stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המהפכה המדעית
המחלוקת על הכינוי "מהפכה מדעית"

הכינוי "מהפכה מדעית" רווח מאוד אצל היסטוריונים רבים, אך ישנם גם היסטוריונים רבים שחולקים עליו.
היסטוריונים רבים תומכים בגישה או תאוריה המכונה "הנחת ההמשכיות" (the continuity thesis). על פי גישה זו, לא היה הבדל מהותי מבחינת התקדמות טכנולוגית ורעיונית בין ימי הביניים לתקופת המהפכה המדעית. תומכי הגישה מביאים כדוגמה את ההתקדמות המדעית של המוסלמים בזמן ימי הביניים, ואת ההתקדמות הרעיונית העצומה שהתרחשה באירופה בתקופת הרנסאנס, כבר במאה ה-14.
היסטוריונים נוספים מצביעים על דמיון רב בין רעיונות שעלו בתקופת המהפכה המדעית לבין רעיונות שעלו ביוון העתיקה, כדוגמת רעיון האטומים, שהועלה כבר על ידי אנשי האסכולה האטומיסטית, המודל ההליוצנטרי שהועלה על ידי פילולאוס, ושיטותיו המדעיות של ארכימדס. היסטוריונים אלו טוענים שהשינוי שנעשה במאה ה-16 ובמאה ה-17 אינו "מהפכה", אלא חזרה לתאוריות ישנות שכבר הועלו. עם זאת אחרים חולקים על כך. איינשטיין מציין את השינוי שחל במהלך הרנסאנס האיטלקי התפתחות המסורת של אמפיריציזם והתבססות על ניוסיים שהיו נדירים בזמן יוון העתיקה, והיו בעלות השפעה מכריעה בזמן המהפכה המדעית המודרנית. כך תצפיות, ניתוח כמותי, פיתוח מתמטי ומכשור חדיש שיחקו תפקיד מפתח בתחומים שונים כמו בעבודות של גלילאו גליליי, ויוהנס קפלר בהקשר של המהפכה הקופרניקאית והמדידות והניסויים של אנטואן לבואזיה בהקשר של המהפכה בכימיה.
לקריאה נוספת

סטיבן שייפין, המהפכה המדעית, תל אביב: רסלינג, 2009.
ג'ון גריבין, היסטוריה של המדע: 1543–2001, תל אביב: ספרי עליית הגג, 2010.
ויליאם ביינום, היסטוריה של המדע לצעירים מכל הגילים, תל אביב: ספרי עליית הגג, 2016.
ראו גם

המהפכה התעשייתית
המהפכה הקופרניקאית
היסטוריה של המדע
השיטה המדעית
היסטוריה של הפיזיקה עד המאה ה-20
היסטוריה של הכימיה
מדע
אייזק ניוטון
יוהאנס קפלר
גלילאו גליליי
פרנסיס בייקון
פילוסופיה של המדע
ביאורים

↑  בלטינית: .De revolutionibus orbium coelestium
↑  בלטינית: .De humani corporis fabrica libri septem
↑  ישנו סיפור מפורסם על פיו גליליי הפיל כדורים בגדלים שונים מראש מגדל פיזה, כדי לבחון השערה זו. מרבית ההיסטוריונים כיום מסכימים שזהו מיתוס, ששורשו בביוגרפיה שנכתבה על גליליי בידי אחד מתלמידיו. מקור:
↑  בלטינית: .De humani corporis fabrica libri septem
הערות שוליים

↑  Shapin, Steven (1996). The Scientific Revolution
↑  Inventions (Pocket Guides). Publisher: DK CHILDREN; Pocket edition (March 15, 1995
↑  Robinson, Francis (1996). The Cambridge Illustrated History of the Islamic World edited by Francis Robinson. Cambridge University Press. pp. 228–229
↑  Rosen, Edward (1995). Copernicus and his Successors. London: Hambledon Press. ISBN 1-85285-071-X.
↑  Russell, B: "A History of Western Philosophy", page xi. Simon & Schuster, Inc., 1972
↑  Edward Grant (1996), The Foundations of Modern Science in the Middle Ages: Their Religious, Institutional, and Intellectual Contexts, Cambridge: Cambridge University Press
↑  Abdus Salam, H. R. Dalafi, Mohamed Hassan (1994). Renaissance of Sciences in Islamic Countries, p. 162. World Scientific, ISBN 9971-5-0713-7.
↑  Thomas W. Africa (1961). "Copernicus' Relation to Aristarchus and Pythagoras". Isis 52 (3): 403–409
אריסטו
מערכת השמש על פי המודל הגיאוצנטרי, שהיה מקובל לפני המהפכה המדעית, ועל פי המודל ההליוצנטרי שהוצג על ידי קופרניקוס
גם תחום רפואת השיניים החל להתפתח לקראת סוף המהפכה המדעית. המדען הצרפתי פייר פושרד (1678–1761) נחשב לאבי רפואת השיניים המודרנית.
מכונת הבישול מבוססת הקיטור שפיתח דני פפן
רנה דקארט
מצעד הסינגלים הבריטי (2000–2009)

ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים הבריטיים השבועיים "UK Singles Chart" שנערכו משנת 2000 עד שנת 2009.
מצעד הסינגלים הבריטי הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה הבריטית, ומתעדכן מדי שבוע על ידי חברת המצעדים הרשמית. במצעד משוקללים נתוני מכירות הסינגלים בבריטניה והחל משנת 2005 גם נתוני הורדת שירים חוקית באינטרנט.
שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי בעשור הראשון של המאה ה-21

♪  – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה באותה השנה

  ♫  – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה בעשור הראשון של המאה ה-21
נתונים סטטיסטיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ראו גם

בילבורד הוט 100 (2000–2009)
מצעד הפזמונים הבינלאומי השנתי (2000–2009)
| מצעדי שירים |
| --- | --- | --- |
| ישראל ישראל | המצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד העברי של מדיה פורסט: 2009–2019 • 2020 ואילך המצעד הבין-לאומי השנתי: 1963–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  המצעד העברי השנתי: ה'תשכ"ג–ה'תשכ"ט • ה'תש"ל–ה'תשל"ט • ה'תש"ם–ה'תשמ"ט • ה'תש"ן–ה'תשנ"ט • ה'תש"ס–ה'תשס"ט • ה'תש"ע–ה'תשע"ט • ה'תש"ף ואילך   המצעד היהודי • מצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי |  |
| ארצות הברית ארצות הברית | לפני אוגוסט 1958: 1940–1949 • 1950–1958  אחרי אוגוסט 1958: 1958–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי: 1952–1959 • 1960–1969 • 1970–1979 • 1980–1989 • 1990–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך  מצעד הדאנס הבריטי: 2000–2009 • 2010–2019 • 2020 ואילך |  |
| מצעדים נוספים | המצעד הרשמי של גלגלצ • העשירייה • היטליסט |  |
שירה של ריהאנה "Umberella", היה לשיר שכיכב במשך הזמן הרב ביותר במקום הראשון במצעד הבריטי במהלך העשור הראשון של ה-21 (10 שבועות רצופים)
וסטלייף הצליחו להביא 11 להיטים למקום הראשון במצעד בין השנים 2000 ל-2009, בהם השיר "Against All Odds" אותו ביצעו בשיתוף עם מריה קארי
הראפר אמינם הביא 7 להיטים למקום הראשון במצעד הבריטי במהלך השנים 2000 עד 2009.
הזמרת ביונסה הביאה 7 להיטים למקום הראשון במצעד הבריטי במהלך השנים 2000 עד 2009.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הזמרת האמריקנית בריטני ספירס הצליחה להביא ארבעה סינגלים שונים למקום הראשון במצעד - "Oops!... I Did It Again", "Born to Make You Happy", "Toxic" ו-"Everytime".
שמן תעשיות

ערך זה עוסק בקבוצת חברות לייצור שמנים צמחיים. אם התכוונתם לחברה לחיפושי נפט וגז, ראו .
| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  שמנד
 מייסדים:  נחום וילבוש, טוביה דוניה, שמואל פבזנר, שמואל איצקוביץ, משה וילבושביץ, גדליהו וילבושביץ ואליהו פאינסון
 תקופת הפעילות:  1919–הווה (כ־106 שנים)
 מיקום המטה:  חיפה 
 מוצרים עיקריים:  שמן, סבון (בעבר)
 שווי שוק:  734 מיליון ש"ח (27 בינואר 2025)
 הכנסות:  8.56 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  22.2 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  20.7 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  683 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  799 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  חיים פינק
 מנכ"ל:  דן שפי
 
בית החרושת "שמן" בחיפה, 1939
מעבדת מפעל שמן בחיפה בשנת 1949
שמן תעשיות בע"מ (כיום נקראת שמן נדל"ן מניב בע"מ) היא חברה שייצרה בעבר שמנים צמחיים למאכל וכוספא לבעלי חיים, וכיום עוסקת בנכסי נדל"ן מניבים להשקעה.
היסטוריה > הרעיון

