stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחשב
התוכנה > מבנה התוכנה ושפות תכנות

פקודות התוכנית, ההנחיות הניתנות למחשב, כתובות בשפת מכונה, שפה שאותה מבין המחשב, או ליתר דיוק, מעבד המחשב, ישירות וללא צורך בשום תרגום או שלב ביניים. שפת המכונה היא הרכיב המקשר בין עולם החומרה לעולם התוכנה. המעבד קורא את הפקודה ומבצע את הדרוש. בשל היות שפת המכונה לא ברורה ומסורבלת לקריאה מצדו של אדם, דורשת הכתיבה בה זמן רב והיא מועדת לשגיאות. לכן, בפועל, מתכנתים אינם כותבים בשפת מכונה פרט למקרים חריגים ביותר. כתחליף, נעשה שימוש בשפות תכנות, הללו מאפשרות למתכנת לתאר את הפעולות שברצונו להורות למחשב לבצע, בשפה קרובה יותר לשפה טבעית, שפת בני־אדם, ולאחר־מכן מתרגמות את שכתב לשפת מכונה, תוך שימוש במהדר או מפרש.
מידת קרבתן של שפות התכנות לשפת המכונה או לשפה טבעית, משתנה. ישנן שפות סף (Assembly) הקרובות מאוד לשפת מכונה, ומרבית פקודותיהן הן ייצוג באנגלית של הפקודות התואמות בשפת מכונה. מאידך, ישנן שפות עיליות, שהן שפות המבוססות על עקרונות מופשטים שאינם בהכרח חופפים לפעולות הבסיסיות שהמחשב מסוגל לבצע, שפת פרולוג היא דוגמה לשפה מסוג זה. מרבית שפות התכנות הן שפות עיליות, המסתמכות על פעולות המחשב הנפוצות הנכונות למרבית המחשבים, אך מקיימות הפשטה שלהן למושגים רחבים. לדוגמה, המונח המופשט "לולאה" המסתמך על היכולת המובנית ברוב מוחלט של המחשבים לקפוץ לקטעי קוד שונים בהתקיים תנאי מסוים. שפת C אינה שפת סף, אך רבים, כולל יוצריה, רואים בה "שפה נמוכה" ולא שפה עילית, היא נמצאת בתחום שבין שפת הסף לשפות העיליות.
התוכנה > מערכות הפעלה

עם המעבר משימוש בלעדי במחשב למטרות קטנות ומוגדרות של מומחים בתחום, לשימוש בתעשייה ולאחר־מכן במגזר הפרטי, לשם מטרות שונות ומגוונות, עלו מספר צרכים חדשים. משהופקדו המחשבים על ביצוען של מטלות רבות ושונות, היה צורך בתוכנה שתתזמן ותריץ באופן ממוכן את התוכניות השונות. בנוסף, בעת שהמחשב הוצא מידי המומחים לידי ההמון, לא ניתן היה עוד לסמוך על מקצועיותו של מפעיל המחשב והתעורר צורך בתוכנה שתגן על המחשב ורכיביו מפני טעויות שעלול המשתמש לעשות. התשובה לבעיות אלה ואחרות הייתה מערכת ההפעלה.
ניתן לראות במערכת ההפעלה כתוכנה הראשית של המחשב. זוהי התוכנה שאותה רואים המשתמשים כאשר המחשב מופעל ורבים טועים לחשוב שהיא חלק מן המחשב עצמו. מערכת ההפעלה אחראית על תיאום בין המשתמש, התוכניות והחומרה.
תחילה היה השימוש במערכות ההפעלה בעיקר לצורך תזמון והרצה של מטלות ללא צורך בהתערבות אדם, אך עם עלייתו של רעיון המקביליות, שלפיו יכולות מספר תוכניות לרוץ בו־זמנית על גבי אותו המחשב, ואף מספר משתמשים יכולים להשתמש במקביל באותו המחשב, הפכה מערכת ההפעלה לגורם הכרחי ומשמעותי. תפקיד מערכת ההפעלה הוא לתאם בין התוכניות השונות והמשתמשים השונים, שאינם מודעים לעובדה שאינם היחידים הפועלים במחשב. מטרתה לדאוג שכל התוכניות יתבצעו באופן תקין ולא יפגמו האחת בשנייה. מערכת ההפעלה מאפשרת לכל תוכנית לפעול כאילו היא היחידה הרצה בזמן נתון, ודואגת שלא תיווצר התנגשות בין התוכניות השונות. תפקיד זה הוא משמעותי ביותר משום שהוא מאפשר למספר תוכנות לרוץ במקביל וחוסך זמן רב.
מערכת ההפעלה אחראית גם על התיאום בין תוכנה לחומרה. הדבר נותן לה להגן, מחד, על החומרה מפני שימוש לא נכון ומאפשר, מצד שני, יצירתו של ממשק תכנות יישומים אחיד שאינו דורש מכל תוכנית לדעת מהם פרטי המערכת. מספיק שמערכת ההפעלה תדע מהם ההתקנים המצויים במחשב וכל שאר התוכניות יכולות לבקש ממנה לבצע את הפעולות הנחוצות. משום שמערכת ההפעלה יועדה בדיוק למשימה זו, סביר להניח שהדרך שבה תבצע את אותן פעולות תהיה יעילה יותר. דוגמה להתקן שהגישה אליו עוברת דרך מערכת ההפעלה הוא הכונן הקשיח. מסיבה זו, יכולה מערכת ההפעלה לשמש גם כמנגנון הגנה שאינו מאפשר למשתמשים לבדוק קבצים שאינם מורשים לבדוק. כך מתאפשר שימוש באותו המחשב על ידי מספר משתמשים כשכל משתמש אינו מעוניין ששאר המשתמשים יוכלו לראות או לשנות את המידע שברשותו.
שימושים במחשב

