stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נורודום סיהאמוני, מלך קמבודיה
ביוגרפיה

נורודום נולד ב-14 במאי 1953, בנם הבכור של המלך נורודום סיהאנוק והמלכה נורודום מונינט (אנ'). הוא בילה את רוב חייו מחוץ לקמבודיה. בשנת 1962 כשהיה ילד, נשלח לפראג שבצ'כוסלובקיה על ידי אביו, שם למד בבית ספר יסודי, תיכון ובאקדמיה לאמנות ומוזיקה. בנוסף על כך, למד מחול ומוזיקה קלאסית עד שנת 1975. לאחר מכן עזב את פראג והחל ללמוד קולנוע בקוריאה הצפונית, ובשנת 1977 חזר לקמבודיה. בתקופה זו הקמר רוז' החלו להתנגד למלוכה, ופינו את המלך ומשפחתו (בהם סיהאמוני) למעצר בית שהיה תקף עד לפלישה הוייטנאמית בשנת 1979. בשנת 1981 עזב שוב את קמבודיה, ונסע לצרפת כדי ללמד בלט. סיהאמוני דובר צרפתית וצ'כית, וידוע גם כנואם טוב באנגלית ורוסית. בשנת 1993 מונה לנציג קמבודיה באונסק"ו. חבר במסדר החרצית ובלגיון הכבוד.
בשנת 2004 לאחר התפטרות של אביו, הוא קיבל את כס המלוכה בתמיכה של תשעה מחברי הכס. הוא נכנס לתפקיד באופן רשמי באוקטובר 2004.
חיים אישיים

לנורודום 14 אחים למחצה, בנוסף לאח אחד מאביו ומאימו, הנסיך סמדק נורודום נרינדרפונג (אנ') שמת בשנת 2003.
נורודום הוא רווק ללא ילדים.
נבחרת ישראל בשחייה צורנית

| --- | --- |

 מאמן:  לריסה קונין   ולריה אפרלבה   סבטלנה בלכר   אנה טרס (אנ') (ספרד)
נבחרת ישראל בשחייה צורנית היא נבחרת לאומית המייצגת את מדינת ישראל בתחרויות בינלאומיות בשחייה צורנית ברחבי העולם.
נבחרת ישראל בעלת מדליית ארד באליפת אירופה (בודפשט 2021) בתרגיל חופשי, ומדליית זהב בתרגיל הדואט הקצר בגביע העולם (קנדה 2023)
היסטוריה > מאמנות

הנבחרת מתאמנת בהדרכתן של לריסה קונין, ולריה אפרלבה, סבטלנה בלכר ואנה טרס (אנ') מספרד.
היסטוריה > 2004

באליפות אירופה שנערכה במדריד, ספרד בשנת 2004 סיימה נבחרת ישראל (אנסטסיה גלושקוב, אינה יופה ועוד 6 שחייניות) במקום תשיעי, הישג השיא באותה העת.
היסטוריה > 2016

באליפות אירופה שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת במאי 2016 סיימה נבחרת ישראל פעמיים במקום תשיעי, בתרגיל החופשי (75.7333 נקודות) ובתרגיל הטכני (70.7897 נקודות).
היסטוריה > 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 סיימה נבחרת ישראל במקום 21 בתרגיל הטכני (72.3289 נקודות) ובמקום 22 בתרגיל החופשי (73.0667 נקודות) ולא עלתה לשלב הגמר.
היסטוריה > 2019: מקום שישי באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 סיימה נבחרת ישראל (טלי אוסטרובסקי, שלי בובריצקי, עדן בלכר, אמילי גרין, מאיה דורף, אלינה כלמסקי, גל ליטמן, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא ויעל פולקה) במקום שישי בתרגיל ה-Highlight (83.7000 נקודות), במקום שביעי בתרגיל הקומבינציה (83.7667 נקודות) ופעמיים במקום 12 בתרגיל הטכני (82.5039 נקודות) והחופשי (83.2667 נקודות).
היסטוריה > 2021: מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה בבודפשט במאי 2021 זכתה נבחרת ישראל (שלי בובריצקי, עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, פולינה פריקזצ'יקובה, קתרין קונין והמחליפה נטע רוביצ'ק) במדליית ארד בתרגיל החופשי בתוצאה של 86.8000 נקודות, אחרי אוקראינה (95.0667 נקודות) וספרד (91.2333 נקודות), הישג השיא של הנבחרת בכל הזמנים. בתרגיל הטכני סיימה הנבחרת במקום חמישי בתוצאה של 82.7741 נקודות.
היסטוריה > 2022: מקום חמישי באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט קיבלה הנבחרת של 10 השחייניות על התרגיל ניקוד של 85.9667, וסיימה במיקום הכי גבוה אי פעם של הנבחרת הישראלית במסגרת גמר הקומבו. המאמנות הן אנה טרס ולריסה קונין.
היסטוריה > 2023: מדליית זהב בתרגיל הדואט הקצר בגביע העולם

