stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רבקה גלנץ
מעורבותה במלחמה

נולדה בשנת 1915 בקונין, הייתה פעילה בתנועת "פרנהייט" עוד מילדותה. עברה מספר הכשרות, תחילה בפלוצ'ק בפלוגה קטנה שנלחמה קשה על קיומה, לאחר מכן בלודז' בקיבוץ בגרוכוב. בסוף שנת 1935 השתתפה בסמינר הגלילי של החלוץ על ידי לודז'.
עם החלטה של פיתוח הכשרה ימית גלנץ הייתה בין אלה שהלכו לפלוגת גדיניה שבה הכינו אנשים להתיישבות בארץ ישראל על סמך הבסיס האידאולוגי הציוני-הסוציאליסטי. גלנץ הייתה מבין הראשונים שעברו את ההכשרה. גדיניא בעת המלחמה הייתה בחזית האש הראשונה, ולכן כולם חוץ מגלנץ ועוד שלושה אנשים ברחו. כאשר המקום וכל רכוש הקיבוץ נשדד עם כניסת הנאצים חזרה גלנץ ללודז' והחלה את קשריה עם מרכז התנועה בוורשה. שם מטילים עליה את תפקיד הקשרית.
בעת שהיהודים נכנסו לגטאות, ולא היה ניתן לצאת מהם אבלי להיות נידון למוות, גלנץ נסעה לערים ועיירות כדי לארגן את הנוער אותו היא עוררה לפעולה. גלנץ ידעה להיחלץ ממצבים מסוכנים, מהתנפלויות פתאומיות של הגרמנים, מביקורות בדרכים וכו'.
גלנץ הגיעה לצ'נסטוחובה בשנת 1941 במטרה לארגן, להכשיר ולהדריך את הקיבוץ, וצלחה אתגרים שאחרים לפנייה לא צלחו ובכך רכשה את כבודם של המוסדות היהודיים.
לאחר הגירוש הגדול מגטו צ'נסטוחובה בשנת 1942 גלנץ החלה בהקמת הארגון הלוחם. היא הייתה הרוח החיה של הארגון. היא עשתה רבות למען הקמת הארגון, נסעה להמון ערים אחרות כמו ורשה או לזגלמביה, על מנת לפתח קשרים עם ארגוני לוחמים נוספים ולבנות בסיס ועזרה נוספת לארגון הלוחם שרק עכשיו קם על רגליו. גלנץ הביאה איתה נשק וחילקה חוברות מחתרתיות, על מנת להגביר את ההכרה בארגון. בוויכוח על דרכי הלחימה ועל פעולות הארגון גלנץ צידדה בריכוז כל הלוחמים בתוך הגטו ללחימה עם נשק ביד עד הסוף. היא הייתה גאה על כל המוכנות והדריכות לקרב. בכל מקום נראתה גלנץ בעלת השיער הבלונדיני והפנים המחייכות לבושת מעיל עור קצר, מעודדת ומעוררת רצון ומרץ אצל החברים, אשר ראו בה דוגמה והלכו אחריה.
ביום של חיסול הגטו נמצאה גלנץ בבונקר המרכזי יחד עם מרק פולמן, השליח מוורשה. בעודם כל הלוחמים בעמדות, בכוננות גבוהה, נערך בבונקר מפקד ומרק דיווח על הקרבות, על חיסול גטו ורשה, על הלוחמים שנפלו ואלה אשר נותרו וממשיכים להיאבק.
אחרי שבוטלה הכוננות וכל הלוחמים, פרט לשניים, עזבו את הבונקר, התנפלו הגרמנים על הגטו והרסו אותו לחלוטין. גלנץ יצאה דרך מנהרה אשר לא התגלתה עדיין ועברה ביחד עם מרק ועוד חברים דרך התעלה לצד השני. הם הצליחו להגיע לבית עזוב ולהסתתר שם, אך, כעבור זמן קצר הם התגלו על ידי הגרמנים ובמקום התפתח קרב. מרק הטיל רימון והצליח להימלט. גלנץ ירתה מהאקדח הקטן שלה עד הכדור האחרון ונורתה על סף הגטו. חייל גרמני אחד נהרג וכמה מהם נפצעו במהלך הקרב. רבקה גלנץ נלחמה עד הסוף ונפלה על המשמר בגטו צ'נסטוחובה.
בעבור גילויי הגבורה של הלוחמת גלנץ, העניקה לה ממשלת פולין את אות הגבורה "וירטוטי מיליטרי".
לקריאה נוספת

ברנר, ליבער, מרי והכחדה של גיטו צ'נסטוחובה. תל אביב : מפ"ט-עמל, 1998.
ספר צ'נסטוחוב, כרך 2 .ירושלים : אנציקלופדיה של גלויות, 1968.
יצחק, צוקרמן, יציאת פולין: על "הבריחה" ועל שיקום התנועה החלוצית, 1988.
הערות שוליים

