stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איגרת הרמב"ן
תוכן האיגרת

האיגרת פותחת בבקשה מאת הרמב"ן לבנו לא לשכוח את ניסי ה' ונפלאותיו אשר עשה עמו.
באיגרת שני חלקים עיקריים: חלק מחשבתי המורה להתרחק מהכעס והצורך שבמידת הענווה.
הִתְנַהֵג תָּמִיד לְדַבֵּר בְּנַחַת כָּל דְּבָרֶיךָ, לְכָל אָדָם בְכָל עֵת, וּבָזֶה תִּנָּצֵל מִן הַכַּעַס, שֶׁהִיא הַמִדָּה הַרָעָה לְהַחְטִיא אֶתּ הַאָדָם. וְכֵן אָמְרוּ רז"ל כָּל הַכּוֹעֵס – כָּל מִינֵי גֵיהִנּוֹם שׁוֹלְטִים בּוֹ, שֶׁנֶּאֱמַר "וְהָסֵר כַּעַס מִלִּבֶּךָ, וְהַעֲבֵר רָעָה מִבְּשָׂרֶךָ". וְאֵין "רָעָה" אֶלָּא גֵיהִנּוֹם, שֶׁנֶּאֱמַר "וְגַם רָשָׁע לְיוֹם רָעָה".
וְכַאֲשֶׁר תִּנָּצֵל מִן הַכַּעַס, תַּעֲלֶה עַל לֶמִדַּת הָעֲנָוָה, שֶׁהִיא מִדָּה טוֹבָה מִכָּל הַמִדּוֹת, שֶׁנֶּאֱמַר "עֵקֶב עֲנָוָה, יִרְאַת ה' עֹשֶׁר וְכָבוֹד וְחַיִּים"."
החלק השני הוא חלק מעשי, המתחיל במילים "על כן אפרש", שבו הכותב ממחיש את דרך ההתנהגות במידת הענווה.
עַל כֵּן אַפָרֵשׁ לְךָ אֵיךְ תִּתְנַהֵג בְּמִדַּת הָעֲנָוָה, לָלֶכֶת בָּהּ תָּמִיד: כָּל דְבָרֶיךָ יִהְיוּ בְּנַחַת, וְרֹאשְׁךָ יִהיֶה כָּפוּף; עֵינֶךָ לְמַטָּה וְלִבְּךָ לְמַעֲלָה; וְאַל תַּבִּיט בִּפְנֵי אָדָם בְּדַבֶּרְךָ אִתוֹ...
וְהִתְבַּיֵּשׁ מִכָּל אָדָם. וְאִם יִקְרָאֲךָ אָדָם –לֹא תַּעֲנֵנוּ בְּקוֹל רָם, רַק בְּנַחַת – בְּנַחַת, כְּעוֹמֵד לִפְנֵי רַבּוֹ וְקוֹראִין אוֹתּוֹ מִבַּחוץ וְהוּא יַרֵא לְהַרִים קוֹלוֹ מִפְּנֵי רַבּוֹ
משפט נודע מהאיגרת עוסק ביחסו של האדם לשאר בני האדם שהוא פוגש:
"וְכָל אָדָם יִהְיֶה גָדוֹל מִמְךָ בְּעֵינֶיךָ: אִם עָשִׁיר אוֹ חָכָם עָלֶיךָ לְכַבְּדוֹ. אוֹ אִם הוּא רָשׁ, וְאַתָּה עָשִׁיר אוֹ שֶׁאַתָּה חָכָם מִמֶנוּ – חֲשֹׁב בְּלִבְּךָ כִּי אַתָּה חַיָּב מִמֶנוּ, וְהוּא זַכַּאי מִמְךָ, שֶׁאִם הוּא חוֹטֵא – הוּא שׁוֹגֵג, וְאַתָּה מֵזִיד.
באיגרת מובאת הדרכה להוציא השלכות מעשיות מלימוד התורה:
"וֶהֱיֶה זָהִיר לַעַסוֹק בַּתּוֹרָה תָּמִיד, כַּאֲשֶׁר תּוּכַל עַל מְנַתּ לְקַיְּמָהּ. וְכַאֲשֶׁר תָּקוּם מִן הַסֵּפֶר – תְּחַפֵּשֹ בַּאֲשֶׁר לָמַדְתָּ אִם יֵשׁ בּוֹ דָבָר שֶׁתּוּכַל לְקַיְּמוֹ"
בסיום האיגרת מורה המחבר לבן לקרוא את האיגרת מדי שבוע ומסיים בברכה:
"תִּקְרָא הָאִגֶּרֶת הַזֹּאת פַּעַם אַחַת בְּשָׁבוּעַ לְפַחֹת, לְקַיְּמָהּ וְלָלֶכֶת בָּהּ אַחַר הַשֵּׁם, לְמַעַן תַּצְלִיחַ בְּכָל דְּרָכֶיךָ, וְתִזְכֶּה לָעוֹלָם הַבָּא צוֹפֶה לַצַּדִּיקִים."
במשך הזמן היו שייחסו לאיגרת סגולות, למשל בספר מעולפת ספירים ”וכל מי שרגיל לאומרו בוודאי יהיה ניצול מכל צרה ומבוטח לו שהוא בן העולם הבא” ועוד, אך נוסחה מציג בבהירות כוונה מוסרית ברורה, אם כי בחתימת האיגרת ישנה משמעות סגולית, ” וּבְיוֹם תִּקְרָאֶה – יַעֲנוּךָ מִן הַשָּׁמַיִם מִכַּל אֲשֶׁר יַעֲלֶה עַל לִבְּךָ לִשְׁאֹל”, אך בכתב יד ותיקן בריטיש מוזיאום ובמהדורת ראשית חכמה שורה זו לא מופיעה.
איגרת הרמב"ן בתרבות

