stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפחת שפות

משפחות שפות בעולם – חלוקה ראשונית
דוגמה לעץ משפחת שפות – השפות ההודו-אירופיות
משפחת שפות היא קבוצת שפות טבעיות הקשורות זו לזו בכך שהתפתחו משפה אם (פרוטו-שפה) משותפת. בדומה לקרבה משפחתית ביולוגית בין בני אדם, עדויות לקרבה בין שפות מאובחנת על פי מאפייניהן. משפחת שפות שאופיינה ככזו במובחן היא יחידה פילוגנית, כלומר כל השפות הנמנות עליה הן תוצר של שפה אם משותפת. ישנן שפות רבות אשר שויכו למשפחת שפות כלשהי, אך קיימות גם שפות רבות אחרות שאין להן קשרי משפחה ידועים, ושיוכן למשפחה כלשהי או הגדרתן כקרובות לשפות אחרות נתון לוויכוח. שפות אלה הן שפות מבודדות (אנ').
שיטת החלוקה

ביסוד החלוקה למשפחות שפות נמצאת ההנחה כי שפה נובעת משפה אם ממנה היא מתפתחת באופן הדרגתי, וכי שפה חדשה אינה נוצרת באופן פתאומי. החלוקה המסורתית של שפות לפי משפחות מניחה שקיימת הפרדה ברורה ביניהן, תפיסה אשר לוקה בפשטנות מסוימת. בפועל אין הדברים ברורים כל כך. ויכוחים רבים מתגלעים בין חוקרים לגבי הגדרת ענפי המשנה של משפחות השפות ואף לגבי הגדרת המשפחות עצמן. יחסי גומלין היסטוריים בין שפות – לעיתים באופן משמעותי וארוך טווח – עשויים להציג מצג מוטעה של קרבה (ראו לדוגמה אגד לשונות). יתר על כן, במקרה של שפות קריאוליות ושפות מעורבות, עשוי להתעורר ויכוח מי משפות היסוד של השפה החדשה היא השפה-האם, ועל כן לאיזו משפחת שפות יש לשייכה. עם זאת, דוגמאות אלה הן נדירות יחסית והשיטה ישימה לגבי רוב השפות.
בדרך כלל אין שפת האם המשותפת למשפחת שפות מתגלה בעדויות ישירות, עם זאת, ניתן לגלות מאפיינים רבים של שפת אם באמצעות בלשנות היסטורית, שיטה שנוסחה במאה ה-19 בידי הבלשן אוגוסט שלייכר. כך לדוגמה ניתן לשחזר מידע אודות קיומה של שפה אם הינדו-אירופית המכונה פרוטו הינדו-אירופית, על אף שהיא הייתה מדוברת בטרם המצאת הכתב, ואין לגביה עדויות כתובות. לעיתים ניתן לשחזר שפה אם (גם אם אינה הראשונה בשרשרת) גם באמצעות עדויות כתובות. דוגמה לכך היא הלטינית המדוברת ממנה התפתחו השפות הרומאניות, ועל כן הלשון הפרוטו-רומאנית היא לטינית, אף אם זו אינה זהה בדיוק ללטינית הסטנדרטית הספרותית. דוגמה נוספת שלה עדויות בכתב היא נורדית עתיקה ממנה התפתחו שפות הענף הגרמני הצפוני (שוודית, נורווגית, דנית, איסלנדית ופרואזית).
שיוך שפות למשפחות ולשפות אחרות נעשה גם באמצעות ידע מתחום האנתרופולוגיה, השוואות DNA וחקר אירועים פרהיסטוריים נוספים (לדוגמה – התפשטות החקלאות).
מינוח ומושגים

