stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאוואס

קאוואסים ברחבת כנסיית הקבר
הרברט סמואל ולפניו שני קאוואסים, 1923
ארבעה קאוואסים של ארבעה קונסולים בקבלת פנים ליום הולדתו של מלך בלגיה בבית הקונסול הבלגי בירושלים, 1941
קאוואס (בערבית: قواس; בטורקית: kavas; מילולית: קַשָּׁת, יורה בקשת) הוא שומר ראש טקסי לאישיות רמת מעלה באזורי השליטה של האימפריה העות'מאנית.
הקאוואס מונה על ידי השלטון עבור קונסולים של מדינות זרות ששירתו בתחומי האימפריה, מנהיגי דת (כולל החכם באשי, הרב הראשי של יהודי האימפריה) ופקידים רמי מעלה. במקורו היסטורי היה תפקידו של הקאוואס תפקיד צבאי ממשי, והוא נועד לעקוף את האיסור שחל על לא-מוסלמים לשאת נשק במדינה המוסלמית. לימים איבד תפקיד הקאוואס את מאפייניו הצבאיים והפך לסדרן ולסמל מעמד. אנשי מעלה נוצרים שכרו קאוואסים ממשפחות מוסלמיות מכובדות, דבר שהאציל עליהם ממכובדותן של אותן משפחות ומנע התנכלות ברחובות. התופעה של קונסול או איש דת בכיר מלווה בקאוואס נמשכה בארץ ישראל גם לאחר תום השלטון העות'מאני. בימי המנדט הבריטי נלוו קאוואסים לקונסולים באירועים טקסיים, וקאוואסים מלווים אנשי דת בכירים בירושלים עד היום.
לבוש הקאוואס היה צבעוני, בדגמים שונים, אך לראשו חבש תמיד תרבוש ובידו החזיק מקל. לרוב היה הקאוואס הולך לפני האישיות ברחוב ומכה בקרקע במטה גדול כדי להודיע על בואה. בשעת כינוסים מדיניים או דתיים היו הקאוואסים ממתינים מחוץ למבנה בו התקיים הכינוס. תופעה זו ניתן לראות עד היום, כאשר קאוואסים טקסיים מלווים את ראשי העדות הנוצריות בירושלים וממתינים להם ברחבה שלפני כנסיית הקבר. בירושלים לבושים הקאוואסים של העדה הקתולית והסורית בבגדים טקסיים מפוארים ונושאים חרב. לבני העדה הסורית יש גם קאוואס הלבוש במדים לבנים ובידו שוט במקום מטה קאוואסים. הקאוואסים של העדות היוונית-אורתודוקסית, הארמנית והקופטית לבושים בחליפה כחולה כהה וחובשים תרבוש. בשנת 1841 הוכר המיעוט היהודי בארץ ישראל כמילט ובראשו הועמד הראשון לציון חיים אברהם גאגין, שזכה בבגדים רשמיים (בגדי הראשון לציון עד היום) וזוג קאוואסים. בין הקאוואסים של הראשון לציון היו גם יהודים ואלו היו היהודים היחידים שהותר להם לשאת חרב.
לבריה זו הלבושה בתלבושת מוזרה זאת, קוראים בארצות הקדם "קאוואס". משמשים בני אדם אלו אצל צירי הממלכות, אצל נשיאי הדתות ואצל כל הגדולים; כל מי שיש לו "קאוואס" ידוע הוא לגדול.
קני סירס

| --- | --- |

סירס במדי ניו יורק ניקס
 לידה:  17 באוגוסט 1933 ווטסונוויל, קליפורניה, ארצות הברית
 פטירה:  23 באפריל 2017 (בגיל 83) ווטסונוויל, קליפורניה, ארצות הברית
 עמדה:  סמול פורוורד, פאוור פורוורד
 גובה:  2.06 מטרים
 מספר:  12, 17, 20
 מכללה:  אוניברסיטת סנטה קלרה
 דראפט:  בחירה רביעית, 1955 ניו יורק ניקס
 קבוצות כשחקן
 1955–1961 1961–1962 1962 1962–1964:  ניו יורק ניקס סן פרנסיסקו סיינטס ניו יורק ניקס סן פרנסיסקו ווריורס
 הישגים כשחקן
 2 בחירות למשחק האולסטאר של ה-NBA‏ (1958, 1959)
קנת' רוברט "קני" סירס (באנגלית: Kenneth Robert "Kenny" Sears; ‏17 באוגוסט 1933 – 23 באפריל 2017) היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1955–1964. בעונות 1958 ו-1959 נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA כשחקן ניו יורק ניקס, וממוצעיו הכוללים לאורך 9 עונותיו בליגה הם 13.9 נקודות, 7.8 ריבאונדים ו-1.6 אסיסטים למשחק. בשנת 1954 היה הכדורסלן הראשון אשר מופיע על שער השבועון ספורטס אילוסטרייטד.
קריירת מכללות

