stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות להט"ב באסטוניה
הערות שוליים

1 2  Rainbow Europe, rainbow-europe.org
↑  עידן יוסף-ימין, ‏הראשונה במדינות הבלטיות: אסטוניה אישרה נישואים גאים, באתר ‏מאקו‏, 20 ביוני 2023
↑  ERR, Parliamentary Working Group to Codify Cohabitation, ERR, ‏2014-03-21 (באנגלית)
↑  ERR, Government Approves Cohabitation Bill, ERR, ‏2014-05-22 (באנגלית)
↑  ERR, Gender-Neutral Civil Union Bill Survives Early Morning Vote, ERR, ‏2014-06-19 (באנגלית)
↑  ERR, Cohabitation Bill Heads to Final Vote, ERR, ‏2014-10-08 (באנגלית)
↑  Parliament Passes Cohabitation Act; President Proclaims It | News | ERR, web.archive.org, ‏2015-11-30
↑  ERR, Cohabitation Act implementing acts pass first reading by single vote, ERR, ‏2015-11-25 (באנגלית)
↑  ERR, Estonia to pay damages for failing to adopt implementing legislation for civil partnership law, ERR, ‏2017-02-08 (באנגלית)
↑  ERR, President chides MPs for shunning Partnership Act's implementing provisions, ERR, ‏2017-09-11 (באנגלית)
1 2  ERR, Nonprofit: Court orders entry of same-sex marriage into Estonian register, ERR, ‏2017-01-25 (באנגלית)
↑  Stefanie Gerdes, Gay couple win right to be married in Estonia, Gay Star News, ‏2017-01-30 (באנגלית בריטית)
↑  "Same-sex spouses have EU residence rights, top court rules". BBC News (באנגלית בריטית). 2018-06-05. נבדק ב-2021-11-17.
↑  ERR, Court: Adoption by same-sex couple must be entered in register, ERR, ‏2017-02-22 (באנגלית)
↑  ERR, Eestis lapsendas esimene samasooline paar kaks last, ERR, ‏2016-03-29 (באסטונית)
↑  CCIES at The Kinsey Institute: Estonia, web.archive.org, ‏2012-11-07
↑  Loe, kus kohtusid geid nõukogude ajal - Elu - Eesti Ekspress, web.archive.org, ‏2012-08-24
↑  Hundreds March In Estonian Capital To Mark Baltic Pride Festival, RadioFreeEurope/RadioLiberty (באנגלית)
↑  Ambassador quits Estonia over gay abuse, the Guardian, ‏2006-06-07 (באנגלית)
↑  ERR, Tallinn Pride to be held again following decade-long break, ERR, ‏2017-03-02 (באנגלית)
↑  Estonian World, Foreign embassies in Estonia: LGBTI rights are human rights, Estonian World, ‏2017-07-07 (באנגלית בריטית)
↑  Estonian World, Foreign embassies in Estonia: LGBTI rights are human rights, Estonian World, ‏2017-07-07 (באנגלית בריטית)
↑  ERR, Таллиннский фестиваль сексуальных меньшинств Baltic Pride отменен из-за коронавируса, ERR, ‏24 במרץ 2020 (ברוסית)
↑  Josh Milton, Estonia LGBTI film festival sues city for gutting its funding, Gay Star News, ‏2019-02-07 (באנגלית בריטית)
↑  Shannon Power, Estonian council broke the law when it cut LGBTI festival funding, Gay Star News, ‏2019-05-31 (באנגלית בריטית)
↑  Nõuded doonorile – Põhja-Eesti Regionaalhaigla Verekeskus, verekeskus.ee
↑  DOONORILE, www.kliinikum.ee
הפגנה למען התרת נישואים חד מיניים באסטוניה תחת הכותרת "נישואים שווים" בטרטו, יוני 2021
מצעד הגאווה הבלטית בטאלין בשנת 2017
טוענין ליורש וטוענין ללוקח

במשפט עברי, טוענין ליורש וטוענין ללוקח הוא כלל האומר כי בית הדין טוענין ליורש טענות שיכול היה המוריש לטעון וכן טוענין ללוקח טענות שיכול היה המוכר לטעון.
טוענין ליורש

