stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליאם בריידי
משפחתו

בריידי הוא בן למשפחת כדורגלנים, והוא קרוב לפרנק בריידי האב וריי בריידי ששיחקו בנבחרת אירלנד גם כן. אחיו הגדול פרנק זכה בגביע האירי עם שמרוק רוברס ב-1968, והשתתף ב-2 משחקים בגביע המחזיקות. אח נוסף שלו, פט, שיחק בקווינס פארק ריינג'רס.
לקריאה נוספת

טוני מת'יוס, WHO'S WHO OF ARSENAL (עמודים 43 - 44), מיינסטרים, 2007 (ISBN 1-84596-232-X)
לדיסלב ליפיץ'

| --- | --- |

לדיסלב ליפיץ'
 לידה:  30 בנובמבר 1951 (בן 72) מורסקי סובוטה, יוגוסלביה יוגוסלביה
 מדינה:  סלובניה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה 
 השתייכות:   הצבא העממי היוגוסלבי  צבא סלובניה
 תקופת הפעילות:  1977–2006 (כ־29 שנים)
 דרגה:   גנרל מאיור
 תפקידים בשירות
 ראש המטה הכללי הסלובני
 פעולות ומבצעים
 מלחמת עשרת הימים 
 עיטורים
 לגיון ההצטיינות של ארצות הברית בדרגת לגיונר  מסדר ההצטיינות הסלובני  מדליית גנרל מייסטר  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
לדיסלב ליפיץ' (בסלובנית: Ladislav Lipič;‏ נולד ב-30 בנובמבר 1951) הוא גנרל סלובני בדימוס, אשר כיהן כראש המטה הכללי הסלובני בין השנים 2001–2006, וכשגריר סלובניה בהונגריה בין 2006–2008.
ביוגרפיה

ליפיץ' נולד במורסקי סובוטה ב-30 בנובמבר 1951. ב-1977 הוא התגייס להגנה הטריטוריאלית של סלובניה. ב-1991 הוא השתתף במלחמת עשרת הימים, שבסופה זכתה סלובניה בעצמאות. ב-1994 הוא מונה למפקד ההגנה הטריטוריאלית במחוז מזרח שטיריה. בנובמבר 1997 הוא מונה לראש מחלקת הלוגיסטיקה של הצבא הסלובני. ב-1 בדצמבר 2000 הוא מונה לסגן ראש המטה הכללי הסלובני. ב-1 במרץ 2001 הוא קודם לתפקיד ראש המטה הכללי. הוא כיהן בתפקיד עד 1 ביוני 2006. לאחר מכן מונה לשגריר סלובניה בהונגריה. הוא סיים את תפקידו זה בדצמבר 2008. לאחר מכן מונה כיועצו של הנשיא דנילו טורק לענייני הגנה.
לב אריה

| --- | --- |

כרזת הסרט בארצות הברית
 בימוי:  שלדון לטיש 
 הופק בידי:  אריק קרסון אש ר. שאח
 תסריט:  ז'אן-קלוד ואן דאם, שלדון לטיש 
 עריכה:  מארק סונטה 
 שחקנים ראשיים:  ז'אן-קלוד ואן דאם דבורה רנארד האריסון פייג' בריאן תומפסון.
 מוזיקה:  ג'ון סקוט
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  סרטי יוניברסל 
 חברה מפיצה:  אולפני יוניברסל
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 11 בינואר 1991
 משך הקרנה:  105 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט דרמה, סרט אמנויות לחימה, סרט מתח, סרט איגרוף 
 תקציב:  6 מיליון דולר
 הכנסות:  24,078,196 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   lionheart
 דף הסרט ב־IMDb
 
לב אריה (באנגלית: Lionheart) הוא סרט מתח ופעולה משנת 1991 בכיכובם של ז'אן-קלוד ואן דאם דבורה רנארד, האריסון פייג' ובריאן תומפסון.
עלילה

ליאון גולטייר (ואן דאם), משרת כצנחן בלגיון הזרים הצרפתי ומוצב בדג'יבוטי. מכתב המבשר כי אחיו הצעיר, שחי בלוס אנג'לס עם אשתו ובתו, גוסס וסובל מכוויות קשות בכל גופו. גולטייר, שלאור הבשורה הקשה ערק מן הלגיון ונמלט לארצות הברית, אינו מספיק להגיע בטרם נפטר אחיו. במטרה לסייע לאלמנתו של אחיו ולבתה הקטנה נאלץ גולטייר ללחום בקרבות זירה מחתרתיים ולא חוקיים המתקיימים ברחבי העיר, שעל זהות המנצח בהם מהמרים וצופים עשירי החברה הגבוהה להנאתם. את הקרבות מנהלת סינתייה, אישה יפה וחסרת מעצורים הרואה ביכולות הלחימה הגבוהות של גולטייר פוטנציאל לרווח כספי גדול. מצבו של גולטייר הופך מורכב עוד יותר משום ששניים מאנשי הלגיון דולקים בעקבותיו ללוס אנג'לס כשהם נחושים להחזירו למשפט. גולטייר, וחברו היחיד ג'ושוע אלדריג' (פייג'), נדרשים לתמרן בין הסיכונים במטרה לסייע לאלמנה ולנצח את היריבים בזירה ומחוצה לה.
הערות שוליים

