stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שארל ריסט
ריסט, כסף ותקן הזהב > כסף

בכתביו ריסט אינו מחפש את המהות של כסף, אלא מגדיר אותו לפי תפקידיו: מכשיר מדידה, מכשיר חליפין ומאגר ערך. לדבריו, כסף נייר ממלא רק את הפונקציה של מאגר ערך "בצורה גרועה מאוד" והוא מתנגד לנומינליסטים (אלבר אפטליון (אנ'), וברטרן נוגרו (אנ')) שמדגישים בעיקר את שני התפקידים הראשונים של הכסף וגם מתנגד לניתוח של פרידריך פון ויזר שערך הכסף תואם את התועלת של הטובין האחרון שהוא יכול לקנות. אז כסף דומה קצת לאופן שבו פרנסואה סימיאן תופס אותו: מציאות חברתית.
ריסט קיבל את תורת הכמות של הכסף שמציינת את קיומו של קשר בין כמות כסף לעליית מחירים. הוא ראה בגירעון התקציבי לאחר מלחמת העולם הראשונה את הסיבה לאינפלציה וחוסר היציבות של שערי החליפין. הוא חשש משליטה של המדינה על המטבע באמצעות הנפקת איגרות חוב ממשלתיות.
ריסט, כסף ותקן הזהב > הבכירות של הזהב

לדבריו, גם אם זהב אינו כסף מושלם, הוא הכי פחות גרוע. קודם כל כי זהב נהנה מהילה חזקה בשל יופיו, נדירותו ועמידותו, בקיצור, במילותיו של פרנסואה סימיאן (אנ'), מציאות חברתית שניתן להתייחס אליה כבעלת קיום משלה לפחות בחלקה מחוץ לפעולה ממשלתית. יתר על כן, על ידי הצמדת הנושא המוניטרי לזהב, נמנע מהממשלה להשתמש בכסף למטרותיה. לואי בודן מציין כי "ריסט מתעקש על העובדה שהמתכת מעכבת את השיטות של מנהיגים המעוניינים להשתמש בכסף כמנוף לשלוט בכלכלה".
לאחר מלחמת העולם השנייה, הוא התנגד להסכם ברטון-וודס. ואכן, הוא טוען שעדיף היה לבסס את המערכת על זהב ולא על הדולר הניתן להמרה לזהב. יש לכך שתי סיבות: לא ניתן לראות בדולר שווה ערך לזהב מכיוון שמצד אחד הוא נתון לחסדי מדיניות ארצות הברית, ומצד שני מחיר הזהב בשוק החופשי אולי שונה מהמחיר הרשמי. יתרה מכך, מבחינתו, על ידי שמירה על מחיר רשמי נמוך של זהב, אנו מונעים את צמיחת מלאי הזהב ובכך תורמים להגדלת ההפרש בין מחיר השוק החופשי למחיר הרשמי.
עבור שארל ריסט, מערכת מוניטרית בריאה חייבת לאפשר "איזון בין מחירים חיצוניים, מחירים פנימיים, מחזור מוניטרי, איזון תקציבי ומיסים". לדבריו, לא ניתן היה להקים מערכת מוניטרית בריאה בצרפת משלוש סיבות: חוסר האיזון בתקציב, בעיות מאזן התשלומים, גיוס חסכונות.
ריסט, כסף ותקן הזהב > יציבות מוניטרית

מבחינתו, הדבר החשוב הוא בראש ובראשונה יציבות שער החליפין כי חוסר היציבות מרתיע את החוסכים שמתנגדים לחיסכון לטווח הארוך ומכניס את היצרנים לתנודות חזקות המערערים אותם. מצד שני, ייצוב המחירים נראה לו אוטופי גם אם הוא נגד אינפלציה. אם המחירים עלו יותר מדי ביחס לזהב, יש צורך לייצב, כלומר לשים לב למציאות המחירים ולקבוע את מחיר המטבע ביחס לזהב לפי שער שיווי המשקל הריאלי, כפי שנעשה בצרפת בחלקו תחת עצתו במהלך הקמתו של פרנק פואנקרה ב-1928.
לאחר תקופה של אינפלציה גבוהה, למדינות יש לעיתים קרובות את הבחירה בין פיחות מטבע לדפלציה. ריסט מעדיף פיחות במקרה זה מכיוון שהוא מאמין שדפלציה קשה מאוד בגלל התנגדות של אנשים להורדת שכרם או רווחיהם. הוא כותב בסיכום המנגנונים הכלכליים שלו בעמוד 234 "ירידת המחירים מיטיבה עם מי שחי מהכנסה קבועה, אבל יוצרת קשיים לכל היצרנים... והם מהווים את עמוד השדרה הכלכלי של המדינה".
ריסט, כסף ותקן הזהב > הערכת השפעתו

