stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת העשרים וארבע
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > נשים

בכנסת זו כיהנו 45 נשים כחברות כנסת. השיא של מספר חברות הכנסת שכיהנו במקביל היה 36:
הליכוד (9): מירי רגב, גילה גמליאל, גלית דיסטל-אטבריאן, אתי עטייה, קרן ברק, אורלי לוי-אבקסיס, קטי שטרית, מאי גולן, טלי פלוסקוב
יש עתיד (8): אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, מירב כהן, מירב בן ארי, נירה שפק, טטיאנה מזרסקי, יסמין פרידמן, ענבר בזק
העבודה (5): מרב מיכאלי, אמילי מואטי, אפרת רייטן, אבתיסאם מראענה, נעמה לזימי
כחול לבן (4): פנינה תמנו שטה, אורית פרקש-הכהן, יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
ימינה (4): איילת שקד, עידית סילמן, שירלי פינטו, אורנה שטרקמן
ישראל ביתנו (4): יוליה מלינובסקי, לימור מגן-תלם, אלינה ברדץ'-יאלוב, שרון רופא-אופיר
מרצ (4): תמר זנדברג, ג'ידא רינאווי זועבי, מיכל רוזין, גבי לסקי
תקווה חדשה (3): יפעת שאשא-ביטון, שרן השכל, מיכל שיר
הציונות הדתית (2): מיכל וולדיגר, אורית סטרוק
הרשימה המשותפת (1): עאידה תומא-סלימאן
רע"מ (1): אימאן ח'טיב-יאסין
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > לא-יהודים

4 נשים לא יהודיות ו-10 גברים לא יהודים כיהנו בכנסת העשרים וארבע:
הרשימה המשותפת (5): איימן עודה, אחמד טיבי, סאמי אבו שחאדה, עאידה תומא-סלימאן, אוסאמה סעדי
רע"מ (4): מנסור עבאס, מאזן גנאים, וליד טאהא, סעיד אלחרומי, אימאן ח'טיב-יאסין
מרצ (3): ג'ידא רינאווי זועבי, עיסאווי פריג', עלי סלאלחה
הליכוד (1): פטין מולא
כחול לבן (1): מופיד מרעי
העבודה (1): אבתיסאם מראענה
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר
מבחינה השתייכות עדתית/דתית של חברי כנסת אלו:
ערבים מוסלמים (11):[דרוש מקור] איימן עודה, אחמד טיבי, אוסאמה סעדי, מנסור עבאס, מאזן גנאים, סאמי אבו שחאדה, סעיד אלחרומי, וליד טאהא, אימאן ח'טיב-יאסין, ג'ידא רינאוי זועבי, אבתיסאם מראענה
דרוזים (4): פטין מולא, מופיד מרעי, חמד עמאר, עלי סלאלחה
ערבים נוצרים (1): עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > זרמים דתיים בקרב חברי הכנסת היהודים

אורתודוקסים (33):
דתיים-לאומיים (17):
הציונות הדתית (7): בצלאל סמוטריץ', מיכל וולדיגר, איתמר בן גביר, שמחה רוטמן, אורית סטרוק, אבי מעוז, אופיר סופר
ימינה (3): ניר אורבך, נפתלי בנט, יום טוב כלפון
הליכוד (3): יולי אדלשטיין, שלמה קרעי, קטי שטרית
יש עתיד (2): אלעזר שטרן, משה טור-פז
המחנה הממלכתי (1): מתן כהנא
חרדים (16):
ש"ס (9): יעקב מרגי, יואב בן-צור, מיכאל מלכיאלי, חיים ביטון, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב
דגל התורה (4): משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר, יצחק פינדרוס
אגודת ישראל (3) מאיר פרוש, ישראל אייכלר, יעקב טסלר
רפורמים (1):
העבודה (1): גלעד קריב
קונסרבטיבים (1):
כחול לבן (1): אלון טל
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > להט"בים

בכנסת זו כיהנו 5 להט"בים:
יש עתיד (2): עידן רול, יוראי להב-הרצנו
הליכוד (1) אמיר אוחנה
כחול לבן (1): איתן גינזבורג
מרצ (1): ניצן הורוביץ
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > יוצאי מערכת הביטחון

