stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניראון חשאי
הערות שוליים

1 2  פרופסור ניראון חשאי באתר אוניברסיטת רייכמן
1 2  פרופסור ניראון חשאי באתר האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  אמנת ניהול ומערכות בע"מ - אודות החברה
↑  בית הספר למנהל העסקים של האוניברסיטה העברית
↑  תואר שני במנהל עסקים MBA - הבינתחומי הרצליה, באתר www.idc.ac.il
↑  Prof Niron Hashai - The University of Manchester (באנגלית)
↑  קהילה ישראלית - HUstart האוניברסיטה העברית בירושלים אתר StartIsrael, תאריך 17 פברואר 2016
↑  The Israel Strategy Conference (ISC) - About (באנגלית)
↑  Niron Hashai, Sarit Markovich, Market Entry by High Technology Startups: The Effect of Competition Level and Startup Innovativeness, Strategy Science 2, 2017-08-17, עמ' 141–160 doi: 10.1287/stsc.2017.0033
↑  Niron Hashai, Within-industry diversification and firm performance—an S-shaped hypothesis, Strategic Management Journal 36, 2015, עמ' 1378–1400 doi: 10.1002/smj.2290
↑  Niron Hashai, Focusing the High-Technology Firm — How Outsourcing Affects Technological Knowledge Exploration, 2015-11-24
↑  (PDF) Sequencing the Expansion of Geographic Scope and Foreign Operations by 'Born Global' Firms, ResearchGate (באנגלית)
↑  Peter J.Buckley, Niron Hashai, The role of technological catch up and domestic market growth in the genesis of emerging country based multinationals, Research Policy, Volume 43, Issue 2, March 2014, pp. 423-437
↑  פרופ' ניראון חשאי בגוגל סקולר
↑  SMS - Strategic Management Journal - Editorial Review Board
↑  Journal of International Business Studies - Editorial Board
↑  Global Strategy Journal - Editorial Board
↑  מבט למרוץ - ניראון חשאי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007434845105171  VIAF: 51626082   WorldCat (עם VIAF): 51626082
אליסון מאק

| --- | --- |

מאק, 2009
 לידה:  29 ביולי 1982 (בת 42) פריץ, גרמניה המערבית 
 שם לידה:  Allison Christin Mack 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות של אורנג' קאונטי 
 בת זוג:  ניקי קליין (אנ') (2017-2020)
 פרופיל ב-IMDb
 
אליסון קריסטין מאק (באנגלית: Allison Christin Mack; נולדה ב-29 ביולי 1982) היא שחקנית ומדבבת אמריקאית.
בשנת 2021, מאק נידונה לשלוש שנות מאסר לאחר שהודתה באשמת סחר בבני אדם למטרות מין, סחיטה וקשירת קשר לסחיטה באיומים כחלק מהיותה חברה בנקסיום, כת שהתחזתה לחברת שיווק.
ביוגרפיה

מאק נולדה בעיירה פריץ (Preetz) שבגרמניה להורים אמריקאים, ג'ונתן ומינדי מאק. אביה היה זמר אופרה בגרמניה והסוכן שלה, ואמה הייתה מורה ומנהלת חשבונות.
בשנת 1984, כאשר הייתה בת שנתיים, שבה משפחתה לארצות הברית והתיישבה בקליפורניה.
בגיל ארבע הופיעה לראשונה בפרסומת לשוקולד של חברה גרמנית.
ביוגרפיה > קריירת משחק

בשנת 1989 נשלחה אליסון ללימודי משחק בבית ספר למשחק בסנטה מוניקה שבמחוז לוס אנג'לס, ובאותה שנה, בגיל 7, קיבלה את תפקידה הראשון במיני-סדרה של רשת NBC; "קוראים לי סטיבן" המספר את הסיפור האמיתי של סטיבן סטיינר. באותה שנה גילמה ילדה קטנה בסרט "תרגיל לשוטרים מתחילים 6: שוטרים במצור"; הסרט השישי בסדרת הסרטים "תרגיל לשוטרים מתחילים".
ביוגרפיה > חיים אישיים

למאק הייתה מערכת יחסים ארוכת טווח עם השחקן צ'אד קרוצ'ק במהלך שנות ה-2000. בשנת 2013 היא הייתה מאורסת לשחקן סם ויטוור, ששיחק לצדה ב"סמולוויל", אך האירוסים בוטלו שנה לאחר מכן.
בפברואר 2017 מאק התחתנה עם השחקנית הקנדית ניקי קליין, גם היא חברה בנקסיום. בדצמבר 2020 מאק הגישה בקשה לגירושין מקליין.
ביוגרפיה > אישומים בפלילים

