stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דולפין מזנק
הערות שוליים

↑  דולפין מזנק באתר הרשימה האדומה של IUCN
| דולפיניים |
| --- | --- | --- |
| לווייתן דלוע-ראש (סוג ומין יחיד) | לווייתן דלוע-ראש |     |
| קטלן (סוג ומין יחיד) | קטלן |     |
| קטלן גמדי (סוג ומין יחיד) | קטלן גמדי |     |
| עבשן קטלני (סוג ומין יחיד) | עבשן קטלני |     |
| נתב | נתב גדול-סנפיר • נתב קטן-סנפיר |     |
| דולפין מצוי | דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפין מצוי ארוך-חוטם |     |
| דולפין לווייתני | דולפין לווייתני צפוני • דולפין לווייתני דרומי |     |
| דולפין הנהרות | טוקוקסי • דולפין גיאנה |     |
| סוסא | סוסא גיבן • סוסא הודי • סוסא אטלנטי • סוסא אוסטרלי |     |
| סטנלה | סטנלה מפוספסת • סטנלה ארוכת-חרטום • סטנלת קליימן • סטנלה פאנטרופית • סטנלה אטלנטית |     |
| דולפין תלום-שן (סוג ומין יחיד) | דולפין תלום-שן |  |
| דולפינן | דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • דולפינן אוסטרלי |  |
| דולפין קטן | דולפין צ'יליאני • דולפין דרום-אפריקאי • דולפין לבן-ראש • דולפין קומרסון |  |
| גרמפוס אפור (סוג ומין יחיד) | גרמפוס אפור |  |
| דולפין פראסר (סוג ומין יחיד) | דולפין פראסר |  |
| דולפין בקבוקי | דולפין פסיפי לבן-צד • דולפין מזנק • דולפין וילסון • דולפין שחור-סנטר • דולפין לבן-גב • דולפין אטלנטי לבן-צד |  |
| דולפין סלוד-סנפיר | דולפין איראוואדי • דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561660705171
דיאולוס

תחרות ריצה ביוון העתיקה. מוצג במוזיאון הלובר
דיאולוס (ביוונית עתיקה: Δίαυλος תרגום מילולי "מרוץ כפול") הייתה תחרות ריצה שהייתה חלק מהמשחקים האולימפיים ביוון העתיקה.
ביוון העתיקה, תחרות הריצה הפופולרית ביותר נקראה "סטאדיון". אורכו של הסטאדיון לא היה קבוע, והיה תלוי באורך המתחם שבו התרחש. כך באולימפיה אורך הסטאדיון היה 192.27 מטרים בעוד בדלפי אורכו היה 177.5 מטרים. הדיאולוס היה למעשה סטאדיון כפול. המתחרים רצו לכל אורכו של הסטאדיון, ומיד לאחר מכן סבו על עקביהם ורצו חזרה אל נקודת ההתחלה.
הסטאדיון היה נפתח בתקיעת חצוצרה של פקידים מיוחדים שניצבו בקו הזינוק, כדי לוודא שכל המתחרים מתחילים מאותה נקודה. פקידים נוספים נעמדו בסוף המסלול, כדי להחליט על הזוכה ולוודא שאיש לא מרמה. במקרה שלא הגיעו להכרעה, המירוץ היה מתחיל מחדש. לרוב נקודת הסיום של המרוץ הייתה נקודה בולטת ובעלת ממד דתי-פולחני, כמו מצבה או מקדש. בתחילה היו כל הרצים חוזרים לאחור אל אותו עמוד, אולם הדבר גרם לבלבול רב, וכן להיתקלויות וחבלות, ולפיכך, וכן כדי ליצור מקדם הגינות אחיד, נקבעו בהדרגה עמודים כמספר הרצים.
ראו גם

ספורט ביוון העתיקה
דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי

| דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי |
| --- | --- |
 
מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: לווייתנאים
תת־סדרה:: דמויי היפופוטם
משפחה:: דולפיניים
סוג:: דולפין סלוד-סנפיר
מין:: דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי
שם מדעי
 Orcaella heinsohni
תחום תפוצה


דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי (שם מדעי: Orcaella heinsohni) הוא מין קטן ממדים ממשפחת הדולפיניים בעל ראש קצר, המצוי בטבע בחופים הטרופיים שמצפון לאוסטרליה באוקיינוס השקט וצפונה עד גינאה החדשה.
מאפיינים