מחשבים הם חלק בלתי נפרד מהחיים המודרניים. עם הירידה במחירי המחשבים והקטנת גודלם, התפשט השימוש במחשבים לתחומים רבים, עד כי בחלקם כבר לא ניתן להסתדר בלעדיהם.
תחילה היה השימוש המרכזי במחשבים בחישובים מדעיים, לרוב לשם מטרות צבאיות. המחשב אניאק תוכנן במקור לחישוב טבלאות ירי־בליסטי עבור ארטילריה, אך השתמשו בו גם לחישוב צפיפויות לאורך חתך של נייטרונים כעזר בתכנון פצצת המימן, דבר שהאיץ בצורה משמעותית את פיתוחה (כיום גם נעשה שימוש רב במחשבי על למטרות הדמיה של נשק גרעיני). מחשבים רבים שימשו לפריצת צפנים, למשל המחשב האלקטרוני הניתן־לתכנות הראשון, קולוסוס, נבנה ב־1943, במהלך מלחמת העולם השנייה, בדיוק למטרה זו. תוך זמן קצר פרץ המחשב את תחום החישובים המדעיים והשימושים הצבאיים וחדר לתחומים אחרים.
השימוש במחשבים מתקדמים יותר, שתוכננו על פי מכונת פון נוימן, התמקד במערכות מידע לצרכים עסקיים. המחשב ליאו (LEO), שתוכנן בצורה זו ונבנה על ידי ג' ליונס ושות', בבריטניה, שימש לניהול מלאי ולמטרות נוספות, שלוש שנים לפני שבנתה יבמ את המחשב המסחרי הראשון הבנוי לפי מודל פון נוימן. עם הירידה במחירי המחשב והפיכתם של המחשבים לקטנים יותר התפשט השימוש בהם לארגונים קטנים יותר ויותר. עם המצאתו של המיקרו־מעבד בשנות השבעים, התאפשר ייצורם של מחשבים זולים יחסית, ובשנות השמונים הפך המחשב האישי לנפוץ מאוד והשתמשו בו לשם מטרות שונות כמו ניהול מלאי, כתיבת מסמכים והדפסתם, חיזוי מזג האוויר ומטלות הכרוכות בשימוש בגיליונות אלקטרוניים.
הירידה במחירי המחשבים הובילה לשימוש נרחב בהם בתחומים רבים, וברוב התחומים האלה תפס המחשב חלק כה נכבד עד כדי כך שקשה כיום לתאר כיצד יראה התחום ללא שימוש במחשבים. דוגמה לאחד מתחומים אלה הוא תחום האמנויות. מוזיקה, תמונות וסרטי וידאו נוצרים, נצפים ונערכים כעת באופן כמעט גורף על ידי מחשבים. תחום נוסף שהמחשבים פרצו אליו הוא תחום הבידור: תעשיית משחקי המחשב היא תעשייה נרחבת ופורחת המגלגלת סכומי כסף גדולים מדי שנה.
כמו כן עם התפתחות ה־E-learning נעשה שימוש הולך וגובר בלמידה משולבת מחשב לצורכי הוראה במסגרת החינוך הפורמלי.
הקטנת המחשבים, יחד עם הירידה במחירם, אפשרה להשתמש בהם לשליטה על מכשירים מכניים. התקדמות משמעותית בתחום נעשתה בעת הניסיון לבנות מחשב קטן מספיק כדי להדריך את החללית אפולו. המפורסמים ביותר מבין המכשירים נשלטי המחשב הם כנראה הרובוטים, מכונות, לעיתים בעלות חזות אנושית פחות או יותר, ובעלי יכולות אנושיות מסוימות. רובוטים נפוצים מאוד בתחום הייצור ההמוני, שם הם מחליפים בני אדם בתפקידים מסוימים. רובוטים רב־תכליתיים דמויי אדם נותרו בגדר מדע בדיוני והשימוש בהם הוא לרוב כצעצועים או בתחום המחקר, בייחוד בתחום הבינה המלאכותית, תחום שעוסק בניסיון להעניק למחשבים יכולות שכרגע נחשבות ליכולותיו הבלעדיות של האדם. בתחום זה חלה התפתחות רבה לאורך השנים ומחשבים יכולים כבר לבצע, ברמה מסוימת, מטלות שבעבר נחשבו אנושיות בלבד כמו "לקרוא" כתב יד, לשחק שחמט, או לחשב אינטגרל בצורה סמלית (בניגוד לצורה חישובית). עם זאת, פיתוחו של מחשב המראה אינטליגנציה הדומה לזו של אדם נראה מטרה רחוקה.
למרות פרסומם של הרובוטים, הם מהווים אחוז קטן מאוד מבין המכשירים נשלטי המחשב. דוגמאות למכשירים ולכלים שונים שמשובצים בהם מחשבים הם טלוויזיות, מקררים, מכוניות ומטוסים. מערכת שבה משובץ מחשב נקראת מערכת משובצת מחשב וישנם מתכנתים המתמחים בתכנות למערכות אלו.
שימושים במחשב > רשת האינטרנט

