stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כמאל רנאג'ה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1967 
 פטירה:  2012 (בגיל 45 בערך) 
 
כמאל חוסני רנאג'ה (בערבית: كمال حسني غناجة; מכונה גם ניזאר אבו מוג'אהד; 1967 – 28 ביוני 2012) היה פעיל בכיר בארגון החמאס ואחראי ללוגיסטיקה של הברחת אמצעי לחימה לרצועת עזה. הוא נהרג בדמשק ביוני 2012. כמאל שימש כאחד מעוזריו של מחמוד אל-מבחוח, שנהרג בדובאי בשנת 2010. החמאס האשים את המוסד כאחראי להתנקשות בו. אולם, האופוזיציה הסורית טענה כי הוא נרצח על ידי השלטונות הסורים, כנראה בשל החשש כי הנשק שהבריח ישמש כעת את האופוזיציה הסורית, לאור העובדה כי חמאס הפנתה את גבה לפטרון העיקרי שלה, בשאר אל-אסד, עוד בתחילת ההתקוממות בסוריה ב-2011.
כדורגל בקנדה

כדורגל הוא אחד מענפי הספורט הפופולריים ביותר בקנדה. על פי נתוני פיפ"א, 2,695,712 אנשים בקנדה שיחקו את המשחק בשנת 2006.
תחרויות

קבוצות כדורגל קנדיות רבות מתחרות בליגות המקצועניות של ארצות הברית. מועדון כדורגל טורונטו הפך ב-2007 למועדון הקנדי הראשון המשחק בליגת ה-MLS, הדרגה הגבוהה ביותר של הכדורגל המקצועני בארצות הברית. במרץ 2009 הוענק לוונקובר וייטקאפס זיכיון של קבוצת MLS, והיא משחקת בליגה זו משנת 2011. מונטריאול אימפקט משחקת גם היא ב-MLS מאז עונת 2012.
הטורניר החשוב ביותר לקבוצות קנדיות הוא האליפות הקנדית (Canadian Championship), שהוקמה בשנת 2008 בהחליפה את גביע הסוחרים הקנדי, וקובעת את זהות הקבוצות הקנדיות המשתתפות בליגת האלופות הצפון-אמריקאית. בטורניר זה משתתפות הקבוצות הבכירות, המשחקות בליגות הכלל-צפון-אמריקאיות. במאי 2009 הקימה התאחדות הכדורגל של אונטריו מחדש את ליגת הכדורגל הקנדית (CSL), שמהווה את הדרגה השנייה בחשיבותה בכדורגל הקנדי. על אף שהליגה כוללת כיום קבוצות מאונטריו בלבד, נשקלת אפשרות להרחבתה גם למערב קנדה. מועדוני טורונטו ומונטריאול אימפקט שלחו בעבר את קבוצות המילואים שלהן לשחק בליגת הכדורגל הקנדית, על אף שקבוצות הבוגרים שלהם משחקות בארצות הברית.
בקנדה משוחקים מספר טורנירי גביע, כדוגמת "גביע האתגר הקנדי הלאומי" - טורניר הכדורגל המרכזי בקנדה לחובבים. טורנירים נוספים המתקיימים הם "גביע היובל", טורניר עבור נשים חובבות, וכן "גביע האתגר של ויקטוריה", טורניר בו משתתפות קבוצות המשחקות ב-USL וקבוצות מאונטריו.
ראו גם

כדורגל בארצות הברית
הערות שוליים

↑  "FIFA Big Count 2006"
↑  Canadian Soccer History
↑  Soccer in Canada
↑  1904 Olympics
↑  Canadian Soccer Referees' Association
↑  The Year in American Soccer - 1987
↑  CONCACAF: 1990 North American Nations Cup
כוחות ההצלה

הסמל הבינלאומי של מגן דוד אדום
כוחות ההצלה הוא שם כללי לכל גופי החירום של המדינה העוסקים בהגנה והצלת חיים בשעת חירום.
כוחות ההצלה המרכזיים בישראל

