stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תחכמוני (ספר)
על היצירה

ככל הידוע, זמן קצר לאחר שהשלים את תרגום מחברות איתיאל, החליט אלחריזי לחבר יצירה מקורית בעברית, ייתכן כי בהשראת אוסף המקאמות שתרגם. יצירה זו, שזכתה לשם ספר תחכמוני, ידועה כפסגת יצירתו של אלחריזי.
על הסיבות לכתיבת הספר הוא מספר בהקדמה לספר:
וְכֶרֶם זָרִים לִנְטוֹר מִהַרְתִּי. וְכַרְמִי שֶׁלִּי לֹא נָטָרְתִּי. וְעַל כֵּן חִבַּרְתִּי הַסֶּפֶר הַזֶּה בִּמְלִיצוֹת חֲדָשׁוֹת. מִלְשׁוֹן הַקֹּדֶשׁ קְדוֹשׁוֹת.
הספר בנוי מחמישים "מחברות" (או שערים, מקאמות), העוקבות בסגנונן אחר הסגנון הערבי הקלאסי של המקאמה. למחברות קיימת אומנם פתיחה רטורית קבועה: "נאום הימן האזרחי", אולם כל אחת מהן היא יחידה ספרותית עצמאית, ומשולבים בהן סיפורי מסע, פרקים אוטוביוגרפיים מחייו של אלחריזי, קטעי סאטירה, ביקורת ושבח על הדורות הקודמים או הדור בתקופתו של המספר, דברי מוסר, פרקי שירה והגיגים פילוסופיים.
בהקדמה לספר מצהיר אלחריזי:
וּבוֹ יִמְצָא כָּל שׁוֹאֵל מִשְׁאָלוֹ / וְיַשִּׂיג מִתַּאֲוָתוֹ דֵּי מַחֲסוֹרוֹ אֲשֶׁר יֶחְסַר לוֹ.
אלחריזי המשיך לעבוד על היצירה עד ליום מותו, ולפיכך קיימים לה נוסחים שונים, בהם סדר השערים אחר.
למרות הסגנון האקלקטי של היצירה, היא "מחוברת" לכלל נרטיב בעל מוטיבים מאחדים בדמות שתי דמויות המהוות ציר לכלל היצירה. הראשון הוא גיבור בשם חבר הקיני, נוכל, שקרן ומתוחכם, בעל קסם אישי וכישרון רטורי, הנודד ממקום למקום ומעורב בהרפתקאות שונות, והשני הוא המספר, הקרוי הימן האזרחי. חלוקת התפקידים הספרותית בין שתי הדמויות אינה קבועה; לעיתים המספר הוא עד לאירועים ולעיתים הוא דמות פעילה.
"חבר הקיני" הוא הגיבור הראשי, ולאורך המחברות השונות הוא מחליף תפקידים וצורה. התמונה הספרותית המתוארת בדרך כלל היא של התכנסות רבת משתתפים, שבמרכזה ניצב חבר הקיני, בעוד המספר הוא עד לאירועים, הנכבש עם הקהל בקסמו של הגיבור. בחלק מהאירועים מזהה המספר את חבר הקיני מיד בתחילת האירוע או ההתכנסות המתוארים על ידו, אך ישנם אירועים או התכנסויות בהם נחשף חבר הקיני רק בסופם.
השערים (המחברות)

על תוכן השערים כותב אלחריזי בהקדמה:
וכללתי בספר הזה משלים רבים, וענינים ערבים. בם מיני מליצות, וחידות נמרצות, ודברי תעודות, ושירי ידידות, ומשלי נכוחות, ומילי תוכחות. וקורות הזמנים, וחדושי השנים. וזכרון המות, ומקום הצלמות. ודברי תשובות, וסליחת החובות. ותענוגי אהבים, ושירי עגבים. ונשואי נשים, וחופה וקדושים, ועניני גרושים. ושכרות שכורים, ונזירות נזירים, ומלחמות הגבורים. וקורות מלכים, והליכות דרכים. ושירי תהלות, ותחנוני תפלות. ומוסר חכמים, וחברת תמימים. וחשק עפרים, וגנים וכפרים. ודברי נגידים, ושיחת ילדים, וציד הציידים. וערמת הרמאי, וסכלות הפתאים. וחרוף המחרפים, וגדוף המגדפים. ושירים נפלאים, ואגרות מלים נוראים.
מהדורות הספר

מהדורה ראשונה בעברית של הספר יצאה לאור בשנת 1578. מאז נתפרסמו שמונה מהדורות נוספות בעברית, שתי מהדורות באנגלית, מהדורה אחת בספרדית ומספר שערים מהספר בגרמנית. בנוסף, נתפרסמו במשך השנים, באכסניות שונות ובתדפיסים נפרדים, מחברות או שירים מתוך הספר, בעברית, אנגלית, ספרדית, צרפתית וגרמנית.
מהדורות הספר > מהדורות (מלאות) בשפה העברית

