stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדגר וולאס

| --- | --- |

 לידה:  1 באפריל 1875 גריניץ', הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  10 בפברואר 1932 (בגיל 56) בוורלי הילס, ארצות הברית
 שם לידה:  Richard Horatio Edgar Wallace 
 מדינה:  בריטניה
 שפות היצירה:  אנגלית
 תחום כתיבה:  בלשות, שירה, מותחנים, היסטוריה, מדע בדיוני
 סוגה:  מותחן 
 צאצאים:  Bryan Edgar Wallace, Penelope Wallace 
 מספר צאצאים:  3
 www.edgarwallace.org
 חתימה:   
 
ריצ'רד הורציו אדגר וולאס (באנגלית: Edgar Wallace‏; 1 באפריל 1875 - 10 בפברואר 1932) היה סופר בריטי שכתב רומנים, מחזות וסיפורים סנסציוניים על בלשים, גנגסטרים, הרפתקאות ומדע בדיוני. וולאס נחשב אחד מגדולי הסופרים הבריטים בכל הזמנים, והוא כתב מאות ספרים ומחזות.
וולאס עזב את בית הספר בגיל 12, הוא הצטרף לצבא בגיל 21 והיה כתב מלחמה במהלך מלחמת הבורים השנייה עבור רויטרס והדיילי מייל. הוא נאבק בחובות, עזב את דרום אפריקה, חזר ללונדון והחל לכתוב ספרי מתח כדי להתפרנס, ובנה לעצמו קריירה בינלאומית.
לאחר התמודדות לא מוצלחת לפרלמנט מטעם בלקפול (כאחד מהליברלים העצמאיים של דייוויד לויד ג'ורג') בבחירות הכלליות בבריטניה ב-1931, וולאס עבר להוליווד, שם עבד ככותב תסריטים עבור RKO. הוא מת בפתאומיות מסוכרת לא מאובחנת. וולאס היה סופר פורה עד כדי כך שאחד המוציאים לאור שלו טען שרבע מכל הספרים באנגליה נכתבו על ידו. בנוסף לעבודתו בעיתונות, כתב וולאס מחזות, שירה, ספרי עיון, 957 סיפורים קצרים ויותר מ-170 רומנים. יותר מ-160 סרטים נעשו על עבודתו של וולאס. הוא מכר למעלה מ-50 מיליון עותקים מיצירותיו. האקונומיסט מתאר אותו ב-1997 כ"אחד מסופרי המתח הפוריים ביותר של המאה ה-20".
בצעירותו

וולאס נולד לשחקנים ריצ'רד הורציו מריוט אדגר ומרי ג'יין "פולי" ריצ'רדס, לבית בלייר. אמו עבדה בתיאטרון כשחקנית עד שנישאה ב-1867. בעלה, קפטן ג'וזף ריצ'רדס היה קברניט ממשפחה אירית. הוא מת בים ב-1868, והותיר את אשתו ההרה חסרת כל. לאחר לידת אחיו הבכור של וולאס, חזרה אמו לבמה. ב-1872 היא הצטרפה ללהקת התיאטרון המשפחתית של מריוט, בניהולם של אליס מריוט, בעלה ריצ'רד אדגר ושלושת ילדיה הבוגרים: גרייס, אדליין וריצ'רד הורציו מריוט אדגר - אביו של אדגר, שהכניס את אמו להריון לא מתוכנן. בשל כך, ביקשה אמו מהמיילדת למצוא לתינוק משפחה מאמצת, והיא מצאה את משפחת פרימן, זוג עם עשרה ילדים.
הבת קלרה פרימן בת ה-20, הפכה לאם שנייה עבור אדגר, שהפסיק לראות את אמו הביולוגית בגיל צעיר. אביו המאמץ ג'ורג' פרימן היה נחוש בדעתו להבטיח שריצ'רד יקבל חינוך טוב, ובמשך זמן מה למד וולאס בבית ספר עם פנימייה בלונדון, שם למד עד גיל 12. בשנות העשרה שלו עבר וולאס מעבודה לעבודה, הוא מכר עיתונים, ביצע משלוחי חלב, עבד במפעל גומי, היה עוזר בחנות נעליים וטבח בספינה. בשנת 1894, הוא התארס לנערה מקומית בשם אדית אנסטרי, אך בהמשך ביטל את האירוסין והתגייס לחיל הרגלים.
וולאס נרשם בצבא הבריטי תחת השם אדגר וולאס, על שם מחברו של בן חור, לואיס וולאס. בשנת 1896 הוא הוצב בדרום אפריקה עם גדוד מערב קנט (אנ'). הוא לא אהב את חיי הצבא והצליח לארגן לעצמו העברה לחיל הרפואה המלכותי, שהיה כרוך בעבודה מפרכת פחות, אבל כלל התעסקות לא נעימה עבורו, לכן הוא הועבר שוב לחיל העיתונות, שלדעתו התאים לו יותר.
1898–1918

