stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ה'תשס"ג

ה'תשס"ג (5,763) ובקיצור תשס"ג – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 2002, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 בספטמבר 2003.
המולד של תשרי חל ביום השבת, 12 שעות ו-982 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זשה. היא מעוברת, ואורכה 385 ימים.
זו שנה שנייה לשמיטה, ושנת 6 במחזור העיבור ה-304. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 23 (סימנה כגיגא) במחזור השמש ה-206.
שנה זו היא שנת 1,934 לחורבן הבית, ושנת 2,314 לשטרות.
מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשס"ג 55 שנות עצמאות.
אירועים

י"ג בתשרי – פיגוע התאבדות באוטובוס בתל אביב, בו נהרגו 6 אנשים
כ' בתשרי – מסוק צה"ל יורה שני טילי הלפייר לעבר מכוניתו של מוחמד דף שנפצע קשה, אך מצליח לחמוק מן הסיכול הממוקד
ה' בכסלו – מחבל מארגון התנזים חדר לקיבוץ מצר ורוצח חמישה אנשים, ביניהם אם ושני ילדיה הקטנים
י' בכסלו – בפיגוע בציר המתפללים בחברון נהרגו 12 ישראלים – 3 לוחמי חטיבת הנח"ל, 5 שוטרי משמר הגבול, שלושה אנשי כיתת הכוננות של קריית ארבע, ומפקד החטיבה המרחבית, אלוף–משנה דרור וינברג. ו–14 ישראלים נוספים נפצעו.
ט"ז בכסלו – פיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים. 11 איש נרצחים
כ"ג בכסלו – 10 קנייתים ו–3 ישראלים נהרגים בפיגוע במלון במומבסה. במקביל, מנסים מחבלים של ארגון אל–קאעידה ליירט מטוס של ארקיע שהמריא מנמל התעופה של העיר בדרכו לתל אביב
ח' בטבת – האיחוד האירופי מודיע כי אסטוניה, הונגריה, לטביה, ליטא, מלטה, סלובניה, סלובקיה, פולין, צ'כיה וקפריסין יצטרפו לשורותיו בי' באייר ה'תשס"ד
כ"ג בטבת – 4 הרוגים בהתקפת מחבלים על ישיבת עתניאל
ג' בשבט – הפיגוע בתחנה המרכזית הישנה של תל אביב: 23 הרוגים בפיגוע התאבדות כפול בתחנה המרכזית הישנה של תל אביב
י"ג בשבט – מעבורת החלל קולומביה משוגרת לטיסה STS–107 – טיסתה האחרונה. בטיסה זו נספה האסרונאוט הישראלי אילן רמון
כ"ה בשבט – הבחירות לכנסת השש עשרה
כ"ו בשבט – הליכוד בראשות אריאל שרון מנצח בבחירות לכנסת השש עשרה
כ"ט בשבט – מעבורת החלל קולומביה, ובתוכה אילן רמון, מתפרקת עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ ושבעת האסטרונאוטים נספים
ט"ו באדר א' – השבעת הכנסת השש עשרה
כ"ו באדר א' – אריאל שרון מציג את ממשלתו השנייה בפני הכנסת
א' באדר ב' – הפיגוע בקו 37 – פיגוע התאבדות באוטובוס אגד בחיפה, 17 הרוגים
ט"ז באדר ב' - פתיחת מלחמת המפרץ השנייה
י"ט באדר ב' – במסגרת דיוני ועדת אור אחד העדים מותקף על ידי אביו של אחד מקורבנות אירועי אוקטובר 2000. הדיונים מופסקים לשבועיים ומתחדשים לאחר התקנת מחיצה משוריינת בין הקהל והעדים
כ"ז באדר ב' – אבישי רביב, סוכן שב"כ שפעל בקרב הימין הקיצוני בישראל מזוכה מכל אשמה, לאחר שהואשם בבית המשפט שלא מנע את רצח יצחק רבין
י"ב בניסן – הרב שלמה משה עמאר נבחר לכהן כהראשון לציון
ט"ז באייר – 7 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים
י"א בסיוון – 17 הרוגים בפיגוע התאבדות בקו 14 בירושלים
י"ד בתמוז – הרב יצחק טוביה וייס מתחיל לכהן כגאב"ד ירושלים
ח' בתמוז – ויקיפדיה העברית החלה לפעול
י"ד באב – פיגוע התאבדות בתחנת אוטובוס ליד אריאל, שני נרצחים
כ"א באב – הפיגוע בקו 2 בירושלים: 23 הרוגים, רבים מהם ילדים
ד' באלול – ועדת אור לחקר אירועי אוקטובר 2000 מציגה את מסקנותיה, הכוללות מסקנות אישיות נגד שלמה בן עמי, יהודה וילק ואליק רון, וביקורת על ראש הממשלה דאז, אהוד ברק
י"ב באלול – שני פיגועי התאבדות של החמאס: הפיגוע בתחנת האוטובוס בצריפין (9 נרצחים) ובקפה הלל בירושלים (7 נרצחים)
נולדו

