stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אזהרות
הערות שוליים

↑  יונה פרנקל, מחזור שבועות: לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם (ירושלים, תש"ס), מבוא, עמ' יא.
↑  אף שבמקומות מסוימים הוא מיוחס לרבי שמעון בן יצחק הגדול, לר' שמעון הזקן ממאנש או לפייטנים מאוחרים אחרים.
↑  יונה פרנקל, מחזור שבועות, מבוא, עמ' לו ואילך, באתר אוצר החכמה
↑  סידור רב סעדיה גאון (ירושלים, תשכ"ג), עמ' קנו.
↑  סידור רס"ג, עמ' קנז–קפג.
↑  סידור רס"ג, עמ' קצא–רטז.
1 2  תוספות, מסכת בבא בתרא, דף קמ"ה, עמוד ב', ד"ה ואין.
↑  פרנקל, מחזור שבועות, מבוא, עמ' מג-מד.
↑  יונה פרנקל, מחזור שבועות, מבוא, עמ' לט ואילך, באתר אוצר החכמה עדיין לא ברור אם "אזהרת ראשית" נכתב במקור כפיוט קצר, או שהגיע באופן קטוע למחזורי אשכנז ורומא.
1 2  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטלי, מחזור לשבועות כמנהג בני רומה (ירושלים, תשע"ה), עמ' קל.
↑  מחזור שד"ל, חלק א, דף קנו ע"ב, אולם הסדר השלם מופיע במחזור וויניצאה רמ"ו.
1 2  Pizmonim.org - Azharot, www.pizmonim.org
↑  סידור רס"ג, עמ' קפג.
↑  ראה למשל סדר המחזור: כמנהג פיהם פולין ומעהררין, חלק שני (זולצבאך, תקמ"ד), עמ' קפו.
1 2 3  יונה פרנקל, מחזור שבועות, מבוא, עמ' יד ואילך, באתר אוצר החכמה
↑  שם טוב גאגין, כתר שם טוב, באתר היברובוקס
1 2  שם טוב גאגין, כתר שם טוב, באתר היברובוקס
↑  מחזור לחג השבועות, רעדעלהיים תקצ"ב, דף נה ע"א ואילך.
↑  אברהם אבן עזרא, יסוד מורא וסוד תורה, סוף השער השני, באתר "דעת"
↑  מאיר בר-אילן, (ביקורת על) ר' אברהם אבן עזרא, יסוד מורא, מהדורת י' כהן וא' סימון, קבלה י (תשס"ד), עמ' 351-335
↑  ספר המצוות - הקדמה
↑  הרב יוסף קאפח, אזהרות לפי מניין הרמב"ם
↑  על מצוות עשה בלבד. ראו ענף עץ אבות, בני ברק תשנ"ד, חלק ב, עמ' תרל"ט-תרנ"א, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
↑  הספר שירי מצות, באתר דעת.
↑  הוצאת ווארשא תרע"ד-תרע"ז.
↑  מנהג זה שלו אינו לפי מנהג המקום, "מילידי בוטשאש אני, מגידולי בית המדרש הישן שהיו ממשכנין נפשם על מנהגי ישראל. אודה ולא אכחד, לא בכל דבר נוהג אני כמותם, שהם קוראים תיקון ליל שבועות, ואני קורא בספר האזהרות שיסד רבינו שלמה אבן גבירול נוחו נפש על תרי"ג מצוות"
↑  פיוטים הלכתיים, בפרט בהלכות פסח, ידועים גם באשכנז, צרפת ואיטליה, אך אלה לא נכתבו כ"אזהרות", אלא במסגרות אחרות.[דרושה הבהרה]
↑  יעקב שפיגל, "אזהרות לרבי ברכיה הלוי לשבת קודם סוכות", אור ישראל כה [ז א] (תשרי תשס"ב), עמ' י, באתר אוצר החכמה; משה אהרוני, פיוטי הלכה ומנהג לחג הפסח, אוניברסיטת בר-אילן ומכללת ליפשיץ, תשנ"ו, מבוא, עמ' ז, באתר אוצר החכמה.
| חג השבועות |
| --- | --- | --- |
| רקע | יום המיוחס • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לוחות הברית |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אקדמות • יציב פתגם • כד יתבין ישראל • אזהרות • אתה הנחלת • עליונים ששו |  |
| מנהגים | אכילת מאכלי חלב ודבש • מגילת רות • תיקון ליל שבועות • חג המים |  |
| שונות | שמחת הרגלים • ביכורים • שתי הלחם • הצעת התורה לאומות |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007581367205171  VIAF: 15155464798802040474   WorldCat (עם VIAF): 15155464798802040474
אלארד פאלם ביץ'

