stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
R (שפת תכנות)
דוגמאות קוד > דוגמה 1 – תחביר בסיסי

הדוגמאות הבאות ממחישות את התחביר הבסיסי של השפה, ואת השימוש בממשק שורת הפקודה.
בשפת R אופרטור ההשמה המועדף הוא חץ המורכב משני תווים ״->״, אף על פי שניתן להשתמש גם ב-״=״.
> x <- c(1,2,3,4,5,6) # יצירת אוסף סדור - וקטור
> y <- x^2 # x העלה בריבוע את האיברים של
> print(y) # y הדפס את וקטור
[1] 1 4 9 16 25 36
> mean(y) # חשב ממוצע חשבוני של הווקטור - התוצאה היא סקלר
[1] 15.16667
> var(y) # חשב את השונות של המדגם
[1] 178.9667
> lm_1 <- lm(y ~ x) # "y = f(x)" או "y = B0 + (B1 * x)” התאם מודל רגרסיה ליניארית
 # lm_1 שמור את התוצאות בתור
> print(lm_1) # הדפס את המודל הליניארי

Call:
lm(formula = y ~ x)

Coefficients:
(Intercept) x
 -9.333 7.000

> summary(lm_1) # חשב והדפס סטטיסטיקות עבור ההתאמה
 # lm_1 של אובייקט המודל הליניארי

Call:
lm(formula = y ~ x)

Residuals:
1 2 3 4 5 6
3.3333 -0.6667 -2.6667 -2.6667 -0.6667 3.3333

Coefficients:
 Estimate Std. Error t value Pr(>|t|)
(Intercept) -9.3333 2.8441 -3.282 0.030453 *
x 7.0000 0.7303 9.585 0.000662 ***
---
Signif. codes: 0 ‘***’ 0.001 ‘**’ 0.01 ‘*’ 0.05 ‘.’ 0.1 ‘ ’ 1

Residual standard error: 3.055 on 4 degrees of freedom
Multiple R-squared: 0.9583, Adjusted R-squared: 0.9478
F-statistic: 91.88 on 1 and 4 DF, p-value: 0.000662

> par(mfrow=c(2, 2)) # 2x2 בקשה לגרף בממדים
> plot(lm_1) # גרף דיאגנוסטי של מודל הרגרסיה
דוגמאות קוד > דוגמה 2

install.packages(TeachingDemos)
library(TeachingDemos)
set.seed(17)
faces(matrix(sample(1:1000,128,),16,8),main="random faces")
דוגמאות קוד > דוגמה 3 – שימוש בספריות חיצוניות

קוד קצר המחשב קבוצת מנדלברוט לאורך 20 האיטרציות הראשונות של המשוואה z = z² + c עבור קבועים מרוכבים שונים 'c'. דוגמה זו ממחישה את הדברים הבאים:
שימוש בספריות חיצוניות שפותחו על ידי הקהילה, במקרה הזה שימוש בספרית caTools
טיפול במספרים מרוכבים
שימוש במערכים רב ממדיים בתור טיפוסים בסיסיים, ראה משתנים C, Z ו-X.
library(caTools) # write.gif חבילה חיצונית המספקת את הפונקציה
jet.colors <- colorRampPalette(c("#00007F", "blue", "#007FFF", "cyan", "#7FFF7F",
 "yellow", "#FF7F00", "red", "#7F0000"))
m <- 1000 # הגדרת גודל
C <- complex( real=rep(seq(-1.8,0.6, length.out=m), each=m ),
 imag=rep(seq(-1.2,1.2, length.out=m), m ) )
C <- matrix(C,m,m) # צור מחדש כמטריצה ריבועית של מספרים מרוכבים
Z <- 0 # לאפס Z אתחל את
X <- array(0, c(m,m,20)) # אתחל מערך תלת־ממדי עבור הפלט
for (k in 1:20) { # לולאה עם 20 איטרציות
 Z <- Z^2+C # נוסחת הנסיגה המרכזית
 X[,,k] <- exp(-abs(Z)) # שמור את התוצאות
}
write.gif(X, "Mandelbrot.gif", col=jet.colors, delay=800)
דוגמאות קוד > דוגמה 4 – פונקציות

קלות יצירת הפונקציות על ידי המשתמש היא אחת מנקודות החוזקה של R. אובייקטים נשארים מקומיים לפונקציה, ויכולים להיות מוחזרים בתור כל טיפוס להלן דוגמה של מבנה של פונקציה:
functionname <- function(arg1, arg2, ... ){ # הצהרה על שם הפונקציה והארגומנטים שלה
statements # גוף הפונקציה
return(object) # האובייקט המוחזר מן הפונקציה
}

sumofsquares <- function(x){ # פונקציה הנוצרה ע״י המשתמש
 return(sum(x^2)) # x החזר את סכום הריבועים של איברי הווקטור
}
}
> sumofsquares(1:3)
[1] 14
דוגמאות קוד > דוגמה 5 – שרשור ומיעוט חבילות

