stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שגיא 2000
הערות שוליים

↑  מינהלת שגיא 2000, באתר המועצה האזורית עמק-יזרעאל
↑  פארק תעשיות שגיא 2000, באתר מידע על איזורי תעשייה
↑  עמק יזרעאל: המועצה האזורית ועיריית מגדל העמק מתנגדות להקמת מתקני כליאה באזור התעשייה שגיא 2000, באתר "מרכז העניינים", ‏7 באוגוסט 2018
↑  אזור התעשייה "שגיא 2000" בתנופת פיתוח, באתר "קול הגליל", ‏23 באפריל 2019
|  אזורי תעשייה בישראל |
| --- | --- | --- |
| אזורי תעשייה | מעלות (מעלות-תרשיחא) • מגדל תפן (חבל תפן) • צ.ח.ר (ראש פינה) • צ'ק פוסט (חיפה) • אלון תבור (עמק יזרעאל) • קריית ספיר (נתניה) • הרצליה פיתוח (הרצליה) • כפר סבא • נווה נאמן ׁ(הוד השרון) • פארק שרונים (הוד השרון) • עבר הירקון (תל אביב-יפו) • BBC בני ברק • סגולה (פתח תקווה) • קריית אריה (פתח תקווה) • קריית מטלון (פתח תקווה) • חולון • מתחם האלף (ראשון לציון) • מרכז עינב (מודיעין-מכבים-רעות) • עטרות (ירושלים) • הר חוצבים (ירושלים) • תלפיות (ירושלים) • הר טוב • (מטה יהודה) • עד הלום (אשדוד) • שער הנגב וספירים (מועצה אזורית שער הנגב) • תימורים (קריית מלאכי) • עידן הנגב (רהט) • אופקים • באר שבע • עמק שרה (באר שבע) • קריית יהודית (באר שבע) • אבשלום (חבל שלום) • נאות חובב • דימונה • מישור רותם (מישור ימין) • מצפה רמון |  |
| פארקי תעשייה | רמת דלתון (דלתון) • בר לב (אחיהוד) • משגב • קדמת גליל (טבריה) • ציפורת (נוף הגליל) • שגיא 2000 (מגדל העמק) • מת"ם (חיפה) • צבאים (בית שאן) • יקנעם • מבוא כרמל (רמות מנשה) • קיסריה • עמק חפר • יורופארק (יקום) • לב הארץ (כפר קאסם) • אפק (ראש העין) • עתידים (תל אביב-יפו) • אזורים (פתח תקווה) • חמן (חבל מודיעין) • (נתב"ג) • שורק (ראשון לציון) • פלמחים • קריית ויצמן (נס ציונה) • מודיעין • מלחה (ירושלים) • כנות (גדרה) • ראם (בני עי"ש) • קריית גת • נעם (נתיבות) • גב ים נגב (באר שבע) • עומר  • שחורת (אילת) |  |
| אזורי תעשייה ביהודה ושומרון | שח"ק (גוש שקד) • ניצני שלום (שומרון) • בראון (קדומים) • ברקן • אריאל מערב (אריאל) • שער בנימין (מטה בנימין) • מישור אדומים (מעלה אדומים) |  |
| אזורי ופארקי תעשייה עתידיים | רמת בקע • צומת שוקת • מעבר תרקומיא • עירון • גבעת ברנר • רג"מ • בוסתני חפץ • שער הירדן • שער שומרון |  |
| אזורי תעשייה לשעבר | קריית המלאכה (תל אביב-יפו) • ארז (מעבר ארז) • קרני (מעבר קרני) • נווה דקלים • קטיף • ימית • אופירה |  |
| מרחב עורפי | חוף שמן • איירפורט סיטי |  |
שיר השנה (פסטיבל)

| --- | --- |
 סוגה:  פסטיבל מוזיקלי
 ארץ מקור:  ברית המועצות ברית המועצות רוסיה רוסיה
 שפות:  רוסית
 שידור
 רשת שידור:  התוכנית הראשונה (1971–1991) הערוץ הראשון אוסטנקינו (1993–1995) ערוץ 1 (1995–2004) Muz-TV (2004—2005) NTV (2005) רוסיה-1 (2006–הווה)
 תקופת שידור מקורית:  1971–הווה
 
