stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירוטבורייץ
אנשים שנכללו ברשימה

לדברי ראש המרכז, מספר האנשים ברשימה גדל עם הזמן:
אוקטובר 2014: 4,500
16 בדצמבר 2015: 7,500
ינואר 2015: 9,000
13 באפריל 2015: 30,000
אוקטובר 2015: 45,000
21 במרץ 2016: 57,775
27 בינואר 2017: מעל 102,000
23 באוגוסט 2019: 187,000
מסד הנתונים השלם ביותר מכיל את תושבי קרים.
האתר פרסם רשימה של עובדים רוסים המעורבים בבניית גשר קרץ'. הגשר הוא פרויקט רוסי לחיבור חצי האי קרים לרוסיה.
לאחר תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה ב־2022, הוסיף מירוטבורייץ את שמותיהם של ראש־ממשלת הונגריה ויקטור אורבן ונשיא קרואטיה זוראן מילנוביץ' לרשימת "אויבי אוקראינה". שניהם הביעו דעות פרו־רוסיות לאחר תחילת הפלישה.
בשנת 2024 נוספה לרשימה הזמרת הישראלית עדן גולן, שייצגה את ישראל באירוויזיון 2024, משום שב־2016, כאשר הייתה בת 13, הופיעה במהדורת הילדים של תחרות הזמר "הגל החדש", אשר התקיימה במחנה ארטק שבחצי האי קרים תחת שלטון רוסי.
ראו גם

אויב הציבור
דוקסינג
כבשים (שיר)

"כבשים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית קורין אלאל. את השיר הוציאה בפברואר 1987 לאור חברת התקליטים CBS ישראל כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השני של אלאל, "פירות אסורים".
על השיר

"כבשים" נכתב והולחן על ידי רוני ערן ואלאל, שסייעה לדורון פיקר בהפקתו המוזיקלית. השיר עוסק בתחושות הבדידות והציפייה של הדוברת לחזרתו של אהובה. היא מתארת כיצד הוא שוכב לצידה כתינוק, ישן ונוסע למרחקים. בעוד היא ממתינה לשובו עם עלות השחר, תוהה אם יזכור את הזמן שבילו יחדיו. כשהיא הולכת לישון מייחלת המבצעת לניסים בעוד היא סופרת כבשים כדי להירדם.
הדוברת ממשיכה לתאר את הסביבה החיצונית באמצעות חתולים הנלחמים זה בזה. אחר-כך מציינת שכל אהבה מגיעה לקיצה, כפי שאומרים השבים מן הים. כשיורד הליל פעם נוספת תוהה אם בן-זוגה נבהל בחלומו, חש חולי או מחפש לחבק גוף מוכר וקרוב. לבסוף נרדמת הכבשה המאתיים, מה שמעיד על הרגעה וסיום תהליך הספירה, וכך מסתיים השיר בתחושת שלווה ושקט.
העטיפה מעוצבת באופן מינימליסטי בשחור-לבן. בחלקה העליון מופיעים שמות השיר והאמן בעברית ובאנגלית: "כבשים" ו-"Sheep" לצד "קורין אלאל" ו-"Corinne Allal". בנוסף, מצוין שהלחן הוא של קורין אלאל ואת המילים כתבה רוני ערן. במרכז התמונה מופיעה הכיתוב "DJ 1" באותיות גדולות ובולטות.
הצלחה מסחרית

ב-7 במרץ 1987 הוצג "כבשים" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל. בשבוע שלאחר מכן דורג במקום ה-14. ב-11 באפריל עלה למקום החמישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-23 במאי יצא מהדירוג השבועי לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה. במצעד השבועי של רשת ג' הגיע השיר למקום ה-26.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1987)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 5 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 26 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר "כבשים", באתר שירונט
↑  כבשים באתר סטריאו ומונו
| קורין אלאל |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | "קורין אלאל" • "פירות אסורים" • "אנטארקטיקה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" • "הכחול של השמיים" • "פשוט כל כך" • "ארנבות משוקולד" • "קהלת" • "כאחד האדם" |  |
| אלבומי אוסף | "האוסף" • "המיטב" |  |
| אלבומי הופעה | "לתמונה נוספו המון צבעים" • "אקווריום: הופעות במפעל הפיס" |  |
| אלבומי משותפים | "ארץ טרופית יפה" • "לו באת – נשים שרות שם טוב לוי" |  |
| אלבומי מחווה | "חברים שרים קורין" |  |
| מארזי תקליטורים | "קורין אלאל / פירות אסורים" • "האלבומים המקוריים" |  |
| סינגלים | "הכול בינינו רגיל" • "סמבה אבן גבירול" • "תן לי קצת ממך" • "שיר בכיף" • "כבשים" • "פירות אסורים" • "שישי בלילה" • "הטבעת נפלה" • "ארץ קטנה עם שפם" • "אנטארקטיקה" • "שיר לשירה" • "שפת אימי" • "זן נדיר" • "תאונה" • "יוצאת אל החיים" • "ימי הפרח והאהבה" • "מעיין" • "הוא כאן" • "לחיות" • "פירמידות" • "כשזה עמוק" • "תנינענק" |  |
| שירים אחרים | "רוצים שלום" • "אמסטרדם" • "אין לי ארץ אחרת" • "התעשייה האבירית" • "שלושת הפעמונים" • "המנון לאהבה" • "ספק גדול" • "החיים בוורוד" • "אהבה בת עשרים" |  |
מערכת חיסון מלאכותית

