stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זאק סניידר
הערות שוליים

↑  בן עופר, גיבור הוליוודי: הכירו את הבמאי שהפך את גל גדות לוונדר וומן, באתר Xnet‏, 12 באוגוסט 2015
↑  Matt Donnelly, Hollywood Stars and Executives Thank President Biden for Leadership, Call for Release of All Hamas Hostages, Variety, ‏2023-10-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  Huver, Scott (16 בנובמבר 2017). "Justice League Producer On Wonder Woman 2, Snyder & Affleck's DC Futures". CBR. נבדק ב-11 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| זאק סניידר |
| --- | --- | --- |
| במאי | שחר המתים (2004) • 300 (2006) • השומרים (2009) • אגדה עם כנפיים (2010) • סאקר פאנץ' (2011) • איש הפלדה (2013) • באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק (2016) • ליגת הצדק (2017) • ליגת הצדק: גרסת סניידר (2021) • צבא המתים (2021) • ירח המרד (2023) |  |
| תסריטאי | 300: עליית האימפריה (2014) • וונדר וומן (2017) • צבא הגנבים (2021) |  |
| מפיק | וונדר וומן 1984 (2020) |  |
| שונות | The Stone Quarry • דבורה סניידר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009445080605171  PLWABN: 9810684932505606  BNE: XX1701008  BnF: cb14138073n (data)  CiNii: DA17026676  GND: 132889374  ISNI: 0000 0001 1470 6299  LCCN: no2007152108  MusicBrainz: 9ad8729a-29df-4b35-a2e3-757a964ea540  NDL: 01241571  NKC: xx0068053  NLK: KAC201111340  NTA: 115600817  SUDOC: 147718783  VIAF: 35629367   WorldCat (עם VIAF): 35629367
אמיתי בן חורין

אמיתי בן חורין
אמיתי בן חורין (3 באוגוסט 1961 – 22 בינואר 2022) היה מומחה וממציא בתחום הזרקת פלסטיק ופיתוח חלקי פלסטיק לתעשיית הרכב.
ביוגרפיה

בן חורין נולד בקיבוץ בית זרע ללאה קירז'נר, ניצולת השואה מפולין, ולשאול בן חורין, יליד אוקראינה, שעלה לארץ ישראל ב-1939 במסגרת ההעפלה. בן חורין היה הצעיר בארבעת ילדיהם. הוא למד בבית הספר התיכון "בקעת כנרות" ועם סיום הלימודים התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים.
לאחר השחרור מצה"ל החל לעבוד במפעל "ארקל מוצרי פלסטיק" של בית זרע כפועל ייצור. כאוטודידקט התמחה, תוך התנסות ולמידה, בתחום הפלסטיק וחלקי רכב מפלסטיק. התמחויות אלה קידמו אותו בחברה עד שהגיע במשך השנים לתפקיד סמנכ"ל הנדסה ומו"פ בחברת "ארקל אוטומוטיב", אשר הסתעפה ממפעל האם.
בשנת 1998 הגה בן חורין לראשונה את הרעיון להחלפת חלקי מתכת -
המהווים חלק ממרכב המכונית - בחלקי פלסטיק. רעיון זה השתלב במגמה עולמית של מעבר לפלסטיקה טכנית בתחום הרכב. המעבר לפלסטיק אמור להחליף את המתכת בחלקי הרכב ולהפחית את משקלו, בלי פגיעה בחוזקו ובטיחותו. האתגר הגדול נבע בעיקר עקב דרישות בטיחות גבוהות. בין השאר חוזק, גמישות, יכולת ספיגת זעזועים, ויכולת עמידה בלחצים במקרה של תאונת דרכים.
רעיון זה של בן חורין, שהועלה לראשונה בחברת "ארקל אוטומוטיב", שינה את הכיוון המקצועי והמסחרי של החברה, לכיוון תעשיית הרכב. כיום (2022) "ארקל אוטומוטיב" נחשבת לאחת המובילות העולמיות בתחום זה[דרוש מקור].
מגש תושבת של מצברהיה המוצר הראשון של בן חורין בתחום הרכב והפטנט הראשון שנרשם על שמו. הפטנט איפשר החלפת מגש כבד ממתכת ופלדה במגש פלסטיק קל משקל, אשר עומד בסטנדרטים מחמירים של איכות ובטיחות, וזול יותר. מוצר זה היה תוצאה של זכייה במכרז של חברת אופל שהייתה שייכת לג'נרל מוטורס, במסגרתו הוחלט להציע משהו שונה מהתוכן המקורי של אופל. "ארקל אוטומוטיב" הציעה מבנה משופר ונוח יותר לתפעול. זה היה הפרויקט הראשון בו זכתה החברה בתחום הרכב.
מגשי תושבת של מצבר בתכנונו של בן חורין מורכבים כיום ברכבים של חברת מרסדס, ג'נרל מוטורס וחברות רכב נוספות.
מוצר נוסף אותו פיתח בן חורין מבוסס על שילוב של תרכובות Organosheets. זהו שילוב של פולימר פלסטיק מוזרק עם פולימר דומה, בו משולבים סיבי זכוכית אינסופיים ומכוונים על פי דרישות החוזק מהמוצר הסופי. בן חורין הוביל את היוזמה בפרויקטים המשלבים חיזוק חלקי פלסטיק על ידי הוספת סיבי זכוכית. ידע זה יכול להוביל בעתיד לפיתוח של חלקים מרוכבים, חזקים וקלי משקל. דוגמאות לכך ניתן למצוא ברכבים חשמליים.
פטנט שני של בן חורין מתאר הזרקה רובוטית המאפשרת יצירה של קונסטרוקציות גדולות, ועם זאת, קלות משקל, מדויקות וחזקות. זאת באמצעות שילוב רכיבים מחומרים ומטכנולוגיות-ייצור שונות כגון חלקים מהזרקת פלסטיק, קורות אלומיניום ופלדה, יציקות אלומיניום וקורות מלופפות.
פטנט שלישי של בן חורין מתאר שיטת חיבור חדשנית המחברת בין אלמנטים מחומרים שונים ללא צורך בריתוך או באמצעי חיבור ומיושמת בהזרקת פלסטיק. מבנים כאלה ישולבו ברכבי העתיד במערכות שונות כגון שלדת מארזי סוללות של כלי רכב חשמליים וקורות-ייצוב קדמיות של כלי רכב.
בהובלת בן חורין הצטרפה חברת "ארקל אוטומוטיב" לקונסורציום במימון של האיחוד האירופי. מטרתו של הקונסורציום, בהובלת חברת AZL, היא לפתח פתרונות חדשניים לתעשיית הרכב החשמלי בתחום מארז הסוללות.
ביוגרפיה > התנדבות ותרומה לקהילה

