stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרויקט הקרמיקה הלבנטינית
תרומותיו העיקריות של הפרויקט

שיתוף מידע שהוא קריטי למחקר הארכאולוגי בין חוקרים, אשר אלמלא האתר והסדנאות, ככל הנראה לא היו נפגשים (לדוגמה חוקרים ישראלים וחוקרים סורים).
מתן יכולת להשוות בין ערכים באתר, לזהות טעויות, לזהות ערכים שייתכן וזהים ויש לאחדם. האתר מספק פלטפורמה נוחה ביותר לתקשורת בין מזיני ערכים שונים, דיון על סוגיות שבמחקר ובכך מסייע לקידום המחקר.
הוא משמש כבסיס נתונים הנגיש לכולם. ניתן להעלות ערכים שיהיו זמינים רק לחוקרים עצמם, כמו גם ערכים הפתוחים לכולם. חוקרים יכולים לסנן את מאגר הנתונים לפי מספר רב של פרמטרים.
הערות שוליים

↑  פרופיל של אנדראה ברלין
↑  The Levantine Ceramics Project: Workshops
צבע הכשף

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  טרי פראצ'ט
 שפת המקור:  אנגלית
 סוגה:  פנטזיה, הומור
 מקום התרחשות:  A'Tuin 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1983
 מספר עמודים:  264
 הוצאה בעברית
 הוצאה:  הוצאת כנרת זמורה ביתן
 תאריך:  1997
 תרגום:  איה בר
 פרסים
 The Big Read (2003) 
 סדרה
 סדרת ספרים:  עולם הדיסק
 הספר הבא:  אור מופלא
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001261752
 
צבע הכשף (באנגלית: The Colour of Magic) הוא ספר פנטזיה הומוריסטי מאת טרי פראצ'ט, הספר הראשון בסדרת "עולם הדיסק". הספר ראה אור ב-1983, תורגם לעברית על ידי איה בר ב-1997.
עלילה

הדמות הראשית בספר היא סתמרוח. סתמרוח הוא סטודנט כושל באוניברסיטה, שתואר לעיתים קרובות על ידיו מוריו כ"שווה הערך הכישופי למספר אפס". סתמרוח מצטייר כאדם פחדן ביותר, חסר מזל ובעל גישה צינית לחיים. אולם במקרים רבים, למרות היותו לא-יוצלח, מצליח סתמרוח להתגבר על המכשולים ולהציל את העולם שוב ושוב.
כתוצאה מצירוף מקרים הוא מוכרח על ידי שליט העיר אנק מורפורק, האציל האבלוק וטינרי, לשמש כמדריך של זוגפרח. זוגפרח הוא תייר עשיר ונאיבי שהגיע כל הדרך מהאימפריה האגאטיאנית כדי לטייל ולחזות בפלאיה של העיר אנק מורפורק. במולדתו הוא עובד כסוכן ביטוח.
סתמרוח מדריך את זוגפרח במרחבי העיר ושמו של התייר העשיר יוצא למרחקים. זוגפרח מוכר פוליסת ביטוח לבעלי הפאב התוף השבור וזה מצית אותו כדי לגבות את הכסף, דבר שמביא לפריצת שרפה ענקית ברחבי העיר. סתמרוח וזוגפרח מצליחים להימלט מן העיר, ופותחים במסע ברחבי עולם הדיסק. מבלי ידיעתם, מסעם מונחה על ידי משחק בין האלים: הגבירה מפעילה את סתמרוח וזוגפרח, בעוד גורל מנסה להכשיל ולהצר את צעדיה.
עיבוד

ב-1986 יצא משחק הרפתקה ממוחשב מבוסס טקסט בעל שם זהה שהיה מבוסס בדייקנות אחרי עלילת הספר.
ב-1992 עובד הספר לרומן גרפי שנכתב על ידי סקוט רוקוול ואויר על ידי סטבן רוס.
ב-2008 עובד הספר לסדרת טלוויזיה בת שני חלקים. אף על פי שהסדרה הייתה בעלת שם זהה לספר היא כללה גם את עלילת ספר ההמשך, "אור מופלא". דייוויד ג'ייסון שיחק את סתמרוח ושון אוסטין שיחק את זוגפרח.
צבע אדום

