stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגדת שיק
הערות שוליים

↑  ”worthy to be placed among the most beautiful of books that the hand of man has produced”
↑  In Every Generation: Remaking The Szyk Haggadah, Historicana and JKR Productions, 2008 חלק ראשון ביוטיוב
↑  "הגדה של פסח" מצויירת בידי הצייר ארתור שיק – בהוצאה ישראלית, הצופה, 6 בפברואר 1956
| הגדות של פסח |
| --- | --- | --- |
| המאה ה-9 | סדר רב עמרם גאון |  |
| המאה ה-10 | סידור רב סעדיה גאון |  |
| המאה ה-11 | הגדה של פסח מגניזת קהיר |  |
| המאה ה-14 | הגדת הזהב (קטלוניה) • הגדת שאלתיאל (קטלוניה) • הגדת ריילנדס (קטלוניה) • הגדת ראשי הציפורים (גרמניה) • הגדת פובלט (קטלוניה) • הגדת סרייבו (קטלוניה) • הגדת וולף (צרפת) • הגדת קאופמן (קטלוניה) • הגדת האחות (קטלוניה) • הגדת ברצלונה (קטלוניה) • הגדה היספנית-מורסקית • הגדת פראטו (קטלוניה) • הגדת ששון (קטלוניה או דרום צרפת) • הגדת מודנה־בולוניה (קטלוניה) • הגדת גרציאנו (קטלוניה) • הגדת מוקטה (קטלוניה) • הגדת קיימברידג' (קטלוניה) • הגדת לומברד |  |
| המאה ה-15 | הגדת רוטשילד (צפון איטליה) • הגדת נירנברג הראשונה (גרמניה) • הגדת נירנברג השנייה (גרמניה) • הגדת וושינגטון (גרמניה) • הגדת דרמשטאדט • הגדת ארנה מיכאל (גרמניה) • סידור הרבי מרוז'ין (מזרח אירופה) • הגדת פארמה • הגדת יהודה (גרמניה) • סידור גאליקו (איטליה) • הגדת וואדי אל חגארה (וואדי אל חגארה) • הגדת לונדון של יואל בן שמעון • הגדת סינסינטי הראשונה • הגדת חילק ובילק • הגדת טגרנזי (גרמניה או אוסטריה) • הגדת ריילנדס האשכנזית |  |
| המאה ה-16 | הגדת פראג (פראג) • הגדת מנטובה (איטליה) • הגדת פריסול • הגדת מחזור רומא (בולוניה) |  |
| המאה ה-17 | הגדת ונציה (איטליה) • הגדת אמסטרדם (הולנד) |  |
| המאה ה-18 | הגדת המבורג • הגדת סינסינטי השנייה • הגדת לייפניק |  |
| המאה ה-19 | הגדת ניו יורק |  |
| המאה ה-20 | הגדת שיק (פולין) • הגדת פרחי (מצרים) • הגדת מקסוול האוס (ארצות הברית) • הגדת הרבי מחב"ד • הגדת הגדוד השלישי של הפלמ"ח (ישראל) |  |
| הגדות שונות | הגדה קיבוצית לפסח • הגדות קטלוניה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2014082319  VIAF: 309840221   WorldCat (עם VIAF): 309840221 
הקטע מה נשתנה, הגדת שיק
דיאגרמת וורונוי

20 נקודות ותאי וורונוי שלהן
במתמטיקה, דיאגרמת וורונוי (Voronoi diagram) היא חלוקה של המישור לאזורים המבוססת על מרחק לנקודות השייכות לחלק מסוים של המישור. קבוצת הנקודות הזו (הנקראות גם זרעים, אתרים או מחוללים) מוגדרת מראש, ולכל זרע יש אזור מתאים, המורכב מכל הנקודות הקרובות יותר לזרע זה מאשר לזרעים אחרים. אזורים אלה נקראים "תאי וורונוי". דיאגרמת וורונוי של קבוצת נקודות היא דואלית לשילוש דלוני של אותה קבוצת נקודות.
היא נקראת על שם גאורגי וורונוי (אנ') ונקראת גם פסיפס וורונוי, פירוק וורונוי, חלוקת וורונוי או פסיפס דיריכלה (על שם יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה). לדיאגרמות וורונוי יש יישומים מעשיים ותאורטיים במספר נרחב של תחומים, בעיקר במדע (אלגוריתם לויד-מקס) ובטכנולוגיה, אבל גם באמנות חזותית.
המקרה הפשוט ביותר

