stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ריצת 100 מטר משוכות
אצניות מפורסמות בריצת 100 מטר משוכות > בעולם

קנדרה הריסון (ארצות הברית ארצות הברית) - שיאנית העולם הנוכחית -12.20 שניות, השיא נקבע ב-22 ביולי 2016
סאלי פירסון (אוסטרליה אוסטרליה) - אלופה אולימפית (אולימפיאדת לונדון 2012) ופעמיים אלופת עולם (טגו 2011 ולונדון 2017)
דניאל ויליאמס (ג'מייקה ג'מייקה) - אלופת העולם (בייג'ינג 2015)
יורדנקה דונקובה (בולגריה בולגריה) - אלופה אולימפית ושיאנית העולם במשך 28 שנה.
שירלי סטריקלנד (אוסטרליה אוסטרליה) - פעמיים ברציפות אלופה אולימפית, בריצת 80 מטר משוכות (הלסינקי 1952 ומלבורן 1956)
גייל דיברס (ארצות הברית ארצות הברית) - 3 פעמים אלופת עולם (שטוטגרט 1993, גטבורג 1995 וסביליה 1999) ופעמיים סגנית אלופת העולם (טוקיו 1991 ואדמונטון 2001)
לודמילה אנגקוויסט (ברית המועצות ברית המועצות) ו-(שוודיה שוודיה) - פעמיים אלופת עולם (טוקיו 1991 ואתונה 1997) ואלופה אולימפית (אטלנטה 1996)
מישל פרי (ארצות הברית ארצות הברית) - פעמיים ברציפות אלופת עולם (הלסינקי 2005 ואוסקה 2007)
אצניות מפורסמות בריצת 100 מטר משוכות > בישראל

שיאנית ישראל, היא אירנה לנסקי ושיאה הישראלי עומד על 12.80 שניות, השיא נקבע ב-7 ביולי 2002
אסתר רוט-שחמורוב החזיקה בשיא הישראלי בריצה זו, 12.93 שניות משנת 1976, במשך 26 שנים.
אלופות האולימפיות בריצת 80 מטר משוכות ו-100 מטר משוכות

|  אלופות אולימפיות - ריצת 100/80 מטר משוכות (נשים) |
| --- | --- | --- |
| 80 מטר משוכות | (1932): בייב דידריקסון ארצות הברית • (1936): טרביזונדה ואלה איטליה • (1948): פאני בלנקרס-קון הולנד • (1952): שירלי סטריקלנד אוסטרליה • (1956): שירלי סטריקלנד אוסטרליה • (1960): אירינה פרס ברית המועצות • (1964): קארין בלצר גרמניה • (1968): מורין קיירד אוסטרליה |  |
| 100 מטר משוכות | (1972): אנלי ארהרדט מזרח גרמניה • (1976): יוהנה שאלר-קליר מזרח גרמניה • (1980): ורה קומיסובה ברית המועצות • (1984): בניטה פיצג'רלד-בראון ארצות הברית • (1988): יורדנקה דונקובה בולגריה • (1992): וולה פאטולידו יוון • (1996): לודמילה אנגקוויסט שוודיה • (2000): אולגה שישיגינה קזחסטן • (2004): ג'ואנה הייס ארצות הברית • (2008): דון הרפר ארצות הברית • (2012): סאלי פירסון אוסטרליה • 2016: בריאנה רולינס ארצות הברית • 2020: ג'סמין קמאצ'ו-קווין פוארטו ריקו • 2024: מסאי ראסל ארצות הברית |  |
2024: מסאי ראסל
שחרור (אנדרטה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  פסל 
 על שם:  חלקו של הצבא האמריקני בשחרור מחנות הריכוז הגרמניים
 כתובת:  הפארק הלאומי ליברטי 
 מיקום:  ניו ג'רזי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1985
 תאריך פתיחה רשמי:  1985 
 חומרי בנייה:  ארד 
 יוצר:  נתן רפופורט 
 מידות
 גובה:  4.5 מ' 
 קואורדינטות:  40°41′34″N 74°03′21″W﻿ / ﻿40.692711°N 74.055855°W﻿ / 40.692711; -74.055855
  (למפת מחוז הדסון מוגדלת) ג'רזי סיטי יוניון סיטי הובוקן מחוז אסקס מחוז יוניון סטטן איילנד ברוקלין מנהטן מחוז ברגן מחוז פסאיקשחרור(למפת מחוז הדסון רגילה) ג'רזי סיטי יוניון סיטי הובוקן מחוז אסקס מחוז יוניון סטטן איילנד ברוקלין מנהטן מחוז ברגן מחוז פסאיקשחרור
 
שחרור (באנגלית: Liberation) היא אנדרטה לזכר קורבנות השואה, הניצבת בג'רזי סיטי שבמדינת ניו ג'רזי. האנדרטה נוצרה על ידי הפסל נתן רפופורט.
מבנה

