stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארטמיס פאול: המושבה האבודה
עלילה

השדים הם המשפחה השמינית של עם הפיות. בקרב על טאטלין בין הפיות לבני האנוש הם לא הסכימו לרדת מתחת לפני הקרקע כמו שאר העם (הפיות וכל שאר יצורי הקסם) ולכן הקוסמים של השדים שהם גם הקוסמים החזקים ביותר העבירו את האי שלהם "היבראס" במנהרת זמן לאזור הלימבו שמנותק מהזמן. בברצלונה מצליח ארטמיס להיגרר למסע בזמן עם שד שנעקר מהלימבו.
השדים חיבים לענוד משהו מכסף כדי לא להישאב ולהופיע בזמנים שונים ובמקומות שונים. לאחר המסע בזמן מגלה ארטמיס שמיקום אצבעותיו הוחלף ושהוא הצליח לחזור לזמן שלו. כאשר בודק גילה ארטמיס שבאטלר עיגן אותו בעזרת צמיד כסף.
כאשר ארטמיס מגלה ששד עתיד להופיע בתיאטרון הוא מגלה שהולי מופיעה שם גם בעקבות חיזוי הגעת השד בברצלונה כשהוא רואה שהשד מופיע  הוא שם לב שחץ נורה ברגלו והבין שמי שעשתה זאת נקראת מינרווה. מינרווה היא גם גאונה צעירה כמו ארטמיס פאול. ארטמיס שולח את הולי לעקוב אחריה ברכבת תחת מעטה היעלמות. הם מגלים שמינרווה מתגוררת בטירה בצרפת ויש לה עשרים וחמישה שומרים. הולי מוחדרת לשם כשבויה ובעזרת הקסדה שלה משחררת את השד ונמלטת מהטירה. לאחר מכן משתלט פושע בשם ג'ונה לי על הטירה וחוטף את מינרווה. ארטמיס מתכנן תוכנית להציל את מינרווה.
הוא מציע לג'ונה שמתענין בשדים (חושד שהרגו את אחיו) עסקה: מינרווה בתמורה לשד. במהלך העסקה השד נמלט וכולם נפגשים בתערוכת אומנות הנמצאת במגדל בו בוצעה ההחלפה. הם מגלים שבזמן שהקוסמים השדים ניסו להעביר את "היבראס" התפרץ שד בשם נאזל וחברו לתוך מעגל הקוסמים. כתוצאה מכך נהרס הקסם והקוסמים הופכים את עצמם לאבן כדי לא להיהרג. הם משחררים את הקוסמים ממעגל האבן ומגלים שרק קוסם אחד נשאר מתוך מעגל הקוסמים המקוריים. הקוסם, קואן היה ראש הקוסמים והוא זה שהוביל את הקסם וגם זה שהפך את הקוסמים לאבן כדי להציל אותם. בינתיים ג'ונה וחבריו נכנסים ומובסים על ידי באטלר אך מספיקים לקשור פצצה לידו של 1 (השד שארטמיס הציל). ארטמיס, הולי, קואן ואחד חוזרים להיבראס במטרה למנוע ממנו להתמוטט אבל הם מותקפים על ידי השדים. הם משתמשים בעוצמת הפצצה ובקסם כדי לחזור לכדור הארץ ומגלים שבגלל שהזמן עובר שונה בהיבראס אז עברו שלוש שנים. במהלך החזרה לכדור הארץ, ארטמיס מצליח לקחת קצת קסם לעצמו. כשהוא חוזר לכדור הארץ הוא גם מגלה שנולדו לו שני אחים תאומים.
בתחתית כל עמוד בספר כתוב בגנומית כללים של שדים.
ראו גם

ארטמיס פאול
לקריאה נוספת

אואן קולפר, ארטמיס פאול: המושבה האבודה, הוצאת כנרת, 2009.
דורותי טננט

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1855 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  5 באוקטובר 1926 (בגיל 71) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מקום לימודים:  בית הספר סלייד לאמנות יפה 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפעה על ידי:  ז'אן ז'אק הנר, אדוארד פוינטר 
 בן או בת זוג:  הנרי מורטון סטנלי (12 ביולי 1890–10 במאי 1904) 
 צאצאים:  דנזיל  סטנלי 
 
דורותי טננט (באנגלית: Dorothy Tennant; ‏  22 במרץ 1855 – 5 באוקטובר 1926) הייתה ציירת בריטית בסגנון הנאו-קלאסי של התקופה הוויקטוריאנית. היא הייתה נשואה לחוקר סר הנרי מורטון סטנלי.
ביוגרפיה

