stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמק אראטיק
הערות שוליים

↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע גאוגרפי
↑  תיאור האזור המוגן במיוחד 147
| אזורים אנטארקטיים מוגנים מיוחדים |
| --- | --- | --- |
| ארץ המלכה אליזבת | עמק דייוויס • אגם פורלידס |  |
| ארץ המלכה מוד | עמק יוקידורי |  |
| אדמת מק. רוברטסון | מונולית מוריי • מונולית סקאלין • איי רוקרי |  |
| ארץ הנסיכה אליזבת | מפרץ אמאנדה • הר הארדינג • חצי האי מיול |  |
| ארץ המלכה מרי | האי האסוול |  |
| ארץ וילקס | האי ארדרי • האי פרייזר • חצי האי קלארק |  |
| ארץ אדלי | האי ברנרד • נונאטאק בן דוקטור |  |
| ארץ ג'ורג' החמישי | בקתות מוסון |  |
| ארץ ויקטוריה | כף אדייר • עמק בארוויק • עמק בולהאם • כף האלט |  |
| ים רוס | רמת ארייבאל • כף קרוזייר |  |
| ארץ פאלמר | אגם אבליישן • נקודת אבליישן • עמק אבליישן • הר מוניק • הר מרטין |  |
| ארץ גרהאם | נקודת ביסקו |  |
| איי שטלנד הדרומיים | חצי האי ביירז • נקודת הרמוני • ליונז ראמפ • מפרץ אדמירליטי • כף שירף |  |
עשרים שנות אנרכיה

| --- | --- |

 
 האימפריה הביזנטית עד סוף עשרים שנות האנרכיה בשנת 717 לספירה.
 ממשל
 שפה נפוצה:  יוונית, לטינית
 עיר בירה:  קונסטנטינופול
 היסטוריה
 הקמה:  ההדחה הראשונה של יוסטיניאנוס השני
 הקמה:  695
 פירוק:  הדחת תאודוסיוס השלישי
 פירוק:  717
 ישות קודמת:  האימפריה הביזנטית תחת השושלת ההרקליאנית
 ישות יורשת:  האימפריה הביזנטית תחת השושלת האיסאורית
 
עשרים שנות האנרכיה הוא מונח היסטוריוגרפי המשמש כמה חוקרים מודרניים   לתאר תקופה של חוסר יציבות פנימית חריפה באימפריה הביזנטית שסומנה על ידי הירושה המהירה של כמה קיסרים לכס המלכות, והתפרסה בין ההדחה הראשונה של יוסטיניאנוס השני בשנת 695 לעלייתו של לאון השלישי האיסאורי לכס המלכות בשנת 717, מה שסימן את תחילתה של השושלת האיסאורית.
יוסטיניאנוס השני ותופסי השלטון בכוח, 685–711

יוסטיניאנוס השני (685–711) הניע שרשרת אירועים על ידי יציאה למסלול רודני ואלים יותר ויותר. מדיניותו נתקלה בהתנגדות ניכרת, ובסופו של דבר עוררה מרד בראשותו של לאונטיוס (695–698) ב-695, שהדיח אותו והגלה אותו, תוך כדי תקופה ממושכת של חוסר יציבות ואנרכיה, עם שבעה קיסרים בעשרים ושתיים שנים.
לאונטיוס היה פופולרי בהתחלה, אם כי אובדן קרתגו הרס במהרה את המוניטין שלו. יוחנן הפטריציאני הוביל צי לקרתגו, והובס ב-698. הצבא חשש מלאונטיוס, ובאותה שנה הוא הודח על ידי טיבריוס השלישי (698–705). טיבריוס הצליח לחזק את הגבול המזרחי ותחזק את ההגנות של קונסטנטינופול, אך בינתיים קשר יוסטיניאנוס לתפוס את השלטון בחזרה, ולאחר כריתת ברית עם הבולגרים הצליח לכבוש את קונסטנטינופול ולהוציא להורג את טיבריוס.
לאחר מכן מלך יוסטיניאנוס במשך שש שנים נוספות (705–711). יחסו לטיבריוס ולתומכיו היה אכזרי והוא המשיך לשלוט בצורה רודנית ואכזרית. הוא איבד את השטחים שכבש טיבריוס במזרח, וכפה את דעותיו על האפיפיור. עם זאת, תוך זמן קצר הוא התמודד עם מרד בראשות פיליפיקוס ורדאניס (711–713). יוסטיניאנוס נתפס והוצא להורג יחד עם בנו טיבריוס (706–711), ובכך הגיעה לקיצה השושלת ההרקליאנית. יוסטיניאנוס לקח את האימפריה הביזנטית עוד יותר רחוק ממקורותיה. הוא ביטל למעשה את תפקידו ההיסטורי של הקונסול, מיזג אותו עם הקיסר, ובכך חיזק את העמדה החוקתית של הקיסרים כמונרך אבסולוטי.
פיליפיקוס ברדנס, 711–713

