stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גילוח הראש לנשים ביהדות
היסטוריה

מקור המנהג ותחילתו לא ידוע. במאה ה-20 יש שייחסוהו לתקנות ועד ארבע ארצות, ויש מי שכתב שהיא תקנת בעל שם טוב. אזכורים דומה למנהג קיימים כבר מהמאה ה-15. אך לעומת זאת בחז"ל, ובכתבי הגאונים והראשונים, גילוח הראש מוזכר כעונש לאישה חשודה כדי לנוולה.
החל מאמצע המאה ה-18 המנהג נפוץ ברבות מארצות אירופה, באימפריה הרוסית, ובקהילה האשכנזית בארץ ישראל. בגזרת הלבוש באימפריה הרוסית ב-1851 נאסר לגלח את ראשי הנשים, ונשים רבות הפסיקו לנהוג כן. לאחר השואה המנהג המשיך, וקיים עד היום בעיקר בקהילות חסידיות הונגריות ובחלק מקהילות הפרושים, ביניהן סאטמר, בעלז, ויז'ניץ, צאנז, סקווירא, טאהש, קרעטשניף, נדבורנה, תולדות אהרן, תולדות אברהם יצחק ועוד.
פרטי המנהג

בחוגים הנוהגים מנהג זה הכלה מגלחת את שערה בבוקר שלמחרת הנישואין, ולאחר מכן לקראת כל טבילת נידה. יש שמגלחות את השיער לגמרי, ויש שמשיירות כחצי טפח. בתקופת הריון כשהאישה אינה מחויבת בטבילה, רבות נוהגות שלא לגלח עד הטבילה שלאחר הלידה, אך בחסידויות מסוימות המנהג לגלח גם בתקופת הריון פעם בחודש.
לכבוד הגילוח בפעם הראשונה נהוג בחלק מהקהילות לערוך סעודה הנקראת "שלייער ווארמעס" (ארוחת הצעיף), ולהעניק לכלה מתנות הנקראות "פאלאדנע".
בחלק מקהילות הונגריה, ובעקבותם גם בקהילה האשכנזית בירושלים, הופעלו סנקציות נגד נשים שלא קיימו את המנהג. בין הסנקציות, שלילת תמיכה כספית, ואיסור כניסה לעזרת הנשים בבית הכנסת. רבנים אחדים בקהילות אלו פסקו שהעוברת על המנהג נחשבת פרוצה, ומפסידה את כתובתה.
סיבות למנהג

בספרי ההלכה והמנהג הובאו מספר טעמים למנהג.
א. כדי למנוע חששות הלכתיים בטבילת נידה: קשרים או כינים בשיער, דבר הנחשב חציצה, מניעת חשש שחלק מהשיער לא נכנס לתוך המים, מניעת החשש שהאישה תתכופף מדי בשעת הטבילה כדי להכניס את השיער למים, דבר שיכול לגרום לקפלים בגופה שבהם המים לא ייגעו או מניעת חשש סחיטה בשיער כאשר הטבילה תחול בשבת.
ב. מטעמי צניעות, על מנת להבטיח שבשום מצב לא ייראה חלק משיער האישה מחוץ לכיסוי הראש, או בשביל למנוע מהאישה ללכת בביתה בלי כיסוי ראש.
ג. על מנת להמאיס את הנשים היהודיות שלא יימצאו חן בעיני הגויים, ולא יינשאו להן.
ד. על פי הנאמר בספר הזוהר שהשיער שגדל בימי המחזור הנשי נחשב טמא ויש להסירו, ומאחר שהשיער גדל משורשיו יש לגלחו לגמרי.
התנגדות תורנית למנהג

כאמור, המנהג אינו מקובל אלא בקהילות יהודיות אחדות. במספר ספרים מובאת התנגדות למנהג הגילוח. מתנגדי המנהג הזכירו כמה סיבות לפיהן מנהג זה הוא קולא המנוגדת להלכה ולדרך התורה:
א. על פי הנפסק ברמב"ם אסור לאישה לגלח ראשה כאיש ועוברת בזה על איסור לא ילבש. תומכי המנהג מסתמכים על כך שהאישה הולכת תמיד עם כיסוי ראש ואינה נדמית לאיש וגם אין כוונתה להדמות לגבר, וכן שהגילוח כולל את פיאות הראש, דבר שאסור על פי היהדות לגברים.
ב. גילוח שערות הראש יכול לגרום לאישה להתגנות בפני בעלה.
ג. על פי מה שכתב הרב חיים ויטאל בשם האר"י ששערות האישה מקבילות ל"דינים" ואין לגלחן לגמרי כי העולם אינו יכול להתקיים בלעדיהם.
ד. על פי דברי ספר חסידים שלנקבות השדים אין שערות בראשן, אם כן המגלחת שערות ראשה נדמית לשדה.
נידונים הלכתיים