טננט נולדה בכיכר ראסל, לונדון, בתם השנייה של צ'ארלס טננט וגרטרוד ברברה ריץ' קולייר (1819–1918). אחותה הייתה הצלמת אוילין טננט מאיירס.
היא למדה ציור אצל אדוארד פוינטר בלונדון בבית הספר לאמנות סלייד ואצל ז'אן ז'אק הנר בפריז.
היא הציגה לראשונה באקדמיה המלכותית בשנת 1886 ולאחר מכן בגלריה החדשה ובגלריה גרוסוונור בלונדון. מחוץ ללונדון טננט הופיעה בתערוכות של אגודת האמנים בגלאזגו וגם בתערוכות הסתיו שנערכו בליברפול ובמנצ'סטר.
ב-1890 היא נישאה לסר הנרי מורטון סטנלי, ונודעת בשם ליידי סטנלי. היא ערכה את האוטוביוגרפיה של בעלה, על פי הדיווחים הסירה כל התייחסות לנשים אחרות בחייו של סטנלי. לאחר מותו של סר הנרי מורטון סטנלי, היא נישאה בשנית, ב-1907, להנרי ג'ונס קרטיס (נפטר ב-19 בפברואר 1944), פתולוג, מנתח וסופר.
ליידי סטנלי הייתה גם סופרת ומאיירת, כולל הספר "ערביי רחוב בלונדון" ב-1890.
היא מתה מאי ספיקת לב ב-5 באוקטובר 1926.
הערות שוליים

↑  Henry Morton Stanley (1909) The Autobiography Of Sir Henry Morton Stanley, Dorothy Stanley Ed.
↑  Waller, David (2004). "Dorothy Stanley, Lady Stanley (1855–1926)". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press.
↑  Eveleen Myers (née Tennant) (1856-1937), Photographer". National Portrait Gallery
↑  Frances Spalding (1990). 20th Century Painters and Sculptors. Antique Collectors' Club.
↑  Supplement to the British Medical Journal (1944)
↑  Chapman-Huston, Desmond, "The Lost Historian, A Memoir of Sir Sidney Low", pg. 325
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304723105171  BnF: cb125081893 (data)  GND: 130183121  ISNI: 0000 0000 6649 1982  LCCN: no92021774  RKD: 74668  SNAC: w6tt52xc  SUDOC: 155065319  ULAN: 500002638  VIAF: 41946467   WorldCat (עם VIAF): 41946467 
אהבה כואבת, 1895
הנריק האגנמאכר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1855 
 פטירה:  3 במאי 1917 (בגיל 62 בערך) בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 מקום קבורה:  בית הקברות קרפשי 
 
הנריק האגנמאכר הבן (בהונגרית: Haggenmacher Henrik;‏ לא ידוע, 1855 – בודפשט, 3 במאי 1917) היה תעשיין הונגרי, כנראה יליד שווייץ, הבעלים והמנהל של מבשלות בירה. האגנמאכר היה מעשירי הונגריה, מקום ששי בעשירים במחצית הראשונה של המאה ה-20.
קורות חייו

הוא נולד כבנו של הנריק הגגנמאכר האב (1827–1917) ושל מריה מגדלנה ליכטי (1834–1889). כמו אביו, גם הוא עסק בתחום התעשייה. הוא היה מהאנשים המובילים בחיי הכלכלה ההונגרית, שבמומחיותו הרבה ובניסיונו הרב רכש הישגים נצחיים בהתפתחות התעשייה ההונגרית. הוא גם כיהן בתפקיד מנהל מבשלות הבירה "Haggenmacher Köbánya" ושל מפעלי הבירה האגנמאכר בודפוק (בבודפשט, Nagytétényi út 48). ניהולו של מפעל אחרון זה נמסר לו על ידי אביו ב-1880.
הוא נפטר בגיל 62 ב-1917. לאחר מחלה קצרה וקשה, חודש אחד לפני מות אביו בן ה-90 כמעט. הוא נקבר ב-6 במאי בקריפטת בית המתים (שאיננה זהה לזו של אביו) בבית העלמין בדרך פיומה. .
זמן לא רב לאחר מכן הנציח ג'רג' אייך, נשיא התאחדות מבשלות הבירה ההונגרית, את חייו באספה הכללית של ההתאחדות.
משפחתו