אחד משימושיו המרכזיים של המחשב בתחילת המאה ה־21 הוא בתחום התקשורת. הופעתם של המחשב ושל רשת האינטרנט חוללה מהפכה של ממש בתחום זה ובתחומים רבים אחרים ושינתה את התפישות שהיו נהוגות בתחומים אלו עד אז מן הקצה אל הקצה.
כבר בשנות החמישים השתמש צבא ארצות הברית במחשבים לשם תיאום מידע בין מקומות שונים. בשנות השבעים החלו מהנדסי מחשבים במכוני מחקר בארצות הברית לקשר בין מחשביהם באמצעות טכנולוגיות תקשורת. ניסיון זה לקשר בין מחשבים מומן על ידי סוכנות במשרד ההגנה האמריקאי בשם ARPA. רשת המחשבים שנוצרה נקראה לכן ARPANet. עם השנים התפתחו הטכנולוגיות שבהן השתמשו ב־ARPANet השימוש בהן גבר, ולבסוף פרצה הרשת את גבולות השימוש האקדמי והצבאי וכונתה אינטרנט. הופעתה של הרשת גרמה להגדרה מחדש של טבעו וגבולותיו של המחשב. ג'ון גייג' וביל ג'וי מחברת סאן מיקרוסיסטמס הגדילו ואמרו כי "הרשת היא המחשב".
מאז פריצתו של האינטרנט הותאמו מערכות ההפעלה ותוכנות שונות כדי לאפשר גישה ממחשב אחד למחשב אחר ברשת, כולל להתקני הקלט־פלט שלו, להתקנים אחרים ולמידע המאוחסן עליו, כאילו היה המחשב השני חלק מהמחשב הראשון. תחילה היו אמצעים אלה נחלתם הבלעדית של מי שעבדו בסביבות ההיי־טק, אך בשנות התשעים, עם התפשטות הדואר האלקטרוני, ה־World Wide Web והפיתוח של טכנולוגיות רשת מהירות אך זולות כמו Ethernet ו־ADSL, הפך השימוש באינטרנט לנפוץ. מספרם של המחשבים המחוברים לאינטרנט גדל בהתמדה. גם טלפונים ניידים וקונסולות משחקי וידאו מסוימות מסוגלים להתחבר לאינטרנט תוך שימוש ברשתות אלחוטיות.
האינטרנט שינה לחלוטין תפישות שהיו נהוגות עד הופעתו, משום שהוא מאפשר תקשורת שאינה תלויה במקום המשתמש וכן מאפשר העברת מידע ואחסונו לשם גישה בכל זמן, מכל מקום. יצירתה של ויקיפדיה, אנציקלופדיה חינמית וחופשית לכל, שמגבלות של גודל בשל צורכי אחסון או הדפסה אינם חלים עליה, היא דוגמה מצוינת לכך.
בתחום החינוך האינטרנט מאפשר למידה מקוונת, אשר יכולה להתבצע במסגרת הכיתה או כלמידה מרחוק.
דגמי חישוב חליפיים

