stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרפור
הערות שוליים

↑  HISTORIQUE, באתר carrefour.com
↑  גיל קליאן, טיב טעם תייבא את מוצרי המותג הפרטי של קרפור, באתר כלכליסט, 24 באוקטובר 2011
↑  Lucie de Ribier « Carrefour planet, hypermarché sophistiqué » L'Express Styles, 26 août 2010
↑  "French Retailer Carrefour Set To Start Fresh Consumer Revolution Using Bricks, Clicks and Blockchain". Forbes. נבדק ב-23 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Presentation of the transformation plan "Carrefour 2022"" (PDF). Carrefour.com. אורכב מ-המקור (PDF) ב-20 ביוני 2018. נבדק ב-23 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "COMPENSATION OF CARREFOUR GROUP EXECUTIVES IN THE CONTEXT OF THE COVID-19 PANDEMIC". carrefour.com. נבדק ב-13 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אביחי דלאל, המיליארדר במקום השלישי בעולם מכר את קארפור בסכום מטורף, באתר אייס, 3 בספטמבר 2021
↑  2008 SUSTAINABILITY REPORT
↑  מידע רשמי, באתר החברה
↑   עדי דברת-מזריץ, האם רעידת האדמה בשוק קמעונות המזון תורגש בכיס של הישראלים?, באתר TheMarker‏, 6 במרץ 2022
↑  מירב קריסטל, קרפור? לסניפים בישראל יקראו בינתיים "SUPER", באתר ynet, 31 באוגוסט 2022;
נווית זומר, לפני הסבת הרשת ל"קרפור": קיצוצים גם ביינות ביתן, באתר ynet, 3 בנובמבר 2022
↑  נווית זומר, מאיר תורג'מן, קרפור נפתחה: האם היא באמת יותר זולה מרשתות אחרות?, באתר ynet, 9 במאי 2023
↑  רשימת חברות בנות/קשורות בקבוצת גלובל ריטייל ק.י בע"מ
↑  דפנה הראל כפיר, קרפור בישראל: 50 חנויות נפתחות בבת אחת, המחירים לא זהים בכולן, אתר פואנטה, 9 במאי 2023
↑  סניפים, באתר הבית של קרפור אונליין
↑  lefigaro.fr. "(French) Carrefour condamné pour publicité mensongère". Le Figaro (בצרפתית). France. נבדק ב-19 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "(French) Carrefour risque de payer 220.000€ d'amende". Leparisien.fr. נבדק ב-19 באפריל 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb118715431 (data)  GND: 272200-8  SUDOC: 029463386  VIAF: 136771878   WorldCat (עם VIAF): 136771878 
השלט בחנות הרשת ברמת השרון תחת המותג "SUPER"
השלט בחנות הרשת בהרצליה תחת המותג "Carrefour city"
שרה אדלר

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1978 (בת 46) פריז, צרפת 
 מדינה:  צרפת, ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1999 
 בן או בת זוג:  רפאל נג'ארי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרה אדלר (נולדה ב-18 ביוני 1978) היא שחקנית ישראלית-צרפתייה המתגוררת בפריז, שבצרפת.
ביוגרפיה

אדלר נולדה ברובע העשירי של פריז בצרפת ועלתה לישראל עם משפחתה כשהייתה בת 10.
ב-1996 בהיותה בת 17, עזבה את התיכון ונסעה לניו יורק ללמוד משחק בסטודיו למשחק שייסד לי סטרסברג, ושם גרה במשך 7 שנים, עד גיל 24.
אדלר נשואה לבמאי הישראלי-צרפתי רפאל נג'ארי, אותו הכירה על הסט של הסרט "אבנים". בשנת 2006 נולדה לזוג בת.
פילמוגרפיה

