stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלכלת הפלטפורמה
הערות שוליים

↑  לנה זייגר, כלכלת חלטורה – המספרים מאחורי ההייפ, באתר ישראל וה-OECD, ‏14 בספטמבר 2016
1 2 3  ארז רביב, ‏כלכלה נזילה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 18 בינואר 2017
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  ארגון העבודה הבינלאומי, The role of digital labour platforms in transforming the world of work, 23 בפברואר 2021
↑  ד"ר יעקב הכט, על "כלכלת הפלטפורמות" ו"הכלכלה המשתפת" (2016), באתר איגוד האינטרנט הישראלי, 19 באפריל 2016
↑  Infographic - The EU's platform economy, Council of the EU
↑  EU rules on platform work, Council of the EU
1 2  ניצן שפיר, ‏בית הדין הארצי אישר: תן ביס פגעה בהתאגדות העובדים, באתר גלובס, 19 ביוני 2022
1 2  הדס יום טוב, ‏"ההכנסה ירדה בשליש": עשרות שליחי וולט מפגינים מול משרדי החברה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 10 בינואר 2023
↑  הדס יום טוב, ‏המשבר הכלכלי במצרים מחריף וגם השליחים נאלצים לשבות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 25 באפריל 2022
↑  ארז רביב, ‏קואופרטיב מוניתה מאפשר לא רק מרחב בטוח אלא גם מודל עבודה חדש ומהפכני, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 23 ביוני 2016
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏אפליקציית המוניות PickUp תציע מודל קואופרטיבי לנהגים, באתר גלובס, 24 באפריל 2018
↑  כלכלת הפלטפורמות תסתדר היטב ללא פטרנליזם, באתר פורום קהלת
↑  רותי בוסידן, הקורקינטים השתלטו על הטיילת בתל אביב, באתר תל אביב אונליין
↑  קינן כהן‏, בעולם חשבו על אכיפה לאופניים החשמליים לפני 20 שנה, בישראל כרגיל חיכו לרגע האחרון, באתר וואלה, 8 בספטמבר 2022
↑  בילי פרנקל, מחאה ישראלית נגד Airbnb: "מייקר את השכירות בת"א", באתר ynet, 9 באפריל 2018
1 2  הדס יום טוב, ‏שכר מינימום ושקיפות בסידור העבודה: באוסטרליה מגינים על עובדי כלכלת הפלטפורמה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בפברואר 2022
↑  הדס יום טוב, ‏החלטה דרמטית באיחוד האירופי: תעסוקה בכלכלת הפלטפורמה תוגדר כעבודה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 בדצמבר 2022
1 2  הדס יום טוב, ‏לראשונה: הפרלמנט האירופי אישר חוק שיגדיר פלטפורמות דיגיטליות כמעסיקות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 בפברואר 2023
↑  ניצן צבי כהן, ‏השרה ברביבאי תקים צוות שיבחן את יחסי העבודה בכלכלת הפלטפורמה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 19 בינואר 2022
↑  ההסתדרות למשרד הכלכלה: להכיר בעובדי פלטפורמות כעובדים לכל דבר באתר ההסתדרות
↑  הדס יום טוב, ‏אושרה תביעה ייצוגית נגד וולט: "סיכוי סביר להכיר בשליחים כעובדים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 3 באוגוסט 2022
↑  הדס יום טוב, ‏עצמאים או שכירים: ביה"ד הארצי ידון בתביעה נגד וולט, שתעצב את עתיד יחסי העבודה בישראל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 ביוני 2023
↑  בקשת הצטרפות לדיון בתובענה הייצוגית נגד וולט, באתר פורום קהלת
↑  הדס יום טוב, ‏שליח ב'וולט' מספר מדוע יצא למחאה: "וולט הופכת לענק דורסני. יש אנשים למטה, והיא עושה איתם מה שהיא רוצה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 31 במאי 2023
↑  דניאל כהן, למסעדנים של באר שבע נמאס: הם משיקים שירות משלוחים משלהם, באתר mynet באר שבע, 17 באוגוסט 2021
↑  עמית סגל, ‏בגלל המוניות: נתניהו וכץ התעמתו, באתר ‏מאקו‏, 24 בינואר 2016
↑  ניצן שפיר, ‏חברת המוניות אובר מפסיקה את פעילותה בישראל, באתר גלובס, 15 ביוני 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012289876805171 
שליח וולט בבודפשט
'תשלום הוגן עכשיו', מחאה של נהגי Uber בדרישה להסדרת זכויותיהם, סיאטל 2019.
נהגי מוניות בברזיל מפגינים נגד Uber
שליחים של וולט נוסעים במפגן מחאה כנגד שינויים חד צדדיים בפלטפורמה, תל אביב, אוגוסט 2021
אדריכלות קלאסית - מונחים

