stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קארי בראדשו
ביוגרפיה ואישיות

קארי הייתה כותבת טור שבועי בשם "סקס והעיר הגדולה" בעיתון פיקטיבי בשם "הניו יורק סטאר". הטור עסק בחיי המין שלה ושל חברותיה, וכן במערכות יחסים בין גברים ונשים, פגישות רומנטיות באופן כללי והעיר ניו יורק. בכך סיפק הטור הצצה לנקודת מבטה של קארי על העיר ניו יורק ועל הכרותה עם העיר. בעונה השלישית לסדרה, הוצע הטור לבמאי קולנוע על ידי השחקן מתיו מקונוהיי. בעונה החמישית, חלק מהמאמרים בטור מאוגדים לספר פרי עטה. בסוף העונה הרביעית, קארי מתחילה לכתוב באופן עצמאי למגזין ה"ווג". למרות שבתחילה נתקלה בקשיים עם אניד, העורכת התובענית מטעם ווג, היא מצליחה בסופו של דבר להתיידד איתה.
קארי נותנת לרגשות להוביל אותה. בפעמים רבות לאורך הסדרה, היא מרגישה תחרותיות עם נשים אחרות בחייהם של הגברים שאיתה. במקרה קיצוני במיוחד בסופה של העונה הראשונה, התלקח ויכוח בינה לבין "מר ביג", כינוי שניתן לאחד הגברים המשמעותיים ביותר בחייה ששמו האמיתי הוא ג'ון ג'יימס פרסטון (כריס נות'), עקב חששה של קארי מכך שאימו חשובה לו יותר ממנה.
קארי מכורה לסיגריות והיא מעשנת סיגריות מסוג מרלבורו לייט, אולם ניסתה להפסיק בעונות 3 ו-4 בשביל בן זוגה דאז, איידן. היא נהנית מאוד ממסיבות. אף על פי שבחייה חוותה אהבות נכזבות רבות, בנסיבות מוזרות ואירוניות, היא מאמינה גדולה באהבה, ומכיוון שהיא רגשית מאוד, היא תמיד מוכנה לנסות שוב ולעולם לא לוקחת פסקי זמן. היא תמיד מנסה מערכות יחסים רציניות ולשיטתה, אינה מוכנה להתפשר על "פחות מפרפרים בבטן". למרות זאת, היא טוענת שוב ושוב שאינה רואה בעצמה כזו שיכולה לנהל חיי משפחה ולגדל ילדים.
קארי מתגוררת באפר איסט סייד שבמנהטן בדירה שאותה רכשה מאיידן בעונה הרביעית. היא מתגוררת ברחובות שאינם קיימים במציאות, בכתובת בניין 245, על רחוב 73 המזרחי. כאמור, כתובת זו אינה קיימת במציאות. הבניין ממוקם בין השדרות פארק ומדיסון. הבניין עם המדרגות המפורסמות מהסדרה, הוא בניין מספר 66 ברחוב פרי, ווסט-וילאג', מנהטן.
מעט מאוד ידוע על חייה של בראדשו מלפני התוכנית. היא עברה למנהטן ב-11 ביוני 1986, כאשר הייתה בדיוק בת 21 (ומכאן ידוע על תאריך לידתה). בעת ריאיון לכבוד הספר שפרסמה, סיפרה כי היא הייתה כל כך ענייה כשעברה לעיר, עד כדי כך שהייתה קונה את מגזין ווג במקום ארוחת ערב. עוד סיפרה כי אביה נטש אותה ואת אימה כשהייתה בת חמש. לא מוזכרים לאורך הסדרה או הסרטים אחים ואחיות. עוד מסופר כי בשנת 1988, היא נאלצה לעבור הפלה לאחר שבילתה לילה במחיצתו של מלצר, כשהייתה בת 22 וחצי. היא סיפרה לחברתה שארלוט, כי איבדה את הבתולים בכיתה י"א על שולחן פינג-פונג במקום מלוכלך. בעונה השישית, היא נפגשת עם חבר לשעבר שלה מתקופת התיכון, ג'רמי (דייוויד דוכובני). היא טענה שמעולם לא שכבה איתו כי כשהיו ביחד רצו שניהם לחכות.
קארי מתוארת כמישהי שחיה למען אופנה, ואפילו התוודתה כי בעבר קנתה מגזינים של ווג במקום ארוחת ערב. היא מעריצה נלהבת של תחום נעלי הנשים (בעיקר מנולו בלאניק וג'ימי צ'ו). מירנדה העריכה כי קארי קנתה נעליים בסכום כולל של כ-40 אלף דולר. מאחר שיש לה קצת מעל למאה זוגות, הסכום המוערך בממוצע הוא כ-400 דולר לזוג.
מערכות יחסים

לקארי היו מספר מערכות יחסים לאורך הסדרה, ארבע מהן היו רציניות:
מערכות יחסים > מר ביג

