stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרטת גדוד 405
ראו גם

אנדרטת הג'יפ ברמת הגולן
אנדרטה לחללי אגד ארטילרי 212
אנדרטת בה"ד 9
לקריאה נוספת

משה גבעתי, בודדים על התל - קרב תל א-סקי במלחמת יום הכיפורים, חולון: הוצאת 'רעות', התשס"ט-200, עמ' 113-112.
שמאניזם

שמאן מסלק רוחות רעות מילד חולה באלסקה, צולם בין 1900 ל-1925
שמאניזם (Shamanism) הוא מכלול של שיטות אקסטטיות ותרפויטיות המבקשות להשיג קשר עם היקום המקביל והבלתי נראה של הרוחות, על מנת להשיג את תמיכתן בניהול עניינם של בני האדם. שמאניזם, על סוגיו השונים, היה נפוץ בכל היבשות וברוב התרבויות [דרוש מקור].
מקור השם

המילה שמאן שאולה מתושבי סיביר דוברי טונגוסית ופירושה זה שיודע, זה שרואה או מכשף. בתרבויות השונות נקרא השמאן בשמות אחרים.
אמונה

בשמאניזם ממלא עולם הרוח תפקיד משמעותי בהבנת המציאות ובהפיכת החיים לנסבלים יותר. לכל אדם יש רוח שומרת המגנה עליו בכל מהלך חייו, והאדם מסוגל לצאת למסע שמאני בו הוא פוגש את הרוח השומרת ורוחות נוספות. על פי האמונה השמאנית רוחות אלו הן אנרגיות רוחניות הסובבות ביקום ומסייעות לבני אדם. במסע עצמו הרוחות הללו מתגלמות בצורת בעלי חיים, צמחים, בני אדם, דמויות מיתיות ואף עצמים דוממים - הכול על פי מערכת האסוציאציות של האדם היוצא למסע. על מנת לצאת למסע שמאני, על המוח להיות במצב הדומה לטראנס, שמושג בדרך כלל על ידי התבודדות, תיפוף חזק ומונוטוני, ולעיתים גם על ידי שימוש בחומרים משני תודעה. במהלך המסע השמאני האדם שואל את הרוחות העוזרות שאלות, ומקבל מהן תשובות. האדם יכול לשאול את הרוחות העוזרות שלו כל שאלה שנועדה לעזור לו בחייו (לדוגמה: "כיצד אני יכול לעזור לעצמי לרפא את עצמי ממחלה מסוימת?", "מה ההתנהגות האובססיבית שלי מנסה ללמד אותי?", "אילו צעדים עליי לקחת על מנת לרפא את הסיבה האמיתית של הדיכאון שלי?"). באמצעות מסע זה ניתן, על פי האמונה, לרפא כל בעיה, פיזית או נפשית. במהלך המסע האדם לומד מהרוחות שלו שימוש בכוח וריפוי. ניתן גם לצאת למסע שמאני על מנת לפגוש את רוחותיהם של אנשים חיים ולרפא את מערכת היחסים איתם.
על אף שהאנשים בחברות אלו היו בקיאים בשיטות השונות להשגת הקשר עם עולם הרוחות, היה נהוג בחלקן שישנם אחדים שהם מוכשרים לכך במיוחד. אותם אנשים, השמאנים, נעזרו בחלומות ובטראנסים על מנת לתקשר עם עולם הרוחות, ואף לבקר בו. השיטות היו מגוונות, וכללו נטילת חומרים הלוצינוגניים כדי להגיע לטראנס, ריקוד לקצב תיפוף חדגוני, עצימת עיניים ועוד. פרקטיקות השמאניזם כללו:
מישוש או מציצת איבר נגוע. במקרה זה, מקור הפגיעה מוחשי ועל השמאן לאתר את האובייקט ולסלקו.
קרב מדומה עם רוחות מזיקות.
לחשים שונים שאומר השמאן ופרקטיקות שונות שיש לבצען.
כיום