אחת הספריות העיקריות של R היא tidyverse ובמקרים רבים ניתן לכתוב קוד נרחב ללא קריאה לספריות נוספות. בין העקרונות של tidyverse הוא אפשור למשתמש להיות "עצל", על ידי כתיבת שמות משתנים עם מינימום תוספות כגון הכנסתם לתוך מירכאות או שרשור של הנחיות ופונקציות ללא צורך בכתיבת הקוד על ידי אוסף פניות נפרדות.
library(tidyverse)

# read a csv file
read_csv("mydata.csv") %>%

  # rename the 5th column as "Open"; rename the column "Close_value_in_dollars" as "Close"
  rename(Open = 5, Close = "Close_value_in_dollars") %>%

  # make a new variable which is only date from the datetime variable DateTime
  mutate(date = parse_date(DateTime)) %>%

  # only use data beginning in 2022
  filter(date > as.Date("2022-01-01")) %>%

  # for each unique value of Stock filter the data to only use the date with maximum Close value
  group_by(Stock) %>%
  filter(Close == max(Close)) %>%

  # create a new column with the delta between the close and open price
  mutate(DayDelta = Close - Open)
דוגמאות קוד > דוגמה 6 – פיתוח אפליקציות אינטראקטיביות

ספריית Shiny ב-R מיועדת לפיתוח אפליקציות רשת אינטראקטיבות בהתבסס על קוד R, ללא צורך בהכרות עם HTML, CSS, או JavaScript.
דוגמאות לאפשרות של ספריה זו היא כתיבה, באמצעות קוד R בלבד, של משחקי מחשב, המחשת נתוני קורונה עולמיים או השוואה בין קופות גמל המסתמכת על נתוני גמלנט. יכולות אלו משמשות בין השאר עיתונים גדולים, דוגמת הניו יורק טיימס והגארדין להמחשת נתונים באופן אינטראקטיבי.
library(shiny)

ui <- fluidPage(
  titlePanel("Simple Shiny App"),
  sidebarLayout(
    sidebarPanel(
      numericInput("obs", "Number of observations:", 100),
      actionButton("generate", "Generate")
    ),
    mainPanel(
      plotOutput("histogram")
    )
  )
)

server <- function(input, output) {
  observeEvent(input$generate, {
    data <- rnorm(input$obs)
    output$histogram <- renderPlot({
      hist(data, main = "Generated Histogram")
    })
  })
}

shinyApp(ui = ui, server = server)
ציוני דרך חשובים

גרסה 0.16 – גרסת אלפא האחרונה שפותחה ברובה על ידי "איחקה וג'נטלמן" (Ihaka and Gentleman). מרבית מהפונקציונליות של "הספר הלבן" יושמה כאן. רשימת התפוצה החלה ב 01/04/97.
גרסה 0.49 – 23 באפריל 1997. זוהי גרסת המקור הזמינה הקדומה ביותר, היא מתקמפלת על מספר מוגבל של פלטפורמות UNIX למיניהן. CRAN החלה בגרסה זו עם 3 מראות שאחסנו 12 חבילות. גרסאות אלפא של R עבור ווינדוס ומקינטוש נהיו זמינות זמן קצר לאחר תאריך זה.
גרסה 0.60 – 5 בדצמבר 1997. R נהיית חלק רשמי מפרויקט גנו. הקוד מאוחסן ומתוחזק ב־CVS.
גרסה 1.0.0 – 29 בפברואר 2000. נחשבת, על ידי מפתחיה, כיציבה מספיק לשימוש לציבור הרחב.
גרסה 1.4.0 – שיטות S4 נכנסות לשימוש והגרסה הראשונה עבור Mac OS X נכנסת לשימוש זמן קצר לאחר מכן.
גרסה 2.0.0 – 4 באוקטובר 2004. נכנסה לשימוש "העלה איטית" שאפשרה העלאה מהירה של מידע עם הוצאה מינימלית של זיכרון מערכת.
גרסה 2.1.0 – תמיכה בקידוד UTF-8 ותחילתה של הבין-לאומיות וההתאמה לשפות שונות.
גרסה 2.11.0 – 22 באפריל 2010. החלה תמיכה למערכות הפעלה וינדוס 64 ביט.
גרסה 2.13.0 – 14 באפריל 2011. הוספת יישום חדש למהדר שמאפשר להאיץ פונקציות על ידי המרתן לבייט קוד.
גרסה 2.14.0 – 31 באפריל 2011. הוספו namespaces עבור חבילות. הוספה חבילה מקבילה חדשה.
גרסה 2.15.0 – 30 במרץ 2012. פונקציות איזון העלה חדשות.
גרסה 3.0.0 – 03 באפריל 2013. תמיכה בערכי אינדקס גדולים מ 31^2 במערכות 64 ביט.
כנס useR!‎

