stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קורט הנזל
ביוגרפיה

קורט הנזל נולד בקניגסברג, אז חלק של ממלכת פרוסיה למשפחה יהודית. הוא היה צאצא של וילהלם הנזל ופאני מנדלסון. סבות של הנזל היו ממשפחות שהתנצרו.
הנזל למד באוניברסיטת הומבולדט של ברלין ובאוניברסיטת בון אצל לאופולד קרונקר וקארל ויירשטראס. לאחר קבלת התואר הוא התחיל ללמד באוניברסיטת מרבורג וקיבל שם דרגת פרופסור. בשנת 1930 הוא קודם לפרופסור אמריטוס. בשנת 1935 הוא נאלץ לעזוב את האוניברסיטה בגלל מוצאו. הנזל נתן הדרכה לדוקטורנטים רבים. בין תלמידיו היה אברהם הלוי פרנקל.
הנזל ידוע בעיקר בפיתוח תיאוריה של מספר p-אדי שהעבודה הראשונה בנושא הוא פרסם בשנת 1897. הנזל היה עורך של אוסף עבודות של לאופולד קרונקר ב-5 כרכים. בשנים 1903–1935 הוא היה בין העורכים של כתב עת Journal für die reine und angewandte Mathematik.
הנזל נבחר לאקדמיה לאופולדינה בשנת 1908. בשנת 1917 הוא היה נשיא האגודה המתמטית של גרמניה.
עד לפטירתו הנזל נתן מקלט בביתו ליהודים הנרדפים. הוא נפטר ב-1941 מהתקף לב. לאחר מותו הספרייה המתמטית של הנזל שכללה המעל ל-100 ספרים נתרמה לאוניברסיטת שטרסבורג.
הנזל התחתן בשנת 1897 והיה לו בן ו-3 בנות, אחת מהן התחתנה עם הסופר ורנר ברגנגרין.
קהילת לינוקס בישראל

צילום מסך של דביאן גנו/לינוקס המשתמש בסביבת שולחן עבודה Xfce בעברית. מרבית ההפצות המודרניות מספקות תמיכה מובנית בשפה העברית.
קהילת לינוקס בישראל יצרה מיזמים ומסגרות הקשורים ללינוקס. המיזמים כוללים הפצות שונות שאינן מתוחזקות כבר, וכן מיזמים הקשורים ללוקליזציה ולתמיכה בשפה העברית. כיום ההפצות המודרניות מספקות תמיכה מובנית בשפה העברית הן ברמת הממשק, והן ברמת הקלט - המקלדת.
מיזמים שונים

מיזם לתמיכה מסודרת וחופשית בעברית הוא מיזם קולמוס. המיזם מספק ערכה הכוללת חמישה גופנים, ארוזים עבור הפצות שונות וזמינים בכפוף לתנאי רישוי שמאפשרים לשלב אותם בתוכנית ההתקנה של ההפצות השונות.
מיזם Hspell הוא מיזם המספק פתרון לבדיקת איות בעברית. שולחנות עבודה פופולריים כמו KDE כוללים אותו כחלק משולחן העבודה ומאפשרים בדיקת איות מובנית ברכיבי תצוגה טקסטואליים. לדוגמה: אפשר לבצע בדיקת איות בשדות קלט בדפי HTML או בתוכנת דואר אלקטרוני כמו KMail.
הפצות ישראליות

בעבר נעשו מספר גרסאות מקומיות של הפצות לינוקס. כיום אף אחת מהן אינה מתוחזקת.
הפצות ישראליות > גנו/לינוקס כנרת

כנרת היא הפצת לינוקס המבוססת על Knoppix הפועלת ישירות מן התקליטור (ללא צורך בהתקנה) ומיועדת לציבור התלמידים בישראל. כנרת נולדה בפורום קוד פתוח של אתר האינטרנט Whatsup מתוך הבנת הבעיה שמערכת החינוך הישראלית מציבה בפני התלמיד - הוא מורגל לכלים מסחריים במהלך לימודיו בבית הספר, ועל מנת לעבוד באותה סביבה גם בבית עליו לשלם סכומים נכבדים או לחלופין להשיג עותק לא חוקי של אותן תוכנות. מיזם גנו/לינוקס כנרת שם לעצמו מטרה לפתור בעיה זו על ידי יצירת הפצת לינוקס חופשית שתענה על כל צרכיו של התלמיד, בסביבה עברית וידידותית כך שלא יידרש ידע נרחב במחשבים על מנת להפיק ממנה תועלת.
הפרויקט לא פעיל כעת והתוכנה שבו מיושנת שלא תתאים למחשבים מודרניים, וכמו כן הגרסאות של התוכנות הזמינות בדיסק לא רלוונטיות עוד.
הפצות ישראליות > קזית/קזיקס

