stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חנן קרן
ביוגרפיה > מאמן

לאחר הפרישה, בעונת 1999/2000 החליף את משה ויינקרץ בתפקיד מאמן מכבי ראשון לציון. בעונת 2000/2001 פוטר מתפקידו לאחר חמישה משחקים והוחלף על ידי רוני בוסאני.
בנוסף, אימן בקבוצות בין היתר בקבוצות: רמת השרון, רמת אפעל, קריית אונו, הפועל גבעתיים, מכבי שוהם ואילת. כן היה אחראי על קורסי מאמנים ומדריכי כדורסל במכון וינגייט.
בשנת 2004 הוביל מחאה בנוגע להליכי קבלת תעודת המאמן וההסמכה לעודד קטש.
למד בטכניון הנדסה אזרחית. מתגורר בקריית אונו, נשוי, אב לשניים וסב לשלושה. כיום בין היתר אחראי על תחום הנדסה ותשתיות במועצה מקומית סביון.
ב-2004 השתתף בתפקיד עצמו בסרט הטלוויזיה "לנצח עם מיקי ברקוביץ'".
סטטיסטיקות קריירה

סה"כ נקודות בקריירה: 4,321
סה"כ משחקים בקריירה: 273
מקום ברשימת קלעי כל הזמנים: 25
עונות בליגה: 14
סה"כ נקודות בפלייאוף בקריירה: 118
סה"כ משחקי פלייאוף בקריירה: 16
מקום ברשימת קלעי כל הזמנים בפלייאוף: 290
| עונה | קבוצה | עונה סדירה> משחקים | עונה סדירה> סה"כ נקודות | עונה סדירה> ממוצע נקודות למשחק | פלייאוף> משחקים | פלייאוף> נקודות | פלייאוף> ממוצע נקודות לשמחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-71 | הפועל מגידו | 22 | 561 | 25.5 | 0 | 0 | 0 |
| 1971-72 | הפועל מגידו | 22 | 593 | 27 | 0 | 0 | 0 |
| 1972-73 | הפועל מגידו | 20 | 404 | 20.2 | 0 | 0 | 0 |
| 1973-74 | הפועל מגידו | 11 | 204 | 18.6 | 0 | 0 | 0 |
| 1974-75 | הפועל רמת גן | 25 | 412 | 16.5 | 0 | 0 | 0 |
| 1975-76 | הפועל רמת גן | 24 | 410 | 17.1 | 0 | 0 | 0 |
| 1976-77 | הפועל רמת גן | 18 | 280 | 15.6 | 0 | 0 | 0 |
| 1977-78 | מכבי תל אביב | 20 | 217 | 10.9 | 10 | 68 | 6.8 |
| 1978-79 | מכבי תל אביב | 19 | 139 | 7.3 | 2 | 12 | 6 |
| 1979-80 | מכבי תל אביב | 16 | 129 | 8.1 | 0 | 0 | 0 |
| 1980-81 | מכבי תל אביב | 18 | 161 | 8.9 | 0 | 0 | 0 |
| 1981-82 | מכבי תל אביב | 16 | 129 | 8.1 | 4 | 38 | 9.5 |
| 1983-84 | קריית מוצקין | 22 | 366 | 16.6 | 0 | 0 | 0 |
| 1985-86 | קריית אונו | 20 | 316 | 15.8 | 0 | 0 | 0 |
הערות שוליים

