stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פסטיבל SoLow
היסטוריה

בין השנים 2016-2014 הופק על ידי עיריית חיפה פסטיבל מוזיקה בשם "חיפה 100 לייב", אשר כלל 100 הופעות מוזיקה פתוחות לקהל ללא תשלום במקומות שונים בעיר התחתית שבחיפה. פסטיבל SoLow הראשון נערך בנובמבר 2017 בייסודו של מפיק מוזיקת האינדי בן ריפתין. בין הלהקות שהופיעו בפסטיבל הראשון: Wire (אנ'), אלון עדר והלהקה, לונא אבו נסאר, Tiny Fingers, בום פם, המסך הלבן ועוד.
הפסטיבל השני שנערך בנובמבר 2018 אירח בין השאר את האמנים אסתר רדא, הילה רוח, זקני צפת 2, יהוא ירון ועוד. סרטון שנוצר כדי לקדם את הפסטיבל, שבו השחקן איתי זבולון מגלם את חיפה כאשה בטיפול פסיכולוגי, הפך לוויראלי.
ב-2019 הופיעו מינימל קומפקט במסגרת סיבוב הופעות האיחוד של הלהקה, נגה ארז, רד אקסס, Tatran, האחים צברי, סיסטם עאלי ועוד. בשנה זו שטח הפסטיבל התפרש במתחם הממוקם בנמל חיפה, מעבר לפסי המסילה של תחנת הרכבת מרכז-השמונה.
הערות שוליים

↑  עדי פלג, פסטיבל חיפה 100 לייב חוזר לעיר התחתית, באתר גפן מגזין המושבות, 28 ביוני 2015
↑   בן שלו, למה יש פה כל כך הרבה פסטיבלי מוזיקה?, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2017
↑  יורם מארק-רייך, אינדי בתחתית, באתר כדאי לדעת
↑  שי אילן, אינדי בעיר התחתית: "אין פסטיבל כזה בארץ", באתר כלבו, 18 בנובמבר 2017
↑  שי אילן, פסטיבל האינדי SoLow חוזר לעיר התחתית, באתר כלבו, 2 בנובמבר 2018
↑  שירי הדר, הסרטון אולי המוצלח ביותר שעשו על חיפה, באתר ynet, 24 באוקטובר 2018
↑  רז ישראלי, מינימל קומפקט ורד אקסס מגיעים לחיפה, באתר ישראל היום, 8 ביולי 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פסטיבל ADE

| --- | --- |

 סוג:  פסטיבל מוזיקה 
 מדינה:  הולנד הולנד
 מיקום:  אמסטרדם 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים) 
 אתר רשמי
 
אירוע הריקוד של אמסטרדם (באנגלית: Amsterdam Dance Event או ADE) הוא כנס ופסטיבל למוזיקה אלקטרונית בן חמישה ימים המתקיים מדי שנה באמצע אוקטובר.
האירוע, המאורגן על ידי The Amsterdam Dance Event Foundation, מציע תוכנית מלאה של כנסים והרצאות בשעות היום, ובשעות הלילה הופעות של אמני מוזיקה אלקטרונים מהבולטים בתחומם,
בכלל זה למעלה מ-1,000 אירועים ו-2,500 אמנים במשך חמישה ימים ב-200 מועדונים ומקומות.
האירוע הבולט ביותר הוא פסטיבל המוזיקה של אמסטרדם (AMF) ביוהאן קרויף ארנה במוצאי שבת.
ADE מושך לעיר למעלה מ-400,000 אנשים מכל העולם, מה שהופך את אמסטרדם לאחת מערי המועדונים העמוסות בעולם.
האירוע מתחיל ביום רביעי בכנסים בשעות היום ובתוכנית הפסטיבל הענפה (יום ולילה) ומסתיים ביום שני בבוקר.
היסטוריה

ADE החל ב-1996 ככנס בן שלושה ימים והשתתפו בו 300 נציגים עם הופעות של כשלושים תקליטנים.
מבנה הפסטיבל

ADE פותח את שעריו גם למוזיקאים לא מקצועיים עם ADE Sound Lab, שם אמנים ומפיקים ששואפים לפרוץ בעולם המוזיקה, מוזמנים לפגוש כמה מהאמנים, התקליטנים והמפיקים הפופולריים והמבוקשים בעולם פנים אל פנים כדי לקבל חוות דעת של מומחים על עבודתם.
היוזמה האחרונה של האירוע היא ADE by Day, שהחלה בשנת 2011 (אז נקראה: ADE Playground) כחלון ראווה טכנולוגי חדש, אך מאז 2012 כוללת כ-50 אירועים, הופעות הפתעה בשעות היום של תקליטנים מובילים, תערוכות אמנות והופעות, קווי מוצרים מיוחדים, הקרנות סרטים, כמו גם הנחות בחנויות ובברים.
ב-2012 הוכרז גם ש-ADE תעבור באופן רשמי מאירוע של ארבעה ימים לחמישה ימים בגלל המספר ההולך וגדל במהירות של אירועי 'אחרי' ביום ראשון.
ההרכב בשעות היום והלילה כולל למעלה מ-2,500 אמנים כמו גם מבחר של כישרונות מקומיים ובינלאומיים, שמנגנים בפני סך של יותר מ-400,000 מועדונים וחובבי מוזיקה באולמות בכל רחבי העיר.
הערות שוליים