אשתו הייתה אמה אנה אייך (1866 – 5 באוקטובר 1954).
ילדיהם:
אמה האגנמאכר (16 בינואר 1885 – 18 במאי 1958)
מרתה מריה יוזפה האגנמאכר (14 באפריל 1886 – 20 באוקטובר 1969)
אדית האגנמאכר (12 באפריל 1888 – 18 ביוני 1962)
הנריק האגנמאכר הצעיר (27 בפברואר 1898 – 1972)
מריאנה האגנמאכר (1 בספטמבר 1903 – 17 בספטמבר 1992)
לקריאה נוספת

מוות ב: פשטי הירלפ, 5 במאי 1917. (כרך 39, מס' 115)
הערות שוליים

↑  Budapest VI. kerületi állami halotti anyakönyv 1043/1917.
↑  Mária Magdaléna Magdolna Liecht, geni_family_tree, ‏2022-11-02
↑  Bp1kor, Budapest anno: több, mint nosztalgia...: Haggenmacherék és a Hági söröző, Budapest anno, ‏2012. 02. 17.
↑  Photos in Photos of Henrik Haggenmacher, www.geni.com
↑  https://adt.arcanum.com/hu/view/Vilag_1917_05/?query=%22Haggenmacher+Henrik%22&pg=234&layout=s
↑  Emma Anna Haggenmacher, geni_family_tree, ‏2023-08-08
↑  Emma Saxlehner, geni_family_tree, ‏2022-04-28
↑  Mária Márta Jozefa Haggenmacher, geni_family_tree, ‏2022-12-31
↑  Edit Frigyesi, geni_family_tree, ‏2022-04-28
↑  Henrik Haggenmacher, geni_family_tree, ‏2022-04-28
↑  Marriane Adler-Racz, geni_family_tree, ‏2022-04-28
קברו
מרטין קרטאבי

מרטין קרטאבי (נולד ב-9 במרץ 2004) הוא שחיין ישראלי. חבר נבחרת ישראל בשחייה. ייצג את ישראל באליפות אירופה (רומא 2022). זוכה בשתי מדליות ארד ברציפות באליפות אירופה לנוער (2021 ו-2022) ובינואר 2024 קבע את הקריטריון האולימפי לאולימפיאדת פריז, במשחה ל-50 מטר חופשי.
ביוגרפיה

קרטאבי שחיין הפועל דולפין נתניה מתאמן בהדרכתו של דימה ריבינסקי.
ביוגרפיה > 2021 > מדליית ארד באליפות אירופה לנוער

באליפות אירופה לנוער שנערכה ברומא, איטליה ביולי 2021 זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.92 שניות, אחרי דוד פופוביץ' מרומניה (22.22 שניות) וניקיטה צ'רנוסוב מרוסיה (22.83 שניות).
ביוגרפיה > 2022

באליפות אירופה לנוער שנערכה באוטופן, רומניה ביולי 2022 זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.57 שנות, אחרי דוד פופוביץ' (22.16 שניות) וירה ריבר מקרואטיה (22.55 שניות).
באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט ביולי זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.73 שניות, אחרי מירון חרותי ממכבי חיפה (22.19 שניות) וזיו קלונטרוב ממכבי אשדוד (22.55 שניות).
באליפות אירופה שנערכה ברומא באוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום 43 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.87 שניות ובמקום 46 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.35 שניות ובמקום 13 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דניס לוקטב, רון פולונסקי ומירון חירותי בתוצאה של 3:18.23 דקות, כשחיין רביעי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.96 שניות.
ביוגרפיה > 2023

בתחרות שנערכה ברוטרדם, הולנד ב-3 בדצמבר 2023 קבע במשחה ל-50 מטר חופשי שיא אישי חדש של 22.13 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי שיא אישי חדש של 49.99 שניות.
ביוגרפיה > 2024 > קריטריון אולימפי

