stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עדנה אפק
ביוגרפיה

עדנה אפק נולדה בחיפה. היא בתם של בלהה הומינר ודויד אדירי (שינקרבסקי), מעצירי השבת השחורה. אפק היא נינתו של הרב שמואל הומינר. היא בת דודתה של הסופרת והמשוררת דליה רביקוביץ, איתה הייתה ביחסי ידידות קרובה. בין השאר, ליקטה וערכה ספר משיריה.
פרופ' אפק התמחתה בהובלת שינוי במערכת החינוך, שיווק מוסדות חינוך וחברה, פיתוח מודלים חינוכיים חדשניים והוראת חשיבה יצירתית וחדשנית חינוכית. בין השאר כתבה וערכה תוכניות לימודים בתחומי דעת שונים בעבור משרדי ממשלה וגופים ציוניים, הקימה בתי ספר ושימשה יועצת למשרד החינוך והעבודה בתחום החינוך הלשוני ושימור מורשת בחברה טכנולוגית. יזמה והטמיעה את תוכנית "הקשר הרב-דורי: שימור מורשת בסביבה טכנולוגית". התוכנית, שזכתה לפרס פורד-ישראל, פועלת עד היום בבתי ספר רבים ברחבי הארץ. פיתחה תוכניות לימודים להוראת השפה העברית והספרות העברית בעבור מוסדות אקדמיים בארצות הברית ובבתי ספר במקסיקו, דרום אפריקה ואנגליה. תכננה ויישמה מערכות חינוכיות וחברתיות חדשניות, עיצובים ובניית סביבות למידה וירטואליות, ויצירת שותפות בית־ספרית וקהילתית. כמו כן פיתחה ובנתה את "המכללה הווירטואלית לאזרחים ותיקים" במרשתת, בעבור המחלקה למכללות במשרד החינוך.
בשנת 2018 ייסדה עם הסופר אלירן דיין את צמדים כתב עת לשירה רב־תרבותית ובשנת 2019 ייסדו השניים את רסיסים - דו־ירחון מקוון לסיפורים קצרים ואת כתב העת המקוון בעקבות דמויות המקרא - אחריך נרוצה. בשנת 2020 ייסדו יחדיו את צמדים צעיר כתב עת ליצירה עברית צעירה כשפה זרה.
פרסמה ספרי שירה וסיפורים וכן ספרי לימוד ומאמרים רבים בתחומים בהם היא עוסקת. מאמרים, שירים וסיפורים פרי עטה מפורסמים באסופות, באתרים במרשתת, ברשתות החברתיות ובכתבי עת מודפסים ומקוונים בישראל ומחוצה לה.
ב-2021 הוציאה לאור בשיתוף עם אלירן דיין את הספר "לבד בשני קולות", ספר המיועד לבני נוער ועוסק בתופעת החרם, הביוש והנידוי החברתי בו לצד הסיפורים גם שאלות ותשובות על התופעה.
החל בשנת 2022 משתפת פעולה עם המלחין והיוצר ג'ורג' גגנידזה המלחין ומבצע רבים משיריה.
ספריה

