stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הומוסקסואליות
יחס הדתות להומוסקסואליות > יחס העולם המוסלמי

האסלאם אוסר על יחסי מין בני אותו המין, אולם העולם המוסלמי היה סובלני לאהבה בין גברים, ולפדרסטיה, עד המאה ה־18, והדבר אף בא לידי ביטוי בתרבות ובשירה. במאה ה־18 עם עליית השפעתה של התרבות האירופאית בעולם המוסלמי, הפך היחס לסובלני פחות. במדינות אסלאמיות רבות הומוסקסואליות אסורה על פי החוק, באיראן, ערב הסעודית, מאוריטניה, ניגריה וסודאן העונש המרבי ליחסי מין בין גברים הוא מוות. אולם רוב מדינות אלה נוטות להקל בעונשים ולהגבילם לקנסות, מאסר בפועל והצלפות פומביות. היחס הסלחני ליחסי מין בין גברים קשור לתפישת המיניות בחברות אלה בהן רצונו של גבר לחדור לגבר אחר נתפס כנורמטיבי, אך הסכמה של גבר להיחדר נחשבת כמבזה. מדינות כמו מצריים מגלות יחס פחות סלחני לסממנים של 'אורח חיים הומוסקסואלי' כפי שהוא נתפס בעיניהן. בלבנון, ירדן, טורקיה, אינדונזיה ומאלי קיום יחסים הומוסקסואלים אינו אסור, אך נחשב למגונה ועל כן מוסתר מהציבור, ומדוכא בשיח החברתי.
איראן נוקטת ביד קשה כנגד הומוסקסואלים ומאז המהפכה האסלאמית ב־1979 הוצאו להורג יותר מ־4,000 איש שהורשעו בהומוסקסואליות. עם זאת, האייטולות באיראן סובלנים מאוד לטרנסקסואלים, במדינה מתקיים מספר רב של ניתוחים לשינוי מין מזכר לנקבה, והוא לפעמים אף נכפה על גברים הומואים כ'פתרון' למשיכתם לגברים.
זכויות להט"ב ברשות הפלסטינית מוגבלים. פעילות הומוסקסואלית גברית מוגדרת כחוקית בשטחי יהודה ושומרון מאז 1951 (כחלק מירדן) אך מוגדרת כפלילית ברצועת עזה תחת שלטון חמאס, שם הומוסקסואלים וביסקסואלים מוצאים להורג ללא משפט.
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > בודהיזם

קוד ההתנהגות הבסיסי בבודהיזם הם "חמשת הכללים", אותם ממלאים מתוך רצון חופשי ולא בתור צווים שמקורם בישות אלוהית. הכלל השלישי הוא "להימנע ממיניות לא נאותה" (בסנסקריט: Kāmesu micchācāra, בתרגום חופשי: "מענקים הנובעים מחמשת החושים") אך ההגדרה של התנהגות מינית לא נאותה נתונה לפרשנות ביחס לנורמות החברתיות המאפיינות את המאמין עצמו. למעשה הבודהיזם הפונדמנטלי אינו מגדיר מה טוב ומה רע עבור העמאים במונחים חד משמעיים ולכן הפרשנות של מיניות נאותה או בלתי־נאותה אינה נבחנת בבודהיזם כלל במונחים דתיים.
הבודהיזם מלמד כי הנאה חושית ותשוקה באופן כללי, ובכלל זה הנאות מיניות באופן פרטני, הן מכשול להארה. נזירים ונזירות מכל הזרמים הבודהיסטים אמורים להימנע מכל פעילות מינית ולקחת על עצמם את שבועת הנזירוּת (vows of celibacy). עם זאת, אין מצופה מהעמאים להימנע מכל סוג של פעילות מינית, ואין בבודהיזם מושג של חטא הקשור למין.[דרוש מקור]
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > דאואיזם

נטען על ידי סופרת בשם סנדרה וואוריטקו כי "הדאואיזם הסיני דוגל בדואליות, והוא מגנה את התופעה (של הומוסקסואליות) בטענה שאינה מביאה לשיקוף או מילוי של התכלית האנושית". חרף טענה זאת, בטקסטים הקלאסיים המבססים את הדאואיזם, הם ה"דאו דה ג'ינג" וה"ג'ואנג דזה", לא בלבד שאין כל אזכור להומוסקסואליות, אלא שלא קיים בהם דיון כלשהו על מיניות כלל. עוד נעדר מהם מינוח "התכלית האנושית" שעליו כותבת הסופרת האמורה, שכן הדאואיזם עוסק בעיקרון של טבעיות (אנ') ולא מתיימר להתוות "תכלית", "מטרה" או "אג'נדה" לבני אדם.
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > ג'ייניזם

בג'ייניזם, המקדשת זוגיות הטרוסקסואלית בלבד, הומוסקסואליות נתפסת כמקור לקארמה שלילית.
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > הדת הסיקית

