stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיא כהן
ביוגרפיה > שיאן ישראל

ב-2 ביוני 2016 השלים כהן את אתגר 24 שעות שחיית סולו, כאשר שחה כחלק מאירוע "שוחים מהלב" לזכר בתו נטע שנפטרה בצעירותה מדום לב. הוא החל את המשחה בחוף שדות ים ביום חמישי 1 ביוני בשעה 9:00 בבוקר, וסיים למחרת בחוף דדו בחיפה כעבור 24:13 שעות. הוא עבר 70.5 ק"מ של שחייה רצופה ובכך שבר את השיא הישראלי למשחה סולו הארוך ביותר במים הפתוחים. המשחה כולו נערך בהתאם לחוקי התעלה לשחייה במים פתוחים. בזכות כך הוא חבר ב"מועדון 24 שעות", של איגוד המים הפתוחים העולמי (WOWSA).
ב-29 ביוני 2017 הוא חצה את הכנרת לאורכה בפעם השנייה אך הפעם ביחד עם אבישג טורק בתוצאה של 6:15 שעות.
ב-23 ביולי 2017 השתתף כהן במשחה הקפת האי מנהטן בניו יורק (45.9 ק"מ) בתוצאה של 7:45 שעות ובכך היה לשחיין הישראלי השני שמשלים את האתגר הזה אחרי פרופ' איתן פרידמן.
ב-20 באפריל 2018 הוא חצה את הכנרת לאורכה בפעם השלישית, ביחד עם אבישג טורק בזמן של 7:02 שעות.
ב-2 בספטמבר 2018 השלים כהן את חציית תעלת למאנש בשחיית סולו בתוצאה של 15:44 שעות, בתנאי ים קשים במיוחד (ים 5 בסולם בופורט). בכך היה גיא לשחיין הישראלי החמישי שהשלים את צליחת התעלה בהצלחה מאנגליה לצרפת.
ב-22 במרץ 2019 הוא חצה את הכנרת לאורכה בפעם הרביעית, ביחד עם השחיין אייל שכנר, בזמן של 6 שעות ו 40 דקות.
ב-19 ביולי 2019 הוא חצה את תעלת קטלינה באוקיינוס השקט (32 ק"מ) ביחד עם השחיין אייל שכנר, בזמן של 12 שעות ו 32 דקות. בכך הפך לשחיין הישראלי השני שהשלים את אתגר שלושת הכתרים בשחייה.
חייו האישיים

כהן שימש כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי בעברו. בשנים 1998–2020 כיהן כמנכ"ל חברת מטליקון טכנולוגיות בע"מ. כיום משמש כמנהל העסקים בקיבוץ שפיים. הוא חבר קיבוץ שפיים, נשוי ואב לשלושה ילדים.
בינואר 2020, יזם והקים כהן, ביחד עם אייל שכנר את עמותת שחיית מרתון גליל, בה הוא משמש כיו"ר. העמותה שמה לה למטרה לקדם את תחום שחיית המרתון בישראל, ומוסמכת לאשר ולתעד משחי מרתון אתגרי שנעשים בתחומי ישראל על ידי שחיינים מקומיים ושחיינים שמגיעים מחו"ל.
ראו גם

שחיית מרתון במים פתוחים
הערות שוליים

↑  דני בורשבסקי, סיכום כף כרמל - יום מושלם, ים מושלם ושיא של גיא כהן, באתר shvoong‏, 3 ביוני 2016
↑  דני בורשבסקי, גיא כהן ששחה 70 ק"מ ברציפות במשך 24 שעות: "לא שיערתי שזה יהיה כל כך עצמתי", באתר shvoong‏, 9 ביוני 2016
↑  Historical Data: 20 Bridges Manhattan Island Swim Results, New York Open Water‏ July 23, 2017 (באנגלית)
↑  ארן הרשלג, גיא כהן סיים את משחה סובב מנהטן למרחק 48 ק"מ, באתר shvoong‏, 23 ביולי 2017
↑  ארן הרשלג, גיא כהן הוא הישראלי החמישי שצלח את תעלת למאנש, באתר shvoong‏, 2 בספטמבר 2018
יהודה לייב גירשט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  פברואר 1906 לודז', האימפריה הרוסית 
 פטירה:  4 ביולי 1963 (בגיל 57) ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ורשה 
 שפות היצירה:  יידיש, עברית 
 פרסים והוקרה:  פרס הרב קוק לספרות תורנית (1960) 
 
