stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מי רצח את הארי?
צוות שחקנים

אדמונד גוון - קפטן אלברט וויז
ג'ון פורסיית' - סאם מרלו
שירלי מקליין - ג'ניפר רוג'רס
מילדרד נטוויק - אייבי גרייבלי
מילדרד דאנוק - גברת וויגס
ג'רי מאת'רס - ארני רוג'רס
רויאל דאנו - קלווין וויגס
פארקר פאנלי - המיליונר
בארי מאקולון - הקבצן
דווייט מארפילד - ד"ר גריינבאו
הפקה

למרות שזוהי אחת מקומדיות הבודדות של אלפרד היצ'קוק הסרט נחל אכזבה יחסית בקופות בארצות הברית. אולם הסרט הוקרן לאורך זמן רב בצרפת, ברומא ובממלכה המאוחדת. הסרט נודע בעיקר עקב הדיאלוגים הישירים והבוטים ביותר יחסית לשנות ה-50. במהלך הסרט סאם מרלו (ג'ון פורסיית') מציעה לג'ניפר רוג'רס (שירלי מקליין) שהוא יצייר אותה בעירום. בנוסף סאם רומז לג'ניפר מספר פעמים על יחסי מין. גופתו של הארי גולמה על ידי פיליפ טרוקס.
פרסים ומועמדויות

הסרט היה מועמד לשני פרסי באפט"א; הסרט הטוב ביותר מכל סוג והשחקנית הזרה הטובה ביותר עבור שירלי מקליין. אלפרד היצ'קוק היה מועמד לפרס הבמאי הטוב ביותר של איגוד הבמאים האמריקאי. בשנת 2005 הסרט היה מועמד ביחד עם סרטים נוספים של היצ'קוק כמו "החבל", "פסיכו", "האיש שידע יותר מדי", "חלון אחורי" וכדומה לפרס הלווין בקטגוריית ה-DVD הטוב ביותר של השנה.
מלאכת עשיית שתי בתי נירין

בתי נירין
מְלֶאכֶת הָעוֹשֶׂה שְׁתֵי בָּתֵּי נִירִין (וגם שְׁנֵי בָּתֵּי נִירִין) היא מלאכה מל"ט מלאכות שבת.
בעבר, נהוג היה לסרוג ולארוג בטכניקה, שבה הניחו שורות של חוטים זה לצד זה, כשראש כל אחד מהחוטים מחובר לכלי שנקרא "בית ניר", ושימש ליישור החוטים שלא יתפזרו. לאחר מכן העמידו שורה אחרת של חוטים בכיוון הנגדי, וארגו אותם יחד. לפי שיטת רש"י מלאכת עשיית בתי שתי נירין, היא הכנסת שתי חוטין, לתוך מקומם בכלי האריגה.
לפי שיטת הרמב"ם ורבי מנחם המאירי מלאכה זו, היא עשיית נפה או כברה או סל או סבכה או סריגת מיטה בחבלים. כוונתם, לכאורה, היא, שכאשר החל העושה לעשות את הכלי, ויצר בו שני חורים שנוצרו כתוצאה מסריגת השתי והערב, הוא עבר על איסור זה. אך גדולי פרשני הרמב"ם, פירשו שגם כוונת הרמב"ם היא כרש"י.
ראו גם

מלאכת מיסך
מלאכת אורג
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת שבת, פרק ז', משנה ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד א'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ט', הלכה ט"ז.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד א'.
↑  ראו אורה ושמחה שם.
↑  המגיד משנה והלחם משנה.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מי רצח את הבוס?

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיית מצבים 
 יוצרים:  שרון הורגן הולי וולש
 שחקנים:  שרון הורגן ג'ניפר סונדרס בריוני האנה ג'פרי מקגיברן טום גודמן-היל ליזי רופר אייסלינג באה אייסלינג ביאה אדוארד הוג ריקי צ'אמפ אמה פירסון
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיק:  קרוליין נוריס
 מפיקים בפועל:  ג'ו סרג'נט שרון הורגן
 הפצה:  הולו 
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC Three
 תקופת שידור מקורית:  14 ביוני 2012 – 12 ביולי 2012
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מי רצח את הבוס? (באנגלית: Dead Boss) הוא סיטקום בריטי ששודר בערוץ BBC Three בשנת 2012.
כתיבה

