stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טופוגרפיה
מיפוי טופוגרפי > מפה טופוגרפית

מפה טופוגרפית היא מפה שיש בה מידע ויזואלי על צורתו החיצונית של השטח באופן קרוב למציאות באמצעות קווי גובה. משורטטים בה פרטים לגבי צורתו החיצונית של שטח מסוים, כמו נתוני תבליט, תכסית, גבהים ונקודות גובה אקראיות, תוך הקפדה על פרופורציה בין העצמים ועל תיאור הגודל היחסי שלהם עד רמת פירוט של בניינים, תעלות מים, מערות ומעיינות. מפה טופוגרפית עשויה לשמש לצרכים אזרחיים וצבאיים, כמו התמצאות בשטח וניווט בו וכלי עזר בהכנה של תשתיות ולפעילות צבאית. הקושי הגדול ביצירת מפה טופוגרפית היא בתרגום נאמן ומדויק של פני שטח תלת־ממדי לגיליון נייר שיש בו שני ממדים. ליצירת מפות מדויקות פותחו שיטות שונות של מיפוי.
מיפוי טופוגרפי > הכנת מפות > פוטוגרמטריה

פוטוגרמטריה – פני השטח מצולמים מן האוויר בתמונות נפרדות בחפיפה של 60%. לאחר מכן באמצעות חיתוך קרניים מעצמים זהים בתמונות החופפות יוצרים מפה. צילומים חופפים אלו גם מאפשרים לקבל מבט תלת־ממדי של השטח. (לסרטון),
מיפוי טופוגרפי > הכנת מפות > טאכימטריה

טאכימטריה (מדידה מהירה) – שיטת מדידה ידנית שבה באמצעות מכשירי מדידה שונים מודדים מנקודה לנקודה את המרחק, והזווית האופקית והאנכית גם יחד. בשיטה זו הדיוק גדול מאוד, ונעשה בה שימוש בעיקר לצרכים ספציפיים ולא ליצירת מפה שלמה.
מיפוי טופוגרפי > הכנת מפות > מיפוי ממוחשב

מיפוי ממוחשב – כיום נהוג להשתמש בשיטה זו, דוגמת DTM (מודל גבהים ספרתי). במיפוי ממוחשב יוצרים מודל גבהים באמצעות חישוב הגבהים וקווי הזרימה של הגיאיות. יצירת מפת שטחים נראים באמצעות מדידת נראוּת מנקודות לנקודות אחרות עד שמגיעים לחישוב מפת קווי גובה (לסרטון).
לעיתים משולבות כמה טכניקות ביחד, כמו בישראל שבה הבסיס למפות הטופוגרפיות הוכן באמצעים אנלוגיים, אך כיום עדכונן נעשה באמצעות מיפוי ממוחשב.
מיפוי טופוגרפי > מיפויים נוספים > תצלום אוויר

תצלום אוויר ולוויין (תצ"א) – תצלום של פני השטח מן האוויר. יתרונו הוא בכך שניתן להבחין בעזרתו בפרטים עדכניים ובנתונים שאינם נמצאים במפה רגילה. חסרונו – שקנה המידה שבו מעוות, ואינו יכול לשמש בסיס למדידות.
מיפוי טופוגרפי > מיפויים נוספים > אורתופוטו

אורתופוטו (מפתצלום) – תצלום מיושר לפי רשת קואורדינטות, שהוא בעצם הכלאה בין תצלום אוויר ומפה טופוגרפית, שבה בוטלה הפרספקטיבה המעוותת של הצילום ויושרה לקנה מידה של מפה טופוגרפית. כך מקבלים אפשרות לראות מידע חזותי עם האפשרות למדוד קואורדינטות.
מיפוי טופוגרפי > מיפויים נוספים > שולחן חול

שיטה נוספת לייצג פני שטח היא שימוש בדגם של שולחן חול. בדגם המוקטן ממחישים את תצורתו של שטח מסוים שמדמה את תוואי השטח בצורתו ולעיתים אף בצבעים ובתכסית. המגבלה של שולחן חול הוא שניתן להראות בו שטח קטן וקבוע, ולכן הוא שימושי בעיקר ללימוד של טופוגרפיה. לעיתים נהוג להשתמש בו בצבא כעזר טקטי לתכנון מבצעים או קרבות.
מיפוי טופוגרפי > מיפויים נוספים > מודל תלת־ממדי ממוחשב

עולם המחשוב מבשר חידושים גם בתחום הטופוגרפיה. באמצעות תוכנות הדמיה יש כיום אפשרות לראות כל שטח כהדמיה תלת־ממדית. כך ניתן לקבל מודל קרוב יותר למציאות ולנתח את השטח טוב יותר. תוכנות אלו משמשות בעיקר ללימוד טופוגרפיה, אבל בעתיד, בשילוב עם מחשב נייד או מחשב כף יד, הן יוכלו להוות תחליף למפה טופוגרפית.
פני השטח

