stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולימפיאקוס (אגודה)
כדורגל

אליפויות יוון: 47
1931, 1933, 1934, 1936, 1937, 1938, 1947, 1948, 1951, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959, 1966, 1967, 1973, 1974, 1975, 1980, 1981, 1982, 1983, 1987, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2020, 2022
הגביע היווני:28
1947, 1951, 1952, 1953, 1954, 1957, 1958, 1959, 1960, 1961, 1963, 1965, 1968, 1971, 1973, 1975, 1981, 1990, 1992, 1999, 2005, 2006, 2008, 2009, 2012, 2013, 2015, 2020
הסופר קאפ היווני: 4
1987, 1992, 2007, 1980
גביע הבלקן: 1
1963
דאבלים: 18
1947, 1951, 1954, 1957, 1958, 1959, 1973, 1975, 1981, 1999, 2005, 2006, 2008, 2009, 2012, 2013, 2015, 2020
כדורסל

אליפויות יוון: 14
1949, 1960, 1976, 1978, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 2012, 2015, 2016, 2022, 2023
הגביע היווני: 12
1976, 1977, 1978, 1980, 1994, 1997, 2002, 2010, 2011, 2022, 2023, 2024
הליגה האירופית: 1
1997
דאבל (יורוליג): 3
1997, 2012, 2013
דאבל (גביע יווני): 5
1976, 1978, 1994, 1997, 2022
הכתר המשולש: 1
1997
אוהדי אולימפיאקוס באצטדיון קאראיסקאקיס לפני משחק מול צ'לסי בשמינית גמר ליגת האלופות, 2008
אוז'וונטיס

| --- | --- |
סמל אוז'וונטיססמל אוז'וונטיס

מבנה טחנת הקמח באוז'וונטיס
 מדינה:  ליטא ליטא
 מחוז:  מחוז שאולאי
 רשות מקומית:  קלם
 חבל ארץ:  זאמוט
 תאריך ייסוד:  לפני 1527
 גובה:  135 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  608 (1 בינואר 2023)
 קואורדינטות:  55°47′00″N 22°39′00″E﻿ / ﻿55.783333333333°N 22.65°E﻿ / 55.783333333333; 22.65 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ליטא מוגדלת) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד אוז'וונטס(למפת ליטא רגילה) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד אוז'וונטס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
אוז'וונטיס (בליטאית: Užventis ‏האזנהקובץ:Uzventis.ogg‏Ⓘ‏); ביידיש: אוז'וונט) היא עיירה על גדות הנהר ונטה ברשות המקומית קלם.
יהודי העיירה

באוז'וונט התקיימה קהילה יהודית קטנה, וחלק מרבניה התפרסמו ברחבי ליטא. ב-1897 נמנו בה 300 יהודים, 35% מן האוכלוסייה הכללית, לאחר מלחמת העולם הראשונה הצטמצמה הקהילה עוד, ובסקר שנערך ב-1923 נמנו בה רק 173 נפש. יהודי העיירה נרצחו בו' באב ה'תש"א, 30 ביולי 1941 ביער פאשילווה,[דרושה הבהרה]  המרוחק כ-3 ק"מ מהעיירה.
הרב יעקב מרדכי דינזון - מחבר "שארית יעקב"
הרב שלמה נתן קוטלר (עד תרנ"ט, 1889)
הרב דוד גרשון רובינשטיין
הרב נתנאל יוסף גרז (תרנ"ט-תרפ"ו, 1889-1926) - "העילוי משאָט"
הרב יעקב וולפה
אולימפיאדות המדע הבין-לאומיות