אלפרד סובי (אנ') פסק שהמכון למחקר כלכלי וחברתי הגיע מאוחר מדי וכי בהיותו צנוע מדי, הוא לא ממש השפיע על ההחלטות הגדולות. במיוחד, הוא מבקר את ריסט וכלכלן מפורסם אחר באותה תקופה, גאטן פירו (צר'), על כך שלא דחפו מספיק חזק, כפי שהציע וולטר ליפמן, כדי שהממשלה תבצע הפחת מטבע בשנים 1934–1935.
עבור רוז'ה דאם, ריסט מספק את "המפתח להבנת העמדה הצרפתית בעניינים מוניטריים בהתנגדותה לחזון הטיפוסי של האנגלו-אמריקאים במהלך שישים השנים האחרונות". זו גם אולי אחת הסיבות לגישה שסובי ביקר אותו בגינה.
עיטורים

קצין לגיון הכבוד (12 בדצמבר 1932)
קצין מסדר הדקלים של האקדמאים
מבחר מכתביו

Histoire des doctrines économiques (1909). Avec Charles Gide. Nouvelle édition présentée par Annie L. Cot et Jérôme Lallement, Dalloz, 2000.
Les finances de guerre de l'Allemagne (1921).
La Déflation en pratique : Angleterre, États-Unis, France, Tchéco-Slovaquie (1924).
The international consequence of the present distribution of gold holding (1931)
Questions monétaires de l'heure présente : or, étalon-or (1932)
Économie politique : Principales interprétations de la crise économique de 1930 (1932/1933).
Essais sur quelques problèmes économiques et monétaires (1933)
L'évolution de l'économie française 1910-1937 (1937)
Histoire des doctrines relatives au crédit et à la monnaie de John Law à nos jours (1938). Nouvelle édition présentée par Christian de Boissieu, Dalloz, 2002.
Essai sur la conjoncture et la prévision économique (Avec Alfred Sauvy), 1939
De la France d'avant-guerre à a France d'aujourd'hui (avec Gaëtan Pirou), 1939.
Précis des mécanismes économiques élémentaires (1945)
La Vie et la pensée de Gaëtan Pirou (1948)
Défense de l'or (1953)
Une saison gâtée : journal de la guerre et de l'occupation (1939-1945), édition établie par Jean-Noël Jeanneney, Fayard, 1983.
לקריאה נוספת

IRES, Cinq conférences sur la Méthode dans les recherches économiques (Lionel Robbins (Angleterre), E.F.Wagemann (Allemagne), Léon Dupriez (Belgique), José Vandellos (Espagne), Veeijn Stuart (Pays-Bas), Librairie du recueil Sirey, 1938.
Alfred Sauvy, Histoire économique de la France entre les deux guerres, vol 1, 1965. Economica, 1984.
Robert Marjolin, Le Travail d’une vie, Robert Laffont, 1986.
Roger Dehem, Rist, Charles, The New Palgrave, 1987.
Lucien Blanc, « Questions sur la nature de la monnaie : Charles Rist et Bertrand Nogaro, 1904-1951 » (document de travail), 2000
שוברי הגלים בחופי תל אביב

תחילת בסיס שובר הגלים בחוף פרישמן, תל אביב
שוברי הגלים בחופי תל אביב הם שוברי הגלים שנבנו מול רצועת החוף של תל אביב.
שוברי הגלים

להלן רשימתם מצפון לדרום:
חוף תל ברוך
חוף מציצים
חוף הילטון
חוף גורדון (צפוני ודרומי - 2 שוברי גלים)
חוף שרתון
חוף פרישמן
חוף בוגרשוב
חוף מציצים הדרומי לאחר שיקום שובר הגלים 2023חוף טרומפלדור
חוף ירושלים
חוף אביב (מנותק ומחובר - 2 שוברי גלים)
שוברי גלים חופיים להגנת תשתית החוף
חוף הדולפינריום
לאורך טיילת רציף העלייה השנייה - לא כולל את תחום נמל יפו
לאורך פארק מדרון יפו חזית ימית
מטרות שוברי הגלים