בדת הסיקית, אין התייחסות מפורשת של הגורו נאנאק להומוסקסואליות, אך ב־2005 תיאר חכם דת סיקי את ההומוסקסואליות כ"נוגדת את הדת הסיקית ואת קוד ההתנהגות הסיקי, ונוגדת לחלוטין את חוקי הטבע", וקרא לבני הדת הסיקית לתמוך בחוקים האוסרים על נישואים חד־מיניים. עם זאת, יש מבני הדת מתנגדים לתפיסה זאת, וטוענים שכתבי הקודש הסיקיים תומכים בשוויון ולא מגנים הומוסקסואליות.
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > הדתות הפרסיות

בדת הזורואסטרית, שוכבי משכב זכר נחשבים לבעלי דיבוק. הדת הבהאית אינה מוקיעה את ציבור הלהט"ב ופתוחה להומוסקסואלים, אך עם זאת מגנה פרקטיקה הומוסקסואלית, לצד תופעות מוגדרות אחרות, שהן שונות בתכלית, ומפצירה במאמיניה ההומוסקסואליים להתנזר מלממש את משיכתם.
יחס הדתות להומוסקסואליות > דתות המזרח > הדתות הפרסיות > הדת הבהאית

על פי החוק בדת הבהאית, ביצוע מעשים הומוסקסואליים הוא דבר אסור. לאחרונה עולה הדרישה בקרב להט"בים בהאים להתאמת החוק הבהאי למציאות הנוכחית, מתוך תפיסה שהאיסורים על משכב זכר בחוקי העולם העתיק נובעים בחלקם מפני שהם תמיד מבוססים על יחסים אדנותיים והפעלת כוח. מעבר לכך, הם גם נובעים מכך שהחוק לא מתייחס לכוונה מאחורי המעשים הללו, ולכן חל איסור על יחסי מין בין בני אותו מין. הרעיון של יחסים בין בני אותו מין מתוך נטייה מינית ולא מתוך רצון לשליטה של החזק על החלש, הוא רעיון יחסית חדש בתרבות האנושית. הומוסקסואליות כיחסים שנובעים מתוך רצון הדדי בין שני בני הזוג, התחיל להופיע בעת המודרנית.
הומופוביה

המונח הומופוביה מתאר סלידה, רתיעה ופחד משולל היגיון מהומוסקסואלים ולסביות והבאתן של תחושות אלה לידי ביטוי באפליה, דחייה, שנאה, או זלזול כלפי נטייתם המינית, כלפי מימושה של הנטייה המינית, כלפי זוגות בני אותו המין, וכלפי גילויי חיבה בין בני אותו המין, גברים או נשים. הסיבות לשנאת הומוסקסואלים הן בדרך־כלל תרבותיות. בתרבויות ובדתות שונות, נתפשת הומוסקסואליות כטאבו. כלומר, במסגרת הנורמות המגדירות את המותר והאסור, הנכון והסוטה בקשרים רומנטיים ומיניים בין בני אדם, הומוסקסואליות נתפשת סטייה חמורה. חלק מהאנשים המאמצים תפישות אלה, מגלים עוינות כלפי אלה המתנהגים באופן שונה מהנכון והמקובל בעיניהם. בנוסף, הומופוביה נובעת גם מדעות קדומות שנקשרו בהומוסקסואלים וקשורה גם בפריבילגיה חברתית.
מקומם של הומוסקסואלים ולסביות בחברה כיום

כיום המגמה הנפוצה במדינות המערב היא להכיר בהומוסקסואליות כנטייה מינית לגיטימית ולא כסטייה מינית. עם זאת, בתרבויות מסוימות נחשבה פעילות ההומוסקסואליות למחלת נפש, סטייה, ואף לעבירה פלילית. בשנת 1973 הוציאה האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית את ההומוסקסואליות מרשימת ההפרעות הנפשיות, ה־DSM. במהדורה DSM II שיצאה לאור ב־1968 עוד מופיעה הומוסקסואליות ברשימת ההפרעות הנפשיות, אך במהדורות שיצאו מ־1973 ואילך אין התייחסות להומוסקסואליות כהפרעה. ב־17 במאי 1990 נקט גם ארגון הבריאות העולמי בצעד דומה.
מקומם של הומוסקסואלים ולסביות בחברה כיום > התייחסות להומוסקסואלים ולסביות בחקיקה ובפסיקה