קזית היא הפצת לינוקס עברית אשר גם היא מבוססת על Knoppix. הפצה זו מאפשרת למשתמשי יוניקס חדשים לטעום את עולם לינוקס ללא צורך בהתקנה. עד כה יצאו שלוש גרסאות שזכו לשימוש נרחב. מפתח קזית 1 וקזית 2 הוא שלומי לובטון אשר קרא להפצה על שם כלבתו המנוחה "עזית" לה הוסיף את האות K כמקובל בקרב משתמשי KDE ומפתח גרסה 3 הוא ארתיום.
קזיקס (kazix) היא הפצת לינוקס עברית ניסיונית המבוססת על מורפיקס (Morphix). פרויקט זה שאף למצב את עצמו כבסיס סטנדרטי להפצות ישראליות אחרות כמו גנו/לינוקס כנרת, לינברו ועוד תוך שמירה על שלמות מערכת ההפעלה המשותפת לכל ההפצות הללו, Debian. מיזם זה אינו מתוחזק יותר ואינו בפיתוח.
מיני קזית היא מיני הפצה המכילה תמיכה בעברית אך הממשק עצמו באנגלית. הפצה זו נבנתה בעבור כנס "אוגוסט פינגווין 2" וחולקה למשתתפי הכנס על גבי מיני דיסק.
הפצות ישראליות > אחד

אחד הוא מיזם ישראלי המציע אריזה מחדש של חבילות בינאריות סטנדרטיות של מנדריבה, במטרה לספק תקליטור התקנה בודד למשתמשי מנדריבה לינוקס בישראל. מיזם "אחד" מתעתד לספק אוסף שימושי של יישומים בתקליטור אחד ומציע תאימות מלאה להפצה פופולרית זו. משתמשי "אחד" יכולים ליהנות מכל כלי ההתקנה והגדרות הגרפיים המסופקים על ידי מנדריבה כמו גם מאגר החבילות הענק (ואפשרות התקנה אוטומטית של תוכנות).
ההפצה הזאת לא מעודכנת מאז שנת 2006. היא לא מקבלת עדכוני אבטחה, ואינה מתאימה למחשבים מודרניים (למשל התמיכה שלה בכונני SATA היא לקויה).
ראו גם

לוקליזציה
פרס המקור
הלוגו של אחד
קהילת עדת ישורון (אמסטרדם)

| --- | --- |

סדר חנוכת בית הכנסת של קהילת עדת ישורון, מאת הרב יצחק גרנבום ודוד פרידריכספלד, אמסטרדם 1796
 מדינה:  הולנד 
 מייסדים:  פליקס ליברטטה 
 יושב ראש:  יצחק גראנבום 
 תקופת הפעילות:  1796–1808 (כ־12 שנים) 
 
רב הקהילה גר הצדק יצחק גרנבום
שער החוברת "מליץ יושר" הסברים הלכתיים למנהגים שהנהיג הרב יצחק גרנבום בקהילת עדת ישורון, אמסטרדם 1809
עלון "דיסקוהרש" של הקהילה החדשה
עלון "דיסקוהרש" של הקהילה הישנה
עדת ישורון הייתה קבוצה שפרשה מהקהילה היהודית הממוסדת באמסטרדם ב-1796, והקימה לעצמה בית-כנסת משלה בו שונה קלות נוסח התפילה. על אף האופי המצומצם של התאמות אלה, שנעשו כחיקוי לנוהג שרווח אצל הקהילה הספרדית המקומית, קבוצה זו נחשבת בדרך כלל לסנונית הראשונה שבישרה את הופעתה של היהדות הרפורמית.
רקע היסטורי

ב-1795 כבש הצבא הצרפתי את הולנד, והקים בה את הרפובליקה הבטאווית, שנעשתה לבעלת-ברית צרפתית במלחמה נגד בריטניה. לפי הדוגמה הצרפתית, הרפובליקה הבטאווית פרסמה "הצהרת זכויות האדם והאזרח" וב-2 בספטמבר 1796 העניקו  שוויון זכויות ליהודי הולנד.
התארגנות עדת ישורון