האנדרטה היא פסל ארד של חייל אמריקני, הנושא בזרועותיו ניצול של מחנה ריכוז נאצי. עיצובה מיועד להזכיר את חלקו של הצבא האמריקני בשחרור מחנות הריכוז הגרמניים ואת היות ארצות הברית מקום מפלט עבור רבים מניצולי השואה.
גובה הפסל הוא כ-4.5 מטרים ומשקלו כשתי טונות. הוא ניצב בחלקו הדרומי של פארק החירות של מדינת ניו ג'רזי, לחוף מפרץ ניו יורק. אתר האנדרטה נמצא כקילומטר מצפון-מערב לפסל החירות וכקילומטר וחצי מדרום-מערב לאליס איילנד (אתר מוזיאון ההגירה האמריקני), באופן שמיקומי השלושה יוצרים צורת משולש. הקרבה בין שלושת האתרים נועדה לייצג משמעות סמלית.
הקמת האנדרטה הוזמנה על ידי מדינת ניו ג'רזי, בתמיכתה של קבוצת ארגוני ותיקי מלחמה. האנדרטה נחנכה ב-30 במאי 1985.
משרד ההגנה של ארצות הברית בחר בצילום האנדרטה להיות עיטור השער של חוברת הדרכה מטעמו לציון ימי הזיכרון לקורבנות השואה, הנערכים בארצות הברית מדי אביב.
ראו גם

אנדרטת ניו אינגלנד לשואה
אנדרטת אורגון לשואה
אנדרטת השואה (סן פרנסיסקו)
הערות שוליים

↑  ג'יימס א. יאנג, "בין זיכרון לאנדרטה", בתוך: ש. אבני (עורך), משואה: קובץ שנתי לתודעת השואה והגבורה , ט"ו: עמ' 137, תל אביב: אפריל 1987.
קרן בריגס

קרן בריגס (באנגלית: Karen Briggs; נולדה ב-11 באפריל 1963) היא ג'ודוקא עבר בריטית אשר זכתה במדליות רבות באליפויות אירופה ובאליפויות העולם.
היא נחשבת לאחת מהג'ודוקא הבריטים המצליחים ביותר. היא ייצגה את בריטניה באולימפיאדת ברצלונה 1992, בפעם הראשונה שג'ודו נשים נכלל באופן רשמי במשחקים האולימפיים, וסיימה במקום החמישי כאשר הפסידה בקרב על מדליית הארד בזמן שסבלה מפריקת כתף. במהלך הקריירה, היא זכתה בעשרות טורנירים מהסבב העולמי. בריגס נשואה לפיטר אינמן, בנו של מאמן הג'ודו רוי אינמן, וכעת מלמדת ג'ודו בבתי ספר במזרח יורקשייר.
ב-9 ביולי 2013, העניקה אוניברסיטת האל לבריגס את התואר דוקטור לשם כבוד.
באוגוסט 2015, נכנסה להיכל התהילה של איגוד הג'ודו העולמי.
רשימת הישגים חלקית מטורנירים בסבב העולמי

| שנה | טורניר | מקום | קטגוריית משקל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1981 | Dutch Open Kerkrade | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1981 | British Open London | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1981 | Coupe Canada Cup Quebec | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1982 | German Open Goslar | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1982 | Dutch Open The Hague | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1982 | British Open London | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1982 | ASKO World Tournament Leonding | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1983 | US Open Colorado Springs | 3 | עד 48 ק"ג |
| 1983 | Fukuoka tournament Japan | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1984 | German Open Aachen | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1984 | Dutch Open The Hague | 2 | עד 48 ק"ג |
| 1985 | German Open Fürstenfeldbruck | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1986 | British Open London | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1987 | British Open Birmingham | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1988 | Fukuoka tournament Japan | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1989 | Belgian Open Arlon | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1990 | British Open London | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1990 | Norway Open Oslo | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1991 | Scottish Open Edinburgh | 1 | עד 48 ק"ג |
| 1992 | Tournoi de Paris | 1 | עד 48 ק"ג |
הערות שוליים

↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
↑  ‏ "Briggs cheers on judo's return", ‏ 22 ביוני 2002, BBC
↑  ‏ "Karen Briggs inducted in to IJF Hall of Fame ", ‏ 24 באוגוסט 2015, 'britishjudo.org.uk'
שלמה אילוז

שלמה אילוז (נולד ב-13 באפריל 1959) הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת בלם בהפועל באר שבע ובנבחרת ישראל.
קריירה