במקרה הפשוט ביותר, המוצג בתמונה הראשונה, נתונה קבוצה סופית של נקודות  \{p_{1},...,p_{n}\} במישור אוקלידי. במקרה כזה, כל אתר  p_{k} הוא פשוט נקודה, ותא וורונוי המתאים לו  R_{k} מורכב מכל הנקודות במישור האוקלידי שמרחקן מ- p_{k}, קטן או שווה למרחקן מכל  p_{j} אחר. כל תא כזה מתקבל מהחיתוך של חצאי-מרחבים, ולכן הוא מצולע קמור. המקטעים של דיאגרמת וורונוי הם כל הנקודות במישור שהן שוות-מרחק לשני האתרים הקרובים ביותר אליהן. קודקודי וורונוי (צמתים) הם הנקודות שוות-המרחק לשלושה (או יותר) אתרים.
הגדרה פורמלית

יהי  X מרחב מטרי עם פונקציית מרחק  d. יהי  K קבוצת אינדקסים ויהי  (P_{k})_{k\in {K}} n-יה סדורה (אוסף מסודר) של תתי-קבוצות לא ריקות (האתרים) של המרחב  X. תא וורונוי, או אזור וורונוי,  R_{k}, המשויך עם אתר  P_{k}, הוא הקבוצה של כל הנקודות ב- X, שמרחקן מ- P_{k} אינו גדול יותר ממרחקן לאתרים האחרים  P_{j}, כש- j הוא איזשהו אינדקס השונה מ- k.
במילים אחרות, אם  d(x,A)=\inf\{d(x,a)|a\in {A}\} מסמל את המרחק בין הנקודה  x לתת-הקבוצה  A, אז
R_{k}=\{x\in {X}|\ d(x,P_{k})\leq d(x,P_{j})\quad \forall j\neq k\}
דיאגרמת וורונוי היא פשוט ה-n-יה סדורה של התאים  (R_{k})_{k\in {K}}.
כעיקרון, חלק מהאתרים יכולים לחתוך או אפילו לחפוף זה את זה (ראו יישום שיתואר למטה עבור אתרים שמייצגים חנויות), אבל בדרך כלל מניחים שהם נפרדים זה מזה.
בנוסף, יכולים להיות אינסוף אתרים בהגדרה (לסידור כזה יש יישומים בגאומטריה של מספרים (אנ') וקריסטלוגרפיה), אבל שוב, בהרבה מהמקרים רק מספר גדול סופי של אתרים מובא בחשבון.
במקרה הפרטי שבו המרחב הוא מרחב אוקלידי בעל מספר ממדים סופי, כל אתר הוא נקודה, ישנו מספר סופי של נקודות וכולן שונות זו מזו, אז תאי וורונוי הם גוף גאומטרי קמור (אנ') והם יכולים להיות מיוצגים בצורה קומבינטורית על ידי הקודקודים, המקצועות, הפאות הדו-ממדיות שלהם וכו'. לפעמים מתייחסים למבנה הקומבינטורי שנוצר כדיאגרמת וורונוי. אולם, במקרה הכללי, תאי וורונוי יכולים להיות לא קמורים או אפילו לא מחוברים זה לזה.
במרחב האוקלידי הרגיל, אנו יכולים לשכתב את ההגדרה הרשמית במונחים רגילים. כל מצולע וורונוי  R_{k} משויך לנקודה מחוללת  P_{k}. יהי  X קבוצת כל הנקודות במרחב האוקלידי. יהי  P_{1} הנקודה שמחוללת את אזור וורונוי  R_{1},  P_{2} הנקודה שמחוללת את  R_{2} ו- P_{3} הנקודה שמחוללת את  R_{3} וכו'. לכן, כמו שביטאו טראן ושות' כל המקומות בתוך מצולע וורונוי, קרובים יותר אל הנקודה המחוללת של אותו מצולע, יותר מאל כל נקודה מחוללת אחרת בדיאגרמת וורונוי במישור האוקלידי.
הדגמה

כדוגמה פשוטה, ניקח את המקרה של קבוצת חנויות בעיר. נניח שאנחנו רוצים להעריך את מספר הצרכנים של חנות נתונה. כשכל הפרמטרים האחרים שווים בין החנויות (מחיר, מוצרים, איכות השרות וכו'), זה יהיה הגיוני להניח שהצרכנים יבחרו את החנות המועדפת עליהם פשוט לפי שיקולי מרחק: הם ילכו לחנות הממוקמת הכי קרוב אליהם. במקרה כזה תא וורונוי  R_{k} של חנות נתונה  P_{k} יכול לשמש בשביל להעריך בצורה גסה את מספר הצרכנים הפוטנציאלי שילכו לחנות הזו (שמיוצגת על ידי נקודה בעיר שלנו).
עבור רוב הערים, המרחק בין הנקודות יכול להימדד באמצעות המרחק האוקלידי המוכר:
l_{2}=d\left[(a_{1},a_{2}),(b_{1},b_{2})\right]={\sqrt {(a_{1}-b_{1})^{2}+(a_{2}-b_{2})^{2}}}
או מרחק מנהטן:
d[(a_{1},a_{2}),(b_{1},b_{2})]=|a_{1}-b_{1}|+|a_{2}-b_{2}|
דיאגרמות וורונוי המתאימות לכל מטריקת מרחק, שונות אחת מהשנייה.
יישומים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

