stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תקשורת סלולרית
תקשורת סלולרית בישראל

אחוז החדירה (יחס המכשירים לאוכלוסייה) של הטלפונים הסלולריים בישראל הוא מהגבוהים בעולם: בשנת 2012 היחס היה 130 אחוז, כלומר יותר מכשירים מתושבים.
במדינת ישראל פועלות החברות הסלולריות הבאות:
פלאפון תקשורת – משנת 1986, בבעלות חברת בזק. מפעילה כיום רשת /UMTS/LTE/5G, עד שנת 98 רשת AMPS/NAMPS. כ־2 מיליון מנויים נכון ל־2005.
סלקום – משנת 1994, בעבר בשליטת חברת בל־סאות' וקבוצת ספרא, כיום בשליטת דיסקונט השקעות. מפעילה רשת UMTS/GSM/LTE/5G ובשנת 2005 החזיקה כ־2.5 מיליון מנויים. בעבר הפעילה רשת TDMA.
פרטנר תקשורת (אורנג' ישראל לשעבר) – משנת 1999, בשליטת חברת האצ'יסון ומפואה. מפעילה רשת UMTS/GSM/LTE/5G, עם כ־2.5 מיליון מנויים נכון ל־2005. בסוף שנת 2009 נמכרה השליטה בחברה לידי אילן בן דב, וב־2013 הוא מכר אותה לחברה בבעלות חיים סבן. מפעילה רשת משותפת עם הוט מובייל.
הוט מובייל (מירס לשעבר) – משנת 2001 ועד 2009, בשליטת חברת מוטורולה תקשורת. כיום שייכת לקבוצת הוט. הפעילה רשת IDEN עד 2019 והחל ממאי 2012 מפעילה גם רשת UMTS,מפעילה רשת משותפת עם פרטנר.
גולן טלקום – החלה לפעול במאי 2012, מפעילה תשתית GSM/UMTS, נמכרה לסלקום באוגוסט 2020 והחלה להשתמש בתשתיות שלה
רמי לוי תקשורת – התחילה את פעילותה בדצמבר 2011, מפעילת סלולר וירטואלית המתארחת על גבי התשתית של חברת פלאפון.
אלון סלולר – התחילה את פעילותה במאי 2012 חברת אלון סלולר פועלת באמצעות המותג YouPhone, נגזר המותג YOU ששייך לחברה, מפעילת סלולר וירטואלית המתארחת על גבי התשתית של חברת פרטנר. ההצטרפות והשירות לחברה ניתן בשלב זה בתחנות הדלק דור־אלון וכן בסניפי מגה. חברת YouPhone נמכרה לחברת פלאפון ומוזגה לתוכה.
הום סלולר – התחילה את פעילותה באפריל 2012, החברה נמצאת בבעלות חברת הום סנטר, מפעילת סלולר וירטואלית המתארחת על גבי התשתית חברת סלקום. חברת הום סלולר פעלה בסניפי הום סנטר בלבד. הום סלולר נמכרה לסלקום ומוזגה לתוכה.
012mobile – מפעילת סלולר וירטואלית הנמצאת בבעלות פרטנר תקשורת ופועלת על התשתית שלה.
אקספון – באמצעות we4g מספקת שירותי UMTS/LTE,פועלת על תשתיות סלקום החלה את פעילותה באפריל 2018, ב-2022 שינתה את שם המותג ל־wecom
ראו גם

השפעות בריאותיות של קרינת טלפון סלולרי
ביאורים

↑  למעשה מכשיר לקשר רדיו דו-כיווני המסוגל בו-זמנית לשדר ולקלוט גלי מיקרו.
הערות שוליים

