stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באצ'קו פטרובו סלו
הקהילה היהודית

בכפר התקיימה קהילה יהודית דתית קטנה עד מלחמת העולם השנייה (שם הכפר במקורות היהודיים העבריים מופיע כפטרוביסלה, או ביידיש: פעטראָוואָסעלע). הייתה זו קהילה חרדית אורתודוקסית והיא השתייכה לאיגוד הקהילות הדתיות האורתודוקסיות. ב-1903 ו-1928 התרחשו בעיירה עלילות דם. ערב השואה התגוררו בעיירה 300 נפשות ב-45 בתי אב, וכעשרים בחורים למדו בישיבה שהקים במקום הרב פראגר. ב-תש"ד, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה נלקחו במהלך חג הפסח חלק נכבד מראשי וחשובי הקהילה ונשלחו אושוויץ. אחר כך, בסמוך לחג השבועות ביום שבת, נלקחו שאר בני העיירה ביחד עם רבם, למחנה ההשמדה אושוויץ ושם נרצחו. מסופר שבדרך למחנה ההשמדה השחיתו אנשי האס אס את ספרי התורה שהחזיקו בני הקהילה (אם כי ידוע שאחד מספרי הקהילה נתרם לישיבה שפעלה בכפר הראה בעבר).
במקום קיים בית עלמין יהודי. מתחם בית העלמין בכפר מוקף גדר ומצויים בו בין 50 ל-75 מצבות ואנדרטה שהוקמה לאחר השואה לזכר הנספים בני הכפר (על ידי בני משפחת פישר).
הקהילה היהודית > רבני הקהילה

הרב מרדכי לעוו (נפטר כ"ח בסיון תקס"ב, 28 ביוני 1802), ספרו מר דרור נדפס כ-100 שנה לאחר מותו, בשנת תרס"א בסיגט.
הרב מרדכי אליעזר ובר (באצ'קו פטרובו סלו, תקפ"ב 1822 - ירושלים, כ"ז בתמוז, תרנ"ב 1892). תלמידו של רבי חיים מצאנז ומחבר הספרים "ערך דל" ו"תמורת תודה", כיהן כרב הקהילה החל משנת תרי"ב (1852). שנה לאחר מכן בשנת 1853 התאחדה הקהילה עם קהילת אדה (ביידיש: אדא), והוא היה לרבן המשותף של הקהילות. מאז האיחוד הוא כונה "הרב מאדא".
הרב דוד יהודה לייב זילברשטיין (בוניהד, תק"פ 1820 - ואץ, י"ד בניסן תרמ"ד 1884), כיהן כרב הכפר בשנת תרל"ב, 1872.
הרב אדוניהו שמלצר (נולד תקצ"ט 1839, נפטר כ"ב בכסלו תרנ"ח, 17 בדצמבר 1897), מחבר הספר "נפש אדוני", כיהן כרב בקהילה המקומית.
הרב שרגא פייבל גרוסמן (נפטר כ"ט בטבת תרס"ח), נשא לאשה את בתו של הרב אדוניהו שמלצר, ונתמנה לרבנות הכפר במקומו.
הרב יעקב הלוי פראגר, מחבר שו"ת "שאילת יעקב", תלמידו של ה"כתב סופר" וחתנו של מהר"ם שיק. כיהן כרבן של אדה ושל פטרובו סלו מקיץ תרל"ג 1873.
הרב שלמה ברוך הלוי פראגר (תרמ"ח, 1887 - תש"ד, 1943) היה רבו האחרון של הכפר, הקים את הישיבה המקומית ועמד בראשה. הוא כיהן כרב הכפר במשך כ-30 שנה, משנת תרע"ג 1913, ועד הכחדת הקהילה בימי השואה.
לקריאה נוספת

פאטאר-ראוא, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 315. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
אלה אזכרה, המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, תשכ"ג, ח"ה עמ' 210–211.
הערות שוליים