↑  מלך ניישטט, חורבן ומרד של יהודי ורשה, תל אביב: הוועד הפועל של ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל - ועדת הגולה
1 2 3 4 5 6  - NYPL Digital Collections, digitalcollections.nypl.org
אריה נפתלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 בינואר 1912 
 פטירה:  20 בינואר 1990 (בגיל 78) 
 מדינה:  ישראל 
 
אריה נפתלי (2 בינואר 1912 - 20 בינואר 1990) היה מומחה לכתבי יד, שעמד בראש המעבדות לזיהוי פלילי במשטרת ישראל וכן היה הגרפולוג של "המוסד" ויסד את האגודה לגרפולוגיה מדעית בישראל.
ביוגרפיה

אריה נפתלי (רגולסקי) נולד בעיר קניגסברג שבקיסרות הגרמנית, בן לנתן ודבורה רגולסקי.  בשנים 1930–1934 למד רפואה באוניברסיטאות קניגסברג ופיזה באיטליה, אך לא השלים את לימודיו.
בשנת 1937 עלה לארץ ישראל ושירת במשטרת המנדט כמומחה לכתב יד. במקביל בשנים 1944–1946 למד באוניברסיטה העברית בירושלים פילוסופיה, סוציולוגיה ופסיכולוגיה. 
בשנת 1948, עם קום המדינה, מונה לעמוד בראש המעבדות לזיהוי פלילי במשטרת ישראל. הופיע כעד מומחה מטעם המשטרה במשפטי רצח.
בשנת 1953 פרש מהמשטרה ונסע לאירופה בשליות קק"ל. אחר כך נסע לגרמניה, שם השלים את לימודי הרפואה שאותם החל לפני עליית הנאצים לשלטון. הדוקטורט שלו עסק בשינויים בכתב יד במהלך טיפול פסיכותרפי.
בשנת 1959 חזר לישראל ומונה למרצה בחוג לקרימינולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. נתן הרצאות גם בפקולטה למשפטים. בין השהאר גם עסק בחקר הסיבות לתאונות דרכים.
נפתלי שימש גם כגרפולוג של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים. במסגרת התוכנית "אלי כהן לוחם 566" על אלי כהן ששודרה ב"כאן 11" הובא ראיון מצולם עם נפתלי (שהוקלט במקור עבור התוכנית "מבט שני" ב-1985), שבו סיפר כי לפני סופו של אלי כהן, הטיל עליו המוסד לבדוק את כתב ידו, ונפתלי ניתח את כתב היד ומצא שכהן היה נתון אז בלחץ ובחרדה.
נפתלי שילב את עיסוקיו בגרפולוגיה המשפטית ובגרפולוגיה האבחונית ב"מכון נפתלי", שאותו הקים בשנת 1968. כיום עומדת בראש המכון, באגף הגרפולוגיה האבחונית, בתו מיכל נפתלי ובנו עו"ד יונתן נפתלי. לצד המכון פועלת המכללה לגרפולוגיה.
בשנת 1977 ייסד את האגודה לגרפולוגיה מדעית בישראל ופעל לקידום מעמדה המדעי של הגרפולוגיה, בישראל ובעולם.
נפתלי נפטר ב-20 בינואר 1990 ונקבר בבית הקברות בנתיב הל"ה.
ספריו

מדעי המשטרה, ערך לפי הרצאות אברהם אמיר, הוצאת אקדמון, 1966.
גרפולוגיה ורפואה - כתב היד הגוף והנפש, הוצאת פרידמן, 1991.
הערות שוליים

↑  הגרפולוגית מיכל נפתלי מספרת לאבי משה-סגל על אביה ד"ר אריה נפתלי שפיענח כתבי יד עבור המוסד בערוץ יוטיוב של אבי משה-סגל
1 2 3 4  ד"ר אריה נפתלי (רגולסקי), הארץ, 18 בספטמבר 1963
↑  מומחי המשטרה מעידים במשפט רצח הנדלר, חרות, 25 באוקטובר 1950
נסתיימו עדויות הקטגוריה במשפט פאליק, קול העם, 7 בפברואר 1951
↑  אריה נפתלי, לשעבר ראש אגף־ :המדע במטה־הארצי של משטטת ישראל, המריא ביום ו' בדרכו לבריטניה ואיטליה, בשליחות הקק"ל, על המשמר, 19 באפריל 1953
↑  על גלגלים ונהגים - מחקר מקיף על תאונות דרכים בישראל, הארץ, 18 בספטמבר 1963
↑  אילן כפיר, "המוסד סיכן את אלי כהן שלא לצורך", חדשות, 5 ביוני 1985
↑  אריה כספי, האם הגרפולוגים עובדים עלינו בידיים, כותרת ראשית, 13 ביוני 1984
↑  ד'ר אריה נפתלי רגולסקי, באתר BillionGraves
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007383070105171  VIAF: 53151963710900312825   WorldCat (עם VIAF): 53151963710900312825 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אריה נפתלי".
שובע

