stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בהרט
הערות שוליים

↑  מקור לשם מפרסית-קדומה בהגיית:באהר (بهار) ובהוראת אביב, פריחה. משם חדר לערבית בהגיית: בהאר, ובלשון רבים "בהראת".
↑  Clifford Wright (2002), "Real Stew". Harvard Common Press, p. 119
↑  הכירו את ‘בהרט’: המדינה המאוכלסת בעולם החליטה לשנות את שמה
| עשבי תיבול ותבלינים עיקריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • כוסברה • פטרוזיליה • קורנית (תימין) • רוזמרין • נענע (מנטה) • אורגנו • מרווה (סייג') • שמיר • לענה (טרגון) • עלי דפנה (אנ') • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • עלי קארי • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) |  |
| תבלינים | פלפל שחור • קינמון • כמון • כורכום • הל (אנ') • ציפורן • מוסקט • פפריקה • פלפל חריף (אבקת צ'ילי (אנ') • פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש (אנ') • חלפניו • טבסקו) • זנגביל (ג'ינג'ר) • אבקת שום (אנ') • אבקת בצל (אנ') • זעפרן • שומשום • אניס • ואסאבי • זרעי פרג • חזרת הגינה • שוש קירח (ליקוריץ) • פלפל אנגלי • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • לימון פרסי • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי (ניג'לה) • פלפל פרואני • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | גאראם מסאלה • אבקת קארי • צ'אט מסאלה • טנדורי מסאלה • ראס אל חנות • זעתר • תערובת חמשת התבלינים • ארב דה פרובאנס • פאמפקין ספייס • מלח שום (אנ') •  בוקה גרני • חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • שארנה סול • טאביל • ברבר • בהרט • דקה • אריסה • חוויאג' |  |
גילי לנדאו

גילי לנדאו (נולד ב-7 באוגוסט 1958 בבת ים) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירת משחק

לנדאו החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של הפועל תל אביב והחל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון בשנת 1974, לצידם של שחקנים ידועים כגון רפעת "ג'ימי" טורק, יעקב אקהויז ואחרים. לנדאו ערך את הופעת הבכורה שלו בסגל הבוגר של הקבוצה במשחק מול הכח רמת גן בעונת 1974/1975, כשהיה בן 16 בלבד. ב-2 באוקטובר 1976 כבש את שער הבכורה שלו, מול הפועל חיפה באצטדיון קריית חיים.
לנדאו שיחק בעיקר בעמדת החלוץ והוביל את התקפת הקבוצה בשנות השמונים לצידם של מוריס ז'אנו ושבתאי לוי. לנדאו זכה עם הפועל תל אביב בשלוש אליפויות (1981, 1986 ו-1988) ובגביע המדינה ב-1983. במשחק גמר הגביע הבקיע לנדאו - ייתכן בעזרת ידו - את שער הניצחון בדרבי מול מכבי תל אביב. באליפות השנייה (1986) הוא אף הבקיע את שער הניצחון מול מכבי חיפה בדקה ה-86, שער שהיה שנוי במחלוקת בשל הנבדל הפסיבי בו נמצא חלוץ אחר (אלי יאני) בזמן המסירה של משה סיני ללנדאו. בזכות ניצחון זה הבטיחה הפועל תל אביב את הזכייה בתואר. בעונה שאחרי האליפות האחרונה היה שותף לנדאו לירידת הקבוצה לליגה השנייה בפעם הראשונה בתולדותיה, ובמהלך העונה שלאחר מכן סבל מפציעה, וב-11 במרץ 1990 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
לאורך כל הקריירה שלו שיחק לנדאו רק בהפועל תל אביב ובמדיה רשם 298 הופעות, בהן כבש 43 שערים בליגה הבכירה. לנדאו מדורג במקום ה-11 בטבלת מלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים, ובסך הכל כבש 56 שערים במדי הקבוצה בכל המסגרות.
לנדאו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ב-18 באפריל 1978, במשחק ידידות מול נבחרת הולנד. בסך הכל רשם לנדאו 12 הופעות במדי הנבחרת, האחרונה במשחק ידידות מול נבחרת צפון אירלנד ב-16 באוקטובר 1984.
קריירת אימון

