stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רויאל ראמבל
היסטוריית קרבות הראמבל > זוכי הרויאל ראמבל של הגברים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
זוכי הרויאל ראמבל
שנה:: זוכה:
| 1988 | "האקסו" ג'ים דאגן |  |
| 1989 | ביג ג'ון סטאד |  |
| 1990 | האלק הוגאן |  |
| 1991 | האלק הוגאן |  |
| 1992 | ריק פלייר |  |
| 1993 | יוקוזונה |  |
|  1994 | ברט הארט |  |
|  1994 | לקס לוגר |  |
| 1995 | שון מייקלס |  |
| 1996 | שון מייקלס |  |
| 1997 | "סטון קולד" סטיב אוסטין |  |
| 1998 | "סטון קולד" סטיב אוסטין |  |
| 1999 | מר מקמהן |  |
| 2000 | דוויין "דה רוק" ג'ונסון |  |
| 2001 | "סטון קולד" סטיב אוסטין |  |
| 2002 | טריפל H |  |
| 2003 | ברוק לסנר |  |
| 2004 | כריס בנואה |  |
| 2005 | בטיסטה |  |
| 2006 | ריי מיסטריו |  |
| 2007 | אנדרטייקר |  |
| 2008 | ג'ון סינה |  |
| 2009 | רנדי אורטון |  |
| 2010 | אדג' |  |
| 2011 | אלברטו דל ריו |  |
| 2012 | שיימוס |  |
| 2013 | ג'ון סינה |  |
| 2014 | בטיסטה |  |
| 2015 | רומן ריינס |  |
| 2016 | טריפל H |  |
| 2017 | רנדי אורטון |  |
| 2018 | שינסקה נקאמורה |  |
| 2019 | סת' רולינס |  |
| 2020 | דרו מקינטייר |  |
| 2021 | אדג' |  |
| 2022 | ברוק לסנר |  |
| 2023 | קודי רודס |  |
| 2024 | קודי רודס |  |
| 2025 | ג'יי אוסו |  |
היסטוריית קרבות הראמבל > זוכות הרויאל ראמבל של הנשים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
זוכות הרויאל ראמבל
שנה:: זוכה:
| 2018 | אסקה |  |
| 2019 | בקי לינץ' |  |
| 2020 | שארלוט פלייר |  |
| 2021 | ביאנקה בלאייר |  |
| 2022 | רונדה ראוזי |  |
| 2023 | ריאה ריפלי |  |
| 2024 | ביילי |  |
| 2025 | שארלוט פלייר |  |
היסטוריית קרבות הראמבל > הכי הרבה זכיות למתאבק/ת

| שם המתאבק | מס' ניצחונות | שנים |
| --- | --- | --- |
| "סטון קולד" סטיב אוסטין | 3 | 1997, 1998, 2001 |
| האלק הוגאן | 2 | 1990, 1991 |
| שון מייקלס | 2 | 1995, 1996 |
| טריפל H | 2 | 2002, 2016 |
| ברוק לסנר | 2 | 2003, 2022 |
| בטיסטה | 2 | 2005, 2014 |
| ג'ון סינה | 2 | 2008, 2013 |
| רנדי אורטון | 2 | 2009, 2017 |
| אדג' | 2 | 2010, 2021 |
| קודי רודס | 2 | 2023, 2024 |
| שארלוט פלייר | 2 | 2020, 2025 |
היסטוריית קרבות הראמבל > מתאבקים שזכו בקרב בהופעת הבכורה שלהם

| שם המתאבק | שנה |
| --- | --- |
"האקסו" ג'ים דאגן: 1988
ביג ג'ון סטאד: 1989
ריק פלייר: 1992
יוקוזונה: 1993
לקס לוגר: 1994
מר מקמהן: 1999
ברוק לסנר: 2003
כריס בנואה: 2004
אלברטו דל ריו: 2011
שינסקה נקאמורה: 2018
היסטוריית קרבות הראמבל > המתאבקים שהגיעו לארבעת האחרונים בראמבל