שוברי הגלים הוקמו כדי לאפשר לרוחצים בים תנאים נוחים יחסית במזג אוויר סוער, ובנוסף יש לשוברי הגלים תפקיד מפתח בשמירה על משטר החול בחוף, ובהגנה על ביסוס טיילת הולכי הרגל.
שוברי הגלים שוברים את הגלים המתקרבים לחוף, ויוצרים משטר השקעה של משקעי החול שרוחפים בתוך גלי הים. משטר זה נוצר כתוצאה מתופעת השבירה והעקיפה של הגלים בפוגשם את שובר הגלים. תופעות אלו גורמות לשינוי כיוון הגלים משני צידי שובר הגלים, ובדרך כלל כיוונם משתנה לכיוון ישר המחבר בקו דמיוני את מרכז שובר הגלים עם קו המים בחוף. כאשר שני הגלים משני צידי השובר נפגשים, הם פורקים את מטען גרגירי החול שהם נושאים, ואלה שוקעים בקרקעית הים ובתהליך לא ארוך מאד, יוצרים שרטון חול מכיוון קו המים אל שובר הגלים. בנוסף, התהליכים המתוארים מעלה, יוצרים מצב של מים שקטים יחסית ב"צל" שובר הגלים.
מטרות שוברי הגלים > היחס בין אורך שובר הגלים למרחקו מהחוף

כאשר היחס האמור, עולה על 0.9 או 1.0 (כלומר אורך שובר הגלים דומה באורכו, או אפילו ארוך יותר, ממרחקו לקו המים בחוף), ייווצר חיבור בין השרטון החולי אל שובר הגלים. חיבור כזה נקרא בשפה המקצועית טומבולו. כאשר היחס בין אורך שובר הגלים למרחקו מקו המים בחוף קטן מ-0.6 עד 0.7 (כלומר אורך שובר הגלים חלקֵי המרחק מן החוף מביא ליחס הזה), לא ייווצר חיבור, כי אם רצועת שרטון חולי מכיוון קו המים לשובר הגלים שאינה מגיעה עדיו.
עם זאת, ייתכנו משתנים נוספים שישפיעו על הנ"ל.
השקעת החול שיוצרת את השרטון החולי, ולעיתים את ה"טומבולו", באה על חשבון השקעת החול לאורך קו החוף שהייתה נמשכת לולא בנו את שוברי הגלים. יש על כן גופים המתנגדים להקמת שוברי גלים בחופי הרחצה, גם מהסיבה הזו.
חיים ימיים בשוברי הגלים

משני צדי שוברי הגלים התפתחו חיים בצורת דגים רבים המשייטים בין הסלעים המהווים את הבסיס לשוברי הגלים. הדגים ככלל אינם גדולים, ונעים בין דגיגונים בני יומם לדגים בעלי אורך מקסימלי של כ־20 סנטימטרים. הסלעים שבבסיס שוברי הגלים עטו עם הזמן גוון אדום בהיר עד כהה.
בין מיני הדגים שחיים ליד שוברי הגלים בולטים במיוחד: סיכַן משויש (אנ'), סיכַן הודי (אנ'), אובלד שחור זנב, סרגוס מסורטט, אדרית (אנ') ודגי גובוס גלילי (אנ'). השניים האחרונים נפוצים מאוד במים רדודים, והאדריות במים רדודים במיוחד, ובמצב ים שקט וצלול ניתן להבחין בהם במבט מעל פני המים.
בסיס שוברי הגלים מורכב מגרוּרֵי סלע גדולים שיצרו טופוגרפיה תת-מימית (בתימטריה (אנ')) מסועפת, דמוית ואדיות, שלוחות וגאיונים צבעוניים, המחייבים את הצנרנים "לשנרקל" בזהירות ביניהם.
גלריה

חיים בבסיס שובר הגלים. הדגים בתמונה הם סיכניים מסוג סיכן משויש וסיכן הודי. אלו מיני מהגרים לספסיים (מהים האדום לים התיכון דרך תעלת סואץ).
שוברי הגלים ברצועת החוף המרכזית של תל אביב.
סיכנים משוישים בחוף פרישמן בתל אביב
שובר הגלים הדרומי בחוף גורדון בתל אביב
דגי אדרית וגובוס גלילי שנפוצים מאוד במים רדודים, וניתן להבחין בהם גם במבט מעל פני המים.
סיכנים משוישים
דגי אובלד שחור-זנב ליד שובר הגלים בחוף פרישמן בתל אביב.
סיכנים משוישים וסרגוסים מסורטטים.
ראו גם

רצועת חוף תל אביב-יפו
ביאורים

↑  צידו הרדוד של שובר הגלים שפונה לכיוון החוף.
↑  זיהוי מיני הדגים והמאפיינים של חלקם באדיבות האקולוגית גב' שירה סלינגרה מ-מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב.
הערות שוליים

