stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נעם חורב
ביוגרפיה

נעם חורב נולד וגדל בעפולה, הצעיר משלושת ילדיהם של עמירם ואורה (סמירה). אביו, ממוצא פולני, גדל בקיבוץ עין כרמל, ואימו עלתה מעיראק עם משפחתה וגדלה במעברת פרדס חנה. בעקבות לידה שהסתבכה, נולד עם יד ימין משותקת. לאחר טיפולים אינטנסיביים חזרה ידו לתפקד, וזו היד שבה הוא כותב. בגיל 24 עבר לתל אביב, כשחלומו הגדול ביותר היה לכתוב שירים לאמנים. בתחילת דרכו היה מחכה לאמנים בסיום הופעות, כדי למסור לידם מחברות שירים שכתב.
השיר הראשון שכתב חורב ויצא לאור היה השיר "הוכחה" בביצוע מירי מסיקה באלבום "חדשות טובות" (2010). באותה שנה נבחר השיר "מילים" שכתב להראל סקעת לייצג את ישראל באירוויזיון 2010. השיר העפיל לגמר התחרות וזכה בשלושת פרסי מרסל בזנסון: פרס יוצרי התחרות, פרס העיתונאים ופרס הפרשנים.
בשנת 2011 זכה בשני פרסי אקו"ם: פרס ע"ש אמיתי נאמן לעידוד פרסום היצירה למחבר, ופרס אקו"ם להישג השנה לשיר "כשאחר". בשנת 2012 זכה חורב בתואר "המחבר הבכיר", שניתן ליוצר שכתב את מספר השירים הגדול ביותר למצעדים השנתיים. באותה השנה נכנס לרשימת המחברים המושמעים ביותר בישראל על פי נתוני אקו"ם, לצד יוצרים כמו אהוד מנור, יענקלה רוטבליט, אביב גפן, עידן רייכל ונעמי שמר.
חורב כתב את ספר הילדים "לציונה יש כנף אחת", המבוסס על סיפור לידתו. הספר יצא לאור בשנת 2011, הפך לרב-מכר והגיע ל"מהדורת זהב", לאחר שנמכרו מעל ל-20,000 עותקים ממנו. בהמשך הוא אף עובד להצגת ילדים בתיאטרון "הקיבוץ".
במסגרת "חג המחזמר" בשנת 2015 הועלתה ההצגה "הזמיר" שכתב חורב. זהו מחזמר ישראלי מקורי בכיכובו של צחי הלוי, ועליו זכה חורב בפרס הכותב המצטיין מטעם אקו"ם.
חורב שימש יועץ אמנותי בפרויקט "שיר וזיכרון 2016", מיזם בשיתוף רשת ג', ynet ולינקטון לציון יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
ביוני 2018 הוצגה לראשונה התערוכה "שיר על קיר", שחשפה אינטרפרטציה אישית של עשרות אמנים מתחומים שונים לשיריו של חורב דרך יצירות ציור, פיסול ועיצוב.
באוגוסט 2019 הועלה בתיאטרון הבימה המחזה "אביב מתעורר", שחורב כתב לו את כל שיריו. חודש אחר כך יצא לאור ספרו השני, הראשון למבוגרים, "טיוטה של אושר", שמאגד טקסטים ושירים שכתב במהלך השנים.
במרץ 2020, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, כתב את המילים ל"שיר עידוד" בהפקת תיאטרון הבימה אשר נערך על ידי שיר מוסן. באותה שנה יצא לאור ספרו השלישי (השני לילדים), "טביעת האצבע של איל".
באוגוסט 2021 יצא לאור האלבום "מתנות קטנות – שירים לקטנים ולגדולים" שיצר רמי קלינשטיין עם חורב. האלבום כולל 12 שירים חדשים ומלווה בסדרת ילדים בהשתתפותם של אמנים רבים.
בעשור השלישי של המאה ה-21 חורב מעלה את המופע "נעם חורב – הסיפורים מאחורי השירים".
ב-5 בפברואר, במהלך מלחמת חרבות ברזל, חורב הוציא את השיר "מחר זה ייגמר", שיתוף פעולה של חורב והמוזיקאי לורן פלד.
חורב כתב מאות שירים לאמנים מכל גוני הקשת של המוזיקה הישראלית. רבים משיריו זכו להצלחה, כגון "מתנות קטנות" (ששר רמי קלינשטיין), "כשאחר", "היא לא את", "אני מקווה", "בסוף כל יום" (בביצוע אייל גולן), "אישה חרסינה" (מירי מסיקה), "אהבה למרחקים ארוכים" (גלי עטרי), "שאריות מעצמי" (שיר לוי), "סתם שני אנשים" (רוני דלומי), "הראשונה" (משה פרץ), "אם תרצי", "יש כאן טוב" (ליאור נרקיס), "כמה עוד דרכים" (הראל סקעת), "חבר של פעם" (ריטה), "אחותי" ו"אוויר" (שירי מימון), "כנפיים" ו"הם אומרים לי" (עדי ביטי), "לרדת בתחנה" ו"אפילו לדקה" (שירה לוי).
חיים אישיים

