stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוקינגבירד

| --- | --- |

מוקינגבירד, כפי שהופיעה על עטיפת החוברת New Avengers: The Reunion #1 ממאי 2009, אמנות מאת ג'ו צ'ן.
 סוג:  גיבור-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  כד"ר ברברה מורס: Astonishing Tales #6 (יוני 1961) כמוקינגבירד: Marvel Team-Up #95 (יולי 1980)
 יוצרים:  לן ויין ניל אדמס
 מידע
 שם אמיתי:  ברברה "בובי" מורס
 כינויים:  ברברה מורס-בארטון, רוברטה מורס, סוכנת 19, ציידת, בובי ואן דיין, האלמנה השחורה
 סטטוס:  פעיל
 כוחות:  יכולות פיזיות משודרגות מעל ומעבר ליכולת האנושית, כתוצאה מזריקה של נוסחת "סופר-חייל". אתלטית מיומנת, מומחית בקרב פנים אל פנים, ובמיוחד בשימוש באלות קרב. תעופה באמצעות חליפה מיוחדת.
 חברה בקבוצה:  פורס וורקס, סוכני ואקאנדה, בנות החירות, מעבדות פים
 חברה לשעבר בקבוצה:  S.H.I.E.L.D., האוונג'רס החדשים, האוונג'רס, האוונג'רס מהחוף המערבי, האוונג'רס הסודיים, תעשיות פארקר, הסוכנות העולמית למלחמה בטרור, שותפה של הוקאיי
 אזרחות:  ארצות הברית 
 דמויות קשורות
 משפחה:  בן וסוזן מורס (הורים) קלינט בארטון (בעל לשעבר)
 
מוקינגבירד (באנגלית: Mockingbird, בתרגום לעברית: ציפור חקיינית, או ציפור שיר) היא דמות בדיונית של גיבורת-על המופיעה בחוברות הקומיקס האוונג'רס ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Astonishing Tales #6 מיוני 1961, ונוצרה בידי הכותב לן ויין והמאייר ניל אדמס.
מוקינגבירד היא האלטר אגו של ברברה "בובי" מורס, סטודנטית לביוכימיה וסוכנת בסוכנות הביון S.H.I.E.L.D.. כאשר שימשה כראש האבטחה בתאגיד קרוס, היא הכירה את קלינט בארטון, הידוע בזהותו הוקאיי, שעבד שם כמנהל אבטחה. השניים נלחמו זה לצד זה כאשר חייהם נעמדו בסכנה, ומאז הפכו לבלתי מופרדים. בזמן שויז'ן ביקש מהוקאיי להקים קבוצת אוונג'רס חדשה בחוף המערבי, הוא הזמין את מורס להצטרף אליו. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, מורס הקריבה את חייה כדי להציל את חיי אהובה מידיו של מפיסטו.
באירועי "פלישה סודית" של שנת 2008, דמותה של מוקינגבירד הוחזרה לחיים, וזאת כאשר היא נמצאה בריאה ושלמה בארץ הפראית. התברר כי גזע הסקרול משני הצורה הסתנן לכדור הארץ לפני שנים והחליף מספר דמויות של גיבורי-על, ביניהם מוקינגבירד. מאז היא הצטרפה לקבוצת האוונג'רס החדשים, ולצד הוקאיי כסוכנת בסוכנות העולמית למלחמה בטרור.
את דמותה של בובי מורס מגלמת בסדרת הלייב אקשן "סוכני S.H.I.E.L.D." השחקנית אדריאן פאליקי. פאליקי הייתה עתידה לשוב לגלם את דמותה של מורס בסדרת ספין אוף בשם "המבוקשים של מארוול" בתפקיד ראשי, אך הפקת הסדרה בוטלה.
הערות שוליים

↑  Avengers #243, May 1984
↑  Secret Invasion #8, January 2009
ערך זה הוא קצרמרבנושא קומיקס. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלגיה

אֵלֶגְיָה (ביוונית: ἐλεγεία) הוא מונח שבמקורו ציין משקל שירי מסוים, ובהמשך קיבל שתי הוראות נוספות. ההוראה הראשונה הוא מעין פואמה, לרוב פואמת אבל, שבה מחשבות נוגות על אדם שמת או על עצב בכלל, או על עניין מוזר או מסתורי למחבר. ההוראה האחרת של המונח אלגיה היא יצירה מוזיקלית בעלת מקצב עצוב או רציני.
דוגמה ליצירה אֵלֵגִית היא מגילת איכה, המקוננת על חורבן ירושלים.
ראו גם

קינה
Unforgettable (אלבום של סלינה)