טופוגרפיה מישורית היא צורת שטח שטוחה; טופוגרפיה הררית היא צורת שטח המורכבת מהרים.
בטופוגרפיה מישורית קל להתנייד אך קשה יותר לנווט, בשל העובדה שהתבליט שלה אחיד, וצריך להיעזר בכיוונים, במדידת מרחקים ובתכסית קיימת, אך קל בדרך כלל לנוע בשטח. בטופוגרפיה מישורית קל להניח תשתיות וקל יותר לקבל מידע על המתרחש בשטח.
לעומת זאת בטופוגרפיה הררית קל יותר לנווט, בשל התבליט הברור שלה, אבל מצד ני הפרשי הגובה היחסיים מקשים מבחינה פיזית על התנועה בשטח. בטופוגרפיה הררית יכולים להיות הרבה "אזורים מתים" שקשה לקבל מידע לגביהם.
לטופוגרפיה יש גם השפעה על המשקעים, והיא אחד הפרמטרים החשובים המשפיעים עליהם. כמות המשקעים גדלה ביחס ישר לגובה פני השטח. ככל שפני השטח גבוהים יותר כמות המשקעים גדולה יותר. כך למשל בהר מירון, הנמצא באותו קו רוחב של נהריה, אף שהוא נמצא בפנים היבשה (עובדה שהייתה אמורה להפחית את כמות הגשם בו) יורדת בו בממוצע תוספת של 500 מ"מ גשם לשנה לעומת נהריה, מכיוון שהוא גבוה מנהריה בכ-1,200 מטרים.
פני השטח > צורות תבליט

תבליט – תוואי שטח מוצק, פני השטח הגאולוגי, שאיננו נתון לשינויים כמו הר ומישור. צורות התבליט במפה מיוצגות בקווים הקרויים קווי גובה, ולכל צורת תבליט צורת קווי גובה אופיינית שיש להכירה. תבליטי שטח נפוצים הם אלה:
פני השטח > צורות תבליט > צורות תבליט בסיסיות

הר או גבעה – אזור שכל כיווניו הכלליים הם כלפי מטה; יופיע במפה לרוב כקו סגור בעל צורה שקרובה לאליפסה או עיגול.
כיפה או פסגה – המקום העליון של ההר; יופיע במפה כעיגול סגור.
שלוחה או כתף – צלע הר או גבעה (שטח ששלושת כיווניו יורדים וכיוון אחד עולה); מיוצג במפה כרצף של קווים גליים.
מכתש – בקע, ההפך מכיפה (כל כיווניו עולים כלפי מעלה); יופיע במפה כעיגול או אליפסה.
גיא או ואדי – ההפך משלוחה (שטח ששלושת כיווניו עולים וכיוון אחד יורד); מיוצג במפה בדומה לשלוחה, כרצף של קווים גליים, אך בכיוון הפוך לשלוחה.
אוכף – חיבור בין שני הרים או גבעות (שטח ששניים מכיווניו עולים, ושניים מכיווניו יורדים).
פני השטח > צורות תבליט > צורות תבליט מורכבות

כיפה סמויה – כיפה שלא מופיעה במפה, מכיוון שהיא חוסה בצילה של כיפה גבוהה ממנה, והפרש הגבהים ביניהן פחות מקו גובה, (במפה של 1:50,000 פחות מ־10 מטרים), מה שלא מאפשר לייחד לה קו גובה משל עצמה.
קו רכס – קו דמיוני המחבר את ההרים ביחד.
קו פרשת המים – קו רכס הגבוה ביותר באזור, שבו המים היורדים באזור מתפצלים לשני צדדיו, וזורמים לכיוונים מנוגדים.
אגן ניקוז – תחום המנקז לתוכו את כל הגיאיות שבאזור.
מזלג ואדיות – חיבור בין כמה ואדיות, בירידה מהם מגיעים לאותו מקום, אבל בעלייה אפשר לטעות ולהיכנס לוואדי הלא נכון ולהגיע למקום אחר מן המתוכנן.
חתך טופוגרפי

חתך טופוגרפי הוא טרנספורמציה של היטל־העל של השטח המצוין במפה הטופוגרפית להיטל צד, על גבי נייר מילימטרי, דבר הנותן מבט של צופה מן הצד וממחיש לו את הבדלי הגובה. החתך הטופוגרפי מאפשר חישוב זוויות, קווי ראייה והמחשת התצורה הטופוגרפית של פני השטח. החתך מתבצע באמצעות שרטוט קו ישר בין שתי נקודות על המפה. דגימת הגובה בנקודות בעלות שינוי מגמה. רישום בטבלה של מרחק הנקודות מנקודת ההתחלה, גובהן ופרטים נוספים, ולאחר מכן שרטוט של הנקודות בגרף שציר ה-X שלו מסמל את קנה המידה של המפה וציר ה-Y את גובה השטח.
טופוגרפיה ואכלוס