| שם המתאבק | כמה פעמים הופיע בארבעת האחרונים | שנים |
| --- | --- | --- |
| רנדי אורטון | 8 | 2006, 2007, 2009, 2011, 2012, 2017, 2020, 2021 |
| ג'ון סינה | 6 | 2005, 2008, 2010, 2013, 2018, 2025 |
| רומן ריינס | 6 | 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2020 |
| שון מייקלס | 5 | 1994, 1995, 1996, 2007, 2010 |
| "סטון קולד" סטיב אוסטין | 5 | 1997, 1998, 1999, 2001, 2002 |
| בטיסטה | 5 | 2003, 2005, 2008, 2010, 2014 |
| קיין | 5 | 2000, 2001, 2003, 2008, 2015 |
| טריפל H‏ | 5 | 2002, 2006, 2008, 2009, 2016 |
| אדג' | 5 | 2005, 2007, 2010, 2020, 2021 |
| ביג שואו | 4 | 2000, 2004, 2012, 2015 |
| שיימוס | 4 | 2012, 2013, 2014, 2016 |
| בריטיש בולדוג | 3 | 1991, 1995, 1996 |
| האלק הוגאן | 3 | 1990, 1991, 1992 |
| הרוק | 3 | 1998, 2000, 2001 |
| אנדרטייקר | 3 | 1997, 2003, 2007 |
| סת' רולינס | 3 | 2019, 2021, 2023 |
הערות שוליים

↑  Full Event Results, WWE (באנגלית)
↑  The King of Kings is crowned the WWE World Heavyweight Champion, WWE (באנגלית)
| זוכי קרב הרויאל ראמבל |
| --- | --- | --- |
| זוכי קרב הגברים | ג'ים דאגן (1988) • ביג ג'ון סטאד (1989) • האלק הוגאן (1990 ו-1991) • ריק פלייר (1992) • יוקוזונה (1993) • ברט הארט ולקס לוגר (1994) • שון מייקלס (1995 ו-1996) • סטון קולד סטיב אוסטין (1997, 1998 ו-2001) • וינס מקמהן (1999) • הרוק (2000) • טריפל H ‏ (2002 ו-2016) • ברוק לסנר (2003 ו-2022) • כריס בנואה (2004) • בטיסטה (2005 ו-2014) • ריי מיסטריו (2006) • אנדרטייקר (2007) • ג'ון סינה (2008 ו-2013) • רנדי אורטון (2009 ו-2017) • אדג' (2010 ו-2021) • אלברטו דל ריו (2011) • שיימוס (2012) • רומן ריינס (2015) • שינסקה נקאמורה (2018) • סת' רולינס (2019) • דרו מקינטייר (2020) • קודי רודס (2023 ו-2024) • ג'יי אוסו (2025) |  |
| זוכות קרב הנשים | אסקה (2018) • בקי לינץ' (2019) • שארלוט פלייר (2020 ו-2025) • ביאנקה בלאייר (2021) • רונדה ראוזי (2022) • ריאה ריפלי (2023) • ביילי (2024) |  |
| זוכי קרב הרויאל ראמבל הגדול ביותר | ברון סטרומן (2018) |  |
ג'ים דאגן - המנצח הראשון של הרויאל ראמבל (1988)
שיימוס - הזוכה של רויאל ראמבל של שנת 2012
"סטון קולד" סטיב אוסטין מחזיק בכמות הניצחונות הגדולה ביותר ברויאל ראמבל, כ-3 פעמים.
לגו שר הטבעות (משחק וידאו)

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  PlayStation Vita, נינטנדו 3DS, נינטנדו DS נ"א: 30 באוקטובר 2012 אירופה: 23 בנובמבר 2012 פלייסטיישן 3, Xbox 360, Microsoft Windows, Wii נ"א: 13 בנובמבר 2012 אירופה: 23 בנובמבר 2012 OS X 22 בפברואר 2013 אנדרואיד, iOS 7 בנובמבר 2013
 סוגה:  משחק פעולה-הרפתקאות
 פיתוח:  TT Games
 הוצאה לאור:  Warner Bros. Interactive Entertainment, Feral Interactive
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית צרפתית גרמנית
 עיצוב:  טובי אוורט דואי רוברטס אנדרו הולט
 סדרה:  Lego The Lord of the Rings 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  שחקן יחיד, רב משתתפים
 פלטפורמות:  אנדרואיד iOS Microsoft Windows נינטנדו 3DS נינטנדו DS OS X פלייסטיישן 3 PlayStation Vita Wii Xbox 360
 דרישות מערכת
 מעבד:  Dual Core CPU, מינימום 2GHz
 זיכרון:  1GB
 כרטיס מסך:  NVIDIA 7600 או ATI Radeon HD 1950
 מקום פנוי:  8GB
 
