stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אייס (אתר אינטרנט)
הערות שוליים

1 2 3  ענת ביין-לובוביץ', ‏אתר ICE משנה בעלים - וגם כוח-אדם, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2019
↑  א 064538/04 זרניגר נ' אייס תקשורת מידע ופנאי בע"מ
↑  נעים להכיר: רגע לפני פסח - קבלו את אתר אייס החדש, באתר אייס, 29 במרץ 2018
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏אתר הפרסום ICE משנה בעלים - וגם כוח-אדם, באתר גלובס, 4 בנובמבר 2019
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏אחרי פחות מחודש: ניר קיפניס פורש מתפקיד העורך הראשי של אתר ice, באתר גלובס, 26 בינואר 2021
↑  הג'וב הבא של יאיר נתניהו: פובליציסט, באתר וואלה, 13 באוקטובר 2021
↑  מינוי חדש באתר ice, באתר Infor, ‏2025-01-30
| דגל ישראל אתרי חדשות בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | דבר העובדים בארץ ישראל • דיגיטל 14 • כאן דיגיטל • הארץ • המקום הכי חם בגיהנום • וואלה • זמן ישראל • חדשות 0404 • חדשות 13 • ישראל היום • ynet • כאן חדשות • מאקו • מגפון ניוז • מידה • מעריב אונליין • News1 מחלקה ראשונה • N12 • עכשיו 14 • רוטר.נט • שיחה מקומית •  שקוף • i24 News |  |
| כלכלה | ביזפורטל • גלובס • כלכליסט • TheMarker |  |
| המגזר הדתי והחרדי | בחדרי חרדים • המחדש • הקול היהודי • חרדים10 • כיכר השבת • כיפה • סרוגים • ערוץ 7 • JDN |  |
| המגזר הערבי | א-סנארה • אל-ערב • פאנט • בוקרא תקשורת |  |
| בידור ופנאי | חורים ברשת • ישראל בידור • פנאי פלוס • Xnet |  |
| מדע וטכנולוגיה וגיימינג | הידען • מזבלה • Geektime • HWzone • GamePro • Vgames |  |
| שונות | • תיק דבקה • WDG • ONE • GoGay |  |
סמליל הבלוג "140"
קרב גראן קורונה

קרב גראן קוּרוֹנֶה התרחש בספטמבר 1914, בין צרפת לגרמניה, בתחילת מלחמת העולם הראשונה, במסגרת המערכה על הגבולות. באותו הזמן התנהל גם הקרב הראשון על המארן, אשר גם בו ניצחו הצרפתים.
כשבוע וחצי לאחר שנסוגה הארמייה הצרפתית השנייה בקרב לורן, היא הותקפה שוב על ידי הארמייה הגרמנית השישית. הקרב החל ב-4 בספטמבר בהפצצה ארטילרית של הגרמנים, וכפרים רבים נהרסו. הקרבות נמשכו כשבוע במהלכו היו אבדות רבות אולם לא הייתה הכרעה בקרב. ב-9 וב-10 בספטמבר הופגזה גם נאנסי.
ב-12 בספטמבר החלה הנסיגה הגרמנית בחסות הארטילריה, וב-13 בספטמבר כבשו הצרפתים את מחוז מרת ומוזל ללא קרב.
בהמשך הצרפתים התקדמו כמעט עד נהר סאיל שבו יעצרו עד שנת 1918.
רקע

לאחר כישלון המתקפה הצרפתית בקרב לוריין ב-20 באוגוסט 1914, הארמייה הצרפתית השנייה (גנרל נואל דה קסטלנו) קיבלה פקודות מהמפקד העליון הצרפתי, ג'וזף ז'ופר, ב-22 באוגוסט, לסגת לגראנד קורונה, ולהגן על העמדה בכל מחיר. ב-24 באוגוסט ניסתה הארמייה ה-6 (גנרל רופרכט, נסיך הכתר של בוואריה) לפרוץ את הקווים הצרפתיים על המוזל מטול לאפינל ולהקיף את ננסי. לאחר קרב המורטן, ניסיון של הגרמנים להתקדם בצומת הצבאות הראשונה והשנייה הצרפתית .
הפוגה החלה בין ה-28 באוגוסט ל-3 בספטמבר; לאחר מכן, הגרמנים תקפו בו-זמנית את סן-דיה וננסי בקרב גראנד קורונה. לאחר כישלון קרב מורטן, לכידת ננסי הייתה ניצחון פסיכולוגי גרמני חשוב והקיסר הגרמני וילהלם השני בא לפקח על המתקפה. המתקפה הגרמנית הייתה חלק ממתקפה של כל הצבאות הגרמניים בצרפת בתחילת ספטמבר; הצלחה גרמנית הייתה מקיפה את הצבאות הצרפתיים ממזרח. קסטלנו נאלץ לשלוח מספר דיוויזיות מערבה כדי לתגבר את הארמייה השלישית .
קיראוסק

