stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שישי הפוך (סרט, 2018)
תקציר העלילה

קת'רין ואלי הן אמא ובת שלא תמיד מסתדרות אחת עם השנייה. לאחר ששעון חול קסום גורם להם להחליף גופים, הן נכנסות לנעליים אחת של השנייה ורואות את העולם מנקודות מבט חדשות.
צוות השחקנים

היידי בליקנסטף - קת'רין
קוזי זולסדורף - אלי
ריקי הי - אדם
אלכס דזרט - מייק
ג'ייסון מייבום - פלטשר
קאהיום קים - טורי מין
דרה ר. מוס - סוואנה
ג'ניפר להפורטה - מוניקה
איזאיה לטינן - קרל
שרה ווילי - קיטי
הפקה

היידי בלינקסטף מגלמת את האם, קתרין בלייק, עוד מגרסת המחזמר מ-2016, וקוזי זואלסדורף משחקת את הבת, אלי בלייק. סטיב קר עובד כבמאי ומפיק בפועל, ברידג'ט קרפנטר כתסריריטאית, טום קית ובריאן יורקי כמלחינים, סוזן קרטסוניס ות'ומס סצ'ומצ'ר כמפיקים בפועל וג'ון קרפה ככוריאוגרף.
שידור הסרט

הסרט עלה לשידור בכורה בערוץ דיסני ב-10 באוגוסט 2018. בישראל הסרט שודר בערוץ דיסני ישראל ב-30 באוגוסט 2018.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  "Freaky Friday". Disney ABC Press. אורכב מ-המקור ב-2018-06-13. נבדק ב-2018-07-31.
↑  Erik Pedersen (29 בספטמבר 2017). "Freaky Friday Musical Set at Disney Channel Starring Heidi Blickenstaff & Cozi Zuehlsdorff". Deadline Hollywood. נבדק ב-13 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Matt Tamanini (12 במאי 2018). "Get a First Look at Disney Channel's Adaptation of Freaky Friday the Musical Starring Heidi Blickenstaff and Cozi Zuehlsdorff". Broadway World. נבדק ב-13 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Erik Pedersen (13 ביוני 2018). "Freaky Friday Musical Gets Premiere Date on Disney Channel". Deadline Hollywood. נבדק ב-13 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Disney Channel (13 ביוני 2018). "Big news! Freaky Friday, the newest Disney Channel Original Movie, premieres 8/10! #DisneyFreakyFriday". טוויטר. נבדק ב-13 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2018170882   WorldCat (עם LCCN): no2018-170882
חלקת אלוהים הקטנה (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "חלקת אלוהים הקטנה" מאת ארסקין קולדוול
 בימוי:  אנתוני מאן 
 הופק בידי:  סידני הרמון 
 תסריט:  פיליפ יורדן, בן מדו 
 עריכה:  ריצ'רד מאייר
 שחקנים ראשיים:  רוברט ראיין אלדו ריי ג'ק לורד טינה לואיס באדי האקט
 מוזיקה:  אלמר ברנשטיין
 צילום:  ארנסט הולר 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Security Pictures
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס 
 הקרנת בכורה:  13 באוגוסט 1958
 משך הקרנה:  110 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה גותיקה אמריקאית סרט שחור לבן
 מקום התרחשות:  ג'ורג'יה 
 פרסים:  זוכה פרס גלובוס הזהב
 דף הסרט ב־IMDb
 
חלקת אלוהים הקטנה (באנגלית: God's Little Acre) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1958, המבוסס על רומן מאת ארסקין קולדוול משנת 1933 באותו השם. את הסרט ביים אנתוני מאן והוא צולם בשחור-לבן על ידי צלם הקולנוע ארנסט הלר.
כמו הרומן לפניו, הסרט נחשב היה לשנוי במחלוקת, אם כי בניגוד אליו - עם צאת הסרט לא היו כל תביעות בטענות לתועבה. על אף שהן הספר והן הסרט כוללים בתוכם רמיזות רבות הקוראות תיגר בנושאים כמו נאמנות במשפחה, היה זה העיבוד הקולנועי שהדאיג רבים, שכן בסרט מתוארת התקוממות עממית - או מרד מרקסיסטי - המתרחשת בדרום ארצות הברית על ידי עובדי מפעל מפוטרים, המנסים להשתלט על ציוד המפעל שעבודתם הייתה תלויה בו.
באופן רשמי, פיליפ יורדן נחשב לתסריטאי של הסרט, אולם היה זה בן מדאו שעשה באמת את העבודה. מאחר שמדאו הוכנס אל "הרשימה השחורה", ונחשד כתומך וכמחזיק דעות קומוניסטיות (על אף שהדבר מעולם לא הוכח), במהלך תקופת "הבהלה האדומה" בשנות ה-50 של ארצות הברית, הדרך היחידה בה היה יכול להגיש תסריטים לאולפנים הייתה ללא קרדיט. כאשר הסרט הוקרן לראשונה, הוא היה מוגבל לצופים בגילאי 18 ומעלה בלבד, מאחר שנתפס ככולל מספר סצנות נועזות. לאחר עשרות שנים של הזנחה, הסרט שוחזר על ידי UCLA Film and Television Archive. כחלק מתהליך שחזור הסרט, שמו של יורדן הוחלף בשמו של מדאו.
בשנת 1958 פתח הסרט את פסטיבל הסרטים של ונציה.
עלילה