חורב יצא מהארון בגיל 23, ובשנת 2019 נישא בליסבון לבן זוגו, חיים יניב.
באוגוסט 2024 פרסם חורב כי הוא ובן זוגו הורים לבת בשם דרור שנולדה בפונדקאות.
פרסי אקו"ם והישגים נוספים

2010 – אירוויזיון 2010: פרס יוצרי התחרות, פרס העיתונאים ופרס הפרשנים על השיר "מילים" שכתב.
2011 – פרס ע"ש אמיתי נאמן לעידוד פרסום היצירה למחבר. פרס אקו"ם להישג השנה לשיר "כשאחר".
2012 – תואר "המחבר הבכיר" - תואר הניתן לפזמונאי שכתב הכי הרבה שירים במצעדים השנתיים של אותה שנה.
2014 – פרס אקו"ם לשיר "מתנות קטנות" שכתב לרמי קלינשטיין בקטגוריית "מצעד ריקודי העם".
2015 – פרס מטעם אקו"ם על כתיבת המחזמר "הזמיר" במסגרת "חג המחזמר".
פרס מטעם אקו"ם לשיר "היא לא את" שכתב לאייל גולן ב"מצעד ריקודי העם השנתי".
2017 – מהדורת זהב לספר הילדים פרי עטו, "לציונה יש כנף אחת".
ספריו

(2017) לציונה יש כנף אחת, איור: ריקי מוספי (ספר ילדים)
(2019) טביעת האצבע של איל, איור: עידן ברזילי (ספר ילדים)
(2020) טיוטה של אושר (שירה)
(2021) מתנות קטנות - שירים לקטנים ולגדולים, איור: ריקי מוספי (ספר ילדים)
(2022) שמש בצנצנת (שירה)
(2024) גלידה בחורף, איור: קסניה סובה (ספר ילדים)
הערות שוליים

1 2  פוסט ליום המשפחה, בעמוד הפייסבוק של נעם חורב, 11 בינואר 2021
↑   שיר עידוד, בביצוע התיאטרון הלאומי הבימה, סרטון  באתר יוטיוב
↑  מערכת חדשות 12, ‏שיר המלחמה שהוציאו משפחות החטופים והמשפחות השכולות: "מחר זה ייגמר", באתר ‏מאקו‏, 5 בפברואר 2024
 מחר זה ייגמר / Tomorrow It Will End - לורן פלד ונעם חורב, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב (אורך: 04:06)
↑  נעם חורב, ‏"לא ככה דמיינו את הרגע המרגש בחיינו", באתר ‏מאקו‏, 10 במאי 2019.
↑  נעם חורב, ‏החיים עצמם: הצעת נישואין קצת אחרת, באתר ‏מאקו‏, 18 בינואר 2019
↑  נעם חורב, ברוכה הבאה לעולם, דרור., באתר אינסטגרם, ‏3.8.2024
↑  גלידה בחורף - לקריאת הפרק הראשון של הספר באתר סטימצקי, באתר www.steimatzky.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312183205171  ISNI: 0000 0004 0258 9154  MusicBrainz: d3d4b6cf-39da-4a24-b6c2-1ad341d93b51  VIAF: 298343945   WorldCat (עם VIAF): 298343945 
חורב ב-2014
חוזר מנכ"ל

חוזר מנכ"ל (באנגלית: Circular) הוא פרסום של כללים, עקרונות או דרכי פעולה שמפרסמת חברה, תאגיד או משרד ממשלתי אל כלל העובדים החברים באותו ארגון או לציבור האזרחים. שמו נובע מהיותו מסמך גמיש, כאשר הנוסח הרשמי מתעדכן מעת לעת, בהתאם למשוב המתקבל מהעובדים או הציבור או שינוי מדיניות החברה.
כך למשל ההנחיות המתפרסמות בחוזר מנכ"ל משרד החינוך, מבטאות את המדיניות החינוכית והניהולית של המשרד ואת דרכי היישום שלה. מטרת ההנחיות היא הגדרת תפקידים, קביעת נהלים והסדרת תהליכי עבודה במערכת החינוך, ובגופים הקשורים אליה. כך למשל, חוזר המנכ"ל יכול לפרט את נוהלי הבטיחות וסידורי האבטחה בפעילויות חוץ-בית-ספריות לתלמידים. אף שנוהל זה מחייב רק תלמידי בית ספר (למשל בטיולים שנתיים), אימצו אותו גם מתנ"סים וקייטנות.
דוד מנדיל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 במרץ 1965 (בן 59) בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות 
 פרופיל ב-IMDb
 
דוד מנדיל (נולד ב-23 במרץ 1965) הוא מפיק קולנוע וטלוויזיה ישראלי, בעל חברת ההפקות "מובי פלוס".
קורות חייו