ערך זה עוסק במערכת התרעה מפני ירי רקטות. אם התכוונתם לצבע, ראו .
התרעת צבע אדום ונפילות רקטות קסאם בשדרות, 2007
צופר אזעקה המשמש גם התרעות של "צבע אדום"
ילדים בגן ילדים שוכבים בעת האזעקה – מבצע צוק איתן קיץ 2014.
במסגרת הגנת העורף בישראל, צבע אדום היא מערכת התרעה המזהירה, באמצעות מערכת כריזה, מפני ירי של רקטות קצרות טווח ופצצות מרגמה אל עבר יישובי עוטף עזה. כאשר המערכת מזהה שיגור רקטה או פצמ"ר אל עבר אזור מאוכלס, מושמעת בו מספר פעמים הקריאה "צבע אדום" בקול נשי, המתריעה מפני פגיעה צפויה תוך זמן קצר ומיידעת שיש לתפוס מחסה במהירות. התרעת צבע אדום צפויה להישמע אף באזורים מאוכלסים נוספים, העלולים להיפגע משברי יירוט הרקטה.
מערכת ההתרעה נועדה להוות תחליף מקומי למערכת האזעקות הארצית, משמע, באזורים קרובים יותר לרצועת עזה תשמע קריאת צבע אדום, כמו בעיר שדרות ובישוביי עוטף עזה. באזורים מרוחקים יותר, כמו הערים אשקלון או קריית גת, תישמע אזעקה עולה ויורדת בשל הזמן הארוך יותר שניתן להגיע בו למרחב מוגן. בפועל היא מושמעת בדרך כלל מאותם צופרים של פיקוד העורף המיועדים להשמיע צפירת אזעקה עולה ויורדת אם הם מותקנים בשאר חלקי הארץ.
בעקבות התרחבות מעגל הירי מרצועת עזה לטווחים הרחוקים יותר מעוטף עזה, המונח "צבע אדום" מתאר כיום גם אזעקה עולה ויורדת המתריעה על צורך בהתגוננות בפני ירי רקטות ברדיוס קרוב או רחוק יותר מרצועת עזה ואף בגזרות אחרות כגון טבריה או חיפה בירי רקטות מאזור לבנון.
בנוסף, במערכת צופרים זו של פיקוד העורף קיימת התרעה על חדירת כלי טיס עוין.
היסטוריה

