stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת ספרד בכדורגל
היסטוריה > מונדיאל 2022

ספרד העפילה למונדיאל 2022 לאחר שסיימה ראשונה בבית המוקדמות, שוב לפני שוודיה. בטורניר הגמר הביסה ספרד את קוסטה ריקה 0-7 בשלב הבתים, מה שהיווה את ניצחונה הגבוה ביותר במסגרת המונדיאל. אולם בהמשך סיימה ספרד בתיקו 1-1 עם גרמניה והפסידה ליפן 2-1. בעקבות ההפסד סיימה ספרד במקום השני בבית, אחרי יפן, והקדימה את גרמניה, שסיימה עימה באותו מספר נקודות, בזכות הפרש שערים עדיף. בשמינית הגמר אכזבה ספרד כשסיימה בתיקו 0-0 עם מרוקו והודחה לאחר שהפסידה 3-0 בבעיטות הכרעה מ-11 מטרים. היה זה הטורניר הגדול השלישי ברציפות בו ספרד מודחת בבעיטות הכרעה מ-11 מטרים.
היסטוריה > יורו 2024

ספרד העפילה ליורו 2024. בשלב הבתים הביסה ספרד את קרואטיה 0-3, גברה על איטליה 0-1 וניצחה את אלבניה 0-1. בכך הייתה לנבחרת היחידה בטורניר שסיימה את שלב הבתים במאזן מושלם וללא ספיגת שער. בשמינית הגמר הביסה ספרד את גיאורגיה 1-4. ברבע הגמר גברה על גרמניה המארחת 1-2 משער ניצחון של מיקל מרינו דקה לסיום ההארכה. בחצי הגמר ניצחה ספרד את צרפת 1-2 ועלתה לגמר היורו.
ב-14 ביולי 2024, זכתה נבחרת ספרד ביורו 2024 לאחר שגברה על אנגליה 2-1.
סגל הנבחרת > סגל נוכחי

להלן סגל שחקני הנבחרת לקראת משחקי יורו 2024.
נתוני הופעות ושערים מעודכנים ל-16 ביוני 2024
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | שוער | דויד ראיה | 15 בספטמבר 1995 | 4 | 0 | אנגליה ארסנל |
| 13 | שוער | אלכס רמירו | 24 במרץ 1995 | 1 | 0 | ספרד ריאל סוסיאדד |
| 23 | שוער | אונאי סימון | 11 ביוני 1997 | 40 | 0 | ספרד אתלטיק בילבאו |

| 2 | הגנה | דני קרבחאל | 11 בינואר 1992 | 43 | 0 | ספרד ריאל מדריד |
| 3 | הגנה | רובין לה נורמן | 11 בנובמבר 1996 | 10 | 1 | ספרד ריאל סוסיאדד |
| 4 | הגנה | נאצ'ו פרננדס | 18 בינואר 1990 | 24 | 1 | ספרד ריאל מדריד |
| 5 | הגנה | דניאל ויויאן | 5 ביולי 1999 | 2 | 0 | ספרד אתלטיק בילבאו |
| 12 | הגנה | אלחנדרו גרימלדו | 20 בספטמבר 1995 | 3 | 0 | גרמניה באייר לברקוזן |
| 14 | הגנה | איימריק לאפורט | 27 במאי 1994 | 28 | 1 | ערב הסעודית א-נסר |
| 22 | הגנה | חסוס נבאס | 21 בנובמבר 1985 | 52 | 5 | ספרד סביליה |
| 24 | הגנה | מארק קוקורייה | 22 ביולי 1998 | 3 | 0 | אנגליה צ'לסי |

| 6 | קשר | מיקל מרינו | 22 ביוני 1996 | 20 | 1 | ספרד ריאל סוסיאדד |
| 8 | קשר | פביאן רואיס | 2 בינואר 1996 | 22 | 1 | צרפת פריז סן ז'רמן |
| 15 | קשר | אלכס באנה | 20 ביולי 2001 | 3 | 1 | ספרד ויאריאל |
| 16 | קשר | רודרי | 22 ביוני 1996 | 49 | 3 | אנגליה מנצ'סטר סיטי |
| 18 | קשר | מרטין סובימנדי | 2 בפברואר 1999 | 6 | 0 | ספרד ריאל סוסיאדד |
| 20 | קשר | פדרי | 25 בנובמבר 2002 | 19 | 0 | ספרד ברצלונה |
| 25 | קשר | פרמין לופס | 11 במאי 2003 | 1 | 0 | ספרד ברצלונה |

