stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ורוות
היווצרות ורוות

ורוות נוצרות במגוון סביבות היווצרות ימיות ואגמיות ובשינויים שנתיים ועונתיים.
ורווה אופיינית לאגם קרחוני היא משקע בן שתי שכבות:
שכבה ראשונה – ריבוד קיצי בהיר המכיל משקע גס-גרגיר הנוצר כאשר מי הפשרת שלגים מסיעים סחף אל האגם.
שכבה שנייה – ריבוד חורפי וכהה המכיל משקע שחק זעיר-גרגיר (דטריטי) הנוצר כאשר פוחתת זרימת מים אל האגם ובעת קפיאת פני השטח שלו.
ורוות שנוצרו בקרקעית אגם מצביעות על גילו של האגם באמצעות מספר השכבות, ומספקות מידע על אירועים גאולוגיים שהשפיעו על התפתחותו.
בנוסף לשינויים עונתיים בתהליך ההשקעה וההרבדה, היווצרות ורוות תלויה בסביבה דלה בחמצן או כאשר מי הקרקעית מלוחים מאוד. בסביבה כזו אוכלוסיית היצורים במים דלילה ולא מתקיימים תהליכי ערבול ביוגניים (bioturbation) המשנים את הריבוד העדין של המשקע. דבר זה מאפשר את שימור הריבוד המקורי.
בישראל

סלע מקומי שנוצר על ידי ורוות הוא חוואר הלשון האופייני לאזור דרום ים המלח. חוואר הלשון נוצר בתקופת הפליסטוקן. בתקופת הקיץ נוצרו שכבות דקיקות ובהירות של ארגוניט ואילו שכבות כהות יותר של חומר דטריטי (משקע זעיר-גרגיר שמקורו בשחק סלעים ביבשה) נוצרו בהשקעה חורפית על ידי סחף חרסיתי שהובא לאגם בחורף דרך הנחלים.
הערות שוליים

↑  שלמה שובאל, צפונות כדור הארץ, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, עמ' 382
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 001357535 
שכבות חוואר הלשון בנחל פרצים. הקימוט בשכבות נוצר עקב רעידות אדמה.
מערות ואני

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  גאורגיה גאורגיה
 מיקום:  סאמצחה-ג'אוואחתי, גאורגיה
 קואורדינטות:  41°28′08″N 43°17′05″E﻿ / ﻿41.468888888889°N 43.284722222222°E﻿ / 41.468888888889; 43.284722222222
  (למפת סאמצחה-ג'אוואחתי מוגדלת) אחלציחה בורג'ומי אחלכלכימערות ואני(למפת סאמצחה-ג'אוואחתי רגילה) אחלציחה בורג'ומי אחלכלכימערות ואני
 
מערות ואני (בגאורגית: ვანის ქვაბები; תעתיק עברי: ואניס כּווַאבֵּבִּי) או מערות וַאהָאנִי (בגאורגית: ვაჰანის ქვაბები) הוא מתחם מערות מנזרי. הוא נמצא במחוז סאמצחה-ג'אוואחתי שבדרום גאורגיה, 27 ק"מ מאספינדזה, וליד מתחם מנזרי מוכר יותר – ורדזיה. בחלק העליון של נהר הקורה על הגדה הימנית. המערות חצובות ב-16 שכבות, כשהמערה המוקדמת יותר מתוארכת למאה ה-8. המנזר הורחב ביוזמת תמר מלכת גאורגיה. כמו בוורדזיה, המערות היו אמורות להגן מפני פולשים.
בשנת 1089, רעידת אדמה חזקה גרמה לחלק המרכזי של המערות לקרוס והקתדרלה במרכזה. במהלך המאה ה-12, עד 1191, שימש הקומפלקס כמנזר האבות של הבית גוּרגֶנִיסדזֶה.
הכנסייה בצורת כיפה – כנסיית גיאורגי הקדוש – נמצאת במרכז הקומפלקס. חומות הכנסייה הקטנה יותר הוקמה ב-1204, בשכבה העליונה של המערות. עליה מצויה הקדשה הכתובה בדיו על ידי אישה שהסתתרה שם, במחצית השנייה של המאה ה-15. הכתובת היא מובאה מתוך הפואמה של שותא רוסתוולי, עוטה עור הנמר.
זיקוק רציף