המרד של פיליפיקוס התרחב מעבר לפוליטיקה ואף נגע בענייני הדת, הוא הדיח את הפטריארך קירוס, ביסס מחדש את המונותליטיזם והדיח את המועצה האקומנית השישית, מה שהרחיק את האימפריה מרומא. מבחינה צבאית הגיעו הבולגרים לחומות קונסטנטינופול, והעברת כוחות להגנת הבירה אפשרה לערבים לערוך פלישות במזרח. שלטונו הסתיים בפתאומיות כאשר מרד צבאי הדיח אותו והחליף אותו באנסטסיוס השני (713–715).
אנסטסיוס השני, 713–715

אנסטסיוס הפך את מדיניות הדת של קודמו והגיב להתקפות ערביות בים וביבשה, והפעם הגיע עד לגלטיה ב-714, בהצלחה מסוימת. אולם הצבא שהציב אותו על כס המלכות (צבא אופסיקיון) קם נגדו, הכריז על קיסר חדש וצר על קונסטנטינופול במשך שישה חודשים, ובסופו של דבר אילץ את אנסטסיוס לברוח.
תאודוסיוס השלישי, 715–717

הכוחות הכריזו על תאודוסיוס השלישי (715–717) כקיסר החדש, ולאחר שהתגבר על אנסטסיוס, הוא עמד כמעט מיד בפני ההכנות הערביות למצור על קונסטנטינופול (717–718), מה שאילץ אותו לבקש סיוע מהבולגרים. בתורו הוא התמודד עם מרד משני מפקדים אחרים, אנטוליקון וארמניאקון בשנת 717, ובחר להתפטר, לאחר שהחליף אותו לאון השלישי (717–741) שהביא לסיום מעגל האלימות וחוסר היציבות.
מפתיע שהאימפריה הביזנטית הצליחה לשרוד, לאור בעיותיה הפנימיות, המהירות שבה קרסה האימפריה הסאסאנית תחת האיום הערבי, והעובדה שהיא הייתה מאוימת בו-זמנית בשתי חזיתות. עם זאת, עוצמתו של הארגון הצבאי בתוך האימפריה, ומאבקי הפלגים בתוך העולם הערבי, אפשרו את שרידות האימפריה.
הערות שוליים

↑  Kaegi (1994), pp. 186, 195
↑  Bellinger & Grierson (1992), p. 5
1 2  Jenkins, Romilly (1966). Byzantium The Imperial centuries AD 610-1071. p. 56
עונת 1974/1975 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  24 באוגוסט 1974 – 14 ביוני 1975 (295 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  בורוסיה מנשנגלדבך
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  1056 (3.45 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  6,955,321 (22,730 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (27) יופ היינקס (בורוסיה מנשנגלדבך)
 → 1973/19741975/1976 ←
 
עונת 1974/1975 הייתה העונה ה-12 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-24 באוגוסט 1974 והסתיימה ב-14 ביוני 1975.
איינטרכט בראונשווייג וטניס בורוסיה ברלין עלו מהבונדסליגה השנייה.
בורוסיה מנשנגלדבך זכתה בתואר האליפות בפעם השלישית בתולדות המועדון.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, קבוצה עם הפרש שערים הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושלוש קבוצות עלו במקומן.
וופרטל, שטוטגרט וטניס-בורוסיה ברלין ירדו לליגות אזוריות.
כדורגלנים מצטיינים