שיר השנה (ברוסית: Песня года) הוא פסטיבל טלוויזיוני סובייטי ורוסי של שירים.
שיר השנה נערך לראשונה בשנת 1971, והוא הפך לאירוע מרכזי של השנה עבור זמרים ולהקות סובייטיות. לפי מסורת הפסטיבל מוקלט באופן מסורתי בדצמבר ומשודר בטלוויזיה בתחילת ינואר, כחלק מחגיגות השנה החדשה.
במהלך השנה, בכל חודש בפסטיבל, נערכו "מוקדמות שיר השנה" (בין 4 ל-22 בשנים שונות, האחרונה בקיץ 2005).
כל המשתתפים שהגיעו לגמר נחשבים ל"זוכים" (עד 1991 - חתני פרס), תעודות פסטיבל מוענקות לכותבי שירים. במשך 46 הפסטיבלים, שני משתתפים עלו לגמר הכי הרבה פעמים (שיא 43 פעמים): 92 בוצעו על ידי סופיה רוטרו ו-73 שירים על ידי לב לשצ'נקו. יוסיף קובזון (השתתף ב -39 גמרים), ולרי לאונטייב (34 גמרים), ולנטינה טולקונובה, לאימה ואיקולה, איגור ניקולייב, פיליפ קירקורוב, אירינה אלגרובה (25 גמרים כל אחד), אדיתה פייכה (22 גמרים), אלה פוגצ'ובה (21 גמרים) ואחרים.
הערות שוליים

