stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ון מוריסון (מתאבק)
אליפויות והישגים

הישגים בארגון ההיאבקות Star Wrestling‏ 5
אליפות Star Wrestling‏ 5 (פעם אחת)
טורניר ערב חד פעמי (2017)
הישגים בארגון ההיאבקות ACW Wisconsin - ACW
אליפות במשקל כבד של ACW (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Blackcraft Wrestling - BCW
אליפות במשקל כבד של BCW (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Continental Wrestling Federation - CWF
אליפות ארצות הברית של CWF (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות DDT Pro-Wrestling
אליפות איירון מן במשקל הבי מטאל (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות European Pro Wrestling - EPW
אליפות במשקל כבד של EPW (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Family Wrestling Entertainment - FWE
אליפות במשקל כבד של FWE (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Impact Wrestling
אליפות העולם של אימפקט (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות Lucha Libre AAA Worldwide
אליפות מגה של AAA (פעם אחת)
אליפות אמריקה הלטינית של AAA (פעם אחת)
אליפות העולם במשקל קל של AAA (פעם אחת)
גביע העולם של לוצ'ה ליברה (2016)  - עם צ'אבו גררו ג'וניור ובריאן קייג'
הישגים בארגון ההיאבקות Lucha Underground
אליפות Lucha Underground (פעם אחת)
אליפות מתנת האלים של Lucha Underground (פעם אחת)
אליפות השלישיות של Lucha Underground (פעם אחת)  - עם ג'ק אוואנס ו-PJ בלאק
אלוף הטריפל קראון השני
הישגים בארגון ההיאבקות Mondo Lucha
אליפות Mondo Lucha (פעם אחת)
אליפות הזוגות של Mondo Lucha (פעם אחת)  - עם מאט קרוס
הישגים בארגון ההיאבקות Next Generation Wrestling - NGW
אליפות העולם של NGW (פעם אחת)
טורניר על אליפות העולם של NGW‏ (2013)
הישגים בארגון ההיאבקות Ohio Valley Wrestling - OVW
אליפות הזוגות הדרומית של OVW (פעם אחת)  - עם ג'ואי מת'יוס
הישגים בארגון ההיאבקות Pacific Coast Wrestling/PCW Ultra - PCW
אליפות במשקל כבד של PCW (פעם אחת)
הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI
PWI דירג אותו במקום ה-24 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2017
המתאבק המשתפר של השנה (2009)
צמד השנה (2005)  - עם ג'ואי מרקורי
הישגים בארגון ההיאבקות Qatar Pro Wrestling - QPW
אליפות סוק וואקיף של QPW (פעם אחת)
טורניר על אליפות סוק וואקיף של QPW‏ (2015)
הישגים בארגון ההיאבקות Rogue Wrestling
אליפות Rogue (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment - WWE
אליפות העולם של ECW (פעם אחת)
האליפות הבין יבשתית (3 פעמים)
אליפות הזוגות העולמית של ה-WWE (פעם אחת)  - עם המיז
אליפות הזוגות של ה-WWE‏ (4 פעמים)  - עם ג'ואי מרקורי (3) והמיז (1)
אליפות הזוגות של סמאקדאון (פעם אחת)  - עם המיז
טורניר על אליפות העולם של ECW‏ (2007)
זוכה Tough Enough III‏  - עם מאט קפוטלי
פרסי הסלאמי (פעם אחת)
צמד השנה (2008)  - עם המיז
האקסקלוסיב הטוב ביותר באתר ה-WWE.com‏ (2008)  - עם המיז
הישגים בארגון ההיאבקות World Series Wrestling - WSW
אליפות במשקל כבד של WSW (פעם אחת)
הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Fan Xperience - WWFX
אליפות במשקל כבד של WWFX (פעם אחת)
הישגים במגזין ההיאבקות Wrestling Observer Newsletter - WON
צמד השנה (2008)  - עם המיז
בת אל הבתולה

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 מבוסס על:  "ג׳יין הבתולה" (ונצואלה)
 סוגה:  דרמה קומית
 כותבים:  ליאור כפיר רפאל מיכאל שטרן
 בימוי:  עופר ויצמן
 שחקנים:  משי קלינשטיין שיפי אלוני רובי פורת-שובל תום גרציאני מאור שוויצר דניאל גל יובל סגל דנה סמו יערה בנבנישתי אנה דוברוביצקי  ענבר דנון
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  2
 מספר פרקים:  73 
 הפקה
 מפיק:  יוני פארן
 חברת הפקה:  דורי מדיה דרסט
 אורך פרק:  20–30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  HOT בידור
 תקופת שידור מקורית:  18 במרץ 2019 – 17 בספטמבר 2019
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
בת אל הבתולה היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת דרמה קומית המבוססת על סדרה אמריקאית בעלת שם דומה שהופקה על ידי חברת ההפקות דורי מדיה דרסט עבור חברת HOT. כמו בגרסה האמריקאית, הסדרה מביאה את סיפורה של צעירה שנכנסת למשולש אהבה לא צפוי אחרי שהיא מגלה שנכנסה להריון בטעות מהפריה מלאכותית. בגרסה הישראלית הדמות הראשית נקראת בת אל אלפונטה ומגולמת על ידי משי קלינשטיין.
הסדרה עלתה לשידור ב-18 במרץ 2019 בערוץ HOT בידור. עם זאת, שני פרקי הבכורה היו זמינים עוד קודם לכן ב-HOT VOD.
תקציר העלילה