תוכנית "תרבות ירושלים": יחידת לימוד לכיתות ה-ו - בשיתוף מזל שיניאק, 1979
מערכות מילים: עיונים בסגנונו של ש"י עגנון, 1979
אליעזר בן יהודה: חוברת לתלמיד - בשיתוף מזל שיניאק, 1980
פרשת ניל"י: פרקים מקורותיה של מחתרת: חוברת לתלמיד, 1980
עדנה אפק: שירים - שירים (הוצאת עקד), 1981
עדנה אפק עורכת לקט משירי דליה רביקוביץ', 1981
השנה הבעה: הבעה וחשיבה - תוכנית לימודים לחינוך העל־יסודי: למורה  - בשיתוף נעמי פרידמן ואחרים, 1987
Word Systems in Modern Hebrew: Implications and Applications - בשיתוף ישי טובין, 1988
מבוא לחשיבה המצאתית שיטתית: לחיילים - בשיתוף תמר גילה, 1989
עונות השנה (עברית בהנאה) - בשיתוף רזיה אילן, חנה גודוביץ וחנה פולני, 1990
נקודת ראות (קוראים חושבים) - בשיתוף נעמי פרידמן, 1990
The Semiotics of Fortune-Telling - בשיתוף ישי טובין, 1991
בעקבות הקופסה: מיומנויות המשלבות חשיבה ואקולוגיה, 1991
פרויקט מפנה: תוכנית לטיפוח מיומנויות חשיבה: מדריך למורה - בשיתוף ליזה קאופמן, 1993
מבוא לחשיבה המצאתית שיטתית: פתרונות - בשיתוף תמר גילה, 1994
מבוא לחשיבה המצאתית שיטתית: יחידה לתלמיד - בשיתוף תמר גילה, 1994
אבא קיפל את הים - שירים (הוצאת מידן), 2017
משהו היה חסר - סיפורים קצרים (הוצאת צבעונים), 2017
העצים להתפלל לא יכולים - שירים (מוטיב ספרים), 2018
ככה זה גם אצלכם? - סיפורים קצרים (מוטיב ספרים), 2018
הפיל בגינה - שירי ילדים (מוטיב ספרים), 2018
מעשה בשלושה חתולים - סיפור ילדים (מוטיב ספרים), 2019
עלילות משפחת סתם - שירי ילדים (מוטיב ספרים), 2019
המשקפים שעלו לירושלים - סיפור ילדים (מוטיב ספרים), 2020
לבד בשני קולות - בשיתוף אלירן דיין. ספר לבני נוער (מוטיב ספרים), 2021
דברים שלמדתי - ספר אמרות ועצות לחיים (מוטיב ספרים), 2021
פכים קטנים של אושר - ספר אמרות ותובנות לאושר צרוף! (מוטיב ספרים), 2021
נלי וזואי: ילדה חדשה בבית - סיפור ילדים (מוטיב ספרים), 2022
אסופות

Voices Within the Ark: The Modern Jewish Poets - אסופה, 1980
לנצח אנגנך - המקרא בשירה העברית החדשה - אנתולוגיה, 2005
The Torah: A Women's Commentar - אסופה, 2007
צלע מן האדם - אנתולוגיה לכבוד יום האישה הבינלאומי 2016 בעריכת שושנה ויג (2016)
מגירות שקופות - אסופת יצירות מן השנה הראשונה של כתב העת מוטיב (2017) פרסום השירים: "מי מהם", "אבא שלי קיפל את הים"
עורי שפת עבר - אלפיים שנות שירה על השפה העברית בעריכת ד"ר לאה צבעוני (2018)
מקום באור - אסופת יצירות מן השנה השנייה של כתב העת מוטיב (2018)
חוכא ואטלולא - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2022
האדם החומל - אסופת סיפורים קצרים בנושא חמלה, (מוטיב ספרים) 2022
שירת המפתחות - אסופת שירים בנושא מפתחות, (מוטיב ספרים) 2022
מושב זקנים - אסופת סיפורים על זקנה, (מוטיב ספרים) 2023
שקט קמאי - אסופת מוטיב בקטנה, (מוטיב ספרים) 2023
פרדה מתמשכת - אסופת שירים בנושא פרדות, (מוטיב ספרים) 2023
כתבי עת

כתבי עת שהקימה בשיתוף הסופר אלירן דיין:
צמדים - כתב עת לשירה רב-תרבותית
צמדים צעיר - כתב עת ליצירה עברית צעירה כשפה זרה
רסיסים - דו-ירחון מקוון לסיפורים קצרים
אחריך נרוצה - כתב עת בעקבות דמויות המקרא
הערות שוליים

↑  ביקורת באתר "נוריתה" על הספר "אבא קיפל את הים"
↑  על הספר "אבא קיפל את הים" במגזין הספרות קורא בספרים
↑  משהו היה חסר - גל גפן מודיעין
↑  ביקורת באתר "נוריתה" על הספר "העצים להתפלל לא יכולים"
↑  ביקורת באתר "נוריתה" על הספר "ככה זה גם אצלכם?"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007276181505171  PLWABN: 9810654193105606  BIBSYS: 90142089  BnF: cb121179678 (data)  CiNii: DA06099485  GND: 1165817608  ISNI: 0000 0000 8179 245X  LCCN: n79127471  NKC: xx0279594  NTA: 075133512  SUDOC: 02958499X  VIAF: 112221432   WorldCat (עם VIAF): 112221432
ערבית קפריסאית