בן חורין עסק בהתנדבות ותרומה בקהילה. כחלק מהשקפה זו אימצו בן חורין ואשתו שתי בנות אשר הגיעו לבית זרע כילדות חוץ. כמו כן התנדב בן חורין בעמותות שונות.
הוא הצטרף לתוכנית "להעז ביחד" של עמותת "תופסים כיוון" בחצור הגלילית. עמותה זו תומכת בסטודנטים מהפריפריה, ובן חורין שימש בה כמנטור לכמה סטודנטים.
כמו כן התנדב בן חורין בעמותת "תיקון עולם מייקרים: TOM" ובכפר השיקומי עדי נגב. במסגרת זו המציא ובנה פתרונות טכנולוגיים עבור ילדים עם מוגבלויות כגון מכשור לנגישות ותנועה לילדים נכים.
חיים אישיים

בן חורין נשא לאשה את אפרת ולזוג נולדו שלוש בנות. לאחר מכן אימץ הזוג את שתי הבנות הנוספות. בשנת 2006 עברה המשפחה ליישוב רקפת. לאחר מספר שנים התגרש הזוג. בשנים האחרונות לחייו היה בן חורין בן זוגה של ד"ר תמר רז. הוא נפטר באופן פתאומי מדום לב במהלך צעידה שגרתית, והובא למנוחות בקיבוץ בית זרע בו נולד וגדל .
הערות שוליים

↑  Who are we, www.arkal-automotive.com (באנגלית)
↑  Halteeinrichtung für eine Batterie eines Kraftfahrzeuges (בגרמנית), נבדק ב-2022-09-29
↑  Injection moulding system and/or method (באנגלית), נבדק ב-2022-09-29
↑  Structural member and/or coupling arrangement and/or method for same (באנגלית), נבדק ב-2022-09-29
↑  באנגלית: battery pack
↑  באנגלית: Instrument panel cross beam
↑  Multi-material battery casing for electromobility: AZL industry network conducts joint concept study and product development, AZL Aachen GmbH, ‏2020-11-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  מרכז חצור - להעז ביחד, באתר תופסים כיוון (באנגלית אמריקאית)
↑  TOM, Tikun Olam Makers (באנגלית)
↑  משנכנס אדר: המקום שבו פורים כבר החל, באתר וואלה, 7 במרץ 2022
↑  10. https://youtu.be/5GnByvNNYmY בניגוד לכיתוב בסרטון, המציגים אינם שחקנים. המציגים הם אמיתי בן חורין עצמו, והנערה שלמענה תכנן את כיסא הגלגלים, שהיא יושבת בו. הכיסא מאפשר התניידות על חול.
דודי תירם

דוד (דודי) תירם (נולד ב-16 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם במכבי יפו.
קריירה

