stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חזי לוי
ביוגרפיה

לוי נולד להורים ילידי עיראק. בנעוריו למד בתיכון האזורי רמלה-לוד על שם זאב ביסטריצקי. למד רפואה באוניברסיטה העברית במסגרת העתודה האקדמית. תוך כדי לימודיו עבר קורס חובשים ושירת כחובש במלחמת יום הכיפורים.
לאחר שסיים את לימודי הרפואה יצא לקורס קציני רפואה בצה"ל ובהמשך שובץ כרופא צבאי בגדוד 931 של הנח"ל אשר פעל תחת פיקוד עוצבת חירם. לוי השתתף בין היתר במלחמת לבנון הראשונה, במהלכה טיפל בפצועי הפצצת כוחות חטיבה 943 - תקרית ירי דו-צדדי בה הפציצו מטוסי חיל האוויר שיירה ישראלית הכוללת כוחות מגדוד 931 וכוח שריון.
לוי השתתף במהלך שירותו במשלחות רפואיות לסיוע הומניטרי של צה"ל שהגיעו אל זאיר, קניה, מקדוניה וטורקיה.
את התמחותו עשה בכירורגיה כללית, הקים את פלוגת הרפואה של חטיבת הנח"ל החדשה. שימש קצין רפואה של עוצבת הגליל, סגן ומפקד רפואה של פיקוד הצפון. במסגרת תפקידו זה היה לוי חבר בשנת 1997 בוועדת חקירה לבדיקת אסון השריפה בוואדי סלוקי, בו נהרגו חמישה מלוחמי חטיבת גולני ונפצעו חמישה נוספים. בהמשך כיהן כסגן קרפ"ר. במהלך שירותו השתתף במשלחת הרפואית לרואנדה ועמד בראש המשלחת לקוסובו.
בין 2003 ל-2007 כיהן כקצין רפואה ראשי. האירועים הבולטים שהתרחשו במהלך כהונתו זו הם ההתנתקות מרצועת עזה ומלחמת לבנון השנייה. במסגרת זו היה אחראי על בנייה מחדש של משק הציוד הרפואי בצה"ל.
לאחר שחרורו מצה"ל מונה בדצמבר 2007 לסמנכ"ל בכיר וראש מינהל רפואה במשרד הבריאות. כיהן בתפקיד זה עד 2012, עת מונה למנהל בית החולים ברזילי.
בתפקידו כמנהל בית החולים ברזילי, ניהל את פרויקט מיגון בית החולים ובו הקמת חדר מיון, בית חולים קרקעי וחדרי ניתוח הממוגנים של ברזילי הנחשבים כיום לאחד הממוגנים והטכנולוגיים ביותר בעולם. החשב הכללי, רוני חזקיהו, פרסם דו"ח ביקורת ובו טענות חמורות על התנהלות בית החולים בניהולו של לוי.
בשנת 2018 הוענק לו אות מפעל חיים מטעם שר הבריאות לעוסקים במקצועות הבריאות.
במאי 2020, בחר בו שר הבריאות יולי אדלשטיין כמנכ"ל משרד הבריאות, לאחר התפטרותו של משה בר סימן טוב והוא נכנס לתפקידו ב-14 ביוני. מיד עם כניסתו לתפקידו נדרש להמשיך בהתמודדות המשרד עם מגפת הקורונה.
ב-27 ביוני 2021 הודיע לוי לשר הבריאות, ניצן הורוביץ, על סיום תפקידו.
ב-11 ביולי 2021, סיים רשמית את תפקידו כמנכ"ל משרד הבריאות עם מינויו של נחמן אש לתפקיד וחזר לתפקידו כמנהל בית החולים ברזילי. פרופ' חזי לוי פעל רבות לשיפור השרות הרפואי לאוכלוסיית הדרום. החליף את המיון הישן במיון חדש ממוגן, מחלקות רבות חדשות, חדרי ניתוח חדשים, מכון לב ועוד. לאור פעילותו העניפה בפיתוח בית החולים, זכה פרופ' לוי לכינוי "הורדוס". בתחילת מרץ 2025 הודיע פרופ' לוי על כוונתו לפרוש מניהול בית החולים "ברזילי".
חזי לוי הוא בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
חיים אישיים

לוי נשוי לרבקה ואב לשלושה ילדים.
הערות שוליים

↑  עמרי אסנהיים, אש צולבת, מעריב, כפי שהועלה באתר פרש.
↑   מירב ארלוזורוב ורוני לינדר, "התנהלות מופקרת": הדו"ח החמור שבו מככב חזי לוי, מנכ"ל משרד הבריאות החדש, באתר TheMarker‏, 29 במאי 2020
↑  הודעת השר בטוויטר
↑  יואב אבן, ‏פרסום ראשון: מנכ"ל משרד הבריאות פרופ' חזי לוי התפטר מתפקידו, באתר ‏מאקו‏, 27 ביוני 2021
↑  אלכסנדרה לוקש, פרופ' חזי לוי פורש: "גאה במה שעשינו, אך הרפואה בפריפריה זקוקה להשקעה", באתר ynet, 4 במרץ 2025
↑  כתבי מערכת, אחרי 13 שנה: פרופ' חזי לוי פורש מברזילי וזה המחליף שלו, כאן דרום, 02 במרץ 2025
תסמונת העיירה לבנדר

