stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סופיה וילסון
הערות שוליים

↑  Cardinals WR Michael Wilson and USWNT star Sophia Smith tie the knot, ESPN.com, ‏2025-01-28 (באנגלית)
↑  Sophia Smith, USWNT – U.S. Soccer Official Site
1 2 3 4  2019 Women's Soccer Roster, Go Satanford
↑  Rapinoe: The Sky's the Limit for Smith, FIFA: FIFA Women's World Cup 2023
↑  U.S. Under 18 Women's National Team – Sophia Smith, Wayback Machine
↑  Elizabeth van Blommestein, Sophia Smith makes national history for women’s soccer, The Stanfod Daily, Dec. 14, 2020
↑  Meg Linehan, Alex Morgan Not Selected to USWNT for Paris Olympics: Full Roster for 2024 Games, The Athletic, Jun 26, 2024
↑  Anne M. Peterson, Sophia Smith’s Extra-Time Goal Sends USWNT into the Olympic Final with a 1-0 Win over Germany, AP, August 7, 2024
↑  Sophia Smith Voted 2022 Biosteel U.S. Soccer Female Player of the Year, Us Soccer, January 6, 2023
↑  NWSL Editor, Portland Thorns FC Striker Sophia Smith Named 2022 NWSL Most Valuable Player, Presented by Budweiser, NWSL, October 27, 2022
↑  Alex Azzi, Portland Thorns Win 2022 NWSL Championship, MVP Smith Scores Game Winner, NBC Sports, October 29, 2022
↑  NWSL Editor, NWSL Announces Winners of Mastercard Best XI Awards, NWSL, October 25, 2022
1 2  Sud Ladies Cup 2018 : Les Recompenses, Sud Ladies Cup, 12 June, 2018
לימור סון הר-מלך

לימור סוֹן הר-מלך (נולדה ב-30 ביולי 1979, ז' באב ה'תשל"ט) היא פוליטיקאית ישראלית, המכהנת כחברת הכנסת מטעם עוצמה יהודית ויו"ר הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל לשעבר.
ביוגרפיה

סון הר-מלך נולדה בירושלים ביולי 1979 לנסים אלמליח, שעבד כמסגר, ולשושנה לבית עיני. משפחתה לא הייתה דתית, אך בכיתה ד' היא החליטה לעבור לבית ספר דתי. בהמשך למדה באולפנת צביה בעיר והתנדבה לשירות לאומי כקומונרית סניף בני עקיבא בחשמונאים.
לאחר שירותה, למדה במדרשת בינת, בשילוב לימודי ייעוץ חינוכי במכללת אורות ישראל. התחום המקצועי העיקרי שבו היא עוסקת הוא טיפול רגשי והנחיית הורים. בשנת 2021 הוציאה ספר שירים בשם 'אמא יש רק אחת', על חוויות האימהות, בהוצאת טקסט רץ.
בשנת 2001 נישאה לשלום (שולי) הר מלך, תלמיד ישיבת קדומים שבצפון השומרון ונהג אמבולנס. עם נישואיהם, עברו לחומש ויסדו בה ישיבה. במקביל החל שולי לעבוד כרכז הקליטה ביישוב וכרב בית הספר והגן בקדומים. בשנת 2003 הותקפו היא ובעלה בפיגוע ירי על ידי מחבלים פלסטינים. בעלה נרצח בפיגוע והיא נפצעה קשה וילדה בלידת חירום. ב-26 במאי 2024, במהלך תקיפת צה"ל ברפיח במסגרת מלחמת חרבות ברזל, חוסל הרוצח חאלד נג׳אר.
לאחר כשנתיים פונה יישוב מגוריה במסגרת תוכנית ההתנתקות. היא הייתה ממייסדי תנועת חומש תחילה השואפת לשוב ליישוב, במגמה לבטל את ההתנתקות. לאחר כשנה נישאה בשנית, ליהודה סון מקדומים. בשנות נישואיהם הראשונות הם גרו ביישובים דרומיים יותר בשטחי יהודה ושומרון – בעפרה ובכרמל, אך לאחר כשנתיים חזרו לצפון השומרון, הפעם לשבי שומרון. את אירועי ברית המילה של ילדיהם המשותפים וגם את חתונת בנם הבכור אהוביה - יאיר קיימו ביישוב המפונה חומש.
קריירה פוליטית