כמו בג'יין הבתולה, הסדרה מגוללת את סיפורה של בת אל אלפונטה, צעירה אשדודית בת 23 שמרנית וקפדנית שחונכה כל חייה על ידי סבתה לשמור את בתוליה לגבר אליו היא תינשא, אך כאשר היא נכנסת בטעות להריון כתוצאה מהפריה מלאכותית על ידי הגיניקולוגית שלה, היא נכנסת למשולש אהבה לא צפוי בין מיכאל, שוטר במקצועו וארוסה, לבין גברי, הבוס שלה ואביו הביולוגי של התינוק אותו היא נושאת.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 38 | 38 | 18 במרץ 2019 | 17 ביוני 2019 |
|  | 2 | 35 | 35 | 1 ביולי 2019 | 17 בספטמבר 2019 |
דמויות > דמויות ראשיות

בת אל אלפונטה (משי קלינשטיין) - צעירה אשדודית ובתולה בת 23 הנכנסת להריון בטעות כתוצאה מהפריה מלאכותית, ובהמשך יולדת את ליאו, בנה המשותף עם גברי. בתם של איציק ואוולין.
גבריאל "גברי" בן זקן (מאור שוויצר) - כדורגלן עבר ואיש עסקים בהווה המנהל את בית המלון בו בת אל עובדת. בעלה לשעבר של אלכס ואביהם של ליאו והתאומות ליהי והילי.
מיכאל סברוב (תום גרציאני) - בלש ובן הזוג של בת אל, הנאלץ להתמודד עם הריונה הלא צפוי.
אוולין אלפונטה (שיפי אלוני) - אמה של בת אל ובתה של ויקי. מנהלת יחד עם אמה את "סלון אלפונטה". התחתנה עם איציק בטעות בסוף עונה 1.
איציק מסיקה (יובל סגל) - כוכב ענק בתרבות הזמר המזרחי המכונה "הסולטן", ואביה של בת אל. התחתן עם אוולין בטעות בסוף עונה 1.
ויקי אלפונטה (רובי פורת-שובל) - סבתה המרוקאית של בת אל, המנהלת יחד עם בתה, אוולין, את "סלון אלפונטה".
אלכס בן זקן (דניאל גל) - אישה בעלת מסתורין המרחף מעליה ואשתו לשעבר של גברי המנסה להציל את יחסיהם באמצעות הפריה מלאכותית. בהמשך מתגלה ששמה האמיתי הוא מריאנה. בעונה השנייה היא מפרה את עצמה עם הזרע האחרון של גברי ובהמשך יולדת את התאומות ליהי והילי.
אהובה בן זקן (דנה סמו) - אחותו של גבריאל, גניקולוגית במקצועה שהפרתה בטעות את בת אל מהזרע של אחיה. בת זוגה לשעבר של נטלי.
נטלי בן זקן (יערה בנבנישתי) - אמם החורגת של גברי ואהובה ובת זוגה לשעבר של אהובה. בהמשך מתגלה בתור הקלסתרון, האנטגוניסטית הראשית של הסדרה.
קסניה (אנה דוברוביצקי) - אמהּ של אלכס, המרותקת לכאורה לכיסא גלגלים, אך בהמשך מתגלה שהיא מזייפת את נכותה. יושבת בכלא בגלל רצח.
דמויות > דמויות משניות

