stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
S7 Space
הערות שוליים

↑  S7 Space — Морской старт
↑  S7 Space — Наземный старт
↑  https://www.rt.com/business/447368-s7-space-orbital-spaceport/
↑  "Сделка по «Морскому старту» состоялась". Роскосмос. 2016-09-28.
↑  "Группа S7 купила плавучий космодром "Морской старт"". ТАСС. 2016-09-27.
↑  "Сергей Сопов: коммерческий запуск с "Морского старта" будет стоить $65–76 млн". ТАСС. 2016-10-07.
↑  "РКК «Энергия»: сделка по «Морскому старту» завершена". РКК Энергия. 2018-04-17. אורכב מ-המקור ב-2018-04-17.
↑  Закрытие сделки по покупке проекта «Морской старт»
↑  Roscosmos and S7 Space start working on characteristics of rocket for Sea Launch projects
↑  "S7 Space подала в суд на РКК «Энергия»". РБК. נבדק ב-2019-02-28.
↑  Роскосмос — S7 Space — «Орбитальный космодром»
↑  S7 Space планирует открыть «Орбитальный космодром» на базе МКС к 2024 году
↑  S7 готова взять в концессию российский сегмент МКС
↑  http://s7space.ru/news/predlozheniya-s7-space-po-proektu-orbitalnyy-kosmodrom/ Предложения S7 Space по проекту «Орбитальный космодром»]
↑  Компания S7 Space начинает реализацию проекта «Орбитальный космодром»
↑   חברה רוסית השיקה פרויקט שאפתני להקמת נמל חלל שיקיף את כדור הארץ, באתר TheMarker‏, 26 בדצמבר 2018
↑  «S7 Space» получила лицензию на создание и модернизацию ракет-носителей
↑  S7 Space планирует создать многоразовую ракету на базе «Союза-5»
↑  Запуск AngoSat-1
נגד האלים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  פיטר ברנשטיין
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  ספר עיון
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1996
 מספר עמודים:  480
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת ידיעות ספרים
 תאריך:  2012
 תרגום:  שיר חבר
נגד האלים: סיפורו המופלא של הסיכון (באנגלית: Against the gods: the remarkable story of risk) הוא שמו של ספר מאת פיטר ברנשטיין העוסק בהתפתחותה של תורת לקיחת הסיכונים וניהולם. הספר יצא באנגלית בשנת 1996 ובעברית בהוצאת ידיעות אחרונות ב-2012, בתרגום של שיר חבר. הספר כולל 480 עמודים ו-19 פרקים.
הרעיון המרכזי של הספר הוא הניסיון לפצח את הבלתי נודע לאורך ההיסטוריה האנושית. ברנשטיין סוקר בתחילה את ראשית ימיה של האנושות וקורותיה של המתמטיקה בתחילת דרכה, וטוען כי כל עוד נשענה האנושות על ההנחה שבלאו הכי העתיד נתון בידיהם של האלים, אין טעם לנסות להיערך לקראתו.
בשלב השני, לקראת תחילת עידן הנאורות, החלה האנושות לנתח את העתיד, אך היא עדיין עשתה זאת מתוך נקודת הנחה שהוא קבוע ומתוכנן מראש, וכל שאפשרי הוא לזהות אותו נכונה ולגלות את הדפוסים. רק בשלבים היותר מאוחרים וב-200 השנים האחרונות, התפתחה תורת האי ודאות ונטילת הסיכונים כפי שהיא. מתוך הבנה שתכנון אנושי מוקדם לא יכול להיות ודאי ומתוך פיתוח של תורת המשחקים ושל הטיות שונות, כפי שהוצגו על ידי דניאל כהנמן ועמוס טברסקי.
הספר מסתיים בעיסוק מעמיק בשוק המניות, בדגש על הכלים שנועדו לצמצם סיכונים ולייצר מעין ביטוח למצבים של תנודתיות, כמו שוק הנגזרות וכלים דומים, ובמקרים בהם הם נכשלו באופן משמעותי. בנוסף, הוא נוגע בהשלכות האפשריות של עידן המחשב על ניהול הנתונים והסיכונים.
על פי ברנשטיין, ההיסטוריה של ההיערכות לעתיד וניהול הסיכונים נפתחת אצל המתמטיקאי האיטלקי ג'ירולמו קרדאנו, עוברת אצל בלז פסקל ופייר דה פרמה, דרך יאקוב ברנולי ואחיינו דניאל ברנולי, קרל פרידריך גאוס, אדולף קטלה, אברהם דה מואבר, ומשם לדור האחרון והעדכני יותר של מתמטיקאים וכלכלנים מקצועיים כמו ג'ון פון נוימן, קנת' ארו, פישר בלאק, מיירון שולס, רוברט סי. מרטון ואחרים.
ראו גם