שילוש דלוני - מבנה דואלי לדיאגרמת וורוני
הערות שוליים

↑  Franz Aurenhammer (1991), Voronoi Diagrams – A Survey of a Fundamental Geometric Data Structure, ACM Computing Surveys 23(3), 1991, עמ' 345–405
↑  Atsuyuki Okabe, Barry Boots, Kokichi Sugihara & Sung Nok Chiu (2000), Spatial Tessellations – Concepts and Applications of Voronoi Diagrams, 2nd edition, John Wiley, 2000, ISBN 0-471-98635-6
↑  Q.T.Tran; D.Tainar; M.Safar (2009). Transactions on Large-Scale Data- and Knowledge-Centered Systems. p. 357. ISBN 9783642037214.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007534436805171  BnF: cb12151119k (data)  GND: 4226013-9  LCCN: sh88006450  SUDOC: 030005558 
דיאגמת וורונוי לפי המרחק האוקלידי
דיאגרמת וורונוי לפי מרחק מנהטן
הפצה רציפה

בפיתוח תוכנה, הפצה רציפה, הפצה מתגלגלת, עדכון רציף או משלוח רציף הוא מושג המתאר אספקת עדכונים שוטפת לתוכנות. זאת בניגוד להפצה סטנדרטית או למודל הפצת פיתוח נקודתית' אשר עושים שימוש בגרסאות תכנה המותקנות במקום גרסאות קודמות.
מודלי הפצת פיתוח רציפה הם אחד מתוך סוגים רבים של מעגלי חיים של הפצת תכנה. אף על פי שניתן להשתמש במודל ההפצה הרציפה בכל תכנה או אוסף של תוכנות. המודל בשימוש בהפצות לינוקס שונות כגון ג'נטו לינוקס.
הפצה רציפה בדרך-כלל מיושמת באמצעות עדכונים קטנים ותכופים. עם זאת, עצם זה שתכנה מסוימת מקבלת עדכונים לא בהכרח אומר שהתכנה עושה שימוש במודל ההפצה הרציפה; בשביל זה, על המפתחים לעבוד עם ענף קוד אחת, לעומת ענף לכל גרסה. כאשר נעשה שימוש במודל ההפצה הרציפה, עדכוני תוכנה בדרך כלל מועברים למשתמשים על ידי מנהל החבילות על המחשב של המשתמש, אשר ניגש דרך האינטרנט למאגר תוכנה (לעיתים קרובות באמצעות אתר מראה) המאוחסן על שרת-קבצים אינטרנטי.
הערות שוליים

↑  Alex Newth (2015-05-09). "What Is a Rolling Release?". wiseGeek. נבדק ב-2016-05-22.
↑  Steven J. Vaughan-Nichols (2015-02-03). "Rolling release vs. fixed release Linux". ZDNet. נבדק ב-2016-05-22.
↑  "Continuous Delivery and Rolling Upgrades". Ansible Documentation. 2016-04-21. אורכב מ-המקור ב-2017-07-03. נבדק ב-2016-05-22.
הודיה

ערך זה עוסק במושב בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
מבט מהאוויר
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: חוף אשקלון
גובה ממוצע: ‎54 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 788 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 769 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) הודיה(למפת השפלה רגילה) הודיה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הודיה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום הודיה31°40′30″N 34°38′27″E﻿ / ﻿31.6749839861801°N 34.6407828984907°E﻿ / 31.6749839861801; 34.6407828984907  heמפת היישובים של מועצה אזורית חוף אשקלון באדום - הודיה בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

