stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MG (יצרן רכב)
היסטוריה > בבעלות BMW

בשנת 1994 רכשה חברת BMW את "קבוצת רובר" תמורת 1.4 מיליארד דולר, כחלק מניסיון להרחיב את סל המוצרים של החברה, מעבר לשוק רכבי היוקרה גם לשוק המכוניות המשפחתיות והקומפקטיות. המהלך הסתמן תחילה כהצלחה, ומכירות BMW הגיעו לשיא של כ-31 מיליארד דולר ב-1996. אולם לאחר ארבע שנים שבהן הוזרמו סכומי כסף גדולים לשדרוג מפעלי "קבוצת רובר" ופיתוח דגמים חדשים, הקבוצה צברה הפסדים כבדים. המפעל הראשי של הקבוצה בלונגברידג' בבירמינגהאם העסיק 14,000 עובדים, אך פעל בתפוקה נמוכה.
תחת הבעלות של BMW יוצר רק רכב אחד תחת המותג MG, רכב הספורט MGF.
במרץ 2000, במסיבת עיתונאים לסקירת תוצאותיה הכספיות של BMW ב-1999, אמר מנכ"ל החברה, יואכים מילברג, כי ההשתלטות על "קבוצת רובר" הייתה כישלון. היא מחקה את ההשקעה ברובר והכריזה על הפסד של 2.4 מיליארד דולר.
היסטוריה > במאה ה-21

BMW מכרה את "קבוצת רובר", בשנת 2000 למעט המותג "מיני", לקבוצת משקיעים פרטית בראשות המנכ"ל לשעבר, תמורת סכום סמלי של 10 ליש"ט. קבוצת המשקיעים רכשה בפועל רק את המפעל הראשי של החברה ואת הזכיות לייצור רכבי רובר ו-MG, והחלה לפעול כחברה חדשה בשם "MG רובר". החברה לא השיקה דגמים חדשים אלא מיתגה מחדש את הדגמים שעברו מתיחת פנים. נתח השוק של מכוניות הקבוצה בבריטניה ירד ל-3%. ממשלת בריטניה הזרימה מיליוני ליש"ט להלוואות חירום לחברה במטרה לשמור על פעילותה. אך הקבוצה נכנסה לכינוס נכסים בשנת 2005 וייצור המכוניות הופסק ב-7 באפריל 2005. במקביל החלו מגעים עם החברה הממשלתית הסינית SAIC על השקעה בחברה.
ביולי 2005, חברת הבת של SAIC, נאנג'ינג אוטומוביל קורפוריישן, רכשה את החברה, לאחר שהתחייבה לייצר 80,000 כלי רכב בבריטניה כל שנה בחמש השנים הראשונות לרכישה וליצור 2,000 מקומות עבודה. הייצור עבר בהדרגה לסין, החל מ-2007, והופסק סופית בבריטניה בשנת 2016. עם זאת החברה מחזיקה עדיין במרכז פיתוח ועיצוב בבריטניה בבעלות חברה חדשה שהוקמה ב-2006 בשם MG Motor UK Limited. תחת הבעלות של SAIC פותחו דגמים חדשים, כולל רכבים חשמליים ודגמי SUV.
בשנת 2017 הוקמה חברת בת חדשה בהודו, בשם MG Motor India, החברה החלה לייצר ולשווק כלי רכב בשוק המקומי ב-2019.
שיווק בישראל

חברת המזרח לשיווק מכוניות, שהייתה בעלת זיכיון השיווק של "קבוצת רובר", ייבוא לישראל בסוף שנות ה-90 ותחילת שנות ב-2000 את רכבי MG. הרכב העיקרי ששווק בישראל היה דגם הרודסטר MGF. בשנת 2004 שיווקה את דגמי ה-ZR וה-ZT; ה-ZR, היה למעשה מבוסס על ה"רובר 25", ה-ZT מבוסס על ה"רובר 75".
דגמי MG שמיצר תאגיד SACI מיובאים לישראל מאז 2009 על ידי קבוצת לובינסקי. הדגמים הראשונים שייבאו כללו את מכונית הספורט הדו-מושבית MGT-F ואת מכונית המנהלים MG 550.
בסוף שנת 2019 החל שיווקה בישראל של המכונית החשמלית מדגם MG ZS EV, בתצורת קרוסאובר סאב קומפקט. בשנת 2020, היא הייתה מכונית חשמלית הנמכרת ביותר בישראל, עם כמעט 700 מסירות.
דגמים

