stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המלוכה הרומית
כינון העיר עד ימי טארקוויניוס > כמתפרש מהמסורת הרומית > יסוד רומא

האגדה על מלחמת טרויה פותחת את סיפור ההיסטוריה הרומית. איניאס, בן אנכיסס ואפרודיטה, מתואר כאבי השושלת אשר מבניה יצאו רמוס ורומולוס, מייסדי רומא האגדיים. באיליאדה, יצירתו של הומרוס, מתואר ייחוסו השושלתי של איניאס ואף נרמז על עתידו כמלך על בני טרויה הגולים ממולדתם – כדי להבטיח עתיד זה התערב פוסידון בקרב בינו לבין אכילס ונשא את איניאס למקום מבטחים (איליאדה, ספר XX). איניאס נמלט מטרויה הכבושה והגיע בראש קבוצת גולים לאיטליה לאחר מסע ארוך ומפרך.
את מסעו האגדי ומרבית מעלליו של איניאס לא תיאר הומרוס. על חלק מהם כנראה כתב לראשונה קווינטוס פאביוס פיקטור, מראשוני ההיסטוריונים הרומיים. אחרים, ביניהם ורגיליוס וליוויוס השתמשו בכתביו כמקור לעלילותיהם. לפי תיאורים אלה יסד אסקניוס (אנ'), בנם של איניאס וקראוסה (אנ'), את העיר אלבה לונגה. לפי האגדה אחד מצאצאיו של איניאס, נומיטור, עמד לרשת את המלוכה מאביו פרוקס אך אחיו אמוליוס תפס את הכתר. כדי לבסס את שלטונו, הגלה אמוליוס את נומיטור וכפה על בתו היחידה של זה, ריאה סילביה, את הכהונה הווסטית. כהונה זאת דרשה שמירת בתולים ואמוליוס קיווה שריאה לא תביא לעולם צאצאים שיוכלו לערער על שלטונו. תקוות אלה התנפצו כאשר ילדה ריאה לאל מרס את תאומיה, רמוס ורומולוס. אמוליוס ציווה להורגם, אולם עבד רחום נתן להם לצוף על נהר הטיבר והציל את חייהם. כשהגיעו לבגרות הניסו התאומים את אמוליוס מאלבה לונגה והשיבו לסבם, נומיטור, את המלוכה הגזולה. ב־21 באפריל 753 לפנה"ס, לפי המסורת הרומית, יסדו האחים את העיר רומא על גבעת הפאלאטיום. במהלך קטטה שפרצה ביניהם רצח רומולוס את אחיו, והמליך עצמו על העיר.
רומולוס נקט בפעולות שונות כדי להגדיל את רומא: בתחילה הוא הזמין לרומא פושעים, גולים ועבדים. מאוחר יותר הפיל בפח את הסאבינים (אנ'), כפי שמתואר במעשיית חטיפת הנשים הסביניות. אחר חיכוכים צבאיים בין הסאבינים הזועמים לרומאים נחתמה ברית ורומולוס וטיטוס טאטיוס, מלך הסאבינים, שלטו יחדיו על שני העמים. טאטיוס נפטר כעבור זמן קצר ורומולוס הפך שוב לשליט היחידי.
כינון העיר עד ימי טארקוויניוס > כמתפרש מהמסורת הרומית > שלושת יורשי רומולוס