כוחות ההצלה המרכזיים בישראל הם: מגן דוד אדום (מד"א), שירותי כבאות והצלה (מכבי אש), פיקוד העורף ויחידות צה"ל השונות.
מגן דוד אדום בישראל הוא הגוף הלאומי המופקד על הצלת חיי אדם בימי שגרה ובחירום. מגן דוד אדום בישראל מטפל במצבי חירום רפואיים, מפנה ומטפל בחולים ופצועים.
שירותי כבאות והצלה בישראל (מכבי האש) הם הגורם המציל חיים, מחלץ לכודים ומצמצם ממדי הנזק לרכוש במקרים של דליקות, תאונות דרכים, התפשטות חומרים מסוכנים ופיגועי טרור.
יחידת החילוץ וההצלה הארצית של פיקוד העורף היא יחידת מילואים עם גרעין מצומצם של חיילים סדירים. עם הקמתה היא איחדה בתוכה את כל פלוגות חילוץ והצלה של צה"ל שעסקו עד אז (ראו: פלח"צ), אם כי מאז 2016 שונה שמה ל"חטיבת החילוץ וההדרכה".
יחידת החילוץ במשטרת ישראל המשטרה נמנית עם כוחות הביטחון של מדינת ישראל. בנוסף לתפקידה של משטרת ישראל להגן על החיים והרכוש במדינה ולאכוף את השמירה על החוק, קיימת במשטרה יחידת חילוץ והצלה הפועלת בהתנדבות, בעיקר במטרה לסייע למטיילים הנקלעים לסכנות שונות.
גופים אזרחיים הפועלים בשיתוף פעולה עם כוחות ההצלה הממלכתיים

ברחבי הארץ פועלות תשע יחידות חילוץ אזוריות ושלוש יחידות צוללים מתנדבים אשר הוקמו במטרה לסייע למטיילים שנקלעו לסכנות שונות. המשמר האזרחי מתאם את פעולתן של יחידות אלה. על פי הדיווחים, כמדי שנה יחידות אלה מבצעות כ־280 חילוצים, חלקם מורכבים מאוד.
זק"א - ארגון התנדבותי שקם בעקבות הפיגוע בקו 405 ועזר בטיפול איסוף גופות החללים. מתנדבי זק"א מטפלים בפיגועי טרור, תאונות דרכים, מקרי רצח, התאבדויות ונפטרים גלמודים. בארגון קיימות גם בנוסף יחידות מיוחדות לאיתור חילוץ והצלה שונות כגון: יחידה לאיתור נעדרים, יחידות אופנועים, יחידות טיפוס גלישה וחילוץ, יחידות צוללים ויחידות כלבנים - היחידות השונות עובדות בשיתוף פעולה מלא עם משטרת ישראל ברחבי הארץ.
בהקשר של תאונות דרכים - איתור מיקום התאונה ופינוי מהיר של הפצועים לבתי החולים, עובדים כוחות ההצלה בשיתוף פעולה עם חברת רינג אס.או.אס.
איחוד הצלה - ארגון המתנדבים הלאומי, הוא ארגון התנדבותי שהוקם בשנת 2006 ומטרתו מתן מענה רפואי ראשוני ומקצועי על מנת להציל חיים. הארגון מונה אלפי חובשים, פרמדיקים ורופאים פעילים הפזורים בכל רחבי הארץ והוא מאושר כגוף מסייע רשמי בשעת חירום על ידי משרד הבריאות.
יחידת הכלבנים לישראל - ארגון התנדבותי שקם כדי לטפל בחדירות ליישובים יהודים ביו"ש בעזרת כלבים ובמשך הזמן התרחב גם לתחום של איתור נעדרים. כיום הארגון מונה כ-200 מתנדבים עם כ-30 כלבי הצלה שמפוזרים ברחבי ישראל.
כרומוזום 1

כרומוזום 1
כרומוזום 1 לאחר קיבוע גימזה
כרומוזום 1 בקריוטיפ ההומני של זכר
כרומוזום 1 הוא הכרומוזום הגדול ביותר בגנום האדם. כרומוזום 1 הוא כרומוזום אוטוזומלי המשתרע על פני כ-249 מיליון זוגות בסיסים, המהווים כ-8% מכלל הדנ"א בגנום האנושי. לשם השוואה, כרומוזום 1 ארוך פי 6 מהכרומוזום הקטן ביותר - כרומוזום 21.
כרומוזום 1 היה הכרומוזום האחרון שרוצף במסגרת פרויקט גנום האדם, והעבודה עליו נסתיימה בשנת 2003.
גנים

להלן מספר הערכות לגבי מספר הגנים המצויים בכרומוזום 1 ההומני. מאחר שחוקרים שונים משתמשים בשיטות שונות על מנת לבצע אנוטציית גנום, תחזיותיהם באשר למספר הגנים המצויים בכל כרומוזום הן שונות. ביחס לפרויקטים אחרים של מספור גנים, CCDS נוקטת בגישה השמרנית ביותר, ולכן תחזיתה מייצגת את הגבול התחתון של מספר הגנים בכל כרומוזום.
| הערכה על ידי: | גנים מקודדים לחלבון | רנ"א שאינו מקודד לחלבון | פסאודוגנים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CCDS | 1,971 | — | — |  |
| HGNC | 2,002 | 731 | 1,147 |  |
| Ensembl | 2,044 | 1,924 | 1,223 |  |
| UniProt | 2,065 | — | — |  |
| NCBI | 2,064 | 1,769 | 1,430 |    |
לרשימת גנים חלקית בכרומוזום 1 לחצו כאן.
מחלות הקשורות לכרומוזום 1