↑  World Population Clock: 8.2 Billion People (LIVE, 2024) - Worldometer, www.worldometers.info (באנגלית)
↑  Brahima Sanou, FACTS AND FIGURES ICT
↑  Fireside chat: The State of Mobile Internet Connectivity 2021 - GSMA Intelligence, GSMA Intelligence, ‏3 באוקטובר 2021
↑  Operator group ranking, Q2 2014, באתר gsmaintelligence(באנגלית)
↑  Definition of:cellular generations, באתר PCMAG (באנגלית)
↑   אמיתי זיו, שאלות ותשובות // מה זה דור 4 סלולרי ומי צריך את זה?, באתר TheMarker‏, 1 ביולי 2014
↑  ITU World Radiocommunication Seminar highlights future communication technologies, מתאריך 6 בדצמבר 2010(באנגלית)
↑  סוכנויות הידיעות, מהירה פי עשרה מהדור השלישי: שוודיה ונורווגיה השיקו את רשת הדור הרביעי בסלולר בטכנולוגיית LTE, באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2009
↑  פלאפון ערכה ניסוי ראשון לרשת דור 5 בישראל
↑  Intel Introduces Portfolio of Commercial 5G New Radio Modems, Extends LTE Roadmap with Intel XMM 7660 Modem, באתר אינטל, 16 בנובמבר 2017
↑  TheMarker, דברי ימי הסלולר: על שירותי ערך מוסף, דור שלישי ו-UMTS, באתר TheMarker‏, 28 במרץ 2001
↑  אריקסון נערכת לכיבוש הדור הרביעי (LTE) בישראל, פורסם ב-Telecom Daily, 11.4.14
| טלפוניה |
| --- | --- | --- |
| מכשירים | מכשיר טלפון  • טלפון סלולרי • טלפון חכם • טלפון חירום מובנה ברכב • טלפון ציבורי • טלפון רייס |  |
| אמצעי תשלום | אסימון • כרטיס חיוג |  |
| מספרי טלפון | מספר טלפון • קידומת טלפון • קידומת טלפון בין-לאומית • קידומת טלפון בישראל • ניידות מספרים • ספר טלפונים |  |
| טלפוניה | PSTN • ISDN • ADSL • SS7 • מרכזייה |  |
| סלולר | תקשורת סלולרית • טלפון סלולרי • נדידה |  |
| תקן טכנולוגיית תקשורת סלולר | קדם דור 0G • דור ראשון 1G • דור שני 2G • דור שלישי 3G • דור רביעי 4G • דור חמישי 5G |  |
| טלפון מבוסס אינטרנט | טלפוניית IP‏ • SIP‏ • H.323‏ • ‏VoIP • ‏Vocoder |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534961205171  LCCN: sh98004793  NKC: ph832425 
שימוש חוזר בתדרים: התדר F1 משמש שתי תחנות בסיס (למעלה משמאל ולמטה משמאל), ובאופן דומה, גם התדרים F2 ו־F3 משמשים את תחנות הבסיס העליונות והתחתונות.
תורן אנטנות בתחנת בסיס לרשת סלולרית
פאולו גורין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באפריל 1916 לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  1 באפריל 1992 (בגיל 75) אמסטרדם, הולנד 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה, ישראל 
 
| --- | --- |

פאולו גורין בתפקיד דן באופרה העממית, 1945
 לידה:  19 באפריל 1916 לייפציג, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  1 באפריל 1992 (בגיל 75) אמסטרדם, הולנד 
 מוקד פעילות:  ממלכת ארצות השפלה, ישראל 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  בריטון 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדיס דה פיליפ ופאולו גורין באופרה העממית בהצגה "לה טראוויאטה", 1945
פאולו גורין ראשון משמאל בהצגה "מנון" באופרה הישראלית 1948
פאולו (פנחס) גורין (בלועזית: Paulo Gorin;‏; 19 באפריל 1916 – 1 באפריל 1992) היה זמר בריטון אופראי וחזן.
קורות חייו

נולד בשם פאול גורין בלייפציג שבגרמניה להורים ילידי רוסיה. החל לשיר בילדותו ובגיל 16 הופיע לראשונה בקונצרט בעיר מגוריו.
בשנים 1932–1935 למד זמרה ברומא ובמילאנו. כמו כן שר ביידיש כממלא מקום החזן בבית הכנסת הגדול של פירנצה.
בשנים 1936–1939 הופיע בבתי האופרה בפראג, בטריאסט ובפארמה. 
במהלך מלחמת העולם השנייה, זמן קצר לפני הופעת הבכורה המתוכננת באופרה "לה סקאלה" שבמילאנו, נעצר ונכלא. בשנת 1944 שוחרר על ידי בעלות הברית ממחנה בקלבריה וביוני אותה שנה עלה לארץ ישראל.
בארץ ישראל הצטרף לאופרה הארצישראלית העממית והופיע שם ב"טוסקה", ב"לה טראוויאטה" ובתפקיד הראשי באופרה "דן השומר".
עם הקמת האופרה הישראלית נמנה עם סולניה והופיע באופרות "מנון", "הספר מסביליה" ו"לה בוהם".
במקביל הופיע בקונצרטים עם התזמורת הפילהרמונית.
בסביבות שנת 1950 השתתף בהקלטת האופרה דן השומר לרדיו יחד עם אברהם וילקומירסקי, שושנה שושן, תזמורת רשות השידור, מקהלת קול ישראל ובניצוחו של מרק לברי.
באוקטובר אותה שנה השתתף ב"קונצרט לשירה ישראלית", שכלל את שיריו של נחום נרדי. בקונצרט שרו אמנים נוספים, ביניהם אהובה צדוק ונעמה נרדי, בהופעת הבכורה שלה.
בשנת 1951 עזב את ישראל ועבר לאמסטרדם שבהולנד. 
לראשונה הופיע באוגוסט אותה שנה כזמר אורח באופרה של הולנד (De Nederlandse Opera) ב"לה טרוויאטה". מאוחר יותר התקבל ללהקה הקבועה של האופרה, נמנה עם הסולנים הבולטים בה והופיע בכ-50 תפקידים עד שנת 1965.
בין האופרות בהן הופיע בהולנד ניתן למנות את "ריגולטו", "דון קרלו", "נשף המסכות", "מאדאם באטרפליי", "האיטלקייה באלג'יר" (L’Italiana in Algeri), "כך עושות כולן", "כרמן", "דולי הפנינים" (Les pêcheurs de perles), "טנהויזר", דון פסקואלה ו"פיק דאם".
בשנת 1960 השתתף בהופעת הבכורה של האופרה "מרטין קורדה" מאת המלחין ההולנדי הנק בדינגס. 
במקביל השתתף בכל שנה ב"פסטיבל הולנד" ובקונצרטים של מוזיקה קלאסית.
בשנת 1962 קיבל אזרחות הולנדית.
ביוני 1964 הגיע לישראל לסדרת קונצרטים עם התזמורת הסימפונית חיפה.
בשנות ה-60 הופיע בתפקיד טביה החולב במחזמר "כנר על הגג" שהוצג בברלין, המבורג ודיסלדורף.
מסוף קיץ 1968 החל לשמש כמחליפו של החזן הקבוע בבית הכנסת "אדם" של הקהילה הליברלית באמסטרדם ומ-1969 ירש את מקומו. בתפקידו זה הופיע גם בבתי כנסת מחוץ לעיר וסייע בהכשרת צעירים בתחום החזנות.
פאולו גורין נפטר ב-1992 באמסטרדם. הוא הותיר אחריו את רעייתו ושני בנים.
הערות שוליים

