stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משפחת פאליק
הערות שוליים

↑  https://www.fidf.org/about-fidf/meet-board-staff
↑  יעל לרנר, הנדיב בארץ התנ"ך, באתר ישראל היום, 2 באוקטובר 2016
↑  מה ומי במיאמי, באתר ynet, 9 בפברואר 2018
↑  ניר קיפניס, ‏המיליארדר היהודי שיסביר לכם איך משלבים ציונות, עסקים וגם אלכוהול, באתר מעריב אונליין, 16 במאי 2016
↑  אורנה יפת, משפחת פאליק מרימה כוסית עם נתניהו ומשתלטת על שוק האלכוהול, באתר כלכליסט, 13 במאי 2024
↑  קרן סגל לישראל, באתר "גיידסטאר ישראל"
↑   יותם ברגר, רשם העמותות מותח ביקורת חריגה על גוף שמשמש צינור כספים לארגוני ימין, באתר הארץ, 13 באוגוסט 2017
↑  אופיר בר-זהר, משפחה ממיאמי עומדת מאחורי חצי מהתרומות לנתניהו בפריימריז, באתר הארץ, 16 בינואר 2012
↑  תחקיר חדשות 10: הקשרים של רב הכותל למשפחה המיליארדרית ממיאמי, באתר חדשות 13
↑   אורי בלאו, בעלי אימפריית דיוטי פרי מארה"ב תורמת מיליונים לארגוני ימין קיצוני ומתנחלים, באתר הארץ, 1 ביולי 2019
↑  אורי בלאו, שומרים, שומרים: משפחת פאליק שמארחת את נתניהו תרמה לפעיל הימין הקיצוני בנצי גופשטיין, באתר כלכליסט, 29 בנובמבר 2023
↑  דיווח: הזוג נתניהו מתגורר בבית מיליארדר והעביר איתו גם את הטבח האישי, באתר וואלה, 25 באוקטובר 2023
↑  איתמר אייכנר, נתניהו עבר לווילה של מיליונר בגלל שיפוצים בבית ברח' עזה, באתר ynet, 25 באוקטובר 2023
↑    Melanie Swan, ‏Netanyahu and wife Sara decamp to luxury mansion amid growing public anger, The Telegraph, 29 October 2023
↑   רותם שטרקמן, "אני אחראי לעתיד שלכם", אמר נתניהו - וירד עם רעייתו לבונקר של המיליארדר, באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2023
↑  Melanie Swan, Israeli PM Benjamin Netanyahu and wife decamped to luxury mansion, Mail Online, ‏2023-10-29
↑  טל שלו‏, עם מקלט מתקדם נגד טילים: בני הזוג נתניהו שהו בסופ"ש בבית מקורבם המיליארדר, באתר וואלה, 13 באפריל 2024
עוגת המלך
הערות שוליים

1 2  ג'וליה מוסקין, ניו יורק טיימס, חגיגת עוגות בניו אורלינס, באתר הארץ, 11 בפברואר 2013
| רשימת עוגות |
| --- | --- | --- |
| עוגות חמאה | עוגת מזון השטן • עוגת חמאה דביקה • עוגת פאונד |  |
| עוגות גבינה | אוסטקהקה |  |
| עוגות שוקולד | עוגת היער השחור • עוגת צ'נטילי • עוגת שוקולד ללא קמח • עוגת פאדג' • עוגת גאראש • עוגת שוקולד גרמנית • עוגת ג'ופרה • קלאדקהקה • עוגת שוקולד מותך • זאכרטורטה • טורטה קפרזה • טורטה סטבלי • פיטיבייה • אקלר |  |
| עוגות פירות | לחמנייה שחורה • בולו ריי • עוגת גזר • עוגת גנואה • עוגת דובדבנים • עוגת דאנדי • טארט טאטן • עוגת ירח • פנפורטה • שטרודל • עוגת תפוחים יהודית • עוגת תות |  |
| עוגות שכבות | עוגת מזון מלאכים • באקויט גאטאו • דאקוויז • דובוש • טורט אסטרהאזי • עוגת חלב חם • עוגת קייב • עוגת מריה לואיז • קרמשניט • עוגת הנסיכה • פרינצרגנטנטורטה • עוגת קשת בענן • קק לאפיס סראוואק • ספקקואק • טורט |  |
| עוגות חלולות | באומקוכן • קורטוש • סקאז • ספטטאקהקה • טרדלניק |  |
| עוגות ספוג | באן בו • עוגת באטנברג • בוסטון קרים פאי • שארלוט • עוגת שיפון • דונאוולה • קארנץ • פרנץ' פנסי • עוגת צפרדע • עוגת למינגטון • מדריה • מנטאקאדס • עוגת שיש • עוגת אופרה • עוגת פנדן • עוגה עטופה בנייר • עוגת קטיפה אדומה • עוגת ראם • שורטקייק • עוגת תבלינים • טרס לצ'ס • עוגה הפוכה • עוגת אגוזים וקפה • עוגת דבש |  |
| עוגות בצק עלים | טארט טאטן • סנט אונורה • פיטיבייה • שטרודל |  |
| עוגות קצף | עוגת מזון מלאכים • קסטלה • ז'נואז • בישקוט • עוגיית מדלן • מקצפת • רולדה |  |
| עוגות שמרים | עוגת אקלס • באבקה • לחם בננה • עוגת בנבורי • דובשנית • עוגת וולש • עוגת עקיצת הדבורה • פאנדורו • צ'ורליי • עוגת קברות זבובים • ראם באבה • שטראוסקלוצ'ן • עוגת תמר מצוי ואגוזים |  |
| עוגות אחרות | עוגת יום הולדת • עוגת חתונה • עוגת ליל כל הקדושים • ברמברק |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564118605171  BnF: cb16648280t (data)  LCCN: sh2008006515  SUDOC: 166541753
המגזר השלישי

