stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד אסף
הבלוג "עונג שבת"

הבלוג "עונג שבת (עונ"ש)", שאותו מפרסם אסף, החל להתפרסם כניוזלטר בדצמבר 2007, ובפברואר 2011 הפך לבלוג. מדי שבוע מתפרסמים בבלוג כשלושה פוסטים, ומנויי הבלוג מקבלים מדי יום שישי דיווח בדואר אלקטרוני על תוכן הפוסטים השבועיים. את מרבית הפוסטים כותב דוד אסף, וכן מתארחים בבלוג כותבים נוספים, ובהם הצלם ומורה הדרך ברוך גיאן, המפרסם פוסטים מצולמים בעיקר מירושלים, הצלם האתנוגרף דנצ'וּ ארנון, יהודה זיו, שעסק בשמות אתרים בישראל ובמורשת הפלמ"ח (עד לפטירתו ב-2020), אסא כשר, הכותב על הקדשות מיוחדות של ספרים, חוקר הזמר העברי אליהו הכהן, הפזמונאי דן אלמגור, חוקר הספרות העברית אבנר הולצמן ורבים נוספים. בראש הבלוג ניתן מידע על תוכנו: "כל דבר הנוגע ליהודים בפרט ועיניני מדינה, ספרות ומדע בכלל, ובמיוחד דברים של מה בכך, דברי הבאי, הבל ושטות". תיאור זה מגמד את הבלוג, המכיל, בנוסף לזוטות מהעולם היהודי, גם מידע היסטורי רב ערך. בשלוש-עשרה שנותיו הראשונות פורסמו בבלוג מעל 2,000 פוסטים.
לקריאה נוספת

יוסף דן, "ר’ ישראל מרוז’ין: בין צדיק הדור לצדיק האמת", על ספרו של דוד אסף, מדעי היהדות, 37, 1997 תשנ"ז
שמואל ורסס, "מה שראיתי: זיכרונותיו של יחזקאל קוטיק", מהדורה מתורגמת ומבוארת בידי דוד אסף, גלעד, יז, תש"ס 2000
הערות שוליים

↑  האוניברסיטה העברית בירושלים - רשימת המסיימים תשמ"ה, בעמוד השני של הכתבה, מעריב, 22 באוגוסט 1985
↑  משה רוסמן, "פסק דינה של ההיסטוריוגרפיה הישראלית על החסידות",  ציון, עד, תשס"ט, עמ' 170.
↑  מה שראיתי... זכרונות יחזקאל קוֹטִיק (1847–1921), כרך א', תרגמו: רחל קרונה ודוד אסף, ערך והוסיף הערות: דוד אסף, באתר הפרויקט
↑  עדכוני הספר
↑  יוסף חיות, ביקורת על נאחז בסבך, ציון, עג, תשס"ח, עמ' 85–89
↑  ביטוי לכך יש בפורום דיונים באינטרנט בשם 'עצור כאן חושבים', שבו משתתפים בעיקר חרדים. האשכול הדן בספר זה הוא הארוך והנצפה ביותר בתולדות פורום זה. ראו: הדיון על "נאחז בסבך" בפורום 'עצור כאן חושבים'
↑  אהרן רוז, "החרדים והאינטרנט: שונאים – סיפור אהבה", ארץ אחרת, 41, אוגוסט-אוקטובר 2007, עמ' 45–46
↑  Hasidism: A New History, באתר של הוצאת אוניברסיטת פרינסטון
↑   אבנר הולצמן, הקומפניון דה לה שנסון שרים את "מיין שטעטעלע בעלז", באתר הארץ, 11 בינואר 2021
↑  דוד אסף‏, בשורת ספרים: ואולי נתראה עוד..., בבלוג "עונג שבת", 5 באפריל 2024;
 עופר אדרת, הם היו בני 10, שרק ביקשו לעלות ארצה. המכתבים שהותירו אחריהם נוגעים ללב, באתר הארץ, 1 במאי 2024
↑  דוד אסף, היום יום הולדת: בלוג עונג שבת בן שבע, בבלוג "עונג שבת", 19 בפברואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007302328405171  PLWABN: 9810669757105606  BIBSYS: 90796779  BnF: cb13550204d (data)  CiNii: DA14945981  GND: 170638588  ISNI: 0000 0001 1569 4103  LCCN: n86065559  LNB: 000260368  NKC: xx0225028  NTA: 069065764  ORCID: 0000-0001-8996-070X  SUDOC: 079162681  VIAF: 46925187   WorldCat (עם VIAF): 46925187
אדוה בולה

| --- | --- |

 לידה:  12 בנובמבר 1980 (בת 44) נתניה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סמינר הקיבוצים 
 בן או בת זוג:  קובי דורון 
 פרופיל ב-IMDb
 