 אתר רשמי
 
לגו שר הטבעות (באנגלית: Lego The Lord of the Rings) הוא משחק וידאו הרפתקאות בנושא לגו שפותח על ידי TT Games. המשחק יצא ל-נינטנדו 3DS, נינטנדו DS, PlayStation Vita, Microsoft Windows, Wii, פלייסטיישן 3 ו-Xbox 360. גרסת OS X של המשחק, שפורסמה על ידי Feral Interactive, יצאה לאור ב-21 בפברואר 2013.
המשחק מבוסס על טרילוגיית סרטי שר הטבעות, והוא עוקב אחר קווי העלילה המקוריים, בסגנון הומורסיטי, של אחוות הטבעת, שני הצריחים ושיבת המלך, המשחק מעביר את השחקנים דרך אירועי הסרטים האפיים, "בצורה מלאת הומור ובסגנון הנהדר של משחקי לגו". המשחק משתמש במוזיקה ובקטעי קול שנלקחו משלושת הסרטים. החברה המפתחת Traveller's Tales הצהירו שיפחיתו את הומור הסלפסטיק שנמצא בכותרים רבים אחרים של משחקי לגו. המשחק עוקב אחר האירועים בסרטים; עם זאת, כמו סדרת לגו מלחמת הכוכבים, כמה סצנות מהסרטים שונו כדי להיות יותר ידידותיות למשפחה או כדי לספק הקלה קומית לשחקן.
ב-1 בינואר 2019, כל המכירות הדיגיטליות של המשחק הופסקו. זה הפך רשמי כמה ימים לאחר מכן על ידי המוציאים לאור האחים וורנר. המשחק נוסף מאוחר יותר לסטים ב-27 באפריל 2020, והוא הגיע לקונסולת Xbox One לסדרות X ו-S ב-16 בנובמבר 2021.
משחקיות

במהלך המשחק, שחקנים יכולים לאסוף ולהשתמש בפריטים קסומים, כגון האור של אארנדיל, חבל אלפים ומגוון רחב של חרבות, קשתות, כלי נשק ושריונות מהסרטים. לדמויות במשחק יש מגוון יכולות, כמו היכולת להאיר מקומות חשוכים (פרודו, גנדלף, רדאגסט וסרומן) והיכולת להיות מושלך אל עבר חפצים ומקומות (גימלי וגלוין). לכל דמות יש מלאי משלה, שבדרך כלל מכיל כלי נשק ופריטי הרפתקה. לדמויות מסוימות יש פריטים עם יכולות שבלעדיות לדמויות או רק למספר קטן של דמויות. יש גם מלאי המשותף לכל הדמויות, הכולל את כל פריטי המיתריל, פריטים הנמצאים ברחבי העולם הפתוח ובמשימות, שבכולן יש מגוון גדול של כלי נשק ויכולות.
למשחק יש בסך הכל 18 שלבים (לא כולל שלב בונוס בסיום), כמו גם סוף נסתר, שנחשף לאחר השלמת 100% מהמשחק. במערכת הלחימה של המשחק, השחקן תוקף את אויביו על ידי שימוש בכלי נשק פשוטים או בירי של חצים או קסמים, כשהשחקן או לוחץ על כפתור ההתקפה או מכוון. עם זאת, אם גם השחקן וגם האויב משתמשים בחרבות, הם עשויים להיכנס למצב לחימה קצר בחרבות בו השחקן לוחץ על כפתור הלחימה כמה פעמים. במהלך המשחק, חלקים מסוימים מהשלבים וגם מהעולם הפתוח ניתנים למעבר או להשלמה רק על ידי שימוש בפריטים מסוימים או ביכולות מיוחדות. יכולות כגון דיג, ירי בקשת, איסוף מים, חומר נפץ, אי נראות, שבירת לבני לגו של מורדור, אור וקפיצה לגובה.
משחקיות > שיטוט בעולם הפתוח

בעולם הפתוח של המשחק, השחקן, ששולט ב-2 דמויות הניתנות להחלפה, יכול לחקור בחופשיות את עולם המשחק, המשתרע על פני כל הארץ התיכונה חוץ מיער-אופל והאדמות שמדרום למורדור (הרד). בעוד ששחקנים משוטטים בעיקר ברגל, יש להם אפשרות להשתמש ב-"Fast Travel", אשר משגר את השחקן לכל מקום בו הוא היה ומאפשר לשחקן לשנות בין יום ללילה. במקומות ספצייפים במשחק ניתנת לשחקן אפשרות לרכב על סוסים. בחלקים מהמפה, ישנם כמה מקומות בולטים, כגון יצירת דמות מותאמת אישית במעון באג שבפלך, המאפשרת לשחקנים ליצור דמויות מותאמות אישית, והנפח בברי, שמייצר פריטים באמצעות לבני מיתריל שהשחקן מוצא ברחבי העולם.
בזמן שיטוט בעולם הפתוח, השחקן יכול לקנות חלק מהדמויות על ידי מציאתן ברחבי הארץ התיכונה, הבסתן בקרב, ואז קנייתן עבור מספר משתנה של סמנים. עבור דמויות אחרות, השחקן צריך להשלים פאזלים כדי למצוא את אסימוני הדמות שלהם, ובשלב זה ניתן לקנות אותם דרך מסך בחירת דמות.
ישנן גם משימות צד שונות הפזורות ברחבי הארץ התיכונה, אשר בדרך כלל בסופן השחקן מוצא פריט מיוחד. עם מציאת הפריט, השחקן מתוגמל בדרך כלל באמצעות תוספות, המעניקות לשחקן חיזוקים מיוחדים. כמו כן, ברחבי הארץ התיכונה פזורים שרטוטים, לבני מיתריל ופריטי אספנות אחרים.
משחקיות > דמויות

