stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דובאי (עיר)
דמוגרפיה ודת

האסלאם היא הדת הרשמית במדינה, כך על פי הסעיף השביעי לחוקה של איחוד האמירויות הערביות. כ-85% מהמוסלמים בה הם בני הזרם הסוני, ו-15% האחרים הם בני הזרם השיעי. הממשלה מסבסדת כ-95% מהמסגדים ומעסיקה את האימאמים שלהם, כש-5% המסגדים הנותרים הם פרטיים לגמרי. כל המסגדים בדובאי מנוהלים על ידי הווקף הכפוף לממשלת דובאי.
בדובאי יש גם בני מיעוטים של דתות אחרות, כשרבים מהם הם העובדים הזרים המתגוררים בה.
בעיר ישנה קהילה יהודית של 150 אנשים, הם הקימו בית כנסת ב-2015 במבנה פרטי ששכרו בדובאי ובאישור הרשויות. קיומו של בית הכנסת נשאר חשאי למשך שלוש שנים ונחשף בדצמבר 2018.
כמו כן בעיר פועל בית חב"ד שנפתח רשמית בשנת 2020, אך פעל מקודם בחשאיות בראשות הרב הראשי לאיחוד האמירויות הערביות ורב הקהילות היהודיות באיחוד הרב לוי דוכמן.
כלכלה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשונה מהשכנות שלה במפרץ הפרסי, כלכלת דובאי אינה מבוססת על נפט אלא על תיירות, תחבורה, מסחר ופיננסים. אך על פי שאין בה כמויות גדולות של משאבי טבע, דובאי הפכה לאחת הערים העשירות בעולם. המגדל הגדול בעולם, הקניון החמישי הגדול בעולם, שדה התעופה הגדול בעולם ומלונות יוקרה בעלי-שם נמצאים בדובאי, והיא עשתה זאת בזכות מסחר בינלאומי, הקלות על עסקים ומיסוי נוח.
ביוני 2022 דווח על 11 מסעדות בדובאי שקיבלו כוכבי מישלן.
גאוגרפיה

בעיר זורם נחל דובאי (خور دبي (אנ')) שמחלק אותה לשני חלקים: עיקרו של החלק המזרחי הוא שכונת דיירה (ديرة (אנ')), והשכונה המרכזית בחלק המערבי היא בור דובאי (بر دبي (אנ')).
גאוגרפיה > אקלים

דובאי נמצאת באזור בו שורר אקלים מדברי חם (BWh בשיטת קפן). הקיץ בדובאי חם באופן קיצוני ולח מאוד; הטמפרטורות הממוצעות נעות בין כ-30 מעלות צלזיוס בלילה ללמעלה מ-40 מעלות צלזיוס ביום. החורף בדובאי חמים יחסית כשהטמפרטורות נעות מאזור 15 מעלות צלזיוס בלילה לאזור 25 מעלות ביום. ממוצע המשקעים השנתי עומד על 94.3 מילימטרים.
| אקלים בדובאי> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בדובאי> ינואר.23.9.14.3.18.8 | אקלים בדובאי> פברואר.25.4.15.5.25.0 | אקלים בדובאי> מרץ.28.4.17.7.22.1 | אקלים בדובאי> אפריל.33.0.21.0.7.2 | אקלים בדובאי> מאי.37.7.25.1.0.4 | אקלים בדובאי> יוני.39.5.27.3.0.0 | אקלים בדובאי> יולי.40.9.30.0.0.8 | אקלים בדובאי> אוגוסט.41.3.30.4.0.0 | אקלים בדובאי> ספטמבר.38.9.27.7.0.0 | אקלים בדובאי> אוקטובר.35.4.24.1.1.1 | אקלים בדובאי> נובמבר.30.6.20.1.2.7 | אקלים בדובאי> דצמבר.26.2.16.3.16.2 | אקלים בדובאי> שנה.33.4.22.6.94.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: שירותי מזג האוויר של חברת נמלי התעופה של דובאי
תחבורה

את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי דובאי הנמצא במרחק של כחמישה קילומטרים מהעיר ומשמש כבסיס לחברות אמירטס ופליי דובאי. הנמל הוא העמוס ביותר בעולם בתנועת נוסעים בינלאומית (נכון ל-2015), השלישי הכי עמוס בתנועת נוסעים בכלל (נכון ל-2015) והשישי הכי עמוס מבחינת תנועת מטען (נכון ל-2015). כמו כן, במרחק של כ-37 קילומטרים מהעיר נמצא נמל נוסף וקטן יותר, נמל התעופה הבינלאומי אאל מכתום.
בתוך העיר פועלות הרכבת התחתית של דובאי והחשמלית של דובאי. בנוסף, פועל מונורייל באי ג'ומיירה באיי התמרים.
חינוך

