stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מנוע הפרשים

דגם של מנוע הפרשים מספר 2 של בבג', שנבנה לראשונה ב-1991, במוזיאון המדע בלונדון. בצד שמאל המדפסת, ובצד ימין הארכובה המפעילה את המנוע
סקסטנט המשמש לניווט, בדרך כלל ימי. הסקסטנט משמש למדידת גובהו של גרם שמים מעל האופק. כדי לחשב את המיקום בעזרת תוצאות המדידות, יש לבצע חישובים, עבורם נדרשים לוחות לוגריתמים, אנטי-לוגריתמים, ולוחות טריגונומטריים
מנוע הפרשים מספר 3 של הממציא והיזם השוודי פר גאורג שוץ
מנוע הֶפְרֵשים הוא מחשבון מכני ספרתי בעל יעוד מיוחד. הוא מתוכנן לערוך בלוחות, ערכים של פולינום ידוע בסדרת נקודות בהפרש ("צעד") קבוע. מאחר שניתן לבצע קירוב של פונקציות לוגריתמיות וטריגונומטריות על ידי פולינומים, למשל בעזרת טור טיילור, היכולת לחשב ערכי פולינומים בנקודות רבות מאפשר בניית לוחות מתמטיים שונים, ובפרט לוחות לוגריתמים וחזקות (מכונים לפעמים לוחות "אנטילוגריתמים"), ולוחות טריגונומטריים. בהיעדר מחשבים ומחשבונים, לוחות כאלו חיוניים לביצוע חישובים מסוגים שונים, ובפרט חישובים הדרושים כדי לנווט (טריאנגולציה, וחישב המיקום בעזרת מדידת מיקום גרמי השמיים, ואמצעים נוספים כמו שעון אסטרונומי).
רקע

בהנדסה ובניווט יש צורך בעריכת חישובים מדויקים, שחלקם נסמכים על ערכים של פונקציות טריגונומטריות שונות. כדי לעזור בעריכת חישובים אלו, משתמשים בלוחות מתמטיים, בעיקר לוחות לוגריתמים, הן עבור בסיס טבעי והן עבור בסיס 10, וכן לוחות טריגונומטריים.
הלוחות המתמטיים שהיו זמינים לפני ובתחילת המאה ה-19 חושבו באמצעים ידניים, והכילו שגיאות לא מעטות, הן בגלל טעויות חישוב, והן בשל טעויות דפוס: גם כשהערך חושב נכון, הכנת לוחות הסדר לדפוס הייתה תהליך ידני, ובתהליך זה נפלו שגיאות נוספות.
כדי להתגבר על השגיאות, נוצרו מספר אסטרטגיות: למשל פעולת החישוב בוצעה על ידי שני "מחשבים" אנושיים נפרדים (מקצועם של האנשים שמחשבים חישובים נקרא באנגלית "computer", מילה ששינתה משמעותה אחרי הופעת המחשבים הראשונים), התוצאות הושוו, ואם לא היו זהות, בוצע החישוב מחדש. הלוחות המודפסים הוגהו בקפדנות, ועם כל זאת. עדיין נותרו בלוחות המודפסים שגיאות. עבור שגיאות שנשארו במהדורה המודפסת, ונתגלו לאחר מכן, נוספו ללוחות "דפי תיקון" (errata), שהכילו רשימת ערכים בהם נפלה שגיאה, והערך המתוקן, דבר שהקשה על השימוש - לא די למצוא את הערך המבוקש בלוח, צריך לבדוק כל פעם האם הערך המבוקש מופיע בדפי התיקון.
בריטניה הייתה במאה ה-19 מעצמה ימית ומרכזה של אימפריה חובקת עולם, שבנוסף ל"מהודו ועד כוש", עם מושבות באפריקה ושליטה בתת-היבשת ההודית וחלקים מהודו-סין, אחזה ביבשת שלימה, אוסטרליה, ושלטה במסחר בסין. האימפריה והכלכלה הבריטית נשענה על צי מלחמה וצי סוחר שהקיפו את כדור הארץ ללא הרף. מחיר הטעויות בלוחות המתמטיים היה טעויות ניווט יקרות ומסוכנות, והצורך בלוחות אמינים ומדויקים היה רב.
המהפכה התעשייתית הייתה בעיצומה, ויותר ויותר מלאכות שנעשו בעבר באופן ידני, מוכנו. בין השאר, מכונות חישוב מכניות החלו להופיע, ונעשו ניסיונות למצוא דרכים למכן את חישוב והדפסת הלוחות, מתוך שאיפה להימנע משגיאות באופן מוחלט.
רקע > קירוב פונקציות אנליטיות בעזרת פולינומים