↑  UniFlip A/S, עיתון סביון דצמבר 2012 Page 16, באתר interactivepdf.uniflip.com
↑  YAIR GALILY and KEN SHEARD, Cultural Imperialism and Sport:
The Americanization of Israeli Basketball, CULTURE, SPORT, SOCIETY
↑  צבי גלפרין, קריית אונו ניצחה באילת בגביע איגוד הכדורסל, מעריב, 27 בינואר 1988
↑  תזכיר לי, מעריב, 2 בפברואר 1990
↑  ספורט NRG - חנן קרן: "זו שערוריה ואפליה שאין בה תקנה", באתר nrg
↑  UniFlip A/S, עיתון סביון דצמבר 2012 Page 16, באתר interactivepdf.uniflip.com
↑  Art-Up LTD, ISRAEL BASKETBALL SUPER LEAGUE | History | All-Time Player Points | Hanan Keren, basket.co.il
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1970 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  |  1 טייכנר •  2 ברזילי •  3 לישינסקי •  4 כהן-מינץ •  5 גלבוע •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏גרין‏‏  •‏ 9 קרן • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 שוורץ • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1971 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 לז'ה •  2 טייכנר •  3 ברודי •  4 טורנשיין •  5 קרן •  6 שוורץ •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏ענבר‏‏  •‏ 9 ברזילי • 10 מרזל • 11 זוכמן • 12 ינאי • מאמן: שלח  |  1 לז'ה •  2 טייכנר •  3 ברודי •  4 טורנשיין •  5 קרן •  6 שוורץ •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏ענבר‏‏  •‏ 9 ברזילי • 10 מרזל • 11 זוכמן • 12 ינאי • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1973 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 זקס •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 בן-דוד •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏נוימרק‏‏  •‏ 9 ענבר • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 זקס •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 בן-דוד •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏נוימרק‏‏  •‏ 9 ענבר • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1974 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 ארואסטי •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 ברקוביץ' •  5 קרן •  6 אייזנר •  7 מרזל •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 נחמיאס • 10 שוורץ • 11 זסלבסקי • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1975 (מקום שביעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 בלום •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 שוורץ •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 גורן • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  |  1 בלום •  2 אבישר •  3 ברודי •  4 שוורץ •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 גורן • 10 מרזל • 11 אייזנר • 12 ינאי • מאמן: חמו  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1977 (מקום חמישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 נחמיאס •  2 שוורץ •  3 גורן •  4 חוזז •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 קפלן • 10 רוטשילד • 11 ינאי • 12 מרזל • מאמן: קליין  |  1 נחמיאס •  2 שוורץ •  3 גורן •  4 חוזז •  5 קרן •  6 ברקוביץ' •  7 לייבוביץ' •  ‏8‏ ‏מוסקוביץ'‏‏  •‏ 9 קפלן • 10 רוטשילד • 11 ינאי • 12 מרזל • מאמן: קליין  | ישראל |
הו"ד - הומוסקסואלים דתיים

ערך זה עוסק בעמותה ישראלית לקידום להט״בים בחברה הדתית-לאומית. אם התכוונתם לכולל ביישוב הישן, ראו .
| --- | --- |

 פעילות:  ארגון הומואים דתיים
 התאגדות:  עמותה (מאז 2011)
 מדינה:  ישראל 
 מייסדים:  רון יוסף
 נשיא:  רון יוסף
 תקופת הפעילות:  2008–הווה (כ־17 שנים)
 
הו"ד - הומוסקסואלים דתיים הוא עמותה של הומוסקסואלים דתיים בישראל שהקים רון יוסף ב-1 בפברואר 2008. לטענת אנשי הארגון, הארגון פועל לפי תורת ישראל ומחויב להלכה היהודית האורתודוקסית ומתנגד למשכב זכר, אך תומך בזוגיות חד-מינית. בסיס פעילותו הוא באתר אינטרנט ועמוד הפייסבוק, המרכזים את הפעילות, האידאולוגיה והמסרים החברתיים של הארגון. הארגון משמש כמרכז סיוע ותמיכה, חינוך והסברה ומקיים מפגשים, קבוצות לימוד, שבתות, הרצאות וימי עיון.
הו"ד נרשמה כעמותה במאי 2011, וטרם הגישה דוחות או קיבלה אישור ניהול תקין. בעקבות פרסום על מעצרו של ראש הארגון בחשד להונאה, ב-22 בפברואר 2016, פורסם בעמוד הפייסבוק של הארגון שהארגון ימשיך לפעול. אולם, עד אמצע שנת 2019 פורסמו בעמוד הפייסבוק רק שלושה פוסטים, אתר האינטרנט של הארגון חדל לפעול ושם הדומיין שלו עבר לידי ארגון אחר.
מקור השם

השם הו"ד הוא ראשי תיבות של "הומוסקסואלים דתיים". הארגון אימץ את שמה של קבוצה חברתית שפעלה בתל אביב, במסגרת אגודת הלהט"ב, בשנות ה-90 ובתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, והתפרקה. שמו של הארגון מתכתב עם ספירת ההוד בקבלה, ששמה מתקשר להודאה על האמת.
היסטוריה > רקע להקמה