1 2  "אחזקת שוברי הגלים לאורך חוף הים תל-אביב-יפו" נוהל מספר 850., באתר עיריית תל אביב-יפו, 29 מרץ, 2015.
↑  Easterbrook, D., T. 1999. Surface Processes and Landforms, Second Edition. Prentice Hall Inc.
↑  Detached breakwaters, WaybackMachine - Internet Archive
↑  שוברי הגלים בתוכנית חזית הים בהרצליה - עמדת עמותת צלול, באתר עמותת צלול, 4 יוני, 2020.
תחנת החלל אורורה

תחנת החלל אורורה הייתה קונספט לתחנת חלל מסחרית פרטית במסלול נמוך בחלל, שלא צלח.
על הקמתה הוכרז ב-5 במרץ 2018 על ידי אוריון ספאן, חברת סטארט-אפ בתחום התעופה והחלל בקליפורניה, ארצות הברית במימון Pear Venture וברקלי SkyDeck.
פרנק בונגר, המייסד והמנכ"ל של אוריון ספאן, הצהיר כי תחנת אורורה תציע לתיירי החלל שהות של 12 ימים תמורת 9.5 מיליון דולר. לדבריו, הקונספט העיצובי הוא כזה שהתחנה לא תדרוש פעילויות חוץ (טיולי חלל) לצורך הרכבה ותפעול. אוריון ספאן מתכננת לתכנן, לבדוק ולבנות את התחנה ביוסטון, טקסס . החברה טרם חתמה על חוזה שיגור, אך הצהירה כי תחנה מסחרית זו תוצב במסלול נמוך של כדור הארץ בשנת 2021, ותתחיל לקלוט נוסעים בשנת 2022. בונגר אמר שהנוסעים יידרשו להשלים תוכנית אימונים של שלושה חודשים לפני ההשקה. האורחים יוכלו לצוף, להסתכל מהחלונות, לתרגל הידרופוניקה ולשחק ב"סיפון הולוגרמה ".
תחנת החלל אורורה הייתה אמורה להיבנות מיחידת ליבה - גליל באורך של 13 מטרים ובקוטר ארבעה מטרים (לשם השוואה, תחנת החלל הבינלאומית היא באורך 109 מטרים), ובה יהיה מקום לשישה אנשים, מתוכם שני אנשי צוות וארבעה תיירים. נפח התא שתוכנן היה כ-160 מ"מ, כגודל תא נוסעים של מטוס פרטי. מלון החלל היה אמור להיות ברוחב 4 מטרים ובאורך 11 מטרים, ולהכיל סוויטות עם מיטות, שירות אינטרנט מהיר, ומטבח איכותי.
לא נחתם חוזה שיגור לפריסת המודולים או כלי רכב מאוישים, ובנייתם לא החלה, אך נציגיו טענו שהוא יושק ב-2021. במרץ 2021 הודיע האתר כי הם הפסיקו את הפעילות והחזירו את כל ההשקעות.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Luxury Space Hotel to Launch in 2021 Mike Wall, Space.com 6 April 2018
1 2 3 4  First luxury hotel in space announced Maureen O'Hare, CNN News 5 April 2018
↑  הזמינו מקום: מלון החלל הראשון פתוח להרשמה, באתר ynet, 8 באפריל 2018
↑  This luxury space hotel could be up and running in four years NBC News 5 April 2018
↑  הצצה למלון החלל הראשון, באתר סוכנות החלל הישראלית, ‏2018-04-10
1 2  Startup announces plans for low-cost commercial space station Jeff Foust, SpaceNews 5 April 2018
↑  "Orion Span Aurora Station". Internet Archive. אורכב מ-המקור ב-2021-03-14.
↑  "Orion Span". Orion Span. נבדק ב-1 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תעופה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תור הכסף בשירה הרוסית