↑  Фестиваль "Песня года". Статистика, pesnyagoda.my1.ru
שורש 149

שורש 149, או ין בּוּ (בסינית: 言部, פיניין: Yán bù) הוא השורש המאה ארבעים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "דיבור" והוא אחד מתוך 20 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 861 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תצורות 言, 訁 | תצורה 讠 |
| --- | --- | --- |
| +0 | 言 訁Component | 讠SC Component (=訁) |
| +2 | 訂 訃 訄 訅 訆 (=叫 -> 口) 訇 計 | 计SC (=計) 订SC (=訂) 讣SC (=訃) 认SC (=認) 讥SC (=譏) |
| +3 | 訉 訊 訋 訌 訍 討 訏 訐 訑 訒 訓 訔 訕 訖 託 記 訙 訚SC (=誾) | 讦SC (=訐) 讧SC (=訌) 讨SC (=討) 让SC (=讓) 讪SC (=訕) 讫SC (=訖) 讬SC nonstandard (=託) 训SC (=訓) 议SC (=議) 讯SC (=訊) 记SC (=記) 讱SC (=訒) |
| +4 | 訛 訜 訝 訞 訟 訠 (=矧 -> 矢) 訡 (=吟 -> 口) 訢 訣 訤 訥 訦 訧 訨 訩 訪 訫 訬 設 訮 訯 訰 許 訲 訳JP (=譯) | 讲SC (=講) 讳SC (=諱) 讴SC (=謳) 讵SC (=詎) 讶SC (=訝) 讷SC (=訥) 许SC (=許) 讹SC (=訛) 论SC (=論) 讻SC (=訩) 讼SC (=訟) 讽SC (=諷) 设SC (=設) 访SC (=訪) 诀SC (=訣) |
| +5 | 訴 訵 訶 訷 訸 訹 診 註 証JP (=證) 訽 訾 訿 詀 詁 詂 詃 詄 詅 詆 詇 詈 詉 詊 詋 (=咒 -> 口) 詌 詍 詎 詏 詐 詑 詒 詓 詔 評 詖 詗 詘 詙 詚 詛 詜 詝 詞 詟SC (=讋) 詠 | 证SC (=證) 诂SC (=詁) 诃SC (=訶) 评SC (=評) 诅SC (=詛) 识SC (=識) 诇SC (=詗) 诈SC (=詐) 诉SC (=訴) 诊SC (=診) 诋SC (=詆) 诌SC (=謅) 词SC (=詞) 诎SC (=詘) 诏SC (=詔) 诐SC (=詖) 译SC (=譯) 诒SC (=詒) |
| +6 | 詡 詢 詣 詤 詥 試 詧 (=察 -> 宀) 詨 詩 詪 詫 詬 詭 詮 詯 詰 話 該 詳 詴 詵 詶 (=酬 -> 酉 / 籌 -> 竹) 詷 詸 (=謎) 詹 詺 詻 詼 詽 (=訮) 詾 (=訩) 詿 誀 誁 誂 誃 誄 誅 誆 誇 誈 誉SC/JP (=譽) 誊SC (=謄) 誠 | 诓SC (=誆) 诔SC (=誄) 试SC (=試) 诖SC (=詿) 诗SC (=詩) 诘SC (=詰) 诙SC (=詼) 诚SC (=誠) 诛SC (=誅) 诜SC (=詵) 话SC (=話) 诞SC (=誕) 诟SC (=詬) 诠SC (=詮) 诡SC (=詭) 询SC (=詢) 诣SC (=詣) 诤SC (=諍) 该SC (=該) 详SC (=詳) 诧SC (=詫) 诨SC (=諢) 诩SC (=詡) |
| +7 | 誋 誌 認 誎 誏 誐 誑 誒 誓 誔 誕 誖 (=悖 -> 心) 誗 誘 誙 誚 誛 誜 誝 語 誟 誡 誢 誣 誤 誥 誦 誧 誨 誩 說 誫 説JP/HK (=說) 読JP (=讀) 誮 | 诪SC (=譸) 诫SC (=誡) 诬SC (=誣) 语SC (=語) 诮SC (=誚) 误SC (=誤) 诰SC (=誥) 诱SC (=誘) 诲SC (=誨) 诳SC (=誑) 说SC (=說) 诵SC (=誦) 诶SC (=誒) |
| +8 | 誯 誰 誱 課 誳 誴 誵 誶 誷 誸 誹 誺 誻 誼 誽 誾 調 諀 諁 (=啜 -> 口) 諂 諃 諄 諅 諆 談 諈 諉 諊 請 諌 諍 諎 諏 諐 (=愆 -> 心) 諑 諒 諓 諔 諕 論 諗 諘 諙 諚 諩 | 请SC (=請) 诸SC (=諸) 诹SC (=諏) 诺SC (=諾) 读SC (=讀) 诼SC (=諑) 诽SC (=誹) 课SC (=課) 诿SC (=諉) 谀SC (=諛) 谁SC (=誰) 谂SC (=諗) 调SC (=調) 谄SC (=諂) 谅SC (=諒) 谆SC (=諄) 谇SC (=誶) 谈SC (=談) 谉SC (=讅) 谊SC (=誼) |
| +9 | 諛 諜 諝 諞 諟 諠 諡 (=謚) 諢 諣 諤 諥 諦 諧 諨 諪 諫 諬 (=啟 -> 攴) 諭 諮 諯 諰 諱 諲 諳 諴 諵 諶 諷 諸 諹 諺 諻 諼 諽 諾 諿 謀 謁 謂 謃 謡|lang=jaJP (=謠) | 谋SC (=謀) 谌SC (=諶) 谍SC (=諜) 谎SC (=謊) 谏SC (=諫) 谐SC (=諧) 谑SC (=謔) 谒SC (=謁) 谓SC (=謂) 谔SC (=諤) 谕SC (=諭) 谖SC (=諼) 谗SC (=讒) 谘SC (=諮) 谙SC (=諳) 谚SC (=諺) 谛SC (=諦) 谜SC (=謎) 谝SC (=諞) 谞SC (=諝) |
| +10 | 謄 謅 謆 謇 謈 謉 謊 謋 謌 (=歌 -> 欠) 謍 謎 謏 謐 謑 謒 謓 謔 謕 謖 謗 謘 謙 謚 講 謜 謝 謞 謟 謠 謡 (=謠) 謢 (=護) | 谟SC (=謨) 谠SC (=讜) 谡SC (=謖) 谢SC (=謝) 谣SC (=謠) 谤SC (=謗) 谥SC (=謚) 谦SC (=謙) 谧SC (=謐) |
| +11 | 謣 謤 謥 謦 謧 謨 謩 (=謨) 謪 謫 謬 謭 (=譾) 謮 謯 謰 謱 謲 謳 謴 謵 謶 謷 謸 謹 謺 謻 謼 謽 謾 | 谨SC (=謹) 谩SC (=謾) 谪SC (=謫) 谫SC (=譾) 谬SC (=謬) |
| +12 | 謿 (=嘲 -> 口) 譀 譁 (=嘩 -> 口) 譂 譃 譄 譅 譆 譇 譈 證 譊 譋 (=讕) 譌 (=訛/詭) 譎 譏 譐 譑 譒 譓 譔 譕 譖 譗 識 譙 譚 譛 (=譖) 譜 | 谭SC (=譚) 谮SC (=譖) 谯SC (=譙) 谰SC (=讕) 谱SC (=譜) 谲SC (=譎) |
| +13 | 譍 (=應 -> 心) 譝 譞 譟 (=噪 -> 口) 譠 譡 (=讜) 譢 譣 譤 譥 警 譧 譨 譩 譪 (=藹 -> 艸) 譫 譬 譭 譮 譯 議 譱 (=善 -> 口) 譲JP (=讓) | 谳SC (=讞) 谴SC (=譴) 谵SC (=譫) |
| +14 | 譳 譴 譵 (=懟 -> 心) 譶 護 譸 譹 譺 譻 (=嚶 -> 口) 譼 譽 |  |
| +15 | 譾 譿 讀 讁 (=謫) 讂 讃JP (=讚) 讄 讅 |  |
| +16 | 讆 讇 (=諂) 讈 讉 變 讋 讌 讍 讎 讏 (=讆) 讐JP (=讎) |  |
| +17 | 讑 讒 讓 讔 讕 讖 | 谶SC (=讖) |
| +18 | 讗 讘 讙 |  |
| +19 | 讚 讛 |  |
| +20 | 讜 讝 讞 |  |
| +22 | 讟 |  |
וריאנטים