ב-1991 החל לנדאו לאמן את הפועל בת ים, ובהמשך אימן את מכבי הרצליה (ממנה פוטר בעונתו השנייה), הפועל באר שבע (עונה אחת), הכח רמת גן (מעט יותר מעונה), מכבי קריית גת (עלייה וירידה מליגת העל), מכבי נתניה (עונה וחצי), הפועל תל אביב (משחקים בודדים), שתי קדנציות נוספות בהפועל באר שבע, ותקופה קצרה בהפועל בני לוד.
במאי 2011 מונה לתפקיד מאמן הפועל פתח תקווה, במקומו של יובל נעים. מספר ימים לפני פתיחת עונת 2011/12 התפטר מתפקידו לאחר שנדרש לקצץ כשליש משכרו, אך למחרת הגיע לסיכום עם המועדון על קיצוץ של 20 אחוז וחתם על חוזה לעונה אחת. מספר מחזורים לפני סיום העונה ואחרי שהקבוצה שלו ירדה לליגה הלאומית חתם לנדאו על חוזה חדש כמאמן האלופה עירוני קריית שמונה. לנדאו, שהגיע לקריית שמונה לאחר שזכתה באליפות הראשונה בתולדותיה, לא הצליח להעפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות, אך העפיל עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית. חמישה מחזורים בלבד לאחר תחילת העונה, ולאחר משחק אחד בשלב הבתים (בו סיימה הקבוצה בתיקו 1-1 בספרד מול אתלטיק בילבאו), הודיעה הקבוצה על סיום תפקידו של לנדאו במועדון.
ביוני 2016 מונה לנדאו למנהל ספורטיבי במועדון ספורט אשדוד, אך לאחר חצי שנה סיים את תפקידו.
בספטמבר 2018 מונה למאמן הפועל אשדוד מליגה א'. במהלך עונת 2018/2019 סיים את תפקידו.
ב-28 ביולי 2021 מונה להיות המאמן הלאומי של נבחרת הנשים של ישראל.
ב-24 באפריל 2022 דווח באתר JSport על ששחקניות הנבחרת נגד לנדאו בעיקר בפן המקצועי
ב-17 במאי 2022 פוטר לנדאו מתפקיד מאמן נבחרת הנשים על ידי ההתאחדות לכדורגל, עקב מחלוקת מקצועית בינו לבין השחקניות כפי שנטען להתאחדות על-ידיהן, שעיקרן הטרדות מיניות כפי ששודר בתוכנית "זמן אמת" ביולי 2023.
תארים כשחקן

אליפויות: 1980/1981, 1985/1986, 1987/1988
גביע המדינה: 1982/1983
הערות שוליים

↑  רביב שכטר, העשור האדום, באתר ynet, 8 באוגוסט 2000
↑  עמרי ליבנה, יד אלוהים תוצרת הארץ, באתר ynet, 2 בנובמבר 2000
↑  מוטי פשכצקי, ‏עשה פרסה: לנדאו קיצץ 20% בשכרו ויישאר מאמן הפ' פ"ת, באתר ערוץ הספורט, 17 באוגוסט 2011
↑  תהל אלון‏, עירוני קרית שמונה: גילי לנדאו חתם לעונה אחת, באתר וואלה, 7 במאי 2012
↑  שירלי בר דיין, ‏הלם בקרית שמונה: גילי לנדאו עוזב מיידית את תפקידו כמאמן, באתר ערוץ הספורט, 3 באוקטובר 2012
↑  ליאור ברטל, ‏כדורגל: גילי לנדאו מונה למאמן נבחרת הנשים של ישראל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 ביולי 2021
↑  שאול גרינפלד, פרסום ראשון: שחקניות נבחרת ישראל נגד גילי לנדאו, באתר JSport, ‏24/04/22
↑  גרינפלד, שאול (2022-05-17). "גילי לנדאו סיים את דרכו כמאמן נבחרת ישראל". JSport.
האינדון

| האינדון |
| --- | --- |

תקופה
סוף אאוקן - תחילת מיוקן 42–15.9 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: קראודונטים
משפחה:: האינודונים
סוג:: האינדון
שם מדעי
 Hyaenodon ‏1838

מאובן של האינדון
האינדון (שם מדעי: Hyaenodon) הוא סוג של יונק קדום ממשפחת ההאינודונים שבסדרת הקראודונטים. הוא חי בתקופות האאוקן עד המיוקן ברחבי אירואסיה ואמריקה הצפונית.
מאפיינים

