stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מתקפת אגם נארוץ'
המתקפה

המתקפה הייתה דומה למתקפות הכושלות בחזית המערבית. הרוסים התחילו בהפגזה ארטילריה כבדה שנמשכה יומיים ולאחר מכן הסתערו 350,000 החיילים הרוסים בקבוצות גדולות שהיו מטרה מצוינת למכונות היריה של הגרמנים. הם הצליחו להתקדם קילומטרים ספורים עד שנאלצו לסגת לקו הקודם בהתקפת נגד של הגרמנים. ב-30 במרץ המתקפה הסתיימה עם ההוראות לעצור אותה שהתקבלו מהגנרל הרוסי אלכסיי אברט. לפי הפקודות של אברט, המתקפה נעצרה כי לא הביאה לתוצאות מכריעות וכי תחילת מזג האוויר החם וירידות גשמים בשפע גרמו לרוב האזור להפוך לביצות.
מתקפה רוסית נוספת ב-21 במרץ 1916 ליד ריגה הסתיימה באותן תוצאות.
תוצאות

מתקפות כושלות אלה למרות עדיפות ברורה בכוח אדם וארטילריה, לא עזרו להוריד את הלחץ מהצרפתים. רק למתקפת ברוסילוב המוצלחת ביוני 1916 הייתה השפעה על קרב ורדן.
הערות שוליים

↑  Podorozhniy, 1938, עמ' 149.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph968833
רישי

ציור משלהי המאה ה-18 של ספטארישי (אנ') ומאנו מג'איפור, ראג'סטאן.
בדתות הודיות, רישי (בסנסקריט: ऋषि, בתעתיק IAST (אנ'):‏ ṛṣi) הוא אדם הישגי ונאור. רישים מוזכרים בוודית שונות. מאמינים כי רישי חיברו מזמורים של ודות. המסורת הפוסט-וודית של הינדואיזם מתייחסת לרישים כ"יוגים (אנ') גדולים או "חכמים" אשר לאחר מדיטציה אינטנסיבית (טפאסה (אנ')) הבינו את האמת העליונה והידע הנצחי, אותם חיברו לפיוטים. המונח מופיע בספרות פאלי כ"אישי"; בבודהיזם הם יכולים להיות או בודהות, פראטייקבודהאיינה (אנ'), ארהאטים (אנ') או נזירים בדרגה גבוהה.
אטימולוגיה

על פי המסורת ההודית, המילה עשויה להיגזר משתי משמעויות שונות של השורש 'רש' (ṛṣ). מדקדקים של סנסקריט גוזרים מילה זו מהמשמעות השנייה: "ללכת, לזוז". ו. ס. אפטה כתב במילון שהכין לסנסקריט את המשמעות והגזירה המסוימת הזו, וגם המלומד ומומחה הסנסקריט הבריטי מונייר מונייר ויליאמס (אנ') נותן את אותו הפירוש, עם סייג מסוים.
צורה אחרת של שורש זה פירושה "לזרום, להתקרב על ידי זרימה". (כל המשמעויות והגזירות שצוטטו לעיל מבוססות על מילון סנסקריט אנגלי של מונייר-ויליאמס). מונייר-ויליאמס גם מצטט את טראנאטה שחיבר את המילון הגדול (סנסקריט לסנסקריט) בשם "ṛṣati jñānena saṃsāra-pāram" (כלומר, "מי שמגיע אל מעבר לעולם הארצי הזה באמצעות ידע רוחני").
לפני פרסום עבודתו של מונייר-ויליאמס, הציע הבלשן והמדקדק ההודי יאסקה (אנ') בן המאה השישית לפנה"ס שמקור המילה מ"דריש" ומצטט את אופמניאווה כדי לתמוך בדעה שלו.
הסברים אטימולוגיים מודרניים כמו של הבלשן האוסטרי מנפרד מאיירהופר (אנ') במילון האטימולוגי שלו משאירים את הנושא פתוח, ואינם מעדיפים חיבור ל-ṛṣ "לשפוך, לזרום", אלא כזה עם המילה rasen בגרמנית "להיות אקסטטי, להיות במצב נפשי אחר" (ואולי aršus בליטאית).
בטקסטים הינדיים

בוודות, המילה מציינת משורר המקבל השראה ממזמורים ודיים. בפרט, Ṛṣi מתייחס למחברי המזמורים של הריג ודה.
המסורת הפוסט-ודית מתייחסת לרישים כאל "חכמים" או קדושים, המהווים מעמד מיוחד של בני אדם אלוהיים במערכת המיתולוגית המוקדמת, הנבדלים מאסורים (אנ'), דוות (אנ') ואנשים בני תמותה. סוואמי ויווקאננדה תיאר את "רישי" כמנטרה-דרשטה או "נביא המחשבה". הוא אמר - "האמת הגיעה לרישים של הודו - המנטרה-דראשטים, נביאי המחשבה - ותגיע לכל הרישים בעתיד, לא לדברנים, לא לבולעי ספרים, לא לחוקרים, לא לפילולוגים, אלא לנביאי המחשבה".
בטקסטים בודהיסטים