↑  יהדות יוגוסלביה, באתר יד ושם, אוחזר ב-4 באפריל 2014.
↑  סיפור גירוש בני הקהילה באתר hebrewbooks.
↑  אודות בית הקברות.
↑  הוא גם נזכר הרבה בספרי רבני דורו. ראו: שוורץ, שם הגדולים מארץ הגר ח"א, מערכת מ', אותיות צד-צה.
↑  יעקב גליס, אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ-ישראל, ח"ב עמ' רע"ט.
↑  לוח "חודש בחדשו" תשס"ג, עמ' פ"ח.
↑  רפאל הלפרין, אטלס עץ חיים, כרך יא, פריט 2580.
↑  אפרים לנדא, יקרא דחיי, סייני 1928. פריט 1003, באתר היברובוקס, לדבריו הוא כיהן כרב זמן קצר, ונפטר בטרם מלאו לו עשרים שנים, אך ממקורות אחרים עולה שנפטר קרוב לגיל 60. הוא מוזכר גם אצל: יקותיאל יהודה גרינוולד, פארי חכמי מדינתינו, סיגט, 1910. אות ע"ה. שם נאמר: ”רב גדול בתורה וביראה, מת בדמי ימיו. ומילא מקומו חתנו הרב מו"ה שרגא ג"מ”. חתן נוסף שלו הוא הרב יהודה קרויס, רבה של לאקנבך (Lackenbach).
↑  מוזכר אצל: יקותיאל יהודה גרינוולד, פארי חכמי מדינתינו, סיגט, 1910. אות ע"ה. כחתנו של הרב אדוניהו שמלצר. אם גיל החותן בפטירתו היה מתחת לגיל עשרים כפי שכותב לנדא, נראה שהניח אחריו בת והלה נשאה לאשה. הרב גרוסמן פרסם מחידושי תורתו בכתב העת "תל תלפיות" (ראו: תל תלפיות, גיליון ב', תרנ"ד - 1894; עמ' 34, ועמ' 55).
↑  יעקב פראגר, שאילת יעקב - א, באתר היברובוקס
יעקב פראגר, שאילת יעקב - ב, באתר היברובוקס.
↑  שער הספר שו"ת שאילת יעקב.
↑  קונטרס אהל בריינדל, תולדותיו שנדפסו בראש ספרו תורת יעקב ח"א, ירושלים תשמ"ט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007524608105171  LCCN: n2018059988  NKC: ge564477  VIAF: 316747250   WorldCat (עם VIAF): 316747250
Ici, d'ailleurs...

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 מייסדים:  Stéphane Grégoire 
 תקופת הפעילות:  1997–הווה (כ־27 שנים) 
 מיקום המטה:  נאנסי 
 ענפי תעשייה:  תעשיית המוזיקה 
  
 www.icidailleurs.com
 
Ici, d'ailleurs... (פרוש השם "פה ושם") היא חברת תקליטים צרפתית, שהוקמה בשנת 1997 בנאנסי על ידי סטפן גרגורי על בסיס החברה "Sine Terra Firma".
החברה הקודמת הוציאה יצירות ראשונות של יאן טירסן בשנת 1995 ו-1996 שזכו להצלחה. בעקבות ההוצאה של אלבומו השלישי בשנת 1998 החברה הרחיבה את פעילותה, והחלה להקליט אמנים נוספים מצרפת ומדינות נוספות.
בשנת 2002 הוקם הלייבל 0101, שמופץ בצורה מקוונת בלבד. בשנת 2004 החברה החלה להפיק אוסף חדש בשם OuMuPo (בדומה לאוליפו).
בסוף שנת 2004 הוחלט ליצור אוסף על בסיס יצירות של הלהקה האנגלית Coil (אנ'). בפרויקט זה השתתפו אמנים כמו יעל נעים, ויל אולדהם, יאן טירסן ונוספים.
בשנת 2017 החברה הוציאה אלבום חדש של וינטר פמילי.
באצ'אלמאש

באצ'אלמאש (בהונגרית: Bácsalmás) היא עיר במחוז באץ'-קישקון שבהונגריה, בקרבת הגבול עם סרביה.
היסטוריה