בעיר נמצאים מוסדות רבים להשכלה גבוהה בהם האוניברסיטה האמריקנית בדובאי.
ספורט

בעיר נמצאות חמש קבוצות שמשחקות בליגת העל של איחוד האמירויות הערביות בכדורגל: אל-ואסל, אל-אהלי, א-נאסר, א-שבאב אל-ערבי ודובאי קלאב.
העיר מארחת מדי שנה את אליפות דובאי בטניס שהיא חלק מסבבי ה-ATP וה-WTA. כמו כן העיר אירחה את גביע העולם ברוגבי שביעיות ב-2009.
בעיר נבנה מסלול המרוצים מידן למרוצי סוסים.
ערים תאומות

ספרד ברצלונה, ספרד
לבנון ביירות, לבנון
קוריאה הדרומית פוסן, קוריאה הדרומית
ארצות הברית דטרויט, מישיגן, ארצות הברית
אוסטרליה גולד קוסט, אוסטרליה
הרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין
טורקיה איסטנבול, טורקיה
אינדונזיה פדאנג, אינדונזיה
גרמניה פרנקפורט, גרמניה (שותפות)
הערות שוליים

↑  GaWC - The World According to GaWC 2012, www.lboro.ac.uk
↑  אל-בכרי, דובאי, לקסיקון גאוגרפי לארצות ומקומות, חלק 2, עמ' 543, באתר shamela.ws‏ (בערבית)'"`UNIQ--templatestyles-00000005-QINU`"'
↑  דובאי באתר The Skyscraper Center של CTBUH, אוחזר ב-31 בדצמבר 2016
1 2  עשרת הקניונים הגדולים בעולם
↑  בית הכנסת החשאי בדובאי נחשף, באתר ‏מאקו‏, 5 בדצמבר 2018
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'חדש באמירויות: לראשונה - בית חב"ד דובאי, באתר ynet, 7 בדצמבר 2020
↑  הכלכלה החזקה שמתמודדת עם מציאות משתנה
↑  תיקי גולן,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'לראשונה במזרח התיכון: 11 מסעדות בדובאי קיבלו כוכבי מישלן, באתר ynet, 28 ביוני 2022
↑  אקלים של דובאי
↑  תנועת נוסעים בינלאומית בשנה שקדמה לדצמבר 2015 באתר מועצת נמלי התעופה הבינלאומית, אוחזר ב-31 בדצמבר 2016
↑  תנועת נוסעים בשנה שקדמה לדצמבר 2015 באתר מועצת נמלי התעופה הבינלאומית, אוחזר ב-31 בדצמבר 2016.
↑  תנועת מטען בשנה שקדמה לדצמבר 2015 באתר מועצת נמלי התעופה הבינלאומית, אוחזר ב-31 בדצמבר 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007559835005171  BNE: XX462234  BnF: cb153540669 (data)  GND: 4204044-9  ISNI: 0000 0004 1763 1167  LCCN: n83167803  MusicBrainz: 1b1544fa-3c88-4edd-ae86-16bd15ebfe31  NKC: ge331002  NLG: 195499  RERO: 02-A016290468  SUDOC: 028210077  TDVİA: dubey  VIAF: 136081793   WorldCat (עם VIAF): 136081793 
הרכבת התחתית של דובאי
מתקן המכ"ם בדימונה

| --- | --- |

אנטנות השידור של מתקן המכ"ם בדימונה, ינואר 2014
 מידע כללי
 סוג:  מגדל מכ"ם
 שימוש:  גילוי ויירוט כלי טיס וטילים בליסטיים
 מיקום:  ליד דימונה
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2008
 תאריך פתיחה רשמי:  2008 
 אדריכל:  חברת ריית'יאון
 מידות
 גובה:  400 מטר
 
 קואורדינטות:  30°58′07″N 35°05′50″E﻿ / ﻿30.9685905°N 35.097121°E﻿ / 30.9685905; 35.097121 30°58′32″N 35°05′55″E﻿ / ﻿30.9756831°N 35.0986823°E﻿ / 30.9756831; 35.0986823
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) מתקן המכ"ם בדימונה(למפת צפון הנגב רגילה) מתקן המכ"ם בדימונה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מתקן המכ"ם בדימונה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מתקן המכ"ם בדימונה
 
מתקן המכ"ם בדימונה הוא מערכת מכ"ם מתקדמת תוצרת "ריית'יאון", המשולבת בפרויקט צבאי של ארצות הברית, ומיועדת לגילוי, מעקב ויירוט של כלי טיס וטילים בליסטיים בטווח של עד 2,000 ק"מ, עם דגש על איומים פוטנציאליים משיגורים מאיראן. המכ"ם, מסוג AN/TPY-2, פועל בתחום התדרים X (קרינת רדיו בתחום 8–12 גיגה-הרץ).
גובה