| --- | --- |

לבנדר במשחקי פוקימון אדום וכחול
 שמות אחרים:  העיירה הסגולה
 סוגה:  עיירה
 מיקום:  מחוז קנטו
 אזורים בולטים:  "מגדל פוקימון"
 הופעות
 בטלוויזיה:  פוקימון - סדרת האנימה
תסמונת העיירה לבנדר (ביפנית: シオンタウン; באנגלית: Lavender Town) היא קריפיפסטה המבוססת על אזור בדיוני המופיע במשחקי הווידאו "פוקימון אדום וכחול". העיירה לבנדר מעוצבת כמקום רדוף רוחות, ובה ממוקם בית הקברות הגדול לפוקימונים, המעוצב בסגנון יפני. מוזיקת הרקע של לבנדר נועדה להוספת האווירה המצמררת של העיירה, ויצרה את המושג "תסמונת לבנדר טאון", לפיה למעלה ממאה ילדים יפנים התאבדו לאחר האזנה למנגינה המקורית. הסיפורים על המקרה הפכו לתופעת רשת ברחבי העולם, והמקרה נחשב על ידי המגזין "טיים" לאחד המזוהים ביותר עם תופעת הקריפיפסטה, בה מופצות שמועות מפחידות ברחבי האינטרנט.
רקע

העיירה לבנדר היא עיירה קטנה מאוד שניתן לבקר בה במשחקים פוקימון אדום וכחול, צהוב, זהב וכסף, קריסטל וכן משחקי הרימייק שלהם. באזור ממוקם "מגדל פוקימון", בית קברות בסגנון יפני המכיל מאות מצבות עבור פוקימונים שמתו. לפיכך, העיירה הפכה למקום רדוף, והשחקן עשוי לפגוש במהלך שהותו במגדל פוקימונים מסוג רוח, וכן אפשר להילחם בכוהנות שם, ובקומה מסוימת ישנו מעגל ריפוי שמשמש כאלטרנטיבה למרכזי הפוקימונים. מגדל פוקימון הוחלף על ידי "מגדל הרדיו קאנטו" בפוקימון זהב וכסף, ובית הקברות הועבר למקום אחר במשחק. העיירה לבנדר משמשת גם כביתו של מדרג השמות (Name Rater), אשר מאפשר לשחקנים לשנות את הכינוי של הפוקימון שלהם.
מגדל פוקימון מופיע בעונה הראשונה של סדרת האנימה, כאשר הדמויות הראשיות יוצאות לחפש אחר פוקימון מסוג רוח עבור קרב מול פוקימון על חושי. הוא מופיע גם בסדרה ספין-אוף לאנימה, Pokemon Origins, המבוססת על המשחקים אדום וכחול. העיירה לבנדר מופיעה גם בסדרות המנגה הרפתקאות פוקימון והסיפור המחשמל של פיקאצ'ו.
באתר "Eurogamer" תוארה עיירת לבנדר כ"מיקום בולט" במשחקי פוקימון המקוריים, שכן זהו אחד המיקומים הבודדים בזיכיון שעוסק בעובדה שהפוקימונים למעשה יכולים למות.
מוזיקת רקע והקריפיפסטה אודותיה

מוזיקת הרקע של העיירה לבנדר זכתה להתעניינות רבה בעקבות מספר מאזינים אשר מצאו אותה כמטרידה. מוזיקת הרקע זכתה במקום השני לתואר המוזיקה המפחידה ביותר במשחק וידאו, בריטני וינסנט מהאתר "Bloody Disgusting" תיארה את המנגינה כשקט מטעה. המנגינה של לבנדר, שהורכבה על ידי ג'וניצ'י מסודה, משלבת צלילי צ'יפ חדים ואקורדים צורמים על מנת ליצור אווירה מפחידה. ג'יי האת'וויי מהבלוג "גוקר" תיארה את המנגינה כיוצרת "תחושה מעורפלת של חרדה".
על פי סיפור קריפיפסטה שהועלה באופן אנונימי ב-Pastebin בשנת 2010, המוזיקה של העיירה לבנדר גרמה להתאבדות של מעל ל-100 ילדים יפנים באביב 1996. אחרים סבלו, ככל הנראה, מדימום, כאבי ראש או כעסו בצורה לא רציונלית. על פי אגדה אורבנית זו, פעימות בינאריות גבוהות פגעו במוחם של ילדים במובן שבו מבוגרים היו חסינים בפניהן. מכאן עלה הביטוי למחלה המפוברקת "תסמונת לבנדר טאון" והסיפור המקורי נהפך לוויראלי לאחר הפצתו באתרי אינטרנט רבים כדוגמת 4chan. אנשים שונים הוסיפו פרטים כדי להפוך את הסיפור משכנע יותר לאורך זמן, כגון פוטושופ להכנסת תמונות של רוחות רפאים לתוך חלקי הספקטרוגרם של המנגינה. מארק היל מהמגזין "Kill Screen" הצהיר כי הערעור על אגדת תסמונת לבנדר טאון "באה משחיקה של סמל ילדותי חף מפשע", וערך השוואה מול "פוריגון החייל החשמלי", פרק מסדרת האנימה שגרם למאות ילדים יפנים להתקפים אפילפטיים. עם הזמן, הפכה תסמונת לבנדר לאחת מתופעות הרשת המוכרות ביותר בקרב קהילות גיימינג ומעריצי פוקימון ברחבי העולם.
גרסה חדשה של מנגינת העיירה לבנדר הוקלטה עבור אירוע ליל כל הקדושים של המשחק פוקימון גו בשנת 2017.
תאוריות מעריצים

