stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבוגד שלא בגד
תקציר העלילה

סטוקהולם 1942, אריק אריקסון (ויליאם הולדן) הוא אמריקאי שהתאזרח בשוודיה ועוסק ביבוא נפט מכל העולם לגרמניה. עסקיו לדעתו הם חוקיים כי שוודיה הייתה נייטרלית וסחרה עם שני הצדדים. משפחתו עדיין בארצות הברית ומזכיר המדינה מכריז עליו כמשתף פעולה עם הנאצים והוא עומד להיכלל ברשימה השחורה של משתפי פעולה.
הוא מוזמן לפגישה בסטוקהולם עם סוכן ביון בריטי בשם קולינס (יו גריפית) שמבקש/דורש ממנו לרגל במסגרת עבודתו בגרמניה, אחרי אתרים בהם מזקקים נפט, בעיקר למטוסי סילון ובתמורה לא ייחשב אחרי המלחמה כמשתף פעולה. השיחה מוקלטת וקולינס מאיים שיפרסם אותה אם לא ישתף פעולה.
כדי להגביר את אמינותו מכניס אריקסון בפגישותיו עם אנשי מסחר, מסרים נאציים ואנטישמים. זה מכעיס את אשתו שנפרדת ממנו. בברלין הוא מתקבל על ידי בכירים נאצים ממשרד הכלכלה ומהגסטפו ומעלה תוכנית להקים מפעלי זיקוק לנפט בשוודיה עבור גרמניה. לשם זה עליו לסייר באתרים כאלה בגרמניה.
הוא מתחבר לברון אולנדורף (ארנסט שרדר) ומשכנע אותו לשתף פעולה וכן עם מריאן מולנדורף (לילי פלמר) שמקורבת לחוגי השלטון והיא בחשאי אנטי נאצית היות שלדעתה היטלר הוא נגד הדת הנוצרית. מתפתח ביניהם רומן אהבה. הוא מבקר גם אצל ידידו התעשיין אוטו הולץ (קרל ראדאץ) בהמבורג שמנהל מפעל גדול לזיקוק נפט ובנו הנס בן ה-10, חבר בהיטלר יונגד. הולץ מבקש ממנו מסמך המעיד שהוא שיתף פעולה עם בנות הברית כדי שזה יעזור לו ואריקסון נותן לו זאת בחשש ובלב כבד.
באחד מביקוריו של אריקסון עם הברון הם עדים לשביתה של פועלי כפייה פולנים שמוחים על תנאיהם הקשים. השביתה מסתיימת לאחר שאחד השובתים נתלה לעיני כולם. אירוע זה מסיר את הספק מהברון ומאריקסון על החלטתם לשתף פעולה נגד הנאצים.
בפרטים שאוסף אריקסון ומעביר לקולינס, מפציצים בעלות הברית את המפעלים האלה. באחת ההפצצות נפגע בית ספר סמוך ולמעלה ממאה תלמידים נהרגים. מריאן אכולת רגשות חרטה וניגשת לכנסייה להתוודות, אבל בתא הווידוי יושב סוכן גסטפו שעקב אחריה והיא נעצרת.
אריקסון נמצא שוב בסטוקהולם ומקבל ידיעה שאוטו הולץ מת. למרות אזהרותיו של קולינס הוא חוזר, מוכנס למעצר ומחלון תאו הוא רואה את מריאן מוצאת להורג. הוא מצליח לשכנע את הגסטפו כי בינו למריאן היו רק יחסי אהבה. לאחר שחרורו הוא נוסע להמבורג להעלים את המסמך המרשיע בחדרו של אוטו אך בנו הנס תופס אותו ואריק רודף אחריו, תופס אותו ומשכנע אותו לשרוף את המכתב. בהלווייה של אוטו נוכח איש גסטפו שהנס מגלה לו את הסוד. אריק נעצר אך חובט בגרמני ומצליח לברוח. דרך המחתרת הוא עובר לדנמרק ושם הוא כמעט נתפס אך מצליח להתחמק בעזרת אזרחים ואנשי מחתרת דניים. הוא מוכנס לסירה ביחד עם פליט יהודי חולה (קלאוס קינסקי) והם כמעט נתפסים כשהנאצים מחפשים בסירה. בהגיעם לשוודיה מסתבר שהפליט מת בחניקה לאחר שהכניס תחבושת לפיו כדי לא להשתעל.
אריק נפגש עם קולינס ורואה בדמיונו את מריאן צועדת.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ויליאם הולדן | אריק אריקסון |  |
| לילי פלמר | מריאן מולנדורף |  |
| יו גריפית | קולינס | סוכן מודיעין בריטי |
| ארנסט שרדר | ברון אולנדורף | תעשיין גרמני |
| קרל ראדאץ | אוטו הולץ | אנטי נאצי |
| קלאוס קינסקי | פליט יהודי |  |
האגם – אור ירח

