stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתאמפטמין
הפקה והסכנות הטמונות בה

הפקת הסם נעשית בתהליכים כימיים המלווים בסיכוני שרפה, הרעלה וזיהום סביבתי. הסם פופולרי ביותר, והפקתו נעשית בצורה חובבנית, תהליכי היצור אינם נעשים על ידי כימאים, והסיכונים ומספר תאונות העבודה גדולים. אחת התופעות המדווחות כתוצאה מניסיונות ייצור מתאמפטמין באופן בלתי חוקי היא עלייה במספר קורבנות שרפה מאז שנות ה-90 של המאה העשרים ברחבי העולם.
המבנה הכימי של המתאמפטמין דומה לחומרים מטקטינון, אמפטמין וסמים ממריצים אחרים. ניתן לייצר מתאמפטמין מאפדרין או מפסיאודואפדרין על ידי חיזור כימי.
רוב החומרים המשתתפים בסינתזת המתאמפטמין זמינים לציבור כ"תרופות מדף", כך שיצור ביתי של מתאמפטמין הוא אפשרי. באינטרנט ניתן למצוא הוראות לסינתזת המתאמפטמין, אף על פי שרוב האתרים המספקים מידע זה נחשבים לבלתי אמינים, בין היתר, כיוון שהסינתזה כרוכה בשימוש בחומרים ותהליכים מסוכנים מאוד ואף לא חוקיים. המידע המפוקפק בדבר שיטות ליצור מתאמפטמין מגביר את הסיכונים לפיצוץ ולזיהום סביבתי חמור.
הפקה והסכנות הטמונות בה > שיטות ההפקה

רוב השיטות לסינתזת מתאמפטמין כוללות הידרוגנציה (חיזור מימן) של קבוצת ההידרוקסיד (OH) של מולקולות האפדרין או הפסיאודואפדרין.
השיטה הנפוצה ביותר כוללת הפיכת זרחן אדום ויוד למימן-יודי, חומר המשמש לאחר מכן ליצירת המתאמפטמין. תהליך זה הוא תהליך מסוכן למדי שכן התגובה הכימית בין זרחן אדום ליוד היא תגובה אקסותרמית (פולטת חום) אלימה מאוד.
תהליך נוסף לסינתזת המתאמפטמין הוא תהליך "חיזור תירזה" (חיזור טבעת בנזן בעזרת תמיסת נתרן מהולה באמוניה). גם תהליך זה מסוכן מאוד וכרוך בסכנת התפוצצות בגלל האופי הנפיץ של החומרים בתגובה, כמו גם בגלל היותו של הבנזן חומר מסרטן, מה שמחייב שימוש בתלבושת עזר מגינה.
תהליך אחר ליצירת המתאמפטמין כרוך בתהליך הנקרא "חיזור אמינָטי" (הוספת קבוצת אמין לתרכובת אורגנית על ידי חיזור) של פנילאצטון עם מתילאמין (CH3NH2 ,החומר המספק את האמין בתגובה). הפנילאצטון, מתילאמין אפדרין ופסיאודואפדרין נמצאים ברשימת החומרים האסורים של הרשות האמריקאית למלחמה בסמים (DEA) בשל היותם חומרי גלם ליצור מתאמפטמין. שיטת החיזור האמינטי הייתה השיטה המועדפת בעבר על חבורות האופנוענים בקליפורניה לייצור מתאמפטמין, אך הגבלות הרשות הפכו שיטה זו לנגישה פחות ושכיחותה ירדה במהלך השנים.
הפקה והסכנות הטמונות בה > חומרים

החומרים המשתתפים ביצור מתאמפטמין משמשים בבטחה לצרכים ביתיים שונים אך התהליכים בהם הם משתתפים בסינתזת המתאמפטמין הופך אותם למסוכנים. בגלל סכנות אלו, רק צוות מיומן של מומחים מוסמכים המצוידים בעזרי בטיחות וחליפות מיגון רשאי לטפל בסילוק החומרים ממעבדה ליצור מתאמפטמין המתגלה על ידי רשויות החוק.
סימנים שכיחים לזיהוי מעבדת מתאמפטמין הם ריח שתן המורגש בסמוך למעבדה וגזים הנפלטים בתגובה הכימית הגורמים למתכות להחליד. הריחות הנודפים מהמעבדה מאלצים את מפעיליה לנקוט בשיטות הסוואה, עם זאת הגורם העיקרי לגילוי המעבדות על ידי רשויות החוק הוא בדרך כלל שכן החש בריחות אלו.
סכנות נוספות בסינתזת מתאמפטמין בתנאים לא נאותים, טמונות בחימום הנגרם במהלך התגובה, וביצירת הגז פוספין (זרחן מימני, PH3) כתוצר לוואי. בנוסף להיותו רעיל מאוד לדרכי-הנשימה (עד כדי גרימת מוות), הוא גם נפיץ בריכוז מסוים, בתגובת הצתה עצמית של הנגזרת דיפוספין (דו זרחן מימני, P2H4) הנוצרת על ידי חימום יתר של זרחן אדום.
הפקה והסכנות הטמונות בה > מעבדות בלתי חוקיות