↑  מזכרונות הילדות של ד"ר אנצו ניצני
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007281612705171  PLWABN: 9810634440005606  BnF: cb141825472 (data)  GND: 135915856  ISNI: 0000 0000 3913 6002  LCCN: no88003709  MusicBrainz: eb021920-b994-4304-9f95-61b184a6425a  VIAF: 63562495   WorldCat (עם VIAF): 63562495
השפעת מגפת הקורונה על מערכת החינוך

מרץ 2020, שלט חשמלי המודיע על סגירת בית הספר בפנסילבניה, ארצות הברית
מגפת הקורונה השפיעה על מערכות חינוך ברחבי העולם והובילה לסגירות כמעט מוחלטות של בתי ספר, אוניברסיטאות ומכללות. מרבית הממשלות ברחבי העולם סגרו באופן זמני את מוסדות החינוך בניסיון למנוע את התפשטות המגפה. בסוף אפריל 2020, 1.725 מיליארד תלמידים (כ-90% מכלל התלמידים בעולם) מ-190 מדינות שהו בביתם. עם הזמן הסתמנה מגמה של מעבר ללימודים חלקיים.
סגירת בתי הספר השפיעה על תלמידים, מורים ומשפחות, והיו לה השלכות כלכליות וחברתיות. ברחבי העולם, סגירת בתי הספר האירה סוגיות חברתיות וכלכליות שונות, למשל שחיקת מורים, הלוואות סטודנטים, תשתיות ללמידה מרחוק, העדר ביטחון תזונתי ואובדן קורת גג. בנוסף נשירה, זמינות שירותים לילדים עם מוגבלות ומשפחותיהם ופגיעה בהכנסה של משפחות בעקבות סגירת מוסדות החינוך והצורך לטפל בילדים בבית. השלכות אחרות היו התמודדות של תלמידים ומורים מקבוצות הסיכון לנגיף והתמודדות של חלק ממחלימי מחלת הקורונה עם לונג קוביד.
השפעת הקורונה על מערכת החינוך היא חלק של השפעת מגפת הקורונה על ילדים.
בעולם > ינואר-פברואר 2020

סין הייתה המדינה הראשונה שבה התפרץ הנגיף. בסוף ינואר, הוחלט לסגור את מוסדות החינוך במדינה. כך גם קרה במונגוליה השכנה. במהלך פברואר, אנשים הנושאים את הנגיף הגיעו למספר מדינות מחוץ לסין. כחלק ממדיניות הריחוק החברתי, החלו להסגר בתי ספר במדינות שבה התפשט הנגיף. בקוריאה הדרומית, נסגרו בתי הספר. בסוף פברואר, נסגרו רוב בתי הספר והאוניברסיטאות באיראן. אחרי 3 ימים, הודיעה יפן על סגירת כל בתי הספר בשטחה.
בעולם > מרץ

מספר המדינות שסגרו את מוסדות החינוך הלך וגדל. בתחילת החודש, נסגרו מוסדות לימוד ב-13 מדינות ו-290.5 מיליונים לא שהו בבית הספר. עשרה ימים אחר כך, 39 סגרו באופן גורף את בתי הספר וב-22 מדינות נסגרו בתי ספר על ידי השלטון המקומי, המדינות או המחוזות. בסוף החודש מספר המדינות שסגרו את בתי הספר בצורה גורפת עלה ל-124. 90 אחוז מתלמידים שהו בביתם. היו בתי ספר פתוחים במדינות כמו שוודיה, טייואן, סינגפור וגם במספר מדינות בארצות הברית. מחוזות במערב סין שנפגעו פחות מהנגיף החלו להחזיר תלמידים לבית הספר בתחילת החודש. ב-9 במרץ החליטה ספרד לסגור בתי ספר ואוניברסיטאות באזור ויטוריה. באמצע מרץ, הוכרזה סגירת בתי ספר ברבות ממדינות אירופה לשבועיים לפחות. למשל, פולין, אירלנד, איטליה וסלובקיה הן בין המדינות שסגרו את בתי הספר והאוניברסיטאות. בסוף מרץ החליט ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון לסגור את בתי הספר בממלכה.
בעולם > אפריל

