זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית
הערות שוליים

↑  The Hilda Stich Strook lectures.
↑  ה- Jewish Institute of Religion, שעד לשנת 1950, היה מוסד נפרד מהיברו יוניון קולג'.
↑  תאריכי חמש ההרצאות הראשונות: 1, 7, 8, 9 ו- 10 במרץ 1938. המידע מופיע בתיק 24 בארכיון שלום. ראו יונתן מאיר, "גנזי שלום", תרביץ - רבעון למדעי היהדות, כרך ע"ח, חוברת ב' (תשס"ט), עמ' 255–270, באתר אוניברסיטת תל אביב (להלן: "מאיר, גנזי שלום"), בעמ' 261 (עמ' 7 למאמר), הערת שולים 22.
↑  ראו מכתבה של אמו של שלום לשלום, מיום 3 - 4 באוגוסט 1937, בעמ' 425 - 428, בספר: גרשם שלום ואמו, מכתבים 1917 - 1946; מגרמנית ארנו בר; ערכה, העירה הערות והקדימה מבוא איטה שדלצקי בשיתוף עם תומאס שפאר, ירושלים: הוצאת שוקן, תשנ"ח-1998. ראו גם הערת העורכת לאמור במכתב, הערת שוליים 1, בעמ' 428. שלום הוזמן להרצות בשנית על ידי וייז, בפברואר 1946, סדרת הרצאות על הקבלה. את ההרצאות רצה וייז לפרסם בספר בהוצאת המכון, אך התוכנית לא יצאה אל הפועל. ראו מאיר, גנזי שלום, עמ' 261.
↑  ההקדשה מופיעה בעמוד שלאחר השער הראשי של הספר, ונוסחה המלא הוא: To the memory of WALTER BENJAMIN (1892 - 1940). The friend of a lifetime whose genius united the insight of the Metaphysician, the interpretative power of the Critic and the erudition of the scholar. Died at Port Bou (Spain) on his way into freedom.
↑  ראו יוסף דן, "גרשם שלום, חבורת 'ארנוס' ו'הדת שלאחר הדת'", ספר זיכרון לגרשם שלום במלאת עשרים וחמש שנים לפטירתו, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל (עורך: יוסף דן), 2 כרכים, ירושלים: החוג למחשבת ישראל, מכון למדעי היהדות ע"ש מנדל, האוניברסיטה העברית בירושלים, תשס"ז, כרך א', עמ' 265 - 304 (להלן: "דן, שלום וארנוס"), בעמ' 278, הערת שוליים 21. פורסם שוב בתוך: יוסף דן, על גרשם שלום, תריסר מאמרים, ירושלים: הוצאת זלמן שזר, 2010 (פרק שמיני).
↑  ראו אברהם שפירא, "גלגוליו של חיבורו של גרשם שלום, 'מגן דוד: תולדותיו של סמל'", גרשם שלום, מגן דוד: תולדותיו של סמל, עין חרוד: משכן לאומנות, תשס"ט, בעמ' 11.
↑  ההרצאות השלישית, השביעית והתשיעית תורגמו במלואן. ההרצאה השמינית תורגמה באופן חלקי. ראו גם בפרק הבא: "פרקי הספר".
↑  בשם זה מכנה אותו תלמידו, יוסף דן, במאמרו (ובמקומות נוספים): "הספר שבו נפרדו דרכיהם של החוקר והמקובל: יובל להופעת הספר 'זרמים עיקריים במיסטיקה היהודית' לגרשם שלום", הארץ, תרבות וספרות, 29.9.1991, עמ' 8; גם דוד אסף ואסתר ליבס, העורכים של הספר: השלב האחרון: מחקרי החסידות של גרשם שלום, ירושלים: הוצאת עם עובד והוצאת מאגנס, תשס"ט-2008, מתרגמים: "זרמים עיקריים במיסטיקה היהודית", עמ' ט'; בחיפוש ב"גוגל", השם: "זרמים עיקריים במיסטיקה היהודית" הניב מאות תוצאות, בעוד שהשם: "זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית" לא הניב כלל תוצאות (הנושאות את השם).