תורת המשחקים
נגזרים
ניהול סיכונים
הערות שוליים

↑  פרק מספר, הרוחות של היוונים ותפקידן של הקוביות - פרק ראשון בספר נגד האלים, באתר הידען - Hayadan, ‏2012-05-13
ESP32

| --- | --- |

 מידע כללי
 יצרן:  TSMC 
 השקה:  6 בספטמבר 2016
 הקודם:  ESP8266 
 
ESP32 הוא שבב מיקרו-בקר מבית Espressif Systems שמיועד לתקשורת אלחוטית, המיקרו בקר מאופיין בחסכוניות בחשמל ובעלות נמוכה. השבב כולל מעבד ליבה כפולה או יחידה במהירות של עד 240 מגה-הרץ ומעבד נוסף לחיסכון באנרגיה. הוא תומך ב-Wi-Fi וב-Bluetooth, מה שמאפשר חיבור למגוון מכשירים אלחוטיים.
בנוסף, ה-ESP32 מכיל מתגי אנטנה מובנים, מגבר מתח, מגבר קליטה ברעש נמוך, מסננים ומודולים לניהול צריכת החשמל. הוא משולב לרוב ב-מעגל מודפס (PCB) ייעודי או בלוחות פיתוח עם חיבורי GPIO ופינים שונים, בהתאם לדגם וליצרן. השבב כולל גם ממשקים כגון UART, SPI, ו-I²C לתמיכה בחיישנים ויכולות אבטחה מתקדמות כמו אתחול מאובטח והצפנה בחומרה.
ה-ESP32 נוצר ופותח על ידי חברת Espressif Systems, חברה סינית שבסיסה בשנגחאי, והוא מיוצר על ידי TSMC. השבב הוא דור ההמשך למיקרו-בקר ESP8266.
תכונות

התכונות של ה-ESP32 כוללות את הדברים הבאים:
מעבדים:
מעבד ראשי: מעבד מיקרו 32-ביט Xtensa בעל ליבה כפולה (או ליבה אחת), מסדרת LX6, פועל במהירות של 160 או 240 מגה-הרץ ומגיע עד ל-600 DMIPS
מעבד משני לחיסכון קיצוני בחשמל (ULP)
זיכרון: 520 קילו-בייט זיכרון RAM, 448 קילו-בייט זיכרון ROM
קישוריות אלחוטית:
Wi-Fi בתקן 802.11 b/g/n
Bluetooth גרסה 4.2 BR/EDR ו-BLE (משתף את האנטנה עם ה-Wi-Fi)
ממשקים היקפיים:
34 GPIOs לתכנות
ADC מסוג SAR, ברזולוציה של 12 ביט ועד 18 ערוצים
שני DACs ברזולוציה של 8 ביט
10 חיישני מגע (קיבוליים)
4 חיבורי SPI
2 חיבורי I²S
2 חיבורי I²C
3 חיבורי UART
בקר מארח SD/SDIO/CE-ATA/MMC/eMMC
בקר משועבד SDIO/SPI
ממשק Ethernet MAC עם DMA ייעודי ותמיכה מתוכננת ב-IEEE 1588
BUS CAN בתקן 2.0
בקר אינפרה-אדום (עד 8 ערוצים)
מונה פולסים (כולל קידוד מרובע מלא)
PWM למנועים
PWM לנורות LED (עד 16 ערוצים)
מגבר אנלוגי לחיסכון קיצוני בחשמל
אבטחה:
תמיכה בתכונות אבטחת Wi-Fi לפי תקן IEEE 802.11, כולל WPA, WPA2, WPA3 (בהתאם לגרסה) ו-WAPI
אתחול מאובטח
הצפנת זיכרון Flash
זיכרון OTP של 1024 ביט, עד 768 ביט ללקוחות
האצת חומרה לקריפטוגרפיה: AES, SHA-2, RSA, קריפטוגרפיה בעקומים אליפטיים (ECC), יוצר מספרים אקראיים (RNG)
ניהול צריכת חשמל:
מייצב מתח פנימי מסוג LDO
מתח עצמאי עבור RTC
צריכת זרם במצב שינה עמוק של 5 מיקרו-אמפר
התעוררות מאינטרפט GPIO, שעון זמן, מדידת ADC או חיישן מגע קיבולי
משפחת ESP32-xx

מאז השקת ה-ESP32 המקורי, הוצגו והוכרזו מספר גרסאות נוספות המהוות את משפחת מיקרו-הבקרים ESP32. שבבים אלה כוללים מעבדים ויכולות שונות, אך כולם תואמים לאותו SDK ולרוב תואמים ברמת הקוד. בנוסף, ה-ESP32 המקורי עבר מספר שיפורים, כמו ESP32 ECO V3, ששיפר את הביצועים והיציבות של השבב המקורי.
תכנות וסביבות פיתוח