המגזר השלישי, בעבר נודע גם בשם מגזר ההתנדבות, הוא כינוי לארגונים הפועלים ללא כוונה ליצירת רווח לבעלי המניות ואינם חלק ממוסדות המדינה או השלטון המקומי. המגזר השלישי כולל עמותות, אגודות שיתופיות, חברות לתועלת הציבור, הקדשות, ארגוני צדקה, ארגונים בינלאומיים ואחרים. ארגוני המגזר השלישי נקראים לפעמים ארגונים לא-ממשלתיים. אולם, ישנם ארגונים ללא מטרת רווח שהוקמו על ידי מדינות או משמשים זרוע ביצועית של המדינה בתחומי הרווחה והחינוך למשל. מעבר לארגונים, רבים רואים במגזר השלישי זירה לפעילות של פרטים וכן מערכת ערכים ונורמות התנהגות.
השם "המגזר השלישי" קשור לתאוריית שלושת המגזרים ומשם בא גם שמו, שנועד להבדיל ארגונים אלו מהמגזר העסקי ("המגזר השני"), הפועל למטרות רווח, ומהמגזר הציבורי ("המגזר הראשון"), המורכב ממוסדות המדינה והרשויות המקומיות.
הגדרה

"המגזר השלישי" הוא מושג תאורטי שהתגבש בשנות השבעים של המאה הקודמת. ארגונים ללא מטרת רווח ולא ממשלתיים היו פעילים לפני שהוכנסו תחת הגדרה זו, ואף היו כפופים כבר לחוקים ותקנות במדינות השונות. אך הרעיון להכניס את הגופים הללו תחת אותה מטרייה תאורטית לא נעשה קודם לכן. ההכרה במגבלות המדינה והסקטור הפרטי הובילו חוקרים לחיפוש אחר דרך שלישית. בארצות הברית המלצותיה של ועדת פרי (Commission on Private Philanthropy and Public Needs) ב-1976, שעסקה בפילנתרופיה והקמת תוכניות לארגונים ללא מטרת רווח באוניברסיטת ייל, יצרו את הבסיס התאורטי להמשגה: ארגונים ללא כוונת רווח והמגזר השלישי. גם בבית הספר לכלכלה של לונדון הוקמה תוכנית לארגונים ללא מטרת רווח ב-1978.
למגזר השלישי אין הגדרה אחת והוא מושפע בכל מקום מהגדרות משפטיות ספציפיות, ירושות תרבותיות ומדיניות בחברות לאומיות שונות.
מאפיינים

המגזר השלישי הטרוגני מטבעו, ומורכב מארגונים בעלי מטרות שונות ואף סותרות. הארגונים במגזר השלישי נבדלים באופיים ובתחומי הפעילות שלהם. חלוקה מקובלת של המגזר השלישי היא לשלושה סוגי פעילות של הארגונים:
מתן שירותים: לרוב שירותים שלא ניתנים על ידי מגזרים אחרים ולאוכלוסיות מובחנות. דוגמאות לארגוני שירותים: אוניברסיטאות, בית חולים, בתי יתומים, חלוקת מזון לנזקקים ואגודות ספורט.
סינגור ופעילות לשינוי המציאות והמדיניות. דוגמאות לארגוני סינגור: ארגונים לשמירה על הסביבה, ארגונים פמיניסטיים וארגונים הפועלים לשינוי חקיקה.
ארגונים הפעילים לסיוע עצמי או ארגוני חברים כדוגמת ארגוני תושבים באזור מסוים, והתארגנויות על בסיס מדינת מוצא.
הגדרה מבנית תפעולית מגדירה חמישה סוגי ארגונים המרכיבים את המגזר השלישי: ארגונים פורמליים, ארגונים פרטיים, ארגונים עצמאיים, ארגונים שאינם מחלקים רווחים, ארגונים שיש בהם יסוד התנדבותי שבא לידי ביטוי במנהיגות מתנדבת, קבלת תרומות, מתנדבים מפעילים שירותים של הארגון, פעילות התנדבותית של מתנדבים למען עצמם או אחרים. ארגונים רבים במגזר השלישי עונים על יותר מסוג ארגון אחד. למשל ארגוני חלוקת מזון נותנים שירות של חלוקת מזון ופועלים לשינוי המדיניות בתחום הרווחה (סינגור).
מאפיינים > מאפייני ארגון מגזר שלישי