יופ היינקס מבורוסיה מנשנגלדבך כבש 27 שערים, והיה מלך השערים של הליגה בפעם השנייה ברציפות.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בורוסיה מנשנגלדבך (אלופה) | 34 | 21 | 8 | 5 | 86 | 40 | 46 | 50 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | הרטה ברלין | 34 | 19 | 6 | 9 | 61 | 43 | 18 | 44 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 18 | 7 | 9 | 89 | 49 | 40 | 43 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 4. | המבורג | 34 | 18 | 7 | 9 | 55 | 38 | 17 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. קלן | 34 | 17 | 7 | 10 | 77 | 51 | 26 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | פורטונה דיסלדורף | 34 | 16 | 9 | 9 | 66 | 55 | 11 | 41 |  |
| 7. | שאלקה 04 | 34 | 16 | 7 | 11 | 52 | 37 | 15 | 39 |  |
| 8. | קיקרז אופנבך | 34 | 17 | 4 | 13 | 72 | 62 | 10 | 38 |  |
| 9. | איינטרכט בראונשווייג | 34 | 14 | 8 | 12 | 52 | 42 | 10 | 36 |  |
| 10. | באיירן מינכן | 34 | 14 | 6 | 14 | 57 | 63 | 6- | 34 | העפלה לגביע אירופה לאלופות  כמחזיקת גביע |
| 11. | בוכום | 34 | 14 | 5 | 15 | 53 | 53 | 0 | 33 |  |
| 12. | רוט-וייס אסן | 34 | 10 | 12 | 12 | 56 | 68 | 12- | 32 |  |
| 13. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 13 | 5 | 16 | 56 | 55 | 1 | 31 |  |
| 14. | דיסבורג | 34 | 12 | 6 | 16 | 59 | 77 | 18- | 30 | סגנית בגביע הגרמני העפלה לגביע אופ"א |
| 15. | ורדר ברמן | 34 | 9 | 7 | 18 | 45 | 69 | 24- | 25 |  |
| 16. | שטוטגרט | 34 | 8 | 8 | 18 | 50 | 79 | 29- | 24 | ירדו ליגה |
| 17. | טניס בורוסיה ברלין | 34 | 5 | 6 | 23 | 38 | 89 | 51- | 16 | ירדו ליגה |
| 18. | וופרטל | 34 | 2 | 8 | 24 | 32 | 86 | 54- | 12 | ירדו ליגה |
עשרים וארבעה ראשי איברים

עשרים וארבעה ראשי איברים הם כינוי לאיברים מסוימים בגוף, שעבד כנעני יוצא לחירות כשאדונו פצע אותו באחד מאיברים אלה.
מקור הדין

בתלמוד למדו דין זה מפסוק בפרשת משפטים: ”וְכִי יַכֶּה אִישׁ אֶת עֵין עַבְדּוֹ, אוֹ אֶת עֵין אֲמָתוֹ, וְשִׁחֲתָהּ, לַחָפְשִׁי יְשַׁלְּחֶנּוּ, תַּחַת עֵינוֹ. וְאִם שֵׁן עַבְדּוֹ אוֹ שֵׁן אֲמָתוֹ יַפִּיל, לַחָפְשִׁי יְשַׁלְּחֶנּוּ, תַּחַת שִׁנּוֹ”.
אף שבתורה מדובר רק בפגיעה בעין או בשן, חז"ל קיבלו שמדובר באבות טיפוס לכל איבריו שאם נפגעו ונחתכו אינם חוזרים לגדול, והרחיבו זאת לכל 24 האיברים הדומים להם, שאף בהם כריתתם מחייבת את האדון לשחרר את עבדו.
לגבי השימוש דווקא בשן ובעין בציווי המקראי, מבואר על ידי רש"י כי ההוצאה לחופשי מתבצעת גם לאחר פגיעה באיברים שהעבד לא נולד איתם (בדומה לשן) אך רק עבור איברים שאין להם תחליף (כעין) ולא, לדוגמה, בשן חלב שאחרת תצמח במקומה.
מהות הדין