הכלל "טוענין ליורש" הוא כלל האומר כי אדם שירש קרקע מאדם אחר, אינו צריך להשיב לתובעים אותו מהיכן קנה האבא את הקרקע, אלא די בכך שיאמר "ראיתי לאבי שהחזיק בקרקע ולא ערער אדם עליו". כמו כן אדם התובע מיתומים כספי פקדון שהופקד בידם, טוענים בית הדין עבור היתומים שהאב שילם את הפקדון, מכיוון שגם האב יכול היה לטעון טענה זו במיגו של "מזויף". דין מיוחד זה, משמש כאחת מההוכחות של רבי אלחנן ווסרמן שדין מיגו שלפיו נאמן אדם שיכול היה לזכות בדין בטענה אחת - גם בטענה אחרת שמצד עצמה אין לו כח משפטי זה, הוא לאו דווקא מכוח ראיה כי אדם שיכול היה לטעון טענה אחרת ולא טען הוא אדם אמיתי, אלא מדובר בכוח משפטי. ולכן גם כאשר מדובר ביתומים, שבהם לא קיימת ראיה בדין המיגו בכך שאינם טוענים את טענת ה"מזויף", שהרי אין הם יודעים על אותו שטר שלא נכתב על ידם - אם אכן מדובר בשטר אמיתי או לא, וקיים רק הכוח המשפטי שהיה קיים לאב, ושעל פי דין "טענינן ליורש" טוענים גם ליורש.
לפי חכמי התוספות, בנוסף, כאשר מוציא אדם שטר חוב על יתומים יורשים או לקוחות, טוענים בית דין עבורם שהשטר מזויף.
טוענין ללוקח

הכלל "טוענין ללוקח" הוא כלל שסימוכין לו נמצאו כבר במשנה: "לוקח חצר ובה זיזין וגזוזטראות הרי היא בחזקתה", כלומר גם אם הלוקח אינו יודע האם הזיזין שיוצאין מחצירו לרשות הרבים הם על פי דין ועל פי הסכם עם הממונים לכך, טוענין לו שדבר זה נעשה כראוי. טעם הדבר הוא מכיוון שתקנת העולם היא, שהרי הלוקח אינו יודע אם הדבר נעשה כדין, ולכן מותירים את הדבר על חזקתו ועל המוציא ממנו להביא ראיה.
כלל זה תקף גם בחזקת קרקעות, אדם שקנה קרקע מסוימת מאדם אחר ודר בה שלוש שנים כדין חזקת קרקעות, והנה בא בעל הקרקע וטוען שהקרקע שהייתה שלו מאז ומעולם - על פי מסמכים וראיות ברורות - שלו היא גם היום ולא מכרה מעולם. אם דר המוכר בקרקע יום אחד כך שהוחזקה הקרקע בידו, ורגליים לדבר שמדובר אכן בלוקח שקנה את הקרקע מאדם אחר ולא בנוכל, טוענין בית הדין במקום הלוקח - שהמוכר קנה את הקרקע מבעל הקרקע, אף על פי שאיננו יודעים אם אכן כך הדבר. הרמ"ה מסביר, כי הטענה ש"טוענין ללוקח" היא רק כאשר ידוע שהוא "לוקח", וזאת אם דבר בה המוכרו לו - לפי טענתו - יום אחד. לעומת זאת הריטב"א כותב כי אין צורך להביא ראיה שמדובר ב"יורש" או ב"לוקח" ורק במקרה ספציפי זה צריכים ראיה, כדי שלא תהיה הוכחה הפכית; אדם שקנה קרקע מאדם אחר, ולא דר בה המוכרו לו אפילו יום אחד, נראה הדבר כשקר, וכן כותב הרשב"א.
נחלקו הראשונים האם נאמן הלוקח להעיד כי המוכרו לו דר בה יום אחד בעזרת מיגו שהיה טוען שקנה את הקרקע מאותו אדם שטוען שהקרקע שלו - שאז היה נאמן לפי דין חזקת קרקעות שהרי דר בה שלוש שנים, כדי לוודא את התנאי הבסיסי הדרוש - שהמוכרו לו דר בה, כדי שנדע שאכן מדובר בלוקח.
טוענין ללוקח > דעת רבינו יונה והרמ"ה