הומוסקסואליות נחשבה לעבירה פלילית בבריטניה. הסופר אוסקר ויילד נידון בסוף המאה ה־19 לשנתיים מאסר בעוון "הפקרות רבתי", כלומר מין הומוסקסואלי עם נערים שלא ממעמדו. בשנת 1952 הורשע המתמטיקאי אלן טיורינג בהומוסקסואליות, ובגזר הדין ניתנה לו האפשרות לבחור בין עונש מאסר לבין טיפול הורמונלי. טיורינג בחר באפשרות השנייה, וכעבור שנתיים התאבד באכילת תפוח מורעל, כנראה בעקבות הטיפול שניתן לו. כיום ידוע שאין בטיפול שקיבל, או בטיפול הורמונלי אחר, כדי לשנות נטייה מינית. החוק האוסר על הומוסקסואליות בבריטניה בוטל בשנות השבעים.
בעבר נחשבו יחסי מין הומוסקסואליים לעבירה פלילית בכמה ממדינות ארצות הברית. ב־2004 התקבל פסק דין לורנס נגד טקסס שהוגש על כך לבית המשפט העליון של ארצות הברית אשר קבע כי חוקים נגד "מעשי סדום" סותרים את חוקת ארצות הברית. בכך נתקבלה החלטה הפוכה מ־1986 שבה נאמר כי הכשרת הומוסקסואליות תהווה "השלכת אלף שנים של הדרכה מוסרית". עוד קודם לכן נאסרה בארצות הברית אפליה על רקע נטייה מינית, אך הותר לארגון פרטי כתנועת הצופים לסלק משורותיו מדריך הומוסקסואל.
ב־2015 בפסק דין אוברגפל נגד הודג'ס קבע בית המשפט העליון של ארצות הברית כי נישואים חד־מיניים יוכרו בכל מדינות ארצות הברית.
מקומם של הומוסקסואלים ולסביות בחברה כיום > זוגיות חד־מינית

החל מסוף המאה העשרים ניכרת מגמה בקרב מדינות מעטות להתייחס לנישואים אזרחיים כאל זכות שהמדינה מחויבת להעניק לכל אזרחיה ללא הבדל נטייה מינית. נכון ל־2024, המדינות או המחוזות שבהם נהוגים נישואים חד־מיניים או ינהגו בעתיד הן:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אוקיאניה ניו זילנד ניו זילנד (2013)  אוסטרליה אוסטרליה (2017) |  אירופה הולנד הולנד (2001)  בלגיה בלגיה (2003)  ספרד ספרד (2005)  שוודיה שוודיה (2009)  נורווגיה נורווגיה (2009)  פורטוגל פורטוגל (2010)  איסלנד איסלנד (2010)  דנמרק דנמרק (2012)  צרפת צרפת (2013)  לוקסמבורג לוקסמבורג (2015)  אירלנד אירלנד (2015)  פינלנד פינלנד (2017)  איי פארו איי פארו (2017)  גרמניה גרמניה (2017)  מלטה מלטה (2017)  אוסטריה אוסטריה (2019)  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת (2020)  שווייץ שווייץ (2022)  סלובניה סלובניה (2022)  אנדורה אנדורה (2023)  אסטוניה אסטוניה (2024) |  צפון אמריקה קנדה קנדה (2005)  ארצות הברית ארצות הברית (2015)  גרינלנד גרינלנד (2016)  קוסטה ריקה קוסטה ריקה (2020)  קובה קובה (2022)  מקסיקו מקסיקו (2022) |  דרום אמריקה ארגנטינה ארגנטינה (2010)  אורוגוואי אורוגוואי (2013)  ברזיל ברזיל (2013)  קולומביה קולומביה (2016)  אקוודור אקוודור (2019)  צ'ילה צ'ילה (2022) |  אפריקה דרום אפריקה דרום אפריקה (2006) |  אסיה טאיוואן טאיוואן (2019)  נפאל נפאל (2023) |
במדינות רבות אחרות (בעיקר באירופה) קיימת הכרה רשמית בזוגיות חד־מינית באמצעות איחודים אזרחיים המעניקים זכויות דומות לזכויות זוגות נשואים.
מקומם של הומוסקסואלים ולסביות בחברה כיום > שירות צבאי

לצבאות העולם השונים התייחסות שונה ללהט"ב, אך מרבית צבאות העולם המערבי הסירו מגבלות ואיסורים על שירות צבאי של הומואים ולסביות. מתוך 26 מדינות החברות בנאט"ו 22 מתירות ללהט"בים מוצהרים לשרת. מתוך חמש החברות הקבועות במועצת הביטחון של האו"ם שלוש מתירות שירות צבאי ללהט"ב (צבא בריטניה, צבא צרפת וצבא רוסיה). בין השנים 1993 ל־2011 עוגנה המדיניות "אל תשאל, אל תספר" בצבא ארצות הברית, אשר אסרה על להט"בים להצהיר על נטייתם המינית. נשיא ארצות הברית ברק אובמה הוביל את ביטולה של מדיניות זאת כליל בשנת 2011 וכיום אין מגבלת שירות בצבא האמריקאי על להט"בים.
הורות להט"בית

