stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גטה קמסקי

| --- | --- |

 לידה:  2 ביוני 1974 (בן 50) נובוקוזנצק, ברה"מ 
 הישג בולט:  סגן באליפות העולם 1996
 הדרגה הגבוהה ביותר:  רב-אמן משנת 1990
 מד כושר מרבי:  2763 (יולי 2013)
 מד כושר נוכחי:  2609 ‏(אוקטובר 2024)
 השכלה:  ברוקלין קולג', מרכז טורו למשפט, אוניברסיטת אריזונה 
 מדינה:  ברית המועצות, ארצות הברית
 פרסים והוקרה:  פרס המהגרים הגדול (2010) 
 
גטה קמסקי (בטטרית: Ğataulla Rөstəm uğlı Sabirov;‏ נולד ב-2 ביוני 1974, נובוקוזנצק (ברית המועצות) הוא שחמטאי אמריקאי בדרגת רב-אמן. היה אלוף ארצות הברית בשחמט, התחרה מספר פעמים באליפות העולם בשחמט בשנת אליפות העולם 1996 היה סגן אלוף העולם. הוא חבר בהיכל התהילה העולמי של השחמט (אנ').
נכון ליולי 2019, מדורג במקום ה-72 בעולם והשמיני בארצות הברית לפי מד כושר.
ביוגרפיה

גטה קמסקי נולד בברית המועצות למשפחה טטרית. הוא התחיל לשחק שחמט בגיל 7 והתאמן בלנינגרד. בשנת 1987 קמסקי זכה באליפות ברית המועצות לנוער. בשנת 1989 הוא ומשפחתו ביקשו מקלט מדיני בארצות הברית.
בשנת 1990 הוענק לגטה קמסקי תואר רב אמן, הוא היה רב אמן הצעיר לזמנו.
במהלך 1996 הוא ניצח מספר שחמטאים בולטים כוישוואנתן אנאנד וולרי סלוב אך בגמר במפגש על התואר הפסיד לאנטולי קרפוב. לאחר הפסד זה הוא עזב את עולם השחמט. בתקופה זו קמסקי סיים אוניברסיטת אריזונה ופתח משרד לייעוץ משפטי.
ביוני 2004 גטה קמסקי חזר להשתתף בתחרויות. בגביע העולם בשחמט 2007 הוא זכה במקום הראשון. ב-2007 הוא הפסיד לבוריס גלפנד ולא התברג לשמיניה המובילה. בשנת 2009 הוא הפסיד לוסלין טופאלוב, כאשר המנצח היה יכול להיפגש עם אלוף העולם. ב-2012 הוא ניצח את וסלין טופאלוב, אך בחצי הגמר הפסיד לבוריס גלפנד.
בגביע העולם בשחמט בשנת 2013 הוא הודח ברבע הגמר.
גטה קמסקי באולימפיאדת השחמט

בין השנים 1992 ל-2014 השתתף גטה קמסקי ב-6 אולימפיאדות שחמט:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | לוח | קבוצה | מד כושר | נקודות | תוצאות |  % | מקום |
|  1992 | 1 | ארצות הברית | 2655 | 7.5 מ-13 | 4+ 7= 2- | 57.7 | 4 קבוצתי, 27 אישי |
|  2006 | 1 | ארצות הברית | 2671 | 5.5 מ-10 | 4+ 3= 3- | 55.0 | 3 קבוצתי, 48 אישי |
|  2008 | 1 | ארצות הברית | 2729 | 6.5 מ-10 | 4+ 5= 1- | 65.0 | 3 קבוצתי, 7 אישי |
|  2010 | 2 | ארצות הברית | 2705 | 7 מ-10 | 6+ 2= 2- | 70.0 | 9 קבוצתי, 5 אישי |
|  2012 | 2 | ארצות הברית | 2746 | 8.5 מ-11 | 7+ 3= 1- | 77.3 | 5 קבוצתי, 3 אישי |
|  2014 | 2 | ארצות הברית | 2706 | 3.5 מ-9 | 1+ 5= 3- | 38.9 | 14 קבוצתי, 47 אישי |
הערות שוליים

↑  Kamsky, Gata - Men's Chess Olympiads, באתר אולימפבייס (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 119067439  ISNI: 0000 0000 7859 9755  LCCN: no95033807  NTA: 102378339  VIAF: 35258288   WorldCat (עם VIAF): 35258288
אצטדיון המושבה

