stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ז'אק לב
הערות שוליים

↑  ס. ס. כהן "כמה סכסוכים בין ז'אק לב, אלברט מתיוס וארנסט ג'סט במעבדה לביולוגיה ימית
↑  C.Rasmussen, Tilman 1998 ע' 4.
↑  idem ע' 6 לפי Gerald Weissman The Woods Hole Cantata
↑  המרכז ז'אק לב בבאר שבע, אתר אוניברסיטת בן-גוריון
↑  פרס של נובל, המצפה, 3 בדצמבר 1909
שוועדען, חבצלת, 26 בדצמבר 1909
↑  C.Rasmussen, Tilman 1998 ע'7
↑  C.Rasmussen, Tilman idem
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273397605171  PLWABN: 9810667620905606  BIBSYS: 90508519  BNE: XX1265505  BnF: cb12405540z (data)  CiNii: DA05729282  GND: 119133628  ICCU: CUBV092293  ISNI: 0000 0000 8086 5418  LCCN: n50039465  LNB: 000303535  MGP: 155507  NDL: 00523918  NKC: nlk20010096851  NLA: 35310323  NLK: KAC202316123  NTA: 069132194  RERO: 02-A003527899  SELIBR: 208747  SNAC: w69k4dfs  SUDOC: 033160503  Trove: 906901  VcBA: 495/215350  VIAF: 7475699   WorldCat (עם VIAF): 7475699
בהוטן

שדה בעמק בבהוטן
ממלכת בְּהוּטָן/בְּהוֹטָן (לפי האקדמיה ללשון העברית בּוּטָאן) היא מדינה ללא מוצא לים בהרי ההימלאיה המזרחיים. היא גובלת מצפון במחוז האוטונומי הטיבטי, ומדרום בהודו. המשטר במדינה הוא מונרכיה חוקתית. כלכלתה המסורתית התבססה בעיקר על חקלאות לצריכה עצמית. מאז שהפכה ליצרנית חשמל ואנרגיה הידרואלקטרית החקלאות מהווה רק כ-55% מהתמ"ג בממלכה. בירת בהוטן והעיר הגדולה ביותר בה היא טהימפהו, והעיר פונטשולינג משמשת כמרכז הכלכלי של המדינה.
בהוטן היא אחת המדינות המבודדות ביותר בעולם. תיירות והשפעות זרות מנותבות על ידי הממשלה כך שלא יתערבו בהלך הדת הבודהיסטית הטיבטית בקרב תושבי המדינה. השפה הרשמית היא דזונגקה (פירוש השם: "שפת אנשי הדזונג").
בהוטן מתוארת רבות כשריד האחרון של התרבות הבודהיסטית המסורתית בהימאליה. חוקת בהוטן מאפשרת לכאורה חופש דת, אך זוכים לו רק בודהיסטים מזרם המהאיאנה והינדואיסטים. משנת 1990 תועדו מקרים רבים של הפרת זכויות אדם בבהוטן, בהם גירושם של כ-100,000 מבני הלוצשאמפה (אנ') לנפאל לאחר שהפגינו בעד דמוקרטיה במדינה.
בהוטן היא המדינה היחידה בעולם שלה מאזן פחמן שלילי, כלומר היא אוגרת יותר פחמן דו-חמצני מאשר היא פולטת, ובכך תורמת למלחמה במשבר האקלים. היא עושה זאת על ידי הגבלת תיירות לשטחה, ייעור מוגבר והפקת חשמל ממי נהרות.
מקור השם

מקורו של השם "בהוטאן" איננו ברור. מספר היסטוריונים הציעו שייתכן שמדובר בהטיה של המילה בהוטה-אנט (Bhota-ant) משפת הסנסקריט, אשר פירושה "סוף טיבט" בשל היותה בדרום השטח הטיבטי. אפשרות נוספת היא הטיה נוספת מהסנסקריט, הפעם של המילים בהו-אוטן (Bhu-uttan), שפירושן בעברית "רמות". המדינה השתמשה בשם "בהוטן" החל מסוף המאה ה-19.
שמה המקומי של המדינה, דרוק יול (מבוטא דרו יו), משמעו "ארץ הדרקון"; בנוסף היא נקראת "דרוק טשאנדאן" – "ארץ דרקון הרעם", כי הרעם אמור להיות קול שאגת הדרקון.
למדינה היו שמות אחרים במהלך ההיסטוריה, כגון: לו מון (Lho Mon) - ארץ החושך הדרומית, לו צנדנג'ונג (Lho Tsendenjong) - ארצו הדרומית של הברוש הצנדני, וכן לומן קאז'י (Lhomen Khazhi) - ארץ ארבע הגיחות הדרומית.
הדגל