ניתן לחלק את משפחות השפות ליחידות פוליגנטיות קטנות יותר המכונות "ענפים". לכן נהוג לתאר משפחת שפות כעץ ממנו מסתעפים ענפי משנה העשויים להסתעף הלאה. עם זאת, המושג "משפחת שפות" אינו מוגבל ליחידה מסוימת כלשהי של עץ השפות, וניתן להחילו על יחידה פוליגנטית קטנה יותר (לדוגמה משפחת השפות הגרמאניות שהיא גם ענף במשפחת השפות ההינדו-אירופיות). בכל אופן גם בקרב אלה המגבילים את השימוש במושג הבסיסי לרמה מסוימת קיימת מחלוקת באשר לכללים המדויקים בעניין זה, ונעשה שימוש חופשי למדי במושגים "ענף", "קבוצה", "צבר" וכיוצא בזה. במקרים של מחלוקת בסיסית באשר לקיבוץ משפחות שפות למשפחה אחת, נעשה שימוש במושגים כגון "פילום" או "משפחת-על". דוגמה מוכרת למחלוקת אודות קרבה בין משפחות שפות מתייחסת לניסיונות לראות שפות טורקיות, שפות מונגוליות ושפות טונגוסיות כמשפחה אחת. יש הרואים באלה משפחה אחת (משפחת השפות האלטאיות), ולעיתים אף מצרפים אליה את הקוריאנית והיפנית, ויש השוללים גישה זו.
גם הביטוי "שפה מבודדת" עשוי להתייחס לרמות שונות של בידוד. יוונית או אלבנית עשויות להיתפס כשפות מבודדות, כל אחת בענף שלה, אף כי ברור כי כל אחת מהן שייכת למשפחת השפות ההודו-אירופיות. במקרים אלה נהוג לבאר ולציין כי מדובר בשפה מבודדת במשפחה או ענף כלשהם (בדוגמה הנ"ל "שפה מבודדת הינדו-אירופית"). ברור שמעמדה של שפה כשפה מבודדת עשוי להשתנות לאורך ההיסטוריה. בעבר רווחו מספר ניבים יווניים שאינם מדוברים עוד, ויוונית אף השפיעה באופן משמעותי על אוצר המילים והדקדוק של שפות אחרות, דבר היוצר קשר כלשהו בינה לבינן. בניגוד ליוונית או אלבנית, נחשבת בסקית לשפה מבודדת לחלוטין. היא הושפעה אמנם משפות רומאניות שכנות ואולי אף משפות פרוטו-איבריות, אך לא מוכרות שפות קרובות אליה ולא ברור מאיזו שפת-אם היא התפתחה.
משפחות שפות מדוברות בעולם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. .
המידע שלהלן מבוסס על נתוני אתר Ethnologue. כל משפחות השפות האמרינדיות אוחדו לקטגוריה אחת וכך גם באשר לשפות פפואניות:
| משפחת שפות | מספר שפות במשפחה | משפחת-על |
| --- | --- | --- |
| שפות שמיות | 68 | פרוטו-שמית |
| שפות אפרו-אסיאתיות | 366 | שפות אפרו-אסיאתיות |
| שפות אלטאיות |  | שפות אלטאיות |
| יפנית | 12 | שפות אלטאיות |
| שפות אמרינדיות (עשרות משפחות שונות) | 988 | שפות אמרינדיות |
| סובטיאבה וטלאפאנק | 5 | שפות אמרינדיות (אוטו מנגואן) |
| שפות אוסטרליות | 263 | שפות אוסטרליות |
| שפות תאי קדאי | 76 | שפות אוסטריות? |
| שפות אוסטרו-אסיאתיות | 169 | שפות אוסטרו-אסיאתיות |
| שפות אוסטרונזיות | 1,224 | שפות אוסטרונזיות |
| שפות קווקזיות דרומיות | 5 | קשורות לבסקית? |
| שפות קווקזיות צפוניות | 34 | דנה-קווקזיות? |
| שפות דראווידיות | 73 | שפות דראוידיות |
| שפות אסקימו-אלאוטיות | 11 | שפות אסקימו-אלאוטיות |
| שפות הודו-אירופיות | 440 | שפות הודו-אירופיות |
| שפות חוי-סאן | 27 | שפות חוי-סאן |
| שפות מלאכותיות | 3 | לא רלוונטי |
| בסקית | 3 | שפות וסקוניות? |
| פיטקרנית | 1 | לא רלוונטי |
| שפות קריאוליות | 86 | לא רלוונטי |
| שפת סימנים (חרשים) | 121 | לא רלוונטי |
| שפות מעורבות | 21 | לא רלוונטי |
| פידג'ין | 18 | לא רלוונטי |
| שפת סימנים | 3 | לא רלוונטי |
| ללא שיוך בשל חוסר נתונים (לא שפות מבודדות) | 78 | לא רלוונטי |
| שפות נה-דנה | 47 | שפות נה-דנה |
| שפות ניז'ר-קונגו: A ו-B (שפות בנטו) | 1,526 | שפות ניז'ר-קונגו |
| שפות נילו-סהריות | 204 | שפות נילו-סהריות |
| שפות צ'וקוטקו-קמצ'טקיות | 5 | שפות פליאוסיביריות? |
| שפות פפואניות (13 משפחות שונות,  כולל שפות טראנס-גינאה-החדשה) | 478 | שפות פפואניות |
| שפות סינו-טיבטיות | 452 | שפות סינו-טיבטיות |
| שפות המונג-מיין | 35 | שפות סינו-טיבטיות או אוסטרו-אסיתיות |
| שפות יניסיאניות | 2 | שפות סינו-טיבטיות |
| שפות אנדמניות | 13 | לא ידוע |
| שפות אורליות | 39 | שפות אורל-יוקגיריות? |
| שפות יוקגיריות | 2 | שפות אורל-יוקגיריות? |
בסה"כ, לפי אומדן זה, מדובר בכ-7,099 שפות מדוברות בעולם.
שפות מבודדות

