stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מטה הסייבר הלאומי
פעילות בתחום בניין הכוח הלאומי

בתחום האקדמי המטה, בשיתוף משרד המדע, השקיע 50 מיליון שקל במחקרים בתחום אבטחת המידע והמחשוב כחלק מהתוכנית למלחמה במתקפות הסייבר. המטרה הייתה לקדם פיתוח של טכנולוגיות מתקדמות, שיאפשרו תקיפה ושיבוש מערכות מחשוב של מדינות אויב, של ארגוני טרור, של ארגונים עוינים ושל האקרים בודדים. מטרה נוספת הייתה לפתח טכנולוגיות שיבצרו את יכולותיה של מדינת ישראל ויאפשרו התמודדות עם מנעד רחב של איומים בתחום הסייבר, החל בהתקפות האקרים וכלה בהתקפות מתוכננות ונרחבות של מדינות אויב. במסגרת התוכנית הוקמה קרן לקידום מחקרים שיעסקו בעולם הסייבר וכן קרן מלגות לתארים שני, שלישי ופוסט דוקטורט.
בפיתוח התשתיות הלאומיות המטה קידם את הקמתם של 6 מרכזים אקדמיים לתחום הסייבר בשיתוף עם אוניברסיטאות המחקר בארץ, במטרה לפתח טכנולוגיות 'כחול-לבן' שיעניקו לישראל יתרון משמעותי בתחום. כמו כן, פעל המטה להקמת תשתיות לאומיות כמו תשתיות פורנזיות, תשתיות ניצול מידע ועוד.
בתחום הפיתוח הכלכלי מטה הסייבר קידם שיתוף פעולה עם התעשייה הישראלית בפיתוח טכנולוגיות מתקדמות להגנת הסייבר, ואף הגדיל משמעותית את ההשקעות בתעשייה בתחום. מטה הסייבר ומפא"ת הודיעו באוקטובר 2012 על הקמת תוכנית משותפת בשם מס"ד (מו"פ סייבר דואלי) בהיקף ראשוני של 10 מיליון ש"ח בשנה לפיתוח של טכנולוגיות משותפות בהגנה בסייבר ולשימוש אזרחי וביטחוני. בנוסף, מטה הסייבר ומשרד התמ"ת הודיעו בנובמבר 2012 על הקמת תוכנית קידמ"ה לעידוד תעשיית הסייבר הישראלית ועידוד המו"פ והיזמות בתחום בהיקף של 80 מיליון ש"ח.
בתחום קידום ההון האנושי, המטה קידם בנייה של מדיניות לאומית להעצמה וטיוב של הפוטנציאל הקיים לכ"א מוביל בתחום הסייבר עבור התעשייה, האקדמיה ומערכת הביטחון. בנוסף, המטה קידם פרויקטים לאומיים העוסקים בחינוך והכשרה של נוער, סטודנטים ואנשי מקצוע בתחום. המטה תמך בהקמתה של תוכנית "מגשימים לאומית" שהיא תוכנית מצוינות המתפרסת על פני שלוש שנים, ומתמקדת בהכשרה ובפיתוח מומחיות בתחום הסייבר והמחשבים בקרב בני נוער מצטיינים בגילאי 16–18 בפריפריה – עכו, עפולה, תל חי, אשקלון, באר שבע, קריית גת ואשדוד.
בתחום הבינלאומי המטה פעל לפיתוח קשרי החוץ הקיברנטיים עם מדינות ידידותיות מתוך כוונה לייצר תשתית של שיתוף מידע בין מדינתי בתחום הסייבר. לפי ד"ר מתניה "אנחנו לא יכולים לסמוך על אחרים אבל בפירוש צריכים להתקדם לכיוון של שיתופי פעולה ובריתות. עלינו להיות חלק מהעולם שנלחם במשותף בפשיעה ובטרור הקיברנטיים. זה כולל הצטרפות לאמנות בינלאומיות לקידום שיתוף מידע". בפרט פעל המטה עם משרד החוץ והמשפטים להצטרפות של מדינת ישראל לאמנה על פשעי מחשב.
פעילות בתחום הגנת הסייבר הלאומית