אדוה בולה בסדרת הטלוויזיה "מגדלים באוויר"
אדוה בולה
שחקני סדרת הטלוויזיה "מגדלים באוויר" - עומדים משמאל לימין: אדוה בולה, נועה ברקאי, אלון אולארצ'יק, טלי שרון; יושבת: עירית גידרון
אדוה בּוֹלֶּה (נולדה ב-12 בנובמבר 1980) היא סופרת, מחזאית, תסריטאית ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

בולה נולדה וגדלה בנתניה, השלישית בין ארבע אחיות. אביה, ישעיהו בולה, עולה מהולנד, הוא פסיכולוג חינוכי בגמלאות, עבד שנים רבות בפנימיית הדסים. אמה, רחל בולה הייתה נגנית קלרינט בתזמורת הפילהרמונית הישראלית, עסקה בתרפיה במוזיקה וכיום היא מורה לקלרינט. סבה וסבתה שמעון ושושנה אהרון הם ממקימי קיבוץ גבעת ברנר.
בולה למדה משחק בבית הספר לאמנויות "הבוסתן" בנתניה. בילדותה למדה גם במתא"ן (מרכז תרבות ואמנות לנוער) במגמת התיאטרון. בצה"ל שרתה כקצינת קישור ובהמשך כמדריכת הצוערות בקורס קצינות.
בולה היא בוגרת בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים (2006-2003).
תפקידה הראשון על המסך הקטן היה בסדרת הדרמה של ערוץ 10 "מגדלים באוויר" (2008), בבימויו של ניר ברגמן. טלי שרון ונועה ברקאי גילמו את שתי אחיותיה הגדולות ואלון אולארצ'יק את אביה. באותה שנה שיחקה בתפקיד קטן בסרטו של משה מזרחי, "סוף שבוע בגליל".
בולה שיחקה ב"נבלות", מיני-סדרה בהוט 3, שהיא עיבוד לספר "עיטים ונבלות" של יורם קניוק, בבימויו של דרור סבו. היא גילמה את זהבה הצעירה, מפקדת פלמ"ח קשוחה שמאוהבת באפרים הצעיר (עוז זהבי).
בתיאטרון שיחקה בולה בתפקיד הראשי בהצגה "זריחה" בבימויו של שלמה פלסנר בתיאטרון תמונע, בהצגה "גן ריקי", בהצגת הנוער "תתחילי לחייך" (על תפקידה זה הייתה מועמדת לפרס השחקנית הראשית הטובה ביותר בטקס פרסי הבמה לילדים ונוער "אסיטז'" לשנת 2010/11).
שיחקה גם בהצגה "נשים קטנות", בתיאטרון המדיטק, את התפקיד הראשי של ג'ו.שיחקה בסדרה ״אחת אפס אפס״.
מיוני 2016, שיחקה בסדרה של הקומיקאי אדיר מילר, "צומת מילר" (בעונה 1), בתפקיד מאיה אשתו של אדיר.
בולה היא זוכת קרן רבינוביץ' וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי לפיתוח תסריט על פי ספרה "דברים שאני יודעת על ר'" במסגרת הפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות.
בשנת 2016 שיחקה בעונה 3 בסדרת הנוער "החממה" בערוץ ניקלודיאון ב-Yes שם גילמה את אביגיל קליין בצעירותה.
בשנת 2016 שיחקה בעונה 1 בסדרה "מפלצות קטנות" ברשת, ערוץ 2. שם גילמה את לירית נמירובסקי.
בשנת 2018 עלה לאקרנים "הלומים", סרטם של ארז מזרחי וסהר שביט, בו מגלמת בולה את התפקיד הראשי לצדו של עמוס תמם. בולה מגלמת בסרט את דפנה, שמתמודדת עם אהבתה לגבר הלום קרב. על משחקה בסרט זה זכתה באחד הפרסים החשובים באסיה: בפסטיבל שאנגחאי לקולנוע שנערך ביוני 2018, זכתה בולה בפרס השחקנית הטובה ביותר בתחרות ANTA.
בולה נשואה לתסריטאי קובי דורון. הם מתגוררים בהרצליה ולהם שני ילדים.
ספריה

