stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירוויזיון 1999
ההצבעה > הכרזת הזוכה

בעת הענקת הפרס אירעה תקלה – דנה אינטרנשיונל, שהייתה אמורה להעניק לשרלוט נילסן פסלון מעשה ידי האמן הישראלי יעקב אגם, לא הייתה מודעת לכובד של הפסלון, וכשהרימה אותו, היא מעדה ונפלה לאחור.
דנה לא נפגעה והתקלה עיכבה את המשך הטקס רק בדקות ספורות, אולם הקטע שודר שוב ושוב בהזדמנויות שונות באירופה והפך לקטע הזכור ביותר מהאירוע.
לאחר ששרלוט נילסן ביצעה את השיר הזוכה (ולקראת סופו בגרסתו השוודית), עלו כל משתתפי התחרות לבמה וביצעו יחד את השיר "הללויה" בגרסתו האנגלית כמחווה לתושבי קוסובו וסרביה ומונטנגרו שהיו שרויים במלחמה.
השירים המשתתפים

| סדר | מדינה | שפה | ביצוע | שם השיר בשפת מקור | שם השיר בעברית | מיקום | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ליטא ליטא | סאמוגיטאית (ניב של ליטאית) | אייסטה | Strazdas | ציפור שיר | 20 | 13 |
| 2 | בלגיה בלגיה | אנגלית | ונסה שיניטור | Like the wind | כמו הרוח | 12 | 38 |

| 3 | ספרד ספרד | ספרדית | לידיה | No quiero escuchar | לא רוצה להקשיב | 23 | 1 |
| 4 | קרואטיה קרואטיה | קרואטית | דוריס | Marija Magdalena | מריה מגדלנה | 4 | 118 |
| 5 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | אנגלית | Precious | Say it again | אמור את זה שוב | 12 | 38 |
| 6 | סלובניה סלובניה | אנגלית | דריה שוואיגר | For a thousand years | לאלף שנים | 11 | 50 |
| 7 | טורקיה טורקיה | טורקית | טובה אונל ו"מיסטיק" | Dön artık | חזור | 16 | 21 |
| 8 | נורווגיה נורווגיה | אנגלית | סטיג' ואן אייק | Living my life without you | חי את חיי בלעדייך | 14 | 35 |
| 9 | דנמרק דנמרק | אנגלית | מיכאל טשל וטרינה יפסן | This time I mean it | הפעם אני מתכוון לזה | 8 | 71 |
| 10 | צרפת צרפת | צרפתית | נאיה | Je veux donner ma voix | אני רוצה לתת את הקול שלי | 19 | 14 |
| 11 | הולנד הולנד | אנגלית | מרליין | One good reason | סיבה אחת טובה | 8 | 71 |
| 12 | פולין פולין | פולנית | מייטק שצ'שנייק | Przytul mnie mocno | תחזיקי אותי חזק | 18 | 17 |

| 13 | איסלנד איסלנד | אנגלית | סלמה | All Out of Luck | לגמרי בלי מזל | 2 | 146 |
| 14 | קפריסין קפריסין | יוונית | מארלין אנג'לידו | (Tha 'ne erotas (Θά 'ναι έρωτας | זאת תהיה אהבה | 22 | 2 |
| 15 | שוודיה שוודיה | אנגלית | שרלוט נילסן (פרלי) | Take Me to Your Heaven | קח אותי לגן העדן שלך | 1 | 163 |
| 16 | פורטוגל פורטוגל | פורטוגזית | רוי בנדיירה | Como tudo começou | איך הכל התחיל | 21 | 12 |
| 17 | אירלנד אירלנד | אנגלית | "המואלנס" | When you need me | כשאתה צריך אותי | 17 | 18 |
| 18 | אוסטריה אוסטריה | אנגלית | בובי זינגר | Reflection | השתקפות | 10 | 65 |
| 19 | ישראל ישראל | עברית ואנגלית | עדן | Happy birthday | יום הולדת | 5 | 93 |
| 20 | מלטה מלטה | אנגלית | Times Three | Believe 'n peace | תאמינו בשלום | 15 | 32 |

| 21 | גרמניה גרמניה | גרמנית, טורקית, אנגלית ועברית. | סורפריז | Reise nach Jerusalem - Kudüs'e seyahat | מסע לירושלים (משחק הכיסאות) | 3 | 140 |
| 22 | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה | בוסנית וצרפתית | דינו וביאטריס | Putnici | הנוסעים | 7 | 86 |
| 23 | אסטוניה אסטוניה | אנגלית | אוולין סמואל וקמיל | Diamond of night | יהלום של לילה | 6 | 90 |
מגישי הניקוד

