stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שבע ברכות
הערות שוליים

↑  כן הנוסח אצל רוב הראשונים ובמרבית נוסחי התפילה, אך במנהג אשכנז גורסים "העקרה"
↑  בקצת סידורי אשכנז (כולל סידורי רעדלהיים) גורסים, וכן הוא בנוסח פרובאנס, ראו סדר התמיד, חלק ב, דף ריג ע"ב: הֶחָתָן.
↑  ראו שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ט' שמביא כמה דעות בזה.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ד' ורמ"א שם.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ז'.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ח'.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ח', וראו שם לגבי סעודה שלישית.
↑  ראו שולחן ערוך, אבן העזר, סימן ס"ב, סעיף ח'.
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
| ברכת המזון |
| --- | --- | --- |
| מצוות ומנהגים | תהלים קלז (על נהרות בבל) • תהלים קכו (שיר המעלות בשוב ה') • מים אחרונים • זימון • כוס של ברכה |  |
| סדר הברכה | ברכת הזן • ברכת הארץ • על הניסים • ברכת ירושלים • רצה והחליצנו • יעלה ויבוא • ברכת הטוב והמטיב • ברכת אבלים • הרחמן • ברכת האורח • ברכת חתנים |  |
| פיוטים | נודה לשמך • דוי הסר • אלהים צוית לידידך בחירך • אות מבראשית הוכתרה • הרחמן (פיוט) • צור משלו אכלנו |  |
| שונות | פת הבאה בכיסנין • ברכה אחרונה • ברכה אחת מעין שלוש • בנדיגאמוס |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
סעודת שבע ברכות לרגל נישואי זוג חדש, הונגריה, 1948
ארון לונג

ארון ריי לונג (באנגלית: Aaron Ray Long; נולד ב-12 באוקטובר 1992) הוא כדורגלן אמריקאי שמשחק בעמדת הבלם בקבוצת לוס אנג'לס ב-MLS, ובנבחרת ארצות הברית.
קריירה

לונג החל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצת פורטלנד טימברס ב-2014, ולאחר מכן במהלך הקריירה, שיחק גם בקבוצות סיאטל סאונדרס וניו יורק רד בולס, לפני שהצטרף באופן מלא לקבוצת ניו יורק רד בולס ב-2017. הוא הוכרז כמגן השנה ב-MLS לשנת 2018, לאחר שהוביל את הקבוצה שלו לזכייה בתואר מגן האוהדים.
ב-4 בינואר 2023, לונג חתם על חוזה לשנתיים בלוס אנג'לס. החתימה התרחשה לאחר שלונג שוחרר מניו יורק רד בולס והיה בסטטוס של שחקן חופשי.
נבחרת לאומית

ב-2 בספטמבר 2018, זומן לונג לראשונה לנבחרת ארצות הברית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 1-1, נגד נבחרת פרו.
הערות שוליים