דוד מנדיל נולד וגדל בבני ברק עד גיל שמונה עשרה במשפחה חילונית. בצה"ל שירת כסמל מחלקה בסיירת שקד. לאחר שחרורו מהצבא למד קולנוע בקאמרה אובסקורה, שם התמחה בעריכה (1990-87). בתום לימודיו לימד בקאמרה אובסקורה במשך שנתיים ובמקביל הכין תלמידים לבגרות בקולנוע בבית ספר בדימונה.
בראשית שנות התשעים הקים ביחד עם אייל ודני שיראי את חברת "סינמה פקטורי". שמתעסקת בעריכת פוסט פרודקשן ובהפקה. החברה הציעה אולפנים, חדרי סאונד ועריכה, מקום לחזרות. במסגרתה הקים את חדר המיקס היחידי בישראל.
בשנת 2005 הקים מנדיל את חברת "מוביפלוס הפקות" (MoviePlus Productions). במסגרתה הוא מתמקד בהפקת סרטי קולנוע ומעט סרטי תעודה ודרמות טלוויזיה.
הבמאי הבולט איתו עבד הוא יוסף סידר. מנדיל הפיק את חמשת כל סרטי הקולנוע של סידר: "ההסדר" (2000), "מדורת השבט" (2004), "בופור" (2007), "הערת שוליים" (2011) ו"נורמן: עלייתו המתונה ונפילתו התלולה של מאכער אמריקאי" (2017). הפיק את סרטיהם של עמוס גיתאי ("יום יום"), יונתן סגל ("קשר עיר"), גור בנטביץ' ("משהו טוטאלי" ו"לרדת מהעץ"), איל חלפון ("תאום כוונות"), יגאל בורשטיין ("זמזום"), איל שיראי ("בקרוב יקרה לך משהו טוב") ומרקו כרמל ("אחותי היפה"). בשנים 12–2013 הפיק חמישה סרטי קולנוע: "מפריח היונים" (נסים דיין), "פנסיון פראכט" (תמר ירום), "מקום בגן עדן" (יוסי מדמוני), "לרדת מהעץ" (גור בנטביץ') ו"הדילרים" (עודד דוידוף).
מנדיל הפיק את סדרות הטלוויזיה "מעורב ירושלמי", "דאוס" "פלורנטין". הפיק את תוכנית האקטואליה "דין וחשבון" בהנחיית רינו צרור.
הפיק סרטי תעודה, בהם "קטיף אחרון", "מבוזבזים" (על חיילי המוצבים בלבנון) ו"נוראן" (ילדה פלסטינית שנחטפה), ו" שבויה' (סיפורה של קרנית גולדווסר).
הפיק את סדרת הטלוויזיה "מיגל" בכיכובו של רן דנקר שעלתה לשידור בשנת 2018 ב-HOT.
קורות חייו > חיים אישיים

דוד מנדיל נשוי לענת מנדיל, אב לארבעה ילדים.
סרטים שהפיק > סרטי קולנוע באורך מלא

| סרט | במאי | משקיעים | שנה | פרסים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נורמן: עלייתו המתונה ונפילתו התלולה של מאכער אמריקאי | יוסף סידר |  | 2017 |  |
| ירח בבית 12 | דורית חכים |  | 2015 |  |
| פנסיון פראכט | תמר ירום | קרן הקולנוע הישראלי, סרטי יונייטד קינג, מוביפלוס הפקות | 2015 |  |
| הקפות | לי גילת |  | 2015 |  |
| בורג | שירה גפן |  | 2015 |  |
| עמק | סופי ארטוס | קרן הקולנוע הישראלי, סרטי יונייטד קינג, הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה, ערוץ 10, מפעל הפיס, מוביפלוס הפקות | 2015 |  |
| סיפור על אהבה וחושך | נטלי פורטמן |  | 2015 |  |
| מפריח היונים | ניסים דיין | קרן רבינוביץ', סרטי יונייטד קינג, מוביפלוס הפקות, מכלול הפקות, מאונטן טופ הפקות | 2014 |  |
| מקום בגן עדן | יוסי מדמוני | קרן הקולנוע הישראלי, המיזם לקולנוע וטלוויזיה בירושלים, סרטי יונייטד קינג, מוביפלוס הפקות | 2014 |  |
| לרדת מהעץ | גור בנטביץ' | קרן רבינוביץ', סרטי יונייטד קינג, ערוץ 10, מפעל הפיס, מובי פלוס הפקות | 2013 |  |
| הדילרים | עודד דוידוף | קרן הקולנוע הישראלי, המיזם לקולנוע וטלוויזיה בירושלים, סרטי יונייטד קינג, HOT, רשת, מפעל הפיס, מוביפלוס | 2012 |  |
| הערת שוליים | יוסף סידר |  | 2011 | זוכה פרס התסריט בפסטיבל קאן, זוכה 9 פרסי אופיר כולל הסרט הטוב ביותר, מועמד לפרס הסרט הזר הטוב ביותר (מבין חמישה) של האקדמיה האמריקאית לקולנוע (האוסקר) 2012. היה מועמד לפרסי האינדי ספירט בקטגוריית התסריט המקורי |
| אחותי היפה | מרקו כרמל |  | 2011 | זוכה שני פרסי אופיר |
| בופור (מבוסס על ספרו רב המכר של רון לשם "אם יש גן עדן") | יוסף סידר | סרטי יונייטד, קשת וקרן רבינוביץ. 300,000 צופים בישראל. | 2007 | זוכה פרס דוב הכסף לבמאי בפסטיבל ברלין 2007, מועמד לפרס הסרט הזר הטוב ביותר (מבין חמישה) של האקדמיה האמריקאית לקולנוע (האוסקר) 2008 |
| בקרוב יקרה לך משהו טוב | איל שיראי |  | 2006 | זוכה פרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים |
| מדורת השבט | יוסף סידר | קרן הקולנוע הישראלי, yes | 2004 | זוכה פרס הסרט הטוב ביותר של האקדמיה הישראלית. זוכה בפרס הסרט האהוב ביותר על הקהל בפסטיבל ברלין |
| זמזום | יגאל בורשטיין | קרן רבינוביץ, HOT | 2003 | זוכה בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל חיפה |
| תיאום כוונות (מבוסס על ספרו של חיים סבתו) | אייל חלפון |  | 2003 | זוכה פרס הדרמה הטובה ביותר בפסטיבל ירושלים |
| ההסדר | יוסף סידר |  | 2000 | זוכה פרס הסרט הטוב ביותר של האקדמיה הישראלית |
| משהו טוטאלי | גור בנטביץ' בשיתוף עם אתגר קרת | HOT, רשת וקשת | 2000 |  |
| שחרר את הנסיכה | אורון הדר |  | 1998 |  |
| קשר עיר | יונתן סגל | קרן הקולנוע הישראלי, קשת | 1998 | השתתף בתחרות הרשמית של פסטיבל ברלין. זוכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל חיפה 1998 |
| יום יום | עמוס גיתאי | טלעד | 1998 | זוכה פרס וולג'ין בפסטיבל ירושלים |
| סוף המשחק | יוני דרמון |  | 1996 |  |
סרטים שהפיק > הפקות זרות