קטעים מן האיגרת הולחנו ובוצעו על ידי זמרים שונים. לחן מוכר במיוחד הוא מהאלבום "משיח", בביצוע הזמר מרדכי בן-דוד בשם "שמע בני". לחנים נוספים חלקם עם התאמות נוסח האיגרת לשפת ימינו, בוצעו על ידי עופר לוי, זהבה בן, אלי הרצליך ועוד. באירועים משפחתיים שונים ובמיוחד בבר מצווה, יש שנוהגים להקדיש השיר לבן, כשם שהרמב"ן שלח האיגרת לבנו לברכו ולהצליח דרכו בעולם.
לקריאה נוספת

הרב יעקב משה שורקין, "אגרת הרמב"ן נוסח קדום" (להורדה) קובץ בית אהרן וישראל שנה לה גיליון ו – (רו) קכו – קמא.
עודד ישראלי, ר' משה בן נחמן, ביוגרפיה אינטלקטואלית, הוצאת מאגנס, 2021, עמ' 325 - 327.
אפרים קנרפוגל, "החינוך והחברה היהודית באירופה הצפונית בימי הביניים", תל אביב, 2003, עמ' 135 הערה 69.
ישראל תא שמע "חסידות אשכנז בספרד" רבינו יונה גירונדי האיש ופועלו", גלות אחר גולה, ירושלים תשמ"ח, עמ' 169 – 170, ( דבריו נכתבו בקצרה פה)
הערות שוליים

↑  הרב טוביה פרשל "אגרת שיוחסה בטעות לרמב"ן" בכתב העת "תלפיות" גיליון ח (א – ב) תשכ"א, עמ' 49 - 53
↑  כל בו, ויניציאה, ש"ז, סוף סימן ס"ו, באתר היברובוקס וכן הוא בספר ארחות חיים סימן א ענייני תשובה
↑  הגהה לסמ"ק מצווה יא
↑  בספרו כתבי הרמב"ן כרך א עמ' שעב הע' 1
↑  כמו כן הראה על תפיסות דומות ומאפיינים דומים בשאר כתבי הרמב"ן
↑  לטענה זו בהרחבה ראה, מרים סקלרץ "דרכו של רמב"ן באימוץ דברי הראב"ע והבאתם שלא באומרם" שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כב, תשע"ג, עמ' 189 – 222
↑  איגרת הרמב״ן - להקים שם על נחלתו, באתר פורום אוצר החכמה
↑  יסודם של הדברים קיים כבר בספר חובות הלבבות שער הכניעה פרק י' בתועלת השלישית בענייני העולם הזה.
↑  בסידורים אחדים קושר משפט זה בטעות עם המשך האיגרת "בְּכָל דְּבָרֶיךָ וּמַעֲשֶֹיךָ וּמַחְשְׁבוֹתֶיךָ, וּבְכָל עֵת – חֲשׁוֹב בְּלִבָּךְ כְּאִלוּ אַתָּה עוֹמֵד לִפְנֵי הַקָּדוֹשׁ בָּרוּךְ הוּא", אך הן מצד העניין והן מצד המקור בחובות הלבבות ברור שאין צירוף זה נכון.
↑  דפוס שלישי דיהרנפורט תקמ"ו
↑  הרב יחזקאל סרנא פירש את שורה זו כלפי בנו בלבד שאם יקיים את מצוות כיבוד אב מידה כנגד מידה ה' יקיים את רצונו
↑  ביצוע בדואט בערוץ יוטיוב
| רמב"ן |
| --- | --- | --- |
| כתביו | פירוש הרמב"ן לתורה • חידושי הרמב"ן לתלמוד • מלחמות ה' • תורת האדם • השגות לספר המצוות לרמב"ם • דרשות הרמב"ן • איגרת הרמב"ן • אגרת הקודש • איגרת הרמב"ן לחכמי צרפת |  |
| אירועים בולטים | ויכוח ברצלונה (פבלו כריסטיאני • חיימה הראשון, מלך אראגון) • פולמוס הרמב"ם |  |
| רבותיו | רבי יהודה בר יקר • רבי נתן בן מאיר |  |
| חבריו | הרבנים עזרא ועזריאל בני שלמה • בן בלימה • רבי יונה גירונדי • משפחת רמב"ן |  |
| מתלמידיו | רא"ה • רשב"א • רבי שמואל הסרדי • רבי יצחק דמן עכו • רבי יצחק בן טודרוס • רבי ששת דסמרקדיל • רבי יצחק בן אברהם מנרבונה • רבי דוד בונפיד • רבי מאיר המעילי • רבי נתן בן יוסף • רבי משה דאשקולה גירונדי |  |
| חוקרי הרמב"ן | שרגא אברמסון • משה הלברטל • שלם יהלום • יהונתן יעקבס • עודד ישראלי • יעקב שלום ליכט • מרים סקלרץ • חביבה פדיה • עמוס פונקנשטיין • חיים דוב שעוועל • יצחק אונא |  |
| אתרים על שמו | בית כנסת הרמב"ן (הרובע היהודי) • בית כנסת הרמב"ן (קטמון) • קבר הרמב"ן • מערת הרמב"ן • רחוב רמב"ן |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007528295505171  LCCN: n88234915  VIAF: 175849416   WorldCat (עם VIAF): 175849416
אס. או. אס. חיות