רבינו יונה מסביר, שלא מועיל מיגו לדבר כזה ומסביר: ”ונראה לי כיוון דכי נמי מהימנינן ליה דדר ביה חד יומא מתורת מיגו עדיין אין טענתו שלימה, שהרי צריך שנטעון לו ונאמר דאי הוות בידיה דמוכר הוה טעין מינך זבינתא, כל כי האי גוונא לא אמרינן ביה מיגו להאמינו בטענה הצריכה עוד טענה אחרת”. האחרונים מסבירים כי רבינו יונה סובר ש"מיגו" הוא כח משפטי שעל ידיו משתמש אדם בכוח משפטי שיש לו על ידי טענה מסוימת שהיה יכול לטעון, וקיימת בידו בעצם האפשרות לטעון טענה המזכה אותו בדין, וזו קיימת בידו באופן כזה גם אם טען טענה אחרת. לעומת זאת, במקרה שלנו אין מדובר בכח משפטי אלא ב"טענינן" - בית הדין טוען ללוקח, ולכן גם אם קיימת בידו אפשרות לטעון טענה כזו שאז בית הדין היה מזכה אותו, אין מדובר בכוח משפטי שלו וכוח זה אינו תקף אם יטען טענה אחרת בכוח המיגו.
וכן סבור היד רמ"ה, שפוסק שאין אדם נאמן לומר שדר בה המוכר בו יום אחד. הוא מוכיח הלכה זו בכך שאם שייך מיגו לטענה כזו, לא היו צריכים אפילו טענה שדר בה המוכר יום אחד, שהרי מיד כאשר טוען הלוקח שקנה את הקרקע מאדם אחר, יש לטעון עבורו מדין "טוענין ללוקח", שהמוכרו לו קנה את הקרקע מבעל הקרקע, אלא שאין הוא נאמן להעיד על כך שהוא לוקח כלל. הסברו של היד רמה הוא "דלא אמרינן מיגו מחזקה שאין עמה טענה לחזקה שאין עמה טענה, דקיימא לן כל חזקה שאין עימה טענה אינה חזקה, אלא ביורש או בלוקח וכיוצא בו, הלכך אי אתברר דהוה יורש או לוקח וכיוצא בו הויא חזקה ואי לא הויא חזקה", כלומר טענת מיגו מועלת רק כאשר בטענה המסוימת יש לאדם את אותו כוח משפטי שהייתה לו בטענה האחרת שהיה יכול לטעון - גם בטענה העכשווית, אך במקרה זה, הכוח המשפטי שיש לאדם בטענת חזקה שיש עימה טענה היא כוח משפטי מדין חזקת קרקעות - ראיה וחזקה, ואילו הכוח המשפטי השני הוא מדין "טוענין ללוקח".
הריטב"א מביא הסברים אלו, ומוסיף הסברים נוספים: האחת היא על פי הכלל "אין רואה - הא יש ראיה יביא ראיה ויפטר" שכאשר ידוע שיש עדים יש להביא את העדים ואי אפשר להפטר בשבועה ובדומה גם כאן, טענת המיגו אינה מועלת כאשר סביר כי יש עדים כאלו; וברור שאם היה דר בה המוכר תקופה קצרה עד יום, יש אנשים שראו זאת ויכולים להעיד על כך. נימוק אחר הוא שמדובר ב"מיגו דהעזה", לא ניתן לומר מיגו מטענה שאין בושה לומר אותה שכן לא ניתן לדעת אם היא נכונה (טענת "ממך לקחתי את הקרקע") לטענה שניתן לדעת שהיא שקרית (דר בה המוכר יום אחד).
טוענין ללוקח > דעת רבינו יצחק

לעומת זאת, רבינו יונה עצמו מביא את דבריו של רבינו יצחק פוסק כי אכן נאמן אדם לטעון שהמוכרו לו דר בה יום אחד, במיגו שהיה טוען שקנה אותה מבעל הבית עצמו. כמו כן הריטב"א עצמו מביא כי מדובר במחלוקת ראשונים.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ג, עמוד א' וברש"י.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע', עמוד ב'.
↑  קובץ שיעורים חלק ב' סימן ג' אות ד' - ה
↑  תוספות בתלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ב', עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף מ"א, עמוד ב'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ג, עמוד א'.
חוף החזירים

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 קואורדינטות:  24°11′01″N 76°27′23″W﻿ / ﻿24.18361111°N 76.45638889°W﻿ / 24.18361111; -76.45638889
 שטח:  0.9 קילומטר רבוע
 נתונים מדיניים
 מדינה:  איי בהאמה איי בהאמה
  (למפת איי בהאמה מוגדלת) נסאו פריפורט קופרס טאון  אנדרוס טאון  קלרנס טאון  א ר ה ב  קובה איי טרקס וקייקוס  האוקיינוס האטלנטי הים הקריבי חוף החזירים(למפת איי בהאמה רגילה) נסאו פריפורט קופרס טאון  אנדרוס טאון  קלרנס טאון  א ר ה ב  קובה איי טרקס וקייקוס  האוקיינוס האטלנטי הים הקריבי חוף החזירים
 
חוף החזירים (ידוע גם בשם "אי החזירים" או "הקי הגדול") הוא קי השוכן באי אקזומה, שהוא חלק מאיי בהאמה. פרסומו של האי נובע מאוכלוסיית החזירים השוחים שבו.
סברות באשר למוצאם של חזירי האי