כ"א בתשרי - קים אור אזולאי, שחקנית, מנחת טלוויזיה, בלוגרית אופנה, דוגמנית ומעצבת אופנה ישראלית
נפטרו

א' בתשרי – עוזי גל, מְפַתח התת מקלע "עוזי" (נולד ה'תרפ"ד)
כ' בתשרי – זרח ורהפטיג שר הדתות הראשון (נולד ה'תרס"ו)
ה' בחשוון – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נולד ה'תש"י)
ט' בחשוון – יעקב (זאב) פרקש, קריקטוריסט ישראלי
ו' בכסלו – אסתר רזיאל–נאור, חברת הכנסת ופעילה באצ"ל (נולדה ה'תרע"ב)
י"ב בכסלו – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נולד ה'תרע"ה)
כ"ט בשבט – אילן רמון נספה עם כל צוות מעבורת החלל "קולומביה", שהתפרקה עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ
ט"ז באדר א' – איסר הראל, איש מודיעין ישראלי, מאבות קהילת המודיעין הישראלית, ראש השב"כ הראשון, ראש המוסד וחבר כנסת
כ' באדר א' – שלמה ארגוב, דיפלומט ישראלי (נולד ה'תר"ץ)
י' בניסן – הרב שלום משאש, הרב הראשי לירושלים (נולד ה'תרס"ט)
ו' בסיוון – מאיר וילנר, ממנהיגי התנועה הקומוניסטית בישראל ומחותמי מגילת העצמאות (נולד ב–ה'תרע"ח)
י"ג בסיוון שארל שלום מופסיק, חוקר בקבלה וסופר צרפתי (נולד ב–ה'תשט"ז)
כ"ט בסיוון – מרדכי הוד, המפקד השביעי של חיל האוויר
י"ט בתמוז – הרב דוד חנזין, רב קהילת חב"ד בפתח תקווה, חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה, וראש בית דין רבני חב"ד (נולד ב-ה'תרע"א)
יצירות בספרות העברית

מכתבים על סזאן, מאת ריינר מריה רילקה, בעריכת קלרה רילקה, תרגם מגרמנית והוסיף פתח–דבר והערות: שמעון זנדבנק, עם עובד, תל אביב.
פרסי ישראל

ישראל תא–שמע – חקר התלמוד
אברהם גרוסמן – חקר ההיסטוריה היהודית
שולמית שחר – חקר ההיסטוריה הכללית
בלהה מנהיים – חקר הסוציולוגיה
ישעיהו ליבמן – חקר מדעי המדינה
מנחם אמיר – חקר הקרימינולוגיה
שלמה גיורא שוהם – חקר הקרימינולוגיה
אהרן צ'חנובר – חקר הביולוגיה
אבינועם ליבאי – חקר ההנדסה
צבי בן–אברהם – חקר מדעי כדור הארץ
יוסף בר–יוסף – תיאטרון
זהרירה חריפאי – תיאטרון
יהודית הנדל – ספרות ליוצרים
אהרן מגד – ספרות עברית ליוצרים
אהרן אמיר – תרגום
גאולה כהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
מאיר עמית – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
יד ושם – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשה, ובה 385 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ב בחשוון חל ביום שישי ולכן יום הזיכרון ליצחק רבין מוקדם ליום חמישי י"א בחשוון.
כ"ח באייר חל ביום שישי, ולכן טקסי יום ירושלים מוקדמים ליום חמישי כ"ז באייר. בכל זאת, הצביון הדתי של היום (אמירת ההלל ומזמורי התודה) מתקיים ביום שישי כ"ח באייר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'תשס"א

ה'תשס"א (5,761) ובקיצור תשס"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-30 בספטמבר 2000, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 17 בספטמבר 2001.
המולד של תשרי חל ביום חמישי, 19 שעות ו-310 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג זחא. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 4 במחזור העיבור ה-304. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-206.
שנה זו היא שנת 1,932 לחורבן הבית, ושנת 2,312 לשטרות.
מדינת ישראל חגגה ביום העצמאות ה'תשס"א 53 שנות עצמאות.
אירועים