| 7 | חלוץ | אלברו מוראטה | 23 באוקטובר 1992 | 72 | 34 | איטליה מילאן |
| 9 | חלוץ | חוסלו מאטו | 27 במרץ 1990 | 10 | 5 | ערב הסעודית אל-גראפה |
| 10 | חלוץ | דני אולמו | 7 במאי 1998 | 33 | 8 | ספרד ברצלונה |
| 11 | חלוץ | פראן טורס | 29 בפברואר 2000 | 41 | 19 | ספרד ברצלונה |
| 17 | חלוץ | ניקו ויליאמס | 12 ביולי 2002 | 13 | 2 | ספרד אתלטיק בילבאו |
| 19 | חלוץ | לאמין ימאל | 13 ביולי 2007 | 6 | 2 | ספרד ברצלונה |
| 21 | חלוץ | מיקל אויארסבאל | 11 במאי 1992 | 29 | 10 | ספרד ריאל סוסיאדד |
| 26 | חלוץ | איוסה פרס | 29 ביולי 1993 | 1 | 1 | ספרד ויאריאל |
סגל הנבחרת > שחקני סגל לאחרונה

השחקנים הבאים זומנו לנבחרת ב-12 החודשים האחרונים.
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שוער | רוברט סאנצ'ס | 18 בנובמבר 1997 | 1 | 0 | אנגליה צ'לסי |
|  | שוער | דויד דה חאה | 7 בנובמבר 1990 | 45 | 0 | איטליה פיורנטינה |
|  | שוער | קפה אריסבלאגה | 3 באוקטובר 1994 | 11 | 0 | ספרד ריאל מדריד |
|  | שוער | אלבארו פרננדס יורנטה | 13 באפריל 1998 | 1 | 0 | אנגליה ברנטפורד |
|  | שוער | ז'וזפ מרטינס | 27 במאי 1998 | 1 | 0 | איטליה גנואה |
|  | שוער | איניאקי פניה | 2 במרץ 1999 | 0 | 0 | ספרד ברצלונה |

|  | הגנה | דייגו יורנטה | 16 באוגוסט 1993 | 8 | 0 | איטליה רומא |
|  | הגנה | חוסה לואיס גאיה | 25 במאי 1995 | 17 | 3 | ספרד ולנסיה |
|  | הגנה | איניגו מרטינס | 17 במאי 1991 | 17 | 0 | ספרד ברצלונה |
|  | הגנה | סרחיו רגילון | 16 בדצמבר 1996 | 6 | 0 | אנגליה מנצ'סטר יונייטד |
|  | הגנה | פדרו פורו | 13 בספטמבר 1999 | 1 | 0 | אנגליה טוטנהאם הוטספר |
|  | הגנה | ראול אלביול | 4 בספטמבר 1985 | 58 | 0 | ספרד ויאריאל |
|  | הגנה | חואן מירנדה | 19 בינואר 2000 | 1 | 1 | ספרד ריאל בטיס |
|  | הגנה | מארק קוקורייה | 22 ביולי 1998 | 1 | 0 | אנגליה צ'לסי |
|  | הגנה | אוסקר מינגסה | 13 במאי 1999 | 1 | 0 | ספרד ברצלונה |
|  | הגנה | סרחיו ראמוס | 30 במרץ 1986 | 180 | 23 | ספרד סביליה |

|  | קשר | מיקל מרינו | 22 ביוני 1996 | 11 | 0 | ספרד ריאל סוסיאדד |
|  | קשר | פבלו פורנאלס | 22 בפברואר 1996 | 6 | 1 | אנגליה וסטהאם יונייטד |
|  | קשר | ברייס מנדס | 7 בינואר 1997 | 4 | 1 | ספרד סלטה ויגו |
|  | קשר | ברהים דיאס | 3 באוגוסט 1999 | 1 | 1 | ספרד ריאל מדריד |
|  | קשר | סרג'י רוברטו | 7 בפברואר 1992 | 11 | 1 | ספרד ברצלונה |
|  | קשר | טיאגו אלקנטרה | 11 באפריל 1991 | 46 | 2 | אנגליה ליברפול |
|  | קשר | פביאן רואיס | 3 באפריל 1996 | 15 | 1 | צרפת פריז סן ז'רמן |
|  | קשר | גונסאלו וייאר | 23 במרץ 1998 | 1 | 0 | איטליה רומא |
|  | קשר | אנטוניו בלנקו | 23 ביולי 2000 | 1 | 0 | ספרד ריאל מדריד קסטיליה |
|  | קשר | סרחיו קנאלס | 16 בפברואר 1991 | 10 | 1 | ספרד ריאל בטיס |