המחשב התקדם רבות מאז המצאתו מבחינות רבות ובהן מהירות העיבוד שלו ונפח הזיכרון שלו, אך עדיין אינו מסוגל לבצע מטלות רבות. לרוב נובעת אי־יכולתו של המחשב מכך שזמן פתרון הבעיה, בדרכים המוכרות לנו, גדל מהר מאוד, באופן מעריכי, יחסית לגודל הבעיה. לשם פתרון בעיות מסוג זה, הוצעו מספר דגמים חליפיים לדגם המחשב המוכר לנו כיום.
מחשב שאינו מתבסס על ביטים חשמליים נקרא Unconventional computer(אנ'). אחד מהראשונים האלו תוכנן להיות מחשב מכני שנקרא מנוע הפרשים.
סוג אחד של דגמים שהוצג שואב את רעיונותיו מעולם הביולוגיה והביולוגיה המולקולרית. חישוב באמצעות DNA, למשל, מציע לנצל את העובדה כי תאים מתחלקים בצורה מעריכית לשם פתרון בעיות על ידי חישוב מקבילי מסיבי. נכון להיום קיימת כמות מרבית מסוימת של DNA בה ניתן לטפל, דבר המגביל את המערכת.
דגם נוסף אף הוא נלקח מעולם הביולוגיה הוא רשת עצבית מלאכותית שבדומה לפעילות העצבית של המוח, מורכב מהרבה יחידות עיבוד בסיסיות שמתקשרות באופן מקבילי עם אלפי יחידות אחרות. דגם זה קשור לתחום בינה מלאכותית.
סוג אחר של דגמים שהוצג מגיע מעולם הפיזיקה ובייחוד ממכניקת הקוונטים. הרעיון הוא לבנות מחשב שהמידע בו מיוצג על ידי שימוש במאפיינים הקוונטיים של חלקיקים והפעולות על מידע זה מבוצעות בהסתמך על תופעות ממכניקת הקוונטים, כמו סופרפוזיציה קוונטית או שזירה קוונטית. מחשב שכזה, אם ייבנה, אמור להיות מהיר יותר בצורה משמעותית ממחשב רגיל בפתרון בעיות מסוימות. בעיות אלו באות בייחוד מתחום ההצפנה ומתחום ההדמיות הקשורות למכניקת קוונטים, וקיים עניין רב לפתור אותן.
קיימים דגמים נוספים שמקור תכנונם בתחומים המוזכרים לעיל ולעיתים גם מתחומים אחרים. מרבית הדגמים החליפיים מצויים עדיין בשלב המחקר הראשוני ונראה שהשימוש בהם יתבצע רק למטרת פתרון אותן בעיות שבהן נכשלים המחשבים של ימינו.
מקצועות ותחומים הקשורים למחשב

במקצועות רבים משתמשים כיום במחשבים והשימוש שלהם עולה בהתמדה במקצועות שונים. היכולת לתפעל מחשב היא דרישת קדם בסיסית למקומות עבודה רבים. קיימים מספר מקצועות ותחומי לימוד אקדמיים המתמקדים במחשב עצמו, הן מבחינת חומרה, הן מבחינת תוכנה והן מבחינת השימוש במחשב. המינוח הקשור למקצועות ותחומים אלה נוטה להשתנות ומדי פעם אף מתווספים מקצועות ותחומים חדשים. כמה תחומים הם גדולים ומוכרים הקיימים מזה זמן מה ונראה שלא יעלמו בעתיד הקרוב:
הנדסת מחשבים - ענף של הנדסת חשמל ואלקטרוניקה המתמקד בעיקר בחומרה, בעיצוב תוכנה ובשילוב שביניהם.
הנדסת תוכנה - מקצוע העוסק בעיצוב, בפיתוח ובתחזוקה של תוכנה, תוך יישום עקרונות ושיטות מהתחומים: מדעי המחשב, הנדסה, ניהול פרויקטים ואחרים.
מדעי המחשב - התחום המסורתי העוסק בכל הקשור למחקר האקדמי סביב הליכים הקשורים במחשב ובחישוביות. התחום סוקר בעיות רבות ומטפל בשאלות כמו האם בעיה מסוימת פתירה על ידי מחשב, מהי היעילות המקסימלית שבה ניתן לפתור את הבעיה ואיך לתכנן אלגוריתם שיפתור את הבעיה ביעילות זו. התחום מטפל גם בתאוריות וביישומים הקשורים לשפות תכנות, למערכות הפעלה, לתקשורת מחשבים, למסדי נתונים, להצפנה, לבינה מלאכותית ולתחומים רבים אחרים.
מערכות מידע - תחום העוסק בבנייה, בעיצוב, בניהול ובשליפת מידע ממערכות שמטרתן ניהול מידע בצורה ממוחשבת.
מקצועות בין־תחומיים (Interdisciplinary) - מקצועות ותחומים המשלבים מקצוע או תחום קיים עם מחשבים. לדוגמה, ביואינפורמטיקה (או ביולוגיה חישובית), תחום העוסק בחקר המידע הביולוגי באמצעות מחשב.
שלוש אגודות מקצועיות מרכזיות המוקדשות למחשבים:
British Computer Society
ACM -‏ Association for Computing Machinery
IEEE Computer Society
בישראל פועלים הלשכה לטכנולוגיות המידע בישראל ואיגוד האינטרנט הישראלי.
לקריאה נוספת

