stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קברי מלכי ירושלים בכנסיית הקבר
גורל הקברים

בהצבת המצבות בחזית כנסיית הקבר, המשיכו מלכי ירושלים הפרנקים את המסורת הנהוגה במערב אירופה, לפיה קבורה בכניסה לכנסייה הוא כבוד השמור לאצילים ולמכובדים ביותר. בשנת 1187, כשנפלה ירושלים לידי סלאח א-דין, אחדים מיועציו האיצו בו להרוס את כנסיית הקבר ואיתה את מצבות המלכים, אולם הנדיבות של הסולטן ושיקולים פוליטיים מנעו בעדו מלעשות כן. המצבות נותרו ללא פגע עד הכיבוש של ירושלים בידי האיובים והח'ווארזמים בשנת 1244, אז תואר בידי מקור מוסלמי ש-"הח'ווארזמים בזזו את קברי הפרנקים והנוצרים בכנסיית הקבר, ואת קברי האצילים שהכילה, כשהם שורפים את עצמות המת". עם זאת, מדיווחים של צליינים מאוחרים יותר, נראה כי המצבות רק נחבלו באופן שטחי. ייתכן כי שכירי החרב הח'ווארזמים רק בזזו את הקברים אך השאירו את המצבות שלמות. במהלך המאות הבאות ציינו צליינים באופן תכוף את מצבן המידרדר של המצבות, כך שבשלב מסוים במאה ה-16 דווח כי הכתובת על המצבות של גוטפריד ובלדווין הראשון נשרטו במזיד, כנראה בידי מוסלמי, וכבר כמעט שאינן קריאות. כמו כן תואר כי צליינים רבים הרבו להשתפשף עם המצבות, דבר שהוביל לשחיקתן. החוקר אולריך יאספר זטצן היה כנראה האחרון לתעד את המצבות במקומן כשביקר בכנסייה בשנת 1806. ב-12 באוקטובר 1808 פרצה שריפה בקפלה הארמנית שהתפשטה ליתר חלקי הכנסייה וגרמה לקריסה של כמה מהקירות. הרשויות העות'מאניות הטילו את האחריות על תיקון הכנסייה על הקהילה היוונית-אורתודוקסית. בשלב כלשהו בתהליך זה נעלמו המצבות. הנסיבות המדויקות להיעלמותן לא ברורות וייתכן שהן נהרסו בשריפה, אך לפי דעתם של כמה כותבים לטינים, היוונים חיבלו במזיד במצבות ממניעים פוליטיים ותאולוגיים, שכן הכנסייה האורתודוקסית התנגדה לקבורה של בני אדם על יד קברו של ישו. כמו כן, בין היוונים ללטינים היה סכסוך ארוך שנים בנוגע לשליטה על שטחי הכנסייה. הכומר הלטיני יעקוב מיסלין, שהיה בירושלים בעת השרפה, כתב כי "על פי דיווחים מהימנים ביותר, הלהבות עצמן חסו על קברי המלכים, כפי שהמוסלמים כיבדו אותם מעל שבע מאות של דיכוי. הקנאה של היוונים הייתה יותר הרסנית מאשר הלהבות. יותר חוסר סובלנות מאשר ברבריזם."
הערות שוליים

↑  Amit Re’em, Estelle Ingrand-Varenne, Ilya Berkovich ,"Surviving Three Cycles of Destruction: The Graves of the Crusader Kings in the Church of the Holy Sepulchre" https://shs.hal.science/halshs-03822984/file/Re%27em_Ingrand-Varenne_Berkovitch_The_Graves_of_the_Crusader_Kings_in_the_Holy_Sepulchre.pdf
↑  Ibn al-Furāt 1971:3
↑  Re'em op. cit. pg 78
↑  Re'em op. cit. pg 80
הכתובת מקיר-מואב

| --- | --- |

כתובת הקדשה מקיר מואב, שבר בזלת שנמצא בשימוש משני
 פרטי הממצא
 חומרים:  בזלת 
 אורך:  14 ס״מ 
 רוחב:  12.5 ס״מ 
 תוכן הממצא
 שפה:  מואבית 
 יצירת הממצא
 תאריך יצירה:  840 לפנה״ס 
 פרטי האתר והחפירה
 תאריך גילוי:  1958 
 מיקום אתר:  כרכ 
 פרטי הממצא כיום
 אוסף:  המוזיאון לארכאולוגיה של ירדן 
 