הדגל מחולק באלכסון לשני חלקים נפרדים: כתום וצהוב. הצבע הצהוב מסמל את המסורת האזרחית ואת סמכותו של המלך (משום שלבושו של המלך הוא בדרך כלל צהוב), והכתום מייצג את הבודהיזם. באמצע נמצא דרקון שחור ולבן גדול.
הדרקון הוא דרקון "דרוק", דרקון רעם מהמתולוגיה הבהוטאנית. הדרקון לבן כדי לסמן את טוהר המחשבה והמעשה. הדרקון נמצא בין שני הצבעים כדי לסמל את החשיבות השווה של מסורת אזרחית ונזירית במדינה. הדרקון נושא ארבעה תכשיטים בטפריו כדי לסמן את עושרה וביטחונה של המדינה.
גאוגרפיה

.
בהוטן היא מדינה ללא מוצא לים.
בצפון בהוטן ישנה רצועה של פסגות הרים קרחוניות, בעלות אקלים קר ביותר בנקודות הגבוהות ביותר. רוב הפסגות בצפון הן בגובה של 7,000 מטרים ויותר. לפי מדידות סיניות מודרניות, הנקודה הגבוהה ביותר היא גאנגק'אר פואנסום (Gangkhar Puensum), בגובה 7,570 מטרים. פסגה זו נחשבת לגבוהה ביותר בעולם אשר פסגתה לא נכבשה עד היום.
ה"הרים השחורים" במרכז בהוטן יוצרים אגן-נהר בין שתי מערכות נהרות גדולות: המו צ'הו (Mo Chhu) והדרנגמה צ'הו (Drangme Chhu). הפסגות בהרים השחורים נעות בגובהן בין 1,500 מטרים ל-2,700 בערך. נהרות שוצפים כרו ערוצים באזורים הנמוכים ברכס זה.
הנהרות הגדולים במדינה הם טורסה (Torsa), ראיידק (Raidak), סאנקוש (Sankush) ודראנגמה-צ'הו (בהודו נקרא מאנאס Manas). הם תומכים ביערות במחוז המרכזי בבהוטן, אשר מרכיבים את עיקר תעשיית היערות בממלכה. רוב האוכלוסייה מרוכזת באזור הרמות המרכזיות.
בדרום הממלכה נמצאים גבעות שיוואליק (Shiwalik), המכוסות ביערות עצים נשירים, עמקי נהרות עשירים באדמת סחף והרים המתנשאים לגובה של כ-1,500 מטרים. הגבעות למרגלות ההר משתפלות למישור הדואר הסובטרופי. רוב הדואר נמצא בהודו, אך 10 - 15 ק"מ ממנו משתרעים לתוך ממלכת בהוטן.
הדוארים הבהוטנים מתחלקים לשניים: הצפוניים והדרומיים. הצפוניים, אשר גובלים למרגלות הגבעות ההימלאיות, הם שטח טרשי ובעלי אדמה יבשה ונקבובית. הצמחייה באזור זה היא צפופה וישנם בעלי חיים רבים. הדוארים הדרומיים הם בעלי אדמה פורייה יחסית, ערבת סוואנה ענפה, צמחיית ג'ונגל מעורבת ומעיינות.
נהרות שמוצאם בשלג הנמס בהרים עוברים בדוארים ונשפכים לנהר ברהמפוטרה בהודו.
יותר משני שלישים מבהוטן מכוסים ביערות. האקלים משתנה לפי הגובה מסובטרופי בדרום לאקלים ממוזג ברמות ועד לאקלים קוטבי עם שלג בכל ימות השנה בצפון. בעמקי בהוטן ניתן לזהות חמש עונות שונות: קיץ, מונסון, סתיו, חורף ואביב. גשמי המונסון חזקים יותר במערב בהוטן בעוד שהדרום מאופיין בקיצים חמים ולחים. מרכז ומזרח בהוטן נהנים מאקלים נוח וממוזג עם קיצים חמים וחורפים קרירים.
לבהוטן יש שלושה אזורים שנוים במחלוקת עם סין: רמת דוקלם, עמק יקרולינג ועמק פסמונג.
פוליטיקה