|  | קדמי | ראול דה תומאס | 17 באוקטובר 1997 | 2 | 0 | ספרד אספניול |
|  | קדמי | רודריגו מורנו | 6 במרץ 1991 | 27 | 8 | אנגליה לידס יונייטד |
|  | קדמי | אנסו פאטי | 31 באוקטובר 2002 | 4 | 1 | אנגליה ברייטון אנד הוב אלביון |
|  | קדמי | מיקל אויארסבאל | 21 באפריל 1997 | 21 | 6 | ספרד ריאל סוסיאדד |
|  | קדמי | בריאן חיל | 11 בפברואר 2001 | 4 | 0 | אנגליה טוטנהאם הוטספר |
|  | קדמי | אדאמה טראורה | 25 בינואר 1996 | 8 | 0 | אנגליה פולהאם |
|  | קדמי | אבל רואיס | 28 בינואר 2000 | 2 | 0 | פורטוגל ספורטינג בראגה |
|  | קדמי | ג'רארד מורנו | 7 באפריל 1992 | 17 | 5 | ספרד ויאריאל |
|  | קדמי | לאמין ימאל | 13 באפריל 2007 | 3 | 2 | ספרד ברצלונה |
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
| הממלכה האיטלקית 1934 | רבע גמר | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 3 |
צרפת 1938: פרשה בעקבות מלחמת האזרחים בספרד
| ברזיל 1950 | מקום רביעי | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 12 |
שווייץ 1954: לא העפילה
שוודיה 1958: לא העפילה
| צ'ילה 1962 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 |
| אנגליה 1966 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 5 |
מקסיקו 1970: לא העפילה
גרמניה 1974: לא העפילה
| ארגנטינה 1978 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| ספרד 1982 | סיבוב שני (רבע גמר) | 5 | 1 | 2 | 2 | 4 | 5 |
| מקסיקו 1986 | רבע גמר | 5 | 3 | 1 | 1 | 11 | 4 |
| איטליה 1990 | שמינית גמר | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 4 |
| ארצות הברית 1994 | רבע גמר | 5 | 2 | 2 | 1 | 10 | 6 |
| צרפת 1998 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 4 |
| קוריאה הדרומית יפן 2002 | רבע גמר | 5 | 3 | 2 | 0 | 10 | 5 |
| גרמניה 2006 | שמינית גמר | 4 | 3 | 0 | 1 | 9 | 4 |
| דרום אפריקה 2010 | מקום ראשון | 7 | 6 | 0 | 1 | 8 | 2 |
| ברזיל 2014 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 7 |
| רוסיה 2018 | שמינית גמר | 4 | 1 | 3 | 0 | 7 | 6 |
| קטר (מדינה) 2022 | שמינית גמר | 4 | 1 | 2 | 1 | 9 | 3 |
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 16/22 | 67 | 31 | 17 | 19 | 108 | 75 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות אירופה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
צרפת 1960: פרשה
| ספרד 1964 | מקום ראשון | 2 | 2 | 0 | 0 | 4 | 2 |
איטליה 1968: לא העפילה
בלגיה 1972: לא העפילה
יוגוסלביה 1976: לא העפילה
| איטליה 1980 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 4 |
| צרפת 1984 | מקום שני | 5 | 1 | 3 | 1 | 4 | 5 |
| גרמניה 1988 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 5 |
שוודיה 1992: לא העפילה
| אנגליה 1996 | רבע גמר | 4 | 1 | 3 | 0 | 4 | 3 |
| בלגיה הולנד 2000 | רבע גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 7 | 7 |
| פורטוגל 2004 | סיבוב ראשון | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| אוסטריה שווייץ 2008 | מקום ראשון | 6 | 5 | 1 | 0 | 12 | 3 |
| פולין אוקראינה 2012 | מקום ראשון | 6 | 4 | 2 | 0 | 12 | 1 |
| צרפת 2016 | שמינית גמר | 4 | 2 | 0 | 2 | 5 | 4 |
| האיחוד האירופי 2020 | חצי גמר | 6 | 2 | 4 | 0 | 13 | 6 |
| גרמניה 2024 | מקום ראשון | 7 | 7 | 0 | 0 | 15 | 4 |
בריטניה אירלנד 2028: 
| סה"כ | 12/17 | 53 | 28 | 15 | 10 | 83 | 46 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
גביע הקונפדרציות

| שנה | השתתפה בתור | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ערב הסעודית 1992: לא העפילה
ערב הסעודית 1995: לא העפילה
ערב הסעודית 1997: לא העפילה
מקסיקו 1999: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2001: לא העפילה
צרפת 2003: לא העפילה
גרמניה 2005: לא העפילה
| דרום אפריקה 2009 | זוכת יורו 2008 | מקום שלישי | 5 | 4 | 0 | 1 | 11 | 4 |
| ברזיל 2013 | זוכת מונדיאל 2010 ויורו 2012 | מקום שני | 5 | 3 | 1 | 1 | 15 | 4 |
רוסיה 2017: לא העפילה
| סה"כ |  | 2/10 | 10 | 7 | 1 | 2 | 26 | 8 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018-2019 | א | שלב הבתים | 4 | 2 | 0 | 2 | 12 | 7 |
| איטליה 2020-2021 | א | מקום שני | 8 | 4 | 2 | 2 | 16 | 6 |
| הולנד 2022-2023 | א | מקום ראשון  | 8 | 4 | 3 | 1 | 10 | 6 |
| 2024-2025 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| 2026-2027 | א |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 20 | 10 | 5 | 5 | 38 | 19 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
שיאי שחקנים