בתחילת הדרך שימש המותג בעיקר למכוניות ספורט דו מושביות שיוצרו במפעל חברת המכוניות M.G באביגדון, כ־16 ק"מ דרומית לאוקספורד.
לאחר הלאמה והאיחוד של תעשיית הרכב הבריטית בשנת 1975, הוקמת קבוצת "בריטיש ליילנד" (British Leyland). צוות ההנהלה וההנדסה של "בריטיש ליילנד" היה בעיקר מארגון ליילנד לשעבר, שכלל את יריבתה ההיסטורית של MG טריומף. טריומף אוגדה בחטיבת היוקרה של "בריטיש ליילנד", לצד רובר ויגואר, בעוד ש-MG נשמרה יחד עם יתר מותגי BMC לשעבר בחטיבת אוסטין-מוריס, שייצרה מכוניות משפחתיות לייצור המוני. בעוד שדגמי טריומף חדשים כמו TR7 והדולומיט הושקו במהלך שנות השבעים, לא הוצגו דגמי MG חדשים מלבד גרסת ה-V8 המוגבלת של ה-MGB. בעוד שפעילות MG הייתה רווחית, רווחים אלו קוזזו לחלוטין על ידי ההפסדים העצומים שצברו שאר חטיבת אוסטין-מוריס וכל מימון לחטיבה במסגרת "בריטיש ליילנד" הוקצה למודלים נדרשים בדחיפות לשוק ההמוני, והותיר ל-MG משאבים מוגבלים לפיתוח ושיפור טווח הדגמים הקיים, שהפך למיושן יותר ויותר. בתוך תמהיל של פוליטיקה כלכלית, פנימית וחיצונית, הושבת מפעל אבינגדון ב-24 באוקטובר 1980, כחלק מתוכנית הקיצוצים הדרסטית שהייתה הדרושה להפעלת "בריטיש ליילנד" לאחר התקופות הסוערות של שנות השבעים. המכונית האחרונה שנבנתה שם הייתה ה-MGB, ולאחר סגירת מפעל אבינגדון, מותג MG ננטש באופן זמני, ו"בריטיש ליילנד" החליטה שלא יהיה יורש ישיר מיידי ל-MGB או ל-Midget.
בין השנים 1982 ל-1991 נהג המותג MG לתכנן גרסאות ספורטיביות יותר של דגמי המטרו, מאסטרו ומונטגו של אוסטין רובר. מותג MG לא הציג דגם חדש בעצמו עד 1992, עם ה- MG RV8 - רודסטר MGB מעודכן עם מנוע רובר V8, אשר נחשף בתערוכת ברמינגהאם 1992, עם ייצור בנפח נמוך החל בשנת 1993. בשנת 1995 הושק הדגם MG F רכב ספורט דו-מושבי שזכה להצלחה ולחידוש הפופולריות של המותג.
כאשר יצרנית הרכב הסינית SAIC רכשה את קבוצת MG Rover שפשטה את הרגל, כללה הרכישה את הקניין הרוחני ששימש כבסיס לנכסי הליבה של רובר, יחידת המנועים פאוארטריין, דגמי רובר הקיימים שמספרם 25, 45 ו-75, ודגמי MG. עם זאת שם המותג "רובר" הוחזק בידי BMW שסירבה להצעת SAIC לרכוש אותו. הסיבה הייתה הסכם נפרד שנתחתם עם חברת פורד שרכשה את המותג לנד רובר, שקיבלה זכות לרכוש גם את מותג האם "רובר". SAIC השיקה עקב כך מותג חדש בשם Roewe, שבה השמתשה בעיקר בסין, בשאר העולם כל דגמי הרכב שלה החלו להיות משווקים תחת המותג MG.
דגמים > דגמים היסטוריים

MG 14/40 - יוצר בין השנים 1927–1929
MG F-type - יוצר בין השנים 1931–1932
MG L-type - יוצר בין השנים 1933–1934
MG סוג Q - מכונית מרוץ, סך הכל יוצרו 8 יחידות ב-1934
MG סוג R - מכונית מרוץ, סך הכל יוצרו 10 יחידות ב-1935
MG N-type - יוצר בין השנים 1934–1936
MG P-type - יוצר בין השנים 1934–1936
MG WA - יוצר בין השנים 1936–1939
MG SA- יוצר בין השנים 1936–1939
דגמים > מכוניות ספורט

החל מסוף שנות ה-60 ייצרה MG סדרה של מכוניות ספורט, בתצורת רודסטר 2 מושבים.
MG MGA - יוצר בין השנים 1955–1962
MG MGB - יוצר בין השנים 1962–1980
MG Midget - יוצר בין השנים 1960–1980
MG EX-E - מכונית קונספט 1985
MG F / MG TF - יוצר בין השנים 1995–2011
דגמים > משפחתיות וקומפקטיות

