, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Shalom Memorial Park 
 שם לידה:  Harold Allen Ramis 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1976–2010 (כ־34 שנים) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס  תיכון סן 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (1994)  פרס ארל גריי (1995) 
 http://www.haroldramis.com
 פרופיל ב-IMDb
 
הארולד ראמיס (Harold Ramis;‏ 21 בנובמבר 1944 – 24 בפברואר 2014) היה במאי קולנוע, תסריטאי, מפיק, שחקן וקומיקאי יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה

ראמיס נולד בשיקגו, בן למשפחה יהודית. ב-1966 סיים תואר ראשון באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס ולאחר מכן חזר לשיקגו. הוא כתב לעיתונים שונים, והיה עורך מדור הבדיחות בפלייבוי.
בתחילת שנות השבעים נטל חלק במיזם המערכונים "Second City" שם הכיר בין השאר את ביל מארי, דן אקרויד, ג'ון בלושי ויוג'ין לוי עימם שיתף פעולה לאורך הקריירה. הוא כתב עם כריס מילר ודאגלס קני את התסריט לסרט "בית החיות" בכיכובו של בלושי שיצא ב-1978 והיה להצלחה גדולה. הפרויקט הבא שלו היה כתיבת התסריט לסרט "Meatballs" שיצא ב-1979 ואף הוא זכה להצלחה. הוא המשיך בכתיבת תסריטים לקומדיות מצליחות בהם "מהומה במועדון" (סרט אותו גם ביים), "שים פס על הפס". יחד עם דן אקרויד כתב את התסריט לסרט "מכסחי השדים" ואף שיחק בו. הסרט היה להצלחה בינלאומית והובילה גם לסרט ההמשך "מכסחי השדים 2" אותו כתב. ב-1993 כתב, ביים והפיק את הסרט "לקום אתמול בבוקר" עבורו זכה בפרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר. בתקופת הצילומים הוא הסתכסך עם כוכב הסרט וחברו הטוב עד אז ביל מארי. הצלחה נוספת שלו הייתה בכתיבה ובימוי של הסרט "בואו נדבר על זה".
ב-2010 לקה בדלקת כלי דם שהובילה למותו ב-2014. ראמיס היה נשוי פעמיים ולו ארבעה ילדים משלוש נשים.
פילמוגרפיה נבחרת

בית החיות - תסריט, 1978
מהומה במועדון - בימוי, תסריט, 1980
שים פס על הפס - משחק, 1981
נסיעה נעימה, המפתחות בפנים, בימוי, 1983
מכסחי השדים - תסריט, משחק, 1984
חזרה לנעורים - תסריט, 1986
בייבי בום - משחק, 1987
מכסחי השדים 2 - תסריט, משחק, 1989
לקום אתמול בבוקר - תסריט, בימוי, הפקה 1993, זכה בפרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר
הכי טוב שיש - משחק, 1997
בואו נדבר על זה - תסריט, בימוי, 1999
הרי את מכושפת לי - תסריט, בימוי, הפקה 2000
בואו נדבר על זה פעם שנייה - תסריט, בימוי, 2002
המשרד - בימוי 4 פרקים (2006, 2007, 2010)
הדייט שתקע אותי - משחק, 2012
הערות שוליים

↑  Harold Ramis On Working At 'Playboy' And Writing 'Animal House', ‏NPR, ‏25 בפברואר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007460032405171  PLWABN: 9810704937105606  BIBSYS: 98041237  BNE: XX1535387  BnF: cb13898805p (data)  GND: 129068675  ISNI: 0000 0001 1474 1940  LCCN: n86146100  NKC: xx0071506  NLK: KAC201319784  NTA: 070845239  SNAC: w67p9p11  SUDOC: 078618614  VIAF: 67535489   WorldCat (עם VIAF): 67535489
הארולד אוסבורן

