stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יובל נאמן
ביוגרפיה > פעילותו הפוליטית

מיד לאחר מלחמת ששת הימים פרסם נאמן מאמר שבו קרא לשמירה על השטחים שנכבשו במלחמה והחלפתו של שר החוץ אבא אבן והצטרף לתנועה למען ארץ ישראל השלמה.
ב-1979 הקים עם גאולה כהן את תנועת "התחיה" ונבחר לעמוד בראשה. בדעותיו תמך במה שכינה "אקטיביזם ציוני" ודגל בחזון של ארץ ישראל השלמה. נאמן התנגד בנחרצות להסכמי קמפ דייוויד ולפינוי ימית. פעילותו בתנועת התחיה עוררה הרמת גבה מצד אלו שהיו מודעים להשקפותיו האתאיסטיות שעמדו בסתירה חדה לעמדות הימין הדתי מסוגו של גוש אמונים שעימו שיתף פעולה. על כך סיפר:
אני ישבתי עם אנשי גוש אמונים כשהקמנו את התחייה. הם ידעו מה השקפותיי בעניין. אמרתי להם בפירוש שאני לא אדם מאמין... אבל אני אומר שבעלותנו על הארץ נובעת מההיסטוריה שלנו כאן. אני נתלה במורשת ההיסטורית ובצורך לשמור על העם היהודי.
דעותיו נגד החזרת סיני לא השתנו לאורך כל ימי חייו ובריאיון לידיעות אחרונות ב-2005, כשנה לפני מותו, הסביר.
בסיסית, לדעתי, כלום לא השתנה. אני קורא ערבית ורואה את העיתונות המצרית כיום. אין שום הבדל: שנאת ישראל מובהקת ורצון להשמיד אותנו. הדבר היחיד שהשתנה, והוא חוזר על עצמו במחזוריות – אחרי כל מלחמה שבה הם מפסידים לנו נוצרת שכבה במצרים של אנשים שמבינים שישראל לא תוכרע בנשק ואינם מנסים מחדש להשמידנו. ברגע שהם מתחלפים באים חבר'ה שעוד לא הוכו ולא למדו את הלקח ושוב אוסרים עלינו מלחמה.
בבחירות לכנסת העשירית (1981) נבחר לכנסת מטעם "התחייה", ובין השנים 1982–1984 היה שר המדע, במקביל המשיך בפעילותו האקדמית בקתדרה ע"ש וולפסון לפיזיקה עיונית ובמכון ללימודים מתקדמים באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1983–1988 שימש יושב ראש ועדת השרים להתיישבות. במאי 1984 עורר סערה לאחר שהביע תמיכה בפיגוע ההתנקשות בראשי הערים הפלסטינים שביצעה המחתרת היהודית.
ב-30 בינואר 1990 התפטר מהכנסת, ועם הקמת ממשלת שמיר בחודש יוני אותה שנה, שב למשרד המדע והטכנולוגיה, וקיבל גם את תיק האנרגיה והתשתית. נאמן התנגד להשתתפותה של המשלחת הישראלית בוועידת מדריד וניסה לסכל מהלך זה על ידי יצירת ברית בין מפלגות הימין שכללה את סיעות "מולדת", "התחיה" ו"צומת". נאמן פרש מן הממשלה ב-21 בינואר 1992, באותה שנה לא עברה רשימת "התחייה" את אחוז החסימה והוא פרש סופית מהפוליטיקה.
את קשייה של התחייה תלה נאמן, בין השאר, בשילוב בין גאולה כהן לבין אליקים העצני, שביניהם התנהל, לדבריו, "מרוץ לקיצוניות".
בין פעולותיו כשר המדע הייתה יוזמתו להקמת סוכנות החלל הישראלית. הוא כיהן כיושב ראש הסוכנות שנים רבות אחר כך.
בריאיון עיתונאי על הרגשתו לעזוב את הפוליטיקה, למרות יתרונותיה, השיב יובל נאמן ברוח קוסמוסופית: אם אני מסתכל על היקום העצום סביבנו ואני רואה איזה חלק אפסי אני תופס בו, על כדור הארץ, שהוא גרגר קטן, חלק ממערכת השמש, שהיא חלק ממיליארדי שמשות, שהן חלק משביל החלב, שכמוהו יש מיליארדים, השאלה מה מעמדי על האדמה ממש לא רלוונטית.
בין השנים 1998–2002 כיהן כנשיא לשכת המהנדסים בישראל.
במאי 2005 קיימה ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת ישיבה מיוחדת לציון יום הולדתו ה-80 של פרופ' נאמן.
מותו והנצחתו

נאמן לקה ב-23 באפריל 2006 בשבץ מוחי. הוא נפטר ב-26 באפריל, ונטמן בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב. הוא הותיר רעיה (דבורה לבית רובינשטיין), בן, בת, אחות (רות בן-ישראל, כלת פרס ישראל למשפט) וארבע נכדות.
בעלה של דודתו מצד אביו, דינה, היה יזהר הררי, שאף הוא כיהן כחבר הכנסת (בכנסות ה-1 עד ה-7, תחילה מטעם המפלגה הפרוגרסיבית) ובן דודו, בנו של יזהר, הוא חיים הררי, פיזיקאי בעל שם בעצמו, ונשיא מכון ויצמן למדע לשעבר.
על שמו של נאמן קרויים רחובות בתל אביב, ירושלים, רחובות וקריית ארבע, וסדנת תל אביב למדע, טכנולוגיה וביטחון באוניברסיטת תל אביב.
מספריו

