stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרי לין רייסקוב
ביוגרפיה

רייסקוב נולדה בדטרויט, מישיגן וגדלה בעיר טרנטון, בתם של בטי וטוני רייסקוב; יש להם שתי אחיות גדולות.
במהלך לימודיה בתיכון רייסקוב ניגנה בקלרינט בתזמורת בית הספר וגילמה את פרנץ' במחזמר גריז. אחת מההשראות הילדות שלה הייתה סדרת הטלוויזיה "בלשים בלילה".
במהלך שנות התשעים המוקדמות, היא הופיעה לעיתים קרובות בהופעות סטנד-אפ פתוחות בסן פרנסיסקו. מאוחר יותר היא עברה ללוס אנג'לס ועבדה תקופה כמלצרית בבית הקפה הארד רוק ובתור כרטיסנית בבית קולנוע.
קריירה

היא שיחקה בסדרות שונות כמו "המופע של לארי סנדרס", "Mr. Show" עם דייוויד קרוס (שאיתו היא יצאה עד לעונה השנייה), ועוד.
רייסקוב שיחקה בסרטים: "מיס סנשיין הקטנה", "אחי איפה האוטו שלי", "עור מסתורי", "אדם על הירח" ועוד.
בשנת 2003 החלה רייסקוב לגלם  בסדרת המתח "24" את דמותה של קלואי או'בריאן, סוכנת CTU (היחידה ללוחמה בטרור) מהעונה השלישית בתפקיד אורח והמשיכה לעונה הרביעית שנה לאחר מכן. החל מהעונה החמישית ב-2006 היא שימשה כשחקנית קבועה בצוות. בעונות השביעית והשמינית היא הדמות הנשית המובילה. כמו כן בעונה התשיעית (מיני סדרה) שיצאה בשנת 2014.
היא הופיעה בסך הכל ב-113 פרקים; מה שהופך אותה לדמות השלישית שהופיעה הכי הרבה בסדרה. רייסקוב וקיפר סאת'רלנד הופיעו ביחד בפרק מיוחד של משפחת סימפסון.
בשנת 2004 שיחקה בדרמת הטלוויזיה של CBS "הלטר סקלטר" על חייו של צ'ארלס מנסון.
היא שיחקה בסדרה הקומית "איך להיות ג'נטלמן" של רשת CBS, וגם הופיעה בקליפים של בק ו־Weezer. היא אף הופיעה בתפקיד קצר בסדרה הקומית "ברוקלין תשע-תשע".
בשנת 2013 שיחקה בדרמת הנעורים זוכת הפרסים "מלכי הקיץ" של הבמאי ג'ורדן ווגט-רוברטס.
בשנת 2016 כיכבה בסדרת הטלוויזיה "מאהבת בתשלום מראש" מבית רשת Starz, בדמותה של ארין רוברטס.
בשנת 2017 שיחקה לצד מריה בלו בסרט "בחיפוש אחר פליני", על פי תסריט של ננסי קארטרייט.
בשנת 2018 שיחקה בסרט הקומי "חכם בלילה", לצד קווין הארט. ב-2019 שיחקה בסדרה "עכשיו אפוקליפסה", ברשת Starz.
בשנת 2021 שיחקה בסרט "מלחמת המחר". בשנת 2022 גילמה את לוריין פואיס במיני-סדרת הדרמה של רשת הולו "עלייתה ונפילתה של אליזבת' הולמס"; אודות מייסדת תאגיד תראנוס; אליזבת הולמס, יזמית צעירה בת 19 שפיתחה טכנולוגיה חדשנית לערכות בדיקות דם.
חיים אישיים