מותו של רומולוס הביא להפסקה קצרה ברצף המלוכה. כשחלפה שנה ממות המלך האלים והלוחמני, קיבל על עצמו הציבור הרומי את החכם הסאביני נומה פומפיליוס כמלך. איש אדוק זה (שלפי האגדה נהג לשוחח עם נימפה) החדיר בעמו את חרדת האלים ובימיו נקבעו סדרי הפולחן הרומי: יסוד כהונת הבתולות של וסטה, יצירת כיתות הכוהנים של האלים מרס, יופיטר וקווירינוס ומיסוד משרת הפונטיפקס מקסימוס. נומה פומפיליוס בנה את מקדש יאנוס ובימיו החלה המסורת של מינוי הסאליי וחלוקת השנה ל־12 חודשים.
לאחר מותו של נומה פומפיליוס נבחר טולוס הוסטיליוס למלך. המלך החדש היה לוחמני כרומולוס והאגדות מייחסות להם קווי דמיון רבים. העימות הראשון שלו היה עם אלבה לונגה. במקום קרב נערכה התמודדות נציגים וכל עיר שיגרה שלשה אחים. שלשת האחים הרומיים ניצחו והעיר רומא זכתה בשלטון על אלבה. אלא כשנזקק הוסטיליוס לעזרתה של אלבה במלחמתו נגד הפדינים ובני ויי, הפרה אלבה את שבועתה. לאחר שניצח במלחמה, העניש טולוס את אלבה לונגה: העיר הושמדה ותושביה הוגלו לגבעת קאיליוס ברומא. לדברי טיטוס ליוויוס, המלך טולוס הוא שבנה את בית הסנאט החדש עבור הסנאט שהורחב בימיו והוא זה שיצר את מעמד הפרשים. לפי האגדות טולוס הוסטיליוס הקדיש את כל זמנו למלחמות והזניח את עבודת האלים ולכן הענישוהו האלים: מגפה נפלה על העיר ויופיטר שילח במלך ברק שהרגו.
עם מותו של טולוס נבחר למלך אנקוס מארקיוס, נכדו של נומה פומפיליוס, הרביעי בסדרת המלכים האגדיים. מארקיוס נבחר מתוך תקווה שיצליח לשחזר את ימי השלוה של סבו. אך חרף כוונותיו, אולץ המלך לצאת למלחמה נגד הלאטינים. לאחר מספר ניצחונות, הגלה המלך לאטינים רבים לרומא, אשר לימים יהוו בסיס למעמד הפלבאי. האגדות מייחסות לו את הקמת הכלא, ביצור היאניקולום, בניית גשר העץ הראשון על הטיבר וחפירת מכרות המלח. לאחר מותו תפס לוקיוס טארקוויניוס פריסקוס את הכתר במרמה והחל את תקופת שלטון המלכים האטרוסקיים בעיר.
כינון העיר עד ימי טארקוויניוס > כמתפרש מהמחקר > יסוד רומא

מן המאה העשירית ועד המאה השמינית לפנה"ס אוכלוסיית מרכז איטליה הורכבה משתי קבוצות של עמים איטלקיים: הלאטינים והאוסקו־אומבריים. לַאטְיוּם וֶטוּס הייתה מקום מושבם של קבוצות אתניות מגוונות: הלאטינים, האטרוסקים, הסאבינים (אנ'), האָוּסוֹנִים ושל שבטי הוולסקים, האֶקְוִוים והרוּטוּלִים. קבוצות אלו היגרו לאזור ממקומות שונים.
שבע הגבעות עליהן עתידה הייתה להבנות רומא היוו מתחם בעל חשיבות אסטרטגית רבה. גובהו היחסי של המתחם על פני המישור הלטיני העניק לו הגנה טבעית מאויבים ושיטפונות, ריחוקו היחסי מהים הגן עליו מפשיטות וקרבתו לנהר הטיבר סיפקה אפיק מסחר ומקור מים. מיקומן של הגבעות בגבול המשותף לאטרוסקים, לסאבינים וללאטינים הפך אותן לנקודות סחר חשובות.
הממצאים הארכאולוגיים חושפים שכבר מאמצע המאה ה-8 לפנה"ס הייתה קיימת התיישבות על גבעת הפאלאטיום וכן נתגלו קברים באזור הפורום ובגבעות אחרות.
הלאטינים, כפי הנראה, היו הראשונים לנצל את הפוטנציאל הטמון בגבעות. קבוצה של לאטינים, הרָמְנֶס, עברה להתגורר בגבעה הפאלאטינית, שהיא המרכזית בין שבע הגבעות. ייתכן שהיישוב הלטיני שימש כמושבת סוחרים או לחלופין כמוצב גבול. יושביו התגוררו בבקתות או סוכות וחומה פשוטה נבנתה סביב ליישוב.
בגבעה הקוירינית השתקע במתכונת דומה שבט סאביני. בעקבות הקרבה הגאוגרפית, מאבקים על שטח מרעה והשוני האתני נוצרה כנראה יריבות בין שתי התיישבויות. החוקרים המודרניים משערים שקרב בין שתי הקבוצות, שהיו כנראה שוות בגודלן, לא היה מגיע לידי הכרעה צבאית ולכן ההתיישבויות החליטו להתאחד במקום להילחם. (כאן ראוי להצביע על הדמיון הכללי בין התהליך ההיסטורי המשוער ובין תוצאות פרשיית אונס הנשים הסאביניות האגדית, מה שמעיד שכנראה לאגדה בסיס היסטורי כלשהו). שמו של השבט הסאביני שהתגורר על הגבעה הקווירינית היה טִיטִיאֶס, הדומה לשמו של המלך הסאביני האגדי טיטוס טאטיוס.
על הגבעה הקאלית קמה התיישבות שלישית, של הלוּקֶרים. מוצאם האתני של הלוקרים לא ברור, אך סביר להניח כי אף הם היו לאטינים. במשך השנים צורפו גם הם לברית. עדות נוספת להתאחדות זו ניתן לראות בחג הדתי שנערך ברומא בתקופה מאוחרת יותר, ה"ספטימונטיום", חג שבע הגבעות.
שלוש ההתיישבויות שמרו בתחילה על עצמאות מסוימת, אולם עם חלוף הזמן הן הפכו לישות אחת, רומית.
כינון העיר עד ימי טארקוויניוס > כמתפרש מהמחקר > שלושת יורשי רומולוס