ח' בתשרי – שלושת חיילי צה"ל: בני אברהם, עדי אביטן ועומר סוועאד נחטפים ללבנון בידי ארגון חזבאללה
י"ג בתשרי – אספסוף פלסטיני מבצע את הלינץ' ברמאללה בשני חיילים ישראלים ומרטש גופותיהם. אירוע זה הסלים את העוינות באינתיפאדה השנייה
ז' בכסלו – נחקק בישראל חוק זכויות התלמיד, הראשון מסוגו בעולם
ה' בטבת – צה"ל מחסל את ראש הפת"ח בטולכרם, תאבת תאבת, בסיכול ממוקד
י"א בטבת – הקונגרס האמריקני בראשות סגן הנשיא אל גור (בתפקידו כיו"ר הסנאט) סופר את הקולות האלקטורליים ומכריז על ג'ורג' בוש כזוכה בבחירות לנשיאות בבחירות לנשיאות ארצות הברית
י"ח בטבת – 5,000 הרוגים ברעידת אדמה בעוצמה של 7.7 בסולם ריכטר באל סלוודור
ג' בשבט – ועידת טאבה ננעלת ללא תוצאות
ו' בשבט – שימוש ראשון במרגמות ברצועת עזה, הפלסטינים יורים לעבר נצרים
י"ג בשבט – אריאל שרון זוכה בבחירות המיוחדות לראשות הממשלה
י"ב באדר – אריאל שרון מציג את ממשלתו בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
ד' בניסן – בפיגוע טרור נרצחים שני אנשים לאחר שמחבל התאבד התפוצץ בתחנת דלק "השלום" בכפר סבא
כ"ה באייר – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות בקניון השרון בנתניה
ג' בסיוון – קריסת אולם השמחות ורסאי בירושלים מביאה למותם של 23 בני אדם ולפציעתם של מאות – האסון החמור מסוגו בתולדות מדינת ישראל
י"א בסיוון – 21 הרוגים בפיגוע בדולפינריום בתל אביב
ט"ז בתמוז – פצצות מרגמה נוחתות על שכונת גילה בעיר ירושלים
כ' באב – 15 הרוגים וכ–130 פצועים בפיגוע התאבדות במסעדת סבארו בירושלים
כ"ג באלול – פיגועי 11 בספטמבר: טרוריסטים מארגון אל–קאעידה חוטפים ארבעה מטוסי נוסעים. שניים מהמטוסים מחריבים את מרכז הסחר העולמי בניו יורק, אחד מחריב אגף של הפנטגון, ואחד מתרסק בפנסילבניה (כנראה שיעדו היה וושינגטון די. סי.). בפיגועים נרצחים קרוב ל–3,000 בני אדם.
נולדו

ח' בטבת – דני אבדיה, כדורסלן ישראלי
י"ד בשבט – שני לוק, אמנית קעקועים ואושיית רשת גרמנייה-ישראלית שנרצחה במהלך טבח ה-7 באוקטובר וגופתה נחטפה לעזה על ידי החמאס. סרטון חטיפתה הפך להיות אחד מסמלי מעשי הזוועה שביצע ארגון הטרור
כ"ו בשבט – דוד מזוז, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי
י"ז באדר – אנה זק, זמרת ודוגמנית ישראלית
י"ז בניסן – נועה קירל, זמרת ורקדנית ישראלית
כ"ו בניסן – אודיה, זמרת ישראלית
ח' באייר – גל גברעם, שחקנית ואושיית רשת ישראלית
ד' בסיון – עדי ביטי, זמרת, שחקנית ומדבבת ישראלית
י"ב באלול – יעל שלביה, דוגמנית ושחקנית ישראלית
נפטרו

י"ד בחשוון – לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נולדה ב–ה'תרפ"ח)
י"ח באדר – הרב יצחק שלמה זילברמן, רב, מחנך ומייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה (נולד ב–ה'תרפ"ט)
כ"ג באייר – יוסף ידין, שחקן תיאטרון ישראלי
ז' בסיוון – גלעד זר, קב"ט מועצה אזורית שומרון, תושב איתמר, נרצח בעת מילוי תפקידו בידי מחבלים חמושים חברי גדודי אל אקצה ( נולד כ' בחשוון ה'תשכ"א)
כ"ו בתמוז – יחיאל די–נור (ק. צטניק), סופר השואה (נולד ב–ה'תרס"ט)
כ' באלול – דודו דותן, בדרן ושחקן, יו"ר אמ"י (נולד בה'תש"ח)
יצירות בספרות העברית

מען לא ידוע, מאת קרסמן טיילור, תרגם מאנגלית: אשר טרמון, זמורה ביתן, תל אביב
פרסי ישראל