הארולד מריון אוסבורן (באנגלית: Harold Marion Osborn;‏ 13 באפריל 1899 – 5 באפריל 1975) היה אתלט אמריקאי, אלוף אולימפי בעל שתי מדליות זהב באולימפיאדת פריז (1924) ושיאן עולם. האתלט היחידי בהיסטוריה שזכה בקרב עשר ובענף נוסף, קפיצה לגובה במשחקים האולימפיים.
ביוגרפיה

אוסבורן נולד בבאטלר, אילינוי. הוא סיים את למודיו באוניברסיטת אילינוי.
בתחרות שנערכה באורבנה, אילינוי במאי 1924 קבע אוסבורן שיא עולם חדש בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.04 מטר.
ביוגרפיה > אלוף אולימפי

באולימפיאדת פריז (1924) זכה אוסבורן בשתי מדליות זהב, בקפיצה לגובה בשיא אולימפי חדש של 1.98 מטר ובקרב עשר בשיא עולם חדש בתוצאה של 7710.775 נקודות (6.476 נק', בשיטת הניקוד משנת 1985).
ביוגרפיה > אלוף אולימפי > התוצאות שקבע בקרב עשר היו

ריצת 100 מטר: 11.2 שניות.
קפיצה למרחק: 6.92 מטר.
הדיפת כדור ברזל: 11.435 מטר.
קפיצה לגובה: 1.97 מטר.
ריצת 400 מטר: 53.2 מטר.
ריצת 110 מטר משוכות: 16.0 שניות.
זריקת דיסקוס: 34.510 מטר.
קפיצה במוט: 3.50 מטר.
הטלת כידון: 46.690 מטר.
ריצת 1500 מטר: 4:50.0 דקות.
באולימפיאדת אמסטרדם (1928) השתתף אוסבורן בקפיצה לגובה וסיים במקום החמישי בתוצאה של 1.91 מטר. המנצח היה בן ארצו בוב קינג שקפץ 1.94 מטר.
בשנת 1936 בגיל 37 קבע אוסבורן שיא עולמי בקפיצה לגובה מהמקום 1.67 מטר.
אוסבורן נודע כאוסטאופאת.
ראו גם

התפתחות שיא העולם בקרב עשר (באנגלית)
הגשה ללא מענה (טניס)

אנדי רודיק הידוע בהגשות ללא מענה הרבות שלו במהלך חבטת הגשה
בטניס, הגשה ללא מענה או אייס (באנגלית: Ace) היא הגשה של אחד השחקנים שנכנסה לתחום "ריבוע ההגשה" של השחקן היריב, ואותו שחקן לא הצליח אפילו לגעת עם המחבט בכדור בתגובה.
בטניס המקצועני ההגשות ללא מענה הן דבר שכיח מאוד אשר כמעט תמיד מבוצע במהלך ההגשה הראשונה של השחקן לה הוא יכול להוסיף את עוצמתו המרבית ללא חשש שיאבד את הנקודה במידה שיחטיא (מכיוון שיש לו עוד ניסיון במידה וייכשל).
רובן המוחלט של החבטות ללא מענה נחבטות בשתי צורות: הראשונה היא הגשה ישרה (אופקית) בעלת עוצמה חזקה מאוד המכוונת לנקודת האמצע של "ריבוע הגשה" (נקודת ה-T). חבטה זו מאופיינת על ידי שחקנים גבוהים אשר קל להם לחבוט אותה עם עוצמה חזקה וזווית טובה. הצורה השנייה היא הגשה מסובבת (עם חיתוך קל) אשר "דוחפת" את היריב מחוץ למגרש ובכך מקשה עליו מאוד להחזיר את הכדור או לגעת בו.
שיאים

את ההגשות ללא מענה החלו למנות באופן רשמי רק משנת-1991; לכן, השיאים הם רק ממשחקים שנערכו רק לאחר שנה זו.
שיאים > סבב ה-ATP