דברים שאני יודעת על ר' - ראה אור במאי 2012 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בריכה עירונית - ראה אור ביולי 2019 בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.
החדר הדרומי - ראה אור באפריל 2024 בהוצאת כתר. אישה צעירה מתאהבת בגבר נשוי ויולדת את ילדו. היא בטוחה שיבוא יום והוא יבחר בהם על פני משפחתו. בינתיים, בודדה ועייפה, היא חוזרת לבית הוריה, שם אימה משתלטת עליה ועל בנה.
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| סדרה/תוכנית | ערוץ | במאי | תסריטאי | תפקיד | שנה | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| צומת מילר | ערוץ 2 (קשת) | אדיר מילר | אדיר מילר | מאיה, תפקיד ראשי | 2016 | גילמה, בעונה הראשונה בלבד, את בת זוגו של אדיר מילר |
| החממה | ניקלודיאון,Yes | רועי פלורנטין | גיורא חמיצר, נועה פניני, נועה לזר קינן, גאיה שליטא-כץ | אביגיל קליין בצעירותה, תפקיד אורח | 2016 | הסדרה זכתה בפרס "סדרת הדרמה לילדים ונוער הטובה ביותר" בפרס האקדמיה לטלוויזיה (2016-2013) |
| פלפלים צהובים | ערוץ 2 (קשת) | קרן מרגלית | קרן מרגלית, חגי לוי | תפקיד אורח, עונה שנייה | 2014 |  |
| השועלים | Yes | ירון ארזי | גיורא חמיצר, ירון ארזי, נועה פניני | ריקי, תפקיד אורח | 2011 |  |
| נבלות | HOT | דרור סבו | דפנה לוין על פי הספר "עיטים ונבלות" של יורם קניוק | זהבה הצעירה, תפקיד משני | 2010 | הסדרה זכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה 2011; עיבוד לספרו של יורם קניוק |
| מגדלים באוויר | ערוץ 10 | ניר ברגמן | מרב נחום, מרב צוראל, טליה לביא | הילי, תפקיד ראשי | 2009 |  |
פילמוגרפיה > קולנוע

| סרט | תסריטאי | במאי | תפקיד | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הלומים | סהר שביט וארז מזרחי | סהר שביט וארז מזרחי | דפנה בסון | 2018 |
| סוף שבוע בגליל | משה מזרחי ומיכל בת-אדם, עיבוד למחזה "הדוד וניה" של צ'כוב | משה מזרחי | יעל | 2008 |
הערות שוליים

1 2  דברים שאני יודעת על ר', באתר www.kibutz-poalim.co.il
↑  אדוה בולה, באתר library.osu.edu
↑   הדס ריבק, שש נקודות מבט על המורכבות הסמלית של הבריכה העירונית, באתר הארץ, 24 במרץ 2020
  אריאל שנבל, ‏'בריכה עירונית': ששה סיפורים על שש נשים, בעיתון מקור ראשון, 23 באוקטובר 2019
↑  בריכה עירונית - אדוה בולה, באתר e-vrit
↑   חן שטרס, אדוה בולה מתגלה כמספרת מתוחכמת ומעמיקה, באתר הארץ, 7 במאי 2024
↑  13 שחקנים שעזבו סדרות במהלך השידור, באתר ‏מאקו‏, 5 במרץ 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502436305171  ISNI: 0000 0003 8404 5232  LCCN: no2012130762  VIAF: 273479119   WorldCat (עם VIAF): 273479119
חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  16 ביוני 1981
 תאריך חקיקה עברי:  י"ד בסיוון ה'תשמ"א
 גוף מחוקק:  הכנסת התשיעית
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1031, עמ' 322
 הצעת חוק:  ממשלתית
 משרד ממונה:  משרדי המשפטים וביטחון פנים
 מספר תיקונים:  23
 נוסח מלא:  חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981
 תאריך פקיעה:  12 ביולי 2022
 
חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981 אושר בכנסת בשנת 1981 ונכנס לתוקף ב-1 ביולי 1983. החוק הסדיר את פעולת המרשם הפלילי במשטרת ישראל. הפרק העוסק בהתיישנות מידע במרשם ומחיקתו הוא בהשפעת העיקרון במשפט העברי של תקנת השבים. בינואר 2019 אישרה הכנסת את חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע"ט-2019, שנכנס לתוקף ב-12 ביולי 2022, והחליף את חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים.
המרשם הפלילי