לטופוגרפיה של השטח נודעה חשיבות גדולה לצורת האכלוס של בני האדם במיוחד בעולם העתיק. ההתיישבות בהרים הייתה כרוכה בקשיים רבים. תנאים אקלימיים קשים יותר מאשר בבקעות ובמישור. ריחוק ממים שזרמו בנהרות או במעיינות. שטחים שקשים יותר לעיבוד. קושי בתנועה ושינוע של סחורות ומוצרים. בארץ ישראל בכלל וביהודה ושומרון בפרט אפשר לראות שהכפרים הערביים בנויים רובם בעמקים ומיעוטם בראשי ההרים. כיום בעידן של התיעוש והטכנולוגיה נודעת חשיבות פחותה לתנאים הטופוגרפיים, מכיוון שבאמצעות המיכון והטכנולוגיה האדם מפצה על התנאים הקשים שבמקומות הגבוהים. ישנם ארכאולוגים שטוענים כי מבחינה טכנולוגית היישובים ההרריים פיגרו אחרי היישובים שנמצאו בשפלה, בשל הקשיים הקיומיים שהכבידו עליהם.
טופוגרפיה ולחימה

לטופוגרפיה נודעת חשיבות רבה בלחימה. לא רק לניוד הכוחות ולהובלתם אלא אף לעצם הלוחמה. כמעט כל חייל יודע שמעמדות גבוהות ושולטות בראשי גבעות או הרים קל יותר לנהל את הקרב מניהולו מעמדות נחותות בעמקים או בשפלה. זהו אחד ממקצועות החובה שכל מפקד וקצין צריך לשלוט בו היטב. לכל צורת שטח יתרונות וחסרונות לגבי כוחות שונים. חוסר התחשבות בתנאים טופוגרפיים יכול להכריע קרב ואף מערכה. במקרא ואף בהיסטוריה הצבאית של ארץ ישראל ידוע על טקטיקות שונות שעשו שימוש בטופוגרפיה המיוחדת של אזור מסוים. כך למשל הפלשתים עם רכבי ברזל שלהם ניסו למשוך את בני ישראל להילחם בעמקים ובמישור, כי בשטח ההררי רכבי הברזל לא היו אפקטיביים. יותר מאלף שנה לאחר מכן בקרב מעלה לבונה חיכו יהודה המכבי וכוחותיו לכוחות הכבדים של אפולוניוס בסוף המעלה, והכו בהם לאחר שהותשו מהעלייה התלולה. בעקבות מלחמת לבנון הראשונה הופקה בצה"ל תורת לחימה חדשה להתנהלות של כוחות שריון בשטח הררי לאחר שהתברר כי תורת הלחימה הקודמת לא עמדה במבחן התוצאה.
ראו גם

קרטוגרפיה
קרטומטריה
גאודזיה
גאומורפולוגיה
ניווט
לקריאה נוספת

הלל בירגר, טופוגרפיה, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשל"ח
ז'. גנדלר ונ' קדמון, המפה הטופוגרפית - הפקת מידע ושימושים, מפות ומיפוי, ירושלים, 1982, עמ' 46-33.
מ' סופר, דפי עזר ללימודי הטופוגרפיה, אקדמון, תש"ן.
יסודות בקריאת המפה, מט"ח
הערות שוליים

↑  גאוגרפיה של ארץ-ישראל, בהוצאת עם עובד, עמ' 109
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007541319105171  BNE: XX4576245  GND: 4133697-5  LCCN: sh85136077  NKC: ph126691 
במפה בולטים קווי הגובה (בצבע אדמדם) המאפשרים הדמיית תלת מימד, למי שמורגל בטופוגרפיה. בחלק השמאלי ניתן לראות את גבעת קאדי, שגובה פסגתה הוא 1,122 מטר. לפירוט נוסף לחצו על המפה.
נקודת תסקיר בגרמניה שמיועדת לטאכימטריה
הנוף הנשקף ממלון סטלהיים מציג טופוגרפיה הררית
מודל תלת־ממדי של חלק במאדים
יוסף רפאל עוזיאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1829 ה'תקפ"ט ירושלים
 פטירה:  1894 (בגיל 65 בערך) ה'תרנ"ג
 מקום קבורה:  הר הזיתים, ירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1894 
 תחומי עיסוק:  פעילות ציבורית ודיינות
 תפקידים נוספים:  ראש השוחטים של העדה הספרדית בירושלים
 
הרב יוסף רפאל עוזיאל (1829 – 1894) היה ראש ישיבה, שד"ר ואיש ציבור, ממייסדי שכונת אהל משה בירושלים, נשיא וראש ועד העדה הספרדית, ראש השוחטים ואב בית הדין של העדה בעיר.
ביוגרפיה