תירם החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל פרדסיה, וכשהיה בן 13 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי נתניה ואף שימש כקפטן קבוצת הנוער. בינואר 2014 הושאל למ.ס. כפר קאסם מליגה א', וב-29 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו, בהפסד 1–2 לבני סכנין במסגרת גביע המדינה. ב-21 במרץ 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 0–2 על מכבי באר יעקב. לקראת עונת 2014/2015 חתם במכבי קריית גת, העולה החדשה לליגה הלאומית, במדיה ערך 33 הופעות ליגה, בהן כבש שלושה שערים, והעפיל עם הקבוצה לפלייאוף העליון.
בקיץ 2015 חזר למכבי נתניה, וב-16 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–2 על הפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. שישה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–1 למכבי פתח תקווה במסגרת המחזור הראשון של עונת 2015/2016. לאחר המשחק חתם תירם בהפועל רעננה, ובמדיה ערך בעונה זו 14 הופעות בליגת העל. ביולי 2016 חתם תירם בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית, ובעונת 2016/2017 כבש במדיה שלושה שערים ב-34 הופעות ליגה.
לקראת עונת 2017/2018 חזר למכבי נתניה. ב-21 בינואר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 נגד מכבי פתח תקווה, ואת העונה סיים עם שער אחד ב-20 הופעות, וסייע לקבוצה להעפיל לפלייאוף העליון.
במהלך עונת 2018/2019 כבש ארבעה שערים מעמדת הבלם.
ב-28 ביוני 2019 חתם לשנתיים בקבוצת אסטרה ג'יורג'יו מליגת העל הרומנית. ב-13 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, ואף כבש שער בכורה. ב-31 ביולי 2019, לאחר משחק אחד בלבד, החליט לעזוב את הקבוצה בשל בעיות תקציביות אליהן נקלעה.
ב-27 באוגוסט 2019 חתם לשלוש שנים במועדון ספורט אשדוד. ב-10 בנובמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד הליגה 0–2 לבני יהודה, אך הוחלף כעבור 18 דקות מהפתיחה בשל פציעה.
ב-11 בפברואר 2021 חזר להפועל רעננה מהליגה הלאומית וחתם עד לסוף העונה.
ב-25 ביוני 2021 חתם בהפועל רמת השרון.
ב-4 ביולי 2024 חתם לעונה אחת בהפועל חדרה. אך לבסוף חזר לרמת השרון לאחר כמה חודשים. ב-20 בינואר 2025 חתם במכבי יפו.
הערות שוליים

↑  מאור רחמני, ‏הרכש ה-11: דודי תירם חתם במכבי נתניה, באתר ONE‏, 18 ביולי 2017
↑  דוד בן-שימול, לגיונר נולד: דודי תירם עובר לרומניה, באתר ynet, 28 ביוני 2019
↑  ‏שערי בכורה לתירם ולוויסמן, דאבור שותף במדי סביליה, באתר ספורט1, 13 ביולי 2019
↑  מוטי פשכצקי, ‏תירם שוחרר מאסטרה ג'יורג'יו, באתר ערוץ הספורט, 31 ביולי 2019
↑  גיל לוין, ‏תירם חתם באשדוד: "אעשה את המיטב", באתר ערוץ הספורט, 27 באוגוסט 2019
↑  דיווחים חיים: היום האחרון של חלון ההעברות, באתר ONE‏, 11 בפברואר 2021
↑  ‏ממשיכה להתחזק: דודי תירם חתם בעירוני רמת השרון, באתר ספורט1, 25 ביוני 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏רשמי: דודי תירם חתם בהפועל חדרה, באתר ערוץ הספורט, 4 ביולי 2024
↑  דודי תירם חתם לשנה וחצי במכבי יפו: "מחכה להצליח", באתר וואלה, 20 בינואר 2025
Agility

מכשיר המשמש לבדיקת אג'יליות אצל ילדים
Agility (או בתעתיק השגור "אג'יליות", ולעיתים בעברית "זמישות" (הלחם של "זמינות" ו"גמישות") הוא מושג המתאר יכולת התאמה מהירה לנסיבות משתנות. המושג לקוח מהעולם של תרגול פיזי ומתייחס לשינוי תנוחת גוף. שינוי כזה מחייב שילוב של: שיווי משקל, קואורדינציה, כוח, רפלקסים וסבולת.
הגדרה נוספת לקוחה מעולם החי בו מדברים על היכולות של הברדלס לשנות כיוון במרדף אחרי הטרף שלו.
הגדרה אחרת היא יכולת מחשבתית ופיזית להסתגל ולהתאים למצב במהירות ובגמישות. המושג הלקוח מעולם התוכנה, הורחב גם לתחום הספורט ובהקשר זה הוא מתייחס ליכולת להגיב לפעולה של מתחרה.
בשנים האחרונות נעשה שימוש רב במושג זה בהקשר העסקי או הארגוני, בו מייצג המושג את היכולת של חברה או ארגון להגיב מהר לנסיבות המשתנות ולצעדים שנוקטות חברות מתחרות. בגלל האצת קצב השינויים העסקיים בעשורים האחרונים, היכולת של חברה להגיב במהירות ובאופן מתאים לשינויים מהווה במקרים רבים תנאי הכרחי להצלחתה ולפעמים אף להישרדותה. אג'יליות של ארגון תלויה בתרבות הארגונית, במבנה, בסגנון הניהולי ובמערכות המידע הממוחשבות, המהוות מרכיב הכרחי להתנהלות העסקית של רוב הארגונים ומימוש תהליכים עסקיים בהם הוא מעורב. אפשר לומר כי אג'יליות היא תוצאה של רמת ה"אינטליגנציה הארגונית", הנמדדת על פי משתנים הקשורים למבנה הרשתי של הארגון: מהירות זרימת המידע, מידת התלות של הארגון בגורמים שונים בתוך המערכת, מידת ההלימה שיש בין המבנה ההיררכי של הארגון לבין מרכזיות האנשים החברים בו וחשיבותם בעיני אלו הנמצאים איתם באינטראקציה ועוד.
אחד המכשולים העיקריים לאג'יליות של ארגונים הוא מערכות המידע הממוחשבות של הארגונים. מערכות אלו נבנו בארכיטקטורות ובכלים שמקשים על ביצוע שינויים. בשנים האחרונות הפיכת מערכות המחשוב למערכות גמישות היא אחד האתגרים המרכזיים איתם מנסים להתמודד באמצעות אוסף של ארכיטקטורות וטכנולוגיות מחשוב חדשות כגון: SOA, BPM, Business Rules Engines.
היסטוריה > הולדת שיטת האג'יליות (Agile)