אולימפיאדות המדע הבין-לאומיות (באנגלית: The International Science Olympiads) הם קבוצה של ארבע עשרה תחרויות שנתיות ברחבי העולם בתחומי המדע השונים. התחרויות מיועדות עבור 4–6 תלמידי התיכון הטובים ביותר מכל מדינה המשתתפת שנבחרה באמצעות אולימפיאדות מדע לאומיות פנימיות, למעט ה- IOL המאפשרת שתי קבוצות בכל מדינה, ה- IOI, המאפשרת לשתי קבוצות מהמדינה המארחת, ו-IJSO, המיועד לתלמידים חטיבות ביניים. המהדורות המוקדמות של האולימפיאדות הוגבלו לגוש המזרחי, אך בהמשך התפשטו בהדרגה למדינות אחרות.
האולימפיאדות עצמן הן תחרויות נפרדות שלכל אחת מהן גוף מארגן משלה. המטרות של כל אולימפיאדה, היא לקדם קריירה במדע; לאתגר את התלמידים המבריקים מכל העולם; ולהשוות בין מערכות ההוראה השונות של כל מדינה. אף על פי שהתחרויות מיועדות לתלמידי בתי הספר העל יסודיים, הסטנדרטים של הבחינות הם גבוהים במיוחד. למעשה, בכמה מהמדינות, השגת דירוג גבוה בכל אולימפיאדה, מבטיחה גישה לאוניברסיטה שנבחרה.
אולימפיאדות המדע הן תחרויות תלמידים בינלאומיות. נכון לשנת 2020, ישנן 14 אולימפיאדות מדע בינלאומיות המוכרות בדרך כלל:
| # | מדע | החל משנה | סימול |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית | 1959 | IMO |
| 2 | אולימפיאדת הפיזיקה הבין-לאומית | 1967 | IPhO |
| 3 | אולימפיאדת הכימיה הבין-לאומית | 1968 | IChO |
| 4 | האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב | 1989 | IOI |
| 5 | אולימפיאדת הביולוגיה הבין-לאומית | 1990 | IBO |
| 6 | אולימפיאדת הפילוסופיה הבין-לאומית | 1993 | IPO |
| 7 | אולימפיאדת האסטרונומיה הבין-לאומית | 1996 | IAO |
| 8 | אולימפיאדת הגאוגרפיה הבין-לאומית | 1996 | iGeo |
| 9 | אולימפיאדת הבלשנות הבין-לאומית | 2003 | IOL |
| 10 | אולימפיאדת המדע הבין-לאומית לנוער | 2004 | IJSO |
| 11 | האולימפיאדה הבין-לאומית למדעי כדור הארץ | 2007 | IESO |
| 12 | האולימפיאדה הבין-לאומית לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה | 2007 | IOAA |
| 13 | אולימפיאדת ההיסטוריה הבין-לאומית | 2015 | IHO |
| 14 | אולימפיאדת הכלכלה הבין-לאומית | 2018 | IEO |
ראו גם

RoboCup
הערות שוליים

↑  THE EÖTVÖS COMPETITION". Archived from the original on 2017-04-21. Retrieved 2016-06-06"
אוריינות סטטיסטית

אוריינות סטטיסטית הוא מונח המשמש לתיאור היכולת של אדם או קבוצה להבין נתונים סטטיסטיים ולהעריך את השלכותיהם. אוריינות סטטיסטית נחוצה כדי להבין מידע וכדי להעריך נכונה את תפקידם של גורמים מסוימים בתוך מכלול הנסיבות, לצורך קבלת החלטות. אוריינות סטטיסטית מקנה לבעליה את היכולת להעריך באופן ביקורתי חומר סטטיסטי, ולהעריך את הרלוונטיות של גישות סטטיסטיות על כל היבטי החיים באופן כללי.
הרקע המתמטי הנדרש לאוריינות סטטיסטית

בעוד שהיכרות עם ארבע פעולות חשבון, השיטה העשרונית, אחוז, גרפים פשוטים, ויכולת בסיסית של ניתוח כמותי, היא הנדרש להבנת נתונים סטטיסטיים "עממיים" (למשל כאלה המופצים בידי תקשורת ההמונים), הרי שלאוריינות סטטיסטית מתקדמת יותר (כמו זו הנצרכת להכנת טבלאות-נתונים סטטיסטיות, או קריאה של מאמרים מדעיים מתחום מדעי הטבע, החיים, ולעיתים גם מדעי החברה), נדרשת מהפרט היכרות משמעותית עם הכתיב מתמטי, גרפים, וכן עליו להכיר סטטיסטיקה תיאורית ברמת בסיס ובפרט עבודה עם נוסחאות סטטיסטיות וטבלאות, ובזה גם את הסימבוליקה והמונחים האופייניים להן, ששימשו לפיתוח וארגון של הנתונים שניתנו בהן באופן ראשוני.
יש להבדיל כמובן בין אוריינות סטטיסטית כשלעצמה לעשייה ומחקר סטטיסטיים.
אספקטים שונים של אוריינות סטטיסטית