מוצאם של חזירי האי אינו ידוע בוודאות, אך ישנן מספר סברות באשר לאופן הגעתם אל האי.
החזירים הובאו לאי במכוון בידי מלחים, שבכוונתם היה לשוב אל האי ולאכול את בשרם. אולם, המלחים מעולם לא שבו, והחזירים הצליחו לשרוד באי בעזרת פסולת מספינות חולפות, אשר סיפקה להם מזון.
החזירים הם ניצולי ספינה שטבעה באזור שהצליחו לשחות לחוף.
החזירים שחו מאיון סמוך.
החזירים הובאו במכוון לאי כאטרקציה תיירותית.
החזירים מהווים אטרקציה תיירותית חשובה באי. כיום מאכילים את החזירים הן המקומיים והן תיירים.
דמוגרפיה ובעלי חיים אחרים על האי

האי אינו מיושב בבני אדם, ופרט לכעשרים חזירים, ישנם על האי מספר חתולים ועזים.
הערות שוליים

↑  החזירים השמחים שאוהבים לשחות בים הקריבי, ידיעה באתר Mail Online (באנגלית)
↑  הטיולים הכי טובים באיי הבהאמה: שחו עם חזירים באיי אקסומה (באנגלית)
חנה קיפניס

| --- | --- |

חנה קיפניס משמאל עם גיסה צבי סגל בארצות הברית בשנות הארבעים המאוחרות
 לידה:  31 בדצמבר 1910 תל-אביב, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  10 באוקטובר 1995 (בגיל 84) 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1935–1995 (כ־60 שנה)
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
חנה קיפניס (31 בדצמבר 1910, תל אביב‏‏ – 10 באוקטובר 1995) הייתה זמרת סופרן ארצישראלית.
ביוגרפיה

נולדה ביפו לדוד צבי קיפניס, יצרן גזוז, ולסימה קמינקר בת הרב שמואל קמינקר. אחיה היה המהנדס והקבלן יצחק קיפניס, אחיותיה היו אסתר ריינשטיין לבית קיפניס ונחמה סגל לבית קיפניס.
חנה קיפניס הייתה פעילה בתחום השירה בארץ בעיקר בשנות השלושים, והייתה חלוצת הזמר העממי בתחילת דרכו. בצעירותה למדה בקונסרבטוריון שַרבֶנקָה (Scharwenka) בברלין, שנחשב במשך עשרות שנים לאחד המשובחים בעולם, ואחר כך שבה ארצה. היא פעלה לפרסום והפצת משוררים עבריים צעירים, בהם נתן אלתרמן. חלק מביצועיה הוקלטו כבר ב-1935 והושמעו ברדיו.
קיפניס הוזמנה לחגיגות, נשפים וטקסים רשמיים רבים ברחבי הארץ, בהם אירועים של קק"ל, ויצו ומפא"י, ושובחה בתקשורת על שהגדילה לשיר בפני חיילים ומשפחותיהם. פעמים רבות לוּותה שירתה על ידי יוסף גולנד.
ב-1947 נסעה לסיבוב הופעות בארצות הברית ולבסוף השתקעה שם, אם כי שבה לבקר ולהופיע בישראל בשנים הבאות. מחוץ לישראל המשיכה לשיר בעברית באירועים שונים גם בשנות החמישים, וזכתה מפי מבקריה לכינוי "The Palestinian Nightingale" - הזמיר הארץ-ישראלי.
הקלטות

בשנת 1934 השתתפה חנה קיפניס בסרט "זאת היא הארץ" על אודות מפעל ההתיישבות, הסרט הארצי-ישראלי הראשון עם פסקול מלא, עבורו היא שרה לצד יוסף גולנד.
ביולי 1935 הקליטה אלבום בשם "הורה: קומה אחא" (Horra Kumah Achah) בעברית אצל חברת ההקלטות Lukraphon בברלין, חלקן בלווית מקהלת פטרושקה (Orchestra Petruschka) וחלקן כקטעי סולו.
היא הוציאה גם אלבום בשם כנרת (Kinaret) ובו שירה עברית.


ב-1986 השתתפה קיפניס בהקלטה ביתית של "שיר לאלף עריסות" בבית מלחינו, מרדכי זעירא.
הערות שוליים

