טבח שבעה באוקטובר
לפני המתקפה > התרעות ביטחוניות לקראת המתקפה

בתקופה שקדמה למתקפת הפתע היו בישראל דיווחים והערכות, שלפיהם אימוני חמאס מעידים על עלייה ביכולתו לבצע מתקפה רחבת היקף, אולם הערכות אלה נדחו על ידי הגורמים הרלוונטיים. יחידה 8200 איתרה תוכנית מבצעית סדורה של חמאס משנת 2022, שקיבלה את השם "חומת יריחו". השם הערבי שניתן לתוכנית היה "וועד אלאאח'ירה", כלומר "הבטחת יום הדין". התוכנית הגיעה למודיעין אוגדת עזה אך הדרגים הבכירים המליצו לא להתמקד בה מפני שאין לחמאס יכולת לבצעה. במאי 2022 הוצגה בפני ראש אמ"ן ואלוף פיקוד הדרום מצגת על "חומת יריחו", שפירטה את תוכניות חמאס למתקפה, ובאוגוסט הוצגה גרסה מעודכנת שלה. אך הערכת המודיעין של פיקוד הדרום הייתה, שחמאס אינו יכול להוציא לפועל את ההתקפה, ובאוגדת עזה טענו שכוונות חמאס אינן ברורות, וכי "עדיין לא ניתן לקבוע אם התוכנית התקבלה במלואה וכיצד היא תבוא לידי ביטוי". בדיעבד ידוע שתוכנית זו תורגלה ברציפות עד לביצועה בטבח שבעה באוקטובר.
צה"ל קיבל ידיעות על כוונת חמאס לבצע מתקפה בליל הסדר 2023 והעלה את רמת הכוננות, אך חמאס הבחין בכך ודחה את ביצוע התוכנית. צה"ל פירש את האירוע כהתרעת שווא. דברים אלה הוכחשו על ידי דובר צה"ל.
ב־19 במרץ 2023 פנה תת־אלוף עמית סער, ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין של צה"ל, במכתב לראש הממשלה, בנימין נתניהו, והזהיר כי איראן, חזבאללה וחמאס רואים במשבר הפנימי בישראל "[...] הזדמנות להאיץ ולהעמיק את מצוקותיה (של מדינת ישראל)" וכי "זוהתה הזדמנות לייצר סערה מושלמת, משבר פנימי, הסלמה רחבה בזירה הפלסטינית ואתגור מזירות נוספות, שיצרו לחץ רב ממדי ומתמשך". ב־16 ביולי פנה ראש חטיבת המחקר פעם נוספת והתריע בכתב בפני ראש הממשלה על ירידה בכושר ההתרעה של מדינת ישראל לנוכח המשבר הפנימי.
בחצי השנה שקדמה למתקפה התריעה נגדת שעסקה בתורת הלחימה של האויב ביחידה 8200, בשלושה מסמכים, כי חמאס השלים סדרה של תרגילים שדימו פשיטה על קיבוצים, מוצבים ובסיס הדרכה בעוטף עזה, וכי בכוונת הארגון להוציא תוכניות אלה לפועל. אל הערכותיה של הנגדת הצטרפו מפקדהּ ונגד נוסף ביחידה, ואזהרה זו הועברה לקצינים בכירים ביחידה ובמודיעין שטח. אולם הדברים לא עברו מאמ"ן לדרגים הבכירים בצבא ולגורמים המדיניים שמעליהם. קצין מודיעין בכיר, שאליו הגיעה ההערכה, השיב לנגדת ב־12 ביולי 2023 בדוא"ל ושיבח אותה על עבודתה, אבל הוסיף: "נראה לי דמיוני".
אל"ם (מיל') יגאל כרמון, נשיא מכון ממרי, כתב בסוף אוגוסט 2023 על "סימנים מעידים לאפשרות מלחמה בספטמבר–אוקטובר", אך התמקד בעיקר בגבול הצפון וביהודה ושומרון. כשלושה שבועות לפני המלחמה בוצע תרגיל של חמאס, שכלל תרגול של חמ"ל ממודר, הסחה באמצעות מטחי רקטות, פריצת גדר המערכת סביב רצועת עזה, תנועה מהירה באמצעות טנדרים, הגעה ליישובי עוטף עזה, כניסה לבתים והריגת תושביהם. תצפיתניות שהשקיפו על הגבול העידו שהבחינו בפעולות לא שגרתיות והתריעו באוזני מפקדיהן, אך נענו בביטול.
ב־20 בספטמבר 2023, בעקבות תדריך ביטחוני בוועדת החוץ והביטחון וסקירה מודיעינית שקיבל מאחד מראשי הצוות המנהל של הוועדה, הזהיר יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד את אזרחי ישראל מקרבה מסוכנת לעימות אלים, רב־זירתי. הוא ציין שכל ראשי מערכת הביטחון מזהירים את הממשלה ואת הקבינט מהתלקחות רב־זירתית בגדה המערבית, בעזה ואולי בלבנון, אך הממשלה מתעלמת מהאזהרות.
כשבועיים לפני המתקפה הועבר לאוגדת עזה מסמך שחובר ביחידה 8200, הנושא את הכותרת "אימון פשיטה מפורט מקצה לקצה". במסמך פורטו האימונים שעוברים מחבלי הנוח'בה: פשיטה על מוצבים צבאיים וקיבוצים, חטיפת חיילים ואזרחים והוראות להחזקת החטופים. על בסיס מסמך זה נערכה האוגדה לתרחיש של חדירת מחבלים בשלושה מוקדים. הערכה זו הסתמכה על יעילות גדר המערכת סביב רצועת עזה, הכוללת מכשולים מעל ומתחת לאדמה ומערכות אבטחה טכנולוגיות. תפיסה זו כונתה אחרי המתקפה "הקונספציה", בדומה ל"קונספציה" מלפני מלחמת יום הכיפורים, תפיסה מוטעית בדבר תנאי סף מצריים וסוריים ליציאה למלחמה.