וולאס החל לפרסם שירה, בהשראת רודיארד קיפלינג, אותו פגש בקייפטאון בשנת 1898. ספר הבלדות הראשון שלו, המשימה שנכשלה, פורסם באותה שנה. ב-1899 מצא את דרכו להשתחרר מהצבא ופנה לעבוד בכתיבה במשרה מלאה. בהיותו באפריקה, הפך לכתב מלחמה, תחילה עבור רויטרס ולאחר מכן בדיילי מייל במהלך מלחמת הבורים.
בשנת 1901, בעודו בדרום אפריקה, נשא וולאס לאישה את אייבי מוד קלדקוט, למרות שאביה שהיה מיסיונר התנגד בתוקף לנישואים. ילדתם הראשונה של בני הזוג, אלינור קלייר וולאס, מתה בפתאומיות מדלקת קרום המוח ב-1903, והזוג חזר ללונדון זמן קצר לאחר מכן, כשהוא שקוע בחובות עמוקים. בלונדון, וולאס עבד עבור הדואר והחל לכתוב סיפורי בלשים במטרה להרוויח כסף מהיר. ב-1904 נולד לו בן, בריאן אדגר וולאס, וב-1908 נולדה לזוג בת נוספת, פטרישיה.
וולאס לא הצליח למצוא מוציא לאור לספרו הראשון, והקים חברת הוצאה לאור משלו, Tallis Press, שהוציאה בשנת 1905 את המותחן הסנסציוני ארבעה אנשים ישרים (אנ'). למרות הקידום בדואר ומכירות טובות, הפרויקט נוהל בצורה לא נכונה מבחינה כלכלית, ווולאס נאלץ לבקש עזרה כלכלית. בהמשך, וולאס פוטר ב-1907 מהדואר בעקבות אי דיוקים בכתיבתו. הוא הגיע לסף פשיטת רגל ואשתו נאלצה למכור את התכשיטים שלה כדי לקנות אוכל לבית.
במהלך 1907, נסע אדגר לקונגו הבלגית, כדי לדווח על זוועות שבוצעו נגד הקונגולזים שהיו תחת שלטונו של לאופולד השני, מלך הבלגים על ידי חברות הגומי הבלגיות, ובהן נהרגו עד 15 מיליון קונגולזים. איזבל תורן, מהמגזין Weekly Tale-Teller, הזמינה את וולאס לפרסם סדרת סיפורים בהשראת חוויותיו. אלה פורסמו כאוסף הראשון שלו שהפך לרב מכר. מאוחר יותר, ב-1935, עובד גם לסרט בכיכובו של פול רובסון. וולאס המשיך ופרסם עוד 11 אוספים דומים, שכללו 102 סיפורים על הרפתקאות אקזוטיות וטקסים שבטיים מקומיים. את 28 ספריו הראשונים ואת הזכויות להפקת סרטים מהם הוא מכר ללא תמלוגים, תמורת תשלום מיידי.
התקופה בין 1908 ל-1932 הייתה הפורייה ביותר בחייו של וולאס. בתחילה, הוא כתב בעיקר כדי להחזיר חובות לנושים בבריטניה ובדרום אפריקה. עם זאת, הצלחת ספריו החלה לשקם את המוניטין שלו כעיתונאי, והוא החל לדווח על מרוצי סוסים. בהמשך, קנה סוסי מרוץ משלו וגם הפסיד הון רב בהימורים.
במהלך 1916, ילדה אייבי את ילדה האחרון מאדגר, מייקל בלייר וולאס, ולאחר מכן היא הגישה בקשה לגירושין ב-1918.
1918–1929

ב-1921 נישא וולאס שוב למזכירתו אתל ויולט קינג, בתו של הבנקאי פרדריק קינג. ב-1923 נולדה בתם מרגרט פנלופה ג'ון (המכונה פני וולאס).
וולאס החל לקחת את קריירת הכתיבה הבדיונית שלו ברצינות וחתם עם מו"לים ב-1921. זה איפשר לו מקדמות, תמלוגים ומסעות קידום מכירות בקנה מידה מלא עבור ספריו. המוציא לאור פרסם אותו באגרסיביות כסופר ידוען, "מלך המותחנים". בשנת 1928, ההערכה הייתה שאחד מכל ארבעה ספרים שנקראו בבריטניה הגיע מעטו של וולאס. הוא כתב בז'אנרים רבים, כולל מדע בדיוני, מחזות ועשרה כרכים של ספרי היסטוריה על מלחמת העולם הראשונה. בסך הכל, הוא כתב למעלה מ-170 רומנים, 18 מחזות במה ו-957 סיפורים קצרים, ויצירותיו תורגמו ל-28 שפות.
וולאס שימש כיו"ר מועדון העיתונות של לונדון (אנ'), שממשיך להעניק פרס אדגר וולאס שנתי על הצטיינות בכתיבה. בעקבות ההצלחה הגדולה בכתיבתו, וולאס מונה ליו"ר תאגיד הסרטים הבריטי ליאון (אנ') ובתמורה התחייב לתת לליאון זכות ראשונים להפקת סרט על כל ספריו. החוזה של וולאס העניק לו משכורת שנתית, חבילה של מניות בחברה, נתח משמעותי מכל מה שליאון תפיק על בסיס עבודתו, בתוספת 10% מהרווחים השנתיים הכוללים של החברה. בנוסף, חברת ליאון העסיקה את בנו הבכור בריאן כעורך סרטים. עד 1929, הרווחים של וולאס היו כמעט 50,000 ליש"ט לשנה (שווה ערך לכ-2 מיליון ליש"ט במונחים נוכחיים).
וולאס היה סופר הפשע הבריטי הראשון שהשתמש בשוטרים בתור גיבוריו, ולא בבלשים חובבים, כפי שעשו רוב הסופרים האחרים באותה תקופה. רוב הרומנים שלו הם סיפורים עצמאיים; הוא השתמש רק לעיתים רחוקות בגיבורי סדרות, וכשעשה זאת הוא נמנע מסדר קפדני של הסיפורים, כך שלא נדרשה המשכיות מספר לספר.
ב-6 ביוני 1923, אדגר וולאס הפך לכתב הספורט הבריטי הראשון ברדיו, כאשר דיווח על המרוץ המפורסם של דרבי (אנ') עבור חברת השידור הבריטי, הגלגול המוקדם של ה־BBC.
שנותיו האחרונות