המספר (קובי מאור) - המספר יודע כל של הסדרה המספר לצופים את העלילה.
ורוניקה (דניאל גל) - אחותה התאומה של אלכס.
ליאו אלפונטה-בן זקן (עידו חביב) - בנם של בת אל וגברי.
לירון שרעבי (אופק פסח) - בנה של חברתה הטובה ביותר של ויקי, רוזלין שרעבי, שנפטרה, וויקי נשבעה לדאוג לו. בתחילת העונה השנייה, לירון מתאהב באלכס.
שי לי (בר גול) - חברתה הטובה ביותר של בת אל העובדת איתה במלון.
רמי בן זקן (אריה צ'רנר) -  אביהם של אהובה וגברי ובעלה של נטלי. בעל מלון "אוקיינוס". במהלך העונה הראשונה, רמי נרצח על ידי נטלי.
מיטל שושני (ענבר דנון) - שוטרת ושותפתו של מיכאל, שעובדת בחשאי עבור נטלי.
אוהד (אורי זלצמן)  - ארוסה לשעבר של אלכס, שמובא על ידי רמי בן זקן על מנת לעזור לגברי לנהל את המלון, אך בהמשך מפוטר.
איריס אלימלך (מיכל לוי) - היחצ"נית של איציק מסיקה ואשתו לשעבר.
ריטה (מירב גרובר) - לקוחה של "סלון אלפונטה".
ג'יזל (מיכל גבריאלוב) - לקוחה של "סלון אלפונטה".
מור-לס (אורי יניב) - מפיקו וסוכנו של איציק מסיקה. מאהבו של ראובני.
איוון (אולג לוין) - שליחו של מילוש שסוחט את אלכס באמצעות ידיעותיו על זהותה האמיתית כמריאנה.
מילוש (חי דוידוב) - אהבתה הראשונה של אלכס. בתחילת העונה השנייה הם מתחתנים.
אמה אלימלך (טופז מרום) - בתה של איריס, בתו החורגת של איציק מסיקה ואחותה החורגת של בת אל.
דודו שרביט (עומר עציון) - זמר המתמחה בסלסולים ויריבו המיתולוגי של איציק מסיקה.
סיגלית (פרלה דנוך) - חברה של בת אל ושי לי, העובדת איתן במלון.
אמיר איקובסקי (עופרי ביטרמן) - חברו הטוב ביותר של גברי, ששימש גם בתפקיד מנהל הצוות מטעם ההנהלה החדשה של המלון. לאחר שנרצח לכאורה, מתגלה כי הוא רצח את אחיו ולקח את זהותו.
כוכבה מסיקה (גליה ישי) - אמו של איציק השונאת את אוולין, שמדוכאת בעקבות עזיבתו של אשר, בעלה, לטובת גבר.
שושנה תמיר (סיגלית פוקס) - אמו של גברי, שעזבה אותו תמורת שני מיליון שקלים ובית. בהמשך מתגלה בתור המאמא, האנטגוניסטית המשנית ויריבתה של נטלי.
שירה (מאיה קורן) - האקסית של מיכאל, סטוקרית של בת אל.
שני גבריאל (דר רוזנבאום) - שותפתו החדשה של מיכאל.
ניסים יפרח (יהודה בן יהודה) - מפקדם של מיכאל ומיטל במשטרה.
בבר (יניב סוויסה) - מסעדן הנמצא בקשרי ידידות עם לירון ובנות משפחת אלפונטה.
עמירם (יואב כהן) - עוזרו האישי של גברי, שסוחט את אלכס.
אביב דקלמן (רועי וינברג) - מוזיקאי ומפיק המציע לבת אל לעשות שיתוף פעולה.
שפרה (אופיר סגרסקי) - העוזרת החדשה של איציק. מתגלה כסטוקרית של איציק.
ירון בקר (שלומי טפיארו) - בנה של שושנה ואחיו למחצה של גברי.
ויקטור מצליח (ששי קשת) - גבר מעברה של ויקי.
גברת סברוב (עידית טפרסון) - אמו של מיכאל, המתנגדת לקשר בינו לבין בת אל.
דני (שי קרמונה) - מנהל המטבח של מלון "אוקיינוס".
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מערכת tvbee, ‏בת אל הבתולה: הרשימה נסגרת, באתר ‏מאקו‏, 22 באוגוסט 2018
↑  בן בירון, ‏הסדרות המומלצות שלכם למרץ 2019, באתר ‏מאקו‏, 28 בפברואר 2019
1 2  הוט מגזין, "הסדרות של HOT ל-2019", באתר "HOT Magazine"
1 2 3  הוט מגזין, "על סט הצילומים של בת-אל הבתולה", באתר "HOT Magazine"
↑  ברק גולן, "לגישתי ולאמונתי, אסור ליפול לשגרה המשכיחה מאתנו את החלומות ואת הרצונות שלנו", באתר "ישראל NOW", ‏26 בפברואר 2019
נחום זיו-אב

ערך זה עוסק בניצב במשטרה. אם התכוונתם לאיש תנועת המוסר ובנו של רבי שמחה זיסל זיו, ראו .
| --- | --- |

נחום זיו-אב
 לידה:  22 בדצמבר 1908
 פטירה:  16 באוקטובר 1954 (בגיל 45)
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   ההגנה  משטרת ישראל
 תקופת הפעילות:  1948–1949 (כשנה)
 דרגה:   ניצב (משטרה)
 תפקידים בשירות
 מפקד מחוז תל אביב
 פעולות ומבצעים
   מלחמת העצמאות
 תפקידים אזרחיים
 מנהל מחלקה בחברת חשמל, פעיל ציבור
 
נחום זיו-אב (22 בדצמבר 1908 – 16 באוקטובר 1954) היה ניצב במשטרת ישראל ובכיר בארגון ההגנה.
ביוגרפיה

