stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יום השירותים העולמי
נושאים שנתיים

החל משנת 2012 נבחרו הנושאים העולמיים של יום השירותים העולמי לכל שנה ומובילים את הקמפיינים הקשורים. מאז 2016, נעשה שימוש באותו נושא שנתי כולל גם ליום השירותים העולמי וגם ליום המים העולמי, בהתבסס על הדוח העולמי לפיתוח מים.
2012 - "אני מחרבן, אתה גם?" (באנגלית: "I give a shit, do you?", במשמעות של "לי אכפת, ולך?")
2013 - תיירות ומים
2014 - שוויון וכבוד
2015 - שירותים ותזונה
2016 - שירותים ועבודה
2017 - שפכים
2018 - פתרונות מבוססי טבע (סלוגן: "כאשר הטבע קורא")
2019 - לא משאיר איש מאחור - הקמפיין מפנה את תשומת הלב לאותם אנשים "שנותרים מאחור ללא תברואה וההשלכות החברתיות, הכלכליות והסביבתיות של חוסר מעש". זה קשור באופן ישיר למטרה 6 לפיתוח בר-קיימא, שמטרתו לחסל את הצרכים הגלויים ולהבטיח ש"לכולם תהיה גישה לשירותי תברואה בר-קיימא עד שנת 2030, תוך מתן תשומת לב מיוחדת לצרכים של נשים ונערות ובמצבים פגיעים".
2020 - תברואה בת קיימא ושינויי אקלים
2021 - שירותים ניידים
2022 - מי תהום וסניטציה
הערות שוליים

↑  "What is World Toilet Day?". World Toilet Day. נבדק ב-16 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Call to action on UN website" (PDF). נבדק ב-19 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  WHO and UNICEF (2019) Progress on household drinking water, sanitation and hygiene 2000–2017: Special focus on inequalities, Geneva, Switzerland
↑  "Goal 6: Ensure access to water and sanitation for all". United Nations. נבדק ב-18 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.un.org/sustainabledevelopment/blog/2020/07/united-nations-launches-framework-to-speed-up-progress-on-water-and-sanitation-goal/
↑  "World Toilet Day 19 November – Background". United Nations. אורכב מ-המקור ב-10 בדצמבר 2017. נבדק ב-30 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chan, Robin (24 ביולי 2013). "Singapore's first UN resolution adopted; now, every Nov 19 is World Toilet Day". The Straits Times. אורכב מ-המקור ב-16 בנובמבר 2019. נבדק ב-11 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "World Water Development Report 2017". UN-Water (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-8 בנובמבר 2018. נבדק ב-12 בנובמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Toilet Day Website – About (2015)". אורכב מ-המקור ב-13 באוקטובר 2018. נבדק ב-12 באוקטובר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cavill, Sue. "Violence, gender and WASH: A practitioner's toolkit: Making Water, Sanitation and hygiene safer through improved programming and services". WaterAid, SHARE Research Consortium. אורכב מ-המקור ב-4 באוקטובר 2015. נבדק ב-7 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dies irae". The Economist. 24 בנובמבר 2012. אורכב מ-המקור ב-7 בנובמבר 2017. נבדק ב-18 בספטמבר 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gjersoe, Nathalia (20 בנובמבר 2014). "World Toilet Day. Yuck!". The Guardian. אורכב מ-המקור ב-3 באוקטובר 2015. נבדק ב-10 באוגוסט 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "United Nations World Water Development Report". Unesco. 11 בפברואר 2019. אורכב מ-המקור ב-29 בנובמבר 2019. נבדק ב-25 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Toilet Day Theme". אורכב מ-המקור ב-8 באוקטובר 2019. נבדק ב-8 באוקטובר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
האיש המוביל את "הסקוואט הגדול" במהלך "הריצה הדחופה" בסינגפור 2016 הוא ג'ק סים, בשורה הראשונה משמאל, מייסד ארגון השירותים העולמי .
אמביאזיס

| --- | --- |

צורת הטרופוזיט של אנטאמבה היסטוליטיקה ותא דם אדום
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 גורם:  Entamoeba histolytica 
 תסמינים:  שלשול, hepatomegaly, ירידה במשקל, lethargy, Colonic ulcerations may predict steroid-refractory course in patients with ipilimumab-mediated enterocolitis, rectal tenesmus, raspberry jelly stool, כאב בטן, דם בצואה, חום 
 טיפול:  minocycline  טינידאזול  tilbroquinol  ornidazole  nifuratel  כלורוקין  מטרונידזול  emetine  פאראמומיצין  דוקסיציקלין 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  212029 
 MeSH:  D000562
 סיווגים
 ICD-11:  1A36 
 