בשנות ה-90, המתאמפטמין יוצר ברובו במעבדות סמים בלתי חוקיות במקסיקו ובקליפורניה אך בשנות ה-2000 תיעדו רשויות החוק בארצות הברית עליה ניכרת במספרן של מעבדות מסוג זה באזורי הספר של ארצות הברית בהם התושבים הם בעלי הכנסה נמוכה. באינדיאנה למשל, נמצאו 1,260 מעבדות בשנת 2003 לעומת שש מעבדות ב-1995. הבדלים אלו יכולים לנבוע גם מהגברת פעילות המשטרה במדינה זו.
מעבדות גדולות ליצירת מתאמפטמין המופעלות על ידי ארגוני פשע גדולים עדיין קיימות. במעבדות אלו נעשה שימוש בחומרי גלם בלתי חוקיים ולא בתרופות ביתיות.
כמות המתאמפטמין המיוצר על ידי מעבדות בלתי חוקיות אינה ידועה.
הפקה והסכנות הטמונות בה > זיהום סביבתי

המשרד לאיכות הסביבה בארצות הברית מוציא בכל שנה מאות אלפי דולרים על ניקוי מעבדות מתאמפטמין בלתי חוקיות מחומרים נפיצים ורעילים.
נוסף לבעיה הכרוכה בחומרי המוצא ליצור המוצר הסופי, מעריכים שביצור קילוגרם אחד של מתאמפטמין במעבדות בלתי חוקיות, נוצרים כחמישה קילוגרמים של חומרים מסוכנים אחרים כתוצרי לוואי. חומרים מסוכנים אלו נטמנים לרוב בדרכים בלתי חוקיות במקומות המהווים סכנה לציבור, וחלחולם לתוך הקרקע עלול לגרום לזיהום מקורות המים.
הפצה

רוב הסחר במתאמפטמין ברחבי העולם אינו חוקי. מספר רב ומגוון של קבוצות פשע, בבתי כלא וברחוב, מעורבות במעגל ההפצה של הסם.
בניגוד לסם הקוקאין, הנשלט על ידי קולומביה וסם ההרואין הנשלט על ידי קרטלי סמים פקיסטנים, הסחר במתאמפטמין אינו תחת שליטה של קרטלי סמים עולמיים. מספר גדול של קבוצות קטנות יחסית של ארגוני פשע שולטות על אזורים מוגבלים בסחר העולמי.
שימוש רפואי

המתאמפטמין, כאמור, משמש גם לצרכים רפואיים חוקיים.
הסם משמש באופן חוקי לטיפול או הקלה בבעיות הבאות:
נרקולפסיה (נרדמות)
השמנת יתר
איידס (ראו הרחבה והבהרה בפסקת מנגנון ההשפעה הנוירוביוכימי)
בעיות מצב-רוח
בעיות ברצפטור הדופמין במוח, כתוצאה מלקיחת מנות יתר של סמים אנטי פסיכוטיים.
היפראקטיביות (שימוש מצומצם במתאמפטמין)
הסיבה לשימוש המצומצם יחסית בסם, היא תופעות לוואי המשפיעות על החולים (ראו מחלות ותסמינים המונעים שימוש רפואי). על כן, נהוג להשתמש בתרופות אחרות (כגון ריטלין) לטיפול בבעיה.
שימוש רפואי > התוויית נגד לשימוש במתאמפטמין

גלאוקומה ומחלות עיניים אחרות
מחלות הקשורות למחזור הדם
היפראקטיביות במקרים מסוימים
פרמקולוגיה > מנגנון ההשפעה הנוירוביוכימי