הוֹדִיָּה הוא מושב בישראל הנמצא במישור החוף הדרומי, ליד העיר אשקלון, המשתייך למועצה אזורית חוף אשקלון.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מהודו. על אדמות הכפר הערבי ג'וליס שפונה מתושביו לאחר כיבושו במלחמת העצמאות על ידי חטיבת גבעתי.
במשך הזמן נוצר תהליך של החלפת אוכלוסייה כאשר בסופו המתיישבים ביישוב היו עולים מאיראן, תימן ומרוקו.
היישוב נקרא על שם הודו – ארץ מוצאם של מתיישביו הראשונים. הניקוד הוא על פי השם המקראי הוֹדִיָּה – צאצא של כלב בן יפונה.
המושב משתייך לתנועת המושבים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  על פי האקדמיה ללשון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588268705171
לנצח יחד

| --- | --- |
 סינגל בביצוע שלמה ארצי ויובל בנאי
 מתוך האלבום קצפת
 יצא לאור:  2016
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:47
 כתיבה:  שלמה ארצי
 לחן:  שלמה ארצי
 
"לנצח יחד" הוא דואט של שלמה ארצי ויובל בנאי שיצא בשנת 2016 כחלק מהאלבום "קצפת" של ארצי. השיר נכתב והולחן על ידי ארצי, ועובד על ידי בן ארצי וטל פורר.
רקע ותוכן השיר

השיר מתמקד בבניהם של בנאי וארצי- בן ארצי ואלישע בנאי, שגם בחרו בקריירה מוזיקלית, כשאלו שרים להם ועליהם.
במסגרת ריאיון של שלמה ארצי לתחנת הרדיו 103fm אמר ארצי על הדואט עם בנאי, שבנאי הפתיע, היה מסור לדואט ושהשיר הוא "הביצוע שלו" ונראה כאילו הוא מארח את ארצי ולא ההפך, ברמה ש"בסופו של דבר הוא היה יכול לשיר את השיר לבד". צוין גם שבנאי מאוד התרגש.
ביקורות

בתחנת הרדיו 103fm כינה אסי ישראלוף את הדואט של שלמה ארצי עם יובל בנאי "שילוב היסטרי", והתייחס אליו כמרגש ומביע קשר מרגש בין אב לבן.
יוסי חרסונסקי התייחס לקשר הקרוב בין האב לבן בשיר גם כן, והוסיף כי "בצלילים קיימת כמיהת הערגה הזו לימים שלא ישובו. זו בעיקר התרפקות רטרוספקטיבית, פחות תמיהה על שינויי הזמן". כמו כן, חרסונסקי גם התייחס להרמז בתחילת השיר לשיר The House of the Rising Sun ול"קצב הרומבה-פלמנקו", שייחס לו תחושה משמחת ומרגיעה.
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
הערות שוליים

1 2  לנצח יחד, באתר "פזמונט"
↑  ‏ עמי פרידמן, בשם האב: מאחורי הקלעים של שלמה ויובל, באתר ynet, 28 במרץ 2016
1 2  לנצח יחד, שלמה ארצי, מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
1 2  שלמה ארצי על העבודה עם יובל בנאי: "לא ידעתי למה אני מחכה והוא הפתיע", מתוך אתר תחנת 103fm
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'וני אייב

| --- | --- |

ג'ונתן אייב, מאי 2012
 לידה:  27 בפברואר 1967 (בן 57) לונדון שבאנגליה
 מדינה:  ארצות הברית
 מקום מגורים:  בסמוך לסן פרנסיסקו, קליפורניה
 פעילות בולטת:  סגן נשיא לעיצוב תעשייתי ביצרנית המחשבים אפל
 השכלה:  אמנות ועיצוב בבית הספר הפוליטכני בניוקאסל
 תקופת הפעילות:  מ-1992
 מקצוע:  מעצב תעשייתי
 מעסיק:  אפל, LoveFrom 
 תפקיד:  סגן הנשיא הבכיר לעיצוב בחברת אפל
 תואר:  "סר ג'ונתן אייב" ותואר מפקד (CB) ממלכת בריטניה
 בן או בת זוג:  Heather Pegg (1987–?) 
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת גטבורג (2008)  מדליית בנג'מין פרנקלין (2004)  מדליית הנשיא (2005)  המעצב המלכותי לתעשייה (2003)  פרסי העיצוב הלאומיים  האקדמיה המלכותית להנדסה  אביר מפקד במסדר האימפריה הבריטית 
 
סר ג'ונתן אייב (באנגלית: Jonathan Ive; נולד ב-27 בפברואר 1967) הוא מעצב תעשייתי אנגלי אשר שימש כנשיא לעיצוב (CDO - Chief Design Officer) בחברת הטכנולוגיה העולמית אפל. אייב אחראי לכמה עיצובים פורצי דרך ביניהם מחשב האיימק, האייפוד, דגמי האייפון והאפל ווטש המזוהים עם החברה.
ביוגרפיה