במהלך הביקור במגדל פוקימון, פוגש השחקן את יריבו, בלו, ונלחם מולו. אוהדי המשחקים הבחינו כי אחד מהפוקימונים של בלו, רטיקייט, בו השתמש לקרב עד לנקודה זו, לא מופיע בקרב זה ובקרבות הבאים. העניין הוביל להשערת אוהדים רבים להניח כי הפוקימון נפטר, ובלו הגיע למגדל על מנת לקבור אותו.
הערות שוליים

↑  Pokémon's Creepy Lavender Town Myth, Explained, The Gamer
↑  Behind Creepypasta, the Internet Community That Allegedly Spread a Killer Meme, טיים (מגזין)
1 2  Neves, Ravael (2012-02-29). "Stage Select: Lavender Town (Pokémon)". Nintendo Blast. ארכיון מ-2017-04-20.
↑  Phillips, Tom (2018-10-31). "Just in time for Halloween, here's Lavender Town in Pokémon Let's Go". Eurogamer.
↑  MolotovCupcake (2012-07-31). "The 10 Scariest Video Game Music Tracks". Bloody Disgusting. ארכיון מ-2017-04-20.
1 2  Hathaway, Jay (2015-03-12). "Lavender Town: The Bizarre Pokémon Child-Suicide Conspiracy Theory". Gawker. ארכיון מ-2016-10-21.
↑  Hill, Mark (2016-02-25). "The Lingering Appeal of Pokémon's Greatest Ghost Story". Kill Screen. אורכב מ-המקור ב-2016-03-14. נבדק ב-2019-01-17.
↑  Hernandez, Patricia (2015-10-23). "Pokémon's Creepy Lavender Town Myth, Explained". Kotaku. ארכיון מ-2017-02-25.
↑  Pokémon's Creepy Lavender Town Myth, Explained, Kotaku
↑  Francisco, Eric (2017-10-18). "Pokémon Go Halloween Event 2017: Are Gen 3 Pokemon Coming?". Inverse. אורכב מ-המקור ב-2017-11-02. נבדק ב-2019-01-17.
↑  Roncero-Menendez, Sara (2013-10-12). "The 10 Most Bizarre Pokémon Fan Theories". Mashable. ארכיון מ-2017-04-20.
יעקב בן ציון רוטנר

רבי יעקב בן ציון רוטנר (כ"ה באב ה'תרפ"ב – כ' באדר א' ה'תשנ"ב) היה רבם של גולי קפריסין ורבה של שכונת חליסה בחיפה.
ביוגרפיה

נולד בכ"ה אב בשנת תרפ"ב (19 באוגוסט 1922) בברעזיף (Berezovo) שבצ'כוסלובקיה לרב נחמן שכיהן כשו"ב של האזור (מעין סוג של רב) ולחנה בת רבי מאיר וייס.
עד גיל עשר למד בת"ת מקומי בברעזיף. בבחרותו למד בפרשוב, בהגיעו לגיל בר מצווה עבר ללמוד במשך שנתיים בישיבת נייטרא. בעקבות פריצת מלחמת עולם השנייה עבר ללמוד בישיבה בראחוב (אז בהונגריה כהיום באוקראינה) בראשות שלמה זלמן פרידמאן בנו של הרב ישראל חיים פרידמן.
בשושן פורים תש"ג[דרוש מקור: תש"ג או תש"ד?] נשא את בתו של הרב בעריש וינברגר. במהלך שואת יהודי הונגריה נשלח לאושוויץ ביחד עם זוגתו ומשם הועבר ללאגיטא (סמוך לבנדין) וליאווזנה. לאחר שחרורו נסע להונגריה ומשם לרומניה בחיפושים אחרי זוגתו, בהגיעו למחנה העקורים ברגן-בלזן נודעה לו שאשתו נספתה באוושויץ. שהה במחנה העקורים פלדאפינג, שם גם התחתן בשנית ונישא לנעשא, עלה לארץ באוניית המעפילים שבתאי לוז'ינסקי וגורש לקפריסין.
הוא מונה על ידי הוועד למען גולי קפריסין לכהן כחבר בוועד הפועל המזרחי לאחר עלייתו של הרב מאיר שטיין ולאור חיכוכים רבים עם שאר חברי הוועד פרש עם ידידו הרב ישראל נח בריסק וביחד עם הרב ישראל בריעף הקימו את הוועד של פועלי אגודת ישראל בקפריסין. בי"ד בתמוז תש"ז מונה לרבם של גולי מחנות המעצר בקפריסין, תפקיד בו שימש עד לחודש כסלו תש"ח, אז עלה לארץ.
בתקופת ההכשרה של גרעין יסודות (אז קיבוץ דתי) כיהן כרב הגרעין עד לעלייתו על הקרקע.
בכ"ג באב תש"ח בא לכהן כרבה של חליסה, בי"ב באדר תש"י הוכר רשמית על ידי הרבנות הראשית כרבה של חליסה, תפקיד בו כיהן עד לחודש סיוון תש"מ, אז עזב לבני ברק בעקבות הזדקנות אוכלוסיית השכונה.
בכ' באדר ה'תשנ"ב חש בליבו ונפטר. הוא נקבר בבית הקברות בהר הזיתים
חיים אישיים