מבחינה פרמקולוגית, השפעתו של המתאמפטמין על הגוף היא כפעולת סם ממריץ על מערכת העצבים המרכזית. הוא משפיע על נוירוכימיקאלים האחראיים לקצב פעימות הלב, טמפרטורת הגוף, לחץ הדם, תיאבון, קשב, מצב רוח וכמו כן משפיע על מערכות התרעה דרך מנגנוני כאב.
פעולתו על הנוירוטרנסמיטורים דופמין ונוראפינפרין כמו האמפטמין.
מחקרים שנעשו על מכרסמים חשפו חלקית את פעולת מנגנון ההשפעה הנוירוביוכימי של המתאמפטמין על הגוף. לפי מחקרים אלו, המתאמפטמין הנכנס לגוף משבש את תהליך יצור הדופמין וחומצת האמינו גלוטמט במערכת העצבים המרכזית על ידי מנגנון מורכב שאינו ברור במלואו. במנגנון זה הופכים אטומי חמצן וחנקן לפעילים (תהליכי ROS וRNS ל-Reactive Oxygen and/or Nitrogen Species). תהליכים אלו, כאמור, גורמים לשיבוש יצירת הדופמין והגלוטמט ולשינוי טמפרטורת הגוף.
מחקרים גם הראו שהמתאמפטמין תורם למערכת החיסון בהגנה חיסונית כלפי מחלות מסוימות כאשר אדם נדבק במחלת האיידס ומערכת החיסון שלו כושלת. בעקבות זאת נוסה טיפול בעזרת מתאמפטמין לחולי איידס.
מנגד, נמצא שהמתאמפטמין משפיע במידה רבה גם על קצב הלב ומעלה את הסיכון למחלות לב, פוגם בהשפעתם הרפואית של תרופות לאיידס ואף גורם להחמרת המחלה.
למרות ההשערות שתכונותיו עוזרות במידת מה לטיפול באיידס, המתאמפטמין לא הוכנס לשימוש תרופתי רשמי כנגד המחלה.
ההשפעה החריפה של המתאמפטמין היא השפעה גופנית ופסיכולוגית על תגובת ה"הילחם או ברח", התרחבות האישונים ועלייה ברמת הסוכר בדם. אדם הצורך מתאמפטמין ירגיש עליה ברמת הערנות ובריכוז, העלמות של תחושת עייפות ואיבוד תחושת התיאבון. השפעות אלו מתורגמות לתחושת אופוריה, ביטחון, חוכמה וכוח.
פרמקולוגיה > הסתגלות לסם

הפגיעה החריפה במערכת העצבים המרכזית (ראו פרמקולוגיה) פוחתת עם ירידת ריכוז החומר בדם. רבים מהמשתמשים מפצים על אובדן השפעות הסם על ידי נטילת הסם בכמות גדולה יותר, כדי לשמור על רמה יציבה של אופוריה וערנות. ירידת סף הגירוי והעלייה בצריכת המתאמפטמין גורמת לעיתים למשתמש להיות ער זמן רב. השפעות חוסר השינה גורמות לעצבנות, ראייה מטושטשת, איבוד זיכרון, בלבול, פרנויה, ובחילה. אחרי שימוש ממושך, משתמשי המתאמפטמין מפתחים עצבנות בשל מחסור בשינה ושינה לא סדירה.
השפעות

מתאמפטמין, בין אם נצרך באופן רפואי חוקי ובין אם באופן פלילי, יכול לגרום לתופעות הבאות:
השפעות > השפעות

ערנות גוברת, פעילות מוגברת במוח
תחושת ביטחון עצמי ומוטיבציה
תחושת הנאה וסיפוק
אופוריה בצריכת כמויות גדולות
אובדן תיאבון
עוררות מינית גבוהה
עליה בלחץ הדם
אישונים מורחבים
השפעות > תופעות לוואי אפשריות ונזקים

שלשול ובחילה
פריחה על העור
עליה בטמפרטורת הגוף
תחושת חוסר מנוחה
צריכת מנות גדולות וממושכות של מתאמפטמין עלולה לגרום לתגובות חרדה ודיכאון
צריכת מתאמפטמין עלולה לגרום לפסיכוזה בה לוקה המשתמש בהזיות, ופרנויה
אחרי שמסתיים אפקט ההמרצה, מורגשת עייפות אינטנסיבית ורצון לישון המלווה בקושי להירדם; לאחר מכן, עלולה להיווצר תחושת ריקנות ודכדוך
התמכרות פסיכולוגית חזקה
תחושת גרד המתוארת לעיתים כ"חרקים הזוחלים מתחת לעור", מצב שמוביל לגירוד עד זוב דם
הפרעה בזקפה
"טיקים" בשיניים וחריקות שיניים. בהמשך - הריסת מבנה השיניים והחניכיים, כתוצאה מאופיו המאכל של המתאמפטמין ומהידוק לסתות או שחיקת השיניים. מצב זה ידוע גם כ"פה של משתמש מת' "
נזק לכליות[דרוש מקור]
נזק לכבד[דרוש מקור]
פגיעה במערכת החיסונית של הגוף המשאירה את הגוף פגיע למספר רב של מחלות זיהומיות[דרוש מקור][דרושה הבהרה]
במשתמשים מכורים - התנהגות בלתי חברתית או התנהגות עוינת
מוות ממנת יתר או עקב שילוב עם סמים אחרים
התמכרות וגמילה