בכל יום, אנשים מוצפים במידע סטטיסטי: מפרסומות ("4 מתוך 5 רופאי השיניים ממליצים"), דיווחי החדשות ("סקר דעת קהל מראים כי המועמד מוביל בארבע נקודות"), ואפילו בשיחה כללית ("חצי מהזמן אני לא יודע על מה אתה מדבר"). מומחים ופעילים מרבים להשתמש בטענות מספריות כדי לחזק את טיעוניהם, ולכן אוריינות סטטיסטית היא מיומנות נחוצה כדי לעזור לאדם להחליט מה המומחים מתכוונים ובאילו להאמין. מיומנות זו חשובה כי הסטטיסטיקה יכולה לייצר הצגה מסולפת של הנתונים אשר עשויים להיראות ברי-תוקף. מטרת תומכי האוריינות הסטטיסטית היא לשפר את ההבנה הציבורית של מספרים ונתונים.
תוצאות של סקרי דעת קהל מצוטטים לעיתים קרובות על ידי ארגוני חדשות, אבל האיכות של סקרים אלה משתנה במידה ניכרת. הבנה מסוימת של מונחים מתחום הסטטיסטיקה (למשל: מדגם, מהימנות) הכרחית כדי להיות מסוגלים לפרש נכון תוצאות של סקרים. גודל המדגם עשוי להיות קטן מדי כדי להסיק מסקנות בעלות משמעות, ונשאלים עשויים להיות מוטים. גם נוסח שאלה בסקר עשוי להיות מוטה, ויכול לשמש במתכוון כדי לייצר תוצאה מוטה. סקרים טובים משתמשים בטכניקות בלתי משוחדות, כאשר הרבה זמן ומאמץ מושקע בעיצוב השאלות באסטרטגיית המדגם. אוריינות סטטיסטית נחוצה כדי להבין מה הופך סקר לאמין ולשקול את ערך תוצאות הסקר ומסקנותיו.
בעיית האוריינות נובעת לעיתים גם מדרכי העבודה של סטטיסטיקאים. רמת הקריאות של טבלאות המספרים הוא דוגמה שניתנה בספרם של ריצ'רד מ. הייברגר וברט הולנד. על פי המלצתם, במקום אוסף מבלבל של מספרים בעמודות לא מסודרות, הסטטיסטיקאי חייב להציג תוצאות קריאות, לדוגמה על ידי סידור מערך הנקודות העשרוניות כך שההצגה הוויזואלית תהיה קריאה יותר.
כדי להיות משכילים סטטיסטית, יש צורך גם בהבנה מוצקה של תורת ההסתברות. מחקרים הראו כי הערכותיהם של בני האדם מהסתברויות מושפעות במידה רבה על ידי ההקשר והניסוח. לדוגמה, אנשים בדרך כלל נותנים הערכה נמוכה מדי להסתברות להיות מעורב בתאונת דרכים בגלל האינטראקציה היומיומית שלהם עם כלי הרכב הנותן להם את הרושם כי הם בטוחים יותר ממה שהם באמת. לעומת זאת, הם נוטים להעריך יתר על המידה את ההסתברות להיות מותקף על ידי כריש בגלל תשומת הלב התקשורתית הניתנת לאירועים נדירים אלה, או בגלל השפעות אחרות.
הימורים הוא אחד הסביבות בה חוסר אוריינות סטטיסטית יכול לעלות ביוקר. תורת ההסתברות מאפשרת להעריך או לחשב את דרך הפעולה העדיפה במשחקי מזל. עם זאת, רוב האנשים מעריכים לא נכון את הסיכוי לתרחישים נדירים, לדוגמה השגת ״בית מלא״ (Full House) במשחק הפוקר. חוסר הבנת הסתברויות אלו גורם לאדם להמר יותר או פחות מההימור ה״נכון״ בהתחשב בהסתברות.
הגדלת אוריינות סטטיסטית והידע של הסתברות באמצעות יישומים בכיתה, דוגמאות לימוד, שיטות אחרות, תוביל ליצירת אזרחים משכילים יותר, המסוגלים לקבל החלטות מושכלות יותר.
אוריינות סטטיסטית בחינוך

