stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערת תיאופטרה
החפירות והממצאים > שרידים אנתרופולוגיים

ד"ר קיפאריסי-אפוסטוליקה טוענת שהממצאים השונים במערה ועצם הימצאותם של קברים אנושיים, מעידים ללא ספק שהמערה שימשה מקלט לאנשים במשך אלפי שנים. אך כמו כן, סביר מאוד שהיו גם תקופות בהן הם עזבו אותה, בהתאם לתנאי מזג האוויר ושינויי האקלים.
במערה נמצאו חמישה שלדים אנושיים, אחד מהתקופה הפלאוליתית העליונה שעצמותיו מתוארוכות ל-14,990-14,060 שנים לפני הספירה, כלומר לאחר עידן הקרח האחרון. שלד נוסף שנמצא, כנראה מאותה תקופה, היה צמוד אליו ובאותו עומק בערך, אך בשל מצב העצם הרע לא שרד קולגן כדי לחשוף את גילו. שלושה קברים נוספים שייכים לתקופה המזוליתית ותוארכו בערך ל-7000-7500 לפנה"ס. אחד מהם נמצא בתנוחה שפופה, והוא מוצג במערה במקום בו נמצא. נראה שכל השלדים שייכים למין האדם הנבון (Homo Sapiens sapiens).
אמנם בחינת השלדים העלתה פגיעות שונות ונגעים, אך ככלל, נראה שמדובר באוכלוסייה בריאה, שהתקיימה על תזונה צמחונית בעיקר ומעט בשר. מפאת הריחוק של תיאופטרה מהים, הם צרכו מעט מאוד דגים.
סביר מאוד שסוגי האדם שחיו במקום השתנו במהלך אלפי השנים שבהן הייתה המערה בשימוש אך ראוי גם לציין שניתוחי DNA שבוצעו הן בעצמות של השלד הפלאוליתי והן בעצמות מאוחרות יותר הראו קשר גנטי ברור ביניהן.
ניתוח פלאו-פתולוגי (אנ') של עצמות האדם מהתקופה הנאוליתית, הביא את החוקרים לאמוד את אוכלוסיית המערה באותה תקופה לכ-43 אנשים (תינוקות, ילדים ומבוגרים).
הממצאים מעידים שהקהילה ייצרה גם תכשיטים, קדחה חורים בשיני צבי ובקונכיות מהנהר הסמוך.
החפירות והממצאים > שרידים אנתרופולוגיים > אבגי

אחד הממצאים החשובים ביותר במערת תיאופטרה היה שלד שהשתמר בשלמותו של אישה צעירה שחיה לפני כ-7,000 שנה, בתקופה המזוליתית, שכונתה בפי החוקרים "אבגי" (שחר, ביוונית). אבגי נקברה בבור רדוד כשהגולגולת במפלס גבוה יותר מביטה לפנים, בעוד שאר השלד היה במצב שפוף למחצה, מופנה ימינה לעבר פתח המערה. היא הייתה מתבגרת, בגיל 17–19 במותה, וככל הנראה סבלה מאנמיה מחוסר ברזל ומסתימת שיניים. נמצאו גם נגעים שונים בשלד פחות משמעותיים ששיקפו פתולוגיות פוטנציאליות קלות.
לאחר שנים של עבודה אינטנסיבית, צוות רב-תחומי (שכלל, רופאים מתחומים שונים עם פלאו-פתולוגים והיסטוריונים רפואיים, ארכאולוגים, אנתרופולוגים ומהנדסים) הצליח לשחזר את פניה. בגדיה, ובמיוחד שיערה, היו קשים מאוד לשחזור לאור היעדר ראיות מהותיות. אך לבסוף, החוקרים הצליחו לשחזר את דמותה במלואה, והיא מוצגת במוזיאון האקרופוליס באתונה.
החפירות והממצאים > העקבות

אחד הממצאים הנדירים של החוקרים היו עקבות הומינידיים שהוטבעו על קרקעית עפר רכה במערה. משערים כי אלה נעשו על ידי ארבעה ילדים ניאנדרטליים, בני שנתיים עד ארבע, שחיו במערה במהלך התקופה הפלאוליתית התיכונה.
תיארוך באמצעות זהירה תרמית העריך את גיל העקבות ל-110-135,000 שנים לפני זמננו, ולפי סוגי כלי האבן שנמצאו בשכבות אלה, העקבות מיוחסות לאדם הנאדרטלי. שתי עקבות רגליים היו מכוסות בכיסוי כף רגל כלשהו, כך שקשה לזהות מאפיינים אנטומיים מסוימים. השלישית הוטבעה על ידי כף רגל יחפה, והרביעית הופרעה וקשה לנתחה.
החפירות והממצאים > תזונה וצייד

