stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטאנה
הערות שוליים

↑  טרנבול 2010, עמ' 22. שם נקובה השנה 1400 אך ככל הנראה מדובר בעיגול כלפי מעלה.
↑  נועם יוסף, מהסמוראים ועד ימינו: הכירו את חרב הקטאנה, באתר ישראל היום, 19 ביולי 2022
| כלי נשק יפניים מסורתיים |
| --- | --- | --- |
| חרבות | חרב יפנית • אודאצ'י • טאצ'י • קודאצ'י • קטאנה • ואקיזאשי • נינג'אטו • שינקן |  |
| חרבות אימון | בוקן • שינאי • איאייטו • שינקן |  |
| נשקי מוט | בו • יארי • נגינטה • ביסנטו • סאסומאטה • סודגאמארי • טורימונו סאנדוגו • צוקובו |  |
| פגיונות | טאנטו (אנ') • קאיקן (אנ') • סאי |  |
| כלי ירייה והטלה | יומי • שוריקן • קונאי |  |
| שריון | שריון יפני • קאבוטו • בוגו • דו • דו מארו • סאנגו • קארוטה • האראמאקי • קיקו • קוסארי • או יורוי • טאטאמי • ממפו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4179044-3 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יפן ובנושא אמצעי לחימה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מרדכי בן הלל הכהן

ערך זה עוסק בפעיל ציוני, עיתונאי וסופר עברי. אם התכוונתם לפוסק אשכנזי מן המאה ה-13, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  20 בינואר 1856 מוהילב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  7 בדצמבר 1936 (בגיל 80) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מקום קבורה:  בנימינה 
 
מרדכי בן הלל הכהן (רביעי מימין) בוועד המפקח של גמנסיה הרצליה, 1911
מרדכי בן הלל הכהן (נולד קאהן או כגן; י"ג בשבט תרט"ז, 1856, מוהילב, האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה) – כ"ג בכסלו תרצ"ז, 7 בדצמבר 1936, חיפה) היה איש ציבור ופעיל ציוני, איש עסקים, עיתונאי וסופר עברי ארץ ישראלי, ממייסדי תל אביב.
ביוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
נולד בשנת 1856 בעיר מוהילב שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס) לאביו הלל הכהן כהנא כגן ולאמו רבקה לבית ורהפטיג. הלל כגן ורבקה היו בני דודות, אמותיהם היו בנותיו של הרב יצחק גולדברג ורעייתו חסיה מקלצק, בלרוס.בהמשך עברה המשפחה לסנקט פטרבורג, ואביו הלל כגן התפרנס ממסחר. בשנת 1882 נשא לאשה את שפרה-בתיה לבית פבזנר, אחותו של שמואל יוסף פבזנר. בני הזוג הכהן עברו להומל שבלארוס, שם עסק מרדכי בן הלל הכהן בתעשייה ובמסחר של מוצרי עץ.
הכהן, שנמנה עם פעילי תנועת חובבי ציון, השתתף בשנת 1897 בקונגרס הציוני הראשון בבזל ונשא בו נאום בעברית. כן כתב בעיתונים עבריים כמו "הלבנון", "הצפירה", "הקול", "השילוח" ואחרים. היה ממייסדי אגודת הסופרים העבריים.
בשנת 1901 פרסם מאמר בשם "על הרועים הרעים" שפתח פולמוס גדול בנושא הרבנים מטעם.
בשנת 1905 הקים סניף של עסקיו בחיפה, והיה בין מייסדי בית החרושת "עתיד" (לימים "שמן תעשיות"). בשנת 1907 עלה לארץ ישראל, היה בין מייסדיה של תל אביב ושימש חבר ועד העיר מראשיתו. כן היה בין מייסדי אגודת הסופרים העברים. יוסף חיים ברנר היה מזכירו האישי. בתל אביב התגורר הכהן ברחוב הרצל 11, בפינת רחוב ליליינבלום. בשנת 1917 גורש הכהן מתל אביב יחד עם שאר התושבים על ידי השלטונות העות'מאניים. בעקבות הכיבוש הבריטי עבר הכהן לירושלים, והיה בין מייסדי בנק הלוואה וחסכון. ביתו עמד ברחוב אתיופיה, בצמוד לבית אליעזר בן-יהודה.
בעת ביקור בחיפה אצל בניו שמואל ודוד הכהן בחודש דצמבר 1936 לקה הכהן בלבו ונפטר. הובא למנוחות בבית הקברות בבנימינה, שבה התגוררו בניו הלל ושמעון.
עיקר ארכיונו, ובו התכתבות, תעודות לתולדות היישוב בארץ ישראל, חומרים ארכיוניים בענייני עסקנות ציבורית, מוסדות תרבות, עיתונות ועניינים אישיים, שמור בספרייה הלאומית; חלקים נוספים נמצאים בארכיון הציוני המרכזי ובמכון גנזים.
במלאת 150 שנה להולדתו פורסמו יומניו ("יומנים 1934–1936").
הסופר אשר ברש מתאר את הכהן בספרו "כעיר נצורה" בדמותו של ליש בן פלתיאל.
גם ש"י עגנון מזכיר אותו בספר "תמול שלשום" כדמות חשובה ביפו של ראשית המאה ה-20.
נפטר בשנת 1936 בחיפה, והובא למנוחות על פי צוואתו בבית העלמין בבנימינה.
פרסומיו