בשנת 1543 נזכרה לראשונה באצ'אלמאש בכתובים של הארכיבישוף של קלוצ'ה. במאה ה-17 הגיע זרם של קרואטים לעיירה בהנהגת פרנציסקנים מבוסניה. בשנות ה-80 של המאה ה-18 התיישבו 195 משפחות גרמניות בבאצ'אלמאש והיוו את הרוב השולט עד 1945. בשנים אלה אדמות העיר היו בבעלות הגברים האצילים מהאזור.
במאה ה-19 הפכה העיירה למרכז ייצור יין ותבואה, אשר נשלחה בעיקר לאוסטריה ולבוהמיה.
בשנת 1941 הגיע מספר התושבים ל-13,310, כאשר שני שלישים מתוכם היו גרמנים. בין השנים 1945–1946, לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, הורחקו מרבית הגרמנים מהעיירה, והונגרים מסלובקיה עברו להתגורר בה.
הקהילה היהודית

באמצע המאה ה-18 החלו יהודים להתיישב במקום, עיקר פרנסתם היה ממסחר שהוביל להתפתחות כלכלית של כלל היהודים באזור. יחס תושבי המקום, שרבים מהם היו ממוצא גרמני, היה עוין כלפי היהודים והתרחשו בעיירה כמה עלילות שם. בשנת 1850 נשרף הארכיון ולכן לא נשאר תיעוד על כך.[דרוש מקור]
בעקבות הקרע ביהדות הונגריה היהודים החליטו להצטרף אל קהילות הסטטוס קוו אנטה. ב-1880 נמנו בעיירה 189 יהודים מתוך כ-8,000 איש. בשנת 1888 נבנה בבאצ'אלמאש בית כנסת חדש ומפואר. האוכלוסייה הגיעה לשיא ב-1910 של 217 יהודים, אך לאחר מלחמת העולם הראשונה היא הצטמצמה לכ-150 יהודים והצליחה להתאושש באופן יחסי עד ערב מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1846, נוסד בית ספר יסודי יהודי. לשון הלימוד בו הייתה גרמנית עד 1869 ומאז ואילך - הונגרית. בבית הספר למדו 14 יהודים. במקום פעל "תלמוד תורה". ב-1906 הונהגו בבית הספר שיעורים בעברית בהשפעת אגודה המקומית שנקראה "חובבי שפת עבר". אך ב-1922 בעת "הטרור הלבן", שנגרם על ידי הגרמנים, נסגר בית הספר לאחר שהשלטונות ביטלו את תמיכתם בו ושללו את רישיונו. בשנת 1924 הוחזר למוסד הרישיון לאחר שהקהילה הדגישה את תרומתו ללשון ולתרבות ההונגרית, אך התמיכה בו לא חודשה. ב-1929 מנה בית הספר 21 תלמידים ומורה אחד.
בעיירה קיים בית עלמין יהודי. בשנת 1950 הוקם לוח זיכרון לזכר הנספים בשואה שגרו בעיר. בסתיו 1956, בעת המרד ההונגרי, עזבו כל היהודים את העיר. מאז אין יהודים בבאצ'אלמאש. בית הכנסת בעיר הפך לבית ספר נוצרי, ולוח הזיכרון הועבר מבאצ'אלמאש לבית הכנסת בבאיה.
הקהילה היהודית > הקהילה היהודית בתקופת השואה

בינואר 1941, לפני הכיבוש הגרמני, חיו בבאצ'אלמאש 186 יהודים שהיוו כאחוז אחד מהאוכלוסייה המקומית כולה. מרבית היהודים היו סוחרים, בעלי מלאכה, בעלי מקצועות חופשיים וכמה מהם היו פקידים.
בשנת 1942 גויסו מהעיר יהודים לשרות העבודה למטרת עבודות כפייה עבור הצבא ההונגרי. בשנת 1944, לאחר כיבוש הונגריה נכנס הצבא הגרמני לבאצ'אלמאש, והיהודים הורשו לצאת מהעיר בשעות קבועות בלבד.
באפריל הוקם הגטו המקומי במתחם של טחנת קמח, ובחלוף החודשים עד הגירוש רוכזו בו יהודים מבאצ'אלמאש ומיישובים בסביבה, בהם באיה, באצ'קה טופולה, מייקוט וסובוטיצה, עד שבמתחם שהו בסופו של דבר כ-3,000 יהודים בתנאים קשים.
בין 25 ביוני ל-28 ביוני 1944 גורשו כל תושבי גטו באצ'אלמאש והועמסו על רכבת גירוש שיצא ממרכז השילוח בסגד. הרכבת נשאה כ־6,000 יהודים, ובאמצע הנסיעה חולקו המגורשים לשתי קבוצות: 2,737 מהם גורשו לאושוויץ, והשאר ובהם יהודי באצ'אלמאש גורשו למחנה שטרסהוף שבאוסטריה. לאחר המלחמה, חזרו לעיר כ-30 יהודים בלבד ששיפצו את בניין בית הכנסת וחידשו את חיי הקהילה.
ילידי המקום