Unforgettable (בעברית: "בלתי נשכחת") הוא סדרת אלבומי אוסף של הזמרת סלינה, אשר יצאו בין התאריכים 29 במרץ 2005 ל-5 באפריל
2005. החלק הראשון היה Unforgettable: The Studio Album אשר הכיל אוסף של שירים של הזמרת בגרסת אודיו. החלק השני היה Unforgettable: The Live Album, אוסף של גרסאות חיות לשירים שלה מתוכו אלבומי ההופעות החיות שלה ואילו החלק השלישי היה האלבום Unforgettable: Limited Edition, גרסה הכוללת את שני החלקים הראשונים כולל שני אלבומי DVD.
רשימת רצועות

| Unforgettable: The Live Album> מס' | Unforgettable: The Live Album> שם | Unforgettable: The Live Album> משך | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  | Unforgettable: The Live Album>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Como la Flor (Live at Memorial Coliseium, TX, 1993)  | 5:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Amor Prohibido (Live from Astrodome)  | 2:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Baila Esta Cumbia (Live from Astrodome)  | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ya Ves (Live)  | 2:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Las Cadenas (Live)  | 1:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Yo Te Amo (Live) [Remastered]  | 3:49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tus Desprecios (Live from Astrodome)  | 2:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Cobarde (Live from Astrodome)  | 1:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Si la Quieres (Live at Memorial Coliseum, TX, 1993)  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | El Chico del Apartamento 512 (Live from Astrodome)  | 3:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Bidi Bidi Bom Bom (Live from Astrodome)  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Si Una Vez (Live from Astrodome)  | 3:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | ¿Qué Creías? (Live at Memorial Coliseum, TX, 1993)  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | No Me Queda Más (Live from Astrodome)  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Como la Flor (Live from Astrodome)  | 6:42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | No Debes Jugar (1993 Version) [Live]  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | La Llamada (1993 Version) [Live]  | 3:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 56:31 |  |  |  |  |  |  |  |
| Unforgettable: The Studio Album> מס' | Unforgettable: The Studio Album> שם | Unforgettable: The Studio Album> משך | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  | Unforgettable: The Studio Album>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Como la Flor  | 3:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | La Carcacha  | 4:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | No Debes Jugar  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | La Llamada  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Amor Prohibido  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | No Me Queda Más  | 3:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Fotos y Recuerdos  | 2:35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | El Chico del Apartamento 512  | 3:28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Bidi Bidi Bom Bom  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Techno Cumbia  | 3:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Si Una Vez  | 2:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Tú Sólo Tú  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | I Could Fall in Love  | 4:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Dreaming of You  | 5:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | No Quiero Saber  | 2:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Baila Esta Cumbia  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 54:27 |  |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