ראשיתו של ארגון הו"ד בפורום האינטרנטי "גייז דתיים", שפעל בעבר באתר האינטרנט וואלה. הפורום היה מקום המפגש וההתרחשות החשוב והמרכזי ביותר שעמד לרשות ההומואים והלסביות הדתיים בארץ. עם הזמן נוצרו מתחים בין הקבוצות השונות בפורום, שרצו לנווט את הפורום לפי השקפתם הדתית והערכית. בעקבות זאת הפורום נסגר והקבוצות התפצלו. אחת הקבוצות התגבשה לארגון "חברותא", שנתמך על ידי "הבית הפתוח". קבוצה אחרת התפתחה לארגון העצמאי "הו"ד".
שתי הקבוצות דגלו בשימור הזהות הדתית-ההומוסקסואלית, עודדו יציאה מהארון והתנגדו לטיפולי המרה. עם זאת, אנשי קבוצת הו"ד תמכו ללא סייג בזרם האורתודוקסי, במחויבות להלכה ובחשיבות של השיח מול רבנים והממסד החינוכי, ובכך נבדלו מאנשי קבוצת חברותא, שדגלו יותר בשינוי המציאות בשטח (ולא דרך רבנים), ארגון מפגשים חברתיים, הימנעות מהבעת עמדה ארגונית בנושא זוגיות ומיניות בין גברים וכן תמיכה של חלק מחברי הארגון בהשתתפות במצעד הגאווה.
היסטוריה > הקמה

ארגון הו"ד נוסד ב-2008, בהנהגתם של רון יוסף ואיתי, עורך דין דתי. רון יוסף, שהציג עצמו כרב אורתודוקסי, כטוען רבני וכסופר סת"ם המכהן כרב קהילה בנתניה, ייסד את הארגון ועמד בראשו. יוסף מזדהה כהומוסקסואל. בעקבות פעילותו בארגון, לדבריו הוטרד ואף קיבל איומים על חייו. בעת הקמתו, מנה צוותו 12 איש, שהורכב מרוב אנשי הפורום בוואלה שנסגר ומהקבוצה של "אסף זהבי" (שם בדוי), פעיל הומו דתי ידוע באותה תקופה. בפברואר 2008 הושק אתר האינטרנט של הארגון, ועבר חידוש ב-2013. לדברי רון יוסף, בחודש הראשון לעליית האתר, הוא צבר 10,000 כניסות, ובסיכום השנה הראשונה - מעל 102,000 כניסות. ארגון הו"ד, מצהיר שפעילותו בהתנדבות ואיננו מקבל תקציב או כספים מאף גורם חיצוני, כדי להישאר בלתי תלוי ובעל אג'נדה עצמאית וחופש פעולה. את פעילותו מממנים חברי הארגון, אנשי הצוות ויו"ר הארגון.
ארגון הו"ד התרכז, מלכתחילה, בשיח עם רבנים ומציאת פתרונות הלכתיים וחברתיים. כך למשל, ב-2008 קיים הו"ד מפגש ראשון מסוגו עם הרב יובל שרלו בהשתתפות ארגון בת קול, אנשי חינוך והורים. שיח זה הבשיל לבסוף לכדי מסמך העקרונות של הארגון. במהלך השנה וחצי הראשונים לפעילותם, הוחלט בהו"ד שלא לפתוח קבוצה חברתית נוספת אלא לתמוך בקבוצות הקיימות של "אסף זהבי". עם סגירת הקבוצות של אסף לקראת סוף 2009, ארגון הו"ד החל לארגן מפגשים חברתיים, מעבר למפגשים ייחודיים אחרים שקיים. בתקופה זו, מפגשי הו"ד עסקו בעיקר בסיעור מוחות ומחקר בנוגע לעניין הנטייה המינית וההלכה, במקביל לעריכת שבתות משותפות ברחבי הארץ.
היסטוריה > הפעילות מול ארגון "עצת נפש"