ב-20 באפריל 2018, מאק נעצרה על ידי ה-FBI והוגש נגדה כתב אישום באשמת סחר בבני אדם למטרות מין. מאק הצטרפה לכת נקסיום, שמתיימרת להיות ארגון המספק תוכניות לשיפור עצמי, אך בכתבות תחקיר של הניו יורק טיימס ופורבס נטען שהוא פועל ככת ומשתמש בשיטות של שטיפת מוח, ניצול וסחיטה באיומים על מנת להפוך את הנשים המגויסות לשפחות מין של מנהיג הכת קית' רניירי, כולל הטבעת חותם ראשי התיבות של שמו על גופן. חברות הכת, בכללן מאק, חויבו לרוץ עשרות קילומטרים ביום, לעמוד במשך שעות ולאכול 500–800 קלוריות ליום. לפי טענת התובעים, מאק קודמה לדרגה הבכירה בארגון מבין הנשים בפירמידת השליטה, פעלה על מנת לגייס נשים עבור מנהיג הכת שיהפכו גם הן לשפחות מין והכריחה נשים לקיים יחסי מין עם המנהיג לפי דרישותיו תחת איומים בגילוי מידע פוגעני עליהן. באפריל 2019 הודתה מאק במספר סעיפים של פעילות כחלק מפשע מאורגן. ביוני 2021 נידונה לשלוש שנות מאסר והיא החלה לרצות את עונשה ב-13 בספטמבר 2021 בבית הסוהר הפדרלי לנשים (אנ') בעיר דבלין, קליפורניה (אנ').
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | תרגיל לשוטרים מתחילים 6: שוטרים במצור | ילדה קטנה (ניצבת) |  |
| 1993 | Night Eyes 3 (אנ') | נטלי |  |
| 1994 | קייטנה בלי הפסקה | הת'ר |  |
| 1994 | No Dessert, Dad, till You Mow the Lawn | מוניקה קוקרן |  |
| 1997 | מותק, ההורים נעלמו | ג'ני זלינסקי |  |
| 2006 | גיבור על נמלים | טיפאני ניקל | דיבוב |
| 2009 | You (אנ') | קווינסי |  |
| 2009 | סופרמן/באטמן: אויבי הציבור | פאוור גירל | דיבוב |
| 2011 | Marilyn (אנ') | מרילין |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | קוראים לי סטיבן | נטי | מיני-סדרה |
| 1990 | Empty Nest | גלוריה | פרק: "There's No Accounting" |
| 1991 | Switched at Birth | נורמיה טוויג | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1991 | The Perfect Bride | סטפני הצעירה | סרט טלוויזיה של פוקס |
| 1991 | Living a Lie | סטלה | סרט טלוויזיה של NBC |
| 1992 | A Private Matter | טרי פינקבין | סרט טלוויזיה של HBO |
| 1992 | A Message from Holly | אידה | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1992 - 1993 | צללים בין ערביים | ג'וליה | 2 פרקים |
| 1993 | A Mother's Revenge | וונדי סנדרס | סרט טלוויזיה של ABC |
| 1995 | Dad, the Angel & Me | אנדראה | סרט טלוויזיה של The Family Channel |
| 1995 | Sweet Justice | ג'סיקה | פרק: "Broken Ties" |
| 1996 | Stolen Memories: Secrets from the Rose Garden | קייטי | סרט טלוויזיה של The Family Channel |
| 1996 | The Care and Handling of Roses | בס טאונסנד | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1996 | Unlikely Angel | שרה ברטילסון | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1997 | Hiller and Diller | ברוק | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 1998 | הרקיע השביעי | ניקול ג'ייקוב | פרק: "Cutters" |
| 1999 | פרובידנס | אלישה | פרק: "Good Fellows" |
| 2000 | Opposite Sex | קייט ג'ייקובס | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2001–2011 | סמולוויל | קלואי סאליבן | תפקיד ראשי (10 עונות); 205 פרקים גם ביימה שני פרקים |
| 2001 | Kate Brasher | ג'ורג'יה | פרק: "Georgia" |
| 2001 | My Horrible Year | ניקולה פוקנר | סרט טלוויזיה של שואוטיים |
| 2002 | The Nightmare Room | שארלוט סקוט | 2 פרקים |
| 2006 | הבאטמן | קלאה | דיבוב; פרק: "The Everywhere Man" |
| 2009–2010 | Riese: Kingdom Falling | מרליז | סדרת רשת; 6 פרקים |
| 2012, 2014 | וילפרד | אמנדה | 9 פרקים |
| 2015 | המעקב | הילרי | פרק: "Reunion" |
| 2015 | American Odyssey | ג'וליה | 4 פרקים |
| 2016 | אבודים בעוץ | אוולין | דיבוב; פרק: "Lost in Oz: Extended Adventure" |
פרסים