בתחום הגנת הסייבר המטה פעל לחיזוק כלל העשייה בתחום ההגנה הקיברנטית. בין היתר פעל המטה להקמת רגולציה חוצת ענפים ורגולציה ענפית המותאמת לכל תחום בשיתוף עם משרדי הממשלה. בנוסף, פעל המטה להקמת חדר מצב קיברנטי לאומי אשר עסק בשיתוף מידע בין המגזרים ובין המערכת הביטחונית לאזרחית.
בתחום המדיניות הלאומית, על בסיס האסטרטגיה שגיבש המטה עם כלל הגופים הרלוונטיים קיבלה ממשלת ישראל ב-15- בפברואר 2015 שתי החלטות. הראשונה, החלטה מס' 2443, עוסקת באסטרטגיית בניין העמידות והחוסן בסייבר של המשק האזרחי, ובפרט בהיערכות הממשלתית מול המשק ובתוך הממשלה. השנייה, החלטה מס' 2444, עוסקת באסטרטגיית ההגנה האופרטיבית על המשק האזרחי, בחיבור כלל גופי ההגנה הלאומיים לעשייה משותפת בהגנת סייבר, ובפרט בהקמה של הרשות הלאומית להגנת הסייבר. ייעוד הרשות היה להגן על מרחב הסייבר הישראלי ותפקידיה העיקריים היו ניהול כלל מאמצי ההגנה האופרטיביים במרחב הסייבר, הפעלת מרכז לסיוע בהתמודדות עם איומי סייבר (ה-CERT הלאומי) וחיזוק החוסן של כלל המשק בתחום. בהתאם להחלטה 2444 - הרשות, כגוף האופרטיבי להגנת הסייבר, ומטה הסייבר, כגוף המדיניות ובניין הכוח בסייבר, היוו ביחד את מערך הסייבר הלאומי, הפועל במשרד ראש הממשלה, בכפיפות ישירה לראש הממשלה. ראש המטה מונה גם לתפקיד ראש המערך והיה ממונה על אישור תוכניות העבודה של הרשות ותקציב המערך.
איחוד מטה הסייבר עם הרשות והקמתו של גוף אחוד

עם סיום 2017, בעקבות הנחיית ראש הממשלה לפעול לריכוז מאמץ בתחום הגנת הסייבר ועל בסיס המלצת ראש המערך לראש הממשלה, החליטה ממשלת ישראל, בהחלטה מספר 3270, לאחד את שני גופי מערך הסייבר הלאומי - מטה הסייבר הלאומי והרשות הלאומית להגנת הסייבר- לכדי יחידה ארגונית אחת וחדלו להתקיים כישויות נפרדות. בהחלטת הממשלה נקבע, כי מערך הסייבר הלאומי יהיה אחראי על כלל היבטי הגנת הסייבר במרחב האזרחי, החל מגיבוש מדיניות ובניין כוח טכנולוגי, ועד הגנה מבצעית בסייבר. במקביל, עם סיום תפקידו של ד"ר מתניה כראש המערך לאחר הקדנציה שנקבעה ל-6 שנים, מונה לראש המערך האחוד יגאל אונא, אשר נכנס לתפקידו בתחילת שנת 2018.
ראו גם

כנס HLS & CYBER
הערות שוליים

↑  הרשות הממלכתית לאבטחת מידע, אתר שירות הביטחון הכללי
↑  החלטה ממשלה 3611 - קידום היכולת הלאומית במרחב הקיברנטי
↑  רם לוי, מרחב הלחימה החמישי, Israel Defense, 16 דצמבר, 2011
↑  גיא גרימלנד, כך נלחמת המדינה בהאקרים: מטה הסייבר פועל בלי עובדים ותקציב, דה-מרקר‏, 20 בינואר 2012
↑  יוסי הטוני, הממשלה אישרה מינוי ד"ר אביתר מתניה לראש מטה הסייבר הלאומי, אתר "אנשים ומחשבים", 13 בדצמבר 2011
↑   אורה קורן, מתקפות הסייבר גורמות נזק של 3 מיליארד ד' בשנה - אך החברות לא מכירות בסיכונים, באתר TheMarker‏, 8 באפריל 2014
↑  אנשיל פפר, עודד ירון, רה"מ הכריז על הקמת מטה סייבר, שמעולם לא קם, באתר הארץ, 4 בינואר 2012
↑  התקציב ותוכניות העבודה של מטה הסייבר הלאומי אושרו על ידי ראש הממשלה נתניהו, אתר משרד ראש הממשלה, 6 ביוני 2012
↑  מיכל תוסיה-כהן, מטה הסייבר הלאומי ישקיע 50 מיליון שקל בטכנולוגיות אבטחת רשת, באתר nrg‏, 28 במאי 2012
↑  נתניהו: מטה סייבר לאומי יגן על ישראל מפני טרור קיברנטי, דה מרקר, צבי זרחיה, 18 במאי 2011
↑  מטה הסייבר הלאומי ומפא"ת הודיעו על הקמת תוכנית לקידום פרויקטים במחקר ופיתוח בתחומים האזרחי-לאומי והביטחוני
↑  ראש מטה הסייבר הלאומי במשרד ראש הממשלה הודיע על השקת תוכנית קידמ"ה
↑  פתיחת תוכנית "מגשימים לאומית"
↑  ד"ר אביתר מתניה: "הגנה קיברנטית משולה לנטילת ידיים כדי לשמור על הבריאות - זה חשוב, אבל לא מספיק", הדס גייפמן, 6 ביוני 2012
↑  נדרשת תפיסת הגנה לאומית בסייבר
↑  איחוד יחידות מערך הסייבר הלאומי, החלטת ממשלה 3270 מ-17 בדצמבר 2017
↑  רפאל קאהאן, יגאל אונא מונה לראש מערך הסייבר הלאומי, באתר כלכליסט, 29 בדצמבר 2017
מבחני אסוציאציה