| --- | --- |
סמל קיראוסקסמל קיראוסק

 מדינה:  בלארוס בלארוס
 מחוז:  מוהילב (מחוז) מוהילב
 מחוז משנה:  קיראוסק
 על שם:  סרגיי קירוב 
 גובה:  162 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  7,911 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  53°16′07″N 29°28′25″E﻿ / ﻿53.268611111111°N 29.473611111111°E﻿ / 53.268611111111; 29.473611111111 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהקיראוסק(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהקיראוסק(למפת מחוז מוהילב רגילה) מוהילב בוברויסק הורקי אסיפוביצ'י קריצ'ב רוסיה הומל מינסק ויטבסקקיראוסק(למפת מחוז מוהילב מוגדלת) מוהילב בוברויסק הורקי אסיפוביצ'י קריצ'ב רוסיה הומל מינסק ויטבסקקיראוסק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קיראוסק (בבלארוסית: Кіраўск; ברוסית: Кировск, קירובסק) היא עיר ברפובליקה של בלארוס, מרכז מחוז משנה קיראוסק שבמחוז מוהילב.
העיר ממוקמת על הכביש המהיר מוהילב-בוברויסק, במרחק 89 ק"מ ממוהילב, ו-25 ק"מ מתחנת הרכבת ברזינו במסלול אוסיפוביצ'י-ז'לובין.
היסטוריה

הכפר קוצ'ריצ'י הוזכר לראשונה במאה ה-16 ככפר במחוז משנה רצ'יצה במחוז מינסק. בשנת 1560 היו בה 30 משקי בית. בשנת 1620 היו 20 חצרות בקוצ'ריצ'י וכנסייה פעילה.
עקב חלוקת פולין השנייה בשנת 1793, הפכה קוצ'ריצ'י לחלק מהאימפריה הרוסית, והייתה אז למרכז רובע במחוז בוברויסק.
היסטוריה > בעת המודרנית

מאז ינואר 1918 נכבשו היישוב על ידי חיילי הצבא הפולני של הגנרל יוזף דובבּור-מוּסניצקי. היא נכבשה אחר כך, מאז מאי, על ידי כוחות גרמנים. כדי להילחם בכובשים הגרמניים, התארגנה באזור קבוצה פרטיזני בהנהגתו של קיריל אורלובסקי. בספטמבר הוקמה ועדה מהפכנית ברוח הבולשביזם.
ב-1 בינואר 1919, בהתאם לצו הקונגרס הראשון של המפלגה הבולשביקית בבלארוס, הפך היישוב לחלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית. עם זאת, כבר ב-16 בינואר, במליאת הוועדה המרכזית של המפלגות הקומוניסטיות ברוסיה, התקבלה החלטה לספח את כל אדמות בלארוס, למעט מחוזות מינסק וגרודנו, לרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית. היישוב חזר בחזרה אל BSSR בשנת 1924 והוא סופח למחוז משנה בוברויסק.
בתחילת שנות ה-20 הוקם בעיר בית ספר במסלול של 4 שנים. בשנת 1921 נבנתה טחנת מים. בשנת 1922 נפתח ספרייה. בשנת 1926 החל הדואר לפעול. בשנת 1928 התחזקה החקלאות המקומית.
בשנת 1934 הוקם הכפר קירוב בשטח זה. הכפר נקרא לכבודו של סרגיי קירוב, מזכיר הוועדה האזורית הלנינגרדית של המפלגה הקומוניסטית. למרות שקירוב אינו קשור לאזור ולבלארוס כולה, החלו לקרוא שמות מקומות לכבודו ברחבי ברית המועצות לאחר מותו בשנת 1934. ב-12 בפברואר 1935 נוצר מחוז משנה קיראוסק והוא הורכב מכמה חלקים של מחוזות סמוכים.
הכפר נכבש על ידי כוחות גרמנים ב-30 ביוני 1941. באזור קירוב נהרגו 1495 בני אדם על ידי הכובשים הגרמניים. בקיץ 1941 הוקמה באזור קבוצה אנטי-פאשיסטית בהנהגתו של קורז'וב. ב-26 ביוני 1944 שחררו חיילי חטיבת הטנקים ה-95 (בפיקוד אנדריי קוזנצוב) את היישוב. ב-29 ביוני, פלוגה בפיקודו של אלכסנדר צ'רניש (שזכה בתואר גיבור ברית המועצות) נלחמה ב-14 מתקפות נגד הגרמנים ליד הכפר.
ב-15 בנובמבר 1955 התאחדו הכפר קירוב והכפרים הסמוכים ליישוב אחד בשם קיראוסק, אשר קיבל ב-17 בנובמבר 1959 מעמד של יישוב עירוני. על פי מפקד האוכלוסין של 1959 מנתה אוכלוסיית קיראוסק 2,980 תושבים. בשנת 1971 היו בעיר קיראוסק 4,700 תושבים. בשנת 1977 נכלל הכפר סלישה ביישוב העירוני. בשנים 1972 ו-1980 הופיעו תוכניות כלליות לפיתוח הכפר. בהתאם להן, החלק המרכזי נבנה עם בתים בני 2–3 קומות, ובגזרה הצפון מזרחית בוצעה בניית בתים בני 2–5 קומות. על פי התכנית הכללית משנת 1998 ההתיישבות מתפתחת לכיווני צפון ומזרח.
ב-4 ביוני 2001 קיבלה קיראוסק מעמד של עיר. באותה שנה אושרר סמל העיר. בשנת 2002 מנתה אוכלוסיית העיר 8,800. כיום, עולה מפעם לפעם השאלה של שינוי שם העיר לשם היסטורי כלשהו - קוצ'ריצ'י או סטאריי.
הערות שוליים

