אניאק
פיתוח המחשב

| שם המחשב | מדינה | שנה | ספרתי | בסיס | טכנולוגיה | בר-תכנות | שלמות טיורינג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מנוע אנליטי | אנגליה | 1870−1830 | כן | עשרוני | מכני (מנוע קיטור) | כן (כרטיסים מנוקבים) | לא |
צ'ארלס בבג' עבד על המחשב עד סוף ימיו. אפילו נכתבה עבורו תוכנה. התכנון לא הושלם ומעולם לא נעשו ניסיונות ממשיים לבנותו. מתקיים מחקר פעיל כדי לתעד ולהבין את התכנון, בעזרת ניירות שהשאירו בבג' וחוקרים קודמים.
| מחשב אתנסוף ברי | ארצות הברית | 1942−1937 | כן | בינארי | אלקטרוני (שפופרות) | לא | לא |
אינו "מחשב" אלא מכונת חישוב המסוגלת לפעול על כמה מספרים בו זמנית, ומבחינה זו דומה יותר למנוע הפרשים. נכלל ברשימה בזכות רעיונות רבים שמימש לראשונה, כמו שימוש בשפופרות, חישוב בשיטה בינארית, ומימוש (לא אמין) של טכנולוגיית זיכרון. המחשב עבד אך לא הגיע לפעולה אמינה.
| Z1 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1937 | כן | בינארי | מכני (מנוע חשמלי בהספק 1KW) | כן (סרט צלולואיד; הזנת נתונים ידנית) | לא ברור |
ביצע חישובים בנקודה צפה, ונבנה מחלקים שעובדו ידנית על ידי צוזה. לא הגיע לפעולה אמינה, ונהרס בהפצצות בעלות הברית על ברלין ב-1943. צוזה בנה רפליקה (עובדת) שמוצגת כיום במוזיאון.
| Z3 (קונראד צוזה) | גרמניה | 1941 | כן | בינארי | אלקטרו-מכני (ממסרים) | כן (סרט צלולואיד; הזנת נתונים מסרט שני) | כן |
מימש תיכון לוגי כמעט זהה ל-Z1, בטכנולוגיה שונה, וביצע חישובים שעזרו בתכנון אווירונאוטי. התועלת הייתה מוגבלת בגלל הדיוק המוגבל של הייצוג המספרי. גם מחשב זה נהרס בהפצצה ב-1943.
| הרווארד מארק 1/IBM ASCC | ארצות הברית | 1944 | כן | עשרוני | אלקטרו-מכני (ממסרים) | כן (סרט נייר; הזנת נתונים מסרט שני) | כן |
גדול יותר מ-Z3 בגודל פיזי, משקל, מספר הממסרים, וצריכת הספק. חישב בדיוק של 23 ספרות עשרוניות (לעומת 22 ביט של Z3; כ-7 ספרות עשרוניות). המפרט של שני המחשבים דומה בגודל הזיכרון, ביצועים, הזנת נתונים וקלט-פלט.
| קולוסוס | בריטניה | 1944 | כן | בינארי | אלקטרוני (שפופרות) | חלקית (חיווט מחדש; הזנת נתונים מסרט נייר) | לא |
עסק בפיצוח צפנים. כ-10 מחשבים נבנו עד תום המלחמה. בגלל הסודיות, ככל הידוע כולם הושמדו, כולל התוכניות. רפליקה עובדת נבנתה על ידי מוזיאון בלצ'לי פארק ומוצגת בו, אם כי לא ידוע עד כמה השחזור מדויק.
| ENIAC | ארצות הברית | 1946 | כן | עשרוני | אלקטרוני (שפופרות) | חלקית (חיווט מחדש) | כן |
גדול ומורכב בהרבה מכל המחשבים שקדמו לו.
אניאק פותח ונבנה בידי צבא ארצות הברית לשימוש מעבדת מחקר הבליסטיקה במטרה לחשב טבלאות ירי בליסטי. פרויקט פיתוח המחשב, שנקרא פרויקט PX, הוכרז ב־17 במאי 1943. הגו ותכננו אותו ג'ון פרספר אקרט וג'ון מוקלי מאוניברסיטת פנסילבניה. יחד עם ג'ון פרספר אקרט וג'ון מוקלי, עזרו לעצב את אניאק רוברט.פ. שאוו, שואן שו, תומאס קאייט שרפלס (מתכנת ראשי), ארתור ברקס, הארי האסקי, וג'אק דייוויס.
בנייתו של המחשב החלה באמצע 1944, ובפברואר 1946 הוכרז המחשב כמוכן לשימוש, כאשר בבנייתו הושקעו כמעט 500 אלף דולר. צוות המתכנתות הראשון של המחשב מנה כולו נשים, אשר עבדו באותה תקופה כ"מחשבות". הן נשכרו לעבודה בשל היותן מתמטיקאיות אשר בצעו חישובים לקביעה ולחיזוי של מסלולים בליסטיים כחלק מהמאמץ המלחמתי, ולכן הכירו את החישובים שהיה על המחשב לבצע. חברות הצוות הראשון היו ג'ין ברטיק, בטי הולברטון, מרלין מלצר, רות טייטלבאום, פראנסיס בילאס-ספנס, וקייטלין (קיי) מקנולטי - מוצ'לי. למרות שהן נשארו בתפקידן גם עם סיום המלחמה, הן לא זכו בהכרה או פרסום על תרומתן, הן בשל היותן נשים והן בשל מעטה הסודיות של עבודתן.
אניאק כונה על ידי העיתונות "המוח הענקי". מהירותו, הגדולה פי 1,000 ממהירויות מכונות החישוב באותה התקופה, והיכולת לתכנת אותו מחדש למטרות אחרות, הלהיבה מדענים ותעשיינים. המחשב הושבת ב־9 בנובמבר של אותה השנה לצורך שיפוץ ושדרוג הזיכרון. בתחילת 1947 עבר לשדה הניסויים אברדין של צבא ארצות הברית, והופעל מחדש בשלהי יולי של אותה שנה. המחשב נשאר פעיל עד להשבתתו הסופית באוקטובר 1955.