בתחילת שנות ה־90, כאשר השימוש במחשבים אישיים אצל עובדים תפס תאוצה, ענף פיתוח התוכנה היה במשבר שכונה "משבר פיתוח היישומים" (The application development crisis) או ה"האיחור במסירת אפליקציות" (Application delivery lag).
מומחים בתעשייה העריכו כי הזמן בין הצורך העסקי בהווה לבין פיתוח התוכנה ויישומה בפועל היה בממוצע כ־3 שנים, שהוא זמן רב מדי.
הבעיה הייתה שהעסקים היו דינמיים והדרישות השתנו במהירות, בהשוואה לעשורים הקודמים. כך קרה שבמהלך 3 שנים, דרישות מערכות התוכנה ואף עסקים היו צפויים להשתנות. משמעות הדבר היא כי פרויקטים רבים של תוכנה בסופו של דבר בוטלו טרם השלמתם, ורבים מאלה שכן פותחו והושלמו – לא ענו על כל הצרכים הנוכחיים של העסק, גם אם פיתחו את התוכנה בהתאם לתוכנית ולמטרות המקוריות של הפרויקט.
תעשיית התוכנה העתיקה את יסודות ניהול המוצר מהתעשיות הקלאסיות של המפעלים היצרניים, שם נהוג היה לעבוד לפי מודל מפל המים (Waterfall) התהליך קיבל את שמו כיוון ששלבי העבודה בו היו טוריים ודמו לדרך בה מפל מים זורם מבריכה גבוהה לנמוכה. מתודולוגיה ותיקה זו הפכה רווחת בפיתוח מערכות תוכנה. עם זאת, שיטה זו הייתה מסורבלת וגררה זמני פיתוח ארוכים ומקובעים, ולא ניתן היה לשנות החלטות שהתקבלו מוקדם בפרויקט בשלב מאוחר יותר, כאשר דרישות התוכנה השתנו, למשל.
התסכולים האלו סביב שיטת העבודה של מפל המים לפיתוח תוכנה, הובילו לפגישה של קבוצת מתכנתים ברוג ריב לוג' (Rogue River Lodge) באורגון באביב 2000, וכן לפגישת Snowbird המפורסמת, בווסאץ' ריינג' ביוטה ב־2001.
קבוצה זו כללה מספר מתכנתים – ג'ון קרן, קנט בק, וורד קנינגהם, אריה ון בנקום, אליסטר קוברן ו־12 מתכנתים נוספים, כולם ידועים מאוד כיום בקהילת ה־Agile.
באותו זמן הם לא השתמשו במונח Agile על מנת לתאר את השיטה החדשה לניהול פיתוח תוכנה, אלא השתמשו במונחים "light" או "lightweight", שהיו נפוצים יותר, אם כי אף אחד מהמשתתפים לא היה מרוצה במיוחד בתיאור זה. לאחר מכן נבחר המנוח Agile, כמונח מתאים יותר, מכיוון שמשמעותו זריז וגמיש.
קבוצת האנשים הללו חיפשה דרכים לפתח תוכנות בזריזות ולהעבירן במהירות לידי משתמשי הקצה. גישה זו של אספקה מהירה סיפקה כמה יתרונות חשובים, שעיקרם:
אפשרה למשתמשים לקבל חלק מהתועלות העסקיות (business benefits) של התוכנה החדשה מהר יותר.
אפשרה לצוות התוכנה לקבל משוב מהיר (rapid feedback) על הכיוון בו יש להמשיך ולפתח את התוכנה מבחינת תכולת העבודה והדרישות מהמוצר.
כך משוב מהיר ונכונות לשינויים, הפכו להיות התכונות העיקריות בפיתוח תוכנה. אם צוות התוכנה אינו בטוח בהבנת הצורך של המשתמש, הוא היה מספק תוכנה לפי הבנתו ולאחר מכן מקשיב למשוב. השלב הראשון של הפרויקט, קביעת הדרישות והאפיון, נקרא גם עיצוב (Design).
ניהול פרויקט אג'ילי