בשנת 1995 החלה רייסקוב לצאת עם הקומיקאי דייוויד קרוס, אשר הכירו בסדרה "Mr. Show"; אמנם השניים נפרדו בסוף העונה השנייה כאשר רייסקוב עזבה את הסדרה.
היא יצאה במשך חמש שנים עם המוזיקאי, ג'ון בריאון עד שהם נפרדו ב-2002. לאחר מכן יצאה תקופה קצרה עם הקומיקאי דנקן טראסל.
בשנת 2007 החלה לצאת עם המאמן האישי מת'יו רולף; שלושה חודשים לאחר מכן היא נכנסה להריון ובשנת 2008 נולד להם בן; והשניים נישאו ב-1 באוגוסט 2009 בחתונה מאולתרת בלאס וגאס. בשנת 2019 השניים נפרדו ורייסקוב הגישה בקשה לגירושין.
ב-2012 רמזה במהלך ראיון כי היא ביסקסואלית.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996 | על גברים, נשים וחיות אחרות | מתקשרת לרדיו |  |
| 1997 | Who's the Caboose? | צ'יזבל |  |
| 1998 | הקו הורוד הדק | סמוק סטאק |  |
| 1999 | מגנוליה | ג'נט |  |
| 1999 | איש על הירח | מארי |  |
| 2000 | רוד טריפ | בלינדה ברנדה |  |
| 2000 | אחי איפה האוטו שלי | זלמינה |  |
| 2000 | סאנסט סטריפ | איילין |  |
| 2001 | אגדות וסיפורים | מלינדה |  |
| 2001 | מסיבת יום נישואים | מארי-לין |  |
| 2002 | מוכה אהבה | אליזבת' איגן |  |
| 2002 | אין כמו אלבמה | דורותיה |  |
| 2002 | Run Ronnie Run! | עצמה |  |
| 2003 | לא רק בלונדינית 2 | רנה ג'וליאני |  |
| 2003 | Claustrophobia | גרייס |  |
| 2004 | עור מסתורי | אוולין פרייזן |  |
| 2006 | פריצה ברשת | ג'נט סטון |  |
| 2006 | מיס סנשיין הקטנה | פאם |  |
| 2006 | גריל | רנה |  |
| 2007 | Humble Pie | פגי אורביסון |  |
| 2008 | סאנשיין בע"מ | לין |  |
| 2009 | ג'ולי וג'וליה | שרה |  |
| 2012 | על אחריותכם בלבד | בריג'יט |  |
| 2013 | מלכי הקיץ | קפטן דייוויס |  |
| 2015 | Sex, Death and Bowling | קים וולס |  |
| 2017 | וילסון | ג'ודי |  |
| 2017 | בחיפוש אחר פליני | קרי |  |
| 2018 | Benjamin | ג'נט |  |
| 2018 | חכם בלילה | תרזה |  |
| 2019 | A World Away | גרסיה |  |
| 2019 | Cold Brook | רייצ'ל |  |
| 2020 | ארוחת ערב באמריקה | קוני |  |
| 2021 | Hero Mode | לורה |  |
| 2021 | מלחמת המחר | נורה |  |
| 2021 | Too Late | ג'ינה אוביספו |  |
| 2022 | Please Baby Please | לואיז |  |
| 2022 | Daniel's Gotta Die | מיה פאוול |  |
| 2023 | Dashing Through the Snow | מארי |  |
| 2024 | Shell | מלהקת |  |
הערות שוליים

↑  "I still think Megan Fox is hot": Mary Lynn Rajskub talks about being bisexual, AfterEllen, ‏2012-11-26
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810590086005606  BIBSYS: 15018526  BNE: XX4900061  BnF: cb155931864 (data)  ISNI: 0000 0001 1500 3341  LCCN: no2007026639  MusicBrainz: e78575c8-ba51-4216-a14c-28b74fe39418  SUDOC: 168633922  VIAF: 166216621   WorldCat (עם VIAF): 166216621
סורביטול

| --- | --- |
 
 כתיב כימי:  C₆H₁₄O₆ 
 מספר CAS:  50-70-4
 
סורביטול (או glucitol) הוא סוכר כוהלי המשמש כממתיק מלאכותי בעל מטבוליזם איטי במיוחד בגוף האדם. סורביטול הוא חלק מקבוצת הסוכרים הכוהליים (ה-polyols), שהם סוכרים טבעיים. הממתיק סורביטול קיים באבוקדו, באצות אדומות, בפירות יער, ובפירות שונים כגון תפוחים, אגסים, שזיפים ודובדבנים.
הסורביטול בנוי מכ-60% סוכרוז. בזכות המאפיינים שלו, נמצא בשימוש נרחב בתעשיית המזון בתור ממתיק. היתרון המשמעותי בשימוש בסורביטול כממתיק הוא שחיידקים הגורמים לעששת אינם מסוגלים להשתמש בו לחילוף החומרים. בזכות התכונה של שמירה על מים הוא משמש למניעת התייבשות של מזון חשוף לאוויר.
הממתיק חסר תופעות לוואי בכללות, אך לעיתים יכול לגרום לשלשול. השימוש בו, עם זאת, אינו מומלץ לילדים מתחת לגיל שנה. סורביטול נספג בגוף לאט ומומר בגוף בעיקר לפרוקטוז ולגליקוגן ולא לגלוקוז שמצריך התערבות של אינסולין, ולכן סורביטול יכול להיות רכיב בתזונה של חולי סוכרת. עוצמת המתיקות של סורביטול היא כ-60% מעוצמת המתיקות של סוכר והערך הקלורי שלו נמוך מזה של סוכר (2.4 קק"ל/g). ניתן לסנתז סורביטול במעבדה.
לקריאה נוספת

קיי. פי. סי. Vollhardt, N. E. Schore , כימיה אורגנית. Zanichelli. ISBN 88-08-07521-4
W. H. בראון, C. S. פוט, ב. ל אייברסון, כימיה אורגנית. EdiSES ISBN 88-7959-368-4
אשיל מוזיקה:; וינצ 'נזו Pedicino, מילון, מזון תזונה, מילאנו, א. בחיים: מוזיקה, 1986, עמ'. 787.
What are the Polyols?‎, פוסט מהבלוג הרשמי של אוניברסיטת מונאש מאוסטרליה, בה פותחה דיאטת Low-FODMAP שמבוססת על בדיקת רגישות לקבוצות סוכרים שונות, ביניהן קבוצת ה-polyols
הערות שוליים