נולד כילד שמיני מתוך תשעה ילדים להורים שעלו ממרוקו. המשפחה התגוררה בשכונה ד' בבאר שבע. החל לשחק בליגות הנערים העירוניות מיסודו של אהרון בן יעקב והתקדם לקבוצת הנוער של הפועל באר שבע (השלושה), שאומנה על ידי חיים סנה וזכתה בתואר אלוף האלופים בליגת הנוער.
לפני תחילת עונת 1978/1979, קודם לקבוצת הבוגרים של הפועל באר שבע על ידי מאמנה באותה עת, אליהו עופר. את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה בליגה העליונה ערך ב-14 באוקטובר 1978 בניצחון על מכבי פתח תקווה, 1:3. בתחילת דרכו תופקד כבלם קדמי כאשר כבלם אחורי תופקד אלון בן דור. בהמשך, שיחק שנים רבות עם אפרים דוידי, כשאילוז בלם אחורי ודוידי בלם קדמי.
ב-1988 זומן לנבחרת ישראל שאומנה באותה עת על ידי יצחק שניאור ויעקב גרונדמן. משחק הבכורה שלו היה ב-18 באוקטובר 1988, בניצחון ישראל על מלטה 0:2, במשחק שהתקיים באצטדיון וסרמיל בבאר שבע. הוא היה חלק מסגל הנבחרת במוקדמות מונדיאל 1990 ושיחק ב-19 במרץ 1989 במשחק מול אוסטרליה באצטדיון רמת גן שהסתיים בתיקו 1:1 וזכור בשל שער השוויון שהבקיעה אוסטרליה בבעיטת עונשין שלווה בקריאה של שדר הטלוויזיה, יורם ארבל: "ככה לא בונים חומה". שיחק שש פעמים במדי נבחרת ישראל. למרות שהודיע על פרישה מהנבחרת בדצמבר 1989, לאחר שנבחרת ישראל לא הצליחה להעפיל למונדיאל, משחקו האחרון בנבחרת היה באצטדיון רמת גן, מול ברית המועצות, ב-16 במאי 1990, שבו ניצחה ישראל 2:3.
תארים

ליגה ראשונה :
מקום שלישי: 1982/1983, 1987/1988, 1993/1994, 1994/1995
גביע המדינה :
סגנות: 1983/1984
גביע הטוטו ליגה ראשונה :
זכייה: 1988/1989, 1995/1996
סגנות: 1985/1986
גביע ליליאן :
זכייה: 1988
סגנות: 1982, 1983
חיים אישיים

בעת היותו שחקן פעיל החל בתהליך חזרה בתשובה. נכון לשנת 2022 אילוז נשוי לחווה, ולו ארבעה ילדים. לומד בכולל בבאר שבע, עובד ב"כיוונים", חברת בת של עיריית באר שבע כמנהל אחזקה במתקני ספורט.
הערות שוליים

1 2 3 4  אשר גולדברג‏, "הייתה הצעה מפתה מנתניה, אבל אני קשור לבאר שבע בחבלים", באתר וואלה, 10 בנובמבר 2022
1 2  יצחק שתיל, באר שבע צופה היום לנצחון ראשון ברומניה, מעריב, 13 באוגוסט 1978
↑  אריה רפפורט, המבצע הכפול של באר שבע: שיקמה כבודה והדיחה המובילה, מעריב, 15 באוקטובר 1978
↑  אפרים גנור, בן ברוך, הלוי ואילוז נגד מלטה, חדשות, 18 באוקטובר 1988
1 2  חיים זלקאי, אילוז ריאלי, מעריב, 13 בדצמבר 1989
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רכישה עצמית