המתאמפטמין הוא סם ממכר מאוד מבחינה פסיכולוגית (ההתמכרות לסם מבחינה פיזיולוגית מתוארת לעיל בסעיף פרמקולוגיה).
הגמילה מהסם כרוכה בתהליכים חברתיים ומנטליים קשים מאוד לאדם המכור למתאמפטמין. כמו בכל תהליכי הגמילה, החזרה לשימוש בסם היא רבה. כדי להילחם בתופעה של חזרה לשימוש בסם קיים תהליך גמילה ב-12 שלבים וגם קבוצות תמיכה לקבוצות שונות של משתמשים (כמו אלכוהוליסטים אנונימיים).
מכורים לשעבר ציינו שהם מרגישים טיפשים או משועממים כאשר הם מפסיקים להשתמש במתאמפטמין. הרגשה זו מתרחשת כיוון שהמוח הסתגל לנוכחות מתאמפטמין כדי לחשוב מהר יותר או ברמה יותר "גבוהה" ולאחר הפסקת השימוש בסם, הפעילות הפחותה במוחם גורמת לתחושות הללו.
מכורים עם בעיות קשב נמצאים בקבוצת סיכון גבוהה להתמכרות למתאמפטמין. כיוון שהסם מגביר את יכולת המשתמש להיות ממוקד ופחות אימפולסיבי. מסיבה זו, הטיפול במתאמפטמין רפואי למטרות אלו צריך להינתן אך ורק תחת השגחה של פסיכיאטר המוסמך לתת לאדם כמות מבוקרת של מתאמפטמין.
מסיבה זו (ראו מחלות ותסמינים המונעים שימוש רפואי), נמנעים להתוות שימוש במתאמפטמין כדי לשפר את מצבם של הסובלים מבעיות קשב. במקום זאת, הפסיכיאטרים המטפלים באנשים בעלי הפרעות קשב מעדיפים להשתמש בסמים ממריצים אחרים אשר להן תופעות לוואי פחותות יותר, סמים כגון מתילפנידאט (או בשמו המוכר ריטלין), דקסטרואמפטמין (דקסאדרין) ו"מלח" אמפטמין (אדראל/אטנט).
כיום, עומדים אחוזי הגמילה ללא טיפול על 6%, דבר המראה את חומרת ההתמכרות לסם המתאמפטמין.
חוקיות > ישראל

בישראל מוגדר המתאמפטמין כסם בפקודת הסמים המסוכנים. אחזקה, צריכה ומכירה של מתאמפטמין עלולות לגרור עונשי מאסר כבדים של עד 25 שנות מאסר או קנס גבוה מאוד.
חוקיות > ארצות הברית

בארצות הברית נכלל המתאמפטמין ברשימת החומרים האסורים, במערכת השנייה של חומרים אסורים, בה נכללים חומרים בעלי השפעות פסיכולוגיות קשות, המאושרים לשימוש כתרופת מרשם (גלולות דסוקסין במקרה זה). חומרים נוספים הנכללים ברשימה זו הם אמפטמין, קוקאין, קטמין (משמש כמרדים רפואי), מתילפנידייט (ריטלין) ועוד.
חומרים הנמצאים במערכת הראשונה של הסמים המסוכנים הם חומרים בעלי השפעה פסיכולוגית קשה וללא כל שימוש רפואי חוקי, כגון אקסטזי או הרואין.
חוקיות > קנדה

באוגוסט 2005 העביר המחוקק הקנדי את המתאמפטמין ממערכת הסמים השלישית למערכת הסמים הראשונה, כדי להחמיר את העונש על סחר במתאמפטמין וכדי להילחם בצריכת הסם באופן בלתי חוקי. בעקבות השינוי עלה העונש המרבי על ייצור מתאמפטמין וסחר בו ל-10 שנות מאסר, בדומה לעונשים המרביים הניתנים על ייצור הרואין וקוקאין או סחר בהם.
חוקיות > תאילנד

כחלק מתהליך העיור בתאילנד היו הכפריים שהגיעו לעיר צריכים לעבוד שעות רבות ולעבוד בעבודות לילה, הסותרות את ההתנהלות הטבעית על פי השעון הביולוגי. כדי להישאר ערים נטלו עובדים אלו מתאמפטמין. אליהם הצטרפו סטודנטים שרצו להישאר ערים לשם לימודים לפני בחינות. זינוק בביקוש היה בתקופת מלחמת וייטנאם כאשר חיילים אמריקאים שהגיעו לחופשה בעיר, רצו להישאר ערים שעות רבות על מנת למצות את החופשה, נטלו מתאמפטמין לשם כך, והיו מוכנים לשלם מחיר גבוה יחסית למחיר השוק על מנת להשיג את הגלולות. החיילים היו אלו שסיפקו גלולות מתאמפטמין לנערות הברים על מנת שיהיה להן מרץ לרקוד כל הלילה וקיבעו גם את הצריכה אצלן.
בשנת 1998 חוקק בתאילנד, מדינה אשר נחשבת למייצרת וצורכת גדולה של מתאמפטמין בגלולות, חוק הקובע שהשימוש בסם נחשב לעברת סם מדרגה ראשונה, ועלול להינתן עליו עונש מרבי.
המתאמפטמין הוא אסור לסחר ושימוש בו ניתן רק באישור ממשרד הבריאות התאילנדי.
שמות נוספים