מעגל החיים של אנטאמבה היסטוליטיקה בגוף האדם
אמביאזיס (באנגלית: Amoebiasis) הידועה גם בשמה הנוסף דיזנטריה אמבית, היא זיהום במערכת העיכול הנגרם על ידי הפרוטיסט אנטאמבה היסטוליטיקה של קבוצת אנטאמבה. בכ -10% מהמקרים הפולשניים של אמביאזיס האמבה נכנסת לזרם הדם ועלולה להגיע לכלל איברי הגוף, לרוב היא מגיעה בזרם הדם מהמעי לכבד ושם יכולה לפתח מורסה אמבית של הכבד. המחלה נפוצה בכל העולם אך בעיקר במדינות העולם השלישי בהן לא קיימת הפרדה מספקת בין הביוב והשפכים לבין מקורות המזון והמים ביניהן מקסיקו, מרכז אמריקה, דרום-מזרח אמריקה, דרום אסיה, מזרח אפריקה ודרום אפריקה. המחלה שכיחה יותר בקיץ מאשר בחורף.
תסמינים וסימפטומים

כ-90% מהנדבקים לא מפתחים תסמינים של המחלה והמחלה אצלם היא א-סימפטומטית (אנ') אבל למחלה זו פוטנציאל גבוה להחמיר. בין 40,000 ל-100,000 אנשים מתים בשנה מאמביאזיס ברחבי העולם. מרגע שהתפתחה מחלה באדם שנושא את הפרוטיסט אנטאמבה היסטוליטיקה לוקח מספר ימים עד מספר מצומצם של שבועות לתסמינים להתפתח ולהתבטא. תסמינים שיכולים להצביע על המחלה הם: דלקות וכיבים באיברים שונים בגוף, שלשול, שלשול דמי לאורך זמן, דימום מפי הטבעת ללא שלשול, כאבי בטן עזים וסימפטומים נוספים המופיעים בדלקת הצפק (פריטוניטיס). הדימום מפי הטבעת נובע מנגעים מדממים במעי הגס שנוצרו על ידי אמבות שפלשו לרירית המעי הגס. קיימות תאוריות שלפיהן השוני בהתבטאות המחלה כלומר בהיעדר סימפטומים או קיומם של סימפטומים קשים נובע משוני בזן האמבה הגורמת לאמביאזיס ובתגובת מערכת החיסון של האדם הנושא את האנטאמבה היסטוליטיקה.
הדבקה

אמביאזיס היא מחלה חיידקית מדבקת המועברת באמצעות מחזור צואה-פה על ידי צריכת מים או מזון מזוהמים, מגע מיני ובאופן עקיף דרך מגע ידיים עם חפצים מלוכלכים ואי שטיפתן לפני מגע במזון. במסלול ההדבקה צורת הציסטה של הטפיל אנטאמבה היסטוליטיקה נכנסת לגוף האדם דרך הפה ועוברת את כל מסלול העיכול עד שמגיעה למעי. במעי כל ציסטה מתחלקת לשמונה טרופוזיטים- צורה נוספת של מחולל המחלה. הטרופוזיטים מגיעים למעי הגס ושם הם מתרבים. אם הם מצליחים לחדור את רירית המעיים הם גורמים להרג של תאי המעי ותאי מערכת החיסון שנמצאים בדופן המעי ובכך גורמים להופעת שלשולים דמיים - התסמין הבולט ביותר של אמביאזיס. ברגע שהטרופוזיטים חדרו את רירית המעי הגס הם עלולים להגיע לזרם הדם וליצור זיהומים בכל איבר אליו יגיעו. אם אינם מצליחים לחדור את רירית המעיים, הם יוצאים דרך פי הטבעת בצואה וחוזרים להיות במצב ציסטה. הידבקות נוספת ממזון מזוהם יכולה לקרות באמצעות זבוב הבית אשר מסייע לתפוצת המחלה על ידי דגירה בצואה, הטלת הביצים ומשם נדידה למזון בחזרה.
אבחנה