המערכת הופעלה לראשונה בשנת 2004 בשדרות וביישובי עוטף עזה, על מנת להתריע על שיגור רקטות קסאם מתוך רצועת עזה. הכריזה מתבצעת באמצעות צופרי האזעקה של פיקוד העורף הפרושים בעיקר על גגות של מבני ציבור. במקרה של מטחים מושמעת מעין צריבה אלקטרונית המסמלת שהמטח עוד לא חלף ושיש להמתין במקלטים עד לקבלת הנחיות סותרות.
באשקלון הופעלה המערכת לראשונה ב-27 בפברואר 2008, לאחר שטילי קסאם וגראד פגעו פגיעות ישירות בבתי מגורים. מערכת ההתרעה הותקנה כשנה לפני הפעלתה, אך עיריית אשקלון חששה שמערכת הכריזה תופעל בכל פעם שישוגר טיל מהרצועה, ותגרום לאזעקות שווא אשר יובילו לירידת ערך הנדל"ן. לאחר שנתברר כי מערכת הכריזה לא מכסה את כל אזורי העיר אשקלון, הוחלט לחבר את מערכת ההתרעה של צבע אדום לאזעקות המלחמה הרגילות, כצפירה עולה ויורדת, כך שבנוסף למערכת הכריזה של צבע אדום הנשמעת בדרום העיר יושמעו גם צפירות עולות ויורדות בעיר בעת שיגור רקטה לעבר העיר. כמו כן, הוסיף פיקוד העורף כעשרה צופרים נוספים ברחבי העיר.
עד חודש יוני 2006 נקראה המערכת "שחר אדום", ושמה שונה ל"צבע אדום" ב-9 ביולי 2006 עקב תלונות רבות של תושבים ששמם או שמות ילדיהם הוא שחר.
בשנת 2004 חוברה למערכת צבע אדום המערכת "מאמין בריבוע", המערכת פותחה בחטיבה טכנולוגית ליבשה של מז"י, בשיתוף רפא"ל, מפא"ת, פיקוד העורף ומחלקת אמל"ח. מפתחי המערכת זכו בשנת 2009 בפרס ביטחון ישראל.
מערכת "מאמין בריבוע", העוסקת ברמה יומיומית בהתראה מוקדמת לתושבי הדרום בפני נפילת רקטות, הופעלה לראשונה בשנת 2004, אז חוברה למערכת "צבע אדום" בעוטף עזה. בהמשך סיפקה התראה לתושבי הצפון במלחמת לבנון השנייה ובשנים שלאחריה היוותה נדבך מרכזי ביכולת העמידה של תושבי הדרום במהלך מבצע 'עופרת יצוקה'. המערכת פותחה בחט"ל בשיתוף רפא"ל, מפא"ת, פקע"ר ומחלקת אמל"ח. בנימוקי הפרס נכתב: "ניתן לומר בוודאות כי המערכת הביאה להצלת חייהם של אזרחים רבים. קיומה של המערכת מאפשרת לתושבי אזור העימות להיכנס למרחבים מוגנים תוך המשך קיום שגרת חייהם במצב חירום – ובכך הוכחה תרומתה לחוסן העורף בעת מתקפה על המדינה".
אות ההתרעה מופץ מפיקוד העורף ליחידות הקצה באמצעות רשת תקשורת ייעודית שהוקמה ומתופעלת על ידי חברת "ביפר תקשורת ישראל" וללא קשר להפצת האות למערכות הצפירה העירוניות.
כיום מערכת ההתרעה עובדת בשיתוף פעולה עם מערכת כיפת ברזל. ניתן לקבל התרעה גם באמצעות אפליקציית מובייל.
הערות שוליים

↑  https://www.oref.org.il/12863-20247-he/Pakar.aspx
↑  מערכת אשדודס, הכירו את ההתראה החדשה כלי טיס עוין, באתר אשדודס
↑  שמוליק חדד, שדרות מתרגלת ל"שחר אדום" ברמקולים, באתר ynet, 12 באוקטובר 2004
↑  יובל אזולאי, אנשיל פפר ומיכל גרינברג, "צבע אדום" גם באשקלון, באתר הארץ, 29 בפברואר 2008
↑  הודעת דובר צה"ל מ-4 במרץ 2008: הפעלת צפירה בנוסף לאזעקת "צבע אדום" באשקלון
↑  יובל אזולאי, מערכת "צבע אדום" באשקלון תוחלף בצפירה, באתר הארץ, 4 במרץ 2008
↑  חנן גרינברג ושמוליק חדד, שדרותים, מעתה אימרו "צבע אדום", באתר ynet, 9 ביולי 2006
↑  יותם קניספל, פרס ביטחון ישראל למערכת "מאמין בריבוע" שפיתחה זרוע היבשה 25.6.2009 באתר זרוע היבשה
| הגנה מפני טילים בישראל  |
| --- | --- | --- |
| מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים | מערך ההגנה הרב-שכבתית של ישראל נגד רקטות וטילים |  |
| חץ 4 (בפיתוח) | טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, מיועד לירוט טילים בליסטיים בעלי ראשי קרב מתפצלים בחלל |  |
| חץ 3 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה אקסו-אטמוספירית נגד טילים בליסטיים ובפרט נגד טילים בליסטיים בין-יבשתיים |  |
| חץ 2 | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים ארוכי-טווח ובפרט נגד טילים בליסטיים |  |
| קלע חד (בפיתוח) | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד טילים היפר-סוניים |  |
| קלע דוד | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילי קרקע-קרקע לטווחים בינוניים-ארוכים ונגד טילי שיוט וכלי טיס |  |
| יהלום | מערכת טילי MIM-104D פטריוט משופרים נגד מטוסים ונגד רקטות וטילים לטווחים בינוניים |  |
| כיפת ברזל | טיל נגד טילים, מערכת הגנה נגד רקטות וטילים לטווחים קצרים ובינוניים, וכן נגד מטוסים. התצורה הימית מכונה כיפת מגן. |  |
| מגן אור | מערכת הגנה מקומית מבוססת נשק לייזר נגד פצצות מרגמה ורקטות קצרות-טווח, ידועה גם כ"קרן ברזל". מערכת דומה, שככל הנראה בעלת יכולות קטנות יותר נקראת "להב אור". |  |
| מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט | מערכות ההגנה נגד טילים לכלי רכב, כלי טיס וכלי שיט |  |
| לכלי טיס | לוחמה אלקטרונית • מוץ • נור • מגן רקיע |  |
| לכלי שיט | לוחמה אלקטרונית • ברק 1 • ברק 8 • ברק MX • כיפת מגן • תותח אוטומטי פלנקס (נוקמני) |  |
| לכלי רכב | מעיל רוח • חץ דורבן • מעגל איתן • כיפת רחפן |  |
| מערכות גילוי והתראה | מערכות גילוי והתראה |  |
| מכ"מים ומערכות התראה | מתקן המכ"ם בדימונה • מכ"ם אורן ירוק • מכ"ם אורן אדיר • מכ"ם ר"ז EL/M-2084‏ • מכ"ם EL/M-2083 • טל שמיים • הילה • צבע אדום |  |
| ערכים קשורים | ערכים קשורים |  |
| ראו גם |  מערך ההגנה האווירית של צה"ל • תעשייה ביטחונית בישראל • מנהלת חומה • רפאל מערכות לחימה מתקדמות • התעשייה האווירית לישראל • אלתא מערכות • אמפרסט מערכות • חץ (מערכת נגד טילים) |  |
פרוזדור ירושלים