סוכנויות סטטיסטיות רשמיות כגון: סטטיסטיקה בקנדה והלשכה האוסטרלית לסטטיסטיקה מקיימות תוכניות לחינוך תלמידים בבתי ספר על טבעה של הסטטיסטיקה. פרויקט של המכון הבינלאומי לסטטיסטיקה הוא היחידי אשר מתמקד בקידום תוכניות לאומיות ומוטיבציה כדי להגדיל את רמת האוריינות סטטיסטית של כל חלקי החברה. משאבים רבים ופעילויות, כמו כן גם גוף של מומחים בינלאומיים מסייעים לשמור על קמפיין מוצלח מאוד במדינות רבות בעולם. סטטיסטיקה משומשת לניסויים מדעיים, מודלים עסקיים וכתיבת דוחות. אנשים המעורבים בתחומים אלה בדרך כלל למדו את המשמעות של כמותיות, ממוצע וסטיית תקן. מכללות רבות ואוניברסיטאות דורשות קורס במבוא לסטטיסטיקה כחלק מהתוכנית המקצועית.
חרדת סטטיסטיקה

| --- | --- |
 :  ראו גם – חרדת מתמטיקה
לעיתים קרובות נפוצים קורסים שמטרתם להעניק יכולת-תמרון סטטיסטית, כקורסי תשתית במסגרת תארים אקדמיים במדעים, דוגמת אלו במדעי הטבע, החיים, החברה, ומדעי הבריאות. חשיבותם לסטודנט ולעתידו האקדמי היא חד-משמעית, ולא ניתן לזכות לתואר במדעים ללא סיומם בהצלחה. במחקרים דווח על חרדה הנפוצה בקרב סטודנטים מסוימים, מלימודי הסטטיסטיקה. חרדה זו נובעת ברוב המקרים מאחד או יותר מהגורמים להלן:
חסכים משמעותיים בידע מתמטי פרוצדורלי או מהותי (להרחבה ראו חרדת מתמטיקה), אשר ניתן לפצות עליהם על ידי למידה ותרגול חומר בסיסי בהתאם, והבהרת המידע וההיגיון החשבוני והמתמטי החסר עבור הסטודנט.
התניה חברתית.
לקות למידה ספציפית למתמטיקה (כגון דיסקלקוליה), יצוין שמקרים כאלו נדירים מאוד בהשוואה לשני הגורמים לעיל, שהם הגורם העיקרי לחרדת הסטטיסטיקה.
לאקדמיה מגיעים לעיתים אנשים אשר אינם בעלי הרקע המתמטי הנדרש ללמידה ועשייה של כימות סטטיסטי. הסיבות לכך מגוונות, כגון שיכחת הפרוצדורות המתמטיות המשמשות במטלות השונות, או אי הכרות מוחלטת עם מתמטיקה מעבר לארבע פעולות החשבון והבנת מהותו של שבר פשוט ושבר עשרוני.
בעוד שחלק מהאנשים רוכשים את הידע הנדרש בהצלחה במהלך לימודיהם, יש הנכשלים בשל קשיי למידה שונים כגון חסך בחומר רקע רלוונטי. לכן בדרך-כלל יש להם מוטיבציה נמוכה יחסית ללימודי סטטיסטיקה. לפיכך, סטודנט בעל רקע של סלידה ממתמטיקה, עשוי לפתח פוביה ספציפית לקורסים סטטיסטיים, או לנהוג בדחיינות בעת למידתם. יש המעדיפים לדחות ככל האפשר את לימוד הקורסים הסטטיסטיים לתקופה בה ישלימו קורסים נטולי מתמטיקה או שהמתמטיקה בהם מסתכמת בחשבון פשוט בלבד; פעולה זו יכולה להיות בעוכריהם, אלא אם יתרגלו מתמטיקה מתקדמת יותר (כפי הצורך) בעת למידת קורסים אלו; טכניקה זו של פריסת התרגול המתמטי עד למועד קורס הסטטיסטיקה מיטיבה עם סטודנטים רבים.
סטודנטים עם חרדה סטטיסטית, המגיעים מרצונם ומסקרנותם ללמוד לתואר ראשון בתחום מדעי מסוים, עשויים להיקלע לדחק בשל קונפליקט בין רצונם להשלים התואר כסטודנטים מן המניין, לבין הקשיים או חוסר היכולת לעשות זאת, כביכול. הדבר מסכן את המשך לימודם, ופוגע בפרודוקטיביות מדעית גם מאלו הצמאים לה.
סטודנטים נוקטים במגוון טכניקות כדי להבטיח את הבנתם ולמידתם של עקרונות סטטיסטיים, כפי הנדרש מהם. יש המשתמשים בטכניקות פסיכולוגיות כגון שיטות שינוי-גישה (שמקורן בפסיכולוגיה הקוגניטיבית כמו כאלה הנסמכות על תורת הייחוס), או "חיסול" של מחשבות כוזבות (דפרסוגוניות) של סטודנטים המשכנעים את עצמם ליכולת פחותה או אי יכולת, עד כדי הכחדת התפיסות הכוזבות. אפשרות נוספת היא היעזרות בספרות חיצונית אשר מסבירה את החומר הלימודי בלשון ורטוריקה אחרת, או היעזרות במורה פרטי הנתפס ככריזמטי יותר בעיני הסטודנט או מותאם יותר לצרכיו.
סטודנטים שונים יכולים להסתייע בהתאמות בבחינות בסטטיסטיקה, כגון שימוש במחשבון, דף נוסחאות מורחב, והארכת-זמן. סטודנטים עם בעיות פיזיולוגיות קלות, דוגמת מַלְחֶצֶת כתיבה, או לקות כתיבה מאובחנת, יכולים להסתייע בכתיבתם במעבד תמלילים והארכת-זמן. במקרים חמורים יותר ייתכנו התאמות נוספות בדרכי ההיבחנות, דוגמת הבטחת מועד בחינה נוסף לבעלי דיסקלקוליה, או התערבות פרמקולוגית להפחתת חרדה במבחן עצמו או בתקופת הלימוד, בכפוף להחלטת פסיכיאטר או רופא בעל הכשרה לכך.
הערות שוליים