כאשר יש שלשול דמי למשך זמן עורכים לחולה בדיקת קולונסקופיה במהלכה נלקחת בדיקת ביופסיה באמצעותה ניתן לוודא נוכחות של אמבות. דרך נוספת לאבחן אמביאזיס היא באמצעות בדיקת צואה המשמשת גם היא כאמצעי זיהוי לנוכחות אמבות. כאשר מתגלת נוכחות אמבות ומופיעים הסימפטומים של המחלה, מאבחנים את המחלה בתור אמביאזיס. השיטה הנפוצה ביותר ברחבי העולם אם כי לא תמיד מדויקת לאבחון אמביאזיס היא באמצעות מיקרוסקופ. חשוב לדעת להבדיל בין ציסטת האנטאמבה היסטוליטיקה (E.histolytica) הגורמת לאמביאזיס לבין פרוטוזואה אחר במעי שאינו גורם למחלה כמו החיידק אי-קולי (E.coli). אחד המאפיינים במבנה של ציסטת האנטאמבה היסטוליטיקה שיכול להבדיל אותה מהחיידק אי קולי הוא שיש לה עד 4 גרעינים והאנדוזום שלה ממוקם במרכז הגרעין. יחד עם זאת מאפיינים אלו אינם ייחודיים לאנטאמבה היסטוליטיקה, כך למשל גם ל-Entamoeba dispar ול E. moshkovskii מאפיינים דומים. כלומר לא ניתן להבדיל באמצעות מיקרוסקופ בין האנטאמבה היסטוליטיקה הגורמת לאמביאזיס לפרוטוזואות אחרים הגורמים למחלות דומות, לכן יש אבחנות שגויות לעיתים קרובות בין מחוללי מחלות שונים.
דרכי מניעה

סינון דרך מסנן בקוטר 22 מיקרון או הרתחה של מי השתייה.
שטיפת ידיים באופן יסודי עם סבון ומים זורמים חמים לפחות במשך עשר שניות אחרי שימוש בשירותים ולפני מגע במזון.
ניקוי חדר השירותים והאסלה לעיתים קרובות.
הימנעות מתזונה של ירקות לא מבושלים באזורים בעולם בהם הסניטציה הציבורית נמוכה, זאת משום שהם עלולים להיות מדושנים בצואה שמכילה את הטפיל הגורם לאמביאזיס.
טיפול

כאשר אובחנה הדבקה ללא הופעת סימפטומים יש צורך בטיפול כנגד צורת הציסטה של האנטאמבה היסטוליטיקה הגורמת למחלה. הטיפול הוא בדרך כלל בעזרת אנטיביוטיקה הפועלת בחלל המעי בלבד ואינה נספגת לשאר הגוף. במקרים בהם חולים באמביאזיס מפתחים את תסמיני המחלה יש לשלב גם טיפול מערכתי באמצעות צריכת אנטיביוטיקה מסוג מטרונידזול כנגד צורת הטרופוזיט של הטפיל אנטאמבה היסטוליטיקה. בנוסף לטיפול נגד הפתוגן של המחלה, על החולים באמביאזיס להקפיד על שתיית כמות גדולה של מים כדי להימנע מהתייבשות בעקבות איבוד נוזלים בשלשול שהוא תסמין בולט של אמביאזיס. במקרים חמורים נדרש עירוי תוך-ורידי כדי לספק את הנוזלים שאבדו. יחד עם זאת לא מומלץ לצרוך תרופות נגד שלשול, שכן הן מאריכות את משך המחלה.
אפידמיולוגיה

אמביאזיס גרמה לכ-55,000 מקרי מוות ברחבי העולם בשנת 2010, זאת לעומת כ-68,000 מקרי מוות בשנת 1990. בספרות קודמת מצוין כי שיעור האנשים שנדבקו במחלה עומד על 10% מכלל האוכלוסייה העולמית. היום יודעים שלפחות 90% מהמקרים שדווחו נגרמו למעשה על ידי טפיל אחר שאינו האנטאמבה היסטוליטיקה ולכן אינם מקרי הידבקות באמביאזיס. מכאן שקיימים עד 50 מיליון מקרי זיהום של האנטאמבה היסטוליטיקה וקרוב ל-70,000 מקרי מוות כתוצאה מאמביאזיס בכל שנה. רובם מהתפתחות מורסה אמבית בכבד שנגרמת מחדירת האמבה לזרם הדם.
למרות שבדרך כלל זיהום של טפיל המחלה מתרחש באזורים חמים בשל שמירה על היגיינה נמוכה המאפיינת אזורים אלו ובשל ציסטת האמבה ששורדת טוב יותר בתנאי מזג אוויר חם ולח, המקרה הראשון שדווח בו על אמביאזיס בשנת 1875 היה דווקא בסנט פטרסבורג שברוסיה.
ראו גם

אנטאמבה היסטוליטיקה
דיזנטריה
לקריאה נוספת

Amebiasis: Pathology, Diagnosis and Chemotherapy
Amebiasis: Infection and Disease by Entamoeba Histolytica
Amebiasis: Clinical Aspects, Epidemiology, Diagnosis, and Treatment
הערות שוליים