מחקרי אסוציאציה (באנגלית: Association studies) הם אוסף שיטות בתחום הגנטיקה של אוכלוסיות, שמטרתן איתור אסוציאציה גנטית בין גנוטיפ לפנוטיפ (תכונה נמדדת של אורגניזם). למעשה, מחקרי אסוציאציה בוחנים היתכנות של מצב בו באוכלוסייה מסוימת, אלל (צורת הופעה של אתר גנטי) אחד או יותר מופיע יחד עם פנוטיפ נחקר בתדירות גבוהה מהצפוי באקראי. זיהוי אסוציאציה גנטית יכול להוות שלב ראשוני בתהליך מציאת אתרים בגנום התורמים להופעת תכונה, או מחלה מסוימת.
מחקרי אסוציאציה מודרניים מתבססים על סקירה רחבה של מיליוני אתרים רב-צורניים (פולימורפיים) המתאפשרת בזכות הפיתוח של טכנולוגיות ריצוף וקביעת גנוטיפ (Genotyping). באמצעות מבחנים אלה, ניתן למצוא אסוציאציה בין פולימורפיזם נפוץ (הקיים ביותר מאחוז מהאוכלוסייה) לפנוטיפים מורכבים נחקרים, כגון סוכרת מסוג 2, נטייה ללחץ דם גבוה או השמנת יתר. בשונה מכך, מחקרי אסוציאציה קלאסיים מתמקדים באתר גנטי (לוקוס) ספציפי או מספר גנים מועמדים בלבד לחיפוש אסוציאציה עם הנטייה לפתח פנוטיפ נחקר.
למחקרי אסוציאציה שימוש נרחב בענפים מדעיים רבים כגון רפואה, פסיכיאטריה וגנטיקה. זאת כיוון שמדובר באחת משיטות המחקר היחידות שמאפשרות ללמוד על המקורות הגנטיים של מחלות ותכונות מורכבות (מחלות פוליגניות, שנובעות ממספר לוקוסים שונים).
סוגים של מחקרי אסוציאציה

מחקרי אסוציאציה גנטיים נבדלים בהיקף החיפוש (מספר האתרים הפולימורפיים שיבחנו), בידע המקדים הנדרש לפני התחלת המבחן ובשיטה שבעזרתה החוקרים יבחינו באתר פולימורפי שמצוי באסוציאציה עם תכונה נחקרת.
סוגים של מחקרי אסוציאציה > מבחן גנים מועמדים

