stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחבואים
גרסאות נוספות

מחבואי קופסה (שמות נוספים: קופסה במלעיל, בעט בפחית (Kick the Can)) - כמו "תופסת" רק עם קופסת פח במקום "בית". מי שנתפס ממתין באזור המיועד בסמוך לקופסה. כאשר אחד מאלה שלא נתפסו מצליח להגיע לקופסה לפני "העומד" הוא בועט בה, וכל המשתתפים שנתפסו יכולים שוב לברוח ולהתחבא, והמשחק מתחדש עם אותו עומד. על פי יעקב וייס, בספרו "ילדות נשכחת - הווי ונוסטלגיה בסמטאות חיפה" (ע' 56), לאחר שחרור התפוסים, העומד היה אוסף את הקופסה בהליכה לאחור (חיפה, שנות החמישים).
מחבואים הפוך (שם נוסף: סרדינים) - משתתף אחד מתחבא וכל האחרים מחפשים אותו. כל מי שמוצא את המתחבא מצטרף אליו בשקט, עד שנשאר רק מחפש אחד והוא הופך לסרדין במשחק הבא.
שוטרים וגנבים - שניים-שלושה שחקנים ("גנבים") מתחבאים, והיתר ("שוטרים") מחפשים אותם, ולאחר שמוצאים אותם מנסים לתפוס אותם.
הנדז אפ (ידיים למעלה) - מטרת השחקנים להפתיע ראשונים את מתחריהם בקריאה "הנדז אפ".
מחבואים וגנבים - "שוטר" אחד מחפש את ה"גנבים" המתחבאים. כל "גנב" שמאותר הופך ל"עד מדינה" העוזר ל"שוטר" למצוא את שאר ה"גנבים".
"חבושים"- החוקים הם כמו מחבואים חוץ משלושה כללים :1.הסופר אינו חייב לחזור לעץ, אלא לצעוק בשם הילד ולהוסיף את המילה "חבוש". 2. אם הסופר התבלבל בשם הילד, כל החבושים משתחררים, ועל הסופר להתחיל מהתחלה. 3. אי אפשר לספור את החבוש, אלא רק לתת "כיף" לחבוש כדי לשחררו.
בתרבות

ארץ הצבר שירו של עוזי חיטמן, המונה את המחבואים בין משחקי ילדותו:
מילות השיר "שירי ילדות", באתר שירונט  - מילים ולחן: עוזי חיטמן. השיר משלב זכרונות ילדות הקשורים בשירים ובמשחקים, בייחוד משחק המחבואים.
מילות השיר "פנס בודד", באתר שירונט
השיר אן דן דינו מילים ולחן שייקה פייקוב, ביצוע יפה ירקוני.
לאה גולדברג, "מחבואים", שיר בתוך הספר "מה עושות האיילות"
נוקר

צילום של נוקר של רובה Angel M80 . למעלה הנוקר מורכב בתוך הקפיץ למטה הנוקר והקפיץ בנפרד
שרטוט CAD של כלי נשק הניתן להדפסה תלת-ממדית מסוג FGC-9. ניתן לראות את הפטיש נח על נוקר הצף בתוך מכלול הנשק כאשר כדור נמצא בבית הבליעה.
נוקר (או סטרייקר) הוא חלק ממנגנון הירי של כלי נשק שפוגע בפיקה תחל המותקן בבסיס הכדור מצית את התערובת הנפיצה שבתוך התרמיל וגורם לירי. בטרמינולוגיה של כלי ירייה, סטרייקר הוא סוג מסוים של נוקר שבו קפיץ דחוס פועל ישירות על הנוקר כדי לספק את כוח הפגיעה מבלי להשתמש בפטיש להעברת האנרגיה לתחמושת
הנוקר משמש בכלי נשק קלים אבל גם עבור כלי נשק ארטילריים, אמצעי לחימה שונים ופירוטכניקה.
בכלי נשק

נוקר הוא מוט גלילי דק ופשוט עם קצה מוקשה ומעוגל שפוגע ומוחץ את הפיקה שמותקנת בקצה התרמיל על העברת התנע מהפטיש לנוקר. הקצה המעוגל מבטיח שדפנות הפיקה יספגו מכה אבל אל לא יחוררו. הוא יושב בתוך חלל במכלול בריח הנשק ונפגע על ידי הפטיש כאשר ההדק "נמשך". לעיתים קרובות הנוקר מושחל בתוך קפיץ על מנת לאפשר תנועה נשלטת ומתוכננת של הנוקר לאחור לאחר הנקירה. בכלי נשק חצי אוטומטיים, הדבר מונע ירי מוקדם כתוצאה מהתנועה קדימה על פי עיקרון ההתמד של סיכת הירי כאשר מנגנון נעילת בית הבליעה נסגר במהלך הטעינה מחדש של הנשק. נוקרים מסוג זה לרוב קצרים מכדי ליצור קשר עם הפיקה כאשר הפטיש מונח עליו. זהו אמצעי בטיחותי למניעת ירי בשוגג מכוחות חיצוניים כגון נפילה.
סוגי תחמושת

