עיוותי חשיבה
חשיבה ועיוותי חשיבה

חשיבה היא פעילות העוסקת בתהליכים שונים מוח, בחלקם מודעים ובחלקם לא. תהליך הזיהוי הוא תהליך לא מודע העוסק בפיענוח מידע שנקלט בחושים. הזיהוי מתבצע לפי סדר היררכי. כאשר בשכבה הראשונה בהיררכיה נמצאים קולטני החושים שתפקידם לקבל את הקלטים מהסביבה מפורקים למרכיבי היסוד שלהם. כך לדוגמה קו אופקי שבנוי לפחות משתי נקודות צמודות נקלט ברשתית העין על ידי לפחות שני פיקסלים צמודים שכל אחד מהם יכול לייצג בנפרד נקודה אחת מהקו. בשכבה השנייה בהיררכיה הקלטים משוחזרים ומקודדים למבנה המקורי על ידי צירוף שלהם לתא בודד. כך למשל שני הפיקסלים שקלטו את הקו, מתחברים באמצעות שלוחות לתא בשכבה השנייה שנועד לייצג את הקו השלם במיקום ובזווית שבו הוא נקלט. הצירוף הזה מאפשר לתא לקבל התרעת זיהוי בכל פעם ששני הפיקסלים מקבלים גירוי באמצעות קלט.
צירופים מעין אלה הנמצאים במערכת עיבוד מידע חושי משמשים אבני בניין לזיכרונות סמנטיים שנמצאים בשכבה השלישית שמבוססים על אותו עיקרון. כך למשל שני תאים בשכבה השנייה שמייצגים בנפרד שני קווים בזוויות ובמיקומים שמתאימים לאות L, יכולים להתחבר דרך שלוחות לתא בשכבה שלישית שמייצג את האות L באמצעות צירוף מרכיביו, וכך כשמתקבל קלט חושי של האות L התרעת הזיהוי נשלחת היררכית, מהרשתית אל תאי הקווים בשכבה השנייה ומהם לתא האות בשכבה השלישית. בדומה לזיכרון הסמנטי, גם הזיכרון האירועי מורכב מסכימה של הצירופים המרכיבים אותו, כשכמרכיבי הזיכרון האירועי משמשים בעיקר הזיכרונות הסמנטיים המורכבים יחסית, שמקודדים באופן היררכי דומה אל תאי הזיכרון האירועי שנמצאים בשכבה עמוקה יותר בהיררכיה ושניתנים לשליפה בסדר כרונולוגי, וכך מתאפשר גם קבלת התרעת זיהוי היררכית של אירועים.
כל גירוי של החושים באמצעות קלט עשוי לגרום במקביל להתרעה במספר רב של זיכרונות סמנטיים ואירועיים הדומים לקלט, ההבדל נעוץ ברמת ההתרעה, התא הדומה ביותר לקלט יקבל התרעה מיותר שלוחות או משלוחות בעלי משקל גבוה, מה שאומר שההסתברות שהתא הזה מייצג את הקלט הוא הגבוה ביותר.
בזמן ההתרעה תא הזיכרון שקבל התרעת זיהוי יכול גם לחזות אירועים המאוחסנים בזיכרונות אחרים שבהסתברות מסוימת עשויים להתרחש בעקבותיו ולשלוח להם התרעה מוקדמת דרך שלוחות חיזוי המחברות ביניהם, כך שהתרעה יכולה לבוא ישירות ממערכת הזיהוי החושי, או דרך חיזוי מזיכרון שקיבל התרעה או משניהם במקביל. לשם כך כל תא זיכרון שמאחסן זיכרון סמנטי או אירועי, מתאפיין במערכות התרעת זיהוי וחיזוי, ובמערכות נוספות כדלהלן:
מערכת התרעת זיהוי: תפקידה להתריע כשאובייקט שנקלט בחושים זהה לאובייקט שמאוחסן בתא. הקלט מתקבל מהחושים אל מערכת עיבוד מידע חושי ומשם לתא הזיכרון דרך שלוחות מעוררות ומעכבות. הקלטים שמגיעים מהשלוחות המעוררות הם מרכיבים הנחשבים כמרכיבי האובייקט או האירוע המיוצג בתא, והקלטים שמגיעים מהשלוחות המעכבות נחשבים כמרכיבים השוללים את האפשרות שהקלט הוא האובייקט או האירוע. כאשר סכימת המעוררים שמתקבלים גבוה יותר מסכימת המעכבים, משמעות הדבר שקיימת הסתברות לתאימות בין הקלט שהתקבל לבין הזיכרון בתא. ככל שסכימת המעוררים גבוה וסכימת המעכבים נמוך כך ההסתברות גבוהה יותר. התרעת זיהוי בתא יתקבל רק אם ההסתברות יעבור רמת סף ריאלי, כזה שמצדיק התרעה.
