stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תפוצת ישראלים בעולם
הגדרות מונחים לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

תושב ישראלי בחו"ל - מתבססת על הגדרות האו"ם (המלצות האו"ם למפקדי 2010), לפיהן: "מהגר בין לאומי הוא כל אדם המשנה את המדינה המשמשת למגוריו בשגרה. מהגר לטווח ארוך הוא אדם העובר למדינה שאיננה משמשת למגוריו בשגרה, לפרק זמן של שנה ויותר (12 חודשים). מהגר לטווח קצר הוא אדם העובר למדינה שאיננה משמשת למגוריו בשגרה לפרק זמן של שלושה חודשים לכל הפחות ושנה לכל היותר (12 חודשים)."
"יורד יוצא" - הוא אדם אשר לא נמצא במאגר היורדים של השנה הקודמת; ששהה בחו"ל ברצף של לפחות 90 יום; ובמשך שנה מיום היציאה הוא שהה בחו"ל לפחות 275 ימים במצטבר.
"יורד חוזר" - הוא אדם אשר נמצא במאגר יורדים של שנה קודמת; בשנת האומדן שהה בישראל ברצף של לפחות 90 יום; ובמשך שנה מיום החזרה הוא שהה בישראל לפחות 275 ימים במצטבר.
מאגר תושבים ישראלים בחו"ל - נועד לשם זיהוי פרטים במרשם האוכלוסין, החשודים בהסתברות גבוהה מאוד, כפרטים שמרכז חייהם איננו בישראל במטרה לגרוע אותם ממסגרת האוכלוסייה הנוכחת לצורכי מפקד האוכלוסין.
אומדן הישראלים בחו"ל - הכולל גם פרטים שנפטרו בחו"ל, מהווה אומדן לאורו נבחן היקפו של מאגר התושבים הישראלים בחו"ל.
מאזן הגירה של ישראלים - ההפרש בין מספר היוצאים לחו"ל לשהייה של שנה ויותר לבין מספר החוזרים מחו"ל לאחר שהייה של שנה ויותר.
הגירה וירידה של ישראלים לחו"ל

14.3 אלף תושבים יצאו לחו"ל בשנת 2017 ושהו שם ברציפות שנה ויותר. 27% מהם היו ילדים עד גיל 14 ,61.8% היו בני 15–64 (גיל העבודה), ו-10.8% היו בני 65 ומעלה.
באותה שנה חזרו מחו"ל 8.4 אלף תושבים לאחר שהייה רצופה של שנה ויותר. 22.6% היו ילדים עד גיל 14 ,69.4% היו בני 15–64, ו-7.9% היו בני 65 ומעלה. מרבית החוזרים (64.3%) שהו בחו"ל תקופה קצרה יחסית של עד שלוש שנים.
בשנת 2017 מאזן ההגירה של ישראלים היה שלילי (כלומר, יותר יוצאים מחוזרים) ועמד על 5.8 אלף תושבים. עם זאת, בראשית שנות ה-20 של המאה ה-21, נראית מגמה חיובית והמאזן נהיה פחות ופחות שלילי.[דרוש מקור]
הגירה וירידה של ישראלים לחו"ל > אומדן הישראלים בחו"ל

לפי מאזני הגירה מצטברים לשנים 1948–2017, 732 אלף ישראלים יצאו לחו"ל ולא חזרו. אומדן זה כולל גם ישראלים שנפטרו בחו"ל, ולפי שיעורי התמותה בישראל מספרם מוערך בין 133 אלף ל-171 אלף. לפיכך האומדן של מספר הישראלים ששהו בחו"ל בסוף שנת 2017 נע בין 561 אלף ל-599 אלף. אומדן זה אינו כולל ילדים שנולדו בחו"ל למהגרים ישראלים.
| שנה | ישראלים יוצאים | ישראלים חוזרים | מאזן |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 24,700 | 10,500 | 14,200- |
| 1991 | 22,800 | 11,500 | 11,300- |
| 1992 | 23,100 | 10,500 | 12,600- |
| 1993 | 27,200 | 9,000 | 18,200- |
| 1994 | 19,500 | 9,000 | 10,500- |
| 1995 | 26,300 | 7,600 | 18,700- |
| 1996 | 20,900 | 8,100 | 12,800- |
| 1997 | 20,000 | 7,200 | 12,800- |
| 1998 | 19,700 | 6,500 | 13,200- |
| 1999 | 19,500 | 6,800 | 12,700- |
| 2000 | 21,200 | 8,400 | 12,800- |
| 2001 | 27,200 | 7,800 | 19,400- |
| 2002 | 27,300 | 8,300 | 19,000- |
| 2003 | 25,400 | 9,100 | 16,300- |
| 2004 | 24,200 | 10,000 | 14,200- |
| 2005 | 21,500 | 10,500 | 11,000- |
| 2006 | 22,400 | 9,600 | 12,800- |
| 2007 | 21,074 | 9,349 | 11,725- |
| 2008 | 19,098 | 10,622 | 8,476- |
| 2009 | 15,886 | 10,988 | 4,898- |
| 2010 | 15,617 | 10,237 | 5,380- |
| 2011 | 16,156 | 9,518 | 6,638- |
| 2012 | 15,873 | 8,815 | 7,058- |
| 2013 | 16,171 | 8,851 | 7,320- |
| 2014 | 15,670 | 8,866 | 6,804- |
| 2015 | 16,684 | 8,450 | 8,234- |
| 2016 | 15,181 | 8,896 | 6,285- |
| 2017 | 14,254 | 8,411 | 5,843- |
הגירה וירידה של ישראלים לחו"ל > הגורמים העיקריים לירידה מישראל