למתאמפטמין מספר שמות המקובלים בשפת הרחוב, בהם:
קריסטל מת' או קריסטל (בגלל מראהו הגבישי), פוני, כריסי, כריס, זכוכית, קרח, ג'יב, טינה, פוק, טיק, זכוכית שבורה, אמפ' (קיצור לאמפטמין), באטו, טרי, זיפ, שון ועוד.
שמות למתאמפטמין מאיכות ירודה: קראנק, טוויק או צ'ימיצ'נגה ועוד.
גלולות צבעוניות אשר עשויות ממתאמפטמין וקפאין נקראות גם יאה-באה ("תרופת השגעון" בתאית).
הערות שוליים

↑  Sias R. Grobler, Usuf Chikte, Jaco Westraat, The pH Levels of Different Methamphetamine Drug Samples on the Street Market in Cape Town, ISRN Dentistry 2011, 2011, עמ' 974768 doi: 10.5402/2011/974768
↑  A brief history of Methamphetamine - Alcohol and Drug Abuse Information - Vermont Department of Health, web.archive.org, ‏2012-06-20
↑  ניצן סדן,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'סם הטייסים: חיל האוויר שהפך את כל אנשיו לנרקומנים, באתר כלכליסט, 25 בנובמבר 2017
↑  דוגמה לסכנה שבתגובה ניתן למצוא ב"אתר הפרסים של דרווין" (אנגלית, תחת "Hot Pants") שם מסופר על אדם שגרם לעצמו כוויות קשות על ידי שימוש לא זהיר בחומרים אלו.
↑  לפי מחקר של אוניברסיטת מדינת יוטה שפורסם בשנת 2006.
↑  Qianli Yu, Douglas F. Larson, Ronald R. Watson,'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'Heart disease, methamphetamine and AIDS, Life Sciences'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'73, 2003-05-30, עמ' 129–140'"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"' Avindra Nath, Carol Anderson, Melina Jones, William Maragos, Rosemarie Booze, Charles Mactutus, Jeanne Bell, Kurt F. Hauser, Mark Mattson,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'Neurotoxicity and dysfunction of dopaminergic systems associated with AIDS dementia, Journal of Psychopharmacology'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'14, 2000-05-01, עמ' 222–227'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'doi: '"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'
↑  InfoFacts - Methamphetamine, web.archive.org, ‏2007-10-27
↑  CS Computer Repair-Pro Star Planet,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'MAMa Site - Pamphlets, Books, Information., www.mamasite.org'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000000D-QINU`"'
↑  DEA Resources, For Law Enforcement Officers, Intelligence Reports, Methamphetamine: The Current Threat in East Asia and the Pacific Rim, web.archive.org, ‏2007-06-17
↑  UNODC - United Nations Office on Drugs and Crime, web.archive.org, ‏2007-10-25
↑  "טינה" (קריסטל מת') - סמי מסיבות בקרב הקהילה הגאה, באתר משרד הבריאות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529210905171  BNE: XX551636  BnF: cb12236956z (data)  GND: 4191463-6  LCCN: sh85084377  NARA: 10642628 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גושי מתאמפטמין טהורים שנמצאו על ידי רשויות החוק בארצות הברית
גלולת הדסוקסין (המיוצרת ממתאמפטמין) משמשת למטרות רפואיות
גלולות של מתאמפטמין הנצרכות על ידי בליעה
פרדריק מאן

פרדריק ר. מאן (באנגלית: Frederic R. Mann;‏ 13 בספטמבר 1903 – 26 בפברואר 1987) היה איש עסקים, תעשיין, פוליטיקאי, דיפלומט ופילנתרופ יהודי-אמריקאי. מרכז האמנויות בפילדלפיה, פנסילבניה קרוי על שמו. היכל התרבות בתל אביב נקרא על שמו עד לשנת 2012.
חייו

פרדריק ר. מאן נולד בהומל שברוסיה לאוסקר מאן ופאני (פראדקין) מאן. הוא היגר לארצות הברית והתאזרח בה.
מאן היה תעשיין, יצרן קופסאות קרטון, פעיל במפלגה הדמוקרטית. בשנת 1948 היה ציר מדינת פנסילבניה לוועידה הדמוקרטית הארצית. בשנים 1967–1969 היה שגריר ארצות הברית בברבדוס.
ייסד את "מסדר העולם החופשי" (Free World Order).
פרדריק מאן הוא מחבר הספר The Economic Rape of America, What You Can Do About It, שיצא בשנת 1992 בהוצאת מכון "אמריקה החופשית".
יחסי גרמניה–לסוטו

| יחסי גרמניה–לסוטו |
| --- | --- |
גרמניה: לסוטו


גרמניה: לסוטו
שטח (בקילומטר רבוע)
357,022: 30,355
אוכלוסייה
84,234,266: 2,354,635
תמ"ג (במיליוני דולרים)
4,456,081: 2,046
תמ"ג לנפש (בדולרים)
52,901: 869
משטר
רפובליקה פדרלית: מונרכיה חוקתית