| --- | --- |

 כתובת:  דרך שלמה שמלצר 12
 מיקום:   פתח תקווה, ישראל
 קואורדינטות:  32°06′15″N 34°51′54″E﻿ / ﻿32.104197°N 34.865078°E﻿ / 32.104197; 34.865078
 אבן יסוד:  אוקטובר 2007
 תקופת הפעילות:  6 בדצמבר 2011 – הווה (13 שנים)
 עלות הבנייה:  כ-200 מיליון ש"ח
 בעלים:  עיריית פתח תקווה
 משטח:  דשא
 אדריכל:  גולדשמידט ארדיטי בן נעים אדריכלים
 קבוצות:  מכבי פתח תקווה (2011–היום) הפועל פתח תקווה (2011–היום)
 מושבים:  11,500
 ממדי משטח:  68X105
  מפת מיקום  מפה מפורטת #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון המושבה (נקרא גם "אצטדיון שלמה ביטוח") הוא אצטדיון כדורגל בפתח תקווה, בסמוך לדרך אם המושבות. באצטדיון 11,500 מקומות ישיבה, והוא נחנך ב-6 בדצמבר 2011. האצטדיון החליף את אצטדיון האורווה, כמגרש הביתי הקבוע של שתי הקבוצות העירוניות הבכירות – מכבי פתח תקווה והפועל פתח תקווה. עלות בניית האצטדיון מוערכת בכ-200 מיליון שקל, כאשר רובו מומן על ידי העירייה, ו-50 מיליון שקל מומנו על ידי המועצה להסדר ההימורים בספורט. האצטדיון הוא חלק מקומפלקס ספורט אשר כולל מגרש סינתטי משני, שלושה מגרשי קטרגל לאימונים, מתחם בילוי וסחר ותוכנית להקמת אולם רב תכליתי, ובין היתר משמש האצטדיון להופעות. בצמוד לאצטדיון נמצאת תחנת רכבת קריית אריה וכן הוקם בקרבתו הדיפו לקו האדום של הרכבת הקלה ועוברים בקרבתו כביש 5 וכביש 4, המקנים לאצטדיון נגישות גבוהה. מלבד הקבוצות העירוניות האצטדיון שימש כאצטדיון ביתי זמני לקבוצות נוספות מליגת העל שנדרשו לאצטדיון ראוי לליגה, גמרי גביע המדינה בכדורגל נשים וכדומה. לעיתים מארח האצטדיון משחקי ידידות של נבחרת ישראל הבוגרת, וכן למשחקים רשמיים של הנבחרת הצעירה עד גיל 21.
היסטוריה

אבן הפינה של האצטדיון הונחה באוקטובר 2007. האצטדיון נבנה בתכולה של 11,500 מקומות וישיבה, כאשר התכנון השאיר אופציה להרחיב אותו בשני יציעים נוספים מאחורי שני השערים, אשר ירחיבו את האצטדיון בכ-8,000 מקומות ישיבה נוספים. האצטדיון נחנך ב-6 בדצמבר 2011 במעמד ראש העיר ויושב ראש ההתאחדות לכדורגל. משחק הבכורה באצטדיון התקיים ב-10 בדצמבר 2011 בין מכבי פתח תקווה להפועל עכו והסתיים בתוצאה 0:4 לטובת הקבוצה האורחת. משחק הבכורה של הפועל פתח תקווה באצטדיון נערך ב-24 בדצמבר 2011 מול מכבי חיפה, והסתיים בניצחון 1:3 לטובת המארחת.
כחודש לאחר פתיחתו נחנך באצטדיון חדר להנצחת "ליגה טרזין". חדר ההנצחה ממוקם בתוך אחד מתאי הצפייה באצטדיון ובו פירוט על פעילות ליגת הכדורגל שפעלה בגטו טרזיינשטט, כמו גם הנצחה של הספורט היהודי בתקופת השואה. את החדר הקים בית טרזין עבור מאיר שמיר אשר היה בעבר הבעלים של קבוצת הפועל פתח תקווה וסבו ודודו עברו את השואה בגטו זה. מניע נוסף אשר הביאה להקמת חדר ההנצחה הוא יצירת כלי חינוכי כנגד האלימות והגזענות בכדורגל. כל שנה מגיעות קבוצות נוער וחיילים העוסקות במקום בזיכרון השואה ובעירוב של דימויי השואה בכדורגל של היום, בישראל ובשאר העולם.
ב-29 בפברואר 2012 אירח האצטדיון את משחק הידידות של נבחרת ישראל הבוגרת מול נבחרת אוקראינה, שהסתיים בניצחונה של אוקראינה בתוצאה 3–2.
ביוני 2013 לקח האצטדיון חלק באירוח משחקי אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 שנערכה בישראל.
בעקבות ההרחבה באצטדיון בלומפילד בשנים 2016 –2019 שימש האצטדיון כמגרשן הזמני של הפועל תל אביב ובני יהודה.
במאי 2021 יצאה העירייה בקמפיין עירוני לבחירת 22 שחקני עבר משני המועדונים העירוניים (11 להפועל ו-11 למכבי פתח תקווה), והשמות אשר נבחרו שובצו להנצחה ב"שדרת הכוכבים", אשר נחנכה באוגוסט 2021, לאורך החזית המערבית של האצטדיון.
באותו חודש נפתח באצטדיון מרכז חדשנות עולמי לטכנולוגיות ספורט שבין מטרותיו ניסויים בפיתוחים שונים שישנו את חווית הצפייה והצריכה של הספורט על ענפיו השונים, בשותפות עם קבוצות ונבחרות מהליגות הטובות בעולם.
בחורף שנת 2021 ובחודש אוקטובר 2022 אירח האצטדיון את משחקי הרוגבי של הליגה האירופאית כאצטדיון הבית של קבוצת הרוגבי הישראלית Tel Aviv Heat.
סוגיית שמו של האצטדיון