בכנסת זו כיהנו 8 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
יש עתיד (2): אורנה ברביבאי (אלוף) אלעזר שטרן (אלוף), נירה שפק (אלוף-משנה)
הליכוד (2): מירי רגב (תת-אלוף), יואב גלנט (אלוף)
כחול לבן (2): בני גנץ (רב-אלוף), מופיד מרעי (אלוף-משנה)
העבודה (1): עמר בר-לב (אלוף-משנה)
מרצ (1): יאיר גולן (אלוף)
המחנה הממלכתי (1): מתן כהנא (אלוף-משנה)
4 חברי כנסת נוספים מילאו תפקידים בכירים בזרועות הביטחון:
יש עתיד (3): רם בן ברק (משנה לראש "המוסד"); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
הליכוד (1): אבי דיכטר (ראש השב"כ)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > ראשי רשויות מקומיות לשעבר

בכנסת זו כיהנו 11 חברים שכיהנו בעבר כראשי עיריות ומועצות:
כחול לבן (4): מיכאל ביטון (ירוחם), אלון שוסטר (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה), מופיד מרעי (חורפיש)
הליכוד (2): ניר ברקת (ירושלים), טלי פלוסקוב (ערד)
דגל התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עילית)
יש עתיד: (1): מאיר כהן (דימונה)
ש"ס (1): משה אבוטבול (בית שמש)
תקווה חדשה (1): מאיר יצחק-הלוי (אילת)
רע"מ (1): מאזן גנאים (סח'נין)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > דוקטורים ופרופסורים

בכנסת זו כיהנו 8 בעלי תואר דוקטור ושני פרופסורים.
פרופסורים בכנסת ה-24:
כחול לבן (1): אלון טל (משפטים)
ישראל ביתנו (1): יוסי שיין (מדעי המדינה)
דוקטורים בכנסת ה-24:
הליכוד (2): יובל שטייניץ (פילוסופיה), שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול)
הרשימה המשותפת (2): אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית)
תקווה חדשה (2): יפעת שאשא-ביטון (חינוך), בנימין זאב בגין (גאולוגיה)
ישראל ביתנו (1): אלינה ברדץ'-יאלוב (תקשורת)
רע"ם (1): מנסור עבאס (רפואת שיניים)
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > קרובי משפחה

אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו במקביל כחברי הכנסת מטעם מפלגת תע"ל החברה ברשימה המשותפת, בדומה לכנסות קודמות.
מאיר יצחק-הלוי מסיעת תקווה חדשה ויואב בן צור מסיעת ש"ס הם בני דודים מדרגה שנייה.
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > תושבי יהודה ושומרון

בכנסת זו כיהנו 10 חברי כנסת תושבי יהודה ושומרון
הציונות הדתית (4): בצלאל סמוטריץ', איתמר בן גביר, שמחה רוטמן, אורית סטרוק
הליכוד (2): גלית דיסטל-אטבריאן, דודי אמסלם
ימינה (1): אביר קארה
ישראל ביתנו (1): אביגדור ליברמן
יש עתיד (1): משה טור-פז
ש"ס (1): חיים ביטון
חברי הכנסת > מאפייני חברי הכנסת > עיתונאים ואנשי תקשורת

בכנסת זו כיהנו 21 עיתונאים ואנשי תקשורת לשעבר.
הליכוד (5): מירי רגב, גלית דיסטל-אטבריאן, צחי הנגבי, אופיר אקוניס, אורלי לוי-אבקסיס.
העבודה (4): מרב מיכאלי, אמילי מואטי, אפרת רייטן, אבתיסאם מראענה.
יש עתיד (3): יאיר לפיד, מירב כהן, עידן רול.
יהדות התורה (3): משה גפני, מאיר פרוש, ישראל אייכלר.
תקווה חדשה (2): גדעון סער, יועז הנדל.
כחול לבן (1): פנינה תמנו.
ישראל ביתנו (1): יבגני סובה
הרשימה המשותפת (1): עאידה תומא סלימאן.
מרצ (1): ניצן הורוביץ.
פילוגים ומיזוגים בסיעות הכנסת

