stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרמנית
הדקדוק הגרמני > מערכת הפועל הגרמני > צורות הבינוני > בינוני ההווה

בינוני ההווה נוצר באמצעות הוספת end- לבסיס הפועל, זו צורה המקבילה לצורה בסיס+ing האנגלית מבחינת השימוש כשם תואר, אך צורה זאת הגרמנית אינה משמשת כפועל בניגוד לאנגלית.
הדקדוק הגרמני > מערכת הפועל הגרמני > צורות הבינוני > בינוני העבר

בינוני העבר נוצר בשתי דרכים:
בפעלים החלשים מקובלת הנוסחה ge+בסיס+t. לדוגמה: gesagt בינוני העבר של sagen – לדבר
בפעלים החזקים מקובל שינוי תנועה בבסיס (מתחיל ב-ge ומסתיים ב-~en כאשר באמצע יש שינוי תנועה). לדוגמה: getrunken הוא בינוני העבר של trinken.
הדקדוק הגרמני > מערכת הפועל הגרמני > הקול הסביל

הקול הסביל נוצר באמצעות שימוש בצורת בינוני העבר ושימוש בנטיות פועל העזר werden.
| פועל העזר werden – ליהפך> גוף | פועל העזר werden – ליהפך> הווה | פועל העזר werden – ליהפך> עבר | פועל העזר werden – ליהפך> דיבור עקיף | פועל העזר werden – ליהפך> תנאי | פועל העזר werden – ליהפך> עתיד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשון יחיד | werde | wurde | werde | würde | werde werden |
| שני יחיד | wirst | wurdest | werdest | würdest | wirst werden |
| שלישי יחיד | wird | wurde | werde | würde | wird werden |
| ראשון רבים | werden | wurden | werden | würden | werden werden |
| שני רבים | werdet | wurdet | werdet | würdet | werdet werden |
| שלישי רבים | werden | wurden | werden | würden | werden werden |
הדקדוק הגרמני > נטיית שמות עצם

בגרמנית לרוב שמות העצם עצמם אינם מוטים אלא רק מלות היידוע כאשר ישנן.
| מילות היידוע הבלתי־מסוים> יחסה | מילות היידוע הבלתי־מסוים> זכר | מילות היידוע הבלתי־מסוים> נקבה | מילות היידוע הבלתי־מסוים> סתמי |
| --- | --- | --- | --- |
| נושא | ein | eine | ein |
| מושא ישיר | einen | eine | ein |
| מושא עקיף | einem | einer | einem |
| שייכות | eines | einer | eines |
| מלות היידוע המסוים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נושא | der | die | das | die |
| מושא ישיר | den | die | das | die |
| מושא עקיף | dem | der | dem | den |
| שייכות | des | der | des | der |
| מלות ההצגה (זה, זו, אלו) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נושא | dieser | diese | dieses | diese |
| מושא ישיר | diesen | diese | dieses | diese |
| מושא עקיף | diesem | dieser | diesem | diesen |
| שייכות | dieses | dieser | dieses | dieser |
עוד מילים הנוטות כמילות היידוע המסוים ומלות ההצגה: jeder, welcher ועוד ליחיד. Mancher, solcher ועוד לרבים.
ביחסת השייכות מוסיפים ~S לשם עצם זכר וסתמי בעל מעל הברה אחת, ו~ES לשם עצם זכר וסתמי בעל הברה אחת בלבד.
בשמות עצם מסוימים ממין זכר מקבל שם העצם תוספת ~EN ביחסות המושא הישיר, המושא העקיף והשייכות ( ~S לא נוסף ביחסת השייכות על תוספת ה־~EN). במקרים חריגים כן מתווסף ~S ביחסת השייכות, מילים כמו NAME, HERZ או Friede.
ישנם מקרים מועטים בהם שם העצם מופיע ללא תווית: שם פרטי, שם קיבוצי, שמות עצם כמו tee (תה) kaffe(קפה) reis (אורז) בדרך כלל לא יקבלו תווית. הם מציינים כמויות שלא ניתן לספור.
הדקדוק הגרמני > נטיית שמות התואר

בגרמנית קיימות שתי דרכים להטות שם תואר: הטיה לא מיודעת המכונה חזקה, הטיה מיודעת המכונה חלשה. חוץ מזה שמות התואר מוטים בהתאם למגדר, לכמות וליחסה.
| נטיית תארים בלתי־מיודעים (סיומות חזקות)> יחסה | נטיית תארים בלתי־מיודעים (סיומות חזקות)> זכר | נטיית תארים בלתי־מיודעים (סיומות חזקות)> נקבה | נטיית תארים בלתי־מיודעים (סיומות חזקות)> סתמי | נטיית תארים בלתי־מיודעים (סיומות חזקות)> רבים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נושא | guter | gute | gutes | gute |
| מושא ישיר | guten | gute | gutes | gute |
| מושא עקיף | gutem | guter | gutem | guten |
| שייכות | guten | guter | guten | guter |