כנהוג בעשורים האחרונים, מבני ציבור שעלותם גבוהה נקראים על שם חברות מסחריות או תורמים פרטיים תמורת מימון מלא או חלקי. דוגמאות בישראל הן היכל מנורה מבטחים ואצטדיון סמי עופר. כיוון שבמימון בניית האצטדיון לא לקח חלק אף גוף מסחרי או פרטי והמימון היה ציבורי, בזמן תחילת בנייתו של האצטדיון שמו טרם נקבע והוא נשא את הכותרת "אצטדיון עירוני" ללא כל כינוי נוסף.
אוהדי קבוצת הפועל פתח תקווה פתחו בקמפיין הקורא לעיריית פתח תקווה לקרוא לאצטדיון "ראש הזהב" – על שם כדורגלן העבר נחום סטלמך. בתגובה, אוהדי מכבי פתח תקווה פתחו בקמפיין משלהם לקריאת האצטדיון על שם שמואל בן דרור
בספטמבר 2010 הודיעה עיריית פתח תקווה שמאחר שלא נמצא נותן חסות לאצטדיון בשלב זה, הוחלט לקרוא לאצטדיון בשם אצטדיון המושבה. השם החדש מתקשר לכינויה של העיר, "אם המושבות", וקשור במיתוג מחדש שעוברת העיר. עם זאת, המשיכו אוהדי שתי הקבוצות במאבקם לשינוי שמו של האצטדיון.
ב־24 בנובמבר 2019 שונה שמו של האצטדיון ל"אצטדיון שלמה ביטוח", אחרי שהחברה זכתה במכרז של החברה לפיתוח העיר.
מתחם פנאי, בילוי וספורט

מתחם האצטדיון מהווה מרכז פנאי, תרבות ואירועים ומושך אליו תושבים מקומיים ותושבי חוץ.
המתחם כולל כ-8,000 מ"ר שטחי מסחר המושכרים לעסקים מסחריים מגוונים, חדרי ישיבות להשכרה, חללי VIP במתחם, אולם להשכרה, מסעדה, חנות למכירת אופניים וציוד רכיבה, חדרי כושר, מועדון ביליארד ועוד. מדי שנה פוקדים אותו כ-300,000 אנשים.
במקום קיימת נגישות עבור בעלי מוגבלויות, חניות נכים, מקומות ישיבה מיוחדים וכן שירותי נכים.
משחקים בין-לאומיים באצטדיון

| תאריך | המשחק | תוצאה | מסגרת | מספר צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 בפברואר 2012 | ישראל ישראל – אוקראינה אוקראינה | 3-2 | ידידות | 7,000 |
| 17 בנובמבר 2022 | ישראל ישראל – זמביהזמביה | 2-4 | ידידות | 5,243 |
| 20 בנובמבר 2022 | ישראל ישראל – קפריסיןקפריסין | 3-2 | ידידות | 7,352 |
גלריית תמונות

כניסה לאצטדיון, 2016
חזית היציע המערבי, 2016
חזית היציע המערבי, 2016
היציע המערבי, 2014
האצטדיון במבט מהאוויר, 2014
היציע המערבי, 2012
הערות שוליים

↑  רון עמיקם, אם המושבים: התקווה של אוהדי הכדורגל במלאבס, באתר nrg‏, 9 ביוני 2009
↑  מיכאל יעקובסון, אצטדיון המושבה של פתח תקוה: אור בקצה המנהרה?, באתר Xnet‏, 9 ביולי 2011
↑  https://int.soccerway.com/matches/2012/02/29/world/friendlies/israel/ukraine/1236167/
↑  אסי ממן, ‏אתם בוחרים מי יופיעו בשדרת הכוכבים של פ"ת, באתר ONE‏, 25 במאי 2021
↑  נחשפו מרצפות הכוכבים של מכבי והפועל פתח תקוה, באתר וואלה, 23 באוגוסט 2021
↑  התל אביב היט תשחק את משחקי הבית שלה באצטדיון שלמה ביטוח בפ"ת, Tel Aviv Heat.com, ‏21 באוקטובר 2021
↑  Rugby Israel - רוגבי ישראל, ברשת החברתית פייסבוק
↑  דרור רוזנפלד, ‏האצטדיון החדש בפ"ת מחפש שם להפועל ומכבי, באתר ONE‏, 19 בפברואר 2010
↑  דרור רוזנפלד, ‏"האצט' בפ"ת צריך להיקרא על שם שמואל בן דרור", באתר ONE‏, 21 בספטמבר 2010
↑  דרור רוזנפלד ודנה בהט, ‏האצטדיון בפ"ת ייקרא 'המושבה', האוהדים זועמים, באתר ONE‏, 20 בספטמב 2010
קנית בצרה

| קנית בצרה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: חולייתנים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: סבכיים
סוג:: קנית
מין:: קנית בצרה
שם מדעי
 Acrocephalus griseldis ‏הארטלאוב, 1891
תחום תפוצה


