stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פילוסופיה אנליטית
ראשית הפילוסופיה האנליטית > גוטלוב פרגה

נקודת המוצא לדיון המודרני בשפה היא עבודתו של גוטלוב פרגה. בספרו כתב מושגים הציג פרגה את השאיפה לשחרר את הפילוסופיה מהבלבול שמקורו בחוסר הדיוק המאפיין את השפה הטבעית. לשם כך פיתח פרגה מערכות אקסיומטיות המתארות שתי שפות בעלות דרגת מורכבות שונה - תחשיב הפסוקים ותחשיב הפרדיקטים. השאיפה של פרגה, אותה ירש מלייבניץ, הייתה ליצור שפה מדעית מושלמת שאין בה חוסר בהירות, ושמאפשרת ניתוח לוגי של כל מושג ומשפט המראה כיצד הוא קשור ביחסי היסק עם כל משפט אחר בשפה.
במאמרו "על מובן והוראה" מ-1892 ניסח פרגה תורת משמעות חדשה שבבסיסה מספר עקרונות חדשים ליחס שבין מילים למושגים ולדברים שאותם הן מציינות.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > גוטלוב פרגה > עקרון ההקשר, מובן והוראה

על פי עקרון ההקשר (עקרון הקונטקסט) של פרגה, לא ניתן להבין מילים אלא במסגרת הקשר של משפט שלם. פרגה תופס את המשפטים כמורכבים מפונקציה - הפרדיקט או הנושא - אשר פועלת על אובייקטים - המיוצגים על ידי הנושא - ומחזירה ערכי אמת, דהיינו אמת או שקר. ערך האמת של משפט נקבע על ידי היחסים הלוגיים בין המושגים והאובייקטים, או, כאשר מדובר במשפט מורכב הכולל קשרים לוגיים, ערך האמת של המשפט הראשי נקבע על ידי היחסים בין ערכי האמת של המשפטים היסודיים. למשל: שני משפטים יסודיים המחוברים על ידי הקשר "וגם" יתנו ערך אמת חיובי רק אם כל אחד מהם נותן ערך אמת חיובי בפני עצמו - "אחד ועוד אחד הם שתיים וגם השמש זורחת במזרח".
פרגה הבחין בין שני אופנים בהם תורם ביטוי לשוני ל"משמעות" - מובן והוראה. בעבור ביטוי כמו שם, המובן (Sinn, Sense) הוא התוכן המחשבתי -המושג -המקושר אליו וההוראה (Bedeutung, Reference) היא הדבר החיצוני שאליו השם מצביע. כך למשל המובן של המילה "חד-קרן" היא אוסף התכונות המקושרות עם החד-קרן, אך למילה אין הוראה, שכן הקבוצה בעולם אליה המילים מתייחסות היא קבוצה ריקה. ברמת המשפט, המובן הוא המחשבה השלמה, אולם מהי הוראת המשפט?
הצורך המקורי בהבדלה בין מובן והוראה עלה כתגובה לחידה של פרגה בנוגע לזהות - כיצד ניתן להבחין בין המשפטים "א' הוא א'" ו-"א' הוא ב'", במקרה בו שני המשפטים אמיתיים? נהוג לומר כי המשפט הראשון נכון תמיד עקב המבנה הלוגי שלו והמשפט השני נכון מפני שא' הוא שם לאותו דבר שאנו מכנים בשם ב'. מכיוון שבלוגיקה של פרגה כל ביטוי בעל משמעות תורם לקביעת ערך האמת של המשפט בו הוא מופיע, וההחלפה בין שני ביטויים בעלי הוראה זהה, א' וב', באותו משפט, אינה משנה את ערך האמת שלו, הרי שזו ההוראה של המשפט בה אנו מעוניינים כשאנו מעוניינים בערך האמת. מכאן גוזר פרגה שמה שמבדיל בין המשפטים, ומאפשר לנו בכל זאת למצוא ערך בגילוי כי "כוכב הבוקר הוא כוכב הערב", למשל, אינו ההוראה של הביטויים ושל המשפט עצמו, אלא המובן שלהם, קרי התוכן המחשבתי שהם מחוללים. ההוראה של המשפט אינה אלא ערך האמת שלו.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > גוטלוב פרגה > עולם שלישי