מילים כמו Viele, wenige, andere, einige, mehrere הן כולן מילים לרבים שאינן מיודעות, שמות התואר שיבואו אחריהן יופיעו בצורה חזקה.
| נטיית תוארי ידוע בלתי־מסוים (סיומות חלשות)> יחסה | נטיית תוארי ידוע בלתי־מסוים (סיומות חלשות)> זכר | נטיית תוארי ידוע בלתי־מסוים (סיומות חלשות)> נקבה | נטיית תוארי ידוע בלתי־מסוים (סיומות חלשות)> סתמי | נטיית תוארי ידוע בלתי־מסוים (סיומות חלשות)> רבים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נושא | kein guter | keine gute | kein gutes | keine guten |
| מושא ישיר | keinen guten | keine gute | kein gutes | keine guten |
| מושא עקיף | keinem guten | keiner guten | keinem guten | keinen guten |
| שייכות | keines guten | keiner guten | keines guten | keiner guten |

| נטיית תוארי ידוע מסוים (סיומות חלשות) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נושא | der gute | die gute | das gute | die guten |
| מושא ישיר | den guten | die gute | das gute | die guten |
| מושא עקיף | dem guten | der guten | dem guten | den guten |
| שייכות | des guten | der guten | des guten | der guten |
הדקדוק הגרמני > התחביר הגרמני

נושא+פועל+זמן+אופן+מקום. לדוגמה: Ich fahre morgen mit dem Bus in die Schule.
כאשר אחד החלקים מקדים את הנושא הפועל הוא עדיין במקום השני. כך לדוגמה: זמן+פועל+נושא+אופן+מקום Morgen fahre ich mit dem Bus in die Schule.
במשפטים עם יותר מפועל אחד הפועל המוטה נשאר במקומו ושם הפועל או צורת הפרטיסילפאסט נמצאים בסוף. Ich will nach Hause gehen. Ich habe dir geglaubt.
בשאלות כן/לא הנושא והפועל מתחלפים במקומם, בשאלה עם מילת שאלה כמו הכלל השני. לדוגמה: Kann ich jetzt gehen?
במשפט עם פסוקית תלויה (חלק במשפט עם נושא ונשוא שאיננו יכול להחשב משפט עצמאי), הפועל בפסוקית התלויה הוא בסופה, יש גם לרשום פסיק לפני פסוקית תלויה. המילים הבאות ואחרות דומות להן פותחות פסוקיות תלויות: als, bevor, bis, damit, dass, wenn, ob, obwohl, nachdem, da, während, weil, wie.
המילים הבאות פותחות פסוקיות שאינן תלויות כך שסדר המילים הוא כרגיל: und, oder, aber, denn. לדוגמה: Ich bleibe im Bett, wenn ich krank bin.
בפסוקית תלויה תחיליות הניתנות לניתוק נותרות צמודות לפועל, וכל הפועל הולך לסוף הפסוקית. לדוגמה: Er ist immer müde, wenn er früh aufsteht.
כאשר ישנם שני פעלים בפסוקית תלויה הפועל המוטה מופיע אחרון ואילו שם הפועל או צורת הפארטסיפלפאסט לפניו. לדוגמה: Er ist müde, wenn er früh aufstehen muss.
כשהמשפט מתחיל בפסוקית תלויה, הפסוקית מתנהגת כאלמנט במשפט העיקרי כך שהולכים לפי כלל 2. לדוגמה: Wenn ich krank bin, bleibe ich im Bett.
כשיש במשפט אחד גם מושא ישיר וגם מושא עקיף, המושא העקיף מקדים תמיד את הישיר, פרט למקרה בו הישיר הוא כינוי. Ich schenke meinem Bruder eine Krawatte. Ich schenke sie meinem Bruder.
הדקדוק הגרמני > מספרים > מספרים מונים