קנית בצרה (שם מדעי: Acrocephalus griseldis) היא מין ציפור נדירה ובסכנת הכחדה מהסוג קנית, במשפחת הסבכיים.
מאפיינים כלליים

אורכה 15 ס"מ, חלק גופה העליון חום זיתי, חלקה התחתון בהיר יותר מלבד צידי הגוף בצבע צהוב קרם. בעלת מקור ארוך ומחודד. היא נמצאת באזורים בעלי צמחייה מרובה האופיינית לסביבת מקורות מים כגון הקנה וגומא פפירוס. חורפת באפריקה, שם נמצאת בסבכי צמחייה. מבקרת נדירה ביותר באירופה.
קנית בצרה קרויה כך בשל אזורי הקינון שלה בין צמחי הקנה בביצות דרום עיראק ומזרחה, הסמוכות לעיר בצרה.
תפוצה

שטחי המחיה של ציפור זו מוגבלים בדרך כלל לאזורים אלו בעיראק, אולם הרס נרחב של שטחי הביצות, שנגרם בשל מאבקו של שליט עיראק סדאם חוסיין בשבטים החיים באזורי הביצות, בנוסף,פיתוח של פרויקטים גדולים, הביאו את הקנית הזו לסף הכחדה. על פי ההערכות בעשורים האחרונים ירדה אוכלוסייתה בכ-90%. גורמים אלו דחקו את הציפור לתור אחר אתרי קינון ומחיה חדשים במעלה הנהרות הפרת והחידקל, אולם בהיעדר מעקב מסודר אין לדעת אם הציפור מקננת במדינות השכנות לישראל, כגון סוריה.
ההערכות הן שמין זה מנסה להשתקע בישראל. בשל רגישותה הבינלאומית של קנית בצרה, עוקבים צפרים אחריה כדי לנסות ולהבטיח את הישרדותה, תוך מניעת פגיעה בבית הגידול בו היא דוגרת בעמק החולה.
בקיץ 2006 אותרו לראשונה זוגות בודדים מקננים בעמק החולה, זה התיעוד הראשון מסוגו בו נצפה המין מקנן מחוץ לגבולות עיראק.
בדו"ח השנתי ל-2008 של החברה להגנת הטבע דווח על החמרה במצבן, וידוע על פחות מחמישה זוגות.
במאי 2023 נצפתה בפארק הצפרות אילת.
הערות שוליים

↑  קנית בצרה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑
זיו ריינשטיין‏, הציפור שכמעט ונכחדה בגלל סדאם חוסיין הגיעה לאילת, באתר וואלה, 18 במאי 2023
קנית ביצות

| קנית ביצות |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
משפחה:: קניתיים
סוג:: קנית
מין:: קנית ביצות
שם מדעי
 Acrocephalus palustris ‏בכשטיין, 1798
תחום תפוצה


Acrocephalus palustris
Cuculus canorus canorus + Acrocephalus palustris
קנית ביצות או קנית חורף (מכונה גם זְמִיר בִּצּוֹת; שם מדעי: Acrocephalus palustris) היא מין ציפור מהסוג קנית שבמשפחת הסבכיים.
גודל ומשקל

אורכה 12.4-14 סנטימטרים אורך כנפה 6.4-6.9 ס"מ ומשקלה 8–11 גרמים.
תפוצה

תפוצה אירופית בעיקרה, הציפור חיה בשיחי ביצה ובין שיחי יער-גדות. חורפת במזרח אפריקה מדרום לסהרה ועד לארץ הכף. בארץ ישראל היא חולפת נדירה למדי באביב ושכיחה מעט יותר בקיץ.
הערות שוליים

↑  קנית ביצות באתר הרשימה האדומה של IUCN
ערך זה הוא קצרמרבנושא עופות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עליית מתח

עליות מתח
עליות מתח או עליות און (באנגלית: Pull-up) הן סוג של תרגיל התנגדות לפלג הגוף העליון בו המתאמן מושך את גופו מעלה כנגד כוח הכבידה באמצעות זרועותיו. התרגיל מפעיל בעיקר מספר שרירים בפלג הגוף העליון לרבות שריר הגב הרחיב, שריר הדלתא (כתפיים), שריר הטרפז (גב עליון) ושריר הזרוע הדו-ראשי (הזרועות).
טכניקה