Unforgettable: The Studio Album
| שם המצעד (2005) | מיקום שיא |
| --- | --- |
מצעד האלבומים הלטינים של בילבורד: 17
מצעד האלבומים המקסיקנים האזוריים של בילבורד: 7
Unforgettable: The Live Album
| שם המצעד (2005)  | מיקום שיא  |
| --- | --- |
מצעד האלבומים הלטיני של בילבורד : 26 
מצעד האלבומים המקסיקניים האזוריים של בילבורד : 14 
Unforgettable: The Special Edition
| שם המצעד (2005)  | מיקום שיא  |
| --- | --- |
מצעד האלבומים הלטינים של בילבורד : 18 
מצעד האלבומים המקסיקניים האזוריים של בילבורד : 8
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  "All Music > Selena > Unforgettable > Awards > 2005". All Music. 2005. נבדק ב-2015-06-01.
| סלינה |
| --- | --- | --- |
| אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה | אלבומים • סינגלים • שירים • פרסים ומועמדויות • וידאוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Selena • Ven Conmigo • Entre a Mi Mundo • Amor Prohibido • Dreaming of You |  |
| פסקולים | Selena: The Original Motion Picture Soundtrack • Selena: The Series Soundtrack |  |
| אלבומי הופעה | Selena Live! • Selena Live! The Last Concert • Unforgettable: The Live Album • Selena ¡Vive! |  |
| אלבומי רמיקס | Siempre Selena • Anthology • Enamorada de Ti • Moonchild Mixes |  |
| אלבומי אוסף | Mis Mejores Canciones – 17 Super Éxitos • 12 Super Éxitos • Las Reinas del Pueblo • Éxitos y Recuerdos • All My Hits: Todos Mis Éxitos • All My Hits: Todos Mis Éxitos Vol. 2 • Ones • Greatest Hits • Momentos Intimos • Unforgettable • Dos Historias • Through the Years/A Traves de los Años • La Leyenda • Lo Mejor de...Selena |  |
| אלבומי וידאו | Selena Remembered • Live! The Last Concert • Performances |  |
| ערכים קשורים | סלינה ולוס דינוס • "פיאסטה דה לה פלור" • אנשים שהושפעו מסלינה • מיראדור דה לה פלור • "לסלינה, באהבה" • קיו-פרודקשנס • Selena Etc. • "סלינה לנצח" • Selena ¡Vive! • "סלינידד" • רצח סלינה ("הסוד של סלינה" • יולנדה סלדיבר • משפט יולנדה סלדיבר) • "סלינה" • "סלינה: הסדרה" • "קורפוס: סרט ביתי על סלינה" • ריקי ולה • פיט אסטודילו |  |
| סלינה – שירים |
| --- | --- | --- |
| Selena | "Contigo Quiero Estar" • "Sukiyaki" • "Mentiras" |  |
| Ven Conmigo | "Ya Ves" • "Baila Esta Cumbia" • "La Tracalera" |  |
| Entre a Mi Mundo | "Como la Flor" • "¿Qué Creías?" • "La Carcacha" • "Ámame" |  |
| Selena Live! | "No Debes Jugar" • "La Llamada" |  |
| Amor Prohibido | "Amor Prohibido" • "Bidi Bidi Bom Bom" • "No Me Queda Más" • "Fotos y Recuerdos" |  |
| Dreaming of You | "I Could Fall in Love" • "Tú Sólo Tú" • "Dreaming of You" • "I'm Getting Used to You" |  |
| Siempre Selena | "Siempre Hace Frio" • "Costumbres" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Buenos Amigos" • "Donde Quiera Que Estés" • "Puede Ser" |  |
| שירים אחרים | "Dame Tu Amor" • "Quiero" • "Enamorada de Ti" • "No Quiero Saber" • "Missing My Baby" • "El Chico del Apartamento 512" • "El Toro Relajo" • "Techno Cumbia" • "Si Una Vez" • "Where Did the Feeling Go?" • "Last Dance/The Hustle/On the Radio" • "A Boy Like That" • "Como Te Quiero Yo A Ti" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 85267d43-6640-3cd4-a8bd-482a3c5fde48
קהילת יהודי מנסבאך

קהילת יהודי מנסבאך, כפר במדינת הסן שבגרמניה, התקיימה באופן מצומצם לפחות משנת 1238. בבעלות הקהילה היו בית כנסת, בית עלמין, מקווה, מאפיה ושוחט, וכן לפחות בשנים 1835–1905 גם בית ספר יסודי עם מורה יהודי. הקהילה חוסלה בשואה, וכיום אינה קיימת עוד.
גאוגרפיה

הכפר מנסבאך נמצא במדינת הסן של הפדרציה הגרמנית. במהלך השנים עבר אזור זה גלגולים רבים, מאוסף דוכסויות, נסיכויות ורוזנויות עצמאיות או עצמאיות למחצה, עד לכיבוש האזור בידי פרוסיה בשנת 1866 והפיכתו לפרובינציה בשם פרובינציית הסן-נסאו אשר נשארה במתכונת דומה גם אחרי איחוד גרמניה עד סוף מלחמת העולם השנייה, ועד לעצם ימינו. כיום שייך הכפר אדמיניסטרטיבית לעיירה Hohenroda, בנפת Hersfeld-Rotenburg במדינת הסן שבירתה בוויסבאדן. מבחינה מנהלית שייך הכפר למחוז Kassel.
הכפר מנסבאך שוכן בסביבה כפרית פסטורלית ושקטה, טובל בירק ובתיו בעלי גגות אדומים. כיום חיים בו כ-1,100 איש.
שורשי הקהילה היהודית במנסבאך