↑  LAFC Signs Free Agent Defender Aaron Long, lafc
| נבחרת ארצות הברית – גביע הזהב 2019 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 סטפן •  2 לימה •  3 גונסאלס •  4 בראדלי •  5 צימרמן •  6 טראפ •  7 אריולה •  8 מקני •  9 זארדס •  10 פוליסיק •   11 מוריס •  12 ג'ונסון • 13 רים •  14 קאנון • 15 רולדן • 16 לוביץ • 17 אלטידור • 18 לואיס • 19 מיאזגה • 20 מיכאילוביץ' • 21 בויד • 22 מילר • 23 לונג • מאמן: ברהלטר |  1 סטפן •  2 לימה •  3 גונסאלס •  4 בראדלי •  5 צימרמן •  6 טראפ •  7 אריולה •  8 מקני •  9 זארדס •  10 פוליסיק •   11 מוריס •  12 ג'ונסון • 13 רים •  14 קאנון • 15 רולדן • 16 לוביץ • 17 אלטידור • 18 לואיס • 19 מיאזגה • 20 מיכאילוביץ' • 21 בויד • 22 מילר • 23 לונג • מאמן: ברהלטר | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 טרנר •  2 דסט •  3 צימרמן •  4 אדמס •  5 רובינסון •  6 מוסא •  7 ריינה •  8 מקני •  9 פריירה •  10 פוליסיק •   11 ארונסון •  12 הורבאט • 13 רים •  14 דה לה טורה • 15 לונג • 16 מוריס • 17 רולדן • 18 מור • 19 רייט • 20 קרטר-ויקרס • 21 ואה • 22 ידלין • 23 אקוסטה • 24 סרג'נט • 25 ג'ונסון • 26 סקאלי • מאמן: ברהלטר |  1 טרנר •  2 דסט •  3 צימרמן •  4 אדמס •  5 רובינסון •  6 מוסא •  7 ריינה •  8 מקני •  9 פריירה •  10 פוליסיק •   11 ארונסון •  12 הורבאט • 13 רים •  14 דה לה טורה • 15 לונג • 16 מוריס • 17 רולדן • 18 מור • 19 רייט • 20 קרטר-ויקרס • 21 ואה • 22 ידלין • 23 אקוסטה • 24 סרג'נט • 25 ג'ונסון • 26 סקאלי • מאמן: ברהלטר | ארצות הברית |
| נבחרת ארצות הברית – גביע הזהב 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 טרנר •  2 ידלין •  3 לונג •  4 מיאזגה •  5 ריינדולס •  6 בוסיו •  7 סוניורה •  8 סנדס •  9 פריירה •  10 רולדן •   11 קאוול •  12 רובינסון • 13 מוריס •  14 מיכאילוביץ' • 15 ג'ונס • 16 מוריס • 17 זנדחאס • 18 ג'ונסון • 19 ואסקס • 20 ניל • 21 טולקין • 22 גרסל • 23 סלונינה • 24 יוייל • מאמן: ברהלטר |  1 טרנר •  2 ידלין •  3 לונג •  4 מיאזגה •  5 ריינדולס •  6 בוסיו •  7 סוניורה •  8 סנדס •  9 פריירה •  10 רולדן •   11 קאוול •  12 רובינסון • 13 מוריס •  14 מיכאילוביץ' • 15 ג'ונס • 16 מוריס • 17 זנדחאס • 18 ג'ונסון • 19 ואסקס • 20 ניל • 21 טולקין • 22 גרסל • 23 סלונינה • 24 יוייל • מאמן: ברהלטר | ארצות הברית |
בית הספר התיכון ע"ש דנמרק

| --- | --- |

 בית ספר תיכון
 תקופת הפעילות:  1970–הווה (כ־55 שנים)
 שכבות לימוד:  ט'–י"ג
 בעלי תפקידים
 באחריות:  מינהל חינוך, עיריית ירושלים
 מיקום
 מיקום:  רחוב יהודה הנשיא פינת אליעזר הגדול, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°45′16″N 35°12′13″E﻿ / ﻿31.754555555556°N 35.203666666667°E﻿ / 31.754555555556; 35.203666666667
 he
 
בית הספר זמן קצר לאחר שנפתח ב-1970
חצר בית הספר בעיצוב דני קרוון
בית הספר התיכון המקיף ע"ש דנמרק הוא בית ספר תיכון, הפועל מאז היווסדו, בשנת 1970, בשכונת גונן ד' בירושלים. בשיאו בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 היה בית הספר "דנמרק" הגדול בירושלים עם 1,600 תלמידים, ושירת את כל אזור דרום ירושלים, אך כיום יש בו כ-320 תלמידים מכיתות ט' עד י"ג. בית הספר נקרא בשם "דנמרק" כהוקרה לעם הדני על הצלת יהודי המדינה בתקופת השואה.
היסטוריה > הקמת בית הספר