סירס נולד וגדל בעיר ווטסונוויל אשר בקליפורניה, ובין השנים 1951–1955 למד באוניברסיטת סנטה קלרה אשר בעיר סנטה קלרה. בעונתו הראשונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה קלע 7.0 נקודות למשחק, וסייע לקבוצה להעפיל לפיינל פור טורניר אליפות המכללות, לראשונה בתולדותיה. במשחק חצי הגמר הובסו ה"ברונקוס" בתוצאה 55–74 מול אוניברסיטת קנזס, אשר המשיכה לזכייה באליפות המכללות בהובלתו של קלייד לאבלט. בכל 3 העונות הבאות היה סירס הקלעי המוביל של קבוצתו עם ממוצע של 17.4 נקודות למשחק, ובשתיים מהן (1953 ו-1954) העפילו הברונקוס לשמינית גמר טורניר האליפות, תחת המאמן בוב פיריק. בעונות 1953 ו-1955 זכה בתואר שחקן העונה של מחוז החוף המערבי (WCC).
קריירה מקצועית

בדראפט ה-NBA‏ 1955 נבחר סירס על ידי ניו יורק ניקס בבחירה הרביעית, אחרי דיק ריקטס, מוריס סטוקס וג'ים לוסקוטוף. ב-6 העונות הבאות היה אחד השחקנים המובילים של הניקס, לצד הארי גלאטין, קארל בראון, וילי נאולס וריצ'י גארין, ולאורך התקופה רשם ממוצעים של 16.8 נקודות ו-9.6 ריבאונדים למשחק. בעונת 1958/1959 נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA, בפעם השנייה ברציפות, לאחר שקלע שיא קריירה של 21.0 נקודות למשחק והוביל את כל שחקני הליגה באחוזי קליעה מהשדה (49.0%).
בעונת 1961/1962 עבר לשחק בקבוצת "סן פרנסיסקו סיינטס" מ"ליגת הכדורסל האמריקאית" (ABL), אשר פעלה במשך כשנה וחצי בטרם התפרקה.
לקראת עונת 1962/1963 חזר לשחק בניקס, אך כבר לאחר 23 משחקים הועבר לצד וילי נאולס בטרייד לסן פרנסיסקו ווריורס, בתמורה לטום גולה. עד סיום העונה העוקבת שימש כשחקן ספסל עבור הווריורס, וקלע 4.8 נקודות בממוצע למשחק. בפלייאוף 1964 הפסידה סן פרנסיסקו מול בוסטון סלטיקס בסדרת גמר הליגה (1–4), ומיד לאחר מכן פרש סירס ממשחק, בגיל 30.
ב-23 באפריל 2017 נפטר סירס בעיר מגוריו ווטסונוויל, בגיל 83.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של סירס ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  קני סירס, 20 בדצמבר 1954, באתר ספורטס אילוסטרייטד, 12 בנובמבר 2001
↑  סטטיסטיקות המכללות של סירס, באתר sports-reference.com
↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1955, באתר basketball-reference.com
↑  ההודעה על פטירתו של סירס, באתר קבוצת אוניברסיטת סנטה קלרה, 24 באפריל 2017
צבא האיחוד

| --- | --- |

דגל ארצות הברית עם 35 כוכבים
 פרטים
 כינוי:  צבא הצפון, הצבא הפדרלי
 מדינה:  האיחוד
 בסיס האם:  וושינגטון די. סי. 
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  15 באפריל 1861 – 9 באפריל 1865 (4 שנים)
 מקים היחידה:  אברהם לינקולן
 מלחמות:  מלחמת האזרחים האמריקנית
 פיקוד
 מפקדים:  וינפילד סקוט ג'ורג' מקללן הנרי האלק יוליסס ס. גרנט
 
חיילי מחלקה בגדוד ה-21 ממישיגן
צבא האיחוד היה הכוח הצבאי היבשתי של האיחוד, המדינות אשר נותרו בארצות הברית לאחר פרישת מדינות הדרום, במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית. הוא ידוע גם בשמות הצבא הפדרלי, צבא ארצות הברית, צבא הצפון והצבא הלאומי.
צבא זה היה מורכב מצבא סדיר אשר תוגבר בכמות נרחבת של יחידות צבאיות ממדינות הצפון שהורכבו מחיילים סדירים ומתנדבים. צבא האיחוד נלחם וניצח את צבא הקונפדרציה של מדינות הדרום במהלך המלחמה שנמשכה מ-1861 עד 1865. כ-360,000 חיילי הצבא נהרגו וכ-280,000 נפצעו במהלך שנות המלחמה.
היסטוריה