בהתאם לחוק מנהלת משטרת ישראל את המרשם הפלילי, שבו נרשמים:
הרשעות ועונשים של בית משפט או בית דין בפלילים בשל עבירות מסוג פשע ועוון.
צווי מבחן, צווים בדבר התחייבות להימנע מעבירה - למעט צווים נגד מתלונן - וצווי שירות לתועלת הציבור, אף אם ניתנו ללא הרשעה, והכל עקב עבירה.
קביעת בית משפט באישום בעבירה כי הנאשם אינו מסוגל לעמוד בדין או אינו בר-עונשין מחמת היותו חולה נפש או לקוי בכשרו השכלי.
קביעה לפי סעיף 24 וצו לפי סעיף 26 לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), תשל"א-1971, שעניינם טיפול במעשה פלילי של נער.
שינוי שנעשה בפרט רישום מכוח חנינה או מכוח סמכות אחרת על פי דין.
המרשם הפלילי חסוי, וגישה אליו מותרת רק לגופים הבאים:
משטרת ישראל, בהתאם לפקודות הקבע שלה;
שירות הביטחון הכללי, לפי כללים שקבע ראש השירות;
המשטרה הצבאית, לפי כללים שקבע הקמצ"ר.
מחלקת ביטחון שדה של צה"ל לצורך ביצוע חקירות ביטחוניות, לפי כללים שקבע ראש המחלקה.
למטרות שונות של מינהל ציבורי נקבעה רשימה של כ-60 סוגים של בעלי תפקידים הרשאים לקבל מידע מהמרשם הפלילי לשם מילוי תפקידם. דוגמאות:
יושב ראש הכנסת – לעניין בחירת נשיא המדינה.
השר לביטחון הפנים, לעניין הענקת סמכויות חקירה, עיכוב, מעצר או חיפוש לפי חוק.
עובד סוציאלי, לעניין חוקים שבטיפולו.
קציני מבחן העובדים בשירות המבחן לנוער ושירות המבחן, לצורך ביצוע עבודתם השוטפת כפי שהוסמכו בחוק.
הוועדה למינוי קונסול כבוד במשרד החוץ – לעניין אישור מינוי קונסול כבוד של מדינה זרה בישראל.
במרבית המקרים יש לדווח לאדם על מסירת מידע מהמרשם העוסק בו.
כל אדם זכאי לעיין במידע שבמרשם הנוגע לו.
תקנת השבים

לפי החוק, אחרי פרק זמן של כמה שנים מתום המאסר מתיישנת העבירה, והמשטרה לא תיתן כל פרטים עליה לגופים זרים, אם כי עדיין הם יכולים להינתן לרבות מרשויות המדינה (למשל לצורך בדיקת מיועדים לשירות ביטחון, לוועדת חקירה, לפסיכיאטר מחוזי, לנציבות שירות המדינה, לסיווג ביטחוני ולאינטרפול). העבירה לא תקשה על אדם לזכות במכרז או בכהונה ציבורית, אלא אם ציין את ההרשעה ביוזמתו. אחר תקופת ההתיישנות אין אדם חייב לענות בכנות לשאלה המתייחסת להרשעה ונשאלת בידי מי שאינו זכאי לקבל מידע מהמשטרה אודותיה. מי שעבירתו התיישנה זכאי לתעודת יושר. עוד קובע החוק: "מידע על הרשעה שהתיישנה לא יובא בחשבון בין שיקוליו של מי שהיה זכאי לקבלו אילולא ההתיישנות".
תקופות ההתיישנות הן:
במאסר עד שנה אחת - התקופה שהוטלה ועוד שבע שנים מיום פסק הדין או ההחלטה.
במאסר עד חמש שנים - התקופה שהוטלה ועוד עשר שנים מיום פסק הדין או ההחלטה.
במאסר ארוך יותר החישוב משתנה, ובכל מקרה לא תהיה התקופה ארוכה מחמש עשרה שנה מיום פסק הדין או ההחלטה.
אין התיישנות על עבירות שעונשן מוות או מאסר עולם או מאסר עשרים שנה והוטל עונש בפועל של מעל עשר שנים.
בנאשם קטין תקופות ההתיישנות קצרות במידה משמעותית.
כעבור עשר שנים מההתיישנות מגיע זמן המחיקה. מי שעבירתו נמחקה רשאי להצהיר בכל עניין שמעולם לא הורשע בפלילים, ומשום בחינה חוקית לא ניתן להתחשב בהרשעתו. עם זאת, היא עדיין יכולה להילקח בחשבון לצורכי מינוי לתפקיד נשיא המדינה, שופט, בכיר בבנק ישראל או מינויים אחרים בדרגת סיווג עליונה. ההבדל בין התיישנות לבין מחיקה הוא, אם כן, ברשימת הזכאים לקבל מידע על העבירה, שבמקרה של עבירה שנמחקה היא מצומצמת ביותר.
צבירת הזמן להתיישנות ולמחיקה מותנית בשמירה על גיליון הרשעות נקי מתום המאסר. נשיא המדינה רשאי לקצר את תקופות ההתיישנות והמחיקה. אם החליט לבטל את ההרשעה, הרי העבירה כאילו נמחקה.
בג"ץ הטעים שגם מחיקה אינה מונעת לחלוטין לקיחה בחשבון של העבירה, ופסל את מינויו של יוסי גינוסר לתפקיד ציבורי. בהמשך, בוטל מינויו של אהוד יתום לתפקיד ראש המטה למלחמה בטרור בשל חלקו בפרשת קו 300, למרות שעברו מעל 17 שנה מביצוע העבירה. דבר זה עומד בקנה אחד עם החוק המאפשר להתחשב בקיומן של עבירות שנמחקו, כאשר מדובר במינויים ממשלתיים בדרגת הסיווג הגבוהה ביותר.
לעומת זאת, קבע בית המשפט העליון בדעת רוב בניגוד לדעתו החולקת של מישאל חשין, שאין לפסול אדם מלהיות עורך דין על סמך עבירות שהתיישנו, אלא אם האדם ויתר במודע על תוצאות ההתיישנות ובמוסרו את המידע על ההרשעה ידע שזכותו שלא למוסרה. עם זאת, השופטים נחלקו לגבי המצב הראוי. השופטת דליה דורנר טענה שתקנת השבים ראוי לה שתחול גם לעניין התקבלות ללשכת עורכי הדין. השופטות דורית ביניש ומרים נאור כתבו, לעומת זאת, שלאור חשיבות האמון בעורכי דין, ראוי שהחוק ישונה. גם באנגליה ובארצות הברית התיישנות אינה חלה, לפחות באופן חלקי, לעניין עבודה בעריכת דין.
בפסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים קבע השופט צבי טל שמי שהוגשה נגדו תביעת לשון הרע על פרסום הרשעה שנמחקה, לא תעמוד לו הגנת "אמת דיברתי", משום שלפי סעיף 20 לחוק כאילו לא היו הדברים מעולם.
לקריאה נוספת