ארמין פלש (1865 – מחנה השמדה אושוויץ, 1944) היה הרב הראשי של הערים קאניז'ה, ואחר כך של מוהאץ'.
רוברט טאבורי (במקור טאובר 1855 – 1906) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי, אביה של הסופרת פירושקה טאבורי (1892–1947).
ערים תאומות

גרמניה בקננג (אנ'), גרמניה
סרביה בזדאן, סרביה
סרביה באימוק, סרביה
קרואטיה ביזובץ (אנ'), קרואטיה
סלובקיה ולקי מדר, סלובקיה
רומניה בורסק, רומניה
פולין גיזלקי (אנ'), פולין
לקריאה נוספת

כריסטינה בז'ן (אנ'), בצ'למש, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 315), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
פנקס הקהילות הונגריה, יוסף שוויצר, עמוד 178–179
באץ'-אלמאש, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 62. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
הערות שוליים

1 2 3 4  באצ'אלמאש בתוך מספר האוכלוסייה היהודית לפי יישוב 1840–1941, בודפשט: משרד הסטטיסטיקה המרכזי (הונגריה) (אנ')‏, 1993 (בהונגרית) ISBN 9632150066.
1 2 3 4 5 6  קהילת יהודי באצ'אלמאש באתר בית התפוצות
1 2 3 4 5  באצ'אלמאש (Bácsalmás), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
1 2 3  כריסטינה בז'ן, בצ'למש, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 315), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
↑  קהילת יהודי מייקוט באתר בית התפוצות
| יישובים במחוז באץ'-קישקון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז |  קצ'קמט •  באיה |  |
| ערים |  באצ'אלמאש •  דונווצ'ה •  • האיוש Hajós •  איז'אק •  יאנושהלמה •  קלוצ'ה •  קצל •  קרקאג'האזה •  קישקרש •  קישקונפלדיהאזה •  קישקונהלש •  קישקונמאישה •  קונסנטמיקלוש •  לאיושמיז'ה •  מייקוט •  שולט •  שולטוואדקרט •  סבדסאלאש •  טיסקצ'קה •  טומפה Tompa |  |
| כפרים | מדראש • דושנוק • אגשג'האזה • בלוסג • פלשלאיוש • פילפהאזה • פילפיאקב • הלווציה • יאקבסאלאש • קונברץ' • קונסאלאש • ניארלרינץ • לדאנבנה • וארושפלד • אורגוואן • באצ'בוקוד • באצ'סלש • צ'יקריה • קטימאר • קונבאיה • מאטטלקה • טטהאזה • באצ'סנטגיירג' • באטמונושטור • צ'אטאליה • צ'אבוי • דאבוד • דונפלווה • ארשקצ'נאד • ארשקהלמה • פלשסנטאיוואן • גרה • הרצגסאנטו • נג'ברצ'קה • נמשנאדאודבר • שיקשד • סרמלה • ושקוט • אפושטג • דונאג'האזה • קונדץ' • קונפסר • סלקסנטמארטון • צ'ויושפאלוש • טאש • יאסנטלאסלו • קמפץ • מוריצגאט • באצ'בורשוד • באטיה • דראגסל • דונפטאי • דונסנטבנדק |  |
| יישובים בנפת באצ'אלמאש |
| --- | --- | --- |
| יישובים | באצ'אלמאש • מדראש • באצ'בוקוד • באצ'סלש • צ'יקריה • קטימאר • קונבאיה • מאטטלקה • טטהאזה • באצ'בורשוד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463766105171  BnF: cb13769581d (data)  GND: 4464893-5  LCCN: n2004038900  VIAF: 128044870   WorldCat (עם VIAF): 128044870
בום (שיר של קרן פלס)