ארגון הו"ד רואה עצמו כאלטרנטיבה לארגון "עצת נפש", ארגון שטוען שביכולתו לשנות את הנטייה המינית של הפונים אליו באמצעות טיפולי המרה. עם הקמתו, הו"ד ביקש להתמודד עם המצב בו, לתפיסתו, עמדו בפני ההומו הדתי שני פתרונות אפשריים: טיפול המרה שאליו הפנו רבנים וראשי ישיבות או עזיבה של הדת. ארגון הו"ד פנה לרבנים כדי שיתנו מענה מקיף יותר להומו הדתי, מלבד ההפניה לטיפולי ההמרה. משנואש הרב רון משינוי בכיוון זה, הוא פנה לתוכנית הטלוויזיה "עובדה", ששידרה ב-2009 תחקיר בנושא טיפולי ההמרה של ארגון עצת נפש.
לפי אתר הו"ד, בין השנים 2008 -2010 קיים הארגון משא ומתן עם רב דתי-לאומי מוביל ומוכר, שדרש מהו"ד לא "להפריע" לעצת נפש ו-"לא לתקוף אותם בתקשורת". במהלך משא ומתן זה, התפרסם תחקיר "עובדה" על טיפולי ההמרה של "עצת נפש", שבעקבותיו הו"ד דרש פיקוח גלוי על פעילות "עצת נפש" מצד רבנים ואנשי מקצוע מוסמכים. דרישה זו נתקלה בסירוב, ובנוסף, אותו רב דרש:
1. שכל אחד מהארגונים הללו (עצת נפש והו"ד) ימשיכו לפעול ללא הפרעה או התערבות האחד לשני.
2. שכל הומוסקסואל דתי יחויב ללכת לטיפול המרה.
3.מי שלא יצליח, יופנה למכון פוע"ה או למטפל אלטרנטיבי.
4. אם גם שלב זה לא יצלח, ייִמצא לו שידוך עם לסבית.
5. רק מי שלא הצליח בכל אלו, יופנה להו"ד כמוצא אחרון.
בהו"ד סירבו לקבל את הדרישות הללו וכינו זאת "הנפקת תעודת הומו דתי כשר". הו"ד טענו כי כישלון משא ומתן זה הוא שהביא להקמת ארגון "כמוך" בינואר 2011, עם פרישת אחד מחברי הצוות מארגון "חברותא". עצת נפש, מצידם, דחו את האשמות הו"ד כלפיהם, והאשימו את הארגון בהשמצות ובהסתרת האפשרות העומדת בפני מי שמתמודד עם משיכה לגברים לגלות, "באמצעות טיפול יעיל ובטוח", שיש לו משיכה חבויה לנשים.
היסטוריה > בשנים 2016-2011

הו"ד נרשמה כעמותה במאי 2011, ונכון לשנת 2019 טרם הגישה דוחות או קיבלה אישור ניהול תקין.
במהלך השנים, הארגון פרסם שהתמקד בחינוך והסברה מול משרד החינוך, משרד הבריאות וצה"ל, נפגש עם פסיכולוגים ועובדים סוציאליים, השתתף בימי עיון, ערך הרצאות ושיחות עם מחנכים ויועצים חינוכיים בבתי ספר, וחיבר ביחד עם אנשי מקצוע וחינוך, רבנים, פסיכולוגים ועובדים סוציאליים, מסמכי ייעוץ המשמשים כלי עזר הלכה למעשה.
בעקבות פניית הו"ד למשרד הבריאות ולהסתדרות הפסיכולוגים בישראל בנושא טיפולי המרה, ב-2011 הוקמה ועדת פסיכולוגים מומחים מטעם ההסתדרות. הו"ד מסר שהצטברו בידיו עדויות ותלונות מפיהם של 291 אנשים שעברו טיפולי המרה וטענו שנגרמו להם נזקים בגינם. הנשאלים ציינו במקום הראשון את המשבר האמוני, ודיווחו על דיכאונות ממושכים עד כדי צורך בטיפול תרופתי, על שנאה עצמית ודימוי עצמי נמוך, ועל פגיעה בחשק או בתפקוד המיני. הוועדה מטעם הסתדרות הפסיכולוגים גיבשה נייר עמדה, לפיו הבסיס המקצועי והעדויות האמפיריות להצלחתם של טיפולי המרה קלושים למדי, וכי ההתרשמות היא שרוב העוסקים בתחום של טיפול המרה אינם נמנים עם מקצועות בריאות הנפש המוכרים (פסיכולוגים, עובדים סוציאליים ופסיכיאטרים). הוועדה הדגישה כי המחקרים שנעשו בנושא הם בעייתיים וכי התחום אינו נחקר כראוי בשל "תקינות פוליטית". כשהמטופל חש, מתוך מוטיבציה פנימית ולא מתוך לחצים, שנטייתו עומדת בסתירה לאמונתו הדתית או עלולה לגרום לניתוקו מסביבתו, על הפסיכולוג לכבד את אמונתו ולנסות לעזור לו בהתאם. בהו"ד קראו לפסיכולוגים, למטפלים ולארגון עצת נפש בפרט, ללכת אחר המלצות הוועדה ומסקנותיה. בעקבות כך, ב-2012 נערך יום עיון מטעם הו"ד, בו התריע הארגון על טיפול המרה הנעשים "באופן שרלטני, ללא פיקוח וללא הכשרה מקצועית". באותה השנה, כהמשך ליום העיון, התקיים קמפיין פרסומי נגד טיפולי ההמרה ובעד ההשלמה העצמית של קהילת ההומואים הדתיים בישראל.
ב-2012, נערך ערב עיון לעובדים סוציאליים חרדיים, ולראשונה נפתח שיח עם רבנים שונים מהציבור החרדי. ביוני 2014, בעקבות פנייה מצד הו"ד, איגוד העובדים הסוציאליים החליט לאמץ את נייר העמדה של הסתדרות הפסיכולוגים בישראל בנושא טיפולי המרה. באוקטובר 2014, בעקבות פניית הו"ד, אימץ גם משרד הבריאות את עמדת הסתדרות הפסיכולוגים בישראל.
מטרות > בית להומואים דתיים

