stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1967/1968 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
מהלך התחרות > בית א'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 3 | 6 | 3 | 0 | 433 | 409 | 24 |
| 2. | איטליה סימנטל מילנו | 3 | 5 | 2 | 1 | 490 | 451 | 39 |
| 3. | ספרד 1939 חובנטוד בדאלונה | 3 | 4 | 1 | 2 | 427 | 467 | 40- |
| 4. | בולגריה (1967–1971) צסק"א סופיה | 3 | 3 | 0 | 3 | 500 | 523 | 23- |
מהלך התחרות > בית ב'

|  | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו | 3 | 6 | 3 | 0 | 539 | 482 | 57 |
| 2. | ספרד 1939ריאל מדריד | 3 | 5 | 2 | 1 | 501 | 482 | 19 |
| 3. | ישראלמכבי תל אביב | 3 | 4 | 1 | 2 | 381 | 407 | 26- |
| 4. | בלגיה בל מכלן | 3 | 3 | 0 | 3 | 350 | 400 | 50- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 76 | 68 |   | 144 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 62 | 65 |   | 127 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר |   יוגוסלביה מועדון הכדורסל זאדאר | 62 | 65 |   | 127 |   |   |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 98 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   ספרד 1939ריאל מדריד |   ספרד 1939ריאל מדריד | 98 |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו | 95 |   |  |  |  |
|  |   איטליה סימנטל מילנו |   איטליה סימנטל מילנו | 64 | 86 |   | 150 |   |   |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו | 95 |   |  |  |  |
|  |   איטליה סימנטל מילנו |   איטליה סימנטל מילנו | 64 | 86 |   | 150 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו |   צ'כוסלובקיה ספרטק ברנו | 63 | 103 |   | 166 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב בסיבוב הראשון של שלב המוקדמות ניצחה אלזס בניולה מצרפת בסיכום 85:62 ו-80:82. בסיבוב השני היא ניצחה את גיסן 46 מגרמניה המערבית 84:72 ו-105:62. בעקבות כך היא עלתה לשלב הבתים בה סיימה במקום השלישי ולא עברה להמשך התחרות.
ערכת ארוחה

התכולת של קופסה שנשלחה על ידי שירות ערכת הארוחה האמריקני "Blue Apron"
ערכת ארוחה (אנגלית: Meal kit) הוא מודל עסקי במסגרתו החברה שמספקת את השירות שולחת ללקוחות המנויים קופסה הכוללת שקיות עם מרכיבי מזון בשילוב עם מתכונים שונים, אותם הלקוח בחר מבעוד מועד באינטרנט, המאפשרים ללקוח להכין לבד ארוחות ביתיות. לרוב שירותי ערכת הארוחה שולחים ללקוחותיהם באמצעות הדואר את הקופסה עם ערכות הארוחה על בסיס שבועי או דו שבועי. ערכות הארוחה מאפשרות ללקוחות לבצע התאמה אישית של ההזמנה - לדוגמה, לעיתים רבות ישנם אפשרויות לאנשים המעדיפים דפוסי תזונה שונים ולאנשים המעוניינים ארוחות ממטבחים שונים, וכמו גם ישנם לרוב אפשרויות לבצע בקלות התאמה לפי גודל המשפחה שמזמינה את השירות.
אין לבלבל בין המודל העסקי של ערכת ארוחה לבין המודל העסקי של משלוח ארוחות מוכנות אשר בושלו והוכנו מבעוד מועד על ידי הספק.
היסטוריה

המודל העסקי התפתח במקור בשוודיה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21. ישנם חילוקי דעות לגבי החברה הראשונה שהגתה את המודל העסקי - חברת "Kicki Theander" שהשיקה את השירות Middagsfrid ב-2007, או האח והאחות ניקלאס ארונסון ולינה גבאק שהשיקו את השירות Linas Matkasse בשנת 2008. בעקבות ההצלחה של המודל בשוודיה בשנים הבאות המודל התפשט באופן מואץ בקרב מגוון חברות חדשות ברחבי העולם. במהלך שנת 2012 שלוש חברות בולטות מתחרות שמספקות את השירות החלו לפעול פחות או יותר במקביל בשוק האמריקאי - Blue Apron, HelloFresh (שכבר פעלה באירופה) ו-Plated.
המודל העסקי