יש יותר מ-80 דמויות שניתן לשחק בהן, ביניהן פרודו באגינס, גנדלף, לגולאס ורבים אחרים שאפשר לגלות ולקנות, ואפילו תום בומבדיל, דמות שמופיעה בספרים אך לא בטרילוגיית הסרטים. השחקן יכול גם ליצור דמויות משלו, על ידי נסיעה להוביטון וכניסה לבית ההוביט עם הדלת הירוקה, ביתם של פרודו ובילבו, מעון באג.
עלילה

עלילת המשחק עוקבת אחר אותם קווי עלילה של טרילוגיית הסרטים, שר הטבעות: אחוות הטבעת, שני המגדלים ושיבת המלך. עם זאת, מפתחי המשחק שינו כמה מקווי העלילה כדי להתאים את האירועים למספר המוגבל של שלבי המשחק. קטעים מרכזיים שוחזרו מהסרטים, כמו הסצנות ממכרות מוריה. לכל דמות יש לפחות יכולת מיוחדת אחת. ככל שהעלילה מתקדמת, הדמויות יכולות להוסיף פריטים וכלי נשק חדשים למלאי שלהן, ובכך להוסיף אלמנטים של משחקי תפקידים למשחקי הלגו המסורתיים.
פיתוח

המשחק לא שוחרר עבור Wii U כי לגו, TT Games ונינטנדו היו עסוקים בהשלמת המשחק לגו אנדרקאבר, שכבר איחר מבחינת לוחות הזמנים של החברות. גרסת ה-Wii לאירופה נדחתה ל-30 בנובמבר. המשחק שוחרר גם עבור iOS ב-20 באוקטובר 2013. המשחק ברובו זהה, עם שינויים קלים.
פיתוח > שמע

בדומה ללגו באטמן 2: DC גיבורי על, לגו שר הטבעות כולל דמויות שמדברות. זה הופך אותו למשחק הלגו השני שמציג דיאלוג ממשי, המשחק השלישי הוא לגו אנדרקאבר. עם זאת, הדיאלוג בלגו שר הטבעות נלקח ישירות מהסרטים בניגוד לשניים האחרים, שכללו גם שמע מקורי. קולות נוספים במשחק סופקו על ידי אריק ארטל, סטיבן בלום, קאם קלארק, כריס אדגרלי, קיירן אליוט, גדעון אמרי, קריספין פרימן, בוב ג'ולס, טום קיין, ג'ניפר טיילור לורנס, יורי לואנטל, ג'ים מסקימן, נולאן נורת', ליאם אובריאן, ג'ון אולסון, ג'ים פידוק, אלייזה שניידר, קית' סרבאג'קה, פרד טטאסקיורה, אנה ווצ'ינו והיינדן וולץ '.
שיווק והוצאה לאור

לגו שר הטבעות משלים את האוסף של לגו שר הטבעות. מי שהזמין את המשחק מראש קיבל את המשחק עם דמות לגו של אלרונד עם קוד להזין בדף הבית של המשחק עבור טפט וסרטון עיצוב. לגו באטמן 2: DC גיבורי על כלל טריילר למשחק. גרסת דמו שוחררה עבור Microsoft Windows, נינטנדו 3DS ו-Xbox 360. עם השחרור, גרסת ה-Xbox 360 הוחזרה לאחר שחלק מהדיסקים שנשלחו הכילו את גרסת הדמו ולא הגרסה המלאה של המשחק.
המשחק היה משחק הווידאו האחרון של לגו שיצא ב-Wii, כמו גם משחק הווידאו הראשון של שר הטבעות שהיה זמין בקונסולות נינטנדו, סוני ומיקרוסופט מאז שר הטבעות: העידן השלישי.
שיווק והוצאה לאור > DLC