הורות להט"בית היא הורות שבה הזוג המגדל את הילד מורכב משני אנשים בני אותו המין או שלפחות אחד מהורי הילד הוא הומו או לסבית. הומואים ולסביות משמשים כהורים במסגרות משפחתיות שונות ומגוונות. אפשרויות העומדות בפני זוגות הטרוסקסואלים כגון אימוץ ילדי בן הזוג, אימוץ כזוג, והיעזרות באם פונדקאית, עדיין אינם זמינים לזוגות גברים ולזוגות נשים. נושא זה נמצא במרכז המאבק הציבורי של הקהילה ההומו־לסבית.
סמלים

שני הסמלים הבולטים המשמשים פעילי ציבור וארגונים העוסקים בענייני ההומואים והלסביות ובזכויותיהם הם המשולש הוורוד ההפוך משולש ורוד, ודגל הגאווה בעל ששת צבעי הקשת דגל הגאווה.
המשולש הוורוד שימש את הנאצים בתקופת השואה לסימונם של גברים הומוסקסואלים בחלק ממחנות הריכוז בנוסף לסימון יהודים בטלאי צהוב, ולסימון מיעוטים וקבוצות אסירים אחרים. רדיפת הומוסקסואלים הייתה חלק ממדיניות תורת הגזע, ונעשתה בעזרת סעיף 175 לחוק העונשין הגרמני שהורחב בתקופת השלטון הנאצי לשם כך.
דגל הגאווה בששת צבעי הקשת הוא אחד הסמלים הידועים של תנועות השחרור של ההומוסקסואלים, הלסביות, הטרנסג'נדרים והביסקסואלים (ראשי תיבות: להט"ב). צבעוניותו מסמלת את ערכי הרבגוניות והסובלנות שהוא בא לקדם. הוא נקרא כך משום שנועד לבטא תחושת ערך עצמי, היינו גאווה, שהומוסקסואלים לסביות וטרנסג'נדרים, הרגישו כי נשללה מהם, על שום היותם שונים בנטייתם המינית, או בזהותם המגדרית.
מצעד הגאווה

מצעד הגאווה הוא מצעד שנתי המתקיים בערים שונות ברחבי העולם ובישראל, בו מציינים לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסאולים (להט"ב) את מאבקם להכרה ולשוויון זכויות, ומכריזים על גאוותם בזהותם המינית השונה.
מצעדים מתקיימים במרבית הערים הגדולות בעולם המערבי. בישראל מתקיים מצעד הגאווה בירושלים, בתל אביב, באילת ובחיפה. האירוע נחגג בדרך כלל בחודש יוני, כציון למהומות סטונוול.
כוונת הגאווה אותה מפגינה הקהילה באמצעות המצעד היא לשדר לכלל הציבור מספר מסרים:
השוני בנטייה המינית או בזהות המינית איננו חיסרון או בושה.
עידוד יציאה מהארון והצהרה על כך שמי שבוחר לחיות מחוץ לארון, על אף הקשיים הכרוכים בכך, ראוי להתגאות בבחירתו.[דרושה הבהרה]
קריאה להשגת שוויון זכויות מלא לכולם בחוק ובפועל, בלי תלות בנטייה המינית או בזהות המגדרית.
איידס ו־HIV

איידס (AIDS – תסמונת הכשל החיסוני הנרכש) הוא מחלה המתפתחת בעקבות הידבקות בנגיף ה־HIV, ומתבטאת באוסף תסמינים המופיעים בשל כשל של מערכת החיסון.
איידס ו־HIV > שכיחות האיידס בקרב הומוסקסואלים

נגיף ה־HIV חולל בראשית שנות ה־80, מגפה קטלנית שפגעה באופן קשה במיוחד בגברים הומואים ונשים טרנסיות, ומוטטה קהילות שלמות של אנשים להט"בים בערים הגדולות בעולם המערבי. לכך היו כמה סיבות: בממוצע, גברים הומואים מקיימים יחסי מין עם יותר פרטנרים מאשר גברים סטרייטים, ובנוסף הסיכוי להידבקות ביחסי מין אנאליים גבוה יותר מאשר במין וגינלי, אלא אם כן משתמשים בקונדום. הקונדום לא היה נפוץ בעבר בקרב גברים הומוסקסואלים, אולי משום שנחשב בעיקר כאמצעי למניעת היריון, ופחות כאמצעי למניעת מחלות מין.
בישראל ובארצות הברית, שיעור נשאי האיידס בקרב גברים הומואים גבוה משמעותית מאשר בציבור הרחב. הוועד למלחמה באיידס בישראל פרסם ב־2006 שקרוב ל־25% מנשאי האיידס הרשומים בישראל הם הומוסקסואלים.
גם במערב אירופה, יחסי מין בין הומוסקסואלים הם גורם משמעותי להידבקות באיידס. בממלכה המאוחדת, דווח שבשנת 2007 כ־40% מהנשאים החדשים שזוהו נדבקו בנגיף האיידס כתוצאה מיחסי מין בין גברים, ושיעור זה נמצא בעלייה. בספרד, המצב חמור ביותר וכ־15% מקהילת ההומסקסואלים הם נשאי איידס. גם באפריקה ההומוסקסואליות היא משתנה בולט בין הסיבות להדבקות באיידס. באתר האו"ם מובאת הערכה שבמצרים, כ־6.2% מההומוסקסואלים הם נשאי איידס, בח'רטום כ־9% הם נשאי איידס ובזמביה כשליש מההומוסקסואלים הם נשאי איידס.
הפיכתו של נגיף ה־HIV בעולם העשיר למצב בריאותי ניתן לייצוב ולא קטלני תרמה לעלייה מחדש באחוזי הנשאות. המרכז האמריקאי לחקר מחלות מידבקות ומניעתן מעריך שאחד מכל שישה גברים הומואים וביסקסואלים יידבק בנגיף.
איידס ו־HIV > השפעת האיידס על הקהילה הלהט"בית