בשנת 1999 שיחקה בסרט הקולנוע האמריקאי "מפחדים מהכל" ("Afraid of Everything"). ובאותה שנה שיחקה גם בתפקידי משנה בסרטים האמריקאים "דרזדן" ו"פסולת".
בשנת 2001 שיחקה בסרט אמריקאי קצר בשם "מהפך" לצד השחקנית פרנסס מקדורמנד.
בשנת 2003 שיחקה בסרט הצרפתי "מגוון צרפתי".
בשנת 2004 שיחקה בסרט הישראלי "אבנים" של הבמאי רפאל נג'ארי, לצד אורי גבריאל ואסי לוי, הסרט הוא קופרודוקציה ישראלית-צרפתית.
כמו כן שיחקה באותה שנה בסרטו של יוסף פיצ'חדזה, "שנת אפס", לצד קרן מור, מוני מושונוב, מנשה נוי ואחרים .
באותה שנה, 2004,השתתפה גם בסרטו של ז'אן-לוק גודאר "המוזיקה שלנו" ("Notre musique") שהיה מועמד בפסטיבל הקולנוע בקאן. על משחקה בסרט זה הייתה מועמדת לפרס האקדמיה האירופית לקולנוע.
בשנת 2005 כיכבה בסרט הקצר "איך אני מרגיש" שיצא לאקרנים בפורטוגל. באותה השנה שיחקה בסרט הצרפתי "הבית של נינה" ("La Maison de Nina") של הבמאי רישאר דמבו ובכיכובה של אנייס ז'אווי. אדלר משחקת גם בטלוויזיה לעיתים, באותה שנה שיחקה בעונה השנייה של סדרת הדרמה של ערוץ 2, "לתפוס את השמים" לצד יורם חטב, אורלי זילברשץ ואחרים.
בשנת 2006 שיחקה בתפקיד קטן בסרטה של הבמאית סופיה קופולה "מארי אנטואנט" לצד קירסטן דנסט, וג'ייסון שוורצמן. באותה שנה החלה לשחק בסדרת הטלוויזיה הישראלית "פרשת השבוע" למשך 3 עונות בערוץ HOT3, שם גילמה את אנה, אלמנה צעירה שהגיעה מצרפת למושב גבעת-עדה, שם מנהלת מערכת יחסים עם גבר נשוי, יונתן ברנר (דני גבע).
בשנת 2007 כיכבה בסרט הישראלי, "מדוזות", (זוכה מצלמת הזהב בפסטיבל הקולנוע בקאן) של אתגר קרת ושירה גפן, בו הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר.
בשנת 2008 שיחקה בסדרת הטלוויזיה של שבי גביזון ודנה מודן, "אבידות ומציאות" בערוץ 2, שהופצה גם כסרט קולנוע שנה לפני כן.
בשנת 2009 שיחקה בסרטו של הבמאי הצרפתי אלן טסמה (Alain Tasma) "החזקים שורדים" לצד שחקנים ישראלים וצרפתים ביניהם יסמין טרינקה, גספר אוליאל, משה איבגי, חנה לסלאו, ליאור אשכנזי ואחרים, הסרט הוא קופרודוקציה ישראלית-צרפתית-בלגית.
בשנת 2010 גילמה את שרה בסרט המתח הישראלי "אנדנטה" של הבמאי אסף תג'ר לצד לירון לבו.
בשנת 2011 גילמה את חוה בסרט "בוקר טוב אדון פידלמן" עליו הייתה מועמדת בשנית לפרס אופיר, הפעם, לשחקנית המשנה הטובה ביותר. גילמה את לאה בסרט הצרפתי "למה אתה בוכה?" ("Pourquoi tu pleurs").
בשנת 2012 כיכבה בסרט הקצר "איה" שזכה בפרס אופיר בקטגוריית הסרט הקצר הטוב ביותר לשנת 2013. ב-2015 הסרט היה מועמד לפרס אוסקר בקטגוריית הסרט הקצר הטוב ביותר. באותה שנה כיכבה במיני-סדרה "יחפים" של הבמאי זוכה פרס אופיר אורי סיון, וגילמה את אווה, עולה חדשה שמצטרפת לקיבוץ. שיחקה בסרט הטלוויזיה "מכתבים מהעבר" לצד יוסי גרבר, גרא סנדלר ואחרים.
בשנת 2013 שיחקה בסרטים "סוכריות" (במאי: יוסף פיצ'חדזה), "לרדת מהעץ" (במאי: גור בנטביץ'), "אנה ערביה" (במאי: עמוס גיתאי), "מי מפחד מהזאב הרע" (במאים: נבות פפושדו, אהרון קשלס).
בשנת 2014 שיחקה בסרט השווייצרי "שחר" שצולם בין היתר בישראל, בריטניה וגרמניה ושיחקה לצד שחקנים ישראלים וזרים.
בשנת 2015 שיחקה בסרט " בורג" של הבמאית שירה גפן. ושיחקה בסרטו של עמוס גיתאי "צילי".
בשנת 2017 שיחקה בסרט "פוקסטרוט" של הבמאי שמואל מעוז, ובסרט "האופה מברלין" של הבמאי אופיר ראול גרייצר. באותה שנה זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר על ידי פורום מבקרי הקולנוע בישראל על הופעותיה בשני הסרטים הללו.
בשנת 2020 כיכבה לצד מתייה אמלריק במיני-סדרה הצרפתית "המתווך" שיצרו שירה גפן ואתגר קרת לרשת הטלוויזיה הצרפתית Arte.
בשנת 2023 גילמה את אמא של פאולין בסרט "הקדירה".
הערות שוליים

