stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמואל גרינברג
הערות שוליים

↑  שמואל מוניץ, ראש עיריית בית שמש הנבחר, שמואל גרינברג: "חושבים שאם אתה חרדי, אתה נושך" | ריאיון, באתר ynet, 14 במרץ 2024
↑  ציון סולטן, מי אתה שמואל גרינברג המועמד של דגל לראשות עיריית בית שמש?, באתר קרן אור בית שמש, ‏28 ביולי 2023
↑  גרינברג: “לא חשבתי שאחזור לבית שמש; התמודדות אבוטבול טובה לי” | ראיון חג, באתר JDN‏, 3 באוקטובר 2023
↑  ארי קלמן, שמוליק גרינברג פורש מעיריית בית שמש אך יישאר יו"ר 'דגל' בעיר, באתר בחדרי חרדים, 14 בינואר 2020
↑  ארי קלמן, סוף הסאגה: אלה המנצחים בקרב על התפקידים הנחשקים בספרא, באתר בחדרי חרדים, 15 בדצמבר 2019
↑  אבי רבינא, ‏פרסום ראשון: שמוליק גרינברג הודח, שלמה רוזנשטיין יישאר היועץ, באתר כיכר השבת, 1 בינואר 2020
↑  ב'דגל התורה' החליטו: גרינברג יתמודד מול בלוך, באתר המחדש, ‏25 ביולי 2023
↑  שמואל גרינברג יתמודד על ראשות עיריית בית שמש, באתר ערוץ 7, 23 באוגוסט 2023
↑  סיבוב שני בבית שמש: שמואל גרינברג יתמודד מול ראש העיר עליזה בלוך או משה אבוטבול, באתר ynet, 28 בפברואר 2024
↑  חנני ברייטקופף, ‏אחדות מרשימה בבית שמש: כלל הנציגים החרדים חתמו על תמיכה בגרינברג בסיבוב השני, באתר כיכר השבת, 6 במרץ 2024
↑  יהב חוזר לראשות העיר חיפה, מהפך חרדי בבית שמש: תוצאות הסבב השני בבחירות המקומיות, באתר ynet, 10 במרץ 2024
מסרק

ערך זה עוסק בכלי ליישור שיעור ובדים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
מסרק בעל שני סוגי שיניים
ציור של ילדות מסרקות דוב צעצוע משנת 1918
מסרק הוא כלי המיועד ליישור וניקוי שיער.
למסרק שיניים מרובות המשמשות אותו בפעולתו, הוא עשוי לרוב מחומרים מוצקים ובדרך כלל שטוח.
המסרק הוא בין הכלים העתיקים ביותר שנמצאו על ידי ארכאולוגים בצורות שונות, חלקם מהתיישבויות בפרס לפני יותר מ-5,000 שנה.
היסטוריה

השימוש במסרק הוא בן אלפי שנים ובעת העתיקה היה נפוץ בעיקר בקרב בני המעמד הגבוה.
בשנת 2022 התגלה בתל לכיש מסרק משנהב על ידי הארכאולוג יוסי גרפינקל מהאוניברסיטה העברית ועליו כתובת בעברית קדומה:
”יתש חט ז לקמל (כינים) שער וזקת (זקן)” (יהי רצון שהשנהב הזה יסלק את כיני השיער והזקן).
החל משנת 2023, המסרק, שמכונה מסרק הכינים, מוצג באגף לארכאולוגיה במוזיאון ישראל.
היגיינה

מסרקים משותפים הם מקור נפוץ לזיהום טפילי, כאשר משתמש אחד משאיר עליו ביצי טפילים או אפילו כאלה חיים, זה מקל על העברתם של כינים, פרעושים, קרדיות אבק,  פטריות ועוד טפילים מזיקים מאדם אחד לאחר.
מסרק לסובלים מנשירת שיער
מסרק עתיק מתל מקנה המזוהה עם עקרון, עשוי עצם. אורך המסרק 6.7 ס"מ ורוחבו 6 ס"מ. מהמאה ה-11 לפנה"ס. מוזיאון ישראל
מסרק להסרת כינים
ראו גם

מברשת שיער
הערות שוליים

↑  ynet, מלפני 3,700 שנה: המשפט הקדום ביותר שנכתב באלפבית התגלה בתל לכיש, באתר ynet, 9 בנובמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4029423-7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ספרייה תורנית

ספרייה תורנית (הקרויה לעיתים קרובות אוצר ספרים) היא ספרייה המכילה ספרי קודש יהודיים וספרי עזר אשר נוצרה כדי לאפשר לימוד תורה כמצווה דתית. ספריות תורניות נמצאות בישיבות, בתי מדרש, בתי כנסת ומוסדות לימוד נוספים.
ספריית הרמב"ם בתל אביב-יפו.
היסטוריה