מערכת חיסון מלאכותית (באנגלית: Artificial immune system או AIS) היא תת-סוג של מערכת בינה מלאכותית לומדת המבוססת על כללים שקיבלו את השראתם ממערכת החיסון של בעלי חוליות.
האלגוריתמים לרוב מבוססים על מאפייני מערכת החיסון בכל הקשור ללמידה וזיכרון ושימושם בפתרון בעיות.
הגדרה

מערכות חיסון מלאכותיות שואפות לפשט את פעילות ומבנה מערכת החיסון ליצירת מודלים ממוחשבים, ושימוש במודלים אלו לטובת פתרון בעיות חישוביות בתחומי המתמטיקה, הנדסה וטכנולוגיות מידע ותקשורת. מערכת חיסון מלאכותית (AIS) היא תת-תחום של מחשוב בהשראת ביולוגיה ומחשוב טבעי, עם זיקה ללמידת מכונה ובהקשר רחב יותר לבינה מלאכותית.
מערכת חיסון מלאכותית היא מערכת לומדת בהשראת תאוריית האימונולוגיה וכן בהשראת תפקודים, עקרונות ומודלים חיסוניים, אשר מיושמת לפתרון בעיות.
מערכת חיסון מלאכותית (AIS) נבדלת מאימונולוגיה חישובית ומביולוגיה תאורטית העוסקות בהדמיית מערכת החיסון באמצעות מודלים חישוביים ומתמטיים לשם הבנה טובה יותר של מערכת החיסון, למרות שמודלים כאלו הציתו את העניין ב-AIS וממשיכות לתת לה השראה.
AIS אינו עוסק בחקירת מערכת החיסון כמצע חישובי, בדומה לנעשה בתחום מחשוב DNA.
היסטוריה

תחום מערכת חיסון מלאכותית (AIS) פרץ באמצע שנות ה-80 עם מאמרים שנכתבו על ידי פרמר, פקרד ופרלסון (1986) וכמו כן על ידי ברסיני וורלה (1990) על מערכות חיסון. עם זאת, רק באמצע שנות ה-90 תחום מערכת החיסון המלאכותית עמד כתחום בפני עצמו.
פוסטר וקפרט פרסמו את מאמרם הראשון בנושא מערכת חיסון מלאכותית בשנת 1994, ודסגופטה ניהל מחקר נרחב על אלגוריתמי סלקציה שליליים.
הונט וקוק כתבו מודלים של רשת חיסון בשנת 1995; טימיס וניל המשיכו לפתח את המחקר ועשו כמה שיפורים.
מחקריהם של דה-קסטרו וון ז'ובן וכן גם של ניקוסיה וקוטלו על ברירת השבטים הפכו לראויים לציון בשנת 2002.
הספר הראשון בנושא של מערכת חיסון מלאכותית נכתב על ידי דסגופטה בשנת 1999.
כיום, תאוריות חדשות בתחומי מערכת חיסון מלאכותית כמו תאוריית סכנה ואלגוריתמים שהושפעו על ידי מערכת החיסון המוטבעת נחקרים. אומנם יש כאלו שמאמינים שהתאוריות החדשות האלו לא באמת מציעות אלגוריתמים שבאמת חדשים ביחס לאלגוריתמים שכבר קיימים בתחום מערכת החיסון המלאכותית. טענה זאת ניתנת לוויכוח, והוויכוח נותן את אחד הכוחות המניעים העיקריים לפיתוחים בתחום מערכת חיסון מלאכותית.
התפתחויות אחרות בנושא כוללות את החקר בהתנוונות במודלים של מערכת חיסון מלאכותית, אשר מונע על ידי התפקיד המשוער שלו בלמידה והתפתחות.
במקור מערכת חיסון מלאכותית (AIS) ניסו למצוא הפשטות בתהליכים שנמצאים במערכת החיסון. ממש לאחרונה, מערכת חיסון מלאכותית משמשת יותר למיפוי התהליכים הביולוגיים וכן ביישום אלגוריתמים של חסינות לבעיות ביו-אינפורמטיביות.
בשנת 2008, דסגופטה ונינו הוציאו לאור ספר לימוד על מחשוב מערכת החיסון המציג מאגר של חקר עדכני ביחס לטכניקות המבוססות על חסינות ומתאר מגוון רחב של שימושים.
שיטות