סלמון ואנהייר פיתחו הגדרה בינלאומית בעלת חמישה תנאים לארגון כדי להיכלל במגזר השלישי:
ארגון פורמלי
נפרד ממערכת המדינה
ללא חלוקת רווחים
בעל מנגנונים עצמאיים לקבלת החלטות הנוגעות לארגון
בעל מרכיב נדבני (פילנתרופי) או התנדבותי (וולונטרי)
מאפיינים > יחסים בין מגזריים

המגזר הראשון הציבורי, המגזר השני הפרטי והמגזר השלישי מקיימים ביניהם קשרי גומלין רבים. תפקידיו של המגזר הראשון רחבים וכוללים החל קביעת מדיניות, קבלת החלטות, הוצאה לפועל של מדיניות ובקרה על הפעילות. המגזר השני כולל הגופים הפועלים למטרת רווח. בעוד המגזר השלישי מוגדר בהגדרה שיורית ומקבל על עצמו תפקידים והתנהלויות ששני המגזרים האחרים לא עושים אך עושה פעילות המאפיינת גופים ציבוריים או עסקיים.
שותפויות בין מגזריות החלו בעקבות מספר תהליכים:
צמצום מדינת הרווחה. באירופה ובישראל מדינת הרווחה הלכה וצמצמה את מעורבותה בתחומי הרווחה החל משנות השמונים. את מקומם של גופים ממשלתיים תפסו בהדרגה ארגונים ללא מטרת רווח וארגונים עסקיים. בעשור השני של המאה ה-21, שירותי הרווחה ניתנים על ידי שלושת המגזרים.
ההתייקרות המתמדת בעלותם של שירותי רווחה וחינוך וכמו גם הדרישה הציבורית לקיצוץ בהוצאות הממשלתיות, הובילו ממשלות להיעזר במשאבים שמביאים עמם המגזר העסקי והמגזר השלישי.
תפיסה של דמוקרטיה השתתפותית גם היא חיזקה את יחסי הגומלין בין המגזרים. מאז אמצע המאה הקודמת, אזרחים דורשים מעורבות גדולה יותר בקבלת ההחלטות, ושקיפות מוגברת.
תהליכי גלובליזציה האיצו את שילוב המגזר העסקי. התפתחות תאגידים בינלאומיים וכוחם הבינלאומי הרב השפיעו על פעילותם בתוך מדינות והביאו לבניית יחסי גומלין עם שחקנים מקומיים וגלובליים.
התמודדות עם בעיות מורכבות כגון הזדקנות האוכלוסייה וזיהום מים דורשת פתרונות מורכבים והתגייסות של שלושת המגזרים. אלו סוגיות שארגון אחד או רשות אחת אינם מסוגלים לפתור בעצמם. התמודדות תלת-מגזרית עם בעיות מורכבות מאפשרת שינוי מערכתי רחב ובר קיימא.
התפתחות היסטורית

לאחר שהשלטון הדמוקרטי התחזק באירופה, החלו לקום התאגדויות מודרניות. ההתאגדות נתפסה בתחילה כקשורה לאזרחות ולפעילות סוציו-פוליטית. בממלכה המאוחדת, במאה התשע-עשרה, היה מושג ארגוני הצדקה קשור לדיון על האזרחות; צדקה הייתה עקרון חברתי ומרכיב חיוני בחברה דמוקרטית. מטרת הממשלה באנגליה הוויקטוריאנית היה לספק מסגרת של כללים והנחיות שיאפשרו לחברה לנהל את עצמה במידה רבה ככל האפשר. כתוצאה מכך, התאגדויות ופעילויות צדקה לא מומנו על ידי הממשלה אלא נוהלו ברמה גבוהה של אוטונומיה; במקביל נוצרו קשרי שיתוף פעולה עם הרשויות האחראיות.
עד שנות השבעים של המאה חוקרים זיהו תלות הדדית בין ארגוני המגזר השלישי לבין הממשלה, הקיצוץ בתקציב הממשל הפדרלי החל מתקופתו של רייגן ובישראל הפרטת שירותי הרווחה יצרה יחסים חדשים בין המגזרים.
אנהייר וסלמון, טוענים כי למגזר הראשון יש השפעה מכרעת על המגזר השלישי, ועל מקומו, פעולתו ומשקלו של המגזר השלישי במדינה מבחינה כלכלית. הם מזהים ארבעה סוגי התערבויות מרכזיים:
המודל הסוציאל-דמוקרטי – רווח במדינות רווחה כדוגמת שוודיה. המגזר השלישי קטן יחסית משום שהמדינה מספקת שירותים חברתיים בצורה נרחבת. ארגוני המגזר השלישי מתמקדים בעיקר בפעילות סינגור ושינוי מדיניות. גם קרנות נדבנות פחות פעילות ומשלימות את המימון הממשלתי או תומכות בפעילות אחרת.
המודל התאגידי – תואם למדינות כגון צרפת וגרמניה. שם יש פעילות משותפת ומתואמת בין ארגוני המגזר השלישי ולמדינה על בסיס מטרות משותפות. לצד ארגונים המספקים שירותים קיימים ארגוני סנגור ושינוי מדיניות. קרנות פרטיות משמשות גם הן ספקיות שירותים ופחות ממנות פעילות.
המודל הליברלי – ניתן למצוא אותו בבריטניה ובארצות הברית. במדינות אלו היסטורית, המדינה לא הפעילה את מרבית השירותים החברתיים וההוצאה הממשלתית עליהם נמוכה יחסית. הסיבות המרכזיות למימון נמוך קשורות למעמד בינוני חזק והתנגדות רחבה למעורבות הממשל בנושאים חברתיים. במדינות אלו המגזר השלישי גדול, מגוון וכולל ארגוני שירותים וסינגור רבים. לקרנות פרטיות יש תפקיד מרכזי במימון פעילות והתווית מדיניות.
המודל הסטטי – מיוצג ביפן ובמדינות מרכז אירופה ומזרחה. על אף שהממשל מעורב בצורה מוגבלת באספקת שירותים חברתיים, גודל המגזר השלישי בהן מצומצם. הדבר קשור לשלטון הקומוניסטי במדינות מזרח אירופה ולשלטון המלוכני ביפן.
בעולם