בתרבויות רבות ברחבי העולם פועלים שמאנים עד היום. בנוסף לכך, בעקבות מחקרים אנתרופולוגיים במהלך המאה ה-20, הגיעו פרקטיקות שמאניות גם למערב, וכיום מתקיימים בארצות מערביות רבות (ובהן גם ישראל) קורסים שבהם לומדים התלמידים כיצד לתקשר עם הרוחות העוזרות שלהם ולבקש מהן ריפוי ועזרה. עלייתו של השמאניזם בעשרות השנים האחרונות מכונה לעיתים נאו-שמאניזם (אנ').
בין אלו המאמינים בשמאניזם במערב רווחות דעות שונות: הגישה המקורית, על פיה האדם אכן פוגש את הרוחות העוזרות שלו, שהן חיצוניות לו, והן אכן מלמדות אותו, מרפאות אותו ומעניקות לו כוח. בנוסף לכך קיימת במערב גישה פסיכולוגית, הנשענת על תורתו של הפסיכיאטר והפסיכואנליטיקאי הנודע קרל גוסטב יונג, שעל פיה האדם אינו יוצא למסע ב"עולם הרוחות" אלא למסע אל תוך הלא-מודע שלו עצמו (או, על פי אנשים מסוימים, אל הלא-מודע הקולקטיבי). גם אנשים אלה, ובהם בעיקר פסיכולוגים, משתמשים בשמאניזם על מנת לעזור לאנשים, וזאת בלי להאמין כי מדובר ברוחות. כך או כך, רבים מעידים כי השיטה עוזרת ומרפאת בין אם המשתתפים מאמינים ברוחות ובין אם לא.
תרבות השמאניזם הייתה ועודנה מוקד לעניין במחקר האתנובוטני בשל השימוש שהיא עושה בצמחים שונים.
ראו גם

סאיד (קסם שאמאני)
שמאניזם בורמזי
נאו-שמאניזם
רופא אליל
לקריאה נוספת

נחום מגד, שערי תקווה ושערי אימה, הוצאת מודן, 1998
רחל אלבק-גדרון, שמאניזם וחקר הספרות, הוצאת מאגנס, 2021
Arvick Baghramian, The Magic of Shamanism, Book Guild Publishing, 2007
Michael Harner, The Way of the Shaman, HarperOne, 1990; Originally 1980
מכתב זקני הקראים באשקלון

המצור על ירושלים בשנת 1099 שבעקבותיו נכתב מכתב זקני העדה הקראית באשקלון.
מכתב זקני הקראים באשקלון (בערך 1100) היה מכתב שנכתב על ידי שישה זקני הקהילה היהודית הקראית באשקלון ונשלח לבני העדה הקראית באלכסנדריה, תשעה חודשים לאחר נפילת ירושלים במהלך מסע הצלב הראשון. התכנים מתארים כיצד זקני אשקלון אספו כסף כדי לשלם את הכופר הראשוני עבור שחרור יהודים ותשמישי קדושה שהוחזקו בשבי ירושלים על ידי הצלבנים, את גורלם של חלק מהפליטים הללו לאחר שחרורם, והצורך במימון נוסף להצלת שבויים נוספים. הוא נכתב בערבית-יהודית, באמצעות האלפבית העברי.
מכתב זה ומכתבים אחרים הקשורים לכיבוש הצלבני של ירושלים התגלו על ידי ההיסטוריון הנודע שלמה דב גויטיין, בשנת 1952, בין עיתוני הגניזה הקהירית. גויטיין פרסם תחילה את ממצאיו ב-ציון, כתב עת עברי, ולאחר מכן הציג תרגום חלקי לאנגלית של המכתב ב-Journal of Jewish Studies באותה שנה. מאז, הוא תורגם מחדש במספר ספרים אחרים הנוגעים למסעי הצלב. התרגום הסופי והשלם ביותר של גוייטין לאנגלית הופיע בספרו האחרון שפורסם לאחר מותו ב-1988.
כפר אונים

