stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביצה
הביצה בתרבות

ביצת קולומבוס הוא כינוי לדבר מה אשר כל אחד היה יכול לעשותו מבחינה פיזית, אבל רק על דעתו של אדם מבריק עלה הרעיון לעשות אותו.
בתרבות הנוצרית, נהוג בחג הפסחא לצבוע ביצים בצבעים עליזים ולהסתירן. המונח "ביצת פסחא" משמש בתוכנות מחשב ככינוי לתכונה נסתרת (או חלון מיוחד) שניתן לחושפם רק באמצעות לחיצה על שילוב מקשים מיוחד.
במסעות גוליבר הסיבה למלחמה בין ממלכת ליליפוט לבין ממלכת בלפוסקו, היא האם יש לשבור את הביצה מהצד הרחב או מהצד הצר.
"הביצה שהתחפשה" הוא סיפור ילדים מאת דן פגיס בהוצאת עם עובד. הסיפור פותח במילים "הָיֹה הָיְתָה בֵּיצָה שֶׁלֹּא רָצְתָה לִהְיוֹת בֵּיצָה..." ומציג את סיפורה של ביצה שאינה מרוצה מעצמה. מוסר ההשכל של הסיפור הוא ביכולת של האדם להאמין בעצמו ולהתפתח מתוך המצב בו הוא נמצא.
פרדוקס הביצה והתרנגולת הוא פרדוקס נושן בעל משמעות מטאפורית: השאלה העומדת בבסיסו היא "מה הופיע קודם; הביצה או התרנגולת?". לשאלה זו היבטים אבולוציוניים, לוגיים ותאולוגיים כאחד.
ביצה קוסמית(אנ') או ביצת העולם, היא מוטיב המופיע במיתוסי בריאה של תרבויות רבות. לפי האמונה המצרית העתיקה, אבי האלים, רע, בקע מתוך ביצה וברא את העולם בעזרת ילדיו. גם על-פי המיתוס הכנעני, העולם והאלים כולם בקעו מתוך הביצה הקוסמית.
ראו גם

דגירה
קן
אבקוע
ביצית
תטולה
מסכת ביצה
לקריאה נוספת

רוב דאן, מבקיעים דרך, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 148, ספטמבר 2010
מנת ביצי שליו
מיון ביצים למאכל
משחק ילדים עם ביצים - המטרה היא להגיע לקו הסיום במהירות האפשרית בלי להפיל את הביצה
גרפיטי של ביצה על קיר בתל אביב
גאנם מחאג'נה

גאנם מחאג'נה (בערבית: غانم محاجنة; נולד ב-20 באפריל 1991) הוא כדורגלן ישראלי-פלסטיני המשחק בעמדת השוער בהפועל בית שאן מליגה א' צפון.
קריירה

מחאג'נה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מ.ס. אום אל-פחם ובגיל 17 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי נתניה. ב-31 בדצמבר 2010, מחאג'נה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 לעירוני טבריה.
בקיץ 2012 חתם בשבאב יטא מהליגה הפלסטינית השנייה וכעבור שנה הצטרף לשבאב א-דהרייה מליגת העל הפלסטינית, במדיה זכה באליפות בעונת 2014/2015.
בקיץ 2015 חתם בשבאב אל-ח'ליל, עמה זכה באליפות שנייה ברציפות בקריירה.
בקיץ 2017 חתם באל-בירה ובמהלך העונה חתם במרכז טולכרם.
בקיץ 2018 חזר לישראל וחתם בהפועל שפרעם מליגה א' צפון ובמהלך העונה חתם בהפועל בני זלפה.
בקיץ 2019 חזר לליגה הפלסטינית כאשר חתם בג'בל מוכאבר.
בקיץ 2020 חתם בהפועל בועיינה.
ב-24 בדצמבר 2022 חתם בקבוצת הכדורגל הפועל כפר כנא מליגה א' צפון, לאחר שזו ספגה שמינייה מול הפועל מגדל העמק במסגרת המחזור ה-13 בליגה, בעונת המשחקים 2022/2023.
בדצמבר 2024 חתם בהפועל בית שאן.
בשנת 2014 זומן מחאג'נה לראשונה לסגל נבחרת פלסטין. ב-10 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–10 נגד בהוטן.
תארים