↑  אהרון קשלס ואורי שחורי, בדיקת דאם, באתר ynet, 2 בנובמבר 2006.
לדיסלב ז'נישק

לדיסלב ז'נישק (בצ'כית: Ladislav Ženíšek‏; 7 במרץ 1904 – 14 במאי 1985) היה כדורגלן ומאמן צ'כוסלובקי, ששיחק בעמדת הבלם עבור נבחרת צ'כוסלובקיה.
ביוגרפיה

ז'נישק נולד ב-7 במרץ 1904 בוינוהרדי שבאוסטרו-הונגריה של אותם הימים. ב-1924 החל את הקריירה בויקטוריה ז'יז'קוב מפראג בעונת הפתיחה של הליגה הצ'כוסלובקית ב-1925. שנתיים אחר כך עבר לקבוצה האמריקנית ספרטה שיקגו שנוסדה בידי יוצאי צ'כיה. ב-1929 ז'נישק שיחק וזכה עם סלביה פראג ב-5 תוארי אליפות. אחרי סיום עונת 1937/38 פרש מקריירת משחק בוויקטוריה ז'יז'קוב.
במדי נבחרת צ'כוסלובקיה ז'נישק ערך את הופעת בכורתו ב-17 בינואר 1926 בניצחון 1–3 על איטליה בטורינו. בזמן ששהה בארצות הברית הוא לא נקרא לשחק. עם טורניר טוב שלו במונדיאל 1934 הגיעה עימה עד לגמר בו הפסידו לאיטליה 2–1 בהארכה. הופעתו האחרונה הייתה ב-14 באפריל 1935 נגד אוסטריה, במשחק שנגמר בתיקו מאופס. בסך הכל ז'נישק ערך 22 הופעות במדים הלאומיים, כשארבעה מתוכם בתור קפטן הנבחרת.
לדינית

| --- | --- |

 מדינות:  איטליה
 אזורים:  טרנטו, דרום טירול, ונטו
 דוברים:  30,000
 כתב:  אלפבית לטיני
 משפחה:  הודו-אירופית איטלית רומאנית מערבית רטו-רומאנית לאדינית
 מוסד:  אין
 קוד שפה:  lld 
 קוד ISO 639-3:  lld 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
לאדינית (Ladin) היא שפה רומאנית המדוברת בצפון איטליה באזור הרי הדולומיטים (דרום טירול). שפה זו איננה ניב איטלקי, אלא שייכת לענף הרטו-רומאני של השפות הרומאניות, יחד עם השפות רומאנש המדוברת בשווייץ ופורלן המדוברת במחוז פריולי-ונציה ג'וליה שבצפון איטליה.
הגיית השפה וכתיבתה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | מכתשי־חכי | מכתשי־חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי /שִנִּי | מכתשי /שִנִּי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  | ŋ |  | ɲ |  |  |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  |  | g | k |  |  |  |  |  |  | d | t | b | p |
| מחוכך |  |  |  |  |  |  | ʥ | ʨ |  |  |  | ʦ |  |  |
| חוכך |  | h |  |  |  |  |  |  | ʒ | ʃ | z | s | v | f |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | ɹ |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |
שפות איטליה - לדינית בבורדו למעלה מימין
לקחי ההיסטוריה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  ויל דוראנט, אריאל דוראנט 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  היסטוריוגרפיה 
 הוצאה
 הוצאה:  סיימון אנד שוסטר 
 תאריך הוצאה:  1968 
 
לקחי ההיסטוריה (באנגלית: The Lessons of History) הוא ספר שיצא ב-1968 ונכתב על ידי ויל דוראנט ואריאל דוראנט, שנכתב במטרה לתאר מגמות לאורך ההיסטוריה.
את הספר פרסמו הכותבים כהמשך לספרם בעל 11 הכרכים "סיפור הציוויליזציה", כמעין תקציר המלווה בהערות. הסופרים פרסמו כי מטרתם בספר הייתה לשפוך אור על מגמות חוזרות בנושאים כמו "טבע האדם" והתנהלותן של מדינות, התרחשויות מפתח בהווה, והערכות לגבי מגמות עתידיות.
פרקי הספר סוקרים נושאים שונים על פני 5000 שנים, ועוסקים בגאוגרפיה, ביולוגיה, גזע (אדם), אופי, מוסר, דת, כלכלה, סוציאליזם, שלטון, מלחמה, צמיחה ובליה ובנושא הקידמה.
ראו גם