ילדי עליית הנוער בכפר אונים, 1950
ילדי הכפר ב-1947, למרגלות הפסל "הורה" מאת בתיה לישנסקי
שילוט הפסל "הורה", 2023, לאחר שהועבר מכפר אונים אל הפארק העירוני של כפר סבא
כפר אונים הוא מתחם חינוכי-טיפולי בכפר סבא, ששימש במהלך השנים למטרות חינוכיות שונות.
מתחם הכפר הוקם בכפר סבא ב-1947 על שטח של 2,000 מטר מרובע, כבית הבראה לילדים ונוער מטעם ההסתדרות, וכן מתחם לימי עיון וסמינרים הסתדרותיים. המתחם כלל מבנה מגורים דו קומתי שנועד לשכן כ-140 נופשים בגילאי 8–15, מגרשי משחקים, בריכות, גינות נוי, אמפיתיאטרון וקולנוע. בכפר הוצב הפסל "הורה" של האמנית בתיה לישנסקי, אשר נועד לרומם את רוחם של הילדים שורדי השואה ששהו בו. עלויות ההקמה של הכפר מומנו על ידי "קרן עבודה", משען וארגון אמהות עובדות וכן מתרומה שתרמו בעלי מפעל עלית.
בשנות החמישים והשישים שימש הכפר כפנימייה מטעם משען לגילאי גן עד כיתה ח', בין השאר ילדי עליית הנוער. כפר אונים הוצג כמוסד לדוגמה למבקרים רמי מעלה. בקיץ התקיימו בו קייטנות בארבעה מחזורים של עשרה ימים, בין השאר עבור ילדים ממשפחות מעוטות יכולת. ב-1956 אירוע פורים העירוני התקיים באונים וילדי הכפר הובילו את תהלוכת התחפושות העירונית. בסוף שנות השישים, עקב צמצום העלייה וצמצום קבלה של ילדים ממשפחות נזקקות, סבל המוסד מגרעון והוחלט על סגירתו ושינוי ייעודו של המתחם לפנימייה קדם-צבאית.
מסוף שנות השישים שימש הכפר כפנימייה קדם-צבאית לנוער, בשיתוף פעולה של משרד העבודה וצה"ל, לשם הכשרה למקצועות צבאיים, ביניהם תוכנית של 14 חודש ללימודי אלחוט ותוכנית דו-שנתית למקצועות רדיו-אלקטרוניקה. ההרשמה בוצעה בלשכות הגיוס, הלימודים התקיימו ללא תשלום שכר לימוד ולבני הנוער הוענקו דמי כיס במהלך הלימודים. תוכניות אלו נועדו בעיקר לנוער ממעמד סוציו-אקונומי נמוך. בין החניכים שובצו גם קבוצות נוער עולה.
בשנות השבעים הורחבו מגמות הלימוד המקצועיות, נכללו גם מגמות שאינן במסגרת קדם-צבאית והונהג שכר לימוד מדורג. חלק מהמגמות המקצועיות, כגון אלקטרוניקה, חשמל ומכשירנות אופטית, הוצעו גם לנערות. תוכנית הלימודים כללה לימודים עיוניים והתנסות מעשית בבתי מלאכה מצוידים היטב. הפנימיה סיפקה פעילות חברתית בליווי מדריכים ופעילויות תרבות וספורט.
ב-1983 התקיים טקס יריית אבן הפינה למרכז ספורט בכפר, שנועד לתלמידי הפנימיה המקצועית טרום-צבאית בכפר אונים. באירוע השתתפו מזכ"ל ההסתדרות ירוחם משל, מרק מושביץ יו"ר מועצת המנהלים של עלית, אשר ליוותה את המוסד בתרומות מתחילת דרכו, זאב ויינר מנכ"ל משען ויצחק ולד ראש עיריית כפר סבא.
ב-1984 הוקם בבית הספר פרויקט לשילוב בני נוער עם לקות שמיעה. בשנת 1988 הופרד בית הספר מהפנימיה, בית הספר עבר להיות חלק מרשת עמל. בתקופה זו התקיימו בבית הספר גם שיעורי ערב מקצועיים מטעם משרד העבודה והרווחה. במהלך העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90 שוכנו ב"אונים" תלמידים עולים. ב-2005 צורפו לבית הספר חניכי מעון ניב שנסגר.
מתקני הספורט של הכפר איפשרו קיומם של אירועים ספורטיביים ציבוריים. ב-1989 התקיים באונים מחנה אימונים למועמדי נבחרת הקדטים בכדורסל. בשנות ה-2010 התקיימה בכפר אונים ליגת כדורגל נוער אזורית. עד שנות ה-2020 פעלה בריכת אונים כבריכה ציבורית.
בשנות ה-2020 פועלים במתחם מספר מוסדות של משען:
מערך הדיור "שקד" - דיור שיקומי טיפולי לבוגרים.
הוסטל "בית קשת" - מסגרת שיקומית עבור בוגרים עם לקות שמיעה, המתמודדים עם קשיים רגשיים ותפקודיים שונים.
"בית מיתר" - מסגרת חוץ ביתית לילדים ונוער עם לקות שמיעה.
בית אונים הוכרז ב-2020 אתר לשימור.
הפסל "הורה" שנמצא במתחם היה במצב מוזנח ומלוכלך, והועבר ב-2023 לפארק העירוני של כפר סבא, לאחר ששופץ. לצידו הוצב שילוט המתאר את משמעותו וקורותיו.
הערות שוליים