ליטא ליטא – אנדריאוס טפינאס
בלגיה בלגיה – סבינה דה ווס
ספרד ספרד – הוגו דה קמפוס
קרואטיה קרואטיה – מרקו רסיקה
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת – קולין ברי
סלובניה סלובניה – מירה ברגינק
דנמרק דנמרק – קירסטן סיגארד
צרפת צרפת – מארי מרים
פולין פולין – יאן קוז'נאקי
איסלנד איסלנד – אסלאיוג דורה אייג'ולפסדוטיר
קפריסין קפריסין – מרינה מאלני
שוודיה שוודיה – פונטוס גורדינייר
אירלנד אירלנד – קלייר מקנמרה
אוסטריה אוסטריה – דודו רוסצ'יץ'
ישראל ישראל – יואב גינאי
מלטה מלטה – נירוואנה אזופרדי
בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה – סגמדינה סרנה
אסטוניה אסטוניה – מארט סנדר
אללח'

| --- | --- |
האתר הארכאולוגי של אללח', 2013
האתר הארכאולוגי של אללח', 2013
 היסטוריה
 תרבויות:  אמורי 
 תקופות:  מתקופת הברונזה הקדומה ועד תקופת הברונזה המאוחרת
 נבנה:  האלף השלישי לפנה"ס
 ננטש:  1200 לפנה"ס
 סוג:  יישוב
 אתר ארכאולוגי
 חפירות:  1937–1949, 2003–2004
 ארכאולוגים:  לנרד וולי, אסליהן ינר
 מיקום
 מדינה:  טורקיה 
 קואורדינטות:  36°14′16″N 36°23′05″E﻿ / ﻿36.237777777778°N 36.384722222222°E﻿ / 36.237777777778; 36.384722222222
  (למפת טורקיה מוגדלת) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחוראללח'(למפת טורקיה רגילה) אנקרה איסטנבול איזמיר בורסה אדנה גזיאנטפ קוניה אנטליה דיארבקיר קייסרי סמסון ארזורום גאורגיה אר. א. עיראק סוריה יוון בולגריה הים האגאי  הים התיכון הים השחוראללח'(למפת הים התיכון (מחוז) רגילה) אדנה אנטליה מרסין קהרמאנמרש אנטקיה אספרטה הים התיכון הים האגאי מרכז אנטוליה מז. א.  ד. מז. א. סוריה י.אללח'(למפת הים התיכון (מחוז) מוגדלת) אדנה אנטליה מרסין קהרמאנמרש אנטקיה אספרטה הים התיכון הים האגאי מרכז אנטוליה מז. א.  ד. מז. א. סוריה י.אללח'
 
מפת סוריה באלף השני לפנה"ס
תוכנית הארמון משכבה VII
פסלו של אד-רימי עם הכתובת המפרטת את קורות חייו. המוזיאון הבריטי
אַלַלַח' היא עיר עתיקה ששכנה בעמק אמוק נמצא ליד העיר אנטקיה שבטורקיה ליד מפרץ איסכנדרון. היום זהו האתר הארכאולוגי תל עטשאנה. התל נחפר בין השנים 1937–1949 בידי הארכאולוג לנרד ווּלי. בחפירותיו נתגלו 17  שכבות ארכאולוגיות המשקפות את תולדות ההתיישבות בתל במשך 2000 שנה ואת השפעת התרבויות השונות עליה מתקופת הברונזה הקדומה ועד סוף תקופת הברונזה המאוחרת (1200 לפנה"ס לערך).
ארכאולוגיה והיסטוריה