דולפין זה נחשב במשך שנים רבות לתת-מין של דולפין איראוואדי וב-2005 הוגדר כמין עצמאי. הוא חי באותם אזורים כמו קרובו אך אזור תפוצתו מזרחי יותר[דרושה הבהרה]. הוא צבעוני וקטן מקרובו ונפוץ יותר בטבע.
ללווייתן זה שלוש שכבות צבע: החלק העליון חום, הצדדים חומים בהירים והבטן לבנה. הוא בעל לסתות קצרות המזכירות את מראה הלבנתן הארקטי. הסנפירים גדולים ומעוגלים ומכבידים על מהירותו. סנפיר הגב קטן וישנו קמט קטן בצוואר. דולפינים אלה לא נוהגים לקפוץ אך נוהגים להתיז מים מפיהם. אורכם הממוצע 2.1-2.4 מטרים ומשקלם 114–133 קילוגרם.
דולפינים אלה נמצאים בסכנה בשל ציד בידי ילידים בגינאה החדשה, אך בעיקר כתוצאה מטביעה ברשתות דייגים[דרושה הבהרה].
הערות שוליים

↑  דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי באתר הרשימה האדומה של IUCN
| דולפיניים |
| --- | --- | --- |
| לווייתן דלוע-ראש (סוג ומין יחיד) | לווייתן דלוע-ראש |     |
| קטלן (סוג ומין יחיד) | קטלן |     |
| קטלן גמדי (סוג ומין יחיד) | קטלן גמדי |     |
| עבשן קטלני (סוג ומין יחיד) | עבשן קטלני |     |
| נתב | נתב גדול-סנפיר • נתב קטן-סנפיר |     |
| דולפין מצוי | דולפין מצוי קצר-חוטם • דולפין מצוי ארוך-חוטם |     |
| דולפין לווייתני | דולפין לווייתני צפוני • דולפין לווייתני דרומי |     |
| דולפין הנהרות | טוקוקסי • דולפין גיאנה |     |
| סוסא | סוסא גיבן • סוסא הודי • סוסא אטלנטי • סוסא אוסטרלי |     |
| סטנלה | סטנלה מפוספסת • סטנלה ארוכת-חרטום • סטנלת קליימן • סטנלה פאנטרופית • סטנלה אטלנטית |     |
| דולפין תלום-שן (סוג ומין יחיד) | דולפין תלום-שן |  |
| דולפינן | דולפינן מצוי • דולפינן אנקולי • דולפינן אוסטרלי |  |
| דולפין קטן | דולפין צ'יליאני • דולפין דרום-אפריקאי • דולפין לבן-ראש • דולפין קומרסון |  |
| גרמפוס אפור (סוג ומין יחיד) | גרמפוס אפור |  |
| דולפין פראסר (סוג ומין יחיד) | דולפין פראסר |  |
| דולפין בקבוקי | דולפין פסיפי לבן-צד • דולפין מזנק • דולפין וילסון • דולפין שחור-סנטר • דולפין לבן-גב • דולפין אטלנטי לבן-צד |  |
| דולפין סלוד-סנפיר | דולפין איראוואדי • דולפין סלוד-סנפיר אוסטרלי |  |
דג משתובב

| --- | --- |

 בימוי:  ברט ג'ילט
 הופק בידי:  וולט דיסני
 מוזיקה:  ברט לואיס
 אנימטור:  ג'וני קאנון לס קלארק נורם פרגוסון מרל גילסון דייוויד הנד וילפרד ג'קסון ג'ק קינג טום פלאמר בן שרפסטין
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני
 חברה מפיצה:  סרטי קולומביה
 הקרנת בכורה:  8 במאי 1930
 משך הקרנה:  6:02 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מצויר 
 סרט קודם:  קניבלים מרקדים
 סרט הבא:  תעלולים ארקטיים
 דף הסרט ב־IMDb
 
דג משתובב (באנגלית: Frockling Fish) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1930. הוא הסרט התשיעי בסדרת הסרטים "סימפוניות טיפשיות".
עלילה

הסרט מתחיל בחיות אשר רוקדות ועושות מוזיקה בקרקעית הים: במושב דג רוכב על סוסון ים, בעוד דג אחר משחק עם עוגן ענק. קבוצת דגים רוקדת סביב תיבה. בשלב מסוים תמנון זועם יוצא מתוך התיבה ומנסה לתפוס את הדגים, אך הם נמלטים. ואז התמנון יוצא מהתיבה. ליד סירה מתקיים ריקוד דגים, בניצוח שני לובסטרים ימיים. בתזמורת אחרת, דג מוביל שלושה דגים, המנגנים על צדפות ושלד דג עם מאראקס. לובסטר נוסף מנגן במפוחית. גם כוכבי ים וצדפות (הממוקמות מאחורי הכוכבים) רוקדים בתור. קבוצת דגים קופצת על בטנו של דג גדול יותר, אחד בכל פעם, וגורמת לדג להוציא בועה על כל דג שקופץ עליו. הדגים, ברגע שהם משאירים את הדג הגדול מאחור, הם משחקים עם הבועות. התמנון מפוצץ את הבועות. בועה סוגרת דג ששיחק איתה. התמנון משחק עם הבועה, אבל הדג מצליח לצאת ממנה והתמנון רודף אחריו. הדג דוחף עוגן בסירה והוא מועך את התמנון.
ביקורות

