stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמר (דמות מקראית)
פרשנויות

עורכי פירוש "דעת מקרא" משערים כי שמר היה ממשפחת השמרוני שבשבט יששכר.
בתרגום יונתן לספר מלכים נאמר כי עיר או מקום יישוב כבר שכן בהר קודם לקניית ההר בידי עמרי, והמשפט ”וַיִּבֶן [=עמרי] אֶת הָהָר, וַיִּקְרָא אֶת שֵׁם הָעִיר אֲשֶׁר בָּנָה עַל שֶׁם שֶׁמֶר אֲדֹנֵי הָהָר שֹׁמְרוֹן” מתייחס לחיזוק וביצור של ההר שנעשה בידי עמרי, שהפך את המקום לעיר חזקה וקראה בשם "שומרון" על שם בעליה המקוריים (או שהכוונה היא שהותיר את שמה, "שומרון", שהיה לה כבר לפני כן), אולם אין הכוונה שעמרי בנאה מן היסוד. בדרכים אלו פירשו גם רד"ק ורלב"ג בפירושיהם לספר מלכים.
ייתכן שגם עומרי היה משבט יששכר וזאת הסיבה שהקים את עיר הבירה שלו בנחלת אותו השבט. בהמשך, עומרי יקים את ארמון החורף שלו בעמק יזרעאל, שגם הוא חלק מנחלת שבט יששכר.
יש המוסיפים ומבארים כי שמר התנה עם עמרי שבתמורה להוזלת מחיר העיר יקרא את שם העיר על שמו.
הערות שוליים

↑  13 שנה לפני מכירת שומרון, כי לאדם שגילו פחות מ-13 לא יכול להיות רכוש.
1 2 3  ספר מלכים א', פרק ט"ז, פסוקים כ"ג–כ"ד.
↑  ספר במדבר, פרק כ"ו, פסוקים כ"ג–כ"ד
↑  דעת מקרא, מלכים א', ט"ז כ"ד.
↑  אגרא דפרקא, עמ' רי"ב, ד"ה "והנה יש".
חותכן עוגיות

חותכן עוגיות היא כלי לחיתוך בצק המשמש בעיקר להכנת עוגיות. החותכן בדרך כלל עשוי אלומיניום או פלסטיק ונמכר במגוון צורות דקורטיביות (למשל: עיגול, ריבוע, משולש, פרח, כוכב, לבבות וכך הלאה). צד אחד של חותכן העוגיות הוא מעוגל בעוד שצידו השני חד. חותכן העוגיות משמש לחיתוך בצק של עוגיות, ביסקוויטים או כל בצק אחר שרוצים לעצבו. השימוש בחותכן מתבצע על הבצק בטרם נאפה, ולאחר אפיית הבצק החתוך הוא שומר על הצורה בה הוא נחתך, אם כי לא בצורה מדויקת. שם נוסף הוא קורצן, שכן בעזרתו קורצים את הבצק.
גלריה

חיתוך של בצק באמצעות חותכן עוגיות
חותכי עוגיות בצורות שונות
חותכני עוגיות לצד עוגיות שהוכנו בעזרתם
ברקת (מושב)

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: חבל מודיעין
גובה ממוצע: ‎82 מטר
תאריך ייסוד: 1952
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף אוגוסט 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,227 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) ברקת(למפת גוש דן רגילה) ברקת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ברקת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ברקת32°00′58″N 34°56′40″E﻿ / ﻿32.0162259817586°N 34.9444873126009°E﻿ / 32.0162259817586; 34.9444873126009  heמפת היישובים של מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council) באדום - ברקת בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 4 מתוך 10

הכניסה למושב ברקת
בָּרֶקֶת הוא מושב דתי לאומי במחוז המרכז בישראל ליד היישוב שוהם השייך למועצה אזורית חבל מודיעין. המושב נמצא בגבול השפלה ולרגלי הרי יהודה, 5 ק"מ צפונית-מזרחית לנמל התעופה בן-גוריון.
מערבית לברקת נמצא היישוב טירת יהודה. דרומית לו נמצא היישוב שוהם. מזרחית לברקת נמצא כביש 444. מזרחית לברקת, ליד ח'רבת אל-בירה, ישנה מערת עתיקות.
שטח המושב הוא כ-2,500 דונם. בברקת מתגוררים כ-2,300 תושבים (נכון לשנת 2022).
מקור השם