הרעיון לחידוש והקמה של תעשייה בארץ ישראל הועלה לראשונה בתחילת המאה הקודמת, על ידי קבוצה של חובבי ציון ממינסק שברוסיה (כיום בלארוס).
בשנת 1903 הגיע לארץ נחום וילבוש (וילבושביץ), מהנדס וחבר בחובבי ציון מן העיר מינסק אשר ביקש לבדוק את האפשרויות לפיתוחה התעשייתי של הארץ: חיפוש מקורות אנרגיה, בדיקת דרכים לשכלול ופיתוח התעשיות המסורתיות - בעיקר של שמן וסבון. וילבוש הציע להקים חברה שתעסוק ביצירה משנית של שמן זית מגפת (פסולת זיתים) לאחר שהוצא ממנה השמן. באותה עת תהליך זה בוצע בארץ במכבשי עץ, ואילו וילבוש הציע לעשות זאת באמצעים כימיים על ידי בנזין.
היסטוריה > ההקמה

כדי להקים את בית החרושת, נמצא מקום בשטח צפוף של מטעי זיתים ובתי בד מהם ניתן לקנות את הגפת, ונקנו 100 דונם מאדמות כפר חדיתא שמצפון מזרח ללוד. וילבוש נסע לאירופה כדי ללמוד את מלאכת המיצוי הכימי ולהזמין את המכשירים הדרושים לכך.
בית החרושת חדיד שלימים נקרא "בן-שמן" (למעשה האזור נקרא בן שמן בעקבות פעילות חברת שמן במקום) הוקם בשנת 1905 במימון כספי יהודים מצריצין שנענו ליוזמתו של וילבוש. בית החרושת החל לפעול בסוף ינואר 1906 עם קבלת הציוד כולו.
העונה הראשונה לא הייתה ברוכה במיוחד - מתוך 260 טונות גפת הופקו כ-10% שמן ובסוף העונה ירד שיעור השמן לכ-5-6% בלבד. בית החרושת שימש את איכרי פתח-תקוה ורחובות.
היסטוריה > מפעל "עתיד"

בשנת 1909 הקים וילבוש בחיפה יחד עם קבוצת משקיעים ובהם טוביה דוניה, שמואל פבזנר ושמואל איצקוביץ' את חברת "עתיד - בית החרושת למעשה שמן ובורית" (כלומר - למיצוי שמן גפת ולסבון). שם החברה הוצע על ידי אחד העם. וילבוש מיזג לתוך החברה את נכסי חדיד ועל שפת הים בחיפה נבנה מבנה המפעל באבן מסותתת. המסבנה פעלה בניהולו של נחום ארמן ומספר פועלי עתיד הגיע תוך שנתיים לכ-100 משפחות. עם תחילת הפעלתם של מכבשי ברזל בתעשייה המסורתית ירד מאוד אחוז השמנים בגפת, ולכן יצור שמן מגפת הפך לפחות ופחות כדאי. בעקבות קשיים כלכליים נסגר המפעל ב-1910 והמפעלים הוחכרו. נחום ארמן המשיך ביצור מצומצם של סבון עד 1922.
בשנת 1984 הוקם המוזיאון לתולדות תעשיית השמן במבנה בית החרושת. המוזיאון מציג את תעשיית שמן הזית שבמהלך 5000 שנים היוותה ענף כלכלי עיקרי בארץ ישראל. בשנת 2013 עבר המוזיאון למושב רגבה.
היסטוריה > ייסוד "שמן"

למרות הקשיים נחום וילבוש לא נסוג, ובשנת 1919 ייסד את חברת "שמן" בלונדון יחד עם אחיו משה, גדליהו וילבושביץ ובעל ההון אליהו פאינסון. עקב הצורך בנמל חופשי ממכס ליצוא, תוכנן להיבנות נמל כזה ליד קיסריה, הוחכרו בתים ונכתבו תוכניות, אך השלטונות הבריטיים לא התירו זאת, למרות שתדלנותו של זאב ז'בוטינסקי.
בשנת 1922 הקימו נחום וגדליהו וילבושביץ את בית החרושת "שמן" ליד בית החרושת "עתיד" והחלו להרכיב את המכונות (נכסי חברת "עתיד" מוזגו לתוך החברה החדשה). במפעל החדש שילבו שיטות ייצור ומיכון מתקדמות - מכבשים הידראוליים ומנועי דיזל, בית זיקוק ומסבנה מודרניים. מנועי בית החרושת נחנכו בדצמבר 1924 על ידי הנציב העליון הבריטי סר הרברט סמואל.
בשנת 1931 רכש את המפעל התעשיין חיים ליבוביץ ואיחד אותו עם המפעל שהיה בבעלותו. בשנות ה-30 שלטה שמן בשוק השמנים בארץ ישראל והיא הסכימה למכור את תוצרתה רק לחנויות שפעלו איתה באופן בלעדי, דבר שהקשה על חדירת מתחרים, דוגמת יצהר לענף. תוצרת המפעל גם יוצאה לכל מרחבי הקיסרות הבריטית. בשנת 1943 עבר המפעל לבעלות ההסתדרות.
היסטוריה > תולדות החברה לאחר קום המדינה