ספר הנקרא תחכמוני [קושטאנדינה(!), (של"ח-1578)], דפוס הר' עובדיה סבאך.
ספר תחכמוני (אמשטרדם, תפ"ט-1729), דפוס יוסף כ"ץ פרופס.
ספר תחכמוני (וויען, תרי"ד-1854), מהדורת מענדל בר"י שטערן.
ספר תחכמוני (גוטינגן, 1883), מהדורת פאול דה לאגארד.
תחכמוני (ווארשא, תרנ"ד-1894), אהרן ליב ביסקא, הוצאת נחמן אהרן יאַקאָבי.
תחכמוני (ווארשא, תרנ"ט-1899), מהדורת אהרן קמינקא.
ספר תחכמוני (האנובר, 1924), מהדורת פאול דה לאגארד. הדפסה חדשה של המהדורה הרביעית, גוטינגן, 1883.
תחכמוני (תל אביב, התשי"ב-1952), מהדורת ישראל טופורובסקי.
תחכמוני או מחברות הימן האזרחי (ירושלים, תש"ע-2010), מהדורת יוסף יהלום ונאויה קצומטה.
מהדורות הספר > מהדורות חלקיות (או שירים בודדים) בשפה העברית

מבחר השירה העברית (ליפסיא, תרפ"ב), חיים בראדי ומאיר וינר. יצא במהדורות נוספות בשנים תרפ"ג, תרצ"ד, 1946 (עם אברהם מאיר הברמן) ו-1963–1965 (מהדורה בת שני כרכים, עם אברהם מאיר הברמן).
אוצר השירה והמליצה (תל אביב, תרפ"ב), י"ח טביוב.
רבי יהודה אלחריזי - מבחר מליצות וסיפורים מ'תחכמוני' (תל אביב, תרפ"ט), י.ל. ברוך.
מסעות ארץ ישראל (תל אביב, תש"ו), אברהם יערי.
הודעה על הוצאה מדעית של ספר המקאמות (תחכמוני) לר' יהודה אלחריזי, בהוצאת ספרי תרשיש (ירושלים, תש"ז), שמואל מ. שטרן.
השירה העברית בספרד ובפרובאנס, ספר שני, חלק א' (ירושלים, תש"ז-1956; מהדורה שנייה מתוקנת, תשכ"א-1960), חיים שירמן.
שלוש מקאמות על הנשים - מהן בגנותן ומהן בשבחן ונספח להן השער השישי מספר תחכמוני, ירושלים (תשל"א), אברהם מאיר הברמן.
ילקוט המקאמה העברית - סיפורים בחרוזים (ירושלים, תשל"ד-1974), יהודה רצהבי.
מסעי יהודה - חמישה פרקי מסע מחורזים לאלחריזי (ירושלים, תשס"ג-2002), מהדורת יוסף יהלום ויהושע בלאו.
תעלולי חבר הקיני - סיפורים מתוך ספר תחכמוני ליהודה אלחריזי (קריית גת, תשס"ו-2006).
יהודה אלחריזי - מבחר (תל אביב, תשס"ח-2008), מאשה יצחקי.
מהדורות הספר > מהדורות (מלאות) בשפות אחרות

The Tahkemoni of Judah Al-Harizi (Volume one: Jerusalem, 1965; Volume two: Jerusalem 1973), an English translation by Victor Emanuel Reichert. תרגום מילולי.
Las asambleas de los Sabios (Tahkĕmoní) (Universidad de Murcia, 1988), edición preparada por Carlos del Valle Rodríguez.
The book of Tahkemoni, Jewish tales from medieval Spain (Hardback: London & Portland, Oregon, 2001; Paperback: Oxford & Portland, Oregon, 2003, translated and explicated by David Simha Segal. תרגום פואטי וכן ניתוח והסבר לכל השערים.
מהדורות הספר > מהדורות חלקיות (או שירים בודדים) בשפות אחרות

Extrait du Séfer Tahkémoni, Nouveau journal asiatique XII (Paris, 1833), 306 - 349, Silvestre de Sacy.
Jehuda ben Salomon Alcharisi, Ehrensäulen und Denkstein (Wien, 1837), 25 - 47, 76 - 94, L. Dukes.
Die ersten makamen aus dem Tachkemoni oder divan des Charisi (Berlin, 1845), von Dr. S. I. Kaempf (אנ'). המקאמות הראשונות מספר תחכמוני או דיוואן אלחריזי.
Nichtandalusische poesie andalusischer dichter, Zwei Bände (Prag, 1858), von Dr. S. I. Kaempf. עשרה שערים מספר תחכמוני.
שער השיר, Die Neuhebraische dicterschule der spanisch-arabischen epoch (Leipzig, 1905), von H. Brody und K. Albrecht, pp. 170 - 195.
שער השיר, The new-Hebrew school of poets of the spanish-arabian epoch (London, 1906), H. Brody and K. Albrecht. תרגום מגרמנית לאנגלית של הספר הקודם.
The fourteenth gate of Judah Al-Harizi's Tahkemoni (Jerusalem, 1963), Victor Emanuel Reichert.
The Eighteenth Gate of Judah al-Harizi's Tahkemoni. With an Introductory essay, CCAR Journal: a Reform Jewish Quarterly 17, 4 (New York, 1970) 26 – 59, (Second Print - Booklet), Victor Emanuel Reichert.
ראו גם