1 2  "The international Dance industry assembles in Amsterdam next week"
1 2  ADE highlights | I amsterdam, web.archive.org, ‏2013-01-21
1 2 3  Amsterdam Dance Event | ADE | Amsterdam Life, www.local-life.com (באנגלית)
טריילר לאירוע הריקוד של אמסטרדם 2013.
פני סאקט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בפברואר 1956 (בת 68) לינקולן, ארצות הברית 
 שם לידה:  Penny Diane Sackett 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה, פיזיקה 
 מקום מגורים:  אוסטרליה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פיטסבורג  אוניברסיטת נברסקה באומהה 
 מוסדות:  אוניברסיטת חרונינגן  האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה 
 הערות:  כיהנה כמדענית הראשית של אוסטרליה
 
פני דיאן סאקט (באנגלית: Penny Diane Sackett; נולדה ב-28 בפברואר 1956) היא פיזיקאית ואסטרונומית אמריקאית-אוסטרלית, שהייתה המדענית הראשית של אוסטרליה. היא גילתה יחד עם נבחרת מדענים את הכוכב הידוע הראשון בגודל כדור הארץ שמקיף כוכב אחר שאינו השמש בשביל החלב הפנימי.
קורות חיים > ראשית חייה

פני דיאנה סאקט נולדה בלינקולן בירת נברסקה, ארצות הברית, וגדלה באומהה. אמה הייתה רואה חשבון ואביה טכנאי מחשבים. בתור ילדה סאקט הרבתה לקרוא רומנים בלשיים, ורק לאחר הרבה שנים הפנתה את תשומת לבה לתעלומות היקום. בתור נערה, היא התעניינה בעיקר בביולוגיה וברפואה והחשיפה הראשונה שלה לפיזיקה הייתה כאשר למדה פיזיקה בבית הספר בגיל 16. בהתחלה סאקט לא אהבה את הנושא אבל אביה ומורה מעוררת השראה שכנעו אותה ללמוד אותו והיא התאהבה בנושא.
קורות חיים > לימודים אקדמאים ועבודות ראשונות

סאקט השלימה את התואר שלה בפיזיקה באוניברסיטת נברסקה ועשתה את הדוקטורת שלה בפיזיקה תאורטית באוניברסיטת פיטסבורג בשנת 1984. מיד לאחר מכן התמנתה סאקט לעבודות באוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט, במכון למחקר מתקדם (IAS) בפרינסטון ובמכון קפטיין לאסטרונומיה בהולנד.
קורות חיים > לימודים אקדמאים ועבודות ראשונות > פרויקטים מרכזיים

לאחר שהחלה לעבוד על פרויקט שיזמה לחיפוש אחרי כוכבי לכת מסוימים, בו היה צורך בקשרים בין חוקרים ברחבי העולם, החלה סאקט לעבוד באוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה. כמו כן, סאקט הייתה חברה בוועדה של החברה המלכותית לאסטרונומיה (RAS) שמטרתה לעורר עניין באסטרונומיה, לקדם ולהרחיב את הידע באסטרונומיה תוך כדי פרסום כתבי עת וספרים, לרכוש ולתחזק ציוד למען בשביל מטרות הוועדה ולתרום ולסייע לאנשים פרטיים החוקרים ופועלים בחקר וקידום אסטרונומיה.
סאקט הייתה גם בחבר המנהלים של איגוד האוניברסיטאות למחקר באסטרונומיה (AURA), שמנהל, יחד עם עוד מרכזי אסטרונומיה, את מצפה הכוכבים ג'מיני ואת המכון המדעי של טלסקופ החלל (STScI), ובנוסף לכך היא לקחה חלק בדירקטוריון של טלסקופ מגלן הענק (GMT), שמטרתו הייתה לבנות טלסקופ איכותי ומתקדם בהשוואה לטלסקופים שהיו באותה עת בעולם.
סאקט ניהלה את בית הספר למחקר באוניברסיטת אוסטרליה, והשיגה תרומות של מיליוני דולרים לבנייה מחדש של מצפה הכוכבים בהר סטרומלו אחרי שזה נהרס בשריפות השיחים בקנברה בשנת 2003. היא פיתחה אותו מחדש כמרכז בינלאומי למחקר, לתרגול ולחידושים טכנולוגים.
קורות חיים > לימודים אקדמאים ועבודות ראשונות > המדענית הראשית של אוסטרליה