מר ביג (כריס נות') הוא אהבה הגדולה של קארי החל מהפרק הראשון ולכל אורך הסדרה. נוכחותו בחייה הובילה אותה להתעמת עם הפחדים שלה, הרצונות המיניים וכן הצרכים הרגשיים. בנוסף, הוא היווה מקור להשוואה עבור כל בני הזוג שבאו לאחר מכן, ופעמים רבות היווה גם את הסיבה לפרידותיה או לדייטים ראשונים כושלים. למרות פרידתם, קארי וביג נפגשים רבות, מה שגורם לשמחה רבה אך גם לעצב בחייה של קארי.
פגישתם הראשונה הייתה מביכה מאוד לקארי - ביג נתקל בה ברחוב והפיל את ארנקה, ממנו נפלה כמות רבה של אמצעי הגנה. הוא מוצג כגבר עשיר מאוד ומקושר, אותו פוגשת קארי רבות במסיבות שונות ובאירועים חברתיים לאנשים אמידים, אף על פי שהיא עצמה אינה מתוארת כך ונראה כי היא מצליחה להגיע לאירועים אלה מחמת קשריה במערכות העיתונות והטור המצליח שלה.
הזוג נפרד לראשונה עקב אי יכולתו של ביג להגיע למצב אינטימי מבחינה רגשית עם קארי. הם חוזרים להיות יחד מאוחר יותר, אך נפרדים שוב כאשר מודיע לה ביג שהוא עובר דירה לפריז לצורכי עבודה. לאחר שהוא חוזר לארצות הברית מאוחר יותר, הוא נפגש בקארי במקרה, שם היא מגלה שהוא מאורס לבחורה צעירה בשם נטשה. בתגובה היא מחליטה להמשיך הלאה ומכירה את איידן. למרות זאת, היא מנהלת רומן עם ביג, עליו היא מתוודה בפני איידן שעות ספורות לפני חתונתה של שארלוט, חברתה.
בסרט, השניים מתאחדים רשמית ומחליטים להינשא. אולם, לאור הסיקור התקשורתי ומספר המוזמנים הגדול, מר ביג מקבל "רגליים קרות" ומחליט לברוח. מבחינתו, היה די בחתונה קטנה ללא אורחים, בעירייה. לאחר מכן, לכל אורך הסרט מתעלמת ממנו קארי והיא אף מבקשת מהעוזרת האישית שלה לחסום את המיילים אותם היה שולח, מכתבי אהבה המבוססים על מחזות רומנטיים מתקופת שייקספיר. לקראת הסוף, כאשר היא שוב מתאחדת איתו, היא כועסת עליו שלא שלח לה אפילו מייל אחד בכל התקופה, והוא מפציר בה שאכן שלח. או אז היא נזכרת שביקשה לחסום אותו, ומוציאה מתיבת ה"ספאם" שלה את כלל מכתביו. בסופו של הסרט הזוג נישא.
מערכות יחסים > איידן שואו

מערכת יחסים רצינית נוספת, מתנהלת בין קארי ובין מעצב רהיטים החי במנהטן, איידן שואו (ג'ון קורבט). איידן הוא ההפך הגמור של ביג; הוא רגוע, אדם המחובר לטבע, סבלני ומבין, ואדם המעדיף מערכות יחסים מתונות ורגועות. סטנפורד בלנץ', חברה של קארי, היה זה שהפגיש בין השניים. השניים ניהלו מערכת יחסים רגועה, רומנטית ויציבה, שלקראת סופה הודתה קארי כי הייתה יכולה להוציא כלל וכלל את ביג מהראש שלה. הזוג נפרד לראשונה, כאשר קארי מתוודה בפני איידן, שעות ספורות לפני חתונתה של שארלוט, כי ניהלה רומן עם ביג.
מאוחר יותר בסדרה, השניים חוזרים להיות יחד, עוברים לגור יחד ואפילו מתארסים. אולם, האירוסין הללו מתפרקים ועמם מערכת היחסים באופן סופי, כאשר קארי מבינה שהיא עדיין אינה מוכנה להינשא לו, והוא מבין כי הוא אינו מוכן לחכות לה יותר. דבר נוסף שמעצים את כאב הפרידה, הוא כי קארי נוכחה לדעת כי איידן החליט להינשא לה אך ורק כי אינו בוטח בה. בפרק הבכורה של העונה השישית, קארי נפגשת באיידן במקרה ומבינה כי הוא נישא למעצבת רהיטים אחרת בשם קת'י, ולשניים אף נולד בן בשם טיית (בנה של שרה ג'סיקה פרקר). בקול הרקע של הסדרה, במהלך פגישתם, קארי מציינת ש-"יש פגישות שאתם לא יכולים לחכות לנצור, ויש פגישות שבהן שניכם יודעים שלא תנצרו אותן".
מערכות יחסים > ג'ק ברגר