מהימנות המקורות העוסקים בחייהם ובפועלם של ארבעת המלכים הרומיים הקדומים מוטלת בספק רב. חלק זה בהיסטוריה הרומית נכתב בצורת אנאלים והוא אגדי ברובו. היסטוריונים לא רומאים כמעט ולא כתבו על תקופה זו משום שהעניין העולמי ברומא החל עם מלחמת פירוס, כ־500 שנים לאחר ייסוד העיר. משום כך, התיאורים הלא רומיים של ההיסטוריה הקדומה של רומא דלים. קווינטוס פאביוס פיקטור, ההיסטוריון הרומי הראשון, חי בתקופת המלחמה הפונית השנייה, שנים רבות אחרי תקופת המלוכה וחלק ניכר מכתביו לא שרד.
פרטים על תקופת המלוכה ניתן לדלות מחיבורים כמו "הרפובליקה" של קיקרו או "חיי האישים" של פלוטרכוס. ברם, היצירה היחידה הדנה בהרחבה בנושא רומא המלוכנית היא "דברי הימים" של טיטוס ליוויוס. אלא שליוויוס חי ועבד כ־800 שנה מאוחר יותר, בימי אוגוסטוס קיסר. דבריו נכתבו באופן מגמתי, סובייקטיבי ומפאר. ליוויוס ידוע גם כמי שבדה חלקים בהיסטוריות אותן תיאר, במיוחד כאשר הדבר נגע לנושאים אשר הידיעות עליהם היו דלות, דרך משל, המלוכה הרומית.
ניתן לראות במלכים דמויות ספרותיות המייצגות אירועים היסטוריים: הסיפור על רומולוס וטאטיוס מסביר את חבירת שבט הטִיטִאֶס לרומאים; הדת הרומית ומפעלי הבנייה, שהיו תוצר של התפתחות חברתית, מיוחסות לנומה ונכדו אנקוס; כיבושי טולוס ואנקוס כנראה מתארים את הצטרפות הלוּקֶרְטֶס לרמנס: ממצאים ארכאולוגיים מאמתים את כיבוש אלבה לונגה וכיבושים נוספים לאורך נהר הטיבר, כיבושים שהרחיבו את כוח האדם הרומי, אדמתו וההגמוניה שלו באזור.
הסיפור על ארבעת המלכים הוא בעל דפוס עלילתי לפיו אחרי כל מלך אלים עולה לשלטון מלך שליו בונה ומשקם וחוזר חלילה. מוטיב אופייני המופיע בתיאורי המלכים הוא התמקדות של כל מלך בנושא מסוים מחיי רומא ואחריות היסטורית ליצירת מרבית המנהגים וסימני הדרך הקשורים בנושא. שמות המלכים המוקדמים שכיחים בקרב שמות הקונסולים של הרפובליקה המוקדמת, ולכן מתקבל על הדעת שאישים עם שמות אלו אכן משלו ברומא העתיקה.
חברה, דת וצבא בתקופה המלוכנית > צבא