לפי נתוני אתנולוג, רוב השפות המבודדות הידועות כיום, מדוברות ביבשת אמריקה. סך הכול תועדו ביבשת זו בין 55 ל-75 שפות מבודדות שחלקן כבר נכחדו. כ-20 שפות מבודדות מתועדות באוסטרליה ופפואה גינאה החדשה. ביתר היבשות המספרים קטנים יותר.
באסיה ניתן למנות כ-10 שפות מבודדות, ביניהן שומרית ועילמית שדוברו במסופוטמיה ונכחדו. שפות מבודדות נוספות באסיה הן שפת האיינו בצפון יפן שנמצאת במצב של גסיסה וקוריאנית שאין כאמור תמימות דעים באשר לקביעה כי היא משתייכת למשפחת השפות האלטאיות.
באירופה מקובל לזהות רק שפה מבודדת מדוברת אחת – הבסקית. עד עתה כשלו כל הניסיונות לבסס קשר בינה לבין שפה אחרת כלשהי. גם הסברה באשר לקשר מרוחק בין בסקית לגאורגית אינה מבוססת דיה. סברה זו נסמכת בעיקר על דמיון במאפיין הארגטיבי של שתי השפות, אך ידועות מאות שפות נוספות בעלות מאפיינים ארגטיביים כלשהם. יתר השפות המתועדות כשפות מבודדות באירופה – אטרוסקית (ושפות ספק טירניות נוספות), איברית, אקוויטנית, טרטסית ופיקטית – נכחדו.
בניגוד לשפות קוליות, בין שפות הסימנים קל מאוד לזהות שפות מבודדות. בעוד מרבית שפות הסימנים בעולם התפתחו משפת הסימנים הצרפתית והופצו עם מקצועות החינוך המיוחד, ישנן שפות סימנים שברור לחלוטין שהן התפתחו באופן ספונטני באוכלוסיות שאחוז נכבד מהפרטים שבהן החלו להיוולד חירשים. דוגמה לשפה כזו היא שפת הסימנים של שבט אסייד שבנגב.
ראו גם

אגד לשונות
שפה
קוד שפה
דיאלקט קונטינואום
שפות קריאוליות
שפה אם
פילום (בלשנות)
אקדמיה ללשון
גלותלוג
מצפה הכוכבים הלשוני
האטלס העולמי של מבני השפות
Ethnologue
אטלס השפות בסכנת הכחדה בעולם
הערות שוליים

↑  "Summary by Language Family". Ethnologue Languages of the World
אקלים תת-ארקטי