בתחמושת מודרנית קיימים 2 סוגי כדורים.
סנטרפייר (באנגלית: centrefire) הוא סוג של תחמושת הנפוץ ביותר והוא בנוי כאשר כיפת ההצתה הקרויה גם "פיקה" (באנגלית: primer) ממוקמת במרכז בסיס התרמיל של הכדור. כיפת ההצתה היא בדרך כלל רכיב נפרד המורכב לתוך חלל שקוע בכרכוב התרמיל וניתן להחלפה על מנת למחזר את התרמיל לשימוש חוזר. מחסניות סנטרפייר החליפו את תחמושת הרימפייר ותחמושת פינפייר למעט כמה קליברים קטנים. רוב האקדחים, הרובים ורובי הציד של ימינו משתמשים בתחמושת סנטרפייר.
תחמושת רימפייר (באנגלית: Rim-Fire או Rimfire) הוא סוג של תרמיל לתחמושת נשק קל כאשר התחל ממוקם בתוך ה"כרכוב" - שפה היקפית חלולה הבולטת מבסיס המעטפת של התרמיל. בעת ירי, הנוקר של כלי היריה תפגע ובכרכוב תמחץ את שפת הכרכוב כנגד שולי בית הבליעה, הקשה זו תצית את תרכובת הפריימר בתוך הכרכוב, וכתוצאה מכך ידלק אבק השריפה בתוך התרמיל.
סוגי נוקרים > נוקר קבוע

אקדחי תופי רבים משתמשים בנוקר המקובע לפטיש. תת-מקלעים פשוטים בעלי מנגנון תנועה לאחור היורים ממצב בריח פתוח משתמשים בנוקר קבוע הבולט מפני הבריח. כאשר הבריח נסגר במלואו על בית הבליעה, הפיקה של הכדור החדש שנטען סופגת נקירה ומתחיל תהליך בתוך הכדור שבסיומו מתחוללת ירייה של הקליע. בתוך המרגמה נמצא מעין מסמר מתכתי הנקרא "נוקר"; הרגם מפיל את פצצת המרגמה אחורנית לתוך המרגמה דרך הקנה, היא מקבלת מכה בפיקה שבתחתיתה, וכתוצאה מכך נורית בלחץ גזי הפיצוץ. רוב המרגמות הן בעלות נוקר קבוע.
סוגי נוקרים > נוקר צף

בטרמינולוגיה של כלי ירייה, נוקר צף הוא נוקר שתנועתו אינה מוגבלת על ידי קפיץ חוזר, הקפיץ שוכן בתוך חלל המגביל את האפשרות של הנוקר מלצאת מתוך המכלול או גוף הנשק ומונע תנועה לא מתוכננת קדימה או אחורה.
סוגי נוקרים > סטרייקר

מנגנוני ירי המופעלים על ידי פטיש משתמשים בנוקר קטן יחסית ומסתמכים על העברת מומנטום המתקבלת מפטיש הנדרך על ידי קפיץ, באותו אופן שבו אזמל מעבירים את המכה מפטיש. בתכנון של כלי ירייה, סטרייקר שואב את כוח הפגיעה בפיקה מקפיץ הפועל ישירות על גליל מתכתי המושחל בו. מנגנון ירי זה נפוץ מאוד בכלי ירייה בעלי בריח המופעל ידנית אך גם במנגנונים המופעלים בפטיש. מנגנון סטרייקר יורכב מקפיץ ירי חזק יחסית שתפקידו לוודא מכה יעילה על הפיקה, ומוט גלילי הזהה בצורתו לסיכה ארוכה עם מנקודת פגיעה צרה, מקטע כבד יותר ה"כתף" של סיכת הירי משמשת כמנחה לקפיץ, חלק אחורי רחב יותר לריסון הקפיץ, וזיז אשר נצמד על ידי ההדק כדי להחזיק את הקפיץ תחת מתח כשהוא דרוך ומוכן לירי.
קפיץ הירי דחוס בין כתף סיכת הירי לחלק האחורי של הבריח או מכלול הירי. האנרגיה המאוחסנת בקפיץ של הסטרייקר מועברת ישירות אל סיכת הירי ולאחר מכן אל הפיקה ללא כל העברת אנרגיה או מומנטום לפטיש או מנגנון ביניים אחר. מכיוון שמנגנונים אלו משלבים את שתי הפונקציות של פטיש ונוקר במקשה אחת, הם נחשבים בדרך כלל לפשוטים יותר מבחינה מכנית.
רובים היורים תחמושת בקליבר קטן מסוג רימפייר וכמה כלי נשק אוטומטיים היורים תחמושת סנטרפייר משתמשים בתכנון שונה של מנגנון נקירה הידוע בשם "פטיש ליניארי" שמצוי בעיקר בתוך מכלול הירי. תכנון זה משלב נוקר דמוי סטרייקר עם פטיש כיחידה נפרדת במנגנון.
קיימים 2 סוגי מנגנוני סטרייקר: "דריכה בנעילה" ו "דריכה בפתיחה"
סוגי נוקרים > סטרייקר > דריכה בנעילה