קיצור תולדות האנושות
לקריאה נוספת

ויל דוראנט ואריאל דוראנט, לקחי ההיסטוריה, כנרת זמורה-ביתן דביר וסלע מאיר, 2020, 176 עמודים
כדורעף במשחקים הפאראלימפיים

כדורעף נכים בישיבה. הולנד נגד יפן בטורניר הנשים בהמשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
טורניר כדורעף נכים מתקיים במסגרת המשחקים הפאראלימפיים מהמשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) ועד היום. הטורניר נערך בתחילה בעמידה ומהמשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) נוסף גם טורניר כדורעף נכים בישיבה. טורניר כדורעף נכים בעמידה האחרון נערך במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) ומאז מתקיים רק טורניר כדורעף בישיבה. טורניר לנשים החל מהמשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004).
מדליות במשחקים הפאראלימפיים בכדורעף בעמידה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | גרמניה גרמניה | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 2 | ישראל ישראל | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 3 | פולין פולין | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 4 | סלובקיה סלובקיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 | קנדה קנדה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 | בריטניה בריטניה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 | פינלנד פינלנד | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7 | צרפת צרפת | 0 | 0 | 1 | 1 |
מדליות במשחקים הפאראלימפיים בכדורעף בישיבה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | איראן איראן | 7 | 2 | 0 | 9 |
| 2 | הולנד הולנד | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 3 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 4 | בוסניה והרצגובינה בוסניה והרצגובינה | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 5 | ארצות הברית ארצות הברית | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 6 | מערב גרמניה מערב גרמניה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 7 | נורווגיה נורווגיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7 | רוסיה רוסיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7 | שוודיה שוודיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 | פינלנד פינלנד | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 11 | גרמניה גרמניה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11 | ברזיל ברזיל | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 11 | מצרים מצרים | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14 | אוקראינה אוקראינה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 0 | 0 | 1 | 1 |
לירות בשליח

לירות בשליח, או להרוג את השליח, הוא ביטוי מטאפורי המתאר מעשה של הטלת אשמה על אדם שנשלח להעביר מסר, שמאכזב את מקבלו, או פגיעה בשליח כנקמה בשולח.
עד להמצאתם של אמצעי תקשורת מודרניים, בדרך כלל נמסרו הודעות באופן אישי על ידי שליח אנושי. מקבל הבשורה הרעה עלול היה להגיב לקבלת הבשורה בביצוע מעשה נקם בשליח עצמו במקום בנשוא ההודעה עצמו.
"לירות בשליח" היא תת-מחלקה של הכשל הלוגי "אד הומינם".
היסטוריה

בתקופת המדינות הלוחמות בהיסטוריה של סין היה מקובל נוהג אבירות לא כתוב, על פיו הייתה ציפייה ממפקדי הצבאות הניצים לקבל ולהחזיר שליחים דיפלומטיים של האויב ללא פגע.
ביטוי למעשה שבו אכן נהרג השליח מופיעה בספרו של פלוטרכוס, חיי אישים, בתיאור חייו של לוקולוס:
טיגראנס לא שמח על השליח הראשון שהודיעו על בואו של לוקולוס, וציווה להתיז את ראשו; על כן לא הוסיף איש להגיד לו דבר, ושעה שאש המלחמה כבר הייתה קודחת סביבו, היה יושב ואינו יודע דבר אלא מטה אוזן לדברי המחניפים... מיתרובארזאנֶס היה הראשון בידידיו, שהעז להגיד לו את האמת, וגם הוא לא קיבל שכר טוב על שאמר מה שבליבו בלי מורא...
ביטוי דומה מופיע במחזה אנטיגונה מאת סופוקלס:
'מחובתנו לדוח לו' הוא אמר/ אסור לנו להסתיר את זה/  המלים האלה הכריעו את הכף/ ערכנו הגרלה,/  ואֲנִי – אוי ואבוי לי – / אֲנִי עליתי בגורל/ אֲנִי זכיתי "בתענוג" לדווח לך./ אז הנה אֲנִי, / ואֲנִי רוצה להיות כאן עוד הרבה פחות ממה שאתה רוצה אותי כאן./  כן, אֲנִי יודע – מי אוהב לשמוע חדשות רעות?
ויליאם שייקספיר מבטא תחושות דומות במחזה הנרי הרביעי, חלק שני:
אבל תפקיד מודיע אסונות/הוא כפוי טובה; ולשונו לעד/אחר כך תהדהד כמו פעמון/קודר, ותיזכר כי צלצלה/על הסתלקות חבר.
וגם במחזה אנטוניוס וקלאופטרה:
שליח: גורלו של מבשר רע מושפע מאופי בשורתו
אנטוניוס: כן, כשמדובר בכסיל או בפחדן. המשך!/ מה שארע, נחתם. אצלי זה כך - /ספר אמת, וגם אם מוות בסיפור אורב/ אשמע אותו כמחמאה.
פרויד ומנגנוני הגנה

