stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק האזרחים הוותיקים
הוראות החוק

החוק מגדיר אזרח ותיק כ"תושב ישראל שהגיע, לפי הרישום במרשם האוכלוסין, לגיל הפרישה כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004". בשנת 2021 גיל הפרישה לגברים היה 67 ולנשים – 62. החל משנת 2022 עולה גיל הפרישה לנשים ב-4 חודשים מדי שנה, ובשנת 2032 יהיה גיל הפרישה לנשים 65.
המשרד לשוויון חברתי ייתן תעודת אזרח ותיק לכל תושב ישראל בהגיעו לגיל פרישה.
השר לשוויון חברתי ימנה יועץ לענייני האזרחים הוותיקים שיהיה כפוף לשר. בנוסף ימנה השר מועצה ציבורית לענייני האזרחים הוותיקים, שמספר חבריה לא יעלה על 35 ולא יפחת מ־21, ולפחות שליש מהם יהיו נשים. השר יעמוד בראש המועצה, אך הוא רשאי לקבוע שהיועץ ימלא את מקומו כראש המועצה. המועצה תיזום ותגבש פעולות והמלצות שיהיה בהן כדי לשפר את איכות חייהם של האזרחים הוותיקים.
רשות מקומית תמנה, מבין עובדיה, עובד שדרגתו מנהל מחלקה לפחות, להיות יועץ לענייני האזרחים הוותיקים לרשות המקומית זו. היועץ ייעץ לראש הרשות המקומית, למועצת הרשות ולעובדי הרשות בכל עניין הנוגע לאזרחים הוותיקים שבתחומי הרשות המקומית. תפקידו של היועץ לרשות המקומית יהיה מתן ייעוץ בלבד, והוא לא יהיה רשאי ליתן הוראות לעובדי הרשות המקומית במסגרת תפקידו.
החוק מעניק שלל הטבות לאזרחים הוותיקים:
הנחה בתשלומי ארנונה החלים על הדירה המשמשת למגוריו של אזרח ותיק; עלה שטח דירת המגורים על 100 מ״ר, תינתן ההנחה רק לגבי 100 מ״ר. ההנחה היא בשיעור של 30%, אך אם משתלמת לאזרח הוותיק גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, תהיה ההנחה בשיעור של 100%. ההנחה תינתן רק לאזרח ותיק שסך כל הכנסותיו אינו עולה על השכר הממוצע; גרים בדירה יותר מאזרח ותיק אחד, תינתן ההנחה רק אם סך כל הכנסות המתגוררים באותה דירה אינו עולה על 150% מהשכר הממוצע.
הנחה בשיעור של 50% מדמי הנסיעה בתחבורה ציבורית.
הנחה בשיעור של 50% מדמי כניסה לגנים ולאתרים.
הנחה בשיעור של 50% מדמי כניסה למופעים או לסוגי מופעים, לפי כללים, מבחנים ותנאים שיקבע השר לשוויון חברתי בהתייעצות עם שר החינוך, התרבות והספורט, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
אזרח ותיק שמשתלמת לו גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, זכאי להנחה בשיעור של 50% מהמחיר שנקבע לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות.
ניתן שירות ציבורי (שירות הניתן לציבור בידי רשות ציבורית או במקום ציבורי, בדרך של מפגש פנים אל פנים, למעט טיפול רפואי) לפי תור, יספק נותן השירות הציבורי את השירות כאמור בלא המתנה בתור, לאזרח ותיק שגילו מעל 80 שנים, על פי בקשתו. תור, לעניין זה, אינו כולל תור שההמתנה בו היא בכלי רכב ותור שנקבע בתיאום מראש. מקום ציבורי, לעניין זה, הוא אחד מאלה:
רשות ציבורית, כהגדרתה בחוק, נדרשת למסור למשרד לשוויון חברתי מידע על הטבות שהיא נותנת לאזרחים ותיקים, והמשרד יביא מידע זה לידיעת האזרחים הוותיקים בהתאם לתקנות האזרחים הוותיקים (שליחה ופרסום של חוברת מידע), התשע״ג–2012.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק האזרחים הוותיקים, התש"ן-1989, ה"ח 1898 מ-20 ביולי 1988
↑  חוק האזרחים הוותיקים, התש"ן-1989, ס"ח 1295 מ-28 בדצמבר 1989
↑  הודעה על העברת סמכויות לפי חוק האזרחים הוותיקים, התש״ן-1989, מראש הממשלה לשר העבודה והרווחה, ילקוט הפרסומים 4128, 29 ביולי 1993
↑  חוק האזרחים הוותיקים (תיקון), התשנ"ו-1996, ס"ח 1561 מ-15 בפברואר 1996
↑  חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997), התשנ"ז-1996, ס"ח 1607 מ-7 בינואר 1997
↑  חוק האזרחים הוותיקים (תיקון מס' 3), התשנ"ח-1998, ס"ח 1647 מ-21 בינואר 1998
↑  חוק גיל פרישה, התשס"ד-2004, ס"ח 1919 מ-18 בינואר 2004
↑  חוק האזרחים הוותיקים (תיקון מס' 9), התש"ע-2010, ס"ח 2250 מ-22 ביולי 2010
↑  חוק האזרחים הוותיקים (תיקון מס' 11), התשע"א-2011, ס"ח 2286 מ-28 במרץ 2011
↑  חוק האזרחים הוותיקים (תיקון מס' 15), התשע"ז-2017, ס"ח 2618 מ-28 במרץ 2017
↑  גיל פרישה (לפי החוק), באתר www.prisha.co.il
↑  המועצה המייעצת לענייני אזרחים ותיקים, באתר המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה
↑  יועץ לענייני אזרחים ותיקים, באתר של משרד הפנים
↑   תקנות האזרחים הוותיקים (שליחה ופרסום של חוברת מידע), התשע״ג–2012, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
תעודת אזרח ותיק בגרסתה הראשונה
פקודת מאכל כשר לחיילים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  25 בנובמבר 1948
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ג בחשוון תש"ט
 גוף מחוקק:  מועצת המדינה הזמנית
 חוברת פרסום:  עיתון רשמי-מועצת המדינה הזמנית, מס' 34, תוס' א', עמ' 62
 משרד ממונה:  משרד הביטחון והמשרד לשירותי דת
 נוסח מלא:  פקודת מאכל כשר לחיילים, תש"ט-1948
 