הו"ד נוסד במטרה להוות מסגרת לגברים יהודים אורתודוקסים הומוסקסואלים בישראל וברחבי העולם, המתמודדים עם נטייתם המינית. הארגון נוצר מתוך הרצון של גברים דתיים הומוסקסואלים לשמור על זהותם הדתית הנאמנה להלכה, ועם זאת, לקיים חיים שנותנים ביטוי לנטייתם המינית. ארגון הו"ד מפעיל אתר אינטרנט ועמוד פייסבוק, ומקיים מפעם לפעם מפגשים ופעילויות חברתיות, המהוות גם קבוצות תמיכה וסיוע.
מטרות > שיח ציבורי והעלאת מודעות

ארגון הו"ד מעוניין לעורר בקרב ציבור שומרי התורה והמצוות ומנהיגיו שיח ציבורי, הלכתי וחברתי, להכרה בהומואים הדתיים כתופעה הקיימת בחברה הדתית. בין השאר, עם השנים נוהל פולמוס ציבורי עם הרב רצון ערוסי, הרב שלמה אבינר, הרב הצבאי הראשי הרב אביחי רונצקי, הרב ישראל רוזן, הרב דוד סתיו, הרב אליהו אברז'ל, הרב יצחק יוסף, חבר הכנסת אלי ישי, חבר הכנסת יעקב כץ, וחבר הכנסת משה פייגלין. מטרת השיח הייתה לגשר על ההשקפות המנוגדות ברוח סובלנות ושוויון, ובכך, לשפר את מצבו הקיומי והחברתי של אדם הומו ודתי בחברה הדתית, עשייה למען חברה יהודית וישראלית מתוקנת, חינוך לסובלנות וקבלת האחר בסימן "ואהבת לרעך כמוך" על ידי הסברה בקרב אנשי חינוך, פסיכולוגיה ואנשי אקדמיה. הארגון גם פועל למיגור השנאה וחוסר הסובלנות כלפי הומוסקסואלים באשר הם.
הו"ד פועל להעלאת נושא ההומוסקסואליות למודעות בחברה הדתית והחרדית. לטענת הו"ד, בידיו עשרות עדויות של בחורים חרדים, שניסו במשך שנים להשתנות וסבלו מנזקים. ב-2012 העיד הו"ד כי כ־70% מהפונים אליו משתייכים למגזר הדתי-לאומי בעוד כ־30% מהם מהמגזר החרדי, החרד"לי והחסידי. כן פועלים בהו"ד נגד הומופוביה וגילויי שנאה.
מטרות > קו סיוע

הארגון מספק מענה, אוזן קשבת, תמיכה וייעוץ ראשוני לקשת רחבה של הומוסקסואלים דתיים, שלא מתוך עמדה שיפוטית. על פי דיווחי הארגון, במהלך חמש השנים הראשונות לפעילותו, פנו אליו מעל ל-6,000 איש בטלפון. בין הפונים: בני נוער, הומוסקסואלים נשואים, בעלי מצוקה נפשית עד סכנת התאבדות ועוד.
מטרות > מענה פסיכולוגי

ארגון הו"ד הקים מערך מיוחד של פסיכולוגים, מטפלים ועובדים סוציאליים דתיים, המסייעים ומעניקים תמיכה נפשית והכוונה לבחורים דתיים, שמבקשים ייעוץ ועזרה בתהליך המורכב שאותו הם עוברים, בהתאם למסמך ייעוץ רוחני למתבגר דתי. הארגון משקיע מאמצים מרובים ברווחת הפרט. ביחד עם אנשי מקצוע וחינוך, רבנים, פסיכולוגים ועובדים סוציאליים, נכתבו מסמכי ייעוץ, המשמשים כלי עזר הלכה למעשה. אחת מחברות ועדה זו היא הרבנית מלכה פיוטרקובסקי.
מטרות > טיפולי המרה