ישראלים השואפים לשפר את תנאי חייהם ויוצאים לחו"ל בשל בעיות כלכליות שהם נתקלים בהן בארץ, כגון אבטלה, יוקר המחיה, מיסוי גבוה, שכר נמוך מהשכר שיוכלו לקבל בחו"ל ועוד;
סטודנטים או חוקרים השואפים להשלים את לימודיהם בחו"ל בתנאים טובים יותר מאלה שמתאפשרים בארץ;
עולים חדשים שלא השתלבו בארץ מבחינה תעסוקתית בשל אי-התאמה מקצועית לשוק בקרב יורדים 14 העבודה בארץ. לפי המחקר של המשרד לקליטת העלייה שנזכר לעיל, אלה קבוצת צעירים בעלי השכלה גבוהה בהשוואה לכלל העולים החדשים.
סיבות להגירה או לירידה מישראל > רילוקשיין זמני למטרת עבודה או לימודים > סטודנטים ישראלים בחו"ל

בשנת 2013 פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתונים לפיהם כ-18,000 סטודנטים ישראלים לומדים בחו"ל:
כ-2,700 סטודנטים ישראלים לומדים בארצות הברית, ומהווים 15% מכלל הישראלים הלומדים בחו"ל.
כ-12,300 ישראלים לומדים בשאר מדינות ה-OECD, באירופה, באוסטרליה ובקנדה, ואלו הישראלים מהווים כ-0.9% מכלל הסטודנטים הזרים הלומדים במדינות אלה.
כ-3,000 ישראלים לומדים בירדן, 16.7% מכלל הישראלים הלומדים בחו"ל.
לפי אותו פרסום מטעם הלמ"ס, המקצועות המבוקשים הם: רפואה, ביוטכנולוגיה, רפואת שיניים, מנהל עסקים, לימודי משחק וקולנוע, עיצוב אופנה ואומנות. כמו כן, עוד נמצא על פי הנתונים, כי המדינות הנחשקות בעיני הסטודנטים הישראלים הן: ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, ספרד, איטליה, רומניה, הונגריה, גרמניה והולנד.
יתרה מזאת, הלמ"ס בדקה ונמצאה כי הסיבות ללימודים בחו"ל מגוונות למדי. החל מהאווירה הקוסמופוליטית, תחושת החופש והשחרור והתרעננות משירות מילואים, ועד סברה כי רמת הלימודים גבוהה יותר, בעיקר במקצועות כמו רפואה ומינהל עסקים. סיבה נוספת שציינו הסטודנטים הם תנאי הקבלה הנוקשים באוניברסיטאות בארץ.
על פי מאגר המידע של ה-OECD, מספר הסטודנטים הישראלים שלמדו במדינות ה-OECD בשנת 2019 הוא 8,340. כ-15 אלף ישראלים עוזבים את הארץ מדי שנה לטובת לימודים אקדמיים בחו"ל, מסיבות שונות ובהן יוקר המחיה, הרצון להיחשף לתרבויות חדשות, לימוד שפות, ועוד.
על פי מידע של התכנית הלאומית להשבת אקדמאים, ישנם ישראלים בעלי תואר שלישי בתחומי מדעי החיים אשר נמצאים בחו"ל עקב קושי בהשתלבות בתעסוקה בישראל, הדבר נכון גם לבעלי תואר שלישי במדעים הפיזיקליים, המתקשים בהשתלבות בשוק התעסוקה הישראלי עם חזרתם לארץ בסיום הלימודים. מבין בעלי תואר שני במתמטיקה ממוסדות ישראליים, כ-25% עובדים וחיים בחו"ל, וכן כ-20% מהישראלים בעלי התואר השלישי במדעי המחשב חיים ועובדים בחו"ל.
סיבות להגירה או לירידה מישראל > ירידה מישראל בקרב עולים חדשים