↑  בית "אונים" לנופש ילדים יפתח החודש, דבר, 5 ביוני 1947
↑  בכפר, דבר, 1 ביוני 1947
↑  הסוכנות היהודית לארץ ישראל, דבר, 14 ביוני 1948
↑  פנימיות לילדים, למרחב, 12 ביוני 1955
↑  ייחודה של עיר, על המשמר, 6 במאי 1962
↑  ועד רופאים בארה"ב להיגיינה רוחנית בישראל, דבר, 23 בספטמבר 1949
↑  גב' אלינור רוזוולט מסיירת בארץ, חרות, 17 בפברואר 1952
↑  2500 ילדים - לנופש קיץ במוסדות משען, למרחב, 14 ביוני 1964
↑  תהלוכת פורים בכפר סבא, למרחב, 27 בפברואר 1956
↑  "משען" החליטה לסגור את מוסד הילדים "אונים", למרחב, 26 ביולי 1967
↑  חידושים ושכלולים ברשת החינוך של עיריית כפר־סבא/מרכז לחינוך מקצועי ב"אונים", למרחב, 28 באוגוסט 1968
↑  אלף תלמידים יקבלו חינוך טרום צבאי במוסדות משען, על המשמר, 20 בדצמבר 1972
↑  מודיעים על פתיחת קורס אלחוט, מעריב, 5 במרץ 1968
↑  למד רדיו-אלקטרוניקה בשיתוף עם צהל, מעריב, 24 ביולי 1968
↑  תקציב הפיתוח של משען - 90 מיליון, דבר, 13 באפריל 1973
↑  נערים מצרפת למוסד "אונים", מעריב, 2 ביולי 1969
↑  תלמידים עולים נקלטים במוסדות החינוך בכפר־סבא, למרחב, 27 באוגוסט 1969
↑  נמשכת ההרשמה לשנת הלימודים תשל"ח - אונים, מעריב, 9 באוגוסט 1977
↑  נערה הבטיחי את עתידך, מעריב, 13 ביולי 1979
↑  משען - לביעור המצוקה, דבר, 13 במאי 1974
↑  משל קורא לממשלה להעדיף הקצאת משאבים ציבוריים לתחום הסיעודי, דבר, 16 במרץ 1983
↑  עמל דרושים, מעריב, 18 בדצמבר 1990
↑  אביבה פלאוט, "מה נשתנה? : ההיסטוריה של מסגרות החינוך לתלמידים עם ליקוי בשמיעה בישראל 1932 - 2005" גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
↑  דרושים מדריכים/מורים, מעריב, 13 ביוני 1988
↑  ביה"ס אונים כפר סבא, חדשות, 16 בדצמבר 1988
↑  דניאל סטוקלין, מקבץ/עיריית כפר סבא..., מעריב, 18 בינואר 1990
↑  התקשרות בפטור ממכרז עם אונים כפר סבא לצורך קליטת ילדי מעון ניב בעקבות הפרטת מעון ניב, באתר החשב הכללי
↑  צבי גלפרין, קדטים בחיתולים, מעריב, 9 בנובמבר 1989
↑  ליגת כדורגל שישיות, כפר הנוער אונים
↑  עמוד אינסטגרם של בריכת אונים
↑  מצגת שימור אתרים כפר סבא 2020, עמוד 47, באתר עיריית כפר סבא
↑  רשימת אתרים לשימור 6.8.23, באתר עיריית כפר סבא
↑  אריה אברמזון, כשאחד האמנים יתבע את העירייה - היא תאלץ להתייחס לנושא, כתבה ב"צומת השרון", 19 ביולי 2019
אודי פרסי

| --- | --- |

אודי פרסי; מתוך הסרט "חדר 514"
 לידה:  30 באוקטובר 1982 (בן 42) ישראל בת ים, ישראל
 שם לידה:  יהודה פרסי 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  הגימנסיה הריאלית  סמינר הקיבוצים 
 מספר צאצאים:  3 
 https://udipersi.wixsite.com/masterclass
 פרופיל ב-IMDb
 
אודי (יהודה) פרסי (נולד ב-30 באוקטובר 1982) הוא שחקן, במאי ומנחה שחקנים.
ביוגרפיה

אודי (יהודה) פרסי נולד וגדל בבת ים. הוא הבכור במשפחה של שלושה אחים, ובגיל 13 עברה משפחתו לראשון לציון. פרסי למד במגמת פסיכולוגיה בתיכון הגימנסיה הריאלית, שירת כמפקד לוחמים ביחידה מובחרת בחיל הים.
ב-2005, לאחר שירותו הצבאי, החל ללמוד משחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים. במהלך לימודיו זכה במלגת קרן שרת בשנים- 2006 ו-2007. ובשנה לאחר מכן, במלגת הצטיינות (מונולוגים- "קרן אלי לאון"). בין ההצגות בהן שיחק במהלך לימודיו: "שתיקה" מאת הרולד פינטר, "שוליים קשים" ו"גריל פרצר בחנות הפורנו".
מיד לאחר שסיים את לימודי המשחק שלו ב-2008, החל פרסי את לימודיו האקדמיים בסמינר הקיבוצים ובשנת 2011 סיים וקיבל תואר הראשון משולב בבימוי והוראת תיאטרון.
בשנה האחרונה ללימודי התואר זכה במלגת הצטיינות כבמאי מטעם סמינר הקיבוצים.
בשנת 2012 למד פרסי בסטודיו למשחק של איוואנה צ'בק בלוס-אנג'לס, ארצות הברית.
קריירה > תיאטרון