↑  Hanna Kipnis, in: Gdal Saleski, Famous musicians of Jewish origin, 1949. ב דף האמנית באתר "זמרשת" נטען כי נולדה ב-1909.
↑  דוד תדהר (עורך), "דוד צבי  קיפניס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 160.
↑  דוד תדהר (עורך), "יצחק קיפניס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2502.
↑  "לקונצרט של חנה קיפניס", דבר, 15 באוקטובר 1931
↑  נשפים בחיפה, דבר, 24 בדצמבר 1941
↑  בין עורף לחזית, דבר, 29 בינואר 1942
↑  "Jewish National Fund dinner", כתבה בעיתון "Canadian Jewish Review" על אודות מסיבה לגיוס כספים עבור קק"ל, 17 בדצמבר 1948.
↑  בעקבות כותרות, דבר, 20 במאי 1960
↑  כתבה בעיתון The Billbord‏ (4 בדצמבר 1948)
↑  "סרט היסטורי", מעריב, 25 במאי 1960
↑  תצלום האלבום באתר מכירות (הקישור אינו פעיל)
↑  רשימת הקלטות אצל חברת Lukraphon באתר www.lotz-verlag.de
↑  רשימת הקלטות של יוצרים יהודים באתר www.yidisher-gramofon.org
↑  רשימת אלבומים עבריים באתר www.78discography.com
↑  ההקלטה באתר זמרשת.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289891005171  ISNI: 0000 0004 0211 0465  MusicBrainz: 399ee8c1-8318-4a61-8c47-4a067fd93561  VIAF: 297517591   WorldCat (עם VIAF): 297517591
טוען וחוזר וטוען

במשפט העברי טוען וחוזר וטוען הוא מושג משפטי כאשר שני אנשים באים לפני בית הדין, ה"טוען" (תובע) וה"נטען" (נתבע), ואחד מבעלי הדינים שינה את טענתו, כלומר טוען טענה חדשה שמפרשת את טענתו הראשונה שלא על פי ההבנה הפשוטה כך שסותרת את ההבנה הפשוטה של דבריו אך לא לחלוטין.
דוגמה

הדוגמה שמובאת בתלמוד היא בשני אנשים שבאו לפני בית הדין אודות קרקע שהייתה מוטלת בספק בין שניהם, כאשר שניהם טוענים שהקרקע היא שלהם, בירושה מאבותיהם. לאחד מהם היו עדים שהקרקע הייתה של אבותיו, ולשני היו עדי חזקת קרקעות שאכל את פירות הקרקע במשך שלוש שנים. רבה, ראש בית הדין רצה להכריע כדעתו של מי שהחזיק בקרקע, בטענת מיגו, ולהסביר את דבריו באופן שלא יסתרו את העדים האחרים (ולומר שכוונתו הייתה שאבותי קנו את הקרקע מאבותיך.) אך אביי דחה את דבריו בטענה שאין אומרים כלל מיגו במקום עדים. כאשר ראה בעל הדין שהוא מפסיד בדין, הוא חזר וטען כי זו היא כוונתו: אמנם קנה הוא את הקרקע מחבירו, ומה שטען "של אבותי" כוונתו הייתה שמוחזק הוא בקרקע בשופי ללא כל ערעור וספק כאילו הייתה של אבותיו.
דוגמה > ההלכה

במקרה כזה נחלקו החכמים: חכמי ישיבת נהרדעא פסקו שאין בעל הדין יכול לחזור ולסתור את דבריו הראשונים, במקרה שנראה שהדין נוטה לחובתו, שכן נראה הדבר שהטענות האחרונות שקריות שהרי הוא עצמו סתר אותם, והוא חוזר בו רק מפני שגילה שיפסיד בטענה הראשונה. ועולא חולק על כך וסבור  שיכול הוא לחזור ולטעון, בין חכמי דעה זו נמנה אמימר שמדגיש כי למרות שהוא מחכמי נהרדעא הוא סבור ש"טוען וחוזר וטוען". וכן נפסקה ההלכה, שהרי אמימר שגם הוא נמנה עם זקני חכמי נהרדעא סבור כטענה זו.  - עם זאת, יכול הוא לטעון טענות שלא עלו על דעתו מקודם לכן, אם לא סתר אותן, או במקרה שהדין אינו נוטה לחובתו. ויש ראשונים החלוקים גם על כך, וסוברים שלא ניתן כלל להוסיף טענות מתחילת הדין, כל עוד שאינם מהווים פירוש מובן בטענה הראשונה (כמו "של אבותי - שלקחוה מאבותיך"), וטעמם הוא מכיוון שסבורים שדין זה של "אינו טוען וחוזר וטוען" הוא דין בהלכות טוען ונטען, שלפיו לא ניתן לחזור ולהוסיף טענות חדשות לאחר שכבר התחיל בית הדין לדון בטענות הראשונות וקיבל אותן כטענות היחידות של הטוען.
עם זאת, מודים כל החכמים, כי הטענה השנייה יכול להתקבל בבית דין רק אם אינה סותרת כליל את הטענות הראשונות, ולכן אם טען למשל בפירוש "של אבותי ולא של אבותיך", לא יכול הוא לחזור בו ולטעון "של אבותי שלקחוה מאבותיך", שהרי הודאת בעל דין כמאה עדים. כמו כן, כל טענה שרוצה לחזור בו ולטעון אותה, צריכה להתאים עם הטענה הראשונה על ידי אמתלא - הסבר הגיוני כדי שטענותיו הראשונות לא יסתרו אותה.
בתלמוד מובא כי אם טען מחוץ לבית דין טענות שונות מאלו שטען בבית הדין, אין בעיה בכך שחוזר בו בבית הדין, שכן כך הוא דרכו של אדם חכם, שאינו מגלה את טענותיו מחוץ לבית הדין, כדי שבעל דינו לא יכין ראיות ניצחות לטענותיו. במקרה שהוא טען מחוץ לבית דין טענות הסותרות את הטענות הראשונות, נחלקו הראשונים: יש שסוברים שאפילו טענות כאלו אינן בעיתיות כלל, ויש שטענו שבמקרה כזה הודאת בעל דין כמאה עדים ושוב אינו יכול לחזור בו.
אם יצא מבית הדין  באמצע הדין וחזר וטען טענות סותרות אין הוא נאמן יותר לטעון טענות אחרות, כי יש לחשוש שמא מחוץ לבית הדין למדו אותו לטעון טענות אלו.
השלכות נוספות