בחור נוסף איתו יוצאת קארי בסדרה הוא המשורר והסופר ג'ק ברגר (רון ליווינגסטון). השניים נפגשים בהוצאה לאור, לאחר שקארי מנהלת פגישה עם העורכת של ספרה. לאחר הפגישה, מחליטים השניים לצאת לטיול ברחוב, בו היא קונה לעצמה מילקשייק-תות במסעדת מקדונלד'ס. הוא שואל אותה כיצד זה ייתכן שמישהו יזמין לעצמו משקה כלשהו בטעם תות לאחר גיל אחת-עשרה, ובכך שובה את ליבה בחוש ההומור שלו. למרות זאת, כאשר קארי מזמינה אותו להיות בן זוגה לריקודים במסיבה, הוא מציין שיש לו חברה. לאחר התחלה קשה של ההיכרות ביניהם, שבה הוא מחויב על פי קארי לנתק כל קשר עם חברתו לשעבר (ממנה נפרד עבור קארי), מציינת מירדנה בפניה ש"הוא פשוט לא בעניין שלך". שורה זאת, מאוחר יותר, היוותה מקור השראה לסרט הוא פשוט לא בקטע שלך.
מערכת היחסים של השניים עולה על שירטון כאשר נוצר מצב אי שוויוני בקריירה של שניהם. בעת שקארי מצליחה להוציא ספר מתוקשר ומצליח מאוד, הרי שספרו החדש של ברגר אפילו לא עובר את מסכת הסינון של ההוצאה לאור. עקב קנאותו להצלחתה, נפרדים השניים.
מערכות יחסים > אלכסנדר פטרובסקי

מערכת יחסים מסעירה נוספת מתרחשת בחייה של קארי כאשר היא נפגשת באומן רוסי, עשיר ומצליח בשם אלכסנדר פטרובסקי (מיכאיל ברישניקוב). למרות אהבתה הרבה אליו, גם מערכת היחסים הזו נתקלת בקשיים רבים כאשר קארי מגלה שיש לו ילדה בשנות העשרים לחייה, וכי אינו מוכן לילדים נוספים. על מנת לוודא זאת, הוא עבר ניתוח לסירוס. קארי נאלצת לבחור בין מערכת יחסים ארוכה עם פטרובסקי, או היכולת להביא ילדים לעולם. היא תוהה רבות האם מערכת יחסים זו תספק אותה והאם הוא יוכל להוות תחליף לנוכחות של ילדים בחייה. היא מגלה מאוחר יותר כי הדבר לא ניתן, מאחר שהוא מאוד שקוע בעצמו, ואף נוכחה לדעת שהוא כינה אותה בפני אחרים "רק מאהבת".
טרם פרידתם, הוא משכנע אותה לעזוב את העבודה, הדירה והחברות שלה מאחור ולעבור איתו לפריז. שם היא נתקלת באשתו לשעבר, שמזהירה אותה כי מערכת היחסים תהיה כולה סביב אלכסנדר. כבר בהגעתה לשדה התעופה, היא מוצאת עצמה מחכה לו שעות, כאשר הוא בכלל שכח מהדייט איתה. היא מתקשה לנהל את חייה בפריס מאחר שאינה דוברת צרפתית, והוא משאיר אותה לבדה פעמים רבות כאשר הוא מתעסק אך ורק בעבודתו. מאוחר יותר, כאשר נקבעת לה פגישה עם מעריציה הצרפתים לאירוע חתימה על ספרה, הוא משכנע אותה לוותר על זה ולהצטרף לתערוכה שלו במוזיאון. אולם היא שמה לב כי הוא מתעלם ממנה לחלוטין שם ומתעסק אך ורק ביצירותיו, ורצה אל המקום בו נקבע אירוע החתימה על ספרה. אולם, כאשר היא מגיעה לשם, היא מוצאת עצמה לבד, כאשר כל מעריציה כבר עזבו את המקום. היא חוזרת לדירתם, שם מתנהל ויכוח בין השניים, בו הוא סוטר לה. עקב כך, היא עוזבת אותו ומנסה לשכור חדר אחר במלון, שם היא נתקלת שוב במר ביג, שמוצא עצמו מגן עליה מפני אלכסנדר. באותה העת, מבין מר ביג ש"היא האחת", והיא מחליטה לחזור איתו לניו יורק, שם היא מתאחדת עם חברותיה.
קזצ'וק

קזצ'וק
קזצ'וק (ברוסית: Казачок ובאוקראינית: Козачок) הוא ריקוד עם קוזאקי, כפי שמרמז שמו, שרוקדים בעיקר באוקראינה וברוסיה.
הקזצ'וק הוא ריקוד מהיר בקצב של 2/4 שמתגבר בהתמדה. האישה מובילה את הריקוד והגבר עוקב אחריה תוך חיקוי תנועותיה. האישה מסמנת את השינוי, שתבצע בתנועות, על ידי מחיאות כפיים.
לקזצ'וק יש גרסאות מעט שונות באזורים שונים, כך ידוע הקזצ'וק של קובאן והקזצ'וק של הקווקז הצפוני.
הקזצ'וק נפוץ בעולם וזכה לפרסום לאחר שהצבא הרוסי כבש את פריז בסוף מלחמות נפוליאון. במהלך המאה ה-19 חלו שינויים בריקוד והתחילו לחולל אותו במעגל.
קומודיאנוס