"בּוּם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית קרן פלס בשיתוף הזמרות נטע ברזילי, נסרין קדרי, דורון טלמון והראפרית עדן דרסו. השיר יצא לאור ב-4 במרץ 2021, כסינגל שלא על ידי חברת תקליטים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי קרן פלס ועדן דרסו, הולחן על ידי קרן פלס והופק על ידי פלס בשיתוף עדי רותם. השיר נכתב למטרת עידוד נשים להוציא יותר מוזיקה נשית ולא לפחד.[דרוש מקור] הפרויקט נוצר בשיתוף תחנת הרדיו גלגלצ ויוטיוב. בסמוך לצאתו כסינגל הועלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. השיר יצא לקראת יום האישה ובמקביל אליו יצא סרטון. השיר הושמע בבכורה בתוכנית מדינה בדרך.
וידאו קליפ

הוידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על ידי לליב סיון והועלה לערוץ היוטיוב של גלגלצ ב-4 במרץ 2021. בקליפ ניתן לראות את הזמרות כל אחת מביתה שרות את מילות השיר.
ביקורת

קרן פלס אמרה על השיר: "אני מודה על הזכות להוביל פרויקט מעצים וחשוב כזה ששם בפרונט את המוזיקאיות הישראליות והיצירה שלנו. כל הנשים שתרמו מכשרונן לשיר, הגיעו לאולפן בפתיחות ונדיבות הדדית, מתוך אהבת המוזיקה ותחושת שליחות לדבר. עברתי חוויה מעוררת השראה ואני גאה בתוצאה ובחברותיי המדהימות למקצוע. בום עליכן".[דרוש מקור]
חנית מרינוב, סמנכ"לית שיווק Google בישראל: "מדי שנה אנחנו מפרסמים את עשרת הקליפים האהובים ביותר בישראל ומשנת 2015 ועד היום - רק 20% מהם היו של זמרות. מכאן נולד הרעיון לפנות לגלגלצ לקידום פרויקט מוזיקלי משותף שיעביר את המסר שלא מדובר בגזרת גורל, אלא במצב שצריך לשנות".[דרוש מקור]
נדב רביד, מנהל גלגלצ הוסיף: "40% אחוז מהשירים שאנחנו מנגנים, או מבין אלה שאנחנו מוסיפים לפלייליסט, הם שירים שנשים מעורבות בביצועם, על אף שרק כרבע מהשירים שנשלחים לגלגלצ מדי שבוע הם כאלו. ביחד נוכל אולי לעורר השראה ולאזן קצת את המגרש בו פועלות היוצרות".[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  וואלה! תרבות‏, "לשלב יותר נשים בתעשייה": השיר הנשי החדש שיזמו יוטיוב וגלגלצ, באתר וואלה, 4 במרץ 2021
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
| נטע ברזילי |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | הכל עליי |  |
| מיני-אלבומים | Goody Bag • The Best of Netta's Office, Vol. 1 |  |
| סינגלים | "Toy"‏ • "Bassa Sababa"‏ • "Nana Banana"‏ • "Beg"‏ • "Ricki Lake"‏ • "בום" • "Cuckoo"‏ • "אפס מאמץ" • "CEO"‏ • "I Love My Nails"‏ • "Playground Politica"‏ • "מתמטיקה" • "You Spin Me Round (Like a Record)" ‏• "Everything" •‏ "Wonderful & Great" •‏ "Turn Up The Heat" •‏ "נתק אותי" |  |
| השתתפות בסינגלים | "יש לנו את הכוח" • "Moustache" • "מסיבה רעה" |  |
| שירים אחרים | "בלב אחד" |  |
| ערכים קשורים | ישראל באירוויזיון 2018 • אירוויזיון 2018 |  |
| נסרין קדרי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נסרין קדרי • בנאדיק • לומדת ללכת |  |
| מיני-אלבומים | 2024 • תקשיבו טוב |  |
| ערכים קשורים | "אייל גולן קורא לך" • The Voice ישראל • ליאם הפקות • "נסרין אגדה" |  |
| נסרין קדרי – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| נסרין קדרי | "מה היא אהבה" • "אל תלך" • "אנא בחיבאק" • "לאן המשכת?" • "אתה עושה לי טוב" • "חייאתי" |  |
| בנאדיק | "בסיבוב השני" • "קצת שונה" • "בנאדיק (קוראת לך)" • "מילה אחת" • "זה נכון" • "מילים שקטות" • "העזתי" |  |
| לומדת ללכת | "באתי להחזיר לך" • "תאמרו לו" • "לומדת ללכת" • "לובשת חיוך" • "היינו שניים" • "גורל אחד" • "קרנבל רק היום" • "אלבי מעאק" |  |
| סינגלים אחרים | "ישמע-האל" • "לא רחוק הוא היום" • "מהכפר אל הכיכר" • "רוצי עם הלב" • "טיפה דמעות" • "לפני שהכרתי אותך" • "איזה יום טוב" • "מכל האהבות הזמניות" • "חביב אלבי" • "תמיד תזכור" • "תנו לגדול בשקט" • "בום" • "אהובי" • "בוקר טוב עולם" • "תסמעני" • "חצי משוגעת" • "ג'ינס או טייץ" • "לילה" • "אז מה עם ההוא" • "מי אמר" • "מאושרים" • "לא סתם" • "תהמר עליי" |  |
ארקורה