במהלך השנים שבה ועלתה השאלה האם בהוטן היא מדינה ריבונית. בתקופת השלטון הבריטי בהודו, הוכרה בהוטן כאוטונומיה. הבריטים עזרו לביסוס המלוכה במדינה ואפשרו לה לנהל את ענייניה הפנימיים. יחסי החוץ וענייני הביטחון נותרו בשליטת הבריטים. בשנת 1949, לאחר עצמאות הודו, חתמו בהוטן והודו על הסכם אשר המשיך את מערכת היחסים הזו, כאשר הודו תופסת את מקומה של בריטניה. לפי ההסכם, הודו הסכימה לא להתערב בענייניה הפנימיים של בהוטן בעוד זו הסכימה "להישמע ולהתחשב בעצותיה של הודו בכל הקשור ליחסי החוץ". כמו כן, ההסכם ביסס את הסחר החופשי ושיתוף הפעולה בין המדינות.
בהוטן מוגדרת כיום כמדינה ריבונית והיא חברה באו"ם מאז 1971.
העומד בראש מדינת בהוטן הוא ה"דרוק גיאלפו" (Druk Gyalpo) - מלך הדרקון. האוחז בתואר כעת הוא ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק. אף על פי שתוארו ניתן בירושה, ניתן להדיחו על ידי רוב של שני שלישים בפרלמנט, האספה הכללית (אשר שמה הוא ט'שוגדו- Tshogdu). החברים באספה הכללית מונים 154 ונבחרים כנציגי עיירות (105 נציגים), נציגים דתיים (12 נציגים) ונציגים שנבחרו על ידי המלך (37). כל החברים מכהנים במשך שלוש שנים. הבחירות בבהוטן מתבצעות לא באופן אישי אלא לפי תאי משפחה - כל משפחה היא בעלת קול אחד ולא כל אזרח.
בשנת 1998 הועברו רוב תחומי האחריות של המלך למועצת השרים, הקבינט המדיני, אשר נקרא לאנג'י שונגצוג (Lhengye Shungtsog). חברי מועצת השרים נבחרים על ידי האספה הכללית מבין חבריה לכהונות בנות חמש שנים. תפקיד ראש הממשלה עובר בסבב בין חמשת החברים במועצת השרים שקיבלו את מספר הקולות הרב ביותר. ב-2005 פורסמה טיוטה לחוקה שתאפשר, בין השאר, את קיומן של מספר מפלגות בממלכה והפחתת סמכויותיו של המלך. החוקה אושרה ביולי 2008.
המלך מתפקד כבית הדין העליון לערעורים. מלבדו, בית המשפט העליון המלכותי הוא הסמכות השופטת הגבוהה ביותר בממלכה. רוב החוקים הבהוטנים מבוססים על מערכת המשפט ההודית והבריטית. מינוי השופטים נעשה על ידי המלך ומשך הכהונה של השופטים הוא כראות עיניו.
בדצמבר 2006 ויתר המלך על כתרו לטובת בנו ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק, שהצהיר כי יקדם רפורמות בארצו. ב-24 במרץ 2008 נערכו לראשונה בחירות כלליות לבית הנבחרים, בהשתתפותן של שתי מפלגות, והמדינה אימצה חוקה ביולי 2008.
בבחירות זכתה "מפלגת השלום והשגשוג של בהוטן" ב-45 מבין 47 המושבים שעמדו לבחירה, ומנהיגהּ ג'יגמה טהינליי מונה באפריל לראש ממשלה.
פוליטיקה > מחוזות

בהוטן מחולקת לארבעה אזורים מנהליים, הנקראים דזונגדי (dzongdey). כל דזונגדי מחולק למחוזות, הנקראים דזונגק'אג (dznogkhag). ישנם 20 דזונגק'אג בבהוטן וחלקם אף מחולקים שוב לתת מחוזות הנקראים דאנגק'אג (dungkhag). צורת השלטון המקומית הבסיסית ביותר היא מספר כפרים קטנים וקרובים זה לזה, המהווים גיווג (gewog), ובראשם עומד גופ (gup), אשר נבחר על ידי תושבי הכפרים.
פוליטיקה > ערים ומקדשים

סמדרופ ג'ונקר Samdrup Jonkar - עיירת גבול (גובה 200 מ') העיר העתיקה ביותר בבהוטן ושער הכניסה למזרח המדינה.
מחוז טרשיגנג Trashigang - (גובה 1100 מ') היוותה מרכז מסחר חשוב עם טיבט.
סטופה Chorten Kora - נבנתה במאה ה-18 לגרש רוח רעה שהייתה במקום. כאן נערך פסטיבל שנתי בחודש מרץ.
פסטיבל הטשצ'ו הוא אירוע דתי שנחגג ביום העשירי לחודש בלוח הירח המקביל ליום הולדתו של גורו רימפוצ'ה (גורו פדמסמבהאווה). עם זאת החודש המדויק של הטשצ'ו משתנה ממקום למקום ומקדש למקדש.
כלכלה

