stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גרמנית שווייצרית
הערות שוליים

↑  ניתן למצוא איותים שונים, היות שלא קיימת אורתוגרפיה תקנית.
| שפות הודו-אירופיות |
| --- | --- | --- |
| שפות רומאניות | צרפתית • מונגאסקית • ארפיטנית • ולונית • אוקסיטנית • גסקונית • אראנית • קטלאנית • ספרדית • לאדינו • חכיתיה • גליסית-פורטוגזית • פורטוגזית • גליסית • אסטור-לאונית • אסטורית • לאונית • מירנדזית • איטלקית • קורסיקאית • ליגורית • נפוליטנית • סיציליאנית • סרדינית • איסטרית • פריאולית • לדינית • רומאנש • דלמטית • רומנית • מולדובנית • ארומנית • איסטרו-רומנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות גרמאניות | אלמאנית • אלזסית • גרמנית שווייצרית • גרמנית • לוקסמבורגית • בווארית • ריפוארית • סקסונית עילית • יידיש • הולנדית • אפריקאנס • לימבורגית • סקסונית • זיילנדית • פריזית • סקוטית • אנגלית • דנית • שוודית • נורווגית ספרותית • איסלנדית • פארואזית • נורווגית חדשה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות סלאביות | אוקראינית • בלארוסית • רוסית • רוסינית • סלובקית • צ'כית • פולנית • פומרנית • קשובית • סורבית עילית • סורבית תחתית • בולגרית • מקדונית • סרבית • קרואטית • סלובנית • בוסנית • שלזית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות קלטיות | ברטונית • ולשית • קורנית • גאלית סקוטית • אירית • שלטה | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות הודו-איראניות | סנסקריט • אסאמית • בנגלית • גוג'ראטית • הינדי • מאיטהילית • מראטהית • נפאלית • אורייה • פאלי • פנג'אבי • רומאני • סינדית • סינהלית • אורדו • דיבהי • דאמלי • דומאקי • גאוואר-באטי • קאלאשה • קשמירית • חוואר • קוהיסטנית • ניגאלאמית • פאשאי • פאלורה • שינה (שפה) • שומשתי • אשקום • קמוירי • קאטי (באשגלי) • פרסואנית (ווסי-וורי) • טרגמי • וואיגלית (קאלאשה-אלה) • פרסית • פאהלוי ("פרסית תיכונה") • פשטו • דארי של אפגניסטן • טג'יקית • אוסטית • כורדית • באלוצ'י • טאליש • טאטית • ג'והורי • ג'יהדי • דארי של זורואסטריאן • יאגנובי | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| שפות בלטיות | לטבית • ליטאית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| אחר | יוונית • אלבנית • ארמנית | בירוק כהה: מדינות עם רוב דובר שפות הודו-אירופיות. בירוק בהיר: מדינות עם מיעוט דוברי שפות הודו-אירופיות שקיבלו הכרה רשמית |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4116442-8  HDS: 024595 
ערך זה הוא קצרמרבנושא שפות ובנושא שווייץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גביע דייוויס 2015

| --- | --- |

 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  6 במרץ 2015 – 29 בנובמבר 2015 (269 ימים)
 מספר תחרות:  104 
 מספר מתמודדים:  123
 מדינה מארחת:  גנט, בלגיה (משחק הגמר)
 אצטדיון:  פלנדרס אקספו
 זוכה:  בריטניה בריטניה (10)
 → 2014 2016 ← 
 