| --- | --- |

כותרות עמודים משמאל לימין: טוסקני (עמודים בלתי חרוצים), דורי (עמודים חרוצים), איוני, קורינתי, משולב
 מידע כללי
 אזור גאוגרפי:  יוון ואיטליה
 תקופה:  יוון העתיקה ורומא העתיקה
 טווח תאריכים:  מהמאה ה-8 לפני הספירה (יוון הארכאית) עד 1453
 מבנים עיקריים:  הפרתנון
 סגנון אדריכלות קודם:  אדריכלות מצרים העתיקה
 סגנון האדריכלות הבא:  אדריכלות ביזנטית
רשימת מונחים בנושא אדריכלות קלאסית. הרשימה כוללת מושגים הקשורים באדריכלות יוון העתיקה, אדריכלות רומית ונושאים קשורים נוספים. חלק מהמונחים שלהלן משמשים גם להגדרות של מבנים או חלקי מבנים בסגנונות מאוחרים יותר ואף מודרניים. הגדרות אלו מתארות את שימושם בעת העתיקה בלבד.
בסוגריים מופיעה צורת הכתיב של המושג באנגלית. לכל מושג קיים גם תעתיק מקורי ביוונית עתיקה או בלטינית.
תוכן עניינים:
א - ב - ג - ד - ה - ו - ז - ח - ט - י - כ - ל - מ - נ - ס - ע - פ - צ - ק - ר - ש - ת
הפרתנון מדרום, אתונה
סטואה באתונה
פורום בפומפיי
הקולוסיאום ברומא
פנים הפנתאון ברומא, ציור מאת ג'ובאני פאולו פניני
עמוד טראיאנוס, רומא
אמת מים פון דו גאר, פרובאנס, צרפת
א

אבן ראשה (Keystone) – האבן העליונה החותמת את הקשת. מודגשת לעיתים יותר מהלבנים האחרות.
אבקוס (Abacus) – לבנה שטוחה הנמצאת מעל הכותרת ומעליה מונח הארכיטרב.
אגורה (Agora) – כיכר עירונית מרכזית מוקפת מבני ציבור.
אדיטון – (Aditon) חדר קטן במקדש המורשה לכהנים בלבד.
אדיקולה (Aedicula) – אלמנט רומי הכולל זוג עמודים קטנים וגמלון קטן מעליהם היוצרים נישה בקיר אטום. הופיע כקישוט, כמקדש קטן בתוך מקדש גדול, לרוב כאלמנט של עיצוב פנים.
אופיסטודומוס (Opistodomos) – חדר אחורי חסר פונקציה במקדש היווני. נועדה לאזן את הפרונאוס ולשמור על סימטריה.
אוקולוס (Oculus) – פתח עגול בראשה של כיפה שמטרתו להאיר את המבנה.
אוקטסטיל (Octastyle) – קבוצה של 8 עמודים בחזית מבנה.
אורכסטרה (Orchestra) – אזור בין הבמה ליציעים, תחום בצורת חצי גורן בתיאטרון היווני. בהגדרתה – "מקום לריקודים".
אטריום (Atrium) – חצר פנימית בוילה הרומית שתפקידיה אוורור הבית ואגירת מי גשם.
אכינוס (Echinus) – בסדר הדורי (קיים גם בסדר האיוני ובסדר הקורינתי), חלקה התחתון של הכותרת, המתרחב ועולה עד שמתחבר לאבקוס.
אכסדרה – שורת עמודים המפרידה בין פנים וחוץ המבנה, או מעבר מקורה עם עמודים. אכסדרה מקושתת נקראת "ארקדה".
אמפיתיאטרון (Amphitheatre) – תיאטרון רומי המקיף את הזירה מכל צדדיה. לרוב נבנה בצורה אליפטית.
אנטבלטורה (Entablature) – החלק העליון של המבנה הנמצא מעל העמודים. מחולק לכמה שכבות: אריכטרב, אפריז, קרניז וגמלון (אופציונלי).
אנטזיס (Entasis) – קמירות מתוכננת לאורך עמוד או אלמנט אנכי אחר. בעמודים, הקמירות יוצרת עיבוי קל קצת מתחת לחצי גובה העמוד שאחר כך הולך וקטן ככל שעולים במעלה העמוד. הסיבות המשוערות לאנטזיס הן הנדסיות או אסתטיות – כדי ליצור תחושה של מבנה "אורגני" הלוחץ על העמודים.
אפריז (Frieze) – השכבה האמצעית באנטבלטורה והעבה ביותר. בסדרים הדורי והקורינתי נהגו לקשט את האפריז בפסלים ובתבליטי באבן בשם מטופות וטריגליפים.
אקוודוקט (Aqueduct) – אמת מים המובילה מים לעיר ממרחקים.
אקרוטריון (Acroterion) – קישוט בקודקוד הגמלון.
אקרופוליס (Acropolis) – "העיר העליונה" ביוון העתיקה. גרעין הפוליס העתיק, בו מרוכזים לרוב מבנים בעלי חשיבות רבה לעיר.
ארכיטרב (Architrave) – הקורה הראשית המונחת מעל לעמודים.
ארקדה – שורת עמודים (אכסדרה) מקורה בקשתות וקמרונות.
ארקוסוליום – (ברבים ארקוסוליה, בעברית קבר מִקְמָר, מלטינית Arcosolium). גומחה שתקרתה מקומרת, ששימשה לקבורה בתרבות ההלניסטית ותרבות רומא העתיקה.
ב