שובע היא תחושה המצביעה על צריכת כמות מזון מספיקה והיעדר תחושת רעב.
מזון הוא צורך בסיסי של בעלי חיים המעניק להם אנרגיה הדרושה להם לצורך תפעול הגוף. כאשר צורך זה מסופק דיו, האדם או בעל החיים מרגיש "מלא", בשל התמלאות הקיבה. נקודת הזמן בה מורגשת תחושת השובע לאחר תחילת פעולת האכילה היא סובייקטיבית, שכן היא מושפעת מאפיוני מערכת העיכול של כל יצור חי, בהתאם לאורח וסביבת חייו. לבעלי חיים שונים אפיונים פיזיולוגיים שונים התורמים להבדלים ביניהם בהקשר לתחושת השובע. לדוגמה: בעלי חיים בתת-סדרה של מעלי גירה (פרה, כיבשה, אייל וכו'), אשר ניזונים מהצומח בלבד, מערכת עיכול מורכבת מארבע קיבות, מכיוון שפירוק צלולוזה, שהיא מרכיב עיקרי בצמחים, מחייב התססה באמצעות חיידקים, והתהליך של העיכול נעשה בשלבים, כאשר העלאת הגירה היא חלק מהתהליך. אפיון זה בהכרח אומר שהם צורכים כמות מזון גדולה יותר משאר בעלי החיים בעלי קיבה אחת. אצל מכרסמים למשל העיכול נעזר בחיידקים המאוכסנים בתוספתן. אדם שהוא אומניבור (אוכל כל) התוספתן מנוון ומבנה מערכת העיכול הותאמה לאורח חיים של ציידים - לקטים. בעלי חיים צמחוניים זקוקים לכמויות גדולות של מזון ביחס לטורפים או אומניבורים. טורפים נהנים ממזון עתיר חלבונים ושומנים, ואין להם צורך במערכת כבדה ומורכבת כמו למעלי הגירה, אבל הם זקוקים לאנרגיה מתפרצת וכח רב, ולכן למחזור מהיר של העברת מרכיבי המזון ממערכת העיכול לדם.
גורמים שמשפיעים על התיאבון

תחושת שובע היא מצב פיזיולוגי ונוירו-הורמונלי מורכב, המציין את סיומו של הצורך באכילה. כאשר מזון נכנס לקיבה, דפנות הקיבה נמתחות, וקולטני מתיחה שולחים אותות עצביים למוח, המציינים את מידת התמלאות הקיבה. זו התחושה המיידית של שובע. אבל השליטה על תחושת הרעב והשובע מורכבת יותר: היא תוצר של אינטראקציה בין מספר מערכות בגוף, המעבירות אותות למוח על מצב האנרגיה ומידת התמלאות מערכת העיכול.
אצל בני האדם ישנן מספר סיבות שיכולות להיות קשורות לפעולת הגבלת צריכת המזון :
תחושת "מלאות" הנגרמת כתוצאה מהתנפחות של הבטן, שיכולה לעצור את האדם מלהמשיך באכילה.
רמת סוכר גבוהה בדם או כמות גדולה של רקמת שומן משפיעות על הבקרה של התיאבון.
גורמים רגשיים או פסיכולוגיים יכולים אף הם לגרום לתחושת השובע או לעכב אותו; אדם שנמצא במצב רוח ירוד יכול להרגיש תחושת שובע מלאה מאכילת כמות קטנה של מזון.
אנשים בדיאטה יכולים להגביל את כמות המזון הנאכל על ידי הימנעות או הפסקת האכילה לפני שהם מרגישים שבעים, גם כאשר תחושת הרעב עדיין חזקה מתחושת השובע, הרצון לאכול עוד נמצא תחת שליטה ויכול להידחות.
צריכת תרופות מסוגים שונים הפועלות על מערכת העצבים, כדוגמת פוקלין או ריטלין, מדכאת את התיאבון וגורמת לתחושת שובע, גם לאחר אכילה מועטה בלבד. מאידך ישנן תרופות מעוררות תיאבון
הבקרה על תחושת הרעב והשובע

תחושת הרעב והשובע נגרמת על-ידי שילוב של חמישה גורמים המושפעים זה מזה: ויסות תחושת הרעב והשובע נעשה במרכז הנמצא בהיפותלמוס.
הבקרה על תחושת הרעב והשובע > מבנה מרכז השובע בהיפותלמוס