2008 - הסודות של מישל: קופרודוקציה ישראלית-צרפתית. במאי: מרקו כרמל. משקיעים: ארטה.
1998 - ROSA ROSSE: מתן שירותי הפקה לפרק בסדרת טלוויזיה גרמנית. במאי: CARLO ROLLE חברת הפקה: movie sixteen .
סרטים שהפיק > מיני סדרות /דרמות / תוכניות לטלוויזה

| סדרה/דרמה/תוכנית | מספר פרקים/עונות | ערוץ | במאי | משקיעים | שנה | פרסים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שישה אפסים | 8 פרקים | כאן 11 | נויה אורן/ניר ברגמן |  | 2023 |  |
| איש חשוב מאוד | שתי עונות | HOT3 | שירלי מושיוף |  | 2014-2019 |  |
| דאוס | מאה פרקים | ערוץ הילדים Yes | גידי דר / מרקו כרמל | נגה, yes | 2008-10 | פרס האקדמיה בקטגוריית סדרות לילדים ונוער |
| מעורב ירושלמי | שלוש עונות | ערוץ 10 ערוץ 2 (קשת) | ינקול גולדווסר | ערוץ 10, טלעד, קשת, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ואבי חי | 2004-10 | העונה הראשונה זכתה בפרס הדרמה הטובה ביותר בפרס וולג'ין 2003 ובפרס האקדמיה לסדרת הדרמה הטובה ביותר לשנת 2004. |
| כאילו כלום לא קרה | סרט טלוויזיה | HOT3 | אילת ברגור | קרן מקור | 1999 |  |
| פלורנטין | עונה שנייה | ערוץ 2 (טלעד) הוט 3 HOT V.O.D | איתן פוקס |  | 1998-1999 |  |
| טירונות | 5 פרקים של הסדרה | ערוץ 2 (רשת) | אורי ברבש |  | 2000 |  |
| דין וחשבון, מגיש: רינו צרור | 3 עונות מלאות | ערוץ עשר | דרור סבו |  | 2003-2005 | זכתה פעמיים בפרס תוכנית האקטואליה והתחקירים הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה בשנים 2003 - 2004. |
סרטים שהפיק > סרטים תיעודיים

| סרט | במאי | משקיעים | שנה | פרס |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שבויה | נורית קידר | ערוץ 10 | 2008 |  |
| נוראן | עמיקם שוסברגר |  | 2008 | ציון לשבח בפסטיבל הקולנוע ירושלים |
| מבוזבזים | נורית קידר | קשת, קרן מקור | 2007 |  |
| קטיף אחרון (שני סרטים באורך 80 דק') | מירה לשם | קרן מקור, yes | 2006 |  |
טרפה

ערך זה עוסק במונח הלכתי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 מקרא:  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק ל'
 משנה תורה:  ספר קדושה, הלכות מאכלות אסורות, פרק ד'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימנים כ"ט–ס'
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו קפ"א ספר החינוך, מצווה ע"ג
 
טרפה היא בהמה או אדם שסופם למות מחמת פציעה או חולי מסוימים, ודיניהם ההלכתיים שונים מבהמה או אדם רגילים בחלק מההלכות. המילה "טרפה" משמשת גם לתיאור פציעה הגורמת לבהמה להיות מוגדרת כטרפה.
המילה טרפה משמשת בהשאלה בלקסיקון היהודי לתיאור דבר פסול מעיקרו.
טרפה בבעלי חיים > מקור הדין