ליגת העל הפלסטינית: 2014/2015
ליגת העל הפלסטינית: 2015/2016
הערות שוליים

↑  מיכאל וייסרמן, השוער גאנם מחאג'נה חתם בהפועל בשפרעם, באתר דאבל פס, 14 באוגוסט 2018
↑  מיכאל וייסרמן, ג'אנם מחאג'נה חתם בהפועל כפר כנא, באתר דאבל פס, 24 בדצמבר 2022
↑  יונתן גינזבורג, ‏הרכש של בית שאן היה אלוף פלסטין פעמיים, באתר ONE‏, 16 בדצמבר 2024
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "גאנם מחאג'נה".
בובספוג מתחת לאפס

| פרק מ"בובספוג מכנסמרובע" |
| --- | --- |

כרזת הסרט
 מספר פרק:  123-124
 מספר עונה:  6
 קוד הפקה:  123-124 
 תאריך שידור מקורי:  6 בנובמבר 2009 ישראל13 בדצמבר 2009
 אורך:  51 דקות (גרסת השידור האמריקאית) 44 דקות (גרסת השידור הגלובלית) 59 דקות (גרסאות מהדורת ה-DVD, למעט The Pilot a Mini-Movie and the Square Shorts ו-Bikini Bottom Bash)
 שפה:  אנגלית (דובב לעוד מגוון שפות, וביניהן עברית)
 תסריט:  לוק ברוקשיר, נייט קאש, סטיבן בנקס, פול טיביט
 הפקה:  סטיבן הילנבורג, פול טיביט
 בימוי:  אנדרו אוברטום, אלן סמארט, טום יאסומי
 כוכבים אורחים:  ריקי ג'רווייס, רוזריו דוסון, קרייג פרגוסון, ויל פרל, טינה פיי, לברון ג'יימס, פינק, טריומף, כלב העלבונות הקומי, רובין ויליאמס, אדי דיזן, דייב אלן, בוב ג'ולס, מריה קארי, 23 3I
 דף הפרק ב-IMDb
 
בובספוג מתחת לאפס (באנגלית: SpongeBob's Truth or Square; בגרסתו המתורגמת בארץ נקרא "בובספוג: אמת או ריבוע") הוא סרט טלוויזיה המבוסס על סדרת הטלוויזיה בובספוג מכנסמרובע. הסרט שודר לראשונה ב-6 בנובמבר 2009 בארצות הברית, וב-13 בדצמבר 2009 שודר בערוץ ניקלודיאון בישראל. הסרט ידוע גם כשני פרקים כפולים (123–124) של הסדרה.
תקציר העלילה

בובספוג נזכר שמסעדת "הסרטן הפריך" חוגגת 117 שנה. הוא נזכר בביקורו הראשון במסעדה ומספר על כך לגארי. לאחר מכן, בובספוג יוצא מביתו ומגיע ל"סרטן הפריך".
מר קראב מספר לבובספוג שזו ההזדמנות המושלמת עבור פלנקטון לגנוב את הנוסחה הסודית של קציצת הסרטן. אי לכך, מר קראב שוכר את פטריק כמאבטח (וכך לא צריך לשלם, שכן פטריק התמים מסכים לעבוד בחינם). בובספוג מתכוון להראות לסקווידוויד, לפטריק ולמר קראב את פסל הקרח שהכין לכבוד יום ההולדת של "הסרטן הפריך", אך בטעות כולם ננעלים במקפיא. הם מנסים לצאת דרך פתחי האוורור. בזמן שהם בפתחי האוורור נזכרים כולם בתקופות שונות מהסרטן הפריך וגם מחייהם לפני תחילת הסדרה כגון: רכישת הבית של בובספוג, העבודה בסרטן הפריך לפני בובספוג, החתונה של בובספוג וסנדי ועוד.
בינתיים, כל הלקוחות כועסים משום שלא קיבלו את קציצות הסרטן שהזמינו. הלקוחות מתעצבנים ועוזבים את המסעדה. לאחר שבובספוג, פטריק, סקווידוויד ומר קראב הצליחו לצאת מהמסעדה, בובספוג שר שיר על "הסרטן הפריך". הלקוחות מתרגשים וחוזרים למסעדה.
במהלך הפרק מר קראב עונה לסקווידוויד על זה שהוא יודע שהוא לא עובד באימרה "לא הכול עובר, חביבי". זהו ככל הנראה אזכור לעמי מנדלמן, חבר להקת "הכל עובר חביבי", אשר דיבב את מר קראב.
גרסאות

לפרק יש שלוש גרסאות:
גרסאות > גרסה ראשונה

השידור האמריקאי של הפרק בצורתו המקורית, בעל אורך של 51 דקות. גרסה זו היא הגרסה הנפוצה בארצות הברית, וזמינה בכל הגרסאות הדיגיטליות של הפרק. גרסה זו הופצה ל-DVD The Pilot a Mini-Movie and the Square Shorts. גרסה זו מתחילה בסצנה בה פאטצ׳י מגיע לאולפני ניקולודיאון ומלווה בידי איש האבטחה אל חדר ההמתנה. גרסה זו כוללת בין היתר הופעות אורח של רוזריו דוסון, לברון ג'יימס, טינה פיי, ויל פרל, קרייג פרגוסון ורובין ויליאמס, לצד קריינות של ריקי ג'רווייס בתחילת הפרק ובסופו.
גרסאות > גרסה שנייה

