stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סבסטיאן שו
הערות שוליים

↑  Top 100 Comic Book Villains of All Time: #55 - Sebastian Shaw
| אקס-מן |
| --- | --- | --- |
| גיבורי-על | אומגה סנטינל • אורורה • אייסמן • אינק • איש אקס • אליקסיר • אם • אנג'ל • אנול • ארמור • באנשי • בולט • בום-בום • בישופ • בלינג! • בלינק • בטסי בראדוק • ג'ובילי • ג'ין גריי • גמביט • דאזלר • דאסט • דרווין • דומינו • האבוק • האסק • הליון • המשוכפל • וולפסביין • וורפאת' • חיה • חפציבה • לונגשוט • מאגמה • מארוול גירל • מג'יק • דניאל מונסטאר • ליילה מילר • מסווה ופגיון • מרקורי • נורת'סטאר • נייטקרולר • הופ סאמרס • סאן-ספוט • סאנפייר • סברה • סורג' • סטורם • סטרונג גאי • סייג' • סייפר • סייקלופס • סיירין • פולאריס • פורג' • פיקסי • פנטומאקס • פרודיג'י • פרופסור אקס • אמה פרוסט • קיטי פרייד • פרנזי • צ'יימבר • קאנונבול • קארמה • קוואנון • קולוסוס • קוקיות סטפורד • קייבל • רוג • רוקסלייד • ריקטור • שאטרסטאר • ת'אנדרבירד |  |
| נבלי-על | אוולאנש • אומגה • אונסלוט • אפוקליפס • אקסודוס • באסטיון • בלה דונה בודרו • בלוב • ג'אגרנוט • דארק ביסט • הוד התפתחותו • ויד'ר • וולקן • טואד • לגיון • מאסטרמיינד • מגנטו • מימיק • מיסטיק • מיסטר סיניסטר • מכשפת השני • מלך הצללים • סאורון • סטרייף • סלנה • עזאזל • פיירו • מדלין פריור • טום קאסידי השחור • קוויקסילבר • קיווי בלאק • מיקאיל רספוטין • סבסטיאן שו |  |
| קבוצות גיבורי-על | אקס-מן החדשים (2004) • אקס-מן החדשים (2012) • אקס פורס • אקס פקטור • אקסקליבר • ג'נריישן אקס • המוטאנטים החדשים • אקס-טרמינייטורז |  |
| קבוצות נבלי-על | אחוות המוטאנטים • אקס-מן האפלים • הבוזזים • המטהרים • המשוטטים • השוליות • מועדון הלפייר • זקיפי הסנטינל • פלנקס • פרשי אפוקליפס |  |
| סיפורים ביקום אקס-מן | סאגת הפניקס האפלה • ימי עבר עתידי • האל אוהב, האדם הורג • טבח המוטאנטים • נפילת המוטאנטים • אג'נדת ההכחדה • שירת התליין • משיכות קטלניות • אמנת הפלנקס • עלייתו של אפוקליפס • עידן אפוקליפס • מבצע אפס סובלנות • התריסר • ערב ההשמדה • בית אם • עשירית • זן בסכנת הכחדה • תסביך משיח • אנו עומדים מופרדים • הייעוד הגלוי • מלחמת המשיח •  אוטופיה • אומת אקס • הביאה השנייה • פילוג • בריאה מחדש • אוונג'רס נגד אקס-מן • קרב האטום • מותו של וולברין • אוונג'רס ואקס-מן: הציר • מותו של אקס • הבלתי אנושיים נגד אקס-מן • המצוד אחר וולברין • אקס-מן: השמדה • שובו של וולברין • עידן איש האקס • בית אקס וכוחות אקס • אקס של חרבות • גאלת הלפייר • החיים והמיתות של וולברין • יום הדין • החטאים של סיניסטר |  |
| שונות | אדמנטיום • אימפריית השי'אר • החוק לרישום המוטאנטים • וירוס הירושה • כוח הפניקס • מוטאנטים • מורלוקים • משפחת סאמרס • נשק אקס • סטארג'אמרס |  |
| וולברין | ג'ון ריית' • לוגאן הזקן • לורה קיני • מאווריק (•) אומגה רד • גורגון • דאקן • הסמוראי הכסוף • ויילד צ'יילד • ליידי דת'סטרייק • סייברטות' |  |
| דדפול | אאוטלו • אלתיאה העיוורת • בוב, סוכן הידרה • ילדת הסנאי • סוכן אקס • סמור • קופיקאט (•) אג'קס • ברבור שחור |  |
| סרטי אקס-מן | אקס-מן • אקס-מן 2 • אקס-מן 3: המפלט האחרון • אקס-מן המקור: וולברין • אקס-מן: ההתחלה • וולברין • אקס-מן: העתיד שהיה • דדפול • אקס-מן: אפוקליפסה • לוגאן - וולברין • דדפול 2 • אקס-מן: הפניקס האפלה • המוטנטים החדשים |  |
| סדרות טלוויזיה | אקס-מן: סדרת האנימציה • אקס-מן: הדור הבא • וולברין והאקס-מן • לגיון • בעלי היכולות • אקס-מן 97 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחלת שבט אפרים