פרוזדור ירושלים הוא השטח המחבר בין השפלה לירושלים ונמצא בגבולות הקו הירוק. אזור זה נכבש במלחמת העצמאות, במהלך פריצת הדרך לירושלים, והיה מוקף עד למלחמת ששת הימים בשטח ממלכת ירדן.
פרוזדור ירושלים אינו נבדל מבחינה משמעותית מאזורים גאוגרפים סמוכים לו מצפון ומדרום, והגדרת אזור זה היא צבאית-מדינית ולא גאוגרפית.
מקורו של המונח, המתאר את השטח המקשר בין ירושלים לערי החוף והמוצא אל הים, הוא כנראה בתקופה הצלבנית, אולם את משמעותו הגאופוליטית הנוכחית הוא קיבל מהצעת החלוקה של ועדת פיל ב-1937, על פיה השטח המקשר בין ירושלים ליפו יישאר תחת מנדט בריטי קבוע.
חשיבותו של השטח לישראל

מאז תחילת ההתיישבות היהודית בארץ ישראל היה צורך לשמור על נתיב בטוח למעבר בין השפלה לירושלים שם גרו תושבים יהודיים רבים. ללא מעבר בטוח ירושלים הייתה בסכנת מצור תמידית. למרות זאת, בראשית מלחמת העצמאות היו יישובים מועטים ביותר בפרוזדור המחבר בין ירושלים לשפלה. הקיבוצים קריית ענבים ומעלה החמישה היו הקיבוצים היחידים באזור ושם שכן כוח של הפלמ"ח שהיה אמור לאפשר מעבר חופשי של תנועה בנתיב שהיום בנוי עליו כביש 1.
המלחמה על הפרוזדור לירושלים