גרסה חלופית של הפרק, באורך של 44 דקות. הגרסה שמשודרת בשנים האחרונות בניקלודיאון האמריקאי והופצה ל-DVD Bikini Bottom Bash, והגרסה שהופצה לכלל מדינות העולם (בין היתר לישראל), לרוב, גרסה זו נחצתה לשני חלקים. גרסה זו הורידה את הסצנות של פאטצ׳י בתחילת הפרק באולפני ניקולודיאון, וגם את ההקדמה והאפילוג של ריקי ג'רווייס. כמו כן, גרסה זו קיצצה את הופעות האורח של רוזריו דוסון, לברון ג'יימס, טינה פיי, ויל פרל, קרייג פרגוסון ורובין ויליאמס. גרסה זו מתחילה בסצנת תשדיר ״התכנית של פאטצ׳י הפיראט״, שבמהלכה ישנן מספר שורות שנוספו שלא קיימות בגרסה המקורית.
גרסאות > גרסה שלישית

הגרסה המורחבת של הפרק, באורך של 59 דקות. גרסה זו הופצה למהדורות ה-DVD של הפרק (למעט The Pilot a Mini-Movie and the Square Shorts ו-Bikini Bottom Bash). גרסה זו היא שילוב של שתי הגרסאות הקודמות, בתוספת הופעות אורח נוספות של טריומף, כלב העלבונות הקומי, אדי דיין, סצנה מורחבת של רובין ויליאמס ואפילוג מורחב מפי ריקי ג'רווייס.
מחוז 9

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  Alive in Joburg 
 בימוי:  ניל בלומקאמפ
 הופק בידי:  Key Creatives  QED International  פיטר ג'קסון
 תסריט:  ניל בלומקאמפ   טרי טאצ'ל
 עריכה:  ג'וליאן קלארק
 שחקנים ראשיים:  שרלטו קופלי  ג'ייסון קופ  דייוויד ג'יימס
 מוזיקה:  קלינטון שורטר
 צילום:  טרנט אופאלוך
 מדינה:  דרום אפריקה, ארצות הברית, ניו זילנד 
 חברת הפקה:  WingNut Films   QED International   Key Creatives   Wintergreen Productions
 חברה מפיצה:  סרטי טריסטאר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 14 באוגוסט 2009   ישראל 22 באוקטובר 2009
 משך הקרנה:  112 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית, ניגרית, אפריקנס
 סוגה:  סרט מתח, Found Footage, סרט דיסטופי, סרט דרמה, סרט מדע בדיוני, סרט פעולה, ביו־פאנק 
 תקציב:  30 מיליון דולר
 הכנסות:  210.8 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   district9
 פרסים:  פרס סאטורן לסרט בינלאומי 
 סרט הבא:  מחוז 10 (בפיתוח)
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
מחוז 9 (באנגלית: District 9) הוא סרט מדע בדיוני משנת 2009 בבימויו של ניל בלומקאמפ. הסרט מגולל את סיפורו של "מחוז 9" - מחוז מיוחד שהוקם בפאתי העיר יוהנסבורג שבדרום אפריקה על מנת לשמש מחנה פליטים לגזע חייזרים שהגיעו לכדור הארץ. חלקו הראשון של הסרט מצולם בטכניקת Found Footage ומוצג מפרספקטיבה חדשותית.
סיפור רקע

בכנס קומיק-קון התראיין יוצר הסרט ניל בלומקאמפ ושפך קצת אור על הרקע לעלילה. לדבריו החייזרים בעלי מבנה היררכי של כוורת בדומה לדבורי דבש או נמלים. בכל חללית קיימת מלכה השולטת על הפועלים וגורמת להם לעבוד יחדיו. ללא המלכה לפועלים אין הכוונה והם אינם מסוגלים ליזום ולהתארגן יחדיו או לפעול למען מטרה. הספינה שהגיעה לכדור הארץ כנראה אספה וירוס או בקטריה שפגעו במלכה והשאירו את הפועלים ללא שליטה. החללית תוכננה כך שתישא את הפועלים לכוכב הקרוב ביותר בעלי תנאי מחיה מתאימים בו הם יכולים לחיות עד אשר תיוולד מלכה או מלך לכוורת. כפי הנראה הבן של החייזר כריסטופר אמור להיות המנהיג של החללית. כנראה שינויים ביולוגיים טבעיים שהחלו כתוצאה מאבדן המלכה הישנה הפכו את כריסטופר לחכם יותר וגרמו לו להטיל ביצה אחת בניגוד לשאר הפועלים אשר מטילים מספר רב של ביצים.
ביקורות והשפעה

הסרט מתאר את החייזרים כפליטים אומללים, שפניהם היו לשלום. בסרט הם חיים בסוג של גטו, תחת משטרם של בני האדם. על החייזרים נאסר להסתובב ב"מקומות לבני אדם בלבד". סרט זה מציג דווקא את הצד הרע של האנושות, את הדחף להשתלט על נשקיהם של החייזרים. זאת בשונה מסרטי מדע בדיוני מקבילים, המתארים את בני האדם כגיבורים לעומת החייזרים הפולשים. מאחר שהסרט מתרחש בדרום אפריקה בשנת 1982, קשה להתעלם מהדמיון למדיניות האפרטהייד הגזענית שהייתה נהוגה שם עדיין באותו זמן.
הסרט קיבל ביקורות טובות על שהצליח להתמודד עם תקציב נמוך ובכל זאת הפך לשובר קופות. גם האפקטים בסרט והשחקנים ה"אנונימיים" שבו זכו לתשבחות.
סרט המשך