MG ZT - יוצר בין השנים 2001–2005, היה כמעט זהה לדגם ה-"רובר 75" ((אנ'))
MG ZR - יוצר בין השנים 2001–2005, היה כמעט זהה לדגם ה-"רובר 25" ("Rover 200 / 25" (אנ'))
MG 7 - יוצר בין השנים 2007–2011, מכונית סלון המבוססת על MG ZT, ויוצרה בסין.
MG 3 - מיוצר החל מ-2008. מכונית סופר-מיני המבוססת על MG ZR, ומיוצרת בסין. נעשה ניסיון לשווק אותה גם בישראל.
MG GT - יוצר בין השנים 2014–2019, מכונית קומפקטית שיוצרה בסין.
MG 1 - מיוצר החל משנת 2021.
MG 4 -  מכונית משפחתית קטנה חשמלית המיוצרת החל משנת 2022.
דגמים > SUV

MG GS - מיוצר החל מ-2015
MG ZS - מיוצר החל מ-2017
MG RX5 - מיוצר החל מ-2018
MG HS - מיוצר החל מ-2018
MG Hector - מיוצר החל מ-2019
MG ZS EV - מיוצר החל מ-2019
MG Hector Plus - מיוצר החל מ-2020
MG Gloster - מיוצר החל מ-2020
הערות שוליים

1 2  שירות רויטרס, ‏הסינים ממשיכים להשתלט על העולם: והפעם - רובר הבריטית, באתר גלובס, 27 בפברואר 2005
↑  שירות בלומברג, פייננשל טיימס, ‏ב.מ.וו תשקיע 1.5 מיליארד ד' במפעלים חדשים של רובר, באתר גלובס, 27 בדצמבר 1998
ב.מ.וו לוקחת את השליטה לידיה, באתר גלובס, 3 בינואר 1999
↑  אליהו חסין, ‏שיא של כל הזמנים נרשם במכירות ב.מ.וו. ב-96', באתר גלובס, 24 במרץ 1997
↑  יורופיאן, ‏הצרות של רובר לא נגמרות, באתר גלובס, 25 באוקטובר 1998
↑  הייג סימוניאן ודיויד ויגטון, לונדון, ‏חילופי נהגים בב.מ.וו-רובר, באתר גלובס, 6 בדצמבר 1998
↑  שירות בלומברג, ‏כישלון נדיר של ב.מ.וו, באתר גלובס, 16 במרץ 2000
פייננשל טיימס, ‏ההרפתקה הבריטית של ב.מ.וו, באתר גלובס, 13 במרץ 2000
↑  סי"ג, מינכן, ‏ב.מ.וו מחקה ההשקעה ברובר; הפסידה ב-99' 2.4 מיליארד ד', באתר גלובס, 29 במרץ 2000
↑  מאת אליהו חסין, ‏מנכ"ל רובר לשעבר מארגן משקיעים שיתמודדו על רכישתה, באתר גלובס, 10 באפריל 2000
↑  די צייט, ‏רובר - החיים אחרי ב.מ.וו, באתר גלובס, 21 במאי 2001
↑  אליהו חסין, ‏ממשלת בריטניה העניקה הלוואה לשבוע תפעול של רובר, באתר גלובס, 12 באפריל 2005
↑  סוכנויות הידיעות, MG רובר מצפה להיות היצרנית הזרה הראשונה שתייצא מכוניות מסין, באתר TheMarker‏, 26 בספטמבר 2004
אבי אשר, ‏רובר שורפת את כל מזומניה; העיסקה עם SAIC הסינית אשר צפויה להיחתם בקרוב תשמש כקרש הצלה, באתר גלובס, 6 באפריל 2005
↑  אליהו חסין, ‏נאנג'ינג אוטומוביל, החברה הסינית שרכשה את MG רובר, התחייבה ליצור 2,000 משרות, באתר גלובס, 24 ביולי 2005
סוכנויות הידיעות, MG רובר פושטת הרגל נרכשה על ידי יצרנית הרכב הסינית נאנג'ינג, באתר הארץ, 24 ביולי 2005
↑  MG הסינית הראשונה ירדה מקו הייצור, באתר TheMarker‏, 27 במרץ 2007
↑  דובי בן-גדליהו, ‏קאם-בק ברובר: תשווק באביב את דגמי מותג היוקרה MG, באתר גלובס, 4 בפברואר 2002
↑  קובי ליאני/הגה, MG חוזרת לארץ, באתר TheMarker‏, 6 באוגוסט 2003
↑  דובי בן גדליהו, ‏חברת לובינסקי השיקה את מותג הרכב הסיני SAIC בישראל, באתר גלובס, 17 במרץ 2009
↑  דובי בן גדליהו, ‏סנוניות ראשונות: שני דגמים של המותג הסיני MG נחתו השבוע בארץ - ויוצגו ללקוחות פוטנציאליים, באתר גלובס, 11 בפברואר 2009
↑  MG תהייה הראשונה לשווק רכב חשמלי סיני, באתר וואלה, 9 בספטמבר 2019
↑   דניאל שמיל, טסלה נכנסת לישראל: כל המדינה במתח, באתר TheMarker‏, 10 בינואר 2021
↑  המכירה כפי שתוארה בדיווח זה לא יצא לפועל - שירות רויטרס, ‏ב.מ.וו תמכור את מותג רובר ליצרנית הרכב הסינית SAIC תמורת 11 מיליון ליש"ט, באתר גלובס, 16 באוגוסט 2006
↑  דניאל שמיל, מחירי המכוניות הקטנות ממשיכים לרדת: MG3 הסינית ב-68 אלף שקל, באתר TheMarker‏, 3 באוגוסט 2014
↑  דניאל שמיל, במחיר כזה, MG 4 זו המכונית החשמלית המהנה ביותר לנהיגה, באתר TheMarker‏, 21 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541169505171  LCCN: sh85079204 
דגם MG F משנת ייצור 2000, דגם שהביא להחייאת המותג ברחבי העולם
דגם MG 14/40, שנת 1928
דגם MG MGB, שנת 1970
Post Office Protocol