Stan Augarten, Bit by Bit: An Illustrated History of Computers, Houghton Mifflin, 1984
Paul E. Ceruzzi, A History of Modern Computing, The MIT Press, 2003
Martin Campbell-Kelly, William Aspray, Nathan Ensmenger, Jeffrey R. Yost, Computer: A History of the Information Machine, Westview Press, 2013
הערות שוליים

↑  Cheeseman-Day, J., Janus, A., & Davis, J.: Computer and internet use in the United States: 2003. Washington, DC: U.S. Department of Commerce, Economics and Statistics Administration, U.S. Census Bureau, 2005
↑  The Antikythera Mechanism Research Project - Project Overview, The Antikythera Mechanism Research Project
Phillips, Tony (2000). "The Antikythera Mechanism I". American Mathematical Society.
↑  Let's build Babbage's ultimate mechanical computer, New Scientist, 23 December 2010
Fuegi, J.; Francis, J. (2003). "Lovelace & Babbage and the creation of the 1843 'notes'" (PDF). IEEE Annals of the History of Computing. doi:10.1109/MAHC.2003.1253887. ISSN 1058-6180. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-08-02. נבדק ב-2020-07-08.
Collier, Bruce (1970). The little engine that could've: The calculating machines of Charles Babbage. Garland Publishing Inc. ISBN 0-8240-0043-9.
↑  Shannon, Claude Elwood (1940). "A symbolic analysis of relay and switching circuits" (PDF). Massachusetts Institute of Technology.
↑  Konrad Zuse’s Legacy: The Architecture of the Z1 and Z3
↑  The WEIZAC, באתר של מכון ויצמן למדע
↑   עודד ירון, 50 שנה לחוק ששינה את עולם המחשוב ואת החיים הפרטיים, באתר הארץ, 19 באפריל 2015
 ג'ון מרקוף, הניו יורק טיימס, חוק מור בן 50, ובתעשייה מבינים שצריך לחשב מסלול מחדש, באתר הארץ, 5 במאי 2016
↑  בפילוח לתחומי לימוד: לימודי ההיי-טק הם התחום המבוקש ביותר בקרב המוסדות האקדמיים, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏5 במרץ 2019
↑  מידע על לימודים במקצועות המחשבים, באתר לימודים בישראל
↑  תמר טרבלסי חדד, יותר מדעי המחשב, פחות חינוך: תמונת המצב האקדמית של ישראל, באתר ynet, 14 באוקטובר 2020
↑   אתר האינטרנט הרשמי של British Computer Society
↑   אתר האינטרנט הרשמי של ACM
↑   אתר האינטרנט הרשמי של IEEE Computer Society
↑   אתר האינטרנט הרשמי של הלשכה לטכנולוגיות המידע בישראל
↑   אתר האינטרנט הרשמי של איגוד האינטרנט הישראלי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545617605171  BNE: XX524661  BnF: cb119401913 (data)  GND: 4070083-5  HDS: 055501  LCCN: sh85029552  LNB: 000047074  NARA: 10636641  NDL: 00561435  NKC: ph115859 
רפליקה של ה-Z1 של קונראד צוזה, המחשב הספרתי הניתן לתכנות הראשון, מ-1938. הרפליקה נבנתה על ידי צוזה עצמו, ב-1989
המחשב אניאק (ENIAC) היה אבן דרך בהיסטוריה של המחשוב
ויצק - המחשב הישראלי הראשון
שימוש משרדי במחשב
מחשב אישי נייד מודרני מדגם MacBook Pro של אפל


מקלדת, התקן קלט שכיח המצוי כמעט בכל מחשב
מיקרומעבד אינטל 4004, ששוחרר ב־1971, היה הראשון ש־CPU שלם הורכב בו על שבב אחד, וגם היה המיקרומעבד המסחרי הראשון. מעבד זה בטכנולוגית 4 ביט, היה יכול לבצע 92,000 פקודות בשנייה.
סכימה של ארכיטקטורה של מעבד אינטל 4004, שמדגימה את האופן הבסיסי שבו פועלים מעבדי מחשב
ספקטרום סינקלייר - מחשב זעיר שהיה נפוץ בין השנים 1982–1985
סכימת ארכיטקטורה של צ'יפסט של לוח אם בתואמי י. ב.מ: בקרי הגשר הצפוני והגשר הדרומי - האחראים על תקשורת בין המעבד לרכיבי המחשב השונים
מחשב־העל קולומביה - מתקן מחשב העל המתקדם של נאס"א
כרטיס מנוקב משנות ה־70 ובו פקודה בשפת FORTRAN
תוכנית Hello world בשפת Java שנכתבה ובוצעה
בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse
נערים משתמשים במחשב
שימוש במחשב לכתיבה של ערכים בוויקיפדיה
דגם חזותי של נתבים ברשת האינטרנט
רולינדה שארפלס

| --- | --- |

רולינדה שארפלס - דיוקן עצמי עם אמה, אלן שארפלס, 1815
 לידה:  1793 באת', ממלכת בריטניה הגדולה 
 פטירה:  10 בפברואר 1838 (בגיל 45 בערך) בריסטול, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  ריאליזם 
 הושפעה על ידי:  ג'יימס שארפלס, אלן שארפלס 
 