קיימות כ-890 מחלות הקשורות לאי-תקינות של כרומוזום 1, ביניהן מהמחלות הגנטיות הידועות ביותר כגון אלצהיימר, גלאוקומה, לקות שמיעה וסרטן השד.
מונוזומיה (העתק בודד של כרומוזום במקום שניים) בכרומוזום 1 היא קטלנית לפני הלידה ללא יוצא מן הכלל, כך שלא תיתכן לידה של עובר הלוקה בפגם גנטי זה. טריזומיה (3 עותקים של כרומוזום במקום שניים) בכרומוזום 1 היא קטלנית מספר ימים לאחר הלידה, כך שתינוק שיוולד עם פגם זה לא ישרוד.
להלן רשימה חלקית של מחלות הקשורות לפגמים בגנים המצויים בכרומוזום 1:
מחלת אלצהיימר
סרטן השד
שארקו-מארי-טות
קרטנת
תסמונות אהלרס-דנלוס
פוליפוזיס משפחתית
גלקטוזמיה
מחלת גושה
מחלת ברוק גרינברג
גלאוקומה
לקות שמיעה
המוכרומטוזיס
הומוציסטינוריה
פרוגריה
קרדיומיופתיה היפרטרופית
מחלת סירופ מייפל
מיקרוצפליה
תסמונת מאקל-וולס
חירשות לא תסמונתית
אוליגודנדרוגליומה
מחלת פרקינסון
פאוכרומוציטומה
פורפיריה
סרטן הערמונית
תסמונת סטיקלר
תסמונת צחנת הדג
תסמונת אשר
סינדרום ואן דר ווד
הערות שוליים

↑  Chromosome 1 in the NIH website.
1 2  Helen Pearson, "Human genome completed (again)", Nature, Published online 17 May 2006.
↑  Acute Lymphoblastic Leukemia: New Insights for the Healthcare Professional: 2012 Edition, p. 61.
↑  ersen, Steven L.; Keagle, Martha B. (2013-03-26). The Principles of Clinical Cytogenetics. Springer Science & Business Media. p. 278. ISBN 9781441916884
↑  Genome Decoration Page, NCBI. Ideogram data for Homo sapience (400 bphs, Assembly GRCh38.p3).
↑  Genome Decoration Page, NCBI. Ideogram data for Homo sapience (550 bphs, Assembly GRCh38.p3).
↑  Genome Decoration Page, NCBI. Ideogram data for Homo sapience (850 bphs, Assembly GRCh38.p3).
כתובת העמוד המלכותית המואבית

| --- | --- |

הכתובת במוזיאון ישראל
 פרטי הממצא
 חומרים:  בזלת 
 רוחב:  14.5 ס״מ 
 גובה:  19.5 ס״מ 
 משקל:  20 ק"ג 
 פרטי הממצא כיום
 אוסף:  מוזיאון ישראל 
 
כתובת העמוד המלכותית המואבית הוא כינויה של כתובת מואבית, בה מספר מלך מואב על כיבוש בני עמון, שבייתם של אסירים רבים, בניית שער, ארמון מלך ומכרה בעזרת האסירים העמונים. הכתובת היא ככל הנראה כתובת ניצחון, ודומה בסגנונה לכתובת אזתוד. הכתובת חקוקה על עמוד בזלת מתומן שבור. מן הכתובת שרדו רק שבע שורות, החקוקות על שלוש מתוך שמונה הצלעות. הכתובת לא נמצאה בחפירה מסודרת ומקורה לא ידוע, אך לפי תוכנה היא ממואב. הכתובת מוצגת כיום בתערוכת הקבע של מוזיאון ישראל.
החוקר שמואל אחיטוב פענח ופירש את הכתובת, והוא סבור כי אינה זיוף. על פי ניתוח הכתב הוא תיארך את הכתובת לאמצע או לסוף המאה השמינית לפנה"ס. הוא משער כי הכתובת נכתבה בתקופה שבין סוף שלטונו של ירבעם השני, מלך ישראל, אשר השתלט מחדש על עבר הירדן, למסע תגלת-פלאסר השלישי, מלך אשור. מניתוח זה עולה כי הכתובת מאוחרת לכתובת מישע.
הכתובת

תעתיק הכתובת והניקוד מובא לפי שמואל אחיטוב. הניקוד נועד להקל את הקריאה על הקורא הרגיל לניקוד המקרא, ולא לשקף את ההגיה המקורית.
[... וָ]אֵבֶן [אֶת...]