יצור זה היה מהגדולים בבני משפחתו ואחד היונקים הטורפים הגדולים ביותר על היבשה. המין הגדול ביותר היה ה-Hyaenodon gigas, אשר הגיע לאורך שלושה מטרים ולמשקל 500 קילוגרם. מינים אחרים היו קטנים יותר, כשחלקם שקלו 10–25 ק"ג, והמינים המוקדמים ביותר שקלו רק חמישה ק"ג.
להאינדון היו לסתות חזקות כשל לסתות צבוע וזהו מקור שמו ("Hyaena" - צבוע, "Odon" - שן). לסתות אלה עזרו לו לרסק את עצמות טרפו והוא ניזון מבשר. תחילה חשבו שמדובר במין של צבוע. מבדיקה של השלד התברר שהוא לא היה קרוב לצבועים והוא שייך לסדרה שהיתה קרובה לטורפים שצדו במישורי האאוקן.
יצור זה היה מטורפי העל של תקופתו והוא צד פרסתנים שונים או טורפים קטנים. מבדיקת שלד מאובן של דיניקטיס (ממשפחת הנימרווידיים) התגלו סימני נשיכה שהתאימו לשיני ההאינדון.
בתרבות

ההאינדון נראה בסדרה "ללכת עם חיות" בפרק השלישי, בו הוא מאיים על גור של פרצרתריום וטורף פרט כליקותריום, אך מפסיד אותו לאנטלודונטים.
הוא מופיע בסדרה טורפים פרהיסטוריים של נשיונל ג'יאוגרפיק בפרק: "לסתות תער", הנוגע אליו. הוא מופיע בקצרה גם בפרק "חזיר רוצח".
הוא מופיע בחלק מפרקי הסדרה "Prehistoric" Washington, D.C" ובתוכנית "Life After Dinosaurs".
בסדרה "בראשית" נראים ההאינדונים יוצאים מהמעבר בעונה 4 פרק 6, תוך כדי חתונתה של ג'ני לוויס.
ההאינדון מופיע במשחקי המחשב של "פארק היורה" במשחקים: "עולם היורה: המשחק" ו-"Jurassic Park Builder". הוא נראה גם במשחק המחשב "Ark: Survival Evolved".
מינים

H. brevirostris
H. chunkhtensis
H. crucians
H. filholi
H. gigas
H. horridus
H. incertus
H. leptorhynchus
H. megaloides
H. microdon
H. mongoliensis
H. montanus
H. mustelinus
H. raineyi
H. venturae
H. vetus
H. weilini
H. yuanchensis
מריה אלמצרי

מריה אלמצרי (בערבית: ماريا المصري; נולדה ב-14 במרץ 2004) היא כדורגלנית ערבייה-ישראלית, המשחקת בעמדת החלוצה בטורבינה פוטסדאם ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה

אלמצרי נולדה בישראל ב-14 במרץ 2004. בהיותה בת חודשיים עברה עם הוריה לקנדה, עד שהייתה בת 7, אז חזרה לישראל יחד עם משפחתה, לתל אביב-יפו.
קריירת מועדונים

בעונות 2015/16-2017/18 שיחקה בקבוצת בנות אורתודוקסים יפו.
בעונת 2017/18 קבוצת הנערות של הפועל פתח תקווה צירפה אותה לשורותיה ומשם הצטרפה לאקדמיית הכדורגל של ההתאחדות במכון וינגייט.
בעונת 2018/19, כשהייתה בת 14 בלבד, ערכה אלמצרי את הופעת הבכורה שלה בליגת העל לנשים במדי האקדמיה לכדורגל מול בנות נתניה.
ב-2020 הצטרפה למכבי כישרונות חדרה, במדיה שיחקה שתי עונות עד קיץ 2022.
בקיץ 2022 הצטרפה לקבוצת גרנובל 38 מהליגה השנייה בצרפת.
בינואר 2023 אחרי חצי שנה בצרפת חזרה לארץ והצטרפה לאס״א ת״א. בינואר 2024 חתמה אלמצרי בקבוצת טורבינה פוטסדאם מגרמניה.
בנבחרת ישראל

אלמצרי שיחקה במדי נבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 16. היא ערכה את הופעת הבכורה שלה במדי הנבחרת ב-9 באפריל 2019, בניצחון 1:0 על מולדובה בטורניר הפיתוח ברומניה. אלמצרי שיחקה מספר משחקים במדי נבחרת ישראל עד גיל 17. החל משנת 2022 היא חלק מסגל הנבחרת הצעירה עד גיל 19, כאשר את הופעת הבכורה במדי הנבחרת הצעירה הייתה בניצחון מול נבחרת אלבניה בליגת האומות לנערות שם כבשה צמד שניצח את המשחק.
ב-2020, בגיל 16, זומנה לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת למשחק מול דנמרק במוקדמות אליפות אירופה.
אלמצרי ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת ישראל ב-1 בספטמבר 2022, בניצחון 2:0 על בולגריה במוקדמות אליפות העולם. ב-2 בדצמבר 2023 כבשה את שער הבכורה שלה בנבחרת, בניצחון 6-1 על ארמניה במסגרת ליגת האומות 2023.
תארים אישיים