תחילה נקרא המושב "כפר חוצבים" וכן "טירת יהודה ב'", אך אך בשנת תשי"ג נבחר השם "ברקת". שם זה מציין את שמה של אחת מאבני החושן, שכן המושב נבנה כחלק מהקמתם של שני יישובים סמוכים – נופך ואחלמה (כיום, בית עריף) – שאף הם שמות אבנים מהחושן. את הסדרה המשיך היישוב שוהם הסמוך, שאף הוא נושא את שמה של אחת מאבני החושן, ומערך רחובותיו רומז לצורת החושן.
היסטוריה

המושב נוסד בשנת 1952 בידי חברי "הפועל המזרחי" יוצאי העיר חבאן, שבדרום-מזרח תימן.
פרויקט איירפורט סיטי

ביוני 1992 התקשר המושב עם חברת קש"ת - קריית שדה התעופה בע"מ (היום חברת איירפורט סיטי בע"מ) בהסכם לתכנון, לפיתוח ולבנייה על קרקעות של המושב, שייעודו בעת ההתקשרות לצרכים חקלאיים. לאחר שינוי הייעוד של הקרקעות הוחל בהקמת פרויקט האיירפורט סיטי באפריל 1997, ובשנת 2001 החל אכלוס הפרויקט.
פארק העסקים איירפורט סיטי מאכלס חטיבת קרקע בשטח של כ-757 אלף מ"ר ומיועד לשימושים שונים: משרדים, היי-טק, מלונאות, מסחר ומבנים לוגיסטיים ,בשטח כולל של כ-404 אלף מ"ר.הוא הוקם על פי הסכם קומבינציה בין קש"ת למושב ברקת, לפיו אחראית החברה להקמת הפרויקט ותפעולו השוטף. ברקת זכאית לקבל שני בנייני משרדים, ארבעה בניינים לוגיסטיים ו-7% מהכנסות השטחים המסחריים ושטחי המלונאות.
במשך שנים רבות התנהלה בוררות בין המושב לחברת איירפורט סיטי. לטענת המושב הוא היה זכאי לתמורה כספית נוספת מאירפורט סיטי בגין יתרת הזכויות המגיעות לו בפרויקט. בשנת 2021 הגיש מושב ברקת לבית המשפט המחוזי בלוד תביעה על 152 מיליון שקל נגד החברות איירפורט סיטי וקשת מלונאות על הפרת התחייבות בנייה. התביעה הוגשה לאחר שנים של סכסוכים בין אנשי המושב לשתי החברות.
אזור תעשייה יהלום

בשנת 2006 חנך מושב ברקת מבנה לוגיסטי בשטח של 5,800 מ"ר. המבנה, הממוקם סמוך לכניסה למושב, הושכר לחברת "סולתם רדד".
מבנה זה מצטרף למבנה לוגיסטי אחר של מושב ברקת באזור התעשייה של חבל מודיעין בשטח של 3,200 מ"ר ואשר הושכר לחברות "מזרח – מערב" ו"טלגל".
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוגוסט 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מקורות שמות היישובים בישראל, על פי חנה ביתן, אטלס ההתיישבות בישראל; ראו גם כפר חוצבים טירת יהודה, שערים, 30 בינואר 1953
↑  שמות יישובים חדשים (ב), על המשמר, 12 באוקטובר 1953
↑  חנה ביתן, חמישים שנות התיישבות. אטלס שמות היישובים והמקומות בישראל, ירושלים 1999, עמ' 14
↑  אקויטל בע"מ  - דוח תקופתי לשנת 2004 עמ' 45
↑  מושב ברקת תובע 81 מיליון שקל מחברת אירפורט סיטי, באתר TheMarker‏, 9 ביוני 2011
↑  דותן לוי, מושב ברקת תובע מאיירפורט סיטי 152 מיליון שקל: הפרה התחייבויות בנייה, באתר כלכליסט, 19 באפריל 2021
↑  מערכת פורט2פורט, מושב ברקת חונך מבנה לוגיסטי חדש, באתר פורט2פורט, ‏7 בפברואר 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588168305171  VIAF: 317132374   WorldCat (עם VIAF): 317132374 
הישוב ברקת בשנת 1970
אוקיינוס (אלבום)