החובה ההלכתית לקנות ספרי קודש על ידי הקהילה התבססה על התוספתא: "כופין בני העיר זה את זה... ולקנות להם ספר תורה ונביאים" (מסכת בבא בתרא פרק י"א), תקנה זו הורחבה לכלול "גם גמרות ושאר ספרים ללמוד בהם כל מי שירצה, גדולים וקטנים" (מגן אברהם על שולחן ערוך, אורח חיים סימן ק"נ).
כבר בימי הביניים היה ניתן למצוא ספריות תורניות בבתי כנסת, וישנם עדויות רבות על ספרים שהוקדשו לבתי כנסת, אך ככלל בימי הביניים לא היו ספריות "ציבוריות" אלא רק באוספים פרטיים. מאוחר יותר אנו מוצאים שספרים נתרמו גם לבתי ספר, תלמודי תורה וישיבות. בפולין וליטא הוקמו "חברות תיקון ספרים" במטרה לקנות ולכרוך ספרים לטובת הקהילה.
בחירת הספרים

ספרייה תורנית מאופיינת במידה רבה של סלקטיביות בבחירת הספרים, זאת בנוסף לכללים הרגילים של פיתוח האוסף המקובלים בכל ספרייה לגבי הוספת ספרים חדשים והוצאת ספרים קיימים. המיון בישיבות נעשה לעיתים קרובות על ידי רבני הישיבה ולעיתים על ידי ראש הישיבה עצמו.
סלקטיביות זו מבוססת על דרישה הלכתית שלא להחזיק ספרים שאינם תואמים את עקרונות היהדות. דרישה זו התבטאה בחתימת התנ"ך והגדרת הספרים שלא נכללו בו כספרים חיצוניים לאחר חתימת המשנה וההיתר לכתוב את התורה שבעל פה גדל היקף ארון הספרים היהודי וספרים נוספים נפוצו באמצעות העתקת כתבי יד. לאחר מהפכת הדפוס החלה להתפתח הדרישה להסכמה של תלמיד חכם, בין השאר כדי לבדוק את תוכנם של הספרים הנדפסים.
גם בתוך ספרי הקודש לא תכיל ספרייה את כל סוגי הספרים. בישיבה, בה באופן מסורתי עיקר הלימוד הוא סביב התלמוד, תכיל הספרייה בעיקר את התלמוד ומפרשיו וספרי הלכה ושאלות ותשובות. בתי כנסת יכילו, מלבד סידורים, מחזורים וחומשים גם ספרים בהם מועברים שיעורי תורה, כגון משנה, עין יעקב ומשנה ברורה, ספרי הלכה שימושיים ועוד.
גם כאשר הספר נחשב מתאים מבחינת תוכנו לארון הספרים היהודי, לא תמיד הוא יוכנס לספרייה מסיבות הלכתיות שונות. תחומים מסוימים נחשבים בעייתיים, ואין תמיד אחידות בהתייחסות אל הכנסתם לאוסף. להלן מספר סוגיות בולטות שלגביהן ההתלבטות קיימת:
ספרי מחשבה, השקפה והגות - ספרים אלו, הנוגעים בעיקרי האמונה היהודית ומשפיעים על אמונתו של הקורא, הם מהספרים שמתייחסים אליהם ברגישות רבה. בספריות ישיבתיות רבות יוכנסו רק ספרים שמשקפים את דרכה החינוכית של הישיבה. ישיבה חסידית תכיל בעיקר את ספרי החסידות עצמה, ישיבה ליטאית תכיל בעיקר ספרי מוסר וכו'. ישיבות אחדות, בעיקר חלק מישיבות הציונות הדתית נוקטות בשיטה פתוחה יותר ומכילות מגוון של ספרי מחשבה מזרמים שונים ביהדות האורתודוקסית.
מהדורות מדעיות - עם עליית תנועת חכמת ישראל החלו לצאת לאור מהדורות מדויקות של ספרים ישנים, בעיקר מספרות הראשונים והגאונים מתוך כתבי יד. הבעיתיות משימוש בספרים אלו נובע הן מהחשש שתוכנם שונה, בשוגג או במזיד, על ידי המהדירים ה"משכילים", והן מהאיסור ההלכתי להחזיק ספר שנכתב על ידי כופרים. כמענה לבעיה זו החלו במאה ה-20 רבנים ומוסדות תורניים להוציא לאור מהדורות מדעיות של כתבים אלו. בתחום זה בולטים כיום מוסד הרב קוק ומכון ירושלים. עם זאת מחמת חוסר במהדורות מדעיות, ספריות תורניות רבות מחזיקות מהדורות מדעיות שיצאו לאור בהוצאות לא תורניות (דוגמת תוספתא כפשוטה או ספרי דברים במהדורת פינקלשטיין).
תחומים מסוימים, כגון ענייני קבלה וצניעות מותרים ללימוד רק בקבוצות קטנות ובצינעה. על פי רוב הספרייה תכיל רק מספר מצומצם של כתבים בנושאים אלו, ולעיתים קרובות הם יונחו בפינה צדדית וחבויה.
מיון וקיטלוג