הקהילה היהודית של הולנד מנתה כ-50,000 נפש ומחציתה הייתה מרוכזת באמסטרדם, הקיבוץ היהודי העירוני הגדול ביותר באירופה של אותה תקופה. פרט לשלושת אלפים נפש, יתר יהודי אמסטרדם היו אשכנזים ודיברו ביידיש מערבית. הקהילה, שמרבית חבריה היו עניים, הונהגה על ידי ועד של שבעה פרנסים עשירים, שנהנו בעבר מזכויות יתר שהעניק להם המשטר הישן.
לאחר כיבוש הולנד על ידי הצרפתים, קמה קבוצה של יהודים צעירים ומשכילים, שרצו לערוך שינויים ברוח המהפכה הצרפתית. קבוצת היהודים, יחד עם כמה משכילים לא יהודים, הקימה אגודה פטריוטית פרו-צרפתית בשם פליקס ליברטטה (הול'). הקבוצה פעלה למען אמנציפציה, שמה לה למטרה גם הכנסת שינויים בתפילת הציבור, ביטול הפיוטים והכנסת שינויים בתפילות שכללו תכנים היוצרים אנטגוניזם עם הסביבה הנוצרית. הקבוצה נכשלה בניסיונותיה להביא לשינויים בקהילה היהודית ובעקבות הכישלון יזמו 21 מחברי האגודה הקמת קהילה יהודית מתחרה, אגודה שנשאה את השם "עדת ישורון" וסיפקה לחבריה רב, בית כנסת, בית מטבחיים לשחיטה כשרה, מקווה טהרה ובית עלמין. עדת ישורון או "הקהילה החדשה" (כינוי שדבק בעדה), הנהיגה חידושים, כמו הלנת המת במשך שתי יממות שלמות.
פעילות הקהילה החדשה התאפשרה הודות למשטר החדש שהנהיג הפרדת הדת מהמדינה וביטל בכך את הסמכות שהייתה לפרנסי הקהילה על היהודים. הקהילה החדשה גדלה בהתמדה והגיעה למאה משפחות. בין שתי הקהילות התנהל פולמוס חריף שבמהלכו האשימו הפורשים את הפרנסים בניצול ועושק העניים ובמתן כיבודים חריגים בבית הכנסת לעשירי הקהילה. אלה האחרונים, מצדם, האשימו אותם בעבירות ואסרו להתחתן עמם. הפולמוס התנהל על גבי חוברות ביידיש מערבית בשם "דיסקוהרש" שהדפיסו שתי הקהילות. חוברות אלו נחשבות לאחד מכתבי העת הראשונים ביידיש. בעלונים שהדפיסו הושמץ רב הקהילה יצחק גרנבום כבעל "רוח חופשית" שמציג את עצמו כדתי. הם כינו את הקהילה "עדת קורח", את ספרו של הרב "זה רע יצחק" ואותו "יצחק גץ" ("אליל" ביידיש). ישראל גרנבום בנו של הרב פרסם חוברת בשם "מליץ יושר" כדי לענות על הטענות שהושמעו נגד אביו.
שינויים בתפילה

אף על פי שבני עדת ישורון התפללו מתוך הסידור הרגיל, רבם יצחק גראנבום הנהיג שינויים. הוא הסיר כמה חלקים משניים מהתפילה כדי להבטיח ריכוז בקהל, הקפיד שמילות הפיוטים ייהגו בקפידה ושינה את מתכונת הדרשה בשבת; מעתה הקשיבו המתפללים בדממה, מבלי להעלות שאלות כמקובל עד אז. כמו כן, הפסיק את המכירה הפומבית של העליות לתורה. מיכאל מאיר העריך כי תיקונים אסתטיים אלה הושפעו מהנהוג אצל הספרדים בעיר, אף כי ב"עדת ישורון" הוסיפו לדבוק בהגייה אשכנזית. השינוי היחיד שמאיר מצא לו "תוקף אידאולוגי" היה השמטת תפילת אב הרחמים, המבקשת נקמה בגויים. דוד פיליפזון כתב כי העדה הייתה הביטוי המעשי היחיד במאה ה-18 ל”רוח השינוי שעמדה באוויר” בעקבות התמורות הגדולות במעמדם ובתפישתם של היהודים; אך התיקונים שערכה ”היו בלתי-מספקים להכאיב”. עם זאת, מאיר ראה ב"עדת ישורון" ניסיון מאורגן ראשון לערוך שינוי באורחות בית-הכנסת וניצן מוקדם של המגמה שתוביל ליהדות הרפורמית. דן מיכמן ביקר היסטוריונים אלה על קישור העדה למגמה זו; הוא טען שהמדד היחיד לכך הוא השאלה אם היו להם מטרות דתיות אידאולוגיות בפני עצמן, ולא רק עניין פוליטי בהיפרדות. לכך, כתב, ”התשובה היא 'לא' מוחלט.” כמו כן, הצביע על כך שההנמקות לשינויים היו מהשיח ההלכתי המקובל והתבססו על כך שאין מניעה לאמץ מנהגים מהספרדים.
קץ העדה