תור הכסף של השירה הרוסית הוא כינוי המקובל בתרבות הרוסית לעשורים הראשונים של המאה העשרים. תקופה זו מאופיינת בפריחה של יצירה פואטית בשפה הרוסית, בדומה לתור הזהב של השירה הרוסית מאה שנים קודם לכן.
מקובל לראות את תחילתה של התקופה בעשור האחרון של המאה ה-19, עם הופעתם של המניפסטים "לאור המצפון" (ניקולאי מינסקי, 1890) ו"על הסיבות לירידתה של הספרות הרוסית בת-זמננו" (דמיטרי מרז'קובסקי, 1893), והכרכים הראשונים של כתב העת הספרותי "הסימבוליסטים הרוסים" שנערכו על ידי ולרי בריוסוב.
בין המשוררים שפעלו בתקופה זו, יש שכל יצירתם שייכת אליה, ולצידם כאלה שכתיבתם רק החלה אז והם המשיכו לכתוב במשך שנים רבות נוספות (הדוגמאות הבולטות הן של אנה אחמטובה ובוריס פסטרנק).
תור הכסף מאופיין בזרמים ספרותיים רבים, שהידועים שבהם הם הסימבוליזם, האקמאיזם והפוטוריזם. יש לציין שהיו משוררים - כמו איוון בונין או מרינה צבטייבה, שסירבו לשייך עצמם לאף אחת מן האסכולות. בני הזמן ראו באלכסנדר בלוק את הנציג החשוב ביותר של התקופה, שגדולתו הוכרה על ידי משוררים המשתייכים לכל הזרמים.
סופה של התקופה נקבע בדרך כלל לאחר מלחמת האזרחים ברוסיה שיצרה תנאים קשים לפעילות ספרותית. חלק מן המשוררים יצאו לגלות, אחרים נשארו וניסו להסתגל לשלטון הסובייטי ולאווירה התרבותית החדשה שהוא יצר. דבר זה לא תמיד עלה בהצלחה - כך ניקולאי גומיליוב הוצא להורג באשמת ניסיון לקשירת קשר נגד השלטון. לעומת זאת, ולדימיר מאיאקובסקי שהוביל את הזרם הפוטוריסטי, הזדהה עם מטרותיהם של הקומוניסטים והפך את עצמו לשופר תעמולה של השלטון הסובייטי.
רשימה חלקית של משוררי "תור הכסף"

אנה אחמטובה (1889—1966)
ויאצ'סלב איוואנוב (1866—1949)
אינוקנטי אננסקי (1856—1909)
איוואן בונין (1870—1953)
אלכסנדר בלוק (1880—1921)
ולרי בריוסוב (1873—1924)
ניקולאי גומיליוב (1886—1921)
מקסימיליאן וולושין (1877—1932)
סרגיי יסנין (1895—1925)
ולדימיר מאיאקובסקי (1893—1930)
אוסיפ מנדלשטם (1891—1938)
מרינה צבטייבה (1941-1892)
בוריס פסטרנק (1890—1960)
סופיה פרנוך (1885—1933)
לקריאה נוספת

"דור שלי חיה שלי", משירת רוסיה במאה העשרים, תרגם עמינדב דיקמן, שוקן 2003.
"נקרופוליס" מאת ולדיסלב חודסביץ', תרגמה דינה מרקון, הוצאת כרמל, 2013.
שלוקים

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון 
 מרכיבים עיקריים:  מים, מיץ פירות 
 
עטיפת שלוק ג'נרית. על העטיפה מסומן מקווקו ו-"לפתיחה בשבת" היכן מותר לגזור, כיוון שמדרבנן אסור למחוק בכל אופן.
שלוקים או פופאייס הוא ממתק קפוא על בסיס מים הדומה לקרטיב. הוא מיוצר על ידי הקפאת נוזלים בטעמים כגון מיצי פירות או מחית פרי בתוך מעטפת פלסטיק או צינורית פלסטיק, עגולה או שטוחה. מכיוון שהשלוקים נתונים באריזת פלסטיק אטומה, בניגוד לקרחונים ("קרטיבים"), הם אינם דורשים קירור. הם גם לא צריכים להיות קפואים בצורה מוצקה כמו קרחונים, וניתן להגישם במרקם רך דומה לזה של ברד. שלוקים נמכרים במגוון טעמים, בעיקר טעמי פירות או משקאות קלים.
שיר עצוב

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביב גפן והתעויוט
 מתוך האלבום ממנטו מורי
 יצא לאור:  אפריל 2002
 שפה:  עברית
 אורך:  3:22
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 עיבוד:  אביב גפן
"שיר עצוב" הוא סינגל שכתב, הלחין וביצע אביב גפן יחד עם להקתו התעויוט, ונכלל באלבומו העשירי "ממנטו מורי". הסינגל יצא בשנת 2002 וזכה להצלחה.
השיר הוקלט גם בגרסת לייב ונכלל באלבום ההופעה של גפן "Live".
רקע

השיר נכתב לזכר גאולה מקובר, סבתו של גפן מצד אימו, שנפטרה בשנת 2001, בסמוך ליציאת האלבום "ממנטו מורי".
מיקומי שיא