לרב רוטנר היו תריסר בנים וחמש בנות, בנו הרב נחמן ממלא את מקומו כאב"ד חליסה בבני ברק, חתנו הרב פרץ טוביה דייטש מילא את מקומו כרבה של חליסה בחיפה.
ספרו

ואספר מעשי י־ה: סיפור קורות השואה… בשנות תש”א-תש”ה וחיי היהודים בצ'כוסלובקיה וקרפטרוס מלפני השואה ובתוכם סיפור קורות חייו של מורינו ... רבי יעקב בן ציון רוטנר שליט"א אב"ד חליסה - בני ברק ומשפחתו שנספו.
לקריאה נוספת

חנוך קופולוביץ (ע), הרב מחליסה: פרקי חייו ... של ... רבי יעקב בן ציון רוטנר, אב"ד חליסה : קורותיו בימי מלחמת העולם השניה, תקופת רבנותו בגולת קפריסין, ימי התקומה בארץ ישראל, והנהגת הקהילה ... בחליסה, תשע"ג (2013)
הרב מחליסה חייו ופועלו: (יצא לאור בשנת תשע"ג (2013) על ידי נכדיו)
זיכרון יעב"ץ: מילי דהספידא על הרב מחליסה,
הערות שוליים

↑  ברוך דיין האמת: הרבנית מחליסה - מרת נעשא רוטנר ע"ה - חדשות JDN, באתר JDN - חדשות, המגזר החרדי, כלכלה, דעות - עדכונים שוטפים מהארץ ומהעולם, ‏2016-03-28
↑  פנקסי ועד הרבנים בקפריסין : שלושה פנקסי-רשום של "ועד הרבנים דגולה קפריסין", במחנות המעצר הבריטיים בדקיליה שבקפריסין | כתב יד NNL_ALEPH990000433520205171 | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  רבנים משתתפים באירוע חגיגי שנערך בקיבוץ 'חפץ חיים' זמן קצר לאחר הקמתו. יושבים: רבי מאיר קרליץ רבה של תנועת פועלי אגודת ישראל (במרכז), הרב בנימין מינץ מנהיג פועלי אגודת ישראל והרב בן ציון רוטנר רבו של המושב יסודות., באתר www.infocenters.co.il
↑  כרטיס קבר: יעקב בן ציון רוטנר » הר הזיתים, ירושלים, באתר הר הזיתים, ירושלים
↑  ספר ואספר מעשי י-ה : סיפור קורות השואה... בשנות תש"א-תש"ה וחיי היהודים בצ'כוסלובקיה וקרפטרוס מלפני השואה ובתוכם סיפור קורות חייו של מורינו ... רבי יעקב בן ציון רוטנר שליט"א אב"ד חליסה - בני ברק ומשפחתו שנספו .. | רוטנר, יעקב בן ציון בן נחמן, 1922-1992 | | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  הרב מחליסה : פרקי חייו ... של ... רבי יעקב בן ציון רוטנר, אב"ד חליסה : קורותיו בימי מלחמת העולם השניה, תקופת רבנותו בגולת קפריסין, ימי התקומה בארץ ישראל, והנהגת הקהילה ... בחליסה / [כתיבה ועריכה - חנוך קופילוביץ ; נערך ע"י נכדו אפרים פישל רוטנר | קופילוביץ, חנוך (רוטנר, אפרים פישל בן חיים ) | רוטנר, אפרים פישל בן חיים | הספרייה הלאומית], באתר www.nli.org.il
↑  קונטרס זכרון יעב"ץ : והוא ליקוט מילי דהספידא שנאמרו על מורנו ... רבי יעקב בן ציון רוטנר בן ... נחמן ... שנפטר ... ביום שני כ אדר א תשנ"ב .. | | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יעקב בן ציון רוטנר".
מרוקאים