כלכלת בהוטן היא מהקטנות והלא-מפותחות ביותר בעולם, אולם השנייה בעולם בצמיחה הכלכלית עם 22.4% צמיחה (2012), בעיקר בשל בניית הסכר ההידרואלקטרי. היא מבוססת על חקלאות, תעשיות יער ומכירת חשמל להודו. החקלאות מהווה את עיקר המחייה לכ-55% מהאוכלוסייה, בעיקר דרך רעיית צאן וגידולים חקלאיים שנועדו לקיום מעבדיהם בלבד. החקלאות מניבה בעיקר אורז, תירס, גידולי שורש, פירות הדר, דגן, מוצרי חלב וביצים. פיסול צלמים דתיים הוא עיסוק שכיח ומכירת פסלים מוזהבים של הבודהה ושאר דמויות דת בודהיסטים לתיירים מביאה גם היא הכנסה.
עקב השטח ההררי והטרשי הקמת תשתיות בסיסיות, כגון כבישים ומסילות רכבת, היא קשה ויקרה. זאת, בנוסף להיות בהוטן מדינה ללא מוצא לים, הקשה על הממלכה הקטנה לסחור היטב במוצריה על ידי ייבוא וייצוא. כעת אין רכבות במדינה, אם כי חברת הרכבות ההודית מתכננת לסלול מסילה לדרום המדינה. מבחינה היסטורית, בהוטן הייתה צומת לדרכי מסחר בין הרמה הטיבטית לתת היבשת ההודית, אבל עקב תנאי השטח הקשים, דרכי ההובלה היו סבלים וחיות משא בלבד - והמסחר הדלדל. לבוהטן יש נמל תעופה בינלאומי אחד, נמל התעופה פארו, הממוקם בעיר פארו.
המגזר התעשייתי הוא מינימלי. רוב מיזמי הפיתוח, כגון בניית כבישים, תלויים למעשה, בקבלנים הודים. עיקר התוצרת התעשייתית היא בטון, מוצרי עץ, פירות מעובדים, משקאות אלכוהוליים וסידן קרבידי (המשמש לייצור גז אצטילן).
המטבע הבהוטני, הנגולטורם, צמוד למטבע הרופי ההודי, אשר גם מקובל כהילך חוקי בממלכה. מס ההכנסה חל על הכנסות שנתיות מעל 100,000 נגולטורם, אך מעט מאוד מגיעים לרמה זו. התוצר השנתי בממלכה הוא כ-5 מיליארד דולר. ההכנסה השנתית לנפש היא כ-6,800 דולר (2012).
בהוטן מייצאת בעיקר חשמל, הל, גבס, עץ, עבודות מלאכת יד, בטון, פירות, אבנים יקרות ותבלינים. המדינה מייבאת כמעט באותו היקף שהיא מייצאת (בשנת 2006 350 מיליון דולר יצוא ו-320 מיליון יבוא). בין המוצרים המיובאים ניתן למצוא דלק, חומרי סיכה, דגן, מכונות, כלי רכב, בדים ואורז. השותפה העיקרית ליבוא ולייצוא בבהוטן היא הודו.
בתגובה לביקורת בעיתונות על קצב גדילת הכלכלה בבהוטן, ענה המלך כי האושר של אזרחיו חשוב יותר מהתמ"ג. הכרזה זו זוכה להד, בין השאר במחקרו של זוכה פרס נובל דניאל כהנמן, בקשר בין כלכלה משגשגת לאושר התושבים. ההכרזה מסמלת את המחויבות של הממלכה לקיום כלכלה לפי הערכים הבודהיסטים המקובלים בתרבותה.
דמוגרפיה

גודל אוכלוסיית בהוטן שוער בעבר בספר העובדות העולמי של ה-CIA כמונה מספר מיליונים, אך לאחרונה השלטון הבהוטני פרסם תוצאות מפקד אזרחים רשמי המונה כ-750,000 תושבים. פעילים נפאלים טוענים שהנקיבה במספר מצומצם זה היא ניסיון למזער את מספר המהגרים הנפאלים במדינה. גרסה אחרת מסבירה את ההבדלים כהכרה בהגזמה באוכלוסייה בשנות ה-70, לאחר שהממשל חשב כי מדינה בת פחות ממיליון תושבים לא תתקבל לאו"ם.
צפיפות האוכלוסייה, כ-45 לקמ"ר, מסתירה את העובדה שרוב שטחה של בהוטן איננו ניתן ליישוב במצבה הכלכלי הנוכחי. האוכלוסייה מתרכזת בעיירות, במישורים הדרומיים ובעמקים - שם ניתן לגדל גידולים חקלאיים. יותר ממחצית התושבים חיים ברמות המרכזיות בבהוטן; כ-40% נוספים מתגוררים בדרום ו-10% הנותרים פזורים בהרים הצפוניים ובאדמות המזרח. טהימפהו, עיר הבירה, היא ביתם של כ-114,000 תושבים (נכון ל-2017).
כמחצית מהאוכלוסייה הם ילידי בהוטן הנקראים נאגלופ והם קרוביהם של השבטים הטיבטיים. הקבוצות האתניות הבולטות הן לוצשאמפה שהיגרו מנפאל והשהרצופ (מאסאם – מחוז צפוני מזרחי של הודו).
השפה הרשמית היא דזונגקה, שמקורה בטיבט. הכתב, אשר נקרא בפי הבהוטנים צ'הוקי (Chhokey - שפת דהארמה), זהה לכתב הטיבטי. גם אנגלית מוכרת כשפה רשמית. בכפרים ההררים והמרוחקים מדוברים ניבים רבים שאת חלקם דוברים אנשים ספורים בלבד.
דת