ההחלטה על הקמת בית הספר התקבלה ב-1965, במימון המגבית היהודית המאוחדת. טקס הנחת אבן הפינה לבית הספר התקיים ב-23 באוקטובר 1968, בנוכחות שרת הסעד של דנמרק ושר החינוך זלמן ארן, אשר אמר בטקס:
"העם הדני עזר להפיג במידת מה, את משבר האמון באדם שנוצר עם רצח המליונים באירופה"
הקמת שלב א' של מבנה בית הספר הושלמה בשנת 1970, ובשנת הלימודים הראשונה (ספטמבר 1970 - ה'תשל"א) הוא שימש לשמונה כיתות מהתיכון של מדרשת המורים בבית הכרם, שסבל ממצוקת מקום. חודש אחר כך נערך טקס חנוכת הבניין הרשמי. בית הספר החל לפעול לפי יעדו המקורי, כתיכון מקיף בו יישמה תוכנית האינטגרציה בחינוך, בספטמבר 1971 (שנת הלימודים ה'תשל"ב).
תוכנית האינטגרציה בחינוך התקבלה בכנסת ביולי 1968, ומטרתה הייתה הפחתת הפער ברמת ההשכלה של תלמידים משכונות שונות ומרקע סוציו אקונומי שונה, הגדלת הסיכויי שלהם להשתלב בחברה ובמשק מתקדם, והפגשת ילדים מכל השכבות, בניהם של יוצאי הורים מכל ארצות המוצא, במסגרות לימודים משותפות. התוכנית גם כללה מעבר למתכונת של חטיבות ביניים כחלק מתיכון שש שנתי. עד אז בית ספר היסודי נמשך 8 שנים ותלמידים רבים נשרו ולא המשיכו ללמוד בתיכון. בית הספר דנמרק פעל גם כתיכון מקיף שהציע לימודים מקצועיים ועיוניים באותה מסגרת.
עיריית ירושלים כללה ב"אזור הרישום" של מקיף דנמרק שלושה בתי ספר יסודיים: יסודי ע"ש יוסף לוריא, "מצדה" ו"תלפיות". חטיבת הביניים שהוקמה הורכבה ממסיימי כיתה ו' של שלושת בתי-הספר ללא סלקציה. כדי לעבור לחטיבת הביניים התלמידים לא היו צריכים לעבור בחינה, להצליח בסקר או להיות נתונים להגבלה אחרת כל-שהיא. הכוונה הייתה להוציא את התלמיד עם כל חבריו מבית-הספר השכונתי שבו למדו עד אז ולהעבירם כולם יחד לבית-ספר רובעי, שירכז את כל תלמידי כיתה ו' מכל בתי-הספר שברובע. זאת כך שניתן יהיה להרחיב ולשכלל את הציוד ומכשירי הלימוד של בית-הספר המקיף ולקיים בו פעולות ספורט וחברה משותפות במידה הרבה יותר גדולה באשר בכל בית-ספר לחוד, לפי השיטה שהייתה קיימת עד אז.
היסטוריה > העתירה לבג"ץ נגד האינטגרציה

באפריל 1971 עתרו לבג"ץ הורים למספר תלמידים שסיימו כיתה ו' בבית-הספר היסודי ע"ש יוסף לוריא, שרצו שלקראת שנת הלימודים הבאה ילדיהם ימשיכו את לימודיהם בבית-הספר התיכון ליד האוניברסיטה העברית ולא בחטיבת הביניים החדשה שהוקמה. בית-הספר היסודי לוריא ממוקם בקצה רחוב הפלמ"ח בירושלים, ומשרת את השכונות קטמון הישנה, רסקו (גבעת הוורדים), קריית שמואל, שכונות שרוב תושביהן ממעמד בינוני-גבוה. לעומת בתי-הספר "מצדה" ו"תלפיות" ששירתו את שכונות גונן א' - ה'.
בית המשפט הגבוה לצדק דחה את העתירה, ובפסק הדין השופט משה עציוני קבע:
וכן:
היסטוריה > בית הספר בשיאו

מיום הקמתו ועד 2011, נוהל בית הספר בידי "חברת מוסדות חינוך", חברת בת של הסוכנות היהודית (החל מ-2011 הוא מנוהל על ידי מינהל חינוך של עיריית ירושלים). בנייתו ממונה על ידי תרומות של המגבית היהודית המאוחדת, ממשלת דנמרק ותורמים נוספים, ביניהם משפחת ויילר, שתרמה חדר עיון לזכר האחים אדם וגדעון ויילר. בשנת 1983 הוקם חדר מחשבים וכיתת לימוד למחשבים, הראשונה שהוקמה בבית הספר בירושלים, באמצעות תרומות שגיוסה הקרן לירושלים.
בית הספר גדל במהירות וקלט תלמידים לא רק משלושת בתי הספר היסודיים שבסביבתו, "לוריא", "מצדה" ו"תלפיות" בהמשך (לאחר ש"תלפיות" נסגר) גם מבית הספר "פת" בשכונת גונן ז', אלא גם תלמידים משכונת גילה שהוקמה באותה עת, ועדיין לא היה בה בית הספר תיכון. היו בו 8 כיתות בכל שכבת גיל ומבנה בית הספר לא הספיק, כך שתלמידי חטיבת הביניים למדו במבני בית ספר ישנים ברחוב יוסי בן יועזר.
החל מכיתה ט' התלמידים יכלו לבחור בתוכנית לימודים מקצועית או עיונית. המסלול המקצועי כלל: מכניקה עדינה ועיבוד שבבי, מורות ומטפלות לגיל הרך, אלקטרוניקה ומחשבים. המסלול העיוני כלל מקצועות כגון: ביולוגיה, כימיה, פיזיקה, גאוגרפיה וספרות. בית הספר כלל ציוד חדיש (לתקופתו), מעבדות לימוד לביולוגיה וכימיה, כיתות מחשבים, סדנאות ללימוד מכניקה, אלקטרוניקה ונגרות, כיתת לימוד לאפייה ובישול, חדר כושר, אצטדיון אתלטיקה וכדורגל בו היה מקום לכ-1,500 צופים, 4 מגרשי טניס ואולם ספורט בו 900 מושבים. בית הספר גם הציע לימודים לתואר טכנאי (כיתה י"ג) או הנדסאי (כיתה י"ד), ומסלול "הזדמנות שנייה" לתלמידים שסיימו י"ב ללא תעודת בגרות מלאה ורצו להשלים אותה לפני הגיוס לצבא.
היסטוריה > בשנות ה-2000

