ער"ן
פעילויות העמותה > במלחמת חרבות ברזל

מלחמת חרבות ברזל שפרצה ב-7 באוקטובר 2023, תפסה את מערך בריאות הנפש במשבר. בשנת 2019 עמד תקציב ער"ן על כ-2 מיליון שקלים, בתקופת משבר הקורונה הוגדל התקציב ל-6 מיליון לשנת 2022, וב-2023 קוצץ ל-1.7 מיליון שקלים.
מתחילת המלחמה, התקבלו במוקדי ער"ן השונים אלפי שיחות מצוקה וחרדה. מספר הפניות לער"ן, הן בשירות הטלפוני והן בשרות האינטרנטי, קפץ באופן משמעותי. בעקבות הקפיצה תוגברו מוקדי הסיוע במתנדבים רבים בארץ ובחו"ל. בזמן מתקפת הפתע אנשים התקשרו מהמרחבים המוגנים וממקומות המסתור בקיבוצים תוך כדי הקרבות. ניצולי מסיבת הנובה התקשרו מהמקומות שאליהם ברחו. חלק מהשיחות הללו סייעו גם במאמצי ההצלה. בשיחות הסיוע הנפשי עם הניצולים, המתנדבים בער"ן לקחו מהם פרטים על מקום הימצאם, ומסרו אותם לקבוצת מתנדבים בהובלת סגן הרמטכ"ל וסגן השר לשעבר יאיר גולן, שהגיעו לשטח, איתרו והצילו חלק מהם. בשבועיים הראשונים של המלחמה, התקבלו במוקד יותר מ־3,000 פניות ביממה, לעומת 700–800 פניות ביממה רגילה וכ־1,500 פניות ביממה בזמן סגרי הקורונה. בראיונות לתקשורת, הדגישה ד"ר שירי דניאלס את העלייה התלולה בהיקף הפניות ועוצמתן, מה שעמותת ער"ן לא חוותה מאז הקמתה. היא הדגישה את החשיבות של מתן עזרה נפשית כמה שיותר סמוך לטראומה ובאילו עוגנים יש להיאחז כדי להפחית חרדה. סניפי ער"ן השונים ברחבי העולם התגייסו לטובת הפונים הרבים בישראל ואיישו את משמרות הלילה. בראיון לרשת 13 סיפרה רכזת מוקד ער"ן באוסטרליה על התגייסות המתנדבים בסניף ועל גיוס הקהילה היהודית ישראלית מול הפגנות פרו-פלסטיניות.
עמותת ער"ן נבחרה להיות קו הסיוע הראשוני למוקד הארצי בנושא חוסן. בשבוע הרביעי למלחמה פתחה ער"ן מוקד חוסן טלפוני חדש, בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות. המרכז מופעל באמצעות הקואליציה הישראלית לטראומה בשותפות עם עמותת ער"ן. הקו מיועד לפונים החווים חרדה עקב המלחמה, באזורים שבהם אין מרכזי חוסן.
שיתוף פעולה נוצר בין חברת אמדוקס ישראל וער"ן לאור הצורך הרב בסיוע לבריאות הנפש וטראומה של מאות אלפי ישראלים שהושפעו באופן ישיר ועקיף מן המלחמה והאירועים שקרו ב-7 באוקטובר 2023. אמדוקס תרמה סכום התחלתי של 400,000 ש"ח בנוסף לשיתוף פעולה ארוך טווח, קורסי הכשרת מתנדבים בקרב עובדי אמדוקס ותמיכה טכנולוגית.
שר הבריאות אוריאל בוסו הודיע מעל בימת הכנסת על תוספת תקציב מיידית בגובה של כ-3 מיליון שקלים לטובת פעילות עמותת ער"ן. השר בוסו אמר שמדינת ישראל נמצאת באירוע בריאות הנפש הגדול ביותר מיום הקמתה, ותרומתה של ער"ן למאמץ הלאומי גדול ומשמעותי מאד. הוא הבטיח שאם יעלו צרכים נוספים, התקציב לא יהווה חסם למתן מענים חשובים אלה לציבור. מנתוני משרד הבריאות ועמותת ער"ן על משבר בריאות הנפש במספרים: 100,000 איש נחשפו ל"אירועים חיצונים", 200,000 איש שפונו מבתיהם חשופים יותר לפגיעות נפשיות, 250,000 איש עלולים לסבול מפוסט טראומה, מספר הפונים למוקד ער"ן גדל פי 6, מספר הילדים שפנו לערן גדל פי 2.25.
שיתוף הפעולה בין חברת רפא"ל לעמותת ער"ן שהחל 2016, ממשיך ביתר שאת בתקופת המלחמה. לצד עבודתם החיונית למען ביטחון ישראל, והתגייסותם למאמץ המלחמתי, עשרות עובדי ועובדות רפא"ל מתנדבים בעמותת ער״ן, בשגרה וביתר שאת גם כעת בחירום מאז החלה המלחמה.
