הממלכה התיכונה (מצרים)
הערות שוליים

↑  Schneider, Thomas (27 August 2008). "Periodizing Egyptian History: Manetho, Convention, and Beyond". In Klaus-Peter Adam (ed.). Historiographie in der Antike. Walter de Gruyter. pp. 181–197. ISBN 978-3-11-020672-2.
↑  David, Rosalie (2002). Religion and Magic in Ancient Egypt. Penguin Books. p. 156
1 2  Grimal. (1988) p. 156
1 2  Grimal. (1988) p. 155
↑  Shaw. (2000) p. 149
↑  Habachi. (1963) pp. 16–52
1 2 3  Grimal. (1988) p. 157
↑  Shaw. (2000) p. 151
↑  Shaw. (2000) p. 156
1 2 3  Redford. (1992) p. 71.
↑  Gardiner. (1964) p. 124.
↑  Redford. (1992) p. 72.
1 2 3  Gardiner. (1964) p. 125.
↑  Redford. (1992) p.74
↑  "Guardian Figure". www.metmuseum.org. Metropolitan Museum of Art. Retrieved 9 February 2022.
↑  p5. 'The Collins Encyclopedia of Military History', (4th edition, 1993), Dupuy & Dupuy.
↑  Arnold. (1991) p. 20.
↑  Shaw. (2000) p. 148
↑  Arnold. (1991) p. 14.
1 2  Shaw. (2000) p. 158
↑  Grimal. (1988) p. 159
↑  Gardiner. (1964) p. 128.
↑  Grimal. (1988) p. 160
1 2  Gardiner. (1964) p. 129
↑  Shaw. (2000) p. 160
1 2 3 4 5 6 7 8  Shaw. (2000) p. 175
↑  Shaw. (2000) p. 162
↑  Shaw. (2000) p. 161
↑  Grimal, Nicolas (1994). A History of Ancient Egypt. Wiley-Blackwell (July 19, 1994). p. 164.
1 2 3  Grimal. (1988) p. 165
↑  Murnane. (1977) p. 5.
↑  Mieroop, Marc Van De (2010). A History of Ancient Egypt. John Wiley & Sons. p. 131. ISBN 978-1-4051-6070-4.
↑  Bard, Kathryn A. (2015). An Introduction to the Archaeology of Ancient Egypt. John Wiley & Sons. p. 188. ISBN 978-1-118-89611-2.
↑  Kamrin, Janice (2009). "The Aamu of Shu in the Tomb of Khnumhotep II at Beni Hassan". Journal of Ancient Egyptian Interconnections. 1 (3). S2CID 199601200.
↑  Curry, Andrew (2018). "The Rulers of Foreign Lands - Archaeology Magazine". www.archaeology.org.
1 2 3  Shaw. (2000) p. 163
↑  Murnane. (1977) p. 7.
1 2  Shaw. (2000) p. 164
↑  Gardiner. (1964) p. 138.
↑  Grimal. (1988) p. 166
1 2 3 4  Shaw. (2000) p. 166
↑  Gardiner. (1964) p. 136.
↑  Gardiner. (1964) p. 135.
↑  Redford. (1992) p. 76.
↑  Bar, S.; Kahn, D.; Shirley, J.J. (2011). Egypt, Canaan and Israel: History, Imperialism, Ideology and Literature (Culture and History of the Ancient Near East). BRILL. p. 198.
↑  The Middle Kingdom (1938–c. 1630 BCE) and the Second Intermediate period (c. 1630–1540 BCE)
↑  Gee, John (2004). "Overlooked Evidence for Sesostris III's Foreign Policy". Journal of the American Research Center in Egypt. 41: 23–31. doi:10.2307/20297185. JSTOR 20297185.
↑  Steiner, Margreet L.; Killebrew, Ann E. (2014). The Oxford Handbook of the Archaeology of the Levant: c. 8000-332 BCE. Oxford University Press. pp. 72–73.
↑  Grajetzki, Wolfram (2014). "Tomb 197 at Abydos, Further Evidence for Long Distance Trade in the Middle Kingdom". Ägypten und Levante / Egypt and the Levant. 24: 159–170. doi:10.1553/s159. JSTOR 43553796.
↑  Stevenson, Alice (2015). Petrie Museum of Egyptian Archaeology: Characters and Collections. UCL Press. p. 54. ISBN 9781910634042.
↑  Hayes. (1953) p. 32
↑  Shaw and Nicholson. (1995) p. 260
↑  Aldred. (1987) p.129
↑  Wegner. (1996) p. 250
↑  Wegner. (1996) p. 260
1 2  Grimal. (1988) p. 170
↑  Grajetzki. (2006) p. 60
↑  Shaw. (2000) p. 168
1 2  Shaw. (2000) p. 169
↑  Shaw. (2000) p. 170
1 2  Grimal. (1988) p. 171
1 2 3 4 5  Shaw. (2000) p. 171
↑  K.S.B. Ryholt: The Political Situation in Egypt during the Second Intermediate Period, c.1800–1550 BC, Carsten Niebuhr Institute Publications, vol. 20. Copenhagen: Museum Tusculanum Press, 1997
↑  Darrell D. Baker: The Encyclopedia of the Pharaohs: Volume I – Predynastic to the Twentieth Dynasty 3300–1069 BC, Stacey International, ISBN 978-1-905299-37-9, 2008
↑  Grajetzki. (2006) p. 66
↑  Grimal. (1988) p. 183
1 2 3  Grajetzki. (2006) p. 64
↑  Grajetzki. (2006) p. 65
↑  Grajetzki. (2006) p. 71
1 2 3  Shaw. (2000) p. 172
↑  Grajetzki. (2006) p. 72
↑  Grajetzki. (2006) p. 74
↑  Grajetzki. (2006) p. 75
1 2 3 4 5  Shaw. (2000) p. 174
1 2 3 4  Grajetzki. (2006) p. 21
1 2  Richards. (2005) p. 7
1 2 3  Trigger, Kemp, O'Connor, and Lloyd. (1983) p. 108
1 2 3 4  Trigger, Kemp, O'Connor, and Lloyd. (1983) p. 112
↑  Grimal. (1988) p. 167
↑  Trigger, Kemp, O'Connor, and Lloyd. (1983) p. 109
↑  Bell. (1975) p. 227
↑  Bell. (1975) p. 230
↑  Bell. (1975) p. 263
↑  Foster. (2001) p. 88
↑  Robins, Gay (2008). The Art of Ancient Egypt (Rev. ed.). Cambridge, Mass.: Harvard University Press. p. 90. ISBN 9780674030657. OCLC 191732570.