האלמן טיי טיי וולדן (רוברט ראיין) ושתי בנותיו מתגוררים באזור נידח של ג'ורג'יה, ארצות הברית, בתקופת השפל הגדול (אם כי מכוניות רבות הנראות בסרט הן משנות ה-50). בעוד טיי טיי מחפש זהב בחווה שלו, חתנו וויל תומפסון (אלדו ריי) בוגד באשתו רוזמונד (הלן ווסטקוט) עם גריזלדה (טינה לואיז). טיי טיי מחפש אחר זהב על אדמתו כבר במשך 15 שנים. פלוטו סווינט (באדי האקט) מגיע ומודיע שהוא מתמודד בבחירות לתפקיד השריף. כאשר סווינט שב לחווה, הוא מבחין בג'יל (פיי ספיין) רוחצת באמבטיה חיצונית. היא מבקשת ממנו עזרה לשאוב מים, ומבקשת ממנו להשאיר את עיניו סגורות, אך הוא בכל זאת מציץ.
טיי טיי ממשיך להעביר את זמנו בחפירת בורות, מתמקד בחיפוש אחר אוצר עליו סיפר לו סבו. כתוצאה מכך, החווה סובלת משנים של הזנחה. הוא היה יכול להפוך את החווה לרווחית בכל רגע, אילו היה קונה זרעים ושותל אותם בשדות, אבל הוא סבור שהזהב נמצא בהישג ידו, במרחק של רק עוד חפירה אחת קטנה. הפיתוי בהשגת אוצר קבור של זהב, שנמצא במרחק כה קטן ממנו, מוביל אותו לבזבז את כל הירושה שלו.
מתוך אמונה טפלה כי לצרף לבקן למסע החיפושים שלו אחר האוצר יביא לו מזל טוב, טיי טיי כולא שלא בצדק את דייב דוסון (מייקל לנדון), בדרישה שיעזור לו למצוא את האוצר הקבור. טיי טיי מצדיק את מעשיו בכך שהמעצר איננו מעשה פסול, שכן הלבקן יכול בכל עת למצוא את האוצר, ובכך לזכות בשחרורו המיידי. בציפייה למצוא את הזהב, ועל מנת לשמור לעצמו את כל הזהב שיימצא, טיי טיי משנה את מיקומה של חלקת אדמה, אשר הוקצתה לכנסייה (חלקה המכונה "חלקת אלוהים הקטנה", ומכאן השם של הסרט).
באמצע הלילה יוצא וויל מביתו, ואחריו גריזלדה. הוא עובר את השערים פתוחים של הטחנה ונכנס לחלקה. בתחילה, היא מסיחה את דעתו ממטרתו והם מתנשקים. לאחר מכן הוא מלווה אותה בחזרה לשערים, וחוזר להפעיל את החשמל, ולאחר מכן - את המכונות, לקול תשואות הנוכחים במקום. בעקבות ההמולה, וויל נחשד בהשגת גבול, והוא נורה. הקהל משתתק, ונושא את גופתו בחזרה לביתו. גריזלדה נכנסת הביתה, לבשר את החדשות הרעות לרוזמונד. בשלב זה, הבחירות מוכרעות וסווינט נבחר להיות שריף. משפחת וולדן מתקוטטת לאחר ההלוויה של וויל, והם מחליטים לזנוח את החיפושים אחר הזהב. הסרט מסתיים כאשר המשפחה שבעת הרצון חורשת את האדמה, בפעם הראשונה מזה שנים. טיי טיי מוצא להב קבור באדמה, וסבור שיש סיכוי ששם נמצא הזהב, והוא שב לחפור.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רוברט ראיין | טיי וולדן |  |
| אלדו ריי | וויל תומפסון |  |
| ג'ק לורד | באק וולדן |  |
| טינה לואיס | גריזלדה וולדן |  |
| באדי האקט | פלוטו סווינט |  |
הערות שוליים

↑  Variety film review; May 14, 1958, page 6.
↑  Harrison's Reports film review; May 17, 1958, page 78.
↑  Filmfacts (1958), p. 123
↑  "חלקת אלוהים הקטנה" בפתיחת הפסטיבל בוונציה, למרחב, 26 באוגוסט 1958
הפסק טהרה

"עד בדיקה", בד המשמש לבדיקה פנים נרתיקית.
הפסק טהרה הוא מושג הלכתי בתחום טהרת המשפחה, שפירושו בדיקה לווידוא שנפסק הדימום הרחמי. בדיקה זו הכרחית על מנת שתוכל האישה להתחיל לספור שבעה נקיים על מנת להיטהר מטומאת נידה או זבה.
מקור הדין