זיו-אב נולד בסמולנסק והתחנך חינוך עברי על ידי מורה פרטי, הסופר אהרון לובושיצקי. בסיום לימודיו התיכוניים השתלם שנתיים בבית ספר גבוה לכלכלה, מהם פסק בעקבות עלייתו עם הוריו לארץ ישראל. התיישב עמם במגדיאל ועסק בחקלאות ולתקופה קצרה כעגלון. זיו-אב היה פעיל באגודת בני בנימין ומזכיר האגודה וכתב מאמרים בדואר היום, בהם הביע עמדות נגד מפלגות הפועלים. כן היה פעיל במכבי במגדיאל ובארץ ישראל. זיו-אב היה פעיל בנושא משק החלב של מושבות האיכרים, ובשנת 1936 נבחר ליושב ראש קואופרטיב גולן לשווק חלב. בשנת 1933 היה מזכיר ועד מושבות השרון.
היה חבר ההגנה ומשנת 1938 נשא בתפקידים בכירים בארגון. טרם הקמת המדינה שימש מפקד מרחב תל אביב.
עם קום המדינה והקמת משטרת ישראל מונה זיו-אב למפקח מחוז תל אביב והדרום בדרגת ניצב. תפקיד זה מילא כשנה בטרם פרש מהמשטרה. לאחר מכן היה מנהל מחלקת כוח אדם במחוז הדרום של חברת החשמל.
בפעילותו הציבורית לאחר קום מדינת ישראל, היה ממייסדי ארגון חברי ההגנה בישראל (1949), ושימש יו"ר מרכז הארגון עד לפטירתו. זיו-אב ייעד לארגון תפקיד של גיוס ותיקי ההגנה להירתמות למען בניין מדינת ישראל, סיוע בקליטת העלייה ובענייני ביטחון וביקש שחבריה יובילו את המדינה הצעירה. משאלתו של זיו-אב לא נתקיימה והוא התאכזב מדחיקת ותיקי ההגנה הצידה.
זיו-אב שינה את עמדותיו, התקרב להסתדרות הכללית, היה שופט בבית הדין העליון של הסתדרות העובדים הכללית, הצטרף למפא"י ונבחר למזכירות מחוז תל אביב. היה חבר חוג "המעורר" במפלגה.
שימש פרשן צבאי בעיתון "מעריב" בשם העט מ. גונן. זיו-אב היה חבר הנהלה בהוצאת הספרים "עיינות" וחבר הנהלת מועדון התעופה בישראל.
באוקטובר 1954 נפטר לאחר מחלה ממארת ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק. היה אב לשלושה. אחיו יצחק זיו-אב היה סופר ואיש-ציבור.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  א. שמיר, נחום זיו אב, דבר, 16 בנובמבר 1954
↑  בהסתדרות בני בנימין, דואר היום, 25 בנובמבר 1934
בסניף בני בנימין, דואר היום, 27 בנובמבר 1934
↑  א. אשכנזי, בסניף בני בנימין, דואר היום, 23 במאי 1935
↑  נחום זיו אב, היקח הפועל חלק במכביה?, דואר היום, 22 בינואר 1935
נחום זיו אב, התרמית המתחסדת, דואר היום, 7 באפריל 1935
צבור האכרים ותנועת המכבי, דואר היום, 16 בספטמבר 1935
↑  במכבי בשרון, העם, 18 במאי 1931
↑  לכנוס הצופים ליד המכביה, הארץ, 1 בפברואר 1932
↑  הגליל הרוצה לקום, דואר היום, 15 באפריל 1935
ושוב לבעיית שוק החלב, דואר היום, 7 בינואר 1936
↑  אלף נון, קואופרטיב "גולן", דואר היום, 22 בינואר 1936
↑  בועד מושבות השרון, דבר, 13 במרץ 1933
כביש הרצליה רכבת ייסלל, דבר, 8 באוגוסט 1933
↑  נחום זיו אב איננו, דבר, 17 באוקטובר 1954
↑  שתי הפרוטקציות של חיים לבנון, מעריב, 26 בדצמבר 1952
↑  דיון בענייני הבטחון, הצופה, 11 ביוני 1948
↑  נחום זיו אב ז"ל, דבר, 17 באוקטובר 1954
↑  משלחת ארגון חברי ההגנה אצל ד. בן גוריון, דבר, 9 באוקטובר 1949
↑  הארגון עשה את שלו, הצופה, 28 ביוני 1953
↑  למען שלמות ההסתדרות, דבר, 16 ביוני 1952
↑  מפא"י מכינה צבא פרטי, חרות, 20 בדצמבר 1951
↑  מ. מייזלס, תסיסה במפא"י, תובעים טוהר ודמוקרטיה, מעריב, 7 ביוני 1952
↑  נחום זיו אב ז"ל, מעריב, 17 באוקטובר 1954
↑  נחום זיו-אב באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009841569805171  VIAF: 6827162481019537680007   WorldCat (עם VIAF): 6827162481019537680007
אלימות בספורט