בגלל גל שני של נדבקים, ב-3 באפריל הודיעה סינגפור על סגירת כל בתי הספר ברחבי עיר-המדינה. באמצע החודש, פעוטונים, גני ילדים ובתי ספר יסודיים נפתחו מחדש בדנמרק, המדינה הראשונה שעשתה זאת באירופה. תלמידי חטיבות הביניים והתיכונים המשיכו בלמידה מרחוק לפחות עד 10 במאי. באותו יום, התחדשו הלימודים רק בכמחצית מהאזורים ובכ-35% מבתי הספר בקופנהגן. עד 20 באפריל היו צפויים להתחדש הלימודים בכל מוסדות החינוך במדינה. היו הגבלות כמו שמירת מרחק. היו הורים שחששו מהחזרה לבתי הספר.
בסוף החודש, מדינות באירופה החלו להחזיר את ילדיהן למוסדות החינוך כחלק מאסטרטגית היציאה שלהן ותוך קיום כללי התנהגות. לפי ניתוח של משרד החוץ, מדינות צפון אירופה העדיפו להחזיר את הילדים הצעירים לבתי הספר במטרה לאפשר יציאת הורים לעבודה או בשל חוסר האפקטיביות של למידה מרחוק בגילאים אלה. מדינות מרכז אירופה (גרמניה, אוסטריה) העדיפו להחזיר את תלמידי בתי הספר התיכונים שמסיימים את לימודיהם בשביל להשלים בחינות בגרות ולתלמידים שלפני בחינות מעבר מחטיבה לחטיבה. מדינות אחרות נקטו גישה משולבת. בטייוואן מערכת החינוך הושבתה לתקופה קצרה וחזרה במלואה לפעילות, תחת כללים קפדניים. בחלק מהמדינות יכלו ההורים להחליט אם לשלוח את ילדיהם לבתי הספר. בשל הצורך להקטין את מספר התלמידים בכיתה והחשש מהתפרצויות נקודתיות, מערך הלמידה מרחוק המשיך להיות חלק ממערכת הלימוד. המדינות רכשו לשם כך אמצעים (תוכנות, מחשבים), מכינות תוכניות לימוד וביצעו הדרכות למורים. בצ'כיה הוחלט להחזיר ללימודים את בתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים ואף המכללות אך בשיטה מיוחדת בה התלמידים והצוות החינוכי נפגשים רק לצורך הכוונה ועזרה בחומר הנלמד ושיעורים פרטיים. באורוגוואי נפתחו ראשונים בתי ספר כפריים בגלל גודלם הקטן.
בסין, פורסם מסמך ארוך ומפורט העוסק בחזרה ללימודים באוניברסיטאות. לפי המסמך, מלבד במקרים חריגים הסטודנטים באוניברסיטאות יידרשו להישאר סגורים בשטח הקמפוס והמעונות, כדי לא לייבא פנימה את הקורונה. בתי ספר באזורים שונים נפתחו חלקית, כששאר התלמידים המשיכו ללמוד מרחוק. תאריך הפתיחה של בתי הספר בכל מקום השתנה בהתאם לנסיבות.
מדינות הצהירו על מועדי חזרה שונים. בצרפת פרסמה הממשלה כי תלמידים יחזרו ללמוד ב-11 במאי. עם זאת על פי מדגם שבדק את הורי התלמידים הלומדים במערכת החינוך במדינה אמרו כי הדבר רעיון לא טוב ואף הצהירו כי לא ישלחו את ילדיהם מחשש שידבקו בנגיף. באוסטרליה בוצע מחקר הבודק את רמת ההידבקות אצל תלמידים בבית ספר במדינת ניו סאות' ויילס על מנת להחזיר את שגרת הלימודים. בניו זילנד החליטה הממשלה המקומית לפתוח מחדש את מערכת החינוך ובעיקר את מוסדות החינוך לגיל הרך החל מ-29 באפריל - להורים שצריכים לחזור לשגרת עבודה, לעומת זאת באיטליה הוחלט להפעיל את מערכת החינוך במדינה רק ב-1 בספטמבר מחשש לקושי בתהליך הלמידה במהלך חודשי הקיץ.
בישראל > סגירת מוסדות הלימוד