בניגוד למחקרי אסוציאציה כלל גנומיים, מבחני גנים מועמדים (אנ') מתמקדים במציאת אסוציאציה בין וריאנטים הממוקמים בגנים שנבחרו מראש כמוקדי עניין לתכונה או מחלה. סוג מבחן זה מתאים כאשר לחוקרים יש ידע מוקדם על ההשפעה הפונקציונלית של אותם גנים על התכונה או המחלה הנבדקת. הרעיון המרכזי מאחורי שיטה זו, המתמקדת בווריאציה באתרים גנומיים ספציפיים הוא שמוטציות מסוימות ישפיעו באופן ישיר (קשר סיבתי) על תפקוד הגן בו הם נמצאות, וזה יוביל או יתרום לפנוטיפ השונה או המחלה הנחקרת. מבנה המבחן הנפוץ ביותר לשיטה זו הוא מקרה-בקרה, המנסה לענות על השאלה: "האם אלל מסוים של גן מועמד נפוץ יותר בקבוצה בעלת הפנוטיפ מאשר בקבוצת הביקורת?".
בחירה נכונה של גנים מועמדים היא השלב הקריטי הראשון למציאת אסוציאציות בשיטה זו. הבחירה מתבססת על רלוונטיות ביולוגית, פיזיולוגית או פונקציונלית לפנוטיפ או המחלה הנבדקת. גישה זו תלויה בידע מוקדם ומבוסס על המנגנון הביולוגי המולקולרי שמוביל להתהוות הפנוטיפ או המחלה. ניתן למצוא גנים מועמדים בעזרת שיטות כמו GWAS ומיפוי לוקוס תכונה כמותית (אנ') בוחנות שונות בכל הגנום, ולכן יכולות לאתר אתרים חדשים בהם יש אללים אסוציאטיביים למחלה, ייתכן שאתרים אלה נמצאים בתוך, או סמוכים לגנים הקשורים באופן ישיר למחלה. בנוסף, ניתן להשתמש בנתונים מהערכת רמת ביטוי גנים במערך דנ"א (micro-array) או ריצוף רנ"א (RNA-seq) כדי לבחון ביטוי גנים דיפרנציאלי בין קבוצה בעלת פנוטיפ לקבוצת ביקורת, וכך למצוא גנים מועמדים נוספים (הגנים המתבטאים באורח שונה בין שתי הקבוצות).
מחקר של גנים מועמדים שואף לאזן את כמות המידע הקיים עם הסיכוי לקבל תוצאות כזב חיוביות או שליליות. בגלל הקושי בשמירה על איזון שכזה, במחקרי אסוציאציה רבים מתקבלות אסוציאציות סתמיות. לדוגמה, הדמיה של מחקרי אסוציאציה עם 10 סניפּים שנמצאו בעבר כקורלטיביים לפעילות קוגניטיבית הראו שברוב המקרים (96.8%) ההדמיות מייצרות תוצאות כזב חיוביות. בנוסף, למחקרי אסוציאציה ככלל, ומבחני גנים מועמדים בפרט, יש הדירות נמוכה הנובעת מאותה הסתברות לתוצאות שקריות. במטא-אנליזה, אחת התגלה כי מתוך 166 אסוציאציות שנתגלו, רק שש חזרו על עצמן בצורה עקבית. קיימות דוגמאות למקרי שגיאה קיצוניים: מחקר של 18 גנים מועמדים שנמצאו באסוציאציה לדיכאון ב־10 מחקרים נפרדים לפחות, גילה כי אף אחד מהם לא הראה אסוציאציה מובהקת עם דיכאון במחקר בו ניסו לשחזר את התוצאות, וזאת אף על פי שעבדו עם גודל מדגם גדול בכמה סדרי גודל מהמחקרים המקוריים. בנוסף לבעיות בכוח סטטיסטי, קיומו של ריבוד באוכלוסייה (population stratification) יכול גם כן להוביל לחוסר העקביות של תגליות העולות ממחקרי אסוציאציה.
אחת הדוגמאות המוקדמות ביותר לשימוש מוצלח בסוג מבחן זה הייתה בזיהוי מוטציה בבסיס (נוקלאוטיד) יחיד הממוקמת באזור הלא מקודד של הגן APOC3 (אנ'), אשר מיוחסת לסיכון גבוה לסבול מעודף טריגליצרידים בדם וטרשת עורקים.
דוגמאות נבחרות

המוטיבציה לרוב מבחני האסוציאציה היא קלינית, במטרה לאתר אסוציאציות בין אתרים פולימורפיים למחלות נפוצות ומורכבות בבני אדם, לעיתים כשלב מקדים לחיפוש גנים או אתרים רגולטוריים התורמים למחלה. מלבד מחלות מורכבות, חוקרים מבצעים מחקרי אסוציאציה כדי לאתר את הגורמים הגנטיים המעורבים בתכונות פיזיות כגון גובה, משקל ויחס מותניים-ירכיים ובתכונות פסיכולוגיות, כמו התמכרות לעישון.
דוגמאות נבחרות > סוכרת מסוג II

סוכרת מסוג II מאופיינת בחוסר תגובתיות לאינסולין (Insulin resistance) ועודף אינסולין בדם (אנ'). בחלק ניכר מן החולים מתפתח חוסר ניצול גלוקוז ועודף גלוקוז בדם. המחלה נגרמת משילוב של פקטורים גנטיים וסביבתיים. מבחינה גנטית, מדובר במחלה מורכבת המערבת מספר רב של גנים שכל אחד מהם תורם במידה שונה להתפתחות המחלה. סוכרת מסוג II היא אחת המחלות הנחקרות ביותר במחקרי אסוציאציה - ב-144 מחקרי אסוציאציה נפרדים, התגלו כ-2,284 סניפּים אסוציאטיביים למחלה. הסניפּים שמראים את האסוציאציות החזקות ביותר ממוקמים בפקטורי תיעתוק ושחקנים מרכזיים אחרים בשמירה על הומאוסטאסיס של גלוקוז והפרשת אינסולין.
דוגמאות נבחרות > דלקת מפרקים שיגרונית