אלימות בספורט הוא מונח המתאר ביטויי אלימות פיזיים ולא-פיזיים אשר מתרחשים באירועי ספורט, בין אוהדים של קבוצות יריבות, בין אוהדים לספורטאים ואנשי סגל ולעיתים אף בין הספורטאים עצמם.
בעוד מטרת הספורט המוצהרת היא הנאה, לעיתים הופכת תחרותיות בין הקבוצות לאיבה, העלולה להתדרדר לאלימות מילולית ופיזית. פייר דה קוברטן, מייסד המשחקים האולימפיים בעת החדשה, קבע כי "ההשתתפות היא העיקר", דהיינו, לא תמיד יש חשיבות לזהות המנצח במפגש ספורט, אך יש חשיבות גדולה לעצם קיומו. לעומת זאת ראה ג'ורג' אורוול את הספורט כ"מלחמה בלי יריות", כשכוונתו לכאורה שאת הדגש העיקרי, שמים בדרך כלל המשתתפים על הניצחון ואולי אף בכל מחיר.
בשנים האחרונות התרחבה תופעת האלימות בספורט בכל העולם, והגבול בין תחרויות ומשחקים ספורטיביים תחרותיים הוגנים לבין פשע של ממש נחצה לא פעם.
אלימות אוהדים

ביטויי האלימות כוללים קללות כלפי שחקני היריבה או אוהדיה, קריאות גזעניות, איומים, יריקות, מכות, יידוי אבנים, השלכת רימוני הלם וחזיזים למגרש ועוד.
הפעולות האלימות יכולות להתבצע בתוך האצטדיון, או מחוץ לו. חלק מאלימות האוהדים נובעת בחלקה מגזענות או משכרות, וגורמים עבריינים המשתמשים בספורט כתירוץ לפעילות אלימה.
אלימות האוהדים לא נעצרה בפעילות נגד אזרחים, ועלתה מדרגה נוספת כששוטר איטלקי נרצח על ידי אוהדים במשחק בין פאלרמו לקטאניה.
ביטוי אלימות נוסף הוא תופעת אנטישמיות בקרב אוהדים בעולם. אוהדי קבוצת לאציו האיטלקית נחשבים למובילים בתחום, אם כי קבוצות אוהדים נוספות בעולם מגלים אנטישמיות.
אלימות אוהדים > בישראל

על פי הנתונים, בישראל כללו ביטויי האלימות בספורט כ-700 עבירות בשנה (בשנים 1999–2001) כשהנפוצות הן תקיפה, איומים וגרימת נזק לרכוש. רוב האלימות מתבצעת במגרשי הכדורגל, אך גם בתחרויות ספורט אחרות כגון כדורסל וכדורעף.
בישראל חוברו על ידי אוהדי בית"ר ירושלים ומכבי תל אביב, שירי שטנה גזעניים המופנים כלפי שחקנים ערבים כגון סלים טועמה, סאלם אבו סיאם ועבאס סואן. במגרשי הכדורגל נפוצים גם קריאות גזעניות כלפי שחומי עור. אוהדי הפועל תל אביב ידועים באלימות מילולית ובשירי השטנה הפוגעניים שהם מחברים נגד קבוצות יריבות, בעיקר מכבי תל אביב, ואישים בהם ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, בלם הפועל בית שאן איתן טייב, שוער מכבי אלכסנדר אוברוב (השירים ביזו את בנו שנפגע בתאונה), רגב פנאן (כולל שירי שטנה על אביו בעת שישב שבעה) ומוני פנאן.
מקרה מפורסם של השלכת רימון הלם היה במשחק של הפועל תל אביב נגד בית"ר ירושלים במחזור ה-13 של עונת 2007\2006. בדקה ה-46 השופט הורה על בעיטת פנדל לזכות הפועל תל אביב ושלף כרטיס אדום לבלם בית"ר, דוד אמסלם. האירוע גרם להתקהלות השחקנים ברחבת בית"ר. אוהד של הפועל זרק למגרש רימון הלם שכוון לפגוע בבלם בית"ר שמעון גרשון, אך התפוצץ בסמוך לקשר הפועל יוסי אבוקסיס. אבוקסיס נפצע וקיבל טיפול רפואי במשך כמה דקות עד ששב לעמוד על רגליו.
ב-2012 בדרבי התל אביבי בו ניצחה מכבי תל אביב את הפועל תל אביב 1 - 0 מפנדל שנוי במחלוקת, גלש המשחק מהר מאוד לפסים אלימים: השופט שלף מספר רב של כרטיסים צהובים ובסיום המשחק אף הרחיק שני שחקנים של הפועל לאחר שאלה התנפלו עליו. אוהדי הפועל התמרמרו על השיפוט ועל ההפסד והחלו ליידות מוטות ברזל וחפצים אחרים למגרש. בעקבות התפרעות האוהדים, פסק בית הדין של ההתאחדות לכדורגל בישראל עונש כבד על הפועל תל אביב שכלל הפחתת נקודות, קנס כספי ומספר משחקים ללא קהל.
ב-3 בנובמבר 2014 "פוצץ" משחק הדרבי של תל אביב בליגת העל בכדורגל בין מכבי תל אביב להפועל תל אביב. המשחק הופסק עקב תקיפת ערן זהבי על ידי אוהד הפועל, הרחקתו של זהבי ולאחר מכן בוטל ולא חודש עקב התפרעות אוהדים אלימה. הקטטות בין אוהדי מכבי להפועל נמשכו גם למחרת, מחוץ לבית המשפט השלום שדן במעצרו של האוהד שתקף את זהבי, בסופו של העונש של פואד האוהד שתקף את ערן זהבי 14 חודשי מאסר בפועל.
המשתנים המשפיעים על האלימות בספורט בישראל