ה-ESP32 נכתב בעיקר בשפת C++, אך תומך גם במגוון שפות תכנות ומסגרות עבודה, המתאימים לצרכים שונים של פרויקטים. להלן השפות ומסגרות העבודה העיקריות הזמינות לפיתוח על ESP32:
C++ – השפה העיקרית לפיתוח ישיר על ה-ESP32.
ESP-IDF – מסגרת העבודה הרשמית של Espressif לפיתוח IoT, המותאמת למשפחת ESP32 ומספקת כלים ויכולות אינטגרציה מתקדמות.
Arduino-ESP32 – ליבה של Arduino עבור הדגמים השונים, מאפשרת פיתוח ב-Arduino IDE.
C – גם אפשרי ב-ESP-IDF, מספקת שליטה ישירה במעבד.
Python – ניתן לפיתוח דרך MicroPython ו-CircuitPython, גרסאות Python קלות עבור מיקרו-בקרים.
JavaScript – נתמך דרך Espruino, המדמה את סביבת Node.js.
Mongoose OS – מערכת הפעלה המיועדת למוצרים מחוברים, מאפשרת תכנות ב-JavaScript או C ומומלצת על ידי Espressif, AWS IoT ו-Google Cloud IoT.
Lua – נתמך באמצעות NodeMCU, פלטפורמת פיתוח מבוססת Lua.
C# – עם .NET nanoFramework, מציעה פיתוח באמצעות Visual Studio עם תמיכה ב-ESP32.
PlatformIO – סביבה לפיתוח מולטי-פלטפורמית שמתאימה גם ל-ESP32.
Rust – מאפשר פיתוח מודרני עם דגש על בטיחות זיכרון.
Swift – מתאים לפיתוח במיקרו-בקרים וב-IoT.
Visual Studio Code – עם הרחבה ייעודית ל-ESP-IDF, מספקת סביבה נוחה ומתקדמת לפיתוח.
Zerynth – Python ל-IoT ותמיכה במיקרו-בקרים, כולל ESP32.
Matlab ו-Simulink – מאפשרים פיתוח מודלים מתמטיים וסימולציות למיקרו-בקרים.
השילוב הרחב של שפות תכנות, כלים ומסגרות עבודה מאפשר התאמה מדויקת ויעילה של ESP32 למגוון פרויקטים ופיתוחים.
שימושים

שימושים מסחריים: לדוגמה, הצמיד של קבוצת עליבאבא באירוע השנתי ב-2017, שמשתמש ב-ESP32 לשליטה בתאורת LED בצורה מסונכרנת, מכשיר Pium למפיצי ריח חכם, ונורות ה-LED LIFX Mini.
שימושים תעשייתיים: מודול Moduino X של חברת TECHBASE ומכשירי NORVI IIOT משתמשים ב-ESP32 למטרות אוטומציה תעשייתית ובקרת מכשור, עם תמיכה בממשקי תקשורת כמו LoRa ו-Nb-IoT.
שימושים אקדמיים: ה-ESP32 משמש בהוראה ובפרויקטי מחקר, למשל, בפיתוח מערכות חכמות לניהול בית, כולל בקרה על טעינת רכבים חשמליים בהתאם לצריכת האנרגיה בבית.
ה-ESP32 מהווה כלי גמיש ונוח לפיתוח מהיר במגוון סביבות ותעשיות, בזכות התמיכה הרחבה בשפות תכנות וכלים מתקדמים.
ראו גם

האינטרנט של הדברים
הערות שוליים

↑  "ESP32 Datasheet" (PDF). Espressif Systems. 2017-03-06. נבדק ב-2017-03-14.
תרשים בלוקים של פונקציות ESP32.
צילום פנימי של ה-ESP32, שבו רוב שטח השבב מוקדש לרשת הפצת חשמל.
אונטרגרופנפיהרר

תג הצווארון של מדי האוברפיהרר, אותו לבשו גם האונרגרופנפיהררים.
אונטרגרופנפיהרר (בגרמנית: Untergruppenführer, מילולית: "מנהיג קבוצה זוטר") הייתה דרגה קצרת ימים בדרגות האס אה, אשר התקיימה מספר חודשים מסוף 1929 עד 1930. הדרגה נוצרה כדרגת ביניים בין הדרגות אוברפיהרר וגרופנפיהרר. הדרגה נועדה לקצינים אשר נועדו לפקד על חטיבות האס אה שהוקמו בשנת 1929. לא היו סימני דרגה מיוחדים בדרגה זו, ונושאיה המשיכו ללבוש מדי אוברפיהרר.
הדרגה הוחלפה על ידי האס אה בדרגת בריגדפיהרר בשנת 1931, אך המשיכה להיות תואר "אד-הוק" עד שנת 1933.
לקריאה נוספת