נולד בירושלים בשנת 1829 (ה'תקפ"ט) לרב יצחק חיים עוזיאל, בן למשפחת רבנים שמוצאה בספרד ולדונה בדהב מסלוניקי, בת למשפחה שמוצאה מסרגוסה שבספרד.
בשנת 1851 (ה'תרי"א) נסע יחד עם אביו כשד"ר בשליחות כוללות הספרדים בירושלים לערי טורקיה, וחזר לירושלים בשנת 1852 (ה'תרי"ב). בשנת 1859 (ה'תרי"ט) יצא שוב כשד"ר בשליחות כוללות העיר לערי עיראק, ולאחר ששב משליחותו התיישב בירושלים, והתמסר לפעילות ציבורית.
התחתן עם רבקה בתו של הרב נסים שמואל יהודה ארוואץ, מדייני ירושלים. לפרנסתו עבד כראש השוחטים של העדה הספרדית בעיר, וכל ספק בשחיטה ובטרפות הופנה אליו להכרעה. במקביל שימש כחבר בית הדין של העדה בעיר לצד הרב יוסף יהושע קאריו והרב חיים נסים ברוך. בהמשך כיהן כנשיא וכאב בית הדין.
שימש כנשיא וראש ועד העדה הספרדית בעיר, תרם רבות לייסוד שכונת אהל משה בעיר, ועמד בראש ישיבת "פיריירה" שייסדה משפחת עשירים מצרפת.
בביתו גידל יתומים רבים, שימש להם כאפוטרופוס, וסייע רבות בניהול רכושם. ביניהם הרב יצחק בדהב שהיה בן דודו, והרב יוסף מרדכי הלוי.
בחייו שיכל שני בנים. בנו משה יהודה נפטר בחייו, בלידת בנו יחזקאל נפטרה אשתו הראשונה, ובגיל 13 נפטר גם הבן. בסוף ימיו נישא בשנית לשרה בת הרב משה חזן, ויחד נולדו להם בנים ובנות נוספים.
הלך לעולמו ב-19 באפריל 1894 (י"ג בניסן ה'תרנ"ד) לאחר מחלה, ונקבר בהר הזיתים.
אחיו היה הרב משה יהודה עוזיאל ("בכור עוזיאל") שנמנה עם רבני ירושלים, ונפטר בעודו צעיר בי"ב בשבט ה'תרי"ב. חידושיו פורסמו בספר "איש צעיר" של הרב יוסף רפאל.
בנו הגדול מנישואיו השניים היה הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל, ובנו נסים עוזיאל היה מנהל בנק "אנגלו פלשתינה" (לימים בנק לאומי") ביפו ובדרום תל אביב, נשיא לשכת הבונים החופשיים "מוריה" בעיר, חבר ברוטרי ביפו ובהתאחדות בני היישוב בא"י.
אחד מתלמידיו היה הרב שמואל בנימין בכר, נשיא בית הדין הרבני של בולגריה.
חיבורו

איש צעיר - דרושים, ירושלים ה'תרל"ה
הערות שוליים

↑  דוד תדהר (עורך), הערך הרב יוסף רפאל טראגאן, עמ' 226
↑  דוד תדהר (עורך), "משה יהודה עוזיאל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יא (1961), עמ' 3843
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007510082605171  VIAF: 308280694   WorldCat (עם VIAF): 308280694
יוליה ואראדי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בספטמבר 1941 (בת 83) אוראדיה, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Tőzsér Júlia 
 מוקד פעילות:  רומניה 
 תקופת הפעילות:  1970–1998 (כ־28 שנים) 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  רומנית 
 בן או בת זוג:  דיטריך פישר-דיסקאו (1977–2012) 
 פרסים והוקרה:  אות המסדר מקסימיליאן של בוואריה למדעים ואמנויות (1998)  Pro meritis scientiae et litterarum (2000) 
 פרופיל ב-IMDb
 
יוליה ואראדי (בהונגרית: Várady Júlia; נולדה ב-1 בספטמבר 1941) היא זמרת גרמנייה ממוצא הונגרי.
ביוגרפיה > לימודים

יוליה ואראדי נולדה בשם יוליה טז'ר בנאג'ווארד שבהונגריה (כיום אוראדיה ברומניה). בגיל שש החלה ללמוד כינור בקונסרבטוריון למוזיקה בקלוז'-נאפוקה ואחר, בגיל ארבע-עשרה, המשיכה בלימודי פיתוח קול אצל אמיליה פופ. בהמשך למדה פיתוח קול אצל ארטה פלורסקו בבוקרשט.
ביוגרפיה > קריירה

הופעת הבכורה של ואראדי, כמצו-סופרן, הייתה עם האופרה של קלוז' בשנת 1962, ב"אורפיאוס ואאורודיקה" של גלוק ובתפקיד פיורדיליג'י בכך עושות כולן של מוצרט.
ב-1970 הצטרפה לאופרה של פרנקפורט ומאז והלאה שרה בעיקר במערב אירופה. ב-1973 עברה מפרנקפורט לאופרה של בוואריה במינכן ואחר הצטרפה לדויטשה אופר ברלין. במהלך הקריירה שלה הופיעה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בלונדון; באופרה של וינה; במטרופוליטן אופרה בניו יורק; בלה סקאלה במילאנו; בתיאטרו קולון בבואנוס איירס; באופרה בסטיליה בפריז ובפסטיבלים של זלצבורג, מינכן ואדינבורו. ב-1978 שרה לראשונה את תפקיד קורדליה בהצגת הבכורה של האופרה "ליר" מאת אריברט ריימן עם האופרה הממלכתית של בוואריה.
ב-1977 נישאה יוליה ואראדי לבריטון דיטריך פישר-דיסקאו. בשנת 1998 פרשה משירת אופרה. נכון לשנת 2011 היא מכהנת כפרופסור אורח בבית הספר הגבוה למוזיקה על שם הנס אייזלר בברלין.
תפקידים