מפת חלוקת הארץ לשבטים – נחלת שבט אפרים בצהוב בהיר – בשדרת ההרים – צפונית מירושלים
נַחֲלַת שֵׁבֶט אֶפְרָיִם היא האזור שבו התנחלו בני שבט אפרים לאחר כיבוש הארץ.
על גבולות הנחלה, ניתן ללמוד מהכתוב על נחלת שבט אפרים וכן מהכתוב על גבולות נחלות השבטים הצמודות: מנשה – מצפון ובנימין – מדרום.
גבולות הנחלה על פי המקרא

לאחר כיבוש הארץ, בהיות יהושע בן נון "זָקֵן, בָּא בַּיָּמִים" ה' מצווה עליו לחלק את הנחלות לשבטי ישראל, על פי הגורל והכתוב מתייחס לנחלת שבט אפרים, בשני מקומות. הפעם הראשונה בספר יהושע: ”א. וַיֵּצֵא הַגּוֹרָל לִבְנֵי יוֹסֵף; מִיַּרְדֵּן יְרִיחוֹ, לְמֵי יְרִיחוֹ, מִזְרָחָה: הַמִּדְבָּר, עולֶה מִירִיחוֹ בָּהָר בֵּית-אֵל. ב. וְיָצָא מִבֵּית-אֵל, לוּזָה, וְעָבַר אֶל גְּבוּל הָאַרְכִּי, עֲטָרוֹת. ג. וְיָרַד יָמָּה אֶל גְּבוּל הַיַּפְלֵטִי, עַד גְּבוּל בֵּית חוֹרון תַּחְתּוֹן וְעַד-גָּזֶר, וְהָיוּ תוצְאותָו – יָמָּה. ד. וַיִּנְחֲלוּ בְנֵי יוֹסֵף: מְנַשֶּׁה וְאֶפְרָיִם.” (יהושע, ט"ז) ומיד לאחר מכן, הכתוב מתייחס רק לגבולות נחלת שבט אפרים:
”ה. וַיְהִי גְּבוּל בְּנֵי אֶפְרַיִם, לְמִשְׁפְּחותָם. וַיְהִי גְּבוּל נַחֲלָתָם, מִזְרָחָה, עַטְרוֹת אַדָּר, עַד בֵּית חוֹרֹן עֶלְיוֹן. ו. וְיָצָא הַגְּבוּל הַיָּמָּה, הַמִּכְמְתָת מִצָּפוֹן, וְנָסַב הַגְּבוּל מִזְרָחָה, תַּאֲנַת שִׁלֹה, וְעָבַר אוֹתוֹ, מִמִּזְרַח – יָנוֹחָה. ז. וְיָרַד מִיָּנוֹחָה, עֲטָרוֹת וְנַעֲרָתָה, וּפָגַע בִּירִיחוֹ, וְיָצָא – הַיַּרְדֵּן. ח. מִתַּפּוּחַ יֵלֵךְ הַגְּבוּל יָמָּה – נַחַל קָנָה, וְהָיוּ תוצְאותָיו, הַיָּמָּה... י. וְלֹא הוֹרִישׁוּ, אֶת הַכְּנַעֲנִי הַיּוֹשֵׁב בְּגָזֶר; וַיֵּשֶׁב הַכְּנַעֲנִי בְּקֶרֶב אֶפְרַיִם, עַד-הַיּוֹם הַזֶּה, וַיְהִי, לְמַס עֹבֵד.” (יהושע, ט"ז)
בפסוק הבא, נכתב שבנוסף, היו לאפרים ערים מסוימות, בתוך נחלת שבט מנשה: ”וְהֶעָרִים, הַמִּבְדָּלוֹת לִבְנֵי אֶפְרַיִם, בְּתוֹךְ, נַחֲלַת בְּנֵי-מְנַשֶּׁה--כָּל-הֶעָרִים, וְחַצְרֵיהֶן.” (יהושע, ט"ז, ט') והכתוב חוזר ומזכיר זאת בתיאור נחלת שבט מנשה: ”ט וְיָרַד הַגְּבוּל... עָרִים הָאֵלֶּה לְאֶפְרַיִם, בְּתוֹךְ, עָרֵי מְנַשֶּׁה.” (יהושע, י"ז, ט')
בספר דברי הימים מוזכרים רק חלק מהמקומות:”כ. וּבְנֵי אֶפְרַיִם... וּבִתּוֹ שֶׁאֱרָה, וַתִּבֶן אֶת-בֵּית חוֹרוֹן הַתַּחְתּוֹן וְאֶת הָעֶלְיוֹן, וְאֵת, אֻזֵּן שֶׁאֱרָה... כח. וַאֲחֻזָּתָם, וּמושְׁבוֹתָם: בֵּית אֵל וּבְנותֶיהָ, וְלַמִּזְרָח נַעֲרָן, וְלַמַּעֲרָב גֶּזֶר וּבְנותֶיהָ וּשְׁכֶם וּבְנותֶיהָ, עַד עַיָּה וּבְנותֶיהָ.” (דברי הימים א', פרק ז)
הגבול הדרומי של נחלת שבט מנשה – שמצפון לשבט אפרים