| --- | --- |

 פעילות:  זכויות בעלי חיים  הצלת בעלי חיים
 מדינה:  ישראל
 מייסדים:  ריקי בצרי, ד"ר זאב שיינר ז"ל, מונה הלפמן ז"ל, עו"ד אורי בראל ז"ל
 יושב ראש:  ריקי בצרי (בהתנדבות)
 תקופת הפעילות:  1978–הווה (כ־46 שנים)
 https://www.sospets.co.il
עמותת אס. או. אס. חיות היא העמותה הגדולה ביותר בישראל להצלת כלבים וחתולים חסרי בית. העמותה פועלת משנת 1978 לשיפור מצבם ולשיפור איכות חייהם של בעלי החיים בישראל. העמותה מצילה מדי שנה אלפי כלבים וחתולים.
רקע היסטורי

אס.או.אס חיות הוקמה על ידי ריקי בצרי שחיפשה מסגרת התנדבותית להצלת בעלי חיים. באותם ימים, בשנת 1975, הייתה קיימת עמותה אחת בלבד המוקדשת למטרה זו – צער בעלי חיים תל אביב. לאחר שהתבהר לה כי העמותה ממיתה בעלי חיים שלא נמצא עבורם אימוץ, החליטה ריקי להקים עמותה לטיפול ולהצלת בעלי חיים ללא המתה כלל. ברוח הדברים הללו, הוקמה העמותה הראשונה בישראל שהטמיעה את המושג משפחות אומנה לבעלי חיים. סידור זמני זה היווה מענה ביניים ואפשר למשפחות רבות להתנסות בטיפול בכלבים ובחתולים.
במקביל, אפשרה יוזמה זו לבעלי חיים רבים להיחלץ מהרחוב וממכלאות עד שימצא להם בית קבוע. במסגרת תקופת האומנה, מטפלת העמותה בכלל צורכי בעלי החיים, ממזון וטיפולים רפואיים ועד לליווי וייעוץ למשפחות.
בשנת 1979, החלה העמותה לקיים ימי אימוץ מול מרפאתו של ד"ר זאב שיינר ובמספרת "דוג סטופ" בתל אביב.
בשנת 1981, קיימה אס.או.אס חיות לראשונה בישראל, אירוע לגיוס תרומות למען בעלי חיים. מיטב אמני ישראל הופיעו בקולנוע דקל שבשיכון בבלי וכל ההכנסות הוקדשו לפעילות העמותה.
בשנת 1995 נפתח מתחם האימוץ הגדול של אס. או. אס חיות בהרצליה ומאז ועד היום מתקיים שם בכל שבת יום האימוץ הגדול במדינה. לימי אימוץ אלה מגיעים מדי שבוע מעל ל-120 כלבים וחתולים לאימוץ.
רקע היסטורי > פעילות העמותה להצלת כלבים ולרווחתם