בתחרות בינלאומית שנערכה בז'נבה, שווייץ ב-20 בינואר 2024 קבע קרטאבי בשלב המוקדמות במשחה ל-50 חופשי שיא אישי, שיא אליפות ואת התוצאה השנייה בטיבה של שחיין ישראלי של 21.90 שניות. נוסף לכך, הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.05 שניות.
באליפות החורף של ישראל שנערכה בפברואר במכון וינגייט הוא זכה ב-4 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.09 שניות, לפני חברו לאגודה מיכאל פובלאייב, (23.27 שניות) וניר חי מהפועל פתח תקווה (23.44 שניות), במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 49.72 שניות, לפני יואב רומנו ממכבי שוהם (50.52 שניות) ועומר וינר ממכבי חיפה (50.67 שניות), במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.04 שניות, לפני סמיון גריונטל מהפועל ירושלים (24.41 שניות) וגל שלגל מהפועל דולפין נתניה (24.51 שניות) ובמשחה שליחים 4x50 מטר חופשי בשיא אגודות חדש. כשחיין ראשון הוא קבע שיא אישי חדש של 21.86 שניות, שתי מאיות השנייה איטי מהשיא הישראלי של מירון חרותי.
שיאים אישיים > בריכה אולימפית

50 מטר חופשי: 21.86 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 49.72 שניות (2024)
50 מטר פרפר: 24.00 שניות (20249
שיאים אישיים > בריכת 25 מטר

50 מטר חופשי: 21.41 שניות (2024)
100 מטר חופשי: 48.21 שניות (2024)
50 מטר פרפר: 23.53 שניות (2022)
הערות שוליים

↑  Challenge International de Genève - Messieurs, 50m Libre (בצרפתית)
↑  Challenge International de Genève - Messieurs, 100m Libre (בצרפתית)
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | איתמר איינהורן • רותם גפינוביץ • תומר זלצמן • מיכאל יעקובלב |  |
|  אתלטיקה | גשאו איילה • גירמה אמרה • בלסינג אפריפה • מאור טיורי • מארו טפרי • לונה צ'מטאי-סלפטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טוהר בוטבול • מאיה גושן •  רז הרשקו • ים וולצ'ק •   ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי •  פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר   נבחרת ישראל בג'ודו (טוהר בוטבול • מאיה גושן • רז הרשקו • ים וולצ'ק • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  התעמלות אמנותית | דריה אטמנוב    נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (שני בקנוב, דיאנה סברצוב, הדר פרידמן, רומי פריצקי, אופיר שחם) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז |  |
|  טאקוונדו | אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (מוחמד אבו ניל, איתן אזולאי, ניב אליאסי, נועם בן הרוש, עמרי גאנדלמן, שון גולדברג, אוסקר גלוך, אושר דוידה, עדי יונה, אור ישראלוב, סתיו למקין, אלעד מדמון, עומר ניראון, ליאל עבדה, עיליי פיינגולד, איינאו פרדה, רוי רביבו, עידו שחר, דור תורג'מן) |  |
|  סיף | יובל פרייליך |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתן בן שטרית • דריה גולובטי • אנסטסיה גורבנקו • אלכסיי גליבינסקי • דוד גרצ'יק • מירון חרותי • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • אנדראה מורז • אדם מראענה • בר סולובייצ'יק • איילה ספיץ • לאה פולונסקי • רון פולונסקי • תומר פרנקל • מרטין קרטאבי |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • אריאל נשיא |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | רועי דרור • מיכאלה משה |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל בלומן • רובין מוהר • איזבלה רוסקוף |  |
|  שיט | עומר ורד וילנצ'יק • דור זרקה • ניתאי חסון • נועה לסרי • גל צוקרמן •  שרון קנטור •  תום ראובני • שי קקון |  |
חיים מאיר הורוויץ

ערך זה עוסק בחוקר כתבי יד. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

הערותיו על פרקי דרבי אליעזר, בכתב-ידו
 לידה:  1855 פינסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  8 באפריל 1904 (בגיל 49 בערך) פרנקפורט, הקיסרות הגרמנית 
 השכלה:  ישיבת וולוז'ין  בית המדרש לרבנים בברלין 
 תקופת הפעילות:  ? – 8 באפריל 1904 
 חיבוריו:  תורתן של ראשונים 
 