גורמים ממשלתיים טענו, שבימים שלפני מתקפת הפתע העריכו בכירים בצה"ל בפני הדרג המדיני, שחמאס מורתע ואינו מעוניין בהסלמה. כשבועיים לפני המתקפה הזהיר האלוף (מיל') יצחק בריק כי מדינת ישראל קרובה למלחמה אזורית כפי שלא הייתה מאז מלחמת יום הכיפורים. הוא פנה לנתניהו בקריאה להכריז על מצב חירום לאומי. "המלחמה האזורית הבאה תתרחש בחמש זירות בו־בזמן (חזבאללה בלבנון; מיליציות פרו־איראניות בסוריה והצבא הסורי; חמאס והג'יהאד האיסלאמי בעזה; התפרצות אינתיפאדה שלישית ביהודה ושומרון; ופרעות של עשרות אלפי ערבים ובדואים קיצוניים בתוך ישראל). לכל זה יתלוו שיגורים של 3,500 טילים, רקטות וכטב"מים מדי יום לעבר העורף הישראלי, שיגרמו הרס נורא ואבידות קשות", כתב בריק.
גורמים במודיעין המצרי אמרו ל-סוכנות הידיעות AP כי מצרים העבירה התרעות לישראל לפני המתקפה. גורם מצרי אמר ששר המודיעין המצרי עבאס כאמל התקשר לנתניהו ימים אחדים לפני המתקפה והזהירו מ"משהו חריג, מבצע אימתני", שעומד להתרחש מכיוון עזה. לפי הידיעה, כאמל נדהם מהאדישות שהפגין נתניהו. בלשכת ראש ממשלת ישראל הכחישו את הדברים וטענו שלא הייתה כל שיחה בין ראש הממשלה לשר המודיעין המצרי מאז כינון הממשלה. מאוחר יותר נטען שהשיחה לא הייתה עם נתניהו אלא עם גורם מודיעין ישראלי או גורם בלשכת נתניהו.
ב־11 באוקטובר הודיע מקור מצרי רשמי כי "מה שדווח בכמה כלי תקשורת בנוגע למצרים שהזהירה את ישראל מפני מבצע גדול עשרה ימים לפני תחילת המלחמה הוא שקרי לחלוטין". יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקני, מייקל מקאול, טען שמצרים הזהירה את ישראל שלושה ימים לפני המתקפה. הוא תהה כיצד הוטעו המודיעין של ארצות הברית והמודיעין של ישראל, שהרי המתקפה תוכננה במשך שנה לפחות.
בלילה שלפני המתקפה עודכנו הרמטכ"ל, הרצי הלוי, וראש השב"כ, רונן בר, במידע שהעיד על כוונת פעולה של החמאס. נראה שהיו סימנים קונקרטיים ליום קרב ולחטיפת אזרחים או חיילים ביישוב אחד. 45 מחבלי חמאס החליפו באותה עת את כרטיסי הסים בטלפונים הניידים שלהם לחברות ישראליות. בר והלוי קיימו התייעצויות. לפי אחד הפרסומים ההערכה הייתה שצפוי אירוע מוגבל, ולא ניתנה התרעה לאוגדת עזה מחשש לחשיפת מקורות. הסבר אחר היה, שלא ננקטו צעדים משום שמקרים דומים בעבר הסתיימו בלא כלום. בהערכת המצב של ראש אגף המבצעים, עודד בסיוק, נאמר שמדובר בתווך שבין תרגיל ל"פעולה אסטרטגית נגד ישראל בשעות הקרובות". בסיכום נאמר ש"אין הסבר מניח את הדעת" (למה שנצפה בשטח), ועל יחידה 8200 לנסות להביא עוד מידע. ראש אמ"ן, אהרון חליוה, שלא היה שותף בהתייעצויות, אמר למקורביו שאם היה שותף לדיונים היה אומר שמדובר בתרגיל. במקביל, פורסם כי עודכנו בלשכת ראש הממשלה על הסימנים מאותו הלילה.
ראש שב"כ רונן בר הוזעק בלילה למטה שב"כ ושהה בו עד פתיחת המתקפה. בעקבות הערכת המצב, לפנות בוקר הקפיץ שב"כ צוות טקילה לדרום, כדי להתמודד עם אפשרות של חדירת מחבלים. פיקוד דרום ביקש להחזיר לבסיס חצרים את מסוקי הקרב שהועברו למרכז, אך נענה בשלילה על ידי גורמים בכירים בצה"ל. מפקד פיקוד הדרום, ירון פינקלמן, הפסיק את חופשתו וחזר למפקדה, שאליה הגיע עם פרוץ הקרבות. לאחר המתקפה אמר דובר צה"ל כי "לא הייתה אצלנו הבנה לאירוע כזה. עלו סימנים מסוימים בלילה שלפני, אבל לא למהלך כזה ולא לכדי התרעה, ואנו נתחקר הכול באופן נוקב".
לפי לשכת ראש הממשלה, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, אלוף אבי גיל, עודכן בפרטים סביב השעה 6 בבוקר, ממש לפני תחילת המתקפה ונתניהו עודכן ב־6:29 עם פרוץ המתקפה, והגיע לקריה ב־7:30. החשד היה שמדובר בניסיון חטיפה מקומי. אשתו של שר הביטחון, יואב גלנט, סיפרה ששר הביטחון שמע לראשונה על המתקפה מבתו בסביבות 6:30.