| --- | --- |
 מדינות:  קפריסין
 אזורים:  קורמקיטיס, ניקוסיה, לרנקה, לימסול
 דוברים:  1,300
 שפת אם:  1,300
 כתב:  אלפבית ערבי
 משפחה:  אפרו אסיאתית  שמית   שמית תיכונה    שמית תיכונה דרומית     ערבית  ערבית קפריסאית 
 לאום:  ניב של ערבית ולכן אינו ״רשמי״ באף מדינה.
 ארגון:  אין
 מוסד:  אין
 קוד ISO 639-3:  acy 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ערבית קפריסאית או ערבית מרונית-קפריסאית (sanna, arápika) היא ניב של השפה הערבית המדובר על ידי העדה המרונית בקפריסין.
השפה הובאה לראשונה לאי על ידי המרונים אשר הגיעו מסוריה ומלבנון במאה ה-8. רוב דוברי הניב חיים בעיר הבירה, ניקוסיה, בעוד שאחרים בקורמקיטיס ובלימסול.
ניב זה חולק מאפיינים רבים עם ערבית צפון-מסופוטמית כמו גם עם ערבית לבנטינית.
לערבית מרונית-קפריסאית יש גם השפעות מארמית סורית שהיא מקור השפה, יוונית וטורקית.
עין מזור

| --- | --- |
 שם נוסף:  עין מז'ור, עין מג'ור
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל 
 מחוז:  בנימין
 אזור:  גוש טלמונים
 קואורדינטות:  31°55′17″N 35°07′50″E﻿ / ﻿31.921452°N 35.130473°E﻿ / 31.921452; 35.130473
 גובה:  448
 נתוני המעיין
 סוג זרימה:  מעיין איתן
 סוג נביעה:  מעיין שכבה
 גישה למעיין
 נגישות לציבור:  פתוח
 דרך גישה:  מול שער האולפנה של דולב יש ירידה לנחל.  סימון שבילים של רשות הטבע והגנים – פס ירוק בתוך מסגרת של שני פסים לבנים. המקום מבודד ומחייב הליכה בקבוצה ונשק, כמו גם תיאום ביטחוני.
  (למפת גוש דן מוגדלת) מעיין מזור(למפת גוש דן רגילה) מעיין מזור(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעיין מזור(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מעיין מזור
 
עין מַזוֹר (מלשון מרפא) הוא מעיין למרגלות היישוב דולב, בואדי דילב.
המעיין נובע מתוך סדק בתחתית מצוק תצורת כיסלון, זורם באמה לבריכה בגודל 2X3מ' בעומק מטר. המים בבריכה צלולים. ליד הברכה פינות חמד בין בולדרים ועצי אלון.
המעיין שופץ בקיץ 2017 על ידי נוער דולב, לזכרו של אליישיב טימנס, שנהרג בתאונת טרקטורון. אמת המים שופצה ונבנו פינות ישיבה. במקום הוצבו נדנדות, ספסלים וסככות.
אל המעיין ניתן לרדת מהשער הצהוב בדרום היישוב דולב (ליד האולפנה). מהמעיין זורמת אמת מים, המובילה לטחנת הקמח.
במרחק כחצי שעת הליכה מזרחה, נמצא מעיין דני (עין בובין), ועשרים דקות הליכה מערבה נמצא מעיין דולב.
לקריאה נוספת

מפת טיולים וסימון שבילים 7: השרון והשומרון. בהוצאת "הוועדה לסימון שבילים בישראל".
הערות שוליים

↑  מבט להתיישבות, יש"ע שלנו, גיליון 105
| אתרים בבנימין |
| --- | --- | --- |
| עמק שילה | בור הציפורים באחיה • בור יישוב הדעת • בור עדי-עד • בור קידה • המזבח בגבעת הראל • ואדי רשאש • חניון הגדודים העבריים • מעיין הגבורה • מצפור קידה • נחל שילה • עין א-דהרה • עין דח"ש • עין עוז • קובת א-נג'מה • שילה הקדומה •  תצפית הר כוכב |  |
| מערב בנימין | גבעת ההליסטון • גבעת היקבים • הכוורת • המצודה הבריטית בנוה צוף • חורבת פצה • שמורת עיינות נטוף (ואדי זרקא) • ואדי חרמיה • חובלתא • חורבת תיבנה • יער אום צפא • לטרון • מחצבות נטוף • מעיין דולב • מעיין הקשת • מעיין חרשה • מעיין טלמון • מעיין עטרת • חורבת טרפין • מערת עאבוד • מערת שוקבא • נבי סמואל • עין אגוז • עין בובין (מעיין דני) • עין מזור • עין ריא • עינות ענר • פארק קנדה • שמורת אלוני שמואל • שמורת דלבים (ובכללה ואדי דילב) • תצפית גג הארץ • מבצר ארטבה |  |
| גב ההר | סנה ובוצץ • בור מגרון • הר בעל חצור • ואדי שיבן • חורבת ניסיה • יקב פסגות • מעיין הכרמים • נחל מכמש • עין ביתין • קבר בני ישראל |  |
| מדבר בנימין | בקעת סמיא • מערת הנמרים • חורבת אל-קיליה • טאריק אבו ג'ורג' (דרך יריחו-בית אל) • נחל ייטב (עוג'א) • שמורת נחל פרת • מוזיאון השומרוני הטוב |  |
| מעיינות השומרון |
| --- | --- | --- |
| צפון ומרכז השומרון | מעיין הגבורה • עין עוז • מעיין כפיר (עין אל-כבירה) • בריכת ישמעאל • עין מח'נה (מעיין עמשא) • מעיין עטרת • עין קנה • מעיין אייל |  |
| מזרח השומרון ובקעת הירדן | חמאם אל-מליח • עין סמיה • עינות פצאל • עין סוכות • עין מצב • עין ברווז (עין גבול) |  |
| דרום השומרון ובנימין | עינות זרקא (נחל נטוף) • עין בובין (מעיין דני) • מעיין הקשת (מעיין מאיר) • מעיין טלמון • עיינות ענר • עין אגוז |  |
סנט ברנרד (גיברלטר)