עליות מתח מבוצעות לרוב במתקן מתח ייעודי אשר מסוגל לתמוך במשקל הגוף של האדם שמתאמן. מתקני מתח ייעודיים נמצאים לרוב במרבית חדרי כושר. ניתן לבצע את התרגיל גם בטבעות התעמלות. בעוד שעליות מתח פופולריות במסגרת תוכנית אימונים מסורתיות, הן פופולריות גם בענפי ספורט שונים כמו התעמלות מכשירים, פיתוח גוף, קליסטניקס וקרוספיט.
התרגיל מתבצע בצורה הבאה:
מצב ראשוני: אוחזים במוט המתח כאשר הזרועות ישרות, הגו ישר והרגליים אינן נוגעות בקרקע.
מושכים את הגוף מעלה בעזרת הזרועות ובשאיפה להביא את בית החזה לכיוון המוט.
לאחר שקו הסנטר עבר את גובה המוט, יש לחזור למצב הראשוני בקצב מבוקר תוך שמירה על גו ישר ויישור הזרועות.
עליות מתח המבוצעות באופן הלא נכון עלולות לגרום לפציעות.
וריאציות

ניתן לבצע וריאנטים שונים של עליות מתח על מנת להתמקד בקבוצות שרירים שונות או על מנת להגביר את הקושי. כמה מהווריאציות הנפוצות ביותר כוללות:
ביצוע עליות מתח כאשר הידיים קרובות זו לזו (אחיזה צמודה)
אחיזה תחתית (סופינציה)
אחיזה עילית (פרונציה)
כאשר ישנם משקולות על המותניים
כאשר מבצעים את עליות המתח עם זרוע אחת בלבד
תפקיד במבחני כושר

עליות מתח נכללות במבחני כושר גופני רבים ברחבי העולם. התרגיל נכלל לעיתים רבות במבחני כושר צבאיים ומבחני כושר של רשויות אכיפת החוק במדינות רבות כמדד לחוזק והסיבולת של פלג הגוף העליון של כל האנשים שמבצעים את מבחן הכושר הגופני.
שיא גינס

שיא גינס עבור המספר הגדול ביותר של עליות מתח נקבע על ידי הצוללן היפני קנטה אדאצ'י בשנת 2022 אשר הצליח לבצע 651 חזרות של עליות מתח במהלך 87 דקות רצופות.
גלריית תמונות

חיילים אמריקנים מבצעים עליות מתח
ביצוע עליות מתח עם משקולות על המותניים
ילדים מבצעים עליות מתח
הערות שוליים

↑  How to Do Pullups: Proper Form, Variations, & Training Plan, wikiHow (באנגלית)
↑  Shimbun, The Yomiuri (28 במאי 2022). "Coast Guard diver sets Guinness Record for consecutive pull-ups". japannews.yomiuri.co.jp. נבדק ב-24 בספטמבר 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Most consecutive pull ups". Guinness World Records (באנגלית בריטית). 4 במרץ 2022. נבדק ב-24 בספטמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא בריאות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
איה (פסוק)

אַ֫יַה (آيَة, תעתיק מדויק: אַאיַה), ברבים אַיַא֫ת (آيَات, תעתיק מדויק: אַאיַאת), היא מילה ערבית שפירושה "אות" או "מופת". המילה מתייחסת בדרך כלל ל-6,232 פסוקי הקוראן (6,384 אם סופרים גם את הבסמאללה שפותחת כל סורה). המוסלמים מאמינים כי כל איה היא סימן מאללה.
מאחר שהקוראן אינו מסודר לפי סדר כרונולוגי, קיים קושי לתעד מה הייתה הסורה (ולפיכך האיה) הראשונה שנמסרה למוחמד. עם זאת, מרבית חוקרי האסלאם מסכימים כי האיה הראשונה שנמסרה למוחמד הייתה מסורת אל-עַלַק (סורת טיפת הדם):
קְרָא בשם ריבּונךָ אשר ברא, ברא את האדם מדם קוֹפֵא (ר' סורה 22 : 5).
רבים מאמינים כי סורת א-נַצְר (סורת הניצחון) הייתה הסורה האחרונה שקיבל מוחמד, שהאיה האחרונה שלה היא:
אז שַבּח והלל את ריבּונךָ ובקש מחילה, כי רוצה הוא בתשובת עבדיו.
ולפיכך הייתה זו האיה האחרונה שקיבל מוחמד מהאל.
ראו גם

סורה
אייתוללה
הערות שוליים

↑  רובין: הפסוקים הפותחים סורה זו נחשבים הראשונים שהתגלו למוחמד בבוא אליו המלאך גבריאל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14464835g (data)  GND: 4466716-4  LCCN: sh00006400  SUDOC: 077071034  TDVİA: ayet 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כעביה-טבאש-חג'אג'רה

כעביה-טבאש-חג'אג'רה (בערבית: كعبية، طباش،حجاجرة) היא מועצה מקומית במחוז חיפה בישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1996.
ביישוב פועלים קופת חולים, מגרש כדורגל, מתנ"ס ושני מסגדים.
אוכלוסייה