כאמור, פרגה סבר כי על הפילוסוף לעסוק אך ורק במאפיינים האובייקטיביים של השפה, ואת המובן וההוראה, המחשבה וערך האמת החשיב כתכונות אובייקטיביות כאלו. משפטים בעלי מובן שונה הם שונים מבחינה אובייקטיבית, ולא רק מבחינה סובייקטיבית. אולם כיצד מעוגן התוכן האובייקטיבי של אלו? שיקולים כאלו הובילו את פרגה להציע את קיומו של עולם שלישי של ישים. אשר אליו שייכים התכנים האובייקטיביים - המחשבות והמובנים - המשותפים לבני אדם שונים. זרמים שונים בפילוסופיה האנליטית נחלקים אם בה הם מוכנים לקבל ריאליזם בנוגע לקיומו של עולם שלישי שכזה, כמתחייב מן האובייקטיביות של השפה, או מתנגדים לכך.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ברטראנד ראסל

ברטראנד ראסל החל לפעול מעט לאחר פרגה, והושפע ממנו עמוקות. תחילת הקשר ביניהם בחליפת מכתבים שיזם ראסל לאחר שגילה כי הפרדוקס שנקרא על שמו חושף את הפילוסופיה של פרגה לסתירות מהותיות. גילוי זה הוביל את פרגה, בסופו של דבר, לזנוח את הלוגיציזם שלו - שאיפתו לבסס את המתמטיקה כולה על הלוגיקה בהסתמך על הלוגיקה (בתוספת תורת הקבוצות הנאיבית).
ראסל, כמו פרגה, תפס את הלוגיקה כקודמת לשפה, ושאף אף הוא לבסס לוגיקה שתוכל לסלק את העמימות והבלבול שמקורן בשפה הטבעית. ראסל המשיך בפיתוח הלוגיקה של פרגה, המבוססת על תחשיב הפרדיקטים, תוך שהוא מבקש לפתור שתי בעיות: הבעיה שנוצרה על ידי הפרדוקס של ראסל עצמו ובעיות שנוצרות כתוצאה של הבחנתו של פרגה בין מובן והוראה. ראסל הרבה להשתמש בעקרון התער של אוקהם ואף הרחיב אותו לשימושים נוספים. שאיפות אלה הובילו את ראסל לנסח עמדה הידועה כאטומיזם לוגי, ותורת ידיעה המתבססת על ההבחנה בין ידע מתוך היכרות וידע מתוך תיאור.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ברטראנד ראסל > תאורים מיידעים ושמות לוגיים טהורים

ההבחנה בין מובן והוראה הובילה את פרגה לטעון שהוראתם של כל המשפטים היא ערך האמת שלהם ושהמשפטים נבדלים רק במובניהם. למשל למשפטים "כדור הארץ מקיף את השמש" ו-"2=1+1" ישנה אותה הוראה, ערך האמת החיובי. המשפטים נבדלים בכך שהמחשבה שהם יוצרים שונה. במאמרו משנת 1905, על ההוראה (On Denoting) הציג ראסל פתרון משלו לבעיות אלו.
ראסל טען שהתפיסה של פרגה לפיה לכל ביטוי יש הוראה ומובן מציעה פתרון חלקי בלבד לשלוש בעיות לוגיות, שתורתו של ראסל אמורה לפתור באופן מספק:
הצבת זהים: כאשר מחליפים מונחים שיש להם את אותה ההוראה המשפט אמור שלא להשתנות. "יצחק" זהה בהוראתו ל-"הבן של אברהם", אבל המשמעות של שני המשפטים "המורה שאלה האם יצחק הוא הבן של אברהם" ו-"המורה שאלה האם יצחק הוא יצחק" אינה זהה.
השלישי הנמנע: באופן כללי או ש-א' אמיתי או ש-א' שקרי ולא תיתכן אפשרות אחרת. אבל שני המשפטים "המלך הנוכחי של צרפת קירח" ו-"המלך הנוכחי של צרפת אינו קירח" הם שקריים, מכיוון שאין לצרפת מלך. על פי תורתו של פרגה, ביטויים אלו אינם אמיתיים או שקריים, אלא חסרי מובן.
בעיית אי הקיום: ניתן לדבר על דברים שאינם קיימים, למשל "לפגסוס יש צבע לבן" הוא משפט שכולל מושג שמתייחס למשהו שאינו קיים, אך אם אינו קיים לא ניתן להתייחס אליו. כיצד ניתן לפיכך לומר ש"פגסוס אינו קיים"?
הפתרון של ראסל היה לקבוע שישנם ביטויים בשפה שאינם שלמים, בפני עצמם, ולכן אינם תורמים הוראה למשפט השלם, אלה הם מחליפים ביטויים מורכבים יותר, שרק באמצעותם נקבעת ההוראה. המשפט "לפגסוס יש צבע לבן" מורכב למעשה מכמה חלקים עצמאיים, ויש לנתחו כ"יש דבר אחד בלבד שהוא פגסוס, ויש לו צבע לבן", ומשפט זה הוא שקרי משום שחלקו הראשון ("יש דבר אחד...") הוא שקרי. "המלך של צרפת" הוא ציון המקצר את הביטוי "קיים דבר אחד בלבד שהוא המלך הנוכחי של צרפת" וערך האמת של זה הוא שקרי (ומכאן שערך האמת של המשפט "לא נכון שהמלך הנוכחי של צרפת קרח" הוא אמיתי, ואינו חסר מובן).
גם שמות ממשיים כמו "הומרוס" הם ביטויים מציינים, במקרה זה: "מחברן של האילדיאה והאודיסאה". למעשה רק כינויי הגוף כמו "הוא" או "זה" הם שמות לוגיים טהורים, שיש לנו היכרות ישירה עם נושאיהם.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ברטראנד ראסל > אטומיזם לוגי