| --- | --- |

אמבולנסים חונים מחוץ לבית החולים סנט ברנרד.
 מאפייני הארגון
 סוג:  בית חולים כללי
 אוניברסיטה:  אוניברסיטת קינגסטון
 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  1567
 שירותים
 מיטות:  כ-210
 www.gha.gi
 גאוגרפיה
 כתובת:  שדירת יורופורט, בלוקים 1-4, גיברלטר
 מיקום:  גיברלטר
 קואורדינטות:  36°08′36″N 5°21′34″W﻿ / ﻿36.1434°N 5.35949°W﻿ / 36.1434; -5.35949
  (למפת גיברלטר מוגדלת) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון סנט ברנרד(למפת גיברלטר רגילה) לה לינאה דה לה קונספסיון ספרד מפרץ גיברלטר הים התיכון סנט ברנרד
 
בית החולים סנט ברנרד (באנגלית: St Bernard's Hospital) הוא בית החולים האזרחי היחיד בגיברלטר.
היסטוריה

בשנת 1567, במהלך מלחמת הירושה הספרדית, בעל פונדק ספרדי ששמו חואן מתאוס (Juan Mateos) הסב את ביתו לבית חולים בן 20 מיטות. מתאוס היה אזרח גיברלטרי בתקופה שגיברלטר הייתה נתונה תחת שלטון ספרדי, והתגורר בעיר העילית של גיברלטר, במדרונות הצוק. בצעירותו השתתף מתאוס בהגנה על גיברלטר מפני שודדי ים ברברים, והתפרסם בכך שהרג את אחד ממנהיגיהם; לאחר מכן נעשה סוחר מצליח, וכן קיבל תפקיד של "מנפק הרישיונות המלכותיים" בגיברלטר, וצבר הון רב. מתאוס החליט להשקיע את כל הונו בבית החולים הקטן שבנה, לאחר שנוכח במצב הקשה של התושבים העניים והחולים בגיברלטר, וכן במצבם של מלחים רבים ששבו מ"העולם החדש" (רבים מהם חלו במחלת העגבת, שהתפרצה כמגפה רק במאה הקודמת[דרושה הבהרה], בלא שנמצא לה טיפול יעיל). במשך 24 שנים הקדיש את מלוא הזמן במוסד הנדבה שהקים, כשהוא עצמו מסתפק בבגדים ובאוכל פשוט, ובחדר קטן בביתו לשינה. לאחר שתם הונו של מתאוס והלה נקלע לחובות כלכליים, החל מתאוס באיסוף נדבות למפעלו. הוא נודע בכל האזור, גם בכפרים הסמוכים, וחולים הגיעו אליו ממקומות רבים.
בשנת 1591, הגיע גרסיה דה הארו (García de Haro), הבישוף של קדיס (גיברלטר הייתה באותם ימים תחת בישופות קדיס), לבקר את מתאוס ואת מפעלו הנודע. הוא מצא אותו עייף וחלש מאוד, "כתוצאה מעבודה רבה ומצומות", אותם הוא עשה כדי לבקש ממסדר יוחנן של האלוהים (בספרדית: Orden de San Juan de Dios; מסדר דתי שהוקדש לטיפול רפואי בחולים עניים) של גרנדה לקחת אחריות על בית החולים שלו. יותר מאוחר בנו האחים מנזר וכנסייה סמוך לבית החולים. מתאוס עצמו הצטרף למסדר והמשיך להשקיע זמן בבית החולים, אם כי במידה פחותה. 3 שנים לאחר מכן, בשנת 1594, מת מתאוס. הוא הוספד על ידי כל התושבים המקומיים, ונערכו לכבודו מיסות וטקסים דתיים במשך מספר ימים. בית החולים המשיך להתקיים, וסיפק שירות הן לתושבי גיברלטר והן לתושבים מרוחקים יותר.
בשנת 1691, בית החולים התפרסם בשם "Hospital de San Juan de Dios" (מספרדית, "בית החולים של יוחנן של האלוהים").
באוגוסט 1704 נכבשה גיברלטר על ידי ההולנדים והבריטים, ובית החולים הפך לבית חולים צבאי. מושל גיברלטר ריצ'רד קיין (1720-1727) שיפץ את בית החולים. בתחילה שימש בית החולים כבית החולים של הצי, אך במהלך המצור של 1727 הוא שימש כבית החולים של חיל המצב והוחזר לצי רק ב-1728. בשנת 1746 בנה הצי בית חולים חדש, ובית החולים של יוחנן של האלוהים נעשה לבית החולים של חיל המצב בגיברלטר, אם כי בשנת 1756 שימש בית החולים גם כקסרקטין.
רוב מבנה בית החולים קרס בהפגזה הצרפתית-ספרדית על גיברלטר במהלך המצור הגדול על גיברלטר, ורק בשנת 1815 נבנה מחדש בחסות המושל ג'ורג' דון, כבית חולים אזרחי לאוכלוסייה המקומית.
בשנת 2005 עבר בית החולים סנט ברנרד למשכנו החדש בשדירת יורופורט.
בית החולים החדש