על כל קוריה רומית הוטל לספק 100 רגלים ו־10 פרשים לצבא, סה"כ של 3,300 איש. הכוח היה למעשה מקביל לסדר הכוחות של שליש לגיון ושביעית צבא קונסולרי בתקופת הרפובליקה, אבל בימי המלוכה נוהלה מלחמה בלתי סדירה ובזעיר אנפין, כך שהכוח שירת את מטרתו. לא היו סטנדרטים קבועים לנשק ולמגן, אך רוב החיילים ציידו עצמם בקסדה, כידון וחרב קצרה. הלוחמים היו ברובם בני מעמד האצולה שיכלו להרשות לעצמם לרכוש את הציוד הנדרש. תחת ההשפעה האטרוסקית, הפלנקס היווה את עיקר הכוח, ושורות נוספות של מחזיקי ומשלחי כידונים נמתחו מלפניו ואגפיו.
כחלק מהרפורמה של טולוס גדל גם הכוח הצבאי, מ־30 קנטוריות (3,000 איש) ל־60 קנטוריות (6,000 איש).
תאודור מומזן טוען שאפשר להסיק מגודלו של כוח המגן על גודל אוכלוסיית רומא והוא מעריך שבתקופת המלכים אוכלוסיית מנתה, לפחות, 10,000 תושבים בני חורין.
חברה, דת וצבא בתקופה המלוכנית > דת

הדת הרומית העתיקה ביותר, דתם של רועי צאן פשוטים, התבססה על פולחן פשוט לישויות אלוהיות כלליות אשר בתמורה היטיבו עם החקלאי, יבוליו ובריאותו. מבנה דתי פשוט זה השתנה כאשר גילו הרומאים צרכים נוספים לענייני חיי היום־יום: עזרה בשדה הקרב, שמירה על העיר וכדומה. האלוהויות של השבטים הקדומים מוזגו בדת המדינה הרשמית. דת המדינה הרחיבה את מסגרות הפעולה של אלי ימי הקדם. ההשפעה האטרוסקית ניכרת בדת הרומית. נראה שהרומאים לא אמצו אלים אטרוסקיים, אך השפעות אסתטיות, מסורתיות, פולחניות וארכיטקטוניות רבות בדת הרומית מקורן בתרבות זו.
לקריאה נוספת

מעין מזור, מבוא קצר לתולדות רומא - מיסודה ועד סוף תקופת הרפובליקה, ירושלים, כרמל, 2021
ישראל שצמן, תולדות הרפובליקה הרומית. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס.
תאודור מומזן, דברי ימי רומא. תל אביב, מסדה.
מ. קארי, דברי ימי רומא. תל אביב, הוצאת ש' פרידמן.
איניאס נס מטרויה הבוערת
שבע גבעות רומא
הקירקוס מקסימוס
סוס מעץ

"סוס מעץ" הוא סינגל שהקליטה הזמרת הישראלית נורית גלרון. את השיר הוציאה בשנת 1983 לאור חברת התקליטים סי בי אס ישראל, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן הרביעי, אני ראיתי יופי.
על השיר

| --- | --- |

 סינגל בביצוע נורית גלרון
 מתוך האלבום אני ראיתי יופי
 יצא לאור:  1983
 שפה:  עברית
 אורך:  4:00
 חברת תקליטים:  סי בי אס ישראל
 כתיבה:  חדוה הרכבי
 לחן:  נחצ'ה היימן
 ביצועים מאוחרים:  אדם, סי היימן
"סוס מעץ" נכתב והולחן על ידי חדוה הרכבי ונחום היימן. הוא הוקלט באולפניו של היימן בלונדון. אל הטיסה הצטרפו משה לוי ואשר ביטנסקי. גלרון סיפרה כי הפקת השיר הייתה חוויה לא תשכח, זאת בשל הנגנים המקצועיים שעבדו עמה. לצד "סוס מעץ" הקליטו הזמרת והיימן גם את שאר שירי האלבום. תחילה הולחן כבלדה איטית בליווי מנגינת פסנתר, ולבסוף הפך לשיר רוקיסטי ואנרגטי. גלרון הצהירה כי בכל פעם שנמצאת בלונדון היא מתמלאת בתחושת ההצלחה שחוותה.
על-אף כותרתו, צמד המילים "סוס מעץ" מופיעים רק פעמיים בכל השיר, בשתי השורות הפותחות שלו ("סוס מעץ מוטל בחושך". "סוס מעץ ומדליון").
ב-22 בפברואר 1983 הוצג "סוס מעץ" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב"פינה לשיפוטכם". בשבוע לאחר מכן דורג במקום ה-27. ב-26 באפריל עלה לשיאו במקום הרביעי. לבסוף, ב-24 במאי יצא מטבלת הדירוג לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.
בשנת 1988 הוציאה גלרון אלבום הופעה בשם משהו בלבבה בהופעה. "סוס מעץ" נכלל בו כרצועה החמישית. ב-11 באפריל 2013 פורסם הווידאו קליפ של השיר ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
גרסתו של אדם