בהשראת תורת התיאורים המיידעים, ראסל הציג את תורת האטומיזם הלוגי, לפיה הלוגיקה משמשת לאנליזה שמטרתה סילוק יישים מיותרים, ברוח התער של אוקהם. יש לנסות להחליף כל מושג במשפט בקונסטרוקציות לוגיות המתבססות על מושגים פשוטים יותר - המורים על יישים פשוטים ובלתי תלויים בהכרה האנושית. יש להפריד את הסדר והתכונות מהיישים עצמם ולהמירם במבנים לוגיים, כך למשל מספר מונה איננו יש, אלא התאמה חד-חד ערכית בין קבוצות.
סילוק היישים המיותרים נעזר בהיותה של הלוגיקה לשון אידיאלית, בניגוד ללשון היום-יומית. משפט אטומי, שאינו כולל דבר מלבד שם ופרדיקט כמו "דני נמוך", הוא משפט המורה על עובדה פשוטה. העובדות קודמות למשפטים המתארים אותן.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ברטראנד ראסל > תורת הידיעה של ראסל

תורתו של ראסל מעניקה קדימות לאובייקטים שעמם ניתן ליצור היכרות ישירה, חושית, ולכן הטענות היסודיות ביותר בשפה מורכבות רק מאובייקטים כאלה ומכוללים. ראסל, כמו רוב הפילוסופים בעת החדשה, עסק בשאלת הקשר בין ההכרה ובין העולם החיצון לה (ראו גם סוליפסיזם). בתחילה פנה ראסל לבניית העולם החיצוני על סמך ההיכרויות שיש לנו ול"צופים אפשריים" כמותנו, ברוח הפנומנולוגיה, ואולם המימד הפסיכולוגיסטי בגישה זו הביא אותו לקבל, בסופו של דבר, שיש לבסס את ידיעת העולם החיצון לנו על בסיס משפטים וטענות שאינם מתבססים רק על מבנים לוגיים ואובייקטים אותם ניתן להכיר באופן ישיר אלא גם על טענות שלא ניתנות לביסוס מסדני, כמו טענות אינדוקטיביות וסיבתיות, מתוך ההנחה שהעולם סדור ואינו אקראי.
ראסל ציין שעבור מי שמחזיק בגישה אמפריציסטית זוהי מסקנה קשה לעיכול ואולם הקושי נובע מפירוש לא נכון של מושג הידיעה. ראסל טען שמקורו של מושג הידיעה הוא בחיים המדעיים והפרגמטיים של טרם הפילוסופיה; ולדוגמה ידיעה שפרי מסוים הוא בשל בזכות הצבע שלו היא ידיעה אמיתית גם אם לא ניתן להצדיק אותה על סמך הניסיון בלבד (מכיוון שהיא תלויה באינדוקציה).
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ג'י.אי. מור

מור (G.E. Moore) הוא בן תקופתו של ראסל, ומי שמשך אותו מהעיסוק במתמטיקה אל הפילוסופיה. מור התנגד לקביעותיו של עמנואל קאנט בתחום המוסר וייסד את המטא-אתיקה ובמסגרתה טבע את המושג כשל נטורליסטי. עבודתו של מור הובילה בסופו של דבר לפיתוח (בעיקר על ידי אוסטין) זרם של הפילוסופיה האנליטית בשם פילוסופיה של הלשון היום-יומית.
ראשית הפילוסופיה האנליטית > ג'י.אי. מור > אתיקה ומטא-אתיקה