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש שובצה במקום ה-12 ברשימת הציונות הדתית ועוצמה יהודית מטעם האחרונה ונבחרה לכנסת והיא האישה היחידה מבין חברי הכנסת של רשימת "עוצמה יהודית". ב-4 בינואר 2023 החלה לכהן כיו"ר הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל בכנסת.
בחודש ספטמבר 2023, סייעה לגייס כחצי מיליון שקלים למימון קמפיין שנועד להציף טענות לחפותו של עמירם בן אוליאל, שהורשע ברצח משפחת דוואבשה. בהקלטה שפורסמה הגדירה אותו כצדיק קדוש וטענה לחפותו.
במהלך כהונתה בכנסת יזמה והובילה את ביטול חוק ההתנתקות על שטחי צפון השומרון - התיקון מאפשר לישראלים לשהות בשטחים שפונו בצפון השומרון לפני 18 שנה במסגרת תוכנית ההתנתקות, את חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני, את חוק הרחקת פעילי טרור מנפגעי העבירה, את הרחבת החוק להרחקת עברייני מין מנפגעי העבירה, תיקון לחוק זכויות הסטונדט לאפשר לימודים בהפרדה מגדרית באקדמיה, והיא פעילה להקמה מחודשת של חומש.
לימור סון הר מלך משמשת כיו"ר שדולת ארץ ישראל במשותף עם יולי אדלשטיין ושמחה רוטמן, ומשמשת כיושבת ראש השדולה לאישה הדתית והחרדית, השדולה להשבת ההתיישבות בחבל עזה והשדולה למניעת פגיעות מיניות.
הערות שוליים

↑  חזקי ברוך, עוצמה יהודית חושפת: לימור סון הר מלך תוצב במקום השישי, באתר ערוץ 7, 11 בספטמבר 2022
↑  לימור סון הר מלך, אמא יש רק אחת, באתר טקסט רץ הוצאה לאור, ‏2 בנובמבר 2019
↑  חזקי ברוך, ח"כ הר מלך בתגובה לחיסול רוצח בעלה: "עוד שלב בסגירת המעגל שלי", באתר ערוץ 7, 27 במאי 2024
↑  אנה ברסקי, ‏"עוד שלב בסגירת המעגל שלי ושל עם ישראל": ח"כ לימור סון הר מלך מגיבה לחיסול רוצח בעלה, באתר מעריב אונליין, 27 במאי 2024
↑  יוני קמפינסקי, "הגעגוע והכמיהה לחומש הולכים וגוברים", באתר ערוץ 7, 19 באוקטובר 2022
↑  אנה ברסקי, ‏"צדיק קדוש": חברת הכנסת שיבחה את הרוצח מדומא; במערכת הפוליטית גינו, באתר מעריב אונליין, 19 בספטמבר 2023
↑  אלישע בן קימון, סיון חילאי, הכנסת אישרה סופית את ביטול "חוק ההתנתקות" | אלה המשמעויות, באתר ynet, 21 במרץ 2023
↑  סיון חילאי, הדר גיל-עד, החוק להחמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני - והסערה: "מסר פוגעני", באתר ynet, 30 ביולי 2023
↑  חדשות הכנסת, ועדת החינוך דנה בהצעת חוק לקביעת מסלולי לימוד נפרדים לנשים ולגברים באקדמיה – בתארים מתקדמים | הנתונים: 14,320 סטודנטים בוגרי החינוך החרדי לומדים השנה לתואר ראשון; 3,090 לומדים לתואר שני ושלישי, באתר main.knesset.gov.il, ‏5 בפברואר 2025
↑  שחר אילן, בניגוד להחלטת בג"ץ: ועדת השרים אישרה הצעת חוק להרחבת ההפרדה המגדרית באקדמיה, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2024
↑  אמיר אטינגר, נועם (דבול) דביר, הצעת חוק: לימודים בהפרדה מגדרית במוסדות אקדמיים לא ייחשבו כהפליה, באתר www.israelhayom.co.il, ‏28 בנובמבר 2024
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (61 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון • עבד |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| הציונות הדתית (6) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (59 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (23) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| עוצמה יהודית (7) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • אליהו  • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
| הרוב הלאומי (1) | רול |  |
Laid-Back Camp

| --- | --- |
 
 סוגה:  הרפתקאות

 מאנגה
 יוצר:  אפרו
 מאייר:  אפרו
 הוצאה:  Houbunsha (יפן)
 התפרסם לראשונה במגזין:  Manga Time Kirara Forward  (2015–2019)  Comic Fuz  (2019–הווה)
 קהל יעד:  סיינן
 תקופת הפרסום המקורית:  יולי 2015 – הווה
 מספר הכרכים שהתפרסמו:  16