במרץ 2021 הודיע ניל בלומקאמפ שהוא שוקד על פיתוח המשכון, בצוותא עם שרלטו קופלי וטרי טאצ'ל. הסרט ייקרא "מחוז 10", לשם הועברו הפליטים ממחוז 9 בסוף הסרט הקודם.
הערות שוליים

↑  Robin Parrish (2009-07-25), Comic-Con '09: District 9 panel (part 1), נבדק ב-2024-12-16
↑  Hilburn, Trey III (March 4, 2021). A ‘District 9’ Sequel is Being Written by Neill Blomkamp and Terri Tatchell. iHorror. Retrieved March 4, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5002174  BnF: cb170607756 (data)  GND: 7842330-2  LCCN: n2016056480  SUDOC: 179373552  VIAF: 225072768   WorldCat (עם VIAF): 225072768
מכון ירושלים לחקר שווקים

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מוסד ללא כוונת רווח
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°45′05″N 35°13′37″E﻿ / ﻿31.751265205832°N 35.227044377744°E﻿ / 31.751265205832; 35.227044377744
 www.jims-israel.org
  (למפת ירושלים מוגדלת) מכון ירושלים לחקר שווקים(למפת ירושלים רגילה) מכון ירושלים לחקר שווקים(למפת הרי ירושלים רגילה) מכון ירושלים לחקר שווקים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מכון ירושלים לחקר שווקים
 
מכון ירושלים לחקר שווקים (באנגלית: Jerusalem Institute For Market Studies) הוא מכון מחקר שמטרתו היא קידום החופש הכלכלי והאישי בישראל.
היסטוריה

המכון נוסד בשנת 2003 על ידי רוברט סאוור וקורין סאוור, שניהם בעלי תואר דוקטור בכלכלה מאוניברסיטת ניו יורק. המכון מפרסם ניירות עמדה וסקרי דעת קהל בנושאי מדיניות ציבורית וכלכלית, ומקיים סדרת הרצאות לקהל הרחב. המכון חוקר גם את הקשר שבין כלכלה ויהדות, ואת נקודת המבט ההלכתית בנושאים כלכליים שונים. בשנת 2013 הוציא לאור המכון את הספר "מה שרואים ומה שאין רואים: חיבורים בכלכלה פוליטית", תרגום עברי לכתביו של הכלכלן הצרפתי פרדריק בסטייה.
המכון פועל לקדם פעולות וערכים ברוח הימין הכלכלי הליברלי כמו הפחתת היקף השירותים הממשלתיים, הפחתת מיסים, ליברליזציה של השווקים הפיננסיים ועוד.
הערות שוליים

↑  JIMS - About Us > About JIMS
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010040601905171  VIAF: 1941162985502686300006   WorldCat (עם VIAF): 1941162985502686300006 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אין מדינה לאהבה

"אֵין מְדִינָה לָאַהֲבָה" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין צביקה פיק. את השיר ביצע במקור פיק בשנת 1971. הוא הקליט את השיר מחדש ב-1977 לאלבומו "שירי משוררים", ככל הנראה בעקבות שגיאת הגייה בשיר (בביצוע המקורי המילה הָענן, בביצוע המחודש הֶענן). קאבר מחודש של נורית גלרון משנת 1996 זכה גם להצלחה במצעדים והגיעה למקום ה-40 במצעד השנתי ה'תשנ"ז-1997 של רשת ג'.
השיר זכה גם במקום 6 במצעד שירי צביקה פיק, שנערך ברשת ג' באפריל 2012 ובמקום 44 ב"מצעד של המדינה" שנערך על ידי עיתונאים ואנשי רדיו שונים בראש השנה תש"ע (2009).
צביקה פיק (1971)

פיק סיפר כי כתב את הלחן לשיר בתוך כמה דקות. גפן כתב בשירו "שיר אהבה פוליטי" שהושר על ידי חנן יובל את המילים: "אם האהבה הייתה מדינה, אני הייתי שר החוץ".
את השיר בגרסה זו עיבדו פיק ואלכס וייס.
השיר נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל ב־5 ביולי 1971 וצעד תשעה שבועות, עד 6 בספטמבר 1971. בשיאו הגיע למקום השני (ב-9 באוגוסט 1971).
גרסאות כיסוי > נורית גלרון (1996)