מקור הדין לבדיקת הפסק טהרה הוא במשנה, מסכת נידה, פרק י', משנה ב', שם נפסק להלכה שנידה חייבת לבדוק את עצמה כדי לוודא שהדימום הווסתי הסתיים לגמרי בטרם תוכל להיטהר על ידי טבילה.
ישנה מחלוקת בשאלה האם מקור דין זה הוא מהתורה או מתקנת חכמים.
זמן הבדיקה > בתקופת חז"ל

בזמן המשנה, אישה שראתה דם ב'ימי נידה' הייתה צריכה להמתין שבעה ימים מרגע הופעת הדם, שבסופם (סמוך ל"בין השמשות" של היום השביעי) הייתה מבצעת הפסק טהרה על מנת לוודא שפסק דמה מלזוב, ואם רואה שפסק הדם - טובלת בליל היום השמיני. במקרה שביצעה את הבדיקה לפני בין השמשות של היום השביעי ומצאה שפסק הדם, נחלקו תנאים האם הבדיקה מועילה - לדעת רבי יהודה, כל בדיקה שאיננה בבין השמשות של היום השביעי איננה תקפה. לדעת תנא קמא, אפילו אם בדקה בבוקר של היום השביעי, הבדיקה מועילה ויכולה לטבול לטהרתה. לדעת חכמים, אם בדקה מהיום השני ואילך הבדיקה עולה לה, ולדעת רבי יהודה הנשיא אפילו בדקה ביום הראשון, (כלומר, ביום שהתחילה לראות בו את הדם) - עולה לה בדיקה. במקרה שהפסיקה האישה בטהרה באותו יום בו התחיל הדם לזוב, כתבו הפוסקים שעל מנת שתחשב לה הבדיקה היא צריכה ש"יהיו ידיה בין עיניה כל בין השמשות", כלומר, לבצע בדיקת מוך דחוק בין השמשות.
במקרה של אישה שהייתה רואה דם ב'ימי זיבה' במשך יום אחד או שניים ("זבה קטנה"), והייתה נטמאת ליום אחד בלבד, ("שומרת יום כנגד יום"), היה עליה לבצע את בדיקת הפסק הטהרה באותו יום בו נטמאה. אם הייתה האישה רואה דם זיבה במשך שלושה ימים או יותר ("זבה גדולה"), היה עליה לעשות את הפסק הטהרה עם סיום שתיתת הדם, לפני תחילת מניין שבעת הימים הנקיים. בניגוד לנידה, זבה לא הייתה מחויבת לבצע את הפסק הטהרה דווקא בין השמשות של היום השביעי לזיבת הדם מכיוון שדם זיבה הוא תוצאה של מחלה ממנה עשויה האישה להחלים בכל שעה, ואין לה "חזקת טומאה" שעליה להמתין עד שתסתיים.
זמן הבדיקה > בימינו

בימינו, בעקבות חומרא דרבי זירא, כל אישה הרואה דם נחשבת כ"ספק זבה" ועל כן דינה כדין זבה גדולה, ועליה לבצע את ההפסק לפני שמתחילה לספור את שבעת הימים הנקיים. עם זאת, כתבו הרא"ש וראשונים נוספים, שאם האישה שימשה בימים שלפני הגעת וסתה, ניתן להתחיל לספור את שבעת הימים הנקיים -וממילא לקיים את בדיקת הפסק הטהרה- רק לאחר שהיא טהורה מטומאת פליטת שכבת זרע.
לדעת ה"שולחן ערוך", משך הזמן בו חוששים שמא תפלוט האישה שכבת זרע ותיטמא הוא כ"שש עונות", כך שלמעשה עליה לבצע את בדיקת הפסק הטהרה לאחר שלושה ימים מרגע ששימשה, ולמחרת אותו היום להתחיל לספור שבעה ימים נקיים. עם זאת, במידה והאישה מנקה היטב את הנרתיק ורוחצת במים חמים, לדעת השולחן ערוך אין חוששים לפליטת שכבת זרע, האישה אינה צריכה להמתין את ארבעת הימים, ובדיקת ההפסק תתבצע מיד עם סיום שתיתת דם הוסת.
הרמ"א, לעומת זאת, חשש שמא האישה תשמש סמוך לבין השמשות ותטעה בחישוב ארבעת הימים, ולכן כתב שעליה להמתין יום נוסף לפני שתוכל להתחיל בתהליך הטהרה. חומרא נוספת שהביא הרמ"א, היא שיש להמתין את חמשת הימים בכל פעם שהאישה מעוניינת לבצע הפסק טהרה ולספור שבעה נקיים, אפילו אם לא קיימה יחסי אישות עם בעלה בימים שלפני וסתה, כדי ליצור ספירה אחידה ולמנוע טעויות.
למעשה, רבים מבנות ספרד נוהגות להמתין ארבעה ימים כדעת השולחן ערוך, ורק בשעת הדחק מסתמכות על היתר השולחן ערוך לרחוץ את הנרתיק, ובנות אשכנז וחלק מבנות ספרד, נוהגות כרמ"א להמתין חמישה ימים בין אם שימשו ובין אם לא. בפועל, בדרך כלל שתיתת דם הווסת פוסקת בין שלושה לחמישה ימים מרגע שהחלה, וממילא לרוב ההשלכה של חומרות אלה איננה משמעותית עד כדי לא קיימת, פרט למקרים נדירים של עקרות הלכתית.
זמן הבדיקה > זמן הבדיקה