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אדם
 יצא לאור:  2004 (גרסה ראשונה) 22 ביוני 2022 (גרסה שנייה)
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:35
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  חדוה הרכבי 
 לחן:  נחום היימן 
 
בשנת 2004 הוציא הזמר הישראלי אדם את גרסתו ל"סוס מעץ" כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
ב-21 באוקטובר אותה שנה ביצועו הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום השמיני. ב-18 בנובמבר עלה לשיאו במקום הרביעי. לבסוף, ב-23 בדצמבר יצא מטבלת הדירוג לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה.
לכבוד הופעתו בתל אביב-יפו לרגל 35 שנים להוצאת אלבומו השני, מרחוק לרחוק, הצהיר ב-22 במאי כי בכוונתו לבצע את "סוס מעץ" יחד עם סי היימן ורון רוזנפלד.
הוא הפך את גרסתו לזמינה בשירותי הסטרימינג ב-22 ביוני לצד עטיפה שעיצב.
גרסתו של אדם > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2004)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
גרסתה של סי היימן

| --- | --- |

 סינגל בביצוע סי היימן
 מתוך האלבום שירים מבית אבא
 יצא לאור:  2014
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:05 (גרסת הסינגל) 2:17 (גרסת האלבום)
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  חדוה הרכבי 
 לחן:  נחום היימן 
 
בשנת 2014 הוציאה הזמרת הישראלית סי היימן את גרסתה ל"סוס מעץ" לאור על גבי תקליטור. כמו כן, היא הועלתה לשירותי הסטרימינג השונים, דוגמת אפל מיוזיק וספוטיפיי. הוא צורף ב-2018 לאלבומה המשותף עם אלעד שודלר, שירים מבית אבא.
ב-18 ביולי העלתה לערוץ היוטיוב שלה את הווידאו קליפ הרשמי של גרסתה ל"סוס מעץ". סי היימן הצהירה כי את גרסתה מקדישה לאביה, מלחין השיר המקורי.
ב-17 ביולי 2014 הוצג השיר כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום הרביעי.
לבסוף, ב-31 ביולי יצא מטבלת הדירוג לאחר שלושה שבועות צעידה רצופה.
גרסתה של סי היימן > מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2014)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
ביצועים נוספים

יובל כספין שר משוררות - פסטיבל הפסנתר מארח (2008)
הילד אדי שוקחה (בן 12 מחיפה) - בית ספר למוסיקה, עונה 2 (2013)
אנסמבל גלעד אפשרת עם מיקה שדה - טקס אקו"ם למוזיקה קונטצרטנטית וספרות (2017)
הערות שוליים

↑  אני ראיתי יופי באתר סטריאו ומונו
↑  "התאהבתי": נורית גלרון על הסיפורים מאחורי השירים, באתר ynet, 12 בספטמבר 2016
↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 22–23 בפברואר 1983. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 1–2 במרץ 1983. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 26–27 באפריל 1983. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 24–25 במאי 1983. פזמונט
↑  משהו בלבבה בהופעה באתר סטריאו ומונו
↑  נורית גלרון - סוס מעץ, יוטיוב
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 21 באוקטובר 2004. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 28 באוקטובר 2004. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 18 בנובמבר 2004. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 23 בדצמבר 2004. פזמונט
↑  השיר סוס מעץ יבוצע במופע הקרוב של אדם ב-1.6 בגריי תל אביב. אורחים מיוחדים: סי היימן ורון רוזנפלד, פייסבוק
↑  סוס מעץ, ספוטיפיי
↑  סוס מעץ, אפל מיוזיק
↑  סוס מעץ (CD, 2014), מוזיקה ישראלית
↑  שירים מבית אבא, ספוטיפיי
↑  סוס מעץ – סי היימן, יוטיוב
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 17 ביולי 2014. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 24 ביולי 2014. פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מתאריך 31 ביולי 2014. פזמונט
| אדם |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | סוד • מרחוק לרחוק • חופשי • הימים שאנחנו ביחד • סוד האחד • רגעים קטנים • גאולה |  |
| אלבומי אוסף | פעמיים ביום • אדם – האוסף |  |
| אלבומי הופעה | LIVE זאפה – הלהיטים הגדולים • לייב בגריי 2023 |  |
| סינגלים | "לא לוקח בקלות" • "הכרזת מלחמה" • "ימים ברקיע" • "אין מוצא" • "בלדה בין כוכבים" • "סוד" • "תמונות" • "נוסע רחוק" • "מצטער" • "היא רוקדת לבדה" • "שקיעה אחת" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "מרחוק לרחוק" • "מכור לאהבה" • "איש עוד לא הכיר אותי" • "תפקיד חיי" • "פעמיים ביום" • "עד" • "ברוש" • "לילות אהבה" • "נגד הגורל" • "סוס מעץ" • "מחר יהיה שקט" • "הדברים הכי פשוטים" |  |
פרדוקס הספר