הכתובת מקיר-מואב היא כתובת מואבית מקיר מואב ובה מתואר שמישע (ככל הנראה) מלך מואב הקדיש "מבער" לכמוש, האל המואבי.
בשנת 1958 נתגלה שבר פסל עשוי בזלת שחורה אפורה בעת בניית מבנה חדש בכרכ (המזוהה עם קיר-מואב, בירתה של ממלכת מואב הקדומה). השבר, בגודל 12.5×14 סנטימטר, נתגלה בשימוש משני כחלק מקיר. נראה כי השבר היה חלק מפסל, אולי דמות לבושת שמלה. הכתובת בעלת שלוש השורות שעל שולי האבן מתוארכת למאה התשיעית לפניה"ס, ותואמת את סגנון הכתובת במצבת מישע. כיום השבר מוצג במוזיאון לארכאולוגיה של ירדן ברבת עמון.
הכתובת

הכתובת ידועה בסימון KAI 306.
...]משית מלכ מאב הד[...

...]ת כמש למבער כי אה[...

  ...]נה והנ עשתי את[...
תעתיק הכתובת והשלמות על פי שמואל אחיטוב, בהנחה שהמקדיש הוא מישע (מנוקד לשם נוחות הקריאה ולא כשחזור הווקליזציה המקורית):
[אָנֹכִ מֵשַע בֶּן כְּ]מֹשִית מֶלֶךְ מֹאָב הַדִּ[יבֹנִי

...]ת כְּמֹש לְמַבְעֵר כִּי אֲהֵ[בַנִי כְּמֹש

...]נה וְהֵן עָשִתִי אֶת[...
כתובת זאת הוכיחה את שמו של אבי מלך מואב מישע, הפגום מעט במצבת מישע; משמעות השם היא, אולי, קיצור של "כמשיתן" (כמוש־נתן; השורש י־ת־נ הוא המקביל הפיניקי לשורש היהודאי נ־ת־נ), או "כמוש־אִתי", בדומה ל"אִתִּבעל/אִתֹּבעל".
ראו גם

ניב מואב
רשימת כתובות כנעניות וארמיות
לקריאה נוספת

שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 375–376
יוסף ברסלבי, כמשית אבי מישע מלך מואב: לכתובת המואבית החדשה, ידיעות בחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה כח, 1964, עמ' 250–254
Reed, W. L., and F. V. Winnett. "A Fragment of an Early Moabite Inscription from Kerak." Bulletin of the American Schools of Oriental Research 172 (1963) 1-9.
Freedman, David Noel. "A Second Mesha Inscription." Bulletin of the American Schools of Oriental Research 175 (1964) 50-51.
Gibson, John C. L. Textbook of Syrian Semitic Inscriptions. Volume 1: Hebrew and Moabite Inscriptions. Oxford: Clarendon, 1971.
Pardee, Dennis. "Literary Sources for the History of Palestine and Syria II. Hebrew, Moabite, Ammonite and Edomite Inscriptions." Andrews University Seminary Studies 17 (1979) 47-70.
Sawyer, J. F. A., and David J. A. Clines, eds. Midian, Moab and Edom. JSOT Supplement Series 24. Sheffield: JSOT Press, 1983.
Dearman, Andrew, editor. Studies in the Mesha Inscription and Moab. Archaeology and Biblical Studies 2. Atlanta: Scholars, 1989.
Knauf, Ernst Axel. "Kerak." In Anchor Bible Dictionary, edited by D. N. Freedman, 4:22-24. New York: Doubleday, 1992.
Mattingly, Gerald L. "Mesha." In Anchor Bible Dictionary, edited by D. N. Freedman, 4:707. New York: Doubleday, 1992.
הערות שוליים

↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 375–376
↑  יוסף ברסלבי, כמשית אבי מישע מלך מואב: לכתובת המואבית החדשה, ידיעות בחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה כח, 1964, עמ' 250–254
פתוש

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט, סלט לחם 
 מרכיבים עיקריים:  פיתה 
 
פַתוּשׁ או פאתוש (בערבית: فتوش; לעיתים נכתב גם פטוש או פאטוש) הוא סלט מהמטבח המזרח-תיכוני, העשוי מפיסות פיתה מטוגנת, בשילוב עם ירקות כגון צנונית, מלפפון או עגבנייה, ולעיתים גם חסה או פטרוזיליה.
מטרתו של הסלט – לעשות שימוש חוזר ולנצל פיתה שהתייבשה. מקורו של הסלט במטבח הלבנוני והוא נפוץ מאוד גם בישראל.
ראו גם

פרנץ' טוסט
פנצנלה
רוטב לחם
הערות שוליים

↑  אתר ואלה אוכל (הקישור אינו פעיל, 17 בספטמבר 2024)
ערך זה הוא קצרמרבנושא המזרח התיכון ובנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יבהן דיידיי