יחידת הכלבים של עמותת S.O.S חיות היא מהוותיקות בארץ ובאמצעותה מצילה העמותה מדי שבוע עשרות כלבים מהסגרים עירוניים, מסבל וממוות. חלק ניכר מפעילות העמותה נעשה בדרום הארץ ובצפונה, בבסיסי צה"ל, ביישובים בדואים, בכפרים ערביים ובפריפריות, כחלק מהמאבק בתופעת הכלבים המשוטטים.
היחידה מתנהלת מול מספר בתי חולים ומרפאות וטרינריות פרטיות במטרה לספק טיפולים רפואיים לרבות טיפולים מציל חיים. בנוסף, מפעילה היחידה את "סיירת המאושפזים" – מתנדבים המגיעים מדי יום אל המאושפזים בבתי החולים ובמרפאות, להעניק להם תחושת שייכות חום ואהבה, כמו גם מזון מפנק, צעצועים וכיוצא בזה.
רקע היסטורי > פעילות העמותה להצלת חתולים

בשנת 2006 הקימה העמותה מרכז קליטה ואשפוזיה ראשון מטעם העמותה לחתולים חסרי בית, חתולים פצועים, נכים וחולים. בשנת 2010 הוקמה יחידת החתולים של העמותה שהרחיבה את פעילותה ומאז מבצעת באופן קבוע עיקורים לחתולי רחוב, מקימה עמדות האכלה במרחב הציבורי ונותנת מענה וסיוע לטיפול בחתולים. כמו כן, מפעילה העמותה מתקן שיקום לחתולי רחוב פצועים וחולים בפיקוח וטרינרי ומוצאת בתים מאמצים למאות רבות של חתולים מדי שנה.
רקע היסטורי > פעילות יחידת החינוך של העמותה

אס. או. אס. חיות היא העמותה הראשונה בישראל שפיתחה תוכניות לימודים וחומרים הנלמדים בבתי ספר ובתנועות נוער בכל רחבי הארץ. חלקם בשיתוף משרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה. תוכניות חינוכיות אלו נועדו להעלות את המודעות למצוקת בעלי החיים בישראל ולפתח חמלה וליחס הוגן כלפיהם.
יחידת החינוך של העמותה הוקמה בשנת 1992 והתוכניות החינוכיות נכתבו על ידי ריקי בצרי וישראלה פוקס ונכנסו לבתי הספר בשיתוף משרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה.
התוכניות הנלמדות הן:
אלימות ילדים בבעלי חיים (1996)
הרוח החיה שבחבורה (2000)
כישורי חיים וטיפוח היחס לבעלי חיים באמצעות סיפורי ילדים (2002)
בעלי חיים בגן הילדים (2014)
אהבה בין שתיים לארבע (2015)
התוכניות החינוכיות מועברות כיום בבתי ספר גם באמצעות מדריכים מטעם השירות הפסיכולוגי ייעוצי (שפ"י) של משרד החינוך. ריקי בצרי שכיהנה כיועצת בכירה ומפקחת על יועצים חינוכיים במשרד החינוך, הקימה ביחידה לפיתוח אקלים חינוכי מיטבי של משרד החינוך את היחידה שעוסקת בתחום בעלי החיים.
מערך המתנדבים

פעילויות העמותה מנוהלות ומתבצעות בעזרת מאות מתנדבים פעילים, לרבות סטודנטים, בני נוער וילדים. המתנדבים מסייעים בעריכת בימי האימוץ ותפעולם, עומדים בקשר עם משפחות האומנה והמאמצים, משמשים בעצמם כמשפחת אומנה לכלבים ולחתולים, מסייעים בהסעות בעלי החיים של העמותה באמצעות פרויקט Get Rexy ומשתתפים ב"סיירת המאושפזים" שמבקרים את בעלי החיים המאושפזים בבתי חולים ובמרפאות וטרינריות. כמו כן, קבוצת מתנדבים אחראית על צילום, עריכת סרטונים ותמונות וניהול עמודי הרשתות החברתיות של העמותה במטרה לסייע באיתור בתים עבור בעלי החיים.
במהלך השנים נרשמו בעמותה עשרות אלפי מתנדבים וכל פעילויות העמותה ממומנת בעיקר מתרומות ומפעילויות התנדבותיות.
פרסים ותעודות

תעודת הוקרה והערכה מהתנועה למען ארץ ישראל טובה
תעודת הוקרה מטעם המשרד להגנת הסביבה
תעודת הוקרה מטעם השדולה למען בעלי החיים בכנסת
תעודת הוקרה מטעם נשיא המדינה יצחק הרצוג
תעודת הוקרה מטעם עיריית תל אביב
הערות שוליים