הסרט היומי (28 בספטמבר 1930): "תערוכה תת-ימית שגורמת לפטרונים לגחך לאורך כל הדרך. כל מיני דגים פנטסטיים עוברים סדרה מסחררת של ריקודים, תרגילים ומה לא, בהתאמה לאיזו מוזיקה מתאימה בצורה יוצאת דופן. השעשוע העיקרי מסופק על ידי תמנון נבל שרודף אחרי דג, אבל התמנון מפסיד בסופו של דבר כשהדג הקטן והחכם מפיל עליו עוגן מכלי שקוע. אחד הטובים בסדרת סימפוניות טיפשיות."
Motion Picture News (27 בספטמבר 1930): "הסרט המצויר הזה של וולט דיסני מכיל את כל הדברים שראיתי פעם אחר פעם עם דגים במקום חיות הלוקות בדליריום טרמנס, רוקדים, מדברים, שרים ומסתובבים. לא יצא לסרט צחקוק מקהל בניו יורק. הציבור ניזון על סוג כזה של דברים."
וראייטי (24 בספטמבר 1930): "קומדיה מוזיקלית מצוירת משעשעת. הסצנות כולן מתחת למים, כשהדמויות המצוירות כולן דגים הם רוקדים ושרים ומקבלים סנכרון מוזיקלי קומי. תמנון הוא הנבל ומקבל את מה שמגיע לו בסוף, כשהוא רודף אחרי דג דרך ספינה טבועה ואז עוגן נופל ומוחץ אותו."
מדיה ביתית

הסרט הופץ למדיה ביתית ב-19 בדצמבר 2006 באוצרות וולט דיסני: עוד סימפוניות טיפשיות, כרך ב'.
הערות שוליים

↑  "Disney's "Frolicking Fish" (1930) |".
↑  "Reviews of Sound Shorts". The Film Daily: 11. 28 בספטמבר 1930. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Short Subjects". Motion Picture News: 43. 27 בספטמבר 1930. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Talking Shorts". Variety: 23. 24 בספטמבר 1930. נבדק ב-23 בפברואר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
דבר הלמד מעניינו

המידה המדרשית דבר הלָמֵד מעניינו היא אחת משבע המידות של הלל הזקן ומשלוש עשרה המידות של רבי ישמעאל. לפיה, ניתן להפיק משמעות מקראית שאינה כתובה במפורש במקרא על סמך שחז"ל הבינו רוח מסוים בפרשה שבה מופיע פרט מסוים.
בימינו, תוקף מידה זו מחייבת את כל בני ישראל שגרים בחוצה לארץ לשמור על מצוות חובת הגוף שבתורה.
פעולת המידה

דבר בתורה שהוא סתום בהבנתו ניתן להבינו על סמך העניין הכללי בו מדבר בפרשה, או דבר הסמוך לו בפרשה  יש גם מקרים שמידה זו מנצחת את הבנת פשט הכתוב בתורה מפורש (ראה לקמן).
דוגמאות

מקרה בו מידה זו מנצחת פשט מקראי הנהו בפרשת נזקי בהמה שבהמה נגח איש והרגו. התורה אומרת במקרה זו ”וְאִם שׁוֹר נַגָּח הוּא מִתְּמֹל שִׁלְשֹׁם וְהוּעַד בִּבְעָלָיו וְלֹא יִשְׁמְרֶנּוּ וְהֵמִית אִישׁ אוֹ אִשָּׁה הַשּׁוֹר יִסָּקֵל וְגַם בְּעָלָיו יוּמָת.” (שמות כא כט).  כלומר, לפי הבנת המקרא יש לבית הדין להעניש מוות את בעל הבהמה. והנה מידה זו הלומדת מעניין הפרשה (בפסוק הבא אחריו) שמדבר בעניין "כופר" ממוני ”אִם כֹּפֶר יוּשַׁת עָלָיו וְנָתַן פִּדְיֹן נַפְשׁוֹ כְּכֹל אֲשֶׁר יוּשַׁת עָלָיו..” (שמות כא ל) מצלת את בעל השור מהבנת כוונת המקרא לעונשו בגזר דין מוות.
דוגמה נוספת המופיעה בתלמוד, היא פירוש הציווי ”לֹא תִגְנֹב” (ספר שמות, פרק כ', פסוק י"ב) המופיע בעשרת הדיברות. על אף שניתן היה לפרש ציווי זה כעוסק בגנבת ממון, ההלכה לומדת שמדובר ב"גנבת נפשות" האוסר לחטוף אדם ולמוכרו. פירוש זה מבוסס על מידת "דבר הלמד מעניינו" שכן שאר האיסורים המופיעים בעשרת הדיברות בסמיכות לציווי זה הם איסורים שעונשם מיתת בית דין (רצח, ניאוף), ועל כן גם את הציווי הזה יש לפרש כמתייחס לעבירה שעונשה מיתת בית דין, שהיא גנבת אדם (כמפורש בספר שמות, פרק כ"א, פסוק ט"ז).
דוגמאות > מצוות חובת הגוף בחוצה לארץ