אביעזר רביצקי – מחשבת ישראל
גבריאל סלומון – חקר החינוך
יעקב רנד – חקר החינוך
רות בן–ישראל – חקר המשפט
יהושע ויסמן – חקר המשפט
מרסל אליקים – מדעי הרפואה
רות ארנון – מדעי הרפואה
ברכה רמות – מדעי הרפואה
יוסף אמרי – חקר הפיזיקה
שמואל שטריקמן – חקר הפיזיקה
צבי אבני – מוזיקה
יחזקאל בראון – מוזיקה
הרצל שמואלי – מוזיקה
ברוך חגאי – ספורט ותרבות הגוף
אבא אבן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
מרדכי בן–פורת – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
יצחק שמיר – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחא, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ב בחשוון חל ביום שישי ולכן יום הזיכרון ליצחק רבין מוקדם ליום חמישי י"א בחשוון.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
כ"ז בניסן חל ביום שישי, ולכן יום הזיכרון לשואה ולגבורה מוקדם ליום חמישי כ"ו בניסן
ה' באייר חל ביום השבת, ולכן יום העצמאות מוקדם ליום חמישי ג' באייר ויום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מוקדם ליום רביעי ב' באייר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'תפ"ב

ה'תפ"ב (5,482) ובקיצור תפ"ב – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-22 בספטמבר 1721, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 11 בספטמבר 1722.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 17 שעות ו-387 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בשה. איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים.
זו שנה ראשונה לשמיטה, ושנת 10 במחזור העיבור ה-289. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 22 (סימנה כבלבז) במחזור השמש ה-196.
שנה זו היא שנת 1,653 לחורבן הבית, ושנת 2,033 לשטרות.
נולדו

י' בתשרי – רבי ידידיה טיאה וייל, רב העיר קרלסרוהה, בנו של "הקרבן נתנאל", ותלמידו של הרב יהונתן אייבשיץ. (נפטר ב-ה'תקס"ו)
רבי אברהם אחי הגר"א, דרשן ומקובל יהודי ליטאי, אחיו של הגר"א.
רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של סלוצק, קראקא וברסלאו. (נפטר ב-ה'תקנ"ד)
נפטרו

רבי יהודה בריאל, מרבני מנטובה, ומשותפיו של החכם צבי במלחמה בנחמיה חיון ובשבתאות. (נולד ב-ה'ת"ג)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בשה, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
היסטוריה של עם ישראל
הגביע הטורקי בכדורסל

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1967
 ארגון מפעיל:  פדרציית הכדורסל הטורקית
 מספר מתמודדים:  כל קבוצות הליגה הבכירה והליגה השנייה
 מדינות משתתפות:  טורקיה
 יבשת:  אירופה
 זוכה:  פנרבחצ'ה בקו
 הכי הרבה זכיות:  אנאדולו אפס (12)
 מפעל מקביל:  פרמייר באסקט
 אתר ההתאחדות הטורקית
 
הגביע הטורקי בכדורסל (בטורקית: Basketbol Erkekler Türkiye Kupası) הוא מפעל כדורסל טורקי בשיטת גביע (המפסיד יוצא, או "נוקאאוט"), שנוסד בשנת 1967 ומנוהל על ידי התאחדות הכדורסל הטורקית.
בגביע מתחרות כיום רק קבוצות הכדורסל של שתי הליגות המקצועניות בטורקיה.
מחזיקות הגביע

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1966-67 פנרבחצ'ה אולקר  1967-68 אלטינורדו  1968-69 א.ט.א. איסטנבול  1969-70 גלאטסראיי  1970-71 א.ט.א. איסטנבול  1971-72 גלאטסראיי  1972-73 טד קולז'לילר  1991-92 שישג'אם פשבחצ'ה  1992-93 טופאש בורסה  1993-94 אפס פילזן  1994-95 גלאטסראיי  1995-96 אפס פילזן  1996-97 אפס פילזן  1997-98 אפס פילזן  1998-99 טופאש בורסה  1999-00 טופאש בורסה  2000-01 אפס פילזן |  2001-02 אפס פילזן  2002-03 אולקרספור  2003-04 אולקרספור  2004-05 אולקרספור  2005-06 אפס פילזן  2006-07 אפס פילזן  2007-08 טורק טלקום  2008-09 אפס פילזן  2009-10 פנרבחצ'ה אולקר  2010-11 פנרבחצ'ה אולקר  2011-12 בשיקטש  2012-13 פנרבחצ'ה אולקר  2013-14 פינאר קרשיאקה  2014-15 אנאדולו אפס  2015-16 פנרבחצ'ה אולקר  2016-17 באנוויט  2017-18 אנאדולו אפס |  2018-19 פנרבחצ'ה בקו  2019-20 פנרבחצ'ה בקו  2021-22 אנאדולו אפס  2023-24 פנרבחצ'ה בקו |
ראו גם