גביע דייוויס 2015 הייתה התחרות ה-104 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו מעל ל-100 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת BNP פריבה.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (בית אירופה/אפריקה, בית אמריקה ובית אסיה/אוקיאניה). הבתים האזוריים חולקו לתת-בית עליון ו-3 תתי-בית תחתונים תוך הסדרת העברות בינם. הקבוצות החזקות של הבתים האזוריים (4 מבית אירופה/אפריקה, 2 מבית אמריקה ו-2 מבית אסיה/אוקיאניה) קיבלו זכות להתמודד נגד 8 קבוצות של הבית העליון על העלייה לבית העליון.
נבחרת שווייץ שהייתה מחזיקת הגביע הודחה בסיבוב הראשון. המשחק על התואר התקיים בין נבחרת בריטניה לבין נבחרת בלגיה בגנט. הוא הסתיים עם התוצאה 1:3 לטובת בריטניה. בכך הם זכו בגביע בפעם העשירית ובפעם הראשונה מאז 1936.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| בלגיה   בלגיה  1  | בלגיה   בלגיה  1  | גנט, בלגיה    29-27 בנובמבר 2015  חימר באולם | גנט, בלגיה    29-27 בנובמבר 2015  חימר באולם | בריטניה   בריטניה   3 | בריטניה   בריטניה   3 | בריטניה   בריטניה   3 | בריטניה   בריטניה   3 | בריטניה   בריטניה   3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | בלגיה | דויד גופין |  | 3 | 1 | 6 | 6 | 6 |
| 1 | בריטניה | קייל אדמונד |  | 6 | 6 | 2 | 1 | 0 |
| 2 | בלגיה | רובן במלמאנס |  | 3 | 2 | 5 |  |  |
| 2 | בריטניה | אנדי מארי |  | 6 | 6 | 7 |  |  |
| 3 | בלגיה | סטיב דרסי/דויד גופין |  | 4 | 6 | 3 | 2 |  |
| 3 | בריטניה | אנדי מארי/ג'יימי מארי |  | 6 | 4 | 6 | 6 |  |
| 4 | בלגיה | דויד גופין |  | 3 | 5 | 3 |  |  |
| 4 | בריטניה | אנדי מארי |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 5 | בלגיה | רובן במלמאנס |  |  |  |  |  |  |
| 5 | בריטניה | קייל אדמונד |  |  |  |  |  |  |
משחקי הבית העליון > העברות לקראת משחקי 2016

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון לבין הקבוצות שעלו מהבתים האזוריים:
קרואטיה,  צ'כיה,  גרמניה,  איטליה,  יפן,  שווייץ ו ארצות הברית נותרו בבית העליון
פולין עלתה לבית העליון
ברזיל ירדה לבתים האזוריים
ישראל בגביע דייוויס

בתחרות שנת 2015, נבחרת ישראל שיחקה בבית אירופה-1. במשחקה הראשון היא שובצה נגד רומניה והפסידה.
| רומניה   רומניה   5 | רומניה   רומניה   5 | סיביו, רומניה    8-6 במרץ 2014  משטח קשה באולם | סיביו, רומניה    8-6 במרץ 2014  משטח קשה באולם | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 | ישראל   ישראל   0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | רומניה | אדריאן אונגור |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | ישראל | בר צוף בוצר |  | 5 | 3 | 0 |  |  |
| 2 | רומניה | מריוס קופיל |  | 6 | 7 | 6 | 6 |  |
| 2 | ישראל | דודי סלע |  | 7 | 6 | 4 | 2 |  |
| 3 | רומניה | פלורין מרג'ה/הוריה טקאו |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | ישראל | בר צוף בוצר/עידן לשם |  | 3 | 4 | 4 |  |  |
| 4 | רומניה | אדריאן אונגור |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 4 | ישראל | עידן לשם |  | 2 | 4 |  |  |  |
| 5 | רומניה | מריוס קופיל |  | 7 | 6 |  |  |  |
| 5 | ישראל | בר צוף בוצר |  | 6 | 3 |  |  |  |
בעקבות הפסד זה הנבחרת נפגשה עם נבחרת סלובניה על הזכות להישאר בבית אירופה-1 וניצחה אותה.
| ישראל   ישראל   3 | ישראל   ישראל   3 | היכל קבוצת שלמה, ישראל   19-17 ביולי 2015  משטח קשה באולם | היכל קבוצת שלמה, ישראל   19-17 ביולי 2015  משטח קשה באולם | סלובניה   סלובניה   2 | סלובניה   סלובניה   2 | סלובניה   סלובניה   2 | סלובניה   סלובניה   2 | סלובניה   סלובניה   2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | ישראל | דודי סלע |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | סלובניה | ניק רזבורשק |  | 1 | 3 | 2 |  |  |
| 2 | ישראל | אמיר וינטרוב |  | 6 | 6 | 1 | 6 | 6 |
| 2 | סלובניה | גרגה ז'מליה |  | 3 | 2 | 6 | 7 | 4 |
| 3 | ישראל | בן פטאל/דודי סלע |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | סלובניה | אליאז' רדינסקי/גרגה ז'מליה |  | 1 | 2 | 4 |  |  |
| 4 | ישראל | בן פטאל |  | 4 | 6 | 3 |  |  |
| 4 | סלובניה | אליאז' רדינסקי |  | 6 | 4 | 6 |  |  |
| 5 | ישראל | אמיר וינטרוב |  |  |  |  |  |  |
| 5 | סלובניה | ניק רזבורשק |  | נ"ט |  |  |  |  |
גזרן אפריקני

| גזרן אפריקני |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: גזרניים
סוג:: גזרן
מין:: גזרן אפריקני
שם מדעי
 Rynchops flavirostris ‏וייו, 1816