[וָאֵשֶבּ] אָסִרִן רַבִּן וָאֵבֶן אֶ[ת אַרְמֹן בֵּת הַמֶ]לֶך

[וְאָנֹךִ בָּ]נִתִי אֶת בֵּת הָרֹאשׁ וּבַאֲסִרֵי בְּנֵיעַמֹן

[בּנִתִי לַ]מִכְרַת שָׁעַר אַדִר וְהַמִקְנֶה וְהַבָּקָר

[נָשָאתִי] שָׁם וַיַרְא בְּנֵיעַמֹן כִּי חָלָה בְּכָל

                            [...]ץ ח[...]קרבב

                                    [...]אי[...]
ראו גם

רשימת כתובות כנעניות וארמיות
הערות שוליים

1 2  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 394-395
↑  שמואל אחיטוב, הכתב והמכתב, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 395
כחול הזנב

| כחול הזנב |
| --- | --- |
 זכר בתאילנד
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: דמויי־דרור
משפחה:: חטפיתיים
סוג:: טרסיגר
מין:: כחול הזנב
שם מדעי
 Tarsiger cyanurus ‏פאלאס, 1773

נקבת כחול הזנב
כחול זנב (שם מדעי: Tarsiger cyanurus) הוא מין של ציפור שיר סיבירית ממשפחת החטפיתיים, המאופיינת בזנב כחול ומתרבה באזור סיביר.
תיאור המין

אורך הגוף של כחול הזנב הוא 13–14 ס"מ, ומשקלו כ-15 גרם. ראשו של כחול הזנב גדול ועגול, עיניו בולטות, וזנבו בגוון כחול הן אצל הזכרים והן אצל הנקבות. עם זאת, זנבו של הזכר מאופיין בגוון כחול עז יותר מאשר זה של הנקבה. המינים נבדלים בצבעים שלהם גם בשאר חלקי הגוף: אצל הזכר מופיע גוון כחול בכנפיים ובראש, והגבות לבנות ובולטות. לעומתו, אצל הנקבה, כמו גם אצל הצעירים, הראש והכנפיים בגוון חום בהיר. לנקבה יש טבעות חיוורות מסביב לעיניים.
בשני המינים צבע הגרון לבן, וצדי הגוף מאופיינים בגוון כתום בולט. נוצות הרגליים בצבע חום כהה, והמקור - שחור. נוסף לכך, לציפור יש שפם קטן העוזר לה לזהות את המיקום של החרקים בסביבת המקור.
מזון

כחול הזנב ניזון בעיקר מחרקים, מחסרי חוליות, מפירות ומזרעים. הוא משתמש בזנבו כדי לאתר חרקים בסביבה הקרובה וכדי להפחידם. כחול הזנב מגיח מעמדת התצפית שלו, שיחים ועצים נמוכים, לעבר מזונו, כשהוא מדלג או חוטף אותו במעוף, כאופייני לחטפתיים.
רבייה

תקופת הרבייה של כחול הזנב מתרחשת סביב חודשי יוני-אוגוסט. הוא ממקם את הקן שלו על קרקע בין שורשי עצים, או מעט מעל הקרקע על גזע כרות. הקן מורכב מטחבי עלים ומשורשים, ומרופד בדשא רך, בצמר, בשיער, ולעיתים גם במחטי אורן.
הנקבות מטילות 5–7 ביצים ודוגרות עליהן במשך כ-15 ימים. לאחריהם שוהים הגוזלים בקן כ-15 ימים נוספים.
תפוצה

מסלול הנדידה הקבוע של כחול הזנב הוא מצפון אירופה לכיוון דרום מזרח אסיה. טווח הנדידה מתרחב עד סקנדינביה ומזרחה, לרוחב רצועת יערות הטאיגה של רוסיה ועד לקמצ'טקה יפן, וכן להרי ההימליה.
בעונת האביב נראה כחול הזנב גם בצפון אמריקה, והוא ממשיך במעופו אל מערב אלסקה; בעונת הסתיו הוא נע לכיוון המזרח הרחוק, ובמחצית השנייה של אפריל הוא מגיע לדרום סיביר; במהלך חודש מאי ממשיך כחול הזנב לצפון אירופה ולמערבה.
הציפור אינה נפוצה במדינת ישראל. עם זאת, היא נראתה פעמיים באזור אילת: בפעם הראשונה במהלך 1997 ובפעם השנייה בנובמבר 2011 היא נצפתה על ידי ג'יימס סמית, מדריך קבוצת צפרים מאנגליה, ובעקבות ביקורה נהרו לאילת צפרים רבים מרחבי הארץ שביקשו לצפות בה.
הערות שוליים

↑  כחול הזנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4 5 6 7 8  https://www.teva.org.il/?CategoryID=171&ArticleID=6830
1 2 3  http://www.avibirds.com/html/Red-flanked_Bluetail.html
כתב הברות

