stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מישל בקוס
חיים אישיים

בשנת 1982 יצא לגמלאות.
היה נשוי לרוזמרי, דיילת גרמנייה ושניהם חיו בעיר ניס שם נפטר, הותיר אחריו 3 ילדים ו-7 נכדים.
שלט רחוב על שמו של מישל בקוס בעיר נתניה
המתבגר

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  פיודור מיכאילוביץ' דוסטויבסקי
 שפת המקור:  רוסית
 סוגה:  רומן 
 מקום התרחשות:  סנקט פטרבורג 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1875
 הוצאה בעברית
 תאריך:  תשי"ט
 תרגום:  ראו תרגומים לעברית
 סדרה
 ספר קודם:  שדים 
 הספר הבא:  האחים קרמזוב 
 
המתבגר (בתרגום העברי המקורי: עוּל ימים; ברוסית: Подросток) הוא רומן מאת הסופר הרוסי פיודור דוסטויבסקי, שפורסם בהמשכים בשנת 1875 בירחון הספרותי הרוסי "אוטיצ'יסטביניה זאפיסקי" (אנ') במקור נכתב החיבור תחת הכותרת "מחלוקת".
נושאים

הרומן מתעד את חייו של נער חכם בן 19 בשם ארקָדי דוֹלגוֹרוּקי, ילד ממזר של בעל הקרקעות ורסילוב. במוקד הרומן, הסכסוך בין אב לבנו, במיוחד באידאולוגיה, אשר מייצגת את המריבות שבין הדרך הישנה המקובלת לדרך החשיבה החדשה של שנת 1840, ונקודת המבט הניהיליסטית של הנוער של שנת 1860 ברוסיה. תקופת הנוער של ארקדי מתארת דעה שלילית מאוד על התרבות הרוסית בניגוד לתרבות המערבית או האירופית.
נושא מרכזי נוסף הוא התפתחותו של ארקדי וניצול של ה"רעיון" בחייו, בעיקר באופן של מרד נגד החברה (ואביו), דרך דחיית הלימודים באוניברסיטה, המשיכה לעשיית כסף ולחיים באופן עצמאי, כמו גם המטרה הסופית של התעשרות, שבעזרתה יהיה מאושר בידיעה שיכול לעשות כרצונו אם ירצה, אף שלמעשה יחיה חיים פשוטים, ואולי אף יחלק את כל כספו, כיוון שאינו צריך אלא את המודעות שהצליח להביס את כולם.
עלילה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
דמויות

ארקדי מקארוביץ' דולגורוקי, גיבור הרומן. הוא אימץ את השם דולגורוקי מאביו המאמץ, אף שהוא בנו הבלתי חוקי של בעל הקרקעות ורסילוב. חלומו של ארקדי הוא "להיות רוטשילד". בחיפושו אחר העושר ארקדי מסתבך עם קושרים סוציאליסטים ואלמנה צעירה, אשר עתידה תלוי במסמך שארקדי תפר לתוך הז'קט שלו.
מקאר איוואנוביץ' דולגורוקי הוא איכר מזדקן ואביו החוקי של ארקדי. עבד בעבר אצל ורסילוב. הוא אדם דתי מאוד. בשעת מותו, הוא מתוודה על אהבתו לאלוהים ולדת.
אנדריי פטרוביץ' ורסילוב הוא אביו הביולוגי של ארקדי ובעל קרקעות שירד מנכסיו. שערוריות סובבות אותו, כולל היסטוריה של בת מעורערת בנפשה ושמועות על היותו קתולי. בשלב מסוים, ורסילוב וארקדי מתחרים על חיבתה של אותה אישה צעירה.
יקטרינה ניקולאייבנה אחמאקובה היא אלמנה צעירה, בעלת עניין רומנטי בוורסילוב וארקדי.
מסייה טוצ'אר הוא מורהו לשעבר של ארקדי בבית הספר. בעל טבע נוקשה ומגלה חוסר הכבוד כלפי ארקדי.
תגובות

רונלד הינגלי, מחבר הספר "הרוסים והחברה" תיאר את הרומן כ"רע", ואילו ריצ'רד פביר (בהקדמתו לספר, אותו תרגם לאנגלית יחד עם לריסה וולוחונסקי) שיבח אותו.
הרמן הסה שיבח את הרומן ואמר על הדיאלוגים שבו שהם "מלאי קסם פסיכולוגי וגילויים מאירי עיניים על אנשי רוסיה." הוא גם ציין את אופן הכתיבה האירוני של הרומן, ששונה מרומנים אחרים של דוסטויבסקי.
תרגומים לעברית

הספר תורגם לעברית פעמיים:
פ. מ דוסטויבסקי, עוּל ימים: רומאן, מרוסית: שלמה הרברג, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשי"ט. (נכלל בהמשך בסדרת "כתבים" של דוסטויבסקי, תשל"ד 1973) (התרגום זיכה את מחברו בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת לשנת תשי"ט-1960.)
פיודור דוסטויבסקי, המתבגר: רומן בשלושה חלקים, מרוסית: פטר קריקסונוב, תל אביב: משכל, 2008.
עיבודים