בתחרות גביע עולם שהתקיימה במרץ בקנדה זכו שלי בובריצקי ואריאל נשיא בזהב, לאחר שהציגו תרגיל עם רמת הקושי הגבוהה ביותר בתחרות וצברו 233.4292 נקודות, והמאמנות הן סבטה בלכר ואנה טרס.
היסטוריה > 2023: מדליית ארד בתרגיל הקבוצתי הטכני הקצר

בנוסף זכתה הנבחרת במדליית הארד בתרגיל הקבוצתי הטכני הקצר בגביע העולם תחת המאמנות ולריה אפריאלבה ולריסה קוני בהשתתפות השחייניות: שלי בובריצקי, אריאל נשיא, קתי קונין, נטע רוביצק, עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב והמחליפה שני שראיזין.
היסטוריה > 2023: המשחקים האירופיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
הערות שוליים

1 2  שחייה אמנותית: מדליית זהב היסטורית לישראל בגביע העולם, באתר ynet, 18 במרץ 2023
נתן קייזרמן

| --- | --- |

 לידה:  דצמבר 1863 אודסה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  9 ביוני 1945 (בגיל 81) פרדס חנה-כרכור, ישראל 
 ידוע בשל:  ממייסדי בית הספר הריאלי העברי  חבר בוועד המייסד של הטכניון  מהתומכים ביסוד גימנסיה הרצליה  הנשיא הראשון של ועד קרן היסוד  חבר ועד הדר הכרמל  יו"ר ועד הקהילה העברית
 
נתן קייזרמן (דצמבר 1863 ז' בטבת תרכ"ד - 9 ביוני 1945) היה אגרונום, בנקאי ופעיל ציבור בתקופת היישוב.
ביוגרפיה

קייזרמן נולד באודסה ליהודה קייזרמן. הוא למד חינוך מסורתי וכללי. את לימודיו הגבוהים סיים במחלקה לחקלאות בפוליטכניון בציריך, שם הוסמך כאגרונום והשתלם בכימיה חקלאית. בד ובד עם לימודיו היה חבר באגודה הציונית "ניר". אחרי סיום חוק לימודיו התגייס לצבא וב-1890, אחרי שרותו בצבא, הוסיף להשתלם בדרזדן שבגרמניה. בשנת 1891 עלה לארץ ישראל. בארץ ישראל רצה להשתמש בידע המקצועי אותו רכש על ידי הקמת אחוזה חקלאית בעמק יזרעאל על שטח של 500 דונם שהיו שייכים למשפחת סורסוק, אך תוכנית זאת לא עלתה יפה.
קייזרמן חזר לרוסיה על מנת לחסל את ענייניו ולשאת לאישה את מרים (בת אברהם דב קרוגליאקוב – מראשוני חובבי ציון באודסה). הזוג חזר לארץ ישראל והתיישב ביפו. נתן התמנה לאגרונום מדריך מטעם הוועד האודיסאי למושבות גדרה, פתח תקווה וחדרה וחבר הוועד הפועל של חובבי ציון ביפו. בין פעולותיו היו שתילת האקליפטוסים בחדרה והקמת בית-החרושת לקוניאק בגדרה. מרים נהפכה למורה לפסנתר הראשונה ביפו. במסגרת הדרכתו כיהן שנים אחדות כמנהל המושבה באר טוביה שנוסדה על ידי "חובבי ציון".
אחרי ניסיונות כושלים להקמת היאחזות חקלאית פרטית פתח קייזרמן ביפו בית מסחר סיטוני לקמח וסוכנות לחברת-הביטוח הלונדונית "גרשם". הזוג קייזרמן היו, יחד עם יחזקאל דנין וב. רבינוביץ, ממקימי גן הילדים העברי הראשון ביפו. בהמשך היו בין ראשוני התומכים בייסוד גימנסיה הרצליה ובניהם היו בין תלמידיה הראשונים. כשהקים זלמן דוד ליבונטין את בנק אפ"ק מינה את קייזרמן כנציג מורשה ובהמשך למנהל הסניף בחיפה. גם בחיפה התערה בחיים הציבוריים והיה חבר בוועד הקמת הטכניון, ממייסדי בית הספר הריאלי העברי, הנשיא הראשון של ועד קרן היסוד, חבר ועד הדר הכרמל ויו"ר ועד הקהילה העברית.