eins – אחת

zwei – שתיים

drei – שלוש

vier – ארבע

fünf – חמש

sechs – שש

sieben – שבע

acht – שמונה

neun – תשע

zehn – עשר

elf – אחת עשרה

zwölf – שתים עשרה

dreizehn – שלוש עשרה

vierzehn – ארבע עשרה

fünfzehn – חמש עשרה

sechzehn – שש עשרה

siebzehn – שבע עשרה

achtzehn – שמונה עשרה

neunzehn – תשע עשרה

zwanzig – עשרים

dreißig – שלושים

vierzig – ארבעים

fünfzig – חמישים

sechzig – ששים

siebzig – שבעים

achtzig – שמונים

neunzig – תשעים

ein hundert – מאה

zwei hundert – מאתיים

drei hundert – שלוש מאות

vier hundert – ארבע מאות

fünf hundert – חמש מאות

sechs hundert – שש מאות

sieben hundert – שבע מאות

acht hundert – שמונה מאות

neun hundert – תשע מאות
הדקדוק הגרמני > מספרים > מספרים סידוריים

erste – ראשון

zweite – שני

dritte – שלישי

vierte – רביעי

fünfte – חמישי

sechste – ששי

siebte – שביעי

achte – שמיני

neunte – תשיעי

zehnte – עשירי

elfte – האחד עשר

zwölfte – השנים עשר

dreizehnte – השלושה עשר

vierzehnte – הארבעה עשר

fünfzehnte – החמישה עשר

sechzehnte – השישה עשר

siebzehnte – השבעה עשר

achtzehnte – השמונה עשר

neunzehnte – התשעה עשר

zwanzigte – העשרים
הגרמנית והעברית > השפעת העברית על הגרמנית

מעט מילים וביטויים הגיעו לגרמנית מהעברית, רובם דרך היידיש. koscher (כשר, תקין), meschugge (משוגע), Chuzpe (חוצפה), Ganove (גנב, שרלטן), Maloche (עבודה שחורה – מלשון "מלאכה"), Mischpoke או Muschpoke (כינוי גנאי למשפחה או משפחה מורחבת, כנופיה), Schlamassel (עסק ביש, ביש מזל), Tacheles reden (לדבר ישירות ולעניין, מלשון "תכלית"). דוגמאות נוספות:
הביטוי "שנה טובה" (הנאמר בגרמניה בתחילת השנה האזרחית) הוא Guten Rutsch; מילולית פירוש הביטוי הוא "החלקה טובה", כביכול "מעבר חלק" אל השנה החדשה. למעשה מקור המילה Rutsch בעברית: ראש השנה.
הביטוי הגרמני לפשיטת רגל היא Pleite. מקור המילה בעברית: פלטה, פליט; הכוונה היא לאדם בעל חובות הבורח מנושיו, כמו פליט.
ביטוי גרמני ל"בהצלחה" הוא Hals und Beinbruch, שפירושו המילולי: "שבירת רגל וגרון". ייתכן שזהו בעצם שיבוש של הביטוי העברי הצלחה וברכה. באנגלית קיים ביטוי דומה, Break a leg, שמקורו איננו ברור – ולפי אחת ההשערות, מגרמנית התגלגל הביטוי Hals und Beinbruch אל האנגלית.
vermasseln היא מילה גרמנית ל"להרוס, לדפוק, לפקשש משהו", קרי, לנהוג בחוסר מזל. מקורה מן המילה העברית "מזל" בתוספת התחילית -ver שמוסיפה את המשמעות "טעיה" או "שיבוש" למשמעותם של פעלים אליהם היא מצורפת.
Schmiere stehen – מלשון "שמירה", לשמור בזמן שמתבצעת 'סחיבה' או גנבה".
Sonnenklar – תרגום מילולי של 'ברור כשמש'. (מקור הביטוי בגמרא, כגון סנהדרין דף עב עמוד א: 'אם ברור לך כשמש שיש לו שלום עמך אל תהרגהו ואם לאו הרגהו.')
הגרמנית והעברית > השפעת הגרמנית על העברית