השיר הגיע למקום ה-3 במצעד השנתי של גלי צה"ל.
בנוסף, במצעד השנתי תשס"ב של רשת ג' הוא דורג במקום התשיעי. השיר היה לסינגל היחיד של גפן מהאלבום אשר דורג במצעד זה.
קרדיטים

המידע לקוח מהקרדיטים בגב הדיסק פרומו שדרים:
עודד שחר - תופים, טמבורין
שלומי צידקי - גיטרה בס
הראל בן עמי - גיטרה חשמלית, סלייד
אביב גפן - גיטרה, קלידים, קולות
דניאל סלומון - פסנתר, ניצוח על כלי מיתר
שלומי קינן - קלידים, המונד
אייל דפנא - טכנאי הקלטה ומיקס
לואי להב - עוזר טכנאי
הערות שוליים

↑  מימה - אביב גפן - שיר עצוב, באתר www.mima.co.il
1 2  שיר עצוב – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
↑  שיר עצוב - אביב גפן, באתר he.israel-music.com
תמונות ציד מבוואריה התחתית

כרזת הסרט
תמונות צייד מבוואריה התחתית (מגרמנית: Jagdszenen aus Niederbayern) הוא מחזה שנכתב על ידי מרטין שפר בשנת 1965. המחזה עובד לסרט הנושא את אותו שם בשנת 1969.
עלילת המחזה

במחזה מדובר על השנים שלאחר מלחמת העולם השנייה, בכפר גרמני שנמצא בבוואריה התחתית.
אבּרם ההומוסקסואל מגיע לכפר בעקבות אמו, ברברה. הוא מחפש עבודה ומוצא אותה אצל מריה האיכרה, אם לילד אוטיסט וחברה של פולקר. אברם מנסה להשתלב בחברה על ידי ניהול מערכת זוגית עם טונקה, הנחשבת לזונת הכפר. עם הזמן תושבי הכפר עורכים פוגרום בביתה של מריה. אברם מגיע למצב אינטימי עם רובו, הילד האוטיסט של מריה. אברם נפרד מטונקה, וכשהיא אינה מוכנה לקבל זאת ומאיימת לספר כל הכפר על נטיותיו המיניות, הוא רוצח אותה. כל הכפר יוצא לצייד אחרי אברם, מסגיר אותו ומקבל את כספי הפיצויים.
בימוי בישראל

ביים ותרגם את המחזה, פרופ' תום לוי, במסגרת החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב, בשנת 1981.
יורם פאלק ביים בבית צבי, בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה, בשנת 1985.
מיכה לבינסון ביים את המחזה בתרגום תום לוי, בתיאטרון באר שבע, בשנת 1987.
יצחק נאמן (בבי), ביים, בתרגום הנ"ל, במסגרת סטודיו למשחק ניסן נתיב בשנת 1989.
כפיר אזולאי ביים, בתרגום הנ"ל, בחוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב בשנת 2007.
שרלוט בונה

שרלוט בונה (בצרפתית: Charlotte Bonnet; נולדה ב-14 בפברואר 1995) היא שחיינית צרפתייה, בעלת מדליית ארד אולימפית (לודון 2012) ומדליית ארד מאליפות העולם (ברצלונה 2013) במשחה שליחות 4x200 חופשי ואלופת אירופה (קופנהגן 2017 וגלאזגו 2018) במשחה ל-200 מטר חופשי.
ביוגרפיה > 2012 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה בונה במדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם קמיל מופה, אופלי סירייל אטיין וקורלי בלמי בשיא לאומי חדש של 7:47.49 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא אולימפי חדש של 7:42.92 דקות ואוסטרליה (7:44.41 דקות). כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:57.78 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום 20 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.12 שניות.
ביוגרפיה > 2013 > מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בסוף יולי 2013 זכתה בונה במדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם קמיל מופה, מילן לזר וקורלי בלמי בתוצאה של 7:48.43 דקות, אחרי ארצות הברית (7:45.14 דקות) ואוסטרליה (7:47.08 דקות). כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.81 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שמיני בשמחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.56 דקות, בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 1:56.63 דקות ועלתה מהמקום השביעי ובמקום 18 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.15 שניות.
ביוגרפיה > 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה בונה במקום השמיני במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:56.29 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 1:56.26 דקות ועלתה מהמקום הרביעי. היא סיימה במקום 15 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 54.54 שניות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 53.93 שניות ועלתה מהמקום העשירי. היא סיימה גם במקום השביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:37.45 דקות בשלב המוקדמות. הנבחרת קבעה שיא לאומי חדש של 3:36.85 דקות. כשחיינית שנייה, היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 53.16 שניות במוקדמות ו-53.17 שניות בגמר. בנוסף, היא סיימה במקום העשירי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:55.55 דקות. בעוד שכשחיינית שלישית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:58.15 דקות.
ביוגרפיה > 2017

באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בקופנהגן, דנמרק בדצמבר 2017 זכתה בונה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:52.19 דקות, לפני פמקה המסקרק מהולנד (1:53.41 דקות) וורוניקה אנדרוסנקו מרוסיה (1:53.75 דקות). שתי מדליות ארד, במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב ובמשחה שליחים 4x50 מטר מעורב משולב.
ביוגרפיה > 2018 > אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה בגלאזגו, בריטניה באוגוסט 2018 זכתה בונה ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי ושיא אליפות חדש של 1:54.95 דקות, לפני פמקה המסקרק (1:56.72 דקות) ואנסטסיה גוז'נקובה מרוסיה (1:56.77 דקות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:34.65 דקות, לפני הולנד (3:34.77 דקות) ודנמרק (3:37.03 דקות), כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.20 שניות, התוצאה השנייה המהירה באליפות כולה ובמשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב בשיא אליפות חדש של 3:22.07 דקות, לפני הולנד (3:23.97 דקות) ורוסיה (3:24.50 דקות). כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחים" תוצאה של 52.34 שניות. מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 53.35 שניות, אחרי שרה שסטרם משוודיה (52.93 שניות) ופמקה המסקרק (53.23 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:53.86 דקות, 10 מאיות איטי ממדליית ארד, כשחיינית שנייה היא שחתה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.23 דקות ובמקום שישי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:59.85 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 52.85 שניות.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 24.66 שניות (2018)
100 מטר חופשי: 52.74 שניות (2018)
200 מטר חופשי: 1:54.95 דקות (2018)
400 מטר חופשי: 4:09.89 דקות (2014)
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 23.82 שניות (2017)
100 מטר חופשי: 51.65 שניות (2017)
200 מטר חופשי: 1:52.19 דקות (2017)
400 מטר חופשי: 4:01.44 דקות (2013)
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
שרת (מחשבים)

שרתי קרן ויקימדיה
ארכיטקטורה של שרת
למונח שרת (באנגלית: Server) שתי משמעויות הקשורות קשר הדוק ביניהן:
שרת הוא מחשב המריץ תוכנת שרת (אחת או יותר), ומספק שירותים למחשבים אחרים. לרוב, דרישות החומרה ממחשב זה גבוהות יותר מדרישות החומרה עבור מחשב שולחני רגיל שאיננו מתפקד כשרת. בנוסף, עשויות להיות דרישות מיוחדות בתחומי הזמינות, השרידות, הגיבוי ועוד.
שרת הוא גם תוכנת מחשב המספקת שירותים לתוכנות אחרות, המכונות תוכנות לקוח (Client) – בין אם תוכנת הלקוח נמצאת באותו מחשב עם תוכנת השרת ובין אם היא ממוקמת במחשב אחר.
ספריות דינמיות וטכנולוגיות רכיבים למיניהן הן דוגמאות לתוכנות שרת שפועלות בדרך-כלל באותו מחשב שבו פועלת תוכנת הלקוח, בעוד ששרתי אינטרנט לסוגיהם מיועדים למצבים שבהם תוכנת הלקוח ותוכנת השרת פועלות במחשבים שונים. מערכות שרתי מסדי-נתונים מתוכננות גם הן עבור שרתים מרוחקים (Remote computer, כינוי למצב שבו תוכנת השרת נמצאת על מחשב אחר מאשר המחשב המקומי, Local computer).
תוכנת שרת מתאפיינת בכך שהיא פועלת על בסיס של האזנה לבקשה (request), והחזרת תגובה (response) לבקשה, שניהם בפרוטוקול שנקבע מראש. כיוון שבקשה עשויה להגיע בכל עת, על תוכנת שרת לפעול תמיד, בהמתנה לבקשה – להבדיל מתוכנת לקוח, שהמשתמש מביא לסיום פעולתה עם גמר השימוש בה.
השרתים הם ביסודם תוכנה המבצעת את השירות הנדרש. ככל תוכנה, גם תוכנת השרת זקוקה למחשב פיזי שעליו היא מתבצעת. ייתכן לפיכך מצב שבו שרתים אחדים מתארחים על מחשב אחד, או לחלופין שרת אחד שמשתרע על מחשבים אחדים עקב העומס הרב המוטל עליו. חוות שרתים עשויה להכיל שרתים ומחשבים רבים מאוד, וניתן גם לכווץ אותה למחשב חזק המסוגל להכיל שרתים רבים. עם זאת, ישנם מקרים בהם תוכנת השרת אינה מותקנת על מחשב סטנדרטי אלא על התקן (appliance) שזהו ייעודה היחידי.
מערכות הפעלה מקובלות לשרתים הן Windows NT Server לדורותיה, יוניקס ולינוקס.
ארכיטקטורת שרת–לקוח עוסקת בחלוקת העבודה בין השרתים ובין תוכנות הלקוח (client) הפונות אליה.
סוגי שרתים