”ז. וַיְהִי גְבוּל מְנַשֶּׁה מֵאָשֵׁר, הַמִּכְמְתָת אֲשֶׁר עַל פְּנֵי שְׁכֶם, וְהָלַךְ הַגְּבוּל אֶל הַיָּמִין, אֶל יושְׁבֵי עֵין תַּפּוּחַ. ח. לִמְנַשֶּׁה, הָיְתָה אֶרֶץ תַּפּוּחַ, וְתַפּוּחַ אֶל גְּבוּל מְנַשֶּׁה, לִבְנֵי אֶפְרָיִם. ט. וְיָרַד הַגְּבוּל נַחַל קָנָה נֶגְבָּה לַנַּחַל, עָרִים הָאֵלֶּה לְאֶפְרַיִם, בְּתוֹךְ עָרֵי מְנַשֶּׁה, וּגְבוּל מְנַשֶּׁה מִצְּפוֹן לַנַּחַל, וַיְהִי תוצְאותָיו הַיָּמָּה. י. נֶגְבָּה לְאֶפְרַיִם, וְצָפוֹנָה לִמְנַשֶּׁה, וַיְהִי הַיָּם, גְּבוּלוֹ.” (יהושע י"ז)
מתיאור הגבול הדרומי של נחלת מנשה, ניתן ללמוד ש:
גבול נחלת שבט מנשה עבר "על פני שכם" ולא כלל את העיר עצמה. שכם היא עיר של אפרים, בתוך נחלת מנשה.
אזור תפוח היה לשבט מנשה, אך העיר תפוח עצמה הייתה לאפרים. תפוח היא עיר של אפרים, בתוך נחלת מנשה
ערוץ נחל קנה היה הגבול: מצפון – מנשה, ומדרום – אפרים.
על פי המפרשים השונים, פירוש המלה ”יָמָּה” הוא "לכיוון מערב" ולא עד הים עצמו. בתיאור נחלת שבט מנשה מוזכר הים – במפורש. אין תיאור כזה לא מוזכר בנחלת אפרים ומכאן ניתן להבין שנחלת אפרים לא הגיעה עד לחוף הים.
הגבול הצפוני של נחלת שבט בנימין – שמדרום לנחלת אפרים

”יא. וַיַּעַל גּוֹרַל מַטֵּה בְנֵי בִנְיָמִן... צָפוֹנָה, מִן הַיַּרְדֵּן, וְעָלָה הַגְּבוּל אֶל כֶּתֶף יְרִיחוֹ מִצָּפוֹן, וְעָלָה בָהָר יָמָּה, וְהָיוּ תּוצְאותָיו, מִדְבַּרָה בֵּית אָוֶן. וְעָבַר מִשָּׁם הַגְּבוּל לוּזָה, אֶל כֶּתֶף לוּזָה נֶגְבָּה, הִיא בֵּית אֵל. וְיָרַד הַגְּבוּל עַטְרוֹת אַדָּר, עַל הָהָר, אֲשֶׁר מִנֶּגֶב לְבֵית חורוֹן תַּחְתּוֹן. וְתָאַר הַגְּבוּל וְנָסַב לִפְאַת יָם נֶגְבָּה, מִן הָהָר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי בֵית חורוֹן נֶגְבָּה...” (יהושע, י"ח)
מתיאור הגבול הצפוני של נחלת בנימין, ניתן ללמוד ש:
אצל אפרים כתוב "יריחו" ובתיאור הגבול של בנימין כתוב רק: "כתף יריחו".
מבקעת הירדן לכיוון בית אל, הקו עבר דרך "מדבר בית אָוֶן".
זיהוי מקומות

(במקרה של מספר אפשרויות, הן מוזכרות זו ליד זו)
אֻזֵּן שֶׁאֱרָה: מיקום לא ידוע
בֵּית אָוֶן: האזור שממזרח להר בית אל.
בית אל: במקום בו נמצא כיום הכפר ביתין.
בית חורון עליון: מזוהה עם הכפר בית עור א-פוקה, ליד כביש 443. לידו נבנתה ההתנחלות בית חורון.
בית חורון תחתון: מזוהה עם הכפר בית עור א-תחתה, ליד כביש 443. כשני ק"מ מערבית לבית עור א-פוקה.
גזר: תל גזר.
ינוחה: אזור כפר יאנון, כשני ק"מ צפונית לעקרבה.
יריחו: תל יריחו.
כֶּתֶף יְרִיחוֹ: רכס הקרנטל שממערב ליריחו.
מכמתת: 1) ח'ירבת מח'נה, מדרום לשכם, בין כפר קליל, לעווארתא. 2) ח'ירבת אבן נד'יר (נצר), כק"מ מצפון מזרח לרוג'יב, שמדרום מזרח לשכם.
נחל קנה: נקרא כך גם היום. יובל של הירקון מכיוון הר גריזים.
לוז: בית אל עצמה, או מקום ליד בית אל. (ראה לעיל)
כתף לוז: הר בעל חצור.
נערה, (או נערת): כפר נועימה, כשני ק"מ מצפון ליריחו.
עטרות: 1) תל שיח' א-דיאב, ממזרח ובצמוד למושב פצאל, 2) תל א-צמאדי, באזור ג'יפתליק, כשני ק"מ צפונית למשואה.
עטרות אדר: מיקום לא ידוע
שכם: העיר שכם הקדומה.
תאנת שילה: 1) תל שילה ליד היישוב שילה, 2) ח'ירבת טנא אל-פוקה, מזרחית לשכם, לכיוון הירדן, כשני ק"מ דרומית לבית דג'ן.
תפוח: תל שייח' אבו זרד, שבקרבתו הוקם כפר תפוח.
גבולות הנחלה