איסור אכילת טרפה מופיע בתורה בפרשת משפטים שבספר שמות: ”וְאַנְשֵׁי קֹדֶשׁ תִּהְיוּן לִי וּבָשָׂר בַּשָּׂדֶה טְרֵפָה לֹא תֹאכֵלוּ לַכֶּלֶב תַּשְׁלִכוּן אֹתוֹ” (שמות פרק כ"ב, פסוק ל'). פשט הפסוק עוסק בבהמה שמתה כתוצאה מטריפה, אולם מכיוון שבהמה שמתה באופן זה אסורה כבר משום איסור נבלה, דרשו חכמים שהפסוק עוסק בבהמה שנוצר בה מום משמעותי כתוצאה מהטריפה, שצפוי לגרום למותה, שאף היא אסורה באכילה מהתורה.
המקור לכך שלטרפה יש מעמד מיוחד בהלכה מופיע בגמרא המביאה את הפסוק "זאת החיה אשר תאכלו" שנדרש באופן שניתן לאכול רק בהמה המסוגלת להמשיך לחיות, ואילו טרפה אינה מסוגלת לחיות יותר משנה. לדעת הסוברים שטרפה יכולה לחיות יותר משנה, נדרש הפסוק "בין החיה הנאכלת ובין החיה אשר לא תאכל", שיש בהמה שאף על פי שהיא מסוגלת לחיות, אינה מותרת באכילה.
אטימולוגיה – עם השנים המילה הפכה למושג גנרי לתיאור מאכלים שאינם כשרים. שימוש במילה טרפה באופן זה הוא נפוץ אך שגוי (בדומה לשימוש השגוי במילה "בת יענה" לתיאור יען, במילה "אקמול" לתיאור תרופה המכילה פרצטמול, או שימוש מקצועי במילה "נמס" לתיאור התכה, "נורא יפה" לתיאור דברים חיוביים וכו')
טרפה בבעלי חיים > סוגי הטרפה

בתורה מפורש רק סוג אחד של טרפה – בהמה שהותקפה על ידי בעל חיים טורף, המכונה בלשון חז"ל "דרוסה". סוגי טרפות נוספים נמסרו בתורה שבעל פה על ידי הלכה למשה מסיני. המכנה המשותף לכל סוגי הטרפות הוא שהבהמה עתידה למות מחמת הפציעה, ופירוט הסוגים השונים של הפציעות הממיתות נמסר במסורת.
על מספרן המדויק של הטרפות ניטשת מחלוקת בין האמוראים והראשונים, אך החלוקה המקובלת היא לשמונה טרפות שנמסרו בהלכה למשה מסיני, אשר חז"ל פרטו אותן לשמונה עשרה טרפות הנחלקות לשבעים מיני טרפות:
א. דרוסה.
ב. נקובה – עשרים ושש טרפות.
ג. חסירה – עשרים ושלוש טרפות.
ד. פסוקה – שתי טרפות.
ה. נטולה – שמונה טרפות.
ו. שבורה – שש טרפות.
ז. קרועה – שתי טרפות.
ח. נפולה – שתי טרפות.
טרפה בבעלי חיים > חוליים שאינם טרפה > מסוכנת

בהמה שנוטה למות מחמת חולי ואין בה פגיעה באחד מהאיברים אינה נחשבת טרפה, אלא מוגדרת בהלכה כ"מסוכנת", וניתן להקדים ולשחוט אותה. גם בהמה ששאפה עשן, שאכלה רעל או שהוכשה על ידי נחש נכנסת תחת הגדרת "מסוכנת" ואינה נחשבת טרפה. הסיבה היא משום שטרפה נחשבת רק מה שדומה לדוגמת הטרפה הכתובה בתורה, בהמה שנטרפה על ידי חיית טרף וחסר בה איבר או חלקו, ולכן כל חולי שאין בו חסרון איבר לא נחשב טרפה.
טרפה בבעלי חיים > חוליים שאינם טרפה > פציעה שאינה ברשימת הטרפות

כטרפה נחשבת רק בהמה שיש בה פציעה שמנו חז"ל ברשימת הטרפות. כאשר יש בה פציעה שאיננה ברשימת הטרפות – היא לא נחשבת טרפה אף על פי שהיא עתידה למות כתוצאה ממנה. יש פוסקים שסוברים שכלל זה נאמר רק לגבי חוליים שלא ברור שהבהמה תמות מהם, אך כאשר יש פציעה שברור שהבהמה עתידה למות ממנה – הרי זו טרפה ולא נצרך כלל שחכמים ימנו אותן במניין הטרפות. ואכן, גאונים וראשונים מנו כמה טרפות שלא הוזכרו בתלמוד.
טרפה בבעלי חיים > חוליים שאינם טרפה > פציעה לא קטלנית שנמצאת ברשימת הטרפות

כאשר יש מקרה הפוך, בו פציעה מסוימת נמנתה במניין הטרפות, ומדע הרפואה כיום קובע כי אין פציעה זו ממיתה בהכרח – נחשבת הבהמה כטרפה בכל זאת משום שבנוגע לדברי הלכה נאמר הפסוק "על פי התורה אשר יורוך".
טרפה בבעלי חיים > כשסופה להיעשות טרפה