↑  נירית אנדרמן, "מעבר להרים ולגבעות" הוא הסרט הישראלי הטוב ביותר של פורום מבקרי הקולנוע, באתר הארץ, 25 בדצמבר 2017
| פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1990–2010 | ריטה זוהר (1990) • דפנה רכטר (1991) • ענת וקסמן (1992) • חגית דסברג (1993) • רונית אלקבץ (1994) • חנה אזולאי-הספרי (1995) • לוסי דובינצ'יק (1996) • אסתי זקהיים (1997) • דפנה רכטר (1998) • אוולין קפלון (1999) • טינקרבל (2000) • רונית אלקבץ (2001) • אורלי זילברשץ (2002) • איילת זורר (2003) • דאנה איבגי (2004) • סיגלית פוקס (2005) • אסי לוי (2006) • רונית אלקבץ (2007) • היאם עבאס (2008) • עירית קפלן (2009) • מיה דגן (2010) |  |
| 2011 ואילך | אוולין הגואל (2011) • הדס ירון (2012) • סיון לוי (2013) • דאנה איבגי (2014) • מורן רוזנבלט (2015) • נועה קולר (2016) • שאדן קנבורה (2017) • שרה אדלר (2018) • לירון בן-שלוש (2019) • אלונה איב (2020) • ג'ונא סולימאן (2021) • ריטה שוקרון (2022) • ריימונד אמסלם (2023) • ליה אללוף (2024) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462435805171  BNE: XX5826853  BnF: cb151077599 (data)  GND: 1061953823  ISNI: 0000 0000 6664 3296  LCCN: no2008135900  NLK: KAC2020L9496  NTA: 31432500X  SUDOC: 110984994  VIAF: 76612637   WorldCat (עם VIAF): 76612637
טיפול תרופתי בסוכרת

טיפול תרופתי בסוכרת (באנגלית: Anti diabetic medication) הוא טיפול בסוכרת על ידי הורדת רמות הגלוקוז בדם. למעט אינסולין, אקסנטיד ופרמלינטיד (pramlintide), כל התרופות המשמשות לטיפול בסוכרת ניתנות באופן פומי (משמע, דרך הפה, בעזרת כדורים). קיימים סוגים שונים של תרופות לטיפול בסוכרת, והבחירה בהן תלויה בסוג הסוכרת, גיל ומצב בריאותי של החולה, יחד עם גורמים נוספים.
סוכרת מסוג 1 היא מחלה הנגרמת בשל מחסור באינסולין. על כן, חולים בסוכרת מסוג 1, חייבים להזריק אינסולין.
סוכרת מסוג 2 נגרמת בשל עליה בתנגודת לאינסולין על ידי התאים (הגוף מתנגד לספיגת האינסולין). לכן, הטיפול בסוכרת סוג 2 מתחלק לשלוש: ראשית, טיפול בתרופות אשר מעלות את רמות האינסולין המופרש מהלבלב. שנית, תרופות המעלות את רגישות הרקמות לאינסולין. שלישית, תרופות המורידות את רמת הספיגה של גלוקוז במעיים לאחר האוכל.
מספר קבוצות של תרופות, רובן ניתנות דרך הפה (בכדורים), נמצאו אפקטיביות בסוכרת סוג 2, לרוב בשילוב שלהן. הטיפול התרופתי בחולי סוכרת מסוג 2 יכול לכלול גם מתן אינסולין, לאו דווקא לאחר כישלון בטיפול תרופתי בכדורים, אלא לעיתים לצורך השגת יעילות מרבית של השילוב התרופתי הנ"ל.
ההתוויות הקיימות להוספת טיפול באינסולין בחולי סוכרת סוג 2 הן:
יעדי איזון שלא הושגו באמצעות טיפול בכדורים ושינוי בהרגלי חיים. משמש, מצב בו חולה סוכרת נמצא עם ערכי HbA1c מעל 7% או מעל יעדי האיזון האישיים במשך עד חצי שנה; יחד עם טיפול תרופתי פומי (דרך הפה) משולב הכולל שתי תרופות שונות ומעלה ובנוסף לכך, אורח חיים בריא
תיקון היפרגליקמיה קיצונית (מעל 250 מ"ג/ד"ל גלוקוז בדם) או מצבים בהם יש קטונוריה או סוכרת המתבטאת בריבוי שתן (פוליאוריה), ירידה במשקל וכדומה.
הריון
כאשר קיימות התוויות נגד לטיפול פומי כגון אי ספיקת כליות ושחמת הכבד
בכל שלב במהלך המחלה גם לפני מיצוי הטיפול התרופתי הפומי, כולל טיפול כקו ראשון.
הטיפול התרופתי :
אינקרטינים
אינקרטינים הן תרופות הפועלות על מנגנון ההורמון GLP-1 שאף הוא חסר בקרב חולי סוכרת, לצד המחסור באינסולין. בקבוצה זו נכללות תרופות המחקות את פעילותו של הורמון GLP-1 הגורם לעליה בהפרשת אינסולין מתאי הבטא בלבלב.
בישראל משווקות ביאטה (Byetta) ויקטוזה, ליקסומיה וטרוליסיטי (Trulicity) הכלולות בסל הבריאות לחולי סוכרת מסוג 2. התרופות ניתנות בהזרקה תת-עורית. בעולם קיימות תרופות נוספות מקבוצה זו שאינן משווקות בישראל.
מעכבי האנזים Dipeptidyl Peptidase IV:
יעילותן של תרופות ממשפחת מעכבי DPP-IV נבדקה במספר רב של מחקרים קליניים. התרופות האלו יכולות להינתן לבד או בשילוב עם תרופות אחרות לטיפול בסוכרת. כשהן ניתנות לבד או עם מטמורפין, יעילותן מתבטאת ביתרונות הבאים:
כמעט ואינן גורמות להיפוגליקמיה
בעלות השפעה נייטרלית על משקל גופם של המטופלים
יכולות לאזן את HbA1c עד 1% הורדה בערך (הממוצע עומד על 0.74%)
ניתן להשתמש בהן גם במצבים של אי ספיקת כליות כרונית
אינסולין