ללגו שר הטבעות יש ארבע חבילות של תוכן נוסף להורדה (DLC), שהיו זמינות יחד עם ההזמנה המוקדמת של המשחק. הראשון כלל את סמאיגול (לפני שהושחת והפך לגולום), סאורון בצורתו "הנאה" מהעידן השני (אנאטר), ועוד כשלוש דמויות, השני כלל דמויות כמו מיני בלרוג ופיראט מאומבר שבהרד. השלישי כלל רק פריטים, כגון שלושת טבעות העלפים, והרביעי כלל גרסה מיוחדת של פראמיר והאנשים המתים מההר. אין דרך לקנות את ה-DLC לגרסת המחשב של המשחק.
קבלה

קבלה
| מקור | ציון |
| --- | --- |
Metacritic: 3DS: 61/100 ויטה: 54/100  מחשב: 80/100 פלייסטיישן 3: 82/100X360: 80/100 iOS: 78/100
| מבקר | ציון |
| --- | --- |
Edge: 6/10
Eurogamer: 9/10
G4: 4/5
GameSpot: 8.5/10
GamesRadar+: 
IGN: 6.8/10 ויטה: 3.8/10
TouchArcade: 
VideoGamer.com: 8/10
SKOAR!: 70/100
לגו שר הטבעות זכה לביקורות יחסית חיוביות מהמבקרים. המבקרים נהנו בעיקר מהסיפור, ההומור והמראה המבוסס על טרילוגיית הסרטים שר הטבעות של פיטר ג'קסון. ב-GameRankings ניתן למשחק ציון של 82% על סמך 12 ביקורות. עם זאת, גרסת הפלייסטיישן ויטה זכתה בעיקר לביקורות שליליות.
הערות שוליים

↑  "Feral Interactive: LEGO The Lord of the Rings release announcement" (באנגלית). 21 בפברואר 2013. ארכיון מ-1 ביולי 2013. נבדק ב-16 באוקטובר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  פיליפס, טום (3 בינואר 2019). "Lego Lord of the Rings games removed from Steam, Xbox and PS4 stores" (באנגלית). Eurogamer. ארכיון מ-3 בינואר 2019. נבדק ב-4 בינואר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  טאלבוט, קארי. "The Lego Lord of the Rings games are back on Steam". PCGamesN (באנגלית). ארכיון מ-27 באפריל 2020. נבדק ב-28 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  טום וורן, Microsoft’s Xbox backward compatibility program returns with 76 new games, The Verge, ‏2021-11-15 (באנגלית)
↑  מקוץ', אדי (5 בדצמבר 2012). "Why Lego: LOTR skipped Wii U". GameSpot (באנגלית). ארכיון מ-8 בדצמבר 2012. נבדק ב-5 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LEGO Lord of the Rings - Exclusive Elrond Edition". Game (באנגלית). ארכיון מ-28 בנובמבר 2012. נבדק ב-5 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מקוץ', אדי (13 בנובמבר 2012). "Lego Lord of the Rings Xbox 360 facing limited recall". GameSpot (באנגלית). ארכיון מ-28 ביוני 2021. נבדק ב-5 בדצמבר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  LEGO The Lord of the Rings 3DS, Metacritic (באנגלית)
↑  LEGO The Lord of the Rings Vita, Metacritic (באנגלית)
↑  LEGO The Lord of the Rings PC, Metacritic (באנגלית)
↑  LEGO The Lord of the Rings PS3, Metacritic (באנגלית)
↑  LEGO The Lord of the Rings X360, Metacritic (באנגלית)
↑  LEGO The Lord of the Rings iOS, Metacritic (באנגלית)
↑  Edge Magazine | GamesRadar+, gamesradar (באנגלית)
↑  וויטאד, דן (2012-11-20). "Lego The Lord of the Rings review". Eurogamer.net (באנגלית). נבדק ב-2022-11-10.
↑  רובנס, אלכס, G4TV, www.g4tv.com (באנגלית)
↑  ג'ייסון, ונטר, Lego The Lord of the Rings Review - GameSpot.com, web.archive.org, ‏2013-02-02 (באנגלית)
↑  מאת'יו רורי, Lego The Lord of the Rings review, gamesradar, ‏2012-11-19 (באנגלית)
↑  וינס אינגנטו, LEGO The Lord of the Rings Review, IGN, ‏2012-11-26 (באנגלית)
↑  וינס אינגניטו, LEGO The Lord of the Rings Vita/3DS Review, IGN, ‏2012-11-26 (באנגלית)
↑  שון מוסגרב, ‘LEGO The Lord Of The Rings’ Review – One Does Not Simply Tap Into Mordor – TouchArcade (באנגלית)
↑  סאם וויט, Reviews Archive, VideoGamer.com (באנגלית)
↑  "LEGO The Lord of the Rings for PlayStation 3 - GameRankings". www.gamerankings.com (באנגלית). ארכיון מ-28 ביוני 2021. נבדק ב-30 בספטמבר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16968965s (data)
הנרייט אברם