הקו הראשון בסדר הכתיבה של השורש "ין בו" מודפס באופן שונה בשפות שונות, בעוד שבכתב, באופן בולט ישנה העדפה לתצורת הנקודה העליונה (במקום קו אופקי נוסף).
| מילון קאינגשי  יפנית  קוריאנית | סינית מסורתית סינית מפושטת |
| --- | --- |
言
בנוסף, כאשר הוא משמש כרכיב שמאלי (במילה שמכילה אותו יחד עם לפחות שורש נוסף), "ין בו" מפושט ל-讠 עבור סינית מפושטת.
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 70

שורש 70, או פאנג בּוּ (בסינית: 方部, פיניין: Fāng bù) הוא השורש השבעים של הכתב הסיני. פירושו "ריבוע" או "כווּן" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון הקאנגשי יש 92 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות ברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 方
+4: 斺斻於
+5: 施斾斿旀
+6: 旁旂旃旄旅旆旊
+7: 旇旈旉旋旌旍旎族
+8: 旐旑
+9: 旒旓旔旕KO
+10: 旖旗
+12: 旘旙
+13: 旚
+14: 旛
+15: 旜旝旞
+16: 旟
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 79

שורש 76, או שׁוּ בּוּ (בסינית: 殳部, פיניין: Shū bù) הוא השורש השבעים-ותשעה של הכתב הסיני. פירושו "רומח" או באופן כללי "נשק" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 235 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
יארי מברזל
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
הצורה בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
הצורה בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 殳
+5: 殴SC / JP (=毆) 段殶
+6: 殷殸殹殺
+7: 殻JP/ GB TC/ variant (= 殼)
+8: 殼殽
+9: 殾殿毀毁SC (= 毀)毂SC (=轂->車)
+10: 毃毄
+11: 毅毆
+12: 毇毈
+15: 毉
+19: 毊
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 77

שורש 77, או ג'י בּוּ (בסינית: 止部, פיניין: Zhǐ bù) הוא השורש השבעים-ושבעה של הכתב הסיני. פירושו "עצור" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 99 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
הצורה בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
הצורה בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 止
+1: 正
+2: 此
+3: 步
+4: 武歧歨(=歩JP (= 步)
+5: 歪歫
+6: 歬(=前->刀)歭
+8: 歮
+9: 歰歱歲歳JP (= 歲)
+10: 歴JP (= 歷)
+11: 歵歶
+12: 歷
+14: 歸
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 72