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־3? 
 פטירה:  המאה ה־3? 
 מדינה:  רומא העתיקה 
 
קוֹמוֹדְיַאנוּס (בלטינית: Commodianus) היה משורר לטיני נוצרי, שפרח בערך בשנת 250 לספירה.
הסופרים הקדומים היחידים שמזכירים אותו הם גנאדיוס ממסיליה (אנ') (סוף המאה ה-5), בספרו "De scriptoribus ecclesiasticis" (על סופרי הכנסייה), והאפיפיור גלסיוס הראשון בדקרטל "De libris recipiendis et non recipiendis" (על לקבל ולא לקבל ספרים), שבו יצירותיו מסווגות כאפוקריפיים (אנ'), כנראה בגלל הצהרות אפיקורסיות מסוימות הכלולות בהן. קומודיאנוס אמור להיות מהפרובינקיה הרומית באפריקה, על רקע הדמיון שלו לקיפריאנוס, וגם משום שהאסכולה האפריקאית הייתה המרכז הראשי של הנצרות הלטינית במאה השלישית; הועלתה גם השערה שמוצאו מסוריה.
כפי שהוא עצמו אומר לנו, הוא במקור היה עובד אלילים, אך התנצר כאשר התבגר, והרגיש שהוא נקרא להורות לבורים את האמת. הוא היה מחברם של שני אוספי שירה לטיניים ששרדו, "Instructiones" (הוראות) ו-"Carmen apologeticum" (שיר להגנת הדת) שפורסמו לראשונה ב-1852 על ידי ז'אן-בטיסט פיטרה (אנ') ב-Spicilegium Solesmense. כיום באוסף מידלהיל (Middlehill collection), כעת בצ'לטנהאם, שלפי ההשערה הובאו ממנזר בוביו (אנ').
האסופה "Instructiones Adversus Gentium Deos Pro Christiana Disciplina" (הוראות נגד אלילי הכופרים למען הדיסציפלינה הנוצרית), כוללת כ-80 שירים, שכל אחד מהם הוא אקרוסטיכון (למעט שיר 60, שבו האותיות הראשונות בסדר אלפביתי). בקריאה לאחור של תחילת כל שורה בשיר 80 מתקבל המשפט "Commodianus Mendicus Christi" (קומודיאנוס הקבצן של ישו). האסופה "Carmen apologeticum adversus Gentes et Judaeos" (שיר להגנת הדת כנגד היהודים ועובדי האלילים), בקצרה Carmen Apologeticum, היא ללא ספק של קומודיאנוס, אף על פי ששם המחבר (כמו גם הכותרת) נעדר, ואינו מוגבל באקרוסטיכון. הכותרת של שיר מספר 39 היא Nomen Gazaei ולכן יש שהסיקו מכך שקומודיאנוס היה מעזה. החלק הראשון של ההוראות מופנה לעובדי האלילים וליהודים. הוא תוקף את היהודים על דחיית ישו, והתנבא על גאולת עשרת השבטים, "היהודים הקדושים", והוא מגחיך את אלוהויות המיתולוגיה הקלאסית; השני מכיל הרהורים על אנטיכריסט, סוף העולם, תחיית המתים, ועצות לנוצרים, חוזרים בתשובה ואנשי הדת. ב-Apologeticum הוא קורא לכל האנושות לחזור בתשובה, לאור סוף העולם המתקרב. הופעתו של אנטיכריסט, המזוהה עם נירון קיסר והאיש מהמזרח, צפויה במועד מוקדם. אף על פי שהם מפגינים להט דוגמטי לוהט, השירים אינם יכולים להיחשב די אורתודוקסים. את החוקר הקלאסי המשקל לבדו מעניין. אף על פי שהם כתובים לכאורה בהקסמטרים (אנ'), כללי הכמות מוקרבים לשם ההטעמה. ניתן לצטט את ארבע השורות הראשונות של ההוראות לשם המחשה:
Praefatio nostra viam erranti demonstrat

Respectumque bonum, cum venerit saeculi meta

Aeternum fieri, quod discredunt inscia corda:

Ego similiter erravi tempore multo.
שורות אלה מראות שהשינוי כבר עבר על הלטינית שהביא להיווצרותן של השפות הרומאניות. השימוש במקרים ומגדרים, בניית פועל ומילות יחס והצורות המילוליות מפגינים אי סדרים בולטים. המחבר, לעומת זאת, מפגין היכרות עם המשוררים הלטיניים הורטיוס, ורגיליוס ולוקרטיוס.
ביאורים