↑  ראו גרשם שלום, "שני קונטרסים לר' משה די ליאון", קבץ על יד, סדרה חדשה ספר ח' (י"ח), ירושלים: הוצאת מקיצי נרדמים, תשל"ו, עמ' 325 - 384, בעמ' 328: "כל מה שאמרתי בספרי על הזרמים הראשיים של המיסטיקה היהודית (פרק ה) על 'רבונותו הגמורה' של רמד"ל בבואו להשתמש בזוהר ובמדרש הנעלם, חל גם על ספר זה". לפי דניאל אברמס (מהדיר), קבלת האר"י, אוסף מאמרים מאת גרשם שלום, לוס אנג'לס: הוצאת כרוב, תשס"ח-2008 (להלן: "אברמס, קבלת האר"י"), עמ' 10.
↑  אברמס, קבלת האר"י, עמ' 10.
↑  אליעזר שביד, מיסטיקה ויהדות לפי גרשם שלום - ניתוח ביקורתי, ירושלים: מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, מוסף ב', תשמ"ג, עמ' 5 הערה 1; אליעזר שביד, דרכִּי במחקרה ובהוראתה של מחשבת ישראל: הרהורים אישיים על הערך החברתי, התרבותי והרוחני בלימוד האקדמי של היהדות
↑  ההרצאה נישאה בתאריך 10 במרץ 1938. ראו "לוח המאורעות של השנה בחיי ישראל באמריקה, 1938", ספר השנה ליהודי אמריקה ד', ניו יורק: תרצ"ד, עמ' 439; לעיקרי ההרצאה בעברית ראו "מתי נתחבר ספר הזוהר? הרצאתו של פרופ' גרשם שלום", הדואר, שנה 17, גיליון י"ט (ט"ו באדר ב' תרצ"ח), עמ' 300 - 301. המידע לפי מאיר, גנזי שלום, עמ' 261 (עמ' 7 למאמר), הערת שולים 22.
↑  גורמים נוספים: העובדה שליאו בק, ניצול שואה בעצמו, השתתף בחוג ארנוס; הצורך של שלום להיות בקשר עם העולם האקדמי מחוץ לישראל (שסיימה זה עתה מלחמה על עצמאותה); העובדה שהיה מנותק מאוצרות הספרייה הלאומית (בגלל מצור חיל הלגיון הירדני על הר הצופים); התפרקותה של תנועת "ברית שלום"; העובדה ששלום דיבר גרמנית מלידה, בעוד שאנגלית הייתה זרה לו, ולפיכך העדיף את העולם האקדמי הגרמני (מה גם שלא ניתן היה לצפות שבארצות־הברית יקום מרכז אקדמי מוביל); ועוד. לדיון בגורמים אלה ואחרים, ראו אצל דן, שלום וארנוס, עמ' 276 - 280.
↑  ראו דן, שלום וארנוס, עמ' 277 - 278.
↑  לרשימת פרסומיו של שלום בחוג ארנוס ראו בערך: ביבליוגרפיה של גרשם שלום, פרסומיו בחוג "ארנוס".
↑  לרשימה חלקית של מאמרי הבקורת שנכתבו על הספר, ראו ספריית גרשם שלום בתורת הסוד היהודית - קטלוג, כרך ראשון (עורכים: יוסף דן, אסתר ליבס ושמואל ראם), ירושלים, תשנ"ט, עמ' 13 - 14 (כותרים 177 - 193).
↑  ד"ר שלומי מועלם, הסופר הארגנטיני אימץ את תפישת הקבלה היהודית שספר קלסי מקבל מעמד של ספר קדוש, מיום 5 באוקטובר 2010, באתר הארץ.
↑  15 השיעורים ניתנו בתאריכים הבאים: 30 ביוני; 2, 3, 7, 9, 10, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 28, 30 ו- 31 ביולי, לשנת 2003.
| גרשם שלום |
| --- | --- | --- |
| הגותו של גרשם שלום | ביבליוגרפיה של גרשם שלום • זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית • משנתו של גרשם שלום |  |
| שונות | בית גרשם שלום • פרס גרשם שלום • ספריית גרשם שלום • הנצחתו של גרשם שלום |  |
| מתלמידיו | רבקה ש"ץ אופנהיימר • ישעיה תשבי  • מתי מגד • יהודה ליבס • יוסף דן • אפרים גוטליב • יוסף בן שלמה • מאיר בניהו • מלאכי בית-אריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520620005171  BnF: cb125092152 (data)  GND: 4626025-0  SUDOC: 034326006  VIAF: 214002648   WorldCat (עם VIAF): 214002648