פוסקי ההלכה התירו לקיים את מנהג הגילוח גם בזמנים שבהם נוהגים שלא להסתפר כמו בבין המצרים, ימי ספירת העומר וחול המועד. החתם סופר דן האם שערותיה של כלה שמתכוונת לגלחן לאחר החתונה נחשבות כחציצה מדין "כל העומד להיקצץ כקצוץ". הרב נפתלי צבי יהודה ברלין כתב שמנהג גילוח הראש לנשים הוא מנהג קדמון. הרב מנשה קליין תמך גם כן בגילוח הראש לנשים ופסק לקיים מנהג זה. לדעת הרב משה פיינשטיין אין לאישה לגלח שערה אם הבעל אינו רוצה בכך. במקרה שהאישה אינה מעוניינת במנהג והבעל מעוניין, יש שהורו שחייבת לשמוע לבעלה.
ראו גם

כיסוי ראש לנשים (הלכה)
לקריאה נוספת

חיים קרויס, תוספת חיים בדרך האבות, בני ברק ה'תשס"ב, באתר אוצר החכמה
ש. זאב, "תולדות מנהג התגלחת לנשים נשואות", אור ישראל ו [א] (תשרי תשס"א), עמ' רכח–רל, באתר היברובוקס.
אהרן יצחק הלוי ארץ, "בעניין המנהג שנשים נשואות מגלחות שער ראשן, ובירור שיטת אלו שאין עושין כן", חקירה 21 (2016).
Glenn Dynner, The Garment of Torah: Clothing Decrees and the First Gerer Rebbe.
הערות שוליים

↑  שו"ת דברי יציב אהע"ז (סי' לח), ושפע חיים מכתבי קודש (סי' שעג). משנה הלכות (חלק יב סי' צה) בשמו. וראו ספר משיב דברים (ח"א ס' יג, וח"ב סי' ט) שברור שלא הייתה תקנה כזו. וכן ראו שו"ת מהר'י שטייף סימן מח.
↑  רבי שאול בראך בספרו בהיות הבוקר אות תמד.
↑  ראו אברהם סבע, צרור המור על פרשת כי תצא ד"ה ואולי: 'וגלחה את ראשה, כמו שעושים לנדה בשעת טבילתה.. בעניין שלא יהיה בשערה דבר חוצץ'. ושו"ת התשב"ץ חלק ג' סימן רצ"ט אודות נישואין:..'ונתנה לה מתנות ביום קציצת הפאות כמשפט הבנות'. וראו גם זוהר אחרי מות עט. נשא קכז. פנחס רמח:, ושו"ת חתם סופר יו"ד סי' קצה.
↑  פרקי דרבי אליעזר פרק יד, נדה כח: ועי' עירובין ק: שבת צה. ונדה מה: וסוטה ויבמות לעיל.
↑  אוצר הגאונים על יבמות מו.
↑  שו"ת התשב"ץ חלק ג סימן קצא, ושו"ת יכין ובעז חלק ב סוף סימן נז.
↑  חיים קרויס, תוספת חיים בדרך האבות עמוד 189, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  שו"ת מנחת יצחק חלק ז' סימן פ"ה, וראו תוספת חיים בדרך האבות עמוד 62 בשם מהרי"ל דיסקין שהשיעור הוא "בכדי נטילת הזוג"
↑  קובץ יגדיל תורה חוברת כה עמוד 153 בשם  הרבי הרש"ב מליובאוויטש.
↑  הוראה של הרב יוסף חיים זוננפלד מובאת בספר עמוד אש פרק יב' אות לו' עמוד קפ"ט, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  הוראת הרב משה פארהנד אב"ד מאקווא מובאת בהקדמת ספרו "אהל משה"
↑  דרכי תשובה על שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קצ"ח סעיף קטן צ"א
↑  בשם מהרי"ד בספר תוספת חיים בדרך האבות עמוד נט
↑  קריינא דאיגרתא חלק ב'סימן פב'
↑  תוספת חיים בדרך האבות עמוד קמט
↑  העמק שאלה על שאילתות דרב אחא פרשת ויקרא שאילתא צ"ו
↑  הרב יצחק רצאבי בספר עולת יצחק חלק ג' עמוד תנז'
↑  ספר הזוהר פרשת אחרי מות דף עט ע"א ד"ה תאנא מאי
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק י"ב, הלכה י'
↑  ספר אום אני חומה סימן כא' סעיף ב' בשם החזון אי"ש
↑  עולת יצחק חלק ג' עמוד תנ"ח על פי שער המצוות פרשת קדושים ד"ה פאת הראש
↑  ספר חסידים סימן תתשנ"ה
↑  הרב יהודה פתיה, מנחת יהודה פרשת בראשית סימן כ'
↑  שו"ת חתם סופר יורה דעה סימן קצ"ה
↑  העמק שאלה סימן צ"ו אות ז
↑  שו"ת משנה הלכות חלק י"ב סימן צ"ה
↑  אגרות משה אבן העזר חלק א' סימן נ"ט
↑  תוספת חיים בדרך האבות עמוד נט
דאמאן