על פי ההלכה, את הבדיקה יש לבצע לכתחילה קרוב ככל האפשר לשקיעת החמה, אולם אין לבצעה לאחר השקיעה. בדיקה שתתבצע לאחר השקיעה, אינה מועילה, כיוון שלא ניתן למנות את היום הראשון של שבעת הימים הנקיים (המתחיל מהלילה) כנקי אם הוא איננו כזה כבר מרגע כניסתו. עם זאת, יש סוברים שאם הבדיקה התבצעה בזמן בין השמשות (כשלוש עשרה דקות לאחר השקיעה) היא מועילה בדיעבד, מכיוון שבין השמשות נחשב לזמן של ספק יום ספק לילה, ולשיטתם (או לשיטה עליה הם סומכים) חיוב הפסק טהרה הוא רק מדברי חכמים, וממילא ניתן להקל בו במקום ספק. בדיקה לאחר זמן זה תשתייך ליום הבא והמשך תהליך הטהרה - שבעת הימים הנקיים - יוכל להתחיל רק ביום שלאחר מכן.
מכיוון שמומלץ לרחוץ את אזור הבדיקה היטב, ולעיתים יש לבצע כמה בדיקות, יש מי שכתב להקדים את הבדיקה לפרק זמן מסוים לפני השקיעה, בדרך כלל פרק זמן של כחצי שעה. לדעת הרמ"א, אישה שבדקה עצמה בכל שעה משעות היום עלתה לה בדיקה, על אף שאת הימים הנקיים האשה מתחילה בכל מקרה לספור רק לאחר השקיעה, וכן פסקו אחרונים. לדעת קצת מהפוסקים, במקום צורך ניתן לבצע את הבדיקה זמן ארוך לפני השקיעה אף לכתחילה.
אשה שראתה דם באופן חד פעמי (למשל אם ראתה כתם המטמא אותה) וחוששת שתשכח לבדוק בסוף המתנת ימי פולטת שכבת זרע, יש שכתב שיכולה לעשות את הבדיקה בכל זמן אחר ראיית הדם, ואם תזכור תעשה אותה שוב לפני תחילת שבעת הימים הנקיים.
זמן הבדיקה > הפסק טהרה בזמנים מיוחדים

את בדיקת הפסק הטהרה ניתן לבצע בכל הימים בשנה, גם בשבת, בחג, ביום כיפור או בתשעה באב.
זמן הבדיקה > הפסק טהרה בזמנים מיוחדים > ערב שבת

כאשר אשה רוצה להפסיק בטהרה בערב שבת, לכתחילה עליה לעשות זאת לפני הדלקת נרות, שכן לדעת חלק מן הפוסקים בהדלקה זו היא מקבלת עליה שבת וממילא מחשיבה את הזמן שמרגע ההדלקה ואילך כלילה. בדיעבד, ניתן להפסיק בטהרה אחר הדלקת נרות, ובלבד שתבצע את הבדיקה לפני השקיעה, אפילו אם הציבור כבר התפלל ערבית וקיבל על עצמו שבת.
זמן הבדיקה > הפסק טהרה בזמנים מיוחדים > שבת

כאשר היא רוצה להפסיק בשבת עצמה, עליה לוודא לפני השבת שיש לה עד מוכן כדי שלא תצטרך לחתוך בד בשבת, ואת ניקוי הנרתיק לפני הבדיקה תבצע באמצעות מים שהוחמו לפני שבת או במים קרים. במידה ולא חתכה בד לפני השבת, כתב הרב מרדכי אליהו שיכולה לחתוך צמר גפן בשינוי, או להשתמש בחלק מבגד גדול. כמו כן לדעתו מרגע שהניחה האשה את העד מידה אסור לה לטלטלו אלא אם צריכה את מקומו או אם לוקחת אותו לצורך שאלת חכם. במידה והאשה נמצאת במקום בו אין עירוב, לדעת הרב מרדכי אליהו מותר לאשה לצאת כשהמוך הדחוק עדיין בתוך גופה
כאשר אשה רוצה להפסיק בטהרה בשבוע של תשעה באב, כתבו הפוסקים שלמרות המנהג שלא לרחוץ, היא רשאית לרחוץ את הנרתיק כדרכה מאחר שמדובר בצורך מצווה.
בתשעה באב עצמו, בזמן שבעת ימי אבילות, וביום הכיפורים, על אף שנפסק להלכה שמותר לבצע בדיקת הפסק, על האשה לנקות את הנרתיק בצורה מינימלית, מאחר שבימים אלה ישנו איסור רחיצה.
שלבי הבדיקה > רחיצה