את השיר בגרסה זו עיבדו ליאור טבת וגיל פלדמן.
גלרון הקליטה את גרסתה לשיר במסגרת המופע שנלווה לאלבומה "המקום ההוא". השיר צורף למהדורה המחודשת של האלבום. הוא הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־6 באוקטובר 1996, זכה להצלחה והגיע למקום השלישי במצעד ב־3 בנובמבר 1996. בסך הכול צעד שמונה שבועות, עד 8 בדצמבר 1996, ובמצעד השנתי תשנ"ז של התחנה דורג במקום ה־40.
גרסאות כיסוי > גרסאות כיסוי נוספות

בשנת 2005 ביצע הזמר הראל מויאל את השיר במסגרת ההצגה "כמו בסרט".
בשנת 2022 ביצעו השחקנים אבי קושניר, גידי גוב, דובלה גליקמן, מוני מושונוב ושלמה בראבא, את השיר במסגרת התכנית "זהו זה!".
הערות שוליים

↑   רז שכניק, "לא היה לי רגע שבו אמרתי, 'חזרתי לעצמי' אבל זה עוד יקרה", באתר "ידיעות אחרונות", 6 באוקטובר 2020
↑  מילות השיר "שיר אהבה פוליטי", באתר שירונט
↑  צביקה פיק, "זוהי הדרך שלי", CBS‏, 1972 (הוצאה מחודשת: NMC‏, 2002)
↑  נורית גלרון, "אסיף", NMC‏, 1997
| צביקה פיק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | זוהי הדרך שלי • פיק • מה עכשיו? • אריך נגן מספר 4 • קליידוסקופ • מוסיקה • המראה • עכשיו • 15 שנים • צביקה פיק שר חוליו איגלסיאס • לעשות אהבה • הלילה הוא הלילה |  |
| פסקולים | בדרנית בחצות • שלאגר • שיער |  |
| אלבומי אוסף | 12 להיטי זהב • שירי משוררים • 24 להיטים • להיטי זהב 2 • להיטיו הגדולים • אוסף פרטי • להיטי זהב • הלהיטים הגדולים • האוסף המשולש • פיק Time • להיטים במקום ה-1 |  |
| אלבומי הופעה | מעלה מעלה • בקיסריה • Maria's Honor |  |
| אלבומי מחווה | כולם שרים פיק |  |
| סרטים וסדרות | בדרנית בחצות • שלאגר • תמיד אותו חלום |  |
| מחזמרים | שיער • מרי לו |  |
| משפחה | מירית שם אור (אישה, 1975–1995) • שרונה פיק (בת) • דניאלה פיק (בת) |  |
| צביקה פיק - שירים |
| --- | --- | --- |
| זוהי הדרך שלי | "אין מדינה לאהבה" • "שני תפוחים" • "זוהי הדרך שלי" • "אני הולך לאן שאן" |  |
| פיק | "סימנים" • "שושנת פלאים" • "הרקדן האוטומטי" • "בין האצבעות" • "שמע ישראל" |  |
| מה עכשיו? | "אני אוהב אותך לאה" • "רינה טיל" • "איתך ובלעדייך" |  |
| אריך נגן מספר 4 | "חנן ועליזה" • "פרפרה" |  |
| בדרנית בחצות | "טוב להתאהב" |  |
| קליידוסקופ | "אהבה בסוף הקיץ" • "משהו נשרף לי בלב" • "דמדומים" • "השנים שחלפו" |  |
| מוסיקה | "מוזיקה (מעלה מעלה)" • "שוב נתחיל מחדש" • "מרי לו" • "נאסף תשרי" • "לא אני" • "אהבה בסוף הקיץ" |  |
| המראה | "המראה" • "אין לי איש מלבדי" • "כוכבים בדו" • "ממש כמו בהתחלה" • "מסיבת יום ששי" • "על חטא" • "שיר הפריכה" |  |
| להיטיו הגדולים | "אלה סינדרלה" • "השתקפות" |  |
| עכשיו | "מישהו אחר" |  |
| אוסף פרטי | "יש לך" |  |
| לעשות אהבה | "עוד יום" |  |
| שירים אחרים | "זה קרה לי" • "כנטות היום" • "הסבון בכה מאוד" • "בגללך" • "עם ישראל חי בקושי" • "פאטה מורגנה" • "מי שלא רוקד עומד" • "סוף" • "זיקוקי דינור" |  |
מרדכי גרוס

| --- | --- |

בתפילה
 לידה:  10 בנובמבר 1950 (בן 74) א' בכסלו ה'תשי"א ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  ישיבת קול תורה, ישיבת פוניבז', ישיבת רשב"י
 מקום פעילות:  בני ברק, מודיעין עילית, פריז
 תחומי עיסוק:  אב"ד "חניכי הישיבות" ופוסק הלכה
 רבותיו:  רבי אלעזר מנחם מן שך, רבי שמואל הלוי ואזנר, רבי שלמה זלמן אוירבך, רבי יוסף שלום אלישיב
 חיבוריו:  ראו חיבוריו
 