כאשר פרצה מלחמת האזרחים באפריל 1861, מנה הצבא הסדיר כ-16,000 חיילים וקצינים, אשר חלקם התפטרו מהצבא על מנת לקבל תפקידי פיקוד במסגרת צבא הקונפדרציה. הצבא הסדיר מנה 10 רגימנטים של רגלים, 4 של ארטילריה, 2 של פרשים, 2 של דרגונים ורגימנט אחד של רגלים רכובים. הרגימנטים הללו היו פרושים לאורכה ולרוכבה של ארצות הברית כך שמתוך 197 פלוגות איישו 179 מהם 79 מוצבים במערב ו-18 הנותרות החזיקו במוצבים ובמצודות לאורך הגבול האמריקני-קנדי ולחוף האוקיינוס האטלנטי.
עם פרישתן של 7 המדינות הראשונות ב-20 בדצמבר 1860, לאחר מפלתו של האיחוד בקרב פורט סאמטר ולאור המשבר החמור בכוח האדם בצבא הסדיר, קרא אברהם לינקולן לגיוסם של 75,000 מתנדבים לתקופה של שלושה חודשים, לשם יישוב הסכסוך עם מדינות הדרום בדרכים צבאיות. קריאתו של לינקולן לגיוס הכריחה את מדינות הגבול לנקוט עמדה בסכסוך וכך פרשו יחדיו 4 מדינות נוספות וחברו למדינות הקונפדרציה שזה עתה הוקמה. במרוצת הזמן התברר כי המלחמה תהיה ארוכה ויקרה ממה שחשבו משני עברי הגבול, וב-22 ביולי 1861 אישר הקונגרס הקמה של צבא מתנדבים של 500,000 חיילים.
יחידות בולטות

ארמיית הפוטומק - הארמייה העיקרית בזירה המזרחית, בפיקוד ג'ורג' מקללן, אמברוז ברנסייד, ג'וזף הוקר וג'ורג' מיד.
ארמיית טנסי - הארמייה העיקרית בזירה המערבית, בפיקוד יוליסס גרנט, ויליאם שרמן, ג'יימס מק'פרסון ואוליבר הווארד.
ארמיית קמברלנד - לחמה בטנסי ובג'ורג'יה, בפיקוד ויליאם רוסקרנס וג'ורג' תומאס.
ארמיית ג'ורג'יה - בפיקוד הנרי סלוקום.
ארמיית המפרץ - לחמה באזור מפרץ מקסיקו, בפיקוד בנג'מין באטלר, נתניאל בנקס ואדוארד קנבי.
ארמיית הג'יימס - לחמה בווירגיניה, בפיקוד בנג'מין באטלר ואדוארד אורד.
ארמיית המיסיסיפי - לחמה באזור נהר המיסיסיפי, בפיקוד ג'ון פופ, ויליאם רוסקרנס וג'ון מק'קלרננד.
ארמיית אוהיו - לחמה בקנטקי, בטנסי ובג'ורג'יה, בפיקוד דון קרלוס ביואל, אמברוז ברנסייד וג'ון סקופילד.
ארמיית שננדואה - לחמה בווירג'יניה, בפיקוד דייוויד האנטר, פיליפ שרידן והורשיו רייט.
ארמיית וירג'יניה - לחמה בווירג'יניה, בפיקוד ג'ון פופ.
מפקדי צבא האיחוד

4 קצינים כיהנו כגנרלים מפקדים של צבא האיחוד
וינפילד סקוט - 5 ביולי 1841 - 1 בנובמבר 1861
ג'ורג' מקללן - 1 בנובמבר 1861 - 11 במרץ 1862
לא מאויש - 11 במרץ 1862 - 23 ביולי 1862
הנרי האלק - 23 ביולי 1862 - 9 במרץ 1864
יוליסס ס. גרנט - 9 במרץ 1864 - 4 במרץ 1869
ראו גם

חיל הבלונים של צבא האיחוד
פתרון סינגולרי

פתרון סינגולרי ys(x) של משוואה דיפרנציאלית רגילה הוא פתרון שמכיל נקודת סינגולריות או פתרון עבורו בעיית ההתחלה (שנקראת גם בעיית קושי על ידי מחברים מסוימים) נכשלת להיות בעלת פתרון יחיד בנקודות מסוימות של הפתרון הסינגולרי. קבוצת הנקודות בהן ישנו פתרון סינגולרי יכולה להיות קטנה עד כדי נקודה יחידה או גדולה עד כדי הישר הממשי כולו. באופן כללי, המונח בא לתאר פתרונות שעליהם לבעיית ההתחלה אין פתרון יחיד, ולאו דווקא פתרונות שמכילים נקודת סינגולריות.
במקרים מסוימים, המונח "פתרון סינגולרי" בא לתאר פתרון שבו מופרת יחידות הפתרון לבעיית ההתחלה עבור כל נקודה על עקום הפתרון. פתרון סינגולרי במובן החזק הזה מתקבל כעקום המשיק לכל פתרון ממשפחת הפתרונות הלא סינגולריים. ב"משיק" הכוונה היא שקיימת נקודה x עבורה ys(x) = yc(x) וגם y's(x) = y'c(x) כאשר yc הוא פתרון ממשפחת הפתרונות המאופיינים על ידי פרמטר יחיד c. פירוש הדבר הוא שהפתרון הסינגולרי הוא המעטפת של משפחת העקומים המתוארים על ידי הפתרונות הלא סינגולריים.
דוגמאות > פתרון מתבדר

