stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סימני יום

סימני יום מבית ColRegs
ימאי בצי האמריקני מנמיך סימני יום "כדור, יהלום, כדור", מסמן את סיום התמרון המוגבל
סימני יום הם אותות ראש תורן המציינים באופן חזותי את מצבו של כלי שיט מול כלי שיט אחרים במים הנמצאים בטווח ראיה, בשעות היום, בין אם עוקפים, עוגנים או נמצאים על שרטון. האותות הללו מורכבים מקבוצה של צורות גאומטריות פשוטות – כדור, גליל, חרוט ויהלום – המוצגות, תלויות בתורן, באופן קבוע כדי לציין את המצב התפעולי של כלי השיט. חלק מסימני יום הם שילוב של כמה מהצורות האלה ביחד.
המשמעויות של הצורות מוגדרות על ידי התקנות הבינלאומיות למניעת התנגשויות בים (ColRegs).
סימני יום הן בצבע שחור והגדלים שלהן נקבעים על ידי ColRegs; לדוגמה, גודל הכדור אינו קטן מ-0.6 מטרים (2.0 רגל). המרחק האנכי בין צורות הוא לפחות 1.5 מטרים (4.9 רגל). כלי שיט באורך של פחות מ-20 מטרים (66 רגל) עשוי להשתמש בצורות בגודל קטן יותר בהתאם לגודל הכלי. סימני יום בנויים בדרך כלל ממסגרת קלת משקל מכוסה בבד ואפשר לקפל אותם לנוחות האחסון.
סימני יום נועדו להתאים לאורות הניווט השונים הנדרשים להצגה בלילה, ונדרשים לעמוד בהן ביום מהזריחה ועד השקיעה. האורות המתאימים עשויים להיות מוצגים גם במהלך היום בזמנים של ראות מוגבלת או נסיבות הכרחיות אחרות. כלי שיט באורך מתחת ל-7 מטרים אינם נדרשים בדרך כלל להציג סימני יום גם אם הם נדרשים להציג אורות בלילה.
דגל שחור מרובע המוצג מעל הכדור עשוי לשמש כאות מצוקה.
כמה מהאותות הנפוצים ביותר הם כדלקמן:
| מצב ניווט | סימני יום | הַגבָּלָה |
| --- | --- | --- |
| כלי שיט תחת מפרש וממונע | חרוט | > 12 מ' |
| כלי שיט מעוגן | כַּדוּר | > 7 מ' (לא בערוץ) > 20 מ' (במעגן) |
| כלי שיט מוגבל על ידי שוקע שלו | גליל |  |
| כלי שיט נתקע עַל שִׂרטוֹן | 3 כדורים (קו אנכי) | > 12 מ' |
| כלי שיט ללא שליטה | 2 כדורים (קו אנכי) | > 12 מ' |
| כלי שיט מוגבל ביכולת תמרון | כדור אחד, יהלום אחד, כדור אחד | > 12 מ' (למעט סירות צלילה) |
| כלי שיט לדיג (מסחרי) | 2 חרוטים (קו אפקי) | > 20 מ' (אך חייב להציג רשתות או מכמורת) |
| גרירת כלי שיט | יהלום | גרר > 200 מ' |
| כלי שיט נגרר | יהלום | גרר > 200 מ' |
| ניקוי מוקשים | 3 כדורים | שֶׁל הַצִי |
לקריאה נוספת

תקנות הנמלים (מניעת התנגשויות בים), תשל"ז-1977
ראו גם

ארגון הימאות הבין-לאומי
משמר החופים של ארצות הברית
הערות שוליים

↑  התקנות באתר נבו הוצאה לאור
הפרעת חרדה

| --- | --- |

ציור הצעקה של אדוארד מונק
 תחום:  פסיכיאטריה, פסיכולוגיה קלינית
 שכיחות:  12% בשנה
 טיפול:  שינויים באורח החיים, פסיכותרפיה, טיפול תרופתי
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  286227 
 MeSH:  D001008
 
הפרעות חרדה או הפרעות חרדה ופחד הן קבוצה של הפרעות נפשיות המאופיינות בעודף פחד וחרדה, לצד הפרעות התנהגותיות נלוות. תסמינים אלו מגיעים לעוצמה הגורמת למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד האישי, המשפחתי, החברתי, הלימודי, התעסוקתי או לפגיעה בתחומי חיים משמעותיים אחרים. פחד וחרדה הם תופעות קרובות; פחד מייצג תגובה לאיום נתפס ומיידי בהווה, בעוד שחרדה מכוונת יותר לעתיד, ומתייחסת לאיום צפוי ונתפס. מאפיין מבחין מרכזי בין הפרעות חרדה ופחד הוא מוקדי הדאגה הספציפיים להפרעה, כלומר, הגירוי או המצב המעורר את הפחד או החרדה.
אנשים הסובלים מהפרעות חרדה חווים תחושות עזות של חרדה המופיעות בעיתוי בלתי הולם, לא חולפות תוך זמן קצר ומפריעות לניהול חיים תקינים. ניתן לסווג הפרעות חרדה לחרדות כלליות, שאינן תלויות בגירוי ספציפי, ולחרדות מצביות הנובעות ממצב שנראה לרוב בני האדם מאיים, אם כי לא כולם חשים חרדה כתוצאה ממצבים אלו. דוגמה לחרדה מצבית היא "חרדת בחינות" המופיעה בעוצמות שונות אצל אנשים שונים.[דרוש מקור]
לאנשים הסובלים מהפרעות חרדה יש סיכון מוגבר לסבול גם מדיכאון.
מושגים יסודיים