ב-1929 עזב הזוג קייזרמן את מעונם ברחוב הירקון 14 על הכרמל לפרדס חנה שם גם נקבר.
לזוג קייזרמן היו שישה ילדים יוסף, עו"ד וסופר, אורי קיסרי (עיתונאי) הרצלה, תמרה, כרמלה ליפשיץ (מורה) ושלומית.
ב-1952 נקבע על שמו רחוב במרכז המסחרי הישן בחיפה על צלעו של סניף בנק אפ"ק בחיפה אותו ניהל, במקום רחוב המערב.
הערות שוליים

↑  על פי תדהר. במדריך רחובות חיפה כתוב 64.
↑  יעקב ינון, סביב כיכר השעון – לסייר ביפו עם יד בן צבי, הוצאת יד בן צבי, 2001, עמ' 263
↑  חדרה וסביבתה: פארק השרון, באריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, הוצאת אריאל, עמ' 30
↑  עוד על בית החרושת ראו היסטוריית גדרה באתר בית מינץ - מוזיאון לתולדות גדרה והביל"ויים .
↑  גם אחותה, רחל, הייתה מורה לפסנתר בקונסרבטוריון דוניה ויצמן בחיפה.
↑  שלומי שבה,  הו עיר, הו אם, החברה האמריקאית־ישראלית למו״לות, 1977, עמ' 230
↑  לזכרם של יקירי חיפה, דבר, 11 במרץ 1952
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n98038271  VIAF: 14083720   WorldCat (עם VIAF): 14083720
נתן קופר ברנוויט

| --- | --- |
 לידה:  1775 סנט אולבנס, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  18 במרץ 1857 (בגיל 82 בערך) קליפטון, הממלכה המאוחדת 
 תחום יצירה:  דיוקן מיניאטורי 
 
נתן קופר ברנוויט (באנגלית: Nathan Cooper Branwhite‏; בערך 1775 – 18 במרץ 1857) היה צייר פורטרטים מיניאטוריים אנגלי, צייר בצבעי מים וחרט שהיה חבר באסכולת בריסטול. הוא היה צייר הפורטרטים המיניאטורי המוביל בבריסטול בשנות ה-20 של ה-19.
ביוגרפיה

בראנוויט נולד בסנט אולבנס, הרטפורדשייר, בנו של משורר, פרגרין ברננוויט, והפך לתלמידו של אייזיק טיילור.
הוא הציג 13 מיניאטורות באקדמיה המלכותית לאמנויות בין השנים 1802–1828. הוא היה גם חרט.
בשנת 1810 התגורר בבריסטול. הוא השתתף בפעילויות ההקמה של אסכולת בריסטול והיה חבר של אדוארד בירד וג'יימס ג'ונסון.
בשנת 1824 היה ממארגני התערוכה הראשונה של אמנים מקומיים במוסד בריסטול החדש. בשנת 1832 הציג מספר עבודות בתערוכה הראשונה של אגודת האמנים בבריסטול שזה עתה הוקמה, גם במכון בריסטול.
ברנוויט נפטר ב־18 במרץ 1857 בקליפטון, בריסטול.
נולדו לו לפחות ארבעה ילדים. בניו נתן (1813–1894) וצ'ארלס (1817–1880) היו שניהם אמנים.
הערות שוליים

↑  Greenacre, Francis (1973). The Bristol School of Artists: Francis Danby and Painting in Bristol 1810–1840 (exhibition catalogue). Bristol: City Art Gallery, Bristol. pp. 181–182.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5442749  CANTIC: a12277411  ISNI: 0000 0000 6708 1010  LCCN: nr2001012866  NLA: 35052653  RKD: 12122  SNAC: w6843gpk  TePapa: 64825  Trove: 812726  ULAN: 500016906  VIAF: 66395343   WorldCat (עם VIAF): 66395343 
נתן ברנוויט, דיוקן הרופא ג'יימס סימס, חריטה
משטחי היגוי (תעופה)

דוגמה לממשק ניהוג קלאסי של מטוס
תרשים דוגמה למשטחי היגוי במטוס בואינג 727
משטחי היגוי (באנגלית: Flight Control Surfaces וכן Flight Controls) הם משטחים אווירודינמיים המשמשים לשליטה במטוס במעופו באוויר. משטחי היגוי מתחלקים לשתי קבוצות עקרוניות: משטחי היגוי ראשיים ומשטחי היגוי משניים – משטחי עזר.
משטחי היגוי ראשיים

משטחי היגוי ראשיים הם משטחי היגוי השולטים במטוס בצירי התנועה הראשיים – עלרוד, גלגול וסבסוב. ההגאים הללו מופעלים ישירות על ידי ממשק ההיגוי של הטייס – מוט היגוי ודוושות.
משטחי היגוי ראשיים > מאזנות