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 באוקטובר 1919 ניו יורק, ניו יורק, ארצות הברית
 פטירה:  22 באפריל 2006 (בגיל 86) מיאמי, פלורידה, ארצות הברית
 שם לידה:  Henriette Regina Davidson 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב
 מקום קבורה:  בית הקברות הלאומי ארלינגטון 
 מקום לימודים:  מכללת האנטר  אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון 
 מוסדות:  ספריית הקונגרס (1965–1992)  הסוכנות לביטחון לאומי (1952) 
 פרסים והוקרה:  American Library Association Honorary Membership (1997)  Joseph W. Lippincott Award (1988)  מדליית מלוויל דיואי (1981)  Margaret Mann Citation (1971) 
 בן או בת זוג:  הרברט אברם 
 תרומות עיקריות
 פיתוח פורמט הMARC
 
הנרייט דוידסון אברם (באנגלית: Henriette Davidson Avram;‏ 7 באוקטובר 1919 – 22 באפריל 2006) הייתה מתכנתת ומנתחת מערכות אמריקאית שפיתחה את תקני MARC, התקן הבינלאומי למידע ביבליוגרפי ונכסי ספריות. הפיתוח של אברם את תקן מארק ב-1960 המאוחרות ותחילת שנות ה-1970 בספריית הקונגרס היה מהפכני בפרקטיקה של מדעי המידע, ואיפשר לספריות רבות לשתף מידע ביבליוגרפי באופן אלקטרוני באמצעות קטלוגים אחידים.
קורות חיים

הנרייט רג'ינה דוידסון נולדה במנהטן. אביה היה סוחר בחלקי שעונים ואמה הייתה כתבת ב"פילדלפיה לדג'ר". אף על פי שמעולם לא התכוונה להיות ספרנית, הנרייט בילתה שבתות רבות בקריאת ספרים בחנויות השכונתיות בילדותה, שבאותו זמן החזיקו ספריות קטנות בתוך החנויות.
הנרייט דוידסון חלמה למצוא תרופה לסרטן, אשר היה שכיח בחיי המשפחה שלה. לכן היא למדה קדם-רפואה במכללת האנטר. ב-1941, הנרייט דוידסון נישאה להרברט מויס אברם, שהיה מגויס לחיל הים האמריקני. עד סוף מלחמת העולם השנייה, הרברט אברם היה סגן מפקד מעוטר.
לבני הזוג אברם היו שלושה ילדים: מרסי, לויד וג'יי, וגרו בניו יורק עד 1951. הרברט אברם קיבל משרה בסוכנות לביטחון לאומי בוושינגטון ומאוחר יותר גם עבד עבור ה-CIA. בסופו של דבר הפך לחלוץ בתעשיית דיווח משפט דיגיטלי, אשר פיתחה תמלול עבור הטלוויזיה.
תחילת הקריירה

הזוג עברו קודם לארלינגטון, וירג'יניה, ואחר כך לסילבר ספרינג, מרילנד. כאשר התיישבו בווירג'יניה, אברם ויתרה על היותה עקרת בית. היא החלה ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, והצטרפה ל-NSA ב-1952. כאשר עבדה עם ה-IBM 701, הפכה במהרה לאחת מראשוני מתכנתי המחשבים.
בתחילת שנות השישים עברה למגזר הפרטי. עבודתה הראשונה היה עם הלשכה למחקר אמריקאי ומאוחר יותר עם חברת תוכנה, תאגיד דטרול (Datarol). שתי המשרות כללו ניתוח מערכות ותכנות, אולם חברת דטרול היא זו שהעניקה לאברם את ההתנסות הראשונה בעבודה עם ספריות. כאשר ביקשו ממנה לעצב ספריית מדעי מחשב, היא קראה במהירות מספר ספרים על מדע מהספרייה כדי ללמוד את הז'רגון המתאים. היא גם שכרה ספרן לסייע לה בתהליך העיצוב. דרך פרויקט זה אברם יצרה עבור ספריית הקונגרס כרטיס מחלקת שירות. היא גם ייעצה לפרדריק קילגור, מייסד ספריה ממוחשבת מקוונת, בניסיון הראשון של OCLC למחשב מידע ביבליוגרפי. במרץ 1965, אברם החלה לעבוד בספריית הקונגרס כמנתחת מערכות במחלקה של מומחי מערכות מידע.
תקני מארק