↑  בטרמינלוגיה הנוצרית הקדומה אפוקריפה היא ספרות קודש שערכה מפוקפק
הערות שוליים

↑  Catholic Encyclopedia (1913)/Commodianus
1 2 3 4 5  1911 Encyclopædia Britannica/Commodianus
↑  Baldwin, Barry (1989). "Some Aspects of Commodian". Illinois Classical Studies, Vol. 14, No. 1/2 (Spring/Fall 1989), pp. 331–346.
1 2  האנציקלופדיה העברית, הערך קוֹמוֹדְיַנוּס, כרך כ"ט, עמוד 331
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259919605171  PLWABN: 9810595930905606  BIBSYS: 90274380  BNE: XX1610873  BnF: cb12162199h (data)  CANTIC: a11524042  CiNii: DA04668772  GND: 118943200  ICCU: MILV075755  ISNI: 0000 0003 7620 8345  LCCN: n90652763  NKC: jcu2010571262  NLA: 49886001  NLG: 163317  NSK: 000570861  NTA: 07301737X  RERO: 02-A003122717  SELIBR: 46724  SUDOC: 030147875  Trove: 1499610  VcBA: 495/56426  VIAF: 100219640   WorldCat (עם VIAF): 100219640 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קומודיאנוס".
קוואנאדאלסניוקור

| --- | --- |

 מידע כללי
 גובה:  2,110 מ' 
 מדינה:  איסלנד איסלנד
 מיקום:  הפארק הלאומי ואטנאיוקול
 רכס הרים:  הרכס המרכז-אטלנטי 
 קואורדינטות:  64°00′57″N 16°40′29″W﻿ / ﻿64.015833333333°N 16.674722222222°W﻿ / 64.015833333333; -16.674722222222
  (למפת איסלנד מוגדלת) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסקוואנאדאלסניוקור(למפת איסלנד רגילה) רייקיאוויק אקוריירי קפלאוויק אקרנס איסאפיירד'ור סאוד'אורקרוקור איילססטאד'יר סלפוסקוואנאדאלסניוקור he
 
קוואנאדאלסניוקור (באיסלנדית: Hvannadalshnúkur או Hvannadalshnjúkur) היא פסגה בצורת פירמידה המצויה בשפתו הצפונית-מערבית של מכתש הפסגה של הר הגעש Öræfajökull (אנ') בפארק הלאומי ואטנאיוקול, אשר באיסלנד. הפסגה היא הנקודה הגבוהה ביותר במדינה, וכנגזרת מכך באי.
גאוגרפיה

מדידה רשמית שהושלמה באוגוסט 2005 קבעה כי גובה ההר הוא 2,109.6 מטר, וזאת לאחר שבעבר נקבע כי גובהו הוא 2,119 מטרים.
הפסגה שוכנת בחלקו הדרומי של האי, כחלק מהפארק הלאומי ואטנאיוקול, המכיל את ואטנאיוקול, הגדול בכיפות הקרח של איסלנד.
גישה לפסגה

המסלול לפסגה הוא טיפוס פופולרי דרך נקיקים רבים ונסתרים לעיתים קרובות, ובשל כך הטיפוס מצריך הובלה של מדריכי טיפוס הרים מנוסים.
גלריה

| הפסגה כפי שצולמה באוגוסט 2011 |  |
| --- | --- |
צילום מ-25 במאי 2005: 
צילום מ-2 באוגוסט 2011:
הערות שוליים

↑  "The highest mountain in Iceland re-measured" Vatnajokull.com Retrieved 2013-08-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 2841152140028211100001   WorldCat (עם VIAF): 2841152140028211100001
צפון אמיתי

צפון אמיתי או צפון גאודטי (באנגלית: True North) הוא הכיוון המשיק לפני כדור הארץ ופונה אל הקוטב הצפוני הגאוגרפי.
הצפון האמיתי הוא בעצם מעין המשך של קו ציר הסיבוב של כדור הארץ, זהו כיוון ולשם הוא מצביע.
כיוון הצפון הגאודטי שונה בדרך כלל מכיוון הצפון המגנטי אליו מצביע מצפן, ומכיוון צפון הרשת הנמדד במקביל להיטל צפון-דרום של קווי רשת הקואורדינטות המקומית (למשל היטל UTM). הצפון הגאודטי שונה במעט מאוד (שניות קשת בודדות) גם מהצפון האסטרונומי האמיתי, וזה מפני שכוח המשיכה המקומי עשוי שלא להצביע על ציר הסיבוב המדויק של כדור הארץ.
מציאת הצפון > בעזרת כוכבים – צפון אסטרונומי

בשעות הלילה ניתן למצוא את כיוון הצפון בעזרת הקוטב הצפוני האסטרונומי. כיוונו של כוכב הצפון, נמצא במרחק של פחות ממעלה מכיוונו של הצפון הגאוגרפי האמיתי. עקב נקיפת ציר הסיבוב של כדור הארץ, הצפון האמיתי סובב במעגל סביב קבוצת כוכבים אשר ניתן לכנותם, כל אחד בתורו, כוכב הצפון. משך סיבוב אחד הוא 25,000 שנים בקירוב. בשנת 2102 פולריס יגיע למרחק הזוויתי הקרוב ביותר ביחס לצפון האמיתי.
סימוכין