זיגמונד פרויד ראה בהתנהגות של "ירייה בשליח" סוג שולי של מנגנון הגנה, המסייע לדחות את מה שגורם לצער או שניתן לשאתו. פרויד מזכיר את הקינה המורית, "אוי לאלהאמה שלי!" (¡Ay de mi Alhama!), המספרת על מוחמד ה-12, שליט גרנדה, שקיבל את החדשות על נפילתה של אלהאמה. הוא חש שחדשות אלו מבשרות על קץ שלטונו, אך הוא סירב לקבל אותן כאמיתיות; הוא השליך את המכתבים לאש והרג את השליח. לפי פרויד, גורם מכריע בהתנהגותו של המלך הוא רצונו להיאבק בתחושת חוסר האונים; באמצעות שריפת המכתבים והריגת השליח ניסה להמשיך ולהראות את כוחו האבסולוטי.
ביטויים מודרניים

ביטוי מודרני ל"ירי בשליח" נמצא לעיתים בהאשמת התקשורת, המפרסמת חדשות רעות על אדם, ארגון וכדומה.
ראו גם

שעיר לעזאזל
הערות שוליים

↑  Anthology of Spanish Poetry, עמ' 35, בתים ראשונים. מאוחזר באתר גוגל ספרים.
לוידס לונדון

| --- | --- |

בניין לוידס בלונדון
בניין לוידס בלונדון
 נתונים כלליים
 מייסדים:  אדוארד לויד 
 תקופת הפעילות:  1688–הווה (כ־336 שנים) 
 מיקום המטה:  בניין לוידס 
 קואורדינטות:  51°30′47″N 0°04′56″W﻿ / ﻿51.51313333°N 0.08233889°W﻿ / 51.51313333; -0.08233889 
  
 www.lloyds.com
 he
 
חדר ההרשמה במאה ה-19
לויד'ס של לונדון {באנגלית: Lloyd's of London), הידוע בדרך כלל בשם "לויד'ס", הוא שוק ביטוח וביטוח משנה הממוקם בלונדון. בניגוד לרוב מתחרותיו בענף, הוא אינו חברת ביטוח אלא גוף תאגידי המנוהל על פי "חוק לויד'ס 1871" וחוקים נוספים. הוא פועל כשוק הדדי-חלקי שבתוכו מספר רב של גופים פיננסיים, המקובצים בתאגידים, המתאחדים כדי לאגד ולפזר את הסיכון שאותו הם מבטחים. חתמים אלה, או "חברים", הם אוסף של תאגידים ואנשים פרטיים כאחד, והם מכונים באופן מסורתי "שמות" ("Names").
לויד'ס של לונדון פועל מבניין לוידס הממוקם בסיטי של  לונדון הוא אחד הסמלים הארכיטקטוניים של לונדון.
תכנן את בניין לוידס ריצ'רד רוג'רס, מהאדריכלים המפורסמים ומכוכבי הארכיטקטורה הגדולים של בריטניה. סגנונו בבניין הזה זכה לתואר "אדריכלות האינסייד אאוט", שכן הוא הוציא אל מחוץ לבניין את כל המערכות שלרוב נמצאות בתוכו - צינורות, תעלות אוורור, מערכות מיזוג, כבלי חשמל, מעליות ועוד
לקחת את ידי בידך

| --- | --- |

 סינגל בביצוע יהודית רביץ
 מתוך האלבום יהודית רביץ
 יצא לאור:  1979 
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:33
 חברת תקליטים:  CBS ישראל
 כתיבה:  יענקל'ה רוטבליט
 לחן:  מתי כספי
 
"לקחת את ידי בידך" הוא שיר שכתב יענקל'ה רוטבליט והלחין מתי כספי. את השיר ביצעה במקור יהודית רביץ.
על השיר