בספר הסוקר את תולדות מדינת הסן מצוין שיהודים התיישבו במקום החל משנת 1238 תחת חסותה של משפחת האצולה שהתגוררה בטירת מנסבאך. הדבר אינו מפתיע שכן ידוע על קהילה יהודית בעיר הסמוכה פולדה החל משנת 1235.
על בית הכנסת של מנסבאך ברחוב Hauptstrasse מספר 59 הייתה חקוקה שנת בנייתו - 1717.
אזכור לנוכחות יהודית במנסבאך מופיע גם בשנת 1747, זאת על פי תקנון הכנסייה האוונגלית בשנה זו אשר בין היתר אסר על היהודים לבוא במגע עם הנוצרים בחגיהם ובימי ראשון.
היהודים במדינת הסן (כמו במקומות רבים אחרים) היו כפופים ל"תקנון יהודים" שפורסם על ידי השליט המקומי וכן ל"כתב חסות" – מעין חוזה אישי בינם לבין השליט. גם התקנון וגם כתב החסות כללו הגבלות שונות, החל מתשלום מגוון מיסים: מס קיום, דמי התיישבות, "דמי עזיבה", "מכס הגוף", "דמי נוצות", "דמי כסף", דמי מלחמה", ואפילו מס לחיל התותחנים – רובם של מיסים אלו לא הוטל על שכניהם הנוצרים. הקהילה כולה הוחזקה כערבה לתשלום המס על ידי כל חברי הקהילה. כמו כן נכללו הגבלות תנועה והגבלות על תחום העיסוק (כגון הגבלת המסחר במוצרים מסוימים).
כקוריוז יוזכר כי היהודים במנסבאך נדרשו לספק מדי שנה אווז ותבלינים לכומר, בחג מיכאל הקדוש. היטל זה (או שווה ערך שלו בכסף) נשמר עד שנת 1872 ואף גובה על ידי בית המשפט במספר ניסיונות ערעור של יהודי הכפר.
אירוע משמעותי בחיי היהודים בתקופה זו היה כיבוש גרמניה על ידי נפוליאון וכינון "מלכות וסטפאליה" בשנים 1807–1813. "מלכות וסטפאליה", שבירתה ב-Kassel, נועדה על ידי נפוליאון לשמש כמופת לשאר מדינות גרמניה, וחוקתה נקבעה על פי הדוגמה הצרפתית וכללה זכויות אזרח שאינן מותנות בהשתייכות דתית, כולל ליהודים. עם זאת, לאחר נפילתו של נפוליאון, הושב המצב לקדמותו תוך הבטחה ששוויון זכויות מלא יוחזר מיד לאחר שהיהודים "יוכיחו" כי הם "ראויים" לזכויות אלו, תוך הצבת מגבלות דומות לאלו שהתקיימו בעבר.
הקהילה היהודית במאה ה-19

השנה הראשונה בה קיימים נתונים אודות מספר היהודים הכולל בכפר היא שנת 1835, אז חיו בכפר 204 יהודים. משנה זו הלכה כמות היהודים ופחתה (עזבו בעיקר בשל קשיים כלכליים) עד שהגיעו ל-50 יהודים (6.1% מהאוכלוסייה) בשנת 1925, ול-8 יהודים ב-8/12/41 ערב גירושם של יהודי הכפר "למזרח" (בפועל הובלו ברכבות לגטו ריגה, כפי שיפורט להלן).
במהלך שנים אלו (1858-1829) שימש המורה בראנדס כמורה לילדי הכפר היהודים. באמצע המאה אף פתחה הקהילה בית ספר יסודי יהודי, בו למדו 37 תלמידים בשנת 1868. בית ספר זה נסגר בשנת 1905.
בתקופה זו התחוללה מהפכת 1848 בתמיכה נלהבת של היהודים. המהפכה לוותה בפרעות ביהודים באזורים מסוימים, ואפילו בכפר מנסבאך: כך מספר "פנקס הקהילות" אודות פורעים שהגיעו מחוץ לכפר וביקשו לתקוף את יהודי הכפר, אך נהדפו על ידי תושבי המקום. הישגי המהפכה בוטלו כבר ב-1849 ועימם גם ההטבות ליהודים.
במחצית השנייה של המאה, המשפחות היהודיות התפרנסו בעיקר מסחר בבקר או בטקסטיל. היו גם אפיקי פרנסה נוספים, כך למשל באחד מבתי המשפחות היהודיות שהתגוררה ב"רחוב היהודים", הייתה בחזית הבית חנות לחומרי בניין וכלי בית ממנה התפרנסה המשפחה. בחצר הבית גידלו פרחים וירקות לתצרוכת עצמית. במקרה אחר, התגוררה משפחה יהודית ברחוב Mülgasse. בחזית בית זה הייתה חנות טקסטיל ממנה התפרנסה המשפחה.
בתקופה זו (עד 1895) שימש במנסבאך המורה יעקב בוליי (Boley, יליד 1825 ונרשם כי פרש בשנים 1894–1895) והוחלף על ידי המורה שמעון שטראוס שלימד עד שנת 1902. אחרי הסיפוח לפרוסיה ב-1866 (אחד השלבים באיחוד גרמניה), החל תהליך לביטול המגבלות על היהודים, ובחוקה הקיסרית הכלל-גרמנית של שנת 1872 אף הוענק ליהודים שוויון זכויות. עם זאת האנטישמיות פעפעה בעוצמה באזורים רבים, וברחבי Hessen בפרט. אוטו בקל מפרנקפורט, אשר נבחר לרייכסטאג על בסיס מצע אנטישמי מובהק, ארגן "ירידים חופשיים מיהודים", פרסם רב-מכר בשם "היהודים מלכי הדור" ואף פרסם עיתון אנטישמי שהיה בשיאו מדורג רביעי בעיתוני Hessen מבחינת התפוצה. ב-1890 אף גורשו ממנסבאך שניים מאנשי תנועתו של בקל אשר ניהלו הסתה בבית מרזח מקומי בכפר. היהודים מצידם נתמכו על ידי החוגים הליברליים, והתגוננו, לעיתים בהצלחה, בעיקר על ידי תביעות משפטיות אך גם צעדים נוספים כגון הגעה לאספות אנטישמיות וניסיונות להתעמת עם הדוברים, ובמקרים נדירים אף בעימותים פיזיים (בעיקר באזורים הכפריים על ידי יהודים סוחרי בהמות, שנודעו כבעלי גוף). עם זאת ברור בדיעבד כי האנטישמים נהנו מתמיכה עממית לא מבוטלת.
בשנים 1886–1887 היו רשומים בכפר 26 משלמי מיסים יהודים, ובשנת 1891 היו רשומים 21 משלמי מיסים יהודים, סה"כ 94 נפשות.
מנסבאך בתחילת המאה ה-20