המכ"ם בנוי על שני מגדלים בגובה 400 מטרים כל אחד, מה שהופך אותו למבנה הגבוה ביותר בעולם שנועד להתקנת מכ"ם, ולמבנה הגבוה ביותר בישראל. הוא גבוה אף יותר מהבניין הגבוה בישראל, מגדל עזריאלי שרונה בתל אביב שגובהו 238 מטרים, וארובת תחנת הכוח "אורות רבין", המתנשאת לגובה 300 מטר. גובהו מאפשר טווח גילוי ארוך במיוחד, למרות מגבלת עקמומיות כדור הארץ (אופק מכ"ם ארוך). המבנה מחוזק במערכת כבלי עגינה למניעת טלטול, אשר מגבילה את חופש הטיסה באזור הקריה למחקר גרעיני בדימונה. אולם, באזור זה חופש הטיסה מוגבל ממילא.
הערות שוליים

↑  על פי  הטווח גדול אפילו עד כדי 2400 ק"מ
| הגנה מפני טילים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים | מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים |  |
| חץ 4 (בפיתוח) | טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, מיועד לירוט טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים בחלל |  |
| חץ 3 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה אקסו-אטמוספירית נגד טילים בליסטיים ובפרט נגד טילים בליסטיים בין-יבשתיים |  |
| חץ 2 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים ארוכי-טווח ובפרט נגד טילים בליסטיים |  |
| קלע חד (בפיתוח) | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים היפר-סוניים |  |
| קלע דוד | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילי קרקע-קרקע לטווחים בינוניים-ארוכים ונגד טילי שיוט וכלי טיס |  |
| יהלום | מערכת טילי MIM-104D פטריוט משופרים נגד מטוסים ונגד רקטות וטילים לטווחים בינוניים |  |
| כיפת ברזל | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילים לטווחים קצרים ובינוניים, וכן נגד מטוסים. התצורה הימית מכונה כיפת מגן. |  |
| מגן אור | מערכת הגנה מקומית מבוססת נשק לייזר נגד פצצות מרגמה ורקטות קצרות-טווח, ידועה גם כ"קרן ברזל". מערכת דומה, שככל הנראה בעלת יכולות קטנות יותר נקראת "להב אור". |  |
| מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט | מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט |  |
| לכלי טיס | לוחמה אלקטרונית • מוץ • נור • מגן רקיע |  |
| לכלי שיט | לוחמה אלקטרונית • ברק 1 • ברק 8 • ברק MX • כיפת מגן • תותח אוטומטי פלנקס (נוקמני) |  |
| לכלי רכב | מעיל רוח • חץ דורבן • מעגל איתן • כיפת רחפן |  |
| מערכות גילוי והתראה | מערכות גילוי והתראה |  |
| מכ"מים ומערכות התראה | מתקן המכ"ם בדימונה • מכ"ם אורן ירוק • מכ"ם אורן אדיר • מכ"ם ר"ז EL/M-2084‏ • מכ"ם EL/M-2083 • טל שמיים • הילה • צבע אדום |  |
| ערכים קשורים | ערכים קשורים |  |
| ראו גם |  מערך ההגנה האווירית של צה"ל • תעשייה ביטחונית בישראל • מנהלת חומה • רפאל מערכות לחימה מתקדמות • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • אמפרסט מערכות • חץ (מערכת נגד טילים) |  |
יחסי ארצות הברית – הממלכה המאוחדת

| יחסי הממלכה המאוחדת – ארצות הברית |
| --- | --- |
הממלכה המאוחדת: ארצות הברית


הממלכה המאוחדת: ארצות הברית
שטח (בקילומטר רבוע)
243,610: 9,833,517
אוכלוסייה
69,412,967: 346,656,608
תמ"ג (במיליוני דולרים)
3,340,032: 27,360,935
תמ"ג לנפש (בדולרים)
48,118: 78,928
משטר
מונרכיה חוקתית: רפובליקה נשיאותית פדרלית

נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, משוחח עם ראש ממשלת בריטניה, בוריס ג'ונסון
יחסי ארצות הברית–הממלכה המאוחדת הם יחסים מורכבים אשר החלו במלחמות ותחרות על שווקים בעולם ועד ליחסים המיוחדים מאז 1940, אשר כללו ברית צבאית הדוקה ושותפות בנאט"ו. לשתי המדינות היסטוריה, דת ושפה משותפת, ומערכת משפט קרובה. בין המדינות היסטוריה בת מאות שנים וכיום מספר גדול של מהגרים מבריטניה חיים בארצות הברית ולהפך. יש הרואים בקשר המיוחד בין המדינות את אבן היסוד של הסדר העולמי המודרני.
שתי המדינות יחד מהוות אחוז עצום מהסחר העולמי ויש להן השפעה מדינית ותרבותית משמעותית במדינות וטריטוריות רבות בעולם. הן הכלכלות הגדולות והמדינות המאוכלסות ביותר בעולם האנגלו-סקסי עם אוכלוסייה של 385 מיליון יחד. העובדה שהשפה המרכזית בשתי המדינות הללו היא אנגלית, נתנה לשפה תפקיד דומיננטי במגזרים רבים בעולם המודרני והיא מהווה לינגואה פרנקה במדינות רבות אחרות.
כיום, בריטניה מאשרת כי יחסיה עם ארצות הברית היא "השותפות החשובה ביותר בין שתי מדינות" במדיניות החוץ הבריטית הנוכחית, ומדיניות החוץ האמריקאית מאשרת גם כן כי יחסיה עם בריטניה היא מערכת היחסים החשובה ביותר שלה. על כך מעידים שיתוף הפעולה הפוליטי וכן בתחומי המסחר, הפיננסים, הטכנולוגיה, האקדמיה, כמו גם האמנויות והמדעים. המדינות משתפות מודיעין צבאי וממשלתי והשתתפו בפעולות לחימה משותפת ומשימות שלום בעולם. נכון לינואר 2015, בריטניה היא חמישית מבחינת יצוא ושביעית מבחינת יבוא הסחורות מארצות הברית.
רוב הבריטים תופסים את ארצות הברית באופן חיובי, וארצות הברית מגיעה באופן עקבי לשלישייה הראשונה בסקרים. כמו כן, על פי סקר גאלופ 2015, ל-90% מהאמריקנים דעה חיובית לגבי בריטניה.
היסטוריה > מקור

לאחר כמה ניסיונות כושלים, היישוב האנגלי הקבוע בצפון אמריקה התכנס בשנת 1607 בג'יימסטאון, מושבת וירג'יניה. עד 1624, מושבת וירג'יניה תחדלנה להיות מושבת צ'רטר, המנוהלת על ידי חברת וירג'יניה של לונדון, ותהפוך למושבת כתר. אל המושבה היגרו פלג פרוטסטנטי קטן אשר התבסס באנגליה ובאמסטרדם. הפלג שלח קבוצת מתיישבים על ספינת המייפלאואר. לאחר גיבוש אמנת המייפלאואר בה העניקו לעצמם סמכויות נרחבות של ממשל עצמי, הם הקימו את מושבת פלימות' הקטנה בשנת 1620. בשנת 1630 הפוריטנים הקימו מושבה גדולה הרבה יותר שנקראה מפרץ מסצ'וסטס. בה הם ביקשו לתקן את הכנסייה האנגליקנית על ידי יצירת כנסייה חדשה וטהורה יותר בעולם החדש.
מושבות אחרות הוקמו בפרובינציה של מיין (1622), במחוז מרילנד (1632), במושבת רוד איילנד ומטעי פרובידנס (1636) ומושבת קונטיקט (1636). אחר כך הוקמה הפרובינציה של קרוליינה (1663) (אשר חולקה בשנת 1729 למחוז צפון קרוליינה ומחוז דרום קרוליינה). מחוז ניו המפשייר נוסד בשנת 1691. לבסוף הוקמה הפרובינציה של ג'ורג'יה בשנת 1732. מחוז ניו יורק הוקם בשנת 1674 מתוך המושבה ההולנדית הכבושה, "הולנד החדשה" ומחוז ניו ג'רזי התפצל מניו יורק. בשנת 1681 הוענק לוויליאם פן צ'ארטר מלכותי מידי צ'ארלס השני, מלך אנגליה, כדי לייסד את פרובינציית פנסילבניה. כל המושבות דיווחו בנפרד ללונדון. בין השנים 1686–1689 היה מאמץ כושל לקבץ את המושבות לתוך הדומיניון של ניו אינגלנד.
היסטוריה > הגירה

במהלך המאה ה-17, כ-350,000 ולשים ואנגלים היגרו כתושבי קבע לשלוש עשרה המושבות. במאה שלאחר מכן צאצאיהם חוקקו את חוקי האיחוד של 1707, אשר הובילו להגירה נרחבת ביותר של סקוטים ואירים.
תקופת הקולוניזציה הבריטית מהווה את תחילת הליברליות המנהלית, המשפטית ובמוסדות המסחר אשר הובילו להתפחות סוציו-אקונומית חיובית. במקביל, המדיניות הקולוניאלית הייתה קוואזי-מרקנטיליסטית, שעודדה סחר בתוך האימפריה על פני סחר עם כוחות אחרים. היא הקשתה על עליית הייצור במושבות, שהוקם כדי להגביר את הסחר והעושר של ארץ-האם. בריטניה עשתה רווחים הרבה יותר גדולים ממסחר בסוכר של המושבות המסחריות שלה באיים הקריביים.
הקמת מוסדות עבודת הכפייה היה מאפיין נוסף של התקופה הקולוניאלית. כל שלוש עשרה המושבות היו מעורבות בסחר העבדים. העבדים במושבות התיכוניות ובמושבות ניו אינגלנד בדרך כלל עבדו כמשרתי הבית, שוליות, פועלים ובעלי מלאכה. לפני כן, עבדים במושבות הדרום עבדו בעיקר בחקלאות, בחוות ובמטעים וגידלו ניל, אורז, כותנה וטבק לייצוא.
מלחמת הצרפתים והאינדיאנים התקיימה בין השנים 1754–1763, והייתה הזירה הצפונית של מלחמת שבע השנים. הסכסוך, הרביעי מסוגו במלחמה הקולוניאלית בין צרפת ובריטניה בצפון אמריקה, הביא לרכישת צרפת החדשה על ידי בריטניה, אשר הכילה אוכלוסייה קתולית צרפתית. במסגרת אמנת פריז אשר נחתמה בשנת 1763, הצרפתים ויתרו על השליטה בלואיזיאנה הצרפתית ממזרח לנהר המיסיסיפי, אשר נודעה גם כשמורה אינדיאנית, לטובת הבריטים.
היסטוריה > דת