המונח רישי מוזכר בכל הטקסטים הבודהיסטים (אנ'). בפאלי הם ידועים בתור "אייסיס". רישי יכול להיקרא גם בודהה, פאקאבודהה, ארהאט או נזיר בדרגה גבוהה. בקאנון הפאלי, קרוי גאוטמה הבודהה פעמים רבות "מהארישי" (בסנסקריט: Maharṣi; כלומר "החכם הגדול ביותר"). ה"איסיגילי סוטה" בקאנון הפאלי, מזכיר את השם של חמש מאות רישים. הטקסט הבודהיסטי, מהאמאיורי טנטרה (אנ'), שנכתב במהלך המאות ה-1–3 לספירה, מזכיר רישים ברחבי ג'מבודוויפה (אנ') (בימינו הודו, פקיסטן, אפגניסטן, בנגלדש, נפאל) וקורא לעזרתם להגנת הבודהדהרמה.
רבים מסיפורי הג'טאקה מזכירים רישים שונים. הנליניקה ג'טאקה (Jā 526) מציג את "החיים קודמים של הבודהה", רישי (Isi), החי לבד בהרי ההימליה. בנו, שהיה גם רישי, נקרא רישיאסרינגה (אנ') (בסנסקריט: Ṛṣyaśṛṅga). הסיפור של אגאסטייה ג'טאקה, מזכיר בודהיסטווה, בשם אגאסטייה בתור רישי.
רישי באינדונזיה

רוב המקדשים ההינדים של ג'אווה (אנ') מתקופת ימי הביניים באינדונזיה מציגים פסלים או תבליטים של הרישי אגאסטייה (אנ'), בדרך כלל שומר על הצד הדרומי של מקדשים שיוויים. כמה דוגמאות כוללות את מקדש סמביסארי (אנ') ואת מקדש פראמבאנאן ליד יוגיאקרטה.
רואסי בקמבודיה, תאילנד, מיאנמר ולאוס

רואסי (בסנסקריט: ṛṣi, בקמרית:តាឥសី, בתאית:ฤๅษี, בלאית: ລືສີ) הוא חכם מתבודד, המקביל לרישי בהודו. במיאנמר, יש כאלה הידועים בשם "ראסה" (ရေသ့). רישי אקהטה (פאלי; סנסקריט: אגאסטייה), הידוע בשם פארה ראוסי אקהוט בתאילנד, הוא רואסי חשוב בדרום-מזרח אסיה, כמו בכתבי הג'טאקה הבודהיסטים, רואסי זה מוזכר כבודהיסטווה ותרגל את הסגפנות שלו בסרי לנקה ודרום מזרח אסיה. חלוקת כבוד לרואסים היא מנהג דתי בולט בבודהיזם של דרום-מזרח אסיה. השם "רישי" (מבוטא רואסי) הוא גם הבסיס לאחת האותיות של הכתב התאי (אנ').
שימושים אחרים

רישי הוא גם שם פרטי לזכר (כמו למשל רישי סונאק), ולעיתים נדירות שם משפחה של ברהמין.
במוזיקה הקרנאטית (אנ'), "רישי" היא הצ'אקרה (הקבוצה) השביעית של הראגות של מלאקרטה (אנ'). שמות הצ'אקרות מבוססים על המספרים הקשורים לכל שם. במקרה זה, ישנם שבעה רישי (אנ') ומכאן שהצ'אקרה השביעית היא "רישי".
משפחות הצאצאים של רישים, מתייחסות לשושלת אבותיהם דרך ה"גוטרה (אנ')" זהו נוהג נפוץ בקרב כתות הברהמינים של החברה ההינדית הנוכחית.
לקריאה נוספת

Apte, Vaman Shivram (1965), The Practical Sanskrit-English Dictionary (Fourth Revised and Enlarged ed.), New Delhi: Motilal Banarsidass, ISBN 978-81-208-0567-5
Apte, Vaman Shivram (1966), Sanskrit-Hindi Koṣa (Reprint 1997 ed.), New Delhi: Motilal Banarsidass
Chopra, Deepak (2006), Life After Death: The Burden of Proof (first ed.), Boston: Harmony Books
Kosambi, D. D. (1956), An Introduction to the Study of Indian History (Second ed.), Bombay: Popular Prakashan Pvt Ltd, 35c Tardeo Road, Popular Press Bldg, Bombay-400034
Śāstri, Hargovind (1978), Amarkoṣa with Hindi commentary, Vārānasi: Chowkhambā Sanskrit Series Office
ביאורים