 אנימה
 אורך פרק:  24 דקות
 במאי:  יושיאקי קיוגוקו (עונות 1–2) שין טוסאקה (עונה 3)
 תסריטאי:  ג'ין טנאקה (עונות 1–2) מסאפומי סוגיורה (עונה 3)
 אולפני אנימציה:  C-Station (עונות 1–2) Eight Bit (עונה 3)
 רשת שידור:  AT-X (יפן)
 תקופת שידור מקורית:  4 בינואר 2018 – 20 ביוני 2024
 מספר העונות:  3
 מספר הפרקים:  37 פרקים

 סדרת דרמה: Laid-Back Camp
 במאי:  טאקאשי נינומיה מאמורו קושינו קיוהיי טמאזאווה
 רשת שידור:  TV Tokyo
 תקופת שידור מקורית:  10 בינואר 2020 – 18 ביוני 2021
 מספר הפרקים ששודרו:  24

 משחקי וידאו
 Laid-Back Camp Virtual: Lake Motosu  Laid-Back Camp Virtual: Fumoto Campsite  Laid-Back Camp: Have a Nice Day  Laid-Back Camp: All-in-One!!
Laid-Back Camp (ביפנית: ゆるキャン△) היא סדרת מאנגה יפנית שנכתבה ואוירה על ידי האמן היפני אפרו. הסדרה פורסמה במקור במגזין המאנגה Manga Time Kirara Forward בין יולי 2015 לפברואר 2019. לאורך השנים הסדרה התפרסמה גם ב-16 כרכים שונים.
בעקבות ההצלחה לה זכתה סדרת המאנגה חברת C-Station הפיקה בהמשך סדרת אנימה בת 37 פרקים המבוססת על המאנגה אשר שודרה במקור ביפן בין 2018 ל-2024. בנוסף, על בסיס סדרת המאנגה הופקה גם סדרת לייב אקשן אשר שודרה במקור ביפן בין 2020 עד 2021, והופק גם סרט אנימה שיצא לאקרנים ב-1 ביולי 2022. משחק מציאות מדומה המבוסס על הסדרה יצא לשווקים במרץ 2021.
הסדרה, אשר עוסקת במחנאות, ומתרחשת במיקומים אמיתיים ברחבי יפן, עוררה עניין רב במחנאות בקרב הקוראים והצופים בסדרות בזיכיון.
תקציר העלילה

עלילת הסדרה מתמקדת בהרפתקאות של קבוצת נערות בבית ספר תיכון ביפן אשר מטיילות למיקומים מרהיבים שונים ברחבי יפן ועוסקות במחנאות.
דמויות

נאדשיקו קאגאמיהארה - נערה אנרגטית וסקרנית שמתיידדת עם רין ובעקבות כך מצטרפת למועדון המחנאות.
רין שימה - נערה שקטה ומופנמת שאוהבת לרוב לעסוק במחנאות לבדה, ונוטה להעדיף טיולים שקטים. היא מרבה לנסוע בטוסטוס שלה.
צ'יאקי אוגאקי - אחראית על ארגון הטיולים של מועדון המחנאות.
איאו אינויאמה - חברתה טובה של צ'יאקי וחברה במועדון המחנאות.
אנה סאיטו - חברתה הטובה של רין שמצטרפת מדי פעם לטיולים של מועדון המחנאות.
מדיות > סדרת מאנגה

סדרת המאנגה פורסמה במקור במגזין המאנגה Manga Time Kirara Forward בין יולי 2015 לפברואר 2019. משנת 2019 ואילך הסדרה מפורסמת במגזין המאנגה Comic Fuz. לאורך השנים הסדרה התפרסמה גם ב-16 כרכים שונים.
המהדורה האנגלית של סדרת המאנגה הופקה על ידי חברת Yen Press באמריקה הצפונית ויצאה לראשונה לשווקים במרץ 2018.
מדיות > סדרת אנימה

סדרת אנימה בת 37 פרקים המבוססת על המאנגה שודרה במקור ביפן בערוץ AT-X בין 2018 ל-2024. את העונה הראשונה והשנייה ביים יושיאקי קיוגוקו, ואת העונה השלישית ביים שין טוסאקה.
שיר הפתיחה של הסדרה בוצע על ידי הזמרת היפנית אסאקה, בעוד ששיר הסיום של הסדרה בוצע על ידי הזמרת היפנית ארי סאסאקי. שיר הנושא של העונה השלישית בוצע על ידי הזמרת היפנית קימינונה.
הסדרה יצאה בהמשך לשווקים בתקליטורי בלו-ריי ובתקליטורי DVD.
מדיות > סרט אנימה