יהודה לייב גירשט (1901 – 1963) היה סופר וחוקר חרדי. חתן פרס הרב קוק.
ביוגרפיה

נולד בפולין למנחם גירשט. למד בישיבות והוסמך לרבנות. בשנת 1947 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. שימש כעסקן בתנועת פאג"י.
חיבר ספרים שונים, בעברית וביידיש, על השפה העברית ועל שפת היידיש. כמו כן פרסם ספרי הגות וספרות יפה בנושאים שונים, ובהם על השואה. פרסם מאמרים ומחקרים היסטוריים בעיתונות הדתית והחרדית, בשם העט י. בן מנחם.
בשנת תש"ך (1960) זכה בפרס הרב קוק על ספרו "תחנות בספרות ישראל".
מספריו

לשון עבר
לשון הקודש
בנתיבות הזמן והנצח
תחנות בספרות ישראל
מן המצר
לנוער העברי
אונדזער אידיש
יידישע קלאנגען
ייד אין וועלט
שמשון רובין

| --- | --- |

 לידה:  1949 (בן 75 בערך) שיקגו, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה, פסיכולוגיה קלינית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בוסטון (1 בפברואר 1977)  ישיבת כרם ביבנה  אוניברסיטת בוסטון  ישיבה יוניברסיטי 
 מוסדות:  המכללה האקדמית עמק יזרעאל (1 באוקטובר 2017)  אוניברסיטת חיפה 
 psy.haifa.ac.il/~rubin
 
שמשון רובין (באנגלית: Simon Shimshon Rubin; נולד בשנת 1949) הוא פסיכולוג קליני פעיל ופרופסור אמריטוס בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה. הוא מנהל קליניקה פרטית ומטפל בעיקר במבוגרים. פרופ' רובין הוא היו"ר של התכנית התלת-שנתית "זרמים- לימודי פסיכותרפיה פסיכודינמית" המכשיר מטפלים מנוסים להכיר לעומק את הטיפול הנפשי. ב-2017, הצטרף לחוג לפסיכולוגיה ולחוג לתואר שני בפסיכולוגיה חינוכית ובפסיכולוגיה רפואית במכללת עמק יזרעאל. שמשון רובין הוא מדריך ומומחה לפסיכותרפיה ואבחון. פרופ' רובין מכהן כמייסד וראש המרכז/המעבדה הבינלאומי לחקר אובדן, שכול וחוסן נפשי באוניברסיטת חיפה. רובין הצטרף לסגל האקדמי באוניברסיטת חיפה בשנת 1980, וכיהן כפרופסור מן המניין עם קביעות מאז 2001 ועד פרישתו לגמלאות (אמריטוס).
ביוגרפיה