| --- | --- |
 :  ראו גם – זכויות האדם בבהוטן
הדת הרשמית של בהוטן ודתם של כ-75% מהתושבים היא בודהיזם טיבטי ממסורת הוג'ריאנה. בהוטן היא המדינה היחידה בעולם שבה וג'ריאנה היא דת רשמית. כחמישית מהבהוטנים מאמינים בדתות הינדואיסטיות וכמו כן ישנו מיעוט זעיר של מוסלמים. הבודהיזם תופס מקום מרכזי בחיי הציבור של הבהוטנים: מבנים המשמשים מוסדות שלטון מחולקים לאגף ממשלתי ולאגף בודהיסטי דתי, פסטיבלים רשמיים מתקיימים במקדשים בודהיסטים, למנהיג הרוחני של הבודהיזם במדינה מעמד בכיר והוא משתתף באירועים רשמיים ביחד עם המלך וראש הממשלה. כ-3% מהתושבים הם נזירים בודהיסטים.
חינוך

בבהוטן יש חינוך חינם אבל אין חינוך חובה. חינוך חינם נהוג עד כיתה י"א. עבור תלמידים שעוברים את הבחינות בסוף כיתה י"א, החינוך הוא חינם גם בכיתה י"ב. החל מכיתה ד' הלימודים הם בשפה האנגלית. במדינה יש שתי אוניברסיטאות ובנוסף להן מספר מכללות. כמו כן קיים בית-ספר גבוה בו נלמדת האמנות המקומית הייחודית של ציור על קירות בתים.
בגלל מזג האוויר הקשה בחורף לא מתקיימים לימודים במשך 3 חודשים.
באזורים כפריים הולכים תלמידים מרחקים גדולים במשך זמן ארוך על מנת להגיע לבית-הספר. לפתרון הבעיה החלה הקמת בתי-ספר קהילתיים ביישובים אלה. בבתי-ספר קהילתיים מספר קטן של מורים ומספר קטן של תלמידים.
תרבות

רובה של פסקה זו אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפסקה באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפסקה בצורת הערות שוליים.
החוק הבהוטני (נכון לאפריל 2012) מחייב דפוסי התנהגות מסוימים השומרים על מאפיינים ייחודיים של התרבות המקומית.
תרבות > לבוש

אזרחי בהוטן חייבים ללבוש בגדים מסורתיים בזמן עבודתם. הבגד שלובשים הגברים נקרא גו והבגד שלובשות הנשים נקרא קירה.
לבוש של גבר כולל שמלה, חפתים לבנים וגרביים ארוכים בדרך כלל שחורים. הלבוש של אישה הוא שמלה. במקרים רבים יש בקירה מספר שכבות בד בחלק הקדמי.
תרבות > זוגיות

כמו במדינת מגהלאיה השכנה ובדומה לבני שבט המוסואו בסין, החברה הבהוטנית היא מטריליניאלית, כלומר רכוש ושם המשפחה עוברים מאם לבת. בבהוטן מקובלת פוליאמוריה, כלומר ריבוי שותפים רומנטיים ומיניים, אך עדיין הזוגיות נפוצה ממנה. מוסד הנישואין חדש במדינה ולא ניתנת לו חשיבות יתרה, ולכן רוב הקשרים הרומנטיים והמיניים אינם ממוסדים. מגע מיני מזדמן בין רווקים וקיום יחסי מין מחוץ לזוגיות אינם נושאים עמם סטיגמה וכך גם ילדים שאינם מכירים את אביהם, כתוצאה מכך לנשים רבות ילדים מגברים שונים. גבר הנראה בציבור יוצא מבית אישה נחשב נשוי לה.
תרבות > עישון