יֶבְהֶן סרהייוביץ' דיידיי (באוקראינית: Євген Сергійович Дейдей;‏ נולד ב-12 ביולי 1987; נעלם ב-10 במרץ 2022) היה פוליטיקאי אוקראיני.
ביוגרפיה

בשנת 2012 נשפט דיידיי לחמש שנות מאסר בשל מעורבותו בשוד, אך בהמשך בוטל עונשו.
בין נובמבר 2014 לאוגוסט 2019 היה חבר במועצה העליונה של אוקראינה.
ב-10 במרץ 2022, נעלמו עקבותיו של דיידיי.
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוקראינים ובנושא פוליטיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יחסי סומליה–שווייץ

| יחסי סומליה–שווייץ |
| --- | --- |
סומליה: שווייץ


סומליה: שווייץ
שטח (בקילומטר רבוע)
637,657: 41,277
אוכלוסייה
19,169,848: 8,933,409
תמ"ג (במיליוני דולרים)
11,680: 884,940
תמ"ג לנפש (בדולרים)
609: 99,060
משטר
פדרציה סמי נשיאותית: רפובליקה קונפדרטיבית

יחסי סומליה–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של סומליה לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה

בין הרפובליקה הפדרלית של סומליה לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ של שווייץ, סומליה היא אחת מהמדינות המועדפות בקרן אפריקה לשיתופי פעולה. שווייץ הכירה לראשונה בעצמאותה של סומליה מהממלכה המאוחדת ואיטליה מיד לאחר שזכתה בה – 1 ביולי 1960. שווייץ מעורבת במיזמי פיתוח במדינה ומספקת סיוע הומניטרי.
בסומליה מתקיים תהליך של הקמה מחדש של המדינה לאחר עשרים שנים של לחימה במלחמת האזרחים בסומליה (שלפי רבים תמה ב-2006). שווייץ מעמיקה את היחסים שלה עם סומליה ומינתה לה שגריר היושב בשגרירות שווייץ בניירובי. שווייץ עובדת עם הממשל הפדרלי הסומלי במוגדישו ותומכת גם בשכנותיה של סומליה. סוכנויות האומות המאוחדות, ארגונים לא ממשלתיים וארגונים אזוריים כמו האיחוד האפריקאי הם פרטנרים של שווייץ במעורבותה בסומליה.
הסיוע ההומניטרי של שווייץ עזר לסומלים רבים שסבלו. שווייץ תומכת בתהליך בניית השלום במדינה.
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2015 התגוררו בסומליה עשרים אזרחים שווייצרים, מהם אחד הוא בעל אזרחות כפולה – דרכון סומלי ודרכון שווייצרי.
נציגויות דיפלומטיות

סומליה אינה מיוצגת בשווייץ, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
שווייץ אינה מיוצגת בסומליה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. שווייץ האמינה את שגרירותה שבניירובי, בירת קניה הסמוכה, על סומליה.
תור (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 מבוסס על:  תור (קומיקס)  מאת סטן לי, לארי ליבר וג'ק קירבי
 בימוי:  קנת בראנה 
 הופק בידי:  קווין פייגי 
 תסריט:  אשלי אדוארד מילר זאק סטנץ' דון פיין
 עריכה:  פול רובל
 שחקנים ראשיים:  כריס המסוורת' נטלי פורטמן טום הידלסטון אנתוני הופקינס סטלאן סקושגורד קאט דנינגס קולם פאור ריי סטיבנסון אידריס אלבה רנה רוסו
 מוזיקה:  פטריק דויל 
 צילום:  האריס זמברלוקוס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני מארוול
 חברה מפיצה:  סרטי פרמאונט
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 6 במאי 2011 אוסטרליה 21 באפריל 2011 ישראל 28 באפריל 2011
 משך הקרנה:  114 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט גיבורי-על, סרט הרפתקאות, סרט פנטזיה, סרט מדע בדיוני 
 תקציב:  150 מיליון דולר
 הכנסות:  449,326,618 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   thor
 פרסים:  זכייה בפרס סאטורן על התלבושות
 סרט קודם:  כרונולוגית (MCU): "איירון מן 2"
 סרט הבא:  כרונולוגית (MCU): "קפטן אמריקה" כרונולוגית מבחינה עלילתית: "תור: העולם האפל"
 www.marvel.com/movies/thor
 דף הסרט ב־IMDb
 