בזיליקה (Basilica) – מבנה אורך רומי לשימוש ציבורי־חילוני. מחולקת לחלל ראשי ושני חללי משנה על ידי שתי שורות עמודים. הבזיליקה היא האבטיפוס של מבנה הכנסייה בנצרות.
ג

גימנסיון (Gymnasium) – מבנה ביוון העתיקה ששימש לחינוך גופני וללימוד עיוני. מורכב מחצר קטורה וחדרים ביניהם: אפביון חדר סיכה ומיני בית מרחץ.
גמלון (Pediment) – הגג המשולש הנראה מהחזית. הגמלון הוא הרכיב העליון של האנטבלטורה וחותם את חלקה העליון של החזית.
ד

דקומנוס (מקסימוס) (Decumanus maximus) – רחוב ישר בערים הרומיות המתוכננות שעבר ממזרח למערב וניצב לקארדו. זה הראשי נקרא מקסימוס אך לרוב נקרא בקיצור רק דקומנוס.
דקהסטיל (Decastyle) – קבוצה של 10 עמודים בחזית מבנה.
ה

הקסהסטיל (Hexastyle) – קבוצה של 6 עמודים בחזית מבנה.
היפודרום (Hippo'drome) – מסלול למרוצי סוסים ומרכבת.
הֵרְמַה (Herma) – עמוד פיסולי מלבני עשוי אבן, טרקוטה או ברונזה ששימש כסמן גבול או אבן דרך, וכלל את דמותו של הרמס.
ו

וילה (Villa) – בית מגורים גדול המוקף שטח אדמה.
וולוטות (Volutes) – סלסולים דמויי קרניים של טלה בכותרת העמוד האיוני.
ז

זיז (cantilever) – קורה המחוברת למבנה בצדה האחד בלבד. בהגדרה הרחבה יותר, כל מבנה או רכיב מבני הרתום בצדו האחד בלבד לקרקע או לשאר המבנה נחשב מבחינה סטטית לזיז, כדוגמת עמוד שחלקו העליון אינו מחובר לדבר. הזיז נחשב למסוים סטטית.
ט

טורוס (Torus) – רכיב אבן בצורת טורוס (צורת "בייגל") בבסיס עמודים מסדרים שונים.
טטרהטסטיל (Tetrastyle) – קבוצה של 4 עמודים בחזית מבנה.
טימפנון (Tympanum) – פסלים ותבליטים קישוטיים מאבן בתוך הגמלון.
טמנוס (Temenos) – המתחם המקודש בו רוכזו כמה מקדשים ומזבחות. תחום בפריבולוס.
טריגליף (Triglyph) – פסים קישוטיים ניצבים לאורך האפריז המפריד בין המטופות.
ל

לונטה (Lunette) – מלשון "ירח", חצי עיגול מעל דלת או פתח.
מ

מטופות (Metopes) – תבליטי אבן לאורך האפריז. מופרדים ביניהם בטריגליפים.
מסד (Plinth) – הבסיס או הפלטפורמה עליה מניחים עמוד, אדן, פסל או מבנה.
מקדש יווני – מבנה הפולחן הדתי ביוון העתיקה. מקור חשוב באדריכלות המערבית.
מקדש דיפטרלי – מוקף שתי שורות עמודים מכל צדדיו.
מקדש מונופטרלי – טיפוס מקדש עגול.
מקדש פריפטרלי – מוקף שורת עמודים אחת מכל צדדיו.
מתחם פן־הלני – טמנוס בעל חשיבות רבה בו מקדשים רבים.
נ

נאוס (Naos או Cella) – ההיכל הפנימי המרכזי של המקדש היווני.
ס

סדר קלאסי (Classic order) – סגנון בנייה קלאסי אשר הגדיר את כל רכיבי הבניין על פרטיהם ומידותיהם כדי לשאוף לשלמות אסתטית ומבנית.
הסדר הדורי (Doric order) – מתאפיין בעמודים בעלי כותרת חלקה ופשוטה.
הסדר האיוני (Ionic order) – מתאפיין בכותרות עמודים מסולסלות.
הסדר הקורינתי (Corinthian order) – מתאפיין בכותרות עמודים עם תבליטי עלים (מסוג אקנתוס=קציץ רך/קציץ סורי).
הסדר הטוסקני (Tuscan Order) – גרסה רומית פשטנית לסדר הדורי.
הסדר המשולב (Composite Order) – סדר רומי המשלב את האיוני והקורינתי.
סטואה (Stoa) – בעברית: סטיו. מבנה ציבור בעל אכסדרה בעל שימושים משתנים.
סטילובטה (Stylobate), השכבה העליונה של הקרפידומה. במקדש הרומי נקרא חלק זה פודיום.
ע