לפי מגזין Inc (אנ') האמריקני, נכון למרץ 2017 היו מעל ל-150 חברות שסיפקו שירותי "ערכת ארוחה" ברחבי ארצות הברית. נכון ליולי 2017, לפי טיים מגזין, שוק שירותי ערכת הארוחות ברחבי העולם היווה פחות מ-1% משוק המזון העולמי. שוק שירותי ערכת הארוחות צפוי לצמוח באופן ניכר בשנים הבאות. סופרמרקטים בולטים רבים ניסו להילחם בתופעה על יד יצירת שירותי משלוח של ערכות משלהם. השירות של Blue Apron היה השירות הפופולרי ביותר בארצות הברית ב-2017, ואחריו היו אלו HelloFresh ו-Plated. למרות שהחברות שמספקות שירותי ערכת ארוחה נהנו לאורך השנים מצמיחה מהירה, הן מתמודדות במקביל גם עם אתגר מהותי הנוגע לשימור המנויים הקיימים - לקוחות רבים מנסים את השירות רק פעם אחת, מתפתחפ לנסות אותו משום שקיבלו הצעה לקבל מספר ארוחות חינם אם ינסו את השירות, ורק מעטים ממשיכים להיות מנויים לאחר שניסו את השירות במשך 5 עד 8 שבועות - בממוצע רק 6% מהלקוחות שהשתתפו בסקר שנערך על ידי חברת Morning Consult המשיכו להיות מנויים לשירות ערכת ארוחה לאחר 3 חודשים (אם כי ראוי לציין שהלקוחות של חברת Blue Apron היו הכי מרוצים כאשר מתוך לקוחותיהם כ-12% המשיכו להיות מנויים לאחר 3 חודשים). המנויים הם לרוב אנשים צעירים, אשר ברוב המקרים גרים באזורים אורבניים, ולרוב הלקוחות הם גברים, ולקוחות עם הכנסה גבוהה יחסית.
השפעה על הסביבה

החברות שמספקות שירותי "ערכת ארוחות" ספגו לאורך השנים ביקורת על הקושי למחזר את אריזות הג'ל הקפוא שמצורפות לקופסאות עם ערכות הארוחה במטרה לוודא שמוצרי הבשר והחלב שבקופסה יישארו בקירור עד אשר הם יגיעו ללקוח. החומר הפעיל באריזות ג'ל רבות הוא סודיום פוליאקרילט(אנ'), אבקה לא רעילה שמסוגלת להישאר קרה כאשר היא רוויה במים והוקפאה.
הערות שוליים

↑  "The Best Meal-Kit Delivery Services of 2017". PCMAG (באנגלית). נבדק ב-2017-05-23.
1 2  Segran, Elizabeth (6 באוגוסט 2015). "The $5 Billion Battle For The American Dinner Plate". Fast Company. נבדק ב-28 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Konrad, Alex. "The Swedish Meal Kit Startup That Inspired Blue Apron, Plated And HelloFresh Speaks Out". Forbes magazine. No. 14 October 2015. נבדק ב-28 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Alex Konrad, The Swedish Meal Kit Startup That Inspired Blue Apron, Plated And HelloFresh Speaks Out, Forbes (באנגלית)
↑  "Martha Stewart New Meal Kit Partnership With Amazon Gives Users More Than Just Convenience". inc.com. 2017-03-17. נבדק ב-2017-06-23.
↑  "Why Meal Kits Haven't Delivered a Cooking Revolution—Yet". TIME.com. 2017-07-19. נבדק ב-2017-07-20.
1 2 3  Leonhardt, Megan (20 ביולי 2017). "These 2 Charts Show Just How Popular Meal-Kit Services Are". Money magazine. אורכב מ-המקור ב-20 ביולי 2017. נבדק ב-28 בנובמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "The Truth About Meal-Kit Freezer Packs". motherjones.com. 2017-06-04. נבדק ב-2017-07-05.
חבילת ג'ל בקירור ערכת ארוחה המשמשת במהלך המשלוח
פאל סקרש

פאל סקרש (בהונגרית: Pál Szekeres; נולד ב-22 בספטמבר 1964) הוא סייף הונגרי. סקרש הוא הספורטאי היחיד שזכה הן במדליה אולימפית והן במדליה פאראלימפית, ונחשב לספורטאי הפאראלימפי המצליח ביותר במשלחת ההונגרית.
קריירה ספורטיבית

סקרש היה חבר במשלחת האולימפית של הונגריה לאולימפיאדת סיאול 1988, כחלק מנבחרת הסיף, עימה זכה במדליית ארד בתחרות הרומח הקבוצתית.
בשנת 1991 נפגע סקרש בתאונת דרכים ונותר נכה המרותק לכסא גלגלים. הוא החל להתאמן בסיף בכיסאות גלגלים וכבר במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) זכה במדליית הזהב הפאראלימפית בתחרות הרומח האישית.
סקרש המשיך וזכה בשתי מדליות זהב פאראלימפיות במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) (בתחרויות הרומח והחרב האישיות) ובמדליית ארד בכל אחד משלושת הטורנירים הפאראלימפיים הבאים. נוסף על כך, הוא זכה במדליית הארד במשחקי אליפות העולם בסיף בכיסאות כלכלים של שנת 2006 (חרב אישית)
הערות שוליים