אינסולין ניתן באופן תת-עורי בהזרקה או על ידי משאבת אינסולין. במצבי חירום רפואיים, אינסולין ניתן גם תוך-ורידית. יש מעל 4 סוגים עיקריים של אינסולין, המאופיינים על פי הקצב בו הם נספגים בגוף.
אינסולין מסווג כאינסולין המשפיע לטווח קצר ולטווח ארוך.
אינסולין > אינסולין לטווח קצר

Aspart (שם מסחרי Novorapid) - משפיע למשך 3–4 שעות, מגיע לשיא בדם תוך חצי שעה עד שעה וחצי. ניתן עד 20 דקות לפני ארוחה או תוך כדי ארוחה
Glulisine (שם מסחרי: Apidra) - פועל בדומה ל-Aspart
Lispro (שם מסחרי: Humalog), פועל בדומה ל-Aspart
Regular (שם מסחרי: Humulin R, Novolin R) - משפיע למשך 4–6 שעות, מגיע לשיא בדם תוך 2–3 שעות. ניתן חצי שעה עד 45 דקות לפני ארוחה
אינסולין > אינסולין לטווח ארוך

NPH (שם מסחרי: Humulin N, Novolin N) - משפיע בין 10 ל-16 שעות, מגיע לשיא תוך 6 עד 10 שעות בדם. - לא בשימוש.
אינסולין > אינסולינים בזאליים

Detemir (שם מסחרי: Levemir) - משפיע למשך 24 שעות
Glargine (שם מסחרי: Lantus) - משפיע למשך 24 שעות. פותחה גם תרופה הזהה ביולוגית ללנטוס (ביוסימילרית) המשווקת בישראל בשם Basaglar
Degludec (שם מסחרי: Tregludec) - משפיע למשך 42 שעות לפחות
Insulin Glargine {שם מסחרי: Toujeo) - משפיע למשך 36 שעות
אינסולין > שילובי אינסולין

שילובים אלו של אינסולין יכולים לכלול פרוטאמין אינסולין ואינסולין לטווח קצר - למשל 75/25, 70/30, 50/50.
אינסולין > אינסולין בשאיפה

ב-2015 אישר ה-FDA לשימוש את האינסולין הראשון בשאיפה (שם מסחרי - Afrezza). זה אינסולין קצר טווח לטיפול בסוכרת מסוג 1 ו-2.
תרופות המעלות רגישות לאינסולין

תרופות המעלות רגישות לאינסולין (באנגלית: Sensitizers) פועלות על הורדת התנגודת לאינסולין. בשונה מתרופות אחרות, קבוצת תרופות אלו אינן מורידות את רמות הגלוקוז מיידית אלא ההשפעה שלהן אורכת מספר שבועות.
תרופות המעלות רגישות לאינסולין > ביגואנידים biguanides