לוגו הסרט באנגלית
תור (באנגלית: Thor) הוא סרט גיבורי על אמריקאי משנת 2011 בבימויו של קנת בראנה המבוסס על חוברות הקומיקס תור, ובהפקה מבית אולפני מארוול. בסרט מככבים כריס המסוורת', טום הידלסטון, נטלי פורטמן, אנתוני הופקינס, אידריס אלבה, קאט דנינגס וסטלאן סקושגורד. עלילת הסרט מביאה את סיפורו של תור, נסיך אסגרד, אשר מוגלה מביתו לכדור הארץ. שם הוא חובר למדענית ג'יין פוסטר ונאלץ לעצור את אחיו לוקי, שמבקש לגזול את כס המלכות ממנו.
הסרט הוא הרביעי בסדרת סרטי מארוול המובילים לפרויקט "הנוקמים", אחרי איירון מן, הענק הירוק ואיירון מן 2. הסרט יצא בארצות הברית ב-6 במאי 2011, וברחבי אוסטרליה ב-21 באפריל באותה שנה ב-2D ,3D ו-IMAX 3D. בישראל יצא הסרט ב-28 באפריל באותה שנה באותם פורמטים.
הסרט קיבל ביקורות משבחות על התסריט, העלילה, האפקטים, הוויזואליות והמשחק, בעיקר של הידלסטון כלוקי. הביקורות אף הדגישו את העובדה שהסרט משלב לא רק אקשן אלא גם דרמה אנושית. לעומת הביקורות החיוביות מצד המבקרים, הסרט קיבל תגובות מעורבות מצד הקהל ומעריצי קומיקס ברחבי העולם. למרות הביקורות, הסרט היה להצלחה קופתית מסחררת כשהגיע לסכום טוטאלי נקי בקופות של כ-449 מיליון דולר לעומת תקציב הפקה של 150 מיליון דולר בלבד.
בעקבות הצלחת הסרט, סרט המשך הנקרא "תור: העולם האפל" יצא בנובמבר 2013.
עלילת הסרט