בכל שנה מתקיים כנס רשמי למשתמשי R בשם useR! האירוע הראשון התקיים במאי 2004 בווינה, אוסטריה, ונקרא "useR! 2004". מלבד 2005, הכנס התקיים בכל שנה מאז, באירופה ובצפון אמריקה לסירוגין. הכנסים שהתקיימו הם:
useR! 2006 – וינה, אוסטריה
useR! 2007 – אמס, איווה, ארצות הברית
useR! 2008 – דורטמונד, גרמניה
useR! 2009 – רן, צרפת
useR! 2010 – גטיסבורג, מרילנד, ארצות הברית
useR! 2011 – קובנטרי, בריטניה
useR! 2012 – נאשוויל, טנסי, ארצות הברית
useR! 2013 – אלבסטה, ספרד
useR! 2014 – לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
useR! 2015 – אולבורג, דנמרק
ממשקי משתמש גרפיים וסביבות פיתוח משולבת

ישנם מספר ממשקים גרפיים נפוצים כגון RStudio, Java GUI for R, Rattle GUI R Commander.
מרביתם מכילים גרסאות שמתאימות לרוב מערכות ההפעלה הסטנדרטיות.
בנוסף ישנם עורכי טקסט וסביבות פיתוח משולבות שתומכות ב-R כגון: ConTEXT, LyX, jEdit, ++Sublime Text, TextMate, Notepad.
שפות סקריפט

ניתן לגשת ל-R משפות תכנות שונות כגון Python, Perl, Ruby, F# & Julia. שפת R משתמשת בהרחבת PL/R אשר יכולה לשמש במקביל או במקום לשפה PL/pgSQL במערכות ניהול הנתונים PostgreSQL ו-Greenplum. מערכת ניהול הנתונים MonetDB מאפשרת לכרוך את הקוד ב-R בדומה ל־PL/R.
הערות שוליים

↑  TIOBE Index, TIOBE (באנגלית אמריקאית)
↑  Wayback Machine, web.archive.org
↑  שפת S, באתר מעבדות בל (ארכיון)
↑  R Development Core Team, ‏‏Writing R Extensions‏
↑  ‏ Google's R Style Guide
↑  Wickham, Hadley ‏ ‏Style Guide
↑  Bengtsson, Henrik (January 2009) ‏‏R Coding Conventions (RCC) - a draft
↑  R Development Core Team, ‏‏ Assignments with the = Operator
↑  Kabacoff, Robert (2012) ‏‏Quick-R: User-Defined Functions
↑  Shiny, www.rstudio.com (באנגלית)
↑  Paul Simmering, Shiny - R&D Business Game, shiny.posit.co, ‏2019-05-31 (באנגלית)
↑  Edward Parker, Shiny - COVID-19 tracker, shiny.posit.co, ‏2020-03-18 (באנגלית)
↑  Hovav's GemelNet Discovery, numbersguys.com
↑  Nick Evershed, Josh Nicholas, Adam Morton, Tracking Australia’s progress on the climate crisis and the consequences of global heating, the Guardian (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539738205171  BnF: cb14568271t (data)  GND: 4705956-4  LCCN: sh2002004407  NKC: ph986737  SUDOC: 08080859X  VIAF: 7154440112035341758   WorldCat (עם VIAF): 7154440112035341758
שלום שוורץ (פסיכולוג)

| --- | --- |

 לידה:  1936 (בן 88 בערך) המפסטד, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית, ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת מישיגן  האוניברסיטה העברית בירושלים  טיצ'רס קולג'  אוניברסיטת קולומביה  בית המדרש לרבנים באמריקה 
 מעסיק:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2007)  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הלסינקי 
 
שלום שוורץ (Shalom H. Schwartz; נולד ב-1936) הוא פסיכולוג חברתי, פרופסור אמריטוס לפסיכולוגיה חברתית באוניברסיטה העברית בירושלים, חוקר בעל שם עולמי, תאורטיקן ומרצה בתחום, ומפתח תאוריית הערכים האנושיים הבסיסיים. ב-2007 זכה בפרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה.
ביוגרפיה