מאזנות הן משטחים המותקנים על קצוות שפת הזרימה של הכנפיים ונעים בצורה הפרשית – אחד נגד השני. משום שהם נמצאים בקצוות הכנפיים הרחק ממרכז הציר האורכי, ולכן הם מסובבים את כלי הטיס סביב הציר הזה ושולטים על המטוס בציר הגלגול. במטוסי סילון הטסים במהירויות גבוהות לרוב משתמשים בהגאים נוספים בשביל לעזור בגלגול בתנאים אלו הכנפיים מסוגלות להתעוות יתר על המידה. לעיתים משתמשים במאזנות מהירות גבוהה – משטחים קטנים באמצע אורך הכנף במקום בקצה ובמחבלים.
משטחי היגוי ראשיים > הגאי גובה

הגאי גובה המותקנים בזנב המטוס הרחק ממרכז המסה של המטוס ועל גבי שפת הזרימה של מייצבי הגובה ועל ידי עלייה או ירידה יוצרים מומנט סיבובי סביב הציר הרוחבי של המטוס ועל ידי זה שולט על זווית העלרוד של המטוס. לעיתים הגאי גובה נבנים כמשטח סנפיר גדול המשלב את מייצב הגובה ונעים כמקשה אחת.
משטחי היגוי ראשיים > הגה כיוון

הגה כיוון הוא משטח המותקן על גבי מייצב הכיוון בזנב המטוס והרחק ממרכז המסה של המטוס. על ידי תנועה ימינה ושמאלה של המשטח הוא יוצר מומנט סיבובי סביב הציר האנכי. למרות היותו אחד המשטחים העיקריים הוא לא משמש כמשטח המכוון את כלי הטיס בציר הכיוון שכן פניות מתבצעות על ידי גלגול ולא על ידי כיוון. במקום זאת המשטח משמש בשביל ביטול החלקות ויצירת טיסה ופניות מתואמות, ביטול גרר מאזנות.
משטחי היגוי ראשיים > הגאים משולבים

ישנם מספר סוגי הגאים ראשיים המשלבים עקרונות פעולה של מספר הגאים ראשיים ומשניים:
פלפרון (Flaperon) – הלחם באנגלית של מדפים ומאזנות. כאשר הכנף כוללות משטח היגוי אחד לכל אורכה ניתן לשלב פעולה של מאזנת ומדף במשטח זה, כאשר מוסיפים תנועה הפרשית על גבי שלב הפריסה של המשטח.
אלוון (Elevon) – הלחם באנגלית של הגה גובה ומאזנות. במטוסי כנף דלתא ללא זנב שבה כנף הדלתא נמשכת עד לסוף מבנה המטוס ההגה בשפת הזרימה של הכנף ישלב פעולה של הגה גובה ומאזנות, כאשר ההגאים זזים בצורה סימטרית, המטוס יגיב בעלרוד, כאשר ההגאים זזים בצורה הפרשית המטוס יגלגל.
טיילרון (Taileron) – הלחם באנגלית של זנב ומאזנות. במהירות גבוהה מאזנות יכולות לעוות את הכנפיים יתר על המידה, בעוד במטוסי נוסעים נוהגים להשתמש במחבלים או מאזנות מהירות גבוהה, במטוסי קרב, במיוחד אלה בעלי כנף גאומטריה משתנה, לא מסוגלים לשלב משטחים מיוחדים למהירות גבוהה. במקום זאת, במהירות גבוהה מטוסים בעלי משטחי הגה גובה ישתמשו בתנועה הפוכה בין הגאי הגובה בשני הצדדים בשביל לגלגל את המטוס.
ספוילרון (Spoileron) – הלחם באנגלית בין מחבלים למאזנות. במטוסים גדולים ומטוסים בעלי כנף גאומטריה משתנה מחבלים מסייעים או אף מהווים את ממשק השליטה העיקרי בגלגול. באופן פעולה זה של מחבלים רק בכנף אחת המחבל יפתח, העילוי עליה ייהרס והיא תרד מטה, תוך גלגול של המטוס.
משטחי היגוי משניים

משטחי היגוי משניים מספקים יכולת מסוימת של שליטה על מעטפת הטיסה של כלי הטיס כדי שכלי הטיס יוכל להשיג ביצועים שלא אפשריים במצב רגיל. לדוגמה, מדפים עוזרים למטוס לטוס במהירויות נמוכות בהן תצורת כנפי המטוס לא מאפשר טיסה – בהמראה או נחיתה. לרוב משטחים אלה נשלטים על ידי הטייס על ידי מפסקים או ידיות בתא הטייס, או בצורה אוטומטית על ידי מערכת בקרת הטיסה של המטוס.
משטחי היגוי משניים > מדפים > מדפי שפת התקפה

מדפי שפת התקפה מקלים על זרימת האוויר להיצמד לכנף ועל ידי כך מגדיל את זווית ההתקפה הקריטית של הכנף, שימושי בעיקר בשלבי ההמראה והנחיתה. במטוסי קרב המשטח נשלט על ידי מערכת בקרת הטיסה ומסייע בתמרונים חריפים.
משטחי היגוי משניים > מדפים > מדפי שפת זרימה