הכותבות שרון הורגן והולי וולש נפגשו באמצעות הסטנדאפיסטית ג'ו קולפילד, שלה תוכנית ברדיו 4 של ה-BBC. וולש והורגן עבדו שתיהן בתוכנית, וולש ככותבת והורגן כשחקנית. הורגן העלתה רעיון לכתוב סיטקום על מישהו שתקוע בבית סוהר על פשע שלא ביצע. היא שאלה את וולש אם תרצה לעבוד איתה, והתהליך כולו מהרעיון עד השידור נמשך שנתיים וחצי.
צוות השחקנים

שרון הורגן – הלן סטיבנס
ג'ניפר סונדרס – מנהלת בית הסוהר מרגרט
בריוני האנה – כריסטין
ג'פרי מקגיברן (אנ') – טוני
טום גודמן-היל – טים
ליזי רופר – טופ דוג
אייסלינג ביאה – לורה סטיבנס
אמנדה לורנס – מרי
אדוארד הוג – הנרי
ריקי צ'אמפ – פרנק
אמה פירסון – גברת איליין ברידג'ס
ברנבי קיי – ג'סטין
סוזן קלמן – פאטי
אשלי מקגוויר – חותך
קלייר פרמפה – איבון
גולדה רושובל – לני
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | פרק ראשון | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 14 ביוני 2012 |
הלן סטיבנס היא אסירה שהורשעה בטעות ברצח הבוס שלה, אריק ברידג'ס, נמצאת בכלא ברודמארש. היא משוכנעת שחפותה תצא לאור במהרה, אבל היא מגלה שהאסירות האחרות בכלא מתעבות אותה.
| 2 | 2 | פרק שני | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 14 ביוני 2012 |
החיים בכלא נעשים נסבלים מעט יותר כשהמנהלת מרגרט מודיעה על עריכת חידון שנתי, שהזוכים בו יקבלו פרסים של קופסת עוגיות, בקבוק של מרכך שיער, וקיצור העונש בחמש שנים. הלן נאלצת להצטרף לצוות של טופ דוג, וגורמת לבעיות לחברותיה.
| 3 | 3 | פרק שלישי | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 21 ביוני 2012 |
כריסטין נשלחת לבית כלא בגרמניה במסגרת חילופי אסירים. הלן נדרשת להשגיח על האורחת הגרמניה, גרטרוד ורמרס, שהיא קניבלית (בגילומה של אנה קרילי).
| 4 | 4 | פרק רביעי | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 28 ביוני 2012 |
כשהיא מתוסכלת מחוסר ההתקדמות בערעוריה, הלן לוקחת את העניינים לידיים ומחליטה ללמוד משפטים.
| 5 | 5 | פרק חמישי | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 5 ביולי 2012 |
המנהלת מכריזה על תחרות שנתית של מקהלת הכלא. הלן בטוחה שהיא תהיה הסולנית, עד להופעתה הבלתי צפויה של וירנה, בגילומה של קרוליין קוונטין.
| 6 | 6 | פרק שישי | סטיב בנדלק | שרון הורגן, הולי וולש | 12 ביולי 2012 |
הלן מועברת לאגף D, למורת רוחה של חברתה לתא כריסטין. שם היא מתיידדת עם הזייפנית ג'ו, בגילומה של מירנדה ריצ'רדסון. ג'ו מגלה לה שהיא זייפה דרכון עבור אריק, אחרי שהוא כביכול נרצח.
הערות שוליים

↑  "Dead Boss - BBC3 Sitcom". comedy.co.uk. 14 ביוני 2012. נבדק ב-14 ביוני 2012. {{cite web}}:  (עזרה); comedy.co.uk, 14 June 2012.
מחלת קנוואן

| --- | --- |
 תחום:  אנדוקרינולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D017825
 סיווגים
 ICD-10:  E75.2 
 