שמשון רובין נולד בשיקגו, בן לרב אברהם וחנה רובין, שהיגרו לארצות הברית אחרי מלחמת העולם השנייה. במהלך המלחמה הרב רובין נלקח לרוסיה ואשתו הראשונה ושני ילדיו הקטנים נספו בשואה בשנת 1942. בארצות הברית הרב רובין היה רב של כמה קהילות בשיקגו, ונפטר באופן פתאומי בשנת 1955. לשמשון רובין יש אחות אחת. אמו נישאה מחדש בשנת 1962 לרב יהושע סטוטלנד, מחנך ואקטואר.
שמשון רובין קיבל חינוך דתי-לאומי, ולמד בבתי ספר יהודיים בשיקגו. היה פעיל בתנועת הצופים ואחר כך בבני עקיבא. סיים תיכון בשנת 1966. אחר כך, נסע ללמוד בישיבת כרם ביבנה בשנים 1966–1968. הוא למד בישיבה יוניברסיטי בניו יורק וסיים תואר ראשון בפסיכולוגיה בשנת 1971. המשיך את לימודיו לתואר שני ושלישי בפסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת בוסטון. רובין סיים את מחקר הדוקטורט בשנת 1977, נושאו היה "שכול ופגיעות: מחקר על אימהות שאיבדו תינוקות למוות בעריסה (SIDS)."
רובין השלים התמחות כפסיכולוג קליני בתחנת טיפול בילד בניוטון מסצ'וסטס, בשנים 1973–1974. שימש כפסיכולוג זוטר ואחר כך בכיר ביחידה לאבחון וטיפול בילדים ונוער עם הפרעות בתקשורת והפרעות נפשיות, בבית החולים מייקל ריס בשיקגו, בין השנים 1974–1980. רובין קיבל רישיון לעסוק בפסיכולוגיה קלינית במדינת אילינוי בשנת 1977, ופתח פרקטיקה פרטית בנוסף לעבודה בבית החולים. מאז הוא עובד כמטפל, מדריך ויועץ עם ילדים, נוער, מבוגרים, משפחות וקבוצות. לפני עזיבתו את שיקגו, הוא התחיל ללמוד בחוג ללימודי פסיכואנליזה במכון הפסיכואנליטי האלטרנטיבי, בראשותו של פיטר ג'ובשיני. בישראל קיבל רובין רישיון כפסיכולוג קליני וכמדריך בפסיכותרפיה ובפסיכודיאגנוסטיקה בשנת 1981.
פרופ' רובין שימש כיו"ר המגמה לפסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת חיפה. היה בעבר וחזר להיות היו"ר של בית הספר לפסיכותרפיה בחוג לפסיכולוגיה באוניברסיטה. היה יו"ר ועדת האתיקה האוניברסיטאית והחוגית וטיפל בנושא של הערכת היבטים אתיים של מחקר בבני אדם. כיום הוא יו"ר הוועדה לבדיקת מחקרים בבני אדם בפקולטה למדעי החברה. רובין הוא חבר בארגון הבינלאומי International Work Group on Death, Dying and Bereavement, ואף שימש כחבר הנהלה בארגון בין השנים 2002–2008.
החל מ-1984, בנוסף לעבודתו באוניברסיטה, רובין קיבל את ניהול התחנה לטיפול בילד, בנוער ובמשפחה של משרד הבריאות. בשנת 1990 הוא פרש ממשרד הבריאות וחזר לאקדמיה במשרה מלאה ולפרקטיקה פרטית.
רובין שהה בשבתון כפרופסור חבר אורח בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו, בשנת 1987; בשנים 1993–1994 שהה בשבתון כפרופסור חבר (אורח) לפסיכיאטריה ופסיכולוגיה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד ובבית החולים לילדים של בוסטון. הוא חזר לבית הספר לרפואה של הרווארד כפרופסור מן המניין (אורח) לפסיכיאטריה ומדעי ההתנהגות (Visiting Professor), בשנים 2006–2007.
שמשון רובין היה נשוי לפרופ' ליזה רובין, שהייתה מומחית לרפואת ילדים ובריאות הציבור, ממנה התאלמן ב-2024. הוא אב לארבעה ילדים.
מחקריו בשכול

מחקריו ותחומי פעילותו של רובין חובקים שלושה תחומים עיקריים: 1. הכשרה ויישום של התערבות פסיכותרפויטית. 2. אובדן ושכול – השפעות על היחיד, המשפחה והחברה. 3. אתיקה מקצועית וביואתיקה.
מחקריו בשכול > שכול של הורים לחללי מלחמה