פרופ' נחום רקובר, תקנת השבים, נספח שמיני: "עקרונותיו היהודיים של חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים", עמ' 603–611. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007
הערות שוליים

↑   חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע"ט-2019, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  בג"ץ 6163/92 אייזנברג נ' שר הבינוי והשיכון, פ"ד מז(2
אייזנברג)
↑  בג"ץ 4668/01 יוסי שריד ומוסי רז נ' ראש הממשלה, אריאל שרון, ואהוד יתום, ניתן ב־27 בדצמבר 2001
1 2  דנ"פ 600/02 לשכת עורכי הדין של מדינת ישראל נ' אלכסנדר קוסטין ואחרים, ניתן ב־15 בנובמבר 2004, סעיף 36 לחוות דעתה של דורית ביניש
↑  על"ע 3761/00 אלכסנדר קוסטין נ' לשכת עורכי הדין בישראל, ניתן ב־24 בדצמבר 2001
↑  ת"א (י-ם) 172/89  פלוני נ' הכתב-אלמוני, ניתן ב-4 ביוני 1992
לורה הרייר

| --- | --- |

הרייר בשנת 2018
 לידה:  28 במרץ 1990 (בת 34) שיקגו, אילינוי, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום מגורים:  לוס אנג'לס 
 השכלה:  סטודיו ויליאם אספר  גימנסיית אוונסטון 
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  שחקנית   דוגמנית
 בן או בת זוג:  קליי תומפסון (2018–2020) 
 
לורה רות הרייר (באנגלית: Laura Ruth Harrier; נולדה ב-28 במרץ 1990) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית.
חייה המוקדמים

לורה רות הרייר נולדה ב-28 במרץ 1990 בשיקגו, אילינוי, שבארצות הברית, וגדלה באוונסטון, אילינוי. אביה, טמוג'ין הרייר, הוא אפרו אמריקאי ואימה, לינדה, היא ממוצא פולני ואנגלי. אביה עובד בביטוח ואימה היא קלינאית תקשורת. יש לה אח צעיר אחד, וויליאם. סבא רבא שלה, דרך סבתה מצד אמה, מרגרט פיקט סאגאן, היה ג'יי ואסקום פיקט, שר בולט, מיסיונר ופילנתרופ. בילדותה היה לה ליקוי בדיבור. הרייר הייתה ביישנית, אז אימה הכניסה אותה לשיעורי משחק כדי שתשיג יותר ביטחון. היא למדה בבית הספר התיכון "גימנסיית אוונסטון". היא החלה לדגמן בגיל 17.
לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים בשנת 2008, עברה הרייר לניו יורק כדי ללמוד את תולדות האומנות בבית ספר גאלאטין באוניברסיטת ניו יורק. עם הגעתה לעיר, בחרה הרייר לדחות את ההרשמה לאוניברסיטה כדי להמשיך בקריירת הדוגמנות שלה. לאחר שדגמנה לזמן מה, היא מצאה שדוגמנות לא מספקת אותה, ורצתה לשחק אחרי שהופיעה בפרסומות ובסרטי סטודנטים. הרייר למדה משחק בתוכנית הדו-שנתית של ויליאם אספר סטודיו, וסיימה את לימודיה בשנת 2015.
קריירה > 2008–2013: קריירת דוגמנות

לאורך קריירת הדוגמנות שלה היא הייתה מיוצגת על ידי מספר סוכנויות יוקרתיות כולל IMG Models, Wilhelmina Models, ו- סוכנות הדוגמנות עלית.
הרייר דגמנה עבור מגזינים כמו ווג, קוסמופוליטן, Elle וגלמור. בנוסף, היא דגמנה עבור קמפיינים עם חברות כמו Urban Outfitters, מייסיס, אמריקן איגל, טארגט, ALDO, Steve Madden, ולוריאל. היא הייתה הפנים של גרנייה לזמן מה.
קריירה > 2013–2017: הופעת בכורה במשחק ופריצת דרך