1 2  שבעה נביאים של הודו העתיקה שזוכים לשבח בוודות ובספרות הינדית אחרת
↑  ישויות צמאות לכוח הקשורות לדוות המיטיבות יותר בהינדואיזם.
↑  אלים בהינדואיזם
↑  בתרבות ההינדית שווה ערך לשושלת. אנשים שהם צאצאים בשושלת זכרית רציפה מאב קדמון זכר.
הערות שוליים

1 2  Monier-Williams, Monier (1899), A Sanskrit-English Dictionary, Delhi: Motilal Banarsidass, p. 226
↑  "Swami Vivekananda on Rishis". Swami Vivekananda Quotes. אורכב מ-המקור ב-19 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  www.wisdomlib.org (2014-08-03). "Maheshi, Mahesi, Māheśī, Maheśī: 4 definitions". www.wisdomlib.org. נבדק ב-2021-04-12.
↑  Translated into English by Cheng Yew Chung based on Amoghavajra’s Chinese Translation (Taisho Volume 19, Number 982)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4793354-9 
תבליט מקדש המראה רישי.
פסל של רואסי בוואט סואן טאן נאן (תאילנד) (אנ')
LINQ

LINQ (ראשי תיבות של: Language Integrated Query) היא שפה הצהרתית דמוית SQL לביצוע שאילתות, שמיקרוסופט שילבה והיבנתה בשפות האימפרטיביות של הדוט נט כ-#C ו-VB.NET. שפה זו מיועדת לעשות הפשטה על פעולות שגרתיות ופעולות על מקור נתונים, ולתווך בין המשתמש בה לבין ביצוע הפעולה הנדרשת. לשפה יש גם מימוש פונקציונלי, ניתן להשתמש בה גם באופן הצהרתי וגם באופן פונקציונלי ואף לערבב בין שתי הדרכים.
מהות השפה

שפה זו, מוטמעת בשורות הקוד עצמו, לביצוע שאילתות על מבני נתונים כמערך (array), אוסף (collection), רשימה (list), וכל המשתנים המוגדרים בדוט נט כטיפוסי IEnumerable. יעודה של השפה לאפשר למתכנת להתמקד במהות הפעולה המבוקשת ולא בטכניקה התכנותית ליצירת הפעולה. יתרונה בדומה לשפת SQL שהיא מאפשרת לתמצת קוד לשורות בודדות, לזרז את מהירות הפיתוח, להביא את הקוד לקריאות גבוהה, ולהפחית את רמת השגיאות בו.
לפני ההטמעה של שפה זו בדוט נט, אמנם התאפשרה כתיבת שאילתת SQL בדוט נט, אבל לא כחלק מובנה מהשפה, אלא כפקודה שנשלחה אל בסיסי נתונים, ופוענחה על ידיהם, והתייחסה אך ורק לטבלאות בבסיסי הנתונים גופם, ולא אל נתונים בזיכרון כמו מערכים או DataSet.
שפה זו בנוסף מאפשרת לעבוד גם עם בסיסי נתונים וקובצי XML.
הרחבה זו קיימת בדוט נט החל מגרסת 3.5. בגרסה 4 של הדוט נט שפה זו שודרגה והוספה בה אפשרות לבצע שאילתות מקביליות בריבוי תהליכונים (PLINQ).
ארכיטקטורת LINQ במסגרת NET. > אופרטורי שאילתה סטנדרטיים

תיאורי האופרטורים מבוססים על היישום של עבודה עם אוספים. רבים מהאופרטורים לוקחים פונקציות אחרות כארגומנטים. פונקציות אלה עשויות להיות מסופקות בצורה של שיטה בעלת שם או פונקציה אנונימית.
קבוצת אופרטורי השאילתה שהוגדרה על ידי LINQ חשופה למשתמש כממשק תכנות היישומים של אופרטורי השאילתה הסטנדרטיים (אנ' Standard Query Operator  API). אופרטורי השאילתה הנתמכים על ידי ה-API הם:
Select
האופרטור Select מבצע הטלה על האוסף כדי לבחור היבטים מעניינים של האלמנטים. המשתמש מספק פונקציה שרירותית, בצורה של ביטוי פונקציונלי או ביטוי למדא, המקרינה את קבוצת המידע הרצויה. הפונקציה מועברת לאופרטור כנציג (טיפוס המצביע על פונקציה).
Where
האופרטור Where מאפשר הגדרה של קבוצה של כללי מיפוי המוערכים עבור כל אובייקט באוסף, בעוד שאובייקטים שאינם תואמים לכלל מסוננים החוצה. במילים אחרות, where יציין קריטריוני שדה שכל רשומה שעומדת בהם תוצג בתוצאות. המיפוי מסופק לאופרטור כנציג.
דוגמאות > הסרת ערכים כפולים ומיון ברשימה