לדעת רב יהודה,  מידה זו היא המחייבת את כל בני ישראל שגרים בחוצה לארץ לשמור על מצוות חובת הגוף שבתורה.
אמר רב יהודה..יכול כל המצות כולן לא יהו נוהגים אלא בארץ? תלמוד לומר ”כָּל הַיָּמִים אֲשֶׁר אַתֶּם חַיִּים עַל הָאֲדָמָה” (דברים יב א) אי כל הימים יכול יהו נוהגים בין בארץ בין בחוצה לארץ -תלמוד לומר ” בָּאָרֶץ” (דברים יב א), אחר שריבה הכתוב ומיעט צא ולמד ממה שאמור בעניין ”אַבֵּד תְּאַבְּדוּן אֶת כָּל הַמְּקֹמוֹת אֲשֶׁר עָבְדוּ שָׁם...” (דברים יב ב) מה עבודת כוכבים מיוחדת שהיא חובת הגוף ונוהגת בין בארץ בין בחוץ לארץ אף כל שהיא חובת הגוף נוהגת בין בארץ בין בחוצה לארץ
ראו גם

ספרא לוויקרא כב כח (שמדת גזירה שווה עדיף ממידת דבר הלמד מעניינו)
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קט"ו, עמוד ב', מבוא לתלמוד בבלי (מהדורת מסורת הש"ס), דף ט"ז (מדה יב)
↑  מדרש הגדול לשמות כא כט
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף פ"ו, עמוד א'.
| מידות שהתורה נדרשת בהן |
| --- | --- | --- |
| שבע מידות של הלל הזקן | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • כיוצא בו במקום אחר • דבר הלמד מעניינו |  |
| שלש עשרה מידות של רבי ישמעאל | קל וחומר • גזרה שווה • בניין אב מכתוב אחד • בניין אב משני כתובים • כלל ופרט • פרט וכלל • כלל ופרט וכלל • כלל שהוא צריך לפרט • פרט שהוא צריך לכלל • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד • דבר שהיה בכלל ויצא לטעון טעון אחר שהוא כעניינו • יצא לדון בדבר חדש • דבר הלמד מעניינו • דבר הלמד מסופו • שני כתובים המכחישים זה את זה |  |
| שלשים ושתים מידות של רבי אליעזר בן רבי יוסי הגלילי | ריבוי • מיעוט • ריבוי אחר ריבוי • מיעוט אחר מיעוט • קל וחומר מפורש • קל וחומר סתום • גזרה שווה • בניין אב • דרך קצרה • דבר שהוא שנוי • מחבור שנחלק • דבר שבא ללמד ונמצא למד • דבר שאחריו מעשה והוא פרטו של ראשון • דבר גדול שנתלה בקטן הימנו • שני כתובים המכחישים זה את זה • דבר שהוא מיוחד במקומו • דבר שאינו מתפרש במקומו ומתפרש במקום אחר • דבר שנאמר במקצת והוא נוהג בכל • דבר שנאמר בזה והוא הדין בחברו • דבר שנאמר בזה ואינו עניין לו אבל הוא עניין לחברו • דבר שהוקש לשתי מידות • דבר שחברו מוכיח עליו • דבר שהוא מוכיח על חברו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על עצמו • דבר שהיה בכלל ויצא מן הכלל ללמד על חברו • משל • לשון נופל על לשון • נגד • גימטריה • נוטריקון • מוקדם שהוא מאוחר בעניין • מוקדם שהוא מאוחר בפרשיות |  |
דוד חן

דוד חן
דוד חן (נולד בסביבות 1937) שימש כראש בית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב וכנשיא המרכז ללימודים אקדמיים באור יהודה וקודם לכן שימש דקאן בית הספר לחינוך שם.
ביוגרפיה