השיטות הנפוצות הושפעו על ידי תאוריות מערכות החיסון ספציפיות שמתארות את הפונקציה והתנהגות של מערכת החיסון האדפטיבי של יונקים.
אלגוריתם ברירת השבטים: אלגוריתם שהושפע על ידי תאוריית הברירות שבטים של חסינות שמתארת איך לימפוציטים מסוג B ו-T המשפרים את התגובה שלהם לאנטיגנים לאורך זמן הנקרא התבגרות הזיקה (AFFINITY MATURATION). האלגוריתמים האלו מתרכזים על התכונות הדארוויניות של התאוריה כאשר בחירה הושפעה על ידי זיקה של אינטראקציית של נוגדנים אנטיגנים. התפתחות מושפעת על ידי חילוק תאים, וריאציה שהושפעה על ידי היפרמוטציה של תאי גוף. אלגוריתמים ברירת שבטים משמשים לרוב לתחומים של זיהוי רצפים.
אלגוריתם מיון שלילי: הושפע על ידי תהליך המיון החיובי ושלילי שמתבצע לאורך ההתבגרות של תאי T בתימוס הנקרא סיבולת תא T. מיון שלילי מתייחס לזיהוי ומחיקה של תאים המגיבים לעצמם, כלומר תאי T שעלולות לתקוף רקמת תאים. הסוג הזה של אלגוריתמים משמשים לרוב למיון וזיהוי רצפים בתחומי בעיות כשאזור הבעיה מבוססת על מידע קיים. לדוגמה, במקרה של זיהוי תחום יוצא דופן האלגוריתם מכין סט של מזהיי רצפים שמזהים רצפים לא צפויים או יוצאי דופן.
אלגוריתמים של רשת חיסון :אלגוריתמים שהושפעו על ידי תאוריית הרשת האידיוטופי שהוצג על ידי נילס קוו ג'רן שמתאר את הרגולציה של רשת החיסון על ידי נוגדנים אנטי-אידיוטופים. הסוג הזה של אלגוריתם מתרכז על גרף המערכת שבוא נוגדנים מייצגים את ה צמתים האלגוריתם המאמן מתקשר לגדילת או לקיצוץ צדדים בין הצמתים. אלגוריתמים רשת החיסון משמשים בהתאספות, ראית מידע, שליטה, ואופטימיזציה של תחומים וחולקים תכונות עם רשתות עצביות מלאכותיות.
אלגוריתם התא הדנדריטי: אלגוריתם התא הדנדריטי (DCA) הוא דוגמה לאלגוריתם חיסוני שפותח באמצעות שימוש בגישה רבת היקף. האלגוריתם מבוסס על מודל של תא דנדריטי (DCs). אלגוריתם התא הדנדריטי עובר תהליך של בחינת אספקטים שונים של פעילות של תאים דנדריטים (DC), מהרשת המולקולרי שנמצא בתוך התא להתנהגות של קבוצת תאים כקבוצה. באלגוריתם התא הדנדריטי מידע מתפרק במספר שכבות, בעזרת עיבוד רב היקפי.
ראו גם