מעריכים שמספר הארגונים החוץ-ממשלתיים הבינלאומיים, שאינם קשורים במדינה מסוימת, הוא למעלה מ-40,000. במדינות שונות בעולם מספר הארגונים החוץ-ממשלתיים יכול להגיע למאות אלפים, ואף מיליונים. (ברוסיה מעריכים שיש 277,000 ארגונים, ובהודו 3.3 מיליון – יותר מארגון לכל 400 אזרחים הודים)[דרוש מקור]. ארגונים חוץ-ממשלתיים בעולם סופגים ביקורת מצד ממשלות ותומכיהן, שלעיתים מגיעה לאלימות.
בעקבות תמיכת ארצות הברית וממשלות מערביות אחרות, הארגונים החוץ ממשלתיים שולבו וצברו השפעה באו"ם ובמוסדות פוליטיים אחרים. כשתקציביהם גדלו הארגונים הלא ממשלתיים לזכויות אדם הפכו לשחקנים בינלאומיים רבי עוצמה. עם סיומה של המלחמה הקרה הוגדרו מטרות חדשות לארגונים אלו, בטענה שהם מומחים בלוחמה אסימטרית, בטכנולוגיה צבאית מתקדמת ומומחים למשפט בינלאומי, זכויות האדם, צורך צבאי, ומידתיות. שינוי זה יחד עם היסודות הפוליטיים של מוסדות המשפט הבין-לאומי, ומקורות הלגיטימציה של הארגונים החוץ ממשלתיים אפשרו להם להגביר את השפעתם בתקשורת ובתחום הדיפלומטי.
המגזר השלישי בישראל

בישראל, מרבית ארגוני המגזר השלישי מאוגדים כעמותות רשומות, אולם חלקם הם אגודות עות'מאניות, אגודות שיתופיות, חברות בע"מ, ארגונים בינלאומיים ועוד. בטרם הקמת המדינה, המגזר השלישי מילא תפקיד מרכזי בתחומי הבריאות, החינוך, הרווחה, התרבות והמחקר, ושימש גם בסיס להקמת המדינה שבדרך. מאז שנות השמונים של המאה ה-20, התרחב המגזר השלישי בישראל ולארגונים אלו תפקידים רבים יותר ויותר, ולעיתים הם מהווים תחליף למגזר הציבורי.
בשנת 2007 היו רשומות 43,000 עמותות, על פי נתוני המרכז הישראלי לחקר המגזר השלישי באוניברסיטת בן-גוריון, בשנת 2011 היו רשומים 34,398 ארגונים ללא מטרות רווח. ב-2016 היו רשומים 39,327 ארגונים והערכה על פי ארגון מידות שרק 13,000 פעילות ומדווחות לרשם העמותות.
המגזר השלישי בישראל > פעילות