יחסי גרמניה–לסוטו הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לבין ממלכת לסוטו.
סקירה כללית

גרמניה וממלכת לסוטו מקיימות יחסים דיפלומטיים המבוססים על אמון הדדי מאז שהאחרונה קיבלה עצמאות בשנת 1966. שתי המדינות עובדות בשיתוף פעולה הדוק בגופים בינלאומיים, במיוחד באו"ם. גם לאחר סגירת השגרירות הגרמנית במאסרו ב-1994, שמרה לסוטו על שגרירותה בבון ואז בברלין. בתחילת 2005 פתחו גרמניה וצרפת משרד קונסולרי משותף בבניין ארגון "אליאנס פראנסז" במאסרו. מאז אמצע 2014,למדינות אירופה החברות כבר לא היו שגרירויות משלהם במאסרו. כעת הם מיוצגים על ידי משלחת האיחוד האירופי. היוצא מן הכלל היחיד הוא בריטניה, שפתחה שגרירות דו-צדדית חדשה במאסרו במאי 2019 בגלל הברקזיט ורצונה להחיות את חבר העמים הבריטי.
באפריל 2013 הגיע המלך לטסי השלישי לביקור רשמי בגרמניה בליווי אשתו המלכה מסנתה מוהאטו סיסו. בברלין נפגש הזוג המלכותי עם נשיא גרמניה, יואכים גאוק, ואז עם ראש העירייה קלאוס וורייט. התוכנית שלהם כללה גם מספר אירוסים בסקסוניה התחתונה. המלכה ביקרה בעבר בגרמניה בשנת 2008, יחד עם שר החוץ מוהלבי צקואה.
שיתוף פעולה בפיתוח

שיתוף הפעולה הפיתוח הדו-צדדי בין לסוטו וגרמניה הסתיים במידה רבה. גרמניה בכל זאת נשארה מעורבת בלסוטו באמצעות שיתוף פעולה אזורי עם הקהילה לפיתוח דרום אפריקה (SADC). באמצע 2016, הושק פרויקט חדש לשיפור החינוך וההשתתפות האזרחית בתמיכת האיחוד האירופי. בנוסף, סוכנויות לא-ממשלתיות ממשיכות להיות פעילות בלסוטו במימון המשרד הפדרלי לשיתוף פעולה כלכלי ופיתוח (BMZ).
יחסים כלכליים

הסחר הגרמני עם לסוטו הוא בעל נפח מאוד צנוע, והנתונים המוחלטים אינם משמעותיים במיוחד ועשויים להשתנות במידה רבה משנה לשנה. בשנת 2017 לסוטו ייבאה מגרמניה סחורות בשווי של כ-1.4 מיליון אירו וייצאה לגרמניה סחורות בשווי של כ-2.1 מיליון אירו. הייבוא העיקרי של לסוטו מגרמניה הוא כלי רכב, מכונות, תרופות ומוצרים כימיים. היבוא העיקרי של גרמניה מלסוטו הוא חומרי גלם, טקסטיל ומזון.
נציגויות דיפלומטיות

גרמניה מיוצגת בלסוטו באמצעות שגרירותה בפרטוריה, דרום אפריקה.
לסוטו מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין.
איציק מאנגר

| --- | --- |

מאנגר, 1965
 לידה:  30 במאי 1901 צ'רנוביץ, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  21 בפברואר 1969 (בגיל 67) גדרה, ישראל 
 מדינה:  ציסלייטניה (ארצות אוסטריה), הממלכה המאוחדת, רומניה, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 תאריך עלייה:  1966
 מקום מגורים:  יאשי, ניו יורק, לונדון, ורשה, ישראל 
 שפות היצירה:  יידיש 
 תקופת הפעילות:  מ-1921 
 פרסים והוקרה:  פרס איציק מאנגר ליצירה ספרותית ביידיש
 
כנס צ'רנוביץ' 1928. יושבים, מימין לשמאל: ישראל רובין, זלמן רייזן, נח פרילוצקי, איציק מאנגר
איציק מאנגער מימין, לשמאלו, חצקל כסית, אברהם שלונסקי (חבוש בכובע), 1954
יצחק (איציק) מַנְגֶר (מאנגר; בכתיב יידי: מאַנגער; 30 במאי 1901, צ'רנוביץ – 21 בפברואר 1969, גדרה) היה משורר, מחזאי וסופר יידיש. מאנגר חי בארצות: רומניה, פולין, צרפת, אנגליה, ובסופו של דבר בישראל.
תרגום כתביו