ליגת העל הטורקית בכדורסל
היחס הפלסטי

היחס הפלסטי (באנגלית: plastic ratio), המספר הפלסטי ( plastic number) או הקבוע הפלסטי (plastic constant) הוא המספר האי-רציונלי ...1.324717957.
היחס הפלסטי מסומן באות היוונית ρ או באות  \psi .
היחס הוא אחד הפתרונות של המשוואה ממעלה שלישית
היחס  הוא אחד משלושת פתרונות המשוואה, והיחיד שהוא מספר ממשי:
תכונות מתמטיות

היחס הפלסטי שווה לשורש החוזר
תכונות מתמטיות > תכונות בסדרות שלמים

המספר הפלסטי הוא המספר אליו שואף היחס בין שני איברים עוקבים בסדרת פאדובן (...1,1,1,2,2,3,4,5,7,9,12,16,21,28,37,49)
ובסדרת פרין
(,...,0,2,3,2,5,5,7,10,12,17,22,29,39), ובכך הוא מקביל ליחס הזהב בסדרת פיבונאצ'י ובסדרות מקבילות.
בסדרת פרין כל איבר  P\left(n\right)\ , החל מהאיבר העשירי בערך, שואף ליחס הפלסטי בחזקת מספרו הסידורי של האיבר בסדרה:
כך למשל היחס הפלסטי בחזקת 16 קרוב מאוד לאיבר ה-16 בסדרת פרין, שערכו 90. בתכונה זו מזכיר היחס הפלסטי את תכונתו של יחס הזהב, שחזקות שלו הן קירוב טוב לסדרת מספרי לוקאס.
היחס הוא פתרון גם של המשוואה
היסטוריה

הנזיר ההולנדי  האנס ואן דר לאן (Hans van der Laan) הוא שנתן ליחס הפלסטי את שמו ב-1928, אך הראשון שחקר את תכונותיו היה הצרפתי ז'ראר קורדונייה (Gérard Cordonnier) (1907-1977),ב-1924. ואן דר לאן (1904-1991), שהיה גם ארכיטקט, התייחס בעיקר לתכונותיו האסתטיות של המספר, וטען כי היחס, או הקירוב שלו, 4/3, הוא אחת מאמות המידה לתפיסה של גודלם השונה של עצמים תלת־ממדיים.
הגל הבטוח

| --- | --- |

 פרטי התחנה
 סוג:  רדיו ממלכתי
 שפה:  עברית
 מדינה:  ישראל ישראל
 אזורי קליטה ותדרים
 אזור קליטה:  הצפון והגליל העליון
 נקלט בתדר:  87.6 FM
 אזור קליטה:  חיפה
 נקלט בתדר:  89.5 FM
הגל הבטוח הייתה תחנת רדיו ישראלית, שפעלה במסגרת קול ישראל ועסקה בשידור תוכניות מוזיקה, תוכניות מלל, דיווחי תנועה ושידורי ספורט לאזור הצפון. התחנה החלה לשדר בשנת 1991, בשיתוף עם משרד התחבורה, במסגרת המלחמה בתאונות הדרכים. התחנה נסגרה בשנת 2003. השם "הגל הבטוח" היה בשימוש קול ישראל עוד לפני הקמת התחנה, לשידורי בטיחות בדרכים שנערכו מדי פעם.
הגל הבטוח הייתה תחנת הרדיו הראשונה בישראל שנועדה לנהגים לצורך הכוונת התנועה והגברת המודעות לנהיגה זהירה. עם השנים נוספו לה תוכניות אקטואליה, תרבות וספורט. חלק משידוריה נסמכו על עבודת כתבי רשת ב' בצפון, ובתחנה עצמה הועסקו כ-30 עובדים. בתחנה שודרו פרסומת והיא התחרתה בתחנת רדיו חיפה בעלת הזיכיון לרדיו האזורי. ב-23 במאי 2003 התחנה נסגרה בזמן שידור, ומאזיני התחנה לא קיבלו כל הסבר על נסיבות הפסקת פעילותה. התחנה נסגרה בהוראת מנכ"ל רשות השידור, יוסף בראל. בראל טען שהתגלה לו שהתחנה פועלת ללא תקצוב ובניגוד להחלטות של המוסדות הציבוריים של רשות השידור. אך העובדים טענו שההחלטה הייתה במסגרת הקיצוצים בתקציב רשות השידור.
הערות שוליים