בהוטן היא המדינה הראשונה בעולם הכמעט נקייה מעישון. החל מ-2005 אסור לגדל, לייבא, לקנות, למכור, לפרסם או לעשן סיגריות או סיגרים במקומות ציבוריים בבהוטן. גם מבחינה היסטורית, עוד ב-1916 אמר המלך כי טבק הוא דבר נורא ואיום שלא צריך להיות קיים במדינה. דוגמה לשמרנות בעניין העישון במדינה התבטאה בכך שבמרץ 2011 נגזרו כ-3 שנות מאסר על נזיר שנתפס עם טבק, מקרים דומים פורסמו באופן תדיר בתקשורת.
עם זאת בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בעולם הוחלט לבטל את האיסור על מכירת טבק במדינה.
יחסי חוץ

בהוטן מקיימת יחסים דיפלומטיים עם האיחוד האירופי ועם 54 מדינות בלבד, שאינן כוללות את המדינות הגדולות כמו ארצות הברית, מקסיקו, רוסיה וסין.
יחסי חוץ > יחסים עם ישראל

החל מחודש דצמבר 2020, בהוטן מקיימת יחסים דיפלומטיים מלאים עם מדינת ישראל. עוד קודם לכן, היו קיימים בין המדינות יחסים בתחום החקלאות, וסטודנטים מבהוטן לומדים נושא זה בישראל.
הערות שוליים

↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: UN_PPP2024_Output_PopTot.xlsx, שם החוצץ: Median - מתוך אתר האו"ם
↑  טבלאת אוכלוסייה שם הקובץ: WPP2024_POP_F01_1_POPULATION _SINGLE_AGE_BOTH_SEXES.xlsx, שם החוצץ: Medium variant - מתוך אתר האו"ם, הערכה 1 ביולי 2024
↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-2 באוגוסט 2023
↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
↑  פוסט של האקדמיה בעניין האיות התקני של השם, בוטאן ולא בהוטן: "הסיבה לכתיב Bhutan (ב־h) בתעתיק הלטיני היא הביצוע המנושף של הב' – נישוף הרגיל בעיצורים הסותמים בסנסקריט. ואולם נישוף זה אינו אמור להשתקף בכתיב העברי".
↑  Tshering Tobgay, This country isn't just carbon neutral -- it's carbon negative, TED.com, ‏פברואר 2016
↑  Why Bhutan is the only carbon-negative country in the world | GVI UK, www.gvi.co.uk (באנגלית אמריקאית)
↑  בהוטן, ממלכת האושר, באתר docs.google.com
↑  בוטאן - מנהגי חיזור - בהוטן, באתר מסע אחר
↑  בהוטן המדינה הראשונה שאסרה עישון, באתר וואלה, 20 בינואר 2005
↑  AFP, בהוטן: 3 שנות מאסר לנזיר שנתפס עם טבק, באתר ynet, 4 במרץ 2011
↑  AFP, בגלל הקורונה: הממלכה נותנת לאזרחים לעשן, באתר ynet, 29 באוגוסט 2020
↑  ישראל כוננה יחסים דיפלומטיים עם בהוטן, באתר ynet, 12 בדצמבר 2020
↑  רן אברמסון, שר החקלאות של בהוטן: "אנחנו כלכלה קטנה, ולא רוצים לגדול מעבר ליכולותינו", באתר כלכליסט, 5 בספטמבר 2016
| מונרכיות |
| --- | --- | --- |
| ממלכות | אוסטרליה • איי בהאמה • איי שלמה • אנטיגואה וברבודה • אסוואטיני • בהוטן • בחריין • בלגיה • בליז • ג'מייקה • גרנדה •  דנמרק • הולנד • הממלכה המאוחדת • טובאלו • טונגה • ירדן • לסוטו • מלזיה1 (נגרי סמבילן • פרליס) • מרוקו • נורווגיה • ניו זילנד • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • ספרד • ערב הסעודית • פפואה גינאה החדשה • קמבודיה • קנדה • שוודיה • תאילנד |  |
| מונרכיות נבחרות | איחוד האמירויות הערביות • מלזיה • קריית הוותיקן |  |
| נסיכויות | אנדורה • הממלכה המאוחדת (ויילס) • ליכטנשטיין • מונקו • ספרד (אסטוריאס) |  |
| סולטנויות | אינדונזיה (יוגיאקרטה) • ברוניי • מלזיה1 (ג'והור • טרנגנו • סלנגור • פהנג • פרק • קדה • קלנטן) • עומאן |  |
| קיסרויות | יפן |  |
| אמירויות | איחוד האמירויות הערביות1 (אבו דאבי • אום אל-קיוין • דובאי • עג'מאן • פוג'יירה • ראס אל-ח'ימה • שארג'ה) • כווית • קטר |  |
| דוכסויות גדולות | לוקסמבורג |  |
1 חלק ממונרכיה פדרטיבית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557252105171  BNE: XX451891  BnF: cb15351477b (data)  GND: 4006397-5  HDS: 003404  KulturNav: 2079a13f-0882-4162-a8f8-e53fd4d3fe06  LCCN: n79149023  MusicBrainz: 2cbd5484-647d-3752-8acd-933ced4f9a24  NARA: 10046439  NDL: 00561111  NKC: ge138158  NLA: 36233011  RERO: 02-A006469632  SELIBR: 140818  SUDOC: 129671878  UKPARL: 4mRHDbjV  VcBA: 497/17996  VIAF: 128953352   WorldCat (עם VIAF): 128953352 
מעבר ההרים דוצ'ולה
בניין משרד החוץ
מחוזות בהוטן
פסטיבל הטשצ'ו
אזרח בהוטני
בודהה דורדנמה. פסל בודהה ענק ומקדש בודהיסטי
עובדים בשירות הציבורי חייבים בלבוש מסורתי בשעות העבודה
P5+1