| שנה | פרס | קטגוריה | עבור | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2003 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2004 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2005 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2005 | פרס סאטורן | שחקנית המשנה הכי טובה בטלוויזיה | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2006 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | זכייה |
| 2006 | פרס סאטורן | שחקנית המשנה הכי טובה בטלוויזיה | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
| 2007 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | זכייה |
| 2008 | SyFy Genre | שחקנית המשנה הכי טובה | תפקידה בתור קלואי סאליבן | זכייה |
| 2009 | פרסי בחירת הנוער | סייד-קיק (טלוויזיה) | תפקידה בתור קלואי סאליבן | מועמדות |
הערות שוליים

1 2 3  Rex Santus, “Smallville” actress Allison Mack arrested for role in alleged sex cult. Vice News, April 20, 2018
↑  Steve Eramo, Sci-Fi Blast From The Past - Allison Mack (Smallville), SciFiAndTvTalk, ‏March 7, 2011
↑   השחקנית אליסון מאק הודתה כי שידלה נשים להפוך לשפחות מין, באתר הארץ, 9 באפריל 2019
↑  Barry Meier, Inside a Secretive Group Where Women Are Branded. The New York Times, October 17, 2017
↑  Michael Freedman, Cult of Personality. Forbes, October 13, 2003
↑  מיכל ישראלי, ‏השחקנית אליסון מאק הודתה בגיוס וסחר בנשים לכת סקס, באתר ‏מאקו‏, 9 באפריל 2019
↑  שלוש שנות מאסר לשחקנית אליסון מאק, באתר ‏מאקו‏, 30 ביוני 2021
↑  Dominic Patten, Allison Mack Reports To Prison Early To Serve 3-Year NXIVM Stint. Deadline Hollywood, September 15, 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810701435705606  BNE: XX1644857  GND: 1241337977  ISNI: 0000 0000 4729 0536  LCCN: no2008184606  VIAF: 66300358   WorldCat (עם VIAF): 66300358
דירק בונסטרה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בפברואר 1893 Sint Annaparochie, הולנד 
 פטירה:  9 בספטמבר 1944 (בגיל 51) הרסברוק, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 מקצוע:  שוטר 
 מידע חסיד אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסיד אומות העולם (14 בנובמבר 1988) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  דירק בונסטרה
 
דירק בונסטרה (24 בפברואר 1893 – 9 בספטמבר 1944) היה שוטר הולנדי אשר סירב למלא את פקודות הנאצים במהלך מלחמת העולם השנייה, ובשל כך נשלח למחנה הריכוז דכאו, שם נספה. על פועלו הוכרז בשנת 1988 כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
סירוב לפקודה והשלכותיו

ביום שלישי, 9 במרץ 1943, קיבל דירק בונסטרה, ששירת כסמל במשטרת הז'נדרמריה (המשמר האזרחי) בעיירה גרוטחסט (Grootegast) שבמחוז חרונינגן, פקודה לעצור שבעה יהודים קשישים מהעיירה הסמוכה גרייפסקרק (Grijpskerk) ולהעבירם למחנה המעבר וסטרבורק. בונסטרה סירב למלא את הפקודה.
יומיים לאחר מכן, ב-11 במרץ, הוזעקו בונסטרה ועמיתיו למטה המשטרה בגרוטחסט על ידי מפקד המחוז, אשר דרש מהם לציית להוראה. כולם סירבו פה אחד. השוטרים שסירבו היו: יאן דדנס (Jan Deddens), קלאס ברחה (Klaas Berga), תוניס בולטהויס (Tonnis Bulthuis), תיאודור בואונק (Theodoor Buunk), צ'רק ואן דר האוו (Tjerk van der Hauw), חירט הולפאסט (Geert Holvast), רולף מולדר (Roelf Mulder), וילם פליים (Willem Vlijm) ויאן אלזינחה (Jan Elzinga).
באותו יום ננזפו השוטרים על ידי מפקד המחוז בחרונינגן, שניסה שוב לשכנעם למלא את הפקודה, תוך איום בשליחתם למחנה ריכוז. הם סירבו פעם נוספת, בטענה שחוקי האל גוברים על כל סמכות ארצית.
למחרת, 12 במרץ 1943, נעצרו כל עשרת השוטרים יחד עם מפקד הבריגדה שלהם ונשלחו למחנה הריכוז פוכט (Vught). זמן קצר לאחר מכן נשלחו שבעת היהודים מגרוטחסט למחנה השמדה, שם נרצחו בגז.
ב-7 במרץ 1944, לאחר שאחד האסירים הצליח להימלט, נענשו אחד-עשר השוטרים בכך שהושמו בבידוד במתקן העונשין הידוע לשמצה של מחנה פוכט, ה"בונקר".
מותו והכרה כחסיד אומות העולם