כתב הברות מבוסס לעיתים על לוגוגרמות מפושטות. דוגמה לכך, בתמונה הבאה המציגה את מערכת הכתיבה היפנית קאטאקאנה. מימין האותיות המקוריות של כתב סיני ומשמאל האותיות המודרניות שהתפתחו מהם
כתב הברות (באנגלית: syllabary) הוא כתב שבו כל אחד מהסימנים מייצג הברה שלמה, כלומר צירוף של פונמות. זאת בשונה מהכתב האלפביתי המשמש את השפות האירופאיות, שבו כל אות מייצגת פונמה יחידה (למשל- /b/, /k/, /o/, /e/ וכו').
ברוב מערכות הכתב ההברתיות, כל סימן מייצג רצף של עיצור ותנועה (למשל- bo, bi, ke) או תנועה בלבד. אולם בחלקן עשויים להימצא גם סימנים המוקדשים להברות מורכבות יותר (כגון עיצור-תנועה- עיצור או עיצור-עיצור-תנועה).
מספר הסימנים הדרוש בכתב הברות גדול בהרבה בהשוואה לכתב אלפביתי. כתב הברות התפתח באלף השלישי לפני הספירה בעיר גבל (כתב גבל), כאשר אנשי העיר, ששלטו בכתב חרטומים ובכתב יתדות, פישטו את מערכת הכתב שלהם ויצרו כתב קווי הברתי שכלל כ־120 סימנים.[דרוש מקור] מערכות כתב הברתיות היו נפוצות בעת העתיקה ושימשו מספר רב של שפות. דוגמה ידועה היא כתב ליניארי ב' שבו נכתבה השפה המיקנית, שהייתה בשימוש ביוון ובכרתים בין המאות ה-16 וה-11 לפנה"ס (התקופה המיקנית). גם הכתב האכדי היה הברתי. כיום ישנן מספר שפות מודרניות, בהן יפנית, המשתמשות בכתב הברות.
ראו גם

כתב
אורתוגרפיה
לקריאה נוספת

Fraenkel, Gerd. (1965). Writing systems. Boston: Ginn & Co
כרומוזום 2

כרומוזום 2
כרומוזום 2 לאחר קיבוע גימזה
כרומוזום 2 בקריוטיפ ההומני של זכר
כרומוזום 2 הוא אחד מ-23 זוגות הכרומוזומים באדם. כרומוזום 2 הוא כרומוזום אוטוזומלי המשתרע על פני כ-242 מיליון זוגות בסיסים, המהווים כ-8% מכלל הדנ"א בגנום האנושי.
בכרומוזום 2 מצוי קלאסטר גנים הומאובוקס HOXD.
אבולוציה

ראיה לאבולוציה של האדם מאב קדמון משותף לקופים התגלתה בהשוואת מספר הכרומוזומים של בני האדם לאלה של הקופים. לכל קופי האדם יש 24 זוגות כרומוזומים, ולבני האדם יש 23 זוגות. כרומוזום 2 בבני האדם הוא תוצאה של איחוי של שני כרומוזומים קופיים.
הראיות לכך כוללות:
השוואת הגנום של האדם לזה של השימפנזה, המין החי הקרוב ביותר לבני אדם. בגנום של השימפנזה יש רצפים זהים לאלו שבכרומוזום 2 של בני אדם, אבל הם נמצאים על שני כרומוזומים נפרדים.
צנטרומר שרידי בכרומוזום 2. בכל כרומוזום יש צנטרומר אחד, אבל בכרומוזום 2 יש שרידים של עוד צנטרומר.
הימצאות של שרידי טלומר. בכרומוזום רגיל יש טלומרים בשני הקצוות, אבל בכרומוזום 2 יש שרידי טלומרים באמצע.
בכך כרומוזום 2 מהווה ראיה חזקה למוצא המשותף שלנו ושל קופי האדם, על אף שעדיין לא ידוע למה איחוי זה התרחש.
גנים > מספר הגנים

חוקרים שונים משתמשים בשיטות שונות לאנוטציית הגנום, ובהתאם הערכות למספר הגנים המצויים בכל כרומוזום הן שונות. ביחס לפרויקטים אחרים של מספור גנים, CCDS נוקטת בגישה השמרנית ביותר, ולכן תחזיתה מייצגת את הגבול התחתון של מספר הגנים בכל כרומוזום.
| הערכה על ידי: | גנים מקודדים לחלבון | רנ"א שאינו מקודד לחלבון | פסאודוגנים | מקור | תאריך פרסום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CCDS | 1,194 | — | — |  | 2016-09-08 |
| HGNC | 1,196 | 450 | 931 |  | 2017-05-12 |
| Ensembl | 1,292 | 1,598 | 1,029 |  | 2017-03-29 |
| UniProt | 1,274 | — | — |  | 2018-02-28 |
| NCBI | 1,281 | 1,446 | 1,207 |  | 2017-05-19 |
ראו גם: גנים בכרומוזום 2 באדם
מחלות ותסמונות הקשורות לכרומוזום 2