מפת העולם המציגה את האזורים בעלי אקלים תת-ארקטי
נוף תת-ארקטי מקמצ'טקה, רוסיה.
אקלים תת-ארקטי הוא אקלים יבשתי המתאפיין בחורף ארוך ובקיץ קצר וקריר. האקלים נפוץ בתוך שטחי היבשות, הרחק מגורמים ממתנים המגיעים מן האוקיינוסים, באזור קווי הרוחב 50°-70° צפון. על-פי שיטת קפן לסיווג אקלימים, אקלים זה כולל שש גרסאות שונות: Dfc, Dwc, Dfd, Dwd, Dsc, Dsd.
האות הראשונה (D) מציינת כי מדובר באקלים יבשתי, האות השנייה (s, w או f) מציינת את העונה היבשה (חורף, קיץ או ללא - בהתאמה) והאות השלישית מציינת את רמת החום ואורך הקיץ (c עבור קיץ בעל שלשה חודשים או פחות עם טמפרטורה ממוצעת מעל C°‏ 10 ו־d לציון עונת קיץ קצרה וקרה אף יותר).
מתוך שש האפשרויות, הנפוצה מכולם היא Dfc, כלומר ללא עונה יבשה, והקיץ קצר וקר - אך לא במידה קיצונית.
באזורים גבוהים במיוחד באיראן, טג'יקיסטן, טורקיה וצפון-מערב ארצות הברית (מערב וושינגטון, מערב אורגון ואיידהו) קיים אקלים תת־ארקטי, המסווג כ-Dsc, כלומר הקיץ ללא משקעים והחורף קר במיוחד. קיימים גם מקומות הסמוכים לאוקיינוסים ובכל זאת בשל מיקומם בסמוך לקטבים, האקלים הוא תת־ארקטי, כמו במחוז קמצ'טקה ומחוז סחלין שברוסיה.
האקלים התת־ארקטי מציג את שינוי הטמפרטורות הקיצוניים ביותר במהלך העונות. בחורף הטמפרטורה צונחת עד ל־C°‏ 40-, ובקיץ הטמפרטורה יכולה להגיע עד ל־C°‏ 30. הקיץ קצר, לרוב לא יותר משלשה חודשים (אך לפחות חודש אחד, כדי להיחשב בקטגוריה זו ולא יותר מ־100 ימים).
בשל הטמפרטורות הנמוכות בחורף והקיץ הקצר, האדמה בעומק של מטרים ספורים קפואה באופן תמידי, דבר הקובע את אופי הצמחייה. בנוסף, באקלים התת־ארקטי המשקעים נדירים ובכמויות קטנות יחסית, לרוב לא יותר מ־380 מ"מ בשנה. יוצאי דופן הם האזורים הגבוהים בעלי האקלים התת־ארקטי, שם בשל עננות אורוגרפית כמות המשקעים יכולה להיות עצומה. כך למשל בהר וושינגטון, שם הטמפרטורות מקבילות לאקלים התת־ארקטי, אך כמות המשקעים הממוצעת מגיעה עד ל־246 ס"מ בשנה, כשהשיא הוא 330 ס"מ. תופעה דומה מתרחשת במחוז חברובסק, שם משקעים רבים מגיעים מן הים. גם בחצי האי לברדור, בעל האקלים התת־ארקטי, יורד עד כ־1,300 מ"מ משקעים בשנה (כמות השווה למשקעים ביערות גשם) בשל השקע האיסלנדי.
הצמחייה אינה מגוונת, כאשר רק מעט מיני צמחים מסוגלים לשרוד את חודשי החורף הקרים. יחד עם זאת, בשל העובדה שהימים בעונת הקיץ ארוכים במיוחד (בשל המיקום בקווי הרוחב קרוב לקטבים), ניתן לגדל ירקות במהלך ימי הקיץ למרות מספר הימים הקצר. היערות מורכבים לרוב ממחטניים (טייגה).
בין הערים בעלי אקלים תת־ארקטי ניתן למנות את מורמנסק ברוסיה, ילונייף בטריטוריות הצפון-מערביות של קנדה ופיירבנקס באלסקה (כולן Dfc); הומר באלסקה (Dsc) ומחוז מואה בחיילונגג'יאנג שבסין (Dwc). הערים ורחויאנסק (Dfd) ואוימיאקון (Dwd) הפכו לסמל למגורים למרות מזג אוויר קר וקשה במשך מרבית חודשי השנה.
הערות שוליים

↑  http://people.eng.unimelb.edu.au/mpeel/koppen.html
↑  https://www.mountwashington.org/experience-the-weather/mount-washington-weather-archives/normals-means-and-extremes.aspx
| שיטת קפן לסיווג אקלימים |
| --- | --- | --- |
| קבוצה A - טרופי | אקלים משווני טרופי (Af), אקלים מונסון טרופי (Am), אקלים סוואנה טרופי (Aw, As) |  |
| קבוצה B - צחיח | אקלים צחיח (BWh, BWk), אקלים צחיח למחצה (BSk, BSh) |  |
| קבוצה C - ממוזג | אקלים ים-תיכוני (Csa, Csb, Csc), אקלים סובטרופי גשום (Cfa, Cwa), אקלים ימי (Cfb, Cwb, Cfc, Cwc) |  |
| קבוצה D - יבשתי | אקלים יבשתי (Dfa, Dwa, Dfb, Dwb, Dsa, Dsb), אקלים תת-ארקטי (Dfc, Dwc, Dfd, Dwd, Dsc, Dsd) |  |
| קבוצה E - קוטבי | טונדרה (ET), אקלים כיפת הקרח (EF), אקלים אלפיני (ET, EF) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ge134487
נובים

נובים הם קבוצה בעלת זהות אתנית אחת הדוברת שפה ממשפחת השפות הנוביות, הקרובות זו לזו, ושייכות למשפחת השפות הנילוס-סהרה. הנובים שוכנים באזור שבימֵינו מוגדר כסודאן ודרום מִצְרַיִם. מוצאם של הנובים כקבוצה עתיק, וקודם לימי התקופה השושלתית הקדומה של מצרים העתיקה. ככל הנראה מקורם בעמק הנילוס התיכון, אחד מהאזורים המוכרים כערש הציויליזציה. באזור זה החלה התיישבות ב-7000 לפני הספירה, ומשוער שהמוקד בו התחילה נמצא באזור העיר ואדי חַלְפַא.
נובים שוכנים בימינו בדרום מצרים באזור אסואן,  ובצפון סודאן בתחום שבין ואדי חלפא לעיר אל דבאח. בנוסף נובים הרריים מאכלסים את הרי נובא שבמחוז הסודני דרום-קורדופאן.
במלחמת יום הכיפורים השתמש צבא מצרים בדוברי נובית לתשדורות רדיו.
היסטוריה