פקודת מאכל כשר לחיילים, תש"ט-1948 היא פקודה המחייבת לספק מזון כשר לחיילי צה"ל היהודים, ומהווה את הבסיס החוקי לכל כללי הכשרות בצה"ל, ובראשם הוראות הפיקוד העליון בנושא זה ופקודת מטכ"ל העוסקת בכך.
היסטוריה חקיקתית

הפקודה פורסמה על ידי מועצת המדינה הזמנית בעיתון רשמי ב-26 בנובמבר 1948, וניתן לה תוקף למפרע מ-18 בנובמבר. בדומה ליתר חוקי מועצת המדינה הזמנית, היא קרויה פקודה ולא חוק.
מועצת המדינה הזמנית חוקקה 52 פקודות ותקנות שעת חירום, ומאז כמעט כולן בוטלו או הוחלפו. פקודת מאכל כשר לחיילים נמנית עם הפקודות המעטות שנותרו בתוקף, ומאז שנחקקה לא שונתה.
הוראות הפקודה

זו פקודה קצרה מאוד, בת ארבעה סעיפים קצרים, שהעיקרי שבהם קובע "לכל החיילים היהודים בצבא ­הגנה לישראל יש להבטיח מאכל כשר". סעיף נוסף קובע: "שר הביטחון ושר הדתות ממונים על ביצוע פקודה זו." הסמכות שניתנה לשר הדתות נתונה כעת לשר לשירותי דת.
בפסיקה

פקודת מאכל כשר לחיילים נמצאת במרכזה של עתירה לבג"ץ של עמותת הפורום החילוני, המבקשת לאפשר לחיילים להחזיק ולצרוך חמץ בפסח בבסיסי צה"ל ומתקניו, ובלבד שלא יעשו כן בשטחים המיועדים
לאכילה ולהכנת מזון בבסיסים. העתירה נדחתה.
הערות שוליים

↑   כשרות המזון בצה"ל 7.0102, באתר צה"ל, 1 בפברואר 2016
↑   תקנות הכשרות במטבחים הצבאיים 34.0103, באתר צה"ל, 20 ביולי 1982
↑  פקודת מאכל כשר לחיילים, ע"ר 34 מ-26 בנובמבר 1948
↑  חקיקת מועצת המדינה הזמנית במאגר החקיקה הלאומי
↑  בג"ץ 8420/21 גלית הנביא אלנקווה ואחרים נ' צה"ל ואחרים, באתר בית המשפט העליון
↑  איסורי חמץ בפסח במחנות צה"ל – מאבק משפטי, באתר "הפורום החילוני"
תקנות התעבורה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  6 באפריל 1961
 תאריך חקיקה עברי:  כ' בניסן ה'תשכ"א
 חוברת פרסום:  קובץ התקנות 1128, 6 באפריל 1961, עמ' 1425
 משרד ממונה:  משרד התחבורה והבטיחות בדרכים
 נוסח מלא:  תקנות התעבורה, תשכ״א–1961
 