פרדוקס הַסַּפָּר הוא פרדוקס מפורסם, המיוחס לפילוסוף הבריטי ברטראנד ראסל. לגרסתו הפורמלית של הפרדוקס, שקרויה הפרדוקס של ראסל, נודעה השפעה רבה על חקר יסודות תורת הקבוצות.
בעיירה גר ספר, המספר את כל התושבים שאינם מספרים את עצמם, ורק אותם. האם הספר מספר את עצמו?
אם הספר מספר את עצמו, יש סתירה. שהרי הוא מספר רק את אלה שאינם מספרים את עצמם, ולכן לא אותו.
אם הספר אינו מספר את עצמו, אזי הוא נמנה עם התושבים שאינם מספרים את עצמם, ולכן הוא מספר את עצמו. שוב סתירה.
הפרדוקס מביא אותנו למסקנה שהספר לא קיים: הנחות היסוד של הפרדוקס שגויות, ומכאן נובעת הסתירה. פרדוקס הספר הוא ניסוח פופולרי לאנטינומיה (סתירה פנימית) שאפשרית בהגדרת הקבוצה בתורת הקבוצות הנאיבית. לפי ההגדרה הנאיבית של מושג הקבוצה, קבוצת כל הקבוצות שאינן מכילות את עצמן כאיבר היא קבוצה קיימת. הגדרה זו מובילה לסתירה כיוון שהקבוצה הזו לא יכולה להכיל את עצמה, וכן גם לא יכולה שלא להכיל את עצמה. כדי להימנע מסתירות כאלו, פיתחו ארנסט צרמלו ואברהם הלוי פרנקל בתחילת המאה העשרים מערכת של אקסיומות שמתארות באופן ריגורוזי את מושג הקבוצה, וכך נמנעות מסתירות פנימיות. מערכת זו היא הבסיס לתורת הקבוצות האקסיומטית.
לקריאה נוספת

מריוס כהן, "פרדוקס ראסל", גליליאו 105, מאי 2007.
| נושאים בתורת הקבוצות |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | תורת הקבוצות הנאיבית • תורת הקבוצות האקסיומטית • קבוצה • יחידון • הקבוצה הריקה • קבוצת החזקה |  |
| עוצמות | עוצמה • קבוצה בת מנייה • קבוצה שאינה בת מנייה • עוצמת הרצף |  |
| פעולות | איחוד • חיתוך • משלים • הפרש סימטרי • מכפלה קרטזית |  |
| אקסיומות | אקסיומת ההיקפיות • אקסיומת האיחוד • אקסיומת הקבוצה האינסופית • אקסיומת ההחלפה • אקסיומת קבוצת החזקה • אקסיומת היסוד • אקסיומת הבחירה • השערת הרצף |  |
| משפטים | האלכסון של קנטור • משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין • הלמה של צורן • משפט הסדר הטוב |  |
| פונקציות | פונקציה • פונקציה חד-חד-ערכית • פונקציה על • פונקציה חד-חד-ערכית ועל • פונקציית הזיווג של קנטור |  |
| יחסים | יחס • יחס רפלקסיבי • יחס סימטרי • יחס אנטי-סימטרי • יחס טרנזיטיבי • יחס שקילות • יחס הופכי |  |
| סדר | סדר חלקי • סדר מלא • סדר טוב • טיפוס סדר • מספר סודר |  |
| שונות | הפרדוקס של ראסל |  |
מייגן (סרט, 2022)