| --- | --- |

 מידע כללי
 צלם:  אדוארד סטייכן
 תאריך יצירה:  1904
 טכניקה וחומרים:  צילום
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  פיקטוריאליזם 
 מיקום:  מוזיאון המטרופוליטן לאמנות ניו יורק שבארצות הברית
 
האגם–אור ירח (באנגלית: The Pond—Moonlight) הוא שמו של תצלום מאת הצלם אדוארד סטייכן.
את התמונה צילם סטייכן בשנת 1904 בממרונק, הסמוכה לעיר ניו יורק, סמוך לבית חברו מבקר האומנות צ'ארלס קפין (Charles Caffin (אנ')). בתמונה נראה אגם באמצע יער, כאשר הירח מופיע בין העצים ומשתקף באגם.
אף שהתצלום נראה כתצלום צבע, תהליך צילום הצבע השימושי הראשון, האוטוכרום, הופיע רק בשנת 1907. סטייכן יצר תחושת צבע על ידי ערבוב פיגמנטים בהדפסת הגאם-בי-כרומט (Gum bichromate (אנ')) בה השתמש. רק שלוש גרסאות של האגם אור הירח קיימות כיום, ובשל תהליך ההדפסה הייחודי של התמונה, כל אחת מהן ייחודית.
בפברואר 2006 מכר מוזיאון המטרופוליטן לאמנות את אחד העותקים בסכום של 2.9 מיליון דולרים - הסכום הגבוה ביותר ששולם עבור תצלום עד אותה עת. היה זה אחד הסכומים הגבוהים ששולמו אי פעם על תצלום במכירה פומבית (נכון ל-2012 הוא תופס את המקום החמישי ברשימת התצלומים היקרים בהיסטוריה).
בנוסף להדפסה, שתי הגרסאות הנוספות שמורות במוזיאון. את המחיר הגבוה של ההדפסה ניתן לייחס לחד-פעמיותו של התצלום, שלא ניתן לשעתקו.
הערות שוליים

↑  BBC News: Rare photo sets $2.9m sale record
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ה'קמ"ג

ה'קמ"ג (5143)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-9 בספטמבר 1382 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 28 באוגוסט 1383. שנה מסוג גכה, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה חמישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג גכה, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
היסטוריה של עם ישראל
ה'קמ"א

ה'קמ"א (5141)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-1 בספטמבר 1380 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 18 בספטמבר 1381. שנה מסוג זחג, היא מעוברת, ואורכה 383 ימים. זו שנה שלישית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זחג, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
י"ג באדר ב' חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר ב'.
היסטוריה של עם ישראל
ה'קמ"ב

ה'קמ"ב (5142)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-19 בספטמבר 1381 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 8 בספטמבר 1382. שנה מסוג השא, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנה רביעית לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג השא, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
ט"ו באדר חל בשבת, ולכן שושן פורים נחוג שלושה ימים - בערים שהיו מוקפות חומה - מיום שישי י"ד באדר ועד יום ראשון ט"ז באדר - זהו פורים משולש.
י"ד בניסן, ערב פסח, חל בשבת, ולכן חלים דיני ערב פסח שחל בשבת.
היסטוריה של עם ישראל
ה'קמ"ה