קו הגבול המזרחי: הירדן. מאזור פצאל, או הג'יפתליק בצפון ועד לאזור יריחו בדרום
קו הגבול הצפוני: מהירדן, באזור פצאל או הג'יפתליק, מערבה (צפון מערבה) לכיוון שכם ומשם דרומה לכיוון תפוח ומשם מערבה ולאורך נחל קנה.
קו הגבול הדרומי: מיריחו, הקרנטל, לכיוון צפון מזרח לבית אל, הר בעל חצור ומשם דרום מערבה לבית חורון ומערבה לעבר גזר (הגבול הדרומי אינו מגיע אל הים).
קו הגבול המערבי: לא ידוע
ניסיון של "בית יוסף" להרחיב את גבולות הנחלה

אפרים ומנשה – "בני יוסף" מנסים לערער על גודל נחלתם ומבקשים נחלה גדולה יותר: ”וַיְדַבְּרוּ בְּנֵי יוֹסֵף, אֶת יְהוֹשֻׁעַ לֵאמֹר: 'מַדּוּעַ נָתַתָּה לִּי נַחֲלָה, גּוֹרָל אֶחָד וְחֶבֶל אֶחָד, וַאֲנִי עַם רָב, עַד אֲשֶׁר, עַד כֹּּה, בֵּרְכַנִי ה'?'” (יהושע, פרק י"ז, י"ד)
יהושע מסרב ושולח אותם להפיק יותר מהשטח שקיבלו: ”וַיֹּאמֶר אֲלֵיהֶם יְהוֹשֻׁעַ: 'אִם עַם רַב אַתָּה, עֲלֵה לְךָ הַיַּעְרָה, וּבֵרֵאתָ לְךָ שָׁם, בְּאֶרֶץ הַפְּרִיזִּי וְהָרְפָאִים, כִּי אָץ לְךָ, הַר אֶפְרָיִם'.” (יהושע, י"ז, ט"ו)
אפרים ומנשה לא מוותרים: ”וַיֹּאמְרוּ בְּנֵי יוֹסֵף: לֹא יִמָּצֵא לָנוּ הָהָר, וְרֶכֶב בַּרְזֶל, בְּכָל-הַכְּנַעֲנִי הַיֹּושֵׁב בְּאֶרֶץ הָעֵמֶק, לַאֲשֶׁר בְּבֵית שְׁאָן וּבְנוֹתֶיהָ, וְלַאֲשֶׁר בְּעֵמֶק יִזְרְעֶאל'.” (יהושע, י"ז, ט"ז) אך יהושע לא נענה לבקשתם וחותם את הוויכוח, בתשובתו: ”וַיֹּאמֶר יְהוֹשֻׁעַ אֶל בֵּית יוֹסֵף, לְאֶפְרַיִם וְלִמְנַשֶּׁה לֵאמֹור: 'עַם-רַב אַתָּה, וְכֹחַ גָּדוֹל לָךְ! לֹא יִהְיֶה לְךָ, גּוֹרָל אֶחָד. כִּי הַר יִהְיֶה לָּךְ, כִּי יַעַר הוּא, וּבֵרֵאתוֹ, וְהָיָה לְךָ תֹּוצְאֹותָיו, כִִּי תוֹרִישׁ אֶת הַכְּנַעֲנִי, כִּי רֶכֶב בַּרְזֶל לוֹ, כִּי חָזָק, הוּא'.” (יהושע, י"ז, י"ז–י"ח)
התחלת התנחלות בית יוסף

יהודה אליצור ויהודה קיל בספרם אטלס דעת מקרא מביאים את הפירוש הקדמון המיוחס לתלמיד רב סעדיה גאון בספר דברי הימים. לפיו, כיבושי שבט מנשה בעבר הירדן המזרחי, בגלעד ובבשן הן "ספורות לשעבר" – כלומר המקרא מספר דברים מן העבר, מימי שֶבֶת בית יוסף בארץ מצרים. מכיר בן מנשה, המכונה "איש מלחמה" ולימים יקרא בית מכיר "אבי גלעד" על שם אחוזתו בעבר. לכן, לפי הסבר זה, משה לא בא בטענות לשבט מנשה על בקשתם להתנחל בעבר הירדן המזרחי (הוא בא בטענות רק נגד שבט ראובן ושבט גד). תימוכין לסיפור זה אפשר למצוא בספר דברי הימים א', שם ניתן להבין שלשבט אפרים ולשבט מנשה, היו נחלות בארץ ישראל, עוד לפני כיבוש הארץ. ”בְּנֵי מְנַשֶּׁה... מָכִיר אֲבִי גִלְעָד... וּבְנֵי אֶפְרַיִם... וַהֲרָגוּם, אַנְשֵׁי-גַת הַנּוֹלָדִים בָּאָרֶץ, כִּי יָרְדוּ, לָקַחַת אֶת-מִקְנֵיהֶם... וּבִתּוֹ שֶׁאֱרָה, וַתִּבֶן אֶת-בֵּית-חוֹרוֹן הַתַּחְתּוֹן וְאֶת-הָעֶלְיוֹן, וְאֵת, אֻזֵּן שֶׁאֱרָה.” (דברי הימים א', פרק ז', י"ד–כ"ה)
תרשים סכמתי של הנחלה