עם סיום לימודיו החל לשחק בתיאטרון המדיטק, בתיאטרון הקיבוץ ("תרנגול כפרות"), בתיאטרון ארצי לנוער ("מזריץ'), בצוותא ("ביאטריצ'ה"), בתיאטרון הסימטה ("מעלית שירות"), בתיאטרון תמונע ("גן ריקי", "פריחת ההדרים") ובתיאטרון אורנה פורת ("הבחירה", "אקסודוס", "הרפתקה בחולות", "שתי פנים לאמת").
בשנת 2010 החל פרסי לשחק בתיאטרון הקאמרי ("האריסטוקרטים"). בשנת 2015 שיחק בתיאטרון באר שבע ("חבלי משיח") ובהצגה "הלב הנורמלי" במרכז הגאה בתפקיד נד וויקס. על תפקידו בהצגה היה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי הבמה (קיפוד הזהב) והיה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי המדיה לקהילה הגאה.
בשנת 2016 החל לשחק במונודרמה (הצגת יחיד) "תשמעו סיפור" מאת אייל נחמיאס ובבימויו בתיאטרון אורנה פורת. בדצמבר 2016 ובתחילת 2017 החל לשחק במחזה "אידיאליזם" בתיאטרון תמונע. קומדיית מתח דרמטית על שכתב וביים יגאל זקס במסגרת אנסמבל קבוצת עבודה, משתתפים גם שרון אלכסנדר, מירב גרובר, בתאל משיאן ואסף פריינטא.
קריירה > קולנוע וטלוויזיה

ב-2010 שיחק בפרק בתוכנית הניסוי החברתי מה אתם הייתם עושים? של חיים הכט, כחייל שרוצה להתאבד.
ב-2012 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "חדר 514" של שרון בר-זיו. הסרט הוקרן בפסטיבל 'קאן' 2012 (ACID), זכה לציון לשבח על הבימוי בפסטיבל טרייבקה (ניו-יורק), בפרס חבר השופטים בפסטיבל טרקובסקי (רוסיה) ועוד. 'חדר 514' השתתף בלמעלה מ-35 פסטיבלי קולנוע בעולם.
באוגוסט 2012 גילם פרסי את תפקידו של מנהל האולפן בסרטו עטור הכוכבים של הבמאי שמי זרחין- "העולם מצחיק".
ב-2014 שיחק בסדרת הנוער "כוכב הצפון" ו"זגורי אימפריה" בתפקידי אורח ובסרט קצר "MIND THE GAP" בתפקיד הראשי.
ב-2015 שיחק בסרט "המילים הטובות" של הבמאי שמי זרחין בתפקיד משני. לצד רותם זיסמן-כהן, צחי הלוי, רועי אסף.
בשנת 2015 יצא הסרט "10% ילדה שלי" שבו פרסי מככב בתפקיד הראשי יחד עם יהלי פרידמן בת ה־8 לצד השחקנים: עידן אלתרמן, ורד פלדמן, גור בנטוביץ' ואורי קלאוזנר. הסרט היה מועמד לפרס הסרט הטוב ביותר בפרסי אופיר 2015
באותה שנה צילם את הסרט של הבמאי ניצן גלעדי "חתונה טואלט" שלאחר מכן שמו שונה ל"חתונה מנייר" לצד רועי אסף, מורן רוזנבלט, אסי לוי. ואת סרטו החדש של אורי ברבש "קאפו בירושלים" יחד עם גיל פרנק ו מיה דגן.
בשנת 2016 שיחק פרסי בשלושה סרטים: "לעבור את הקיר" - סרטה השני של הבמאית רמה בורשטיין בתפקיד רונן ("הדייט העיוור"). "נמל בית" של הבמאי ארז תדמור בתפקיד משני, ובסרט קצר, קופרודוקציה קנדית-ישראלית של הבמאית רונה רוזן בתפקיד הראשי.
בשנת 2017 יצא לקולנוע הסרט "אנתרקס" של הבמאי שי שרף, בו פרסי משחק בתפקיד הראשי.
באותה השנה השתתף בסרט הקצר "בית מקרטון".
פרסי שיחק את הדמות של "אסי" - בן זוגו של תום אבני בסדרה "שלטון הצללים" של HOT, בשנת 2018.
בשנת 2019 השתתף בסדרות "כדברא" (YES), "מצולמים - מה קשור" (HOT), "המדובב" (YES) ובסרט קצר של הבמאית לירי בן דרור, והיה מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל Little Wing festival / LONDON.
בשנת 2019 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "15 שנה". על תפקידו בסרט זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה יחד עם עודד לאופולד.
באפריל 2020 יצא לאקרנים הסרט "הלילה הארוך ביותר" שביים נדב שירמן והפיק נתי דינר, בתפקיד חיים פרץ.
בשנת 2020 השתתף בסדרה ספיידרז.
בנובמבר 2020 שיחק בסדרה "חזרות" של כאן 11, בתפקיד רעות (בודהה), בן זוגה של מיה (אגם רודברג).
בשנת 2021 שיחק בסדרה "מותק בול באמצע" של כאן 11, בתפקיד ג'וליאנו, לוביסט שעובד תחת אלכס.
בשנת 2023 ביים, כתב, שיחק והפיק את הסרט הקצר ״לנשק את הקיר״. הסרט היה מועמד בפרס אופיר לסרט הקצר הטוב ביותר בפרסי האקדמיה 2023. ״לנשק את הקיר״ הוקרן בבכורה ישראלית בפסטיבל ירושלים, בפסטיבל אודנס בדנמרק ובפסטיבל בוקה רטון בארה״ב. פרסי זכה בפרס הבימוי לסרט ביכורים -  Best First Time Director, בפסטיבל הסרטים בלוס אנג׳לס (HOLLYWOOD BEST INDIE FILM AWARDS)  בסרט משחקת גם השחקנית יובל שרף.
מלבד עבודתו בקולנוע ובתיאטרון, פרסי מלמד משחק מול מצלמה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין, מכין שחקנים לתפקידים בקולנוע ובטלוויזיה ומעביר סדנאות להנחיית שחקנים לבוגרי בתי ספר למשחק.
חיים אישיים