וולאס היה פעיל בהמפלגה הליברלית והתמודד בבלקפול בבחירות הכלליות בבריטניה ב-1931, כאחד מקומץ של ליברלים עצמאיים, שדחו את הממשלה הלאומית ואת התמיכה הליברלית הרשמית בה, ותמכו בסחר חופשי. הוא גם קנה עיתון בשם סאנדיי ניוז, ערך אותו במשך שישה חודשים וכתב בו טור תיאטרון, לפני שהוא נסגר. הוא הפסיד בבחירות ביותר מ-33,000 קולות, ולאחר מכן, בנובמבר 1931, נסע לארצות הברית כשהוא עמוס בחובות.
אדגר עבר להוליווד והחל לעבוד עבור RKO בכתיבת ותיקון תסריטים. בדצמבר 1931, הוא התחיל לעבוד על קינג קונג, עם זאת, בסוף ינואר הוא החל לסבול מכאבי ראש פתאומיים וחזקים ואובחן כחולה בסוכרת. מצבו הידרדר במהירות, הוא נכנס לתרדמת ומת משילוב של המחלה עם דלקת ריאות, ב-10 בפברואר 1932 בבוורלי הילס. הדגלים במשרדי העיתונים ברחוב פליט בלונדון הורדו לחצי התורן, והפעמון של כנסיית סנט ברייד (אנ') השמיע צלצולי אבל. גופתו הוחזרה לאנגליה והוא נקבר בבית הקברות ליטל מארלו, בקינגהמשייר, לא רחוק מביתו הכפרי בבריטניה.
למרות הצלחתו המאוחרת, וולאס צבר חובות עצומים, חלקם עדיין נותרו משנותיו בדרום אפריקה או מהתחייבויותיו לסוכני ההימורים במרוצים. התמלוגים הגדולים מעבודותיו הפופולריות איפשרו את הסדרת החובות בתוך שנתיים. רעייתו ויולט נפטרה בפתאומיות באפריל 1933, כשהיא בת 33. בתו פנלופה הייתה גם היא מחברת ספרי מסתורין ופשע, וכך גם בנו הבכור בריאן אדגר וולאס (אנ'), שנישא לסופרת מרגרט ליין (אנ').
צורת עבודתו

וולאס נהג להקליט את סיפוריו על פונוגרף ועוזריו היו מקלידים את הטקסט, מה שסייע למהירות הגבוהה בה הוא כתב את ספריו. רבים מהספרים המצליחים של וולאס הוכתבו כך בתוך יומיים או שלושה. רוב הרומנים שלו היו מסודרים בקטעים אך נכתבו בצורה הזו.
וולאס מיעט לערוך את עבודתו לאחר שהוכתבה והוקלדה, והוא היה שולח אותה ישירות למוציאים לאור, כשהוא מעדיף להימנע מעריכה חוזרת. המוציאים היו צריכים רק לוודא שאין בספר שגיאות עובדתיות.
הוא התמודד גם עם האשמות נרחבות שהוא משתמש בסופר רפאים כדי לפרסם ספרים, אם כי אין שום עדות לכך.
קינג קונג

מבין התסריטים הרבים שכתב עבור RKO, קינג קונג היה המפורסם ביותר. וולאס כתב את הטיוטה הראשונה בת 110 עמודים ל"החיה" (השם המקורי של הסרט) במשך חמישה שבועות, מסוף דצמבר 1931 עד ינואר 1932. בסך הכל, היו שלוש גרסאות טיוטה, אחת מהם בשם "קונג". אך השם נדחה משום שהוא היה דומה מדי לסרט אחר בשם צ'אנג, שיצא לאקרנים ב-1927, ומכיוון שהוא נשמע סיני. וולאס הציע את התואר של 'קינג קונג' והוא תיאר ביומנו את תהליך הכתיבה של הטיוטה, שנכתבה בהשראת סרטים כמו דרקולה ופרנקנשטיין.
הערות שוליים