נמצא כי שיעור היורדים בקרב העולים ממדינות ברית המועצות לשעבר - גבוה עשרות מונים משיעור היורדים בקרב הישראלים הוותיקים (7.4 מכל 1,000 עולים מחבר המדינות ירדו מישראל בשנת 2002, לעומת 1.5 מכל 1,000 ילידי ישראל). יתר על כן, שיעור היורדים בקרב העולים מחבר המדינות גדל עם השנים, וכמעט הוכפל משנת 1990 עד שנת 1997. בתקופה שבין 1989 ל-2002 ירדו מהארץ כ-72,000 (7.6%) מתוך כ-939,000 עולים. 9,100 מהם היגרו לרוסיה ו-5,250 היגרו לאוקראינה. כמו כן, שיעור הירידה בקרב העולים הלא-יהודים מחבר המדינות היה יותר מכפול משיעורם בקרב העולים היהודים. בשנים 1990–2017 עזבו את ישראל לבלי שוב כ-118.7 אלף עולים שהם כ-11% מכלל העולים שהגיעו מברית המועצות.
סיבות להגירה או לירידה מישראל > "בריחת המוחות" מישראל

ב-2019 Yearbook Competitiveness World פרסם דירוג של היקף בריחת המוחות בקרב 63 מדינות מתפתחות ומפותחות. ישראל דורגה במקום ה-24. כלומר, המשמעות היא ש"בריחת המוחות" מישראל היא ממוצעת ביחס למדינות אחרות.
לפי נתוני הלמ"ס והתוכנית הלאומית להשבת אקדמאים, אחוז השוהים בחו"ל שלוש שנים ויותר גבוה במיוחד בקרב מקבלי תואר שלישי (דוקטור), במיוחד בקרב מקבלי תארים בתחומי המדעים המדויקים וההנדסה. 11% ממסיימי תואר שלישי בישראל שוהים בחו"ל, שזהו אחוז הרבה יותר גבוה מאחוז השוהים שאינם-אקדמאים, בחו"ל.
לפי מחקר של הכלכלן דן בן-דוד ב-2014, ירדרו מישראל 2% מבוגרי המכללות להוראה, 4% מבוגרי המכללות הכלליות, 7% מבוגרי מדעי החברה והרוח באוניברסיטאות ו-9% מבוגרי המדעים וההנדסה באוניברסיטאות.
בהנחה שמדי שנה "מאבדת" מדינת ישראל כ-120 מדענים, ההפסד השנתי לתמ"ג הוא כ-55 מיליון שקל.
סיבות להגירה או לירידה מישראל > ירידה כאקט מחאה

בשנת 2014, החלו מחאות מצד ישראלים שקוראים לירידה מישראל עקב יוקר המחיה, כשהידועה מביניהן הייתה מחאת המילקי.
זכות הצבעה בבחירות

לפי החוק, אזרחים ישראלים שמתגורירם או שוהים זמנית בחו"ל - לא זכאים להצביע אלא אם יגיעו לישראל במיוחד ביום הבחירות, ולכן זכותם להצביע נמנעת בעודם שוהים מחוץ למדינה ביום הבחירות. החוק הקיים מאפשר זכות הצבעה רק לנציגים רשמיים של ישראל (מטעם משרדי הממשלה ושליחי המוסדות הלאומיים), בנציגויות דיפלומטיות וקונסולריות, וכן לימאים בהפלגה. ישנה טענה העולה בשנים האחרונות היא כי החוק הקיים מאז 1948 מיושן ולא רלוונטי עוד, שכן אזרחי העולם ניידים יותר לצורכי תעסוקה, לימודים או טיולים, בהשוואה לימי קום המדינה. מצד שני יוחנן פלסנר ועופר קינג מהמכון הישראלי לדמוקרטיה טענו שהענקת זכות הצבעה גורפת לאזרחי ישראל שחיים בחו"ל היא צעד בעייתי לנוכח הייחודיות של מדינת ישראל שבה האזרחות נרכשת בקלות יחסית מכוח חוק השבות; ושהסוגיות המוכרעות בבחירות בה קיומיות וכבדות משקל. ולכן הם מציעים את הרחבת ההצבעה מחו"ל רק לאזרחים הנמצאים בחו"ל באופן זמני, לצורך שליחות מהעבודה, לימודים, תיירות ועסקים. ולא ליורדים ישראלים שהעתיקו את מרכז חייהם לחו"ל באופן קבוע.
ראו גם

