stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברטה לנדסמן
ביקורי הבית של אחיות התחנה

ביקורי הבית של אחיות התחנה נערכו ללא הודעה מוקדמת. היו אחיות שנכנסו לבתים מבלי לדפוק בדלת, והיו גם שקיבלו את הוראתה של לנדסמן להיכנס אל הבתים בכל דרך שהיא גם אם זה דרך החלון. בספרו של משה מרלין לוין, “דרוש רק חלום”, מתואר מאבקן הסיזיפי של האחיות ושל האחות הראשית ברטה לנדסמן לשכנע את האימהות להגיע לתחנה:
אנשי צוותה סיפרו איך בקיץ 1921 חילקה פקודות בקול של רס”ר המצעיד את חייליו לקרב נגד אויב מסוכן. ‘אם לא יכניסו אתכם מהדלת האחורית, היכנסו מהחלון, העיקר שתיכנסו...’ בתחילה גירשו הגברים שבמשפחות את האחיות [...] האחיות חסרות המזל נתקעו באש צולבת. מצד אחד דחקה בהם לנדסמן בגערותיה, ומן הצד השני גירשו אותן הבעלים הזועמים. לפעמים קיבלו את הוראותיה כלשונן ונכנסו לבתים דרך החלון האחורי, שם התחננו, עודדו ופיתו את האימהות לבוא לתחנות.
רוב האימהות שילמו סכום סמלי עבור החלב שקיבלו מתחנות טיפת חלב. לנדסמן נהגה להציע ליולדות בבתי-החולים בגדי תינוקות ותערובת-חלב מפוסטרת אם יבטיחו לה שתגענה לביקורת קבועה עם תינוקותיהן בתחנה. הנשים שהגיעו בפעם הראשונה למרפאה קיבלו מכל פח לנשיאת הבקבוקים ששירת אותן לפעמים הבאות.

ברטה לנדסמן לא נישאה והחליטה ולהקדיש את חייה לטיפול בילדים. נראה כי הרגישה מחויבת לעבודתה ומעולם לא התפנתה לחייה האישיים.
אזכורים במקורות

ברטה לנדסמן ותרומתה לרפואה הציבורית, לא הוזכרה במקורות המידע השונים בעברית, ובכלל אלו במקורות הכתובים על 'טיפת חלב' ומפעליה וכן אין אזכור בספר המלא של עובדי 'הדסה' במהלך השנים. היא אף אינה מוזכרת כחלק מקבוצת האחיות אשר פעלה בשירות 'הדסה'. יש הטוענים [דרוש מקור] שמדובר כאן על הדרה של נשים.
לקריאה נוספת

מירה קצבורג יונגמן, נשים ציוניות באמריקה – הדסה ותקומת ישראל, מפעלי חינוך ורווחה לילדים ונוער, עמ' 198–200.
לנדסמן, 'ביקורי בית', ללא תאריך, אצ"מ J1/1855; לנדסמן, 'הכשרת האחות בעבודת הרפואה הציבורית', אוקטובר 1934.
לנדסמן לגב' ד' לבנזון, חברת ועד בת גלים, חיפה, אצ"מ J113/1400.
לנדסמן, 'ביקורי בית', ללא תאריך, אצ"מ J1/1855; לנדסמן, 'הכשרת האחות בעבודת הרפואה הציבורית', אוקטובר 1934, אצ"מ J117/495.
(Dr. Benno Gruenfelder, no :גם ראו .J113/1422 מ"אצ ,Landsman to Szold, 13 ביולי 1924.
B. Landsman, ‘Infant Welfare Work done by Hadassah Medical Organization in.
Jerusalem’, written for HMO Report to xiii Congress, Carlsbad, August 1923, July RG2/72/1 י"אהנ ,1923).
לנדסמן, 'ביקורי בית', 1934, אצ"מ J1/1855; משה מרלין לוין, דרוש רק חלום: סיפורה של הדסה, ירושלים וניו יורק 1998.
הערות שוליים

↑  ברטה לנדסמן, דבר, מודעת אבל, 5 בספטמבר 1962.
↑  מירה קצבורג יונגמן, נשים ציוניות באמריקה – הדסה ותקומת ישראל, מפעלי חינוך ורווחה לילדים ונוער, עמודים 198-200
↑  לנדסמן, 'ביקורי בית', ללא תאריך, אצ"מ J1/1855; לנדסמן, 'הכשרת האחות בעבודת הרפואה הציבורית',
אוקטובר 1934
↑  לנדסמן לגב' ד' לבנזון, חברת ועד בת גלים, חיפה, אצ"מ J113/1400
↑  B. Landsman, ‘Infant Welfare Work done by Hadassah Medical Organization in
Jerusalem’, written for HMO Report to xiii Congress, Carlsbad, August 1923, July RG2/72/1 י"אהנ ,1923
↑  לנדסמן, 'ביקורי בית', 1934, אצ"מ J1/1855; משה מרלין לוין, דרוש רק חלום: סיפורה של הדסה, ירושלים וניו יורק 1998.
כיתת האחיות הראשונה שסיימה את לימודיה בבית הספר לאחיות של הסתדרות מדיצינית הדסה, 1921
טיפת חלב
לנדסמן (1943 – 1959)
נחל ליבנים