לפני הבדיקה מומלץ ביותר לרחוץ את הנרתיק היטב על מנת לנקות אותו משאריות של דם הנמצאות שם ועלולות להטעות את תוצאות הבדיקה. עם זאת, לדעת רבים מגדולי הפוסקים אין לבדוק מיד אחר הרחיצה, אלא יש להמתין מספר דקות (הרב פיינשטיין, למשל, הצריך להמתין רבע שעה) ורק לאחר מכן לבדוק.
שלבי הבדיקה > הכנסת העד לנרתיק

כדי לבדוק את בדיקת הפסק טהרה על האישה לקחת בד לבן, רך ונקי (יש לוודא כי הוא נקי מכתמים העלולים להטעות את תוצאות הבדיקה). בד זה מכונה "עד בדיקה".
בחנויות רבות נמכרים כיום בדי בדיקה מוכנים של חברות שונות (ובהשגחה של גופי כשרות שונים). הבד המוכן מגיע לאחר בדיקה שהוא נקי מכתמים ובשקית אטומה למניעת כתמים. לבד מצורף שובל קטן המסייע בשליפת הבד מהנרתיק לאחר הבדיקה (במיוחד בבדיקת "מוך דחוק"). אולם, אין כל חובה להשתמש דווקא בבד קנוי, כל בד (אך לא נייר) לבן, יבש ונקי יהיה כשר לבדיקה (ישנם המצריכים שהוא יהיה מכובס על מנת שלא יפצע את פנים הנרתיק).
את הבד האישה מחדירה באמצעות אצבעה לתוך הנרתיק, מסובבת היטב ומוציאה.
את הבדיקה ניתן לבצע כמה פעמים שרוצים (תוך התחשבות במצב הגופני שמא תפצע את עצמה בגלל התעסקות יתר במקום הרגיש). אם בדיקה אחת לא יצאה נקייה מספיק, ניתן לשטוף ולבדוק שוב באמצעות בד חדש. אם בוצעו מספר בדיקות, הבדיקה האחרונה היא הקובעת, ובלבד שנעשתה לפני שקיעת החמה.
שלבי הבדיקה > בדיקת "מוך דחוק"

הרשב"א, ובעקבותיו השולחן ערוך ורוב האחרונים כתבו כי לכתחילה, חובה על האישה לבצע בדיקת מוך דחוק ביום בו היא עושה את בדיקת הפסק הטהרה. בדיקה זו מתבצעת על ידי החדרת בד בדיקה נקי לתוך הנרתיק והשארתו שם למשך כל זמן בין השמשות. כלומר, משקיעת החמה ועד צאת הכוכבים. לאחר מכן, יש לבדוק את הבד ולוודא כי הוא נקי מכתמים. את המוך הדחוק יש לשמור עד ליום המחרת ולבודקו באור היום. מטרת בדיקה זו היא לוודא באופן מוחלט שאכן הדימום נפסק כליל.
בדיקה זו אינה חובה גמורה, אלא חומרא. ואם יש קושי לבצעה (גופני, נפשי או טכני) האישה יכולה להמשיך את תהליך הטהרה גם ללא בדיקה זו, אך רק לאחר פסיקת חכם בנושא. אם האישה מבצעת את בדיקת הפסק הטהרה ביום הראשון לתחילת הדימום (דבר נדיר ביותר במציאות ימינו), היא חייבת לבצע גם בדיקת "מוך דחוק" כדי שתוכל להמשיך בתהליך הטהרה. (ישנם פוסקים הסוברים כי אם בדקה סמוך ממש לשקיעת החמה תוכל להמשיך בתהליך בדיעבד).
שלבי הבדיקה > בחינת העד

לאחר הבדיקה, יש לבדוק את הבד ואת המוך הדחוק. בדיקה זו צריכה לכתחילה להתבצע באור יום (אך לא מול שמש ישירה) או באור הדומה בצבעו לאור יום, אם כי גם בדיקה באור נר או חשמל מועילה בדיעבד. ישנם צבעים רבים ושונים שיכולים להופיע על בד הבדיקה, חלקם טהורים וחלקם טמאים. אם הכתם שנמצא על הבד שחור או אדום - על האשה לבצע בדיקה חוזרת, ואם לא נותר זמן לכך עליה להמתין ליום המחרת כדי לזחו שוב על בדיקה זו. אם אין על הבד שום מראה אדמומי - האשה יכולה להתחיל ולספור את שבעת הימים הנקיים. אם בני הזוג מסופקים האם יש במראה גוון אדום, נהוג להראות את העד לחכם בעל ניסיון בראיית מראות נידה, שיפסוק אם זהו גוון טהור או טמא.
לגבי אשה הסובלת מקשיים שונים שאינם מאפשרים לה לבצע את הבדיקה בצורה זו, יש מהפוסקים שכתבו כי באפשרותה ללכת לגינקולוג או לבודקת טהרה (אחות מוסמכת שעברה הסמכה לבדיקת טהרה הלכתית של נשים), שיבדקו האם הדימום מן הרחם פסק לחלוטין. דרך זו נחשבת גם היא כהפסק טהרה.
שלבי הבדיקה > לבישת בגדים לבנים ונקיים