אוקיינוס הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-5 בינואר 2021, על ידי חברת התקליטים הליקון. השיר "בכרם תימן" שיצא לאור כבר בשנת 2018 יצא כסינגל המוביל מהאלבום, בנוסף להיותו גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. ביום יציאתו של האלבום, הופץ הסינגל "מרק צח".
זהו אלבומה הראשון של מסיקה מאז צאת אלוהי הדברים הקטנים בשנת 2017.
רקע

באפריל 2018 הופץ הסינגל המוביל מהאלבום, "בכרם תימן", שהוא מעין גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. באוקטובר באותה השנה, יצא לאור הדואט "מפחד עלייך" בהשתתפות איזי, שהפך לאחד מהלהיטים המצליחים ביותר בישראל בין שנת 2018 לשנת 2019. הרמיקס הרשמי שלו שנעשה על ידי עופר ניסים הופץ בהמשך, כמו גם גרסה אקוסטית שלו. שיר הנושא "אוקיינוס" שתיפקד כסינגל השלישי מהאלבום, הופץ בפברואר 2019 ביחד עם וידאו קליפ נלווה. ביולי 2019 יצא לאור הסינגל "זוכרת את הים", שלא נכלל לבסוף באלבום אך היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "זה לא הגיל". לקראת סוף אותה השנה, יצא הסינגל הרביעי "כמה כמה" שזכה להצלחה נאה בתחנות הרדיו.
בתחילת 2020 הוציאה מסיקה את "חוה", כסינגל החמישי מהאלבום. הקליפ הרשמי שלו זכה להצלחה כאשר צבר למעלה מחצי מיליון צפיות. "חוה" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה השונים. הסינגל הבא, "משה", הוא דואט עם הזמרת-יוצרת הישראלית נרקיס. "משה" הוא בלדת פופ, שנכתבה והולחנה על ידי נרקיס. בספטמבר 2020 יצא הסינגל השביעי, "יש לך אותך", שבוצע על ידי מסיקה ומיקה משה מתוך משדר "לתת", השיר הגיע להישגים מרשימים ברשתות החברתיות וגורף אינספור תגובות מרגשות ומעצימות מהקהל הרחב בהופעות ובמרחב הדיגיטלי. ביוטיוב כבר צבר מעל 4.4 מיליון צפיות, באפל מיוזיק ובספוטיפיי הגיע לפלייליסטים ולמצעדים והוא השיר המושמע ביותר בשירותי הסטרימינג אצל מירי ומיקה. נעשו לו מאות קאברים, אלפי שיתופים, עשרות קעקועים ואינספור מכתבים מרגשים של נשים שהחליטו לעשות שינויים משמעותיים בחייהם בזכות המסר המעצים ומעורר ההשראה שקיבלו מהשיר. הסינגל השמיני, "אמא", נלקח מ"המחברת של אליה".
ב-5 בינואר 2021, יום צאתו של האלבום, הופץ הסינגל התשיעי "מרק צח", שנכתב על ידי דיקלה.
רשימת רצועות

| אוקיינוס> מס' | אוקיינוס> שם | אוקיינוס> משך | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  | אוקיינוס>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | כמה כמה  | 3:45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | חוה  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | מרק צח  | 3:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | משה  | 4:14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | בכרם תימן  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | משיח  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | אמא (מתוך "המחברת של אליה")  | 3:00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | יש לך אותך (ביחד עם מיקה משה)   | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | אוקיינוס  | 3:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | מפחד עלייך  | 3:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | לא יודעת להיפרד  | 2:32 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 37:53 |  |  |  |  |  |  |  |
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 5 בינואר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | הליקון |  |
הערות שוליים