נכון ל-18 בנובמבר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סרחיו ראמוס | 2005 - 2021 | 180 | 23 |
| 2 | איקר קסיאס | 2000 - 2016 | 167 | 0 |
| 3 | סרחיו בוסקטס | 2009 - 2022 | 143 | 2 |
| 4 | צ'אבי | 2000 - 2014 | 133 | 13 |
| 5 | אנדרס אינייסטה | 2006 - 2018 | 131 | 13 |
| 6 | אנדוני זוביזרטה | 1985 - 1998 | 126 | 0 |
| 7 | דויד סילבה | 2006 - 2018 | 125 | 35 |
| 8 | צ'אבי אלונסו | 2003 - 2014 | 114 | 16 |
| 9 | ססק פברגאס | 2006 - 2016 | 110 | 15 |
| 9 | פרננדו טורס | 2003 - 2014 | 110 | 38 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דויד וייה | 2005 - 2017 | 59 | 98 | 0.6 |
| 2 | ראול גונזלס | 1996 - 2006 | 44 | 102 | 0.43 |
| 3 | פרננדו טורס | 2003 - 2014 | 38 | 110 | 0.35 |
| 4 | אלברו מוראטה | 2014 - הווה | 37 | 84 | 0.44 |
| 5 | דויד סילבה | 2006 - 2018 | 35 | 125 | 0.28 |
| 6 | פרננדו היירו | 1989 - 2002 | 29 | 89 | 0.33 |
| 7 | פרננדו מוריינטס | 1998 - 2007 | 27 | 47 | 0.57 |
| 8 | אמיליו בוטרגניו | 1984 - 1992 | 26 | 69 | 0.38 |
| 9 | אלפרדו די סטפנו | 1957 - 1961 | 23 | 31 | 0.72 |
| 9 | סרחיו ראמוס | 2005 - 2021 | 23 | 180 | 0.13 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים > ההופעה של השחקן הצעיר ביותר

לאמין ימאל (בן 16 ו-57 יום). משחק הבכורה נגד גיאורגיה, 8 בספטמבר 2023
שיאי שחקנים > מלכי השערים > ההופעה של השחקן המבוגר ביותר

לואיס סוארס (בן 36 ו-346 יום). משחק נגד יוון, 12 באפריל 1972
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
↑  הכתבה באתר וואן
↑  כוכב נולד: ספרד עלתה לגמר אחרי 1:2 על צרפת, באתר ONE‏, 9 ביולי 2024
↑  מלכת אירופה: ספרד זכתה ביורו אחרי 1:2 על אנגליה, באתר ynet, 14 ביולי 2024
↑   עוזי דן, לפעמים יש צדק בעולם. הנבחרת הכי טובה והכי ראויה זכתה ביורו 2024, באתר הארץ, 15 ביולי 2024
| כדורגל בספרד ספרד |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל הספרדית • מנהלת הליגות • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | לה ליגה • ליגת המשנה • הליגה השלישית • הליגה הרביעית • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | גביע המלך הספרדי • הסופר קאפ הספרדי • גביע הפדרציה הספרדית • גביע הליגה הספרדית (חדל להתקיים) |  |
| כדורגל נשים | ליגת העל לנשים • הליגה השנייה לנשים • גביע המלכה בספרד |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX136279  GND: 1334466939 
|}
נבחרת ספרד ברגע הזכייה ביורו 2012
סרחיו ראמוס שיאן ההופעות (180) בנבחרת ספרד בכל הזמנים.
דויד וייה מלך השערים (59) בנבחרת ספרד בכל הזמנים.
טיאנחה-2

טיאנחה-2 (בסינית: 天河-2; נקרא גם שביל החלב 2) הוא מחשב-על הממוקם בגואנגג'ואו, ברפובליקה העממית של סין. הוא פותח על ידי קבוצה של 1,300 מדענים ומהנדסים, ומגיע לביצועים של 33.86 פטה פלופס.
על פי רשימת ה-TOP500 היה המחשב המהיר בעולם נכון לסוף נובמבר 2015, ונכון לפברואר 2017 הוא המחשב השני במהירותו בעולם לאחר ש-Sunway TaihuLight תפס את מקומו.
היסטוריה