עם יורם קירש, ציידי החלקיקים, הוצאת יחד, 1983
הפיזיקה של המאה העשרים, (עורך: יהודה עופר, התקין וההדיר: יואב בן דב), תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, אוניברסיטה משודרת, תשמ"ד 1984
מדיניות הראייה המפוכחת, (עורך: אדר קיסרי), רמת-גן: רביבים, 1984
היקום האינפלציוני הנצחי, (עורך: חיים שמואלי), רחובות: מכון ויצמן למדע, היחידה לפעולת נוער, תשנ"ה 1995
סדר מן האקראי: המדע וחברת האדם בתורת התפתחות מוכללת, (עורכת ומפיקה: שרה סורני), ירושלים: מכון ון ליר, תשנ"ט 1999
יהודים, ישראל והסוגיה הגרעינית: אסופת מאמרים פרי עטו של פרופ’ יובל נאמן, (עורך: שמואל צבאג), אריאל, המכללה האקדמית יהודה ושומרון, תשס"ז 2007
פותחים ספר | תרומת היהודים למדע, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2010
לקריאה נוספת

דן מרגלית, ראיתי אותם, זמורה ביתן, תשנ"ז
קו ארבטסקו פוקרובסקאיה

| --- | --- |


 מידע כללי
 מדינה:  רוסיה
 עיר:  מוסקבה
 מפעיל:  Московский метрополитен
 מידע על ההקמה
 פתיחת הקו:  13 במאי 1938
 מידע על הקו
 תחילת הקו:  שיולקובסקאיה
 סיום הקו:  פיאטינצקויה שאסה
 אורך הקו:  45.1 ק"מ
 רוחב המסילה:  1520 מ"מ 
 מתח חשמלי:  825V DC railway electrification 
 צבע על המפה:  כחול
 מספר נוסעים ביום:  954,549 
 מספר התחנות:  22

רשימת התחנות
שיולקובסקאיה  פרבומאיסקאיה  איזמאילובסקאיה  פרטיזאנסקאיה  סמיונובסקאיה  אלקטרוזאבודסקאיה  באומנסקאיה  קרואסקאיה  פלושאד רבוליוציי ארבאטסקאיה  סמולנסקאיה  קייבסקאיה  פארק פובדי  סלאביאנסקי בולוואר  קונצבסקאיה  מולודיוז'נאיה  קרילאצקויה  סטרוגינו  מיאקינינו  וולקולאמסקאיה  מיטינו  פיאטינצקויה שאסה
 
קו ארבטסקו-פוקרובסקאיה (ברוסית: Арбатско-Покровская линния) (קו מס' 3) הוא אחד מ-14 הקווים של הרכבת התחתית של מוסקבה.
כרונולוגית, זהו הקו השני שנפתח. הוא מחבר בין מחוז מיטינו והעיר קרסנוגורסק לצפון-מערב מוסקבה והפרוורים המזרחיים של הבירה הרוסית דרך מרכז העיר.
על הקו פרוסות 22 תחנות, המרכיבות קו באורך של כ-45.1 קילומטרים, שהופכים אותו לקו הארוך ביותר במערכת.
היסטוריה