ירידה מארץ ישראל
רילוקיישן
יהדות התפוצות
הערות שוליים

1 2 3 4 5  עורך מדעי: עמית יגור-קרול | עורכת תוכן ולשון: מעין ערוסי | מרכזת תוכן: לילך ביטון | עורך נושאי לאוכלוסייה: אביעד קלינגר, שנתון סטטיסטי לישראל 2019, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏דצמבר 2019
1 2  פלורה קוך דבידוביץ', מספר הישראלים החיים בחו"ל, באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ‏11 במרץ 2012
↑  THE HISTORY OF THE IAC, (Israeli-American Council (IAC
1 2 3  גל שור, אז כמה ישראלים יש בארה"ב? טור העורך מאת גל שור, באתר Shavua Israeli - israeliweek.com, ‏08/22/2014
↑  טל שניידר, ‏חצי מיליון ישראלים חיים ברווחה בחו"ל; מה חסר להם שם?, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2012
1 2  הגירה מישראל: בעיה או הזדמנות?, באתר המכון לאסטרטגיה ציונית, ‏דצמבר 2019
↑  Census Profile, 2021 Census of Population
1 2 3  מיכל סבח, סדרת ניירות טכניים - מאגר תושבים ישראלים בחו"ל, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏אוקטובר 2012
1 2  גוסטבו שיפריס, סדרת ניירות עבודה 112 - הגירה של ישראלים לחו"ל- שימוש בקובצי ביקורת הגבולות לחישוב זרמי ירידה, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ‏ינואר 2020
↑  ישראלים יוצאים, מספרים מוחלטים ושיעורים ל-1,000 תושבים באוכלוסייה, 1990 - 2017, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
↑  ישראלים חוזרים, מספרים מוחלטים ושיעורים ל-1,000 תושבים באוכלוסייה, 2017-1990, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
1 2  נעמי מי-עמי, נתונים על הירידה מן הארץ, באתר הכנסת, מרכז המחקר והמידע, ‏27 ביולי 2006
1 2 3  זאב קליין, 18,000 סטודנטים ישראלים לומדים בחו"ל, באתר ישראל היום, ‏09.10.2013
↑  נתונים על סטודנטים ישראלים שלומדים במוסדות זרים, פורסמו על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 2021.
↑  נועם (דבול) דביר, מעדיפים ללמוד מעבר לים: סטודנטים ישראלים נוטשים את הלימודים בארץ לטובת הקמפוסים בחו"ל, באתר ישראל היום, ‏2022
↑  נתוני למ"ס עבור התכנית הלאומית להשבת אקדמאים, 2015.
↑  אבי בליזובסקי, בשנים האחרונות: יותר מ-33,000 אקדמאים ישראלים בחו"ל, באתר הידען, ‏2018
↑  נועם דביר, 150 אלף מהנדסים ו-43 אלף רופאים: העלייה מברית המועצות במספרים, באתר ישראל היום, ‏12.01.2020
↑  IMD World Competitiveness ranking 2019, IMD
↑  מוניקה לב כהן, ‏בריחת מוחות - לא אגדה אורבנית, מוניקה לב כהן, באתר גלובס, 7 בינואר 2019
↑  שחר אילן, מחקר: זינוק בהיקף "בריחת המוחות" מישראל, באתר כלכליסט, 30 במאי 2019
↑  מיכל מרגלית, מחקר: ההפסד השנתי מבריחת המוחות מישראל – 55 מיליון שקל, באתר ynet, 16 בינואר 2019
↑  אלי אשכנזי‏, נתניהו וליברמן הבינו, אבל גם דרעי: מי מפחד מ-15 המנדטים האבודים?, באתר וואלה, 10 במרץ 2019
↑  יוחנן פלסנר ועופר קניג, הצבעת אזרחים ישראלים מחו“ל, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, ‏9 במרץ 2016
Bat Conservation International

| --- | --- |

 תחום:  רסטורציה, environment 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  אוסטין 
 מייסדים:  מרלין טאטל 
 תקופת הפעילות:  2 באוקטובר 1982 – הווה (42 שנים) 
 www.batcon.org
 
Bat Conservation International (‏BCI; "שימור עטלפים בינלאומי") הוא ארגון לא-ממשלתי וקרן נדבנות העוסקת בשימור עטלפים ובתי הגידול שלהם באמצעות פעולות שימור שימור בטבע, חינוך והסברה, מחקר ושדלנות ציבורית. BCI משתף פעולה עם ארגוני טבע רבים אחרים, בהם שירות הדגה וחיות הבר של ארצות הברית.
היסטוריה

BCI נוסד ב-1982 בידי חוקר ומשמר העטלפים מרלין טאטל (אנ'). זמן קצר לאחר היווסדו נקבע מטהו באוסטין, טקסס, עיר שהפכה לסמל לשימור עטלפים בעקבות המהפך התודעתי שחוללו טאטל ועמיתיו בקרב התושבים בנוגע לאוכלוסיית ענק (בת מיליון וחצי פרטים) של עטלפים מהמין אשף מקסיקני שהתנחלה מתחת לאחד הגשרים הראשיים בעיר - גשר שדרת הקונגרס על שם אן ריצ'רדס (אנ') - מאיום שצריך להדביר לאטרקציה תיירות שחביבה על המקומיים והתיירים הזרים כאחד. מאז עסק הארגון במאמצי שימור, מחקר וחינוך רבים. הוא שיתף פעולה עם גורמים רבים אחרים, פרסם מאמרים וספרים, ארגן סדנאות, העניק מלגות מחקר וכן תמך הן במחקר תאורטי והן במחקר מעשי אקולוגי בכל רחבי ארצות הברית ומאוחר יותר גם ברחבי העולם.
נכון ל-2016 מעסיק BCI צוות של 30 ביולוגים, מחנכים ואנשי מנהלה. בארגון תומכים חברים מיותר מ-60 מדינות ברחבי העולם.
HP iLo