רכישה עצמית (share buyback או stock repurchase) היא פעולה כלכלית במסגרתה תאגיד (לרוב חברה) רוכש מניות שהוא עצמו הנפיק בעבר.
בישראל, פעולה זו הייתה אסורה עד כניסתו לתוקף של חוק החברות, אך גם לפני כניסת החוק לתוקף היו חברות עוקפות את האיסור ומבצעות את הרכישות באמצעות חברות-בנות. כיום, החוק רואה את הרכישה העצמית כסוג של חלוקה (distribution), שהיא העברת נכסים מהחברה לבעל מניה בה מכוח היותו בעל מניה, בדומה לדיבידנד.
על מנת להגן על הנושים של חברות השוקלות לבצע חלוקה, קובע החוק תנאים מסוימים שרק בהתקיימם מותר לבצעה. אלמלא תנאים אלו, לא הייתה הגנה מספקת מפני מצבים בהם חברות מחלקות לבעלי מניותיהן שיעור גבוה מהונן העצמי, או אף סכום העולה עליו, תוך הפחתת נכסיהן אל מתחת לרמה המאפשרת להן לשרת את מלוא התחייבויותיהן. לכן, חברה יכולה לבצע רכישה עצמית בתנאי שהיא עומדת בשני מבחנים: ראשית, "מבחן הרווח", הדורש כי יהיו לחברה רווחים לחלוקה במאזן שלה, באמצעותם היא מסוגלת לבצע את הרכישה העצמית. שנית, "מבחן יכולת הפרעון", הדורש כי לא יתקיים חשש שבעקבות החלוקה החברה לא תוכל לעמוד בהתחייבויותיה. אם חברה אינה עומדת במבחן הרווח (אין לה עודפים מספיקים) אך סבורה כי היא עומדת במבחן יכולת הפרעון, היא יכולה לפנות לבית המשפט כדי שיאשר את החלוקה, לאחר שנוכח כי אכן אין סכנה שלא תוכל לעמוד בהתחייבויותיה.
מבחינה חשבונאית, הסכום בו נרכשו חזרה המניות על ידי החברה מופחת מהונה העצמי. למרכיבי ההון העצמי מתווסף סעיף שערכו שלילי והוא מייצג את הסכום שהוציאה החברה על הרכישה העצמית.
מכיוון שמניות מייצגות את היותו של בעליהן צד לחוזה מול החברה, יחד עם העובדה שחברה (ככל אדם אחר) אינה יכולה להתקשר בחוזה עם עצמה, המניות הנרכשות ברכישה עצמית הופכות למניות רדומות. מניות כאלו אינן מזכות בזכויות הצבעה באספה הכללית, בזכות לקבלת דיבידנד או בכל זכות אחרת.
כאשר רכישת המניות של החברה מתבצעת באמצעות חברה בת או תאגיד אחר בשליטת החברה, אזי רכישה זו מרדימה רק את זכות ההצבעה בגין המניות ולא את הזכויות הכלכליות (כגון הזכות לדיבידנד) בגינן. זו אינה רכישה עצמית במובנה המלא, אך עשויה להיות לה תוצאה דומה מבחינה כלכלית.
גם רכישה עצמית של ניירות ערך המירים למניות, כמו אופציות ושטרי הון, נחשבת לחלוקה וחלים עליה אותם כללים ומגבלות כמו על רכישה עצמית של מניות. רכישה עצמית של אג"ח להמרה, שהוא סוג של נייר ערך המיר, תיחשב לרכישה עצמית, שעליה חלות מגבלות חוק החברות, רק בגובה הסכום בו האג"ח מופיע במאזן כהון עצמי (ככלל, הסכום שהחברה חייבת בגין אג"ח להמרה, בדומה לכל אג"ח, יופיע תחת חלק ההתחייבויות במאזן, אך לעיתים ניתן להציג חלק ממנו תחת ההון העצמי).
אופן ביצוע הרכישה העצמית

ככלל, רכישה עצמית מיועדת לחלק עושר מהחברה בחזרה לבעלי מניותיה. הדבר מושג בשתי דרכים מקבילות: אותם משקיעים שמוכרים את מניותיהם לחברה מקבלים ממנה את התשלום עבורן; אותם משקיעים שלא מוכרים את המניות (בדרך כלל, הרוב) נהנים מעליית מחירן. בעיה העלולה להתעורר בעת ביצוע רכישה עצמית היא מצב של אי-שוויון בין בעלי המניות. ייתכן שחברה תרכוש מניות חזרה רק מחלק מבעלי מניותיה (למשל, רק מבעל השליטה). התשלום בגין המניות יעבור אליהם, הונה העצמי של החברה יפחת, אך שאר בעלי המניות לא יהנו מאותם נכסים שהיו לפני כן בידי החברה. מצב כזה מייצג העברת עושר בעקיפין מכלל בעלי המניות לאלו שמניותיהם נרכשו. הבעיה אינה מתעוררת עם דיבידנד, שהוא תמיד שוויוני ומחולק באופן זהה לכל המניות. כדי להימנע מהמצב האמור, חברה ציבורית צריכה לבצע רכישה עצמית באחת ממספר דרכים:
רכישה עצמית במסחר בבורסה (open market repurchase) – החברה מזרימה פקודות קניה למניותיה-היא במסחר השוטף בבורסה. דרך זו משפיעה באופן הישיר ביותר על מחיר המניה ומייצגת באופן טוב את העברת העושר מהחברה לכל בעלי מניותיה. חסרונה הוא בכך שאינה "מגלה את הקלפים", כלומר, המוכר בבורסה אינו יודע שמצדה השני של העסקה עומדת החברה עצמה, שהיא לרוב בעלת מידע עדיף על ענייניה ועתידה העסקי. ייתכן וכתוצאה מכך ירכשו המניות במחיר נמוך משוויין האמיתי, או באופן אחר שאינו יעיל מכיוון שאינו משתף את כלל בעלי המניות ב"איתות" ששולחת הרכישה העצמית.
הצעת רכש של רכישה עצמית (repurchase tender offer) – החברה פונה בהצעת רכש לבעלי מניותיה. אלו שבוחרים לקבל את ההצעה מוכרים את המניות שבידיהם לחברה. אם הניצעים הסכימו ליותר מכפי שהחברה מבקשת לרכוש, יופחת שיעור הרכישה מכל ניצע באורח פרופורציונלי (לדוגמה, אם בעלי 4 מיליון מניות הסכימו, בעוד החברה הציעה לרכוש 2 מיליון, כל בעל מניות יזכה למכור 50% מהמניות שהסכים למכרן).
רכישה עצמית ישירה – למרות האמור לעיל, אין איסור חוקי על רכישה עצמית של מניות מחלק מהבעלים בלבד, על ידי חוזה פשוט מחוץ לבורסה. כאשר מתבצעת רכישה כזו, ייתכן והיא בכל זאת תיטיב עם כלל בעלי המניות, במיוחד עקב כך שכמות המניות בהון העומד פחתה, או אם הרכישה מתבצעת (מכל סיבה שהיא) במחיר הנמוך ממחיר השוק של המניות.
שיקולים לביצוע רכישה עצמית