לאחר מלחמת לבנון הראשונה, שמשון רובין התחיל בשנת 1986 לחקור הורים לחיילים שנפלו במלחמת יום הכיפורים ובמלחמת לבנון. הוא השווה אבל של הורים ארבע שנים לאחר האובדן במלחמה, לאבל של הורים 13–14 שנים לאחר המלחמה. בשונה מהמחקר על אימהות צעירות בשיקגו שאיבדו תינוקות, ההורים בישראל שהשתתפו במחקר הראו פגיעה מתמשכת וכללית בתפקודם, וקשר אינטנסיבי ביותר לבנים שנפלו, עם הבדלים צנועים יחסית בין תפישת עולמם 4 ו-13 שנה לאחר המלחמות.
ממצא חשוב נוסף שמצא רובין, התייחס לשוני של ההורים מהמודל של אבל לפי ג'ון בולבי, שהניח שהתהליך מתחיל עם הלם, קהות חושים, ולאחר מכן עובר לשלב של חיפוש הנפטר, שמתחלף עם הזמן לשלב של התפרקות ודיכאון, לפני ארגון מחדש של חלק מהאישיות. במחקר אודות ההורים השכולים, הממצאים הראו שאצל כל ההורים השכולים היו הסימנים של הלם, חיפוש אחרי זיכרונות ודברים שמזכירים את הבן שנפל, חוסר ארגון ודיכאון. אולם, מה שהבחין בין הורים שאיבדו בנים לאחר 4 שנים מהאובדן, לעומת אלה שבניהם נפלו לפני 13 שנים, היה שוני במידת הפרספקטיבה אודות חייהם ואובדנם, שהתבטא במדדים של ארגון מחדש של תפישת עולמם, את מהות השכול, וחייהם לאחר אובדן.
עם הזמן, ההורים השכולים כקבוצה לומדים לחיות בצורה יותר משלימה עם אובדנם ומצבם בחיים. המחקר קיבל מימון חלקי מאגף השיקום של משרד הביטחון. במחקר הדגישו ההורים את מצוקת האחים של הנופלים והם ראו את כאבם של האחים השכולים כנושא שדורש התייחסות והתערבות.
על בסיס מחקרים אלו ואחרים שלו ושל תלמידיו ושותפיו, בכתיבת מאמרים תאורטיים, קליניים ואמפיריים, המשיך רובין לחדד את המשמעות של שני המסלולים שהוא מתאר ואיך להשתמש בהם בעבודה מחקרית בהתערבות קלינית. מאז 1988, רובין משתף פעולה בחשיבה וכתיבה משותפת אודות סוגיות בשכול עם ד"ר רות מלקינסון, מרצה לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב, ופרופ' אליעזר ויצטום, פרופ' לפסיכיאטריה בבית ספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון.
מחקריו בשכול > מחקרים נוספים

רובין ותלמידיו באוניברסיטת חיפה חקרו השפעות של אובדן ושכול בכמה וכמה תחומים.
 רובין ותלמידיו השוו, למשל, בין אובדן כתוצאה ממוות במלחמה, לבין מוות כתוצאה מתאונת דרכים.
בשנים האחרונות, ערך רובין השוואה בין אבל על חבר לבין אבל על בן-זוג נשוי. לשם כך פיתח שאלון של המודל הדו-מסלולי לשכול. השאלון כולל חמישה גורמים: 1. הקשר מעורבות (או אבל אקוטי) על הקשר עם הנפטר. 2. קשר חיובי וקרוב עם הנפטר. 3. קשר בעייתי וקונפליקטואלי עם הנפטר. שלושת הגורמים שצוינו עד כה שייכים למסלול השני, של קשר מתמשך עם הנפטר. 4. תפקוד בעקבות אובדן. 5. תפישת האובדן הטראומטי. שני גורמים אלו מבטאים את המסלול התפקודי בעקבות אובדן.
ספרים

רובין, ש., מלקינסון, ר. וויצטום, א. (2016) הפנים ברבות של אובדן ושכול: תיאוריה וטיפול. הוצאת אוניברסיטת חיפה ופרדס.
Rubin, S. S., Malkinson, R., & Witztum, E. (2012). Working with the Bereaved: Multiple Lenses on Loss and Mourning. New York: Routledge.
Malkinson, R., Rubin, S. & Witztum, E. (Eds.) (2000). Traumatic and Non-traumatic Loss and Bereavement: Clinical Theory and Practice. Madison, CT: International Universities/Psychosocial Press.
מלקינסון, ר., רובין, ש., וויצטום, א. (עורכים) (1993). אובדן ושכול בחברה הישראלית. הוצאת כנה ומשרד הביטחון.
ביבליוגרפיה נבחרת > אתיקה