אחת הדרכים לחישוב הערכים בלוחות מתמטיים, היא קירוב באמצעות פולינומים. פונקציות אנליטיות (ולמרבה המזל, הלוחות המתמטיים הנחוצים לניווט והנדסה הם של פונקציות אנליטיות), ניתנות לחישוב בעזרת טורי חזקות, דוגמת טור טיילור ואחרים, הטורים הללו מתכנסים, ומשמעות הדבר היא, שניתן לחשב קירוב טוב כרצוננו של הפונקציה, בעזרת חישוב מספר סופי של איברי הטור. מספר סופי של אברי טור חזקות הוא לא פחות ולא יותר מאשר פולינום, ולכן ניתן לצמצם את הבעיה של חישוב לוחות מתמטיים בדיוק נתון, לחישוב הערכים של פולינום ידוע, בסדרת נקודות ידועה.
רקע > חישוב ערכי פולינומים בעזרת סדרת פעולות חיבור

מנוע ההפרשים הוא למעשה מכונה לחישוב פולינומים. המנוע מנצל תכונה מעניינת של פולינומים: אם ידוע ערכו של פולינום ממעלה  N בנקודה  X_{0}, אפשר לחשב את ערך הפולינום בנקודה  X_{0}+\delta  בעזרת חישוב פולינום שני, ממעלה  N-1, באותה נקודה, וחיבור התוצאה לערך הפולינום הראשון בנקודה. מקדמי הפולינום השני תלויים בפולינום המקורי, ובגודל הצעד. על ידי חזרה על הפעולה (כלומר חישוב הפולינום השני בעזרת פולינום שלישי, ממעלה  N-2 וביצוע פעולת חיבור, השלישי בעזרת רביעי, וכך הלאה, עד לפולינום ממעלה 1, שהוא למעשה מספר קבוע), ניתן למעשה, לחשב את ערך הפולינום המקורי בעוד ועוד נקודות, בעזרת חזרה על סדרת פעולות חיבור בלבד, תוך שמירת תוצאות הביניים של כל פעולה, כך שישמשו בפעולות הבאות. הנושא מוסבר חלקית בהפרש חזקות, וביתר פירוט בסעיפים הבאים.
כתוצאה מהאמור לעיל, ניתן, על ידי חישוב ידני של מספר "תנאי התחלה" והזנתם למנוע ההפרשים, לחשב את הערכים של הפולינום בנקודות הבאות, בעזרת פעולות חיבור בלבד. מתקנים מכניים שיכולים לבצע חיבור ידועים מראשית המאה ה-17, ואולי קודם לכן, ומכונות חישוב שמבצעות חיבור באופן מכני בצורה אמינה היו קיימות מאז ה"פסקלין" של בלייז פסקל.
מנוע הפרשים הוא מכונה שמנצלת עובדה זו, כדי לחשב ערכים של פולינום ממעלה N בסדרת נקודות בהפרשים קבועים ביניהם, בעזרת פעולות חיבור בלבד. כדי לעשות זאת יש להחליט בתחילה על הנקודה הראשונה בה רוצים להתחיל לחשב, ואת גודל הצעד של הלוח: בעזרת הפולינום הראשון וגודל הצעד, ניתן לחשב את מקדמי הפולינום השני (ממעלה נמוכה ב-1 ממעלת הפולינום המקורי), בעזרת השני וגודל הצעד מחשבים את מקדמי הפולינום השלישי, וכן הלאה, עד לפולינום ממעלה 1, כלומר קבוע. כעת, מחשבים את ערכי כל הפולינומים הללו בנקודת ההתחלה, ומתחילים "להצעיד" את המנוע, כשבכל צעד מחושבים ערכי כל הפולינומים בנקודה הבאה, חוץ, כמובן, מהפולינום הראשון, ממעלה 0, שערכו הוא קבוע (ערך זה תלוי במקדמי הפולינום המקורי ובגודל הצעד שנבחר). ערכו של כל פולינום בנקודה  X_{0}+\delta  שווה לסכום של ערכו בנקודה  X_{0}, עם ערך הפולינום הנמוך ממנו באותה נקודה.
לשגיאת החישוב שני מקורות: המקור הראשון הוא העובדה שהפולינום הסופי הוא רק קירוב של הפונקציה המבוקשת. דרגת הקירוב תלויה בבחירת פולינום טוב לקירוב הפונקציה בסביבה נתונה. ככל שמשתמשים בדרגה גבוהה יותר של הפולינום, אפשר למצוא פולינום שמקרב את הפונקציה בצורה טובה יותר. ניתן לחשב חסם עליון לשגיאה הזו בקטע נתון.
מקור נוסף לשגיאת החישוב, היא העובדה שלרוב המספרים אין ייצוג עשרוני סופי, אבל החישוב מתבצע במספר סופי של ספרות. תוך כדי חישוב הסדרה, שגיאת החישוב הולכת ומצטברת, וכדי להתגבר על הצטברות השגיאה, המנוע מבצע את החישובים בדרגת דיוק גדולה יותר מהתוצאה המודפסת: למשל, אם המספרים במנוע מיוצגים בדיוק של 30 ספרות, והמספרים המודפסים הם בדיוק של 10 ספרות, ניתן לחשב הרבה מאוד ערכים עד שהשגיאה המצטברת תגיע לספרה העשירית ותתבטא בטבלה המודפסת. ניתן לחשב חסמים עליונים לשגיאה, באופן שהטבלה מדויקת לחלוטין, במגבלת מספר הספרות המופיעות בה, ולחשב אחרי כמה מחזורי חישוב תגיע השגיאה המצטברת לדיוק הטבלה. בנקודה זו אפשר לחשב מחדש, ידנית, את הערכים המדויקים, להזינם למנוע, ושוב להריצו עד שהשגיאה המצטברת תגיע לסף.
מכל האמור לעיל, נובע שכאשר נחוץ לוח מתמטי בדיוק נתון (למשל 6 ספרות), אפשר לבחור פולינום, ומספר ספרות נחוצות במכונה, כך שיספקו דרגת דיוק זו במלואה, כלומר השגיאה המרבית קטנה מההפרש המזערי בין שני ערכים אפשריים - בדוגמה שלנו, השגיאה המרבית היא בספרה מעבר לספרה השישית, ולכן לא תתבטא בטבלה.
היסטוריה > בבג' - מנוע הפרשים מספר 1 ו-2