בית החולים החדש סנט ברנרד נבנה ביורופורט, בבניין משרדים שעבר הסבה וגודלו הוא פי 3 מגודלו של בית החולים הישן. העבודה על הפרויקט החלה ב-8 ביולי 2002 וכללה שינוי מן היסוד של פנים הבניינים 1-4, כדי להתאימם לצרכיו של בית חולים מודרני. עלות הפרויקט - 60 מיליון לירות שטרלינג, מתוכן 6 מיליון שימשו לקניית ציוד רפואי חדיש. בית החולים מנוהל על ידי רשות הבריאות של גיברלטר.
בית החולים יכול להכיל 210 מיטות, והמחלקות הקיימות בו הן: רפואה דחופה (חדר מיון), טראומה, יולדות, כירורגית, ילדים, מחלקה שיקומית לחולי לב-ריאה. בבית החולים יש 2 חדרי ניתוח כלליים ועוד חדר ניתוח לחירום, וכן בריכה הידרותרפית, מרפאת פיזיותרפיה, יחידה לניתוחי יום (ללא אשפוז) ומרפאת עיניים.
לבית החולים יש חדר מתים מודרני, ובו חדר המתנה וצפייה הסמוך לקפלת תפילה. בית הספר לרפואה עבר מ"הבית השחור" בכף אירופה לבלוק מס' 3, ומשרד המנהל הראשי ושאר המנהלה עברו לבלוק מס 1.
גלריית תמונות

המלך ג'ורג' החמישי בבית החולים סנט ברנרד במהלך ביקורו המלכותי בשנת 1935
תמונה אופיינית של אחת המחלקות בבית החולים (מתחילת המאה ה-20)
החזית של בית החולים החדש ביורופורט (2008)
החזית של בית החולים הישן בסוף המאה ה-19
הערות שוליים

↑  Personajes y otras personas en el Gibraltar cristiano (siglos XV y XVI), Almoraima (in Spanish) (29): 308.
1 2 3  López de Ayala, Ignacio; Historia de Gibraltar, (in Spanish). pp. 256–258.
1 2  Dr. Cecil Montegriffo (19 August 1978). "History Of Medicine In Gibraltar". The British Medical Journal 2 (6136): 552–555.
↑  Fromow, George (2007). "The Legacy of Juan Mateos". DVD documentary highlighting the origins of St Bernard's Hospital, based on historical facts (Gibraltar: HighFlyer Production).
הכניסה הראשית לבית החולים החדש סנט ברנרד.
עונת 2014/2015 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |


 מספר משתתפות:  14
 זוכה:  מכבי קריית גת
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 26 מחזורים   רבע הגמר: הטוב משלושה   חצי הגמר: הטוב משלושה   הגמר: הטוב מחמישה   בית תחתון: חמישה משחקים בשיטת ליגה.
 עמוד העונה
 → 2013/20142015/2016 ←
עונת 2014/2015 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-49 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
אל הליגה הצטרפו היורדת מליגת העל ברק נתניה והעולות מהליגה הארצית מכבי עירוני רעננה ומכבי קריית גת.
קבוצות

| קבוצה | עיר | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| מכבי עירוני רעננה | רעננה | מטרו ווסט | 1,668 |
| מכבי קריית גת | קריית גת | אולם אלון | 350 |
| הפועל גליל/ק. שמונה | מ. א. גליל עליון וקריית שמונה | הפיס כפר בלום | 2,200 |
| אליצור נווה-דוד רמלה | רמלה | אולם קריית מנחם | 2,000 |
| ברק נתניה | נתניה | הקופסל | 1,000 |
| עירוני רמת גן | רמת גן | אולם זיסמן | 1,400 |
| אליצור עירוני אשקלון | אשקלון | היכל הספורט העירוני אשקלון | 3,000 |
| אליצור קריית אתא | קריית אתא | אולם חדש רמז | 1,000 |
| הפועל עפולה | עפולה | אולם עירוני עפולה עלית | 1,000 |
| הפועל מגדל העמק | מגדל העמק | אולם יערת העמק | 900 |
| א.ס רמת השרון | רמת השרון | אולם אורנים | 900 |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | אולם היובל כפר סבא | 680 |
| אליצור יבנה | יבנה | אולם שבזי | 600 |
| מכבי הוד השרון | הוד השרון | אולם עתידים | 400 |
טבלת הליגה > עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | עירוני קריית אתא | 26 | 21 | 5 | 2185 | 2027 | 158+ |
| 2. | הפועל מגדל העמק | 26 | 19 | 7 | 2167 | 2029 | 138+ |
| 3. | מכבי קריית גת | 26 | 19 | 7 | 2258 | 2097 | 155+ |
| 4. | הפועל עפולה | 26 | 17 | 9 | 2286 | 2127 | 159+ |
| 5. | ברק נתניה | 26 | 16 | 10 | 2317 | 2159 | 158+ |
| 6. | עירוני רמת גן | 26 | 14 | 12 | 2191 | 2201 | 10- |
| 7. | הפועל גליל עליון/קריית שמונה | 26 | 14 | 12 | 2310 | 2266 | 44+ |
| 8. | אליצור יבנה | 26 | 12 | 14 | 2300 | 2304 | 4- |
| 9. | אליצור עירוני אשקלון | 26 | 11 | 15 | 2308 | 2368 | 60- |
| 10. | הפועל כפר סבא | 26 | 10 | 16 | 2082 | 2156 | 74- |
| 11. | מכבי הוד השרון | 26 | 10 | 16 | 2036 | 2143 | 107- |
| 12. | א.ס רמת השרון | 26 | 9 | 17 | 2120 | 2237 | 117- |
| 13. | מכבי עירוני רעננה | 26 | 8 | 18 | 2035 | 2202 | 167- |
| 14. | אליצור נווה-דוד רמלה | 26 | 2 | 23 | 2125 | 2404 | 279- |
פלייאוף עליון

8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה מתמודדות בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). המדורגת גבוה יותר תארח את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר תארח את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עירוני קריית אתא | 0-2 | אליצור יבנה | 83–74 | 91–65 |  |
| הפועל מגדל העמק | 2-1 | הפועל גליל עליון | 82–86 | 97–83 | 68–73 |
| מכבי קריית גת | 0-2 | עירוני רמת גן | 73–69 | 91–82 |  |
| הפועל עפולה | 2-1 | ברק נתניה | 96–94 | 72–73 | 86–88 |
פלייאוף עליון > חצי גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עירוני קריית אתא | 1-2 | ברק נתניה | 70-78 | 84-78 | 79-95 |
| מכבי קריית גת | 0-2 | הפועל גליל עליון | 81-92 | 57-78 |  |
פלייאוף עליון > גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| עירוני קריית אתא | 3-2 | מכבי קריית גת | 65–69 | 75–101 | 92–80 | 68–62 | 74–93 |
פלייאוף תחתון