בשנת 1961 הפכה החברה להיות חברה ציבורית ונרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
משנת 1970 ועד 1997 פעלה החברה במסגרת קונצרן "כור תעשיות", תחת חטיבת "כור מזון". ב-1997 החברה עברה לבעלות חברת קוראלון בע"מ.
החברתה נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב, ונמצאת בשליטת חיים פינק (יו"ר דירקטוריון החברה), צביקה בן צבי, וקרן JTLV.
פעילות מסחרית

עד ל-2021, פעילותה המסחרית של החברה התרכזה ב-2 תחומים - ייצור ושיווק שמני מאכל מהצומח וייצור חומרי גלם ומזון לבעלי חיים.
חטיבת המזון של החברה עסקה בפיתוח, שיווק, יבוא ומכירת שמני המאכל לשוק הקמעונאי והמוסדי, וחטיבת האגרו-מזון עסקה ברכש, פיתוח, ייצור ומכירה של מוצרים תעשייתיים וחומרי גלם ללקוחות בתעשיית המזון ובמשק החי. חטיבת האגרו-מזון עיבדה את חומרי הגלם לשמנים וכופסאות ומכרה אותם ללקוחות עסקיים וכן לחטיבת המזון, שמכרה את שמני המאכל בשוק הקמעונאי והמוסדי.
שמני המאכל שיוצרו על ידי החברה היו שמן זית, קנולה, חמניות וסויה - אשר נמכרו תחת מותגי "עץ הזית", "מילומור" ו"מגד".
בתחום הזנת בעלי חיים החברה מכרה כוספאות (פתיתי שאריות מוצקות של גרעינים ששמן מוצה מהם) וגרעינים. חטיבת האגרו-מזון מכרה גם שמנים בצובר, גולמיים ומזוככים, לשימוש כחומרי גלם בשוק המזון התעשייתי.
ב-5 בינואר 2021 החליט דירקטוריון החברה להפסיק את פעילות הייצור במפעל שמן בחיפה, ולעבור לייבוא של שמני המאכל מחו"ל. ההחלטה נעשתה על רקע התוצאות הכספיות של מגזר האגרו-מזון, ונוכח קיומם של חלופות זולות יותר למוצרי החברה מספקים מחו"ל.
בעקבות החלטה זו, ב-28 בפברואר הופסקה פעילות הייצור במפעל. באותו היום מכרה החברה את פעילותה הקמעונאית לחברת סוגת תמורת 142 מיליון ש"ח.
עם אישור העסקה על ידי רשות התחרות ביוני 2021, עברו מותגי "שמן" לבעלות סוגת, וכיום סוגת מוכרת שמנים מתוצרת חוץ תחת מותגי "עץ הזית" ו"מילומור".
לקריאה נוספת

אודות ביח"ר עתיד בחיפה
שמואל אביצור, נחום וילבוש : מתעשיות מסורתיות לתעשיות חדישות, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
ד"ר א. גולדהמר-זהבי, לתולדות בית-החרושת "שמן", דבר, 21 בדצמבר 1944
אריאלה בת-צבי, דמותו של מפעל חלוצי, דבר, 5 בינואר 1961
מפעל שמן, חידושים בייצור שמן מאכל, יומני כרמל 1951 (התחלה 2:44)
תעשיית שמן זית בישראל, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 11:21)
תמונות מאוסף בית החרושת שמן בחיפה, 1948-1924 מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
תאריכים לתולדות בית חרושת 'שמן' ומידע רב נוסף מארכיון החברה (נמסר ב-1962), באתר ארכיון המדינה
הערות שוליים

1 2 3 4 5  שמן תעשיות בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
↑  מפת חיפה (באנגלית) 1919 עם סימון 'מפעל סבון' בסמוך לים, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
↑  בין יצהר לשמן, דבר, 3 ביוני 1936
↑  א"י בחגיגת ה-100 של ניו זילאנד, הצופה, 19 בפברואר 1940
↑  בתעשיית השמנים הארצישראלית, על המשמר, 21 באפריל 1948
↑  שמן תעשיות בע"מ: דוחות כספיים - 31 בדצמבר 2021 באתר מאי"ה.
↑  נורית קדוש, סוגת מתרחבת: רוכשת את שמן תעשיות ב-142 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 28 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007363620405171 
סמליל מותג שמן המאכל "עץ הזית", המותג המרכזי מבין שמני החברה
התעללות בילדים

