רשות הפטנטים
היסטוריה

בזמן האימפריה העות'מאנית שיטת הפטנטים (גדיקים) הוכנסה לראשונה על ידי הממשלה בשנות ה-20 של המאה ה-18 כאמצעי וויסות עיסוק במלאכות שונות ומסחר. ללא גדיק אסור היה לעבוד עם סירה, לסחור ואף לשיר ברחובות. מלווים בריבית היו מלווים כספים לבעלי מקצוע העובדים בבתי מלאכה (אסנפים) לקבלת גדיק ובכך היו שולטים בהם.
שיטת פטנטים זאת שרדה עד אמצע המאה ה-19, בה שליטים עות'מאניים אימצו שורה של ספרי חוקים (קודים) שהיו מבוססים על המשפט המערבי (בעיקר המשפט הצרפתי) וביטלו חלקים נרחבים מהדין הקודם, המוסלמי בעיקרו, שנהג באימפריה עד כו.
האזכור להחלתם של חוקי קניין רוחני הוא בתקופת התנזימת (1839 - 1876), בזמן זה נעשו רפורמות חוקתיות שונות כדי לשלב את טורקיה והאימפריה העות'מאנית בחבר המדינות המודרניות.
ב-1847 התקבל הטלגרף כפטנט והוא נבחן אישית על ידי הסולטן עבדול חמיד הראשון.
שינוי חוקתי מעמיק בתחום החל בשנת 1879 כאשר האימפריה אימצה את חוק הפטנטים הצרפתי (משנת 1844), לפי החוק לא צריכה להיערך בחינה מהותית לצורך קבלת פטנט "berat".
בחוק ישנם סעיפים רלוונטיים לפרובינציות העות'מאניות:
סעיף 9 – הבקשה בשלב ראשוני מופקדת ברשויות החוק של הפרובינציה לפני שליחתה לקונסטנטינופול.
סעיף 10 – בקשות שנשלחות מהפרובינציות יעברו ישירות למשרד המסחר והחקלאות.
פרק 4 – העברת זכויות בפטנט צריכה להירשם גם במשרד המקומי של רשויות החוק בפרובינציות.
ניתן לראות אף שהעיתונות העברית ב-1909 אף עסקה בפרשנות עברית למילה "פטנט" כחלק מתחייתה של השפה העברית בארץ ישראל. ההצעה הייתה לקרוא לפטנט אהגמ"ה (איסור השגת גבול מאת הממשלה).
ב-1888 יצא חוק סימני מסחר שהחליף את אקט של סימני זיהוי (Distinctive Marks Act) מאת 1871. ב-1910 יצא חוק זכויות יוצרים.
בספטמבר 1918 נכבשה ארץ ישראל על ידי הבריטים שהפעילו משפט מנדטורי לפי המדיניות במושבות כבושות.
בקשת פטנט ראשונה הוגשה בשנת 1917 בתקופת המנדט בריטי ושמה "שיפורים בקשר לרכבת קלה". הפטנט ניתן לבקשה זאת בשנת 1920. ב-1924 החילו הבריטים בארץ ישראל את פקודת הפטנטים וסימני ההמצאה מס' 33. לפי סעיף 4 (1) ו- (2) המצאה צריכה שתהא חדשה ומועילה ואין צורך בבחינה, האחריות לחידוש או לתועלת על אחריותו של מקבל הפטנט ונתונה להצהרה בשבועה. כמו כן, פנקס הפטנטים וסימני המסחר צריכים להיות שמורים בבתי המשפט בירושלים.
ב-1935 פרסם הארגון בעיתון פלסטינה פוסט (לימים: The Jerusalem Post) דרישות שונות אותן הציג לממשל הבריטי, לדוגמה:
דרישה להגנת הממציאים בפני רישום פירטי;
דרישה להקמת מוזיאון וספרייה לאומית לפטנטים;
הגנה על הצגת פטנט בתערוכות;
דרישה לרישום בעברית בגלל שרוב הממציאים יהודים, תעודות הפטנטים היו בעבר מודפסים בעברית ואנגלית ונוהג זה בוטל ותעודות הודפסו באנגלית בלבד, הבקשה היא להחזיר את הנוהג ולהוסיף את העברית בתור שפה רשמית;
תשובת הממשל הייתה "נשקול בעניין" את הבקשות.
ב-1935 פורסמה בגרמניה המצאה מטרידה אשר מאפיינת את רוח התקופה הנאצית בגרמניה, הדבר הטריד כבר אז את היהודים בארץ ישראל כיוון שהעיתון דואר היום דיווח על המצאה זו, מדובר בהמצאה שמטרתה לבדוק מיהו יהודי על ידי בחינת הדם.
תיעוד ראשון לדו"ח רישום פטנטים אנו מוצאים בשנת 1936, "סימני מסחר ומדגמים לשנת 1935". דו"ח זה הופק על ידי רשם סימני המסחר הפטנטים והעיצוב שמקום מושבו בחיפה.
עיתון פלסטין פוסט הודיעה שבמהלך שנת 1939 הוגשו במשרד הפטנטים 64 פטנטים ממבקשים מקומיים.
עם קום המדינה ב-1948 נסגר משרד הפטנטים הבריטי ויצאה הודעה בעיתון פלסטין פוסט על הקמת משרד חדש בו ניתן לרשום פטנטים וסימני ההמצאה. המשרד הוקם על ידי הממשלה הזמנית בשיתוף עם ארגון פלסטיני ליהודים עורכי דין וועדת סוכני פטנטים. מלון יוז בירושלים שימש משכן ועד הצירים וההנהלה הציונית בטרם הוקם בעיר בניין המוסדות הלאומיים. בעיתון רשמי יצאה הודעה על מינויו של ד"ר יצחק קיסטר לרשם פטנטים וסימני ההמצאה. ב-28 במאי 1948 נפתח משרד האפוטרופוס הכללי בתל אביב, ברחוב רוטשילד 43, ותחילת קבלת קהל בנושאים הקשורים לרישום פטנטים, סימני המצאה וסימני מסחר.
וארנו א. בלום אשר החליף את ד"ר צחק קיסטר, והוקצה מקום של משרד הפטנטים ומדגמים ברחוב יפו 19, בקומה ג', בשנת 1950 ועד 1974.
מחלקת סימני מסחר התמקמה בין השנים 1970 - 1982 ברחוב עוזי חסון 4 (ידידיה לשעבר) בקומה ב'.
בין השנים 1974 - 1982 היה אגף הפטנטים ומדגמים ממוקם ברחוב יפו 21, בקומות ב', ג', ד'.
בין השנים 1982 - 1992 היה אגף הפטנטים ממוקם ברחוב יפו 27, ב"בניין כלל", בקומות 12 ו-13.
בין השנים 1992 - 2001 היה אגף הפטנטים ממוקם ברחוב בית הדפוס 11, בבניין "לב הגבעה", בקומות ב' וג'.
בין השנים 2001 - 2009 היה אגף הפטנטים ממוקם ברחוב הסדנא 4, תלפיות בקומות א' וב'.
בשנת 2009 עברה רשות הפטנטים לגן הטכנולוגי, מלחה, בניין 5 שם נמצאת כיום.