את הדוקטורט בביופיזיקה השלים במכון ויצמן.
שימש כראש בית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב וכמרצה וחוקר-אורח באוניברסיטאות רבות. בהן אוניברסיטת סטנפורד, אוניברסיטת הרווארד, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, פורד וקווינס קולג' בניו יורק ועמית מחקר במכון הבינלאומי לתכנון חינוכי בפריז.
פרופסור חן משמש כחבר באיגודים מקצועיים בתחום המחקר החינוכי בישראל ומחוצה לה. כיהן גם כמנהל לאומי של המרכז לחינוך מדעי ע"ש עמוס דה שליט. היה חבר בוועדות ציבוריות רבות בנושאי חינוך ושימש "עוזר נשיא המדינה לחינוך ורווחה". חן השתתף בכתיבת ספרים וספרי לימוד, פרסם שני ספרים, מאמרים ומונוגרפיות. בשנת 1995 הוא הקים המרכז הארצי למדע במסגרת אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1995, היה בין מקבלי "פרס לעובדים בתחום החינוך העברי" מטעם עיריית תל אביב-יפו. כמו כן, זכה בפרס ע"ש קנדי מטעם מכון ויצמן למדע.
דיאוס פיטה

| --- | --- |
 אלים מקבילים:  זאוס, יופיטר, טיר
 צאצאים:  סוריה, Darsa, Nasatya 
 
דְיָאוּס פִּיטָה (בסנסקריט: द्यौष्पितृ) הוא אל השמיים במיתולוגיה ההינדואית.
פולחן

משמעות השם "דיאוס פיטה" היא "אבא שמיים". האל דיאוס מקביל לאל זאוס במיתולוגיה היוונית, יופיטר במיתולוגיה הרומית וטיר במיתולוגיה הנורדית. דיאוס פיטה מופיע פעמים רבות ב"ריג ודה", קובץ של מזמורים הינדואיסטים עתיקים שחוברו בסנסקריט. בכל אחת מהופעותיו הוא מופיע יחד עם אל אחר, בדרך כלל עם בת זוגו פריטהיבי מאטה, אלת הארץ. הוא יכול להטיל ברקים על הארץ ולהמטיר גשם.
הערות שוליים

↑  M. L. West, Indo-European Poetry and Myth, Oxford University Press, 2007, pp. 166-173
דוד חרמש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 במרץ 1946 (בן 78)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:   תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד בסיס קליטה ומיון  סגן ראש אגף כוח האדם
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל עמידר, מנכ"ל אל על, מנכ"ל דן חברה לתחבורה ציבורית, יו"ר חברת נמל חיפה
 
דוד חרמש (נולד ב-18 במרץ 1946) הוא מנהל ישראלי וקצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמנכ"ל אל על ויו"ר חברת נמל חיפה.
חרמש שירת בצה"ל במשך כ-25 שנים. פיקד על בסיס קליטה ומיון ושימש סגן ראש אגף כוח האדם, השתחרר משירות הקבע בדרגת תת-אלוף. הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מ-NYIT.
לאחר שחרורו כיהן כסמנכ"ל חברת בזק. בשנת 1995 מונה למנכ"ל עמידר, בשנת 1998 מונה לסמנכ"ל מערך התכנון והמטה בבנק דיסקונט לישראל. בשנים 2000 עד 2002 כיהן כמנכ"ל אל על. ב-2002 מונה למנכ"ל דן חברה לתחבורה ציבורית אך פרש לאחר פחות משנה בתפקיד. בשנים 2004 עד 2007 כיהן כיו"ר חברת נמל חיפה. ב-2007 עמד בראש ועדה חקירה לבדיקת תפקודה של העיר לוד, של העיר שדרות ושל עיריית אופקים.
הערות שוליים

↑  ענת ג'ורג'י, דוד חרמש פורש מתפקידו כמנכ"ל דן על רקע חילוקי דעות בנוגע לצעדי ההתייעלות בחברה, באתר TheMarker‏, 17 בפברואר 2003
↑  הוועדה לבדיקת תפקוד העיר לוד, סיכום, מסקנות והמלצות
↑  שלמה פיוטרקובסקי, דב קהת יעמוד בראש ועדת החקירה לשדרות, באתר ערוץ 7, 24 בדצמבר 2007
דיאודון

| דיאודון |
| --- | --- |
 
תקופה
סוף אוליגוקן-תחילת מיוקן 29–19 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: אנטלודונטיים
סוג:: דיאודון
שם מדעי
 Daeodon ‏קופ, 1878

דיאודון (שם מדעי: Daeodon; מילולית: "שיניים איומות". בעבר נקרא דינוהירוס - "חזיר נורא") הוא סוג של מכפיל פרסה גדול ממשפחת האנטלודונטיים שחי ברחבי אמריקה הצפונית, אך לא נתגלו הרבה מאובנים שלו. מהסוג התגלו 2 מינים: Daeodon shoshonensis ו-Daeodon humerosum.
מאפיניים