מחשב ביולוגי
בינה חישובית
אינטליגנציית נחיל
למידת מכונה
הערות שוליים

↑  de Castro, Leandro N.; Timmis, Jonathan (2002). Artificial Immune Systems: A New Computational Intelligence Approach. Springer. pp. 57–58. ISBN 978-1-85233-594-6.
↑  Andrews and Timmis (2006). "A Computational Model of Degeneracy in a Lymph Node". Lecture Notes in Computer Science. 4163: 164. doi:10.1007/11823940_13.
↑  Mendao;  et al. (2007). "The Immune System in Pieces: Computational Lessons from Degeneracy in the Immune System". Foundations of Computational Intelligence (FOCI): 394–400.
↑  Edelman and Gally (2001). "Degeneracy and complexity in biological systems". Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America. 98 (24): 13763–13768. doi:10.1073/pnas.231499798.
↑  Whitacre (2010). "Degeneracy: a link between evolvability, robustness and complexity in biological systems". Theoretical Biology and Medical Modelling. 7 (6). doi:10.1186/1742-4682-7-6. נבדק ב-2011-03-11.
↑  de Castro, L. N.; Von Zuben, F. J. (2002). "Learning and Optimization Using the Clonal Selection Principle" (PDF). IEEE Transactions on Evolutionary Computation, Special Issue on Artificial Immune Systems. IEEE. 6 (3): 239–251. doi:10.1109/tevc.2002.1011539.
↑  Timmis, J.; Neal, M.; Hunt, J. (2000). "An artificial immune system for data analysis". BioSystems. 55 (1): 143–150. doi:10.1016/S0303-2647(99)00092-1. PMID 10745118.
↑  Greensmith, J.; Aickelin, U. (2009). "Artificial Dendritic Cells: Multi-faceted Perspectives" (PDF). Human-Centric Information Processing Through Granular Modelling: 375–395. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2011-08-09. נבדק ב-2017-02-25.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: sh2002000764
מקש Insert

מקש ה-Insert ליד שאר המקשים האחרים
מקש ה-Insert (לפעמים נקרא גם Ins) הוא מקש במקלדות מחשב המשמש למעבר בין מצבי עריכת טקסט שונים במחשבים אישיים (PC) או במעבדי תמלילים:
מצב שכתוב (Overtype) מצב שבו הסמן, בעת הקלדה, כותב על התו שעליו נמצא הסמן ומחליף אותו בתו אחר.
מצב הכנסה (Insert), שבו הסמן מוסיף תו אל המיקום הנוכחי של הסמן, ומעביר את כל התווים שאחריו מקום אחד קדימה.
המצבים אינם גלובליים בכל המחשב ואפילו לא ליישום אחד, אלא הם מקומיים לתיבת הטקסט שבו נלחץ מקש ה-Insert.
סקירה כללית

בסביבות המחשוב מבוסס הטקסט הישנות, כשהסמן היה נמצא במצב שכתוב, הסמן היה מיוצג במין בלוק שסימן את התו עליו הוא נמצא. במצב הכנסה, הסמן מסומן בסרגל אנכי שנפוץ מאוד ביישומים המודרניים, או בקו תחתון מתחת לתו עליו הסמן נמצא.
מצב שכתוב מכונה גם מצב תסריט, ולפעמים מכונה גם כמצב אוברסטרייק, שהוא מונח בטיפוגרפיה.
בחלק מהמקלדות מקש הInsert נעדר ומקש ה-Delete ממלא את מקומו בגודל כפול.
שימוש ביישומים

יישומי מעבדי תמלילים מודרניים משתמשים במצב הכנסה כברירת מחדל, אבל אפשר לעבור למצב כתיבה על ידי הקשה על מקש ה-Insert. יישומים מסוימים מסמנים במצב שכתוב את הסמן כעבה, בניגוד לסמן הצר הסטנדרטי. אחרים משתמשים בסמן הצר עבור שני המצבים, ומציינים עם את מצב השכתוב עם המילה "OVR" בשורת המצב.
כשמקש ה-Insert נלחץ יחד עם מקש ה-Ctrl או מקש ה-Shift, יכול גם להעתיק או להדביק בWindows. האפשרות הזאת הגיעה מסטנדרט ה-Resource Access Control Facility של IBM.
קוראי מסך משתמשים במקש ה-Insert בקיצורי המקשים לקריאת טקסט או לפתיחת תפריט ההגדרות של קורא המסך.
ראו גם

מקלדת מחשב
למידה מעורבת

למידה מעורבת (באנגלית: Blended Learning) היא שיטת לימוד המשלבת הוראה מסורתית, כלומר למידה "פנים-מול-פנים", עם למידה מקוונת ו-E-learning. בגישה זו יש אלמנטים בהם התלמיד שולט על זמן, קצב, מקום ונתיב הלימוד, בשילוב לימוד פרונטלי בכיתה. שני האלמנטים הללו צריכים להיות משולבים זה בזה כך שהתלמיד יקבל חוויית למידה אינטגרלית אחת. הגדרה זו היא מאוד רחבה וקיימת אי בהירות ואי הסכמה לגבי הגדרתה המדויקת של למידה מעורבת. קיימות מגוון של סגנונות למידה חזותיות, שמיעתיות ותנועתיות.
המונח עצמו

