בנימין זאב הרצל
הערות שוליים

↑  התמונה כפי שפורסמה בעיתון Sport und Salon, ינואר 1900
↑  Theodor Herzl, The Jewish State: with 2014 Foreward by Jerold S. Auerbach, copyright page
↑  התמונה כפי שפורסמה בעיתון Sport und Salon, ינואר 1900
↑  Theodor Herzl, The Jewish State: with 2014 Foreward by Jerold S. Auerbach, copyright page
↑  מתוך התקציר לביוגרפיה של הרצל שכתב שלמה אבינרי
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 52.
↑  אילון, עמ' 26–27
↑  על פי עדותו של הרצל למקורבו העיתונאי אהרון מרקוס מהמבורג, הוא היה צאצא ישיר (בן אחר בן) של המקובל הרב יוסף טאיטאצאק מסלוניקי, שהיה בזמנו ממנהיגי הפזורה היהודית ספרדית ופוסקיה (שיחות הרצי"ה, עיטורי כהנים, 126, וכן לנתיבות ישראל חלק ב', מאמר "להצדיק צדיקים"). לביוגרף ראובן בריינין, סיפר הרצל כי הוא צאצא לבן למשפחת אצילים מאנוסי ספרד שהאינקוויזיציה כפתה עליו ועל אחיו להמיר את דתם ולהצטרף למסדר נזירים. שני האחים נשלחו מטעם המסדר לחוץ לארץ וכאשר הגיעו לאינסברוק, אוסטריה, נמלטו והגיעו לטורקיה – שם שבו ליהדות (חיי הרצל, הוצאת אסף, ניו יורק, תרע"ט, עמ' 6. ראובן בריינין היה הביאוגרף היחידי שראיין את הרצל)
↑  אלכס ביין, הרצל: ביוגראפיה, ירושלים: הספרייה הציונית על יד הנהלת ההסתדרות הציונית, תשמ"ג-1983, עמ' 4-1
↑  רות וינקלר, מהרב יהודה אלקלעי ועד ד"ר תיאודור (בנימין זאב) הרצל-המקשר והמבדיל בחשיבתם
1 2  אילון, עמ' 31
1 2  אילון, עמ' 29
↑  אלכס ביין, תיאודור הרצל (1983), עמ' 3
↑  פרופ' נתן אנדריי שוראקי, הרצל: חיים וחזון, תל אביב: "עם הספר" בע"מ, תש"ך (1960), עמ' 18
↑  שאול בן-חיים, הבית הריק באמצע המרכז הסואן, מעריב, 5 בספטמבר 1958
↑  אז בכתובת "אורסאג – אוט 47", כיום נמצא באתר המוזיאון היהודי של בודפשט
↑  כיום – רחוב אפאצאי צ'רה 10
↑  אילון, עמ' 30
1 2 3 4  אילון, עמ' 40
↑  אילון, עמ' 33
↑  הגימנסיה נקראה אחר כך תיכון יוז'ף אטבש
↑  ביין, הרצל, עמ' 11
↑  אילון, עמ' 34
↑  Kornberg, pp. 13-14: "Evidently the family had decided against a Bar Mitzvah, which would have been held in the synagogue with Herzl reading from the Torah, and instead observed the event at home".
↑  אילון, עמ' 35: "אין ראיות שעלה לתורה בבית הכנסת".
1 2  אילון, עמ' 37
↑  אילון, עמ' 36
1 2  אילון, עמ' 41
1 2  אילון, עמ' 43
↑  אילון, עמ' 97–98
↑  אילון, עמ' 44
↑  אילון, עמ' 45
↑  אילון, עמ' 46: משפחתו של הרצל התגוררה ברחוב פראטֶר 25
↑  אילון, עמ' 47
↑  אילון, עמ' 59
↑  אילון, עמ' 64–65: ייתכן שכבר בבדיקה זו נתגלתה מחלת הלב שעתידה הייתה לגרום למותו. אולם ייתכן יותר שנתגלתה בה מחלת המין שנדבק בה ביוני 1880 (זיבה).
↑  אילון, עמ' 65–66: בתקופה זו היה חברו הטוב של הרצל היינריך קאנא והחבר הקרוב היחיד שהיה לו כל ימי חייו. קאנא היה מבוגר מהרצל בשלוש שנים וגם הוא סטודנט למשפטים. מאוחר יותר עקר קאנא מווינה לברלין. השניים המשיכו להתכתב מדי פעם עד להתאבדותו של קאנא ב-1891.