באוקטובר 2008 סאקט מונתה למדענית הראשית במשרד המדען הראשי (OCS) של אוסטרליה, ובמקביל המשיכה להדריך ולקדם סטודנטים באוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה. עקב כך, עברה סאקט לגור יחד עם בעלה, במשך זמן כהונתה בתפקיד זה, באוסטרליה מארצות הברית.
היא עבדה במשרת המדען הראשי של אוסטרליה עד שנת 2011, אז עזבה בשל סיבות אישיות ומקצועיות כשהיא אומרת כי בכוונתה לתרום למדע בדרכים אחרות. היא מתארת את עצמה כפיזיקאית בהכשרתה, אסטרונומית במקצועה ומחנכת בטבעה. ( "Institutions, as well as individuals, grow and evolve, and for both personal and professional reasons the time is now right for me to seek other ways to contribute").
קורות חיים > לימודים אקדמאים ועבודות ראשונות > דעותיה

פרופסור סאקט תומכת בקריאה לפעול כנגד שינוי האקלים. לשם כך היא פעלה כראש הוועדה האוסטרלית לשינוי האקלים והייתה חברה של המועצה לייעוץ עסקי של קרן החדשנות לאנרגיה מתחדשת של ACT. כמו כן, בשנת 2010 סאקט תמכה בקריאה בינלאומית של מדענים בנושא פעולות דחופות בנוגע לשינוי האקלים.
לדברי פני סאקט, הרגעים החשובים ביותר שהיו לה בעבודה הם:
ארגון של נבחרת בינלאומית (PLANET) שמטרתו מעקב רציף אחר מיקרו אירועים בשמיים המצביעים על נוכחות של כוכב מחוץ למערכת השמש. נבחרת זו גילתה את אחד הכוכבים הקטנים ביותר מחוץ למערכת השמש שידועים עד היום.
ניהול ופיקוח על הקבוצה ששחזרה את המרכז למחקר במצפה הכוכבים בהר סטרומלו, אחרי שזה נהרס בשריפה בינואר 2003. השחזור היה גם מבחינת בנייה של תשתיות פיזיקליות וגם מבחינת יישום חזון של אסטרונומיה אופטית באוסטרליה שכלל מיפוי שמיים, בקרת שמיים דרומיים ותכנון טלסקופ מגלן הענק.
קבלת האפשרות והאחריות להיות מדענית ראשית ובכך מתן ייעוץ לממשל וקידום מדע, טכנולוגיה וחדשנות.
סאקט נשואה לאסטרונום ללא ילדים. היא עובדת באופן קבוע כ-55 שעות בשבוע. תחביביה העיקריים הם לצייר, לקרוא, לצלם ולטייל.
פעילותה המחקרית

בזמן כהונתה בתפקיד המדענית הראשית, סאקט ייעצה לממשל אוסטרליה בנושאי מדע, טכנולוגיה וחדשנות. היא פתחה ערוצי תקשורת חדשים לחברה האוסטרלית בנושאי מדע, בעיקר בנושא הקיימות כמו אנרגיה, מים, שינוי אקלים, אבטחה והבטחת מזון ולמידה לאורך החיים. כל זאת על מנת לחשוף את החברה ברמה לאומית ואף גלובלית למדע ולחדשנות לצורך קידום הבנה וחשיבה.
סאקט השתתפה בכמה ועדות ליצירה של הדור הבא של הטלסקופים, שכולל טלסקופים איכותיים יותר ומתקדמים יותר וביניהן הוועדות לבניית טלסקופ מגלן הענק וטלסקופ החלל האבל.
פעילותה המחקרית > תגליות חשובות

בזמן שעבדה בקרן הלאומית למדע של ארצות הברית, במכון קפטיין לאסטרונומיה בהולנד ובמכון למחקר מתקדם בפרינסטון, היא פיתחה התמחות חדשה במיקרו-גרביטציה לצורך חיפוש פלנטות מחוץ למערכת השמש, חקרה גם בנושאים של חומר אפל ומבנים גלקטים ופרסמה מאמרים רבים בנושא.
ב-2006 היא הייתה חלק מצוות בינלאומי שכלל 73 אסטרונומים שגילו את הכוכב הידוע הראשון בגודל כדור הארץ שמקיף כוכב אחר שאינו השמש בשביל החלב הפנימי.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  [https://www.portrait.gov.au/stories/penny-sackett PENNY SACKETT
From Earth to Sky], National Portrait Gallery
1 2 3  [ANU Professor: Penny D. Sackett (archive.org) Penny Sackett : former Director of Mount Stromlo Observatory], The Australian National University
1 2  4tkv.html?page=-1 On a universal quest, THE AGE, ‏4/10/2008
1 2 3 4 5  Prof Penny Sackett, The Australian National University
1 2  down/1948660 Chief scientist stands down, ABC NEWS
↑  [Penny Sackett (sheisanastronomer.org) Penny Sackett], SHE IS AN ASTRONOMER
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 2091256  BnF: cb123788414 (data)  CiNii: DA05661586  ISNI: 0000 0000 6305 0479  LCCN: n91070431  NLA: 40005608  NSK: 000498086  NTA: 330610678  SUDOC: 073960535  VIAF: 19758480   WorldCat (עם VIAF): 19758480 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פני סאקט".
לואר (מחוז)