Meeus, Jean (1997). Mathematical Astronomy Morsels. Richmond, VA: Willmann-Bell. ISBN 0-943396-51-4.
שרני, דן (1992). מיפוי ומדידות הנדסיות. אורט ישראל.
הערות שוליים

↑  Meeus (1997), p.305.
נקיפת ציר כדור הארץ ביחס לקבוצות הכוכבים, בשמי חצי הכדור הצפוני. (הכוכב הבוהק בנקודה העליונה של המעגל הוא פולאריס - כוכב הצפון.)
הבדלים בין הצפון האמיתי, צפון הרשת והצפון המגנטי, במדינת ישראל, נכון לשנת 2001
קוואנגג'ו

קוואנגג'ו (בהנגול: 광주광역시, בהנג'ה: 光州廣域市, מילולית: "נפת האור") היא עיר מטרופוליטנית בדרום-מערב קוריאה הדרומית. על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2020 אוכלוסיית העיר מנתה כ-1.477 מיליון תושבים והיא העיר השישית בגודלה בקוריאה הדרומית (אחרי סיאול, פוסאן, אינצ'ון, דאיגו וטג'אן). העיר מוקפת במחוז דרום צ'אלה, מרוחקת כ-268 ק"מ דרומית לבירה סיאול ושימשה כבירת המחוז עד שבירת הנפה הועברה בשנת 2005 לכפר נַאמְאַק שבנפת מואן.
היסטוריה

קוואנגג'ו נוסדה בשנת 57 לפנה"ס ומאז היווסדה שימשה מרכז מדיני וכלכלי בעל חשיבות בקוריאה. בתקופת ממלכת באקג'ה בדרום-מערב קוריאה (בין השנים 18 לפנה"ס עד 660 לספירה) הייתה העיר אחד ממרכזי המינהל של הממלכה.
בשנת 1929, בתקופת השלטון היפני בקוריאה, עורר עימות בין סטודנטים קוריאנים ויפנים בעיר הפגנות מחאה בכל האזור, ששיאן באחת מן ההתקוממויות העיקריות של הקוריאנים נגד השלטון היפני.
במאה ה-20 ידעה העיר פריחה תעשייתית לאחר סלילת מסילת רכבת מקשרת לבירה סיאול. בין תחומי התעשייה העיקריים בעיר בולטים מפעלי כותנה, ממגורות אורז ומבשלות בירה. בשנת 1967 החלה בניית אזור תעשייה אשר משכה לעיר מפעלים מתחום תעשיית הרכב.
במאי 1980 פרצו בעיר הפגנות מחאה בשל הכרזת המשטר הצבאי בקוריאה הדרומית בראשות צ'ון דו-הואן. ההפגנות דוכאו באכזריות על ידי כוחות הצבא, לעיתים בירי אוטומטי אל עבר המפגינים. בשנת 1996 הועמד צ'ון דו-הואן לדין על התקוממות קוואנגג'ו. בעקבות הפגנות אלה מכונה לעיתים העיר "מקדש הדמוקרטיה הקוריאנית". לאחר ששב השלטון הדמוקרטי לקוריאה הוקם בית קברות לאומי לקורבנות ההפגנות.
תחבורה

בקוואנגג'ו קו רכבת תחתית בודד. בחודש אפריל 2008 נפתח קטע חדש לקו זה. בעיר שתי תחנות רכבת מהירה KTX (רכבת המבוססת על ידע שנקנה מה-TGV הצרפתית). שני שדות תעופה משרתים את העיר: שדה התעופה של קוואנגג'ו ושדה התעופה הבינלאומי של מחוז מואן.
ערים תאומות

הרפובליקה העממית של סין גואנגג'ואו, גואנגדונג, הרפובליקה העממית של סין
ארצות הברית סן אנטוניו, טקסס, ארצות הברית
יפן סנדאי, מיאגי, יפן
טאיוואן טאינאן, טאיוואן
אינדונזיה מדן, צפון סומטרה, אינדונזיה
הערות שוליים

↑  https://www.citypopulation.de/en/southkorea/admin/
↑  עיר מטרופוליטנית - בהנגול: 광역시 - "'גְווַאנְגְיוֹקְסִי" - עיר מיוחדת בעלת סמכויות זהות למחוז, ישנן 6 ערים כאלו במדינה, האחרות הן פוסאן, אינצ'ון, דאיגו, טג'אן ואולסן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552737505171  BNE: XX6016318  GND: 4265172-4  ISNI: 0000 0004 5995 8248  LCCN: n82010426  MusicBrainz: 8bf652ee-a640-4d61-98b3-b37303c2213e  NDL: 00633699  NKC: ge381117  NLK: KSH1998015814  VIAF: 153622297   WorldCat (עם VIAF): 153622297
פרס באפט"א לטלוויזיה לקומדיה הטובה ביותר (תוכנית או סדרה)

| --- | --- |
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 הגוף המעניק:  האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה
 תקופת הפרס:  1980 (הוענק לראשונה ב-1981) – הווה
 