בשנת 2012 פעלו בישראל 35,974 ארגונים בתחומי ב-11 תחומי פעילות מרכזיים: איגודים מקצועיים – 1,067; איכות הסביבה – 296 ; ארגוני אזרחים – 2,239, ארגונים בינלאומיים – 261 ; בריאות – 899 ; דת – 9,149 ; חינוך ומחקר – 7,059 ; פילנתרופיה – 1,754 ; רווחה – 5,293 ; שיכון ופיתוח – 1,218 ; תרבות ופנאי – 6,265 ; אחר – 474.
דרך נוספת לסיווג ארגוני המגזר השלישי היא על פי תפקידם כלפי אוכלוסיית הידע אותה הם משרתים:
ארגוני גג – המשמשים "מטרייה" מאגדת למספר ארגונים הפועלים באותו תחום, ומספקים להם שירותים שונים, כגון ייצוג, שיתוף במידע והכשרה. לדוגמה: מנהיגות אזרחית, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית בישראל.
ארגוני תשתית – ארגונים בעלי משאבים וידע שיש בו לסייע לכל ארגוני המגזר השלישי, או לרבים מהם. דוגמה: המרכז למנהיגות מתנדבת np-tech.
ארגוני תיווך – המתמחים במיומנויות הנדרשות לאלכ"רים, כגון גיוס משאבים או הערכת ומדידת ארגונים. ארגונים אלו מתווכים בין ארגוני המגזר השלישי ובין קרנות נדבנות, תורמים ומשרדי ממשלה. לדוגמה: מידות – שיקוף ודירוג מלכ"רים.
ארגוני סנגור – הפועלים לקידום חקיקה, להעלאת מודעות ציבורית, לשינוי מדיניות, לתיקון עוולות ועוד. לדוגמה: האגודה לזכויות האזרח בישראל, האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, נשים בירוק, תחבורה בדרך שלנו.
ארגוני שירותים – המציעים שירותים ישירים או עקיפים למוטביהם. לדוגמה: אקים, איחוד הצלה, איל"ן, ישיבת חברון.
המגזר השלישי בישראל > מקורות מימון

בשנת 2016 מקורות המימון של המגזר השלישי היו: העברות מממשלה – 50.3%; ההכנסות ממכירת שירותים – 34.1%; תרומות מחו"ל – 7.8% ותרומות ממשקי בית, מעסקים בישראל 6.9%. החלקים היחסיים השונים במקורות המימון לארגוני מגזר שלישי כמעט לא השתנו בשנים 2017–2018. על פי נתוני ועדת גלנור מ-2008, ב-2002 המדינה תמכה בארגונים בסכום של 2.2 מיליארד ש"ח (2005), רכשה שירותים ב-3.2 מיליארד ש"ח (2002), ונתנה הטבות מס בשווי 160 מיליון ש"ח (2006). על פי נתוני מכון ראות חלקו של המגזר השלישי בשוק התעסוקה בישראל הוא כמעט כפול מהממוצע ב-22 מדינות מפותחות. בשנת 2009 תוצר המלכ"רים היווה 5.9% מהתוצר המקומי הגולמי, ב-2016 5.3% ובשנים 2017 ו-2018 5.4% מהתמ"ג.
המגזר השלישי בישראל > כוח עבודה במגזר השלישי

כוח העבודה במגזר השלישי כולל עובדים בשכר ומתנדבים. בשנת 2016 עבדו מעל 473,000 איש והתנדבו כמעט 480,000 איש.
| תחום פעילות | שיעור המועסקים (באחוזים) | שיעור המתנדבים (באחוזים) |
| --- | --- | --- |
| חינוך ומחקר | 48 | 23.8 |
| רווחה | 5.6 | 33 |
| תרבות בידור וספורט | 12 | 2.6 |
| בריאות | 23.8 | 11.4 |
| איכות סביבה | 0.3 | 2 |
| ארגוני סינגור ופוליטיקה | 1.1 | 9.5 |
| פילנתרופיה והתנדבות | 1.8 | 4 |
| דת | 5.1 | 3.5 |
| שיכון ופיתוח | 1.3 | 0 |
| ארגונים בינלאומיים | 0.1 | 7.9 |
| איגודים מקצועיים | 0.7 | 2.3 |
נכון ל-2013, רוב עובדי המגזר השלישי עבדו במחוזות תל אביב וירושלים.
| מחוז | שיעור המועסקים (באחוזים) |
| --- | --- |
תל אביב: 33 (19% בתחומי העיר תל אביב)
ירושלים: 27
מרכז: 14
דרום: 8
צפון: 7
חיפה: 7
מחוז יהודה ושומרון: 3
המגזר השלישי בישראל > כוח עבודה במגזר השלישי > דמוגרפיה

68% מהעובדים בארגוני המגזר השלישי ב-2009 היו נשים והעסקת נשים אחראית ל-70% מהגידול בהיקפי ההעסקה של המגזר השלישי בין שנת 2000 לשנת 2009. 91% מהמועסקים ב-2009 היו יהודים. 74% מכוח האדם היו ילידי ישראל, 8% היו ילידי ברית המועצות ו-2% ילידי ארצות הברית. ל-61% מעובדי המגזר השלישי היה תואר אקדמי.
המגזר השלישי בישראל > כוח עבודה במגזר השלישי > תנאי עבודה ושכר