בתחילת שנות ה-2000 מספר התלמידים בבית הספר הצטמצם משמעותית, מכמה סיבות:
הזדקנות והתחלפות האוכלוסייה בשכונות הקטמונים. לדוגמה, בית הספר היסודי "מצדה" שתלמידיו היו עוברים למקיף "דנמרק" נסגר, ומבנה בית הספר משמש לבית ספר תורני.
הקמת מספר בתי ספר ייחודיים על-אזוריים בדרום ירושלים, דוגמת: "תיכון קדמה", "אדם - לחינוך וולדורף", בית הספר קשת ובית הספר "הדו-לשוני ע"ש מקס ריין".
ירידת קרנו של החינוך הטכנולוגי והמקצועי בישראל.
נטישת מדיניות האינטגרציה על ידי משרד החינוך ופתיחת אזורי הרישום בירושלים.
בשנת 2006 נסגרה חטיבת הביניים בבית הספר. כיום (2021) לומדים בבית-הספר כ-320 תלמידים מכיתה ט' ועד י"ג, והוא מתמחה במתן הזדמנות שנייה לתלמידים שהישגיהם בחטיבות הביניים לא היו מספקים, וסיוע בהגעה לתעודת בגרות. הלימודים מתנהלים בכיתות קטנות של עד 25 תלמידים בכיתה, שאף הם מחולקים ברוב המקצועות לשתי קבוצות.
צמצום מספר התלמידים בבית הספר פינה מקום במבני בית הספר, והוא שימש בתי ספר אחרים:
בית הספר "הדו-לשוני ע"ש מקס ריין" היה ממוקם בשנים הראשונות בתוך בית הספר דנמרק, עד שהוקם לו מבנה משלו בשנת 2008, על התפר בין שכונת בית צפאפא לבין שכונת פת.
בית הספר קשת - השתמש במבנה ששימש את חטיבת הביניים של בית הספר דנמרק. בשנים 2007–2009 נבנה מבנה חדש לבית הספר קשת על שטח אצטדיון הכדורגל ומגרשי טניס ששימשו את בית הספר דנמרק.
בית הספר "פלא" - בית ספר יסודי שבו לומדים יחד בנים ובנות מהזרם הממלכתי-דתי, ובו שמורים שישה מקומות לתלמידים עם לקויות בכל כיתה, בהם גם כאלה עם אוטיזם ושיתוק מוחין. החל לפעול במתחם בשנת 2018.
התיכון הדתי - "דרור" של האגודה לקידום החינוך ירושלים. היה ממוקם עד 2020 בקריית משה.
התיכון הדתי-ניסויי "שחרית" (גם הוא של האגודה לקידום החינוך) שהוקם ב-2020.
מנהלי בית הספר

ד"ר חדוה רוזנברג איש-שלום, 1970–1985 - זכתה לתואר יקיר ירושלים בשנת תש"ס (2000) על תרומתה למערכת החינוך בעיר, והדליקה משואה ביום העצמאות על תרומתה לחינוך.
עדינה בר עקיבא, 1985–1994
אריה ברנע, 1995–2001 - ברנע הנהיג בבית-הספר תוכנית לשוויון בחינוך ותוכנית לחינוך ערכי. על תוכניות אלה זכה "דנמרק" בפרס החינוך של ירושלים ובפרס החינוך של מדינת ישראל. ברנע זכה גם בפרס החינוך של יד ושם.
רוני ברבש, 2001–2011
יונת קאופמן, 2011–2017
דורית יוסף, מ-2017
מבנה בית הספר