הדיאודון היה הגדול ביותר בבני משפחת האנטלודוניים. הוא הגיע לגובה 2.2 מ', לאורך של 4 מ' ושקל מעל 1.5 טון. אורך הגולגולת גדולה הגיע ל-90 ס"מ. בגולגולת זו היו שיניים ארוכות וחזקות, אך בעל עצמות לחיים קטנות יחסית וכן היה בעל סנטר קטן וגם צוואר קצר שככל הנראה היה בנוי בצורתו של קרנף רחב-שפה או אולי היה בעל דבשת קצרה כמו לביזון. היה לו גוף גדול, אך מותאם לריצה והיו לו עצמות רגליים קלות יחסית למשקלו, שהסתיימו ב-2 פרסות שסועות כמו לחזירים המודרניים, אף שהם לא קרוביו.
ייתכן שאבותיו של הדיאודון היו האנטלודונט או הפראנטלודון, שדמו לו מאוד וחיו באמריקה בתקופה קדומה יותר. ככל הנראה יצור זה היה מטורפי העל של אמריקה של סוף האוליגוקן עד לתחילת המיוקן, אז הוא חי בערבות אמריקה, אך גיוון בצמחייה וייתכן שאכל נבלות או חטף טרף לטורפים קטנים יותר.
בתרבות

יונק זה הופיע בסדרות מפלצות חוזרות לתחייה וטורפים פרהיסטוריים.
שחזור של הדיאודון
דיאודורוס הראשון

| --- | --- |

 לידה:  14 באוגוסט 1923 כיוס, יוון 
 פטירה:  19 בדצמבר 2000 (בגיל 77) ירושלים 
 שם לידה:  Δαμιανός Γ. Καρίβαλης 
 מדינה:  יוון 
 דת:  נצרות אורתודוקסית 
 
דיאודורוס הראשון, צועד בראש תהלוכת היוונים-אורתודוקסים, בחגיגות חג המולד בבית לחם
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
דיאודורוס קריבליס הראשון (ביוונית: Διόδωρος, ‏ 14 באוגוסט 1923 - 20 בדצמבר 2000), נזיר וכומר יווני, היה הפטריארך היווני-אורתודכסי של ירושלים, מה- 1 במרץ 1981, ועד ליום פטירתו.
מנהיג

דיאודורוס נולד באי האגאי כיוס, והוטבל בשם דמיאנוס ג. קריבליס. בשנת 1938 בתקופת המנדט הבריטי, היגר קריבליס לארץ ישראל. הוא קיבל חינוך נוצרי, ובשנת 1944 קיבל על עצמו להיות נזיר, וקיבל את שמו החדש "דיאודורוס". 3 שנים מאוחר יותר, נהיה דיאודורוס כומר, ובשנת 1962 התמנה לארכיבישוף של הייראפוליס. הוא שירת בהייראפוליס עד לבחירתו לבישוף בפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית ברבת עמון, ובשנת 1981 התמנה לפטריארך היווני-אורתודוקסי של ירושלים.
כפטריארך של הכנסייה היוונית-אורתודוקסית, חלש דיאודורוס על נכסי מקרקעין רבים ברחבי המדינה, ובירושלים בפרט. כפועל יוצא מכך היה מעורב במספר רב של עסקאות מקרקעין עם גורמים פרטיים, כמו עם נציגי המדינה, הקרן קיימת לישראל ועיריית ירושלים. בין ראש עיריית ירושלים טדי קולק ובין דיאודורוס, שררו יחסי ידידות שחרגו מכללי הנימוס המקובלים בין ריבון חילוני, ואיש דת זר.
באחרית ימיו התדרדר מצב בריאותו כתוצאה מנמק ברגל שנגרם ממחלת סוכרת, ומחלת כליות, שחייבה אותו לעבור טיפולי דיאליזה. את מצבו זה ניצל אדם בשם יעקב רבינוביץ לבצע תרמית הידועה כפרשת הקרקעות של הפטריארכיה היוונית-אורתודוקסית ברחביה. בפרשת הונאה זאת, שהתרחשה בשנת 2000, ביים רבינוביץ עסקת מקרקעין רחבת היקף, בין מדינת ישראל והקרן קיימת לישראל לבין הפטריארכיה, תוך שהוא מציג מצג שווא כאילו הוא מתווך בין שליחי המדינה לבין דיאודורוס, ומוכר להם קרקעות של הפטריארכיה הממוקמות ברחביה.
זמן לא רב לאחר החתימה לכאורה על העסקה, ב-19 בדצמבר 2000, מת דיאודורוס בירושלים כשהוא חלש ותשוש מסיבוכיי מחלתו. ב-22 בדצמבר 2000, הוא נקבר בקתדרלה של השליחים הקדושים על הר הזיתים.
הערות שוליים