↑  Hungarian Paralympic athlete Pal Szekeres's goal is to win gold
↑  Pál Szekeres באתר sports-reference.com
פורשה 944

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פורשה 
 מודל קודם:  פורשה 924 
 מודל אחריו:  פורשה 968 
 אורך:  4,200 מ"מ 
 רוחב:  1,735 מ"מ 
 גובה:  1,275 מ"מ 
 בסיס גלגלים:  2,400 מ"מ 
 מפרט טכני
 מנוע:  מנוע בנזין 
 
פורשה 944
פורשה 944 היא מכונית ספורט בעלת מנוע קדמי והנעה אחורית, אשר יוצרה על ידי חברת פורשה בין השנים 1982-1991.
הפורשה 944 החליפה את הפורשה 924 והייתה זמינה בשני מרכבי רכב: קופה וקבריולה. ה-944 זכתה להצלחה רבה והוחלפה לבסוף על ידי הפורשה 968.
רקע ודגמים

פורשה הציגה את ה-944 בשנת 1981 כדגם לשנת 1982. הפורשה 944 הוצגה כמחליפה מהירה, מאובזרת ומעודנת יותר לפורשה 924. מכונית ה-924 הייתה פרויקט משותף של פורשה, אאודי ופולקסווגן, דבר אשר גרם לחלק מן הלקוחות האפשריים לא לראותה כמכונית פורשה 'טהורה', על כן קיבלה פורשה החלטה לפתח מכונית חדשה - ה-944. בנוסף לכוח ואבזור, מכונית ה-944 הייתה נוחה יותר ובעלת אחיזת כביש טובה יותר מה-924. פלטפורמת ה-944 נבנתה על פלטפורמת ה-924, אך כללה שינויים רבים כגון בניית מרכב הרכב מחדש כולל חזית ואחורי רכב חדשים עשויים סגסוגת והתקנת דלתות חדשות, שיפור מערכת המתלים לנסיעה חלקה ונעימה יותר, שיפור רכיבי מערכת השמן, הגדלת מחולל זרם החילופין (אלטרנטור) ומכל הדלק, וניתנה אפשרות לאבזור חדש כגון מושבים מחוממים.
השינוי הגדול ביותר אשר הציגה הפורשה 944 היה מנוע הרכב. בניגוד לפורשה 924 אשר הותקן בה מנוע אאודי, פורשה התקינה ב-944 מנועים חדשים מתוצרתה. בדומה לפורשה 924, מכונית הפורשה 944 הורכבה במתקנה של חברת אאודי בעיר נקרסולם בגרמניה.
הדגם כולל מנוע אורכי המורכב בחלקו הקדמי של הרכב, מקורר מים (בניגוד לתפיסה של ה-911 באותם הימים). הגיר הממוקם בחלק האחורי של הרכב המקנה הנעה אחורית כמיטב המסורת של פורשה.
הרכב עם חלוקת משקל מאוזנת מאוד, עם היגוי מדויק, ספורטיבית ומהנה מאוד לנהיגה. מעבר לכך רוב הדגמים נחשבו לאמינים מאוד.
רקע ודגמים > 944

בגרסתה הראשונה הייתה הפורשה 944 בעלת מנוע 4 צילינדרים טורי קדמי בנפח 2479 סמ"ק אשר הספקו 150 כ"ס בארצות הברית עם ממיר קטליטי, ו 163 כ"ס באירופה. המכונית האיצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-8.5 שניות והגיעה למהירות מרבית של 220 קמ"ש. בשנת 1988 הספק המנוע שופר ל-158 כ"ס בארצות הברית, ובשנת 1989 הותקן ב-944 מנוע חדש בנפח 2681 סמ"ק אשר הספקו היה 162 כ"ס בארצות הברית.
רקע ודגמים > 944S/S2