מאפיין נוסף הוא העצמאות של הספריות בכל הנוגע למיון וקיטלוג הספרים. הספריות נוטות לפתח לעצמן שיטות מיון מקומיות המותאמות לצרכיהם הספציפיים ואינן נעזרות בדרך כלל בשיטות מיון מוכנות, אם כי היו ניסיונות ליצור שיטות כאלו המותאמות לספרייה תורנית. לעיתים הספרים מסודרים במדף לפי סדר אלפביתי של שם הספר ולא של שם המחבר (כפי שנהוג ברוב הספריות). הסיבה היא שבמקרים רבים שם הספר מוכר הרבה יותר משם מחברו. לדוגמה, הרב יחזקאל לנדא מוכר יותר בשם ספרו "הנודע ביהודה" והרב אברהם ישעיה קרליץ מוכר יותר בשם ספרו "חזון איש".
החלוקה הראשית המקובלת ברוב הספריות היא לפי נושא ותקופה כרונולוגית:
תנ"ך ומפרשיו.
משנה, תלמוד בבלי ומפרשיו (עם חלוקה לראשונים ואחרונים), תלמוד ירושלמי ומדרשים.
מצוות, הלכה ומנהגים- ספרי ראשונים, משנה תורה לרמב"ם ומפרשיו, ארבעה טורים ושולחן ערוך ומפרשיהם, ספרי אחרונים.
שאלות ותשובות - גאונים, ראשונים ואחרונים.
מחשבה - ספרי ראשונים, ספרי מוסר, ספרי חסידות ומעט ספרי קבלה.
תפילה - סידורים, מחזורים, הגדה של פסח וכו'.
ספרי עזר - תולדות רבנים וקהילות, מילונים, מפתחות, כתבי עת וספרי זיכרון, דקדוק וכו'.
שימוש במחשבים

עצם השימוש במחשבים לא נתפס כבעייתי מבחינה הלכתית על ידי רוב הרבנים. למרות זאת, בחלק מהישיבות מסתייגים מהכנסת מחשבים מטעמים אחרים (בזבוז זמן, חשש משינוי סגנון הלימוד המקובל ועוד). השימוש במחשבים ברוב הספריות מוגבל למערכות קיטלוג, שימוש במאגרי מידע תורניים ותוכנות לעיבוד תמלילים.
בדומה לכך, בספריות רבות ישנה הסתייגות משימוש באינטרנט, לעיתים עד כדי החרמה מוחלטת. למעשה, ברוב מוחלט של הספריות התורניות אין אפשרות גישה לאינטרנט.
ספריות תורניות בולטות בארץ ישראל

אוצר הספרים עזרת תורה שעל יד ישיבת מיר, ספרייה זו פעילה למעלה ממאתיים שנה והיא הוותיקה ביותר בעולם הישיבות.
ספרייה תורנית עזרת תורה שעל יד ישיבת מיר ברכפלד
אוצר הספרים שעל יד ישיבת חברון
אוצר הספרים שעל יד ישיבת קול תורה
אוצר הספרים של ישיבת בית מאיר
אוצר הספרים שעל ידי הישיבה הגדולה עפולה
ספריית בית יוסף במודיעין עילית
אוצר הספרים שעל יד ישיבת ההסדר שעלבים
ספריית ישיבת מרכז הרב (קישור לאתר הספרייה)
ספריית הרמב"ם בתל אביב-יפו (קישור לאתר הספרייה).
ספריית כץ בישיבת הר עציון (קישור לאתר הספרייה).
ספריית הרב מיימון שעל יד מוסד הרב קוק (קישור לאתר הספרייה)
לקריאה נוספת

שמחה אסף, "ספריות בתי-המדרש", יד לקורא, כרך א' חוברת ז'-ט' (סדרה חדשה), 1946-1947, עמ' 170–172
שי פאר, "האויצרניקים", משפחה, גיליון 742, כ"ה בשבט תשס"ו
נחום זיטר, מיון ומפתחות בספריות ישיבתיות: ניתוח השיטות, מקורותיהן והתפתחותן. עבודת גמר לתואר שני, אוניברסיטת בר-אילן, תשע"א.
Ya'akov Aronson, Yeshiva Libraries in Israel, Judaica Librarianship 6 (1-2), 1992, עמ' 38-42 doi: 10.14263/6/1992/1345 (באנגלית)
הערות שוליים