בזמן שלמדה באולפן וויליאם אספר, עבודת המשחק הראשונה שלה הייתה התפקיד הראשי של דסטיני אוונס בסדרה "חיים אחד לחיות".
בשנת 2014, הרייר כיכבה בתפקיד אורח בתור אמבר בסדרת הטלוויזיה "בלתי נשכח". באותה שנה היא גם עשתה את הופעת הבכורה שלה בקולנוע עם הסרט "בחמש השנים האחרונות". באותה שנה היא גם לוהקה לפיילוט AMC "Galyntine", שצולם אך לא פותח לסדרה.
בשנת 2015, היא הופיעה בסרט "האדם הרביעי בחוץ", ולוהקה ל"קודי התנהגות", פיילוט למיני סדרה של HBO שיצר סטיב מקווין, הפיילוט צולם אך הסדרה בוטלה ומעולם לא שודרה.
בשנת 2016, הרייר כיכבה לצד רואן בלנשרד ומהרשל'ה עלי בסרט "המציאות האמיתית", סרט קמפיין בבימויה של קארי בראונשטיין עבור מותג האופנה הצרפתיקנזו. היא גם דגמנה עבור קלווין קליין ולואי ויטון, והפכה לשגרירה של האחרון ושל מותג התכשיטים האיטלקי, בולגארי.
בשנת 2017, היא שיחקה בסרט "ספיידרמן: השיבה הביתה", שבו גילמה את ליז אלן. הסרט הביא להרייר סלבריטאיות רבה, בעוד שההופעה שלה זכתה לביקורות מעורבות.
ביוני 2017, הוכרז שהרייר תגלם את מילי מונטג בסרט "פרנהייט 451", העיבוד הקולנועי של HBO לרומן בעל אותו השם משנת 1953, עם זאת, הסצנות שלה הוסרו מאוחר יותר על ידי הבמאי, מתוך החלטה שהדמות שלה לא מתאימה לקו העלילה ומתוך רצון לקצר את אורך הסרט.
קריירה > 2018–הווה: "שחור על לבן" ו"הוליווד"

בשנת 2018, הרייר כיכבה כפטריס דיומא, בסרט "שחור על לבן". הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל קאן במאי 2018, שם זכה בפרס גרנד פרי, הסרט הוצא לאקרנים בקולנוע באוגוסט 2018. על הופעתה, הרייר קיבלה ביקורות חיוביות, והייתה מועמדת לפרס Black Reel ולפרס גילדת המסך.
בשנת 2019, הבמאי ג'יימי אדמס הציע להרייר את התפקיד הראשי בסרטו "איזון, לא סימטריה". בסרט היא מגלמת את קייטלין ווקר, סטודנטית לאמנות בבית הספר לאמנות בגלאזגו, שנאבקת עם מותו של אביה. הסרט נחל כישלון עמוק ומשחקה של הרייר היה נתון לביקורת.
בשנת 2020 היא שיחקה במיני-סדרה של נטפליקס "הוליווד", מאת ריאן מרפי בתפקיד קמיל וושינגטון. הסדרה וההופעה של הרייר זכו לביקורות מעורבות, ביולי 2020, הארייר גילמה אישה צעירה שעוברת פרידה בקליפ של "What's Love Got to Do with It", גרסת הרמיקס של קייגו לשיר המקורי של טינה טרנר.
בשנת 2021 הרייר לוהקה לסרט "פינץ'" עם טום הנקס, אך תפקידה נחתך מהסרט. באותה שנה היא גם לוהקה לסרט "The Starling" לצד מליסה מקארתי.
בשנת 2022 הופיעה הרייר במיני-סדרה הביוגרפית של Hulu "מייק", המבוססת על חייו של המתאגרף האמריקאי מייק טייסון, הסדרה צפויה לעלות בשנת 2025.  במאי 2022 לוהקה הרייר לעיבוד מחודש לסרטו של רון שלטון מ-1992, "גברים לבנים אינם יכולים", שיצא לאקרנים ב-13 במאי 2023.
חיים אישיים

הרייר הייתה צמחונית מאז גיל שמונה. לאחר שסיימה את לימודיה בתיכון, עברה הרייר לניו יורק ב-2008, בשנת 2019 היא עברה ללוס אנג'לס כדי לקדם את הקריירה שלה. הרייר היא גם אספנית אומנות.
הרייר תומכת בתנועות חברתיות, כמו פמניזם וכמו הקריאה לייצוג של אנשים מכל הצבעים.  היא משתמשת לעיתים קרובות בעמוד האינסטגרם שלה כדי לקרוא על עוולות והביעה תמיכה בהורות מתוכננת ובאיגוד חירויות האזרח האמריקאי. היא גם הייתה אחת החותמות המפורסמות על תנועת Time's Up, ואף תרמה 1,000 דולר כדי לתמוך במטרה.
חיים אישיים > מערכות יחסים