כאשר הבריח נפתח ונמשך לאחור על ידי היורה, הסטרייקר נע גם לאחור כך נקודת העיגון של הסטרייקר עם ההדק עוברת מעל זיז מיחד בלהב ההדק. כאשר הבריח נדחף קדימה כדי לסגור את בית הבליעה, הסטרייקר מוחזק במצב דרוך על ידי להב ההדק. על היורה לסגור את הבריח בכוח כדי להתגבר על הכוח הנגדי שמפעיל הקפיץ, עובדה זו יוצרת אפשרות של ירי בשוגג.. לחיצה על ההדק משחררת את הקפיץ ואת סיכת הירי המושחלת בו על מנת ליצור מגע עם הפיקה.
סוגי נוקרים > סטרייקר > דריכה בפתיחה

בית הבליעה של הרובה נפתח על ידי סיבוב ידית הדריכה ותנועה לאחור של הבריח. בפעולת דריכה בפתיחה, סיבוב זה פועל על זיז דריכה שדוחף את הסטרייקר לאחור, דוחס ומחזיק את קפיץ הנעילה, כאשר ידית הדריכה מסובבת למצב סגירה של בית הבליעה, זיז הדריכה מתנתק, אך הסטרייקר נשמר במצב דרוך על ידי זיז נעילה בלהב הדק. מערכת דריכה בפתיחה הבטוחה יותר לשימוש אומצה באופן נרחב והיא משמשת בתכנונים מודרניים של רובים היורים כדורי סנטרפייר.
נוקר חשמלי

רוב כלי הנשק החמים משתמשים במנגנון הדק בו נוקר המכה בפיקה משמשים כדי להצית את חומר ההנעה בכדור שמניע את הקליע קדימה. הנוקר חייב לעבור מרחק קצר, מה שיוצר השהייה קצרה בין המשתמש שלוחץ על ההדק לבין ירי הנשק, מה שבדרך כלל מקטין את הדיוק, אם במקרה של תחמישים גדולים במיוחד כגון תחמושת של ארטילריה בקטרים גדולים בה נוקר מיכאני עשוי להיות פתרון מורכב. מערכות חשמליות בהן נעשה שימוש בזרם חשמלי במקום פעולה מכנית קונבנציונלית כדי משמשות כדי להתגבר על בעיות אלו.
ישנן שתי גישות לירי חשמלי של התחמושת. שיטה אחת שומרת על הפיקה הקונבנציונלית, עם זאת, במקום להיפגע על ידי נוקר או על ידי אמצעים מכניים מקבילים, זרם חשמלי משמש לפוצץ את החומר בתוך הפיקה. לאחר מכן, הדחף התרמי הדרוש כדי להצית את חומר ההנעה משגר את הקליע. הגישה השנייה נקראת טכנולוגיה אלקטרו-תרמית-כימית המשתמשת במחסנית פלזמה. במנגנון זה נעשה שימוש בזרם חשמלי ליצירת פלזמה המציתה את חומר ההנעה בצורה מבוקרת. ירי אלקטרוני משמש גם בתותחים אוטומטיים ותחמושת של מטוסים.
סלאמפייר

סלאמפייר ( אנגלית:Slamfire) הוא מונח המתאר ירי של כדור נשק חם המתרחשת בעת טעינת התחמושת לבית הפליעה או בעת שהכדור כבר בתוך בית הבליעה הסגור על ידי הבריח. חלק מכלי הנשק מיועדים לירי סלאמפייר אך המונח מתאר בדרך כלל תקלה של מנגנון טעינה חוזרת. כלי ירייה מתחילים את המחזור ההזנה - ירי פליטה עם כדור שכבר נמצאת בבית הבליעה, לאחר שהמשתמש דרך את הנשק על ידי משיכה ידנית לאחור של המחלק ולאחר מכן שחרור המחלק שאוסף כדור מהמחסנית אל תוך בית הבליעה. סלאמפייר עלול להתרחש אם הנוקר מקיש על הפיקה בזמן שהכדור הראשון מוכנס אל תוך בית הבליעה, אירועים כאלו עלולים להתרחש גם במהלך תהליך הטעינה העצמית של הנשק החצי אוטומטי לאחר ירי מכוון. חלק מתכנון של מנגנוני הדק ונוקרים מתמקד בשליטה מיכאנית על תנועת הנוקר, על מנת להבטיח ירי בעת לחיצה על ההדק בלבד. לכלי ירייה שנועדו לירות עם סגירת הבריח עשוי להיות נוקר קבוע או בעל אפשרות לתנועה קדימה על ידי אינרציה כאשר התנועה קדימה של הבריח נפסקת עם כניסת הכדור לבית הבליעה. עם זאת תקלות מיכאניות של הנוקר או של התחמושת עלולות ליצור ירי בשוגג של הכדור.
עיקרון הסלאמפייר משמש בתכנון וייצור של כלי נשק בדרך כלל נשק מאולתר ובדרך כלל כלי נשק ליריה בודדת, המנגנון הפשוט כולל נוקר קבוע בלבד ברובי צינור, הנוקר יושב בתוך צינור אחד המשמש כמנגנון הדק פרימיטיבי ללא פטיש או חלקים אחרים. והתחמושת בדרך כלל בעלת כרכוב נטענת לתוך צינור שני בקוטר קטן יותר המשמש כקנה. תנועה של צינור הקנה בתוך הצינור בו מורכב הנוקר יוצרת נקירה וירי.
רובה מאולתר מורכב מ 2 צינורות עם כדור צייד המשמש כתחמושת
צינור עם נוקר כמנגנון הדק פרימיטיבי ומאולתר
צינור המשמש כבית בליעה וקנה מאולתר, בבית הבליעה מושחר כדור רובה צייד.
הערות שוליים