לואר (בצרפתית: Loire, באוקסיטנית: Léger) הוא מחוז בצרפת בחבל אוברן-רון-אלפ, הנמצא באזור המרכז מזרחי של צרפת המטרופוליטנית. בירתו משנת 1885 היא העיר סנט אטיין.
הערות שוליים

↑  עד תום 2015 השתייך המחוז לחבל רון-אלפ.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548028905171  BNE: XX452812  BnF: cb152399234 (data)  GND: 4099774-1  LCCN: n81011157  MusicBrainz: 1beed668-10db-4359-beab-81db58e67418  NKC: ge630131  VIAF: 170297260   WorldCat (עם VIAF): 170297260 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של צרפת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
7
פרשת חקת

משה מכה בסלע, ציור מאת הצייר הצרפתי-נוצרי ניקולא פוסן
פרשת חֻקַּת היא פרשת השבוע השישית בספר במדבר. לפי החלוקה לפרקים, היא פותחת בתחילת פרק י"ט ומסתיימת בפרק כ"ב, פסוק א'.
מפרשה זו מתחילה התורה לפרט את קורות בני ישראל במשך ארבעים שנות שהותם במדבר סיני, בשנת הארבעים ליציאת מצרים. זאת בניגוד לפרשות הקודמות בספר, שתיארו את האירועים שבשנה השנית לצאתם ממצרים.
תוכן הפרשה

הפרשה נפתחת בסוגיה הלכתית ארוכה בעניין מצוות פרה אדומה והלכות טומאת מת.
לאחר מכן מתחילה הפרשה לתאר את קורות בני ישראל במדבר סיני בשנת הארבעים ליציאת מצרים:
פרשת מי מריבה: מרים הנביאה מתה, והעם מתלונן על מחסור במים. ה' מצווה את משה רבנו לדבר אל הסלע כדי שיוציא מים. משה, בכעסו על בני ישראל, מכה את הסלע ומוציא מים. ה' קובע שמשה ואהרון חטאו בפרשה זו, ולכן לא ייכנסו לארץ ישראל: "יען לא האמנתם בי להקדישני לעיני בני ישראל - לכן לא תביאו את הקהל הזה אל הארץ אשר נתתי להם" (כ', י"ב).
משה מבקש ממלך אדום לעבור דרך ארצו; מלך אדום מסרב ועם ישראל עוקף את ארץ אדום.
מות אהרון הכהן; אלעזר בנו יורש את תפקיד הכהן הגדול.
"הכנעני מלך ערד" נלחם בישראל; ישראל מנצחים ומחרימים את הערים שכבשו.
פרשת נחש הנחושת: נפשו של העם קצרה מטורח הדרך והם מתלוננים על מחסור במים ועל מאכלם המורכב ממן. ה' שולח "את הנחשים השרפים" המכישים את העם ו"שורפים" אותם בארס שיניהם. כדי להתגבר על הנחשים מצווה ה' את משה לעשות שרף ולהשים אֹתו על נס; "והיה כל הנשוך וראה אתו וחי" (כ"א, ח'). משה עושה "נחש נחושת" ומשים אותו על הנס; "והיה אם נשך הנחש את איש, והביט אל נחש הנחושת וחי" (כ"א, ט').
העם ממשיך במסע ומגיע לגבול ארץ מואב, ושר שם את שירת הבאר.
כהקדמה לכיבוש סיחון על ידי עם ישראל, מתואר כיבוש מואב בידי סיחון קודם לכן.
עם ישראל נלחם בסיחון מלך האמורי ובעוג מלך הבשן ומנצח אותם.
מבנה הפרשה

בפרשת חקת יש 87 פסוקים, אשר מאוגדים ב-6 פרשיות פתוחות ועוד 4 סתומות. הפרשה מכילה 2 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה באמצע סדר ומסתיימת בסוף סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.
תאריכי הקריאה