↑  Вялікае княства Літоўскае: Энцыклапедыя. У 3 т. / рэд. Г. П. Пашкоў і інш. Т. 2: Кадэцкі корпус — Яцкевіч. — Менск: Беларуская Энцыклапедыя, 2005. — 788 с.: іл. ISBN 985-11-0378-0
1 2 3 4 5 6  Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя ў 15 тамах. Т. 6, кн. 2. Магілёўская вобласць / У. Д. Будзько і інш. — Мн.: БелЭн, 2009. — 591 с. ISBN 978-985-11-0440-2
↑  150 пытанняў і адказаў з гісторыі Беларусі / Уклад. Іван Саверчанка, Зьміцер Санько. — Вільня: Наша Будучыня, 2002. — 238 с. ISBN 9986-9229-6-1
↑  "Койданава замест Дзяржынску, Качэрычы замест Кіраўску, але ці вяртаць назву Раманава замест Леніна?". www.svaboda.org. נבדק ב-2021-03-01.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
↑  "9 беларускіх гарадоў, якім варта вярнуць спрадвечныя назвы". nashaniva.by. נבדק ב-2021-03-01.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
תחנת אוטובוס בעיר
קית' פראצי

| --- | --- |

 לידה:  1966 (בן 59 בערך) פנסילבניה 
 מדינה:  ארצות הברית
 השכלה:  תואר ראשון באוניברסיטת ייל ותואר שני באוניברסיטת הרווארד
 מקצוע:  מנכ"ל פראצי גרינלייט, כותב, דמות ציבורית
 www.keithferazzi.com
 
קית' פראצי (באנגלית: Keith Ferrazzi; ‏נולד ב־1966) הוא סופר, יזם ומייסד אמריקאי, ומנכ"ל חברת הייעוץ והמחקר 'פראצי גרינלייט' שהקים בלוס אנג'לס ובקליפורניה. הוא כתב את רבי המכר "אל תאכל לבד" ו"מי שומר על הגב שלך?".
חיים והשכלה

פראצי נולד וגדל בפנסילבניה. הוא למד תואר ראשון באוניברסיטת ייל, שם הוא ייסד את אחוות "סיגמא צ'י". תואר שני למד בבית הספר לעסקים של הרווארד.
קריירה

לאחר סיום לימודיו בהרווארד, הוא הצטרף ניהול חברת הייעוץ דלויט כאנליסט מתחיל והתקדם לתפקיד סמנכ"ל שיווק (CMO). בגיל 32, הוא נשכר על ידי Starwood Hotels לתפקיד דומה, סמנכ"ל השיווק הצעיר CMO בדירוג החברות של כתב העת Fortune בזמנו. בשנת 2000, הוא עזב וייסד את חברת YaYa, חברת בידור ושיווק, שנמכרה לחברת השקעות אמריקאית ב-2003.
פראצי עזב את חברת YaYa, כדי לייסד את 'פראצי גרינלייט', חברת ייעוץ אסטרטגי שהקים בלוס אנג'לס ומשויכת למכון המחקר גרינלייט. החברה ומכון המחקר עוסקים בחשיבות של קשרים חברתיים חיוביים להצלחה עסקית.
הערות שוליים