Post Office Protocol version 3 (או בקיצור POP3) הוא פרוטוקול לשליפה של הודעות דואר אלקטרוני משרת דואר מרוחק. זהו פרוטוקול שרת–לקוח בשכבת היישום של רשתות TCP/IP. לפרוטוקול קדמו גרסאות POP ו-POP2, כאשר בשנים האחרונות כמעט כל ספקי שירותי הדואר האלקטרוני משתמשים בשרתי POP3, והמונח POP הפך שם נרדף ל-POP3. הפורט הסטנדרטי של פרוטוקול POP3 הוא 110.
תיאור הפרוטוקול

פרוטוקול POP3 וקודמיו תוכננו במטרה לאפשר למשתמשים שאין להם חיבור-קבוע לשרת הדואר, דוגמת משתמשי מודם חיוג או ADSL, גישה לדואר האלקטרוני שלהם. במרבית המקרים, צד הלקוח מתחבר אל השרת, מוריד ממנו את ההודעות במלואן בסדר שבו התקבלו, ושומר אותן על מחשבו. לאחר מכן ההודעות נמחקות מהשרת. הפרוטוקול תומך באפשרות (אם כי השימוש בה הוא לא-נפוץ) להשאיר עותק מן ההודעה המקורית על השרת. בצורה זו יכול המשתמש לקרוא את הדואר שלו מכמה מקומות וגם מכמה תוכנות לקוח שונות.
אחת מחולשותיו של POP3 המקורי היא שהוא לא איפשר אימות מוצפן מול השרת, וכל ההזדהות של הלקוח בוצעה בטקסט גלוי. כיום קיימות מספר הרחבות לפרוטוקול, המאפשרות שיטות שונות של הצפנת הקשר בין הלקוח והשרת, דוגמת APOP המשתמשת בהצפנת פונקציה חד כיוונית על מנת להסתיר את שם המשתמש והסיסמה. קיימת גם אפשרות להצפין את כל תעבורת הנתונים על ידי שימוש ב-POP3 מעל שכבת SSL.
מתכנני הפרוטוקול בנו אותו כך שיהיה דל יחסית בתכונות על מנת לפשט את המימוש שלו – וכך הם עודדו ליישם לוגיקה מורכבת בצד הלקוח ולא בצד השרת. ואכן, פונקציות מתקדמות, דוגמת ניהול תיקיות, חיפוש, ספרי כתובות וכו' ממומשות כולן על ידי תוכנת הדוא"ל ללא תמיכה מצד שרת ה-POP.
פרוטוקול נוסף להעברת דואר הוא פרוטוקול IMAP. זהו פרוטוקול חדש יותר ובעל מגוון פונקציות נוספות, כגון אימות מוצפן, הפרדת הדואר לתיקיות-משנה, הפרדה בין כותרי ההודעה לגוף, ועוד. מאחר שזהו פרוטוקול מורכב הרבה יותר, הוא נפוץ פחות ורוב ספקיות האינטרנט אינן מאפשרות גישת IMAP ללקוחותיהן.
בעוד שליחה של דואר אלקטרוני או העברת דואר בין שרתים מתבצעת באמצעות פרוטוקול SMTP והרחבותיו, קריאת דואר על ידי הלקוח תתבצע באמצעות פרוטוקול POP3 או IMAP.
תוכנות דוא"ל התומכות ב-POP3