↑  בסורביטול - PubChem
מיתה טובה (סרט)

| --- | --- |

 בימוי:  שרון מימון, טל גרניט
 הופק בידי:  חיים מקלברג אסתי יעקב מקלברג טליה קלינהנדלר אסנת הנדלסמן קרן משה אדרי לאון אדרי
 תסריט:  שרון מימון, טל גרניט
 עריכה:  עינת גלזר-זרחין
 שחקנים ראשיים:  זאב רווח לבנה פינקלשטיין
 מוזיקה:  אבי בללי
 צילום:  טובי הוכשטיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 חברת הפקה:  תותים הפקות
 חברה מפיצה:  סרטי יונייטד קינג
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  איטליה איטליה: אוגוסט 2014
 משך הקרנה:  92 דק' 
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  דרמה קומית, סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  ירושלים 
 דף הסרט ב־IMDb
 
מיתה טובה הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמה-קומית שחורה, שיצא לאקרנים בשנת 2014 וזכה באהדת הביקורות. הסרט בוים ונכתב על ידי שרון מימון וטל גרניט ובין שחקניו ניתן למנות את זאב רווח, לבנה פינקלשטיין, אילן דר, עליזה רוזן ורפי תבור. בכורתו העולמית של הסרט הייתה בפסטיבל ונציה.
עלילה

קבוצה של חברים בדיור מוגן בירושלים ובראשם יחזקאל (זאב רווח), בונה מכשיר להמתת חסד עצמית כדי לעזור לחברם החולה. כשהשמועה בדבר המכשיר עוברת מפה לאוזן, בקשות נוספות לעזרה מגיעות אל החבורה.
צוות שחקנים > דמויות ראשיות

יחזקאל (זאב רווח): 78, דייר בדיור מוגן בירושלים. הוא לרוב נראה כבונה מכונות מיוחדות ויצירתיות.
לבנה (לבנה פינקלשטיין): 72, דיירת בדיור מוגן בירושלים הסובלת מאלצהיימר. רעייתו האהובה של יחזקאל.
יאנה (עליזה רוזן): דיירת בדיור מוגן בירושלים. נשואה למקס, ואוהבת את בעלה עד מוות.
ד"ר דניאל (אילן דר): דייר חדש בדיור המוגן, ווטרינר בפנסיה. הומוסקסואל אשר מנהל רומן עם רפי.
רפי סגל (רפי תבור): רפ"ק לשעבר במשטרת ישראל, אדם קשוח ואינו מעורר חיבה. הומוסקסואל בארון אשר מנהל רומן סודי עם דניאל, למרות היותו נשוי.
צוות שחקנים > דמויות נוספות

מקס (שמואל וולף): בעלה האהוב של יאנה, אשר גוסס מסרטן.
שוטר (קובי מימון): השוטר שעוצר את החבורה.
נועה (הילה סורג'ון פישר): ביתם של יחזקאל ולבנה.
זלדה (רות גלר): 89, דיירת בדיור המוגן.
נחמה (חנה ריבר): דיירת בדיור המוגן.
זיוה (עידית טפרסון): מנהלת הדיור המוגן.
אהובה (אביבה פז)
(חזי צדיק): ד"ר נקש
דובק (יוסף כרמון): דייר בדיור המוגן אשר מבקש להשתמש במכונה להמתת החסד עבור אשתו הסובלת מסרטן ריאות.
(אסף בן שמעון): פרמדיק
(אנאבלה יעקב): כורזת בינגו
(מיכאל כורש): מנחם
(רות פרחי)
הפקה והפצה

צילומי הסרט החלו בדצמבר 2012. יוצרי הסרט, טל גרניט ושרון מימון, כתבו אותו מניסיונם האישי על סבלם של חולים הנוטים למות. ביולי 2014 דווח כי הסרט התקבל לתחרות ימי ונציה (Venice Days), מסגרת שנוסדה ב-2004 ומקבילה ל"שבועיים של הבמאים" בפסטיבל קאן. מסגרת זו מתקיימת במקביל לתחרות הרשמית ומוקרנים בה מדי שנה 12 סרטים מרחבי העולם.
הסרט נרכש להפצה בינלאומית, בין השאר לגרמניה שווייץ, בלגיה, אוסטרליה וניו זילנד.
עיבודים

בשנת 2024 עלתה בתיאטרון החאן ההצגה ״מיתה טובה״ המבוססת על הסרט. המחזה להצגה נכתב על ידי המחזאית שלומית ארנון והמחזאי יואב ברלב וההצגה בוימה על ידי אודי בן-משה. ההצגה בהשתתפות ארז שפריר, עירית פשטן, פלורנס בלוך, ניר רון, יוסי עייני, כרמית מסילתי, אריה צ׳רנר ואילן חזן
פרסים