בשנת 1987 הציגה פורשה את גרסת ה-S, בדומה לכל דגמי פורשה, האות S מסמלת את המילה 'ספורט', ומציינת כי הרכב הוא חזק יותר ובעל אופי ספורטיבי יותר, וכולל שיפור רכיבים כגון שיפור מערכת המתלים.
מנוע ה-944S היה מנוע טורי 4 צילינדרים קדמי בנפח 2479 סמ"ק עם 16 שסתומים עם מומנט משופר וזמין יותר אשר הספקו היה 188 כ"ס. המכונית האיצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-7.9 שניות והגיעה למהירות מרבית של 228 קמ"ש.
בשנת 1989 הציגה פורשה את גרסת ה-S2, גרסה חזקה עוד יותר. מנוע הרכב היהמנוע טורי  4 צילינדרים קדמי בנפח 2990 סמ"ק עם 16 שסתומים אשר הספקו היה 208 כ"ס. המכונית האיצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-6.8 שניות והגיעה למהירות מרבית של 240 קמ"ש.
רקע ודגמים > 944 טורבו

בשנת 1986 הציגה פורשה את ה-944 טורבו. דגם זה הוא בעל מנוע ה-2479 סמ"ק של דגם הבסיס אלא עם מגדש טורבו אשר העלה את ההספק ל-217 כ"ס. המכונית האיצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-6.3 שניות והגיעה למהירות מרבית של 245 קמ"ש.
רקע ודגמים > 944 טורבו S

בשנת 1988 הוצגה גרסת הטורבו S בעלת מנוע 3 ליטר עם הספק משופר של-250 כ"ס, תאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש ב-5.9 שניות  ומהירות מרבית של 269 קמ"ש.
ה-944 טורבו S היא המכונית החזקה והמהירה ביותר במשפחת ה-944.
הערות שוליים

↑  Porsche 944/968 details
↑  porschepartsdirect.co.uk
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565598605171 
פורשה 944
פורשה 944 קבריולה
פיצוץ הגז בנתניה

| --- | --- |
 תאריך:  17 ביוני 2011
 מיקום:  הרצל 5, נתניה (כיכר העצמאות)
 גורם:  פיצוץ גז
 הרוגים:  4
 פצועים:  כ־90
 
חזית הבניין שבו אירע פיצוץ הגז
פיצוץ הגז בנתניה הוא פיצוץ גז שהתרחש ב-17 ביוני 2011, בבניין בכיכר העצמאות ברחוב הרצל 5 בנתניה, הפיצוץ גרם לארבעה הרוגים: שלוש עולות מצרפת ופועל אחד, וכ-90 פצועים ולנזק רב.
הפיצוץ

ביום חמישי 16 ביוני 2011, הגיע אחר הצהריים עובדי חברת הגז פזגז שלה שייכים בלוני הגז, בעקבות תלונות של דיירים על ריח חריף של גז בסביבת הבניין, העובדים אמרו כי לא מצאו בעיה, ועזבו את המקום. אחת התושבות סיפרה כי זיהתה אדם שחותך את צינור הגז המרכזי של הבניין.
המשטרה הוזעקה למקום, עצרה לחקירה את החשוד אולם הוא שוחרר בהמשך היום.
בשעה 00:20 בלילה נשמע פיצוץ, בעקבות דליפת גז מאחד הבלונים בקומת הקרקע של הבניין בן חמש הקומות.
הפיצוץ גרם להרס רב בכל קומות הבניין, בכיכר העצמאות ובמבנים הסמוכים. ההדף גרם נזק רב גם לבתי קפה המרוחקים מאות מטרים מהבניין שבו אירע הפיצוץ.
בפיצוץ נהרגו שלוש נשים שמדי יום שישי נהגו לחלק נרות שבת מטעם בית חב"ד לעוברים ולשבים מהקהילה הצרפתית בנתניה. באותו שבוע הן הקדימו את החלוקה ליום חמישי בערב.
ב-28 בדצמבר 2011 החלו להרוס את הבניין. אך חלקים מהבניין נשארו עומדים על תילם, לא נהרסו או פונו, ולא נבנה בניין אחר במקום הבניין שניזוק.
המשטרה עצרה את טכנאי הגז שטיפל בבניין ואדם נוסף בחשד שחיבל במערכת הגז. ביולי 2013 סגרה הפרקליטות את התיק נגד השניים בעילה של חוסר אשמה.
הערות שוליים

↑  אילן ליאור, גילי כהן, אנשיל פפר ודן אבן, 4 הרוגים ו-91 פצועים בפיצוץ בלון גז בבניין בנתניה, באתר הארץ, 17 ביוני 2011
↑  אפי אברהם, ‏איציק דדיה בשיר לזכר 3 הבנות שנהרגו בפיצוץ הגז בנתניה, באתר "סרוגים", 20 ביוני 2011; על מצבות ההרוגות: "מקושרות למבצעיו של הרבי מליובאוויטש" אתר col סיוון תשע"ב
↑  רענן בן-צור, נהרס הבניין שהתפוצץ בדליפה בנתניה: 'סוף עצוב', באתר ynet, 28 בדצמבר 2011
↑   רויטל חובל, הפרקליטות סגרה את התיק נגד החשודים בפיצוץ הגז בנתניה, בו נהרגו ארבעה, באתר הארץ, 2 ביולי 2013
פיצוץ