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 שטח:  72 קמ"ר
 גובה:  5.0 מטרים
 קואורדינטות:  20°25′01″N 72°50′02″E﻿ / ﻿20.416938888889°N 72.834022222222°E﻿ / 20.416938888889; 72.834022222222 
 אזור זמן:  UTC+5:30
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוג'ראט מוגדלת) גנדינגאר אחמדאבאדדאמאן(למפת גוג'ראט רגילה) גנדינגאר אחמדאבאדדאמאן(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודידאמאן(למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודידאמאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
דאמאן היא עיר המרכז המנהלי של טריטוריית האיחוד דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו ההודית. העיר שוכנת לחופי הים הערבי, על פתחת נהר דאמאן גנגה (אנ').
היסטוריה

העיר הייתה חלק מהודו הפורטוגזית, בשם דמאו (בפורטוגזית: Damão). כוחות פורטוגזים בזזו את העיר ושרפוה ב־1531. העיר נבנתה מחדש, וב־1559 נכבשה על ידי הפורטוגזים, שהפכוה למושבה. העיר הייתה לנמל פעיל, אך התדלדלה עם החלשות האימפריה הפורטוגזית.
ב־1961 נכבשה העיר בידי כחות הודיים, שסיפחוה להודו. העיר הייתה חלק מטריטוריית האיחוד גואה, דאמאן ודיו. ב־1987 הפכה גואה למדינה בהודו, בעוד דאמאן הייתה לבירת טריטוריית האיחוד דאמאן ודיו.
ב־2020 אוחדו טריטוריות האיחוד דאמאן ודיו ודאדרה ונאגר האוולי לטריטוריית איחוד אחת, דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו. דאמאן הייתה לבירת הטריטורייה המאוחדת.
הערות שוליים

↑  Miranda, Susana Münch (2017). "Fiscal System and Private Interests in Portuguese Asia under the Habsburgs, 1580-1640". Journal of the Economic and Social History of the Orient. 60 (3): 202–32. JSTOR 26426562.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4466903-3  NKC: ge134038
דיוויזיית השריון הרביעית (ארצות הברית)

| --- | --- |

תג הכתף של הדיוויזיה
 פרטים
 כינוי:  "פורצת דרך"
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  דיוויזיית שריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1941–1972 (כ־31 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  טנקים
 פיקוד
 מפקדים
דיוויזיית השריון ה-4 של צבא ארצות הברית (באנגלית: 4th Armored Division) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-15 באפריל 1941, וכמפקדה הראשון מונה הנרי ביירד. בינואר 1944 הגיעה הדיוויזיה לאנגליה, וב-11 ביולי נחתה בחופי נורמנדי. הדיוויזיה בפיקודו של ג'ון שירלי ווד השתתפה במבצע קוברה כחלק מהקורפוס ה-8, ולאחר מכן פנתה דרומה וכבשה את נאנט, וב-12 באוגוסט ניתקה את חצי האי ברטאן. לאחר מכן פנתה מזרחה, חלפה במהירות על פני צרפת צפונית ללואר, חצתה את המוזל ב-11–13 בספטמבר, איגפה את ננסי וכבשה את לינוויל ב-16 בספטמבר. במהלך הקרב על הבליטה לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-3 תחת פיקודו של פטון, וכוחותיה שחררו את כוחות הדיוויזיה המוטסת ה-101 שהיו נצורים בבסטון. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה, חצתה את הריין, לחמה בדרום גרמניה ואף שחררה את מחנה הריכוז אוהרדרוף, ובמאי 1945 שחררה את מערב צ'כוסלובקיה.
לאחר המלחמה שירתה הדיוויזיה בכוחות הכיבוש האמריקאיים בגרמניה עד להשבתתה ב-20 במאי 1949. הדיוויזיה הופעלה מחדש ב-15 ביוני 1954 בפורט הוד בקלין, טקסס, ובשנת 1957 נשלחה לגרמניה המערבית, שם פעלה כחלק מהקורפוס ה-7 עד לפירוקה במאי 1971 ושינוי שמה לדיוויזיית השריון ה-1.
דיוויזיית השריון השישית (ארצות הברית)

| --- | --- |

תג הכתף של הדיוויזיה
 פרטים
 כינוי:  "סופר שישית"
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  דיוויזיית שריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1941–1956 (כ־15 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה 
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  טנקים
 
