תנועת אומ"ץ
מפעולות העמותה

בעקבות תלונת עמותת אומ"ץ נזפה ועדת האתיקה של הכנסת בארבעה מבכירי מפלגת העבודה, חברי הכנסת שמעון פרס, דליה איציק, בנימין בן-אליעזר וחיים רמון, בשל קבלת טובת הנאה. עם זאת, ועדת האתיקה ביטלה את הנזיפה בחברת הכנסת איציק בעקבות ערעורה, ובג"ץ הפך, למעשה, את החלטת ועדת האתיקה לגבי רמון, ודחה את עתירת אומ"ץ שדרשה לחייב את רמון בהחזר כספי ולקיים חקירה פלילית נגד ארבעת חברי הכנסת (בג"ץ 10339/05; 15 בפברואר 2006).
הרב הראשי לישראל יונה מצגר השעה עצמו זמנית מבית הדין הרבני הגדול ומהוועדה לבחירת דיינים, עד שהיועץ המשפטי לממשלה יחליט אם להגיש נגדו כתב אישום בפרשת קבלת טובות הנאה מבית מלון בירושלים. בעקבות הודעה זו ובהמלצת בית המשפט משכה אומ"ץ את עתירתה (בג"ץ 4983/05) נגד מינויו של הרב יונה מצגר. בפברואר 2009 דחו שופטי בג"ץ את עתירתה החוזרת של העמותה, בה דרשה למנוע מהרב מצגר מלשמש כדיין בבית הדין הרבני הגדול. ב-26 בספטמבר 2006 הגישה שוב עתירה (בג"ץ 7802/06) נגד שר המשפטים, בדרישה להדחתו של מצגר.
בעקבות פניית אומ"ץ לשרת המשפטים ולנשיא בית המשפט העליון בבקשה לכנס את הוועדה לבחירת שופטים, הוחלט לכנס את הוועדה כדי לדון בהמשך כהונתה של השופטת הילה כהן.
בעקבות פרשת התארים של ח"כ אסתרינה טרטמן פנתה אומ"ץ ליועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, בדרישה שיורה על חקירה פלילית בנושא. היועץ המשפטי לממשלה דחה דרישה זו, ונימוקו "מדובר בסוגיה שמיקודה הוא בהיבט הציבורי של התנהלות חברת הכנסת, ולא במישור הפלילי. לפיכך, ראוי שהדברים יתבררו בזירה הציבורית, ולא בזו המשפטית".
ביולי 2011 הגישה התנועה, קובלנה לוועדת האתיקה של הכנסת נגד חבר הכנסת חיים כץ, בגין העברת חוק המיטיב עם קבוצת אקויטל-ישראמקו, שהוא מחזיק באורח אישי במניותיה. לאחר שכץ קידם את "תיקון 44 לחוק ניירות ערך" בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות שבראשותו. התיקון קובע כי כאשר חברה מסחרית נקלעת לקשיים, עליה לפרוע תחילה את חובה למחזיקי איגרות החוב שלה. את החוק הגה וקידם מוטי בן ארי, מנהל הכספים של קבוצת אקויטל, שגם נכח בדיון הראשוני בהצעת החוק בכנסת, ב-25 בנובמבר 2010. כץ לא סיפר למשתתפי הדיון מיהו המשתתף הנוסף הזה וכיצד הוא קשור אליו, כפי שלא ציין כי להצעת החוק, אם תעבור את כל שלבי החקיקה, תהיה השפעה גדולה על חברת ישראמקו מקבוצת אקויטל, חברה שהוא עצמו מחזיק בה מניות. התיקון היה מטיב עם חברת ישראמקו שניהלה באותה עת תיק השקעות כ-350 מיליון שקל שרובו, יותר מ-200 מיליון שקל, היה מושקע באג"ח של חברות ישראליות. במאי 2018 פורסם שהיועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, שוקל להעמיד לדין את כץ, בכפוף לשימוע, בעבירות שוחד, קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות ומרמה והפרת אמונים, בעקבות קידום הצעת החוק של מוטי בן ארי. ב-14 באוגוסט 2019 הודיע מנדלבליט על החלטתו להגיש כתב אישום נגד כץ בעבירות של מרמה והפרת אמונים, לאחר שהחשד לשוחד בוטל בשימוע. ועדת הכנסת, שדנה בבקשתו לחסינות, החליטה להיענות לבקשתו.
בשנים 2004–2008 טיפלה העמותה גם בנושאים הבאים:
מתקנים מסוכנים, המכילים חומרים מסוכנים.
סיכוני קרינה בלתי מייננת ממערכות טלפון סלולרי, והסדרת התקינה הכרוכה במדידות קרינה ממערכות כאלו.
בשנת 2015 עתרה העמותה לבג"ץ בדרישה לפתוח בחקירה גלויה נגד ראש יאח"ה, תת-ניצב אפרים ברכה, ולהשעותו מתפקידו, "מחמת עבירות פליליות לכאורה שביצע תנ"צ ברכה, כפי שאלה נחשפו בפירוט באתר News1 על ידי העיתונאי יואב יצחק". כעבור כשבוע התאבד ברכה, ולאחר מכן שיבח משרד המשפטים את הגינותו של ברכה ואת מסירותו לשלטון החוק.
בינואר 2021 בעקבות עתירתה של תנועת אומ״ץ התחייבה המדינה להעביר את דירת השרד בניו יורק, הרשומה על שמו של ראש הממשלה בנימין נתניהו  לחזקת מדינת ישראל. אומדן שווי הדירה הוא בהערכה גסה כ 17 מיליון דולר, רכוש השייך למדינת ישראל מיום קנייתה לפני 34 שנים אך עדיין הייתה רשומה על שם בנימין נתניהו לשעבר שגריר ישראל באומות המאוחדות