ידוע על מקרה אחד לפחות בו יהודי תושב הכפר (מוריץ בכרך שהיה בהמשך ראש הקהילה היהודית בכפר), השתתף במלחמת העולם הראשונה ואף נפל בשבי הצרפתי, בעקבות כך קיבל את עיטור "צלב הברזל".
אחרי מלחמת העולם הראשונה ובתקופת רפובליקת ויימאר, חיו במנסבאך 50 יהודים מ-11 משפחות יהודיות, ובהן המשפחות בכרך, טננבאום, נוסבאום, גרונבאום, אפל, וייס, שמידט ורוזנבלט. בין היהודים היה רוב של סוחרי בהמות, והשאר סוחרי טקסטיל, בעלי חנויות ואף בעל מאפיה.
ערב עליית הנאצים לשלטון היו לקהילה בית-כנסת בן 40 מושבים, בית עלמין ומקווה טהרה, מאפיה כשרה וכמו כן היא קיימה שחיטה כשרה. הקהילה השתייכה לרבנות המחוז פולדה. ילדי היהודים למדו בבית הספר הכללי למעט שיעורי דת שקיבלו בנפרד. ילדים יהודים מהכפר היו נוסעים גם לפולדה לקבל שיעורי העשרה.
ראשי הקהילה

1847-1848 - סלומון בכרך.
1848-1852 מוזס בכרך.
1852-1858 L. Bacharach.
ראש הקהילה האחרון, שנשא בתפקיד עד שנת 1941, היה מוריס בכרך (Moritz Bacharach).
לקריאה נוספת

“Buch der Erinnerung: die ins Baltikum deportierten deutschen, österreichischen und tschechoslowakis”, Scheffler, Wolfgang, Schulle, Diana, München : K.G. Saur, 2003.
ע. אור, "משפחת בכרך ממנסבאך", 2006, ספריית יד-ושם, מס' פריט 0122113, סימן מדף 107-2393F.
הערות שוליים

↑  עריכה הנרי וסרמן, פנקס הקהילות גרמניה – אנציקלופדיה של הישובים היהודים למן הווסדם ועד לאחר שואת מלחמת העולם השניה – הסן, הסן-נסאו, פרנקפורט"., ירושלים: יד ושם, 1992
↑  Elizabeth Sternberg Siebert, Jewish life in the Hünfelder country - Jews in Burghaun., Michael Imhof publishing house, Peter Mountain, 2001
↑  Gertrude Schneider, Journey into Terror: Story of the Riga Ghetto, New York: Ark House, 1979
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "קהילת יהודי מנסבאך".
שלט הכניסה לכפר מנסבאך
גבעת הדמים

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  ספר של ס.ל.א מרשל
 בימוי:  לואיס מיילסטון
 הופק בידי:  דייוויד לואיס
 תסריט:  ג'יימס ווב
 עריכה:  ג'ורג' בומלר
 שחקנים ראשיים:  גרגורי פק
 מוזיקה:  לאונרד רוזנמן
 צילום:  סאם לוויט
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר, פאתה 
 חברה מפיצה:  יונייטד ארטיסטס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  29 במאי 1959
 משך הקרנה:  97 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מלחמה, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  3,000,000
 הכנסות:  2,100,000
 דף הסרט ב־IMDb
 