להלן רשימה חלקית של מחלות הקשורות לפגמים בגנים המצויים בכרומוזום 2:
כרומוזומלי מזערי 2p15-16.1
אוטיזם
תסמונת אלפורט
תסמונת אלסטרום
טרשת אמיוטרופית צידית (ALS)
קרטנת
תסמונת קריגלר נג'ר סוגים I/II
שיטיון עם גופיפי לואי
תסמונות אהלרס-דנלוס
תסמונת FOP
תסמונת גילברט
איכתיוזיס מסוג Harlequin
המוכרומטוזיס
סרטן המעי הגס תורשתי (תסמונת לינץ')
חוסר של Long-chain 3-hydroxyacyl-coenzyme A dehydrogenase
סוכרת מבוגרים בצעירים סוג 6
חירשות לא תסמונתית
היפראוקסלוריה
יתר לחץ דם ריאתי
סיטוסטרולמיה (השתקה של הגן ABCG5 או ABCG8)
תסמונת סנסנברנר
סינסתזיה
תסמונת ורדנבורג
הערות שוליים

↑  Hillier;  et al. (2005). "Generation and annotation of the DNAD sequences of human chromosomes 2 and 4". Nature. 434 (7034): 724–31. Bibcode:2005Natur.434..724H. doi:10.1038/nature03466. PMID 15815621.
↑  Human Chromosome 2 is a fusion of two ancestral chromosomes by Alec MacAndrew; accessed 18 May 2006.
↑  Evidence of Common Ancestry: Human Chromosome 2 (video) 2007
↑  Yunis and Prakash; Prakash, O (1982). "The origin of man: a chromosomal pictorial legacy". Science. 215 (4539): 1525–1530. doi:10.1126/science.7063861. PMID 7063861.
↑  Human and Ape Chromosomes; accessed 8 September 2007.
↑  Avarello; Pedicini, A; Caiulo, A; Zuffardi, O; Fraccaro, M (1992). "Evidence for an ancestral alphoid domain on the long arm of human chromosome 2". Human Genetics. 89 (2): 247–9. doi:10.1007/BF00217134. PMID 1587535.
↑  IJdo; Baldini, A; Ward, DC; Reeders, ST; Wells, RA (1991). "Origin of human chromosome 2: an ancestral telomere-telomere fusion". Proceedings of the National Academy of Sciences. 88 (20): 9051–5. doi:10.1073/pnas.88.20.9051. PMC 52649. PMID 1924367.
↑  "Search results - 2[CHR] AND "Homo sapiens"[Organism] AND ("has ccds"[Properties] AND alive[prop]) - Gene". NCBI. CCDS Release 20 for Homo sapiens. 2016-09-08. נבדק ב-2017-05-28.
↑  "Statistics & Downloads for chromosome 2". HUGO Gene Nomenclature Committee. 2017-05-12. נבדק ב-2017-05-19.
↑  "Chromosome 2: Chromosome summary - Homo sapiens". Ensembl Release 88. 2017-03-29. נבדק ב-2017-05-19.
↑  "Human chromosome 2: entries, gene names and cross-references to MIM". UniProt. 2018-02-28. נבדק ב-2018-03-16.
↑  "Search results - 2[CHR] AND "Homo sapiens"[Organism] AND ("genetype protein coding"[Properties] AND alive[prop]) - Gene". NCBI. 2017-05-19. נבדק ב-2017-05-20.
↑  "Search results - 2[CHR] AND "Homo sapiens"[Organism] AND ( ("genetype miscrna"[Properties] OR "genetype ncrna"[Properties] OR "genetype rrna"[Properties] OR "genetype trna"[Properties] OR "genetype scrna"[Properties] OR "genetype snrna"[Properties] OR "genetype snorna"[Properties]) NOT "genetype protein coding"[Properties] AND alive[prop]) - Gene". NCBI. 2017-05-19. נבדק ב-2017-05-20.
↑  "Search results - 2[CHR] AND "Homo sapiens"[Organism] AND ("genetype pseudo"[Properties] AND alive[prop]) - Gene". NCBI. 2017-05-19. נבדק ב-2017-05-20.
↑  Swaminathan, Nikhil. "Largest Ever Autism Study Identifies Two Genetic Culprits". Scientific American. נבדק ב-25 בינואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561673905171  LCCN: sh2005005112 
איור של האיחוי שיצר את כרומוזום 2
ישראל באירוויזיון 1983

ישראל השתתפה באירוויזיון 1983 עם השיר חי בביצוע של עפרה חזה בעיר מינכן, במדינת גרמניה.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1983