השבת בה קוראים את פרשת חקת יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים:
שנת השג - ל' בסיוון
שנת החא - ב' בתמוז
שנת זחג, שנת זשג ושנת בחג - ז' בתמוז
שנת השא ושנת זחא - ט' בתמוז
שנת הכז - י' בתמוז
שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל ג' בתמוז, בחוץ לארץ י' בתמוז
שנת זשה ושנת בחה, שנת בשה ושנת גכה - בארץ ישראל ה' בתמוז, בחוץ לארץ י"ב בתמוז (יחד עם פרשת בלק)
חיבורה לפרשת בלק

בחוץ לארץ, בשנים שבהן יום טוב שני של שבועות חל בשבת קוראים את פרשת חוקת יחד עם פרשת בלק העוקבת.
לפי מנהג תימן המקורי, שמקורו מהגאונים, במקום לחבר את מטות ומסעי (ברוב השנים), מחלקים את פרשת חוקת לשניים ומחברים את חציה הראשון (עד פרק כ', פסוק כ"א) לפרשת קרח, ואת חציה השני, "פרשת ויסעו מקדש" (משם ואילך), לפרשת בלק.. כיום מעטים מבני יהדות תימן משמרים מנהג זה בארץ ישראל, אך נפוץ יותר ברוב קהילות התימנים בארץ ישראל לחבר חוקת ובלק, ויש נוהגים לחבר מטות ומסעי, כשאר הקהילות.
הפטרה

ההפטרה היא בספר שופטים, פרק י"א, פסוקים א'–ל"ג (התימנים מסיימים בפסוק מ', בנוסח רומניא סיימו בפסוק כ"א, ובק"ק פוזנא סיימו בפסוק כ"ד). בהפטרה מתואר סיפורו של יפתח הגלעדי ומלחמתו בבני עמון. לפני המלחמה נותן יפתח סקירה היסטורית, הכוללת גם את המלחמה נגד סיחון ועוג המתוארת בפרשה.
בשנים מסוג השג פרשת חקת נקראת בראש חודש תמוז היוצא בשבת וביום ראשון ועל כן נהוג לקרוא את הפטרת "השמים כסאי" במקום ההפטרה הרגילה של פרשת חקת (ובנוסח רומניא הפטירו כבכל שבת ראש חדש בספר יחזקאל, פרק מ"ו, פסוק א' עד פסוק י"ח).  בחו"ל, כשקוראים חקת ובלק ביחד, נוהגים היום להפטיר בשל בלק, אבל בעבר היו קהילות שנהגו להפטיר בשל חוקת משום שמוזכר בלק בהפטרה זו (ספר שופטים, פרק י"א, פסוק כ"ה).
מנהגים

ישנו מנהג להתענות תענית צדיקים ביום ששי ערב שבת פרשת חקת, לזכר שרפת התלמוד בפריז שהתרחשה ביום זה בשנת ה'ב' או ה'ד'. התענית לא נקבעה לפי התאריך בחודש, אלא לפי היום בשבוע, בשל שאלת חלום שנערכה ולפיה המאורע רמוז בפרשת השבוע, שפתיחתה ”זֹאת חֻקַּת הַתּוֹרָה” מתורגמת בתרגום אונקלוס ”דָּא גְּזֵירַת אוֹרָיְתָא”.
הערות שוליים