↑  Todd Woodard Shooter's Bible Guide to Cartridges Skyhorse Publishing, Inc., 2011 page 19
↑  "How guns work" Archived 22 December 2015 at the Wayback Machine
↑  Kruse, Josef; et al.  "Studies on Germany´s Future 140 mm Tank Gun Systems - Conventional and ETC
לקריאה נוספת

Chris Monturo: Forensic Firearm Examination Academic Press, 2019 ISBN	0128145404
Bryce M. Towsley: Gunsmithing Made Easy: Projects for the Home Gunsmith Skyhorse Publishing Inc., 2010 ISBN	1616080779
DK editors: Weapon The ultimate record of arms and armour Dorling Kindersley Ltd, 2008 ISBN	1405334738
Ian V. Hogg : Firearms and how they work . Motorbuch Verlag, Stuttgart 1986, ISBN 3879437882
אנימציה המדגימה פגיעה של נוקר בכדור "רימפייר" מול כדור "סנטרפייר בעל כיפת הצתה מסוג בוקסר וכדור סנטרפייר בעל כיפת הצתה מסוג ברדן
סכימה של עקרון פעולה של נוקרים שונים. מלמעלה: 1. נוקר מסוג "סטרייקר" 2. פטיש ליניארי עם נוקר צף 3. נוקר צף 4. פטיש משולב בנוקר
פטיש אליו מחובר נוקר קבוע. אקדח תופי מסוג סמית' אנד ווסון מודל 13
מנגנון סטרייקר "דריכה בפתיחה" של רובה מאוזר מודל 98
רעות פרסטר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1968 (בת 57 בערך) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום לימודים:  סמינר הקיבוצים  המדרשה לאמנות 
 www.reutferster.com
 
רעות פרסטר (נולדה ב-19 במרץ 1968) היא אמנית, ואוצרת ישראלית, מנהלת קריית המוזאונים פתח תקווה  ואת תחום האמנות בעיר.
ביוגרפיה

פרסטר נולדה בתל אביב-יפו. בבעלות משפחתה הייתה חנות לאביזרי אופנה בתל אביב, ושם הקימה פרסטר את הסטודיו הראשון שלה. היא למדה אמנות וחינוך לאמנות במדרשה לאמנות, בית-ברל, ותואר שני באוריינות חזותית בסמינר הקיבוצים תל אביב.
ניהלה את מחלקות החינוך במוזיאון פתח תקווה לאמנות ובמוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה החל משנת 2001 . בתפקיד זה פיתחה את מערך התוכניות במוזיאונים וניהלה צוות מדריכים, אמנים ושחקנים. בנוסף הפיקה פרויקטים קהילתיים בתחום האמנות. ב-2020 מונתה לתפקיד מנהלת מוזיאון פתח תקווה לאמנות ומנהלת תחום האמנות בעיר. מאז 2022 מנהלת את קריית המוזיאונים פתח תקווה - קומפלקס תרבות הכולל את מוזיאון פתח תקווה לאמנות, מוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה, יד לבנים, המכון לאמנות חזותית, ארכיון העיר ותיאטרון פרינג' - "הדופנ".
הייתה נשואה לשחקן והקומיקאי משה פרסטר. ביתה אורי פרסטר היא משוררת.
עבודותיה