מיקום כתובות המוקדשות לאלה שהתגלו ברחבי אירופה.
ארקורה (Erecura, Aerecura או Eracura) או הרקורה (Herecura) הייתה אלה במיתולוגיה הקלטית. האלה זוהתה עם פרוסרפינה וכן נחשבה לזוגתו של אל השאול דיס פאטר (פלוטו) מהמיתולוגיה הרומית.
ברחבי אירופה (בשווייץ, אוסטריה, בלגיה, גרמניה, צרפת, סלובניה ואיטליה של ימינו) התגלו מספר רב של כתובות המוקדשות לאלה. ריכוז הכתובות הגדול ביותר התגלה בשטוטגרט שבגרמניה.
ייתכן שהייתה קודם לכן אלת אדמה קלטית (ובהתאם ניתן לראות תגליפים שלה עם קרן שפע או סלי פירות, ובשל כך זיהוייה כזוגתו של האל סילוואנוס בכתובות שהתגלו בעמק הריין.
שמו של האל ארקוריוס שהתגלה על מזבח אבן בנורת'מברלנד שבאנגליה יכול להיות גרסה גברית של אלה זו.
מקור שמה של האלה אינו ברור. ייתכן שמקור השם במילה aes, aeris בלטינית שמשמעה נחושת או ברונזה או מהמילה הפרוטו קלטית "קור" שמשמעו "מעגל".
אצ'פר

אצ'פר (געז: አቸፈር) הוא מחוז היסטורי בצפון מערב אתיופיה לחופו הדרום מערבי של אגם טאנה.
ההשערה היא שתושביו המקורים היו דוברי שפה נילו-סהרית שלאחר מכן נושלו על ידי האגאו. במסורת האתיופית נזכר המחוז כחלק מהשטחים שקיבל השליט הת והיה אזור שיושב בביתא ישראל. בשלהי המאה ה-16 החלה החדירה האתיופית לאזור ובכך הפך לווסאל ומחוז ספר. בעקבות ההתנגדות המקומית הקיסרים האתיופים סרצה דנגל וסוסוניוס ערכו במקום מערכות צבאיות עקובות מדם, השלטון האתיופי במחוז התחזק והמקומיים עברו תהליכי אמהריזציה.
למחוז חשיבות מסחרית בעיני האתיופים ובו עברו דרכי מסחר מאגאו מדר, גוג'ם ומאזורים דרומה מהם לאזורי הצפון לרבות גונדר. במחוז היו וישנם גם שווקים רבים שבהם נמכרים דגים, קפה, כותנה ובעבר גם שנהבים.
כיום שטח המחוז מחולק לשני נפות אצ'פר הצפונית ואצ'פר הדרומית.
לקריאה נוספת

