stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המרכז הגרמני לחקר החלל

| --- | --- |
סמליל המרכז הגרמני לחקר החלל

מבט על המטה של DLR בקלן (2010)
 מידע כללי
 מדינה:  גרמניה 
 סוכנות אם:  אגודת הלמהולץ 
 סוכנות בת:  DLR Oberpfaffenhofen 
 תאריך הקמה:  1969
 מנהל:  אנקה קיסר-פיזלה
 מטה מרכזי:  גרמניה גרמניה, קלן
 עובדים:  8,000 
 תקציב:  1.261 מיליארד € (2020)
 DLR
 קואורדינטות:  50°51′09″N 7°07′21″E﻿ / ﻿50.8525°N 7.1225°E﻿ / 50.8525; 7.1225
 he
 
המרכז הגרמני לחקר החלל (בגרמנית: Das Deutsche Zentrum für Luft- und Raumfahrt ובקיצור DLR, מילולית: המרכז הגרמני לנסיעה באוויר ובחלל) הוא הגוף הראשי וארגון-העל המאגד את כל הארגונים הרשמיים של המרכז הלאומי לחקר החלל וסוכנות החלל הגרמנית.
הגוף הוקם בשנת 1969 לאחר איחוד של שלושה ארגונים מרכזים בגרמניה - "המעבדה האווירונאוטית" (AVA), "המעבדה הגרמנית לתעופה" (DVL) ו"המוסד הגרמני לחקר התעופה" (DFL). בשנת 1972 אוחד גם המרכז לחקר החלל (GfW) עם ארגון זה. המרכז הגרמני לחקר החלל חבר באגודת הלמהולץ.
פרויקט הליוס שכלל גשושיות לחקר השמש היה בין הפרויקטים הראשונים של הסוכנות.
מוסדות הארגון

למרכז עצמו שמונה מוקדים עיקריים ברחבי גרמניה ביניהם ברלין ובון והגוף מאגד עשרות ארגונים ומוסדות כגון:
סוכנות החלל הגרמנית
המוסד לחקר החלל
מרכזי טיסה
המרכז לחקר חומרים
המרכז לאנרגיה
המוסד לפיזיקה טכנית
המוסד לחקר התרמודינמיקה
פרויקטים עיקריים

המרכז עצמאי בתפקודו ופועל במגוון פרויקטים רבים, אך בנוסף משתתף פעיל וחלק מסוכנות החלל האירופית ולכן עוסק בין השאר ב:
גלילאו - מערכת לווייני הניווט האירופאית
מארס אקספרס - שיגור חללית לחקר המאדים
SOFIA - טלסקופ מוטס.
ראו גם

פיקוד החלל של גרמניה
סוכנות החלל האירופית
סוכנות החלל הישראלית
נאס"א
האלון הבודד

"האלון הבודד" במרכז גוש עציון
האלון הבודד הוא עץ אלון, ממין אלון מצוי, העומד במרכז גוש עציון קרוב ליישוב אלון שבות שגילו מוערך בכ-700 שנה.
לפני מלחמת העצמאות היה על יד העץ צומת דרכים של יישובי גוש עציון. במלחמת העצמאות כבש הלגיון הירדני את יהודה ושומרון והחריב את יישובי הגוש. חלק מהמגינים נפלו בקרב, וכ-130 מהם נטבחו לאחר שנישבו. הנשים והילדים שפונו בעוד מועד היו לפליטים. האלון הבודד נצפה משטח ישראל וסימל את הכמיהה לשיבה למקום. בין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים נהגו פליטי גוש עציון וצאצאיהם, לצפות בעץ מאזור נס הרים או מבוא ביתר, ולייחל ליום שבו ישובו לאדמתם.
לאחר מלחמת ששת הימים האלון הפך לסמל לשיבת האזור לשליטה יהודית. קרן קיימת לישראל הקימה ליד האלון אנדרטה למתיישבי גוש עציון. העץ אף מופיע בסמל היישוב אלון שבות, שאף נקרא על שם האלון, בסמל מועצה אזורית גוש עציון, בסמל החברה לפיתוח גוש עציון ובסמלה של המכללה האקדמית הרצוג.
ב-2011 עבר העץ טיפול משמר.
ראו גם

אשל אברהם
הערות שוליים

↑  דוד עמית, האלון הבודד, באתר בית ספר שדה כפר עציון
↑  האלון הבודד של גוש עציון בן 700 ונזקק לטיפול רפואי, באתר "סרוגים", 23 בנובמבר 2011
דניס קווייד

| --- | --- |

קווייד, 2012
 לידה:  9 באפריל 1954 (בן 70) יוסטון, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1975 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת יוסטון  תיכון בלייר  חטיבת ביניים פרשינג 
 בן או בת זוג:  פי. ג'יי סולס (1978–1983)  מג ראיין (1991–2001)  קימברלי קווייד (2004–2018)  מג ראיין (1987–2001)  שאנה מואקלר (פברואר 2001–אוקטובר 2001) 
 צאצאים:  ג'ק קווייד 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד 
 פרופיל ב-IMDb
 