בכיוון ההפוך, מגרמנית לעברית, עשתה את דרכה כמות רבה יותר של מילים וביטויים; חלקם דרך בן יהודה ורבים מהם הגיעו עם העלייה המאסיבית של יהודי גרמניה (ה'ייקים') בשנות ה-30 של המאה העשרים. מילים גרמניות רבות התאזרחו בעברית דרך היידיש.
רבות מהמילים הן בתחומי הרכב, המכונאות והשיפוצים: שפּכטל (Spachtel), שפּריץ (Spritz), שפּיץ (Spitz), שיבּר (Schieber, פירוש מילולי: "דוחף"), שוּפל (Schuffel), איזולירבנד (Isolierband), גומי (Gummi), דיבל (Dübel), לייסט (Leist), שאלטר (Schalter), וינקר (Winker), דוּרְך/דוּך (durch), וישר (Wischer), טרמפ (Trampen).
כל שמות החודשים מתועתקים בעברית בדיוק לפי הגרמנית: מרץ (März), ינואר (Januar), יולי (Juli) וכו', מלבד אוגוסט וספטמבר שמתועקים בהטייה קלה.(הגייה גרמנית לאוגוסט: August "אַוּגּוּסְט", והגייה גרמנית לספטמבר: September "זֶפְּטֶמְבֶּר").
ביטויי סלנג: מילים אלו כמעט תמיד אינן ברמת סלנג בגרמנית, ושימושן בשפה זו שגרתי – ביס (Biss, "נשיכה"), שלוק (Schluck, "לגימה"), לק (Leck), מילת הקריאה פוי (Pfui), דרעק (Dreck, "צוֹאה"), שמוץ (Schmutz, "לכלוך"), הביטוי "בקאנטים" (Kante, "קצה", "שוליים"), "קאפוט" (kaputt), שווּנג (Schwung, "תנופה"), שוֹס (Schuss, "יריה"), מילת הקריאה היידית "אוי וויי" (Weh, "כאב"), בּרוֹך (במובן של "משבר"; Bruch, "שבירה"), לקטר (Kater, "חתול זכר", כנראה בשל מנהגו ליילל), קוּנץ (טריק; Kunst, "אמנות"), שטינקר (מלשין; Stinker, "מסריח" (גם באנגלית)), ציצים (Zitzen, "עטינים, פטמות"), שלאגר (Schlager, "להיט").
ביטויים ואמרות קצרות: אם כבר אז כבר (wenn schon, denn schon), בסדר (in Ordnung), סוף טוב הכול טוב (Ende gut, alles gut), שחור על גבי לבן (schwarz auf weiss), לשבור את הראש (sich den Kopf zerbrechen), עד החתונה זה יעבור (bis du heiratest, ist alles wieder gut).
מילים אחרות: שפגאט (Spagat), שמאלץ (רגש רב מדי; Schmalz, "שומן"), צימר (Zimmer, "חדר"), קרטון, פלסטר (Pflaster), קיטש (Kitsch), פלאטפוס (Plattfuss, "כף רגל שטוחה"), מדעי הרוח (תרגום מילולי של Geisteswissenschaften), בית חולים וקופת חולים (תרגום מילולי של Krankenhaus ו-Krankenkasse), עיתון (תרגום מילולי של Zeitung – בהמרת המילה הגרמנית לזמן – Zeit – "עת"), פינת אוכל (תרגום מילולי של Essecke), אוצר מילים (תרגום מילולי של Wortschatz).
ראו גם

חוק גרים
אומלאוט
ß
הניב הריפוארי
גינת חלקות קהילתית

גינת חלקות בגרמניה
גִּנַּת חֶלְקוֹת קְהִלָּתִית, (בגרמנית: Schrebergärten, באנגלית: Allotment) היא סוג של גינה קהילתית פרטית. זוהי חלקת אדמה המרוחקת ממקום מגוריהם של המשתמשים, אשר זמינה לגינון פרטי שאינו מסחרי, בעיקר לגידול צמחי מאכל. בדומה לגינה קהילתית, חלקות כאלה נוצרות על ידי חלוקת השטח החקלאי בין חלקות בודדות עד כמה מאות חלקות, אשר מוקצות ליחידים או למשפחות. חלקות אלו מעובדות בנפרד, בניגוד לגינה קהילתית אשר בה האזור כולו מטופל במשותף על ידי קבוצת אנשים. בעוד השייכות לגינה קהילתית במהותה וולונטארית ובעלת אופי מזדמן, הזכות להיות חבר בקהילת משתמשי גינת חלקות קהילתית מותנית בחוזה חכירה. כאשר תחילת הפעילות של גינת החלקות הקהילתית מתוארכת למלחמת העולם הראשונה או השנייה, נהוג להשתמש במושג "גן ניצחון".
הגודל של החלקה מתאים בדרך כלל לצרכים של משפחה, ולעיתים קרובות החלקות כוללות סככה לכלי עבודה ומחסה, ולפעמים צריף ללינה עונתית או למשך סוף השבוע. גנני החלקות מאורגנים בדרך כלל בעמותה, אשר חוכרת או מקבלת את הקרקע מבעלים שעשוי להיות ישות ציבורית, פרטית או כנסייתית. הבעלים בדרך כלל קובע כי היא תשמש רק לגידול ירקות, פירות, ופרחים, אך לא למטרות מגורים קבועות. סייג זה נדרש בדרך כלל גם על פי תקנות וחוקי ייעוד הקרקע. עם זאת, החברות של גנני החלקות בארגון/עמותה מזכה אותם בזכויות דמוקרטיות מסוימות.
פונקציות חברתיות-תרבותיות וכלכליות

הפדרציה הבינלאומית לגני חלקות קהילתיים Coin de Terre הממוקמת בלוקסמבורג, מייצגת שלושה מיליון גננים אירופאים מאז 1926, מתארת את הפונקציות החברתיות-תרבותיות והכלכליות של גני חלקות כמשפרות איכות חיים, מעניקות תחביב מהנה ורווחי, ומאפשרות מגע ישיר עם הטבע ומרגוע. לילדים, הגנים מציעים מרחב לשחק וללמוד על הטבע, ואילו לחסרי עבודה ומובטלים הם מעניקים הקשר חברתי ותחושת משמעות כמו גם מזון בעלות נמוכה. עבור קשישים ונכים, גנים מציעים הזדמנות לפגוש אנשים, להשתתף בפעילות עם אנשים בעלי דעות דומות, ולחוות פעילויות כמו שתילה וקטיף.
מסביב לעולם > אוסטריה