חוברות:
אוכלי לחם העצבים: ממצב בני ישראל בארץ רוסיא: בארות נשברים, סנקט פטרבורג: דפוס צדרבוים וגולדנבלום, תרל"ט. (על מצבם הכלכלי של יהודי רוסיה)
דברים כהוויתם: Pro demo sun, יפו: דפוס איתן, תר"ע. (בנושא מסחר ביישוב)
לקראת העתיד: עשרה מאמרות, ירושלים: דפוס עזריאל, תרע"ח. (בענייני דיומא)
תולדות אליעזר בן-יהודה, ירושלים: דפוס המדפיס, תרפ"ג.
הקואופרציה האשראית בא"י, תל אביב: מסחר ותעשייה, תרפ"ז.
חיים נחמן ביאליק: המגמה והסביבה בשירתו; מנחה ליום מלאת להמשורר ששים שנה (עשרה בטבת תרל"ג–תרצ"ג), ירושלים: דפוס הספר, תרצ"ג.
הלויה, חוברות 31–32 של נצנים: ספורי ילדים, ורשה: תושיה, תרס"ז.
ספרים:
מערב עד ערב / נאסף מן המאמרים הישנים ומן החדשים של מרדכי בן הלל הכהן, 2 כרכים, וילנה: דפוס פ' גארבער, 1904.
בסבכי היער : ספור, ירושלים: דפוס מוריה, תרפ"א.
בסבכי היער: ועוד סיפורים, תל אביב: א"י שטיבל, תרצ"ד.
כבר: פרקי זכרונות / ערוכים לדפוס על ידי מרדכי בן הלל הכהן, ורשה: א"י שטיבל, תרפ"ג.
עולמי, 5 כרכים, ירושלים תרפ"ז–תרפ"ט.
מלחמת העמים: יומן, ירושלים תרפ"ט–תר"ץ. (כתבי מרדכי בן הלל הכהן ו–י) (בצירוף מבוא והערות מאת שמעון רובינשטיין: ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשמ"א–תשמ"ה.)
אתחלתא, 2 כרכים, ירושלים תרצ"א–תש"ב. (כתבי מרדכי בן הלל הכהן יא–יב)
אין מאמע לשון: געקליבענע שריפטן, וילנה: דפוס פראד'- און האנדלס-קאאפ', 1935. (ביידיש)
ספר שמות, ירושלים: עינות, תרצ"ח.
יומנים: 1934–1936 (הביאו לדפוס: נעמי קפלנסקי ונעמי אבקין), ירושלים תשס"ו. (יצא במלאת 150 שנה להולדתו ו-100 שנה לעליית המשפחה ארצה)
ספרי יובל לכבודו

מבקר עד ערב: ספר יובל לר' מרדכי בן הלל הכהן במלאת חמשים שנה לעבודתו הספרותית, תרל"ד-תרפ"ד (תשורה מאת ידידיו ומכבדיו), ירושלים: מדפיס, תרפ"ה. (התוכן: I: מבקר עד ערב: המאמר הראשון וקטע מספר האחרון של חתן היובל. II: מרדכי בן הלל הכהן: ביוגרפיה וביבליוגרפיה מאת ז’ פישמן. III: תרל"ד-תרפ"ד מאמרים שונים. VI: חגיגת היובל. V: מכתבים ותלגרמות של ברכה מסופרים, עסקנים ומוסדות.)
צבי קרול (עורך), אור לעת ערב: ספר יובל לר' מרדכי בן הלל הכהן: במלאת ששים שנה לעבודתו הספרותית: תרל"ד-תרצ"ד, ירושלים: דפוס הספר, תרצ"ד.
לקריאה נוספת

'הכוהן, מרדכי (בן־הלל)', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 175–177. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  כְּבָר – פרקי זכרונות / מרדכי בן הלל הכהן - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org
↑  1114 | Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
↑  2909 | Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
↑  ראו ד"ר ש. ברנפלד, אגודת הסופרים, הזמן, 26 ביוני 1903.
↑  ארכיון מרדכי בן הלל הכהן, בספרייה הלאומית
↑  מרדכי בן הלל הכהן, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים
↑  עגנון. תמול שלשום, ספר ראשון, פרק חמשה עשר.
↑  אלידע בר שאול, הבחורות ההן, באתר ערוץ 7.
↑  נקרולוג: שמואל הכהן, דבר, 9 ביוני 1947.
↑  אייזיק רמבה, הסבתא - אזרחית העולם, נכדותיה יעלו לישראל (מן הסדרה: בנים אכלו בוסר), מעריב, 11 באוגוסט 1967
↑  על הספר: סין, מארון הספרים: ספורי סבא, דואר היום, 12 בינואר 1934.
↑  ביקורת: ב. ש., מהעבר הקרוב, דבר, 10 ביוני 1927; מרשימותיו של קורא, דבר, 23 בדצמבר 1927.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262263705171  PLWABN: 9810659665505606  GND: 156599600  ISNI: 0000 0000 6692 7248  LCCN: n83184387  NTA: 271431369  VIAF: 38296974   WorldCat (עם VIAF): 38296974 
שלוש בנותיו של בן הלל הכהן, חנה רופין, דינה ברושה ורוזה גינוסר. 1928
מיזוג גלויות