דניס ויליאם קווייד (באנגלית: Dennis William Quaid;‏ נולד ב-9 באפריל 1954) הוא שחקן קולנוע אמריקאי, מועמד לשני פרסי גלובוס הזהב, לפרס אמי ולפרס גילדת שחקני המסך לשנת 2010 על גילום דמותו של ביל קלינטון בסרט הטלוויזיה "הקשר המיוחד" של רשת HBO ועל תפקידו בסרט "הרחק מגן עדן".
ביוגרפיה

קוייד נולד ביוסטון, טקסס שבארצות הברית למשפחה נוצרית-בפטיסטית.
הוא למד מנדרינית תקנית וריקוד בתיכון ודרמה באוניברסיטת יוסטון, אך נשר מהלימודים ונסע ללוס אנג'לס.
אחיו הגדול, רנדי קווייד, הוא שחקן שאף היה מועמד לאוסקר ב-1974, ובעקבותיו החליט קווייד גם הוא להפוך לשחקן קולנוע.
קריירה

בשנת 1975, שיחק לראשונה בקולנוע בסרט "אמא משוגעת". ב-1977, הופיע לראשונה בטלוויזיה כאשר הופיע בפרק בסדרת הבילוש "בארטה". באותה שנה הופיע בתפקיד קמע בסרט "מעולם לא הבטחתי לך גן של ורדים". ב-1979, שיחק בסרט "תרגילים בהתבגרות" את דמותו של מייק. בשנת 1981, שיחק בסרט "שים פס על הפס" בכיכובו של ביל מארי. ב-1983, כיכב בסרט "הצוות המובחר" וזכה לביקורות חיוביות. בשנת 1987, כיכב בסרט המדע בדיוני "יום במלכודת" לצידה של מג ראיין ובסרט "חשוד" לצד הזמרת שר.
בתחילת שנות ה-90 לקח קווייד הפסקה מקריירת המשחק עקב מחלת האנורקסיה נרבוזה וגמילה מהתמכרות לקוקאין. בשנת 1995, הוא כיכב בקומדיה הרומנטית "משהו לדבר עליו" לצידה של ג'וליה רוברטס. ב-1996, כיכב בסרט "לב הדרקון". בשנת 1997 שיחק בסרט "כללי המשחק" לצידו של טופאק שאקור. ב-1998, שיחק בסרטים "מלאך במדים" ו"אבא מתארס", וביים לראשונה בחייו את סרט הטלוויזיה "כל מה שזורח". ב-1999, שיחק בסרטו של אוליבר סטון, "יום ראשון הגדול".
בשנת 2000 שיחק בסרט הפשע "טראפיק" ובסרט המדע בדיוני "תדר גבוה". ב-2001, שיחק בסרט של HBO "ארוחת ערב עם חברים". בשנת 2002, כיכב בסרט "הרחק מגן עדן" לצידה של ג'וליאן מור. על תפקידו בסרט זה זכה בפרס "מבקרי הקולנוע של ניו יורק" לשחקן המשנה של השנה, והיה מועמד לפרס גלובוס הזהב באותה קטגוריה.
בשנת 2004, שיחק בסרטים "טיסת הפניקס", "היום שאחרי מחר" ו"בחברה טובה" לצידו של טופר גרייס. בנובמבר 2005, קיבל כוכב על שמו בשדרת הכוכבים של הוליווד. בשנת 2006 הוא גילם את הנשיא סטאטון בקומדיה המוזיקלית "אמריקן דרימז" לצד יו גרנט. ב-2007, דיבב את דמותו של רובן בסרט האנימציה "הקרב על הכוכב". בשנת 2008, שיחק בסרט "שמונה צדדים לאמת", לצידם של מתיו פוקס ואיילת זורר, ובסרט "אנשים חכמים" לצד שרה ג'סיקה פארקר. ב-2009, שיחק בסרט "ג'י. איי. ג'ו כוח המחץ" והתארח בפרק בסדרה "בובספוג מכנסמרובע" ודיבב את דמותו של סבא אדום הזקן.
בשנת 2010, הוא שיחק את דמותו של ביל קלינטון בסרט הטלוויזיה "הקשר המיוחד" של רשת HBO והיה מועמד לפרס גלובוס הזהב, לפרס אמי ולפרס גילדת שחקני המסך בקטגוריית השחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או סרט טלוויזיה. בשנת 2012 שיחק בדרמה הרומנטית "למה לצפות כשאתם מצפים" לצד ג'ניפר לופז וקמרון דיאז, בסרט "המילים" בכיכובו של בראדלי קופר, ובסרט "לשחק עם הלב", והחל להופיע בסדרת הפשע "וגאס". ב-2013, שיחק בסרט הקומדיה "סרט 43" ובדרמה "בכל מחיר". ב-2015, הוא התארח בשני פרקים בסדרת המערכונים "איימי שומר" בכיכובה של איימי שומר. בשנת 2017 שיחק בקומדיה "נשמה של כלב", בבימויו של לאסה הלסטרם.
בשנת 2019, שיחק את אדמירל ויליאם הולסי בסרט "הקרב על מידוויי". באותה שנה גילם את וייד בלאקווד בעונה השלישית של סדרת הדרמה המשפטית "גוליית" בפריים וידאו.
בשנת 2021, שיחק קוויד בסרט "רייגן", הביוגרפיה של נשיא ארצות הברית לשעבר, רונלד רייגן. אך הסרט יצא לאקרנים רק ב-20224.
בשנת 2023 לוהק לתפקיד מרכזי בסדרה "באס ריבס" העוקבת אחר אופיו וחיו של באס ריבס (אנ'), הסוכן השחור הראשון בשירות המרשלים של ארצות הברית. הסדרה היא פריקוול רביעי לסדרת הדרמה והמערבון "ילוסטון" מבית רשת פרמאונט (אנ') והיא תעלה במהלך סוף השנה.
חיים אישיים