קדם-אירוויזיון 1983 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1983.
התחרות התקיימה ב-5 במרץ בתיאטרון ירושלים בירושלים, בהנחיית דליה מזור ודניאל פאר, הפיק וערך חנוך חסון והבמאי היה ראול יחיאל. בחלק האומנותי השתתפו תזמורתו של אלברט פיאמנטה ותלמידי המכללה לחינוך גופני במכון וינגט.
השיר חי של עפרה חזה הוצע תחילה לירדנה ארזי, אך היא סירבה לשיר אותו.
באותה תקופה התקיימה תחרות עזה בין מחנות המעריצים של ירדנה ארזי ועפרה חזה, ובמת הקדם היוותה זירת התמודדות אמיתית. במהלך הצבעה שתי המתמודדות העיקריות עקפו זו את זו, ולבסוף הוכרזה עפרה חזה כמנצחת בהפרש של נקודה בודדת אחת, וכך היא זכתה לשיר את השיר "חי" באירוויזיון על אדמת מינכן, וסיימה במקום השני והמכובד בהפרש של 6 נקודות בלבד מהמקום הראשון.
בתחרות האירוויזיון בגרמניה המלווים של חזה לבשו בכוונה בגדים צהובים, שהזכירו את צבע הטלאי של היהודים בגטאות ובמחנות הריכוז.
שנים לאחר מכן סיפרה ארזי בריאיון לסדרה התיעודית "הרצל פינת רפאלי", שרפי גינת שישב בחבר השופטים סיפר לה לאחר אותו הערב שהייתה טעות בספירת הקולות בהצבעה, והיא זו שהייתה אמורה לזכות במקום הראשון ולא עפרה חזה. ארזי בחרה לשמור מידע זה בסוד. טענתה זו של ארזי נבדקה בראיון של רפי גינת בנושא באתר הארץ בו הוא שולל את הטענה של ירדנה ארזי לכך שהיה טעות בספירת הקולות.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1983 > השירים המשתתפים

| סדר | שם מבצע | שם השיר | מילים | לחן | עיבוד | ניקוד סופי | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | להקת קסם | "האגדה על בל" | ענת שרתוק-שרים | אלדד שרים | אלדד שרים | 56 | 3 |
| 2 | גיתית שובל | "ביתי" | שרה שובל | שמעון קופלנסקי | אלדד שרים | 5 | 10 |
| 3 | אילנה אביטל | "עוד ועוד" | שלומית אהרון ויובל דור | אורי קריב | ננסי ברנדס | 37 | 5 |
| 4 | אסנת וישינסקי | "כנפיים" | עדנה פלג | מוני אמריליו | מוני אמריליו | 5 | 10 |
| 5 | איזולירבנד | "כל מי" | עמי פרנקל ורוני וייס | רוני וייס | רוני וייס | 34 | 6 |
| 6 | פנינה רוזנבלום | "תמיד אישה" | דני רובס | דני רובס | קובי אשרת | 2 | 13 |
| 7 | עפרה חזה | "חי" | אהוד מנור | אבי טולדנו | ננסי ברנדס | 73 | 1 |
| 8 | מיכל טל | "מדוע זה קשה" | אילנה נולמן | אילנה נולמן | אלברט פיאמנטה | 3 | 12 |
| 9 | ענת רקם | "ילל ילל" | אבי קורן | יאיר רוזנבלום | יאיר רוזנבלום | 30 | 7 |
| 10 | ילדי השמש | "הולך ושר" | שרה (צחורי) אילן | גבי ריביס | אילן גלבוע | 29 | 8 |
| 11 | ירדנה ארזי | "שירו שיר אמן" | שמרית אור | הנרי בראטר | ננסי ברנדס | 72 | 2 |
| 12 | ריקי גל | "פנים" | יגאל בשן | יגאל בשן | קובי אשרת | 12 | 9 |
| 13 | להקת בננה | "מדונה" | דתיה לנדאו | דוד קריבושי | דוד קריבושי | 48 | 4 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1983 > שלב הניקוד

| שם השיר | תל אביב-יפו | טבריה | חיפה | יבנה | ירושלים | דגניה ב' | לוד | ניקוד סופי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "האגדה על בל" | 10 | 8 | 10 | 10 | 8 | 7 | 3 | 56 |
| "ביתי" | 2 | 1 | 1 | — | — | 1 | — | 5 |
| "עוד ועוד" | 5 | 2 | 6 | 6 | 6 | 5 | 7 | 37 |
| "כנפיים" | — | 3 | 2 | — | — | — | — | 5 |
| "כל מי" | 6 | 5 | 5 | 4 | 5 | 4 | 5 | 34 |
| "תמיד אישה" | — | — | — | 1 | 1 | — | — | 2 |
| "חי" | 12 | 10 | 7 | 12 | 12 | 8 | 12 | 73 |
| "מדוע זה קשה" | — | — | — | 2 | — | — | 1 | 3 |
| "יא ליל יא לילי" | 7 | 7 | — | 3 | 2 | 3 | 8 | 30 |
| "הולך ושר" | 3 | 4 | 3 | 5 | 4 | 6 | 4 | 29 |
| "שירו שיר אמן" | 8 | 12 | 12 | 8 | 10 | 12 | 10 | 72 |
| "פנים" | 1 | — | 4 | — | 3 | 2 | 2 | 12 |
| "מדונה" | 4 | 6 | 8 | 7 | 7 | 10 | 6 | 48 |
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1983 > שלב הניקוד > מגישי הניקוד