ביולי 1806 השתתפו שלושה צירים של עדת ישורון, כמשקיפים, בסנהדרין של פריז.
עלייתו של לואי בונפרטה לכס המלוכה של הולנד, זמן קצר לאחר מות הרב של עדת ישורון, שינה את המצב במדינה והמלך החדש ציווה על איחוד הקהילות היהודיות תחת קונסיסטוריה, כפי שנעשה הדבר בצרפת של נפולאון. אמנם בהנהגה החדשה של הקהילה היהודית של אמסטרדם שולבו חלק מראשי עדת ישורון, אך שינויי המנהגים והתפילות לא נמשכו ובמיוחד לאחר תבוסת נפולאון וחזרת בית אורנז'.
לקריאה נוספת

מיכאל מאיר, בין מסורת לקדמה - תולדות תנועת הרפורמה ביהדות, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל.
הערות שוליים

↑  יצחק אלבוגן, התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית, עמוד 294.
↑  דיסקוהרש: גהאלטין צווישן יהודים אין שיף פון איטרט נאך אמשטרדם, 24 חוברות מטעם הקהילה החדשה, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית ודיסקוהרש וועגין די נייאי קהלה באמשטרדם, 16 חוברות מטעם הקהילה הישנה, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  ישראל גרנבום, מליץ יושר, אמסטרדם ה'תקס"ט, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית (עותק באתר גוגל ספרים)
1 2  Michael Meyer. Response to Modernity: A History of the Reform Movement in Judaism. Wayne State University Press (1995). עמ' 25-25-26.
↑  David Philipson. The Reform Movement in Judaism. Macmillan, 1907. עמ' 12.
↑  David Harry Ellenson, After Emancipation: Jewish Religious Responses to Modernity, Hebrew Union College Press, 2004. עמ' 103.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007373022705171  VIAF: 78151431537456300811   WorldCat (עם VIAF): 78151431537456300811
קובה-לימה

| --- | --- |

 מדינה:  מזרח טימור מזרח טימור
 נפות במחוז:  7 גזרות מרכזיות: פאטולוליק (באנגלית: Fatululic)  סואי (באנגלית: Suai)  מאוקטאר (באנגלית: Maucatar)  זומאלאי (באנגלית: Zumalai)  פורם (באנגלית: Fohorem)  פאטומין (באנגלית: Fatumean)  טילומארי (באנגלית: וTilomar)
 בירת המחוז:  סואי
 שפה רשמית:  טטום
 שטח:  1,226 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  65,301 (2015)
  ‑ צפיפות:  43.1 נפש לקמ"ר (2004)
 קואורדינטות:  9°19′00″S 125°15′00″E﻿ / ﻿9.3166666666667°S 125.25°E﻿ / -9.3166666666667; 125.25 
 אזור זמן:  UTC +9
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז קובה-לימה (בטטום: Cova Lima) הוא מחוז בחלק הדרום מערבי של המדינה מזרח טימור. האוכלוסייה במחוז מונה 64,550 אנשים שחיים על שטח של 1,226 קמ"ר. בירת המחוז היא העיר סואי הנמצאת 136 קילומטר מהעיר דילי שהיא הבירה הלאומית. המחוז גובל בים טימור מכיוון דרום, במחוזות בובונרו ואיינרו מכיוון מזרח ובמחוז נוסה טנגרה האינדונזי ממערב.
גזרות

המחוז מחולק ל-7 גזרות מרכזיות והן:
פאטולוליק (באנגלית: Fatululic)
סואי (באנגלית: Suai)
מאוקטאר (באנגלית: Maucatar)
זומאלאי (באנגלית: Zumalai)
פורם (באנגלית: Fohorem)
פאטומין (באנגלית: Fatumean)
טילומארי (באנגלית: וTilomar)
ראו גם

מחוזות מזרח טימור
הערות שוליים

↑  מפקד אוכלוסין שנערך בשנת 2015, עמ' 24
קרב נסייאר

קרב נסייאר (בנורווגית: Slagt ved Nesjar) היה קרב ימי שהתרחש בפיורד אוסלו שבנורווגיה ב-25 במרץ 1016. היה זה המאורע הראשון בשלטונו של המלך אולף האראלדסון (הנודע לאחר מכן כ"אולאף הקדוש"). משורר החצר בחצר המלוכה האיסלנדית זיגווטר ת'ורט'רסון (Sigvatr Þórðarson) חיבר שיר לזכרו של הקרב ולתוצאותיו הטראגיות. כ-1,000 שנה לאחר התרחשות הקרב הקימו גם כן אנדרטה בכפר הלגרואה, שם מאמינים שעל פי מקורות היסטוריים היה מקום התרחשות הקרב.
רקע היסטורי