שורש 72 או רי בּוּ (בסינית: 日部, פיניין: Rì bù) הוא השורש השבעים ושניים של הכתב הסיני. פירושו "שמש" או "יום" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 453 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 日
+1: 旦 旧SC/JP (=舊 -> 臼)
+2: 早 旪 旫 旬 旭 旮 旯
+3: 旨 旰 旱 旲 旳 旴 旵 时SC (=時) 旷SC (=曠) 旸SC (=暘)
+4: 旹 (=時) 旺 旻 旼 旽 旾 旿 昀 昁 昂 昃 昄 昅 昆 昇 昈 昉 昊 昋 昌 昍 明 昏 昐 昑 昒 易 昔 昕 昖 昗 昘 昙SC (=曇) 昛|lang=zh-HansSC variant
+5: 昚 昛|lang=zh-HantTC variant 昜 昝 昞 星 映 昡 昢 昣 昤 春 昦 昧 昨 昩 昪 昫 昬 昭 昮 是 昰 (=是) 昱 昲 昳 昴 昵 昶 昷 昸 昹 昺 昻 昼SC/JP (=晝) 昽SC (=曨) 显SC (=顯 -> 頁) 昿JP nonstandard (=曠)
+6: 晀 晁 時 晃 晄 晅 晆 晇 晈 晉 晊 晋 晌 晍 晎 晏 晐 晑 晒 晓SC (=曉) 晔 晕 晖SC (=暉)
+7: 晗 晘 晙 晚 晛 晜 晝 晞 晟 晠 晡 晢 晣 晤 晥 晦 晧 晨
+8: 晩|lang=jaJP (=晚) 晪 晫 晬 晭 普 景 晰 晱 晲 晳 晴 晵 晶 晷 晸 晹 智 晻 晼 晽 晾 晿 暀 暁JP (=曉) 暂SC (=暫) 暃 暑 暎|lang=zh-HansSC/JP variant (=映)
+9: 暄 暅 暆 暇 暈 暉 暊 暋 暌 暍 暎|lang=zh-HantTC variant (=映) 暏 暐 暒 暓 暔 暕 暖 暗 暘 暙 暛|lang=zh-HansSC variant
+10: 暚 暛|lang=zh-HantTC variant 暜 暝 暞 暟 暠 暡 暢 暣 暤 暥 暦JP (=曆) 暧SC (=曖) 暨 暮|lang=zh-HansSC/JP variant 暯|lang=zh-HansSC variant 暱|lang=zh-HansGB TC variant 曅|lang=zh-HansGB TC variant
+11: 暩 暪 暫 暬 暭 (=皞) 暮|lang=zh-HantTC variant 暯|lang=zh-HantTC variant 暰 暱|lang=zh-HantTraditional variant 暲 暳 暴 暵 暶 暷 暹|lang=zh-HansSC variant 曃|lang=zh-HansSC variant 曂|lang=zh-HansSC variant
+12: 暸 暹|lang=zh-HantTC/暹|lang=jaJP 暺 暻 暼 暽 暾 暿 曀 曁Kangxi (=暨) 曂|lang=zh-HantTC variant 曃|lang=zh-HantTC variant 曄 曅|lang=zh-HantTraditional variant 曆 曇 曈 曉 曊 曋 曌 (=照 -> 火) 曍 (=皞) 曔|lang=zh-HansSC variant
+13: 曎 曏 曐 (=星) 曑 (=參 ->厶) 曒 曓 曔|lang=zh-HantTC variant 曕 曖 曗 曚|lang=zh-HansGB TC variant 曙|lang=zh-HansSC/TC/JP variant
+14: 曘 曙|lang=KOKangxi/KO variant 曚|lang=zh-HantTraditional variant 曛 曜 曞|lang=zh-HansGB TC variant 曠|lang=zh-HansGB TC variant
+15: 曝 曞|lang=zh-HantTraditional variant 曟 曠|lang=zh-HantTraditional variant 曡 (=疊 -> 田) 曢 曤 曥 曦 曧 曨
+16: 曣
+17: 曩
+19: 曪 曫 曬 曮|lang=zh-HansGB TC variant
+20: 曭 曮|lang=zh-HantTraditional variant
+21: 曯
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy: from pictograph to ideogram: the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שורש 71