בעקבות אירועי השבת השחורה ב-7 באוקטובר, החל שיתוף פעולה של ער"ן עם פלטפורמה חברתית "drop impact". הפלטפורמה הוקמה על ידי ציפי קרליק, בליווי עמותת ער”ן וכוללת קבוצה של יוצרי קולנוע, אנשי תוכנה ואנשי עיצוב ושמלווים על ידי אנשי מקצוע טיפוליים. שיתוף פעולה זה מאפשר התמודדות עם טראומה באמצעות סרטוני וידאו ככלי ביטוי וכדרך לאוורור רגשות ועיבוד רגשי בצורנה ממוקדת, נגישה ומהירה. צוות הפרויקט העמיד את כלי העריכה והליווי של הפלטפורמה על מנת לתעד את זכרם של הנרצחים באירועי המלחמה, את סיפורי החטופים, להשמיע את קולות משפחות הנעדרים ולשמש כלי במלחמת ההסברה העולמית של ישראל. באתר הוטמע חייגן לקו הסיוע החם של ער”ן ולינק המאפשר להיכנס ולקבל סיוע אנונימי.
בראיון ל"מגזין החוסן המיוחד" של ידיעות אחרונות שפורסם בסוף דצמבר 2023, אמרה ד"ר שירי דניאלס שמסקירת הנתונים בתקופת המלחמה עד כה, התברר ש־25% מהפניות מגיעות דווקא מקרב ילדים ובני נוער עד גיל 17 ומצעירים עד גיל 24. הקבוצה שהכי מרבה לפנות בעקבות המלחמה הם בני ה־35-25, ביניהם מי שנפגעו בטבח בפסטיבל נובה, חבריהם והוריהם.
במלאת חצי שנה מפרוץ מלחמת "חרבות ברזל", פרסמה עמותת ער"ן דוח שנקרא "חרבות הנפש". הדו"ח כולל בתוכו סיכום של חצי שנה מאז פרוץ המלחמה וכן סיכום שנת 2023.. מהסיכום עולה כי במהלך ששת חודשי המלחמה הראשונים, מספר הפניות עמד על כ-33 אלף פניות בחודש בממוצע. מתוך אותן פניות, כ-44 אלף התקבלו בחודש הראשון למלחמה. על פי הנתונים, בזמן המלחמה חלה עלייה של 10% בפניות של גברים לסיוע, הנחשבים לאוכלוסייה הממעטת לפנות לעזרה. מבין הפניות בזמן המלחמה, ניכרת עלייה גם בפניות מצוקה של חיילים וחיילות בסדיר ובמילואים, כשמרבית הפניות התקבלו בטווח גילים החופף לגיל שירות, 18 עד 35. כמו כן, נרשמה עלייה של פי 2.25 מבדרך כלל בפניות המצוקה בקרב בני נוער בשבועות הראשונים למלחמה. מהנתונים נראית עלייה של פי 10 בפניות סביב חרדה, טראומה ואובדן בהשוואה לחצי השנה המקבילה בשנה שעברה.
נוסף על כך, בששת חודשי המלחמה הראשונים, פנו לער"ן 38,240 ילדים וצעירים עד גיל 24, מתוכם 60% הן נשים ו-40% גברים. שליש מהפניות עסקו בחרדה, וטראומה.
לקראת עסקת החטופים השנייה שהחלה ב-19 בינואר 2025, הודיעה עמותת ער"ן על עיבוי מערך המתנדבים בקו הסיוע הנפשי בשיתוף מערך החוסן של מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים. בראיונות לתקשורת, הדגישה ד"ר שירי דניאלס, המנהלת המקצועית הארצית של עמותת ער"ן, כי הקשר הרגשי לחטופים בשבי או לבני משפחותיהם, בין אם הוא ישיר ובין אם נובע מהזדהות עמוקה, עלול להעצים את תחושת הפגיעות הרגשית ולעורר קושי רגשי משמעותי וחיפוש מרחב בטוח לפרוק את התחושות. תחושות אלה עלולות להיות עוצמתיות במיוחד בקרב מי שחוו לאחרונה אובדן או טראומה, אנשים בעלי רגישות גבוהה מטבעם, או כאלה שמוצאים קווי דמיון בינם לבין החטופים ובני משפחותיהם. גם קבוצות החיות בחוסר ודאות מתמשך, כמו הורים לחיילים או בני זוג של אנשים במצבי סיכון, עלולות לחוות תחושות מתח וחרדה מוגברים.
לאור האירועים הטראומטיים בחודש פברואר 2025, המראות הקשים של שלושת החטופים שחזרו מהשבי, והלווית משפחת ביבס, התראיינה ד"ר שירי דניאלס, המנהלת המקצועית הארצית של עמותת ער״ן בערוצים השונים. היא הדגישה עד כמה חיוני להנגיש סיוע רגשי מותאם כאשר נחשפים לאירועים טראומטיים, אילו כלים יכולים לעזור בהתמודדות, כיצד ניתן לצמוח מתוך הכאב ואיך לזהות סימני אזהרה לאובדנות, מוקדם ככל האפשר. כמו כן נערכו בעמותת ער"ן  לטלטלה בעקבות החזרת החללים, לסכנות בחשיפת ילדים למראות הקשים וכיצד ניתן לתווך את האירוע הקשה לילדים.