בתחילת המלחמה הערבים מהכפרים הסמוכים לאזור הצליחו לגרום נזקים כבדים לשיירות שנעו בתוואי השטח הקשה. בעיקר באזור שער הגיא שם הכביש מתפתל בתוך נחל ומסביבו הרים השולטים עליו. צה"ל עשה מספר התקפות במטרה לפתוח את הדרך לירושלים כמו מבצע נחשון. אך כל פעם הדרך נשארה פתוחה רק למספר שעות. עקב חוסר היכולת של ישראל לשלוט על הפרוזדור לירושלים, העיר הייתה נתונה במצור. בהמשך המלחמה, הצליח צה"ל במספר מבצעים לכבוש את כל רכסי ההרים השולטים על הכביש ואף הרחיב את הפרוזדור בעיקר לכיוון דרום. אך המעבר בין ירושלים לשפלה לא היה חופשי עד למלחמת ששת הימים כאשר צה"ל כבש את לטרון ובכך אפשר מעבר חופשי דרך כביש אחד.
לאחר המלחמה, הקרן הקיימת לישראל השקיעה משאבים ניכרים ביעור הפרוזדור.
נתיבי תחבורה בפרוזדור

מלבד כביש מספר 1 נבנו עוד שני כבישים שנסללו מאזור עין כרם בירושלים לשפלה, הראשון כביש 395 דרך רמת רזיאל לאזור בית שמש וכביש הגבורה המוביל לרמלה ורחובות והשני כביש 386 דרך בר גיורא וצור הדסה המוביל יחד עם כביש 375 לעמק האלה ובית שמש.
מערך תחבורה נוסף דרך הפרוזדור הם קווי הרכבת. ישנו קו רכבת ישן לירושלים העובר דרך נחל שורק. קו זה היה פעיל מהתקופה העות'מאנית ועד 1998 באופן כמעט רצוף. ב-1998 הוחלט לסגור את קו הרכבת בגלל בעיות טכניות והוא שב לפעולה ב-2005. מכיוון שקו זה הוא בתוואי שטח קשה ונבנה לפני שנים רבות זמן הנסיעה בו הוא ארוך ואין רבים שמשתמשים בו. משנת 2004 נבנה קו רכבת מהיר לירושלים שעובר דרך מודיעין. 
בחודש דצמבר 2019  נפתח קו הרכבת לכל אורכו מתחנת תל אביב ההגנה עד תחנה מרכזית ירושלים. קו זה עובר בחלקו במנהרות ועל גשרים על מנת לקצר את זמן הנסיעה. משך זמן הנסיעה לכל אורכו הוא במשך 28 דקות בלבד.
יישובים ישראלים בפרוזדור

לאורך השנים נבנו יישובים רבים בפרוזדור ויצרו שליטה ישראלית ברורה באזור.
רשימת יישובי פרוזדור ירושלים לפי סדר גובהם מעל פני הים:
ירושלים: 650 מטר (אזור עין כרם) - 860 מטר (שכונת גילה)
עמינדב: 842 מטר
אורה: 820 מטר
מבשרת ציון: 820-650 מטר
רמת רחל: 815 מטר
מעלה החמישה: 815 מטר
מבוא ביתר: 774 מטר
רמת רזיאל: 758 מטר
אבו גוש: 756-600 מטר
צור הדסה: 755 מטר
קריית ענבים: 750 מטר
צובה: 736 מטר
גבעת יערים: 726 מטר
קריית יערים: 721 מטר
בית נקופה: 720 מטר
בר גיורא: 718 מטר
שורש: 713 מטר
נס הרים: 707 מטר
מוצא עילית: 703 מטר
יד השמונה: 698 מטר
נווה אילן: 696 מטר
כיסלון: 694 מטר
שואבה: 662 מטר
בית זית: 653 מטר
עין נקובא: 641 מטר
מטע: 638 מטר
עין ראפה: 635 מטר
בית מאיר: 632 מטר
אבן ספיר: 625 מטר
מוצא: 610 מטר
נטף: 556 מטר
ראו גם

הרי ירושלים
הדרך ההיסטורית יפו–ירושלים
מסילת הרכבת יפו–ירושלים
השיירות לירושלים
מועצה אזורית מטה יהודה
נחל שורק
יער אשתאול
הערות שוליים

↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 8, עמ' 131, הערה 9.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 316601536   WorldCat (עם VIAF): 316601536 
משוריין, שריד למלחמה על פרוזדור ירושלים לצד הדרך (צולם בשנת 1950)
מלון מעלה החמישה. צילום מכיוון אבו גוש
המושב שורש
עין נקובא
עין ראפה
קים ג'ין-סו