ה'קמ"ה (5145)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-17 בספטמבר 1384 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 6 בספטמבר 1385. שנה מסוג זשג, איננה מעוברת, ואורכה 355 ימים. זו שנת שמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג זשג, ובה 355 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "שלמה": שבה חשוון וכסלו בני 30 יום כל אחד.
י"ג באדר חל בשבת, ולכן תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי י"א באדר.
היסטוריה של עם ישראל
ה'קמ"ו

ה'קמ"ו (5146)  היא שנה עברית  אשר  החלה ביום א' בתשרי, אור ל-7 בספטמבר 1385 (לפי הלוח היוליאני, שהיה נהוג אז), והסתיימה ביום כ"ט באלול, 26 באוגוסט 1386. שנה מסוג הכז, איננה מעוברת, ואורכה 354 ימים. זו שנה ראשונה לשמיטה.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג הכז, ובה 354 ימים.
שנה "פשוטה": שאיננה מעוברת ובה חודש אדר אחד.
שנה "כסדרה": שבה חשוון בן 29 יום ואילו כסלו בן 30 יום
ג' בתשרי חל בשבת, ולכן צום גדליה נדחה ליום ראשון ד' בתשרי.
י"ז בתמוז חל בשבת, ולכן צום שבעה עשר בתמוז נדחה ליום ראשון י"ח בתמוז
ט' באב חל בשבת, ולכן צום תשעה באב נדחה ליום ראשון י' באב
היסטוריה של עם ישראל
הזמנה לשקט

מבנה הזמנה לשקט במוזיאון הילדים חולון
הזמנה לשקט היא תערוכה בינלאומית בנושא לקות שמיעה ומוגבלויות. מטרת התערוכה היא העלאת המודעות לגבי חייהם של החרשים ובעלי לקוית שמיעה, על ידי הדמיה של התמודדות בחיי היומיום ללא חוש השמיעה. מלבד התערוכה, "הזמנה לשקט " כמו "דיאלוג בחשכה" העוסק בעיוורים הוא גם עסק חברתי יוצר מקומות עבודה עבור בעלי לקות שמיעה רחבי העולם. בשנת 2004 נפתחה תערוכה גם בישראל, במוזיאון הילדים בחולון.
היסטוריה

הוגי הרעיון הוא ד"ר אנדריאס היינקה הוגה "דיאלוג בחשיכה" והגב' ארנה כהן.
בשנת 2003 נחנכה התערוכה הראשונה בפריז במוזיאון המדע לה וילט. תערוכה זו קצרה שבחים רבים בקרב מבקריה והוכתרה כתערוכה המוצלחת ביותר מזה 20 השנה האחרונות במוזיאון לה וילט.
התערוכה

המסלול הוא בהדרכת מדריכים חירשים, במהלכו מרכיבים המשתתפים אוזניות המעמעמות כמעט לחלוטין את יכולת השמיעה. נאסר עליהם לשוחח זה עם זה, אלא באמצעות תנועות ידיים, הבעות פנים ומחוות גופניות. במהלך התערוכה מודרכים המשתתפים בפעילויות במספר חדרים ומתקשרים ללא מילים עם המדריך ושאר חברי הקבוצה. הפעילויות ברובן הן שגרתיות - תחרות קבוצות של משחק הזיכרון, הצגת רגש בצורת פנטומימה, רכישת מזון ושתייה ועוד. במוזיאון הילדים בחולון, ניתנת למשתתפים האפשרות לשאול את המדריך או המדריכה אודות חייו האישיים באמצעות מתורגמן לשפת הסימנים בסוף המסלול.
ראו גם