מסר חיובי: הנהלת החברה מעבירה לציבור המשקיעים מסר מרגיע ומעודד כשהיא מודיעה על רכישה עצמית משום שלהערכת מנהליה מחיר המניות זול ולמשקיעים אין סיבה לדאגה כתוצאה מירידת שווי המניה. במילים אחרות, לחברה אמצעים נזילים בסכום גבוה, המאפשרים לה לבצע את ההשקעה האופטימלית כיום בשוק – כלומר, רכישת מניותיה שלה.
ביקורת: הציבור מעדיף שהמסר המרגיע לא יגיע מהחברה עצמה, המשתמשת בכספים שגייסה בעבר מהציבור, אלא מהמנהלים ומבעלי השליטה באופן אישי. רק כאשר "בעל הבית" מכניס את היד לכיסו האישי, הציבור מאמין יותר למסר שהוא מעביר.
הגדלת הרווח למניה: המניות הנרכשות ברכישה עצמית מופחתות מההון העומד (outstanding shares) של החברה. כתוצאה מכך, מספר המניות קטן והרווח למניה גדל (הרווח למניה מחושב על ידי חלוקת הרווח הנקי במספר המניות הנכללות בהון העומד). לרווח למניה חשיבות רבה והוא מהווה נתון מרכזי עבור אנליסטים.
ביקורת: ישנן חברות המשתמשות ברווח למניה כמדד ביצוע לקביעת זכאות לבונוסים. גידול מלאכותי ברווח למניה שמקורו אינו בביצועי המנהלים אלא בהליך טכני, משדר מסר שלילי למשקיעים.
ביקורת: הרווח למניה יגדל בתנאי שהרווחים לא ירדו עקב זרימה החוצה של מזומנים ששימשו לרכישת המניות, מזומנים אשר אחרת היו משמשים ליצור הכנסות.
הגדלת התשואה להון: באופן דומה – בשל הפחתת ההון העצמי של החברה במאזן החשבונאי שלה – ההון העצמי לאחר הרכישה קטן יותר והתשואה להון (בהינתן רווח נקי קבוע) גדלה יחסית למצב שלפני הרכישה העצמית. נתון זה חשוב בעיקר לצורך גיוסי הון ואשראי.
דילול השוק: רכישה עצמית של מניות והפיכתן לרדומות מקטינה את ההון הרשום למסחר וגורמת לירידה בהיצע המניות של החברה בבורסה. במצב כזה, נוצר לחץ כלפי מעלה על מחיר המניות בתקופות של ביקושים, דבר העולה בקנה אחד עם האינטרס של החברה שהוא העלאת שווי החברה מחד (כלי חשוב לצורך גיוסי הון, נטילת אשראי ומשיכת משקיעים) והשבחת המניות הרדומות מאידך.
הגדלת שיעורי האחזקה של בעלי המניות הקיימים: כשחברה מבצעת רכישה עצמית של מניות, היא מגדילה את שיעור האחזקה של כל אחד מבעלי המניות בחברה. זאת בכפוף למגבלת חוק החברות, לפיה אם מעוניין בעל השליטה להגיע לשיעור העולה על 25% או על 45%, עליו לקיים הצעת רכש מיוחדת. לדוגמה, אם ההון העומד של החברה הוא 100 מניות ובעל השליטה מחזיק ב-35 מניות, הרי שברשותו 35% מהון החברה. אם החברה תרכוש בעצמה 15 מניות שלה בבורסה, הרי שההון העומד ירד ל-85 מניות. במצב זה, שיעור האחזקה של בעל השליטה גדל ל-41% (35 מתוך 85). הגדלת שיעור האחזקה מקטינה את חששות בעל השליטה מהשתלטות עוינת.
רכישה עצמית של חוב