↑  "15 People Who Are Taking Networking To A New Level". FastCompany.com. 2014-09-19. נבדק ב-2016-05-09.
↑  "How CEOs Do Burning Man". Fast Company (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2016-02-18.
↑  ""Never Eat Alone" Author Keith Ferrazzi: Business Relationships". cbsnews.com. 2007-11-12. נבדק ב-2015-05-13.
↑  "NY Times Best Seller List". NYTimes.com. 2009-06-14. נבדק ב-2016-05-09.
↑  "Working With an Ex, and Keeping It Civil". nytimes.com. 2006-04-30. נבדק ב-2015-05-13.
↑  "The 10 Secrets of a Master Networker". Inc.com. 2003-01-01. נבדק ב-2016-02-18.
↑  "You don't have to be well liked to succeed". money.cnn.com. 2006-05-16. נבדק ב-2016-05-09.
↑  "Keith Ferrazzi – Why Relationships Are Crucial to Success". wharton.upenn.edu. 2014-02-19. נבדק ב-2016-05-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007461408405171  PLWABN: 9810577032505606  ISNI: 0000 0000 6689 2583  LCCN: n2004111414  LNB: 000254134  NLK: KAC200704271  SUDOC: 13319535X  VIAF: 79568799   WorldCat (עם VIAF): 79568799 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קית' פראצי".
קית' פראצי (מימין) עם אלכסיי קקולוב במוסקבה
קימיקו באומן

| --- | --- |

 לידה:  1927 יפן 
 פטירה:  13 בינואר 2019 (בגיל 92 בערך) 
 ענף מדעי:  סטטיסטיקה 
 מקום לימודים:  וירג'יניה טק  אוניברסיטת רדפורד 
 מנחה לדוקטורט:  לנרד רוי שנטון 
 פרסים והוקרה:  עמיתת המכון לסטטיסטיקה מתמטית (1987)  עמיתה באגודה האמריקאית לקידום המדע  עמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה (1976) 
 
קימיקו אוסאדה באומן (אנגלית: Kimiko Osada Bowman;‏ 1927 – 13 בינואר 2019) הייתה סטטיסטיקאית אמריקנית ממוצא יפני. ידועה במחקריה בתחום שערוך התפלגויות ואמידת נראות מקסימלית, וכן בפעילותה למען אנשים עם מוגבלויות.
ביוגרפיה

באומן נולדה ביפן. בגיל צעיר חלתה במחלת הפוליו והייתה למשותקת מהצוואר ומטה, אולם למדה ללכת שוב לאחר שנתיים של פיזיותרפיה.
באומן החלה בלימודי כלכלת הבית באוניברסיטת רדפורד, אך נשיא האוניברסיטה שכנע אותה ללמוד מדעים. ב-1960 סיימה את לימודיה והוענק לה תואר ראשון במתמטיקה ובכימיה. היא זכתה במלגה מטעם המכונים הלאומיים לבריאות (NIH) ללימודים במכון הפוליטכני של וירג'יניה והשלימה תואר שני (1961) ושלישי (1963) בסטטיסטיקה. קיבלה גם תואר שלישי בהנדסה מתמטית באוניברסיטת טוקיו (1987).
לאחר סיום לימודיה בווירג'יניה, עבדה במעבדה הלאומית באוק רידג' (אנ') עד פרישתה ב-1994. עם זאת, המשיכה לעבוד במכון כחוקרת אורחת.
באומן פעלה למען אנשים עם מוגבלויות. היא הייתה חברה בוועדת שוויון הזכויות במכון הלאומי למדעים וכן הייתה יושבת ראש הוועדה למען אנשים עם מוגבלויות. פעילותה בוועדה הובילה לתקצוב מענקי מחקר, מגורים מתאימים וציוד מיוחד לאנשים עם מוגבלויות שאפשרו את השתתפותם במחקר המדעי במכון. כן הייתה חברה בוועדה המיוחדת שהקים הנשיא קלינטון לקידום תעסוקת אנשים עם מוגבלויות, והייתה אחראית לחלק העוסק באנשים עם מוגבלויות במפקד האוכלוסין של שנת 2000.
עבודתה המדעית

עבודתה המדעית של באומן התמקדה בתחום הסטטיסטי של אמידה, ובעיקר באמידת נראות מרבית. ביחד עם ל. ר. שנטון היא פיתחה נוסחאות לאמידה של מומנטים גבוהים של אומדי נראות מרבית, וכן לאמידת אחוזונים של התפלגויות פירסון. כן פיתחה אלגוריתמים לחישוב סדרות מתבדרות. במהלך הקריירה שלה פרסמה באומן 156 מאמרים מדעיים, שלושה ספרים, וכן שמונה פרקים בספרים.
הכרה מקצועית

באומן נבחרה כעמיתה באיגוד האמריקני לקידום המדע ב-1970, וכעמיתה באיגוד האמריקני לסטטיסטיקה ב-1976 (באותה שנה עם ג'יין קלייר רידלי). ב-1978 נבחרה כעמיתה במכון הבינלאומי לסטטיסטיקה, וב-1987 לעמיתה במכון לסטטיסטיקה מתמטית.
הערות שוליים