אייב נולד בלונדון שבאנגליה. הוא למד אמנות ועיצוב בבית הספר הפוליטכני בניוקאסל. אייב קיבל תואר אבירות מבריטניה וכן תואר מפקד (CB) ממלכת בריטניה, ולאחר מכן היה בין מקימי סטודיו טנג'רין לעיצוב. חברת אפל, אחת מלקוחותיו של הסטודיו שהקים, התרשמה מיכולותיו. ב-1992, אפל הציעה לאייב להצטרף אל מחלקת העיצוב שלה שבקופרטינו. בשנת 1996, אייב מונה למנהל מחלקת העיצוב ב-אפל. מחלקת העיצוב בראשותו עיצבה, בין היתר, את מחשב האיימק המקורי, את דורות ההמשך שלו ומוצרים בולטים אחרים המזוהים היטב עם החברה עד היום.
אייב זכה בפרס מעצב השנה של מוזיאון העיצוב בשנים 2002 ו-2003.
קריירה > השפעה

אייב הושפע מהמעצב התעשייתי הגרמני דיטר ראמס (ששימש כמעצב עבור חברת בראון). כמו כן, הוא הושפע מהסגנון הבינלאומי שהופיע בגרמניה בשנות ה-20.
קריירה > טנג'רין

לאחר שנה עם רוברטס וויבר, הצטרף אייב לסטודיו לונדוני מתחיל בשם טנג'רין, בכיכר הוקסטון, שם עיצב מגוון רחב של מוצרים כגון תנורי מיקרוגל, בתי שימוש, מקדחות ומברשות שיניים. התסכול שלו מהתפקיד הגיע לנקודת מפנה לאחר שעיצב אסלה, בידה וכיור עבור לקוח סטנדרטי, והבוס של החברה דחה את עבודתו, וקבע כי המוצרים היו יקרים מדי ונראו מודרניים מדי. אייב לא נהנה לעבוד עבור לקוחות שלא אהב ושלא היו שותפים לעקרונותיו.
קריירה > אפל

אייב עבד כיועץ של ראש מחלקת העיצוב התעשייתי של אפל באותו הזמן, רוברט ברונר, ובסופו של דבר הפך לעובד במשרה מלאה בחברת אפל בשנת 1992. הוא עיצב את הדור השני של מחשב כף היד ניוטון ואת ה-MessagePad 110. זמן קצר לפני שובו של סטיב ג'ובס לחברה, אייב כמעט התפטר אך ג'ון רובינשטיין, הבוס של אייב באותה עת, הצליח למנוע את התפטרותו, והסביר לו כי אפל "הולכת לעשות היסטוריה" בעקבות תחייתה של החברה.
הוא הפך לסגן נשיא בכיר לעיצוב תעשייתי ב-1997 לאחר חזרתו של ג'ובס, ולאחר מכן עמד בראש צוות העיצוב התעשייתי האחראי על רוב מוצרי החומרה העיקריים של החברה. משימת העיצוב הראשונה של אייב הייתה האיימק, דבר שעזר לסלול את הדרך עבור עיצובים רבים אחרים כגון האייפוד, ובסופו של דבר גם האייפון והאייפד. ג'ובס הפך את העיצוב למוקד עיקרי של אסטרטגיית החברה, ואייב המשיך לבסס את מעמדה המוביל עם שורת מוצרים פונקציונליים, נקיים, אסתטיים ומצליחים מבחינה מסחרית. אייב הסביר את יחסי העבודה ההדוקים שלו עם ג'ובס: "כשהיינו מסתכלים על אובייקטים, מה שהעיניים שלנו ראו ואיך שתפסנו את זה היו בדיוק אותו דבר. ואנחנו היינו שואלים אותן שאלות, יש לנו את אותה הסקרנות לגבי דברים". אייב תיאר את ג'ובס כ-"כל כך חכם", עם רעיונות "נועזים" ו"נהדרים".
העבודה והעקרונות של דיטר ראמס, המעצב הראשי של בראון משנת 1961 עד 1995, השפיעו על עבודתו של אייב. בסרטו התיעודי של גארי הוסטווייט, (Objectified (2009, אומר ראמס כי אפל היא אחת מקומץ החברות הקיימות כיום, המתכננת מוצרים על פי "עשרת העקרונות של ראמס ל'עיצוב טוב'"..
אייב ניהל בעצמו את משרד העיצוב שלו באפל, בו פיקח על העבודה של צוות העיצוב שלו, והיה המעצב היחיד באפל שיש לו משרד פרטי. צוות הליבה שלו מנה כ-15 עובדים מבריטניה, ארצות הברית, יפן, אוסטרליה וניו זילנד ורק חברי הצוות ומנהלים בכירים של אפל הורשו להיכנס למשרד. אייב אסר אפילו על ילדיו שלו להיכנס למשרדו. על פי הביוגרפיה של סטיב ג'ובס, סטודיו העיצוב של אייב מכיל מכונות חיתוך והדפסה, בעוד חלונות החדר צבועים. ג'ובס אמר לביוגרף וולטר אייזקסון: "יש לו יותר כוח ביצועי מאשר כל אחד אחר באפל חוץ ממני".
ב-26 במאי 2015 הודיעה אפל כי אייב קודם מתפקיד סגן הנשיא לעיצוב תעשייתי לתפקיד קצין עיצוב ראשי. אייב היה אחד מארבעה חברי מנהלה ברמה 'C' באפל, יחד עם המנכ"ל טים קוק, סמנכ"ל הכספים לוקה מאסטרי ומנהל התפעול הראשי ג'ף ויליאמס.
ב-28 ביוני 2019, הודיעה אפל בפרסום רשמי באתר הבית שלה כי אייב עוזב את אפל לאחר 26 שנים בהן עבד בחברה. אפל הדגישה כי אייב, אשר עוזב את החברה לטובת חברה לעיצוב משלו, ימשיך לעבוד עם אפל כאחד מלקוחותיו העיקריים.
אייב, שעמד בראש קו העיצוב של אפל במשך כ-30 שנה, היה נתון בשנותיו המאוחרות בחברה לביקורת באשר לעיצוב השמרני עליו החברה מקפידה לשמור במשך תקופה ארוכה, דבר שמביא לאובדן עניין מצד משתמשים ברחבי העולם המחפשים רענון ושינוי באשר לעיצוב המוצרים. אולם, קיימים גם משתמשים רבים שהביעו את שביעות רצונם מן העיצוב שהוביל אייב בחברה, שלטענתם היווה את הפרפקציוניזם הנדרש אותו הם חיפשו בשילוב פשטות ומינימליזם.
בשנת 2023 עיצב את סמליל אירועי הכתרת צ'ארלס השלישי וקמילה.
חייו הפרטיים