1 2  Robins (2008), p. 109.
↑  Robins (2008), p. 96.
↑  Watson, Philip J.; Gendrop, Paul; Stillman, Damie (2003). "Pyramid - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t070190. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  "Thebes (i) - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t084413. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  "Sarcophagus - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t075996. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  Robins (2008), p. 102.
↑  Robins (2008), p. 114.
↑  Robins (2008), p. 115.
1 2  Collon, Dominique; Strudwick, Nigel; Lyttleton, Margaret; Wiedehage, Peter; Blair, Sheila S.; Benson, Elizabeth P. (2003). "Stele - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t081249. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  "Abydos - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t000298. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  Robins (2008), p. 110.
↑  Oppenheim, Adela; Arnold, Dorothea; Arnold, Dieter; Yamamoto, Kei (2015). Ancient Egypt transformed: the Middle Kingdom. New York: The Metropolitan Museum of Art. p. 36. ISBN 9781588395641. OCLC 909251373.
1 2  Robins (2008), pp. 106, 107.
↑  Robins (2008), pp. 107, 108.
↑  "Statue of Amenemhat III". hermitagemuseum. Retrieved 6 December 2018.
↑  Robins (2008), pp. 112, 113.
1 2  Boddens-Hosang, F. J. E.; d'Albiac, Carole (2003). "Sphinx - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t080560. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  Russmann, Edna R. (2003). "Taharqa - Grove Art". doi:10.1093/gao/9781884446054.article.t083009. ISBN 978-1-884446-05-4. Retrieved 2018-12-03.
↑  Teeter. (1994) p. 27
↑  Bothmer, 94.
↑  Shaw, "Block Statue".
↑  Late Period, 4–5.
↑  Bothmer, Bernard (1974). Brief Guide to the Department of Egyptian and Classical Art. Brooklyn, NY: Brooklyn Museum. p. 36.
↑  Robins (2008), p. 118.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46, 49–50, 55–56; Morenz 2003, p. 102; see also Simpson 1972, pp. 3–6 and Erman 2005, pp. xxiv–xxv.
1 2  Morenz 2003, p. 102.
↑  Parkinson 2002, pp. 45–46, 49–50, 55–56; Morenz 2003, p. 102.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7509667-5  LCCN: sh2010012743 
תבליט מצויר המתאר את פרעה מנתוחותפ השני (אנ'), ממקדש המתים שלו בדיר אל-בחרי.
פסל אוסיריס של הפרעה הראשון של הממלכה התיכונה, מנתוחותפ השני
פסל ראשו של סנוסרת הראשון.
דמות העונדת את הכתר האדום של מצרים התחתונה ונראה כי פניה משקפות את תכונותיו של המלך המכהן, ככל הנראה אמנמחת השני או סנוסרת השני. היא תפקדה כשומר אלוהי לעמותות, והיא לובשת חצאית אלוהית, מה שמרמז שהפסל לא היה רק ייצוג של השליט החי.
קבוצה של עמים ממערב אסיה (אולי כנענים ומבשרי החיקסוס העתידי) תיארו את הכניסה למצרים ב-1900 לפני הספירה בקירוב. מתוך קברו של פקיד בשושלת ה-12, ח'נומחותפ השני (אנ'), בפיקודו של הפרעונים אמנמחת השני וסנוסרת השני, בקבר בני חסן.
אחד הפסלים השלמים הבודדים של סנוסרת השלישי.
חרוז קרנליאן חרוט (אנ') נדיר שנחפר במצרים, ונחשב כי יובא מתרבות עמק האינדוס דרך מסופוטמיה, כדוגמה ליחסי מצרים-מסופוטמיה (אנ'). קבר אבידוס 197, הממלכה התיכונה המאוחרת. כעת במוזיאון פיטרי. פריט UC30334, לונדון.
אחד הפסלים השלמים הבודדים של אמנמחת השלישי.
פסל סובקהוטפ החמישי כורע, אחד מהפרעונים משנות הדעיכה של הממלכה התיכונה.
פסל ראשו של סנוסרת השלישי.
דגם חימר של בית בתקופת הממלכה התיכונה. מוזיאון הלובר.
דמויות עץ שנמצאו בקברו של מושל מחוז מהשושלת האחת-עשרה, משטי (אנ'): הצבא המצרי של השושלת האחת-עשרה.
פסל יושב של אמנמחת השלישי, בסביבות המאה ה-19 לפני הספירה. מוזיאון הארמיטאז' הממלכתי.
ראש וגו של אצילה, בסביבות 1844–1837 לפני הספירה. 59.1. מוזיאון ברוקלין.