| --- | --- |

Allard Palm Beach, שנת 1959
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Allard (שם מלא: "Allard Motor Company Limited")
 שנות ייצור:  1952–1958
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 אורך:  3,962 מ"מ (סדרה ראשונה) 3,810 מ"מ (סדרה שנייה)
 רוחב:  1,473 מ"מ (סדרה ראשונה)  1,600 מ"מ (סדרה שנייה)
 משקל:  838-864 ק"ג (סדרה ראשונה)  914-965 ק"ג (סדרה שנייה)
 בסיס גלגלים:  2,438 מ"מ (סדרה ראשונה, סדרה שנייה)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,508 סמ"ק המפיק 48 כ"ס (סדרה ראשונה)  6 צילינדרים, 2,262 סמ"ק המפיק 69 כ"ס, מאייד כפול, מנוע פורד זפיר (סדרה ראשונה)  6 צילינדרים, 3,442 סמ"ק  מנוע יגואר 6 צילינדרים (סדרה שנייה)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות (דור ראשון)
Allard Palm Beach (באנגלית: Allard Palm Beach) היא מכונית רודסטר קטנה, 2 מושבים, מתוצרת יצרנית הרכב הבריטית Allard Motor Company Limited  (אנ') אשר יוצרה בין השנים  1952–1958.
סך הכול יוצרו 74 יחידות (סדרה ראשונה).
סדרות "אלארד פאלם ביץ'"

סדרה ראשונה  (Mark I) - יוצרה בין השנים 1952-1955
סדרה שנייה (Mark II) - יוצרה בין השנים 1956-1958
תמונות

"אלארד פאלם ביץ'", שנת 1953
"אלארד פאלם ביץ'", שנת 1956
"אלארד פאלם ביץ'",  סדרה ראשונה
"אלארד פאלם ביץ'", שנת 1953
"אלארד פאלם ביץ'",  סדרה ראשונה - מבט לתא הנהג
"אלארד פאלם ביץ'",  סדרה שניה, שנת 1959
"אלארד פאלם ביץ'",  סדרה שניה, שנת 1959
ראו גם

אלארד קליפר
אלארד M
אלארד P1
לקריאה נוספת

"אלארד פאלם ביץ'", bringatrailer.com
הערות שוליים

↑  Gillies, Michael Sedgwick, Mark (1993). A-Z of cars, 1945-1970 (Rev. pbk. ed. / by Jon Pressnell. ed.). Bideford, Devon: Bay View Books Ltd. p. 15. ISBN 1870979397.
↑  "אלארד פאלם ביץ'" howstuffworks.com/1952-1959-allard-palm-beach
↑  "אלארד פאלם ביץ'" - סדרה ראשונה allardownersclub.org/wordpress
↑  "אלארד פאלם ביץ'" - סדרה ראשונה bonhams.com/auctions/19280/lot/309
↑  "אלארד פאלם ביץ'" דור ראשון charlesleith.com
↑  "אלארד פאלם ביץ'" - סדרה שנייה allardregister.org/allard-pb-mk2
אינטר ברטיסלאבה

אינטר ברטיסלאבה (בסלובקית: FK Inter Bratislava) הוא מועדון כדורגל סלובקי מהעיר ברטיסלאבה, בירת סלובקיה. בעונת 2006/2007 שיחקה הקבוצה בליגה הבכירה במדינה, הקורגון ליגה. הקבוצה זכתה באליפות הליגה הסלובקית בעונות 1999/2000 ו-2000/2001. כמו כן זכתה הקבוצה בשלושה גביעי סלובקיה בעונות 1994/1995, 1999/2000 ו-2000/2001.
עד לשנת 1965 הייתה הקבוצה חלק מקבוצת סלובן ברטיסלאבה עד שהקבוצה פוצלה לשני מועדונים מתחרים. המועדון היה השני בחוזקו בעיר ברטיסלאבה אחרי סלובן ברטיסלאבה עד לשנת 2003, אז הפך המועדון להיות השלישי אחרי מועדון ארטמדיה ברטיסלאבה.
בשנת 2006 נשרה הקבוצה לליגת המשנה הסלובקית, בה היא שיחקה עד לעונת 2018/19 כאשר בסיומה ירדה לליגה השלישית..
הישגים מרכזיים באירופה