יצירותיה המוקדמות עשו שימוש במגוון של חומרים, בהם גם אביזרי אופנה. בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלה לשלב חפצים אלה עם תצלומים ויצרהר גם וידאו ארט.
ב--2008, תשעה חודשים לאחר מותו של בן זוגה העיתונאי והסופר אהוד אשרי, הציגה פרסטר תערוכת יחיד בגלריה נלי אמן תחת הכותרת "ידועה בציבור". התערוכה כללה עבודות וידאו וסאונד בהן היא מתייחסת לפרידה מבן זוגה, למעמדה הזוגי ולעיסוק האמנותי.
ב-2011 נערכה תערוכת יחיד נוספת של פרסטר בגלריה נלי אמן - "הלוחם והנער", אוצרת: סיגל ברקאי. בתערוכה הוצגו צילומים, עבודות וידאו ואובייקטים המיצגים את התרשמותה מפעילות חבורת גברים שהתמחו בתורות לחימה עתיקות והם מחנכים באמצעותן ילדים ונערים בעלי לקויות למידה.
בשנת 2015 ערכה פרסטר תערוכת יחיד בביתן הלנה רובינשטיין בשם "קנולר אביזרי אופנה". פרסטר העמידה במוזיאון דוכן למכירת אביזרי סדקית שכלל חומרי עבודה מפוזרים וקיר עמוס בקופסאות, כשעל חזית כל קופסה מופיעה דוגמת האביזר שבתוכה. כל אלה הגיעו מהחנות המשפחתית הוותיקה "קנולר אביזרי אופנה". התערוכה כללה גם קיר נוסף של קופסאות אביזרים ושני סרטי וידאו.
ביולי 2018 הציגה את תערוכת היחיד "COMEBACK". התערוכה כללה סדרה של קופסאות מוארות, עליהן הוקרנו שקופיות של עבודות מוקדמות שלה, כהשתקפות של השתקפות.
השכלה

תואר ראשון באמנות וחינוך לאמנות במדרשה לאמנות, בית-ברל
תואר שני באוריינות חזותית בסמינר הקיבוצים תל אביב
תערוכות עיקריות שאצרה

"הקשרים", מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2012
"עובדים מצטיינים", מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2012. התערוכה עסקה בתפקיד הכפול שבו משמשים האמנים-מדריכים במוזיאון והציגה עבודות אמנות שיצר צוות ההדרכה במוזיאון. גם עבודה של פרסטר השתתפה בתערוכה.
בועת ציור - ניר מולד ועמוס אלנבוגן, מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2019
לו - שירה זלוור, גלריית הפינה, מוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה, 2019
העולם על פי ולרי, בית האמנים תל אביב (בשותפות עם רויטל בן אשר פרץ), 2019 התערוכה כללה ציורים ושירים של ולרי ביקובסקי, שהיה השומר בביתן הלנה רובינשטיין במשך 20 שנה, עד שפוטר.
"למראית עין", לילך מדר, גלריית הפינה, מוזיאון ראשונים לתולדות פתח תקווה, 2020. התערוכה כוללת חפצים שעבר זמנם: חפצים שבורים, צעצועים פגומים, כתבי עת, בולי דואר ועוד, שמהווים יחד מחווה לאמנות סוריאליסטית.
"כפולה", שגית פרידמן-הלל, מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2021. התערוכה כוללת סדרת צילומים המתעדת תאומות זהות בלבוש אחיד לאורך התבגרותן. כל זוג תאומות מופיע בצילום יחיד, ויחד נוצרת סדרה של תקופות שונות מילדות ועד ההתבגרות. הצילומים נערכו במבנים היסטוריים, חלקם על סף היעלמות.
תערוכות יחיד, תערוכות זוגיות

1997 - כשמשפחה הופכת לקישוט, המוזיאון לאמנות ישראלית, רמת גן
1999 - משהו ללבוש, גלריה בורוכוב, תל אביב
2001 - בגדגוף, מוזיאון וילפריד ישראל, קיבוץ הזורע, והגלריה העירונית, נס ציונה
2003 - בטן, גלריה נלי אמן, תל אביב
2005 - שבע דקות גן עדן, מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית
2006 - היופי שלי השכל שלך, גלריה נלי אמן, תל אביב
2008 - ידועה בציבור, גלריה נלי אמן, תל אביב
2011 - הלוחם והנער, גלריה נלי אמן, תל אביב
2013 - עולמות נשכחים, במסגרת התערוכה במעגלי אמנות אחרים: אאוטסיידרים, נאיבים, אוטודידקטים, מוזיאון חיפה לאמנות, אוצרת ראשית: רותי דירקטור
2015 - קנולר אביזרי אופנה, במסגרת הפרויקט ״סביבות עבודה״, ביתן הלנה רובינשטיין
Comeback, 2018 - גלריה עירונית לאמנות, בית גורדון - לונדון, ראשון לציון
2018 - סוף עונה, גלריה גרנד ארט לאמנות עכשווית, חיפה.
תערוכות קבוצתיות נבחרות