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  6.5 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  303 מטרים
 שפך:  נחל עמוד 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) נחל ליבנים(למפת הגליל העליון רגילה) נחל ליבנים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ליבנים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ליבנים
 
נחל לִבְנִים הוא יובל של נחל עמוד בגליל העליון שבצפון ישראל. הנחל זורם ממערב למזרח, חלקו העליון מתחיל בגובה 303 מטרים מעל פני הים, ברכס ליבנים דרומית לכפר חנניה ונשפך לנחל עמוד, בגובה 11 מטרים מתחת לפני הים, ליד חורבת סירין שברמת סירין.
הנחל עובר מצפון לקדרים, ובתוכו יש את מעיין לבנים. הוא מתפרס לאורך שטח בעל מדרונות בשיפוע של כ-19%. באזור ניתן למצוא מינים רבים של צומח טבעי ובעלי חיים, מה שהופך את המקום למערך אקולוגי עשיר ומגוון.
הנחל הושפע במהלך השנים מהקמת תשתיות שונות באזור, כולל כבישים ומחלפים, אשר פגעו במעבר האקולוגי הטבעי של האזור. למרות מאבקים לשימור המקום, הפגיעה בערוץ הנחל ובסביבתו הייתה משמעותית, והובילה להרס חלקי של בית הגידול הייחודי במקום.
הערות שוליים

↑  סביבת נחל ליבנים, באתר באתר המיפוי הממשלתי
↑  נחל ליבנים - סקר אקולוגי, באתר SlideShare, ‏2014-09-13 (באנגלית)
↑  עמוד ענן - המדריך השיתופי לידיעת הארץ, באתר amudanan.co.il
↑  אריאל: כתב עת לידיעת ארץ ישראל, גיליון 52 - בתי-כנסת קדומים בגליל ובגולן, 1987-תשמ"ז, עמ' 71-70.
1 2  ניר הר, אבירם צוק, שמעונה סבג, אילנה פרידמן, שושי טרגין ועמרי בונה, מורד נחל לִבנים — סופו של בית גידול ייחודי
| נחלי הגליל |
| --- | --- | --- |
| הגליל העליון | נחל עמוד • נחל עכברה • נחל אביב • נחל גוש חלב • נחל דישון • נחל חצור • נחל יראון • נחל מורן • נחל מחניים • נחל מירון • נחל נריה • נחל צבעון • נחל ראש פינה • נחל רבי ינאי • נחל פשחור • נחל סתר • נחל חנניה • נחל ליבנים • נחל הוזים • נחל שכוי • נחל שמאי • נחל חוקוק • נחל רזים • נחל עצבונית • נחל חלב • נחל עלמון • נחל קציון • נחל ברעם • נחל בן זמרה • נחל מרות • נחל פרוד • נחל עפאים • נחל פקיעין • נחל זבד • נחל זווית • נחל ברתות • נחל חירם • נחל אדמונית • נחל שפנים • נחל זוך • נחל יצהר • נחל אזהב • נחל דלתון • נחל סוד • נחל בר יוחאי • נחל בירנית • נחל משמש • נחל מתת • נחל שרך • נחל בצת • נחל חניתה • נחל נמר • נחל גליל • נחל מצובה • נחל שעל • נחל אשחר • נחל נחת  • נחל יסף • נחל כזיב • נחל מרווה • נחל מירב • נחל אשרת • נחל געתון • נחל ביריה |  |
| הגליל התחתון | נחל אבליים • נחל אדמי • נחל ארבל • נחל גדורה • נחל דנה • נחל השבעה • נחל חילזון • נחל חרוד • נחל יבנאל • נחל ימה • נחל יששכר • נחל כבול • נחל נהלל • נחל נון • נחל ציפורי • נחל צלמון • נחל שונם • נחל שיזפים • נחל שכניה • נחל שרונה • נחל תבור • נחל קנקן • נחל כמון • נחל חזון • נחל שבע • נחל הארי • נחל ממלח • נחל אוזנית • נחל סביונה • נחל נמרים • נחל מזגה • נחל עקב • נחל חמוד • נחל אזנות • נחל קשת  • ואדי אל-חסין • נחל מורסן • נחל נעיאל • נחל סח'נין • נחל שגב • נחל תמרה • נחל חנינה • נחל צוף • נחל עביד • נחל חנה • נחל שזור • נחל יפתחאל • נחל סרגונה • נחל זורעים • נחל שובב • נחל פוריה • נחל חרצית • נחל צידתה • נחל אלות • נחל ברית • נחל תולע • נחל יחמי • נחל גבול • נחל צבאים • נחל זיקה • נחל גבע • נחל נעורה • נחל עכין • נחל רכש • נחל כוכב • נחל סליל • נחל הקוסמת • נחל אוכל • נחל קיש • נחל יזיר • נחל ברק בן אבינעם • נחל קמה • נחל חמוד • נחל עין דור • נחל דבורה • נחל שומר |  |
| אצבע הגליל | נחל דן • נחל שניר • נחל חרמון • נחל עיון • נחל קדש • נחל משגב • נחל השומר • נחל מרגליות • נחל קורן |  |
| הגליל המערבי | נחל בית העמק • נחל בצת • נחל געתון • נחל יחיעם • נחל ינוח • נחל יסף • נחל כזיב • נחל שעל • נחל שרך |  |
אברהם יוסטמן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1971 (בן 54 בערך) בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הקריה האקדמית אונו  אוניברסיטת חיפה  ישיבת בית אברהם 
 תפקידים בולטים:  חבר ועדת הבחירות המרכזית, וסמנכ"ל קרן קמח
 