בתגובה למשבר האיידס, הקימו נשים לסביות שנפגעו בצורה פחותה מהמגפה, יחד עם גברים הומואים ונשים טרנסיות, מערכי תמיכה לחולים ולגוססים. הם התארגנו ככח פוליטי בדרישה לפעולה מצד הממשל האמריקאי, ותביעה מחברות התרופות לספק תרופות כבר בשלבי ניסוי. המשבר היה בין הגורמים שהפכו את הציבור הלהט״בי לכח פוליטי אפקטיבי בארבעים השנים הבאות.
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים אחרים יכולים להימנע מהידבקות בנגיף על ידי שימוש בקונדום. בישראל ובעולם המערבי מציעות קופות החולים והביטוחים הרפואיים טיפול מונע לפני חשיפה.
לסביות והומוסקסואלים בישראל

מעמדם של ההומוסקסואלים והלסביות בישראל בחברה ובמשפט עבר שינויים מפליגים. מאז שנת 1988, אין בישראל איסור על קיום יחסי מין בין שני אנשים מאותו המין. כמו כן, בני זוג מאותו המין זוכים לכל הזכויות הפיננסיות להם זוכים ידועים בציבור.
הומוסקסואלים ולסביות זוכים ליחס שוויוני בצבא ובמקומות העבודה. כמו כן, זוגות בני אותו מין שהתחתנו מחוץ לישראל יכולים להירשם במרשם האוכלוסין בארץ.
עם זאת הומוסקסואלים ולסביות אינם נהנים עדיין משוויון זכויות חוקי מלא, והם נלחמים על מקומם בחברה.
זוגות בני אותו מין עדיין מופלים בנישואים ובאימוץ ילדים.
לסביות והומוסקסואלים בישראל > הומוסקסואלים ולסביות בצה"ל

צה"ל אינו מפלה על רקע נטייה מינית. כל התפקידים בצה"ל לרבות תפקידי לחימה ופיקוד ותפקידים בעלי סיווג ביטחוני רגיש פתוחים בפני הומוסקסואלים ולסביות. נטייה מינית אינה מהווה עוד פרמטר בקביעת סיווגו הביטחוני של אדם. צה"ל מכיר בבני זוג מאותו המין ובכלל זה באלמנים ואלמנות של בן זוג מאותו המין. פקודות צה"ל אוסרות על הטרדה על רקע נטייה מינית. כמו כן צה"ל מתיר לחיילים להשתתף באופן פרטי במצעדי הגאווה.
לא תמיד היו פני הדברים כך. בשנות ה־70 ובשנות ה־80 של המאה העשרים מנע צה"ל מהומוסקסואלים להתקדם לדרגת קצונה או להמשיך בשירות קבע. צה"ל אף דחף חיילים הומוסקסואלים שהודו בנטייתם לדווח על חיילים אחרים המוכרים להם כהומוסקסואלים. ב־1993, על־פי החלטת ראש הממשלה ושר הביטחון, יצחק רבין, הותר להומוסקסואלים גלויים לשרת בקהילת המודיעין. קודם לכן, גויסו הומוסקסואלים לשירות סדיר בצה"ל, אולם הם נפסלו משירות בקהילת המודיעין, ולפעמים שוחררו משירות כסובלים ממחלת נפש. החלטתו של רבין הושפעה מאוד מעדותו של עוזי אבן, הומוסקסואל ששירת שנים רבות כפיזיקאי במערכת הביטחון ועסק בענייני ביטחון רגישים. אבן שמר את זהותו המינית בסוד, עד שהחליט לחשוף אותה בכנס שנערך בכנסת ביוזמת חברת הכנסת יעל דיין. מספר שנים לאחר מכן, בכנסת ה־15 כיהן אבן כחבר הכנסת מטעם מרצ. הוא היה חבר הכנסת הראשון שהצהיר על נטייתו המינית בגלוי, ואף העמיד את ענייניהם של ההומוסקסואלים בראש סדר יומו.
הקהילה הגאה וארגוני להט"ב בישראל