1999 - עת לסיפור, בית האמנים, ירושלים
2000 -בחפץ לב, מוזיאון תל אביב לאמנות
2000 - האדם המתלבש, מוזיאון חיפה לאמנות
2001 - זוכי פרס האמן הצעיר, המוזיאון לאמנות ישראלית, רמת גן
2001 – חפצים מושאלים, סינמטק חיפה
2003 - משפחות האדם, הגלריה של החוג לאמנות, אוניברסיטת חיפה
2004 - חשיפה: רכישות חדשות בצילום, מוזיאון ישראל, ירושלים
2005 - שינועים במרחב, מוזיאון פתח תקווה לאמנות
2006 - תערוכת זוכי פרסי משרד החינוך, התרבות והספורט, מוזיאון ישראל, ירושלים
2011 - בטבעת זו, מוזיאון אשדוד לאמנות
2012 - לילה טוב, מוזיאון ישראל, ירושלים
2014 - משולש שיקגו, מוזיאון חיפה לאמנות
Multiple Times on Tour, Space of Contemporary Art, Lage Egal, Berlin - 2016
Film and Video Screenings, Filmideo, Index Art Center, Newark, NJ, Sagi - 2017
Fronteiras Indigestas, Contemporão Project Space, São Paulo, Brazil - 2018
2021 - הופכות את היוצרות, מרכז תרבות תאו, הרצליה
2021 - האיש בחליפה החומה, מקום לאמנות בקרית המלאכה, תל אביב
2021 - הביאנלה הים-תיכונית הרביעית, מרכז אקדמי ויצו, חיפה.
מלגות ופרסים

1994 - מלגת הצטיינות, המדרשה לאמנות, מכללת בית ברל
1994 - מלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל
1994 - מלגת הצטיינות בצילום, המדרשה לאמנות, מכללת בית ברל.
1995 - מלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל
2000 - פרס האמן הצעיר, משרד המדע, התרבות והספורט
2005 - פרס עידוד היצירה, משרד החינוך, התרבות והספורט
2006 - פרס עובד מצטיין, מוזיאון פתח תקווה לאמנות
2015 - מלגת תמיכה, קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות, תל אביב
2016 - מלגת הצטיינות ע"ש דליה בן אליעזר, סמינר הקיבוצים
הערות שוליים

↑  מרכז מידע לאמנות ישראלית | מוזיאון ישראל, ירושלים, באתר מוזיאון ישראל
↑  דנה גילרמן, קיר אמן: רעות פרסטר, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2008
↑  רעות פרסטר מונתה למנהלת מוזיאון פתח תקוה; אירנה גורדון לאוצרת הראשית, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2020-05-25
↑  חגית פלג רותם, ‏אתה פה חסר לי, חגית פלג רותם, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2008
↑  תערוכתה של האמנית רעות פרסטר בגלריה נלי אמן, באתר האגודה הישראלית ללימודים פמיניסטיים ולחקר המגדר, ‏2011-02-14
↑  מגזין התרבות ״באזז״ של כלכליסט, סנדקית הסדקית, באתר בית ספר בסיס לאומנות
↑  פתיחת תערוכה: COMEBACK- רעות פרסטר, באתר הירונית
↑  סוכנים כפולים, באתר ערב רב, ‏2012
↑  artists, העולם על פי ולרי, באתר בית האמנים תל אביב
↑  למראית עין/לילך מדר, באתר מֵעֵבֶר לַמַּרְאָה, ‏2020-02-18
↑  שני ורנר, ארכיון רעות פרסטר, באתר Talking Art
↑  קבלת קהל, כפולה, מכאן אפשר לראות: 3 תערוכות חדשות במוזיאון פתח תקוה לאמנות, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2021-03-03
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 276414  NLI: 987007296358605171  ISNI: 0000 0000 7911 9872  LCCN: nr2006018392  ULAN: 500481505  VIAF: 73816764   WorldCat (עם VIAF): 73816764
סודה (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  אירועים אמיתיים
 בימוי:   ארז תדמור
 הופק בידי:  משה אדרי, לאון אדרי
 תסריט:  ארז תדמור, שלמה אפרתי
 עריכה:  עינת גלזר זרחין
 שחקנים ראשיים:  רותם סלע ליאור רז
 מוזיקה:  פרנק חיים אילפמן
 צילום:  בועז יהונתן יעקב
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברה מפיצה:  יונייטד קינג
 הקרנת בכורה:  2024
 משך הקרנה:  96 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סודה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2024 בבימויו של ארז תדמור, עם רותם סלע וליאור רז בתפקידים הראשיים.
התסריט של ארז תדמור ושלמה אפרתי מבוסס על דמויות ממשפחתו של תדמור. ניצולת שואה מגיעה לשכונת של ניצולי שואה ונדחית בגלל שמועות שהייתה קאפו באושוויץ.
הסרט צולם בקיבוץ האון, גבעת ברנר, חיפה וגיאורגיה (מפעל הסודה).
הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2024:
פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר – זוהר שטראוס
פרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר – איתן לוי
פרס אופיר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר - רייצ'ל בן דהן
תקציר העלילה