נתייחס למשוואה הדיפרנציאלית הליניארית ההומוגנית
הפתרון הכללי למשוואה הזאת הוא
בעבור  C נתון, הפתרון הזה חלק בכל מקום פרט לנקודה  x=0, שבה הפתרון מתבדר. יותר מכך, בעבור  x\not =0, פתרון השייך למשפחת הפתרונות הזאת הוא הפתרון היחיד העובר דרך  (x,y(x)).
דוגמאות > הפרת יחידות הפתרון

נתייחס למשוואה הדיפרנציאלית
משפחה בת-פרמטר אחד של פתרונות למשוואה הזאת ניתנת על ידי
פתרון אחר ניתן על ידי
מכיוון שהבעיה שנחקרת היא משוואה דיפרנציאלית מסדר ראשון, תנאי ההתחלה הם הערכים ההתחלתיים של x ו-y. אם נסתכל על שני הפתרונות לעיל, ניתן יהיה לראות שהפתרון אינו יחיד כאשר  y=0 (ניתן להראות שאם  y>0 וענף יחיד של השורש הריבועי נבחר, אז יש פתרון מקומי יחיד בהתאם למשפט הקיום והיחידות). בעבור משפחת הפתרונות הראשונה  y_{c}(x), יחידות הפתרון מופרת בנקודה יחידה  x=c, ואילו בעבור הפונקציה הקבועה  y_{s}(x) ("הפתרון הסינגולרי") יחידות הפתרון מופרת בעבור כל ערך של x. לפיכך, הפתרון  y_{s}(x) הוא סינגולרי במובן החזק מכיוון שיחידות הפתרון מופרת עבור כל ערך של x.
בדוגמה זו, הפתרון הסינגולרי  y_{s}(x)=0 הוא המעטפת של משפחת הפרבולות  y_{c}(x)=(x-c)^{2}. הוא משיק לכל אחת מהפרבולות  y_{c}(x) בנקודה יחידה  (c,0).
ניתן להיעזר בהפרת יחידות הפתרון כדי לבנות פתרונות נוספים, המורכבים בחלקם מן הפתרונות הסטנדרטיים ובחלקם האחר מהפתרון הסינגולרי. למשל, ניקח שני קבועים  c_{1}<c_{2} ונגדיר את הפונקציה  y(x) להיות  (x-c_{1})^{2} כאשר  x<c_{1}, להיות  0 כאשר  c_{1}\leq x\leq c_{2}, ולהיות  (x-c_{2})^{2} כאשר  x>c_{2}. חישוב ישיר מראה שזהו פתרון למשוואה הדיפרנציאלית בכל נקודה, כולל  x=c_{1} ו- x=c_{2}.
דוגמאות > דוגמה נוספת של הפרת יחידות הפתרון

הדוגמה הקודמת עשויה ליצור רושם מוטעה כאילו הפרת יחידות הפתרון קשורה באופן ישיר לפתרונות קבועים. הפרת יחידות הפתרון ניתנת לזיהוי גם בדוגמה הבאה של המשוואה הדיפרנציאלית של קלרו:
אם נכתוב y' = p נקבל
כעת, אם נגזור את שני האגפים לפי x נקבל:
מה שלאחר אלגברה פשוטה נותן
תנאי זה תקף אם 2p+x=0 או אם p'=0.
אם p' = 0 אז זה אומר ש- y' = p = c ולכן הפתרון הכללי למשוואה הזו הוא
כאשר הפרמטר c נקבע על פי תנאי ההתחלה.
אם x + 2p = 0 אז נקבל p = −(1/2)x והצבה במשוואה הדיפרנציאלית נותנת
כעת נבדוק מתי הפתרונות הללו הם סינגולריים. אם שני פתרונות חותכים אחד את השני, כלומר הם עוברים דרך אותה נקודה (x,y), אז יש הפרת יחידות בעבור המשוואה הדיפרנציאלית מסדר ראשון. לפיכך, תהיה הפרת יחידות כאשר פתרון מהצורה הראשונה חותך את הפתרון השני.
תנאי החיתוך הוא: ys(x) = yc(x). נפתור ונקבל
מה שאומר שהצורה הכללית של נקודת החיתוך היא  (-2c,-c^{2}).
נוודא ששני הפתרונות משיקים בנקודה y's(x) = y'c(x). נחשב את הנגזרות:
ולכן,
משיק לכל אחד מחברי משפחת הפתרונות : y_{c}(x)=c\cdot x+c^{2}\,\!.
מבחינה גאומטרית, הפתרון הסינגולרי הוא הפרבולה  y_{s}(x)=-(1/4)\cdot x^{2}\,\!, אשר עוטפת "מלמטה" את משפחת הישרים  y_{c}(x)=c\cdot x+c^{2}\,\!. נשים לב גם שבאופן כללי, פתרונות סינגולריים של מד"ר הם בדיוק העקומים לאורכם מתרחשת הפרה של תנאי ליפשיץ במשתנה y של 
 y'=f(x,y) (בהוכחה של משפט קיום ויחידות באמצעות איטרציות פיקארד, קיום תנאי ליפשיץ במשתנה y מבטיח את יחידות הפתרון). למשל, בדוגמה של משוואת קלרו, קל לראות שבאמצעות השלמה לריבוע ניתן לרשום:
אם נגזור את אגף ימין לפי y, אז נקבל שהנגזרת  f_{y} שואפת לאינסוף כאשר הביטוי בתוך השורש מתאפס, דהיינו לאורך העקום  y_{s}(x)=-{\frac {x^{2}}{4}}.
ראו גם