↑  המילה ספרייה היא מילה שחודשה במסגרת תחיית הלשון העברית, ואילו המונח אוצר ספרים היה קיים כבר קודם והשתמר בישיבות.
↑  מלאכי בית-אריה, "האם היו ספריות 'ציבוריות' יהודיות בימי הביניים?", ציון, ס"ה, ד' (תש"ס), 441-451 [=בתוך: משה סלוחובסקי ויוסף קפלן (עורכים), ספריות ואוספי ספרים, ירושלים, מכון זלמן שזר לתולדות ישראל, תשס"ו, עמ' 91-103].
↑  "ואלו שאין להם חלק לעולם הבא... רבי עקיבא אומר: אף הקורא בספרים החיצונים" (משנה סנהדרין פרק י' משנה א'). המפרשים כללו באיסור זה גם ספרים נוספים, למשל בפירוש רבי עובדיה מברטנורא: "ספרים חיצונים - ספרי מינים, כגון ספרי אריסט"ו היווני וחבריו. ובכלל זה הקורא בספר דברי הימים של מלכי נכרים ושירים של עגבים ודברי חשק שאין בהם חכמה ולא תועלת אלא איבוד הזמן בלבד.
↑  "ספר תורה שכתבו מין יישרף, כתבו גוי יגנז (תלמוד בבלי גיטין מ"ה עמ' ב); "ספר תורה שכתבו אפיקורוס ישרף, כתבו גוי יגנז. (שולחן ערוך, יורה דעה סימן רפ"א סעיף א')
↑  "אין דורשין בעריות בשלושה ולא במעשה בראשית בשנים ולא במרכבה ביחיד אלא אם כן היה חכם ומבין מדעתו" (משנה, חגיגה, פרק ב', משנה א').
↑  לדוגמה: מאיר וונדר, שיטת המיון למקצועות מותאמת לצורכי הספריות התורניות בארץ, בני ברק, המרכז לספריות תורניות, תשכ"ה (מהדורה שנייה: ירושלים, תשנ"ז). שיטת זו בנויה בסגנון דומה לשיטת דיואי העשרונית.
שיטה זו היוותה בסיס לשיטות המיון של ספריות ישיבת הכותל, ישיבת הר עציון, ישיבת שעלבים וישיבת כרם ביבנה.
↑  מרים הילר (דאום), שימוש במאגרי מידע לצורך דליית מידע תורני בישיבות גבוהות, עבודה לתואר שני, אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ז 1996
↑  הבד"ץ של העדה החרדית הגדיר את האינטרנט כ"אסור באיסור עולם". רבנים אחרים, ביניהם חלק מרבני הציונות הדתית, התירו את השימוש בצורה מסויגת, תוך דרישה לשימוש בתוכנות מתאימות לסינון תכנים.
↑  עידן הראל, ישיבת שעלבים מציגה:80,000 כותרים ו-130,000 ספרים, 12 ביוני 2012, באתר דתילי
ספריית בית המדרש "עטרת ישראל" בבית הכנסת "לכו נרננה" ברעננה.
הספרייה החסידית "היכל מנחם" של חב"ד בבני ברק.
תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)

סימון על מוצרים בעלי כמות גבוהה של סוכר, נתרן ושומן רווי.
תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע"ח-2017 (הידועות בציבור בשם סימון מזון או סימון מוצרים) בישראל, הן תקנות של משרד הבריאות, שהותקנו מכוח חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), תשע"ו-2015, ומטרתן היא, בין היתר, הנגשת מידע לצרכנים בדבר הערך התזונתי של מזון ארוז.
בתקנות ניתן לראות שני שינויים עיקריים: שינויים בסימון התזונתי, וסימון מוצרים "מזיקים" ו"בריאים".
היסטוריה > רפורמת סימון המוצרים בסמלים אדומים

בתחילת 2016 נכנס לתוקף חוק סימון המזון בצ'ילה, שעל בסיסו נוסחה האסדרה הישראלית. עם זאת, לעומת האסדרה הישראלית, בצ'ילה ביקשו "לחסל" את הדמויות המצוירות המוכרות ברחבי העולם, שככל הנראה מפתות ילדים בקניית המוצרים המשמינים.
ב-2 בנובמבר שלח יעקב ליצמן (אז שר הבריאות) מכתב לאלי אלאלוף (אז יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות) בנושא התקנות, יחד עמו צורפו התקנות בנוסח המקורי של משרד הבריאות וצו אשר, בהתאם לתקנות, ישנה את חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון).
התקנות נידונו בוועדה במשך חמש ישיבות בתאריכים 20 בנובמבר 2017, 13 בדצמבר 2017, 18 בדצמבר 2017, 20 בדצמבר 2017 ו-25 בדצמבר 2017. כאשר ב־25 בדצמבר 2017 הן אושרו סופית.
התקנות נכנסו לתוקף ב־1 בינואר 2020 (זאת במקום במרץ 2018; דחייה של שנה ו־10 חודשים) והחליפו את התקנות שקודמות להן. מטרתן של תקנות אלה היא הנגשת מידע לצרכנים בדבר הערך התזונתי של מזון ארוז מראש, באמצעות סמלים המיידעים כי המזון מכיל כמות גבוהה של נתרן, סוכרים או חומצות שומן רוויות, כדי לאפשר לצרכנים בחירה מושכלת של מזונותיהם, לקידום בריאותם.
הצגת מידע על ההרכב התזונתי של מוצר מזון, על גבי האריזה של המוצר, נדרש גם לפני התקנת תקנות אלה, ואיפשר לצרכן לזהות האם המוצר מכיל כמות גבוהה של נתרן, סוכר או חומצות שומן רוויות, אך התקנות החדשות מבליטות מידע זה, כך שגם מי שאינו טורח לקרוא את ההרכב התזונתי יקבל את המידע.
ישראל היא המדינה השנייה בעולם (אחרי צ'ילה) שמבצעת אסדרה כזו.
עיקרי השינויים בתקנות > בסימון התזונתי > סדר הופעת פרטי הסימון התזונתי