1 2 3 4  אוקיינוס, נבדק ב-2021-08-04
1 2  בכרם תימן, נבדק ב-2021-08-04
↑  מפחד עלייך, נבדק ב-2021-08-04
↑  מפחד עלייך (OFFER NISSIM REMIX), נבדק ב-2021-08-04
↑  מפחד עלייך (אקוסטי), נבדק ב-2021-08-04
↑  אוקיינוס, נבדק ב-2021-08-04
↑  מירי מסיקה - אוקיינוס - קליפ - Miri Mesika, נבדק ב-2021-08-04
↑  מירי מסיקה - זוכרת את הים - קליפ, נבדק ב-2021-08-04
↑  כמה כמה, נבדק ב-2021-08-04
↑  חוה, נבדק ב-2021-08-04
↑  מירי מסיקה - חוה, נבדק ב-2021-08-04
↑  שחר אמאנו, חוה של מירי, באתר הכותל הישראלי, ‏2020-03-05 (באנגלית)
↑  "את אדם, יא חוה": קבלו את השיר החדש של מירי מסיקה, באתר וואלה, 5 במרץ 2020
↑  דסק קשת 12, ‏מירי מסיקה - חוה, באתר ‏מאקו‏, 5 במרץ 2020
↑  משה, נבדק ב-2021-08-04
↑  מירי מסיקה ומיקה משה - יש לַךְ אותַךְ, נבדק ב-2021-08-04
↑  מירי מסיקה - אמא (מתוך המחברת של אליה), נבדק ב-2021-08-04
↑  (feat. מירי מסיקה - מרק צח (מארק אליהו, נבדק ב-2021-08-04
| מירי מסיקה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מירי מסיקה • שלום לאמונות • חדשות טובות • מלך • סימנים על החול • אלוהי הדברים הקטנים • אוקיינוס ‏•‏‏ שלך, אסי |  |
| אלבומי הופעה | הופעה אקוסטית בזאפה • הופעות במפעל הפיס |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • הליקון • התו השמיני • עננה |  |
| מירי מסיקה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מירי מסיקה | "טיפה טיפה" • "נובמבר" • "לשם" • "אף אחת" • "באה אליכם" • "שיר לשירה" • "תן לי סימן" |  |
| שלום לאמונות | "שלום לאמונות" • "ממי" • "עכשיו אתה חוזר בחזרה" • "אם זאת האהבה שלך" • "שירה" • "הוא" |  |
| חדשות טובות | "חדשות טובות" • "פנינים בנהרות" • "יום ראשון" • "מה עשית" • "אהובי" |  |
| מלך | "מלך" • "ואולי" • "אני לא שם" • "יריות באוויר" • "אישה חרסינה" |  |
| סימנים על החול | "עזור לי" • "דמעות" • "שתדע" • "סוף טוב" • "סימנים על החול" |  |
| אלוהי הדברים הקטנים | "תשים תשים" • "אלוהי הדברים הקטנים" • "חייאתי" • "זהרה" • "לב מול לב" |  |
| אוקיינוס | "בכרם תימן" • "מפחד עלייך" • "אוקיינוס" •  "כמה כמה" • "חוה" • "משה" • "יש לך אותך" • "אמא" • "מרק צח" |  |
| סינגלים נוספים | "כלוב של זהב" • "האביב שלי יגיע" • "ברכת המלך" • "ככה זה (לאהוב אותך)" • "ערב חג" • "האור יזרח גם בנפרד" • "קולות הלב" • "למה למה ככה" • "תודה לחיים" • "בודדה" • "זוכרת את הים" • "קרקע יציבה" • "תן בי אור" • "שורפים ת'יום" • "ממרחק נשימה" • "מרחק הזמן" • "נשארנו ביחד" • "אחת בלילה" • "אבל אהבה" • "מפל" • "שתי גדות" • "הו ארצי מולדתי" |  |
חיים נגיד

| --- | --- |

 לידה:  8 בספטמבר 1940 (בן 84) בוקרשט, ממלכת רומניה 
 שם לידה:  קרול סילביו לוונברג 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 שפות היצירה:  עברית 
 
חיים נגיד (נולד ב-8 בספטמבר 1940) הוא סופר, משורר, מחזאי, עורך, מבקר ספרות ומבקר תיאטרון ישראלי.
ביוגרפיה