| --- | --- |

 בימוי:  Gerard Johnstone 
 הופק בידי:  ג'ייסון בלאם, ג'יימס ואן 
 תסריט:  אקלה קופר 
 עריכה:  Jeff McEvoy 
 שחקנים ראשיים:  אליסון ויליאמס Lori Dungey Amie Donald Brian Jordan Alvarez רוני צ'יינג Violet McGraw 
 מוזיקה:  אנתוני ויליס 
 צילום:  Peter McCaffrey, Simon Raby 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  בלאמהאוס הפקות, אטומיק מונסטר הפקות, Divide/Conquer 
 חברה מפיצה:  UIP Duna, סרטי יוניברסל 
 הקרנת בכורה:  7 בדצמבר 2022 
 משך הקרנה:  102 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט אימה, סרט מתח, סרט מדע בדיוני 
 סרט הבא:  M3GAN 2.0 
 www.m3ganmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
מייגן (מעוצב באנגלית כ-M3GAN) הוא סרט מדע בדיוני ואימה אמריקאי משנת 2022 שבוים על ידי ג'רארד ג'ונסתון. תסריט הסרט נכתב על ידי אקלה קופר והוא מבוסס על עלילה שחיברו קופר והיוצר ג'יימס ואן. עלילת הסרט עוקבת אחר ג'מה (אליסון ויליאמס), מהנדסת רובוטיקה העובדת בחברה לייצור צעצועים היוצרת בינה מלאכותית בשם "מייגן". כשמייגן נקשרת לקיידי (ויולט מקג'רו), אחייניתה בת ה-9 של ג'מה, היא מפתחת מודעות עצמית והופכת לעוינת כלפי כל מי שמאיים להפריד בינה לבין קיידי. הדמות של מייגן משוחקת על ידי אמי דונלד, אולם נעשה שימוש באיפור ובאפקטים ממוחשבים להשלמת הדמות. השחקנית ג'נה דייוויס מדבבת את קולה של מייגן.
הסרט עלה לאקרנים בלוס אנג'לס ב-7 בדצמבר 2022, ולאחר מכן הופץ ברחבי ארצות הברית ב-6 בינואר 2023 על ידי אולפני יוניברסל. הסרט קיבל ביקורות חיוביות רבות ששיבחו את אופיו הקאמפי, את ההומור, הסאטירה שבו ואת ביצועי השחקנים.
עלילה > תקציר

ג'מה, מהנדסת רובוטיקה העובדת בחברה לייצור צעצועים, נעזרת בבינה מלאכותית במטרה לפתח רובוט בשם "מייגן" (ראשי תיבות באנגלית של "אנדרואיד יצרני מדגם 3"), בובה בגודל אמיתי שנועדה להיות החברה הטובה ביותר של הילד והסייעת הטובה ביותר של ההורים. ג'מה מקבלת במפתיע משמורת על אחייניתה בת ה-9, קיידי לאחר שהוריה נהרגו בתאונת דרכים. ג'מה מחליטה להיעזר באב טיפוס של מייגן, החלטה שלה תוצאות הרסניות לאחר שהבובה מפתחת מודעות עצמית ומתחילה להרוג את כל מי שיהווה איום על הקשר בינה לבין קיידי.
שחקנים

אליסון ויליאמס – ג'מה, מהנדסת רובוטיקה והיוצרת של מייגן.
ויולט מקג'רו – קיידי, אחייניתה בת ה-9 של ג'מה שאיבדה את הוריה בתאונת דרכים.
אמי דונלד – מייגן , אנדרואיד המעוצב כבובה שעוצב על ידי ג'מה ותפקידו להגן על קיידי.
השחקנית ג'נה דייוויס מדבבת את דמותה של מייגן.
רוני צ'ינג – דייוויד לי, הבוס של ג'מה.
בריאן ג'ורדן אלוורז – קול, חבר בצוות הפיתוח של מייגן.
ג'ן ואן אפס – טס, חברה בצוות הפיתוח של מייגן.
סטפן גרנו-מונטן – קורט, העוזר של דייוויד.
ג'ק קסידי – ברנדון, בריון מקומי.
לורי דוני – סיליה, השכנה של ג'מה.
הפקה > פיתוח וכתיבה