שוורץ נולד בלונג איילנד שבארצות הברית. אמו הייתה מורה לעברית ואביו שימש רב קונסרבטיבי. בנעוריו למד שוורץ כשנתיים בישיבה והשתתף במהלך לימודיו התיכוניים בלימודי יהדות. בשנת 1952 פנה ללימודים אקדמיים והשלים תואר ראשון בספרות השוואתית מאוניברסיטת קולומביה (1957, בהצטיינות), תואר ראשון בספרות עברית מהסמינר התאולוגי היהודי (1958), תואר שני בפסיכולוגיה חברתית והתפתחות קבוצות מאוניברסיטת קולומביה (1962) ותואר שני בספרות עברית, וכן הסמכה לרבנות, מהסמינר התאולוגי היהודי (1962). במהלך 1959–1960 השתלם שוורץ בתחום מדעי הרוח באוניברסיטה העברית בירושלים למשך סמסטר, והמשיך להגיע לישראל וללמוד קורסים מהאוניברסיטה העברית במסגרת לימודיו לתואר שני בפסיכולוגיה. בשנים 1962–1967 למד לימודי דוקטורט בתוכנית משולבת לפסיכולוגיה חברתית וסוציולוגיה של אוניברסיטת מישיגן. עבודתו חקרה את הקשר שבין מחויבות חברתית לבין התנהגות אלטרואיסטית.
במהלך לימודי הדוקטורט עבד שוורץ כמרצה ליהדות ולחינוך במכללת "מדרשה" שבדטרויט (1962–1965), ומשנת 1964 החל לעבוד בחוג לסוציולוגיה של אוניברסיטת מישיגן, תחילה כעוזר הוראה ולאחר מכן כמרצה (1964–1966). בתום לימודיו הוא הצטרף למחלקה לסוציולוגיה של אוניברסיטת ויסקונסין, בה היה חבר סגל בדרג פרופסור (1967–1983) ושימש סגן ראש החוג (1973–1976). בשנים 1971–1973 שימש מרצה אורח במחלקה לפסיכולוגיה ובבית הספר לחינוך של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1979 עלה ארצה עם רעייתו פנינה ושלושת ילדיהם.
שוורץ שימש פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית משנת 1979 ועד פרישתו לגמלאות בשנת 2004. בשנים 1984–1986 כיהן כראש החוג לפסיכולוגיה, ומשנת 1989 הוא בעל הקתדרה לפסיכולוגיה על שם שניידרמן. שוורץ כיהן גם כנשיא החברה הישראלית למחקר בפסיכולוגיה חברתית (1985–1987), נשיא האגודה העולמית לפסיכולוגיה בין-תרבותית (2004–2006), והיה חבר בוועד המנהל של האגודה העולמית לפסיכולוגיה בין-תרבותית (1994–1998), חבר בוועדת ההיגוי של הסקר החברתי האירופי (1997–2001), יו"ר ועדת המינויים של האוניברסיטה העברית למדעים עיוניים, ומשנת 2001 הוא חבר בוועדה המדעית המייעצת לסקר החברתי האירופי. במקביל לתפקידיו אלו הוא שימש פרופסור אורח באוניברסיטת פרינסטון (1988), פרופסור אורח במכוני מחקר בגרמניה (2002) ועמית מחקר במכון למנהיגות יצירתית שבקרוליינה הצפונית (2002–2003).
בין תלמידיו נמנים חברי סגל בכירים באוניברסיטאות בארץ כמו סגנית רקטור האוניברסיטה העברית פרופ' לילך שגיב, פרופ' אריאל כנפו-נעם, ד"ר תמי רובל-לפשיץ ועוד.
הוא בעל תואר דוקטור לשם כבוד מהסמינר התאולוגי היהודי (1986) וחבר כבוד באגודה הפסיכולוגית של ונצואלה (1994). בתחום הפסיכולוגיה הבין-תרבותית משמש שוורץ, משנת 1997, עורך מייעץ לכתב עת לפסיכולוגיה בין-תרבותית ולכתב העת האסיאתי לפסיכולוגיה בין-תרבותית.
בשנת 2007 זכה שוורץ בפרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה.
ביוזמת סוניה רוקס פורסם גיליון מיוחד של כתב העת Journal of Cross-Cultural Psychology (אנ') שהוקדש למחקרים של שלום שוורץ.
מחקריו