תל אביב-יפו - רפי גינת.
טבריה - חיים הכט.
חיפה - מאיר איינשטיין.
יבנה - נתן כספי.
ירושלים - יאיר אלוני.
דגניה ב' - בני עורי.
לוד - משה טימור.
באירוויזיון

ישראל הופיעה ה-16 בסדר ההופעה, אחרי דנמרק ולפני פורטוגל. בתום ההצבעה ישראל קיבלה 136 נקודות והגיעה למקום ה-2 מתוך 20 מדינות שהשתתפו בתחרות. הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה ללוקסמבורג.
באירוויזיון > נקודות שהוענקו לישראל

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות | שופטים> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  אוסטריה,  הולנד | 24 נקודות |
| 10 נקודות |  בלגיה,  גרמניה,  הממלכה המאוחדת,  יוגוסלביה,  לוקסמבורג,  פורטוגל | 60 נקודות |
| 8 נקודות |  צרפת | 8 נקודות |
| 7 נקודות |  דנמרק,  פינלנד,  שווייץ | 21 נקודות |
| 6 נקודות |  נורווגיה,  ספרד | 12 נקודות |
| 5 נקודות |  שוודיה | 5 נקודות |
| 4 נקודות |  | 0 נקודות |
| 3 נקודות |  איטליה,  יוון | 6 נקודות |
| 2 נקודות |  | 0 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 17 מדינות | 136 נקודות |
באירוויזיון > נקודות שישראל העניקה

| שופטים> ציון | שופטים> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  לוקסמבורג
10 נקודות:  יוגוסלביה
8 נקודות:  שוודיה
7 נקודות:  פינלנד
6 נקודות:  איטליה
5 נקודות:  קפריסין
4 נקודות:  נורווגיה
3 נקודות:  הולנד
2 נקודות:  אוסטריה
נקודה אחת:  צרפת
סך הכל: 10 מדינות
ראו גם

ישראל באירוויזיון
קדם-אירוויזיון
אירוויזיון 1983
הערות שוליים

↑  "הנבחרים". 1983-04-03.
↑  הקדם-אירוויזיון - מבט שאחרי, באתר דבר, ‏7 במרץ 1983
↑  עופרה חזה תייצג את ישראל באירוויזיון, באתר דבר, ‏6 במרץ 1983
↑  ירדנה ארזי תלמד אתכם למצוץ דם, באתר ynet, 4 במרץ 2011
↑   עידו דוד כהן, ירדנה ארזי, רדי מהסיפור הזה, הוא לא מוסיף לך כבוד, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2020
↑  עופרה חזה במקום השני באירוויזיון, באתר דבר, ‏24 באפריל 1983
1 2  Detailed voting results
ישראל באירוויזיון 1982

ישראל השתתפה באירוויזיון 1982 עם השיר הורה בביצוע של אבי טולדנו בעיר הרוגייט, אנגליה, הממלכה המאוחדת.
לפני האירוויזיון > קדם אירוויזיון 1982

קדם-אירוויזיון 1982 הוא תחרות שירים שנועדה, לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1982.
התחרות התקיימה ב-1 באפריל בתיאטרון ירושלים בירושלים, בהנחיית דניאל פאר, בחלק האומנותי השתתף הפסנתרן יצחק שטיינר, המפיק והעורך של התחרות היה חנוך חסון והבמאי היה אנטואן סאלח.
הניקוד של השופטים הגיעו משבעה אזוריים ברחבי ישראל, שהחליטו על הזוכה. בכל נקודת שיפוט היה חבר שופטים שהעניק 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 נקודות עבור עשרת השירים המובילים שלהם.
במקור השיר "מוזיקה נשארת" היה מיועד לריקי גל, אך היא סירבה לשיר אותו, בטענה שהוא שיר מסחרי מידי בשבילה. לבסוף השיר הוצע לירדנה ארזי שפתחה את קריירת הסולו שלה.
השיר הזוכה היה הורה, בביצועו של אבי טולדנו שגם הלחין אותו וכתב יורם טהרלב, שהקדים בחמש נקודות את שירה של ירדנה ארזי "מוזיקה נשארת".