גזרן אפריקני (שם מדעי: Rynchops flavirostris) הוא מין מהסוג גזרן שבמשפחת הגזרניים. הוא מצוי באפריקה שמדרום לסהרה, ובתי הגידול המועדפים עליו הם אגמים, נהרות ולגונות. מצב השימור שלו מוגדר ללא חשש.
אורכו כ-36 עד 42 ס"מ, מוטת כנפיו כ-106 ס"מ, ומשקלו כ-111 עד 204 גרם. הגב, העורף והכיפה שחורים. המקור כתום, וצהבהב בקצהו (אצל הצעירים קצה המקור שחור). שאר הגוף לבן. מבנה המקור ייחודי: חלקו התחתון ארוך הרבה יותר מחלקו העליון, ונוטה הצידה. מבנה מיוחד זה מסייע לגזרן לתפוס את טרפו ביתר יעילות.
הגזרן ניזון בעיקר מדגים. הוא עף בקו ישר מעל המים, כשמקורו נוגע בהם. הלסת התחתונה נסגרת במהירות כשהמקור נוגע בדג, שנבלע במהלך התעופה או אחריה. הגזרנים פעילים בעיקר בשעות הזריחה, השקיעה והלילה. במהלך היום הם נחים, כי בזמן זה הסבירות לתפיסת דגים נמוכה יחסית.
במערב ומזרח אפריקה, עונת הרבייה היא בין מרץ ליולי, ואילו מעבר לקו המשווה, בחלקה הדרומי של אפריקה, עונת הרבייה היא בין יולי לנובמבר. הגזרן מקנן בלהקות, שמכילות בדרך כלל פחות מ-50 פרטים. הנקבה מטילה 2-3 ביצים ב"קן", שהוא למעשה גומה בחול. היא והזכר דוגרים על הביצים, אם כי בדרך כלל הנקבה דוגרת על הביצים יותר זמן מהזכר. הדגירה נמשכת כ-21 יום, ולאחריה בוקעים הגוזלים, שמכוסים בפלומה לבנה-אפרפרה. מכיוון שהאקלים בבתי הגידול שלהם חם בדרך כלל, ישנם גזרנים שמתרטבים במים לפני חזרתם לקן, על מנת לקרר את הגוזלים. הגוזלים מואכלים על ידי הוריהם, עד פריחתם מהקן בגיל כארבעה שבועות.
הערות שוליים

↑  גזרן אפריקני באתר הרשימה האדומה של IUCN
גזרן לבן-צוואר

| גזרן לבן-צוואר |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: חופמאים
תת־סדרה:: שחפאיים
משפחה:: גזרניים
סוג:: גזרן
מין:: גזרן לבן-צוואר
שם מדעי
 Rynchops albicollis ‏סווינסון, 1838

גזרן עף בקרבת גאביאל בהודו
גזרן לבן-צוואר או גזרן הודי (שם מדעי: Rynchops albicollis) הוא מין של עוף מים ממשפחת הגזרניים המצוי באסיה. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.
אורכו של הגיזרן 40–48 ס"מ ומוטת כנפיו 108 ס"מ. הוא בעל גוף לבן, כיפה שחורה, מקור אדום בעל לסת תחתונה מעוקלת וארוכה מהעליונה וכנפיים אפורות עם קצוות שחורים. הזנב לבן והרגליים אדומות. בשונה משאר הגזרנים קצות המקור אינם שחורים.
הגזרן מצוי בקרבה למים מנהרות ואגמים ועד לביצות ואף חופי ימים וביצות מנגרובים מהודו ופקיסטן עד לנפאל ולסין. הוא מצוי גם בדרום-מזרח אסיה בבנגלדש, בורמה, קמבודיה, לאוס וווייטנאם ומזרחה עד לתאילנד.
הגזרן מוצא את מזונו במים. הוא טובל את קצה מקורו הארוך תוך כדי מעוף מהיר לאורך אזור הדיג. הוא נתקל בטרף קטן וסוגר עליו במהירות את המקור בחבטה. המזון כולל דגים קטנים, זחלי חרקים וסרטני מים.
הערות שוליים

↑  גזרן לבן-צוואר באתר הרשימה האדומה של IUCN
גאוגרפיה פוליטית

גאוגרפיה פוליטית עוסקת בנושאים שהם בנקודת המפגש שבין גאוגרפיה לפוליטיקה. הגאוגרפיה הפוליטית עוסקת הן בהשפעת הגאוגרפיה על פנים המדינה, והן ועל מדיניות החוץ שלה (גאופוליטיקה).
חקר הגאוגרפיה הפוליטית