תיאור תהליך הזיקוק הרציף
זיקוק רציף הוא תהליך שבו מועלה ריכוז האלכוהול במשקאות. בתהליך זה, הופך המשקה לבעל ריכוז אלכוהול גבוה יותר. הזיקוק הרציף הומצא על ידי כימאי אירי בשם אניס קופי בשנת 1831, ותהליך זה מסמן את תחילת עידן האלכוהול התעשייתי.
תהליך הזיקוק

בזיקוק רציף נעשה שימוש באדי מים. מערכת הזיקוק בנויה משני עמודים (קולונות) - לאידוי ולעיבוי. בקולונה הראשונה מזרימים את המשקה דרך צינורות לקולונה השנייה. הקולונה השנייה מורידה את המשקה בטיפות והאדים שמתקבלים מוזרמים חזרה לקולונה הראשונה. אדי האלכוהול מתקררים לאט יותר מהמים ולכן גם כאשר האדים חוזרים המים שנשארו נופלים דבר שגורם להפרדת האתנול מהמתנול המתאדה למעלה.
מזיקוק כזה ניתן לקבל משקה בעל עד 96 אחוזי אלכוהול.
יתרונות התהליך הם מהירותו הגבוהה, האפשרות לשמור על אחידות בתוצר, האפשרות לבצעו ברציפות ואחוז האלכוהול הגבוה שמתקבל.
חסרונותיו הם איבוד הטעם והצבע של המשקה המקורי. הנוזל המופק הוא נייטרלי ושקוף. אחד המשקאות הידועים המיוצר בזיקוק רציף הוא וודקה.
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2012

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  שנת 2012
 מקום:  ישראל והשטחים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  4
 פצועים:  38
 
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו במדינת ישראל ובשטחים בשנת 2012.
כרוניקה

פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > מרץ

6 במרץ – יהודי נפצע קל מזריקת אבנים ליד צומת תפוח.
12 במרץ – נערים ערבים מרמלה ירו למוות באדם ובכלבו שטיילו ברחוב הזית בעיר.[דרוש מקור]
15 במרץ – בפיגוע דקירה ברכבת הקלה בשכונת פסגת זאב בירושלים צעיר פלסטיני פוצע באורח קשה חיילת בת 19. המחבל נלכד כעבור מספר שעות במחסום קלנדיה צפונית לירושלים בעת שניסה להימלט בחזרה לשטחים שבשליטת הרשות הפלסטינית.
כרוניקה > אפריל

29 באפריל – 2 ערבים משכונת שמעון הצדיק תקפו יהודי חרדי באורח בינוני בקבר שמעון הצדיק.
כרוניקה > יוני

1 ביוני – לוחם גולני נרצח באזור כיסופים על ידי מחבל שחדר מרצועת עזה.
18 ביוני – שלושה מחבלים חדרו דרך פרצה בגדר הגבול ישראל-מצרים, הניחו מטען צד וכאשר עברו רכבם של עובדי הקבלן המחבלים הפעילו את המטען החבלה ופתחו בירי RPG וירי מנשק קל. במהלך המתקפה נרצח עובד קבלן. כוח גולני שהיה באזור פתח באש על החולייה והרג שני מחבלים. המחבל הנותר הצליח לברוח חזרה לסיני.[דרוש מקור]
כרוניקה > אוגוסט