הפרעות חרדה מורכבות מחרדה קבועה ומהתקף חרדה. החרדה הקבועה נמצאת כל הזמן ברקע, ולרוב גורמת לסובלים מחרדות מצביות להימנע מן הגירוי הגורם להתקף, לדוגמה אדם הסובל מבעת-סגור (קלאוסטרופוביה) יימנע מלהשתמש במעליות.
 התקפי חרדה – מכונים גם התקפי בהלה, מאופיינים בהופעה פתאומית ועוצמתית של פחד או אימה, לרוב כתוצאה מחשיפה לגורם הגירוי. החשיפה יכולה להיות ישירה או עקיפה, לדוגמה אדם הסובל מחרדה מחרקים עלול לחוות התקף גם מצפייה בחרק בטלוויזיה. להתקף חרדה ישנם מרכיבים רגשיים (תחושת אימה, בהלה, חשש), קוגניטיביים (חשש מפני סכנה מאיימת, חיצונית או פנימית), פיזיולוגיים (בין השאר – עליה בקצב פעימות הלב, רעד בגוף) והתנהגותיים (תגובת הילחם או ברח).
ההתקף עלול להיחוות באופן טראומטי, אלו שחוו אותו סבורים לעיתים קרובות שהוא נגרם בעטיה של מחלה פיזית קשה, לרוב חשש מהתקף לב. פעמים רבות המצוקה הנפשית מהתקפי חרדה נובעת מהחשש מההתקף הצפוי הבא, ולא רק מההתקפים עצמם. לפיכך חלק משמעותי בטיפול בהתקפי חרדה היא קבלה עצמית והבנה שהתקף החרדה אינו מנבא סכנה אמיתית. כאשר החשש מפני התקפי חרדה פוחת, פוחתת באופן משמעותי המצוקה ובסופו של דבר גם תדירות ההתקפים.
סוגים של הפרעות חרדה > הפרעת חרדה מוכללת

הפרעת חרדה מוכללת מאופיינת בתסמינים בולטים של חרדה, הנמשכים לפחות מספר חודשים, ברוב ימי השבוע. אלו באים לידי ביטוי בדאגה כללית ("חרדה צפה") או בדאגה מוגזמת המתמקדת באירועי יום-יום רבים, לרוב בנוגע למשפחה, בריאות, כספים, לימודים או עבודה. תסמינים נוספים כוללים מתח שרירים או אי-שקט מוטורי, פעילות יתר אוטונומית סימפתטית, עצבנות, קושי בריכוז או הפרעות שינה. התסמינים גורמים למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד האישי, המשפחתי, החברתי, הלימודי, התעסוקתי או בתחומי חיים משמעותיים אחרים. הסיכון לחלות בהפרעה במהלך החיים הוא 6.2%.
סוגים של הפרעות חרדה > הפרעת פאניקה

הפרעת פאניקה מאופיינת בהתקפי חרדה חוזרים ובלתי צפויים, שאינם מוגבלים לגירויים או מצבים מסוימים. התקפי פאניקה הם אפיזודות נפרדות של פחד עז או חרדה, המלווים בהופעה מהירה ובו-זמנית של מספר תסמינים אופייניים (למשל, דפיקות לב או דופק מוגבר, הזעה, רעד, קוצר נשימה, כאבים בחזה, סחרחורת או סחרחורת, צמרמורות, גלי חום, פחד ממוות קרוב). הסיכון לחלות במחלה במהלך החיים הוא 5.2%.
הפרעת פאניקה מתפתחת אצל חלק מהאנשים שעברו התקף חרדה. ההפרעה מאופיינת גם בפחד מתמשך מהתקף חרדה נוסף או השלכותיו. כתוצאה מפחד זה האדם מאמץ התנהגויות והימנעויות שלדעתו מגינות עליו מפני התקף נוסף או מונעות השלכות שהוא חושש מהן בזמן התקף. בפועל התנהגויות אלו מחזקות את ההפרעה וגורמות להגבלה הולכת וגוברת בחיי האדם, ולפגיעה משמעותית בתפקוד האישי, המשפחתי, החברתי, הלימודי, התעסוקתי או בתחומי חיים חשובים אחרים. במקרים קיצוניים, עלולה להתפתח בשל כך אגורפוביה המונעת מהאדם לתפקד מחוץ לביתו. [דרוש מקור]
סוגים של הפרעות חרדה > אגורפוביה