באפריל 2022 יצא לאקרנים סרט אנימה בזיכיון שעלילתו מתמקדת בדמויות הראשיות אשר נפגשות בגיל מבוגר יותר לעסוק שוב במחנאות ביחד.
מדיות > סדרת לייב אקשן

סדרת לייב אקשן שודרה במקור ביפן בערוץ TV Tokyo בשנים 2020 ו-2021. בסדרה מככבות הארוקה פוקוהרה בתפקיד רין שימה ויונו אוהרה בתפקיד נאדשיקו קאגאמיהארה.
מדיות > משחקי וידאו

משחק מציאות מדומה המבוסס על הסדרה בשם "Laid-Back Camp: Virtual Camp" פותח על ידי חברת Gemdrops עבור הפלטפורמות Microsoft Windows, Nintendo Switch, PlayStation 4, iOS ו־Android,
דמויות מהסדרה הופיעו לצד דמויות אחרות ממגזין המאנגה Manga Time Kirara במשחק התפקידים למכשירי המובייל "Kirara Fantasia" אשר יצא לשווקים בשנת 2018.
רומן חזותי בזיכיון בשם "Laid-Back Camp: Have a Nice Day!" יצא לשווקים ביפן בלבד ב-11 בנובמבר 2021 לפלטפורמות פלייסטיישן 4 ו-Nintendo Switch.
במרץ 2024, הוכרז משחק חשיבה בזיכיון למכשירים הניידים בשם "Laid-Back Camp: Puzzle Camp " אשר יצא למכשירי אנדרואיד ו-iOS ב-25 ביולי 2024.
ראו גם

מואה (סלנג)
הערות שוליים

↑  "The Winter 2018 Anime Preview Guide - Laid-Back Camp". Anime News Network (באנגלית). ארכיון מ-2019-08-18. נבדק ב-2019-08-18.
↑  "ゆるキャン△" (ביפנית). Houbunsha. ארכיון מ-2020-10-04. נבדק ב-2024-01-07.
↑  "Cozy Up With the Official Laid-Back Camp Portable Grill". Anime News Network. 23 בינואר 2018. ארכיון מ-15 בפברואר 2018. נבדק ב-15 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Laid-Back Camp Anime Premieres on January 4". Anime News Network. 12 בדצמבר 2017. ארכיון מ-15 ביולי 2018. נבדק ב-13 בדצמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
ארדרסון

| --- | --- |

 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  סקוטלנד סקוטלנד
 שטח:  3.29 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  10,670 (2016)
 קואורדינטות:  55°38′36″N 4°48′35″W﻿ / ﻿55.6432°N 4.8097°W﻿ / 55.6432; -4.8097 
 אזור זמן:  UTC+0
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ארדרסון(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים ארדרסון(למפת סקוטלנד רגילה) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני ארדרסון(למפת סקוטלנד מוגדלת) אדינבורו גלאזגו אברדין פייזלי אייר פרת' אינוורנס לוכגילפהד דנדי איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים  אנגליה צפון אירלנד  אירלנד האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני ארדרסון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ארדרסון (מגאלית סקוטית רוזן 'לשון יבשה של הצוק הקטן' ) היא עיירה על חוף צפון איירשייר בדרום-מערב סקוטלנד. בעיירה מתגוררים 10,670 תושבים והיא מהווה חלק משכנות עם סולטקוטס וסטיבנסטון המכונה "שלוש העיירות". ארדרסון ממוקמת על החוף המזרחי של פירת' אוף קלייד.
היסטוריה