.
ראו גם

הר אפרים
לקריאה נוספת

יהודה אליצור ויהודה קיל, אטלס דעת מקרא, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, 1993.
זכריה קלאי, נחלות שבטי ישראל, ירושלים: מוסד ביאליק, 1967.
הערות שוליים

↑  יהושע, י"ג, א
↑  רש"י, על המלה: "לצד המערב",

מצודת דוד, על המלה: "כלפי המערב",

מלבי"ם על המלה: "הלך למערב",
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  גבולות נחלת אפרים / יהודה אליצור, באתר www.daat.ac.il
↑  זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 613
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 618-616
1 2  זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 722-717
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 1303-1290
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 2873
↑  זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 3436-3395
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 4386-4385
↑  זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 3966
↑  זאב וילנאי, אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 5207-5200
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 5697-5696
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 7856-7831
1 2  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 8041-8040
↑  זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת א"י, 1976, עמ' 8151
| ספר יהושע |
| --- | --- | --- |
| הכניסה לארץ | שליחת המרגלים ליריחו • מעבר הירדן • ברית המילה בגלגל • מפגש יהושע עם המלאך |  |
| כיבוש הארץ | מלחמת יריחו • מעשה עכן ולכידתו • כיבוש העי • מעמד הר גריזים והר עיבל • ברית הגבעונים • מלחמת מלכי הדרום • שמש בגבעון דום • מלחמת מלכי הצפון |  |
| חלוקת הארץ לשבטים | נחלת שבט ראובן • נחלת שבט שמעון • נחלת שבט יהודה  (רשימת ערי יהודה) • נחלת שבט יששכר • נחלת שבט זבולון • נחלת שבט דן • נחלת שבט נפתלי •  נחלת שבט גד • נחלת שבט אשר • נחלת שבט אפרים • נחלת שבט מנשה •  נחלת שבט בנימין • ערי הלויים • ערי המקלט |  |
| סיום ספר יהושע | מזבח שניים וחצי השבטים • נאום יהושע • הברית בשכם |  |
| דמויות בספר יהושע | יהושע בן נון • רחב • עכן בן כרמי • אדני צדק • הוהם מלך חברון • דביר מלך עגלון • יפיע מלך לכיש • פראם מלך ירמות • הורם מלך גזר • יבין מלך חצור • כלב בן יפונה • אלעזר הכהן • עתניאל בן קנז • עכסה |  |
אתרי ערי הגבול: בכחול
סבסטיאן ריימן

| --- | --- |

סבסטיאן ריימן, 2010
 לידה:  13 בינואר 1978 (בן 46) פינלנד הלסינקי, פינלנד
 מוקד פעילות:  פינלנד פינלנד
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  זמר, שחקן, מנחה טלוויזיה
 סוגה:  פופ
 כלי נגינה:  גיטרה
 שיתופי פעולה בולטים:  דארוד
 פרופיל ב-IMDb
סבסטיאן ריימן (בפינית: Sebastian Rejman; נולד ב-13 בינואר 1978) הוא זמר, שחקן ומנחה טלוויזיה פיני הוא הגיטריסט והזמר של להקת "The Giant Leap". כאשר הלהקה הייתה בהפסקה, הקים ריימן להקה בשם "להקת סבסטיאן והקו הרביעי".
ריימן ייצג את פינלנד באירוויזיון 2019 בתל אביב, יחד עם הדי ג'יי דארוד.
חייו הפרטיים

ריימן נולד למשפחה דו לשונית בה מדברים פינית ושוודית. יש לו שני ילדים, האחד בן (נולד ב-2016) והשנייה בת (נולדה ב-2019). אמם של שני הילדים היא השחקנית אילנה קוסטונן המפורסמת בפינלנד.
הערות שוליים

↑  מריה פטרסון, https://www.city.fi/kulttuuri/sebastian+rejman/3375, סיטי.פי, 5 במרץ 2010
↑  ג'וסיאן זורט, It's Darude for Finland this year!, אתר האירוויזיון הרשמי
↑  היידי היינו, Sebastian Rejman oli jo varhaisteininä syvällä ihmissuhteiden suossa, מא נייסט, 21 בספטמבר 2012
↑  מיה וטקה, IS: Iina Kuustonen ja Sebastian Rejman saivat toisen lapsen: tyttö tuli, איטלהטי, 1 בפברואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: ded8cf39-21eb-4218-ba78-5f809cb3f811
נוריקבה