↑  פירוש רש"י, במדבר כא, ו
↑  הרב יחיא צאלח תכלאל עץ חיים עמוד קצא, א.
1 2  רבי צדקיה בן אברהם, שבלי הלקט, סדר תענית, שבולת רסג.
↑  מגן אברהם, אורח חיים, סימן תק"פ, סעיף קטן ט'; משנה ברורה, סימן תק"פ, סעיף קטן ט"ז. נוסח שונה מוסר רבי יום טוב ליפמן הלר בספרו מגילת איבה, לפיו גזרה המלכות שביום ה' בתמוז ישרפו את הספרים, חכמי הדור ערכו שאלת חלום ונענו ”זאת חוקת התורה כתרגומו”, ופתרו החכמים שהוא כתרגומו ”דא גזירת אורייתא” - "דא" בגימטריה חמשה.
| פרשות השבוע |
| --- | --- | --- |
| ספר בראשית | בראשית • נח • לך לך • וירא • חיי שרה • תולדות • ויצא • וישלח • וישב • מקץ • ויגש • ויחי |  |
| ספר שמות | שמות • וארא • בא • בשלח • יתרו • משפטים • תרומה • תצוה • כי תשא • ויקהל • פקודי |  |
| ספר ויקרא | ויקרא • צו • שמיני • תזריע • מצורע • אחרי מות • קדושים • אמור • בהר • בחוקותי |  |
| ספר במדבר | במדבר • נשא • בהעלותך • שלח לך • קרח • חקת • בלק • פינחס • מטות • מסעי |  |
| ספר דברים | דברים • ואתחנן • עקב • ראה • שופטים • כי תצא • כי תבוא • נצבים • וילך • האזינו • וזאת הברכה |  |
| ספר במדבר |
| --- | --- | --- |
| פרשת במדבר | נשיאי השבטים • מפקד בני ישראל במדבר סיני • מחנה ישראל • פדיון בכורות • משא המשכן |  |
| פרשת נשא | שילוח טמאים • אשם גזלות וגזל הגר • פרשת סוטה • פרשת הנזיר • ברכת כהנים • נשיאת ארון הברית בכתף • קורבנות הנשיאים |  |
| פרשת בהעלותך | הדלקת הנרות במקדש • טהרת הלויים • פסח שני • חצוצרות הכסף ותקיעת הכהנים בחצוצרות • עמוד הענן • מסע המחנות • חובב בן רעואל • פרשת ויהי בנסוע • חטא המתאוננים • קברות התאווה • שבעים הזקנים ואלדד ומידד • צרעת מרים |  |
| פרשת שלח לך | חטא המרגלים • חטא המעפילים • נסכים • הפרשת חלה • חטאת עבודה זרה • המקושש • פרשת ציצית • ציצית • לא תתורו |  |
| פרשת קרח | מחלוקת קורח ועדתו • פריחת מטה אהרן • שמירת המקדש • מתנות כהונה |  |
| פרשת חקת | פרה אדומה • מי מריבה • מות אהרון הכהן • מלחמת מלך ערד • נחש הנחושת • שירת הבאר • מלחמת סיחון • מלחמת עוג |  |
| פרשת בלק | משלחת בלק אל בלעם • אתונו של בלעם • משלי בלעם • חטא בעל פעור |  |
| פרשת פינחס | מפקד בני ישראל בערבות מואב • בנות צלפחד • מינוי יהושע • קורבן התמיד • קורבן מוסף • מוסף ראש חודש |  |
| פרשת מטות | פרשת נדרים • הפרת נדרים • מלחמת מדין • הכשרת כלים • טבילת כלים • פרשת בני גד ובני ראובן |  |
| פרשת מסעי | נדודי בני ישראל במדבר • גבולות הארץ • נשיאי השבטים • ערי הלויים • ערי מקלט • רוצח בשגגה |  |
| דמויות מרכזיות | משה • אהרן • גרשון • קהת ומררי • אליצפן בן עוזיאל • אלעזר ואיתמר • האישה הכושית • מרים הנביאה • קרח בן יצהר • דתן ואבירם • און בן פלת • סיחון מלך האמורי • עוג מלך הבשן • בלק • בלעם בן בעור • כזבי בת צור • זמרי בן סלוא • פינחס • חמשת מלכי מדין • יהושע בן נון • כלב בן יפונה |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
נחש הנחושת, ציור של הצייר הרוסי-נוצרי פיודור ברוני.
לאן (עיר)

| --- | --- |
סמל לאןסמל לאן

העיר לאן מתחנת הרכבת, ברקע הקתדרלה
 מדינה:  צרפת צרפת
 חבל:  או-דה-פראנס או-דה-פראנס
 מחוז:  אן
 ראש העיר:  אנתוני לפוורה
 שטח:  42 קמ"ר
 גובה:  83 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  24,021 (1 בינואר 2021)
 קואורדינטות:  49°33′48″N 3°37′25″E﻿ / ﻿49.563333333333°N 3.6236111111111°E﻿ / 49.563333333333; 3.6236111111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.ville-laon.fr, https://laon.fr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לאן(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי לאן(למפת או-דה-פראנס רגילה) ליל אראס קאלה דנקרק ואלנסיין אמיין בווה סן-קנטן גראנד אסט  איל-דה-פראנס נורמנדי תע. למ.  בלגיהלאן(למפת או-דה-פראנס מוגדלת) ליל אראס קאלה דנקרק ואלנסיין אמיין בווה סן-קנטן גראנד אסט  איל-דה-פראנס נורמנדי תעלת למאנש  בלגיהלאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לאן. בחזית: פסי הפוניקולר
חזית קתדרלת לאן
לאן (בצרפתית: Laon) היא עיר במחוז אן שבחבל או-דה-פראנס בצפון צרפת.
ב-2006 מנתה העיר 26,522 תושבים. שטח העיר: 42 קמ"ר. צפיפות האוכלוסייה: 631 תושבים לקמ"ר.
גאוגרפיה

חלקה העתיק של העיר נמצא על גבעה המתנשאת עד לגובה של 183 מטר מעל פני הים, והמשקיפה על העמק הסובב אותה. המפלס העליון שעליו יושבת העיר מורכב מאבן גיר ומשכבת חול עבה. לרגלי חומות העיר העליונה נמצאים מקורות מים. מחצבות חול ואבן גיר מספקות חומר לתעשיית הצמנט ולבנייה. מצפון לגבעה נמצא עמק פיקרדי, ומדרומה - האגן הפריזאי רחב הממדים. ממרומי הגבעה ניתן להשקיף למרחק של כ-20 ק"מ.
היסטוריה