↑  קורנברג, עמ' 37: השתייך לאגודה בין השנים 1880–1883; עמ' 41: הצטרף בסתיו 1880, והתקבל כחבר ותיק/בכיר לאחר שערך דו-קרב ב-11 במאי 1881.
1 2  אילון, עמ' 75–77: אחד משלושת היהודים האחרים ב"אלביה", פאול פון פורטהיים, היה זה שהציע להדיח את הרצל ואף הציע שלא לקבל יותר יהודים לאגודה. ההצעה נתקבלה, אולם זמן קצר לאחר מכן גורש גם הוא ולמחרת התאבד בירייה.
↑  אילון, עמ' 70
↑  אילון, עמ' 71
↑  אילון, עמ' 72, 74
↑  תאודור הרצל, עניין היהודים: ספרי יומן – כרך א: 1895–1898, עמוד 55: "אימתי בעצם החילותי להתעסק בעניין היהודים? מן הסתם מן הרגע שעלה על הפרק. בוודאי מאז קראתי את ספרו של דירינג... הדבר היה דומני ב-1881, או ב-1882... במרוצת השנים כרסמה בי השאלה וגברה בי, עינתה את נפשי ואמללה אותי. לאמתו של דבר חזרתי אליה שוב ושוב".
↑  אילון, עמ' 164
↑  Jacques Kornberg, Theodor Herzl: From Assimilation to Zionism, p. 63: "Herzl as a law intern between August 1884 and August 1885.
Alex Bein, Theodor Herzl: Biographie (Vienna, 1934)".
לעומת זאת, בארכיון הציוני המרכזי בירושלים מצוינת שנת 1882:
"Artur Kamczycki, "Zionist Restitution of the Ugly Jew’s Image: The Case of Theodor Herzl, in: Studia Orientalia, vol. 112, 2012, the Finnish Oriental Society, p. 26: "Herzl as a Gerichtspraktikant (1882, Central Zionist Archive in Jerusalem)"
↑  אילון, עמ' 87: לרחוב צלינקה 11
↑  אילון, עמ' 88
↑  אילון, עמ' 90
↑  אילון, עמ' 92
1 2  אילון, עמ' 93
↑  אילון, עמ' 94
↑  אילון, עמ' 95
↑  אילון, עמ' 96
↑  ביין, הרצל, עמ' 32
↑  עמוס אילון, הרצל, עמ' 103: "ביטאו את שמה ז'ולי, בהטעמה צרפתית".
↑  אילון, עמ' 99.
↑  אילון, עמ' 100.
↑  אילון, עמ' 101.
1 2  אילון, עמ' 102.
↑  אילון, עמ' 61.
↑  אילון, עמ' 60, 77–78, 92, 95–97, 100: הסאטירה הפוליטית "אבירי המלל"; הקומדיה "מאמץ משותף" (Kompagniearbeit); הסאטירה "משפט הירשקורן" (Die Causa Hirschkorn); המחזה שופע הרמזים האוטוביוגרפיים "הנכזבים" (Die Enttäuschten, 1883–1884); הסאטירה "הוד רוממותו" (Seine Hoheit), שהרצל סיים את כתיבתה במהלך 1886 ונדחתה על ידי "התיאטרון הגרמני" היוקרתי בברלין; "בן־טיפוחים" (Muttersöhnchen, 1887), שאידיאל גיבורו האציל התאוותן מנוגד ניגוד גמור לטבעו העצור של הרצל עצמו.
1 2  אילון, עמ' 103–104.
1 2 3  אילון, עמ' 104–105.
↑  אילון, עמ' 106.
↑  אילון, עמ' 107: ברחוב מארק אוּרֶל.
1 2  נורמן לברכט, גאונות וחרדה: כיצד שינו היהודים את העולם, 1847–1947, מהדורה עברית, דביר, 2020. עמ' 162–176.
↑  אילון, עמ' 108.
↑  אילון, עמ' 112.
↑  אילון, עמ' 109: קאנא היה מדוכדך בשל כישלונו כסופר. הוא התאבד בירייה בברלין. רגעים לפני כן כתב להרצל: "תאודור הטוב והיקר שלי, ידידך הוותיק מברכך לשלום לפני מותו. אני מודה לך על ידידותך ועל כל נדיבותך... אני נושק לך".