נגיד נולד ב-8 בספטמבר 1940 בבוקרשט, רומניה תחת השם קרול סילביו לוונברג. עלה לישראל בשנת 1948. לאחר שחרורו מצה"ל עבד כמנהל חשבונות בהנהלת שק"ם, ובמקביל למד פילוסופיה, ספרות, וחינוך באוניברסיטת תל אביב, שם קיבל תואר דוקטור. בשנה השלישית ללימודיו, החל להורות ספרות ופילוסופיה בבתי ספר תיכוניים.
לאחר שבע שנות הוראה החל לעסוק בעריכה, תחילה של הירחון לחינוך ילדים "אורים להורים", ואחר כך בכתיבה במוסף לספרות של "ידיעות אחרונות", ובעריכת העיתון "בין גלים" של חיל החינוך. בין השנים 1968–1972 פרסם ביקורות על ספרים ב"משא", המוסף הספרותי של "למרחב", ובשנים 1968–1987 כתב ביקורות על ספרים ב"מאזנים", ומאמרים על תרבות בירחון "סקירה חודשית" של חיל החינוך. משנת 1976 עד 1992 היה עורך המדור הספרותי ב"מעריב", עורך התרבות וחבר מערכת "מעריב". כן שימש כמבקר התיאטרון של במחנה בין השנים 1986 ו-1990 ושל עיתון דבר בין השנים 1994 ו-1996. חיבר מאות מאמרי ביקורת ספרותית ותיאטרונית אשר פורסמו בעיתונים "ידיעות אחרונות", "מעריב", "מאזנים", "עכשיו" ורבים אחרים, ואשר שודרו בתחנות הרדיו קול ישראל וגלי צה"ל. מאז 1996 הוא מרצה על תיאטרון, ספרות, חינוך ותקשורת במוסדות אקדמיים שונים, אוניברסיטת ת"א, מכללת אורנים, בית ברל ומכללת סמינר הקיבוצים. שירים שלו הולחנו על ידי אורי וידיסלבסקי, נעמה אור ואליה סממה.
שימש כעורך של כתבי העת "אורים להורים", "קלעים", "גג" ו"תיאטרון", ושל מעל 80 ספרים, ביניהם סדרת ספרים על שפת האמנות, "מפתחות", בהוצאת החברה למתנ"סים וספרי הוצאת "ספרא". חיבר ערכים על תיאטרון, אמנות וספרות בישראל לאנציקלופדיות בישראל ומחוצה לה.
היה בין מקימי איגוד כללי של סופרים בישראל (1996), בו יסד את כתב העת "גג" (1998), מייסד הוצאת "ספרא" של איגוד הסופרים והעורך הראשי שלה, יוזם הפרסים הספרותיים של איגוד הסופרים "פרס אס"י" ומיוזמי פרס פסח מילין למשוררים בתחילת דרכם.
נגיד הוא אביה של המשוררת והעורכת מיא שם-אור.
ביוגרפיה > תפקידים ציבוריים

כיהן כיושב ראש תא כתבי תרבות ואמנות ותא מבקרי התיאטרון באגודת העיתונאים בתל אביב (שנות ה-80 של המאה ה-20)
היה חבר בוועדות השיפוט של פרס ההסתדרות, פרס רוזנבלום של עיריית תל אביב, פרס חולון, פרס ספיר של מפעל הפיס ופרס ברנשטיין של התאחדות המו"לים (שנות ה-80 של המאה ה-20).
היה יושב ראש האיגוד הכללי של הסופרים בישראל. (2003–2008)
פרסים

פרס מתי כץ לשירה (1971)
פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים (1988)
פרס קרן דב סדן לחקר הספרות העברית והיידית (1996)
פרס רמת גן לספרות על מפעל חיים (2011)
פרס שרת התרבות לעריכה ספרותית (2014)
יצירותיו > מחזותיו שהועלו על הבמה

פיקניק בחוסמסה, הקאמרי, 1990
סיפורו של הצב מר גדעון ששוני, התיאטרון לילדים ולנוער, 1987
הצב צבי, פסטיבל חיפה להצגות ילדים, 1994
יצירותיו > ספריו

ס. יזהר, מבחר מאמרי ביקורת על יצירתו. ליקט וצירף מבוא וביבליוגרפיה חיים נגיד 1972
סיפורו של הצב מר גדעון ששוני, ספר ילדים, 1986
מטטרון, רומן הוצאת זמורה ביתן 1989
פיקניק בחוסמסה הוצאת אור עם 1990
שפת הבמה, על הסמיוטיקה של התיאטרון 1996
צחוק וצמרמורת, מונוגרפיה על חנוך לוין, הוצאת אור עם 1998
בגנות האשליה, מחקר על הז'אנר התיעודי בדרמה העברית, ספרא ואסף מחזות של אוני. ת"א, 2009.
הליצן בן דמות היגון, על רצינותה של הקומדיה הישראלית: נסים אלוני, חנוך לוין ומיקי גורביץ, ספרא ואסף מחזות של אונ. ת"א, 2013
יצירותיו > ספרי שירה

שלושים שירים, הוצאת הקיבוץ המאוחד 1971
שירה מקומית, הוצאת עם עובד 1986
סיור באזור האסור, תג, 1994
ימינה לסמטת גן-עדן : מבחר שירים,2011-1971, הוצאת הקיבוץ המאוחד וספרא, 2012
עד תום העצב (2015) (Hasta el final de la tristeza)- במתכונת דו לשונית, עברית ספרדית, בהוצאת Verbum הספרדית בשיתוף עם הוצאת ספרא (התרגום לספרדית מאת דניאל בלאושטיין)
לקריאה נוספת