תקנות התעבורה, תשכ"א–1961 הן תקנות שהותקנו על ידי שרי התחבורה בהתאם לסמכות שניתנה להם בפקודת התעבורה, והן קובעות בפירוט רב את כללי התחבורה בישראל.
התקנות הותקנו לראשונה על ידי ממשלת המנדט. תקנות אלה ועוד 18 מקבצי תקנות וצווים הוחלפו בידי שר התחבורה, יצחק בן-אהרן, בשנת 1961 בתקנות התעבורה, תשכ"א–1961, שבהן 581 סעיפים. מאז התקנתן תוקנו התקנות פעמים רבות.
נושאים מתוך תקנות התעבורה נכללים במבחן הנהיגה העיוני, ובכך הופכות את תקנות התעבורה לחיקוק העיקרי שרבים מתושבי ישראל מחויבים להכירו (לשם קבלת רישיון נהיגה), להבדיל מחיקוקים שהחובה להכירם חלה רק על מי שמקצועו מצריך זאת.
הוראות התקנות

התקנות כוללות 13 חלקים, המחולקים לפרקים וסימנים:
חלק א': כללי
פרק ראשון: פרשנות
פרק שני: הוראות כלליות
חלק ב': הדרך והתנועה בה
פרק ראשון: סמכויות
סימן א': המפקח על התעבורה
סימן ב': רשות תימרור מרכזית
סימן ב'1: רשות תימרור מקומית לניהול תנועה
סימן ג': רשות תימרור מקומית
סימן ד': קצין משטרה וקצין משטרה צבאית פיקודי
פרק שני: התנהגות בדרך
סימן א': כללי
סימן ב': הכביש ונתיביו
סימן ב'1: קלנועית
סימן ב'2: רכינוע
סימן ב'3: אופניים עם מנוע עזר
סימן ב'3א: גלגינוע
סימן ב'4: קלנועית ביטחון
סימן ב'5: יחידת הינע חיצונית לכיסא גלגלים
סימן ב'6: רכב זעיר
סימן ג': סטיה, פניה ונסיעה אחורנית
סימן ד': פגישה ועקיפה
סימן ה': ריווח
סימן ו': מהירות
סימן ז': מפגש מסילת ברזל
סימן ח': איתות
סימן ט': זכות קדימה
סימן י': חניה, עמידה ועצירה
סימן י"א: הסעת נוסעים והובלת מטען
סימן י"ב: גרירה
סימן י"ג: רכב ביטחון
סימן י"ג1: רכב תפעולי
סימן י"ד: אורות
פרק שלישי: הולכי רגל, אופנוע, גלגינוע, אופניים ובעלי־חיים
סימן א': הולכי רגל
סימן ב': אופנוע או תלת־אופנוע
סימן ב'1: גלגינוע
סימן ג': אופניים ותלת־אופן
סימן ד': בעלי־חיים
סימן ד'1: עגלה
סימן ה': עגלת־יד
פרק רביעי: תאונות
פרק חמישי: הוראות שונות
פרק שישי: בדיקת שכרות
חלק ג': נהגים
פרק ראשון: פרשנות
פרק שני: רישוי נהגים
סימן א': בקשה לרישיון נהיגה
סימן א'1: תוכנית הליווי
סימן ב': רישיונות נהיגה והיתרים לסוגיהם
סימן ג': בדיקות רפואיות
סימן ד': בחינות
סימן ה': הזמנת בעלי רישיונות לבירור, לקבלת הדרכה, לבחינה ולבדיקה
סימן ו': המרת רישיון נהיגה
סימן ז': אגרות רישיון נהיגה
פרק שלישי: הוראה והדרכה בנהיגה
סימן א': תלמיד נהיגה
סימן ב': בתי ספר לנהיגה
סימן ג': מורים מוסמכים
סימן ד': מנהלים מקצועיים של בתי ספר לנהיגה
סימן ה': הוראות כלליות
סימן ו': הדרכה
סימן ז': ערר
סימן ח': שימוש בדרכים לשם לימוד נהיגה (בוטל)
חלק ד': כלי רכב
פרק ראשון: הוראות כלליות
סימן א': פרשנות
סימן ב': כללי
פרק שני: רישום ורישוי רכב מנועי
סימן א': רישיון רכב
סימן א'1: דלק, רעש, זיהום אויר והפרעות קשר לרכב
סימן ב': שינויים ברישום רכב
סימן ג': רישיון סחר
סימן ד': סימני זיהוי לרכב
פרק שלישי: מבנה הרכב
סימן א': מצב הרכב והפיקוח על תקינותו
סימן ב': מידות רכב ומשקלו
סימן ג': מנוע, מערכות הדלק והפליטה
סימן ד': מערכת ההילוכים, מערכת ההיגוי, הגלגלים והקפיצים
סימן ה': בלמים
סימן ו': מערכת האורות
סימן ז': המרכב
סימן ח': מיתקנים נוספים ואביזרים
סימן ט': ציוד מיוחד
סימן י': מיתקנים וציוד ברכב מחובר וברכב מורכב
סימן י"א: שינויים במבנה רכב
סימן י"ב: סימון רכב למטרות בטיחות
חלק ה': אוטובוסים
פרק ראשון: פרשנות
פרק שני: רישוי שירותי אוטובוסים
פרק שלישי: חובות בעל רישיון
פרק רביעי: חובות הנהג ועובדי השירות
פרק חמישי: התנהגות הנוסע וחובותיו
פרק ששי: הגבלות על הסעת נוסעים ועל הובלת מטען באוטובוס
פרק שביעי: הוראות מיוחדות בדבר מבנה האוטובוסים וציודם
חלק ו': מוניות
פרק ראשון: כללי
סימן א': הגדרות
סימן ב': הוראות כלליות
פרק שני: רישוי שירותי מוניות
סימן א': רישיון הסעה
סימן ב': רישיון לקו שירות
סימן ג': היתר להעברת רישיון
פרק שלישי: חובות בעל רישיון ונהג מונית
פרק רביעי: התנהגות הנוסע וחובותיו
פרק חמישי: מונים
פרק ששי: הסדרים לגבי נמל התעופה בן-גוריון
פרק שביעי: מתן רישיון להפעלת מונית
פרק שמיני: מתן רישיון להפעלת מונית
חלק ז': שיטת הניקוד בעבירות תעבורה
חלק ח': המצאת רישיונות לאחר פסילה
חלק ט': תנועה בין־לאומית
חלק ט'1: תנועה מהאזור
חלק י': סדרי בטיחות בהפעלת כלי רכב במפעלים
חלק י"א: רשות פיקוח
חלק י"ב: הוראות שונות
שפיטה