מור ממשיך את הקו שהוביל פרגה וקובע בספרו פרינקיפיה אתיקה (Pincipia Ethica, 1905) שהמקור לקשיים בתחום האתיקה הוא "הניסיון לענות על שאלות מבלי לגלות קודם לכן מהי השאלה שעליה מבקשים לענות", כלומר בלבול וחוסר בהירות מושגיים. לפי מור קיימים למעשה שני סוגים של שאלות: שאלה המטא-אתיקה ושאלות האתיקה הרגילה (או היישומית). המטא-אתיקה עוסקת בשאלות כמו "מהו הטוב?" או "מה המעמד של משפטים ומושגים מוסריים?", בעוד האתיקה היישומית שואלת מה נכון לעשות במצבים מסוימים, כלומר עוסקת בפתרון בעיות מוסריות קונקרטיות. מור טען שהבנה של המושג "טוב" על ידי מחקר מטא-אתי תקדם את היכולת לפתור בעיות אתיות קונקרטיות. מרגע ש"הטוב" מזוהה כראוי ניתן לבחור בפעולות שיובילו לקידום הטוב באופן היעיל ביותר.
מור קבע שהפרדיקט "טוב" הוא פרדיקט פשוט ביותר ולכן אינו ניתן להגדרה מלאה על ידי פרדיקטים אחרים. כפי שלא ניתן להגדיר מהו "צהוב" בעזרת מושגים אחרים באופן מילולי, מכיוון שהוא מושג פשוט מאוד, לא ניתן להגדיר את הטוב בעזרת מושגים אחרים. מור אינו טוען שהמושג טוב אינו מציין דבר או שלא ניתן להבין שהטוב הוא תכונה של דברים מסוימים, אלא רק שלא ניתן להגדיר אותו. את הטוב אנו מכירים באינטואיציה. ההוכחה לאי היכולת להגדיר את הטוב מתבססת על רעיון הכשל הנטורליסטי שהגה מור. אם היה ניתן להגדיר את המושג טוב באמצעות מושג אחר, כמו למשל "הטוב הוא מועיל" אזי מתעוררות שתי בעיות. הבעיה הראשונה נובעת מכך שאם ההגדרה נכונה ניתן להחליף "טוב" ב"מועיל" ונקבל את המשפט "המועיל הוא מועיל" שהוא משפט חסר תוכן, בעוד ההגדרה לא הייתה חסרת תוכן. הבעיה השנייה נובעת מכך שגם אם יש תכונה שהיא מהות ה"טוב" לשאלות כמו "האם טוב לעשות מעשה זה?" הייתה תשובה ברורה, אולם ידוע שאין תשובה שכזו.
ראו גם

פילוסופיה קונטיננטלית
לקריאה נוספת

יצחק (יאני) נבו, אזמל שקהה - הפילוסופיה האנליטית לתמורותיה, הוצאת רסלינג תל אביב 2009
פיטר סינגר, מוסר הלכה למעשה, סדרת בדיוק: הפילוסופיה האנליטית (ירושלים: מאגנס, 2009)
מיכאל אברהם, שתי עגלות וכדור פורח, כפר חסידים 2007
מיכאל אברהם, את אשר ישנו ואשר איננו, כפר חסידים 2006
Richard Rorty, Philosophy and the Mirror of Nature, 1979
Menachem Fisch, Taking the Linguistic Turn Seriously, The European Legacy, Vol. 13, No. 5, pp. 605–622, 2008
הערות שוליים

↑  זו כותרת התרגום לעברית. המאמר נכתב במקור בגרמנית: Über Sinn und Bedeutung, תורגם לאנגלית בכותרת: On sense and reference
↑  פרגה, המחשבה: חקירה לוגית, 1984 ( "Der Gedanke", 1918).
↑  יצחק נבו, איזמל שקהה, ע' 91.
↑  אזמל שקהה, ע' 153
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294738005171  BnF: cb11944944r (data)  GND: 4001869-6  LCCN: sh85004780  LNB: 000050073  NDL: 00561031  NKC: ph118413
א.ל.מ רשת חשמל ואלקטרוניקה

א.ל.מ. (אלמ) או בשמה המלא א.ל.מ. רשת חשמל ואלקטרוניקה היא רשת חנויות למכירת מוצרי חשמל. רשת א.ל.מ. הוקמה בתל אביב בשנת 1978 על ידי צבי אהרונוביץ. ב-2019 מנתה הרשת 42 סניפים.
היסטוריה

הרשת החלה את פעילותה בשנת 1978 בתל אביב במכירה של מוצרי חשמל גדולים כגון מקררים, מכונות כביסה, מייבשים ומזגנים.
במרץ 2013 החזיקה א.ל.מ. ב-5% משוק החשמל בישראל ובכך מהווה החנות הקמעונאית הגדולה ביותר בשוק הישראלי.
היסטוריה > א.ל.מ דיוטי פרי