בשנת 965 לספירה, אודין מלך אסגרד הנחיל מלחמה על ענקי הכפור מממלכת יוטנהיים ומנהיגם, לאופיי, כדי למנוע מהם לכבוש את תשע הממלכות, כולל כדור הארץ. המלחמה מסתיימת בניצחון אלי אסגרד, שכפו על ענקי הכפור ומלכם, לאופי, שביתת נשק. אלי אסגרד לקחו לביתם את "תיבת החורפים העתיקים", מקור כוחם של ענקי הכפור.
בזמן ההווה, בנו של אודין, תור, מיועד לרשת את מקומו. ביום הכתרתו ליורש מנסים ענקי הכפור לחדור לכספת בה שמורה התיבה כדי להחזיר אותה לידיהם ונהרגים בידי שומר הכספת, "המשמיד". בשל רצונו לשמור בכל מחיר על שביתת הנשק, מחליט אודין כי אין צורך בפעולת תגמול, אך תור ממרה את פיו ותוקף את יוטנהיים עם אחיו הצעיר לוקי, חברתו סיף ושלושת הלוחמים וולסטאג, פאנדרל והוגאן. בינם לבין ענקי הכפור מתפתח קרב המוני, שמופסק בידי אודין. לאחר שלאופיי מודיע לאודין כי שביתת הנשק נסתיימה, אודין הזועם מנשל את תור מתוארו כיורשו, מגרש אותו לכדור הארץ ולוקח ממנו את מקבתו, "מיולניר", אותה הוא משגר גם כן לכדור הארץ תוך כדי ההבטחה שרק האדם הראוי להיות אל יוכל להניף אותה שוב.
תור נוחת בעיירה קטנה בניו מקסיקו ונפגש עם ד"ר ג'יין פוסטר, אסטרופיזיקאית שמנסה להוכיח את קיומם של חורי תולעת שמאפשרים מעבר בין עולמות, וזאת בסיועם של ד"ר אריק סלוויג ושל המתמחה דארסי לואיס. כאשר המקבת נוחתת במדבר היא מושכת את תשומת לב המקומיים, וכן את תשומת לבם של סוכנות S.H.I.E.L.D, שמנהליה שולחים את הסוכן פיל קולסון כדי לקחת את המקבת ולהחרים את מחקרה של ג'יין. תור מציע לג'יין סיוע במחקר וזו לוקחת אותו למדבר, שם הוא מנסה לפרוץ למתחם השמור שהקימו סוכני S.H.I.E.L.D סביב המקבת. לאחר שהוא מצליח לגבור על השומרים ולהגיע למקבת, הוא מנסה להניף אותה אך לא מצליח שכן הוא עדיין לא ראוי להיות אל. הוא נלכד בידי סוכנים אך משוחרר בהתערבותו של ד"ר סלוויג.
בינתיים, אודין מגלה ללוקי שהוא למעשה ענק כפור ובנו של לאופיי, וכי הוא אומץ על ידי האלים שמצאו אותו כתינוק בשדה הקרב ביוטנהיים לפני אלף שנים. אודין נכנס לתרדמת עמוקה הקרויה "שנת אודין", ולוקי מכתיר את עצמו למלך אסגרד בהיעדרו של תור. סיף ושלושת הלוחמים, שאינם מרוצים משלטונו של לוקי ומאמינים כי הוא זה שהכניס את ענקי הכפור לאסגרד, בוחרים שלא לציית להוראותיו ומגיעים לכדור הארץ במטרה למצוא את תור. בינתיים, לוקי מציע עסקה ללאופיי לפיה הוא יכניס את צבאו לאסגרד על מנת להרוג את אודין. לאחר מכן הוא שולח את "המשמיד" לכדור הארץ כדי שיהרוג את תור וחבריו. תור בוחר להקריב את חייו בתמורה לחיי חבריו ולחיי ג'יין ועמיתיה, ובמעשהו הוא מוכיח כי הוא ראוי לשאת את מקבתו. מקבתו משתחררת ובאמצעותה הוא הורג את המשמיד ונשבע לג'יין שיחזור אליה ויגן על כדור הארץ. כאשר לאופיי מגיע לאסגרד, לוקי בוגד בו והורג אותו. בסיועו של היימדל, תור חוזר לאסגרד ומוצא את אחיו, המנסה להשתמש בגשר ביפרוסט כדי להשמיד את ממלכת יוטנהיים ולהוכיח לאביו כי הוא ראוי להיות מלך. בין השניים מתפתח עימות, בסיומו תור משמיד את גשר ביפרוסט ומסכל את מזימתו של לוקי, הנחשב למת לאחר שנפל לתהום שמתחת לגשר. אודין מחמיא לתור ואומר לו שהוא יהיה מלך טוב, בעוד שתור אומר לא כי הוא עדיין אינו מרגיש מוכן להיות מלך.
בסצנה שאחרי הכתוביות, מנהל סוכנות S.H.I.E.L.D ניק פיורי נפגש עם ד"ר סלוויג ומציג בפניו את קוביית הכוח המסתורית, ומבקש ממנו ללמוד לרתום אותה לבניית נשק. ד"ר סלוויג מסרב באומרו כי היא מכילה כוח בלתי נודע, כשלפתע קולו הבלתי נראה של לוקי משכנע אותו להסכים.
צוות שחקנים ודמויות

כריס המסוורת' - תור
נטלי פורטמן - ג'יין פוסטר
טום הידלסטון - לוקי
אנתוני הופקינס - אודין
סטלאן סקושגורד - אריק סלוויג
קאט דנינגס - דארסי לואיס
אידריס אלבה - היימדל
קולם פאור - מלך ענקי הכפור לאופיי
ריי סטיבנסון - ולסטאג
טדאנובו אסאנו - הוגאן
ג'וש דאלאס - פאנדרל
ג'יימי אלכסנדר - סיף
רנה רוסו - פריגה
קלארק גרג - פיל קולסון, סוכן מטעם סוכנות S.H.I.E.L.D
צוות שחקנים ודמויות > הופעות אורח

אדריאנה בראסה - איזבל אלוורז, בעלת הדיינר
סטן לי וג'יי מייקל סטרזינסקי - נהגי טנדר המנסים לשלוף את המקבת של תור
ג'רמי רנר - קלינט ברטון
סמואל ל. ג'קסון - ניק פיורי בסצנה שלאחר הכתוביות
שעיפורה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט 
 מוצא:  סוריה 
 מרכיבים עיקריים:  שנקליש, בצל, עגבנייה, שמן זית 
 
שעיפורה (בערבית شعيفورة) או ג'עיפורה (جعيفورة) הוא סלט מהמטבח הסורי.
מרכיבים

הסלט לרוב מורכב מגבינת שנקליש, עגבניות קצוצות, בצל ושמן זית. המנה ידועה גם בשם bāzarkān (بازركان), ולפעמים נקראת פשוט סלט שנקליש (سلطة شنكليش).
לסלט יש כמה וריאציות. הוא עשוי לכלול מלפפון, פלפל ירוק, גזר, פטרוזיליה או נענע, קצוצים דק. מוגש כמתאבן לארוחת בוקר או ערב, במסעדות בבניאס, טרטוס או לטקיה, ובכפרים אחרים באזור החוף של סוריה.
במהלך המאה ה-20 אוכלס מחדש אזור החוף ומרכז סוריה (חומס, חמה וסלמיה), והתושבים החדשים הביאו עמם את הסלט והגבינה.
הערות שוליים