↑  קול ישראל סגר את  רשת הגל הבטוח, באתר הארץ, 25 במאי 2003
↑  ברוך המאירי, "כאשר התקשרתי לרדיו לא חשבתי על הפרס", מעריב, 14 בדצמבר 1982
↑  ענת באלינט, קול ישראל סגר את רשת "הגל הבטוח", באתר TheMarker‏, 23 במאי 2003
↑  שמואל דקלו, ‏דו"ח של יעקב גדיש: ההאזנה לרדיו האיזורי מחצית מלרשתות הארציות, באתר גלובס, 29 בדצמבר 1996
↑  מנכ"ל רשות השידור ימנה בודק לרשת הגל הבטוח בחיפה, באתר הארץ, 27 במאי 2003
↑  עתי"ם, ‏באמצע שידור וללא התראה מראש נסגרה תחנת הרדיו "הגל הבטוח" של קול ישראל בחיפה והצפון, באתר גלובס, 23 במאי 2003
| ישראל שידור רדיו בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגיד השידור הישראלי (קול ישראל) | כאן תרבות • כאן ב • כאן גימל • רדיו מַכַּאן • VoisFarsi • כאן רק"ע • כאן 88 • כאן קול המוזיקה • כאן מורשת • הרדיו החינוכי |  |
| צה"ל | גלי צה"ל • גלגלצ |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (רדיו אזורי) | אקו 99FM • רדיו א-שמס • רדיו 90FM • רדיו דרום • רדיו חיפה • רדיו ירושלים • רדיו לב המדינה • 103fm • רדיו קול ברמה • רדיו קול הים האדום • רדיו קול חי • רדיו קול רגע • רדיו תל אביב • 104.5FM רדיו צפון • רדיו א-נאס • רדיוס 100FM • תדרי הפיצול: 99.5 חמ-אש • הדיבור החם בדרום • פרוויה רדיו • קול פליי • קול חי מיוזיק |  |
| הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו – איו"ש | גלי ישראל |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | הקצה |  |
| תחנות רדיו שנסגרו | תחנות רדיו שנסגרו |  |
| רשות השידור (קול ישראל) | רשת א' • רשת ב' • רשת ג' • רשת ד' (קול ישראל בערבית) • רשת ה' (קול ישראל בפרסית) • רק"ע • 88FM • קול המוסיקה • רשת מורשת • הרדיו החינוכי • קול ציון לגולה • הגל הבטוח |  |
| רדיו פיראטי | ערוץ 7 • קול השלום • רדיו כל האמת |  |
| שידורי רדיו באינטרנט | רדיו ynet |  |
ה'תפ"א

ה'תפ"א (5,481) ובקיצור תפ"א – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-3 באוקטובר 1720, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 21 בספטמבר 1721.
המולד של תשרי חל ביום רביעי, 8 שעות ו-591 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג הכז. איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 9 במחזור העיבור ה-289. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 21 (סימנה כאלאא) במחזור השמש ה-196.
שנה זו היא שנת 1,652 לחורבן הבית, ושנת 2,032 לשטרות.
נולדו

רבי עקיבא איגר (הראשון) מהלברשטאדט, רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ (Zülz) ופרשבורג
נפטרו

א' באב – אהרן בן בנימין וולף, רב קהילת יהודי ברלין (נולד בסביבות ה'ת"ל)
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
ה'תע"ט

ה'תע"ט (5,479) ובקיצור תע"ט – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-26 בספטמבר 1718, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 13 בספטמבר 1719.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 2 שעות ו-206 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחג. איננה מעוברת, ואורכה 353 ימים.
זו שנה חמישית לשמיטה, ושנת 7 במחזור העיבור ה-289. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 19 (סימנה יטיהא) במחזור השמש ה-196.
שנה זו היא שנת 1,650 לחורבן הבית, ושנת 2,030 לשטרות.
נולדו

ישעיה פיק ברלין, רב, פוסק ואב בית דין.
נפטרו

כ"ד בטבת - רבי נפתלי כ"ץ, מקובל, אב בית דין וראש ישיבה, מחבר "סמיכת חכמים" (נולד ה'ת"ט).
י"ד בתמוז - רבי שמואל שאטין (קרי: שוֹטְן),  רב וראש ישיבה ב'קלויז' הפרנקפורטאי, ורבה של רוזנות הסן-דרמשטדט. מחבר ספר כוס הישועות על התלמוד הבבלי. נודע בכינויו מהרשש"ך (נולד ה'ת"ד).
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחג, ובה 353 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
הגל (ביטאון)