יש כמה גורמים שכיחים לאלימות בספורט בכלל ובמגרשי הכדורגל בפרט:
אירועי ספורט אינם מתרחשים בוואקום חברתי והצופים בהם מגיעים עם מטען תרבותי, חברתי, אתני, פוליטי ודתי המשפיע על התנהגותם. הצופים מביאים איתם את ההיסטוריה, הנושאים, המחלוקות והאידאולוגיות של הקהילות בהן הם חיים וכך גם מידת החשיבות של הקבוצה אותה הם אוהדים והצלחתה מסמלת את הזהות המעמדית, לאומית, אתנית, קהילתית שלהם ומשפיעה על התנהגותם. רמת האלימות המובנית בענפי ספורט רבים, ובכללם כדורגל וכדורסל, מהווה גורם חשוב בהשפעתה על מידת האלימות של צופיה אך גם גודל הקהל, הרכבו ותנאי הצפייה בו. כאמור, הבנה בסיסית במשתנים אלו צריכה לסייע באחת הבעיות המרכזיות של אירועי הספורט, שהיא אמצעי השליטה של המארגנים על הצופים בהם.
אלימות בספורט הוא תסמין לבעיה חברתית. הצופים באירועי ספורט מגיעים למשחקים עם מטען תרבותי, לאומי, אתני, פוליטי וחברתי שמשפיע על התנהגותם במשחק. הקבוצה אותה הם אוהדים, היא חלק מהזהות שלהם בתחומים הללו והיא משפיעה על התנהגותם במשחקים. בנוסף, לטענת הסוציולוג יאיר גלילי ככל שהפערים והמתחים בחברה גדלים, הספורט יהיה יותר אלים בהתאמה.
במחקר משותף לאוניברסיטת קונקורדיה ואוניברסיטת מיאמי, נמצא כי רמת טסטוסטרון גבוהה מצביעה על נטייה להתנהגויות לא אתיות ולעיתים אלימות. ובמשחקי כדורגל קיים רוב גברי המוביל להתנהגויות אלימות.
מחקרים מאמצע 1970 שבדקו את טיפולה של התקשורת בתופעת החוליגניות בענף הכדורגל, העלו כי התקשורת ממלאה תפקיד מרכזי בהעלאת תופעת האלימות על סדר היום הציבורי. אחד הממצאים של המחקרים הוא, כי חוליגנים נהנים מהחשיפה התקשורתית לה הם זוכים, ולעיתים אף מנהלים ביניהם תחרות על היקף סיקור התנהגותם האלימה. מכאן המסקנה שהתקשורת יכולה למלא תפקיד חשוב בריסון האלימות בספורט.
סיבה נוספת היא שימוש בסמים כגון קוקאין ושתייה כבדה מצד אוהדי כדורגל.
אלימות כלפי שופטים

תופעת האלימות כלפי שופטים בכדורגל הישראלי בעת האחרונה חוצה קווים אדומים. כמעט בכל שבוע, במשחקים בליגות השונות, השופטים סופגים השפלות, קללות ולעיתים אף אלימות פיזית. הסיבות לתופעה הן שהשופט הוא המטרה הקלה ביותר לביקורת שמועברת על ידי האוהדים ועל ידי בעלי תפקידים שונים בקבוצות. בנוסף, תרבות השיח בישראל התדרדרה והביטוי לכך הוא במשחקי הכדורגל. סיבה נוסף לכך היא כלי התקשורת שנוטים לנתח כל החלטה של השופט וכל כרטיס שהשופט מוציא לשחקן מסוים.
כמעט בכל שבוע בליגת העל השופטים סופגים השפלות, קללות, ולעיתים זה כמעט מגיע לאלימות פיזית מצד בעלי התפקידים בקבוצות. העונשים לא מגיעים והעימותים רק הולכים ומחריפים ככל שהעונה מתקדמת. ביקורת על שופטים תמיד הייתה, כנראה שבראיון הראשון בהיסטוריה של הכדורגל אחד המאמנים אמר: "אני לא רוצה לדבר על השיפוט, אבל…". אולם יש תחושה שהביקורת השנה בכדורגל הישראלי כלפי השופטים עלתה מדרגה וחצתה קווים אדומים. כמעט בכל שבוע גורם בליגת העל משתלח ללא רסן בשופטים, ונדמה שירדנו לביבים.
האלימות המכוערת במגרשי הכדורגל לא מפסיקה. הפעם הקורבן הוא שופט צעיר, אופק אלברט, ששפט היום (שבת) את המשחק במסגרת נערים א' בין הפועל יקנעם לבית"ר חיפה, שהסתיים בניצחון של חיפה 1:2. אלברט, ששבר את כף היד במסגרת משחק לפני כחודשיים, חזר היום לשפוט ובכוונה קיבל משחק "קל", שאף אחד לא חשב שיסתיים באלימות כזו. עם סיום המשחק התנפלו על השופט שחקני יקנעם והחלו לדחוף אותו. אל השחקנים חברו אנשים מהקהל, שקפצו למגרש והצטרפו לאלימות נגד השופט. למקום הוזעקה משטרה שהחלה לטפל במקרה המזעזע.
בשל האלימות: שופטים לא ישלחו למשחקי נערים. יו"ר איגוד השופטים, עוזי יצחקי, החליט לעשות מעשה, חלק מהמשחקים לא יתקיימו: "שופטים יישבו בבית אם תהיה אלימות, אנחנו נפעל כדי למגר אותה". בעקבות האלימות הגוברת נגד שופטים במשחקי הנערים, כאשר בסוף השבוע היא המשיכה שוב, יו”ר איגוד השופטים עוזי יצחקי החליט לא לשלוח שופטים למשחקי נערים א’ במחוז צפון 1 בשבת הקרובה.
בעקבות זאת, לא יתקיימו השבוע משחקי הנערים בגלל החלטת יצחקי שלא לשלוח שופטים למשחקי המחוז הבעייתי הזה. ליצחקי נמאס שהאלימות הזו לא מפסיקה והבין שכיו”ר האיגוד שאמור לשמור על שופטיו הוא חייב לעשות צעד קיצוני כדי שיבינו שבאיגוד השופטים לא יאפשרו לתופעה הזו להימשך.
דרכי התמודדות עם אלימות אוהדים > אנגליה כמודל