הקבוצה שיחקה לראשונה באירופה, אז כנציגת צ'כוסלובקיה ובשם "הכוכב האדום ברטיסלאבה" בעונת 1959/1960, אז שיחקה בגביע אירופה ולאחר שעברה בשלב המוקדם את קבוצת פורטו מפורטוגל הפסידה בסיבוב הראשון לקבוצת גלאזגו ריינג'רס הסקוטית. בעונת 1962/1963, אז תחת השם "סלובנאפט ברטיסלאבה", הקבוצה שיחקה בגביע האינטרטוטו וזכתה בו, תוך שהיא עוברת את קבוצות אויפשט ההונגרית בשלב רבע הגמר, טטבאניה ההונגרית בחצי הגמר וקאלציו פאדובה מאיטליה בגמר. היה זה ההישג האירופי הראשון בתולדות הקבוצה והיא הייתה עתידה לשחזר אותו גם בעונה שלאחר מכן.
בוענת 1963/1964, עונה לאחר מכן, הקבוצה חזרה לגביע האינטרטוטו, אז גברה בסיבוב הראשון על קבוצת אורגריטה IS משוודיה, ברבע הגמר על קבוצת מודנה האיטלקית, בחצי הגמר על קבוצת פ.צ. רואן הצרפתית וניצחה בגמר את קבוצת פולוניה ביטום מפולין. הקבוצה הגיעה עוד פעם אחת לגמר גביע האינטרטוטו, בעונת 1966/1967, אז עברה את קבוצות גו אהד ההולנדית, ADO דן האג, גם היא מהולנד אך הפסידה בגמר לקבוצה הגרמנית איינטרכט פרנקפורט.
בעונת 1975/1976 הקבוצה שיחקה לראשונה בגביע אופ"א, אז גברה בסיבוב הראשון על קבוצת ריאל סרגוסה מספרד ועברה בסיבוב השני את קבוצת א.א.ק. אתונה היוונית אך הפסידה בסיבוב השלישי לקבוצת סטאל מיאלק מפולין.
הקבוצה השתתפה בגביע אופ"א בעונת 1994/1995, לראשונה בתולדותיה כנציגת סלובקיה (שקיבלה עצמאות מצ'כוסלובקיה כשנה לפני כן). בסיבוב הראשון פגשה הקבוצה בקבוצת מיפה מפינלנד אך הפסידה לה.
לקבוצה היו עוד מספר הופעות במוקדמות ליגת האלופות בהן לא עברה את הסיבוב המוקדם השלישי וכן מספר הופעות בגביע אופ"א כאשר בהן לא עברה את הסיבוב השני במפעל.
תארים

אליפות הקורגון ליגה: 2 (2000, 2001)
בגביע הסלובקי: 6 (1984, 1988, 1990, 1995, 2000, 2001)
אליפות הליגה הצ'כוסלובקית הבכירה: 1 (1959)
זכייה בגביע האינטרטוטו: 2 (1962/1963, 1963/1964)
שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סלובקיה יוזף בארמוש  סלובקיה לאדיסלאב יורקמיק  סלובקיה סזילארד נמת'  סלובקיה לאדיסלאב פטראש  סלובקיה פיליפ שבו  סלובקיה יאן פושטולקה  סלובקיה מארק צ'ך  סלובקיה ויליאם היראבי |  |  סלובקיה ולדימיר וייס  סלובקיה מירוסלאב היל  סלובקיה פטר פיבר  סלובקיה פטר פטראש  סלובקיה יאן מוצ'ה  סלובקיה פטר ברזובאן  סלובקיה רומן קרטוצ'ביל |
אליסון נואל

| --- | --- |

 לידה:  3 בדצמבר 1965 (בת 58) לגונה ביץ', ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  תיכון טרוי 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  רומן רומנטי 
 תקופת הפעילות:  מ-2005 
 www.alysonnoel.com
 
אליסון נואל (אנגלית: Alyson Noël; נולדה ב-3 בדצמבר 1965) היא סופרת אמריקאית.
נואל נולדה בלגונה ביץ'. היא הבת הצעירה ביותר להוריה, אחות לשתיים.
עבדה כדיילת בדלתא איירליינס.
בשנת 2009 יצא ספרה "לנצח" - הראשון בסדרת ספריה הבולטת ביותר "בני אלמוות".
סדרות נוספות שלה הן מחפשי הנשמות (Soul Seakers), ריילי בלום (Riley Bloom) ו-Beautiful Idols.
חיברה 11 ספרי נוער נוספים.
נואל מתגוררת בקליפורניה.
ביבליוגרפיה > רשימת ספריה שתורגמו לעברית בהוצאת הקיבוץ המאוחד > סדרת בני האלמוות - The Immortals Series

לנצח (2011) - (Evermor (2009
ירח כחול (2011) - (Blue Moon (2009
ארץ הצללים (2012) - (Shadowland (2009
להבה באפלה (2013) - (Dark Flame (2010
כוכב לילה (2014) - (Night Star (2010
עד אין קץ (2017) - (Everlasting (2011
ביבליוגרפיה > רשימת ספריה שתורגמו לעברית בהוצאת הקיבוץ המאוחד > סדרת מחפשי הנשמות - The Soul Seekers Series