בדוגמה הבאה בשפת #C מתבצעת פעולה של הסרת ערכים כפולים מתוך משתנה רשימה המכיל מחרוזות ומיונם לאחר הסרת תווי רווח מקדימים. לתוך משתנה t (שהוא במקרה הזה System.Linq.Enumerable.WhereSelectEnumerableIterator) מוכנסים הערכים המחרוזתיים לאחר שבוצע בהם קיבוץ לפי תוכן. לאחר מכן לולאה עוברת על האיברים ומכניסה אותם למשתנה list2.
private List<string> DistinctAndOrderBy()
{
   List<string> list = new List<string> { " BBB", "aaa", "hhh", " BBB", "aaa", " ZZZ", "hhh", " ZZZ" };
   var t = from n in list
           orderby n.TrimStart()
           group n by n into distinctStr
           select distinctStr;
  
   List<string> list2 = new List<string>();  
   foreach (var distinctStr in t)
           list2.Add(distinctStr.Key);
 
   return list2;
}
// התוצאה שתתקבל היא: 
// list2   =  aaa, BBB,hhh, ZZZ,
דוגמאות > סכימת ערכי מערך

באמצעות שפה זו ניתן לסכום ערכי מערך בפקודה אחת. באמצעות הפעלת פונקציית Sum על מערך מתבצע סיכום של כל איברי המערך. פונקציה זו חוסכת את יצירת הלולאה שצריך ליצור בתכנות מסורתי.
int[] nums = new int[] {1,4,2,6,3,8,3,1,2,5};
 
int result = nums.Sum();
Console.WriteLine(result);

תוצאה שתתקבל:
35
דוגמאות > שליפת ערכים העונים לתנאי מסוים

דוגמה נוספת היא שליפת איברים הגדולים מהערך 5, ומיונם על פי גודלם. פעולה זו חוסכת לולאה וכן פעולת מיון של איברים בתוך המערך החדש. הדוגמה ממומשת באמצעות הדרך הפונקציונלית ותחשיב למדא.
int[] nums = new int[] {1,4,2,6,3,8,3,1,2,5,9};
var result = nums.Where(n => n > 5).OrderBy (n => n);

תוצאה שתתקבל:
6 
8
9
ראו גם

תכנות הצהרתי
SQL
הערות שוליים

↑  Microsoft, Standard Query Operators
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph548955
רומן הובניק

רומן הובניק (בצ'כית: Roman Hubník, נולד ב-6 ביוני 1984) הוא כדורגלן עבר צ'כי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

הקריירה המקצוענית של הובניק החלה בצ'כיה, בקבוצת הליגה השנייה סיגמה אולומוק, בה ערך את הופעת הבכורה. באותה עונה עלה עם הקבוצה לליגת העל הצ'כית. לאחר שש עונות בקבוצה עבר הובניק לפ.ק מוסקבה תמורת סכום העברה המוערך בכ-3.5 מיליון אירו.
בינואר 2009 הושאל הובניק לשנה לקבוצה הצ'כית ספרטה פראג. עם סיום תקופת ההשאלה הושאל הובניק בשנית, הפעם להרטה ברלין מהבונדסליגה. עם ירידת הקבוצה לליגה השנייה חתם הובניק על חוזה לארבע שנים בקבוצה.
בספטמבר 2013 חזר הובניק לצ'כיה וחתם בקבוצת ויקטוריה פלזן.
קריירה > נבחרת צ'כיה

רומן הובניק שיחק בכל הנבחרות הצעירות של צ'כיה. בחודש יוני 2009 ערך הובניק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צ'כיה הבוגרת במשחק מול נבחרת מלטה. את שערו הראשון בנבחרת כבש ב-12 באוגוסט 2009 בניצחון 1-3 על נבחרת בלגיה.
הערות שוליים