אברהם (אברימי) דב יוסטמן (נולד ב־1971) הוא עורך דין ישראלי חרדי, סמנכ"ל קרן קמ"ח, חבר הנהלת ארגון גשר וחבר בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת מטעם אגודת ישראל.
ביוגרפיה

יוסטמן, יליד 1971, נשוי ואב לחמישה, מתגורר בביתר עילית בעל רקע בהוראה והובלת מיזמים ציבוריים, יוסטמן הוא חסיד סלונים הנמנית עם סיעת שלומי אמונים באגודת ישראל.
למד בישיבת בית אברהם ולאחר מכן למד תואר ראשון במשפטים בקריה האקדמית אונו והוסמך כעו"ד. בנוסף, סיים לימודי תואר שני בהיסטוריה וסוציולוגיה של מדינת ישראל באוניברסיטת חיפה. בוגר תוכנית המנהיגות של מכון גשר למנהיגות ופעיל במסגרת המחלקה החרדית שלה.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

משנת 2008 עו"ד יוסטמן מכהן כסמנכ"ל קרן קמ"ח - קידום מקצועי חרדי, מנהל את פיתוח הפרויקטים, ואחראי על התחום המשפטי בקרן. יוסטמן מרבה לכתוב, להתראיין בתקשורת ולהשתתף בפאנלים מקצועיים ואקדמיים בנושא גיוון ושילוב חרדים בתעסוקה בכלל ובשירות המדינה בפרט, הפרדה בין גברים לנשים באקדמיה ובתוכניות הכשרה וכלכלה חרדית.
בחודש אוגוסט 2020 עם הקמתה של המועצה האזרחית המייעצת לפרויקטור הקורונה, צורף עו"ד יוסטמן כחבר המועצה הציבורית המייעצת למגן ישראל. כחודש לאחר צירופו, במחאה על עמדותיו של פרופ' רוני גמזו שכיהן כראש תוכנית 'מגן ישראל' ביחס לציבור החרדי, התפטר עו"ד יוסטמן מהמועצה יחד עם גזבר עיריית בני ברק רו"ח אריק אדלר.
יוסטמן הוא חבר דירקטוריון החברה לפיתוח ביתר עילית, ויו"ר ועדת ערר בארנונה בעיריית ביתר עילית.
ביוגרפיה > פעילות משפטית

עו"ד יוסטמן מייצג את אגודת ישראל בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת החל מהבחירות לכנסת התשע עשרה, ומשמש היועץ המשפטי של המפלגה.[דרוש מקור]
התמודד בבחירות ללשכת עורכי הדין מטעם הסיעה החרדית אמונה במקצוע.
בדיון שהתקיים בבג"ץ בינואר 2023 בשאלת כשירותו של יו"ר תנועת ש"ס ח"כ אריה דרעי לכהן כשר, ייצג עו"ד יוסטמן את סיעת יהדות התורה.
ביוגרפיה > הפרדה מגדרית

עו"ד יוסטמן מרבה להתבטא בכלי התקשורת ובפורומים שונים בסוגיית ההפרדה המגדרית באקדמיה ובמרחב הציבורי. בהקשר זה ייצג את קרן קמ"ח בעתירת שדולת הנשים נגד תוכנית 'משפיעים' שהכשירה צוערות וצוערים חרדים לשירות המדינה.
הערות שוליים

↑  עו"ד אברהם יוסטמן סמנכ"ל, באתר קרן קמ"ח, ‏3 בספטמבר 2018
↑  עו"ד אברימי יוסטמן מצטרף להנהלת ארגון גשר, באתר וואלה, 5 בספטמבר 2023
↑  ראו באתר הרשמי של ועדת הבחירות
↑  האביב החרדי • מסע עמוס תהיות בין תחנות הדמוקרטיה החרדית המתהווה, באתר JDN‏, 11 בינואר 2015
1 2  "כשהיינו בישיבה, הראש היה נקי להעמיס עליו ידע וחכמה", באתר אחינו, ‏2 באפריל 2018
↑  אברהם יוסטמן | מכון גשר למנהיגות, באתר gesherleaders.org, ‏2017-04-19
↑  יהודה שלזינגר, "חוסר שיתוף וקריטריונים לא ברורים": שני יועצים של גמזו התפטרו - ותקפו בחריפות, באתר ישראל היום, 3 בספטמבר 2020
↑  גבי, חולקו התיקים והוועדות בעיריית ביתר עילית, באתר ביתר עילית אונליין, ‏2019
↑  כיכר השבת, ‏עו"ד אברהם יוסטמן, הבקיא ביותר במספרי הבחירות מגולל את סיפור חייו, באתר כיכר השבת, 19 בנובמבר 2022
↑  כיכר השבת, ‏עו"ד אברהם יוסטמן תקף את שדולת הנשים • צפו, באתר כיכר השבת, 22 בינואר 2020
↑    יהודה יפרח, ‏החרדים רוצים להשתלב, שדולת הנשים שמה להם רגל, בעיתון מקור ראשון, 10 בפברואר 2020
יחסי ישראל–פרגוואי