דיוויזיית השריון ה-6 של צבא ארצות הברית (באנגלית: 6th Armored Division) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-15 בפברואר 1942 בפורט נוקס, מתוך אלמנטים "עודפים" של דיוויזיות השריון ה-1 וה-2 שאורגנו מחדש, וכמפקדה הראשון מונה קרלוס ברואר. ב-15 במרץ 1942 עברה הדיוויזיה למחנה צ'אפי, ובהמשך השתתפה בתמרוני לואיזיאנה כחלק מהקורפוס ה-8 ובתמרוני קליפורניה.
בפברואר 1944 הגיעה הדיוויזיה לאנגליה, וב-19 ביולי נחתה בחופי נורמנדי. הדיוויזיה השתתפה במבצע קוברה כחלק מהקורפוס ה-8, ולאחר מכן פנתה מערבה לעבר ברטאן. בסוף אוגוסט לחמה הדיוויזיה בלוריין לצד הדיוויזיה ה-94, בעוד חלקים ממנה השתתפו בקרב על ברסט. בהמשך לחמה הדיוויזיה במזרח צרפת ובחבל הסאר, ובדצמבר היא השתתפה בקרב על הבליטה ולחמה באזור בסטון. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה, חצתה את הריין ב-21 במרץ 1945, לחמה בדרום גרמניה וכבשה את פרנקפורט ואף שחררה את מחנה הריכוז בוכנוואלד, ובסוף אפריל 1945 כבשה את לייפציג ונעצרה על גדות נהר המולדה.
הדיוויזיה הושבתה עם שובה לארצות הברית בספטמבר אותה שנה, ופורקה בניו יורק ב-18 בספטמבר 1945.
בשנת 1950 הוקמה הדיוויזיה מחדש, אולם היא פורקה שוב בשנת 1956.
גמר קופה אמריקה 2021

גמר קופה אמריקה 2021 התקיים במרקנה שבריו דה ז'ניירו שבברזיל ב-10 ביולי 2021, ובו נקבע שהזוכה בקופה אמריקה היא נבחרת ארגנטינה שניצחה במשחק את יריבתה הוותיקה נבחרת ברזיל, המארחת ומחזיקת הגביע, בתוצאה 1–0.
ארגנטינה זכתה בגביע לראשונה מאז 1993, והשתוותה לאורוגוואי כשיאנית הזכיות בקופה אמריקה. הזכייה העניקה לקפטן הארגנטינאי ליונל מסי את התואר הבינלאומי הראשון שלו.
רקע

ארגנטינה וברזיל הן מהנבחרות החזקות והמצליחות ביותר בדרום-אמריקה ובעולם, ויש להן היסטוריה ארוכה של יריבות. הן נפגשו 107 פעמים בתחרויות בינלאומיות, ונפגשו בשלושה גמרים קודמים של הקופה אמריקה בשנים 1937, 2004 ו-2007. ברזיל ניצחה בשני המפגשים האחרונים.
המשחק נערך בפעם השנייה ברציפות באצטדיון המרקנה בריו דה ז'ניירו, האצטדיון הגדול בברזיל.
מהלך המשחק

השער היחיד במשחק הגיע בדקה ה-22' לאחר שכדור עומק של רודריגו דה פול מצא את אנחל די מריה שהקפיץ מעל השוער הברזילאי אדרסון. במחצית השנייה ברזיל שלטה אך לא הצליחה לכבוש. לאורך רוב המחצית השנייה ניסתה ברזיל לחזור למשחק, אך ללא הצלחה. בשריקת הסיום שחקני ארגנטינה ניגשו אל קפטן הנבחרת ליונל מסי על מנת לחגוג עמו ולברכו על זכייתו הראשונה בתואר במדיה.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 ביולי 2021 |  ארגנטינה | 1–0 |  ברזיל | מרקנה, ריו דה ז'ניירו צופים: 7,800 שיפוט: אסטבן אוסטוחיץ' (אורוגוואי) |
| 10 ביולי 2021 | די מריה  22' | (סיקור) |  | מרקנה, ריו דה ז'ניירו צופים: 7,800 שיפוט: אסטבן אוסטוחיץ' (אורוגוואי) |
| --- | --- |
              ארגנטינה :               ברזיל 
שופט: אורוגוואי אסטבן אוסטוחיץ'
קוונים: אורוגוואי קרלוס בריירו, אורוגוואי מרטין סופי 
שופט רביעי: פרו דיגו הארו 
שופטי VAR: אורוגוואי אנדרס קונה, אורוגוואי דניאל פדורצ'וק, קולומביה אלכסנדר גוסמן, קולומביה ג'ון אוספינה.
מהלך המשחק > סטטיסטיקה