רולינדה שארפלס (באנגלית: Rolinda Sharples‏; 1793–1838) הייתה ציירת אנגלית, שהתמחתה בפורטרטים וציורי ז'אנר בצבעי שמן. היא הציגה באקדמיה המלכותית ובחברת האמנים הבריטית, שם הפכה לחברת כבוד.
ביוגרפיה

רולינדה שארפלס נולדה למשפחת אמנים בראשות ג'יימס שארפלס, אביה, ואלן שארפלס, אמה, שלמדה אצל בעלה והמשיכה לסייע לו בסטודיו לאחר נישואיהם. אלן שארפלס לא רק עשתה עותקים מהיצירות הידועות יותר של בעלה, אלא שהיא קיבלה גם בקשות ליצירה משלה. שלושת אחיה של רולינדה המשיכו גם הם בקריירה באמנות: ג'ורג', מנישואיו הראשונים של אביה; פליקס, מנישואיו השניים; וג'יימס ג'וניור, שהיה אחיה המלא של רולינדה ובנה של אלן, אשתו השלישית של ג'יימס.
רולינדה הייתה תינוקת כשהוריה עברו לאמריקה בשנת 1793. רולינדה בילתה שתי תקופות באמריקה, הראשונה בין 1793 ל־1801 והשנייה בין 1809 ל־1811. בשנת 1803, אמה של רולינדה, ציירת פורטרטים מיניאטוריים, החלה לעודד את בתה להתעניין במקצוע. היא לימדה את רולינדה לצייר, ושילמה לה סכומי כסף קטנים כדי לעודד אותה. כאשר הייתה רולינדה בת 13, היא הצטרפה לעסק המשפחתי, שכלל יצירת דיוקנאות פסטל בקנה מידה קטן של אנשים מפורסמים, העתקתם ומכירתם ברווח. יחד עם שני אחיה ואמה, היא החלה להעתיק דיוקנאות זעירים מציוריו המקוריים של אביה.
לאחר מות אביה בניו יורק בשנת 1811, חזרה רולינדה לבריסטול עם אמה ואחיה. היא התפרנסה מציור דיוקנאות קטנים, כדי שתוכל לעסוק בציור פורטרטים בצבעי שמן, וציורים שאפתניים יותר המתארים קבוצות אנשים. במהלך תקופה זו, היומנים של אמה אלן מתארים את התקדמותה של רולינדה כאמנית. בשנת 1812 כתבה אלן על בתה: "רולינדה החלה בציור בצבעי שמן בגיל 21, ומאז עסקה בהם בלהט רב, אך גם המשיכה בלימודים אחרים, כולל שיעורי במוזיקה, תרגול ועוד." זמן קצר לאחר מכן בשנת 1813, אלן מציינת כי היא "ישבה לדגמן לרולינדה לציור גדול הדיוקן הראשון שציירה בצבעי שמן". רולינדה ציירה את אמה מספר פעמים. בשנת 1814, רולינדה ציירה דיוקן עצמי, ובשנת 1815 השלימה דיוקן כפול בשם "האמנית ואמה."
בשמונה השנים האחרונות לחייה היא התגוררה עם אמה בבריסטול, ומתה מסרטן השד בשנת 1838.
יצירה

רולינדה נבחרה לחברת כבוד של אגודת האמנים הבריטית בשנת 1827. היא הייתה אחת האמניות הבריטיות הראשונות שהתמודדו עם יצירות רב-דמויות. ציוריה הקבוצתיים היו מוקפדים בפירוט כמו הדיוקנאות הקטנים שציירה בעבר, סצנותיה של ריג'נסי בריסטול נחשבות לתיעוד חברתי מדויק של התקופה. הציורים העיקריים שלה כוללים את הציור "המלתחה באולם האספה של קליפטון". ציור זה, המוצג במוזיאון בריסטול הפך לאחת התמונות המוכרות ביותר של רולינדה עבור מעריצי ג'יין אוסטן ורג'נסי הבריטי. אחת הסיבות לשימוש הפופולרי בה יכולה להיות שרק ציורים ג'ורג'אניים מעטים קיימים המתארים קבוצות אנשים רוקדים או מסתובבים. בציור של רולינדה נראית קבוצה כזאת במלתחה המתכוננת לקראת אירוע הערב.
ציורים נוספים של רולנדה: "מעבורת רונהאם עם אנשים", ו"משפטו של קולונל ברטון לאחר פרעות בריסטול" בשנת 1831. רולינדה ציירה גם ציורים קטנים ואינטימיים יותר בטבע - כמו צדפים או עכבר קטן - אותם גם הציגה.
ציוריה של רולינדה נכללו בתערוכות בבריסטול, לידס, בירמינגהם, וקרלייל, ובאקדמיה המלכותית לאמנויות וחברת האמנים הבריטית בלונדון. רבים מציוריה נמצאים כעת במוזיאון העירוני ובבריסטול גלריה לאמנות.
גלריה