שער הגל, יוני 1949
הַגָל הוא ביטאונה של אגודת חובבי הרדיו בישראל. הוא יוצא פעם בחודשיים, החל משנת 1949, ונערך על ידי מיכאל ברק. מטרתו של הביטאון, היא להעלות את הנושאים המעניינים והחשובים ביותר לחובבי הרדיו בישראל.
"הגל" עבר גלגולים רבים לאורך הזמן. בראשיתו של הביטאון, הוא היה עמוד קצר שנשלח לכל מנויי האגודה. בהמשך דרכו, הפך למוסף בביטאונים אחרים. נכון לעכשיו, הוא ביטאון העומד בזכות עצמו. הביטאון מכיל מאמרים בנושאים טכניים, סיפורים המעניינים חובבים בישראל, עדכונים מאגודת החובבים, רישומים של פגישות ודיונים שערכה האגודה.
הגל המשודר

הגל המשודר, היא מעין תוכנית רדיו, המשודרת בתדרי החובבים. התוכנית משודרת כל שבוע ביום שלישי, בשעה 19:30. היא נערכת על ידי פבלו רמי שטרנפלד, ומשודרת דרך  ממסר תל אביב בתדר 145.775MHz. מבנהו של הגל המשודר, הוא קבוע ולא ממש אופייני לתוכניות רדיו[דרושה הבהרה].
ראו גם

חובבות רדיו
קשר רדיו
היער המאובן

| --- | --- |
כרזת הסרט היער המאובן
כרזת הסרט היער המאובן
 מבוסס על:  מחזה של אדוארד שרווד
 בימוי:  ארצ' מאיו 
 הופק בידי:  האל ואליס 
 תסריט:  צ'ארלס קניון, דלמר דייבס
 עריכה:  אוון מרקס 
 שחקנים ראשיים:  לסלי הווארד בטי דייוויס המפרי בוגרט
 מוזיקה:  ברנרד קואן 
 צילום:  סול פוליטו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  6 בפברואר 1936
 משך הקרנה:  79 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  פילם נואר, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט פשע, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
היער המאובן (באנגלית: The Petrified Forest) הוא סרט פשע אפל אמריקאי משנת 1936 עם לסלי הווארד, בטי דייוויס והמפרי בוגרט בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על מחזה בשם זה מאת אדוארד שרווד שהועלה בברודוויי ב-1935. הווארד ובוגרט שיחקו באותם התפקידים. זה היה תפקידו הראשי הראשון של בוגרט בתיאטרון. שרווד ביסס את דמותו של הפושע דיוק מנטי על זו של הפושע הידוע ג'ון דילינג'ר. בוגרט צפה בסרטונים וחיקה את דיבורו ותנועותיו של דילינג'ר. בחברת האחים וורנר רצו ללהק את אדוארד ג'י רובינסון לתפקיד הפושע אך לסלי עמד על כך שהתפקיד יינתן לבוגרט וזה לא שכח לו זאת. הוא קרא לבתו לסלי הווארד בוגרט.
העלילה מתרחשת בפונדק קטן עם תחנת דלק במקום מבודד בפאתי הפארק הלאומי פטריפייד פורסט באריזונה ומכאן שם המחזה והסרט.
תקציר העלילה

אלן סקוויר (לסלי הווארד) הוא סופר כושל נודד ברחבי ארצות הברית בעת השפל הגדול ומגיע לפונדק נידח בפאתי שמורת הטבע היער המאובן באריזונה.
בפונדק הוא מוצא את בעל המקום, ג'ייסון מייפל (פורטר הול), את בתו גבריאל (בטי דייוויס), את אביו הקשיש גראמפ (צ'רלי גרייפווין), פטפטן בלתי נלאה המספר לכולם על הרפתקאותיו ובעיקר על פגישותיו עם הפושע בילי הנער ואת עובד תחנת הדלק בוז (דיק פורן) שמנסה לשווא לחזר אחרי גבריאל.
אמה של גבריאל הייתה כלת מלחמה צרפתייה שהתחתנה עם אביה ששירת בצרפת במלחמת העולם הראשונה. הם התיישבו במקום אבל האם לא יכלה לסבול את החיים שם וחזרה לצרפת לעיר בורז'. היא שולחת לה משם ספרי שירה של פרנסואה ויון. היא מוצאת חן בעיני אלן שחי שמונה שנים בצרפת ולא הצליח להוציא לאור שום רומן. הוא מתלהב מידיעותיה בספרות וכשרונה בציור והיא מתלהבת מהאדם הראשון המשכיל והאינטליגנטי שפגשה במקום בודד זה.
למקום מגיע הבנקאי העשיר מר צ'יזם (פול הארווי) ואשתו (ג'נבייב טובין). הם מסכימים לקחת אותו טרמפ לפיניקס. בדרך אורבים להם הפושע דיוק מנטי (המפרי בוגרט) וחבורתו הנמלטים לאחר שוד שבו רצחו שישה אנשים.
דיוק מנהל שיחה עם השבויים ובעיקר עם אלן. לאלן יש תעודת ביטוח חיים על סך 5,000 דולר. הוא מצווה את דמי הביטוח לגבריאלה כדי שתוכל לנסוע לצרפת ולפתח את כישורי האמנות שלה. כדי לממש זאת הוא מבקש ממנטי להרוג אותו.
כאשר נודע למנטי שחברתו הלשינה עליו ומובילה את השוטרים לפונדק. השוטרים פותחים באש והוא מחליט לברוח אך אלן עוצר בעדו ונורה על ידיו. הוא אומר למנטי כי בקרוב יתראו שוב למעלה ומת בזרועות גבריאלה.
הגביע היוגוסלבי בכדורסל