| סטטיסטיקה | ארגנטינה | ברזיל |
| --- | --- | --- |
| שערים | 1 | 0 |
| בעיטות | 6 | 13 |
בעיטות למסגרת: 2
| הצלות | 2 | 1 |
| החזקת כדור | 41% | 59% |
| קרנות | 1 | 4 |
| עבירות | 26 | 23 |
| נבדלים | 0 | 3 |
| כרטיסים צהובים | 5 | 4 |
כרטיסים אדומים: 0
דיוויזיית השריון השביעית (ארצות הברית)

| --- | --- |

תג הכתף של הדיוויזיה
 פרטים
 כינוי:  "השביעית בת המזל"
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  דיוויזיית שריון
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1 במרץ 1942 – 9 באוקטובר 1945 (3 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  טנקים
 פיקוד
 מפקדים
דיוויזיית השריון ה-7 של צבא ארצות הברית (באנגלית: 7th Armored Division) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-1 במרץ 1942 לאחר הצטרפותה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה, וכמפקדה הראשון מונה לינדזי מק'דונלד סילבסטר. הדיוויזיה נחתה בחופי נורמנדי ב-13–14 באוגוסט 1944, והשתתפה במבצע קוברה ובהסתערות לעבר הסן, ולאחר מכן סייעה לדיוויזיה ה-5 במהלך המצור על מץ. ב-25 בספטמבר 1944 הועברה הדיוויזיה תחת פיקוד הארמייה התשיעית, והחלה במסע להולנד, שם נדרשה להגן על האגף הימני (המזרחי) של המסדרון שנפתח במבצע מרקט גארדן. לאחר מכן פעלה הדיוויזיה בדרום-מזרח הולנד, כדי שכוחות בריטים וקנדים והדיוויזיה ה-104 יוכלו לפנות את הגרמנים משפך הסכלדה בדרום-מערב הולנד, על מנת לפתוח את נתיבי המשלוח לנמל אנטוורפן, כדי לאפשר לאוניות בעלות-הברית להביא אספקה מבריטניה. ב-30 בספטמבר החלה הדיוויזיה בקרב אוברלון, וב-8 באוקטובר הוחלפה על ידי דיוויזיית השריון הבריטית ה-11, והוכפפה תחת פיקוד הארמייה השנייה. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה תחת פיקוד הקורפוס ה-8, וב-1 בנובמבר מונה רוברט הסברוק למפקד הדיוויזיה. במהלך הקרב על הבליטה לחם צוות קרב מהדיוויזיה בפיקודו של ברוס קלארק בקרב סן וית, ולאחר מכן לחמה הדיוויזיה בקרבות בגרמניה כחלק מהקורפוס ה-5, ובכלל זה בגשר רמאגן. לאחר מכן השתתפה הדיוויזיה בכיתור כיס הרוהר, וב-16 באפריל 1945 נכנע הקורפוס ה-53 לפני כוחות הדיוויזיה. לאחר מכן הועברה הדיוויזיה שוב תחת פיקוד בריטי, ויצרה קשר עם כוחות הצבא האדום.
באמצע יולי החלו חיילי הדיוויזיה לחזור לארצות הברית, וב-9 באוקטובר 1945 פורקה הדיוויזיה. במהלך מלחמת קוריאה הוקמה הדיוויזיה מחדש, אולם היא לא השתתפה בלחימה, ובשנת 1953 שוב פורקה.
גרף מיתרי

בתורת הגרפים, גרף מיתרי הוא גרף שבו כל מעגל באורך 4 או יותר מכיל מיתר, שהוא צלע המחברת בין שני צמתים לא-רצופים במעגל. בניסוח אחר, G הוא גרף מיתרי אם אין לו תת גרף מושרה שהוא מעגל באורך 4 או יותר.
משפחת הגרפים המיתריים היא תת-משפחה של הגרפים המושלמים.
צמתים סימפליקליים וסדר הסרה מושלם

צומת סימפליקלי (simplicial) הוא צומת שקבוצת השכנים שלו מהווה קליקה.
גרף מיתרי תמיד מכיל קודקוד סימפליקלי