קוויד הוא מוזיקאי והוא מנגן עם להקתו "הכרישים". הוא אוהד של קבוצת הבייסבול "יוסטון אסטרוס".
ב-25 בנובמבר 1978 נישא קווייד לשחקנית פי ג'יי סולס. הזוג התגרש ב-1983. בין השנים 1991–2001 היה נשוי לשחקנית מג ראיין, לאחר ששיחק עימה בשני סרטים. בנם המשותף הוא השחקן ג'ק קווייד. ב-2001, הוא יצא עם הדוגמנית שאנה מואקלר.
ב-2004 הוא נישא לסוכנת הנדל"ן קימברלי באפינגטון. בנובמבר 2007, נולדו להם תאומים לא זהים בהליך פונדקאות. נפרדו ב-2012 והתגרשו סופית ב-2018. בין השנים 2016- 2019, יצא עם הדוגמנית סנטה אוזינה.
באוקטובר 2019, התארס ללאורה סאוי. הם תכננו להתחתן ב-2 באפריל 2020, אך עקב מגפת הקורונה, הם נישאו ב-2 ביוני 2020 בסנטה ברברה.
פילמוגרפיה

מעולם לא הבטחתי לך גן של ורדים (1977)
שנת הניצחון שלנו (1978)
תרגילים בהתבגרות (1979)
תשעה שרכבו (1980)
קיץ פרוע (1980)
איש המערות (1981)
מלתעות 3 (1983)
הצוות המובחר (1983)
נופי חלום (1984)
אויב מהאזור האסור (1985)
שחיתות בגדול (1987)
יום במלכודת (1987)
חשוד (1987)
מי רצח אותי (1988)
כאשר התאהבתי (1988)
סקס, אהבה ורוקנ'רול (1989) (Great Balls of Fire)
בואו לראות את גן העדן (1990), של אלן פארקר
גליות מהחיים (1990), של רוב ריינר
אהבה בלהבה (1993)
מרגלים במשרה חלקית (1993)
זיכרון בדם קר (1993)
וואייט ארפ (1994)
משהו לדבר עליו (1995)
לב הדרקון (1996)
כנופיית פושעים (1997)
מרדף נואש (1997)
מלאך במדים (1998)
בכוח הרצון (1998) - סרט טלוויזיה
אבא מתארס (1998)
משחקים מהלב (1999)
יום ראשון הגדול (1999), של אוליבר סטון
תדר גבוה (2000)
טרפיק (2000), של סטיבן סודרברג
אהבה בין חברים (2001) - סרט טלוויזיה, של נורמן ג'ואיסון
סיבוב חוזר (2002)
הרחק מגן עדן (2002)
המפתח לפחד (2003)
האלמו (2004)
היום שאחרי מחר (2004)
בחברה טובה (2005)
טיסת הפניקס (2004)
שלי, שלך, שלנו (2005)
אמריקן דרימז (2006)
אנשים חכמים (2008)
האקספרס: סיפורו של ארני דייוויס (2008)
שמונה צדדים לאמת (2008)
ג'י. איי. ג'ו כוח המחץ (2009)
פנדורום (2009)
Horsemen‏ (2009)
פוטלוס (2011)
תחתית החושך (2012)
למה לצפות כשאתם מצפים (2012)
המילים (2012)
לשחק עם הלב (2012)
בכל מחיר (2013)
אמת (2016)
נשמה של כלב (2017)
קשר קטלני (2018)
The Pretenders‏ (2018)
נשמה של כלב 2 (2019)
הקרב על מידוויי (2019)
הפולש (2019)
הנס הכחול (2021)
אנדרדוג אמריקאי (2021)
אלוף מלידה (2021)
The Tiger Rising‏ (2022)
רייגן (2022)
עולם מוזר (2022) - דיבוב
על כנפי מלאכים ותפילה (2023)
דוגי סטייל (2023)
The Hill‏ (2023)
The Long Game‏ (2024)
יופי מסוכן‏ (2024)
Saurus City‏ (TBA) - דיבוב
Littlemouth‏ (TBA)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