דיאלוג עם הזמן
דיאלוג בחשכה
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית פגסוס

| --- | --- |

הגלקסיה הלא-סדורה הננסית פגסוס
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  פגסוס
 שמות נוספים:  גלקסיית פגסוס הננסית, DDO 216
 מגלה:  אלברט וילסון
 תאריך גילוי:  1950
 סוג:  גלקסיה לא-סדורה ננסית
 בהירות נראית:  12.5
 סיווג מורפולוגי:  dIrr/dSph
 עלייה ישרה:  23ʰ 28ᵐ 35.2ˢ
 נטייה:  ‏35″ ‏44′ ‏14°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  12.3-
 מרחק:  3,000,000  שנות אור 919,793.97  פארסק
 קוטר:  4,360 שנות אור
 מסה:  ‎3.16×108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  183.3- ק"מ/שנייה −0.000612, −0.00061±0.000007  z
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית פגסוס (באנגלית: Pegasus Dwarf Irregular Galaxy, נקראת גם בקיצור PegDIG ולפעמים גם הגלקסיה הננסית פגסוס, אך שם זה מתייחס גם לגלקסיה האליפסואידית הננסית פגסוס ולכן פחות מקובל) היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים פגסוס במרחק של כ-3 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית.
מאפיינים

לגלקסיה בהירות נראית מדרגה 12.5 והיא התגלתה ב-1950 על ידי האסטרונום אלברט וילסון בצילומים של מצפה הכוכבים פאלומר. הגלקסיה נמצאת מעט דרומית לקו המחבר את הכוכבים מרקב (α בפגסוס) ואלג'ניב (γ בפגסוס), כ-5.8 מעלות ממזרח למרקב וכ-10.8 מעלות ממערב לאלג'ניב. מרחקה מגלקסיית אנדרומדה הוא כ-1,600 שנות אור, אך ייתכן שלמרות המרחק הגדול היא קשורה אליה כבידתית ומהווה גלקסיית לוויין שלה, זאת משום שהיא נמצאת באותו המישור שבו נמצאות מספר גלקסיות לוויין אחרות המקיפות את גלקסיית אנדרומדה.

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-5 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-4,360 שנות אור, מסתה מוערכת בכ-‎3.16×108‎ מסות שמש, כאלפית ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-‎2.9×107‎ מסות שמש כך שרובה הגדול של מסת הגלקסיה מורכבת מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. המתכתיות הממוצעת של כוכבי הגלקסיה נמוכה למדי ועומדת על כ-4% מזו של השמש, נראה שהכוכבים שבשולי הגלקסיה הם זקנים יחסית וגילם נע בין 5 ל-10 מיליארדי שנים, בעוד שבמרכז הגלקסיה יש גם כוכבים צעירים יותר שגילם מיליארד שנים או פחות.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: Pegasus Dwarf Irregular Galaxy
↑  NED: Pegasus Dwarf Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 10 (2012)
1 2  G. L. Hoffman, E. E. Salpeter, B. Farhat, T. Roos, H. Williams & G. Helou: Arecibo HI Mapping of a Large Sample of Dwarf Irregular Galaxies, Astrophysical Journal Supplement vol. 105, p. 279 (1996)
↑  E. Holmberg:A photographic photometry of extragalactic nebulae., Meddelanden fran Lunds Astronomiska Observatorium Series II, vol. 136, p. 98, 100 (1958)
↑  A. W. McConnachie & M. J. Irwin: The satellite distribution of M31, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 365, Iss. 3, p. 6-8 (2006)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 31 (2012)
↑  A. Kniazev, N. Brosch, G. L. Hoffman, E. K. Grebel, D. B. Zucker & S. A. Pustilnik : The faint outer regions of the Pegasus dwarf irregular galaxy: a much larger and undisturbed galaxy, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 400, Iss. 4, p. 1 (2009)
הגלקסיה הננסית אריה V

|  נתוני תצפית |
| --- | --- |
 קבוצת כוכבים:  אריה
 שמות נוספים:  גלקסיית אריה V
 תאריך גילוי:  2008
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  16
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  11ʰ 31ᵐ 08.4ˢ
 נטייה:  ‏57″ ‏12′ ‏02°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  5.2-
 מרחק:  580,000  שנות אור 177,826.83  פארסק
 קוטר:  870 שנות אור
 מסה:  >‎1.1×106‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  173.3 ק"מ/שנייה
 