iLo (ראשי תיבות של: Integrated Lights-Out) היא טכנולוגיה משובצת נשלטת שרת מבית HP אשר מאפשרת יכולות ניהול מחוץ לרשת. החיבור הפיזי הוא של פורט אתרנט אשר נמצא ברוב שרתי "Proliant" מסדרת 300 ואילך.
iLo נותן פונקציונליות דומה לטכנולוגיית LOM (ראשי תיבות של lights out management) המוצעת על ידי ספקים אחרים, כגון סאן/אורקל, דל, IBM, DRAC, וסיסקו CIMC.
תכונות

iLo מאפשר לבצע פעולות על שרת HP מעמדה מרוחקת. לכרטיס iLo חיבור נפרד לרשת וכתובת IP משלו. אל הכרטיס שלו אפשר להתחבר בפרוטוקול HTTPS (שהוא HTTP עם הצפנת TLS). מבין האפשרויות:
אתחול השרת (כגון אם הוא "תקוע" - אינו מגיב ברשת הרגילה)
העלאת השרת ממצב מכובה
ממשק פיקוד מרוחק (Remote Console) - ייתכן וידרוש רישוי מורחב (Advanced License)
הוספת (Mount) דיסק CD/DVD מרוחק או "Image"
גישה ל-IML ‏(Integrated Management Log) של השרת
שליטה מרוחקת באמצעות RIBCL‏ (Remote Insight Board Command Language) מבוססת XML
תמיכה מלאה ב-CLI דרך פורט RS-232, (מוגבל עקב אי יכולת לגשת את מקשי הפונקציות)
גרסאות

| שם | שרתים | גרסת קושחה אחרונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
| iLO | שרתי ProLiant‏ G2, G3 ו-G4 | 1.96(הקישור אינו פעיל), שוחררה: 30 אפריל 2014 |  |
| iLO 2 | שרתי ProLiant‏ G5 ו-G6, ממודלים 300 ומעלה | 2.25(הקישור אינו פעיל), שוחררה: 14 אפריל 2014 | תיקון לבעיות של Heartbleed |
| iLO 3 | שרתי ‏ProLiant‏ G7 | 1.82, שוחררה: 30 ינואר 2015 |  |
| iLO 4 | שרתי ProLiant ‏Gen8 ו-Gen9 | 2.03, שוחררה: 10 נובמבר 2014 |  |
| iLO 5 | שרתי ProLiant ‏Gen10 | 2.12 שוחררה: 23 ינואר 2020 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
1791

שנת 1791 היא השנה ה-91 במאה ה-18. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. 1 בינואר 1791 לפי הלוח הגרגוריאני מקדים את 1 בינואר לפי הלוח היוליאני ב-11 ימים.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח הגרגוריאני.
אירועים

4 במרץ – ורמונט מתקבלת כמדינה ה-14 של ארצות הברית
4 באפריל – אונורה מירבו הוא הראשון להיטמן בפנתאון של פריז
3 במאי – הפרלמנט הפולני מקבל את חוקת "ה-3 במאי", בכך הופכת למדינה האירופאית החוקתית הראשונה
13 בספטמבר – לואי השישה עשר מלך צרפת קיבל את החוקה החדשה של המדינה
27 בספטמבר – האספה המכוננת הלאומית הצרפתית הכריזה על מתן שוויון זכויות מוחלט ליהודי צרפת - אמנסיפציה
30 בספטמבר – בווינה עולה הצגת הבכורה של האופרה חליל הקסם מאת מוצרט
1 באוקטובר – נפתח המושב הראשון של האספה המחוקקת של צרפת
15 בדצמבר – מגילת הזכויות של אזרחי ארצות הברית נכנסת לתוקף עם אישורה של וירג'יניה
נולדו

21 בפברואר – קארל צ'רני, מלחין ופסנתרן אוסטרי (נפטר ב-1857)
23 באפריל – ג'יימס ביוקנן, נשיאה ה-15 של ארצות הברית (נפטר ב-1868)
27 באפריל – סמואל מורס, ממציא אמריקאי, מפתח הטלגרף וקוד מורס (נפטר ב-1872)
22 בספטמבר – מייקל פאראדיי, פיזיקאי וכימאי בריטי (נפטר ב-1867)
23 בספטמבר – תאודור קרנר, משורר גרמני (נפטר ב-1813)
24 בספטמבר – גרגורי אלכסנדרוביץ פוטיומקין, מדינאי רוסי (נולד ב-1739)
26 בדצמבר – צ'ארלס בבג', מתמטיקאי וממציא בריטי (נפטר ב-1871)
נפטרו

2 באפריל – אונורה מירבו, מדינאי צרפתי (נולד ב-1749)
24 באפריל – בנג'מין הריסון, מושל וירג'יניה, מחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית (נולד ב-1726)
5 בדצמבר – וולפגנג אמדאוס מוצרט, מלחין אוסטרי (נולד ב-1756)
10 בדצמבר – יעקב פרנק, משיח שקר שבתאי שהתנצר עם חסידיו (נולד ב-1726)
ראו גם