בתקופה הרומאית התקיים על הגבעה שעליה נמצאת כיום העיר לאן, כפר קטן שהרומאים כינו בשם אלודאנום. הם ביצרו כפר זה נגד התקפות השבטים הגאלים. כפר מבוצר זה עמד במשך הזמן בפני התקפות הפרנקים, הבורגונדים, הונדלים, האלאנים וההונים. סן רמי הארכיבישוף של ריימס, שהטביל לנצרות את כלוביס הראשון, מלך הפרנקים, הקים את בישופות לאן, ומאז הפכה העיר לאחת הערים הראשיות של ממלכת הפרנקים.
במרוצת המאה התשיעית, העניק שארל הקירח מלך פרנקיה המערבית לבישופות לאן נחלות רבות, והעיר לאן הייתה לעיתים מקום משכנם של מלכי השושלת הקרולינגית האחרונים. במאה העשירית נפלה העיר בידיו של איג קאפה, מלך צרפת. ב- 1112 גודרי, בישוף לאן ואחדים מעוזריו הוצאו להורג על ידי אזרחי העיר שדרשו לעצמם מגילת זכויות, והקתדרלה של לאן עלתה בלהבות והפכה לעיי חורבות. במלחמת מאה השנים נכבשה העיר על ידי דוכסות בורגונדיה. פיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה מסר אותה לאנגליה שהחזיקה בה עד 1429 ופינתה אותה אחרי השבעתו של שארל השביעי, מלך צרפת.
בתקופת מלחמות הדת בצרפת, לאן שתמכה בקתולים נכבשה על ידי אנרי הרביעי, מלך צרפת (22 ביולי 1594). בתקופת המהפכה הצרפתית לאן איבדה את מעמדה כבישופות. ב-1814 בקרב לאן ניסה נפוליאון בונפרטה לכבוש את העיר מידי פון בליכר, אך ללא הצלחה. עם כניסת הגרמנים לעיר במלחמת צרפת–פרוסיה בשנת 1870, עלה באש מחסן אבק השריפה של מצודת העיר, אנשים רבים נספו והקתדרלה ניזוקה.
אתרי תיירות

קתדרלת לאן שהוקמה בין 1160 ו-1215, מהווה את אחת הדוגמאות היפות ביותר של אדריכלות גותית מוקדמת בצרפת.
הסוללה המקיפה את העיר העליונה, שממנה נשקפת העיר התחתונה והאזור החקלאי שמסביבה, מאפשרת טיול שקט ונעים.
המוזיאון של לאן, המציג ממצאים ארכאולוגיים ממצרים העתיקה ומיוון העתיקה, וכן פסלים וציורים שונים.
ערים תאומות

גרמניה סולטאו, גרמניה
הממלכה המאוחדת וינצ'סטר, הממלכה המאוחדת
פסטיבל אופקים לתיאטרון רחוב בנגב

| --- | --- |

פסטיבל אופקים ה-9 לתיאטרון רחוב בנגב, אוגוסט 2024
 סוג:  פסטיבל תיאטרון רחוב
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:   אופקים
 מייסדים:  עיריית אופקים
 מועדים
 תאריכי פעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים)
 מועד שנתי:  אוגוסט
 משך הפסטיבל:  יומיים
 קואורדינטות:  31°18′56″N 34°37′16″E﻿ / ﻿31.315503042836°N 34.621243330153°E﻿ / 31.315503042836; 34.621243330153
 he
 
פסטיבל אופקים לתיאטרון רחוב בנגב הוא פסטיבל תיאטרון רחוב הנערך באופן שנתי בשדרות הרצל שבעיר אופקים מאז שנת 2016.
מאז הקמתו, הפסטיבל נערך בחודש אוגוסט. האירוע נמשך לאורך יומיים, והוא מתקיים בשעות הערב. בעת האירוע, שדרות הרצל נסגרת לתנועת כלי רכב והופכת למדרחוב, במקטע שבין רחוב מבצע קדש עד לאחר רחוב מבצע משה. בפסטיבל מוצגים פסלים חיים ומופעי תיאטרון רחוב, מחול ומוזיקה. הפסטיבל מופק ומנוהל אמנותית על ידי ג'קי בכר.
גלריה