מחלת קנוואן (לעיתים נרשם 'קנאוון' או 'קנבן', Canavan disease) היא  מחלה ניוונית של המוח, שפוגעת לרוב בתינוקות ופעוטות.
הסימנים לרוב מופיעים כבר בגיל חודשיים-שלושה, כאשר התינוק אינו עוקב אחרי חפצים כצפוי, ואינו מחזיק את ראשו. בנוסף פעמים רבות מופיעות התכווצות שרירים. סביב גיל שישה חודשים קיימת הפרעה ברורה בתפקוד המוטורי, וטונוס השרירים מחמיר. לרוב התינוק יפתח פזילה, ובהמשך ניוון עצב הראייה ועיוורון.
מאפיין נפוץ נוסף הוא גדילה של היקף הראש  מעל הממוצע. בהמשך החיים הילד יסבול מפיגור חמור, יאבד את התפקוד המוטורי ואת הקשר עם הסביבה. לרוב החולה נפטר בגיל צעיר. עם זאת, ישנם גם דיווחים על חולים שהצליחו לשרוד את העשור הראשון לחייהם, שהלכו לעולמם בשנות העשרה ואף במהלך העשור השלישי לחייהם. בשנים האחרונות מתנהלים מספר מחקרים שמנסים למצוא תרופה למחלה הקשה.
המחלה אוטוזומאלית רצסיבית והסיכון לילד חולה קיים רק כאשר שני בני הזוג נשאים של אותו גן בלתי תקין. המוטציה מופיעה בגן הנקרא ASPA. המחלה נדירה, אך יחסית שכיחה בקרב יהודים אשכנזים. שכיחות המחלה באוכלוסייה זו היא כ - 1:15,000 לידות (כ - 1:60 אצל נשאים). בישראל, ממליץ משרד הבריאות לבצע בדיקת נשאות לגילוי הסיכון, כאשר שני בני הזוג ממוצא אשכנזי, ובאוכלוסייה זו הבדיקה נמצאת בסל הבריאות ומתבצעת ללא תשלום. המחלה מתקיימת גם בקרב חולים שאינם יהודים וכן בקרב חולים יהודים שאינם אשכנזים, אך במידה נדירה מאוד.
המחלה נקראת על שמה של הרופאה מירטל קנוואן (אנ'), שתיארה אותה לראשונה בשנת 1931.
לקריאה נוספת

מחלת קנוואן, באתר משרד הבריאות
מחלת קנוואן, באתר Pigur.co.il
חוקרים בארצות הברית: יושבה המחלוקת המדעית על הבסיס המולקולרי של מחלת קנבן, באתר איגוד רופאי בריאות הציבור בישראל, 30 באפריל 2015.
הערות שוליים

↑  מחלת קנאוון - מהם הגורמים ואיך מאבחנים?, באתר פיגור שכלי, ‏2015-08-03
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מנו בנט

| --- | --- |

מנו בנט
 לידה:  10 באוקטובר 1969 (בן 54) ניו זילנד
 מדינה:  ניו זילנד, אוסטרליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 מקום לימודים:  Te Aute College  Merewether High School 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ונתן מנו בנט (באנגלית: Jonathan Manu Bennett) הוא שחקן ניו זילנדי. הוא ידוע בעיקר בשל תפקידו כקריקסוס הגאלי בסדרה "ספרטקוס" וכן כאזוג מטרילוגיית סרטי "ההוביט".
ביוגרפיה