הספר עובד לסרט טלוויזיה סובייטי בשנת 1983 עם אנדריי טשקוב, כארקדי ובבימויו של יבגני טשקוב.
מרסל חפץ

| --- | --- |

חפץ, נבחרת ישראל, 1953
 לידה:  17 בפברואר 1930 אלכסנדריה, מצרים 
 פטירה:  2010  (בגיל 79 בערך) בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה, צרפת 
 עמדה:  סמול פורוורד
 גובה:  1.89 מטר
 קבוצות כשחקן
 1953- 1960:  הפועל חולון
 
מרדכי (מרסל) חפץ (17 בפברואר 1930 – 2010) היה כדורסלן ישראלי, בגובה 1.89 מטר, ששיחק בעמדת הסמול פורוורד בהפועל חולון ובנבחרת ישראל. נמנה עם קבוצת כדורסלנים יהודים שעלו לישראל ממצרים ("החבורה המצרית"), והצטרפו להפועל חולון בתחילת שנות ה-50. נחשב כאחד מגדולי שחקני הפועל חולון בכל הזמנים.
ביוגרפיה > ראשית ימיו

חפץ נולד למשפחה יהודית באלכסנדריה, מצרים. בסוף שנות הארבעים שיחק בקבוצת מכבי אלכסנדריה, הקבוצה היהודית ששיחקה בליגה המקומית המצרית. לפי הסיפורים, מלך מצרים, פארוק הראשון, לא היה מסוגל לשאת שקבוצה יהודית מנצחת קבוצה מוסלמית, ולכן הורה שלוש שנים לאחר הקמתה לסגור את הקבוצה היהודית. אף שהקבוצה התפרקה, המשיכו חפץ ויתר השחקנים, להתאמן במועדון מקומי.
בשנת 1947 ערכו משחק אימון מול האלופה המצרית. למרות הנחיתות באימונים, ניצחו שחקני מכבי אלכסנדריה בנקודה, והכעיסה את המלך בשנית. בשנת 1949 נערכה אליפות אירופה בכדורסל 1949 בקהיר, וזומנו לנבחרת מצרים בכדורסל השחקנים היהודים אליהו עמיאל וזוזי הררי. על-פי מספר גרסאות, שעה לפני המשחק הפותח הודיע המלך פארוק, כי על שני היהודים להתאסלם, כדי להשתתף במשחקי הנבחרת. השניים דחו את ההצעה, והנבחרת צעדה בטקס הפתיחה ללא עמיאל והררי. הכרוז הודיע לקהל ההמום כי השניים לא משחקים עקב מחלה. בשל התקרית החליטו כל שחקני מכבי אלכסנדריה, ובכללם חפץ, על פירוק הקבוצה באופן סופי והחלו להתפזר ברחבי העולם.
חפץ תחילה עבר ללונדון, ובשלהי מלחמת העצמאות עלה לישראל והתיישב בעין חרוד. לימים סיפר אליהו עמיאל כי לאחר שהגיע חפץ לקיבוץ, ביקשו ממנו חבריו לעבוד במשתלה, אולם חפץ לא הבין טוב, וחשב ששלחו אותו לעבוד במשטרה. הוא יצא לכביש הראשי, תפס טרמפ והגיע למשטרת עפולה. בערבית מהולה בצרפתית וקצת עברית הוא אמר לשוטרים המופתעים כי נשלח מעין חרוד לעזור בעבודה. לבסוף, באותו היום התאספו שוטרי וקציני המשטרה במגרש שליד התחנה, וקיבלו שיעור כדורסל מחפץ.
תוך זמן קצר התקבצו חפץ ועולי מצריים נוספים: עמיאל, רודי ויינברג וחיים גורמזאנו והחלו להתאמן יחד בקיבוץ. עד מהרה הפכו לאטרקציה של האזור. בקיץ של אותה שנה נערך טורניר מרובע של קבוצות הפועל בירושלים, ומעט לפני הטורניר ביטלה הפועל חיפה את השתתפותה. מי שנרשמה במקומה הייתה הפועל עין חרוד, שכללה את ארבעת השחקנים המצריים ואת מאולי חייקין, אחראי על ההכשרה בקיבוץ. עין חרוד הביסה את ירושלים ב-30 הפרש, את הפועל תל אביב ב-20 ואת מעיין ברוך ב-19 בלבד. בין רגע הפכה הקבוצה לאגדה.
ביוגרפיה > הישגיו

חפץ שיחק שש עונות בחולון וקלע 1,255 נקודות. בנבחרת הוא רשם 21 משחקים וקלע 109 נקודות, כן השתתף בטורניר הקדם אולימפי 1952, באליפות אירופה במוסקבה ב-1953- ושנה לאחר מכן באליפות העולם בברזיל.
יש הטוענים כי חפץ היה אחד הסמול פורוורדים הטובים ביותר בתולדות ישראל. באוקטובר 1967 נבחר לחמישיית הכדורסלנים הטובים ביותר ב-20 שנות עצמאות המדינה, יחד עם אברהם שניאור, תנחום כהן מינץ, חיים חזן וזכריה עופרי. בשנת 1974 קלע חפץ 4 נקודות במשחק ותיקים. לאורך השנים עבר להתגורר בצרפת. בשנת 2018 דורג על ידי אתר וואלה במקום ה-9 מבין 10 השחקנים הגדולים בהיסטוריה של חולון.
ביוגרפיה > מותו