היחסים המיוחדים (אנ') (2010) - סרט טלוויזיה של HBO
וגאס (2013-2012)
אמנות של עוד (2016-2015)
רצח בדם קר (2018-2017)
חג שמח וכל זה (2019)
גוליית (2019)
Full Circle‏ (2023)
Lawmen: Bass Reeves‏ (2023)
הערות שוליים

1 2 3  מאת ריק ליימן, עוד הזדמנות אחת, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2002
↑  תמר גלבץ, ביצי פלדה - "חשוד" (1987), במאי: פיטר ייטס, שחקנים: שר, דניס קווייד, כל העיר, 5 בפברואר 1988
↑  נסים דיין, ‏עוד פעם סיפורים מצטלבים, באתר גלובס, 11 באפריל 2001
נילי ברקן, ‏יחי המלך החדש, סטיבן סודרברג, באתר גלובס, 1 באפריל 2001
אורי קליין, שלושה סיפורים חינוכיים, באתר הארץ, 2 באפריל 2001
↑  נילי ברקן, ‏לגברים היה קל יותר, באתר גלובס, 15 באפריל 2003
נסים דיין, ‏צבע גן העדן, באתר גלובס, 3 באפריל 2003
אורי קליין, גן עדן בלתי נראה, באתר הארץ, 26 במרץ 2003
↑  סוכנויות הידיעות, מבקרי ניו יורק מעדיפים את "הרחק מגן עדן", באתר הארץ, 16 בדצמבר 2002
↑  אורי קליין, אמת אלמונית, באתר הארץ, 11 במרץ 2008
↑  נעם בוקסבאום, עכבר העיר, אנשים חכמים, אבל תסריט סתמי, באתר הארץ, 16 ביוני 2008
↑  יעל שוב, ‏בכל מחיר: זרעים רעים, באתר "Time Out ישראל", 6 ביוני 2013
↑  אורון שמיר, הדיון המתמשך על "נפו בייביז" בתעשיית הקולנוע מחמיץ את העיקר, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2024
↑  יאיר רוה, "יופי מסוכן": סרט מכשף, פתייני ולרגעים מרהיב, באתר כלכליסט, 20 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443747305171  PLWABN: 9810682326505606  BIBSYS: 1006621  BNE: XX1079102  BnF: cb139306650 (data)  CiNii: DA13320423  GND: 120487527  ISNI: 0000 0001 1574 6970  LCCN: n88168086  MusicBrainz: f4de8ca5-be53-42b1-96cd-dcaa8b4b5a77  NKC: xx0021358  NLA: 40010827  NTA: 073354031  SNAC: w6669937  SUDOC: 081231865  Trove: 1441766  VIAF: 74040294   WorldCat (עם VIAF): 74040294
ניגוד (אסטרונומיה)

מונחי יסוד באסטרונומיה תצפיתית, בתמונה זו הניגוד הוא ביחס לכדור הארץ בין השמש לכוכב לכת חיצוני
ניגוד הוא מצב בו שני גופים אסטרונומיים נראים בהפרש של °180 זה מזה. הסימול המוסכם לניגוד הוא ☍.
אף על פי שהמונח ניגוד מתייחס באופן כללי לשני גופים אסטרונומיים, החשיבות העיקרית בניגוד היא ביחס לשמש. מכדור הארץ, הירח וכוכבי הלכת החיצוניים (אלו שמרוחקים יותר מהשמש ביחס לכדור הארץ) נראים לעיתים בניגוד. במצב זה הירח או כוכב הלכת יזרחו כאשר השמש תשקע, ולהפך, ומכאן שבחצות הליל יהיה ברום מסלולו.
בכדור הארץ, הירח נמצא בניגוד כאשר הוא מגיע למילואו באמצע החודש העברי אם הירח מגיע לניגוד בזמן שהוא חוצה את מישור המלקה, יראה ליקוי לבנה. הזמן הטוב ביותר לצפות בכוכבי הלכת הוא בעת ניגוד, שכן אז המרחק אליהם מינימלי ומשך הזמן בו הם נמצאים (בשעות החשיכה) מעל לאופק מרבי. כמו כן, בגלל אפקט הניגוד החזר האור מגופים אלו גובר עוד יותר ובהירותם מרבית בעת הניגוד.
לקריאה נוספת