ביולי 2018, המגזין "הוליווד רפורטר" הכריז שסרט "מותחן אימה טכנולוגי" נמצא בפיתוח תחת הפקתם של ג'יימס ואן וג'ייסון בלום. ג'רארד ג'ונסתון נשכר כבמאי והכותבת אקלה קופר אחראית על כתיבת התסריט ביחד עם ג'יימס ואן.
הרעיון ליצירת הסרט הגיע לאחר שחברת ההפקות של ואן, Atomic Monster Productions החלה לחפש רעיונות לסרטי אימה ובחרה ברעיון על בובה רצחנית. אף על פי שהסרט "אנאבל" משנת 2014 גם עוסק בבובה רצחנית, ואן אמר "הרעיון הכללי של הסרט הוא שימוש היתר שלנו בטכנולוגיה ומה קורה כאשר הטכנולוגיה יוצאת משליטה ופועלת נגדנו. הסרט הוא מעין מראה לעולם שאנו חיים בו והוא מרגיש רלוונטי". בלום ציין שהסרט יכיל מרכיבים של קומדיה שחורה וציין שזאת אחת הסיבות שג'ונסתון נבחר לביימו: "היינו צריכים מישהו שיכול ליצור את המותחן הזה עם גישה קצת חצופה". תאריך תחילת הצילומים נקבע לסוף שנת 2018.
הפקה > צילומים

עם תקציב של 12 מיליון דולר, צילומי הסרט החלו בתחילת שנת 2021 ולקחו חלק בלוס אנג'לס, קליפורניה ובאוקלנד שבניו זילנד. הסביבה האורבנית של אוקלנד נבחרה כדי לתת לסרט מראה "שמזכיר קצת את דנוור בקולורדו". הצילומים הושלמו כחודש לפני שמגפת הקורונה פרצה בניו זילנד. צילומים חוזרים בוצעו במטרה שאיגוד הסרטים של אמריקה יעניק לסרט דירוג של PG13 (לצפייה לבני 13 ומעלה). צילומים שהיו אלימים מידי הוסרו מהסרט.
השחקנית אמי דונלד, בת 11 בזמן הצילומים, גילמה את מייגן עם מסכת בובה, תוך שהשחקנית ג'נה דייוויס סיפקה לדמות את קולה. דונלד עשתה שימוש בכישוריה כמתעמלת וכרקדנית לסצנות שונות כמו המרדף בריצה על ארבע וסלטה בריקוד, ריקוד שהשתתפה בכוריאוגרפיה שלו עם מורה הריקוד שלה, קייל נוריס. דונלד אף עברה אימוני תנועה על ידי ג'ד ברופי ולוק הוקר כדי להתכונן לתפקיד.
הפקה > אפקטים מיוחדים

אדריאן מורוט וקייטי טסה מאולפני "Morot FX" סיפקו את האפקטים המיוחדים שקשורים לאיפור של מייגן. בגמר ההפקה, הופעתה של דונלד כמייגן שופרה בעזרת אפקטים ממוחשבים על ידי האולפן "Wētā FX" שבניו זילנד. האפקטים כללו עיניים גדולות יותר ועור דמוי בובה לדמות. ג'ונסתון ציין: "צפיתי בקטעים של אודרי הפבורן, גרייס קלי וקים נובאק כדי לקבל השראה. אבל רציתי אלמנטים משנות ה-70 במטרה לטשטש את הדמיון לשחקניות הללו. השיער של מייגן הוא מאה אחוז פגי ליפטון".
הפצה

הסרט עלה לאקרנים בלוס אנג'לס ב-7 בדצמבר 2022, ולאחר מכן הופץ ברחבי ארצות הברית ב-6 בינואר 2023. הסרט תוכנן במקור לצאת ב-13 בינואר 2023, אך נדחה בשבוע במטרה לא להתחרות עם הסרט "House Party" וכן לא לפגוע בהפצת הסרט "איש ושמו אוטו" (אנ') שגם תאריך יציאתו נקבע ל-13 בינואר.
ביקורות והכנסות > הכנסות

בארצות הברית ובקנדה, הסרט הרוויח 17–20 מיליון דולר בהקרנת הבכורה שלו. נכון לינואר 2023, הסרט גרף מעל 146 מיליון דולר ברחבי העולם.
ביקורות והכנסות > ביקורות

האתר Rotten Tomatoes העניק לסרט ציון של 94% טריות על סמך 153 ביקורות.
האתר Metacritic העניק לסרט ציון של 72/100 על סמך 54 ביקורות.
פרסים ומועמדויות

| פרס | קטגוריה | מועמד(ים) | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס סאטורן | סרט המדע הבדיוני הטוב ביותר |  | מועמדות |  |
| פרס סאטורן | השחקן/ית הצעיר/ה הטוב/ה ביותר בסרט | ויולט מקגרו | מועמדות |  |
| פרס בחירת הקהל | סרט הדרמה של השנה |  | מועמדות |  |