דוגמה לחידת נוריקבה בגודל של 10x9 ברמת קושי בינונית
נוריקבה (בהיראגאנה ぬりかべ; בתעתיק לטיני Nurikabe) הוא תשבץ מספרים בינארי הקרוי על שם קיר בלתי-נראה בפולקלור היפני שחוסם דרכים ומעכב תנועה ברגל. ככל הנראה, נוריקבה הומצא על ידי הוצאת החידות היפנית ניקולי, שגם נתנה לו את שמו. שמות אחרים (וניסיונות ללוקליזציה של השם) שניתנו לחידה הם ”Cell Structure“ (בעברית: ”מבנה תאי“) ו-”Islands in the Stream“ (בעברית ”איים בזרם“).
חוקי המשחק

את החידה משחקים בדרך-כלל על סורג מלבני של תאים, שחלקם מכילים מספרים. התאים האחרים הם בהתחלה בצבע לא ידוע, אבל יכולים להכיל רק את הצבעים שחור ולבן. שני תאים מאותו הצבע נחשבים ל”מחוברים“ אם הם סמוכים זה לזה אופקית או אנכית, אבל לא באלכסון. תאים לבנים המחוברים ביניהם יוצרים ”קירות“, בעוד שהתאים השחורים יוצרים ”זרם“.
המטרה היא לצבוע כל תא בשחור או בלבן, על-סמך החוקים הבאים:
כל תא ממוספר הוא תא של קיר, והמספר בו הוא מספר התאים בקיר ההוא.
כל קיר מכיל בדיוק תא ממוספר אחד.
יש רק זרם אחד כולל, שאסור לו להכיל ”בריכות“, כלומר אזורים של 2 על גבי 2 תאים שחורים.
פותרים אנושיים לרוב יסמנו בנקודה את התאים הלא ממוספרים שהם הסיקו ששייכים לתאים בקיר, בזמן שהם מנסים לפתור את החידה.
כמו רוב חידות ההגיון הצרוף האחרות, מצפים שיהיה פתרון יחיד, ולכן סורג המכיל מספרים אקראיים יספק חידת נוריקבה בעלת פתרון יחיד בסיכוי נמוך מאוד.
היסטוריה

המשחק נוריקבה פותח לראשונה על ידי ”רנין (れーにん)“, ששם העט שלו הוא ההגייה היפנית של ”לנין“, בגיליון ה-33 של עיתון החידות של ניקולי במרץ 1991. הוא עד מהרה יצר סנסציה, והופיע בכל הגליונות של ההוצאה הזאת החל מה-38 עד היום.
נכון ל-2005, שבעה ספרים המכילים חידות נוריקבה בשלמותם, פורסמו על ידי ניקולי.
שיטות הפתירה

אין צורך בניחוש עיוור כדי לפתור חידת נוריקבה. במקום זאת, אפשר לפתח ולהשתמש בסדרה של מספר שיטות וכללים, בהנחה שלאדם הפותר יש תשומת לב מספקת כדי למצוא היכן ליישם אותם.
הטעות הגדולה ביותר שעושים פותרים מתחילים היא להתרכז באבחון תאים כלבנים או כשחורים בלבד, ולא לחלופין; מרבית חידות הנוריקבה דורשות ללכת הלוך וחזור בין אבחנת תאים כלבנים וכשחורים. סימון תאים כלבנים עשוי להכריח תאים אחרים להיות שחורים, כדי שקבוצה של תאים שחורים לא תהיה מבודדת, ולהפך. (הקוראים המכירים את המשחק גו יכולים לחשוב על תאים לא מובחנים בסמוך לאזורים מובחנים שונים כעל "תאים חופשיים" וליישם אסטרטגיה של "אטארי" כדי להסיק כיצד הם צריכים לגדול.)
אסטרטגיה בסיסית

שני איים יכולים לגעת רק בפינותיהם, ולכן תאים בין שני איים חלקיים (מספרים ותאים לבנים סמוכים שטרם מיצאו את מספריהם) חייבים להיות שחורים. פעמים רבות, זאת הדרך להתחיל חידת נוריקבה, על ידי סימון תאים שסמוכים לשני מספרים או יותר כשחורים.
ברגע שאי הושלם — כלומר, יש בו מספר תאים לבנים בכמות שהמספר שלו מציין — כל התאים שחולקים עם תאיו דופן חייבים להיות שחורים. לכן, ברור שתאים המצוינים עם המספר 1, הם איים כשלעצמם, וחייבים להיות מוקפים מכל דפנותיהם בתאים שחורים.
כאשר שלושה תאים שחורים יוצרים "מרפק" - צורה דמוית האות הלטינית L, התא הנותר בעיקול חייב להיות לבן. (החלופה לכך היא "בריכה" של 2*2 תאים שחורים, בהיעדר מונח הולם יותר.)
כל התאים השחורים חייבים להיות מקושרים בסופו של דבר. אם יש אזור שחור עם מסלול יחיד להתחבר לשאר הלוח, אז מסלול זה חייב להיות שחור.
כל התאים הלבנים חייבים לבסוף להיות חלק מאי אחד בדיוק. אם יש אזור לבן שאינו מכיל מספר, ויש רק דרך מוצא יחידה עבורו להתחבר לאזור לבן ממוספר, המסלול המחבר היחיד חייב להיות לבן.
חלק מהחידות ידרשו את איתורם של ”תאים שאינם ברי-השגה“ - תאים שלא יכולים להיות מחוברים לכל מספר בשל היותם רחוקים מדי מכולם, או חסומים על ידי מספרים אחרים. תאים אלה חייבים להיות שחורים. לעיתים קרובות, לתאים אלה יהיה מסלול יחיד לחיבור לתאים שחורים אחרים, או שהם יהוו מרפק שהתא הלבן שהוא דורש (ראה את הנקודה הקודמת) יכול להגיע רק למספר יחיד, מה שיאפשר להתקדם עוד יותר.
אסטרטגיה מתקדמת