מקורות עממיים ממקמים את זירת ההתרחשות בקצה המערבי של פיורד אוסלו, אך המקום המדויק אינו ידוע. הקבוצות הלוחמות היו תובעי הכס ובראשם אולאף האראלדסון, כנגדו ניצב השליט סוון הוקונסון ואלו שתמכו בו.
לאחר הפסדו ומותו של אולף טריגבאסון בקרב סבולדר, חולקה נורווגיה בין שלושת המנצחים, חלקה הצפון-מזרחי עבר לחזקתה של שוודיה ומלכה, אולוף סקטקונונג, חלקה הדרום-מערבי עבר לחזקתו של איריק הוקונסון ואחיו-למחצה הסוון הוקונסון, שניהם שליטי נורווגיה דה פקטו, אך למעשה חלק זה נשלט על ידי ממלכת דנמרק ובראשה סוון פורקבירד, ואילו דרומה נשאר עצמאי, מנוהל על ידי אצילים מקומיים. עם זאת, כשאיריק הוקונסון הצטרף לגיסו קנוט הגדול במסע לכיבוש אנגליה, הדנים שהיו שם נסוגו והתקפלו מהשטח. את השטח הזה תפס האראלד האראלדסון, אשר טען לבעלותו, עקב היותו נצר למשפחת המלוכה "פיירהייר". סוון, אשר בסיס מושבו היה בנידרוס (טרונדהיים, בטרנדלג של היום), נודע כי אולאף גייס תמיכה במזרח נורווגיה. הוא הפליג לאורך חופי נורווגיה. בדרך הוא איחד כוחות עם כמה בעלי ברית בקרב ראשי החקלאים בנורווגיה, הבולט שבהם היה ארלינג סקיאלסון. לעומת זאת, אולאף  האראלדסון סיים לאסף את כוחותיו מוקדם יותר והחל את נסיעתו צפונה כדי להתעמת עם סוון. הציים התעמתו מול החוף ב"יום ראשון של הדקלים", 25 במרץ 1016. במהלך הקרב נגרמו אבדות כבדות לשני הצדדים, עם זאת, שום דמות חשובה לא נהרגה. עם זאת, תוצאת הקרב נסתיימה בניצחונו של אולף האראלדסון וברדיפתו אחר סוון הוקונסון. לאחר הקרב סוון נמלט לשוודיה, אך מת בדיוק כשהחל לגייס צבא כדי להחזיר את השטחים הכבושים חזרה לשליטתו.
ראו גם

קרב סבולדר
ערך זה הוא קצרמרבנושא קרבות ובנושא נורווגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קמבודיה במשחקים האולימפיים

קמבודיה השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת מלבורן (1956). היא השתתפה לסירוגין במשחקים עד אולימפיאדת מינכן (1972), שבה והשתתפה בהם לאחר 24 שנים, באולימפיאדת אטלנטה (1996), ומאז היא משתתפת במשחקים באופן רצוף. קמבודיה מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.
לאורך השנים שלחה קמבודיה משלחות בנות ספורטאים בודדים. השתתפותה של המשלחת במשחקים הייתה סמלית בעיקרה, ואיש מהספורטאים הקמבודים לא היה קרוב לזכייה במדליה.
ראו גם

קמבודיה במשחקים הפאראלימפיים
קמבודיה במשחקים האולימפיים לנוער
לוחמת הטאקוונדו הקמבודית סורן דאווין (בכחול), במהלך אולימפיאדת לונדון
קופולה (מודול)

מראה המודול מבחוץ
מראה המודול מבפנים: האסטרונאוטית האמריקנית טרייסי קולדוול-דייסון משקיפה על כדור הארץ דרך מודול הקופולה ב‏-ISS, 2010
קופולה (באנגלית: Cupola, "כיפה") - מודול תוצרת ה-ESA של תחנת החלל הבין-לאומית. המודול שוגר בהצלחה אל תחנת החלל במשימה STS-130 ב-8 בפברואר 2010 על ידי מעבורת החלל אנדוור. הוא מחובר למודול "טרנקוויליטי" והם שוגרו לחלל ביחד.
אטימולוגיה

מקור השם הוא במילה איטלקית dome שמתארת כיפה (מבנה) בצורה זו.
בגלל צורתו המודול דומה לחלון תא פיקוד של חללית "מילניום פלקון".
מפרט