אייב נשוי ואב לתאומים, הזוג חי קרוב לסן פרנסיסקו שבקליפורניה.
לקריאה נוספת

וולטר אייזקסון, סטיב ג'ובס, בעברית: מודן הוצאה לאור, 2012.
הערות שוליים

1 2  Apple Designer Jonathan Ive Gives Rare, Remarkable Interview, TIME.com
↑  "Inside". נבדק ב-2018-09-29.
↑  Fiegerman, Seth. "10 Things You Didn't Know About Apple Design Chief Jony Ive". Mashable (באנגלית). נבדק ב-2018-09-29.
↑  100 Most Creative People in Business: #1 - Jonathan Ive | Fast Company, ‏2011-12-27
↑  Braun offers high performance hair removal products for men and women., www.braun.com (באנגלית) (ארכיון)
↑  Diaz, Jesus. "1960s Braun Products Hold the Secrets to Apple's Future". Gizmodo (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-09-29.
1 2  "How did a British polytechnic graduate become the design genius behind £200billion Apple?". Mail Online. נבדק ב-2018-09-29.
↑  "Has Apple Lost Its Design Mojo?". Fortune (באנגלית). נבדק ב-2018-09-29.
↑  Jay Peters, Jony Ive’s latest design is the emblem for King Charles’ coronation, The Verge (אנ'), ‏11 בפברואר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515375705171  BIBSYS: 14002639  BnF: cb16777875f (data)  GND: 1048078469  ISNI: 0000 0003 7157 6464  KulturNav: 53edb090-0e9e-4979-afba-bd96eb4746fc  LCCN: n2006044114  NDL: 001193124  NKC: xx0185422  NTA: 370833341  RKD: 276911  SUDOC: 148514413  ULAN: 500263862  VIAF: 198994192   WorldCat (עם VIAF): 198994192
שם טוב לוי