הפיתוח של טיאנחה-2 תוקצב על ידי תוכנית 863, והעומדים מאחוריו היו ממשלת סין, הממשל של מחוז גואנדונג, ועיריית גואנגג'ואו. המחשב נבנה על ידי האוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה, ושוכלל על ידי חברת טכנולוגיית המידע Inspur.‏ Inspur ייצרה את לוחות המעגלים המודפסים, ועזרה בהתקנת ובדיקת תוכנת המחשב. תאריך היעד המקורי לסיום המיזם היה בשנת 2015, אך לבסוף הוכרז עליו בשנת 2013. ביוני 2013 החל המחשב לעבוד באופן מלא, והגיע למלוא יכולותיו החישוביות בסוף 2013.
ביוני 2013 הגיע המחשב לפסגת הדירוג של רשימת ה-TOP500 כמחשב המהיר בעולם. במקום השני היה המחשב טיטן בפער של כמחצית מיכולות הטיהנהה-2. הטיטן במחלקת האנרגיה של המעבדה הלאומית של אוק רידג' הגיע לביצועים של 17.59 פטה-פלופס, בעוד הטיהנהה-2 הגיעה ל-33.86 פטה-פלופס. ביצועי טיהנהה-2 הגבוהים החזירו את הבכורה לסין, לאחר שטיאנחה-1 היה אף הוא המחשב המהיר בעולם לתקופת מה. המוסד למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה אמר כי הניצחון של טיאנחה-2 "מסמל את רצינותה של סין לנצח במרוץ החימוש בתחום מחשוב העל". לסין יש 66 מחשבי על מתוך ה-500 הטובים ביותר, והיא שנייה מבחינת המספר רק לארצות הברית המחזיקה ב-252 מחשבים.
ביוני 2013 דורג המחשב כשישי בעולם על ידי רשימת Graph500 של מחשבי העל. על פי בדיקתם המערכת הגיעה לביצועים של 2,061 ג'יגה TEPS, בעוד המערכת המובילה IBM Sequoia הגיעה ל-15,363 ‏TEPS.
טיהנהה-2 מוקם במרכז מחשוב העל הלאומי בגואנגג'ואו.
יישומים

על פי האוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה, טיאנחה-2 משמש לסימולציות ניתוחים ויישומי אבטחה של הממשל בסין.
טיאנחה-2 מריץ את מערכת ההפעלה Kylin, גרסה של הפצת לינוקס שפותחה על ידי האוניברסיטה הלאומית לטכנולוגיות הגנה. ניהול משאבי המערכת מבוסס על תוכנת SLURM.
הערות שוליים

↑  פין יין: tiānhé-èr - פירוש מילולי: "נהר השמים" - כינוי סיני לשביל החלב
↑  https://www.top500.org/lists/2015/11/
↑  National University of Defense Technology (NUDT)
↑  קיצור של "traversed edges per second"
↑  נקרא גם NSCC-GZ, קיצור של National Supercomputing Center in Guangzhou
↑  קיצור של Simple Linux Utility for Resource Management
↑  "Visit to the National University for Defense Technology Changsha, China"PDF
X86-64

x86-64 היא ארכיטקטורת מעבד שפותחה על ידי חברת AMD תחת השם AMD64 ואומצה גם על ידי אינטל שמכנה אותה Intel 64.
ארכיטקטורת x86-64 מכילה בתוכה את הארכיטקטורה x86 ולכן מעבדי x86-64 מסוגלים להריץ כל אפליקציית x86 מבלי להקריב תאימות או ביצועים. בנוסף, מעבדים אלו תומכים בהרצת תוכנות עם סט פקודות מורחב שמאפשר להקצות זיכרון בטווח מורחב של 64 ביט ויכולות נוספות.
AMD פיתחה את AMD64 כדי שתתחרה בארכיטקטורה IA-64 שפותחה על ידי אינטל ו־HP ויושמה במשפחת מעבדי איטניום שפותחה בבעלות של 5 מיליארד דולר. בניגוד ל־AMD64 ,IA-64 היא לא שינוי דרסטי מ־x86. הארכיטקטורה החדשה הוצגה כדרך להוסיף יכולות 64 ביט לארכיטקטורת 32 ביט קיימת.
הרחבת טווח כתובות הזיכרון

יתרון משמעותי של x86-64 על x86 הוא הרחבת טווח הכתובות שכל תהליך יכול לגשת אליהן. במערכות x86 טווח הכתובות היה מוגבל ל־2GB לכל תהליך (לעיתים עם אופציה להרחבה ל־3GB) ול־232 לכל המערכת (במערכות הפעלה של שרתים ניתן להגיע ל־236 בעזרת Physical Address Extension). המימוש הנוכחי של ארכיטקטורת AMD64 מאפשר למפות לכל תהליך טווח כתובות של 1TB (כלומר 240 בתים). בעתיד הארכיטקטורה תאפשר הרחבה של טווח הכתובות ל־4PB (כלומר 252 בתים). כרגע המימוש המתקדם ביותר לארכיטקטורה זו הוא פרויקט טרייחנשניצר השוודי, המנסה לשלב את ארכיטקטורה זו בחומרת קוונטים.
מימושים של x86-64 במעבדים בשוק > מימושים של AMD64