ההיסטוריה של קו זה היא אחת המורכבות ביותר ברכבת התחתית של מוסקבה, בעיקר בגלל, למשל, שינויי שמות תמידיים. ב-1935, כאשר נפתח המקטע הראשון, הסתעפות מהקו המקורי בזמנו (קו סוקולניצ'סקאיה) הגיעה מתחנת אוחוטני ריאד עד לכיכר סמולנסקאיה כל טבעת הגנים. ההסתעפות הזו הורחבה עד לתחנת הרכבת קייבסקי ב-1937.
ב-1938 אותו מקטע פוצל לקו נפרד, ומקטע נוסף נפתח, אשר חיבר בין גן אלכסנדר ותחנת הרכבת קורסקי. למרות פריצת מלחמת העולם השנייה, הבנייה של המטרו נמשכה, וב-1944 שלוש תחנות חדשות נפתחו על הקו הזה.
החלק המזרחי של הקו הורחב שלוש פעמים, כאשר הרחבה אחת הייתה לתחנה הזמנית פרבומאיסקאיה שהייתה תחנה זמנית בתוך דפו. התחנה הוחלפה ב-1961 בשלוש תחנות: איזמאילובסקי פארק, איזמאילובסקיה ופרבומאיסקאיה. התחנות הללו הדגימו את שינויי העיצוב בין הארכיטקטורה הסטליניסטית לרעיונות המינימלסטים החדשים שנתמכו על ידי השלטון של ניקיטה חרושצ'וב. הקו הגיע לנקודת הסיום המזרחית הנוכחית שלו בשנת 1963 עם הרחבה לתחנת שיולקובסקאיה.
לקצה המערבי של הקו היסטוריה הרבה יותר מסובכת. אף על פי שתחנות ראשונות בקצה המערבי נבנו מתחת לפני השטח, בהתחשב בחשיבותן במרכז מוסקבה והאיום של מלחמה גרעינית, נחשב שתחנות קיימות אלה יהיו חסרות תועלת כמקלטים. לכן, כדי לפתור בעיה זו, הוחלט לבנות קטעים מפלסים עמוקים מקבילים לכל תחנה ולסגור את התחנות הישנות יותר. החלק העמוק יותר של הקו נפתח בשנת 1953.
הקו תוכנן להתרחב מערבה, למחוז פילי, אבל נסיבות פוליטיות עוד פעם גרמו לכך שההרחבה לא נבנתה. ניקיטה חרושצ'וב התרשם מהרשת הנרחבת של תחנות עיליות בזמן הביקור שלו בארצות הברית. בגלל זה, הוא קידם את הרעיון של בניית קו פיליובסקי מעל האדמה יותר מאשר מתחתה. הקטע הראשון של קו פיליובסקי נפתח ב-1958 כאשר הוא מורכב מ-4 תחנות.
קו פיליובסקי הסתבר כניסוי מצער, וב-2003, יותר מ-50 שנה לאחר פתיחת סיום הקו במערב, תחנת פארק פובדי נפתחה.
לקחו 15 שנה כדי לבנות את התחנה העמוקה ביותר ברכבת התחתית (עם זאת רוב הזמן הבנייה הושהתה עקב המחסור במימון בסוף שנות ה-90). ב-2008 החלק המערבי של הקו הורחב אל מחוז סטרוגינו עם סיפוח כמה תחנות מקו פיליובסקי והרחבת הקו הנוכחי ב-16 קילומטרים. בסוף שנת 2009, קו ארבטסקו-פוקרובסקאיה נהיה הקו הראשון במערכת שחצתה את גבולות העיר מוסקבה וסיפק שרותי תחבורה מהירה לעיר קרסנוגורסק.
היסטוריה > ציר זמן

| מקטע | תאריך הפתיחה | אורך |
| --- | --- | --- |
| ניתוק קייבסקאיה - אלכסנדרובסקי סאד מקו סוקולניצ'סקאיה. | 13 במרץ 1938 | 4 ק"מ |
| אלכסנדרובסקי סאד - קורסקאיה | 13 במרץ 1938 | 4 ק"מ |
| קורסקאיה - פרטיזנסקאיה | 18 בינואר 1944 | 7.1 ק"מ |
| אלקטרוזאבודסקאיה | 15 במאי 1944 | לא ידוע |
| פלושאד רבוליוציי - קייבסקאיה | 5 באפריל 1953 | 4 ק"מ |
| פרטיזאנסקאיה - פרבומאיסקאיה (הישנה) | 24 בספטמבר 1954 | 1.5 ק"מ |
| פרטיזאנסקאיה - פרבומאיסקאיה (החדשה) | 21 באוקטובר 1961 | 3.8 ק"מ |
| פרבומאיסקאיה - שיולקובסקאיה | 22 ביולי 1963 | 1.6 ק"מ |
| קייבסקאיה - פארק פובדי | 6 במאי 2003 | 3.2 ק"מ |
| פארק פובדי - קונצבסקאיה | 7 בינואר 2008 | 4.9 ק"מ |
| ניתוק קונצבסקאיה - קרילאצקויה מקו פיליובסקאיה | 7 בינואר 2008 | 4.3 ק"מ |
| קרילאצקויה - סטרוגינו | 7 בינואר 2008 | 6.6 ק"מ |
| סלאביאנסקי בולוואר | 7 בספטמבר 2008 | לא ידוע |
| סטרוגינו - מיטינו | 26 בדצמבר 2009 | 6.6 ק"מ |
| מיטינו - פיאטינצקויה שאסה | 28 בדצמבר 2012 | 1.5 ק"מ |
| סה"כ | 22 תחנות | 45.1 ק"מ |
בעקבות מסלול חדש לקייבסקאיה במקום לסגור אחת דרך אלכסנדרובסקי סאד.
עם סוף 1961 נסגרה התחנה הזמנית פרוומייסקאיה יחד עם קטע מסלול.
היסטוריה > שינויי שם

| תחנה | שמות קודמים | שנים |
| --- | --- | --- |
| פרטיזאנסקאיה | פארק איזמילובסקי קולטורי אי אוטדיחה אימני סטלינה | 1944–1946 |
| פרטיזאנסקאיה | איזמילובסקאיה | 1946–1962 |
| פרטיזאנסקאיה | פארק איזמילובסקי | 1962–2005 |
| איזמילובסקאיה | פארק איזמילובסקי | 1961–1962 |
| סמיונובסקאיה | סטלינסקאיה | 1944–1961 |
העברות

| מעבר ל | ב |
| --- | --- |
קו סוקולניצ'סקאיה (1): ארבטסקאיה
קו זמוסקבורצקאיה (2): פלושאד רבוליוציי
קו פיליובסקאיה (4): קייבסקאיה קונצבסקאיה
קו קולצבאיה (5): קורסקאיה קייבסקאיה
קו סולנצבסקאיה (8A): פארק פובדי
קו סרפוכבסקו - טימיריאזבסקאיה (9): ארבאטסקאיה
ליובלנסקו - דמיטרובסקאיה (10): קורסקאיה
סוגי רכבות