הריטב"א מסיק על פי גמרא זו, שבו רואים כי אם אדם יוצא מחוץ לבית הדין חוששים שמא למדוהו לטעון שקר, כי אין לבית הדין להתיר לטוען לטעון עבורו את הטענות, שמא ילמדו לשקר, אך מסייג את דבריו במילים "והכל לפי ראות עיני הדינים".
פסקי דין

אחד מהמקרים שבאו לפני בית דין בישראל הוא  בדיון בין רופא למנותח. המנותח טען שאינו חייב תשלום עבור הניתוח בטענתו הראשונה - לא דיברו כלל אודות תשלום הניתוח עצמו אלא רק אודות הוצאות חדר הניתוח והתחבושות, לאחר מכן שב וטען שאמנם דיברו אודות תשלום ונאמר לו כי לא יצטרך לשלם עבור הניתוח. לעומת זאת טען הרופא שלא אמר מעולם למנותח שפטור מלשלם עבור הניתוח, אלא הסכים לנתח אותו תמורת תשלום ביטוח משלים - שבדיעבד התברר שלא היה קיים, מלבד זאת המנותח הטעה אותו בטענה שהוא עני למרות שהתברר שהוא לא עני כלל ועיקר. בית הדין הסתפק האם מכיוון מדובר ב"טוען וחוזר וטוען", שהרי חזר בו לפני שבאו העדים אך מצד שני לא הסביר את טענתו הראשונה ב"אמתלא" אלא חזר בו, ושאלה זו תלויה ועומדת בראשונים האם יכול הוא לחזור מדבריו באופן כזה.
במקרה אחר, כאשר בעל רשם את שם דירתו על שם אשתו בתנאי שרישום זה יהא תקף כל עוד חיים חיים משותפים שלא יתקלקל מחמת האשה, טען הבעל כי האשה "אשמה" בקלקול חייהם בכך שהיא עקרה, לאחר תום הדיונים "נזכר" הבעל לטעון טענה נוספת - שהאשה חולה במחלת הנפילה. בית הדין נטה לדחות את הטענה מכוח "טוען וחוזר וטוען".
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ל"א, עמוד א'.
↑  על פי הסבר הרמב"ן הרשב"א הר"ן הריטב"א ותוספות ד"ה "מה לי לשקר" על מסכת בבא בתרא לא א.
↑  על פי הסברו של רבי נחום פרצוביץ, חידושי רבי נחום על מסכת בבא בתרא לא א.
1 2 3 4  יד רמ"ה שם.
↑  על פי חידושי המאירי לבבא בתרא לא א, יד רמ"ה שם.
↑  הר"ן שם.
↑  המאירי בשם הרי"ף שם.
↑  שו"ת הרי"ף סימן קמ"ט, שו"ת הר"מ סימן ש"ב.
↑  הרב משה שמואל שפירא, קונטרס הביאורים על בבא בתרא סימן י"ט.
↑  גמרא בבא בתרא לא א
↑  עליות דרבינו יונה בבא בתרא לא א, שיטה מקובצת בשם המאירי בסנהדרין פרק זה בורר בשם הגאונים.
↑  פסק דין בבית דין ירושלים לדיני ממונות וליוחסין פסק 323 סג].
↑  אוסף פסקי דין חלק י"ב עמ' 225.
| המשפט העברי |
| --- | --- | --- |
| בית דין והדיינים | סמיכת זקנים • ערכאות של גויים • איגרות בית דין • איסור הטיית משפט • איסור שוחד • כבוד הבריות במשפט העברי |  |
| סדר הדין | לא תגורו מפני איש • בצדק תשפוט עמיתך • דרישה וחקירה • דין מרומה • אנן סהדי |  |
| תובע ונתבע | כתב סירוב • הודאת בעל דין |  |
| דיני ראיות | עדות • כיוון שהגיד שוב אינו חוזר ומגיד • עדים זוממים • פסולי עדות • לא תישא שמע שווא • אין עד נעשה דיין • נמצא אחד קרוב או פסול • שטר • סימנים • קול |  |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו  • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • הוחזק כפרן |  |
| פסק בית דין | הכרעת רוב בדיינים • המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |  |
חוף הנסיך אולף