מיועדים (2014) - (Fated (2012
הד (2014) - (Echo (2012
אלחנן יקירה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1946 (בן 78 בערך) רחובות, פלשתינה (א"י) 
 ענף מדעי:  פילוסופיה, פנומנולוגיה, רציונליזם, מחשבה מדינית 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 
אלחנן יקירה (נולד ב-1946) הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטה העברית בירושלים, כיהן כראש החוג לפילוסופיה.
תחומי המחקר

יקירה חקר ופרסם בנושאי הפילוסופיה של המאה ה-17 (בעיקר רציונליזם), גוטפריד וילהלם לייבניץ, ברוך שפינוזה, רנה דקארט, אדמונד הוסרל ופנומנולוגיה, פילוסופיה פוליטית וחנה ארנדט.
בספרו "פוסט ציונות, פוסט שואה" טען יקירה כי בפוליטיקת שמאל העולמית קיימת "שנאת ישראל" המבוססת על טיעון מפותל המוביל מרעיונות של קידמה, שוויון, רעות ואחווה, לאימוץ שנאת יהודים בכלל ושנאת ישראל בפרט, בעוצמה ובארסיות גדולות מאלו שניתן למצוא בפוליטיקת ימין. לדוגמה, הוא מציין בספר דברים ששמע מקרובי משפחה שלמדו במדעי הרוח רעיונות לפיהם "אין הבדל בין בית ספר לבין מחנה ריכוז", וכי כל החברה המודרנית נתונה ב"דיכוי". בספרו הציע יקירה לראות כ"פרוורסיה אידאולוגית" את הנטייה להעמיד אידאולוגיות כלשהן על יסוד אחד בלבד, וביחס אליו למדוד הכל לצורך יצירת סרגל מוסרי מוחלט.
ספרים

פוסט-ציונות, פוסט-שואה, תל אביב: עם עובד והמכון לחקר הציונות וישראל ע"ש חיים ויצמן, אוניברסיטת תל אביב, 2006 (הספר בקטלוג ULI)
Spinoza and the Case for Philosophy, Cambridge University Press Online publication date: December 2014
ספרים > עריכה

ג'ורג' ברקלי, שלושה דיאלוגים בין הילאס לפילונוס, ירושלים: הוצאת מאגנס, 1966. (יחד עם גבריאל מוקד)
רנה דקארט, הגיונות על הפילוסופיה הראשונית תל אביב, תרגום: דורי מנור, עריכה מדעית ואחרית דבר: אלחנן יקירה, ידיעות אחרונות - ספרי חמד 2001.
רנה דקארט, הגיונות מטפיזיים, השגות ותשובות, ירושלים: הוצאת מאגנס, 2015.
הערות שוליים

↑  פוסט שואה פוסט ציונות, עמ' 7
↑  פוסט שואה פוסט ציונות, עמ' 26
↑ סקירות:
עמוס לוית, תשובה פילוסופית ראשונה לביקורת הרדיקלית, באתר הארץ, 21 במאי 2007
יוסף גרודזינסקי, אני דווקא מדגיש שואה, באתר הארץ, 11 באפריל 2007
עודד שכטר, פוסט-ציונים וסוטים אחרים, באתר הארץ, 21 במאי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270188905171  BIBSYS: 90358246  BNE: XX1727354  BnF: cb12164935z (data)  CiNii: DA12095503  GND: 120379376  ISNI: 0000 0001 1567 3222  LCCN: no99047265  NKC: xx0238159  NLA: 35435685  NTA: 180699717  RERO: 02-A003990552  SUDOC: 030180392  VIAF: 37612854   WorldCat (עם VIAF): 37612854 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלבאיסין

אלבאיסין (בספרדית: Albaicín או Albayzín) הוא רובע קטן בעיר גרנדה, בקהילה האוטונומית של אנדלוסיה שבספרד. אלבאיסין הוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית ב-1994, וצורף להכרזה על ארמון אלהמברה וארמון החנרליפה.
היסטוריה

חוקרים מעריכים כי את שמו של אלבאיסין העניקו לו תושבי העיר באסה, שגלו מעירם לאחר הקרב לאס נאבאס דה טולוסה והתיישבו באזור זה של גרנדה, מחוץ לחומות. עם זאת, יש חוקרים הטוענים כי השם מגיע דווקא מערבית ("אלביזין", אנשי הבזים).