השחקן המחזיק בשיא ההגשות ללא מענה במשחק אחד בסבב ה-ATP הוא ג'ון איזנר עם 113 הגשות ללא מענה. השיא הושג במשחק הארוך בתולדות הטניס, שבו שיחק נגד ניקולס מאהו באליפות וימבלדון בשנת 2010. מאהו מחזיק במקום השני עם 103 הגשות ללא מענה שהשיג באותו משחק. איסנר מחזיק גם במקום השמיני ברשימה עם 52 חבטות ללא מענה. במקום השלישי נמצא איבו קרלוביץ' הקרואטי עם 78 הגשות ללא מענה במשחק שנערך בשנת 2009; קרלוביץ' נמצא גם במקום הרביעי, השישי, השביעי והתשיעי ברשימה עם 61, 55, 53, 51 הגשות ללא מענה, בהתאמה. במקום החמישי ברשימה נמצא אלבנו אוליווטי עם 56 הגשות ללא מענה. במקומם התשיעי נמצאים יואכים יוהנסון השוודי, איבו קרלוביץ' וגילס מולר עם 51 הגשות ללא מענה במשחק.
השחקנים איבו קרלוביץ', ג'ון איסנר וגורן איוואנישביץ' הגישו מעל 1000 הגשות ללא מענה במשך עונה אחת ארבע פעמים; מילוש ראוניץ' עשה זאת פעמים.
שיאים > סבב ה-WTA

השחקנית המחזיקה בשיא ההגשות ללא מענה במשחק אחד בסבב ה-WTA היא קריסטינה פליסקובה עם 31 הגשות ללא מענה. במקום השני נמצאת סבינה ליזיקי עם 27 הגשות ללא מענה. במקום השלישי נמצאות קאיה קאנפי וסרינה ויליאמס עם 24 הגשות ללא מענה כל אחת.
חובטי הגשות ללא מענה מצטיינים

השחקנים הקרואטים איבו קרלוביץ', איבן ליוביצ'יץ' ומאריו אנצ'יץ' הם מחובטי ההגשות ללא מענה הטובים ביותר כיום בסבב ה-ATP, בנוסף לאנדי רודיק האמריקאי.
השחקן המזוהה ביותר בתחום ההגשות ללא מענה הוא גורן איוואנישביץ', גם הוא שחקן קרואטי אשר מחזיק בשיא של כמות ההגשות ללא מענה בשנה אחת עם 1477 הגשות בשנת 1996. שחקן בולט נוסף בתחום זה הוא אנדי רודיק אשר מחזיק ביציבות בלתי רגילה עם נתון של בין 17 ל-26 הגשות ללא מענה בממוצע למשחק עד היום והוא גם השחקן היחידי אשר הוכר כ"שחקן אשר הצלחותיו נובעות מההגשה" לאחר תקופת איוואנישביץ'.
ארצות הברית ג'ון איסנר
שווייץ רוג'ר פדרר
ארצות הברית פיט סמפראס
קרואטיה איבן ליוביצ'יץ'
ארצות הברית אנדי רודיק
קרואטיה איבו קרלוביץ'
ארצות הברית ג'ון מקנרו
קרואטיה גורן איוואנישביץ'
קרואטיה מאריו אנצ'יץ'
קנדה מילוש ראוניץ'
דריג'את

| --- | --- |
מבט על הכפר והמסגד
שם בערבית: دريجات או الدريجات
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: אל קסום
גובה ממוצע: ‎557 מטר
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,339 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎2.4% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת צפון הנגב מוגדלת) דריג'את(למפת צפון הנגב רגילה) דריג'את(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דריג'את(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום דריג'את31°18′00″N 35°04′37″E﻿ / ﻿31.2999°N 35.076831°E﻿ / 31.2999; 35.076831  heמפת היישובים של מועצה אזורית אל קסום (in English: Al-Kasom Regional Council) באדום - דריג'את בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
אתר הכפר
צילום אוויר של דריג'את
דֻרַיְגַ'את (דְרֵיגַ'את) (בערבית: دريجات או الدريجات א-דריג'את) הוא יישוב ערבי בצפון הנגב בקרבת תל ערד.
החל מנובמבר 2012 נכלל היישוב במועצה האזורית החדשה אל קסום. לפני כן נכלל היישוב בתחומי המועצה האזורית אבו בסמה, שפורקה לשתי מועצות אזוריות נפרדות.