מודל ניהול פרויקט אג'ילי (Agile Project Management) נחשב כחדשני ביותר, ומיועד לפיתוח מהיר של פתרונות. תכנון המודל יוצא מתוך הנחה כי קיים יותר ממחזור אחד של פיתוח, ובמהלך הפיתוח האפיון המוקדם עשוי להשתנות.
עקרונות נוספים על פיהם נוהגים בפרויקט אג'ילי הם שיתוף פעולה הדוק בין צוותי הפיתוח ללקוחות, מסירה תכופה של קוד הניתן לפריסה לתוך פרקי זמן קצרים וקבועים ("ספרינטים"), תקשורת פנים אל פנים עם ההנהלה או הלקוחות, עבודה בצוותים, ניהול של בנק משימות (backlog) והחשוב ביותר הוא לקיחת בעלות על ידי חברי הצוות.
ניהול פרויקט אג'ילי > עקרונות יישום ניהול בפרויקט אג'ילי

בפיתוח פרויקט במודל אג'ילי, ובמיוחד בתחום התוכנה, קיימים יחסי גומלין לאורך כל שלב בפרויקט בין צוות הפיתוח ולקוח, המספק משובים (feedback) ומשנה את הדרישות המקוריות של התוכנה בהתאם לדרישות השוק או לפתרונות חלופיים המוצעים על ידי מתחרים.
המשוב הוא חלק הכרחי במודל זה, משום שהוא מאפשר יצירה של פרויקט המותאם באופן אופטימלי ללקוח. זאת בניגוד לתהליך המסורתי של אפיון מסודר שעל בסיסו נבנה הפתרון – גם אם דרישות השוק או הלקוח השתנו לאורך תקופת הפיתוח.
ניהול פרויקט אג'ילי > פתרון לא שלם המסופק בזמן קצר

בפיתוח אג'ילי הן הלקוח והן המפתח יודעים כי הפתרון הראשוני המסופק ללקוח אינו התוצר הסופי, אלא גרסה פועלת שנועדה להשתנות. למעשה, תהליך בקרת האיכות מתבצע תוך כדי עבודה עם התוכנה או עם הפתרון עצמו, ומשמש בסיס לפיתוחים עתידיים.
ניהול פרויקט אג'ילי > השימוש בפיתוח אג'ילי

חברות הייטק רבות המפתחות מוצרים, כמו גם חברות סטארט אפ רבות הנדרשות לספק פתרון מהיר (לפני שהמתחרים יציעו פתרון טוב יותר) משתמשות רבות בטכניקות של פיתוח אג'ילי. לעיתים הפתרון המוצע הוא ברמת הרעיון בלבד ואינו המוצר המוגמר, והוא משמש בעיקר על מנת לגייס משקיעים בשלבים שונים של הפרויקט.
כאשר מפתחים פרויקט בצורה אג'ילית ישנה חשיבות עליונה לאפקטיביות הפיתוח. במקרים רבים נעשה שימוש בפיתוחים קודמים על מנת להגיע למוצר מהיר, וכן בשילוב של פתרונות מוכנים על מנת ליצור פתרון חדשני בעל יתרונות נוספים. מבחינת אופי הפרויקט, בניגוד למודל הקלאסי, פיתוח פרויקטים בשיטה אג'ילית דורשת מידה גבוהה יותר של יצירתיות ופתיחות לשינויים עתידיים, הן מצד הלקוח והן מצד מפתחי הפרויקט.
ניהול פרויקט אג'ילי > מודל אג'ילי לעומת מודל מפל המים

| מודל אג'ילי | מודל מפל המים |
| --- | --- |
מתודולוגיה זריזה מצטברת ואינטראקטיבית: מתודולוגיה רציפה וליניארית
הדרישות צפויות להשתנות והשינויים משולבים בכל נקודה: יש להקפיא דרישות בתחילת ה־SDLC‏ (System Development Life Cycle)
המודל העובד מועבר במהלך השלבים הראשוניים ללקוח לצורך משוב: המודל העובד של התוכנה מועבר בשלבים המאוחרים יותר של ה־SDLC ‏(System Development Life Cycle)
שינוי גודלם של פרויקטים הוא קל בגלל הגישה האינטראקטיבית: קשה לפרוס לחלקים פרויקטים על בסיס מתודולוגיית המפלים
אינטראקציות תדירות עם לקוחות ומשובים מעורבים במתודולוגיה זריזה: ללקוחות או למשתמש הקצה אין אמירה לאחר שהקפיאו את הדרישות במהלך השלבים הראשונים. הלקוחות מכירים את המוצר הסופי רק ברגע שהוא בנוי לחלוטין
בשיטה האג'ילית התיעוד לעיתים קרובות מוזנח, ואב־טיפוס עובד משמש לקוחות כבסיס להערכה ולמשוב: מודל המפל דורש תיעוד רשמי
בדיקה רציפה מבוצעת במהלך כל איטרציה: הבדיקה מתבצעת לאחר בניית התוכנה
ראו גם