↑  רומן הובניק עבר לפ.ק מוסקבה (בצ'כית)
↑  רומן הובניק חתם על חוזה עד 2014 בהרטה ברלין (בגרמנית)
| נבחרת צ'כיה – יורו 2012 |
| --- | --- | --- |
|  1 צ'ך •  2 גברה סלאסי •  3 קאדלץ •  4 סוכי •  5 הובניק •  6 סיבוק •  7 נציד •  8 לימברסקי •  9 רזק •  10 רוסיצקי •   11 פטרז'לה •  12 ראיטורל • 13 פלאשיל •  14 פילאר • 15 בארוש • 16 לשטובקה • 17 היבשמן • 18 קולר • 19 ייראצ'ק • 20 פקהארט • 21 לאפאטה • 22 דרידה • 23 דרובני • מאמן: בילק |  1 צ'ך •  2 גברה סלאסי •  3 קאדלץ •  4 סוכי •  5 הובניק •  6 סיבוק •  7 נציד •  8 לימברסקי •  9 רזק •  10 רוסיצקי •   11 פטרז'לה •  12 ראיטורל • 13 פלאשיל •  14 פילאר • 15 בארוש • 16 לשטובקה • 17 היבשמן • 18 קולר • 19 ייראצ'ק • 20 פקהארט • 21 לאפאטה • 22 דרידה • 23 דרובני • מאמן: בילק | צ'כיה |
| נבחרת צ'כיה – יורו 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 צ'ך •  2 קדראבק •  3 קאדלץ •  4 גברה סלאסי •  5 הובניק •  6 סיבוק •  7 נציד •  8 לימברסקי •  9 דוצ'קאל •  10 רוסיצקי •   11 פודיל •  12 שקודה • 13 פלאשיל •  14 קולר • 15 פאבלקה • 16 ואצליק • 17 סוכי • 18 שוראל • 19 קרייצ'י • 20 סקאלאק • 21 לאפאטה • 22 דרידה • 23 קובק • מאמן: ורבה |  1 צ'ך •  2 קדראבק •  3 קאדלץ •  4 גברה סלאסי •  5 הובניק •  6 סיבוק •  7 נציד •  8 לימברסקי •  9 דוצ'קאל •  10 רוסיצקי •   11 פודיל •  12 שקודה • 13 פלאשיל •  14 קולר • 15 פאבלקה • 16 ואצליק • 17 סוכי • 18 שוראל • 19 קרייצ'י • 20 סקאלאק • 21 לאפאטה • 22 דרידה • 23 קובק • מאמן: ורבה | צ'כיה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: xx0325174 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הימים חולפים

"הַיָּמִים חוֹלְפִים" הוא שיר עם גרמני קצר, שלחנו עממי.
תורגם לעברית במשקל שירי ובחריזה על ידי המשורר יעקב כהן. ובה נהגה בחלקו הראשון בהגיה מלעילית.
בשורה הראשונה מתאר הנוסח המתורגם לעברית של השיר את אירועי הזמן, הארעי, החולף והזורם:
”הַיָּמִים חוֹלְפִים ...”
ובשורה השנייה הוא מכריז על הקבוע, השריר והקיים בתודעה ובתרבות, שהיא מרכז מהותו של האדם ואותה מייצגת בשיר המוזיקה והמנגינה:
”אֲבָל הַמַּנְגִּינָה לְעוֹלָם נִשְׁאֶרֶת”
השיר נעשה אהוד ביישוב במיוחד בתנועות הנוער היהודיות הציוניות ונהגו לשיר אותו לרוב במקהלה או בקאנון.
בתרבות

בתוכנית "קשת וענן" השיר מנוגן ביצירה של אסף (ניקו ניתאי) "גלגל הזמן", כמו כן כמה מתווי השיר מנוגנים כשקשת וענן מתעוררים או שבים למצבם הקודם.
הערות שוליים

↑  ראו: ‏himmel und erde müssen vergehn,, באתר youtube.
כלכלת מידע

כלכלת מידע הוא תחום שהתפתח במהלך המאה ה-20 והפך למרכזי בעידן הדיגיטלי. עוסקת בתפקיד המידע בתהליכים כלכליים ובשווקים. היא בוחנת סוגיות כמו אי-סימטריה במידע, הגורמת לבעיות כמו בחירה שלילית וסיכון מוסרי, ומציעה פתרונות כמו איתות וסינון. התחום מתייחס גם לגישות שונות לסיכון ואי-ודאות בקבלת החלטות כלכליות. במרכז כלכלת המידע עומדת ההבנה של ערך המידע וחשיבותו בהקצאת משאבים יעילה. מידע כמוצר מציג מאפיינים ייחודיים המשפיעים על אופן המסחר בו: הוא לא-מתחרה, קשה להגביל את הגישה אליו, ושווקיו מתאפיינים בחוסר שקיפות. תכונות אלו משפיעות באופן מהותי על הדרך שבה מידע נקנה ונמכר, ומחייבות גישות חדשות לתמחור ולמסחר. בנוסף, השפעות רשת משחקות תפקיד מכריע בכלכלת המידע המודרנית, משפיעות על יצירת ערך, הפצה וניצול של מידע, ומעצבות את הדינמיקה של שוקי מידע דיגיטליים. הבנת כל אלה חיונית לפיתוח אסטרטגיות עסקיות ומדיניות ציבורית מתאימות בעידן המידע.
התפתחות החשיבה על המידע