עמוד לדוגמה מתוך "ברייתא דמסכת נדה" עם הערות "פתחי נדה" בחלקו התחתון של הדף, על ידי בהוצאת חיים מאיר הורוויץ - פרנקפורט תרמ"ט (1889)
הרב חיים מאיר הורוויץ הלוי בן יוסף - (1855–1904) היה רב, חוקר כתבי יד, ובעל חנות ספרים עבריים בפרנקפורט. למד בבית המדרש לרבנים בברלין, מפי הרב עזריאל הילדסהיימר (ראש בית המדרש ומייסדו, אב בית הדין של ברלין). כמו כן, היה תלמיד הנצי"ב מוולוז'ין.
הוא פענח ופרסם נוסח מוגה של כתבי היד הישנים, חלקם כתבים שלא היו ידועים עד אז. את כתבי היד מצא באוסף ספריית פאלאטינה בעיר פארמה שבאיטליה, על פי הרשימה של האספן ומומחה כתבי היד העבריים הנוצרי ג'יאובני ברנרדו דה רוסי מעיר זו.
כתבי היד הישנים כללו כתבים של ספרוּת תנאית - לפחות חמישה כרכים של "תוספתא עתיקתא", ספרות מתקופת הגאונים - בינם כתבי רב יהודאי גאון נטרונאי גאון תשובות של רבי סעדיה גאון ושל רב האי גאון, וכן כתבים מתקופת הראשונים וביניהם הרמב"ם ורבי אברהם אבן עזרא. ספריו הידועים לנו הודפסו בפרנקפורט בשנים תר"מ (סביבות 1880) תרמ"א-תרמ"ב (1881-2), תרמ"ט ותר"ן (סביבות 90–1889).
בהקדמות לספרים ובשערי הספרים הסביר והדגיש את חשיבות הנושאים וחשיבות ההוצאה לאור של כתבים אלו, ולעיתים גם דן בפרטי סוגיות בהשוואה לידוע אז מתוך הדפוסים ובדיוניו עם חוקרים אחרים.
בספריה הלאומית שמורה רשימת הספרים מתוך חנותו, משנת תרמ"ד (סביבות 1884).
משפחתו וקשריו עם חוקרים

ר' חיים מאיר הורוויץ הלוי נישא לחיה, בתם של הרב משה סג"ל לנדאו (בן הרב אלעזר לנדאו, מחבר הספר "יד המלך") ושל פרל לאה ציסמן. אביו של הרב אלעזר, ישראל, בנו של הרב יחזקאל לנדאו הנודע ביהודה, היה אחד המו"לים הידועים של תנועת ההשכלה בפראג.
בנו הבכור אלעזר אליהו נולד באב תרמ"ט (1889), חודשים אחדים לפני ההוצאה לאור של הכרך החמישי של ספרו תוספתא עתיקתא.
קשריו: מאחת ההקדמות עולה שהיה בקשר עם חוקרי כתבי היד שלמה בובר (מלבוב), אברהם ברלינר (מברלין), אברהם דרבקין והרב ד"ר אברהם אליהו הרכבי (מסנט פטרסבורג), רפאל נתן נטע רבינוביץ, פרץ פרלס ואברהם מרצבכר (ממינכן), אברהם (אדולף) נויבאואר (מאוקספורד), אהרן ילינק (מווינה), הברון דוד גינצבורג, שניאור זק"ש וצדוק כהן (מפריז) מ' לוי ומרדכי דא-כאפו (מרומא), נפתלי הרמן אדלר ונתן אדלר (מלונדון), ושלמה זלמן חיים הלברשטאם (מביליץ).
משפחתו וקשריו עם חוקרים > על שושלת משפחת לנדא

במסגרת ההקדמה לכרך החמישי של תוספתא עתיקתא, הורוויץ הלוי הביא את אילן היוחסין של משפחת לנדאו, משפחת חותנו משה סגל לנדאו, שהיה נין של הנודע מיהודה. הוא מפרט את שמות הבנים והבנות במשפחה, את קשריהם ותפקידי המנהיגות היהודית שתפסו, ואף את שעת היום בה נכנס בנו בברית המילה. בני ובת הנודע ביהודה התפרסו ברחבי אירופה, אחד נותר בפראג, האחרים הגיעו לראדום שבפולין, לאוסטרוה שליד מזריטש (כיום באוקראינה), ברעז'אן (בז'ז'ני בגליציה), לקייב בירת אוקראינה, ולהאנובר שבגרמניה שם כיהן הרב בתוספת התואר דוקטור. הם היו נשואים למשפחות זוסמן, רפופורט, זייצב וציסמן.
כתבי היד שהוציא בדפוס