פרסי מתגורר ברמת גן עם אשתו לי, וילדיו מיקה, דויד-דניאל ולני גיל.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | במאי | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | לנשק את הקיר | יוני | אודי פרסי | מועמד בפרס אופיר לסרט הקצר הטוב ביותר בפרסי האקדמיה 2023. בכורה ישראלית בפסטיבל ירושלים, פסטיבל אודנס בדנמרק, פסטיבל בוקה רטון בארה״ב.  זוכה פרס הבימוי לסרט ביכורים - פסטיבל הסרטים בלוס אנג׳לס. |
| 2020 | 15 שנה | דן (ראשי) | יובל הדדי | זוכה פרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל TLVFEST תל אביב, 2019 |
| 2020 | הלילה הארוך ביותר | חיים פרץ | נדב שירמן | post production |
| 2018 | סלוטייפ / קצר | ראשי | לירי בן דרור | מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל Little Wing festival / LONDON |
| 2018 | אנתרקס | נועם קפלן (ראשי) | שי שרף | זוכה פרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל אוטופיה 2017. |
| 2017 | נמל בית | רונן (משני) | ארז תדמור | מועמד לשלושה פרסי אופיר, בניהם לתסריט הטוב ביותר. |
| 2016 | Ingest | גיא (ראשי) | רונה רוזן | קופרודוקציה ישראלית-קנדית. |
| 2016 | גיבורה | רון | שירה פיורסקי | סרט עלילתי המורכב מחמישה סרטים קצרים. |
| 2016 | לעבור את הקיר | רונן | רמה בורשטיין | זוכה פרס אופיר בקטגוריות התסריט והשחקנית הראשית, נועה קולר. |
| 2016 | קאפו בירושלים | אבנר | אורי ברבש |  |
| 2015 | תערובת מרה | קצין ביטחון | דרור זהבי | קופרודוקציה ישראלית-גרמנית. |
| 2015 | חתונה מנייר | סימון (משני) | ניצן גלעדי | פסטיבל טורונטו, הפסטיבל הרשמי של לונדון, בלגיה ועוד.  מועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר 2015 |
| 2015 | 10% ילדה שלי | ניקו (ראשי) | אורי בר-און | זוכה פרס אופיר לסרט העצמאי הטוב ביותר לשנת 2015. מועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר 2015. הוקרן בפסטיבל פאלם ביץ', פסטיבל היהודי בלוס אנג'לס, ברזיל ועוד. |
| 2015 | המילים הטובות | אמירי | שמי זרחין | מועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר 2015 |
| 2014 | עד מתי מאדים 2060 - סרט קצר | קפטן רועי דיין | עמית טרפוצ'ניק |  |
| 2012 | מסיג גבול - סרט קצר | פיני | ניקי אילן |  |
| 2012 | פרפה - סרט קצר | מקס בצעירותו | לילה פנטון שחק |  |
| 2012 | העולם מצחיק | עובד אולפן | שמי זרחין |  |
| 2012 | חדר 514 | דוידי (ראשי) | שרון בר-זיו | מועמד לפרס האוסקר האירופאי ופרס האוסקר של אסיה פאסיפיק. ציון לשבח על המשחק בפסטיבל רוטרדם, טרייבקה וגרנדה. |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | במאי | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 - 2023 | מותק בול באמצע | ג'וליאנו | שמואל הספרי | כאן 11 |
| 2020 | חזרות | רעות | בועז פרנקל | כאן 11 |
| 2020 | ספיידרז | רוי אנגל | רני סער | TeenNick לצופי HOT |
| 2019 | מצולמים | יגאל | אורי כץ | HOT3 |
| 2019 | המדובב | אביגדור | אריאל בנבג'י | Yes הטלוויזיה בלוויין |
| 2019 | כדברא 3 | תומאס | דורי טפר, קובי פז | TeenNick לצופי Yes |
| 2018 | שלטון הצללים | אסי | אוהד פרח | HOT3 |
| 2014 | כוכב הצפון | בחור שמציע נישואים | עופר ויצמן | ערוץ דיסני |
| 2010 | מה אתם הייתם עושים? | חייל שרוצה להתאבד | טל פיטל, סיון מגזניק | ערוץ 2, קשת |
| 2006 | השיר שלנו 3 | אמיר | שירלי שטרן, רועי פלורנטין | Yes הטלוויזיה בלוויין |
| 2005 | טלנובלה בע"מ | דוד | שי קפון | HOT3 |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| בכורה | הצגה | תפקיד | תיאטרון | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | מעלית שירות | גאס | תיאטרון הסימטה | ערן לאור |
| 2010 | האריסטוקרטים | בועז | תיאטרון הקאמרי | עמרי ניצן |
| 2013 | הרפתקה בחולות | אורי | תיאטרון אורנה פורת | שלומית ארנון בר-לב |
| 2013 | אקסודוס | צביקה | תיאטרון אורנה פורת | דדי בראון |
| 2014 | גן ריקי | דנדוש | תיאטרון תמונע | שלמה פלסנר |
| 2014 | דוח מצב | גיא | תיאטרון הנפש | מורדי גרשון |
| 2014 | הבחירה | יפתח | תיאטרון אורנה פורת | שלומית ארנון בר-לב |
| 2014 | פריחת ההדרים | סובחי | תיאטרון תמונע | יחזקאל לזרוב |
| 2015 | מושלמת | המנחה | תיאטרון המדיטק | יעל טילמן |
| 2015 | שתי פנים לאמת | בועז | תיאטרון אורנה פורת | שלומית ארנון בר-לב |
| 2015 | חבלי משיח | נדב | תיאטרון באר שבע | כפיר אזולאי |
| 2015 | הלב הנורמלי. מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי הפרינג' קיפוד הזהב 2015. מועמד לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי המדיה לקהילה הגאה | נד וויקס | המרכז הגאה / תיאטרון הקוביה | ליאור סורוקה |
| 2016 | תשמעו סיפור - מונודרמה (הצגת יחיד) | אסף | תיאטרון אורנה פורת | אייל נחמיאס |
| 2017 | אידיאליזם | מיקי | תיאטרון תמונע | יגאל זקס |
| 2017 | הסודות של מאי | אורן | תיאטרון המדיטק | שלומית ארנון בר-לב |
| 2017 | הכלב הקטן צחק | מיטשל | תיאטרון ת.ה.ל | ורד פלדמן |
אודי פרסי ואלכס פלג בהצגה "הבחירה"
נתב