שורשי כלכלת המידע ניתנים לאיתור כבר במחשבה הכלכלית הקלאסית, כפי שמשתקף בכתביו של אדם סמית'. עם זאת, עם עליית הכלכלה הנאו-קלאסית והנטייה להימנע ממידול מתמטי מורכב של השוק, היבטים אלה של תאוריה כלכלית זכו לפחות תשומת לב.
נקודת מפנה משמעותית חלה ב-1955, כאשר הרברט סיימון הציג את מושג ה"רציונליות המוגבלת". תפיסה זו ערערה על הנחת היסוד של השחקן הרציונלי בתאוריה הכלכלית המסורתית. סיימון טען כי הרציונליות האנושית מוגבלת על ידי המידע הזמין, ושאף להטמיע הבנה זו במודלים כלכליים.
ב-1961 חקר ג'ורג' סטיגלר את השפעות חוסר המידע על מחירים ועלויות חיפוש. מחקר זה היווה צעד משמעותי בהבנת תפקיד המידע בשווקים. בהמשך לכך, ב-1970, ג'ורג' אקרלוף בחן כיצד אסימטריה במידע בין קונים למוכרים יכולה להוביל להערכת חסר או יתר של סחורות בשוק, תוך שימוש בשוק המכוניות המשומשות כדוגמה מרכזית. תרומתו פורצת הדרך זיכתה אותו בפרס נובל לכלכלה בשנת 2001.
בשנות ה-90 החלו דניאל כהנמן ועמוס טברסקי לפרסם את עבודותיהם המהפכניות, שהניחו את היסודות לכלכלה ההתנהגותית המודרנית. מחקריהם הדגישו, בין היתר, את תפקידן של היוריסטיקות בקבלת החלטות מהירות בתנאי חוסר ודאות ומידע חלקי. כיום, תובנות אלו משפיעות באופן נרחב על החשיבה הכלכלית והפסיכולוגית.
התפתחות החשיבה על המידע > א-סימטריית מידע

אי סימטריות מידע מתארת מצב שבו לצדדים המעורבים באינטראקציה יש רמות שונות של מידע. למשל, ייתכן שלצד אחד יש גישה למידע רב יותר או איכותי יותר בהשוואה לצד השני. כאשר צד אחד מצפה שלצד השני יש יתרון בגישה למידע, הדבר עשוי להשפיע על התנהגותו. הצד בעל המידע המועט יותר עלול לנקוט בצעדים כדי למנוע מהצד המיודע יותר לנצל לרעה את יתרונו. שינוי זה בהתנהגות עקב פערי המידע יכול לפגוע ביעילות הכלכלית של האינטראקציה.
שתי דוגמאות עיקריות לבעיות הנובעות מאי סימטריות מידע הן בעיית הבחירה החריגה (adverse selection) ובעיית הסיכון המוסרי (moral hazard). בבחירה החריגה, הצד המיודע פחות עלול בטעות לבחור באפשרות גרועה יותר, בעוד הצד המיודע יותר נהנה מיתרון. לעומת זאת, סיכון מוסרי מתאר מצב שבו הצד המיודע פחות משנה את התנהגותו לאחר כריתת הסכם, בידיעה שההשלכות השליליות יחולו על הצד השני. לא-סימטריית מידע קיימים שני פתרונות: איתות וסינון.
לדוגמה של בחירה עיוורת, בשוק ביטוח הבריאות, אנשים בעלי בעיות בריאות חמורות עשויים להיות מוכנים יותר לרכוש פוליסות ביטוח מקיפות, משום שהם מודעים לסיכון הגבוה יותר שלהם. מנגד, חברות הביטוח, שחסרות מידע מלא על מצב הבריאות של כל מבוטח, עלולות לתמחר את הפוליסות בהתאם לסיכון הממוצע. כתוצאה מכך, אנשים בריאים עשויים לוותר על רכישת ביטוח, מכיוון שהמחיר אינו משקף את הסיכון האמיתי שלהם.
אי-סימטריה זו במידע יכולה להוביל לכשל שוק, כאשר עסקאות שהיו מועילות לשני הצדדים אינן מתרחשות, או כאשר משאבים מוקצים בצורה לא יעילה. פתרונות אפשריים לבעיית הבחירה העיוורת כוללים איתות (signaling) מצד בעלי "המידע הטוב" כדי להבדיל את עצמם, או סינון (screening) מצד בעלי המידע החסר כדי לחשוף את המידע הרלוונטי.
התפתחות החשיבה על המידע > איתות