כאמור, פרסם את תכנם של כתבי יד קדומים מתקופת המשנה ועד לימי הראשונים בתחילת ימי הביניים. בין ספריו, ידועים:
ברכת אברהם - תמונת מודעה מקורית על הוצאת הספר, (אתר הספרייה הלאומית)
משנת רבי אליעזר - על פרקי דרבי אליעזר. על הספר אנו יודעים מן ההקדמה לספרו בית נכות.
מהדורות סרוקות באתר כתבים עבריים (היברובוקס)
אגדת אגדות - קובץ מדרשים קטנים
בית נכות - קובצי הלכה ותשובות מתקופת הגאונים
תוספתא עתיקתא - כרך חמישי, נוסח קדום של התוספתא. כרך זה כולל תשובה מהרמב"ם מתוך כתב יד.
תורתן של ראשונים -
כרך א' - דברי רב יהודאי גאון על סדר הקריאה בתורה וההפטרות, תשובות רבי (המכונה כאן רבנו) סעדיה גאון, ודבריו בעניין ידיעת המדעים של חכמינו כמשתקף במשנה ובתלמוד.
כרך ב' - תשובות של רב האי גאון, רב נטרונאי גאון, וגאונים נוספים.
הערות שוליים

↑  על חנות הספרים בבעלותו כתב בשער ספריו, וכן במודעה ששרדה לגבי אחד מפרסומיו
↑  שלמי תודה בהקדמה לספר תורתן של ראשונים (באתר כתבים עבריים - היברובוקס)
↑  בהקדמה לספר תורתן של ראשונים (באתר כתבים עבריים - היברובוקס)
↑  ידועים תולדות חייו של דה רוסי, מחקריו וספריו על העברית בכתבי היהודים, וספרים שכתב המגינים על הנצרות. אוספו עבר סריקה וניתוח והועלה למרשתת והוא נגיש דרך אתר "כתיב" לכתבי יד עתיקים של הספרייה הלאומית. חלק מאוסף זה הגיע לארץ בשלבים שונים. ראו מפארמה לכל העולם (כתבה באתר הספרייה הלאומית) וכן כתבה בעיתון הארץ בעניין כתב יד של הרמב"ם מן האוסף. אך ראו מאמר על מוזיקאי בשם סלומון דה רוסי והשערה שהיה צאצא של עזריה דה רוסי לפיו ייתכן שמשפחה זו ממוצא יהודי.
↑  רשימת בית מסחר הספרים של הרב חיים מאיר הורוויץ (באתר כרטסת הספרייה הלאומית - 'מרחב')
1 2  מוגשה ונקרבה הקדמה לספר תוספתא עתיקתא כרך ה' (אתר כתבים עבריים - היברובוקס)
↑  "מהדורה סרוקה של הספר יד המלך (אתר כתבים עבריים - היברובוקס)
↑  שי"ר, הקדמת "ערך מלין", פראג תרי"ב, עמ' XII. (מידע זה הועתק מתוך הערה בערך הויקיפדי: יחזקאל לנדא)
↑  הקדמה לכרך א' של אגֻדת אגדות (באתר כתבים עבריים - היברובוקס)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462639805171  GND: 139659242  ISNI: 0000 0001 1918 5525  LCCN: no2003063801  NTA: 138237646  RERO: 02-A003383643  SUDOC: 122219341  VcBA: 495/167168  VIAF: 88673671   WorldCat (עם VIAF): 88673671 
צילום שער "תוספתא עתיקתא" - קובץ ברייתות עתיקות שנדפסו מכתבי יד על ידי חיים מאיר הורוויץ בשנת 1889.
סופיה, ארכידוכסית אוסטריה

סופיה פרדריקה דורותיאה מריה יוזפה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית: Sophie Friederike Dorothea Maria Josepha von Österreich; 5 במרץ 1855 - 29 במאי 1857) הייתה בתם של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ואליזבת, נסיכת בוואריה ("סיסי").
ביוגרפיה