הקו משורת על ידי דפו אחד: איזמאילובו (#3) וכיום משויכים אליו 43 מערכי רכבות, שבעה קרונות כל אחד. היסטורית, אף אחת מהרכבות ששומשו בקו הזה היו מהחדשות ביותר. יותר נכון רוב מערכי הרכבות בו נחשבו כישנים יותר וכבר לא שומשו בקווים אחרים.
כך, כל המערכים שהוצאו משימוש בקו הזה נשלחו אל מגרש הגרוטאות. למשל: המערכים מסוגים Am ו-Bm ב-1975, סוג D ב-1995 וכרגע סוג E. כרגע קו משורת על ידי סדרות 81-74x. (מערכים של חמישה קרונות).
אירועים ותוכניות אחרונים > המזרח

חלק מהתחנות בחלק המזרחי של הקו הן ישנות מאוד ורבות נבנו בשנות הארבעים, וגילן נראה בבירור במראה שלהן כמו גם בטכנולוגיה המבצעית שלהן כמו מדרגות נעות. במאי 2005, תחנת סמיונובסקאיה נסגרה לשנה לצורך החלפת הדרגנועים בה ושדרוג אולם הנוסעים. אלקטרוזאבודסקאיה נסגרה במאי 2007 ונפתחה בסוף נובמבר 2008. התחנה הבאה שעברה שיפוץ על הקו היא גם העמוסה ביותר, באומנסקאיה, שתכננו לסגור אותה באביב 2009, אך זה עוכב ל-2015, כניסות שניות תוכננו להרבה מהתחנות גם כן אך התוכניות הללו התבטלו.
בנוסף לעבודות השיפוץ, תוכננו תחנות חדשות לקו. בשנת 1938, בשלב הראשון של הקו בין פלושצ'ד רבוליוצי לקורסקאיה, הזמנות לשתי תחנות עתידיות נבנו.
התחנות נקראו מרוסייקה ופוקרובקה, שתי התחנות הללו תוכננו להיפתח במועד מאוחר יותר. תחנת מרוסייקה יכולה הייתה להיות מאוד מיוחדת, במיוחד מכיוון שיכלה להיות העברה ישירה בה לתחנת קיטאי גורוד שבה עוברים עוד שני קווים. הבנייה של התחנות הללו עוד לא קרתה, אף על פי שכאשר יפתחו את מקטע סטרוגינו, יש צפי לעלייה בכמות הנוסעים על הקו מה שיעזור להצדיק את פתיחתן של התחנות האלה.
במזרח, עוד הרחבה מוצעת לגוליאנובו. תחנת שיולקובסקאיה לאחרונה עברה שיפוץ מקיף, ועבודות שימור והחלפת אריחי הקרמיקה הישנים עם פאנלים של אלומיניום.
דרגנועים חדשים בסמיונובסקאיה
פטריות

.
| פטריות |
| --- | --- |

מיון מדעי
על־ממלכה:: איקריוטיים
ממלכה:: פטריות
שם מדעי
 Fungi ‏מור, 1980
פטריות על עץ בנחל שניר
פטרייה מסוג דפדפנית המחטנים על גזע עץ ביער בן שמן
פטריית כובע מסוג טבורית.
פטריות (שם מדעי: Fungi) היא ממלכה של אורגניזמים אאוקריוטים, הכוללת מגוון רחב, החל ממיקרואורגניזמים כמו שמרים ועובשים, ועד פטריות כובע רב-תאיות גדולות שחלקן מוכרות כמזון מבוקש לאדם.
אורגניזמים אלה מסווגים כממלכה טקסונומית נפרדת, שנבדלת מהממלכות האיקריוטיות האחרות, שלפי הסיווג המסורתי כוללות צמחים, בעלי חיים ופרוטיסטים.
אחד המאפיינים המציבים את הפטריות בממלכה שונה מצמחים, מחיידקים ומפרוטיסטים, הוא הכיטין שנמצא בדפנות התאים שלהן.
פטריות, כמו בעלי-חיים, הן הטרוטרופיות. הן מקבלות את מזונן על ידי ספיגת מולקולות מומסות לגופן, בדרך כלל על ידי הפרשת אנזימי עיכול לסביבתן. בשונה מצמחים, הפטריות אינן מבצעות פוטוסינתזה.
אמצעי הניידות שלהן הוא צמיחה וגדילה, למעט הנבגים שלהן, שמשמשים כגופיפי רבייה, שעשויים לנוע באוויר או במים.
לפטריות תפקיד מרכזי בפירוק חומר אורגני מת והשבתו לטבע. בכך הן מהוות חוליה הכרחית במחזור ההתפתחות של מערכות אקולוגיות. תפקיד אקולוגי חשוב נוסף ממלאות פטריות פתוגניות לחרקים, אשר בדומה לתפקידם של טורפים המווסתים את גודלן של אוכלוסיות בעלי החיים שאותן הם טורפים, תוקפות חרקים שונים ומווסתות את אוכלוסייתם.
על אף תפוצתן הגדולה ברחבי העולם, רוב הפטריות אינן בולטות בגלל גודלן הקטן ובשל אמצעי ההסוואה שהן מסגלות לעצמן במקום הימצאן, באדמה או על גבי חומר מת.
פטריות שימשו לאורך ההיסטוריה כמקור ישיר למזון לאדם, בצורה של פטריות וכמהין; כחומר מחמצת שאור בייצור בצק ולחמים; וכחומר תסיסה למוצרי מזון שונים, כמו יין, בירה ורוטב סויה.
עד היום התגלו כ-100,000 מינים של פטריות, וההנחה היא שקיימים אף יותר עקב גיוונם הרחב. בעקבות גיוונם ניתן למצוא פטריות בסוגי סביבות מחיה רבות ואף בסביבות עם תנאי מחיה הנחשבים קיצוניים.
התחום בביולוגיה העוסק בפטריות נקרא מיקולוגיה.
מבנה ומחזור חיים