1 2 3  Profile of Edgar Wallace for Crime Time magazine, web.archive.org, ‏2015-09-23
1 2  Edgar Wallace, www.goodreads.com
↑  רשימת סרטים המבוססים על ספריו של וולאס https://en.wikipedia.org/wiki/Films_based_on_works_by_Edgar_Wallace
↑  New Zealand Ministry for Culture and Heritage Te Manatu Taonga, Marriott, James Henry, teara.govt.nz (באנגלית)
↑  Gerolstein, Kurt of Gerolstein: Old Adam: or, when talent skips a generation, Kurt of Gerolstein, ‏2018-05-25
1 2 3 4 5  Past Masters: EDGAR WALLACE, www.shotsmag.co.uk
1 2 3 4 5 6 7  אדגר ואלאס והאדם השחור, באתר snark.co.il
1 2 3 4 5 6 7  Edgar Wallace, the King of Thrillers | Archaeology in Marlow, web.archive.org, ‏2015-06-14
1 2 3  "Invisible Ink: No 99 - Edgar Wallace". The Independent (באנגלית בריטית). נבדק ב-2025-03-13.
1 2  Jack Adrian, Obituary: Penny Wallace, independent, ‏11.2.1997
↑  Odds, Ends - TIME, web.archive.org, ‏2008-12-15
↑  דנה קסלר, ‏טוב ואנושי או רע ומפלצתי? קווים לדמותו של קינג קונג, באתר מעריב אונליין, 6 במרץ 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271042105171  PLWABN: 9810561044905606  BIBSYS: 90102676  BNC: 000270259  BNE: XX964880  BnF: cb119288201 (data)  CANTIC: a11242681  CiNii: DA02570655  GND: 118628739  ICCU: CFIV030719  ISNI: 0000 0000 8135 1320  LCCN: n80034938  LNB: 000000395  MusicBrainz: 92956c78-bf1c-48e4-bf52-5201eaa556f4  NDL: 00460089  NKC: jn19990008883  NLA: 35588347  NLG: 109101  NLK: KAC201851243  NSK: 000102083  NTA: 06898975X  RERO: 02-A003955365  SELIBR: 229003  SNAC: w6pv7hqx  SUDOC: 027192040  Trove: 1005566  VcBA: 495/263627  VIAF: 56617609   WorldCat (עם VIAF): 56617609 
הנצחה לוולאס ברחוב פליט
אביחי מנדלבליט

אביחי מַנדלבליט (נולד ב-29 ביולי 1963) הוא פרופסור למשפטים, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה והפרקליט הצבאי הראשי. כיהן גם כממלא מקום פרקליט המדינה ומזכיר הממשלה תחת ראש הממשלה בנימין נתניהו. בשנת 2022 מונה לפרופסור חבר נלווה-מומחה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, וביולי 2023 מונה לדיקן הפקולטה למשפטים במרכז האקדמי למשפט ולעסקים.
תקופת כהונתו של מנדלבליט כיועץ משפטי לוותה בסערות ציבוריות. המשמעותית שביניהן התרחשה כתוצאה מהחלטתו להגיש כתב אישום נגד ראש ממשלה מכהן בעבירות שחיתות חמורות, בפעם הראשונה בתולדות המדינה.
ביוגרפיה

מנדלבליט נולד וגדל בתל אביב, לברוך (מיקי) ועדה. אביו היה בעל חנות בגדים, מפקד באצ"ל, פעיל בתנועת החרות והליכוד, עסקן בקבוצת הכדורגל בית"ר תל אביב וסגן יו"ר ההתאחדות לכדורגל בישראל. כמפקד באצ"ל השתתף בהתקפת האצ"ל על יפו ונפצע בה. אמו, בת משפחת קרוג, הייתה פעילה בארגון "ההגנה" ודוקטור לחינוך.
כנער, שיחק מנדלבליט בנבחרת הנערים של מכבי תל אביב.
למד משפטים באוניברסיטת תל אביב במסגרת העתודה האקדמית. סיים תואר ראשון בשנת 1985 והתמחה במשרד עורכי הדין של אברהם נאמן. מנדלבליט נחשב לתלמידו של מאיר שמגר בתפיסתו המשפטית.
בגיל 26 חזר בתשובה והיה לתלמידו של האדמו"ר ברוך שלום הלוי אשלג.
ביוגרפיה > שירות צבאי

מילא שורה של תפקידים בפרקליטות הצבאית. ב-1988 מונה לסנגור צבאי פיקודי בפרקליטות פיקוד הדרום ומפח"ש. ב-1990 מונה לאחראי על הסנגוריה בפיקוד המרכז, חיל האוויר והמטכ"ל. ב-1991 מונה לשופט בית-המשפט הצבאי באזור חבל עזה. בשנת 1993 מונה לעוזר בכיר לתובע הצבאי הראשי ולאחר מכן לסגנו. ב-1997 מונה לסגן נשיא בית-הדין הצבאי של פיקוד הדרום וזרוע היבשה. בשנת 2000 מונה לסנגור הצבאי הראשי. לאחר מכן קודם לתפקיד סגן הפרקליט הצבאי הראשי.
ביוגרפיה > שירות צבאי > פרקליט צבאי ראשי