הרב מרדכי גרוס (נולד בא' בכסלו ה'תשי"א, 10 בנובמבר 1950) הוא פוסק הלכה חרדי, אב"ד 'חניכי הישיבות', ורב של כמה קהילות בבני ברק וברחבי הארץ.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לצדוק ולמלכה גרוס. בוגר ישיבת קול תורה וישיבת פוניבז', תלמידם של הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב אלעזר מנחם שך והרב שמואל הלוי ואזנר. למד מספר שנים אצל הרב מאיר צבי ברגמן, ראש ישיבת רשב"י בבני ברק. משמש כמורה הלכה של חלק מהציבור הליטאי בבני ברק ובמודיעין עילית.
הרב גרוס הוא אב בית דין של בית דין "חניכי הישיבות" בבני ברק ועומד בראש רשת בתי הוראה בבני ברק, בירושלים, במודיעין עילית, בבית שמש, בביתר עילית ובלייקווד, שבהם עונים תלמידיו לשאלות הפונים. הוא מכהן כרב של מספר בתי כנסת בבני ברק (אהל תמר, הליכות חיים, ואהל נחמיה) וברחבי הארץ (מודיעין עילית, אלעד, ונווה יעקב), חלק מהקהילות הן בוגרי ישיבת פוניבז'. רבים מתלמידיו מכהנים אף הם כרבני קהילות.
הרב גרוס כיהן משנת 2008 עד שנת 2014 כחבר בד"ץ שארית ישראל. ובנוסף לזה הקים את "בד"ץ חניכי הישיבות" העומד בנשיאותו. הוא עומד בראש "ועדת מהדרין" של תנובה ובראש בית דין בפריז.
חיבר עשרות ספרים וקונטרסים במגוון נושאים הלכתיים, ובהם גם עניינים שהעיסוק בהם אינו נפוץ. הרב נסים קרליץ יצא נגד פסיקותיו בהלכות נידה, אך הרב שמואל הלוי ואזנר הביע את תמיכתו בו, והרב יוסף שלום אלישיב העניק הסכמה לספרו על הלכות טהרה. הוא משלב בחלק מכתביו והנהגותיו עניינים קבליים.
באוקטובר 2012 התעוררה סערה סביב מאמר שפורסם בקובץ 'תל תלפיות' שיוצא לאור על ידי בית דינו של הרב גרוס ובו פסיקות מקלות בהלכות שבת באמצעים טכנולוגיים חדישים. רבי חיים קניבסקי יצא במכתב חריף נגד הקובץ. במכתב, שפורסם בעיתון יתד נאמן, קרא הרב קניבסקי לציבור הליטאי להוציא את הקובץ מהבית. בתגובה, הורה הרב גרוס לחסידיו לבטל מנויים לעיתון יתד נאמן.
הרב גרוס נחשב ייחודי במגזר הליטאי בשל הנהגותיו החסידיות והקבליות. כך לדוגמה, את מנהג התשליך שנהוג לקיים ביום ראש השנה, מקיים הרב גרוס מדי שנה בימים שלאחר ראש השנה בטקס מיוחד המתקיים על חוף הים בתל אביב יחד עם חלק מחסידיו. בשנת תשפ"ה הדליק מדורה על קבר הרב שך ביום היארצייט.
הרב גרוס נוהג לפקוד את קבר יוסף שבשכם, ומגיע לעיתים קרובות למערת המכפלה בחברון.
משפחתו

אחת מבנותיו נשואה לבנו של הרב משה דוד ליפקוביץ, ואחרת לבנו של הדיין הרב שלמה זלמן אולמן.
חיבוריו