מדפי שפת הזרימה מגדילים את קמרון הכנף ואיתן מגדילים עילוי וגרר ומאפשרים לכנף לתפקד במהירויות נמוכות יותר, שימושי בעיקר בשלבי ההמראה והנחיתה, נשלט לרוב על ידי ידית מדפים בתא הטייס.
משטחי היגוי משניים > מחבלי זרימה

מחבלי זרימה הם משטחים המותקנים בשפה העליונה של הכנף שתפקידם להקטין את עילוי כלי הטיס וכן מוסיפים גרר. במטוסי נוסעים מחבלי זרימה מסייעים לכלי טיס להאט ומונעים את הסיכון בהתרוממות לאוויר במהלך נחיתה לאחר הנגיעה בקרקע. במהלך שאר הטיסה, מסייעים המחבלים בגלגול.
משטחי היגוי משניים > מעצור אוויר

מעצור אוויר או מעצור צלילה מאפשר שליטה על הגרר של כלי הטיס ומאפשר להקטין את המהירות במהלך הנמכה, נחיתה או את התאוצה במהלך צלילה. במטוסי קרב מעצור האוויר נשלט על ידי מפסק על גבי המצערת.
משטחי היגוי משניים > לוחוני קיזוז

לוחוני קיזוז הם משטחים קטנים המותקנים על גבי המשטחים הראשיים ועל ידי תנועה לאחד הצדדים, המשטח משנה את נקודת האיזון של המשטח מבחינת הגרר ועל ידי כך משנים את מצב האמצע של ההגאים ומאפשרים להקטין את העומס על הטייס שיכול במקום לתפעל את ההגאים הראשיים בצורה מתמדת לקזז את כלי הטיס למצב היציב ולתת לכלי הטיס להטיס את עצמו.
משטחי היגוי משניים > קנארד

במטוסים בעלי כנף דלתא משתמשים במשטח קנארד המסייע בייצוב זרימת האוויר בצידו העליון של הכנף, מוסיף מעט עילוי בקדמת מרכז המסה ומקטין את הנטייה של מטוסי כנף דלתא להיות יציבים יתר על המידה.
סוג נוסף של קנראד נקרא קנראד נע המסוגל לנוע ומגדיל את יעילותו על ידי הכוונתו לכיוון זרימת האוויר (על פי זווית ההתקפה).
ראו גם

מערכת בקרת טיסה
תצורת כנף
פרוט של משטח מאזנת
תמונה הממחישה את שני סוגי משטחי המדף. בקדמת הכנף פרוש מדף שפת התקפה מסוג כנפון, ובשפה האחורית של הכנף פרוס מדף שפת זרימה מחורץ
מעצור האוויר המורם מאחורי חופת מטוס F-15I ״רעם״ מסייע בבלימת המטוס בנחיתה
תמונה הממחישה קנארד נע – מטוס יורופייטר טייפון בהמראה עם משטח הקנארד פונה לכיוון זרימת האוויר
משק הדלק בישראל

משק הדלק בישראל הוא משק הדלק בשטח מדינת ישראל ובשטחים שבשליטתה.
מבנה משק הדלק

שרשרת האספקה של הדלק בישראל מורכבת ממספר קטן של גופים גדולים, האחראים על יבוא, אחסון והפצה של מוצרי אנרגיה.
מבנה משק הדלק > יבוא מוצרי אנרגיה

יבוא מוצרי אנרגיה נעשה על ידי מספר גופים:
חברת החשמל לישראל מייבאת מזוט ופחם. נכון לשנת 2021, הפקת חשמל בישראל נעשית בעיקר מגז טבעי (69%) ופחם (23%), וכ-7% ממקורות אנרגיה מתחדשת.
בז"ן מייבאת נפט גולמי
חברות הדלק בישראל מייבאות תזקיקי דלק.
מעל ל-50% מהפחם המיובא לישראל מקורו בקולומביה, ואחריה דרום אפריקה (9%) ורוסיה. במאי 2024 הודיע נשיא קולומביה גוסטבו פטרו כי קולומביה עוצרת את מכירת הפחם לישראל עד לסיום המלחמה בעזה, אותה כינה היום "רצח עם".
בשנת 2016 יובא רוב הנפט הגולמי בישראל (כ-91%) ממדינות ברית המועצות לשעבר.
ארגון Oil Change International עקב אחר 65 משלוחי נפט ודלק לישראל בין 21 באוקטובר 2023 ל-12 ביולי 2024 וניתח את הממצאים. בתקופה זו זוהתה אזרבייג'ן כיצואנית הנפט העיקרית, המספקת לישראל 28% מאספקת הנפט הגולמי דרך צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן. מדינות נוספות המספקות כמויות דלק משמעותיות לישראל הן קזחסטן, גבון, ניגריה, ברזיל, הרפובליקה של קונגו ואיטליה. ארצות הברית היא הספקית המרכזית של דלק מטוסים מסוג JP-8 (אנ') המשמש לתדלוק מטוסי חיל האוויר הישראלי. רוב הסולר מגיע מרוסיה.
מספר חברות נפט בינלאומיות מסייעות באספקת דלק לשוק הישראלי ומעורבות בפרויקטים בתחום האנרגיה. החברות שברון, BP, אקסון מוביל, של, Eni (אנ') וטוטאלאנרז'י מספקות כ-35% מהנפט הגולמי לישראל.
מכליות הנפט מגיעות לישראל מנמלים באיטליה, יוון ואלבניה. טורקיה וקפריסין מספקות שירותי שטעון למכליות המגיעות מגבון, ניגריה וקזחסטן. כרבע מאספקת הנפט הגולמי לישראל מקורה בנמל ג'ייהאן בטורקיה. רוב מכליות הנפט המיועד לישראל נושאות את דגל מלטה או דגל יוון.
מבנה משק הדלק > אחסון