↑  אילון, עמ' 110; עמ' 112, הערה: הנס נימול רק לאחר מות אביו, בהיותו נער מתבגר, "כפי הנראה מתוך היענות להפצרות המנהיגים הציוניים".
↑  אילון, עמ' 112–114.
↑  אילון, עמ' 119–121: הדירה ברי דֶה מוֹנסוֹ 8. משק הבית המשותף כלל גם ארבעה משרתים, שניים מהם הובאו מווינה.
↑  הרצל אמר? הרצל כתב!, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
↑  אילון, עמ' 124–126
↑  אילון, עמ' 131–132
1 2  אילון, עמ' 133–135
1 2  אילון, עמ' 135–136
↑  השוו: אילון, עמ' 74
↑  כל הטקסט מראשית הפרק: קורנברג, עמ' 115–123
↑  אילון, עמ' 137–142
↑  דני גוטוויין, פתאום הרצל כבר לא כל כך סוציאליסט, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2007
1 2  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 64–65.
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 67.
↑  ביין, הרצל, עמ' 83; ב"ז הרצל, הרצל ודרייפוס – כתבות ומאמרים של הרצל על משפט דרייפוס (תרגום: מאיר מוהר; עריכה: אלכס ביין), תל אביב: הוצאת מרדכי ניומן; ירושלים: סיני, 1945, עמ' 9–10; אילון, עמ' 148
1 2  אילון, עמ' 149
↑   ב"ז קדר, מבט חדש על דרייפוס, הרצל וצעקת ההמון, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2014
1 2 3  אילון, עמ' 150–151
↑  אלכס ביין, תיאודור הרצל, ספר תולדותיו, כרך ראשון, א–ב, תל אביב: דפוס הפועל הצעיר, 1934, עמ' 177. וראו גם: יוסי שריד, לא חוזה או הוזה, דווקא איש מעשה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2007
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 79.
↑  שלמה אבינרי, דרכו של הרצל לגיבוש תודעה לאומית יהודית: חלק ב, אלפיים (כתב עת), 15, 1997
1 2  אילון, עמ' 260
↑  אילון, עמ' 147–148
1 2  אילון, עמ' 152
↑  חליפת המכתבים בין הרצל והברון הירש, באתר פרויקט בן יהודה
↑  אילון, עמ' 153
↑  ביין, הרצל, עמ' 88: מכתבו הנועז החל במילים: "אדון נכבד מאוד! מתי יורשה לי הכבוד לבקר אצלך? הייתי רוצה לשוחח עמך בשאלת-היהודים. אין הדברים אמורים בריאיון עיתונאי, וכן גם לא בעסק-כספים מכוסה או מגולה... אני מבקש רק לשוחח עמך שיחה פוליטית-יהודית, שאולי תצמיח פעולה בזמן שגם אני וגם אתה לא נהיה עוד בחיים";
אילון, עמ' 155–156: לאחר שהירש השיב לו באמצעות מזכירו, שיגיש את הצעתו בכתב, כתב לו הרצל: "מה שעשית עד עכשיו היה נדיב, אבל גם מוטעה, הון עצום שהוצא לבטלה. עד עכשיו היית רק פילאנטרופ. אני אלמדך כיצד להיות יותר מזה". הערתו העוקצנית של הרצל עוררה את סקרונותו של הירש, שמצא עתה זמן להיפגש עמו. הרצל שם דגש לקראת הפגישה גם על המראה החיצוני. ביומנו כתב: "יום קודם־לכן לבשתי במתכוון כפפות חדשות כדי שתיראנה חדשות, אך לא יהיה ניכר שזה עתה נקנו. אין לנהוג בעשירים כבוד רב מדי". אף על פי שארמונו של הירש היה במרחק שלושה גושי-בניינים בלבד ממלונו של הרצל, נסע אליו הרצל בכרכרה שכורה.