חקר הגאוגרפיה הפוליטית מתבצע בשלושה מישורים[דרוש מקור][מפני ש...]:
חקר הגאוגרפיה הפוליטית > המישור הבינלאומי

בעיקרו עוסק וחוקר את השפעת הגאוגרפיה על היחסים הבינלאומיים בין מדינות. בין השאר במישור זה גם עוסקים בהשפעתם ובמטרתם של ארגונים בינלאומיים; איך מעוצבים גבולות בין מדינות; כיצד ומדוע מדינות מתארגנות על בסיס גאוגרפי הן באופן רשמי (למשל האיחוד האירופי) והן באופן פורמלי (למשל מדינות העולם השלישי).
חקר הגאוגרפיה הפוליטית > המישור המדיני

בעיקרו עוסק וחוקר את השפעת הגאוגרפיה על העניינים הפוליטיים הפנים-מדינתיים. במישור זה עוסקים, בין השאר, גם במבנה התפקודי-גאוגרפי של מדינה וחלוקתה לאזורים מנהליים; במערכת יחסי הגומלין בין מערכת השלטון לבין העם; בהשפעת התנאים הגאוגרפיים של מדינה על האידאולוגיות הפוליטיות של אזרחיה; ובמיפוי תוצאות בחירות לפי שיוך לאזורים גאוגרפיים.
חקר הגאוגרפיה הפוליטית > המישור האזורי-מקומי

בעיקרו עוסק וחוקר את השפעת הגאוגרפיה על עניינים אזוריים-מקומיים. במישור זה עוסקים, בין השאר, גם בהשפעת התנאים הגאוגרפיים של אזור על האידאולוגיות הפוליטיות של תושביו; יחסי מרכז-פריפריה מבחינה חברתית ופוליטית.
ראו גם

גאופוליטיקה
יחסים בינלאומיים
פוליטיקה
גאוגרפיה
גאוגרפיה אנושית
הערות שוליים

↑  political geography, merriam-webster
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562980605171  BNE: XX4576366  BnF: cb11955453s (data)  GND: 4046535-4  LCCN: sh85054025  NKC: ph124232
גזרת היתומים