במקור המודול נכלל בחוזה בניית חלקי תחנת החלל הבין-לאומית של בואינג. לאחר תחילת התכנון על הפרויקט הכולל, המשך הבניית המודול הוקפאה. חלקים שכבר נבנו (בעיקר חלונות) הועברו לאחסון. בהמשך הפרויקט עבר לסוכנות החלל האירופית.
המודול נבנה על ידי Thales Alenia Space במפעל שלה בטורינו. הוא היה חלק של הסכם בין נאס"א לבין סוכנות החלל האירופית בהקשר לבניית וניצול של תחנת החלל. בניית המודול הסתיימה בשנת 2003. שיגורו נדחה מספר פעמיים. בעקבות הדחיות השתנה צורת העברת המודול לתחנת החלל ומיקום התקנתו.
מודול נבנה מפלדה וכולל מספר חלונות. גובהו של הכיפה מגיע ל-1.5 מ' וקוטרו ל-2.95 מ'. בתוך המודול הותקנו עמדות עבודה לשליטה על זרוע רובוטי קנדארם2.
הפרויקט המקורי כלל זוג יחידות זהות. בניית המודול השני בוטלה.
שימוש במודול

במהלך השיגור מודול היה מחובר לתא עגינה קדמי של מודול "טרנקוויליטי". במהלך ההתקנה בתחנת החלל הוא הועבר לתא עגינה אחורי.
המודול מנוצל לתצפיות על כדור הארץ, הסביבה ופעולות עם קנדארם2.
לפני הפעלת המודול למטרה זו נוצל חלון קטן במודול "דסטיני" וחלון במודול "זבזדה".
קורט הלבריטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 בספטמבר 1924 פרנקפורט, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  21 במאי 1978 (בגיל 53) 
 מדינה:  גרמניה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 סוגה:  סאטירה 
 פרסים והוקרה:  Joseph E. Drexel award (1970) 
 
קורט הַלבּריטר (בגרמנית: Kurt Halbritter;‏ 22 בספטמבר 1924, פרנקפורט – 21 במאי 1978) היה אמן רישום סאטירי, קריקטוריסט וסופר גרמני.
יצירתו

הלבריטר היה מתנגד חריף לנאציזם, ואף פרסם ספר עם קריקטורות שלועגות לנאציזם, ששמו כשם ספרו של היטלר, "מיין קאמפף".
בישראל התפרסם הלבריטר בעיקר הודות לשני ספרים שזכו להצלחה גדולה לאחר מותו: "מכפראש עד רגלאצבע" – ספר קריקטורות על בעלי חיים וצמחים, ו"משורצאבק עד צבתנק" – ספר דומה על כלי מלחמה היסטוריים שפיברק בהמון הומור. ספר נוסף שלו שיצא בעברית, "הכל זה רק חצי", הוא ספר של משחקי חברה הומוריסטיים שנערך לאחר מותו. כל ספריו בעברית תורגמו על ידי אהרון בר וראו אור בהוצאת תמוז שמיסודו.
ספריו בתרגום עברי

מכפראש ועד רגלצבע: עולם החיות והצמחים של הלבריטר:... איורים והמחשות ממכחול המחבר; עברית: אהרון בר, תל אביב: תמוז, 1976. (הופיע במהדורות נוספות)
משורצאבק עד צבתנק: מאגר כלי הזין של הלבריטר: קורס שמושי מזרז בדברי ימי המלחמה למן המבצרים המצריים המקומים ועד למכונות הטיס של המאה ה-19, בלוית שפע של איורים ... ; עברית: אהרן בר, תל אביב: תמוז, 1978.
הכל זה רק חצי: משחקי חברה של קורט הלבריטר; עברית: אהרון בר, תל אביב: תמוז, 1981.
פרננדו היירו

פרננדו רואיס היירו (בספרדית: Fernando Ruiz Hierro; נולד ב-23 במרץ 1968) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדות הבלם והקשר האחורי, ומאמן נבחרת ספרד בעבר.
היירו החל את הקריירה המקצועית בריאל ואיאדוליד, אך שיחק במרבית הקריירה בריאל מדריד. ב-14 עונות במדי הקבוצה זכה היירו, בין היתר, שלוש פעמים בליגת האלופות וחמש פעמים באליפות ספרד. הוא רשם 610 הופעות רשמיות במדי הקבוצה, וממוקם חמישי בטבלת מלך ההופעות במועדון בכל הזמנים. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצה היה היירו לקפטן הקבוצה. בהמשך הקריירה בא-ריאן הקטרית ופרש במדי בולטון וונדררס האנגלית.
היירו ערך קרוב לתשעים הופעות במדי נבחרת ספרד, אותה אף הוביל כקפטן. הוא ממוקם רביעי בטבלת מלך השערים של הנבחרת, הישג נדיר עבור שחקן הגנה, עם 29 שערים. בשנת 2001 היה למלך השערים בכל הזמנים של הנבחרת, הישג בו החזיק למשך שנה עד למונדיאל 2002. הוא היה שותף לארבעה טורנירי מונדיאל ולשתי אליפויות אירופה.
היירו הצליח לשלב בין יכולות שונות, ובצד היותו שחקן הגנה קשוח ניחן גם ביכולות מסירה גבוהות והן ביכולת כיבוש שערים, עם מספר שערים גבוה יחסית לשחקן הגנה.
קריירת אימון