| --- | --- |

 לידה:  4 בפברואר 1950 (בן 74) ישראל רחובות, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1969
 מקום לימודים:  מכללת ברקלי למוזיקה, בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
 עיסוק:  זמר, מלחין
 סוגה:  רוק מתקדם, פופ, מוזיקה קלאסית, ג'אז, מוזיקה בלקנית
 שפה מועדפת:  עברית
 כלי נגינה:  חליל צד, פסנתר, קלידים
 שיתופי פעולה בולטים:  אריק איינשטיין, שלמה גרוניך, קצת אחרת, ששת, צליל מכוון, אנסמבל שם־טוב לוי, גידי גוב
 פרסים והוקרה:  • פרס אקו"ם למפעל חיים  • פרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר  • פרס אריק איינשטיין 
 פרופיל ב-IMDb
שם טוב לוי (נולד ב-4 בפברואר 1950) הוא זמר, פסנתרן, חלילן, מעבד, מפיק ומלחין ישראלי, מהמשפיעים בתרבות הישראלית, מחלוצי הרוק המתקדם בישראל. ידוע בשיתופי הפעולה שלו עם אריק איינשטיין, ובחברותו בלהקות "קצת אחרת" (עם שלמה גרוניך ושלמה יידוב) וב"צליל מכוון" (עם יצחק קלפטר ושלמה יידוב). לוי הוא זוכה פרס אקו"ם למפעל חיים.
במהלך הקריירה הארוכה שלו, הוציא לוי אלבומי סולו הנחשבים לאבני דרך במוזיקה המתקדמת בישראל, לצד עבודה עם מוזיקאים רבים, ובהם אריק איינשטיין, אסתר עופרים, יהודית רביץ, שלמה יידוב, יצחק קלפטר, עפרה חזה, שלמה גרוניך ורבקה זהר.
ביוגרפיה > חיים פרטיים

נשוי להילה, עובדת סוציאלית, ולהם שני ילדים. מתגורר בתל אביב.
דיסקוגרפיה > אלבומי סולו

מצב רוח, 1976
מהדורת דיסק (כולל חידוש לשיר "דון קישוט" בביצוע לוי, ארקדי דוכין ואריק איינשטיין), 1994
מהדורה מחודשת, 2008
התעוררות, 1981
מהדורת דיסק (מסדרת "מבראשית" של הד ארצי), 2005
טווס הזהב - קטעים אינסטרומנטליים, 1984
נעימות מולדת, 1986
שוחד, 1987
בשביל הנשמה (אינסטרומנטלי), 1995
99, 1999
דיסקוגרפיה > עם קצת אחרת

קצת אחרת (עם שלמה גרוניך ושלמה יידוב), 1974
דיסקוגרפיה > עם ששת

ששת, 1977
מהדורה מיוחדת (מסדרת "סימני דרך" של אן אם סי, הכוללת את פסקול הסרט "מסע אלונקות"), 2007
דיסקוגרפיה > עם צליל מכוון

צליל מכוון (עם שלמה יידוב ויצחק קלפטר), 1979
דיסקוגרפיה > עם אנסמבל שם־טוב לוי

תחנות רוח, 2007
בן אדמה, 2010
שם יש, 2016
שיר השירים (Live)‏, 2023
הבחור מפאדובה – הרמח"ל (Live)‏, 2024
דיסקוגרפיה > שיתופי פעולה

ארץ ישראל הישנה והטובה (עם אריק איינשטיין), 1973
ילדים (עם אריק איינשטיין), 1976
ארץ שמש - שירים בין מזרח למערב (עם דפנה ארמוני, מזי כהן ואפרים שמיר), 1982
אלבום משפחתי (עם שלמה גרוניך), 1983
פסק זמן (עם אריק איינשטיין), 1984
תוצרת הארץ (עם אריק איינשטיין), 1985
יש בי אהבה (עם אריק איינשטיין), 1995
קצת לקחת חזרה (עם אריק איינשטיין), 1996
לאן פרחו הפרפרים (עם אריק איינשטיין), 1997
Ever After (של להקת סנהדרין), 2011
בחברה טובה (עם "אבי ליבוביץ' והאורקסטרה"),2015
דיסקוגרפיה > פסקולים

מסע האלונקות 1977
מוזיקה מהסרטים 1995
רומן בהמשכים (1985)
הגמל המעופף
הקיץ של אביה
סיפור שמתחיל בלוויה של נחש
אחותו של הנריק
אהבתה האחרונה של לורה אדלר
עמוד האש
כיכר החלומות, 2001
מוזיקה מתוך הסרט בית"ר פרובנס, 2002
דיסקוגרפיה > אוספים

שירים נבחרים (כולל חידוש ל"שיר של אחרי מלחמה" בביצוע סולו של לוי), 1992
המיטב, 2012
דיסקוגרפיה > הקלטות נוספות

"הוא יצא" (שיר ראשון שהוקלט ללחנו של לוי, אותו ביצעה מירי אלוני בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"א), 1971
"לעבודה ולמלאכה" (חידוש לשירו של חיים נחמן ביאליק, בלחן נחום נרדי, אותו ביצע לוי במסגרת הרכב ההופעות "קולות שלובים"), 1986
"כתונת פסים" (שיר שהיה חלק ממסע הסברה של משרד הקליטה בו השתתף לוי עם אמנים רבים), 1995
לו באת – נשים שרות שם טוב לוי, 2006
"אני חבצלת השרון" (שיר בביצוע מקהלת העפרוני שלוי הלחין ועיבד), 2007
מוזיקה לתיאטרון, קולנוע וטלוויזיה > תיאטרון