במשנה מבואר שעבד יוצא לחירות מאדונו, בשלוש דרכים, או על ידי תשלום כסף לאדון, או על ידי קבלת שטר שחרור, ואפשרות שלישית היא במקרה והאדון פצע את עבדו וחיסר את אחד מאבריו, במקרה כזה חייב האדון להעניק לעבד שטר שחרור.
בנוסף לזה צריך העבד לטבול טבילה נוספת על טבילת העבדות שלו, ובטבילה זו הוא משתחרר והופך לגר יהודי לכל דבר ועניין: ”כשישתחרר העבד, צריך טבילה אחרת בפני שלושה ביום, שבה תיגמר גירותו, ויהיה כישראל; ואין צריך לקבל עליו מצוות, ולהודיעו עיקרי הדת, שכבר הודיעוהו, כשטבל לשם עבדות”
זיהוי האיברים

במשנה מנו את כל 24 האיברים:
אצבעות הידיים והרגליים (20), ראשי האזניים (1), ראש החוטם (1) ראש הגווייה (1), וראשי הדדים שבאישה (1) לדעת הרב שמואל שטראשון ראשי האוזנים נחשבים כשני ראשי איברים כמו כן שני ראשי דדי האשה והמספר 24 המובא במשנה מדבר רק על ראשי איברים שבאיש, ובאישה ישנם עוד שנים.
נגע צרעת

דין נוסף הנוגע לראשי איברים הוא בדיני נגע הצרעת שאינו מטמא משום מחיה, במקרה והנגע הוא באחד מעשרים וארבעה ראשי איברים הללו.
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק כ"א, פסוקים כ"ו–כ"ז
↑  רש"י בספר שמות, פרק כ"א, פסוק כ"ו.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות איסורי ביאה, פרק י"ג, הלכות ז'–ט')
↑  משנה, מסכת נגעים, פרק ו', משנה ז' על פי ביאור הרמב"ם בפירוש המשנה שם
↑  משנה, מסכת נגעים, פרק ו', משנה ז'. משנה תורה לרמב"ם, ספר טהרה, הלכות טומאת צרעת, פרק ג', הלכה ח'
ערן הלפרין

| --- | --- |
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  אורי צוויק 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס 
 
ערן הלפרין הוא פרופסור לביואינפורמטיקה באוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
ביוגרפיה

הלפרין למד לתואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב (1993) ותואר שני (1996). סיים את הדוקטורט בשנת 2001 בהנחיית פרופסור אורי צוויק. נושא עבודת המחקר שלו הייתה: Approximation algorithms for optimization problems. בשנים 2001–2003 למד לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס בשנים 2003–2004 שימש כחוקר עמית באוניברסיטת פרינסטון.
בשנת 2011 מונה לפרופסור במחלקה למיקרוביולוגיה מולקולרית בפקולטה למדעי החיים ובבית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב. החל משנת 2016 מכהן כפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
הלפרין עורך מחקרים פורצי דרך על שינוי גנטיקה אנושית, במטרה למצוא את הגורמים הגנטיים האחראים למחלות שונות, דוגמת סרטן ואלצהיימר, שיאפשרו פיתוח תרופות מותאמות אישית לחולה. כמו כן מפתח מתודות חישוביות וסטטיסטיות לניתוח יעיל של מידע גנטי. בשנת 2012 היה שותף בצוות מחקר שפיתח שיטה המאפשרת לאתר את המוצא הגאוגרפי של בני אדם לפי DNA שלהם ברזולוציה גבוה.
פרסים

2014 פרס מחקר מקרן ע"ש יולודן (Juludan)
2012 נבחר על ידי The Marker לאחד מארבעים הצעירים המשפיעים מתחת לגיל 40.
2010 קתדרה לפיתוח קריירה על שם ריימונד ובברלי סאקלר.
2010 פרס קריל (Krill) למצוינות במחקר מדעי.
2001 מלגת רוטשילד לפוסט-דוקטורט.
2000 פרס אינטל לדוקטורנטים, אוניברסיטת תל אביב.
2000 פרס צ'קפוינט לדוקטורנטים, אוניברסיטת תל אביב.
1999 פרס מאוס לדוקטורנטים, אוניברסיטת תל אביב.
1993 מקום 24 בתחרות פונטם למתמטיקה.
הערות שוליים