| --- | --- |

 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  800657 
 MeSH:  D002649
 
כרזה משנת 1888 שהוצאה על ידי האגודה ההומנית, היוצאת כנגד אלימות פיזית בילדים.
המונח התעללות בילדים מתייחס לקשת רחבה של מעשים ומחדלים, הכוללת פגיעות פיזיות, נפשיות ומיניות בילדים, וכן קיפוח והזנחה שלהם. ההגדרה אינה חד משמעית, בין השאר עקב היעדר הסכמה קולקטיבית חברתית בדבר סגנונות הורות הנחשבים מסוכנים או בלתי קבילים. אף על פי זאת, ישנה הכרה הולכת וגוברת בזכויות הילד כחלק מהכרה בזכויות אדם בכלל, וישנו ניסיון לשאוף ולהנחיל את הערכים הללו כערכים בין לאומיים.
עם התפתחות ענפי הפסיכולוגיה, הנוירופסיכולוגיה ומדעי החברה, השתפרה היכולת לאתר ולהבין את הנזקים הנפשיים, הפסיכולוגיים ואף המוחיים שהתעללות בגילאי הילדות עלולה לגרום. הודות לכך השתפרה ההבנה בנוגע לפגיעה החברתית הכוללת שהתעללויות כאלה מביאות איתן בטווח הרחוק, ואת חלקן העצום ביצירה, חיזוק וקיבוע של בעיות חברתיות קשות מאוד כמו אלימות, בערות, סחר בנשים וזנות, התמכרות לסמים, אלכוהוליזם, פדופיליה, פשיעה, אונס, מחלות נפשיות, עוני, אבטלה ועוד. בעיות אלה מקשות על החברה לתפקד, ועל הטיפול בהן ניתן דגש מיוחד במדינות הדוגלות בשמירה על זכויות אדם.
סוגי התעללות > התעללות גופנית

| --- | --- |
 :  ראו גם – חשיפה להזנחה והתעללות בגיל הרך בישראל
פגיעה אלימה שנעשית בזדון על ידי הורה, בן משפחה או מבוגר יכולה להיגרם על ידי מכות בידיים או באמצעות שימוש בחפצים שונים. להתעללות גופנית דרגות חומרה שונות, החל מדחיפה וסטירה עד כדי מכות אלימות יותר שמייצרות פציעה חיצונית עד כדי גרימת נכות ואף מוות.
סוגי התעללות > התעללות מינית

| --- | --- |
 :  ראו גם – פורנוגרפיית ילדים, פדופיליה
התנהגות מינית של הפוגע כלפי הילד כוללת נשיקות וליטופים מיניים, חשיפה, מגע אוראלי, אוננות, מין גניטאלי ולא גניטאלי, פורנוגרפיה, זנות, אקסהיביציוניזם ועוד.
היחסים בין הילד למבוגר מאופיינים בעיקר על ידי כוחנות, תוקפנות, שליטה ופיקוח מצד המבוגר, והאינטראקציה המינית ביניהם מסבה לילד נזק או פגיעה. על אף האמור לעיל, אין קונצנזוס לגבי הגדרת התופעה והיא מושפעת במידה ניכרת מערכים תרבותיים וחברתיים ספציפיים (Webster, 2001).
בעשורים האחרונים הייתה עליה במקרי ניסיונות פדופילים ברשת ליצור קשר עם קטינים למטרותיהם, כשהיו אף כאלו שהצהירו בגלוי על העדופותיהם דרך סמלי דיסני להעדפות מיניות כלפי קטינים. כשסמל ספירלת לבבות בתוך לב ורוד מסמל "אוהבי בנות" צעירות, ספירלה כחולה במשולש מסמל "אוהבי בנים" צעירים. פרפר עם כנפיים בצורת לבבות בהצלבה חצי כחול חצי ורוד מסמל "אוהבי הכל".
סוגי התעללות > התעללות נפשית

ישנן חמש צורות עיקריות לפגיעה נפשית:
דחייה: התייחסות לילד כאל חסר ערך ומתוך כך כחסר צרכים וזכויות.
בידוד: ניתוק הילד מאינטראקציות חברתיות שגורם לו להרגיש בודד ומנוכר.
הפחדה: יצירת אווירה של פחד תוך שימוש באלימות מילולית, דרכה הילד תופש את העולם כמקום מאיים.
התעלמות: חסך בגירויים חיוניים בהתפתחות שמביא לעיכוב ואף לעצירה בהתפתחות רגשית ושכלית.
השחתה: עידוד לפעילות אנטי חברתית הרסנית.
סוגי התעללות > הזנחה > מאפייני הזנחה