ב-27 ביוני 2021 התפלגה סיעת עתיד אחד של אופיר סופר מסיעת הליכוד והתמזגה עם סיעת הציונות הדתית.
ב-25 באפריל 2022 הוכרז עמיחי שיקלי כפורש מסיעת ימינה. כתוצאה מכך, כיהן שיקלי כחבר כנסת יחיד עד התפטרותו ב-14 ביולי 2022.
ב-3 ביולי 2022 התפלגה סיעת היחיד עוצמה יהודית מסיעת הציונות הדתית.
ב-15 באוגוסט התרחשו ההתפלגויות הבאות:
התפלגו מסיעת ימינה מתן כהנא, שירלי פינטו ונפתלי בנט לסיעת המחנה הממלכתי
התפלג נפתלי בנט מסיעת המחנה הממלכתי לסיעת היחיד "ביחד"
התפלגה פילוג טכני, לצורכי בחירות, סיעת יהדות התורה לסיעות אגודת ישראל ודגל התורה.
סיעת היחיד נעם התפלגה לקראת הבחירות מסיעת הציונות הדתית.
סיעת היחיד דרך ארץ התפלגה מסיעת תקווה חדשה.
ב-6 באוגוסט 2022 חזר נפתלי בנט לסיעת ימינה
פעולות עיקריות

בחירות 2021 לנשיאות ישראל התקיימו ב-2 ביוני, בהתאם להחלטת יושב ראש הכנסת בהתייעצות עם סגניו. יצחק הרצוג ומרים פרץ הגישו את מועמדותם ב-19 במאי. ב-2 ביוני נבחר יצחק הרצוג לנשיא המדינה האחד עשר ברוב של 87 קולות לעומת 26 קולות שתמכו במרים פרץ. טקס השבעת הנשיא האחד עשר התקיים בישיבה מיוחדת של מליאת הכנסת ב-7 ביולי 2021.
בחירת חבר הכנסת מיקי לוי לתפקיד יושב ראש הכנסת ברוב של 67 קולות מול 52 קולות.
מתן אמון בממשלת ישראל השלושים ושש.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חוקי יסוד

חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 51) – הרחבת את "החוק הנורווגי" ודחיית המועד האחרון לקבלת חוק התקציב לאחר כינון ממשלה חדשה.
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 10) – החלת את מנגנון ההצבעה הפריטטי שקבעה הממשלה לגבי מליאת הממשלה גם בוועדות השרים השונות בממשלת חילופים, קביעת חילופים בין ראש הממשלה לראש הממשלה החלופי לפני מועד החילופים המקורי במקרה של אי קבלת חוק התקציב, או קבלת חוק לפיזור הכנסת בו תמכו לפחות 2 ח"כים מסיעות ששריהן בעלי זיקה לראש הממשלה, ומתן אפשרות למינוי 2 סגני שרים במשרד ראש הממשלה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה בתחום המשטר

חוק הכנסת (תיקון מס' 49) – מתן אפשרות ל-4 ח"כים להתפלג מסיעה מבלי שייחשבו פורשים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה כלכלית-פיסקלית

חוק התקציב לשנת הכספים 2021
חוק התקציב לשנת הכספים 2022
חוק התכנית הכלכלית וחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022) – חוקי ההסדרים לשנים 2021 ו-2022.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מיסים ותשלומים

חוק שירות מידע פיננסי (פרק י"ח בחוק התכנית הכלכלית) – כלל המידע הפיננסי על לקוחות, שהיה רק בידי הבנקים, יועמד לרשות כל גוף פיננסי בהתאם לדרישת הלקוח.
חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3) – חיוב תאגידים בתשלום 75% מהיטל מס שבמחלוקת עוד לפני שהתברר האם ההיטל מוצדק, והסמכת רשות המיסים לגבות 15% מהפער בין הערכת חסר של תאגיד לגבי הגירעון שלו לבין הערכתה שלה. מטרת החוק היא לאפשר ל"קרן העושר" לפעול במהירות.
חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה) – הוספת נקודת זיכוי להורים על כל ילד בן 6–12 בהוראת שעה עד סוף שנת 2022, והגדלת מענק העבודה לזכאים בשיעור של 40% בהוראת שעה עד סוף שנת 2025. בנוסף, גיל הזכאות למענק ירד מ-23 ל-21 בהוראת שעה, עד סוף שנת 2024.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה חברתית

חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 225 והוראת שעה) – מתווה חדש לתשלום לעובדים שהוצאו לחל"ת בעקבות השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 6) – חידוש ההסדר לעניין דמי בידוד לעובד, ומתן תוספת של 15% לדמי הלידה לנשים שמתקשות למצוא עבודה ולא זכאיות לדמי אבטלה יותר.
חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 30 והוראת שעה) – תמלוגים שמקבל נכה צה"ל לא יקוזזו כל עוד הכנסתו מעבודה לא עולה על שכר המינימום.
חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) – הסדר לעניין דמי בידוד לעצמאים.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230) – ביטול הקיזוז בדמי האבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית.
חוק דמי מחלה (תיקון מס' 6) – עובד שחלה בסרטן או במחלה שמצריכה טיפול קבוע בדיאליזה ונעדר מעבודתו בגין טיפול תקופתי או בדיקות תקופתיות, יקבל דמי מחלה החל מהיום הראשון להיעדרותו.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 231) – קובע כי שר הרווחה יתקין תקנות שיקבעו כי סטודנטים ישראלים הלומדים בחו"ל, ישלמו תשלום מופחת של דמי ביטוח לאומי כפי שמשלמים הסטודנטים שלומדים בישראל.
חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) – מתווה הסיוע לעסקים שמחזור העסקאות שלהם נפגע בלפחות 25% במהלך החודשים ינואר ופברואר 2022, במהלך התפרצות וריאנט אומיקרון של נגיף הקורונה.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 40) – אחים שכולים יוכלו לקבל ישירות את ההטבות המגיעות להם מהמדינה. בכך, למעשה, מוסדר מעמדם. בנוסף, הועלה הגיל המקסימלי שבו ניתן לקבל סיוע למימון לימודים אקדמיים וטיפול רגשי אלטרנטיבי.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מערכת המשפט

חוק הדיינים (תיקון מס' 29) – הוספת חבר ממשלה וטוענת רבנית לוועדה לבחירת דיינים.
חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 18 - הוראת שעה) – מתיר לבתי המשפט לחייב את מי שהוצא נגדו צו הרחקה בטיפול במסגרת מתאימה על פי חוות דעת של עובד סוציאלי.
חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 69) – ביטול ההגבלה על הוצאה, החזקה או חידוש של רישיון נהיגה של חייבים בהוצאה לפועל או במרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
חוק לתיקון פקודת הראיות (מס' 19) ("חוק פרי העץ המורעל") – קובע כי בית המשפט רשאי לפסול כל ראיה שהושגה שלא כדין במידה ושוכנע שהיא פוגעת בזכות להליך הוגן.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה פלילית

חוק העונשין (תיקון מס' 140 - הוראת שעה) – קביעת עונשי מינימום למחזיקי נשק באופן בלתי חוקי.
חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 15) – הארכת התקופה לשמירת דגימה פורנזית מנפגעי עבירות מין מ-3 חודשים ל-50 שנה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חקיקה אזרחית

חוק ההתיישנות (תיקון מס' 7) – הארכת תקופת ההתיישנות על הגשת תביעה אזרחית על עבירות מין. לתובעים תהיה אפשרות להגיש תביעה עד גיל 35, וקיומו של הליך פלילי נגד הנתבע לא יביא לקיצור התקופה.
חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים – קביעת איסור פרסום מידע לגבי נפגעים לפני שנמסר מידע רשמי לבני משפחתם על הפגיעה. בחוק נקבע כי בית משפט יוכל לפסוק לטובת התובע פיצוי ללא הוכחת נזק של עד 10,000 ש"ח.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מערכת הרווחה

חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות – עיגון זכותם של אנשים בעלי מוגבלות לקבל שירותי רווחה בהתאם לצרכיהם. החוק מאפשר לאנשים בעלי מוגבלות שמתגוררים בהוסטלים, או במעונות, לבחור לעבור למגורים עצמאיים בקהילה. לבעלי מוגבלויות אלה יוקצה תקציב לרכישת שירותים בהתאם לצרכיהם.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 22 והוראת שעה) – הסדרת תחום כלבי הנחייה לאנשים עם מוגבלויות שהן לא בהכרח עיוורון, וקביעת איסור אפליה על הכנסתם לבתי עסק.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > ביטחון פנים

כבאות – פרק ג' בחוק התכנית הכלכלית – הפחתת את הדרישות הרגולטוריות מעסקים בתחום הכבאות ואימץ התקינה האמריקאית בתחום.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 57 והוראות שעה) – הקשחת התנאים בהם יוכל אסיר להשתחרר מהכלא בשחרור מנהלי, ללא בחינת ועדת השחרורים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > פנים ושלטון מקומי

חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 24) – קביעת קיצור זמן ההמתנה שעירייה יכולה לתת התראה לגרירת רכב נטוש מ-60 יום ל-30 יום. בנוסף, החוק מקצר את פרק הזמן בו בעל הרכב שנגרר יכול לבקש אותו בחזרה מחודשיים ל-45 יום.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > אוכלוסין והגירה

חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 – שלילת הזכות לקבלת אזרחות מבני זוגם של אזרחים ישראלים המתגוררים בשטחים או במדינות עוינות לישראל.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > בריאות

חוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון (תיקון מס' 8) – איסור פרסום מוצרי עישון וטבק בעיתונות המודפסת. האיסור יוחל באופן הדרגתי ויהפוך למוחלט בשנת 2029.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תכנון ובנייה

חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) – הארכת פעילות הותמ"ל ב-4 שנים נוספות והרחבת סמכויותיו.
תכנון ובנייה – פרק י"א בחוק התכנית הכלכלית – הקלות על הפעלת מעון יום בדירות מגורים, ומתן אפשרות להסבת 30% מזכויות בנייה במגרש ממשרדים למגורים על ידי הגשת בקשת היתר בלבד.
רישוי באמצעות מורשה להיתר – פרק י"ד בחוק התכנית הכלכלית – מתן אפשרות לאדריכלים מורשים לאשר היתרי בנייה במקום ועדות התכנון המקומיות.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מספר 136) ("חוק החשמל") – מתן אפשרות לשר הפנים לאשר חיבור מבנה בלתי חוקי שנבנה עד 2018 למים, חשמל וטלפון בתנאים מסוימים.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 139) – חלופה לתוכנית תמ"א 38, התוכנית לחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה. החלופה מגדילה את זכויות הבנייה שמתווספות לבניין שעובר חיזוק לפי תוכנית זו ונותנת אפשרות לרשויות מקומיות לקחת לידיהן את סמכויות התכנון לתוכנית זו.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דיור

בינוי ושיכון – פרק י"ב בחוק התכנית הכלכלית – הורדת הרוב הדרוש לצורך החלת תוכנית פינוי בינוי מ-80% ל-66.6% מבעלי דירות בבניין.
חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 98) – העלאת מס הרכישה על דירות להשקעה מ-5% ל-8%.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 34) – הגבלת העמלה לפתיחת תיק משכנתה בבנק ל-360 ש"ח, במקום עמלה בגובה 0.25% מסכום ההלוואה המבוקש.
חוק המכר (דירות) (תיקון מס' 9) – קובע כי קבלנים יוכלו להצמיד עד 40% ממחיר הדירה למדד תשומות הבנייה. כמו כן, לא יוצמד מחיר הדירה למדד לאחר פיגור במסירתה לרוכש. בנוסף, צומצם הפטור מפיצוי לרוכשים עקב איחור במסירת הדירה רק למקרים בהם הרוכש אשם בכך.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תחבורה