שולם גוטליב (ליאור רז) היה מפקד פרטיזנים יהודים במלחמת העולם השנייה. הסרט מתחיל במתקפתם על רכב גרמני ביער בפולין ב-1944. לאחר המלחמה עלה שולם למדינת ישראל עם אשתו גיטה (נטע שפיגלמן), בתו אסתי (סיון תדמור) ושאר חברי הקבוצה. הם שוכנו בשכונה על שפת הכנרת והקימו שם בית חרושת לסודה.
שולם הוא מנהיג הקבוצה, משמש "בורר" בסכסוכים ועל פיו יישק דבר. גיטה סובלת מדיכאון ומאזינה כל יום להודעות ברדיו של המדור לחיפוש קרובים כדי לשמוע פרטים על אחותה שנעלמה במלחמה.
את השקט היחסי בשכונה משבשת ניצולת שואה יפהפייה בשם אווה (רותם סלע) שמגיעה לשכונה ב-1955 עם בתה שרה (אנסטסיה אוורבוך). שולם עוזר לה בכניסה והם מתאהבים למורת רוחו של אשר (זוהר שטראוס) שאשתו נעלמה במלחמה והוא רוצה לפתוח פרק ב' בחייו עם אווה.
גיטה בדיכאון עמוק ומסכימה להתאשפז במוסד לטיפול. בחדר היא נמצאת עם אישה מבוגרת (פירה קנטור) שמנסה לפתח שיחה אתה. בזמן הזה מתקרב שולם לאווה והם מקיימים יחסים אינטימיים. דבר לא נעלם מעיני תושבי השכונה.
לשולם בן דוד בשם יאנק (גל פרידמן) הנשוי למרים (שרון שטרק). מרים מפרסמת כי אווה הייתה בזמנו קאפו באושוויץ לאחר שהתאהבה ברופא גרמני ששלח את בתה למנזר ואותה מינה כקאפו.
שולם נפגש עם ניצולת שואה (הילה סורג'ון פישר) שהייתה באותו צריף עם אווה אך היא לא מזהה אותה (או שאינה רוצה) ואומרת כי כולן היו גלוחות ודומות אחת לשנייה.
אווה ובתה מגורשות באלימות מהאוטובוס על ידי נשות השכונה שקוראות לעברה "קאפו".
השמועות פושטות. אנשי השכונה מתנכלים לאווה ונתקלים בהתנגדות אלימה של שולם. מישהו מנסה להתנקש באווה אך היא מתאוששת. לבסוף שולם עובר עם משפחתו לחיפה ואווה וחנה עוברות לאוסטרליה.
צוות השחקנים

| שם השחקן | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ליאור רז | שולם גוטליב |  |
| רותם סלע | אווה |  |
| נטע שפיגלמן | גיטה גוטליב |  |
| זוהר שטראוס | אשר |  |
| סיון תדמור | אסתי גוטליב |  |
| אנסטסיה אוורבוך | חנה |  |
| גל פרידמן | יאנק |  |
| שרון שטרק | מרים |  |
| אמיתי קדר | רוקח |  |
יואל רוזנקיאר: 
פיני טבגר: 
| הילה סורג'ון פישר | ניצולת שואה |  |
| פירה קנטור | זקנה במוסד |  |
הערות שוליים

↑  יאיר רוה, סיפור בלי גזים: "סודה" של ארז תדמור מאכזב, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2025
שבט (חודש)

שבט (מאכדית: šabāṭu), הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, האחד-עשר במספר לפי המסורת המקראית והחמישי לפי המסורת החז"לית. חודש שבט חל בחורף. יש בו 30 יום. א' בשבט יכול לחול בימים שני, שלישי, רביעי, חמישי ושבת.
שם החודש

שם החודש נזכר במקרא: ”בְּיוֹם עֶשְׂרִים וְאַרְבָּעָה לְעַשְׁתֵּי־עָשָׂר חֹדֶשׁ, הוּא־חֹדֶשׁ שְׁבָט, בִּשְׁנַת שְׁתַּיִם לְדָרְיָוֶשׁ, הָיָה דְבַר־ה' אֶל־זְכַרְיָה בֶּן־בֶּרֶכְיָהוּ בֶּן־עִדּוֹא הַנָּבִיא לֵאמֹר” (ספר זכריה, פרק א', פסוק ז')
מקור השם "שבט" מבבל, כמו יתר החודשים העבריים. באשורית הוא נקרא בשם "שבטו" מלשון מכה, על שם הרוחות הנושבות בו.
יש מפענחים שם החודש שבט מלשון ענף זמורה, סמל לפריחת האילנות בחודש זה. דורשי רשומות דרשו חודש זה בראשי תיבות: "שנשמע בשורות טובות".
סמלים

מזלו של החודש הוא מזל דלי. בספרות החסידית מוסבר הדבר על פי הכתוב "יזל מים מדליו וזרעו במים רבים", ומכיוון ששבט יוצא אחרי שרוב גשמי העונה ירדו, ובורות המים היו מלאים, והיו שואבים מים ממרומי הבור בעזרת דליים. במגילה 4Q318 ממגילות מדבר יהודה המזל הפותח וסוגר את חודש שבט הוא מזל דגים. חודש שבט מקושר לשבט אשר או יוסף או בנימין או יששכר.
מועדים עיקריים