| --- | --- |

 אוכלוסייה
 40,000,000 (נכון לשנת 2002)
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 מרוקו מרוקו 38,700,000   צרפת צרפת 1,314,000   ספרד ספרד 934,046   איטליה איטליה 530,000   בלגיה בלגיה 487,249   ישראל ישראל 472,800   הולנד הולנד 414,186   גרמניה גרמניה 240,000   ארצות הברית ארצות הברית 120,402   קנדה קנדה 103,945   איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות 100,000   לוב לוב 100,000   הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת 70,000   אלג'יריה אלג'יריה 63,000   מלזיה מלזיה 48,000   דנמרק דנמרק 15,000   שוודיה שוודיה 11,025   נורווגיה נורווגיה 10,500   קטר (מדינה) קטר 9,000   שווייץ שווייץ 7,270   אוקראינה אוקראינה 7,000   אוסטרליה אוסטרליה 4,200   פינלנד פינלנד 4,106   פורטוגל פורטוגל 4,000   עומאן עומאן 4,000   ברזיל ברזיל 3,431   רוסיה רוסיה 3,400   דרום אפריקה דרום אפריקה 2,100   חוף השנהב חוף השנהב 1,800   מאוריטניה מאוריטניה 1,056
 שפות
 ערבית מרוקאית, מרוקאית יהודית, ברברית, סהרית
 דת
 אסלאם סוני, אסלאם שיעי, יהדות
 קבוצות אתניות קשורות
 ערבים, ברברים
 
מרוקאים (בערבית: المغاربة. בעברית נהוג גם הכתיב מרוקנים), הם אזרחי ממלכת מרוקו ואנשים המוכרים על ידי המדינה כבני האומה המרוקאית. מבחינה אתנית מרבית המרוקאים הם ערבים או בֶּרְבֵּרִים.
באופן רחב יותר, המונח משמש לעיתים באופן שכולל גם את קבוצת האנשים שלהם קשר תרבותי או היסטורי עמוק לאומה המרוקאית ואשר מגדירים את עצמם כבעלי זהות מרוקאית, דוברי ערבית מרוקאית, או בני הפזורה המרוקאית – מרוקאים שהיגרו למדינות אחרות וצאצאיהם. בנוסף על 36 מיליון המרוקאים החיים במרוקו, יש פזורה מרוקאית גדולה בצרפת, בלגיה, ישראל, איטליה, הולנד וספרד, וקהילות קטנות יותר בגרמניה, בריטניה, ארצות הברית, קנדה, חצי האי ערב ובמדינות ערביות אחרות. חלק מהפזורה המרוקאית מורכב מיהודי מרוקו.
ראו גם

יהדות מרוקו
הערות שוליים

↑  יהודים לפי מוצא וגיל
↑  מנהל האתר, גביע העולם בעברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, פסקת "מרוקאי או מרוקני? ארגנטינאי או ארגנטיני? פורטוגלי או פורטוגזי? ואיך קוראים למי שבא מאורוגוואיי או מפנמה?", ‏2018-06-24
↑  http://www.alarabiya.net/articles/2013/02/27/268524.html
↑  "Statistical Abstract of Israel 2009 - No. 60 Subject 2 - Table NO.24". Israeli government. נבדק ב-12 בדצמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546062005171  LCCN: sh85087324  NARA: 10676671  NKC: ph117830 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מרוקו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בצלאל שץ

| --- | --- |

 לידה:  14 במרץ 1912 ירושלים, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  15 באוגוסט 1978 (בגיל 66) ירושלים, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (1926)  אקדמיה גראנד שומיאר 
 בן או בת זוג:  לואיז שץ (1948–1978) 
 
בצלאל (ליליק) שץ (14 במרץ 1912 – י"ג באב, תשל"ח, 15 באוגוסט 1978) היה פסל וצייר ישראלי.
ביוגרפיה