שיעורי שבט הלוי – שיעורים מהרב שמואל הלוי ואזנר בהלכות טהרה (יחד עם הרב ברוך מרדכי שנקר)
פרדס שמחה - על הלכות נדה וטבילה
משפט האבידה – על הלכות אבידה ומציאה
שיעורי טהרה - שיעורים בהלכות נדה
אום אני חומה (2 כרכים) - בענייני צניעות
והיה מחניך קדוש - שיעורי הלכה בענייני צניעות
מצוות האשה - שיעורי הלכה ושו"ת בדיני נדה, חלה והדלקת הנר
קיצור הלכות אקטואליות בענייני שמיטה - מתוך שיעורי הלכה
שיעורי שביעית - שיעורים בהלכות שביעית
שחיטת חוץ לארץ - הלכות והליכות לשוחטים בחו"ל
הכל ישבחוך (2 כרכים) – ביאורים ב"פרק שירה"
מחשבה אחת (3 כרכים) – שלמות עמלה של תורה בדרכו של בעל אבי עזרי
קובץ פסקים ותשובות (2 כרכים) - על ענייני חודש ניסן, אלול ותשרי
אגרתא דחדוותא (2 כרכים) - מכתבים ואגרות בענייני הלכה, דרוש ומוסר
אורייתא בחדוותא - ביאורים על סדר פרשיות התורה
שבת כלה מלכתא - בענייני שבת בהלכה ובאגדה
משפט וצדקה - שיעורים בהלכות מעשר כספים
שמח תשמח - הלכות והליכות בענייני קידושין ונישואין
מילי דבי הילולא - הלכות והליכות בענייני שידוכין, אירוסין ונישואין
אור השמחה - הלכות והליכות בענייני סעודת נישואין ושבע ברכות
כלולות חתנים - הלכות והליכות בענייני סעודת נישואין
אור לארבעה עשר - הלכות והליכות בענייני בר מצווה
חדוותא דאגרתא - אגרות בענייני בר מצווה
למען פארך - הלכה למעשה בעשיית בתי התפילין בשלמותם ובהידורם
דיני בין המצרים - שיעורי הלכה
ביום חתונתו - הליכות והנהגות בענייני יום ט"ו באב
ימי השובבי"ם - מאמרי חיזוק לתיקון פגמי הנפש
הקללה לברכה - הלכות איסור קללה
שמא גרים - הלכות והליכות בענייני קריאת שם ושיווי שמות בנישואין
אור הדעת - אגרות בענייני חיזוק ושלמות הדעת
הכל ירוממוך - הלכות והליכות בבניין בית הכנסת ובית המדרש וחנוכתם
מנוחת אמת - הלכות והליכות לימי בין הזמנים ולמקומות מנוחה בכל ימי השנה
תורת הדרך - הלכות והליכות ליוצא בדרך בארץ ישראל ולחוץ לארץ
הכל יודוך - הלכות והליכות בענייני לידת הבת והבן
בדמיך חיי - הלכות והליכות בסדר ברית מילה
שבוע וישוע הבן - הלכות והליכות בענייני סעודת ברית מילה ופדיון הבן, שלום זכר, ליל המילה, שלישי למילה
ובשנה הרביעית - הלכות והליכות סדר תחילת הכנסה לתלמוד תורה
אות קודש - הלכות והליכות לברית מילה בשבת ויום טוב
בראשית ברא - הליכות והנהגות ליום בריאת העולם
אמונתך בלילות - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "ויהי"
אמת זו תורה - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "אמת"
אז לשון שירה - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "אז"
ברית זו תורה - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "ברית"
והיה לשון שמחה - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "והיה"
זאת לשון טהרה - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "זאת"
למען טובך - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "טוב"
צו לשון זירוז - ביאור פסוקי המקרא שנאמר בהם "צו" ו"צוה"
אדמת קודש - הלכות והליכות התפילה וההשתטחות על ציוני גדולי ישראל
מרגניתא טובא - הנהגות עם ביאורים
מתלמידיו

הרב פנחס ברונפמן, רב קהילת "שם אבותי" במערב בני ברק
הרב משה רוט, רב קהילת "תפארת נחמן" בצפון בני ברק
הרב אהרון מיטלמן, רב "נחלת חפציבה" במודיעין עילית
הרב יוסף נח טולנפלד, רב קהילת בני הישיבות בפרדס כץ
הרב ישעיהו פרנקל, רב קהילת בני הישיבות בקריית הרצוג
הרב יהודה ליס, רב בית הכנסת 'אהבת תורה' בברכפלד
הערות שוליים

↑  שחר אילן, מהו ומיהו פוסק הדור? באתר "אנשים ישראל"
↑  באתר תנובה
↑  כגון דינים והלכות למקומות נופש, ענייני שובבי"ם, קריאת שם, איסור קללה ועוד.
↑  רבי חיים במכתב: להוציא קובץ של הרב גרוס מהבית, באתר כיכר השבת
↑  צפו: גאב"ד חניכי הישיבות ב'תשליך' על החוף, באתר בחדרי חרדים
↑  קיפקעס - היארצייט של קרליבך והנפילה בב”ב ור”ג שעוררה דיון באתר JDN
↑  בעריש פילמער, הגר"מ גרוס הלילה בקבר יוסף הצדיק בשכם // תיעוד, באתר קול חי, 20 באוגוסט 2015
↑  יסוד שביסוד: סיום הרמב"ם בקבר יוסף הצדיק בשכם, באתר שטורעם.נט, כ"ו באייר תשס"ט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311975405171  VIAF: 19588188   WorldCat (עם VIAF): 19588188
קץ כלזמן (סרט, 1976)

| --- | --- |
 מבוסס על:  קץ כלזמן 
 בימוי:  András Rajnai 
 מדינה:  הונגריה 
 שיטת הפצה:  ישירות לווידיאו 
 הקרנת בכורה:  1976 
 שפת הסרט:  הונגרית 
 סוגה:  עיבוד קולנועי, סרט מדע בדיוני 
 דף הסרט ב־IMDb
 
קץ כלזמן (מות הנצח, בהונגרית: A halhatatlanság halála) הוא מחזה טלוויזיוני מדע בדיוני הונגרי שנעשה בשנת 1976 על בסיס הרומן של אייזק אסימוב על פי תסריט של אנדרס ראינאי שביים אותו. הסרט שודר בערוץ 4 של הטלוויזיה ההונגרית.
עלילה