בנט נולד בניו זילנד. אימו הייתה דוגמנית ביקיני אוסטרלית ואביו זמר מניו זילנד. המשפחה עברה לאוסטרליה כאשר בנט היה תינוק. אביו הוא ממוצא מאורי ואירי. את שנותיו כילד עבר בסידני וניוקאסל. ב-1986, בנט חזר לניו זילנד ללמוד במכללת טה אוטה. כאשר חזר לאוסטרליה, בנט נבחר לשחק בקבוצת רוגבי בניו סאות' ויילס. הוא התעניין גם במחול מודרני, בלט קלאסי ונגינה על פסנתר, ולכן ויתר על קריירת הספורט כדי ללמוד מחול ודרמה. הוא נסע ללוס אנג'לס, וקיבל מלגה ללמוד במכון התיאטרון על שם לי סטרסברג.
קריירת המשחק המקצועית של בנט החלה בשנת 1993, כאשר כיכב באופרת הסבון "חוף פארדייס". לאחר מכן, כיכב בהופעות אורח בדרמות טלוויזיה אוסטרליות. בשנת 1996 שיחק בתיאטרון במחזה "מאהבה של ליידי צ'טרלי" על פי ספרו של דייוויד הרברט לורנס, את דמותו של אוליבר מלורס. ב-1999 הופיע בפעם הראשונה בתפקיד ראשי בסרט "טומוקו", אשר צולם בטוקיו. ב-2000 הופיע בסדרה "זינה הנסיכה הלוחמת" כמרקוס אנטוניוס, שם עבד עם סם ריימי. בסרט "לנטנה" האוסטרלי הראה את כישורי הריקוד שלו בדמותו של מורה לריקוד סלסה. אותה שנה חזר לניו זילנד להופיע בדרמה "רחוב שורטלנד". הוא עבד גם עם בן דודו, מייקל בנט, בעיבוד מאורי לסדרה "אזור הדמדומים". ב-2006 הופיע בסרט "The Marine" לצידו של המתאבק ג'ון סינה. באותה שנה, כיכב לצד ג'וש הרטנט בסרט האימה "30 יום של לילה".
בשנת 2010, הופיע בנט בסדרה "ספרטקוס" בדמותו של קריקסוס הגאלי, אלוף קפואה, כבן בריתו של ספרטקוס. הוא הופיע בשלוש העונות של הסדרה, וכן במיני סדרה "אלוהי הזירה" ששודרה בשנת 2011 כפריקוול של הסדרה.
בשנים 2012–2014 גילם את דמותו של האורק אזוג בסרטי "ההוביט".
בשנת 2013 החל לשחק בסדרה "החץ", שם מגלם את דמותו של סלייד וילסון. בשנת 2016 החל להופיע בסדרה "שאנארה".
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| שנה | סדרה | תפקיד |
| 1993-1994 | פרדייז ביץ' | קירק בארסבי |
| 1996-1997 | Water Rats | ג'וזף ליפינסקי |
| 2000 | זינה הנסיכה הלוחמת | מרקוס אנטוניוס |
| 2000 | סיפורים מדרום הים | דייוויד ליגר |
| 2000-2001 | רחוב שורטלנד | ג'ק היואיט |
| 2003-2002 | Street Legal | מאט אורליץ |
| 2003 | Going Straight | מנחה |
| 2010-2013 | ספרטקוס דם וחול, אלי הזירה, נקמה, מרד הארורים | קריקסוס |
| 2013-2017 | החץ | סלייד וילסון/דת'סטרוק |
| 2016 | אבא אמריקאי | פטרוסיו (דיבוב) |
| 2016-2017 | תולדות השנארה | אלאנון |
| 2019 | פנדורה | ליאון ווק |
פילמוגרפיה > קולנוע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| 2001 | Lantana | סטיב ולדז |  |
| 2006 | The Marine | בנט |  |
| 2007 | הנידונים למוות | פאקו |  |
| 2007 | 30 יום של לילה | סגן בילי קיטקה |  |
| 2011 | סינבד והמינוטאור | סינבד |  |
| 2012 | ההוביט: מסע בלתי צפוי | אזוג |  |
| 2013 | ההוביט: ישימון סמאוג | אזוג |  |
| 2014 | ההוביט: קרב חמשת הצבאות | אזוג |  |
| 2016 | מבחן בטא | אורסון קריד |  |
| 2017 | קרב הדרכים 2050 | פרנקשטיין |  |
| 2022 | Muru | קימיאורה |  |
| 2023 | Perfect Addiction | ג'וליאן |  |
| TBA | Notes | קולונל מורגן |  |
מלכת הכיתה (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  יצחק צפל ישורון
 הופק בידי:  מנחם גולן, יורם גלובוס, יצחק צפל ישורון, איציק קול
 תסריט:  יצחק צפל ישורון
 עריכה:  טובה אשר
 שחקנים ראשיים:  אלון אבוטבול יצחק בן נר שמואל שילה אביטל באר
 מוזיקה:  אלכס כגן
 צילום:  אבי קרפיק
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  1986 
 משך הקרנה:  93 דקות
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט נעורים 
 תקציב:  300,000 ‏$
 הכנסות:  11,000 צופים
 דף הסרט ב־IMDb
 
מלכת הכיתה הוא סרט נעורים ישראלי משנת 1986 בבימויו של יצחק צפל ישורון, שגם כתב את התסריט, בכיכובם של אלון אבוטבול, יצחק בן נר ואביטל באר בתפקידים הראשיים.
הסרט צולם בכפר הנוער מאיר שפיה והוא מתאר יחסים מורכבים בין התלמידים לבין עצמם וביניהם למורים, של אהבה, שנאה וגזענות. הוא מספר את סיפורה של בחורה קצת אבודה בכיתת נערים ונערות שהולכת לאיבוד בין כל מיני גברים. הוא מספר גם על מורה שמנסה להנהיג בבית הספר עקרונות של צדק ללא הצלחה. הסרט עוסק בחיים בפנימייה, בחלומותיהם של התלמידים והקושי שלהם להסתדר עם עצמם וגם עם אחרים.
תקציר העלילה