מיזוג גלויות היא מדיניות שהוביל ראש ממשלת ישראל הראשון, דוד בן-גוריון בימי העלייה ההמונית שלאחר הקמת מדינת ישראל במטרה לקיים את קיבוץ הגלויות, היעד הלאומי החשוב ביותר שמשמעותו קליטתם המלאה של העולים מבחינה חברתית, כלכלית ותרבותית ומיזוגם המלא עם האוכלוסייה היהודית הוותיקה לעם אחד ומלוכד. תפיסה זו קשורה לתפיסה משיחית של גאולה ומהפכה, ריבונות וחירות, אחדות והרמוניה, לעומת התפיסה הקוטבית של הגלות המנוכרת והשסועה. לפיכך, מיזוג הגלויות ושיבת ציון הם הצלה משפל חומרי ורוחני בו נמצא עם ישראל בגלות.
דוקטרינת כור ההיתוך הייתה מאמץ קליטת המוני תלמידים מגלויות רבות ולעצבם על פי דפוסי חיים וחברה חדשים, ישראלים. מטרתה הייתה מיזוג העולים עם הישראלים הוותיקים על מנת וליצור תרבות ישראלית עברית חדשה לעם ישראל ששב לארצו. השלכות מגמה זו דרשה מן העולים להתנתק ממסורתם ולאמץ את התרבות הישראלית החדשה, דבר אשר פגע בעולים רבים אשר חשו כפייה וזלזול בערכיהם ובתרבותם.
תפיסתו של דוד בן-גוריון

קיבוץ גלויות על פי בן-גוריון היא אחת משתי המשימות הדחופות של ראשית המדינה יחד עם יישוב השממה, זהו טעם קיומה של מדינת ישראל ופשר הזיקה העמוקה של המדינה לעם ישראל כולו שכן כל מדינה עומדת על שלושה דברים: עם, ארץ וריבונות, אך בתקופה זו, טען, ישנה רק ריבונות. את החברה החדשה של העם היהודי במולדתו תיאר כבנויה על אחווה ושותפות אנושית שבהגשמתה "נהיה אור לגויים". קיבוץ גלויות הוא ייעודה וטעם קיומה של מדינת ישראל, אך גם החוליה בה תלויה כל השרשרת ההיסטורית של עם ישראל שכן זו גם ערובה להמשך קיומה של מדינת ישראל.
הדרך למיזוג גלויות

שני הכלים המרכזיים שיועדו למטרה זו היו צה"ל ומערכת החינוך.
צה"ל - באמצעות הפיכתו ל"צבא העם", שיהווה מכנה משותף בין כל אזרחי המדינה באשר הם. מבחינה דתית, הגדיר הרב הצבאי הראשי שלמה גורן סידור אחיד על מנת שישמש את כלל החיילים. הסידור נקרא נוסח צה"ל האחיד כאשר בפועל בחר גורן את נוסח ספרד אשר משלב בין נוסח אשכנז לנוסח הספרדים ונפוץ בקרב יהודים חסידים.
מערכת החינוך - תחילה בדרך של החינוך האחיד, ובהמשך באמצעות הניסיון לביטול שיטת הזרמים בחינוך ואיחוד מערכת החינוך תחת חוק חינוך ממלכתי, על מנת שילמדו יחדיו בבתי הספר ילדים מעדות וממגזרים שונים. בסופו של דבר רק זרם חינוך העובדים וזרם החינוך הכללי אוחד למערכת החינוך הממלכתית, והזרם הדתי של המזרחי הפך למערכת החינוך הממלכתי-דתי.
בתהליך הדרגתי אימצה מערכת החינוך עמדה פלורליסטית ורב תרבותית אשר מכירה בייחודיות של כל קהילות וקבוצות מגוונות בחברה הישראלית.
ביקורת על כור ההיתוך