אחסון הדלק נעשה על ידי חברת תשתיות נפט ואנרגיה (תש"ן) וחברת חברת קו צינור אילת אשקלון (קצא"א) במתקניהם באשקלון, אילת וחיפה.
מבנה משק הדלק > זיקוק והפצה

הנפט הגולמי עובר תהליכי זיקוק בבתי זיקוק לנפט בחיפה ובאשדוד, מאוחסן ומונפק יחד עם התזקיקים במפעלי תש"ן וקצא"א. הנפט המזוקק משמש להפקת סולר לתחבורה, סולר להסקה, בנזין, ותזקיקים מסחריים נוספים.
מבנה משק הדלק > מכירה לצרכנים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מבנה משק הדלק > צרכנים

על פי דו"ח צריכת מוצרי דלק, בשנת 2020 צרך המשק הישראלי (כולל הרשות הפלשתינאית) 7.6 מיליון טון מוצרי דלק. הצרכנים העיקריים היו סולר לתחבורה (2.5 מיליון טון) ובנזין 95 (2.3 מיליון טון). צרכנים גדולים נוספים הן התעשיות הפטרוכימיות, תעופה אזרחית, אוניות וייצור חשמל. נתוני צריכת הדלק של מערכת הביטחון חסויים.
מיסוי

| --- | --- |
 :  ראו גם – מחיר הדלק#מחיר הדלק בישראל
מחיר הנפט בישראל נקבע על ידי משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
מחיר הבנזין לצרכן בתחנות הדלק מורכב מן הרכיבים הבאים:
המחיר בשער בית הזיקוק (מורכב מממוצע מחירי הדלק באירופה, בתוספת עלויות הובלה)
בלו (נקבע על ידי רשות המיסים)
סל הוצאות השיווק לבנזין
מע"מ (נקבע על ידי משרד האוצר)
תוספת שירות מלא (אם ניתן)
מחיר הדלק בעולם משפיע אך במעט על מחירי הבנזין בתחנות הדלק בישראל, מכיוון שמרכיב המס שבמחיר הדלק בישראל הוא מן הגבוהים בעולם - מסי הבלו והמע"מ (המועברים למשרד האוצר) מהווים כ-60% ממחיר הדלק בארץ.
הערות שוליים

↑  Home, oecd-ilibrary.org, ‏2024 (באנגלית)
↑  Colombia says it will halt coal sales to Israel over war in Gaza, timesofisrael.com, ‏9 ביוני 2024 (באנגלית)
↑  עדיאל איתן מוסטקי, קולומביה מממשת את האיום ועוצרת את יצוא הפחם לישראל, באתר כלכליסט, 8 ביוני 2024
↑  אז ממה מורכב מחיר הדלק שלנו? מהרבה רגולציה, באתר ביזפורטל, ‏10 באוקטובר 2005.
↑  Behind the Barrel: New Insights into the Countries and Companies Behind Israel's Fuel Supply, Oil Change International, ‏אוגוסט 2024 (באנגלית)
↑  מחיר הדלק בישראל, באתר משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, ‏30 באוגוסט 2016
↑  ענבל עומר ואטילה שומפלבי, מתי נוכל לשלם פחות מ-5 שקלים על הדלק?, באתר ynet, 26 באוגוסט 2015
פילוח מרכיבי מחיר הדלק בישראל (אוגוסט 2016)
משפט הכדור השעיר