AMD השיקה את הארכיטקטורה עם מעבדי האופטרון (Opteron) באפריל 2003, שזכו להצלחה מהירה בשוק השרתים הארגוניים והוא אומצו על ידי יצרנים מובלים, דוגמת סאן מיקרוסיסטמס ו-IBM.
המעבדים הבאים מממשים את הארכיטקטורה AMD64:
AMD Athlon 64
AMD Athlon 64 X2
AMD Athlon 64 FX
AMD Opteron
AMD Turion 64
AMD Turion 64 X2
AMD Sempron
AMD Phenom
AMD Phenom II
כל המעבדים שיוצרו על ידי AMD מאילך (FX/APU/RYZEN) מממשים את הארכיטקטורה AMD64.
מימושים של x86-64 במעבדים בשוק > מימושים של Intel 64

היסטורית, AMD ייצרו מעבדים שיישמו טכנולוגיות שמומשו קודם על ידי אינטל (כמו SSE). במקרה של x86-64 התפקידים התחלפו ואינטל הוסיפה למעבדיה תכונה ש־AMD פיתחה כהמשך ישיר לארכיטקטורת x86 שהייתה בשימוש על ידי כל מעבדי אינטל. הפרויקט בוצעה באינטל במקביל לפיתוח מעבד האיטניום במקרה שייכשל (כפי שאכן קרה). אינטל השיקה במהירות מעבדים עם ארכיטקטורת Intel 64 כתגובה להצלחת   מעבדי האופטרון.
אלו הם מעבדי אינטל, המממשים את ארכיטקטורת Intel 64:
Intel בארכיטקטורת NetBurst
Xeon מאז "Nocona"
סלרון – בכמה דגמים מאז ליבת Prescott
פנטיום 4 – בכמה מעבדים מאז ליבת פרסקוט
פנטיום D
פנטיום EE
אינטל בארכיטקטורת Core 2 Duo
Xeon מאז ליבת Woodcrest
Intel Core 2
Intel פנטיום ליבה כפולה – E2140, E2160, E2180, E2200, E2220, E5200, T2310, T2330, T2370, ו־T2390
סלרון – סלרון 4x0, סלרון M 5xx
אינטל בארכיטקטורת אטום
אטום סדרה 200
אטום סדרה 300
כל מעבדי סדרות Core/Pentium/Celeron מארכיטקטורת Nehalem והלאה (Sandy Bridge, Ivy Bridge, Haswell/Broadwell, Skylake/Kaby/Coffee lake) מממשים את x86-64.
הערות שוליים

1 2 3  יובל דרור, מכת פטיש בבטן הרכה של אינטל, באתר הארץ, 21 באפריל 2003
↑  מאת ג'ון מרקוף, סטיב לוהר, ההימור היקר והמסוכן של אינטל, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2002
↑  מני ארנון, ענקית המחשבים סאן השיקה שרתי מחשב חדשים ותוכנה מעודכנת לניהול רשתות, באתר TheMarker‏, 10 בפברואר 2004
↑  גיא גרימלנד, למרות הקשר הטוב עם אינטל - יבמ מהדקת את שיתוף הפעולה עם AMD, באתר TheMarker‏, 2 באוגוסט 2006
↑  יובל דרור, תוכנית ב' הגדולה, באתר הארץ, 27 בינואר 2002
↑  ליאור רבינוביץ, חברת אינטל הציגה נשק חדש מול AMD: תשיק שלושה שבבים חדשים בשנה הקרובה, באתר TheMarker‏, 8 במרץ 2006
MP3

MP3 הוא אלגוריתם פופולרי לקידוד ודחיסה מאבדת נתונים (lossy compression) של אותות שמע. מטרת האלגוריתם היא לצמצם במידה ניכרת את כמות המידע הנחוצה לייצוג הצליל, אך לאפשר שיחזור שישמע נאמן למקור לרוב המאזינים. המונח MP3 מתייחס גם לקובצי קול או מוזיקה השמורים בפורמט זה.
השם המלא של האלגוריתם הוא "MPEG-2 Audio Layer 3".
רקע

שמירת אותות קוליים (אודיו) בצורה דיגיטלית דורשת נפח אחסון רב. איכות שמע של תקליטור שקידוד הסאונד שלו מבוצע בטכנולוגיית PCM או "Pulse Code Modulation", מושגת על ידי 44,100 רשימות (דגימות) של 32 סיביות (מדובר בסטריאו – שני ערוצים של 16 סיביות כל אחד) עבור כל שנייה. כלומר כ-1.4 מיליון סיביות לשנייה. אלגוריתמי דחיסה כלליים (כדוגמת ZIP) אמנם מצליחים להקטין את נפח הקבצים, אבל לא ברמה הנחוצה. בפועל, עבור איכויות המוגדרות טובות (128 ועד 320 קילו-סיביות לשנייה), גודל קובצי MP3 הוא כ־10%–20% מהגודל המקורי של הקובץ. לדוגמה, שיר שאורכו 4 דקות, בקידוד רגיל של תקליטור ידרוש נפח של 40MB, אך כשדוחסים את אותו שיר בקידוד MP3 השיר ידרוש נפח של בערך 4MB בלבד.
הרעיונות המרכזיים