5 באוגוסט – מתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל–מצרים–רצועת עזה: מחבלים פלסטיניים מרצועת עזה וחוליית טרור ג'יהאדיסטית מסיני הורגים 15 חיילים מצרים, גונבים מהם שני נגמ"שים ומנסים לפרוץ לישראל ליד מעבר כרם שלום בזמן שמטחי רקטות משוגרים לעבר חבל אשכול. הפיגוע נכשל, צה"ל הרג את המחבלים שפרצו, אין ישראלים הרוגים.
כרוניקה > ספטמבר

21 בספטמבר – מתקפת הטרור בגבול ישראל–מצרים: חייל צה"ל נרצח וחייל נוסף נפצע בינוני בהיתקלות עם מחבלים בגדר הגבול ישראל-מצרים בסמוך לאזור הר חריף. כל שלושת המחבלים נהרגו מאש צה"ל.
כרוניקה > אוקטובר

10 באוקטובר – יהודי נפצע באורח קל בביתר עילית בפיגוע דקירה על ידי מחבל בן 17 מחוסאן.
כרוניקה > נובמבר

2 בנובמבר – 2 מחבלים דקרו יהודי באורח בינוני בכיכר ראס אל-עמוד.
10 בנובמבר – טיל נ"ט נורה לעבר ג'יפ של צה"ל בירי נפצעו 4 חיילי צה"ל, אחד מהם אנוש.
15 בנובמבר – בבניין דירות בקריית מלאכי נהרגו 3 ישראלים, ונפצעו 6 אנשים נוספים כאשר נחתה על הבניין רקטה שנורתה מרצועת עזה.
21 בנובמבר – הפיגוע בקו 142 בתל אביב: פיגוע אירע על אוטובוס נוסעים צפוף בעת שנסע במרכז תל אביב. הפיגוע בוצע על ידי ערבי ישראלי, שפוצץ את מטען החבלה מרחוק באמצעות מטען אותו הוא הסתיר באוטובוס מבעוד מועד. בפיגוע נפצעו 28 אזרחים, בהם שלושה במצב אנוש. הפיגוע בוצע ביום השמיני והאחרון של מבצע עמוד ענן, שעות ספורות לפני שהושגה הפסקת האש.
26 בנובמבר – מחבל פלסטיני חדר מרצועת עזה ליישוב שדי אברהם וניסה לרצוח אם וילדיה. האם נאבקה בתוקף, שניסה לדקור אותה. המחבל נמלט מהבית וכוח צה"ל שהגיע למקום ירה במחבל למוות.
הערות שוליים

↑  יהודי נפצע קל מזריקות אבנים בין תפוח לאריאל • הקול היהודי, באתר • הקול היהודי
↑  יאיר אלטמן ועומרי אפרים, סנטימטרים מהלב: המחבל הודה בדקירת החיילת, באתר ynet, 15 במרץ 2012
↑  עוז רוזנברג, חשד לפיגוע דקירה בי-ם, באתר הארץ, 19 באפריל 2012
↑  יואב זיתון ואליאור לוי, לוחם נהרג ליד גבול עזה; צה"ל: נמנע פיגוע גדול, באתר ynet, 1 ביוני 2012
↑  אתר צה"ל - צבא ההגנה לישראל: הרמטכ"ל בכרם שלום: פעילות מוצלחת ומשולבת מנעה אסון, באתר web.archive.org, ‏2016-03-03
↑  "Israeli soldier, three gunmen killed near Egyptian border". Reuters (באנגלית). 2012-09-21. נבדק ב-2019-03-06.
↑  מהדורה מרכזית, ‏פיגוע דקירה בביתר עילית: ישראלי נפצע קל, באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2012
↑  נועם דביר, חשד לפיגוע דקירה במזרח י-ם; פצוע קל עד בינוני, באתר ynet, 2 בנובמבר 2012
↑  אוהד חמו, ‏טיל נ"ט פגע בג'יפ צה"ל בגבול הרצועה: 4 חיילים נפצעו, באתר ‏מאקו‏, 10 בנובמבר 2012
↑  חדשות 2, ‏קריית מלאכי: 3 הרוגים בפגיעה ישירה, באתר ‏מאקו‏, 15 בנובמבר 2012
↑  Kershner, Isabel (2012-11-21). "Bomb Explodes on Tel Aviv Bus, Killing None but Deepening Fears". The New York Times (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2019-03-06.
↑  תמיר סטיינמן, ‏"אם הייתי נשכבת, לא הייתי פה", באתר ‏מאקו‏, 27 בנובמבר 2012
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור השני של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | תקיפת שגרירות ישראל במצרים (9 בספטמבר 2011) • הפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה (13 בפברואר 2012) • פיגוע הירי בטולוז (11 במרץ 2012) • הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס (18 ביולי 2012) • פיגוע ההתאבדות באיסטנבול (מרץ 2016) (19 במרץ 2016) • התקרית בשגרירות ישראל בעמאן (23 ביולי 2017) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
הפרעת התנגדות