אגורפוביה מאופיינת בפחד או חרדה מוגזמים בתגובה למצבים מרובים שבהם יש חשש שהאדם לא יוכל לברוח או לקבל עזרה. אלה כוללים מצבים כמו שימוש בתחבורה ציבורית, שהייה בקהל ושהייה לבד מחוץ לבית. האדם חרד באופן עקבי לגבי מצבים אלה, בשל פחד מתוצאות שליליות ספציפיות (למשל, התקפי פאניקה, תסמינים פיזיים משתקים או מביכים אחרים). אנשים עם הפרעה זו נמנעים באופן פעיל ממצבים כאלה ונכנסים אליהם רק בנסיבות ספציפיות, למשל בליווי אדם עליו הם סומכים. בנסיבות אחרות, הכניסה למצבים הללו גורמת לפחד או חרדה עזים. התסמינים נמשכים לפחות מספר חודשים, והם חמורים דיים כדי לגרום למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד האישי, המשפחתי, החברתי, הלימודי, התעסוקתי או בתחומי חיים חשובים אחרים.
אגורפוביה עלולה להתפתח כתוצאה משורה של התקפי חרדה, ומהחשש שהם יפקדו את האדם כשהוא מצוי בציבור.[דרוש מקור] האגורפוביה יכולה לשבש כליל חיים תקינים, שכן האנשים שחווים אותה נמנעים כמה שיותר לצאת מהבית על מנת לא לגרום להחרפת החרדה.
סוגים של הפרעות חרדה > פוביה ספציפית

פוביה ספציפית מאופיינת בפחד או חרדה מוגזמים, המופיעים באופן עקבי בעת חשיפה או ציפייה לחשיפה לאובייקט או מצב ספציפי. למשל, בעלי חיים מסוימים, טיסה, גבהים, חללים סגורים, מראה דם או פציעה. פחד וחרדה אלה לא תואמים את מידת הסכנה האמיתית של המצבים הללו.  אנשים הסובלים מפוביה נמנעים מהמצבים המפחידים אותם, או שחווים אותם בליווי פחד או חרדה עזים. התסמינים נמשכים לפחות מספר חודשים, והם חמורים דיים כדי לגרום למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד האישי, המשפחתי, החברתי, הלימודי, התעסוקתי או בתחומי חיים חשובים אחרים.
קיימות למעלה מ-250 פוביות.[דרוש מקור] ידוע על לוקים בפחד מזריקות שנמנעים כליל מטיפול רפואי, ועל כאלו שמפחדים מרופאי שיניים.
סוגים של הפרעות חרדה > הפרעת חרדה חברתית

הפרעת חרדה חברתית מאופיינת בפחד או חרדה מוגזמים במצבים חברתיים. לדוגמה, ניהול שיחה, אכילה בנוכחות אחרים, או עמידה מול קהל. האדם החרד חושש שיעריכו אותו באופן שלילי בגלל התנהגותו או בגלל חרדה שהוא יבטא. ההפרעה גורמת לכך שהאדם נמנע מסיטואציות חברתיות, או נמצא בהם אך סובל מחרדה גבוהה. התסמינים נמשכים לפחות מספר חודשים, והם חמורים דיים כדי לגרום למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד.
הסיכון לחלות במחלה במהלך החיים עומד על 13%.
סוגים של הפרעות חרדה > הפרעת חרדה מפרידה

הפרעת חרדה מפרידה מאופיינת בפחד או חרדה מוגזמים מפני פרידה מדמויות התקשרות ספציפיות. בקרב ילדים ומתבגרים, חרדת הפרידה מתמקדת בדרך כלל במטפלים, הורים או בני משפחה אחרים, והפחד או החרדה חורגים ממה שנחשב לנורמטיבי מבחינה התפתחותית. בקרב מבוגרים, המוקד הוא בדרך כלל בן זוג רומנטי או ילדים. חרדה מפרידה יכולה להתבטא במחשבות על נזק או אירועים מצערים הפוקדים את דמות ההתקשרות, סירוב ללכת לבית הספר או לעבודה, מצוקה קיצונית בעת פרידה, סירוב לישון הרחק מדמות ההתקשרות, וסיוטים חוזרים ונשנים על פרידה. התסמינים נמשכים לפחות מספר חודשים, והם חמורים דיים כדי לגרום למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד.
סוגים של הפרעות חרדה > אילמות סלקטיבית

אילמות סלקטיבית מאופיינת בבררנות בדיבור, כך שילד מפגין יכולת שפה נאותה במצבים חברתיים ספציפיים, בדרך כלל בבית, אך נכשל באופן עקבי לדבר באחרים, בדרך כלל בבית הספר. ההפרעה נמשכת לפחות חודש אחד, והיא חמורה דיה כדי להפריע להישגים לימודיים או לתקשורת חברתית.
סוגים של הפרעות חרדה > היפוכונדריה