עמוד (Column) – מורכב משלושה חלקים עיקריים: בסיס, גוף וכותרת – מאפיין העיקרי של הסדרים הקלאסיים.
בסיס העמוד – חלקו התחתון המודגש של העמוד. אינו קיים בסדר הדורי.
גוף העמוד (Shaft) – העמוד עצמו היה בנוי מסדרה של גלילים נמוכים אשר עמדו אחד על השני. בחלק מהסדרים הגלילים הלכו והוצרו לקראת 2/3 הגובה של העמוד, דבר שנתן לו מראה מעט יותר "שמנמן". במצב כזה קוטרו העליון של העמוד היה קטן מקוטרו התחתון בכשמינית.
חריצים (Fluting) – גילוף אורכי באבן לאורך רוב גובה העמוד בצורה (בגריעה) של חצי עיגול.
כותרת (Capital) – חלקו העליון של העמוד המקנה לו את זהותו. בכל סדר קלאסי יש כותרת שונה אשר לפיה ניתן בקלות לזהותו.
פ

פודיום (Podium) – בסיס המקדש או המבנה באדריכלות הרומית, נקרא כמו במת המנצחים האולימפית. ביוון: סטילובטה.
פילסטר (Pilaster) – "עמוד מודבק" בחזית המבנה, בעיקר באדריכלות הרומית. התאפיין בפרטי העמודים הקלאסיים אך אינו בהכרח היה נחוץ ליציבות המבנה. פילסטרס ממשיכים לעיתים מקצב עמודים הממשיך כקיר אליו הם צמודים.
פלינת (Plinth) – ראו מסד.
פנתיאון (Pantheon) – מקדש כל האלים.
פרונאוס (Pronaos) – חדר מבוא במקדש היווני ממנו נכנסים אל הנאוס.
פרוסטילון (Prostyle) – מקדש עם עמודים קדמיים בלבד. * אמפיפרוסטילון – פרוסטילון דו־כיווני. צד אחד אטום – ללא כניסה.
פרופילאה (Propylaea) – מבנה שער הכניסה לטמנוס.
פריבולוס (Peribolos) – גדר או חומה קטנה התוחמת את הטמנוס.
פריסטזיס (Peristasis) – מכונה לעיתים פריסטיל. מרפסת בעלת ארבעה צדדים או מסדרון עמודים המקיפים את הקלה במקדשים פריפטריים יווניים.
פריסטיל (Peristyle) – ראו פריסטזיס.
פריפטרוס (Peripteros) – סוג של מקדש בעל פורטיקו ומוקף באכסדרה של עמודים חופשיים.
ק

קורונה (Corona) – פס אופקי בולט בקרניז.
קירקוס – מסלול למרוצי סוסים אשר היה אירוע ספורטיבי נפוץ ביוון וברומא.
קִמָרוֹן (Vault) – צורת קירוי חללים הבנויה מאוסף קשתות . באדריכלות הרומית קיימים שני סוגים בסיסיים:
קמרון חבית (Barrel vault) – תקרה צלינדרית הבנויה מרצף של קשתות.
קמרון צולב (Groin vault) – קירוי של שדה ריבועי או מלבני הפתוח ל־4 כיוונים ובנוי משני קמרונות חבית החותכים זה את זה.
קסטה (coffer) (איט') – משבצות קישוטיות בתקרה, כמו בכיפת הפנתיאון ברומא.
קרניז (Cornice) – בעברית: כרכוב. הרכיב האופקי העליון באנטבלטורה. הקרניז תמיד בולטת לצדדים וכלפי חוץ יותר מהרכיבים שמתחתיה.
קשת (Arch) – שיטת גישור רומית בין שתי נקודות, בצורה חצי מעגלית, בעזרת סדרת לבנים מסותתות בצורת טרפז.
קארדו (מקסימוס) (Cardus maximus) – רחוב ישר בערים הרומיות המתוכננות שעבר מצפון לדרום וניצב לדקומנוס. זה הראשי נקרא מקסימוס אך לרוב נקרא בקיצור רק קארדו.
קרפידומה (Crepidoma) – מכונה גם קרפיס (Crepis) משטח רב שלבי אשר מהווה את בסיס המקדש. לרוב בעל שלושה שלבים. השלב העליון ביותר בקרפידומה נקרא סטילובטה.
קרפיס (Crepis) – ראו קרפידומה.
ר

רוטונדה (Rotonda) – מבנה בצורת גליל.
ת

תיאטרון (Theatre) – מבנה יווני בו נערכו מחזות וטקסים. בנוי לרוב על צלע הר בצורה של קצת יותר מחצי מעגל.
ראו גם