עבירות לפי פקודת התעבורה ותקנות התעבורה נידונות במערכת בתי משפט המיועדת לכך, בתי המשפט לתעבורה. ערעורים על פסקי דין של בית המשפט לתעבורה נדונים בדרך כלל לפני שופט אחד של בית משפט מחוזי.
לקריאה נוספת

יצחק שורץ, אוגדן לדיני תעבורה, אלון הוצאה לאור, 2022
אילון אורון, תעבורה - עיקרי הלכות, פרלשטיין-גינוסר, 2023
אריה ליכט, מורד מפרע, עבירות תעבורה - הלכה ומעשה, אוצר המשפט, 2017
הערות שוליים

↑  תקנות התעבורה, תשכ"א–1961, ק"ת 1128 מ-6 באפריל 1961
↑  תקנה 145(א) לתקנות התעבורה
↑  תקנה 144(א)(3) לתקנות התעבורה
↑  עו"ד בנימין ארביב, ‏הייתם מעורבים בתאונת דרכים? תמסרו פרטי ביטוח, באתר כיכר השבת, 22 בינואר 2017
משמעת

משמעת היא פעולה, צורת התנהגות, או סדרת כללים אותם מקיימים קבוצת אנשים, לעיתים בניגוד לנטייתם הטבעית, למטרה מסוימת.
אפשר להבדיל בין משמעת עצמית – שבה אדם מקבל או כופה על עצמו את המשמעת, לבין משמעת קבוצתית, שבה הקבוצה כופה את המשמעת על היחיד, בדרכים שונות, כגון ענישה.
משמעת ארגונית

משמעת ארגונית היא משמעת הקיימת בארגון, ונועדה לשרת את מטרות הארגון.
בדרך כלל משמעת ארגונית מורכבת גם ממשמעת שיחידים בארגון כופים על עצמם, וגם ממשמעת שהארגון כופה על היחידים בו.
דוגמאות למשמעת בארגונים שונים:
צבא – משמעת צבאית. בצבא קיימת המשמעת כדי להשליט קוד התנהגות וערכים סדור, וכן על מנת לאכוף סולם פיקוד היררכי בקרב החיילים. ”המשמעת היא חוט השדרה של כל גוף צבאי והיא מושתת על החובה, על השליטה העצמית ועל הכבוד העצמי. היא מוסיפה עוז לרוחו של החייל ובכוחה לבלום את הפחד ואת העייפות. המשמעת משפיעה לטובה על רוח החיילים בכך שהיא מגבירה את היעילות של ביצוע המשימות, את כושר הביצוע ואת רוח היחידה”. בצה"ל הפכה לנכס צאן ברזל הגדרתו של רנ"ג יצחק טאיטו כי: ”המשמעת אינה ניתנת לבחירה או לחלוקה”. הטמעה של משמעת צבאית מאפשרת הפעלת חיילים, למשל  בתנאי קרב המעוררים אינסטינקטים טבעיים כמו בריחה ממקור סכנה.
מוסד להשכלה – משמעת לימודית.
מדינה – ציות לחוק.
בין חברים – משמעת חברתית.
האמצעים שבה משתמשת קבוצה חברתית להשלטת משמעת