כתב ר' אליעזר מגרמייזא בעל ספר "הרוקח", שלאחר הפסק הטהרה על האשה ללבוש בגדים לבנים ולפרוש על מיטתה סדין לבן, וכך נפסק בשולחן ערוך וברמ"א. בימינו, כתבו אחרונים כי די לה ללבוש תחתונים לבנים, אם כי יש שהצריכו להחליף לכתחילה את הסדין לסדין לבן גם בימינו. מטרת החלפת הסדינים ולבישת הלבנים היא לוודא שאכן הדימום פסק, שהרי אם הוא לא פסק יהיה אפשר להבחין בכך בנקל על התחתונים הלבנים. יש לוודא שהתחתונים נקיים לפני הלבישה.
לכתחילה, הצריכו הפוסקים כי כתמים אותם תראה האשה על התחתונים הלבנים יוכלו לאסרה על בעלה מבחינה הלכתית, ועל כן עליהם להיות לבנים לגמרי ועשויים מחומר שמקבל טומאה. עם זאת, במקרה של אשה שרואה כתמים מרובים, יש פוסקים המתירים ללבוש בגד צבעוני.
גם אם האשה עדיין אינה בטוחה שהבדיקות יצאו נקיות והיא מחכה להזדמנות לברר זאת, היא יכולה להתחיל את שבעת הימים הנקיים ולהחליף את התחתונים.
בכל מקרה, ייחשב היום שלאחר בדיקת הפסק הטהרה (כלומר מאחר צאת הכוכבים ואילך) ליום הראשון של שבעת הימים הנקיים.
הרייט המרגלת (סרט)

| --- | --- |

 מבוסס על:  הרייט המרגלת 
 בימוי:  ברונוון יוז 
 תסריט:  דאג פטרי, תרזה ריבק 
 שחקנים ראשיים:  מישל טרכטנברג רוברט ג'וי ארת'ה קיט שרלוט סאליבן דון פרנק רוזי אודונל ונסה לי צ'סטר גרגורי סמית' Eugene Lipinski בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  Jamshied Sharifi 
 צילום:  פרנסיס קני 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי ניקלודיאון, Rastar 
 חברה מפיצה:  פרמאונט, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 בפברואר 1997 
 משך הקרנה:  100 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט ילדים, סרט ריגול, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  ניו יורק 
 הכנסות באתר מוג'ו:   harrietthespy
 דף הסרט ב־IMDb
 
הרייט המרגלת (באנגלית: Harriet The Spy) הוא סרט קומדיה משפחתית אמריקאי בכיכובה של מישל טרכטנברג שיצא לאקרנים ב-10 ביולי 1996 בארצות הברית. סרט זה מבוסס על רומן הנעורים "הרייט המרגלת" שנכתב על ידי הסופרת האמריקאית לואיז פיציו שיצא לאור בשנת 1964 והפך לקלסיקה.
תקציר העלילה

הסיפור עוקב אחר ילדה בת 11 המתגוררת במנהטן שבניו יורק. הרייט היא בעלת עולם פנימי עשיר ומכנה את עצמה כמרגלת. תחביבה העיקריים הם ריגול ומעקב אחר אנשים קרובים ותיעוד בכתיבה במחברת אשר נוהגת לשאת לכל מקום ולכתוב בה את מחשבותיה והערות על הסובבים אותה. את שעות הפנאי שלה מעבירה בריגול אחר אנשי השכונה ואוספת מידע. עם זאת, שואפת הרייט להיות סופרת.
הכול משתנה כאשר מתרחש אירוע שזעזע את חייה של הרייט והוא עזיבתה של האומנת האהובה שליוותה אותה מגיל צעיר.
ואם זאת לא מספיק, בזמן שהרייט נסחפת למשחק עם חבריה לכיתה, נופלת המחברת הסודית שלה ובאותה היום כל סודותיה הכמוסים נחשפים למשמע כל הילדים.
ילדי הכיתה מנדים אותה ועושים לה תרגילים מלוכלכים, היא נפגעת ונוקמת ובעקבות כל הנזקים, הוריה מחרימים לה את המחברת.
הרייט פגועה ועלייה להתמודד ולהשיב את חבריה.
צוות השחקנים

מישל טרכטנברג - הרייט מ. ואלש
גרגורי סמית - ספורט
ונסה לי צ'סטר - ג'ייני גיבס
ראו גם