בהמה שיש לה פציעה שעתידה להחמיר ולהיעשות טרפה, כגון שהתחיל להיקרע איבר ועתיד להיקרע לגמרי ולהיחשב טרפה, דינה כטרפה מעכשיו.
כאשר בהמה הייתה עתידה בוודאות להיעשות טרפה, אך עדיין לא נפצעה בפועל, כגון שנמצאה מחט בתוך איבר, ובוודאות הייתה עתידה לנקב אותו ולהיחשב טרפה, נחלקו בה הפוסקים: יש שסוברים שהיא לא נחשבת טרפה כל עוד גופה לא התחיל להיות מושפע בפועל, ויש שסוברים שאם הדבר הוא חלק מגופה היא נחשבת טרפה, אך אם הוא לא חלק מגופה – אינה טרפה. אך יש פוסקים שסוברים שהיא נחשבת מיד טרפה
.
כאשר חולי שיש בבהמה עתיד להמיתה מחמת חולי במקום אחר, כגון שנפגעה בפיה באופן שלא מסוגלת לאכול ועתידה למות מרעב, יש ראשונים שכתבו שהיא טרפה, ויש ראשונים שכתבו שזה נחשב כבהמה מסוכנת שמותרה.
טרפה בבעלי חיים > טרפה בעוף

כאשר יש איברים בעוף השווים בצורתם לאיברי בהמה גדר הטרפה בו שווה לבהמה. גם כאשר יש איבר בעוף שלא נמצא בבהמה, אך תפקודו שווה לתפקוד של איבר אחד בבהמה – חסרון בו דומה לחסרון בבהמה, ולכן כל מה שפוסל בקיבות הבהמה המכונות "בית הכוסות" ו"כרס", פוסל בעוף בזפק ובקיבת השרירים (קורקבן). לעומת זאת, איברים השונים בצורתם מצורת בהמה אינם נטרפים כאיברי בהמה, ולכן אף על פי שאחד הטרפות הפוסלות בבהמה הוא חסרון במספר אונות הריאה, אין בעוף טרפה כזאת, משום שהחלוקה לאונות שונה מהחלוקה בבהמה.
טרפה בבעלי חיים > סימני כשרות

להלכה יש שני סימנים המוכיחים כי הבהמה איננה טרפה: כאשר היא נותרת בחיים במשך פרק זמן מסוים, וכאשר היא יולדת.
טרפה בבעלי חיים > סימני כשרות > סימן חיות

על סימן החיות חלקו תנאים. יש שאמרו שייתכן שטרפה תיוותר בחיים, ולכן העובדה שבהמה נותרה בחיים לא מוכיחה שהיא אינה טרפה, ויש שאמרו שלא ייתכן שתהיה טרפה שתישאר בחיים, ולכן אם רואים שנותרת בחיים במשך פרק זמן מסוים, סימן הוא שהיא אינה טרפה. ההלכה היא שטרפה לא יכולה לחיות, ונחלקו לגבי משך הזמן בו היא יכולה להחזיק מעמד בחיים. ההלכה היא שמשך הזמן הוא שנים עשר חודשים.
טרפה בבעלי חיים > סימני כשרות > בדיקת שנים עשר חודש

בתלמוד מובאים דברי רב הונא ש"סימן לטרפה – י"ב חודש". ובארו מפרשי התלמוד שהכוונה היא שכאשר ישנו ספק אם בהמה נטרפה או לא, כגון שרדפה אחריה חיית טרף וספק אם פגעה בה והטריפה אותה, ניתן להשהות את הבהמה שנים עשר חודשים מעת הספק, ואם חיה במשך שנה – הרי שאיננה טריפה. בראשונים מבואר שבדיקה זו מועילה רק במקרים של ספק, אך לבהמה שנטרפה בוודאות לא מועילה בדיקה זו, וכך נפסק להלכה.
נחלקו האחרונים האם בדיקה זו מועילה גם בספק הנובע ממחלוקת הפוסקים: לרוב האחרונים בדיקה זו מועילה גם במקרה של מחלוקת פוסקים, אך יש אומרים שרק לספק מציאותי היא מועילה, ולא לספק בהלכה.
יש פוסקים שסוברים שבדיקה זו מועילה דווקא בטרפות כאלו שידוע שלא השתנה לגביהן טבע הבהמות מימי התלמוד, ולכן כאשר הבהמה נותרה בחיים מוכח שזה משום שהיא לא הייתה טרפה, אך כאשר השתנה טבע הבהמות בדבר זה, והבהמה יכולה להמשיך ולחיות עם הטרפה, ייתכן שהבהמה נותרה בחיים משום שינוי הטבע, ולא מוכח מזה שהבהמה איננה טרפה.
טרפה בבעלי חיים > סימני כשרות > סימן לידה

גם על סימן הכשרות בלידה נחלקו תנאים ואמוראים, וההלכה היא שלידה היא סימן כשרות כמו בחיות של שנים עשר חודש – היא סימן בספק טרפה ולא בטרפה ודאית. כאשר השתנה טבע הבהמות מימי התלמוד בנוגע לסימן החיות, אין ראיה בטרפות אלו גם בסימן הלידה.
בעוף – סימן הכשרות של הלידה הוא בהטלת ביצים, ככל גדרי לידה בבהמה.
טרפה בבעלי חיים > השלכות הלכתיות > איסור אכילה