היפותלמוס הוא אזור קטן אך חשוב מאוד במוח, שתפקידו לווסת פונקציות גוף רבות, כולל טמפרטורה, שינה, צמא, רעב ושובע.
בתוך ההיפותלמוס, ישנם גרעינים (קבוצות של תאי עצב) ספציפיים שמשחקים תפקיד מרכזי בוויסות הרעב והשובע:
הגרעין הארקואטי (Arcuate nucleus): גרעין זה הוא "מרכז הבקרה" העיקרי. הוא קולט אותות הורמונליים ונוירוטרנסמיטרים שונים הקשורים לרעב ושובע, כמו לפטין וגרלין ומעביר את המידע הלאה.
הגרעין הפארא-וונטריקולרי (Paraventricular nucleus): גרעין זה מקבל מידע מהגרעין הארקואטי ומשפיע על תחושת השובע.
הגרעין הלטרלי בהיפותלמוס (Lateral hypothalamic area): גרעין זה מעורב ביצירת תחושת הרעב.
מנגנון הרעב והשובע מורכב וכולל רשת של נוירונים וכימיקלים שונים. ההיפותלמוס פועל בשיתוף פעולה עם אזורים אחרים במוח ועם מערכות גוף נוספות כדי לווסת את צריכת המזון.
הבקרה על תחושת הרעב והשובע > בקרה הורמונלית של הרעב והשובע

ארבעה הורמונים מווסתים את תחושות השובע והרעב: המנגנון המפעיל אותם נקרא משוב חיובי.
לפטין (LEPTIN) – הורמון המופרש מתאי שומן וגורם לתחושת שובע. מדכא את התיאבון ומגביר את קצב צריכת האנרגיה בתאים.
גרלין (GHERLIN) – הורמון המופרש מהקיבה וגורם לתחושת רעב. רמת ההורמון גבוהה כשהקיבה ריקה, ויורדת כשהיא מלאה. מתברר שרמת האסטרוגן מקטינה את הפרשת הגרלין, וחשיפה לשמש מגדילה אותה ולכן רמת הגרלין גבוהה יותר בגברים מאשר בנשים.
GLP-1 – הוא הורמון פפטידי (Glucagon-like peptide-1) השייך למשפחת האינקרטינים, ביחד עם GIP המופרשים מרירית המעי וגורמים להפרשת אינסולין, עיכוב בהפרשת גלוקגון והאטה בהתרוקנות הקיבה. השפעות אלו תורמות להורדת רמות הסוכר ברקמות וירידה בתחושת הרעב ובכך מתאימות לטיפול בסוכרת.
כולציסטוקינין (CCK): הורמון המופרש מהמעי הדק בתגובה לנוכחות שומנים וחלבונים, מעכב את התיאבון ומגביר את תחושת השובע.
שילוב ההורמונים האלה מאפשרים שליטה על איזון בין צריכת האנרגיה, מצב מערכת העיכול ותחושת הרעב והשובע.
הבקרה על תחושת הרעב והשובע > השפעת רמת הסוכר בדם

האינסולין – ההורמון המופרש על-ידי הלבלב כאשר סוכר מועבר מהמעי לדם וגורם להאצה בהחדרת הסוכר מהדם לתאים ובכך מוריד את רמת הסוכר שבדם ומעלה את צריכת האנרגיה של התאים. השפעתו איננה ישירה על מרכז השובע, אלא על הפרשת הלפטין כתוצאה מעליה או ירידה של רמת הסוכר בתאי השומן. מחסור באינסולין גורם לעליית רמת הסוכר בדם, אבל למחסור סוכר (גלוקוז) ברקמות, כתוצאה מכך עלול להיווצר מצב של קטוזיס, הנובע ממטבוליזם של שומנים במקום סוכרים, ואופייני לסוכרת מסוג 1 (סוכרת נעורים) לכן תחושת הרעב מתחזקת, ויכולה לגרום להשמנה (בעיקר בסוכרת מסוג 2) ולהרזיה בסוכרת סוג 1.
מערכת העצבים הפאראסימפתטית

מערכת העיכול: הקיבה, התריסריון המעי הדק והמעי הגס מבוקרים על-ידי מערכת העצבים הפאראסימפתטית. מערכת זו מורכבת משלוחות עצבים מוטוריות וסנסוריות, ואיננה מבוקרת על-ידי המערכת הסימפטתית (שמחייבת החלטה או מודעות). תחושת מלאות ושובע מוגברת כאשר לחץ המזון בתוך מערכת העיכול מוגבר. אבל הבקרה העצבית על תחושת השובע והרעב מורכבת יותר.
בקרה על תנועת המעי והקיבה: תהליך העיכול נעשה תוך כדי העברת המזון לאורך מהמעי בתנועה פריסטלטית. שליטה על התנועה, על התיאום בין מרכיבי המעי וקצב העיכול, מבוקרת על-ידי סנסורים ונשלטת על-ידי המערכת הפאראסימפטטית. הפרעה בתהליך הפריסטלטי לאורך המעיל יכולה לגרום לתסמונת המעי הרגיז וירידה בתיאבון.
קצב הפרשת אנזימי עיכול: אנזימי העיכול מופרשים בהתאם להרכב המזון, למשל עמילן במזון מזרז הפרשת עמילאז לקיבה, שומנים מזרזים הפרשת מיצי כיס המרה מהכבד, חלבונים, או חומצות אמינו מגבירות הפרשת פרוטאזות לתריסריון וסוכרים מזרזים הפרשת אינסולין לדם. התיאום בין הרצפטורים (קולטנים) במעי לבין בלוטות המפרישות אנזימים מבוקר על-ידי מערכת זו. במצב של שובע מוגברת התנועה וקצב הפרשת האנזימים.
תגובה מותנית: תגובה רפלקסיבית היא תגובה אוטומטית נרכשת. תגובה זאת הודגמה בניסוי בכלבים שזיכה בפרס נובל (1904) את המדען הרוסי איוואן פבלוב. הכלב שהורגל לשמוע פעמון לפני שהוגש מזון, החל להפריש רוק לשמע פעמון ללא קשר למזון. גם באדם תחושת רעב מוגברת לנוכחות ריח או תמונה של מזון אהוב, מאידך ריח או מראה לא מושך גורם לתחושת דחיה מלווה בתחושת שובע ואף בחילה ממזון.
גורמים המשפיעים על תחושת השובע > השפעת הרכב המזון