↑  "31 – صناعة مشتقات الألبان( اللبنة – الشنكليش – الجبنة – القريشة – الكشك – الزبدة )". الرقمة (בערבית). 2013-03-22. נבדק ב-2021-07-29.
↑  "Arabic menu" (PDF). Yami Restaurant (בערבית). נבדק ב-2021-07-29.
↑  ""الشنكليش أو السوركي أو الشعيفورة".. مونة المطبخ الشعبي السوري". تلفزيون الخبر ::اخبار سوريا (בערבית). 2021-04-10. נבדק ב-2021-07-29.
BI-RADS

BI-RADS הוא ראשי תיבות של Breast Imaging-Reporting and Data System (מערכת דיווח ונתונים של דימות שד), כלי אבטחת איכות שתוכנן במקור לשימוש עם ממוגרפיה. המערכת היא מאמץ משותף של קבוצות בריאות רבות, אך היא מפורסמת על ידי, ובעלת הסימן המסחרי של האקדמיה האמריקאית לרדיולוגיה (ACR).
המערכת נועדה לתקנן את הדיווח ומשמשת אנשי מקצוע רפואיים כדי להעביר למטופלת בצורה ברורה את הסיכון שלה לפתח סרטן שד, במיוחד עבור מטופלות עם רקמת שד צפופה. המסמך[דרושה הבהרה] מתמקד בדו"חות הרפואיים המשמשים אנשי מקצוע רפואיים, ולא בדו"חות מקוצרים המסופקים למטופלים.
מערכת זו מקובלת לשימוש קליני ומחקרי בכל העולם ואף תורגמה לשפות רבות כולל ערבית, ספרדית, יפנית, גרמנית, צרפתית ואיטלקית.
מסמכים שפורסמו

ה-BI-RADS מפורסם על ידי ACR בצורה של "אטלס BI-RADS". החל מ-2013, ה"אטלס" מחולק לשלושה פרסומים:
ממוגרפיה
אולטרסאונד
MRI
קטגוריות הערכה

בעוד BI-RADS היא מערכת בקרת איכות, בשימוש יומיומי המונח BI-RADS מתייחס לקטגוריות הערכת ממוגרפיה. אלו הם קודים מספריים סטנדרטיים המוקצים בדרך כלל על ידי רדיולוג לאחר פענוח ממוגרפיה. זה מאפשר הבנה תמציתית וחד משמעית של רישומי המטופלים בין מספר רופאים ומספר מוסדות רפואיים.
קטגוריות ההערכה פותחו בתחילה עבור ממוגרפיה ובהמשך הותאמו לשימוש עם ממצאי MRI ואולטרסאונד. הסיכום של כל קטגוריה, המובא להלן, כמעט זהה עבור כל שלושת השיטות.
קטגוריה 6 נוספה במהדורה הרביעית של BI-RADS.
קטגוריות ההערכה של BI-RADS הן:
0: סיווג לא שלם
1: שלילי
2: שפיר
3: כנראה שפיר
4: חשוד
5: חשוד מאוד לממאירות
6: ממאירות ידועה שהוכחה בביופסיה
סיווג לא שלם (BI-RADS 0) מחייב מאמץ למצוא בדיקות דימות קודמות לשם השוואה, או הזמנת המטופלת לחזור לצילומים בזוויות שונות, או באיכות גבוהה יותר. סיווג BI-RADS של 4 או 5 מחייב ביופסיה כדי להעריך את הנגע החשוד.
הסיווג היחיד של BI-RADS 4 אינו מעביר כראוי את הסיכון לסרטן לרופאים וקיים סיווג משנה:
4A: חשד נמוך לממאירות, > 2% עד ≤ 10% סבירות לממאירות
4B: חשד בינוני לממאירות, > 10% עד ≤ 50% סבירות לממאירות
4C: חשד גבוה לממאירות, > 50% עד < 95% סבירות לממאירות
קטגוריות צפיפות שד

החל מהמהדורה החמישית של BI-RADS:
הפניות

https://www.acr.org/Clinical-Resources/Reporting-and-Data-Systems/Bi-Rads
הערות שוליים

1 2  Breast Imaging Reporting & Data System, www.acr.org
↑  About ACR, www.acr.org
↑  Reporting and Data Systems (RADS) Translations, www.acr.org
חרסי שומרון