אזור אלבאיסין יושב לראשונה בזמן האיברים. במקום התיישבו במפוזר תושבים של האימפריה הרומית. העדויות להגעתם של המוסלמים לאזור הם רק משלב מאוחר בהרבה, לאחר הגעתם של הזירים (שושלת ברברית) לגרנדה. הסברה הרווחת היא, שאלבאיסין לא היה מיושב בתקופה שמנפילתה של האימפריה הרומית ועד להקמתה של ממלכת זיריד (ב-1013) ובניית החומות באלבאיסין (הנקראות בספרדית Alcazaba Cadima).
בשיאה של תקופה זו חיו באלבאיסין כ-10,000 תושבים. רבים מהתושבים חיו בעושר רב, בבתים מפוארים, עם גנים ובריכות, ובמרכז הרובע נבנה בתקופה ההיא אחד המסגדים המרהיבים שהיו בגרנדה, ששרידיו נותרו עד ימינו, בסמוך לכנסיית סלבדור.
תיאור

רובע אלבאיסין נמצא על גבעה תלולה המשקיפה על ארמון אלהמברה ואת נקודת התצפית הנמצאת בסמוך לכנסיית סן ניקולאס, אשר ממנה ניתן להשקיף על הארמון ועל גרנדה, פוקדים תיירים רבים.
בתוך אלבאיסין ניתן למצוא את המרחצאות הערביים העתיקים, את המוזיאון הארכאולוגי של גרנדה ואת כנסיית סלבדור, שנבנתה על שרידיו של מסגד מורי.
הרובע מתאפיין בבתים עתיקים וסמטאות קטנות וצעירים רבים מתגוררים בו ועוסקים באמנות. בגבעה שמעל לרובע ישנן עשרות מערות בהן מתגוררים אנשים גם כיום.
ארכיטקטורה

ניתן למצוא באלביסין מספר מבנים ומונומנטים, אשר מרביתם מתקופת הרנסאנס ומתקופת השושלת הנסרית (השושלת המוסלמית האחרונה ששלטה בממלכת גרנדה, מ-1238 עד 1492).
גלריה

ארמון אלהמברה נשקף מנקודת תצפית הנמצאת סמוך לכנסיית סן ניקולאס
ארמון אלהמברה נשקף מנקודת תצפית הנמצאת סמוך לכנסיית סן ניקולאס בלילה
הערות שוליים

↑  El libro del viajero en Granada, Miguel Lafuente Y Alcantara, 1843
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542743705171  BNE: XX450625  GND: 4675759-4  LCCN: n97043426  NKC: ge754129  VIAF: 137376832   WorldCat (עם VIAF): 137376832 
רובע אלבאיסין הנשקף מארמון אלהמברה
אלארד קליפר

| --- | --- |

Allard Clipper
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Allard Motor Company Limited
 שנות ייצור:  1953–1954
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 אורך:  3,070 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  1 צילינדרים, 2 פעימות, 346 סמ"ק, המפיק 8 כ"ס, מנוע מקורר אוויר, (מנוע אחורי מדגם "Villiers  single-cylinder")  (הרכב הדלק: תערובת של בנזין, ומינרל שמן)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  70 ק"מ
 מעצב:  David Gottlieb
אלארד קליפר (באנגלית: Allard Clipper) היא מכונית  מיקרו, תלת-אופן, בעלת מרכב פיברגלאס, שיוצרה על ידי יצרנית המכוניות הבריטית Allard Motor Company Limited ,  בלונדון, רובע "Clapham", בין השנים 1953–1954.
מהדגם יוצרו 22 יחידות.
אלארד קליפר

את גוף דגם ה"אלארד קליפר" תכנן ובנה מהנדס הרכב הבריטי "Hordern-Richmond". את שלדת הרכב תכנן ובנה מהנדס הרכב "Gilbert Jepson".
1 גלגל קדמי
2 גלגלים אחוריים
2 מושבים (ספסל)
2 מושבים צרים (לילדים) - כאופציה (תוספת) (מעל המנוע האחורי)  (Rumble seat / dicky seat)
ללא חלונות צד
מנוע אחורי
תמונות

אלארד קליפר, שנת 1954
אלארד קליפר, שנת 1954
אלארד קליפר, שנת 1954
אלארד קליפר, שנת 1954
אלארד קליפר
אלארד קליפר - מבט למנוע (מנוע אחורי)
אלארד קליפר - מבט לתא הנהג
אלארד קליפר, שנת 1954 - מבט לתא הנהג
אלארד קליפר, שנת 1954 - מבט לתא הנהג
ראו גם

מכונית מיקרו
תלת-אופן
אלארד M
אלארד P1
אלארד פאלם ביץ'
לקריאה נוספת

מועדון אלארד קליפר (אורכב 01.12.2017 בארכיון Wayback Machine) (allardownersclub)
הערות שוליים

↑  דגם "אלארד קליפר" - תכונות ונתונים טכניים
↑  דגם "אלארד קליפר"3wheelers.com/allardc
↑  אלארד קליפר rumcars.org/c-allard
↑  אלארד קליפר - נתונים טכניים + תמונה צוות פיתוח הדגםforgottenfiberglass.com/fiberglass-car
↑  אלארד קליפר - נתונים טכנייםallardregister.org/allard-clipper
↑  אלארד קליפר - תמונות (טקסט ברוסית)viktor1015.livejournal
אינטר (ערוץ טלוויזיה)