ניתן לייחס את שורשיה של ארדרוסן לבניית הטירה שלה 'גבעת התותח', שנבנתה בסביבות שנת 1140 על ידי סיימון דה מורוויל. הטירה והאחוזה הועברו למשפחת ברקלי (כיום ידועה גם כמשפחת קרייג) ודרך יורשים עוקבים עד המאה ה-14, אז עברה למשפחת אגלינטון במותו של גודפרי ברקלי דה ארדרוסן, שמת ללא יורש. לפי אגדת עם, סר פרגוס ברקלי, הברון מארדרוסן, היה נמצא בקשר עם השטן ובאחת מפעולותיו, הציב לשטן את המשימה ליצור חבלים מחול; משלא עשה זאת, השטן בעט בטירה בפרסתו בתסכול והשאיר טביעת פרסה פטרוזומטוגלפית.
הטירה עמדה על תילה עד שנת 1648, כאשר חייליו של אוליבר קרומוול הרסו אותה, ולקחו חלק ניכר מעבודות האבן לאייר כדי לבנות את המצודה במונטגומריסטון.
בשנת 1759, הרוזן ה-10 מאגלינטון יצר עדר בקר מהזן העתיק של בקר לבן או צ'ילינגהם בארדרסון, כנראה באמצעות בקר מעדר קדזוב. מספרם דשדש ובשנת 1820 פוזרו שאר בעלי החיים.
ארדרוסן התפתחה במהלך המאות ה-18 וה-19 הודות למיקומה על החוף הסקוטי. יצוא פחם וברזל גולמי לאירופה ולצפון אמריקה היה המסחר העיקרי מנמל העיירה, אשר הפך למרכז לבניית ספינות. ספינות דיג וסירות משא קטנות היו עמוד התווך של המספנה עד שנות ה-50 של המאה ה-20, אז חדלה להתקיים החצר כתוצאה מתחרות זרה. מספנה קטנה יותר, מקרינדל'ס, פעלה עד שנות ה-80, אז הופסק המסחר לחלוטין.
שירותי נוסעים מנמל ארדרוסאן לברודיק באי אראן החלו בשנת 1834, ושירותים לבלפסט באלסטר שבצפון אירלנד, ולאי מאן באו לאחר מכן ב-1863 וב-1892. הפלגות בנהר הקלייד הופעלו בתחילה על ידי חברת הרכבות של גלאזגו והדרום מזרח ממזח ווינטון והרכבת הקלדונית ממזח מונטגומרי. התוכנית השאפתנית של הרוזן מאגלינטון לקישור תעלה לגלאזגו מעולם לא התממשה.
בין 1841 ל-1848, ארדרוסן הייתה חלק מהקו המרכזי של החוף המערבי המקביל של זמנו. המסלול המהיר ביותר מלונדון לגלאזגו היה ברכבת לפליטווד, ולאחר מכן בסירה לארדרוסן. לאחר 1848 ניתן היה לעשות את כל המסע ברכבת, תוך הימנעות מארדרוסן. הקישור לאי מאן אינו פועל עוד, לאחר שהועבר תחילה לסטרנריר עד שכל השירותים הסקוטיים הסתיימו. חברת של הפעילה בית זיקוק לנפט מטעם משרד האוויר, ממפעל שימורים לדלק תעופה במלחמת העולם השנייה, והנמל הורחב כדי שמכליות של החברה יעגנו.
הנמל פותח מחדש כמרינה, ומעבורת נוסעים וכלי רכב לברודיק מופעלת על ידי מקבריין הקלדוני.
ארדרוסאן הפך לבורג, ב-1846, עם פרובוסט, שופטים ונציבים. לאחר מלחמת העולם השנייה, הבורג היה מבוסס במרכז האזרחי של ארדרוסן. מעמדה כבורג אבד ב-1974 עם הקמת המועצה האזורית סטרטקלייד, לאחר שעברה למחוז קנינגהאם. כעת היא חלק מצפון איירשייר, שנוצרה כרשות בשנת 1996.
ארדרוסן הייתה האתר האירופי הראשון שביצע קליטת רדיו מוצלחת של אותות רדיו בגל בינוני מצפון אמריקה. באמצעות אורך גל של כ-230 עד 235 מטרים שלחה קבוצת רדיו חובבים בקונטיקט אותות קוד מורס לתחנה שהוקמה באוהל.
גלריה

ארדרוסן ממעוף הציפור 1920
המפרץ הצפוני של ארדרסון - מקום הרצח של הרוזן ה-10 מאגלינטון ב-1769.
אבן דרך של דרך האגרה הישנה ליד נורת' ביץ'
חוות טורבינות רוח באנדרסון
טירת אנדרסן
הערות שוליים