Senior Rank Insignia of the SA and SS (Poster Chart), NSDAP (1931)
אדם מריוט

| --- | --- |

Établissement de l'Académie des sciences et foundation de l'observatoire 1666. ככל הנראה מריוט השישי מימין
 לידה:  1620 דיז'ון, צרפת 
 פטירה:  12 במאי 1684 (בגיל 64 בערך) פריז, ממלכת צרפת 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  צרפת
 הערות:  ממיסדי האקדמיה הצרפית למדעים.
 תרומות עיקריות
 גילה את הכתם העיוור בעין האדם. קבע את חוק בויל-מריוט.
 
אדם מריוט  (בצרפתית: Edme Mariotte; ‏1620–1684), כומר ופיזיקאי צרפתי. ממיסדי האקדמיה הצרפית למדעים.
חייו

את רוב שנות חייו העביר מריוט בדיז'ון, בה כיהן כראש מנזר "מרטין סוס ביון".
בשנת 1660 גילה את הכתם העיוור בעין האדם ובשנת 1676 קבע את חוק בויל-מריוט.
בשנת 1733 התפרסמה המהדורה הראשונה של כתביו (Histoire et memoires de l'Academie) שהכילו מגוון מאמרים בפיזיקה כגון: תנועת נוזלים, "טבע הצבעים", "צלילי החצוצרה", הברומטר, נפילה של גופים, מתיחות, נקודת הקיפאון של המים ועוד.
עבודותיו של אדם מריוט

עבודותיו של אדם מריוט (Oeuvres de Mariotte) יצאו בשני כרכים בשנת 1717 וכללו ארבעה מאמרים, שפורסמו בפריז (שלושת הראשונים פורסמו בין השנים: 1676–1679).
במאמרו השני: De la nature de l'air ("טבע האוויר"), מתוך קובץ המאמרים בפיזיקה (Essais de physique), חקר מריוט את תורת הגזים והגיע לגילוי כי, מכפלת הנפח בלחץ של כמות קבועה של גז אידיאלי בטמפרטורה קבועה היא קבועה. זאת ידוע כחוק בויל-מריוט אשר התגלה על ידי רוברט בויל כ-16 שנים מוקדם יותר. אולם, מריוט הגיע לתוצאות מדויקות יותר בעקבות המצאת מכשיר הקרוי "בקבוק מריוט".
במאמרו הרביעי, מריוט דן ומעלה סוגיות, שהתקבלו מתוך ניסוייו הרבים, במחקרים על הקשת בענן, הילות, החזרה ושבירה של קרני אור והסברים לתופעות פיזיולוגיות של צבע. כמו כן, במאמר זה פרסם מריוט את גילויו על הכתם העיוור שבעין האדם.
שני מאמריו האחרים עסקו בחישובים של תופעות שונות במכניקה של גופים, תצפיות ומחקר בתחום המחזוריות של הטבע, לרבות חילופי החומרים שבטבע ופוטוסינתזה.
כריכת הספר Oeuvres de Mariotte מאת מריוט
TV3+ (דנמרק)

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  הממלכה המאוחדת
 תאריך השקה:  1995 (כערוץ TV6 דנמרק)
 בעלות:  Modern Times Group
 אזור קליטה:  דנמרק
 פורמט תמונה:  SDTV, HDTV
 
 http://tvtid.tv2.dk/kanal/tv3%2B
TV3+ דנמרק הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי כללי המשודר במסגרת שידורי חברת Viasat.
היסטוריה

מקור הערוץ TV3+ הוא בערוץ הילדים והנוער ZTV וערוץ הנשים TV6 שהושקו באמצע שנות ה-90 בידי קבוצת Kinnevik שהשקיעה רבות בהקמת ערוצי טלוויזיה ללא תשלום. באפריל 1996, נסגרו ערוצים ZTV ו-Sportskanalen וערוץ TV6 הוחלף בידי ערוץ שנקרא 3+. בתחילה, חלק TV3+ זמן מסך עם ערוץ הקניות TVG בבוקר, ZTV ששידר בצהריים, ו-Sportskanalen בסופי שבוע, עד שערוצים אלו נסגרו.
סדרות טלוויזיה

8 חוקים פשוטים
הודות לג'ים
אבא אמריקאי
כולם אוהבים את ריימונד
איש משפחה
קשרי משפחה
צער גידול בנות
איך פגשתי את אמא
קת' וקים
המלך היל
נשואים פלוס
הבנים שלי
הקשיבו!
סקראבס
סיינפלד
המופע של דרו קארי
המופע של ג'מי פוקס
משפחת סימפסון
תיק קר
בונז
דקסטר
האביר הרוכב
מיאמי מחלק מוסר
NCIS
אירועי ספורט המשודרים בערוץ