כדי להקטין את גודל הקובץ, משתמש האלגוריתם במספר מאפיינים שנובעים מהצורה בה המוח והאוזן האנושית מעבדים קול:
סף הרגישות (The minimal audition threshold) – המאזין הרגיל לא ישמע צלילים בעוצמות הנמוכות מסף מסוים. בניסויים בבני אדם נמצא שסף זה תלוי בתדר הצליל. סף זה אינו נכון עבור כל בני האדם, אולם הסף האישי עבור הרוב נמצא קרוב מאוד אליו. לכן ניתן למחוק את כל הצלילים שלא עוברים את הסף ולדעת בסבירות גבוהה כי רוב המאזינים לא ירגישו בהבדל.
הסתרות (The masking effect) – תגובה לצליל מסוים תלויה מאוד במכלול הצלילים שאותם אנו שומעים במקביל. הדבר דומה למערכת הראייה – נגיב באופן שונה לריבוע בצבע מסוים המופיע על גבי רקע בהיר או כהה, תחושת הצבע שלנו תהיה שונה. דוגמה אחרת היא כאשר לא נשים לב להבדלי גוון קטנים. לשם כך נבנו מודלים מתמטיים המתארים את תגובת האדם למכלול של צלילים, מודלים הנקראים מודלים פסיכו-אקוסטיים. רעיונות פסיכולוגיים קשים לכימות ולכן ישנם כמה מודלים, שונים זה מזה. לכן ניתן לבחור מודל מסוים ועל פיו להחליט אילו צלילים באמת נחוצים ואילו לא יחסרו למאזינים.
קידוד סטריאו מאוחד (Joint Stereo coding) – בני האדם קולטים אותות קוליים דרך האוזניים, הנמצאות במרחק זו מזו. הצלילים הנקלטים די דומים אולם ברוב המקרים אחד מהם עובר דרך קצת ארוכה יותר ולכן מגיע באיחור מה. מוח האדם משתמש בהפרשי הזמנים כדי לפרש את הכיוון ממנו הגיע הצליל (על פי עקרונות הגאומטריה), אולם תחושה זו נפגעת עבור תדרים גבוהים או נמוכים מאוד ויכולתו של האדם לחוש את כיוון מקור הצליל נחלשת. לכן, במקום לשמור את שני הערוצים, ניתן לשמור מידע של ערוץ אחד בלבד ובנוסף מידע מצומצם מאוד על המיקום. חיסכון נוסף עבור סטריאו ניתן להשיג עבור שני ערוצים דומים. במקרה כזה ניתן לקודד את סכומם ואת ההפרש שלהם במקום את הערוצים המקוריים (הסבר מלא לקוח מתורת האינפורמציה).
קוד הופמן (Huffman coding) – קטעי ביטים בעלי סבירות גבוהה מקודדים כמחרוזות קצרות ואילו קטעי ביטים בעלי סבירות נמוכה מקודדים כמחרוזות ארוכות יותר כך שבממוצע מתקבלים פחות ביטים. חלק זה משלים במידת מה את רעיון ההסתרות. בקטע קולי מגוון, ישנן הרבה הסתרות והרבה קטעי ביטים שונים, לכן מתקבל חיסכון בעזרת המודל הפסיכו-אקוסטי אולם ללא השפעה משמעותית של קוד הופמן. במקרה ההפוך, כאשר עובדים עם אותות פשוטים (המורכבים ממספר מצומצם של תדרים שונים), לא מתקבל חסכון משמעותי ממחיקת ההסתרות אולם קוד הופמן ישיג תוצאות טובות יותר.
מאגר ביטים (Bytes reservoir) – חלקים מסוימים עלולים לדרוש יותר סיביות מאחרים כדי להגיע לרמה סבירה של איכות. לחלופין, קטעים מסוימים יכולים להיות פשוטים יותר לקידוד מאחרים. לשם כך ניתן להשתמש במאגר ביטים כדי "להעבירם למקום בו הם נחוצים יותר".
היסטוריה