סופיה נולדה ב-5 במרץ 1855 בטירת לאקסנבורג שבווינה, האימפריה האוסטרית. אביה היה פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ואמה הייתה אליזבת, נסיכת בוואריה אשר כונתה "סיסי". מיד לאחר שסופיה הוטבלה, הפקיעה אותה סבתה מצד האב סופי, נסיכת בוואריה מסיסי, בטענה שסיסי צעירה מכדי לטפל בה. שנה לאחר מכן ילדה סיסי בת נוספת, גיזלה, ארכידוכסית אוסטריה, וחמותה נהגה גם בה בצורה דומה. לסיסי הותר לראות את הילדות רק באישור מיוחד של חמותה, ותמיד כאשר זו האחרונה נוכחת בחדר. סיסי ביקשה מפרנץ יוזף שידבר עם אמו בעניין, אולם עבר זמן רב בטרם הוא הצליח לשכנע אותה להחזיר לאשתו את בנותיה.
לאחר שהן הוחזרו לה, החלה סיסי לקחת את הילדות למסעותיה ברחבי האימפריה. באביב 1857, היא יצאה עמם לטיול בהונגריה - ארץ שאותה העריצה. כאשר הן שהו בבודפשט, חלו לפתע שתי התינוקות וסבלו משלשולים ומחום גבוה. גיזלה הצליחה להתגבר, אולם ב-29 במאי, לאחר אחת עשרה שעות של מאבק במחלה, נפטרה סופיה בזרועות אמה. מותה נבע ככל הנראה מהתייבשות, וייתכן שהמחלה שתקפה אותה הייתה טיפוס הבטן. גופתה של סופיה הוחזרה לווינה, ונקברה בקריפטה הקיסרית. המוות השפיע קשה מאוד על סיסי, אשר ראתה בעצמה אשמה במותה של בתה. היא שקעה בדיכאון, התמוטטה לעיתים קרובות, ונעלה את עצמה בחדרה במשך ימים שלמים. לעיתים היא הייתה יוצאת לנסיעות ממושכות רק כדי להימנע מלחשוב. המוות גם גרם לה להזניח את גיזלה, וכן את בנה היחיד רודולף.
רון פולונסקי

נבחרת ישראל בשחייה שהשתתפה באליפות העולם ובאליפות אירופה בשחייה לנוער 2019. עומדים מימין: מירון חרותי, יונתן קופלב, רון פולונסקי, מיכאל לייטרובסקי, לאה פולונסקי, איתי גולדפדן, יעקב טומרקין, המאמן ניקיטה שקילנקו, המאמן חנן שטרלינג, המאמנת לודמילה זליצ'ונוק. יושבים מימין: דניאל נמיר, תומר פרנקל, אנדראה מורז, אנסטסיה גורבנקו, דניס לוקטב וגל כהן גרומי
רון פולונסקי (נולד ב-28 במרץ 2001) הוא שחיין ישראלי, סגן אלוף אירופה (בלגרד 2024), אלוף אירופה עד גיל 23 (דבלין 2023), מקום תשיעי באליפות העולם (בודפשט 2022), סגן אלוף אירופה לנוער (קאזאן 2019) ומקום רביעי באליפות העולם לנוער (בודפשט 2019), אלוף ישראל ושיאן ישראל במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, 100 מטר חזה (פריז 2024).
השתתף באולימפיאדת טוקיו (2020) ובאולימפיאדת פריז (2024).
ביוגרפיה

פולונסקי נולד וגדל בחיפה. אחותו הצעירה לאה פולונסקי, אף היא שחיינית מצטיינת ואלופת ישראל בשחייה. בצעירותו השתתף בחוגים של ג'ודו, ריקודים סלוניים, וכדורגל. הוא מתאמן בקבוצת מכבי חיפה בהדרכתם של חנן שטרלינג ופקה נוקד ומחזיק במספר רב של שיאי ישראל לילדים ונוער.
ביוגרפיה > 2016

באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 2016 סיים פולונסקי במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 2:21.17 דקות.
ביוגרפיה > 2017

באליפות ישראל שנערכה בשנת 2017 זכה פולונסקי ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חזה בשיא גילאי 16 ו-17 חדש של 2:18.16 דקות, אחרי איליה גלדישב (2:16.29 דקות) ולפני גל נבו מהפועל עירוני הוד השרון (2:20.11 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא איש חדש של 4:27.16 דקות, אחרי איתי גורביץ' מהפועל ירושלים (4:24.43 דקות) ולפני גל הדר ממכבי קריית אונו (4:30.20 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:05.76 דקות, אחרי יעקב טומרקין ממכבי אשדוד (2:01.40 דקות) ואלון שמי מהפועל עירוני הוד השרון (2:05.62 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום תשיעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:05.34 דקות.
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בגיור שבהונגריה בשנת 2017 זכה פולונסקי במדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם דוד גרצ'יק, גל כהן גרומי ומיכאל סמירנוב בתוצאה של 3:46.60 דקות. נוסף לכך, הוא סיים פעמיים במקום רביעי, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:03.91 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:28.07 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:04.51 דקות.
ביוגרפיה > 2018