| --- | --- |
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1959
 תאריך פירוק:  2002
 מדינות משתתפות:  יוגוסלביה יוגוסלביה
 הכי הרבה זכיות:  פרטיזן בלגרד   ציבונה זאגרב (8)
 מפעל מקביל:  הליגה היוגוסלבית בכדורסל   הליגה היוגוסלבית השנייה בכדורסל
 
הגביע היוגוסלבי בכדורסל (בסרבית: Куп Југославије у кошарци) הוא טורניר כדורסל יוגוסלבי לשעבר, שהתקיים במקביל לליגת הכדורסל היוגוסלבית עד לשנת 1991 כשמדינת יוגוסלביה חדלה מלהתקיים. בשנים 1992–2002 נמשך המפעל רק במדינת סרביה ומונטנגרו.
מחזיקות הגביע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1959 – אולימפיה ליובליאנה  1960 – אוקק בלגרד  1961 – לא התקיים  1962 – אוקק בלגרד  1963–1968 – לא התקיים  1969 – ציבונה זאגרב  1970 – זאדאר  1971 – הכוכב האדום בלגרד  1972 – יוגופלסטיקה ספליט  1973 – הכוכב האדום בלגרד |  1974 – יוגופלסטיקה ספליט  1975 – הכוכב האדום בלגרד  1976 – רדניצ'קי בלגרד  1977 – יוגופלסטיקה ספליט  1978 – בוסנה סרייבו  1979 – פרטיזן בלגרד  1980 – ציבונה זאגרב  1981 – ציבונה זאגרב  1982 – ציבונה זאגרב  1983 – ציבונה זאגרב |  1984 – בוסנה סרייבו  1985 – ציבונה זאגרב  1986 – ציבונה זאגרב  1987 – אטלס בלגרד  1988 – ציבונה זאגרב  1989 – פרטיזן בלגרד  1990 – יוגופלסטיקה ספליט  1991 – יוגופלסטיקה ספליט  1992 – פרטיזן בלגרד  1993 – או.ק.ק בלגרד |  1994 – פרטיזן בלגרד  1995 – פרטיזן בלגרד  1996 – בודוצ'נוסט פודגוריצה  1997 – ז'לזניק בלגרד  1998 – בודוצ'נוסט פודגוריצה  1999 – פרטיזן בלגרד  2000 – פרטיזן בלגרד  2001 – בודוצ'נוסט פודגוריצה  2002 – פרטיזן בלגרד |
טבלת זכיות

| מקום | קבוצה | זוכה | סגנית |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | פרטיזן בלגרד | 8 | 6 |
| 2 | ציבונה זאגרב | 8 | 2 |
| 3 | יוגופלסטיקה ספליט | 5 | 5 |
| 4 | הכוכב האדום בלגרד | 3 | 3 |
| 5 | אוקק בלגרד | 3 | 1 |
| = | בודוצ'נוסט פודגוריצה | 3 | 1 |
| 7 | בוסנה סרייבו | 2 | 3 |
| 8 | אולימפיה ליובליאנה | 1 | 5 |
| 9 | מועדון הכדורסל זאדאר | 1 | 1 |
| = | רדניצ'קי בלגרד | 1 | 1 |
| = | ז'לזניק בלגרד | 1 | 1 |
| 12 | אטלס בלגרד | 1 | 0 |
| 13 | רבוטניצ'קי סקופיה | 0 | 2 |
| = | קוורנר רייקה | 0 | 2 |
| 15 | אלקר סיני | 0 | 1 |
| = | זדרבליה לשקובץ | 0 | 1 |
| = | ספרטק סובוטיצה | 0 | 1 |
| = | באובנקה בלגרד | 0 | 1 |
ראו גם

הליגה היוגוסלבית בכדורסל