אדריכלות גותית – מונחים
תערו של היצ'נס

תערו של היצ'נס (באנגלית: Hitchens's razor) הוא תער אפיסטמולוגי שנוסח על ידי הסופר כריסטופר היצ'נס (1949–2011) ונקרא על שמו. היצ'נס ניסח אותו כך: ”מה שניתן לטעון ללא ראיות, ניתן לשלול ללא ראיות”. משתמע מכך שנטל ההוכחה לגבי נכונות הטענה מוטל על הטוען. אם נטל זה לא יתקיים, הרי שהטענה מופרכת, ומתנגדיה אינם צריכים להתווכח עוד על מנת לדחותה. היצ'נס השתמש בביטוי זה במיוחד בהקשר של הפרכת אמונה דתית.
ניתוח

הביטוי מופיע בספרו של היצ'נס משנת 2007 שכותרתו "אלוהים אינו גדול". המונח "תערו של היצ'נס" נטבע על ידי הבלוגר האתאיסט ריקסטון (Rixaeton) בדצמבר 2010 וזכה לפופולריות בין היתר על ידי הביולוג האבולוציוני והפעיל האתאיסט ג'רי קוין לאחר שהיצ'נס מת בדצמבר 2011.
בספרו "אלוהים אינו גדול" אזכר היצ'נס את תערו של אוקאם. מייקל קינסלי ציין ב-2007 בניו יורק טיימס כי היצ'נס חיבב את החלת טיעון "תער אוקאם" על טענות דתיות. על פי דברי ג'יליאן מלכיור (Melchior) בוול סטריט ג'ורנל ב-2017, הביטוי "מה שניתן לטעון ללא ראיות, ניתן גם לבטל ללא ראיות" היה הווריאציה של היצ'נס לתערו של אוקאם.
תערו של היצ'נס כונה גם "גרסה מודרנית" של הפתגם הלטיני Quod gratis asseritur, gratis negatur ("מה שנטען בחופשיות [כלומר, ללא סימוכין] ניתן לשלילה בחופשיות"). גרסה נוספת לתערו של היצ'נס היא: "מה שנטען ללא סיבה (או הוכחה), ניתן להכחיש ללא סיבה (או הוכחה)", אימרה שהמקור לה הוא כנראה מהמאה ה-17 או קודם לכן.
אמירה דומה היא העיקרון המשפטי המיוחס למשפטן הרומי יוליוס פאולוס פרודנטיסימוס (Julius Paulus Prudentissimus), בן המאות השנייה והשלישית לספירה, Ei incumbit probatio qui dicit, non qui negat ("חובת ההוכחה היא על הטוען, לא על המכחיש"). עיקרון זה נקשר באופן מסורתי לחזקת החפות מפשע במשפט האנגלי. בשנות ה-80 טען הפילוסוף אנטוני פלו (Flew) שזוהי אקסיומה מקדימה נאותה בוויכוחים על קיומו של אלוהים, בטענה ש"חזקת האתאיזם" מוצדקת עד שתאיסט ימציא, ינכיח, ראיות טובות בעד קיומו של אל.
תערו של היצ'נס הוצג לצד אמת המידה של סייגן ("טענות יוצאות דופן דורשות ראיות יוצאות דופן") כדוגמה לראייתיות בתוך תנועת האתאיזם החדש.
ביקורת

הפילוסוף מייקל ו' אנטוני (Antony, 2010) טען שלמרות השימוש בתערו של היצ'נס כדי לדחות את האמונה הדתית ולתמוך באתאיזם, נראה שהחלת התער על האתאיזם עצמו מרמזת כי אתאיזם אינו מוצדק מבחינה אפיסטמית. לפי אנטוני, האתאיסטים החדשים (שאליהם השתייך גם היצ'נס) מתיימרים להראות שניתן לטעון לאתאיזם ללא ראיות.
הפילוסוף סטפן אוונס (2015) תיאר תגובות תאולוגיות נוצריות נפוצות לטיעון של היצ'נס, ריצ'רד דוקינס ואתאיסטים חדשים אחרים, טיעון לפיו אם אמונה דתית אינה מבוססת על ראיות, היא אינה סבירה ולכן ניתן לפסול אותה ללא ראיות. אוונס אפיין את האתאיסטים החדשים כאנשי ראיה, ומנה את עצמו בין האפיסטמולוגים הרפורמים יחד עם אלווין פלנטינגה, שטען בעד גרסה של foundationalism, כלומר גישה שבבסיסה אמונה הטוענת להצדקה אפיסטמית: "האמונה באלוהים יכולה להיות סבירה גם אם למאמין אין טיעונים או ראיות שעליהן האמונה מבוססת." הרעיון הוא שכל האמונות מבוססות על אמונות אחרות, וצריך רק להניח שכמה "אמונות בסיסיות" או "אמונות בסיסיות" הן נכונות כדי להתחיל איפשהו, וזה בסדר לבחור באלוהים כאחת מאותן אמונות בסיסיות.
ראו גם

התער של אלדר – תער פילוסופי שהגה מייק אלדר
עולם רדוף שדים – ספר עיון משנת 1995 מאת קרל סייגן
הפרכה – קביעה אמפירית שסותרת תצפיות.
התער של הנלון – פתגם הקובע שעדיף להניח טיפשות על פני זדון
קנקן התה של ראסל – אנלוגיה שהגה ברטרנד ראסל
תער פילוסופי – עיקרון המאפשר לבטל הסברים לא סבירים
ביטוח מחלות קשות

