יואל מרשק
בתנועה הקיבוצית > פעילות ביטחונית: ההתנתקות, עסקת שליט וסיוע ליישובי קו העימות

כחלק מתפקידו בריכוז אגף המשימות בתנועה הקיבוצית, וגם בסיום תפקידו, פעל מרשק רבות בתחומי התיאום הביטחוני וסיוע לעורף בתחום הביטחוני-חברתי.
במהלך תוכנית ההתנתקות ב-2005 יזם וארגן מבצע להעברת אלפי חממות מגוש קטיף אל תוך תחומי הקו הירוק, במבצע לקחו חלק כ-10,000 מתנדבים, שפירקו את החממות בגוש קטיף והקימו אותן מחדש בתוך גבולות הקו הירוק. כמו כן, יזם החתמה של 13,000 אנשי מילואים למוכנות בהחלפת כוחות הפינוי במקרה של סרבנות המונית.
בתום ביצוע תוכנית ההתנתקות, יזם והפעיל מרשק בתיאום עם צה"ל מאות מתנדבים לסיוע בעבודות חקלאיות של חקלאים פלסטינים, שגידוליהם נפגעו, ככל הנראה על ידי יהודים
במהלך מלחמת לבנון השנייה, הקים מטה התנדבות ורתם כ-500 מתנדבים לסיוע חינוכי, תשתיתי והומניטרי לתושבי העיר קריית שמונה.
עם התגברות ירי הקסאמים על העיר שדרות ועל יישובי עוטף עזה, הקים מרשק כוחות סיוע התנדבותיים בתחום החינוכי, האזרחי והחקלאי, אשר סייעו לחקלאים ולאזרחים בקיום שגרת חיים תקינה ככל הניתן.
מרשק היה ממקימי ומנהלי מטה המאבק להחזרת גלעד שליט מהשבי ברצועת עזה. בין פעולות המטה, ארגן מרשק חסימות כבישים, מניעת גישה לביקורים של אסירים ביטחוניים ומניעת מעבר סחורות (למעט מזון וציוד הומניטרי), רכבי ברינקס וחומרי בניין לרצועת עזה. מרשק פיקד על מסע התמיכה במשפחת שליט ממצפה הילה לירושלים, בו השתתפו כ-220,000 איש. במהלך 2011, אירח את משפחת שליט ואת מטה המאבק ב-65 מקיבוצי התנועה הקיבוצית, במה שהוביל לאלפי אנשים להצטרף לאותה מחאה. בינואר 2011 נפגש מרשק עם בכירי חמאס ועם אסמאעיל הנייה במטרה לקבל אות חיים מהחייל השבוי ולקדם את השבתו ארצה.
במהלך מבצע עמוד ענן הקים מטה מתנדבים לסיוע ביישובי קו העימות.
מאז 2019 עוסק מרשק בקידום הנגשת מערת המכפלה לכלל הציבורים המתפללים שם. הוא דוחה ביקורת משמאל ומימין ואומר כי זהו צורך הומניטרי בסיסי הנוגע לכל אדם הרואה במקום זה קדוש. מרשק מיודד עם תושבי היישוב היהודי בחברון והחל ממערכת הבחירות לכנסת ה-20, שימש כיו"ר ועדת הקלפי של היישוב היהודי בחברון, מטעם מפלגת העבודה. מרשק הוא חבר מפלגת העבודה משנת 1986, ומוצב במקום ה-101 ברשימתה לכנסת. רבים מופתעים מעמדותיו ויחסיו החמים עם ציבור המתנחלים, אך הוא גורס כי עמדותיהם האידאולוגיות של ציבור המתנחלים ושל רבים מאנשי מפלגת העבודה קרובות הרבה יותר משנדמה. מרשק הוא תומך בולט של תוכנית אלון ופעיל לטובת הקמת יישובים חדשים בבקעת הירדן ובגבולות בצפון ובדרום, באמצעות חידוש היאחזויות נח"ל או קידום הגעה של בוגרי מכינות קדם-צבאיות.
בחודש אפריל 2022 הוזמן לראשונה על ידי משרד הפנים ברצועת עזה להיכנס לרצועה ולקדם משא ומתן לעסקת חילופי שבויים ושחרור האזרחים הישראלים אברה מנגיסטו והישאם א סייד וכן לקבל מידע אודות גופותיהם של החיילים החטופים הדר גולדין ואורון שאול. למרות שמרשק הסכים להיכנס לרצועת עזה על אחריותו, במערכת הביטחון לא אישרו את הפגישה. במהלך מלחמת חרבות ברזל, בה הקים מרשק עם שותפים נוספים בתנועה הקיבוצית מאהל תמיכה במשפחות החטופים ובמפונים, הציע כי בתמורה לשחרור כלל החטופים, ישוחררו כלל המחבלים הנמצאים בבתי הכלא בישראל חזרה לרצועת עזה, מולם צה"ל יוכל להתנהל בלחימה במידה ויחזרו לטרור.
מאז סיום תפקידו באגף המשימות ב-2014, המשיך מרשק לעסוק בפעילות חברתית וחיזוק מעמד הקיבוץ בחברה הישראלית:
הקים את עמותת "יהום הסער" לחלוציות ומשימתיות בחברה הישראלית
סיוע למאבק הפליטים למימוש זכויותיהם ומעמדם
סיוע במאבקי קהילת יוצאי אתיופיה
קידום חידוש ההגמ"ר בפריפריה
שילוח גרעיני נח"ל וקבוצות אזרחיות להקמת יישובים בגבולות.
סיוע בהקמת מכינות קדם צבאיות בצפת ובגלגל
מרשק הוא חבר המועצה לשלום וביטחון, וכן חבר מועצת בית הפלמ"ח.