ההיסטוריוגרפיה של נפילת האימפריה העות'מאנית
הערות שוליים

↑  Howard A. Douglas. "Ottoman Historiography and the Literature of "Decline" of the Sixthhnth and Seventeenth Centuries". In: " Jornal of Asian History, Vol. 22, No. 1, 1988, pp. 52-53.
↑  Dror, Ze'evi. "Back to Napoleon? Thoughts on the Begining of the Modern era in the Middle East," "Mediterranean Historical Review", 2004, pp. 73-94.
↑  דרור זאבי טוען כי התמורה במחקר אשר נוגעת לשאלת תיקוף תחילת תהליכי המודרניזציה באימפריה, והתמורה הנוגעת ליחס כלפי תזת השקיעה, הן חלק מאותו תהליך היסטוריוגרפי אשר נובע, הן אצל החוקרים השמרנים והן אצל הרוויזיוניסטים, מנקודת ייחוס אירופוצנטרית ולכן בעייתית.
↑  Ze'evi, p. 85.
↑  Howard. pp. 53, 76.
↑  לואיס, ברנרד. צמיחתה של טורקיה המודרנית (תרגום משה זינגר ורבקה גוטליב). ירושלים: הוצאת י"ל מאגנס האוניברסיטה העברית, תשל"ז [1961], עמ' 17, 29, 31.
1 2  Howard. p. 70.
↑  Howard. p. 56-57.
↑  Howard. p. 64.
↑  Itzkowitz, Norman. Ottoman Empire and Islamic Tradition. New York: Alfred A. knopf, 1972, p. 101.
↑  Itzkowitz, Norman. "Eighteenth Century Ottoman Realities." In: Studia Islamica No. 16 (1962), pp. 87-92.
↑  Howard. p. 73-76
↑  Hathaway, Jane. "Rewriting Eighteenth-Century Ottoman History." In: Mediterranean Historical Review, Vol.19, No.1, June 2004, pp. 31-32.
↑  Grant ,A. Jonathen. "Rethinking the Ottoman "Decline": Military Technology Diffusion in the Ottoman Empire, Fifteenth to Eighteenth Centuries." In: Jornal of world History, Vol 10, Number 1, Spring 1999, p. 180.
↑  Islamoglu, Hur and Keyer, Caglar. "Agenda for Ottoman History." In: The Ottoman Empire and the World Economy, Vol. 1, No. 1, Summer, 1977, p. 42.
↑  לואיס. שם, ע' 18.
↑  Itzkowitz. 1972, p.94.
↑  Inalcik, Halil. An Economic and Social History of the Ottoman Empire 1300-1914 (edited by Halil Inalcik and Donakd Quataert): Cambridge: Cambridge University Press, 1994, p. 22.
↑  Itzkowitz. 1962, pp. 82-94.
↑  Hathaway. pp. 31-32.
↑  Itzkowitz, 1972, p. 99.
↑  Issawi, Charles. The Economic History of the Middle East 1800—1914. Chicago and London: The University of Chicago Press, 1966, p. 23.
↑  לואיס. ע' 25-18.
↑  Itzkowitz, 1972, p. 95.
↑  Inalcik. p. 24
↑  Itzkowitz, 1972, p. 94.
↑  Inalcik. p. 23.
↑  Inalcik. p. 32.
↑  לואיס. ע' 23.
↑  Itzkowitz, 1972, pp. 94-95.
↑  לואיס. ע' 27-26.
↑  לואיס. ע' 28-27.
↑  לואיס. ע' 24-23.
↑  Itzkowitz. 1972, pp. 94-95.
↑  לואיס. ע' 26.
↑  Inalciz. p. 25
↑  לואיס. ע' 29.
↑  Itzkowitz. 1972, pp. 96-97.
↑  Issawi in Ze'evi. p. 5.
↑  Itzkowitz. 1972, pp. 105-107.
↑  לואיס. ע' 30-29.
↑  Itzkowitz.1972, pp. 103.
↑  Issawi in Ze'evi. p. 4.
↑  לואיס. ע' 31-30.
↑  לואיס. ע' 59.
↑  לואיס. ע' 103.
↑  Itzkowitz. 1972, pp.103-109.
↑  חוארני, אלברט. היסטוריה של העמים הערביים (תרגום דן סגיר). תל אביב: הוצאת דביר 1996 ]1991], עמ' 260-256.
↑  טולדאנו, אהוד. מבוא לתולדות האימפריה העות'מאנית. תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 1985, מהדורה שישית,1997, ע' 113.
↑  תפישה מחקרית עקרונית זו אף מוצגת יפה אצל ברנרד לואיס:" השאלה החשובה שניצבת בפני ההיסטוריון אינה מדוע ניסו האירופאים לשלוט במוסלמים-במשך מאות שנים (שהרי) הייתה זו מתכונת ההתנהגות הנורמלית של שני הצדדים-אלא מדוע עלה הדבר בידיהם. ואת התשובה לכך יש לחפש הן בעוצמתה של אירופה והן בחולשת המוסלמים."
↑  Owen, Roger. "The Middle East in the Eighteenth Century-An 'Islamic' Society in Decline? A critique of Gibb and Bowen's Islamic Society and the West." In: British Society for Middle Eastern Studies, Vol 3, No. 2. (1976), pp. 111-115.
↑  Islamoglu and Keyer. pp. 43-46.P
↑  Woodhead, Christine. Perspectives on Süleyman." In: Süleyman the Magnificent and his Age, eds. M. Kunt and C. Woodhead (London, New York, 1995), pp. 185, 188.
↑  Woodhead. pp. 167, 168-169.
↑  Woodhead. pp. 168-169.
↑  Labib, Subhi. "The Era of Suleyman the Magnificent: Crisis of Orientation." In: Middle East Studies. 10 (1979), p. 451.
↑  Labib, Subhi. pp. 451-448.
↑  Grant. pp. 179-180.
↑  Grant. p. 200.
↑  Hathaway. pp. 30-38, 47.
↑  Hathaway. pp. 45-47.
↑  שובל, טל. "מרכז ופריפריה באימפריה העות'מאנית: המקרה של אלג'יריה." בתוך: מיכאל וינטר ומירי שפר (עורכים) טורקיה: העבר העות'ומאני וההווה הרפובליקני. תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, 2007, עמ' 45–47, 62-61.
Belli değil. אהמט השלישי 1736-1673. תקופתו נחשבת לתקופה של שגשוג כללי. במהלכה חלה "תקופת הצבעונים".
Melchior Lorck. הסולטאן סולימאן המפואר. אכן הייתה תקופתו "תור הזהב" של האימפריה?