.
למעשה, גרף מיתרי הוא או קליקה או שהוא מכיל לפחות שני צמתים סימפליקליים שאינם שכנים.
סדר הסרה מושלם (perfect elimination ordering) של גרף, הוא תמורה
 \pi 
של קדקדי הגרף כך שלכל קדקד
 v
מתקיים כי
 v
והשכנים של
 v
שמופיעים לאחריו
ב- \pi 
מהווים קליקה.
כלומר,
 \pi =\left\langle v_{1},v_{2},\cdots ,v_{n}\right\rangle 
הוא סדר הסרה מושלם אם לכל
 1\leq i\leq n
מתקיים כי הצומת
 v_{i}
הוא סימפליקלי בתת הגרף המושרה על
 \{v_{i},v_{i+1},\cdots ,v_{n}\}.
משפט: גרף הוא מיתרי אם ורק אם יש לו סדר הסרה מושלם.
בהסתמך על כך שבגרף מיתרי שאינו קליקה יש שני צמתים סימפליקליים שאינם שכנים,
ניתן לזהות גרפים מיתריים על ידי אלגוריתם איטרטיבי שמסיר צמתים מהגרף ויוצר את סדר ההסרה המושלם לאחור.
אלגוריתמים יעילים לגרפים מיתריים

גרפים מיתריים הם בפרט מושלמים וככאלה, יש מגוון של בעיות שניתנות לפתרון בזמן פולינומי על גרפים מיתריים.
אלא שאלגוריתמים אלו אינם בעלי אופי קומבינטורי, אלא מבוססים על תכנון ליניארי ואלגוריתם האליפסואידים.
עבור גרפים מיתריים, ידועים אלגוריתמים קומבינטוריים יעילים מאוד.
להלן מספר אלגוריתמים יעילים עבור בעיות שידועות כ-NP-קשה על גרפים כלליים.
אלגוריתמים אלו מסתמכים על כך שלגרף מיתרי קיים סדר הסרה מושלם.
אלגוריתמים יעילים לגרפים מיתריים > קליקה מקסימלית

בהינתן גרף מיתרי  G עם סדר הסרה מושלם
 \pi =\left\langle v_{1},v_{2},\cdots ,v_{n}\right\rangle , אזי לפי ההגדרה לכל צומת  v_{i} מתקיים כי
 v_{i} ביחד עם השכנים שלו שמופיעים אחריו ב- \pi ,
מהווים קליקה.
אם כן, האלגוריתם סורק את צומתי הגרף וכאשר הוא מטפל בצומת  v_{i} הוא סופר את מספר השכנים של  v_{i} אשר מופיעם אחריו ב- \pi , ובוחר את הקליקה הגדולה ביותר מבין כל אלו שנסרקו.
אלגוריתמים יעילים לגרפים מיתריים > צביעה של גרף מיתרי

בהינתן גרף מיתרי  G עם סדר הסרה מושלם
 \pi =\left\langle v_{i},v_{i+1},\cdots ,v_{n}\right\rangle ,
האלגוריתם סורק את צומתי הגרף בסדר הפוך (כלומר מתחיל ב- v_{n} ומסיים ב- v_{1}),
וצובע את צומתי הגרף באופן חמדני.
ביתר פירוט- כאשר האלגוריתם מטפל בצומת  v_{i} הוא צובע אותו בצבע  k
המינימלי כך שאף אחד משכניו של  v_{i} אינו צבוע בצבע שמספרו  k.
קל לראות שאלגוריתם זה מוביל לצביעה במספר מינימלי של צבעים. נניח בשלילה שלא כך הוא, ונתבונן בגרף מיתרי  G ובפעם הראשונה שהאלגוריתם משתמש ביותר צבעים מאשר המינימום ההכרחי.
כעת, מאחר ש- G מיתרי, הוא בפרט מושלם ולכן מספר הצביעה של  G
(כלומר המספר המינימלי של צבעים שבאמצעותם ניתן לצבוע את  G)
הוא בדיוק כגודל הקליקה המקסימלית ב- G.
אבל אז, משמעות הדבר היא שבחרנו עבור צומת כלשהו את הצבע המינמאלי שאינו בשימוש על ידי אף אחד משכניו, ומספר זה גדול יותר מאשר גודל הקליקה המקסימלית ב- G.
זה כמובן לא ייתכן, כי מספר שכניו בהכרח קטן (בלפחות 1) מגודל הקליקה המקסימלית.
ראו גם

גרף מושלם
גרף קטעים
לקריאה נוספת

Martin Charles Golumbic, Algorithmic graph theory and perfect graphs, Elsevier, 1980.
הערות שוליים