תור הזהב של יהדות ספרד
תקופת הביניים של העברית
הערות שוליים

↑  י' דישון, מקאמת אלחמדאני בספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, דפים: מחקרים בספרות (אוניברסיטת חיפה); ח' שירמן, לחקר מקורותיו של ספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, תרביץ 23 (1952), 198 – 202. הדפסה שנייה: ח' שירמן – לתולדות השירה והדראמה בעברית: מחקרים ומסות, כרך א' (2 כרכים, 1979), 370; א' מירסקי, למקורותיה של מקאמת אלחריזי לתחכמוני, הארץ (28/09/52). הדפסה שנייה: הפיוט: התפתחותו בארץ ישראל ובגולה (1990), 699 – 704; י' רצהבי, למקורותיו של תחכמוני, תרביץ כו (1957), 424 – 439; י' דנה, למקורו של ספר תחכמוני, תרביץ מד (תשל"ה), 172 – 181; שם, אל-המד'אני כמקור של יהודה אלחריזי, דפים למחקר בספרות 1 (אוניברסיטת חיפה, 1984), 79 – 89; ע' מרעי, השפעת מקאמות אלחרירי על ספר תחכמוני: הדגמה על פי השוואה בין שתי מקאמות (עבודת מ.א., אוניברסיטת בר-אילן, 1986); שם, השפעת מקאמות אלחרירי על מחברות תחכמוני (עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, 1996); שם, נוכחות התרבות הערבית בס' תחכמוני לאלחריזי, בין עבר לערב ב (תשס"א), 109 – 121; ע' מרעי, הדרשן בתחכמוני ובסיפורי מקאמות ערביים, בין עבר לערב ד (תשס"ח), 63 - 75.
↑  עמ' 13 למהדורת קאמינקא.
1 2  עמ' 11 למהדורת קאמינקא.
↑  יהלום וקצומטה, בפתח הדבר למהדורה התשיעית, עמ' 9.
↑  ד"ש סגל צרף למהדורת הספר האנגלית בתרגומו ניתוח מפורט והסברים לכל שער ושער, בעמודים 417 - 635.
↑  א"מ הברמן, ספר "תחכמוני" ליהודה אלחריזי ומהדורותיו, א"מ הברמן, עיונים בשירה ובפיוט של ימי הביניים (1972), 115 – 136.
↑  אלמוג בהר, על ספר התחכמוני לרבי יהודה אלחריזי, פורסם בבלוג של אלמוג בהר ובאתר עיתון הארץ.
↑  שירי אלחריזי בכרך א', עמ' רמ - רמה.
↑  על אלחריזי ושיריו בעמ' 136 - 147. חלקים מההקדמה לתחכמוני ושערים 1, 2, 3, 5, 9, 12, 19, 20, 32, 33, 36, 40, 42 ו-44, בעמ' 137 - 144.
↑  על ביקורו של אלחריזי בירושלים וארץ ישראל (שערים 28, 45 ו-50) ר' עמ' 62 - 71. ציונים ביבליוגרפיים למהדורות תחכמוני בעמ' 763 - 764.
↑  דוגמאות להוצאה מדעית עתידית (שלא יצאה לפועל) של חלקים משערים 12, 18 ו-20 (לפי מהדורת לאגארד).
↑  על אלחריזי ושיריו בעמ' 97 - 206. חלקים מתחכמוני בעמ' 103 - 194.
↑  על אלחריזי ותחכמוני, במבוא עמ' 21 - 25. שער 22 בעמ' 83 - 88.
↑  אלמוג בהר, אבי התחבולות הגדולות, וראש הנאצות והנבלות, האתר של אלמוג בהר
↑  יוסי סדן, זלילת מעדנים על חשבונו של כפרי או בדווי, באתר הארץ, 16 במאי 2007
↑  אלמוג בהר, שיבה אל הנפש הערבית, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2007
↑  הקישור לספר מתוך אתר כותר של מט"ח. לביקורות על הספר ראה: אלי הירש, על "יהודה אלחריזי, מבחר בעריכת מאשה יצחקי", ידיעות אחרונות 18/7/2008; נילי שלו, יהודה אלחריזי: מבחר, פושט ומלביש בגדי שפה, באתר הארץ, 7 בינואר 2009.
↑  Garber Z., Victor E. Reichert (tr.), "The Tahkemoni of Judah al-Harizi" (1973), CCAR Journal: a Reform Jewish Quarterly 24,3 (1977) 104 – 106.
↑  J. P. Decter, Al-Harizi's Tahkemoni in English (Review), Prooftexts 23 (2003), 110 - 118; Y. Mazor, The book of Tahkemoni, Jewish tales from medieval Spain, by Alharizi, translated and explicated by David Simha Segal, Shofar: An Interdisciplinary Journal of Jewish Studies 22.3 (2004), 179 - 180.
↑  תקציר ההרצאה בנושא, באתר מכללת אורנים.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007257687405171  VIAF: 297241688   WorldCat (עם VIAF): 297241688 
מתוך כתב יד של ספר המקאמות של אל-חרירי. התמונה הופיעה על כריכת ספרם של בלאו, יהלום ופנטון, יהודה אלחריזי, כִּתֵאבּ אֵלדֻרֵר, והוא ספר פניני המוסרים ושבחי הקהלים.
תיבת TATA