עדויות ראשונות לחקלאות באזור מתוארכות ל-6,000 לפני הספירה, אך עדויות מחקר שלדים שנחשפו בקברים מתקופה זו מעידים על שיוך אתני של התושבים הקדומים לעמי צפון אפריקה ומצרים. שפות נוביות חדרו ככל הנראה לאזור ב-1500 לפני הספירה, וייתכן שהדבר מעיד על חדירת האוכלוסייה הנובית לאזור באותה תקופה.
העיר-מדינה נפאטה שלטה באזור מ-1,000 לפני הספירה עד 712 לפני הספירה, אז אוחדו הנובים תחת שלטון מצרי-נובי, בהיות השושלת ה-25 שושלת של פרעונים נובים. שלטון משותף זה נמשך 49 שנה, וב-663 לפני הספירה, עם תום שושלת הפרעונים הנובית, חזר השלטון לממלכת נפאטה עד 275 לפני הספירה, אז עבר מוקד השלטון לעיר מרואה ששלטה בממלכת כוש עד 300 לספירה.
בסביבות 200 לספירה החלו לחדור השפעות נוצריות לאזור, בעיקר של הכנסייה הקופטית. הנצרות התפשטה, וב-580 לספירה הפכה לדת המדינה הרשמית. עם זאת, החל מהמאה ה-7 לספירה, עם כיבוש מצרים בידי המוסלמים,  האזור כולו היה תחת איום מוסלמי. אחרונת ממלכות הנובים הנוצרית, ממלכת אלודיה, נפלה לידי המוסלמים ב-1504. 
בסביבות 500 לספירה התפצלה ממלכת מרואה לשלוש ממלכות - נובדיה בצפון, מאקוריה במרכז ואלווא בדרום.
הערות שוליים

↑  מבוסס על הערך נצרות בסודאן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810657174705606  GND: 4042735-3 
ערך זה הוא קצרמרבנושא קבוצות אתניות ובנושא אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מונדיאל 1994