קידוד "MPEG-1 Audio Layer 2" או בקיצור ה-MP2, התחיל את דרכו בפרויקט DAB (אשר פעל מ-1987 עד 1994), פרי יוזמת אגודת פראונהופר ובמימון האיחוד האירופי (כחלק ממחקר ה-EUREKA, הידוע גם כ-EU-147). ב-1991 הוגשו שתי הצעות לאלגוריתם הדחיסה: Musicam וה-ASPEC, ראשי תיבות של Adaptive Spectral Perceptual Entropy Coding. לבסוף נבחר Musicam להיות MP2 בגלל הפשטות שלו וחסינותו לרעשים. קבוצת מתכנתים, בהם קרלהיינץ ברנדנבורג ויורגן הר שאבה רעיונות מרכזיים מ-Musicam ומ-ASPEC, הוסיפה כמה רעיונות משלה, ויצרה את ה-MP3, אלגוריתם משופר אשר תוכנן להשיג את האיכות של MP2 המקודד ב-192 קילוביט לשנייה (Kb/s) בעזרת 128 קילוביט לשנייה בלבד. פיתוח שני האלגוריתמים הסתיים ב-1992 והוגדרו ב"MPEG-1", אגד התקנים הראשון של MPEG (השם המלא הוא ISO/IEC 11172-3) אשר פורסם ב-1993.
קובצי MP2 הופיעו באינטרנט ב-1993. "מחתרת המוזיקה של האינטרנט" (ה-IUMA) נחשבת לתחילת מהפכת המוזיקה המקוונת. ה-IUMA אירח אלפי קבצים חוקיים של MP2. בשנת 1995, הפופולריות של קובצי ה-MP3 קיבלה תאוצה אדירה. הצלחה זו של הפורמט הניעה וגם נבעה מהצלחתם של נגני הקבצים (כגון Winamp של Nullsoft), ותוכנות לשיתוף קבצים אשר התחילו עם נאפסטר, וחברת MP3.com, שניהן נסגרו בסופו של דבר.
גודלם הקטן של קובצי MP3 ואיכות השמע הגבוהה יחסית אפשרה את הפריחה חסרת התקדים בשימוש ברשתות שיתוף קבצים באינטרנט. תופעה אשר הפכה את המוזיקה לנגישה לכולם ועוררה שאלות רבות בנוגע לחוקי זכויות היוצרים במציאות החדשה.
היורש המתוכנן של MP3, על פי MPEG, הוא אלגוריתם ה-AAC המפורט בתקן 4-MPEG. זאת למרות שהיו ניסיונות ליצור ולהפיץ פורמטים אחרים.
ה-AAC לא זוכה לאותה הפופולריות כמו קודמו בגלל הפופולריות העצומה של MP3 – המתבטאת במגוון רחב של תוכנה וחומרה (כגון נגנים ניידים ונגני DVD) התומכים בה, כמו גם עליית הפופולריות של שירותי הזרמת מדיה אשר מייתרים את העיסוק בשמירת הקבצים על ידי משתמשי הקצה.
איכות השמע והמקודדים

איכות הקידוד המינימלית הנחוצה כדי שקובץ ה-MP3 ישמע קרוב מספיק למקור היא סובייקטיבית. האיכות המקובלת כסף תחתון היא 128Kb/s, זאת למרות שמבחני שמיעה הראו כי עם מעט אימון רוב האנשים יוכלו להבחין בין הקובץ הדחוס למקור באיכות זו.
בעוד שתהליך השחזור (יצירת אותות קול מקובץ ה-MP3) הוגדר היטב וקבוע עבור האלגוריתם, אין אחידות בכל הנוגע לתהליך הקידוד. כתוצאה מכך ישנו מגוון רחב של מקודדים, המשתמשים במודלים פסיכו-אקוסטיים שונים, אשר יוצרים קובצי MP3 שונים. מקודד המיועד לאיכויות גבוהות (כגון LAME) לא יתפקד בהכרח בצורה טובה עבור איכויות נמוכות.
חלופות

ישנם אלגוריתמי דחיסת קול מאבדי מידע נוספים, בהם MPEG-4 AAC, AC3, ATRAC, MP3PRO, MPC, Vorbis, QDesign, AMR-WB+, RealAudio, Windows Media Audio
כמו כן, ישנם הרבה אלגוריתמי דחיסת קול משמרי מידע, בהם: FLAC, Monkey's Audio, SHN, TTA, Wavpack
לפי מבחני שמע, האלגוריתמים החדשים משיגים תוצאות טובות יותר עבור איכויות נמוכות ואילו לאחר 128Kb/s רוב המאזינים לא מצליחים להבחין בהבדלי איכות.
תגי מידע

ניתן לאחסן בקובץ MP3 תג אשר מכיל מידע על הקובץ, כגון: שם התקליטור, האמן, האלבום, מספר הרצועה ועוד.
התגים הנפוצים הם ה-ID3 וה-APEv2.
ראו גם

FLAC – דחיסת שמע ללא איבוד נתונים
Mp3music – אתר אינטרנט בתחום המוזיקה