הקוף, 1978
שרגא קטן, 1978
חשמלית ושמה תשוקה, 1978
משחיז הסכינים הסיני
מלאכת החיים, 1999
ז'אקו
מוזיקה לתיאטרון, קולנוע וטלוויזיה > קולנוע

מסע אלונקות (עם להקת ששת), 1977
שרגא קטן, 1978
לא לעלות יותר, 1979
יומן (דוקומנטרי), 1983
רומן בהמשכים, 1985
אחותו של הנריק, 1987
הקיץ של אביה, 1988
אהבתה האחרונה של לורה אדלר (זוכה פרס אופיר - המלחין הטוב ביותר), 1990
כמו גדולים (עם מיקי גבריאלוב ויוני רכטר), 1991
כבלים (עם מיקי גבריאלוב, יצחק קלפטר ויוני רכטר), 1992
כמו גדולים 2 (עם יוני רכטר), 1993
סיפור שמתחיל בלוויה של נחש, 1993
הגמל המעופף, 1994
גול עצמי (סרט קצר), 1996
כיכר החלומות (זוכה פרס אופיר - המלחין הטוב ביותר), 2001
מסע אחרון של שתיקה (דוקומנטרי), 2001
איש החשמל, 2001
בית"ר פרובנס (זוכה פרס אופיר - המלחין הטוב ביותר), 2002
אירוסי דמים (דוקומנטרי), 2004
פרו ורבו (דוקומנטרי), 2005
הבודדים, 2009
בעין הסערה (דוקומנטרי), 2011
מוזיקה לתיאטרון, קולנוע וטלוויזיה > טלוויזיה

עמוד האש, 1981
עגול
עבדי השם (במסגרת שיעור מולדת), 2002
הנשיא (דוקומנטרי), 2011
הערות שוליים

↑  אחיו של אמן הקלרינט, גיורא פיידמן
↑  גבע קרא עוז, יותר עדיף שם טוב, באתר ynet, 15 במרץ 2005
↑   בן שלו, שם טוב לוי: "הייתי בתקופה לא טובה, אבל אמרתי 'תנו לי חודש'", באתר הארץ, 7 בנובמבר 2022
↑  אריאל פייגלין, שם טוב לוי באלבומי הופעה חיה: שיר השירים פינת הרמח"ל, באתר ערוץ 7, 18 ביוני 2024
↑    אריאל שנבל, ‏המקובל האיטלקי זוכה לחיים חדשים בזכות הרב דוד מנחם והמוזיקאי שם-טוב לוי, בעיתון מקור ראשון, 4 בינואר 2024
שמואל מוניץ, שם טוב לוי: "בכל פעם בסיום השיר 'שובי לביתך' אני מזכיר את החטופים", באתר ynet, 25 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007380337505171  BIBSYS: 90380365  BnF: cb16544414f (data)  CiNii: DA04749499  GND: 137927258  ISNI: 0000 0001 1727 3580  LCCN: n88138668  MusicBrainz: 20d1949e-ee90-44ed-a26a-05a4d441bbaa  NSK: 000022618  NTA: 075281872  SUDOC: 196182719  VIAF: 166955897   WorldCat (עם VIAF): 166955897
ויקיפדיה המונגולית

| --- | --- |


 סוג:  אנציקלופדיית אינטרנט חופשית
 הקמה:  28 בפברואר 2004 
 בעלות:  קרן ויקימדיה 
 שפה:  מונגולית 
 הרשמה:  לא חובה
 ערכים:  25,046
 https://mn.wikipedia.org/ 
 הסטטיסטיקה של ויקיפדיה המונגולית
  סטטיסטיקת צפיות של ויקיפדיה המונגולית ב-30 הימים האחרונים   קטגוריה:דפים עם גרפים מושבתים באופן זמני –  ההרחבה Graph להצגת תרשימים שיחת תבנית:גרף#שימו לב: הגרפים לא מוצגים בוויקיפדיה!!!.
 
ויקיפדיה המונגולית (במונגולית: Монгол Википедиа) היא הגרסה בשפה המונגולית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה.
ויקיפדיה המונגולית החלה לפעול ב-28 בפברואר 2004, ונכון לחודש מרץ 2023, כוללת 21,914 ערכים.
בעוד שמספר המשתמשים הרשומים לוויקיפדיה המונגולית עומד על 82,335, מספר המשתתפים הפעילים בפועל קטן יחסית, ועומד על 188.