בסוף שנת 2012 זכתה חברת מיניליין, מפעילת רשת א.ל.מ, במכרז להפעלת חנות למוצרי אלקטרוניקה בדיוטי פרי בטרמינל 3 שבנמל התעופה בן-גוריון.
ביוני 2017 זכתה החברה במכרז להפעלת חנות אלקטרוניקה בטרמינל 1 המחודש.
בפברואר 2019 הפסידה החברה במכרז רשות שדות התעופה לניהול שתי חנויות החברה בנתב"ג לרשת אופיס דיפו, וכך סיימה החברה את פעילותה בנמל התעופה.
הרשת כיום

סניפי החברה ממוקמים במרכזי מכירות, חלקם בתוך קניונים וחלקם במרכזים מסחריים.
א.ל.מ. משתתפת בירידי מוצרי חשמל פעמיים בשנה ביריד ספטמבר ויריד מרץ/אפריל באקספו תל אביב.
מוצרי הרשת כוללים מוצרים גדולים למטבח כגון מקררים, תנורים, כיריים, מדיחים ומכונות כביסה, מוצרי בידור כגון טלוויזיות וסטריאו ומוצרי פרודוקטיביות כמו טלפון חכם. מגוון המוצרים משתנה ומתעדכן לאורך השנה וב-2019 הציעה הרשת יותר מ־10,000 מוצרים שונים מיצרנים שונים, הגדולים שבהם בוש, סימנס ואלקטרולוקס.
בדצמבר 2019 מונה אורי להב למנכ"ל הנכנס של א.ל.מ. שיחליף את צביקה אהרונוביץ' שהקים וניהל את הרשת 41 שנה (1978-2019). אורי מגיע מעולם הרכב אחרי שהיווה מנכ"ל לקבוצת סמל"ת יבואנית סובארו, פיאט, אלפא רומיאו ועוד.
הערות שוליים

↑  אתר החברה
↑  "סכנת התחשמלות" - שוק המוצרי החשמל במלחמה קיומית, צ'מנסקי ובן שחר, מרץ 2013
↑  אורנה יפת, באג כבר לא בנתב"ג, באתר כלכליסט, 11 במאי 2014
↑   גילי מלניצקי, טרמינל 1 נפתח לטיסות לואו קוסט יוצאות: כך הוא נראה אחרי השיפוץ, באתר TheMarker‏, 19 ביוני 2017
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏אופיס דיפו נכנסה לדיוטי פרי בנתב"ג: החליפה את חנויות א.ל.מ, באתר גלובס, 13 בפברואר 2019
↑  אורנה יפת, אורי להב ימונה לתפקיד מנכ"ל א.ל.מ., באתר כלכליסט, 9 בדצמבר 2019
סניף הרשת
אשר יעקב וסטהיים

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1948 ה'תש"ט גייטסהד,הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 פטירה:  3 באפריל 2020 (בגיל 72 בערך) ט' בניסן ה'תש"ף מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום פעילות:  מנצ'סטר
 תקופת הפעילות:  1976–2020 (כ־44 שנים)
 השתייכות:  יהדות חרדית
 תחומי עיסוק:  כשרות, הלכה
 רבותיו:  יצחק יעקב וייס; יחיאל יהושע רבינוביץ
 אב:  אהרן וסטהיים
 אם:  אסתר וסטהיים
 
 תפקידים נוספים:  ראש בד"ץ איגוד רבנים; דיין בית הדין במנצ'סטר; ראש ישיבת עזרת תורה
 
הרב אשר יעקב וסטהיים (וועסטהיים. באנגלית: Osher Westheim‏ ה'תש"ט, 1948 - ט' בניסן ה'תש"ף, 3 באפריל 2020) היה רב בריטי, דיין בבית הדין במנצ'סטר, ראש ישיבת "עזרת תורה" בעיר וראש גוף הכשרות "בד"ץ איגוד רבנים מנשתסר" (BIR).
תולדות חייו