השיר יצא לאור לראשונה בשנת 1979 באלבומה של יהודית רביץ, שנקרא "יהודית רביץ". השיר נכתב מנקודת מבטה של אישה השרה אל אהובה. מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי כתב שבשיר חווה הדוברת געגועים לרגע קסום ולתחושת האהבה שהרגישה בעבר כשאהובה נתן לה יד, אך שבין השורות עולה גם תחושת תוגה.
במצעד העברי השנתי התשל"ט (1979) של רשת ג' הגיע השיר למקום השישי. במצעד השנתי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום ה-20.
השיר נכלל באלבום "צד ג' צד ד'" שהוציא מתי כספי ב-1987, ובו ביצועים לשירים שהלחין בעבר לאמנים אחרים.
בעקבות השיר נטבע הביטוי "דברים שרואים משם לא רואים מכאן" שמשמעותו שינוי באופן השיפוט כלפי עניין מסוים עם שינוי נקודת המבט כלפיו. השימוש העיקרי בביטוי הוא בשדה השיח הפוליטי, והוא זכור בשל השימוש שעשה בו אריאל שרון בהסבירו את שינוי העמדות שהוביל להחלטה על ההתנתקות.
הערות שוליים

↑  אסף אשתר, לקחת את ידי בידך באתר פייסבוק, 29 באוקטובר 2013
↑  יוסי חרסונסקי, יהודית רביץ: מיטב השירים מאורכב בארכיון האינטרנט מאתר יוסימיוזיק, ב-20 בספטמבר 2020. פורסם במקור ב-29 באפריל 2006
לירז (שיר)

| --- | --- |
 שיר בביצוע סטטיק
 מתוך האלבום לירז
 יצא לאור:  22 בפברואר 2023
 סוגה:  היפ הופ
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  גאגא
 כתיבה:  לירז רוסו, רון ביטון, ירדן פלג, איתי שמעוני, עידו נצר, עמית מרדכי, דור גל
 הפקה:  ג'ורדי, Triangle
 
לירז הוא שיר של המוזיקאי הישראלי סטטיק, אשר יצא לאור ב-22 בפברואר 2023, כשיר הנושא, הפותח את אלבום הבכורה שלו, "לירז". בדומה לשאר שירי האלבום, הוא נכתב על ידי רוסו ביחד עם רון ביטון, דור גל, ג'ורדי, איתי שמעוני והצמד Triangle והופק על ידי ג'ורדי ו-Triangle.
רקע וכתיבה

השיר כולל דיאלוג בין "סטטיק" ל"לירז" – האדם העומד מאחורי דמותו של סטטיק. לאורך השיר, הם מנהלים שיח בו הם מזכירים אירועים משמעותיים מחייו האישיים של "לירז", והמקצועיים של "סטטיק" ומאשימים בהם אחד את השני, ובהם הגירושים מאשתו שרית פולק, פירוק הצמד סטטיק ובן-אל תבורי, תיק האימוץ שלו ומחיר התהילה.
במסיבת השמעה לעיתונאים לאלבום "לירז", סיפר סטטיק על השיר:
השיר הזה הוא מאוד בפנים, הוא גם מאוד איך שאני מרגיש. השיר לא סתם מסתיים במילים 'אתה יודע מה? פאק סטטיק / אני הולך לעבוד על New shit', כי זו באמת איזושהי השלמה עם עצמי, שהסטטיק הזה שכולם בנו לעצמם בראש זה לא הסטטיק שהם יקבלו יותר. בוא נגיד שהתכנים שלי היו מאוד מרוככים ומאוד מצונזרים, וזה לא שעכשיו אני מאוד מאבד את זה ושר על חשפניות, אבל איפשהו אני כן מתבגר ומרשה לעצמי לדבר אחרת.
קבלה ביקורתית