מזונות עשירים בחלבון ובסיבים תזונתיים תורמים לתחושת שובע ממושכת יותר.
מזונות שלהם ערך אנרגיה (קלוריות) נמוכה ומסה גולמית גבוהה (כמו ירקות ופירות) ממלאים את הקיבה וגורמים לתחושת שובע.
השפעת הטעם: טעם המזון מרכב מקולטנים בלשון (טעם מר, מתוק, מלוח וחמוץ) וחוש הריח המאפיין את מקור המזון. ככלל טעם מתוק ומלוח מגבירים את תחושת הרעב, וטעם מר דוחה אותו.
גורמים המשפיעים על תחושת השובע > השפעה פסיכולוגית-רגשית

בולימיה: בולימיה נברוזה היא מחלה שבה קיים רעב בלתי נשלט, עיסוק קיצוני באוכל כמנגנון הגנה כנגד כאב נפש כלומר דחיה של תחושת השובע הטבעית.
אנורקסיה: אנורקסיה נרבוזה היא מחלה שבה קיימת תחושת שובע ובחילה מכל מזון. התוצאה של שתי מחלות אלה היא איבוד משקל, הרס רקמות ואף לאבדן חיים מרעב.
מצב של מתח פתאומי מפעיל רפלקס של סכנה – שמתבטא בהפרשת אדרנלין לדם והפעלת המערכת הסימפטטית הגורמת אוטומטית לדחיית תחושת רעב, לעצירה או האטה של תנועת המעי ולשחרור אינסולין, כך שכל המערכות בגוף מוכנות לתגובה מהירה של תקיפה או בריחה.
מצבים תודעתיים/התנהגותיים יכולים להשפיע על תחושת רעב או שובע. תופעה זאת ניכרת בעיקר במשבר או בריגוש קיצוני. פעילות מאד אינטנסיבית מקטינה את תחושת הרעב – אבל הפסקתה מעלה אותו. בתחילת הריון התיאבון יורד, בהמשך ההריון הוא עולה. עייפות מקטינה אותו. [דרוש מקור]
תרופות המשפיעות על תחושת השובע

תחושת השובע מתקשרת הרבה פעמים ברצון של הפרט לרזות. כיום קיימים טיפולים מדכאי תיאבון, כמו תרופות ודיאטות. אלו תורמים להרגשת השובע, ובכך מגבילים את כמות צריכת המזון של האדם. תרופות אלה מהוות את אחד הפתרונות המובילים כיום לבעיות עודף המשקל. למשל שימוש בנגזרות של הורמון הלפטין, או GLP-1, משמשות לדיכוי תיאבון ולשריפת שומנים מהירה יותר ותורמות גם להורדת רמת הסוכר בדם, בדרך כלל במצב של מחלה הגורמת לחולשה וחום יש ירידה בתיאבון, ותחושת שובע ואף בחילה, בדומה למנגנון של מתח קיצוני.
ביטויים הקשורים למילה שובע

בשפה העברית משתמשים לעיתים במילים לנושאים שונים ובכוונות שונות. השורש "שבע בהטיות שונות משמש לביטויים שונים שאינם קשורים כלל למזון.
ביטויים הקשורים למילה שובע > דוגמאות