עדינה מור חיים, פרדוקס הדופי: עיון ביצירתו של חיים נגיד, ספרא בית הוצאה לאור, איגוד כללי של סופרים בישראל, עיון ומחקר, 2017
זיוה שמיר, "מטטרון": מי המשוגע? על "מטטרון", מעריב, 02/02/1990
זיוה שמיר, אגדה מודרנית לילדים: על "סיפורו של הצב מר גדעון ששוני", ספרות ילדים ונוער - כתב עת, מרץ 1987
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הפייסבוק של חיים נגיד
↑  אריאנה מלמד, וידיאו קליפ ברחוב שינקין - "מטטרון" / חיים וגיד / זמורה ביתן—עמודים לספרות עברית, חדשות, 12 בדצמבר 1989
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313017405171  BnF: cb15055405x (data)  GND: 1149161140  ISNI: 0000 0000 9561 4240  LCCN: n82051061  NLA: 35887168  NTA: 186382103  SUDOC: 191728748  VIAF: 74138780   WorldCat (עם VIAF): 74138780
משיב הרוח ומוריד הגשם

| --- | --- |

תזכורת לאמירת 'משיב הרוח' בבית כנסת הרמב"ן בירושלים
 משנה:  מסכת ברכות, פרק ה', משנה ב' מסכת תענית, פרק א',  משניות א'–ב'
 תלמוד בבלי:  מסכת תענית, דף ב', עמוד א'–דף ה', עמוד א'
 תלמוד ירושלמי:  מסכת ברכות,  פרק ה', הלכה ב' מסכת תענית,  פרק א', הלכה א'
 משנה תורה:  ספר אהבה, הלכות תפילה וברכת כהנים, פרק ב', הלכות ט"ו–י"ז
 שולחן ערוך:  אורח חיים, סימן קי"ד
מַשִּׁיב הָרוּחַ וּמוֹרִיד הַגֶּשֶׁם (נ"א: הַגָּשֶׁם), המכונה במשנה הזכרת גבורות גשמים, היא משבחי הבורא הנאמרים בימות החורף בתפילת העמידה בברכת גבורות (ברכת מחיה המתים).
זמן אמירתה

החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת ועד תפילת שחרית של היום הראשון של פסח אומרים "משיב הרוח ומוריד הגשם". את תחילת אמירת 'מוריד הגשם' מקובל לציין באמירת תפילת גשם בשמיני עצרת.
אנשי כנסת הגדולה תיקנו את מקום אמירתה בברכת הגבורות. בתלמוד נכתב הטעם שתיקנוה דווקא בברכה זו: ”מזכירים גבורות גשמים בתחיית המתים. אמר רב יוסף: מתוך ששקולה כתחיית המתים (כי הגשמים נותנים חיים לעולם כתחיית המתים) לפיכך קבעוה בתחיית המתים” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ג, עמוד א'.).
סך הימים בממוצע הוא כ-181.25, ערך קרוב למשך הסתיו והחורף האסטרונומיים
דין הטועה

אם שכח להזכיר 'משיב הרוח ומוריד הגשם, אך אמר במקום זאת "מוריד הטל", אינו חוזר שנית.
אך אם שכח להזכיר משיב הרוח, ואף לא הזכיר מוריד הטל (כמנהג אשכנז בחו"ל), חוזר לתחילת תפילת שמונה עשרה.
אם נזכר לאחר סיום 'ברכת גבורות' (מחיה המתים), אך קודם שהתחיל את הברכה הבאה 'ברכת קדושת השם' ('אתה קדוש'), לדעת השולחן ערוך יכול להזכיר 'משיב הרוח' ואינו צריך לחזור לראש התפילה (במקרה שלא אמר אף 'מוריד הטל'). עם זאת כתב המשנה ברורה שדין זה אינו מוסכם, מאחר שיש הרבה מהראשונים שלדעתם אין להזכיר, ולכך לדעתו אם הזכיר את 'שם השם' עדיף שיסיים במילים 'למדני חוקיך' ויאמר 'משיב הרוח' ורק לאחר מכן יסיים שוב את הברכה.
דין הטועה > דין המסופק