מבנה בית הספר תוכנן על ידי משרד אלרוד אדריכלים - אילנה אלרוד ודן אלרוד. את חצר בית הספר עיצב דני קרוון.
בית הספר כולל שני מבנים. האחד, מבנה מדורג בן חמש קומות הבנוי על מדרון, שהכניסה אליו היא מהקומה השלישית. לכל כיתת לימוד צמודה מרפסת. המבנה כולל שני אגפים שביניהם אטריום, תחילה הושלם האגף הדרומי, ולאחר מספר שנים האגף הצפוני הפונה לרחוב יהודה הנשיא. המבנה השני הוא מבנה מוארך בו היו ממוקמות כיתות וסדנאות מקצועיות. בין שני המבנים רחבה מעוצבת ובה פסלים בצורות גאומטריות.
בית הספר נבנה כחלק ממתחם של מבני ציבור במרכז שכונת הקטמונים, בסגנון אדריכלי דומה ומחופים אבן נסורה.
המבנים: (בסוגריים שנת ההקמה):
הספרייה ציבורית על של יוסף מאירהוף (1969)
תחנה לבריאות המשפחה ("טיפת חלב") (1969)
מתנ"ס ומרכז קהילתי גוננים (1974)
בית הופמן מרכז לקשיש (1988)
המרכז לאמנות חזותית ע"ש ג'ינוגלי (1990)
המרכז למוזיקה ולמחול גוננים (2012)
| --- | --- |
  :
ראו גם

רשימת בוגרי בית הספר
אינטגרציה (חינוך)
לקריאה נוספת

חדוה רוזנברג איש-שלום, ייסוד וניהול בית הספר התיכון "דנמרק", ומתלמידי יותר מכולם: אוטוביוגרפיה, ירושלים: הוצאה עצמית, 2011, עמ' 111-123
הערות שוליים

1 2  יום דנמרק נערך בירושלים, הצופה, 23 באוקטובר 1968
↑  יחיאל לימור, 8,500 תלמידים נוספו השנה במוסדות החינוך בירושלים, מעריב, 1 בספטמבר 1965
↑  אהרון דולב, הקטמונים:רק 12 תלמידים נמצאו מתאימים, מעריב, 15 באפריל 1971
↑  יחיאל לימור, משלחת מדניה לפתיחת בי"ם תיכון מקיף בבירה, מעריב, 20 באוקטובר 1970
1 2 3  אלי אייל, המיזוג החברתי מקור החששות מפני הרפורמה, מעריב, 19 בספטמבר 1971
↑  איילת ברק-מדינה, ‏הקצאת משאבים בחינוך, עקרון האינטגרציה ובתי-ספר ייחודיים במגזרים שונים, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 2 באפריל 2003
↑  אלי אייל, המיזוג החברתי - מקור החששות מפני הרפורמה, מעריב, 19 בספטמבר 1971
המיזוג החברתי - מקור החששות, מעריב, 19 בספטמבר 1971
↑  בג"צ חייב הורים לשלוח ילדיהם לבית־ספר מקיף, מעריב, 4 ביוני 1971
↑  בג"ץ קרמר נ' עיריית ירושלים, פ"ד כה(1) 767
↑  בג"ץ קרמר, עמ' 784
↑  גלעד גרוסמן‏, יום הזיכרון: האחים שבחייהם ובמותם לא נפרדו, באתר וואלה, 24 באפריל 2012
↑  פרטים על הפרויקט באתר הקרן לירושלים
↑  ראלי סער, בתי ספר ייחודיים יוכרו ויאושרו בתנאי שיבטיחו אינטגרציה, באתר הארץ, 16 בפברואר 2003
↑  יאיר שלג, מתקנים את העולם, באתר הארץ, 4 בפברואר 2005
↑  ירדן סקופ, מו"מ על צירוף הזרם הדמוקרטי והאנתרופוסופי לחינוך הממלכתי, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2013
↑  אתר בית הספר
↑  אורלי נוי, פרידה מבית הספר הדו-לשוני, המקום שלימד אותנו מהי תקווה, באתר "שיחה מקומית",  1 בספטמבר 2017
↑   שירה קדרי-עובדיה, "אי אפשר לדעת למי יש צרכים מיוחדים": בית הספר שרוצה להכיל במקום להפריד, באתר הארץ, 4 באוקטובר 2019
↑  נעדרו שמותיהם, באתר הארץ, 25 ביוני 2003
↑   אריה ברנע, כמה קיבלת?, באתר הארץ, 4 ביוני 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303199505171  VIAF: 152975762   WorldCat (עם VIAF): 152975762
גלגל ענק (סרט)

| --- | --- |

כרזת הסרט בישראל
 בימוי:  וודי אלן 
 הופק בידי:  לטי ארונסון 
 תסריט:  וודי אלן 
 עריכה:  אליסה לפסלטר 
 שחקנים ראשיים:  קייט וינסלט טוני סיריקו סטיב שיריפה דבי מזר ג'יימס בלושי ג'סטין טימברלייק ג'ונו טמפל מקס קסלה 
 צילום:  ויטוריו סטוררו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני אמזון 
 חברה מפיצה:  אולפני אמזון, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  7 בדצמבר 2017 
 משך הקרנה:  101 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 מקום התרחשות:  ברוקלין 
 תקציב:  25 מיליון דולר
 הכנסות:  15.4 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   wonderwheel
 www.wonderwheelmovie.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
גלגל ענק הוא סרט קולנוע מסוגת דרמה שכתב וביים וודי אלן, והקרנתו החלה בדצמבר 2017. הסרט, בכיכובם של קייט וינסלט, ג'ים בלושי, ג'ונו טמפל וג'סטין טימברלייק, עוסק בקורותיה של משפחה אחת בקוני איילנד של שנות ה-50 של המאה ה-20.
תמצית העלילה