ב-24 במאי 1944 נשלח דירק בונסטרה למחנה הריכוז דכאו בגרמניה. כעבור מספר חודשים, ב-9 בספטמבר 1944, נספה במחנה.
ב-14 בנובמבר 1988 הכיר יד ושם בדירק בונסטרה כחסיד אומות העולם, על אומץ ליבו ונכונותו להקריב את חייו בסירובו לשתף פעולה עם הנאצים.
הבור (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  דן מרגלית, רונן ברגמן
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספר עיון
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת, זמורה-ביתן
 תאריך הוצאה:  2011
 מספר עמודים:  310
 עורך:  שחר אלתרמן
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003033698
הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל הוא ספר מאת העיתונאים דן מרגלית ורונן ברגמן, שיצא לאור בשנת 2011 בהוצאת כנרת, זמורה-ביתן. הספר נכתב בעקבות פרשת "מסמך הרפז", והוא טוען לקיומם של ליקויים חמורים, עד כדי שחיתות, בפעולתו של צה"ל, תוך התמקדות ברמטכ"ל, גבי אשכנזי, ובאיש אגף המודיעין, סא"ל (מיל.) בועז הרפז.
נושאים הנידונים בספר

בין הטענות המועלות בספר:
במערך המבצעים המיוחדים של אגף המודיעין התאפשרה, מסיבות מבצעיות, הוצאת כספים ללא בקרה תקציבית מדוקדקת. מצב זה אפשר מעשי שחיתות רבים, של הוצאת כספים שלא למטרות מבצעיות, אלא למטרות אישיות של חיילי המערך, כגון מימון ימי כיף, רכישת מעדנים, רכישת ציוד מפואר וכדומה.
חטיפת חיילי צה"ל בהר דב, שנעשתה בעת שאשכנזי היה אלוף פיקוד הצפון, התאפשרה עקב מחדלים רבים של צה"ל.
בעת שסא"ל בעז הרפז שירת במערך המבצעים המיוחדים הוא כתב לרמטכ"ל מכתב הכפשה אנונימי נגד ראש אמ"ן, אהרן זאבי-פרקש, וחקירה שנפתחה גילתה שהרפז עבר עבירת ביטחון שדה חמורה. כדי להימנע ממשפט הסכים הרפז לסיים את שירותו בצה"ל. הרפז נחשד בעבירות נוספות, ובהן עסקים פרטיים במקביל לשירותו הצבאי וחריגות במהלך לימודיו במרכז הבינתחומי הרצליה. חרף זאת, הוא המשיך ליהנות מקשרים טובים עם קצינים בכירים בצה"ל, ואלה הביאו לתנאי פרישה משופרים ולזכויות יתר, ובהן כניסה לבסיסים סודיים ביותר. אחד התומכים הבולטים בהרפז היה סגן הרמטכ"ל, גבי אשכנזי.
היחסים בין גבי אשכנזי ליואב גלנט הורעו כאשר דן חלוץ נבחר לרמטכ"ל והועדף על פני אשכנזי. אשכנזי חשד שגלנט, המזכיר הצבאי של ראש הממשלה, היה מעורב בהחלטה זו. יריבות זו החריפה בעת מבצע עופרת יצוקה.
"מסמך גלנט", שבו לכאורה נרקמה במשרד יחסי ציבור קנוניה להשפלת הרמטכ"ל ואלופים אחדים, לשם מינוי עתידי של גלנט לרמטכ"ל, זויף על ידי בעז הרפז, ונמסר על ידו ללשכת הרמטכ"ל.
הרפז סיפק לאשכנזי מידע מלשכתו של שר הביטחון, אהוד ברק, לשם תמיכה באשכנזי במאבק שבינו ובין ברק.
בעניין מלחמת לבנון השנייה קובע הספר: ”"ישראל הפסידה במלחמת לבנון השנייה. הצבא הטוב ביותר במזרח התיכון לא הצליח להכריע, על אף מאמץ אדיר ומלחמה ממושכת, ארגון גרילה שהמשיך עד היום האחרון למלחמה לשגר מאות רקטות אל העורף הישראלי."” (עמוד 160)
בסוף דבר לספר כתבו מחבריו:
"כשהערפל הזה שוקע אנחנו נשארים עם אלוף שכמעט היה רמטכ"ל, שאולי היה ראוי לכך מכל בחינה מקצועית, אבל שבהתנהלותו האישית נפל רבב; עם שר ביטחון שתחת ידיו יצאה הצמרת הצבאית מכלל שליטה; עם נוכל וזייפן, שהצליח להתברג אל יחידות צה"ל הסודיות ביותר, שיגשג באווירת ההפקרות והשחיתות שם, המשיך אל לשכת הרמטכ"ל וניצל גם אותה לטובתו האישית. אבל חמור מכול - אנחנו נשארים עם רמטכ"ל שחיפה על אותו נוכל ואף התפתה להשתמש בו כמרגל בלשכת שר הביטחון"
מהדורות