סדר הופעת פרטי הסימון התזונתי בטבלה השתנה, בהתאם לסדר הנהוג במדינות רבות בעולם כמפורט להלן – תכולת הערך הקלורי של המזון, תכולת השומנים (מתוכם: חומצות שומן רוויות, חומצות שומן טראנס וכולסטרול), נתרן, תכולת הפחמימות, (מתוכן: סוכרים, רב-כוהליים ועמילנים), סיבים תזונתיים, חלבונים, ויטמינים ומינרלים.
עיקרי השינויים בתקנות > בסימון התזונתי > סימון מספר כפיות הסוכר

חיוב סימון מספר כפיות הסוכר בטבלת הסימון התזונתי, החל מתכולה כוללת של 2 גרם סוכרים ב־100 גרם או מיליליטר מוצר מזון, מתחת לסימון של תכולת הסוכרים בגרמים.
עיקרי השינויים בתקנות > על אריזות מוצר

הוגדרו ספים לערכי נתרן, סוכרים ושומן רווי אשר מעליהם חלה חובת סימון בסמל האדום בקדמת האריזה, הן עבור מזון מוצק והן עבור מזון נוזלי. הספים נקבעו בשתי מדרגות זמנים (המכונים פעימות) כאשר הראשונה מחייבת החל מ־1 בינואר 2020 והשנייה (שתישאר קבועה) 12 חודשים לאחר מכן, בינואר 2021.
עיקרי השינויים בתקנות > על אריזות מוצר > סימון בסמל אדום > פעימה ראשונה

החל מ־1 בינואר 2020, חובת סימון מוצר בסמל אדום היא:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| פריט סימון | כמות ב־100 גרם מזון מוצק | כמות ב־100 מ"ל מזון נוזלי |
| נתרן | 500 מ"ג | 400 מ"ג |
| סך סוכרים | 13.5 גרם | 5 גרם |
| סך חומצות שומן רוויות | 5 גרם | 3 גרם |
על אף שהחוק קבע שחובת הסימון היא החל מינואר 2020, החברות "תנובה" ושטראוס" החלו לסמן באמצע 2019 (אפריל–מאי) מוצרים בודדים במדבקות אדומות.
עיקרי השינויים בתקנות > על אריזות מוצר > סימון בסמל אדום > פעימה שנייה

החל מ־1 בינואר 2021, חובת סימון מוצר בסמל אדום היא:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| פריט סימון | כמות ב־100 גרם מזון מוצק | כמות ב־100 מ"ל מזון נוזלי |
| נתרן | 400 מ"ג | 300 מ"ג |
| סך סוכרים | 10 גרם | 5 גרם |
| סך חומצות שומן רוויות | 4 גרם | 3 גרם |
נקבעו הוראות בעניין אופן הסימון בסמלים האדומים, לדוגמת גודלם ביחס לשטח האריזה, צורתם, צבעם, המרחק ביניהם, ושילובם על קדמת האריזה.
עיקרי השינויים בתקנות > על אריזות מוצר > סימון בסמל אדום > פטורים - מי לא מסומן במדבקות אדומות

נקבע פטור מחובת סימון בסמלי המזון האדומים למוצרים הבאים:
משקאות חריפים
תמ"ל (תרכובת מזון לתינוקות/תרכובת מזון לפעוטות)
תוסף תזונה/מזון ייעודי
תערובת/אבקת תיבול
מלח/תחליף מלח
מזון המורכב מרכיב אחד
שמן צמחי (לא כולל שמן דקל או שמן קוקוס)
מזון שנארז בידי יצרן בטרם שיווקו, באריזות שאינן מיועדות לשיווק קמעונאי
יחידת מזון ארוזה מראש ששטח קדמת האריזה שלה אינו גדול מ–25 סמ"ר
סימון בסמל ירוק