היפוכונדריה מאופיינת בעיסוק מתמיד או בפחד מפני האפשרות לחלות במחלה חמורה, מתקדמת או מסכנת חיים.  העיסוק מלווה באחד משני המאפיינים הבאים: 1) התנהגויות חוזרות ומוגזמות הקשורות לבריאות, כגון בדיקה חוזרת ונשנית של הגוף לאיתור סימני מחלה, השקעת זמן רב בחיפוש מידע על המחלה ממנה חוששים, חיפוש חוזר ונשנה אחר הרגעה (למשל, קביעת מספר רב של התייעצויות רפואיות); או 2) התנהגות הימנעות לא מסתגלת הקשורה לבריאות (למשל, הימנעות מתורים רפואיים). התסמינים גורמים למצוקה משמעותית או לפגיעה ניכרת בתפקוד.
גורמים

מחקרים הראו כי הפרעות חרדה הן בחלקן נלמדות ובחלקן מולדות. לדוגמה, כאשר חשפו גורי קופים לצילום וידאו של נחשים לראשונה הם לא פחדו מהם, אולם בעזרת יצירת התניה שלילית הצליחו ליצור באותם קופים תגובת פוביה מנחשים. מחקרי תאומים ותורשה מראים שיש מרכיבים גנטיים לנטייה להפרעות חרדה. מניחים שכמו בליקויי נפש אחרים גם כאן מחסור במוליך העצבי סרוטונין מהווה גורם. גם לפוביות תורמת הגנטיקה, אך נראה שיש בהן בנוסף מרכיב התנהגותי חזק. זאת אומרת שניתן להתנות חרדות. לגבי חרדה חברתית, התברר שאפשר לאבחן אותה כבר מגיל מאוד צעיר, והחרדים חברתית מאופיינים כבר מינקות בקצב פעימות לב גבוה יותר.
גורמים > גורמים פיזיולוגיים

חרדה היא תגובה הגנתית ופיזיולוגיות לאיומים הקיימת במינים רבים של בעלי חיים. למרות שיש לה מטרה הסתגלותית ואבולוציונית בהגנה על הפרט, כשהחרדה מוגזמת היא עלול להוביל למצוקה ולהימנעות ממצבי חיים. בקרב פרימטים, קליפת המוח הקדם-מצחית (PFC), שהתרחבה במהלך האבולוציה, יכולה לווסת את החרדה. פגיעה ומסלול עצביים הקשורים לקליפת המוח הקדם-מצחית עלולה לפגוע ביכולת לעכב את החרדה ולהוביל להפרעות חרדה.
למערכת הגופנית מפיקת החרדה יש ערך אבולוציוני ברור. סיכוייו של אורגניזם להותיר ולדות גדל, אם קיים בו מנגנון הגורם לו להימנע מגירויים אשר מסכנים את בריאותו או חייו.
גורמים > ארועי חיים

על פי הגישה הביהביוריסטית הפרעת חרדה היא סוג של התנהגות עם רגשות שליליים נלווים שסיבותיה בעברו של הפרט. האדם נולד לעולם עם מתגונני הגנה רפלקסיביים נגד גירויים כגון כאב, חום קיצוני, מכות חשמל, רעש חזק, וכן הלאה. גירויים אלה נחשבים לאבריסיביים (מעוררי דחייה) מכיוון שמעוררים באדם התנהגות של בריחה או הימנעות. באמצעות תהליך ההתניה הקלאסית הסביבה יכולה ליצור באדם תגובת פחד לגירוי נייטרלי. למשל ילד שנמצא בחדר חשוך (גירוי נייטרלי) שומע לפתע קול חזק של רעם (גירוי אברסיבי מולד). בין הגירויים יכול להיווצר קשר מותנה והילד יפחד להישאר לבד בחושך.
אם ילד נמצא בסביבת בית ספר, אשר בה ילדים שצוחקים עליהם ומתייחסים אליהם בחוסר כבוד, גם מתעללים בהם פיזית, אצל הילד נוצר קשר בין הגירוי חברתי שצוחקים על מישהו לבין האלימות והבריונות שבאים בהמשך. במצב כזה, אם הילד יאמר משהו שבעקבותיו יצחקו עליו, הצחוק של התלמידים יהווה השפעה של גירוי מעניש, וההתנהגות של הילד תוענש (תרד בתדירותה), בנוסף יתלוו הרגשות שליליות של פחד. תהליך זה מתאר היווצרות של חרדה דרך ההתניה האופרנטית בסביבות חברתיות. תלויות עונשיות מובילות להפרעת חרדה חברתית.
התאוריה הפרוידיאנית מתארת פוביות וחרדות כאילו הן נובעות מהשלכות של תסביכים וקונפליקטים בלתי פתורים. במקרה הידוע של האנס בן ה-5 סבר פרויד שחרדתו של הילד מפני סוסים מבטאת את קנאתו האדיפלית באביו, ואת חששו שהאבא יסרס אותו בעטיה. הסברים כאלו אינם מקובלים כיום.
טיפול

הטיפולים המועדפים להפרעות חרדה כוללים טיפול תרופתי ופסיכותרפיה.
טיפול > תרופות

התרופות המועדפות להפרעות חרדה כמו הפרעת חרדה מוכללת, הפרעת חרדה חברתית והפרעת פאניקה הן תרופות נוגדות דיכאון ממשפחת ה-SSRI וה־SNRI. מטה-אנליזות מצביעות על כך שתרופות אלה עדיפות על פני פלצבו עם גודל אפקט קטן עד בינוני. לדוגמה, הבדל הממוצע הסטנדרטי (SMD)  הוא 0.55 בהפרעת חרדה מוכללת, 0.67 בהפרעת חרדה חברתית ו־0.30 בהפרעת פאניקה.
בנזודיאזפינים נלקחים גם הם לטיפול בחרדה. בטווח הקצר הם נחשבים ליעילים, אך בשימוש ממושך ורציף השפעתם נחלשת והם עלולים לגרום להתמכרות.[דרוש מקור] תרופות מסוג חוסמי בטא, מקלות על ביטויים פיזיים של הפרעת חרדה בשל תכונתן להפחית את לחץ הדם ואת קצב הלב.[דרוש מקור] עם זאת, הן אינן נהוגות כקו טיפולי מרכזי בהפרעת חרדה, עקב מקרים של ברדיקרדיה, עד כדי דום לב במטופלים מסוימים.
טיפול > פסיכותרפיה

הטיפול הנפשי בעל העדויות החזקות ביותר לטיפול בהפרעות חרדה הוא טיפול קוגניטיבי התנהגותי. בהשוואה לפלצבו יש לו אפקט טיפולי גדול בהפרעת חרדה מוכללת (Hedges g = 1.01) וקטן עד בינוני בהפרעת חרדה חברתית (Hedges g = 0.41) ובהפרעת פאניקה (Hedges g = 0.39). טיפול קוגניטיבי התנהגותי משפר גם את איכות החיים של אנשים הסובלים מהפרעות חרדה.
בטיפול התנהגותי מוכנס המטופל בהדרגה לסיטואציות מאיימות מבחינתו (שיטת טיפול זו נקראת הקהיה שיטתית), ומלמדים אותו דרכי חשיבה שאמורות לעזור לו להתמודד עם הפחד. בטיפול התנהגותי קוגניטיבי עובדים עם המטופל על התמודדות היפותטית עם הסיטואציה המאיימת תוך זיהוי עיוותי חשיבה ושימוש בהיגדים פנימיים חיוביים.
מבחינה קוגניטיבית הילד לומד טכניקות שונות העוזרות לו להתמודד עם המחשבות השליליות שלו ומבחינה גופנית, הילד מתרגל טכניקות שונות כדי לשלוט במידה מסוימת ברמה הגופנית הנלוות לחרדה. זה עוזר לילד לקבל שליטה על תגובותיו הגופניות (לוטן, 2016).
בסוגים מסוימים של חרדות, כמו חרדת טיסה, מציגים לפני המטופל גם מידע רציונלי השולל את ההצדקה לפחדיו.
טיפול > שיטות אחרות

טיפול נוסף, הנוגע לתסמינים הגופניים של חרדות, הוא טיפול באמצעות ביופידבק. טיפול זה משלב טיפול בהיבטים הגופניים (פיזיולוגיים), הנובעים מן החרדה, יחד עם טיפול פסיכולוגי, לטיפול בהיבטיה הקוגניטיביים של החרדה.
שיטת טיפול נוספת היא אלקטרותרפיה באמצעות גירוי גולגולתי – היא שיטת טיפול לא חודרני העושה שימוש בפולסים של זרמי חשמל זעירים (mA מיקרו-אמפר) על-פני מוחו של המטופל. טיפול זה מופעל על ידי מטופל עצמו.
שיטה חדשה יחסית (ABM – attention bias modification), שנמצאת עדיין בתהליכי מחקר, מדגישה את נושא הפניית הקשב המוגברת אל איומים אצל מטופלים עם הפרעות חרדה, ומנסה להפנות את הקשב שלהם לגירויים נייטרליים במטרה להרגיע חרדה, למשל באמצעות תרגול בתוכנת מחשב המיועדת לכך.
ראו גם

הפרעת דחק פוסט-טראומטית – PTSD
הפרעה טורדנית-כפייתית – OCD
תגובת הילחם או ברח
נפגע חרדה
קוואבו

| --- | --- |

 לידה:  2 באפריל 1991 (בן 33) את'נס, גאורגיה, ארצות הברית
 שם לידה:  קוואביוס מרשל
 שם במה:  Quavo 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 מקום לימודים:  Berkmar High School 
 סוגה:  היפ-הופ, טראפ
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  קוואליטי קונטרול מיוזיק, מוטאון, קפיטול רקורדס 
 בת זוג:  סוויטי
 www.quavohuncho.net
 פרופיל ב-IMDb
 
קוואביוס מרשל (באנגלית: Quavious Marshall; נולד ב-2 באפריל 1991), ידוע בשם הבמה קוואבו (Quavo), הוא ראפר, זמר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי. ידוע בעיקר כחבר בהרכב ההיפ-הופ מיגוס לצד אופסט וטייקאוף.
ביוגרפיה

קוואבו נולד ב-2 באפריל 1991 באת'נס. אימו, אדנה מרשל הייתה ספרית ואביו נפטר כשהיה בן ארבע.
קוואבו וחברי ההרכב מיגוס פרצו לראשונה בזכות השיר "Bad and Boujee", בו אירחו את הראפר ליל עוזי ורט. השיר הפך לתופעת אינטרנט, כשגולשים רבים ציטטו את חלק מהשיר (""rain drop, drop top", משמע: נסיעה עם רכב עם גג פתוח, בזמן גשם) והמשיכו עם אינטרפרטציה משלהם.
ב-11 באוקטובר 2018, הוציא את אלבום הבכורה שלו כאמן סולו, Quavo Huncho.
בשנת 2022 שיחק בסרט הפשע "Savage Salvation" לצדו של רוברט דה נירו.
במהלך 2023 הצטלם לתפקיד הראשי בסרט "Takeover" בו יככב לצדם של בילי זיין ולמוניקה גארט. ב-18 באוגוסט הוציא את האלבום Rocket Power.
ב-3 ביולי 2024 הוציא את הסינגל "Tough", יחד עם הזמרת לנה דל ריי. באותה שנה שיחק בסרט האקשן "קאש אאוט" (אנ') לצדו של ג'ון טרבולטה.
בשנת 2025 דיבב בסרט האנימציה הקומי "Sneaks" את דמותו של ספייק.
פעילות פוליטית

קוואבו היה עד לרצח של טייקאוף בנובמבר 2022. לאחר האירוע הוא החל בפעילות למניעת שימוש אלים בנשק חם. במסגרת פעילות זו הוא נפגש עם סגנית נשיא ארצות הברית קמלה האריס והשתתף בהקמת קרן שנותנת מענקים לארגונים הפועלים למניעת אלימות.
ביולי 2024 הוא היה אחד הדוברים בעצרת בחירות באטלנטה, למען בחירתה של האריס לנשיאות בבחירות ב־2024.
חיים אישיים

שלושת חברי ההרכב מיגוס גדלו יחד במחוז גווינט, אזור פרברי ברובו, צפונית-מזרחית לאטלנטה. בין ספטמבר 2018 למרץ 2021, ניהל זוגיות עם הראפרית סוויטי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2018: Quavo Huncho
2023: Rocket Power
דיסקוגרפיה > אלבומים משותפים

2017: Huncho Jack, Jack Huncho (עם טראוויס סקוט בתור האנצ'ו ג'ק)
2022: Only Built for Infinity Links (עם טייקאוף)
הערות שוליים

↑  Migos, Biography (באנגלית) (ארכיון)
↑  Sidney Madden, Happy Birthday, Quavo! - XXL, XXL Mag (באנגלית)
↑  Interview: Migos, The FADER (באנגלית)
↑  Jonathan Landrum Jr., "Quavo hosts summit against gun violence featuring VP Kamala Harris on late rapper Takeoff’s birthday, AP, June 19, 2024
↑  Jem Aswad, "Quavo Meets With Vice President Kamala Harris About Gun Control, Appears on ‘Good Morning America’, Variety, September 21, 2023
↑  Rania Aniftos,:"Quavo Backs Kamala Harris’ Commitment to Gun Safety at Atlanta Rally, Billboard, July 30,2024
↑  Simon Vozick-Levinson, Simon Vozick-Levinson, Migos: Young, Rich and Outrunning Trouble, Rolling Stone, ‏2015-06-24 (באנגלית)
↑  March 19, Zoe JohnsonPublished; 2021. "Saweetie Confirms Quavo Breakup". XXL Mag (באנגלית). נבדק ב-2021-03-19.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: numeric names: authors list (link)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 117175924X  LCCN: no2017096756  MusicBrainz: 6143403a-df6c-429e-8ee6-ef869896b0da  NKC: xx0251436  VIAF: 1691150172747800180001   WorldCat (עם VIAF): 1691150172747800180001 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קארין גרינג

| --- | --- |

קארין גרינג ב-1927
 לידה:  21 באוקטובר 1888 סטוקהולם, שוודיה
 פטירה:  17 באוקטובר 1931 (בגיל 42) סטוקהולם, שוודיה
 שם לידה:  Carin Axelina Hulda Fock 
 מדינה:  שוודיה 
 מקום קבורה:  שוודיה
 ידועה בשל:  אשתו של הרמן גרינג
 מפלגה:  המפלגה הנאצית 
 בן זוג:  הרמן גרינג (1923–1931)
 צאצאים:  תומאס פון קאנטצאו
 מספר צאצאים:  1
 
קארין אקסלינה הולדא גרינג (בגרמנית: Carin Axelina Hulda Göring; שם נעורים: פוק (Fock); ידועה גם כרוזנת פון קאנטצאו (Countess von Kantzow); 21 באוקטובר 1888 - 17 באוקטובר 1931) הייתה אשתו הראשונה של הרמן גרינג, מפקד הלופטוואפה ומשרד התעופה של גרמניה הנאצית.
חיים מוקדמים

נולדה בסטוקהולם בשנת 1888. אביה, הברון קרל אלכסנדר פוק, היה קולונל בצבא השוודי. משפחת פוק הייתה ממוצא גרמני-בלטי, שעברה מווסטפאליה לדוכסות אסטוניה, אז חלק משוודיה, במאה ה-17, ונרשמה באצולה השוודית. סבא רבא מצד אביה היה הזואולוג השוודי בנגט פרדריק פריס.
אמה, ששמה היה הולדין בימיש, נולדה בשנת 1860 למשפחה אנגלו-אירית המפורסמת בבישול הבירה סטאוט "בימיש וקרופורד" בקורק. סבא רבא שלה, ויליאם בימיש, היה אחד ממייסדי "בימיש וקרופורד", וסבא שלה שירת במשמר הקולדסטרים הבריטי.
סבתה מצד אמה, הולדא אליזבת קונסטנטיה מוסנדר, שהייתה ממוצא שוודי, בת למשפטן הכימיה קרל גוסטב מוסנדר, הקימה אחווה דתית פרטית, "האגודה האדלביס". היא הייתה הרביעית מבין חמש בנות; אחיותיה היו פאני פון וילאמוויץ-מולנדורף (1882-1956), מארי פון רוזן (1886-1967), אלזה ולילי. מארי הייתה נשואה לספרון אריק פון רוזן (1879-1948), אחד ממייסדי הבלוק הלאומני-סוציאליסטי ("הבלוק הלאומסוציאליסטי"), מפלגה פוליטית שוודית לאומנית-סוציאליסטית.
בשנת 1910 נישאה לקצין בצבא השוודי, נילס פון קאנטצאו. ילדם היחיד, תומאס פון קאנטצאו, נולד בשנת 1913.
מערכת היחסים עם גרינג

בשנת 1920, בעודה מנותקת מבעלה הראשון, פגשה קארין את הרמן גרינג בטירת רוקלשטאד בעת שביקרה את אחותה מארי. גרינג, שהיה צעיר ממנה בארבע שנים, עבד בשוודיה כטייס מסחרי עבור חברת התעופה קצרת הימים "סונסק לופטראפיק" והגיע לטירה לאחר שטס לספרון אריק פון רוזן, בעלה של אחותה מארי. גרינג התאהב בקארין והחל לפגוש אותה בקרוב בסטוקהולם, למרות הסקנדל באותה תקופה, שהיא הייתה אישה נשואה מופרדת עם ילד קטן. היא התגרשה מוון קאנטצאו ונשאה לגרינג ב-3 בינואר 1923.
לאחר נישואיהם, ביתם הראשון המשותף היה בקתת ציד בהוךקרוט בהרי האלפים הבוואריים, ליד ביירישצל, כ-80 קילומטרים ממינכן. לאחר שגרינג פגש את אדולף היטלר והצטרף למפלגה הנאצית בשנת 1922, עברו לאוברמנזינג, פרבר של מינכן. קארין עקבה אחר בעלה והצטרפה למפלגה הנאצית. כאשר גרינג נפצע קשה במפשעה בעת צעדתו לצד היטלר במהלך הפוטש הלא מוצלח שלו בנובמבר 1923, לקחה אותו קארין לאוסטריה ואז לאיטליה, וטיפלה בו עד שחזר לבריאות. סיפור האהבה הרומנטי של קארין וגרינג שימש את מכונת התעמולה של גבלס, והזוג סייר ברחבי המדינה כדי להגביר את הפופולריות של המפלגה הנאצית.
לקארין הייתה שחפת בשנות הארבעים המוקדמות לחייה. כאשר אמה, הולדין פוק, נפטרה באופן בלתי צפוי ב-25 בספטמבר 1931, זה היה הלם גדול לקארין בת ה-42. למרות בריאותה השברירית, נסעה לשוודיה ללוויית אמה. למחרת היא סבלה מהתקף לב בסטוקהולם. עם קבלת הבשורה, הצטרף אליה גרינג ונשאר איתה עד למותה מאי ספיקת לב ב-17 באוקטובר 1931, ארבעה ימים לפני יום הולדתה ה-43.
לאחר מותה, אחותה הגדולה של קארין, פאני, כתבה ביוגרפיה עליה שהפכה במהירות לרב מכר בגרמניה. עד שנת 1943 היא מכרה 900,000 עותקים.
מותה של קארין היה מכה קשה לגרינג. בשנת 1933 החל לבנות בקתת ציד, שהפכה לביתו העיקרי, וקרא לה "קארינהאל" לכבודה. שם הוא הקים מחדש את גופתה מקברה המקורי בשוודיה, בהלוויה שנכח בה אדולף היטלר. גרינג מילא את קארינהאל בתמונות של קארין, כמו שעשה בדירתו בברלין, שם יצר מזבח לזכרה שנשאר גם לאחר שנישא שנית בשנת 1935. הקארינהאל נהרס על פי הוראתו של גרינג כאשר הכוחות הסובייטים התקדמו בשנת 1945.
לאחר מלחמת העולם השנייה, שרידים שנחשבים כשייכים לקארין התגלו על ידי משפחת פוק, נשרפו והוטמנו מחדש בשוודיה. בשנת 1991 נמצאו שרידים שיכלו להיות גם של קארין נשלחו לשוודיה לזיהוי. ראיות הצביעו על כך שהשרידים החדשים הם שלה והם נקברו מחדש.
הערות שוליים