↑  נדב שרגאי, הר המריבה, המאבק על הר-הבית, יהודים ומוסלמים, דת ופוליטיקה, הוצאת כתר הוצאה לאור, ירושלים 1995
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1147232776  NLG: 45322  VIAF: 269151246509544130171   WorldCat (עם VIAF): 269151246509544130171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דיאוואנדו דיאן

דיאוואנדו דיאן ניאנג (בצרפתית: Diawandou Diagne Niang; נולד ב-8 בנובמבר 1994 בטייה שבסגנל) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת הבלם באל-הילאל מליגת העל הסודאנית.
קריירת מועדונים

דיאן נולד בסנגל וגדל במחלקת נוער מקומית. לקראת עונת 2012/2013 חתם אויפן מהליגה הבלגית השלישית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 60 הופעות ליגה.
בחודש יולי 2014 חתם דיאן בברצלונה והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה, ברצלונה אתלטיק, מהליגה הספרדית השנייה. הוא ערך 27 הופעות ליגה בעונת 2014/2015.
בחודש יולי 2015 חזר דיאן לאויפן בהשאלה לעונה אחת. הוא ערך 16 הופעות ליגה והבקיע שער אחד בעונת 2015/2016, בה עלתה אויפן לליגה הבלגית השנייה, והשאלתו הוארכה בעונה נוספת.
קריירה בינלאומית

ב-31 במאי 2014 ערך דיאן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סנגל, כששיחק 90 דקות בתיקו 2-2 נגד נבחרת קולומביה במשחק ידידות.
דוד מנחם מאניש באב"ד

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1865 סטז'יז'וב, רפובליקת פולין 
 פטירה:  1937 (בגיל 72 בערך) 
 מקום קבורה:  טרנופול 
 תקופת הפעילות:  ?–1937 
 
רבי דָּוִד מְנַחֵם מאָנִישׁ בַּאבַ"ד (ה'תרכ"ה, 1865 בערך – כ"א בסיוון ה'תרצ"ז, 31 במאי 1937) היה רב וראש ישיבה חסידי גליציאני. רבה של טרנופול, ומגדולי הפוסקים בגליציה בין מלחמות העולם. נודע בספר השו"ת שלו, חבצלת השרון.
ביוגרפיה

נולד בסטריסוב לגיטל ולרב המקומי רבי יהושע השל באב"ד מפודבולצ'יסק (אחיינו של רבי יוסף באב"ד, בעל ה"מנחת חינוך"), נכד למשפחת הרבנים באב"ד וצאצא למשפחת הרבי ר' העשיל מקראקא. בצעירותו למד באופן עצמאי בבית המדרש בעיר מגוריו, הוא היה שקדן ובעל זיכרון טוב ולפי האגדה היה מצטט פרקים שלמים מספרי האחרונים על-פה, בתמורה לפרוטות שנתנו לו סוחרים למדנים שבאו ליריד בסטריסוב.
רבי דוד מנחם נשא לאישה את בתו של רבי יואל משה סג"ל לנדא מיאברוב, וכמנהג הימים התפרנס משולחן חמיו, ועשה אצלו שימוש חכמים. בתקופה זו נסמך לרבנות בידי הרב בעריש רפפורט מראווה.
עם עזיבת אביו, בשנת תרנ"ב, את סטריסוב לטובת רבנות פודבולצ'יסק, התמנה רבי דוד מנחם כרבה של סטריסוב מולדתו. שנתיים לאחר מכן (תרנ"ד, 1894) נפטר חותנו ביברוב והוא עבר לכהן ברבנות יברוב, משרה בה החזיק במשך 17 שנה.
בשנת 1912, תרע"א, התמנה כראב"ד טרנופול לצדו של הרב המקומי רבי יהושע השל באב"ד שהתמנה שנתיים קודם לכן כרבה של העיר על מקום אביו, אך היה חלוש מכדי להנהיג לבדו את הקהילה היהודית בעיר שמנתה באותה תקופה כשבעת אלפים משפחות. הרב באב"ד היה חסיד בעלז, ורבותיו אדמו"רי החסידות השתבחו בו מאד; הרבי ישכר דב רוקח (הזקן) אמר עליו כי "דבר חידוש הוא", ובנו יורשו הרבי אהרן רוקח מצוטט כמי שאמר ש"איש קדוש הוא, יהודי קדוש מלפני מאה שנה".
הוא הקים בטרנופול ישיבה גבוהה, ועסק גם בפעילות ציבורית. מסופר כי הקפיד להכין מדי יום לפנות בוקר את הקפה לתלמידי הישיבה שהשכימו ללימודיהם. במקביל השיב לשאלות הלכתיות מכל רחבי גליציה, ונחשב לאחד מגדולי פוסקי גליציה בין מלחמות העולם לצדם של רבי מאיר אריק ורבי אברהם מנדל שטיינברג מברודי. בספר השו"ת שלו "חבצלת השרון" תיאר כיצד הוא ניגש לשאלה הלכתית:
מריש כל, אמינא להו מה ששמעתי מפי הרב הגאון דובעריש ראפיפורט ז"ל אבד"ק ראווא, שהי' מקובל מפי רבו הגאון בעהמח"ס נודע בשערים אבד"ק לובלין ז"ל, שבבוא לפניו איזו שאלה, מקודם הוא שוקל בשכלו על אמיתות הענין לפי שכל האנושי האיך הוא, ואם נראה לו לפי שכל האנושי שהדבר אמת, אז הוא מעיין עפ"י חוקי תוה"ק מה משפטו. וכן הוא אצלי, בבוא לפני שאלת עגונה וכדומה, אם ברור הדבר בעיני לפי השכל ודעת בני אדם שהדבר אמת, אז אנכי מייגע א"ע למצוא צד היתר עפ"י חוקי ומשפט תוה"ק. לא כן אם אמיתות הדבר מסופק אצלי.
בשנת תרפ"ה, 1925, נפטרה אשתו הראשונה והוא נישא בשנית לבת-אחיו רבי יוסף דוב באב"ד מטוויסט.
ב-1934 חלה בשחפת העצמות ונסע לשווייץ לצורכי רפואה, הוא שב כעבור שנתיים לטרנופול ואת ימי הקיץ היה עושה בעיירת המרחץ טאטרוב. ביום שישי י"ח בסיוון תרצ"ז התמוטט, ונפטר שלושה ימים לאחר מכן, ביום שני כ"א בסיוון ה'תרצ"ז, 31 במאי 1937. הוא נקבר בטרנופול למחרת.
משפחתו