↑  אילון, עמ' 157–160
↑  אילון, עמ' 161–163
1 2  אילון, עמ' 163–164
↑  אילון, עמ' 168
↑  אילון, עמ' 169–171
↑  אילון, עמ' 175–178
↑  אילון, עמ' 180
↑  אילון, עמ' 181–184
↑  אילון, עמ' 185–186
↑  אילון, עמ' 189–190
↑  אילון, עמ' 191
↑  אילון, עמ' 193
↑  אילון, עמ' 194–196
1 2  אילון, עמ' 197–198
↑  " אודות בנימין זאב הרצל", מרכז הרצל
↑   יותם אחיאסף, מ. ברייטנשטיין, המו"ל של מדינת היהודים, באתר הארץ, 26 בינואר 2021
↑  אילון, עמ' 199–200
↑  עמוס אילון, רקוויאם גרמני - יהודים בגרמניה לפני היטלר - 1743 - 1933, תרגם מאנגלית דני אורבך, הוצאת דביר, 2004; עמ' 285
↑  אילון, עמ' 201–202
↑  אילון, עמ' 203
↑  Raphael Patai, The Jews of Hungary: History, Culture, Psychology, Wayne State University Press, 1996, pp. 340–341
↑  אילון, עמ' 204
1 2  אילון, עמ' 208–211
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 122.
↑  בנימין זאב הרצל, מדינת היהודים, בפרקים: "ההצעה" ו"פלשתינא או ארגנטינא", בפרויקט בן-יהודה
↑  אילון, עמ' 215–216
↑  דת וציונות, יוסף שלמון, ירושלם תש"ן, עמ' 128–130.
1 2  אילון, עמ' 220–224
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 122.
↑  אילון, עמ' 211, 217–218
↑  ביין, הרצל, עמ' 158; אילון, עמ' 365
↑  אילון, עמ' 226–230
↑  אילון, עמ' 231–234
↑  אילון, עמ' 234–238
↑  אילון, עמ' 242: בית משפחת הרצל בווינה היה ברחוב ברג 6. בבית מספר 19 התגורר זיגמונד פרויד. השניים היו מיודדים ונפגשו ברחוב כמעט מדי יום.
אילון, עמ' 250: הרצל נהג לרכוב לעבודתו (בעיתון) בעיר על אופניים, במחשבה שהספורט ישפר את בריאותו, אולם ייתכן שבכך החמיר את מחלת הלב שלו
↑  אילון, עמ' 239–240
↑  אילון, עמ' 241
1 2  אילון, עמ' 247
↑  אילון, עמ' 250
1 2  אילון, עמ' 252–253
↑  בנימין זאב הרצל, "היהדות הלאומית" של ד"ר גידמאן, באתר פרויקט בן יהודה
1 2  אילון, עמ' 256–257
↑  די ולט, גיליון ראשון, 4 ביוני 1897
↑  אילון, עמ' 258
1 2  אילון, עמ' 259
↑  Heiko Haumann, The First Zionist Congress in 1897: Causes, Significance, Topicality, Karger, 1997, עמ' 128
1 2  אילון, עמ' 261
↑  אילון, עמ' 263–264
↑  אילון, עמ' 266–269
↑  תאודור הרצל, עניין היהודים – ספרי יומן, 1895–1904, ירושלים 1997–2001, א', עמ' 482
1 2  אילון, עמ' 385–386
↑  אחד העם, הקונגרס הציוני הראשון, השילוח, ספטמבר 1897; על יחסו של אחד העם והרצל, ראו למשל: ביין, הרצל, עמ' 210–215
↑  אילון, עמ' 274–275
1 2  אילון, עמ' 278
↑  אילון, עמ' 279–280
↑  אילון, עמ' 281–282
↑  אילון, עמ' 282–283
↑  אילון, עמ' 277
↑  אילון, עמ' 284–286
↑  אילון, עמ' 287, 289
↑  אילון, עמ' 292–299
↑  בנימין זאב הרצל, באתר הבנק אוצר התיישבות היהודים
↑  פגישת הרצל עם בילוב, 9 באוקטובר ביומני הרצל
↑  אילון, עמ' 299–311
↑  תיאור הפגישה עם הקיסר הגרמני בקושטא, ביומני הרצל
↑  אילון, עמ' 311–316
↑  אילון, עמ' 316–317
↑  אילון, עמ' 333–334: גם הקיסרית, שחייכה לעברו של הרצל כשהגיע לראיון בקושטא, אמרה לשגריר האוסטרי לפני צאתם מקושטא, שהדבר היחיד שהיא מצטערת עליו הוא שתיאלץ מעתה לראות "כל כך הרבה יהודים מזוהמים"
1 2 3  אילון, עמ' 318–321
↑  יואב רגב, נס ציונה: 110 שנותיה, עיריית נס ציונה, 1993, עמ' 26
↑  עבריה, ממושבות אחינו באה"ק, המליץ, 21 בנובמבר 1898