↑  אסף שטול-טראורינג, חוקרים מישראל פיתחו שיטה המאפשרת לאתר מוצא של בני אדם לפי דנ"א, באתר הארץ, 10 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ACM DL: 81100622064  dblp: h/EranHalperin  MGP: 62379  ORCID: 0000-0002-2373-3691 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עמק תלוי

מפל "הינומת הכלה" בפארק הלאומי יוסמיטי זורם מעמק תלוי
עמק תלוי, עמק הנהר איבר הרי רילה, בולגריה
עמק תלוי הוא עמק צדי המתחבר אל אחד הקירות הזקופים של עמק ראשי, כשפתח העמק מצוי גבוה מעל לקרקעית העמק הראשי. הוא קשור בדרך כלל לעמק קרחוני כאשר קרחון משני זורם לתוך קרחון גדול יותר. הקרחון הראשי שוחק את הסלע תוך יצירת עמק אופייני בצורת האות U כשקירות העמק זקופים כמעט לגמרי. גם הקרחון המשני מחולל עמק בצורת האות U, אבל משום שנפח הקרח בו קטן יותר, העמק פחות עמוק מהעמק שמחולל הקרחון הראשי. משום שפני השטח של הקרחונים היו במקור באותו גובה, נראה העמק הרדוד יותר כאילו הוא "תלוי" מעל העמק הראשי. לעיתים קרובות נוצרים בקצה של העמק התלוי מפלי מים.
עמקים תלויים מתרחשים גם מתחת למים במערכות של פיורדים. לדוגמה, השלוחות הצדדיות של סוגנפיורד (Sognefjord), הפיורד הארוך ביותר בנורווגיה, רדודות הרבה יותר מהפיורד הראשי. הפתח של פיארלנדספיורד (Fjærlandsfjord) הוא בעומק 400 מטרים בעוד שעומקו שהפיורד הראשי באותה נקודה הוא 1,200 מטרים. הפתח של איקאפיורד (Ikjefjord) הוא בעומק 50 מטרים בלבד בעוד שהפיורד העיקרי בעומק 1,300 מטרים באותה נקודה.
אף שמקורם של רוב העמקים התלויים הוא קרחוני יכולים להיווצר עמקים תלויים גם כתוצאה מסחיפה באמצעות מים כתוצר של שיעורי שחיקה שונים של העמק הראשי ועמקי היובלים. שיעורי השחיקה השונים קשורים להרכב הסלעים הסמוכים במקומות שונים בעמק. עמקי היובלים נסחפים בקצב איטי יותר מאשר העמק הראשי, וכך ההבדל בעומק של שני העמק הולך וגדל במהלך השנים. עמקי היובלים בנויים מסלע עמיד יותר ותלויים לכן מעל העמק הראשי.
הערות שוליים

↑  "Glossary of Glacier Terminology". U.S. Geological Survey. 28 במאי 2004. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nesje, A., & Whillans, I. M., Erosion of Sognefjord, Norway. Geomorphology 1994, 9(1), 33-45.
עוצמתם של קשרים חלשים

קשרים חלשים, קשרים חזקים
עוצמתם של קשרים חלשים (באנגלית: The Strength of Weak Ties‏), הוא מאמר שפורסם במאי 1973 ונחשב לעבודתו המפורסמת ביותר של הסוציולוג מארק גרנובטר.
במאמר זה, שהוא אחת העבודות המשפיעות בסוציולוגיה, מציג גרנובטר את הטענה שבתחומים כשיווק, כלכלה או פוליטיקה, קשרים חלשים מאפשרים גישה לאוכלוסיות שאינן נגישות דרך קשרים חזקים, ושקשרים חלשים אלו תורמים יותר להפצת מידע בין בני אדם. כמו כן, המחקר בודק כיצד מבנה ופריסה של רשת חברתית הקיימת בין שני אנשים ומעבר להם עצמם, משפיעים על פריסה של הרשת החברתית עצמה ועל ההפצה של מידע אל מחוץ לאותה רשת חברתית.
כבר במקורות נאמר, אם כי במשמעות קצת אחרת, "טוב שכן קרוב מאח רחוק (״משלי כ"ז, י׳)
גרנובטר מדגיש במאמר זה את חשיבותם של ״השכנים״ על פני ״האחים״. או במילים אחרות חשיבותם של ״הקשרים החלשים״ בהשוואה ל״קשרים החזקים״. כלומר, המכרים לפעמים מוסיפים לנו לא פחות ואף יותר, מהחברים הקרובים והמשפחה.
הרקע לכתיבת המאמר