1791 במוזיקה‎
ילידי 1791‎
נפטרים ב-1791‎
וולפגנג אמדאוס מוצרט
Deus Ex

| --- | --- |

עטיפת המשחק
 כללי
 תאריך הוצאה:  26 ביוני 2000
 סוגה:  משחק פעולה-תפקידים, משחק ירי בגוף ראשון, משחק התגנבות
 פיתוח:  Ion Storm
 הוצאה לאור:  Eldos Interactive
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 הפצה:  Eldos Interactive
 עיצוב:  וורן ספקטור והרווי סמית'
 סדרה:  Deus Ex
 דרישות תוכנה
 גרסה:  1.112
 מנוע משחק:  Unreal Engine
 מצבי משחק:  שחקן יחיד
 פלטפורמות:  Mac OS Windows פלייסטיישן 2
 המשחק הבא:  Deus Ex: Invisible War
 דרישות מערכת
 מעבד:  אינטל פנטיום II במהירות 300MHz או מעבד AMD תואם מומלץ: פנטיום III או תואם
 זיכרון:  64MB מומלץ: 128MB
 כרטיס מסך:  תואם Direct3D 7.0a עם 16MB זיכרון (או לחלופין תואם Glide מסדרת 3dfx Voodoo)
 מקום פנוי:  150MB עבור קובצי הבסיס, 750MB עבור התקנה מלאה
 אתר רשמי
 
Deus Ex (בתעתיקו העברי דאוס אקס) הוא משחק מחשב בנושא סייברפאנק המשתייך לז'אנר היריות בגוף ראשון ומשחק תפקידים. המשחק פותח על ידי Ion Storm והוצא לאור על ידי Eldos Interactive בשנת 2000. המשחק הוא אחד ממשחקי ההתגנבות (Stealth) הראשונים והיה מחלוצי יישום מנגנון משחק אשר משתנה בהתאם לבחירות השחקן. המשחק קיבל אהדה רבה בקרב צרכנים ובקרב מבקרים בגלל מקוריותו והעלילה העמוקה שלו. המגזין האינטרנטי PC GAMER אף נתן לו את הכותרת "משחק ה-PC הטוב בעולם". המשחק היה מועמד שכיח למספר פרסי "משחק השנה" (Game of the Year).
המשחק מתקיים בעולם דיסטופי ואפל בשנת 2052. הגיבור, JC Denton, סוכן טוראי בקואליציה הבדיונית United Nations Anti-Terrorism Coalition (קואליציית האו"ם כנגד מעשי טרור או UNATCO), במשימתו להילחם בטרור ולשרוד בעולם הנכנס למערבולת של כאוס. כשמתקדם המשחק, דנטון נכנס ללב קונספירציה, מבצע מעשי שוחד וסחיטה ופוגש ארגונים כגון האילומינטי ו-Majestic 12.
המשחק שוחרר לראשונה ל-PC אך בגלל האהדה שהשיג לטובתו וביקוש רב המשחק הועבר גם לקונסולת הפלייסטיישן 2 והמקינטוש. המשחק הביא אחריו משחק המשך בשם Deus Ex: Invisible War ואף פריקוול בשם Deus Ex: Human Revolution.
משחקיות

המשחק סובב אחר ג'י.סי. דנטון, סוכן זוטר בקואליציאת האו"ם כנגד מעשי טרור (UNATCO), ומתפקידו להפיץ את החיסון ל"מוות האפור" - וירוס קטלני שהופך באיטיות לפנדמיה ומאיים להרוס את הונג קונג וארצות הברית. התרופה היחידה עונה לשם "אמברוזיה" והיא ניתנת לעשירים ולפוליטיקאים בלבד.
משחקיות > אלמנטי RPG