השיר זכה לביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה וצוין כאחד השירים הטובים ביותר באלבום "לירז" על ידי מבקרים רבים. בביקורת לאלבום, עינב שיף מ-ynet ציין את שיר זה לחיוב וסימן אותו כאחד השירים הטובים ביותר באלבום, באומרו: "זה בדיוק הפוטנציאל שהיה טמון בסטטיק מלכתחילה: יכולת התבוננות לא רעה, כושר התנסחות שקרוב יותר לאזורים של טונה מאשר לפופ העכשווי שאותו הוא סייע לעצב וגם אוזן מוזיקלית שעדיין כרויה למה שהילדים אוהבים. כל אלה, לצד הכריזמה והחן הטבעיים, מפצים על מה שאין לו כראפר ובוודאי כזמר. וזה בסדר: להרבה מהם אין שיר חזק ומרשים כמו 'לירז'". באופן דומה, טען נדב מנוחין מוואלה! כי שיר זה הוא "הרגע הכמעט יחידי באלבום שמורגשת בו תעוזה או צעד לעבר משהו חדש".
דוד מאיר מועלם ממאקו ציין את השיר לחיוב ואמר כי הוא "שיר מעניין עם טקסט חשוף במיוחד, בטח ביחס לרמת הסלביות של הדובר, והפזמון באווירת אימג'ן דרגונס הוא פיצוח מעולה שהופך את המונולוג-דיאלוג הזה למשהו מדבק שיכול לעוף ברדיו". עם זאת, מתח ביקורת על חוסר המקוריות ברעיונו של השיר, וטען: "זה כנראה אחד הטריקים הכי ישנים בספר, והמחווה ל'סטן' של אמינם ברורה". עומרי פיינשטיין מטיים אאוט ציין את פזמונו של השיר כחסרון, אך טען כי לשיר "קונספט מעניין, הפקה מרשימה ובתים מצוינים".
דודי פטימר ממעריב אונליין טען כי השיר "מעורר סקרנות, לא רק כי סטטיק חוזר בו לשורשיו ולמקורות כראפר ועושה ראפ פרופר, אלא כי הוא מספק הצצה אותנטית לעולמו הפנימי, למאבק הכוחות העצום בינו לבין הדמות שעטה עליו, לרגעי השבירה והכאב לצד ההצלחות הגדולות, להלקאה העצמית על המחיר שההצלחה גבתה ממנו ואולי ההבנה שהשמירה האבסולוטית על התדמית לא באמת שווה את המחיר שהוא מוכן או רוצה לשלם, וכי במהלך הדרך הוא שכח את הסיבה שלשמה הוא הפך לאמן – המוזיקה".
הצלחה מסחרית

ב-24 שעות הראשונות לצאתו, צבר השיר למעלה מ-30 אלף השמעות בפלטפורמת ספוטיפיי והגיע למקום השלישי במצעד הישראלי של הפלטפורמה. זו הבכורה היומית הגדולה ביותר של שיר ישראלי במצעד מאז "Sucks to Know You (FU)" של מרגי. ביוטיוב, נכנס השיר למקום הראשון בדירוג "הסרטונים החמים" בישראל תוך פחות מיממה.
גם בתחנות הרדיו זכה השיר להצלחה. עוד לפני צאתו של האלבום "לירז", נכנס השיר לפלייליסט של תחנת הרדיו גלגלצ, לצד "להיט של שיר אחד" מתוך אותו אלבום. השיר נכנס למקום העשירי במצעד הרשמי של גלגלצ. כשבועיים לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון במצעד והיה לשירו הראשון של סטטיק כאמן סולו שהגיע להישג זה, והתשיעי כולל שירי הצמד סטטיק ובן-אל תבורי. במצעד העשירייה של כאן גימל, נכנס השיר למקום הרביעי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 14 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|  ישראל | העשירייה | 4 |  |
|  ישראל | היטליסט | 8 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (התשפ"ג)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | גלגלצ ו-ynet | 15 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏גילינו מה עומד מאחורי הטיזר סטטיק העלה, באתר ‏מאקו‏, 13 בפברואר 2023
↑  ניר יהב ושגיא בן נון‏, "הפרידה מבן אל ריסקה אותי. היה לי חשוב להעביר את הכאב שלי באלבום החדש", באתר וואלה, 22 בפברואר 2023
↑  עינב שיף, "לירז" הוא רק טעימה מהפוטנציאל המוזיקלי שטמון בסטטיק, באתר ynet, 22 בפברואר 2023
↑  נדב מנוחין‏, האלבום הזה אמור היה לקחת את סטטיק לפסגה הבאה. אבל הוא נשאר במקום, באתר וואלה, 24 בפברואר 2023
↑  דור מאיר מועלם, ‏השיר הכי טוב באלבום של סטטיק הוקלט דווקא מחוץ לווילה, באתר ‏מאקו‏, 23 בפברואר 2023
↑  עומרי פיינשטיין, ‏סטטיק ראוי לתחזק קריירת סולו מצליחה. האלבום הזה הוא התחלה טובה, באתר "Time Out ישראל", 23 בפברואר 2023
↑  דודי פטימר, ‏היה שווה לחכות? זה מה שחשבנו על האלבום החדש של סטטיק | ביקורת, באתר מעריב אונליין, 25 בפברואר 2023
↑  Spotify Charts, charts.spotify.com (באנגלית)
↑  יאיר מור, נועה קירל, לפנייך: מרגי מתפוצץ | דירוג ספוטיפיי, באתר אייס, 24 ביולי 2022
↑  הסרטונים החמים - YouTube, באתר www.youtube.com
↑  הפלייליסט של גלגלצ, באתר glz.co.il
↑  המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023
| סטטיק |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | לירז ‏•‏‏ להרים |  |
| סינגלים | "עטלף" ‏•‏‏ "צ'יק צ'ק" |  |
| שירים אחרים | "לירז" ‏•‏‏ "רונדלים" ‏•‏‏ "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "להיט של שיר אחד" ‏•‏‏ "טרנטולה" ‏•‏‏ "יחד תמיד" ‏•‏‏ "אמא" ‏•‏‏ "מכשפה" |  |
| השתתפות בשירים | "בא לה לרקוד" ‏•‏‏ "דוביגל" |  |
| ערכים קשורים | סטטיק ובן-אל תבורי ‏•‏‏ "קטן עלינו" ‏•‏‏ לירז – הגירושים הכפולים של סטטיק |  |
ללכת. לרכוב. רודאו.