מעטפת של משפחת עקומים
קאוסטיקה
פתרון שלוש המדינות

רצועת עזה תחת שליטה מצרית בין השנים 1948–1967
שטחה של ממלכת ירדן הכולל את אזור יהודה ושומרון ומזרח ירושלים בין השנים 1948–1967
"פתרון שלוש המדינות" (באנגלית: Three-state solution), המכונה גם "הפתרון המצרי-ירדני" (Egyptian–Jordanian solution) או "האופציה הירדנית-מצרית" (Jordan–Egypt option), היא גישה ליישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני – על ידי העברת השליטה על רצועת עזה לידי מצרים – ועל אזור יהודה ושומרון לידי ירדן. כשגישה זו לוקחת מחד גיסא בחשבון שאלו שתי מדינות שכנות שלהן גם הסכם שלום עם מדינת ישראל, ומאידך גיסא שכל אחת מהן שלטה כבר בעבר במשך כשני עשורים חופפים על האזור המוזכר לגבייה בין השנים 1949–1967.
היסטוריה

| --- | --- |
 :  ראו גם – הכיבוש המצרי של רצועת עזה
| --- | --- |
 :  ראו גם – הגדה המערבית תחת שלטון ירדן
פתרון שלוש המדינות הוא פתרון אשר מחזיר לאזור את המצב אשר שרר בו משנת 1949, בעקבות הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות, ועד מלחמת ששת הימים בשנת 1967. בשנת 1949 מצרים כבשה את שטח רצועת עזה, וירדן כבשה את יהודה ושומרון ואת אזור מזרח ירושלים. בשנת 1950 סופח באופן רשמי אזור יהודה ושומרון לשטחה של ירדן. כך שבאותה התקופה לא-הייתה קיימת ישות ערבית-פלסטינית עצמאית.
ישימות

בשנים שלאחר השתלטות חמאס על רצועת עזה, פתרון שלוש המדינות צבר יותר ויותר פופולריות[דרושה הבהרה]. בינואר 2009 דיווח הניו יורק טיימס כי מצרים וירדן מודאגות יותר ויותר מהאפשרות לפיה הן ייאלצו לקחת אחריות על אזור רצועת עזה ויהודה ושומרון. הבכיר הפלסטיני הרשמי לשעבר ע'ית' אל־עמרי (Ghaith al-Omari, غيث العمري) הזהיר כי התמוטטות פוליטית בשטחים עלולה לאלץ שליטת כוחות מצרים וירדנים באזור.
בספטמבר 2008 בכתבה אשר התפרסמה בכתב העת של מכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון ציין האלוף במיל' גיורא איילנד כי:
"הצעה זו עולה כיום יותר מאשר ההצעה להקים מדינה ערבית נוספת, הצדדים המעורבים יכולים להחזיר לעצמם את השליטה ברוב אזור הגדה המערבית עד ירדן. עד לאחרונה, רעיון מסוג זה נדחה באופן מוחלט על ידי כל המעורבים, בעיקר על ידי הירדנים עצמם. כיום לעומת זאת, הירדנים, הפלסטינים, והישראלים מאמינים יותר ויותר כי זהו הפתרון הנכון. הסיבה העיקרית לשינוי זה קשור בעליית החמאס לשלטון. ישראל יכולה לרסן את השליטה של הארגון, אבל רק כל עוד ישראל שולטת באזור הגדה המערבית. במידה ותקום באזור מדינה פלסטינית, רבים חוששים כי החמאס ישתלט על האזור. התוצאות של תרחיש מסוג זה יכולות להיות מרחיקות לכת עבור ירדן. יש לציין כי מציאת פתרונות חלופיים עדיין לא נכונה מבחינה פוליטית ומשום כך בשלב זה עדיין לא הובעה באופן רשמי נכונות לפתרון מסוג זה מהצד הירדני או הפלסטיני. עם זאת, בשיחות פרטיות, כן הובעה תמיכה בפתרון מסוג זה על ידי הצדדים המעורבים."
התומכים בפתרון זה