מקרים של הנגיף התגלו בישראל החל מפברואר 2020 וב-13 במרץ, הופסקו הלימודים בבתי הספר בעקבות התפשטות המחלה. עם זאת לא הושבתו גני הילדים והחינוך המיוחד. למחרת, הוחלט שמערכת החינוך תושבת עד הודעה חדשה, למעט מעונות, גני ילדים, חינוך מיוחד ונוער בסיכון. בפועל, גני ילדים רבים הושבתו עקב היעדרות גננות וסייעות רבות. בהמשך, הורחבה ההחלטה, והמערכת הושבתה עד הודעה חדשה ללא החרגות. בחינות הבגרות שהיו אמורות להתקיים באנגלית בעל פה ובאומנות מעשית בוטלו. כל פעילות תנועות הנוער בוטלה.
בנוגע לסגירת מוסדות החינוך, נוצרה תחילה התנגשות בין הוראות משרד הבריאות להנחיות מנהיגי הציבור החרדי, כגון של הרב חיים קניבסקי. בניגוד לכך, היו רבנים שהורו לציית באופן מיידי להוראות משרד הבריאות כגון האדמו"ר מקרלין, והרב אשר וייס. אחרי שמוסדות החינוך החרדיים לא צייתו להחלטה לסגור את מערכת החינוך, ב-18 במרץ הודיע משרד הבריאות שמנהלי מוסדות חרדים שלא ייסגרו, מאוימים במאסר או קנס, הצו חל על כל המוסדות ללא תלות בגודל המוסד או במספר התלמידים. ב-29 במרץ פורסמה הנחייתו של הרב חיים קניבסקי שיש להקשיב להנחיות משרד הבריאות, הנחיה אותה שינה כבר בסגר השני.
ב-18 במרץ משרד האוצר והות"ת הסכימו על המשך פעילות המוסדות להשכלה גבוהה בלמידה מרחוק והארכה של סמסטר ב'. המוסדות עברו ללמד באמצעות שימוש בישומים כדוגמת זום. חלקן נעזרו בהרצאות שצולמו מראש.
בתקופה זו הופעל "מערכת שידורים לאומית", אשר שידרה תכנים לימודיים והפעלות לתלמידי בתי הספר. השידורים הועברו באינטרנט ובחלק מהחברות המספקות טלוויזיה רב ערוצית בישראל.
ב-1 באפריל, הודיע משרד החינוך כי בעקבות המשבר והחסר בשגרת לימודים ראויה לתלמידי התיכון, מערך בחינות הבגרות יצומצם למתכונת חירום.
האוניברסיטאות החליטו להגמיש את תנאי הקבלה ללימודים ולהרחיב את אפשרויות הקבלה על סמך ציוני הבגרות בלבד, וללא ציון פסיכומטרי. זאת, בשל דחיית מועדי הבחינה הפסיכומטרית וחוסר הוודאות לגבי ההמשך בצל המגפה.
בישראל > חזרה מלאה ללימודים בכפוף להנחיות

ב-14 במאי, הוחלט שכל התלמידים יוכלו לחזור למערכת החינוך באופן הדרגתי החל מ-17 במאי. זאת בהתאם להחלטת ראש הממשלה בנימין נתניהו והסכמת משרדי החינוך הבריאות, האוצר והשלטון המקומי. נקבע שמערכת החינוך תיפתח באופן מלא מלבד במוקדי תחלואה. התאפשר ביטול החלוקה לקבוצות (או "קפסולות") בגנים ובכיתות א'-ג'. הלימודים היו בכפוף להנחיות. לא הייתה חובת חזרה ללימודים. כך לפי מנכ"ל משרד החינוך שמואל אבוהב.
אחרי כך, פרסם משרד החינוך את מתווה החזרה ללימודים. במסגרת המתווה, על התלמידים למלא הצהרת בריאות בטרם הכניסה ללימודים, הכיתות יופרדו גם בהפסקות, התלמידים יחויבו לעטות מסכות בכיתות ד' ומעלה, בשיעור עצמו ולהורים אסור יהיה להיכנס לשטח בית הספר ללא אישור, יבוצע חיטוי רב ועוד. בתי הספר יפעלו להעביר את מירב הפעילות למקומות שמאפשרים מרחק של 2 מ' בין תלמיד לתלמיד. לא היה ברור אם הדבר אפשרי. אם תתגלה תחלואה במוסד חינוכי המוסד ייסגר לפעילות בהתאם להנחיות המשרד ומשרד הבריאות.
עיריות שונות הודיעו על חזרה ללימודים. בחינוך החרדי, החזרה ללימודים הייתה בכפוף להחלטת הממשלה ולהחלטת הרבנים. לפי הנתונים מהשבוע שקדם לאמצע מאי, הורים רבים בחינוך החרדי חששו לשלוח את ילדיהם, ושיעור הנוכחות בגני הילדים החרדיים עמד על 20% - לעומת כ-60% בכלל הארץ. לצד זאת, עד אז איפשרו הרבנים את החזרה ללימודים רק לבנים שכבר יודעים קרוא וכתוב.
ב-17 במאי, נפתחו מוסדות לימוד שונים בהתאם למתווה. בסוף מאי, הוחלט כי שנת הלימודים של תלמידי גנים עד ד' תסתיים ב-13 ביולי. למחרת יפעל "בית הספר של החופש הגדול" עד ל-6 באוגוסט. נחתם צו שיאפשר למערכת להשכלה גבוהה לחזור לפעילות בהיקף נרחב יותר, הכולל לימודים פרונטליים וקיום מבחנים במוסדות האקדמיים החל מ-31 במאי. בין התנאים לפתיחה: הגבלת מספר המשתתפים ל-50 ועטיית מסיכות. כך גם לגבי החינוך העל-תיכוני, תנועות הנוער, מערכת החינוך הבלתי פורמלי ובתי הספר במוקדי הסיכון לתחלואה. באוניברסיטת בן-גוריון ובמוסדות מסוימים החליטו שלא יעשו זאת, וימשיכו בלמידה מקוונת. לבסוף, הצו לא מומש ונדחתה הפתיחה.
עקב גילוי חולי קורונה בכמה מוסדות חינוך, חלק מאותם מוסדות נסגרו לפרק זמן וחלק מהתלמידים ומהמורים הלכו לבידוד ביתי. בסוף מאי, החליטו השרים: הלימודים במערכת החינוך יימשכו, למעט במוסדות שבהם התגלתה תחלואה.
מערכת החינוך מאופיינת במספר היבטים: מספר הילדים למשפחה בישראל הוא הגבוה ביותר, בפער, לעומת מדינות המערב ומזרח אסיה; הכיתות צפופות בהרבה; והיכולת לשמור על ריחוק חברתי קשה - בטח בזמן בחזרה מלאה של הכיתות לפעולה, במקום בשיטת הקפסולות. בנוסף, ישראל ייחודית בכך ששיעור המשפחות בהן שני ההורים עובדים גבוה מאוד, מה שמגביר את הלחץ להחזרת מערכת החינוך לפעולה כתנאי להפעלת הכלכלה.
בישראל > חזרה חלקית ללמידה מהבית