המונחים "למידה מעורבת", "למידה משולבת" ו"למידה היברידית" כולם משמשים בעירוב ובמקביל לתיאור המושג. אין הסכמה מדויקת לגבי המשמעות של למידה מעורבת והמושג משמש לתיאור מגוון רחב של צורות ומידה של שילוב למידה מקוונת בתוכנית הלימודים (עד כדי הכללת למידה מרחוק תחת למידה מעורבת). ישנם חוקרים שמכלילים במושג זה שיטות לימוד המערבות בין טכנולוגיות שונות או בין מתודולוגיות שונות, אך הגדרות אלו רחבות מדי ובעצם עשויות לכלול כל צורת למידה. משום כך ההגדרה הרשמית לא כוללת אותן. המושג עצמו הוא שם עצם ולא פועל, כלומר הוא מתאר שיטת לימוד ולא את הפעילות עצמה של התלמידים. ישנם כאלה המתנגדים לחלוטין לשימוש במושג זה, בין אם מתוך הטענה שהוא אינו ברור ומוגדר ובין אם מתוך הטענה שהמושג בכלל לא מתאר צורות למידה, אלא צורות הוראה או פדגוגיה שונות.
מודלים > ששת המודלים

במהלך השנים התפתחו שישה מודלים של למידה מעורבת:
מודל המורה המנווט פנים מול פנים - (Face-To-Face Driver Model) המודל הכי קרוב לצורת הלמידה המסורתית. במודל זה רוב הכיתה לומדת עם המורה כאשר רק תלמידים מסוימים מתקדמים בקצב שלהם בעזרת שימוש בעזרים טכנולוגיים בחלקה האחורי של הכיתה או במעבדת מחשבים מיוחדת.
מודל הסבב - (Rotation Model) התלמידים עורכים סבב בלוח זמנים קבוע בין תחנות שונות שמשלבות בין עבודה מקוונת בקצב אישי לבין לימוד פנים מול פנים עם המורה. התחנות עשויות לשלב גם עבודה בקבוצות קטנות, עבודה על פרויקט, הדרכה אישית או משימות (באופן מקוונן או עם נייר ועפרון). במודל זה רוב הלמידה נעשית במסגרת בית הספר, פרט לשיעורי בית. ישנם המחלקים מודל זה למספר תתי מודלים:
סבב תחנות - כאשר התחנות נמצאות בתוך מרחב של כיתה אחת או מספר כיתות. כל התלמידים עוברים דרך כל התחנות.
סבב מעבדה - כאשר הסבב כולל עבודה במעבדת מחשבים ללמידה מקוונת.
שיעור הפוך - רוב החומר נלמד באופן מקוון על ידי התלמידים בבית ולאחר מכן הם נפגשים בבית הספר עם המורה לתרגול החומר הנלמד (החלק שהוראה מסורתית נחשב לשיעורי בית) או לביצוע פרויקטים.
סבב מתואם אישית - כאשר כל תלמיד עובר רק בחלק מהתחנות, המתאימות לו באופן אישי. קביעת התחנות נעשית על ידי המורה או על ידי המחשב.
מודל גמיש - (Flex Model) מודל שבו רוב הלמידה נעשית באופן אישי על ידי התלמידים באופן מקוון. המורים במודל זה מספקים תמיכה אם היא נדרשת בלמידה בקבוצות קטנות או בהדרכה אישית.
מודל המעבדה המקוונת - (Online Lab Model) במודל זה התלמידים לומדים את הקורס כולו באופן מקוון, אך במעבדה שנמצאת בתחומי בית הספר. ישנם מבוגרים שנמצאים במעבדה, אך הם לא בהכרח מורים. מודל זה מתאים במיוחד כאשר בבית הספר אין את המורים הנדרשים על מנת להעביר קורס מסוים.
מודל התערובת האישית - (Self-Blend Model) במודל זה התלמידים, לרוב תלמידי תיכון, בוחרים לקחת קורסים נוספים על החומר הנלמד בבית הספר. המודל מתאים לתלמידים בעלי מוטיבציה גבוהה המעוניינים ללמוד נושאים מתקדמים שאינם מכוסים בתוכנית הלימודים הבית ספרית.
מודל המורה המנווט באופן מקוון - (Online Driver) בקיצוניות השנייה מהמודל הראשון, במודל זה התלמידים לומדים באופן מקוון ומרוחק מבית הספר את רוב חומר הלימוד. ניתן לקבל עזרה מקוונת מהמורה לפתרון בעיות. פגישות פנים מול פנים יכולות להיקבע בלוח זמנים מוגדר או להיקבע רק במקרה הצורך.
ישנם המחלקים את הלמידה המעורבת בצורה שונה, לפי ארבעה מודלים, אך העקרונות הם דומים לחלוקה של ששת המודלים.
מודלים > אלמנטים שונים שניתן לערב