דיוקן של אמה, אלן שארפלס
משפחת שארפלס בפיקניק
דיוקן של ג'ון סמית'
הערות שוליים

↑  Women in Bristol, pp.14
↑  Kathryn Metz. "Ellen and Rolinda Sharples: Mother and Daughter Painters". Woman's Art Journal (Vol. 16, No. 1, Spring–Summer, 1995): 3-4.
↑  "The Sharples Collection: Family and Legal Papers, (1794–1854) p. 16-17"
↑  "Bristol Reader's Guide, p. 14"
↑  Mark, Girouard. The English Town: A History of Urban Life, Yale University Press, 1995, p. 142
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1276193793  ISNI: 0000 0000 6802 507X  LCCN: nr94023659  RKD: 72217  SNAC: w6s4866j  ULAN: 500020314  VIAF: 95806053   WorldCat (עם VIAF): 95806053
נאום השנה החדשה של נשיא רוסיה

בוריס ילצין מודיע בנאום השנה החדשה 1999 על התפטרותו
דמיטרי מדבדב בנאום השנה החדשה 2008.
ולדימיר פוטין בנאום השנה החדשה 2017.
מאז 1991, נשיא הפדרציה הרוסית נושא נאום לשנה החדשה לעם ברוסיה (ברוסית: Новогоднее обращение президента Российской Федерации) מדי שנה ב-31 בדצמבר, במה שמהווה למסורת רבת שנים במדינה.
היסטוריה

לראשונה, פנייתו של ראש המדינה לעם התאפשרה הודות להתפתחות הטכנולוגיה, בעיקר הרדיו, ולאחר מכן הטלוויזיה. נאום הראשון כזה יכול להיחשב כברכות השנה החדשה ברדיו ב-31 בדצמבר 1935 על ידי יושב ראש הוועד הפועל המרכזי של ברית המועצות מיכאיל קלינין לחוקרי הקוטב.
היסטוריה > 1941. קלינין

ב-31 בדצמבר 1941 קלינין פנה בפעם הראשונה בתולדות ברית המועצות לכל העם הסובייטי בנאום רדיו לשנה החדשה:
חברים יקרים! אזרחי ברית המועצות! פועלים ופועלות! חקלאים קיבוציים וחקלאיות קיבוציות! האינטליגנציה הסובייטית! חיילים, מפקדים ועובדי מדינה בצבא האדום וחיל הים! פרטיזנים ופרטיזניות! תושבי האזורים הסובייטים שנכבשו זמנית על ידי הפולשים הפשיסטים הגרמנים! הרשו לי לאחל לכם שנה טובה ולרגל בוא השנה החדשה, הרשו לי להציג בפניכם סיכום קצר של המלחמה.

Дорогие товарищи! Граждане Советского Союза! Рабочие и работницы! Колхозники и колхозницы! Советская интеллигенция! Бойцы, командиры и политработники Красной Армии и Военно-Морского Флота! Партизаны и партизанки! Жители советских районов, временно захваченных немецко-фашистскими оккупантами! Разрешите поздравить вас с наступающим Новым годом. А по случаю наступления Нового года разрешите представить вам краткий итог войны.
ברכות השנה החדשה חזרו על עצמם בערב 1944, לפני הביצוע הראשון של ההמנון החדש של ברית המועצות. לאחר מותו של קלינין, הנאומים לשנה החדשה הופסקו עד 1953.
היסטוריה > וורושילוב. הוועד המרכזי של המפלגה

ב-31 בדצמבר 1953 ברדיו וב-1 בינואר 1957 נישא הנאום בידי יו"ר הנשיאות של הסובייט העליון של ברית המועצות קלים וורושילוב.
היסטוריה > משנת 1970 ועד קריסת ברית המועצות