בשנת 2010 נפטר מרסל חפץ בגיל 79 בביתו שבצרפת.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אור שקדי‏, יצירת מצרים, באתר וואלה, 9 באפריל 2009
1 2  מנחם לס, תנו קצת כבוד להיסטוריה, אתר הופס, 12 באוקטובר 2014
↑  כוחו של מרסל, למרחב, 19 באפריל 1959
↑  מנחם כהן, סיפורו של אלוף: אגדה ושמה מיכה שמבן - השבוע הלך לעולמו והוא בן 93, פורסם באתר "סיפורי גבעת ברנר".
1 2 3  מי ומי?, דבר, 13 ביוני 1952
↑  סיכום עונת 54–1953 בכדורסל הישראלי, אתר מנהלת הליגה
↑  סיכום עונת 55–1954 בכדורסל הישראלי, אתר מנהלת הליגה
↑  נקבע הרכב נבחרת צה"ל בכדורסל, חרות, 28 במרץ 1954
↑  הצלחות ישראל במשחקי ורשה, קול העם, 16 באוגוסט 1955
↑  כדורסלני צבא צרפת וצה"ל השלימו הכנותיהם למשחק, מעריב, 7 במאי 1957
↑  הכדורסלנים לקראת המכביה, הבקר, 11 באוגוסט 1957
↑  עזרת הציבור המקומי דרושה לספורטאי סניף "הפועל" חולון, דבר, 18 בינואר 1959
↑  1959: מלחמת חולון בגביע, מעריב, 3 באפריל 1986
↑  כרטיס מאמן, אתר מנהלת הליגה
↑  הפועל חולון עונת 1959/1960, אתר מנהלת הליגה
↑  כדורסלני הפועל תל אביב יבחנו הערב שוב במשמר העמק, למרחב, 15 בדצמבר 1961
1 2  יצחק ויסהוף, נפטר מרסל חפץ, ממייסדי הפועל חולון, nrg, פורסם 2 במאי 2010
↑  מנחם לס, מרסל חפץ ופרדי כהן – שניים מהשחקנים הטובים ביותר בהיסטוריית הכדורסל של ישראל, אתר הופס, 27 בספטמבר 2018
↑  5 הכדורסלנים הטובים ביותר, מעריב, 3 באוקטובר 1967
↑  כוכבי שנות ה-50 הפליאו שוב בחולון, מעריב, 1 בספטמבר 1974
↑  מסיבת הפתעה למיכה שמבן, מעריב, 7 בינואר 1979
↑  אור שקדי‏, רייס בין אגדות: הדירוג של גלן רייס ג'וניור בין השחקנים הגדולים של הפועל חולון, באתר וואלה, 15 בפברואר 2018
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת הלסינקי (1952)  |
| --- | --- | --- |
|  אתלטיקה | אוריון גלין גלר • אריה גליק • לאה זמרי • אולגה וינטנברג • דוד טבק • תמר מטל-שומכר • אריה קלינשטוב-נוה |  |
|  כדורסל | דני ארז • משה דניאל • יהודה וינר • מרסל חפץ • פרדי כהן • עמוס לין • זכריה עופרי • אליהו עמיאל • ראובן פכר • מנחם קורמן • רלף קליין • שמעון שלח • אברהם שניאור (מאמן: מוריס רסקין) |  |
|  קליעה | אלכס אלירז • דב בן-דב • שמואל לביב-לובין • צבי פנקס |  |
|  קפיצה למים | יואב רענן |  |
|  שחייה | נחום בוך |  |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1953 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 קורמן •  5 פ.כהן •  6 הייבלום •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 ממרן • 12 ארז • 13 פכר • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות העולם בכדורסל 1954 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  |  1 שניאור •  2 עופרי •  3 דניאל •  4 פכר •  5 פ.כהן •  6 טוויל •  7 שלח •  ‏8‏ ‏וינר‏‏  •‏ 9 קליין • 10 חפץ • 11 לובושיץ • 12 ארז • מאמן: שאלתיאל  | ישראל |
חפץ (עומד שני משמאל) במדי הפועל חולון, 1951
חפץ (עומד שלישי מימין) במדי נבחרת ישראל, 1954.
מרכז מפנה

| --- | --- |

מרכז מפנה בראש פינה
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ראש פינה 
 מייסדים:  חנה אלונים 
 תקופת הפעילות:  1987–הווה (כ־38 שנים) 
 he.mifne-autism.com
 