הגלקסיה הננסית אריה V, נקראת גם גלקסיית אריה V, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים אריה במרחק של כ-580,000 שנות אור ממערכת השמש והיא גלקסיית לוויין של שביל החלב. הגלקסיה התגלתה בשנת 2008 במרחק זוויתי של כ-2.8 מעלות מצפון לגלקסיה הננסית אריה IV ומרחקה משביל החלב מעט גדול יותר,, כך שהמרחק ביניהן הוא סביב 82,000 שנות אור בלבד וייתכן שהן קשורות כבידתית זו לזו.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-5.2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-870 שנות אור. מסתה מוערכת בלפחות ‎1.1×106‎ מסות שמש, כ-3 מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-11,000 מסות שמש,‎1.1×106‎‏ ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 10,000 מעוצמת ההארה של השמש והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כאחוז אחד בלבד מזאת של השמש, מה שמראה שכוכבי הגלקסיה הם ברובם הגדול זקנים מאוד ואין בה יצירה של כוכבים חדשים.
הערות שוליים

1 2 3  SIMBAD: Leo V Dwarf Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012)
1 2  J. T. A. de Jong, N. F. Martin, H.-W. Rix, K. W. Smith, S. Jin & A. V. Maccio: The Enigmatic Pair of Dwarf Galaxies Leo IV and Leo V: Coincidence or Common Origin?, The Astrophysical Journal, Vol. 710, Iss. 2, p. 1664, 1669 (2010)
1 2  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 22 (2012)
↑  V. Belokurov, M. G. Walker, N. W. Evans, D. C. Faria, G. Gilmore, M. J. Irwin, S. Koposov, M. Mateo, E. Olszewski, & D. B. ZuckerLeo V: A Companion of a Companion of the Milky Way Galaxy?, The Astrophysical Journal Letters, Vol. 686, No. 2 (2008)
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת

| --- | --- |
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת בתמונה של טלסקופ החלל האבל
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת בתמונה של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  קשת
 שמות נוספים:  SagDIG
 מגלה:  Diego Cesarsky 
 תאריך גילוי:  13 ביוני 1977
 סוג:  גלקסיה לא-סדורה ננסית
 בהירות נראית:  13.6
 סיווג מורפולוגי:  IB(s)m‏ / dIrr
 עלייה ישרה:  19ʰ 29ᵐ 59ˢ
 נטייה:  ‏41″ ‏40′ ‏17°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  11.5-
 מרחק:  3,480,000  שנות אור 1,066,961  פארסק
 קוטר:  2,850 שנות אור
 מסה:  ‎108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  78.5- ק"מ/שנייה −0.000257±0.000013  z
 
הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת (באנגלית: Sagittarius Dwarf Irregular Galaxy, נקראת גם בקיצור בראשי תיבות גלקסיית SagDIG) היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים קשת במרחק של כ-3.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש ובמרחק של כ-4.2 מיליון שנות אור ממרכז הקבוצה המקומית, כך שהיא ככל הנראה הגלקסיה הרחוקה ביותר ממרכז הקבוצה המקומית, שידוע ששייכת לקבוצה (קיימות גלקסיות רחוקות יותר ששייכותן לקבוצה אינה ברורה). הגלקסיה התגלתה ב-13 ביוני 1977 על ידי צוות חוקרים של המצפה האירופי הדרומי בתמונות של טלסקופ שמידט של המצפה. הגלקסיה נמצאת כ-5.8 מעלות מצפון-מזרח לכוכב אלבלדה, ובמרחק זוויתי של כ-4.5 מעלות מצפון מזרח לה נמצאת גלקסיית ברנרד, שלמרות המרחק הזוויתי הקטן ביניהן נמצאת הרבה יותר קרוב לשביל החלב - כמחצית המרחק של הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-2.8 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,850 שנות אור, מסתה מוערכת בכ-‎108‎ מסות שמש, כשליש אלפית ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-‎3.5×106‎ מסות שמש ובנוסף יש בה ענני גז נייטרלי (מימן והליום) שמסתם הכוללת כ-‎1.3×107‎‏ כך שלמעלה מ-80% ממסת הגלקסיה מורכבת מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. המתכתיות הממוצעת של כוכבי הגלקסיה נמוכה מאוד ועומדת על כ-8 אלפיות מזו של השמש, שמאפיינת כוכבים שנוצרו לפני מיליארדי שנים, אך יש בגלקסיה גם אוכלוסייה צעירה של כוכבים שנוצרו בעשרות מיליוני השנים האחרונות.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: Sagittarius Irregular Dwarf Galaxy
↑  NED: Sagittarius Dwarf Irregular Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 10 (2012)
1 2  L. M. Young & K. Y. Lo: The Neutral Interstellar Medium in Nearby Dwarf Galaxies. III. Sagittarius DIG, LGS 3, and Phoenix, The Astrophysical Journal, Vol. 490, Iss. 2, p. 718 (1997)
↑  S. van den Bergh: Updated Information on the Local Group, The Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Vol. 112, Iss. 770, pp. 532 (2000)
↑  D. A. Cesarsky, S. Laustsen, J. Lequeux, H.-E. Schuster & R. M. West: Two new faint stellar systems discovered on ESO Schmidt plates, Astronomy & Astrophysics, vol. 61, no. 4, p. L31 (1977)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 24 (2012)
↑  Y. Momany, E. V. Held, I. Saviane & L. Rizzi: The Sagittarius dwarf irregular galaxy: Metallicity and stellar populations,  Astronomy & Astrophysics, vol. 384, p.400-1 (2002)
הגלקסיה הננסית אריה II

| --- | --- |

 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  אריה
 שמות נוספים:  גלקסיית אריה II, אריה B
 מגלה:  אלברט וילסון ורוברט הארינגטון
 תאריך גילוי:  1950
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  12
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  11ʰ 13ᵐ 28.1ˢ
 נטייה:  ‏10.1″ ‏09′ ‏22°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  9.8-
 מרחק:  760,000  שנות אור 233,014.47  פארסק
 קוטר:  1,350 שנות אור
 מסה:  ‎4.3×107‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  78 ק"מ/שנייה 0.000264, 0.0003±0.0002  z
הגלקסיה הננסית אריה II, נקראת גם גלקסיית אריה B ולפעמים גלקסיית אריה II, היא גלקסיה ננסית אליפסואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים אריה במרחק של כ-760,000 שנות אור ממערכת השמש והיא אחת מגלקסיות הלוויין הרחוקות ביותר של שביל החלב. הגלקסיה התגלתה בשנת 1950 על ידי אלברט וילסון ורוברט הארינגטון בתמונות שצולמו במצפה הכוכבים פאלומר, כ-1.6 מעלות מצפון לכוכב הבהיר דנבולה.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-6 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-1,350 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎4.3×107‎ מסות שמש, כ-100 מיליוניות ממסת שביל החלב, אך מסת הכוכבים הנראים שבה היא רק כ-740,000 מסות שמש, ונראה שהיא מורכבת ברובה מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. עוצמת ההארה הכוללת שלה היא פי 630,000 מעוצמת ההארה של השמש, והמתכתיות של כוכבי הגלקסיה היא כ-2.4% מזאת של השמש, מה שמראה שכוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית לכוכבי שביל החלב.
הערות שוליים

1 2 3 4  SIMBAD: Leo II Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 9 (2012)
↑  M. G. Walker, M. Mateo, E. W. Olszewski, O. Y. Gnedin, X. Wang, B. Sen & M. Woodroofe: Velocity Dispersion Profiles of Seven Dwarf Spheroidal Galaxies, The Astrophysical Journal, Vol. 667, Iss. 1, pp. L55 (2007)
↑  R. G. Harrington & A. G. Wilson :Two New Stellar Systems in Leo, Publications of the Astronomical Society of the Pacific, Vol. 62, No. 365, p.118 (1950)
↑  A. W. McConnachie : The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 22 (2012)
1 2  E. N. Kirby, G. A. Lanfranchi, J. D. Simon, J. G. Cohen & P. Guhathakurta: Multi-element Abundance Measurements from Medium-resolution Spectra. III. Metallicity Distributions of Milky Way Dwarf Satellite Galaxies, The Astrophysical Journal, Vol. 727, Iss. 2, article id. 78, p. 9 (2011)
הגלקסיה הננסית דלי