| --- | --- |
 תחום:  פסיכיאטריה 
 טיפול:  כלורפרומאזין  clonidine hydrochloride  ריספרידון 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D000096865
 סיווגים
 ICD-10:  F91.3 
 ICD-11:  6C90 
 
הפרעת התנגדות (באנגלית: Oppositional Defiant Disorder, O.D.D) היא הפרעה התפתחותית התנהגותית. מתאפיינת בדפוס חוזר ונשנה של התנהגות נגטיביסטית ("דווקאית"), מתריסה, מתנגדת ועוינת, כלפי דמויות סמכות, כדפוס התנהגות קבוע הנמשך לאורך זמן.
על פי DSM-5 הסימפטומים הראשונים של הפרעת התנגדות מתריסה מופיעים לרוב בגיל הגן ולעיתים רחוקות מתחילים להופיע אחרי ההתבגרות המוקדמת. הפרעה זאת לרוב מקדימה התפתחות של הפרעת התנהגות, במיוחד אצל אלו עם התנהגות מתפרצת בילדות. אך עם זאת, רבים עם ההפרעה ילדים ומתבגרים, לא יפתחו לאחר מכן הפרעת התנהגות. בנוסף, הלוקים בהפרעת התנהגות מלאה, לרוב לקו בילדותם בהפרעת התרסה התנגדות. גורמי הסיכון לשתי ההפרעות הם דומים: עימותים במשפחה, קיפוח חברתי-כלכלי, והתנהגות אנטי-חברתית של ההורים.
זיהוי ההפרעה בשלב מוקדם בילדות וטיפול מתאים בה, עשויים להביא לתוצאות טובות. טיפולים מתאימים אפשריים הם פסיכותרפיה (כגון טיפול התנהגותי וקוגניטיבי) כולל הדרכת הורים, טיפול משפחתי, ועוד.
סימנים ותסמינים