תהליך חינוכי המורכב משיחות, הסברים וכיוצא בזה.
לחץ חברתי/לחץ קבוצתי.
שכנוע סוגסטיבי ושטיפת מוח.
סנקציות או ענישה, במקרה של הפרת המשמעת.
מתן גמולים מסוגים שונים בתמורה לקיום המשמעת.
ראו גם

משמעת במסגרת החינוכית
לקריאה נוספת

יגאל עילם, ממלאי הפקודות, הוצאת כתר, ירושלים, 1990.
הערות שוליים

↑  אג"מ – תוה"ד, "מחלקת הרובאים", הוצאת צה"ל, 1956, עמוד 49.
↑  ביקורת: שלמה אהרונסון, על ספרו של יגאל עילם, עיונים בתקומת ישראל 1, ‏1991, עמ' 555–557
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555294805171  BnF: cb11975987w (data)  LCCN: sh85038329  LNB: 000113254  SUDOC: 027793893 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סוציולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אזרחות ארץ-ישראלית

תעודת התאזרחות משנת 1940 של ממשלת המנדט הבריטי, שנקראה בעברית: "ממשלת פלשתינה (א"י)"
אזרחות פלשתינאית (א"ית) ניתנה על ידי שלטונות המנדט הבריטי לתושבי ארץ ישראל. בהודעה שפרסמה ממשלת המנדט הבריטית ביולי 1922 נקבע שהאזרחות תינתן בשווה לכל תושבי ארץ ישראל, יהודים וערבים, אך שייקבעו הסדרים להקל על יהודים שיעלו אליה לרכוש אזרחות ארץ-ישראלית. באוגוסט 1925 התפרסמה פקודת ההתאזרחות במלואה, ותוקף כניסתה נקבע ל-1 באוגוסט.
פקודת האזרחות

באוגוסט 1925 נכנסה לתוקף פקודת האזרחות, שקבעה את הכללים לקבלת אזרחות ארץ-ישראלית. בפקודה נקבעו תנאי מעבר:
כל נתין טורקי תושב קבע בארץ ישראל יקבל אוטומטית אזרחות ארץ-ישראלית, אלא אם הודיע שהוא אינו מעוניין בה.
נתין טורקי תושב ארץ ישראל שאינו מתגורר בארץ ישראל או שאינו נחשב תושב קבע בה זכאי לבקש אזרחות ארץ-ישראלית מממשלת ארץ ישראל.
לגבי הנולדים בארץ ישראל נקבע ש:
בן לאב תושב ארץ ישראל שנולד בארץ ישראל להורים נשואים כחוק יקבל אזרחות ארץ-ישראלית;
מי שנולד בארץ ישראל ואינו בעל אזרחות של מדינה אחרת יקבל אזרחות ארץ-ישראלית.
כן נקבע שאשתו של אזרח ארץ-ישראלי נהיית אוטומטית לאזרחית ארץ-ישראלית ואשתו של נתין זר מאבדת את הנתינות הארץ-ישראלית.
לגבי התאזרחות נקבע שעל המתאזרח לעמוד בכללים הבאים, ושהסמכות לאשר התאזרחות נתונה בלעדית לנציב העליון ואין על החלטותיו רשות ערעור:
מגורים של לפחות שנתיים בארץ ישראל וכוונה להשתקע בה;
שליטה באחת השפות עברית, ערבית ואנגלית;
שבועת אמונים או הצהרת אמונים תוך ויתור על כל אזרחות אחרת.
כן נקבע שהממשלה רשאית לשלול את האזרחות הארץ-ישראלית ממי שמתגורר מחוץ לארץ ישראל במשך שלוש שנים.
באוגוסט 1939 התפרסם צו חדש של דבר המלך במועצה, על פיו אזרחות ארץ-ישראלית לא תנתן יותר באופן אוטומטי לאישה הנישאת לאזרח ארץ-ישראלי. אף על פי שהשלטונות קבעו את תחולת החוק ל-25 ביולי 1939, קבע השופט אוליבר פלאנקט שהשינוי נכנס לתוקפו רק עם פרסומו בסוף אוגוסט 1939‏.
התאזרחות יהודים