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 קטגוריה:  כללי
 תאריך השקה:  20 באוקטובר 1996
 בעלות:  פרטית
 שפה:  אוקראינית,רוסית
 משרד ראשי:  קייב 
 אזור קליטה:  אוקראינה אוקראינה,מדינות חבר העמים
 http://inter.ua/
 
Inter הוא ערוץ טלוויזיה אוקראיני אשר הוקם בשנת 1996, מהמובילים בטלוויזיה האוקראינית.
על הערוץ

הערוץ הוקם ב-20 באוקטובר 1996 ומאז היה בין המובילים בטלוויזיה באוקראינה. מספר הצופים בערוץ הוא כ-40 מיליון צופים. הערוץ משתף פעולה עם ערוצי טלוויזיה רבים בעולם.
ב-13 בינואר 2003 הוקם ערוץ בשם Inter+ אשר משדר תכנים מתוך Inter שקיבלו רייטינג גבוה באוקראינה, למדינות אחרות ברחבי בעולם.
תוכניות בערוץ

פודרובנוסטי (подробности) - תוכנית חדשות אשר לה יש מבזקים מספר פעמים ביום ומהדורת חדשות מרכזית בערב
פוליטיקה גדולה (больша политика) - תוכנית אקטואליה על פוליטיקה אוקראינית
INTER HD

ב-1 בדצמבר 2010 התחיל הערוץ לשדר את "INTER HD", אשר שידרה את כל התכנים בערוץ Inter באיכות HD, אך ב-10 בינואר 2011 הפסיק הערוץ לשדר את התוכנית בגלל תקלות.
ראו גם

Inter+
אוניברסיטת סלנטו

| --- | --- |

 אוניברסיטה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1955–הווה (כ־69 שנים)
 בעלי תפקידים
 רקטור:  פביו פוליצ'ה
 תלמידים
 :  27,000
 מיקום
 מיקום:  לצ'ה, איטליה
 מדינה:  איטליה איטליה
 קואורדינטות:  40°21′10″N 18°09′59″E﻿ / ﻿40.352777777778°N 18.166388888889°E﻿ / 40.352777777778; 18.166388888889
 www.unile.it
  (למפת פוליה מוגדלת) בארי טאראנטו פוג'ה אנדריה בארלטה לצ'ה ברינדיזי מול. קמפניה בזיליקטה קלבריה מפרץ טאראנטו  הים הטירני  הים האדריאטיאוניברסיטת סלנטו(למפת פוליה רגילה) בארי טאראנטו פוג'ה אנדריה בארלטה לצ'ה ברינדיזי מול. קמפניה בזיליקטה קלבריה מפרץ טאראנטו  הים הטירני  הים האדריאטיאוניברסיטת סלנטו
 
אוניברסיטת סלנטו (באיטלקית: Università del Salento; עד 2007: Università degli Studi di Lecce) היא אוניברסיטה הממוקמת בלצ'ה (Lecce) שבאיטליה והוקמה ב-1955.
אוניברסיטת סלנטו החלה את פעילותה בשנת הלימודים 56–1955 ועברה לרשות הממשלה בשנת הלימודים 1967/68.
האוניברסיטה היא האוניברסיטה החמישית הכי מובילה באיטליה. בשנת 2015, הייתה האוניברסיטה מדורגת ב-275 האוניברסיטאות הכי מובילות בעולם, אך ב-2018, הייתה בין המקומות 501–600.
היסטוריה

האוניברסיטה הוקמה ב-1955. השיעורים הראשונים באוניברסיטה התקיימו ב-22 בנובמבר 1955. כשהוקמה האוניברסיטה, הייתה בה רק פקולטה אחת, הפקולטה לספרות.
הרקטור הראשון של האוניברסיטה היה ג'וזפה קודאצ'י פיזנלי, והוא היה הרקטור במשך עשרים שנה.
ב-1957, נחנכה גם הפקולטה למדעי הרוח, ובשנים 1967–68 נחנכה הפקולטה השלישית, למתמטיקה, פיזיקה ומדעי הטבע.
בשנת 1987, נחנכה הפקולטה לכלכלה ובנקאות, שהפכה לאחר מספר שנים לפקולטה לכלכלה. בשנת הלימודים 1990–91 נחנכה הפקולטה לכלכלה. ב-1998 נחנכה הפקולטה למשפטים. הפקולטה לרפואה וכירורגיה נחנכה בשנת 2021.
מבנה

האוניברסיטה מחולקת ל-9 פקולטות:
פקולטה לכלכלה
פקולטה להנדסה
פקולטה למדעי הרוח ואומנויות
פקולטה למשפטים
פקולטה לשפות זרות וספרות
פקולטה למורשת לאומית
פקולטה למתמטיקה, פיזיקה ומדעי הטבע
פקולטה לחינוך
פקולטה לרפואה וכירורגיה
רקטורים