במועצה המקומית כעביה מתגוררת אוכלוסייה ערבית בדואית הכוללת בתוכה שלושה שבטים עיקריים: כעביה, טבאש וחג'אג'רה.
במקום מספר שבטים הכוללים כמה וכמה משפחות:
שבט אלמאז, שבט סלאמנה, שבט אבו סויד, שבט טואהרה, שבט רשאידה, שבט עוזבי, שבט חויראת, שבט מטלק, שבט ברוק, שבט דאר עביד.
שבט חג'אג'רה – כולם משפחה אחת.
שבט טבאש בכפר טבאש – מורכב בעיקר ממשפחת טבאש וממשפחת סויטאת. בנוסף גרות בכפר כחמש משפחות יהודיות.
לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף נובמבר 2024 (אומדן), מתגוררים בכעביה-טבאש-חג'אג'רה 6,538 תושבים, מתוכם 6,533 תושבי ישראל (מקום 218 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 69.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,695 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
חינוך

בכעביה שלושה בתי ספר: יסודי, חטיבת ביניים ותיכון בהנהלת רשת עמל.
קיבוץ הרדוף השכן יזם הקמת מגמת תיאטרון בבית הספר התיכוני שהיה בניהולו של ויפקי סלאמנה, המנהל הראשון של התיכון.. היוזם יעקב ארנן יחד עם חבריו פאיז סואעד מהכפר סוואעד חמירה השכן, והכמרית אילסה, מקימי "שער לאדם", ממשיכים לקדם את נושא השלום באזור זה ועם השכנים.
ראשי המועצה

רובי נגאר (ראש מועצה ממונה מצד משרד הפנים)
זידאן כעביה (נימר)
יאסר טבאש
זידאן כעביה (כהונה שנייה)
ראפע חג'אג'רה
יאסר טבאש (כהונה שנייה)
ראו גם

עין יבקע
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף נובמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  לטבלת הדירוג המלא.
↑  מאזן מפוני מלחמת חרבות ברזל: מספר מפונים שנקלטו במועצה המקומית פחות מספר מפונים שפונו ממנה, מבוטא באלפי תושבים. מתוך אתר למ"ס, המתבסס על מערכת "יחד" (של מערך הדיגיטל הלאומי) נכון ל-סוף נובמבר 2024 (אומדן).
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  פרופיל כעביה-טבאש-חג'אג'רה באתר הלמ"ס
↑  אתר שער לאדם, הרדוף
| דגל ישראל מחוז הצפון |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת רמת הגולן • נפת צפת • נפת עכו • נפת כנרת • נפת יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| ערים | בית שאן • טבריה • טמרה • יקנעם עילית • כרמיאל • מגדל העמק • מעלות-תרשיחא • נהריה • נוף הגליל • נצרת • סח'נין • עכו • עפולה • עראבה • צפת • קריית שמונה • שפרעם • מע'אר | מפת מחוז הצפון |
| מועצות מקומיות | אבו סנאן • אכסאל • אעבלין • בועיינה-נוג'ידאת • בוקעאתא • ביר אל-מכסור • בית ג'ן • בסמת טבעון • בענה • ג'דיידה-מכר • ג'וליס • ג'ש (גוש חלב) • דבורייה • דיר חנא • דיר אל-אסד • זרזיר • חורפיש • חצור הגלילית • טובא-זנגרייה • טורעאן • יאנוח-ג'ת • יבנאל • יסוד המעלה • יפיע • ירכא • כאבול • כאוכב אבו אל-היג'א • כסרא-סמיע • כעביה-טבאש-חג'אג'רה • כפר ורדים • כפר יאסיף • כפר כמא • כפר כנא • כפר מנדא • כפר תבור • מג'ד אל-כרום • מג'דל שמס • מגדל • מזרעה • מטולה • מסעדה • מעיליא • משהד • נחף • סאג'ור • ע'ג'ר • עיילבון • עילוט • עין מאהל • עין קנייא • פסוטה • פקיעין • קצרין • ראמה • ראש פינה • ריינה • רמת ישי • שבלי - אום אל-גנם • שלומי • שעב | מפת מחוז הצפון |
| מועצות אזוריות | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף • מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל | מפת מחוז הצפון |
| מועצה מקומית תעשייתית | מגדל תפן | מפת מחוז הצפון |
| יישובים לשעבר | אבוקה • אחוזת נפתלי • אתגר • גבעות זייד • מחנה ישראל • שייח' בראק | מפת מחוז הצפון |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407802805171
נוסח קטלוניה