ארגון הו"ד מצהיר כי הוא "מתנגד באופן מוחלט לכל סוג של טיפולי המרה שהוא". לפי הצהרת הו"ד,
טיפול ההמרה, הגורס שבשיטות כאלו ואחרות יכול הומוסקסואל להפוך לסטרייט, אינו חלק מהפרקטיקה המדעית והוכחו רק נזקיו עד כדי התאבדות. אין שום מחקר המעיד על הצלחתו או על האפשרות של שינוי מהומוסקסואליות להטרוסקסואליות, כשם שלא נולד הטרוסקסואל שהומר להומוסקסואליות. מעבר לכך, אין שום חיוב הלכתי או תורני להמיר נטייה הומוסקסואלית. כל הומוסקסואל המצוי בבלבול, ראוי שיתייעץ עם איש מקצוע מוסמך בנוגע לנטייתו המינית, תוך בירור זהותו המינית והבנת רוחבה וגבולותיה. מי שמוצא בטיפול פסיכולוגי בלתי-תלוי זה משיכה לנשים בנפשו ובטבעו, יפעל על פי צו מצפונו ותחושותיו. לטיפול פסיכולוגי שכזה אין לקרוא "טיפול המרה". אך אין להפנות הומוסקסואל לטיפול שמטרתו שינוי נטייתו המינית של המטופל, או לכל מטפל המונע מגורמים אידאולוגיים דתיים כפי שעושים רבנים ואנשי חינוך רבים.
הארגון מאשים את ארגון "עצת נפש" בשליחה אוטומטית, כביכול, של הומוסקסואלים לטיפולים כאלה.
הרב רון יוסף, תשובה למכתב הפתוח של עמותת "עצת נפש", ‏12 בינואר 2011
מטרות > פרסום מידע

הו"ד אמון על הקמת מסגרות חינוכיות להעמקת המחקר, הידע וההסברה בתחום הדת וההומוסקסואליות, וזאת באמצעות פרסומים, ספרים, עלונים וכתבי עת. בין השאר, חוברו עם השנים: חוברת בשם "אהבת נפש", שמציגה את הקושי הדתי והחברתי של הומואים דתיים וקוראת לממסד הרבני ליצור פתרונות; "מסמך ייעוץ רוחני למתבגר"; "מסמך יהו"די מאמין" המתווה את דרכו האמונית של ההומוסקסואל; ועוד.
עמדות ארגוניות

ארגון הו"ד מתנגד למשכב זכר, האסור לפי ההלכה.הומוסקסואל דתי עטוף בטלית, שנרקם אליה דגל הגאווה. מטרת המיצג להראות את לבטיו של ההומוסקסואל הדתי
הנטייה המינית ההומוסקסואלית, כשלעצמה (ללא מימושה), אינה אסורה.
עמדת הו"ד היא כי ראוי שבחור דתי בעל נטיות הומוסקסואליות יתייעץ עם איש מקצוע מנוסה, ולא ילך באופן אוטומטי לאדם מוטה ובלתי מורשה, אשר יעשה הערכה לא אובייקטיבית על מצבו בסוגיה זו. חשוב שיובהר לאותו אדם מצבו והדרכים הניצבות בפניו, ובמידת הצורך בטיפול פסיכולוגי, בהתאם לאתיקה המקצועית.
בכל טיפול פסיכולוגי מקצועי בלתי תלוי, שלפיו מתברר שלבחור הדתי אין נטייה למין השני, יש לסייע להומוסקסואל להשלים עם זהותו המינית.
הארגון רואה בזוגיות חד-מינית כאחת האופציות העומדות בפני ההומוסקסואל, ומצהיר שזוגיות שכזאת אינה מהווה עבירה לפי ההלכה, בהתחשב באיסורים ההלכתיים הקיימים. באיסורים אלו כולל הארגון את איסור משכב זכור ואת ה-"איסור כללי של התורה ממנו נלמדים כל דיני צניעות והוא "ונשמרת מכל דבר רע"".
הארגון מתנגד להשתתפות דתיים במצעדי הגאווה, ואף הביע ביקורת כנגד צעדה של ארגונים אחרים במצעד.
הארגון תומך ביציאה מהארון, ולא בעד הסתרה.
הארגון מתנגד לנישואים חד-מיניים, אך בעד הסכמים אזרחיים מסוג "ברית זוגיות" וכיוצא באלה, המעניקים שוויון זכויות אזרחי במסגרת המדינה לזוגות חד-מיניים.
הארגון מתנגד לנישואים עם אישה ללא ידיעתה מראש וללא כשירות למערכת יחסים תקינה ואוהבת.
הארגון רואה בניהול קשרים מיניים עם בני אותו המין מחוץ למסגרת הנישואים כמנוגדים להלכה. כמו כן הארגון מתנגד לנישואים פתוחים, בהם קשרים מיניים אלו מתקיימים בהסכמת בני הזוג.
פרויקט השידוכין