| --- | --- |

 בימוי:  קונור אלין 
 הופק בידי:  ג'ולי די קטלדו, שון דווייר, אליזבת קאלן 
 תסריט:  שון דווייר, גרג קופ ווייט 
 עריכה:  קודי מילר 
 שחקנים ראשיים:  מיסי פייל קתלין רוז פרקינס שרי שפרד ברברה אלין וודס ביילי צ'ייס ספנסר לוק אליביה אלין לינד מקס אהריך 
 מוזיקה:  שון מארי 
 צילום:  תומאס ל. קולאווי 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Poke Prod  Netflix
 חברה מפיצה:  נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה, direct-to-video 
 הקרנת בכורה:  2019 
 משך הקרנה:  99 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית, סרט ביוגרפי, סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
לָלֶכֶת. לרכוב. רוֹדֵאוֹ. (באנגלית: Walk. Ride. Rodeo.‎) הוא סרט ביוגרפי אמריקני משנת 2019 בבימויו של קונור אלין מתוך תסריט מאת שון דווייר וגרג קופ ווייט על חייה של אמברלי סניידר, רוכבת רודאו שמתריסה נגד הסיכויים לחזור לספורט לאחר שבקושי שרדה תאונת מכונית שמשאירה אותה משותק מהמותניים ומטה. בסרט מככבים מיסי פייל, ספנסר לוק, ביילי צ'ייס ושרי שפרד.
עלילה

בגיל 19, רוכבת הרודיאו אמברלי סניידר בקושי שורדת תאונת דרכים שמותירה אותה משותקת מהמותניים ומטה. הרופאים שלה אומרים שלעולם לא תלך שוב, קל וחומר לרכב. סניידר מתכוונת להתגבר על האבחנה שלה, כשהיא שוב רוכבת על סוסה 18 חודשים בלבד לאחר התאונה.
שחקנים ודמויות

ספנסר לוק בתפקיד אמברלי סניידר
אוטום סניידר בתפקיד אמברלי סניידר בסצנות הפעלולים שלפני התאונה
אמברלי סניידר בתפקיד אמברלי סניידר בסצנות פעלולים אחרי התאונה
מיסי פייל בתפקיד טינה סניידר, אמה של אמברלי
ביילי צ'ייס בתפקיד קורי סניידר, אביה של אמברלי
אליוויה אלין לינד בתפקיד אוטום סניידר
מיטשל הוג בתפקיד ג'יי סי סניידר
אמבר טאסל בתפקיד אשלי סניידר
ראלי קיין בתפקיד אמי לנקסטר
בוב ג'סר בתפקיד ברוס אוונס
לורי לייל אוליבר בתפקיד ג'יין אוונס
קנת מילר בתפקיד הקצין בראד שרוויק
מאט מדראנו כפרמדיק ביל דלגדרו
קתלין רוז פרקינס בתפקיד סטייסי
קתרין ג'ונס כאחות ג'נקינס
דייוויד דלאו כד"ר אלכס פאטל
שרי שפרד בתור פליס
קורבין בלו התפקיד הפיזיותרפיסט דייגו
ג'ון-פול האוורד בתור טאק
ברברה אלין וודס בתפקיד ג'נה וולטרס
מקס אהריך בתפקיד טייט ווטקינס
הארי צימרמן כד"ר דניאלס
דייוויד כריסטיאן וולבורן כד"ר תומאס
הפקה > פיתוח

ב-29 ביולי 2018, הוכרז כי החלה הפקת סרט חדש של נטפליקס שכותרתו Walk Ride Rodeo על חיי אלופת הרודיאו המשותקת אמברלי סניידר. עוד הוכרז כי מיסי פייל, ספנסר לוק, ביילי צ'ייס, שרי שפרד, ריילי קיין, מיטשל הוג וג'ון-פול האוורד יככבו בסרט.
צילומים עיקריים החלו בניו מקסיקו ביולי 2018.
הפקה > פעלולים

סניידר שימשה ככפילת פעלולים בכל קטעי הרכיבה שלאחר התאונה בסרט, בעוד אחותה הצעירה אוטום ביצעה את פעלולי הרכיבה לפני התאונה.
הערות שוליים