↑  מורסה אמבית של הכבד - Amoebic liver abscess – ויקירפואה, באתר ויקירפואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4142237-5  LNB: 000331270 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אנטאמבה היסטוליטיקה- מצורת הציסטה לצורת הטרופוזיט
החרם על נסטלה

לוגו נסטלה
החרם על נסטלה התחיל בארצות הברית ביולי 1977, במסגרתו הוחרמו מוצרי החברה ככלל. נסטלה הואשמה בקידום המסחרי של תרכובת מזון לתינוקות כתחליף להנקה, בעיקר בקרב מדינות העולם השלישי. יוזמי החרם סברו כי מוצרים אלה השפיעו על עלייה בתמותת התינוקות. החרם התפשט במהירות לאוסטרליה, קנדה, שוודיה ומערב גרמניה. ב-1980 נסטלה הודיעה כי רווחיה ירדו בכ-16 אחוזים.
הבעיות שבתחליפי חלב

הרבה אנשים מקהל היעד של נסטלה, בעיקר אוכלוסיית יבשת אפריקה, אינם בעלי גישה למקורות למים נקיים, דבר המהווה בעיה. על תווית האריזה של תרכובת מזון לתינוקות הודפסו הוראות שימוש בשפה האנגלית, ביניהן הדרישה להרתיח את המים המזוהמים לפני הערבוב עם פורמולת החלב.  רוב אוכלוסיית איננה יודעת לקרוא בשפה האנגלית. תחליפים אלו הוכנו תוך התעלמות מהנחיות חיוניות אשר העמידו את התינוקות בסכנת חיים. היוניסף העריך שלתינוקות שהואכלו בפורמולה שיוצרה בסביבה המאופיינת במחלות רבות וחוסר היגיינה, סיכוי גבוה פי 6 עד 25 יותר למות משלשול ועד פי 4 יותר למות מדלקת ריאות, בהשוואה לתינוקות יונקים. בעיה נוספת היא שהורים נטו להשתמש בפחות פורמולה מהנדרש כדי להכין יותר מנות מזון, דבר שהוביל תינוקות לתת תזונה.
היסטוריה