בעונת 2021/2022 מריה אלמצרי זכתה בפרס תגלית העונה של ארגון השחקנים ואתר one.
הערות שוליים

↑  דף משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  ליאור ברטל, ‏ליגיונרית חדשה: שחקנית נבחרת ישראל, מריה אלמצרי, חתמה בגרנובל מצרפת, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 ביוני 2022
↑  חלון ההעברות ינואר: השינויים בסגלי קבוצות ליגת העל והלאומית, באתר JSport, ‏11 בינואר 2023
↑  ליאור ברטל, ‏מושבה ישראלית: מריה אלמצרי חתמה בטורבינה פוטסדאם הגרמנית, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 בינואר 2024
↑  דף משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  דף משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  דף משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  דף משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - עמוד משחק, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
↑  פלאביה שחקנית וזרת העונה, אלמסרי התגלית, באתר ONE‏, 11 במאי 2022
הקיסר נפל על הראש

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  Kingdom of the Sun 
 בימוי:  מארק דינדל 
 הופק בידי:  דון האן
 תסריט:  דייוויד ריינולדס
 עריכה:  טום פינן פאם זיגנהייגן
 מדבבים:  דייוויד ספייד ארת'ה קית ג'ון גודמן פטריק וורברטון
 מוזיקה:  סטינג דייוויד הארטלי טום ג'ונס (שיר הנושא)
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  סרטי וולט דיסני, אולפני ההנפשה של וולט דיסני 
 חברה מפיצה:  חברת וולט דיסני
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 15 בדצמבר 2000 ישראל 8 במרץ 2001
 משך הקרנה:  75 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט פלאשבק, סרט מוזיקלי, סרט קומדיה 
 מקום התרחשות:  אמריקה הדרומית, פרו 
 תקופת התרחשות:  אימפריית האינקה 
 תקציב:  100,000,000‏$
 הכנסות:  169,327,687‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   emperorsnewgroove
 פרסים:  מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר
 סרט הבא:  הקיסר נפל על הראש 2
 תרגום לעברית:  אולפני אלרום - ישראל אובל
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הקיסר נפל על הראש (באנגלית: The Emperor's New Groove, בתרגום חופשי: "הרגלו החדש של הקיסר") הוא סרט הנפשה של אולפני וולט דיסני שיצא לאקרנים בשנת 2000. הסרט מבוסס על אגדה עתיקה בשם ממלכת השמש ועל מורשת קיסרות האינקה. לסרט יצא סרט המשך בשם הקיסר נפל על הראש 2, כמו כן הופקה בהשראתו הסדרה בית הספר לקיסר המתחיל.
הסרט תוכנן לצאת בשם "ממלכת השמש" בתור סרט מוזיקלי גרנדיוזי כמו קודמיו, מלך האריות, היפה והחיה ובת הים הקטנה, אך לבסוף הוא יצא בתור סרט קומדיה, כאשר במסגרת שיווקו פורסמו כמה כרזות לשוק הרחב וכמה קטעי הנפשה קצרים ולא מושלמים.
עלילה > בארמון

קוזקו הקיסר הוא שליט מפונק, עריץ ואנוכי, שחושב שהוא נחמד יותר מכולם ושהורסים לו את החיים. יום אחד הוא מזמן איכר בשם פאצ'ה לארמונו, כדי לברר פרטים על הכפר בו הוא חי. מטרת הפגישה היא להקים במקום כפרו של האיש בית נופש כמתנה עצמית ליום הולדתו ה־18. פאצ'ה מנסה לבקש, לשווא, שלא להרוס את הכפר אך מוצא מן הארמון.
במקביל, איזמה, יועצת המלך הוותיקה והמרושעת, פוטרה על ידי קוזקו, שהרגיש כי היא מנסה לשלוט על העם מאחורי גבו. מלאת טינה מחליטה איזמה לנקום בו. במעבדתה הסודית היא מוצאת רעל שבאמצעותו היא זוממת להרוג את קוזקו. תוכניתה של איזמה משתבשת כתוצאה מטעות שמקורה בהחלפת השיקויים, השפעת השיקוי אינה קטלנית והוא הופך את קוזקו לְלאמה. איזמה ועוזרה הטיפש, קרונק, מחליטים להכניסו לשק ולהשליכו לנהר. קרונק יוצא לבצע את המשימה, אך מצפונו אינו מניח לו למלאה. בעודו מהרהר מה עליו לעשות עם קוזקו, דעתו מוסחת והשק ובתוכו קוזקו נופל הישר לעגלתו של פאצ'ה שנעלמת כשעליה השק. יראתו מפני איזמה, מובילה את קרונק להסתרת האמת מפניה. לאחר שאיזמה מכריזה על מותו של הקיסר בפומבי וממנה את עצמה לקיסרית, היא מגלה שקוזקו בחיים. שניהם יוצאים לחפשו במטרה להורגו.
עלילה > המסע חזרה