קבוצת התרופות ממשפחת הביגואנידים (שהתרופה היחידה שנותרה בשימוש היא מטפורמין (גלוקופאג')) מורידות את ייצור הגלוקוז בכבד ומעלות את רמת הכנסת הגלוקוז לרקמות, לרבות שרירי השלד (increase uptake). על אף העובדה שיש להיזהר במתן תרופות אלו אצל מטופלים עם מחלות כבד או כליה, מטפורמין הפכה לתרופה פופולרית לטיפול בסוכרת סוג 2 אצל ילדים ומתבגרים. מבין התרופות הניתנות באופן פומי, מטפורמין איננה גורמת לעליה במשקל.
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש במטפורמין נעה בין 1.5% ל-2% [נדרש סימוכין למידע זה. כנראה שגוי.]
מטפורמין (גלוקופאג')- זוהי תרופת הבחירה במרבית המקרים להתחלת הטיפול בסוכרת סוג 2. אין לתת אותה לחולים עם אי ספיקת כליות, חולים הסובלים מאי ספיקת כליות כרונית, מחלת כבד או היפוקסמיה קשה. הכרחי להפסיקה באופן זמני אם מבצעים הדמיה הכוללת מתן תוך ורידי של חומרי ניגוד, היות שהמטופלים חשופים לחמצת לקטית בשימוש בה
פנפורמין - תרופה בה השתמשו במהלך השנים 1960–1980, אולם השימוש בה הופסק עקב חמצת לקטית
מטפורמין היא לרוב התרופה המשמשת כקו ראשון בטיפול בסוכרת סוג 2. בדרך כלל, היא ניתנת בעת האבחנה של סוכרת סוג 2 יחד עם המלצה לשינוי אורח חיים כגון ירידה במשקל ופעילות גופנית. זאת, בשונה מהעבר, בו התרופה ניתנה רק לאחר ששינוי אורח חיים לא הביא לירידה בערכי הסוכר. המינון ההתחלתי המקובל הוא 500 מ"ג ליום, ואם יש צורך בכך, המינון עולה ל-500 מ"ג פעמיים ביום, עד לסך כולל של 1000 מ"ג ביום. ניתן לקחת מטפורמין יחד עם תרופות נוספות לטיפול בסוכרת. קיימת גרסה של התרופה הניתנת בשחרור מושהה, אולם היא ניתנת בעיקר לחולים הסובלים מתופעות לוואי של מערכת העיכול.
תופעות הלוואי של מטפורמין כוללות כאבי בטן, שלשול ובחילות, ירידה בספיגת ויטמין B12 וחומצה פולית, טעם מתכתי וכאבי ראש. תופעות לוואי נדירות יכולות לכלול חמצת לקטית, על כן התרופה אינה מומלצת לחולי כליות, אשר הקראטינין שלהם הוא מעל 1.5%.
תרופות המעלות רגישות לאינסולין > Thiazolidinediones

קבוצת התרופות ממשפחת ה-Thiazolidinediones, הקרויה גם "גליטזונים" (glitazones), היא קבוצת תרופות הנקשרת לחלבון הממוקם בגרעין של תאים והנקרא PPAR-G. לחלבון זה תפקיד מווסת בכל הקשור לשעתוק של גנים האחראיים על ויסות של גלוקוז ומטבוליזם של שומנים. הקישור לחלבון זה מביא לעידוד ייצור של אנזימים התלויים באינסולין בתוך התא, וכפועל יוצא מכך - עולה היעילות של ניצול גלוקוז על ידי התא. התרופה הראשונה מקבוצה זו, Troglitazone, נאסרה לשימוש לאור דיווחים על נזק לכבד ואי ספיקת כבד. שתי תרופות נוספות (רוזיגליטזון ופיוגליטזון, ראו להלן) לא נמצאו קשורות לנזק מסוג זה, אולם ההמלצה היא לערוך מעקב על אנזימי כבד מדי תקופה במהלך נטילת התרופות הללו.
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו נעה בין 1.5% ל-2%.
רוזיגליטזון - (Avandia) ב-2010 ארגון ה-EMA המליץ על הקפאת שיווק תרופה זו בשוק התרופות האירופאי לאור עליה בסיכון לאירועים קרדיו-ווסקולריים
פיוגליטזון (Actos, בשילוב עם 850 מ"ג מטפורמין נקרא Competact)
מספר מחקרים רטרוספקטיביים הביעו חשש באשר לבטיחות התרופות הללו, בעיקר לאור העלייה במספר החולים אשר סבלו ממאורעות לבביים לאחר השימוש בהן. מאידך, מחקר ADOPT הציג נתונים לפיהם שימוש ראשוני בתרופות אלו יכול למנוע את התדרדרות מחלת הסוכרת. תופעות לוואי עיקריות הקשורות בשימוש בתרופות אלו כוללות עליה במשקל (בממוצע 2–3 ק"ג), אגירת נוזלים ובצקת היקפית. התרופות עלולות לגרום לאנמיה, ולעליה בשכיחות שברים בגפיים בנשים בגיל המעבר, כמו כן תיתכן עליה בשכיחות לאוטם לבבי כפי שצוין לעיל בשימוש באוונדיה.
תרופות הגורמות להפרשת אינסולין

תרופות הגורמות להפרשת אינסולין (באנגלית: Secretagogues) פועלות על תאי בטא בלבלב וגורמות לעלייה בהפרשת אינסולין.
תרופות הגורמות להפרשת אינסולין > סולפונילאוראה