↑  Dodge, Y. (2003) The Oxford Dictionary of Statistical Terms, OUP. ISBN 0-19-920613-9
↑  Wallman, K. (1993) Enhancing statistical literacy: Enriching our society. J. American Statistical Association, 88, 1–8
↑  Gal, I. (2002). Adults’ statistical literacy: Meaning, components, responsibilities (with Discussion). International Statistical Review, 70(1), 1–51.
↑  Heiberger,R.M., Holland, B. (2004) Statistical Analysis and Data Display. Springer. ISBN 0-387-40270-5
↑  The  International Statistical Literacy Project
↑  STATISTICS AND MATHEMATICS ANXIETY IN SOCIAL SCIENCE STUDENTS: SOME INTERESTING PARALLELS
↑  Dyscalculia, Dyslexia, and Medical Students’ Needs for Learning and Using Statistics
↑  Statistics Anxiety: Nature, etiology, antecedents, effects, and treatments--a comprehensive review of the literature
↑  The Components of Statistics Anxiety: A Phenomenological Study.
1 2  Students' perceptions on factors of statistics anxiety and instructional strategies.
↑  Academic procrastination and statistics anxiety
↑  כדי לסיים בהצלחה את רוב התארים המתקדמים, נדרש ידע מתמטי המשקף את הידע של 3 יחידות בבחינות הבגרות.
↑  Computer-assisted intervention for children with low numeracy skills
↑  מַלְחֶצֶת כתיבה
אוז'ה

אוז'ה (בהונגרית: Uzsa) הוא כפר קטן במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו כפרים רבים באירופה גם באוז'ה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1996 חיו בכפר 413 תושבים, ובשנת 2020 רק 304 תושבים.
עד שנת 1995 היה הכפר חלק מהכפר לשנצאישטוואנד.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת טפולצה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | טפולצה • אברהאמהג' • בדצ'ונטומאי • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש  • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מינדסנטקאלה • מונושטורפאטי • נמשגולאץ' • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אולימפיאס השנייה

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־3 לפנה״ס אפירוס, יוון 
 פטירה:  המאה ה־3 לפנה״ס 
 בן או בת זוג:  אלכסנדר השני, מלך אפירוס 
 
אולימפיאס (ביוונית: Ὀλυμπιάς‏; המאה ה-3 לפנה"ס) הייתה מלכת אפירוס. בתם של פירוס הראשון ואנטיגונה, אשתו ואחותו של אלכסנדר השני, ואמו של פירוס השני.
ביוגרפיה