הרייר היה במערכת יחסים עם שחקן הכדורסל האמריקאי קליי תומפסון משנת 2018 ועד תחילת 2020.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | חמש השנים האחרונות ('אנ) | אישה |  |
| 2015 | האדם הרביעי בחוץ ('אנ) | דורותי קודה |  |
| 2017 | ספיידרמן: השיבה הביתה | ליז אלן |  |
| 2018 | שחור על לבן | פטריס דיומא |  |
| 2018 | פרנהייט 451 | מילדרד מונטג |  |
| 2019 | איזון, לא סימטריה ('אנ) | קייטלין ווקר |  |
| 2021 | הזרזיר ('אנ) | שרי |  |
| 2023 | גברים לבנים לא יכולים לקפוץ ('אנ) | טטיאנה |  |
| 2025 | מייק ('אנ) | סוזן דה פאס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | לחיות את החיים ('אנ) | דסטיני אוונס | תפקיד ראשי |
| 2014 | בלתי נשכח ('אנ) | אמבר | פרק: "The Island" |
| 2020 | הוליווד | קמיל וושינגטון | תפקיד ראשי |
| 2021 | Calls | ליילה | פרק: "It's All in Your Head"; תפקיד קולי |
| 2022 | מיקרופון ('אנ) | רובין גיבנס | פרק: "The Lover" |
| 2022 | Entergalactic | כרמן | ספיישל טלוויזיוני; תפקיד קולי |
| 2024 | ד"ר אודיסאה (אנ') | ויויאן מונטגומרי | 3 פרקים |
פרסים ומועמדויות

| שנה | מסגרת | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | הפניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | פרסי Black Reel | ביצועים פורצי דרך יוצאי דופן, נקבה | שחור על לבן | מועמדות |  |
| 2019 | פרסי גילדת שחקני המסך | הופעה יוצאת מן הכלל של צוות שחקנים בסרט קולנוע | שחור על לבן | מועמדות |  |
חוק הפיקדון על מכלי משקה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  12 במאי 1999
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו באייר תשנ"ט
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 תומכים:  12
 מתנגדים:  0
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1710, עמ' 170
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  המשרד להגנת הסביבה
 מספר תיקונים:  6
 נוסח מלא:  חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999
 
חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999, המוכר בשם המקוצר חוק הפיקדון, הוא חוק שאושר בכנסת הארבע עשרה בשנת 1999 ונכנס לתוקף ב-1 באוקטובר 2001. החוק קובע כי מכלי משקה יימכרו בתוספת מחיר (פיקדון), ובהחזרת מכל המשקה יקבל הצרכן את סכום הפיקדון. על־פי החוק, הסכום המינימלי של הפיקדון היה 25 אגורות עד פברואר 2010, ואז עלה ל-30 אגורות, אך יצרנים ויבואנים של מכלי משקה רשאים להגדיל את סכום הפיקדון. מטרות החוק מוצגות בדברי ההסבר להצעת החוק: "להצעת חוק זו שתי מטרות עיקריות: האחת ­שיפור רמת הניקיון ברשות הרבים, והשנייה ­הקטנת כמות האשפה המופקת ונטמנת, והנהגת שיטה שתעודד ותמריץ ייצור ושימוש במכלי משקה הניתנים למיחזור".
הוראות החוק

בהתאם לחוק משנת 1999 הוקם תאגיד המיחזור אל"ה לשם איסוף מכלי המשקה החייבים בפיקדון והחזרת הפיקדון. בשנת 2010 תוקן החוק כך שגם חברות נוספות יוכלו לבצע את איסוף הבקבוקים, עובר לכך הוקם תאגיד המחזור "אסופתא" ובמהלך 2020 חברת האיסוף "מקור ירוק".
על יצרני המשקאות בישראל להעביר לתאגיד המיחזור את סכום הפיקדון (25 אגורות עד פברואר 2010, ו-30 אגורות מאז) על כל מכל עם פיקדון שנמכר על ידיהם. מוצרי המשקה נמכרים לצרכנים בתוספת סכום הפיקדון שקבעה החברה. על תאגיד המיחזור, בנוסף, לאסוף את המכלים הריקים מהצרכנים, להעבירם למרכזי מיחזור ולהשיב את דמי הפיקדון לצרכנים.
תאגידי אל"ה ואסופתא מפעילים משאיות, מרכזי איסוף עירוניים ומכונות איסוף עבור מכלי המשקה. אך כיום, רוב צרכני המשקאות מחזירים את המכלים לבתי עסק המוכרים משקאות (על פי החוק, בתי עסק מחויבים לקבל את הבקבוקים ולזכות את הצרכן) או לחברות האוספות מכלים, ואלה מעבירים את המכלים לאחד משני התאגידים.
החוק במתכונתו הראשונית לא חל על בקבוקי משקה גדולים - בקבוקים שקיבולתם היא 1.5 ליטר או יותר ועד 5 ליטר ועל מכלי חלב.
אולם ב-2020 הודיעה השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל כי חוק הפיקדון יורחב גם למכלי משקה גדולים.
פיקדון על מכלי משקה גדולים