פרס באפט"א לטלוויזיה לתוכנית או הסדרה הקומית הטובה ביותר הוענק לראשונה בשנת 1981.
החל מטקס פרסי באפט"א שנערך בשנת 2000 הוענק פרס נפרד בקטגוריית קומדיית המצבים הטובה ביותר. לפני כן הוענק הפרס בקטגוריה זו בשנים 1973–1980. בשנות ה-80 ו-90 של המאה ה-20 נכללו "קומדיות המצבים" בקטגוריית תוכנית או סדרה הקומית הטובה ביותר.
קטגוריה זו נקראה בשמות:
1981–1992: סדרת הקומדיה הטובה ביותר
1992–2007: תוכנית או סדרת הקומדיה הטובה ביותר
2007–2013: התוכנית הקומית הטובה ביותר
2014–הווה: הקומדיה ותוכנית הבידור הקומית הטובה ביותר
שנות ה-1960

| שנה | זוכים | שם |
| --- | --- | --- |
1965: ג'ו מקגארת'
| 1966 | מייקל מילס | The World Of Wooster Comedy Playhouse: Sam The Samaritan 90 Years On - Churchill Birthday Programme |
| 1966 | דיק קלמנט | The Likely Lads Comedy Playhouse: Barnaby Spoot and the Exploding Whoopee Cushion |
| 1966 | דייוויד קרופט | Hugh and I A Slight Case of... Dick Emery Show |
| 1966 | שון או'ריורדן | The Worker The Tigers Are Burning Emergency Ward Ten The Braden Beat Front Page Story |
1967: דיק קלמנט
1968: מייקל מילס
שנות ה-1980

| שנה | שם | זוכים |
| --- | --- | --- |
| 1981 | "כן, אדוני השר" | סידני לוטרבי |
| 1981 | Agony | ג'ון ררדון |
| 1981 | Butterflies | סידני לוטרבי, ג'ון ב הובס |
| 1981 | "שלי" | אנתוני פרקר |
| 1981 | "האצילות מחייבת" | גארת' גוונלן |
| 1982 | "כן, אדוני השר" | פיטר ויטמור |
| 1982 | A Fine Romance | ג'יימס סלאן ג'ונס |
| 1982 | "היי-די-היי!" | דייוויד קרופט, ג'ון קילבי |
| 1982 | "האצילות מחייבת" | גארת' גוונלן |
| 1983 | "כן, אדוני השר" | פיטר ויטמור |
| 1983 | A Fine Romance | ג'יימס סלאן ג'ונס |
| 1983 | "היי-די-היי!" | דייוויד קרופט, ג'ון קילבי |
| 1983 | "בערוב ימי היין" | אלן ג'. ו. בל |
| 1984 | "היי-די-היי!" | ג'ון קילבי |
| 1984 | A Fine Romance | דון ליבר |
| 1984 | "בערוב ימי היין" | סידני לוטרבי |
| 1984 | "על שוטים ואנשים" | ריי באט |
| 1985 | The Young Ones | פול ג'קסון |
| 1985 | A Fine Romance | דון ליבר |
| 1985 | "היי-די-היי!" | דייוויד קרופט |
| 1985 | Just Good Friends | ריי באט |
| 1986 | "על שוטים ואנשים" | ריי באט |
| 1986 | "אלו אלו" | דייוויד קרופט |
| 1986 | "בערוב ימי היין" | אלן ג'. ו. בל |
| 1986 | "פתוח ברציפות" | סידני לוטרבי |
| 1987 | Just Good Friends | סו ביש, ריי באט |
| 1987 | "אלו אלו" | דייוויד קרופט |
| 1987 | Duty Free | ורנון לורנס |
| 1987 | Ever Decreasing Circles | הרולד סנואד |
| 1987 | "על שוטים ואנשים" | ריי באט |
| 1987 | "כן, אדוני ראש הממשלה" | סידני לוטרבי |
| 1988 | הפתן השחור - Blackadder the Third | מנדי פלטשר, ג'ון לויד |
| 1988 | "אלו אלו" | דייוויד קרופט |
| 1988 | Bread | רובין נאש |
| 1988 | Ever Decreasing Circles | הרולד סנואד |
| 1988 | "כן, אדוני ראש הממשלה" | סידני לוטרבי |
| 1989 | "על שוטים ואנשים": ספיישל חג המולד | טוני דאו, גארת' גוונלן, וג'ון סאליבן |
| 1989 | After Henry | סיימון ברט, פיטר פרייזר-ג'ונס |
| 1989 | "אלו אלו" | ג'רמי לויד, דייוויד קרופט, מרטין דניס, סוזן בלבין |
| 1989 | Bread | רובין נאש, קלרה ליין |
שנות ה-1990