תיבת TATA (באנגלית: TATA box, ידוע גם כתבנית גולדברג-הוגנס) הוא מוטיב הנמצא ברצף ה-DNA באזור הפרומוטור של גנים באאוקריוטים ובארכאונים. לכ-24% מהגנים האנושיים יש תיבת TATA בפרומוטור. תיבה זו נחשבת כמאפיין של ליבת פרומוטור. אל רצף זה נקשרים פקטורי שעתוק כלליים או היסטונים, והוא מעורב בתהליך השעתוק על ידי RNA פולימראז.
תיבת TATA זוהתה לראשונה בשנת 1978 במעבדתו של דוד הוגנס בארצות הברית.
סקירה

תיבת ה-TATA כוללת את הרצף TATAAA או וריאציה קרובה. הרצף נמצא במיקום מסוים, כ-25-35 זוגות בסיסים מאתר תחילת השעתוק. הרצף נחשב לרצף שמור מבחינה אבולוציונית, ומקורו בשלב מוקדם של היצורים האיקריוטים.
במהלך שעתוק, החלבון שנקשר לתבנית TATA (ידוע כ- TBP, TATA binding protein) יוצר כיפוף במבנה ה-DNA של שמונים מעלות, וכן פותח את מבנה הסליל הכפול של ה-DNA. בגלל שהתבנית עשירה בבסיסים אדנין ותימין, ההפרדה נעשית בקלות יחסית, מכיוון שזיווג הבסיסים שלהם חלש יחסית לזיווג שבין ציטוזין וגואנין. חלבון ה-TBP הוא חלבון חריג, מכיוון שהוא נקשר באזור המיינור גרוב של מבנה הסליל הכפול, בעזרת מבנה שניוני של משטח בטא.
תיבת ה-TATA נפוצה באתרי קישור של RNA פולימראז II. פקטור השעתוק TFIID נקשר לתיבה, ולאחר מכן TFIIA נקשר במעלה הזרם לאתר הקישור של TFIID, ו-TFIIB נקשר במורד הזרם אליו. ה-RNA פולימראז מזהה את קומפלקס החלבונים הזה, וכן פקטורי שיעתוק נוספים - TFIIF, TFIIE ו-TFIIH. זה מאפשר את תחילת השעתוק, כך שהפולימראז ממשיך לנוע במורד הזרם, כאשר TFIID ו-TFIIA נשארים קשורים לתיבת ה-TATA, באופן שמולקולות נוספות של RNA פולימראז II יוכלו להיקשר לאותו אתר. ההצטברות של מולקולות RNA פולימראז ופקטורי שעתוק נקראת קומפלקס השעתוק הבזאלי, אשר מייצר כמות בזאלית (נמוכה) של תעתיקים. כדי להעלות את רמות הביטוי נדרשת מעורבות של פקטורים אחרים, כגון תיבת CAAT.
רוב הגנים אינם מכילים תיבת TATA, ומשתמשים באלמנט האינישיאטור (Initiator), או ה-(DCP (downstream core element. עם זאת, חלבון ה-TPB תמיד מעורב, ומאולץ להיקשר ל-DNA על אף שההתאמה אינה מלאה.
ראו גם

תעתוק (ביולוגיה)
איור המייצג סוגים שונים של פרומוטורים המכילים תבנית TATA. 