יש הרואים ב"כור ההיתוך" כאמצעי שהיה הכרחי בשנותיה הראשונות של המדינה על מנת שניתן יהיה לבנות חברה משותפת. כיום הם טוענים כי אין צורך בזה יותר ויש לאפשר לחברה הישראלית לבטא את השוני ואת הייחודיות של כל פלג ומגזר. השקפה אחרת רואה את הצורך לשלב את הפלורליזם החברתי, בו כל עדה משלבת את תרבותה הייחודית, עם אלמנטים של "כור היתוך"', בעיקר בתחום החינוך, כדי שהחברה הישראלית תהיה מאוחדת ולא תתפורר לגמרי.
אחרים, בעיקר בקרב עדות המזרח ובקרב חלק מניצולי השואה מאירופה, ביקרו קשות את תהליך "כור ההיתוך" שנאלצו לעבור בשנותיה הראשונות של המדינה. לטענתם, הכריחו אותם לוותר או להצניע את המורשת והתרבות שהביאו עמם מארצות מולדתם ולאמץ תרבות חדשה, "צברית", שפעמים רבות התנכרה לתרבותם ולשורשיהם.
היחס למיזוג הגלויות מומחש בדבריו של גיורא יוספטל, ראש מחלקת הקליטה בסוכנות היהודית, בקונגרס הציוני ה-23 (ירושלים 1951):
המהלך של מיזוג הגלויות עורר חששות ביישובים הוותיקים מפני שינוי באופי בחברה הישראלית ההולכת ונבנית. נוצרה תחושת אפליה וניכור בין העולים הוותיקים, שבאו ברובם מאירופה, לבין עולים חדשים שבאו בעיקר מארצות האסלאם (ראו במסמך "פרשת הידיים הצבועות").
המהלך, שהוביל בשלב מסוים לביטויי מחאה, הביא להבנה כי עלייה מחייבת סובלנות וסבלנות, אך בגלל קשיים בהשתלבותם של עולים חדשים רבים, החליטו ממשלת ישראל והסוכנות היהודית בשנת 1951 על מדיניות סלקטיבית, כך שהזכות לעלייה תיקבע על-פי מצב בריאותי וכספי. המצב הכלכלי הקשה בארץ הפחית גם הוא את מספר העולים, שברובם עלו מצפון אפריקה ואיראן. בעקבות הידרדרות המצב הפוליטי והביטחוני בצפון-אפריקה בשנת 1954, הוחלו הקלות במדיניות העלייה.
ראו גם

קיבוץ גלויות
דוד בן-גוריון
לקריאה נוספת

ש[מואל] נ[ח] אייזנשטדט וא[ברהם] זלוצ'ובר (עורכים),  מיזוג גלויות: ימי עיון באוניברסיטה העברית בירושלים, י"א–י"ב במרחשון תשכ"ז (25–26 באוקטובר 1966), ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשכ"ט.
שמעון רשף. בן-גוריון והחינוך העברי והממלכתי. ירושלים: קתדרה - לתולדות ארץ-ישראל ויישובה, 43 (תשמז) 91-114.
חיה רגב - ד"ר אביגיל אורן, עלייה וקליטה- קיבוץ גלויות, אתר "מט"ח" -המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
הערות שוליים

↑  אליעזר דון-יחיא, ממלכתיות ויהדות בהגותו ובמדיניותו של בן-גוריון, הציונות מאסף י"ד, 1989
↑  מתיה קם, דוד בן-גוריון: בין העם למדינתו – וקיבוץ-גלויות, ‏2012
↑  שלום וורם (עורך), גיורא יוספטל, חייו ופעלו: מבחר כתבים, תל אביב: מפלגת פועלי ארץ ישראל בשיתוף איחוד הקבוצות והקיבוצים, תשכ"ג 1963, עמ' 95.
קבוצת PSA

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 מייסדים:  צרפת פיג'ו
 תקופת הפעילות:  1976 – 16 בינואר 2021 (כ־45 שנים) 
 חברות בנות:  פיג'ו  PCA logistika  Banque PSA Finance  PSA Automobiles  Française de Mécanique  Changan PSA  Dongfeng Stellantis  סיטרואן  Toyota Motor Manufacturing Czech Republic  ווקסהול מוטורס  Peugeot-Citroën Argentina  DS אוטומובילס  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מיקום המטה:  רואי מלמזון 
 ענפי תעשייה:  activities of head offices, תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  מכונית 
 הכנסות:  60,734,000,000 אירו (נכון ל־2020) 
 רווח תפעולי:  3,054,000,000 אירו (נכון ל־2020) 
 רווח:  2,022,000,000 אירו (נכון ל־2020) 
 הון עצמי:  23,874,000,000 אירו (נכון ל־31 בדצמבר 2020) 
 יו"ר:  Carlos Tavares 
 עובדים:  204,000 (נכון ל־31 בדצמבר 2020) 
 