הסרט "מיתה טובה" היה מועמד ל-14 קטגוריות בפרס אופיר לשנת 2014, וזכה בארבע: השחקן הראשי הטוב ביותר (זאב רווח) וכן הצילום, הפסקול (אביב אלדמע) והאיפור הטובים ביותר. בנוסף היה מועמד בקטגוריות הסרט הטוב ביותר, בימוי, עריכה, תסריט, צילום, שחקנית ראשית (לבנה פינקלשטיין), שחקן (אילן דר) ושחקנית משנה (עליזה רוזן). הסרט זכה לשבחי הביקורות.
הסרט התקבל לפסטיבל ונציה שם זכה בשני פרסים, פרס חביבי הקהל ופרס בראיין. הסרט התקבל לפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בטורונטו, במסגרת התחרות "Contemporary World Cinema". במהלך שנת 2014 זכה הסרט בפרס הגדול "גולדן ספייק" בפסטיבל ויאדוליד שבספרד. בנוסף באותה שנה זכתה לבנה פינקלשטיין בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה עבור תפקידה בסרט. הסרט גם התמודד על פרס האקדמיה האירופית לקולנוע.
לקריאה נוספת

פבלו אוטין, שיעורים בקולנוע - שיחות עם יוצרות ויוצרים ישראלים, הוצאת אסיה, 2017, הפרק "מיתה טובה / שיחה עם טל גרניט ושרון מימון", עמ' 256–279.
הערות שוליים

↑  אורון שמיר, עכבר העיר, פסטיבל ונציה 2014: מזאב רווח ועד ג'נוארי ג'ונס, באתר הארץ, 27 באוגוסט 2014
↑  נירית אנדרמן, איך מצלמים המתת חסד, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2012
↑  עכבר העיר, הסרט "מיתה טובה" התקבל לפסטיבל ונציה, באתר הארץ, 22 ביולי 2014
↑  נירית אנדרמן, "מיתה טובה" נרכש להפצה בחו"ל, באתר הארץ, 7 בספטמבר 2014
↑  מיתה טובה, באתר החאן - תיאטרון איכות בירושלים, ‏2024-11-12
↑  יונתן דורון, הוכרזו המועמדים לפרסי אופיר: "מיתה טובה" עם 14 מועמדויות, "גט" ו"אפס ביחסי אנוש" עם 12, 12 באוגוסט 2014
↑  נירית אנדרמן, הסרט "גט" של האחים אלקבץ זכה בפרס אופיר לסרט הטוב ביותר, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2014
↑  נירית אנדרמן, הסרט הישראלי "מיתה טובה" זכה בשני פרסים בפסטיבל ונציה, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2014
↑  נירית אנדרמן, שני סרטים מישראל יוקרנו בפסטיבל טורונטו, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2014
↑  מתן שירם, ‏חגיגה חיפאית: פסטיבל הסרטים בחיפה חוגג 30 שנה, באתר גלובס, 1 בספטמבר 2014
↑  נירית אנדרמן, הסרטים הישראלים "היורד למעלה" ו"מיתה טובה" יתמודדו על פרסי האקדמיה האירופית לקולנוע, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2015
תחנת הרכבת רעננה – מערב

#invoke:תבנית מידע
תחנת הרכבת רעננה – מערב היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל שמשרתת את תושבי רעננה והרצליה. התחנה ממוקמת ברעננה, סמוך לגבולה עם הרצליה, והוקמה כחלק ממיזם מסילת השרון העוברת בין נתיבי כביש הרוחב 531 שנסלל במקביל לסלילת המסילה.
היסטוריה