יגאל פת-אל - אסטרונומיה - מדריך להכרת השמים, הוצאת קוסמוס (1998).
ריבוז

| --- | --- |

 שם סיסטמטי:  (2R,3R,4S,5R)-5-(hydroxymethyl)oxolane-2,3,4-triol
 כתיב כימי:  C5H10O5
 מסה מולרית:  150.13 גרם/מול
 מספר CAS:  50-69-1
 מסיסות:  100 גרם לליטר
 טמפרטורת היתוך:  95 °C   368.15 K
 אנתלפיית התהוות סטנדרטית:  1038.1- קילוג'ול למול
ריבוז בצורת שרשרת ישרה. כאשר הוא נמס במים, צורתו משתנה לצורת טבעת, כאשר אטום החמצן הקשור קשר כפול עם הפחמן החמישי, מנתק קשר אחד איתו וסוגר את הטבעת באמצעות קשר עם הפחמן הראשון
ריבּוֹז (באנגלית: Ribose) הוא חד-סוכר ממשפחת הפנטוזות. הריבוז הוא סוכר מחזר.
בביולוגיה

הריבוז הוא סוכר חיוני לכל יצור חי, בשל היותו מרכיב מרכזי ב-RNA המשמש לשעתוק גנטי. הריבוז מופק בתאי הגוף מגלוקוז במסלול הפנטוז פוספט. מהריבוז מסונתז הדיאוקסיריבוז המהווה אבן בניין של ה-DNA (האות D ב-DNA משקפת את הדיאוקסיריבוז). בנוסף מהווה הריבוז חלק ממולקולות מפתח נוספות בתא: ATP, NADH וקואנזימים.
בגלל היותו מרכיב נפוץ בכל יצור חי, ריבוז מצוי בכל סוגי המזון הטבעי. שמר האפייה, למשל, עשיר ב-RNA ולכן כל מוצרי האפייה מכילים ריבוז. בידוד ריבוז במעבדה מתבצע לרוב על ידי הידרוליזה של מולקולות RNA משמרים.
ישנה סברה שריבוז הוא מרכיב נוגד חרדה טבעי המשמש לבקרה על אכילה ושתייה הקשורים ללחצים פסיכולוגיים שונים. בנוסף מייחסים לו סגולות בריאותיות נוספות, שאמיתותן אינה ברורה.
הערות שוליים

↑  Standard Gibbs Energies and Enthalpies of Formation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4178074-7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא כימיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיקרומטר (יחידת מידה)

סיב פחמן בעובי 6 מיקרומטר על גבי שערת אדם בעובי 50 מיקרומטר
מיקרומטר (על פי מערכת היחידות הבין-לאומית (SI) סימולו μm), או בשמו הישן יותר מיקרון, הוא יחידת מידה השווה ל־10 בחזקת מינוס 6 מטר (מיליונית המטר). ניתן להגדיר את המיקרומטר כחלק ה־1 מתוך 10,000 של הסנטימטר או כחלק ה־1 מתוך 1,000 של המילימטר ובכתיב מספרי 0.001 מילימטרים או 0.000039 אינץ'.
במיקרומטר נעשה שימוש כדי למדוד עצמים קטנים מאוד, לרוב אורכי גל בקרינה התת־אדומה, תאים ביולוגיים, חיידקים וכן רוחב של חוטים דקים מאוד. הכרומוזום האנושי הארוך ביותר אינו עולה על 10 מיקרומטרים. רוחבה של שערה ממוצעת נע בין 10 ל־200 מיקרומטרים.
מידע נוסף