האפיונים המרכזיים של הפרעת התנגדות מתריסה הם דפוס חוזר של כעס, מצב רוח רגזני, ווכחני, התנהגות מתריסה ונקמנות בתדירות גבוהה לאורך זמן. בעלי ההפרעה יכולים להפגין בעיות התנהגותיות בלבד ללא סימנים של מצב רוח שלילי. אך עם זאת, בעלי ההפרעה שמראים סימנים של בעיות מזג ומצב רוח בהכרח יפגינו גם בעיות התנהגותיות.
בעלי ההפרעה יכולים גם לבטא אותה רק במקום אחד כשלרוב זה הבית. אנשים שמראים מספיק סימפטומים שיכולים לענות על האבחנה, אפילו אם רק בבית, יכולים לפגוע באופן משמעותי בקשרים בין-אישיים ובתפקוד החברתי שלהם. עם זאת, במקרים חמורים יותר התסמינים יכולים להופיע במספר מקומות או הקשרים סביבתיים.
התסמינים הם לרוב חלק מדפוס של בעייתיות באינטראקציה עם אחרים. בעלי הפרעה זו אינם תופסים עצמם ככעוסים, כמתנגדים או מתריסים. במקום זאת, הם לרוב מצדיקים את ההתנהגויות שלהם כתגובה לנסיבות וכתגובה לבקשות לא הגיוניות של האחר. לכן קשה להבין את התרומה של הלוקה בהפרעה לבעייתיות באינטראקציות עם האחר שהוא חווה. לדוגמה: יכול להיות שילד עם הפרעת התנגדות מתריסה חווה היסטוריה של דפוס הורות מחמיר, מה שמקשה לומר האם התנהגות הילד היא זו שיצרה דפוס הורות שכזה או שהתנהגות הילד נובעת מדפוס הורות זה, או שזה שילוב של השניים.
התסמינים ההתנהגותיים הבאים קשורים להפרעת התנגדות:
התקפי זעם תכופים
ויכוחים מוגזמים עם מבוגרים
סירוב אקטיבי להיענות לבקשות או לכללים
לעיתים קרובות מזלזל ומתמרד בחוקים
מעצבן ומרגיז אחרים בכוונה
לעיתים קרובות רגיש או רגזן
האשמת אחרים בטעויות שלו
התפרצויות כעס וטינה תכופות
יחס זדוני ונקמני
אבחנה

האבחנה מתחלקת ל-3 קבוצות של קריטריונים על פי ה-DSM. לפי DSM-5 אבחנה זאת מתבצעת כאשר מתקיים:
A. דפוס מצב רוח כעוס ורגזני, התנהגות וכחנית ומתריסה או נקמנית שנמשכת לפחות 6 חודשים, כאשר מתקיימים לפחות ארבע סימפטומים מהקטגוריות הבאות ונצפים בזמן אינטראקציה עם לפחות אדם אחד שאינו אח או אחות.
מצב רוח רגזני שמתרגז בקלות
1. לעיתים קרובות מאבד סבלנות.
2. מתרגז ומתעצבן בקלות לעיתים קרובות.
3. כעוס ומתרעם לעיתים קרובות.
ויכוחים חוזרים עם דמויות סמכות
4. מתווכח עם גורם סמכות או אם מדובר בילדים ומתבגרים אז עם מבוגרים לעיתים קרובות.
5. לעיתים קרובות מתמרד ומסרב להיענות לדרישות מגורמי סמכות או מסרב לציית לחוקים.
6. מציק, מרגיז אחרים באופן מכוון לעיתים קרובות.
7. מאשים אחרים בטעויות שלו/ שלה לעיתים קרובות.
נקמנות
8. התנהג בצורה נקמנית וזדונית פעמיים בחצי השנה האחרונה.
B. ההפרעות בהתנהגויות מתקשרות למצוקה של הסובל מההפרעה או מצוקה בקרב הקרובים אליו (משפחה, חברים, עמיתים לעבודה) או שהן מפריעות ומשפיעות באופן שלילי על חיי החברה, לימודים, תעסוקה ותחומים חשובים אחרים בתפקוד חברתי.
C. התנהגויות אלה לא יכולות להופיע רק בזמן התקף פסיכוטי, שימוש בסמים, דיכאון והפרעה דו-קוטבית.
תדירות ומשך התנהגויות אלו משמשות להבחין ולהבדיל בין התנהגויות שבגבול הנורמטיבי לבין התנהגויות שמהוות סימפטומים. עבור ילדים שמתחת לגיל 5, התנהגויות אלו צריכות להופיע ברוב הימים לתקופה של לפחות 6 חודשים אלא אם צוין אחרת (קריטריון A8). בעבור פרטים בגיל 5 ומעלה התנהגויות אלו צריכות להופיע לפחות פעם בשבוע למשך תקופה של לפחות חצי שנה אלא אם צוין אחרת (קריטריון A8). בזמן שהקריטריונים מציינים רמה מינימלית של תדירות בכדי להגדיר סימפטומים, גורמים נוספים צריכים להילקח בחשבון כגון, האם התדירות והעוצמה של ההתנהגויות הן מחוץ לטווח הנורמלי בהקשר לרמה ההתפתחותית, מין ותרבות של הפרט.
אבחנה > מצייני חומרה