רכבת תחתית (מטרו) – פרק ה' בחוק התכנית הכלכלית – הקמת רשות לניהול פרויקט המטרו וקביעת היטל השבחה בסכום של 75% על בעלי נכסים בסמוך לתוואי המטרו.
תחבורה – פרק ו' בחוק התכנית הכלכלית – ביטול הגבלת המחיר לשעת חנייה ברשויות מקומיות, וקבע כי לתושבים לא תהיה אפשרות לחנות בכחול לבן בכל רחבי העיר שבה הם מתגוררים, אלא רק במקום שהוגדר כשכונת/רובע מגוריהם + תיקוני חקיקה נוספים.
מס גודש – פרק י' בחוק התכנית הכלכלית – קביעת אגרה על הכניסה לגוש דן ברכב פרטי בימי חול בשעות העומס. החוק מיועד להיכנס לתוקפו ב-2025.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > עבודה

צמצום פערים מגדריים בשוק העבודה והעלאת גיל הפרישה – פרק ט"ז בחוק התכנית הכלכלית – העלאת גיל הפרישה לנשים בהדרגה מ-62 ל-65.
חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במנהל התקין) (תיקון מס' 4) – הארכת תקופת ההתיישנות להגשת תביעה של מי שחשף עבירה במקום עבודתו וטוען שבעקבות זאת תנאיו נפגעו, מ-12 חודשים ל-3 שנים.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תעשייה, מסחר וחקלאות

חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 4) – הורדת מחיר המטרה במסגרת יישום הסכם החלב שנחתם בינואר 2021.
יבוא – פרק י"ט בחוק התכנית הכלכלית – מתיר יבוא מוצרים רבים על בסיס עמידתם בתקן זר בלבד. כמו כן, קבע החוק כי אגרות הייבוא יבוטלו ודרישות הנצילות האנרגטית יותאמו לאירופה. בנוסף, תבוטל חובת בדיקת המשלוח על כל המוצרים ויותר לייבאם על בסיס הצהרה בלבד.
חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (2003 ו-2004) (תיקון מס' 20) – ביטול המס על העסקת עובדים זרים בכל ענפי המשק.
חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) – חקיקתו של ההסכם שנחתם בין הממשלה לבין החקלאים בענף הלול, בנוגע לרפורמה בענף. התכנון בענף יבוטל בשנת 2032, והחקלאים אשר יצאו מהענף בתקופה יקבלו פיצוי.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > תקשורת

חוק הדואר (תיקון מס' 13) – פתיחת שוק המכתבים לתחרות והקלות רגולטוריות על דואר ישראל. כמו כן, החור מעכם סמכויות פיקוח ואכיפה על שוק הדואר.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 76) – הקלות רגולטוריות רבות בשוק התקשורת. החוק קובע כי חלק מהגורמים המבקשים לקבל רישיון על מנת לפעול בשוק התקשורת יקבלו פטור וחלק מהם יעברו למסלול רישוי מהיר.
חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 47) – מתן היתר לרשות השנייה להאריך את תקופת הזיכיון של תחנות הדריו האזורי ב-4 שנים נוספות.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > חינוך, תרבות וספורט

חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 259) – פטור ממס הכנסה לזוכים במדליה במשחקים האולימפיים או הפראלימפיים.
חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 24) – מעגן בחוק את מלגת "ממדים ללימודים" אשר מממנת 75% משכר הלימוד האוניברסיטאי לחיילים משוחררים הזכאים לכך. בנוסף נקבע כי מימונה יהיה מתקציב המדינה.
חוק איסור אלימות בספורט (תיקון מס' 3 והוראת שעה) – הארכת את תקופת ההרחקה המקסימלית של אוהד מהמגרשים על ידי שוטר מ-30 ל-60 יום, ועד לקבלת החלטה בעניין בבית המשפט. איפשר אי הכללת ימי פגרה במניין ימי ההרחקה. בנוסף, אושר הטלת קנס מנהלי על אוהד שהתפרע.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > דת ומדינה

ייעול מערך הכשרות – פרק י"ז בחוק התכנית הכלכלית – מתיר לגופים פרטיים להעניק שירותי כשרות על בסיס סטנדרטים מקצועיים שייקבעו על ידי הרבנות הראשית, או על ידי 3 רבני עיר.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > מדיניות רגולציה