אדם שמסופק אם אמר 'משיב הרוח' כדין, או שמא טעה ואמר כהרגלו 'מוריד הטל', דינו הוא שעד שלושים יום מעת שהתחילו לומר את האזכרה, טרם התרגל לשינוי, ומוחזק שאמר כפי שהורגל לומר כל הקיץ, וצריך לחזור ולהתפלל (במקרה שגם לא אמר 'מוריד הטל'). אך לאחר שלושים יום תולים שאמר כפי הנצרך מאחר שכבר התרגל בשלושים יום הללו לומר כדין 'משיב הרוח'.
בפוסקים דנו האם הדבר תלוי בימים ודי שיעברו שלושים ימים, או שמא הדבר תלוי בתשעים תפילות דווקא, ואם כך יש להוסיף את תפילות מוסף של שבת וראש חודש, ואף קודם שיעברו שלושים יום הורגל לומר כדין. וכן להפך אם יודע שהיה תפילות שלא אמר בהם ההזכרה כדין לא יעלו לו למניין.
ראו גם

מוריד הטל
תפילת גשם
שאלת גשמים
לקריאה נוספת

ספרים ומאמרים בנושא 'פולמוס הדקדוק'
קרויס, חיים בן ישעיהו, מכלכל חיים בחסד, תשמ"א, באתר אוצר החכמה
קרויס, חיים בן ישעיה, ברכות החיים, תשל"ט, באתר אוצר החכמה
פישר, ישראל יעקב בן אהרן, 1925-2003, אבן ישראל חלק ח -, באתר היברובוקס
מרזל, שר שלום, קונטרס משיב הרוח באתר אוצר החכמה (החדש)
הערות שוליים

↑  הנוסח הישן והרווח יותר הוא "הַגֶּשֶׁם" בסגול. יצחק סטנוב בסידורו "ויעתר יצחק" טען שיש לומר "הַגָּשֶׁם" בקמץ, לפי כללי צורת הפסק, ובעקבותיו הודפסו כך סידורים רבים בנוסח אשכנז. אחרים התנגדו לתיקון זה, הן מטעמים דקדוקיים והן בשל השתייכותו של סטנוב לתנועת ההשכלה.
↑  רבי אברהם בר חייא, ספר העיבור, מאמר שלישי, שער שני.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
מוזילה פיירפוקס

.
| --- | --- |

העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית במוזילה פיירפוקס 89.0 בwindows 7
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית במוזילה פיירפוקס 89.0 בwindows 7
 מפתח:  קרן מוזילה
 מחזור חיים:  9 בנובמבר 2004 – הווה (20 שנה)
 גרסה אחרונה:  132.0 (29 באוקטובר 2024) 
 מערכת הפעלה:  לינוקס, אנדרואיד, iOS, macOS, Microsoft Windows, iPadOS 
 נכתבה בשפות:  C, C++, JavaScript
 סוג רישיון:  הרישיון הציבורי הכללי של גנו,  הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו,  הרישיון הציבורי של מוזילה
 קוד מקור:  https://hg.mozilla.org/mozilla-central/  https://searchfox.org/mozilla-central/source/ 
 קטגוריה:  דפדפן
 אתר רשמי
 
מוזילה פיירפוקס (באנגלית: Mozilla Firefox, במקור: Phoenix, לתקופה קצרה: Mozilla Firebird) הוא דפדפן אינטרנט חופשי בקוד פתוח המפותח על ידי אלפי מתנדבים בתמיכת קרן מוזילה. הגרסה היציבה ראשונה של המוצר, גרסה 1.0, הורדה כ־25 מיליון פעמים ב־99 הימים הראשונים מאז יציאתה, ובכך הייתה למוצר הקוד הפתוח הנפוץ ביותר בקרב משתמשים ביתיים בזמנה.
מטרת פיתוחו של פיירפוקס היא ליצור דפדפן קל, מהיר, פשוט, בטוח לשימוש, גמיש והעומד בפני עצמו. פיירפוקס מבוסס על הדפדפן של חבילת היישומים "Mozilla Suite". פיירפוקס הפך למוקד המאמצים של מפתחי מוזילה (יחד עם לקוח הדואר האלקטרוני "Thunderbird"), והוא מחליף את ה־Mozilla Suite כמוצר המרכזי של הקרן.
תכונותיו המרכזיות של הדפדפן כוללות חוסם חלונות קופצים מובנה, תמיכה בערכות נושא, גלישת אינטרנט באמצעות לשוניות, תמיכה מלאה בתקנים ואפשרות להתקנת הרחבות להגדלת השימושיות של הדפדפן. על אף שדפדפנים נוספים הציעו גם הם תכונות אלה בעבר, פיירפוקס היה הדפדפן הראשון שיישם אותן באופן נרחב.
פיירפוקס זכה בתחילת שנות ה-2000 לתשומת לב רבה כתחליף לדפדפנים אחרים כדוגמת אינטרנט אקספלורר של חברת מיקרוסופט. נכון למאי 2020 לדפדפן נתח שוק של 4.39% ברחבי העולם. בדצמבר 2019 הוערך מספר המשתמשים על ידי מוזילה בכ-800 מיליון.
היסטוריה