פיתוח תוכנה זריז
BPM
Web Services
SaaS
EII
Virtualization
SOA
Scrum
עתודת המוצר
Timeboxing
תכנון דינמי
הערות שוליים

↑
↑  שמשמעותם "קל" ו"קל משקל" בהתאמה
בזאפה (הופעה חיה)

בזאפה (הופעה חיה) הוא אלבום ההופעה השני של הזמר עמיר לב, אשר יצא בשנת 2010. האלבום כולל, בין היתר, את השירים "אריה ורותי" ו"כבוי" מאלבום האולפן השני של לב ואת "פריז" ו"לפעמים אני מאושר" מאלבום האולפן הרביעי שלו. במופע ההשקה לאלבום, שהתקיים ב-2010 במועדון זאפה בתל אביב-יפו, התארחו גם הזמרים ברי סחרוף וגבע אלון.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | קנטינה  | 3:49 |
| 2. | פריז  | 4:22 |
| 3. | אוקטובר  | 4:06 |
| 4. | פארדייס  | 4:31 |
| 5. | שש שעות  | 7:01 |
| 6. | לפעמים אני מאושר  | 5:07 |
| 7. | אריה ורותי  | 6:35 |
| 8. | חבק אותי  | 7:23 |
| 9. | עננים שחורים  | 6:47 |
| 10. | ג'ינג'יות  | 6:00 |
| 11. | כבוי  | 7:49 |
| 12. | פעם בחיים  | 4:24 |
| 13. | מארסיי בצהריים  | 5:36 |
| משך כולל: | משך כולל: | 1:13:28 |
הערות שוליים

↑  רוי רגב, עכבר העיר אונליין, עמיר לב בהופעה: שיא הרגש, באתר הארץ, 18 בפברואר 2010
קורדון בלו

ערך זה עוסק ברשת בתי ספר למלונאות. אם התכוונתם למאכל, ראו .
| --- | --- |


 מוסד חינוכי
 תקופת הפעילות:  1895–הווה (כ־130 שנה) 
 מיקום
 מיקום:  בינלאומי
 מדינה:  צרפת צרפת
 קואורדינטות:  48°50′17″N 2°18′01″E﻿ / ﻿48.8381°N 2.30041°E﻿ / 48.8381; 2.30041
 www.cordonbleu.edu
 he
 
קורדון בלו (בצרפתית: Le Cordon Bleu; "סרט כחול" או "פרס ראשון") הוא רשת בתי הספר למלונאות הגדולה בתבל, עם 29 בתי ספר בחמש יבשות המשרתים 20,000 סטודנטים מדי שנה.
הוא מתמקד בלימודים של ניהול בתי מלון, גסטרונומיה וקולינריה.
סקירה כללית

מקור בית הספר מגיע מ- L'Ordre des Chevaliers du Saint Esprit, קבוצת עילית של אבירים צרפתים שנוסדה ב-1578. כל חבר קיבל "צלב הרוח הקדושה", שהיה תלוי על סרט כחול. לפי סיפור אחד, הקבוצה נודעה בשל הסעודות המפוארות והיקרות שלה, שנודעו בשם "קורדון בלו". בעוד ארוחות ערב אלו הסתיימו עם המהפכה הצרפתית, השם נותר מזוהה עם בישול מעולה. תאוריה אחרת טוענת שקורדון בלו פשוט היה קשור למצוינות, ושמאוחר יותר השתמשו בו לתיאור שטחים אחרים כמו בישול.
מגזין הקולינריה הצרפתי La Cuisinière Cordon Bleu אותו ייסדה מארט דיסטל (Marthe Distel) בשלהי המאה ה-19 אימץ את השם.

כתב העת החל להציע שיעורים מיוחדים מאת השפים הטובים ביותר בצרפת. השיעורים התפתחו והתרבו ובעקבותיהם נוסד לבסוף בית ספר לבישול שנפתח בפריז ב-1895 ובמהרה נעשה אחד מבתי הספר היוקרתיים ביותר בעולם. בית הספר נסגר בזמן הכיבוש הגרמני של פריז. אחרי המלחמה רכשה מאדאם אליזבת בראסאר את בית הספר. בראסאר הפעילה את בית הספר עד לשנת 1984, אז היא מכרה אותו לבעליו הנוכחי, אנדרה ז'. קואנטרו, יורש של שושלות קואנטרו ורמי מרטן.
ב-1933, סייע התלמיד לשעבר דיון לוקאס לפתוח את בית הספר תחת השם קורדון בלו בלונדון, אנגליה.