בשנים שלאחר ההפיכה ברצועת עזה, גורמים פוליטיים ואקדמיים שונים הביעו את תמיכתם בפתרון שלוש המדינות ליישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני בעודם מציינים כי לדעתם לא פתרון שתי המדינות ולא פתרון המדינה האחת הם בני ביצוע.
הדיפלומט האמריקני ושגרירה לשעבר של ארצות הברית באומות המאוחדות ג'ון בולטון הביע בעבר תמיכה ב"גישת 'שלוש המדינות' לפיה רצועת עזה תחזור לשליטה מצרית ואזור הגדה המערבית יחזור בצורה כלשהי לריבונות ירדנית."
בכתבה אשר פורסמה בג'רוזלם פוסט ב-7 בינואר 2009 תיאר הפרשן הפוליטי האמריקאי דניאל פייפס את "האפשרות הירדנית-מצרית" כ"דרך מפוכחת וייחודית" להשגת שלום באזור.
בתחילת 2017, עם כניסתו של דונלד טראמפ לבית הלבן, הוא נפגש עם נתניהו והצהיר כי הסכסוך ייפתר רק בפשרה, ולא בלחצים מדיניים. "מדינה אחת, שתי מדינות, מה שאתם תחליטו", אמר טראמפ. בתגובה לדברי טראמפ נועדו בקהיר הנשיא המצרי עבד אל-פתאח א-סיסי והמלך הירדני עבדאללה השני, והבהירו כי מבחינתם, אין פתרון לסכסוך הישראלי-פלסטיני מלבד פתרון שתי המדינות. בהצהרה משותפת הם מסרו כי הם רואים בפתרון שתי המדינות כ"פתרון היחיד לסיום הסכסוך", וכל הצעה אחרת תגרום למצב מסוכן במזרח התיכון.
שימוש חלופי

המונח "פתרון שלוש המדינות" משמש לא רק כהצעה ליישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני אלא גם לתיאור המצב הקיים באזור מאז עימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה במהלך 2007 אשר השאיר למעשה שלוש מדינות באזור - אזור יהודה ושומרון אשר נמצא ברובו בשליטה ישראלית עם אזורי אוטונומיה לרשות הפלסטינית, ישראל, ואזור רצועת עזה אשר נמצא בשליטת ארגון החמאס. אחרים טוענים כי ההפיכה של ארגון החמאס הפכה את פתרון שתי המדינות לבלתי ישים ובשל כך תומכים בהסדר שיוביל למצב קבע בו יהיו שלוש מדינות ריבוניות באזור.
ראו גם

האופציה הירדנית
פתרון המדינה האחת
פתרון שתי המדינות
הערות שוליים

↑  Meron Benvenisti, Return of the Jordanian option, באתר הארץ, 15 ביולי 2004
↑  Michael Slackman, Crisis Imperils 2-State Plan, Shifting a Balance, באתר הניו יורק טיימס, 11 בינואר 2009
↑  Robert Siegel, Palestinian Crisis May Spread to Egypt, Jordan, באתר National Public Radio, 12 ביוני 2007
↑  Sunset for the Two-State Solution? (הקישור אינו פעיל, 16 ביולי 2013)
↑  Editorial of The New York Sun, Three-State Solution - באתר הניו יורק סאן, 19 ביוני 2007
↑  Agence France Presse (AFP), Jordan and Egypt should take over Palestine - באתר הדיילי סטאר, 6 בינואר 2009
↑  Daniel Pipes, Solving the "Palestinian Problem," - באתר הג'רוזלם פוסט, 7 בינואר 2009
↑  Michael Moran, A Three State Solution? - באתר Council on Foreign Relations, 19 ביוני 2007
↑  Jacob Savage, The three-state solution, באתר הלוס אנג'לס טיימס, 20 ביוני 2007
↑  The death of the two-state solution - באתר Asia Times, 20 ביוני 2007
צמחי המרפא של קולר

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הרמן אדולף קוהלר 
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  צמחי מרפא, איור בוטני 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1887 
 
צמחי המרפא של קוהלר (גרמנית: Köhler's Medizinal-Pflanzen in naturgetreuen Abbildungen mit kurz erläuterndem Texte : Atlas zur Pharmacopoea germanica) הוא ספר הדרכה רפואי גרמני נדיר שפורסם על ידי הרמן אדולף קוהלר ב-1887 בשלושה כרכים ונערך על ידי גוסטב פאבס. במדריך יותר מ-300 לוחות Chromolithography שצוירו על ידי הציירים ולטר מילר, כ.פ שמידט, וק 'גונתר ובו מתוארים בפירוט רב צמחים שונים וחלקיהם השונים.
תמונות מתוך המדריך

פפאיה L. (כל הצמח, פרחים)
פפאיה L. (כל הצמח, פירות, פרחים )
קשיו כל הצמח ,פירות L.
צים אסיה

|  תיאור כללי |
| --- | --- |
 סוג אונייה:  אוניית מכולות
 חברת ספנות:  צים שירותי ספנות משולבים
 סדרה:  HDW 2
 סדרה קודמת:  HDW 1
 אוניות בסדרה:  צים צ'ינה, צים יו אס אי,  צים אירופה, צים איבריה, צים אטלנטיק, צים פסיפיק, צים ג'מיקה
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  HDW, קיל שבגרמניה
 הושקה:  1997
 תקופת הפעילות:  1997–2008 (כ־11 שנים)
 אחריתה:  נגרטה ב-2015
 מידות
 הֶדְחֶק:  55,900 טון
 תפוסה:  3,845 מכולות (TEU)
 אורך:  253.7 מטר
 רוחב:  32.2 מטר
 שוקע:  11.8 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  מקסימלית 21 קשר, מהירות שיוט 19 קשר
 גודל הצוות:  20
 הנעה:  מנוע דיזל בהספק 28,350 קילוואט ו-102 סל"ד
 צורת הנעה:  מדחף
 מתקני התפלה:  יכולת התפלת מים, שני מכלים של 278 טון כל אחד
 אמצעי לחימה
 אמצעי גילוי ול"א:  ציוד ניווט: שני מכשירי רדאר תוצרת חברת ATLAS, בתדרי X ו S, מכשיר ניווט אוטומטי, AIS.   ציוד קשר: מכשירי רדיו בתרדי MF-HF, מכשרי רדיו בתדרי VHF, מכשירי תקשורת לוויינים (אינמרסט), מכשרי ביות ואיכון למצוקה (EPIRB, SART
 