מרכז מִפְנֶה בראש פינה הוקם בשנת 1987 על ידי ד"ר חנה אלונים לאיתור מוקדם וטיפול בתינוקות בסיכון אשר אובחנו אצלם סימנים מוקדמים של אוטיזם, בטווח הגילאים שבין חמישה שישה חודשים לשנתיים. שלב הטיפול הראשוני נמשך שלושה שבועות רצופים, שבעה ימים בשבוע, שבו התינוק שוהה עם בני משפחתו במרכז, ועובר טיפול רציף על ידי אנשי מקצוע, במשך מרבית שעות הערוּת. הגישה הטיפולית שהתפתחה במרכז, נשענת על גמישות המוח בשנתיים הראשונות, ועל היכולת ליצור שינויים מהותיים ביכולותיו ההיקשרותיים של התינוק על ידי טיפול אינטנסיבי ומקיף, המספק גרייה מבוקרת של אלמנטים התפתחותיים במערכות הפיזיות-סנסוריות-רגשיות וקוגניטיביות, כחלק קריטי בהתפתחות המוח, נחשבת לייחודית בעולם הטיפול באוטיזם.
גישת מפנה לטיפול באוטיזם בינקות

ככל שגיל הילדים המגיעים לטיפול יורד, ניתן לראות תוצאות טובות יותר בהתקדמותם. הגיל לטיפול במרכז מפנה ירד באופן הדרגתי ונכון לזמן זה הוא עד גיל שנתיים. טיפול בקשיים בהיקשרות ובאינטראקציה במהלך השלבים הראשונים של חיי התינוק, יכול במקרים רבים למנוע את הסלמת התופעה, עובדה המדגישה את הצורך באבחון מוקדם.
הגישה הטיפולית הוליסטית ומשלבת היבטים רפואיים, ביולוגים, פסיכולוגים-חברתיים וסביבתיים. התוכנית הטיפולית, שפותחה במרכז מפנה, מתמקדת בכל המרכיבים ההתפתחותיים של התינוק - פיזיים, תחושתיים, מוטוריים, רגשיים וקוגניטיביים. הטיפול נערך באמצעות טיפול במשחק הדדי (RPT) ,שיטה שפותחה במרכז מפנה על מנת להעלות את המוטיבציה לביטוי יכולותיו של התינוק למעורבות וקשר עם סביבתו מתוך סקרנות והנאה, לאפשר בנייה של אמון ולהגביר את המוטיבציה של הילד למעורבות באינטראקציה בין-אישית.
הטיפול הוא טיפול משפחתי מערכתי אינטנסיבי, על פני תקופה של שלושה שבועות. התוכנית המשפחתית נועדה לסייע להורים לשפר את המודעות שלהם לתחומי אישיותם, הורותם וצורכיהם. הגישה הטיפולית מבוססת על תאוריית ההיקשרות Bowlby (1961כבסיס והתפתחות ה-SELF (Stern) (1985).של התינוק.
התכנית הטיפולית במרכז מפנה היא בת שלושה שלבים:
טיפול מערכתי משפחתי אינטנסיבי בן 3 שבועות במרכז מפנה בראש פנה
תוכנית המשך בבית במשפחה באמצעות מטפלים בוגרי בית הספר להכשרת מטפלים על פי גישת מפנה באוני' בר-אילן
שילוב בגן המלווה בהדרכה הורים וצוות הגן
בהתבסס על ההנחה שההורים הם המשאב העיקרי לסיפוק הצרכים של ילדיהם ובעלי יכולת לקדם את התפתחות ילדיהם במהלך השלבים המוקדמים והמשמעותיים של הינקות, מקיפה התוכנית את המשפחה הגרעינית כולה. התוכנית כוללת תצפית במרכיבים ההתפתחותיים של התינוק ומשמעותם, עבודה עם הורים באמצעות משובים אישיים, זוגיים ומשפחתיים. ההורים מעורבים באופן מלא ומקבלים הכשרה רלוונטית לתהליכים הטיפוליים של ילדיהם על מנת להמשיך וליישמם בחיי היום יום שלהם. התוכנית אף כוללת עבודה עם האחים, ובהתאם לצרכים המיוחדים של כל משפחה.
הצוות הטיפולי כולל מומחים בתחומי הרפואה, פסיכולוגיה, פסיכותרפיה, טיפול משפחתי, והתפתחות בגיל הרך, שעוברים בנוסף הכשרה על פי גישת מפנה.
מעקב אחר הילדים שעברו טיפול במרכז, שנערך על ידי מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל, העריך התקדמות כמעט בכל הפרמטרים כבר מיד לאחר שלושת השבועות האינטנסיביים של הטיפול, וכן במעקב לאחר חצי שנה. 74% מהילדים המטופלים במרכז השתלבו בבגרותם באופן מלא במסגרות רגילות. מאז שנת 2012 כשגיל הילדים ירד עד שנתיים, 88.3% מהתינוקות מתפקדים באופן מלא במסגרות חינוך רגילות.
גישת הטיפול נלמדת במסגרת תוכנית דו-שנתית ללימודי המשך בשיתוף בית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן, הכוללת לימודים אקדמיים באוניברסיטה ועבודת פרקטיקום טיפולית עם פעוטות המאובחנים בספקטרום האוטיזם ובני משפחותיהם, במסגרת המרכז.
בעולם הוקמו מספר מרכזים המטפלים בגישת מפנה (בנוסף למרכז הישראלי בראש פינה): הראשון הוקם בשנת 2010, במסגרת חגיגות 550 שנה לאוניברסיטת בזל, במחלקה הפסיכיאטרית בבית החולים האוניברסיטאי בבזל שבשווייץ. מרכז נוסף הוקם ברומניה, שני מרכזים נוספים עומדים לקום בפולין ואנגליה.
על המרכז