↑  אילון, עמ' 321–322
1 2  אילון, עמ' 322–323
↑  יורם מיורק, עם הרצל לירושלים, עמ' 52
1 2  אילון, עמ' 324
↑  יהושע בן אריה, עיר בראי תקופה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 76
↑  תיאודור הרצל, ספרי הימים, ג, עמ' 186
↑  אילון, עמ' 325–328
↑  אילון, עמ' 329–332
↑  אילון, עמ' 336–337
↑  אילון, עמ' 339–340
↑  אילון, עמ' 342–344
↑  אילון, עמ' 345–347
↑  אילון, עמ' 348–349
↑  אילון, עמ' 349–352
↑  אילון, עמ' 343–358
↑  אילון, עמ' 358–359
↑  אילון, עמ' 361, 363
1 2  אילון, עמ' 365–368
1 2 3  אילון, עמ' 370–375
↑  אילון, עמ' 376–377
↑  אילון, עמ' 378–382
1 2  אילון, עמ' 382–386
1 2  אילון, עמ' 386–391
↑  אילון, עמ' 391–395
↑  אילון, עמ' 396–402
↑  אילון, עמ' 402–409
↑  אילון, עמ' 411–413
↑  מדינת היהודים שבמרוקו, הארכיון הציוני
↑  הרצל חשב להקים את מדינת ישראל... במרוקו?, סרטון של כאן מציינים
1 2 3 4  אילון, עמ' 414–419
1 2  אילון, עמ' 420–422
1 2 3  אילון, עמ' 423–426
↑  ישעיהו פרידמן, גרמניה, טורקיה והציונות 1897–1918, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, עמ' 115–117
1 2  אילון, עמ' 429–432
↑  לפי שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 209–210: הגיע לרומא ב-22 בינואר; אולם לפי אילון, עמ' 432: הגיע ב-21 בינואר.
1 2  אילון, עמ' 432–434
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 215.
1 2  אילון, עמ' 434–437
↑  שלמה אבינרי, הרצל, עמ' 216.
↑  אילון, עמ' 437–438
1 2  אילון, עמ' 439–441
↑  ביין, הרצל, עמ' 409
↑  ברק בר-זוהר, נגדע הארז: סיקור מותו של בנימין זאב הרצל בעיתונות העברית, ישראלים 10, עמ' 156-128
↑  הרב אברהם יצחק הכהן קוק, "המספד בירושלים", לפטירת הד"ר בנימין זאב הרצל"; ראה אור, בין השאר, בעריכת אליעזר אלינר, הוצאת ראובן מס בירושלים בשנת תשמ"ח–1987. נדפס גם במאמרי הראיה, א', עמ' 94
↑  מתתיהו הרצל זכרונו לברכה, השקפה, 12 ביולי 1904
↑  אניטה שפירא, בן-גוריון: דמותו של מנהיג, עמ' 20
↑  יחיאל יעקב וויינברג, כתבי הגאון רבי יחיאל יעקב וויינברג, סקרנטון: מלך שפירא, תשס"ג, עמ' רצ"ח-ש"ו, באתר היברובוקס
↑  יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות, תל אביב: מחברות לספרות, 1968, עמ' 131
↑  חיותה בוסל, (דגניה א' תש"ה), ספר העלייה השנייה, (עורכים: ברכה חבס ואליעזר שוחט), תל אביב: עם עובד, תש"ז–1947, עמ' 141
↑  ב-5 בפברואר 1950, ביום השלג הגדול במישור החוף, עלה המטוס באש בשדה התעופה לוד בעת ניסיון המראה. 42 נוסעיו ניצלו בנס. המטוס נשרף לחלוטין
↑  ברק בר-זוהר, פניו היפות של המוות: סיקור העלאת ארונות מנהיגים בעיתונות העברית, קשר 49, עמ' 118-106
↑   העלאת עצמותיו של הרצל וקבורתו בישראל, יומני כרמל, אוגוסט 1949
↑  ynet, עצמות ילדיו של הרצל הובאו לקבורה בירושלים, באתר ynet, 20 בספטמבר 2006
↑  יצחק בן חורין, וושינגטון, הלילה: עצמות נכדו של הרצל יוטסו לארץ, באתר ynet, 3 בדצמבר 2007
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, צעירים וחולמים, עמ' 17
1 2  ד"ר עינת רמון, ‏"חילוני בביתך, ממלכתי בצאתך", השילוח, גיליון 2, דצמבר 2016
↑  תיאודור הרצל, כתבים, כרך ג', אלטניילנד, תש"ג-1943, עמ' 68–69
↑  אילון, עמ' 34–35
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 42, הערה 100.