חלשה: הסימפטומים מוגבלים למיקום אחד בלבד (בית, בית ספר, עבודה או בנוכחות עמיתים).
מתונה: חלק מהסימפטומים מופיעים בלפחות 2 מקומות.
חמורה: חלק מהסימפטומים מופיעים בשלושה מקומות או יותר.
שכיחות

על פי 5 DSM שכיחות ההפרעה נעה בין 1%-11%. היקף ההפרעה משתנה, הממוצע הוא 3.3% ותלוי בגיל ובמין הילד. ניכר כי ההפרעה שכיחה יותר אצל ילדים לפני גיל ההתבגרות (1.4:1) אך ההבדל אינו מובהק.
גורמים > גנטיקה

הפרעת התנגדות נחשבת כהפרעה בעלת השפעות גנטיות מובהקות. מוערך כי התורשתיות של ההפרעה היא מעל 50%, כאשר הגורמים הגנטיים אחראים ליותר מ-70% מהשונות במדדים אינדיבידואליים המבוססים על דיווחי ההורים. בעוד שחלק מן החוקרים מציעים כי ל-ODD ולהפרעת התנהגות יש חפיפה גנטית משמעותית, מחקרים אחרים מצביעים על גורמים ייחודים לכל הפרעה. בנוסף, נראה כי גורמים גנטיים הם בבסיס הקשר בין ODD ל-ADHD, כמו גם בין ODD לבין דיכאון קליני.
כמו כן, זוהה קשר עקבי בין הפרעת התנגדות לבין התפתחותם של הפרעות דיכאון וחרדה מאוחר יותר. בספרות המקצועית, רווחת ההנחה כי האספקטים של מצב הרוח באבחנה של הפרעת התנגדות הם אלה שמנבאים הפרעות כגון חרדה ודיכאון.
גורמים > השפעת קבוצת השווים

ילדים המציגים התנהגות מתנגדת הם בעלי נטייה גבוהה יותר לחוות בעיות בקשרים הבין-אישיים שלהם עם קבוצת השווים. לעיתים קרובות למדיי ילדים אלה נדחים על ידי חבריהם, ונוטים להתחבר עם ילדים אחרים בעלי בעיות התנהגות. לחווית הדחייה עצמה עשויות להיות השלכות פסיכולוגיות שליליות כמו בדידות, הערכה עצמית נמוכה, תוקפנות ודיכאון ותחושת ניכור. הסביבה הרחבה יותר המקיפה את הילד עלולה גם להוות גורם סיכון, דוגמת שכונת המגורים. קשרים אלה מודגשים עי"י תאוריות רבות בקרימינולוגיה, כגון תאוריית ההתחברות הדיפרנציאלית.
גורמים > מודל האשדים

מודל האשדים של דוג', גרינברג ומאלון מציע דרך נוספת להציג את ההשפעה המצטרפת ואת קשרי הגומלין בין גורמי הסיכון השונים. על-פי המודל, בשלב הראשון, גורמי סיכון המוגדרים כ״מרוחקים״ יותר, כגון השפעה סביבתית, משפיעים על היווצרות גורמי סיכון המוגדרים ״כקרובים״ יותר, כגון סגנון הורות. בשלב השני, סגנון הורות בלתי מותאם עלול להשפיע על התנהגות הילד ולעורר התנהגות מרדנית ובלתי מותאמת בקרב ילדים עם מאפיינים מולדים. בשלב השלישי, הצטרפות אשדים אלו תעצים את סיכויי ההתפרצות של בעיית ההתנהגות מובחנת אשר תבוא לידי ביטוי בהתנהגות אנטי-חברתית גם מחוץ לבית.
התפתחות