את המיקרומטר נהוג לסמן באות היוונית מו (μ) ולאחריה האות m, כלומר μm. בארצות דוברות אנגלית היחידה נקראת מיקרון, כדי להבדיל אותה ממכשיר המדידה הקרוי מיקרומטר.
מיקרומטר אחד שווה ל־1,000 ננומטר
1,000 מיקרומטר = 1 מילימטר
100 מיקרומטר = 0.1 מילימטר
10 מיקרומטר = 0.01 מילימטר
1 מיקרומטר = 0.001 מילימטר.
גדלים הנמדדים במיקרומטר הנעים בין 1 ל־10 יחידות:
1–10 מיקרומטר – קוטר של בקטריה אופיינית
10 מיקרומטר – רוחב שורשי פטרייה
5 מיקרומטר – אורכו של ראש תא זרע אנושי
3–8 מיקרומטר – עובי קור עכביש
כ־10 מיקרומטר – גודלם של חלקיקי ערפל וערפיח.
גדלים הנמדדים במיקרומטר הנעים בין 10 ל־100 יחידות:
10–12 מיקרומטר – עובי שקית פלסטיק אופיינית
10–55 מיקרומטר – עוביו של סיב צמר
20–200 מיקרומטר – קוטר שיער אנושי
70–180 מיקרומטר – עובי של נייר כתיבה
ראו גם

קילומטר
השיטה המטרית
מיקרומטר (כלי מדידה)
תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית
כמה גדול מיקרומטר אחד?
זוהר לילי

זוהר לילי מעל פלטפורמת VLT
זוהר לילי כפי שנצפה מתחנת החלל הבינלאומית, מעל דרום אפריקה. הגובה של פס זה של יוני חמצן ונתרן הוא בערך 110–140 ק"מ.
זוהר לילי הוא פליטת אור קלושה על ידי אטמוספירה פלנטרית. במקרה של האטמוספירה של כדור הארץ, תופעה אופטית זו גורמת לשמי הלילה על פני כדור הארץ לעולם לא להיות חשוכים לחלוטין, גם לאחר הסרת ההשפעות של אור הכוכבים ואור השמש המפוזר מהצד הרחוק. תופעה זו מקורה בגזים של האטמוספירה המאירים בעצמם ואין לה קשר לפעילות השמש או למגנטיות של כדור הארץ.
היסטוריה

תופעת הזוהר הלילי זוהתה לראשונה בשנת 1868 על ידי הפיזיקאי השוודי אנדרס אנגסטרום. מאז הוא נחקר במעבדה, ונצפו תגובות כימיות שונות פולטות אנרגיה אלקטרומגנטית כחלק מהתהליך. מדענים זיהו כמה מאותם תהליכים שנוכחים באטמוספירה של כדור הארץ, ואסטרונומים אימתו שיש פליטות כאלה. סיימון ניוקומב היה האדם הראשון שחקר ותיאר את הזוהר הלילי באופן מדעי, בשנת 1901.
זוהר לילי היה קיים בחברה הקדם-תעשייתית והיה ידוע ליוונים הקדמונים. אריסטו ופליניוס תיארו תופעות שניתן לזהות בחלקן כזוהר הקוטב, ובחלקן כזוהר לילי בהיר במיוחד.
תיאור

זוהר לילי נגרם על ידי תהליכים שונים באטמוספירה העליונה של כדור הארץ, כגון ריקומבינציה של אטומים אשר יוננו על ידי אור השמש במהלך היום, הארה הנגרמת על ידי קרניים קוסמיות הפוגעות באטמוספירה העליונה, וכימילומינסנציה הנגרמת בעיקר על ידי חמצן וחנקן המגיבים עם רדיקלים חופשיים של הידרוקסיל בגבהים של כמה מאות קילומטרים. כל פליטות האור הקלושות הללו לא מורגשות במהלך היום בגלל בוהק ופיזור אור השמש.
אפילו במצפי הכוכבים הקרקעיים הטובים ביותר, הזוהר הלילי מגביל את הרגישות לאור של טלסקופים אופטיים. זו אחת הסיבות לכך שטלסקופי חלל כמו האבל יכולים לצפות בעצמים חלשים הרבה יותר מאשר טלסקופים קרקעיים באותו הגודל באורכי גל הנראים לעין.
הזוהר הלילי בלילה עשוי להיות בהיר מספיק כדי שצופה על פני הקרקע יבחין בו בעין בלתי מזוינת, והוא נראה כחלחל בדרך כלל. עם זאת ניתן להבחין בו רק בתנאים אופטימליים של חשיכה (סולם בורטל 1 או 2). למרות שפליטת הזוהר הלילי אחידה למדי על פני האטמוספירה, היא נראית הבהירה ביותר בכ-10 מעלות מעל האופק של הצופה, מכיוון שככל שזווית הראיה נמוכה יותר, מסת האטמוספירה שאדם מסתכל דרכה גדולה יותר. עם זאת, בזווית נמוכה יותר מ־10 מעלות, הכחדה אטמוספירית מפחיתה את הבהירות הנראית של הזוהר הלילי.
אחד ממנגנוני הזוהר הלילי הוא כאשר אטום של חנקן מתחבר עם אטום של חמצן ליצירת מולקולה של תחמוצת חנקן (NO). תוך כדי כך נפלט פוטון. לפוטון זה יכול להיות כל אחד מכמה אורכי גל שונים האופייניים למולקולות תחמוצת החנקן. האטומים החופשיים זמינים לתהליך זה, כי מולקולות של חנקן (N 2) וחמצן (O 2 מתפרקות על ידי אנרגיית השמש בחלקים העליונים של האטמוספירה ועשויות להיתקל אחת בשנייה וליצור NO. כימיקלים אחרים שיכולים ליצור זוהר אוויר באטמוספירה הם הידרוקסיל (OH), חמצן אטומי (O), נתרן (Na) וליתיום (Li).
הערות שוליים