נוסח קטלוניה (קטלוניא, בספרות הרבנית ובכתבי־היד) הוא נוסח תפילה שבו התפללו בתקופת ימי הביניים יהודי קטלוניה, ולנסיה ומיורקה. לאחר גזרות קנ"א (1391) והגירוש בשנת רנ"ב (1492), המגורשים שמרו על מנהגם ועל נוסח התפילה שלהם באיטליה, באימפריה העות'מאנית, בצפון אפריקה ובארץ ישראל עד המאה העשרים, לכל הפחות בימים הנוראים.
בשל הפסקת השימוש בו בראשית תקופת הדפוס, נוסח קטלוניה לא נדפס מעולם (מלבד מחזורים לימים נוראים), והוא מופיע בכתבי יד בלבד. בשנת תשע"ט, הוציא לאור עידן פרץ, "סידור כמנהג ק"ק קטלוניא", סידור תפילה המבוסס על שישה כתבי יד, ומשחזר את נוסח קטלוניה הקדמון. הסידור כולל תפילות לכל השנה וגם הלכות, מנהגים והנהגות שלוקטו על ידי אחד מתלמידי רבי יונה גירונדי בבית מדרשו בברצלונה.
רקע היסטורי

קטלוניה הייתה שונה משאר הממלכות הנוצריות בספרד מבחינה פוליטית, תרבותית ולשונית. הבדל זה השפיע גם על מנהגי היהודים ועל נוסח התפילה. קטלוניה הייתה קרובה לפרובאנס בצפון ולספרד בדרום, והיהודים הושפעו משני המרכזים הללו. יהדות קטלוניה פיתחה מאפיינים ייחודיים, שכללו מסורת פסיקת הלכה, מנהגים ונוסח תפילה. למרות זאת היום נוהגים לכלול את יהדות קטלוניה כחלק מיהדות ספרד.
המקורות לתולדות מנהגי יהדות קטלוניה

ישנם מספר מקורות המתארים מנהגים שנהגו ביהדות קטלוניה,ביניהם:
ספר אורחות חיים שחיבר רבי אהרון הכהן מלוניל. ספר זה הוא ספר הלכתי בעיקרו, אך הוא מכיל מנהגים רבים של יהודי פרובאנס וגם של יהודי קטלוניה.
ספר מגן אבות לרבי מנחם המאירי. הספר נכתב בעקבות מחלוקת עם תלמידי הרמב"ן שרצו להנהיג בפרובאנס את מנהג קטלוניה, והמאירי ביקש להגן על מנהג המקום.
ספרות השו"ת של חכמי קטלוניה, בעיקר שו"ת הרשב"א, הריב"ש ותשב"ץ.
מדברי רבי מנחם המאירי בספר מגן אבות אפשר ללמוד שבתקופה קדומה (המאה ה-10 והמאה ה-11) בקטלוניה נהגו ברוב הדברים כמו בספרד ובמאה ה-12 הייתה התקרבות לפרובאנס. כבר במאה ה-13 יש לנו סידורי תפילה בכתבי־יד שמעידים על מנהגים ונוסח תפילה בפני עצמו, שמכונה על ידי החכמים נוסח קטלוניה.
פרטי הנוסח והמנהג > תפילת שחרית

המנהג להוציא מי שאינו בקי ומתחיל החזן בבית הכנסת ומברך על נטילת ידיים וסדר ברכות השחר.
נהגו לומר "התכבדו מכובדים וכו" טרם כניסה לבית הכיסא, כדין התלמוד.
נוסח ברכת התורה הוא "לעסוק בדברי תורה" כמו נוסח צרפת ואשכנז.
אחרי ברכת התורה אומרים 'פרשת צו' ורק לאחר מכן ברכת כהנים. המנהג בספרד ובצרפת היה הפוך לומר אחר ברכת התורה 'ברכת כהנים' ואילו פרשת צו בתוך הקורבנות.
לבישת טלית והנחת תפילין אחרי הקורבנות, לאחר שלוש עשרה מידות של ר' ישמעאל (בדומה לקצת קהילות אשכנז המערבי).
לפני 'הודו' אומרים הפסוק 'ברכי נפשי'.
לפני 'ברוך שאמר' ביום חול ובשבת אומרים הפיוט 'האדרת והאמונה'.
אחרי 'שירת הים', לפני 'ישתבח' ביום חול ולפני 'נשמת' בשבת, אומרים הפיוט 'כל ברואי מעלה ומטה' לרבי שלמה אבן גבירול, כמו במנהג איטליה.
ב'ברכו' בשעה שהחזן אומר "ברכו את ה' המבורך" הקהל אומר בלחש "ברכי נפשי את ה' וכל קרבי את שם קדשו יתברך וישתבח ויתפאר ויתרומם ויתנשא ויתעלה ויתהלל שמו של מלך מלכי המלכים הקב"ה שהוא ראשון והוא אחרון ומבלעדיו אין אלהים. ה' אלהי גדלת מאד הוד והדר לבשת, ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד".
היחיד לא אומר 'קדושת יוצר' ו'קדושה דסידרא'.
ב'ברכת יוצר' של קריאת שמע לפני החתימה מופיע המשפט "והתקין מאורות לשמח עולם".
בברכת 'אהבת עולם' בין המשפט "לא נבוש ולא נכשל לעולם ועד" ובין "נגילה ונשמחה בישועתך" מופיעה הפסקה "כי שם קדשך באמת נקרא עלינו ובעבור שמך האל המלך הגדול הגבור והנורא מהרה באהבה תרום קרננו ותושיענו מהרה למען שמך בך בטחנו ולא נבוש ובשמך הגדול חסינו לא נכלם ולא נכשל עד עולמי עד כי אבינו מלכנו ואלהינו אתה". פסקה זו מצויה במקורות קדומים: סידור רע"ג, סידור רס"ג, מנהגי תפילה ארץ־ישראליים ובמחזורי רומניה, רומא ופרובאנס, וחסרה בנוסחי אשכנז וספרד בלבד.
ב'אמת ויציב' מופיע המשפט "מושך חסד ליודעיו וצדקתו לישרי לב" כמו בנוסח פרובאנס, ורומניה.
לפני החתימה מופיע המשפט "יחד כלם הודו והמליכו ענו ואמרו".
שליח צבור אינו אומר 'ה' שפתי תפתח' ולא לבסוף 'יהי לרצון אמרי פי' ולא פוסע שלש פסיעות לאחוריו.
אחרי קריאת התורה אומרים: 'אשרי', 'למנצח מזמור לדוד יענך', 'ובא לציון', 'ברוך הוא אלהינו שבראנו', 'צדקתך צדק לעולם', 'שיר מזמור לאסף', 'קדיש יהא שלמא', 'עוצו עצה ותפר', 'נפשנו חכתה לה' עזרנו ומגננו הוא', 'יהי ה' אלהינו עמנו', 'אין כאלהינו', 'פטום הקטורת', 'תנא דבי אליהו', 'קדיש על ישראל', 'עלינו לשבח'.
'עלינו לשבח' נהגו לומר רק החצי הראשון וכמנהג ספרד הישן.
אומרים 'שיר מזמור לאסף' בשחרית ובערבית.
פרטי הנוסח והמנהג > תפילת שמונה עשרה