פנימיית נוער, 1985. התלמידים באים ממשפחות הרוסות ומשכונות מצוקה וקשה להשתלט עליהם. הם מתפרעים בשיעורים ורק המורה להיסטוריה אלכס (יצחק בן נר) מסוגל להשתלט עליהם ולהעמידם במקומם. מנהל הפנימייה (שמואל שילה) רוצה "שקט תעשייתי" ומתקשה אף הוא להשליט סדר.
אלכס הוא מושבניק אלמן אב לשני ילדים. הוא בעל ערכים מוצקים - אהבת האדם, סובלנות עזרה הדדית אותם הוא מנסה להעביר ללא הצלחה לתלמידיו.
אנריקה (אלון אבוטבול) הוא נער בן 17 משכונת מצוקה ונוטה לאלימות. הוא מחזר אחרי מנהיגת הכיתה, מלכה (אביטל באר) שהיא בתו של סרסור ישראלי שחי בגרמניה. היא נערתו של אנריקה אך מחבבת את שלום (רענן חפץ) העדין ומחזרת אחרי אלכס המורה.
אלכס יוזם רעיון חינוכי שיעסיק את התלמידים - בניית דאון ממונע. אנריקה מתמנה למנהל הפרויקט ומסתייע בשלום ובג'ורג' (ג'וני ערביד), תלמיד ערבי נוצרי. עד מהרה פורץ סכסוך בין שלושתם. אנריקה מזמין למקום את חבריו הבריונים מהשכונה הם חובטים קשות בג'ורג' ואביו מוציא אותו מהפנימייה.
מלכה מנסה להיכנס עירומה למיטתו של אלכס אך הוא דוחה אותה. היא בורחת כשהיא רואה שאחיה מנסה להגיע לביתו של אלכס. כשהאח וחבורת בריוניו רואים שהיא איננה הם פונים לעבר הפנימייה, מתפרצים לחדר המורים וכולאים את המורים, ובעיקר את אבנר (רמי ברוך), ומאשימים את אלכס במצב, והוא נאלץ להתפטר. המנהל מצליח לפתוח את הדלת וכולם צופים בתלמידים הרצים אחרי המתקיפים.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
אלון אבוטבול: אנריקה
יצחק בן נר: אלכס
אביטל באר: מלכה
שמואל שילה: מנהל הפנימייה
ג'וני ערביד: ג'ורג'
רענן חפץ: שלום
רמי ברוך: אבנר (מורה)
נתן רביץ: בועז
דבר מבקרי הקולנוע

הסרט קיבל ביקורות שליליות ולא זכה להצלחה מסחרית.
עמוס עוז כתב במאמר על הסרט "מלכת הכתה":
זהו סרט מר ונוקב העוסק בקנאה, בתאווה, בשנאה, בבדידות, בתככים ובנקמה. מרכיבי-יסוד אלה של המצב האנושי מופיעים בתוך רקע ישראלי עכשווי, המעניק להם גוון אקטואלי חריף. הצלחתו הגדולה והנדירה של הסרט היא בבניית איזון דק ומדויק, רחוק מאליגוריה ומסמליות בנאלית, בין פעולתם של דחפים אפלים ואוניברסליים לבין זירת פעולתם בתוך סביבה ישראלית עכשווית. כך צומחים בסרט תהליכים כגון: עלית הכהניזם, אלימות-נוער, מתחים עדתיים, שקיעת "ארץ ישראל הגבעטרונית", לא מתוך עמדה פוליטית-מוריאליסטית של הבמאי-התסריטאי אלא מתוך יסודות נצחיים ואוניברסליים של טבע האדם.
את הסרט "מלכת הכיתה" כדאי וחשוב לראות לא רק כנבואת-חורבן (הקולנוע הישראלי, כמו הספרות העברית, שופע נבואות-חורבן) ולא רק כמשל קודר על נחשול של אלימות המאיים להטביע את הכל (גם זה ראינו וקראנו כבר), אלא בעיקר כסרט חכם ועצוב על אודות טיבו ומקורותיו של הרוע האנושי באשר הוא.
הערות שוליים