שש הקבוצות שסיימו את הליגה במקומות 9–14 התמודדו בסיבוב פנימי אחד בשיטת ליגה הכולל חמישה משחקים לכל קבוצה, כאשר הניקוד נמשך מהליגה הסדירה, הקבוצות שסיימו במקומות 9–11 זכו לארח שלושה משחקי בית.
בסיום הסבב הקבוצות שסיימו במקומות ה-5 וה-6 בבית התחתון יורדות לליגה הארצית.
|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אליצור עירוני אשקלון | 31 | 14 | 17 | ? | ? | ? |
| 2. | מכבי הוד השרון | 31 | 13 | 18 | ? | ? | ? |
| 3. | א.ס רמת השרון | 31 | 12 | 19 | ? | ? | ? |
| 4. | הפועל כפר סבא | 31 | 12 | 19 | ? | ? | ? |
| 5. | מכבי עירוני רעננה | 31 | 12 | 19 | ? | ? | ? |
| 6. | אליצור נווה-דוד רמלה | 31 | 2 | 29 | ? | ? | ? |
↑  לכפר סבא ורמת השרון יתרון פנימי מול רעננה
הערות שוליים

↑  נתוני הליגה הסדירה, באתר וואלה!
↑  משחק מ-1 ברבע הגמר בארכיון ספסל
↑  משחק מספר 2 בארכיון ספסל
↑  סדרה 3 ברבע הגמר
↑  משחק מספר 1 חצי גמר
↑  חצי גמר משחק 2
↑  לירון שרון, ‏קרית אתא קבעה 2:2, צפו בקטטה בסיום המשחק, באתר ONE‏, 26 במאי 2015
↑  ארכיון ספסל, מידע חלקי
↑  גמר משחק 1 ארכיון ספסל
↑  גמר מספר 2
↑  קריית גת עלתה לליגת העל, באתר וואלה!
↑  מידע חלקי על הבית התחתון מאתר ספסל
סנט ג'וזף (מיזורי)

| --- | --- |

מרכז סנט ג'וזף
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  מיזורי מיזורי
 מחוז:  ביוקנן
 ראש העיר:  John Josendale
 תאריך ייסוד:  1843 
 על שם:  יוסף הקדוש 
 שטח:  115.95 קמ"ר
 גובה:  271 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  72,473 (1 באפריל 2020)
  ‑ במטרופולין:  127,329 (2010)
 קואורדינטות:  39°45′29″N 94°50′11″W﻿ / ﻿39.75806°N 94.83639°W﻿ / 39.75806; -94.83639
 אזור זמן:  UTC -6
 www.stjoemo.info
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סנט ג'וזף(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סנט ג'וזף(למפת מיזורי רגילה) ג'פרסון סיטי קנזס סיטי סנט לואיס ספרינגפילד ג'ופלין אילינוי קנ. טנסי ארקנסו אוקלהומה קנזס נב. איווהסנט ג'וזף(למפת מיזורי מוגדלת) ג'פרסון סיטי קנזס סיטי סנט לואיס ספרינגפילד ג'ופלין אילינוי קנ. טנסי ארקנסו אוקלהומה קנזס נב. איווהסנט ג'וזף    מיקום העיר סנט ג'וזף במחוז ביוקנן, במדינת מיזורי tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סנט ג'וזף (באנגלית: St. Joseph; לעיתים מקוצר לסנט ג'ו) היא בירת מחוז ביוקנן במדינת מיזורי בארצות הברית. העיר שוכנת על גדות נהר המיזורי, על הגבול עם מדינת קנזס בצפון-מערב מיזורי. בעיר מתגוררים 76,780 תושבים (נכון ל-2010), ובמטרופולין שלה מתגוררים 127,329 תושבים (נכון ל-2010).
היסטוריה

סנט ג'וזף נוסדה ב-1843 על ידי סוחר הפרווה המקומי ג'וזף רובידו (Joseph Robidoux). כעבור זמן קצר סנט ג'וזף הפכה לעיירת ספר הומה, והיא הייתה הנקודה המערבית ביותר בארצות הברית לפני המערב הפרוע. בהתאם לכך רבים עצרו בה להצטיידות לפני שעברו את נהר המיזורי כדי להמשיך מערבה בנתיב אורגון.
בין 1860 ו-1861 סנט ג'וזף הייתה אחד הקצוות של הפוני אקספרס, שירות דואר שקישר בין מערב ארצות הברית ומזרחה.
חינוך

בעיר נמצאת אוניברסיטת מיזורי וסטרן סטייט (Missouri Western State University).
תחבורה

במרחק של חמישה קילומטרים צפון-מערבית לעיר נמצא נמל התעופה רוזקרנס ממוריאל, המשמש לתעופה כללית ולמטרות צבאיות.
סנט ג'וזף נמצאת על מסלול כביש בין-מדינתי 29, המקשר בין העיר קנזס סיטי דרומית לסנט ג'וזף והגבול של ארצות הברית עם קנדה במדינת דקוטה הצפונית.
הערות שוליים