בשכבה XVII, השכבה הקדומה ביותר, נחשף מבנה שהיה חלק ממקדש בנוי לבנים. בשכבה XV הופיעו לראשונה כלי חרס מעוטרים בסגנון שהיה ייחודי לתל. סגנון זה שלט בתעשיית כלי החרס המקומית במשך 1000 השנים שלאחר מכן. בשכבה XIII, שתוארכה למאה ה-24 לפנה"ס, נמצאו שרידי ארמון שבחזיתו סטיו עמודי לבנים בקוטר של 2 מ' לערך, בתים פרטיים וחותם. בשכבה XI נמצאה טביעת חותמת מזמנו של סרגון מאכד מייסד השושלת האכדית; השכבה מתוארכת למאה ה-23 לפנה"ס. הממצאים האדריכליים בשכבה מצביעים על שינוי בשיטות הבנייה. שכבה VIII שוב מראה על מפנה תרבותי: בשכבה זו נבנה מקדש חדש שפסליו נבנו בסגנון מצרי.
השכבה אשר שופכת אור רב על העיר היא שכבה VII. בשכבה זו נמצאו כתובות רבות בכתב יתדות. שכבה זו מתוארכת למאות ה-18 וה-17 לפנה"ס, תקופת הברונזה התיכונה. מתקופה זו נמצאו גם טקסטים במארי, המתוארכים למאה ה-18 לפנה"ס. בתקופה זו הייתה אללח' חלק ממלכת ימחד שבאזור חלב בסוריה. על פי הטקסטים שנמצאו, מלכהּ של ימחד, "סומו-אפוח", מכר את שטחה של אלח'טום לחתנו זמרי-לים, מלכה של מארי, כאשר הוא משאיר לעצמו את השליטה על האזור. לאחר חורבן מארי בשנת 1759 לפנה"ס, בימי חמורבי, חזרה כנראה השליטה לידי ימחד. מלך ימחד אבא-אן הראשון העניק את העיר לאחיו ירים-לים, שייסד שושלת באללח'. שושלת זו, ששלטה תחת כנפיה של חלב, החזיקה מעמד עד סוף המאה ה-17 לפנה"ס. בתקופה זו הוקמו באללח' מצודה חזקה וארמון ששטחו היה 18X100 מטר. בקומה התחתונה של הארמון היו אולם קבלה, ארכיון, משרדים ובתי שימוש. הקומה העליונה כללה חדרי מגורים ואולם נשפים מעוטר בכלי שנהב ואלמוגים. קירותיו עוטרו בתמשיחים בסגנון כרתי. ליד הארמון נבנה מקדש קטן. העיר שבשכבה VII נהרסה בידי המלך החִתי חתושיליש הראשון בראשית ימי מלכותו, בשנת 1650 לפנה"ס לערך.
שכבות VI-V הן תקופה של 100 שנים שבהן ניכרת ירידה באללח'. שכבה IV מייצגת תקופה של התאוששות. שכבה זו מתוארכת לשנים 1550 עד 1473 לפנה"ס. בתקופה זו מיוסדת שושלת נִקְמֶקָה המקומית. בשכבה זו נמצאו תעודות כתובות רבות. הטקסט החשוב ביותר היא כתובת בת 104 שורות על פני פסלו של המלך אִד-רימי, המספרת את תולדות חייו. בתקופה זו נמצאו מבנים שכללו ארמון ומקדש מפוארים ומורכבים, מצודה ושערי עיר בתוכנית חדשה. על פי הטקסטים שנמצאו, תושבי העיר מרדו בעידודה של ממלכת מיתני החורית במלכם אד-רימי, והוא שהה במשך שבע שנים עם לוחמי החבירו. לאחר שהשלים עם מיתני חזר לעירו. כבעל ברית של מיתני, פלש אד-רימי לערי נמל חתיות; בתגובה לכך פלש שופילוליומש הראשון לאללח' ושם קץ לעצמאותה.
שכבות III ו-II מייצגות את תקופת השלטון החתי באללח'. מתקופה זו נחשפה מצודה חזקה וחומה חדשה. נמצאו בה גם חותמות חתיות רבות. השכבה המאוחרת ביותר באתר היא שכבה I. בשכבה זו יש כלי חרס מיקנים רבים. נראה שהעיר השתחרה מהשלטון החתי בעזרת אשור. העיר חרבה סופית במשבר תקופת הברונזה המאוחרת בשנת 1200 לספירה בעקבות פלישת גויי הים.
חפירות נוספות

בשנת 2003 חידשה אוניברסיטת שיקגו בראשותה של הארכאולוגית אסליהן ינר (Aslihan Yener) את החפירות הארכאולוגיות באתר. החפירות חודשו לאחר שנעשו במשך מספר שנים סקרים ארכאולוגיים. בשנת 2004 התקיימה עונת חפירות קצרה, שמטרתה העיקרית הייתה לעבד את הממצאים. בשנת 2006 חודשה החפירה בחסות משרד התרבות והתיירות הטורקי ואוניברסיטת מוסטפא כאמל באנטקיה.
כתובות

החפירות באללח' הנפיקו כ-500 טקסטים כתובים, בעיקר משכבה VII (תקופת הברונזה התיכונה) ושכבה VI (תקופת הברונזה המאוחרת). נדרש לבצע מחקר השוואתי עם הטקסטים שנמצאו במארי ובאוגרית. פסלו של אד-רימי כלל מידע אוטוביוגרפי על חייו כאדם צעיר, עלייתו לשלטון ומלחמותיו. הפסל נמצא במוזיאון הבריטי. בנוסף, נמצאו טקסטים כתובים באכדית אשר מכילים מידע אסטרולוגי, אך בעיקר מידע על המשפחה השלטת, הכנסותיה ומסמכים מנהלתיים המתעדים את זרימת הסחורות לתוך הארמון ואל מחוצה לו.
לקריאה נוספת