שורש 71, או ווּ בּוּ (בסינית: 无部, פיניין: Wú bù) הוא השורש השבעים-ואחד של הכתב הסיני. פירושו "לא-כלום" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 12 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.
无 כתו עצמאי הוא וריאנט של 無 בסינית מפושטת, בה 无 הוא תוצר של פישוט הצורה 無. בדומה לתו 不, ווּ בּוּ משמש כמילת או תחילית שלילה לציין היעדר של דבר או תכונה, כמו במשפט 天空无云 שפירושו "אין (无) עננים (云) בשמיים (天空)".
התפתחות

השורש בכתב כתובות ברונזה, (גִ'ין וֶן, 金文, פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
הצורה בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
תווים נגזרים

| מספר קווים נוספים | תווים |
| --- | --- |
+0: 无SC/variant (=無->火)旡
+5: 既
+7: 旣Kangxi/KO (= 既)
+9: 旤
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese calligraphy : from pictograph to ideogram : the history of 214 essential Chinese/Japanese characters. calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שיר זיו

| --- | --- |

שיר זיו בכנס "נוער קורא" 2018 בסינמטק תל אביב
 לידה:  27 בנובמבר 1978 (בת 45)
 מדינה:  ישראל ישראל
שיר זיו (נולדה ב-27 בנובמבר 1978) היא עיתונאית ישראלית; מחברת הספר "מכתבים לאיה".
ביוגרפיה

זיו נולדה וגדלה ברמת השרון.
בוגרת תיכון אלון ברמת השרון.
שירתה בלשכת ראש אכ"א.
זיו החלה את דרכה בתקשורת בידיעות אחרונות במוסף "24 שעות". שימשה ככתבת פלילים לצד בוקי נאה בשנים 2000–2001. עבדה כתחקירנית בערוץ הספורט ובחדשות 10 עם הקמתה בתוכניות הבוקר ובתוכנית "זה הזמן" עם עמנואל רוזן. שימשה כעורכת בחדשות 10 במהדורה המרכזית אותה הגישו מיקי חיימוביץ' ויעקב אילון. לאחר מכן שבה לערוץ הספורט למחלקה הדוקומנטרית, אותה ניהל דני ענבר, שם שימשה כמפיקה ראשית (מפיקת התוכנית "אחד על אחד", והסרט "פליימייקר" על אייל ברקוביץ'). בנוסף ערכה תוכניות רדיו ברדיו תל אביב ("תוכנית הברנז'ה", "הזמנה זוגית" עם ששי קשת ויונה אליאן).
החלה את דרכה ב-"ישראל היום" עם ייסוד העיתון. שימשה כמבקרת הטלוויזיה של העיתון עד מרץ 2017. במקביל שימשה ככתבת מגזין ובעלת מדורים אישיים ("מכתבים לאיה"). במקביל, שימשה כמבקרת הטלוויזיה של גל"צ והעבירה סדנאות כתיבה ("חשיפה", "גיבור תרבות").
משמשת ככתבת מגזין בכירה ובעלת המדור "מתי בפעם האחרונה" במוסף "שישבת" של העיתון "ישראל היום" בו היא מראיינת שחקנים, סופרים, מוזיקאים, יוצרים וספורטאים. מרצה לתקשורת ומנחת כתיבה, בעלת פינת קולנוע ב-"רשת 13".
נשואה לגיא צדיק, עיתונאי וסופר, ואם לשתי בנות. מתגוררת בגבעתיים.
שדרית (קבוצת כוכבים)

| שדרית Carina |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים שדרית
 סמליות:  השדרית של הספינה ארגו - ספינת הארגונאוטים
 עלייה ישרה:  9 שעות
 נטייה:  °‏60-
 שטח נראה:  494 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־34
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  6
 הכוכב הבהיר ביותר:  α בשדרית (קאנופוס)
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  0.7-
 מטר מטאורים:  η קארינידים
 מערכות כוכבים גובלות:  דג מעופף  זבוב  זיקית  ירכתי הספינה  כן ציור  מפרש  קנטאור
 הערות:  לא ניתן לראותה מישראל
 נראית בין קוי הרוחב °‏20 ו־°‏90- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש מרץ
שדרית היא קבוצת כוכבים גדולה בשמי הדרום, אחת מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים הספינה ארגו - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, ירכתי הספינה ומצפן). הקבוצה נמצאת באזור של שביל החלב העשיר בצבירי כוכבים וערפיליות.
כוכבים מעניינים