מהדורה ראשונה של הספר, שעל עטיפתה נכתב "מהדורה מוקדמת", יצאה לאור ביום פרישתו של גבי אשכנזי מכהונת הרמטכ"ל. מהדורה נוספת, ללא הכיתוב "מהדורה מוקדמת", יצאה לאור כעבור כחודש, ובסופה נוסף מפתח עניינים, וכן נכלל בה טענות חדשות על התנגדותו של יואב גלנט לתוכנית ההשתלטות על ה"מרמרה" ועל רכישת מוצרי מותרות למערך המבצעים המיוחדים.
פעמים רבות לאורך הספר מצוין שמידע מסוים חסר בו, עקב הוראה של הצנזורה הצבאית. לדברי דן מרגלית, הספר יצא באיחור מה, כתוצאה מעיכוב בצנזורה.
תגובת דובר צה"ל

המחברים העבירו לדובר צה"ל כשישים שאלות בנושאי הספר. תגובתו של דובר צה"ל מובאת בספר במלואה, והיא מתחילה במילים:
תביעת דיבה

ב-6 בינואר 2013 הגיש בועז הרפז תביעת דיבה בסך 2.7 מיליון ש"ח נגד מחברי הספר וההוצאה לאור. בעקבות הליך גישור בין הצדדים ביטל הרפז את תביעתו.
הערות שוליים

↑  דוד אברהם‏, הרפז תובע את מרגלית וברגמן על "הבור": "אסופה של דברי לשון הרע והשמצות", באתר וואלה, 6 בינואר 2013
↑  אורן פרסיקו, רב-שיח, הידברות והקשבה, באתר העין השביעית, 26 באפריל 2016
רז נזרי

| --- | --- |

 לידה:  29 בספטמבר 1972 (בן 52)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן
 תקופת כהונה:  אפריל 2011 – הווה (כ־13 שנים)
 תפקידים בולטים:  משנה ליועץ המשפטי לממשלה
רז נזרי (נולד בכ"ב בתשרי ה'תשל"ג, 29 בספטמבר 1972) הוא משפטן ישראלי אשר שימש כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני ניהול ותפקידים מיוחדים, וכמשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט פלילי ולענייני משפט ציבורי-חוקתי.
ביוגרפיה

נזרי נולד וגדל במעלות תרשיחא, בן לשלמה ואמי נזרי, שניהם מנהלי בתי ספר ואנשי חינוך. למד בישיבה התיכונית מדרשית נעם בפרדס חנה, ולאחר מכן למד מספר חודשים בישיבת מרכז הרב בירושלים ובישיבת הגולן בחיספין ברמת הגולן. שירת כלוחם בחטיבת גולני. למד באוניברסיטת בר-אילן במסלול הישיר למצטיינים לתואר ראשון במשפטים ובמדעי המדינה ותואר שני במשפטים. את שני תאריו סיים בהצטיינות יתרה.
לאחר התמחות בלשכת היועץ המשפטי לממשלה, שימש בין השנים 2001–2011 כעוזרם וכעוזרם הבכיר של שלושה יועצים משפטיים - אליקים רובינשטיין (עד 2003), מני מזוז (עד 2010) ויהודה וינשטיין (עד 2011). במסגרת תפקידו סייע ליועץ בתיקים פליליים וביטחוניים, וכן בענייני ייעוץ וחקיקה בתחום הפלילי. כן טיפל בנושאים מתחום המשפט החוקתי והמנהלי, משפט בינלאומי ונושאים נוספים.
בין הסוגיות המרכזיות שליווה: מסמך הרפז, יואב גלנט, ראשי הממשלה אריאל שרון (פרשת האי היווני) ואהוד אולמרט, הנשיא משה קצב, השרים חיים רמון, צחי הנגבי (פרשת המינויים הפוליטיים), אברהם הירשזון ושלמה בניזרי, חברי הכנסת עזמי בשארה ויחיאל חזן (פרשת ההצבעות הכפולות), הרב הראשי לישראל יונה מצגר, פרשת ענת קם ואורי בלאו, פרשת עמותות ברק, "פרשת מזרחי" (האזנות הסתר במשטרה); ליאורה גלט-ברקוביץ (הדלפת פרשת סיריל קרן), אלחנן טננבוים, מרדכי ואנונו, וכן ריכז הטיפול בלשכת היועץ בנושאים כמו האזנות סתר בשב"כ ובמשטרה, סיכולים ממוקדים, נוהל שכן, טיפול בעבירות הסתה והמרדה, ליווי משפטי של תוכנית ההתנתקות ועוד.
ביוגרפיה > המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט פלילי)