ישנן עשרות ואולי מאות תוכנות לקוח לקריאת דוא"ל בפרוטוקול POP3. דוגמאות נפוצות הן:
Mozilla ו-Mozilla Thunderbird מבית מוזילה
Outlook ו-Outlook Express של חברת מיקרוסופט
Netscape
Eudora
Apple Mail של חברת אפל
IncrediMail
הדגמת עבודה ב־POP3

כאשר תוכנה או יישום מתחברים לשרת POP3 מצפה השרת לקבל שורת טקסט עם הביטוי USER ולאחריה את שם המשתמש של המנוי במערכת.
USER myUserName
לאחר מכן השרת ישלח הודעה, שתיפתח ב-OK+. הודעה כזו מציינת כי המידע שנקלט תקף. הודעה שונה תישלח אם שם המשתמש אינו קיים במערכת, או שמבנה שם המשתמש אינו תואם למבנה המקובל בשרת. לאחר מכן, השרת יצפה לקבל PASS בצירוף סיסמה תקפה.
PASS myPassword
במידה וישנו כשל בסיסמה, תישלח הודעה הנפתחת במילים ERR-. במידה והסיסמה נכונה, תצא הודעה הנפתחת במילים OK+. בשלב זה, מרבית תוכנות הדואר יבקשו לבדוק כמה הודעות יש על השרת. ניתן לעשות זאת על ידי שליחת הודעת STAT.
STAT
תגובה מקובלת של השרת תהיה מספר ההודעות והנפח שהן תופסות בתיבה.
2 959859
הצגת הודעה מבוצעת על ידי הוראה TOP, ולאחריה מספר ההודעה, ואיזה חלק מן ההודעה ברצוננו לראות. כיוון שלרוב רצוננו לראות את כל ההודעה, נמסרת בקשה לראות הודעה בגודל גבוה מכפי שההודעה יכולה להיות.
TOP 1 9999999
עם קבלת הודעת הדואר, תוכנת הדואר תעתיק את תוכנה, תעבד אותה, ותציג אותה. לרוב היא תוסיף גם הוראת מחיקה לכל הודעת דואר שהתקבלה.
DELE 1
סיום ההתחברות ייעשה על ידי שליחת הודעת QUIT לשרת.
דוגמה לשיחה

דוגמה ישירה לשימוש ב- APOP
S: <wait for connection on TCP port 110>
C: <open connection>
S:    +OK POP3 server ready <1896.697170952@dbc.mtview.ca.us>
C:    APOP mrose c4c9334bac560ecc979e58001b3e22fb
S:    +OK mrose's maildrop has 2 messages (320 octets)
C:    STAT
S:    +OK 2 320
C:    LIST
S:    +OK 2 messages (320 octets)
S:    1 120
S:    2 200
S:    .
C:    RETR 1
S:    +OK 120 octets
S:    <the POP3 server sends message 1>
S:    .
C:    DELE 1
S:    +OK message 1 deleted
C:    RETR 2
S:    +OK 200 octets
S:    <the POP3 server sends message 2>
S:    .
C:    DELE 2
S:    +OK message 2 deleted
C:    QUIT
S:    +OK dewey POP3 server signing off (maildrop empty)
C:  <close connection>
S:  <wait for next connection>
שרת POP3 ללא אופציית APOP המאשר משתמש:
C:    USER mrose
S:    +OK User accepted
C:    PASS tanstaaf
S:    +OK Pass accepted
ראו גם

דואר אלקטרוני
SMTP
IMAP
מונחים ברשתות מחשבים
לקריאה נוספת

RFC 918 - הגדרת Post Office Protocol בגרסתו הראשונה
RFC 937 - הגדרת POP2
RFC 1939 - הגדרת POP3
הערות שוליים

↑  M. Rose, J. Myers, Post Office Protocol - Version 3, tools.ietf.org (באנגלית)
| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- | --- | --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |  |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |  |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |  |
Res extra commercium

Res extra commercium (לטינית, תרגום: "דבר מחוץ למסחר") היא דוקטרינה שמקורה במשפט הרומי, הקובעת כי דברים מסוימים אינם מושא לזכויות קניין פרטיות, ולכן אינם סחירים. בדרך כלל, הכוונה היא לישויות כגון בני אדם, קרקע ציבורית, איברים, אזרחות, שירותי זנות, וכדומה.
הדוקטרינה מהווה חריג לכלל הרגיל של "חופש החוזים". התפיסה בשיטות המשפט הליברליות היא שכל עוד הצדדים לחוזה הסכימו לתנאיו באופן חופשי ומודע ובלי שהייתה כרוכה בעניין כפייה, הרי שאין מקום להגביל את ההסכמה שלהם. התפיסה הליברלית היא שהמעמד הנורמטיבי של ההסכמה הופך את תנאי החוזה לרצויים ומועילים, ואסור למדינה להתערב בהם. Res extra commercium הוא הרעיון שיש טובין ומשאבים שאין לראות בהם סחירים, בניגוד לכלל של חופש החוזים.
נימוקים ליברליים לעומת נימוקים לא ליברליים