עמיר סומקאי פינק, "האגפים שבנו נקמפע ואילים אילימה בארמון אידרימי באללח', ארץ ישראל - ספר אמנון בן תור, כרך ל, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 2011, עמ' 351-342
אל-קב

| --- | --- |
   
 מיקומו של אל-קב בקבוצת הכוכבים עגלון
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עגלון
 שמות נוספים:  ι בעגלון, הסאלה, HD 31398
 סוג:  ענק כתום
 בהירות נראית:  2.69
 סיווג ספקטרלי:  K3 II-III
 עלייה ישרה:  04ʰ 56ᵐ 59.62ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏57.96″ ‏09′ ‏33°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.2-
 מרחק:  490  שנות אור 150.23  פארסק
 רדיוס:  126 רדיוסי שמש
 מסה:  4.5126 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 1,600 מהשמש
 טמפרטורה:  4,086 K
 מהירות סיבוב:  17 קילומטר לשנייה
 גיל:  40 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  17.8 קילומטר בשנייה
 היסט:  7.2491±0.3819 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0.1 
 
אַל-קָבּ (מערבית: الكعب ذو العنان - אַל-כעבּ ד'וּ אַל-עִנָאן - "העקב של מחזיק המושכות"), נקרא לפעמים גם הַסָאלֶה או ι (יוטא) בעגלון, הוא כוכב בולט הנמצא במרחק של כ- 490 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים עגלון עם בהירות מדרגה 2.69. השם אל-קב ניתן במקור לכוכב גמא בעגלון (שאכן נמצא במקום יותר מתאים לציין את העקב של הדמות), אך הוא הפך להיות חלק מקבוצת שור וקיבל את השם אל-נאת', והשם אל-קב הועבר לכוכב ι בעגלון.
תכונות

אל-קב הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K3 II-III, עם מסה של כ-4.5 מסות שמש ורדיוס של כ-126 רדיוסי שמש - קרוב לשני שלישים של רדיוס המסלול של כדור הארץ סביב השמש. טמפרטורת פניו כ-4,100 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 1,600 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה רוב קרינתו היא בתחום התת-אדום ועוצמת הארתו הכוללת היא בערך פי 3,700 מעוצמת ההארה של השמש. בעבר דווח שבהירותו של אל-קב משתנה בין דרגות 2.63 ו-2.78, אך מדידות עדכניות לא מצאו השתנות של יותר ממאית דרגת בהירות.
בשנת 2007 דווח על ידי מספר חוקרים כי המהירות הרדיאלית של אל-קב משתנה באופן מחזורי עם שני מחזורי משנה של כשנתיים ושל כ-4 שנים. החוקרים שיערו שלכוכב שני בני לוויה, ככל הנראה ננסים חומים, המקיפים אותו בתהודה מסלולית של 1:2 עם זמני המחזור שהתגלו.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: ι Aurigae
1 2 3  T. Trifonov, S. Reffert, M. Zechmeister, A. Reiners & A. Quirrenbach: Precise radial velocities of giant stars. VIII. Testing for the presence of planets with CRIRES infrared radial velocities, Astronomy & Astrophysics, Vol. 582, id. A54, p. 3 (2015)
↑  G. M. Harper, N. O'Riain, T. R. Ayres: Chromospheric Thermal Continuum Millimetre Emission from non-dusty K and M Red Giants, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 428, Iss. 3, p. 2069 (2013)
↑  N. Tetzlaff, R. Neuhäuser & M. M. Hohle: A catalogue of young runaway Hipparcos stars within 3 kpc from the Sun, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 410, Iss. 1, p. 190 (2011)
↑  General Catalogue of Variable Stars: ι Aurigae
↑  S. J. Adelman: Research Note Hipparcos photometry: The least variable stars, Astronomy & Astrophysics, vol. 367, p.297 (2001)
↑  S. Reffert, A. Quirrenbach, S. Hekker, S. Albrecht, D. S. Mitchell, D. A. Fischer, G. W. Marcy & R. P. Butler: Two Brown Dwarfs in Resonance around a K3II Giant, "Extreme Solar Systems" conference, 25-29.06.2007, Santorini, Greece, p. 112
אלגברה הומולוגית

אלגברה הומולוגית היא ענף מתמטי העוסק בחקר שיטות הומולוגיות וקוהומולוגיות בהקשרן הכללי, וגם ביישומים שלהן, בעיקר בתורת הקטגוריות, בטופולוגיה אלגברית ובתורת החוגים.
התחום החל את דרכו כהכללה וגיבוש של שיטות בטופולוגיה אלגברית. למרות שחבורות הומולוגיה וקוהומולוגיה הופיעו במתמטיקה, באופן סמוי, גם קודם לכן, האלגברה ההומולוגית הוכרה כענף עצמאי ב-1956, כאשר אנרי קרטן וסמואל אילנברג פרסמו את ספרם "Homological Algebra".
תורות קוהומולוגיות הוגדרו בענפים שונים של המתמטיקה עבור אובייקטים מתמטיים רבים, כגון מרחבים טופולוגים, אלומות, חבורות, חוגים, אלגבראות לי ואלגבראות סי-כוכב.
בין המושגים הבסיסיים בתחום: קומפלקס שרשרת וסדרה מדויקת. אחד הכלים הקלאסיים באלגברה הומולוגית הוא פונקטורים נגזרים, כגון Ext, הפונקטור הנגזר של Hom ו-Tor, הפונקטור הנגזר של פונקטור המכפלה הטנזורית.
ראו גם