2024
שלישיית גדולי האומה: פסלים חיים בדמויותיהם של בנימין זאב הרצל, מנחם בגין ודוד בן-גוריון באירוע – בביצוע "תיאטרון כפכף"
אוולין גניס, נגנית אקורדיון ב"פרלה והפרלינים"
הרכב השירים הצועניים "פרלה והפרלינים"
פסל חי של שרוליק (תדמור ברטל)
פסל חי של שוטר במשטרת ישראל – בביצוע אביעד מכלוף, תיאטרון ברמוזה
פסל חי של טייס בביצוע תיאטרון ברמוזה
בובת ענק
רפונזל ביער (כלנית כץ מרגליות)
מגן דוד: מופע לוליינות (עידו לבבי, מאיה גוטפריד)
דואופ: מופע ליפ סינק של מוזיקה ישראלית
ראו גם

פסטיבל עכו – פסטיבל שנתי לתיאטרון רחוב בעכו
פסטיבל מדרחוב רוגוזין – פסטיבל שנתי לתיאטרון רחוב באשדוד
פסטיבל רחובות הבינלאומי לפסלים חיים – פסטיבל שנתי לפסלים חיים ברחובות
ביאורים

↑  נוצר על ידי קרולין אטון ואיתי מינאי
↑  בעיצובה של קרולין אטון
↑  בבימוי ג'רום ארוס
פראפסידה

| פראפסידה |
| --- | --- |
 שחזור Grendelius  איור של קריפטולידוס
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
קבוצה:: דיאפסידה
מחלקה:: זוחלים
קבוצה:: פראפסידה
שם מדעי
 Euryapsida

פראפסידה (parapsida) היא קבוצה פוליפילטיות של זוחלים קדומים אשר להם גולגולת בעלת פתח צדע יחיד מאחורי ארובת העין. פתח זה גובל בעצם הקשקשת ובעצם הקודקוד.
הפראפסידים השתלשלו מדיאפסידים כשהם מאבדים את פתח הצדע התחתון. הם קרויים גם איריאפסידים (Euryapsida). לפראפסידים משתייכים:
קבוצת איכתיוזאוריה (Ichthyosauria) - נכחדה
קבוצת זאורופטריגיים (Sauropterygia) - נכחדה
פראנתרופוס

| פראנתרופוס |
| --- | --- |
 שחזור אפשרי של פראנתרופוס
תקופה
פליוקן-פליסטוקן, 2.7–1.2 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פרימטים
תת־סדרה:: קופים צרי-אף
משפחה:: הומינידיים
תת־משפחה:: הומיננאים
שבט:: הומיניניים
תת־שבט:: הומינינים
סוג:: פראנתרופוס
שם מדעי
 Paranthropus ‏ברום, 1938

פָּרָנְתְרוֹפוּס (שם מדעי: Paranthropus) הוא סוג של הומינינים קדומים שחיו ביבשת אפריקה. מקור השם הוא מיוונית שבו παρα-ליד/קרוב ו-άνθρωπος - אדם. הסוג התקיים בתקופת הפליוקן עד הפליסטוקן שלפני 2.7 עד 1.2 מיליון שנה.
מיני הפָּרָנְתְרוֹפוּס היו קטנים יותר ופחות מוכשרים מאשר מיני הסוג אדם שכנראה התפתחו מהם. הם ניזונו כאוכלי כל וחיו בקבוצות שבטיות קטנות. הומונידים אלה לא ידעו לשלוט באש, מה שגרם להם ליפול לטרף בידי טורפים גדולים כמו חתוליים ענקיים, תניניים וצבועים. עם זאת, הם כנראה נכחדו עקב תחרות עם האדם המיומן מהם.
מינים

בסוג זה שלושה מינים:
פָּרָנְתְרוֹפוּס בויזאי - הומינין קדום שחי בדרום יבשת אפריקה בעל נפח מוח הדומה למוח השימפנזה.
פָּרָנְתְרוֹפוּס רובוסטוס - הומינין קדום שחי בדרום יבשת אפריקה בעל נפח מוח קטן.
פָּרָנְתְרוֹפוּס אתיופיקוס (Paranthropus aethiopicus) - הומינין קדום שחי באתיופיה ובקניה.
לקוואנט (אי)

|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  ים בלינגסהאוזן 
 קואורדינטות:  64°14′39″S 62°03′10″W﻿ / ﻿64.244147222222°S 62.052841666667°W﻿ / -64.244147222222; -62.052841666667
 נתונים מדיניים
 על שם:  ז'ורז' לקואנט 
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהלקוואנט(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהלקוואנט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומילקוואנט(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומילקוואנט
 
האי לקוואנט (באנגלית: Lecointe Island) המכונה גם האי קייסר (Isla Kaiser) והאי אליס (Isla Alice) הוא אי מוארך המצוי למול חוף האי בראבנט, בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה.
מעבר פמפה מפריד בין האי לקוואנט לבין האי בראבנט.
אורכו של האי לקוואנט 7.27 קילומטרים, ורוחבו 2.2 קילומטרים.
שיא גובהו של האי 700 מטרים מעל פני הים.