חשיפת הילד לתנאי מחיה ירודים: עוני ומחסור קיצוניים, רעב מתמשך, שהות בתנאים תת-אנושיים או בחוויה של חולי.
ההורה רואה בגידול הילד סוג של נטל. עבודת גידול הילד איננה קיימת בקשר בלתי נפרד משגרת ההורה, ומלאכת גידולו נעשית לזניחה ואף "מיותרת" בשגרת ההורה, שמפגין פניות מועטה מאוד להשקיע משאבים בילדים.
ההורה או האחראי לא מביע, מסיבות שונות, התעניינות מספיקה בגידול הילד ושם במרכז רק את צרכיו או ענייניו שלו תוך התחשבות מועטה מאוד וזניחה בצרכיו של הילד.
חשיפת הילד להתעללות או ניצול מיני שלא מתגלה או לא נעצר עקב חוסר ההתעניינות של הורה/אחראי.
חוסר טיפול שוטף בילד, באופן מתמשך וקבוע, וחוסר סיפוק של צורכי חיים בריאים ובסיסיים כגון ארוחות חמות ותזונה מלאה, היגיינה אישית, ביגוד הולם, מקום לינה ראוי וקבוע, הקניית השכלה וקיום מסגרת ושגרה מוכרת שמיטיבה עם הילד.
סירוב או הימנעות מהענקת טיפולים רפואיים מונעים לילד. חוסר טיפול בבעיות רפואיות קיימות שעלולות להביא להחמרת הבעיה, או לכדי סיכון ממשי של הילד לפגיעה רפואית חמורה.
נטישת הילד לבדו לפרקי זמן ארוכים (או לאלתר), ואדישות וחוסר רצון לשלוט בגורלו עד כדי שזה הוביל אותו להיחשף לסכנות שחובתו של ההורה או אחראי היה למנוע.
היעדר השגחה ושמירה על הילד וחשיפתו לסכנות משמעותיות עקב ההזנחה כמו שיטוט ברחובות, הסתבכות עם החוק וביצוע מעשיים פליליים, היקלעות חוזרת ונשנית לתגרות אלימות, מעשי ונדליזם, יצרת קשרים עם מבוגרים זרים, פגיעה מינית או התנהגות מינית פוגענית, יצאה למקומות ואירועים שלא הולמים את הגיל, שימוש באלכוהול וסמים, סחר לא חוקי, פריצה למכוניות, גניבה, השתתפות בהימורים ועוד.
שהות במקומות והשתתפות בפעילויות שיש בהן סכנה משמעותית לפציעה קשה או מוות כמו קפיצה למים מגשר גבוה, הסגת גבול למקומות שיש סכנה להיכנס אליהם, טיפוס אל מקומות גבוהים, נהיגה פרועה וכיוצא באלה.
חוסר סיפוק של גירויים הנחוצים להתפתחות חושית וחברתית תקינה, כגון קיום אינטראקציה, מתן תשומת לב וקיום יחסים בין אישיים, זמן משחק, לימוד הסביבה, ותיווך המציאות אל יכולתו הרגשית של הילד.
חסך רגשי שנובע ממיעוט במגע גופני וגילויי אהבה או חוסר בתקשורת מילולית או בלתי-מילולית.
חשיפה פסיבית רחבת היקף של הילד לסביבה אלימה, מאיימת, מנוכרת או ארעית.
התעלמות מצרכיו של הילד והשארתו במצב קבוע של חוסר סדר וחוסר מסגרת ברורה ומוכרת, מה שמביא אותו לתחושת פחד קיומי ובהמשך חוסר אהבה וחוסר ערך.
חשיפת הילד לגורמים מנצלים מבחינה מינית, פיזית, כספית או נפשית, או אף ניצול של ההורים עצמם.
עידוד הילד על ידי מבוגר למעשים פלילים והרסניים.
סיבות להתעללות ופגיעה בילדים