צים אסיה הייתה אוניית מכולות בקטגוריית גודל פנמקס, השייכת לחברת הספנות הישראלית צים, הראשונה מסדרת HDW 2. האוניה נבנתה במספנות HDW, וסך הכל נבנו בסדרה שמונה אוניות. האונייה הייתה מעורבת בתאונה קשה בה נהרגו שבעה דייגים יפנים.
גובה האוניה מהשדרית ועד חלקה הגבוה ביותר (האנטנות והתרנים על גשר הפיקוד) היה 51.8 מטרים. ב-2008 נמחקה צים אסיה מהרישום הישראלי וב-2015 נגרטה.
דגל

האוניה הפליגה עד לשנת 2008 תחת דגל ישראל ואות הקריאה שלה היה 4XFB. בשנת 2008 נרשמה האונייה תחת דגל נוחות ליברי ואות הקריאה שלה שונה ל-A8OZ2.
מטען

האוניה מיועדת לשאת מכולות, כאשר היא יכולה לשאת עד 3,845 TEU, לאוניה יש 15 מדורי אחסון על הסיפון (BAY) ושבע ספנות (CARGO HOLD) מתחת לסיפון (כל ספנה מכילה שני מדורי אחסון), כאשר הגובה המקסימלי הוא שבע קומות של מכולות. לרוחב האוניה נכנסים עד 13 מכולות. האוניה מסוגלת לשאת גם כ-150 מכולות קירור (ריפרים), ויכולה לשאת מטענים מסוכנים.
ציוד בטיחות

באוניה ישנו ציוד בטיחות רב הכולל ציוד נגד שריפות (מטפי כיבוי, מערכות מתזים, מערכות גילוי אש, מערכות כיבוי אש על ידי פחמן דו-חמצני) ועוד.
כמו כן ישנו ציוד למניעת זיהום ים בעיקר בזמן תדלוק האוניה.
התאונה

ב-28 בספטמבר 2005 בשעה 02:30 בלילה (בזמן משמרתו של החובל השני) בעת מסע בין ונקובר לפוסן התנגשה האוניה צים אסיה בסירת דיג יפנית כ-40 ק"מ מהאי היפני הוקאידו. כתוצאה מההתנגשות נהרגו 7 דייגים יפנים לאחר שסירת הדיג שלהם טבעה.
האוניה המשיכה במסלולה בניגוד לחוק הימי ולימאות הטובה הדורשת הגשת עזרה לכל כלי שיט במצוקה, לטענת הצוות כיוון שלא הבחינו כי הייתה התנגשות, ולטענת היפנים על מנת לחמוק מאחריות. רב החובל שהה באותו זמן בחדרו. על סיפונה היו 22 אנשי צוות.
התאונה > תוצאות החקירה

את התאונה חקרה משטרת ישראל ביחד עם חוקרים יפנים, והיא כללה דגימות צבע מחרטום הצים אסיה אשר הוכיחו כי אכן היא פגעה בסירת הדיג. צוות החקירה הוטס לנמל הונג קונג שם שהתה האוניה וצוות נוסף חקר את אנשי הצוות בעת הגעתה לחיפה. רב החובל הוטס לארץ לחקירה ימים ספורים לאחר ההתנגשות והושם במעצר בית. בסיומה של החקירה הוחלט להעמיד את הקצין השני למשפט על גרימת מוות ברשלנות, לבסוף נחתמה עסקת טיעון והקצין השני נשלח לביצוע עבודות שירות. רב החובל זוכה מהאשמות, השופטים מתחו ביקורת על יישום נוהלי הבטיחות בחברה ובאוניה עצמה.
נקבע שמרבית האשמה להתנגשות מוטלת על ספינת הדייג, שהייתה בהפלגה מינהלית (כלומר לא עסקה בדייג) ואשר לא פינתה דרך לצים אסיה.
הקצין השני באוניה היה קצין זר (כלומר אינו ישראלי), ולטענתו הוא הפך לשעיר לעזאזל, וכי האשמה מוטלת על רב החובל שישן באותה העת.
התאונה > פעילות החברה

בתחילה הכחישה צים כל קשר להתנגשות אך לבסוף הודתה בתאונה ואף פיצתה את משפחות ההרוגים, לחברה ולמדינה נגרם נזק תדמיתי קשה עקב ההכחשה, והיה צורך במגעים דיפלומטיים רבים על מנת לשקם את הנזק התדמיתי לישראל.
הערות שוליים