תשבי המערה הנאוליתיים אכלו בין היתר חיטה ושעורה מבויתים, זיתים, עדשים ואגסי בר. הם אכלו מעט בשר, בעיקר של כבשים ועיזים מבויתות וגם גידלו בקר וחזירים.
מבין העצמות שנמצאו במערה ניתן היה לזהות עצמות של בעלי חיים כמו דוב המערות, עיזים, איילים שונים, שועלים, גיריות, דובים, ארנבות, צבועים, זאבים, צבים, ברווזים, חוגלות ועופות כמו יונים, עורבים, נשרים ועוד, התואמים את התקופות הפלאוליתית והמזוליתית. יתרה מכך, מהממצאים על גדות נהר פיניוס הסמוך מסתבר כי בתקופות החמות של התקופה הפלאוליתית חיו בתסליה גם, פילים, קרנפים, היפופוטמים, סוסים וזנים שונים של מעלי גירה.
מהשכבה הנאוליתית זוהו עצמות של בעלי חיים רבים, כמו כבשים שהן המין הדומיננטי (כ-60%), בקר, כלבים מבויתים וחזירים. גם של חיות הבר שניצודו (כ-11%) כמו מינים שונים של צבי, חזיר, דוב, ארנבת, חתול בר וגירית. על עצמות דוב מהתקופה הנאוליתית, לקראת סוף האלף החמישי נמצאו עקבות של פגיעות סכין המיוחסות לניסיון לבתר את החיה.
החפירות והממצאים > ההופעה הראשונה של חרסית

בין מוקדי המדורות בני כ-60,000 שנה נמצאו עשרות תצורות חרסית, בדרך כלל גליליות, ככל הנראה מיובשות מעט ולא שרופות. אורכן כמעט 10 ס"מ ועוביין 2.5-3 ס"מ. נוכחותן בשכבות כה מוקדמות בלבלה את החוקרים לגבי התקופה שבה החל השימוש בחרסית. אולם, לפי הבדיקות הסטרטיגרפיות שנערכו, תצורות אלו מגיעות מהרובד המזוליתי. הן הגיעו לשכבות עמוקות יותר דרך הסדקים הקרסטיים שנפערו בקרקע ונסחפו במי שיטפונות עזים. מלבד החפצים הללו נמצאו שאריות גדולות של חרסית לא שרופה בשכבות העמוקות יותר של התקופה הפלאוליתית שגם מקורם ברובד המזוליתי. תצורות חרסית אלה בוודאי מייצגות ניסיונות מוקדמים ליצור חומר גמיש כמו חרסית, שתכונותיו, כך נראה, היו ידועות כבר בתקופה המזוליתית והן הוכחה לכך שטכנולוגיית הקרמיקה החלה אז ובשרה את המהפכה הטכנולוגית בעידן הנאוליתי.
עם זאת, ליד מוקד של מדורה מסוף התקופה הפלאוליתית נמצאו גם שאריות של חרסית לא מעוצבים. דגימה זו תוארכה לפי פחמן 14 כשייכת לשנים 13,480-12,320 לפני הספירה, על כן מתחייבת בחינה מחדש של טכנולוגיית הקרמיקה המקומית או המיובאת ביוון בתחילת הדרך של התקופה הנאוליתית.
ראו גם

תמונות של אבגי -  Avgi, the girl that lived 9,000 years ago: Greek and Swedish experts reconstruct her face
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16  The Theopetra Cave in Thessaly: a 130,000 year old prehistory (Part 1), Archaeology Wiki, ‏2015-10-05 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  Panagiotis Karkanas, Site Formation Processes in Theopetra Cave: A Record of Climatic Change during the Late Pleistocene and Early Holocene in Site Formation Processes in Theopetra Cave, Geoarchaeology 16(4), 2001, עמ' 373–399
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Philip Chrysopoulos, Theopetra Cave: The Oldest Human Construction on Earth, GREEK REPORTER, ‏2022
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  ממצאים חדשים במערה ביוון שהיתה מיושבת כבר לפני 130,000 שנה, באתר Q-Israel, ‏2020-11-25
1 2  Reading Prehistoric Human Tracks: Methods & Material, Springer Nature, 2021. (בenglish)
↑  Helene Valladas, Norbert Mercier, Laurence Froget, Jean-Louis Joron, Jean-Louis Reyss, Panajotis Karkanas, Eleni Panagopoulou, Nina Kyparissi-Apostolika, TL age-estimates for the Middle Palaeolithic layers at Theopetra cave (Greece), Quaternary Geochronology, LED 2005 2, 2007-01-01, עמ' 303–308 doi: 10.1016/j.quageo.2006.03.014
1 2 3 4 5 6 7 8  Philip Chrysopoulos, Findings in Theopetra Cave Shed Light on Neolithic Era in Greece, GREEK REPORTER, ‏2022
↑  Panagiotis Karkanas, Nina Kyparissi-Apostolika, Revisiting palaeolithic combustion features of Theopetra Cave: A diachronic use of dung and peat as fuel, Journal of Archaeological Science 165, 2024-05-01, עמ' 105958 doi: 10.1016/j.jas.2024.105958
↑  Manolis J. Papagrigorakis, Emmanuel Maravelakis, Nina Kyparissi-Apostolika, Eleni Stravopodi, Antonios Konstantaras, Orestis Apostolikas, Panagiotis Toulas, Constantin Potagas, Theodoros Papapolychroniou, Michael Mastoris, Philippos N. Synodinos, Antonis A. Kousoulis, Manolis G. Tsilivakos, Peny Tsakanikou, George P. Chrousos, An Integrated Study of the Mesolithic Skeleton in Theopetra Cave, Greece: From the Skeleton Analysis to 3D Face Reconstruction, Heritage 5, 2022-06, עמ' 881–895 doi: 10.3390/heritage5020049
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2010123399  VIAF: 156357868   WorldCat (עם VIAF): 156357868
שקיעה (סרט, 1988)