תקני MARC לקטלוג הניתן לקריאה על ידי מכונה, היא שיטה שבאמצעותה כרטיסי קטלוגים נייר-דיו הומרו לקטלוג מחשבים. מערכות הספריות האוטומטיות אלו שיפרו מאוד את הכדאיות של השאלה בין-ספרייתית וסלילת הדרך על יכולות הרשת. אברם הייתה דמות מפתח במהפכת הספרנים וכניסתם לתחום מדעי המידע.
תקני מארק, לפי אברם, הם "מכלול של פורמטים, פרסומים, נהלים, אנשים, תקנים, מערכות, ציוד, וכו', שהתפתח במשך השנים, המדרבן את התפתחות אוטומציית הספריות ורשתות המידע...בצורה ארצית ובינלאומית." MARC עבר גלגולים רבים לאורך השנים, הראשון מתכנון מזכר מספר שלוש, אשר נבעה מניתוח כרטיס קטלוג הראשון ב-LC, למארק 1 (כתבנית לאחר מכן קרוי על שמו של מארק מערכת הפיילוט, בנובמבר 1966-אוקטובר 1967), ולבסוף מארק 21, הפורמט שמשתמשים בה היום. אברם היא המחברת של הספר, "מארק, ההיסטוריה וההשלכות שלה", שפורסמו על ידי ספריית הקונגרס ב-1975.
על מנת להבטיח כי מארק יאומץ כלל ארצית, היא עבדה עם אגודת הספריות האמריקנית ועם מכון התקנים האמריקאי כדי להפוך אותו לתקן הלאומי. כאשר לא הייתה מרוצה עם להרוויח את תקן לאומי ב-1971, אברם המשיכה שתדלנות עד שמארק הפך לסטנדרט הארגון התקינה הבינלאומי ב-1973. בעיקר בשל מאמציה של אברם, מארק משמש כבסיס לאוטומצית ספריות ולתקשורת ביבליוגרפית ברחבי העולם. אברם הייתה גם אחת המתכננים המקוריים של "הפרויקט למערכות מקושרות". בתפקיד זה, היא פעלה "ללא לאות להפיץ את הבשורה של שימוש בסטנדרטים בינלאומיים כדי לקשר מסדי נתונים על מערכות מחשב שונות." אף על פי שהיא מעולם לא נועדה להיות ספרנית, אברם הפכה "דומת חזקה באוטומצית ספריות ובשליטה ביבליוגרפית".
פרישה מהעבודה

לאחר הפרישה מהעבודה, אברם ובעלה עברו לקליפורניה, מרילנד. הזוג נשארו פעילים דרך סנט מרי קולג', שם הנרייט לעיתים קרובות ארגנה לפקידי הספרייה של הקונגרס להיות מרצים אורחים.
לאחר מות בעלה הרברט ב-15 בינואר 2006, הנרייט עברה להתגורר בפלורידה. היא נפטרה מסרטן בבית החולים "מיאמי בבטיסט" ב-22 באפריל, שלושה חודשים לאחר מותו של בעלה. היא הייתה בת 86 במותה. אברם אמרה פעם, "אני רוצה להיות זכורה כמנהלת טובה, כאחת שעשתה משהו משמעותי בעולם, כשירות לאחר." [7]
המנהיגות האנרגטית ודיפלומטית יחד עם התרומה המרשימה לאוטומציה ולשליטה ביבליוגרפית הן הוכחה לכך היא השיגה את מטרה זו. אף על פי שהיא גאה בהישגים שלה, המרץ הידוע של אברם לעולם לא הפסיק. "אסור לנו לשבת ולהיות מרוצים, אם כי היא אמרה, "יש עוד הרבה מה לעשות."
פרסים ועיטורים

1971 מרגרט מאן ציון לשבח בקיטלוג ומיון מאיגוד הספריות האמריקאי
1974 פרס נשים פדרליות
1977 דוקטורט לשם כבוד במדע מאוניברסיטת אילינוי
1979 אקדמית/ספרנית מחקר השנה מן האגודה של המכללה, ספריות מחקר
1980 פרס בהישג טכנולוגיות ספריות ומידע מאיגוד טכנולוגית ספריות ומידע
1981 מדליית מלוויל דיואי מאיגוד הספריות האמריקני
1986 פרס הערכה מן הספרייה המרכזית הלאומית של טייפה, טייוואן
1987 עמיתת כבוד של הפדרציה הבינלאומית של התאחדויות הספרייה ומוסדות
1988 פרס ג'וזף ו. ליפינקוט
1989 פרס שירות בכיר מאיגוד ליגת המנהלים הבכירים לפיתוח מקצועי.
1989 עמיתה בארגון מידע התקנים הלאומית
ב-1990 פרס ג'ון איימס האמפרי/פורסט פרס (Forest Press)
1990 פרס מקצועי מטעם האגודה לספריות מיוחדות
1991 דוקטורט של מכתבים הומנים מכובדת מן המכון הטכנולוגי של רוצ'סטר.
1992 פרס על שירות ייחודי מספריית הקונגרס
1992 ציון לשבח על השירות מטעם מכון התקנים הלאומי האמריקאי
1993 דוקטורט הכבוד של המדע מן אוניברסיטת אילינוי באורבינה-שמפיין
1997 חבר כבוד החיים באיגוד הספריות האמריקני
לקריאה נוספת