| יחסי ישראל–פרגוואי |
| --- | --- |
ישראל: פרגוואי
   לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   

ישראל: פרגוואי
שטח (בקילומטר רבוע)
22,072: 406,752
אוכלוסייה
10,023,983: 6,978,465
תמ"ג (במיליוני דולרים)
509,901: 42,956
תמ"ג לנפש (בדולרים)
50,868: 6,156
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה, משטר נשיאותי
שגרירים
יועד מגן (נכון ל-2019): אלחנדרו רובין (נכון ל-2025)
יחסי ישראל–פרגוואי הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין רפובליקת פרגוואי. לישראל יש שגירורת באסונסיון, ולפרגוואי יש שגרירות בירושלים.
היסטוריה

במהלך ההצבעה בנושא תוכנית החלוקה של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947 על חלוקת המנדט הבריטי למדינה יהודית וערבית, פרגוואי נמנתה בין 33 המדינות שהצביעו בעד ההצעה. לאחר סיום מלחמת העצמאות, כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים ב-1949.
היסטוריה > תמיכה וסיוע מדיני

במהלך מבצע צוק איתן בשנת 2014 הביעה פרגוואי תמיכתה בישראל, וסירבה לגנות את פעולותיה. בדומה לכך, במהלך ההצבעה על אימוץ דו"ח ועדת החקירה של האו"ם לגבי אותו מבצע, פרגוואי נמנעה ביחד עם ארבע מדינות נוספות, וזאת לעומת 41 מדינות שהצביעו בעד, וארצות הברית שהתנגדה.
במהלך אוגוסט 2014 פקדו שיטפונות חמוּרים את האזורים שבין הנהרות פרגוואי ופרנה, ובכך נגרמו נזקים לאוכלוסייה ולסביבה. על מנת לסייע לנפגעים, נשלחו 1,100 ערכות חירום אישיות מישראל לפרגוואי. בינואר 2016 שלחה ישראל סיוע נוסף לפרגוואי עבור התמודדות עם שיטפונות כבדים שהתרחשו בשטחה בשנית ועקרו כ-100,000 איש מביתם, והעניקה למדינה כמו גם לאורוגוואי השכנה תרומה כספית לצורך רכישות מוצרים. ביוני 2016 שלחה חברת ההשקיה הישראלית, נטפים, מערכות השקיה מתקדמות עבור סיוע לפרגוואי למאבק בבצורות דרך שגרירות ישראל באסונסיון.
ביולי 2016 ביקר נשיא פרגוואי, הוראסיו קארטס בישראל ובכך, היה לנשיא פרגוואי הראשון שמבקר בישראל. במהלך הביקור ציין נשיא מדינת ישראל, רובי ריבלין, את קליטתם בפרגוואי של עשרות אלפי יהודים, שעזבו את אירופה בזמן מלחמת העולם השנייה עקב רדיפת הנאצים, ואת המשך תמיכתה הדיפלומטית של פרגוואי בישראל. נשיא פרגוואי ציין, כי יורחב שיתוף הפעולה בין המדינות, ונחתם מזכר הבנות שבמסגרתו תסייע ישראל לפרגוואי מבחינה טכנולוגית.
בדצמבר 2024, ביקר נשיא פרגוואי סנטיאגו פניה חנך את שגרירות פרגוואי בהר חוצבים בירושלים, 6 שנים אחרי שהיא נפתחה בבירה והועברה לת"א אחרי 4 חודשים בלבד. במליאה מיוחדת שהתקיימה בכנסת הכריז: "מול כל מפגן של אנטישמיות, כל אדם בפרגוואי יגיד – אני יהודי". במהלך ביקורו בישראל, הניח זר על קברו של חוזה המדינה בנימין זאב הרצל.
היסטוריה > שגרירויות