| --- | --- |

 מארחת:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת התחרות:  17 ביוני 1994 – 17 ביולי 1994 (31 ימים) 
 מספר משתתפות:  24  (מתוך 131 משתתפות שנרשמו)
 הזוכה:   ברזיל   (זכייה רביעית)
 מספר משחקים:  52
 מספר שערים:  141 (2.71 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  3,587,538 (68,991 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  בולגריה חריסטו סטויצ'קוב  רוסיה אולג סלנקו   (6 שערים כל אחד)
 שחקן מצטיין:  ברזיל רומאריו
 → איטליה 1990צרפת 1998 ←
מונדיאל 1994 נערך בארצות הברית בין 17 ביוני ל-17 ביולי 1994. ברזיל זכתה במונדיאל בפעם הרביעית בתולדותיה, לאחר הפסקה של 24 שנים, כשניצחה במשחק הגמר את איטליה 3-2 בדו-קרב פנדלים, לאחר שהמשחק הסתיים בתיקו 0-0. זהו הגמר היחיד עד כה שבו לא נכבשו שערים.
בטורניר זה נקבע שיא מבחינת כמות הצופים ביציעים. ממוצע הצופים למשחק של כ-69,000 שבר את השיא הקודם שהושג במונדיאל 1950. סך כל הקהל שהגיע לטורניר היה כ-3.6 מיליון. שיא זה לא נשבר עד כה (2022).
שיטת הטורניר נשארה כפי שהייתה במונדיאל 1990. 24 הנבחרות שהעפילו לטורניר לאחר טורניר מוקדמות חולקו לשישה בתים של 4 נבחרות בכל בית. 16 נבחרות עלו לשלב שמינית הגמר: שש נבחרות שהגיעו למקום הראשון בבית, שש שהגיעו למקום השני, וארבע עם המאזן הטוב ביותר שהגיעו למקום השלישי. השינוי היחיד בשיטת הטורניר היה שינוי בשיטת הניקוד. לראשונה הוענקו 3 נקודות על ניצחון, בניגוד לשתי נקודות בעבר. שיבוץ שונה של שלבי הנוק אאוט יצר מצב שבפעם השנייה בהיסטוריה (הקודמת ב-1982) נבחרות שנפגשו בשלב הבתים (ברזיל ושוודיה) התמודדו שוב בחצי הגמר.
במונדיאל זה הוגדל ייצוגה של יבשת אפריקה לשלוש נבחרות לעומת שתיים במונדיאל 1990. המקום הנוסף של אפריקה, שהוענק לה בעקבות הצלחתה של קמרון שהגיעה לרבע הגמר ב-1990, נגרע מהמיכסה של אירופה שירדה מ-14 ל-13 נבחרות.
ארבע נבחרות ערכו הופעת בכורה במפעל: רוסיה (הופעה ראשונה כנבחרת עצמאית לאחר פירוק ברית המועצות), ניגריה, יוון וערב הסעודית. האחרונה הצליחה לעלות לשמינית הגמר והפכה לנבחרת השנייה מאסיה (אחרי קוריאה הצפונית ב-1966) שעלתה לשלב השני.
שחקן נבחרת רוסיה, אולג סלנקו, שבר את שיא ההבקעות לשחקן במשחק אחד במונדיאל, כשהבקיע חמישה שערים במשחק אחד לרשת נבחרת קמרון (במשחק ניצחה רוסיה 6:1). במשחק זה נקבע שיא נוסף, כאשר רוז'ה מילה מקמרון הפך לשחקן המבוגר בתולדות המונדיאל בגיל 42, ואף כבש את שער הניחומים לנבחרתו.
סלנקו התחלק בתואר מלך השערים עם חריסטו סטויצ'קוב מבולגריה, עם 6 שערים לכל אחד.
בולגריה הייתה הנבחרת המפתיעה בטורניר. לאחר שלא השיגה אף ניצחון ב-15 משחקים בהופעותיה הקודמות במונדיאל, היא הצליחה להגיע עד חצי הגמר, כאשר ברבע הגמר הדיחה את גרמניה, מחזיקת הגביע ב-1990. ארגנטינה, שהייתה הפיינליסטית ב-1990 ומחזיקת הגביע 4 שנים קודם לכן, הודחה על ידי רומניה בשלב שמינית הגמר. עוד קודם לכן נתפס כוכב ארגנטינה, דייגו ארמנדו מרדונה, בבדיקת סמים והורחק מהטורניר, מה שגרם לסיום הקריירה שלו. רומניה, שהגיעה לראשונה בתולדותיה לרבע הגמר, הודחה בשלב זה בבעיטות הכרעה על ידי שוודיה, שהגיעה לחצי הגמר לראשונה מאז 1958.
אירוע טרגי היה קשור במונדיאל זה. שחקן נבחרת קולומביה, אנדרס אסקובר, שכבש שער עצמי במשחק נגד ארצות הברית, נרצח מספר ימים לאחר שחזר לארצו. מקורות טוענים שהרוצח, שירה באסקובר שישה כדורים, צעק "גול" לאחר כל ירייה.
אצטדיונים

המשחקים נערכו בתשע ערים שונות, בכל אצטדיון היו לפחות 53,000 מושבים. האצטדיון הבולט היה רוז בול שבפסדינה, שבו נערכו שמונה משחקים. אצטדיון סילברדום בפונטיאק היה האצטדיון המקורה הראשון בתולדות המונדיאל.
| פסדינה  (באזור לוס אנג'לס, קליפורניה) | פונטיאק (באזור דטרויט, מישיגן) | סטנפורד (באזור סן פרנסיסקו, קליפורניה) | מזרח רד'רפורד (באזור העיר ניוארק, ניו ג'רזי) |
| --- | --- | --- | --- |
| רוז בול | סילברדום | אצטדיון סטנפורד | אצטדיון ג'איינטס |
| 34°9′41″N 118°10′3″W﻿ / ﻿34.16139°N 118.16750°W﻿ / 34.16139; -118.16750 | 42°38′45″N 83°15′18″W﻿ / ﻿42.64583°N 83.25500°W﻿ / 42.64583; -83.25500 | 37°26′4″N 122°9′40″W﻿ / ﻿37.43444°N 122.16111°W﻿ / 37.43444; -122.16111 | 40°48′44″N 74°4′37″W﻿ / ﻿40.81222°N 74.07694°W﻿ / 40.81222; -74.07694 |
| קיבולת: 91,794 | קיבולת: 77,557 | קיבולת: 80,906 | קיבולת: 75,338 |