ביטוח מחלות קשות היא פוליסת ביטוח מסוג פיצוי המעניקה תגמול בעת קרות מחלה קשה.
פרטי הפוליסה

ביטוח מחלות קשות נועד על מנת להבטיח למבוטח הכנסה בעת שיחלה במחלה קשה. רשימת המחלות כפופה לתנאי הפוליסה, בפוליסה הבסיסית כפי שהופקה לראשונה בארצות הברית בשנת 1983 היו כלולים המחלות: התקף לב, סרטן, שבץ מוחי וניתוח מעקפים לעורקי הלב (אנ').
כיסוי מחלות קשות נמכר מתוך כוונה לספק הגנה כלכלית לאנשים לאחר אבחון או טיפול של מחלה שנחשבת קריטית. תגמולי הביטוח נועדו להחליף אובדן הכנסה עקב ירידה ביכולת ההשתכרות, ולממן את הוצאות שאינם מכוסות בביטוחי הבריאות כגון מעבר לדירת נכה.
לעיתים מבוטחים נוהגים לרכוש את הביטוח לכיסוי ההוצאות הרפואיות, במקום ביטוח בריאות.
לממן שינוי באורח החיים.
רשימת המחלות

בפוליסה עשויים להיכלל מחלות נוספות שונות בהם:
מחלת אלצהיימר
אנמיה אפלסטית
דלקת קרום המוח
גידול שפיר במוח
עיוורון
תרדמת
חרשות
אי-ספיקת כליות
החלפת המסתם הצניפי
אובדן דיבור
אובדן גפיים
טרשת נפוצה
הידבקות ב-HIV
שיתוק
מחלת פרקינסון
כוויות קשות
פיצוי סרטן

בישראל, חברות הביטוח משווקות "פוליסה פיצוי סרטן" המיועדת לפיצוי במקרה של מחלות הסרטן בלבד. פוליסה זו זולה בכמחצית מהביטוח מחלות קשות הרגיל.[דרוש מקור]
לרוב "פיצוי סרטן" משווק למעשנים בעלי סיכון גבוה לחלות בסרטן, ואשר תעריף הביטוח הרגיל לכל המחלות יקר יותר עבורם באופן משמעותי.[דרוש מקור]
ראו גם

ביטוח בריאות
אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה

| --- | --- |
 פעילות:  הנגשת מידע, תמיכה ותרופות מתקדמות לכל חולי המיאלומה בישראל
 התאגדות:  עמותה רשומה
 תחום:  בריאות
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  פאולה אזולאי  מתי רביב  ציפי פרבר  יגאל שטרית
 נשיא:  עדה יונת
 יושב ראש:  שלומית נורמן
 תקופת הפעילות:  מרץ 2005 – הווה (כ־19 שנים)
 amen.org.il
 
אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה היא עמותה ישראלית ללא כוונת רווח הפועלת לטובת כל מי שמחלת המיאלומה הנפוצה נגעה בחייו בישראל. העמותה הוקמה בשנת 2005 ופועלת באמצעות מתנדבים מקרב חולי המיאלומה ובני משפחותיהם.
האגודה חברה ב-IMF - ארגון המיאלומה הבינלאומי וב-MPE - ארגון הגג של עמותות המיאלומה באירופה ופועלת בשיתוף פעולה עם האיגוד הישראלי להמטולוגיה ולרפואת עירויים ועם הקבוצה הישראלית למיאלומה (IMSG).
משנת 2017 משמשת שלומית נורמן, מתמודדת ותיקה עם מחלת המיאלומה, כיושבת ראש האגודה. נשיאת העמותה מאז היווסדה היא פרופסור עדה יונת, כלת פרס נובל לכימיה לשנת 2009.
הקמת העמותה

עמותת אמ"ן הוקמה בשנת 2005 על ידי קבוצה של חולי מיאלומה שהתוודעו זה לזה בחדרי הטיפולים ובמסדרונות בתי החולים בעת שהמיאלומה הייתה מחלה יתומה שלא נחקרה, לא אובחנה בזמן ולא הייתה ניתנת לטיפול.
מייסדת העמותה ויושבת הראש הראשונה שלה הייתה פאולה אזולאי ואליה הצטרפו מתי רביב, ציפי פרבר ויגאל שטרית, שהיוו את הגרעין הראשון של המייסדים ואף כהנו כחברי ועד העמותה.
כבר מהשלבים הראשונים זכתה העמותה לתמיכה של רופאים ואנשי צוות רפואי, בראשם ד"ר יזהר הרדן. ד"ר הרדן היה חבר עמותה למן היווסדה ושימש כיועץ הרפואי של העמותה לאורך שנים ארוכות.
לאחר הקמת העמותה בשנת 2005 נוסדה גם הקבוצה הישראלית למיאלומה, על מנת לעודד קשרים והחלפת מידע בין הרופאים ולקדם מחקר במיאלומה.
פעילויות העמותה