המציאות הקשה עמה התמודדו הומואים ולסביות בישראל של שנות ה־50 עד ה־80 של המאה ה־20 גרמה להיווצרותה של קהילה שהתכנסה סביב אישים כתיאו מינץ וסביב ארגונים כגון אגודת הלהט"ב להומואים ו"קלף – קהילה לסבית פמיניסטית" ללסביות.
המציאות החברתית הסובלנית יותר, והתחזקותה של הקהילה הלסבית בסוף המאה ה־20 ובעשור הראשון של המאה ה־21, הביאו לשני תהליכים מנוגדים. מחד גיסא, הקהילה ההומו־לסבית גדלה והתחזקה ואף הקימה מספר ארגונים נוספים המתמחים כל אחד בתחום מסוים. ומאידך גיסא יותר הומואים ולסביות אינם רואים עצמם כיום כחלק מקהילה. החופש היחסי ממנו נהנים להט"ב בתל אביב מאפשר לאנשים אלה לחיות בחופשיות מבלי להזדקק לשיוך קהילתי.
שתי קבוצות בציבור הלהט"בי מקימות קהילות חברתיות במהותן: הקהילה הטרנסית והקהילה הדתית הגאה.
טרנסיות וטרנסים סובלים מאפליה גם כיום והם ממשיכים להתכנס סביב השירותים שמציעה הקהילה הלהט"בית.
הומואים ולסביות דתיים רבים, וכן דתיים לשעבר, חשים צורך בקהילה. בעודם מתמודדים עם חוויות ואתגרים ייחודיים, הם אינם רוצים לוותר על חיים בקהילה כמו זאת שבה גדלו. לכן קהילות דתיות ייחודיות התגבשו סביב הארגונים חברותא ובת קול וסביב מספר מניינים אורתודוקסיים סובלניים בתל אביב ובירושלים.
גם בשנת 2010 נוהגים מנהיגי ציבור ומובילי דעת קהל בישראל לכנות את ציבור ההומואים והלסביות בביטויים כמו "הקהילה ההומו־לסבית", "הקהילה הגאה", או "קהילת הלהט"ב" לרבות טרנסג'נדרים וביסקסואלים. כינויים המוצדקים חלקית.
בישראל פועלים מספר ארגונים שמטרתם תמיכה, קידום סובלנות, ומאבק על שיויון, ללסביות, הומואים, טרנס, ביסקסואלים ובני משפחותיהם.
הארגונים פועלים באופן עצמאי, כל אחד בתחומו, ומשתפים ביניהם פעולה בנושאים שונים.
הקהילה הגאה וארגוני להט"ב בישראל > רשימת ארגונים להט"בים בישראל

אגודת הלהט"ב – עמותה הפועלת לקידום זכויות האזרח של ההומואים, הלסביות, הביסקסואלים והטרנסג'נדרים. "האגודה", כפי שהיא מכונה, היא הארגון הוותיק מכולם ומקיימת פעילויות בתל אביב בלבד.
יש עם מי לדבר – קו הקשב והמידע של אגודת הלהט"ב, מעניק תמיכה ומציע אוזן קשבת לאנשים המתלבטים או מתקשים עם נטייתם, ללהט"ב, בני משפחה וחברים.
ארגון הנוער הגאה – ארגון התנדבותי שמציע מסגרת חברתית תומכת ומקבלת לבני נוער להט"ב.
בית גאה בבאר שבע – הוא ארגון בארשבעי שמציע מסגרת קהילתית תומכת ללהט"בים ומוביל את המאבק לסובלנות ושיויון בבאר שבע. הארגון היה סניף של אגודת הלהט"ב ובשנת 2015, הפך לארגון עצמאי.
הבית הפתוח – "הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות", בשמו הרשמי, הוא ארגון ירושלמי שמציע מסגרת קהילתית תומכת ללהט"בים ומוביל את המאבק לסובלנות ושיויון בירושלים.
הפורום החיפאי לקהילת הלהט"ב הוא עמותה חיפאית של הקהילה הגאה שפעלה עד ראשית שנת 2012, ונתנה מענה לצרכים חברתיים, תרבותיים, משפטיים ופוליטיים.
חושן – חינוך ושינוי – ארגון המתנדבים הגדול בקהילה, הוא מרכז חינוך הפועל בנושאים של נטייה מינית וזהות מגדרית. מקיים פעילות התנדבותית הסברתית בקרב הציבור הרחב לקידום הבנה וסובלנות כלפי להט"ב.
שישה צבעים – עמותה העוסקת בפעילות קהילתית לציבור הלהט"ב.
תהל"ה – תמיכה הדדית של הורים ובני משפחה של לסביות, הומואים, בי וטרנס.
הקהילה הגאה וארגוני להט"ב בישראל > רשימת ארגונים להט"בים בישראל > ארגונים דתיים להט"בים