חרסי שומרון הם שתי קבוצות של אוסטרקונים הכתובות כתב עברי עתיק שנמצאו בעיר שומרון, בירת ממלכת ישראל, ומעריכים כי שימשו כתעודות משלוח לתוצרת. התאריך המקובל לתעודות הוא ימי ממלכת ישראל, אך יש הסבורים כי הם מן התקופה הפרסית, כאשר שומרון שימשה בירת פחווה (מחוז). חלק מהכתובות התפרסמו וסומנו כ-KAI 183-188.
הקבוצה השנייה

הקבוצה השנייה מונה שבעה אוסטרקונים נמצאה בחפירות שנערכו במקום בשנים 1931–1935 על ידי משלחת חפירות מאוחדת, המורכבת מאוניברסיטת הרווארד, הקרן האנגלית לחפירות בארץ ישראל, האקדמיה הבריטית, בית הספר הבריטי לארכאולוגיה בירושלים, והאוניברסיטה העברית. ניהל את החפירות ג'ון וינטר קרופוט.
בקבוצה השנייה של החרסים בולט אוסטרקון השעורים, וגם הוא מתוארך למאה השמינית לפני הספירה.
אוסטרקון השעורים (מסומן: c1011)
•••••• I I I
 ברכ•שלמ•ברכ•הרעמ•הקשבו•ימנה•שערמ I I I
בָּרֻך שָלֹם, בָּרֻך הָרֹעִם, הַקְשִבוּ, יִמְנֶה שְעֹרִם III‏ (=3)
אוסטרקון נוסף (מסומן: c2101) מכיל רשימת שמות, בשבר האוסטרקון שנמצא רשומים 5 שמות ב-5 שורות, כל השמות מוכרים לנו בצורתם מהמקרא, והם מתאפיינים בכתיבה הישראלית המקוצרת (בה שם ה' נהגה ונכתב יהו , והתוספת התאופורית יהו לשמות אנשים נהגת ונכתבת "יו" ). זמנו של האוסטרקון הוא המחצית השנייה של המאה השמינית לפני הספירה (750 - 700 לפנה"ס).
השמות המופיעים באוסטרקון הם:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|           |  מחס[...] קליו סמכ[...] ארי[...] מנ[...] |  מַחְסֵ[יָו] קֹלָיָו סְמַכְ[יָו] אֻרִיָ[וּ] מְנַ[חֵם] |
ראו גם

רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית
רשימת כתובות כנעניות וארמיות
לקריאה נוספת

| --- | --- |
פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב:  לפורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב
אריה בורנשטיין, מנהל וכלכלה של ארץ מנשה בשלהי ממלכת ישראל - לאור ניתוח מחודש של חרסי שומרון, בתוך זאב ארליך ויעקב אשל, מחקרי יהודה ושומרון, הוצאת ראובן מס, 1992.
שמואל אחיטוב, אסופת כתובות עבריות, הוצאת מוסד ביאליק, 1992. עמ' 162 - 204
I.T. Kaufman, The Samaria Ostraca: An Early Witness to Hebrew Writing, The Biblical Archaeologist 1982
W.H. Shea, The Date and Significance of the Samaria Ostraca, Israel Exploration Journal 1977
M. Suriano, A Fresh Reading for'Aged Wine'in the Samaria Ostraca, Palestine Exploration Quarterly 2007
H. M. Niemann, A New Look at the Samaria Ostraca: The King-Clan Relationship, 2008 Tel Aviv. Vol.35/2. Pp. 249-266.
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק ו', פסוק י"א
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ל"ב
1 2 3 4 5 6 7 8 9  ישראל אפעל (ע), ההיסטוריה של ארץ-ישראל - ישראל ויהודה בתקופת המקרא (המאה השתים עשרה - 332 לפני הספירה), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, כתר הוצאה לאור, 1998, עמ' 220
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוקים ל'–ל"ג
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ל"ב
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוקים ל'–ל"ג
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ל"ב
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוק ל"ב
↑  מן העניין לציין כי יהוא בן נמשי היה מקציניו הקרובים של אחאב.
↑  זהר עמר, "שמן רָחֻץ – פירוש חדש", מחקרי יהודה ושומרון, יט (תש"ע), עמ' 47 – 58
אוסטרקון השעורים (c1011)
אוסטרקון עם רשימת שמות, (מסומן: c2101)
פרוור (תהליך)