בסוף מאי ובתחילת יוני, נגלו חולים רבים בבתי ספר שונים. תלמידים מורים נשלחו לבידוד ובתי ספר נסגרו. ב-2 ביוני, בממשלה הוחלט כי לעת עתה בתי הספר ימשיכו בפעילות, אך ברחבי הארץ הודיעו רשתות חינוך ורשויות מקומיות על נקיטת עמדה עצמאית ומעבר למתכונת הכוללת למידה מרחוק. אחרות הודיעו כי מערכת החינוך בעיר תעבור באופן הדרגתי למודל היברידי שישלב למידה מקוונת מהבית עם למידה פיזית בבית הספר, בחטיבות הביניים והתיכונים.
ב-5 ביוני, במשרד החינוך החלו לעודד למידה מרחוק בחטיבות הביניים והתיכונים בכל בית ספר או רשות מקומית שיחליט על כך - תוך שילוב של למידה פיזית בכיתות. באותה תקופה החלה עליה בתחלואה.
בישראל > החינוך המיוחד בישראל בצל הקורונה

במסמך שהוציאה במרץ רחלי אברמזון, מנהלת אגף חינוך מיוחד במשרד החינוך, מטיל את האחריות לטיפול בתלמידי החינוך המיוחד על הצוות הבית ספרי לשעת חירום. המסמך מורה לצוות להעלות חומרי לימוד מתאימים לאתר בית הספר. עוד כולל המסמך הוראות לפרסום מערכת שעות שבועית הכוללת מפגשים, פעילויות, שיעורים וירטואליים ועבודה עצמית המותאמת לתלמידי החינוך המיוחד. עוד פרסם משרד החינוך מסמך שעוסק בתמיכה בתלמידים הנעזרים במטפלים באמצעות אמנויות. על-פי הנהלים של המשרד מ-2019 האחריות לתלמידי החינוך המיוחד מוטלת על הרשות המקומית, ואילו לפי הנהלים החדשים, האחריות מוטלת דווקא על בית הספר.
כאמור, האחריות לטיפול בילדי החינוך המיוחד לא הייתה מוגדרת כראוי עוד לפני פרוץ המגפה, והמשבר הנוכחי רק העצים את הבעיה. התמונה העולה מן המתרחש בשטח מלמדת כי לא היה ברור מי הם הגורמים האחראים לסיפוק הצרכים של אוכלוסייה זו: בית הספר, הרשות המקומית, מרכז התמיכה היישובי או האזורי או מערך הפיקוח? בנוסף, לא היה ברור מיהו הגורם האמון על מיפוי הצרכים ומתן המענה לילדי החינוך המיוחד ומי אמור לדאוג לצרכיהם החינוכיים בשעה שהמוסד החינוכי סגור. הנהלים של משרד החינוך מתעלמים מהעובדה שלא לכל התלמידים בחינוך המיוחד יש את האמצעים הטכנולוגיים והסביבה הביתית המתאימה ללמידה מקוונת. עד כתיבת דברים אלה, תלמידי החינוך המיוחד לא קיבלו מחשבים המותאמים לצרכיהם, והיעדר הטיפול בהם לתקופה ממושכת כל-כך הביא אצל חלקם לרגרסיה. ב-30 במרץ פרסם משרד החינוך לראשונה מתווה לטיפול בילדי החינוך המיוחד בקבוצות קטנות.
בישראל > סוף שנת התש"פ