במרץ 1974 התפרסם המאמר "רוצח התינוקות" (The Baby Killer)על ידי ארגון הצדקה הבריטי War On Want בלונדון. המאמר הדגיש את הבעיות הנובעות משימוש בפורמולת חלב אם בעולם המתפתח. המאמר הצליח לערער את דעת הקהל הציבורית והיווה אבן יסוד לפתיחה בחרם. הארגון מדינות עולם שלישי (Third World Action Group-AgDW) תרגם את המאמר לשפות רבות ביניהן שוודית, תוך שינוי הכותרת ל"נסטלה רוצחת תינוקות". נסטלה הגישה עתירה לבית המשפט בה תבעה את הארגון מדינות עולם שלישי על שינוי כותרת המאמר. ב-1976 ניתן פסק הדין בתביעה אשר מוצא את ארגון מדינות עולם שלישי באשמת לשון הרע בגין כותרת המאמר בלבד. הארגון נקנס בסכום סמלי בלבד ונסטלה הוזהרה לשנות את נוהלי השיווק שלה. המאמר העלה את הנושא לתודעה הציבורית והוביל ליוזמת החרם על נסטלה.
ב-1977 הכריזו ארגון קואליציית פורמולת התינוקות (INFACT) חרם על מוצרי חברת נסטלה במיניאפוליס שבארצות הברית. לאחר זמן קצר החרם התפשט לאוסטרליה, קנדה, ניו זילנד ואירופה. במאי 1978 הסנאט האמריקאי ערך שימוע פומבי בנושא קידום תחליפי חלב אם במדינות מתפתחות. בשנת 1979 אירחו ארגון הבריאות העולמי ויוניסף ישיבה בינלאומית שקראה לפתח נוהלי שיווק בינלאומיים וכן לפעול בחזיתות נוספות, שיפור נוהלי האכלת תינוקות וילדים, בנוסף, רשת הפעולה הבינלאומית למזון לתינוקות (IBFAN) הוקמה בפגישה זו.
ב-1981, כנס הבריאות העולמי ה-34 הכריז על תמיכה בפתרון WHA34.22 אשר כולל את הנהלים הבין לאומיים לשיווק תחליפי חלב אם. הנוהל כולל את הפורמולות לתינוקות ומוצרי חלב אחרים, מזון ומשקאות, אשר משווקים או מוצגים כתחליף חלקי או מוחלט של חלב אם. הנוהל אוסר על קידום תחליפי חלב אם ומעניק לעובדי הבריאות את הסמכות לייעוץ להורים בנוגע לדרכים אופטימליות בתזונת התינוק. בנוסף הנוהל מגביל את חברות הייצור ממסירת מידע לעובדי הבריאות וקובע דרישות תיוג חדשות.
בשנת 1984 נפגשו רכזי החרם עם היצרנית נסטלה, בפגישה סוכם כי נסטלה תיישם את הנהלים אשר נקבעו בוועידה בתמורה לסיום החרם. החרם הושעה רשמית עד 1988 כאשר פעיל בארגון IBFAN טען כי חברות תחליפי חלב אם הציפו מתקני בריאות במדינות מתפתחות באספקה של פורמולות חלב בעלות נמוכה, והחרם הושק מחדש בשנה שלאחר מכן.
במאי 1999 ניתן פסק דין נגד נסטלה על ידי רשות תקני הפרסום בבריטניה (ASA). נסטלה טענה בפרסומת נגד חרם כי היא משווקת פורמולה לתינוקות "מבחינה אתית ואחראית". ה-ASA מצא כי נסטלה לא יכולה לתמוך בטענה זו ולא בטענות אחרות לנוכח עדויות שהועלו על ידי הקבוצה הנאבקת "Baby Milk Action".
בנובמבר 2000 הזמין הפרלמנט האירופי את יוניסף, IBFAN ונסטלה להציג ראיות לדיון בפני הוועדה לפיתוח ושיתוף פעולה. ראיות הובאו על ידי קבוצת IBFAN מפקיסטן והקצין המשפטי של יוניסף דיבר על כישלונה של נסטלה כדי ליישר את מדיניותה עם החלטות עצרת הבריאות העולמית. נסטלה דחתה את ההזמנה להשתתף בטענה לתזמון סכסוכים, אם כי שלחה את נציג חברת הביקורת שהזמינה כדי להפיק דוח על פעולתה בפקיסטן.
ב-2001 קמרון היא המדינה ה-51 שהצטרפה לחרם על נסטלה והמדינה הראשונה המצטרפת מיבשת אפריקה. לאחר שנסטלה סירבה בעקביות לדבר בפומבי יחד עם הארגון IBFAN, נסטלה (בריטניה) הסכימה לדיון באוניברסיטת קיימברידג'. סטודנטים ברחבי הארץ פקדו אירועי גיוס בוגרים של נסטלה, מסרבים לתת לחברה במה. נסטלה דוחה את תוכנית ארבע הנקודות של ארגון הבריאות העולמי שמטרתה להציל חיי תינוקות ובסופו של דבר לסיים את החרם, אף על פי שנקבעו הדברים בין יוניסף לנסטלה בכתב בעבר.
סטטוס החרם

נכון לשנת 2020 החרם על נסטלה עדיין קיים ומתמקד בקפה נס קפה, מותג הדגל של נסטלה. בנוסף ישנה רשימה מפורטת אשר מעודכנת על ידי IBFNA וכוללת מוצרי נסטלה נוספים אשר הארגון מעודד להחרים, למרות טענותיהם של חברת נסטלה כי הם עומדים בתקנות של ארגון הבריאות העולמי. לחרם הצטרפו גם כמה אוניברסיטאות וארגוני סטודנטים, במיוחד בבריטניה.
נכון לינואר 2020, החברה עומדת בראש המחקר על תחליפי חלב אם בהודו. רשות המחקר הרפואי בהודו ביקשה מהחברה להפסיק לשלם למשתתפי המחקר, שכלל אימהות בהריון ומניקות.
ראו גם

פרשת רמדיה
הערות שוליים

↑  Action, New Internationalist, ‏1982-04-01 (באנגלית)
↑  M.Muller, The Baby Killer, War on Want
↑  Karin Cadwell, Cindy Turner-Maffei, Reclaiming Breastfeeding for the United States: Protection, Promotion and Support, Jones & Bartlett Learning, 2002, ISBN 978-0-7637-2096-4. (באנגלית)
↑  History of the campaign, archive.babymilkaction.org
↑  Nestle boycott products list | Baby Milk Action (באנגלית)
↑  Why Nestle is one of the most hated companies in the world, ZME Science, ‏2015-05-19 (באנגלית)
הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית

מזון מהיר הוא דוגמה טיפוסית למזון פופולרי במיוחד הנצרך בדיאטה האמריקנית הסטנדרטית
הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית (Standard American Diet, או בקיצור SAD) היא אורח חיים תזונתי מודרני, המאופיינת לרוב בצריכה גבוהה של בשר אדום, בשר מעובד, אוכל ארוז, מזון מטוגן, מוצרי חלב עתירי שומן, ביצים, דגנים מעובדים, תפוחי אדמה, תירס (וסירופ תירס עתיר פרוקטוז (אנ')) ומשקאות עתירי סוכר.
בעיות בריאותיות המיוחסת לדיאטה זו

מחקרים אפידמיולוגיים שונים שנערכו במהלך השנים הצביעו על כך שקיים קשר בין צריכה של הדיאטה האמריקאית הסטנדרטית לבין שכיחות מוגברת של השמנת יתר חולנית, מוות ממחלות לב, מחלת הסרטן (בעיקר סרטן המעי הגס), ומחלות נוספות המיוחסות לדפוסי התזונה המערביים. אצל אנשים הצורכים את הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית ישנו גם סיכון מוגבר להתפתחות של תסמונת מטבולית שמעלה את הסיכוי לחלות בסוכרת מסוג 2 או במחלות לב וכלי דם.
בעיות בריאותיות המיוחסת לדיאטה זו > מחלת קרוהן

צריכה של הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית מיוחסת למחלת קרוהן. התסמינים הטיפוסיים של מחלת קרוהן יכולים לכלול כאבי בטן, שלשולים, וחום.
בעיות בריאותיות המיוחסת לדיאטה זו > השמנת יתר חולנית

צריכה של הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית מיוחסת גם להשמנת יתר חולנית. מחקרים הראו כי בהשוואה לצריכה של תזונה בריאה, הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית השפיעה בין היתר על העלייה במשקל של נשים ובני נוער.
בעיות בריאותיות המיוחסת לדיאטה זו > סוכרת

מספר מחקרים הראו כי קיים קשר צריכה של הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית לבין השכיחות של סוכרת מסוג 2 בקרב גברים ונשים כאחד.
בעיות בריאותיות המיוחסת לדיאטה זו > סרטן

צריכה של הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית מיוחסת גם לעלייה בסיכון לחלות בסרטן. מחקרים הראו כי אצל אנשים עם דפוסי תזונה שתואמים את אלו של הדיאטה האמריקנית הסטנדרטית היה שכיחות רבה יותר להתפתחות של סרטן הערמונית.
ראו גם

ג'אנק פוד
המטבח האמריקאי
הערות שוליים

↑  Halton, Thomas L; Willett, Walter C; Liu, Simin; Manson, JoAnn E; Stampfer, Meir J; Hu, Frank B (2006). "Potato and french fry consumption and risk of type 2 diabetes in women". The American Journal of Clinical Nutrition. 83 (2): 284–90. doi:10.1093/ajcn/83.2.284. PMID 16469985.
↑  Drake, I; Sonestedt, E; Ericson, U; Wallström, P; Orho-Melander, M (במאי 2018). "A Western dietary pattern is prospectively associated with cardio-metabolic traits and incidence of the metabolic syndrome". The British Journal of Nutrition. 119 (10): 1168–1176. doi:10.1017/S000711451800079X. PMID 29759108. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Baumgart, Daniel C; Sandborn, William J (2012). "Crohn's disease". The Lancet. 380 (9853): 1590–1605. doi:10.1016/s0140-6736(12)60026-9. PMID 22914295.
↑  Kant, Ashima K. (2004). "Dietary patterns and health outcomes". Journal of the American Dietetic Association. 104 (4): 615–635. doi:10.1016/j.jada.2004.01.010. PMID 15054348.
↑  Drewnowski, Adam (2007-01-01). "The Real Contribution of Added Sugars and Fats to Obesity". Epidemiologic Reviews. 29 (1): 160–171. doi:10.1093/epirev/mxm011. ISSN 0193-936X. PMID 17591599.
↑  Yang, Wai Yew; Williams, Lauren T; Collins, Clare; Swee, Chee Winnie Siew (2012). "The relationship between dietary patterns and overweight and obesity in children of Asian developing countries: A Systematic Review". JBI Database of Systematic Reviews and Implementation Reports. 10 (58): 4568–4599. doi:10.11124/jbisrir-2012-407. PMID 27820524.
↑  Kant, Ashima K. (2004). "Dietary patterns and health outcomes". Journal of the American Dietetic Association. 104 (4): 615–635. doi:10.1016/j.jada.2004.01.010. PMID 15054348.
↑  Hu, Frank B. (2011-06-01). "Globalization of Diabetes: The role of diet, lifestyle, and genes". Diabetes Care. 34 (6): 1249–1257. doi:10.2337/dc11-0442. ISSN 0149-5992. PMC 3114340. PMID 21617109.
↑  Fabiani, Roberto; Minelli, Liliana; Bertarelli, Gaia; Bacci, Silvia (2016-10-12). "A Western Dietary Pattern Increases Prostate Cancer Risk: A Systematic Review and Meta-Analysis". Nutrients. 8 (10): 626. doi:10.3390/nu8100626. ISSN 2072-6643. PMC 5084014. PMID 27754328.
↑  Fung, Teresa; Hu, Frank B.; Fuchs, Charles; Giovannucci, Edward; Hunter, David J.; Stampfer, Meir J.; Colditz, Graham A.; Willett, Walter C. (2003-02-10). "Major Dietary Patterns and the Risk of Colorectal Cancer in Women". Archives of Internal Medicine. 163 (3): 309. doi:10.1001/archinte.163.3.309. ISSN 0003-9926.
↑  Jalilpiran, Y; Dianatinasab, M; Zeighami, S; Bahmanpour, S; Ghiasvand, R; Mohajeri, SAR; Faghih, S. "Western Dietary Pattern, But not Mediterranean Dietary Pattern, Increases the Risk of Prostate Cancer". Nutrition and Cancer. 70 (6): 851–859. doi:10.1080/01635581.2018.1490779.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17736416w (data)  SUDOC: 191253510 
השמנת יתר חולנית במדינות מפותחות
לפידוסיביום פלבוברוניום