בהמה שנטרפה אסורה באכילה, על פי דברי הפסוק "ובשר בשדה טרפה לא תאכלו לכלב תשליכון אותו". יש שדורשים מהפסוק "לא תאכלו כל נבלה", שהמילה "כל" מרבה אף איסור על אכילת טרפה.
פרט לאיסור הלאו עליו עובר האוכל טרפה, עובר גם על מצוות עשה של "זאת החיה אשר תאכלו", אשר מרמז כי אין לאכול בהמה שאיננה מסוגלת לחיות.
מותר ליהנות מבשר הטרפה, משום שכתוב בתורה "לכלב תשליכון אותו". ההנאה לא חייבת להיות דווקא בצורה של נתינתה לכלבים, אלא אפשר אף למוכרה לגוי או לתת לו אותה במתנה.
טרפה בבעלי חיים > השלכות הלכתיות > אינה נבילה

כאשר טרפה נשחטה שחיטה כשרה, אף על פי שהבשר אסור באכילה אין עליו דין של נבילה והוא לא מטמא כנבילה. עם זאת, יש שכתבו שיש איסור נוסף באכילת נבילה של בהמה שלא נשחטה, ואיסור זה על אף על טרפה.
טרפה בבעלי חיים > השלכות הלכתיות > הפורש ממנה

להלכה, ולד של טרפה מותר באכילה, אך ביצה של עוף שנטרף וחלב של בהמה שנטרפה אסורים באכילה.
הסיבה שוולד הטרפה אינו חשוב כטרפה הוא משום שלהלכה, איסור הטרפה משמעו שאין בעל החיים יכול לחיות, ואין כל סברה להשליך מאיסור האם אל העובר שמסוגל לחיות כרגיל.
אף על פי שוולד בהמה טרפה מותר, ביצת עוף טרפה אסורה, משום שעד שנגמרת צורתה היא חלק מגוף העוף, ולכן היא מקבלת את דיניו האיסוריים. פירוש נוסף בביאור החילוק בין דין הוולד לדין הביצה מצביע על העובדה כי ביצה אינה ממשיכה לגדול לאחר ההטלה, מה שמוכיח כי כל גידולה היה מהעוף, ולכן מן הדין הוא שתקבל את דיניו, מה שאין כן בוולד בהמה אשר ממשיך לגדול גם אחר הלידה, מה שמוכיח שגידולו ברחם הבהמה היא בזכות עצמו, ולכן אין להטיל עליו את דיני האם.
טרפה בבעלי חיים > איסור למזבח

בהמה ועוף שיש בהם טרפה אסורים להקרבה על המזבח. מקור האיסור בשלושה פסוקים:
מהפסוק "ממשקה ישראל" דרשו בגמרא שמותר להקריב על המזבח רק דברים שכשרים לאכילת ישראל.
מהפסוק העוסק במעשר בהמה "כל אשר יעבור תחת השבט" דורשים שבהמה הכשרה לקרבן מעשר בהמה היא רק בהמה המסוגלת לעבור, וטרפה אין לה חיות ואינה נחשבת כעוברת. יש דורשים שהלימוד מהפסוק הזה הוא שבהמה שכשרה לקרבן מעשר בהמה היא רק בהמה המסוגלת ללכת, אך בהמה שנחתכו רגליה אינה מסוגלת ללכת. בהמה כזאת נחשבת טרפה, וממנה נלמדות שאר הטרפות.
מהפסוק "הקריבהו נא לפחתך, הירצך או הישא פניך" לומדים שאין להקריב על המזבח בהמה שאינה מושלמת, ולכן אין להקריב טרפה.
טרפה בבעלי חיים > במצוות שונות

כאשר נקבת עוף טרפה הטילה ביצים בקן, חלה מצוות שילוח הקן בכל זאת. לעומת זאת, כאשר האפרוחים עצמם נטרפו, אין מצווה בשילוח הקן. כאשר הביצים הוטלו בזמן שהאם הייתה טרפה, הרי שגם דינם הוא כטרפה ולכן לא חלה מצוות שילוח הקן.
בטרפת צאן יש להלכה מצוות ראשית הגז, משום שהמצווה חלה, כלשון הפסוק, על "צאנך", והעובדה שהצאן נעשה טרפה לא משנה את המצב הזה. אמנם יש דעה בגמרא שמקישה את מצוות ראשית הגז למצוות מעשר בהמה שאינה נוהגת בטרפה, אך אין הלכה כך.
פטר חמור, שאמורים לפדותו בשה ולתת אותו לכהן, אין לפדות בשה טרפה, משום שהפסוק מצווה "תפדה בשה", וטרפה אינה בכלל שה משום שהיא עומדת למות. לעומת זאת, אם החמור הוא טרפה יש לפדות אותו, משום שמהות המצווה היא לתת את שווי החמור לכהן כמתנות כהונה, ואף על פי שהחמור הוא טרפה יש לו שווי.
טרפה בבעלי חיים > מטעמי המצוה