נולד ב-17 באוגוסט 1948 בגייטסהד לאהרן ואסתר וסטהיים. למד בישיבת גייטסהד, בישיבת באר יעקב ובכולל של הרב יצחק יעקב וייס במנצ'סטר, והיה לתלמידו המובהק. למד גם מהרב שמואל הלוי ואזנר. נסמך לרבנות בידי הרב וייס והרב חנוך דב פאדווא. כמו כן, היה מקורב לאדמו"ר מביאלה, רבי יחיאל יהושע רבינוביץ ולבנו רבי בן-ציון רבינוביץ.
בשנת 1976 (ה'תשל"ו) התמנה לדיין בבית הדין במנצ'סטר, והוצב במערכת הכשרות של בית הדין. בשנת 2004 פרש ממערכת הכשרות וייסד את "בד"ץ איגוד הרבנים מנשסתר", גוף שבמסגרתו המשיך להעניק כשרות למוצרים רבים, וזכה למוניטין בינלאומי בתחום הכשרות. בייחוד, התפרסם כמומחה לכשרות בתעשיית הממתקים. מותג הכשרות שלו נחשב על ידי מומחי כשרות בעולם ובישראל ועל ידי הרבנות הראשית לישראל.
בשנת 1995 (ה'תשנ"ה) הקים במנצ'סטר את ישיבת "עזרת תורה" לבחורים שנפלטו ממסגרות ישיבתיות אחרות, ועמד בראשה למספר שנים.
במשך שנים רבות כיהן כרב בית הכנסת "צעירי אגודת ישראל" בפרבר סלפורד.
בפברואר 2020, במהלך התפרצות נגיף הקורונה בממלכה המאוחדת, נדבק הרב וסטהיים בנגיף. לאחר מספר שבועות, ב-3 באפריל, ט' בניסן ה'תש"ף, נפטר.
לאחר פטירתו, ממשיך חתנו הרב שלום לנדא לנהל את מערכת הכשרות
הערות שוליים

↑  פעמים רבות מכונה "בד"ץ מנצ'סטר", אך לאמתו של דבר מדובר בשני גופים נפרדים (בד"ץ מנצ'סטר ו-בד"ץ איגוד הרבנים מנצ'סטר), והרב וסטהיים פרש מבד"ץ מנצ'סטר וייסד מערכת כשרות פרטית משלו.
↑  Dayan Osher Yaakov Westheim Zt”l אתר The Jewish Weekly.
↑  Rabbi Osher Yaakov Westheim, 71, Manchester, England אתר Chabad.org
↑  Jacob Judah, World renowned Manchester Charedi Rabbi Osher Westheim dies from coronavirus, אתר ג'ואיש כרוניקל, 3 באפריל 2020
↑  'כשרויות חו"ל' אתר כושרות
↑  'כשרות בד"צ איגוד הרבנים' שאל את הרב, אתר הידברות
↑  רשימת נותני הכשרות המוכרים
↑  הרב אשר יעקב ווסטהיים נפטר מקורונה, באתר ערוץ 7, 3 באפריל 2020
↑  משה ויסברג, גאב"ד חדש ל'בד"צ איגוד הרבנים' מנצ'סטר, באתר בחדרי חרדים, כ"ג בניסן ה'תש"ף
אלום גולד

| --- | --- |
אלום גולד
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מוטו:  מערכות אלומיניום מתקדמות
 מייסדים:  משפחת בקשי
 תקופת הפעילות:  1971–הווה (כ־54 שנים)
 חברות בנות:  פניציה זכוכית, אור אלום, כלבו אלומיניום, טכניקה
 מיקום המטה:  ישראל
 ענפי תעשייה:  ענף הבניה, המתכת והזכוכית
 מוצרים עיקריים:  פרופילי אלומיניום, זכוכית, חלונות, דלתות, קירות מסך
 עובדים:  150
  
 http://www.alumgold.co.il
 
אלום גולד היא חברה פרטית ישראלית המתמחה בתכנון, פיתוח, מערכות אלומיניום עבור דלתות, תריסים וקירות מסך, תעשיות שונות וכן זכוכית ומוצרים נלווים המיועדים לתעשיות בשוק המקומי והבינלאומי. המרכז הלוגיסטי העיקרי נמצא באזור התעשייה ברקן.
היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 1971 על ידי משפחת בקשי שעלתה לישראל מעיראק. בשנים אלה מרבית עבודת החברה הייתה ייצור פרופילי PVC לתחום החלונות והדלתות.
בשנות ה-80 החליטה החברה להיכנס לתחום פרופילי האלומיניום ולתחום האביזרים לחלונות והדלתות. בתחילת שנות ה-2000 נקלעה החברה לקשיים, לאחר מעילה שהתרחשה בחברה על ידי רו"ח שלה והתרשלות של הבנק איתו עבדה החברה.
בשנת 2010 הקימה "אלום גולד" את בית מערכות האלומיניום ALUG לשם מתן פתרון לתחום מעטפת הבניין בפרט ולענף הבניה ככלל.
בשנת 2012 רכשה "אלום גולד" את חברת "כלבו אלומיניום", בעלת מרלו"ג הממוקם בתל אביב.
בשנת 2016 רכשה "אלום גולד" את חברת הזכוכית והאלומיניום "אור אלום", בעלת מרלו"ג הממוקם בחיפה. קניית "אור אלום" סימלה את כניסתה של החברה לתחום הזכוכית ולהגדלת פריסתה הארצית.
בשנת 2020 מיזגה "אלום גולד" את חברת "פניציה" וחברת "אור אלום" לכדי גוף אחד האחראי על רוב הפצת הזכוכית במדינת ישראל.[דרוש מקור] מרלוג החברה ממוקם בנוף הגליל. בשנת 2021 החלה חברת הקבוצה "פניציה", בפעם הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל, בייבוא זכוכית באמצעות אוניות צובר, לשם מתן מענה לצורכי מדינת ישראל לזכוכית ובפרט לענף הבנייה, לאחר סגירת קו היצור של "פניציה".
בשנת 2023 רכשה "אלום גולד" את חברת טכניקה המתמחה באביזרים לתחום החלונות והדלתות.
פעילות החברה