להלן רוב התפקידים שמילאה יוליה ואראדי בשירה ובמשחק בהצגות אופרה. תפקידים ששרה באולפן (כמו הקיסרית ב"האשה ללא צל" של ריכרד שטראוס או בקונצרט (כגון ליאונורה בפידליו של בטהובן ופידליה ב"אדגר" של פוצ'יני) אינם כלולים כאן לפי שעה.
יודית ב"טירת כחול הזקן" של בארטוק
מיכאלה בכרמן של ביזה
קונצ'אקובנה ב"הנסיך איגור" של בורודין
אלצ'סטה ב"אלצ'סטה" של גלוק
אורפיאוס ב"אורפיאוס ואאורודיקה" של גלוק
מרגריט ב"פאוסט" של גונו
גינברה ב"אריודנטה" של הנדל
סנטוצה ב"אבירות כפרית" של מסקאני
אלטרה ב"אידומניאו" של מוצרט
סוזנה, כרובינו והרוזנת בנישואי פיגארו של מוצרט
אלווירה ורנה בדון ג'ובאני של מוצרט
פיורדיליג'י בכך עושות כולן של מוצרט
ויטליה ב"חסדו של טיטוס" של מוצרט
פמינה בחליל הקסם של מוצרט
ג'ולייטה ואנטוניה בסיפורי הופמן של אופנבך
צ'ו צ'ו סאן וקייט פינקרטון במאדאם באטרפליי של פוצ'יני
ליו בטורנדוט של פוצ'יני
ג'ורג'טה ב"איל טאבארו" של פוצ'יני
קורדליה ב"ליר" של ריימן
אנג'לינה ב"לכלוכית" של רוסיני
אדלה ב"הרוזן אורי" של רוסיני
נערה ב"משה ואהרון" של ארנולד שנברג
סאפי ב"ברון הצוענים" של יוהאן שטראוס הבן
אראבלה ב"אראבלה" של ריכרד שטראוס
מלחין ב"אריאדנה מנאקסוס" של ריכרד שטראוס
טטיאנה ביבגני אונייגין של צ'ייקובסקי
ליזה בפיק דאם של צ'ייקובסקי
אביגייל ופננה בנבוקו של ורדי
טבאלדו ואליזבת בדון קרלו של ורדי
דזדמונה באותלו של ורדי
אאידה באאידה של ורדי
לאונורה בטרובאדור של ורדי
לאונורה בכוחו של גורל של ורדי
ויולטה בלה טרוויאטה של ורדי
אמליה בנשף המסכות של ורדי
אירנה ב"ריאנצי" של וגנר
סנטה בהולנדי המעופף של וגנר
אווה באמני השירה מנירנברג של וגנר
פרייה בזהב הריין של וגנר
זיגרונה וזיגלינדה בוולקירה של וגנר
הקלטות

יוליה ואראדי: DVD "שיר תשוקה" (סרט תעודה והקלטות של הופעות חיות) EMI קלאסיקס
יוהאן סבסטיאן באך: "קנטטת הקפה", קנטטת האיכרים", תקליטור 11/1981, יוליה ואראדי (סופרן) ואחרים, עם האקדמיה של סנט מרטין אין דה פילדס, פיליפס דיגיטל קלאסיקס
יוסי סילמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 באוקטובר 1959 (בן 64)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1978–2003 (כ־25 שנים)
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד טנקים  מפקד עוצבת יפתח  מפקד חטיבה 500  קצין אג"ם של פיקוד המרכז  מפקד עוצבת סיני
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון    המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה הראשונה  האינתיפאדה השנייה
 תפקידים אזרחיים
 מנכ"ל משרד הרווחה מנכ״ל עיריית חולון
 
יוסי סילמן (נולד ב-25 באוקטובר 1959) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל אשר כיהן כמנכ"ל משרד הרווחה ומנכ"ל עיריית חולון.
ביוגרפיה

סילמן נולד בישראל. הוא בוגר הישיבה התיכונית מדרשית נעם, מחזור כ"ט. עם גיוסו לצה"ל שובץ בחיל השריון ועבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. בהמשך השלים קורס קציני שריון ושימש כמפקד מחלקת טנקים. ערב מלחמת שלום הגליל ובמהלכה שימש כקמב"צ גדוד קק"ש (גדוד 196), בין היתר בקרב קמ"ט-קק"ש. תוך כדי המלחמה החליף את אחד המ"פ בגדוד שנפצע קשה. בהמשך שובץ כמפקד פלוגה בחטיבה 500 ובמסגרתה לחם, בין היתר, בקרבות בביירות. לאחר המלחמה שימש סילמן במספר תפקידי פיקוד בחיל ובהם מפקד גדוד טנקים. בשנים 1994 עד 1997 פיקד על עוצבת יפתח. בין השנים 1999–1997 שימש כמפקד חטיבה 500 ולאחר מכן כקצין אג"ם של פיקוד המרכז. בשנים 2002–2001 שימש כמפקד עוצבת סיני בדרגת תא"ל. בשנת 2003 השתחרר מצה"ל, לאחר שחרורו כיהן כיושב ראש מנהלת מגורים של צה"ל במסגרת מעבר צה"ל לנגב. בבחירות לכנסת התשע עשרה כיהן כראש מטה השטח של מפלגת יש עתיד. במאי 2013 מונה למנכ"ל משרד הרווחה, תחת השר מאיר כהן. כיהן בתפקיד עד 2015. במרץ 2017 מונה כמנכ”ל עיריית חולון. כיהן בתפקיד עד ינואר 2020. באפריל 2021 מונה כמנכ"ל המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור.
סילמן הוא בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון.
עמדותיו