לפטריות הרב-תאיות מחזור חיים הכולל שלב הפלואידי ודיפלואידי. מחזורי החיים של הפטריות מגוונים מאוד ביחס להיותם תחת ממלכה אחת. על פי רוב, בשונה מבעלי חיים ומרוב הצמחים, השלב ההפלואידי הוא הדומיננטי, הוא מתחיל בנבג שנובט ומתפתח לקור, המורכב משרשרת תאים המשתפים את הציטופלסמה שלהם ובכך מאפשרים תנועה יעילה של נוזלים ומומסים לאורכו של הקור. הקור מתפצל ומתפתח לתפטיר, מבנה המזכיר שורשי צמחים. המבנה הבולט והמוכר של פטריות נקרא 'כובע', ומתבטא רק בחלק קטן יחסית ממיני הפטריות. הוא מהווה חלק מהגוף הפורה שלהם, אשר מפריש נבגים ועליו מתבצעת הרבייה.
ניתן למצוא פטריות בסביבות מחיה שונות ומגוונות - במים, ביבשה, נישאות באוויר ואף כטפיליות על בעלי חיים או צמחים. רוב הפטריות מתקיימות בטווח טמפרטורות של 10–35 מעלות צלזיוס, אולם ניתן למצוא פטריות בטמפרטורות שמתחת ל-0 ובטמפרטורות של 60 מעלות. רוב הפטריות מעדיפות לחות גבוהה אולם יש כאלו המתקיימות אף בתנאי יובש קשים.
טקסונומיה

טרם מחקר מעמיק וריצוף דנ"א, הפטריות סווגו כצמחים, אך למעשה הפטריות אינן צמחים כלל אלא ממלכה נפרדת. כאמור, הן יצורים הטרוטרופיים, כלומר צורכים תרכובות אורגניות מהסביבה ולא פוטוסינתטיים. הפטריות מפרישות אנזימי עיכול לסביבה וסופגות חזרה את החומרים הדרושים להן מהסביבה. כמו כן יש לפטריות דופן תא עשוי כיטין (בשונה מצמחים אך דווקא בדומה לחלק נרחב מהחרקים) והן מייצרות תפטיר. חומר התשמורת בפטריות הוא הגליקוגן, כמו בבעלי-חיים, ולא עמילן שהוא חומר התשמורת של צמחים.
טקסונומיה > מיון

המיון הנוכחי של ממלכת הפטריות הוא:
קבוצה Rozellomyceta
קבוצה Rozellomycota
קבוצה Microsporidia
קבוצה Aphelidiomyceta
קבוצה Aphelidiomycota
קבוצה Eumycota
קבוצה Chytridiomyceta
קבוצה Neocallimastigomycota
קבוצה Chytridiomycota
קבוצה Blastocladiomyceta
קבוצה Blastocladiomycota
קבוצה Zoopagomyceta
קבוצה Basidiobolomycota
קבוצה Entomophthoromycota
קבוצה Kickxellomycota
קבוצה Mortierellomycota
קבוצה Mucoromyceta
קבוצה Calcarisporiellomycota
קבוצה Mucoromycota
קבוצה Symbiomycota
קבוצה Glomeromycota
קבוצה Entorrhizomycota
על-מערכה פטריות עילאיות (Dikarya)
מערכה פטריות בסיסה (Basidiomycota)
מערכה פטריות שק (Ascomycota)
טקסונומיה > אבולוציה