לאחר מלחמת ששת הימים עסקה יחידת קיסריה של המוסד בעידוד הגירת פלסטינים מרצועת עזה לדרום אמריקה, ובמיוחד לפרגוואי, תמורת תשלום. המבצע הופסק ב-4 במאי 1970, לאחר ששני מהגרים ירו למוות בעובדת שגרירות ישראל בפרגוואי, עדנה פאר בפיגוע בשגרירות ישראל בפרגוואי.
בתחילת 2002, בעקבות קיצוצים בהוצאות משרד החוץ הישראלי, הוחלט לסגור את שגרירות ישראל באסונסיון, וזאת למרות ניסיונות דיפלומטיים שונים למנוע החלטה זו. על פי טענותיהם של מקורות משפטיים ואחרים, הסיבה העיקרית לסגירת השגרירות בפרגוואי הייתה עקב לחצים ממניעים דתיים שהופעלו על ידי משרד הפנים הישראלי, וזאת כדי למנוע מישראלים לקבל בפרגוואי רישיונות נישואים. תהליך זה, המכונה נישואי פרגוואי, מקל על ישראלים אשר אינם מורשים להינשא בישראל, ודורש בין היתר את אישור השגרירות. הטענות הנ"ל הוכחשו על ידי משרד הפנים ונציג משרד החוץ.
לאחר מכן, בשנת 2005, שגרירות פרגוואי בישראל נסגרה עקב אילוצי תקציב, ו-8 שנים מאוחר יותר, באוגוסט 2013, דווח כי פרגוואי מתכוונת להפעיל מחדש את שגרירותה בישראל בהרצליה. עד לסגירתה, שגרירות פרגוואי בישראל הייתה ממוקמת במשך מספר שנים במבשרת ציון, שבמחוז ירושלים, וזאת לאחר שהועברה מתל אביב. פחות משנתיים לאחר מכן, במאי 2015, הוחלט על ידי ממשלת ישראל לחזק את קשריה הכלכליים עם מדינות יבשת אמריקה והברית הפאסיפית בפרט, כולל הפעלה מחדש של השגרירות בפרגוואי. לפיכך, השגרירות באסונסיון נחנכה מחדש ביולי 2015.
ב-21 במאי 2018 הועברה שגרירות פרגוואי מהרצליה לגן הטכנולוגי מלחה שבירושלים בטקס בהשתתפות הוראסיו קארטס, נשיאה היוצא של פרגוואי. בכך, הפכה פרגוואי למדינה השנייה אחרי גואטמלה שמעבירה את שגרירותה בישראל לעיר לאחר הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל והעברת שגרירותה בדצמבר 2017. עם זאת, החלטה זו בוטלה בספטמבר 2018 על ידי יורשו של קארטס, מריו אבדו בניטס. ב-5 בספטמבר 2018 הודיע לואיס קסטיליוני (אנ'), שר החוץ הנכנס של פרגוואי, על כך שבעקבות פנייה של הרשות הפלסטינית, שגרירות ארצו תועבר לתל אביב מירושלים. בתגובה לכך ראש הממשלה בנימין נתניהו הודיע על החזרת השגריר זאב הראל וסגירת שגרירות ישראל בפרגוואי, ובוטלה משלחת סיוע לפיתוח כלכלי שהייתה אמורה להגיע למדינה.
ביום העצמאות ה-71 של מדינת ישראל נכח נשיא פרגוואי לשעבר הוראסיו קארטס בקהל בטקס הדלקת המשואות וישב לצידו של ראש הממשלה נתניהו.
ב-3 בספטמבר 2019, כשנה לאחר החזרת השגרירות מירושלים, פרגוואי הודיעה כי תפתח משרד סחר דיפלומטי בעיר.
בביקור בנימין נתניהו בעצרת האו"ם נפגש עם נשיא פרגוואי וביחד סיכמו יחדיו שיעברו את שתי השגרירות שלהם לערי הבירה שלהם.. כהמשך לכך ישראל פתחה מחדש שגרירות באסונסיון, ובדצמבר 2024 הגיע נשיא פרגוואי לישראל לחנוכת השגרירות בירושלים, ואף נאם בכנסת והכריז כי "בלי שגרירות בירושלים, הקשרים הדיפלומטיים יחסרו נשמה אמיתית".
מסחר

בנובמבר 2005 ביקרה בישראל משלחת עסקית בראשותו של סגן נשיא פרגוואי, ונחתם הסכם בין מכוני היצוא של ישראל ופרגוואי, למטרה הדדית של קידום ופיתוח המסחר בין שתי המדינות. נכון לשנת 2005, פעלו 42 חברות ישראליות בפרגוואי, גידול של 50% ביחס לשנת 2003. בתשעת החודשים הראשונים של 2005, יצוא הסחורות מישראל לפרגוואי הסתכם ב-2.5 מיליון דולר, ואילו ייבוא הסחורות מפרגוואי הסתכם ב-12.2 מיליון דולר.
בשנת 2010 היקף היצוא מישראל לפרגוואי היה כ-3.1 מיליון דולר, ואילו היקף היצוא מפרגוואי לישראל היה כ-56.8 מיליון דולר.
בנובמבר 2013 ערך שר התעשייה והמסחר של פרגוואי ביקור בישראל. במהלך הביקור ניסה לעניין משקיעים ישראלים במדינתו, ואף צוּטט באומרו, כי על רקע ממדי העוני בארצו - נשיא פרגוואי עובד עם יועצים ישראליים, המסייעים לו להוציא אל הפועל תוכנית כלכלית רחבת היקף. כמו כן ציין את ישראל, כמדינה שהצליחה לפתח חקלאות מוצלחת בתנאים קשים. היצוא של ישראל לפרגוואי הסתכם ב-6.69 מיליון דולר ב-2014, תוך התמקדות במוצרי אלקטרוניקה ומינרלים, בעוד היצוא של פרגוואי לישראל הסתכם ב-145 מיליון דולר, שהורכב כמעט אך ורק מבשר קפוא ופולי סויה.
ביטחון