ילדים ומתבגרים עם הפרעת התנגדות מתריסה נמצאים בסיכון מתגבר למספר בעיות הסתגלותיות כמבוגרים, כולל, התנהגות אנטי-חברתית, בעיות שליטה בדחפים, שימוש לרעה בסמים, חרדה ודיכאון. הרבה מההתנהגויות הקשורות בהפרעת התנגדות מתריסה מתגברות בתדירותן במהלך תקופת הגן וההתבגרות. לכן זה קריטי במהלך תקופות התפתחות אלו שהעוצמה והתדירות של אותן התנהגויות תבחן ותיבדק ביחס למדדים נורמטיביים, לפני יקבע כי אלו תסמינים של הפרעת התנגדות מתריסה.
ODD והפרעת קשב

הפרעת התרסה התנגדות עשויה להתקיים אצל חלק מהילדים לצד הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, בקומורבידיות, ולעיתים קיים בלבול בהבחנה בין שתי ההפרעות. הפרעת קשב אינה תנאי הכרחי לאבחנה והיא נמצאת בצורה פחותה ב-ODD. ממחקרים שונים עולה כי כ-40–70 אחוזים מהילדים הלוקים בהפרעת קשב, לוקים גם ב-ODD.
להבדיל מהאימפולסיביות המאפיינת הפרעת קשב אשר מתבטאת בעיקר בצורת ההתנהלות ובאופן העבודה, האימפולסיביות המאפיינת את הסובלים מ-ODD מאופיינת יותר באגרסיה ובחיכוכים עם הסביבה.
טיפול

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
על פי גישת הטיפול הקוגניטיבי-התנהגותי, ההתנהגויות המתריסות מקבלות חיזוק חיובי או שלילי על ידי הסביבה של הילד, לרוב בלי כוונה ובאופן לא מודע, ובכך מוגברות התנהגויות שליליות אלו. טיפול בהפרעה על פי גישה זו כולל הדרכה לכלל הגורמים החשובים בסביבה של הילד (משפחה, צוות חינוכי) לזיהוי והפחתה של החיזוקים שהם נותנים להתנהגותו השלילית, ומעבר למתן חיזוקים להתנהגות חיובית.
טיפול נוסף ללוקים בהפרעה יכול להיות פסיכותרפיה פרטנית, שנועדה להקנות למטופל כלים להתמודדות: פיתוח ויסות רגשי של התגובות מול מצבים מתסכלים, התמודדות עם חרדות שמעוררים מצבים אלו, פיתוח הבנה לרגשות וצרכים של האחר, שפה באמצעותה ניתן לבטא רגשות, מיומנות הפקת לקחים ממצבים שקרו בעבר ותכנון פעולות להבא, מיומנות פתרון בעיות, דחיית סיפוקים, ועוד.
טיפולים אחרים ללוקים בהפרעה עשויים להיות טיפול משפחתי, או אימון לרכישת מיומנויות חברתיות.
לקריאה נוספת

מירון-ליכטר, ע. ולך, נ., תקשורת במשפחות לילדים עם הפרעת התנהגות: צמר-גפן מתוק או תפוח מורעל?, באתר פסיכולוגיה עברית, ‏2022
רוברט קרסון, ג'יימס בוצ'ר וסוזן מינקה, (1998), פסיכופתולוגיה והחיים המודרניים, רמת אביב: האוניברסיטה הפתוחה (עמוד 823)
DSM- 5 American Psychiatric Association: Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, Fourth Edition. Washington DC: American Psychiatric Press.
הערות שוליים