↑  צים אסיה, באתר עמותת ידידי המוזיאון הימי הלאומי
קני סמית'

| --- | --- |

קני סמית' ב-TNT
 לידה:  8 במרץ 1965 (בן 59) קווינס שבניו יורק
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.9 מטרים
 מכללה:  אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל (1983-1987)
 דראפט:  בחירה מספר 6, 1987 סקרמנטו קינגס
 קבוצות כשחקן
 1987-1990   1990   1990-1996   1996   1996-1997   1997:  סקרמנטו קינגס   אטלנטה הוקס   יוסטון רוקטס   דטרויט פיסטונס   אורלנדו מג'יק   דנוור נאגטס
 הישגים כשחקן
 2 זכיות באליפות ה-NBA ‏ (1994, 1995)   חמישיית הרוקיז של העונה (1988)
 
קנת' "קני" סמית' (באנגלית: Kenneth "Kenny" Smith; נולד ב-8 במרץ 1965) הוא כדורסלן עבר אמריקאי בעמדת הרכז בליגת ה-NBA. כיום הוא עובד כפרשן טלוויזיה, בעיקר לתוכניות Inside the NBA ברשת TNT.
שנותיו הראשונות

הוא נולד בקווינס, ניו יורק. הוא שיחק בתיכון הארכיבישוף מולוי, ובאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל.
קריירת ה-NBA

סמית' נבחר על ידי סקרמנטו קינגס בבחירה השישית של דראפט ה-NBA ב-1987. בקריירה הוא שיחק בסקרמנטו קינגס, באטלנטה הוקס, ביוסטון רוקטס, בדטרויט פיסטונס, באורלנדו מג'יק ובדנוור נאגטס. הוא נבחר לחבר בחמישיית הרוקיז של העונה, וזכה פעמיים באליפות עם יוסטון רוקטס בשנים 1994 ו-1995 כאשר הוא והאקים אולאג'ואן מנהיגים את הקבוצה.
אחד מהרגעים הגדולים בקריירה של סמית' הוא המשחק נגד אורלנדו מג'יק בגמר ה-NBA בשנת 1995, בו קלע סמית' 9 שלשות כולל שלשה משווה עם הבאזר שגררה את המשחק להארכה ולניצחון של יוסטון 120-118. סמית' קלע בקריירה 9,397 נקודות עם ממוצע קריירה של 12.8 נקודות למשחק, קלט 1,454 ריבאונדים עם ממוצע קריירה של 2.0 ריבאונדים למשחק ומסר 4,073 אסיסטים עם ממוצע קריירה של 5.5 אסיסטים למשחק.
אחרי הפרישה

לאחר הפרישה סמית' עבר להיות שדר בתוכנית "Inside the NBA" ("בתוך ה-NBA") שמשודרת בערוץ TNT יחד עם כוכבי העבר צ'ארלס בארקלי ושאקיל אוניל ועם פרשן הספורט ארני ג'ונסון, שזכתה בפרס אמי של הספורט.
סמית' התחתן עם הדוגמנית גוונדולין אוסבורן ב-8 בספטמבר 2006. גוונדולין אוסבורן מדגמנת ב-"המחיר הוא הנכון".
קני תומאס

| --- | --- |

תומאס בשנת 2006
 לידה:  25 ביולי 1977 (בן 47) אטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית
 עמדה:  פאוור פורוורד
 גובה:  2.01 מטרים
 מספר:  9, 21
 מכללה:  אוניברסיטת ניו מקסיקו
 דראפט:  בחירה מספר 22, 1999 יוסטון רוקטס
 קבוצות כשחקן
 1999–2002 2002–2005 2005–2010:  יוסטון רוקטס פילדלפיה 76' סקרמנטו קינגס
קנת' קורנליוס "קני" תומאס (באנגלית: Kenneth Cornelius "Kenny" Thomas; נולד ב-25 ביולי 1977) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1999–2010. ממוצעיו הכוללים לאורך 11 עונותיו ב-NBA הם 9.3 נקודות, 6.9 ריבאונדים ו-1.5 אסיסטים למשחק.
קריירת תיכונים ומכללות

תומאס נולד באטלנטה שבג'ורג'יה, ובבגרותו למד ב"תיכון אלבקרקי" אשר באלבקרקי, ניו מקסיקו. בעונתו האחרונה בקבוצת הכדורסל של תיכון אלבקרקי, הוביל אותה לזכייה באליפות התיכונים של ניו מקסיקו עם ממוצעים של 25.2 נקודות ו-16.9 ריבאונדים למשחק.
בין השנים 1995–1999 למד באוניברסיטת ניו מקסיקו, ובארבע עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה קלע 15.7 נקודות והוריד 8.4 ריבאונדים בממוצע למשחק. בכל ארבע העונות העפילה ניו מקסיקו לטורניר אליפות המכללות, ובכולן הודחה ממנו בסיבוב השני. בעת סיום לימודיו ניצב במקום הראשון בתולדות הקבוצה בסך ריבאונדים בקריירה (1,032), ובמקום השני בנקודות (1,931, אחרי צ'ארלס סמית') ובחסימות (239, אחרי לוק לונגלי).