אולימפיאס נולדה כבתם הבכורה של פירוס הראשון מלך אפירוס, ואשתו הראשונה אנטיגונה, שהייתה בתה של ברניקי הראשונה, מלכת מצרים. בשנת 295 לפנה"ס, בזמן שילדה את אחיה הצעיר של אולימפיאס, תלמי, מתה אנטיגונה. תלמי מת מאוחר יותר במהלך המלחמות הממושכות שניהל אביהם. לאחר מותה של אנטיגונה, נישא פירוס ללאנאסה מסיציליה, שילדה לו את אלכסנדר והלנוס. אולימפיאס נישאה לאלכסנדר, שהיה אחיה החורג והיה גם צעיר ממנה. היא ילדה לו חמישה ילדים, שלוש בנות ושני בנים - פירוס ותלמי. בשנת 272 לפנה"ס מת פירוס, ואלכסנדר ירש את מקומו.
אלכסנדר מת בשנת 242 לפנה"ס. תלמי ופירוס היו עדיין צעירים, ואולימפיאס שימשה כעוצרת. היא ירשה ממלכה לא יציבה. מכל השבטים השונים שהרכיבו אותה, רק המולוסים נותרו נאמנים לבית המלוכה. בשנת 239 לפנה"ס פרצה מלחמה בין אפירוס לאיטולים, ואלו האחרונים תקפו את הנחלות של אפירוס בצפון אקרנאניה. אולימפיאס התקשתה לנהל את המלחמה בצורה יעילה, ומהומות פרצו בבירה אמבארקיה. בצר לה, החלה אולימפיאס לכרות בריתות בניסיון להציל את שלטונה. היא חיתנה את בתה פתיה עם דמטריוס השני איטוליקוס, מלך מוקדון, ואת הנסיכה נראיס השיאה לגלון, בנו של היירון השני טיראן סירקוסאי.
בריתות אלו יכלו לספק לאולימפיאס עזרה רבה, אולם לא כך היה. מלך מוקדון אכן הכריז מלחמה על האיטולים, אולם התעניין יותר בסיפוח שטחים חדשים לארצו מאשר בהצלת ממלכת אפירוס המתפוררת. פירוס נהרג במהלך מעשי האיבה, ותלמי מת ממחלה במהלך המהומות שפרצו בעיר הבירה. על פי יוסטינוס, אולימפיאס מתה מרוב צער. ירשה אותה נכדתה, דידמאיה השנייה בת פירוס. שלטונה של דידמאיה היה קצר, היא הצליחה להשיב לעצמה את השלטון בבירה, אולם נרצחה במקדש ארטמיס. לאחר מותה הפכה אפירוס לדמוקרטיה.
אתנאיוס מוסר סיפור מוזר על פיו היא רצחה את אהובתו של בנה פירוס.
לקריאה נוספת

דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי, ירושלים: הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, מהדורה ראשונה תשמ"ג, מהדורה שנייה תשמ"ז.
Smith, Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, "Olym'pias", 1873
הערות שוליים

1 2 3 4  יוסטינוס, ספר עשרים ושמונה, 1.
1 2 3  גולן, עמ' 350.
↑  גולן, עמ' 350, הערה 138.
↑  גולן, עמ' 350-351.
↑  יוסטינוס, ספר עשרים ושמונה, 2.
↑  יש המעריכים שמדובר באביה של אולימפיאס, פירוס הראשון, אולם הסברה הרווחת היא שמדובר בפירוס השני.
↑  אתנאיוס, "משתה החכמים", ספר שלוש עשרה, 56.
אזו מאיבריה

אַזּוֹ, אַזוֹי או אָזוֹן (בגאורגית: აზო;‏ აზოჲ;‏ აზონი) היה שליט הגאורגים בכארתלי העתיקה (מוכרת כממלכת איבריה בכתבים הקלאסיים), שעל פי הרשומות הגאורגיות מימי הביניים מונה על ידי אלכסנדר הגדול.
מסורת ימי הביניים