↑  ירון דרוקמן, מחפשים בית: כלבים וחתולים מחכים שתאמצו אותם, באתר ynet, 30 באוגוסט 2024
↑  עמותת sos חיות - המרכז לביטוח חיות מחמד - מרכז מידע של עמותות בע"ח, באתר המרכז לביטוח חיות מחמד
↑  אסף גולן, "אנחנו במצב חירום": העמותה שמצילה אלפי חיות נמצאת בסכנת קריסה, באתר www.israelhayom.co.il
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "אס. או. אס. חיות".
Shine On You Crazy Diamond

| --- | --- |

 שיר בביצוע פינק פלויד
 מתוך האלבום Wish You Were Here
 יצא לאור:  15 בספטמבר 1975
 תאריך הקלטה:  ינואר–יולי 1975
 מקום הקלטה:  אולפני אבי רוד 
 סוגה:  רוק מתקדם
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  26:00
 חברת תקליטים:  הרווסט רקורדס, EMI רקורדס 
 כתיבה:  דייוויד גילמור, רוג'ר ווטרס, ריצ'רד רייט
 לחן:  ריצ'רד רייט, רוג'ר ווטרס, דייוויד גילמור 
 הפקה:  פינק פלויד 
 
"Shine On You Crazy Diamond" הוא שיר מאלבום האולפן Wish You Were Here של להקת הרוק המתקדם פינק פלויד.
השיר מחולק לשני חלקים ראשיים, אחד בתחילת האלבום ואחד בסופו. השיר ידוע בהתפתחויות המורכבות בו ובשלבים שהוא עובר לאורך השיר. החלק הראשון כולל את חלקים 1-5 והחלק השני כולל את חלקים 6–9.
רקע

היצירה היא המרכזית באלבום, נכתבה על ידי רוג'ר ווטרס, דייוויד גילמור וריצ'רד רייט ומחולקת לתשעה חלקים מוזיקליים. השיר בוצע לראשונה בסיבוב ההופעות של שנת 1974 והוקלט לקראת צאת האלבום בשנת 1975.
השיר הוא מעין קינה וגעגועים לסיד בארט, מייסד הלהקה וסולנה הראשון, שעזב את הלהקה עקב התמכרותו לסמים ובעיות נפשיות. ראשי התיבות של שם השיר הם גם שמו הפרטי של בארט באנגלית – Shine on You crazy Diamond.
השיר היה ארוך יותר מצד אחד של תקליט ויניל, ולכן הוא פוצל, והוא משמש כמעין "כריכה" לאלבום. השיר מחולק לשתי רצועות:
רצועה 1: חלקים 1–5, 13 דקות ו-34 שניות, הרצועה הראשונה באלבום.
רצועה 2: חלקים 6–9, 12 דקות ו-31 שניות, הרצועה החמישית והאחרונה באלבום.
חלקי השיר > חלקים 1–5 > חלק 1

00:00–03:55
החלק הראשון של השיר מתחיל בצלילי קלידים שמתחזקים בהדרגה. לאחר מכן יש סולו של סינתיסייזר-מינימוג וסולו גיטרה. החלק הראשון נמשך כמעט ארבע דקות ומסתיים בעמעום צליל הקלידים. בנוסף, בחלק זה נעשה שימוש בתיפוף על כוסות יין מלאות במים בכמויות שונות.
חלקי השיר > חלקים 1–5 > חלק 2

3:55–6:28
החלק השני נפתח במוטיב בן 4 צלילים החוזר על עצמו כמעט לאורך כל הקטע. קיים גם סולו נוסף של גילמור, וכן גם מתחיל המתופף, מייסון, את תפקידו. המוטיב הזה מכונה לעיתים בשם "המוטיב של סיד".
חלקי השיר > חלקים 1–5 > חלק 3

6:29–8:43
החלק מתחיל בסולו מינימוג של רייט. ישנו סולו גיטרה שלישי של גילמור, עם כמה צלילי בלוז.
חלקי השיר > חלקים 1–5 > חלק 4

8:43–11:10
זהו החלק הווקלי (מילולי) בשיר. רוג'ר ווטרס מוביל את השירה, וגילמור, רייט וזמרות הליווי מלווים ברקע.
חלקי השיר > חלקים 1–5 > חלק 5

11:11–13:14
שתי גיטרות חוזרות על עצמן בקטע חוזר ("ריף"), במשך כדקה. סקסופון בריטון מלווה את הגיטרות. בסוף הקטע, הבריטון מתחלף לטנור, הגיטרות ממשיכות לנגן והמקצב מואץ. בסוף הקטע נשמעים צלילי מכונה המובילים את השיר לתוך השיר הבא – Welcome to the Machine.
חלקי השיר > חלקים 6–9 > חלק 6

00:00–5:00
חלק זה מתחיל ברוח שורקת שממשיכה מהשיר הקודם (Wish You Were Here). כשהרוח דועכת, מצטרף דייוויד גילמור בגיטרת בס. ווטרס מצטרף עם עוד ריפ בבס, ואליו מצטרף גם ריק רייט, עם צלילי "כינורות" של סינתיסייזר ARP. אחרי מספר תיבות עם קטעי גיטרת-קצב, נשמעים תופים, ורייט מגיע עם סולו מינימוג. בערך שתי דקות אחרי תחילת השיר, מנגנים הקלידים והגיטרה יוניסון. אחריו מגיע סולו גיטרת סלייד עם הדגשים קטנים של המשך סולו המינימוג. במשך 3 דקות של סולו גיטרה, גילמור עולה לאט לאט באוקטבות, עד שמגיע לתו סי (B) שנמצא חצי טון אחד לפני הדו, שלוש אוקטבות מעל הדו האמצעי. אחריו ממשיך גילמור למנגינה המרכזית (כמו בחלק 4), שאחריו מגיע חלק 7.
חלקי השיר > חלקים 6–9 > חלק 7