שבע ימים – "וימות איוב זקן ושׂבע ימים..." – כלומר ימיו עברו בשביעות רצון והניבו טוב.
שבע נחת – "האב שבע נחת מבנו", או בשימוש נגטיבי "לא שבעתי ממנו נחת.." כלומר העניק או שלל מהאב שביעות רצון מפעולותיו.
שבע אכזבות – האכזבות היו מרובות מדי – " הקהל שבע אכזבות וזה משפיע עליו לא לבא למגרש"
" לָמָּה לִּי רֹב זִבְחֵיכֶם יֹאמַר יְהוָה שָׂבַעְתִּי עֹלוֹת אֵילִים וְחֵלֶב מְרִיאִים וְדַם פָּרִים וּכְבָשִׂים וְעַתּוּדִים לֹא חָפָצְתִּי..." (ישעיהו, א', י"א) דברי הנביא בשם האל, המביע סלידה מהפולחן של זבח רב.
שבע מרורים – תלאות ואכזבות רבים היו בחייו
שבע רצון – מרוצה. התוצאה של פעולה או מצב מספקת את רצונו.
ראו גם

תזונה
תסמונת פראדר וילי
הערות שוליים

↑  אוכלי הצמחים - ממה הם באמת ניזונים, באתר telem.openu.ac.il
↑  כשהמוח מדבר עם המעי, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, ‏2023-03-16
↑  Doctors - כל המידע על תרופות מעוררות תיאבון, באתר Doctors
↑  דניאלה אפלבלט, למה אנחנו שבעים?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 4 באוקטובר 2022
↑  Schwartz, M. W., Woods, S. C., Porte, D., Seeley, R. J., & Baskin, D. G., Central nervous system control of food intake. Nature, 404(6778),, Nature, 404(6778),, (2000) pp.661-671
↑  Juhyun Song, Seok-Yong Choi, Arcuate Nucleus of the Hypothalamus: Anatomy, Physiology, and Diseases, Experimental Neurobiology 32, 2023-12-31, עמ' 371–386 doi: 10.5607/en23040
↑  Lateral Hypothalamus – an overview | ScienceDirect Topics, ScienceDirect
↑  Williams, G., & Elmquist, J. K., From the gut to the hypothalamus: neuronal and hormonal mechanisms that regulate energy homeostasis., Physiological reviews, 92(1), 2012 pp. 65-120
↑   עידו אפרתי, מחקר ישראלי מצא כי חשיפה לשמש מגבירה תיאבון אצל גברים, באתר הארץ, 12 ביולי 2022
↑  Cummings, D. E., Purnell et al, Ghrelin levels rise before meal and fall immediately after meals in humans, The Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism 86(12), 2001, pp. 643-646
↑  Daniel J. Drucker, Mechanisms of Action and Therapeutic Application of Glucagon-like Peptide-1, Cell Metabolism 27, 2018-04-03, pp. 740–756, doi: 10.1016/j.cmet.2018.03.001
↑  הערך "כולציסטוקינין", באתר ויקירפואה
↑  סוכרת והשמנה: מגיפות שלובות, באתר zap doctors, ‏17 בנובמבר 2017
↑  תסמונת המעי הרגיז, באתר מכבי שירותי בריאות
↑  מהו ניסוי ההתניה הקלאסית של פבלוב?, באתר eureka.org.il
↑  טליה לביא, לאכול ולשבוע, באתר EatWell, ‏23 ביולי 2008
↑  אורלי יונה דרורי, הרגלי אכילה ובקרת תיאבון אצל קשישים: האנורקסיה של הזיקנה, גרונטולוגיה לג, 2006, עמ' 15–42
↑  אילנה זילבר-רוזנברג, תזונה – פרי מחשבה: מזון ותזונה במצבי בריאות וחולי, למדא עיון – הוצאת הספרים של האוניברסיטה הפתוחה, 1996, מסת"ב 978-965-06-0296-3
↑  טל ברק עם פרופ' אדי קרניאלי, השמנת יתר: תעלומת הרעב והשובע, באתר רמב"ם – הקריה הרפואית לבריאות האדם, ‏1 בפברואר 2008
↑  איוב פרק מ"ב פסוק י"ז, באתר מפעל מקראות גדולות הכתר – אוניברסיטת בר-אילן
↑  מה זה שבע נחת - מילון עברי עברי – מילוג, באתר milog.co.il
↑  טל וולק, ‏"הקהל שבע אכזבות, וזה משפיע על ההחלטה שלו אם לבוא למגרש", באתר גלובס, 1 בספטמבר 2010
↑  שבע מרורים פירוש: מילים נרדפות, ביטויים ועוד | מילון אבניאון, באתר www.milononline.net
↑  מה זה שבע רצון - מילון עברי עברי - מילוג, באתר milog.co.il
הענק הירוק (סרט, 2008)