ביוני 2011 מונה נזרי למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט פלילי), תחילה תחת היועץ יהודה וינשטיין והחל מ-2016 תחת אביחי מנדלבליט. במסגרת תפקידו היה אחראי על הכנה וקידום חקיקה בתחום הפלילי, לרבות סדר הדין הפלילי ודיני הראיות. בין החוקים המרכזיים בהם טיפל ניתן למנות את חוק המאבק הטרור, חוק החיפוש; חוק הבניית ענישה, תיקונים לחוק המרשם הפלילי, חוק נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, חוק החילוט, הטיפול בשובתי הרעב, תיקון לעבירת ההסתה לאלימות, הרפורמה בעבירות המתה, פרסומים מחקירות, הסדר מותנה, חסיון חומר מודיעיני, אחריות פלילית של תאגידים, אכיפה חלופית – עיצומים כספיים, התאמת המשפט הפלילי למשפט הבינלאומי, ועוד.
כן היה אחראי על מתן ייעוץ משפטי לממשלה ולגופים ציבוריים שונים בנושא מתן כלים לאכיפת החוק, קביעת מדיניות חקיקה בתחום הפלילי ופרשנותו; תיאום בין-משרדי, התווית מדיניות וריכוז פעולות מקצועיות של הייעוץ והחקיקה בתחומים האמורים, מול משרדי הממשלה בכלל ומול המשרד לביטחון הפנים, משטרה, שב"כ, שב"ס וצה"ל.
בין הנושאים המרכזיים בהם טיפל במסגרת תפקידו זו ניתן למנות את תחום האזנות הסתר, סמכויות חקירה ואכיפה, מעצרים מנהליים, קיצור תקופות מעצר ביהודה ושומרון, קטינים ביו"ש, תנאי אסירים טיפול בהם בהפרדה ושחרור במסגרת עסקת שליט, המסתננים, אירועי אלימות ואבנים, הר הבית, תג מחיר, הוצאה מחוץ לחוק, כדורגל בשבת, שביתות מורים, צוות שחיתות ברשויות מקומיות, ארגוני פשיעה, חוק לצמצום השימוש במזומן, הלבנת הון, טיפול במטסי ומשטי התרסה לעזה, ועוד.
במסגרת תפקידו ליווה נזרי את היועץ המשפטי לממשלה, לצד הפרקליטות, בטיפול בתיקים ובנושאים פליליים המצויים בסמכותו של היועץ המשפטי לממשלה, תחת כובעו כראש התביעה הכללית. בין התיקים המרכזיים שליווה בתקופה זו: בדיקה בעניין ראש הממשלה בנימין נתניהו ובעניין תיק המעונות, השרים אריה דרעי, חיים כץ, סילבן שלום ואביגדור ליברמן, חברי הכנסת בנימין בן אליעזר, יצחק הרצוג ופאינה קירשנבאום, השופט יורם דנציגר, הרב דוב ליאור, שולה זקן, הרב יאשיהו פינטו ואפרים ברכה, גל הירש, פרשת האסיר X, פרשיות ביטחוניות ועוד. כן השתתף מטעם היועץ המשפטי לממשלה בישיבות הקבינט המדיני-ביטחוני (ובכלל זאת בדיוני הקבינט במבצע "עמוד ענן" ומבצע "צוק איתן"), וכן בוועדות שרים וועדות הכנסת בנושאים ביטחוניים ופליליים שונים.
נזרי מילא את תפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניינים פליליים עד יוני 2017.
ביוגרפיה > המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי)