באמצעות שדה זמן שהתגלה במאה ה-21 בערוץ הזמן, גוף חיצוני "כלזמן" מפקח על התפתחות האנושות. הארגון מתערב בהיסטוריה של האנושות בנקודות מסוימות על מנת להימנע מהתפתחויות שלדעת אנשי הארגון אינן רצויות. כמות האנרגיה העצומה הדרושה לשמירה על שדה הזמן מתקבלת מ"הזמן העליון" כאשר השמש כבר הפכה לסופרנובה. עם זאת, קיימת תקופה סמויה בין המאות ה-70,000 וה-150,000 בעתיד הרחוק  שתושבי כדור הארץ החיים בהן אינם מאפשרים לפלוש לזמנם במטרה להגן על עצמם מפני מטיילים בזמן.
גיבור העלילה הוא אנדרו הרלן העובד כטכנאי בארגון "כלזמן". הרלן עוסק בשינויי מציאות מזעריים כדי להשפיע על העתיד. תחום העניין העיקרי שלו הוא ההיסטוריה של ימי הביניים הפרימיטיביים לפני המצאת תחום הזמן. זה גורם לו להתחבר לקופר, נוסע בזמן צעיר, שרוצה לנסוע חזרה למאה ה-21 כדי להעביר את הידע המתמטי הדרוש לממציא תחום הזמן.
כחלק מעבודתו, נשלח הרלן הנחשב לטכנאי מוכשר, לערוך תצפיות במאה ה-480 לצורך היכרות טובה יותר של אותה תקופה וכדי לפתור את הבעיות שהתעוררו בה. במהלך התערבות מוקדמת יותר במציאות נהרסו כל ההמצאות והטכניקות הקשורות לנסיעות בחלל. ובמאה ה-480 נוצרה חברה המשרתת את עצמה ועסוקה בתענוגות. הרלן פוגש כאן את נויס למבנט תושבת המאה ה-480 ומתאהב בה. כאשר הוא מגלה שנויס צפויה להיעלם בשינוי המציאות הקרוב, הוא משתמש במכונת הזמן בניגוד לכללים כדי להעביר את אהובתו למאה עתידנית המאה ה-110,345 כדי שלא תיעלם בשינוי הצפוי. עם זאת, בהמשך, תושבי המאות הסמויות יוצרים מחסום זמן והטכנאי מגלה שאינו יכול להגיע לאהובתו ולהחזיר אותה מהמאה העתידנית.
הבאר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

הסמליל הרשמי של הסדרה
 סוגה:  מדע בדיוני דרמת נעורים הרפתקאות
 יוצרים:  ירון ארזי, סיון שיקנאג'י
 כותבים:  ירון ארזי, סיון שיקנאג'י
 בימוי:  יהונתן בר אילן ירון ארזי (במאי עריכות)
 שחקנים:  רומי אבירם, עלמה קבלירו, נעם פרנק, יפתח סמוכה, אמה אלפי, איתמר אלוהב, בר סביר, ניר כנען
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  40 + פרק ספיישל
 הפקה
 מפיק:  עמית סטרטינר (מפיק אחראי), עידית מיסטריאל (מפיקה אחראית), קובי אוזינג'י
 עורכים:  עמית סטרטינר (עורך אחראי), אורן נבות (עורך ראשי)
 צלמים:  עמוס רפאלי
 בעלי תפקידים נוספים:  ליהוק: מורן מרציאנו
 אורך פרק:  20-27 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן חינוכית
 תקופת שידור מקורית:  27 בדצמבר 2020 – 9 במרץ 2022
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
הבְּאֵר היא סדרת דרמה ומדע בדיוני ישראלית לילדים המשודרת בכאן חינוכית מדצמבר 2020. הסדרה עוסקת בחבורת ילדים שקוראת לעצמה חבורת "כוח ראגנארוק" על פי הקומיקסים של הגר. החבורה פותחת בטעות מכסה של באר מסתורית, אשר נמצאת באמצע יער בבית אהרון. את הסדרה יצרו ירון ארזי וסיון שיקנאג'י שגם כתבו את התסריט. ביימו יהונתן בר אילן וירון ארזי. מפיקי הסדרה הם עמית סטרטינר, עידית מיסטריאל וקובי אוזינג'י.
העונה השנייה של הסדרה עלתה ב-6 בפברואר 2022.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראלישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראלישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 21 | 21 | 23 בדצמבר 2020 | 7 בפברואר 2021 |
|  | 2 | 20 | 20 | 6 בפברואר 2022 | 9 במרץ 2022 |
עלילת הסדרה > עונה 1

הגר, בנו, דני ויואב, חבורת ילדים שאוהבים קומיקס מיתולוגיה, מגיעים ליער בבית אהרון במחשבה שתתקיים שם מסיבת התחפושות שתכננו להגיע אליה. הם פותחים בטעות מכסה של באר מסתורית שמשתחרר ממנה יצור על־טבעי. דברים מוזרים מתחילים לקרות בבית אהרון והכל מונח על כתפיהם של הילדים.