משטרת אנגליה שמגרשי הכדורגל בה הציגו רמת אלימות חריגות החלה בפיתוח מודל להתמודדות עמה, מודל זה כלל:
פעילות חשאית בקרב החוליגנים.
פשיטות על בתים בהם, לפי החשד, התגוררו חוליגנים.
מניעה מוחלטת של מגע בין אוהדי הקבוצות.
חיפוש בכליהם של האוהדים.
שימוש במצלמות להרתעת ואיתור מתפרעים.
בנוסף, אסרה חקיקה מכירת אלכוהול באזור המגרשים ומנעה כניסת אוהדים שזוהו כחוליגנים.
דרכי התמודדות עם אלימות אוהדים > בריטניה

ב-2 בנובמבר 2021, אזרח בריטי נדון למאסר של 10 שבועות, לאחר שפרסם סרטון בפייסבוק, הכולל התבטאויות גזעניות כנגד שלושה משחקני נבחרת אנגליה בכדורגל, מרקוס ראשפורד, ג'דון סאנצ'ו ואויוקו סאקה. הסרטון פורסם בהמשך לגמר אליפות אירופה בכדורגל 2020, שבו שלושת השחקנים החמיצו בעיטות הכרעה מ-11 מטרים.
דרכי התמודדות עם אלימות אוהדים > ישראל

לאור ריבוי מקרי האלימות במגרשים, הפגיעות בנפש והעלאת הנושא לדיון בסדר היום הציבורי, מינתה הכנסת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא האלימות בספורט. הוועדה החליטה כי יש צורך בעבודה רצופה ושיטתית, בשילוב כל הגורמים הקשורים לנושא (ההתאחדות לספורט, איגודי הספורט השונים, מערכת החינוך, משטרת ישראל והתקשורת), לפעול במשותף להגברת המודעות הציבורית לנושא, לחינוכו של הציבור, למתן הסברה ולענישה ביד קשה. כל זאת מתוך מטרה להפיכת ההשתתפות הפעילה במקצועות הספורטיביים ובתחרויות ספורט, ואת הצפייה בהם, לבילוי מהנה ובטוח לכל: ספורטאים ואוהדים כאחד.
בדצמבר 2007, הוגשו המלצותיה של ועדת צור שקמה בעקבות אירוע זריקת החזיז על המאבטח במשחק בין הפועל ירושלים להפועל חולון. בהתאם להמלצות הוועדה החל מסע הסברה שהוביל את המסר: "חוויית ספורט – תנו לספורט לנצח", לצד פעולות לשיתוף פעולה בין כל הגורמים הקשורים לנושא. חקיקת תקנות אשר יקנו לגופי אכיפת החוק סמכויות ענישה, הקמת משטרת אצטדיונים שתטפל באלימות, הגברת נוכחות משטרתית במשחקים רגישים, הגברת אכיפת התקנות, שימוש בטכנולוגיה מתקדמת – מצלמות במעגל סגור ועוד, שיפור התנאים באצטדיונים, פעילויות חינוכיות והסברתיות להגברת מודעות האוהדים למניעת האלימות במגרשים וחינוך לסובלנות, עידוד אמצעי התקשורת להירתם למאבק.
דרכי התמודדות עם אלימות אוהדים > אכיפה וענישה בישראל