עד 2021, 10 אנשים כיהנו בתור הרקטורים של האוניברסיטה (כולל הרקטור הנוכחי).
| מספר | שם | תאריך התחלה | תאריך סיום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג'וזפה קודאצ'י פיזאנלי | 1956 | 1976 |
| 2 | סאבריו מונג'לי | 1976 | 1979 |
| 3 | מריו מארטי | 1979 | 1981 |
| 4 | אלברטו סובררו | 1981 | 1983 |
| 5 | דונאטו ואלי | 1983 | 1992 |
| 6 | אנג'לו ריצו | 1992 | 2001 |
| 7 | אורונצו לימונה | 2001 | 2007 |
| 8 | דומניקו לאפורג'ה | 2007 | 2013 |
| 9 | וינצ'נצו צארה | 2013 | 2019 |
| 10 | פביו פוליצ'ה | 2019 | מכהן |
הערות שוליים

1 2  University of Salento, Times Higher Education (THE), ‏2021-01-20 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007448109705171  BnF: cb11882466v (data)  GND: 10357351-3  ISNI: 0000 0001 2289 7785  LCCN: no2007091359  NKC: ko2003182711  VIAF: 136807009   WorldCat (עם VIAF): 136807009
אוניברסיטת סמרה

| --- | --- |


 אוניברסיטת מחקר לאומית
 על שם:  סרגיי קורוליוב 
 תקופת הפעילות:  1942–הווה (כ־82 שנים) 
 תלמידים
 :  16,000 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  53°12′43″N 50°10′39″E﻿ / ﻿53.212°N 50.1776°E﻿ / 53.212; 50.1776
 www.ssau.ru
 he
 
אוניברסיטת סמרה (ברוסית: Самарский университет, Самарский национальный исследовательский университет имени академика С. П. Королёва) היא אוניברסיטה השוכנת בעיר סמרה. היא הוקמה בשנת 2015 תוך איחוד מוסדות השכלה גבוהה קיימות. באותה שנה היא קיבלה מעמד מכובד של "אוניברסיטה לאומית למחקר".
בדירוג של מסודות להשכלה גבוהה ברוסיה האוניברסיטה ממוקמת בעשירייה החמישית.
באוניברסיטה לומדים כ-16 אלף סטודנטים וסגל שלה כולל 1,373 מרצים.
היסטוריה > מכון לתעופה

בשנת 1941 לעיר הועברו מפעלים רבים של תעשיית התעופה הסובייטית. בעקבות כך הוחלט להקים מוסד להשכלה גבוהה בתחום תעופה שהחל לפעול בשנת 1942. בשנת 1957 המכון החל להכין מהנדסים לעבודה בתעשיית החלל. השנת 1966 המכון נקרא על שם סרגיי קורוליוב ובשנת 1967 למכון הוענק עיטור הדגל האדום של העמל. בשנת 1991 שם העיר שונה מ"קויבישב" ל"סמרה" והחל משנת 1992 שם של המוסד שונה ל"אוניברסיטה לתעופה של סמרה".
בשנת 1990 לרקטור מונה ויקטור סויפר שהיה בנו של מייסד ומנהל ראשון של המכון.
היסטוריה > אוניברסיטת סמרה

האוניברסיטה הוקמה בשנת 1969 במטרה לתת השכלה גבוהה בתחום מדעי הטבע ומדעי החברה.
מבנה האוניברסיטה

מכון לתעופה וחלל
מכון למנועים ומתקני אנרגיה
מכון לכלכלה וניהול
מכון למדעי החברה
פקולטה להיסטוריה
פקולטה לפילולוגיה ועיתונות
פקולטה לסוציולוגיה
פקולטה לפסיכולוגיה
מכון למדעי הטבע
פקולטה לכימיה
פקולטה לפיזיקה
פקולטה לביולוגיה
פקולטה למתמטיקה ומכניקה
מכון למדעי המחשב וקיברנטיקה
מכון למשפטים
מכון להשכלה משלימה
הערות שוליים

↑  דירוג אוניברסיטאות ברוסיה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 0646 1422  LCCN: nb2016022893  NKC: ko20211101036  VIAF: 39148207840100341934   WorldCat (עם VIAF): 39148207840100341934
אינטלקטוערס

"אינטלקטוערס" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית אודיה, שיצא לאור ב-19 ביולי 2022, כחמישה ימים לאחר שירה, "בימים ההם", באמצעות חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. את השיר כתבה אודיה עצמה, והלחינה אותו לצד צמד המפיקים Triangle, שגם הפיקו את השיר. שם השיר הוא הלחם בסיסים של המילים "אינטלקטואל" - אדם העוסק בפעילות שכלית או רוחנית מגוונת מתוך ערכיות ו"ערס" - אדם בעל אופי עברייני, נטייה לאלימות ולשון עילגת.
ב-13 ביוני 2023 הוציאה אודיה את השיר "אינטלקטוערסית", שנתפס כתשובה הנשית לשיר.
קבלה ביקורתית