סעיף 7ה לחוק קובע שאם יצרני ויבואני המשקאות לא יעמדו ביעדי איסוף של יותר מ־55% ומיחזור 90% מהכמות שנאספה, יוטל חוק הפיקדון גם על בקבוקי משקה גדולים. באפריל 2018 השר להגנת הסביבה, זאב אלקין, חויב על ידי בג"ץ להכריע אם יורחב חוק הפיקדון גם לבקבוקי 1.5 ליטר, עקב עתירה של עמותת "אדם טבע ודין" שטענה שיש להרחיב את החוק, משום שחברות המשקאות לא עמדו ביעדי איסוף הבקבוקים. ב־28 במאי 2018 הכריע השר אלקין כי החוק לא יחול על מכלי משקה גדולים ובמקום זאת החליט לקנוס את חברות המשקאות שלא יעמדו ביעדי האיסוף.
עוד בשנת 2000 טען ארגון מגמה ירוקה כי שדלנות פוליטית של חברת קוקה-קולה עומדת מאחורי מניעת הרחבת החוק.
מנכ"ל תאגיד המיחזור "אסופתא", ירון ברדוגו, טען בשנת 2016 כי חברות ייצור המשקאות הגדולות הפעילו לובי פוליטי כך שחוק הפקדון לא יחול על מכלי משקה גדולים אלא רק על הקטנים.
חברות המשקאות חוששות מירידה במכירות עקב הפיקדון. הן הפעילו לחצים על הממשלה ובעיקר על המשרד להגנת הסביבה. ביוני 2016 הודיע המשרד להגנת הסביבה כי הוא חושב להעביר את בקבוקי המשקה המשפחתיים מחוק הפיקדון לחוק להסדרת הטיפול באריזות, שבמסגרתו לא משולמים דמי פיקדון כלל. חוק זה נחשב פחות אפקטיבי מחוק הפיקדון. אולם מהלך זה נכשל וב-2020 הודיעה השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל כי חוק הפיקדון יורחב החל מיום 1 בדצמבר 2021 גם למכלי משקה גדולים. עם יישום החוק, הוצבו מתקני מיחזור חדשים ברשתות השיווק, ובעת החזרת הבקבוקים, מונפק במקום שובר זיכוי לטובת המחזיר.
הערות שוליים

1 2  חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון מס' 4), התש"ע-2010, ס"ח 2226 מ-9 בפברואר 2010
↑  הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1998, ה"ח 2779 מ-21 בדצמבר 1998
↑   אתר האינטרנט הרשמי של תאגיד המחזור "אסופתא"
אלפי שאולי, השחקן החדש בתחום מיחזור הבקבוקים, באתר ynet, 12 בפברואר 2014
1 2  אילנה קוריאל, חוק הפיקדון יורחב לבקבוקים גדולים, באתר ynet, 18 באוקטובר 2020;
צו הפיקדון על מכלי משקה (דחיית מועד תחולת החוק על מכלי משקה גדולים), התשפ"א-2020, קובץ התקנות 8954, 2 בדצמבר 2020
↑  נורית קדוש, אלקין חויב להכריע אם יורחב הפיקדון ל־1.5 ליטר, באתר כלכליסט, 10 באפריל 2018
↑  אילנה קוריאל, השר להגנת הסביבה: בקבוקי 1.5 ליטר יימכרו ללא דמי פיקדון, באתר ynet, 28 במאי 2018;
חוק הפיקדון יורחב לבקבוקים גדולים, באתר ynet, 18 באוקטובר 2020
↑  נורית קדוש, קוקה-קולה לחצה והממשלה נכנעה: לא יוטל פיקדון על בקבוקי משקה גדולים, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2016
↑  נורית קדוש, קוקה-קולה לחצה והממשלה נכנעה: לא יוטל פיקדון על בקבוקי משקה גדולים, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2016
↑  מרחיבים את חוק הפיקדון, באתר GOV.IL;
לאן נעלמים מתקני מיחזור הבקבוקים שהיו מוצבים ברחבי ירושלים? | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏2021-11-04
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2000

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |
 תאריך:  שנת 2000
 מקום:  ישראל והשטחים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  46
 פצועים:  88
 
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו במדינת ישראל ובשטחים בשנת 2000.
כרוניקה

פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > פברואר

8 בפברואר – בפיגוע בשכונת נווה מנחם אשר בגבעת זאב נרצחו בני זוג ישראלים בדירתם על ידי מחבל.