ליגת העל הדנית
פרמייר ליג
ליגת האלופות
NFL
פורמולה 1
TV3+ HD

הערוץ המשדר את שידורי הערוץ הרגיל בגרסה של HD, הושק ב-2 בפברואר 2010, יחד עם TV3 HD ו-TV3 PULSE HD. כמה מאירועי הספורט, כמו NFL, ליגת העל הדנית ליגת האלופות ופורמולה 1 משודרים ב-HD.
ראו גם

TV3 Puls
TV6 (אסטוניה)
TV3 (שוודיה)
Viasat
סמליל ערוץ TV3+ HD מאז 2010
אגם אברהם

| --- | --- |
אגם מלאכותי בנהר ססקצ'ואן הצפוני
אגם מלאכותי בנהר ססקצ'ואן הצפוני
 מידע כללי
 על שם:  הר אברהם 
 מיקום:  אלברטה אלברטה
 סוג:  מאגר מים 
 מידות
 שטח:  53.7 קמ"ר
 אורך מרבי:  32 ק"מ
 אורך:  32 קילומטר
 רוחב מרבי:  3.3 ק"מ
 רוחב ממוצע:  3.3 ק"מ 
 מידע נוסף
 נהר מזין:  נהר ססקצ'ואן הצפוני, נהר קליין 
 מקור לנהר:  נהר ססקצ'ואן הצפוני 
 מדינות באגן הניקוז:  קנדה 
 קואורדינטות:  52°13′25″N 116°25′38″W﻿ / ﻿52.22361°N 116.42722°W﻿ / 52.22361; -116.42722
  (למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אגם אברהם(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי אגם אברהם(למפת אלברטה רגילה) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם אברהם(למפת אלברטה מוגדלת) אדמונטון קלגרי רד דיר לת'ברידג' מדיסין הט גרנד פריירי קולומביה הבריטית הטריטוריות הצפון-מערביות ססקצ'ואן ארצות הבריתאגם אברהם
 
אגם אברהם (באנגלית: Abraham Lake) הוא אגם מלאכותי בנהר ססקצ'ואן הצפוני, במערב אלברטה שבקנדה. שטח הפנים של האגם הוא 53.7 קילומטרים רבועים, ואורכו 32 קילומטרים.
היסטוריה

אגם אברהם נבנה בחלק העליון של נהר ססקצ'ואן הצפוני, למרגלות הרי הרוקי הקנדיים. הוא נוצר בשנת 1972, עם הקמת סכר ביגהורן. ממשלת אלברטה נתנה חסות לתחרות על קביעת שם האגם בפברואר 1972 עם סיום בניית הסכר, ותלמידים במחוז התבקשו לשלוח שמות תוך התחשבות ב"משמעות ההיסטורית, אישים בולטים, גאוגרפיה וטופוגרפיה והערך של האגם". לבסוף, האגם נקרא על שם סילאס אברהם, תושב עמק נהר ססקצ'ואן בשנות התשעים.
אף על פי שנבנה על ידי בני־אדם, לאגם צבע כחול האופייני לאגמים אחרים בהרי רוקי שנוצרו בתקופת הקרח. צבע זה נגרם בעקבות קמח סלעים שקיים בכל אותם אגמים.
תופעות

תמונות מאגם אברהם בעונת החורף הפכו לאהודות מאוד ברשת האינטרנט,  עקב תופעה טבעית שיוצרת "בועות קפואות" מתחת לקרח. הצמחים שבתחתית האגם משחררים גז מתאן, שקופא ככל שהוא מתקרב אל פני שטח האגם. בחורף, כשמזג האוויר נהיה קר יותר, נערמות הבועות הקפואות אחת מתחת לשנייה. בעקבות התופעה, הפך אגם אברהם יעד מועדף לצלמים.
הערות שוליים

↑  The Edmonton Journal, 16 February 1972
↑  Travel Nordegg - Abraham Lake
↑  https://www.reddit.com/r/EarthPorn/comments/1z5mz9/trapped_methane_bubbles_at_abraham_lake_canada/?sort=top
↑  http://www.mymodernmet.com/profiles/blogs/ice-bubbles-abraham-lake
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007570221705171  LCCN: sh2009006284 
אגם אברהם
פרדוקס הפריון