↑  לויים במקדש העברית : אור חדש על זיקת שמונה אנשי-שם יהודיים לעברית המתחיה - בכתב ובדיבור, שלמה הרמתי, תשנ"ו 1996, עמ' 201–207. אין אומתנו אומה אלא באמונתה, שלמה הרמתי, בתוך כתב עת האומה, כרך 178 תש"ע, עמ' 18–19.
↑  עניין היהודים : ספרי יומן, כרך א, עמ' 56.
↑  עניין היהודים : ספרי יומן, כרך א, עמ' 57–59.
↑  אין אומתנו אומה אלא באמונתה, שלמה הרמתי, בתוך כתב עת האומה, כרך 178 תש"ע, עמ' 20. הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, עמ' 67.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 17.הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 73
↑  אין אומתנו אומה אלא באמונתה, שלמה הרמתי, בתוך כתב עת האומה, כרך 178 תש"ע, עמ' 21.
↑  אין אומתנו אומה אלא באמונתה, שלמה הרמתי, בתוך כתב עת האומה, כרך 178 תש"ע, עמ' 21. לויים במקדש העברית : אור חדש על זיקת שמונה אנשי-שם יהודיים לעברית המתחיה - בכתב ובדיבור, שלמה הרמתי, תשנ"ו 1996, עמ' 209. הרצל והדת, מיכאל היימן, עמ' צט-ק, בתוך ספר היובל לדניאל קארפי: אשכול מחקרים בתולדות העם היהודי, מוגש לדניאל קארפי במלאת לו שבעים שנה על ידי רעיו ותלמידיו, תשנ"ו.
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, עמ' 75. כתבי הרצל, כרך 3, היומן ב', עמ' 28.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, בפני עם ועולם א, עמ' 113. הקונגרס הציוני הראשון, הוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, תשל"ח 1978, עמ' 7. ראה 'אין אומתנו אומה אלא באמונתה', שלמה הרמתי, בתוך כ"ע האומה, מס' 178, תש"ע, עמ' 21–23.
↑  כתבי הרצל, כרך 8, בפני עם ועולם ב, עמ' 35.
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 86, הערה 299.
↑  כתבי הרצל, כרך 3, היומן ב', עמ' 123.
↑  תיאודור הרצל, החזון, אלטנוילנד, עמ' 287. הוצאת הספרייה הציונית, מהדורה מיוחדת לקוראי 'מעריב' ו'דבר', תש"ך.
↑  ברל לוקר, דברי פתיחה ל"מדינת היהודים", עמ' 2, בתוך הספר: כתבי הרצל, החזון, ירושלים תש"ך
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 51, 119. הפרוטוקול של הקונגרס הציוני הראשון בבזל, עורך ומתרגם חיים אורלן, ירושלים 1997, עמ' 15.
↑  אין אומתנו אומה אלא באמונתה, שלמה הרמתי, בתוך כ"ע האומה, מס' 178, תש"ע, עמ' 21.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 80.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 77.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 174.
↑  'הרב הראשי מ' א' עמיאל לאיחוד שיבת ציון', בתוך: אחוד שיבת ציון, מכתב חוזר, תל אביב, אדר תש"ג, עמ' 1.
↑  האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 59–60. לויים במקדש העברית : אור חדש על זיקת שמונה אנשי-שם יהודיים לעברית המתחיה - בכתב ובדיבור, שלמה הרמתי, תשנ"ו 1996, עמ' 215.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 35.
↑  כתבי הרצל, כרך 3, היומן ב', עמ' 176
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 148.
↑  לויים במקדש העברית : אור חדש על זיקת שמונה אנשי-שם יהודיים לעברית המתחיה - בכתב ובדיבור, שלמה הרמתי, תשנ"ו 1996, עמ' 215.
↑  ספר הציונות הדתית, מוסד הרב קוק, ירושלים 1977, עמ' 475–478. הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, עמ' 68, הערה 87.
↑  האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 59–60.