↑  "Austrian Software Tools Developed for ESO". www.eso.org. European Southern Observatory. נבדק ב-6 ביוני 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  airglow in Hebrew | Morfix Dictionary מילון ותרגום מורפיקס | airglow תרגום, באתר www.morfix.co.il
↑  M. G. J. Minnaert, De natuurkunde van 't vrije veld, Deel 2: Geluid, warmte, elektriciteit. § 248: Het ionosfeerlicht
↑  Sciences of the Earth, An Encyclopedia of Events, People, and Phenomena, 1998, Garland Publishing, p. 35, via Google Books, access date 25 June 2022.
↑  
Meinel, A. B. (1950). "OH Emission Bands in the Spectrum of the Night Sky I". Astrophysical Journal. 111: 555. Bibcode:1950ApJ...111..555M. doi:10.1086/145296.
↑  
A. B. Meinel (1950). "OH Emission Bands in the Spectrum of the Night Sky II". Astrophysical Journal. 112: 120. Bibcode:1950ApJ...112..120M. doi:10.1086/145321.
↑  
High, F. W.;  et al. (2010). "Sky Variability in the y Band at the LSST Site". The Publications of the Astronomical Society of the Pacific. 122 (892): 722–730. arXiv:1002.3637. Bibcode:2010PASP..122..722H. doi:10.1086/653715.
↑  Donahue, T. M. (1959). "Origin of Sodium and Lithium in the Upper Atmosphere". Nature. 183 (4673): 1480–1481. Bibcode:1959Natur.183.1480D. doi:10.1038/1831480a0.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4356528-1 
זוהר לילי מעל אוברן, צרפת
סוגים ושכבות של זוהר לילי מעל כדור הארץ
אמיל בוהינן

אמיל בוהינן (בנורווגית: Emil Bohinen;‏ נולד ב-12 במרץ 1999, נורווגיה) הוא כדורגלן נורווגי, המשחק בעמדת הקשר בפרוזינונה מהסרייה א'.
קריירה

בוהינן החל את קריירת הכדורגל באקדמיה לכדורגל של מועדון סטאבק. בשנת 2017 עלה להרכב הקבוצה הבוגרת והחל מאותה השנה התאמן עם הקבוצה הבוגרת. ב-17 באפריל 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו באליפות נורווגיה במשחק מול סארפסבורג 08, כשעלה למגרש כמחליף בדקה ה-90 במקום הוגו ווטלסן.
ב-15 בפברואר 2021 הוא חתם על חוזה ארוך טווח עם המועדון הרוסי צסק"א. ב-4 בדצמבר 2021 כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 0–1 על קריליה סובייטוב סמרה.
ב-31 בינואר 2022 הושאל לסלרניטנה מהסרייה א'. הוא ערך את הופעת הבכורה ב-7 בפברואר בתיקו 2-2 עם ספציה. בסיום העונה חתם על חוזה במועדון.
ב-17 בינואר 2024 הושאל לגנואה עד לסיום העונה עם אופציה לחתימה על חוזה בתום התקופה. בקיץ של אותה שנה, החליטה גנואה לממש את האופציה.
ב-3 בפברואר 2025 הושאל לפרוזינונה עד לסוף העונה.
חיים אישיים

הוא בנו של הכדורגלן הנורווגי לארס בוהינן, ששיחק בליגת העל האנגלית במועדון בלקבורן רוברס, בנוטינגהאם פורסט ובדרבי קאונטי.
סגנון משחק