פרדוקס הפריון (או פרדוקס הפרודוקטיביות) מתייחס להאטה בצמיחת הפריון בארצות הברית בשנות ה-70 וה-80 למרות ההתפתחות המהירה בתחום טכנולוגיית המידע (IT) באותה תקופה. המונח נטבע על ידי אריק בריינג'ולפסון במאמר מ-1993 ("פרדוקס הפרודוקטיביות של ה-IT") בהשראת דבריו של חתן פרס נובל לכלכלה רוברט סולו "אתה יכול לראות את עידן המחשבים בכל מקום מלבד בסטטיסטיקות הפרודוקטיביות". מסיבה זו, הוא מכונה לפעמים גם פרדוקס סולו.
פרדוקס הפריון העניק השראה למאמצי מחקר רבים להסביר את ההאטה, אך לבסוף, נעלם כאשר חלה התחדשות בצמיחת הפריון במדינות המפותחות בשנות ה-90. עם זאת, הסוגיות שהעלו מאמצי המחקר הללו נותרו חשובות בחקר הצמיחה בפריון באופן כללי, וחזרו להיות משמעותיות כאשר הצמיחה בפריון שוב הואטה ברחבי העולם משנות ה-2000 ועד היום. לכן, המונח "פרדוקס הפריון" יכול להתייחס גם לפער הכללי בין טכנולוגיות מחשוב חזקות לבין צמיחה חלשה בפריון.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80

פרדוקס הפריון של שנות ה-70 וה-80 הוגדר כפער נתפס בין מדדי ההשקעה בטכנולוגיית מידע לבין מדדי התפוקה ברמה הלאומית. בריניולפסון תיעד כי הצמיחה בפריון האטה בכלכלת ארצות הברית כולה, ולעיתים קרובות גם בענפים ספציפיים שהשקיעו רבות בטכנולוגיית מידע, וזאת למרות התקדמות דרמטית בכוח המחשוב ועלייה בהשקעות ב-IT. מגמות דומות נצפו גם במדינות רבות אחרות.
בעוד שקיבולת המחשוב של ארצות הברית גדלה פי מאה בשנות ה-70 וה-80, הצמיחה בפריון העבודה האטה מיותר מ-3% בשנות ה-60 לכ-1% בלבד בשנות ה-80. הפרדוקס הנתפס הזה זכה לפרסום רב בתקשורת בזכות אנליסטים כמו סטיבן רואץ' ובהמשך גם פול סטרסמן.
רבים טוענים כי אין באמת "פרדוקס פריון" משמעותי, ואחרים, למרות שהם מכירים בכך שיש פער בין יכולות טכנולוגיית המידע (IT) לבין ההשקעה בה, אינם רואים בכך פרדוקס אלא אוסף של הנחות שגויות לגבי ההשפעה של הטכנולוגיה על הפריון. לפי הגישה השנייה, הפער הזה משקף את הצורך שלנו להבין טוב יותר ולנצל בצורה יעילה יותר את הטכנולוגיות שעומדות לרשותנו, ולא תעלומה סבוכה מטבעה שקשה לפענח.
יש המצביעים על הקבלות היסטוריות עם המצאת מנוע הקיטור והחשמל, שבהן היתרונות של טכנולוגיות פורצות דרך המשפרות את הפריון התממשו רק בהדרגה, לאחר עיכוב ראשוני, לאורך עשרות שנים. עיכוב זה נבע מהזמן שנדרש להפצת הטכנולוגיות לשימוש רחב וכן מהצורך בארגון מחדש ובשליטה יעילה בהן. כמו בטכנולוגיות קודמות, מספר רב של השקעות ראשוניות וחדשניות ב-IT התגלו כלא יעילות ולעיתים אף כבלתי משתלמות, בשל עודף אופטימיות. ייתכן שחלק מההשפעות החיוביות הצנועות של ה-IT היו קשות לזיהוי על רקע ההאטה הכללית בצמיחת הפריון, אשר לרוב מיוחסת לגורמים שאינם קשורים ל-IT, כגון זעזועי מחירי הנפט, הגברת הרגולציה או שינויים תרבותיים אחרים, ירידה היפותטית באיכות כוח העבודה, האטה או מיצוי אפשרי של חדשנות שאינה קשורה ל-IT, ו/או צירוף מקרים של בעיות ייחודיות בענפים מסוימים.
תופעה זו עוררה השראה למספר הסברים משוערים של הפרדוקס.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > השערות מדידה לא נכונה