כתביו של מאנגר תורגמו לשפות רבות, בהן גרמנית, הולנדית, אנגלית ועוד. רבות מיצירותיו תורגמו לעברית על ידי מתרגמים שונים, ובעיקר בנימין טנא. את ספרו "דמויות קרובות" תרגם אברהם שלונסקי בשנת 1941.
ב-1983 יצא בוורשה אנתלוגיה לשירה יהודית. באנתולוגיה 17 משיריו של מאנגר שתורגמו לפולנית על ידי אנטוני סלונימסקי, ויסלבה שימבורסקה ויז'י פיצובסקי.
ב-2010 יצא לאור בהוצאת חרגול הספר "שירי המגילה" על מגילת אסתר בעברית וביידיש, עם הערותיו של דוד אסף ואיוריו של נעם נדב.
מספריו

רוב יצירתו של מאנגר הודפסה לפני מלחמת העולם השנייה והוצאות אלה נדירות וקשות להשגה:
שטערן איבערן דאך, בוקרשט, 1929
לאנטערן אין וינט, ורשה, 1933
חומש לידער, ורשה, 1935
מגילה לידער, ורשה, 1936
פעלקער זינגן, ורשה, 1936
דעמערונג אין שיפגעל, ורשה, 1937
ועלוול זבארז'ער שראייבט בריוו צו מלכעלע דער שיינער וינה/ורשה, 1937
נאענטע גשטאלטן, ורשה 1938
די ווונדערלעכע לעבנסבאשרייבונג פון שמואל אבא אבערוו (דאס בוך פון גן-עדן), 1939
וולקענס איבערן דאך, לונדון, 1942
הוצמך -שפיל, לונדון, 1947
דער שנאיידר-גזעלן נטע מאנגער שפילט, לונדון, 1948
מדרש איציק, פריז, 1951, הוצאה מחודשת: (מבוא: דב סדן, עריכה: חנא שמרוק), האוניברסיטה העברית בירושלים, החוג לספרות יידיש, ירושלים, תשכ"ט, 1968.
ליד און באלאדע, ניו יורק, 1952
שטערן אין שטויב, ניו יורק, 1967
לאחר המלחמה יצאו לאור הדפסות מחודשות, ואלה העיקריות שבהן:
וואלקענס אויפֿן דאך, ניו יורק, הוצאת המחבר, 1947
ליד און באלאדע, הוצאת המחבר, הדפסה: החברה המאוחדת להדפסה בע"מ, 1952
מדרש איציק, בעריכת חנא שמרוק. מתוך הסדרה: "ספרות יידיש" (החוג ליידיש של האוניברסיטה העברית, ירושלים), הוצאת מאגנס, 1984
מדרש איציק: חומש לידער, מגילה לידער. הוצאת י. ל. פּרץ, 1990
”טונקל-גאָלד: לידער. יידיש און דײַטש“. אסופה בעריכת אפרת גל-עד. הוצאת יידישער פֿאַרלאַג אינעם זורקאַמפּ פֿאַרלאַג, פרנקפורט 2004. (עם תקליטור)
מספריו > מכתביו

איציק מאנגר, שמונה שנתלו, הַבֹּקֶר, 19 ביוני 1942, המשך
איציק מאנגר, גלגולו של שיר, מעריב, 17 בפברואר 1960
איציק מאנגר (תרגום מיידיש: ב.פומרני), בלדה, מעריב, 8 באפריל 1960
איציק מאנגר (תרגום מיידיש: בנימין טנא), שירים, על המשמר, 13 באוקטובר 1961
איציק מאנגר (תרגום מיידיש: מרדכי אמיתי), ברל ברודר נוטל ברכת־הפרידה מתלמידיו, על המשמר, 7 בנובמבר 1969
איציק מאנגר, שיר עֶרֶב, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2019
דוד אסף‏, 'יידיש': שיר לא מוכר של איציק מאנגר. תרגום וביאור: שלמה צוקר, בבלוג "עונג שבת", 26 באפריל 2024
מספריו > ספריו שראו אור בתרגום עברי

משירי טוס הזהב (בתרגומו של יעקב אורלנד), כרמל, 1995.
מבחר שירים (בתרגומו של נתן יונתן), כתר, 1986.
סיפור גן-העדן (בתרגומו של ק. א. ברתיני), עם עובד, 1982.
לבנה אדמה על גג מכסיף, המנורה, 1975.
שירים ובלדות (בתרגומו של בנימין טנא), על המשמר, 1969.
משירי המגילה (בתרגומו של מרדכי אמיתי), ספריית פועלים, 1969.
האור והזהב, תרגם מיידיש: נתן יונתן. הוצאת קשב לשירה, 2010.(הספר בקטלוג ULI)
שירי המגילה - מגילה-לידער: מהדורת דו-לשונית עברית-יידיש, תרגם והעיר: דוד אסף ; אייר: נעם נדב. תל אביב: הוצאת חרגול, עם עובד, בית שלום עליכם, תשע"א 2010. ISBN 9789651321474.(הספר בקטלוג ULI)
מדרש איציק, מבוא ותרגום מיידיש: נגה רובין, הוצאת כרמל, תשפ"ג (2022)
לקריאה נוספת