| לפידוסיביום פלבוברוניום |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: Scombriformes
משפחה:: גמפיליים
סוג:: Lepidocybium
מין:: לפידוסיביום פלבוברוניום
שם מדעי
 Lepidocybium flavobrunneum ‏סמית, 1843

לפידוסיביום פלבוברוניום (שם מדעי: Lepidocybium flavobrunneum) היא מין של דג גרם ממשפחת הגמפיליים והמין היחידי בסוגו המצוי לאורך האוקיינוסים הטרופיים והסובטרופיים בעומקים של 220 עד 885 מטרים מתחת לפני הים. הוא תואר בשנת 1843 בידי המדען הסקוטי אנדרו סמית.
תיאור

דג זה הוא קרובו של השופינון השמנוני והוא יכול להגיע לאורך של 2 מטרים ומשקל של מעל 45 ק"ג. הוא בעל גוונים כהים בדומה לדגי מצולות רבים. הגוף מוארך עם לסתות חדות וארוכות, המזכירות לסתות מקרל ובעלי שיניים חדות והוא בעל סנפירים חדים וארוכים העוזרים לו לשחות במהירות במים. העיניים גדולות, בעלות טבעות שחורות סביבם והם מותאמות לראיית חשיכה. הדג יכול גם לכנס אותם מעט פנימה כדי להגן עליהם מתקיפות.
זהו דג מאכל באזורים שונים בעולם. עם זאת בשרו מכיל חומרים רעילים מסוג אסטר היכולים לגרום לבחילות וצריבות לאחר אכילתו או להוצאות שומן בצואה ולשלשולים חריגים. בנוסף הוא יכול לגרום להרעלה מסוג steatorrhea או gempylotoxism. לא ברור אם בישול או הקפאת הבשר מונעת את התופעות האלה.
מספר מדינות כמו יפן והונג קונג החליטו לאסור מכירת בשר של הדג עקב תופעות אלה, אך מדינות אחרות כמו קנדה מסתפקות בתוויות אזהרה על המוצר במקום.
הערות שוליים

↑  לפידוסיביום פלבוברוניום באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563030105171
ליאנטונדה

| --- | --- |

 מדינה:  אוגנדה אוגנדה
 אזור:  האזור המרכזי
 בירת המחוז:  ליאנטונדה
 על שם:  Lyantonde 
 שטח:  864.62 קמ"ר
 גובה:  1,260 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  80,200 (2012)
  ‑ צפיפות:  90.3 נפש לקמ"ר (2012)
 קואורדינטות:  0°10′00″S 31°10′00″E﻿ / ﻿0.16666666666667°S 31.166666666667°E﻿ / -0.16666666666667; 31.166666666667 
 אזור זמן:  UTC +3
 www.lyantonde.go.ug
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז ליאנטונדה (באנגלית, בסוואהילי: Lyantonde) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המרכזי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, ליאנטונדה.
מיקום