|     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה | אורלנדו |
|     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה | סיטרוס בול |
|     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה | 28°32′21″N 81°24′10″W﻿ / ﻿28.53917°N 81.40278°W﻿ / 28.53917; -81.40278 |
|     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה | קיבולת: 61,219 |
|     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |     פונטיאקסטנפורדמזרח רד'רפורדאורלנדושיקגודאלאספוקסבורווושינגטוןפסדינה |  |
| שיקגו, אילינוי | דאלאס, טקסס | פוקסבורו (אזור בוסטון שבמסצ'וסטס) | וושינגטון |
| סולג'ר פילד | כותון בול | אצטדיון פוקסבורו | אצטדיון רוברט קנדי ממוריאל |
| 41°51′45″N 87°37′0″W﻿ / ﻿41.86250°N 87.61667°W﻿ / 41.86250; -87.61667 | 32°46′47″N 96°45′35″W﻿ / ﻿32.77972°N 96.75972°W﻿ / 32.77972; -96.75972 | 42°5′33.72″N 71°16′2.79″W﻿ / ﻿42.0927000°N 71.2674417°W﻿ / 42.0927000; -71.2674417 | 38°53′23″N 76°58′18″W﻿ / ﻿38.88972°N 76.97167°W﻿ / 38.88972; -76.97167 |
| קיבולת: 63,117 | קיבולת: 63,998 | קיבולת: 53,644 | קיבולת: 53,142 |
שלב הבתים > בית א'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  רומניה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 5 | 0 |
|  שווייץ | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 5 | 4 | 1 |
|  ארצות הברית | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 |
|  קולומביה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 5 | -1 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | 1 – 1 | שווייץ   |
|  קולומביה | 1 – 3 | רומניה   |
|  רומניה | 1 – 4 | שווייץ   |
|  ארצות הברית | 2 – 1 | קולומביה   |
|  שווייץ | 0 – 2 | קולומביה   |
|  ארצות הברית | 0 – 1 | רומניה   |
שלב הבתים > בית ב'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ברזיל | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 1 | 5 |
|  שוודיה | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 6 | 4 | 2 |
|  רוסיה | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 7 | 6 | 1 |
|  קמרון | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 11 | -8 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  קמרון | 2 – 2 | שוודיה   |
|  ברזיל | 2 – 0 | רוסיה   |
|  ברזיל | 3 – 0 | קמרון   |
|  שוודיה | 3 – 1 | רוסיה   |
|  רוסיה | 6 – 1 | קמרון   |
|  ברזיל | 1 – 1 | שוודיה   |
שלב הבתים > בית ג'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  גרמניה | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 3 | 2 |
|  ספרד | 5 | 3 | 1 | 2 | 0 | 6 | 4 | 2 |
|  קוריאה הדרומית | 2 | 3 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | -1 |
|  בוליביה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  גרמניה | 1 – 0 | בוליביה   |
|  ספרד | 2 – 2 | קוריאה הדרומית   |
|  גרמניה | 1 – 1 | ספרד   |
|  קוריאה הדרומית | 0 – 0 | בוליביה   |
|  בוליביה | 1 – 3 | ספרד   |
|  גרמניה | 3 – 2 | קוריאה הדרומית   |
שלב הבתים > בית ד'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ניגריה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 2 | 4 |
|  בולגריה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 3 | 3 |
|  ארגנטינה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 3 | 3 |
|  יוון | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 10 | -10 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  ארגנטינה | 4 – 0 | יוון   |
|  ניגריה | 3 – 0 | בולגריה   |
|  ארגנטינה | 2 – 1 | ניגריה   |
|  בולגריה | 4 – 0 | יוון   |
|  ארגנטינה | 0 – 2 | בולגריה   |
|  יוון | 0 – 2 | ניגריה   |
שלב הבתים > בית ה'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  מקסיקו | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 3 | 0 |
|  אירלנד | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 |
|  איטליה | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 |
|  נורווגיה | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  איטליה | 0 – 1 | אירלנד   |
|  נורווגיה | 1 – 0 | מקסיקו   |
|  איטליה | 1 – 0 | נורווגיה   |
|  מקסיקו | 2 – 1 | אירלנד   |
|  איטליה | 1 – 1 | מקסיקו   |
|  נורווגיה | 0 – 0 | אירלנד   |
שלב הבתים > בית ו'

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  הולנד | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | 1 |
|  ערב הסעודית | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | 1 |
|  בלגיה | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 2 | 1 | 1 |
|  מרוקו | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 5 | -3 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בלגיה | 1 – 0 | מרוקו   |
|  הולנד | 2 – 1 | ערב הסעודית   |
|  ערב הסעודית | 2 – 1 | מרוקו   |
|  בלגיה | 1 – 0 | הולנד   |
|  בלגיה | 0 – 1 | ערב הסעודית   |
|  מרוקו | 1 – 2 | הולנד   |
שלב הנוק-אאוט > שמינית הגמר