ב-2009 פורסם בעיתונות הכתובה כי הו"ד מארגן שידוכים בין גברים לנשים בגילוי מלא של נטיותיו המיניות של הגבר או האישה. לרוב התהליך מתבצע בין הומוסקסואלים לנשים הטרוסקסואליות מבוגרות יותר, אך גם בין הומוסקסואלים ללסביות מהמגזר הדתי. השידוך נעשה מתוך מטרה להקים בית בישראל, מתוך ידיעה ברורה מראש ומתוך תהליך משותף, בליווי אנשי מקצוע ורבנים. המטרה העיקרית של מסגרת כזו, היא להימנע מהלחץ הבלתי נמנע בנישואים בהם רק אחד מבני הזוג נמשך לבני מינו.
להשקפת הארגון כשם שמתקיים נישואים רגילים למרות התפגגות המשיכה עם השנים, כך גם חד מיניים יכולים להקים בית משפחתי. ההבדל העיקרי הוא שבנישואים מסוג זה, לא תהיה משיכה מינית כבר מתחילת הקשר. מה שיחזיק את הקשר, כמו בנשיואים רגילים, היא המסגרת המשפחתית, האהבה והכבוד ההדדי. זוגות כאלה לאו דווקא פחות מאושרים, וחייהם לא בהכרח פחות שלמים. על פי אתר הו"ד, הפרויקט מיועד להומואים בעלי משיכה לנשים, ועל כן פונה לקבוצה קטנה בלבד.
ראו גם

להט"ב ויהדות
חברותא - הומואים דתיים
כמוך - הומואים דתיים אורתודוקסים
בת קול - ארגון לסביות דתיות
צהר
עצת נפש
אליעזר שלו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  12 בנובמבר 1948 (בן 76) עפולה, ישראל 
 מוסדות:  מכון גואנגדונג-טכניון-ישראל לטכנולוגיה (1 בינואר 2017–31 בדצמבר 2018)  מכון גואנגדונג-טכניון-ישראל לטכנולוגיה (1 בינואר 2019–31 בדצמבר 2020)  המכללה האקדמית תל-חי (15 בפברואר 2022)  מרכז רפואי העמק (1 בינואר 1989–31 בדצמבר 2015) 
 בן או בת זוג:  סתוית אלון שלו 
 
אליעזר שלו (נולד ב-12 בנובמבר 1948) הוא רופא נשים ישראלי, פרופסור מן המניין ודיקן לשעבר של הפקולטה לרפואה בטכניון. נמנה עם מקימי המכון הטכנולוגי גואנגדונג-טכניון בסין. משמש גם בתפקיד יו"ר המועצה הלאומית לרפואת נשים, נאונטולוגיה וגנטיקה במשרד הבריאות. ממייסדי תחום האולטרסאונד הגינקולוגי בישראל, בעבר שימש כמנהל מחלקת נשים ויולדות במרכז רפואי העמק וכיו"ר האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה, החל מ-2022 מכהן כנשיא מכללת תל חי.
ביוגרפיה