המאובנים הקדומים ביותר בעלי תכונות האופייניות לפטריות מתוארכים לעידן הפלאופרוטרוזואיקון, שהיה לפני 2.4 מיליארד שנים בערך. לאורגניזמים בנתיים (אנ') רב-תאיים אלה היו מבנים חוטיים בעלי יכולת אנסטומוזיס.
מחקרים מ-2009 מצביעים על הגעתם של אורגניזמים פטרייתיים בתקופה שבין 760–1060 למ"ש, על בסיס השוואות של קצב ההתפתחות בקבוצות קרובות.
במשך חלק ניכר מעידן הפלאוזואיקון (542–251 למ"ש), נראה שהפטריות היו מימיות והורכבו מאורגניזמים הדומים לציסטרידים (אנ') הקיימים ובכך שהיו להם נבגים עם שוטונים.
ההסתגלות האבולוציונית והשינוי מאורח חיים מימי לאורח חיים יבשתי חייבה מגוון אסטרטגיות אקולוגיות להשגת חומרים מזינים, כולל טפיליות, ספרוביזם (אנ') ופיתוח קשרים הדדיים כמו מיקוריזה.
מחקרים נוספים מצביעים על כך שהמצב האקולוגי הקדמון של פטריות שק היה ספרוביטי (אנ'), וכי אירועי הפיכת פטריות לחזזיות התרחשו מספר פעמים.
מבנה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מבנה הפטרייה משתנה בשלבי חייה השונים. לעיתים אף קשה להצביע מתי פטרייה אחת בודדת מפסיקה להתקיים והשנייה מתחילה. גופה של הפטרייה בנוי מרשת קורים הקרויה בעברית תפטיר.
בישראל 400 מיני פטריות כובע. הכובע הוא מבנה שייצר נבגים וגוף הפטרייה (התפטיר) מתפשט בתוך הקרקע או על ערמות חומר אורגני. פטריות שגוף הרבייה שלהן תת-קרקעי קרויות כמהין.
מבנה > תפטיר

תפטיר (mycelium, ברבים: mycelia) הוא גוף הפטרייה המורכב מקורים רבים (hypha, ברבים: hyphae). רשת התפטיר גדלה בתוך חומר אורגני או בתוך האדמה. שטח הפנים שלה גדול מאוד יחסית לנפחה, ומאפשר לה לספוג מזון ביעילות.
בשנת 2018 הודיעה רשת איקאה שתפעל להחליף את אריזות הפוליסטירן שלה באריזות מתכלות שעשויות מתפטיר של פטריות, כדי להפחית את הפסולת ולהגדיל את היקף המיחזור.
"אש השועל": פטריות מאירות

"אש השועל" (מוכרת גם בשמות "זוהר הפיה ו"אש הפיה") היא תופעת טבע שבה מיני פטריות מסוימים מפיקים אור עמום (ביולומינסנציה) בגווני ירוק וכחול. תופעת אור זו מופקת מריקבון העצים עליהם הן שוכנות (פטריות מופיעות גם על גבי הקרקע או גזעים ישנים באזורים הלחים של היער). אש השועל מופיעה ביער כאשר מזג האוויר מתקרר עם בוא הסתיו (אצל רוב המינים).
רבייה

רביית הפטריות נעשית באמצעות תאים זעירים מיוחדים שמכונים נבגים. הם משתחררים מהצד התחתון של ה"כובע".
פטריות חד תאיות מתרבות בחלוקת התא לשניים או בהנצה, יצירת תא צדדי קטן.
פטריות שונות מקיימות שתי צורות של רבייה, רבייה זוויגית (מינית) ואל-זוויגית. חלקן מקיימות רק צורה אחת של רבייה ורובן מקיימות את שתי הצורות.
צורת הרבייה נקבעת לרוב על פי הקבוצה אליה שייכת הפטרייה ועל פי תנאי הסביבה.
נבג "הנופל" מהדפים (באזידיוספרה) מוציא קור ראשוני רב תאי הפלואידי (בעל סט כרומוזומים יחיד), כששני קורים נפגשים ומתרחשת פלאזמוגמיה (איחוי ציטופלזמות) נוצר קור משני, דו קריוני (בעל שני גרעינים).
בסביבה לחה ייווצר במהרה תפטיר מפותח ואף גוף פרי (ספוריוקרפ) שכל תאיו דו קריוניים.
בתאי הבסיסה (בעלי שני הגרעינים) שיתפתחו בדפי הכובע של גוף הפרי שנוצר תתרחש מיוזה (חלוקת הפחתה), ועקב כך יתקבלו 4 תאים הפלואידים. לאחר נדידת הגרעינים והתפתחות מבנה דמוי עוקץ (sterigamata), שבקצהו הבזידיוספרה שיכולה כעת להתפזר, יוכל המחזור להתחיל מחדש.
אופורטוניסטיות

רק כ-50–60 סוגים של פטריות חיות עם האדם בסימביוזה, ממש בתוך גופו או עליו. קבוצה מצומצמת זו של פטריות מחולקת לשלוש תת-קבוצות: שמרים, עובשים ודרמטופיטים.
פטריות אלו, החיות עם האדם בסימביוזה, הן אוֹפּוֹרטוּניסטיות: בדרך כלל הן אינן מזיקות לבריאות, אולם כשנפגעת המערכת החיסונית של האדם או נחלשת מסיבה כלשהי (למשל - עקב נטילת אנטיביוטיקה ופגיעה בחיידקים ה"טובים" המאזנים את כמות הפטריות), עלולות הפטריות להתרבות יתר על המידה ולפגוע במקומות שונים בגוף. הפטרייה קנדידה אלביקנס, לדוגמה, משגשגת בעיקר לאחר נטילת אנטיביוטיקה.
מקור השם

