stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפיגוע בצומת בית ליד
הערות שוליים

↑  קורות חייו של אייל לוי אתר נזכור
↑  קורות חייו של יניב ויסר, אתר נזכור
↑  קורות החיים של סמל ראשון יחיאל (חיליק) שרביט, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
↑  שופצה האנדרטה לזכר חללי הפיגוע בבית ליד, באתר ynet, 17 בדצמבר 2018
| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | שנות ה-70: מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)  שנות ה-80: ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)  שנות ה-90: פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
ג'בל מוכאבר

ערך זה עוסק בשכונה במזרח ירושלים. אם התכוונתם לקבוצת כדורגל, ראו .
| --- | --- |

ג'בל מוכאבר; ברקע: הר הבית
 מידע
 עיר:  ירושלים
 אוכלוסייה:  29,500 (2016)
 קואורדינטות:  31°45′17″N 35°14′28″E﻿ / ﻿31.754652777778°N 35.241013888889°E﻿ / 31.754652777778; 35.241013888889
 שכונות נוספות בירושלים
  (למפת ירושלים מוגדלת) ג'בל מוכאבר(למפת ירושלים רגילה) ג'בל מוכאבר(למפת הרי ירושלים רגילה) ג'בל מוכאבר(למפת הרי ירושלים מוגדלת) ג'בל מוכאבר
 
שכונת ג'בל מוכאבר (בערבית: جبل المكبر, ג'בל אל-מכאבר) היא שכונה במזרח ירושלים, במקורה כפר ערבי שסופח לעיר. ג'בל מוכאבר ממוקמת על המורדות המזרחיים והצפוניים של הר אצל (או "ג'בל מוכאבר" בשמו הערבי), מיסודם של בני השבט הבדואי ערב א-סוואחרה. כיום נחשב הכפר מבחינה מוניציפלית לאחת משכונות העיר. נכון לשנת 2016 מתגוררים בו כ-29,500 תושבים. בכפר חמש חמולות עיקריות: משאהרה, עוויסאת-עלאן, זעאתרה, שקיראת, חוסייני וזחאיקה-סוואחרה, המונות כמה מאות משפחות[דרושה הבהרה].
ג'בל מוכאבר מורכבת משלוש שכונות משנה: שכונת עבידאת, שכונת אלפארוק וח'רבת אחמד א-סאחורי.
הצד הצפוני של ג'בל אל-מוכאבר
שמות הכפר

פירוש השם ג'בל מוכאבר הוא "הר האדירים", שהוא שמו הערבי של הר אצל עליו שוכן ארמון הנציב. בשל הוואדיות המקיפים אותה, זכתה השכונה גם לכינוי הערבי אלוואדיה.
מבנה הכפר

בתי ג'בל מוכאבר עוטפים את הרכס מצפון וממזרח, לאורך תוואי אחד מיובלי נחל קדרון. בחלק המזרחי גובלים בתי הכפר בשכונת תלפיות מזרח היהודית. תושבי הכפר נחשבים לתושבי ירושלים, והם בעלי תעודות זהות כחולות ונהנים ממלוא זכויות האזרח בישראל, למעט זכות הבחירה לכנסת וקבלת דרכון ישראלי.
באזור צפון מדבר יהודה שוכנים שבטי התעאמרה ועוביידייה ותוחמים ממזרח את בני הסוואחרה מן הבחינה השבטית. בדרום השכונה, בצומת שייח' סעד, מתחיל כביש האורך העיקרי במזרח ירושלים, המכונה בשם "הכביש האמריקאי".
מסורות על המקום

המסורת היהודית מספרת כי נעריו של אברהם צוו על ידיו לחנות בהר זה בעת שיצא להר המוריה כדי לבצע את עקידת יצחק[דרוש מקור].
המסורת הנוצרית מספרת כי ההר הוא מקום הימצאו של בית הקיץ של כייפא, הכהן הגדול, ושימש מקום התאספותה של מועצת הזקנים שהחליטה להעביר את ישו לרומאים על מנת שיצלבוהו, ועל שם אירוע זה נקרא ההר "הר המועצה הרעה" או "הר העצה הרעה".
המסורת המוסלמית מספרת כי הכובש המוסלמי עומר בן אל-ח'טאב הגיע לירושלים מדרום בשנת 640, ומפסגת רכס זה ראה לראשונה את ירושלים במלוא תפארתה. או אז כרע אפיים וקרא: "אללה אכבר!" (אלוהים גדול). קריאתו ההיסטורית של עומר, כך על פי המסורת, היא הסיבה לשמה של שכונת המשנה הגדולה בכפר עד היום.
על-פי המסורת, נחשב שייח' אחמד א-סאחורי, הקבור בבית העלמין היושב על רכס בשכונה, לאבי שבט הסוואחרה, ובסמוך לקברו שוכן מסגד מהוותיקים בשכונה.
תולדות הכפר