ההתקן הראשון נהגה לראשונה בשנת 1786 על ידי ג'י. איץ'. מולר אולם לא נבנה מעולם. ב-1822, הציע צ'ארלס בבג', מדען בריטי ידוע, חבר החברה המלכותית, לממשלת בריטניה בניית מנוע הפרשים,
המכונה המוצעת של בבג' פתרה הן את בעיה שגיאות החישוב האנושיות, והן את בעיית טעויות הדפוס, משום שהתהליך היה ממוכן עד להכנת לוחות הבלט לדפוס.
הממשלה הסכימה לממן את הפרויקט, ללא לוחות זמנים מחייבים, בתקציב גבוה, של כ-20,000 לירות שטרלינג. בבג' שכר את אחד המכונאים הנחשבים ביותר, אדם בשם ג'וזף קלמנט, לביצוע הפרויקט. קלמנט ייצר חלק מהמכונה כאבטיפוס, אותו נהג בבג' להציג, אבל הבנייה עצמה ארכה, וב-1831 חילוקי דעות בין בבג' וקלמנט הביאו למעשה לסיום הפרויקט. המכונה כולה, לו נבנתה, הייתה אמורה להכיל מעל 25,000 חלקים, ולשקול מעל 13 טון.
תוך כדי ביצוע הפרויקט, בבג' המשיך לשכלל את רעיונותיו ולהמציא חדשים, ואחרי שהפרויקט הסתיים בלי תוצאה ממשית, בין 1847 ל-1855 בבג' תכנן ושרטט גרסה חדשה - "מנוע הפרשים מספר 2", מכונה שבזכות שכלולים שונים נזקקה לפחות חלקים, והייתה קטנה ופשוטה יותר לייצור, אם כי עדיין שקלה מספר טונות. בשלב זה הממשלה הבריטית סירבה לממן פרויקט נוסף, ומנוע ההפרשים מספר 2 נותר על הנייר, עד שנת 1989: מוזאון המדע בלונדון, כהכנה לציון 200 שנים להולדת בבג' ב-1991, החליט לנסות לבנות את מנוע הפרשים מספר 2. טקסטים היסטוריים רבים מכילים את הטענה שמנוע ההפרשים לא היה ניתן למימוש בטכנולוגיות ובחומרים שהיו זמינים לבבג', ועד לפרויקט הזה, זו הייתה הדעה המקובלת. ואחת ממטרות הפרויקט הייתה לבדוק, ואם אפשר להפריך, את הטענה הזו, ולכן המבצעים הגבילו עצמם לשימוש בחומרים ובאפיצויות (כלומר מידת הדיוק של החלקים המיוצרים) שהיו זמינים ב-1850. הפרויקט הסתיים בהצלחה ב-1991, ובכך הדגים שטכנית, ניתן היה לייצר את המנוע כבר במחצית המאה ה-19. הדגם שבנייתו הסתיימה ב-1991, בשינויים קלים בלבד, עדיין חסר את המדפסת. בשנת 2000 הסתיימה בניית המדפסת, ודגם מנוע ההפרשים מספר 2, מוצג ופעולתו מודגמת במוזאון (דגם שני נבנה עבור אספן פרטי, שבתמורה מימן את בניית המדפסת).
יש לשים לב ולא לבלבל בין מנוע הפרשים, המהווה מכונת חישוב ייעודית מורכבת, ובין המנוע האנליטי של בבג' (שהתקיים על הנייר בלבד), ונועד לבצע תוכנית המוזנת אליו, ובדרך כלל נחשב לתכנון הראשון של מחשב.
היסטוריה > פר גאורג שוץ ומרטין ויברג