ביולי 2013 הביע סילמן תמיכה בקיצוץ קצבאות ילדים בנימוק שיש אנשים, בפרט במגזר החרדי והבדואי, שמסתמכים על קצבאות הילדים ”אני רוצה להגיד שהגיע הזמן שנלמד גם את אומנות התעסוקה, ולא רק שיחיו על קצבאות ילדים. יש אוכלוסיות, שלצערי, חיות מקצבאות ילדים”. ביחס לביטחון התזונתי אמר כי ”במדינת ישראל לא מתים מרעב. יש רעבים, יש אולי ילדים רעבים, אבל לא מתים מרעב..נכון שיש משפחות שאוכלות בשר רק פעם בשבוע, אבל אנשים עם בטן נפוחה, כמו במדינות אחרות בעולם, אין פה. ממש לא. למרות זאת, אני לא אומר שהמצב פה מושלם”.
הערות שוליים

↑  יותם קניספל ואופיר ששון, אוגדונר נולד, ביטאון ביבשה, גיליון 14, יולי 2010.
↑  חטיבה 500 ציינה 30 שנה למלחמת שלום הגליל, מתוך אתר "יד לשריון", ‏ 23.09.2012.
↑  הודעת דובר משרד הרווחה על מינוי יוסי סילמן כמנכ"ל
↑   שוקי שדה, הכירו את האיש שיאיר לפיד חייב לו 19 מנדטים, באתר TheMarker‏, 8 בפברואר 2013.
↑  נבחר מנכ”ל חדש לעיריית חולון - יוסי סילמן
↑  חופית כהן אולאי, מנכ"ל עיריית חולון יוסי סילמן פוטר מתפקידו לאחר 3 שנים, באתר mynet‏ חולון, 27 בינואר 2020
↑   טלי חרותי-סובר, מנכ"ל משרד הרווחה: "נכון שיש בישראל ילדים רעבים - אבל אין אנשים עם בטן נפוחה מרעב", באתר TheMarker‏, 28 ביולי 2013
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007521112405171  VIAF: 308282477   WorldCat (עם VIAF): 308282477
יהודה בוסקלה

פקידי הברון רוטשילד, 1890. יהודה בוסקלה עומד שני משמאל. יושבים: ראשון משמאל - הלל יפה, שלישי משמאל - אליהו שייד.
יהודה בוסקלה (16 בדצמבר 1864 - 1 בדצמבר 1904) היה מראשוני האגרונומים ביישוב, מפקידי הברון רוטשילד במושבות העלייה הראשונה.
קורות חייו

נולד ביפו למשפחה מסורתית. בגיל שלוש-עשרה עבר ללמוד במקווה ישראל למרות התנגדות הוריו לחינוך החילוני. סיים את לימודיו בהצטיינות ונשלח על ידי הנהלת המוסד ללימודים גבוהים בצרפת, יחד עם אברהם בריל ופרץ פסקל. בצרפת עבד בגינון אצל הברון רוטשילד, שהתרשם ממנו ותמך בלימודיו. הוסמך כאגרונום לאחר סיום לימודיו בבית הספר הגבוה לחקלאות בורסאי.
כשחזר לארץ ישראל התחתן עם שרה (בת ישראל רבינוביץ-כרמילביץ). התקבל למשרת אגרונום בפקידות הברון רוטשילד במושבות ועבד בראשון לציון, פתח תקווה, יסוד המעלה, זכרון יעקב וחדרה. בין היתר הקים בזכרון יעקב תחנת ניסיונות לאיקלום עצי פרי ונטע בה שסק, תה וזית. שתל את פרדס הברון בשטח של 150 דונם בקרבת זכרון יעקב, מטע של 30,000 עצי זית בבת שלמה, ופיתח את ענף תות השדה. באזור חדרה עסק בייבוש ביצות ובנטיעת אקליפטוס.
גישתו של בוסקלה הייתה שונה משל מרבית פקידי הברון. הוא הכיר בקשיי האיכרים במושבות וראה עצמו לא כממונה עליהם אלא כאחד מהם, נהג בהם בהתחשבות וכונה בשל כך בזכרון יעקב "הקונסול של העניים". גישתו זו גרמה לעימותים עם פקידי הברון, כיוון שלא הסכים להקשיח את עמדתו, ונואש לבסוף מחוסר הצלחתו לשכנע את עמיתיו לפעול בדרכו, פרש ממשרתו והתיישב בחדרה כאיכר.
בוסקלה היה אהוד מאוד גם על ערביי האזור. בזכות קשריו הטובים איתם, ובפרט עם השייח מיפלח מכבארה, עזר ברכישת אדמות זרעוניה. כאשר חלתה בתו מרים בקדחת קשה, שלח אותה להבריא אצל חבריו בזרעניה ובטנטורה.
ב-1896 מונה על ידי השלטון העות'מאני כקצין חקלאות למלחמה בארבה בנגב.
משפחתו