קבוצת PSA (בצרפתית: Groupe PSA; נקראה בעבר: PSA Peugeot Citroën משנת 1991 עד שנת 2016) היא חברת-אם בינלאומית צרפתית לייצור מכוניות ואופנועים הנמכרים תחת המותגים פיג'ו, סיטרואן, DS אוטומובילס, ווקסהול, ואמבסדור. PSA רשומה בבורסת Euronext, והיא נסחרת כמניה של מדד CAC 40 (שוב, בשנת 2015 לאחר שהוסרה ב-2012).
שווי החברה הוערך (ינואר 2021) בכ-20 מיליארד דולר, וב-2019 היא העסיקה מעל 210,000 עובדים.
בנובמבר 2019 הודיעה קבוצת PSA שתתמזג עם קבוצת FCA (פיאט-קרייזלר) בחלוקת מניות שווה בין הצדדים. העסקה נחתמה בדצמבר 2019 ויצרה את חברת הרכב הרביעית בגודלה בעולם. חברת-אם של מיזוג זה הוקמה בשלהי שנת 2020 והיא נקראת סטלנטיס.
הערות שוליים

↑  "Official website". אורכב מ-המקור ב-2014-12-16. נבדק ב-2017-03-06.
↑  "PSA returns to French CAC 40 index and may hit operating margin target earlier than planned". Automotive News. 2015-03-23. נבדק ב-2015-03-23.
↑  Ahad, Abdul (2012-09-03). "Embattled Peugeot booted from French CAC 40 index". Brecorder.com. נבדק ב-2012-09-07.
↑  La Voix Du Nord. "Peugeot éjecté du CAC 40 : un nouveau coup dur pour l'image du constructeur - Journal Numérique - France-Monde". www.lavoixdunord.fr. נבדק ב-2012-09-07.
↑  תומר הדר, פיג'ו תביא את הקידמה, פיאט תתרום את הגישה לארה"ב, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2019
↑  הלל פוסק, פיז'ו ופיאט - המיזוג נחתם, באתר ynet, 18 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11866896f (data)  GND: 4510356-2  ISNI: 0000 0001 2169 0918  LCCN: n78067062  NKC: ko2009541298  SUDOC: 026418126  VIAF: 168057723   WorldCat (עם VIAF): 168057723
פורום ארגוני החיילים הבודדים

| --- | --- |

 פעילות:  איגוד כלל הגופים הפועלים למען חיילים בודדים בישראל
 התאגדות:  ארגון גג של עמותות, גופי ציבור וממשל הפועלים למען חיילים בודדים
 מדינה:  ישראל
 מקום פעילות:  כל הארץ
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־9 שנים)
 נוצר מתוך:  ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות
 www.lsf.org.il
 
פורום ארגוני החיילים הבודדים הוא התאגדות של ארגונים העוסקים בתחום החיילים הבודדים במדינת ישראל. הפורום הוקם בשנת 2016 לבקשתו של ח"כ אברהם נגוסה - יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות. מטרתו העיקרית של הפורום היא למפות ולתעדף את הצרכים החיוניים הדרושים לחייל הבודד בצה"ל ולאחר מכן בחייו האזרחיים. זאת על מנת לגבש עמדה אחידה בנושא סיוע לחיילים בודדים ולייצר מענה הולם לצורכיהם, שיוסדרו על ידי משרדי הממשלה, חקיקה ותקצוב.
פעילות הפורום

הפורום עוסק במגוון אתגרים מחייו של החייל הבודד על הרצף שבין טרום הגיוס, מהלך הגיוס ולקראת השחרור והיציאה לאזרחות. הפורום מוזמן לכל הדיונים בוועדות השונות בכנסת כגוף המקצועי המאגד בתוכו את כל הידע והנתונים בנושא ואת כל הארגונים המובילים בתחום ונציגי משרדי הממשלה. הפורום יוזם הצעות חקיקה לכנסת ופועל בשיתוף פעולה מלא עם השרים וחברי הכנסת העוסקים בתחום
את הפורום מרכזים ומובילים אנשי תוכנית כנפיים (הסוכנות היהודית וקרן מיראז), תוכנית המסייעת לעולים צעירים בודדים משלב הגעתם לארץ בגפם, במהלך שירותם הצבאי, וכשנתיים אחרי השחרור.
פעילות הפורום > הנושאים בהם עוסק הפורום

מציאת פתרונות דיור הולמים
תוכניות המשך לאחר השחרור ומעטפת חברתית
הנגשת מידע ומוקד פניות בשגרה ובחירום
טרמינולוגיה אחידה לטיפול בחיילים בודדים.
השוואת מענים ושירותים בין חיילים עולים בודדים לחיילים חסרי עורף משפחתי.
קידום השיח בנושא חיילים בודדים
לקריאה נוספת

״שכר דירה לחיילים בודדים יוצמד למדד״ (ערוץ 7, 29 בנובמבר 2017) - פניית פורום ארגוני החיילים הבודדים לחברת הכנסת בן ארי מובילה לשינוי מדיניות.
הערות שוליים