ערך זה עוסק בתופעה הפיזיקלית של פיצוץ. אם התכוונתם לסרט, ראו .
פיצוצים במהלך תצוגה אווירית במירמר
פיצוץ (אקספלוזיה) הוא גדילת נפח מהירה של חומר ולרוב שינוי מצב צבירתו לגז. ככל שהשינוי מהיר יותר, כך החומר שנוצר נמצא בלחץ גבוה יותר.
הלחץ שנוצר גורם לגל הדף אטמוספירי חזק כשהוא מתאזן עם הלחץ האטמוספירי של הסביבה. אם החומר המתפוצץ כלוא במעטפת חומר אחר הוא יגרום לעיתים לריסוק המעטפת.
שימושים

לפיצוץ מספר שימושים, העיקריים שבהם הם:
כרייה
הדף של גופים שונים
הריסת מבנים
שימוש במסגרת מלחמה או עימות צבאי במטרה לפגוע במטרות אסטרטגיות או לחלופין בבני אדם.
ראו גם

חומר נפץ
ניפוץ (דטונציה)
מהירות התפוצצות
פיצוץ אד מתפשט של נוזל רותח
סופרנובה
ערכת שבבים

תרשים המתאר את פעילות ערכת השבבים של לוח אם של מחשב אישי, בתצורה המסורתית של חלוקה לגשר צפוני ודרומי.
ערכת שבבים (Chipset) היא קבוצה של מעגלים משולבים (שבבים) אשר מתוכננים לעבוד ביחד, ובדרך כלל מסומנים כמוצר אחד. לדוגמה: ערכת שבבים של כרטיסי הרחבה למחשב אישי.
ערכת שבבים של לוח אם של מחשב אישי

בתחום המחשבים האישיים, המושג ערכת שבבים מתייחס לרוב לשבבים מיוחדים המיועדים ללוחות אם. היצרן של ערכות שבבים אלו יכול להיות יצרן עצמאי שאינו קשור ליצרן של לוח האם. בנוסף, ערכות שבבים אלו תומכת לרוב במעבדים שונים (כגון AMD ואינטל). תפקידה של ערכת השבבים הוא לסייע למעבד המרכזי בניהול משאבי הזיכרון, שליטה על זרימת המידע וניהול פעולת הציוד ההיקפי. ה-Chipset קובע במידה רבה את סוג המעבד שהמחשב יוכל לעבוד איתו ואת מהירותו, והוא אחד הרכיבים המשמעותיים ביותר לביצועי המחשב בכלל.
בלוחות אם המיועדים לעבוד עם מחשבים תואמי PC, בעלי מעבדי אינטל ו-AMD, המושג "ערכת שבבים" מתייחס לרוב לשני שבבים:
הגשר הצפוני שהיה מכונה על ידי אינטל Memory Controller Hub או בקיצור MCH אצל אינטל.
הגשר הדרומי שהיה מכונה גם I/O Controller Hub או בקיצור ICH אצל אינטל, ו Fusion Controller Hub אצל AMD.
הגשר הצפוני מגשר בין המעבד לבין חלקי חומרה שהמידע צריך לעבור בינם לבין המעבד במהירות גבוהה. דהיינו מקשר אל הזיכרון הפנימי ואפיק כרטיס המסך (ה-AGP או ה-PCI Express). כמו כן הגשר הצפוני מקשר את המעבד אל הגשר הדרומי. בנוסף, בגשר הצפוני ממוקם בקר הזיכרון, מה שקובע למעשה את סוג הזיכרון שיתאים למחשב, ובלוחות אם מסוימים היה מותקן בו גם בקר תצוגה פשוט שאיפשר לחבר התקני תצוגה ישירות אל לוח האם, ומכונה בפשטות "כרטיס מסך מובנה".
כיוון שהגשר הדרומי אינו מקושר ישירות למעבד הוא מקושר לשאר ההתקנים שלא צריכים גישה מהירה למעבד כמו כרטיסי הרחבה למיניהם (PCI ו-ISA), התקני IDE ועוד. יש התקנים שצורכים עוד פחות משאבים מכך, כגון בקר תקליטונים או ציוד היקפי כמקלדת ועכבר, ולשם כך הגשר הדרומי מאציל סמכויות אלו על רכיב נפרד הנקרא בקר קלט/פלט Super I/O.
השונות בין ערכות שבבים שונות מתבטאת בחלוקת התפקידים בינן לבין הרכיבים האחרים של לוח האם (למשל, יש מחשבים שבהם בקר הזיכרון נמצא דווקא בגוף המעבד ולא בגשר הצפוני) במתחים של האותות החשמליים העובדים בינם לבין הרכיבים האחרים ובצורתם. הבדל צורני בולט הוא קיומו או אי קיומו של גוף קירור על הגשר הצפוני.
בין היצרניות הבולטות של ערכות השבבים למערכות מחשב תואמות PC, ניתן למצוא את AMD, אינטל, nVidia, SiS ו-VIA.
המעבר לכיוון שילוב חלק מתפקודי ערכת השבבים במעבד עצמו