הרייט המרגלת (ספר)
המשחק של אנדר (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  על ספר מדע בדיוני מ-1985 "המשחק של אנדר" ו"הצל של אנדר" מ-1999, שניהם מאת אורסון סקוט קארד
 בימוי:  גאווין הוד
 הופק בידי:  רוברטו אורסי   אלכס קורצמן   אורסון סקוט קארד   לין הנדי
 תסריט:  גאווין הוד
 עריכה:  זאק סטיינברג
 שחקנים ראשיים:  אייסה באטרפילד   האריסון פורד   בן קינגסלי   מויסס אריאס   אראמיס נייט   היילי סטיינפלד   קיילין רמבו  ג'ימי פינצ'ק   אביגייל ברסלין   ויולה דייוויס   ברנדון סו הו
 מוזיקה:  סטיב ג'בלונסקי 
 צילום:  דונלד מקאלפיין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Summit Entertainment   K/O Paper Products   Odd Lot Entertainment
 חברה מפיצה:  Lions Gate Entertainment
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  הממלכה המאוחדת 25 באוקטובר 2013 ארצות הברית 1 בנובמבר 2013 ישראל 7 בנובמבר 2013
 משך הקרנה:  114 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט פנטזיה, סרט ילדים, סרט הרפתקאות, סרט מדע בדיוני, סרט נעורים, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 מקום התרחשות:  היקום, כדור הארץ 
 תקופת התרחשות:  המאה ה-22 
 תקציב:  110,000,000 דולר
 הכנסות:  $125,537,191
 הכנסות באתר מוג'ו:   endersgame
 www.endersgamemovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
המשחק של אנדר (באנגלית: Ender's Game) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי אשר יצא ב-2013, בבימויו של גאווין הוד ובכיכובם של השחקנים אייסה באטרפילד, האריסון פורד, בן קינגסלי, מויסס אריאס, אראמיס נייט, היילי סטיינפלד, ג'ימי פינצ'ק, אביגייל ברסלין, ויולה דייוויס, קיילין רמבו וברנדון סו הו.
עלילת הסרט מתארת את עלילותיו של אנדר וויגין, נער בן 16 אשר נשלח לבית הספר ללחימה, יחד עם נערים ונערות מבטיחים מרחבי העולם, על-מנת להכשיר את המנהיג הבא של בני האדם במלחמתם נגד חייזרים הנקראים באגים (בשל דמיונם לחרקים ענקיים), אשר תקפו את כדור הארץ 50 שנים לפני תחילת העלילה.
תסריט הסרט מבוסס על שני ספרים: "המשחק של אנדר" משנת 1985 אשר מתמקד בסיפורו של אנדר והתמודדותו עם המבחנים השונים אשר הוא עובר בבית הספר ללחימה ו"הצל של אנדר" משנת 1999 שעלילתו מכסה ברובה את האירועים שהתרחשו בספר "המשחק של אנדר", אך מנקודת מבטו של בין.
צילום הסרט החל בשנת 2012, והסרט יצא לאקרנים לראשונה בגרמניה ב-24 באוקטובר 2013, בישראל ב-31 באוקטובר וארצות הברית ב-1 בנובמבר.
עלילה

בנובמבר 2012 הוציאה חברת ההפקה של הסרט, Summit Entertainment, הודעה לעיתונות של תקציר העלילה:
בעתיד הקרוב, גזע חייזרים עוין בשם הפורמיקים, תקפו את כדור הארץ. לולא מעשיו ההרואיים של מפקד הצי הבינלאומי, מייזר רקהאם (בן קינגסלי), הכל היה אובד. כחלק מההכנות לעימות הבא עם הפורמיקים, הקולונל המכובד הירום גראף (האריסון פורד) והצבא הבינלאומי מאמנים את הילדים החכמים והמוצלחים ביותר בעולם כדי למצוא את מייזר רקהאם הבא, להוביל את העימות העתידי. אנדרו "אנדר" וויגין (אייסה באטרפילד), נער ביישן אך יפה תואר ומבריק מבחינה אסטרטגית, נשלף מבית הספר כדי להצטרף לכוח העילית של בית הספר ללחימה.
עם הגיעו לבית הספר ללחימה, מצליח אנדר לנצח רצף של משחקי מלחמה שמורכבותם גוברת, תוך כדי שהוא בונה לעצמו מוניטין וזוכה בהערכת חבריו. אנדר במהרה עובר טרטורים מידי קולונל גראף, כתקווה הגדולה הבאה של הצבא, אשר מסתכמת בקידומו לבית הספר לפיקוד. בהגיעו לשם, עובר אנדר חניכה מידיו של מייזר רקהם בעצמו, כדי להוביל את חבריו לנשק לקרב אולטימטיבי, אשר יקבע את עתידו של כדור הארץ וגורל המין האנושי.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אייסה באטרפילד | אנדרו וויגין | גיבור הסרט. אח קטן לפיטר (הבכור) וולנטיין, נשלח בגיל צעיר לאקדמיה בחלל על מנת לעבור הכשרה לדור העתיד של מפקדי הצי. |
| האריסון פורד | קולונל היראם גראף | מפקד בית הספר ללחימה. |
| בן קינגסלי | מאזר רקהאם | גיבור מלחמת הבאגים (פורמיקים) הראשונה, חונך ילדי בית הספר למפקדים בשלב הכשרתם הסופי. |
| סוראג' פרת'אסארנת'י | עלי | חברו של אנדר בבית הספר ללחימה. הגיע איתו בשיגור |
| אראמיס נייט | בין | חברו של אנדר בבית הספר ללחימה. הגיע איתו בשיגור |
| היילי סטיינפלד | פטרה ארקניאן | חברה של אנדר בבית הספר ללחימה. מאמנת אותו כשמגיע לצבאו של בונזו |
| קיילין רמבו | דינק מיקר | חברו של אנדר. היה בצבא עכברוש |
| מויסס אריאס | בונזו מדריד | מפקד צבאו הראשון של אנדר בבית הספר ללחימה, יריבו של אנדר |
| אביגייל ברסלין | ולנטיין וויגין | אחותו האמצעית של אנדר. לא התקבלה לבית הספר ללחימה בשל נטיותיה ההומאניות. |
| ג'ימי פינצ'ק | פיטר וויגין | אחיו הגדול של אנדר. לא התקבל לבית הספר ללחימה בשל נטיותיו הסאדיסטיות. |
| ויולה דייוויס | רב-סרן אנדרסון | פסיכולוגית צבאית של הילדים בבית הספר ללחימה. |
| נונסו אנוזי | סמל דאפ | הסמל האחראי על המשוגרים ועל התלמידים בבתי הספר. |
הפקת הסרט