בינואר 2017 מונה נזרי לכהן כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ציבורי-חוקתי) תחת היועץ אביחי מנדלבליט. במסגרת תפקידו אחראי נזרי על מתן ייעוץ משפטי לממשלה וגופים ציבוריים שונים, וליווי וקידום חקיקה. בכלל זה: חוקי היסוד וזכויות אדם, דיני משפחה ובתי דין דתיים, משפט סוציאלי, דיני חינוך והשכלה גבוהה, דיני בריאות, התאמת החקיקה ביהודה ושומרון, שוויון הזדמנויות בעבודה ושוויון הזדמנויות לאנשים עם מוגבלויות, ועוד.
בין הפרויקטים המרכזיים שמלווה המחלקה בראשה עומד נזרי ניתן למנות את הצעת חוק יסוד: החקיקה, חוק-יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי, תיקונים לחוק יסודות התקציב (משמעת), רפורמה בתקנות סדר הדין האזרחי, הצעת חוק הגנת הפרטיות (סמכויות אכיפה), הסדרים פנסיוניים לגופי ביטחון, הצעת חוק עונש מוות למחבלים; הצבת מצלמות בבתי חולים גריאטריים, הצעת חוק בנקי הזרע, הסדרי אימוץ ופונדקאות, הרפורמה במזונות, הרפורמה בחינוך המיוחד, ההכרזה על אוניברסיטת אריאל כאוניברסיטה, תיקונים לחוק יסוד: הממשלה בעניין ממשלת החילופים, "הגדלות הרמטכ"ל" ופנסיות הגישור ועוד.
בנוסף, נזרי הוביל מטעם היועץ המשפטי לממשלה את הליווי המשפטי של כלל מערכות הבחירות לכנסת, לרבות בשאלות של תעמולת בחירות וכן בעניינים הנוגעים לעבודת הממשלה בתקופת בחירות. כן, נזרי משתתף בישיבות הממשלה באופן תדיר כנציגו של היועץ המשפטי לממשלה, ונותן מענה לסוגיות משפטיות שעולות במסגרת זו.
זאת ועוד, במסגרת תפקידו מסייע נזרי ליועץ המשפטי לממשלה, לצד הפרקליטות, בטיפול בתיקים פליליים המצויים בסמכותו של היועץ בכובעו כראש התביעה הכללית.
ביוגרפיה > המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ניהול ותפקידים מיוחדים)

במאי 2018 מונה נזרי לכהן גם כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (ניהול ותפקידים מיוחדים), וזאת בנוסף לתפקידו כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט ציבורי-חוקתי). במסגרת תפקידו זה אחראי נזרי על ניהול ייעוץ וחקיקה (אחת משתי יחידות המטה המרכזיות, לצד פרקליטות המדינה, המצויות תחת היועץ המשפטי לממשלה), המורכבת משבע מחלקות ייעודיות, כל אחת מהן בראשות משנה ליועץ המשפטי. בכלל זה גיבוש תהליכים ותורת עבודה, הובלת תהליכי ארגון תכנון ובקרה, ריכוז תוכניות העבודה השנתיות ועוד. כן אחראי נזרי על סיוע ליועץ בנושאים רגישים ומורכבים, בכלל זה סיוע בתיקים פליליים של אישי ציבור המגיעים להכרעת היועץ.
בתחילת שנת 2020, עם התפרצות נגיף הקורונה, נזרי מונה כאחראי על המערך המשפטי שמלווה את המאבק בנגיף, מטעם היועץ המשפטי לממשלה; במסגרת זו נוטל חלק בישיבות של קבינט הקורונה ופורומים נוספים, ואחראי על הליווי המשפטי של כלל הסוגיות המשפטיות שעולות ביחס למאבק המדינתי למניעת התפשטות הנגיף, הן בהליכי חקיקה ותקנות בנושא, והן בסוגיות ייעוציות שוטפות.
בספטמבר 2015 פורסם כי שמו של נזרי הועלה כמועמד לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה.
בדצמבר 2019 פורסם שנזרי דחה הצעה של שר המשפטים אמיר אוחנה להתמנות לפרקליט המדינה. באוגוסט 2020 פורסמה מועמדותו לתפקיד היועץ המשפטי לכנסת.
ביוני 2021 פורסם כי לאחר השימוע שנערך לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, במסגרת תיקי נתניהו, סבר נזרי כי יש לסגת מסעיף השוחד בתיק 4000 ולהאשימו במרמה והפרת אמונים בלבד, ואף התעמת על רקע מחלוקת זו עם פרקליטת מיסוי וכלכלה ליאת בן-ארי המשמשת תובעת בתיק. לטענתו, הפרקליטות לא קבעה "נורמה", ממנה ניתן לקבוע שיחסי נתניהו–אלוביץ' חרגו. כן טען כי קיים ספק סביר להוכיח את היסוד הנפשי בעבירה. כמו כן, התנגד להגשת כתב אישום כנגד נתניהו בתיק 2000. בשני התיקים עמדתו לא התקבלה.
באוגוסט 2021 העלון "מצב הרוח" בחר בנזרי כ"איש השנה" בתחום המשפט.
בדצמבר 2021 מנה שר המשפטים גדעון סער את נזרי בין מומלציו לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, לצד גלי בהרב מיארה ורועי שיינדורף, במקומו של אביחי מנדלבליט. בשל ניסיונו ותפקידיו במשך שנים, נחשב נזרי למועמד בולט לתפקיד. ב-30 בינואר 2022 הודיעה ועדת האיתור לממשלת ישראל ה-36 את שמות שלושת האישים המועמדים לתפקיד, ונזרי לא נכלל ביניהם. על רקע זה, הודיע נזרי יום לאחר מכן כי יפרוש מתפקידו כעבור חודשים ספורים, שנתיים וחצי טרם סיום תפקידו כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה, הוא סיים את תפקידו ביולי 2022.
ביוגרפיה > לאחר פרישתו משירות המדינה