5:00–6:05
כולל את קטעי השירה, בדומה לחלק 4, רק בחצי האורך.
חלקי השיר > חלקים 6–9 > חלק 8

6:05–9:05
אחרי שחלק 7 דועך, ווטרס מנגן בגיטרה חשמלית בעלת צליל גבוה מאוד, כאשר גילמור ממשיך בגשר הארפז' בין החלקים 7 ו-8. אחר כך מגיע קטע קצבי שבו בולט פסנתר חשמלי, ומתחלף בצלילי סינתיסייזר. אחרי שתי דקות בערך אקורד בודד של סינתיסייזר ממשיך ונכנס לחלק התשיעי והאחרון.
חלקי השיר > חלקים 6–9 > חלק 9

9:05–12:31
חלק זה תואר על ידי גילמור כ"מארש אבל של ארבעה רבעים (4/4)... הספד הפרידה המוזיקלי לסיד". ברוב החלק מלווים תופים, עד שבדקה האחרונה הם מפסיקים, ורק קטעי סולו איטי של קלידים ממשיכים ודועכים לאט. בערך בדקה ה-12:07 ניתן לשמוע קטע קטן מתוך המלודיה של See Emily Play, אחד משיריו הידועים של סיד בארט עם פינק פלויד.
רשות הרבים - הפורום הירושלמי לארגוני התחדשות יהודית

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל
 מקום פעילות:  ירושלים
 יושב ראש:  גיא גרדי
 מנכ"ל:  עינבר בלוזר שלם
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים)
 https://rashut-harabim.org/
 
רשות הרבים - הפורום הירושלמי לארגוני יהדות ישראלית, הוא ארגון-גג המאגד למעלה משלושים ארגונים ירושלמים משדה ההתחדשות היהודית-הישראלית. הפורום מגדיר את מטרתו כ-חיזוק הקולות הפלורליסטיים בירושלים וקידום התרבות היהודית לגווניה בעיר. הפורום נוסד בשנת 2011 ובשנת 2017 נרשם כעמותה. יושב ראש הוועד המנהל של הפורום הוא גיא גרדי והמנהלת הכללית היא עינבר בלוזר שלם.
בין הארגונים הבולטים החברים בפורום ניתן למנות את: התנועה המסורתית, מכון שלום הרטמן, מכון שכטר, בית מדרש אלול, הישיבה החילונית בירושלים, התנועה הרפורמית, גשר, בית פרת, כל ישראל חברים, הלל, קהילות שרות, הלו"ז העברי, משיב הרוח, קולך, נאמני תורה ועבודה ועוד.
מטרות

בין מטרות 'רשות הרבים' נמנות:
לשמש כאיגוד ארגוני יהדות-ישראלית באזור ירושלים.
לרכז, לקיים ולהעצים את פעילות ארגוני יהדות-ישראלית וחזונם המשותף בנושאי יהדות, עמיות, ישראליות, תרבות, אומנות וזהות יהודית וישראלית.
לקיים פעילות חברתית וציבורית לכל הגילאים והמגזרים בירושלים ודרכה לישראל והתפוצות.
לפתח ולבצע תוכניות במערכת החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי בירושלים, בנושאי יהדות-ישראלית.
לנהל ולתפעל את 'בית רשות הרבים' בירושלים לאור עקרונות הפורום.
הקמה ופעילות