גזרת היתומים היא גזרה איסלאמית בתימן, שאפשרה למדינה לקחת תחת חסותה כל קטין יתום מבני החסות (יהודים ונוצרים) ולחנך אותו כמוסלמי. על פי בת ציון עראקי קלורמן, לחוק אין מקבילות בשאר העולם.
הגזרה התגבשה ועוגנה בחוות דעת דתיות מוסלמיות-זיידיות במהלך המאה ה-18 ונאכפה החל מסוף אותה מאה. על פי החוק הזיידי, כל הילדים נולדו לפִיטְרָה, דהיינו "דת טבעית" – אסלאם – והפכו נוצרים או יהודים בידי הוריהם; אצל ילדים שהתייתמו מהוריהם לא הושלם התהליך, ולפיכך יכולה המדינה לקחתם תחת חסותה ולגדלם כמוסלמים. העות'מאנים שכבשו את תימן ב-1872 הפסיקו את אכיפת הגזרה אך היא חודשה שוב בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20, כשביסס האימאם יחיא את שלטונו על רוב מחוזות תימן. החוק נאכף בעיקר בשנות ה-20 ובשנות ה-30 של המאה ה-20. קיימת מחלוקת במחקר על היקף ותחום אכיפת הגזירה. בת ציון עראקי קלורמן טענה כי היא נאכפה בעיקר באזורים שבשליטת האימאם יחיא, שליט תימן, ואילו באזורים השבטיים, הכפריים יותר, שלטו שייח'ים מקומיים בעלי אוטונומיה, ולכן הגזירה נאכפה בצורה ספורדית יותר. לעומתה סבר ארי אריאל כי הגזירה נאכפה באזורים שהשליטה עליהם לא הייתה ברורה, כחלק ממאבק בין האימאם לשייח'ים המקומיים, שהיהודים שימשו בו כלי להצגת כוח וסמכות.
הרקע לתקנה הייחודית לתימן הוא שכיחות התופעה של ילדים יתומים, כתוצאה מפגעי טבע, רעב ומגפות. המדינה המוסלמית ראתה כחובה את תפקידה כאחראית על כלכלתם וחינוכם של אותם יתומים, ומכיוון שאסור לממשלה לסייע לגידול יהודים, "השונא הגדול ביותר" של האסלאם, היא איסלמה את היתומים. הגזירה הוחלה על יתומים שלא הגיעו לכדי בגרות, שנקבעה במסורת המוסלמית שנהגה בתימן כך: אצל הזכרים – "לַומֵא יְנטֻל", כלומר עד שיגיעו שני אשכיו לגובה זהה, שכן אצל הילדים "אחד גבוה מחברו"; אצל נקבות – "משיבלטו שדיה ויצמח שערה".
בשנים הראשונות של חידוש אכיפת התקנה, ודרך ביצועה הנוקשה, התעוררה דאגה בקרב היהודים לגורל אותם יתומים. היהודים נהגו להשיא יתומים בגיל צעיר ובכך להוכיח את בגרותם ולמנוע את התאסלמותם. לרוב נישאו יתומים צעירים בני אותו גיל זה לזה, וכך ניצלו שניהם; נערות יתומות יכלו גם להינשא לגברים מבוגרים יותר, כנשותיהם הראשונות או השניות. דרך נוספת להימנע מאכיפת הגזרה הייתה להבריח את היתומים מחוץ לתימן, או לאזורים בתוך תימן שבהם לא נשקפה להם סכנה.
בשנות ה-30 ובשנות ה-40 התפתחה גישה פשרנית של השלטונות כלפי התקנה, ויותר משהיא הייתה חוק שהתקיים בפועל, היא הפכה להצהרה אידאולוגית. אף על פי שמשנות ה-30 אוסלמו רק יתומים בודדים, גזרה זו הפכה למרכיב חשוב בהיסטוריוגרפיה היהודית-תימנית ובזיכרון הקולקטיבי של יוצאי תימן בישראל. במחזה "חיים חדשים" מאת שלמה דורי (1927) מעלה אחת הדמויות, סעיד, חשש לכליאה בעקבות הסתרת יתומים יהודים; במרכז המחזמר "המבשר", שהוצג בשנת 1957 בתיאטרון אוהל, העמיד המחבר סעדיה דמארי את היתום היהודי ציון שנאלץ להמיר דתו לאסלאם. בסוף שנות הארבעים של המאה ה-20 ברחו מאות יתומים מתימן, והם הועלו במהירות מעדן לארץ ישראל. בתיאור השירי של שלמה מדליה: "לְךָ רֵעַ קטֹן
בעולים // לא עוד תדע // גזירות תימן על עוללים // וצום עדה". היו שראו בה גזרה קשה מגזירתו של פרעה להשליך ליאור כל בן שנולד לבני ישראל בימי יציאת מצרים, שכן גזירתו של פרעה התייחסה לזכרים בלבד, ואילו "גזירת היתומים" פגעה בזכרים ונקבות כאחד.
הערות שוליים

1 2  Bat-Zion Eraqi-Klorman (2001). "The forced conversion of Jewish orphans in Yemen". International Journal of Middle East Studies. Cambridge University Press. 33: 23. JSTOR 259478.
↑  Tudor Parfitt, The Road to Redemption: The Jews of the Yemen, 1900–1950, Leiden; New York: E.J. Brill, 1996, pp. 66
1 2  Aharon Gaimani, "The 'Orphans' Decree' in Yemen: Two New Episodes", Middle Eastern Studies 40(4) ,July 2004, p. 171 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  בשנת 1919 על פי אביבה קליין־פרנקה, "היתומים מתימן ועלייתם לארץ־ישראל בתקופת המנדט הבריטי — אנטומיה של פעולת הצלה", בתוך: ר' שלום ב"ר סעדיא גמליאל, מישאל מסורי כספי ושמעון אביזמר (עורכים), ארחות תימן: שערים בארחות תימן; לשון; היסטוריה וחברה; חקרי ספרות; תרבות חמרית, ירושלים: הוצאת מכון שלום לבאי ישורון, ה'תשמ"ד, עמ' 86; על פי Tudor Parfitt, The Road to Redemption: The Jews of the Yemen, 1900–1950, Leiden; New York: E.J. Brill, 1996, pp. 66–69 בשנת 1922; ועל פי Bat-Zion Eraqi-Klorman (2001). "The forced conversion of Jewish orphans in Yemen". International Journal of Middle East Studies. Cambridge University Press. 33: 23–25. JSTOR 259478., בשנת 1918.
↑  Ari Ariel, "A Reconsideration of Imam Yahya’s Attitude Toward Forced Conversion of Jewish Orphans in Yemen", Shofar 29(1), Fall 2010, pp. 95–111 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  י. ש—י, "פני תימן", בתוך: ישראל ישעיהו ושמעון גרידי (עורכים), מתימן לציון, תל אביב: הוצאת מסדה, ה'תרצ"ח, עמ' 16
↑  על פי עדותו של הרב יוסף קאפח, הליכות תימן: חיי היהודים בצנעא ובנותיה, ירושלים: מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, מהדורה חמישית תשס"ב, עמ' 154
↑  שלמה דורי, "חיים חדשים (מחזה מחיי היהודים התימנים בגולה ובארץ", בתוך: ישראל ישעיהו ושמעון גרידי (עורכים), מתימן לציון, תל אביב: הוצאת מסדה, ה'תרצ"ח, עמ' 286–295
↑  יוסף הלוי, ‏מה נכספו לך עם: עליות היהודים מתימן מבעד ליצירתם הספרותית, פעמים 39, תשמ"ט 1989, עמ' 132–133
גאורגי פרידלנדר