| --- | --- |

 מבוסס על:  שקיעה 
 בימוי:  פול מאיירסברג 
 הופק בידי:  ג'ולי קורמן 
 תסריט:  אייזק אסימוב, פול מאיירסברג 
 שחקנים ראשיים:  אלכסיס קנר דייויד בריניי שרה דאגלס אנדרה מיליאן 
 צילום:  דאריוז וולסקי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  ניו קונקורד 
 הקרנת בכורה:  1988 
 משך הקרנה:  82 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט מדע בדיוני, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
שקיעה (באנגלית: Nightfall) הוא סרט מדע בדיוני שנכתב ובוים על ידי פול מאיירסברג ומבוסס על ספר בעל אותו השם שנכתב על ידי אייזיק אסימוב ב-1941.
תקציר עלילה

בכוכב בעל שלוש שמשות, בעל יום נצחי, רק סור (במקור: Sor), הנביא העיוור, מאמין באמת שיום אחד תגיע ה"שקיעה". הוא מאמין שהשקיעה תגרום לעלטה מוחלטת, והעיוורים יהפכו לאלו שמובילים את הרואים. סור "קורא" בעזרת מישוש חריצים בלוחות אבן שלטענתו מנבאים את העתיד. סור מנהיג קבוצה קטנה של אנשים שהולכים אחריו והם עוסקים בחפירות כדי למצוא הוכחה לבואה של השקיעה. לעומתו, איתן (במקור: Aton) הוא אסטרונום ומנהיג העיר, שאיבד עניין בחובותיו והתמסר לאישה יפהפייה ומסתורית בשם אנה (במקור: Ana) שהגיעה מן המדבר. רואה (במקור: Roa), זוגתו לשעבר ואם ילדיו של איתן הפכה לחסידה של סור ולמאהבתו. היא מסכימה להשתתף בטקס בו נצים ינקרו את עינייה ויעוורו אותה כדי שתוכל גם היא "לקרוא" את לוחות האבן. יש מאבק בין חסידיו של סור לבין איתן ושאר העיר שעם הזמן הופך לאלים מאוד בזמן שהשקיעה מתקרבת.
הפקה

ב-1979 התוודעה המפיקה ג'ולי קורמן לסיפור הקצר "שקיעה" שנכתב על ידי הסופר אייזק אסימוב ורכשה את הזכויות לתסריט. ב-1980 הכריז בעלה, הבמאי רוג'ר קורמן כי יביים את הסרט בתקציב של 6 מיליון דולר בשותפות על חברת הפקה גרמנית. כשאסימוב עצמו דחה את ההצעה לכתוב את התסריט פנתה ג'ולי קורמן לתסריטאי פול מאיירסברג, שכתב את התסריט לסרט האיש שנפל מכוכב אחר. מאיירסברג ניסה להעביר את כתיבת התסריט למספר תסריטאים שונים.
בגלל קשיים להעביר את המהות של הספר למדיום הקולנוע ובעיות כספיות, הפרויקט נדחה. ב-1987 חזרה קורמן אל מאיירסברג אחרי שראתה את הסרט הראשון שביים: "שבויה", המבוסס של סיפורה של פטי הרסט. מאיירסברג הסכים לכתוב את התסריט במידה ויינתן לו גם לביים את הסרט. קורמן הסכימה ומאיירסברג כתב את התסריט במהלך 5 שבועות בלונדון, והסרט צולם במהלך שמונה שבועות בארקוסנטי, אריזונה ומספר סצנות בקונסטי, אריזונה. כמה תושבים מרקוסנטי מופיעים כניצבים בסרט.
קבלה

הסרט קיבל ביקורות שליליות מאוד וקורמן אמרה שהתקציב הנמוך הוא זה שתרם לכישלון הסרט.
הערות שוליים

↑  בדומה לכתב ברייל
↑   אסתר זנדברג, זו היתה אמורה להיות עיר העתיד. אולי עכשיו זה סוף סוף יקרה, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2020
אפאצ'י קסנדרה

| --- | --- |


 מפתח:  מוסד התוכנה אפאצ'י
 מחזור חיים:  יולי 2008 – הווה (כ־16 שנים) 
 גרסה אחרונה:  5.0.2 (19 באוקטובר 2024) 
 מערכת הפעלה:  חוצה פלטפורמות
 נכתבה בשפות:  Java 
 סוג רישיון:  רישיון אפאצ'י
 קוד מקור:  https://gitbox.apache.org/repos/asf/cassandra.git  https://github.com/apache/cassandra  http://git-wip-us.apache.org/repos/asf?p=cassandra.git 
 קטגוריה:  NoSQL
 cassandra.apache.org
 
קסנדרה (באנגלית: Cassandra) הוא מסד נתונים מבוזר מסוג NoSQL בקוד פתוח שנכתב במקור בחברת פייסבוק, יצא לאור כתוכנה חופשית בשנת 2010 ומפותח מאז במסגרת מוסד התוכנה אפאצ'י. השימוש העיקרי של מסד הנתונים הוא בעולם ה-Big Data, המיועד לטיפול בכמות גדולה מאוד של נתונים בנפח שמעל מאות טרה-בית, בקצבי הגעה מהירים מאוד וממקורות רבים ושונים.
בדצמבר 2018, על פי דירוג DB-Engines היה מדורג במקום ה-11 בעולם, והשני מבין מסדי הנתונים מסוג NoSQL (אחרי MongoDB).
הוא נקרא על שם קסנדרה, נביאה במיתולוגיה היוונית, ככל הנראה בהקשר לשם "אורקל", מסד נתונים מצליח הקרוי על שם האורקל מדלפי[דרוש מקור].
פיתוח

מערכת קסנדרה היא מערכת NoSQL. היא מספקת ממשק פשוט יותר של חיפוש ערך לפי מפתח.
קסנדרה כתובה בשפת ג'אווה. כמו כל שאר הפרויקטים של אפאצ'י, היא מפותחת בעזרת מערכת ניהול הגרסאות Subversion.
הערות שוליים

↑  DB-Engines Ranking, DB-Engines (באנגלית) (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph921692 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שרת מסד נתונים

שרת מסד נתונים (באנגלית: database server) היא תוכנת מחשב המספקת שירותי מסד נתונים לתוכנות מחשב או מחשבים אחרים, בהתאם להגדרת מודל השרת-לקוח. המונח יכול להתייחס גם למחשב ייעודי להרצת תוכנה כזאת. לעיתים קרובות מערכות לניהול מסדי נתונים (DBMS) מספקות פונקציונליות של שרת מסד נתונים, וחלק מהמערכות (כדוגמת MySQL), מסתמכות אך ורק על מודל השרת-לקוח לצורך מתן גישה למסד הנתונים.
הגישה אל שרתים כאלה מתבצעת דרך "קצה קדמי" (front end) אשר רץ על גבי המחשב של המשתמש ומציג את הנתונים המבוקשים, או דרך "הקצה האחורי" (back end) אשר רץ על גבי השרת ומטפל במשימות כגון ניתוח ואחסון נתונים.
במודל ה-master-slave, שרת מסד נתונים "מאסטר" הוא המוקד המרכזי והעיקרי של הנתונים, ואילו שרתי מסדי נתונים "עבדים" מהווים גיבויים מסונכרנים של המאסטר, ומשמשים כשרתי פרוקסי.
דוגמאות לשרתי מסדי נתונים חופשיים: MySQL, ‏PostgreSQL, קסנדרה
דוגמאות לשרתי מסדי נתונים קנייניים: אורקל, DB2 ‏,Informix ו-Microsoft SQL Server.
כל שרת משתמש במבנה ולוגיקת שאילתות משלו. שפת השאילתות SQL היא דומה יחסית ברוב שרתי מסדי הנתונים.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תל

ערך זה עוסק בגבעה שהיא אתר ארכיאולוגי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
בקצה התמונה נראה תל בית שאן.
תֵּל (ברבים: תִּלִּים) הוא שטח קרקע מוגבה, אשר נוצר כתוצאה מבניית יישובים באותו מקום במשך דורות רבים, כשכל שכבה נבנתה מעל חורבותיו של יישוב הקודם. באופן בנייה זה גובה פני השטח עולה, ונוצר תל. התל מורכב משכבות אחת על גבי השנייה. כאשר הן נחפרות מהשכבה המאוחרת הנמצאת במרום התל לשכבה הקדומה בתחתיתו. תלים רבים החלו במקום בו שכנה גבעה טבעית.
תלים מהווים כר פורה למחקר ארכאולוגי, מכיוון ששכבות תרבות רבות מתועדות בהם. החפירה בתל מעוררת דילמה, משום שחפירה לשכבות קדומות יותר פוגעת לעיתים תכופות בממצאים ארכאולוגיים מתקופות מאוחרות.
בשמה של העיר תל אביב, אשר תורגם מן השם המקורי של הספר האוטופי של הרצל אלטנוילנד (מילולית: ארץ ישנה חדשה), מייצגת המילה 'תל' את הישן[דרוש מקור], כניגוד למילה אביב המייצגת את החדש. בפועל לא נוסדה תל אביב על שרידים ארכאולוגיים של יישוב קדום כלשהו, אף שבשטחה המורחב נתגלו בדיעבד תלים ארכאולוגיים, בעיקר בסביבת נחל הירקון (כגון תל קסילה בתחומי מוזיאון ארץ ישראל). גם בשמות נקודות יישוב נוספות ברחבי ארץ ישראל שולבה המילה "תל", על פי רוב בכאלה שנוסדו על גבעה או כביטוי להתחדשות.
המילה "תל"[דרוש מקור] בשימוש בלשונות רבות נוספות (tel או tell) כמונח מקצועי-ארכאולוגי לתופעה זו של שרידי יישוב קדום.
ראו גם

רוגם
יחסי ארגנטינה – דרום אפריקה

| יחסי ארגנטינה – דרום אפריקה |
| --- | --- |
ארגנטינה: דרום אפריקה


ארגנטינה: דרום אפריקה
שטח (בקילומטר רבוע)
2,780,400: 1,219,090
אוכלוסייה
45,787,526: 64,442,124
תמ"ג (במיליוני דולרים)
640,591: 377,782
תמ"ג לנפש (בדולרים)
13,991: 5,862
משטר
דמוקרטיה נשיאותית פדרלית: דמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי ארגנטינה–דרום אפריקה הם היחסים הדו-צדדיים שבין הרפובליקה הארגנטינאית לבין רפובליקת דרום אפריקה. שתי המדינות ייסדו יחסים דיפלומטיים ביניהן ב-10 בספטמבר 1947. היחסים ביניהן נותקו ב-1985 כחלק מצעד שנקט ארגון המדינות הבלתי-מזדהות במטרה להוקיע את משטר האפרטהייד ששלטה אז בארגנטינה. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות הושבו על כנם באוגוסט.
לארגנטינה שגרירות בפרטוריה וקונסוליה כללית ביוהנסבורג. לדרום אפריקה מצידה יש שגרירות בבואנוס איירס.
סחר

בשנת 2018 הסתכם היקף הסחר בין המדינות ב-705 מיליון דולר. עיקר הסחורות בהיקף של 516 מיליון דולר שייצאה ארגנטינה לדרום אפריקה כללו מספוא לבעלי חיים, שיירים, רכבים ושומנים מן החי והצומח; עיקר הסחורות שייצאה דרום אפריקה לארגנטינה בשווי כולל של 189 מיליון דולר כללו כלי רכב, מכונות, דודי חימום ומינרלים.
יפתח נורקין

| --- | --- |

מפקד חטיבת אפרים, אל"ם יפתח נורקין, ינואר 2020
 לידה:  15 בינואר 1981 (בן 44) ישראל בית שערים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1999
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
  מפקד פלס"ר 7   רל"ש מפקד פיקוד דרום   מפקד גדוד 77   קצין אג"ם של עוצבת הגליל   מפקד חטיבת אפרים   מפקד חטיבה 7   מפקד עוצבת המפץ
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן  מבצע שובו אחים    מבצע צוק איתן  מבצע מגן צפוני  מלחמת חרבות ברזל
 
טקס חילופי מח"ט 4 קרייתי, מחנה נפתלי 8.8.2024. מימין לשמאל: המח"ט הנכנס אל"ם ניב דאובה (נואם), המח"ט היוצא אל"ם מיקי שרביט, מפקד אוגדה 146 תא"ל יפתח נורקין
יפתח נורקין (נולד ב-15 בינואר 1981) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף המשרת כמפקד עוצבת המפץ. קודם לכן שירת כמפקד חטיבה 7, מפקד חטיבת אפרים, קצין אג"ם של עוצבת הגליל ומפקד גדוד 77.
ביוגרפיה

נורקין נולד וגדל במושב בית שערים. התגייס לצה"ל לחיל השריון בשנת 1999, ושובץ בגדוד 74 בחטיבה 188. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. בסיום הקורס מונה למפקד מחלקת טנקים בפלוגה ו' בגדוד 77 בחטיבה 7. במהלך תפקידו פיקד על אירוע היתקלות עם מחבלים בטולכרם והוביל את המחלקה במבצע חומת מגן. בהמשך שירת כמפקד צוות בקורס קציני שריון. לאחר מכן מונה לקצין הדרכה של חטיבה 460. בהמשך שימש כמפקד פלוגה ז' בגדוד 77 בין השנים 2004–2005. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה מבצעית א' בגדוד 82 בין השנים 2005–2006, הוא הוביל את הפלוגה בפעילות מבצעית בנצרים שברצועת עזה עד ליציאה מהרצועה במסגרת ההתנתקות. בסיום התפקיד השתחרר מצה"ל. לאחר מלחמת לבנון השנייה חזר לשירות, עבר הסבת חי"ר ומונה למפקד פלס"ר 7 בין השנים 2007–2009, והוביל אותה בלחימה בין היתר במבצע עופרת יצוקה. לאחר מכן יצא ללימודי תואר ראשון במשפטים, במהלכם התבקש לחזור לשירות ולהתמנות לראש לשכת מפקד פיקוד הדרום, טל רוסו, ושירת בתפקיד בין השנים 2010–2012.
בשנת 2015 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 77. את תפקידו מילא עד שנת 2017. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של עוצבת הגליל, ושימש בתפקיד בין השנים 2017–2019, בין היתר במבצע מגן צפוני. ב-14 באוגוסט 2019 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת אפרים, תפקיד אותו סיים ב-10 באוגוסט 2021. ב-3 באוקטובר 2021 מונה למפקד חטיבה 7.
ב-13 ביולי 2023 סיים את תפקידו זה ויצא ללימודים.
ביוני 2024 הוחלט שנורקין ימונה למפקד עוצבת "המפץ" (אוגדה 146) ויועלה לדרגת תת-אלוף וביולי 2024 נכנס לתפקיד.
חיים אישיים

נורקין נשוי ואב לשניים. בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו ותואר שני בביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה. בן דודו הוא מפקד חיל האוויר לשעבר, עמיקם נורקין. סבו, אהרון נורקין, היה ממקימי אגודת השומרים יחד עם אלכסנדר זייד.
הערות שוליים

1 2   תא"ל יפתח נורקין נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת 'המפץ' (146), באתר צה"ל, 2 ביולי 2024
↑  איתן קאולי, יפתח נורקין לא הרפה עד שבשלישית זכה לפקד על הפלס"ר של 7, "שריון", גיליון 35, יוני 2010, עמ' 46–47
↑  גל פרל פינקל, הרמטכ"ל מינה מח"טים חדשים, וכדאי לשים אליהם לב, באתר זמן ישראל, 16 בספטמבר 2020
↑  יואב זיתון, המנהרות הן רק חלק אחד: "אלפי לוחמי חיזבאללה אומנו לחדור לישראל", באתר ynet, 7 בדצמבר 2018
↑  
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  אל"ם יפתח נורקין נכנס לתפקידו כמח"ט אפרים, באתר צה"ל, 14 באוגוסט 2019
↑   אל"ם מורדי וייס נכנס לתפקידו כמפקד חטיבת "אפרים", באתר צה"ל, 10 באוגוסט 2021
↑   אל"ם יפתח נורקין נכנס לתפקידו כמפקד עוצבת "סער מגולן", באתר צה"ל, 3 באוקטובר 2021
↑   אל"ם אלעד צורי נכנס לתפקידו כמפקד חטיבה 7, באתר צה"ל, 13 ביולי 2023
↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 17 ביולי 2023 [דרושה הבהרה]
↑  ציוץ בטוויטר של יוסי יהושוע, 25 באוגוסט 2019
↑  אלי אשכנזי‏, ביום הולדתו ה-50, רמי פגש לראשונה את מי שהציל את חייו כשהיה בן שבוע, באתר וואלה, 28 בספטמבר 2017
שנות ה-70 של המאה ה-21

שנות ה-70 של המאה ה-21 או שנות ה-2070 הן עשור השנים השמיני של המאה ה-21, הכולל את השנים 2070 עד 2079. העשור יתחיל ב־1 בינואר 2070 ויסתיים ב־31 בדצמבר 2079.
אירועים צפויים > 2070

בחודש פברואר, הודעת METI, שכותרתה Teen Age Message, שנשלחה מאנטנת הרדיו P-2500 (RT-70) 70 באתר השלישי ביבפטוריה של קומפלקס הפיקוד והמדידה הנפרד ה-40, תגיע לכוכב HD 197076.
אירועים צפויים > 2072

ב-20 במרץ תיפתח קפסולת זמן בכספת בשטיינבאך, ניו ג'רזי.
אירועים צפויים > 2075

שכבת האוזון תשתקם במלואה.
אירועים צפויים > 2076

בסביבות 31 במאי צפוי הפלנטואיד סדנה להגיע לפריחליון בנקודה הקרובה ביותר לשמש. המרחק הצפוי הוא 76 AU, או 76 מרחקים מכדור הארץ לשמש. לסדנה מסלול אליפטי גבוה, מה שמקשה על הגילוי – באפליון גובה המסלול הוא 942 AU. תאריך זה עשוי להשתנות מכיוון שמסלולו של סדנה עדיין מעודן.
אירועים צפויים > 2079

ב-1 במאי, ליקוי חמה מלא יתרחש בהליפקס, נובה סקוטיה בקנדה.
ב-6 ביוני שדה מסוג smalldatetime במסדי הנתונים SQL-Server יתייחס ל-1 בינואר 1900.
ב-11 באוגוסט, כוכב חמה יאפיל על מאדים לראשונה מאז שנת 578. זהו ליקוי חמה של כוכב לכת נדיר אך נצפה היטב במאה ה-21.
בתרבות הפופולרית

23 באוקטובר 2077 הוא תאריך המלחמה הגרעינית העולמית ביקום משחקי הווידאו Fallout. גם ב-23 באוקטובר 2077, המשימה הראשונה של Fallout 4 מתרחשת.
סייברפאנק 2077 מתרחש בשנת 2077.
בסרט "שוער הגלקסיה" האירועים מתרחשים בשנת 2071.
הערות שוליים

↑  "Ozone hole smaller in 2009 than 2008: WMO". Physorg.
| עשורים במאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029 • 2030–2039 • 2040–2049 • 2050–2059 • 2060–2069 • 2070–2079 • 2080–2089 • 2090–2099 • >> |  |
Sqlmap

Sqlmap (מבטאים: "אס קיו אל מאפ") היא תוכנת קוד פתוח, המשמשת לאיתור וניצול פגיעויות במסדי נתונים ומציגה אפשרויות להזרקת קוד זדוני אליהן. מופעלת דרך שורת הפקודה וזמינה להורדה עבור מערכות הפעלה שונות: הפצות לינוקס, חלונות ומערכות הפעלה MAC OS.
בנוסף למיפוי ולאיתור הפגיעויות, מאפשרת התוכנה גישה אל מסד הנתונים, עריכה ומחיקת נתונים וצפייה בנתונים המופיעים בטבלאות כגון: משתמשים, סיסמאות, גיבובים, מספרי טלפונים, כתובות דואר אלקטרוני, כרטיסי אשראי ועוד מידע חסוי ורגיש.
ל-Sqlmap תמיכה ב-DBMS,MySQL, Oracle, PostgreSQL, Microsoft SQL Server, Microsoft Access, IBM DB2, SQLite, Firebird ו-SAP MaxDB.
וכן תמיכה מלאה בכל טכניקות ההזרקה: Boolean, Error, Stuck, Time, Union.
פקודות בסיסיות

השימוש הסטנדרטי בתוכנה, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן:
sqlmap -u "http://172.16.0.0/files/file.php?id=1"
ניתן לשלב ערכים נוספים:
dbs--: יציג את מסדי הנתונים.
tables--: יציג טבלאות במסד הנתונים.
columns--: יציג עמודות במסד הנתונים.
sqlmap -h: תפריט העזרה של כלי זה.
אלכס אנסקי

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1939 (בן 85) סופיה, ממלכת בולגריה
 מדינה:  ישראל ישראל
 צאצאים:  מיכל אנסקי 
 פרופיל ב-IMDb
 
אלכס אנסקי (נולד ב-26 במאי 1939, ח' בסיוון ה'תרצ"ט) הוא שחקן, קריין ושדרן רדיו ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בשם אלכסנדר אנסקי (אברבנאל) ב-1939 בסופיה שבבולגריה לגיזלה, שדרנית רדיו ושחקנית, ואליעזר אנסקי, במאי תיאטרון ופעיל ציוני. החל לשחק בתיאטרון הילדים שייסד אביו, "במתנו" של תיאטרון "האהל". אנסקי הוא בוגר בית הספר הדרמטי של "הבימה". ובוגר בית הספר הגבוה לתקשורת של RCA בניו יורק. אנסקי היה חבר בצוות התעמולה של הליכוד ב-1977. ב-1978 פרסם בהוצאת זמורה ביתן את הספר "מכירת הליכוד", העוסק באחורי הקלעים של הקמפיין.
ביוגרפיה > קריירה ברדיו

החל משנות השבעים, הגיש במשך שנים רבות את תוכנית הבוקר "שבע אפס שבע" בגלי צה"ל, שלימים ירדה מהאוויר וחזרה במתכונת מחודשת בשנת 2001. לאחר מכן שידר את התוכנית בתחנות רדיו אזוריות. עד לשנת 2005, הגיש בערבי שבת את התוכנית "שעה היסטורית" עם ההיסטוריון מיכאל הרסגור (למעלה מ-420 תוכניות). ניהל את מחלקת הקריינים של התחנה, והגיש לתקופה את התוכנית "קולה של אמא".
בעשור השני של המאה ה-21 הגיש אנסקי בגלי צה"ל תוכנית אישית אקטואלית בימי שישי ושבת. ב-2017 תקף בתוכניתו את חבר הכנסת משה גפני, שקרא לאברכים ללמוד תורה ולא להתגייס לצה"ל. לטענת אנסקי, גפני מסתמך על "מעשיות שנמצאות רק בפירושים, במדרשים – שמקצתם מדרשים מאולצים באגדות, ולא סתם מאולצים – מגוחכים, ומאחורי כולם יש אינטרס". בעקבות הדברים נשמעה ביקורת מצד הממסד הדתי, שקרא לפטרו מהתוכנית.
בינואר 2021 עזב את גלי צה"ל והצטרף לתחנת הרדיו כאן קול המוסיקה, שם הוא מגיש את התוכנית "שחרית אישית עם אלכס אנסקי". אנסקי מרבה לתרום את קולו לפרסומות רדיו, וכן מנחה טקסים וערבי ספרות ומוזיקה.
ביוגרפיה > קריירה בתיאטרון

במקביל לקריירה ארוכת שנים ברדיו הופיע אנסקי גם על במות התיאטרון, בהבימה, הקאמרי, תיאטרון חיפה, תיאטרון באר שבע ותיאטרון במת השחקנים בהצגות: "אלפי", "ממלא מקום", "מכתבי אהבה", "פיגמליון", "שברי זכוכית", "עולמה של איימי", "הורדוס", "אנטיגונה", "צעקי ארץ אהובה", "מלקולם הקטן ומלחמתו בסריסים" וכן הופעות יחיד במונודרמות "אני לא דרייפוס", "נבלות" ו"ברוורס". בסתיו 2014 העלה הצגת יחיד בשם "נפילה בשידור חי", שכתב אריה קרישק וביים אלכס כגן, על ימי השידור האחרונים של שדרן בכיר ונודע. ההצגה שמה דגש מיוחד על המחאה והמצוקה, (לרבות מותו של משה סילמן בהצתה עצמית). ההצגה זכתה לביקורות מהללות והוצגה בכל רחבי ישראל, כאשר אנסקי מופיע גם בבתים פרטיים. באביב 2015 יצאה ההצגה להופעות בפריז, רומא וניו-יורק.
במשך השנים הנחה את העצרות המרכזיות בטקסי יום הזיכרון לשואה ולגבורה ב"יד ושם" בירושלים.
ב-1991 הגיש אנסקי תביעת דיבה נגד אמנון דנקנר בגין האשמות על התנהגות מינית לא-תקינה, שכתב עליו דנקנר בביוגרפיה של דן בן אמוץ. התביעה הועברה לבוררות אצל טומי לפיד ונסתיימה בהסכם פשרה.
בשנת 2018 הוכרז אנסקי בין הזוכים בפרס על מפעל חיים מטעם אמ"י (ארגון אמני ישראל).
בשנת 2019 הוענק לו תואר יקיר העיר תל אביב-יפו.
מאמצע שנת 2020 החל להריץ עיבוד בימתי יחיד שלו ל"כתב הגנה" לסוקרטס.
ביוגרפיה > קריירה בטלוויזיה ובקולנוע

בין השנים 2004–2005 גילם את עו"ד יגאל אפלבוים בטלנובלה "השיר שלנו". ב-2007 גילם את דב גרינבאום בעונה הראשונה של הסדרה "מסכים", וגילם את רמי בסדרת הטלוויזיה "בשורות טובות". ב-2008 גילם את אבא של איה (לירון וייסמן) בסדרת הטלוויזיה "חמישה גברים וחתונה". ב-2009 גילם את אלי אלמדון ומאיר פדידה בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "האלופה". בין השנים 2009–2010 גילם את אמנון גרין, מנהל תיכון גרין, בסדרת הטלוויזיה "חצויה". ב-2010 גילם את רובי בסרטה של מיכל בת-אדם "מאיה". כמו כן תרם את קולו לקריינויות בסרטים וסדרות כמו "רחוב סומסום" ו"פנטזיה" (בגרסה הישנה והמקוצרת של סרט זה) וגם במשחק המחשב הישראלי "בעקבות המילים האבודות" (שיצרה חברת קומפדיה באמצע שנות התשעים). בשנת 2014 הוזמן, ביחד עם מוני מושונוב, לככב בסרט הבולגרי-ישראלי "רפסודיה בולגרית" שצולם כולו בבולגריה. אף שהסרט זכה לביקורות פושרות הוא עורר התרגשות רבה בקרב הקהילה הבולגרית בארץ. באביב 2016 השתתף כקריין בהפקת האופרה הקאמרית "אנה פרנק" בבימויו של אלכס כגן (ששיתף עמו בעבר פעולה במחזה "נפילה בשידור חי"). באותה שנה אף הופיע בסרטו של דני וולמן -"סיפור אהבה ארץ ישראלי" בתפקיד הנשיא יצחק בן צבי. ב-2018 השתתף בקומדיה "המועדון לספרות יפה של הגברת ינקלובה".