הכלכלן מייקל ספנס פיתח את רעיון האיתות כדרך להתמודד עם בעיית אי-סימטריית המידע בשווקים. לפי התאוריה שלו, כאשר קיים פער במידע בין שני צדדים, הצד המחזיק ביתרון המידע יכול לנקוט בפעולות מסוימות שישמשו כ"אותות" לצד השני לגבי התכונות או הכישורים הבלתי נצפים שלו. בכך, האיתות מאפשר להעביר מידע אמין ולצמצם את אי-הוודאות. ספנס המחיש את הרעיון שלו באמצעות דוגמה מעולם שוק העבודה. נניח שמעסיק מעוניין לגייס עובד בעל יכולות למידה גבוהות. בעוד שכל המועמדים עשויים לטעון שהם בעלי כישורי למידה מצוינים, למועמדים עצמם יש מידע מלא יותר לגבי יכולותיהם האמיתיות בהשוואה למידע שבידי המעסיק. מצב זה יוצר אי-סימטריה במידע בין שני הצדדים. לפי ספנס, מועמדים בעלי יכולות למידה גבוהות יכולים "לאותת" על כישוריהם למעסיקים פוטנציאליים באמצעות פעולה כמו השלמת תואר אקדמי. ההנחה היא שאנשים בעלי יכולות למידה טובות יותר יוכלו להשלים את לימודיהם ביתר קלות ובעלות נמוכה יותר בהשוואה לאנשים בעלי יכולות נמוכות יותר. לכן, עצם הפעולה של סיום התואר משדרת מידע אמין על הכישורים של המועמד, גם אם תוכן הלימודים עצמו אינו קשור ישירות למשרה.
מה שמעניין בתאוריה של ספנס הוא שהאיתות עדיין יעיל גם אם התהליך (כמו לימודים אקדמיים) לא תורם ישירות לפיתוח הכישורים הרלוונטיים. זאת מכיוון שהפעולה של השגת התואר כרוכה בעלויות ובמאמץ שונים עבור אנשים בעלי רמות שונות של הכישורים הבסיסיים. בכך, האיתות מאפשר למועמדים להפגין את יכולותיהם האמיתיות ולהבדיל את עצמם ממועמדים בעלי יכולות נמוכות יותר.
תאוריית האיתות של ספנס הפכה לתרומה חשובה לחקר כלכלת המידע, והיא מיושמת כיום במגוון רחב של תחומים כלכליים וחברתיים שבהם קיימת אי-סימטריה במידע בין הצדדים המעורבים. התובנות של ספנס מסייעות להבין טוב יותר את התנהגות השווקים ולפתח מנגנונים להתמודדות עם בעיית פערי המידע.
התפתחות החשיבה על המידע > סינון

הכלכלן ג'וזף שטיגליץ נחשב לחלוץ בפיתוח תאוריית הסינון (Screening Theory), שמהווה גישה משלימה לתאוריית האיתות של ספנס בהתמודדות עם אי-סימטריית מידע בשווקים. בעוד שבאיתות, הצד המחזיק במידע העודף נוקט בפעולה כדי לחשוף מידע זה, בסינון, הצד בעל המידע החסר (כגון מעסיק או מוכר) יוזם מנגנון שיגרום לצד השני לחשוף את המידע הפרטי שלו. על פי הרעיון של שטיגליץ, הצד עם פחות מידע יכול לתכנן "תפריט" של חלופות או חוזים, באופן שהבחירה של הצד השני מבין החלופות תלמד על המידע הפרטי שברשותו. כלומר, העדפותיו או בחירותיו של הצד המחזיק במידע הפרטי יחשפו בעקיפין את המידע שהיה חסר לצד השני. שטיגליץ ממחיש את הרעיון באמצעות דוגמה של פארק שעשועים המבקש למכור כרטיסים יקרים יותר ללקוחות בעלי נכונות גבוהה יותר לשלם, אך אינו יכול לזהות אותם ישירות. שאלה ישירה על נכונותם לשלם לא תהיה יעילה, שכן סביר שכל הלקוחות יטענו כי הם מוכנים לשלם מעט. במקום זאת, הפארק יכול להציע שני סוגים של כרטיסים: רגיל ועדיף, כאשר הכרטיס העדיף מאפשר לדלג על תורים במתקנים אך גם עולה יותר. הלקוחות שמעריכים יותר את זמנם וכספם יבחרו מרצונם בכרטיסים העדיפים, ובכך יחשפו את העדפותיהם ה"אמיתיות", בלי צורך בשאלות ישירות.
התובנה המרכזית של שטיגליץ היא שעיצוב חכם של מערכת תמריצים או חלופות מאפשר וגורם לאנשים לחשוף את המידע הפרטי שלהם באמצעות בחירותיהם. רעיון זה מיושם כיום במגוון רחב של תחומים כלכליים, כגון עיצוב חוזי עבודה, קביעת תוכניות ביטוח ועוד.
תרומתו של שטיגליץ לחקר כלכלת המידע זיכתה אותו, יחד עם ג'ורג' אקרלוף ומייקל ספנס, בפרס נובל לכלכלה בשנת 2001. תאוריית הסינון, לצד תאוריית האיתות, מהווה נדבך חשוב בהבנת ההתנהגות של שווקים ובפיתוח פתרונות לבעיות הנובעות מפערי מידע.
התפתחות החשיבה על המידע > גישות סיכון