↑  כ-25% מהחיילים הבודדים העולים לא נשארים בארץ לאחר שחרורם מצה"ל באתר הכנסת
↑  תמיכה בחיילים בודדים עולים ותושבים חוזרים, הנותרים חסרי כל עם שחרורם מצה”ל, באתר כנסת פתוחה, ‏23/02/2016
↑  "אודות תוכנית כנפיים". אתר כנפיים. נבדק ב-2017-04-06.
↑  www.lsf.org.il
ארגון מסע

| --- | --- |

 פעילות:  פרויקט מסע ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 מטה הארגון:  ירושלים 
 מייסדים:  ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית 
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים) 
 www.masaisrael.org
 
ארגון "מסע" ישראל (באנגלית: Masa Israel (Journey)) הוא ארגון ללא כוונת רווח שנוסד בשנת 2004, בשותפות ממשלת ישראל והסוכנות היהודית.
ארגון מסע הוא הפלטפורמה המובילה את עולם התוכניות הארוכות בישראל עבור צעירים יהודים מהתפוצות. מאז היווסדו השתתפו במסגרת 'מסע' מעל 160,000 יהודים צעירים (18–30) מלמעלה מ–60 מדינות בעולם, כאשר היעד הוא הבאת 12,000 צעירים יהודים בשנה לתוכניות באורך סמסטר עד שנה בישראל.
במסגרת מסע מועברים מגוון רחב של תוכניות חינוכיות בתחומי – התנדבות, לימודים אקדמאים, פיתוח קריירה ולימודי יהדות. התוכניות מיועדות לצעירים בני 18–30. אורכן של התוכניות בין 8 שבועות לשנה.
ארגון מסע מציע לכל משתתף זכאי סיוע כספי הנע בין $500–$10,000 להשתתפות בתוכנית מוכרת מטעם מסע בישראל ואף קובע את הסטנדרטים להפעלת התוכניות. כמו כן מבצע הארגון בקרת איכות תוך פיתוח רשת גלובלית הכוללת ישראלים ויהודים מרחבי העולם.
רקע

בשנת 2004, ביוזמת ראש ממשלת ישראל דאז אריאל שרון, ויו"ר הסוכנות היהודית סלי מרידור, הוקם באופן רשמי פרויקט מסע כמיזם משותף של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית לארץ ישראל. הפרויקט הוקם בהחלטת ממשלה בשנת 2004 אשר עודכנה שלוש שנים מאוחר יותר. את החלטת הממשלה לוותה חתימה על 'הסכם משולש' אשר הצדדים לו הם ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית וחברת מסע. חזונו של אריאל שרון בעת הקמת הפרויקט היה "שכל צעיר יהודי יחיה שנה מחייו בישראל".
ועדת ההיגוי, המתווה את מדיניות הפרויקט ומאשרת את תוכניות העבודה של החברה, מונה 16 חברים: 8 נציגים מטעם ממשלת ישראל ו-8 נציגים מטעם הסוכנות היהודית לארץ ישראל, ובראשה עומדים מנכ"ל הסוכנות היהודית ומזכיר הממשלה.
בתחילת דרכו, בשנת 2004–2005 עמד תקציב הארגון על כ-10 מיליון דולר ונכללו בו כ-45 תוכניות, נכון לסוף 2009 הוגדל התקציב לכ-40 מיליון דולר ומספר התוכניות המזוהות עם הפרויקט גדל ליותר מ-200. בשנת 2015–2016 (תשע"ו), משתתפים כ-12,000 יהודים צעירים במסגרת הפרויקט ומשתלבים בכ-250 תוכניות שונות, הכוללות התמחות מקצועית במשק, התנדבות במגזרים שונים בחברה הישראלית ולימודים במגוון מסלולים, נתון המהווה את שיא המשתתפים השנתי עד כה. זהו גידול משמעותי בהשוואה לכ-4,000 משתתפים מ-30 מדינות שהגיעו ארצה בתחילת הפרויקט. בינואר 2016, נחתמה תקנה חדשה, המאפשרת למשתתפי תוכניות מסע קבלת ויזת עבודה למשך 6 חודשים מיד עם סיום התוכנית בה השתתפו. שר הפנים, אריה דרעי, חבר הכנסת נחמן שי ועמוס ארבל, הובילו את המהלך עד לחתימתו.
את ארגון מסע מנהל כיום עופר גוטמן. החל משנת 2009, נוצר שיתוף פעולה בין 'פרויקט מסע' לבין 'הלל – המרכז לחיים יהודיים בקמפוס', במטרה להרחיב את הקשר עם קמפוסים באמריקה הצפונית.
תרומתם של משתתפי 'מסע' לחברה הישראלית נאמדת בכמיליון ימי התנדבות בשנה וכוללת השתלבות במשימות לאומיות וחברתיות כמו חינוך, קידום נוער בסיכון, קליטת עליה, חיזוק הפריפריה ועוד. בנוסף, אלפי משתתפים פועלים ותורמים מניסיונם במסגרות מקצועיות במשק הישראלי. בין היתר בחממות טכנולוגיות, חברות סטארט-אפ, קרנות הון-סיכון ומשרדי ממשלה. עם שובם למדינותיהם, משתלבים רבים מהבוגרים בתפקידי מפתח בקהילה והופכים לשגרירים נאמנים של ישראל בארצותיהם.
מקור השם 'מסע'