מנדלבליט שירת בתפקיד הפרקליט הצבאי הראשי (פצ"ר) בשנים 2004–2011. בספטמבר 2009 הועלה לדרגת אלוף.
על פעילות המחלקה לדין בינלאומי בפרקליטות הצבאית במבצע עופרת יצוקה אמר מנדלבליט: "דיני הלחימה הם חוקים שנועדו להסדיר ולצמצם, אך לא למנוע, את ההרג וההרס שהם חלק ממציאות המלחמה. משפטני הפרקליטות הצבאית פועלים כדי לסייע לצה"ל להילחם בתוך גבולותיו של משטר זה, מול אויב שאינו יודע גבולות."
כחוקר במכון לביטחון לאומי כתב כי צבא לא יוכל להכריע את המערכה ללא הישגים גם בחזית המדינית, ובשתי החזיתות החדשות: התקשורתית־התודעתית והמשפטית.
מנדלבליט הגיש בין היתר כתב אישום נגד סרן ר', על פיו ביצע שימוש בלתי חוקי בנשק ו"וידא הריגה" בילדה פלסטינית בת 14, בית המשפט דחה את הטענות. מנדלבליט אמר בעניין: "התייסרתי מאוד כאשר הייתי צריך להגיש את כתב האישום, והיום יש בי גם צד שמח שקצין בצה"ל לא הורשע בעבירה כה חמורה". כן העמיד לדין את סגן אדם מלול שהורשע בתקיפה בנסיבות מחמירות והתנהגות שאינה הולמת קצין. באופן תקדימי מנדלבליט פתח את דלתו לארגונים פוליטיים כדי להשמיע בפניו עדויות, ואף איפשר הרצאות של ארגון "מחסום Watch" בפני חיילי צה"ל. בריאיון ל"הארץ" בעניין זה בספטמבר 2009 אמר: "שיתוף הפעולה עם 'בצלם' הכי בולט. הם עוזרים לנו להגיע לדבר עם עדים, לברר תלונות. הם עושים את שלהם ואני את שלי. האינטרסים לא חופפים, אבל עם כל הביקורת של הארגונים עלינו, מטרתם להגיע לחקר האמת". מאידך, ספג מנדלבליט ביקורת מצד "בצלם", שטענו כי הוא מטייח חקירות של פשעי מלחמה.
בעקבות המבצע ניהל מנדלבליט חקירה של כ-140 מקרים שבהם עלה חשד שצה"ל עבר על דיני הלחימה. באף מקרה לא נמצא שצה"ל פגע במכוון בחפים מפשע, ומסקנות אלה שימשו כבסיס לדו"ח שחובר בצה"ל ובפרקליטות הצבאית ונועד להפריך את דו"ח גולדסטון, שעליו אמר מנדלבליט שהוא "שקר מרושע", ואף מעוות וקיצוני. מנדלבליט אמר על כך: "זו פגיעה ברשות השופטת שלנו ומכוונת נגד כל הדרג המשפטי ושיפוטי של ישראל. הרצון של גולדסטון הוא שישראל תהיה מודל למדינה מערבית שנלחמת נגד טרור, ולמעשה לגרום לתבוסתה. אם אנחנו רוצים לנצח את המלחמה אסור לנו להיכנע לתכתיבים המרושעים האלה שהוכתבו על ידי ועדת גולדסטון".
ביולי 2009 ביטל בג"ץ את החלטתו של מנדלבליט להעמיד לדין את המג"ד והחייל שהיו מעורבים בפרשת הירי בנעלין בעבירות של התנהגות שאינה הולמת בלבד, בנימוק של חוסר סבירות קיצוני והורה להמירם בסעיפים חמורים יותר. בתום המשפט הורשע המג"ד גם בניסיון לאיומים והחייל גם בשימוש בלתי חוקי בנשק.
ב-15 בספטמבר 2011 הסתיימה כהונתו של מנדלבליט בתפקיד הפצ"ר.
ביוגרפיה > שירות צבאי > פרשת הרפז