מראה אופייני של פרוור.
פִּרְווּר (גם פִּרְבוּר; באנגלית: Suburbanization) הוא תופעה של מעבר המוני מהעיר הגדולה לפרוורים שסביבה. היא מוכרת בעיקר מארצות הברית, שם היא מאופיינת בממדיה הרחבים. באופן היסטורי, מרבית הפרוורים הם חדשים ביחס לעיר המרכזית, ומסיבה זו בעלי תשתיות חדשות וטובות יותר. אחד התהליכים השליליים המתלווים לפִּרְווּר נקרא "אפקט הבייגלה" ("Doughnut Effect"), במקומות בעלי צפיפות אוכלוסין גבוהה יחסית כבאירופה ובישראל, רווחת שאיפה בקרב המתכננים למתן את תופעת הפִּרְווּר, לעודד בנייה צפופה לגובה, ולהרבות בפרויקטים של "פינוי ובינוי".
לפרבור גם היבטים שליליים. המתנגדים לו טוענים שהדבר מביא לכך שהעיר המרכזית מידרדרת, אוכלוסייה ענייה נכנסת ונוצר מעגל קסמים שלילי של התרוקנות המרכז לטובת השוליים. מפני שסגנון הבניה של פרוורים לא מאפשר לספק למתגוררים בהם רשת טובה של תחבורה ציבורית, הדבר מביא לתלות ברכב פרטי ומגביר את זיהום הסביבה.
היסטוריה > הפרוור בארצות הברית

הפרוור בארצות הברית החל בעיקרו לאחר מלחמת העולם השנייה, אז הוסרו חלק מן החסמים אשר מנעו בנייה עסקית על קרקע חקלאית, כך החלה זליגה, אשר נתמכה גם על ידי הרשויות הפדרליות, לעבר הפרוורים בשולי הערים. הבנייה בפרוורים אופיינה בבנייה נמוכה אשר מחייבת רכב פרטי לצורך התניידות ממקום למקום. שכונות של בתים פרטיים מוקפים שטחים פתוחים או אגמים כונו בשם: שכונות תחרה.
ההגירה לפרוורים בארצות הברית פגעה קשות בערים המרכזיות, אחוז התושבים אשר גרים בערים בארצות הברית ירד בשנים 1950–1990 מ-64% ל-38% בלבד. אחת התוצאות ההרסניות ביותר של הפרוור באותה עת היה ירידה בשיעורי המס בערים, בשל ההגירה מהן החוצה. כמו כן, הפרוור שינה את המאזן החברתי-כלכלי בערים והוביל לעלייה בפשיעה ובמתחים בין-גזעיים.
הפרוורים משכו אליהם את האוכלוסייה האמידה בארצות הברית, הערים הגדולות נאלצו מחד להישאר עם תושבים במעמד סוציואקונומי נמוך ואוכלוסייה מבוגרת אשר דורשת משאבים רבים יותר ובמקביל להתמודד עם הירידה בשיעורי המס. הערים הגדולות נאלצו להעלות את שיעורי המס כדי למלא את החלל שנוצר, מה שחיזק אף יותר את הפרוורים, משום שכך המגורים בעיר היו יקרים אף יותר מאשר בפרוור. השילוב של האוכלוסייה האמידה בפרוורים והצורך המועט בשירותי רווחה אפשרו לפרוורים לחזק את החינוך ולהעלות את קרנם אף יותר.
חלק נוסף בפרוור היה פרוור המסחר. הערים הגדולות לא הצליחו להתמודד אל מול שטחי הענק שמצויים ליד הפרוורים בניגוד לשטחים הבנויים בתוך הערים. כך החל פרוור של המסחר מן הערים הגדולות החוצה, מה שהוריד עוד יותר את שיעורי המס הנגבים בערים והקטין עוד יותר את הקופה העירונית.
היסטוריה > הפרוור במערב אירופה

הפרוור באירופה היה מועט מאשר בארצות הברית, זאת כדי למנוע את התוצאות ההרסניות של הפרוור בארצות הברית. אך ישנן דוגמאות לפרוור מסחר שהתקיים למשל בבריטניה בזמן שלטון מרגרט ת'אצר, שם פרוור המסחר אכן פגע בערים המרכזיות ובכוח הקנייה בהן. ככלל, מדינות אירופאיות רבות הגבילו את בנייתם של מרכזים מסחריים פרווריים, מה ששמר על מעמדן הכלכלי של הערים הגדולות.
היסטוריה > הפרוור במזרח אירופה

במדינות הגוש הקומונסטי הוקמו בדרך כלל "שיכוני ענק (מעונות עובדים)" סביב פארקים גדולים, שכונות אלה כונו בשם: שיכוני שטיח.