מקובל להבחין בין נימוקים ליברלים ונימוקים לא ליברלים להצדקת הדוקטרינה. גם תחת הנחות השיטה הליברלית, עדיין ניתן להצדיק החרגה של עקרון חופש החוזים בשל היעדר הוגנות, ופגמים ברצון מסוג אילוץ וכפייה. כך למשל, בהתייחס לשירותי זנות, ישנן עמדות ליברליות לפיה אין לאפשר אותה בשל העובדה שבמקרים רבים היא כרוכה בכפייה או אילוץ, ואין מדובר בסחר חופשי אמיתי. באופן דומה, ניתן לחשוב כי הזנות חושפת את הפועלים בה לסיכון לפגיעות מיניות ואלימות (למשל משום שלא ניתן יהיה לאכוף באופן אפקטיבי חריגה מההסכמות בין הצדדים), ועל-כן יש לאסור אותה בהקשרים מסוימים, כמו שאוסרים על עבודות בנייה ללא ציוד מיגון אישי.
לעומת זאת, הדוקטרינה יכולה להתבסס גם על נימוקים לא ליברליים, כדוגמת פגיעה במוסר או בדוֹגְמוֹת הדתיות.
יש הגורסים שישנם שיקולים לא ליברליים מסוג נוסף, שעניינם פגיעה בחירות האזרחית ובכבוד האדם. תפיסה זו, המבקרת את הליברליזם, גורסת כי דווקא התערבות זו בחופש החוזים היא שמאפשרת הגשמה של חירות אזרחית באופן טוב יותר. הפילוסוף מייקל סנדל מסביר שיש דברים רעים באופן אינטרינזי בפרקטיקות מסוימות, כדוגמת סחר באיברים, סחר באזרחות או פונדקאות, באופן נפרד לחלוטין משאלות ההסכמה החופשית. כך למשל, ביחס לפונדקאות, סנדל טוען שיש בכך משום פגיעה במוסד הבאת הילדים, שאין לעשות אותו מושא לסחורה. סנדל מסביר שהדבר יכול להיות נכון גם ביחס לעבודות רגילות, כאשר התנאים בהם האדם מוכר את עבודתו הם בלתי אנושיים. זאת, לא רק משום הפגמים בהסכמה, אלא משום שיש בהם עד כדי לפגוע בכבודו כאדם.
יישום הדוקטרינה לאזורים מחוץ לשליטת האומות

הדוקטרינה המשפטית עשויה להתייחס גם לאזורים מחוץ לשליטה הלאומית, כמו החלל החיצון וקרקעית הים. נהוג לקבוע כי "אזורים אלה כפופים לחופש משותף של ניצול, ואין להפעיל בהם ריבונות לאומית".
פיליפ שטיינברג מסביר את הטענה באמצעות ניסוי מחשבתי, ובו מדמיינים קהילה עולמית המורכבת מ"מדינות ריבוניות וטריטוריאליות... [המשמעות היא] שהמרחב בין המדינות הללו הוא res extra commercium, מרחב שבגלל מעמדו ותפקודו בקהילה זו, מנותק מהחבילה המלאה של זכויות הרכוש, הדרה וניכור שבדרך כלל עשויים לתבוע מחזיקי הרכוש."
שימוש בדוקטרינה בשיטות משפט בעולם

במהלך של ממשלת הודו בפברואר 2018 לרסן את הזכות החוקית של תעשיית הטבק במדינה לסחור (תעשייה שבאותו זמן גלגלה 11 מיליארד דולר), הממשלה, בפעם הראשונה, ביקשה מבית המשפט העליון של הודו לסווג את הטבק כ"res extra commercium". המהלך הוא חלק מהמאמץ של הממשלה להתמודד מול חברות הטבק, המבקשות לעתור כנגד הוראות רגולטוריות מחמירות הנוגעות לתעשייה.
סעיף 2876 לקוד האזרחי של קוויבק (Civil Code of Lower Canada) וכן סעיף 553 של קוד הפרוצדורה האזרחית של קוויבק קובעים כי ישנם דברים שהם "hors de commerce" (בצרפתית: מחוץ למסחר) - דבר הנחשב למופע של עקרון res extra commercium.
המשפטן צבי טריגר גורס כי האימוץ של דיני הנישואין והגירושין התורניים במשפט הישראלי הביא לכך שנשים בישראל אינן Res extra commercium.
הערות שוליים