| שנה | שם | זוכים |
| --- | --- | --- |
| 1990 | הפתן השחור - Blackadder Goes Forth | ריצ'רד בודן, ריצ'רד קרטיס, בן אלטון & ג'ון לויד |
| 1990 | After Henry | סיימון ברט, פיטר פרייזר ג'ונס |
| 1990 | The New Statesman | טוני צ'ארלס, ג'פרי סאקס, לורנס מארקס, מוריס גראן |
| 1990 | "על שוטים ואנשים" | טוני דאו, גארת' גוונלן, וג'ון סאליבן |
| 1991 | The New Statesman | מוריס גראן, לורנס מארקס, דייוויד ריינולדס וג'פרי סאקס |
| 1991 | Drop the Dead Donkey | אנדי המילטון, גאי ג'נקין, לידי אולדרויד |
| 1991 | "מאי עד דצמבר" | פול מנדלסון, וריטי למברט, סידני לוטרבי |
| 1991 | "רגל אחת בקבר" | סוזן בלבין, דייוויד רנוויק |
| 1991 | "על שוטים ואנשים" | טוני דאו, גארת' גוונלן, וג'ון סאליבן |

| שנה | שם | זוכים |
| --- | --- | --- |
| 1992 | "רגל אחת בקבר" | סוזן בלבין, דייוויד רנוויק |
| 1992 | The Curse of Mr. Bean | ריצ'רד קרטיס, רובין דריסקול, רואן אטקינסון, ג'ון הווארד דייוויס |
| 1992 | Drop the Dead Donkey | גאי ג'נקין, אנדי הרנילטון, לידי אולדרויד |
| 1992 | "על שוטים ואנשים" | טוני דאו, גארת' גוונלן, וג'ון סאליבן |
| 1993 | "פשוט נהדרת" | ג'ון פלאומן, ג'ניפר סונדרס, בוב ספירס |
| 1993 | Birds of a Feather | טרי קינן, לורנס מארקס, מוריס גראן, קנדידה ג'וליאן-ג'ונס |
| 1993 | "רגל אחת בקבר" | סוזן בלבין, דייוויד רנוויק |
| 1993 | Waiting for God | גארת' גוונלן, מייקל אטקינס |
| 1994 | Drop the Dead Donkey | אנדי המילטון, גאי ג'נקין, לידי אולדרויד |
| 1994 | "שף!" | צ'ארלי הנסון, ג'ון בירקין, פיטר טילברי |
| 1994 | Desmond's | האמפרי בארקלי, פולט רנדל, ג'אן סרג'נט |
| 1994 | Rab C. Nesbitt | קולין גילברט, איאן פטיסון |
| 1995 | Three Fights, Two Weddings and a Funeral | ג'ף פוזנר, דייוויד טיילר |
| 1995 | "פשוט נהדרת" | ג'ון פלאומן, בוב ספירס, ג'ניפר סונדרס |
| 1995 | Drop the Dead Donkey | גאי ג'נקין, אנדי הרנילטון, לידי אולדרויד |
| 1995 | "רגל אחת בקבר" | סוזן בלבין, דייוויד רנוויק |
| 1996 | "האב טד" | גרהם ליינהן, דקלאן לאוני, ארתור מתיוס, ג'פרי פרקינס |
| 1996 | "פשוט נהדרת" | ג'ון פלאומן, בוב ספירס, ג'ניפר סונדרס |
| 1996 | Men Behaving Badly | בריל ורצ'ו, מרטין דניס, סיימון ניי |
| 1996 | "רגל אחת בקבר" | סוזן בלבין, דייוויד רנוויק |
| 1997 | "על שוטים ואנשים" | טוני דאו, גארת' גוונלן & ג'ון סאליבן |
| 1997 | "פשוט נהדרת" | ג'ון פלאומן, ג'ניס תומאס, בוב ספירס, ג'ניפר סונדרס |
| 1997 | "האב טד" | ליסה אוואנס, גרהם ליינהן, דקלאן לאוני, ארתור מתיוס |
| 1997 | Game On | ג'פרי פרקינס, שונד ויליאם, ג'ון סטראוד, אנדרו דייוויס, ברנדט דייוויס |
| 1998 | "אני אלן פרטרידג'" | פיטר ביינהם, דומיניק בריגסטוק, סטיב קוגן, ארמנדו יאנוצ'י |
| 1998 | Men Behaving Badly | בריל ורצ'ו, מרטין דניס, סיימון ניי |
| 1998 | "רגל אחת בקבר" | אסטה צ'רקהם, כריסטין גרנון, דייוויד רנוויק |
| 1998 | "הכומר מדיבלי" | ג'ון פלאומן, סו ורצ'ו, דיואי המפריז, ריצ'רד קרטיס, פול מאייו-ארצ'ר |
| 1999 | "האב טד" | אנדי ד'אמוני, ליסה אוואנס, גרהם ליינהן, ארתור מתיוס |
| 1999 | "נשות המזנון" | ג'ף פוזנר, ויקטוריה ווד |
| 1999 | "משפחת רויאל" | גלן וילהייד, מארק מיילוד, קרוליין אהרין, קרייג קאש, הנרי נורמל |
| 1999 | "הכומר מדיבלי" | ג'ון פלאומן, סו ורצ'ו, דיואי המפריז, ריצ'רד קרטיס, פול מאייו-ארצ'ר |