דלקת מפרקים שיגרונית היא מחלה אוטואימונית כרונית רב-מערכתית המאופיינת בדלקת רב-מפרקית, יחד עם חום, נפיחות, כאב ולעיתים, בפגיעה מערכתית מחוץ למפרקים. המחלה מתרחשת בעקבות שילוב של גורמים גנטיים וסביבתיים. מדובר במחלה חשוכת מרפא ונפוצה יחסית, המשפיעה על בין 0.5 ל-1% מהאוכלוסייה המבוגרת בעולם המפותח. מסיבות אלה, ישנם מחקרי אסוציאציה רבים המנסים לחשוף את הווריאנטים שתורמים להתפתחות המחלה. נכון ל-2020 נמצאו כ-941 סניפּים ב-67 מחקרים נפרדים. מספר רב של סניפּים ממוקמים בגן HLA-DRB1 (אנ') המקודד לחלבון ממברנה MHC class I שתפקידו לאפשר לתאים של מערכת החיסון להבדיל בין תאים פגומים שצריך להשמיד (לדוגמה, מודבקים על ידי נגיף או גידול סרטני) לתאים במצב תקין.
דוגמאות נבחרות > מדד מסת גוף

מדד מסת גוף, או BMI, מבוסס על גובהו ומשקלו של אדם, ומחושב כמשקל גוף חלקי גובה בריבוע. ה-BMI הוא מדד נוח לחלק אנשים לארבע קטגוריות: תת-משקל, משקל תקין, משקל עודף והשמנת יתר חולנית. כאשר ערכים מתחת ל-20 ומעל 25 נחשבים כקורלטיביים למחלות רבות. למרות, שערך ה-BMI של אדם מסוים מושפע בעיקר מאלמנטים סביבתיים, מחקרי אסוציאציה הראו שישנו גם מרכיב גנטי. נכון ל-2020, ב-179 מחקרים נפרדים נמצאו כ-7,751 סניפּים אסוציאטיביים. כצפוי למדד רציף המושפע מאלמנטים רבים, ישנו מגוון רחב מאוד של גנים שנמצאו כאסוציאטיביים ל-BMI גבוה, ביניהם גנים המעורבים בביו-סינתזה של כולסטרול, התפתחות רקמות שומן ותרמו-רגולציה.
ראו גם

תאחיזה
תאחיזה לא שוויונית
רב צורניות של נוקלאוטיד בודד
גנטיקה של תכונות מורכבות
תורשה
מלכוד 22 (היגיון)

מלכוד 22 הוא מצב פרדוקסאלי, שלא ניתן להתחמק ממנו בשל חוקים או מגבלות סותרות. את המונח טבע הסופר היהודי-אמריקאי, ג'וזף הלר, שהשתמש בו ברומן "מלכוד 22" משנת 1961.
דוגמה לכך היא:
או לדוגמה:
"איך אמצא את המשקפיים שלי אם איני יכול לראות היטב?"
מלכוד 22 נובע לרוב מכללים, תקנות או נהלים שלהם אדם כפוף, אך אין לו שליטה עליהם, מכיוון שההתמודדות עם הכלל מאלצת לקבל אותו. דוגמה נוספת היא מצב בו מישהו זקוק למשהו שיכול להיות רק בכך שהוא לא נזקק לו (למשל, הדרך היחידה לקבל הלוואה היא להוכיח לבנק שאתה לא צריך את ההלוואה). קונוטציה אחת של המונח היא שיוצרי המצב "מלכוד 22" יצרו חוקים שרירותיים במטרה להצדיק ולהסתיר את ניצול הכוח שלהם בעצמם.
מקור ומשמעות