המחוז גובל במחוז סאמבאבולה מצפון, במחוז בוקומנסימבי מצפון מזרח, במחוז מחוז לוואנגו ממזרח, במחוז ראקאי מדרום ובמחוז קירוהורה ממערב. מטה המחוז יושב בעיר הבירה של המחוז. עיר הבירה והעיר הגדולה של המחוז היא ליאנטונדה.
רקע

במקור נחשב המחוז לחלק ממחוז ראקאי. ב-1 ביולי 2007, התפצל המחוז והפך למחוז עצמאי, כחלק מתוכנית ממשלתית להקטין את המחוזות במדינה, ובכך יועברו הכספים גם לעיירות הקטנות, ולא יישארו בידיי הערים הגדולות במחוז, כפי שקרה עד אז.
מקור השם ליאנטונדה, הוא גברת זקנה (בשם נטונדה) שנהגה להשתזף בסלע בולט באזור המחוז. אנשי המקום נהגו להסביר לתיירים כיצד מגיעים ממקום למקום בעזרת הגברת המשתזפת, במשפט 'Ejjinja lya Ntonde' שמשמעותו 'בסלע של נטונדה'.
רבים מתושבי המחוז סובלים ממחלות מלריה, שלשול, איידס, סיבוכים בלידה, מוות אימהי ודלקות בדרכי הנשימה.
כלכלה

מקור הפרנסה העיקרי של מרבית תושבי המחוז הוא חקלאות, וכולל גידול בננה, שעועית מצויה, תירס, תפוח אדמה, בטטה, קסאווה, דוחן, אורז, דורה, פולי קפה, טבק, וניל, מנגו, אננס, עגבנייה ופסיפלורה. מקור פרנסה נוסף של תושבי המחוז הוא גידול מקנה.
אוכלוסייה

קצב גידול האוכלוסייה הוא 2.85% בשנה. כ-85% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.
| שנה | אומדן אוכלוסייה |
| --- | --- |
1991: 53,100
2002: 66,000
2014: 94,841
הערות שוליים

↑  Government names 14 new districts, web.archive.org, ‏29 באוקטובר 2013 (באנגלית)
↑  Overview | Lyantonde District, www.lyantonde.go.ug (באנגלית)
↑  Lyantonde (District, Uganda) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de (באנגלית)
תוסף ברזל

המבנה הכימי של ברזל ביצורים חיים
תוספי ברזל (באנגלית: Iron supplement), המכונים גם מלחי ברזל וכדורי ברזל, משמשים לטיפול ומניעה של מחסור בברזל כולל אנמיה מחוסר ברזל. למניעה הם מומלצים רק לאנשים עם ספיגה לקויה, דימום וסת כבד, היריון או תזונה דלה בברזל. ניתן להשתמש במניעה גם אצל תינוקות במשקל לידה נמוך. הם נלקחים דרך הפה, מזריקים לווריד או מזריקים לשריר.
שימושים רפואיים

תוספי ברזל משמשים לטיפול במחסור בברזל ואנמיה מחוסר ברזל. ניתן להשתמש בהם גם לטיפול במחסור ב ברזל תפקודי, כאשר הדרישות לברזל גדולות יותר מיכולתו של הגוף לספק ברזל כמו במצבים דלקתיים. הקריטריון העיקרי הוא שנבדקו גם גורמים אחרים לאנמיה, כמו ויטמין B 12 או מחסור בחומצה פולית, הנגרמת מתרופה או כתוצאה מרעלים אחרים כמו עופרת, שכן לעיתים קרובות לאנמיה יש יותר מסיבה אחת בסיסית.
תופעות לוואי

תופעות לוואי של טיפול עם ברזל דרך הפה הן לרוב שלשול או עצירות ואי נוחות בבטן. לאחר הארוחה, תופעות הלוואי פוחתות, אך קיים סיכון מוגבר לאינטראקציה עם חומרים אחרים. תופעות לוואי תלויות במינון וניתן להתאים את המינון. המטופל עשוי להבחין כי הצואה שלו הופכת לשחורה. אין נזק ממשי, אך יש להזהיר חולים על כך כדי להימנע מדאגה מיותרת. כאשר ניתנים תוספי ברזל בצורת נוזלים, השיניים עלולות להשתנות באופן הפיך (ניתן להימנע מכך באמצעות שימוש בקש). הזרקה תוך שרירית יכולה להיות כואבת, וניתן להבחין בצבע חום על העור. מינון יתר של ברזל עלול לגרום למוות בקרב ילדים מתחת לגיל 6 שנים. הרעלת ברזל עלולה לגרום לתמותה או לתחלואה לטווח הקצר והארוך.