↑  "Gaelic Placenames collected by Iain Mac an Tailleir (2003)" (PDF). נבדק ב-10 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Levy, Catriona (1983). Ardrossan Shipyards: Struggle for survival: 1825-1983 (PDF). Ardrossan Local History Workshop. p. 33.
↑  Welch, M.S. (2004) Lancashire Steam Finale, Runpast Publishing, Cheltenham, מסת"ב 1-870754-61-1, p.28
↑  Suggitt, G. (2003, revised 2004) Lost Railways of Lancashire, Countryside Books, Newbury, מסת"ב 1-85306-801-2, p.36
↑  "Residents turned out in force at a meeting in the Ardrossan Civic Centre to demonstrate their determination to keep the Arran ferry". Herald Scotland. 25 בנובמבר 2016. נבדק ב-28 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "About us". Lodge St John Royal Arch Saltcoats and Ardrossan No. 320. נבדק ב-28 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Local Government etc. (Scotland) Act 1994". Legislation.co.uk. נבדק ב-28 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Transatlantic Reception Anniversary Special Event Set for December 11". www.arrl.org. נבדק ב-10 במאי 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562529905171  LCCN: n88238133  VIAF: 133803846   WorldCat (עם VIAF): 133803846 
המרכז האזרחי של ארדרוסן
האצטדיון העירוני הרצליה

| --- | --- |

היציע המערבי
 כתובת:  יוסף נבו 6
 מיקום:  ישראל הרצליה, ישראל
 קואורדינטות:  32°10′04″N 34°49′29″E﻿ / ﻿32.167839°N 34.824793°E﻿ / 32.167839; 34.824793
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־40 שנה)
 בעלים:  עיריית הרצליה
 אדריכל:  פינצי רוה לונדון
 קבוצות:  מכבי הרצליה (1985-היום) הפועל הרצליה (1985-היום)
 מושבים:  8,300
  מפת מיקום  מפה מפורטת #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
האצטדיון העירוני הרצליה המכונה מ-2015 "אצטדיון טוטו הרצליה" הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר הרצליה, ברחוב יוסף נבו, בסמוך לקניון שבעת הכוכבים והספורטק העירוני וכן סמוך למטווח האולימפי.
היסטוריה

האצטדיון נחנך בשנת 1985, ותואר אז כאצטדיון "מפואר", תחילה בתכולה של 2,400 מקומות ישיבה ביציע בצדו המערבי של המגרש. בהמשך הורחב האצטדיון והוקמו יציעים ביתר חלקי המגרש, וכן הורחב וקורה היציע המערבי. כיום מכיל האצטדיון כ-8,100 מקומות ישיבה והוא משמש כמגרשן הביתי של קבוצות מכבי הרצליה והפועל הרצליה. היציע המרכזי הוא היציע המערבי, בו יושבים אוהדי הקבוצות המקומיות, והיציע המזרחי מיועד לאוהדי הקבוצה האורחת. גג האצטדיון שהיה מעל היציע המערבי ניזוק ופורק בחלקו בשנת 2012 והיתר פורק בתחילת 2017. בסוף 2017, שופצו היציע המערבי וחדרי ההלבשה.
בין האירועים החשובים בתולדות האצטדיון ניתן למנות את ניצחונה של נבחרת ישראל הצעירה בשנת 2006 על נבחרת צרפת בתוצאה 1:0 אשר הבטיח את העפלתה של הנבחרת לאליפות אירופה לראשונה בתולדותיה. אירוע חשוב נוסף הוא משחקה של שמשון תל אביב נגד בית"ר ירושלים במחזור שלפני האחרון בעונת 1991/2 בליגה הארצית, שהסתיים בתיקו אפס אל מול יציעים מלאים. תוצאה זו עזרה רבות לבית"ר במשימתה להעפיל בחזרה אל הליגה הלאומית, אז הליגה הראשונה, דבר שהובטח במחזור האחרון של אותה העונה.
במאי 2021, הודיעה עיריית הרצליה כי היציע המערבי באצטדיון ייסגר לחלוטין, ושאר היציעים ייסגרו עד אישור מחודש של מהנדס. הסיבה לסגירה הייתה חשש לבטיחות המבנה, לאור כך שלפי דו"ח מבקר המדינה חלקים גדולים מהאצטדיון נבנו בזמנו ללא היתר ואישורים מתאימים.
באפריל 2023 נתקלה קבוצת מכבי הרצליה בבעיה באצטדיון, המונעת ממנה לארח משחקים בבית עקב אי התאמה לתקנים המקובלים בליגה הלאומית. באותה שנה החלו לשפץ את היציע המערבי באצטדיון במטרה להכשיר אותו לשימוש בליגות המקצועניות.
חלוקת היציעים

| יציע | שער | מספר מקומות |
| --- | --- | --- |
| מערבי | 1-3 | 3,500 |
| דרומי | 4 | 1,000 |
| מזרחי | 5-6 | 2,600 |
| צפוני | 7 | 1,000 |
| סה"כ | סה"כ | 8,100 |
גלריה

היציע המערבי שער 3
הכניסה ליציע המזרחי
היציע הצפוני שער 7
חזית האצטדיון כפי שהיא נראית מפארק הרצליה
היציע הדרומי שער 4
הערות שוליים