בחודש יוני 2014 נחקר באזהרה על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה, בחשד לביצוע עבירות שיבוש הליכי משפט ומרמה והפרת אמונים במסגרת פרשת הרפז, בעת כהונתו כפצ"ר. מנדבליט נחשד שידע כי מסמך הרפז נמצא בידי הרמטכ"ל גבי אשכנזי אך עדכן את הרשויות רק יממה לאחר מכן, וכן כי העביר לאשכנזי ולעוזרו ארז וינר מידע מישיבות שהתקיימו בלשכת היועץ המשפטי לממשלה. מנדלבליט מתח ביקורת על התנהלות החקירה והפרקליטות בעתירתו לבית המשפט. במאי 2015 החליט היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, לסגור את תיק החקירה נגד מנדלבליט, מכיוון שלא נגרם נזק קונקרטי לחקירה וכי מנדלבליט "עשה את המעשה הנכון בזמן הקצר ביותר".
במסמך שהגיש לראש הממשלה נתניהו ולוועדת האיתור לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה, תיאר וינשטיין מספר היבטים אתיים ונורמטיביים בעייתיים בהתנהגותו של מנדלבליט בפרשה, ואת השלכותיה האפשריות להמשך כהונתו כמזכיר הממשלה וכן למינויו כיועץ משפטי לממשלה.
מנדלבליט הגיב על הטענות נגדו במסמך מפורט שהגיש לוועדת האיתור בראשות גרוניס, מעמדו לא שונה. פרקליט המדינה ניצן והיועץ ויינשטיין סברו כי יש לסגור את התיק בעילה משולבת, של חוסר ראיות ושל בחינת מכלול הנסיבות. מאחר שבמחשב המשטרה אין אפשרות של עילה משולבת נותר התיק למעשה פתוח. מנדלבליט דרש כי התיק ייסגר בעילה של חוסר אשמה ועתר בעניין לבג"ץ, במסגרת העתירה אף האשים כי תכלית החקירה כנגדו נועדה לפגוע בו אישית בעצם קיום החקירה והפרחת החשדות. בפסק הדין נכתב "דומה כי התיק נסגר, בין היתר, משיקולי חוסר אשמה". עוד כתב השופט ג'ובראן כי אינו סבור שבפרשה דבק במנדלבליט "דופי המעיד על פגם ערכי-נורמטיבי". לאחר שמונה מנדלבליט ליועץ המשפטי לממשלה שבו פרקליטיו ודרשו מן הפרקליטות לסגור את התיק בעילת חוסר אשמה. בכירי הפרקליטות סברו כי לאור דברי בג"ץ אכן יש לעשות זאת, ובכל זאת נמנעו מכך בשל חשש לניגוד עניינים, שהרי כולם כפופים למנדלבליט בתפקידו כיועמ"ש. כתוצאה מכך נותר התיק פתוח ברישום המשטרתי למרות ההחלטה על סגירתו. נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, דוד רוזן, קבע כי נפל פגם בהתנהלות זו של הפרקליטות, משום שבעקבות הכרעת בג"ץ בעניין, החשש לשמו הטוב של מנדלבליט צריך היה לגבור על בעיית ניגוד הענייניים.
ב-8 במאי 2020 פרסמה איילה חסון בחדשות 13 כי בשיחה משנת 2010 המצויה בקלטת השמורה בפרקליטות אמר מנדלבליט לרמטכ"ל גבי אשכנזי ביחס למסמך הרפז, "אני אסגור לך את העניין". לטענת הפרקליטות (שהוכחשה על ידי חסון) השיחה היא האזנת סתר, משום שאשכנזי הורה לא להקליט את השיחה, ולכן אסור על פי חוק לפרסם את תוכנה. עוד נטען כי הדברים מעוותים ואינם משקפים את הנאמר באותה שיחה. לפי בן כספית בעת השיחה האמורה החשדות נגד אשכנזי כבר הופרכו. הקלטות השיחות של מנדלבליט ואשכנזי חוסות תחת צו איסור פרסום שאושרר בפסק דין של בית המשפט העליון, לבקשת גבי אשכנזי, בגין הזכות לפרטיות. בדו"ח שפרסם נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות ציין הנציב כי בהתאם לעמדת גורמי אכיפת החוק, בדיעבד התחוור כי לא היה בהקלטה זו להביא לשינוי התמונה הראייתית וכלל שיקולי ההעמדה לדין בתיק.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > מזכיר הממשלה

לאחר פרישתו מצה"ל עבד על עבודת דוקטורט במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, בנושא "לוחמת משפט ומדינת ישראל - ניסיון העבר ומבט לעתיד" בהדרכתה של פרופסור יפה זילברשץ. הוא סיים את העבודה בתשע"ה. בנוסף שימש חוקר במכון למחקרי ביטחון לאומי.
ב-13 במאי 2013 מונה למזכיר הממשלה ושימש בתפקיד במהלך כהונת ממשלת ישראל השלושים ושלוש ובתחילת כהונת ממשלת ישראל השלושים וארבע. בתפקיד זה היה אחראי בין היתר לגיבוש מתווה הכותל - מתווה פשרה לסוגיית נשות הכותל.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > יועץ משפטי לממשלה