יהודים רבים שעלו לארץ ישראל נמנעו מקבלת אזרחות ארץ-ישראלית בגלל רצונם לשמור על נתינותם הזרה והזכויות הנלוות לה. דבר זה הביא לוויכוח חוצה מפלגות בדבר הזכות של מי שאינם אזרחי ארץ-ישראל להצביע בבחירות לוועד הלאומי. יד המתנגדים הייתה על העליונה ונקבע שלא תנתן זכות הצבעה לתושבים זרים. מדי פעם יצא הוועד הלאומי בתעמולה למען התאזרחות. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, פנו שלטונות צרפת והקונסול של פולין אל אזרחיהם בארץ ישראל בדרישה להרשם לגיוס. פנייה זאת הביאה להגברת הגשת הבקשות להתאזרחות בארץ ישראל.
במפקד שנערך בתחילת מרץ 1937 ביוזמת ההסתדרות בקרב ציבור הפועלים, חברי ההסתדרות, הפועל המזרחי, פועלי אגודת ישראל והתאחדות התימנים, שהקיף כמחצית מהיישוב היהודי בארץ ישראל, נמצא ש-35.4% היו בעלי אזרחות ארץ-ישראלית ובניכוי עולים חדשים שלא היו זכאים להתאזרח נמצא ש-47.9% מהזכאים לבקש להתאזרח ניצלו את האפשרות הזאת.
שאלת האזרחות הייתה נבדלת משאלת הזכות לעלות לארץ ישראל והעולים נדרשו להתגורר שנתיים בארץ ישראל לפני שיכלו לבקש אזרחות ארץ ישראלית.
בקרב הערבים

בקרב הערבים עלו תלונות לגבי סירוב ממשלת המנדט להעניק אזרחות ארץ-ישראלית לקבוצות שונות. ראש עיריית בית לחם טען בשנת 1937 שכ-40,000 מהגרים מארץ ישראל, בעיקר בדרום אמריקה, שאינם מעוניינים לשוב לארץ ישראל מבקשים אזרחות ארץ-ישראלית מכיוון שהממשלה הטורקית אינה מכירה באזרחותם אצלה, והם נותרו חסרי אזרחות.
לאחר תום המנדט

עם הקמת מדינת ישראל היו רק כ-400,000 מתושביה אזרחים ארץ-ישראליים וותיקים. באופן כללי, מוסדות המדינה קבעו שהאזרחות הארץ-ישראלית פקעה עם תום המנדט הבריטי. חבר הכנסת זרח ורהפטיג התבטא על כך, שאולי כל אזרחי המדינה, כולל נשיא המדינה הם זרים בארצם. בהתאם לכך לא הונפקו דרכונים ליוצאים לחוץ לארץ אלא תעודות מסע. גם בתי המשפט בישראל קבעו כמעט בכל המקרים בהם הנושא נדון, שעד חקיקת חוק האזרחות היו תושבי מדינת ישראל חסרי אזרחות.
בחוק האזרחות מ-1952 נקבע שמתן אזרחות ישראלית, מתוקף ישיבה בארץ בעת הקמת המדינה, תהיה רק למי שהיה נתין ארץ-ישראלי. תנאי זה היה משמעותי רק ללא יהודים, שכן יהודים היו זכאים לאזרחות ישראלית מתוקף חוק השבות, ללא קשר לשאלה האם היו אזרחים ארץ-ישראלים. דוברי המפלגות מפ"ם ומק"י טענו שהכנסת תנאי זה לחוק, כמו התנאים האחרים, נועדו להכביד על התושבים הערבים בישראל לקבל אזרחות ישראלית. לעומת זאת, הממשלה טענה שהתנאים נדרשים כדי להאבק בהסתננות הערבים לשטחי מדינת ישראל וכי הדרישות תפורשנה באופן ליברלי ולא יוטלו קשיים על ערבים השוהים כחוק בישראל לקבל אזרחות ישראלית. זמן קצר לאחר חקיקת חוק האזרחות, בקיץ 1952, טען שר הפנים ש-95% אחוז מכ-175,000 ערביי ישראל השוהים בה באופן חוקי זכו באזרחות ישראלית.
לעומת זאת, המבקרים המשיכו לטעון שערבים רבים לא זכו לאזרחות ישראלית. לטענת פרופ' דון פרץ, לרוב הערבים שנותרו בישראל לא הייתה הוכחה שהם היו אזרחים ארץ-ישראלים, ועל כן לא יכלו לקבל אזרחות ישראלית, גם אם עמדו בתנאים האחרים של חוק האזרחות.[דרוש מקור] בשנת 1968 תוקן חוק האזרחות בהוספת פסקה 4א שאפשרה למי שנולד בישראל ולא הייתה לו שום אזרחות לבקש אזרחות ישראלית החל מהיותו בן 18 למשך שלוש שנים, ללא צורך להראות שאחד מהוריו היה אזרח ישראלי.
בממלכת ירדן נקבע בחוק בדצמבר 1949, ושוב בשנת 1954, לאחר שממלכת ירדן הכריזה על סיפוח שטחי יהודה ושומרון ("הגדה המערבית") לממלכה, שכל בעלי אזרחות ארץ-ישראלית שהתגוררו בשטחים אלה זכאים לאזרחות ירדנית.
הערות שוליים