ב-1977 נמסרו 6 מטוסי ערבה לפרגוואי מישראל במסגרת הסכם, אשר כלל גם הכשרה של צוות המטוס.
בינואר 2015 הוצגו בפרגוואי כלי הנשק שנרכשו במסגרת תוכנית לחידוש הציוד של צבא המדינה, וביניהם גם מקלעים מסוג נגב מתוצרת תעשיות נשק לישראל (IWI).
שונות

באסונסיון ישנו רחוב הקרוי בשם "ישראל", וזאת בסמוך לרחוב הקרוי בשם ריו דה ז'ניירו.
בשנת 2013 נחנך בפרגוואי מוזיאון, המוקדש ליהדות ולשואה.
לקריאה נוספת

משה יגר, ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 135–147.
משה פיינשטיין

| --- | --- |

הרב משה פיינשטיין
 לידה:  3 במרץ 1895 ז' באדר ה'תרנ"ה אוזדה, בלארוס 
 פטירה:  23 במרץ 1986 (בגיל 91) י"ג באדר ב' ה'תשמ"ו ניו יורק, ארצות הברית 
 כינוי:  האגרות משה
 מקום קבורה:  חלקת הרבנים בהר המנוחות ירושלים
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות, ארצות הברית 
 מקום פעילות:  רוסיה, ניו יורק
 תקופת הפעילות:  ? – 23 במרץ 1986 
 השתייכות:  חרדי ליטאי
 תחומי עיסוק:  הוראת התלמוד, פסיקת הלכה
 מעסיק:  מתיבתא תפארת ירושלים 
 רבותיו:  הרב איסר זלמן מלצר, הרב פסח פרוסקין
 חיבוריו:  אגרות משה ט' חלקים - בהלכה  דברות משה י' חלקים - בסוגיות הש"ס   דרש משה - דרשות
 צאצאים:  דוד פיינשטיין  ראובן פיינשטיין 
 
 תפקידים נוספים:  נשיא מועצת גדולי התורה בארצות הברית
 
הרב משה פיינשטיין (ז' באדר ה'תרנ"ה, 3 במרץ 1895 – י"ג באדר ב' ה'תשמ"ו, 23 במרץ 1986) היה מגדולי פוסקי ההלכה החרדים לאחר השואה, יושב ראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארצות הברית וראש מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק. מחבר השו"ת "אגרות משה" וסדרת השיעורים "דברות משה" על הש"ס.
ביוגרפיה

משה פיינשטיין נולד בעיירה אוזדה שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), לרב דוד - רבה של קהילת החסידים בעיירה, מצאצאי הגר"א, ופייא גיטל, שהייתה בת הרב יצחק יחיאל דוידוביץ אב בית דין קרליץ, מצאצאי השל"ה. נולד ביום הולדתו ופטירתו, של משה רבנו - ז' באדר, ונקרא על-שמו.
מסופר שבגיל 10 היה בקיא במסכתות בבא קמא, בבא מציעא ובבא בתרא. בגיל 12 עבר עם הוריו להתגורר בעיר סטארובין (אז רוסיה כיום בלארוס), ועוד בטרם מלאו לו 13 שנים נשלח ללמוד בישיבת "עץ החיים" אצל הרב איסר זלמן מלצר. לאחר מכן נשלח עם כמה מחבריו לייסד את "ישיבת קוברין" בעיר שקלוב שבראשה עמד הרב פסח פרוסקין, שאותו ראה כרבו המובהק, ובשנת ה'תרע"א עבר עם תלמידי הישיבה לעיר אמציסלב (מסטיסלב). נסמך לרבנות על ידי אביו והרב פרוסקין. לאחר פטירת אביו, התמנה לרב של עיירת הולדתו אוזדה. בשנת תרפ"א התמנה לרב ואב בית הדין של העיר לובן.
בשנת תרפ"ב נישא לשימא קוסטנוביץ, בתו של יעקב משה קסטונוביץ, ראש הקהילה המקומית (נפטרה בחשוון ה'תשנ"ד, 1993).
בחודש שבט תרצ"ז עזב את ברית המועצות והיגר לארצות הברית, שם היה ראש ישיבת "תפארת ירושלים" בניו יורק במשך כחמישים שנה, עד לפטירתו כיהן כנשיא אגודת הרבנים של ארצות הברית וקנדה, וכנשיא ארגון עזרת תורה. קיבל אליו פניות בענייני הלכה מרבנים בעולם. רבים ראו בו גדול הדור.
עם זאת, חלק מפסקיו עוררו התנגדות חריפה בקרב החוגים הקנאיים שהובלו על ידי חסידות סאטמר, בייחוד היתריו בעניין הפריה מלאכותית ומחיצה שאיננה מסתירה את הנשים בבית-הכנסת.
הרב פיינשטיין נפטר בניו-יורק ביום ראשון בלילה, אור לי"ג באדר ב' ה'תשמ"ו, 23 במרץ 1986, לאחר מחלה קשה. הלווייתו התקיימה בניו יורק ובירושלים. הלווייתו בניו יורק התקיימה למחרת ביום שני, צום תענית אסתר, בהשתתפות עשרות אלפי אנשים. הלווייתו בישראל התעכבה ביממה עקב בעיה טכנית במטוס שנשא את ארונו, והיא התקיימה בירושלים ביום רביעי, ט"ו באדר ב', יום שושן פורים, בהשתתפות כ-200–250 אלף אנשים. הוא נקבר בהר המנוחות בחלקת הרבנים.
על שמו נקראו רחובות "אגרות משה" בשכונת רמת שלמה בירושלים ובביתר עילית.
משפחתו