גורמים ראשוניים לפגיעה:
דה הומניזציה של הילד, תפיסת הילד כחפץ לפורקן כעסים
תפיסת הילד כמתחרה ואויב המפריע למנוחת ההורה
הקבלת הילד לבן משפחה שנוא.
האם מכה או מתעללת בילד שנתפס בעיניה כחלק ממנה, כדי לזכות בתשומת לב של מוסדות רווחה ורפואה.
קנאה בילד עקב תשומת לב שהוא מקבל מההורה האחר.
חינוך מושרש, האלימות מועברת מדור לדור כדרך תקשורת לגיטימית.
תגובה אלימה כעונש על מעשה כיוון שהילד "רע".
השלכה של תכונות שההורים לא אוהבים בעצמם על הילד. דרך תקיפת הילד הם מתנערים מהפחד הסמוי שמעוררת בהם תכונתם השלילית.
אישיות בלתי בשלה של ההורים. צרכיו של הילד הופכים לשוליים כיוון שהם מעמידים במרכז את עצמם וצורכיהם.
נורמות חברתיות שמכתיבות התנהגות פוגעת.
גורמים משניים לפגיעה:
גורמי אינטראקציה: המפגש המיוחד בין האישיות והצורך הן של הילד והן של המבוגר.
היעדר כישורים הוריים: את רוב הכשרתם הם מקבלים בצורה פאסיבית על ידי הסתכלות באחרים. ולא תמיד המודל לחיקוי, ראוי לחיקוי. חוסר מיומנות, והיעדר ידע בסיסי תורמים לכך.
פיגור: מספר ההורים המפגרים הפוגעים בילדיהם גבוה.
אלכוהוליזם וסמים: פגיעה עקב תחושת חוסר שליטה של ההורה שמקורה בהסרת העכבות ועירפול ההכרה תחת השפעת סמים ואלכוהול.
גורמים פסיכיאטריים: חוסר יכולת לתפוס את האחר בצורה מציאותית והיעדר יכולת לבנות מערכת יחסים חברתיים מהווה בסיס למצבים פתולוגיים.
גורמים פסיכולוגיים: הורים המכים את ילדיהם מפני שהם עצמם היו ילדים מוכים.
גורמים מזרזים לפגיעה:
גורמים סוציו אקונומיים: היעדר תעסוקה, צפיפות בבית וחוסר בהשכלה מביאים לפורקן התסכולים של ההורים בילדיהם.
משברים: גורמי משבר מביאים לירידה בסף התסכול ובתפקודי האגו. מצב המביא להתגברות הסיכון להתנהגות פוגעת.
החוק הישראלי

בחוק הנוער (טיפול והשגחה), תש"ך-1960, מוגדר "קטין נזקק" כאשר, בין השאר, "שלומו הגופני או הנפשי נפגע או שעלול להפגע מכל סיבה אחרת". סעיף 368 (ג) לחוק העונשין, תשל"ז-1977, שכותרתו התעללות בקטין או בחסר ישע, קובע: "העושה בקטין או בחסר ישע מעשה התעללות גופנית, נפשית או מינית, דינו - מאסר שבע שנים; היה העושה אחראי על קטין או חסר ישע - דינו מאסר תשע שנים". על-פי החוק, האחריות הפלילית בגין התעללות בקטין מוטלת על הורי הקטין ועל כל מבוגר אחר האחראי עליו ופוגע בו. כמו כן קיימת חובת דיווח לרשויות על כל אדם, שחושב או חושד שילד עובר כל סוג של התעללות. הימנעות מדיווח היא עילה לעונש.
כדרכן של הגדרות שבחוק, גם זו נזקקה לפרשנותו של בית המשפט כדי להבהיר את משמעותה ביחס לתופעת ההתעללות לסוגיה. בית המשפט העליון (בפסק הדין ע"פ 4598/98) הגדיר התעללות פיזית בילדים כך: "התעללות פיזית יכולה להיווצר כתוצאה ממעשה אקטיבי או מהזנחה שעלולים לגרום נזק, סבל נפשי או פיזי (או שניהם). ומתאפיינים באכזריות, הטלת אימה או השפלה". בית המשפט קבע פרמטרים המלמדים על התעללות פיזית: תדירות המעשה, משך הזמן, סוג המגע או האמצעי שננקטים, מידת הכוח ועוצמתו, ההקשר והנסיבות בהן הופעל הכוח, שיטתיות השימוש בכוח וחריגותה של ההתנהגות בהנורמה החברתית המקובלת.
קו הגבול בין שימוש לגיטימי בסמכות וכוח של ההורה ובין התעללות אינו חד.
משתנים משפיעים על ההחלטה בדבר התעללות:
המניע: הבחנה בין הורה שפוגע בילדו מתוך כעס, שנאה וכדומה או מתוך רצון להגן עליו ולטפחו.
גורם תרבותי: כל תרבות מתירה מידה שונה של שימוש בכוח פיזי בתהליך החינוך והטיפול בילד.
גורם הכוונה: האם הדבר נעשה בזדון או בשגגה.
פגיעה מתוכננת או ספונטנית: תקרית שהתבצעה מתוך לחץ וחוסר מחשבה שבו היה נתון ההורה או לאחר תכנון מראש של הפגיעה, או פגיעה שחזרה על עצמה יותר מפעם אחת.
התייחסות למעשה או לתוצאה: התייחסות לשאלה בדבר מצב שבו היה מעשה שלא הביא תוצאות.
בשנת 2003 מינתה ממשלת ישראל את הוועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ובני נוער במצוקה. בראש הוועדה עמד פרופ' הלל שמיד. הוועדה בדקה את ההיבטים השונים של בעיית הילדים ונוער בסיכון הסובלים מקשיים על בסיס חברתי וכלכלי. בהתבסס על המידע שאספה הוועדה המליצה לממשלה על צעדים שיקדמו ילדים ונוער בסיכון בטווח הקצר והארוך. הוועדה הגישה את הדוח בשנת 2006. הממשלה החליטה על אימוץ המלצות דין וחשבון שמיד ועל הקמת ועדת מנכ"לים בין - משרדית שתהיה אחראית על יישום עיקרי המלצות הוועדה. משרד הרווחה הוא המשרד המוביל ליישום התוכנית, באמצעות מנהלת משותפת למשרדי הממשלה: חינוך, בריאות, ביטחון פנים, קליטה ומרכז השלטון המקומי וג'וינט ישראל.
התעללות בגני ילדים בישראל על ידי הצוות המטפל > רקע