הומולוגיה (טופולוגיה אלגברית)
אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות

בריוש
אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות (במקור בצרפתית: Qu'ils mangent de la brioche – "שיאכלו בריוש") היא אמרת כנף המבטאת ניתוק בין ההנהגה או האליטה הכלכלית לבין העם. האמרה מיוחסת בטעות למלכת צרפת מארי אנטואנט, אך לאמיתו של דבר היא הופיעה בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 בו הוא מייחס את האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד.
מקור ומשמעות

מקור האמרה הוא בספר "הווידויים" של ז'אן-ז'אק רוסו, שנכתב ב-1765 ופורסם ב-1782. בספר מספר רוסו על זמן שבו חיפש לחם כדי לאכול עם יין שגנב, הוא התבייש להיכנס למאפייה כאדם פשוט ולקנות לחם, ואז נזכר במילותיה של "נסיכה גדולה", שבמענה לתלונה על כך שלאיכרים אין לחם לאכול ענתה "שיאכלו בריוש!" בעקבות כך החליט לקנות בריוש:
Enfin je me rappelai le pis-aller d'une grande princesse à qui l'on disait que les paysans n'avaient pas de pain, et qui répondit : Qu'ils mangent de la brioche.
האמרה מציגה את הניתוק בין השלטון ומעמד האצולה לבין 'האזרח הקטן', כך שהמלכה לא העלתה בדעתה שהמחסור בלחם נובע מעוני והציעה לאכול במקומו דבר יקר יותר.
בעלת האמרה

בספר של אלפונס קאר שיצא לאור ב-1843, יוחסה האמרה למרי אנטואנט אשתו של לואי ה-16, שאמרה זאת בעקבות המשבר הכלכלי שהיה בזמן המהפכה הצרפתית. חוסר הפופולריות של המלכה בשנים שלפני פרוץ המהפכה השפיע ככל הנראה גם על רבים לייחס לה את הביטוי. עם זאת, בשנות האלפיים אין עוד ספק כי המשפט לא נאמר על ידי מארי אנטואנט. בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 מיוחסת האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד.
לדברי ההיסטוריון פול ג'ונסון מסתבר שמדובר באנקדוטה שהמציא רוסו, והיא לא נאמרה מעולם על יד מלכת צרפת. אמרה דומה אך במשמעות שונה מיוחסת לויקטואר (אנ'), אחת מבנותיו של לואי ה-15, שבזמן רעב קוננה על סבלם של אנשים חסרי לחם ואמרה: "אבל אלוהים, אם הם היו יכולים להפטר מאכילת קרום הפאי!". קרום הפאי זול יותר מלחם ודבריה נאמרו מתוך רחמים ולא מתוך זלזול וניתוק.
בתרבות הסינית מיוחסת אמרה דומה לקיסר משושלת ג'ין במאה הרביעית, שכששמע שלאנשים אין אורז, תמה למה אינם אוכלים בשר.
הערות שוליים

↑  ססיל אדמס, Did Marie Antoinette really say "let them eat cake"?, אתר StraightDope.com, 24 באוקטובר 1986
מארי אנטואנט
אלגברה חופשית למחצה