התחנה נבנתה בשנים 2014-2015 והחלה לפעול ב-3 ביולי 2018 בכיוון מזרח בלבד. חברת נתיבי ישראל סיימה את הנחת הקו לכיוון מערב בפברואר 2018  אם כי החיבור לתחנת הרכבת הרצליה ולמסילת החוף בוצע רק בשנת 2020.
התחנה משרתת את הקו אשקלון - הרצליה.
החל ממרץ ועד סוף חודש יוני 2020 הושבתה תנועה הרכבות עקב התפשטות נגיף הקורונה. רכבת ישראל ניצלה את ההשבתה לשיפורים ושדרוגים של תשתיות ובין היתר החלה בעבודות לשדרוג המסילה המזרחית באזור מחלף אלישמע. במסגרת העבודות פורק מקטע גדול של פסים וקו "הנגב המערבי" (באר שבע - רעננה) פוצל לשני קווים: באר שבע - ראש העין צפון וכפר סבא - הרצליה. הקו החדש איפשר לנוסעי ערי השרון להגיע בזמן מהיר יותר להרצליה ומשם להחליף רכבת לכיוון דרום. עם סיום העבודות חזר הקו לפעילות רגילה.
ב-25 בדצמבר 2021 החל לפעול בתחנה קו נוסעים חשמלי מהרצליה לאשקלון במקום קו הנוסעים שפעל מהרצליה ועד באר שבע מרכז דרך קו הנגב המערבי.
מבנה התחנה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מבנה התחנה מעוצב בצורת ספר בשטח 600 מ"ר, ממנו יוצא גשר להולכי רגל באורך של כ-50 מטר המחבר בין אולם הנוסעים לרציפים. התחנה כוללת שני רציפי צד באורך של 300 מטר. בצמוד לתחנה ממוקמים מסוף אוטובוסים וחניון לכ-300 כלי רכב.
כיום קיימת גישה לתחנה רק מרעננה, מכיוון צפון. נוסעים הרוצים להגיע אליה מדרום (הרצליה) צריכים להקיף דרך המחלף הסמוך. נמתחה על העניין ביקורת, וקיימת כוונה להוסיף בעתיד כניסה מדרום, בדמות גשר או טרמינל.
ב-19 בנובמבר 2021 הושלמה בתחנה התקנתה של מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.
שירות הרכבות בתחנה

תחנה זו משמשת כתחנה ביניים בקו אשקלון - הרצליה. בשעות השיא עוצרות בתחנה ארבע רכבות בשעה לכל כיוון; ארבע לכיוון הרצליה, שתיים לאשקלון, אחת לאשדוד עד הלום ואחת לראשון לציון משה דיין. בשעות השפל עוצרות בתחנה שתי רכבות בשעה בכל כיוון.


קו הרכבת אשקלון — הרצליה (קו השרון - אשקלון)
 אשקלון • אשדוד – עד הלום • יבנה – מערב • ראשון לציון – משה דיין • בת ים – קוממיות • בת ים – יוספטל • חולון – וולפסון • צומת חולון • תל אביב – ההגנה • תל אביב – השלום • תל אביב – סבידור מרכז • תל אביב – אוניברסיטה • בני ברק – רמת החייל • פתח תקווה – קריית אריה • פתח תקווה – סגולה • ראש העין – צפון • כפר סבא – נורדאו • הוד השרון – סוקולוב • רעננה – דרום • רעננה – מערב • הרצליה
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה

לצמוד לכניסה לתחנה ישנו מסוף אוטובוסים קטן אשר משמש כתחנת מוצא לחמישה קווי אוטובוס. כל הקווים באזור התחנה מופעלים על ידי חברת מטרופולין.
| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | מטרופולין | רכבת רעננה מערב - הרצליה, דרך ירושלים - שיכון דרום - נווה ישראל - לב העיר - זבוטינסקי - ספורטק - קניון שבעת הכוכבים - רכבת הרצליה - אזור תעשייה הרצליה - מרינה הרצליה | ♿ |
| 6 | מטרופולין | רכבת רעננה מערב - לב הפארק - קריית שרת - ויצמן - קניון רננים - קריית אתגרים | ♿ |
| 54 | מטרופולין | רכבת רעננה מערב - הנשיאים - ויצמן - קניון רננים - קריית אתגרים | ♿ |
| 609 | מטרופולין | רכבת רעננה מערב - אחוזה - קרן היסוד - אזור תעשייה - מחלף רעננה כפר סבא צפון - כביש 4 - כביש 553 - נתניה |  |
| 947 | אגד | פתח תקווה, רכבת קריית אריה - בית חולים בילינסון - מחלף גהה - צומת מורשה - רעננה, מסוף צומת רעננה - רכבת רעננה מערב - מכון וינגייט - מחלף נתניה - נתניה, תחנה מרכזית - מחלף ינאי - צומת אולגה - מחלף אור עקיבא מערב - מחלף עתלית - חיפה, מרכזית חוף הכרמל |  |
בנוסף ישנם מספר קווי אטובוס עירוניים ואזוריים של חברת מטרופולין בתדירות גבוהה על דרך ירושלים.
גלריה

מבנה אולם הנוסעים בעת הבנייה, נובמבר 2014
מבנה אולם הנוסעים במבט מזרחה
הגשר שמוביל אל הרציפים, מבט מתוך אולם הנוסעים
הערות שוליים