1. פרומוטור BBa_J010062 מאי קולי, הידוע גם כתיבת פריבנאו. 2. פרומוטור BBa_J231083. מאי קולי. 3. הפרומוטור השמרי BBa_K122000.
תסמונת מלורי-וייס

| --- | --- |
קרע מלורי-וייס באזור הצומת קיבה-וושט
קרע מלורי-וייס באזור הצומת קיבה-וושט
 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  931141 
 MeSH:  D008309
 סיווגים
 ICD-10:  K22.6 
 
תסמונת מלורי-וייס (באנגלית: Mallory–Weiss syndrome) הוא מצב בו ישנו דימום כתוצאה מקרע ברירית בצומת הקיבה והוושט. תסמונת מלורי-וייס נגרמת בדרך כלל כתוצאה מהקאות חוזרות וקשות כתוצאה מאלכוהוליזם או בולימיה, אם כי יכול להיגרם מכל מצב הכולל הקאות אלימות. התסמונת תוארה לראשונה ב-1929 על ידי ג'יי קנת' מאלורי וסומה וייס בחולים אלכוהוליסטים.
תסמונת מלורי-וייס מופיעה לעיתים קרובות כאפיזודה של הקאות דמיות (המופטיזיס) לאחר הקאות אלימות, אך עשויה להיות מאובחנת גם באמצעות דם בצואה (מלנה). ברוב המקרים, הדימום מפסיק באופן ספונטני לאחר 24–48 שעות, אך לעיתים נדרש טיפול אנדוסקופי או כירורגי לתיקון הקרעים. לעיתים נדירות התסמונת עלולה להיות קטלנית. תסמונת מלורי-וייס קשורה לעיתים קרובות לאלכוהוליזם, הפרעות אכילה, הקאות יתר בהיריון וישנן עדויות לכך שנוכחות של בקע סרעפתי ותופעת לוואי נדירה של NSAIDS הם גורמי סיכון. במקרים נדירים, הפרעות כרוניות כמו מחלת מנייר העלולה לגרום לבחילות והקאות לזמן רב יכולה להיות גם כן גורם סיכון. הקרע בתסמונת מערב את שכבת הרירית והתת-רירית, אך לא את השכבה השרירית (בניגוד לקרע של הוושט הכולל את כל השכבות). רוב החולים הם בין הגילאים 30 ל-50, על אף שהתסמונת תוארה גם בתינוקות בני 3 שבועות, כמו גם אצל קשישים.
אבחנה ודאית של התסמונת מתבצעת באמצעות אנדוסקופיה. הטיפול בדרך כלל כולל תמיכה ומעקב בלבד, שכן דימום מתמשך אינו שכיח לרוב. עם זאת, ניתן לבצע צריבה או הזרקה של אדרנלין לקרע כדי לעצור את הדימום באנדוסקופיה. לעיתים נדירות במיוחד, ייתכן ותידרש אמבוליזציה של העורקים המספקים את האזור כדי לעצור את הדימום. אם כל הטיפולים נכשלו, ניתן לבצע גסטרוטומיה גבוהה כדי לקשור את כלי הדם המדמם.
הערות שוליים

↑  "Mallory-Weiss Syndrome (Mallory-Weiss Tear)". The Lecturio Medical Concept Library. נבדק ב-10 באוגוסט 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sattar, Husain A. (2011). Fundamentals of Pathology. Pathoma, LLC. ISBN 9780983224600.
↑  Weiss S, Mallory GK (1932). "Lesions of the cardiac orifice of the stomach produced by vomiting". Journal of the American Medical Association. 98 (16): 1353–5. doi:10.1001/jama.1932.02730420011005.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  Caroli A, Follador R, Gobbi V, Breda P, Ricci G (1989). "[Mallory–Weiss syndrome. Personal experience and review of the literature]". Minerva Dietologica e Gastroenterologica (באיטלקית). 35 (1): 7–12. PMID 2657497.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  R, Eslava García; Jl, Negrete Pardo; P, Muñoz Kim; S, García (באפריל 1990). "[Mallory–Weiss Syndrome. Surgical Treatment After Sclerotherapy. Presentation of a Case and Review of the Literature]". Revista de Gastroenterologia de Mexico (באנגלית). 55 (2): 75–7. PMID 2287873. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Parva M, Finnegan M, Keiter C, Mercogliano G, Perez CM (באוגוסט 2009). "Mallory–Weiss tear diagnosed in the immediate postpartum period: a case report". J Obstet Gynaecol Can. 31 (8): 740–3. doi:10.1016/S1701-2163(16)34280-3. PMID 19772708. {{cite journal}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
↑  Ba¸k-Romaniszyn, L.; Małecka-Panas, E.; Czkwianianc, E.; Płaneta-Małecka, I. (1999-03-01). "Mallory–Weiss syndrome in children". Diseases of the Esophagus (באנגלית). 12 (1): 65–67. doi:10.1046/j.1442-2050.1999.00006.x. ISSN 1120-8694. PMID 10941865.
↑  Kitagawa, Takashi; Takano, Hideya; Sohma, Mitsuhiro; Mutoh, Eiji; Takeda, Shouzo (1994). "Clinical Study of Mallory–Weiss Syndrome in the Aged Patients Over 75 Year. Mainly Five Cases Induced by the Endoscopic Examination". Nippon Ronen Igakkai Zasshi. Japanese Journal of Geriatrics. 31 (5): 374–379. doi:10.3143/geriatrics.31.374. ISSN 0300-9173. PMID 8072208.
↑  Hastings, Paul R.; Peters, Kenneth W.; Cohn, Isidore (בנובמבר 1981). "Mallory–Weiss syndrome". The American Journal of Surgery (באנגלית). 142 (5): 560–562. doi:10.1016/0002-9610(81)90425-6. PMID 7304810. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Gawrieh S, Shaker R (2005). "Treatment of actively bleeding Mallory–Weiss syndrome: epinephrine injection or band ligation?". Current Gastroenterology Reports. 7 (3): 175. doi:10.1007/s11894-005-0030-0. PMID 15913474.{{cite journal}}:  תחזוקה - ציטוט: שימוש בפרמטר authors (link)
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תכלת רם