בספטמבר 2007 הוכרז היירו כמנהל הספורטיבי של פדרציית הכדורגל הספרדית המלכותית. בכך, היה שותף היירו להצלחתה של ספרד בזירה הבינלאומית ולזכיותיה ביורו 2008 ובמונדיאל 2010.
ביולי 2011, לאחר ארבע שנות פעילות בהתאחדות הספרדית, חזר היירו למאלגה בה שיחק בגילאי הנוער בתפקיד המנהל הספורטיבי. על אף העונה המוצלחת של הקבוצה שהסתיימה במקום הרביעי בטבלה ובהעפלה למוקדמות ליגת האלופות, עזב היירו את התפקיד בתום עונה אחת.
ב-10 ביולי 2014 חזר היירו לריאל מדריד, והתמנה לתפקיד עוזר המאמן של קרלו אנצ'לוטי, לאחר עזיבתו של זינדין זידאן את התפקיד לטובת אימון ריאל מדריד קסטיליה. בתום עונה אחת סיימו אנצ'לוטי והיירו את תפקידם במועדון.
הצלחתו בתפקיד המנהל הספורטיבי של ההתאחדות הספרדית הובילה את מירי רגב, שרת התרבות והספורט, לקדם את מינויו של היירו לתפקיד יועץ מיוחד לרפורמה בכדורגל הישראלי. לאחר כחצי שנה של חיפוש מתווה להשלמת הגעתו של היירו, המהלך לא צלח וב-8 ביוני 2016 התמנה היירו לראשונה לתפקיד מאמן ראשי, כשחתם בריאל אוביידו מליגת המשנה הספרדית.
ב-13 ביוני 2018 מונה היירו למאמן נבחרת ספרד יומיים לפני משחקה הראשון של ספרד במונדיאל 2018, לאחר שז'ולן לופטגי פוטר בעקבות מינויו בריאל מדריד. היירו עזב את תפקידו לאחר שספרד הודחה בשמינית הגמר על ידי רוסיה. הקדנציה של היירו בנבחרת ספרד הסתיימה עם מאזן של ניצחון אחד, שלוש תוצאות תיקו ויחס שערים של שבעה שערי זכות לעומת שישה שערי חובה.
תארים > תארים כשחקן

ליגת האלופות (3): 1997/1998, 1999/2000, 2001/2002
אליפות ספרד (5): 1989/1990, 1994/1995, 1996/1997, 2000/2001, 2002/2003
גביע המלך הספרדי: 1992/1993
הגביע הבין-יבשתי (2): 1998, 2002
הסופר קאפ האירופי: 2002
הסופר קאפ הספרדי (4): 1990, 1993, 1997, 2001
הגביע הקטרי: 2003/2004
נבחרת הטורניר של מונדיאל 2002
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סה"כ> הופעות | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987/1988 | ריאל ואיאדוליד | ספרדליגת העל הספרדית | 29 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 | 1 |
| 1988/1989 | ריאל ואיאדוליד | ספרדליגת העל הספרדית | 29 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 |
| 1989/1990 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 37 | 7 | 5 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 46 | 7 |
| 1990/1991 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 35 | 7 | 3 | 0 | 5 | 1 | 2 | 0 | 45 | 8 |
| 1991/1992 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 37 | 21 | 7 | 3 | 9 | 2 | 0 | 0 | 53 | 26 |
| 1992/1993 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 33 | 13 | 8 | 0 | 6 | 5 | 0 | 0 | 47 | 18 |
| 1993/1994 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 34 | 10 | 3 | 0 | 4 | 1 | 2 | 0 | 43 | 11 |
| 1994/1995 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 33 | 7 | 2 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 40 | 7 |
| 1995/1996 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 31 | 7 | 4 | 0 | 5 | 1 | 2 | 1 | 42 | 9 |
| 1996/1997 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 39 | 6 | 6 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 45 | 8 |
| 1997/1998 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 28 | 3 | 2 | 0 | 10 | 3 | 1 | 0 | 41 | 6 |
| 1998/1999 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 28 | 6 | 4 | 1 | 8 | 1 | 0 | 0 | 40 | 8 |
| 1999/2000 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 20 | 5 | 2 | 0 | 14 | 2 | 0 | 0 | 36 | 7 |
| 2000/2001 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 29 | 5 | 1 | 0 | 13 | 1 | 0 | 0 | 43 | 6 |
| 2001/2002 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 30 | 5 | 5 | 0 | 14 | 0 | 2 | 0 | 51 | 5 |
| 2002/2003 | ריאל מדריד | ספרדליגת העל הספרדית | 25 | 0 | 1 | 1 | 12 | 0 | 0 | 0 | 38 | 1 |
| 2003/2004 | א-ריאן | קטר (מדינה)ליגת העל הקטרית | 19 | 3 | - | - | - | - | - | - | 19 | 3 |
| 2004/2005 | בולטון וונדררס | אנגליהפרמייר ליג | 29 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 29 | 1 |
| סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | סך הכול בקריירה | 545 | 109 | 53 | 7 | 109 | 17 | 9 | 1 | 716 | 134 |