כצעד משלים לתקנות, שאינו חלק מהן, סימון המוצרים בסמל ירוק החל בינואר 2020, ובשונה מהסימון בסמלים האדומים, הסימון הירוק הוא וולונטרי (סימון רשות) ואין חובה להציגו על האריזה.
על פי משרד הבריאות, המוצרים הבאים יוכלו להיות מסומנים בסימון הירוק (רשימה חלקית):
מוצרי חלב: חלב לשתייה, מוצרי חלב מותססים (לבן, יוגורט וכדומה) עד 5% שומן, גבינות עד 5% ללא תוספות פרט לתבלינים ומלח עד 200 מ"ג נתרן ל־100 גרם.
מוצרים על בסיס סויה: טופו ללא תוספות (למעט תבלינים ומלח עד 200 מ"ג נתרן ל-100 גרם), משקאות סויה ללא תוספות (למעט מלח עד 50 מ"ג נתרן ל־100 גרם).
שמנים צמחיים: שמן זית, שמן אבוקדו, שמן שקדים, שמן קנולה (לפתית), שמן חריע.
זרעים, אגוזים, בוטנים, ושקדים גולמיים או קלויים ללא תוספות.
דגנים הכוללים את גרעין הדגן בשלמותו בכל צורות ההכנה – למעט טיגון, קרקרים או פריכיות (ללא תוספות פרט לתבלינים ומלח עד 200 מ"ג נתרן). קמח מדגנים מלאים, פסטה מלאה – ללא תוספות.
קטניות: גרעין בשלמותו כולל קטניות שבורות וקלופות, בכל צורת הכנה או אריזה למעט טיגון. ללא תוספות פרט לתבלינים ומלח עד 200 מ"ג נתרן ב-100 גרם). בנוסף קמחי קטניות (100%) ללא תוספות, וממרחי קטניות עם תבלינים, טחינה, שמן זית או לימון ומלח (עד 200 מ"ג נתרן ל־100 גרם)
טחינה: טחינה גולמית ללא תוספות, סלט טחינה מוכן ללא תוספות למעט תבלינים ומלח (עד 200 מ"ג נתרן ב־100 גרם).
דגים: דגים טריים, קפואים, גולמיים או מוכנים ללא תוספות. דגים אפויים/צלויים/מתובלים ללא תוספות פרט לתבלינים ומלח (עד 200 מ"ג נתרן ב־100 גרם), שימורי דגים (ללא תוספות, למעט תבלינים, מלח (עד 200 מ"ג נתרן ב־100 גרם), מים, שמנים צמחיים מאושרים).
ביצים טריות (בקליפתן).
עוף, הודו וכדומה: טריים, מצוננים או קפואים (גולמיים), שלמים או בחלקים (למעט חלקים פנימיים), אפויים או צלויים (ללא תוספות פרט לתבלינים ומלח עד 200 מ"ג נתרן ב־100 גרם).
פירות, ירקות, פטריות מאכל ואצות: בצורתם הגולמית, בכל צורת הכנה או אריזה למעט טיגון (תוספת של תבלינים ומלח בלבד). לא כולל פירות מיובשים (למעט פירות שיובשו בהקפאה ועברו תהליך שחזור לפני אכילתם). לא כולל ריבות, אבקות, קונפיטורות ומיצים (סימון עבור פירות וירקות שאינם ארוזים יוצג על השלט במקום המכירה שלהם).
מזון שמכיל סמל אדום לפי חוק לא יוכל להכיל סמל ירוק.
לא כל מוצר שלא יסומן בסמל אדום, יסומן אוטומטית בסמל הירוק; מוצרים שלא מסומנים באחד משלושת הסימונים האדומים (כמויות גבוהות של נתרן, סוכר או שומן רווי) הם כאלה שתכולת הסוכר, השומן רווי או הנתרן שבהם נמוכה מהסף שנקבע לסימון המזון בסימונים אדומים, ומוצרים אלה אינם מוגדרים כמוצרי מזון מזיקים, אך גם אינם בהכרח מומלצים לצריכה כחלק מתזונה בריאה. לעיתים מדובר במזונות שיוצרו ברמת עיבוד מקסימלית (אולטרא־מעובדים), כלומר מזונות המכילים תוספים (כגון ניטרטים – תרכובת כימית, חומרי שימור שונים, צבעי מאכל, תוספים אחרים המיושמים בתעשייה ואינם משמשים במטבח הביתי), או מוצרים שמכילים תחליפי סוכר (כגון קוקה־קולה זירו).
הסימון הירוק נועד להבליט את המזונות שכן כלולים בהמלצות התזונה של משרד הבריאות, ולאפשר זיהוי ברור ומהיר שלהם על המדפים ברשתות השיווק ובשיווק ישיר.
בדומה לסמל האדום, נקבעו הוראות בעניין אופן הסימון גם בסמלים הירוקים, לדוגמת גודלם ביחס לשטח האריזה, צורתם, צבעם, וכו'.
מדיה > מותק בול באמצע

מותק בול באמצע היא דרמה סאטירית פוליטית של כאן 11 אשר עלתה לשידור יומי ב-7 במרץ 2021.
בסדרה תקנות הסימון התזונתי הן חלק מרכזי מהעלילה: מותק (הדמות הראשית) נלחמת לכלול את התמ"ל בתקנות הסימון התזונתי, נגד ניסיונות עיקשים של לוביסטים לפטור את התמ"ל מחובת הסימון האדום.
בפרק האחרון של הסדרה (בשונה מהמציאות), מותק מנצחת והתמ"ל לא מקבל פטור בתקנות.
ביקורת