מיקי (ג'סטין טימברלייק) הוא סטודנט לאמנות העובד כמציל בחוף הים, והוא למעשה מתחיל את סיפור העלילה. הוא מגלה לנו על בואה של קרולינה (ג'ונו טמפל) השבה אל אביה המפטי (ג'ים בלושי), אחרי 5 שנות היעדרות. המפטי מפעיל קרוסלה בלונה פארק בקוני איילנד. אשתו, ג'יני (קייט וינסלט), היא מלצרית במסעדת צדפות באותו לונה פארק, והם מתגוררים בדירה בתוך הלונה פארק, יחד עם ריצ'י (ג'ק גור), בנה מנישואים קודמים של ג'יני, הלומד בבית ספר יסודי וסובל מפירומניה. לחייהם נכנסת קרוליינה, בתו מנישואים קודמים של המפטי, שבגיל 20 התחתנה עם מאפיונר, למורת רוחו של אביה, וכעת נמלטה ממנו לאחר שמסרה למשטרה מידע עליו ועל חבריו. קרוליינה חוששת לחייה, והיא מניחה שלא יחפשו אותה אצל המפטי משום שיחסיהם נותקו חמש שנים קודם לכן, עקב זעמו של המפטי על נישואיה. קרוליינה מתקבלת לעבודה כמלצרית במסעדה שבה עובדת ג'יני. שליחי המאפיה אכן מגיעים לחפש את קרוליינה, אך המפטי משקר במצח נחושה ומכחיש כל קשר אליה.
מיקי (המציל) הוא סטודנט לאמנות העובד בחוף הסמוך. ג'יני מתאהבת בו, והשניים מקיימים קשר רומנטי המוסתר מהמפטי. מיקי פוגש את קרולינה ומתאהב בה ממבט ראשון. ג'יני מרגישה בכך ומתחילה לקנא. כדי לקנות למיקי מתנה ליום הולדתו, ג'יני לוקחת 400 דולר מקופת החיסכון של המפטי, שאותה הועיד למימון לימודיה של קרוליינה. כאשר היא מגישה לו את המתנה, הוא מגלה לה שהתאהב בבתה החורגת, קרוליינה. ג'יני זועמת וקנאתה מתעצמת.
מיקי וקרוליינה יוצאים לארוחת ערב בפיצרייה, ובזמן שהם משוחחים שם, נודע לג'יני, מחברתה לעבודה, שמקום הימצאם נודע לאנשי המאפיה המחפשים אחר קרוליינה. היא מטלפנת לפיצרייה כדי להזהיר את קרוליינה, אבל כאשר בעל הפיצרייה עונה לה, היא משנה דעתה ומנתקת. מיקי וקרוליינה נפרדים בסוף הארוחה, ואנשי המאפיה עושים דרכם אחר קרוליינה, ועקבותיה נעלמים, לחרדתו הגדולה של אביה, שמחפש אותה גם אצל מיקי.
מיקי מגיע לביתה של ג'יני, אליו מעולם לא הגיע קודם לכן, כדי שלא להסגיר את הרומן להמפטי. הוא מבהיר לג'יני שידוע לו היטב שלא מנעה את חטיפתה של קרוליינה, לאחר שבירר פרטים במסעדת הצדפות ובפיצרייה. למעשה הוא מאשים אותה בהרחקת אהובתו מתוך מניעי קנאתה.
שם הסרט