גבעת הדמים (באנגלית: Pork Chop Hill' ,תרגום מילולי: "גבעת קדל (צלע) החזיר") הוא סרט מלחמה אמריקאי בשחור-לבן משנת 1959 בבימויו של לואיס מיילסטון, עם גרגורי פק בתפקיד הראשי.
התסריט מבוסס על הספר "גבעת קדל החזיר" של ההיסטוריון הצבאי בריגדיר גנרל ס.ל.א מרשל.
הסרט מתאר את הסיפור האמיתי של "קרב גבעת קדל החזיר" (אנ') שהתרחש בשלהי מלחמת קוריאה בשעה שהשיחות להפסקת אש מתקיימות בפנמונג'ום.
שני קרבות היו על גבעת הדמים הזאת. הקרב הראשון המתואר בספר ובסרט התרחש באפריל 1953 והסתיים בניצחון כוחות האו"ם (בעיקר צבא ארצות הברית). הקרב השני התרחש ביולי 1953 והסתיים בניצחון כוחות הרפובליקה העממית של סין וצפון קוריאה.
לגבעה לא היה שום חשיבות אסטרטגית אלא קלף מיקוח בשיחות להפסקת הנשק. בשני הקרבות נהרגו מאות משני הצדדים והגבעה נשארה בשטח קוריאה הצפונית.
שם הגבעה ניתן בגלל צורתה הטופוגרפית המזכירה צלע (קדל) של חזיר.
חלק מהלוחמים מופיעים בשמם האמיתי כמו לוטננט ג'וזף קלמונס (אנ'), לוטננט וולטר ראסל (אנ') וגנרל ארתור טרודו (אנ').
תקציר העלילה

אפריל 1953, קוריאה, שיחות שביתת הנשק מתנהלות במרץ והחיילים מקווים לסיים את המלחמה ולחזור בשלום לארצות הברית. לוטננט ג'ו קלמונס (גרגורי פק) מפקד פלוגה G בגדוד החי"ר ה-31 של דיוויזיית החי"ר ה-7, מקבל פקודה מלוטננט קולונל דייוויס (בארי אנטוואטר) לכבוש את גבעת קדל החזיר שהסינים כבשו לאחרונה. לגבעה אין כל ערך אסטרטגי אבל היא חשובה במשא ומתן על שביתת הנשק המתנהל 70 מילים משם.
החיילים מקבלים את הפקודה בחוסר רצון. קלמונס מחלק את הפלוגה לשלוש מחלקות - המחלקה בפיקודו תעלה על הגבעה ישר ומחלקה בפיקודו של לוטננט סוקי אוהאשי (ג'ורג' שיבטה) תאגף מהצד ומחלקה שלשית תהיה בכוננות ברזרבה.
הם מתקדמים בשורה כשהסינים מחכים להם למעלה וכרוז סיני מדבר על ליבם שלא כדאי להם להילחם. לפתע הם מוארים בטעות בזרקורים והסינים מתחילים לקצור בהם. האבדות כבדות ומעטים מצליחם לעלות לפסגה ולכבוש אותה ביחד עם המחלקה השנייה שגם היא סובלת אבידות כבדות.
קלמונס נאלץ להתמודד עם חוסר מוטיבציה של לוחמיו ובעיקר של טוראי פרנקלין (וודי סטרוד) שמסרב ללחום וליהרג בקרב הזה.
קלמונס מתחנן לתגבורת כי הוא יודע שהסינים והצפון קוריאנים נחושים לכבוש את הגבעה. מגיעה אליו פלוגה L לאחר שעלו על מארב ורק 12 בפיקודו של לוטננט מרשל (מרטין לנדאו) הצליחו להגיע. מגיע גם כתב חדשות עם צלם שרוצה לעשות כתבה. קלמונס מסלק אותו ושולח אותו למפקדה בבקשה לעזרה בכוח אדם, נשק וציוד רפואי.
מגיעה אליהם פלוגה G בפיקודו של לוטננט ולטר ראסל שהוא גיסו של קלמונס. הם מתחבקים ומעלים זכרונות אך ראסל מקבל פקודה לצאת למשימה נוספת. הוא מפנה את הפצועים ומשאיר תחמושת.
קלמונס נשאר לבד עם קומץ לוחמים כשהכרוז הסיני נותן להם 45 דקות להיכנע אחרת יחוסלו.
בשיחות שביתת הנשק מתרשמים שהסינים רוצים לבחון את נחישות צבא האו"ם באחיזה בגבעת קדל החזיר. מייג'ור גנרל טרודו מחליט לשלוח כוח גדול לעבר הגבעה.
עברו 45 דקות ואלפי סינים תוקפים את הגבעה ברובים, מקלעים, רימונים ולהביורים. המצב אבוד אבל ברגע האחרון מגיעה התגבורת, מסלקת את הסינים וקלמונס ולוחמיו ניצלים ויורדים מהגבעה.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| גרגורי פק | לוטננט ג'ו קלמונס | מפקד פלוגה |
| ריפ תורן | לוטננט וולטר ראסל |  |
| ג'ורג' שיבטה | לוטננט סוקי אוהאשי |  |
| וודי סטרוד | טוראי פרנקלין |  |
| ג'ורג' פפארד | קורפורל צ'אק פקרסון |  |
| נורמן פל | סרג'נט קולמן | קשר |
| מרטין לנדאו | לוטננט מרשל |  |
| בארי אנטוואטר | לוטננט קולונל דייוויס |  |
| קן לינץ' | מייג'ור גנרל טרודו |  |
הערות שוליים