בוסקלה היה בן למשפחה ספרדית מסורתית. אשתו שרה הייתה ממשפחה אשכנזית. המשפחה שהקימו הייתה אחת המשפחות הספרדיות-אשכנזיות הראשונות ביישוב, ילדי המשפחה התמודדו בשל כך עם לעג הן מצד האשכנזים והן מצד הספרדים. ילדות המשפחה נשלחו ללימודים בתנאי פנימיה בחיפה, מרחק שבע שעות רכיבה בדיליז'נס מזכרון יעקב.
ילדיו:
שלמה (סלומון), היה מורה וסגן-מנהל במקווה ישראל ובאלכסנדריה.
יעקב, לחם במלחמת העולם הראשונה כמתנדב בצבא צרפת ונפל בקרב ורדן.
ראובן, סוחר.
אליס, אשת מאיר ג'יימס, חיו בפורט סעיד.
מרים, אשת יעקב גוטמן, אחיו של נחום גוטמן. הוציאה לאור ב-1966 את הספר "שתי הספות" עם איוריו של נחום גוטמן, המתאר את הווי החיים כבתו של פקיד הברון, בילדותה בזכרון יעקב ובחיפה.
קלייר, אשת יחזקאל ברוך, חיו בפורט סעיד.
הערות שוליים

1 2  נילי פרידלנדר, צו קריאה/שתי הספות, מעריב, 10 בפברואר 1971
↑  מרים בוסקלה-גוטמן, נתן...נתן...(מתוך "זכרון שלי"), חרות, 30 בדצמבר 1960
↑  שתי הספות, בגוגל ספרים. הוצאת מחברות לספרות, 1966
↑  ספרים/ימי החסידה הלבנה, "העולם הזה", גיליון 1534 מ-25 בינואר 1967, עמוד 25
↑  אנדה עמיר, שתי הספות, דבר, 14 באוקטובר 1966
שרה בוסקלה, יושבת ראשונה מימין, בחברת פקידי הברון ומשפחותיהם, 1890. עומדים מימין לשמאל: כהן, אהרן אהרונסון, נכדו של הרב צדוק קאהן, יואל רוזנהק, אדולף שטרקמט
יאו יבואה

יאו יבואה (באנגלית: Yaw Yeboah; נולד ב-28 במרץ 1997) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת סלטה ויגו ב'.
קריירת מועדונים > מנצ'סטר סיטי

יבואה הגיע אל מחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג בשנת 2014 מאקדמיית רייט טו דרים הגאנאית.
קריירת מועדונים > ההשאלה לליל

ב-14 באוגוסט 2015 הושאל יבואה לליל מליגת העל הצרפתית למשך עונה אחת. יבואה שיחק בעיקר בליל II, קבוצת המילואים של המועדון. ב-25 באוקטובר ערך יבואה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-75 בהפסד 2-1 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור ה-11 בליגה. בסך הכל ערך יבואה שלוש הופעות ליגה במדי הקבוצה הראשונה של המועדון.
קריירת מועדונים > ההשאלה לטוונטה

ב-21 ביולי 2016 הושאל יבואה לטוונטה מליגת העל ההולנדית למשך עונה אחת. ב-14 באוגוסט ערך יבואה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 2-0 לפיינורד במסגרת המחזור השני בליגה. ב-27 באוגוסט הבקיע יבואה את שער הבכורה של במועדון, שער בדקה ה-36 בניצחון 3-1 על ספרטה רוטרדם במסגרת המחזור הרביעי בליגה. יבואה ערך 26 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שני שערים.
קריירת מועדונים > נומנסיה

ב-18 ביולי 2018 חתם באופן קבוע בנומנסיה מהליגה הספרדית השנייה. ב-18 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בו הבקיע את שערו הראשון בתיקו 3-3 נגד קורדובה. ב-30 ביולי 2019 הושאל לסלטה ויגו ב' מהליגה השלישית.
קריירה בינלאומית

יבואה זכה בתואר השחקן המצטיין בגביע אפריקה לאומות עד גיל 20 לשנת 2015, בו הבקיע שני שערים. בנוסף, ערך יבואה ארבע הופעות והבקיע שני שערים במדי נבחרת גאנה עד גיל 20 בגביע העולם עד גיל 20 לשנה זו.
ב-26 באוגוסט 2016 זומן יבואה לראשונה לסגל נבחרת גאנה הבוגרת לקראת המשחק נגד נבחרת רואנדה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017 ומשחק הידידות נגד נבחרת רוסיה. הוא ישב לראשונה על ספסל הנבחרת במשחק נגד נבחרת רוסיה, אך לא זכה לדקות משחק. ביוני 2019 ערך את הופעת הבכורה בנבחרת במשחק ידידות נגד נבחרת נמיביה..
הערות שוליים