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 מבוסס על:  הענק הירוק (קומיקס)
 בימוי:  לואי לטריה 
 הופק בידי:  אבי ארד סטן לי קווין פייגי גייל אן הורד מייקל ג'יי מאלון ג'ון ג'. סקוטי סטיבן ברוסרד דייוויד מייזל ג'ים ואן ויק
 תסריט:  זאק פן אדוארד נורטון (ללא קרדיט) לפי דמות מאת: סטן לי וג'ק קירבי
 עריכה:  ג'ון רייט, וינסנט טבאיליון, ריק שיין 
 שחקנים ראשיים:  אדוארד נורטון ליב טיילר טים רות' טים בלייק נלסון טיי בארל ויליאם הרט
 מדבבים:  לו פריגנו (ברוס באנר) 
 מוזיקה:  קרייג ארמסטרונג 
 צילום:  פיטר מנזיס 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  סרטי יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 13 ביוני 2008   ישראל 26 ביוני 2008
 משך הקרנה:  112 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט הרפתקאות, סרט גיבורי-על 
 מקום התרחשות:  ניו יורק, ריו דה ז'ניירו, וירג'יניה 
 תקופת התרחשות:  2010 
 תקציב:  150 מיליון דולר
 הכנסות:  263,427,551 דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   incrediblehulk
 פרסים:  Film and Television Music Award for Top Box Office Films (קרייג ארמסטרונג) 
 סרט קודם:  כרונולוגית (MCU): "איירון מן"
 סרט הבא:  כרונולוגית (MCU): "איירון מן 2" כרונולוגית מבחינה עלילתית: "שי-האלק: עורכת דין בשירות החוק"
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הענק הירוק (באנגלית: The Incredible Hulk) הוא סרט גיבורי על אמריקאי משנת 2008, המבוסס על דמות הקומיקס הענק הירוק, ובהפקה מבית אולפני מארוול. את הסרט ביים לואי לטריה ומככבים בו אדוארד נורטון, ליב טיילר, טים רות', טים בלייק נלסון וויליאם הרט. קווי הסיפור של הסרט מתארים כיצד ד"ר ברוס באנר נהפך לענק הירוק בתאונת עבודה, שהתרחשה במסגרת ניסיונות צבא ארצות הברית להחיות את פרויקט ה"סופר-חייל", שבו קיבל קפטן אמריקה את כוחותיו. באנר, שלא מעוניין להפוך לכלי משחק בידי אחרים, נמלט מכוחות הצבא. בעת מנוסתו מנסה באנר לרפא את עצמו, ולהיפטר מהענק הירוק החבוי בו. הענק הירוק מתפרץ בכל פעם שבאנר נתון במצב רגשי סוער. במהלך מנוסתו, גנרל תדאוס "ת'נדרבולט" רוס מאשר את הפיכתו של מפקד מוערך בשם אמיל בלונסקי ל"סופר-חייל", על ידי מתן זריקה תואמת לזו שנוסתה על באנר. רוס מאשר ניסוי זה כדי שבלונסקי יוכל להשתלט על באנר כשהוא עובר לדמות הענק הירוק.
אולפני מארוול רכשו מחדש את הזכויות על דמות הענק הירוק לאחר צאת הסרט הראשון, "הענק", שזכה לתגובות מעורבות מהקהל והמבקרים. הכותב שנשכר, זאק פן, החל בכתיבתו של תסריט שהיווה המשך רופף לקודם, והיה נאמן יותר לקומיקס ולסדרת הטלוויזיה מסוף שנות ה-70. עם ליהוקו של אדוארד נורטון ככוכב הראשי, שכתב נורטון את התסריט כך שסיפור הרקע החדש של הסרט יהיה ברור יותר מאשר בגרסתו הקודמת של פן. הסרט הניב הכנסות גדולות יותר מקודמו וקיבל ביקורות חיוביות.
הסרט הוא השני שיצא במסגרת זיכיון "היקום הקולנועי של מארוול" (לאחר "איירון מן"). הוא זכה בפרס ASCAP למוזיקה וקולנוע והיה מועמד לפרס סאטורן בקטגוריית סרט המדע הבדיוני הטוב ביותר לשנת 2008, וכן ל-National Movie Awards בקטגוריות הסרט והשחקן הטובים ביותר.
שחקנים ראשיים

אדוארד נורטון - ד"ר ברוס באנר/הענק הירוק, מדען גאון הנחשף לקרני גמא והופך לענק הירוק כאשר הוא נלחץ, מתעצבן או מתרגש יתר על המידה.
ליב טיילר - ד"ר אליזבת' "בטי" רוס, מדענית ביולוגיה של התא, חברתו של באנר.
טים רות' - אמיל בלונסקי/אבומיניישן, קצין יליד רוסיה בקומנדו הימי המלכותי של הממלכה המאוחדת שהושאל לכוחותיו של גנרל רוס. לאחר שנוכח לדעת שעבר זמנו, הוא משתוקק לכוחו של הענק הירוק.
ויליאם הרט - גנרל תדאוס "ת'נדרבולט" רוס, אביה של בטי וגנרל בצבא ארצות הברית שהקדיש את חייו ללכידת הענק הירוק.
טים בלייק נלסון - סמואל סטרנס, ביולוג ציטולוגיה שמפתח נסיוב אפשרי למצבו של באנר. לקראת סופו של הסרט, סטרנס נחשף לחומר ביולוגי אשר מתחיל את שינוי הצורה שלו אל המנהיג.
טיי בארל - ד"ר לאונרד סמסון, הפסיכיאטר הנמצא במערכת יחסים עם בטי רוס במהלך היעדרותו של באנר.
שחקנים ראשיים > הופעות אורח