* המשחקים באירופה כוללים הופעות בליגת האלופות, גביע אופ"א, גביע אירופה למחזיקות גביע, הסופר קאפ האירופי, הגביע הבין-יבשתי ואליפות העולם לקבוצות
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת ספרד |
| --- | --- | --- |
| 1989 | 2 | 0 |
1990: 1
| 1991 | 4 | 0 |
| 1992 | 6 | 3 |
| 1993 | 6 | 2 |
| 1994 | 13 | 2 |
| 1995 | 7 | 3 |
| 1996 | 9 | 2 |
| 1997 | 6 | 2 |
| 1998 | 7 | 3 |
| 1999 | 6 | 5 |
| 2000 | 9 | 2 |
| 2001 | 7 | 2 |
| 2002 | 6 | 2 |
| סה"כ | 89 | 29 |
קמבל

ערך זה עוסק בכפר באנגליה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
שדה התעופה קמבל
שדה התעופה קמבל
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  דרום-מערב אנגליה
 מחוז:  גלוסטרשייר גלוסטרשייר
 קואורדינטות:  51°40′36″N 2°01′05″W﻿ / ﻿51.67667°N 2.01806°W﻿ / 51.67667; -2.01806 
 אזור זמן:  UTC
 http://www.kemble.co.uk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים קמבל(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים קמבל(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי קמבל(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי קמבל  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קמבל (באנגלית: Kemble) הוא כפר במחוז גלוסטרשייר, אנגליה. כפר זה נמצא במרחק כששה קילומטרים ממוצאו של נהר התמזה, הוא הכפר הראשון על נהר התמזה. חלקים מהכנסייה היפה שלו מתוארכים לשנת 1250.
הכפר קמבל היה בעבר צומת מסילות ברזל מרכזי, אשר חיבר את קו גולדן ואלי העובר מסווינדון לצ'לטנהאם, עם הקווים שהסתעפו ממנו. קווים נוספים אלה אינם פעילים מאז שנות ה-60, אולם בכפר נותרה תחנת רכבת גדולה ובעלת חשיבות, בה עוברים מספר רב של נוסעים מדי יום. תחנה מקומית זו לא נפתחה לנוסעים עד שנת 1882, אז החליפה את דרך טטברי הסמוכה.
בכפר נמצא שדה התעופה קמבל אשר שימש בעבר כשדה אימונים של הצוות האירובטי "החיצים האדומים" של חיל האוויר המלכותי. כיום משמש שדה התעופה כמוזיאון של אווירונאוטיקה.
הערות שוליים

↑  Trains to Kemble, trainline
קרב קובל

קרב קובל נערך בחזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה בתאריכים 24 ביולי 1916 - 8 באוגוסט 1916 דרומית לעיר קובל (היום - במערב אוקראינה, כחלק ממתקפת ברוסילוב. הקרב בפיקודו של הגנרל הגרמני אלכסנדר פון לינסינגן הסתיים בעצירת המתקפה הרוסית באזור זה תוך גרימת אבדות כבדות לרוסים.
רקע היסטורי

מתקפת ברוסילוב נגד הצבא האוסטרו-הונגרי החלה ב-4 ביוני 1916 ותוך זמן קצר התקדמו הרוסים במהירות בגליציה. ב-8 ביוני 1916 כבשו הרוסים את לוצק והתקרבו לעיר קובל. הרמטכ"ל הגרמני אריך פון פאלקנהיין ביקש מעמיתו האוסטרי קונרד פון הצנדורף להעביר כוחות מהחזית האיטלקית לגליציה. בינתיים הצליח מפקד החזית המזרחית גנרל פאול פון הינדנבורג לשנע בעזרת מערכת רכבות יעילה, כוחות מהחזית המערבית בפיקודו של גנרל אלכסנדר פון לינסינגן כדי לעצור את המתקפה הרוסית המתקדמת לעבר קובל.