בעבודתו עסק שוורץ בחקר גורמים המביאים להתנהגות אלטרואיסטית ובחקר נורמות אישיות שמביאות אנשים לפעול באופן חברתי שאינו מסייע לאינטרס האישי. בשנות השבעים והשמונים היו מחקריו אלו חלוצים בתחומם ועסקו, בין היתר, בהתנהגות יחידים בתקופת השואה. בישראל הוא החל בניסיון להבנת יחס הכבוד בין מורים לתלמידים, ובעקבותיו פיתח את תאוריית הערכים האנושיים הבסיסיים, שבסיסה שבעה ערכים תרבותיים שונים. תאוריה זו צוטטה, נכון ל-2023, ביותר מ-23,000 מאמרים והובילה לשורת מחקרים ברחבי העולם בנושא ערכים אישיים והשלכותיהם על עמדות והתנהגויות. שוורץ ערך מחקר השוואתי בין תרבויות ופיתח שיטה למדידת מתן עדיפות לערכים ולבחינת השפעת הערכים על התנהגות האדם והחלטותיו.
עם שותפיו הוא פיתח שיטות למדוד קדימויות של ערכים גם אצל ילדים, אצל בני נוער ואצל אנשים מחוסרי השכלה בעולם השלישי. כמו כן חקר את הקשר בין ערכים לבין עמדות פוליטיות.
על-פי מחקר משנת 2019 שדירג את מספר הציטוטים של מדענים בכתבי עת מדעיים, שלום שוורץ הוא המדען הישראלי המצוטט ביותר בעולם.
הערות שוליים

↑  John P. A. Ioannidis, Jeroen Baas, Richard Klavans, Kevin W. Boyack, A standardized citation metrics author database annotated for scientific field, PLOS Biology 17, August 12, 2019, עמ' e3000384 doi: 10.1371/journal.pbio.3000384
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007457669005171  GND: 1020347120  ISNI: 0000 0000 6996 9849  LCCN: n85374254  VIAF: 97279580   WorldCat (עם VIAF): 97279580
גוף תא עצב

| --- | --- |
 שיוך:  soma 
 תיאור ב:  האנציקלופדיה הארמנית הסובייטית 
 מזהים
 לטינית (TA98):  perikaryon 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A14.0.00.003 
 FMA:  67241 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C1819923 
 
גוף התא (באנגלית: Soma או Perikaryon) הוא חלק בתא עצב המכיל את גרעין התא.
תפקיד

גוף תא העצב הוא החלק בו נמצא גרעין התא, המכיל את המטען התורשתי, את יצרני האנרגיה ובו מתקיים המטבוליזם של התא, כבכל תא בגוף. גוף התא מייצר את רוב המרכיבים החלבוניים הדרושים לתא העצב.
בתלולית האקסון המחברת בין גוף התא לאקסון מתבצעת אינטגרציה של האותות העצביים שהתקבלו מהדנדריטים. יצירת דחף עצבי בתגובה למידע המגיע אל תא העצב תלויה בתוצאות האינטגרציה. תא העצב מקבל מידע מתא אחר ומעביר אותו  דרך האקסון למקום אחר רחוק יותר. לפעמים אורך האקסון יכול להגיע ליותר מ-4 מטר בבעלי חיים גדולים.
מבנה

| מרכיביו של תא עצב טיפוסי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |  דנדריט גוף התא תלולית האקסון אקסון (סיב עצבי) גרעין התא מרווח ראנוויה מחבר אקסון תא שוואן מעטפת מיאלין  |  |  |  |  |  |  |  |

כיוון שיש מספר רב של סוגי תאי עצב אין מבנה ייחודי לאזור גוף התא. ישנם הבדלים גם בגודלו של גוף התא בין תאי עצב שונים. הוא יכול להיות קטן מ-5 מיקרון (אלפית המילימטר) או גדול מ-100 מיקרון.
באופן כללי גוף התא מחבר בין הדנדריטים לאקסון וצורתו כדורית. המבנה הפנימי של גוף התא:
ממברנה - קרום התא. למעשה שכבה שומנית המהווה חוצץ בין הפנים לחוץ שהם סביבה מימית.
מולקולות חלבון - נמצאות בתוך גוף התא וממלאות שלל תפקידים: חלקן מפקחות על הכניסה והיציאה של יונים מן התא, חלקן מעבירות מידע, חלקן נושאות חומרים מסוימים פנימה והחוצה.
גרעין התא - הוא עגול ובתוכו שוכנים הגרעינון והכרומוזומים. בתוך הכרומוזומים נישא המטען הגנטי של האורגניזם.
ציטופלזמה - חומר צמיג, נוזל למחצה, הממלא את חלל הממברנה.
מיטוכונדריה (וביחיד מיטוכונדריון) - אחראים לניצול אנרגיה מן המזון המתפרק בתא. למיטוכונדרים יש dna משל עצמם.
רשתית תוך-פלזמית
אברון גולג'י - צורה מיוחדת של רשתית תוך פלזמית.
ליזוזום - עוטף את הפרשות התא בבועית ומוציא אותם מהתא.
ריבוזום - "בית חרושת" לחלבונים.
הערות שוליים