המרכז הוקם בשנת 1987 על ידי ד"ר חנה אלונים, שפיתחה את גישת מפנה. גישת מפנה הייתה הראשונה בעולם[דרוש מקור] שהפנתה את הזרקור לאיתור סימני אוטיזם בינקות, ולצורך לטפל בהם כבר בשלב זה; בתקופה שבה אוטיזם כלל לא אובחן לפני גיל חמש. בהסתמך על גמישותו המופלאה של המוח בגיל הינקות, ניתן למזער את הנטייה לאוטיזם.
העבודה עם התינוקות במרכז נחשבת לייחודית, ולטיפול מגיעות משפחות מכל העולם.
מרכז מפנה הוא עמותה ללא כוונת רווח, ומתחייב לטפל במשפחות ישראליות ללא תלות במצבם הסוציו-אקונומי, תוך התבססות במקרים המתאימים על תרומות שמכסות חלק מעלות הטיפול, בהתאם לצורך. בנוסף, המרכז מעניק שירות של תמיכה וייעוץ טלפוני להורים החושדים כי לתינוקם יש בעיית תקשורת, ללא עלות - גם זמן קצר לאחר הלידה, בשלב החשדות הראשוניים (גם בשלב שבו עוד לא ניתן להפנות את התינוק לאבחון מסודר, לפני גיל שלושה חודשים).
במרכז מפנה פותח ב-2004 הכלי ©EPASSI לאיתור מוקדם של תינוקות בסיכון לאוטיזם. אשר נוסה לראשונה משנת 2007 כפיילוט ביחידה לאיתור מקדם של אוטיזם בינקות, שהוקמה על ידי מרכז מפנה במרכז הרפואי ת"א ע"ש סוראסקי. כלי האיתור המקדם נלמד במרכזים שונים בעולם.
על המרכז > בית מפנה

בית מפנה נבנה בשנים 1936–1938, כחלק מהמושבה היהודית הראשונה - גיא אוני, ונותר נטוש במשך שנים רבות. מועצת ראש פינה בראשותו של אהרון ברנזון, המליצה על מסירת המבנה לטובת עמותת מפנה, והוא הוחכר לעמותה על ידי מינהל מקרקעי ישראל. שיפוץ המתחם נערך בסוף שנות התשעים, בסיוע "קרן מפנה שווייץ" בשיתוף עם "קרן דורון". מאז משמש הבניין כמרכז לפעילותה של עמותת מפנה.
הערות שוליים

↑  נורמן דוידג', המוח הגמיש: סיפורים מקו החזית של חקר המוח, כתר, 2009, עמ' 54-52, 63-61, 91-84
↑  admin, Mifne Intervention Program, Mifne USA (באנגלית)
↑  The Mifne Centre – Transforming Autism (באנגלית)
1 2  Un nou tratament pentru autism: terapia Mifne, o metodă unică în lume, descoperită de o doctoriță israeliană cu origini românești | Psihologie, Avantaje.ro - De 20 de ani pretuieste femei ca tine, ‏2018-09-01 (באנגלית)
↑  TEDx Talks, The beautiful reality of autism | Guy Shahar | TEDxWandsworth, נבדק ב-2019-02-04
↑  Hanna Alonim, The Mifne Method — ISRAEL. Early intervention in the treatment of autism/PDD: A therapeutic programme for the nuclear family and their child, Journal of Child & Adolescent Mental Health 16 (1), 2004, עמ' 39-43
1 2  בית הספר לעבודה סוציאלית :: היחידה ללימודי המשך, באתר www.biu.ac.il (ארכיון)
↑  שיטת טיפול ישראלית לאוטיזם גם בשוויץ, באתר nrg‏, 16 במרץ 2010
↑  תומר ולמר, הכרה בינלאומית לטיפול ישראלי באוטיזם, באתר nrg‏, 1 בנובמבר 2009
↑  Our Purpose – Transforming Autism (באנגלית)
↑  Mifne Clinic UK - simonhumphreys.co.uk, www.simonhumphreys.co.uk (ארכיון)
↑  אילנה מסר, לראשונה בישראל: מרפאה לאבחון אוטיזם מגיל 3 חודשים, באתר ynet, 20 ביוני 2004
↑  TEDx Talks, The beautiful reality of autism | Guy Shahar | TEDxWandsworth, נבדק ב-2019-01-31
↑  קרן מפנה שוויץ, באתר מרכז מפנה
↑  תקצירי הרצאות בכנס משותף של מרכז מפנה ואוניברסיטת בר-אילן, 17 באוקטובר 2017
דוד אמיגה