אם יש ריבוע של 2*2 תאים שמכיל שני תאים שחורים ושני תאים שצבעם לא ידוע, אז לפחות אחד מהתאים שצבעם לא ידוע חייב להישאר לבן על פי הכללים. אי לכך, אם אחד מהתאים האלה (שנקרא לו א') יכול להיות מחובר לתא ממוספר באמצעות השני (שנקרא לו ב'), אז ב' חייב להיות בהכרח לבן (ו-א' עשוי להיות לבן, או לחליפין עשוי שלא להיות לבן).
אם לאי בגודל N יש כבר N-1 תאים לבנים שזוהו, ויש רק שני תאים נותרים שניתן לבחור מהם, ושני תאים אלה נוגעים בפינותיהם, אז התא בין השניים שנמצא מהצד הרחוק של האי חייב להיות שחור.
ראו גם

רשימת החידות של ניקולי
פתרון לחידת הדוגמה שניתנה לעיל
סדר עולם זוטא

סדר עולם זוטא הוא חיבור העוסק בכרונולוגיה יהודית. החיבור נקרא "זוטא" (קטן) כדי להבדיל אותו מהספר סדר עולם רבה. חיבור זה מבוסס על "סדר עולם רבה", ובמידה מסוימת הוא משלים וממשיך את הכרונולוגיה המופיעה בסדר עולם רבה.
מחבר הספר אינו ידוע. אולם בספר יוחסין השלם נכתב שמחברו הוא ר' יוסף טוב עלם, ובספר צמח דוד נכתב שמחברו היה אחד מהחכמים שבתקופת הגאונים. בעותק אשכנזי של הספר מופיע תאריך הכתיבה י"א בכסלו שנת ד'תקס"ד שהיא שנת שמיטה.
הספר מתחלק לשני חלקים עיקריים; הראשון, עוסק בכרונולוגיה של 50 דורות, מאדם הראשון ועד יהויקים. השני, עוסק ב-39 ראשי גולה, החל מיהויכין.
הערות שוליים

↑  כתב יד פרמה דה רוסי 541 עמוד 229
↑  פורסם על ידי שכטר
↑  ספר התרומה סימן קל"ה
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות תורנית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נחשיל מצוי

| נחשיל מצוי |
| --- | --- |
 נחשיל מצוי, Typhlops vermicularis
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
על־משפחה:: נחשילים
משפחה:: נחשיליים
סוג:: נחשיל
מין:: נחשיל מצוי
שם מדעי
 Typhlops vermicularis ‏מרם, 1820

נחשיל מצוי (שם מדעי: Typhlops vermicularis; קרוי גם נחש שלשולי) הוא מין של נחש המשתייך לסוג נחשיל השייך למשפחת הנחשיליים (Typhlopidae). הוא נפוץ בבלקן, באיי יוון, בקפריסין, במצרים ובדרום מערב אסיה; ובכלל זה גם בישראל.
סימני היכר

אורכו של נחשיל מצוי בוגר בדרך כלל 30-20 ס"מ, אך נמצאו פרטים שהגיעו עד לאורך של 40 סנטימטר. לרוב, הנקבה גדולה מהזכר. משקלו של פרט בוגר מגיע עד 14 גרם.
גופו קטן ועדין. בצורתו הוא דמוי תולעת, עם ראש קהה ומעוגל בצורתו המחובר כמקשה אחת לגופו, ללא הצרה. הגוף מכוסה כולו בקשקשים קטנים וחלקים, שווים בגודלם לכל אורכו. זנבו מסתיים בטופר מחודד המשמש אותו בתנועתו. בראשו שתי עיניים שחורות קטנות, שאר הגוף בעל גוון חום-ורוד או חום-אפור. הבטן בהירה מעט מאשר הגב וכן שקופה חלקית, כך שאיברי הפנים כמו גם ביצי הנחש ושאריות מזונו נראים מבעד לעורו.
מראהו, המזכיר את מראה השלשול יותר מאשר את רוב סוגי הנחשים, לרוב אינו מבהיל בני אדם.
תפוצה ובית גידול