בערב, מגיע פאצ'ה לביתו, אל שני ילדיו ואשתו ההרה, אך מתחבט בשאלה כיצד יבשר להם את דברי הקיסר. הוא מחליט לשקר באומרו כי הקיסר לא קיבל את פניו. אשתו ממליצה לו לחזור ולעמוד על כך שהקיסר יראה אותו. לאחר מכן, פאצ'ה הולך לפרוק את תכולת עגלתו ומגלה שק ובתוכו לאמה מדברת. בתחילה הוא סבור כי זהו "שד לאמה", אך עד מהרה הוא מזהה את סגנון דיבורו של הקיסר קוזקו. קוזקו מאשים את פאצ'ה שהוא זה שהפך אותו ללאמה וחטף אותו לכפר. קוזקו, שרוצה לחזור להיות בן אדם, דורש מפאצ'ה שייקח אותו לאיזמה כיוון שהוא יודע ש"המעבדת הסודית" שברשותה היא המפתח לפתרון בעייתו. פאצ'ה טוב הלב מוכן לקחת אותו לשם בתנאי שיוותר על בניית בית הקיץ שלו בכפר מגוריו, אך קוזקו מסרב והולך בזלזול ברגל, תוך התעלמות מופגנת מאזהרותיו של פאצ'ה כי הג'ונגל מסוכן.
קוזקו הולך לאיבוד בג'ונגל, נתקל בסנאי ומתקוטט עמו. הסנאי גורם לקבוצת יגוארים שחורים רעבים לדלוק אחרי קוזקו וכשאין עוד מוצא מופיע שם פאצ'ה, שמצליח להציל את חייו. קוזקו מפגין חוסר רגישות ואינו טורח להודות לאיש שהצילו. הוא שב ומתלונן ללא הרף. בבוקר מבטיח קוזקו לפאצ'ה שהבית יבנה במקום אחר. שניהם יוצאים למסע, בעוברם על גשר רעוע פאצ'ה נופל ונותר תלוי בחבלים מן הגשר, קוזקו בוגד בפאצ'ה ומותירו תקוע על הגשר, בשלב זה גם קוזקו נתקע תחת הגשר. הם מתווכחים ומרביצים זה לזה עד שהגשר מתפרק והם נופלים לתהום. המצוקה מובילה לשיתוף פעולה, שהוא המפתח להחלצות השניים מהצרה אליה נקלעו. קוזקו מציל, בלי להתכוון לכך, את חיי פאצ'ה שהיה קרוב ליפול. מעשה זה מוכיח לפאצ'ה שיש בקוזקו גרעין של טוב לב.
פאצ'ה וקוזקו ממשיכים בדרכם ועוצרים לאכול במסעדה. הסנאי שהתקוטט עם קוזקו מפנה לכיוון אליו הלך את איזמה וקרונק, בדרכם הם מתיישבים באותה מסעדה בשולחן הסמוך. במסעדה פאצ'ה מגלה את תוכניותיהם של איזמה וקרונק ומצליח לברוח עם קוזקו שלא מאמין לדבר המזימה, רב עם פאצ'ה וכל אחד עוזב לדרכו. כאשר קוזקו מגלה את האמת הוא משוטט מיואש עד שמוצא את פאצ'ה במרעה לָאמות. הם יוצאים למסעם המחודש במהלכו הם מוצאים את איזמה וקרונק בביתו של פאצ'ה. איזמה מתחזה לקרובת משפחה רחוקה של פאצ'ה. משפחתו עוזרת להסיח את דעתם כדי שפאצ'ה וקוזקו יספיקו לברוח. הם מגיעים ל"מעבדה הסודית של איזמה" ומתברר כי איזמה הקדימה אותם (דבר שמצטייר כמשולל הגיון).
עלילה > השיקוי