שמו ומוצאו של אזו מוצגים באופנים שונים ברשומות הגאורגיות מימי הביניים. בעוד החיבור 'ניצורה של כארתלי' (אנ') הוא נקרא אזו (י) והוא מוצג כנצר לשושלת קודמת באריאן כארתלי (אנ'), בחיבורים ב"חיי כארתלי" הוא מכונה בשם אזון ומוצג כמקדוני. אזו ואזון מייצגים ללא עוררין את אותה דמות ושני המקורות מייחסים את מעמדו למסע המיתולוגי של אלכסנדר הגדול לגאורגיה הפנימית.
על פי החיבור 'ניצורה של כארתלי', אזו היה בנו של מלך אלמוני בשם מאריאן כארתלי (אנ') שהובא לכארתלי עצמה על ידי אלכסנדר הגדול והוצב כמלך הראשון (מֵפֶּה (אנ')) של מצחתה לאחר כיבוש העיר. אזו הביא איתו את פולחן האלילים גאצי וגאים לכארתלי. חיבורי 'חיי כארתלי' לא מספרים על מסורת כזו. במקום זאת נאמר בהן כי אזון, בנו של יארדוס (ללא הוכחה[דרושה הבהרה] ב'ניצורה של כארתלי') לא היה מלך ולא ממוצא גאורגי. על פי החיבור, הוא כבש את מצחתה על ידי חיל בן 100,000 מקדונים. בנוסף, אלכסנדר ציווה על אזון לסגוד לשבעה גרמי שמים (השמש, הירח וחמישה "כוכבים", כלומר כוכבי לכת) ולשרת את "האל הבלתי נראה, בורא היקום". בגרסה זו אזון מתואר כרודן, והוא מודח ונהרג על ידי פרנוואז הראשון, חבר השבט השולט המקומי שושלת פרנוואז (אנ'), שאביו ודודו נהרגו על ידי אזון.
פרשנות מודרנית

הזיהוי של אזו/אזון הוא אחת החידות המורכבות והמעוררות מחלוקת של ההיסטוריה הגאורגית המוקדמת. שלטונו מתוארך בדרך כלל על ידי החוקר הגאורגי סרגי גורגאדזה (גאו') לשנים 330–272 לפני הספירה, אם כי כרונולוגיה זו חסרה דיוק.
למרות ההבדלים ביניהן, שתי המסורות של ימי הביניים מסכימות שהממלכה הוקמה במצחתה בתקופה ההלניסטית המוקדמת. עובדה זה מאומתת גם במקורות שאינם גאורגיים. האגדה על המסע של אלכסנדר הגדול לאיבריה נשמרה גם במסורת ההיסטורית הארמנית, במיוחד בחיבור תולדות הארמנים (אנ') מאת מובסס חורנאצי (כנראה מהמאה ה-5). חורנאצי מצין את "מיתרידטס, אחשדרפן דריווש" (ניתן לזהות עם מיטרידטס השני מכיוס (אנ')) שמונה על ידי אלכסנדר לשלוט על הגאורגים. פרופסור גיורגי מליכישווילי (גאו') ערך מספר הקבלות בין הסיפורים על אזון של ברשומות הגאורגיות לבין מיתרידטים של המסורת הארמנית.
מספר חוקרים מודרניים סוברים שסיפורו של אזו מעיד בעקיפין על הגירה של השבטים הגאורגים המוקדמים לצפון-מערבה ושילוב של אלמנטים אנטוליים עם השבטים שחיו בכארתלי ממש. מצד שני, הגרסה של 'חיי כארתלי', המתייחסת באופן אנכרוניסטי לפמליית אזון כ"רומאים", עשויה בהחלט לשקף את הפעילות הרומית באיבריה, ככל הנראה את אלה של התקופה הפלאבית (69–96 לספירה). הרשומות הגאורגיות התעלמו ממנה.
מספר היסטוריונים מודרניים ניסו גם להשוות את אזון (השם מסתיים בסיומת היוונית -ου) עם יאסון של תקופת הארגונאוטים. לפי ההיסטוריון הרומי טקיטוס, האיבריים "טענו שמוצאם תסלי, מהתקופה שבה יאסון, לאחר שעזב עם מדיאה וילדיהם, חזר לארמון הריק של אייטס (אנ') ואנשי קולכיס חסרי המלכים".
הערות שוליים