מקור השם הוא מהשורש פ.ט.ר, שמשמעותו פתיחה. הפטרייה (פטריית הכובע), ביוצאה מן הקרקע, פותחת את הצעיף שהייתה עטופה בו, אותו ניתן לעיתים לראות קרוע.
פטריות בשימוש האדם > הדברה ביולוגית

בתחילת במאה ה-19, חקר האנטומולוג האיטלקי אגוסטינו באסי את מחלת המוסקרדין בקרב תולעי משי, וגילה שנבגי פטריות הם שאחראים למחלה. בעקבות גילוי זה התגלו עוד פטריות פתוגניות לחרקים, וכמה מהן משמשות להדברה ביולוגית כנגד חרקים שונים התוקפים גידולים חקלאיים.
פטריות בשימוש האדם > פטריות בשימש רפואי

מלבד ניצול הפטריות למאכל, האדם עושה שימוש בפטריות מסוימות לטיפול במחלות כבר אלפי שנים. שימוש זה החל ברפואה הסינית, והוא נבדק במחקרים אקדמיים בעשורים האחרונים ונמצא יעיל בחלקם.
זני פטריות מסוימים, למשל שיטאקי, קורדיספס וגנודרמה הם בעלי תכונות רפואיות חיוביות, כמו חיזוק מערכת החיסון, איזון כולסטרול וסוכר בדם, טיפול באין אונות ואף תכונות נוגדות סרטן[דרוש מקור].
זנים אלה אף מצויים בתוספי תזונה שונים.
הפנצילין, שמיוצר על ידי מין של פטריית עובש מסוג פניציליניום, מגן על פטריית העובש ואינו מזיק לאדם, לכן הוא משמש כתרופה נגד זיהום חיידקי.
הרעלים שבפטריות הרעילות מסייעים להן להתגונן מפני חיידקים.
פטריות חד תאיות - שמרים - משמשות להכנת מזון ומשקאות-השמרים, למשל, מפיקים אנרגיה באמצעות תסיסה כוהלית בה מתקבלים שני תוצרים סופיים: אתנול, אשר נמצא בכל המשקאות האלכוהוליים, ופחמן דו-חמצני, המשמש להתפחת הבצק באפיית לחם ומוצרי מאפה אחרים. עובשים, על אף שמעידים בדרך-כלל על התיישנות וריקבון של מזון, מצורפים לגבינות רבות ומקנים להן טעם ייחודי.
לעומתן יש פטריות שהאדם רואה כמזיקות:
פטריות מסוימות הן רעילות לאדם ואכילתן עלולה לסכן חיים.
פטריות מתפתחות על מזונות וגורמות לשינוי טעמם (לרוב לרעה) ולעיתים אף הופכות אותו לרעיל.
פטריות מסוימות, כמו פטריות פסילוסיבין – אשר גורמות להזיות, תהליכי מחשבה מוגברים וחוסר יכולת להבחין בין פנטזיה לבין המציאות – רשומות בפקודת הסמים המסוכנים במדינות רבות כאסורות לשימוש.
פטריות שונות גורמות לנזקים בצמחים, כגון קימחון, פייחת, בוטריטיס ועוד, ועלולות לפגוע ביבולים חקלאיים.
ליקוט פטריות הוא תחביב. עם זאת, אין סימנים כלליים לזיהוי פטריות רעל, ולכן כדאי לוודא את מין הפטרייה לפני השימוש בה.
הערות שוליים

↑  Fungus-like mycelial fossils in 2.4-billion-year-old vesicular basalt, University of California
↑  Fungi evolved right on track
↑  Reconstructing the early evolution of Fungi using a six-gene phylogeny
↑  Skip Nav Destination Issue Cover Volume 58Issue 2 April 2009 Article Contents Abstract MATERIALS AND METHODS RESULTS DISCUSSION SUPPLEMENTARY MATERIAL FUNDING References Author notes Supplementary data < Previous Next > The Ascomycota Tree of Life: A Phylum-wide Phylogeny Clarifies the Origin and Evolution of Fundamental Reproductive and Ecological Traits
↑  Ikea To Use Mushroom Based Packaging That Will Decompose In A Garden Within Weeks…
↑   למה נקרא שמה פטריה?
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555570705171  BNE: XX525307  BnF: cb11931145z (data)  GND: 4046076-9  LCCN: sh85052433  NDL: 00565853  NKC: ph114706 
פטרייה מהמין Panellus stipticus, מפיקה את הזוהר המכונה "אש השועל".
פטריות מיובשות
תוסף תזונה המכיל פטריות מרפא
אמנית קיסרית, פטריית מאכל המצויה בדרום אירופה ובצפון אפריקה. האמנית הקיסרית שייכת לסוג אמנית, לצד פטריות רעל כמו אמנית המוות או אמנית זבובנית.
ישיבת בית אל