איזמה מצווה על קרונק להרוג את פאצ'ה וקוזקו, אולם קרונק מהסס ומתעמת עם היצר הטוב ועם היצר הרע שלו אשר מנסים להכתיב לו את דרך הפעולה המתבקשת. בכעסה איזמה מחליטה להיפטר ממנו.
כדי שקוזקו לא יקבל את השיקוי הנכון שיחזיר אותו להתגלמות בן אדם היא מפילה את מדף השיקויים ואלו מתפזרים. בינתיים היא מזמנת את שומרי הארמון וטוענת שפאצ'ה וקוזקו הם אלה שרצחו את הקיסר. השומרים, שנהפכו לחיות שונות מהשפעת שיקויים שזרק עליהם פאצ'ה, רודפים אחריהם אך לא מצליחים להשיגם. תוך כדי המרדף קוזקו נוטל שיקויים שונים שהופכים אותו לבעלי חיים שונים, איזמה לאחר מאבק סוער, משיגה את השיקוי האחרון ובולעת אותו. לרוע מזלה היה עוד אחד, והשיקוי הופך אותה לחתולה. במהלך כל המהומה, קוזקו מציל בפעם השנייה את חייו של פאצ'ה.
קוזקו שותה את השיקוי, חוזר להתגלמות בן אדם ומבקש סליחה מכל מי שנפגע ממעשיו בעבר. הוא מחליט לבנות את בית הקיץ שלו בגבעה הסמוכה, בה אין בתי מגורים. קרונק מלמד את שפת הסנאים בתנועת צופים שהוא מקים, ובה פעילים שניים מילדיו של פאצ'ה וגם איזמה, הנראית מושפלת כדמות חתולה.
מדבבי הסרט

| דמות | תיאור | מדבבים באנגלית | מדבבים בעברית |
| --- | --- | --- | --- |
| קוזקו | הקיסר בן ה-18 של אימפריית האינקה, עריץ שחצן ומפונק, חסר סבלנות והתחשבות באחרים. | דייוויד ספייד | עידו מוסרי |
| פאצ'ה | מנהיג הכפר, אהוב, אמיץ ומוערך. | ג'ון גודמן | נתן דטנר |
| איזמה | היועצת הזקנה והבוגדנית של קוזקו, שרוצה את הכס לעצמה. יודעת לרקוח שיקויים. | ארת'ה קיט | יעל עמית |
| קרונק | עוזרה של איזמה, שרירי, חברותי וקל דעת. דובר "סנאית". | פטריק וורברטון | משה בקר |
| צ'יצ'ה | אשתו התומכת של פאצ'ה, בהריון | ונדי מאליק | יעל פרל בקר |
| צ'אקה | בתו של פאצ'ה, שובבה | קליאן קלסו | שירלי ורטהיימר |
| טיפו | בנו של פאצ'ה, שובב | אלי ראסל | אלון ברנד |
| באקי הסנאי | סנאי, חבר של קרונק, שונא את איזמה. | בוב ברגן |  |
| זמר הפתיח | זמר הפתיח האישי של קוזקו | טום ג'ונס | גבי שושן |
| מאטה | המלצרית במסעדת "בקתת הבשר של מאדקה" | פאטי דוייטש | ליליאן ברטו |
| רודי | אדם זקן בעל כוונות טובות. תחילה נזרק מהחלון על ידי שומריו של קוזקו ובסוף מתחבר עם קוזקו. | ג'ון פידלר | שמוליק טנא |
את הגרסה העברית הפיקה וביימה שפרירה זכאי ועל הניהול המוזיקלי היה רוני וייס.
בדיבוב העברי השתתפו גם אוהד שחר, אילן ליבוביץ, דורון אורן, יסמין עיון, מומי לוי, עפרון אטקין ושרונה נסטוביץ'.
סרט ההמשך

לסרט יצא סרט המשך בשנת 2005 אשר לא הועלה לאקרנים אלא שווק בקלטות וידאו ותקליטורי DVD. סרט ההמשך שנקרא "הקיסר נפל על הראש 2", ומגולל את הרפתקאותיו של קרונק בנסיונותיו לרצות את אביו פאפי.
דמויות