↑  יורם חזוני, "האם הרצל רצה מדינה יהודית?", בתוך: מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 45, 47–48.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, בפני עם ועולם א, עמ' 7. הרצל והדת, מיכאל היימן, עמ' צט, בתוך ספר היובל לדניאל קארפי: אשכול מחקרים בתולדות העם היהודי, מוגש לדניאל קארפי במלאת לו שבעים שנה על ידי רעיו ותלמידיו, תשנ"ו.
↑  יומן הרצל, 9 ביוני 1895, בתוך הרצל, עניין היהודים, כרך א, עמ' 134. האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 59.
↑  כתבי הרצל, כרך 1, מדינת היהודים, עמ' 67–68. כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 130
↑  הרצל, המדינה היהודית, עמ' 36[דרושה הבהרה]. האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 58, 61.
↑  האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 58. אם תעירו ואם תעוררו : אורתודוקסיה במצרי הלאומיות, יוסף שלמון, 2006, עמ' 241.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, בפני עם ועולם א, עמ' 7. האם הרצל רצה מדינה יהודית ?, יורם חזני, בתוך הספר מאמרים חדשים על הציונות, עמ' 55, 61.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, בפני עם ועולם א, עמ' 130. קונגרס הציוני הראשון, הוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, תשל"ח 1978, עמ' 189.
↑  ציונות והיסטוריה, שמואל אלמוג, ירושלים 1982, עמ' 69.
↑  הרצל, כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 102–103. שם, עמ' 49.
↑  כתבי הרצל, כרך 1, מדינת היהודים, עמ' 34.
↑  פלשתינה או ארגנטינה? הברון הירש, הרצל ומדינת היהודים, חיים אבני, עמ' 2.
↑  הרצל, כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 102–103. יומן א, עמ' 49.
↑  כתבי הרצל, כרך 1, מדינת היהודים, עמ' 34. שם, כרך 7 עמ' 9.
↑  כתבי הרצל, כרך 1, מדינת היהודים, עמ' 26.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, עמ' 9.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, עמ' 25-24.
↑  הקונגרס הציוני הראשון, הוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, תשל"ח 1978, עמ' 280.
↑  כתבי הרצל, כרך 8, בפני עם ועולם ב, עמ' 46.
1 2  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 158.
↑  כתבי הרצל, כרך 3, יומן ב', עמ' 122.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 28, 29, 54, 80, 81, 137.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', 36, 103.
↑  כתבי הרצל, כרך 3, היומן א', עמ' 166.
↑  כתבי הרצל, כרך 7, בפני עם ועולם א, עמ' 9.
↑  כתבי הרצל, כרך 8, בפני עם ועולם ב, עמ' 221.
↑  כתבי הרצל, כרך 8, בפני עם ועולם ב, עמ' 224.
↑  תיאודור הרצל – פרקי ילדות ושחרות, אריאל פלדשטיין, עמ' 2.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 54.כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 166.הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 108, 156.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 103.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 52. הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 52.
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 35.
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 53, הערה 157.
↑  ציון במשפט, ווארשא תרס"ב, עמ' 9. משיחי השקר ומתנגדיהם, בנימין שלמה המבורגר, בני ברק תשס"ט, עמ' 583, הערה 14.
↑  הרצל – קריאה חדשה, יצחק וייס, 2008, עמ' 29, 31.
↑  דברי ימי הציונות מראשיתה ועד ימינו: הרעיון והמפעל, ליב חזן, יצחק פלר. ירושלים תשי"ח, עמ' 105.
↑  לתולדות הקונגרס הציוני הראשון, אלכס ביין, עמ' יט, בתוך הספר: הקונגרס הציוני הראשון, תל אביב 1978.
↑  דף לתרבות יהודית, תשרי תשס"ה, הוצאת משרד החינוך ירושלים, עמ' 67.
↑  בתקוע השופר: הרצל דמותו, פועלו ומבחר כתבים, ראובן הכט, ח"ב, ירושלים-חיפה תשנ"ט, עמ' 574. הרצל, עמוס אילון, תל אביב תשל"ז, עמ' 207.
↑  כתבי הרצל, כרך 2, היומן א', עמ' 175.
↑  תולדות הציונות בגרמניה, ריכארד ליכטהיים, ירושלים תשי"א, עמ' 82. הביוגרפיה של הרצל מאת זכריה פישמן, בנימין זאב תיאודור הרצל, ירושלים תרפ"ד, עמ' יב.