השערות המדידה השגויה של פרדוקס הפריון מתמקדות ברעיון שהערכות התפוקה הריאלית באותה תקופה מעריכות יתר את האינפלציה וממעיטות בערך הצמיחה בפריון, מכיוון שהן אינן מתחשבות בשיפורים באיכות של מוצרי טכנולוגיית מידע (IT) ושל מוצרים כלליים.
הממשל האמריקאי מודד פריון על ידי השוואת מדידות של תפוקה ריאלית בין תקופות שונות. לשם כך, הוא מחלק את מדידות התפוקה הנומינלית לכל תקופה לשני רכיבים: רכיב האינפלציה ורכיב התפוקה הריאלית. חישובי התוצר המקומי הגולמי (GDP) של ממשלת ארצות הברית אינם מתייחסים ישירות לאינפלציה, ובמהלך שנות ה-70 וה-80 הם העריכו את האינפלציה על בסיס שינוי בהיקף ההוצאות הכוללות והשינוי בכמות המוצרים והשירותים שנצרכו לאורך זמן.
השיטה הזו ייצגה את האינפלציה באופן מדויק רק אם סוגי המוצרים והשירותים שנמדדו נשארו דומים בין התקופות. אך אם איכותם השתפרה, אז העלייה בהוצאות הצרכנים לצורך שדרוגי איכות תתועד בטעות כאינפלציה במקום כשיפור פריון, מה שיוביל להערכת יתר של האינפלציה ולהערכת חסר של הצמיחה בפריון.
מאוחר יותר, חישובי התוצר החלו לתקן חלקית את הבעיה באמצעות שיטות רגרסיה הדונית (Hedonic Regression), שמעריכות את הירידה האמיתית במחירי מוצרים טכנולוגיים. לפי שיטות אלו, המחיר הריאלי של מחשבי מיינפריים (Mainframe) בלבד ירד ביותר מ-20% בשנה בין 1950 לשנות ה-80. הירידות האומדות הללו ברמות המחירים מרמזות על היקף הצמיחה בפריון שלא נכללה במדדי התפוקה הרשמיים.
בעיות מדידה אלו, כמו גם בעיות מדידה של מוצרים חדשים, ממשיכות להשפיע גם היום על האופן שבו מודדים תפוקה וצמיחה בפריון.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > השערות חלוקה מחדש ופיזור רווחים

השערות בדבר חלוקה מחדש והתפוגגות הרווחים מבוססות על הרעיון שחברות עשויות לבצע השקעות ב-IT שמגבירות את הרווחיות שלהן על ידי נתח שוק גדול יותר בענף שבו הן פועלות, אך אינן יוצרות עושר חדש או מגדילות את התפוקה הכוללת של הענף.
דוגמאות להשקעות כאלה כוללות מחקר שוק, שיווק ופרסום. השקעות אלו מסייעות לחברות להעביר נתח שוק מחברות מתחרות שהשקיעו פחות ב-IT, אך אינן משפרות את סך כל התפוקה של הענף. במילים אחרות, מדובר בהעברת עושר בין שחקנים שונים בענף, ולא בצמיחה כלכלית אמיתית.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > ניהול לא נכון של השערות IT

השערות בדבר ניהול לקוי של השקעות IT טוענות שהשקעות בטכנולוגיית מידע (IT) אינן באמת פרודוקטיביות ברמת החברה, אך מקבלי ההחלטות ממשיכים לבצע אותן בכל זאת.
לפי השערות אלו, מנהלים בחברות משקיעים ב-IT ללא קשר לעלות או לתועלת הפרודוקטיבית של ההשקעות, משום שקשה לכמת ולהעריך את התרומה האמיתית של IT לצמיחה בפריון. כלומר, ההחלטות על השקעות בטכנולוגיה עשויות להתבסס יותר על מגמות, לחץ תחרותי או תחושות אינטואיטיביות מאשר על מדדים כלכליים ברורים.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > השערות IT לא פרודוקטיביות

כלכלנים אחרים העלו טענה שנויה במחלוקת יותר בנוגע לתועלת של מחשבים: הם טוענים כי בהשוואה למהפכה התעשייתית, לחשמול, לתשתיות (כגון תעלות מים, מסילות רכבת, וכבישים מהירים), לייצור ההמוני בסגנון פורד, ולהחלפת כוח אדם ובעלי חיים במכונות – המחשבים הם מקור חסר חשיבות כמעט לשיפור הפריון.
הצמיחה בפריון הייתה גבוהה מהעשורים האחרונים של המאה ה-19 ועד 1973, עם שיא בפריון בין השנים 1929 ל-1973, אך לאחר מכן חלה האטה, והצמיחה חזרה לרמות שהיו אופייניות לתחילת המאה ה-19.
עם זאת, ההשערה ש-IT לא היה פרודוקטיבי ביסודה נחלשה בתחילת שנות ה-90, כאשר צמיחת הפריון הכוללת של הגורמים בארצות הברית הואצה. משנת 2000 ועד לנתונים משנת 2022, תעשיית טכנולוגיית המידע הייתה בין אלו שראו את הצמיחה המהירה ביותר בפריון.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > השפעות של שינויים בנתח המגזר הכלכלי