בסוף יוני, היה ויכוח בין משרדי החינוך והאוצר לבין הסתדרות המורים וארגון המורים על מועד סיום הלימודים. ב-19 ביוני, דחה בית הדין הארצי לעבודה את בקשת המדינה להוציא צווי מניעה שימנעו את הפסקת הלימודים. נקבע כי שנת הלימודים תסתיים כפי שדרש ארגון המורים. תלמידי חטיבות הביניים לא יחזרו ללמוד, וגני הילדים ובתי הספר היסודיים יצאו לחופש הגדול ב-1 ביולי. יופעלו בית הספר של החופש הגדול עבור ילדי הגנים ותלמידי כיתות א'-ד' מ-1 ביולי ועד 6 באוגוסט.
ב-23 ביוני, סוכם על סיוע בסך 100 מיליון שקל לסטודנטים נזקקים. הממשלה והתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל סיכמו על הסיוע, הכולל הגדלת תקציב קרן הסיוע בכ-10,000 מלגות. כמו כן, הוחלט על הקמת קרן שבמסגרתה יוענקו מלגות לאלפי סטודנטים בעבור שעות התנדבות לקהילה במסגרת תוכנית "בית הספר של החופש הגדול".
עם היציאה לחופש הגדול, קיבלו מנהלי בתי הספר ממשרד החינוך מסמך הנחיות ממוקד לקראת אפשרויות הלמידה בשנה הבאה בצל המגפה. כמו כן, יהיו צמצום תוכני חובה ושילוב מקצועות.
אחרי החלטת השר זאב אלקין שיבוטלו הבחינות בקמפוס וחילוקי דעות בין השר למל"ג, הודיע ועד ראשי האוניברסיטאות שהחל מ-5 ביולי, כי יבוטלו הבחינות בקמפוסים, ידחו או יתקיימו באותן מקוון. היה ויכוח לגבי החרגת מקרים מיוחדים. האוניברסיטאות ניסו לאלתר פתרונות, וסטודנטים ממעמד כלכלי נמוך נפגעו. בהמשך סוכם שעד 10 אחוז מהבחינות יהיו בקמפוס.
לקראת שנת הלימודים הבאה, משרד החינוך החל להתכונן ללמידה בצל הקורונה. נקבעו מספר מתווים התלויים ברמת התחלואה. בסוף נקבע שגנים וכיתות א'-ב' ילמדו בלי קפסולות. כיתות ג'-ד' ילמדו בכל השבוע בחלוקה לקבוצות. השאר יחולקו לקבוצות או ילמדו מהבית בחלק מהשבוע. חלק מהם ינהיגו למידה במשמרות. בהמשך פורסמה התכנית החינוכית העוסקת בבחינות הבגרות, הגעה לכיתה א' וכדומה. חלק מבתי הספר ומהרשויות יזמו הקמת כיתות במרחבים פתוחים ובמבנים עירוניים.
בישראל > שנת התשפ"ב

ביולי 2021, הוגשה המלצת קבינט המומחים המייעץ לממשלה, לקראת שנת הלימודים.
ב-9 באוגוסט נפתחה שנת הלימודים במגזר החרדי. יום קודם אושר מתווה פתיחת שנת הלימודים כשפיילוט תוכנן להתבצע בבתי ספר חרדיים. לאחר שבועיים, היה זינוק במספר הנדבקים. במקביל, נקבע שבערים אדומות למידה פרונטלית תתאפשר לפי כמות המחוסנים והמחלימים בכיתות ח'-י"ב. באותה העת, רק בני 12 ומעלה יכלו להתחסן. הלימודים החלו ב-1 בספטמבר. התפרצויות במגזר הערבי במהלך חגי תשרי גרמו להחלטה עצמאית של ראשי רשויות לסגור בתי ספר. לאחר החגים, הייתה ירידה בתחלואה. בערים ירוקות וצהובות, בידוד בשעות הלימודים הומר בנטילת בדיקות קורונה.
בינואר 2022, בעקבות העלייה בתחלואה, אוניברסיטאות החליטו על חזרה ללמידה מרחוק. בבתי ספר הוחלט לקיים מתווה לפיו תלמידים מחוסנים שנחשפו לחולה מאומת יוכלו להימנע מבידוד בהצגת בדיקת אנטיגן שלילית. המערכת התמודדה עם עליה חדה במספר הנדבקים. בסוף החודש, הבידודים הומרו בבדיקות תקופתיות. היה עיכוב במתן הבדיקות להורים. מהנתונים עלה כי מחצית מהתחלואה מקורה במערכת החינוך, בגילאי 5 עד 15. לפי גורמים מקצועיים, ככל שיותר הורים יקפידו על מתווה הבדיקות, יש סיכוי טוב יותר שהתחלואה תרד מהר יותר.
הוחלט שגם בשנה זו יינתנו הקלות לנבחני הבגרויות.
בישראל > למידה מרחוק