היזם והממציא השוודי, פר גאורג שוץ, בהשראת עבודתו של בבג', תכנן ובנה סדרת מנועי הפרשים. המנוע הראשון נבנה בין 1837 ל-1843 בעזרת בנו, אדוורד שוץ. מנוע נוסף נבנה ב-1853, והוצג בתערוכה העולמית של פריז ב-1855. שוץ המשיך לשכלל וליצור דגמים נוספים. אחד מהם, שנבנה ב-1859, נמכר שנה מאוחר יותר לממשלת בריטניה. לעומת מנוע ההפרשים של בבג', שהיה בגודל של קטר קטן, מכונתו של שוץ תוארה כ"בגודל דומה לפסנתר".
המנועים של שוץ לא היו מושלמים, ולא יכלו לייצר טבלאות שלמות. שוודי נוסף, בשם מרטין ויברג, תכנן את המכונה מחדש באופן שפתר את הבעיות, וב-1875 מנוע ההפרשים של ויברג היה מסוגל ליצור לוחות מתמטיים (למעשה, סדרת ערכים של פולינומים ידועים בנקודות ידועות, אך מבחינה מעשית היו אלו לוחות מתמטיים לכל דבר). מכונתו של ויברג הייתה קטנה יותר ממכונותיו של שוץ, וגודלה דומה לגודלה של מכונת תפירה. ויברג לא מצא קונה למכונתו, וגם לא הצליח למכור את הלוחות שהמכונה ייצרה, בגלל פגמים גרפיים. המכונה מוצגת היום במוזאון השוודי הלאומי למדע וטכנולוגיה בסטוקהולם.
לקריאה נוספת

Swade, Doron (2002). The Difference Engine: Charles Babbage and the Quest to Build the First Computer. Penguin (reprint). ISBN 0-14-200144-9.
הערות שוליים

↑  Golding Bird, Charles Brooke, The Elements of Natural Philosophy; Or, An Introduction to the Study of the Physical Sciences, J. Churchilll and Sons, 1867. (באנגלית)
↑  Räknemaskin, digitaltmuseum.se (בשוודית)

חלק ממנוע הפרשים מספר 1 של צ'ארלס בבג', שהורכב לאחר מותו, על ידי בנו תוך שימוש ברכיבים שנמצאו במעבדתו
סרטון של מנוע הפרשים מספר 2 בפעולה
מנוע ההפרשים של פר גאורג שוץ. המכונה נבנתה ב-1843, אך הגיעה לצורתה הסופית רק ב-1853. שוץ הציג את המכונה בתערוכה העולמית בפריז בשנת 1855, וזכה במדליית זהב.
מנוע ההפרשים של ויברג מ-1865. החישובים מתבצעים בדיוק של 15 ספרות, וארבע דרגות הפרשים. המכונה שוקלת כ-16 ק"ג, וגודלה כ-42 ס"מ.
נחל ברק

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  כ־18 ק"מ
 מוצא:  הר כיפה
 יובלים:  נחל זעף 
 שפך:  נחל הערבה 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת דרום הנגב מוגדלת) נחל ברק(למפת דרום הנגב רגילה) נחל ברק(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ברק(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל ברקhe
 
נקיק בנחל ברק
נַחַל בָּרָק (בערבית: ואדי אִבּרֵיק) הוא נחל אכזב בערבה התיכונה. הנחל הוא ערוץ קניוני המתחתר ברמת ברק ובו מפלים ונקיקים המתמלאים מים לאחר שיטפון ויוצרים גבי מים.
ספי בן-יוסף כותב:
שמו הקודם של נחל ברק הוא אלאבריק, כלומר הקומקום, אותו כלי מיתולוגי שאנחנו טועים לומר שהוא פינג'ן, בעוד אשר הפינג'ן היא הכוס הקטנטונת שאליה יוצקים את התה או הקפה מן האבריק. הקומקום הזה, שאין לי מושג מהיכן נשאב לכאן, גויר כהלכה והפך לברק
הסבר קצר - צלצול שמו של המקום בערבית נשמע כמו "אל-איבר'יג". מצלול זה הטעה מתרגמים לחשוב שהכוונה ל- "מבריק" ולתרגמו לברק, למרות שכאמור משמעות השם היא "הקומקום הקטן".
מקורו של נחל ברק בהר כיפה, והוא נשפך לנחל הערבה, כקילומטר צפונית לנקודה בה נשפך אליו נחל פארן. רוב מסלולו מקביל לזה של נחל פארן, במרחק של כ-2 ק"מ ממנו. בחלקים רבים לאורכו מתאפיין הנחל במפלים, אשר הגבוה שבהם מגיע לכ-20 מטר (מכונה גם "הקניון הלבן"). מפלים נוספים קיימים בגבהים של בין 4–8 מטר. המעבר במפלים מתאפשר באמצעות סולמות וחבלים המותקנים במקום. אורכו הכולל של הנחל מגיע לכ-18 ק"מ.
נחל ברק עשיר בצמחייה, כגון סהרון משולשל ועצי שיטה הגדלים בשפך הנחל. הצמחייה והמים הנאגרים בו מושכים אליו גם בעלי חיים שונים מהסביבה.
נחל ברק נחצה על ידי כביש הערבה בנקודה בה הוא מתחבר לנחל הערבה.
גלריה