הגן הראשון הוקם בפורקרסדורף בשנת 1905.
מסביב לעולם > קנדה

אלו נקראים גנים קהילתיים בערים כמו ונקובר, טורונטו, קלגרי, מונטריאול ואוטווה.
מסביב לעולם > צ'כוסלובקיה

בצ'כוסלובקיה תחת המשטר הקומוניסטי, גני חלקות קהילתיים היוו פעילות פופולרית למדי. הן העניקו לאנשים משכונות paneláky (אנ') בבניה רוויה וטרומית, הזדמנות לברוח מכאוס עירוני, זיהום ואדריכלות בטון.
מסביב לעולם > דנמרק

יוזמה פרטית הקימה את אגודת ההקצאות הדנית הראשונה באולבורג ב-1884, ובקופנהגן עמותה בשם Arbejdernes Værn (מילולית: 'הגנת העובדים') ייסדה את גני החלקות הקהילתיים הראשונים של הבירה הדנית ב-1891.
בשנת 1904 היו בדנמרק כ-20,000 גני חלקות קהילתיים. 6,000 מהם היו בקופנהגן. בין מלחמות העולם גדל מספר גני החלקות הקהילתיים בקצב מהיר.
בשנת 1908, עשרים אגודות של גני החלקות הקהילתיים בקופנהגן הקימו את פדרציית גני החלקות הקהילתיים, אשר בשנת 1914 הורחב לכלל דנמרק.
המסורת הדנית לגני החלקות הקהילתיים התפשטה מאוחר יותר לשאר המדינות הנורדיות: תחילה שוודיה, אחר כך נורווגיה ופינלנד.
כיום, רוב גני החלקות הקהילתיים נמצאים על קרקע בבעלות העירייה, אשר משכירה את הקרקע לעמותה. העמותה בתורה מעניקה לכל חבר חלקת אדמה. כדי לשמר את גני החלקות הקהילתיים כזמינות לאוכלוסייה מגוונת, דמי החברות נקבעים משמעותית מתחת למחיר השוק.
למרות שהמטרה העיקרית של גני החלקות הקהילתיים היא לגינון, רוב הגינות כוללות ביתן או צריף. ביתנים אלה יכולים לנוע בגודלם מקרון רכבת ששופץ והוסב לבית קיט קטן. אנשים רבים אוהבים את גני החלקות הקהילתיים שלהם, שהם מבלים שם את כל עונת הקיץ.
מסביב לעולם > פינלנד

הפדרציה הפינית של גני חלקות קהילתיים היא ארגון ללא מטרות רווח התומך בחברים/גננים ותפקידו לחבר אותם לחלקות שלהם וכקהילה. גינת החלקות הקהילתית הראשונה הוקם בשנת 1916 בטמפרה, וכיום יש כ-30 אגודות להפעלת גינות קהילתיות בכל רחבי פינלנד המורכבות מ-3,700 חברים.
מסביב לעולם > צרפת

גינות משפחתיות, או גני חלקות קהילתיים, אשר הופיעו בסוף המאה ה-19, הן חלקות אדמה שהועמדו לרשות התושבים על ידי עיריות. חלקות אלו, שהוקצו לרוב לגינון ירקות וצמחי מאכל, נועדו תחילה לשפר את תנאי המחיה של העובדים על ידי מתן איזון חברתי ואספקה עצמאית של מזון.
כיום, נוצר בגני החלקות הקהילתיים עניין מחודש בכך שהם עוזרים ליצור "נאות מדבר ירוקות" בסביבה עירונית, אשר מועילות לנוכח איום ההתחממות הגלובלית. זוהי גם תגובה לדאגה הנוכחית לגידול מקומי של ירקות על ידי שכבות בעלות הכנסה נמוכה מתוך האוכלוסייה וכן לחיברות קהילתי באזורים עירוניים. בפברואר 2007, הוקמה המועצה הלאומית לגנים קהילתיים ומשפחתיים (CNJCF) אשר שמה לה למטרה לעודד ולקדם את הפיתוח של גנים קהילתיים, הגנה על מורשת הצמחים והמגוון הביולוגי, גינון המכבד את הסביבה ומגן על עמדות אלו מול רשויות ציבוריות ומוסדות אחרים. ה-CNJCF מאגדת כיום כמעט 135,000 חברים, המרכיבים את שלוש האגודות המייסדות: האגודה הלאומית לגננות של צרפת (SNHF), הפדרציה הלאומית של גנים משפחתיים וקהילתיים(FNJFC) וארגון הגננים החובבנים שהוקם כארגון פנאי של עובדי חברת הרכבת הלאומית של צרפת (Jardinot).
מסביב לעולם > גרמניה