באופן מסורתי, הדרך העיקרית בה היה מתקשר המעבד עם יתר רכיבי המחשב הייתה דרך הגשר הצפוני של ערכת השבבים. כאמור לעיל, הגשר הצפוני היה אחראי על קיום קשר דו-כיווני בין המעבד לבין רכיבים הפועלים במהירות רבה יותר (חריצי זיכרון הRAM, ואפיקי AGP ובהמשך גם PCIe x16 ששימשו את כרטיס המסך), וכתוצאה מכך גם צורכים יותר משאבים. קשר דו-כיווני זה היה נקרא FSB (ראשי תיבות של Front Side Bus) ומהירותו הייתה נמדדת במגה-הרצים ועל כן הכינוי המקובל בקרב טכנאים לאפיק זה היה בפשטות "מהירות לוח האם". אפיק דומה, מסוג PCI, היה מחבר בין הגשר הצפוני לגשר הדרומי, שהיה מטפל ביתר ההתקנים.
עד 2003, כל תקשורת בין המעבד לבין התקן ככרטיס זיכרון או ככרטיס מסך, הייתה נשלטת על ידי הגשר הצפוני, כביכול "בשמו" של המעבד. ככל שמהירויות ההתקנים גדלו, הדבר יצר צוואר בקבוק והוביל לכך שביצועי ההתקנים בחומרת המחשב היו מוגבלים למעשה על ידי מהירות אפיק ה-FSB שחיבר את המעבד ליתר ההתקנים. הדבר השתנה כשחברת AMD הוציאה באותה שנה את מעבדי Athlon 64 ששווקו עם לוחות אם בתושבת 754. לוחות אם שכאלו הכילו רק רכיב אחד ששולט על מרבית ההתקנים, בעוד שבקר הזיכרון הוטמע ישירות בתוך המעבד, והמעבד "מדבר" עם רכיבי הזיכרון ישירות דרך אפיק שנקרא HyperTransport‏. אינטל אימצה מגמה זו בשנת 2008, עם יציאת המעבדים הראשונים מסדרת Core iX בארכיטקטורת Nehalem וערכת השבבים X58, שם המעבד היה "מדבר" ישירות עם הזיכרון דרך אפיק הנקרא QPI (ראשי תיבות של Quick Path Interconnect) שהחליף את ה-FSB.
בשלב יותר מאוחר, העמיקה עוד יותר מגמה זו לכיוון שילוב לא רק של בקר הזיכרון ואפיק הגישה לזיכרון, אלא גם של הבקר השולט באפיקי כרטיס המסך ואף של כרטיס המסך המובנה של לוח האם, שעד כה היה מצוי בתוך הגשר הצפוני, אל המעבד עצמו, והעברה של יתר הפונקציות אל רכיב בודד על לוח האם. המימוש של אינטל לשילוב הנ"ל הגיע עם יציאת הדור השני של מעבדי Core iX בארכיטקטורת Sandy Bridge, וכאן יצאו לוחות אם המכילים רכיב בודד הנקרא PCH (ראשי תיבות של Platform Controller Hub). מגמה זו נמשכת למעשה עד היום. הרכיב המקביל בלוחות אם מודרניים של AMD נקרא FCH (ראשי תיבות של Fusion controller hub) אך מאז יציאת הארכיטקטורה של מעבדי Ryzen נקרא הרכיב בפשטות בשם "ערכת שבבים".
גלריה

ערכת שבבים בחלוקה המסורתית בלוח אם תוצרת MSI. הגשר הצפוני מדגם SiS 650 הוא החלק המכוסה בגוף קירור ירוק, בראש התמונה. הגשר הדרומי, מדגם SiS 961, בתחתית התמונה.
בלוח אם מודרני זה של חברת GIGABYTE ניתן לראות את רכיב ה-PCH (מלבן מכוסה) שהחליף את תפקידי הגשר הדרומי, בעוד שתפקידי הגשר הצפוני עברו למעבד.
קטע מלוח אם של מחשב נייד י.ב.מ טי 42. החלקים מסומנים בתמונה כדלקמן: CPU=מעבד מרכזי. NB=גשר צפוני. GPU=מעבד גרפי. SB=גשר דרומי.
הערות שוליים