↑  ימימה רוזנטל, כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ־ישראל, תרע"ח־תרצ"ו, 1917–1935, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 76.
↑  ימימה רוזנטל, כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ־ישראל, תרע"ח־תרצ"ו, 1917–1935, עמ' 117.
↑  פקודת האזרחות לארץ ישראל, דבר, 27 באוגוסט 1925
↑  י.א., ההתאזרחות לפי המנדט ולמעשה, דבר, 15 ביולי 1928
↑  גזרות חדשות בענייני התאזרחות ועלייה, דבר, 31 באוגוסט 1939
↑  לדבר המלך במועצה יש תוקף רק מיום פרסומו, דבר, 7 באפריל 1941
↑  יצחק בן-צבי, הגבלה או הגברה?, דבר, 4 בדצמבר 1928
↑  א. בן זאב, מכתבים למערכת - שנו את שמותיכם, דבר, 28 בספטמבר 1934
↑  דוד בן-גוריון (ערך וליווה במבואות ובהערות: מאיר אביזוהר), לקראת קץ המנדט, עמוד 106
↑  מה מלמדנו מפקד 1937? - 25 רכישת הנתינות הארץ ישראלית, דבר, 21 בפברואר 1938
↑  מעדות הערבים בועדה הממלכתית, דבר, 17 בינואר 1937
1 2  שלום רוזנפלד, חוק האזרחות - טיוטא 19, מעריב, 21 בנובמבר 1951
↑  אריה אברהמי, מי יהיה אזרח ישראלי?, מעריב, 21 בנובמבר 1949
↑  מאז תקומת המדינה הוכפל הישוב ומנינו 1,220,000 נפש, דבר, 9 בפברואר 1951
↑  ראו למשל: אזרחות ודרכון ישראלי יוענקו לעו"ד נקארה בפקודת ביה"ד הגבוה לצדק, דבר, 19 באוקטובר 1953
↑  הנוסח המלא של חוק האזרחות תשי"ב-1952 באתר רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול, סעיף 3 [דרושה הבהרה]
↑  בקרוב יפתחו תחנות להצהרות על אי רצון לקבל אזרחות ישראלית, דבר, 12 במאי 1952
↑  עזריאל קרליבך, 95 אחוזים, מעריב, 16 ביולי 1952
↑  הרבוי הטבעי השנה עלה על הרבוי הטבעי, דבר, 13 באוגוסט 1952
↑  Nils August Butenschøn, Uri Davis, Manuel Sarkis Hassassian, Citizenship and the state in the Middle East: approaches and applications, Syracuse University Press, 2000, pp. 204-206
↑  Nils August Butenschøn, Uri Davis, Manuel Sarkis Hassassian, Citizenship and the state in the Middle East: approaches and applications, Syracuse University Press, 2000, pp. 206-207
דרכון ארץ-ישראלי
קרן שמש (שיר)

"קרן שמש" הוא שיר של בניה ברבי שיצא ב־14 ביולי 2022 כחלק מאלבומו של בניה ברבי הקרוי גם קרן שמש. נכון לפברואר 2025 זכה הווידאו קליפ של השיר לכ-39 מיליון צפיות ביוטיוב ומעל 5 מיליון השמעות בספוטיפיי. השיר הפך גם לריקוד עם פופולרי בכוריאוגרפיה של דודו ברזילי.
רקע וכתיבה

את השיר כתב בניה ברבי יחד עם אבי אוחיון והם הלחינו את השיר יחד עם מתן דרור.
את השיר הפיק ניר מימון ומתן דרור ועיבד מתן דרור, ניר מימון ובניה ברבי
׳..אשים שירים שאת אוהבת
אתן לך יום להירגע, אני נגנב כשאת צוחקת
ככה אליי..׳
שיר שהגיע בול בזמן כדי לתת רגע לקרן שמש להיכנס, תפתחו את החלון ותגבירו את הווליום.
אני רוצה שזה ייכנס ישר ללב.
השיר הזה מוקדש לכל מי שרק מחכה לזרוח.
תודה לשותפים המדהימים שעושים איתי טיול מוזיקלי כבר שנים.
הצלחה מסחרית

באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר ה-16 המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.
גרסאות כיסוי

| --- | --- |

 סינגל בביצוע רביב כנר
 יצא לאור:  23 בספטמבר 2022
 הפקה:  אבנר טואג, גל שניידר, אורי פלומן, נדב מלמן, יובל אייזנברג, רביב כנר
ב-23 בספטמבר 2022 יצא לאור גרסת כיסוי של השיר בביצוע הזמר רביב כנר, ובהפקת אבנר טואג, גל שניידר, אורי פלומן, נדב מלמן, יובל אייזנברג וכנר.
ב-28 בפברואר 2025 ביצע את השיר שורד השבי שגיא דקל-חן, אחד החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, במסגרת "הפרויקט של תמרי", מיזם מוזיקלי שהוקם לזכרה של תמר קדם סימן טוב שנרצחה עם משפחתה בטבח בניר עוז.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | העשירייה של כאן גימל | 1 |  |
|  ישראל | היטליסט | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ב)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ב)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ב)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ב)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 17 |  |
|  ישראל | סרוגים (אתר אינטרנט) | 8 |  |
|  ישראל | רדיו תל אביב ו-ynet | 20 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד השנתי של כאן גימל וטיקטוק | 10 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 18 |  |
הערות שוליים

↑  בניה ברבי - קרן שמש, נבדק ב-2022-10-20
↑  דודו ברזילי, קרן שמש: ריקוד החודש, באתר מגזין רוקדים, ‏2023
↑  רינת קרמר יבלינוביץ, ‏תרימו לי להיט: אלו השירים המושמעים ביותר הקיץ, באתר "סרוגים", 31 באוגוסט 2023
↑   רביב כנר - קרן שמש, סרטון בערוץ "Raviv Kaner רביב כנר", באתר יוטיוב (אורך: 04:28)
↑  המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג (לרשימה המלאה יש לבחור בתפריט "כל נתוני המצעד" להורדת קובץ PDF), באתר mysong.co.il, ‏26 באוגוסט 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה של כאן גימל וטיקטוק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בספטמבר 2023
| בניה ברבי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלקים מהניגון • מישהו איתי כאן • קרן שמש |  |
| ערכים קשורים | The Voice ישראל • NMC |  |
| בניה ברבי - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| חלקים מהניגון | "אמונה (תחזיקי חזק)" • "מהכפר אל העיר" • "מיתרי הלב" |  |
| מישהו איתי כאן | "מישהו איתי כאן" • "תפסת לי מקום" • "עכשיו הלב פתוח" • "ממה את מפחדת" |  |
| קרן שמש | "במקום הכי רחוק" • "קחי את הפחדים" • "מנגינה קטנה" • "כמה רקדנו" • "עכשיו" • "מי לא יבוא" • "עד שזה נגמר" • "גומות" • "מה שבא בא" • "קרן שמש" |  |
| השתתפות בסינגלים | "אל תשאלי" |  |
| רביב כנר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "רסיסים" |  |
| סינגלים | "רסיסים" • "רוצה שלום" • "נשלים את הכל" • "לחזור" • "מים עמוקים" • "הסיפור הזה" • "בנקודה שבא נגמר האור" • "גולני שלי" • "דומה לך" • "נשרף העולם" • "כל גיבור נשבר" • "אצלי הכל בסדר" |  |
| השתתפות בסינגלים | "שמור עליי" • "צעירים לנצח" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2020 |  |
ראיין ריינולדס

| --- | --- |

ריינולדס, מאי 2018
 לידה:  23 באוקטובר 1976 (בן 48) קנדה ונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה
 שם לידה:  Ryan Rodney Reynolds 
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 מקום לימודים:  האוניברסיטה הפוליטכנית של קוונטלן  Prince of Wales Secondary School  Kitsilano Secondary School  הקונסרבטוריון המלכותי למוזיקה 
 בת זוג:  בלייק לייבלי
 צאצאים:  James Reynolds, Betty Reynolds, Inez Reynolds, Olin Reynolds 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס הקולנוע של MTV לקרב הטוב ביותר (2016)  פרס המושל הכללי לאמנויות המופע (2020)  שדרת הכוכבים של קנדה (2014)  קצין במסדר קנדה (18 בדצמבר 2024)  פרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV  פרס סאטורן  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 פרופיל ב-IMDb
 
ראיין רודני ריינולדס OBC (באנגלית: Ryan Rodney Reynolds; נולד ב-23 באוקטובר 1976) הוא שחקן קולנוע ואיש עסקים קנדי.
ביוגרפיה

ריינולדס נולד בוונקובר, קולומביה הבריטית שבקנדה. אביו, ג'יימס צ'סטר "ג'ים" ריינולדס, הוא סיטונאי מזון, ואמו, תמרה לי "תמי" ריינולדס (סטיוארט במקור), היא אשת מכירות. סבו, צ'סטר ריינולדס, היה חוואי ופוליטיקאי מאלברטה במקור. ריינולדס הוא ממוצא אירי, וחונך כקתולי. לו שלושה אחים גדולים. שניים מאחיו הם שוטרים, ואחד מהם חבר במשטרה הרכובה המלכותית של קנדה.
הוא סיים את לימודיו בתיכון קיטסילאנו בוונקובר ב-1994. מאוחר יותר הוא למד באוניברסיטת קוונטלן פּוליטכניון, עד שנשר ממנה.