↑  בהרצליה - עושים!, מעריב, 24 באוקטובר 1985
↑  יציע אצטדיון הרצליה כוסה בגג, מעריב, 6 יולי 1988
↑  הילה דוידי, אצטדיון הרצליה ישופץ, אולם כדורסל חדש צפוי להיבנות, באתר צומת השרון הרצליה, 16 בנובמבר 2017
↑  אמיתי גזית, המבקר: כמחצית מהמושבים באצטדיון הרצליה נבנו ללא היתר, באתר כלכליסט, 21 בנובמבר 2017
↑  אייל יצחקי, לא מוצאים חלק מהיתרי הבנייה: העירייה סגרה היום את האצטדיון בהרצליה, באתר צומת השרון הרצליה, 18 במאי 2021
↑  מחליפה בית: הפועל הרצליה תארח את משחקיה באצטדיון רמת גן, באתר doublepass.sport5.co.il
רחוב אגרון

| --- | --- |
חזית מלון פאלאס ורחוב אגרון
חזית מלון פאלאס ורחוב אגרון
 מידע כללי
 על שם:  גרשון אגרון, ראש העיר, מייסד Palestine Post
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  ירושלים
 שכונה:  ממילא, מחנה ישראל
 רחובות מסתעפים:  בן שמעון, המערביים, זמנהוף, מנשה בן ישראל, ג'ורג' אליוט
 אתרים:  מלון וולדורף אסטוריה ירושלים, גן העצמאות (ירושלים), בית הקברות ממילא, ברכת ממילא, מרכז אמיר, המרכז ליהדות מסורתית על שם פיוקסברג, מנזר הלזריסטים
 
 קואורדינטות:  31°46′35″N 35°13′11″E﻿ / ﻿31.7764°N 35.2196°E﻿ / 31.7764; 35.2196
  מפת מיקום  מפה מפורטת  he  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אתר שיני הדרקון ברחוב אגרון
רחוב אגרון הוא רחוב במרכז ירושלים. הרחוב מתחיל בצומת הרחובות דוד המלך ושדרות ממילא ונמתח לכיוון דרום מערב עד כיכר צרפת. ראשיתו של הרחוב בדרך העתיקה שהובילה מירושלים לכיוון עזה. דרך עזה המודרנית ממשיכה את רחוב אגרון אחרי כיכר צרפת.
הרחוב קרוי על שם גרשון אגרון, ראש עיריית ירושלים, עיתונאי ועורך, מייסד העיתון "Palestine Post", שהפך לימים ל"ג'רוזלם פוסט".
היסטוריה

הרחוב נסלל בסוף המאה ה-19 כחלק מתהליך היציאה מהחומות של הקהילה הנוצרית בירושלים, שלאורכו נבנו מנזר הלזריסטים ומנזר אחיות הרוזרי מצידו הדרומי, בשנות ה-70 של המאה ה-19. צידו הצפוני של הרחוב גבל כמעט כולו בבית הקברות ממילא, למעט הפינה הצפון מערבית, שם שכנה השכונה הנוצרית אל-אמירה. הרחוב היה המשכו של רחוב ממילא, שנמשך עד שער יפו, ונקרא גם בשם "רחוב ממילא".
בשנת 1912 עברה הקונסוליה של ארצות הברית בירושלים לבית שרכשה ברחוב אגרון 18. הבית, נבנה במקור ב-1868 כבית מגורים של המיסיונר הגרמני פרדיננד וסטר, והוא ממשיך עדיין לשמש את שגרירות ארצות הברית.
בשנת 1929 נחנך מלון פאלאס המפואר בצידו הדרום מזרחי של הרחוב.
בשנת 1958 החלה הקמתו של גן העצמאות, בחלק משטח בית הקברות ממילא, והוא נחנך באוקטובר 1959.
בינואר 1960 הוחלף שמו של הרחוב מרחוב ממילא לרחוב אגרון, על שם על שם גרשון אגרון, שנפטר שנה קודם.
בשנת 1961 נחנך מרכז אמיר והסניף הראשון של רשת "שופרסל" בירושלים, בצידו הצפון מערבי של הרחוב.
בשנת 1976, עקב הגידול בנפח התנועה ברחוב, צומצמו המדרכות ברחוב לטובת הרחבת שטח הכביש.
בשנת 1986 הוקם סניף של ארגון התרבות הצרפתי "אליאנס פראנסז" במבנה ברחוב אגרון 8, בראשות נתן אנדרה שוראקי. במקום ניתנו שיעורים בצרפתית, נערכו בו קורסים לצילום, מדעים מדויקים, תולדות הקולנוע ועוד. ופעלה בו גם ספרייה ובה 20,000 ספרים. בעקבות ההידרדרות ביחסי ישראל–צרפת נסגר הסניף לאחר כ-20 שנות פעילות. הבניין החל לשמש אחר כך כמטה העולמי של איחוד בתי הכנסת הקונסרבטיביים.
אתרים ברחוב