↑  C. Lekkerkerker, J. Boland, Representation of a finite graph by a set of intervals on the real line, Fund. Math. 51 (1962) 45-64.
↑  G.A. Dirac., On rigid circuit graphs, ‏1961 (באנגלית)
↑  D. R. Fulkerson and O. A. Gross, Incidence matrices and interval graphs, ‏: Pacific J. Math. Volume 15, Number 3 (1965), 835-855
↑  Fănică Gavril, Algorithms for Minimum Coloring, Maximum Clique, Minimum Covering by Cliques, and Maximum Independent Set of a Chordal Graph, SIAM J. Comput. 1, pp. 180-187 (8) pages, ‏1972
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
גמרא סדורה המאיר

גמרא סדורה
גמרא סדורה המאיר היא מהדורה של התלמוד הבבלי המתאפיינת בעימוד על פי פסקאות ופיסוק המשפטים (תוך נטישת צורת הדף המסורתית), ובתיקון של נוסח התלמוד, על פי כתבי יד. מטרתה המרכזית של המהדורה היא ליצור כלי נוח לחזרה, שינון וזכירה של הגמרא. בפתח המהדורה מובא מפתח ייחודי לדפי הגמרא, על פי משניות המסכת.
מהדורת "גמרא סדורה המאיר" החלה לצאת לאור בשנת תשע"ב בשם "גמרא סדורה", אך בשנת תשע"ג נאלץ המו"ל לשנות את שמה בגלל פגיעה במותג של מהדורה ותיקה יותר בשם זה, ובחר בשם "גמרא סדורה המאיר". עד כה יצאו לאור מסכתות ברכות, ביצה, ראש השנה, מועד קטן, חגיגה וסוכה.
עורך המהדורה הוא הרב ישראל יצחק בן שלמה (וויינשטיין).
העימוד והעיצוב

העימוד בצורת פסקאות ושורות לפי הפיסוק הוא פרי רעיונו של הרב אליהו דורדק, בעל ה"משנה סדורה". בשיטה זו הטקסט כולו מחולק לשורות על פי הפיסוק של המשפטים, ולפסקאות על פי הנושא וההקשר. מטרת חלוקה זו היא להקל על הלומד ולסייע לו להתקדם במהירות, מבלי להיתקע בהבנת הפיסוק והתחביר של הטקסט. כמו כן שיטה זו מסייעת לזכירת הדברים, שכן כל ציטוט, כל קושיא וכל תירוץ עומדים בפני עצמם.
מהדורת "גמרא סדורה המאיר" אימצה שיטה זו, בהסכמתו ובברכתו של הרב דורדק. תוכן הגמרא עוצב כמו ב"משנה סדורה", ופירוש רש"י נדפס בתחתית העמוד. כיוון שמקובלת בציבור, באופן גורף, חלוקת הדפים לפי דפוס וילנא והדפוסים שקדמו לו, סומנו המעברים בין העמודים והדפים בסימון מיוחד, וכן הודפסו בסוף כל כרך דפי הגמרא עם צורת הדף, של מהדורת וגשל החדשה, ארבעה עמודי גמרא בעמוד.
בנוסף לעימוד, הודגשו שמות כל האמוראים והתנאים הנזכרים בגמרא, וציטוטי פסוקים מהמקרא ניתנים בכתב סת"ם. הפסוקים אף נוקדו, וצוינו מקורותיהם, ומקורות המשניות המצוטטות.
הנוסח

נוסח המהדורה הוא נוסח דפוס וילנא, עם שינויי נוסח על פי כתבי יד, ראשונים והגהות האחרונים (הב"ח, הגר"א, מסורת הש"ס, שיטה מקובצת ועוד). השינויים נמצאים בגוף הטקסט (בניגוד לרוב המהדורות כיום, שעל פי רוב רק מעירות על הנוסח הקיים), וכל תיקון מסומן בהפניה למדור 'מקורי הנוסח' שבסוף כל כרך. במדור זה הובאו מקורות כל תיקוני הנוסח, עם הערות שונות. היקף שינויי הנוסח הוא כמה מאות תיקונים בכל פרק.
הנוסח > סוגי התיקונים הנפוצים במהדורה