Rubin, S.S. (2011). Ethics at Israeli Universities: Unlearned Lessons from Professional Ethics. Journal of Medicine and Law, 30(1), 65-78.
Rubin, S.S. (2010). Psychological ethics in Israel: Riding the winds of fashion to guide transformative changes. Ethics and Behavior, 20 (3/4), 265-276.
רובין, ש. (2008). על קודים, עקרונות ואתיקה במקצועות הבריאות והייעוץ. מתוך שפלר, ג., אכמון, י. ווייל, ג. (עורכים), סוגיות אתיות במקצועות הייעוץ והטיפול הנפשי: מהדורה שלישית (עמודים 30–51), ירושלים, האוניברסיטה העברית, הוצאת מגנס.
רובין, ש. וקורן, ד. (2008). אתיקה מחקרית: רקע בסיסי והצעות מעשיות. מתוך שפלר, ג., אכמון, י. ווייל, ג. (עורכים), סוגיות אתיות במקצועות הייעוץ והטיפול הנפשי: מהדורה שלישית (עמודים 603–619), ירושלים, האוניברסיטה העברית, הוצאת מגנס.
Rubin, S. (2004). Colloquy: Why was I not my brother's keeper, or my own? Ethics and Behavior, 14, 78-82.
רובין, ש. (2004). יחסים מרובים או רבדים מורכבים בטיפול: : מבט-אתי קליני על המרחב הטיפולי במפגש בין המטופל, המטפל והחברה. שיחות: כתב עת ישראלי לפסיכותרפיה, י"ח (2), 184-193
רובין, ש. (2002). כוונות טובות, דילמות אתיות והדרך אל הגיהנום: פרספקטיבה אתית-קליניתעל תיאורו של יאלום את הטיפול של טרוטר. שיחות: ישראלי כתב עת לפסיכותרפיה, ט"ז (3), 290-299.
Rubin, S. & Amir, D. (2000). When expertise and ethics are discordant: The impact of perceived efficacy, credentials and boundary violations on ratings of evaluation and referral to psychotherapists. Ethics and Behavior, 10(4), 375-391.
רובין, ש. ודרור, א. (1998). גישות והתנהגויות בקרב פסיכולוגים קליניים ורופאים: עד לאיזו רמה גבולות הסודיות והמיניות מכובדים בצורה ראויה? פסיכולוגיה, 112-125.
ביבליוגרפיה נבחרת > פסיכותרפיה

Malkinson, R., Rubin, S., & Witztum, E. (2006). Therapeutic issues and the relationship to the deceased: Working clinically with the Two-Track Model of Bereavement. Death Studies, 30 (9), 797-815.
Rubin, S. (2001). Ethical dilemmas, good intentions and the road to hell: A clinical-ethical perspective on Yalom’s depiction of Trotter’s therapy. Psychiatry, 64(2), 146-157.
Rubin, S. (1999). Psychodynamic psychotherapy with the bereaved: Listening for conflict, relationship and transference. Omega, 39 (2), 83-98.
Rubin, S. (1989). At the border of supervision: Critical moments in psychotherapists' development. American Journal of Psychotherapy, 43 (3), 387-397.
Rubin, S., Lippman, J., and Goldberg-Hier, M. (1984). Borderline and neurotic children: What's the difference anyhow? Child Psychiatry and Human Development, 15(1), 4-20.
לקריאה נוספת

אליעזר ויצטום, פרק ו: "המודל הדו-מסלולי לאבל שפיתח רובין", בתוך: נפש, אבל ושכול, אוניברסיטה משודרת, הוצאת משרד הביטחון, תשס"ד 2004, עמ' 55–62.
הערות שוליים

↑  Rubin, S. (1981). A two-track model of bereavement: Theory and research. American Journal of Orthopsychiatry, 51(1), 101-109.
↑  זיגמונד פרויד, "אבל ומלנכוליה: פעולות כפייתיות וטקסים דתיים"; תרגם מגרמנית אדם טננבאום, עורך מדעי לסדרה יצחק בנימיני, 2002, מהד' שנייה ומתוקנת; תל אביב: רסלינג, 2008.
↑  Rubin, S. (1984). Mourning distinct from melancholia: The resolution of bereavement. British Journal of Medical Psychology, 57, 339-345.
↑  Rubin, S. (1992). Adult child loss and the Two-Track Model of Bereavement. Omega, 24(3), 183-202.
↑  ניתן למצוא רשימה של עבודת הגמר והדוקטורט שהוא הנחה בתוך האתר שלו: http://psy.haifa.ac.il/~rubin.
↑  Rubin, S., Bar Nadav, O., Malkinson, R., Koren, D., Gofer-Shnarch, M. & Michaeli, E. (2009). The Two-Track Model of Bereavement Questionnaire (TTBQ): Development and findings of a relational measure. Death Studies, 33: 1- 29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007598608505171  LCCN: n86000126  NTA: 352183586  ORCID: 0000-0001-8410-9430  VIAF: 240155352   WorldCat (עם VIAF): 240155352
הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן

| --- | --- |

 ישיבה תיכונית
 על שם:  ששי קשת 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  32°04′11″N 34°46′44″E﻿ / ﻿32.0697°N 34.7789°E﻿ / 32.0697; 34.7789
 www.art-yeshiva.org.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן(למפת תל אביב רגילה) הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן(למפת גוש דן רגילה) הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן(למפת גוש דן מוגדלת) הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן  he הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילןhe הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילןמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
השלט החדש של הישיבה מ-2018
הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן או ישיבת בר-אילן, היא ישיבה תיכונית עירונית שש-שנתית בתל אביב-יפו הממוקמת בשדרות רוטשילד.
הישיבה נקראת על שמו של הרב מאיר בר-אילן, ממנהיגי הציונות הדתית.
הישיבה בשמה 'הישיבה העירונית בר-אילן', נוסדה בשנת תשכ"ה על ידי הרב פנחס וילמן. החל משנת תשל"ו עמד בראשה הרב אהרן גרז ובשנים אלה השתנה שמה ל'ישיבה תיכונית-מדעית בר-אילן'. בשנים תשס"ב ו-תשס"ג כיהן הרב דב וייסברד. החל משנת תשס"ד מכהן כראש הישיבה הרב בני פרל שייסד בה את הישיבה לאמנויות ובהמשך שונה שמה של הישיבה ל'ישיבה לאמנויות ולמדעים "בר-אילן" תל אביב'.
מבנה הישיבה

הישיבה ממוקמת במתחם העיר הלבנה בתל אביב, ובדומה לבתים רבים באזור בנויה בסגנון הבינלאומי שאפיין את הבנייה בתל אביב בשנות ה-30. בשנים 1936–1968, שכן במבנה בית הספר הממלכתי דתי ביל"ו. באולם ההתעמלות שבמרתף המבנה, נהגה המקהלה הקאמרית תל אביב לערוך חזרות, עד לסוף שנות ה-60.
מאז היות הישיבה במבנה הנוכחי, היא חולקת בתחומה את בית הכנסת ביל"ו (שנחנך בעצמו בשנות ה-40 של המאה ה-20) - מניין אשכנזי הידוע בייחוד בזכות מקהלת החזנות שהופיעה בו בניצוחו של החזן שלמה רביץ. בתחומי בית הכנסת מתקיימות שלוש התפילות של היום, והמניין הוא משותף לכל תלמידי הישיבה.
בתוך בית הכנסת, הקימה הישיבה חדר הנצחה לזכרו של סג"ם אריאל בודה – בוגר הישיבה שנפצע מירי מחבלים בינואר 2005 ונפטר תשעה חודשים לאחר מכן.
תכנים ומאפיינים

הישיבה לאמנויות ולמדעים פועלת במתכונת אופיינית לישיבה תיכונית: שעות הבוקר מוקדשות ללימוד תורה ולאחר מכן נלמדים המקצועות הכלליים. נבדלותה בשתי מגמות הלימודים הנלמדות בה, זו לצד זו, החל מחטיבת הביניים ועד לבגרות: המגמה המדעית, הכוללת לימודים במדעי המחשב, פיזיקה וכימיה; ומגמת אמנות הכוללת לימודי מוזיקה ואמנות פלסטית.
בעשור הראשון של המאה ה-21 התאפיינה הישיבה גם בהישגים גבוהים ויוצאי דופן בזכאות לבגרות ובאיכות תעודת הבגרות של מסיימי הישיבה. למשל, מנתוני משרד החינוך, בשנת 2015 עמד שיעור זכאי תעודת בגרות בישיבה על 100% ושיעור המצטיינים עמד על 16.98%, מה שהעמיד את הישיבה במקום ה-10 ברשימת התיכונים הטובים בישראל.
הערות שוליים