ב-1988, שנים מועטות אחרי שרכש את קורדון בלו, קואנטרו קנה את בית הספר בלונדון, ומאז השיק בתי ספר באדלייד ובסידני, אוסטרליה; סיאול, קוריאה הדרומית; אוטווה, קנדה; טוקיו, קובה ויוקוהמה, יפן; לימה, פרו; מקסיקו סיטי, מקסיקו ובנגקוק, תאילנד. קורדון בלו עמד לפתוח את בית הספר הכפרי הראשון שלו עם שותפו UCOL במרטינבורו, ניו זילנד בראשית 2009, אולם העסקה עלתה בתוהו עקב מחלוקת.

לסיכום, למעלה מ-20,000 תלמידים לומדים בבתי הספר של קורדון בלו מדי שנה. קורדון בלו גם התרחב, הוציא לאור ספרי בישול וסדרת מוצרים למטבח.
בארצות הברית פועלים 18 בתי ספר תחת השם קורדון בלו, זאת בשיתוף פעולה עם Career Education Corporation, העסקה חודשה ב-2008 עד ל-2013.
פרט לתוכניות הבישול, קורדון בלו גם מציע תוכניות לניהול בתי מלון שבהן לומדים כ-2,000 סטודנטים לתארים ראשון ושני. הם מעניקים תוארי מאסטר בצרפת, יפן, קוריאה ואוסטרליה ותוכנית גסטרונומית במרשתת. תוכניות התואר הראשון שלהם בניהול בתי מלון ומסעדות מועברות בארצות הברית, מקסיקו, אוסטרליה, פרו וקוריאה.
פרט לקורסים הארוכים והתארים של בית הספר, כל בית ספר קורדון בלו מעניק גם רשימת קורסי בישול קצרים, התואמים לדרישות המקומיות. רוב התוכניות המעניקות תעודה מורכבות משלושה קורסים בני עשרה שבועות כל אחד, שלושה ב"בישול" ושלושה ב"מאפה". כל קורס, אם מושלם בהצלחה, מוביל לקבל תעודות של רמה בסיסית, בינונית או מתקדמת.

תלמידים שמשלימים את כל שלוש הרמות באותו השטח מקבלים תעודת Diplôme de Cuisine or the Diplôme de Pâtisserie . אלו שמשלימים את כל ששת הקורסים מקבלים תעודת Grand Diplôme.
בספרים ובסרטים

בזכרונותיה "חיי בצרפת" (My Life in France) ‏ (Knopf), ג'וליה צ'יילד בסיוע אחיינו של בעלה, אלכס פרודהום (Alex Prud'homme), דנים בחוויותיה בבית הספר בשלהי שנות הארבעים.

זהו החלק בחייה של ג'וליה צ'יילד שהוא נושא הסרט "ג'ולי וג'וליה", שהופץ באוגוסט 2009 בארצות הברית. זוכת פרס האוסקר מריל סטריפ מגלמת את דמותה של צ'יילד בסרט.
ב-2007 הסופרת האמריקאית קטלין פלין כתבה תיאור מבפנים של לימודיה בבית הספר הפריזאי, ספינת הדגל של הקורדון בלו בספרה "ככל שהסכין שלך חדה יותר, כך את בוכה פחות" The Sharper Your Knife, the Less You Cry‏ (Viking/Penguin).זכרונותיה רבי-המכר של פלין מתארים את המבחנים היום-יומיים בהם התנסתה בתוכנית, ומספקים גם היסטוריה של בית הספר. זכויות הסרט לספרה של פלין נרכשו בידי יחידת הטלוויזיה של חברת פוקס המאה העשרים, עיבוד עבור Lifetime Network צפוי להיות מצולם בפריז.
ב-1991 קורדון בלו הוציאו לאור את ספר הבישול הראשון בשפה האנגלית המכונה Le Cordon Bleu at Home. בפנים העטיפה נכתב: "מספק הבנה רצינית של הפילוסופיה והמיומנויות הנלמדים קרוב למאה שנים בקורס בית הספר בן התשעה חודשים "המעגל הקלאסי" עובר על שלושה שלבים, מהבסיס לטכניקות המתקדמים, זוהי גישת עומק למטבח הצרפתי הקלאסי ומציעה סדרת תפריטים ומתכונים שקל לעקוב אחריהם שמתאימים לכיתות בבית הספר. קרוב לשלוש מאות תמונות צבע יפהפיות מתארות את התבשילים המוגמרים, הצעות הגשה, וטכניקות בישול בכל שלב עד להשלמתן."
ספר אחר על חוויית הלימוד בקורדון בלו יצא לאור ב-2008 בבריטניה בשם "קורדון בלו הקדוש: מה הצרפתים יודעים על בישול" ("Sacré Cordon Bleu: What the French Know About Cooking") אותו כתב מיכאל בות' (ג'ונתן קייפ) כמו ספרה של פלין, הוא גם מציג מתכונים צרפתים קלאסיים רבים.
נהוג להניח שהדמות אותה משחקת אודרי הפבורן בסרט סברינה מ-1954 לומדת בקורדון בלו בפריז, אולם שמו של בית הספר אינו מוזכר בסרט. היא אכן ביקרה בבית הספר עבור צילומי הסרט.
בוגרים ותלמידים מפורסמים