הנחשיל המצוי חי בדרום מזרח אירופה בחצי האי הבלקני בשטחן של יוגוסלביה לשעבר, של אלבניה, דרום בולגריה ויוון, וכן בצפון מזרח אפריקה, בעבר הקווקז ובדרום מערב אסיה - כולל ישראל. הוא נפוץ באזורי גבעות ובמדרונים היבשים של אזורים הרריים, במיוחד באזורים של עשבייה דלילה.
אורחות חייו

גופו של הנחשיל מותאם במיוחד לחיים מתחת לקרקע. הוא חי במחילות תת-קרקעיות ומתחת לסלעים. אל פני הקרקע הוא עולה רק בשעת דמדומים ובלילות. בהתאם לגובה מעל פני הים ולטמפרטורה, יכול הנחשיל לשרוד שנת חורף של חודשיים עד שישה חודשים.
תזונתו של הנחשיל המצוי מורכבת בעיקר מנמלים, מגולמיהן ומביציהן, וכן הוא טורף חרקים ותולעים תת-קרקעיים אחרים, במיוחד טרמיטים. הנקבות מטילות ארבע עד שש ביצים מוארכות. הצעירים בוקעים בסתיו, ואורכם עד 7 סנטימטרים.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 141-143
סאיי רקורדס

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־16 שנים) 
 ענפי תעשייה:  תעשיית המוזיקה 
 
סאיי רקורדס (מאנגלית: Sai Records) הוא לייבל עצמאי המנוהל על ידי הראפרים ד"ר צ'אן (אמיר כץ) ו"מוגלי" (אלמוג כץ) מבית שמש.
היסטוריה

בשנת 2008 הקימו האחים אמיר ואלמוג כץ את הלייבל "סאיי רקורדס". מקור השם הוא בסאי, פיגיון יפני. השניים מופיעים גם בהרכב בעל שם זהה. קודם לכן הם היו חתומים בחברת התקליטים "תטה". בשנת 2008 הוציאו את שירם הראשון, "פרפרים", ולהיטים נוספים כמו "כמוך", "באש ובמים" ו"אש". בשנת 2009 הוציאו את השיר "חריף מדי" יחד עם איזי, את השיר "באונס" יחד עם ההרכב KYD ולהיטים נוספים כמו "בית שמש פיינסט", "כל העיניים עליי", "לאט" ו"ניצחת", המוקדש לאמא שלהם.
בשנת 2009 הוציאו את המיקסטייפ הראשון שלהם - "עין תחת עין" ובו השירים: "לא תוכל להפיל", "מכריז על מלחמה", "לא מרפה" ו"כמוך".
בשנת 2009 התארחו לעבד מחדש את השיר "אבניבי" של יזהר כהן.
בשנת 2010 פתחו את הפרויקט שלהם עם צמד המפיקים שוהם וגבריאל (עידו שוהם ואלעד גבריאל). בשנים 2010–2012 הוציאו יחד איתם את השירים "את", "סחי בלטה", "לפעמים", "בא לי בא לה בלאגן", "אם את רוסיה" ו"אם תחכי לי".
בשנת 2011 הוציאו את השיר "לב מקרח" ב-3 גרסאות: גרסת רדיו, גרסת מועדונים וגרסת היפ-הופ.
בשנים 2010–2013 הוציאו את השירים "תוצאה של מין לא מוגן", "בגללך" (עם ג'ורג' טופוריה), "עד שאת תדעי", "ראפרים בשקל" (עם כפיר צפריר), "קותי", "עוד כמה תדברו" (עם בוסקילז) ו"אחת למליון" (עם ערן וקנין).
סאיי רקורדס הוציאו את אלבום הבכורה של ד"ר צ'אן ואלבום משותף עם מוגלי. האלבומים הופקו על ידי ד"ר צ'אן.
שיתופי פעולה

איזי
KYD
דנידין
אלון דה לוקו
אבי מסיקה
שי 360
בוסקילז
סמיילי
עידו שוהם
ערן וקנין
ג'ורג' טופוריה
מריו רופה
מור אברהמי
ימאנז
51%
אבל פיסי
צ'ה הישראלי
שוהם וגבריאל
אינאוט
צביקה ברנד
אדיר סרגה
שאקה
צימר טי
פלד
מטרו
אורטגה
כלא 6
Dj Braindead
חתומים

ד"ר צ'אן - בעלים ומנכ"ל הלייבל
מוגלי - בעל הלייבל
ג'ורג' טופוריה - ראפר מתל אביב
סמיילי - ראפר מבית שמש, הוציא את השיר "כי בלעדי" עם ערן וקנין, את השירים "חזק באוזניים" ו"גדולים מידי" עם ד"ר צ'אן לי ושירים נוספים.
מריו רופה - ראפר שהוציא עם סאיי רקורדס ואבל פיסי את השיר "מאמי פאגטה".
אדיר סרגה - מפיק מוזיקלי מתל אביב
אלבומים

עין תחת עין (מיקסטייפ) - סאיי (2009)
מציאות אחרת (אלבום) - ד"ר צ'אן (2014)
Time 2 Kill (סט) - צביקה ברנד (2012)
Time 2 Kill 2 (סט) - צביקה ברנד (2013)
Time 2 Kill 3 (סט) - צביקה ברנד (2014)
Revolution (סט) - אדיר סרגה (2014)