| --- | --- |

 לידה:  1982 (בת 42 בערך) חניתה, ישראל 
 מקום לימודים:  בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים (2010)  המדרשה לאמנות (2015) 
 פרסים והוקרה:  קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב (2019)  פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית (2019) 
 
תכלת רם (נולדה ב-1982) היא אמנית העוסקת במדיום הפיסול והמיצב.
ביוגרפיה

תכלת רם נולדה בשנת 1982 וגדלה בקיבוץ חניתה.
בין השנים 2010–2006 למדה רם באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, במהלכם זכתה בפרס אילנה אלוביק למצוינות באמנות (2010) ופרס איליין קופר לחשיבה יצירתית (2008). במסגרת חילופי סטודנטים כחלק מלימודיה בבצלאל, נסעה רם ללימודים באקדמיה לאמנות מונסטר בגרמניה. בין השנים 2015-2013 המשיכה רם ללימודי המשך במדרשה לאמנות, בית ברל.
רם הציגה שבע תערוכות יחיד בישראל, ביניהן: התערוכה "חוץ ממני" בגלריית ארטפורט (2021), "מעולם לא ראיתי עץ בלתי מרוצה" במשכן לאמנות (בעין חרוד) (2019), "גלגל שלישי" המרכז לאמנות עכשווית (CCA) בתל אביב (2017), "יאבאלה" בגלריית המדרשה ועוד.
עבודותיה הוצגו בתערוכות קבוצתיות בגלריות ובמוזיאונים שונים בישראל ובגרמניה.
רם השתתפה בכמה תוכניות שהות אמן: בין השנים 2021-2020 בתוכנית הרזדיסי של ארטפורט, בשנת 2006 השתתפה בתוכניות הרזידנסי של The Curfew Tower קושנדל בצפון אירלנד, ובמרכז לאומנות עכשווית בערד. רם מכהנת בתפקיד מרצה באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל מאז 2013.
רם חיה ועובדת בתל אביב.
השכלה

2015 המדרשה לאמנות, בית ברל (תוכנית ללימודי המשך)
2008 האקדמיה לאמנות מונסטר גרמניה (במסגרת חילופי סטודנטים בבצלאל)
2010 אקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, מחלקה לאמנות, ירושלים (תואר ראשון B.F.A)
אמנות

בעבודותיה עוסקת תכלת רם ביחסים שבין חלל נתון ומקום מדומיין המושלך על אותו חלל. דרך מיפוי התנאים של חלל התצוגה היא מנסחת פעולות וחומרים. חללי התצוגה בהם היא מציגה מתמקמים בטווח שבין החלל הלבן והמסורתי וחללים אלטרנטיביים כגון בניין מועד להריסה, דירה שכורה, או בניין משרדים.
לאתר הפיזי חשיבות מרכזית בעבודתה; אלמנטים ארכיטקטוניים במבנה, סימני הזמן העוברים עליו, חפצים הנתונים בו והקונטקסט ההיסטורי-תרבותי שלו, הופכים לחלק מהותי ובלתי נפרד במיצב הסופי. באופן זה היא חושפת את הסוביקטיביות של חלל התצוגה, והופכת אותו למיכל עבור שאלות קיומיות. גישתה של רם חושבת על האתר כחומר גלם ומתוך נקודה זו היא מתחילה במלאכת הפיסול.
לצד עבודה עם החלל הספציפי, רם יוצרת אסמבלאז'ים מחפצים הלקוחים מקטגריות שונות, ובכך מאחה בין זיכרון אישי וקולקטיבי ובין הארעי והקבוע. פעולת הפיסול של רם מורכבת על פי רוב משורה של מחוות סימבוליות: פעולות של הסתרה, שרפה, איטום, וכיסוי מעלות לדיון נושאים תמטיים כמו השהייה וריק. הדואליות הגלומה באינטימיות מחד ובניכור מאידך משתקפת הן בפן האסתטי והן בפן המטפורי, דרכה רם מנסה לגעת בהוויה אנושית קולקטיבית העסוקה בפער בין חיי היומיום ושאלת הפשר המלווה אותם.
תערוכות > תערוכות יחיד