1 2  אתר American FactFinder של לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית.
1 2  אוכלוסייה במטרופולינים לפי מפקד 2010 והערכות אוכלוסייה ב-2011, לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית.
| דגל מיזורי מדינת מיזורי |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | ג'פרסון סיטי |  |
| אזורים גאוגרפיים | המטרופולין של קנזס סיטי • רמת אוזרק • הרי סנט פרנסואה |  |
| היישובים הגדולים ביותר | קנזס סיטי • סנט לואיס • ספרינגפילד • אינדפנדנס • קולומביה • לי'ס סאמיט • או'פאלון • סנט ג'וזף • סנט צ'ארלס • סנט פיטרס • בלו ספרינגס • פלוריסאנט • ג'ופלין • צ'סטרפילד • ג'פרסון סיטי • קייפ ג'ירארדו • ווילדווד • יוניברסיטי סיטי • וונטסוויל • בולווין |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות מיזורי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566723405171  GND: 4457337-6  LCCN: n81003790  MusicBrainz: bfae8151-2ba2-4f8f-bf2e-8fc16ce352c6  NARA: 10045868  VIAF: 150101858   WorldCat (עם VIAF): 150101858
עין מודע

| --- | --- |

עין מודע, 2019
 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 מחוז:  מחוז הצפון
 אזור:  מחוז הצפון 
 קואורדינטות:  32°28′50″N 35°27′21″E﻿ / ﻿32.48059°N 35.45594°E﻿ / 32.48059; 35.45594
 גישה למעיין
  (למפת עמק בית שאן מוגדלת) עין מודע(למפת עמק בית שאן רגילה) עין מודע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מודע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מודע
 
עין מודע
בני נוער המתגוררים באזור רוחצים במעיין
עין מודע בפסח ה'תשפ"א, 2021
עין מודע הוא אחד מהמעיינות בעמק בית שאן. המעיין נובע לתוך בריכה שנבנתה עוד בזמן השלטון העותמאני. שם המקום נובע משמו הערבי, "עין אל-מודוע".
גאוגרפיה

המים זורמים כל ימות השנה בטמפרטורה קבועה של 24 מעלות צלזיוס ואינם מומלצים לשתייה.
עומק הבריכה מגיע עד 1.50 מטר.
הבריכה מוקפת בעצי אקליפטוס, אורנים, חרובים ודקלים. הקרן הקיימת שיפצה את הבריכה והקימה חניון לקליטת מטיילים. דרך סלולה מובילה למקום מכביש 669, פנייה מול הכניסה האחורית של קיבוץ מסילות לכביש שמוביל לחניון של המעיין.
בשנת 2010 נסגרה הגישה לכלי רכב לעין מודע, וניתן להגיע אליו בהליכה קצרה של כ-10 דקות מחניון עין מודע. פארק המעיינות שהוקם כולל את עין מודע, עין שוקק ונחל הקיבוצים. הגישה למעיינות מתאפשרת רק ברגל, באופניים או בכלי רכב ידידותיים לסביבה.
מי המעיין זורמים לנחל בזק.
לקריאה נוספת

אורי מאור, ארץ המעיינות – המדריך השלם לנקודות המים הקסומות בישראל, הוצאת ספריית בית אל, 2011, עמ' 18–19
הערות שוליים

1 2 3 4  אורי מאור, ארץ המעיינות - המדריך השלם לנקודות המים הקסומות בישראל, עמ' 18
↑  גם בעונת החורף
עונת 2014/2015 בליגה הבלקנית בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  14 באוקטובר 2014
 תאריך סיום:  29 באפריל 2015
 מספר משתתפות:  10
 זוכה:  סיגל פרישטינה
 www.balkanleague.net
 → 2013/20142015/2016 ←
 
עונת 2014/2015 בליגה הבלקנית בכדורסל (BIBL) הייתה העונה ה-7 של תחרות אירופית זו לקבוצות כדורסל.
המשחק הראשון במסגרת שלב הבתים התקיים ב-14 באוקטובר 2014 והגמר הכפול נערך ב-21 וב-29 באפריל 2015. בתחרות השתתפו 10 קבוצות, 3 ממונטנגרו, 2 מקוסובו, 2 מצפון מקדוניה, 1 מבולגריה, 1 מאלבניה ו-1 מרומניה .