↑  יצא לאור בעברית בשם "גבעת קדל החזיר קרבות קוריאה" בהוצאת מערכות, 1959
תוכנה - מונחים
מונחי בסיס

תוכנה – אוסף מאורגן של הוראות ומידע עבור מחשב.
תוכנית מחשב – רצף של הוראות בשפת תכנות כלשהי, שנועדו לבצע משימה מסוימת, קטנה או גדולה, במחשב.
יישום מחשב – תת־מחלקה של תוכנות מחשב אשר מנצלות את יכולות המחשב לביצוע משימות אותן המשתמש מבקש לבצע.
תוכנת מערכת – תוכנת מחשב המיועדת להפעלה ושליטה על חומרת המחשב, ומשמשת כפלטפורמה להרצת יישומי מחשב.
תכנות – המלאכה של פיתוח ותחזוקה של תוכנה.
מתכנת/תוכניתן – אדם העוסק בתכנות.
קוד פתוח (Open Source) – תוכנה אשר קוד המקור שלה גלוי ונגיש בדרך כלל באמצעות האינטרנט. פרויקטים המפותחים בגישה של קוד פתוח מאפשרים לקהילה רחבה של מפתחים ממרחבי האינטרנט זמינות להורדה של הקוד להתבוננות ולמידה ממנו. פרויקטים אלו מפיקים תועלת ממודל הפתיחות כאשר הקהילה תורמת בחזרה לפרויקט שיפורים, תיקונים והרחבות של קוד המקור. פרויקטים מפורסמים אשר פותחו בגישה של קוד פתוח הם לינוקס (Linux) ואפאצ'י (Apache).
תוכנה חופשית (Free software) – תוכנה בעלת סטטוס משפטי התומך באפשרות של כל אדם להשתמש בה, לשכפלה, להפיצה, להתאימה, לשנותה ולשפרה כפי רצונו, באופן חופשי, אך תחת תנאים מסוימים המבטיחים את זכויותיהם של שאר המשתמשים.
תכנות מונחה עצמים – תפיסה בפיתוח תוכנה, שהמרכיב הבסיסי בה הוא העצם (האובייקט).
תכנות מונחה אירועים – תפיסה בפיתוח תוכנה, שהמרכיב הבסיסי בה הוא האירוע.
תכנות פרוצדורלי – תפיסה בפיתוח תוכנה, שהמרכיב הבסיסי בה הוא השגרה.
תכנות פונקציונלי – תפיסה בפיתוח תוכנה, שהמרכיב הבסיסי בה הוא הפונקציה, ודגש על היעדר או הגבלה של תופעות לוואי.
בדיקות תוכנה – תהליך (חלק מכלל תהליכי הבטחת איכות) במחזור פיתוח תוכנה, הנמצא בין סיום הפיתוח לתחילת השימוש במוצר. בדיקות תוכנה מבוצעות בשני מישורים – בקרת איכות של הגוף המפתח, ובדיקות קבלה של הגוף המשתמש. תהליכי בדיקות תוכנה הם חלק בלתי נפרד מתהליכי הנדסת תוכנה.
שפת תכנות