ההיסטוריה של גני חלקות קהילתיים בגרמניה קשורה קשר הדוק לתקופת התיעוש והעיור באירופה במהלך המאה ה-19, כאשר מספר רב של אנשים היגרו מהאזורים הכפריים לערים כדי למצוא תעסוקה ולשפר את רמת החיים. לעיתים קרובות מאוד, משפחות אלו חיו בתנאים גרועים ביותר, סבלו מדיור לא הולם, תת תזונה ומאפיינים נוספים של חיים בסיכון.
הרעיון של ארגון גני החלקות הקהילתיים הגיע לשיא הראשון לאחר 1864, כאשר החלה מה שנקרא "תנועת שרבר " בעיר לייפציג שבסקסוניה. יוזמה ציבורית זו פעלה להחכיר שטחים בתוך העיר, כדי לתת לילדים סביבה בריאה וקרובה לטבע לשחק בה. מאוחר יותר, אזורים אלה כללו גינות המיועדות לשימוש ילדים, אך עד מהרה מבוגרים נטו להשתלט על הגנים הללו ולטפחם בעצמם. גינון מסוג זה הפך פופולרי גם במדינות אחרות באירופה, במיוחד במדינות גרמניות כמו אוסטריה, הולנד ושווייץ. במדינות דוברות גרמנית, גני חלקות קהילתיים ידועים בהתאם בדרך כלל בשם Schrebergärten (מילולית "גני שרבר"). מונח נפוץ נוסף הוא Kleingärten (מילולית: "גנים קטנים").
ההיבט של ביטחון תזונתי שמספקים גני חלקות קהילתיים הפך בולט במיוחד במהלך מלחמות העולם הראשונה והשנייה. המצב הסוציו-אקונומי היה עגום מאוד, במיוחד לגבי מצבם התזונתי של תושבי הערים. ערים רבות היו מבודדות מהעורף הכפרי שלהן ומוצרים חקלאיים לא הגיעו עוד לשוקי העיר או נמכרו במחירים גבוהים מאוד בשוק השחור. כתוצאה מכך, ייצור מזון בתוך העיר, במיוחד גידול פירות וירקות בגינות ביתיות ובגנים, הפך חיוני להישרדות. חשיבותם של גני חלקות קהילתיים לביטחון תזונתי הייתה כה ברורה, עד שבשנת 1919, שנה לאחר תום מלחמת העולם הראשונה, התקבלה החקיקה הראשונה לגני חלקות קהילתיים בגרמניה, מה שהיה קרוי "החוק להשכרת הגן הזעיר והמקרקעין הזעיר". חוק זה העניק ביטחון בהחזקת קרקע ודמי חכירה קבועים. בשנת 1983, חוק זה תוקן על ידי חוק גני החלקות הקהילתיים (Bundeskleingartengesetz). כיום, עדיין קיימים בגרמניה כ-1.4 מיליון גני חלקות קהילתיים, המשתרעים על שטח של 470 קמ"ר. בברלין לבדה יש 833 מתחמי גני חלקות קהילתיים.
מסביב לעולם > מלטה

מלטה הציגה את גני החלקות הקהילתיים הראשונים שלה באפריל 2011. התוכנית, שנקראה Midd Idejk fil-Biedja (מילולית: "התנסו בחקלאות"), נועדה לעודד אנשים, במיוחד צעירים ואלה המתגוררים באזורים עירוניים, לעסוק בחקלאות אורגנית. לתוכנית היו למעלה מ-50 חלקות להקצאה באזור Għammieri, לואה, מלטה, כאשר כל חלקה בגודל 50 מ"ר. כל החלקות הושקו במלואן ואלו שהשתתפו בתוכנית קיבלו תמיכה והדרכה מתמשכות. גני החלקות הקהילתיים של מלטה הופסקו ב-2013, בעקבות שינוי במינהל. בספטמבר 2019, רשות המורשת של מלטה, הנכללת במשרד התרבות, החלה ביוזמה להחדרה מחדש של רעיון גני החלקות הקהילתיים. חלקות הגינות החדשות, הממוקמות ממש מעל הקטקומבות של אבאטיג'ה טד-דג'ר ברבאט, מלטה, הוקצו עם מספר הגבלות במאמץ להגן על רגישות האתר הארכאולוגי.
מסביב לעולם > הולנד