בנו הרב דוד פיינשטיין - מילא את מקומו כראש מתיבתא תפארת ירושלים בלואר איסט סייד.
בנו הרב ראובן פיינשטיין - ראש מתיבתא תפארת ירושלים בסטטן איילנד.
חתנו הרב אליהו משה שיסגל, היה ר"מ בישיבת תורה ודעת בברוקלין ונפטר בגיל צעיר.
חתנו הרב ד"ר משה דוד טנדלר - היה רב במונסי ניו יורק, התמחה בתחום רפואה והלכה.
משנתו

הרב פיינשטיין היה מוכר כפוסק החרדי הבולט והמשפיע ביותר בארצות הברית. אלפי תשובותיו בהלכה הופצו בעולם היהודי כולו ורוכזו בסדרת הספרים אגרות משה. בין היתר הוא דן בתשובותיו בבעיות טכנולוגיות מודרניות, רפואה והלכה, ואף בעיקרי היהדות.
כמו כן היה פעיל בענייני ציבור וחינוך בקהילה היהודית. התנגד בחריפות לתנועה הרפורמית ולקונסרבטיבית, אך מדבר זה יצאה קולא, שכן לא החשיב לעניין ממזרות נישואים שנערכו בטקס רפורמי או קונסרבטיבי ונישואים אזרחיים. בפסיקה הסתמך על עומק סברתו בתלמוד ובראשונים יותר מאשר על פסיקות האחרונים, כפי שהוא מסביר בהקדמת הספר. הוא הביע התנגדות חריפה לפסק דין האח והאחות ולהתנהלותו של הרב שלמה גורן בנושא זה.
בפסיקות רבות נחשב למקל:
התיר במקרים מסוימים הפריה מלאכותית של אישה מזרע של גבר לא יהודי, דבר שאחרים ראו בו איסור לא תנאף.
התיר לצרף מחלל שבת למניין בתנאים מסוימים, כאשר הוא מביא ראיה מהמרגלים.
בניגוד לאיסור המקובל על חלב נוכרי, התיר חלב נוכרי (בארצות הברית בלבד) בשל הפיקוח הקפדני של הממשלה על חלב.
התיר לשים את רוב סוגי ספרי הקודש במכלי מיחזור נייר, מלבד ”חומשים וספרי תנ"ך, שבהם נמצאים שמות, וכן סידורים מאלו שמדפיסים בשמות ממש”.
מדבריו

בר מצווה ובת מצווה
הפלה מלאכותית
הומוסקסואליות
ארצות הברית
מדינת ישראל
ספריו > אגרות משה

חיבורו המפורסם ביותר הוא שו"ת אגרות משה המכיל מכתבי תשובות הלכתיות שמהוות אבן דרך בפסיקה הלכתית, ובהתייחסות ההלכתית לבעיות החדשות. שבעה כרכים מסדרה זו הדפיס בחייו. הכרך השמיני והתשיעי יצאו לאור לאחר פטירתו, על ידי חתנו, הרב משה דוד טנדלר, וחתנו של הרב טנדלר, הרב שבתי רפפורט. יש שטענו כי כרכים אלו כוללים דברים שלא רצה להדפיס והיו בגדר הוראת שעה. כרך נוסף הקרוי "יד משה" מכיל מפתחות לכל סדרת השו"ת.
ספריו > ספרים אחרים