↑  תמונות מהתחנה, נובמבר 2014, תפוז אנשים
↑  תמונות מהתחנה, מאי 2015, תפוז אנשים
↑  רועי רובינשטיין, מקצרת זמנים: המסילה בין הוד השרון ורעננה נפתחה, באתר ynet, 2 ביולי 2018
↑  המסילה כבר מוכנה, אז למה קו הרכבת מהשרון לתל אביב ייפתח רק בסוף 2019?, באתר צומת השרון כפר סבא, ‏2018-02-26
↑   אסנת ניר, המסילות והכבישים ריקים - זה הזמן להאיץ פרויקטים בתחבורה הציבורית, באתר TheMarker‏, 25 במרץ 2020
↑  שיפור השירות בתחנות אשדוד, משה דיין, בני ברק, פ, באתר רכבת ישראל
↑  בני קימרון, תושבי גן רש"ל ויד התשעה בהרצליה: "מה שווה תחנת הרכבת בלי נגישות אליה?", באתר mynet‏ הרצליה, 26 בספטמבר 2019
↑  נסיעת המבחן של הרכבת החשמלית בטבעת השרון, בעמוד הפייסבוק של שבתשתיות, 19 בנובמבר 2021
רק לא ביבי

"רק לא ביבי" (לעיתים בראשי תיבות: רל"ב; או כתופעה רל"ביזם) הוא ביטוי פוליטי, לרוב ביקורתי, המתייחס למחנה הפוליטי במדינת ישראל שקורא להחליף את בנימין נתניהו ("ביבי") בתפקיד ראש ממשלת ישראל.
היסטוריה

המונח "רק לא ביבי" נמצא בשימוש בשיח בישראל עוד מתחילת המאה ה-21.
היסטוריה > הביטוי "רק לא נתניהו"

בתקופת הבחירות בשנת 1999, עמותה בשם "סטודנטים רוצים שינוי" קיימה קמפיין שכלל בעיקר שלטי פלריג, פליירים וסטיקרים שבהם הובלטה הסיסמה: ”ברק, מרדכי, בגין, אוחנה, בא-גד, עז, אני, אתה - רק לא נתניהו”. בדו"ח מבקר המדינה נקבע כי התעמולה נועדה לקדם את מפלגת ישראל אחת של אהוד ברק.
היסטוריה > הביטוי "רק לא ביבי"

ב-2007, נעשה שימוש ראשון במונח באמצעי התקשורת במיינסטרים, אז הפובליציסט יואל מרקוס פרסם בעיתון "הארץ" מאמר בכותרת זו. לכתביו הגיב יצחק גאגולה, לשעבר חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס, במאמר "למה כן ביבי". כתבות בנושא פורסמו בכלי תקשורת שונים לאורך העשור השני של המאה ה-21.
התקבעות המונח בשיח הציבורי הייתה בעיקרה במהלך המשבר הפוליטי שהחל ב-2019, אז מחנה הימין מול מחנה המרכז והשמאל נחלקו סביב המשך כהונתו של נתניהו כראש הממשלה. בעוד תומכי מפלגת "הליכוד" וגוש הימין הביעו תמיכה בנתניהו, המרכז והשמאל התנגדו לו באופן אישי. עם הזמן התרחבה ההתנגדות לחלקים מגוש הימין.
עיקר ההתנגדות לנתניהו לא נגעה בפועלו כראש ממשלה, אלא בחקירותיו הפליליות (תיקי "1000", "2000" ו-"4000") שהבשילו לכדי הגשת כתב אישום. למרות שעיקר ההתנגדות הייתה עקב חקירותיו הפליליות של נתניהו, ביקורת רבה הופנתה כלפיו גם בגלל מדיניותו ופועלו כראש ממשלה. מהות טיעון המתנגדים היא שאדם המואשם בשחיתות בשוחד ובמרמה והפרת אמונים אינו יכול לכהן כראש ממשלה. טענה זו נסמכה, בין היתר, על דברים שאמר נתניהו בעצמו ב-2008 על ראש הממשלה דאז אהוד אולמרט. לפיהם, "ראש ממשלה השקוע עד צוואר בחקירות" עלול להכריע "על בסיס האינטרס האישי של ההישרדות שלו, ולא לפי האינטרס הלאומי". לאור הלכת דרעי-פנחסי, נתניהו אולץ להתפטר מכל תפקידיו הנלווים כשר, אם כי החוק התיר לו להמשיך ולכהן כראש ממשלה כל עוד לא הורשע. לאור זאת, הוצע לשנות את החוק כך שיאלץ אותו להתפטר.
פוליטיקאים שונים, משמאל ומימין, התייחסו למונח "רק לא ביבי" כביקורת על אג'נדה פוליטית, או תוך כדי הכחשה שמדובר על אג'נדה פוליטית. עם אלו נמנים, בין היתר, איילת שקד, בני גנץ, תמר זנדברג ונתניהו עצמו. תשדיר בחירות בנושא זה התפרסם מטעם "הליכוד" במהלך מערכת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש.
שימוש