| --- | --- |
הגלקסיה הננסית דלי בתמונה של טלסקופ החלל האבל
הגלקסיה הננסית דלי בתמונה של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  דלי
 שמות נוספים:  DDO 210
 מגלה:  סידני ון דר ברג 
 תאריך גילוי:  1959
 סוג:  גלקסיה לא-סדורה ננסית
 בהירות נראית:  14.8
 סיווג מורפולוגי:  IB(s)m
 עלייה ישרה:  20ʰ 46ᵐ 51.7ˢ
 נטייה:  ‏54″ ‏50′ ‏12°‏-
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  10.3-
 מרחק:  3,490,000  שנות אור 1,070,026.98  פארסק
 קוטר:  2,240 שנות אור
 מסה:  ‎107‎-‎108‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  140.7- ק"מ/שנייה −0.000457±0.000017  z
 
הגלקסיה הננסית דלי, נקראת גם DDO 210, היא גלקסיה לא-סדורה ננסית שנמצאת בקבוצת הכוכבים דלי במרחק של כ-3.5 מיליון שנות אור ממערכת השמש ושייכת לקבוצה המקומית. הגלקסיה התגלתה בשנת 1959 על ידי האסטרונום סידני ון דר ברג בתמונות שצולמו במצפה הכוכבים פאלומר.
מאפיינים

הגלקסיה מבודדת משאר הגלקסיות שבקבוצה המקומית ושכנותיה הקרובות ביותר הן הגלקסיה הלא-סדורה הננסית קשת במרחק של כ-1.1 מיליון שנות אור ממנה ו-NGC 6822 במרחק של כ-1.4 מיליון שנות אור ממנה. הגלקסיה נמצאת כמעלה וחצי ממערב-דרום-מערב לצביר הכדורי M72 וכ-3 מעלות ממערב לאסטריזם M73, אך היא רחוקה מהם בהרבה.
גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא כ-2.2 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,240 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎107‎-‎108‎ מסות שמש, כלומר 500-50 מיליוניות ממסת שביל החלב. מתוך מסה זו, מסת הכוכבים הנראים שבה היא כ-‎1.6×106‎ מסות שמש ומסת המימן הנייטרלי שבה היא כ-‎4.1×106‎ מסות שמש, כך שבין 50% ל-94% ממסת הגלקסיה מורכבת מחומר אפל שטיבו אינו ידוע. רוב כוכבי הגלקסיה נוצרו לפני 6 עד 8 מיליארד שנים ורק כ-10% מהם נוצרו לפני 10 מיליארד  שנים או יותר. לפני כ-6 מיליארד שנים יצירת הכוכבים החדשים בגלקסיה הלכה ופחתה עד שנפסקה כמעט לחלוטין. תופעה זו של יצירת כוכבים זמן רב יחסית אחרי היווצרות הגלקסיה נצפתה גם בגלקסיית אריה A, שבדומה לגלקסיה זו גם היא מבודדת יחסית, וייתכן שיש קשר בין היותה של הגלקסיה מבודדת מההשפעות הכבידתיות של גלקסיות אחרות ובין תהליך יצירת הכוכבים שבה. המתכתיות של כוכבי הגלקסיה נמוכה ועומדת על כ-5% בלבד מהמתכתיות של השמש, בהתאמה לכך שרוב כוכבי הגלקסיה הם זקנים יחסית ואין בה יצירה של כוכבים חדשים.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: Aquarius Dwarf Galaxy
1 2  NED: Aquarius Dwarf Galaxy
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 10 (2012)
1 2  A. W. McConnachie, N. Arimoto, M. Irwin & E. Tolstoy: The stellar content of the isolated transition dwarf galaxy DDO210, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 373, Iss. 2, p. 14-5 (2006)
1 2  A. A. Cole, D. R. Weisz, A. E. Dolphin, E. D. Skillman, A. W. McConnachie, A. M. Brooks & R. Leaman: Delayed Star Formation in Isolated Dwarf galaxies: Hubble Space Telescope Star Formation History of the Aquarius Dwarf Irregular, The Astrophysical Journal, Vol. 795, Iss. 1, article id. 54, p. 1-2 (2014)
↑  A. W. McConnachie: The Observed Properties of Dwarf Galaxies in and around the Local Group, The Astronomical Journal, Vol. 144, Iss. 1, article id. 4, p. 24 (2012)
היטל הוורת'