ועדת האיתור לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה אישרה את מינויו של מנדלבליט ברוב קולות, למרות התנגדות יו"ר הוועדה, אשר גרוניס, שסבר שיש להטיל על מנדלבליט תקופת צינון לאחר תפקידו כמזכיר הממשלה. כאמור לעיל, הוועדה החליטה שלא להתייחס למעורבותו בפרשת הרפז, בהיעדר יכולת שיפוטית ובהתבססה על כך שתיק החקירה בעניינו נסגר. ב-3 בינואר 2016 החליטה הממשלה על מינויו של מנדלבליט ליועץ המשפטי לממשלה. שתי עתירות הוגשו לבג"ץ נגד מינויו, ובהן הועלו טענות על ליקוי בתהליך בחירתו וחלקו בפרשת הרפז. העתירות נדחו. ב-1 בפברואר 2016 החליף מנדלבליט את יהודה וינשטיין והחל לכהן כיועץ המשפטי לממשלה.
בכתבה של עמית סגל, ששודרה בספטמבר 2024, נחשפו הקלטות של שיחות בין מנדלבליט לבין אפי נוה, בעת שהאחרון כיהן כראש לשכת עורכי הדין בישראל, ובהן נתגלה כיצד פעל מנדלבליט לקדם את מינויו לתפקיד היועץ המשפטי ביחד עם נוה, הן בוועדת המינויים בראשות גרוניס והן בבג"צ.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > גישתו לתפקיד היועץ

תפיסתו את תפקיד היועמ"ש, היא שעל היועץ לעשות ככל ביכולתו לקיים את מדיניות הממשלה הנבחרת, אך בהתאם לחוק ורק במקרים חריגים ביותר להתנגד להצעת הממשלה. גם כשהוא מביע התנגדות חוקית לבקשת הממשלה, על היועץ לנסות ולאתר חלופות חוקיות המממשות את מדיניות הממשלה, עד כמה שניתן במסגרת החוק.
החל מיולי 2016 מפרסם מנדלבליט מרצונו, מדי שלושה חודשים, את יומן הפגישות שלו.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > פרשת עמונה

בנובמבר ודצמבר 2016 ניהל מגעים עם נתניהו ומפלגת הבית היהודי על מנת למצוא פתרון לתושבי עמונה, שבג"ץ פסק שיש לפנותה ב-25 בדצמבר 2016. הוא התנגד להצעת חוק ההסדרה, סירב לייצג את עמדת הממשלה בבג"ץ והגיש לבית המשפט חוות דעת התומכת בפסילת החוק (שאכן נפסל על ידי בג"ץ). עם זאת, בנובמבר 2017 פרסם עמדה שלפיה מותר להפקיע קרקע מפלסטינים לצורכי ציבור בהתנחלויות ביו"ש ואף אישר בדיעבד הפקעת קרקעות פרטיות של פלסטינים כאשר המכירה נעשתה בתום לב.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > חקירות ראש הממשלה

בהמשך 2016 הנחה את חקירת החשדות, ב"תיק 1000", ב"תיק 2000" וב"תיק 4000", כלפי ראש הממשלה בנימין נתניהו, חקירות שהתפתחו לחקירות באזהרה של נתניהו. בנובמבר 2016 החלו הפגנות סמוך לביתו של מנדלבליט, במחאה על תפקודו בעניין חקירת ראש הממשלה בנימין נתניהו ובדרישה שיגיש כתב אישום נגדו. ההפגנות, שהתנהלו מדי מוצאי שבת, החלו סמוך לביתו של מנדלבליט ונדחקו בהדרגה בהוראת המשטרה עד לכיכר גורן, המרוחקת כ-400 מטרים מביתו. המחאה התפשטה גם למקומות נוספים בישראל. מנדלבליט התייחס להפגנות ואמר כי "חופש הביטוי ובכללו הזכות להפגין הם מזכויות היסוד במדינה דמוקרטית" והוסיף: "ההחלטה על הגשת כתב אישום תתקבל אך ורק על בסיס האינטרס הציבורי. לעולם לא נהיה מונעים משיקולים זרים". ב-2017 קיבל מנדלבליט את המלצות המשטרה והפרקליטות והחליט על סיומן של מספר בדיקות בעניינו של רה"מ בנימין נתניהו, בהן פרשת ביביטורס. ב-28 בפברואר 2019 הודיע מנדלבליט כי החליט לשקול העמדה לדין של נתניהו, בכפוף לשימוע, בשלושת התיקים: בתיק 1000 ו-2000 באשמת מרמה והפרת אמונים, ובתיק 4000 באשמת שוחד, מרמה והפרת אמונים. זאת בניגוד לפרקליט המדינה שי ניצן ולפרקליטה המלווה ליאת בן ארי. הם המליצו להעמיד את ראש הממשלה בנימין נתניהו לדין, בכפוף לשימוע, בגין עבירה של קבלת שוחד בכל שלושת התיקים. ב-21 בנובמבר 2019 הודיע על החלטתו להגיש כתב אישום בתיקים אלה. ב-25 בנובמבר 2019 הודיע על עמדתו שלא מוטלת חובה משפטית על נתניהו להתפטר מתפקידו כראש הממשלה.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > פרשת משפטים בושה