שם הסרט, "גלגל ענק", משקף את מקום ההתרחשות שלו, לונה פארק, שהמתקן הבולט ביותר בו הוא גלגל ענק, המצולם פעמים אחדות במהלך הסרט. מבקרי הקולנוע מצאו בשם גם משמעות סמלית. אבנר שביט מציין כי "הגלגל שעולה מעלה-מעלה, כפי שמתברר חיש-קל, מבטא את שאיפתה של הגיבורה, מלצרית בשנות הארבעים לחייה, לחוות עילוי נפשי", וכן "ראה שהייתה כאן יומרה ליצור דיוקן פסיכולוגי של אשה העולה על חשמלית של תשוקה וגלגל ענק של אמוציות וקונפליקטים".
אורון שמיר מציין שהגלגל הוא "מטפורה לכך שבחיים פעם אתה למטה ופעם למעלה", ומציג מטפורות נוספות: "גיבורת הסרט תקועה עם מפעיל קרוסלה שחגה סביב סביב ולא הולכת לשום מקום, ומנופפת כטובעת למציל שאולי ימשה אותה אל חוף מבטחים".
חשמלית ושמה תשוקה

מבקרים ציינו את הזיקה של הסרט למחזהו של טנסי ויליאמס, "חשמלית ושמה תשוקה" - המפטי וג'יני הם בני דמותם של סטנלי וסטלה מ"חשמלית ושמה תשוקה", וקרוליינה היא בת דמותה של בלאנש דובואה. גם סרט קודם של אלן, "יסמין הכחולה", יונק השראה מ"חשמלית ושמה תשוקה".
Me Too

הקרנת הסרט החלה בעיצומו של קמפיין Me Too, שבא להוקיע הטרדה מינית ואלימות מינית, בין השאר בענף הקולנוע, והביא להפסקת פעילותם של יוצרים בולטים כהארווי ויינסטין ולואי סי. קיי. באווירה זו היו שביקרו את וודי אלן בגלל האשמות שהפנתה כלפיו בתחילת שנות ה-90 בתו דילן פארו במסגרת סכסוך על חזקת הילדים במשפט גירושין. עם זאת טענו אלה שהגנו על אלן כי האשמות אלה נבדקו על ידי המשטרה ונמצאו לא נכונות.
היו גם שהעירו על הדמיון שבין עלילת הסרט, שבה מיקי מחליף קשר רומנטי עם ג'יני בקשר רומנטי עם בתה החורגת, קרוליינה, ובין המציאות, שבה וודי אלן נפרד מבת זוגו, מיה פארו, ונשא לאישה את בתה המאומצת סון-יי פרווין בת ה-22. דילן פארו עצמה פרסמה מאמר שבו מתחה ביקורת על הקרנת הסרט ועל השחקניות שהשתתפו בו. השחקנית קייט וינסלט, כוכבת הסרט, יצאה להגנתו של אלן. גם רבים מהמבקרים התייחסו לרקע זה של הסרט.
הערות שוליים

1 2  אבנר שביט‏, גלגל חמישי: "גלגל ענק" הוא סרטו הנואש, המייאש והחלש מזה שנים של וודי אלן, באתר וואלה, 7 בדצמבר 2017
1 2  אורון שמיר, עכבר העיר אונליין, גלגל ענק: סוף עידן וודי אלן, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2017
↑  Alissa Wilkinson, Hollywood is rapidly exiling predators. But Woody Allen's movie is still coming out., Vox, November 10, 2017
↑  Dylan Farrow, Dylan Farrow: Why has the #MeToo revolution spared Woody Allen?, Los Angeles Times, December 7, 2017
↑    Rozina Sabur, ‏Kate Winslet defends Woody Allen as Dylan Farrow attacks stars who work with him, The Telegraph, 8 December 2017
↑   אורי קליין, "גלגל ענק": מה עושה גבר שמתאהב בבת של זוגתו בסרט החדש של וודי אלן, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2017
| סרטים בבימויו של וודי אלן |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | מה חדש, טייגר לילי? ‏ (1966) • קח את הכסף וברח (1969)   |  |
| שנות ה-70 | בננות (1971) • כל מה שרצית לדעת על מין (ולא העזת לשאול) (1972) • ישנוני (1973) • אהבה ומלחמה (1975) • הרומן שלי עם אנני (1977) • רגשות (1978) • מנהטן (1979) |  |
| שנות ה-80 | אבק כוכבים (1980) • קומדיה סקסית של ליל קיץ (1982) • זליג (1983) • דני רוז האיש מברודוויי (1984) • שושנת קהיר הסגולה (1985) • חנה ואחיותיה (1986) • ימי הרדיו (1987) • ספטמבר (1987) • אישה אחרת (1988) • סיפורי ניו יורק (1989) פשעים ועבירות קלות (1989) |  |
| שנות ה-90 | אליס (1990) • צללים וערפל (1991) • בעלים ונשים (1992) • תעלומת רצח במנהטן (1993) • קליעים מעל ברודוויי (1994) • אל תשתו מהמים (1994) • אפרודיטה הגדולה (1995) • כולם אומרים אני אוהב אותך (1996) • לפרק את הארי (1997) • סלבריטי (1998) • מתוק ומרושע (1999) |  |
| העשור הראשון של המאה ה-21 | נוכלים בגרוש (2000) קללת אבן העקרב הירוקה (2001) • סוף הוליוודי (2002) • כל דבר אחר (2003) • מלינדה ומלינדה (2004) • נקודת מפגש (2005) • סקופ (2006) • חלומה של קסנדרה (2007) • ויקי כריסטינה ברצלונה (2008) • מה שעובד (2009) |  |
| העשור השני של המאה ה-21 | כשתפגשי זר גבוה ומסתורי (2010) • חצות בפריס (2011) • לרומא באהבה (2012) • יסמין הכחולה (2013) • קסם לאור ירח (2014) • איש ללא הגיון (2015) • קפה סוסייטי (2016) • גלגל ענק (2017) • יום גשום בניו יורק (2019) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5797426  VIAF: 9409151778243418130008   WorldCat (עם VIAF): 9409151778243418130008
מים אחרונים