1 2 3  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A14.0.00.003 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ניצה ירום

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל 
 
ניצה ירום (נולדה ב-1943) היא פסיכולוגית קלינית מדריכה ופסיכואנליטיקאית ישראלית.
ביוגרפיה

בין השנים 1990–2007 שימשה כעורכת מדעית לספרות פסיכולוגית ופסיכואנליטית בהוצאת הספרים כנרת זמורה-ביתן דביר.
לימדה באוניברסיטת תל אביב בחוג ללימודים כלליים ושימשה כמדריכה בתוכנית לפסיכותרפיה באוניברסיטה. מלמדת באוניברסיטת בר-אילן בתוכנית לפסיכותרפיה פסיכואנליטית.
במקביל עוסקת ירום בטיפול פסיכולוגי ופסיכואנליטי ובהדרכות לפסיכולוגים, בקליניקה פרטית.
ירום מתמחה בתחומי המיניות, המגדר והגוף בפסיכולוגיה. בנושאים אלו פרסמה מספר ספרים. הראשון, "הגוף מדבר" (2001), שפורסם תחילה באנגלית ב-1992 בשם "Body, Blood and Sexuality", עוסק בתסמינים היסטריים של הגוף, דרך בחינת דמותו ההיסטורית של פרנציסקוס הקדוש, מהמאה ה-13. בספרה "ההיסטרי שבי, ההיסטרי שבינינו" (2003) עוסקת ירום בהיסטריה מנקודות מבט תאורטיות פסיכואנליטיות שונות לאורך ההיסטוריה, וכן בהיסטריה כמבטאת את המאבק המודע והלא-מודע בין המינים בתוך גוף האדם. כן פרסמה את ספרה "סיפורי גוף" (2010), בו היא מתארת חוויות גופניות ואיתותים של הגוף שחוו אנשים, דרכם התוודעו אל עולמם הפנימי הנפשי; הספר מרחיב את ההתבוננות בטיפול הפסיכולוגי גם בהקשר של הקשר גוף-נפש.
ירום מתגוררת בתל אביב עם בן זוגה.
ספריה

"Body, Blood and Sexuality",‏ (1992, Peter Lang, New York)‏
מהדורה עברית יצאה בשם "הגוף מדבר", 2001, הוצאת דביר
"ההיסטרי שבי, ההיסטרי שבינינו", 2003, הוצאת דביר (קישור לחלקים מהספר, באתר Google Books)
מהדורה אנגלית יצאה בשם "Matrix of Hysteria" ‏ (2005, Brunner-Routledge, London & New York; קישור לחלקים מהספר באנגלית, באתר Google Books)
"פסיכואנליזה בנפשנו" (קישור לספר המלא, באתר פסיכולוגיה עברית)
"סיפורי גוף: על חוויות נפש אילמות המתפרצות בגוף", 2010, הוצאת מודן
"מצפן להורות ראויה: מדריך לשיח הבין-דורי", 2016, (מידע על הספר וקישור לפרק השני מתוכו, באתר פסיכולוגיה עברית ; קישור לפרק השלישי, באתר בטיפולנט)
הערות שוליים

↑  מספר רישיון 27-757
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462312905171  GND: 1089173423  ISNI: 0000 0000 4084 0099  LCCN: n92037748  SUDOC: 145235734  VIAF: 34739985   WorldCat (עם VIAF): 34739985
אלכס נתן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1906 ברלין, גרמניה
 פטירה:  14 בינואר 1971 (בגיל 64) לונדון, בריטניה
 מידע כללי
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 השכלה:  אוניברסיטת לייפציג 
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 תת-ענף:  ריצת 100 מטר
 
היינץ אלכסנדר "אלכס" נתן (בגרמנית: Heinz Alexander "Alex" Natan, ‏1 בפברואר 1906 – 14 בינואר 1971) היה אתלט יהודי-גרמני, עיתונאי וסופר. זכה 4 פעמים בתואר אלוף גרמניה (1926, 1927, 1929 ו-1930) ושיאן עולם בריצת שליחים 4x100 מטר.
קורות חיים