השימוש במונח רווח מצד אנשי תקשורת ופוליטיקאים מהימין כלפי אנשי תקשורת הנתפסים בעיניהם כ"שמאלנים". לרוב, הביקורת היא על כך שבמקום להתייחס לסוגיות מהותיות ההתקפות הן פרסונליות נגד נתניהו. זאת, כביכול, בניגוד לכללי האתיקה העיתונאית, היות שמתנגדיו זוכים לשבחים. הביקורת מתייחסת לכך שגישה זו אינה רציונלית לדעתם, והיא מכונית "אובססיה", "פסיכוזה" ו"כת". ביקורת על גישת "רק לא ביבי" כוונה גם כלפי מפלגות המרכז והשמאל בישראל, מפני שאלו, לדעת המבקרים, לא הציעו חלופה משמעותית וניהלו קמפיין פרסונלי. טענה אחרת הייתה שמפלגות אלו מוכנות להתפשר על סוגיות פוליטיות על מנת להחליפו. ביקורת גם נמתחה על רשימת "כחול לבן", ונטען שהאידאולוגיה המאחדת את חבריה היא "רק לא ביבי", דבר שהוכחש על ידי ראש הרשימה, בני גנץ.
לעומת זאת, איש התקשורת בן כספית, ממבקריו הידועים של נתניהו, קרא ל"רק לא ביבי" אג'נדה הגיונית ומנומקת. לטענת פרופסור דרור פייטלסון המונח משקף סלידה מגישה לא עניינית שהופכת את הכל לפוליטי. לגישתו, כשהכל פוליטי, לא נשאר מקום לנתונים ושיקולים ענייניים של בחירת חלופות. כשהכל פוליטי לא מתחשבים בהשלכות של התנהלות הממשלה על המדינה והאזרחים החלשים בה, ובטח לא בהשלכות לטווח ארוך. התוצאה היא בהכרח החלטות לא מיטביות.
באוקטובר 2021 כתב רומן ברונפמן שהמודל הפוליטי "רק לא ביבי" מייצג חלוקה פוליטית למחנות על פי אמות מוסר ולא על פי אידאולוגיה, שלא הייתה קיימת לפני כן, ואפיין גישה זו כתופעה עולמית ברמה המדינית והפוליטית. לדבריו, חלוקה פוליטית דומה התרחשה באותה תקופה בחילופי ממשל בצ'כיה, ותהליכים דומים קורים בהונגריה ובפולין.
ראו גם

ביביסטים
המחאה נגד בנימין נתניהו
לך (סיסמה)
הערות שוליים

↑  ראו למשל ניצחון גורף לשרון בהתמודדות על ראשות הליכוד באתר האייל הקורא מדצמבר 2002
↑  דוח מבקר המדינה על פעולות אסורות וחמורות שביצע יצחק הרצוג, ינואר 2000
↑  יואל מרקוס, רק לא ביבי, באתר הארץ, 11 במרץ 2007
↑  יצחק גאגולה, למה כן ביבי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 20 במרץ 2007
↑  גוש המרכז שמאל מנסה להתאחד: "רק לא ביבי" באתר אקטואליק, 4 בדצמבר 2014
1 2  עמית סגל, רק לא ביבי, רק לא לא ביבי: זה כבר לא ימין נגד שמאל באתר amitsegal.co.il,‏ 29 במאי 2016
↑  יואב קרקובסקי, ליברמן צובע יותר מדי את הקמפיין ב"רק לא ביבי", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 6 בספטמבר 2019
1 2  "אנשי 'רק לא ביבי' הפכו לכת" באתר קול ברמה, 29 בינואר 2020
↑  נתניהו ב-2008: "לראש ממשלה בחקירות אין מנדט ציבורי להכריע", באתר וואלה, 14 בפברואר 2018
↑   יהונתן ליס, נתניהו הצביע ב-2008 בעד חוק להדחת ראש ממשלה שהוגש נגדו כתב אישום, באתר הארץ, 16 במאי 2019
↑  מורן אזולאי, נתניהו התפטר ממשרדי הממשלה בראשותו - וימנה מחליפים בתחילת השבוע הבא, באתר ynet, 2 בינואר 2020
↑  תני גולדשטיין, הערכות: ישראל ביתנו תתמוך בחוק נגד מינוי רה"מ חשוד בפלילים, באתר זמן ישראל, 4 במרץ 2020
1 2  שקד מגיבה להנדל: לפני ואחרי 'רק לא ביבי' יש מדינה, באתר "סרוגים", 19 בפברואר 2020
1 2  איתי גדסי, גנץ: אנחנו לא "רק לא ביבי" אבל לא נשב עם ביבי באתר קול חי, 26 בספטמבר 2019
↑  שלום ירושלמי, זנדברג רוצה להחזיר את מרצ מ"רק לא ביבי" ל"די לכיבוש" באתר msn,‏ 24 בדצמבר 2019
1 2  מה יש להם מ״רק לא ביבי״? באתר טוויטר
↑  דניאל דולב‏, נתניהו לפני תחילת המשפט: "גורמים בפרקליטות תופרים לי תיקים", באתר וואלה, 24 במאי 2020
↑  אראל סג"ל, האיש שהם לא הצליחו לאלף, באתר מידה, 7 בדצמבר 2014
↑  מתן אשר, רק-לא-ביבי: תרופת הפלא לשדרוג גנרלים, באתר מידה, 20 במאי 2016
↑  'רק לא ביבי': אמנון אברמוביץ' לא מצליח להתאפק באתר nrg
↑  חיים רמון: פסיכוזת 'רק לא ביבי' של כחול לבן לא תנצח את נתניהו באתר ערוץ 7
↑  רק לא רק לא ביבי באתר מקור ראשון
↑  "אצלנו זה לא 'רק לא ביבי', אלא גם מה כן" באתר מקור ראשון
↑  בן כספית, ‏"רק לא ביבי" היא בהחלט אג@@@נדה הגיונית ומנומקת, באתר מעריב אונליין, 14 בפברואר 2020
↑   דרור פייטלסון, אני איש של נתונים. הגרפים זועקים: רק לא ביבי, באתר TheMarker‏, 11 במרץ 2021
↑   ציוץ של רומן ברונפמן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 12 באוקטובר 2021.
מחאה נגד נתניהו, אוגוסט 2020
מודעת בחירות של רשימת "כחול לבן" הפונה אל מצביעי "רק לא ביבי"
ולודרום