נחל ברק בבול משנת 1970
נובואוליאנובסק

נובואוליאנובסק (ברוסית: Новоульяновск) היא עיר הממוקמת על הגדה הימנית של נהר הוולגה, וכעשרים קילומטר דרומית לאוליאנובסק, עיר הבירה של המחוז.
היסטוריה

לפני ייסוד נובואוליאנובסק במקום היה ממוקם כפר קרמנקי (Кременки). ב-1953 הוחלט להקים במקום מפעל לייצור בטון ולמקום החלו להגיע צעירים לצורך השתתפות בבנייה. אולם רוב הבנאים של המפעל היו מקרב האסירים. הקמת המפעל החלה ב-1956 וב-1957 הוקמה נובואוליאנובסק. באפריל 1956 נסללה דרך אשר חיברה את אזור הבנייה עם הכביש אוליאנובסק-סיזראן. ב-1959 הונחו יסודות למפעל בטון אשר נפתח כעבור שנה. כמו כן, ב-1960 נפתח בית ספר ראשון.
ב-21 ביוני 1961 הוחלט על ייסוד כפר הפועלים נובואוליאנובסק.
אוכלוסייה

אוכלוסיית נובואוליאנובסק לפי שנים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | שנה | מספר תושבים |
| 1 | 1959 | 1,800 |
| 2 | 1979 | 15,095 |
| 3 | 1989 | 16,757 |
| 4 | 2001 | 17,600 |
| 5 | 2005 | 17,100 |
| 6 | 2009 | 16,364 |
| 7 | 2010 | 16,033 |
| 8 | 2011 | 16,008 |
| 9 | 2017 | 14,164 |
נסיכת האפר

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  לאורה סבסטיאן
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  24 באפריל 2018
 מספר עמודים:  464
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  ידיעות ספרים
 תאריך:  ינואר 2019
 מספר עמודים:  426
 סדרה
 סדרת ספרים:  נסיכת האפר
 הספר הבא:  גבירת העשן
 
נסיכת האפר הוא ספר פנטזיה לנוער בוגר שנכתב על ידי לאורה סבסטיאן ויצא בשנת 2018 בהוצאת ידיעות ספרים.
תקציר עלילה

כשנסיכת אסטריאה, תאודוסיה, הייתה רק בת שש, הקלוואקסיאנים פלשו לאסטריאה, כבשו אותה, ורצחו את אימה, מלכת האש, מול עיניה. הם שיעבדו את העם האסטריאני, אבל אותה הכריחו להישאר בארמון, ונתנו לה שם חדש - ת'ורה, נסיכת האפר.
הספר מתחיל כשתאודוסיה בת 16, עשר שנים לאחר ה"מצור" (כך האסטריאנים מכנים את הפלישה לארצם). חברתה הטובה ביותר היא קרס, הבת של הת'יין - האדם שרצח את אימה.
תאודוסיה סופגת עונשים קשים לעיניי הציבור בכל פעם שאחד מבני עמה האסטריאני מתמרד.
כאשר סורן, הנסיך ובנו של הקייזר (שליט הקלוואקסיאנים) חוזר לארמון שבו היא גרה, נפתחת בפניה הזדמנות. סורן מחבב אותה, והיא רואה זאת כאפשרות להינצל.
היא פוגשת את בלייז, חבר ילדות שלה, שכשהוא מלווה בארטמיסיה והרון, מגנים וחברים שלו, מציע לה תוכנית שיכולה לאפשר לה לברוח מהארמון. היא משכנעת אותו שהם יישארו בארמון לעוד קצת, ובזמן הזה הם יכולים לאסוף מידע שיכול לעזור למרד. בלייז, הרון וארטמיסיה הורגים ומחליפים את ה"צללים" של תאודוסיה - שומרי ראש בשירות הקייזר שמתלווים אליה לכל מקום.
בזמן שהן הולכות לבקר את הפרינץ סורן בספינה שלו כשהוא מתכונן למסע - ביקור שבו ת'אודוסיה מתכננת לאסוף מידע שייתכן שיעזור למרד - קרס מספרת לת'אודוסיה שהקייזר מתכנן להשיא אותה ללורד דאלגראד, אדם זקן ששש נשותיו הקודמות מתו בדרכים מסתוריות. ת'אודוסיה נבהלת, אך מחליטה להשתמש בזה כקלף העלמה במצוקה שאותו היא מציגה לסורן, כדי לגרום לקרע בינו לבין אביו ואולי כך לגרום לו לחשוף מידע.
סורן נשבה בקסמיה, כמו שתכננה, ומתאהב בה, אך מה שהיא לא צפתה הוא שגם היא תתחיל להתאהב בו.
בינתיים, היחסים בינה לבין קרס מתדרדרים. קרס מציעה לת'אודוסיה שהיא תנסה לעזור לה להימלט מהנישואין המתוכננים ותסדר לה נישואין שיאפשרו לה להמשיך את חייה בארמון לצידה לשארית חייה. תאודוסיה, בצעד מלא אמון, אומרת לה לעשות יותר ולתרום למאבק האסטריאנים לחופש וצדק, כיוון שהיא סומכת עליה - יותר מדי, כך מתברר. קרסנטייה נוזפת בה על ה"מחשבות הבוגדניות" שלה.
בעזרת משרתת צעירה, אלפיס, הם מתנקשים בקרס ובת'יין. אך קרסנטייה לא נהרגת מהרעל אלא מקבלת סוג של כוחות על טבעיים והופכת לאדם שונה מאוד.
אלפיס מוצאת להורג ותאודוסיה נלקחת לצינוק. סורן בא לעזור לה לצאת משם, ומה שהיא עושה בפועל הוא להביא אותו איתה כבן ערובה בלי ידיעתו. לבסוף הם פוגשים את אימת הדרקון - שודדת ים שמאיימת על החופים של אסטריאה הכבושה, ומתגלה כאחותה התאומה של אימה של תאודוסיה, ומגיעים לספינתה.
דמויות