BaVerle B. Berry, "Ačäfär" in Siegbert Uhlig (Editor), Encyclopaedia Aethiopica: A-C, Harrassowitz, 2003, ISBN 3447047461, p. 67
Taddesse Tamrat, "Process of Ethnic Interaction and Integration in Ethiopian History: The Case of the Agaw", The Journal of African History, Vol. 29, No. 1, Special Issue in Honour of Roland Oliver, 1988, pp. 5-18
הערות שוליים

↑  James Arthur Quirin, The Evolution of the Ethiopian Jews: a History of the Beta Israel (Falasha) to 1920, University of Pennsylvania, 1992, ISBN 9780812231168, p. 23
אצ'לג

אצ'לג (בהונגרית: Acsalag) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם באצ'לג מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 560 תושבים, ובשנת 2019 רק 474 תושבים.
יהודי אצ'לג

באצ'לג חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 7 | 659 |
| 1941 | 1 | 936 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארץ חמדה

ערך זה עוסק בכינוי לארץ ישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
נופי ארץ ישראל - ארץ חמדה



למעלה: השומרון: גבעות יצהר ונחל אלכסנדר  למטה: הרי יהודה ועין גדי


אֶרֶץ חֶמְדָּה הוא כינוי לארץ ישראל, המבטא את יופייה וסגולותיה שמחמתם היא נחמדת ונחשקת. מקור הביטוי הוא במקרא.
הביטוי במקרא

הכינוי "ארץ חמדה" מופיע שלוש פעמים בתנ"ך:
בספר ירמיהו, כאשר הנביא מוכיח את ישראל על שבגדו בה' על אף שנתן להם את ארץ ישראל, מופיע הביטוי לצד ביטוי נרדף: ”וְאֶתֶּן לָךְ אֶרֶץ חֶמְדָּה, נַחֲלַת צְבִי־צִבְאוֹת־גּוֹיִם”; ארץ יפה שצבאות הגויים רוצים בה.
בספר זכריה כתוב: ”וְאֵסָעֲרֵם, עַל כָּל-הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא-יְדָעוּם, וְהָאָרֶץ נָשַׁמָּה אַחֲרֵיהֶם, מֵעֹבֵר וּמִשָּׁב; וַיָּשִׂימוּ אֶרֶץ-חֶמְדָּה, לְשַׁמָּה”. המילה "נָשַׁמָּה" מקורה בשורש ש-מ-מ המופיע שוב בסוף הפסוק. הכתוב מתאר את השממה והחורבן השוררים בארץ, שהם עונשים שבאו על ארץ ישראל.
הביטוי בתהילים ק"ו: ”וַיִּמְאֲסוּ, בְּאֶרֶץ חֶמְדָּה” רומז לסיפור המרגלים אשר הוציאו את דיבת הארץ.
הביטוי בחז"ל ובהלכה