גירעון המידע הבסיסי ביותר הוא של אי-ודאות וסיכון. המודל הבסיסי להבנת סיכון בהחלטות הוא של ערך צפוי: ערך התגמול מוכפל בהסתברות לקבלו.
פרדוקס סנט פטרסבורג של ניקולס ברנולי הציג אתגר לתאוריה זו, מה שהוביל את דניאל ברנולי להציע את תאוריית התועלת הצפויה (expected utility). לפי תאוריה זו, הערך אינו גדל באופן ליניארי: התועלת משתנה באופן לא ליניארי ביחס לערך האובייקטיבי של התגמול.
מחקר ניסיוני הוביל לתורת הערך של כהנמן וטברסקי, המראה כי אנשים מעריכים רווחים והפסדים בצורה שונה ומשנים את הערכת ההסתברויות בהתאם להקשר.
גישה לסיכון היא גורם מרכזי בתגובה לחוסר מידע, עם שונות בין אנשים ומצבים. הערכת סיכונים משפיעה גם היא על דפוסי החלטות.
נטילת סיכונים משתנה בין מדינות ומגדרים, בעיקר בשל הבדלים בהערכת סיכונים. חיפוש אחר ריגושים, המושפע מגורמים ביולוגיים, קשור לנטילת סיכונים גבוהה יותר, במיוחד בתחומי בריאות, בטיחות ופנאי.
קנייה ומכירה של מידע > ערך המידע

מושג "ערך המידע" מהווה תחום מרכזי בכלכלת מידע. הטענה הבסיסית היא שלמידע יש ערך כלכלי משום שהוא מאפשר לאנשים לקבל החלטות מושכלות יותר, אשר מניבות תוצאות עדיפות מאלו שהיו מושגות ללא המידע. כאשר פרטים מצוידים במידע איכותי ורלוונטי, הם יכולים לבחור חלופות שממקסמות את התועלת או התשואה הצפויה להם. לאור חשיבות המידע בקבלת החלטות כלכליות, התפתח תחום הערכת נתונים, אשר חותר להבין ולכמת את המאפיינים והשווי הכלכלי של מידע ומאגרי נתונים.
הפילוסוף והכלכלן פרידריך האייק נחשב לאחד הוגי הדעות המשפיעים ביותר על התפתחות הגות כלכלת המידע. במאמרו "השימוש בידע בחברה" טען האייק כי אחד היתרונות המרכזיים של מנגנון המחירים בשווקים חופשיים הוא יכולתו לרכז ולהפיץ מידע אודות העדפות הצרכנים, עלויות ייצור ותנאי שוק – ובכך לאפשר הקצאת משאבים יעילה.
כוונתו המקורית של האייק הייתה להציג טיעון בזכות היתרונות של שווקים תחרותיים לעומת חסרונות של מערכות כלכליות מתוכננות מרכזית (מדובר במערכות שבהן ההחלטות הכלכליות מתקבלות על ידי רשות מרכזית ולא מונחות על ידי כוחות השוק) (,14) אולם, התובנות החדשניות שלו לגבי תפקיד המחירים כמנגנון להעברת מידע בין סוכנים כלכליים שונים שימשו כנקודת מוצא והשראה לכלכלנים מאוחרים יותר דוגמת אבא לרנר, טיאלינג קופמנס, ליאוניד הורביץ וג'ורג' סטיגלר, ליצירת גוף ידע חדש בתחום כלכלת המידע.
במהלך התפתחותו של התחום, החוקרים הבינו כי בנוסף למנגנוני מחירים המתווכים בין קונים ומוכרים בשווקים תחרותיים, גם ארגונים ופירמות מהווים זירה חשובה להעברת מידע וקיום עסקאות כלכליות. בין אם בתוך חברות ובין אם בשווקים פתוחים, ניתן לראות שמאפייני המידע הנדרש והמועבר בכל מצב משתנים בהתאם לסוג העסקה ולמכלול הנסיבות הספציפיות לה.
קביעת מנגנון התיאום האופטימלי (בין אם דרך השוק או בתוך ארגון) עבור סוג נתון של אינטראקציה כלכלית תלויה בסופו של דבר בניתוח דרישות המידע המיוחדות לאותו הקשר ובהתאמת הפתרון המוסדי היעיל ביותר לאותן דרישות.
כך, בעוד שנקודת המוצא של האייק הייתה השוואה בין שני מודלים כלכליים מנוגדים, המסקנות שהתפתחו בעקבות מחקריו הן הרבה יותר עדינות ומתוחכמות – הן מכירות בתפקידים המשלימים שיש הן לשווקים והן לארגונים בהתווית זרימת המידע ותיאום הפעילות הכלכלית, ובצורך להתאים באופן ספציפי את המנגנונים הללו לנסיבות הקונקרטיות של כל מצב.