ת'אודוסיה איירין האוזרה (ת'ורה) - הדמות הראשית.
בלייז - גדל עם תאודוסיה בארמון עוד לפני המצור של הקלוואקסיאנים, לאחר מכן הועבר למכרה והוצל ממנו על ידי אמפליו. מגן אדמה.
הרון - חברם של ארטמיסיה ובלייז ומגיע יחד איתם לארמון. מגן אוויר.
ארטמיסיה - בת דודתה של ת'אודוסיה. מגינת מים.
אימת-הדרקון - פיראטית מפורסמת שמאיימת על חופי אסטריאה (בשלטון הקלוואקסיאנים). במשך כל הספר מתייחסים אליה כגבר, אך בסופו מגלים כי היא אישה, אימה של ארטמיסיה, ואחותה התאומה הזהה של אמא של ת'אודוסיה.
אמפליו - היה בן זוגה של אימה של תאודוסיה. הת'יין מאלץ אותה להרוג אותו כעונש.
קרס - הבת של הת'יין. מאז אחרי המצור הפכה לחברה הכי טובה של ת'אודוסיה.
הת'יין - הגנרל של צבא הקלוואקסיאנים. אביה של קרס. הרג את אימה של ת'אודוסיה.
הקייזר - השליט של הקלוואקסיאנים.
פרינץ סורן - בנו של השליט, הקייזר, ויורש העצר. מתאהב בת'אודוסיה.
אריק - חבר טוב של סורן.
אלפיס - משרתת של קרסנטייה שעוזרת לתאודוסיה, בלייז, הרון וארטמיסיה בביצוע התוכנית שלהם. מוצאת להורג בסוף הספר.
ביקורת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

1 2 3  לאורה סבסטיאן, נסיכת האפר, 2018
↑  Ash Princess, The Ash Princess Wiki (באנגלית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "נסיכת האפר".
נועה פרנקל