↑  Institute of Mathematical Statistics | Obituary: Kimiko Bowman, 1927–2019 (באנגלית)
↑  Val Snider, Never Say Never, https://magazine.amstat.org/, ‏ספטמבר 2008 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007435366005171  ISNI: 0000 0001 0933 3002  LCCN: n77019400  LNB: 000125292  MGP: 15082  NTA: 069136424  SUDOC: 073996548  VIAF: 109490225   WorldCat (עם VIAF): 109490225
קהילת יהודי רוזוודוב

רוזוודוב (גם רוזבדוב; כיום בתוך תחומי סטאלובה וולה, כתשעים קילומטר דרומית ללובלין) הייתה עיירה ששכנה בסמוך לגדה המערבית של נהר הסן, והתקיימה בה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
עד 1914

ישנם עדויות להימצאותם של יהודים ברוזוודוב עוד במהלך המאה ה-18 וכך, בין השאר, החוזה מלובלין התגורר בה תקופה קצרה. אולם קהילה יהודית ממוסדת החלה להתקיים במקום רק בראשית המאה ה-19. בשליש האחרון של המאה התגוררו ברוזוודוב למעלה מאלפיים איש, כאשר יהודי העיר היוו למעלה מ-75% מתושבי העיירה, כ-400 משפחות.
ראש הקהילה הראשון היה משה הרפלד (1868), סוחר אמיד ותלמיד חכם. הרב הראשון היה רבי משה, נכד רבי נפתלי מרופשי'ץ, שהקים גם חצר חסידית גאליצינית, חסידות רוזוודוב. צאצאיו החזיקו בתפקיד זה עד חורבן העיירה במלחמת העולם השנייה.
רוב יהודי רוזוודוב התפרנסו בדוחק ממסחר זעיר, וממקצועות 'כלי קודש': סופרי סת"ם, שוחטים, מלמדים וכו'. היו גם מעט אמידים שעסקו, בין היתר, במסחר עצים והובלתם דרך נהר הסאן. בראשית המאה ה-20 עזבו יהודים רבים את העיירה בשל מצוקת פרנסה, חלקם היגרו לארצות הברית. בשנת 1900 נפתח בית ספר של הבארון הירש שם למדו את שפת המדינה ויסודות החשבון. בשנת 1910 הוקם בית ספר עברי והחלה פעילות ציונית בעיירה.
תקופת מלחמת העולם הראשונה

במהלך מלחמת העולם הראשונה הופצצה העיר, בה שהו כוחות צבא אוסטרים, על ידי הצבא הרוסי. ההפגזה החלה בתאריך 15.9.1914 ולמעלה ממחצית הבתים עלו באש. עדות לכך מופיעה גם אצל אחד מחכמי העיר, רבי אלטער שטיגליץ, המספר על חמש מאות מכרכי ספרו 'צל"ח החדש' שעלו באש. יהודים רבים עזבו את העיירה לקרקוב, וינה ובוהמה. בערב חג שבועות 1915 גירשו הכוחות הרוסים את שארית יהודי העיר והעבירום באותו היום את נהר הסן. בהמשך הגלו הרוסים את היהודים לערבות סיביר. לאחר כשנתיים חזרו חלק מהיהודים אל רוזוודוב והחלו לשקם את חייהם.
בין השנים 1918–1939

עם תחילתו של השלטון הפולני העצמאי, סבלו יהודי העיירה, במהלך חודש נובמבר 1918, מפרעות קשות של איכרי הסביבה שאף בזזו את רכושם, דבר שהביא שוב לעזיבה של יהודים רבים. שנות העשרים התאפיינו בדלות כלכלית אך במקביל בפריחה תרבותית ופעילות ציונית גוברת. תחילה נפתח סניף של תנועת החלוץ והחלה גם עליית בודדים לארץ ישראל. במקביל היו כמה עשרות בני נוער שלמדו בגימנסיה בעיירה הסמוכה ניסקו. בשנות העשרים והשלושים הוקמו סניפים של השומר הצעיר ולאחר מכן של תנועת עקיבא והשומר הדתי. המצב הכלכלי החל להתייצב והגיע לשיאו בשנות השלושים של המאה ה-20. תעשיות זעירות רבות החלו להתפתח סביב נהר הסאן ובאמצע שנות השלושים הוקמו מפעלי פלדה ונשק גדולים סביבות העיירה, תעשייה שהעסיקה מאות פועלים.
מלחמת העולם השנייה