במתמטיקה, ובמיוחד באלגברה, אלגברה חופשית למחצה (Quasi-free) היא אלגברה אסוציאטיבית (לא בהכרח קומוטטיבית) בעלת ממד קוהומולוגי לכל היותר 1. לאלגברות אלו חשיבות גאומטרית, מפני שהן חלקות פורמלית (formally smooth) בקטגוריה של אלגברות לא קומוטטיביות: כל הרחבה שלהן באידיאל נילפוטנטי מתפצלת. המושג הוגדר על ידי Joachim Cuntz ודניאל קווילן ב-1995 כמדד לאי-סינגולריות לא-קומוטטיבית, ונדון מאז בהקשרים שונים.
תהא  A אלגברה אסוציאטיבית עם יחידה (לא בהכרח קומוטטיבית) מעל שדה  F. ל- A-בימודול  M ניתן להגדיר תורת קוהומולוגיה הנקראת קוהומולוגיית הוכשילד:
 H^{n}(A,M)=Ext_{A-bimod}^{n}(A,M)
הממד הקוהומולוגי של אלגברה הוא האינדקס הגבוה ביותר כך שחבורת הקוהומולוגיה מאינדקס זה אינה מתאפסת לכל בימודול.
חשיבות מיוחדת נודעת לחבורת הקוהומולוגיה השנייה, המתארת הרחבות לא מתפצלות. ביתר פירוט, נניח כי  M הוא  A-בימודול. נאמר כי אלגברה  C היא הרחבה של  A באמצעות  M אם  M איזומורפי (כבימודול) לאידיאל של
 I\triangleleft C, שהוא נילפוטנטי מדרגה 2 (כלומר:  I^{2}=0) וכך ש- C/I\cong A (איזומורפיזם של אלגברות). אומרים כי הרחבה כזו מתפצלת אם קיים חתך (section) של  A לתוך  C, הסוגר דיאגרמה קומוטטיבית עם ההטלה של  C מודולו  I, כאשר מזהים את  C/I עם  A.
לפיכך,  H^{2}(A,M)=0 פירושה שכל הרחבה של  A באמצעות  M מתפצלת.
כל אלגברה ספרבילית היא מממד קוהומולוגי אפס, ולכן חופשית למחצה. אכן, המשפט הראשי של ודרברן קובע כי כל אלגברה מממד סופי מעל שדה מושלם היא סכום ישר (כמרחבים וקטוריים) של הרדיקל הנילפוטנטי שלה ושל המנה הפשוטה למחצה המקסימלית של האלגברה המקורית. ניתן לראות משפט זה באופן הבא: כל אלגברה פשוטה למחצה מממד סופי מעל שדה מושלם היא ספרבילית, ובפרט חופשית למחצה.
מצד שני, כל אלגברה חופשית היא חופשית למחצה (ולא ספרבילית). חוג הפולינומים בשני משתנים הוא דוגמה לאלגברה חלקה בקטגוריה של אלגברות קומוטטיביות, שאיננה חופשית למחצה, דהיינו, חלקה פורמלית בקטגוריה של אלגברות אסוציאטיביות לאו דווקא קומוטטיביות. אכן,  \dim _{F}H^{2}(F[x,y],F[x,y])=\infty  ובפרט אינה אפס. גבול ישר של שרשרת בת-מנייה של אלגברות ספרביליות הוא אלגברה חופשית למחצה.
כל אלגברה חופשית למחצה היא תורשתית (ימנית ושמאלית). מכפלה חופשית ומכפלה ישרה של אלגברות חופשית למחצה היא חופשית למחצה (אך מכפלה טנזורית של אלגברות חופשיות למחצה איננה בהכרח חופשית למחצה; אם בנוסף אחד מן הגורמים ספרבילי, המכפלה הטנזורית כן חופשית למחצה). חופשיות למחצה היא שמורת מוריטה.
תהי  K/F הרחבת שדות מממד אינסופי. אזי, לפי תוצאות של רוזנברג וזלינסקי,  K הוא אלגברה חופשית למחצה מעל  F אם ורק אם ההרחבה ספרבילית, או ספרבילית מממד סופי מעל שדה הפונקציות הרציונליות במשתנה יחיד  F(t). רוזנברג וזלינסקי הוסיפו וחישבו את הממד הקוהומולוגי במובן Hochschild של הרחבות שדות, במונחים של ספרביליות ודרגת טרנסצנדנטיות.
לקריאה נוספת

JOACHIM CUNTZ AND DANIEL QUILLEN, ALGEBRA EXTENSIONS AND NONSINGULARITY, Journal of the AMS 8 (2), 1995.
אלכסנדר פירס

| --- | --- |

ציורים של הנידון תומאס בוק של פניו של אלכסנדר פירס, לאחר הוצאתו להורג ב-1824.
 לידה:  1790 מחוז מונאהן, אירלנד 
 הוצאה להורג:  19 ביולי 1824 (בגיל 34 בערך) הובארט, אוסטרליה 
 מדינה:  אירלנד 
 
אלכסנדר פירס (באנגלית: Alexander Pearce;‏ 1790 – 19 ביולי 1824) היה נידון וקניבל אירי-טסמני שהוגלה, למשך 7 שנים, למושבת העונשין בארץ ואן דימן (כיום, טסמניה), אוסטרליה, בגין גניבה. הוא ברח מספר פעמים מהכלא. במהלך אחת מאותן בריחות, הוא נהיה לכאורה לקניבל ורצח את חבריו בזה אחר זה. בבריחה אחרת, עם בן לוויה אחד, הוא לכאורה הרג אותו, ואכל אותו בחתיכות. בסופו של דבר, הוא נלכד ונתלה בהובארט בגין רצח, ולאחר מכן גופו בותר.
ראשית חייו

פירס נולד במחוז מונאהן, אירלנד. הוא היה פועל חווה קתולי, נשפט בארמה (אנ') ב-1819 לגלות לארץ ואן דימן בגין ”גניבה של שישה זוגות נעליים”. הוא המשיך לבצע עבירות קטנות שונות בהיותו במושבת העונשין בארץ ואן דימן, ממנה נמלט במהרה. במהדורת מאי 1822 של Hobart Town Gazette (אנ'), דווח על בריחה זו והוצע פרס בסך 10 ליש"ט על לכידתו מחדש. כשנתפס, הוא הואשם בבריחה מהכלא ובזיוף פקודה, ונשפט. לאחר המשפט השני שלו, הוא הוגלה למושבת העונשין של מקווארי הארבור (אנ').
בתרבות