מסורת הנאומים בטלוויזיה נפתחה על ידי המזכיר הכללי של הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות לאוניד ברז'נייב לפני בוא שנת 1971. הוא הופיע בשני ערוצי הטלוויזיה הראשונים ב-31 בדצמבר בשעה 23:50. הנאום לשנה החדשה שודר כמה דקות לפני חצות בפעם הראשונה לפני 1979. לאחר מכן, עקב מחלתו הקשה של ברז'נייב (ולאחר מכן יורי אנדרופוב וקונסטנטין צ'רננקו), הם נטשו את נוהג הברכות האישיות בידי ראש המדינה. מאז סוף שנות ה-70, קרא איגור קירילוב, קריין טלוויזיה ידוע, את הברכות לעם הסובייטי.
עם התרחבות שידורי הטלוויזיה והרדיו הלאומיים והאזוריים בברית המועצות, התפתחה מסורת של שידור בו-זמנית של נאום השנה החדשה לעם הסובייטי על ידי כל ערוצי הטלוויזיה ותחנות הרדיו הפועלות באזור נתון.
לפני צלצולי פעמוני הקרמלין ב-31 בדצמבר 1982, הופיע על מסך הטלוויזיה סגן היו"ר הראשון של הנשיאות של הסובייט העליון של ברית המועצות וסילי קוזנצוב שבירך את העם הסובייטי לשנה החדשה. זמן מה לאחר מותו של ברז'נייב, תפקיד יו"ר הנשיאות של ברית המועצות נותר פנוי (יורי אנדרופוב מונה רק למזכיר הכללי של הוועד המרכזי של המפלגה), כך שהופעתו של וסילי קוזנצוב על המסך בערב השנה החדשה נראתה הגיונית. קוזנצוב עצמו היה אז בן 81 והוא קרא ברכה בגיל כה מכובד על פיסת נייר, בלי להשתמש במשקפיים.
בדצמבר 1985 חודשה מסורת נאום השנה החדשה מטעם המדינה על ידי המזכיר הכללי של הוועד המרכזי של המפלגה מיכאיל גורבצ'וב (עד אז הוא עדיין לא היה יושב ראש הנשיאות של ברית המועצות, בשנים 1985–1988 תפקיד זה הוחזק על ידי אנדריי גרומיקו).
ערב השנה החדשה של 1987 לווה בהחלפה הדדית של נאומי הטלוויזיה לשנה החדשה בין ברית המועצות לארצות הברית: נשיא ארצות הברית רונלד רייגן פנה לעם הסובייטי, בעוד מיכאיל גורבצ'וב נשא דברים בפני העם האמריקאי.
משנת 1988 עד 1991, בתוכנית השנייה של הטלוויזיה המרכזית של ברית המועצות, הנאום שודר בתרגום עם כתוביות.
עם התמוטטות ברית המועצות, בשנים 1992 ו--1993 לא שודרו נאומי ראש השנה של בכירים במדינה. ב-31 בדצמבר 1991, הסאטיריקין מיכאיל זדורנוב בירך את רוסיה לרגל השנה החדשה, וגם זאת במסגרת תוכנית חגיגית לשנה החדשה של הטלוויזיה הראשונה. אולם, בערב השנה החדשה, בוריס ילצין נשא נאום שהוקדש בעיקר לתחילת המעבר לכלכלת שוק ושחרור המחירים מ-2 בינואר 1992. נאום זה שודר ב-30 בדצמבר ופורסם על ידי רוסיסקאיה גאזטה ב-31 בדצמבר 1991.
שידור

הקלטת נאום ראש השנה של נשיא הפדרציה הרוסית משודרת בטלוויזיה וברדיו בשעה 23:55 ובשעון מקומי בכל אחד מאזורי הזמן ברוסיה. בנאומו מסכם נשיא הפדרציה הרוסית את תוצאות השנה היוצאת, קובע סדרי עדיפויות לשנה הבאה ומברך את האזרחים לרגל השנה החדשה. לאחר נאומו נשמעים צלצולי חצות, המכריזים על תחילת השנה החדשה, ומושמע ההמנון הלאומי של רוסיה, שביצועו מלווה בנופים של הקרמלין במוסקבה. צילומי הנאום המשודר בטלוויזיה מתבצעים על ידי הערוץ הראשון (עד 2002, נקרא ORT).
בשל ריבוי אזורי הזמן ברוסיה, הודעת השנה החדשה אינה משודרת בשעה 23:55 בכל האזורים. לדוגמה, בקמצ'טקה, מאז 2010, הנאום הועבר לאחר תחילת השנה החדשה בשעה 0:55, ובערוצים מסוימים בשעה 1:55.
ב-25 בדצמבר 2017 הופיעו חדשות כי כל תושבי רוסיה יוכלו לראשונה לראות את ברכותיו של ראש המדינה בזמן, בשעה 23:55. ב-31 בדצמבר 2017, בערוצי הטלוויזיה המרכזיים ברוסיה (הערוץ הראשון, רוסיה-1 ורשת NTV), הוצג לראשונה נאום השנה החדשה תוך התחשבות באזורי זמן.
בקוסמודרום בייקונור, המוחכר על ידי רוסיה עד 2050, ערוץ הטלוויזיה המקומי משדר שתי הודעות בו-זמנית - מנשיאי רוסיה וקזחסטן ומכיוון שקזחסטן לא עוברת לשעון קיץ, שידור הערוצים הרוסיים עד 2011 בחורף הוסט קדימה בשעה.