קבוצת גולד עוסקת ביבוא ועיבוד פרופילי אלומיניום, מערכות אלומיניום, זכוכית ומוצרים נלווים המיועדים לתעשיות בשוק המקומי והבינלאומי.
חברות הקבוצה נמצאות בבעלות פרטית, דור שני בתחום. לחברות הקבוצה שיתופי פעולה שמטרתם לתת מענה להיבטים של מערכות האלומיניום לבניין, כגון פרופילי אלומיניום, צבע וזכוכית. בתחילת 2023, הקבוצה מנתה כ-150 עובדים והחזיקה כ-29,000 מ"ר של מרכזים לוגיסטיים באזור התעשייה ברקן, בתל אביב, בנוף הגליל, במישור אדומים ובחיפה.
הערות שוליים

↑   לימור קלר, ALUG: שומרים על פרופיל גבוה, באתר TheMarker‏, 27 באפריל 2023
↑  חברה תובעת 3.2 מ' ש' ממנהל החשבונות שלה ואשתו עורכת הדין בטענה לגניבה, באתר TheMarker‏, 7 בנובמבר 2006
↑  יצחק דנון, ‏דו"ח רו"ח: רשלנות של הבנק הבינלאומי איפשרה מעילה בכ-3 מיליון ש' בחברה, באתר גלובס, 2 באוגוסט 2006
↑   לימור קלר, בחיבור שבין המינימלי לפונקציונלי, באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2022
↑  נווית זומר, יצרנית הזכוכית פניציה מתמזגת, באתר ynet, 30 באוגוסט 2020
אלום גולד
We Are Warriors

We Are Warriors (בעברית: אנחנו לוחמים או אנחנו לוחמות) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקנדית אבריל לאבין, מתוך האלבום. השיר יצא לאור ב-24 באפריל 2020, על ידי חברת התקליטים BMG, כסינגל צדקה, במסגרת פרויקט HOPE שקם כתגובה למגפת הקורונה.
השיר הגיע למקום השמיני במצעד השירים הדיגיטליים שבאיטליה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אבריל לאבין, צ'אד קרוגר וטראוויס קלארק והופק על ידי אבריל גם כן. השיר המקורי, ששמו היה "Warrior", נכלל ב-Head Above Water במקור כרצועה האחרונה, ולאחר מכן הצהירה לאבין כי "הוא היה אחד מהשירים הראשונים שכתבתי עבור האלבום". בהמשך, החליטה לכתוב ולהפיק אותו מחדש ושינתה את שמו ל-"We Are Warriors".
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-6 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי, שצולם בשחור-לבן יצא לאור ב-1 במאי 2020, והוא כלל בתוכו אנשים מתחום הרפואה, כשהם מפגינים ומחזיקים שלטים. בנוסף לכך, הוא הכיל קטעים מתוך סיבוב ההופעות "Head Above Water Tour", תוך שאחת הסצנות בו צולמו באייפון מביתה של לאבין.
נכון לינואר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-7 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איטליה | מצעד הסינגלים האיטלקי | 8 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 24 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | - |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים הדיגיטליים | 100 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |  |
|  קנדה | מצעד השירים הדיגיטליים | 23 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 24 באפריל 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | BMG |  |
הערות שוליים