במהלך השנים הוצעו פתרונות שונים לאכיפה וענישה של אוהדים מתפרעים במגרשי הכדורגל בפרט ובספורט בכלל, חלק מהפתרונות כגון ענישה קולקטיבית עוררו התנגדות משמעותית ואף שיטה זו התגלתה במהלך הזמן כלא יעילה ואל אף זאת ישומה של ענישה זו נמשכת עד היום.
ב-2003 הוצעו דרכי אכיפה והתמודדות עם הכנסת אמצעי פירוטכניקה למגרשים ללא שימוש בענישה קולקטיבית.
נציג המשטרה רפ"ק איציק עמיר טען שהמשטרה עובדת על טכנולוגיה חדשה שכוללת מגנומטרים, דומים לאלו שבשימוש בביקורת גבולות. בעזרתם ניתן יהיה לזהות באופן וודאי הימצאות של אבוקות, רימוני עשן וחזיזים, מה שימנע הכנסת אמל"ח לאצטדיונים טכנולוגיה זו עדיין לא הוצגה באצטדיונים ולא פורסם עדכון נוסף על פיתוח טכונולגיה זו.
אסי ממן מציין כי כבר מזה שנים רבות החל השימוש במצלמות אבטחה באצטדיונים בניסיון למנוע מקרה אלימות שונים. לקראת פתיחת עונת 2022/23 המצלמות באצטדיונים שודרגו. בעזרתם יוכלו השוטרים לזהות מתפרעים ביתר קלות ולהרחיקם לתקופות ארוכות יותר מהיציעים. היחידה המשטרתית הייעודית תוקם מחדש ובקרוב המשטרה תיערך גם לאפשרות שהממשלה תאשר חלוקת קנסות למתפרעים. מתוך תוכנית זה אכן מומש שיפור המצלמות באצטדיונים אבל עדיין לא שמענו על מקרה בו השתמשו במצלמות המחודשות.
כאשר בית המשפט העליון נדרש לנושא האלימות בספורט, אמר "שמדובר בתופעה שכיחה, ועל כן מדאיגה וחמורה במיוחד, ומחייבת ענישה מרתיעה מתאימה. באותה פסיקה הוא מוסיף ואומר שמבחינת הענישה אין לשקול את הנסיבות הקשורות לנאשם בלבד, אלא להתחשב באינטרס הציבורי". אינטרס זה מחייב, לדעת בית המשפט, שליחת מסר תקיף לאוהדי הכדורגל, שמעשי אלימות במגרשים יטופלו ביד קשה בידי בתי המשפט ויגררו עונשי מאסר בפועל.
בנובמבר 2007 קטין השליח חזיז לתוך תחומי מגרש הכדורגל בכך סיכן את הנוכחים במגרש. במקרה זה, כאמור, נרשמה לחובת הקטין הרשעה בפלילים ונגזרו עליו 30 ימי מאסר בפועל, 5 חודשי מאסר על תנאי לשנתיים, חתימה על התחייבות בסך 3000 ₪ להימנע מביצוע עבירת אלימות במשך שנתיים וקנס בסך 7500 ₪. לדוגמה ציין בית המשפט לנוער בצפת אזהרה לעתיד לאחר פסק הדין: "על העבריינים בכח לדעת, כי מי אשר ייתפס בכף בעבירות בריונות באירוע ספורט או אירועים המוניים אחרים...יידון בדרך כלל למאסר בפועל ממשי (מאחורי סורג ובריח, ולקנס גבוה..."
אלימות ספורטאים

במקביל, או בנוסף לאלימות האוהדים, ישנם מקרים שבהם האלימות היא בין הספורטאים עצמם, כדוגמת פרשת הנגיחה של זינדין זידאן בחזהו של מרקו מטראצי במשחק הגמר של מונדיאל 2006.
אלימות בקרב ספורטאים, נתפסת לעיתים כחמורה יותר מאלימות אוהדים, עקב הדוגמה והמודל לחיקוי שספורטאים מהווים. כמה שחקנים שנקטו בפעולות אלימות כנגד שחקנים אחרים ואף כנגד אוהדים הם: אריק קנטונה, פאולו די קאניו, רון ארטסט ולואיס סוארס.
אלימות ספורטאים > דרכי התמודדות עם אלימות ספורטאים

לכל תחום ספורט ישנם ארגונים הממסדים אותו כמו התאחדות לכדורגל או איגוד השופטים. לכל גוף כזה ישנם סמכויות להענשת הספורטאים לאחר התנהגות בלתי הולמת שכלליה נקבעים על ידי אותו גוף.
אלימות בספורט בתרבות הפופולרית

הגשש החיוור התייחס לתופעה זו במערכון "שירים, שערים וטכנאים" והמערכון "אופסייד סטורי" הוקדש כולו לתיאור מעלליהם של אוהדי בית"ר ירושלים. מהמערכון בעיקר זכורה השורה "נשרוף את המועדון".
ראו גם

חוליגניות
אסון הייזל
אסון הילסבורו
חוק איסור אלימות בספורט