הקשרים הדתיים בין המטרופול והמושבות היה מובהק. רוב הכנסיות הגיעו במקור מאנגליה (או גרמניה). הפוריטנים של ניו אינגלנד שמרו רק לעיתים רחוקות על קשר עם הנונקונפורמיסטים באנגליה. קרובים הרבה יותר היו היחסים הטראנס-אטלנטיים המתוחזקים על ידי הקווייקרים, במיוחד בפנסילבניה. המתודיסטים שמרו גם כן על קשרים הדוקים.
הכנסייה האנגליקנית הוקמה באופן רשמי במושבות הדרום, ופירוש הדבר היה כי מיסים מקומיים שילמו את השכר של המיניסטר, לקְהִלָּה הייתה אחריות אזרחית כגון הקלה על העניים, והאצולה המקומית שלטה בקהילה. הכנסייה בוטלה במהלך המהפכה האמריקאית. האנגליקנים באמריקה נשלטו על ידי הבישוף של לונדון, היה ויכוח ארוך בשאלה האם להקים בישוף אנגליקני באמריקה. הפרוטסטנטים האחרים חסמו כל מינוי. לאחר המהפכה הכנסייה האפיסקופלית שהוקמה זה עתה בחרה בישוף משלה שהתרחק מלונדון.
היסטוריה > המהפכה האמריקאית

שלוש עשרה המושבות החלו לחוות בהדרגה מידת מה של שלטון עצמי מוגבל ביותר. בנוסף, מדיניות המרקנטיליזם הבריטית הפכה מחמירה יותר והייטיבה עם מדינת האם. כך שהביאה למגבלות סחר שפגעה באופן מלאכותי בצמיחת הכלכלה הקולוניאלית והגבילה את פוטנציאל ההשתכרות של בתי העסק קולוניאליים. בעקבות החובות ממלחמת הצרפתים והאינדיאנים, עליהם המושבות האמריקניות היו אמורות לעזור לשלם, נוצרו מתחים בין השנים 1765–1775 בנושאי מיסוי ללא ייצוג ושליטה על ידי המלך ג'ורג' השלישי.
בעקבות החובות ממלחמת הצרפתים והאינדיאנים, עליהם המושבות האמריקניות היו אמורות לעזור לשלם, נוצרו מתחים בין השנים 1765 - 1775 בנושאי מיסוי ללא ייצוג ושליטה על ידי המלך ג'ורג' השלישי. המתחים לובו בעקבות שורה של מיסים שהטיל הפרלמנט הבריטי כמון חוק הבולים של 1765 ובהמשך, חוק התה של 1773, עליהם מחה המון זועם של המתיישבים במסיבת התה של בוסטון באמצעות השלכת כל מטען התה שהיה באוניות אשר עגנו בנמל בוסטון. בשנת 1770 אירע טבח בוסטון בו פתחו המעילים האדומים באש על אזרחים, מעשה שהוביל למרד בקרב המתיישבים הזועמים. הפרלמנט הבריטי הגיב להתרסה של המתיישבים על ידי העברת מה שנקרא בפי המושבות "חוקי הכפייה" בשנת 1774. בסופו של דבר השתלשלות האירועים הפעילה את הטריגר ליריות הראשונות בקרבות לקסינגטון וקונקורד ב-1775 ובאופן ממשי, את תחילת מלחמת העצמאות האמריקנית עצמה. הניצחון בריטי בקרב גבעת בנקר ביוני 1775 יוביל למתחים קשים עוד יותר. מטרת השגת העצמאות הושגה ברוב המכונים פטריוטים, בעוד מיעוט המכונים נאמנים ביקשו להישאר כנתינים בריטיים ללא הגבלת זמן. כאשר הקונגרס הקונטיננטלי השני התכנס בפילדלפיה במאי 1775, הדיונים שנערכו על ידי אישים ידועים כמו בנג'מין פרנקלין, תומאס ג'פרסון, ג'ון הנקוק, סמואל אדמס, וג'ון אדמס הבשיל לכדי חיפוש אחר עצמאות מלאה ממדינת האם. בכך, מגילת העצמאות, אשררה פה אחד ב-4 ביולי 1776, הייתה הזדמנות רדיקלית ומכרעת. ארצות הברית של אמריקה הפכה למושבה הראשונה בעולם שהשיגה עצמאות בעידן המודרני.
בתחילת 1775 הפטריוטים אילצו את כל הפקידים והחיילים הבריטים לצאת מתוך האומה החדשה. הבריטים חזרו בכוח בחודש אוגוסט 1776, וכבשו את ניו יורק, שהפכה לבסיס שלהם עד תום המלחמה בשנת 1783. הבריטים, באמצעות הצי החזק שלהם, יכולים ללכוד נמלים גדולים, אבל 90% מהאמריקאים חיו באזורים כפריים בהם שלטון באופן מלא. לאחר שהפטריוטים לקחו בשבי כוח פלישה בריטי שירד מקנדה במערכת סרטוגה ב-1777, צרפת נכנס למלחמה כבת ברית של ארצות הברית, וצירפה את הולד וספרד כבנות בריתה. בריטניה איבדה את העליונות הימית ולא היה לה בעלות ברית חזקות. האסטרטגיה הבריטית התמקדה מחדש בדרום, שם הם ציפו כי מספר גדול של נאמנים יילחם לצד המעילים האדומים. הרבה פחות נאמנים אחזו בנשק מאשר בריטניה הצטרכה. מאמצי המלוכה לשלוט בכפרי בדרום נכשלו. כשהצבא הבריטי ניסה לחזור לניו יורק, צי החילוץ הופנה לאחור על ידי הצי הצרפתי והצבא הבריטי נתפס על ידי כוחות אמריקאים-צרפתים בפיקודו של גנרל ג'ורג' וושינגטון בקרב יורקטאון ב-1781. הקרב, חתם למעשה את המלחמה.
היסטוריה > המהפכה האמריקאית > הסכם שלום