נתן נולד בברלין למשפחה מהמעמד הבינוני. הוא למד משפטים, היסטוריה ומדעי המדינה באוניברסיטאות של ברלין, היידלברג, מינכן ולייפציג. הוא כתב את עבודת הדוקטורט שלו על דרום מערב אפריקה בשנת 1930.
נוסף ללימודיו האקדמיים, מצא נתן זמן לקריירה ספורטיבית, באתלטיקה. באליפות גרמניה שנערכה בברלין באוגוסט 1925 זכה נתן במדליית ארד בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 42.6 שניות ביחד עם קבוצתו "פניקס קרלסרוהה" (Phönix Karlsruhe). שנה לאחר מכן, באליפות גרמניה שנערכה בלייפציג באוגוסט 1926 הוא זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 42.1 שניות. באותה שנה הקבוצה קבעה בתחרות שנערכה בקאסל, בריצת שליחים 4x100 מטר שיא אירופה חדש של 41.9 שניות.
באליפות גרמניה שנערכה בברלין ביולי 1927 הוא זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם פריץ גרבר היהודי, הלמוט שלוסקה ואלוף גרמניה הלמוט קרניג, חבריו למועדון הספורט שרלוטנבורג (Sport-Club Charlottenburg - SCC) בתוצאה של 41.3 שניות. באליפות גרמניה שנערכה בדיסלדורף ביולי 1928 הוא זכה במדליית כסף בריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 42.0 שניות. שבועיים לאחר מכן, הוא השתתף במשחקים האולימפיים שנערכו באמסטרדם כמאמן אתלטיקה.
קורות חיים > שיאן עולם

בשנת 1929 שימש כקפטן נבחרת האתלטיקה של גרמניה בתחרות שנערכה בגרמניה נגד נבחרת האתלטיקה של שווייץ. באליפות גרמניה שנערכה בברסלאו ב-22 ביולי אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר ביחד עם חבריו למועדון הספורט שרלוטנבורג, הלמוט קרניג, וילהלם גרוסר והרמן שלוסקה בשיא עולם חדש של 40.8 שניות, שיפור לשיא העולם של ארצות הברית וגרמניה (41.0 שניות). שיא זה החזיק מעמד כ-3 שנים ונשבר על ידי אתלטים מגרמניה. באותה אליפות, המועדון היהודי בר כוכבא ברלין (גאורג קורץ, פריץ גרבר, אוסקר קורץ וקורט לוין) זכה במדליית הארד בתוצאה של 42.2 שניות. באליפות גרמניה שנערכה בברלין באוגוסט 1930 הוא זכה בפעם הרביעית במדליית זהב בריצת 4x100 מטר בתוצאה של 41.7 שניות.
עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 הוסר שמו מרשימת השיאים הלאומיים. הוא היגר לשווייץ, ולאחר מכן באותה שנה לאנגליה, שם שינה את שם משפחתו לנתן.
מ-1935 ועד 1937 עבד נתן כעוזר במחלקה רוקפלר ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת לונדון. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה נעצר נתן כ"אויב זר" ונכלא בקנדה משנת 1940. לאחר שחרורו מן המעצר, קיבל בשנת 1943 תפקיד בבית הספר "המלך" בווסטר כמנהל היסטוריה בכיר.
מאוחר יותר עבד נתן כעיתונאי וברדיו בגרמניה, באנגליה, בשווייץ ובאיטליה והפך לסופר. הוא היה בין המייסדים של האגודה האנגלו-גרמנית וחבר באגודה הגרמנית לענייני חוץ.
ראו גם

התפתחות שיא העולם בריצת שליחים 4x100 מטר (ויקיפדיה באנגלית)
ספריו

גרמניה החדשה. בלקוול, אוקספורד 1955
ספורט עם תשוקה. תומאס-ורלאג, ציריך 1956
עם ריצ'רד קירן: כדורגל. היסטוריה והווה, כללים ומונחים. אולשטיין בכריכה רכה, פרנקפורט אם מיין 1958
ספורט וחברה. סימפוזיון. Bowes & Bowes Publishers, לונדון 1958
אנשי אותיות גרמנים. שנים עשר מאמרים ספרותיים. אוסוולד וולף, לונדון 1961
רנסאנס כסף. מאמרים בהיסטוריה האנגלית של המאה השמינית. מקמילן, 1962
פרימדונה. שבח של קולות. הוצאת בזיליוס, בזל/שטוטגרט 1962
ריכרד שטראוס. האופרות. הוצאת בזיליוס, בזל/שטוטגרט 1963
פרימו אומו. זמרי אופרה גדולים. הוצאת בזיליוס, בזל/שטוטגרט 1963
עם ריצ'רד קירן: אצטדיון 60. Basilius Presse, בזל/שטוטגרט 1964
בריטניה היום. 1965
הוד אפור. יועצים סודיים בצל הכוח. Walter Verlag, Olten and Freiburg im Breisgau 1967
(עורך): ספורט ביקורתית. Hallwag Verlag, ברן ושטוטגרט 1972
הערות שוליים