חוק עקרונות האסדרה – פרק ז' בחוק התכנית הכלכלית – קביעת את עקרונות האסדרה והקמת רשות האסדרה.
רישוי עסקים – פרק י"ג בחוק התכנית הכלכלית – העברת הסמכות לקביעת מפרטים לרישוי עסקים ממשרדי הממשלה לוועדה לאסדרת רישוי עסקים שתהיה ברשות האסדרה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > קורונה

חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 9) – מתיר לממשלה להחיל פיקוח טכנולוגי על כלל החייבים בבידוד ולא רק על השבים מחו"ל.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 11) - מחיל הבחנה חדשה של "מצב בריאותי מיוחד" שיחול בין גלי תחלואה בקורונה, בו תקנות שהממשלה תתקין להתמודדות עם הנגיף יחולו רק לאחר אישור של הכנסת, לבין "מצב חירום" בו הממשלה יכולה להתקין תקנות שהכנסת מאשרת רק בדיעבד לאחר שהן כבר נכנסו לתוקף. בנוסף, מבוטלת סמכות הממשלה להכריז על "מצב חירום מיוחד" שמתיר להגביל הפגנות. כמו כן, החוק אוסר על מקומות שפועלים בהתאם ל"תו הירוק" להגביל כניסת אנשים לא מחוסנים או מחלימים, ומחייב לאפשר להם הצגת בדיקה שלילית כתנאי לכניסה.
פעולות עיקריות > חקיקה בולטת > המגזר הציבורי

תאגידים שהוקמו לפי חוק – פרק ב' בחוק התכנית הכלכלית – חיוב כל התאגידים הממשלתיים בפרסום דו"חות כספיים באופן פומבי.
אורחים חשובים בישיבות הכנסת

23 במאי 2022 – רוברטה מצולה, נשיאת הפרלמנט האירופי
ביאורים

↑  לסיעת הליכוד היו 35 מושבים ממפלגת הליכוד ומושב אחד ממפלגת "כולנו" שהתמזגה בבחירות אלו ל"תקווה חדשה". למפלגת "גשר" שהתמזגה לליכוד היה מושב אחד בכנסת.
↑  נכנסה לכנסת עקב התפטרותו של אלון דוידי טרם השבעת הכנסת
יואב שמיר

| --- | --- |

 לידה:  6 בנובמבר 1970 (בן 54) תל אביב-יפו, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס אינדקס (2007) 
 www.yoavshamirfilms.com
 
יואב שמיר (נולד ב-6 בנובמבר 1970) הוא במאי סרטים תיעודיים ישראלי, שהתפרסם בסרטו "מחסומים".
קורות חייו

יואב שמיר נולד ביפו ב-6 בנובמבר 1970. הוריו עסקו בהוראה. לאחר שירותו בצה"ל הוא סיים תואר ראשון בהיסטוריה ובפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בהצטיינות בקולנוע.
סרטיו של שמיר זכו בפרסים במספר פסטיבלי קולנוע עצמאיים, בין השאר בפסטיבלים שנערכו באמסטרדם, סן פרנסיסקו ובפסטיבל הוט דוקס בקנדה. סרטו מחסומים הוקרן בעשרות פסטיבלי סרטים וזכה בפרסים רבים. הסרט "השמצה" זכה בפרס חבר השופטים בפסטיבל הסרטים טרייבקה, בפסטיבל הסרטים של לונדון ובעוד פרסים רבים אחרים.
רוב סרטיו התיעודיים של שמיר עוסקים בנושאים שנויים במחלוקת. בסרטו "מחסומים" (2003) הוא הראה את מערכת היחסים בין חיילי צה"ל לבין התושבים הפלסטינים במחסומים בשטחים; ב"חמישה ימים" (2006) ליווה את תהליך ההתנתקות מרצועת עזה; ב"פליפ" (2008) עקב אחרי מטיילים ישראלים בהודו שנפגעו נפשית בעקבות שימוש בסמים; וב"השמצה" (2009) בדק את האופן שבו ישראל וארגונים יהודיים משתמשים בטענות על אנטישמיות ובזיכרון השואה כדי לגרוף הון פוליטי.
הסרט "פול גז" (2010) עוקב אחר נער בן 17 חובב קרטינג הסובל מהפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות. בשנת 2012 ביים את הסרט "הרבי מלובביץ'" אודות הרב מנחם מנדל שניאורסון ופולמוס המשיחיות בחב"ד.
סרטיו של שמיר זכו להערכה והכרה בינלאומית. בין השאר, הבמאי מייקל מור אמר על סרטו "השמצה" כי הוא "סרט נועז ואמיץ", וניק ברומפילד ציין שזה "סרט פנטסטי, שעושה בדיוק מה שסרט דוקומנטרי במיטבו יכול לעשות". שניהם גם תרמו כספים להפקת הסרט "10% - מה הופך אדם לגיבור" ומור השתתף בהפקתו.
בשנת 2021 הוקרנה סדרת טלוויזיה בבימויו של שמיר, "למי קראת זקן?", בקריינותו של גברי בנאי.
בשנת 2022 ביים את סדרת הטלוויזיה "למה ככה?" בכיכובו של דן אריאלי.
פילמוגרפיה