ג'וזף הלר טבע את המונח ברומן "מלכוד 22" משנת 1961, המתאר אילוצים בירוקרטיים אבסורדיים על חיילים במלחמת העולם השנייה. את המונח מציגה הדמות דוק דאניקה, פסיכיאטר צבאי המסביר מדוע כל טייס שמבקש הערכה נפשית – בתקווה שיימָצא לא מספיק שפוי כדי לטוס ובכך להימלט ממשימות מסוכנות - כמפגין שפיות משלו באמצעות הגשת הבקשה ובכך לא ניתן להצהיר שאינו שפוי. ביטוי זה פירושו גם דילמה או נסיבה קשה שממנה אין מנוס בשל תנאים סותרים או תלויים זה בזה.
ניסוחים שונים של "מלכוד 22" מופיעים לאורך הרומן. המונח מיושם באמצעות פרצות ומוזרויות שונות של המערכת הצבאית, תמיד תוך השלכה שהכללים אינם נגישים ומוטים כלפי אלה הנמוכים בהיררכיה. בפרק 6 מסופר ליוסאריאן (הגיבור) כי מלכוד 22 מחייב אותו לעשות כל מה שמפקדו אומר לו לעשות, ללא קשר לשאלה אם הוראות אלה עומדות בסתירה לפקודות הממונים על הקצין.
בפרק האחרון, מלכוד 22 מתואר ליוסאריאן על ידי זקנה המספרת על מעשה אלימות מצד חיילים:
על פי הפרופסור לספרות איאן גרגסון, הנרטיב של הזקנה מגדיר את "מלכוד 22" באופן ישיר יותר כ"פעולת הכוח" האכזרית, ומפשט את "התחכום המזויף" של התרחישים הקודמים.
מלכוד 22 ארכיטיפי, כפי שנוסח על ידי הלר, כרוך במקרה של ג'ון יוסאריאן, מטילן כוחות האוויר של צבא ארצות הברית, שרוצה להיות מקורקע מטיסה קרבית. זה יקרה רק אם הוא יוערך על ידי מנתח הטיסה של הטייסת ויימצא "לא כשיר לטוס". כשיר יהיה כל טייס שמוכן להטיס משימות כל כך מסוכנות, מכיוון שצריך להיות משוגע כדי להתנדב למוות אפשרי. עם זאת, כדי להעריך אותו עליו לבקש את ההערכה, מעשה שנחשב כהוכחה מספקת להכרזה שפויה. תנאים אלה אינם מאפשרים להכריז עליו כ"לא כשיר". כל מי שמבקש להשתחרר משירות כטענה להיותו משוגע לא בהכרח משוגע, לפיכך, טייסים המבקשים בדיקת כושר מנטלי "שפויים" ולכן חייבים לטוס בקרב. עם זאת, אם הטייס לא יבקש להיבדק, הוא לעולם לא יקבל הערכה ולכן לעולם לא ניתן למצוא אותו שפוי, כלומר עליו לטוס גם בקרב. מסיבה זו, מלכוד 22 מבטיח כי אף טייס לעולם לא יכול להיות מרותק על היותו מטורף גם אם הוא אכן אינו שפוי. הפילוסוף לורנס גולדשטיין טוען כי "הדילמה של הטייס" אינה הגיונית אפילו לא תנאי שהוא נכון בשום פנים ואופן; זהו "תנאי דו-ממדי" שבסופו של דבר חסר משמעות.
מקור ומשמעות > הופעות אחרות ברומן

מלבד התייחסות לדילמה הגיונית בלתי ניתנת לפתרון, מופעל מלכוד 22 להסביר או להצדיק את הביורוקרטיה הצבאית. לדוגמה, בפרק הראשון מחויב יוסאריאן לחתום את שמו על אותיות שהוא מצנזר בזמן שהוא מרותק למיטת בית חולים. סעיף אחד שהוזכר בפרק 10 סוגר פרצה במספר הקידומים, שטוראי יכול לנצל כדי להשיג את הדרגה האטרקטיבית של טוראי מחלקה ראשונה לאחר כל קידום. באמצעות בתי משפט צבאיים על כך שערק, הוא יורד בדרגה חזרה לטוראי, אך מלכוד 22 הגביל את מספר הפעמים שיכול היה לעשות זאת לפני שנשלח למחבוש.
בנקודה אחרת בספר, זונה מסבירה ליוסריאן שהיא לא יכולה להתחתן איתו כי הוא משוגע, והיא לעולם לא תתחתן עם גבר משוגע. היא מחשיבה כמשוגע כל גבר שיסכים להינשא לאישה שאינה בתולה. לולאת ההיגיון הסגורה הזו המחישה בבירור את מלכוד 22 מכיוון שעל פי ההיגיון שלה, כל הגברים שמסרבים להתחתן איתה שפויים, ולכן היא תשקול נישואין; אך ברגע שגבר מסכים להתחתן איתה, הוא משתגע משום שהוא רוצה להתחתן עם לא בתולה, ומייד נדחה.
בשלב מסוים, קפטן בלאק מנסה ללחוץ על מיילו לשלול מזון ממייג'ור מייג'ור כתוצאה מאי חתימת שבועת נאמנות שלמייג'ור מייג'ור מעולם לא ניתנה הזדמנות לחתום עליה מלכתחילה. קפטן בלאק שואל את מיילו, "אתה לא נגד מלכוד 22, נכון?"
בפרק 40, מלכוד 22 מאלץ את הקולונלים קורן וקת'קארט לקדם את יוסאריאן לדרגת מייג'ור ולרתק אותו במקום פשוט לשלוח אותו הביתה. הם חוששים שאם לא יעשו זאת, אחרים יסרבו לטוס, בדיוק כמו שעשה יוסאריאן.
מקור ומשמעות > חשיבות המספר 22

הלר רצה במקור לקרוא לביטוי (ומכאן הספר) במספרים אחרים, אך בסופו של דבר הוא וההוצאה שלו הסתפקו ב-"22". למספר אין משמעות מיוחדת; והוא נבחר בשל נועם המצלול שלו. הכותרת הייתה במקור "Catch-18" (מלכוד 18), אך הלר שינה אותו לאחר שהתפרסם הרומן "מילא 18" הפופולרי זמן קצר לפני כן.
שימוש