↑  Rudolph Sohm, The Institutes: A Textbook of the History and System of the Roman Private Law 320-3 (1901).
↑  Sandel Michael J. 2012. What Money Can't Buy: The Moral Limits of Markets. Farrar, Straus and Giroux.
↑  Kemal Baslar, The Concept of the Common Heritage of Mankind in International Law 41-2 (1998).
↑  Philip Steinberg, The Social Construction of the Ocean 91 (2001).
↑  Kalra, Aditya (2018-01-30). "With Roman law doctrine, govt moves to stub out tobacco industry rights". livemint.com/. נבדק ב-2018-02-02.
↑  Ross, Sara Gwendolyn. "Res extra commercium and the barriers faced when seeking the repatriation and return of potent cultural objects." Am. Indian LJ 4 (2015): 297., בעמוד 371
↑  צבי טריגר, "'המשפט הישראלי הוא אחד': דיני משפחה וסחר בנשים בישראל כשני קצוות של רצף אחד", ספר דליה דורנר, נבו הוצאה לאור, 2009
Rescue Me (שיר של מדונה)

"Rescue Me" (בעברית: "תַּצִּילוּ אוֹתִי") הוא סינגל של הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך אלבום האוסף הראשון שלה, The Immaculate Collection. השיר יצא לאור ב-26 בפברואר 1991, כסינגל השני מתוך האלבום, על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה

השיר בדומה לשיר "This Used to Be My Playground", נכתב והופק על ידי מדונה ושפ פטיבון. השיר הוא שיר בסגנון הדאנס-פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון הגוספל וגם את סגנון מוזיקת ההאוס. כמו כן, נמכר השיר בממלכה המאוחדת בלמעלה מ-134,764 בסך הכול.
מחוץ לארצות הברית, הבי-סייד של השיר הוא השיר "Spotlight", שלקוח במקור מתוך אלבום הרמיקס, You Can Dance.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1991)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 15 |  |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 3 |  |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 12 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 3 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 6 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 21 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 4 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 9 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 3 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 10 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 18 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 18 |  |
|  צרפת | SNEP | 21 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 7 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 27 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 11 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1991)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1991)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1991)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1991)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 90 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס קלאב | 40 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 94 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 55 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | — | 134,764 |
| יפן (Oricon Charts) | — | 14,510 |
KOMPSAT

לוויין KOMPSAT במסלול
KOMPSAT ‏ Korean Multi-Purpose Satellite, היא סדרת לוויינים למטרות שונות (חישה מרחוק, תקשורת, מזג אוויר וכו') שמופעלת על ידי המכון הקוריאני לחקר התעופה והחלל.
הלוויין הראשון שוגר בשנת 1999. זה היה לוויין במשקל 470 ק"ג. על הלוויין הותקנו מצלמה דיגיטלית עם רגישות של 6 מ', ספקטרומטר אופטי ורגש לחקר יונוספירה. הלוויין פעל עד סוף שנת 2007.
הלוויין השני שוגר בשנת 2006. משקל הלוויין גדל ל-800 ק"ג. על הלוויין הותקנה מצלמה בעלת רגישות של 1 מ' בשחור לבן ו-4 מ' בצבע. הלוויין שולח מידע פעמיים ביום. נכון לסוף 2023 הלוויין פעיל.
הלוויין השלישי שוגר בשנת 2012. משקלו גדל ל-980 ק"ג. על הלוויין הותקנה מצלמה בעלת רגישות של 0.7 מ' בשחור לבן ו-2.8 מ' בצבע. הלוויין שולח מידע פעמיים ביום. נכון לסוף 2023 הלוויין פעיל.
בהמשך שוגרו לוויינים נוספים מטיפוס זה. מתוכנן לשגר עוד 2 לוויינים במהלך שנת 2024. שיגור ראשון היה מתוכנן להתבצע על ידי רוסקוסמוס ובוטל בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה. הוא הועבר לשיגור ממרכז החלל הגיאני. כל הלוויינים פועלים במסלול מסונכרן-שמש. הם נקראים גם Arirang (שיר עם קוריאני).
לוויין מטיפוס GEO-KOMPSAT ‏ Communication, Ocean and Meteorological Satellite שוגר לראשונה בשנת 2010. הלוויין היה במשקל 2,640 ק"ג. על הלוויין הותקנו משיבים לצורכי תקשורת ומכשירים לניטור מזג אוויר וחקר האוקיינוס. הוא הפסיק לפעול בשנת 2020.
בהמשך שוגרו לוויינים נוספים מטיפוס זה. כל הלוויינים פועלים במסלול גאוסטציונרי. הם נקראים גם Cheollian.
רשימת שיגורים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | אתר שיגור/משגר | יצרן | משקל, ק"ג |
| 21 בדצמבר 1999 | KOMPSAT-1 | בסיס חיל האוויר ונדנברג  טאורוס | TRW | 470 |
| 28 ביולי 2006 | KOMPSAT-2 | קוסמודרום פלסצק  רוקוט | אסטריום | 800 |
| 17 במאי 2012 | KOMPSAT-3 | מרכז החלל טנגשימה  H IIA | אסטריום | 980 |
| 22 באוגוסט 2013 | KOMPSAT-5 | אתר שיגורים יאסני  דנייפר | המכון הקוריאני לחקר התעופה והחלל | 1,400 |
| 25 במרץ 2015 | KOMPSAT-3A | אתר שיגורים יאסני  דנייפר | אסטריום | 1,100 |
| 26 ביוני 2010 | GEO-KOMPSAT-1 | מרכז החלל הגיאני  אריאן 5 | אסטריום | 2,460 |
| 4 בדצמבר 2018 | GEO-KOMPSAT-2A | מרכז החלל הגיאני   אריאן 5 | המכון הקוריאני לחקר התעופה והחלל | 3,420 |
| 18 בפברואר 2020 | GEO-KOMPSAT-2B | מרכז החלל הגיאני   אריאן 5 | המכון הקוריאני לחקר התעופה והחלל | 3,379 |
Iron Maiden (אלבום)