ערך זה עוסק ברכיב אלקטרוני ברשת מחשבים. אם התכוונתם לאחר, ראו .
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Application |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Presentation |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Session |
| מחשב (לקוח), טלפון IP  | מחשב (לקוח), טלפון IP  | Transport |
| נתב | BRouter | Network |
| מתג, כרטיס רשת, גשר  | BRouter | Data Link |
| מרכזת, משחזר, מודם  | מרכזת, משחזר, מודם  | Physical |
נתב
נַתָּב, או רַאוּטֶר (מאנגלית: Router), הוא רכיב תקשורת מחשבים שנועד לקביעת נתיבן והפצתן של חבילות נתונים ברשתות תקשורת נתונים. בעוד שנתב הוא רכיב כללי שמקשר בין רשתות שונות, במקרים רבים מתכוונים לנתב ביתי שהוא נתב שנועד לחבר רשת מקומית פשוטה לאינטרנט ולספק לרשת הזו שירותים בסיסיים. נתבים מתקדמים יותר מהווים תשתית תקשורת וחיבור לרשת האינטרנט עבור עסקים וספקי שירות, ונתבים בעלי יכולות טיפול בקצבי תנועה גבוהים במיוחד מהווים את ליבת רשת האינטרנט.
בעוד שניתן לבנות נתב מרכיבים המשמשים במחשבים רגילים, נתבים רבים מתבססים על רכיבי חומרה ייעודיים בעלי יכולות טיפול יעילות בתקשורת נתונים.
רקע