| --- | --- |

 לידה:  9 בפברואר 1915 קייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  22 בדצמבר 1995 (בגיל 80) סנקט פטרבורג, רוסיה 
 ענף מדעי:  לימודי ספרות, אסתטיקה, פואטיקה, תורת הספרות, ספרות רוסית, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מקום לימודים:  הפקולטה לפילולוגיה באוניברסיטת סנקט פטרבורג (1937) 
 מנחה לדוקטורט:  Vasily Gippius 
 מוסדות:  Pushkin House 
 פרסים והוקרה:  פרס ברית המועצות 
 
גאורגי פרידלנדר (ברוסית: Георгий Михайлович Фридлендер‏; 9 בפברואר 1915, קייב - 25 בדצמבר 1995, סנקט פטרבורג) היה חוקר ספרות סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. הוא מתמחה בספרות רוסית של המאה ה-19.
קורות חיים

גאורגי פרידלנדרן נולד בשנת 1915 בקייב (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה) למשפחה בעלת שורשים יהודים שהתנצרה. בשנת 1925 המשפחה עברה ללנינגרד בה הוא סיים לימודי בית ספר. בשנת 1937 פרידלנדר סיים לימודי פילולוגיה באוניברסיטת סנקט פטרבורג.
פרידלנדר החל להתפרסם עוד בשנת 1936. הוא ידע גרמנית ברמת שפת אם והשתתף בהכנת חומר לכרך מס' 2 של מיכאיל ליפשיץ "מרקס ואנגלס על אמנות". הוא התחיל לעבוד על תואר שלישי אך נאלץ להפסיק את הכנת התואר בגלל אירועי מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1942 כמו מספר רב של אזרחי ברית המועצות בעלי שורשים גרמנים הוא נשפט ל-4 שנות עבודת כפייה במחנות גולאג. אמו הצליח להוכיח שלמשפחה קיימים שורשים יהודים ובעזרת מדענים שמכירים אותו הוא השתחרר.
בשנת 1947 פרידלנדר סיים עבודת תואר שלישי והחל ללמד באוניברסיטה לשפות. בתקופת המאבק נגד קוסמופוליטיות בגלל מוצאו יהודי הוא פוטר. בשנת 1955 פרידלנדר החל לעבוד במכון לחקר ספרות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות.
בשנת 1962 פרידלנדר סיים עבודת פוסט-דוקטורט.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 פרידלנדר החל הכנת הוצאה לאור של אוסף יצירות של פיודור דוסטויבסקי ב-30 כרכים. הכרך האחרון יצאה לאור בשנת 1990.
בשנת 1983 לפרידלנדר הוענק פרס ברית המועצות.
פרידלנדר התקבל לאקדמיה למדעים של ברית המועצות בשנת 1990.
גונסאלו ואיה

גונסאלו ואיה (בספרדית: Gonzalo Valle; נולד ב-28 בפברואר 1996 בריובמבה שבאקוודור) הוא כדורגלן אקוודורי המשחק בעמדת השוער בקבוצת גואיאקיל סיטי מליגת העל האקוודורית ובנבחרת אקוודור.
קריירת מועדונים