α בשדרית (קאנופוס) הוא הכוכב השני בחוזקו בשמים עם בהירות נראית מדרגה 0.7-. זהו ענק צהוב-לבן במרחק של כ-313 שנות אור. בשל בהירותו הגדולה ומכיוון שהוא נמצא בקצה הצפוני של הקבוצה, ניתן לראותו מישראל בלילות חשוכים ונקיים במיוחד בתקופה המתאימה בשנה.
β בשדרית (מיאפלסידוס) הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצה מדרגה 1.7.  זהו כוכב כחול-לבן במרחק של כ-110 שנות אור.
ε בשדרית (אוויור) הוא ענק צהוב במרחק של מעל 600 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 1.9.
ι בשדרית (אספידיסקה) הוא על-ענק לבן במרחק של מעל 750 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 2.26.
η בשדרית הוא ככל הנראה אחד הכוכבים המאסיביים ביותר שידועים כיום. מאסתו היא מעל 100 מאסות שמש והוא כוכב לא יציב ביותר. בשנת 1843 בהירותו הנראית הגיעה לדרגה 1- ועברה את בהירותו של קאנופוס אך לאחר מכן בהירותו ירדה וכיום היא משתנה בין דרגות 6 ו-7. מאחר שהכוכב נמצא במרחק של מעל 7,000 שנות אור הוא הכוכב החזק ביותר שמוכר כיום - הוא פולט פי מיליון קרינה מאשר השמש. רוב האסטרונומים מעריכים שהכוכב יהפוך לסופר נובה במהלך 10,000 השנים הקרובות.
HD 76728 הוא ענק כחול.
HD 83095 הוא ענק כתום.
HD 93129A אחד הכוכבים הבוהקים בגלקסיית שביל החלב.
V602 בשדרית הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים
EV בשדרית הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים
LHS 288 ישנו כוכב לכת חוץ שמשי בעל מסה זהה לזו של צדק אשר מקיף את הכוכב.
גרמי שמיים מעניינים אחרים

IC 2602 הוא צביר פתוח במרחק של כ-445 שנות אור שמקיף את הכוכב θ בשדרית ודומה לפליאדות. קוטרו כמעלת קשת והוא כולל כשישה כוכבים שניתן לראות ללא ציוד עזר ומאות נוספים שניתן לראות במשקפת או בטלסקופ.
NGC 2516 הוא צביר פתוח הכולל מעל 100 כוכבים בבהירות מדרגות 5 וחלשים יותר הניתנים לצפייה בטלסקופ.
NGC 3372 היא ערפילית גדולה הניתנת לצפייה ללא ציוד עזר שמקיפה את האזור של η בשדרית ומכילה כוכבים רבים הניתנים לצפייה במשקפת. ככל הנראה מקור הערפילית היא התפרצות של הכוכב η בשדרית בה השתחררו ענני גז ואבק.
מיתולוגיה

מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה).
שורש 75

שורש 75, או מוּ בּוּ (בסינית: 木部, פיניין: Mù bù) הוא השורש השבעים-וחמישה של הכתב הסיני. פירושו "עץ" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.
במילון קאנגשי יש 1,365 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה, והוא אחד השורשים השכיחים ביותר.
木 מייצג בפילוסופיית חמשת היסודות (או "חמשת השלבים") הסינית, את היסוד "עץ" (וו-שינג).
כתו, מוּ בּוּ, או 木, מופיע לפעמים בצורה: 朩, וכאשר הוא מרכיב מילה יחד עם שורשים אחרים הוא מופיע פחוס ברוחב או בגובה כגון: 朴 (מוּ מצד שמאל), או 李 (מוּ למעלה).
התפתחות

השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
לקריאה נוספת

Fazzioli, Edoardo (1987). Chinese Calligraphy: From Pictograph to Ideogram: The History of 214 Essential Chinese/Japanese Characters. Calligraphy by Rebecca Hon Ko. New York, 1987: Abbeville Press. ISBN 0-89659-774-1.{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: location (link)
Lunde, Ken (5 ינו' 2009). "Appendix J: Japanese Character Sets" (PDF). CJKV Information Processing: Chinese, Japanese, Korean & Vietnamese Computing (Second ed.). Sebastopol, Calif.: O'Reilly Media. ISBN 978-0-596-51447-1. {{cite book}}:  (עזרה)
שיר טיול

שיר טיול הוא אלבומו השני של הזמר-יוצר הישראלי אביתר בנאי, אשר יצא בשנת 1999. אחרי ההצלחה העצומה של אלבומו הראשון, לקח בנאי פסק זמן, בו הוא נסע להודו והרי ההימלאיה והתנסה בסגנונות מוזיקה שונים. באותו זמן גם עבר מתל אביב לשקט המדברי של מצפה רמון, שם עבד על האלבום השני שהוא שילוב בין רוק לבין מוזיקה אלקטרונית (בין היתר טראנס ודראם נ' בייס) ואלמנטים הודיים. אלבום זה זכה לפחות הצלחה מאלבומו הקודם.
בתחילת ינואר 2020 יצא לאור "שיר טיול 2.0", אלבום גרסאות כיסוי לשירי האלבום "שיר טיול", בהשתתפות עמיר לב, נינט טייב, Tiny Fingers, אולי דנון ועוד.
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אביתר בנאי (מלבד בשירים בהם מצוין אחרת).
| שיר טיול> מס' | שיר טיול> שם | שיר טיול> מילים | שיר טיול> לחן | שיר טיול> משך | שיר טיול>  | שיר טיול>  | שיר טיול>  | שיר טיול>  | שיר טיול>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | שתי מדורות  |   | דדי כהן, צח דרורי | 03:34 |  |  |  |  |  |
| 2. | בראשית  |   |   | 03:39 |  |  |  |  |  |
| 3. | דיו  |   |   | 03:50 |  |  |  |  |  |
| 4. | מחשבות  |   |   | 03:05 |  |  |  |  |  |
| 5. | עדר של שוורים  | יהודה אור כשדים |   | 04:05 |  |  |  |  |  |
| 6. | אמביציה  |   |   | 04:52 |  |  |  |  |  |
| 7. | חלון  |   |   | 07:08 |  |  |  |  |  |
| 8. | טיול  |   |   | 03:14 |  |  |  |  |  |
| 9. | שיר טיול  |   |   | 07:17 |  |  |  |  |  |
משתתפים באלבום

אביתר בנאי - גיטרה, בס וטמבורין (ב"בראשית"), שירה, הפקה מוזיקלית
צח דרורי - עיבודים, הפקה מוזיקלית
דדי כהן - עיבודים, הפקה מוזיקלית
פיטר רוט - גיטרה חשמלית ובס (ב"דיו")
אסף אמדורסקי - גיטרה אקוסטית וקולות (ב"מחשבות")
אלי מגן - קונטרבס (ב"מחשבות")
זיו מטושקה - תכנות תופים (ב"מחשבות")
שגיא צורף - עיבוד, הפקה מוזיקלית וקולות (ב"עדר של שוורים")
אמיר צורף - גיטרה חשמלית (ב"עדר של שוורים")
סיון שביט - שירה (ב"עדר של שוורים")
אלעד כהן-בונן - ויברפון (ב"עדר של שוורים")
עמיר לב - גיטרה חשמלית (ב"אמביציה")
נורי יעקובי - צ'לו (ב"טיול")
אברם קלוסקי - עוד (ב"טיול")
יוני ניב - ויולה (ב"טיול")
אריק גבריאלי - ג'מבה (ב"טיול")
ליאת גבריאלי - ג'מבה (ב"טיול")
רן אלטיצר - חליל (ב"שיר טיול")
דניאל קסטנבוים - דידג'רידו (ב"שיר טיול")
חיים שמש - מפיק