המונח "מלכוד 22" הסתנן לשימוש נפוץ בשפה האנגלית. בראיון משנת 1975 אמר הלר שהמונח לא יתורגם היטב לשפות אחרות.
ג'יימס א. קומבס ודן ד. נימו מציעים כי הרעיון של "מלכוד 22" צבר מטבע פופולרי מכיוון שכל כך הרבה אנשים בחברה המודרנית נחשפים ללוגיקה בירוקרטית מתסכלת. הם כותבים:
אם כן, כל מי שעוסק בארגונים מבין את ההיגיון הביורוקרטי של מלכוד 22. בתיכון או במכללה, למשל, סטודנטים יכולים להשתתף במועצת סטודנטים, סוג של ממשל עצמי ודמוקרטיה המאפשרת להם להחליט מה שהם רוצים, כל עוד מנהל או דיקן התלמידים יאשרו זאת. דמוקרטיה מזויפת זו שניתן לבטל בהחלטה שרירותית היא אולי המפגש הראשון של האזרח עם ארגונים שעשויים להתייחס לערכים 'פתוחים' וליברליים, אך למעשה הם מערכות סגורות והיררכיות. מלכוד 22 הוא הנחה ארגונית, חוק לא כתוב של כוח בלתי פורמלי הפוטר את הארגון מאחריות ומעמיד את האדם במצב אבסורדי מטעמי נוחות או מטרות לא ידועות של הארגון.
יחד עם "החשיבה הכפולה" של ג'ורג 'אורוול, "מלכוד 22" הפך לאחת הדרכים המוכרות ביותר לתאר את מצוקת המלכוד בכללים סותרים.

סוג משמעותי של הגדרה של רפואה אלטרנטיבית נקרא מלכוד 22. במאמר מערכת משנת 1998 שנכתב על ידי מרסיה אנגל, עורכת לשעבר של כתב העת לרפואה של ניו אינגלנד, טענה כי:
"הגיע הזמן שהקהילה המדעית תפסיק לתת נסיעה חינם לרפואה אלטרנטיבית. לא יכול להיות שני סוגים של תרופות - קונבנציונלי ואלטרנטיבי. יש רק תרופות שנבדקו כראוי ותרופות שלא קיימות, תרופות שעובדות ותרופות שעשויות לעבוד או לא. לאחר שנבדק טיפול קפדני, זה כבר לא משנה אם הוא נחשב אלטרנטיבי מלכתחילה. אם נמצא שהוא בטוח ויעיל למדי, הוא יתקבל. אולם קביעות, ספקולציות והעדפות אינן תחליף לראיות. טיפולים אלטרנטיביים צריכים להיות נתונים לבדיקות מדעיות לא פחות קפדניות מהנדרשות מטיפולים קונבנציונליים."
הגדרה זו תוארה על ידי רוברט ל. פארק כמלכוד 22 הגיוני שמבטיח כי כל שיטת רפואה משלימה ואלטרנטיבית המוכחת כפועלת "כבר לא תהיה כזו, היא פשוט תהיה רפואה."
ראו גם

הנחה טעונת הוכחה
קיפאון (מדעי המחשב)
ברירה כוזבת
משוב
כפאי
קוביאשי מארו
ניצחון פירוס
מעגל קסמים
לולאה מוזרה
הערות שוליים