קוזקו הקיסר הוא הדמות הראשית בסרטה המונפש של דיסני "הקיסר נפל על הראש". קוזקו הקיסר הוא שליט מפונק, עריץ ואנוכי, שחושב שהוא נחמד יותר מכולם ושכולם הורסים לו את החיים בכוונת תחילה. יום אחד הוא מזמן אדם כפרי, בשם פאצ'ה, לארמונו, כדי לברר פרטים על הכפר בו הוא חי על מנת להרסו ולהקים במקומו בית נופש כמתנה ליום הולדתו ה-18. לאחר מכן, הוא מרומה על ידי אישה בעלת כיעור מודגש בשם איזמה, שהופכת אותו ללמה באמצעות שיקוי מרושע. בסרט ההמשך "הקיסר נפל על הראש 2" הוא מופיע כמה פעמים שהוא מספר את סיפורו של קרונק. קוזקו אף מופיע בסדרה "בית הספר לקיסר המתחיל" ששודרה בין השנים 2009–2010 בישראל, במסגרתה מתוארות עלילותיו בדרך לקיסרות רשמית. במסגרת התוכנית הוא אף פוגש במלינה, בחורה כפרית בה הוא מתאהב.
איזמה היועצת הקיסרית המרושעת ובעלת אוסף שיקויי קסם נרחב. נראית כקשישה בעלת עור סגלגל ומרובה קמטים ופנים עם זוויות מודגשות. לפי דברי קוזקו היא כיהנה עשרות שנים רבות בתפקידה. היא חוטאת בישיבה על כס הקיסר ומילוי מקומו ללא רשות והקיסר מפטר אותה. איזמה לא מרוצה מהעניין ופונה לניסיון להרעיל למוות את הקיסר. העניין השתבש ובסופו מצאה את עצמה מבלה את שארית ימיה כחתולה.
קרונק הוא העוזר החזק וגדול הממדים של איזמה. לאורך הסרט הוא נראה כאדיוט חסר תועלת, בהמשך מתגלה שהוא בעל יכולות מסוימות שלמד בתנועת הצופים.
פאצ'ה איכר שלו שגר בכפר בו גרה משפחתו בששת הדורות הקודמים. הוא נשוי ואב לשני ילדים בתחילת הסיפור. בהמשך נולדה לו בת נוספת. לפאצ'ה לב טוב ונדיב באופן יוצא דופן והוא מחפש את הטוב בקיסר האנוכי והמפונק - ולבסוף גם מוצא.
סדרה

הסדרה עוסקת בכך שקוזקו צריך ללמוד ויוצא לאקדמיית קוזקו וגר אצל פאצ'ה. הסדרה נקראת "בית ספר לקיסר המתחיל" ושודרה בעבר בערוץ דיסני.
אקציית ארנטפסט

אקציית ארנטפסט (בגרמנית: Aktion Erntefest, "מבצע חג הקציר") הייתה אקציית ירי המוני שבוצעה על ידי אנשי האס אס במיידנק ובתת-מחנות של מיידנק. מטרת המבצע הייתה חיסול יהודי לובלין, וכן חיסולם של כל עובדי הכפייה במחנות. המבצע התרחש ב-3 בנובמבר 1943. קרוב ל-43,000 יהודים נרצחו בפקודתם של כריסטיאן וירט ויקוב שפורנברג במהלך האקציה. המבצע נחשב לסופו של מבצע ריינהרד.
מבצע "חג הקציר" היה הטבח ההמוני הגדול ביותר של יהודים, והיחיד שבוצע רק על ידי גרמנים בזמן המלחמה. מספר הקורבנות במבצע זה עמד על כ-43,000 יהודים, גבוה ב-10,000 ממספר הקורבנות בטבח של היהודים בבאבי יאר בספטמבר 1941.
היסטוריה

תזמון המבצע בא ככל הנראה כתגובה למאמצי היהודים לשרוד ולמרוד בנאצים (למשל המרד בסוביבור ובטרבלינקה, וכן הפעילות המחתרתית בגטאות בוורשה, ביאליסטוק ווילנה). אנשי האס אס חששו מהתקוממויות נוספות של היהודים בגנרלגוברנמן, בעת שמתקפת הנגד הסובייטית התקרבה לעברם. כדי למנוע התנגדויות נוספות החליט האס אס להרוג את רוב היהודים שהועסקו כעובדי כפייה במחנות טרווניקי, פוניאטובה ומיידנק וכן בתתי-המחנות של מיידנק. לאסירים ניתנה ההוראה לחפור שוחות "נגד טנקים", מבלי שידעו דבר על תכליתה האמיתית של ההוראה.
היסטוריה > הרציחות

"חג הקציר" היה הטבח הגדול ביותר שהתרחש ביום אחד ובמחנה אחד על ידי הגרמנים בשואה, 43,000 נפשות נרצחו בשלושה אתרים סמוכים. המבצע החל עם שחר ה-3 בנובמבר 1943. המחנה הראשי של מיידנק וכן תתי-המחנה טרווניקי ופוניטובה הוקפו על ידי אנשי אס אס, אנשי גדוד המילואים 101 של משטרת הסדר ומתנדבי טרווניקי. היהודים הוצאו מן המחנות בקבוצות, נורו ונקברו בשוחות שחפרו ימים ספורים לפני המבצע.
במיידנק, היהודים הופרדו תחילה מיתר האסירים. אז הם נלקחו בקבוצות לשוחות עמוקות וארוכות ונורו בזה אחר זה בפקודתו של אריך מוספלדט. במחנה מיידנק הראשי נרצחו 18,400 יהודים ביום זה. יהודים מתתי-מחנות אחרים של מיידנק הובאו אף הם למיידנק ונורו באותו האופן. הרוצחים הציבו רמקולים גדולים ורועשים במיידנק ובטרווניקי על מנת להסוות את קולות הירי. מבצע הטבח הסתיים ביום אחד במיידנק ובטרווניקי. בפוניטובה הירי נמשך יומיים, מפני שבאחד מהצריפים קמה התמרדות. כדי לדכא אותה הציתו אנשי האס האס את הצריף והרציחות נמשכו כמתוכנן.
"בסיומו של טבח ארנטפסט, מחוז לובלין הוגדר כ"יודנפריי" ("נקי מיהודים"). ההשתתפות הרצחנית של אנשי גדוד 101 בפתרון הסופי הגיעה לסיומה...עבור גדוד שהכיל פחות מ-500 איש, מניין הגופות היה לפחות 83,000 יהודים."
.
לקריאה נוספת