השיר התקבל באופן חיובי על ידי מבקרי המוזיקה. בן שלו מהארץ, בהתייחס לתוכן של השיר, טען כי "מנטליות החצי־חצי הזאת, והבחירה להרכיב את פאזל העצמי אחרת בכל שיר, יוצרות סביב אודיה עניין וציפייה לשמוע מה תעשה בשיר הבא". דודי פטימר ממעריב אונליין העניק גם הוא ביקורת חיובית לשיר, ושיבח את "הבחירה של היוצרת להציג גם את הצדדים הפחות מושלמים שלה, השריטות והחסרונות".
הצלחה מסחרית

השיר זכה להצלחה רבה בתחנות הרדיו, כשבמצעד העברי השבועי של חברת מדיה פורסט, נכנס השיר למקום התשיעי, עם 87 השמעות בתחנות הרדיו בשבוע הראשון לצאתו. באוקטובר, הגיע השיר לשיאו במקום הרביעי, עם 85 השמעות. גם במצעד הרשמי של גלגלצ הגיע השיר למקום הרביעי, ובמצעד העשירייה של כאן גימל הגיע השיר למקום השני.
גם בשירותי הזרמת המוזיקה זכה השיר להצלחה, כשנכנס למקום ה-32 במצעד השבועי הישראלי של ספוטיפיי עם 73,434 השמעות, ובשיאו הגיע למקום השישי בנובמבר, עם 171,700 השמעות באותו השבוע. בסיכום שנת 2022 שערך השירות, הגיע השיר למקום ה-59. בסיכום השנתי של אפל מיוזיק, הגיע למקום ה-28.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 4 |  |
|  ישראל | העשירייה | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
|  ישראל | גלגלצ ו-ynet | 21 |  |
הערות שוליים

↑  אודיה / אינטלקטוערס, באתר הליקון ארומה מיוזיק, 19 ביולי 2022
↑  מערכת תרבות ובידור, זוכרים את "אינטלקטוערס"? אז עכשיו אודיה שחררה את התשובה הנשית, באתר חדשות 13, 13 ביוני 2023
↑   בן שלו, אל תתייגו אותן: כוכבות הפופ הים־תיכוני החדשות עושות את זה בדרכן, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2022
↑  דודי פטימר, ‏אלבום הבכורה של נונו הוא ממתק פופ מרענן ומצוין | מדור "חם באוזן", באתר מעריב אונליין, 23 ביולי 2022
↑  יאיר מור, תמיר גרינברג מסרב להשתנות, ונהנה מזה | דירוג תחנות הרדיו, באתר אייס, 25 באוקטובר 2022
↑  Spotify Charts, ישראל, השבוע של 28 ביולי 2022
↑  Spotify Charts, ישראל, השבוע של 10 בנובמבר 2022
↑  שני נחשוני, עדן חסון וטונה הם האמנים המושמעים ביותר בספוטיפיי ב-2022, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 בנובמבר 2022
↑  Top Songs of 2022: Israel, באתר אפל מיוזיק
↑  המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג (לרשימה המלאה יש לבחור בתפריט "כל נתוני המצעד" להורדת קובץ PDF), באתר mysong.co.il, ‏26 באוגוסט 2023
↑  המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023
| אודיה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אור • האמת • ילדה של אמונה |  |
| מיני-אלבומים | חרבות ברזל |  |
| סינגלים | "האהבה שלנו" • "רק שיישאר" • "אור" • "מה אשיב לך" • "כפיים" • "הביתה לחזור" • "נצנצים" • "על מה בנים חושבים בלילה" • "מה איתך אבא" • "אם הייתי צריכה" • "תשבור לי ת'לב" • "שיאהבו אותי ככה" • "אוהבת אותך בטעות" • "הרב שלי אומר" • "בימים ההם" • "אינטלקטוערס" • "האמת" • "החיים שלי אחריך" • "מאמי" • "בלילות" • "אני פה" • "רק אותך אהבתי" • "חוזר על עצמו" • "פסיכולוגית" • "אינטלקטוערסית" / "הזוג המלכותי" • "סטאי / אתה שלי (חלק 1)" • "תהמר עליי" • "המועבט האחרון (חלק 2)" • "חורף 23" • "הדם שלי" • "אם אתה שלי" • "פוליטיקה" • "צמוד צמוד" • "בגלגול הבא" • "בן אדם" • "לילה טוב" • "עובד בכפר" • "הטוב הרע ועודיה" • "התרגעות" |  |