מרגע הוצאתו לאור של "המשחק של אנדר" ב-1985, אורסון סקוט קארד הבהיר שעיבוד קולנועי לספר לא יכול לקרות ללא שליטה מלאה שלו בפיתוח ובזכויות הסרט. בריאיון ללוס אנג'לס טיימס, הוא טוען שהיו לו המון הזדמנויות בשנות ה-80 וה-90 למכור את זכויות הסרט, אבל אלו עלו על שרטון לכשעלו סוגיות השליטה האומנותית על הפקת הסרט. עם הקמת חברת ההפקות Fresco Pictures ב-1996, אשר קארד שותף בה, החל קארד לעבוד על תסריט לסרט.
בראיון שנערך ב-1998, סיפר קארד על תהליך פיתוח הספר לתסריט: "ההחלטה הראשונה שעשיתי הייתה לוותר על עלילת המשנה של פיטר וולנטין באינטרנט, כי היא רק שני אנשים מקלידים למחשב. ההחלטה השנייה הייתה לתת את ההפתעה של סוף הספר כבר בתחילת הסרט. בתסריט שלי אנחנו יודעים שמאזר רקהם באמת קיים, ואנחנו יודעים מה עומד על המאזניים בזמן שאנדר משחק את משחקיו. אבל אנדר לא יודע, כך שלדעתי המתח אפילו גובר כי הקהל יודע שאנחנו מתעסקים בהצלת העולם ושהכל תלוי בכך שהילד הזה לא יבין את זה. אכפת לנו יותר אם הוא ינצח - ואנחנו מודאגים מכך שייתכן שהוא לא ירצה לנצח. בזמן שאנחנו רואים את המבוגרים נאבקים על השליטה באנדר, אנחנו מרחמים עליו בגלל מה שקורה לו, אבל אנחנו רוצים שהמבוגרים יצליחו. אני חושב שזה הופך את הסרט ליותר מורכב ומרתק מאשר האופציה של לנסות לשמור את כל הסודות של העלילה עד הסוף."
קארד הגיש תסריט לחברת האחים וורנר ב-2003. באותה תקופה שני תסריטאים ידועים נשכרו כדי לעבד את התסריט של קארד לסרט יחד עם הבמאי שיועד דאז לסרט וולפגנג פטרסן (שביים את "הסיפור שאינו נגמר"). ארבע שנים לאחר מכן ב-2007, קארד כתב תסריט חדש, שלא התבסס על אף אחת מהגרסאות הקודמות (כולל את זו שהוא עצמו כתב).
קארד הודיע בפברואר 2009, שהוא סיים לעבוד על תסריט עבור חברת ההפקות Odd Lot Entertainment, ושהתחילו לאסוף צוות הפקה לסרט. בספטמבר 2010, פורסמה הידיעה שגאווין הוד מצטרף להפקה כבמאי וכתסריטאי.
ב-28 בינואר 2011, דווח כי המפיקים של הסרט החלו להציגו בפני משקיעים פוטנציאליים.
באפריל 2011 חברת ההפקות Summit Entertainment יחד עם Digital Domain לקחו את הפרויקט. גאווין הוד צורף יחד עם התסריט שכתב כבמאי, ודונלד מקאלפיין תפס את עמדת הצלם. מפיקי הקריאייטיב של הסרט נותרו רוברטו אורסי ואלכס קורצמן, ומפיקים כלכליים נוספים הצטרפו ג'יגי פריצקר ולינדה מקדונואו מחברת Odd Lot Entertainment. הסרט מופק גם על ידי לין הנדי ורוברט צ'רטוף ועל ידי אורסון סקוט קארד.