גולת הכותרת של יצירתו הלמדנית היא סדרת "דברות משה". הסדרה כוללת את שיעוריו במתיבתא תפארת ירושלים וחידושיו על מסכתות התלמוד הבאות – בבא קמא (חלק א, תש"ז; חלק ב, תשי"ג; ובמהדורה אחת בתשל"ג), בבא מציעא (חלק א, תשכ"ו; חלק ב, תשל"ה), בבא בתרא (חלקים א ו-ב, תשכ"ח) [שלוש המסכתות נדפסו יחדיו שוב בתשמ"ד], שבת (חלק א, תשל"א; חלק ב, תשל"ו), קידושין (חלק א, תשל"ט), יבמות (תשל"ט), גיטין (חלק א, תשמ"ב), חולין (חלק א, תשמ"ג), נדרים וכתובות ופסחים (שני כרכים נפרדים, תשמ"ד), יומא (תשס"ח), סנהדרין (תשע"ג), ביצה (תשע"ד), שבועות ועבודה זרה (תשע"ה), נדה וסדר טהרות (חלקים א ו-ב, תשע"ו). בשנת תשנ"ז נדפסו שוב כרכי הסדרה שיצאו לאור עד אותה שנה. תחילה נדפסה הסדרה תחת עריכתו בניו יורק ולאחר פטירתו בעריכת ילדיו ונכדיו, והחל משנת תשע"ג בירושלים.
דברי מוסר וחידושים שלו על התורה והמועדים יצאו עוד בחייו בסדרה "קול רם", שלושה כרכים, ניו יורק תש"ל-תשל"ט על ידי מנהל ישיבת תפארת ירושלים הרב אברהם פישעליס. ובמהדורה מחודשת עם הוספות יצאו ששה כרכים ליקווד תשע"ט-תשפ"ה. לאחר פטירתו, בשנת תשמ"ח, יצא לאור בידי נכדיו הרב מרדכי טנדלר, בנו של הרב משה דוד טנדלר, והרב שבתי רפפורט, ספר בשם "דרש משה" בענייני דרוש ואגדה, בהוצאת הרב שבתי פרנקל. וגם נדפסו על ידי נכדו הרב מרדכי טנדלר סדרת הספרים "מסורת משה", ובה ליקוט מגוון ורב ממדים של פסקי הלכה והנהגה ששמעו הוא ואחרים מפי סבו. הרב שלום מאיר ולך הוציא הגדה של פסח בשם "ויגד משה", ובה ליקוט מדברי תורתו על הגדה של פסח. בנוסף, יצא ספר בשם "שו"ת יד משה" על ידי ישראל תנחום דרדק, תשובות ופסקי הלכה של הרב פיינשטיין לאביו הרב יעקב דרדק. כמו כן, נדפסו שנים כרכים בסדרת "דרכי משה" לקט מתורתו והנהגותיו לפי סדר פרשיות התורה, בעריכת הרב שכנא מנדל שיינר (ניו יורק תש"פ).
לקריאה נוספת

הראל גורדין, הרב משה פיינשטיין: הנהגה הלכתית בעולם משתנה, הוצאת מכללת הרצוג - תבונות, תשע"ח.
יהודה זוסמן, ודברת בם... וכתבתם אותם - משנת פסיקותיו של הרב משה פיינשטיין: השוואת דברות משה לאגרות משה, עבודת גמר (מ"א), אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ח.
רבי משה פיינשטיין הוצאת נחלה (בשיתוף ארטסקול) 1987
גן עדן לכלבים (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת ה-DVD של הסדרה
 מבוסס על:  "גן עדן לכלבים" מאת דון בלות'
 סוגה:  הנפשה, ילדים, פנטזיה, הרפתקאות, קומדיה
 בימוי:  גארי סלבגיו (עונות 1–2) ג'ון גרוזד (עונה 3)
 מדבבים:  ראו כאן
 מדבבים בעברית:  ראו כאן
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן עברית)
 מקום התרחשות:  סן פרנסיסקו 
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  40
 הפקה
 חברת הפקה:  Metro-Goldwyn-Mayer Animation MGM Television
 אורך פרק:  כ-22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  סינדיקציה (עונות 1–2) Freeform (עונה 3)
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2 (זכיינית רשת)
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  21 בספטמבר 1996 – 6 בנובמבר 1998
 תקופת שידור בישראל:  1998
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
גן עדן לכלבים (באנגלית: All Dogs Go to Heaven: The Series, "כל הכלבים הולכים לגן עדן: הסדרה") היא סדרת הנפשה אמריקאית לילדים, המבוססת על סרט בעל אותו שם וסרט ההמשך שלו. הסדרה בוימה על ידי גארי סלבגיו (שתי העונות הראשונות) וג'ון גרוזד (עונה אחרונה), והופקה על ידי Metro-Goldwyn-Mayer Animation ו-MGM Television.
הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית החל מ-21 בספטמבר 1996 עד 6 בנובמבר 1998, כאשר שתי העונות הראשונות שודרו בסינדיקציה והעונה האחרונה שודרה בערוץ Freeform. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בדיבוב לעברית בשנת 1998 בערוץ 2 במסגרת שידורי הזכיינית רשת, תחילה ביום שבת ובהמשך בשעות הבוקר המוקדמות. לסדרה הופקו שלוש עונות ו-40 פרקים באורך 22 דקות.
בשנת 1998 הופק הסרט "מזמור חג המולד של הכלבים", אשר מבוסס על הנובלה "מזמור חג המולד" מאת צ'ארלס דיקנס, ומשמש כסיום הסדרה.