| --- | --- |

 מידע אישי
 לידה:  26 באוקטובר 1960 (בן 64)
 גובה:  1.85 מ'
 עמדה:  חלוץ 
 
דוד (דודי) אמיגה (נולד ב-26 באוקטובר 1960) הוא כדורגלן עבר ישראלי בליגה הלאומית בכדורגל, אז הליגה הבכירה בישראל בין השנים 1976–1987.
שיחק בקבוצות מכבי יפו ומכבי תל אביב.
ב-1983 היה שותף בשלושה מתוך ארבעת השערים, במשחק שזכה בתואר “המשחק הגדול ביותר בכדורגל הישראלי״ של ערוץ הספורט 5+ גולד. המשחק ששוחק במסגרת חצי גמר גביע המדינה, בין מכבי תל אביב ומכבי חיפה, נגמר בתוצאה 4:4, והוכרע בבעיטות הכרעה.
אמיגה הוזכר בשיר ואלה שמות בביצועו של אריק איינשטיין, שפורסם בתקופת מונדיאל 1990.
קריירה כשחקן

אמיגה החל את דרכו בקבוצת הנוער של מכבי יפו. בעונת 1975/1976, בגיל 16 בלבד, הוקפץ לקבוצה הבוגרת של המועדון. הוא נחשב לאחד מכשרונותיה הגדולים של מכבי יפו. בין משחקיו הגדולים והבודדים שתועדו, כבש שלושער לרשת הפועל חיפה במחזור האחרון של עונת 1980/1981 והוסיף 3 בישולים בניצחון 6-2 של קבוצתו, אשר הוריד את הפועל חיפה לליגה הארצית, אז הליגה השנייה, לראשונה בתולדותיה. באותה עונה כבש אמיגה שער מ-40 מטרים לשערו של אריה בז'רנו שוער הפועל תל אביב (כדורגל).
במחזור האחרון בעונת 1981/1982 כבש אמיגה שער ניצחון לרשת מכבי נתניה באצטדיון הקופסה, שער ששלל מנתניה את האליפות באחת מעונותיה הגדולות בהיסטוריה.
בשיא כוחו קיבל אמיגה מברק, בו זומן לסגל נבחרת ישראל בכדורגל. בשל התנהלות רשלנית מצידו, אמיגה לא נענה לזימון ולא התייצב לאימוני הנבחרת. בשל כך, פיספס את ההזדמנות לשחק במדים הלאומיים.
ארבעה מחזורים שיחקה מכבי יפו בלי דוד אמיגה. ארבעה מחזורים של יאוש, תיסכול ונקודת ליגה אחת. "כדורגלן פרובלמטי" - אמרו עליו. אתמול, בפתח-תקוה, הוא סגר לכולם את הפה. ב-25 הדקות ששיחק חירר אמיגה את הגנת הפועל פתח-תקוה וניצח לבדו, בפירוש לבדו, 1-3.
בעונת 1982/1983 נרכש אמיגה על ידי מכבי תל אביב ב-275 אלף דולר, סכום שיא דאז, לבקשת מאמן הקבוצה דוד שווייצר. דרמה גדולה התרחשה סביב המעבר, שהוכרעה לבסוף בהחלטת בית המשפט המחוזי בתל אביב[דרוש מקור]. הנהלות מכבי תל אביב ומכבי יפו סיכמו ביניהם על העברת החלוץ, בעוד אמיגה עצמו, באותו ערב, סיכם עם הנהלת בני יהודה תל אביב בראשות האחים סולמי על העברתו לקבוצה בלא ידיעת מנהליו מיפו. עם ידיעת הדבר, פנו ראשי מכבי תל אביב ומכבי יפו אל האחים סולמי. לאחר סירובם לשחרר את החלוץ מהתחייבויותיו, הובא העניין בפני בית המשפט שפסק שאמיגה יהיה שחקן מכבי תל אביב. במסגרת אותו סיכום שהושג, עבר חברו לקבוצה משה אוננה לשחק בבני יהודה.
אמיגה הגיע עם קבוצתו החדשה לגמר גביע המדינה באותה עונה, כשהם מדיחים את מכבי חיפה בשלב חצי הגמר בדו-קרב פנדלים, לאחר 4:4 בסיום 120 דקות, במשחק שנבחר כגדול ביותר בכל הזמנים בכדורגל הישראלי. אמיגה בישל 3 שערים במשחק, והחמיץ בעיטת עונשין בדו-קרב הפנדלים, אך הצליח להעפיל לגמר עם קבוצתו לאחר ניצחון 4–5 בפנדלים. אמיגה לא הורשה לשחק בגמר בהוראת הצוות הרפואי בעקבות בעיות עיניים, ושם נחלה מכבי הפסד ליריבה העירונית הפועל תל אביב 3-2.
אף על פי שהגיע כהבטחה גדולה, לא הצליח אמיגה לממש את הפוטנציאל הגדול במדי מכבי. הוא סבל מבעיות ראייה, דבר שניסו להתגבר עליו בקבוצה בעזרת טובי רופאי העיניים, עדשות וטיפולים מיוחדים לתקופה, אך ללא הועיל. אמיגה הרבה להחמיץ, ולבסוף הסתבר ששיחק עם דלקות בעיניו. במדי הצהובים כבש 6 שערים בעונתו היחידה במועדון.
בעונת 1983/1984 לאור מחאת אוהדים להשבתו והתנהלות לא מקצוענית בעיני אנשי מכבי, חזר אמיגה ליפו. שם, במשך 3 עונות תחת המאמן מרדכי שפיגלר, ניצלה יפו מירידה במחזורי הסיום בזכות שעריו. בקיץ 1987, עם נשירת יפו לליגה הארצית והתדרדרות ראייתו, עבר לשחק בליגות הנמוכות בקבוצות לזרוס חולון, הפועל אור יהודה ונווה גולן עד פרישתו מהמשחק בגיל 34.
הערות שוליים