↑  ערן גפן, על הפנים, חדשות, 23 באוקטובר 1986
↑  עמוס עוז, "אומללות, אלימות ועורמה", בעיתון דבר, 10 באוקטובר 1986
מלכי הממלכה הגאורגית המאוחדת

בגרט השלישי, מלכה הראשון של הממלכה הגאורגית המאוחדת, בציור קיר על מנזר גלאתי
להלן רשימת מלכי הממלכה הגאורגית המאוחדת לדורותיהם:
| מספר | שם המלך | שנות שלטון | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | בגרט השלישי | 975-1014 |  |
| 2 | גיאורגי הראשון | 1014-1027 | מלחמת גיאורגי בבסיליוס |
| 3 | בגרט הרביעי | 1027-1072 | קרב סאסירתי |
| 4 | גיאורגי השני | 1072-1089 |  |
| 5 | דוד הבנאי | 1089-1125 | תחילת תור הזהב של הממלכה |
| 6 | דמטרה הראשון | 1125-1155/56 | כיבוש חוף לים הכספי |
| 7 | דוד החמישי | 1155 |  |
| 8 | גיאורגי השלישי | 1156-1184 |  |
| 9 | תמר המלכה | 1184-1213 | הממלכה הגאורגית בשיאה |
| 10 | גיאורגי הרביעי לשה | 1213-1223 |  |
| 11 | רוסודן | 1223-1245 | הפלישה המונגולית לגאורגיה |
| 12 | דוד השישי נארין | 1245/47-1293 | המלך הראשון של ממלכת אימרתי |
| 13 | דוד השביעי אולו | 1247-1270 |  |
| 14 | דמטרה השני | 1271-1289 |  |
| 15 | וחטנג השני | 1289-1293 |  |
| 16 | דוד השמיני | 1293-1311 |  |
| 17 | וחטנג השלישי | 1302-1308 |  |
| 18 | גיאורגי השישי | 1308-1313 |  |
| 19 | גאורגי החמישי המזהיר (אנ') | 1299, 1314-1346 | עצמאות מלאה מהאילח'אנות |
| 20 | דוד התשיעי | 1346-1360 |  |
| 21 | בגרט החמישי | 1360-1393 |  |
| 22 | גיאורגי השביעי | 1393-1407 | כיבוש בידי טימור לנג |
| 23 | קונסטנטין הראשון | 1407-1411 | עצמאות מהשושלת הטימורית |
| 24 | אלכסנדרה הראשון | 1412-1442 |  |
| 25 | וחטנג הרביעי | 1443-1446 |  |
| 26 | גיאורגי השמיני | 1446-1466 | המלך הראשון של ממלכת קאחתי |
מלכת הכיתה (שיר של אילנה אביטל)

| --- | --- |
 סינגל בביצוע אילנה אביטל
 מתוך האלבום רגעים
 יצא לאור:  1982
 שפה:  עברית
 אורך:  3:00
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  אהוד מנור
 הפקה:  הנרי ברטר
מלכת הכיתה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום "רגעים".
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אהוד מנור והופק על ידי הנרי ברטר. "מלכת הכיתה" היה שירה של אביטל בתחרות הזמר הישראלית "שירוויזיון". לא הופק לו וידאו קליפ, אולם ב-13 באוגוסט 2013 פורסם ביוטיוב אודיו לא רשמי שלו.
הצלחה