אלכסנדר פירס הוא הנושא בשיר "A Tale They Won't Believe" של הלהקה האוסטרלית Weddings Parties Anything (אנ'). הנרטיב בשיר עוקב אחר המידע שנמסר בספר The Fatal Shore של רוברט יוז.
הלהקה האוסטרלית, The Drones (אנ'), הקליטה את השיר "Words from the Executioner to Alexander Pearce".
הרפתקאותיו הבדיוניות של פירס נכתבו ברומן מ-1874, For the Term of His Natural Life (אנ') של מרקוס קלארק (אנ').
בסרט הביוגרפי האוסטרלי-אירי, The Last Confession of Alexander Pearce (אנ'), צולם במקום ב-2008 בטסמניה ובסידני ובכיכובם של אדריאן דאנבר, קירן מקמנמין, דניאל וילי (אנ'), דון האני (אנ') וכריס הייווד (אנ'). הסרט הוצג באירלנד ב-RTÉ ב-29 בדצמבר 2008 ובאוסטרליה ב-ABC1 ב-25 בינואר 2009.
סרט האימה האוסטרלי בכיכובם של לי וונל (אנ') ונתן פיליפס (אנ'), המבוסס על חייו של פירס, מ-2008, Dying Breed הציג "צאצאים" בדיוניים של פירס. הסרט צולם בטסמניה ובמלבורן (כולל בנהר פיימן (אנ'), בחוף המערבי של טסמניה).
סיפור הקניבליזם של פירס היה גם הנושא של המותחן האוסטרלי, Van Diemen's Land (אנ'), שיצא לבתי הקולנוע באוסטרליה בספטמבר 2009.
ראו גם

המרטש מאטלנטה
המפלצת מפירנצה
לקריאה נוספת

Collins, Paul. Hell's Gates: the terrible journey of Alexander Pearce, Van Dieman's Land Cannibal. South Yarra, 2002. ISBN 1-74064-083-7
Sprod, Dan. Alexander Pearce of Macquarie Harbour. Hobart: Cat & Fiddle Press, 1977. ISBN 0-85853-031-7
Kidd, Paul B. Australia's Serial Killers ISBN 0-7329-1036-6
הערות שוליים

1 2 3  "A journey through hell's gate". The Age. 29 באוקטובר 2002. ארכיון מ-2018-05-08. נבדק ב-23 במרץ 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Convict Indent, CON13/1/2 p19, Tasmanian Archives
↑  The Last Confession of Alexander Pearce | Culture Northern Ireland, web.archive.org, ‏2008-10-27
1 2  Sprod, Dan, Alexander Pearce of Macquarie Harbour, Cat & Fiddle Press, Hobart 1977
↑  The Hobart Town Gazette, Friday 23 July 1824.
↑  Other Bushrangers, web.archive.org, ‏2010-12-09
↑  Dying Breed IMDb. Retrieved 2008-11-02.
↑  "VAN DIEMEN'S LAND – In Cinemas Now". Vandiemensland-themovie.com. אורכב מ-המקור ב-10 באוקטובר 2010. נבדק ב-31 באוגוסט 2010. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2003033114  SNAC: w6kn4gbf  Trove: 1721319  VIAF: 43672506   WorldCat (עם VIAF): 43672506 
העתק של עונש המוות שנגזר על אלכסנדר פירס
גולגולתו של אלכסנדר פירס
אלבטרוס עשון (סוג)

| אלבטרוס עשון |
| --- | --- |
 אלבטרוס אפור
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: יסעוראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אלבטרוסיים
סוג:: אלבטרוס עשון
שם מדעי
 Phoebetria ‏רייכנבאך, 1853

אלבטרוס עשון (שם מדעי: Phoebetria) הוא סוג של עופות ים במשפחת האלבטרוסיים הכולל 2 מינים כהים. האלבטרוסים חיים באוקיינוסים הדרומיים בקרבת אנטארקטיקה ומסוגלים לדאות על רוחות הים במשך חודשים רבים בלי לנחות.
מינים אלה הם הקטנים במשפחה שמוטת כנפיהם מגיעה ל-200 ס"מ ומשקלם ל-2.5-3.7 ק"ג.
מינים

בסוג זה 2 מינים:
אלבטרוס עשון (Phoebetria fusca)
אלבטרוס אפור (Phoebetria palpebrata)
אמרי רון

קבר אמרי רון בבית העלמין במשמר העמק
אמרי רון (9 בספטמבר 1936 – 9 בנובמבר 2013) היה חבר הכנסת בסיעת המערך.
ביוגרפיה