קבוצת התרופות מסוג sulfonylurea מביאות לגירוי הלבלב להפרשת אינסולין, על ידי עיכוב תעלת האשלגן (K) בתאי בטא בלבלב. כתוצאה מעיכוב זה, יש עליה ברמות הסידן התוך-תאי ועליה בהפרשת גרנולות המכילות אינסולין אל מחוץ ללבלב. קיימות תרופות מדור שני של סולפונילאוריאה, שהן יעילות יותר מאשר התרופות מהדור הראשון ובעלות פחות תופעות לוואי. כל התרופות הללו עלולות להביא לעלייה במשקל.
תרופות מסוג סולפונילאוריאה נקשרות באופן חזק לחלבונים בפלסמה, והן שימושיות רק אצל חולים בסוכרת סוג 2, מאחר שהן פועלות על הפרשת אנדוגנית של אינסולין מתאי הלבלב. מכאן, שהשימוש בתרופות אלו עבור חולים בסוכרת סוג 1, אשר לא מייצרים כלל אינסולין, אינו רלוונטי.
ניתן לתת תרופות אלו בשילוב עם מטפורמין או תרופות ממשפחת הגליטזונים לעיל, והן יעילות במיוחד אצל חולים מעל גיל 40, אשר חולים בסוכרת למטה מ-10 שנים. לא ניתן לתת תרופות אלו בסוכרת הריונית. תופעות הלוואי העיקריות של תרופות מסוג סולפונילאוריאה הן היפוגליקמיה (תת סוכר בדם). הן גם יוצרות עומס יתר על תאי בטא וגורמות לשחיקה בתפקודם. עם הופעת קבוצות תרופות חדשות המשמרות את תאי הבטא יורד השימוש בתרופות מקבוצת הסולפונילאוריאה.
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו נעה בין 1% ל-2%.
תרופות מהדור השני כוללות:
גליפיזיד (Gluco-Rite)
גליבנקלאמיד/ גליבורייד (Gluben)
גליקלאזיד (לא משווקת בישראל)
תרופות מהדור השלישי כוללות:
גלימפיריד (Amaryl)
גלימפיריד נחשבת כתרופה מהדור השלישי מאחר שהיא גורמת פחות להיפוגליקמיה בהשוואה לתרופות מהדור השני.
תרופות הגורמות להפרשת אינסולין > meglitinides

ה-meglitinides, נקראות גם הגלינידים (בגלל הסיומת glinide) הן תרופות שפועלות במנגנון דומה לזה של סולפוניל-אוראה, אך הם בעלי מבנה כימי שונה והן נבדלות מסולפוניל-אוראה גם בכך שהן גורמות להפרשת אינסולין לטווח קצר.
הן פועלות על אותן תעלות אשלגן בדומה לתרופות מסוג סולפוניל-אוראה, אולם על ידי היקשרות לאתר קשירה שונה. על ידי סגירת תעלות האשלגן, הן מביאות לפתיחת תעלות סידן ומכאן להגברת ההפרשה של אינסולין מהלבלב.
תרופות אלו נלקחות תוך כדי או זמן קצר לפני ארוחות, כדי להגביר את הפרשת האינסולין בתגובה לארוחה. אם מדלגים על ארוחה מסוימת, אין צורך ליטול את התרופה טרם הארוחה. זהו יתרון משום שמבחינה זאת אפשר לצמצם אירועי היפוגליקמיה (בניגוד לסולפוניל-אוראה שיש להם טווח פעילות ארוך)
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו עומדת על 0.5% עד 1%.
תרופות מסוג זה כוללות:
Repaglinide (רפאגליניד שם מסחרי: Novonorm, Repaglinide-Teva). תרופה זאת משווקת בישראל בטבליות המכילות 0.5, 1 ו-2 מ"ג
נטגליניד (סטרליקס) - איננו משווק בישראל
תופעות לוואי של שימוש בתרופות אלו כוללות עליה במשקל והיפוגליקמיה. חשוב מאוד לאכול אחרי נטילת התרופה כדי למנוע אירועי היפוגליקמיה.
יתרון נוסף של התרופה רפגליניד הוא שהיא יכולה להינתן גם בחולים עם מחלת כליות כרונית בדרגה קשה.
מעכבי אלפא-גלוקוסידאז