בהקשר לביטוי, צוין במשנת חז"ל על כמה שחמדו והתאוו לה, מחמת סיבות שונות:
חמדתו של אלוהים לארץ, מחמת מקומו של בית המקדש בתוכה. מה שמרומז בפסוק בתהילים:”הָהָר חָמַד אֱלֹהִים לְשִׁבְתּוֹ”.
תאוותם של אברהם, יצחק, יעקב, מחמת שאלו הקבורים בה קמים ראשונים בתחיית המתים.
תאוותו של משה, שהתחנן על אפשרות כניסה לארץ.
חמדתם של מלכי כנען, ששאפו למלוך בה, ולוּ בשטח קטן. כדוגמה לכך: העי ויריחו, למרות היותן סמוכות זו לזו, נשלטו על ידי מלכים שונים. במקום אחר מציינים חז"ל את קיומם של 31 המלכים בארץ כנען בזמן התנחלות השבטים, כשאת ריבוי המלכים הגבוה יחסית - לעומת השטח - הם רואים בכך שמלכים אלו היו מחוץ לארץ ומצאו עניין רב בבעלות על שטחים בארץ ישראל, מחמת חשיבותה הרבה בעיניהם. חז"ל מספרים גם על השתתפותם של מלכים רבים במלחמת סיסרא שנחלצו לעזרת סיסרא ללא בקשת תמורה, רק כדי שיוכלו לבקר בארץ ישראל ולשתות ממימיה.
המהר"ל מפראג מוצא את חמדתה של ארץ ישראל בהקבלה לפסוק ”אֶרֶץ נַחֲלֵי מָיִם עֲיָנֹת וּתְהֹמֹת יֹצְאִים בַּבִּקְעָה וּבָהָר”, עם הגינות והפרדסים שבה, שהם נחמדים לאדם.
משקל כבד ניתן לביטוי בכך שהוא נקבע בנוסח ברכה אחרונה של ברכות הנהנין - גם ב"ברכת הארץ" (הברכה השנייה) שבברכת המזון וגם בברכת מעין שלוש. יתרה על כך, מי שלא הזכיר בנוסח הברכה את המילים "ארץ חמדה טובה ורחבה", לא יצא ידי חובתו בברכה. "ברכת הארץ" מיוחסת בחז"ל ליהושע בן נון, ורבי צדקיה בן אברהם מביא כי אחיו רבי בנימין רואה את הסיבה שיהושע טבע את מילים אלו בברכתו, מחמת שראה את חמדתם של משה ושלושת האבות להיכנס לארץ ולהיקבר בה.
גם בפיוט צור משלו אכלנו, שנהוג לשיר אותו לפני ברכת המזון, מופיע הביטוי:
בשיר וקול תודה נברך לאלהינו, על ארץ חמדה שהנחיל לאבותינו. מזון וצידה השביע לנפשנו, חסדו גבר עלינו ואמת ה'
.
באגרת הגר"א שנכתבה כאשר הוא נסע לארץ ישראל. וכתב אגרת לאשתו ולאמו הזקנה, נאמר: "ואני תהלה לא-ל נוסע לארץ הקדושה שהכל מצפים לראותה, חמדת כל ישראל וחמדת השי"ת. כל העליונים והתחתונים – תשוקתם אליה".
ראו גם

אהבת ארץ ישראל
ארץ הצבי
ארץ זבת חלב ודבש
הערות שוליים

↑  ספר ירמיהו, פרק ג', פסוק י"ט.
↑  פירוש השורש צ-ב-ה במקרא הוא לרצות כלומר לחמוד. יאיר הופמן, מקרא לישראל: ירמיהו, ירושלים, מאגנס, 2001, עמ' 168
↑  ספר זכריה, פרק ז', פסוק י"ד.
↑  מיכאל קוכמן, עולם התנ"ך: תרי עשר ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1994, עמ' 222.
↑  ספר תהילים, פרק ק"ו, פסוק כ"ד.
↑  ספר במדבר, פרק י"ג.
↑  גרשון ברין, עולם התנ"ך: תהילים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1995, עמ' 134.
↑  ספר תהילים, פרק ס"ח, פסוק י"ז.
1 2 3  שמות רבה, פרשה ל"ב, פסקה ב'.
1 2  מדרש תנחומא, פרשת ראה, אות ח', מהדורת אשכול, עמ' תתע"ז.
↑  דברים רבה, פרשה ב', פסקה ב'.
↑  ספרי, דברים, פרשת עקב, פסקה ל"ז.
↑  במדבר רבה, פרשה כ"ג, פסקה ז'.
↑  ספר דברים, פרק ח', פסוק ז'.
↑  מהר"ל מפראג, נתיבות עולם, נתיב העבודה, פרק י"ח, ד"ה ברכה שנייה.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ח, עמוד ב'; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק ב', הלכה ג'; ארבעה טורים, אורח חיים, סימן קפ"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ח, עמוד ב'.
↑  שיבולי הלקט השלם, סימן קנ"ז.
CPU-Z

| --- | --- |

צילום מסך מהתוכנה
צילום מסך מהתוכנה
 מפתח:  CPUID
 מחזור חיים:  1999–הווה (כ־25 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2.03 (17 באוקטובר 2022)
 מערכת הפעלה:  חלונות, אנדרואיד
 סוג רישיון:  תוכנה חינמית
 קטגוריה:  תוכנת שירות
 אתר רשמי
CPU-Z היא תוכנת שירות קטנה המפותחת ומופצת בחינם על ידי CPUID. מטרת התוכנה, המופצת עבור חלונות ועבור אנדרואיד, היא לזהות את רכיבי החומרה המותקנים במחשב (או בסמארטפון), ולספק למשתמש מידע מפורט עליהם.