1 2  arik ezra (2015-06-07), העשירייה - עשרת המשחקים הגדולים של הכדורגל הישראלי, נבדק ב-2019-04-22
↑  מוזיקה ישראלית (2011-11-14), אריק איינשטיין - ואלה שמות, נבדק ב-2019-04-22
↑  maccabiyafo (2008-01-07), מכבי יפו מול הפועל חיפה 2:6 חלק 1, נבדק ב-2019-04-24
↑  לוח משחקי ליגה (כדורגל) 1981/82 – ויקיפועל האנציקלופדיה המקוונת של הפועל תל אביב, באתר wiki.red-fans.com
↑  רון עמיקם, קופסת הפלאים: פרידה מפיסת היסטוריה, באתר nrg
1 2  אייל לוי, זה נגמר בבכי - התרסקות הגלאקטיקוס של מכבי ת"א מ-82', באתר nrg
↑  מוזיאון בני יהודה, באתר www.facebook.com
↑  דויד אמיגה – מכביפדיה, באתר www.maccabipedia.co.il
↑  ארז מיכאלי‏, יש על מה להילחם, באתר וואלה, 22 בפברואר 2008
דודיזם

| --- | --- |

סמל הדודיזם, מורכב משילוב של סמל היין-יאנג שמקורו בפילוסופיה הסינית וכדור באולינג שמסמל את אחד מתחביביו של ג'פרי "הדוּד" לבובסקי.
 שורשים, סיווג והנהגה
 תאריך ייסוד:  2005 
 ארגונים ופעילות
 חגים:  יומו של הדוּד - 6 במרץ
 dudeism.com
 
דודיזם (באנגלית: Dudeism) היא דת, פילוסופיה או סגנון חיים בהשראת דמותו הבדיונית של ג'פרי "הדוּד" לבובסקי (באנגלית: The Dude) בגילומו של ג'ף ברידג'ס, הפרוטגוניסט בסרט הקאלט "ביג לבובסקי" של האחים כהן משנת 1998.
למעשה הדת היא גרסה של דאואיזם המעורבבת עם מושגים ורעיונות של הפילוסוף היווני הקדום אפיקורוס ומקושטת באסתטיקת ילדי הפרחים. היא נחשבת לעיתים דת פארודית בשל השימוש הקומי שנעשה בה בסרטים, אך רבים מחסידיה מתייחסים לעקרונותיה הבסיסיים ברצינות. נטען שהיא משחקת על הגבול בין רצינות לקומדיה, והושוותה בשל כך לזן.
6 במרץ הוא יום קדוש לדודיזם המכונה יומו של הדוּד.
היסטוריה

הדודיזם נוסדה בשנת 2005 על ידי אוליבר בנג'מין, המכונה גם "דוּדלי לאמה", עיתונאי אמריקאי המתגורר בצ'יאנג מאי, תאילנד. שם הארגון הרשמי של הדודיזם הוא "כנסייתו של דוּד אחרית הימים" (באנגלית: The Church of the Latter-Day Dude), שם המהווה פרודיה על שמה הרשמי של הכנסייה המורמונית, המכונה "כנסיית ישוע המשיח וקדושי אחרית הימים". עד שנת 2012 הוסמכו כ-120,000 כמרים דודיסטים ברחבי העולם. נכון לשנת 2018 מספר הכמרים הרשומים עומד על 450,000. ההסמכה לכמורה דודיסטית אינה כרוכה בתשלום והיא נעשית באופן מקוון; על מבקש ההסמכה לנדור כי יקיים את עקרונות הדודיזם: לקחת דברים בקלות, להיות "דוּד" (קליל, זורם) לכל הנקרה בדרכו ולשמור על תודעה גמישה.
פילוסופיה

עקרונות הבסיס של הדודיזם שאולים מהדאואיזם, וניתנת חשיבות מרכזית לעקרון הוו-ווי כפי שהוא נתפס בדאואיזם. הדודיזם מאמין כי הדרך היחידה לחיות בהרמוניה עם עצמך והסובבים אותך היא להרגיע את הרדיפה אחרי הכסף וההישגים, שהם חלק בלתי נפרד מרוב העולם המערבי. עקב כך, הדת שמה דגש על הנאות יומיומיות פשוטות למדי, כגון רחצה ובילוי עם חברים, ולא על צבירת עושר כאמצעי לאושר והגשמה עצמית.
ספרים