קבוצת התרופות מסוג מעכבי אלפא גלוקוסידאז (Alpha glucosidase inhibitor) נחשבות כתרופות לטיפול בסוכרת, אולם הן אינן בעלות השפעה ישירה על הפרשת אינסולין או העלאת הרגישות לאינסולין.
תרופות אלו פועלות כך שהן מאטות את תהליך עיכול הפחמימות במעי הדק. כך, הגלוקוז המשתחרר מפחמימות ייכנס לזרם הדם באופן איטי יותר, ובכך יותאם לקצב הפרשת האינסולין אצל החולה. תרופות אלו יעילות כאשר הן ניתנות כטיפול יחידני רק במצבים המוקדמים של היווצרות עמידות לגלוקוז (Glucose intolerance) אולם יעילות גם כאשר הן ניתנות בשיתוף יחד עם תרופות אחרות לטיפול בסוכרת סוג 2. כמו כן, נמצא כי הן מורידות את רמות הגלוקוז בדם לאחר ארוחה גם אצל חולי סוכרת מסוג 1.
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו נעה בין 0.5% ל-1%.
Acarbose (שמות מסחריים: Acrose, Prandase) - משווקת בישראל במינונים של 50 ו-100 מ"ג
מיגליטול (Glyset) - איננה משווקת בישראל
תרופות אלו כמעט ואינן משווקות בארצות הברית לאור תופעות לוואי הכוללות אי נוחות במערכת העיכול וריבוי גזים. הן ניתנות בשיעור גבוה יותר באירופה. הן יכולות להביא לירידה במשקל לאור הפחתת רמות הסוכר שנספג בתזונה. אין להשתמש בתרופות אלו אצל חולים הסובלים ממחלות מעי דלקתיות, או רמות קראטינין העולות על 2 מ"ג/ד"ל.
התרופות הללו גם עלולות להשפיע על תפקוד הכבד ולכן מומלץ מעקב אחרי אנזימי הכבד.
Peptide analogs > אגוניסטים לקולטנים ל-1-GLP

אינקרטינים הם חלבונים המופרשים מרירית המעי וגורמים להפרשת אינסולין, עיכוב בהפרשת גלוקגון והאטה בהתרוקנות הקיבה. שתי המולקולות העיקריות השייכות לקבוצה זו הן glucagon like peptide 1 (ובראשי תיבות, GLP1) ו-Gastric inhibitory peptide (בראשי תיבות, GIP).
תרופות השייכות לקבוצה זו הן למעשה אנלוגים או אגוניסטים של חלבונים אלו - GLP-1 RECPTORS AGONISTS. הן ניתנות בהזרקה.
1 glucagon like peptide - אגוניסטים של GLP נקשרים לקולטן של GLP על פני הממברנה התאית. כתוצאה מכך יש עליה בהפרשת אינסולין מתאי בטא בלבלב. זמן מחצית החיים של GLP אנדוגני הוא דקות ספורות בלבד, ועל כן תרופה שהיא אנלוגית לא תהיה מעשית. על כן, פותחו תרופות אגוניסטיות (ולא אנלוגיות) הפועלות על GLP
התרופה Exenatide (בשמה המסחרי: Byetta) - האגוניסט הראשון ל-GLP1 שאושר לשיווק לטיפול בסוכרת סוג 2. לתרופה יש הומולוגיות של 53% בלבד ל-GLP, מה שמונע דגרדציה (פירוק) שלה על ידי DPP-4, וכתוצאה מכך זמן מחצית החיים שלה ארוך יותר. שיעור ירידה טיפוסית בערכי HbA1c עקב שימוש בתרופה זו הוא 0.5% עד 1%
צורה אחרת של Exenetide (בשם המסחרי: Bydureon) אושרה לשימוש בישראל. בצורה יש שחרור איטי של התרופה לאחר הזרקתה, עובדה המאפשרת טיפול בהזרקה פעם בשבוע בלבד
התרופה Liraglutide - פותחה על ידי חברת נובו-נורדיסק בשם המסחרי Victoza, והיא בעלת הומולוגיות של 97% ל-GLP. תרופה זו אושרה על ידי ה-FDA בינואר 2010. תרופה זו נושאת "Black box warning" היות שנמצאה בסיכון מוגבר לקרצינומה של תאי C בבלוטת התריס של בעלי חיים, על כן היא אסורה בשימוש אצל מטופלים עם קרצינומה מדולרית של בלוטת התריס ותסמונות מסוג MEN.
התרופה Lixisenaltide (בשם המסחרי: Lyxumia) גורמת גם להאטת התרוקנות הקיבה והשפעתה העיקרית היא על הורדת רמת הגלוקוז לאחר הארוחה (PPG- Post Prandial Glucose)
התרופה Dulaglutide (בשם המסחרי: Trulicidy) ניתנת בזריקה פעם בשבוע
תרופות אלו יכולות גם להביא לירידה בתנועתיות המעי, ומכאן לתופעות לוואי המקושרות לבחילות. בנוסף לכך, הן אינן גורמות לעליה במשקל ואצל חלק מן החולים נצפתה ירידה במשקל וירידה בתיאבון בשימוש בתרופות אלו. בנוסף, שימוש בתרופות אלו במקביל לנטילת אינסולין, אסור.
התרופות סקסנדה וויקטוזה מחקות את השפעתו של ה-GLP-1 ומסייעות כאשר ישנו חוסר בהורמון פפטידי זה.
Peptide analogs > dpp-4 inhibitors