בשבועות הראשונים של המלחמה החלו הפצצות על מפעלי הפלדה הסמוכים לרוזוודוב. הצבא הגרמני נכנס לרוזבודוב ביום השני של ראש השנה 1939. עם כניסת הנאצים, הופסקה התפילה בבית הכנסת. בימים שלאחר מכן חיללו הגרמנים את בתי הכנסת והחלו לבזוז את בתי היהודים. צו סגירה ניתן לכל החנויות. היהודים נצטוו להישאר בביתם, והגברים נלקחו לעבודות כפייה. ביום השני של סוכות בתאריך 2.10.1939 נכנסו כוחות גדולים של הצבא הגרמני לעיר והחלו בגירוש יהודי העיר. התושבים נדרשו להתרכז בכיכר העיר בתוך חצי שעה עם ציוד בסיסי בלבד. זקנים וחלשים שהתקשו בהליכה הוצאו באלימות על ידי החיילים הגרמנים וחלקם נורו. בכיכר העיר נאלצו היהודים לחתום על הצהרה של עזיבת העיר מרצונם. לאחר מכן הוליכו את כל היהודים דרך הרחוב הראשי אל נהר הסאן. הפקודה הייתה לעבור לצד השני של הנהר, שבשליטה הרוסית, עד השעה 16:00. הגשר היה הרוס והגברים נאצלו לשחות. אלה שלא ידעו לשחות ולא הספיקו לקבל עזרה מהאחרים – טבעו. את הנשים והילדים העבירו באמצעות סירות קטנות ומאולתרות. משם נדדו תושבי העיירה מזרחה ורובם הגיעו לאחר מספר שבועות ללבוב ובהמשך גורשו לסיביר.
כמה עשרות יהודים שהצליחו להסתתר ביום הגירוש בתוך העיירה ומחוץ לה, נשארו ברוזוודוב. אליהם הצטרפו בהמשך יהודים מהעיירה שהצליחו להסתנן חזרה מהאזור הסובייטי ויהודים מכפרי הסביבה. כל אלו הוחזקו בעבודות כפייה על ידי הנאצים ואף הוקם יודנראט שהיה צריך לספק מדי יום מכסות פועלים לעבודות. בהמשך אף הוקם גטו יהודי ברוזוודוב אליו הוכנסו יהודים נוספים מהסביבה. גירוש היהודים למחנות השמדה מהגטו התעכב במשך זמן רב בעקבות מבצע התרמית וההצלה של חסיד אומות העולם יוג'ין לזובסקי.
בתאריך 21 ביולי 1942 כל תושבי הגטו רוכזו בכיכר השוק, שם רצחו הנאצים כמה עשרות אנשים. שאר היהודים הובלו לגטו בדמביצה, שם רוכזו יהודים מכל האזור. במהלך קיץ 1942 רצחו הנאצים את רוב יושבי הגיטו בדמביצה, חלקם הוצאו להורג בבורות ביערות הסמוכים וחלקם נשלחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.
אישים ודמויות

יצחק אבן – נולד ברוזוודוב בשנת 1862. תלמיד חכם, עורך עיתונים ('מחזיקי הדת', 'החלוץ', 'המגיד') וכתב מספר ספרים. מייסד בית ספר העברי הראשון בגאלציה בלבוב בשנת 1895. לפני מלחמת העולם הראשונה היגר לארצות הברית.
לקריאה נוספת

נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח
Jakimyszyn, Anna, Historia Rozwadowskich Żydów'/ 'Die Geschichte der Rozwadower Juden
Skromak, Elżbieta, Żyd, mój sąsiad: dialog kultur w przedwojennym Rozwadowie = The Jew, My Neighbor: The Dialogue of Cultures in Pre-War Rozwadów, redaktor naukowy Leszek Hońdo, translated by Jerzy Juruś
רוזבדוב שעל נהר הסאן, רומן הסטורי מאת
יוסף מרקוס המתאר את גירוש יהודי רוזבדוב במלחמת העולם. תשפ"ה
הערות שוליים

↑  א' גלמן, השבילים היוצאים מלובלין, ירושלים תשע"ח, עמ' 34
↑  בפנקסי הקהילות של ועד ד' ארצות שהיה קיים עד שנת 1764 רוזוודוב אינה מוזכרת.
↑  נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח, עמ' 22–23.
↑  שם, עמ' 21.
↑  נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח, עמ' 25
↑  נ' גלבר, תולדות התנועה הציונית בגאלציה, ירושלים 1959, עמ' 726.
↑  א' שטיגליץ, תורת חסד, פיעטקרוב 1932, עמ' קכט
↑  נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח, עמ' 26
↑  נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח, עמ' 60, עמ' 157–158.
↑  נ' בלומנטל, ספר יזכור רוזוואדוב, ירושלים תשכ"ח, עמ' 165-155
↑  י' פולק, פליטים יהודים מפולין 1939–1946, עמ' 232.
↑  הערך 'רוזוודוב' באתר מרכז מורשת יהדות פולין
↑  הערך 'רוזוודוב' באתר מרכז מורשת יהדות פולין
↑  יצחק אבן, באתר library.osu.edu
קסנופילוס

| --- | --- |

 לידה:  המאה ה־4 לפנה״ס כלקידיקי, יוון 
 פטירה:  אתונה
 זרם:  האסכולה הפיתגוראית 
 עיסוק:  פילוסוף, מוזיקאי, תאורטיקן מוזיקה 
 