ראש מסורק של תינוק
משפט הכדור השעיר (הנקרא לעיתים גם משפט הקיפוד) הוא משפט ידוע בטופולוגיה אלגברית שבניסוחו הפופולרי טוען שאי אפשר לסרק כדור שעיר (כלומר לשטח את שערותיו) באופן חלק (כלומר רציף) בלי להשאיר נקודה קרחת או שיערה בולטת.
הנסוח המתמטי והכללי יותר אומר שאין שדה וקטורי על ספירה n ממדית כש-n זוגי (הגדרה הכוללת את הספירה הרגילה - כלומר מעטפת הכדור שבה n=2) המשיק לספירה בכל נקודה ושאינו מתאפס באף נקודה. המשמעות עבור הספירה הרגילה היא שאם f היא פונקציה רציפה המחזירה וקטור תלת־ממדי לכל נקודה על הספירה כך ש (f(p תמיד משיקה לספירה בנקודה p, אזי קיימת לפחות נקודה p אחת שעבורה f(p) = 0. הטענה והוכחתה ניתנו על ידי פואנקרה ובראואר.
נביעת הטענה ממשפט פואנקרה-הופף

ראשית כמה הגדרות:
אינדקס של נקודה קריטית מבודדת: ראו את הכדור עם השדה הווקטורי הרציף שבאיור 1. על הכדור ניתן להבחין בנקודה קריטית אחת (כלומר בנקודה שבה הווקטור הוא וקטור האפס). דמינו מעגל קטן מסביב לנקודה זאת כך שמסומנות עליו השעות כמו בשעון. כעת שימו נקודה על "שעה 12" והניעו אותה בכיוון השעון לאורך המעגל. כשהנקודה בשעה 12 הווקטור של השדה מצביע "צפונה" (במישור התמונה). כשהנקודה תגיע ל"שעה 1" הווקטור כבר יצביע לכוון "צפון מזרח" בערך. ב"שעה 3" הווקטור יצביע "דרומה" ועד "שעה 6" הוא ישלים סיבוב שלם ויצביע שוב "צפונה". בין "שעה 6" בחזרה ל"שעה 12" בכיוון השעון הווקטור של הנקודה ישלים עוד סבוב שלם נוסף. סך הכל במהלך הסבוב של הנקודה בכיוון השעון הווקטור של השדה ישלים שני סבובים בכיוון השעון. על כן האינדקס של הנקודה הקריטית הזאת מוגדר להיות 2. באופן כללי מסכמים את כל הסיבובים השלמים שעושה וקטור השדה במהלך סבוב הנקודה סביב המעגל בכיוון השעון, כשסיבוב שלם של וקטור השדה עם כוון השעון נספר כ 1, וסבוב שלם של וקטור השדה נגד כוון השעון נספר כ 1-. לנקודות קריטיות יכולים להיות ערכי אינדקס שונים בהתאם לשדה הווקטורי המקיף אותן. להגדרה פורמלית יותר של האינדקס של נקודה קריטית ראו.
מאפיין אוילר של משטח דו־ממדי (כמו ספירה רגילה או טורוס למשל) הוא הערך  \chi =V-E+F\,\! כאשר E מייצג את מספר הצלעות, F מייצג את מספר הפאות ו-V מייצג את כמות הצמתים של פאונים המחלקים את המשטח. פואנקרה הראה שערך זה נשאר קבוע עבור משטח ללא תלות בצורת הפאון, ולכן הערך הוא מאפיין של המשטח. קל לראות שמאפיין אוילר של ספירה הוא 2 וזה של טורוס הוא 0.
משפט פואנקרה-הופף אומר שעבור שדה וקטורי V רציף ומשיק למשטח קומפקטי, קשיר ואוריינטבילי סכום האינדקסים של הנקודות הקריטיות של V שווה למאפיין אוילר של המשטח. במקרה של כדור (או כל צורה שקולה טופולוגית לכדור) מאפיין אוילר הוא כאמור 2, ולכן סכום האינדקסים של הנקודות הקריטיות שווה ל 2, ומכאן שקיימת לפחות נקודה קריטית אחת (כמו באיור 1). לטורוס כאמור מאפיין אוילר 0 ולכן לא חייבת להיות לו נקודה קריטית ומשפט ה"כדור השעיר" אינו תקף. ואמנם קל לראות שניתן "לסרק" טורוס באופן חלק ללא קרחות או שערות עומדות - ראו איור 2.
השלכות > ציקלונים

למשפט הכדור השעיר יש השלכות מפתיעות בתחום המטאורולוגיה. הטלת כיוון הרוחות על פני כדור הארץ מהווה שדה וקטורי רציף ולכן, לפי משפט הכדור השעיר, בכל רגע נתון יש על כדור הארץ לפחות מקום אחד בו הרכיב האופקי של הרוח הוא 0, כלומר מקום בו אין רוח או מקום בו לרוח יש רק רכיב ניצב לאדמה. במונחים מטאורולוגים, הנקודה הקריטית הזאת תימצא במרכז של ציקלון או אנטי-ציקלון. ליתר דיוק, כיוון שאוויר האטמוספירה הוא רב שכבתי הרי שבכל שכבה קיימת נקודה שכזאת.
השלכות > גרפיקה ממוחשבת

לעיתים קרובות תוכנת מחשב המבצעת חישובים לצורך גרפיקה ממוחשבת זקוקה לחשב וקטור תלת־ממדי ניצב לוקטור נתון אחר. ממשפט הכדור השעיר נובע שאי אפשר לכתוב פונקציה אחת רציפה שתבצע משימה זאת עבור כל וקטור קלט אפשרי. כדי להשתכנע בכך, דמיינו ספירה סביב מוקד מסוים, והניחו שהפונקציה מקבלת כל פעם כקלט וקטור המצביע מהמוקד אל מקום כלשהו על הספירה. על הפונקציה לחשב וקטור ניצב לוקטור הקלט, או במילים אחרות וקטור משיק לספירה. ממשפט הכדור השעיר נובע שלא קיימת פונקציה רציפה שתחזיר תמיד וקטורים לא מאופסים.
השלכות > פונקציה מספירה על עצמה

ממשפט הכדור השעיר נובע שלכל פונקציה רציפה מספירה על עצמה יש או נקודת שבת (נקודה הממופה לעצמה) או נקודה הממופה לנקודה האנטיפודית שלה (כלומר לנקודה הנמצאת בדיוק מולה מעבר למרכז הספירה). כדי להשתכנע בכך, תהי s הפונקציה הממפה את הספירה על עצמה, כלומר כל נקודה p על הספירה ממופה ל (s(p שגם היא על הספירה. כעת נגדיר שדה וקטורי רציף (v(p עבור הנקודות של הספירה כדלהלן: עבור כל נקודה p שעל הספירה ניקח את המישור המשיק לספירה בנקודה p - נקרא למישור זה M. נקרא לנקודה האנטיפודית לp בשם q. כעת נבצע הטלה סטריאוגרפית ל (s(p ממרכז ההטלה q אל המישור M. במילים אחרות, נעביר ישר בין q ל (s(p, ונסמן את המפגש של ישר זה עם המישור M בשם vp. ערך השדה הווקטורי (v(p יוגדר להיות הווקטור בין p לvp שהוא וקטור משיק לספירה בנקודה p. כיוון ששדה v כזה הוא רציף הרי שנובע ממשפט הכדור השעיר שיש נקודה p בה הוא מתאפס, או במילים אחרות ש v(p)=0 ולכן s(p)=p.
נימוק זה תקף רק אם (s(p אינו שווה בעצמו ל q, כיוון שהטלה סטריאוגרפית אינה מוגדרת עבור מרכז ההטלה עצמו. לסכום, או שקיימת p כך ש s(p)=p או שקיימת p כך ש s(p)=q.
ראו גם

אנרי פואנקרה
טופולוגיה אלגברית
מאפיין אוילר
ספירה (גאומטריה)
הערות שוליים

↑  Renteln, Paul (2013). Manifolds, Tensors, and Forms: An Introduction for Mathematicians and Physicists. Cambridge Univ. Press. p. 253. ISBN 1107659698.
↑  Burns, Keith; Gidea, Marian (2005). Differential Geometry and Topology: With a View to Dynamical Systems. CRC Press. p. 77. ISBN 1584882530.
↑  Schwartz, Richard Evan (2011). Mostly Surfaces. American Mathematical Society. pp. 113–114. ISBN 0821853686.
↑  Michael Henle, A Combinatorial Introduction to Topology, Dover publications, New York, 1979, עמ' 50-48.
↑  Michael Henle, A Combinatorial Introduction to Topology, Dover publications, New York, 1979, עמ' 168-167.
↑  Michael Henle, A Combinatorial Introduction to Topology, Dover publications, New York, 1979, עמ' 206-200.
↑  Clifford A. Pickover, The Math Book, Sterling Publishing, New York, 2009, עמ' 326.
איור 1: שדה וקטורי על כדור עם נקודה קריטית אחת בעלת אינדקס 2. ראו גם גרסת אנימציה של הכדור.
איור 2: טורוס בעל מאפיין אוילר 0 ניתן לסרק בקלות בצורה חלקה ללא קרחות או שערות עומדות
משפט היחידות (אנליזה מרוכבת)

באנליזה מרוכבת, משפט היחידוּת (או משפט הזהות) קובע שפונקציה הולומורפית נקבעת בכל תחומה על פי ערכיה בקבוצה קטנה יחסית של נקודות.
ניסוח פורמלי

יהיו  f ו- g פונקציות הולומורפיות המוגדרות בקבוצה קשירה ופתוחה  D, ותהי  A\subseteq D קבוצה בעלת נקודת הצטברות ב- D כך ש- f(z)=g(z) לכל  z\in A, אזי  f(z)=g(z) לכל  z\in D.
הוכחה

נקדים להוכחת המשפט שלוש למות שימושיות.