עד לעת החדשה נדדו בני השבט באזור צפון מדבר יהודה ולא התגוררו ביישוב קבע כי אם באוהלים שחורים עשויים שערות עיזים (בשנת 1864, למשל, דווח כי בני שבט הסוואחרה עודם נוודים), ולפרנסתם עסקו בחקלאות בעל וברעיית צאן. בימי המנדט הבריטי עברו בני השבט להתגורר במתחם ענק של שיכוני-קבע שזכה לשם א-סוואחרה, כאשר חלקו שממזרח לנחל קדרון כונה א-סוואחרה א-שרקייה (סוואחרה המזרחית) וחלקו המערבי - א-סוואחרה אל-ע'רבייה. במפקד של השלטונות הבריטיים בשנת 1931 נמנו 1,469 נפשות בסוואחרה כולה.
לאחר מלחמת ששת הימים סופחה ג'בל מוכבר ותושביה קיבלו תושבות קבע בישראל ותעודת זהות כחולה. גדר ההפרדה מפרידה כיום בין ג'בל מוכבר לבין א-סוואחרה א-שרקייה.
בחלקה הצפוני של השכונה החלה להיבנות בשנת 2005 שכונת יוקרה יהודית בשם נוף ציון. בשכונה מתוכננים כ-400 יחידות דיור, מרכז מסחרי ובית מלון. עד פברואר 2008 הושלמו 91 יחידות הדיור הראשונות, ששווקו בעיקר לקהל הדתי בארצות הברית.
החל משנת 2020 הוגברה אכיפת חוק קמיניץ במזרח ירושלים, ועיריית ירושלים הגבירה מאוד את הריסות הבתים שנבנו בשכונה ללא היתר. רוב ההריסות מתבצעות בידי התושבים עצמם כדי להימנע מהעלויות הכספיות הגדולות הכרוכות בהריסה על ידי העירייה. משפחות רבות שביקשו דחייה בשל המצב הכלכלי והחשש להידבקות בשל התפשטות נגיף הקורונה במזרח העיר, נדחו על ידי הלשכה המשפטית בעיריית ירושלים ועל ידי בתי המשפט. בינואר ופברואר 2022 הפגינו תושבי ג'בל מוכאבר בכיכר ספרא נגד הרס הבתים בשכונה.
יחסי גומלין ומתיחות ביטחונית

השכונה מהווה חלק מרצף אורבני אחיד ומשותף עם השכונה היהודית תלפיות מזרח ונוף ציון, שהוקמה ברובה במרוצת שנות השבעים על אדמות תושביה שהופקעו באוגוסט 1970. בימיה הראשונים של השכונה התקיימו יחסי גומלין כלכליים בין שתי השכונות, שתושביהן ביקרו אלה בשכונות אלה לצורכי מסחר, בילויים ותעסוקה. בשלהי שנות השמונים, עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה, התקררו היחסים ותושבי תלפיות מזרח סבלו מיידויי אבנים שנמשכו עד לראשית שנות התשעים.
מעורבות בטרור

בימי האינתיפאדה השנייה היו כמה מתושבי השכונה מעורבים בפיגועי טרור:
ב-6 באוקטובר 2001 ביצעה חוליה בת ארבעה מבני השכונה פיגוע ירי נגד ניידת משטרה ברחוב הראשי של השכונה, ללא נפגעים. ב-18 באוקטובר 2001 ביצעה החוליה פיגוע ירי נוסף, והפעם פתחה בירי לעבר בתי שכונת ארמון הנציב ותחנת המשטרה עוז, ללא נפגעים. בשלהי 2002 נעצרו ארבעת חברי החוליה במבצע משותף של השב"כ ויחידת הגדעונים של משטרת ירושלים.
שני צעירים תושבי השכונה הורשעו בהסעת המחבל המתאבד מבית לחם שהתפוצץ בפיגוע בצומת פת בשנת 2002 והרג 19 אנשים.
ב-27 ביולי 2006 ירה מחבל ערבי לעבר שוטרים ומאבטחים, ופצע קשה אחד מהם. המחבל נורה למוות.
כמה מתושבי ג'בל מוכאבר היו מעורבים בפעילויות טרור רצחניות גם לאחר תום האינתיפאדה השנייה:
ב-6 במרץ 2008 ביצע תושב השכונה, עלאא' הישאם אבו דהיים, את הפיגוע בישיבת מרכז הרב בשכונת קריית-משה בירושלים, שבו נרצחו שמונה מתלמידי הישיבה. ב-16 במרץ 2008 הפגינו מאות פעילי ימין בטיילת ארמון הנציב הסמוכה לכפר וקראו להרוס את בית המחבל כנקמה חלקם הצליחו להיכנס לשכונה הערבית הסמוכה שייח' פארוק, כקילומטר מג'בל מוכאבר, ו-22 מהם נעצרו על ידי המשטרה.
ב-22 בספטמבר 2008, ביצע תושב השכונה, קאסם מוגרבי, פיגוע דריסה בכיכר צה"ל בירושלים, כאשר דהר במכונית ב.מ.וו לקבוצת אנשים ופגע ב-17 מהם. מוגרבי נורה על ידי קצין צה"ל ונהרג.
ב-4 באוגוסט 2014, במהלך מבצע צוק איתן, תושב השכונה, מחמד נאיף ג'עאביס, ביצע פיגוע דריסה באמצעות טרקטור בירושלים. בפעולתו, מחמד רצח הולך רגל ופצע 7 נוספים.
ב-18 בנובמבר 2014 שניים מתושבי הכפר, סעדי ורסאן עודי אבו ג'מל, ביצעו פיגוע בבית כנסת "קהילת בני תורה" בעת תפילת שחרית בשכונת הר נוף בירושלים. הפיגוע בוצע באמצעות סכינים, גרזן ואקדח, ובו השניים רצחו 5 מתפללים ושוטר אחד, ופצעו 8 אנשים. המחבלים נורו למוות.
ב-13 באוקטובר 2015, בוצעו שני פיגועים על ידי תושבי השכונה. תושב השכונה, עלאא אבו ג'מל ביצע פיגוע דריסה ודקירה ברחוב מלכי ישראל בירושלים, כאשר דהר במכונית של בזק לתוך תחנת אוטובוס ולאחר מכן יצא מהרכב והחל לדקור אנשים. אבו ג'מל רצח אחד ופצע שניים בפיגוע. באותו תאריך, שניים מתושבי השכונה, בילאל גאנם ובהא עליאן, ביצעו פיגוע בקו 78 של אגד ברחוב עולי הגרדום שבשכונת תלפיות מזרח. השניים רצחו שני אזרחים, חביב חיים ואלון גובברג, ופצעו 7 אנשים נוספים. ריצ'רד לייקין הוא הנרצח השלישי עקב הפיגוע באותו אוטובוס, לאחר שנפטר מפצעיו שבועיים לאחר מכן. ב-9 בנובמבר 2015 הוגש כתב אישום כנגד אחד משני הרוצחים, שביצעו את הפיגוע בקו 78.
ב-17 באוקטובר 2015, תושב השכונה, מועתז אחמד עוויסאת, דקר שוטר מג"ב בשכונת תלפיות מזרח. זאת, לאחר שהתבקש על ידי צוות של שוטרים להציג את תעודת הזהות שלו.
ב-8 בינואר 2017 ביצע פאדי אלקנבר, תושב ג'בל מוכבר, פיגוע דריסה בטיילת ארמון הנציב. המחבל נהג עם משאיתו אל תוך קבוצת צוערי בה"ד 1 בעת שירדו מאוטובוס בסמוך לארמון הנציב, ארבעה חיילים נדרסו למוות ואחרים נפצעו. המחבל נורה למוות.
לדברי ההיסטוריון והמזרחן ד"ר הלל כהן, בקרב הנהגת התנזים-פת"ח בשכונה שררו חילוקי דעות באשר לאופי פעולות ההתנגדות שתוכננו – בעוד גורם בכיר בשכונה התנגד לביצוע פיגועים נגד אזרחים, הרי שגורם בכיר פחות פעל ישירות מול מרוואן ברגותי והוציא אל הפועל פיגועי טרור.
ספורט

קבוצת הכדורגל של הכפר, מועדון כדורגל ג'בל מוכאבר, הייתה אלופת הליגה של הגדה המערבית בעונת 2009/10. בעונת 2015/16 ירדה לליגה השנייה לאחר 10 שנים בליגת העל.
לקריאה נוספת

אחמד אסמר, ישראל קמחי, השכונות הערביות במזרח־ירושלים מחקר תשתית והערכה: ג׳בּל אל-מוכֵּבּר, מחקרי מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2017
זאב וילנאי (מעדכן: נתנאל ליפשיץ), אנציקלופדיית וילנאי לירושלים, הוצאת זמורה-ביתן ואחיעבר, 1993.
אבשלום שמואלי, התנחלות נוודים במרחב ירושלים במאה העשרים, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית בירושלים, 1973.
הערות שוליים

1 2  שכונת ג'בל מוכבר באתר עיריית ירושלים, 30.11.2014
↑  כרטיס שכונה, באתר עמותת במקום
↑  דפנה ברמן, מאות אלפי ד' תמורת "בית חלומות" בלב כפר ערבי, באתר הארץ, 22 בינואר 2006

טולי פיקרש, הרב הראשי לישראל חנך דירה לדוגמה, בפרויקט נוף ציון בארמון הנציב, אתר דתילי, 10.4.07
↑  ניר חסון, בעיצומו של משבר הקורונה, הריסת הבתים במזרח ירושלים הגיעה לשיא, באתר הארץ, 22 באוגוסט 2020.
↑  הפגנה חריגה בכיכר ספרא: תושבי ג'בל מוכבר מפגינים נגד הריסת בתים בשכונה, באתר חדשות בזמן אמת, ‏30 בינואר 2022
↑   ציוץ של עמותת "עיר עמים" ברשת החברתית אקס (טוויטר), 15 בפברואר 2022
↑  מג"ב ירושלים עצרו חוליה של פעילי גדודי חללי אלאקצא תושבי ג'בל מוכבר באתר משרד ראש הממשלה
↑  שוטר ומאבטחים נפצעו בפיגוע במזרח ירושלים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 ביולי 2006
↑  אבירם זינו, ג'בל מוכבר: פעילי ימין יידו אבנים ופצעו שוטרים, באתר ynet, 16 במרץ 2008
 אבירם זינו ונטע סלע, המשטרה: "הופתענו מעוצמת ההתפרעויות בכפר", באתר ynet, 17 במרץ 2008 
 חגית רוטנברג, טרור עם תעודה כחולה, באתר ערוץ 7
↑  רועי ינובסקי, עומרי אפרים, נועם דביר ויעל פרידסון, הטרור נמשך: שלושה נרצחו בשני פיגועים בירושלים, באתר ynet, 13 באוקטובר 2015
↑   ניר חסון, ארבעה פיגועים הבוקר: 3 נרצחו וכ-20 נפצעו בפיגועי דקירות, ירי ודריסה בירושלים ורעננה, באתר הארץ, 13 באוקטובר 2015
↑  משה שטיינמץ‏, הרוג שלישי מפיגוע הירי והדקירה בארמון הנציב: בן 76 מת מפצעיו, באתר וואלה, 27 באוקטובר 2015
↑  יעל פרידסון, קיבל את הסימן והחל לרצוח: אישום נגד מחבל, באתר ynet, 9 בנובמבר 2015
↑  רועי ינובסקי, יואב זיתון, איתי בלומנטל, רועי קייס ואליאור לוי, סוכלו ניסיונות פיגוע בירושלים ובחברון; המחבלים חוסלו, באתר ynet, 17 באוקטובר 2015
↑  רועי ינובסקי, עומרי אפרים, לירן לוי ויעל פרידסון, פיגוע בי-ם: משאית דרסה צעירים, 4 נרצחו, באתר ynet, 8 בינואר 2017
↑  יוני מנדל, הליגה הפלסטינית לקראת סיום דרמטי: הגדה המערבית מחפשת אלופה, אתר שיחה מקומית, 30 באפריל 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270593405171 
מבתי הכפר
מבט על הכביש המכושף בג'בל מוכאבר מטיילת ארמון הנציב
שכונת נוף ציון בבנייתה
שפמנון תניני בגריוס

| שפמנון תניני בגריוס |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: שפמנונאים
משפחה:: סיסוריים
סוג:: שפמנון תניני
מין:: שפמנון תניני בגריוס
שם מדעי
 Bagarius bagarius ‏המילטון, 1822

שפמנון תניני בגריוס (שם מדעי: Bagarius bagarius) הוא מין של דג גרם ממשפחת הסיסוריים, החי בנהרות הודו ודרום אסיה. מין שפמנון זה קרוב למין שפמנון תניני ענק אך קטן ממנו. המין תואר לראשונה ב-1822 בידי החוקר הסקוטי פרנסיס בוכמן המילטון (אנ').
בעוד שהוא נחשב לדג באורך של מעל 2 מטרים, ככל הנראה זהו בלבול עם קרובו הענקי. הפרטים הגדולים ביותר שתועדו במין זה הגיעו לאורך 25 ס"מ בלבד, כך שאיננו מהווה איום על האדם כפי שנשמע מתקריות בנהר שרדה (אנ') שבין נפאל להודו, שם נמצאו שפמנונים שאכלו אנשים שנפלו למים. השפמנון בעל ראש רחב, בינים בולטים משני צידי הלסתות והוא בעל סנפירים בשרניים ונמוכים.
השפמנון הוא מין שוכן קרקעית המחפש בעזרת זיפיו חסרי חוליות כמו חרקי מים, רכיכות ותולעים וגם דגים קטנים ודו-חיים. הוא מתרבה במים רדודים יחסית סמוך לשיטפונות השנתיים בסביבות חיותו.
מין זה נידוג לאורך נהרות הודו וסביבותיה, אך בשרו מתקלקל במהירות מה שיכול לגרום להרעלות.
הערות שוליים

↑  שפמנון תניני בגריוס באתר הרשימה האדומה של IUCN
אסיה רולס

| --- | --- |

רולס ב-2020
 לידה:  1975 (בת 50 בערך) רוסיה
 ענף מדעי:  פסיכונוירואימונולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 עיסוק:  פסיכונאורואימונולוגית וחוקרת
 מקום לימודים:  בית הספר הריאלי בחיפה הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל מכון ויצמן למדע אוניברסיטת סטנפורד
 מוסדות:  טכניון
 פרסים והוקרה:  2023- פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים 2019-פרס רפפורט 2017-פרס למחקר רפואי ע"ש הווארד יוז 2017-פרס קריל – קרן וולף 2017-פרס אדליס לחקר המוח 2009-פרס קרן קלור לנשים במדע
 rolls.net.technion.ac.il
 תרומות עיקריות
 תפקיד מערכת הגמול של המוח בתגובת הפלצבו
אסיה רולס (נולדה ב-1975) היא פסיכונוירואימונולוגית ישראלית, חוקרת המכון הרפואי הבינלאומי של הווארד יוז, פרופסור חבר באימונולוגיה וחברה במרכז למדעי המוח בטכניון. רולס עומדת בראש מעבדה הבודקת כיצד משפיעה מערכת העצבים על תגובות מערכת החיסון ובכך על הבריאות הגופנית.
ביוגרפיה

רולס נולדה ברוסיה. סיימה את לימודי התיכון בבית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1993. למדה תואר הראשון במדעי החיים בטכניון המכון הטכנולוגי הישראלי, ונשארה במחלקה לביולוגיה בטכניון לתואר שני. לאחר התואר השני, המשיכה את לימודי הדוקטורט שלה במכון ויצמן למדע.
היא המשיכה במחקר בתחום הנוירואימונולוגיה בהדרכתה של פרופסור מיכל שוורץ במסגרת המחלקה למדעי המוח ופרופסור עופר לידר במחלקה לאימונולוגיה. עבודת הדוקטורט שלה התמקדה בחקר האופן שבו מערכת החיסון משפיעה על נוירוגנזה ותיקון מוח.
רולס בחנה את התפקיד של קולטנים, שהם סוג של חלבונים השייכים למערכת החיסון המולד, בנוירוגנזה. היא מצאה כי קולטנים מסוג TLR2 ו-TLR4 אשר אחראים על בקרה על תהליכים במערכת החיסון קובעים את הגורל ההתפתחותי של תאי עצב חדשים בהיפוקמפוס. לשני קולטנים אלה תפקידים הפוכים, כך ש - TLR2 מקדם נוירוגנזה ו-TLR4 מעכב את תהליך הנוירוגנזה. התהליכים הללו בתאי הגזע מתווכים באמצעות איתות MyD88 Myeloid) differentiation primary response 88) - חלבון שבאדם מקודד על ידי הגן MYD88. לאחר מכן, רולס בחנה את הנוירוגנזה במהלך הריון, כדי להבין, אם ליקויי זיכרון השכיחים אצל נשים בהריון מתווכים דרך שינויים במערכת החיסון. רולס סיימה את הדוקטורט בשנת 2007.
בשנת 2008 קיבלה את מלגת פולברייט ומלגת רוטשילד מקרן "יד הנדיב", שאפשרה לה להמשיך את הכשרתה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד בפאלו אלטו, קליפורניה.
היא עבדה במחלקה לפסיכיאטריה בהדרכתם של לואיס דה לסאה וקרייג הלר, לחקור את השפעת השינה על הומאוסטאזיס וחיזוק הזכרונות. רולס השתמשה לראשונה באופטוגנטיקה כדי לנתח את תפקיד השינה בחיזוק וייצוב הזיכרון. על ידי הפעלת נוירונים של אורקסין (orexin) בצורה אופוגנטית, רולס הצליחה לפרק את השינה לאחר הלמידה וגילתה שהדבר השפיע על הזיכרון למחרת. הפגיעה בזיכרון התרחשה רק אם היחידה המזערית של שינה ללא הפרעה הייתה מתחת ל-62% מהנורמה. מאוחר יותר רולס בחנה את חשיבות השינה בהתגבשות זיכרון הפחד. היא מצאה, שמניעה ספציפית של סינתזת חלבונים במהלך השינה בשילוב עם ריח המזכיר חוויה טראומטית גרמה לירידות ביצירת זיכרון פחד המדגישה את תפקיד השינה בהתגבשות הזיכרון והפוטנציאל של השינה לשנות זכרונות ומחיקת טראומות מתוך שינה.
זווית אחרת בה עסקה רולס בקשר עם שינה ובריאות הייתה בחינת ההשפעה של שינה והשתלות מח עצם. רולס וצוותה בדקו את תפקיד השינה באיסוף והשתלת תאי גזע המטופויאטיים (HSC) בעכברים. הם מצאו שמחסור בשינה הפחית משמעותית את הביטוי של גן הקשור בנדידה ובהנחיה של HSC ‏(Hematopoietic stem cells) למח העצם לאחר השתל. ממצאיהם הדגישו את חשיבות השינה בהצלחה של השתלת מח עצם.
בשנת 2012 מונתה רולס להוביל קבוצת מחקר בטכניון. כיום היא פרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט בחיפה, והיא החוקרת הראשית של מעבדת רולס ("Rolls Lab"). המעבדה של רולס בוחנת את הקשר בין המוח למערכת החיסון. היא מתמקדת באופן ספציפי באיתור המנגנונים הביולוגיים בהם רגשות ומחשבות משפיעים על תפקוד המערכת החיסונית ועל הבריאות הגופנית. אחד החידושים שמעבדת רולס הייתה חלוצה בה הוא מיזוג טכנולוגיית DREADDs (קולט המופעל אך ורק על ידי מולקולה סינתטית) עם ציטומטריית מסה CyTOyF כדי לאפשר מדידות ברזולוציה גבוהה של מערכת החיסון לאחר גירוי ועיכוב עצבי.
רולס חברה באקדמיה הישראלית הצעירה.
בשנת 2024 נבחרה כחברה חדשה בארגון האירופי לביולוגיה מולקולרית EMBO, בו חברים מדענים מ-30 מדינות, ומטרותיו לתמוך בחוקרים מוכשרים בכל שלבי הקריירה שלהם, קידום של שיתוף ידע מדעי וסיוע בבניית סביבת מחקר עשירה המאפשרת לחוקרים למצות את כישוריהם.
ביוגרפיה > מערכת תגמולים וחסינות

רולס הייתה בין הראשונים שביססו את הקשר בין מערכת התגמול של המוח למערכת החיסון. העניין שלה בקשר זה נבע מאפקט הפלצבו. אפקט הפלצבו פועל מהתהליכים הקוגניטיביים שיוצרים ציפיות חיוביות, אך לא ידוע כיצד תהליכים אלה מובילים לריפוי או הרגשה טובה יותר. רולס גילתה כי הפעלת מעגלי תגמול במוח, מובילה לעלייה בתגובות מערכת החיסון והתמודדות טובה יותר אצל העכברים לאחר חשיפה למחלות חיידקיות.
בהמשך למחקר זה, רולס הייתה מעוניינת לבחון את תפקידם של תהליכים מוחיים בהתמודדות עם גידולים סרטניים. מכיוון שוויסות תפקוד החיסון חשוב בגישה לטיפולים פוטנציאליים בסרטן, רולס בחנה כיצד מעגל התגמול של המוח מסוגל לווסת את התמודדות מערכת החיסון מול הגידול. התגלה כי הפעלת תגמול המוח (על ידי שימוש בטכנולוגיית DREADD) מובילה לירידות בנפח הגידול וכי תאים מדכאים שמקורם בתאים מיאלואידים הם חיוניים לאפשר למערכת התגמול להשפיע על צמיחת הגידול.
ביוגרפיה > אפיון מערכת החיסון במוח

רולס הייתה חלוצה בשימוש בציטומטרייה (מדידת מאפייני התאים) של מסה של CyTOF באפיון אוכלוסיות תאים חיסוניות במוח. לאחרונה היא וצוותה אפיינו אוכלוסיות T, B, Dendritic, ותאי NK במוח בשיטה זו וגילו כי CD44 הוא סמן נפוץ לחדירת תאי חיסון.
באמצעות שיטת אפיון של תאי מערכת החיסון CyTOF, רולס וצוותה מצאו כי לאחר מחסור בשינה, תאי B מתחילים לחדור לתוך המוח, ומדגישים את ההשפעות של מחסור בשינה על הסביבה החיסונית במוח.
ביוגרפיה > זיכרון חיסוני במוח

במחקר שפרסמה רולס בשנת 2021 דווח כי קבוצתה הצליחה לזהות קבוצות תאי עצב באונה האינסולרית של המוח, המעצבבים את מערכת העצבים האוטונומית ומעורבים בהפעלת תגובה דלקתית ברחבי הגוף. ממצא זה חורג מהתפיסה הקלאסית לפיה זיכרון חיסוני אצור במערכת החיסון של הגוף.
פרסים והוקרות

2008 - Fulbright Scholar
2009 - Clore Foundation’s Women in Science Award
2009 - Rothschild Postdoctoral Fellowship
2010 - NARSAD Young Investigator Award
2015-2019 - FENS-Kavli Network of Excellence
2017 - Adelis Brain Research Award
2017 - Howard Hughes Medical Investigator-Welcome International Research Scholar
2017 - פרס קריל – קרן וולף
2019 - פרס רפפורט.
2023 - פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים.
פרסומים נבחרים

·Tamar L Ben-Shaanan, Maya Schiller, Hilla Azulay-Debby, Ben Korin, Nadia Boshnak, Tamar Koren, Maria Krot, Jivan Shakya, Michal A. Rahat,Fahed Hakim & Asya Rolls. (2018) Modulation of anti-tumor immunity by the brain’s reward system. Nature Communications
·Korin B, Dubovik T, Rolls A. (2018) Mass cytometry analysis of immune cells in the brain. Nature Protocols
·orin B, Ben-Shaanan TL, Schiller M, Dubovik T, Azulay-Debby H, Boshnak NT, Koren T, Rolls A. (2017). High-dimensional, single-cell characterization of the brain’s immune compartment. Nature Neuroscience.
· Ben-Shaanan T.L, Azulay-Debby H., Dubovik T., Starosvetsky E., Korin., Schiller M., Green NL, Admon Y., Hakim F., Shen-Orr S*., Rolls A*. (2016) Activation of the reward system boosts innate and adaptive immunity. Nature Medicine
· Rolls A., Fang W*. Ibarra i*. Bonovien P., Colas D., Heller HC,. Weismann I., de Lecea L. (2015) Sleep Regulates Hematopoietic Stem Cell Trafficking. Nature Communications (*equal)
· Rolls A., Makam M*. Kroeger D., Colas D., de Lecea L., Heller HC. (2013) Sleep to forget: context independent interference with fear during sleep. Molecular Psychiatry (*equal)
· Rolls A., Colas D, Adamantidis A, Carter M, Lanre-Amos T., Heller HC. De Lecea L. (2011) Optogenetic Disruption of Sleep Continuity Impairs Memory Consolidation. PNAS.
· Shechter R, Baruch K, Schwartz M*, Rolls A. (2010) Touch gives new life: mechanosensation modulates spinal cord adult neurogenesis. Molecular Psychiatry
· Rolls A., Shechter R.*, London A., Segev Y., Jacob-Hirsch J., Amariglio N., Rechavi G. & Schwartz M. (2008) A dual role for chondroitin sulfate proteoglycan in spinal cord repair PLoS Medicine
· Rolls A., Schori H., London A. and Schwartz M. (2008) Decrease in hippocampal neurogenesis during pregnancy. Molecular Psychiatry
· Rolls A., Shechter R.*, London A., Ziv Y., Ronen A., Levy R. and Schwartz M. (2007) Toll-like receptors modulate adult hippocampal neurogenesis. Nature Cell Biology.
הערות שוליים

1 2 3  ASYA ROLLS – FKNE (באנגלית בריטית)
↑  Understanding the brain’s role in immunity | Asya Rolls | TEDxTechnion, נבדק ב-2021-07-24
1 2  Dr. Asya Rolls | International Board 2017, www.weizmann.ac.il (באנגלית)
↑  Asya Rolls, Ravid Shechter, Anat London, Yaniv Ziv, Toll-like receptors modulate adult hippocampal neurogenesis, Nature Cell Biology 9, 2007-09, עמ' 1081–1088 doi: 10.1038/ncb1629
↑  Asya Rolls, Damien Colas, Antoine Adamantidis, Matt Carter, Optogenetic disruption of sleep continuity impairs memory consolidation, Proceedings of the National Academy of Sciences 108, 2011-08-09, עמ' 13305–13310
↑  Rolls Lab – Technion | Asya Rolls, PhD, rolls.net.technion.ac.il
↑  הארגון האירופי לביולוגיה מולקולרית EMBO מצרף לשורותיו שלושה חוקרים מהטכניון - Technion - Israel Institute of Technology, באתר Technion - Israel Institute of Technology -, ‏2024-07-10
1 2  Tamar L. Ben-Shaanan, Hilla Azulay-Debby, Tania Dubovik, Elina Starosvetsky, Activation of the reward system boosts innate and adaptive immunity, Nature Medicine 22, 2016-08, עמ' 940–944 doi: 10.1038/nm.4133
1 2  Tamar L. Ben-Shaanan, Maya Schiller, Hilla Azulay-Debby, Ben Korin, Modulation of anti-tumor immunity by the brain’s reward system, Nature Communications 9, 2018-07-13, עמ' 2723 doi: 10.1038/s41467-018-05283-5
1 2  Ben Korin, Tamar L. Ben-Shaanan, Maya Schiller, Tania Dubovik, High-dimensional, single-cell characterization of the brain's immune compartment, Nature Neuroscience 20, 2017-09, עמ' 1300–1309 doi: 10.1038/nn.4610
↑  Asya Rolls, American Technion Society (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  6984021, Technion President's Report 2013, Issuu (באנגלית)
↑  Clore Israel Foundation
↑  Philanthropies Select 41 Scientists as International Research Scholars, HHMI (באנגלית)
↑  Asya Rolls, Wolf Foundation, ‏2020-01-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  הזוכים בפרסי עיריית תל אביב-יפו 2023 באתר עיריית תל אביב-יפו
1 2 3 4  Asya Rolls, scholar.google.ca
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007402661905171  ORCID: 0000-0001-5862-4287  VIAF: 5971156133195258430000   WorldCat (עם VIAF): 5971156133195258430000
דייוויד וינר

| --- | --- |

דייוויד וינר
 לידה:  10 במאי 1958 ניו יורק, ארצות הברית 
 התאבד:  2 בינואר 2005 (בגיל 46) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת ייל 
 תקופת כהונה:  ? – 2 בינואר 2005 
 תקופת הפעילות:  ? – 2 בינואר 2005 
 
דייוויד וינר (10 במאי 1958 – 2 בינואר 2005) היה סגן הסניגורית הציבורית הארצית ומורה מן החוץ לאתיקה משפטית באוניברסיטת בר-אילן.