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  אין ערך
 על שם:  אולף החמישי, מלך נורווגיה 
 קואורדינטות:  68°30′S 42°30′E﻿ / ﻿68.5°S 42.5°E﻿ / -68.5; 42.5 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף הנסיך אולף(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיחוף הנסיך אולף  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
חוף הנסיך אולף (באנגלית: Prince Olav Coast ;בנורווגית:  Kronprins Olav Kyst) הוא חלק מחוף ארץ המלכה מוד שבאנטארקטיקה.
החוף מצוי בין הכניסה המזרחית למפרץ לוצו-הולם, לבין קרחון שינאן.
ממערב לחוף מצוי חוף הנסיך האראלד.
היסטוריה > גילוי החוף

החוף התגלה על ידי קפטן הייאלמר ריסר-לרסן בינואר 1930 במהלך טיסתו מעל האזור.
היסטוריה > מקור השם

לארסן קרא לחוף על שמו של אולף החמישי - באותה עת נסיך נורווגיה, ולימים מלך נורווגיה.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
| אנטארקטיקה |
| --- | --- | --- |
| היסטוריה | העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה • המשלחת האנטארקטית הבלגית • המשלחת השוודית לאנטארקטיקה • משלחת הקוטב הדרומי • משלחת טרה נובה • אמנת אנטארקטיקה |  |
| תביעות טריטוריאליות |  ארץ אדלי •  אנטארקטיקה הארגנטינאית • אוסטרליה הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית •  הטריטוריה האנטארקטית הבריטית • צ'ילה אנטארקטיקה צ'ילנה • ניו זילנד שטח חסות רוס • ברזיל "אזור האינטרסים" של ברזיל באנטארקטיקה • נורווגיה ארץ המלכה מוד ואי פטר הראשון •  שוואביה החדשה (1939–1945) • ארץ מרי בירד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536367205171  GND: 4342212-3  LCCN: sh85106719  VIAF: 239620959   WorldCat (עם VIAF): 239620959
טום פלורי

טום פלורי (באנגלית: Tom Florie;‏ 6 בספטמבר 1897 – 26 באפריל 1966) היה כדורגלן אמריקאי, ששיחק בעמדת החלוץ בנבחרת ארצות הברית במונדיאל 1930 ו-1934.
ביוגרפיה

פלורי נולד בהריסון, ניו ג'רזי שבארצות הברית בשנת 1897 להורים שהיגרו מאיטליה. כנער שיחק כדורגל אך הקריירה שלו החלה יותר מאוחר בעקבות שירותיו בחיל הים במהלך מלחמת העולם הראשונה.
בשנת 1922 פלורי חתם בקבוצה הריסון מהליגה האמריקאית שם ערך שלוש הופעות בלבד לפני שעזב לאמריקן מליגת החובבנים של ווסט הדסון. ב-1924 שב לליגה הבכירה עם פרובידנס וביסס את עצמו במהירות כאחד מטובי חלוצי הכנף בליגה. לאחר שעבר גם בקבוצות ניו בדפורד וולרס II ופל ריבר (בהשאלה), פלורי שיחק בניו בדפורד וולרס III (גם כן בהשאלה) בסתיו 1932–1931 וזכה עימה בגביע ארצות הברית הפתוח. בגמר הם ניצחו 5–8 בסיכום שני המשחקים כשהוא כובש בכל אחד מהם. על אף הזכייה הקבוצה והליגה כולה קרסו בסתיו אותה שנה. פלורי עבר לפאוטיקט ריינג'רס שקפצה לליגת המשנה וב-1934 היה בצד המפסיד בגמר הגביע. עם קבוצתו האחרונה בקריירה, פאוטיקט, הוא זכה בפעם השנייה בגביע על חשבון דטרויט קרייזלר כשניצחו אותה בגמר 5–8 בסיכום שני המשחקים. גם בגמר זה פלורי כבש.
ביוגרפיה > נבחרת ארצות הברית