רשת האינטרנט היא רשת תקשורת הנתונים הגדולה בעולם. רשת האינטרנט איננה עשויה מקשה אחת, אלא מורכבת מתתי-רשת שונים, המחוברות זו לזו. עם השנים הלכה וגדלה רשת האינטרנט עד שהגיעה לגודלה הנוכחי. עמודי אינטרנט, תמונות, שירים, וכל מידע דיגיטלי אחר, מועברים ממקום למקום וממחשב למחשב.
מבחינות רבות דומה תנועת הנתונים באינטרנט לתנועת כלי הרכב בכבישים. כלי רכב מסוגים שונים עושים את דרכם ממקורות שונים ליעדים שונים על-פני רשת הכבישים בארץ, וגורמים שונים מסייעים בהכוונת התנועה: תמרורים, רמזורים, סימוני כבישים ושוטרי תנועה. גורמים אלו מנתבים את התנועה ממקום אחד למקום אחר במסלול מסוים. לדוגמה, בהתרחש תאונה בכביש, ייתכן ששוטר תנועה יכוון את התנועה לדרך חליפית.
בתפקיד שוטרי התנועה של רשת האינטרנט - משמשים הנתבים. נתבים משמשים במגוון תפקידים רחב כדי להכווין את תנועת המידע הדיגיטלי ממקום למקום.
ניתוב

נתבים משמשים לניתוב נתונים מרשת אחת לרשת אחרת. לדוגמה, מרשת האינטרנט, לרשת הפרטית של המשתמש הביתי.
משימה זו מופיעה כחלק מהשכבה השלישית, שכבת הרשת, של מודל שבע השכבות, מודל OSI. כחלק ממשימת הניתוב, עשוי הנתב להשתמש בספירת צעדים. בשיטה זו מנסה הנתב לחשב את מספר "הצעדים" שעשויה חבילת המידע שברשותו לעשות בדרך ליעדה. לצורך כך, כל רכיב תקשורת בו תיאלץ לעבור החבילה בדרכה ליעד, ובפרט, נתבים נוספים, נחשב כצעד נוסף. אם קיימים כמה מסלולים אפשריים ליעד, יבחר הנתב בזה בעל מספר הצעדים הקטן ביותר, ובכך באופן תאורטי יחסך חלק מזמן המסע של החבילה. הדבר דומה במקצת לבחירת נתיב הנסיעה בעל מספר הרמזורים הקטן ביותר לאורך הדרך. בהנחה שהעיכוב הממוצע בכל רמזור ורמזור הוא זהה, הרי שעדיף לנו לנסוע בדרך בה יש פחות רמזורים. כיום, נוטים נתבים להתחשב פחות במספר הצעדים בדרך אל היעד, ומתחשבים בנתונים נוספים המשפיעים יותר על זמן המסע של חבילת הנתונים. הנתב עשוי להשתמש בפרוטוקולי ניתוב נוספים (כגון: ICMP, OSPF), על מנת לאסוף נתונים (כגון קצב, השהייה, עומס, אמינות) של הקישורים האפשריים ממנו ועד היעד של החבילה, ובמטרה להחליט כיצד יש להעביר הלאה כל אחת מחבילות הנתונים המגיעות אליו. השימוש בפרוטוקולים אלו נקרא ניתוב; ופרוטוקולים אלו נקראים פרוטוקולי ניתוב, או פרוטוקולים מנתבים.
כאשר הנתב מקבל חבילת נתונים, הוא בודק מהי כתובת היעד של החבילה, ומסתמך על טבלת הניתוב שלו על מנת לקבוע מאיפה להעביר את החבילה. כדי לבנות טבלה זו, מסתמך הנתב על פרוטוקולי הניתוב על מנת להחליט מה יש לעשות עם החבילה. חבילה שכזאת נקראת "חבילה מנותבת". במטרה להעבירה לתחנה הבאה בשרשרת (ולקרב אותה אל היעד), עושה הנתב שימוש בסוג נוסף של פרוטוקולים, המעבירים את החבילות על פי החלטת הניתוב שהתקבלה. פרוטוקולים אלו נקראים פרוטוקולים מנותבים. הבולט שבפרוטוקולים אלו, הוא פרוטוקול האינטרנט - IP. קיימים פרוטוקולים מנותבים נוספים (לדוגמה, IPX), אך השימוש בהם הוא פחות בהרבה מהשימוש בפרוטוקול האינטרנט.
ישנם שני סוגים עיקריים של נתבים:
נתבים ביתיים
נתבים תעשייתיים