בוהינן משחק בעיקר כקשר מרכזי, הוא שיחק מדי פעם גם ככנף קיצוני ותואר כשחקן מיומן עם טכניקה טובה וראיית משחק טובה. אתר יורוספורט תיאר אותו כמי ש'יש לו גם גורם X כשמדובר ברגל שמאל'.
סטטיסטיקה

| מועדון | עונה | אליפות> ליגה | אליפות> הופעות | אליפות> שערים | גביע לאומי> הופעות | גביע לאומי> שערים | מפעלים אירופיים> הופעות | מפעלים אירופיים> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סטאבק | 2017 | Eliteserien | 3 | 0 | 3 | 0 | – | – | 6 | 0 |
| סטאבק | 2018 | Eliteserien | 11 | 0 | 1 | 0 | – | – | 12 | 0 |
| סטאבק | 2019 | Eliteserien | 29 | 4 | 2 | 0 | – | – | 31 | 4 |
| סטאבק | 2020 | Eliteserien | 24 | 5 | 0 | 0 | – | – | 24 | 5 |
| סטאבק | סך הכל | סך הכל | 67 | 9 | 6 | 0 | - | - | 73 | 9 |
| צסק"א מוסקבה | 2021 | ליגת העל הרוסית בכדורגל | 0 | 0 | 0 | 0 | ‏– | ‏– | 0 | 0 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 67 | 9 | 6 | 0 | - | - | 73 | 9 |
הערות שוליים

↑  Эмиль Бохинен подписал контракт с ПФК ЦСКА
↑  Зачем ЦСКА бывший форвард «Зенита» и молодой талант из Норвегии? Объясняет
↑  "Move over Haaland: The other Norwegian U21 prospect garnering Europe-wide interest". Eurosport. נבדק ב-4 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Emil Bohinen". altomfotball.no. tv2. נבדק ב-22 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
אסטרונומיית גלי כבידה

אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית של האסטרונומיה התצפיתית שמטרתו להשתמש בגלי כבידה כדי לאסוף נתונים על גופים רחוקים כגון כוכבי ניטרונים וחורים שחורים, על סופרנובות ועל תהליכים שונים שקרו שברירי שנייה לאחר המפץ הגדול.
מערכות בינאריות המורכבת משני עצמים אסטרונומיים אשר נעים במסלול סביב נקודת מרכז המסה של המערכת הן מקור חשוב לאסטרונומיית  גלי כבידה. בזמן סיבוב העצמים במערכת הכבידתית נפלטים גלי כבידה, אשר גורמים למערכת לאבד אנרגיה ותאוצה, וכתוצאה מכך רדיוס הסיבוב של המסלול בו מסתובבים העצמים מתכווץ. כאן מוצגת מערכת בינארית המורכבת משני ננסים לבנים, מקור חשוב לגלאים המיועדים לחקר החלל כמו LISA. המיזוג הסופי של הננסים הלבנים יכול לגרום לסופרנובה, המוצגת בתמונה השלישית כפיצוץ.
תורת היחסות של איינשטיין ניבאה את קיומם של גלי הכבידה עוד בשנת 1915. גלי הכבידה התגלו לראשונה מאה שנה לאחר ניבויו של איינשטיין, בספטמבר 2015, על ידי LIGO ו-Virgo.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה

ישנן דרכים שונות לקלוט גלי כבידה, וישנם גלאים הקולטים גלי כבידה בתדירויות שונות, ובכך מאפשרים לנו לאסוף נתונים מספקטרום רחב של גלי כבידה.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה > גלי כבידה בתדירות גבוהה, 10 הרץ עד 10 קילו הרץ

גלי כבידה בעלי תדירות גבוהה (10 הרץ עד 10 קילו הרץ) נצפים כיום במספר מכונים המפוזרים ברחבי כדור הארץ: LIGO בארצות הברית המשתמש בשני אינטרפרומטרים באורך של ארבעה קילומטרים, Virgo האיטלקי-צרפתי שמשתמש באינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר, 600 GEO המשתמש באינטרפרומטרים באורך 600 מטר,KAGARA היפני עם אינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר.
גלי הכבידה התגלו לראשונה בתדירות זו במכון LIGO בשנת 2015.
דרך נוספת לקלוט גלי כבידה היא בעזרת אנטנות תהודתיות, דרך זו הומצאה על ידי הפיזיקאי האמריקאי ג'וסף וובר בשנות השישים.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה > גלי כבידה בתדירות נמוכה, תדירות הקטנה ממיקרו הרץ

דרך נוספת לקליטת גלי כבידה היא בעזרת מערך תזמון פולסרים. שלושה מכונים- EPTA, NANOgrav, PPTA, פועלים בשיתוף פעולה כדי לקלוט גלי כבידה בעזרת פולסרים. מכונים אלה משתמשים בטלסקופי רדיו קיימים, אך מפני שטלסקופים אלה קולטים תדירויות של ננו-הרצים לוקח זמן רב מאוד כדי לזהות אות.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה > גלי כבידה בתדירות בינונית, מיקרו הרץ עד 10 הרץ

כיום אין עדיין דרכים לקלוט גלי כבידה בתדירויות בינוניות. סוכנות החלל האירופאית עובדת על הפרויקט eLISA, זו היא אנטנת חלל שתוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו. בנוסף, ביפן עובדים על הפרויקט DECIGO שיוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו.