stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יצחק אלקלעי
קורות חייו

יצחק אלקלעי נולד בסמוקוב שבנסיכות בולגריה לאברהם ורבקה אלקלעי. בילדותו עברה משפחתו לסופיה בירת נסיכות בולגריה ובהמשך לזמון שבממלכת סרביה, שם כיהן אביו כחזן. אלקלעי סיים בית ספר יסודי ופרו גימנסיה בזמון ובית ספר תיכון בבלגרד. הוא רכש תואר בפילוסופיה באוניברסיטת וינה ובהמשך הוסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים בווינה. ב-1908 מונה לרב הראשי של יהודי בלגרד, ב-1909 לרב הספרדי הראשי של ממלכת סרביה וב-1911 מונה לרב הראשי של הממלכה. לאחר מלחמת העולם הראשונה הוקמה ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים. לרב אלקלעי היו יחסים קרובים וחמים עם יורש העצר ולימים המלך אלכסנדר הראשון. ב-1919 נמנה עם מייסדי איגוד הקהילות היהודיות בממלכה. ב-1923 מונה יצחק אלקלעי ליושב ראש איגוד רבני הממלכה. ב-1932 מונה רשמית לרב הראשי של יהודי ממלכת יוגוסלביה. בשנה זו מונה לחבר הסנאט היוגוסלבי על ידי המלך אלכסנדר הראשון. ב-1936 השתתף כנציג יהדות יוגוסלביה בכינוס הראשון של הקונגרס היהודי העולמי.
בשלהי שנות ה-30 החלה ממלכת יוגוסלביה להתקרב לגרמניה הנאצית ותהליך זה לווה גם בחקיקה אנטישמית. באוגוסט 1940 החלו מגבלות לא רשמיות על רישום יהודים למוסדות חינוך. ב-4 באוקטובר 1940 פורסמו תקנות רשמיות שהגבילו את הפעילות הכלכלית של יהודי יוגוסלביה וקבעו נומרוס קלאוזוס במוסדות להשכלה גבוהה. אלקלעי נועד עם אנטון קורושץ שר החינוך היוגוסלבי במטרה להבין את מניעי הצעדים. קורושץ אשר בפועל היה מאדריכלי החקיקה האנטישמית, התחמק מתשובה. בהמשך, אולץ הרב אלקלעי להתפטר מתפקידו.
ב-6 באפריל 1941 פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה אותה תוך ימים אחדים. העיר בלגרד הופצצה במשך 6 ימים. לאחר ההפצצה לא אותר הרב בבלגרד ויהודי בלגרד סברו שנהרג במהלך ההפצצות. מאוחר יותר התברר, כי ב-21 באפריל עלה בידי הרב אלקלעי להימלט מבלגרד כחצי שעה לפני שהגיעו לבצע חיפוש בדירתו ובמשרדו, והוא היגר בהמשך לארצות הברית. ב-1943 מונה לרב הראשי של קונגרס הקהילות הספרדיות במדינה. במקביל, כיהן בממשלתה הגולה של יוגוסלביה. בתפקידו סייע הרב אלקלעי לקליטתם ושיקומם של פליטים יהודים בארצות הברית, ואיתור קרובי משפחה של חברי הקהילה מקרב שארית הפליטה. הוא כיהן בתפקידו כרב-ראשי עד 1968.
הערות שוליים

↑  London Spanish and Portuguese Community Congratulates Chief Rabbi Alkalay on His Elevation to Jugo-s, באתר JTA (באנגלית).
↑  קהילת בלגרד, באתר מכללה ירושלים.
↑  Grand Rabbi of Jugo-slavia Appointed Member of Senate, באתר JTA (באנגלית).
↑  ג'ני לבל, עד הפתרון הסופי, היהודים בבלגרד 1521 - 1942, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, באתר דעת, אוחזר ב-30 במרץ 2014.
↑  הרב יצחק אלקלעי, בתוך: Dictionary of Jewish Biography, עמוד 9 (באנגלית).
↑  Sephardic Jews in Bulgaria by Marcel Israel, באתר esefarad.com (באנגלית).
↑  יצחק אלקלעי, באתר snaccooperative.org (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462955205171  ISNI: 0000 0003 6961 1152  NSK: 000460687  SNAC: w6xm68s9  VIAF: 247894881   WorldCat (עם VIAF): 247894881
כנימות מגן

| כנימות מגן |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: פשפשאים
תת־סדרה:: כנימות
על־משפחה:: כנימות מגן
שם מדעי
 Coccoidea ‏הנדירש, 1900

כנימות מגן (שם מדעי: Coccoidea) היא על-משפחה של חרקים בסדרת הפשפשאים. קבוצה זאת כוללת כ-8,000 מינים הנמנים עם 48 משפחות. בישראל מצויות 13 משפחות של כנימות מגן והן מונות כ–200 מינים. כל כנימות המגן ניזונות מצמחים והן נפוצות באזורים הטרופיים, הסוב-טרופיים והממוזגים של העולם, בערך בין קוי רוחב 45° צפון ל-45° דרום. מרבית המינים, כ-98%, עדיין קיימים, אך ידועים מינים אשר תוארו אך ורק כמאובנים, וגילם בין 3 מיליון ל-40 מיליון שנה.
מאפיינים

הכנימות ניזונות מן הצמח באמצעות גפי פה מוצצים (חדק) אותם הן מחדירות אל צינורות ההובלה של הצמחים או אל תוכן תאי הצמח. הכנימות השונות, בהתאם, מתפתחות בעיקר על צמחים חשופי זרע (אצטרובלניים, שרביטנאים) ומכוסי זרע אך קיימים מינים אשר מתפתחים על שרכים.
קיימים הבדלים גדולים בגודל הגוף של כנימות השייכות למשפחות השונות. אורכו של הגוף נע בין 1 ל-2 מ"מ בכנימות הממוגנות (Diaspididae) ועד ל-30 מ"מ במינים של משפחת האיצריות (Margarodidae).
בכנימות דו-הוריות קיימת דו-צורתיות מינית בולטת מאוד בין הזכרים והנקבות. גופה של נקבה בוגרת דמוי שק מוארך או מעוגל, היא חסרת כנפיים, מצוידת בגפי פה, ומתפתחת בדרך של גלגול חסר. הזכר הבוגר קטן מן הנקבה, בעל זוג אחד של כנפיים (הכנפיים האחוריות הפכו לבוכניים בדומה לסדרת הזבובאים), והוא עובר גלגול מלא בהתפתחותו. הזכר הבוגר חסר גפי פה, איננו ניזון, והוא חי מספר שעות עד שלושה ימים, במהלכם הוא מפרה את הנקבה.
מחזור החיים של כנימת מגן מתחיל בדרגת הזחלן אשר בוקע מביצה שהוטלה על ידי הנקבה. כאשר מוצא הזחלן צמח פונדקאי מתאים הוא מחדיר אליו את גפי הפה, מתחיל למצוץ את מוהל הצמח, ובאתר זה ישלים את התפתחותו. מחזור החיים של הנקבה כולל 2 עד 4 דרגות זחל (בהתאם למשפחה), ואילו התפתחות הזכר כוללת 2 דרגות זחל, טרום-גולם, גולם וזכר בוגר.
הקבוצה של כנימות מגן כוללת כ-300 מינים הנחשבים למזיקים קשים מאוד בגידולים חקלאיים באזורים שונים של העולם ובהם: "קמחית ההדר", "איצריית ההדרים", "כנימה אדומה", "כנימה שחורה" (המזיקות בהדרים); "קמחית קנה סוכר" הפוגעת בקני סוכר; "קמחית הגפן" בענבים; "כנימת סאן חוזה" בעצי פרי ורדניים; "קמחית האננס" פוגעת קשה במטעי אננס בכל אזורי הגידול שלו; מינים שונים של "מאטסוקוקוס" הם מזיקים קטלניים ביערות של עצי אורן.
קיימים מספר מינים של כנימות מגן הנחשבים לחרקים מועילים ובעלי ערך כלכלי לאדם. מגופן של נקבות בוגרות במשפחות שונות מפיקים צבע אדום המשמש לצביעה בתעשיית מזון, לצביעת בדים וצמר ולהכנת חמרי-צבע לציור. לפי המסורת, תולעת השני המוזכרת בתנ"ך, היא מין של משפחת הכרמיליים. כנימת קוצ'יניל ממשפחת Dactylopiidae מתפתחת אך ורק על מינים של צבר במרכז ודרום אמריקה, ומכינים ממנה צבע אדום. כנימת אררט (Porphyrophora hamelii) גדלה על שורשים של מיני דגניים בארמניה ואסיה המרכזית וגם היא שימשה ומשמשת להכנת צבע אדום.
מאפיינים > רשימת המשפחות של כנימות מגן בישראל

Aclerdidae
Asterolecaniidae
Cerococcidae
כנימות רכות Coccidae
כנימות ממוגנות Diaspididae
Eriococcidae
Halimococcidae
Lecanodiaspididae
כרמיליים Kermesidae
איצריות Margarodidae
Micrococcidae
Phoenicococcidae
קמחיתיים Pseudococcidae
מאפיינים > רשימת המשפחות של על-משפחת כנימות מגן

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  Aclerdidae  Arnoldidae  Asterolecaniidae  Beesoniidae  Carayonemidae  Cerococcidae  Coccidae  Conchaspididae  Dactylopiidae  Diaspididae  Electrococcidae |  Eriococcidae  Grimaldiellidae  Grohnidae  Halimococcidae  Inkaidae  Jersicoccidae  Kermesidae  Kerriidae  Kukaspididae  Labiococcidae  Lecanodiaspididae |  Lithuanicoccidae  Margarodidae  Micrococcidae  Ortheziidae  Phenacoleachiidae  Phoenicococcidae  Pseudococcidae  Serafinidae  Stictococcidae  Weitschatidae |
כרטיס מסביב לעולם

דוגמה למסלול טיסה מסביב לעולם
כרטיס "מסביב לעולם" (באנגלית: Round-the-world ticket או RTW ticket) הוא כרטיס טיסה המאפשר לנוסע לטוס סביב העולם תמורת מחיר נמוך יחסית.
בעבר הוצאו כרטיסי טיסה סביב העולם באמצעות הסכמים מסחריים בין חברות תעופה, אולם כיום מוצע המוצר באופן כמעט בלעדי על ידי שלוש בריתות חברות התעופה הגלובליות - סטאר אלייאנס, SkyTeam ו-Oneworld. מחירו של כרטיס הטיסה נקבע לפי מרחק הטיסה המצטבר - בדרך כלל בין 32,000 ל-64,000 ק"מ ולעיתים לפי עונת השנה או לפי מספר קטעי הטיסה המותרים (בדרך כלל בין שלושה ל-15). למרות שבדרך כלל אין הכרח לקבוע את נתיב הנסיעה המדויק מראש, כפופים כרטיסים אלה להגבלות שונות הקשורות לאחידות בנקודת המוצא והסיום ובכיוון הטיסה הכללי. חציית האוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס השקט מוגבלת בדרך כלל לפעם בודדת לכל אחד מהם, לא ניתן לשוב פעמיים לאותו יעד ולעיתים יש מגבלות על חלוקת העצירות בתחומי מדינה או אזור מסוימים. השימוש בכרטיס פתוח בדרך כלל לפרק זמן ממושך של עד שנה. חלופה לכרטיס "מסביב לעולם" הם כרטיסי טיסה אזוריים או יבשתיים.
ראו גם

ברית חברות תעופה
יחסי צ'ילה–תימן

| יחסי צ'ילה–תימן |
| --- | --- |
צ'ילה: תימן


צ'ילה: תימן
שטח (בקילומטר רבוע)
756,102: 527,968
אוכלוסייה
19,788,712: 40,880,051
תמ"ג (במיליוני דולרים)
335,533: 21,606
תמ"ג לנפש (בדולרים)
16,956: 529
משטר
רפובליקה דמוקרטית: רפובליקה

יחסי צ'ילה-תימן הם היחסים הבינלאומיים בין צ'ילה לבין תימן. לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות.
יחסים כלכליים

בשנת 2018 הסתכם הסחר בין שתי המדינות ב-12,000 דולר.
נציגויות דיפלומטיות

צ'ילה לא מיוצגת בתימן לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
תימן לא מיוצגת בצ'ילה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
ישראל שומאכר

ישראל שומאכר
לוחית זיכרון על ביתו של ישראל שומכר ברח' מהר"ל 17 בתל אביב
קברו של ישראל שומכר בקרית שאול
ישראל שוּמַאכֶר (בכתיב יידי: שומאַכער; י"ט בשבט תרס"ח, 22 בינואר 1908 – 21 במאי 1961) היה שחקן תיאטרון יידיש, זמר וקומיקאי יידישאי.
ביוגרפיה

שומאכר נולד כבן יחיד לפייקה ויעקב  בלודז'. למד בגימנסיה עברית שבעיר. בנעוריו השתתף בחוג הדרמה שבגימנסיה, שם גילם תפקידים דרמטיים מרפרטואר התיאטרון הפולני ורכש ניסיון במשחק. עם תום לימודיו הצטרף ב-1928 לקליין קונסט טעאטער שהוקם על ידי משה ברודרזון שנה לפני כן. 
שם הכיר את צלינה סטאל שכתבה פזמונים לתיאטרון הפולני וכן תרגמה מיידיש לפולנית את המחזה "בר־כוכבא" מאת אברהם גולדפדן.
שומאכר ביים את המחזה בתיאטרון העממי בלודז' ב-1933.
בתיאטרון של ברודרזון הכיר שומאכר גם את שמעון דז'יגאן. בעקבות סיבוב הופעות של תיאטרון "הבימה" בפולין שהציג את "הדיבוק" החליטו דז'יגאן ושומאכר להקים יחד צמד קומי – דז'יגאן ושומאכר – שהפך לפופולרי ביותר.
בשנת 1931 עברו דז'יגאן ושומאכר לוורשה. השניים הופיעו על בימות אירופה ואף צילמו מספר סרטים לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה (למשל, הסרט על חטא משנת 1936).
עם כיבוש פולין על ידי הנאצים ב-1939 ברחו השניים עם להקת התיאטרון לברית המועצות והמשיכו בהופעותיהם. כאשר ניסו להצטרף לצבא הפולני הגולה, צבא אנדרס, העלילו עליהם שהם עריקים של הצבא האדום ועל כן נעצרו והושמו במחנה עבודה. ב-1946 זכו לחנינה ושבו להופיע במוסקבה, וב-1948 הורשו השניים לצאת את ברית המועצות ושבו לפולין.
בשנת 1950 עלו השניים לישראל. בארץ המשיכו להופיע ביחד וקצרו הצלחה רבה, אולם עקב הגבלות שהטילה המדינה על הופעות בשפת היידיש נאלצו לעזוב לארגנטינה. לבסוף הושגה בין הצמד למדינה פשרה לפיה הותר להם להמשיך ולהופיע, ובלבד שישלבו קטעים בעברית, שאורכם יהיה שליש ממשך כל הופעה.
בתחילת 1960, בעקבות סכסוך ביניהם, הפסיקו דז'יגאן ושומאכר את הופעותיהם המשותפות, הצמד התפרק והם אף ניתקו כל קשר ביניהם. שומאכר הקים תיאטרון משלו, ובו העלה את המחזה "קידוש השם" מאת שלום אש. 
שומאכר היה נשוי לצלינה (1912–1994) ולשניים הייתה בת יחידה משותפת, לידיה אופיר (1936–2018), שהייתה אשתו השנייה של שייקה אופיר. נכדתו היא השחקנית קארין אופיר.
שומאכר נפטר לאחר מחלת כליות בז' בסיוון ה'תשכ"א. הוא נקבר בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.
לקריאה נוספת

דיאגו רוטמן, הבמה כבית ארעי - התיאטרון של דז'יגאן ושומאכר (1980-1927), הוצאת מאגנס, 2017.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283511405171  PLWABN: 9810569461005606  BnF: cb15947306t (data)  GND: 113920470X  ISNI: 0000 0000 8091 0194  LCCN: nr95033579  MusicBrainz: 9ea88ac1-9327-4c74-aa57-66e5b4aa7c5d  SUDOC: 179029134  VIAF: 12199668   WorldCat (עם VIAF): 12199668
כרטיס עלייה למטוס

כרטיס עלייה למטוס של חברת בריטיש איירווייז בטיסה BA86 מוונקובר לנמל התעופה הית'רו ביום 5 ביוני בשעה 17:55. הכרטיס מציין את מספר שער העלייה למטוס (D64), את שעת סגירת השער (17:35) ואת המושב שהוקצה לנוסע (62K)
כרטיס עלייה למטוס של חברת לופטהאנזה לטיסה LH1024 ממינכן להנובר, ביום 23 ביולי. העלייה למטוס מתחילה בשעה 14:25 דרך שער G30 ולנוסע הוקצה מושב 24A
כרטיס עלייה למטוס (אנגלית Boarding pass) הוא מסמך המונפק על ידי חברת תעופה, הרשות המופקדת על הפעלתו של שדה תעופה, או מי מטעמן, המעניק לנוסע את הזכות לעלות על טיסה. כרטיס העלייה למטוס מונפק בשדה התעופה בדלפק הבידוק לטיסה או באמצעות עמדה לבידוק עצמי. כמו כן, חלק גדול של חברות התעופה מאפשר לבצע בידוק עצמי והנפקת כרטיס העלייה למטוס לפני ההגעה לשדה, באמצעות האינטרנט או הטלפון הסלולרי.
כרטיס העלייה למטוס מכיל את המידע שלהלן, כולו או חלקו:
שם הנוסע
מספר כרטיס הטיסה
קוד חברת התעופה ומספר הטיסה
תאריך הטיסה, שעת פתיחת שער העלייה למטוס, ולעיתים גם את מועד סגירתו או את מועד ההמראה המתוכנן של הטיסה
שדה התעופה ממנו ממריאה הטיסה ושדה היעד
מספר שער העלייה למטוס
זיהוי המושב במטוס שהוקצה לנוסע, זיהוי מחלקת הטיסה, ולעיתים גם הסימון האם המושב נמצא במחלקה שבה מותר העישון או לא.
חברות מסוימות נוהגות לעשות שימוש בכרטיס פלסטיק רב-שימושי הנושא רק מספר סידורי.
בעבר נהוג היה לצרף את קופון הטיסה שבכרטיס הטיסה אל כרטיס העלייה למטוס, אך לעיתים לא מקפידים על נוהג זה, ובמקרה שכרטיס הטיסה הוא אלקטרוני אין קופון טיסה כלל. על הנוסע להציג את כרטיס העלייה למטוס בבדיקה הביטחונית, במעבר הגבול, בשער העלייה למטוס ולעיתים גם בכניסה למטוס או בתוכו. לעיתים נלקח כרטיס העלייה למטוס, או חלק ממנו, בשער. ברוב שדות התעופה הגדולים מותקנים כיום קוראים אלקטרוניים המזהים את כרטיס העלייה למטוס, ומנהלים את רישום הנוסעים שהתייצבו בשער ועלו אל הטיסה. לדבר זה חשיבות בעיקר לצורך אישור הטענתה של כבודת הנוסע בתא המטען של המטוס (על פי אמנת ורשה), בדרך כלל בדיעבד.
ראו גם

עלייה למטוס
שער עלייה למטוס
כנות (מוסד חינוכי)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: באר טוביה
גובה ממוצע: ‎69 מטר
תאריך ייסוד: 1952
סוג יישוב: יישוב מוסדי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 364 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-17.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) כנות(למפת השפלה רגילה) כנות(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנות(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כנות31°48′07″N 34°45′08″E﻿ / ﻿31.8019556962227°N 34.7521589999819°E﻿ / 31.8019556962227; 34.7521589999819  heמפת היישובים של מועצה אזורית באר טוביה (in English: Be'er Tuvia Regional Council) באדום - כנות (in English: Sincerity) בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 2 מתוך 10

כַּנּוֹת הוא מוסד חינוכי באזור הדרום ליד גדרה השייך למועצה האזורית באר טוביה. המוסד שייך לארגון נעמת ומשמש ככפר נוער.
מקור שם המוסד הוא “כנה” שפירושו שתיל מתחדש, השם ניתן לו משום אופי הכפר שעבר גלגולים ושינויים רבים ומתוך אמונה בערכי שורשיות וחדשנות.
היסטוריה

אבן פינה למוסד הונח באוגוסט 1951. המוסד נפתח באוקטובר 1952 עם כ-100 תלמידים, בשתי כיתות מכינות ושתי כיתות תיכון מטעם עליית הנוער, על ידי מועצת הפועלות של ההסתדרות הכללית, הודות לתרומה של "פיונרן פרויען" מארצות הברית. ב-3 בדצמבר 1952 התקיים טקס פתיחה רשמי בנוכחות בבה אידלסון, אברהם הרצפלד ומשה קול מעליית הנוער, בהובלת המנהלת הראשונה של בית הספר, אסתר פכהולץ.
בשנת הלימודים השנייה עלה מספר התלמידים ל-115. ב-2 באוגוסט 1955 התקיים טקס סיום של המחזור הראשון של בית הספר. דווח אז שכל הבוגרים מתכוונים להתגייס לנח"ל. בשנת 1956 הגיע מספר התלמידים בבית הספר לכ-150. מחזור ראשון לסיים ארבע שנות לימוד בבית הספר, סיים באוגוסט 1956. רוב הבוגרים הצטרפו לגרעין נח"ל בעין גב. ארבעה בוגרים פנו ללמוד בפקולטה לחקלאות ברחובות. בשנת 1958 הוסכם על הקמת כיתת יום ללא פנימיה בבית הספר.
ראו גם

בוגרי בית הספר החקלאי כנות - רשימת בוגרי המוסד החינוכי שנכתבו עליהם ערכים בוויקיפדיה העברית
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  אודות הכפר, באתר כפר הנוער כנות, ‏22.3.2024
↑  נורתה אבן פינה לבי"ס חקלאי חדש של מועצת הפועלות בדרום, על המשמר, 6 באוגוסט 1951
↑  כנות בית ספר חקלאי לנוער - יפתח השנה, על המשמר, 5 באוגוסט 1952
↑  נפתחו בתיה"ס החקלאיים בעין הכרם ו"כנות", דבר, 29 באוקטובר 1952
↑  הרחבת החינוך החשלאי - צו השעה, הצופה, 27 ביוני 1951
↑  כנות - בית ספר חקלאי חדש, על המשמר, 4 בדצמבר 1952
↑  הרחבת בתה"ס החקלאיים החדשים, דבר, 8 בינואר 1954
↑  מחזור ראשון לביה"ס החקלאי כנות, דבר, 3 באוגוסט 1955
↑  בית ע"ש שרה פדר נחנך בביה"ס כנות, דבר, 6 במאי 1956
↑  מחזור ראשון סיים ביה'ס החקלאי "כנות", דבר, 5 באוגוסט 1956
↑  שולמית לבני, פעולתה החינוכית של מועצת הפועלות - לקראת צמצום, למרחב, 29 באוקטובר 1956
↑  כיתות־יום בבתי"ס חקלאיים, דבר, 12 באוגוסט 1958
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588265605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא חינוך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כנס החלל הבינלאומי על שם אילן רמון

אילן רמון
נשיא ישראל יצחק הרצוג נואם בכנס ה-18, 2023
כנס החלל הבינלאומי על שם אילן רמון הוא כנס חלל בינלאומי המתקיים מדי שנה בסמוך ליום השנה לאסון מעבורת החלל קולומביה. הכנס אורגן על ידי מכון פישר למחקר אסטרטגי אוויר וחלל, ובשיתוף סוכנות החלל הישראלית ומשרד המדע והטכנולוגיה. החל משנת 2017 עבר הכנס לאחריות של סוכנות החלל הישראלית. זהו כנס בינלאומי, בין שאר אורחיו גם אסטרונאוטים בשירות פעיל. הכנס מהווה במה למפגש בין תלמידים ובני נוער, בכירי הממסד התעשייתי והאקדמי של ישראל, גורמי צבא וביטחון.
בכירי מערכת הביטחון של מדינת ישראל משתמשים בכנס על מנת לתת ביטוי פומבי למדיניות החלל של מדינת ישראל. כך למשל, לראשונה מאז קום המדינה, התבטא שר ביטחון בתחום מדיניות החלל הישראלית - הביטחונית והאזרחית גם יחד. הכנס מהווה מוקד עניין לקהילת החלל האמריקנית, ונציגים של נאס"א, ופיקוד החלל של חיל האוויר האמריקאי מיוצגים בו על ידי גורמים מדרג גבוה. בנוסף לערכו כמציג את מדיניות החלל הישראלית הכנס מהווה כר לשיתוף פעולה בין סוכנות החלל הישראלית וסוכנויות חלל מבקרות, ביניהן סוכנות החלל האירופית.
כנס ג'רני

פתיחת כנס ג'רני 2008
כנס ג'רני הוא כנס שנתי המיועד לתעשיית ההיי-טק הישראלית, מדעי החיים וקרנות הון סיכון ישראליות. הכנס מתקיים כל שנה מאז שנת 1996, לרוב בחודש ספטמבר.
יוזמי הכנס הם פירמת רואי החשבון ארנסט אנד יאנג, קוסט פורר גבאי את קסירר, ובשיתוף העיתון גלובס. בכנס משתתפים מעל ל-2,000 איש כל שנה, ביניהם אנשי מפתח מקרנות הון סיכון ישראליות, יזמים בולטים בתעשיות ההיי-טק, מנהלים של חברות הזנק בתחומי הטכנולוגיה ומדעי החיים.
כביסה שחורה

הפגנה של כביסה שחורה במצעד הגאווה, 2002
כביסה שחורה היה ארגון אנרכיסטי-קווירי ישראלי, שהגדיר עצמו "לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים ואחרות, נגד הכיבוש ולמען צדק חברתי". הארגון קם בשנת 2001 והיה פעיל עד אמצע העשור הראשון לשנות ה-2000. במצעד הגאווה בתל אביב בשנת 2001, צעדה קבוצה תחת הכותרת "אין גאווה בכיבוש". הקבוצה הייתה הבסיס להקמת "כביסה שחורה". עד המצעד של 2001, צעדה קבוצה רדיקלית כחלק מהמצעד המרחבי, החל מ-2002 כביסה שחורה ארגנה מצעד אלטרנטיבי.
הארגון ייצג להט"ב וקווירים שהתנגדו לשליטה הישראלית בשטחי יהודה, שומרון ועזה ("די לכיבוש" ו"אין גאווה בכיבוש" הן חלק מהסיסמאות שנישאו בכל הפגנה של הארגון) וראו קשר ישיר בין פעולות שהיוו, לטענתם, דיכוי העם הפלסטיני, לבין כאלו שהיוו דיכוי חברתי-מגדרי ודיכוי על רקע נטייה מינית. הארגון ייצג את כל גוני קהילת הלהט"ב, אך עיקר החברים והפעילים בו היו נשים לסביות.
עמדות פוליטיות

עמדותיו הפוליטית של ארגון כביסה שחורה היו מובחנות מהפעילות הפוליטית של מרבית ארגוני קהילת הלהט"ב באותה התקופה. ארגוני הקהילה המרכזיים אז היו עסוקים במאבק לשוויון זכויות, אפליה על רקע נטייה מינית והומופוביה. מרביתם לא השתתפו במאבקים של קבוצות אחרות והשתדלו להציג את עצמם כא-פוליטיים. שני מאבקים בולטים של קהילת הלהט"ב בתחילת שנות האלפיים היו ביטול האפליה נגד חיילים הומוסקסואלים בצה"ל והורות חד מינית. המאבקים הללו סימלו את השאיפה להשתלב בחברה הישראלית-יהודית. בניגוד לעמדה רווחת בארגוני הקהילה, כביסה שחורה התנגדה להטרונורמטיביות וכן לשאיפה להידמות לרוב ההטרוסקסואלי, תוך הדגשת השונות של חברי הקבוצה. בנוסף, הארגון פרץ את ההתמקדות הלהט"בית רק באתגרים של הקהילה הלהט"בית וחיבר בין סוגים שונים של מאבקים חברתיים ופוליטיים.
פעילות

אחת מפעולות "כביסה שחורה" העיקריות כללה צעידה קבועה במצעדי גאווה שנתיים, תוך לבישת בגדים שחורים, נשיאת שלטים בגנות השליטה הישראלית בשטחים, וחלוקת עלונים בעברית ובערבית בנושאי דיכוי ומיליטריזם. פעולות אחרות של הארגון נגעו לסוגיות חברתיות אחרות בהן, מחאות נגד תחרות מלכת היופי, תהלוכות ביום האדמה ומחאה בתוך אירוע שאורגן למתגייסים הומו-לסביים. בנוסף, הפעולות של ארגון "כביסה שחורה" כללו הפגנות, צעדות ומחאות פומביות, בישראל, בשטחים ובחו"ל. הארגון התבסס בעיקר על מימון עצמי של חבריו.
הערות שוליים

↑  עמליה זיו, "לחצות את גבולות המגדר, לבגוד בגבולות הלאום": הפוליטיקה הפרפורמטיבית של "כביסה שחורה", מתוך פערי אזרחות : הגירה, פריון וזהות בישראל, עורכים: יוסי יונה, אדריאנה קמפ, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008
↑  אייל גרוס, הפוליטיקה של זכויות להט"ב: בין (הומו) נורמטיביות ו(הומו) לאומיות לפוליטיקה קווירית, מעשי משפט כרך ה
↑  ZCommunications » Israeli Queers Revolt, zcomm.org
1 2  Amalia Ziv, Performative Politics in Israeli Queer Anti-Occupation Activism, GLQ: A Journal of Lesbian and Gay Studies Volume 16  Number 4, 2010, עמ' 537-556
↑  "כביסה שחורה" הפגינה נגד טקס מלכת היופי GOGAY‏ 2.4.03.
↑  עמליה זיו, לחצות את גבולות המגדר, לבגוד בגבולות הלאום": הפוליטיקה הפרפורמטיבית של "'כביסה שחורה', הגירה זהות ומגדר, מכון ון ליר, 2008, עמ' 290-320
| להט"ב בישראל |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | בג"ץ אל-על נגד דנילוביץ (1994) • בג"ץ ירוס-חקק נגד מנכ"ל משרד הבריאות (1997) • בג"ץ קלפים פתוחים (1997) • פסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה (2005) • בג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים (2006) • הרצח בברנוער (2009) • הרצח במצעד הגאווה בירושלים (2015) • בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לאישור הסכמים לנשיאת עוברים (2017) • מחאת הלהט"ב (2018) • בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה (2023) • מצעד הבהמות |  |
| מעמד אישי וחברתי | זכויות להט"ב בישראל • שירות במערכת הביטחון • נישואים של זוגות מאותו המין • פונדקאות •  הומופוביה |  |
| תרבות | מצעדי גאווה (אילת, חיפה, ירושלים, תל אביב) • TLVFest • טקס פרסי הנוער הגאה "איגי LOVE" • לסבית קטלנית |  |
| ארגונים ומוסדות | אגודת הלהט"ב • האחווה הסטודנטיאלית הגאה • איגי • אל"ף • אסוואת • בית גאה בבאר שבע • בית דרור • הבית הפתוח • בת קול • הו"ד • חברותא • חוש"ן • טרנסיות ישראל • יש עם מי לדבר • כביסה שחורה • כמוך • מעברים • סגול • העשירון האחר • הפורום החיפאי • פרויקט גילה • הצבעים שלנו • הקבוצה הירושלמית • קל"ף • שב"ל • שישה צבעים • תהל"ה • רבני קשת • בלה דואגת • פיות רדיקליות • אלקאוס • A Wider Bridge |  |
| מקומות | המרכז הגאה • יער הגאווה • תיאטרון הקהילה הגאה • גן העצמאות (ירושלים) • גן העצמאות (תל אביב) • האנדרטה לזכר ההומואים והלסביות שנרדפו בשואה • הברנוער |  |
| תקשורת | מגעים • GoGay • WDG • נתיב נוסף • קל"ף חזק • העיר בוורוד • הזמן הוורוד • פנדורה |  |
| ראו גם | פעילים למען זכויות להט"ב • להט"ב ויהדות |  |
לקטגוריה • לפורטל
יחסי קוריאה הצפונית – תאילנד

| יחסי קוריאה הצפונית – תאילנד |
| --- | --- |
קוריאה הצפונית: תאילנד


קוריאה הצפונית: תאילנד
שטח (בקילומטר רבוע)
120,538: 513,120
אוכלוסייה
26,517,006: 71,655,872
תמ"ג (במיליוני דולרים)
: 514,945
תמ"ג לנפש (בדולרים)
: 7,186
משטר
דיקטטורה, טוטליטריזם, משטר חד מפלגתי: מונרכיה (בפועל משטר צבאי)