רון נולד בקיבוץ משמר העמק ללוי רוזנצווייג, מנהל חשבונות ראשי, ולרחילקה אשת חינוך, מוותיקי משמר העמק. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים, עבר מסלול הכשרה כלוחם ובהמשך גם קורס מ"כים חי"ר וקורס קצינים. רון לחם במבצע קדש כמפקד מחלקה בצניחה במיתלה. בשירות המילואים המשיך להתקדם בתפקידיו ולחם כמפקד פלוגה במלחמת ששת הימים. במלחמת יום הכיפורים לחם כסגן מפקד גדוד הסיור והנ"ט 582 שבחטיבת הצנחנים 317. במבצע שלום הגליל לחם כקצין מטה בחטיבת צנחנים. במהלך שנים אלו למד במדרשת רופין והחל בפעילות ציבורית.
רון היה חבר מזכירות הקיבוץ הארצי בשנים 1972–1976 ו-1978-1984. בשנים 1973–1976 כיהן כמזכיר התנועה. יחד עם יעקב חזן הטיף רון לחיזוק הקשר בין מפ"ם למפלגת העבודה בניגוד לעמדות הנציגים העירוניים במפלגה שקראו לניתוק הקשר.
בשנת 1977 נבחר למרכז מפ"ם והיה מועמד מטעמה ברשימת המערך לכנסת התשיעית. בעקבות פרישת חיים צדוק מהכנסת, בשנת 1978, הושבע רון כחבר הכנסת וכיהן בה גם במהלך כהונת הכנסת העשירית, עד 1984. בשנים אלו היה חבר ועדת הכספים והוועדה לענייני ביקורת המדינה.
רון היה נשוי לאורה, בתו של מרדכי בנטוב ונולדו להם ארבע בנות. כל חייו חי במשמר העמק. בשנותיו האחרונות היה מזוהה בעיקר עם הזרם השיתופי בתנועה הקיבוצית. הוא שימש כרכז הזרם השיתופי בשנים 2006-2002, ונחשב ממנהיגיו הבולטים. בשנת 2010 הושתל לרון לב מלאכותי והוא החזיק, עד מותו, בשיא עולמי של אורך חיים עם לב מלאכותי.
בשנת 2017 יצא לאור הספר "שיתופיסט: המאבק לחברה סולידרית", שכתבה בשמו ומפיו בתו לילך רון.
הערות שוליים

↑  הקיבוץ הארצי מזועזע מגילוי הרשת - מזהיר מלינץ, דבר, 19 בדצמבר 1972
↑  סג"מ עמית יחיאלי הובא למנוחות, דבר, 15 ביוני 1973
↑  דניאל בלוך, הקיבוץ הארצי נגד מפ"ם העירונית, דבר, 18 באוקטובר 1978
, מזכירות מפ"ם ממליצה לפרק את המערך, דבר, 18 בדצמבר 1978
↑  מאיר תלמי בראש מועמדי מפ"ם לכנסת, דבר, 1 באפריל 1977
↑  עזרא דלומי, רון, רכז ראש חדש לזר"ש, באתר "שווים", אפריל 2006
↑  אמרי רון 2013-1936, באתר הקיבוצים, 10 בנובמבר 2013
↑  שיא עולמי לח"כ לשעבר: 3 שנים עם לב מלאכותי, באתר ynet, 2 באוקטובר 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502391605171  BnF: cb17826599n (data)  GND: 1175421480  ISNI: 0000 0004 3403 0136  LCCN: no2018069536  VIAF: 308266377   WorldCat (עם VIAF): 308266377
אנגאראב התחתון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מוצא:  ליד גונדר
 שפך:  נהר מאגץ' במיקום 12°34′54″N 37°27′55″E﻿ / ﻿12.58167°N 37.46528°E﻿ / 12.58167; 37.46528
 מדינות באגן הניקוז:  מדינת אמהרה שבאתיופיה
אנגאראב התחתון הוא נהר בצפון-מערבה של מדינת אמהרה בצפון-מערב אתיופיה. תחילתו של הנהר מספר קילומטרים צפונית-מערבית לעיר גונדר. הוא זורם דרך העיר, ממערב למרכזה, וחולף בסמוך למרחצאות פאסילידס להן הוא מספק מים. הנהר נשפך לנהר מאגץ', כארבעה קילומטרים מדרום למרכז העיר. המאגץ' נשפך אל אגם טאנה.
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אתיופיה ובנושא נהרות ונחלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אל-קאעדה בבלאד אלשאם

אל-קאעדה בבלאד אלשאם (אל קאעידה בסוריה הגדולה) הוא ארגון טרור הפעיל בלבנון. ארגון זה מסונף לאל-קאעידה. בגלל מיעוט הפיגועים, ומעט המידע על הארגון, מעריכי מודיעין שונים העלו את האפשרות כי החזבאללה השתמש בשם הארגון ככיסוי לביצוע פיגועים.