ב־2017 נדרש להחריג את הגבינה הצהובה מתקנות הסימון, על אף כמויות הנתרן והשומן הרווי שבה. חבר הכנסת איתן ברושי אמר בדיון שהתקיים בכנסת כי הוא מתנגד לסימון הגבינה הצהובה בסימון אדום. נציג של חברת המזון תנובה הוסיף: "יש הרבה ערכים תזונתיים בגבינות קשות. למרות השומן והנתרן יש ערכים תזונתיים שעולים על הערכים השליליים". ד"ר ורד קאופמן שריקי מאוניברסיטת אריאל התנגדה נחרצות: "אוניברסיטת הרווארד קובעת במפורש שיש להמעיט שימוש בגבינות קשות. יש המון מחקרים שקושרים בין גבינה צהובה למחלות לב". לבסוף, משרד הבריאות קבע כי הגבינה הצהובה לא תוחרג מהסימון.
על תקנות הסימון נמתחה ביקורת נוספת בטענה שסימון מוצרים לא הוכח כיעיל (כבמקרה של סיגריות), וכן סימון חלקי בלבד של מוצרים שבריאותם בספק (למשל, אין סימון על קמח לבן ומוצריו) יוצר מראית עין כאילו מוצרים שאינם מסומנים אינם מזיקים.
ראו גם

ערך תזונתי
רכיבי תזונה חיוניים
הערות שוליים

↑  שני מוזס, ‏בקרוב גם בישראל? רפורמת סימון המוצרים בצ'ילה הובילה לירידה של כ-25% במשקאות המסוכרים, באתר גלובס, 6 בינואר 2019
↑  מכתב השר ליו"ר הועדה + תקנות הגנה על בריאות הציבור(נוסח משרד הבריאות), באתר הכנסת, ‏2 בנובמבר 2017
↑  צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שינוי התוספת החמישית לחוק), התשע"ח-2017, באתר הכנסת
↑  הודעות לעיתונות בעקבות הישיבה, באתר הכנסת, ‏25 בדצמבר 2017
↑  תווית מזון וסימון תזונתי, באתר משרד הבריאות
↑  נורית קדוש, תנובה נתנה את יריית הפתיחה לסימון מוצרים, באתר כלכליסט, 8 באפריל 2019
↑  נורית קדוש, אחרי תנובה, שטראוס החלה לסמן מזון עתיר שומן, באתר כלכליסט, 23 במאי 2019
1 2  תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע"ח-2017, באתר משרד הבריאות
↑  המלצות לסימון מזון בסמל ירוק, באתר משרד הבריאות
↑  הרשימה המלאה, באתר משרד הבריאות, ‏12 בנובמבר 2019
↑  אופן סימון מזון בסמל ירוק, באתר משרד הבריאות
↑   מותק בול באמצע | פרק 13 (ואחרון) - בחורה אש, סרטון בערוץ "כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 41:05)
↑  רותם אליזרע, משרד הבריאות התקפל: סימון מוצרי המזון יידחה לינואר 2020, באתר ynet, 20 בדצמבר 2017
↑  רפורמת המדבקות האדומות: "יבלבלו את האנשים, מסמנים מוצרים שאין איתם שום בעיה", באתר מעריב אונליין, 1 בדצמבר 2019
| בריאות בישראל |
| --- | --- | --- |
| משרד הבריאות | שר: אוריאל בוסו • מנכ"ל: משה בר סימן טוב • רשות בתי החולים הממשלתיים • המרכז הלאומי להשתלות • אפליקציית המגן • מעבדה לבריאות הציבור • מרכז ידע תנודע |  |
| קופות חולים | מאוחדת • מכבי • לאומית • כללית • בעבר: הסתדרות הפועלים החקלאים ביהודה • פועלי הגליל • פועלי השומרון • עממית • אסף • הציונים הכלליים |  |
| ארגונים, עמותות ואיגודי בריאות בישראל | מגן דוד אדום • איחוד הצלה • יד שרה • האיגוד הישראלי לרפואת הפה • עזר מציון • טרם • האגודה למלחמה בסרטן • ההסתדרות הרפואית בישראל • רופאים לזכויות אדם • עמותת אדי • רחשי לב • יוסי אמבולנס |  |
| מכוני מחקר העוסקים בבריאות בישראל | מכון גרטנר • המכון לרפואה ימית  • המרכז הלאומי לרפואה משפטית • המרכז הלאומי לבקרת מחלות • הלכתיים: מכון פוע"ה • מכון שלזינגר |  |
| חקיקת בריאות בישראל | פקודת בריאות העם • חוק ביטוח בריאות ממלכתי • ועדת השירותים הציבוריים • חוק זכויות החולה • חוק החולה הנוטה למות • חוק טיפול בחולי נפש • חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות • תקנות שעת חירום למאבק בנגיף הקורונה • תקנות סימון מוצרי המזון • ועדת גרין • ועדת מור יוסף • ועדת הקורונה • קבינט הקורונה |  |
| רפואה בתקופת היישוב | רופא נודד • אגודת רופאים מדברי עברית • בית הבראה החלמה • בית החולים הירקון • תחנת הבריאות העברית • מכון פסטר |  |
| אירועים בתחום הבריאות בישראל | פרשת חולי הנפש היהודים בבית לחם • השתלת הלב הראשונה בישראל • פרשת הדם • פרשת רמדיה • שביתת הרופאים • התפרצות החצבת  בישראל • התפרצות נגיף הקורונה בישראל |  |
| לימודי רפואה בישראל | בחינת רישוי ברפואה • הפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי • לימודי ניהול מערכות בריאות בישראל |  |
| בצה"ל | חיל הרפואה • מסלול צמרת • מסלול בינה • פרופיל רפואי • מש"ק תברואה • בריאות הנפש בצה"ל |  |
| שונות | היריון ולידה בישראל • תרומת דם בישראל • טופס 17 • סל הבריאות • גורמי התמותה השכיחים בישראל • חוסה • פנקס הפסיכולוגים • פנקס הרופאים |  |
אופן מיקום הסימנים על גבי אריזות המזון
סמל "סוכר בכמות גבוהה"
סמל "נתרן בכמות גבוהה"
סמל "שומן רווי בכמות גבוהה"
הסימון הירוק למוצרים בריאים
אורנה בנאי