1 2  N'Duka, Amanda (27 ביולי 2018). "Missi Pyle, Spencer Locke & More To Star In Netflix's 'Walk Ride Rodeo' Biopic About Paralyzed Horse Racer Amberley Snyder". Deadline. נבדק ב-27 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gomez, Adrian (27 ביולי 2018). "NM ropes Netflix drama 'Walk. Ride. Rodeo.'". ABQ Journal. נבדק ב-20 ביולי 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Film Office: 'Walk. Ride. Rodeo.' Films In New Mexico". Los Alamos Daily Post (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2018-08-08. נבדק ב-2018-08-08.
↑  "Utah woman — the only paralyzed barrel racer in the U.S. — stars as a stunt double in Netflix movie about her life". The Salt Lake Tribune (באנגלית). נבדק ב-2019-03-10.
לירות בפיל

| --- | --- |

הפיל הלבן הנדיר היה נערץ בבורמה, ונחשב, לפי אגדה בודהיסטית, כסמל של טוהר ועוצמה
 מידע כללי
 מאת:  ג'ורג' אורוול 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  מסה 
 מקום התרחשות:  בורמה הבריטית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1936 
 
לירות בפיל (באנגלית: Shooting an Elephant) היא מסה שכתב ג'ורג' אורוול בשנת 1936, המספרת על מאורע שאירע לו בעת שהותו בבורמה כקצין משטרה בריטי באחת הערים, בשנות ה-20 המוקדמות של המאה ה-20.
רקע היסטורי

האימפריה הבריטית סיפחה בהדרגה את בורמה במשך 62 שנים (1823–1886), שבמהלכן התנהלו שלוש מלחמות אנגלו-בורמזיות, ובריטניה שילבה אותה בהודו הבריטית. היא נוהלה כפרובינציה בהודו הבריטית עד 1937, אז הפכה למושבה נפרדת, וזכתה לעצמאות ב-4 בינואר 1948. לאורוול היה עניין מיוחד בחיי מעמד הפועלים, הוא היה יליד הודו ממשפחה ממעמד הביניים אך גדל בבריטניה. הוא שימש בתפקיד עוזר ניצב במשטרה הקיסרית ההודית הבריטית בבורמה, בשנים 1922 עד 1927.
הפיל הלבן הנדיר היה נערץ בבורמה, ונחשב, לפי אגדה בודהיסטית, כסמל של טוהר ועוצמה. כפי שמתאר אורוול במסה, בשנת 1926, כאשר עבר למולמיין בה התרחש האירוע המתואר, הוא היה אמביוולנטי לגבי המנהל הקולוניאלי אף ששירת שם במסגרתו. הרומנטיקה של הראג' הבריטי, בהשראת ספרי רודיארד קיפלינג, נשחקה על ידי המציאות היומיומית של עבודתו. אורוול כותב כיצד הוא נלכד בין הטינה שלו כלפי האימפריה שבשירותה הוצב בבורמה, לבין התרעומת שלו כלפי הנתינים הבורמזים שנהגו בו בזלזול, ולא פעם שמו אותו ללעג ולקלס. כשוטר בשירות האימפריה הבריטית הוא מרגיש שבפעולותיו במרחב הבורמזי הוא נענה לציפיות של הבורמזים ממנו; הוא נאלץ לירות בפיל, אף כי לא רצה בכך, רק במטרה למלא אחר צפיותיהם של הבורמזים ממנו, ומחשש שמא ילעגו לו אם יבחר שלא להרוג את הפיל.
תוכן החיבור

במסה מסופרות קורותיו של קצין משטרה קולוניאלי בבורמה. הוא שנוא על ידי הילידים הבורמזים, שונא את עבודתו ורואה באימפריאליזם שהוא משרת "דבר רע". פיל מיוחם יוצא משליטה וגורם נזק לרכוש פרטי וציבורי. המספר יודע כי אין לו דרך לסייע, אך יוצא מתוך רצון לראות את המתרחש. הוא מגלה כי הפיל הרג פועל ("קולי") הודי ושולח את משרתו להביא רובה פילים. אולם כאשר הוא מגיע הפיל הוא מוצא כי עבר התקף היחום וכי הוא עומד במרכז השדה, וכפי שכותב אורוול: "כשהוא אוכל בשלווה לא היה הפיל נראה מסוכן יותר מפרה". אורוול כבר התכונן לעזוב את הפיל לנפשו, כאשר הביט לאחוריו וראה שהמוני הבורמזים שנכחו במקום מצפים ממנו שיהרוג את הפיל וישעשע אותם בכך; כדי לא להיראות שוטה, הוא נאלץ להרוג את הפיל.