↑  "Catch-22". Random House Dictionary. 2012.
↑  Beidler, Philip D. (1995). Scriptures for a Generation: What We Were Reading in the '60s. p. 162. ISBN 978-0820317878. It is Catch-22: Dr. Daneeka explains how anybody who is crazy has a right to ask to be removed from combat status but how anybody who asks is revealing a rational concern for his own safety that makes him not crazy;
↑  Margot A. Henriksen, Dr. Strangelove's America: Society and Culture in the Atomic Age; University of California Press, 1997; ISBN 0-520-08310-5; p. 250.
↑  "Joseph Heller", Gale Encyclopedia of Biography, accessed via Answers.com, 16 August 2013.
↑  James E. Combs & Dan D. Nimmo, The Comedy of Democracy; Westport, CT: Praeger (Greenwood Publishing Group), 1996; ISBN 0-275-94979-6; p. 152.
↑  Ian Gregson, Character and Satire in Post War Fiction; London: Continuum, 2006; ISBN 9781441130006; p. 38.
↑  Goldstein, Laurence (2004). "The Barber, Russell's paradox, catch-22, God, contradiction and more: A defence of a Wittgensteinian conception of contradiction".  In Priest, Graham; Beall, J. C.; Armour-Garb, Bradley (eds.). The law of non-contradiction: new philosophical essays. Oxford University Press.
1 2  "A classic by any other name", The Telegraph, 18 November 2007.
↑  James E. Combs & Dan D. Nimmo, The Comedy of Democracy; Westport, CT: Praeger (Greenwood Publishing Group), 1996; ISBN 0-275-94979-6ISBN 0-275-94979-6; p. 152.
↑  Richard King, "22 Going on 50: Half a century later, the world is full of Catch-22s"; The Smart Set, 20 July 2011.
↑  Angell, M.;  et al. (1998). "Alternative medicine--The risks of untested and unregulated remedies". New England Journal of Medicine. 339 (12): 839–41. doi:10.1056/NEJM199809173391210. PMID 9738094.
↑  Porubcin, Emilia (23 באוגוסט 2019). "Catch-22 developing AI under GDPR". ICDS.ee. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Muller-Freitag, Moritz (10 ביוני 2016). "10 Data Acquisition Strategies for Startups". KDnuggets. נבדק ב-16 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Shurkin, Joel (1 באפריל 2015). "Catch-22 Alzheimers diagnoses and treatments". Inside Science. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Agassiz, Louis (1842). "The Glacial Theory and its recent Progress". The Edinburgh New Philosophical Journal. 33: 215–240.
מזכיר ביטחון המולדת של ארצות הברית

מזכיר ביטחון המולדת של ארצות הברית (באנגלית: United States Secretary of Homeland Security) הוא ראש המחלקה לביטחון המולדת, גוף העוסק בהגנה על המולדת האמריקאית ועל ביטחונם של אזרחי ארצות הברית. המזכיר הוא חבר הקבינט של ארצות הברית.
תפקיד המזכיר נוצר בעקבות פיגועי 11 בספטמבר. סמכויות המחלקה לביטחון המולדת הורכבו בעיקר מסמכויות שהועברו ממחלקות אחרות בקבינט, שלהן זיקה לביטחון הלאומי.
מזכיר ביטחון המולדת הוא ה־18 והאחרון בסדר הירושה של נשיא ארצות הברית במקרה שכהונת הנשיא נקטעת. אחרי סגן הנשיא, יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית והנשיא הזמני של הסנאט מוצבים, לפי המסורת, מזכירי המחלקות.
מ-25 בינואר 2025 מכהנת בתפקיד קריסטי נואם כמזכירת ביטחון המולדת השמינית.
מזכירי ביטחון המולדת

| # | תמונה | שם | תקופת כהונה> התחלה | תקופת כהונה> סיום | נשיא תחתיו כיהן |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | טום רידג' | 24 בינואר 2003 | 1 בפברואר 2005 | ג'ורג' ווקר בוש |
| – |  | ג'יימס לוי (מזכיר בפועל) | 1 בפברואר 2005 | 15 בפברואר 2005 | ג'ורג' ווקר בוש |
| 2 |  | מייקל צ'רטוף | 15 בפברואר 2005 | 21 בינואר 2009 | ג'ורג' ווקר בוש |
| 3 |  | ג'נט נפוליטנו | 21 בינואר 2009 | 6 בספטמבר 2013 | ברק אובמה |
| – |  | ראנד בירס (מזכיר בפועל) | 6 בספטמבר 2013 | 23 בדצמבר 2013 | ברק אובמה |
| 4 |  | ג'יי ג'ונסון | 23 בדצמבר 2013 | 20 בינואר 2017 | ברק אובמה |

| 5 |  | ג'ון קלי | 20 בינואר 2017 | 31 ביולי 2017 | דונלד טראמפ |
| – |  | איליין דיוק (מזכירה בפועל) | 31 ביולי 2017 | 6 בדצמבר 2017 | דונלד טראמפ |
| 6 |  | קירסטן נילסן | 6 בדצמבר 2017 | 10 באפריל 2019 | דונלד טראמפ |
| – |  | קווין מקלינן (מזכיר בפועל) | 11 באפריל 2019 | 13 בנובמבר 2019 | דונלד טראמפ |
| – |  | צ'אד וולף (מזכיר בפועל) | 13 בנובמבר 2019 | 11 בינואר 2021 | דונלד טראמפ |
| – |  | פיט גיינור (מזכיר בפועל) | 11 בינואר 2021 | 20 בינואר 2021 | דונלד טראמפ |
| 7 |  | אלחנדרו מיורקס | 2 בפברואר 2021 | 20 בינואר 2025 | ג'ו ביידן |
| – |  | בנג'מין האפמן (מזכיר בפועל) | 20 בינואר 2025 | 25 בינואר 2025 | דונלד טראמפ |
| 8 |  | קריסטי נואם | 25 בינואר 2025 | מכהנת | דונלד טראמפ |