במדי נבחרת ארצות הברית פלורי כבש את שערו הראשון ב-6 בנובמבר 1926 בניצחון 2–6 נגד קנדה. 
 הוא לא נקרא למשחקים האולימפיים ב-1928 אך זומן להיות בסגל למונדיאל הראשון ב-1930 ומונה גם כקפטן הנבחרת. פלורי כבש את שערו השני בניצחון 0–3 על בלגיה בשלב הבתים, ומשם הם המשיכו עד לחצי הגמר שם הובסו 6–1 בידי ארגנטינה. ארצות הברית סיימה במיקום השיא שלה אי פעם בטורניר, המקום השלישי. הופעתו האחרונה של פלורי הייתה במונדיאל 1934 בתבוסה 7–1 לאיטליה, הופעה שסגרה בסך הכל 8 בהן כבש 2 שערים. ב-1986, זמן רב לאחר מותו, הוכנס להיכל התהילה הלאומי של הכדורגל האמריקאי.
תארים

גביע ארצות הברית הפתוח: 1932
גביע ארצות הברית הפתוח: 1941
מקום שלישי בגביע העולם: 1930
נכנס להיכל התהילה בכדורגל האמריקאי: 1986
חוף היורה

חוף היורה (באנגלית: Jurassic Coast) הוא אתר מורשת עולמית השוכן בחוף התעלה האנגלית. האתר מתחיל באורקומב פוינט הסמוכה לאקסמות' שבמזרח דבון, ומשתרע לאורך 155 ק"מ עד לסלעי הארי הזקן שבמזרח דורסט. ניתן ללכת לאורך כל החוף באמצעות שביל המכונה "נתיב החוף הדרום-מערבי".
גאולוגיה

החוף מורכב ממגוון צוקים המתוארכים למזוזואיקון, המתעדים היסטוריה גאולוגית של למעלה מ-180 מיליון שנים. באתר יש מספר תצורות גאולוגיות ייחודיות, בנוסף לדוגמות של תצורות קרקע שונות, הכוללות קשת טבעית בדרדל דור, המבנה של מפרץ ללוורת' והאי פורטלנד. חוף צ'סיל הוא דוגמה לחוף סערה ולטומבולו. בחוף יש רצועות של קווי חוף תואמים ולא-תואמים. בשל מאפייניו הגאולוגיים החוף הוא מושאם של כמה מחקרי שדה בינלאומיים. אחת החוקרות הידועות שפעלו באזור זה היא הפליאונטולוגית מרי אנינג שחקרה את המאובנים של קו בחוף באזור העיירה ליים רג'יס, וגילתה את המאובן השלם הראשון של איכתיוזאורוס.
הנקודה הגבוהה ביותר בחוף יורה, ובחוף הדרומי של אנגליה בכלל, היא גולדן קאפ המגיעה לגובה של 191 מטרים.
היסטוריה

במהלך מלחמת העולם השנייה חלקים מהחוף הפכו לרכושו של משרד המלחמה הבריטי. אחד מהבסיסים הגדולים של הצי המלכותי הוקם בנמל פורטלנד, אך בתקופה מאוחרת יותר הוא נסגר. רוב בסיס הצבא הבריטי שבבובינגטון קיים גם כיום, ושטחים נרחבים של אדמה, ועדיין יש הגבלות גישה לשטחים נרחבים הכוללים בין השאר את קטע החוף בין ללוורת' לקימרידג' וכפר הרפאים טיינהאם. חלק מקטעי החוף שליד אקסמות' שימשו גם כן לאימונים בזמן המלחמה, אך לאחר סוף המלחמה הוחזרו לרשות הציבור.
חלקים מהחוף, בעיקר ליד פורטלנד, נחשבים למסוכנים מאוד ובמקרים רבים לאורך ההיסטוריה ניתן היה לצפות בהם על הריסות של כלי שיט. ב-18 בינואר 2007 התרחש אחד האסונות הגדולים ביותר כאשר אוניית מכולות עלתה על החוף בברנסקומב שליד סידמות', ואיבדה חלקים גדולים ממטענה והדלק שלה.
ב-6 במאי 2008 התרחשה מפולת קרקע שגרמה להרס של קטע חוף באורך 400 מטרים. המפולת תוארה כגרועה ביותר שהתרחשה במאה השנים האחרונות.
בתוכנית הטלוויזיה "שבעת הפלאים הטבעיים" הוצג האתר כאחד מפלאי החוף המערבי של הממלכה המאוחדת, ובסקר קוראים של הרדיו טיימס שנערך ב-2005 החוף נבחר לפלא הטבעי החמישי בחשיבותו בבריטניה.