קְסֶנוֹפילוס (יוונית: Ξενόφιλος; המאה ה-4 לפנה"ס) מכלקידיקי, היה פילוסוף מהאסכולה הפיתגוראית ומוזיקאי, שחי במחצית הראשונה של המאה ה-4 לפנה"ס.
חייו

אולוס גליוס מציין שקסנופילוס היה חברו הקרוב ומורו של אריסטוקסנוס (אנ'), ורומז שקסנופילוס לימד אותו תורה פיתגוראית. נאמר שהוא השתייך לדור האחרון של הפיתגוראים, והוא הפיתגוראי היחיד הידוע לנו שחי באתונה במאה ה-4 לפנה"ס.
אנו למדים מדיוגנס לארטיוס שאריסטוקסנוס כתב שכאשר קסנופילוס נשאל פעם על ידי מישהו כיצד יוכל לחנך את בנו בצורה הטובה ביותר, קסנופילוס השיב: "קודם כל הוא צריך לדאוג שיוולד בעיר שיש בה חוקים טובים".
על פי לוקיאנוס מסאמוסאטה, אריסטוקסנוס אמר שקסנופילוס חי 105 שנים. קסנופילוס נהנה מתהילה משמעותית בתקופת הרנסאנס, ככל הנראה בשל טענת פליניוס הזקן שהוא חי 105 שנים מבלי שאי פעם היה חולה.
הערות שוליים

↑  אולוס גליוס, לילות אטיקה, ספר 4, פרק 11, סעיף 7.
↑  דיוגנס לארטיוס, חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים, ספר 8, פיתגוראס, פרק 15. (באנגלית)
↑  Lucian, Long Lives (Macrobii), 18
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 102409692  VIAF: 24990927   WorldCat (עם VIAF): 24990927
רקורסיה

משולש שרפינסקי – רקורסיה של משולשים אשר יוצרת סריג פרקטלי
רקורסיה הנוצרת בעזרת תוכנה ללכידת מסך המצלמת את עצמה בפעולה
רֵקוּרְסִיָּה (בעברית: נסיגה) היא תופעה שמופע שלה מכיל מופע נוסף שלה, כך שהיא מתרחשת ומשתקפת בשלמותה בתוך עצמה.
רקורסיה יכולה להיות רקורסיית עצירה (או רקורסיית קצה), כאשר יש בה "סף עצירה" – רמה שמתחתיה לא מתקיימת עוד רקורסיה, או רקורסיה אינסופית כאשר בכל רמה תכיל התופעה תופעות משנה מאותו סוג.
רקורסיה הדדית מתרחשת בין שתי תופעות או יותר, כאשר האחת מכילה את השנייה וחוזר חלילה: א' מכיל מופע של ב', וב' מכיל מופע של א' (אם נביט על א' וב' כאחד – הם מקיימים רקורסיה רגילה), למשל כאשר מוצבת מראה מול מראה.
הגדרה רקורסיבית

הגדרה היא הגדרה רקורסיבית אם היא מסתמכת על עצמה. דוגמאות:
לפי ההלכה היהודית, פרט לגרים, "אדם יהודי הוא מי שנולד לאם יהודייה". משמעות ההגדרה הרקורסיבית היא שעל מנת לדעת אם אדם פלוני הוא יהודי יש לדעת האם אִמו היא יהודייה. אך בהתאם להגדרה, אמו יהודייה אם אִמה היא יהודייה. כדי לבדוק זאת צריך להשתמש שוב בהגדרה הרקורסיבית, וכך הלאה. תנאי העצירה יהיה באישה מסוימת המוגדרת כיהודייה הראשונה.
הגדרה מילונית־הומוריסטית לערך "רקורסיה": "אם עדיין לא הבנתם, ראו ערך רקורסיה".
רקורסיה חזותית

רקורסיה חזותית היא תמונה אשר העתק ממנה נכלל בה עצמה. רקורסיה זו ידועה בשם אפקט דרוסטה. דוגמה אופיינית לרקורסיה, היא תמונה שבה נראה צייר המצייר את אותה תמונה. כך גם תרשים, או צילום, שבתוכו נראה העתק של אותו צילום עצמו.
רקורסיה חזותית הדדית נראית כאשר מניחים שתי מראות זו מול זו, התמונה משתקפת באחת, ולאחר מכן משתקפת בשנייה שוב וחוזר חלילה.
רקורסיה תודעתית

חלום בתוך חלום. לעיתים כאשר אנו ישנים וחולמים, בתוך החלום אנו חולמים שאנחנו ישנים וחולמים, או מצב בו אנו מדמיינים שאנו מדמיינים.
רקורסיה לשונית