הפורום נוסד בשנת 2011, מתוך מטרה לאחד ולחזק את הקולות והארגונים היהודיים הפלורליסטיים והמתונים בירושלים, פרי יוזמתן של רוני יבין ורחל עזריה. הוא נוסד על ידי מנהלי ומנהלות ארגונים בירושלים, וכן פעילות ופעילים חברתיים בשדה ההתחדשות היהודית בעיר. בין מייסדיו נמנים: חלי טביבי ברקת, אלי ברקת, רֹני יבין, רחל עזריה, אז חברת מועצת עיריית ירושלים. אליהם הצטרפה עינבר בלוזר שלם, כיום המנהלת הכללית של הפורום.
הפורום מונה כ-38 ארגונים, המחזיקים בתפיסות עולם מגוונות ופועלים בתחום היהדות הישראלית בערוצי פעולה שונים: חינוך, תרבות, סינגור ואקטיביזם, במגוון אסטרטגיות ושיטות עבודה. הפורום עוסק באיגום משאבי השטח בירושלים ובאיחוד כוחות מגוונים לצורך השמעת קול משותף.
בשנת 2017 נרשם הפורום כעמותה.
בשנת 2015 קיבל הפורום לראשונה תמיכה עירונית. בשנה זו הוכנסה בתקציב עיריית ירושלים שורת תקציב שמטרתה לתמוך בפעילות של ארגוני התחדשות יהודית. את המהלך הוביל חבר מועצת העירייה, חנן רובין שזכה בתחילה להתנגדות מצד גורמים חרדיים.
בשנת 2018 הוקם 'בית רשות הרבים' - בית עמותות בשכונת קריית היובל בירושלים. הבית כולל משרדים של ארגוני הפורום, חללי פעילות וגינה שיתופית לשימוש תושבי השכונה, ומתקיימים בו אירועים שונים.
בשנת 2019 הקים הפורום את 'המנבטה' - חממת יוזמות לחדשנות יהודית-ישראלית, בשיתוף מרכז ספיר. בחממה התקיימו עד כה שני מחזורים. בשנת 2022 נפתח מחזור של 'פבריקה' - חממת יוזמות לדוברי וחושבי רוסית בשדה היהדות הישראלית, בשיתוף ארגון 'בינה'.
הפורום מארגן ושותף באירועי תרבות ולימוד שונים במרחב הציבורי בירושלים, המתקיימים סביב מעגל השנה. ביניהם:
פרויקט 'זאת ירושלים' המתקיים ביום ירושלים בשיתוף פעולה עם עיריית ירושלים, המינהל הקהילתי 'גינות העיר' ושותפים נוספים. במסגרת הפרויקט מושם דגש על סובלנות ורב-גוניות בירושלים, ומתקיימים בעיר אירועי תרבות, אקטיביזם וסובלנות.
'מפת שבועות': מפה מודפסת ומקוונת המאגדת את כל תיקוני ליל שבועות ברחבי ירושלים.
פרויקט 'בבנין': מטרתו בינוי קהילה וקידום ערבות הדדית סביב בניני מגורים, בשיתוף עיריית ירושלים. בשנת 2021 זכה הפרויקט ב'פרס השלטון המקומי ומפעל הפיס'.
תקציב

לפי דו"חות העמותה, הכנסותיה לשנת 2022 עמדו על 2,299,202 ש"ח שנתקבלו בעיקר מ'שירותים כללי' ומ'תרומות' וההוצאה הגדולה ביותר הייתה 'הוצאות לפעילות'.
הערות שוליים

1 2  רשות הרבים, אודות - רשות הרבים, באתר רשות הרבים
1 2 3  גיידסטאר - רשות הרבים, באתר גיידסטאר
↑  רשות הרבים, ארגוני רשות הרבים, באתר רשות הרבים
↑  יום ירושלים- חגיגה של חיבורים וסובלנות, באתר Jnews
↑  רחל עזריה, המדריכה למהפכה, ישראל, פארק תעשיות חמן, חבל מודיעין: כנרת, זמורה, דביר, 2020
↑  צוות רשות הרבים, באתר רשות הרבים
↑  גיל קלנר, ‏לראשונה: עיריית ירושלים תממן שיעורי תורה של ארגונים פלורליסטים, באתר "סרוגים", 21 ביולי 2015
↑  http://news.nana10.co.il/Article/?ArticleID=1182409
↑  בית רשות הרבים, באתר רשות הרבים
↑  תמר כרמון, דעה | בואו נסתכל על הנשים שסביבנו ונראה כמו כוח יש בהן, באתר כל העיר, ‏8.3.22
↑  "כל השכונה משפחה": חגיגות קהילתיות בקרית יובל במתכונת קורונה, באתר ירושלים.נט, ‏2.2.22
↑  המנבטה – חממת יוזמות לחדשנות יהודית ישראלית, באתר רשות הרבים
↑  אתר זאת ירושלים, באתר זאת ירושלים
↑  מפת ליל שבועות בירושלים, באתר סטודיו דוב אברמסון
↑  דפנה יעקובוס רנצר, ביכורים ותיקונים: חוגגים שבועות ברחבי ירושלים, באתר כל העיר ירושלים, ‏8.6.19
↑  בבנין - קהילה. ערבות. שכנות., באתר בבנין
↑  הודעת עיריית ירושלים, באתר עיריית ירושלים
מפת ליל שבועות
בית"ר רמת גן

בית"ר רמת גן הייתה קבוצת כדורסל ששיחקה בעברה בליגה הראשונה למשך שתי עונות. לאחר ירידתה לליגה השנייה התאחדה הקבוצה עם מכבי רמת גן לקבוצה עירונית אחת - עירוני רמת גן.
היסטוריה