התעללות בילדים היא תופעה שכיחה ילדים מכל קבוצות הגיל חשופים אליה, אולם ילדים בגיל הרך נתונים בסיכון גבוה יותר להתעללות. יתר על כן, התעללות בילדים בגיל הרך מאופיינת – אף יותר מהתעללות בקבוצות גיל אחרות – בפוגעים שהם הדמות המטפלת עבור אותם ילדים, ובפגיעות חמורות ומתמשכות.
בכלי התקשורת מתפרסמים לעיתים עדויות על אלימות קשה שמופעלת כלפי ילדים בגני ילדים בישראל על ידי הצוות המטפל. אלימות זו באה לידי ביטוי, באלימות מילולית (עלבונות, צרחות, צעקות על ילדים) ואלימות פיזית (מכות, סטירות, דחיפות). ילדים בגיל הגן עלולים להיות קורבנות "נוחים" לניצול ולהתעללות מצד מבוגרים. בשל גילם הם תלויים יותר במבוגרים סביבם לסיפוק צורכיהם הראשוניים והבסיסיים. תכופות הם אינם מבינים את פשר ההתנהגות הסוטה או האלימה כלפיהם, והם עלולים לקבלה כתופעה טבעית בחיי היום-יום שלהם. ילדים כאלו לעיתים קרובות אינם יודעים מה לעשות וכיצד ואל מי לפנות בבקשת עזרה. לעיתים הם פוחדים להגיב או להביע את מצוקתם.
לאלימות בגני ילדים כמו בכל סוגי האלימות, יש הרבה מאוד סיבות. חלק מהסיבות הן פסיכולוגיות (מחלות נפשיות של המטפלות), חלק מהן פסיכו-סוציאליות (חיקוי של מודלים מוכרים, כגון גננת שמחקה את התנהגותה של אימה כגננת), יכולות להיות לאלימות סיבות ארגוניות (אם כל הגננות והמטפלות מתנהגות באלימות, זו כנראה הנורמה הארגונית במוסד), ויכולות להיות סיבות תרבותיות (אלו הערכים המקובלים בחברה).
התעללות בגני ילדים בישראל על ידי הצוות המטפל > נתונים על אלימות כלפי ילדים בגני ילדים בישראל

נתונים של המשטרה בישראל מעידים על ריבוי המקרים של עבירות כלפי ילדים בגיל הרך בגני הילדים בישראל. על פי נתונים שהתקבלו ממשטרת ישראל על תיקי החקירה שנפתחו בשנים (2015–2018) בגין אלימות של בגירים כלפי ילדים עד גיל שש, בעת שהותם במסגרות חינוכיות-טיפוליות לילדים בגיל הרך: גני ילדים, מעונות יום, צהרונים ומועדניות. מתברר כי נפתחו על ידי המשטרה 113 תיקים בגין עבירות אלימות של בגירים כלפי ילדים מגיל לידה עד גיל 3 במסגרות חינוכיות-טיפוליות. באותן שנים נפתחו על ידי המשטרה 263 תיקים בגין עבירות אלימות כלפי ילדים בגילאים 3–6 במסגרות חינוכיות-טיפוליות.
מסקרי עמדות של הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך (ראמ"ה) שנערכו בתשע"ו בנוגע לאלימות כלפי הילדים מצד צוות הגן, נמצא כי רוב מוחלט של הורים ציינו שילדם לא חווה אלימות פיזית או אלימות מילולית מצד הצוות. עם זאת, כאשר ההורים דיווחו על אלימות מעטה מצד צוות הגן, נמצא כי אלימות מילולית (כ-4%) שכיחה יותר מאלימות פיזית (כ-1%)