בראונינג כריסטופר ר., אנשים רגילים: גדוד מילואים 101 של משטרת הסדר ו-"הפתרון הסופי" בפולין, תל אביב: ספרי עליית הגג; ידיעות אחרונות; ספרי חמד, 2004, עמ' 172-183.
הרפז חיים, מעבדות לכיליון: היהודים במאידאנק 1941-1944, תל אביב (עבודת גמר אוניברסיטת תל אביב), 1990.
כריסטיאן וירט כשטורמבאנפיהרר
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
אריך מוספלדט במשפט אושוויץ הראשון בקרקוב 1947
מרים פרץ

| --- | --- |

 לידה:  10 באפריל 1954 (בת 70) ז' בניסן ה'תשי"ד מרוקו הצרפתית קזבלנקה, מרוקו הצרפתית 
 שם לידה:  מרים אוחיון
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום מגורים:  גבעת זאב
 ידועה בשל:  פעילותה הציבורית בתחום החינוך והרוח היהודית
 השכלה:  תואר ראשון בספרות והיסטוריה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 מקצוע:  מחנכת, מפקחת במשרד החינוך, מרצה, פעילה חברתית
 השקפה דתית:  יהדות 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן (2016)  פרס ישראל (2018)  הדלקת משואה (2014)
 
מרים פרץ בהרצאה בפני חיילי חטיבת גולני, באולם שבת אחים שנבנה לזכרם של בניה אוריאל ואלירז ומשמש להרצאותיה של מרים לחיילים
מרים פרץ (נולדה ב-10 באפריל 1954, ז' בניסן ה'תשי"ד) היא אשת חינוך ישראלית ששניים מבניה, קציני צה"ל, נהרגו בקרב בעת מילוי תפקידם. מאז היא מרצה בקרב בני נוער וחיילי צה"ל. כלת פרס ישראל למפעל חיים לשנת 2018, על פעילותה לחיזוק הרוח היהודית-ישראלית. כמו כן, הדליקה משואה בטקס בהר הרצל בשנת 2014.
פרץ התמודדה בבחירות 2021 לתפקיד נשיאת מדינת ישראל, אולם הפסידה בהתמודדות ליצחק הרצוג.
ביוגרפיה

מרים פרץ נולדה וגדלה במלאח היהודי שבקזבלנקה שבמרוקו, בתם של איטו לבית ועקנין ויעקב אוחיון. למדה בבית ספר של רשת אליאנס. בשנת 1964 עלתה לישראל ושוכנה במעברת באר שבע - חצרים. עבדה כמנקה החל מכיתה ג'. בשנת 1970 עברו הוריה להתגורר בשכונה ד' בעיר. סיימה תואר ראשון בספרות והיסטוריה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
באמצע שנות ה-70 נישאה לאליעזר פרץ. לאחר נישואיהם עברו לאופירה, שם עבד בעלה כמפקח של משרד הבריאות, והיא עסקה בחינוך והוראה. באופירה נולדו שני בניהם הגדולים, אוריאל ואלירז. לבני הזוג נולדו עוד שני בנים ושתי בנות.
בשנת 1982, בעקבות הסכם השלום עם מצרים, פונתה משפחת פרץ מביתה, יחד עם כל תושבי סיני. המשפחה הגיעה לגבעון, ומשם לגבעת זאב, שבה היא מתגוררת עד היום, ובה נולדו להם עוד ארבעה ילדים: הדס, אביחי, אליסף ובת-אל.
במשך כ־22 שנים ניהלה את בית הספר של תל"י בגבעת זאב. לאחר מכן, עד שנת 2022 בה פרשה לגמלאות, שימשה פרץ מפקחת במינהל חברה ונוער במחוז ירושלים של משרד החינוך.