ישנם שלושה אלמנטים שניתן לערב ביניהם - הפעילויות, התלמידים והמורים:
עירוב בין פעילויות פנים-מול-פנים ומול פעילויות מקוונות. כלומר אותם לומדים משתתפים בשני סוגי הפעילויות.
עירוב בין תלמידים שלומדים פנים-מול-פנים לבין תלמידים שלומדים באופן מקוון. כלומר הכיתה מכילה תלמידים משני הסוגים ומתקיימת אינטראקציה בין כל התלמידים.
עירוב בין מורים שמלמדים פנים-מול-פנים ובין מורים שמלמדים באופן מקוון. כלומר אותו קורס מועבר על ידי מורים בכיתה וגם על ידי מורים שמלמדים באופן מקוון.
למידה מעורבת מול הוראה מסורתית ומול למידה מקוונת במלואה

בדו"ח של The Sloan Consortium סיווגו את אופני הלימוד השונים בצורה זו:
למידה מסורתית - כל התוכן מועבר בכתב או בע"פ. אין שימוש בלמידה מקוונת בכלל.
למידה בסיוע הרשת (web facilitated, נקרא גם web enhanced) - שימוש בלמידה מקוונת על מנת לסייע בקורס שהוא בבסיסו פנים-מול-פנים. עד 29% מסך תוכן הקורס מועבר באופן מקוון. יכול להיעשות שימוש במערכת ממוחשבת לניהול הקורס או באתר על מנת לפרסם את הסילבוס ומשימות הקורס.
למידה מעורבת - שילוב של למידה מקוונת ולמידה פנים מול פנים. בין 30% ל-79% מסך תוכן הקורס מועבר באופן מקוון. לרוב יש שימוש בדיונים מקוונים. לרוב מספר הפגישולת פנים מול פנים קטן יותר.
למידה מקוונת - כל או רוב החומר (מעל 80%) מועבר באופן מקוון. לרוב לא כולל פגישות פנים-מול-פנים.
נורם פריסן פיתח עץ החלטות על מנת לבחון האם מודל הלמידה שמשתמשים בו נחשב למידה מעורבת. בין ההחלטות שמוזכרות בעץ - האם התלמידים והמורה נפגשים? האם הם נפגשים באופן פיסי או באופן וירטואלי? האם הפגישות הן חלק משעות הקורס? האם חלק מהתכון והתקשורת נעשים באופן מקוון?
למידה מעורבת אינה רק שינוי טכני באופן הלימוד, אלא מייצג שינוי באסטרטגיה הפדגוגית. הלמידה הופכת להיות מוכוונת תלמיד והתלמידים נעשים לומדים אקטיביים. מידת האינטראקציה בין הלומדים לבין עצמם, בין הלומדים לבין המורים ובין הלומדים לתוכן גדלה.
סגנון למידה הוא הדרך שבה האדם קולט ידע, מעבד אותו ואף מארגן אותו בראש בהתאם ליכולתו ולכישוריו.
מטרות

המטרה הכללית היא שיפור הלמידה וחוויית הלימוד של התלמיד. המטרות המסוימות במקרים שונים הן מגוונות ומשתנות ממקרה אחד למשנהו, דבר שמשקף את הגמישות של למידה מעורבת והיכולת להתאים את הלמידה לתנאים, לתלמידים ולתוכן. אוסגותורפ וגרהאם מדגישים כי המטרה של למידה מעורבת היא למקסם את היתרונות של למידה מסורתית ואת היתרונות של למידה מקוונת. כלומר הכוונה היא להשתמש בכלים טכנולוגיים למה שהם משמשים, לטוב ביותר, מצד אחד ומצד שני בזמן הכיתה לנצל את יתרונות הלמידה פנים-מול-פנים. הם מציינים 6 מטרות שהם זיהו אצל אנשי חינוך שאימצו מודל של למידה מעורבת:
עושר פדגוגי - המוטיבציה היא שיפור אופן הלימוד של התלמידים. למידה מעורבת מאפשרת למורה לגוון בשיטות הפדגוגיות שהוא משתמש בהן.
גישה לידע - למידה מעורבת מאפשרת לתלמידים גישה לידע רב יותר ולמגוון גדול יותר של דוגמאות לחומר הנלמד.
אינטראקציה חברתית - למידה מעורבת מאפשרת לתלמידים לחלוק שאלות, תהיות ותובנות בינם לבין עצמם ובינם לבין המרצה. התלמידים מנהלים אינטראקציה הן פנים מול פנים והן באופן מקוון.
פיתוח תחושת שליטה אצל התלמיד - מחקרים מראים שיש חשיבות לתחושת התלמיד שהוא שולט בנתיב הלמידה. למידה מעורבת מאפשרת להרחיב את אפשרויות הבחירה האישית שניתנות לתלמידים.
חיסכון בעלויות - יש הטוענים כי למידה מעורבת מאפשרת חיסכון בעלויות על ידי הגדלת הכיתות.
גמישות - בניגוד למערכות מקוונות לגמרי שהן לרוב מורכבות ודורשות מומחים טכנולוגיים על מנת לשנותן, מערכות ללמידה מעורבת הן לרוב פשוטות יותר ולכן ניתנות לשינוי על ידי המורה עצמו. דבר ה מאפשר למורה לשנות את הרכב ומבנה השיעור לפי הצרכים של התלמידים.
האיזון בין הרכיב של "פנים-מול-פנים" לבין הלמידה המקוונת ישתנה בהתאם למטרות הפדגוגיות, מאפייני התלמידים, רקע המורה והמשאבים הטכנולוגיים. מידת העירוב תהיה שונה בין קורסים שונים.
יתרונות, חסרונות ואתגרים > יתרונות