תיקוני הצנזורה - בוטלו שינויים שהוכנסו בתלמוד מאימת הצנזורה הנוצרית.
שמות החכמים תוקנו, ובכך נפתרות קושיות ותהיות על מימרות של תנאים ואמוראים שאינן מסתדרות עם סדר הדורות ומקום ישיבתם.
עקביות - שיבושים רבים שנפלו בדפוסים גרמו לחוסר עקביות במבנה הלשוני במימרות וסוגיות מקבילות במקומות שונים בתלמוד, וכן במבנה הלשוני של מימרא וסוגיא ספציפיות, כאשר בכתבי היד נמצאו עקביים להפליא.
טעויות דקדוקיות - טעויות תחביריות (כגון: מעבר מיחיד לרבים או מעבר להווה באמצע משפט), טעויות כתיב ועוד.
תיקונים במבנה מימרות וסוגיות.
הארכת הפסוקים המובאים בגמרא על פי כתבי יד במקום שנצרך להבנה.
בכל מקום בו הגיהו האחרונים (הב"ח, הגר"א, מסורת הש"ס, השיטה המקובצת ועוד) נבדק הנוסח ושונה על פי כתבי היד.
בפירוש רש"י שונה הנוסח במעט מקומות, ובעיקר במקומות בו נפגע הנוסח מהצנזורה. התיקון נעשה ע"פ דפוסים ישנים והערות הדקדוקי סופרים.
הערות שוליים

↑  גמרא סדורה – "המאיר", באתר של גמרא סדורה המאיר
↑  אתר משנה סדורה
↑  מאמר חשיבות העקביות בגרסת המשנה והתלמוד
עמוד לדוגמה
דיוויזיית השריון הראשונה (ארצות הברית)

| --- | --- |

תג הכתף של הדיוויזיה
 פרטים
 כינוי:  "חיילי ברזל"
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 שיוך:   צבא ארצות הברית
 סוג:  דיוויזיית שריון
 בסיס האם:  Camp Polk 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1940   1951 – 1946   פעילה
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה   מלחמת המפרץ   מלחמת אפגניסטן   מלחמת עיראק
 נתוני היחידה
 ציוד עיקרי:  טנקים
 
דיוויזיית השריון הראשונה של צבא ארצות הברית (באנגלית: 1st Armored Division) היא דיוויזיה שריון אמריקאית השייכת לקורפוס השלישי. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם השנייה בצפון אפריקה ובחזית האיטלקית.
היסטוריה

הדיוויזיה הוקמה ב-15 ביולי 1940 על בסיס רגימנט הפרשים ה-7, וכמפקדה הראשון מונה ברוס מגרודר. הדיוויזיה השתתפה במבצע לפיד, ולאחר מכן ספגה אבדות כבדות בקרב מעבר קסרין, אולם חזרה לעצמה והמשיכה להילחם כחלק מהמערכה בתוניסיה. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה בזירה האיטלקית מהנחיתה בסלרנו ועד לכניעת כוחות מדינות הציר במאי 1945. בשנת 1946 חזרה הדיוויזיה לארצות הברית, וב-25 ביולי פורקה הדיוויזיה.
בשנת 1951 הוקמה הדיוויזיה מחדש, כחלק מהלקחים ממלחמת קוריאה. היא צוידה בטנקי M48 פטון, והייתה הראשונה ששולבו בה שחורים. באוקטובר 1962 הוכרזה דיוויזיית השריון הראשונה כמוכנה לקרב רגע לפני משבר הטילים בקובה. הדיוויזיה פרשה מפורט הוד, טקסס לפורט סטיוארט, בתגובה להצבת הטילים הסובייטים בקובה. המבצע כולו ארך 18 יום. כמה מיחידות הדיוויזיה שירתו במהלך מלחמת וייטנאם.
בשנת 1971 נשלחה הדיוויזיה לגרמניה, שם הוצבה כחלק מהקורפוס ה-7. בשנת 1990, במהלך מלחמת המפרץ, השתתפה הדיוויזיה במהלך מבצע סופה במדבר, וכוחות הדיוויזיה ה-3 החליפו אותה בגרמניה. בשנת 1995 פעלה הדיוויזיה כחלק מכוח האכיפה בבוסניה והרצגובינה, ובשנת 1999 היא פעלה במסגרת מבצע כוח מאוחד באלבניה, כחלק ממלחמת קוסובו. בשנת 2003 לחמה הדיוויזיה במלחמת עיראק, ובמהלך השנים שלאחר מכן שירתה הדיוויזיה כמה סבבים בעיראק ובאפגניסטן.
דאמברטון (כדורגל)

מועדון כדורגל דאמברטון (באנגלית: Dumbarton Football Club) הוא מועדון כדורגל סקוטי. המועדון מייצג את העיר דאמברטון שבמערב מחוז דאנברטונשייר ומגרשה הביתי הוא אצטדיון סטראת'קלייד הומס הנמצא בסמוך לטירת דאמברטון.