משפחתו של הרב באב"ד הייתה משפחה רבנית מובהקת. חמשת אחיו כיהנו כרבנים: רבי יצחק באב"ד (אביו של רבי אלכסנדר אשר באב"ד), רבה של טרטקוב. רבי לייבוש, רבה של פודבולצ'יסק במקום אביו. רבי שלום, רבה של וורנז'. רבי יוסף דוב, כיהן כדיין במיקולניץ.
אחותו ראצי נישאה לרבה של סטריסוב.
לרבי דוד מנחם היו כמה בנות, כל חתניו נודעו כרבנים.
רבי אלימלך פרנקל-תאומים, רבה של יברוב.
רבי אהרן שנעה, רבה של טויסט.
רבי אורי שרגא-פייבל באב"ד, רבה של בודזאנוב.
רבי יהושע השיל באב"ד שהתמנה תחתיו כרבה של טרנופול.
לקריאה נוספת

'הרב ר' דוד מנחם מאניש בהרה"ג ר' יהושע העשיל באבד', שמואל נח גוטליב, אהלי שם, פינסק תרע"ב, עמ' 409פ
ד"ר הלל זיידמן, רבני טרנופול במאות הי"ח והי"ט: הרב מנחם-מוניש באב"ד בעל „חבצלת השרון”, בתוך: פ. קורנגרין (עורך), טרנופול, אנציקלופדיה של גלויות: סדרת פולין, כרך שלישי. ירושלים תל אביב, תשט"ו, עמ' 263–264
אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ד, בני ברק תשמ"ח, עמ' קסח-רה
ישראל יעקב קלפהולץ, 'הגה"צ רבי מנחם מאניש באב"ד מטארנופול', בתוך: גדולי חסידי בעלז, כרך א, בני ברק תשל"ד, עמ' צו-קפו
יעקב הייזלר, המאור הגדול, המבשר, מוסף "תורני" גיליון 340, י"ח בסיוון תשע"ה, עמ' ח-יא
דוד מקאלוש

רבי דוד מקאלוש היה אדמו"ר חסידי, הראשון בשושלת קאליש. בנו הצעיר של רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בפסקה זו אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.
בצעירותו למד תורה מפי אביו רבי מאיר, עד פטירתו בשנת תקמ"א, אז ייסד את חצרו בקאלוש.
לאחר פטירתו מילא את מקומו אחיינו, רבי יצחק מקאליש, בנו של רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן. רבי דוד ככל הידוע היה ערירי.
ראו גם

חסידות קאליש
חסידות פרמישלאן
מאיר (הגדול) מפרמישלאן