ולודרום דאנק גריי באוסטרליה אשר שימש לתחרויות באולימפיאדת סידני (2000)
חלוקת השטחים והסימונים בוולודרום. לחצו על התמונה להגדלה
ולודרום היא זירה למרוצי אופני מסלול. עיקר השימוש בו נעשה לקביעת שיא השעה, מרוצי מדיסון, מרוצי קיירין, מרוצי ספרינט ומרוצי מרדף. וולודרום מודרני בנוי ממסלול אליפטי בעל שוליים משופעים ובו שתי פניות מעגליות של 180 מעלות ושתי ישורות. המעבר מן הישורת לפניה מוטה בזווית כלפי אמצע האליפסה. אורך המסלול נע בן 150 ל-500 מטרים. בוולודרום אולימפי, אורכה של הקפה הוא 250 מטרים. באופן מסורתי, כיוון התנועה הוא נגד כיוון השעון והפניות תהיינה תמיד שמאלה.
בתחילת 2017 החלו בהקמת הוולודרום האולימפי הראשון בישראל, ולודרום סילבן אדמס, המוקם במתחם הספורט הדר יוסף בתל אביב סמוך לאצטדיון האתלטיקה. הוולודרום נפתח בשנת 2018.
מבנה וסימונים

מסלול הוולודרום בנוי לרוב מפרקט אך קיימים מסלולים הבנויים מבטון או משטח קשה אחר. וולודרום אולימפי יהיה בנוי מפרקט איכותי במיוחד. הטיית המסלול בפניות מאפשרת לרוכבים להיוותר בזווית ישרה יחסית לקרקע בעודם שומרים על מהירותם. בעת רכיבה במרוץ, במהירויות העולות לעיתים על 70 קמ"ש, זווית ההטייה של המסלול בנויה כך שתתאים לזווית ההטייה הטבעית של האופניים בפנייה ובכך לבטל את הכוח הצנטריפוגלי שהיה מופעל להטיית הרוכב על אופניו להרחיקם אל עבר שולי המסלול.
מבנה וסימונים > הסימונים

הסימון הפנימי ביותר הוא השטח האסור ברכיבה, והוא יסומן לרוב ברצועה רחבה בצבע כחול או על ידי ספוגים נמוכים. עקיפה בשטח זה תוביל לפסילה בכל המרוצים. בחלק מן המרוצים מותר לרכב בו, אך רכיבה בו תוביל לקנס, לרוב בצורת תוספת זמן לרוכב. 20 סנטימטרים מעל הקו הכחול נמצא הקו השחור המסמן את המסלול המיטבי. 90 סנטימטרים מהרצועה הכחולה מסומן קו אדום המסמן את אזור הספרינט: אסור לעקוף משמאל רוכב הנמצא בין הקו האדום לשחור ועל מנת לעקפו יש לעבור בנתיב ארוך יותר. הקו הכחול במרכז המסלול מסמן את אזור המנוחה לרוכב הנח במרוצי מדיסון. קווי זינוק יסומנו באדום וקו הסיום יסומן בשחור, לעיתים על רקע לבן.
במרכז המסלול נמצא לרוב שטח התארגנות לרוכבים: שטח זה משמש לחימום על גבי "טריינר" או "רולר", שטח מנוחה בין מקצים ובו גם ימצא הפודיום להענקת הפרסים. שטח המנוחה מחובר במנהרה לחדרי הלבשה וליציאה מן האצטדיון, שכן רוכבים רבים משתמשים באופני כביש לחימום.
הערות שוליים

↑  עדי רובינשטיין, מבצע מישה: הרוכב הצעיר שברח מרוסיה לישראל הוא התקווה האולימפית הבאה, באתר ישראל היום, 29 במרץ 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX758501  GND: 4226187-9