The Abide Guide: Living Like Lebowski‏, Oliver Benjamin & Dwayne Eutsey, הוצאת Ulysses Press, ‏2011
The Tao of the Dude‏, Oliver Benjamin, ‏2015
הערות שוליים

↑  The Day of the Dude, The Dudespaper, ‏11 בפברואר 2010 (באנגלית)
↑  Richard S. Ehrlich, The man who founded a religion based on 'The Big Lebowski', CNN Travel, ‏אוגוסט 2011
↑  ניב שטנדל, ‏הכירו את הדוּדיזם - הדת שרוצה שתהיו רגועים ותעשנו משהו, באתר ‏מאקו‏, 22 במרץ 2012
↑   נתנאל שלומוביץ, שומר פאקינג שאבעס, כבר 20 שנה: איך נהפך "ביג לבובסקי" לסרט קאלט, באתר הארץ, 23 באפריל 2018
↑  Get Ordained Free as a Dudeist Minister, Dudeism (באנגלית)
↑  Ordination Form, Dudeism (באנגלית)
↑  The Tao of the Dude, Goodreads (באנגלית)
↑  The Abide Guide: Living Like Lebowski, Goodreads (באנגלית)
תעודת מוסמך לכמורה מטעם "כנסיית הדוּד בן זמננו".
EAPPI

תוכנית הליווי האקומנית בפלסטין ובישראל (באנגלית: Ecumenical Accompaniment Programme in Palestine and Israel) היא תוכנית בינלאומית, אקומנית (כלל נוצרית), המגייסת משקיפים לכמה עיירות וכפרים פלסטיניים כדי לפקח על יחסי הגומלין בין התושבים הפלסטינים לבין הצבא הישראלי. הנוכחות של משקיפים נועדה לספק הגנה ולמתן את החיכוך. הפרות של ההסכמים מנוטרות ומדווחות והמשקיפים מספרים בפומבי על חוויותיהן.
היסטוריה

ארגון EAPPI נוסד בשנת 2002 בחסות מועצת הכנסיות העולמית, בתגובה לבקשות של ראשי הכנסיות בירושלים. באתר הארגון מצוין כי מתנדבים מתגייסים לשורותיו מאוסטריה, אוסטרליה, אורוגוואי, אירלנד, אקוודור, ארגנטינה, ארצות הברית, ברזיל, בריטניה, גרמניה, דנמרק, דרום אפריקה, הולנד, נורווגיה, פולין, הפיליפינים, פינלנד, צרפת, קולומביה, קנדה, שוודיה ושווייץ.
בדצמבר 2016 נמנעה כניסתה לישראל של איזבל פירי, מזכ"לית עמיתה במועצת הכנסיות, בטענה ש"המועצה מקדמת את תוכנית EAPPI, שפעיליה מגיעים לארץ לתקופות קצובות ומקדמים פעילות אנטי-ישראלית". בשלהי ינואר 2019 הודיע הארגון כי יוציא את פעיליו מהעיר חברון בעקבות החלטת רה"מ בנימין נתניהו שלא לחדש את המנדט לארגון TIPH בעיר.
מטרת ושיטות הארגון

לטענת הארגון, מטרתו היא "לחוות את החיים תחת כיבוש, להשתלב עם פלסטינים וישראלים השואפים לשלום צודק, לשנות את המעורבות של קהילות בינלאומיות בסכסוך, להפציר בהם לפעול נגד חוסר צדק באזור". הארגון שולח כ-25–30 פעילים במקביל לירושלים ולגדה המערבית עם אשרות תייר, לתקופות של שלושה חודשים כל פעם. עד היום השתתפו בפעילות כ-1800 פעילים. הם עוסקים בהתבוננות ונטילת עדות, הגנה מפני ישראל ושינוי המצב על ידי הסברה לאחר החזרה לארצות מוצאם. הארגון נעזר בארגונים ישראליים כגון שוברים שתיקה, מחסום ווטש ובצלם.
שלושה ראשי כנסיות בירושלים, בהם מישל סבאח, שיבחו בשנת 2004 את פעולות הארגון. הם ציינו כי פעילי הארגון עוקבים ומדווחים על הפרות של זכויות אדם והחוק ההומניטרי הבינלאומי ותומכים בהתנגדות לא-אלימה, ובכך מדגימים את התרומה החיובית של הכנסיות לחברה הפלסטינית, הן למוסלמים והן לנוצרים.
ראו גם

TIPH
הערות שוליים

↑  נמנעה כניסתה של פעילת BDS שהגיעה לארץ כתיירת, באתר nrg
↑  עידו בן פורת, ארגון השמאל הקיצוני: עוזבים את חברון, באתר ערוץ 7, ‏30/01/2019
↑  יאיר אלטמן, פעילי BDS מתחזים לתיירים ופועלים מישראל, באתר ישראל היום, ‏12/07/2016
↑  Jerusalem church leaders praise non-violent activists, באתר "Ekklesia", ‏5 באוגוסט 2004 (באנגלית).