אין תמונה חופשית
נועה פרנקל היא זמרת אלט ישראלית.
ביוגרפיה

נועה פרנקל היא בוגרת בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב והקונסרבטוריון המלכותי בהאג. הרפרטואר העשיר שלה כולל יצירות מתקופות שונות – ממוזיקה עתיקה ועד למוזיקה בת זמננו. היא הופיעה עם הרכבי בארוק ידועים, ביניהם אנסמבל "לזאר פלוריסאן" בניצוח ויליאם כריסטי, Ensemble Elyma בניצוח גבריאל גרידו ואנסמבל הבארוק של אוטרכט (הולנד) בניצוח יוס ון פלדהובן. כמו כן ייסדה נועה פרנקל את חמישיית קסיופאה, ועמה הקליטה את כל ספרי המדריגלים של קרלו ג'זואלדו, שיצאו בשישה תקליטורים.
הופעותיה האופראיות של פרנקל החלו באופרה "חליל הקסם" (מוצרט), בניצוחו של קנת מונטגומרי. הופעות נוספות כללו בין היתר את "אחנתון" (פיליפ גלאס) בהולנד, "הנזירה אנג'ליקה" (פוצ'יני) בגרמניה, "המדיום" (מנוטי) ברוטרדם, "פרומתאו" (לואיג'י נונו) בלה סקאלה שבמילאנו, פריז, פרנקפורט, וינה, פסטיבל לוצרן ועוד, ו"חליל הקסם" בנאנט, צרפת. בקיץ 2006 היא השתתפה בבכורה העולמית של האופרה "זאידה/אדמה" (מוצרט/חיה צ'רנובין) בפסטיבל זלצבורג בניצוחו של איבור בולטון, הפקה שהועלתה לאחר מכן בבית האופרה של בזל ובברמן, גרמניה. לאחרונה היא שרה באופרה "פנימה" מאת חיה צ'רנובין בבית האופרה בשטוטגרט, השתתפה בבכורה העולמית של האופרה "אחוזי הדיבוק" מאת המלחין האוסטרי יוהנס קאליצקה בתיאטר אן דר וין בווינה, בביצוע השיר על הארץ מאת מאהלר עם התזמורת הסימפונית של טולוז, צרפת, ובבכורה העולמית של האופרה "יום ראשון של אור" מאת שטוקהאוזן.
פרויקטים עתידיים כוללים את "השיר על הארץ" (מאהלר, בנוסח הקאמרי של שנברג/רין) עם אנסמבל מיתר בת"א, שירי עם של בריו בפרייבורג, והאופרה "פרומתאו" בפסטיבל למוזיקה מודרנית בברלין ובפסטיבל זלצבורג. פרנקל היא גם מבצעת מוערכת של מוזיקה מודרנית, והיא מופיעה בקביעות בפסטיבלים חשובים למוזיקה מודרנית באירופה עם אנסמבלים כמו Ensemble Modern פרנקפורט, Ensemble Recherche פרייבורג, Schönberg Ensemble אמסטרדם ו-Ensemble intercontemporain פריז. בישראל הופיעה כמה פעמים עם אנסמבל מוזיקה נובה ועם אנסמבל המאה ה-21. נוסף על כך היא הסולנית של MAE) Maarten Altena Ensemble) אמסטרדם, שאיתו הופיעה באירופה, בארצות הברית וביפן והקליטה תקליטורים אחדים. רבות מהיצירות של האנסמבל נכתבו במיוחד לקולה.
דיסקוגרפיה

Luigi Nono - Guai ai gelidi mostri Neos (10801/2)
Luigi Nono - Prometeo Col Legno (WWE 2SACD 20605)
Mozart/Czernowin - Zaide Adama Deutsche Grammophon DVD (073 425-2)
Gesualdo - Madrigali, Libro VI - Kassiopeia Quintet GLOBE (GLO 5226)
Gesualdo - Madrigali, Libro V - Kassiopeia Quintet GLOBE (GLO 5225)
Robert Ashley Tap Dancing in the Sand Unsounds (15U)
Gesualdo - Madrigali, Libro IV - Kassiopeia Quintet Globe (GLO 5224)
Gesualdo - Madrigali, Libro III - Kassiopeia Quintet Globe (GLO 5223)
Solex + M.A.E In the Fishtank 13 Konkurrent
Maarten Altena Ensemble - Speechless
Gesualdo - Madrigali, Libro II - Kassiopeia Quintet Globe (GLO 5222)
Gesualdo - Madrigali, Libro I - Kassiopeia Quintet Globe (GLO 5221)
MAE Journal - Generations X-OR
משולש הליתיום

תפוקת הליתיום העולמית בין השנים 1920–2020
משולש הליתיום (באנגלית: Lithium Triangle; בספרדית: Triángulo del Litio) הוא אזור גאוגרפי הממוקם במרכז אמריקה הדרומית במדינות ארגנטינה, בוליביה וצ'ילה, אשר מכיל בין מחצית לשני שלישים מהמאגרים הידועים של ליתיום בעולם כיום, רובו בצורת תמלחת ליתיום.
על פי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בארגנטינה קיימים משאבי ליתיום מזוהים בגודל של כ-14.8 מיליון טון, בבוליביה קיימים משאבי ליתיום מזוהים בגודל של כ-9 מיליון טון, בעוד שבצ'ילה גודל המשאבים המזוהים עומד על יותר מ-8.5 מיליון טון.
רקע > רקע גאוגרפי

המשולש שוכן ברובו באזורים בגובה רב, אשר גובהם נע בין 2,000 ל-4,000 מטר מעל גובה פני הים. האזור מתאפיין בתצורת נוף הררית (שכן הוא שוכן על רכס הרי האנדים), אשר זרועה באגמים ומדבריות מלח רבים. חלקי המשולש שבבוליביה חופפים לאלטיפלאנו, בעוד שאלו השוכנים בצ'ילה נמצאים כולם במדבר אטקמה.
רקע > רקע גאולוגי