↑  מחזור ראשון לישיבה בת"א, מעריב, 8 ביולי 1968
↑   דברכט, זיכרונות בית הכנסת בילו בת"א, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2018
↑   ליאור דטל, מועדון סגור: רשימת התיכונים הכי טובים בישראל נחשפת, באתר TheMarker‏, 25 באפריל 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007356404605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישיבות ובנושא תל אביב-יפו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליעזר חזן

| --- | --- |
 לידה:  1786 איזמיר 
 פטירה:  1823 (בגיל 37 בערך) ח' באב ה'תקפ"ג ירושלים 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 מקום פעילות:  האימפריה העות'מאניתאזמיר האימפריה העות'מאניתירושלים
 תקופת הפעילות:  ?–1823 
 תלמידיו:  הרב יוסף הכהן
 חיבוריו:  עמודי הארזים על ספר יראים
 אב:  הרב רפאל יוסף חזן
 אם:  ריינא
 צאצאים:  הרב ישראל משה, הרב יצחק
 
הרב אליעזר חזן היה רב, פרשן ודיין באזמיר ובירושלים, ממקובלי ישיבת המקובלים בית אל.
ביוגרפיה

נולד לריינה (רושא חווה) פאלאג'י ולרב יוסף רפאל חזן, מחבר שו"ת חקרי לב בסביבות שנת 1786 באזמיר. את תורתו למד בעיקר אצל אביו, שראה בו "רב ועצום", וכן כינהו "החכם המרומם".
באמצע שנות השלושים לחייו, בשנת ה'תקע"ה, עלה לארץ ישראל עם בני משפחתו והוריו והתיישב בירושלים. לאחר פטירת אביו, התגורר בביתו אשר בחצר שבשוק מיידאן שמאחורי גינת הר הבית. שיבח מאוד את הישיבה בארץ ישראל, עד שכתב: ”צדיק אחד יושב ועוסק בתורה, הוא משרה שכינתו, וגורם יחוד אף על פי שאין ישראל עושים רצונו של מקום. ... ואולם נראה לי שכל בחינה זו, היינו דווקא בתלמיד חכם, צדיק, ועוסק בתורה בארץ ישראל.  וזה נראה לי להמתיק סוד מה שאמרו רבותינו זיכרונם לברכה: "טוב לי יום שאתה עוסק בתורה לפני" - שידוע שבירושלים נקרא לפני ה', ששם כתוב בקדשים קלים: "ואכלת לפני ה, וזהו שאמר: "ועוסק בתורה לפני".” (חידושי מהרש"א חזן על הש"ס, עמ' ע"א.)
ר' אליעזר חזן נשא את וידה שרה פריסייאדה ולזוג נולדו שני בנים - הרב ישראל משה חזן, שכיהן כדיין בבית הדין בירושלים, ולימים כרב בקורפו ובאלכסנדריה. ורבי יצחק חזן שנישא לרבקה.
כשנתיים אחרי פטירת אביו, נפטר הרב אליעזר בח' באב התקפ"ג, בטרם מלאו לו 40. על יום פטירתו מסופר כי נפטר באותו היום כמו הרב יום טוב דאנון:
שעברו דברי ריבות ביניהם והם אמרו בי אחרי שאין מי שיכול לדונם למטה מסרו דינם לשמים ומתו שניהם ביום אחד ומגידי צדק שהיו שם באשכבתיה דרב החסיד ר' אליעזר הגדול הנזכר סיפרו שבהיותו כמעט גוסס היה שואל אם כבר נלב"ע הרב יו"ט ז"ל וכשהגידו לו שכבר נח נפשיה קרא ק"ש ושכיב על ומיניה ונח נפשיה
הספידו אחיינו, הרב חיים פאלאג'י שהעיד עליו כי סבל מחולי רוב ימיו, ועדיין כל ימיו היה שוקד על לימודו. עוד הספידוהו רבי רפאל אשכנזי, הרב שלמה חכים ורבי אברהם יצחק פארדו.
חיבוריו

כתב חיבורים רבים, שלא הודפסו בחייו. חלק מחידושיו, נותרו בכתב יד, והשאר הודפסו על ידי חברת אהבת שלום והוצאת שובי נפשי.
עמודי הארזים (4 כרכים, ירושלים תשמ"ג) - ביאור רחב על ספר היראים לרבי אליעזר ממיץ.
דרושים להספד, נדר ושבועה ותשובה (נדפס בסוף ספר עמודי הארזים חלק ד', ובתחילת חלק א').
עמודי הר"זים - חידושים על דברי האר"י מאת אביו, עם הערות של הרב אליעזר. (נדפס בסוף ספר עמודי הארזים כרך ד').
חידושי ש"ס (נדפס בסוף ספר עמודי הארזים).
שו"ת משפטי השם (ירושלים תשנ"ה) ובו תשובות בחלק יורה דעה.
מעשה אדם (ירושלים תש"ע) - קיצור תרי"ג מצוות על פי ספר חרדים.
לקריאה נוספת