למרות סיווג המשחק כמשחק יריות בגוף ראשון, ניתן למצוא מספר אלמנטים שמופיעים במשחקי תפקידים ממוחשבים (RPG). אחד מהבולטים מביניהם הוא "Skill Points" (נקודות מיומנות), אותם ניתן להשיג על ידי מציאת אזורים סודיים, השלמת משימות ושיכנוע אישים. השחקן יכול להשקיע נקודות אלה על מנת לשפר את הדמות במספר מיומנויות במשחק: כגון פריצה למחשבים, שימוש בכלי נשק חמים וקרים, שחייה, שימוש בציוד רפואי וכדומה.
בעולם המשחק ימצא דנטון שדרוגים לכלי הנשק הקיימים, אותם יוכל להצמיד לכלי הנשק שברשותו וכך משדרג אותו. שדרוגים אלה מאפשרים לשחקן להצמיד כוונות, משתיקי קול וכן לשפר את הנשק עצמו ישירות כגון שיפור דיוקו, מהירות הירייה שלו, הנזק שהנשק מסב וכדומה. לא כל שדרוג מתאים לכל נשק, לדוגמה לא ניתן להצמיד משתיק קול לטילי כתף.
תפקיד השדרוגים הננוטכנולוגים החדישים באים לידי ביטוי אף הם: שחקנים מאותגרים לחפש אזורים נסתרים בעולם המשחק על מנת לשדרג או להוסיף שדרוגים לדנטון עצמו בעזרת קפסולות מיוחדות. קפסולות אלה לרוב אינן גלויות לעין ונמצאות באזורים צדדים או מוגנות על ידי סיסמת מחשב או מערכת אבטחה. קפסולות אלה ניתנות לשתילה בגופו של דנטון על ידי רובוט מיוחד, אף הוא נמצא במקומות מרוחקים וצדדים במשחק. בקפסולה שתי אפשרויות לשדרוגים אפשריים (לדוגמה ריצה מהירה יותר או האפשרות להרים אובייקטים כבדים) ועל השחקן לבחור את האפשרות המתאימה לו או לסגנון המשחק שלו.
כמו כן, דיאלוגים שונים עם דמויות בלא-שחקן במשחק הוא כלי למציאת מקום שעל השחקן להגיע, מידע על המצב הקיים ואף רמזים למקומות סודיים באזור. בעת דיאלוגים יכול לשחקן לבחור מה יענה דנטון לאדם איתו הוא משוחח; דרכים שונות מפיקות תוצאות שונות, אלה יכולות להיות חיוביות (האדם יספר על הנושא) או שליליות (האדם נלחם בדנטון או אינו מוכן לספר לו על הנושא).
משחקיות > בחירות השחקן

דאוס אקס נחשב לחלוץ בעניין זה, כיוון שהמשחק היה הראשון ליישם מנגנון המשנה את עולם המשחק לפי בחירות השחקן ומרשה לשחקן לבחור צורת משחק ייחודית משלו. השחקן יכול להשלים משימות במספר דרכים: השחקן יוכל לנסות להתגנב ולהיטמע בין טרוריסטים ולהתחבא מרובוטים; הוא יכול לפרוץ למחשבים או למערכות אבטחה כדי לכבותם או לפתוח דרך קיצור מיוחדת; השחקן יכול להרוג את אויביו באופן נראה מטווח אפס או מרחוק בעזרת רובה צלפים.
אזכורים > אטימולוגיה

השם "דאוס אקס" מגיע מהמושג הלטיני "דאוס אקס מכינה" שמשמעותו "אל מתוך מכונה". בדרמה, מושג זה משמש כאשר כוח חיצוני פותר בפתאומיות בעיות שבהם הדמויות נתקלות באופן בלתי אפשרי. וורן ספקטור, מפיק המשחק, הודה כי השם "דאוס אקס" נבחר בגלל ההתמודדות של הפרוטגוניסט ג'י.סי. דנטון בכוחות הנשגבים במשחק וכמו כן בגלל עלילת הסיפור המתקשרת למכונאות וטכנולוגיה.
אטימולוגית שם הקוד של הפרוטגוניסט הראשי "JC Denton" אינו ידוע. הרווי סמית', המעצב הראשי של המשחק הודה כי "JC" הוא קיצור לישו (Jesus Christ), וכמו כן שמות האינטליגנציות המלאוכתיות במשחק נקראות על שם אלים מהמיתולוגיה היוונים, ביניהם איקרוס והליוס. מצד שני, האתר TELEVISIONTROPES.COM טען ש-JC הוא ראשי תיבות ל-Jensen Clone, מה שהופך את JC ופול דנטון, ובצורה לא-ישירה אלכס דנטון (דמות השחקן ב-Deus Ex: Invisible War) לשיבוטים של אדם ג'נסן (דמות השחקן ב-Deus Ex: Human Revolution)
אזכורים > אזכורים בספרות

יומנים במשחק מוצגים בצורת מחשבי כיס קטנים בשם "Datacubes" או יכולים להמצא באי-מיילים במחשבים. לרוב הם מכילים רמזים לאזורים סודיים, סיסמאות למחשבים נוספים או מערכות אבטחה או מספרי כרטיסי אשראי שהשחקן יכול לפקוד מהם כסף לחשבונו האישי, אך לרוב מוצגים בהם מחשוביתהם של אינדיבידואלים בארגונים, מחשבותיהם על התקדמות הטכנולוגיה והמצב הנוכחי והשלכות החלטות השחקן במשחק, דבר המוסיף לאווירה המטפורית של המשחק. ביומנים אלה אף ציטוטים מנובלים העוסקים במדע בדיוני או מלחמה, כגון האיש שהיה יום חמישי, אמנות המלחמה, שכל ישר וממספר ספרים מאת שייקספיר.
ביקורת