כל זמני המשחקים הם לפי שעון ישראל
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 ביולי 1994   20:00 |  גרמניה | 3–2 |  בלגיה | סולג'ר פילד, שיקגו צופים: 60,246 שיפוט: קורט רוטליסברגר (שווייץ) |
| 2 ביולי 1994   20:00 | רודי פלר  6', 40'   יורגן קלינסמן  11' | (סיקור) | ז'ורז' גרון  8'   פיליפ אלברט  90' | סולג'ר פילד, שיקגו צופים: 60,246 שיפוט: קורט רוטליסברגר (שווייץ) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 ביולי 1994   23:30 |  ספרד | 3–0 |  שווייץ | אצטדיון RFK, וושינגטון די. סי. צופים: 53,121 שיפוט: מריו ואן דר אנדה (הולנד) |
| 2 ביולי 1994   23:30 | פרננדו היירו  15'   לואיס אנריקה  74'   צ'יקי בגיריסטיין  86' (פ) | (סיקור) |  | אצטדיון RFK, וושינגטון די. סי. צופים: 53,121 שיפוט: מריו ואן דר אנדה (הולנד) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 ביולי 1994   20:00 |  ערב הסעודית | 1–3 |  שוודיה | קוטון בול, דאלאס צופים: 60,277 שיפוט: רנאטו מרסיליה (ברזיל) |
| 3 ביולי 1994   20:00 | פאהד אל גשיין  85' | (סיקור) | מרטין דאלין  6'   קנט אנדרסון  51', 88' | קוטון בול, דאלאס צופים: 60,277 שיפוט: רנאטו מרסיליה (ברזיל) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 ביולי 1994   23:30 |  רומניה | 3–2 |  ארגנטינה | רוז בול, פסדינה צופים: 90,469 שיפוט: פיירלואיג'י פאירטו (איטליה) |
| 3 ביולי 1994   23:30 | איליה דומיטרסקו  11', 18'   גיורגי חאג'י  58' | (סיקור) | גבריאל בטיסטוטה  16' (פ)   אבל באלבו  79' | רוז בול, פסדינה צופים: 90,469 שיפוט: פיירלואיג'י פאירטו (איטליה) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 ביולי 1994   19:00 |  הולנד | 2–0 |  אירלנד | ציטרס בול, אורלנדו צופים: 61,355 שיפוט: פטר מיקלסן (דנמרק) |
| 4 ביולי 1994   19:00 | דניס ברגקאמפ  11'   וים יונק  41' | (סיקור) |  | ציטרס בול, אורלנדו צופים: 61,355 שיפוט: פטר מיקלסן (דנמרק) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 ביולי 1994   22:30 |  ברזיל | 1–0 |  ארצות הברית | אצטדיון סטנפורד, סטנפורד צופים: 84,147 שיפוט: ז'ואל קיניו (צרפת) |
| 4 ביולי 1994   22:30 | בבטו  72' | (סיקור) |  | אצטדיון סטנפורד, סטנפורד צופים: 84,147 שיפוט: ז'ואל קיניו (צרפת) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 ביולי 1994   20:00 |  ניגריה | 1–2‏ה |  איטליה | אצטדיון פוקסבורו, פוקסבורו צופים: 54,367 שיפוט: ארתורו בריסיו קרטר (מקסיקו) |
| 5 ביולי 1994   20:00 | עמנואל אמוניקה  25' | (סיקור) | רוברטו באג'ו  88', 102' (פ) | אצטדיון פוקסבורו, פוקסבורו צופים: 54,367 שיפוט: ארתורו בריסיו קרטר (מקסיקו) |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 ביולי 1994   23:30 |  מקסיקו | 1–1‏ה |  בולגריה | אצטדיון ג'איינטס, מזרח רד'רפורד צופים: 71,030 שיפוט: ג'מאל אל שריף (סוריה) |
| 5 ביולי 1994   23:30 | אלברטו גרסיה אספה  18' (פ) | (סיקור) | חריסטו סטויצ'קוב  6' | אצטדיון ג'איינטס, מזרח רד'רפורד צופים: 71,030 שיפוט: ג'מאל אל שריף (סוריה) |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | אלברטו גרסיה אספה    מרסליניו ברנאל    חורחה רודריגס    קלאודיו סוארס  | 1–3 | קרסימיר באלאקוב    בונצ'ו גנצ'ב    דניאל בורימירוב    יורדן לצ'קוב  |   |