השימוש במילה "מסע" מעיד על התפיסה הדינאמית העומדת בבסיס הפעילות. מסע הוא תהליך, בו יוצאים לדרך מנקודת מוצא כלשהי ואוספים חוויות והתנסויות עד לחזרה ליעד. ההגעה לישראל ותקופת השהייה בה הן רק שלב ברצף תהליכי ההתפתחות הנמשכים שנים לאחר סיום הפרק הפורמלי של התוכנית. משתתפי מסע חווים את החיים בישראל וצוברים חוויות מעצבות אשר מלוות אותם כל חייהם.
אמנת מסע

מתוקף נאמנותנו לרוח ממגילת העצמאות ומתוך אחריות לקיומו, להתפתחותו ושגשוגו של העם היהודי לדורות, ועל בסיס אמונתנו במרכזיותה של מדינת ישראל במילוי שליחות זו, אנו מתחייבים לפעול להגשמת החזון, הקורא לכל צעיר וצעירה מקהילות ישראל בתפוצות לחיות שנה בישראל. תמורות רבות עברו על עמנו, עמדנו במבחנים קשים, עשינו זאת בכוח האחדות היהודית והאמונה בשותפות גורל. כדי להבטיח את עתידנו עלינו לצקת מחדש ולחזק את השותפות של הדור הבא בעם היהודי. לפיכך אנו מתחייבים, לפעול למען יצירת מרחב תרבותי משותף לצעירי קהילות ישראל, לטפח את זהותם היהודית המשותפת ולחשל את האחווה והערבות ההדדית היהודית. אנו מאמינים, כי אלפי הצעירים שיצטרפו ל"מסע" יעשירו את עולמם האנושי, היהודי והמקצועי, יחזקו את הקהילה ממנה הם באים, יתרמו לחיזוק הקשר של התפוצות עם ישראל ויחזקו את החברה הישראלית. אנו קוראים לכל צעיר וצעירה יהודיים בתפוצות לבוא לשנה מעצבת חיים בישראל, במהלכה יכירו את נופיה הפיזיים, האנושיים והתרבותיים של הארץ, יתברכו בהישגיה ויתמודדו עם אתגריה. אנו בישראל מתחייבים לקלוט בזרועות פתוחות את אחינו הצעירים מהתפוצות, לפתוח בפניהם את ביתנו, להשפיע עליהם מטובה של החברה הישראלית, להקנות להם ידע וללמוד מהחוויה היהודית שלהם. אנו קוראים לבני הדור הצעיר בישראל ובתפוצות ליצור רעות וחברות אישית, להכיר זה את זה, להעמיק את הקשר ההדדי ביניהם, ליצור מסגרות להידברות ולהתנדבות ולעצב ביחד את העתיד היהודי. יחד נגשים את חזון הנביא ישעיהו "ואתנך לברית עם לאור גוים" (ישעיהו, מ"ב, ו').
ארגון מסע

נכון ל-2016 פועלים בישראל במסגרת פרויקט מסע כ-140 מארגנים המפעילים כ-300 תוכניות מגוונות הכוללות תוכניות התנדבות (מד"א, קיבוצים, עיירות פיתוח, תוכניות התמחות וכדומה), לימודים אקדמאים (תלמידי חו"ל באוניברסיטאות), תוכניות של תנועות הנוער העולמיות, תוכניות חווייתיות ע"פ תחומי עניין (ריקוד, מוזיקה, אמנויות לחימה, איכות סביבה/קיימות, ארכאולוגיה ועוד) ותוכניות לימודי יהדות מגוונות. לצורך קבלת הכרה כתוכנית מסע, על הארגונים השונים לעמוד בתנאי הסף ובדרישות התקן המנהלתיות אותם מציב ארגון מסע כתנאי להצטרפות לפרויקט. על הארגונים לכלול תוכניות לימודים חינוכית, הוראת עברית וטיולים ברחבי הארץ. לפרויקט תקנון מפורט וכל המארגנים נדרשים לעמוד בו כתנאי להצטרפותם אליו.
מארגנים מובילים מתחום האקדמיה – האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה, הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, המרכז הבינתחומי הרצליה ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
ארגונים תיירותיים – חינוכים נוספים – החוויה הישראלית, Destination Israel, סחלב, מסע טללים.
בנוסף, פרויקט מסע מפקח על מספר תוכניות גאפ הכוללות בין היתר תנועות נוער יהודיות כגון יהודה הצעיר, הבונים דרור, בני עקיבא, השומר הצעיר ותוכניות סמינרים/ישיבות.
הארגון רקם שיתופי פעולה חשובים עם משרדי ממשלה שונים במסגרתם נוצרו תוכניות חדשות אשר תורמות תרומה ניכרת לחברה הישראלית.
אחד הפרויקטים הוא תוכנית להשמת עוזרי הוראה בשפה האנגלית בבתי ספר בישראל – תוכנית אשר שותפים לה פרויקט מסע ומשרד החינוך, במסגרתה משתתפים כ-150 צעירים דוברי אנגלית אשר מושמים בעשרות בתי ספר בכ-10 ערים נבחרות בארץ ומהווים תגבור ללימודי השפה האנגלית. התוכנית אושרה בהחלטת ממשלה בשנת 2011. לאור הצלחתו של הפרויקט התקבלה החלטת ממשלה נוספות בשנת 2015 על תוכנית דומה בתחום הוראת השפה הצרפתית בבתי הספר בישראל.
תוכנית הדגל של הפרויקט אשר נוסד בהשראתו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, היא תוכנית להגדלת הפוטנציאל האנושי בתחום הסייבר, אשר אושרה בהחלטת ממשלה בשנת 2015.
מקורות מימון