מלבד רכישה עצמית של מניות והמירים למניות, חברה עשויה לבצע רכישה עצמית של ניירות ערך אחרים. כך, לדוגמה, ניתן לבצע רכישה עצמית של אג"ח (debt buyback או bond buyback). רכישה עצמית כזו מפחיתה את גובה ההתחייבויות במאזן החברה. היא דומה לפרעון מוקדם של הלוואה, גם כזו שאינה בצורת אג"ח. לעיתים, חברות מבצעות רכישה עצמית כזו כאשר מחירי האג"ח שלהן, הנסחרות בשוק, נמוכים ביחס לגובה ההתחייבות שהאג"ח יוצרות במאזן (carrying value). מצבים כאלו מתקיימים, בין היתר, בתקופות של משבר כלכלי או של אי ודאות בקשר לחברה. במקרה כזה, החברה רושמת רווח כתוצאה מהרכישה, שכן תמורת סכום מסוים שהיא מוציאה מנכסיה, ההתחייבויות שלה פוחתות בסכום גבוה יותר והונה העצמי גדל.
המגבלות הקבועות בחוק החברות, המתייחסות לרכישה עצמית של ניירות ערך שתמורתם נכללת בהון העצמי (קרי, מניות והמירים למניות), אינן חלות על רכישה עצמית של ניירות ערך שתמורתם נכללת בהתחייבויות. עם זאת, על רכישה עצמית של חוב חלות המגבלות הקבועות בדיני חדלות הפרעון, במיוחד ההסדרים המתייחסים לסוגיה של העדפת נושים. אם חברה אינה נמצאת במצב של חדלות פרעון ואינה מתקרבת אליו, הסוגיה כלל אינה מתעוררת. אם חברה הגיעה לחדלות פרעון או יש חשש ממשי שתגיע לכך, הרי שרכישה עצמית של חוב עשויה לקפח את זכויותיהם של הנושים האחרים (אלו שאיגרות החוב שבידיהם לא נרכשו) ובמקרה כזה ייתכן שתקום זכות תביעה כלפי בעלי איגרות החוב שנרכשו ברכישה העצמית.
רכישה עצמית של חוב נעשתה פופולרית בישראל בדרך של הצעת רכש חליפין. בהצעה מעין זו, החברה מציעה לבעלי סדרה של איגרות חוב שלה, הנסחרות באופן ציבורי, לרכוש מהם את איגרות החוב הנוכחיות, כאשר התמורה בהצעת הרכש היא איגרות חוב חדשות, שיונפקו על ידי החברה. לאיגרות החוב החדשות יש, בדרך כלל, מועד פדיון מאוחר יותר או תנאים אחרים העדיפים מבחינת החברה. מובן כי על החברה להציע תנאים שיהיו טובים מספיק עבור המשקיעים כדי שיענו בחיוב להצעת הרכש.
הערות שוליים

↑  סעיף 1 לחוק החברות, תשנ"ט-1999, ס"ח 189 (להלן: חוק החברות).
↑  סעיף 302 לחוק החברות.
↑  סעיף 303 לחוק החברות.
↑  סעיף 17 לחוק החברות.
↑  סעיף 2 לחוק החוזים (חלק כללי), תשל"ג-1973, ס"ח 118.
↑  סעיף 308(א) לחוק החברות.
↑  סעיף 309(ב) לחוק החברות.
↑  סעיף 309א לחוק החברות.
↑  השוו אירית חביב-סגל דיני חברות כרך ב 531; 546 (2004).
רלף בירד

רלף מילטון בירד הבן (באנגלית: .Ralph Milton Beard Jr; ‏2 בדצמבר 1927 – 29 בנובמבר 2007) היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-BAA (לימים ליגת ה-NBA) בעונות 1950–1951, לפני שהושעה מהליגה בגין סקנדל הימורים שהיה מעורב בו כשחקן באוניברסיטת קנטקי. בשתי עונותיו ב-NBA נבחר לחמישיות העונה, וממוצעיו הכוללים הם 15.9 נקודות, 3.8 ריבאונדים ו-3.8 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות ונבחרת ארצות הברית

בירד נולד בעיר הרדינסבורג שבקנטקי, ולמד בלואיוויל הסמוכה. בין השנים 1945–1949 למד באוניברסיטת קנטקי, והוביל את קבוצת הכדורסל שלה לשתי זכיות רצופות באליפות טורניר המכללות ב-1948 וב-1949. בשתי עונות אלו נבחר לחמישיית העונה של ליגת המכללות (First-team All-American), לצד חברו לקבוצה אלכס גרוזה, לאחר שקלע 11.8 נקודות בממוצע למשחק.
בקיץ 1948 השתתף עם גרוזה באולימפיאדת לונדון כחבר נבחרת ארצות הברית בכדורסל, וזכה עמה במדליית הזהב.
קריירת משחק