בברכה שלישית אומרים "לדור ודור אתה קדוש וּשְׁמָךְ קדוש וקדושים בכל יום יהללוך סלה. ברוך אתה ה' האל הקדוש". נוסח זה ייחודי לנוסח קטלוניה (בפרובאנס נאמר נוסח זה רק בתפילות הימים הנוראים).
ב'חונן הדעת' הנוסח הוא 'דעה ובינה והשכל', כמו רוב הנוסחים הישנים.
כבכל הנוסחים הישנים, מוסיפים בתענית ציבור ב'סלח לנו' סליחות.
ב'ברכת רפאנו' אומרים "והעלה רפואה שלמה לכל מכותינו ולכל מכאובינו ולכל תחלואינו כי אל רופא רחמן ונאמן אתה".
ב'ברכת השנים' אומרים 'ברך עלינו' המורחב גם בקיץ.
ב'ברכת המשפט' אומרים 'וצדקנו במשפט', כמו באשכנז ובפרובאנס.
מאחר שמדובר בנוסח מימי הביניים, 'ברכת המינים' מופיעה בנוסח שקודם לשינויי הצנזורה: 'למשומדים אל תהי תקוה וכל המינין והמלשינים והמסורות כלם כרגע יאבדו וכל אויבי עמך ישראל מהרה יכרתו ומלכות זדון מהרה תעקר ותשבר ותמגר ותכריע ותכניע ותשפיל ותפיל את כל אויבינו ותכלם במהרה בימינו. ברוך אתה ה' שובר אויבים ומכניע זדים".
בברכת 'על הצדיקים' אומרים "על הצדיקים ועל החסידים ועל גרי הצדק ועל פליטת עמך בית ישראל ועלינו".
ב'ברכת שומע תפילה' אומרים "אב הרחמן ה' אלוהינו שמע קולנו חוס ורחם עלינו וקבל ברחמים וברצון את תפילתינו כי אל שומע תפילות ותחנונים אתה ומלפניך מלכנו ריקם אל תשיבנו (בתענית היחיד אומר פה עננו) ועננו אבינו כי אתה שומע תפלת עמך ישראל ותחנונים אתה ברחמים", וקרוב לזה בנוסח פרובאנס.
ב'רצה' אומרים "ואתה ברחמיך הרבים תחפוץ בנו ותרצנו ותחזינה עינינו בשובך לציון ולירושלם עירך ברחמים [תשוב] כמאז", בדומה קצת לנוסח פרובאנס.
לפני ברכת כהנים אומרים "האמורה מפי אהרן ובניו הכהנים לְעַם קָדְשֶׁךָ". הכוהנים מברכים את הברכה שלפני 'יברכך' בלחש.
אחרי 'אלוהי נצור' אומרים 'שלום בשמאלי ושלום בימיני עושה שלום במרומיו הוא ברחמיו יעשה שלום עלינו ועל כל ישראל: אמן".