ט"ו בשבט - ראש השנה לאילנות
יום המשפחה - ל' בשבט יום פטירת הנרייטה סאלד
יום הולדת לכנסת - ט"ו בשבט
שבת שירה
סעודת יתרו
הערות שוליים

↑  חודשי השנה העברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏8 בספטמבר 2015
1 2  W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature 11, 1892, עמ' 160–176 doi: 10.2307/3268813
↑  על כך מעיד אף תלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה,  פרק א', הלכה ב'.
↑  חודש שבט באתר הידברות
↑  ספר יצירה פרק ה' משנה י"ז
↑  ספר במדבר, פרק כ"ד, פסוק ז'
↑  צילום המגילה.
↑  רבי יוסף ג'יקטיליה, שערי אורה, סוף שער ה'.
↑  רבי פינחס ברבי יעקב הכהן, קידוש ירחים לחודש שבט.
↑  רבי אברהם בן עזריאל, ערוגת הבושם, חלק א' עמוד 289.
↑  רבי יהונתן אייבשיץ, יערות דבש, דרוש ב'.
שדה אליהו

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: עמק המעיינות
גובה ממוצע: ‎-193 מטר
תאריך ייסוד: 1939
תנועה מיישבת: הקיבוץ הדתי
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 763 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 754 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת עמק בית שאן מוגדלת) שדה אליהו(למפת עמק בית שאן רגילה) שדה אליהו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה אליהו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדה אליהו32°26′25″N 35°30′50″E﻿ / ﻿32.4403996183437°N 35.5137798259212°E﻿ / 32.4403996183437; 35.5137798259212  heמפת היישובים של מועצה אזורית עמק המעיינות באדום - שדה אליהו בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
http://www.seliyahu.org.il
שלט ב"חורשת הבית האדום" מול שדה אליהו
העמדה הדרומית של שדה אליהו (1943), כיום - במרכז הקיבוץ
שְׂדֵה אֵלִיָּהוּ הוא קיבוץ בעמק בית שאן המשתייך לקיבוץ הדתי. שייך למועצה אזורית עמק המעיינות.
היסטוריה

הקיבוץ הוקם בשיטת "חומה ומגדל" ב- י"ח באייר התרצ"ט 7 במאי 1939 על ידי עולים מגרמניה, ונקרא על שמו של הרב אליהו גוטמכר שהיה מראשוני הציונות הדתית. בתחילה שכן במבנה חווה טמפלרית ("בית קיבלר") וב-1942 עבר למקומו הנוכחי. תוכנית המתאר הקבועה של הקיבוץ נערכה על ידי האדריכל והאמן מאיר בן אורי, שהתגורר במשך כמה שנים בקיבוץ.
לכל אורך שנות קיומו נקלטו בקיבוץ עולים רבים, ובקיבוץ פועל אולפן בו לומדים העולים לדבר ולכתוב בעברית.
בשנת 2018 נדחתה הצעת החלטה על הפרטת המזון בקיבוץ, בגלל שהתמיכה של 60% לא הגיעה לסף הנדרש של שני שלישים.
הקיבוץ היום

התושבים עוסקים בענפי חקלאות שונים, בהם מטעים, גידולי שדה אורגניים, רפת, מדגרה, לול. כמו כן עוסקים בהדברה ביולוגית, ובמפעל לייבוש תבלינים. עם השנים צומצמו ענפי החקלאות והורחבו ענפי התעשייה וההדברה הביולוגית משיקולי רווחיות.
בתחומי היישוב נמצא בית ספר "שק"ד" (שיתופי, קיבוצי, דתי)- בי"ס דתי אזורי, המשרת את יישובי הסביבה. ב-2005 הקיבוץ הקים בית מדרש לבוגרי צבא המשלב לימודי יהדות עם עבודה חקלאית.
במרכז הקיבוץ נמצאת חורשה של עצי פיקוס בנגלי שניטעה ב-1943 על ידי ראשוני הקיבוץ כדי לשמש מקום מוצל וקריר לחברי הקיבוץ. מתכנן הנוי היה אדריכל הגנים יצחק קוטנר, אשר הביא את ייחורי העצים מהפיקוס הגדול במקווה ישראל.
הקיבוץ סמוך לשלושה קיבוצים דתיים אחרים בעמק בית שאן: טירת צבי, עין הנצי"ב ושלוחות.
חברי קיבוץ מפורסמים

מריו לוי, מייסד הארגון לחקלאות אורגנית בישראל
מלכה האס, מחנכת וחוקרת התפתחות הילד
פרופ' אליעזר גולדמן
ההוגה וחבר הכנסת לשעבר משה אונא