רוב המודלים הקיימים, התייחסו לקשרים חזקים בין פרטים. בכך, הם צמצמו והגבילו את ההסבר שסיפקו למתרחש בתוך קבוצות קטנות וסגורות. היה חוסר בהעמקה ודגש על יתרונות תאוריות ברמת המאקרו, המעניקות תובנות חשובות לגבי תופעות של ניעות חברתית, ארגון קהילתי, ומבנה פוליטי. יתרונות רמת המיקרו הם בכך שניתוח ברמה זו מספק גוף מידע ותאוריות המציעות רעיונות חדשים, על המתרחש בתוך הקבוצה הקטנה. אולם, חסר ההסבר כיצד אינטראקציות בתוך הקבוצה הקטנה מתווספות והופכות לכדי דפוסים נרחבים.
גרנובטר מציע כי מחקר של תהליכים בתוך רשתות חברתיות מספק כלי לקישור בין רמת המיקרו לרמת המאקרו בתאוריות סוציולוגיות. הוא התמקד בהיבט מסוים של אינטראקציה ברמה קטנה: חוזקם של קשרים בינאישיים. הוא הראה בעזרת ניתוח רשתות חברתיות, כיצד ניתן לחבר בין רמת המיקרו למאקרו.
חוזקם של קשרים

חוזק הקשרים הוא מושג מעולם ניתוח הרשתות החברתיות. חוזקם של קשרים אישיים נמדד בדרך כלל על ידי כמות הזמן המושקעת, האינטנסיביות הרגשית, האינטימיות וההדדיות שמאפיינים את הקשר.
הנחת המוצא של "עוצמתם של קשרים חלשים" לגבי חוזק הקשר היא כי ככל שהקשר בין א' ל - ב' חזק יותר, כך הקשר של שניהם ל-ג' (המערכת הרחבה יותר שמקיפה אותם) יהיה חזק יותר. בנוסף, ההנחה היא כי רוב האנשים שיוצרים קשר חזק - דומים זה לזה.
גרנובטר בחן את חשיבותם של הקשרים בתהליכי פיזור של מידע, וטען כי לקשרים חלשים חשיבות רבה כיוון שהם יוצרים יותר קשרים נוספים לעומת קשרים חזקים. כתוצאה, סילוק של קשר חלש יגרום ליותר נזק ליכולות העברת המידע מאשר סילוק קשר חזק.
גרנובטר דן בטענה זו בשני מישורים: מישור הפרטים ומישור הקהילות.
כל רשת אליה שייך פרט מכילה קשרים חזקים וקשרים חלשים. הקשרים החזקים מאפיינים קשרים בתוך הרשת, ואילו קשרים חלשים מאפיינים קשרים בין רשתות שונות. האחרונים חשובים לניצול של הפרט את הרשת וכערוצים להעברת מידע, רעיונות והשפעות מהרשת אל הפרט.
מסקנות

לפי גרנובטר, ניסיונות אישיים של פרטים קשורים באופן הדוק עם אספקטים כוללים יותר של מבנה חברתי. חיבור בין קשרים ברמת המיקרו לקשרים ברמת המאקרו אינו בגדר מותרות, אלא בעל חשיבות מרכזית להתפתחותה התאוריה הסוציולוגית.
עם זאת, חיבור זה יוצר פרדוקס: קשרים חלשים, אשר לרוב נתפסים כקשרים מנוכרים, נצפים כאן כחשובים ביותר עבור אפשרויות של פרטים ועבור האינטגרציה שלהם לתוך קהילותיהם. קשרים חזקים, המטפחים אחידות מקומית, יוצרים למעשה, בראיית מאקרו, מבנה חברתי קטוע ומשוברר.
ככל שרשת הקשרים גדולה יותר (מה שמאפיין קשרים חלשים), כך היא הופכת למשאב מרכזי יותר של העברת מידע, כוח וניידות.
בנוסף, התייחסות לחוזקם של קשרים בלבד, יוצרת התעלמות מחשיבות נושאים כגון תוכן הקשרים. אולם, מה ההבדל בין קשר אינטנסיבי אישי לקשר אינטנסיבי מקצועי? יתרה מכך, ניתוח רשתות נותן מענה לצורך ולאפשרות לחבר בין מיקרו ומאקרו.
כיום קיימות רשתות חברתיות (כדוגמת פייסבוק) וקהילות וירטואליות שונות הפועלות דרך טכנולוגיות מידע ותקשורת, שלא התקיימו בעת פרסום המאמר ב-1973, כך שהפוטנציאל של כוחם של קשרים חלשים שיכולים להיווצר ברשת הוא עצום.
הביקורת של גרנובטר כלפי מאמרו-שלו