בית"ר רמת גן העבירה את מרבית שנותיה בליגות הנמוכות. בשנת 1988 נשרה הקבוצה לליגה ג', הליגה הנמוכה בישראל. שנה לאחר שירדה לליגה ג' החלה הקבוצה לעלות במעלה הליגות. בשנת 1989 שבה הקבוצה לליגה ב' אחרי שנה אחת של היעדרות. בשנת 1990 העפילה הקבוצה לליגה א', ובחלוף עונה נוספת העפילה לליגה ארצית, ובכך רשמה הקבוצה עלייה של שלוש ליגות בשלוש שנים. במשך שלוש השנים הללו לא נוצחה הקבוצה באף משחק ליגה, כשלזכותה מאזן של 66 ניצחונות מול 0 הפסדים.
בשנת 1992 רשמה הקבוצה עליית ליגה נוספת אל הליגה הלאומית. ב-1993 רשמה הקבוצה הישג מרשים, כאשר העפילה לליגת העל, ובכך רשמה עלייה של 5 ליגות ב-5 שנים, מליגה ג' עד לליגת העל. במחזור האחרון של הליגה הלאומית נפגשה הקבוצה עם מכבי ירושלים למשחק שבו המנצחת מעפילה לליגת העל ובית"ר רמת גן ניצחה בהארכה בהפרש של נקודה. מאמן הקבוצה באותה תקופה היה מאיר קמינסקי, היושב ראש היה המזרחן, עוזי רבי, המנהלת אדמיניסטרטיבית הייתה סמדר דורון ומנהל הקבוצה ונשיאה היה יורם נאג'י שאת אותו ההישג של עליית ליגה שנה אחר שנה עשה נאג'י 3 פעמים (שיא ספורטיבי) כמה שנים קודם לכן גם עם קבוצת מ.מ גבעת שמואל וכמה עשרות שנים קודם לכן עם בית"ר תל אביב.
את עונתה הראשונה בליגת העל סיימה במקום העשירי, מתוך 14 קבוצות. ללא מבחני ירידה לליגת המשנה (מקומות 11 ו־12). את הקבוצה הובילו בעונה זו, הרכז, גלעד כץ, יואל כהן, מילטון ואגנר, אמיר בינו והסנטר, אדי פיליפס, שהיה אחד מהמובילים בליגה ברשימת בעלי ממוצע הריבאונדים למשחק. בעונה זו רשמה הקבוצה גם ניצחונות על קבוצות צמרת כמו הפועל תל אביב, הפועל חולון ומכבי ראשון לציון. באותה עונה, ב-19 בספטמבר 1993, נערך לראשונה דרבי עירוני עם מכבי רמת גן.
לאחר שנשארה הקבוצה בליגת העל החליטה עיריית רמת גן לאחד את מכבי רמת גן ובית"ר רמת גן לקבוצה עירונית אחת. בית"ר רמת גן לא הגיעה עם העירייה להבנות לגבי האיחוד וכתוצאה מכך החליטה עיריית רמת גן לא לתקצב את בית"ר רמת גן כלל, כשמנגד מכבי רמת גן זכתה לתקציב גבוה במיוחד. כתוצאה מכך ובהחלטה אמיצה ונדירה של יורם נאג'י הופיעה בית"ר רמת גן למשחקיה בעונתה השנייה בליגת העל עם הרכב של שחקני נוער, רובם תלמידי תיכון וסרטים שחורים על הגופיות לאות מחאה כנגד ההחלטה של עיריית רמת גן והקבוצה הובסה בכל משחקיה. הפסדי הקבוצה היו חסרי תקדים, כולל תבוסות בהפרש של מעל למאה נקודות להפועל תל אביב ולמכבי תל אביב, וממוצע הפסדים בהפרש של 70 נקודות למשחק. הקבוצה נשרה חזרה לליגה השנייה בתום 2 עונות.
לאחר שנשרה לליגה השנייה התאחדה הקבוצה עם מכבי רמת גן לקבוצה אחת - עירוני רמת גן. במקביל לאיחוד העבירה בית"ר רמת גן את פעילות הקבוצה הזאת לרמלה, וקבוצת בית"ר רמת גן (שלולא האיחוד הייתה משחקת בליגה הלאומית) נקראה בית"ר רמת גן/רמלה, ושיחקה שנתיים בליגה הלאומית. לאחר שנתיים היא נשרה לליגה הארצית והקבוצה התפרקה סופית.
הערות שוליים

↑  עונת 1993/94, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  אלכס טייכמן, שיעור למתחילים, חדשות, 20 בספטמבר 1993
↑  עונת 1994/95, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
אליעזר רונן

אליעזר רונן (רוזנפלד) (24 בספטמבר 1931 – 17 במרץ 2016) היה איש ציבור ישראלי, שכיהן כחבר הכנסת בכנסת השמינית.