באליפות ישראל שנערכה ביולי 2018 זכה פולונסקי בשתי מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:03.70 דקות, אחרי אלכסנדר מקסוואל לבד (2:02.67 דקות) ולפני גל הדר (2:06.64 דקות), שניהם מהפועל דולפין נתניה ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי 4:27.25 דקות, אחרי אלכסנדר מקסוול לבד (4:23.62 דקות) ולפני גל הדר (4:31.44 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:18.41 דקות, 10 מאיות השנייה ממדליית ארד, במקום שישי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:04.71 דקות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בדצמבר אותה שנה הוא סיים במקום שישי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:47.98 דקות ובמקום 14 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.28 שניות, בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אישי חדש של 50.24 שניות.
ביוגרפיה > 2019 > סגן אלוף אירופה לנוער

באליפות אירופה לנוער שנערכה בקאזאן שברוסיה זכה פולונסקי במדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש לנוער של 1:59.98 דקות, אחרי אפוסטולוס פאפאסטמוס מיוון (1.59.93 דקות) ולפני גל כהן גרומי מישראל שקבע שיא ישראלי חדש לגילאי 17 של 2:00.48 דקות. כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא נוער חדש של 2:01.32 דקות, שיפור לשיא הטרי בן השבוע של כהן גרומי (2:01.47 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום 12 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא נוער חדש של 2:16.41 דקות, שיפור לשיא בן ה-4 שנים של איליה גלדישב (2:16.78 דקות). כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אישי חדש של 2:17.70 דקות, במקום חמישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם מיכאל סמירנוב, עילי כהן וגל כהן גרומי בתוצאה של 7:25.08 דקות ובמקום שמיני במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם גל כהן גרומי, עילי כהן ומיכאל סמירנוב בתוצאה של 3:22.44 דקות.
ביוגרפיה > 2019 > אלוף ישראל

באליפות ישראל שנערכה בתחילת אוגוסט זכה פולונסקי ב-3 מדליות 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא נוער חדש של 2:16.15 דקות, לפני יבגני ממין (2:17.67 דקות) ואמרי גניאל (2:17.72 דקות), שניהם מהפועל דולפין נתניה ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:00.16 דקות, לפני איתי גורביץ' מהפועל ירושלים (2:01.91 דקות) וגל כהן גרומי (2:02.07 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:24.60 דקות, אחרי איתי גורביץ' (4:22.66 דקות) ולפני יובל ספרא מהפועל עמק יזרעאל (4:24.95 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:02.81 דקות.
ביוגרפיה > 2019 > מקום רביעי באליפות העולם לנוער

שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות העולם לנוער שנערכה בבודפשט, הונגריה בסוף אוגוסט הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא נוער חדש של 1:59.84 דקות ובהישג הטוב ביותר של שחיין ישראלי באירוע זה ו-17 מאיות השנייה איטי מהקרטיריון האולימפי.
בתחרות שנערכה באמסטרדם בדצמבר קבע פולונסקי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא נוער חדש של 1:59.45 דקות ובכך קבע את הקריטריון האולימפי ובמשחה ל-200 מטר חזה שיא נוער חדש של 2:14.22 דקות.
ביוגרפיה > 2021

באליפות אירופה שנערכה במאי הוא סיים ביחד עם דניס לוקטב, אנדראה מורז ואנסטסיה גורבנקו במקום רביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 7:32.96 דקות.
באולימפיאדת טוקיו, התחרה פולונסקי בשלושה משחים. במשחה ל-200 מטר חזה הוא סיים במקום ה-27 בתוצאה של 2:12.71 דקות. במשחה ל-200 מטר מעורב אישי הוא סיים במקום ה-26 בתוצאה של 1:58.95 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי הוא סיים במקום ה-27 בתוצאה של 4:21.50 דקות.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 סיים במקום תשיעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 1:57.99 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן 13 השנים של גל נבו (1:58.25 דקות). כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אישי חדש של 1:58.31 דקות ועלה מהקום החמישי לשלב חצי הגמר. נוסף לכך, הוא סיים במקום 22 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:24.05 דקות.
ביוגרפיה > 2024

בתחרות שנערכה בסן אנטוניו ב-1 באפריל 2024 זכה במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 1:00.24 דקות, אחרי דניס פטרשוב יהודי מקירגיסטן (59.83 שניות) וניק פינק מארצות הברית (1:00.03 דקות), שיפור לשיא בן השנתיים של כריסטיאן פיצ'וגין (1:00.33 דקות).