גסטון אקוריו
מאריו בטאלי (נשר ולא סיים)
סימון בק
מיכאל בות' (מחבר "סוקרה קורדון בלו")
דייוויד ברטקה
הומארו קאנטו (בוגר קורדון בלו בצפון אמריקה)
ג'וליה צ'יילד
נטלי דופרה
קטלין פלין
סטפאני איזארד ‏ (2008 Top Chef Champion, בוגרת קורדון בלו צפון אמריקה)
ג'אדה דה לאורנטיס
דיון לוקאס
דייב מרטין (בוגר קורדון בלו צפון אמריקה)
אאידה מולנקאמפ
ג'ף פרובסט (בוגר קורדון בלו צפון אמריקה)
סטיבן רייצ'לן
ננסי סילברטון
מינג צאי
יותם אוטולנגי
סוגיות משפטיות

אחרי שקואנטרו רכש את בית הספר, החל קורדון בלו לנקוט יד קשה נגד המשתמשים בשם בית הספר בלא היתר. דוגמה אחת, ב-2006, איים קורדון בלו בפעולה משפטית נגד מסעדה קטנה בבעלות משפחתית ב- Ste. Anne, Manitoba בעוון הפרת סימן מסחרי. אם כי המסעדה פעלה תחת השם "קורדון בלו" מאז 1963, טענו הבעלים שאיש אינו יכול להאמין בטעות שקיים איזשהו קשר בין "המסעדה הקרתנית הקטנה" שלהם, לבין התאגיד הענק, הם חשו שאם הסוגיה תגיע לבית משפט התהליך ירושש אותם. כתוצאה מכך, הבעלים של המסעדה הסכימו לשנות את השם והגיעו להסדר סודי עם חברת קורדון בלו לתשלום הסימן ועלויות נוספות.
ספרים שתורגמו לעברית

ג'ני רייט, אריק טרוי, שיטות בישול - המדריך השלם של הקורדון בלו, מאנגלית: עליזה ספקטור. אור יהודה :הוצאת כנרת, 2006.
לורן דושן וברידג’ט ג’ונס, מנות אחרונות-המדריך השלם של הקורדון בלו, מאנגלית - שרה ריפין. אור יהודה :הוצאת כנרת 2007.
יסודות המטבח : כל החומרים, הציוד, המונחים והטכניקות המבטיחים בישול מוצלח / (הקורדון בלו) ; מאנגלית - שרה ריפין ; עריכה קולינרית - שיר הלפרין ; [גרפיקה ועימוד - לילי פרזי]. אור יהודה : כנרת, 2009.
הערות שוליים

↑  Le Cordon Bleu - About Us
↑  Le Cordon Bleu: A Brief History correlates to accounts in the school's introductory text of Le Cordon Bleu at Home and other books.
↑  Le Cordon Bleu - A Brief History
↑  Le Cordon Bleu - company profile
↑  Dione Lucas - A tribute
↑  Wairarapa Times-Age: UCOL pulls plug on cuisine school
↑  Le Cordon Bleu - A Company Profile
↑  Le Cordon Bleu course information
↑  Le Cordon Bleu diploma programs
↑  NPR's Talk of the Nation: 'The Sharper Your Knife, the Less You Cry'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 2362 069X  LCCN: n90725836  VIAF: 173525678   WorldCat (עם VIAF): 173525678
אסף אברבוך

| --- | --- |

אסף אברבוך
 לידה:  14 בפברואר 1983 (בן 42) תל אביב
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 סוגה:  מוזיקת פופ, רוק, פאנק רוק 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
אסף אברבוך (נולד ב-14 בפברואר 1983) הוא זמר יוצר, כותב, מלחין, מפיק מוזיקלי, בעל חברת תקליטים ושחקן ישראלי, זוכה פרס אקו"ם.
ביוגרפיה > תחילת הדרך

אסף אברבוך נולד בתל אביב. במהלך חייו, עבר מספר פעמים בין ישראל וארצות הברית, עקב עבודתו של אביו, ד"ר מיקי אברבוך. בפעם השנייה חזר אברבוך לארץ כתלמיד תיכון במגמת המוזיקה של תיכון "קריית שרת" בחולון שם שימש כגיטריסט. הוא החל לשיר רק לקראת שנתו האחרונה בתיכון.
בשנת 2001 התגייס לצה"ל והקים מחדש את להקת חיל השריון, בה שירת כזמר, גיטריסט ומעבד מוזיקלי, עד לשחרורו ב-2004. בשנת 2003 הוציאה לאור הלהקה לרדיו את השיר "האדם שבטנק ינצח" אותו אברבוך כתב, הלחין והפיק.