בירד נלקח על ידי שיקגו סטאגס בסיבוב השני של דראפט ה-NBA‏ 1949, ומיד הועבר בטרייד לאינדיאנפוליס אולימפיאנס, במדיה חזר לשתף פעולה עם גרוזה. לאורך עונת הרוקי שלו קלע 14.9 נקודות למשחק (תשיעי בליגה) ומסר 3.9 אסיסטים למשחק (שביעי בליגה), ובסיומה נבחר לחמישייה השנייה של העונה.
בעונתו השנייה בליגה, 1950/1951, העמיד ממוצעים של 16.8 נקודות (שביעי בליגה) ו-4.8 אסיסטים (חמישי בליגה) למשחק, ונבחר להשתתף במשחק האולסטאר. אינדיאנפוליס סיימה את אותה עונה במקום השמיני בליגה והודחה בסיבוב הפלייאוף הראשון על ידי מיניאפוליס לייקרס, על אף יכולת מצוינת של בירד שקלע 22.0 נקודות למשחק. בסיום העונה נבחר לחמישייה הראשונה של העונה, יחד עם גרוזה.
בקיץ 1951 נחשפה שערוריית הימורים שהיו מעורבים בה 33 שחקנים משבע אוניברסיטאות שונות בליגת המכללות האמריקאית, בין השנים 1947–1950. בין החשודים היו בירד וגרוזה, אשר הושעו מליגת ה-NBA לצמיתות לאחר שהודו בחקירתם כי מכרו משחקים כשחקני קנטקי בעונת 1948/1949. מאז המקרה לא שב בירד לשחק כדורסל.
ב-29 בנובמבר 2007 נפטר בירד בביתו שבלואיוויל, קנטקי, בגיל 79.
הערות שוליים

↑  סטטיסטיקות הקריירה של בירד ב-NBA, באתר basketball-reference.com
↑  סטטיסטיקות המכללות של בירד, באתר sports-reference.com
↑  נבחרת ארצות הברית באולימפיאדת לונדון, באתר USA Basketball
↑  סיפורו של רלף בירד, באתר ספורטס אילוסטרייטד, 30 בנובמבר 2007
↑  על שערוריית ההימורים בליגת המכללות, באתר ESPN,‏ 19 בנובמבר 2003
↑  ההודעה על פטירתו של בירד, באתר הניו יורק טיימס, 30 בנובמבר 2007
גופיית המשחק של בירד תלויה בתקרת אולמה הביתי של קבוצת אוניברסיטת קנטקי
שטראסריזם

שטראסריזם (בגרמנית: Strasserismus או Straßerismus) הוא זרם באידאולוגיה הנאצית שקורא לפעולה רדיקלית ומאסיבית יותר, המבוססת על מעמד העובדים. השטראסריזם דגל באנטישמיות כלכלית יותר מסוגים שונים של אנטישמיות, מתוך שאיפה להגיע ל"לידה מחדש לאומית". שמה של התנועה מגיע מהשמות גרגור ואוטו שטראסר, שני אחים המזוהים עם הרעיון. המפלגה שייצגה את הזרם הייתה החזית השחורה.
אוטו שטראסר, שהתנגד לרעיונותיו של אדולף היטלר בגלל רעיונות אסטרטגיים שונים, גורש מהמפלגה הנאצית בשנת 1930 והוגלה לצ'כוסלובקיה, ואילו אחיו גרגור נרצח בגרמניה הנאצית ב-30 ביוני 1934, בליל הסכינים הארוכות, מבצע רצחני נגד מתנגדיו של היטלר, שכלל את האלמנטים השטראסריסטיים בכל המדינה. השטראסריזם נשאר עמדה אקטיבית בזרמים הנאו-נאציים הבינלאומיים שלאחר מלחמת העולם השנייה.
בשנת 2013 הוקמה בגרמניה מפלגה "הדרך השלישית" שתומכת באידאולוגיה זו.
האחים שטראסר > גרגור שטראסר

גרגור שטראסר (1892-1934) התחיל את הקריירה שלו בכך שהצטרף ל"פרייקורפס" אחרי ששירת במלחמת העולם הראשונה. שטראסר היה חלק ב"פוטש של קאפ". הוא הקים "פלקישר פרבאנד" ("איחוד הגנתי פופולרי") שהוא איחד עם המפלגה הנאצית בשנת 1921. תחילה היה תומך נאמן של היטלר, לקח חלק ב"הפוטש במרתף הבירה" והחזיק במספר עמדות גבוהות במפלגה הנאצית. אבל לאחר זמן קצר החל להיות תומך חזק בימין הראדיקלי של המפלגה, וטען שהמהפכה הלאומית צריכה להיות חזקה נגד עוני ולנסות לבנות תמיכה אצל העובדים. הוא נרצח בליל הסכינים הארוכות בשנת 1934.
האחים שטראסר > אוטו שטראסר