ואיה החל את הקריירה המקצוענית שלו בגואיאקיל סיטי מליגת העל האקוודורית. ב-4 במרץ 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 2-0 לאוניברסידד קאתוליקה דה אקוודור במסגרת הליגה.
גשר מפל ויקטוריה

| --- | --- |
הגשר, על רקע מפל ויקטוריה
הגשר, על רקע מפל ויקטוריה
 מידע כללי
 סוג:  גשר קשת תחתית, גשר בין-לאומי, גשר רכב-רכבת 
 על שם:  מפל ויקטוריה 
 מיקום:  ליווינגסטון 
 מדינה:  זמביה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1904–1905 (כשנה)
 תאריך פתיחה רשמי:  12 בספטמבר 1905 
 חומרי בנייה:  פלדה 
 אדריכל:  Ralph Freeman 
 מידות
 אורך:  198 מ' 
 גובה:  128 מ' 
 מידע טכני
 מפתחים:  1 
 קואורדינטות:  17°55′42″S 25°51′26″E﻿ / ﻿17.928333333333°S 25.857222222222°E﻿ / -17.928333333333; 25.857222222222
  (למפת זמביה מוגדלת) לוסקה מפל ויקטוריה נדולה קסאמה צ'יפאטה מונגו אנגולה נמיביה זימבבואה מוזמביק מ ל א ו ו י  טנזניה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו גשר מפל ויקטוריה(למפת זמביה רגילה) לוסקה מפל ויקטוריה נדולה קסאמה צ'יפאטה מונגו אנגולה נמיביה זימבבואה מוזמביק מ ל א ו ו י  טנזניה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו גשר מפל ויקטוריה(למפת זימבבואה רגילה) הארארה מפל ויקטוריה בולאוואיו מוטארה קאריבה מ ו ז מ ב י ק  דרא"פ זמביה בוטסואנהגשר מפל ויקטוריה(למפת זימבבואה מוגדלת) הארארה מפל ויקטוריה בולאוואיו מוטארה קאריבה מ ו ז מ ב י ק  דרא"פ זמביה בוטסואנהגשר מפל ויקטוריה
 
גשר מפל ויקטוריה הוא גשר הנמצא במורד נהר זמבזי, בקרבת מפל ויקטוריה. הגשר  מקשר בין זימבבואה וזמביה.
הגשר בנוי מפלדה ואורכו 198 מטרים (650 רגל). הקשת הראשית בגשר משתרעת על אורך של 156.50 מטרים (513.5 רגל) וגובהה 128 מטרים (420 רגל). היא נושאת כביש, רכבת ודרך. הגשר הוא דרך הרכבת היחידה המקשרת בין זמביה לזימבבואה, ואחת מבין שלוש הדרכים המקשרות בין שתי המדינות.
היסטוריה

הגשר היה פרי יוזמה של ססיל רודס והיווה חלק מתוכנית מסילת הרכבת קהיר-קייפטאון שלא הושלמה מעולם. מפל ויקטוריה היה אחת האטרקציות שתוכננו עבור תיירים שיחצו ברכבת את היבשת. הגשר תוכנן על ידי ג'ורג' אנדרו הובסון, אחד מיועציו של סר דאגלס פוקס, בסיוע חישובי מאמצים של ראלף פרימן, לימים המעצב של גשר נמל סידני. הגשר נחנך בשנת 1905, לאחר בנייה שנמשכה 14 חודשים בלבד.
הגשר נבנה מראש באנגליה על ידי חברת Cleveland Bridge & Engineering Company והועבר בספינה לעיר הנמל ביירה ומשם ברכבת שנבנתה אל מפל ויקטוריה.
הגשר נפתח רשמית בידי הפרופסור סר ג'ורג' דרווין, בנו של צ'ארלס דרווין, ב-12 בספטמבר 1905. הגשר נחשב לציון דרך היסטורי בתחום ההנדסה האזרחית.
בנוסף לשימוש הגשר למעבר רכבות, הוא משמש כיום כאתר לקפיצת באנג'י מגובה 111 מטרים.
גלריה

קפיצת בנג'י מגשר מפל ויקטוריה
גשר מפל ויקטוריה
מבט על הגשר ממסוק
ערוץ הזמבזי ליד מפל ויקטוריה, ברקע גשר מפל ויקטוריה
הגשר בשנת 1975
גשר ומפל ויקטוריה
הערות שוליים

↑  To The Victoria Falls – The Victoria Falls Bridge
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2012206211  VIAF: 259223605   WorldCat (עם VIAF): 259223605
ג'ון פטרוצ'י

| --- | --- |

 לידה:  12 ביולי 1967 (בן 57) לונג איילנד, ניו יורק
 שם לידה:  ג'ון פיטר פטרוצ'י
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1985
 מקום לימודים:  מכללת ברקלי למוזיקה, Kings Park High School 
 סוגה:  פרוגרסיב מטאל, רוק אינסטרומנטלי, פרוגרסיב רוק, ג'אז פיוז'ן
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, שירה, גיטרה בס, תופים, תכנות
 חברת תקליטים:  Roadrunner Records 
 שיתופי פעולה בולטים:  דרים ת'יאטר, ליקוויד טנשן אקספרימנט,G3
 האתר הרשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון פטרוצ'י (באנגלית: John Peter Petrucci, נולד ב-12 ביולי 1967 בלונג איילנד שבניו יורק) הוא גיטריסט וחבר מייסד של להקת הפרוגרסיב מטאל דרים ת'יאטר. הוא הפיק (יחד עם חברו להרכב מייק פורטנוי) את אלבומי הלהקה מאז אלבומם השישי משנת 1999, "Metropolis Pt. 2: Scenes from a Memory". ב-15 בדצמבר 2007 נבחר פטרוצ'י על ידי מגזין Total Guitar לגיטריסט השנה.
קורות חייו