2021 "חוץ ממני" (בשיתוף עם נעמה ערד), ארטפורט, תל אביב
2019 "מעולם לא ראיתי עץ בלתי מרוצה", המשכן לאמנות עין חרוד
2018 "גלגל שלישי", המרכז לאמנות עכשווית, תל אביב
2017 "יאבאלה", גלריית המדרשה הירקון 19, תל אביב
2016 "בת בית", הקיבוץ גלריה לאמנות ישראלית, תל אביב
2013 "האוסקיפינג", מיצב בדירת שכורה, העלייה 31, תל אביב
2012 "תוכנית קומה", בניין מגורים מיועד להריסה, ברנר17א', תל אביב
תערוכות > תערוכות קבוצתיות נבחרות

2019 "שבע דקות בגן עדן", ונטילטור, ’ שער השלום‘- גן העצמאות, תל אביב
2018 "תוכנית הבראה: Join Or Die", מוזיאון תל אביב לאמנות
2018 "אני זוכר", גלריה דביר, תל אביב
2017 "בטון חצוף - בית השיטה", בית התנועה הקיבוצית, תל אביב
2017 "דובדבנים", גלריית המדרשה, תל אביב
2017 Nothing But Longing / NBL, גלריה VOID, דרי, צפון אירלנד
2015 "הפטיש קדם לסדן", תערוכת בוגרי התכנית ללימודי המשך במדרשה לאמנות, בית ברל, גלריית המדרשה, תל אביב
2015 "ארמון הבדולח והמקדש הארור", מוזיאון פתח תקווה לאמנות
2014 "EVERGREEN", המדרשה לאמנות, בית ברל
2014 "טאבולה ראסה", בית אוסף קופפרמן, קיבוץ לוחמי הגיטאות
2011 "לובי", גלריית זומר, תל אביב
2010 "התכתבויות", יפו 23, ירושלים 2009 004#, FAK, מונסטר, גרמניה
פרסים ומלגות

2019 קרן רבינוביץ' בשיתוף עיריית תל אביב
2019 פרס עידוד היצירה מטעם מועצת הפיס לתרבות ואמנות
2017 קרן רבינוביץ' בשיתוף עיריית תל אביב
2017 מועצת הפיס לתרבות ואמנות
2015 קרן רבינוביץ' בשיתוף עיריית תל אביב
2010 פרס אילנה אלוביק למצוינות באמנות
2008 פרס איליין קופר לחשיבה יצירתית
הערות שוליים

↑  סמדר שפי, תערוכות סוף השנה של בוגרי בצלאל: אלטרנטיבה מלאכותית, באתר הארץ, 20 ביולי 2010
↑   עוזי צור, עוצם עין אחת | טפילים במשכן, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2019
↑  תכלת רם: גלגל שלישי | CCA | המרכז לאמנות עכשווית
↑  תכלת רם | artport | Tchelet Ram | אמנית תוכנית הרזידנסי לשנת 2021, באתר artport
↑   עוזי צור, להמיר את המקום וסביבתו למיצב פיסולי, באתר הארץ, 15 באפריל 2016
↑   גליה יהב, מיצב "תוכנית קומה": כשקירפוגש רצפה, באתר הארץ, 21 במרץ 2013
↑   גליה יהב, אמנית הבית של היצירה הציונית, באתר הארץ, 23 באפריל 2016
תלכיד קרקע

תלכיד קרקע (soil aggregate) הוא מקבץ של חלקיקי קרקע משניים הנמשכים אחד לשני בכוח גדול יותר מחלקיקים אחרים בסביבתם כתוצאה מסוכני מלטה (cementing agents) וכוחות תילכוד. כוחות שבירה ותלכוד הפועלים על חלקיקי הקרקע מביאים להקבצות של חלקיקים בקרקע שטח מוגדר המובל מסביבתו, ושניתן להבחין בו בעין בלתי מזוינת.
מאפיינים

מאפיינים חשובים של תלכידי קרקע כוללים גודל, דחיסות, יציבות, מבנה והשפעתם על נוזלים, תמיסות, קולואידים וחום. תהליך האגרגציה הוא בעל חשיבות רבה לתכונות הקרקע, ולכן חקר תלכידי קרקע חשוב למגוון תחומים. חקר תלכידי הקרקע יכול לשפוך אור על יציבות הקרקע באזור מסוים, ולסייע בבחירת שיטות גידול לחקלאות (לדוגמה, חריש או שימוש בתוספים אורגניים). כמו כן, ניתוח והבנת מנגנוני ההיווצרות של תלכידי קרקע והשפעתם על יציבותה חשובים להבנה של בליית ואטימות הקרקע, ולכן בעלי חשיבות תכנונית והנדסית.
כוחות תלכוד

כוחות תלכוד (aggregation forces) מושפעים ממגוון תכונות פיזיקליות, כימיות וביולוגיות של הקרקע וסביבתה).