תרופות ממשפחה זאת מעלות את רמות הריכוז בדם של האינקרטין האנדוגני GLP-1, על ידי עיכוב הדגרדציה (פירוק) שלו על ידי האנזים דיפפטידיל-פפטידאז-4 (dpp-4). השילוב עם מטפורמין מגביר את האפקט וישנם תכשירים המשלבים את מטפורמין ביחד עם מעכב האנזים Dipeptidyl Peptidase IV באותה טבלייה.
דוגמאות לתרופות מקבוצה זו:
סיטאגליפטין (בשמה המסחרי: Januvia - ביחד עם מטפורמין נקראת Januet)
vildagliptin (בשמה המסחרי: Galvus - ביחד עם מטפורמין נקראת Eucreas)
saxagliptin (בשמה המסחרי: Onglyza- ביחד עם מטפורמין נקראת Kombiglyze)
linagliptin (בשמה המסחרי: Trajenta - ביחד עם מטפורמין נקראת Trajenta Duo)
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו עומדת על כ-0.74%.
תרופות המגבירות הפרשת גלוקוז בשתן

בתהליך סינון הדם והשתן בכליות, הגלוקוז עובר ספיגה מחדש בכליות על ידי קו-טרנספורטר שנקרא SGLT2 ‏ (Sodium GLucose co-Transporter 2). קו-טרנספורטר זה נמצא באבובית המפותלת המקורבת של הנפרון. עיכוב של קו-טרנספורטר זה היה במשך שנים נושא למחקר בתחום הסוכרת.
מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), אישר שימוש בשלוש תרופות מקבוצת חוסמי ה-SGLT2 בסוכרת סוג 2 הגורמת לעליית הפרשת הגלוקוז בשתן, לאחר שמחקרים הראו ירידה ברמת HbA1c וגלוקוז בצום.
תרופות אלו הן תרופות שגורמות להפרשת גלוקוז בשתן.
בישראל אושרו לשימוש שתי תרופות מקבוצה זו:
Dapagliflozin (שם מסחרי - Forxiga)
Empagliflozin (שם מסחרי - Jardiance)
טיפול אלטרנטיבי

מספר צמחים רפואיים נחקרו באשר לטיפול בסוכרת, אולם נכון ל-2013, עדיין אין ידע מחקרי מספק על מנת לקבוע את יעילותם. בקינמון נמצאו תכונות הקשורות להורדת רמות הסוכר, אך טרם נמצא קשר מספק כדי לקבוע האם נטילת קינמון מסייעת לטיפול בסוכרת. תוספי כרומיום ו-vanadyl sulfate הם חומרים אלטרנטיביים נוספים אשר קיימים לגביהם מחקרים פרה-לימינריים, אך גם במקרים אלו, יעילותם טרם הוכחה באופן חד משמעי.
תרופות אחרות שהוצעו לחולי סוכרת להפחתת סיבוכים

לחולי סוכרת סוג 2 הוצע גם טיפול בתרופות אחרות להפחתת סיבוכים. הנושא מפורט בערך סוכרת מסוג 2.
הערות שוליים

↑  Jonathan E. Campbell, Daniel J. Drucker, “Pharmacology, Physiology, and Mechanisms of Incretin Hormone Action”, vol.17, Cell Metabolism
↑  הודעה על תחילת שיווק אינסולין אפרזה בארצות הברית
↑  שירות הידען, ‏סאנופי ו-MannKind מודיעות כי החל שיווק אפרזה (Afrezza), האינסולין היחיד בשאיפה, בארה"ב, באתר "הידען", 6 בפברואר 2015
↑  הודעת FDA בקשר לחוסם SGLT2
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph134712
רחל אטאס

| --- | --- |

רחל אטאס, יולי 1969
 לידה:  24 ביולי 1934 תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  25 בנובמבר 2004 (בגיל 70) פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1950–2004 (כ־54 שנים) 
 עיסוק:  שחקנית, זמרת
 בן או בת זוג:  דוד ברוך (1953–2004) 
 מספר צאצאים:  3 
 פרופיל ב-IMDb
 
צמד ממופע תל אביב הקטנה - רחל אטאס ואבנר חזקיהו, מופיעים מול חיילי צה"ל בסיני במסגרת תוכנית הטלוויזיה קליידוסקופ בהנחיית חיים יבין, יולי 1969
לוחית זיכרון לרחל אטאס ודוד ברוך
רחל אטאס-ברוך (24 ביולי 1934 – 25 בנובמבר 2004) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון, זמרת ומדבבת ישראלית.
אטאס-ברוך, מי שהייתה מכוכבות הבמה והבידור הבולטות בישראל בשנות החמישים והשישים, נודעה הודות לנוכחותה הבימתית וקולה הרועם והחם, והיא זכורה על ידי רבים כאחת הדמויות המיוחדות של הבמה והזמר העברי בארץ.