חוזה פריז סיים את המלחמה בשנת 1783 בתנאים נוחים למדי לאומה החדשה.
אירועי המפתח התרחשו בספטמבר 1782, כאשר שר החוץ הצרפתי, הרוזן דה ורז'ן, הציע פתרון שזכה להתנגדות נחרצת מצד בת בריתו, ארצות הברית. צרפת הותשה מהמלחמה וכל הצדדים חפצו בשלום למעט ספרד, אשר התעקשה להמשיך בלחימה עד כיבוש גיברלטר מידי הבריטים. דה ורז'ן הגה עסקה לה ספרד תסכים במקום גיברלטר. ארצות הברית תזכה בעצמאות שלה אבל תוגבל לשטח שממזרח להרי האפלצ'ים. בריטניה תיקח את השטח שמצפון לנהר אוהיו. באזור שמדרום לו תוקם מדינה אינדיאנית עצמאית תחת שליטה ספרדית שתהווה אזור חיץ. האמריקאים הבינו כי הידידות עם צרפת הייתה חסרת תועלת במשא ומתן וכי הם יכולים להגיע לעסקה טובה יותר ישירות מול לונדון. ג'ון ג'יי פנה לבריטים כדי לשאת ולתת ישירות מולם, ללא צרפת וספרד. ראש ממשלת בריטניה הלורד שלבורן, שהיה האחראי על המשא ומתן, הסכים לכך. הבריטים ראו הזדמנות להפריד בין ארצות הברית לצרפת ולהפוך את המדינה החדשה לשותפה כלכלית רבת ערך. התנאים המערבים היו שארצות הברית תקבל את כל השטח שממזרח לנהר המיסיסיפי, מצפון לפלורידה, ומדרום לקנדה. הגבול הצפוני כמעט זהה לזה הקיים היום. ארצות הברית תזכה בזכויות דיג מול חופי קנדה, והסכימה לאפשר לסוחרים בריטים ולנאמנים לנסות ולשחזר את רכושם. זה היה הסכם משתלם ביותר עבור ארצות הברית, ובכוונה תחילה מנקודת המבט הבריטית. ראש הממשלה שלבורן חזה סחר דו כיווני רווחי מאוד בין בריטניה לבין ארצות הברית אשר יגדל במהירות, כפי שאכן קרה.
היסטוריה > המהפכה האמריקאית > סוף המהפכה