גנים קהילתיים זעירים ראשונים נוסדו בהולנד ב-1838. במאה ה-19, ערים יזמו גנים קהילתיים למשפחות ממעמד הפועלים. בסביבות מלחמת העולם הראשונה, בה הולנד נותרה נייטרלית, החלו המשתמשים בגנים לדרוש שהגנים ינוהלו על ידי החברים. בשנת 1928 ייסדו האגודות לגנים קהילתיים את הפדרציה הלאומית (AVVN). במהלך הכיבוש הגרמני של מלחמת העולם השנייה, החלו "Volkstuinen" רבים. עד שנות ה-50 שימשו הגנים בעיקר לגידול ירקות; מאז חל מעבר לשימוש פנאי. בהתאם לעיר ולחברה, כחלק מהגן מותרת הקמת סככות קטנות, חממות או בתי גן קטנים. בחלק מהמקרים מותרת מגורי קבע במהלך הקיץ.
מסביב לעולם > נורווגיה

ישנם 13 גנים קהילתיים בנורווגיה, עם כ-2000 חלקות. העתיק ביותר, Rodeløkkens Kolonihager, מתוארך לשנת 1907. הגדול ביותר, Solvang Kolonihager, כולל כ-600 חלקות והוא נמצא באוסלו, קרוב ליער ולאגם סוגנסוואן.
מסביב לעולם > הפיליפינים

בשנת 2003, גן החלקות הקהילתי הראשון של הפיליפינים הוקם בקאגיאן דה אורו, בצפון מינדנאו כחלק מפרויקט מימון על ידי האיחוד האירופי. במקביל, בעזרת השגרירות הגרמנית במנילה ובסיוע מתורמים פרטיים מגרמניה, מספר זה גדל ל-5 גנים קהילתיים הממוקמים באזורים עירוניים שונים בעיר, ומאפשרים ל-55 משפחות עניות עירוניות גישה חוקית לאדמות לגידול עצמאי של ירקות. ארבעה גנים נוספים, שניים מהם בתוך מרחבי בתי ספר יסוד ציבוריים, מוקמים כעת עבור 36 משפחות נוספות באמצעות גישה לפיתוח קהילתי מבוססת סביבה. חלק מהגינות שייכות לעניים ביותר בעיר, אספנים של אתר האשפה העירוני. מלבד ירקות שונים, הגננים מגדלים גם עשבי תיבול ופירות טרופיים. בגינות מסוימות, מגדלים חיות קטנות ומוקמות בריכות דגים כדי להפיק למשפחות מקורות חלבון נוספים לצורכי התזונה היומיומיים. בכל גן יש ערימה של קומפוסט הממחזרת פסולת אורגנית מהגן כמו גם מהמשפחות השכנות הופכת לדשן אורגני, ובכך מסייעת לתוכנית המשותפת לניהול פסולת מוצקה בעיר. יתר על כן, כל הגינות מצוידות בשירותים אקולוגיים בדומה לשירותיים בגני קהילה בדנמרק כפי שתוארו על ידי ברגנהוי ושותפיו (2003).
מסביב לעולם > פולין

בפולין, גני החלקות הקהילתיים מתוארכים לשנת 1897 כאשר דוקטור יאן ילקובסקי ייסד את 'אמבטיות השמש', הגינות קהילתיות ומתחמי הבריאות בגרודז'ונדז. הופעתן של גינות קהילתיות בפולין, בדומה למצב במדינות אחרות באירופה, הייתה קשורה לעידן התיעוש. גני החלקות הקהילתיים נוצרו כמענה לבעיות שנוצרו כחלק מתהליך העיור: כחלק ממנו נפגעו אספקת המזון והבריאות של מספר הולך וגדל של אנשים. הגינות עודדו איכרים לשעבר לשחזר את דפוסי הקיום החקלאיים שלהם בסביבה חדשה כדי להגביר את היציבות החברתית באמצעות אספקת מזון נוספת, יצירת שטחים ירוקים ופעילות גופנית. היזמים של הגינות בחרו שהגנים יספקו בראש ובראשונה את צורכי העניים ביותר.
תפקידן של הגינות הקהילתיות לא השתנה באופן משמעותי במאה ה-20. בתקופת המשטר הקומוניסטי משתמשי הגינות התמקדו בעיקר בשיפור תקציב משק הבית על ידי ייצור מזון לצורכי המשפחה. בסוף שנות ה-80, הוצאות המזון היוו 40% מתקציב משק הבית. זה היה גם בתקופה ההיא שבה הבילוי בגינות הקהילתיות (בפולנית: działkowanie) הפך לתופעה תרבותית.
עם התמוטטות הקומוניזם והגעת הקפיטליזם, הוגדרו מחדש הפונקציה והמטרות העיקריות של הגינות הקהילתיות. בשנת 2013, הרגולטור אפיין את תפקידן העיקרי בסיפוק צרכים חברתיים ואחרים - ביטחון תזונתי הוזכר רק בין התפקידים האחרונים.
נכון לעכשיו, ישנם 965,000 משתמשי גינות קהילתיות רשומים בפולין. גננים אלו, המעבדים מרחב עירוני בבעלות ציבורית, מהווים את הקבוצה הגדולה ביותר של משתמשי קרקעות בערים בפולין. המעבר מהאופי הפרודוקטיבי של גני החלקות הקהילתיים לגני נוי אשר נצפה בפולין הוא תוצאה משולבת של מגמות שוק, צרכים אסתטיים עכשוויים, לחץ מצד מנהלי אגודות הקרקעות ומיזמי ערים המוכנים לאמץ את השטחים הירוקים האטרקטיביים הללו. עיור מתקדם מאיים על קיומן של גינות קהילתיות, במיוחד אלו הממוקמות במרכזי ערים, האיום השני הוא רעיון של הפיכת הגינות לשטחים ציבוריים פתוחים, מה שכנראה יגזור את גורלם להפוך לפארקים.
בשנים האחרונות, העניין בגינות קהילתיות עולה שוב, בעיקר סביב צעירים הרואים את הפוטנציאל שלהם בתחום הסביבה, הקהילה והפנאי.
מסביב לעולם > פורטוגל