| --- | --- |
 תלמוד בבלי:  מסכת חולין, דף ק"ה, עמוד א'
 משנה תורה:  ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק ב'
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן קפ"א
 
כלי מכסף למים אחרונים
בהלכה, מים אחרונים הוא כינוי לנטילת ידיים בסיום הסעודה, קודם שמברכים ברכת המזון (להבדיל מ"מים ראשונים" – הנטילה שלפני תחילת הסעודה).
טעם הנטילה

ישנם שלושה טעמים לנטילה זה.
לנקות את הידיים לכבוד ברכת המזון, מאחר שבזמן התלמוד אכלו עם הידיים.
טעם נוסף הוא מטעמי בריאות, כיוון שהמאכלים תובלו במלח סדומית שעלול לגרום לעיוורון במגע עם העין, ונטילת הידיים מנקה אותן.
טעם נוסף הובא בספר הזוהר, לתת לצד האחר (סיטרא אחרא) את חלקו.
מידת החיוב בנטילה

בקרב הפוסקים ישנה מחלוקת האם גם היום יש חובה הלכתית ליטול. יש הטוענים שאין צורך ליטול מאחר שאנחנו לא משתמשים במלח סדומית. בנוסף, הידיים נותרות נקיות גם לאחר הארוחה, בפרט כעת שמשתמשים בסכו"ם. מאידך יש הטוענים שעדיין יש באוכל מלחים אחרים הדומים למלח סדומית המסוכנים גם כן, וסוברים שעדיין יש מקום לנקות הידיים לאחר סעודה גם בזמננו.
בנוסף לכך על פי הקבלה מים אחרונים אינם לניקיון המלח בלבד, אלא גם לצורך עשיית תיקון רוחני לאחר האכילה. אך גם בזה כתב רבי יעקב עמדין בספרו 'מור וקציעה' שכיוון שבימינו אוכלים עם סכו"ם גם הטעם על-פי הסוד אינו שייך יותר.
בני אשכנז (גרמניה) מוחזקים במנהג לא לעשות מים אחרונים. בשולחן ערוך נזכר אלו הנוהגים כך.
כלי מיוחד לנטילה הסמלית (עשוי מכסף) מצוי דרך קבע במטבחם של יהודים השומרים על המנהג.
הלכות מים אחרונים > מי הנטילה > אילו מים כשרים

לדעת הרשב"א, בשונה ממים ראשונים, כל מים כשרים לנטילת מים אחרונים ובתנאי שהם צוננים, מכיוון שמים חמים יכולים לכוות את האצבעות ואינם מעבירים את זוהמת הידיים. וכן כתבו בספר "שולחן של ארבע" והכל בו שניתן ליטול אפילו ביין וחלב שאף הם מעבירים את זוהמת הידיים. אמנם הרמב"ם כתב שמים מחמי טבריה אסורים גם למים אחרונים מכיוון שאינם ראויים לשתיית בהמה. בשולחן ערוך נפסק כרשב"א.
לדעת רבי שלמה לוריא יש ליטול דווקא בצוננין ממש ואילו לדעת מגן אברהם ומשנה ברורה ניתן ליטול אף במים פושרים שאין היד סולדת בהם. ב"ח כתב שלא נהגו ליטול היום ביין ושמן.
הלכות מים אחרונים > מי הנטילה > השיעור הנצרך

כתוב בספר "שלחן של ארבע" וכן בכלבו שמים אחרונים אין להם שיעור קבוע אלא צריך שיהיו מספיק מים כדי להדיח בהם את ידיו. אמנם כתב המשנה ברורה שמנהג הגר"א היה ליטול ברביעית מים.