מרתה ולואיס (2001) - בימוי, צילום, תסריט
מחסומים (2003), Checkpoint - בימוי, צילום
5 ימים (2005) - בימוי
פליפ (2007), Flip - בימוי, צילום, תסריט
השמצה (2009), Defamation - בימוי
פול גז (2010) - בימוי, צילום, תסריט
הרבי מלובביץ' (2012) - בימוי
10% - מה הופך אדם לגיבור? (2013) - בימוי
המקצוע: נביא (2020), The Prophet and the Space Aliens - בימוי, הפקה, תסריט
למי קראת זקן? (2021) - בימוי, צילום, תסריט
למה ככה? (2022) - בימוי, צילום, תסריט
הערות שוליים

↑  Yoav Shamir, באתר IMDb (באנגלית).
↑  המתאבק הישראלי איוון אלכסנדרוב אלוף עולם, באתר וואלה, 6 ביולי 2000.
↑  מאשה צור-גלוזמן, צומת גיבור, באתר הארץ, 19 בינואר 2012.
↑  פול גז - סרטו של יואב שמיר, באתר Vimeo, ‏20 בנובמבר 2012.
↑   הרבי מלובביץ' - הסרט המלא, סרטון בערוץ "Alvilda", באתר יוטיוב (אורך: 01:03:57).
↑  יואב שמיר – החוקים של הדוקומנטרי שלי, באתר SoundCloud, ‏26 בנובמבר 2022.
↑   נועה לימונה, "למי קראת זקן?": סדרה מעוררת השראה שכמו מושאיה, הודרה מהמרחב, באתר הארץ, 25 בינואר 2021.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007444725305171  PLWABN: 9810553971005606  BIBSYS: 11021093  BNE: XX4956539  BnF: cb17035694s (data)  GND: 1020702265  ISNI: 0000 0001 1954 4401  LCCN: no2005060097  NTA: 297677926  RERO: 02-A011109228  SUDOC: 19169472X  VIAF: 120718158   WorldCat (עם VIAF): 120718158
גידי רף

| --- | --- |

 לידה:  10 בספטמבר 1972 (בן 52) ירושלים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי לכתיבה הטובה ביותר בסדרת דרמה (2012)  פרס אמי לבידור בפריים טיים 
 פרופיל ב-IMDb
 
גדעון (גידי) רף (נולד ב-10 בספטמבר 1972) הוא במאי קולנוע וטלוויזיה, תסריטאי וסופר ישראלי. הוא זוכה פרס האקדמיה לטלוויזיה בקטגוריית הבימוי הטוב ביותר בסדרת דרמה לשנת 2010, על בימוי סדרת הטלוויזיה "חטופים", זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה בקטגוריית סדרת הדרמה הטובה ביותר לשנת 2010, וזוכה בפרס גלובוס הזהב ובפרס אמי לסדרת הדרמה הטובה ביותר לשנת 2012, כיוצר הגרסה האמריקאית שלה, "הומלנד".