Iron Maiden ("בתולת הברזל") הוא אלבום הבכורה של להקת המטאל איירון מיידן, אשר יצא בשנת 1980.
סקירה אמנותית

במשך ארבע שנות קיומה הראשונות של איירון מיידן (1980-1976), השתנה הרכב הלהקה מספר פעמים, וב-14 באפריל 1980, עם הרכב שונה לגמרי מהמקורי, הוציאה הלהקה אלבום בכורה אשר נקרא כשם הלהקה - על שמו של מכשיר עינויים מימי הביניים - Iron Maiden ("בתולת הברזל"). המוביל בהרכב היה הבסיסט והמלחין סטיב האריס. סולן הלהקה היה הזמר פול דיאנו, אשר במקור הגיע מסצנת להקות הפאנק.
סגנונו של האלבום הוא רוק כבד/מטאל קלאסי, אופייני מאוד לתקופה, ומושפע במידה מסוימת מדיפ פרפל. המוזיקה היא קצבית, שמחה ומלודית. השירים הם קצרים (יחסית לרוק) ומהירים, אך יחד עם זאת, מאופיינים ברמה מלודית וטכנית גבוהה.
שירי האלבום סובבים סביב שני נושאים מרכזיים אצל איירון מיידן של דיאנו: רצח ומין. ברוב השירים הדובר הוא רוצח צמא דם המתרברב במעשיו. דוגמה לשיר מאפיין מאוד של האלבום, הן מבחינה מוזיקלית והן מבחינת הליריקה, הוא "Sanctuary", בו הדובר, הרוצח, מבקש מקלט אצל אישה זרה מפני המשטרה, ובאותה הזדמנות רוצה גם לשכב איתה. שיר זה אינו מופיע בכל הגרסאות של האלבום.
השירים "Remember Tomorrow" ו-"Strange World" שונים משאר השירים באלבום בהיותם בעלי מנגינה עצובה, והשני אף שומר על קצב איטי ושקט לכל אורכו- מאפיין נדיר מאוד אצל איירון מיידן גם באלבומים הבאים.
יצירת המופת "Phantom of the Opera" בולטת מאוד משאר השירים באלבום באורכה, במהירותה המסחררת, במלודיה המתפתחת, וברמה הטכנית יוצאת הדופן. דיאנו משתתף רק בחלק הראשון של היצירה, בעוד החלק השני הוא אינסטרומנטלי.
כמו כן, יש לציין את היצירה "Transylvania", השונה משאר השירים בהיותה אינסטרומנטלית.
השיר המפורסם ביותר מהאלבום הוא "Running Free", שיר שמח, קליל וקליט, בו הדובר הוא נער מופרע המוצא את עצמו במעצר.
בשיר הנושא, "Iron Maiden", הסוגר את האלבום, אין הרבה מילים, ושני הבתים הכלולים בשיר זה חוזרים על עצמם שלוש פעמים. שיר זה מבוצע הרבה פעמים בהופעות, לעיתים קרובות כשיר שסוגר את ההופעה ומתכונן לבואו של דגם גדול של אדי, הקמע של הלהקה.
הצלחת האלבום

"Iron Maiden" זכה להצלחה מסחררת ומכר מיליוני עותקים, והשיר "Running Free" הפך ללהיט. כבר בשנה השנייה לצאת האלבום, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות, אשר הגיע עד יפן, שם כונה "Maiden Japan" (משחק מילים המהווה מחווה לדיפ פרפל, אשר הוציאה ב-1972 אלבום הופעה חיה בשם "Made In Japan").