לאורך הרחוב אתרים ומבנים רבים בעלי חשיבות היסטורית המהווים אבני דרך בתהליך היציאה מהחומות ובפיתוח העיר החדשה.
ממזרח למערב:
מלון וולדורף אסטוריה ירושלים - לשעבר מלון פאלאס ובית המכס, נבנה בשנת 1929.
בית הקברות ממילא - בית קברות מוסלמי מן המאה ה-12.
בריכת ממילא - בריכת אגירה עתיקה ששימשה חלק ממערכת הובלת המים לירושלים מימי החשמונאים ועד לימי הבריטים.
בתי שכונת מחנה ישראל - שכונה של יהודים יוצאי צפון אפריקה, השכונה השנייה מחוץ לחומות העיר.
חלק ממשרדי הקונסוליה האמריקאית בירושלים שוכן בבית ישן ברחוב.
גן העצמאות - אחד מהגנים החשובים והגדולים בירושלים.
מנזר הלזריסטים - נבנה במאה ה-19 ושימש כבית חולים למצורעים לפני בית הנסן. כיום משמש כמנזר ומושכר בחלקו לשגרירות האמריקאית.
מנזר אחיות הרוזרי - מבנה עגול גדול ממדים שנבנה משנת 1887, משמש כמנזר, בית יתומים ובית הארחה.
אתר שיני הדרקון ברחוב אגרון 4 - לזכר מחסומי טנקים מתקופת המנדט הבריטי.
"מורשת ישראל" - בית כנסת קונסרבטיבי, נוסד ב-1972.
מרכז אמיר - בית דירות ברוטליסטי משנות ה-70, זכה בתואר המבנה המכוער בירושלים.
כיכר צרפת - כיכר מרכזית, שמחברת את הרחובות קרן היסוד, קינג ג'ורג', עזה ורמב"ן.
מלון וולדורף אסטוריה
מנזר האחיות רוזרי
מבנה הקונסוליה האמריקאית
בית כנסת מורשת ישראל
גן העצמאות (אגרון מימין, המלך ג'ורג' בתחתית)
בריכת ממילא
ראו גם

רחוב המלך דוד
שכונת אל-אמירה
הערות שוליים

↑  יהושע בן אריה, ירושלים היהודית החדשה בתקופת המנדט : שכונות, בתים, אנשים , ירושלים, יד יצחק בן־צבי, 2011, עמודים: 476–482
↑  רות קרק ויוסף גלס, ‏הקונוסולים של ארצות הברית בירושלים (1917-1844), קתדרה 70, ינואר 1994, עמ' 192-161
↑   קשת רוזנבלום, רבותי, האסטוריה חוזרת - ההוד ההיסטורי המומצא של מלון הפאר החדש, באתר הארץ, 3 באפריל 2014
↑  "גן העצמאות" בבירה ייחנך 10 ימים לפני הבחירות, על המשמר, 19 באוקטובר 1959
מפא"י "חונכת" בשנית את "גן-העצמאות" בירושלים, למרחב, 25 באוקטובר 1959
↑  רחוב אגרון נחנך בירושלים, הארץ, 21 באוקטובר 1960
↑  נתן ריבון, עיצוב פני ירושלים - ויכוחים אסתטיים ולחץ המציאות, הארץ, 28 באוגוסט 1962
↑  עבודות לשיפור התנועה בצמתים מרכזיים בירושלים, מעריב, 15 בינואר 1976
1 2  ז'ואל טל, פארלה־וו פראנסה? פותחים את אליאנס־פראנסז, מוסד לתרבות צרפת, ברחוב אגרון, כל העיר, 3 בינואר 1986
↑  סוכנויות הידיעות, ישראלים וצרפתים - יחסים במשבר, באתר הארץ, 21 במאי 2004
צרפת-ישראל: יחסים מתוחים, באתר הארץ, 20 ביולי 2004
מפת האזור משנת 1946, בה מסומן הרחוב בשם "רחוב ממילא" (באנגלית: Mamilla Street)