ישנם שלושה כוחות עיקרים המסייעים בתהליך התלכוד: דחיסה (compression), מתיחה (tensile) וגזירה (shear):
דחיסה (compression)- דחיפה של חלקיקים אחד לשני בתהליכים שונים, כגון כוח הכובד של מישור קרקע גבוה יותר ממישור ההיווצרות של התלכיד.
מתיחה (tension)- הפרדה של חלקיקים זה מזה.
גזירה (shear)- כוח הפועל במקביל למישור הלחץ, ויוצר לחץ בשני כוונים מנוגדים על שטח הקרקע.
תהליך היווצרות

תלכידי קרקע נוצרים כתוצאה מתהליכי תלכוד ושבירה, וכן כוחות משיכה ודחייה, היוצרים כוחות קוהזיביים (ראו קוהזיה) על מרקם הקרקע. כוחות אלה, הפועלים על החלקיקים שבקרקע, מייצרים תנאים בהם החלקיקים נמשכים אחד לשני בתחום מוגדר. תלכידים נוצרים באופן טבעי במרבית סוגי הקרקע.
מאפיינים פיזיקליים חשובים כוללים גודל, צפיפות, יציבות ומבנה המשפיעים על הסעה של נוזלים, תמיסות, קולואידים וחום.
ניתן לחלק את גורמי ההיווצרות לשלושה: גורמים פיזיקליים, גורמים כימיים וגורמים ביולוגיים.
תהליך היווצרות > גורמים פיזיקליים

שורשים - נוכחות של שורשים בתוך הקרקע משמשמים למעשה כ"סוכן כפול" לדרגת יציבות הקרקע: היא יכולה לפגוע (לדוגמה על ידי שבירה והחלשה הקשרים הנוצרים בין החלקיקים, או על ידי הפחתת ריכוז המים בקרקע) או לתרום (לדוגמה, על ידי הידוק הקרקע או פליטת פחמן).
קפיאה והפשרה (frost and thawing) - שינוי הסביבה האקלימית של הקרקע הוא גם כן גורם חשוב ביצירה תלכידים. במצב של קפיאה, התייצבות התלכיד תלוי בעיקר בהתרחבות של המים שבתוך הקרקע כאשר הם קופאים (ראו האנומליה של המים). ישנה חשיבות גם למיקום הקפיאה: אם היא נוצרת בתוך האגרגט, עליית הלחץ הפנימי תביא למצב של חוסר יציבות, ומצב של היווצרות הקפיאה מחוץ לאגרגט תיצור לחץ חיצוני אשר יסייע לתהליך האגרגציה.. כמו כן, מחקרים הראו כי גם קצב קפיאת הקרקע ישפיע על התייצבות התלכיד: כאשר מחזור ההקפאה-הפשרה (freeze and thaw cycle) מהיר האגרגציה תהיה ללא השפעה, אולם במחזור הקפאה-הפשרה איטי ישנה סבירות גבוהה יותר להיווצרות תלכידים. בנוסף, הפשרה של הקרקע מביאה להתרופפות היציבות התלכידית בשל פוטנציאל אירוזיה גבוהה לאחר שהקרקע מפשירה.
תהליך היווצרות > גורמים כימיים

מים - נוכחות של מים בקרקע איננה רק גורם פיזיקלי אלא גם סוכן כימי להכשרת התנאים להיווצרות תלכיד. בעקבות חשיפה של קרקע להרטבה חודרים חומרים כימיים שונים, כגון ברזל, קלציום קרבונט והומוס (רקבובית) המשמשים כסוכני מלטה (cementing agents).
חרסית (clay) - ריכוז חרסית בקרקעות הוא עוד פקטור חשוב בהתייצבות של קרקע והתפתחות אגרגטים. החרסית משמשת כסוכן מלטה בין חלקיקי הקרקע בעיקר בשל מאפיינים כימו-פיזיקליים אשר מעודדים קוהזיביות (ראה קוהזיה) והתלכדות החלקיקים. קרקעות בריכוזי חרסית שונים תהיינה "רגישות" לאגרגציה בשל נטייתם של חלקיקי חרסית במיוחד להפתתה (Flocculation). ההפתתה מושפעת בעיקר מריכוזי האלקטרוליטים, רמת החומציות ואחוז הנתרן בקרקע. כמות החרסית בקרקע והמאפיינים הכימיים הללו משפיעים על התייצבות הקרקע והיווצרות תלכידים.
מינרלוגיה- מרכיב נוסף ביציבות התלכיד הוא ההרכב המינרלוגי של החרסית כמינרל. אף על פי שהשפעת החרסית על היווצרות תלכידים איננה חד משמעית, ההנחה היא שקרקעות בעלות אחוז חרסית גבוה ינטו פחות לתילכוד. מלבד החרסית, גם נוכחות של גבס וקלציום קרבונט צוינו כבעלי חשיבות לתהליך התלכוד.אדמת חרסית