רוברט דאוני ג'וניור מופיע בהופעת קמע ללא קרדיט בסופו של הסרט בתפקיד טוני סטארק. יוצר הקומיקס סטן לי מופיע בהופעת קמע קצרה כאדם שנעשה חולה לאחר ששתה מהבקבוק המזוהם בדמו של ד"ר באנר. מייקל קנת' ויליאמס מופיע כעובר אורח בהארלם, בתפקיד שנכתב עבורו על ידי נורטון, שהיה מעריץ של סדרת הטלוויזיה הסמויה. פול סולס, אשר דיבב את קולו של באנר בסדרת האנימציה "הגיבורים של מארוול" משנת 1966, מופיע בתפקיד סטנלי, בעליה של פיצרייה שעוזר לבאנר. לו פריגנו, אשר גילם את דמותו של הענק הירוק בסדרת הטלוויזיה משנות ה-70, מדבב את קולו של הענק הירוק ומופיע בקצרה כמאבטח שבאנר משחד אותו בפיצה. ביל ביקסבי המנוח, שהופיע באותה סדרה כבאנר, מופיע כאן בצילום ארכיון של הקומדיה הטלוויזיונית "The Courtship of Eddie's Father". לוחם ה-MMA ריקסון גרייסי מופיע בקצרה כמדריכו של באנר. פיטר מנזה מופיע בתפקיד קצר כגנרל ג'ו גלר, מעמיתיו של גנרל רוס. מרטין סטאר מופיע בתפקיד סטודנט באוניברסיטה, בתפקיד שנכתב מחדש בהמשך כדמותו של רוג'ר הרינגטון, אשר הופיע ב"ספיידרמן: השיבה הביתה", "ספיידרמן: רחוק מהבית" ו"ספיידרמן: אין דרך הביתה".
צילומים

הצילומים החלו ב-9 ביולי 2007 והתרכזו ברובם בעיר טורונטו. הסיבה לכך היא שראש העיר, דייוויד מילר, הוא מעריץ של הענק הירוק והבטיח את עזרתו. בין היתר בסגירת רחוב 125 לארבעה לילות לצורך צילומי הקרב הסופי בין הענק הירוק לאבומיניישן. מכיוון שמדובר באחד הרחובות העמוסים בטורונטו, בזמן הצילומים של סצנה זו נדרש צוות ההפקה לנקות את האזור ממכוניות שרופות ומתקני נפץ בזמן קצוב של 20 דקות, כדי לאפשר תנועה סדירה. סצנת הפעולה הראשונה שצולמה לסרט הייתה הקרב באוניברסיטת קולוור. זו צולמה באוניברסיטת טורונטו ובפארק מורנינגסייד. יוצרי הסרט בנו קיר זכוכית מעל לטיילת באוניברסיטה, בשביל הסצנה שבה החיילים לוכדים את ברוס באנר, ומנסים למשוך החוצה את הענק הירוק מתוכו בעזרת רימון עשן. צילומים התקיימו גם במחוז הפיננסי בטורונטו.
מפעל שנועד להריסה בהמילטון, אונטריו שימש כאתר הצילומים למפעל הבקבוקים הברזילאי ולחדר הפיקוד של גנרל רוס (בקומות התחתונות של המפעל מוקמה המפקדה של רוס, בעוד צילומי המפעל הברזילאי נעשו בקומת הקרקע). חלק מהקרב בין הענק הירוק לאבומיניישן צולם גם כן באזור ההסרטה שבהמילטון. אתרי צילום נוספים כללו את בסיס חיל האוויר הקנדי טרנטון, קרחון בבלה קולה, קולומביה הבריטית, ניו יורק ואתרים בריו דה ז'ניירו כמו רוסינה, לפה, יער טיג'וקה וסנטה תרזה. הצילומים הסתיימו בנובמבר 2007, לאחר 88 ימי צילום.
צוות ההפקה של הסרט הצטרף למיזם המסך הירוק של טורונטו, יוזמה שמטרתה לצמצם צריכת פחמן וייצור פסולת. המפיקה גייל אן הורד ציינה את צבעו של הענק הירוק כאנלוגיה לנושא הסביבתנות, ונורטון הוא אקטיביסט ידוע לטובת נושא איכות הסביבה. כחלק ממאמצים אלו נעשה שימוש במכוניות חסכוניות בדלק והיברידיות המונעות על ידי סולר וגופרית כמקור אנרגיה, וכן בחומרי גלם חסכוניים כאורן. "הענק הירוק" הוא שובר הקופות הראשון שקיבל חותם ירוק מטעם הארגון לסביבתנות.