↑  Carin Axelina Hulda Göring, geni_family_tree, ‏2023-02-15
1 2  Rockelstad Castle - History, Hermann G�ring and Carin G�ring, web.archive.org, ‏2009-03-26
↑  Joseph Howard Tyson, The Surreal Reich, iUniverse, 2010-09-23, ISBN 978-1-4502-4020-8. (באנגלית)
↑  Text-Elisabeth Braw Riccini 14 februari 2002 URL copied to clipboard, Carin Göring – Nazitysklands svenska ikon, Populär Historia, ‏2002-02-14 (בשוודית)
↑  Carin Göring’s remains identified by researchers at Uppsala University - Uppsala University, Sweden, web.archive.org, ‏2014-02-02
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276921005171  PLWABN: 9811300705005606  BnF: cb12353971q (data)  GND: 120820056  ISNI: 0000 0000 5539 5880  KulturNav: db707451-112c-4c06-a931-6c7604b34f00  LCCN: n85291408  NKC: xx0069985  NLG: 244245  NSK: 000729413  NTA: 072343532  SELIBR: 263273  SUDOC: 032526393  VIAF: 64847510   WorldCat (עם VIAF): 64847510 
קארין ואחותה לילי
עינת אדמוני

| --- | --- |
קובץ:Einat Admony.jpg
 לידה:  19 במאי 1971 (בת 53)
 מסעדות:  בלבוסטה
 
עינת אדמוני (נולדה ב-19 במאי 1971) היא שפית, בעלת מסעדה, מחברת ספרי בישול וקומיקאית ישראלית המתגוררת בארצות הברית. בין השפיות הראשונות שהציגו את המטבח הישראלי בארצות הברית. מופיעה בתוכניות טלוויזיה ומופיעה כסטנדאפיטית.
ביוגרפיה

אדמוני נולדה ב־1971 וגדלה בעיר בני ברק למשפחה דתית שחזרה בתשובה. היא ממוצא יהודי עיראקי, איראני ותימני. בצבא שרתה כנהגת בבסיס נבטים ובהמשך כטבחית.
אחרי הצבא גרה ארבע שנים בגרמניה, אז חזרה לישראל ולמדה בתדמור. ב-1999 עברה לניו יורק.
קריירה

אדמוני הייתה אחת מהשפים הראשונים שהציגו את המטבח הישראלי לאמריקאים. היא פתחה 13 מסעדות לאורך הקריירה שלה. היא מפעילה את מסעדת הדגל שלה בניו יורק, "בלבוסטה" (Balaboosta), והיא המייסדת של הזיכיון פלאפלי "טעים" (Taim), שנכון ל-2019 כלל 30 סניפים ברחבי ארצות הברית, הזיכיון הורחב על ידי השקעה של Chipotle, רשת מזון מהיר שמגישה אוכל מקסיקני.
היא הופיעה שלוש פעמים בתוכנית הריאליטי "Chopped" של Food Network וזכתה פעמיים. אדמוני חזרה לתוכנית כשופטת. המנחה טד אלן ציין את אדמוני כאחת מארבע הנשים הזכורות ביותר שהתחרו בתוכנית.
בשנת 2019, אדמוני למדה שיעורי סטנד אפ והחלה להופיע במרתף הקומדיה בניו יורק.
בשנת 2022, אדמוני התחרתה בעונה 3 של טורניר האלופים של גיא פיירי.
פרסים והוקרה

היא נבחרה על ידי Time Out New York כאחת מ"עשר נשים שהופכות את ניו יורק למקום טוב יותר", וכ"שפית נשית עולה ב-2020".
בשנת 2014 היא זכתה בתואר מהגרת בולטת מטעם תאגיד קרנגי בניו יורק. כמו כן בשנת 2014, מסעדת Bar Bolonat שלה בווסט וילג' זכתה בתואר "המסעדה החדשה הטובה ביותר" על ידי הניו יורק טיימס.
בשנת 2020 היא זכתה בחצי הגמר לפרסי ג'יימס בירד, בקטגוריית השף הטוב ביותר במדינת ניו יורק.
חיים אישיים

היא נשואה לסטפן נפציגר, שהוא גם שותפה העסקי. יש להם שני ילדים. המשפחה מתגוררת בברוקלין.