↑  אבריל לאבין, צ'אד קרוגר, טראוויס קלארק
1 2  Avril Lavigne – We Are Warriors (באנגלית), נבדק ב-2021-01-31
↑  "Avril Lavigne - Instagram".
↑  Chart Search, Billboard
↑  Avril Lavigne Confronts Health Battle On New Song 'Warrior': Hear A Snippet, iHeartRadio (באנגלית)
↑  We Are Warriors, נבדק ב-2021-01-31
1 2  Avril Lavigne - We Are Warriors (Official Video)
↑  We Are Warriors - Single by Avril Lavigne (בAustralian English), נבדק ב-2021-01-31
| אבריל לאבין |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות | דיסקוגרפיה • שירים • פרסים ומועמדויות |  |
| אלבומי אולפן | Let Go • Under My Skin • The Best Damn Thing • Goodbye Lullaby • Avril Lavigne • Head Above Water • Love Sux |  |
| אלבומי הופעה | My World • Greatest Hits |  |
| אלבומי אוסף | B-Sides |  |
| אלבומי וידאו | Avril Lavigne: My World • Bonez Tour 2005: Live at Budokan • The Best Damn Tour: Live in Toronto |  |
| סינגלים | "Complicated" • "Sk8er Boi" • "I'm with You" • "Losing Grip" • "Mobile" • "Don't Tell Me" • "My Happy Ending" • "Nobody's Home" • "He Wasn't" • "Fall to Pieces" • "Keep Holding On" • "Girlfriend" • "When You're Gone" • "Hot" • "The Best Damn Thing" • "Alice" • "What the Hell" • "Smile" • "Wish You Were Here" • "Here's to Never Growing Up" • "Rock n Roll" "Let Me Go" • "Hello Kitty" • "Give You What You Like" • "Fly" • "Head Above Water" • "Tell Me It's Over" • "Dumb Blonde" • "I Fell in Love with the Devil" • "We Are Warriors" • "Bite Me" • "Love It When You Hate Me" |  |
| שירים אחרים | "I Always Get What I Want" • "Take Me Away" • "Push" • "Bad Reputation" • "How You Remind Me" • "Bad Girl" • "Flames" |  |
| סיבובי הופעות | Try To Shut Me Up Tour • Bonez Tour • The Best Damn World Tour • The Black Star Tour • The Avril Lavigne Tour  • Head Above Water Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 9003a601-6dd1-4abd-a0af-72adb79c00c1
רובה

ערך זה עוסק בכלי ירי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מגוון רובים: FAMAS (רוס"ר בולפפ), Vz.52 (רובה מיטען), M4 (רוס"ר קרבין), M24 SWS (רובה צלפים), SVD דרגונוב (רובה קלעים/צלפים), Valmet M76 (רובה סער), AKMS (רובה סער).
רובה הוא סוג של כלי ירייה חם ממשפחת הנשק הקל (נק"ל). הרובה הוא כלי ירייה בעל קנה ארוך יחסית לקנה האקדח ונהוג לירות בו בשתי ידיים. לרובה מודרני שלושה חלקים עיקריים: קנה, שיכול להיות חלק (smoothbore) או מחורק (rifled) ודרכו עף הקליע; מכלול שכולל בריח, בית בליעה והדק שתפקידם להתחל את התגובה הכימית שתגרום לפיצוץ אבק השריפה ותאיץ את הקליע ומעצה הכולל קת שנהוג להצמיד לשקע הכתף כדי לייצב את הנשק. נשק שלא כולל את אחד החלקים האלה בדרך כלל לא מסווג כרובה, אלא כאקדח או כתותח יד (לכלי ירי עתיקים שלא כללו הדק). הרובה הוא חימושו הבסיסי של חייל מודרני בשדה הקרב, אך הם נפוצים גם בקרב ציידים, שוטרים, עבריינים ואספנים.
לרובה מודרני שתי שיטות פעולה עיקריות: ירי בודד (עם חובת דריכה של הבריח או בלעדיה בירי חצי-אוטומטי) או ירי אוטומטי בצרורות (קיים גם רובה חצי אוטומטי). לרוב הרובים יש מערכת הזנת תחמושת בצורת מחסנית מלבנית או מעוקלת אבל קיימות מחסניות בצורות אחרות. השימוש במחסניות נפוץ פחות ברובי ציד. כמו כן, לעיתים, הרובה כולל יותר מקנה אחד. בדרך כלל רובים דו-קניים משמשים לציד, אך בעבר היו מקובלים רובים בעלי קנים מרובים ששימשו לירי מטח שלם לעבר המטרה. רובה מודרני צבאי כולל קנה אחד בלבד. נהוג להצמיד לרובה רצועה לקלות הנשיאה.
בשעת הצורך ניתן להצמיד לרובים מודרניים אמצעי עזר כגון כוונות מתקדמות (כגון כוונת השלכה וכוונת טלסקופית), אמצעים אופטיים שונים, מטולים, פנסים, חצובות, דורגל, משתיק קול עוד.