כעשר שנים אחרי כתיבת המאמר המקורי, גרנובטר חזר לבדוק את התיאוריה שהוא עצמו סייע להפיץ וחזר עם מסקנות מעט שונות:
במאמר שכתב בשם "The Strength of Weak Ties: A Network Theory Revisited" הוא מתאר שהמסקנות במאמר המקורי נכונות לאנשים במעמדות הגבוהים.
אך לעומת זאת, קשרים חלשים של אוכלוסיות מוחלשות משיגות עבודות טובות פחות מאשר עבודות שמגיעות דרך הקשרים החזקים.
ראו גם

ניתוח רשתות חברתיות
תופעת העולם הקטן
מבנה חברתי
הערות שוליים

↑  The Strength of Weak Ties, Mark Granovetter, American Journal of Sociology, 1973‏ (pdf)
↑  Asaf Shapira, SNA Classics - Revisited: The Strengh of Weak Ties (Granovetter), NETfrix, ‏2019-07-14
↑  Ian Leslie, Why your ‘weak-tie’ friendships may mean more than you think, www.bbc.com (באנגלית)
1 2  Gillian M. Sandstrom, Elizabeth W. Dunn, Social Interactions and Well-Being, Personality and Social Psychology Bulletin 40, 2014-04-25, עמ' 910–922 doi: 10.1177/0146167214529799
↑  Tilston, Ottilie, and Gillian Sandstrom., "Is the power of weak ties universal? A cross-cultural comparison of social interaction in Argentina and Canada.", Revue Tranel 6811 (2018): 107-112.
↑  The Geography of Knowledge Production: Connecting Islands and Ideas, נבדק ב-2022-01-27
↑  Walkability. What Can Cities Do About It? : One On Whiteley, www.oneonwhiteley.co.za
↑  Saundry, Richard & Antcliff, Valerie & Stuart, Mark. (2007). Networks and social capital in the UK television industry: The weakness of weak ties. Human Relations. 60. 10.1177/0018726707075880.
פופג'סטיס

| --- | --- |
 סוג:  אתר אינטרנט 
 תקופת הפעילות:  2000–הווה (כ־24 שנים) 
 www.popjustice.com
 
פופג'סטיס (Popjustice) הוא בלוג מוזיקה בריטי שהוקם ב-2000 על ידי עיתונאי המוזיקה פיטר רובינסון. כיום האתר נמצא באחריות Substack (אנ').‏
ב-23 באוקטובר 2006 הוציא בלוג המוזיקה את אלבום האוסף Popjustice: 100% Solid Pop Music.
הערות שוליים

↑  "Contacting Popjustice". Popjustice. ארכיון מ-8 בינואר 2013. נבדק ב-31 במאי 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Popjustice (2022-11-18). "Fine, let's do a Substack then". Popjustice (באנגלית אמריקאית). ארכיון מ-2023-04-01. נבדק ב-2023-04-01.
↑  Robinson, Peter. "Popjustice | Peter Robinson | Substack". popjustice.substack.com (באנגלית). ארכיון מ-2023-04-01. נבדק ב-2023-04-01.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17  "The Popjustice Twenty Quid Music Prize". Popjustice. אורכב מ-המקור ב-14 בספטמבר 2013. נבדק ב-14 בפברואר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Robinson, Peter (22 ביולי 2021). "The 2021 Popjustice Twenty Quid Music Prize: shortlist announced". Popjustice. ארכיון מ-2021-07-28. נבדק ב-27 ביולי 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The 2022 Popjustice Twenty Quid Music Prize: shortlist". Popjustice. 26 ביולי 2022. ארכיון מ-2022-08-01. נבדק ב-1 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The 2023 Popjustice Twenty Quid Music Prize: a shortlist". Popjustice. 27 ביולי 2023. ארכיון מ-2023-10-30. נבדק ב-27 ביולי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
עונת 1973 בגביע ליברטדורס