הו"ד (הומואים דתיים) – ארגון הומוסקסואלים דתיים.
כמוך – הומואים דתיים אורתודוקסים
קואליציית קהילה דתית גאה
ארגוני הקהילה הדתית הגאה – מסגרת־על של ארגונים ומיזמים הפועלים במשותף כדי לאפשר חיים דתיים, וקבלה בחברה הדתית, להומואים לסביות בי וטרנס:
בת קול – ארגון לסביות דתיות המקיים מסגרת של תמיכה וערבות הדדית לנשים.
חברותא – ארגון הומואים דתיים, המציע מסגרת קהילתית ופעילות חברתית להומואים דתיים, ופועל לשינוי עמדות וקידום שיח מקבל בחברה הדתית.
המניין הגאה – קיום תפילות לקהילה הגאה במועדי ישראל
הקבוצות הדתיות באיגי – פרויקט נוער וצעירים בשיתוף ארגון נוער גאה
"שבל – שהכל ברא לכבודו" – שירות הרצאות למורים דתיים בבתי הספר, לשם העלאת מודעות לתלמידים הומואים לסביות בי וטרנס.
הקהילה הגאה וארגוני להט"ב בישראל > רשימת ארגונים להט"בים בישראל > תאי סטודנטים להט"בים

"אריאל גאה בכם" – באוניברסיטת אריאל
העשירון האחר – באוניברסיטה העברית בירושלים
סגו"ל – באוניברסיטת בן-גוריון בנגב
MG – באוניברסיטת תל אביב
TQ – TechnoQueers בטכניון בחיפה
ראו גם קטגוריית ארגוני להט"ב בישראל.
לקריאה נוספת

הזמן הוורוד, סיפורה של המהפכה הלהטבית הישראלית, בימוי יאיר קדר, ייס דוקו 2009
גיא שילה, החיים בוורוד: בני נוער וצעירים – הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים, הוצאת רסלינג, 2007. (הספר בקטלוג ULI)
יונאי, "הדין בדבר נטייה חד־מינית – בין היסטוריה לסוציולוגיה", משפט וממשל ד' 531 (תשנ"ח)
אלון הראל, "בתי־המשפט והומוסקסואליות – כבוד או סובלנות?", משפט וממשל ד' 785 (תשנ"ח) (קיים ברשת בגרסה קצרה)
טמיר, "הזכות לשוויון של הומוסקסואלים ולסביות", הפרקליט מה 94 (2000);
הראל, "עלייתה ונפילתה של המהפכה המשפטית ההומוסקסואלית", המשפט ז' 195, 2002.
יאיר קדר, עמליה זיו ואורן קנר (עורכים), "מעבר למיניות", קובץ מאמרים, הוצאת הקיבוץ המאוחד.
איל זק ועדיטל בן־ארי, בין אשמה להשלמה בחייהם של הומואים דתיים הנשואים לאישה, חברה ורווחה, כרך ל"ח, מס' 2, 2018. עמ' 368–341.
Money, John. (1994). Principles of Developmental Sexology. New York: Continuum. ISBN 0-8264-1026-X
ראו גם

מערכת יחסים של זוג מאותו המין
נישואים של זוגות מאותו המין
נישואים של זוגות מאותו המין בישראל
מגדלי Lyfe

תבנית:מבנה
מגדלי Lyfe לייף הוא מתחם גורדי שחקים למשרדים בבני ברק שבישראל. המתחם נבנה בין 2018 ל-2022, המתחם מורכב משני מגדלי תאומים שונים בגובהם, מגדל B בגובה 175 מטרים ו-42 קומות, ומגדל A בגובה 160 מטרים ו-37 קומות, כשהגבוה יותר הוא כיום הבניין העשירי בגובהו בישראל.
היסטוריה > אדריכלות

מתחם הבניינים הוקם ונוהל על ידי החברה הישראלית של דן נדל"ן ואשטרום נכסים בשווי של מעל ל-1.6 מיליארד שקלים. חברות גדולות כמו רשות מקרקעי ישראל, קבוצת גבאי, קבוצת יפעת וקופת חולים כללית ששכרו חללים בסכום של כ-2,000 מטרים רבועים כל אחת.
המתחם בנוי על כ-16 דונם באזור התעסוקה של בני ברק (BBC). במתחם בנויים שני מגדלים בני 42 ו-37 קומות (בבניינים A+B), המיועדים למשרדים ולמסחר. בשלב זה נמכרו כ-105 אלף מ"ר של שטחי משרדים, והמשרדים פועלים בתפוקה מלאה. בהמשך, אמור להיבנות גם המגדל השלישי (C), שיגיע לגובה של כ-44 קומות שיכיל כ-90,000 מ"ר של שטח עסקים, הבניין מיועד כבניין משרדים להשכרה. השטח הבנוי הכולל של המגדלים ושטחי המסחר בשלושת המגדלים אמור לעלות בסך הכל על 200 אלף מ"ר.
מיקומו המתחם מהווה יתרון בולט למבקרים במתחם, שכן הוא מקושר לצירי תנועה מרכזיים ולמרכז העיר בני ברק, וגם בסמוך לקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן.
מבנים