מתוך מחקרים עולה כי למידה מעורבת מספקת:
תחושה חזקה יותר של קהילת למידה בהשוואה לקורסים מקוונים במלואם ואף בהשוואה ללמידה מסורתית.X
תחושה חזקה יותר של תועלת, מוטיבציה ושביעות רצון אצל התלמידים.
הורדת כמות התלמידים הנושרים מהקורס.
שיפור ציוני התלמידים (אף על פי שישנם גם מחקרים הסותרים טענה זו).
תחושה רבה יותר של תמיכה בתלמיד מאשר בלמידה מקוונת במלואה.
מורים מדווחים על שביעות רצון משיטת לימוד זו.
גמישות בנוכחות בקורסים של התלמידים.
סביבות למידה מתאימות למחויבויות עבודה ומשפחה ובכך לוקחות בחשבון אוכלוסיית תלמידים רבת פנים.
אפשרות לכלול מומחים מחוץ למוסד הלימודי.
חיזוק הנכונות של התלמידים ליצור קשרים חדשים בכל רחבי העולם.
מתן הזדמנויות למידה שוות לתלמידים מיוצגים בחסר.
תמיכה טובה יותר במאפייני הלומד השונים.
מתן תחושת שליטה טובה יותר אצל התלמידים על הלמידה שלהם.
התלמידים נתקלים באפשרויות הרבות שיש לטכנולוגיה להציע והם לומדים כיצד לעבוד איתה, זה יכול להכין אותם לקריירה בחברה העשירה בטכנולוגיה שלנו.
יתרונות, חסרונות ואתגרים > חסרונות

החסרון העיקרי הוא חוסר הבהירות של למידה מעורבת. מכיוון שאין כללים ברורים לגבי צורת ואופן השילוב, עלול להיווצר מצב שבו מורים משלבים למידה פנים מול פנים עם למידה מקוונת אך באופן שאינו משרת את המטרות הלימודיות ואינו מתחשב בצרכי התלמידים. הקושי הוא לקבוע את מידת השילוב המתאימה והנכונה למקרה המסוים.
חסרון מהותי נוסף שהתרחש במיוחד בישראל בתקופת הקורונה - הוא שמטעמי נוחות הסטודנטים אינם מגיעים להרצאות ההיברידיות (מתוך העדפה שלא לטרוח לנסוע לקמפוס) והמרצים נאלצים ללמד בכיתות ריקות. באופן זה איכות ההרצאה נפגמת.
יתרונות, חסרונות ואתגרים > אתגרים

בנוסף לחסרונות שנזכרו, ישנם אתגרים מרכזיים הקשורים ללמידה מעורבת:
שינויים קיצוניים בשיטות הפדגוגיות של המורים על מנת להתאים לטכנולוגיה החדשה.
דרישה לסוג חדש של מערך המשפיע מאוד על העיצוב הפדגוגי והלימודי.
המורה צריך להתאים את גישת ההוראה, אך בו זמנית צריך לשמור על סטנדרטים דומים ללמידה.
למורה יש עומס נפשי כבד, המכונה היפר-זום או היפר-פוקוס. כלומר, צורך ביותר תיאום (קואורדינציה) מהמורה, הוא צריך לשים לב לשני המיקומים וכן לבצע פעולות מבצעיות מסוימות בפלטפורמת ההוראה והלמידה.
לומדים מרוחקים חשים תחושת ריחוק משמעותית מהמוסד שלהם.
סביבת הלמידה המעורבת דורשת יותר משמעת עצמית מתלמידים שעוקבים מרחוק או באינטרנט.
רכיב האודיו החשוב להצלחה - תלמידים שעוקבים אחר הכיתה מרחוק צריכים לקבל את אותה איכות שמע כמו התלמידים שנוכחים פנים אל פנים.
הטכנולוגיה יכולה להוות הכפייה עבור המורה והתלמידים במקום אם הם צריכים להיות מודעים להתמצאות ולמיקום של מצלמות או נדרשים לדבר לתוך מיקרופון שמפריע לרצף השיחה.
טכנולוגיות חדשניות משתנות ללא הרף, מה שעלול להיות מתסכל עבור המורים.
ראו גם