היטל הוורת' של α-D-glucopyranose
בכימיה, היטל הוורת' הוא שיטה לייצוג המבנה הטבעתי של חד-סוכרים תוך שמירה על מידע תלת־ממדי פשוט. ההיטל קרוי על שם הכימאי האנגלי וולטר הוורת'.
להיטל הוורת' התכונות הבאות:
אם לא סומן אחרת, כל האטומים הם אטומי פחמן. בדוגמה משמאל, כל האטומים הממוספרים מ-1 עד 6 הם אטומי פחמן. פחמן מספר 1 ידוע כפחמן האנומרי.
אטומי מימן אינם מסומנים מפורשות. בדוגמה משמאל, לאטומי הפחמן 1 עד 6 מחוברים אטומי מימן, למרות שאין הם מסומנים.
קו עבה מציין אטומים הקרובים יותר לצופה. בדוגמה, אטומים 2 ו-3 (וקבוצות ה-OH שלהם) הם הקרובים ביותר לצופה, אטומים 1 ו-4 רחוקים יותר, והאטומים הנותרים הם הרחוקים ביותר.
הגלקסיה הננסית דרקון

| --- | --- |

הגלקסיה הננסית דרקון בתמונה של טלסקופ החלל האבל
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  דרקון
 מגלה:  אנדרו וילסון
 תאריך גילוי:  1954
 סוג:  אליפסואידית ננסית
 בהירות נראית:  10.6
 סיווג מורפולוגי:  dSph
 עלייה ישרה:  17ʰ 20ᵐ 14.3ˢ
 נטייה:  ‏16.4″ ‏55′ ‏57°‏+
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  8.9-
 מרחק:  260,000  שנות אור 79,715.48  פארסק
 קוטר:  2,680 שנות אור
 מסה:  ‎3.5×107‎‏ ☉M
 הסחה לאדום:  291- ק"מ/שנייה
הגלקסיה הננסית דרקון היא גלקסיה ננסית ספרואידית שנמצאת בקבוצת הכוכבים דרקון במרחק של כ-260,000 שנות אור ממערכת השמש. הגלקסיה התגלתה בשנת 1954 על ידי אנדרו וילסון בתמונות שצולמו על ידי מצפה הכוכבים פאלומר והיא גלקסיית לוויין של שביל החלב.
מאפיינים

גודלה הזוויתי של הגלקסיה הוא בין 25 ל-35 דקות קשת שממרחקה שקול לקוטר של כ-2,680 שנות אור. מסתה מוערכת בכ-‎3.5×107‎ מסות שמש, כמאה מיליוניות ממסת שביל החלב, אך רק כ-‎7×105‎ מסות שמש הן של כוכבים, מה שמצביע על כך שכ-98% ממסת הגלקסיה הוא חומר אפל. זוהי אחת הגלקסיות עם האחוז הגבוה ביותר של חומר אפל שידועות כיום. כוכבי הגלקסיה הם ברובם כוכבים זקנים עם מתכתיות נמוכה וכמעט שאין בגלקסיה עננים של גז ואבק, כך שככל הנראה לא מתרחשת בגלקסיה יצירה של כוכבים חדשים. בין הכוכבים של הגלקסיה נתגלו מעל ל-130 משתני RR בנבל שאפשרו להעריך את המרחק לגלקסיה.