בפברואר 2020, שבת פרשת משפטים, צעדה עורכת הדין שירה שפיץ לבית הכנסת הסמוך למקום מגוריה, ומשדרכה הצטלבה בדרכו של מנדלבליט, סיננה לעברו את המילים "פרשת משפטים, בושה". מנדלבליט דיווח על כך למאבטחו ובעקבות זאת המשטרה עצרה אותה והיא נלקחה לתחנת משטרה, למרות היותה שומרת שבת. לאחר מכן נפתח כנגדה תיק פלילי על כך והטיפול בו נמשך כמעט שנה. נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, השופט (בדימוס) דוד רוזן, מתח ביקורת על ההחלטה וציין שאין להעמיד לדין אזרח במקרה זה שבו ההתבטאות חוסה תחת חופש הביטוי. שפיץ תבעה את המדינה ונפסק לטובתה פיצוי בסך 70,000 ש"ח.
באוקטובר 2020 מתח נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, דוד רוזן, ביקורת על כך שמנדלבליט התעלם במשך שנה ושלושה חודשים מפניית הנציב בעניין חריגה מנהלים ביחס למינויו של מני נפתלי לעד מדינה, למרות שמונה מכתבים של הנציב ופניות נוספות.
במאי 2020 התלונן מנדלבליט במשטרה על איומים והטרדות נגדו.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > מינוי פרקליט המדינה ה-12

לקראת סיום כהונת פרקליט המדינה שי ניצן, דרש מנדלבליט למנות במקומו את שלמה למברגר. למרות זאת, הודיע שר המשפטים, אמיר אוחנה, על מינוי המשנה לפרקליטת מחוז המרכז, אורלי בן ארי-גינזברג, לממלאת מקום פרקליט המדינה. מנדלבליט הגיב כי "מינוי זה חורג באופן קיצוני ממתחם הסבירות ולפיכך קיימת מניעה משפטית באישורו". בג"ץ הקפיא את המינוי בצו ביניים וכעבור יומיים הודיעה בן ארי שהיא חוזרת בה מהסכמתה לקבל את התפקיד.
כחודש וחצי לאחר מכן, בראשית פברואר 2020, מינה אוחנה את דן אלדד למ"מ פרקליט המדינה בניגוד לדעתו של מנדלבליט, אך לאחר המינוי הודיע מנדלבליט כי לא יתנגד באופן אקטיבי. לאחר שמינויו של אלדד פקע בתום שלושה חודשים, הודיע מנדלבליט שהוא עצמו ימלא את מקומו של פרקליט המדינה, אך נתקל בהתנגדותו של שר המשפטים שאמר שליועמ"ש אין סמכות למנות את עצמו לתפקיד ושמנכ"ל המשרד סיגל יעקבי תקבל את הסמכויות. באוגוסט אותה שנה פרסם נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, דוד רוזן, דו"ח שמגבה את התנגדות מנדלבליט למינויו של דן אלדד ואת החלטת מנדלבליט למלא בעצמו את מקום פרקליט המדינה, אך ציין שאכן קיים פגם עקרוני בכך שהיועץ המשפטי ישמש גם כפרקליט המדינה, שלדברי הנציב ראוי לתקנו בחקיקה. בינואר 2021, לאחר כשמונה חודשים בתפקיד, החליף אותו עמית איסמן כממלא מקום פרקליט המדינה.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > סמכותו השיפוטית של בית המשפט הפלילי הבינלאומי בהאג, לגבי שטחי יהודה, שומרון ועזה

בדצמבר 2019 פרסם חוות דעת בה קבע שלבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג אין סמכות לדון בתלונות הפלסטינים על פשעי מלחמה שבוצעו בשטחי יהודה ושומרון וברצועת עזה. לאחר הודעת התובעת של בית הדין שיש עילה לפתוח בחקירה נגד ישראל הגיב מנדלבליט ואמר כי הוא "דוחה בתקיפות את ההחלטה. אין מקום להתערבות שיפוטית בין-לאומית מצדו של בית הדין שאמור לטפל בזוועות החמורות ביותר במקומות שבהם שלטון החוק קרס. קידום הליכים בעניין ישראל בעקבות פניית הרשות הפלסטינית – בלתי מתקבל על הדעת. לבית הדין אין ולא יכולה להיות סמכות שיפוט מסיבות משפטיות ברורות, ושום לוליינות משפטית לא תשנה זאת". אמנם במאי 2024 אמר, כי הצווים שניתנו על ידי בית הדין הבינלאומי בהאג נגד ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל נכונים.
ביוגרפיה > בשירות המדינה > פסילת מועמדים לכנסת

במרץ 2019 מסר מנדלבליט לוועדת הבחירות את חוות דעתו לפסול את מיכאל בן ארי מהתמודדות לכנסת ה-21 בשל אמירות גזעניות מצידו על בסיס חוק יסוד הכנסת סעיף 7א, זאת לאחר 16 שנה שבהן לא הוצע על ידי היועמ"ש לפסול חברי כנסת או רשימות. במקביל התנגד לדרישה לפסול את מפלגת בל"ד בטענה של חתירה לביטול הגדרתה של מדינת ישראל כמדינה יהודית, ותמיכה בטרור. ועדת הבחירות דחתה את שתי המלצותיו, אולם בית המשפט העליון קיבלן ברוב דעות, פסל את בן ארי והכשיר את בן גביר ובל"ד.