↑  אפיק זה אומץ לתקופה קצרה על ידי אפל, ובו היא השתמשה בתכנון מחשבי הPower Mac G5. סרטון מאת סטיב ג'ובס בנושא
פיט טאונסנד

| --- | --- |

 לידה:  19 במאי 1945 (בן 79) בריטניה לונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  Peter Dennis Blandford Townshend 
 מוקד פעילות:  לונדון, אנגליה
 תקופת הפעילות:  מ-1964
 מקום לימודים:  תיכון אקטון 
 סוגה:  רוק קלאסי רוקנ'רול
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, ARP 2500, מנדולינה, ARP 2600 
 חברת תקליטים:  ריקודיסק אטקו אטלנטיק הקלטות
 בן או בת זוג:  Karen Townshend (20 במאי 1968–2000) 
 פרסים והוקרה:  פרס מרכז קנדי 
 www.petetownshend.co.uk
 פרופיל ב-IMDb
 
פיטר דניס בלאנדפורד טאונסנד (באנגלית: Peter Dennis Blandford Townshend; נולד ב-19 במאי 1945 בלונדון) הוא מלחין וגיטריסט רוק בריטי. עיקר פרסומו נובע מפעילותו כגיטריסט של להקת הרוק The Who.
הוא מדורג במקום העשירי ברשימת "100 הגיטריסטים הגדולים בכל הזמנים" של מגזין הרולינג סטון.
ביוגרפיה

טאונסנד נולד כבן למשפחה מוזיקלית (אביו קליף היה סקסופוניסט מקצועי ואמו בטי הייתה זמרת), והראה משיכה עזה למוזיקה כבר בגיל צעיר, עת נחשף לרוקנרול אמריקאי.
בשנת 1961 החל בלימודיו בבית-הספר לאומנויות באילינג, ושנה מאוחר יותר הצטרף לחברו מבית הספר ג'ון אנטוויסל והקימו את הלהקה הראשונה שלהם, "בעלי הברית", צמד דיקסילנד ג'אז בו טאונסנד ניגן על בנג'ו ואנטוויסל על קרן יער. לאחר זמן קצר שינו את שמם ל"המעקפים", להקת סקיפל שיוצגה על ידי הנפח רוג'ר דלטרי, ושתחת הנהגתו של טאונסנד ישנו את שמם ל"המי".
טאונסנד התפרסם בסגנון הבמה המשונה שלו. הוא היה מאריך שירים מעבר לאורכם המקורי, מטלטל את ידו הימנית כנגד הגיטרה כמו טחנת-רוח, ולפעמים שובר את הגיטרה שלו על הבמה, אל תוך רמקולים או מגברים. למרות שהתקרית הראשונה של שבירת הגיטרה נעשתה ככל הנראה בטעות, השמדה של כלי נגינה על הבמה נעשה חלק רגיל בהופעות של המי. טאונסנד, שתמיד היה רהוט בראיונות, ייחס מאוחר יותר מנהגים אלו לאומנות ההשמדה-העצמית של האומן האוסטרי גוסטב מצגר, אליהן נחשף בבית-הספר לאומנות בו למד.
טאונסנד סובל מלקות שמיעה חלקית וטיניטוס, כתוצאה מחשיפה ממושכת למוזיקה חזקה באוזניות ובקונצרטים.
ביוגרפיה > עם המי

טאונסנד היה כותב השירים העיקרי של להקת המי, והוא כתב יותר ממאה שירים שהופיעו בעשרת אלבומי האולפן של הלהקה. בין הישגיו המוכרים ביותר נמצאים היצירה של האלבום טומי, שבעבורו הוטבע המושג אופרת רוק, השימוש בפידבק, וההצגה של סינתיסייזר ככלי למוזיקת רוק. עד היום טאונסנד הוא המוזיקאי המזוהה ביותר עם אופרות רוק. טאונסנד הציג גם כישרון עצום על הגיטרה כנגן, כאשר הוא מפתח סגנון נגינה ייחודי ששילב היבטים של גיטרת ליווי וגיטרה מובילה.
המשפיעים הגדולים על נגינת הגיטרה של טאונסנד היו לינק ריי, ג'ון לי הוקר, בו דידלי והאנק מרווין מלהקת הצלליות.
ביוגרפיה > דת