↑  Guardiola has Man City youngster Yaw Yeboah in his plans באתר Manchester Evening News, ‏ 14 בספטמבר 2016 (באנגלית)
↑  Lille sign Yaw Yeboah on season-long loan באתר Ghana Web, ‏ 14 באוגוסט 2015 (באנגלית)
↑  FC Twente huurt Ghanees Yeboah van Manchester City באתר Votebal International, ‏ 21 ביולי 2016 (בהולנדית)
↑  Manchester City's Yaw Yeboah named 2015 African Youth Championship MVP באתר Ghana Soccer Net, ‏ 23 במרץ 2015 (באנגלית)
↑  Yaw Yeboah elated with Black Stars call up; says it's a dream come true באתר Ghana Soccer Net, ‏ 27 באוגוסט 2016 (באנגלית)
↑  Russia vs Ghana באתר ESPN, ‏ 14 בספטמבר 2016 (באנגלית)
↑  Ghana/Namibia: Stars Fall to Namibia in Friendly, AllAfrica.com, 11 June 2019
יאניק קאמנן

יאניק קאמנן (נולד ב-5 באוקטובר 1981) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת חלוץ.
קריירה

קאמנן התחיל את קריירת המשחק שלו במחלקת הנוער של לה מאן, ושיחק בה מ-1998 עד 1999, וכשהיה בן 18 עבר לטוטנהאם הוטספר האנגלית. לאחר 3 שנים באנגליה חזר קאמנן לצרפת ושיחק בשטרסבורג (2002-2003), דיז'ון (2003-2004) ואז'קסיו (2004-2005).
בשנת 2005 עבר קאמנן לבלגיה, שם שיחק באוסטנד (2005-2006), ולאחר מכן עבר לתקופה קצרה לקבוצת שפהאוזן משווייץ.
בפגרת החורף של ליגת העל הישראלית הובא קאמנן למכבי הרצליה על ידי מאמנה, פרדי דוד. קאמנן כבש 6 שערי ליגה בחצי עונה במדי הקבוצה, וזכה עמה בגביע הטוטו. בסוף העונה נרכש קאמנן על ידי מכבי תל אביב. בעונתו הראשונה במועדון שיחק ב-30 משחקים וכבש 12 שערים, ובחצי הראשון של עונת 2008/09 כבש רק שלושה שערים.
בינואר 2009 חתם קאמנן בסיוואספור הטורקית. את שער הבכורה שלו בקבוצה כבש במשחק רבע גמר הגביע נגד גלאטסראיי ועזר לקבוצתו להעפיל לשלב הבא. בסיום אותה עונה סיימה סיוואספור במקום השני בליגה. בשנת 2011 עבר קאמנן לקבוצת מרסין מליגת העל הטורקית.
בשנת 2012 עבר לקבוצת גבאלה מליגת העל האזרית. במהלך שנתיים וחצי במועדון כבש 16 שערי ליגה ב-62 הופעות.
לקראת עונת 2015/2016, לאחר שנה ללא קבוצה, חתם לאולנוי.
יוסי סיאס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 באוקטובר 1960 (בן 63) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 
יוסי סיאס (נולד ב-24 באוקטובר 1960) הוא קריין, מגיש תוכניות רדיו ומנחה טלוויזיה.
ביוגרפיה

יוסי סיאס נולד ב-24 באוקטובר 1960. בהיותו בגיל שנה התגרשו הוריו, והוא עבר לבית סבתו ברמלה.
את שירותו הצבאי עשה בצוות הווי ובידור של צה"ל.
קריירה > ישראל

לאחר שחרורו עבר קורס קריינים והתקבל לעבודה בקול ישראל. בשנות ה-80 החל לעבוד ברשת ג', והגיש תוכניות מוזיקליות.
ב-1988 החל להגיש מדי יום לפני הצהריים את התוכנית "אהבה יומיומית" שבה נוגנו שירים, וביניהם קרא מכתבים, לרוב מכתבי אהבה שכתבו מאזינים. המתכונת של תוכניתו הורחבה, הוא עבר לרשת ב' והגיש פעמיים בשבוע את התוכנית "מצב הרוח" שהחלה בחצות הלילה ונמשכה עד 5 בבוקר.
במקביל לעבודתו ברדיו, הגיש בערוץ 2 תוכנית ארוח שעסקה בזוגיות, "יוסי סיאס", ובערוץ 3 בכבלים תוכנית בשם "סיפור אהבה עם יוסי סיאס" (1997-1998). כמו כן הוציא לאור ב-1988 ספר שנקרא "אהבה יומיומית" ובו קיבץ מבחר סיפורים אישיים על רקע עבודתו.
סיאס נשוי ליעל, כלכלנית, ושניהם הורים לעשרה ילדים.