מערכת התרעת חיזוי: תפקידה להתריע לקלט התא שהאירוע המאוחסן בו עומד להתרחש, ההתרעה מתקבלת מתא או תאים המאחסנים אירועים שנחשבים כגורמים לאירוע המאוחסן בתא לאחר שהם עצמם קבלו התרעה. גם מערכת החיזוי מתבסס על התרעה של מרכיבים מעוררים ומעכבים. המעוררים הם האירועים הנחשבים כגורמים לאירוע. והמעכבים הם האירועים הנחשבים כמונעי האירוע. כאשר סכימת המרכיבים המעוררים המתריעים גבוה מסכימת המעכבים המתריעים משמעות הדבר שקיימת הסתברות שהאירוע עומד להתרחש. ככל שסכימת המעוררים גבוה ביחס למעכבים כך ההסתברות גדל. התרעת חיזוי בתא יתקבל רק אם ההסתברות יעבור סף ריאלי, המצדיק התרעה. מבחינה מעשית מערכת החיזוי פועלת במקביל למערכת הזיהוי תוך השפעה הדדית ביניהם, כסוג של מערכת זיהוי אסוציאטיבית, ולכן כשיש התרעת זיהוי וחיזוי במקביל, יש לשקלל את הסכימות המעוררות והמעכבות של שניהם יחדיו, כדי לקבל את רמת ההסתברות.
מערכת התרעת תיוג רגשי: מציינת בעת התרעת חיזוי או זיהוי בתא האם האירוע הוא שלילי או חיובי, באמצעות שחרור הורמונים שמפעילים סנסורים ייעודיים שבתורם יוצרים סכימה של רגשות שונים והפכם, כמו סיפוק\אכזבה. גאווה\כעס, שנאה\אהבה ועוד. בהתאם לסוגי התיוג המאפיינים את האירוע ומשקלם.
מערכת התרעת תיוג שכלתני: התיוג השכלתני הוא למעשה מערכת חיזוי של פלט הזיכרון, שתפקידו לחזות אירועים שעשויים להתרחש כתוצאה מהאירוע המיוצג בזיכרון בעת שהוא מתריע, כדי שיתריעו אף הם. כלומר התיוג השכלתני חוזה את השלכות האירוע. האירוע יתויג כחיובי יחסית אם נמנים בו בעיקר השלכות חיוביות, וכשלילי יחסית אם ההשלכות הן בעיקר שליליות.
באירוע המתויג כחיובי העדפה תהיה שבמערכות החיזוי והזיהוי יתריעו בזמן נתון כמה שיותר מרכיבים מעוררים ורצוי בעלי משקל גבוה, וכמה שפחות מרכיבים מעכבים או לפחות שיהיו בעלי משקל נמוך. ואם האירוע מתויג כשלילי העדפה תהיה הפוכה קרי שמשקל המרכיבים המעוררים המתריעים יהיה פחות ממשקל המרכיבים המעכבים המתריעים, או לחלופין שמשקל התיוג השלילי יהיה נמוך ממשקל התיוג החיובי, או לפחות שההפרש ביניהם יהיה קטן.