קוד מקור – הוראות הפעלה עבור מחשב הכתובות על פי תחביר של שפת תכנות. הכוונה בדרך כלל לתוצאת עבודתו של מתכנת.
שפת מחשב – שפה אשר בה נכתבות הוראות הפעלה סדורות עבור המחשב. שפה זו מעובדת לפעולות על ידי המעבד אשר במרכז המחשב.
שפת תכנות – שפה, בעלת אוצר מילים וכללי תחביר משלה, המשמשת למתן הנחיות פעולה למחשב. ראו שפות תכנות.
שפה עילית – שפת תכנות שסגנונה קרוב לשפתו של המשתמש בה ובעזרתה אפשר ליצור תוכנת מחשב.
שפת סף – שפת תכנות שבה יש התאמה חד־חד ערכית בין הפקודות שכותב המתכנת ובין הפקודות בשפת המכונה, כלומר כל פקודה בשפת סף מתורגמת לפקודה אחת בשפת מכונה.
שפת מכונה – הקידוד הבינארי הישיר למתן הוראות פעולה למעבד.
שפת תכנות Low-level – שפת תכנות המספקת אבסטרקציה מעטה מארכיטקטורת סט הפקודות של המחשב, או כלל לא.
תחביר – אוסף הכללים ליצירת רצפי תווים בעלי משמעות לצורך תכנות בשפת תכנות מסוימת.
מחולל יישומים – כלי תוכנה אשר בעזרתו ניתן לכתוב תוכנת מחשב. היחס בינה לשפה עילית הוא היחס בין בנייה מודולרית מתועשת לבין בנייה מסורתית.
אסמבלר – תוכנית מחשב המתרגמת תוכנית שנכתבה בשפת אסמבלי לקוד ביצוע במחשב.
מהדר (compiler) – תוכנה שתפקידה להמיר קוד של תוכנה משפה אחת לשפה שנייה (בדרך כלל משפה עילית לשפת ביניים או שפת מכונה).
הידור – המרת קוד תוכנה משפה אחת לשפה שנייה (בדרך כלל משפה עילית לשפת ביניים או שפת מכונה).
קישור – חיבור רכיבי תוכנה אחדים לתוכנית בת־ביצוע אחת.
bootstrapping – הפעלת תהליך מורכב באמצעות תהליך פשוט יותר מאותו סוג.
מפרש (interpreter) – תוכנה הקוראת תוכנית מחשב הכתובה בקוד שפת תכנות ומבצעת אותה שורה אחר שורה, ללא שלב הביניים של ההידור. רוב שפות התסריט (Scripting Languages) וגם גרסאות מסוימות של שפת BASIC הם כאלו.
פולימורפיזם – היכולת לטפל בערכים מטיפוסים שונים בעזרת ממשק אחיד.
עצם – בתכנות אימפרטיבי, אזור בזיכרון המחשב, או במודל הזיכרון של שפת התכנות, שעשוי להכיל ערכים (הכללה של מושג האובייקט בתכנות־מונחה עצמים, ראו למטה).
קובץ הרצה – קובץ אשר ניתן לביצוע ישירות על ידי המחשב. בדרך כלל יכיל הקובץ יצוג בינארי של פקודות מכונה.
שימוש בתוכנה

הנדסת תוכנה – היא הפעילות ההנדסית העוסקת בפיתוח יעיל של תוכנה איכותית.
אימות תוכנה – תחום במדעי המחשב העוסק בהוכחה שתוכנה מסוימת מבצעת בדיוק את מה שהוגדר במפרט שלה או בעלת תכונות מסוימות.
סיבוכיות – ענף של מדעי המחשב שבמסגרתו נבחנים המשאבים הנחוצים לפתרון בעיה נתונה באמצעות מחשב, ומושווית יעילותם של אלגוריתמים שונים לפתרון בעיה זו.
מכונה וירטואלית – תוכנה היוצרת סביבה הנחוצה להפעלתה של תוכנה אחרת, מבלי שיהיה צורך במימוש פיזי של סביבה זו.
מסד נתונים – תוכנה לאחסון נתונים ואחזורם.
גיור תוכנה – התאמתה לשפה העברית של תוכנה שפותחה למען משתמשים בעולם הרחב, ללא התחשבות מראש בשפה העברית.
היסב – התאמת קוד תוכנה מסביבה X לסביבה Y.
ממשק משתמש – חלק התוכנה המטפל בדיאלוג שבין המחשב למשתמש.
GIGO – עקרון מעולם מדעי המחשב שלפיו תוכנית מחשב או פונקציה המקבלת קלט שגוי, דינה להחזיר פלט שגוי גם הוא.
וניל - שימוש בתוכנה או מערכות מחשוב אחרות כגון חומרה או אלגוריתמים שבצורתן הראשונית, אינן מותאמות, כלומר, הן משמשות ללא כל התאמות אישיות או עדכונים שהוחלו עליהן.