המשחק קיבל מספר רב של ביקורות חיוביות, הנותנות למשחק ממוצע של 90 באתר MetaCritic. סוקרים רבים שיבחו את המשחק על עלילתו העמוקה, רמת הדיוק והעבודה בכל דמות, מנגנון המשתנה על פי בחירות השחקן, זמן המשחק הארוך שלו, דיבוב הדמויות והאזכורים השונים המגיחים ממנו.
למרות זאת, סוקרים רבים העידו כי פריצה למכשירים אלקטוריים וחדרים פשוטה מדי. כתב GameSpot לשעבר, גרג קסווין כתב: "אפשר פשוט לעמוד ולבזבז כמות מכובדת של פורצים אלקטרוניים עד שהדלת נפתחת או שהאבטחה מפסיקה... אפילו עם יכולות "קראקר" מינימליות, השחקן עדיין יוכל לפרוץ מכשירים ולעבור את מחסום הסיסמאות... פשוט על ידי לחיצה על כפתור ה"פריצה" ולהקדיש מספר שניות."
הגרפיקה המיושנת של המשחק ואפקטי הסאונד המקיפים אותו היו גם הם חיסרון חמור בעיני סוקרים. קסווין טען כי הסביבות "שחורות וריקות מדי." אתר הסקירות IGN טען כי "הגרפיקה בסיסית ובלוקית והאנימציה אינה חלקה". המשחק משתמש ב-Unreal Engine, מנוע שהיה מיושן לזמנו. סוקרים רבים מאשימים את המשחק על כך שהמנוע לא שונה דיו על מנת לעמוד בסטנדרטי גרפיקה. לצד זאת, נאמר כי "הגרפיקה ממוצעת למשחק בגילו".
ביקורת > פרסים

המשחק היה מועמד תכוף ל-40 פרסי "משחק השנה" מאתרים שונים ומקהילות שונות, ביניהן IGN ,GameSpy ,PC GAMER ,GameSpot ופרס באפט"א ורבים אחרים. כמו כן הוא מככב ברשימות "משחקי המחשב הטובים בכל הזמנים", בין השאר של GameSpot ו-IGN.
הערות שוליים

↑  LORE - Deus Ex Lore in a Minute! - YouTube
↑  המשחק משתמש במכשירים מיוחדים בשם "Multitools" על מנת לפרוץ מערכות אבטחה.
↑  Deus Ex Review - GameSpot
↑  Deus Ex - IGN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb166129664 (data)  GND: 4663653-5
Get Back (שיר של דמי לובאטו)

"Get Back" (בעברית: "חזור") הוא סינגל הבכורה של הזמרת האמריקאית דמי לובאטו. הוא נכתב על ידי לובאטו, ג'ו ג'ונאס, ניק ג'ונאס וקווין ג'ונאס והופק על ידי האחים ג'ונאס לצד ג'ון פילדס, לאלבום הבכורה של לובאטו, Don't Forget.
רקע

"Get Back" נכתב על ידי לובאטו, ג'ו ג'ונאס, ניק ג'ונאס וקווין ג'ונאס, והופק על ידי האחים ג'ונאס לצד ג'ון פילדס. לובאטו רצתה לכתוב שיר על לחזור להיות עם מישהו, מכיוון שהיא האמינה שכבר נוצרו מספיק שירים אכזריים על שברון לב. היא אמרה, ”זה סוג של שיר מהנה ואופטימי וזה פשוט כיף לשיר [אותו] לאדם שכתבתי עליו.” האחים ג'ונאס סיפקו קולות רקע וגיטרות בשיר. השיר יצא לאור כסינגל המוביל של Don't Forget ב-12 באוגוסט 2008, בארצות הברית ובקנדה.
וידאו קליפ

את "Get Back" ביים פיליפ אנדלמן והקליפ צולם ביום אחד. הקליפ שודר לראשונה בערוץ דיסני ב־22 באוגוסט 2008, לאחר בכורת הסרט בנות הצ'יטה: עולם אחד. הקליפ מתחיל בצילום של גשר מנהטן, ואז לובאטו ולהקתה נראים על במה קטנה על גבי בניין. לובאטו לובשת בגדים שחורים, צעיף וכפפות אדומות. לאורך הבית הראשון והפזמון, לובאטו רוקדת על הבמה כשברקע נראה גשר מנהטן. לאחר הפזמון הראשון השמש שוקעת ומוצגים תמונות וקטעים מחיי הלילה בעיר ניו יורק. הבית השני והפזמון מבוצעים במהלך הלילה. במהלך גשר השיר מוצג צילום של לובאטו בשעות היום כשהיא יושב לבד על הגג. אחרי זה היא חוזרת לבמה ומבצעת את הפזמון האחרון במהלך הלילה כשברקע נורות בהירות. הקליפ מסתיים עם סיום ההופעה, כשלובאטו מסתובבת והולכת לעבר הלהקה שלה.
נכון לחודש ינואר 2021, הקליפ צבר כ-28.9 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 141 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 43 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 93 |  |
תארים

| מדינה | תואר | עותקים |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 586,000 |