אמ"ן מעניקה תמיכה, מידע, גישה לתרופות חדשניות ומיצוי זכויות לכל מי שהמיאלומה נגעה בחייו, מטופלים ובני משפחה, בפריסה ארצית ובתפיסה שוויונית. העמותה רואה חשיבות עליונה בהעלאת המודעות למחלת המיאלומה כדי לקדם גילוי מוקדם וכן במאבק להכנסת תרופות וטיפולים חדשניים לסל הבריאות.
בין שאר הפעילויות:
תמיכה במתמודדים ובני המשפחה - העמותה מפעילה קו חם טלפוני המופעל על ידי מתנדבים מקרב חולי המיאלומה, ומקיימת מפגשי חברים לדרך בהם ניתן ללמוד מניסיונם של אחרים ולהחליף מידע. כן נערכות סדנאות העצמה ופעילויות ייעודיות למטופלים צעירים.
הנגשת מידע עדכני ומהימן - אתר האינטרנט של אמ"ן מספק מידע מקיף ומעודכן על מחלת המיאלומה, דרכי הטיפול בה, מחקרים עדכניים ומגמות בטיפול ובמחקר. האתר כולל מדריך מפורט למטופל המתייחס לכל היבטי החיים עם מיאלומה החל משלב הגילוי, דרך האבחון טיפול ושגרת היומיום. . האתר מכיל מידע על זכויות והטבות וכן על פעילויות העמותה.
כנסים מקצועיים - העמותה מקיימת כנסים שנתיים בהשתתפותם של ההמטולוגים הבכירים בישראל וכנסי רופאים ומטופלים, בשיתוף עם מחלקות המטואונקולוגיות של המרכזים הרפואיים.
מאבקים ציבוריים להכנסת תרופות לסל הבריאות - העמותה מקיימת מאבקים ציבוריים להכנסתן של התרופות החדישות ביותר לסל הבריאות הציבורי בישראל.
העלאת המודעות למיאלומה ועידוד גילוי מוקדם
סיוע באיתור מחקרים קליניים בהתאמה אישית - לחולים שלא נמצא עבורם טיפול מתאים במסגרת סל הבריאות
פרסים והוקרה

2018: אות מגן שר הבריאות למתנדבים מצטיינים
2020: תו מידות לאפקטיביות מטעם עמותת "מידות"
הערות שוליים

↑  IMF - International Myeloma Foundation
↑  אל תוותרו על התקווה – ראיון עם סוזי נוביס-דיורי, ממקימי עמותת ה-IMF על הקשרים עם אמ"ן
↑  MPE - Myeloma Patiant Europe
↑  https://www.hematology.org.il/
↑  קשרים, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  פאולה אזולאי - תחנות בחייה, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  מתי רביב, מיומנו של שורד - מתי רביב, 2013, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  ציפי פרבר, לחיות עם מיאלומה נפוצה - סיפורה האישי של ציפי פרבר
↑  יגאל שטרית, אני, המיאלומה והאופנוע, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  "מותר להיות אופטימיים" - פרופ' דינה בן-יהודה בראיון אישי לאמ"ן על חשיבותה של עמותת חולים
↑  קשרים, הקבוצה הישראלית למיאלומה, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  יש עם מי לדבר, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  מידע הוא כח, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  פסק דין בתיק בג"ץ 434/09 - להכללת תקופת הרבלימיד בסל הבריאות
↑  מיכל יסעור בית-אור, חולי מיאלומה דורשים: לבחון מחדש את החלטת סל התרופות, באתר ישראל היום, 9 בפברואר 2022
↑  איתור מחקרים קליניים בהתאמה ישית, באתר אמ"ן - אגודה למיאלומה נפוצה
↑  מתוך טקס הענקת אות מגן שר הבריאות
↑  משרד הבריאות - דוברות, טקס מגן שר הבריאות נערך היום בכנסת, באתר הכנסת, ‏17 ביוני 2018
↑  תו מידות לאפקטיביות, באתר עמותת "מידות"
אנטיגונוס מונופתלמוס

| --- | --- |

מטבע עם דיוקן אנטיגונוס מונופתלמוס
 לידה:  382 לפנה״ס Elimiotis, יוון 
 פטירה:  301 לפנה״ס (בגיל 81 בערך) איפסוס, פריגיה 
 מדינה:  מוקדון 
 בן או בת זוג:  סטרטוניקה  דמו 
 
אנטיגונוס מונופתלמוס (ביוונית: Αντίγονος ο Μονόφθαλμος, כלומר "אנטיגונוס בעל העין האחת", ידוע בספרות העברית גם כאנטיגונוס שְׁתום העין, בפיניקית: 𐤀𐤍𐤕𐤂𐤍𐤎 – אַנְתִּגֹנֹס, 381–301 לפנה"ס) היה אציל מקדוני, מצביא בצבאו של אלכסנדר הגדול ואחד הדיאדוכים שנלחמו על ירושת ממלכתו במאה הרביעית לפנה"ס. אנטיגונוס מונופתלמוס היה בנו של אציל מוקדוני בשם פיליפוס. הוא שירת תחילה כקצין בכיר בצבאו של פיליפוס השני, מלך מוקדון, ולאחר מכן בצבא של בנו, אלכסנדר הגדול, במהלך מסעות כיבושיו.
שירות צבאי אצל אלכסנדר הגדול