פרויקט "מסע" ממומן על ידי ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית ושותפיה בתפוצות: הקהילות היהודיות המאוחדות של צפון אמריקה וקרן היסוד. מסגרת התקציב השנתית של הפרויקט יכולה להגיע עד לסך של 100 מיליון דולר בחלוקה שווה בין שני השותפים: הסוכנות היהודית וממשלת ישראל. נכון לשנת 2015–2016 תקציבה של החברה הוא כ-60 מיליון דולר. המשתתפים בתוכניות מסע המזדהים כיהודים יכולים לקבל מענקים ומלגות עד גובה עלות תוכניתם, כאשר סך המלגה ניתן בהתאם לגילם, אורך התוכנית שלהם בארץ, מוצאם ומצבם הסוציו-אקונומי.
ראו גם

מסע ישראלי מבראשית
פרויקט תגלית
החוויה הישראלית
הערות שוליים

↑  Masa Israel, www.masaisrael.org
↑  Meet our People | Masa Israel, www.masaisrael.org
↑  News – Views, www.hillel.org (ארכיון)
↑  http://www.pmo.gov.il/Secretary/GovDecisions/2011/Pages/des3153.aspx
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311444305171  LCCN: nr2006011166  VIAF: 150845198   WorldCat (עם VIAF): 150845198
סימנים (הלכה)

ערך זה עוסק באמצעי בירור במקום ספק. אם התכוונתם לקנה וושט, סימני השחיטה, ראו .
ארנק ייחודי, מהווה סימן
סימנים בהלכה הם אמצעי בירור במקום ספק. ניתן לסמוך לא רק על עדים, אלא גם על סימנים המוכיחים דבר מסוים.
במשנה שבמסכת בבא מציעא, נפסק כי ניתן להשיב אבידה לבעליה על פי סימנים. אם אדם בא ונותן סימנים המוכיחים שהחפץ שלו, מכיוון שלא יכול היה לדעת שהחפץ שלו לולי היה החפץ ברשותו לפני כן, ניתן להחזיר לו את האבדה.
מהתורה או מדברי חכמים

חכמי הגמרא הסתפקו אם מדובר בדין מהתורה או מדין חכמים. השאלה היא בעצם האם ניתן לסמוך על כך גם באיסורים, כמו בהשבת גט לאישה על פי סימנים ובכך להתירה לנישואין, או שמא מדובר בדין התקף רק בהלכות אבידה ומציאה. האפשרות השנייה נסמכת על הסברא שכל אדם מסכים שכאשר תאבד לו אבדה, יחזירו אותה למי שייתן סימנים. שהרי לולי כן, לעולם לא יוכל הוא עצמו לתבוע את האבדה ממוצאה. מסקנת הגמרא היא אמרת רבא, שסימנים הם מהתורה ונדרשים מהפסוק ”עד דרוש אחיך אותו”, כלומר דרוש אם הוא אכן האובד או לא.
במסכת חולין ישנה מחלוקת האם פרד, בעל חיים הנוצר מכלאיים של חמור וסוס, מתייחס אחר אמו או גם אחר אביו הביולוגי. לפי הדעה כי הוא מתייחס רק אחר אמו, משתמע שאסור להנהיגו יחד עם מינו של אביו, מדין לא תחרוש בשור וחמור יחדיו. ביד חכמים מקובלים סימנים כדי לבדוק האם אביו הביולוגי הוא חמור או סוס. בגופו: אם אוזניו ארוכות וזנבו קצר, סימן הוא כי אמו אתון; בקולו: אם קולו עבה סימן כי אמו אתון, ואם קולו צלול סימן כי אמו סוסה. האמורא רבי אבא היה נוהג לסמוך על הסימנים כאשר היה לוקח פרד כדי להנהיג את עגלתו, והיה אומר לשמשו שיבדוק ששני הפרדים יהיו ממין אחד. גם מכאן מסיקה הגמרא כי סימנים הם מהתורה.