דייב היאט, ג'ון יואיט, ובלייק רוס החלו בפיתוח מיזם הפיירפוקס כזרוע ניסויית נפרדת של Mozilla project. הם האמינו שהדרישות הפרסומיות בשל החסות שהעניקה נטסקייפ (Netscape) והחיבה המוגזמת לשכלולים מצד המפתחים פגעו בדפדפן מוזילה. כדי להילחם בשימוש ההולך וגובר של מוזילה במשאבי מחשוב, הם יצרו דפדפן בו הם ראו תחליף לדפדפן של Mozilla Suite.
את פיירפוקס ניתן להפעיל בכל מערכת הפעלה בזכות השימוש בשפת הממשק XUL (אנ'). בזכות התמיכה של פיירפוקס ב־XUL, יש באפשרותם של משתמשים להרחיב את יכולותיו של הדפדפן על ידי יצירת ערכות נושא חדשות והרחבות. תוספות אלה היוו בעבר סכנות מבחינת אבטחה, אך עם השקתה של גרסה 0.9, פתחה קרן מוזילה את "Mozilla Update", אתר המרכז את ההרחבות וערכות הנושא שאושרו כבטוחות לשימוש.
ב־10 במרץ 2005, הודיעה הקרן כי הפיתוח הרשמי של Mozilla Suite ייפסק בסדרה 1.7. קהילת מוזילה ממשיכה בפיתוח חבילת התוכנה, וממשיכה לתחזק ולפתח את Suite תחת השם SeaMonkey. הקרן ממשיכה לספק תמיכה (כדוגמת גישת CVS) לקהילת מפתחי מוזילה.
היסטוריה > בחירת השם

המיזם שהפך לפיירפוקס החל כזרוע נפרדת של Mozilla Suite בשם "m/b" (או "mozilla/browser"). כאשר התייצב במעט, גרסאות ניסיוניות ראשוניות הופיעו בספטמבר 2002 בשם "Phoenix" (פניקס, עוף החול). גרסה זו כללה תמיכה בעברית.
השם "Phoenix" נשמר עד ל־14 באפריל 2003, עת שונה בשל סוגיות זכויות יוצרים עם יצרנית ה־BIOS ‏ "Phoenix Technologies" . השם החדש שנבחר, "Firebird" (ציפור אש, משמעות דומה לעוף החול), התקבל בתחושות מעורבות, בעיקר בשל העובדה שתוכנת מסדי הנתונים החופשית Firebird השתמשה באותו שם. בסוף אפריל, לאחר שנראה היה שהשם שונה ל־"Firebird Browser", הודיעה קרן מוזילה כי יש לקרוא לדפדפן בשם "Mozilla Firebird", על מנת שתיווצר הבחנה בינו לבין תוכנת מסדי הנתונים. עם זאת, לחץ רב מצד קהילת הקוד הפתוח אילץ שינוי נוסף בשם, וב־9 בפברואר 2004 שינתה קרן מוזילה את שמו של הדפדפן ל"מוזילה פיירפוקס" (או "פיירפוקס" בקיצור).
השם "פיירפוקס" (Firefox, פנדה אדומה, אך גם מילולית: "שועל אש") נבחר בשל הדמיון לשם "Firebird", אך גם בשל ייחודו בתעשיית המחשוב. כדי למנוע שינויים נוספים בשמו של המוצר, החלה קרן מוזילה בתהליכי רישום השם "פיירפוקס" כסימן מסחרי רשום בארצות הברית בדצמבר 2003. מאחר שבבריטניה השם נקבע כבר, קנתה אותו קרן מוזילה מבעליו.