טאונסנד היה חסיד של איש הדת ההודי הגורו מהר באבא, רעיונותיו של באבא היו מקור ההשפעה העיקרי על עבודותיו של טאונסנד, ביניהן טומי והפרויקט הלא גמור של המי Lifehouse. שירם של המי Baba O'Riley, נקרא כך לכבודו של מהר באבא והמלחין המינימליסטי טרי ריילי האמריקני.
למרות שהחינוך של באבא דרש התנזרות מאלכוהול וסמים, לטאונסנד היו כמה תקריות פומביות עם ההתמכרויות הללו, כולל מנת יתר של הרואין בשנת 1981 בה היה קרוב למוות.
ביוגרפיה > עבודה ספרותית

ב-1985 פרסם טאונסנד מקבץ סיפורים קצרים שנקרא "צוואר של סוס." הוא גם דיווח שהוא כותב אוטוביוגרפיה. ב-1993 הוא ודס מקאנף כתבו וביימו את המחזה בברודוויי שהיה מבוסס על האלבום של המי טומי, כמו גם מחזה מוזיקלי פחות מצליח שהתבסס על אלבום הסולו של טאונסנד, איש הברזל, על פי ספר מאת טד הגס. מקאנף וטאונסנד יפיקו מאוחר יותר את הסרט המונפש, ענק הברזל, שהיה מבוסס גם הוא על סיפורו של הגס.
ביוגרפיה > סולו

בנוסף לעבודתו עם המי, טאונסנד היה פעיל מדי פעם גם כאומן יחיד. בין השנים 1969 ו-1971, טאונסנד, ביחד עם חסידים אחרים של מהר באבא, הקליטו טרילוגיה של אלבומים שהוקדשו ללימודי יוגי. בתגובה לביטלוג אלים של אלבומים אלו, שיפץ את הלהיטים האישיים שלו (ואת Evolution ביחד עם רוני ליין, הבאסיסט של להקת הפנים) והוציא בשנת 1972 את כותר הסולו הראשון הרציני שלו, Who Came First, והציג דמואים של שירים שנועדו עבור המי כמו גם את כישרון הנגינה שלו בגיטרה אקוסטית. טאונסנד שיתף פעולה עם רוני ליין באלבומם המשותף Rough Mix.
האלבום שפרץ את קריירת הסולו של טאונסנד, שהופץ אחרי מותו של קית' מון, היה האלבום משנת 1980 Empty Glass, שכלל את הסינגל שהגיע למקום העשירי Let My Love Open the Door. אחרי הוצאה זו יצא ב-1982 הדיסק All the Best Cowboys Have Chinese Eyes, שכלל את השיר הפופולרי Slit Skirts. במשך שארית שנות השמונים ותחילת שנות התשעים טאונסנד המשיך להתנסות בפורמט של אופרת רוק ובפורמטים דומים, כאשר הוא יוצר מספר אלבומים מבוססי סיפור.
טאונסנד גם זכה בהזדמנות לנגן ביחד עם הגיבור שלו האנק מרווין, עבור הפרויקט של פול מקרטני תזרוקת, ביחד עם מוזיקאי רוק מוערכים נוספים כגון דייוויד גילמור, ג'ון בונהם ורוני ליין.
טאונסנד הקליט גם מספר אלבומי הופעה, ביניהם אחד שהציג "סופרגרופ" שטאונסנד קיבץ שנקראה "קצה עמוק", שהופיעה רק בשלוש הופעות ועוד אחת בטלוויזיה עבור הסדרה "הצינור", במטרה לגייס כסף לסיוע למכורים לסמים.
מאמצע שנות השמונים טאונסנד השתתף בסדרה של איחודים ומופעי פרידה עם החברים הנותרים של המי, כולל סיבוב הופעות ב-2002, מיד אחרי מותו של ג'ון אנטוויסל.
הערות שוליים

↑  Pete Townshend, באתר הרולינג סטון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581790105171  PLWABN: 9810651480605606  BIBSYS: 90054562  BNE: XX1041825  BnF: cb139005297 (data)  CiNii: DA01180892  GND: 118758543  ICCU: CFIV041459  ISNI: 0000 0001 1556 1378  LCCN: n85093204  MusicBrainz: fb147b8f-0144-4418-acaa-90b2d9779840  NDL: 00458996  NKC: ola2002151720  NLA: 35568594  NSK: 000063724  NTA: 071309268  SNAC: w6sz0mhs  SUDOC: 077719743  Trove: 999114  VIAF: 197831   WorldCat (עם VIAF): 197831 
פיט טאונסנד
פורשה 924

פורשה 924
פורשה 924 (גרמנית: Porsche 924) היא מכונית ספורט בתצורת מרכב קופה, בעלת מנוע קדמי והנעה אחורית, אשר יוצרה על ידי חברת פורשה בין השנים 1976-1988.