א. קדושת ישראל – התורה עצמה מנמקת את איסור אכילת הטרפה מצד קדושת ישראל: "וְאַנְשֵׁי קֹדֶשׁ תִּהְיוּן לִי – וּבָשָׂר בַּשָּׂדֶה טְרֵפָה לֹא תֹאכֵלוּ". בשמירה מהטרפה יש אפוא קדושה.
ב. הבדלת ישראל מן העמים – להבדיל את ישראל מן הגויים אפילו במאכלם: הם צדים על יד הכלבים, הורגים את החיות שפצעו כלביהם ואוכלים אותם – ואתם לא תאכלו, אלא אדרבה, תשליכו אותם לכלבים.
ג. הדגשת ערך האדם – אכילה משאריות טרפת החיה נובעת מתכונה נפשית פחותה ושפלה שאינה ראויה למעלת האדם, "ואדם המכיר במעלתו איננו קרוב להתגאל במעשים מכוערים". לכך נוסף: "לכלב תשליכון אותו" – אל תשוו עצמכם לכלב, שהטרפה והנבלה הן מזונו – ולא מאכל אדם.
ד. ריחוק מן הטומאה – הימנעות מאכילת טומאה, הפוגעת בקדושה.
ה. סכנה בריאותית – מחשש לארס הנמצא בדמה מהחיה שפצעה אותה או שפציעתה מעידה על קלקול כלשהו שיש בה, העלול להזיק לאוכלה. על פי הרפואה המודרנית אפשר להבין כי פציעת הטרפה עלולה לגרור אחריה לזיהום, דלקת או חולי אחר שיגרום נזק לניזון ממנה.
ו. סכנה נפשית ורוחנית – מחשש שנמצא בה מארס הטורף העלול להוליד באדם "מזג רע ומושחת".
ז. חינוך לחמלה על בעלי החיים – איסור הטרפה משריש באנושות במשך דורות את ההרגשה שאין לנצל את חולשת פציעתם של בעלי החיים כדי לאוכלם.
ח. הרחקה ערכית בין האדם לטורף – הדגשה לאדם שלא ראוי לו להיות שותף עם בעלי החיים הטורפים במעשיהם, וכי הוא נבדל מהם ערכית.
טרפה באדם

אדם הוא טרפה אם יש לו פציעה באיברים מסוימים. הטרפה נחשב כאדם חי, פרט לדינים מסוימים.
טרפה באדם > סוגי הטרפה

יש כמה דעות בראשונים בנוגע ליחס שבין טרפות הבהמה לטרפות אדם:
יש דעה שכל מה שנחשב טרפה בבהמה נחשב גם טרפה באדם, בהבדלים קלים שנובעים משינויים בין טבע האדם לטבע הבהמה. לדוגמה: בהמה אשר ניקב לה הקרום החיצוני של המוח נחשבת טרפה. לעומת זאת, אדם שינקב לו הקרום החיצוני של המוח לא ייחשב טרפה, משום שאצל האדם הקרום הפנימי חזק מספיק כדי להגן על המוח לבדו. למרות ההבדלים – מהות הטרפה זהה באדם לבהמה, ולכן אם ינקב גם הקרום הפנימי של המוח – האדם ייחשב כטרפה, בדומה לבהמה שניקב לה הקרום החיצוני, המקביל בתפקודו למכלול הקרומים שבאדם.
יש דעה שיש טרפות שיש בבהמה ואין כלל לאדם, משום שאדם מחזיק מעמד יותר מבהמה, ולכן אין שום נקיבה של קרום המוח שתטרוף את האדם. כדי שהחסרון של קרום המוח יטרוף את האדם צריך, לשיטה זו, שגם חלק מהגולגולת יחסר.
יש דעה שהאדם נטרף יותר בקלות מבהמה, ולכן אפילו אם חסר רק חלק מהגולגולת בלי שינקב קרום המוח – האדם נחשב טרפה, בעוד שבהמה במצב כזה לא תחשב טרפה.
יש דעה שגדר הטרפה באדם שונה לחלוטין מזה של בהמה. בעוד שבהמה זהות הפציעות המטריפות נמסרה בהלכה למשה מסיני, הרי שבאדם הדבר תלוי במציאות, ולכן הגדרת הטרפה תלויה בחוות דעתו של רופא. כלל זה לא כולל טרפות באדם שפורשו בתלמוד, שנחשבות לטרפה גם אם הרופאים סבורים כי הפציעה אינה ממיתה בהכרח.
טרפה באדם > אפשרות החיות של אדם טרפה

המחלוקת בנוגע לאפשרות החיות של בהמה טרפה זהה גם בנוגע לאדם טרפה. ההלכה היא, בדומה לבהמה, שהוא מסוגל לחיות רק שנים עשר חודשים. אדם שספק האם הוא טרפה שחי יותר משנים עשר חודש – ודאי שאינו טרפה משום שאם לא כן לא היה נשאר בחיים. למרות זאת, אם הוא ודאי טרפה – הוא נשאר בגדר זה אף אם חי למעלה משנים עשר חודש.
טרפה באדם > השלכות הלכתיות

לעניין רוב ההלכות הטרפה נחשב כאדם רגיל, אך יש הלכות מסוימות בהן חל שינוי במעמדו ההלכתי של הטרפה יחסית לאדם רגיל.
טרפה באדם > חזקת חיים

לאדם רגיל יש חזקת חיים, ולכן אדם נשוי שלא ידוע מה עלה בגורלו – אשתו אסורה להינשא לאחר משום שמניחים כי הבעל עדיין בחיים והיא אשת איש. טרפה שלא ידוע מה עלה בגורלו – מניחים לאחר שנים עשר חודש מרגע הטרפה כי הוא כבר מת, ומותר לאשתו להינשא לאחר.