| --- | --- |

 לידה:  25 בנובמבר 1966 (בת 58) באר שבע, ישראל 
 סוגה מועדפת:  שחקנית וקומיקאית
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 צאצאים:  אמיר בנאי
 פרופיל ב-IMDb
 
בנאי בתוכנית "גב האומה", 2015
אורנה בנאי ועודד מנשה בתוכנית "קיץ על החוף"
בנאי בתוכנית ארץ נהדרת, 2009
אורנה בנאי (נולדה ב-25 בנובמבר 1966) היא שחקנית וקומיקאית ישראלית, זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה. שימשה בעבר חברת מועצת עיריית תל אביב-יפו.
ביוגרפיה > בתיאטרון

בנאי שיחקה במספר הצגות. ביניהן: "סטריפטיז אחרון" מאת הלל מיטלפונקט (1995); "הסרפד של השכן" מאת רביד דברה (תיאטרון "הבימה", 1999); "אנשים קשים" מאת יוסף בר-יוסף ("הבימה", 2000); ו"רווקים-רווקות" מאת חנוך לוין ("הקאמרי", 2002).
בדצמבר 2007, השתתפה במופע "קומיקאים: ועידת פסגה" שעלה במסגרת פסטיבל "קומדיה בלי הפסקה".
בדצמבר 2011, העלתה מופע סטנד-אפ שבו היא מתארת אירועים מחייה.
באפריל 2013, העלתה מופע סטנד-אפ חדש שכלל שורה של דמויות וחיקויים. בדצמבר 2013 חגגה 100 מופעים שלו.
ביוגרפיה > פעילות פוליטית

בנאי פעילה פוליטית ומזוהה עם המאבק למען זכויות בעלי חיים ומשויכת לשמאל הפוליטי.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 הצטרפה למפלגת הירוקים וכיהנה מטעמה כחברת מועצת עיריית תל אביב-יפו במשך קדנציה אחת. בנאי מרצה בכנסים שונים הנוגעים בנושא, מופיעה בתשדירים ומגיעה לאירועים ולאסיפות הקשורות בעניין. בבחירות 2013 למועצת העיר תל אביב-יפו היא הוצבה במקום ה-18 הסמלי והאחרון ברשימת "תנועת מהפך ירוק בת"א - לתת לחיות התנועה הירוקה".
בריאיון בעת מבצע צוק איתן התייחסה בנאי לסבל בשני הצדדים, הישראלי והערבי. היא אמרה שהיא מתביישת בעם ישראל, "שרובו מתלהם וגס רוח", ואמרה שאיננה מסוגלת לומר "תנו לצה"ל לנצח". על אמירה זו נמתחה ביקורת, ובנאי פוטרה מתפקידה כפרזנטורית של חברת מנו ספנות. לאחר מכן חזרה בה בנאי, הוציאה מכתב תגובה בו כתבה כי חלק מדבריה לא הובנו כראוי והוצאו מהקשרם, הגדירה את חמאס כארגון טרור והצדיקה את המבצע הצבאי.
בנאי הייתה פעילה במחאה נגד בנימין נתניהו והשתתפה בהפגנות במעון ראש הממשלה. במהלך המחאה פרסמו בנאי ולאה לב צעצוע מין בדמותו של ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו וספגו על כך ביקורת. בנאי גם טענה כי מצביעי הליכוד "לוקים בעיוורון מוחלט".
בפברואר 2021, הייתה בין קבוצה של עותרים לבג"ץ, בדרישה שהיועץ המשפטי לממשלה יחקור את מובילי הקמפיין "שמאלנים בוגדים".