גורדון ג'. ביורק מציין כי הצמיחה בפריון הייצור נמשכה, אך בקצב איטי יותר מאשר בעשורים קודמים. עם זאת, הירידה בעלויות הייצור צמצמה את גודל מגזר התעשייה, בעוד שהמגזרים הציבוריים והשירותים – שבהם הצמיחה בפריון נמוכה מאוד – גדלו מבחינת חלקם בכלכלה. כתוצאה מכך, הצמיחה הכוללת בפריון נגררה כלפי מטה.
ביורק מסביר גם כי מכיוון ששירותים ממשלתיים מתומחרים על בסיס עלות ללא ערך מוסף מוגדר, הצמיחה בפריון הממשלתי כמעט אפסית – לא בהכרח בגלל חוסר יעילות, אלא בגלל אופן המדידה של מגזר זה. בנוסף, הוא מציין כי מגזר הייצור משתמש ביותר הון לכל יחידת תפוקה מאשר מגזר השירותים או הממשלה, מה שעשוי להשפיע על הבדלים בפריון בין המגזרים.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > פיגור עקב השערת למידה והתאמה

השערת "פיגור בגלל למידה והתאמה" (lags) מסבירה את פרדוקס הפריון בכך שהתפוקה והרווחים בפריון מהשקעות בטכנולוגיית מידע (IT) מתממשים רק זמן רב לאחר ביצוע ההשקעה. לכן, הנתונים על תפוקה ופריון בשנות ה-70 וה-80 אינם משקפים עדיין את ההשפעות החיוביות של ההשקעות הללו.
סקרים בקרב מנהלים, כמו גם מחקרים אקונומטריים, העלו כי עשויים לחלוף בין שנתיים לחמש שנים עד שהשקעות ב-IT מתחילות להשפיע על הארגונים שביצעו אותן.
העיכוב בהשפעות ה-IT עלול גם להאט את קצב ההשקעות בטכנולוגיה, מכיוון שנתוני העלות והתועלת בטווח הקצר עשויים להיראות בלתי משתלמים. כמו כן, ייתכן שהשקעות ב-IT דורשות השקעות הוניות משלימות (למשל, שינויים ארגוניים או התאמות בתהליכי עבודה) כדי למצות את מלוא הפוטנציאל שלהן.
מכיוון שהשקעות אלו יקרות, אך אינן מניבות תועלת מדידה באופן מיידי, הן עשויות ליצור "עקומת J בפריון" – תחילה נראה שהפריון אינו משתפר, אך לאחר תקופה מסוימת מתחילה עלייה חדה.
לכן, ייתכן שהעלייה בפריון שנצפתה בשנות ה-2000 היא תוצאה של ההשקעות ב-IT שבוצעו בשנות ה-70 עד ה-90, אשר השפעתן התממשה באיחור.
פרדוקס הפריון של שנות ה-70 עד שנות ה-80 > פרדוקס הפרודוקטיביות של סוף שנות ה-70 עד שנות ה-80

בסוף שנות ה-90 החלו להופיע סימנים לכך שהפריון במקום העבודה השתפר בעקבות כניסת טכנולוגיות מידע (IT), במיוחד בארצות הברית. למעשה, אריק בריניולפסון וצוותו מצאו קשר חיובי מובהק בין השקעות ב-IT לבין שיפור בפריון, במיוחד כאשר ההשקעות הללו שולבו עם שינויים ארגוניים משלימים.
רוב הרווחים בפריון שנרשמו מחוץ לתעשיית ציוד ה-IT עצמה התרחשו במגזרים כמו קמעונאות, סיטונאות ופיננסים.
הזינוק בפריון הקשור ל-IT בשנות ה-90 תומך בהשערה כי פרדוקס הפריון המקורי נבע בעיקר מהשהיה בהשפעת ההשקעות, ובכך למעשה מספק הסבר המיישב את הפרדוקס עם רעיון הפיגור בהשפעות ה-IT על הפריון.
האטה בפריון של שנות ה-2000 עד שנות ה-20

האטה נוספת בצמיחה בפריון חלה בארצות הברית ובמדינות המפותחות משנות ה-2000 ועד שנות ה-2020. לעיתים, האטה זו מכונה "האטת הפריון", "חידת הפריון", או "פרדוקס הפריון 2.0".
האטת הפריון בתקופה זו מוגדרת כהאטה בצמיחה בפריון במדינות המפותחות, ובמיוחד בארצות הברית, בהשוואה לשיעורי הצמיחה הגבוהים שנרשמו בין שנות ה-40 לשנות ה-70, וכן בין השנים 1994 ל-2004.
לעיתים, האטת הפריון המודרנית נבחנת בהקשר של בינה מלאכותית (AI) והתפתחויות טכנולוגיות מידע חדשות, בדומה לפרדוקס הפריון של שנות ה-70 וה-80.