שרי החוץ של מדינות P5+1, הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ושר החוץ האיראני בנובמבר 2013, כאשר אומצה בז'נבה תוכנית הפעולה המשותפת, הסכם ביניים על תוכנית הגרעין האיראנית.
הכינוי P5+1 (בפי מדינות אירופה גם E3+3) מתייחס לחמש חברות הקבע של מועצת הביטחון של האו"ם (P5): ארצות הברית, בריטניה, סין, צרפת רוסיה ובנוסף גם גרמניה. ה-P5+1 מכונה לעיתים קרובות E3+3 על ידי מדינות אירופה. זוהי קבוצה של שש מעצמות עולמיות שהצטרפו למאמצים הדיפלומטיים בנוגע לתוכנית הגרעין האיראנית.
היסטוריה

ביוני 2006 הצטרפו סין, רוסיה וארצות הברית לשלוש מדינות האיחוד האירופי שניהלו את המשא ומתן מול איראן החל משנת 2003, על מנת לנסות להציע הצעה נוספת במשא ומתן עקיף עימה.
עד אז אימצה מועצת הביטחון של האו"ם שש החלטות בתגובה לתוכנית הגרעין האיראנית. כשההחלטה הראשונה, התקבלה ביולי 2006 ודרשה מאיראן להפסיק את פעילות העשרת והפקת האורניום. שלוש השנים לאחר מכן התקבלו שלוש החלטות נוספות, החלטה מספר 1737 (אנ') בדצמבר 2006, החלטה מספר 1747 (אנ') במרץ 2007 והחלטה מספר 1803(אנ') במרץ 2008, שהטילו סנקציות הדרגתיות על ארגונים ויחידים איראנים, שנחשדו בהיותם מעורבים בתוכנית הגרעין והטילים האיראנים.
החלטת מועצת הביטחון האחרונה, החלטה 1929 (אנ'), שהתקבלה ביוני 2010, הטילה סנקציות נוספות על איראן בשל חוסר שיתוף הפעולה שלה והמשך פעילותה הקשורה להעשרת אורניום ופעילויות של עיבוד מחדש.
היסטוריה > תפקידה של גרמניה

גרמניה היא שותפה עיקרית בסחר עם איראן, גרמה להפחתה במקומות התעסוקה באיראן לאיראנים, להגדלה בייבוא לאיראן והפחתה בייצוא מאיראן.
תוכנית הגרעין האיראנית תלויה בעיקר במוצרים ובשירותים גרמניים. לדוגמה, אלפי צנטריפוגות המשמשים להעשרת אורניום נשלטים על ידי חומרת אוטומציה רב תכליתית ותוכנה ("Simatic WinCC Step7") של חברת סימנס.
לגרמניה נתח שוק גדול בכלכלה האיראנית וחברות גרמניות רבות פועלות בתחומיה ומפיקות רווח נאה, כמו: BASF, משפחת קרופ, סימנס, מרצדס-בנץ, פולקסווגן, מאן. בשנת 2015 גרמניה הרוויחה 5.67 מיליארד דולר (14.4%) בשוק הייצוא לאיראן.
בשנת 2008 גדל היצוא הגרמני לאיראן ב-8.9% והגיע ל-84.7% מסך הסחר הכולל בין שתי המדינות. נפח הסחר הכולל עד סוף ספטמבר 2008 היה 3.23 מיליארד אירו, לעומת 2.98 מיליארד יורו בשנת 2007. ערך הסחר בין גרמניה לאיראן עלה מ-4.3 מיליארד אירו בשנת 2009 לכמעט 4.7 מיליארד יורו ב-2010. איגוד לשכות התעשייה והמסחר הגרמני העריך כי סנקציות כלכליות על איראן עשויות לבטל 10,000 משרות לגרמנים ולהשפיע לרעה על הצמיחה הכלכלית של גרמניה. כשהדבר יפגע בעיקר בחברות גרמניות בינוניות, שתלויות במידה רבה בסחר עם איראן, שיש להן פחות אינטרסים עסקיים בארצות הברית, ולכן הן פחות נוטות ללחצים פוליטיים מצד ארצות הברית.
הסכם ביניים 2023