↑  אליפות גרמניה בריצת שליחים, (בגרמנית)
↑  Heinz Alexander Nathan (alias Alex Natan), 13. Oktober 2022 (בגרמנית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007424192105171  BIBSYS: 90253642  BnF: cb122056835 (data)  GND: 116884738  ISNI: 0000 0003 9900 8442  LCCN: no97061306  NTA: 277327784  SUDOC: 030691753  VIAF: 47525138   WorldCat (עם VIAF): 47525138
זאב חבר

זאב (זמביש) חֶבר (נולד ב-1954) הוא מראשי מועצת יש"ע ומזכ"ל אמנה, ממובילי ההתיישבות ביהודה ושומרון. היה חבר במחתרת היהודית והורשע בניסיון לגרימת חבלה. בין 1978 ל-1981 כיהן כראש מינהלת קריית ארבע (הגוף שקדם למועצה המקומית).
ביוגרפיה

נולד בשם זאב פרידמן וגדל ברמת גן. למד במדרשית נעם ובישיבת ההסדר בקריית ארבע וכיהן כראש מינהלת קריית ארבע. שירת בצה"ל כקצין בשריון. בראשית שנות ה-80 נמנה עם קבוצת המחתרת היהודית, וניסה להטמין מטען חבלה תחת מכוניתו של ד"ר אחמד נתשה, חבר הוועדה להכוונה לאומית. חבר נעצר ב-1984 ובהמשך הורשע בעסקת טיעון בניסיון לגרימת חבלה. בשל מצב בריאותו נגזרו עליו 11 חודשי מאסר בפועל. לאחר שהשתחרר מן הכלא כיהן כסגן ראש מועצת קריית ארבע. ב-1988 היה ממקימי ערוץ 7. מאז 1989 הוא מכהן כמזכ"ל אמנה – זרוע ההתיישבות של גוש אמונים ובתפקידו זה הוא ממובילי ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון.
במסגרת תפקידו כמזכ"ל אמנה הוא חבר בהנהלת מועצת יש"ע. חבר מתרחק מפרסום בתקשורות.
ב-2008 הפך מטרה להתנכלויות מצד פעילי ימין קיצוניים על רקע עמדה פשרנית שהציג בסוגיית המאחזים.
חבר היה מקורב לאריאל שרון. הוא הפך למתנגד לו בעקבות תוכנית ההתנתקות, אך ספד לו עם פטירתו.
חיים אישיים

חבר הוא תושב מאחז נתיב האבות שבסמוך לאלעזר שבגוש עציון, נשוי לרבקה ואב לשבעה, שאחד מהם, דביר, הוא קצין בדרגת אל"ם.
הערות שוליים

↑  יאיר פידל, נדב העצני, זמביש הורשע בבית, חדשות, 30 במאי 1985
↑  יאיר נהוראי, אסיר המחתרת זמביש מנכ"ל אמנה, חדשות, 5 בספטמבר 1989
↑  אלירן אהרון, זמביש: מנסים להגיע לפתרון בעמונה, באתר ערוץ 7, 22 ביוני 2016
↑  זמביש ויוסי דגן, מוצ"ש, מקור ראשון
↑  ראש מועצת יש"ע לשעבר על שרון: ההתנתקות מדרכך הייתה כואבת, באתר ynet, 13 בינואר 2014
↑  יהושע בריינר‏, מכוניתו של בכיר במועצת יש"ע הושחתה בבית אל, באתר וואלה, 18 ביוני 2012
איתמר פליישמן, חשבון נפש במועצת יש"ע: לא נשתוק על האלימות, באתר ynet, 25 ביוני 2012
↑  זמביש ספד לשרון: "התנתקותך מאיתנו הייתה כואבת וקשה", באתר "חדשות 2", 13 בינואר 2014
שבתי בנדט‏, הביקורת הסמויה בהספד המתון של נציג המתנחלים, באתר וואלה, 13 בינואר 2014
 נתי טוקר, עיתון "בשבע" השמיד 100 אלף גיליונות כדי לצנזר טור ביקורתי על זמביש, באתר TheMarker‏, 19 בינואר 2014
רות גולן

| --- | --- |

גולן במאי 2016
 לידה:  16 במאי 1953 (בת 71)
 מדינה:  ישראל 
 
רות גולן (נולדה בתל אביב ב-16 במאי 1953) היא פסיכולוגית קלינית, פסיכואנליטיקאית ומשוררת.