ארץ נהדרת
השפעה > ביקורת

למרות ההצלחה המסחרית ספגה התוכנית ביקורות על גישתה הבידורית בעיקרה. בעונותיה הראשונות, לטענת מספר מבקרים, הסאטירה בתוכנית הומרה באסופה של חיקויים מבוצעים היטב, והתוכנית נמנעת מביקורת של ממש על דמויות מרכזיות ועל נושאים בוערים בזירה הפוליטית והציבורית. בעונות המאוחרות יותר של התוכנית טענו המבקרים שהתוכנית לא רק חדלה מלעסוק בסאטירה אלא גם הפסיקה להיות מצחיקה ולמעשה נשארה בלעדית תחת תו "תוכנית הבידור" הפופולרית.
כותבי התוכנית מציגים את עצמם כבעלי אג'נדה שמאלית מה שהשפיע על תפיסת התוכנית בציבור ועל התגובות אליה, בעיקר מצד הימני של המפה הפוליטית.
צופים מימין הרבו לטעון כי התוכנית מוטה פוליטית לטובת השמאל, לועגת לאג'נדה של הימין בלבד, ומציגה ימנים ומתנחלים באופן מוקצן ומוגזם, בין השאר בהצגתם של אביגדור ליברמן ויעקב כץ כפשיסטים ואף כנאצים. בשנת 2011 הופצה תמונה בה הופיע עורך התוכנית, מולי שגב, כשהוא לבוש כקצין אס-אס. משמאל תקפו בחריפות את הפעולה וטענו כי יש צורך להבדיל בין ביקורת סאטירית, גם אם בוטה, לבין מה שהם קראו לו "תוקפנות חסרת ביסוס", מנגד בימין טענו שעל אף שהפעולה עצמה פסולה, בעצם העובדה שהתוכנית בחרה לעשות שימוש בדימויים מעין אלו היא התירה למתנגדיה להשיב באותו מטבע.
בעונה ה-15 הוצג שר החינוך והתפוצות נפתלי בנט עם אביזרים של בתי תפילין לראשו כתסרוקת המזוהה עם הזמרת נטע ברזילי וזאת במסגרת מערכון סביב זכייתה באירוויזיון (אף על פי שלא היה מדובר בתפילין אמיתיים). בתוך זמן קצר התחוללה סערה ברשת ובמקביל אליה הגיבו ראשי כל הסיעות הדתיות בכנסת, אפילו הרב הראשי לישראל דוד לאו פרסם באופן חריג הודעה לעיתונות בה גינה מעשה וכתב שמן הראוי שהמערכת תתנצל על כך. בין המבקרים היו גם בנט עצמו שכתב: "עליי תצחקו כמה שתרצו, אבל על תפילין וקודשי ישראל – לא". וגם שר התקשורת איוב קרא. למחרת הגיב גם ראש הממשלה בנימין נתניהו ואמר: "ישנם דברים שפשוט לא עושים". גם הרשות השנייה, הגוף הרגולטורי אשר מפקח על קשת, הודיעה כי היא "רואה בביזוי סמליים דתיים, של כל הדתות, מעשה חמור", וש"על אף שקיימת חשיבות עליונה לחופש הביטוי והיצירה, על אחת כמה וכמה כשמדובר בסאטירה, נראה כי במקרה זה נחצו קווים אדומים". ההפקה הגיבה שהמערכון עסק בזכייתה של נטע ברזילי באירוויזיון ובעיסוק הציבורי הנרחב בנושא, וכי לא הייתה כוונה לפגוע או לבזות. באפריל 2019 מחו אנשי מפלגת ש"ס על הצגה של הרב עובדיה יוסף בתוכנית בצורה שהם טענו שהיא מבזה את הרב עובדיה.
ביקורת מכיוון אחר הוטחה בתוכנית על כך שלמרות התיימרותה לשקף פנים שונות בחברה הישראלית, היא משקפת בעיקר פנים מוכרות בטלוויזיה הישראלית ומרבה לעסוק בשיח הפנימי של עולם הבידור אליו היא משתייכת. לעיתים, נטען, היו דמויות ששימשו פעמים רבות בעיקר משום שאחד המופיעים בתוכנית היטיב לחקותן, ובלי קשר למקומן השולי בציבוריות הישראלית. בנוסף הועלו טענות על כך שהתוכנית מציגה נשים ויחידים מקבוצות מוחלשות בחברה באופן סטריאוטיפי הגובל בגזענות.
בתחילת עונתה השלישית של "ארץ נהדרת" מחו עסקנים מנציגי הציבור הציוני-דתי על שידור התוכנית בליל שבת וטענו כי שידור תוכנית המובילה את השיח התרבותי הישראלי ביום שבו אינם יכולים לצפות בה גורם להוצאתם משיח זה. בעקבות פנייה של חבר הכנסת שאול יהלום הוחלט לשדר שידור נוסף של התוכנית בימי רביעי, אך במתכונת מקוצרת של שעה בלבד, כולל פרסומות (וצמצום קטעים וכותרות).
בעונה הרביעית הועלתה ביקורת על כמות הלקטים הרבה ששודרה בלא הודעה ברורה מוקדמת, דבר שגרם לאכזבת הצופים שציפו לתוכנית חדשה.
בשנת 2019, הדמות שאולי שגילם אסי כהן ב"ארץ נהדרת" וב"הפרלמנט" נבחרה על ידי וואלה! NEWS כדמות הטלוויזיונית הגדולה של העשור השני של המאה ה-21. כמו כן, באותה שנה החל אסי כהן להופיע עם דמותו של שאולי על במות סטנדאפ.
במרץ 2021 חייב בית המשפט המחוזי בתל אביב את "שידורי קשת" לפצות ב-50,000 ש"ח את יו"ר ועד מתיישבי השומרון, בני קצובר, על שבתוכנית "ארץ נהדרת" הציגה את תמונתו עם הכיתוב "סבא פוגרום". בית המשפט קבע שהפרסום ביחס לקצובר אינו נכנס לגדר סאטירה.