על פי מחקר שנעשה ב-2013 באוניברסיטת בו גוריון עולה שתחלופת העובדים בארגוני המגזר השלישי גבוהה: כשני שלישים מהמועסקים הם בעלי וותק של עד שנתיים בארגון, ורק רבע מכוח האדם עובד בארגונים מעל לשש שנים. בשנים 2000 עד 2009 רק כשליש מכלל
המועסקים בארגוני המגזר השלישי הועסקו שנים-עשר חודשים רצופים במהלך שנת עבודה. 6.4% בלבד מכלל כוח האדם הועסק בתפקידי ניהול. ממוצע השכר החודשי בקרב מועסקים במגזר השלישי עמד בשנת 2009 על 4,230 ש"ח למשרה בפועל. בשנת 2008 יחס השכר הממוצע (חלקו של השכר מעבודה במשרה המדווחת בהשוואה לכלל השכר של אותו אדם) במגזר עמד על 0.62 נתון המעיד על "השלמת הכנסה" של עובדי המגזר במשרות נוספות. תחום הבריאות הוא התחום שבו השכר הממוצע היה הגבוה ביותר ועמד על 7,904 ש"ח בממוצע בעוד השכר בתחומים "דת", "ארגוני אזרחים" ו"תרבות ופנאי" היה הנמוך ביותר – כ-3,100 שקלים. שכר הגברים במגזר השלישי גבוה משכר הנשים: השכר הממוצע לאישה בשנת 2009 היה 3,667 ש"ח והשכר הממוצע לגבר היה 5,410 ש"ח. שכר המנכ"לים הממוצע בתקופה הנחקרת היה 17,000 ש"ח. ב-2010, על בסיס דיווח לרשם העמותות של חֲמֵשֶׁת מקבלי השכר הגבוה, ממוצע השכר עמד של 8,777 ש"ח.
המגזר השלישי בישראל > מיסוי

ארגונים במגזר השלישי רשומים כמלכ"רים לצורך חוק מס ערך מוסף, ובהתאם לכך אינם גובים מס ערך מוסף על שירותים שהם מספקים בתשלום, וחייבים בתשלום מס שכר על המשכורת שהם משלמים לעובדיהם.
בפקודת מס הכנסה נחשבים רבים מארגוני המגזר השלישי ל"מוסד ציבורי", כהגדרתו בסעיף 9(2) לפקודה, שהוא מוסד הפועל למטרה ציבורית – "מטרה שעניינה דת, תרבות, חינוך, מדע, בריאות, סעד או ספורט וכן מטרה אחרת שאושרה על ידי שר האוצר כמטרה ציבורית". הכנסה של מוסד ציבורי, כאשר לא הושגה מעסק, פטורה ממס הכנסה. תרומות למוסד ציבורי, שאושר לעניין זה, מעניקות לתורם זיכוי ממס הכנסה.
המגזר השלישי בישראל > פעילות בינלאומית

ארגונים לא ממשלתיים הפכו לשחקנים חשובים בטיפול באסונות טבע ובסיוע לפליטים וכן ישנם ארגונים הפעילים בזירת הדיפלומטיה בינלאומית.
מאז מלחמת ששת הימים, דרך הסכמי אוסלו החל ב-1993 ומאז תוכנית ההתנתקות ב-2005, חלה עלייה במספר הארגונים הפוליטיים ובעלי צד בוויכוח הציבורי והפוליטי על מדיניות הממשלה ביחס לגבולותיה. נוצר מצב של "נקיטת צד", התגייסות ארגונים לפי המפה הפוליטית לשמאל וימין.
לפי גרלד שטינברג מארגון NGO monitor, כתוצאה מההסכסוך הישראלי-ערבי-פלסטיני ישראל הפכה למוקד עבור הארגונים הלא ממשלתיים העולמיים וזאת כתוצאה מתפיסת "החובה להתערב (Devoir d'Ingerence)". רשתות הארגונים הלא ממשלתיים לזכויות אדם מילאו תפקיד קריטי בחיזוק המיקוד האינטנסיבי על ישראל במבני זכויות אדם של האו"ם. כתוצאה ממיקוד לא פרופורציונלי זה הועלו "מאות החלטות חד-צדדיות" שיצאו מהעצרת הכללית של האו"ם, מועצת הביטחון, המועצה הכלכלית חברתית של האומות המאוחדות, הוועדה לזכויות אדם, והוועדה לקידום מעמד האישה. דבר שהוכיח כי "באו"ם, ישראל מופלה לבדיקה אינטנסיבית יותר ומוחזקת לסטנדרטים גבוהים יותר מכל מדינה אחרת."
לפי שטינברג, לאחר ועידת דרבן שבה הוצגה ישראל כמדינת אפרטהייד גזענית המבצעת רצח עם בפלסטינים, רבות מהעמותות אימצו מספר טקטיקות ליישום הקריאה ל"מדיניות של בידוד מלא ומוחלט של ישראל כמדינת אפרטהייד", ובהן: הטלת "סנקציות וחרמות חובה מקיפות, הפסקה מוחלטת של כל הקשרים (דיפלומטיים, כלכליים, חברתיים, סיועים, שיתוף פעולה צבאי, ואימון) בין כל המדינות וישראל". זאת על בסיס הדגם והניסיון ממקרה דרום אפריקה.
המגזר הרביעי