אוטו שטראסר (1897–1974) היה גם הוא חלק מה"פרייקורפס", אבל הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה ונלחם נגד הפוטש של קאפ. הוא הצטרף למפלגה הנאצית ב-1925, שם המשיך לקדם את החשיבות של הסוציאליזם בנאציונל-סוציאליזם. הוא הוגלה על ידי המפלגה הנאצית ב-1930, והקים את ה"חזית השחורה", ארגון שקרא ללאומנים גרמנים להתחיל מהפכה סוציאליסטית. הוא ברח מגרמניה ב-1933 וחי בצ'כוסלובקיה ובקנדה לפני שחזר למערב גרמניה מאוחר יותר בחייו. בכל הזמן ששהה בגלות כתב נגד היטלר וטען שהוא בגד באידאולוגיה הנאצית.
| גרמניה הנאצית |
| --- | --- | --- |
| האידאולוגיה הנאצית | מיין קאמפף • הסדר החדש • קהיליית העם • דם ואדמה • פיהרר • עקרון הפיהרר • ההתפשטות הגרמנית מזרחה |  |
| תורת הגזע | איגניקה נאצית • מישלינג • ראסנשאנדה • לבנסראום • חוקי נירנברג • לבנסבורן • המשרד הראשי לגזע והתיישבות • משרד מדיניות הגזע |  |
| השלטון הנאצי | חוק ההסמכה • האחדה • התעמולה הנאצית: דר שטירמר, היהודי הנצחי, היהודי זיס, אולימפיאדת ברלין • אריזציה • אנשלוס • גנרלגוברנמן |  |
| ארגונים נאציים | אס אס • אס אה • ואפן אס אס • גסטפו • איינזצגרופן • אס דה • משטרת גרמניה הנאצית • המשרד הראשי לביטחון הרייך • ורמאכט • הנוער ההיטלראי • משרד התעופה של הרייך • משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם • המשרד המרכזי של הרייך למאבק בהומוסקסואליות ובהפלות • משרד הרייך לשטחים הכבושים במזרח |  |
| נאצים בכירים | אדולף היטלר • מרטין בורמן • יוזף גבלס • הרמן גרינג • היינריך הימלר • ריינהרד היידריך • היינריך מילר • ארנסט קלטנברונר • הנס פרנק • אדולף אייכמן • רודולף הס • באלדור פון שיראך • אלברט שפר • ארנסט רהם • לני ריפנשטאהל • יוליוס שטרייכר • יוזף מנגלה • רודולף פרנץ הס • אמון גת • יירגן שטרופ • פרנץ שטנגל • יוזף ביהלר • ריכרד ולטר דרה פושעי מלחמה נאצים נוספים |  |
| קבוצות נרדפות | יהודים • הומוסקסואלים • צוענים • נכים • קתולים • עדי יהוה • קומוניסטים • אחרים |  |
ראו גם פורטל השואה • פורטל גרמניה ציר זמן מאוחד לתקופת הרייך השלישי ומלחמת העולם השנייה
גרגור שטראסר בשנת 1928
אוטו שטראסר נושא נאום מעט אחרי חזרתו לגרמניה אחרי מלחמת העולם השנייה
קרן ברל כצנלסון

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 מקום פעילות:  בית ברל
 יושב ראש:  חגי מירום
 מנכ"ל:  יוסי מימון
 מנהל פעילות:  אביעד הומינר-רוזנבלום וטל ויינטראוב, מנהלי המרכז הרעיוני-חינוכי
 תקופת הפעילות:  1944–הווה (כ־80 שנה) 
 www.berl.org.il
 
קרן ברל כצנלסון היא חברה לתועלת הציבור הפועלת לקידום ערכים ברוח ההגות ותפיסת העולם של ברל כצנלסון וערכי תנועת העבודה. הקרן מפעילה ותומכת בתוכניות מנהיגות שונות, מפעילה מרכז חשיבה ומחקר לצורך גיבוש מדיניות ורעיונות, וכן פועלת להנגשת רעיונות אלו באמצעי מדיה שונים, כגון כתב העת "תלם", ספרים, קמפיינים ציבוריים, כנסים ועוד.
מטרות

קרן ברל כצנלסון מציגה חזון למדינות ישראל במספר מישורים. במישור הכלכלי, הקרן מבקשת לקדם מדינת רווחה, וצמצום פערי אי שוויון כלכליים. מבחינה מדינית, חזון הקרן הוא מדינה יהודית, דמוקרטית ובטוחה על ידי היפרדות מהפלסטינים. מבחינה חינוכית, חותרת הקרן לחינוך לערכים דמוקרטיים, ומניעה כניסה של מניעים פוליטיים לחינוך הממלכתי.
הקרן מקדמת את מטרותיה בשלושה ערוצי פעילות: פיתוח רעיונות, קידום מדיניות ציבורית, והשקעה בתוכניות מנהיגות וחינוך.
פיתוח רעיונות- עריכת מחקרים ותוכניות מדיניות בסוגיות יסוד בישראל, הוצאת כתב העת תלם והוצאת ספרי אופק וספרי בארי.
קידום מדיניות ציבורית- עבודה עם נבחרי ציבור וחברי כנסת, יצירת תוכן וקמפיינים ציבוריים.
תוכניות חינוך- הכשרה לאנשים הפועלים במערכות השפעה, ביניהם חברי מועצה, מנהיגים מקומיים, כלכלנים צעירים ומנהלי מכינות קדם צבאיות; יהב - מחנכים לציונות שוויונית; תוכנית בארי באוניברסיטת חיפה; כפר הסטודנטים שחר ועוד.