סבב השיחות בין איראן ל-P5+1, בראשות הנציגה העליונה של האיחוד האירופי, קתרין אשטון, נערך בעיר אלמטי בקזחסטן, ב-26-27 בפברואר 2013. שני הצדדים הסכימו להיפגש שוב באותו מקום ב-5-6 באפריל ולהמשיך את השיחות לאחר שיקיימו שיחות עם מומחים באיסטנבול, טורקיה ב-17-18 במרץ 2013. [דרוש מקור]
בפגישה נוספת של ה-P5+1 בז'נבה, שווייץ ב-16 באוקטובר 2013, איראן הצהירה כי היא עשויה לאפשר ביקורים ללא הודעה מוקדמת, באתרי הגרעין שלה כ"צעד אחרון" בהצעה לפתרון חילוקי דעות עם המערב. לפי גורם איראני, הורדת רמות העשרת האורניום עשויה להיות גם חלק מעסקה סופית.
ב-24 בנובמבר 2013, הושג הסכם ביניים בין E3/EU+3 (מדינות P5+1 והאיחוד האירופי) ואיראן בז'נבה, שווייץ. ההסכם צפוי להוביל להקפאה של חצי שנה והשבתה חלקית של חלקים מתוכנית הגרעין של איראן, בתמורה להפחתת הסנקציות הכלכליות על איראן, שכן המדינות פועלות לקראת הסכם ארוך טווח. הוא מייצג את ההסכם הפורמלי הראשון בין ארצות הברית לאיראן מזה 34 שנים.[דרוש מקור]
משא ומתן 2014 על הסכם כולל

תת שרת החוץ של ארצות הברית לעניינים מדיניים ומנהלת המשא ומתן המובילה עם איראן, ונדי שרמן, אמרה בדיון בסנאט כי תוכנית הטילים הבליסטיים של איראן תטופל כחלק מהסכם גרעין מקיף. ב-10 בפברואר 2014, שר ההגנה של איראן אמר שהם ירו בהצלחה שני טילים חדשים מתוצרת בית. למחרת, איראן פרסה "קווים אדומים" הקשורים לתוכנית הטילים הבליסטיים שלה, אתרי אטום והעשרת אורניום לקראת השיחות על השלב הבא בשיחות הגרעין, שהתחדשו בווינה ב-18 בפברואר. סגן שר החוץ עבאס עראקצ'י, גם הוא בכיר במשא ומתן על הגרעין האיראני, אמר כי "נושאים הקשורים להגנה, הם קו אדום עבור איראן" וכי טהרן "לא תאפשר לדון בנושאים כאלה בשיחות עתידיות".
בכירים ב-P5+1 ואיראן נפגשו ב-18-20 בפברואר 2014 בווינה והסכימו על מסגרת למשא ומתן עתידי. ה-P5+1 ואיראן תכננו לקיים פגישות חודשיות כדי לנסות ולגבש הסכם סופי ומקיף.
שגריר ישראל לשעבר באו"ם , דורי גולד, טען כי ההסכם המקיף שנמצא במשא ומתן בין איראן ל-P5+1, מתמקד בהגברת השקיפות במקום בהפחתת היכולת הגרעינית. בכיר לשעבר במשרד החוץ האמריקאי ויועץ לתוכנית הגרעין של איראן, רוברט איינהורן, אמר כי הסכם כזה יצטרך גם להגביר את השקיפות וגם להאריך את ציר הזמן של איראן, ליכולת הפריצה הגרעינית.
ראו גם

BRICS
הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית
תוכנית הגרעין האיראנית
תוכנית פעולה מקיפה משותפת
יחסי איראן-ארצות הברית
יחסי איראן-האיחוד האירופי
יחסי גרמניה-איראן
יחסי איראן-צרפת
יחסי איראן-בריטניה
יחסי איראן-רוסיה
יחסי איראן-סין