ערך זה עוסק בישיבה שביישוב בית אל. אם התכוונתם לישיבת המקובלים בירושלים, ראו .
| --- | --- |
 

 ישיבה
 השתייכות:  ציונות דתית
 תקופת הפעילות:  כ' בחשוון ה'תשל"ח – הווה
 מייסדים:  הרב זלמן ברוך מלמד, יעקב כ"ץ (כצל'ה)
 בעלי תפקידים
 ראש הישיבה:  הרב זלמן ברוך מלמד
 תלמידים
 :  350
 שונות
 ספרים:  אורות ולנתיבות ישראל בהוצאות מחודשות, יש שואלים ועוד
 מיקום
 מיקום:  בית אל
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°56′33″N 35°13′21″E﻿ / ﻿31.942388888889°N 35.222444444444°E﻿ / 31.942388888889; 35.222444444444
 www.ybe.org.il
  (למפת דרום השומרון מוגדלת) ישיבת בית אל(למפת דרום השומרון רגילה) ישיבת בית אל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בית אל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ישיבת בית אל he
 
ישיבת בית אל היא ישיבה גבוהה ציונית דתית בראשות הרב זלמן ברוך מלמד.
הישיבה הוקמה על ידי זלמן ברוך מלמד בשנת ה'תשל"ח, ביישוב בית אל שמצפון לירושלים. נכון לשנת ה'תשפ"ד (2024) לומדים בה כ-400 תלמידים ו-130 אברכים.
היסטוריה

בשנת 1977, ה'תשל"ח, פנה הרב זלמן יחד עם יעקב כץ (כצל'ה) ואנשים נוספים, ובעידוד הרב צבי יהודה להקים ישיבה ברוח ישיבת מרכז הרב על מנת לחזק את ההתיישבות. תכנון ראשוני להקמתה בעפרה לא צלח, ולכן פנו להקמתה בבית אל.הם הקימו בית המדרש בראש הגבעה, בטרם קיבלו אישורים ותכננו תב"ע. בית המדרש הישן של הישיבה הוא מבנה האבן הראשון שנבנה ביהודה ושומרון.
בשנת ה'תשע"ו נחנך בית המדרש החדש של הישיבה.
דרך הישיבה

הישיבה מחנכת את תלמידיה לאור עקרונותיו של הרב קוק ובנו, הרב צבי יהודה קוק, ובראשם הקשר והחיבור של עם ישראל לארץ ישראל ולתורת ישראל. כמו כן, הישיבה מצהירה על קו חינוכי של גדלות בכל תחומי החיים מתוך תודעת שליחות לעם ישראל ומדגישה באופן יחסי את לימוד הבקיאות, לצד לימוד עיון. מדי חודש נערכים מבחנים על עשרים דפי גפ"ת (למעוניינים). כמו כן מתקיימים בישיבה לימודי אמונה (מחשבת ישראל). הישיבה ממשיכה את הקו האידאולוגי של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, כולל הרב מלמד, הם בוגרי ישיבה זו.
הישיבה נחשבת כאחת משלוש הישיבות הגבוהות הגדולות בציבור הדתי הלאומי לצד ישיבת מרכז הרב וישיבת הר המור, שתלמידיהן על פי רוב מגיעים לישיבה בשביל ללמוד בה לתקופה יותר ממושכת וארוכה יחסית לשאר הישיבות בציבור הציוני דתי.
הרב זלמן מלמד מנחיל בישיבה דרך של הסתכלות חיובית על המציאות – "עין טובה" – שאומרת שבכל קושי צריך לראות אתגר ואפשרות להתקדמות וצמיחה, ואין להסתכל על אתגרי הדור בעין שלילית.
הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל ומרבית בוגריה מתגייסים דרך מסלול הסדר מרכז או ישיבות ההסדר (חיצוני לישיבה). מיעוטם, משרתים שירות מלא.
רבני הישיבה

הרב זלמן ברוך מלמד - ראש הישיבה
הרב חיים אביהוא שוורץ - ר"מ אמונה
הרב חיים כ"ץ - מעביר שיעורי עיון ואמונה, בהם שיעור כללי
הרב משה חביב - ר"מ אמונה
רבני הישיבה > ר"מים

הרב אליהו ברין - ראש כולל הלכה
הרב שלמה יוסף וייצן - ר"מ שיעור ג'
הרב אליעזר בן פורת - ר"מ שיעור ד'
הרב משה מאיר אבינר - ראש כולל דיינות
הרב רואי מרגלית - ראש כולל רבנות עיר
הרב משה כהן - ראש כולל עיון
הרב יוסף אפריון - ר"מ שיעור ג'
הרב נתנאל אייל - ר"מ שיעור ג'
הרב יאיר וסרטיל - ר"מ שיעור ב'
הרב נחשון רבינשטיין - ר"מ שיעור ב'
הרב ינון גרוסברג - ר"מ שיעור ב'
הרב עדו יעקובי - ר"מ שיעור א'
הרב יוחאי פרלמן - ר"מ שיעור א'
הרב משה בר ציון - ר"מ שיעור א'