שרת הדפסה, שתפקידו לקבל הדפסות מהמחשבים שברשת ולנתב אותן למדפסות המחוברות לרשת.
שרת קבצים, שתפקידו לאחסן קבצים עבור משתמשי הרשת. אחסון הקבצים בשרת מאפשר שיתוף קבצים בין משתמשים שונים.
שרת יישומים, המקל על פיתוח תוכנה מבוזרת.
שרת מסד נתונים, שמאחסן את תוכנת מסד הנתונים ואת מסד הנתונים.
שרת דואר אלקטרוני, שתפקידו לקבל ולשלוח דואר אלקטרוני. בולטים בתחום זה השרתים MS-Exchange ו-Lotus Domino.
שרת פקס, מאפשר שליחה וקבלה של פקסים ממספר משתמשים בו זמנית באמצעות מחשב מרכזי.
שרת HTTP, מספק דפי HTML וקבצים נלווים לאתרי אינטרנט. בולטים בתחום זה Apache ו-IIS.
שרת פרוקסי, שימוש בשרת זה מאפשר שיפור מהירות תעבורת נתונים מהשרת למחשב הקצה.
שרת DNS, שרת הממיר שם תחום לכתובת אינטרנט (כתובת IP).
שרת Active Directory, שרת המאפשר לאמת משתמשים ומחשבי Windows ברשת פנימית, וכן לקבוע את הרשאותיהם.
שרת תוכנה - שרת שמאפשר למשתמשים להשתמש בתוכנה מסוימת שאיננה ברשימה הנ"ל.
חוות שרתים

לחוות שרתים (נקראת גם "אולם שרתים") יש מספר מאפיינים עקרוניים על מנת להבטיח את תפקודם הרציף של השרתים. השרתים מונחים על "רצפה צפה". דהיינו, הם מונחים על משטח מוגבה, תחתיו עוברים כבלים ואוויר ממוזג. הטמפרטורה בחווה קבועה, וניהולה מרוכז. הכבלים מסודרים בעזרת מסדים, מסילות וזרועות. נעשה שימוש בסיבים אופטיים כדי לתמוך בתקשורת בין השרתים. מותקן אל פסק כדי לשמור על זמינות השרתים. בין החוות השונות יש גיבוי. מאפיין חשוב נוסף הוא ניטור החווה.
זמינות שרתים

שרת מחשבים מתאפיין בהפעלת מספר רב של תוכניות ותהליכי מחשב במקביל, כל תוכנית או תהליך משרתים בדרך כלל מספר משתמשי קצה במחשבים המחוברים לשרת וניגשים אליו באמצעות רשת מחשבים על מנת לבקש מידע המאוכסן על גבי השרת. לעיתים קורה ששירות מסוים או תהליך שרץ על גבי השרת חדל לפעול ומשתמשים המחוברים לשרת לא יכולים לקבל את המידע הדרוש להם ובכך נפגמת זמינות השרת ויכולתו לספק שירותים כנדרש למשתמשי הקצה.
זמינות שרת חשובה במערכות הנותנות שירותים למספר רב של משתמשים ובמערכות הנותנות שירותים קריטיים. דוגמאות למערכות שהזמינות חשובה בהן:
שרתי מחשוב ענן
שרתים לניהול תנועות עסקיות, למשל: במערכת בנקאית
שרתים בבתי חולים המחוברים למכשירים המודדים מצב חולים ותפקידם להתריע על שינויים במצב החולה
שרתי World Wide Web: כל נפילה או תקלה בתהליך או יישום על גבי השרת פירושה השבתת השרת, וזו עלולה לגרום לניתוק ואי הצגה של אתרי האינטרנט המאוחסנים על השרת.