קבוצת חיפה
זיהום > מכל האמוניה

מכל האמוניה של המפעל הוקם ב-1989. הוא מסוגל לאחסן 12 אלף טונות של אמוניה, והוא מרכז את כל האמוניה המיובאת לישראל. המכל נחשב לסיכון סביבתי חמור, משום שפגיעה בו, עקב פעולה עוינת, תקלה או אסון טבע, עלולה להביא לדליפת אמוניה שתביא, על פי ההערכות, למות אלפים מתושבי האזור. דרך המכל עוברים בשנה כ-120 אלף טונות של אמוניה, 70% מהם משמשים את מפעל "חיפה כימיקלים" ו-30% הנותרים מועברים למפעל "דשנים וחומרים כימיים", בעיקר לצריכה עצמית וכן להפצה לצרכני משנה ברחבי הארץ. כ-80% מכלל האמוניה משמשים לייצור דשנים, והיתר משמשים למטרות תעשייתיות שונות.
בעקבות מלחמת לבנון השנייה מינה המשרד להגנת הסביבה ועדה ציבורית בראשות אלוף (מיל') הרצל שפיר, לבחינת ההיערכות והתגוננות הקשורים בחומרים המסוכנים במפרץ חיפה. הוועדה המליצה לשפר את מיגון המכל ולאסור על כניסת אוניית האמוניה לישראל בזמן מלחמה.
באותן שנים, מדי חודש עגנה בנמל הקישון למשך יממה אונייה ועליה 16,700 טון אמוניה נוזלית, המוזרמת למכל האמוניה. דו"ח שחיברה ועדה מקצועית בראשות פרופ' אהוד קינן קבע כי תאונה או פגיעה מכוונת באנייה עלולים לגבות את חייהם של מאות אלפים.
ב-2011 החל מאבק ציבורי בהובלת עמותת צלול לסגירת המכל. ב-2012 פרסם המשרד להגנת הסביבה את מסקנות דוח אתוס, שהמליצו על הקמת מפעל ליצור אמוניה במישור רותם. באוקטובר 2013 החליטה ממשלת ישראל פה אחד להעביר את המכל לנגב, וביוני 2015 פורסם מכרז למפעל אמוניה חדש במישור רותם שבנגב. בנובמבר 2016, נסגר המכרז להקמת המפעל במישור רותם ללא הצעות. בשנת 2016 פורסם ריאיון עם קצין בכיר בצה"ל, שטען שגם בתרחיש קיצוני, פגיעה במכל לא תגרום לאסון. בתחקיר שבוצע על ידי התוכנית "המקור" בשנת 2017 נטען כי הטענות בדוח שעליו חתמו 10 פרופסורים והביא לסגירת המכל שבמפרץ חיפה, נופחו מתוך אינטרסים שיווקיים. במסגרת התחקיר העיד פרופסור דן שכטמן, חתן פרס נובל שחתם גם הוא על הדוח, כי כמעט ולא היה מעורב בכתיבתו, והסכים לצרף את שמו רק כדי להעניק לו תוקף.
בפברואר 2017 הוציא בית המשפט לעניינים מקומיים בחיפה צו סגירה למכל לבקשת עיריית חיפה וקבע כי על "חיפה כימיקלים" לרוקן את המכל בתוך עשרה ימים. חיפה כימיקלים ערערה לבית המשפט המחוזי, אשר הוציא צו עיכוב ביצוע לצו הסגירה. בזמן הדיון התקיימה מול בית המשפט הפגנת תושבים בת 3,000 איש, בדרישה להוצאה מיידית של המכל מהעיר, וכן התקיימו שביתות בחיפה ובאזור. ב-1 במרץ החליט בית המשפט לדחות את ערעורה של חיפה כימיקלים, וקבע כי המכל ירוקן כליל עד 1 באפריל. הנהלת חיפה כימיקלים הודיעה שסגירת המכל תוביל לפיטורי 1,500 עובדים. עובדי החברה החלו בהפגנות, שיירות מחאה וחסימת הכניסה לעיר דימונה, יחד עם תושבי העיר, בדרישה מהנהלת החברה ומהממשלה לדאוג לעתידם המקצועי.
ב-13 באפריל החליט בית המשפט העליון להתיר באופן זמני כניסתה של מכלית אמוניה למסוף הכימיקלים במפרץ חיפה על מנת למלא את מלאי האמוניה במכל, בתנאי שכמות האמוניה הכוללת לא תעלה על 11 אלף טונות במכל. ב-28 במאי החליט בית המשפט העליון שמכל האמוניה ירוקן באופן סופי עד ל-31 ביולי 2017. בספטמבר 2017 הושלם ריקון המכל מאמוניה. בדצמבר 2018 הודיעה חיפה כימיקלים שתקים מפעל לייצור אמוניה, שהוא חומר גלם חיוני לפעילותה, באתר הקבוצה שבמישור רותם, כך שלא יהיה צורך ביבוא ושינוע של האמוניה אותה היא מייבאת כיום. בדצמבר 2020 התפרסם כי קבוצת חיפה חתמה על חוזה מול חברת SAIPEM האיטלקית במסגרתו תקים החברה מפעל לייצור אמוניה במישור רותם בנגב. המפעל צפוי להיות בעל תפוקה של כ-100,000 טון אמוניה בשנה וישמש את קבוצת חיפה לשיווק בישראל ובחו"ל. ההשקעה של קבוצת חיפה בפרויקט נאמדת בכ-200 מיליון דולר. החוזה מול החברה האיטלקית כולל בין היתר, שירותי הנדסה, בינוי, רכש וציוד של מפעל ייצור האמוניה והרצתו.