ארגונים המנסים לשלב בין יזמות עסקית, שמטרתה השגת רווחיות, לבין יזמות חברתית המוּנעת מתמיכה בקהילה או בסביבה, מכונים "ארגוני המגזר הרביעי" או עסקים חברתיים. תחת הגדרה זו נהוג לכלול גופים המעסיקים נכים או אוכלוסיית מצוקה, במטרה לשקמם בלי להזדקק לתרומות (או להזדקק בצורה מועטה), וכן גופים המסייעים לנכים לפתוח עסקים קטנים ולהתקיים מעמלם. דוגמאות לארגונים המשתייכים ל"מגזר הרביעי": בנק גרמין, ומסעדת "לילית" הישראלית, המעסיקה בני נוער במצוקה.
ראו גם

ארגוני חסד בישראל
עמותה
מוסד ללא כוונת רווח
חברה לתועלת הציבור
נדבנות
לקריאה נוספת

רפאל האפט, המגזר השלישי בישראל - משפט, מיסוי וחשבונאות, הוצאת רונן, 2010.
סופי שולמן, ישראל - ארץ קטנה, סיפור גדול, ידיעות ספרים, 2023, הפרק "מגזר שלישי", עמ' 75–85.
מרחב – התנועה לעירוניות בישראל

מרחב - התנועה לעירוניות בישראל (לשעבר: מרחב - התנועה לעירוניות מתחדשת בישראל) היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2004, המונה כיום יותר מ-500 חברים[דרוש מקור] בהם מתכנני ערים, אדריכלים, אנשי אקדמיה ומתכננים, הפועלת במטרה לקדם נורמות של תכנון ערים בר קיימא ועירוניות חדשה בישראל. הארגון מתמקד בשינוי הסביבה העירונית הבנויה ופועל לפיתוח המדיניות והכלים המקצועיים הנחוצים ליצירת שינוי. העמותה מארגנת כנסים ארציים ותערוכות ומעורבת בתכנון ערים ותהליכי שיתוף ציבור ושאררט. בשנת 2009 הקימה עמותת מרחב את המעבדה להעצמה עירונית ואת "מכון ראשי הערים" שתפקידו לשפר את הקשר של ראשי הערים עם התושבים לקבלת ההחלטות בנושאי התכנון והבניה. ובשנת 2010 השיקה בול דואר חדש בנושא עירוניות חדשה בישראל. בשנת 2015 שינתה העמותה את שמה וכיום היא נקראת "מרחב - התנועה לעירוניות בישראל".
עקרונות

90% מתושבי ישראל חיים ביישובים עירוניים, אולם מרבית הערים בישראל מתוכננות באופן לקוי, שאינו מאפשר לתושביהן הזדמנויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות למימוש הפוטנציאל הגלום בהם כפרטים או כקהילה.[דרוש מקור]
העמותה מקדמת סביבה עירונית המבוססת על מרחב ציבורי שהאדם במרכזו. סביבה איכותית המאפשרת נגישות עם מגוון אמצעי תחבורה. סביבה קומפקטית, אינטנסיבית, מרובת שימושים והזדמנויות, המתוכננת מתוך כבוד לתרבות, לקהילה, לאקלים ולנוף מקומי. באמצעות יצירת מודעות והקניית ידע, בניית כלים מבוססי מחקר, שינוי במדיניות התכנון ושינוי בתהליכי התכנון.
לטענת העמותה, ניתן ליצור שינוי מהותי באיכות החיים העירונית בישראל ביישום תכנון הומאני המונע ניוון והזנחה בערים, פיתוח מקומי עתיר הזדמנויות ובר קיימא ותהליכי תכנון דמוקרטיים המשתפים את כל בעלי העניין.
פרויקטים מובילים > מכון ראשי ערים להתחדשות עירונית

מיזם משותף עם המשרד להגנת הסביבה. מתן כלים מקצועיים לראשי הערים בישראל לקידום התחדשות עירונית בת-קיימא ופיתוח כלכלה מקומית, באמצעות סדנאות עבודה ובהשתתפות צוות מקצועי וראשי ערים. בשנים 2010 - 2019 התקיימו ארבע עשרה סדנאות, בהן השתתפו 92 איש, ראשי ערים וראשי מועצות מכל רחבי הארץ.
פרויקטים מובילים > ישראל עירונית 2050