האנדים נחשבים לרכס צעיר שנוצר בתקופת הפלאוזואיקון. את צורתם הנוכחית הם קיבלו בתקופת הקרטיקון. האורוגנזה (בניית ההרים) של האנדים מקורה בתהליך של קימוט והעתק בשל תנועת לוחות טקטוניים. לוח נסקה הימי נע מזרחה ועובר הפחתה מתחת ללוח הדרום-אמריקאי. עד היום האנדים ממשיכים להתרומם בתהליך זה. לפני 70 מיליון שנים התגברה הפעילות הטקטונית מערבית לאזור המכונה כיום אגני פונה (Cuencas de Puna). תהליכי העתקים שכיוונם צפון דרום יצרו הרים (הורסט) ועמקים (גראבן). השינוי החד בטופוגרפיה האיץ תהליכי סחיפה ואגני פונה התמלאו במשקעים של גרגרים גסים תוך זמן קצר. לפני 25 מיליון שנים התחדשה הפעילות הטקטונית. לחצי דחיקה גרמו לרכסי ההרים ממזרח וממערב לאגני פונה להתרומם. אגני הניקוז של מדרונות ההרים פונים אל אגני פונה, וההשקעה לתוכם התגברה והתחיל שלב שני של מילוי אופקי.
במהלך 5 מיליון השנים האחרונות הצטמצמה הפעילות הטקטונית באגני פונה וחלו תנודות חריפות בתנאי מזג האוויר שהתבטאו בתקופות צחיחות ובתקופות גשומות. האקלים הצחיח השכיח ותנועת המשקעים המוגבלת (שנבעה מכך שהאגנים היו מלאים), צמצמו את הסחיפה, על אף המשך תנועת המים באזור. תנועת מי התהום והמים על הקרקע אפשרה למוצקים מומסים להצטבר באגנים הסגורים. כיוון שהמים באזור לא התנקזו לים, והניקוז התרחש אך ורק באמצעות אידוי, נוצרו תמלחות עשירות במינרלים כמו ליתיום, אשלגן ובורון. תמלחות עשירות אלו הצטברו בתחתית מדבריות המלח. העלאתן על פני השטח באמצעות שאיבה גורמת לחדירה של מים טהורים המצויים בשולי האגן. התמלחות אינן מתערבבות במים טהורים ולכן שאיבת התמלחות אינה מורידה מריכוז המינרלים.
רקע > רקע היסטורי

כבר בשנות ה-70 פרסם הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מחקר בנוגע למקורות ליתיום בהרי האנדים, בו נטען כי במדבריות המלח של ארגנטינה, בוליביה וצ'ילה קיים פוטנציאל גדול להפקת ליתיום.
עד שנות ה-80, כמעט כל תפוקת הליתיום בעולם נעשתה באמצעות כריית עפרה. תהליך כריית העפרה דרש השקעת אנרגיה רבה, כלל הוצאות שינוע רבות והניב כמויות קטנות, מה שהפך את התהליך ללא כלכלי. בשנת 1974 החלה הסוכנות הממשלתית הצ'יליאנית CORFO בשיתוף פעולה עם חברת Foote Minerals האמריקנית, על מנת לפתח שיטה לכריית ליתיום בסלאר דה אטקמה. לאחר שפותחה השיטה, הקימו שתי השותפות חברה מסחרית שנקראה SCL, שבשנת 1984 החלה להפיק ליתיום מתמלחת בסלאר דה אטקמה יחד עם חברת SQM (אנ').
רקע > רקע כלכלי

לליתיום מספר שימושים, כאשר העיקרי שבהם הוא כאנודה בסוללות חשמליות של טלפונים ניידים, מחשבים ניידים ורכבים חשמליים המבוססים ברובם על סוללות יוני ליתיום. נכון ל-2015, הפקת סוללות חשמליות היוותה 70 אחוז מהדרישה העולמית לליתיום. לליתיום מספר שימושים תרופתיים, ומלחי ליתיום משמשים כמייצבי מצב רוח, בטיפול בהפרעה דו-קוטבית ובמניעת דיכאון קליני, והם מהווים 90% מהדרישה הרפואית לליתיום. בנוסף, משמש הליתיום כזרז בתרופות שנועדו לסייע לירידה מסוכנת במשקל, HIV וסרטן.
ארגנטינה > מדיניות הממשלה

עד שנות ה-90 כמעט ולא התפתחה כרייה בארגנטינה בשל קשיים כלכליים, גאוגרפיים ורגולטורים. בשנת 1993 חוקק חוק "Mining Investment Law", שכלל תוכנית לתמרוץ הכרייה והטבות מס. בהמשך אותה השנה עבר חוק נוסף במטרה להסדיר את תחום הכרייה בין הממשלה הפדרלית לבין הפרובינציות.
ב-2015 נבחר מאוריסיו מאקרי לתפקיד נשיא ארגנטינה, ולאחר שנכנס לתפקיד ביצע מספר רפורמות ביחס החקיקתי אל חברות הכרייה, אשר הוגדרו "פרו-שוק", וכללו הפחתת מסי היצוא וביטול האיסור על חברות להוציא את רווחיהן מהמדינה. בדצמבר 2017 העביר הקונגרס בארגנטינה חוק המעניק החזרי מע"מ על השקעות זרות בתחום הכרייה במדינה. בנוסף, בכנס שנערך בוונקובר ב-2018 ציין מרקו אוסוולדו קפלו, תת-שר במשרד האנרגיה והכרייה הארגנטינאי, כי מס החברות, שעמד ב-2018 על 35%, צפוי לרדת עד 2020 ל-25%‏.