חכם אליעזר חזן, באתר "החכם היומי"
עמודי הארזים, מבוא
הערות שוליים

↑  חקרי לב, מהדורא בתרא או"ח א'
↑  חקרי לב, יו"ד חלק ב' סימן ה'
↑  מזרח ומערב כרך שני (א - ו) עמוד 396
↑  ראה חיים חלק ב' דף פ'
↑  הספד משותף עליו ועל הרב יו"ט דאנון (מראה הגדול דרוש כד להספד)
↑  כסא שלמה, דרוש ה' להספד
↑  חבת אברהם, עמוד 161
↑  עמודי הארזים, באתר אוצר החכמה
↑  משפטי השם, באתר אוצר החכמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307516105171  ISNI: 0000 0000 8139 9885  LCCN: n84007486  VIAF: 60473018   WorldCat (עם VIAF): 60473018
לואו (אי, איי שטלנד הדרומיים)

ערך זה עוסק באי באיי שטלנד הדרומיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
מיקום האי לואו באיי שטלנד הדרומיים
מיקום האי לואו באיי שטלנד הדרומיים
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס הדרומי
 קואורדינטות:  63°17′00″S 62°09′00″W﻿ / ﻿63.283333333333°S 62.15°W﻿ / -63.283333333333; -62.15
 ארכיפלג:  איי שטלנד הדרומיים
 שטח:  181.2 קילומטר רבוע
 אורך:  14 ק"מ
 רוחב:  8 ק"מ
 נתונים מדיניים
 מדינה:  בריטניה בריטניה
 אוכלוסייה:  0
  (למפת איי שטלנד הדרומיים מוגדלת) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהלואו(למפת איי שטלנד הדרומיים רגילה) אי הפיל קלרנס אי המלך ג'ורג'  ליווינגסטון סמית' מעבר דרייק מצר ברנספילד  אנטארקטיקהלואו(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהלואו(למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהלואו
 
האי לואו (באנגלית: Low Island; בספרדית: Isla Baja) אשר כונה בעבר גם האי ג'יימסון (Jameson Island) או האי של ג'יימסון (Jamesons Island), הוא אי בארכיפלג איי שטלנד הדרומיים, המהווים חלק מהטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה, בסמוך לחופי אנטארקטיקה.
מצר אוסמר מפריד בין האי לואו לבין האי סמית', האי לואו ממוקם 25 קילומטרים מדרום-מזרח לאי סמית'.
אורכו של האי 14 קילומטרים, ורוחבו 8 קילומטרים.
היסטוריה > גילוי האי

האי התגלה על ידי ציידי כלבי ים בשנת 1820, ומופה באופן גס בשנה זו.
הנחיתה הראשונה על האי אירעה ב-2 בפברואר 1821.
האי צולם מהאוויר על ידי הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1956.
היסטוריה > מקור השם

שמו של האי תיאורי, אף שיש הסוברים שהוא נקרא על שם רב החובל אדוארד לואו (Edward Low), שפיקד על אוניית ציד כלבי הים האמריקאית "אסתר" (Esther).
שמו של האי ניתן לו בשל גובהו הנמוך מעל פני הים. המילה "לואו" משמעה באנגלית "נמוך".
אזור ציפורים בעל חשיבות

חלק מהאי מהווה חלק מאזור ציפורים בעל חשיבות בשל מושבות הפינגווינים שבו.
לקריאה נוספת

• William James Mills, , P 386
• Bastias, J., Calderón, M., Israel, L., Hervé, F., Spikings, R., Pankhurst, R., ... & Ugalde, R. (2019), , International Geology Review, 1-18, https://doi.org/10.1080/00206814.2019.1655669
• Troncoso, Jesús S; Aldea, Cristian, , .Polar Biology; Heidelberg Vol. 31, Iss. 10, (Sep 2008): 1253-1265. DOI:10.1007/s00300-008-0464-
• Smellie, John L.. 1980, , British Antarctic Survey Bulletin, 49. 239-257.
• M. Thomson, , antarctica.ac.uk
•, Measure 9 (2015)