1 2 3 4  ד"ר מירי כ"ץ (2007). הפרעת קשב - ADHD ותחלואה נלווית - Comorbidity.The Medical.
1 2 3 4 5 6 7  "Diagnostic Criteria 313.81 (F91.3)". Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (Fifth ed.). American Psychiatric Association. 2013. ISBN 978-0-89042-554-1.
↑  eAACAP (2009). "ODD: A guide for Families" (PDF). The American Academy of Child and Adolescent Psychiatry (AACAP). נבדק ב-26 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  L. J. Eaves, J. L. Silberg, J. M. Meyer, H. H. Maes, E. Simonoff, A. Pickles, M. Rutter, M. C. Neale, C. A. Reynolds, M. T. Erikson, A. C. Heath, R. Loeber, K. R. Truett, J. K. Hewitt, Genetics and developmental psychopathology: 2. The main effects of genes and environment on behavioral problems in the Virginia Twin Study of Adolescent Behavioral Development, Journal of Child Psychology and Psychiatry, and Allied Disciplines 38, 1997-11, עמ' 965–980 doi: 10.1111/j.1469-7610.1997.tb01614.x
↑  J. M. Meyer, M. Rutter, J. L. Silberg, H. H. Maes, E. Simonoff, L. L. Shillady, A. Pickles, J. K. Hewitt, L. J. Eaves, Familial aggregation for conduct disorder symptomatology: the role of genes, marital discord and family adaptability, Psychological Medicine 30, 2000-07, עמ' 759–774 doi: 10.1017/S0033291799002408
↑  J. K. Hewitt, J. L. Silberg, M. Rutter, E. Simonoff, J. M. Meyer, H. Maes, A. Pickles, M. C. Neale, R. Loeber, M. T. Erickson, K. S. Kendler, A. C. Heath, K. R. Truett, C. A. Reynolds, L. J. Eaves, Genetics and developmental psychopathology: 1. Phenotypic assessment in the Virginia Twin Study of Adolescent Behavioral Development, Journal of Child Psychology and Psychiatry, and Allied Disciplines 38, 1997-11, עמ' 943–963 doi: 10.1111/j.1469-7610.1997.tb01613.x
↑  William E. Copeland, Lilly Shanahan, E. Jane Costello, Adrian Angold, Childhood and Adolescent Psychiatric Disorders as Predictors of Young Adult Disorders, Archives of General Psychiatry 66, 2009-07-01, עמ' 764 doi: 10.1001/archgenpsychiatry.2009.85
1 2  Argyris Stringaris, Robert Goodman, Longitudinal Outcome of Youth Oppositionality: Irritable, Headstrong, and Hurtful Behaviors Have Distinctive Predictions, Journal of the American Academy of Child & Adolescent Psychiatry 48, 2009-04, עמ' 404–412 doi: 10.1097/CHI.0b013e3181984f30
1 2  Kenneth A. Dodge, Mark T. Greenberg, Patrick S. Malone, Testing an Idealized Dynamic Cascade Model of the Development of Serious Violence in Adolescence, Child development 79, 2008, עמ' 1907–1927 doi: 10.1111/j.1467-8624.2008.01233.x
↑  Oppositional Defiant Disorder: Prevalence and Comorbidity
↑  ADHD characteristics: I. Concurrent co-morbidity patterns in children & adolescents
מעמד הקרקעות ביהודה ושומרון

מעמד הקרקעות ביהודה ושומרון, רישום הקרקעות ובעליהן הוא נושא סבוך מנהלתית וחוקתית, ובעל משמעויות פוליטיות ומדיניות. נושא זה שונה מהנושא המקביל בתחומי מדינת ישראל, בשל העדר קדסטר מודרני ואמין ביהודה ושומרון, ובשל בחירתה של מדינת ישראל שלא להחיל את חוקי הקרקעות הישראליים ביהודה ושומרון, אלא להתבסס עקרונית על חוקי הקרקעות השונים שחלו על האזור עד מלחמת ששת הימים.