יחסי קוריאה הצפונית–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הדמוקרטית העממית של קוריאה לבין ממלכת תאילנד.
היסטוריה

היחסים בין תאילנד לצפון קוריאה החלו בשנת 1972 כחילופי קשרים בלתי פורמליים בתחום המסחר והספורט. מאוחר יותר בשנת 1974 הביעה צפון קוריאה עניין בכינון יחסים דיפלומטיים עם תאילנד ללא שום תנאים בכלל.
ב-8 במאי 1975, תאילנד וצפון קוריאה כוננו יחסים דיפלומטיים זו עם זו. שגריר צפון קוריאה בבורמה הוסמך גם עבור תאילנד, ושגריר תאילנד בבייג'ינג, סין הוסמך גם עבור קוריאה הצפונית.
ב-15 במרץ 1991 שדרגה צפון קוריאה את משרד נציגות הסחר שלה בבנגקוק (הוקם ב-25 בדצמבר 1979) למעמד שגרירות אך הרשויות התאילנדיות טרם פתחו שגרירות בפיונגיאנג.
שיתוף פעולה במסחר והשקעות

השרים של שתי המדינות משתתפים בוועדת הסחר המשותפת (JTC) לקידום יחסי סחר ושיתוף פעולה ביניהן.
בשנת 2005 הסחר בין המדינות הסתכם ב-13,695.9 מיליון בהט, עם שווי יבוא של 5,357.2 מיליון בהט, ערך יצוא 8,338.7 מיליון בהט.
המוצרים המיובאים מתאילנד הם נורות חשמל, גומי, מתגי לוחות בקרה, מחשבים, ציוד ורכיבים, מוצרי פלסטיק, סיבי נחושת ועוד.
המוצרים המיוצאים תאילנד כוללים כימיקלים, ברזל, פלדה ומוצרי מחשב, ציוד ורכיבים עפרות מתכת אחרות, מכונות ורכיבים ועוד.
שיתוף פעולה צבאי

תאילנד וצפון קוריאה עדיין לא קיימו ביניהן שום שיתוף פעולה צבאי רשמי. אך שני הצדדים היו בקשר אחד עם השני, כאשר שר ההגנה של צפון קוריאה מרשל או ג'ין-אוו ביקר בתאילנד בדצמבר 1990, ובין 18–21 באוגוסט 1993 ביקר הגנרל וויצ'יט סוקמאק, שר ההגנה של תאילנד, בצפון קוריאה.
נציגויות דיפלומטיות

תאילנד מיוצגת בקוריאה הצפונית באמצעות שגרירותה בבייג'ינג, סין.
קוריאה הצפונית מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק.
ישראל שבתי שצ'יפנסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1924 ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  2 בינואר 2000 (בגיל 76 בערך) 
 השכלה:  ישיבת כנסת בית יצחק  ישיבת אוהל תורה 
 תקופת הפעילות:  ? – 2 בינואר 2000 
 
הרב ישראל שבתי שצ'יפנסקי (או: שיפנסקי; באנגלית: Israel Schepansky; תרפ"ד, 1924, ורשה – כ"ד בטבת תש"ס, 2 בינואר 2000) היה חוקר תורני, מהדיר ספרות הראשונים, חבר האנציקלופדיה התלמודית ועורך כתב העת "אור המזרח" של תנועת המזרחי בארצות הברית.
ביוגרפיה

נולד בוורשה לאלחנן שצ'יפנסקי, למד בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ, אצל רבי ברוך דב ליבוביץ. שרד את השואה, ולאחר תום המלחמה הגיע לארצות הברית והשתקע בניו יורק. בה חי ופעל עד פטירתו. הוא פרסם מספר ספרים חשובים מדברי הראשונים, ובחקר המנהגים בישראל והתפתחותם. כמו גם עשרות רבות של מאמרים, בכתבי עת תורניים, כמו "הדרום" ו"אור המזרח" שאותו ערך במשך עשרות שנים (תשכ"ח-תשנ"ט). בשנות המלחמה נגרם לו מום בידו הימנית שלא אפשר לו לאחוז בה עט, בשל כך אימן את ידו השמאלית לכתיבה, וכל מאמריו וספריו נכתבו תוך מאמץ רב בידו השמאלית.
בנו, הרב ראובן שיפנסקי, מחבר "בכורי ראובן", הוא חתנו של הרב שמואל בירנבוים, ומכהן כר"מ בישיבת מיר בארצות הברית.