↑  לדמות דיוקנו של הרצל, נחום גולדמן, בתוך: כתבי הרצל החזון, עמ' טז-טו.
↑  עדות ד"ר ראובן בירר, ציון, יולי 1896, הובאה אצל ראובן בריינין, חיי הרצל, ניו יורק תרע"ט, עמ' 169. תיאודור הרצל, ר' ביין, ירושלים תשל"ז, עמ' 160.
↑  הציונים וגרמניה הקיסרית, מאקס בודנהיימר, ירושלים 1980, עמ' 47.
↑  הרצל במושבה רחובות, מזכרונות משה סמילנסקי, בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, ח"ב, רמת גן תשל"ד, עמ' 762. הרצל, יוסף פטאי, תל אביב תרצ"ו, עמ' 169. דברי ימי הציונות, ליב חזן ויצחק פלר, ירושלים תשי"ח, עמ' 114. בשבילי גאולה, יוסף שפירא, ירושלים תש"ז, ח"ב, עמ' רטו.
↑  בשבילי גאולה, יוסף שפירא, ירושלים תש"ז, ח"ב, עמ' רטו.
↑  בתקוע השופר: הרצל דמותו, פועלו ומבחר כתבים, ראובן הכט, ח"ב, ירושלים-חיפה תשנ"ט, עמ' 577.
↑  הרב מימון בדורותיו, גאולה בת-יהודה, ירושלים תשל"ט, עמ' 107.
↑  משיחי השקר ומתנגדיהם, בנימין שלמה המבורגר, בני ברק תשס"ט, עמ' 589.
↑  כתבי הרצל, כרך 3, היומן ב', עמ' 22. הוגים כנביאים, הרב יואל בן נון, מאמר באינטרנט.
↑  הרצל תופעה מלכותית ונבואית, בנציון נתניהו, עמ' 33, בתוך כתב העת האומה, גיליון 173, סתיו תשס"ט 2008.
↑  תולדות השואה – הונגריה, עורכים: רנדולף ל' בראהאם, נתנאל קצבורג, הוצאת יד ושם, עמ' 211.
↑  המספד בירושלים, בספר מאמרי הראי"ה
↑  מנהיגות של מסירות נפש, באתר ערוץ 7, 13 בנובמבר 1987
↑  לנתיבות ישראל, חלק א' ע' יט במהדורת בית אל
↑  האם הרצל היה המשיח? הרב שרקי בשיחה עם ג'קי לוי ומוריה קור בגלצ, ביוטיוב
↑  כתבי הרצל, כרך 5
↑  האחד בשנת תשכ"ח, השני בשנת תשל"ג, שניהם בערך של 100 לירות, והשלישי, בערך של 10 שקלים בשנת תשל"ח
↑  אהרן ליבושיצקי, לנשמת הרצל, הצפירה, גיליון 152, 1904. על השיר: "לנשמת הרצל", באתר זמרשת
↑  א"ב יהושע, מר מאני, פרק רביעי
↑  מילות השיר "הרצל", באתר שירונט
↑  אליהו הכהן, עוֹדְךָ חַי! השירים שנכתבו על מותו של הרצל, עונ"ש: "חלק א"
↑  אליהו הכהן, עוֹדְךָ חַי! השירים שנכתבו על מותו של הרצל, עונ"ש: "חלק ב"
↑  אליהו הכהן, עוֹדְךָ חַי! השירים שנכתבו על מותו של הרצל, עונ"ש: "חלק ג"
↑  בית הרצל ביער חולדה, באתר קק"ל
↑  סעיף 1 לחוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו), התשס"ד–2004
↑  סעיף 10 לחוק בנימין זאב הרצל
↑  Renee Ghert-Zand, HERZL MAGIC, Jewish World, THE JERUSALEM REPORT APRIL 21, 2014, עמ' 28-31
↑  יורם קניוק, מלך, דבר, 1 באוגוסט 1975
↑   חנוך מרמרי, "הרצל: מאבקיו מבית ומחוץ": מה נותר מחזונו בעידן של אנוכיות וחמדנות, באתר הארץ, 10 בינואר 2018
↑  אמנון לורד, המהפכן המטופח, באתר ישראל היום, 16 בפברואר 2018
↑  ביקורת: יוסף גולדשטיין, ‏עולמו הפנימי והחיצוני של הרצל, קתדרה 105, ספטמבר 2002, עמ' 185–190