בצלאל שץ, שנודע בכינויו "ליליק", נולד בירושלים לבוריס שץ, מייסד "בצלאל", ולד"ר אולגה פבזנר-שץ, מבקרת אמנות. כבר מגיל צעיר הפגין ליליק כישרון רב בהתעמלות ובמוזיקה, אך בעיקר באמנות. הוא גדל בבית שאמנים ואמנות נכחו בו, זכה להתרועע עם המנהיגים הגדולים בארץ, וכבר בחגיגת בר המצווה שלו הוצגה תערוכתו הראשונה. הוא למד בגימנסיה העברית בירושלים, ובגיל 14 סיים את לימודיו ב"בצלאל". ב-1930 הצטרף בצלאל למסע עם אביו לאירופה ולארצות הברית, שם הציגו עבודות אמנות שלהם ושל תלמידי בצלאל למטרת גיוס כספים.
לאחר מות אביו ב-1932 עזב בצלאל את ארץ ישראל לתקופה של כעשרים שנה. הוא התחיל את דרכו בפריז ב"גרנד שומייר", ושהה שם ארבע שנים.
ב-1937 נסע לארצות הברית שם התגורר 14 שנה. בסוף מלחמת העולם השנייה, במהלך עבודתו במספנה, פגש את אשתו לעתיד, לואיז. בקליפורניה פגש גם את הנרי מילר, ונרקמה ביניהם חברות על בסיס יצירה משותפת. בצלאל יצר סדרת עבודות בהדפס משי עבור ספרו של הנרי מילר "אל תוך חיי הלילה", שהיה בו חידוש הן מצד האמנות והן מצד מלאכת עשיית הספרים. (במשך כמה שנים היה מילר נשוי לאיב מקקלור, אחותה של לואיז, אשת בצלאל) בצלאל הציג תערוכות יחיד וקבוצתיות בפירנצה, ניו מקסיקו, ניו יורק, סן פרנסיסקו ועוד. הוא הציג לצד גדולי האמנים בני דורו: פבלו פיקאסו, אנרי מאטיס, מארק שאגאל, אוסקר קוקושקה. הצלחתו זו בעולם לא נודעה בישראל, עם חזרתו בשלב מאוחר יותר.
ב-1948 נישאו בצלאל ולואיז, וכעבור שלוש שנים עברו לישראל והשתכנו בבית שץ בירושלים. על אף הנתק הארוך מהארץ והמחלוקות בינו לבין גישות הרווחות בזירת האמנות המקומית, הציג בצלאל תערוכות רבות וייצג את ישראל בגרמניה ובאיטליה, בין היתר בתערוכת הביאנלה של ונציה (1954). בירושלים הקים יחד עם אשתו, אחותו זהרה שץ ואמנים נוספים, את "קבוצת יעד" לעבודות אמנות שימושית. הקבוצה יצרה עבודות שהוצגו ונמכרו בביתן הקטן בחצר ביתם ברחוב בצלאל. עם הקמת כפר האמנים עין הוד ב-1953, עברו בצלאל ולואיז להתגורר בבית שתכנן עבורם האדריכל דוד רזניק. בעין הוד הם השתלבו באווירה האמנותית הבוהמית, שדמתה במקצת לאופן חייהם בקליפורניה.
בצלאל יצר תוך שימוש במגוון של טכניקות. בתחילת דרכו היה נאמן לציור הריאליסטי-אקדמי כפי שהיה נהוג ב"בצלאל" של אותן השנים, והוא התפתח כאמן יוצר תוך ההשפעה של האמנות המופשטת בתקופתו. הוא עבד ברישום, ציור שמן ואקריליק, הדפס, תבליט, ריקוע נחושת, אמנות שימושית, גרפיקה, קרמיקה, עבודות יודאיקה ועוד. בעשור האחרון לחייו התמקד בעיצוב סביבתי. בין עבודותיו הציבוריות נמנות: עיצוב אוניות של חברת "צים", היה שותף עם זהרה ולואיז בעבודות מגוונות עבור צים שלום, גדר במשכן נשיאי ישראל, גדר ברחבת הכותל, שערים ואביזרים לבתי כנסת, פסל הכניסה ליד לבנים בירושלים, ועוד.
שץ נפטר בירושלים ב-1978, במהלך ניתוח לב.
הערות שוליים

↑  ראו: מזל טוב!, החרות, 15 במרץ 1912
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 278864  NLI: 987007273992605171  ISNI: 0000 0000 7105 8294  LCCN: n87844052  ULAN: 500340394  VIAF: 90404687   WorldCat (עם VIAF): 90404687 
בצלאל שץ מצייר את אייזיק שטרן, 1957
סבכת מתכת וזכוכית (1966 בקירוב), אולם צוקר, היכל התרבות ע"ש צ'ארלס ברונפמן
שלמה אלקבץ

| --- | --- |

קברו בבית הקברות העתיק בצפת (2006)
 לידה:  1505 בערך סלוניקי, איילט רומליה, האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1584 בערך צפת, איילט דמשק, האימפריה העות'מאנית
 מקום קבורה:  ישראל בית הקברות העתיק בצפת, ישראל
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית (1453–1844) האימפריה העות'מאנית
 תקופת הפעילות:  ?–1576 
 תחומי עיסוק:  מקובל, פייטן
 רבותיו:  יוסף טאיטאצאק 
 בני דורו:  רבי משה קורדובירו, רבי יוסף קארו, האר"י
 חיבוריו:  פיוט לכה דודי, ברית הלוי, מנות הלוי, אילת אהבים, שרש ישי
 
רבי שלמה בן משה הלוי אלקבץ (ה'רס"ה, 1505 לערך - ה'שמ"ד 1584 לערך) היה מקובל ופייטן צפתי. נודע בשל פיוטו לכה דודי, שהוכנס לכל סידורי התפילה. עיקר פעילותו ותרומתו בתחום חוכמת הנסתר.
ביוגרפיה