רקורסיה לשונית היא משפט עומק אשר מוטמע בתוך משפט המוצא, שיכול להמשיך עוד ועוד.
למשל: "טיפש מי שקנה את הכובע הזה, ולא יודע שכתוב עליו: טיפש מי שקנה את הכובע הזה ולא יודע שכתוב עליו...". או: "נחש נשך את הנחש, שנשך את הנחש...", וכן: "הוא חושב שאני חושב שהוא חושב שאני חושב...".
דוגמה נוספת ניתן לראות בסדרה "חברים", בעונה 5 פרק 14, שם מגלים כל החברים על הזוגיות של מוניקה וצ'נדלר, כשפיבי אומרת לרייצ'ל:הם לא יודעים שאנחנו יודעים שהם יודעים שאנחנו יודעים".
רקורסיה לשונית תיתכן גם בראשי תיבות. לדוגמה: פרויקט גְּנוּ – GNU הוא ראשי תיבות רקורסיביים של "GNU's Not Unix" (גנו הוא לא יוניקס). מערכת ההפעלה Xinu היא גם ראשי תיבות רקורסיביים של "Xinu Is Not Unix" (זינו היא לא יוניקס) וגם היפוך סדר האותיות בשם Unix.
דוגמה לרקורסיה לשונית בעברית היא ראשי תיבות בדיעבד למילה שבת – שינה בשבת תענוג (ילקוט ראובני, פרשת ואתחנן).
פונקציה רקורסיבית

בלוגיקה מתמטית, פונקציה רקורסיבית היא פונקציה הניתנת לחישוב, באופן כללי ביותר. כמעט כל הפונקציות המתמטיות הן רקורסיביות.
בהקשר של תכנות מחשבים, המונח "פונקציות רקורסיביות" מתייחס לפונקציות הקוראות לעצמן בתהליך החישוב. בדרך כלל פונקציות כאלו מחושבות על ידי נוסחאות הנסיגה. למשל: פונקציית החזקה, שניתן לתארה כחזרה רקורסיבית על פעולת הכפל, הפונקציה לחישוב אברי סדרת פיבונאצ'י. כן ניתן למנות את נוסחת האינטגרציה בחלקים כפונקציה רקורסיבית.
אלגוריתם רקורסיבי

אלגוריתם רקורסיבי הוא אלגוריתם אשר על מנת לפתור בעיה מסוימת, מפעיל את עצמו על מקרים פשוטים יותר של הבעיה (ובמקרים רבים: על תתי בעיות). בדרך כלל יכלול האלגוריתם תנאי עצירה, שיביא להפסקת הרקורסיה ברמה שבה הפתרון נתון מראש, שאם לא כן תהיה זו לולאה אינסופית רקורסיבית.
מבחינה טכנית, הרקורסיה ממומשת בדרך כלל על ידי פונקציה שקוראת לעצמה (או לפונקציה שקוראת לה, במקרה של רקורסיה הדדית). בזמן הריצה, בכל קריאה כזאת נשמרת כתובת החזרה ואוסף המשתנים המקומיים של הפונקציה במחסנית קריאות. בסוף ביצוע כל פונקציה, הערכים האלה נשלפים מהמחסנית כך שבסיום הרקורסיה, כל הזיכרון שנדרש לחישובה, מתפנה. מאחר שכל קריאה רקורסיבית נשמרת במחסנית המחשב, בזמן החישוב, דורשת הרקורסיה זיכרון בגודל פרופורציונלי לעומקה. ברקורסיות פשוטות, אפשר להימנע מדרישת זיכרון זו על ידי תרגום הרקורסיה לאלגוריתם איטרטיבי שקול. ברקורסיות מורכבות יותר, לא ניתן לעשות זאת ללא שימוש במחסנית ואז אין למעשה חיסכון בזיכרון.
במקרים מסוימים, אלגוריתם רקורסיבי פשוט ובהיר יותר מאלגוריתם איטרטיבי שקול.
אלגוריתמים רקורסיביים נתמכים במרבית שפות התכנות על ידי תמיכה של השפה בקריאה רקורסיבית של פונקציות. עם זאת, לקריאות רקורסיביות (כמו לקריאות לפונקציות בכלל) ישנה עלות בזמן הריצה של התוכנית, ולכן מבצעות שפות תכנות רבות, ובפרט שפות פונקציונליות, אופטימיזציה של קריאות רקורסיביות (הנקראות "רקורסיות זנב") והופכות קוד הנכתב באמצעות קריאות רקורסיביות לקוד ליניארי המבוצע בפועל באמצעות לולאות.
ישנן שפות רקורסיביות מעצם טבען, שבהן אימות שאילתה מתבצע בעזרת קריאות חוזרות של סט החוקים הנתון עד לאימות השאילתה או ריצה על כל הפתרונות האפשריים (במקרה בו השאילתה פתוחה), כגון השפה הפונקציונלית LISP או השפה הלוגית Prolog.