1 2  #ראפ, p. 270
↑  #ראפ, p. 269
1 2  #ראפ, p. 273
1 2  ‏גיורגי כוותרדזה‏ (Q126302692) Georgian Chronicles and the raison d'étre of the Iberian Kingdom (Caucasica II)., pp. 177-237. Orbis Terrarum, Journal of Historical Geography of the Ancient World 6, 2000.
↑  Cyril Toumanoff (1963), Studies in Christian Caucasian History, p. 89. Georgetown University Press (אנ')
↑  ‏קונסטנטין לרנר‏ (Q126304194) (2001) The 'River of Paradaise' and the Legend about the City of Tbilisi: A Literary Source of the Legend, p. 76. Folklore Vol. 16
↑  #ראפ, p. 269-270
↑  Michael Grant (אנ') (1973), The Annals of Imperial Rome, p. 217. Penguin Classics (אנ'), מסת"ב 0-14-044060-7. (הספר בקטלוג ULI)
אולימפיאדת אוסלו (1952)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  אוסלו, נורווגיה
 מדינות משתתפות:  30
 ספורטאים משתתפים:  694
 תחרויות:  22 תחרויות ב-6 ענפים
 טקס הפתיחה:  14 בפברואר 1952
 טקס הנעילה:  25 בפברואר 1952
 נפתח רשמית על ידי:  נסיכת ראנגכילד
 השביע את המשתתפים:  טורנביורן פלקנגר
 הדליק את הלפיד האולימפי:  אייגיל ננסן
 האצטדיון הראשי:  אצטדיון ביסלט, אוסלו
 הערים שהתמודדו על האירוח:  לייק פלאסיד, קורטינה ד'אמפצו
 → אולימפיאדת סנט מוריץ (1948) אולימפיאדת קורטינה ד'אמפצו (1956) ← 
אולימפיאדת החורף השישית הייתה אולימפיאדת חורף נערכה מ-14 בפברואר עד 25 בפברואר 1952 בעיר אוסלו שבנורווגיה.
דיונים על אירוח משחקי החורף האולימפיים בעיר אוסלו החלו עוד בשנת 1935; העיר רצתה לארח את המשחקים האולימפיים בשנת 1948, אך עקב הצורך בשיקום נורווגיה מהכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה, הדבר לא התאפשר. במקום זאת, נבחרה אוסלו לארח את המשחקים ב-1952.
כל מתחמי התחרות היו באזור המטרופולין של אוסלו למעט תחרות הסקי האלפיני, אשר נערכו כ-70 ק"מ מהעיר. לצורך אירוח התחרויות נבנו בעיר תשתיות מתאימות, נבנה בית מלון חדש עבור אנשי התקשורת ואורחים, בנוסף לשלושה מתחמי מגורים לספורטאים ולמאמנים. מתחמי מגורים אלה היו למעשה הכפר האולימפי שהוקם במיוחד לצורך אירוח תחרויות אולימפיות. העיר אוסלו נשאה בעיקר הנטל הכספי של אירוח המשחקים, תמורת ההכנסות הנילוות.
במשחקים השתתפו 694 ספורטאים שייצגו 30 מדינות, שהשתתפו בארבעה תחומים של ספורט חורף ב-22 מקצים. יפן וגרמניה חזרו להשתתף בתחרויות החורף, לאחר שלא השתתפו באולימפיאדת סנט מוריץ (1948), בעקבות מלחמת העולם השנייה. את גרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה ייצגו ספורטאים מחלקה המערבי בלבד, מאחר שספורטאים מזרח גרמניים (בשטחים שנכבשו על ידי ברית המועצות במלחמה) סירבו להתחרות עמם כצוות מאוחד. הייתה זו הפעם היחידה בהיסטוריה שבה השתתף חבל הסאר במשחקים האולימפיים בנפרד מגרמניה. פורטוגל וניו זילנד השתתפו לראשונה במשחקי החורף האולימפיים, ולראשונה הורשו נשים להשתתף בתחרות סקי למרחקים.
מדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | נורווגיה נורווגיה (מארחת) | 7 | 3 | 6 | 16 |
| 2 | ארצות הברית ארצות הברית | 4 | 6 | 1 | 11 |
| 3 | פינלנד פינלנד | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 4 | גרמניה גרמניה | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 | אוסטריה אוסטריה | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 6 | איטליה איטליה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 | קנדה קנדה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 | בריטניה בריטניה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 | הולנד הולנד | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 10 | שוודיה שוודיה | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 11 | שווייץ שווייץ | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 12 | הונגריה הונגריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 12 | צרפת צרפת | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 22 | 22 | 23 | 67 |