תהליך משתף והכנת מסמך מדיניות משולב ואלטרנטיבי אשר יציע תוכנית, כלים ורעיונות להשגת שינוי אמיתי ביישובים העירוניים בישראל והפיכתם לעירוניים ומשגשגים תוך יצירת איכות חיים ונגישות מרבית להזדמנויות לכולם. מטרת המיזם להכין מסמך מדיניות ותוכנית פעולה לחיזוק העירוניות במדינת ישראל, ולהניח אותו על שולחן הכנסת, הממשלה, ובפני הציבור המקצועי והרחב כמצע לדיון ציבורי וכבסיס למדיניות עירונית בישראל. לפתח את כלי המדיניות הדרושים לחיזוק העירוניות בישראל, ולנסות אותם במסגרת עיר אחת, אשדוד. הפרויקט הוא רב מגזרי וכולל משרדי ממשלה, עיריית אשדוד, אקדמיה, ארגוני חברה וסביבה, חברות יזמיות ומתכננים פרטיים. ב-2015 יצא בהוצאת העמותה הספר "ישראל עירונית 2050: כלים, מדדים ותמריצים לעירוניות, תשתית למדיניות עירונית".
פרויקטים מובילים > חיזוק וחידוש שכונות ותיקות ומרכזי הערים

מיזם משותף עם המשרד להגנת הסביבה. שימוש בקרקע זמינה בתוך השכונות הוותיקות בערים הקיימות ליצירת מלאי דירות איכותיות, שתאפשר את צמצום קצב הזחילה העירונית והצורך בהקמה של יישובים חדשים תוך שמירה על האוכלוסייה המקומית, ניצול תשתיות עירוניות קיימות, צמצום התלות ברכב הפרטי שיאפשר צמצום פליטות ומזהמים, חיסכון בזמן ובכסף למימוש יחידות הדיור. פיתוח והטמעה של כלי תכנון יישומי לקידום התחדשות עירונית מקיימת בערי ישראל, על ידי ניתוח של מקרי בוחן מייצגים של שכונות להתחדשות עירונית ובחינת כלים כלכליים ודרך שיטתית המתאימה לבחינת כל מתחם עירוני בישראל. כאשר הפתרונות מותאמים לכל מתחם להתחדשות על פי מאפייניו הייחודיים.
כנסים

"העיר כמנוע לצמיחה כלכלית", אשקלון 2011
"כנס סחנין לחדשנות תכנונית ביישובים הערביים", אפריל 2010
"בשבחי הצפיפות", בת ים 2008
"מעשה עירוני", חיפה 2006
"רנסאנס עירוני בישראל", באר שבע דצמבר 2005
ראו גם

תכנון עירוני
עירוניות חדשה
תכנון משתף
הערות שוליים

↑  ישראל עירונית 2050 : כלים, מדדים ותמריצים לעירוניות, תשתית למדיניות עירונית / צוות כתיבת המסמך: עירית סולסי ו-14 אחרים | סולסי, עירית מחבר (מרחב - התנועה לעירוניות מתחדשת בישראל) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007455549505171  VIAF: 196148631109930410424   WorldCat (עם VIAF): 196148631109930410424
פבדה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  צלי קדירה 
 מוצא:  ספרד 
 מרכיבים עיקריים:  פבדה, מורצ'ילה דה אסטוריאס, צ'וריסו, קמפניו 
 
פבדה בהגשה מסורתית עם לחם פריך וסיידר
פבדה אסטוריאנית, אשר לרוב מכונה פשוט פבדה (בספרדית ובאסטורית: Fabada), היא נזיד שעועית עשיר שמקורו מאסטוריאס, אך זמין ברחבי ספרד ובמסעדות ספרדיות ברחבי העולם. פבדה משומרת נמכרת במרכולים ברחבי המדינה.
פבדה כוללת שעועית לבנה גדולה יבשה (המושרית לילה לפני השימוש), כתף חזיר או קותלי חזיר (בייקון), נקניק דם, צ'וריסו, ולעיתים קרובות זעפרן.
פבדה מוגשת חמה והיא תבשיל עשיר וכבד, לכן לרוב נאכלת במהלך החורף, בארוחה המרכזית של היום, ארוחת הצהריים. לרוב מוגשת כמנה ראשונה, אבל יכולה להיות גם המנה העיקרית של הארוחה. מוגשת בדרך כלל עם לחם פריך ועם סיידר אסטוריאני או יין אדום.
גלריה

פבדה
פבדה בהגשה מסורתית בקדירת חרס
בשר, נקניק דם וצ'וריסו לפבדה
מלכודת דבש (מחשבים)

מלכודת דבש (באנגלית: Honeypot) הוא מושג בתחום המחשבים, המתייחס למנגנון לאבטחת מחשבים המתוכנן לזהות, להסיט, ובחלק מהמקרים לנטרל ניסיונות לשימוש בלתי מורשה במערכות מידע. באופן כללי, מלכודת דבש מכילה נתונים אשר נראים כחלק מנתוני בסיס הנתונים או המערכת, ושלכאורה מכילים מידע בעל ערך לתוקפים, אך למעשה הם מבודדים ומנוטרים וחוסמים את התוקפים. ניתן להקביל זאת להצבת פיתיון משטרתי ולביצוע מעקב סמוי, עד לתפיסת העבריין וענישתו.
תרשים מלכודת דבש