בשנת 333 לפנה"ס מונה על ידי אלכסנדר הגדול לסטראפ פריגיה שבמערב אנטוליה. במסגרת תפקידו היה אחראי על שמירה על קווי האספקה של אלכסנדר עם יוון ועם מוקדון.
מלחמות הדיאדוכים המוקדמות

לאחר מותו של אלכסנדר בשנת 323 לפנה"ס, הוכרזו כמלכים בנו התינוק, אלכסנדר הרביעי איאגוס, ואחיו החולה, פיליפוס ארידאיוס. באופן מעשי, היה השלטון בידי אצילי מוקדון, כשהחשובים שבהם אנטיפטרוס, קרטרוס ופרדיקס. בעת כיבושיו של אלכסנדר היה אנטיפטרוס מושל מוקדון. קרטרוס היה קצין בכיר שנלווה אל אלכסנדר בכיבושיו, אך זמן קצר לפני מותו נשלח ליוון. מירב הכוח נותר אם כך בידיו של פרדיקס, לשעבר מפקד הפרשים בצבא אלכסנדר וכעת עוצר הממלכה. פרדיקס כבש מספר מובלעות שנותרו עצמאיות בתחום שליטתה של ממלכת אלכסנדר, וחילק את מחוזות האימפריה (הפחוות הפרסיות לשעבר) לידיהם של אצילים מוקדונים מקורבים לאלכסנדר, שראו את המחוזות שעליהם הומשלו כממלכותיהם הפרטיות. כך לדוגמה תלמי הראשון קיבל את מצרים, אנטיגונוס מונופתלמוס את פריגיה וליסימכוס את תראקיה.
פרדיקס, שניסה לשמור על אחדות הממלכה ולמנוע מהמושלים לפרוש ממנה, נחשד בשאיפת הכתר לעצמו. אי לכך התארגנה כנגדו ברית שכללה את תלמי, ליסימכוס, אנטיפטרוס, קרטרוס ואנטיגונוס. פרדיקס שלח את היווני אאומנס, מזכירו לשעבר של אלכסנדר, בראש צבא אל מערבה של אסיה הקטנה, על מנת לבלום את צבאותיהם של קרטרוס ואנטיפטרוס ממקדוניה, ליסימכוס מתראקיה ואנטיגונוס מפריגיה. באותה עת יצא פרדיקס בעצמו אל מצרים, על מנת להכניע את תלמי, אך הוא הובס על גדת הנילוס בשנת 321 לפנה"ס ונרצח על ידי קציניו, כנראה בסיועו של תלמי.
לאחר מותו של פרדיקס, התכנסו הדיאדוכים בטריפרדסוס שבסוריה. אנטיפטרוס נבחר כעוצר הממלכה, אך מיד חזר למקדוניה ולקח איתו את שני מלכי־הבובה; סלוקוס נתמנה למושל בבל והארצות שממזרחה (דהיינו מדי, פרס, פרתיה, באקטריה, סוגדיאנה ועוד), ותלמי צירף לשלטונו את ארץ ישראל ודרום סוריה. פריגיה, ממלכתו של אנטיגונוס, הורחבה, והוא קיבל את הפיקוד על הצבאות באסיה, ולקח על עצמו את המשך המלחמה באומנס באסיה הקטנה.
בינתיים, במוקדון, מינה אנטיפטרוס את פוליפרכון ליורשו, במקום בנו קסנדרוס. פעולה זו ומותו של אנטיפטרוס כשנה לאחר מכן יצרו מלחמה חדשה כשניסה קסנדרוס לתפוס את השלטון במוקדון מידיו של פוליפרכון. זה האחרון כרת ברית עם אומנס, ומינהו לשר צבא ראשי באסיה, ואילו קסנדרוס התחבר אל תלמי ואל בן בריתו, אנטיגונוס.
אנטיגונוס המשיך לרדוף את אומנס באסיה הקטנה, ובשנת 320 לפנה"ס הצליח להטיל עליו מצור במבצר נורה שבדרום הרי הטאורוס, אך נוצח על ידו ב־317 לפנה"ס בקרב פאסיטיגריס, ליד אספהאן שבפרס. הקרב המכריע התחולל ליד העיר שושן בפרס, ובו בגדו באומנס הקצינים המוקדונים של צבאו ומסרוהו לידי אנטיגונוס, שהוציאו להורג. לאחר מכן גירש את סלאוקוס ונטל את שטחי שלטונו, ובכך הפך אנטיגונוס לשליט על רוב שטחי האימפריה של אלכסנדר הגדול.