נאמנים דרומיים עשירים היגרו עם עבדיהם, לרוב לכיוון המטעים באיי הודו המערבית הבריטיים. הבריטים לקחו גם 3000 שחורים חופשיים, עבדים לשעבר שלחמו בצבא הבריטי, איתם הלכו לנובה סקוטיה. רבים מצאו בה עוינות והיגרו לסיירה לאון, שהייתה מושבה בריטית באפריקה.
המולדת החדשה השתלטה על כמעט כל הקרקע ממזרח למיסיסיפי, מדרום לנהר סנט לורנס והימות הגדולות. המושבות הבריטיות של מזרח ומערב פלורידה ניתנו לספרד כתגמול. השבטים האינדיאניים שכרתו ברית עם בריטניה היו המפסידים הגדולים; הבריטים התעלמו מהם בוועידת השלום, ורובם עברו לשליטה אמריקנית, אלא אם כן הם היגרו לקנדה או לטריטוריה ספרדית. הבריטים שמרו על מבצרים במערב התיכון האמריקאי (במיוחד במישיגן ובוויסקונסין), שם הם סיפקו נשק לשבטים האינדיאניים.
היסטוריה > הסכם ג'יי

הסחר התחיל מחדש בין שני העמים כשהמלחמה הסתיימה. הבריטים התירו לכל לייצא לאמריקה אבל אסר על כמה יצואני מזון אמריקאים לייצא למושבותיה באיי הודו המערבית. היצוא הבריטי הגיע ל-3.7 מיליון ליש"ט, בהשוואה ליבוא של רק 750,000 ליש"ט. חוסר האיזון יצר מחסור בזהב בארצות הברית.
בשנת 1785, ג'ון אדמס הפך למיופה הכוח האמריקני הראשון, הידוע כיום כשגריר, לחצר סנט ג'יימס והמלך ג'ורג' השלישי קיבל אותו במאור פנים. בשנת 1791 בריטניה שלחה את שליח הדיפלומטי הראשון שלה, ג'ורג' המונד, לארצות הברית.
כאשר בריטניה וצרפת יצאו למלחמה בשנת 1793, היחסים בין ארצות הברית ובריטניה גבלו במלחמה גם כן. המתיחות נחלשה כאשר נחתם הסכם ג'יי בשנת 1794, שהוביל לעשור של שלום ויחסי סחר משגשגים. ההיסטוריון מרשל סמלסר טוען שההסכם דחה את המלחמה עם בריטניה, או לפחות דחה אותה עד שארצות הברית הייתה חזקה מספיק כדי להתמודד איתה.
ההיסטוריון ברדפורד פרקינס טען שההסכם היה הראשון שייצר מערכת יחסים מיוחדת בין בריטניה וארצות הברית, עם חלק שני תחת לורד סולסבר. לדעתו, ההסכם עבד במשך עשר שנים כדי להבטיח את שלום בין בריטניה ואמריקה שאופיין כתקופת ההתקרבות הראשונה כפי שפרקינס סיכם: "במשך כעשר שנים היה שלום על הגבול, הכרה משותפת של הערך בקיום יחסי מסחר, ואפילו, על ידי השוואה בין התקופות הקודמות והבאות... מחלוקות עם צרפת ... דחפו את כוחות דוברי האנגלית לשיתוף פעולה הדוק יותר". החל מסף מלחמה בשנת 1794, הסכם ג'יי הפיג את המתחים, ולדברי פרקינס: "דרך עשור של מלחמת עולם ושלום, ממשלות משני צידי האוקיינוס האטלנטי הצליחו לגרום ולשמר סבר פנים אשר לעיתים קרובות התקרב לידידות אמיתית".
ההיסטוריון ג'וזף אליס מוצא את תנאי החוזה "חד-צדדיים לטובת בריטניה", אבל טוען כי קיים קונצנזוס בקרב היסטוריונים שזה היה "מציאה ממולחת עבור ארצות הברית". לדבריו, ההסכם השפיע על הפיכתה של אנגליה, ולא צרפת, לכוח האירופי ההגמוני בעתיד. הוא הכיר בתלות המסיבית של הכלכלה האמריקנית בסחר עם אנגליה. במובן מסוים זה היה תצוגה מקדימה של דוקטרינת מונרו (1823), בקשירת הפיתוח הביטחוני והכלכלי של ארצות הברית לצי הבריטי, אשר סיפק הגנה משמעותית ביותר במהלך המאה ה-19. לדבריו, ההסכם דחה בעיקר את המלחמה עם אנגליה עד שאמריקה הייתה מסוגלת יותר מבחינה כלכלית ופוליטית להילחם לבד.
ארצות הברית הכריזה על נייטרליות במלחמות בין בריטניה וצרפת (1793 - 1815), והרוויחה מאוד ממכירת מזון, עץ ואספקה לשני הצדדים.
תומאס ג'פרסון התנגד להסכם ג'יי כי הוא חשש שזה יחזק אויבים פוליטיים אנטי-רפובליקאים. עם זאת, כשג'פרסון מונה לנשיא ב-1801, לא הפר את ההסכם. הוא השאיר לשר הפדרליסט, רופוס קינג, לשאת ולתת בלונדון בנוגע להחלטה בסוגיות בדבר תשלומים וגבולות. הידידות נהרסה ב-1805, כשהיחסים הפכו עוינים יותר ויותר כהקדמה למלחמת 1812. ג'פרסון דחה את חידוש חוזה ג'יי באמנת מונרו-פינקני של 1806 כפי שסוכם על ידי הדיפלומטים שלו בלונדון; הוא מעולם לא שלח אותו לסנאט.
סחר העבדים הבינלאומי דוכא לאחר שבריטניה הגדולה העבירה את ביטול חוק סחר העבדים בשנת 1807, ובארצות הברית חוקק חוק דומה באותה השנה.
היסטוריה > מלחמת 1812