דב סדן, 'מדרש איציק', פאלק און ציון, 1981.
חנא שמרוק, '"מדרש איציק", ובעיות מסורותיו הספרותיות', הספרות ב', 2, תש"ל-1970.
יוסי גמזו, 'שירי החומש או חילול החומש: שירתו המקראית של מאנגער', זהות ה', תשמ"ח-1988.
יוסי גמזו, 'התנ"ך של איציק מאנגר: במלאת עשור לפטירתו של המשורר', הדאר נ"ט, ג', תש"ם-1980.
טלי נתיב, 'הצגה חדשה בישראל של יצירת איציק מאנגר', הדאר, י"ז, 60, תשמ"א-1981.
נתן יונתן, 'בין פאתוס לאירוניה: הערות אחדות על מאנגער ושירתו', מאזנים, נ"ז, 4, תשמ"ד-1984 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
יוסי גמזו, 'בין ויזתא לפסטריגתא': לבחינת ראייתו הדו-פוקאלית של איציק מאנגר את סיפור מגילת-אסתר, הדאר, 70, י"ז, תשנ"א-1991.
דב נוי, 'אליהו הנביא ביצירת איציק מאנגר', דרך אגדה, ו', תשס"ג-2003.
אלכסנדר שפיגלבלאט, פינות כחולות: איציק מאנגר – חיים, שיר ובלדה (מיידיש: יהודה גור-אריה), הוצאת כרמל, ירושלים, 2009.(הספר בקטלוג ULI)
ראובן רבינוביץ, "הערות לשירי איציק מאנגר", מאזנים, אדר תשכ"ט / מרץ 1969. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
דורית ירושלמי, "בין אריגה לפרימה: שמואל בונים מביים את איציק מאנגר", איגוד: מבחר מאמרים במדעי היהדות ג, תשס"ה / 2005. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הערות שוליים

↑  "עתון של איש אחד", קשר 2, נובמבר 1987. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  על כך ראו מאמרו של דב סדן, "פולמוס ושוברו".
↑  תמר אייל,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'תשתיות פולקלוריות בפרוזה של איציק מאנגר - פנטסיה ועדות, באתר של אוניברסיטת חיפה, 2009  (דף הקטלוג של המאמר).
↑  איציק מאנגר – בארץ, דבר, 14 במאי 1958
↑  מרדכי חלמיש,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'פרס פיכמן לאיציק מאנגר וי. הורוביץ - שלמות עממית ופשטות גאונית, על המשמר, 28 ביוני 1968
↑  מת איציק מאנגר, על המשמר, 21 בפברואר 1969
↑  אלפים השתתפו בהלוויה של המשורר איציק מאנגר, מעריב, 24 בפברואר 1969.
↑  פרס איציק מאנגר, למרחב, 1 בנובמבר 1968
↑  חוה אלברשטיין,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'‏תכף אשוב - שני קטעי זיכרונות, הו! 16, מרץ 2018, עמ' 218–221
↑  ארכיון איציק מאנגר, בספרייה הלאומית
↑  ‏Antologia poezji zydowskiej, Warszawa, 1983
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000015-QINU`"','"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'המדרש של מאנגר, מעריב, 22 באוקטובר 1982
↑  אברהם בלאט,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'איציק מנגר: שירים ובלדות, הצופה, 14 בפברואר 1969, המשך
↑  מאמר ביקורת על הספר - באתר יד ושם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264792705171  PLWABN: 9810604297605606  BNE: XX1324211  BnF: cb11914251g (data)  CiNii: DA09243282  GND: 118953664  ICCU: UBOV102419  ISNI: 0000 0001 2076 9958  LCCN: n81128452  MusicBrainz: f794b88b-51c4-4b42-826d-a6051e5b0706  NDL: 00448679  NKC: js2012678378  NLA: 35880003  NTA: 069484368  RERO: 02-A003556653  SELIBR: 74077  SNAC: w68s4xkj  SUDOC: 027005836  Trove: 1128630  VcBA: 495/346113  VIAF: 14773259   WorldCat (עם VIAF): 14773259
פליקס זנדמן

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  7 במאי 1928 גרודנו, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  4 ביוני 2011 (בגיל 83) פילדלפיה, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פיזיקה 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 מקום לימודים:  סורבון  École nationale supérieure d'électricité et de mécanique 
 מוסדות:  וישיי 
 צאצאים:  ג'יזל זנדמן-גודארד 
 
פליקס זנדמן (Felix Zandman;‏ 7 במאי 1927 – 4 ביוני 2011) היה פיזיקאי ותעשיין יהודי-אמריקאי, מייסד ויושב ראש של חברת וישיי אינטרטכנולוג'י העולמית, אחת מיצרניות הרכיבים האלקטרוניים הגדולות בעולם. נכון לסוף שנת 2018 החברה מעסיקה כ-24 אלף עובדים ב-70 מפעלים ברחבי העולם, עם הכנסות של כ-3 מיליארד דולר.