| שם | תמונה | גובה מטרים (רגל) | קומות |
| --- | --- | --- | --- |
| מגדל B |  | 175 מטרים (574 רגל) | 42 |
| מגדל A |  | 160 מטרים (520 רגל) | 37 |
| מגדל C |  | ? | 44 |
ראו גם

גורד השחקים הגבוה בישראל
הערות שוליים

↑  דותן לוי, קופ”ח כללית רכשה משרדים בבני ברק ב־80 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 30 בדצמבר 2021
↑  שני מגדלים ב-1.6 מיליארד שקל: מה גרם לעסקת הענק?, באתר אייס, 26 ביוני 2022
↑  "LYFE Towers". ashtrom.co.il. Ashtrom. נבדק ב-25 בדצמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LYFE – Bnei Brak". alug.co.il. Alug. נבדק ב-25 בדצמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
מצודת אייל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  אתר טבע עירוני
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 מיקום:  בין הרחובות דרך חברון ודוד רמז, ירושלים
 קואורדינטות:  31°46′05″N 35°13′32″E﻿ / ﻿31.768092°N 35.225497°E﻿ / 31.768092; 35.225497
  (למפת ירושלים מוגדלת) מצודת אייל(למפת ירושלים רגילה) מצודת אייל(למפת הרי ירושלים רגילה) מצודת אייל(למפת הרי ירושלים מוגדלת) מצודת אייל
 
מצודת אייל הוא כינוייו של מבנה מן התקופה העות'מאנית בארץ ישראל השוכן בשולי גבעת התנ"ך (כתף הינום) בירושלים.
היסטוריה

המבנה המכונה בערבית 'קאסר אל עספור' (قصر العصفور) או קאסר אל ע'זאל' (قصر ألغزال) כולל שני חלקים.
חלקו האחד הוא מבנה ביצורים שבסיסו כנראה מן המאה הט"ז כמצודת דרכים מבוצרת או מגדל תצפית מבוצר שכלל גם מבנה לשימוש חקלאי וניתן לזהות אותו כבר במפה משנת 1576.
חלקו השני מבנה מגורים או מחסנים בסגנון טמפלרי שנבנה בתקופה העותמאנית והוא בן קומה אחת ומקורה בגג רעפים, והוא תוספת מאוחרת למבנה המקורי.
החל משנת 1918 עם תחילת ימי המנדט הבריטי, שימש המבנה כקונסוליה בריטית בירושלים, והמשיך לשמש ביעודו זה עוד עשרות שנים לאחר קום מדינת ישראל.
תוכניות פיתוח

בשנים האחרונות ניטש ויכוח עז סביב הגבעה והמבנה, בין יזמים המעוניינים להקים מלון בן מאה חדרים סביב המבנה ובין פעילי שימור המעוניינים לטפח את המקום כאתר טבע היסטורי.
הערות שוליים

↑  This week in Jerusalem: Bible Hill plan, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2023-12-09 (באנגלית)
↑   נעמה ריבה, מה יעלה בגורלה של גבעת התנ"ך בירושלים?, באתר הארץ, 3 במרץ 2024
↑  Bible Hill, Jerusalem, XXI
↑  מלון חדש ייבנה בירושלים במקום בו שכנה מצודה היסטורית, באתר mynetjerusalem, ‏2023-04-23
↑  התנגדות התאחדות האדריכלים לתכנית שימור מצודת אייל וחשיפתה לציבור והקמת מלון, גבעת התנ”ך – כתף הינום, בירושלים | התאחדות האדריכלים, באתר www.isra-arch.org.il, ‏2024-01-04
ז'אק ארנפרוינד

| --- | --- |

 לידה:  1964 (בן 61 בערך) ליל, צרפת 
 ענף מדעי:  היסטוריה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת שארל דה גול למדעי הרוח והחברה 
 מוסדות:  אוניברסיטת לוזאן 
 מספר צאצאים:  4 
 
ז'אק ארנפרוינד (בצרפתית: Jacques Ehrenfreund; נולד ב-1964) הוא ישראלי ממוצא צרפתי שמכהן כפרופסור להיסטוריה של יהודים וליהדות בפקולטה לתאולוגיה ולמדע הדתות באוניברסיטת לוזאן בשווייץ.