| --- | --- |

 תקופת התחרות:  2 בפברואר 1973 – 6 ביולי 1973 (155 ימים)
 מספר משתתפות:  19
 הזוכה:  ארגנטינה אינדפנדיינטה
 מספר משחקים:  65
 מספר שערים:  187 (2.88 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (7) קרלוס קאסלי צ'ילה  קולו-קולו
 → 19721974 ←
עונת 1973 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-14 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-2 בפברואר 1973 ותחרות הסתיימה ב-6 ביולי 1973. בתחרות השתתפו 19 קבוצות (ללא השתתפות נציגת ונצואלה).
התחרות הסתיימה בניצחון של אינדפנדיינטה בפעם הרביעית בתולדות המועדון.
מתכונת התחרות

בתחרות השתתפו 19 קבוצות. מנצחת של העונה הקודמת קיבלה זכות להשתתף בתחרות ישירות בשלב השני. בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-5 בתים, שתי קבוצות בכל בית עלו לשלב השני. בשלב השני, הקבוצות שיחקו ב-2 בתים. מנצחי הבתים נפגשו בסדרת משחקי הגמר.
במידה ומספר קבוצות בבית זכו באותו מספר נקודות ההכרעה הייתה על ידי משחק נוסף.
בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על הניצחון הוענקו שתי נקודות.
השלבים המתקדמים > שלב ב'

| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארגנטינה אינדפנדיינטה | 4 | 2 | 1 | 1 | 5 | 3 | 2 | 5 |
| ארגנטינה סן לורנסו | 4 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3 | 1 | 4' |
| קולומביה מיונאריוס | 4 | 1 | 1 | 2 | 1 | 4 | 3- | 4 |
| קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צ'ילה קולו קולו | 4 | 2 | 1 | 1 | 10 | 9 | 1 | 5 |
| פרגוואי סרו פורטניו | 4 | 2 | 0 | 2 | 8 | 9 | 1- | 4 |
| ברזיל בוטפוגו | 4 | 1 | 1 | 2 | 8 | 8 | 0 | 3 |
השלבים המתקדמים > סדרת הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22 במאי 1973 | ארגנטינה אינדפנדיינטה | 1 - 1 | צ'ילה קולו קולו | אצטדיון לה דובלה ויסרה, אבז'אנדה, ארגנטינה צופים: 40,000 שיפוט: אורוגוואי מילטון לורנסו |
| 22 במאי 1973 | מריו מנדוסה  75' |  | פרנסיסקו סא  71' (שער עצמי) | אצטדיון לה דובלה ויסרה, אבז'אנדה, ארגנטינה צופים: 40,000 שיפוט: אורוגוואי מילטון לורנסו |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 במאי 1973 | צ'ילה קולו קולו | 0 - 0 | ארגנטינה אינדפנדיינטה | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה צופים: 75,532 שיפוט: ברזיל רומואלדו ארפי פליו |
| 29 במאי 1973 |  |  |  | האצטדיון הלאומי של צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה צופים: 75,532 שיפוט: ברזיל רומואלדו ארפי פליו |
לאור כך שאף קבוצה לא הצליחה לנצח, נקבע משחק שלישי שהוכרע בתוספת זמן.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 ביוני 1973 | ארגנטינה אינדפנדיינטה | 2 - 1 | צ'ילה קולו קולו | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 50,000 שיפוט: פרגוואי חוסה רומיי |
| 6 ביוני 1973 | מריו מנדוסה  25'  מיגל חיאצ'לו  107' |  | קרלוס קאסלי  39' | אצטדיון סנטנאריו, מונטווידאו, אורוגוואי צופים: 50,000 שיפוט: פרגוואי חוסה רומיי |