הלמידה מרחוק כללה בין היתר שימוש בלמידה מקוונת. משרד החינוך מפעיל מאז 2015 תוכנית למידה מרחוק המכונה "צו 8 חינוכי" כחלק ממערך החרום של משרד החינוך, ופעם בשנה נערך תרגיל חרום בו מערכת החינוך מתרגלת למידה מרחוק. כמו כן, קיים מאגר של 20 אלף יחידות לימוד אינטראקטיביות מחולק לפי נושאים וכיתות.
שבוע לפני סגירת בתי הספר, משרד החינוך הוציא מכתב למנהלי בתי הספר בו נכתב כי המצב יחמיר ויש להיערך ללמידה מרחוק.
ב-15 במרץ הכריז משרד החינוך על היום הראשון ללמידה מרחוק ועל פי נתוני המשרד השתתפו בשיעורים 200,000 תלמידים. בימים הראשונים נערכו השתלמויות למורים ללימוד מרחוק. לאחר פרק זמן קצר של הפעלת למידה מרחוק, הוא הופסק ונתגלתה מחלוקת על העסקת המורים בתקופה זו. לאחר מספר ימים לאחר הגעה להסכם עם נציגות המורים הוחלט להמשיך בלמידה מרחוק.
ב-30 במרץ פורסם דוח של מרכז המחקר של הכנסת לבקשת יו"ר ועדת החינוך ניצן הורביץ בנושא למידה מרחוק. על פי הדוח למידה מרחוק עלולה להחמיר את אי-השוויון בין תלמידים, להאיץ נשירה של תלמידים בסיכון ואינה מותאמת לקבוצות אוכלוסייה שונות. על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסמו בשנת 2019, ל-24% ממשקי הבית עם ילדים אין אינטרנט ול-16% אין מחשב ביתי. 78% ממשקי הבית היהודים מחוברים לאינטרנט, אבל 51% ממשקי הבית הערבים לא. על מנת להתמודד עם העדר התשתיות, בחלק מבית הספר משתמשים בישום וואטסאפ להעברת חומרי לימוד ושיחות. למשרד החינוך לא הייתה תוכנית פעולה כיצד ילמדו תלמידים ללא מחשבים וחיבור לאינטרנט. בחינוך החרדי, על פי אתר כיכר השבת, הלימודים במערכת החינוך החרדית נערכים באמצעות דפי לימוד וקווי מידע.
בתחילת מאי, פרסם משרד החינוך תוכנית ייעודית לחינוך החרדי כדי להקל על עומסים בקווי השיחות. לפי התכנית, ילמדו ילדי הגנים ותלמידי היסודי בשעות הבוקר. תלמידי העל יסודי והסמינרים ילמדו בשעות הצהריים והערב.
לקראת בחינות הבגרות, חלק מהתלמידים ומהמורים הביעו חשש שלא יצליחו להתכונן כנדרש באמצעות למידה מרחוק בלבד. הם הסבירו שקיים קושי לשמור על ריכוז ורציפות למידה בתנאים אלו. משרד החינוך נערך לאפשר קיום מרתונים להכנה לבגרויות בבתי הספר.
משרד החינוך נערך לקנות מחשבים ניידים, כולל מודם וחבילת תקשורת לתלמידים שידם אינה משגת בבתי הספר. במגזר החרדי נערכו לרכוש אמצעי קצה מותאמים לתלמידי המגזר וכוללים טלפונים מותאמים.
במוסדות להשכלה גבוהה, הוגדלו כמות השיעורים המקוונים. לדוגמה באוניברסיטת בן-גוריון, ב-7 במרץ היו חמישה קורסים מקוונים, ושבוע לאחר מכן למעלה מ-2,000. חלקן נעזרו בהרצאות שצולמו מראש. הסטודנטים סיעו למרצים שהתקשו טכנולוגית ונתנו להם שיעורים איך להשתמש בזום או בתוכנות ללמידה מרחוק אחרות. הלמידה מרחוק איפשרה המשך של קיום לימודים. לפי אחד המרצים, המרחק סייע במקרים מסוימים לשיפור האינטראקציה עם חלק מהסטודנטים. נכון למאי 2020, בחלק מהאוניברסיטאות, ומהמכללות המגפה יצרה הסטה בביקוש לתחומי הלימוד השונים, כמו כימיה, תחום המחקר הרפואי, פסיכולוגיה וכו', ואילו באחרים, לא היה שינוי משמעותי. במהלך המגפה אושר לראשונה מסלול ספציפי לתואר אקדמי מלא בלימודים מקוונים — המבוססים על קורסים מוקלטים, ולא על שיעורי זום, וללא חובת הגעה לבחינות.