כנקמה על המצור שהטילה בריטניה על צרפת, ארצות הברית הטילה אמברגו סחר באמצעות חוק האמברגו של 1807. החוק כלל את הביקור והחיפוש של סוחר נייטרלי, וגרם לדיכוי הסחר הפרנקו-אמריקאי לאורך המלחמות הנפוליאוניות. אנשי הצי המלכותי גם עלו על ספינות אמריקאיות וחשדו במלחים בהיותם עריקים בריטים. התרחבות מערבה לתוך המערב התיכון (אוהיו וויסקונסין) מנעה מהשבטים האינדיאניים לקבל תחמושת ותמיכה מסוכנים בריטיים. ואכן, המטרה של בריטניה הייתה הקמת מדינה אינדיאנית עצמאית שתחסום את התפשטות אמריקנית.
לאחר שהדיפלומטיה והחרם נכשלו, סוגיית הכבוד הלאומי והעצמאות באה לידי ביטוי. אנדרו ג'קסון, שעדיין נשא צלקות ממלחמת העצמאות הראשונה, היה משוכנע כי מדובר במלחמת עצמאות שנייה. העימות המתקרב היה על הפרות של זכויות אמריקאיות, אך גם על זה היה גם הצדקת הזכות של הזהות האמריקאית.
לבסוף ביוני 1812 הנשיא ג'יימס מדיסון הכריז על מלחמה, והתגבר על ההתנגדות בשל אינטרסים עסקיים בצפון-מזרח. האסטרטגיה האמריקנית קראה למלחמה נגד הספנות הבריטית ובעיקר ניתוק משלוחי מזון במטעי הסוכר הבריטיים באיי הודו המערביים. כיבוש קנדה הייתה טקטיקה שנועדה לתת לאמריקנים עמדת מיקוח חזקה. המטרה הבריטית העיקרית הייתה להביס את צרפת, כך קרה עד שבשנת 1814 המלחמה נעשתה הגנתית בעיקרה. כדי לגייס בעלי ברית בקרב האינדיאנים, שהונהגו בידי טקומסה, הבריטים הבטיחו שמדינה אינדיאנית עצמאית תוקם בשטח האמריקאי. פלישות אמריקאיות חוזרות ונשנות על אדמת קנדה נכשלו בגלל הכנה לקויה, מעט מאוד גנרלים, והסירוב של יחידות מיליציה לעזוב את אדמתם. האמריקאים השתלטו על ימת אירי בשנת 1813 והרסו את כוחם של האינדיאנים, בעלי בריתם של הבריטים בצפון מערב ובדרום מזרח. הפלישה הבריטית על מפרץ צ'ספיק ב-1814 הגיעה לשיאה ב"שריפת וושינגטון", מתקפה קשה על הבירה האמריקאית, אך המתקפה הבריטית שהגיעה לאחר מכן בבולטימור נהדפה. הפלישה הבריטית למדינת ניו יורק ב-1814 הובסה בקרב על פלטסבורג, והפלישה על לואיזיאנה שפרצה לפני שהידיעה על הפסקת אש הגיעה לגנרל אנדרו ג'קסון, הובסה לחלוטין בקרב על ניו אורלינס בשנת 1815. המשא ומתן החל בשנת 1814 והפיק את הסכם גנט, אשר החזיר את הסטטוס קוו. לא הושגו הישגים טריטוריאליים בקרב שני הצדדים והתוכנית הבריטית ליצור אומה אינדיאנית ננטשה. בריטניה שמרה את הזכות התאורטית של גיוס כפוי לצי, אך הפסיקה לבחון מלחים, בעוד ארצות הברית ירדה מהנושא. ארצות הברית חגגה את התוצאה כמנצחת ב"מלחמה השנייה לעצמאות". הבריטים, הביסו לבסוף את נפוליאון בווטרלו, חגג את הניצחון ובמידה רבה שכחו את המלחמה נגד אמריקה. המתיחות בין ארצות הברית וקנדה נפתרו באמצעות דיפלומטיה.
מלחמת 1812 סימנה את סופה של תקופה ארוכה של סכסוך (1775 - 1815) ופתח עידן חדש של שלום בין שני העמים.