פטרוצ'י ניגן לראשונה בגיטרה בגיל 8, כשראה שאחותו זוכה לתרגל את שיעורי הפסנתר שלה עד לשעות מאוחרות של הלילה, אך עד מהרה איבד עניין. בגיל 12 חזר לנגן כאשר ניתנה לו הזדמנות להצטרף ללהקה של חברו קווין מור, שלימים נהפך לקלידן הראשון בדרים ת'יאטר. מאותה נקודה החל פטרוצ'י לנגן על גיטרה כמעט בכל זמנו הפנוי, נעזר בלימוד עצמי וברצון עיקש להתאים את כישוריו לאמנים המוערצים עליו כדוגמת ג'ו סטריאני, סטיב ואי, רנדי רודס, סטיבי ריי ווהן, אל דימיולה, ינגוויי מלמסטין, והלהקות ראש, איירון מיידן ויס בין היתר (בראיון שנערך עמו נהג להתבדח שהוא מעריץ את "הסטיב'ים" ואת ה"אל'ים").
בגיל מאוחר יותר נרשם פטרוצ'י למכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון עם חבר הילדות ג'ון מיונג, שם הכיר את מייק פורטנוי. השלושה הקימו יחד עם חבר ילדות נוסף של פטרוצ'י, קווין מור, את להקת Majesty שתהפוך בעתיד לדרים ת'יאטר.
פטרוצ'י אמנם מזוהה בעיקר עם דרים ת'יאטר, אך הוא היה שותף בפרויקט ליקוויד טנשן אקספרימנט ובעוד רבים אחרים. פטרוצ'י הוציא קלטת הדרכה לנגינה בגיטרה בשם "Rock Discipline", שמציגה את כל המידע שקשור בנושא, ואף ספר שבו מקובצים יחדיו מבחר ראיונות שערך למגזין "Guitar World Magazine".
בשנת 2001 הוזמן פטרוצ'י לנגן יחד עם סטיב ואי וג'ו סטריאני בהופעות של פרויקט G3, מה שחשף אותו בפני מעריצים חדשים רבים ועודד אותו להוציא אלבום סולו משלו. האלבום, "Suspended Animation", יצא ב-1 במרץ 2005, ופטרוצ'י המשיך להשתתף בסבב ההופעות של הרכב G3, שראה מאז תחלופה רבה של נגנים.
הוא מזוהה עם נגינה זריזה ומדויקת ונחשב לאחד הגיטריסטים המוכשרים (מבחינה טכנית ומבחינה הבעתית כאחד) ביותר בעולם כיום. מאפיין נוסף בנגינתו של פטרוצ'י הוא השימוש הנרחב בגיטרה חשמלית בעלת 7 מיתרים (במקום 6 כמקובל). המיתר הנמוך הנוסף מעניק לפטרוצ'י את הצליל הכבד והמאסיבי המזוהה עמו. הוא התחיל להתנסות בגיטרת שבעה מיתרים באלבום Awake מה שהפך לטענתו את האלבום לכבד יותר. אפשר לשמוע את הגיטרה בשירים כדוגמת A Change of Seasons, The Glass Prison, עוד שירים רבים באלבום Train of Thought, והשיר the dark eternal night באלבום התשיעי systemetic chaos.
כיום, בנוסף לנגינתו, ממשיך פטרוצ'י לכתוב טור על גיטרות במגזין "Guitar World Magazine". כמו כן הוא עבד על התרגום של האלבומים "Images and Words" ו"Awake" לספרי אקורדים. לפטרוצ'י חלק נכבד בכתיבה ובלחן של שיריה של דרים ת'יאטר והוא בולט בכתיבה של שירים שקטים כמו Hollow Year, Though Her Eyes ו-Take Away My Pain אותו כתב לזכרו של אביו. פטרוצ'י מתגורר עם אשתו רנה, גיטריסטית להקת המטאל הנשית "Meanstreak" ושלושת ילדיו: קאירה, רני וסמי בלונג איילנד.