למידה משולבת מחשב
שיעור הפוך
E-learning
למידה מקוונת
למידה מרחוק
לקריאה נוספת

Raes, A., Detienne, L., Windey, I., & Depaepe, F. (2020). A systematic literature review on synchronous hybrid learning: gaps identified. Learning Environments Research, 23(3), 269-290.
הערות שוליים

↑  Garrison, D. R., & Kanuka, H. (2004). Blended learning: Uncovering its transformative potential in higher education. The internet and higher education,7(2), 95-105.
1 2 3  Norm Friesen, Defining Blended Learning, ‏2012 (באנגלית) (ארכיון)
↑  DreamBox, ?What is blended learning, ‏ינואר 2015 (באנגלית)
↑  Christensen Institute, Blended Learning Model Definitions, ‏ינואר 2015 (באנגלית)
1 2  Oliver, M., & Trigwell, K. (2005). Can ‘blended learning’be redeemed. E-learning,2(1), 17-26.
↑  Search Results, library.educause.edu (באנגלית)
Increasing Use of Hybrid Learning Designs, NMC Horizon Report, 2014 K-12 Edition
↑  Graham, C. R. (2006). Blended learning systems. CJ Bonk & CR Graham, The handbook of blended learning: Global perspectives, local designs. Pfeiffer.
↑  DreamBox, Blended Learning: A Disruptive Innovation, ‏ינואר 2015 (באנגלית) (ארכיון)
↑  DreamBox, 6 Models of Blended Learning, ‏ינואר 2015 (באנגלית)
↑  Christensen Institute, Blended Learning Model Definitions, ‏ינואר 2015 (באנגלית)
↑  Clayton Christensen Institute, Blended Learning Model Definitions (באנגלית)
↑  Khan Academy, Four different blended learning models (באנגלית)
1 2 3  Osguthorpe, R. T., & Graham, C. R. (2003). Blended Learning Environments: Definitions and Directions. Quarterly Review of Distance Education, 4(3), 227-33.
↑  The Sloan Consortium, Ten Years of Tracking Online Education in the United States (עמ' 7), ‏2014 (באנגלית)
1 2  Watson, J. (2008). Blended Learning: The Convergence of Online and Face-to-Face Education. Promising Practices in Online Learning. North American Council for Online Learning.
↑  Kevin Lothridge, Jamie Fox, Eileen Fynan, Blended learning: efficient, timely and cost effective, Australian Journal of Forensic Sciences 45, 2013-12, עמ' 407–416 doi: 10.1080/00450618.2013.767375
↑  Rovai, A. P., & Jordan, H. (2004). Blended learning and sense of community: A comparative analysis with traditional and fully online graduate courses. The International Review of Research in Open and Distance Learning, 5(2).
1 2 3  López-Pérez, M., Pérez-López, M. C., & Rodríguez-Ariza, L. (2011). Blended learning in higher education: Students’ perceptions and their relation to outcomes. Computers & Education, 56(3), 818-826.
↑  מס"ע, מכון מופ"ת, השלכות למידה משולבת (blended learning) על הציונים של תלמידים באלגברה, ‏ינואר 2015
1 2  Lim, D. H., Morris, M. L., & Kupritz, V. W. (2014). Online vs. blended learning: Differences in instructional outcomes and learner satisfaction.
↑  מס"ע, מכון מופ"ת, מה היתרון בלמידה המשלבת תקשוב עם פגישות פא"פ?, ‏ינואר 2015
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17  Annelies Raes, Loulou Detienne, Ine Windey, Fien Depaepe, A systematic literature review on synchronous hybrid learning: gaps identified, Learning Environments Research 23, 2020-10-01, עמ' 269–290 doi: 10.1007/s10984-019-09303-z
↑  מס"ע, מכון מופ"ת, לקראת סגנון לימוד מותאם אישית המבוסס על מודל למידה משולבת (blended) פנים אל פנים ומקוונת עם הערכה אישית, ‏ינואר 2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551805005171  GND: 1044874414  NKC: ph323765