ב-11 בינואר 1983 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-29. ב-23 במרץ עלה למקום הרביעי – המיקום הגבוה ביותר בו דורג. ב-13 באפריל, לאחר 13 שבועות רצופים, יצא מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשמ"ג הגיע "מלכת הכיתה" למקום ה-39.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1983)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1983)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1983)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1983)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1983)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 39 |  |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 11–12 בינואר 1983, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 22–23 במרץ 1983, פזמונט
↑  המצעד השבועי של רשת ג' מן התאריכים 12–13 באפריל 1983, פזמונט
↑  מצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשמ"ג, פזמונט
| אילנה אביטל |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: לאהוב אותך • שלום חבר • זינוק • רגעים • בלי בושה • כיוונים נעלמים • ילד המחר • אותך... פעם שנייה • תוצרת צרפת • נוגעת באושר • הסיפור האמיתי
אלבומי אוסף: אוסף הזהב • סיכוי לאהבה
אלבומי רמיקס: Hey
סינגלים: "אותך" • "אמור" • "השיבה לי" • "שובי לים" • "פגישה ראשונה" • "לילה במדבר" • "מלכת הכיתה" • "‏כל שנה בסוף הקיץ" • "עוד ועוד" • "ירושלם" • "אבא אמא וארץ ישראל" • "רגעים" • "בזכות ימים כאלה" • "אור בקצה המנהרה" • "בוא אל החגיגה" • "די לי די" • "בלי בושה" • "אתה המלך" • "סוף הצד" • "ילד המחר" • "טוב שבאתם" • "יום חדש" • "עוד תראה אותי" • "ספק" • "תגיד שכן"
מייקל אסטרדה

מייקל סטבין אסטרדה מרטינס (בספרדית: Michael Steveen Estrada Martínez; נולד ב-7 באפריל 1996 בגואיאקיל שבאקוודור) הוא כדורגלן אקוודורי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת קרוס אסול מליגת העל המקסיקנית, בהשאלה מדפורטיבו טולוקה, ובנבחרת אקוודור.
קריירת מועדונים

אסטרדה גדל במחלקת הנוער של דפורטיבו מקארה. הוא שיחק בקבוצות הבוגרות של דפורטיבו מקארה, אל נסיונל ואינדפנדיינטה דל ואיה במסגרת ליגת העל האקוודורית וליגת המשנה האקוודורית.
ב-12 בדצמבר 2019 חתם אסטרדה בדפורטיבו טולוקה מליגת העל המקסיקנית.
ב-8 בפברואר 2022 הושאל אסטרדה למשך עונה אחת לדי. סי. יונייטד מה-MLS. ב-27 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על שארלוט במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022. הוא הבקיע שני שערים במשחק זה. בסך הכל ערך 16 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.
ב-16 באוגוסט 2022 הושאל אסטרדה למשך עונה אחת לקרוס אסול מליגת העל המקסיקנית.
קריירה בינלאומית

ב-22 בפברואר 2017 ערך אסטרדה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אקוודור, בניצחון 1–3 על נבחרת הונדורס במשחק ידידות. ב-10 בספטמבר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–3 על נבחרת בוליביה במשחק ידידות.
הוא היה חלק מסגל נבחרת אקוודור בטורניר קופה אמריקה 2021, וערך שלוש הופעות בטורניר.
נכלל בסגל נבחרת אקוודור לטורניר מונדיאל 2022.
הערות שוליים

↑  Hay tercer refuerzo באתר הרשמי של דפורטיבו טולוקה, 12 בדצמבר 2019 (בספרדית)
↑  D.C. United Sign Ecuador Forward Michael Estrada on a Season-long Loan באתר הרשמי של די. סי. יונייטד, 8 בפברואר 2022 (באנגלית)
↑  Aquí están los 26 jugadores elegidos por el DT Gustavo Alfaro para jugar la Copa Mundial FIFA, estamos listos para hacer historia באתר הרשמי של נבחרת אקוודור, 14 בנובמבר 2022 (בספרדית)
| נבחרת אקוודור – קופה אמריקה 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 גלינדס •  2 טורס •  3 ארבולדה •  4 אינקפיה •  5 ארויו •  6 נובואה •  7 אסטופיניאן •  8 מרטינס •  9 קמפנה •  10 דיאס/גרואסו •   11 אסטרדה •  12 אורטיס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 פיניידה • 17 אנ. פרסיאדו • 18 אי. פרסיאדו • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 מ. קאייסדו • 24 לאון • 25 קרבאלי • 26 ג. קאייסדו • 27 פלאסיוס • 28 הורטדו • מאמן: אלפארו |  1 גלינדס •  2 טורס •  3 ארבולדה •  4 אינקפיה •  5 ארויו •  6 נובואה •  7 אסטופיניאן •  8 מרטינס •  9 קמפנה •  10 דיאס/גרואסו •   11 אסטרדה •  12 אורטיס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 פיניידה • 17 אנ. פרסיאדו • 18 אי. פרסיאדו • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 מ. קאייסדו • 24 לאון • 25 קרבאלי • 26 ג. קאייסדו • 27 פלאסיוס • 28 הורטדו • מאמן: אלפארו | אקוודור |
| נבחרת אקוודור – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 ארבולדה •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 אסטופיניאן •  8 גרואסו •  9 אי. פרסיאדו •  10 איברה •   11 אסטרדה •  12 רמירס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 אנ. פרסיאדו • 18 פלאסיוס • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 ראסקו • 25 פורוסו • 26 רודריגס • מאמן: אלפרו |  1 גלינדס •  2 טורס •  3 אינקפיה •  4 ארבולדה •  5 סיפואנטס •  6 פאצ'ו •  7 אסטופיניאן •  8 גרואסו •  9 אי. פרסיאדו •  10 איברה •   11 אסטרדה •  12 רמירס • 13 אנר •  14 אראגה • 15 מנה • 16 סרמיינטו • 17 אנ. פרסיאדו • 18 פלאסיוס • 19 פלאטה • 20 מנדס • 21 פרנקו • 22 דומינגס • 23 קאייסדו • 24 ראסקו • 25 פורוסו • 26 רודריגס • מאמן: אלפרו | אקוודור |
מלחמת האזרחים האוגנדית

מלחמת האזרחים האוגנדית, אשר נודעה גם בשמות מלחמת הסבך האוגנדית ומלחמת לוּוֵרוֹ, הייתה מלחמת אזרחים שהתרחשה באוגנדה בין צבא השחרור הלאומי של אוגנדה לבין מספר קבוצות מורדים, הגדולה שבהן היא צבא ההתנגדות הלאומי, בשנים 1980–1986. המלחמה הסתיימה בניצחון צבא ההתנגדות הלאומי ובכינונה של ממשלה חדשה בראשותו של יוורי מוסווני כנשיא אוגנדה.
רקע

בשנת 1971 הודח נשיא אוגנדה, מילטון אובוטה, בהפיכה צבאית בהובלתו של אידי אמין. תחת משטרו של אובוטה, שהיה נשיא המדינה מקבלת עצמאותה ב-1962 מהממלכה המאוחדת, חלה הידרדרות בתנאי החיים במדינה, השחיתות פשתה ונרדפו מיעוטים אתניים. מהלכיו של אובוטה להצר את צעדי מתנגדיו, עד כדי תכנון טיהורים פוליטיים, הביאו את אמין לפעול ולתפוס את השלטון בעת שאובוטה שהה מחוץ למדינה. למרות האהדה שרכש בתחילת דרכו, עד מהרה אמין הפך לשליט עריץ, והוא ביסס במדינה דיקטטורה צבאית.
ההתנגדות הגוברת למשטרו, הפחד מחזרתו של אובוטה וחיכוכים שהתגלעו בינו לבין נשיא טנזניה, ג'וליוס נייררה, הובילו את אמין לפתוח במלחמת אוגנדה-טנזניה ולספח חלק מחבל קגרה. אלא שכוחותיו של אמין, בתמיכת שליט לוב, מועמר קדאפי, נוצחו בקרב על ידי צבא טנזניה וצבא השחרור הלאומי של אוגנדה. צבא השחרור הלאומי היה הזרוע הצבאית של חזית השחרור הלאומית של אוגנדה, קואליציה פוליטית שנוצרה על ידי גולים אוגנדים שהתנגדו לשלטונו של אמין, בהנהגתו של מילטון אובוטה. אמין הודח במהלך קרב נפילתה של קמפלה וברח מן המדינה. בשלטון הוצבו אנשי חזית השחרור הלאומית, ובראשם אובוטה, אשר שלטו זמנית במדינה מאפריל 1979 עד דצמבר 1980. תומכיו של אמין, שברחו לזאיר ולסודאן, התארגנו מחדש בזמן זה למלחמה להשבת השליטה באוגנדה.
תוצאות

מעריכים כי 100–500 אלף אנשים, חיילים ואזרחים, איבדו את חייהם באוגנדה במהלך מלחמת האזרחים. מילטון אובוטה מעולם לא שב לאוגנדה לאחר הדחתו השנייה. הוא נפטר בדרום אפריקה באוקטובר 2005. טיטו אוקלו נשאר בגלות בקניה עד 1993, אז הוענקה לו חנינה, והוא שב לאוגנדה עד למותו בקמפלה ב-1996.