פיינברג, G. M. (1992). פורטרט של חלוץ: הנרייט אברם עזב בל יימחה על הספרייה מקצוע. "ספריית הקונגרס המידע", 51, 99-104.
Grinstein, L. S., & Yarmish, ר. (1990). הנבחרת פרסם את העבודה של הנרייט דוידסון אברם: מבואר ביבליוגרפיה. "טכנולוגיית מידע וספריות", 9, 7-32.
Hillmann, דיאן אני "לוקח מבט חדש על הסטנדרטים ועל התאמה." "פרטים טכניים". נובמבר/דצמבר 2006.
ספריית הקונגרס-רשת פיתוח מארק תקנים במשרד. "מארק סטנדרטים." ספריית הקונגרס. (גישה ב-21 במרץ 2008).
רשימה של פריטים גם נכתב או נערך על ידי הנרייט אברם והחזיק בספריית הקונגרס
הערות שוליים

↑  Fox, Margalit (3 במאי 2006). "Henriette D. Avram, Modernizer of Libraries, Dies at 86". The New York Times. נבדק ב-14 באוקטובר 2014. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Pattie, Ling-yuh W. (Miko) (11 במאי 1998). "Henriette Davidson Avram, the Great Legacy". Cataloging & Classification Quarterly. 25 (2–3): 67–81. doi:10.1300/J104v25n02_05. נבדק ב-15 באוקטובר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Obituary: Herbert M. Avram". Washington Post. 22 בינואר 2006. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  cite journal|url=http://connection.ebscohost.com/c/articles/15011173/marc-her-words-interview-henriette-avram%7Ctitle=MARC her Words: An Interview with Henriette Avram|last1=Rather|first1=Lucia J.|last2=Wiggins|first2=Beacher|date=October 1989|journal=American Libraries|issue=9|volume=20|accessdate=15 October 2014
↑  Intner, Sheila S. (במרץ 2007). "The Passing of an Era". Technicalities. 13. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "They Won! and Did It ALA's Way". American Libraries. 28 (8): 70. בספטמבר 1997. נבדק ב-15 באוקטובר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Schudel, Matt (28 באפריל 2006). "Henriette D. Avram; Transformed Libraries". The Washington Post. נבדק ב-16 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Australian Library and Information Association (2006). "She made her MARC". InCite. 27: 13.
↑  Avram, Henriette (1968). The MARC pilot project: final report on a project sponsored by the Council on Library Resources, inc. Washington, DC: Library of Congress. p. 1. OCLC 3690.
↑  Avram, Henriette D. (1975). MARC, its history and implications. Washington: Library of Congress. ISBN 0-8444-0176-5.
↑  "MARC Creator Henriette Avram Dies". American Libraries. 26 באפריל 2006. {{cite journal}}:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל)
↑  Causey, Mike (8 ינו' 1990). "Raise for Special-Raters". The Washington Post. נבדק ב-16 במרץ 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lamolinara, Guy (באוגוסט 1997). "Henriette Avram Receives Honorary Life Membership". Library of Congress Information Bulletin. 56 (13). נבדק ב-15 באוקטובר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007279615705171  PLWABN: 9810595852005606  BIBSYS: 90104901  BNE: XX841132  CiNii: DA03350177  dblp: 143/2110  GND: 1089521669  ISNI: 0000 0001 1748 1101  LCCN: n50029954  NKC: jo2007276983  NLG: 114985  NSK: 000054799  NTA: 068540086  RERO: 02-A002954126  SNAC: w6dn5ff6  SUDOC: 166759295  VcBA: 495/261199  VIAF: 18236820   WorldCat (עם VIAF): 18236820
קרב איסוס

קרב איסוס התרחש בין צבא היווני-מוקדוני בראשותו של אלכסנדר הגדול לאימפריה הפרסית בהנהגתו של דריווש השלישי, באסיה הקטנה, על גדות הנחל פינארוס. הקרב התקיים בחודש נובמבר, שנת 333 לפני הספירה, כשנה לאחר תחילת מסע הכיבושים של אלכסנדר נגד האימפריה הפרסית, והסתיים בתבוסה מוחצת של הפרסים, אשר פתחה את שערי ארץ ישראל ומצרים בפני אלכסנדר.