רבי שלמה היה ממשפחה של מגורשי ספרד. הוא נולד בשנת 1505 לערך, ככל הנראה בסלוניקי. יש המשערים שאביו הוא הדיין רבי משה אלקבץ שישב בצפת, שהיה מחכמי ורבני אדריאנופול.
בצעירותו למד בישיבתו של הרב יוסף טאיטאצאק בסלוניקי. כשהיה בן 25 לערך (סביב שנת 1530), לאחר שנישא לבתו של יצחק הכהן שהיה מעשירי סלוניקי, נסע לאדריאנופול, שם ישב רבי יוסף קארו. באותה תקופה כבר נחשב לגדול בתורה, וסיים את כתיבת ספרו הראשון, 'מנות הלוי' העוסק במגילת אסתר, אותה הוא העניק למשפחת ארוסתו בתור מוהר (עקב מצבו הכלכלי הנחות). באותה עת הושפע כנראה גם מרבי שלמה מולכו, שישב בסלוניקי. בעת ישיבתו באדריאנופול החל לעסוק באינטנסיביות בקבלה, ובספריו ופיוטיו שנכתבו החל מאותה תקופה ניכרת השפעה קבלית. באותה תקופה כתב ספרים נוספים - 'בית אדני', 'עבותות אהבה', 'אילת אהבים' ו'ברית הלוי', האחרון פירוש על דרך הסוד להגדה של פסח.
באותם הימים, העיר צפת הייתה המרכז של תורת הקבלה, ובהיותו כבן 30, הגיע לצפת. הוא האמין שרק בארץ ישראל מתגלים סודות הקבלה. בצפת עסק בלימוד והשפיע על אישים כרבי משה קורדובירו (רמ"ק) ורבי יוסף קארו, בעל השולחן ערוך. הגותו הועלתה על הכתב בידיו - הוא כתב כעשרה ספרים, שרק שניים מהם יצאו לאור - ובידי תלמידיו. גם התחלת המנהג של תיקון ליל שבועות מיוחס לו, אחרי שראה, בצוותא עם רבי יוסף קארו, מחזות מופלאים בלילה זה בהיותם בעיר סלוניקי. הוא העיד על קיומו של "מגיד מישרים" המתגלה לידידו, גדול הפוסקים האחרונים:
זיכננו בוראנו ונשמע את קול המדבר בפי החסיד נר"ו (רבי יוסף קארו), קול גדול בחיתוך אותיות, וכל השכנים היו שומעים ולא מבינים. והיה הנעימות רב והקול הולך וחזק, ונפלנו על פנינו ולא היה רוח באיש לישא עיניו ופניו לראות מרוב המורא
גם שיריו ופיוטיו היו מושפעים מחוכמת הנסתר. מקובלי צפת, והאר"י בראשם, התייחסו בשלילה לשירה היהודית עד אז, ולמשוררים כמו רבי שלמה אבן גבירול ורבי אברהם אבן עזרא, והעדיפו את השירה שהתחברה לאורה של הקבלה, ובמיוחד את שיריו של הרב אלקבץ ש'מסכימים ברובם עם האמת'[דרוש מקור]. יחס זה מצד מקובלי צפת הפיץ את שירתו של הרב אלקבץ בכל התפוצות. אך, כפי שקרה לרעיונות ומנהגים קבליים אחרים, לעיתים איבדה שירתו של הרב אלקבץ את שורשיה הקבליים, והיא נקראת ומושרת בציבור ללא ידיעה על מקורותיה ובלא כוונות נסתרות.
הוא הרבה לבקר בקברי הצדיקים בגליל והאמין שיש בהם כדי לתת השראה קבלית.
רבי שלמה נקרא על שם זקנו שלמה אלקבץ, אשר היה מגיה ומדפיס עברי. לאביו רבי משה היה אח בשם רבי יהושע. רבי שלמה מביא בספריו פירושים למקרא בשם דודו רבי יהושע.
הרב אלקבץ נפטר בצפת, ככל הנראה לפני שנת 1584, משום שבסידור שיצא לאור בוונציה באותה שנה, הסידור הראשון שבו נכלל פיוטו "לכה דודי", מובא שמו בצירוף ברכת המתים.
חיבוריו

ברית הלוי - י"ט פרקים בסודות יציאת מצרים, ופירוש על הגדה של פסח
מנות הלוי - פירוש למגילת אסתר, ובסופו דרושים, וינציה ה'שמ"ה
אילת אהבים - פירוש לשיר השירים, וינציה ה'שי"ב
שרש ישי - פירוש למגילת רות, קושטא ה'שכ"א, ולאחר מכן בלובלין בשנת ה'שנ"ז
בית ה' - חיבור גדול בחכמת האמת
בית תפילה - כל תפילות השנה
לחם שלמה - על תיקוני הסעודה
אפריון שלמה - פירוש על התורה ונביאים ראשונים
שומר אמונים - על יסודי הדת
תפילות ותחינות - על דרך הסוד, לאמרן על קברי צדיקים
נעים זמירות - פירוש על תהילים
מאמר הזוהר - קונטרס ביאור מאמר הזוהר בפרשת בראשית על הפסוק "ויעש את שני המאורות הגדולים"
עבותות האהבה - קבלה על דרך האמת
מטתו שלשלמה - קבלה בסוד הזיווג
דברי שלמה- פירוש לתרי עשר
לכה דודי - פיוט לקבלת שבת
הנצחה