אליעזר שלו נולד בעפולה לחנה (לבית שטרן) ומשה שדלצקי, אחיהם הצעיר של אריק, יונה ונורית. השלים את לימודיו התיכוניים בעפולה, במגמה ביולוגית, ובנובמבר 1966 התגייס לסיירת גולני בה עשה את כל שירותו הצבאי.
אליעזר שלו החל את לימודי הרפואה בשנת 1970 באוניברסיטת בולוניה באיטליה, והמשיך בשנים 1973–1976 בטכניון בחיפה. בשנת 1977, לאחר סיום שנת סטאז' בבית החולים העמק, החל את התמחותו ברפואת נשים, מיילדות ופריון וקיבל את תעודת המומחיות בשנת 1983.
בשנת 1982, במהלך התמחותו, נסע להשתלמות בבית החולים ע"ש המלכה שרלוט ובית החולים צ'לסי בלונדון, המשויכים לאוניברסיטת לונדון (כיום לאימפריאל קולג'). בלונדון התמחה בבדיקות דימות מסוג אולטרסאונד במיילדות, תחום שהיה בין מייסדיו בישראל; הוא היה ליו"ר הנבחר הראשון של החברה הישראלית לאולטרסאונד,
ובעודו בעפולה ב-1981 הדגים טכניקה חדשה לזיהוי מין העובר באולטרסאונד.
בשנות התמחותו שלו חקר את הפיזיולוגיה העוברית, ובפרט את התרגלות העובר לגירויי קול. בנוסף, הוא ביצע בתקופה הזו פעולה חלוצית לדגימת דם מחבל הטבור במהלך היריון, 
ניתוח תוך-רחמי במצב של חסימת מוצא שלפוחית השתן, 
וטיפולים תוך-רחמיים נוספים בעוברים חולים, כגון מתן טסיות דם לעוברים עם הפרעות בקרישת דם והחייאת עובר בעודו ברחם.
בשנת 1988 הוזמן על ידי פרופסור שלמה משיח מהמרכז הרפואי ע"ש שיבא בתל השומר להקים שם יחידת אולטראסאונד, אך בשנת 1989 חזר לעפולה כדי לקבל את הניהול בפועל של מחלקת נשים ויולדות במרכז רפואי העמק.
בשנים 2003–2010 שלו הרחיב ופיתח את התוכנית לסטודנטים אמריקאים בפקולטה לרפואה בטכניון, ובשנים 2005–2010 שימש גם כמשנה לדיקן הפקולטה לרפואה. בשנת 2011 נבחר לדיקאן הפקולטה לרפואה בטכניון, תפקיד שאותו מילא עד 2016. כדיקן בין השאר שינה את מבנה הפקולטה לרפואה, ממחלקות הוראה למחלקות מחקר, ופתח תואר של פרופסור מן המניין קליני.
שלו כיהן בתפקידים מקצועיים וציבוריים שונים: יו"ר נבחר ראשון של החברה הישראלית לאולטרסאונד, מיילדות וגינקולוגיה (1995–1999), יו"ר האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה (2005–2008) ויו"ר הוועדה המייעצת למשרד הבריאות בנושא טכנולוגיה ומכשור רפואי (2008–2011). בשנים 2009–2015 שימש כחבר במועצה האסייתית-אוסטרלית למיילדות וגינקולוגיה, ובשנים 2001–2007 כחבר בוועדות המייעצות הקבועות של הארגון הבינלאומי למילדות וגינקולוגיה, בנושאי אולטרסאונד, רפואת העובר ובריאות האישה. החל משנת 2013 הוא משמש כיו"ר המועצה הלאומית למיילדות, נאונטולוגיה וגנטיקה במשרד הבריאות (מועצה בה הוא חבר משנת 1996).
בשנת 2017 נחנך המכון הטכנולוגי גואנגדונג-טכניון (GTIIT) בסין בחסות הטכניון, ועם הקמת המוסד מונה שלו לתפקיד סגן נשיא לאקדמיה ומחקר. בשנת 2018 שלו החליף את פרופסור אהרן צ'חנובר בתפקיד המשנה לנגיד המוסד.
בשנת 2017 זכה שלו באות מפעל חיים המוענק לעובד העוסק במקצועות הבריאות. בנימוקים לפרס כתב שר הבריאות יעקב ליצמן, ”פעילותו בתחום רפואת הנשים, המיילדות והפריון, קידמה רבות את הטיפול המקצועי בארץ בכלל ובפריפריה בפרט. [...] תרומה נוספת שלא תסולא בפז היא קידום הפקולטה לרפואה בטכניון כמובילה בתחומה, וקידום המועצה הלאומית לרפואת נשים, יילודים וגנטיקה שבראשה הוא עומד”.
שלו גר בבנימינה, נשוי לפרופ' סתוית אלון שלו, רופאה גנטיקאית במרכז הרפואי העמק, ואב לחמישה ילדים.
ביוגרפיה > מחקריו

בשנת 1994 החל אליעזר שלו את המסלול האקדמי כשהקים בבית החולים העמק מעבדה למחקר בסיסי בפריון. בשנת 2004 מונה לפרופסור מן המניין למיילדות וגינקולוגיה בפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט בטכניון, וקיבל את פרס מיוריאל ודוד ג'קנאו על תרומה לחינוך והוראה בטכניון.
הוא הנחה תלמידי מחקר רבים ופרסם למעלה מ-250 מאמרים מדעיים ופרקים לספרים במגוון נושאים בתחומי התעניינותו המקצועיים, ובכלל זה רפואת העובר ומחקר בסיסי של הפריון (בייחוד השתרשות העובר ומנגנון הלידה). בעשור האחרון אליעזר שלו מתמקד במחקר מעבדתי בסיסי במנגנונים המעורבים בהתפתחות הלידה, ובהכוונת תאי גזע ליצירת תאי נבט. משנת 2009 הוא מופקד על הקתדרה האקדמית ע"ש מיני וראובן פינקלשטיין בטכניון.