מאז 2011, עיריית ליסבון יצרה יותר מ-19 גני חלקות קהילתיים. אלו מוחכרות לתושבים באמצעות הליך הגשת בקשה לציבור.
מסביב לעולם > רוסיה

גני החלקות הראשונים ("דאצ'ות") ברוסיה החלו להופיע בתקופת שלטונו של פטר הגדול. בתחילה הם היו בתי קיט קטנים באזור הכפרי, אשר ניתנו לווסלים נאמנים על ידי הצאר.
בתקופת הנאורות, האצולה הרוסית השתמשה בגני החלקות שלה למפגשים חברתיים ותרבותיים, אשר לוו בדרך כלל בנשף נשפי מסכות ובמופעי זיקוקים. המהפכה התעשייתית הביאה לגידול מהיר באוכלוסייה העירונית, ותושבים עירוניים רצו יותר ויותר לברוח מהערים המזוהמות מאוד, לפחות באופן זמני.
לאחר המהפכה הבולשביקית של 1917, רוב הדאצ'ות הולאמו. חלקן הוסבו לבתי נופש למעמד הפועלים, בעוד שאחרות, בדרך כלל באיכות טובה יותר, הופצו בין בעלי התפקידים הבולטים של המפלגה הקומוניסטית והאליטה התרבותית והמדעית החדשה. כל החלקות פרט לכמה נותרו רכוש המדינה והזכות להשתמש בהן בוטלה בדרך כלל כאשר דייר בדאצ'ה פוטר או כאשר יָרָד חֵינוֹ בעיני השלטון המרכזי. הדאצ'ה האהובה על יוסיף סטלין הייתה בגאגרה, אבחזיה.
בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה נרשמה צמיחה מתונה בפיתוח הדאצ'ות. מאחר שלא היה חוק שאסר על בניית דאצ'ות, החל תהליך פלישה לאדמה שאינה בשימוש בסמוך לערים ועיירות. סככות, צריפים ובתי מגורים החלו לשמש כדאצ'ות. מנהג זה של פלישה עורר את הרצון של תושבי הערים, בדרך כלל אלו המתגוררים בבנייני דירות רבי-קומות, לבלות זמן מה קרוב לטבע, וגם לגדל את הפירות והירקות שלהם. זה האחרון נגרם בגלל הכישלון של התוכנית החקלאית הסובייטית שתוכננה באופן מרכזי לספק מספיק תוצרת טרייה. ככל שחלף הזמן, מספר הפולשים גדל ולממשלה לא הייתה ברירה אלא להכיר רשמית בזכותם לחקלאות חובבנית. החקיקה של 1955 הכניסה סוג חדש של ישות משפטית למערכת המשפטית הסובייטית, שנקראה "שותפות גננים" (садоводческое товарищество). שותפויות הגננים קיבלו זכות לשימוש קבוע בקרקע אך ורק למטרות חקלאיות וכן אישור חיבור לרשתות חשמל ומים ציבוריות.
שנות ה-80 היוו את שיא הפיתוח של הדאצ'ה, כאשר למעשה לכל משפחה אמידה באזור הכפרי הייתה דאצ'ה משלה, או בילתה בסופי שבוע וחגים בדאצ'ות של חברים. לעיתים קרובות, הדאצ'ות לא היו מאובזרות וחסרו צנרת, אך היו בכל זאת הפתרון האולטימטיבי עבור מיליוני משפחות ממעמד הפועלים הרוסי לחופשת קיץ זולה. הגישה לפיסת אדמה הייתה גם הזדמנות לתושבי הערים לפנק את עצמם בגידול הפירות והירקות שלהם.