על שמו נקראו מספר רחובות בערי ישראל; צפת, בני ברק, ראשון לציון ("רחוב אלקבץ") וירושלים ("רחוב רבי שלמה אלקבץ").
כמו כן הוקם על שמו רשת תלמודי תורה, כוללים וישיבות בעיר צפת, בשם "מוסדות אלקבץ".
לקריאה נוספת

משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 87 - 88)
ברכה זק, כרם היה לשלמה, הוצאת מוסד ביאליק 2018.
הערות שוליים

↑  חכמי המזרח בארץ ישראל, ח"ב, עמ' 86. ומכאן מקור לפרטים נוספים בביוגרפיה שיובאו לקמן.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257786305171  BnF: cb14495580b (data)  GND: 131828037  ISNI: 0000 0000 6685 7104  LCCN: n88099047  MusicBrainz: b17a1148-a77a-4750-a4d5-12ca1b1b7499  NTA: 170906876  SUDOC: 14288037X  VIAF: 10989609   WorldCat (עם VIAF): 10989609
משוכפלים

| --- | --- |

 בימוי:  ג'פרי נכמנוף 
 הופק בידי:  לורנזו די בונאוונטורה, קיאנו ריבס 
 שחקנים ראשיים:  קיאנו ריבס אמילי אלין לינד אמג'יי אנתוני ג'ון אורטיז אליס איב תומאס מידלדיטץ' Nyasha Hatendi 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  di Bonaventura Pictures, Fundamental Films 
 חברה מפיצה:  אנטרטיינמנט סטודיוס, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2018 
 משך הקרנה:  107 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט מתח 
 מקום התרחשות:  פוארטו ריקו 
 הכנסות באתר מוג'ו:   replicas
 דף הסרט ב־IMDb
 
משוכפלים (באנגלית: Replicas) הוא סרט מדע בדיוני ומתח אמריקאי משנת 2018, בבימויו של ג'פרי נחמנוף. הסרט עוסק במדען מוח המנסה להחזיר את משפחתו לחיים לאחר תאונת דרכים קטלנית, תוך הפרת חוקי האתיקה והמדע. בתפקידים הראשיים מככבים קיאנו ריבס, אליס איב ותומאס מידלדיץ'. הסרט חוקר את גבולות המדע, המוסר והאהבה במשבר קיצוני.
הסרט היה כישלון קופתי עם תקציב של 30 מיליון דולר והכנסות של 9.3 מיליון דולר בלבד וספג ביקורות שליליות מהמבקרים, שביקרו את הכתיבה, החורים בעלילה, האפקטים והמשחק.
עלילה

ד"ר וויליאם "וויל" פוסטר (קיאנו ריבס) הוא מדען נוירולוגי המתמחה בהעברת תודעה אנושית למחשבים. לאחר שאשתו מונה (אליס איב) ושלושת ילדיהם נהרגים בתאונת דרכים, וויל נעזר בקולגה שלו, אד וויטל (תומאס מידלדיץ'), כדי לשכפל את גופותיהם ולהעביר את תודעתם חזרה. עם זאת, הוא נתקל במגבלות טכנולוגיות ואתיות, ונאלץ לבחור אילו מבני משפחתו להחזיר לחיים, מה שמוביל לסדרה של אירועים בלתי צפויים.
צוות השחקנים

קיאנו ריבס – ד"ר וויליאם "וויל" פוסטר, מדען נוירולוגי המנסה להחזיר את משפחתו לחיים.
אליס איב – מונה פוסטר, אשתו של וויל.
תומאס מידלדיץ' – אד וויטל, קולגה וחבר של וויל.
ג'ון אורטיז – ג'ונס, המנהל של וויל במעבדה.
אמילי אלין לינד – סופי פוסטר, בתם של וויל ומונה.
אמג'יי אנתוני – מאט פוסטר, בנם של וויל ומונה.
אריה ליאבו – זואי פוסטר, בתם הצעירה של וויל ומונה.
ביקורות

הסרט "משוכפלים" קיבל ביקורות שליליות עם יציאתו. באתר Rotten Tomatoes הוא מחזיק בציון של 11%, המבוסס על 56 ביקורות, עם הקונצנזוס: "שווה בשיעורו חורי עלילה וצחוקים בלתי מכוונים, 'משוכפלים' הוא סרט מדע בדיוני כושל שאפילו לא גרוע מספיק כדי להיות 'כל כך גרוע שזה טוב'." באתר Metacritic הסרט קיבל ציון ממוצע של 19 מתוך 100, המבוסס על 15 ביקורות, המעיד על "חוסר חיבה מוחלט".
אור סיגולי מאתר סריטה כתב: "אני יושב וצופה בסרט הזה ולא מצליח לפענח מה קורה מולי." הוא הוסיף כי הסרט מציג עלילה מבולבלת ואפקטים ויזואליים גרועים.
הערות שוליים

↑  "משוכפלים", סקירה, באתר סריטה, ‏2019-01-11 (באנגלית)