בדצמבר 2022 פורסם שנזרי עתיד להצטרף בפברואר 2023 למשרד עורכי הדין מ. פירון ושות'. ביולי 2023 פורסם כי נזרי החל לייעץ לוועד הישיבות בענייני הגיוס.
חיים אישיים

נזרי נשוי לטלי, מורה, ולהם 5 ילדים. מתגורר בגבעת שמואל. אחותו לבנת נזרי היא דוברת חדשות 13 ושימשה כדוברת עיריית רמת גן.
הערות שוליים

↑  אבישי גרינצייג, ‏מי המועמדים לתפקיד היועמ"ש של הכנסת, ומה יעשה היו"ר יריב לוין, באתר גלובס, 9 באוגוסט 2020
↑  אבישי גרינצייג, ‏פרשת 4000 מצדיקה אישום בשוחד? המחלוקות במשרד המשפטים לפני ההחלטה הגורלית נחשפות, באתר גלובס, 17 ביוני 2021
↑  Avihay Bitton, נבחרי השנה תשפ"א: הנבחרת של המגזר | חדר מצב, באתר www.mazav.co.il
↑   עידו באום, יועץ משפטי או יועצת משפטית? ועדת האיתור בדילמה: נזרי או בהרב־מיארה, באתר TheMarker‏, 19 בדצמבר 2021
↑  טובה צימוקי, בחירת היועמ"ש: ראש הוועדה לא המליץ על המועמדת של סער, המתחרה העיקרי נותר בחוץ, באתר ynet, 31 בינואר 2022
↑  התרגיל של השר סער | המשנה ליועץ המשפטי לממשלה רז נזרי הודיע: אפרוש בחודשים הקרובים, באתר ערוץ 7, 31 בינואר 2022
↑  אבישי גרינצייג, ‏בכירי משרד המשפטים מורידים פרופיל, זה לא יעבוד לאורך זמן, באתר גלובס, 12 במאי 2022; ציוץ של לבנת נזרי ברשת החברתית טוויטר, 11 ביולי 2022
↑  טובה צימוקי, רז נזרי, שהיה מועמד ליועמ"ש, מצטרף למשרד פרטי, באתר ynet, 14 בדצמבר 2022
↑  רז נזרי בתפקיד היועץ, באתר ערוץ 7, ‏2023-07-25
↑  צבי זרחיה, המינוי הראשון של שמאלוב ברקוביץ': ליבנת ניזרי מונתה לדוברת חדשות 13, באתר כלכליסט, 26 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007399160805171  VIAF: 76156674889333581046   WorldCat (עם VIAF): 76156674889333581046
מערכת אקולוגית

: יער ממוזג, : הרים, : מדבר
מערכת אקולוגית (אקוסיסטמה) היא מערכת של תנאים ביוטיים וא-ביוטיים שמקיימים ביניהם יחסי גומלין. דוגמאות לתנאים א-ביוטיים הם טמפרטורה, לחות, קרינה וכו'. התנאים הביוטיים הם היצורים החיים המחולקים ליצרנים, צרכנים ומפרקים, המהווים את מרכיבי המערכת האקולוגית.
קיומה של מערכת אקולוגית מותנה ביציבות התנאים המקיימים אותה. שינוי של תנאי סביבה, מין שנעלם ממקום מחייתו וכן גורמים נוספים עשויים לגרום להפרת האיזון במערכת האקולוגית. מערכות אקולוגיות משתנות ואף מתמוטטות תדיר. כתוצאה מקריסת מערכות אלו נוצרות מערכות אקולוגיות חדשות, ובמקרים מסוימים ייתכן כי המערכת האקולוגית לא תתחדש.
לאדם השפעה ניכרת על מערכות אקולוגיות באזורים שונים, לעיתים אף הרסנית, אך כיום קיימת מודעות להשפעה זו וגורמים רבים מנסים לצמצם את ההשפעות ההרסניות של התרבות האנושית על מערכות אקולוגיות, מתוך הנחה שקיום מערכות אלו מועיל לאדם או מתוך תחושה של מחויבות מוסרית להגנת הסביבה.