קים ג'ין-סו (בקוריאנית: 김진수; נולד ב-13 ביוני 1992) הוא כדורגלן דרום קוריאני המשחק בג'אונבוק יונדאי מוטורס בעמדת המגן השמאלי.
קריירת מועדונים

ב-13 בינואר 2012 קים ג'ין-סו חתם באלבירקס ניאיגטה מליגת העל היפנית. ב-10 במרץ 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במשחק הליגה נגד פרונטייל קוואסאקי. ב-24 בנובמבר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0–1 נגד וגדלטה סנדאי.
ב-13 ביוני 2014 חתם בהופנהיים מהבונדסליגה.
ב-12 בינואר 2017 חתם בג'אונבוק יונדאי מוטורס מליגת העל של קוריאה הדרומית.
ב-30 באוגוסט 2020, קים חתם בא-נסר מליגת העל הסעודית.
קריירה בינלאומית

ב-20 ביולי 2013 קים ג'ין-סו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוריאה הדרומית בתיקו 0-0 נגד אוסטרליה.
נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022.
נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר גביע אסיה 2023.
תארים

ליגת העל של קוריאה הדרומית: 2017
הערות שוליים

↑  선수 명단 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדרום קוריאנית, 12 בנובמבר 2022 (בקוריאנית)
↑  2023 AFC 아시안컵에 참가하는 🇰🇷축구국가대표팀의 명단을 공개합니다! בחשבון הטוויטר הרשמי של התאחדות הכדורגל הדרום קוריאנית, 28 בדצמבר 2023 (בקוריאנית)
| נבחרת קוריאה הדרומית – גביע אסיה 2019 |
| --- | --- | --- |
|  1 סאונג-גיו •  2 יונג •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סה-ג'ונג •  9 דונג-וון •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 סונג-וו • 13 ג'ה-צ'אול •  14 צ'ול • 15 סונג-יון • 16 סונג-יונג • 17 צ'ונג-יונג • 18 אוי-ג'ו • 19 יאנג-וון • 20 יונג-וון • 21 ג'ין-יון • 22 מון-וואן • 23 יון-וו • מאמן: בנטו |  1 סאונג-גיו •  2 יונג •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סה-ג'ונג •  9 דונג-וון •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 סונג-וו • 13 ג'ה-צ'אול •  14 צ'ול • 15 סונג-יון • 16 סונג-יונג • 17 צ'ונג-יונג • 18 אוי-ג'ו • 19 יאנג-וון • 20 יונג-וון • 21 ג'ין-יון • 22 מון-וואן • 23 יון-וו • מאמן: בנטו | קוריאה הדרומית |
| נבחרת קוריאה הדרומית – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 סאונג-גיו •  2 ג'ונג-גיו •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סאונג-הו •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 ג'ון-הו •  14 צ'ול • 15 מון-וואן • 16 אוי-ג'ו • 17 סאנג-הו • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 קיונג-וון • 21 היוון-וו • 22 צ'אנג-הון • 23 טאי-וואן • 24 יו-מין • 25 וו-יאונג • 26 מין-קיו • מאמן: בנטו |  1 סאונג-גיו •  2 ג'ונג-גיו •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 וו-יונג •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 סאונג-הו •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 ג'ון-הו •  14 צ'ול • 15 מון-וואן • 16 אוי-ג'ו • 17 סאנג-הו • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 קיונג-וון • 21 היוון-וו • 22 צ'אנג-הון • 23 טאי-וואן • 24 יו-מין • 25 וו-יאונג • 26 מין-קיו • מאמן: בנטו | קוריאה הדרומית |
| נבחרת קוריאה הדרומית – גביע אסיה בכדורגל 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 סאונג-גיו •  2 קי-ג'ה •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 יונג-וו •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 היון-סאוק •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 סון-מין •  14 סאון-מין • 15 סונג-היון • 16 ג'ין-סאופ • 17 וו-יאונג • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 היון-גיו • 21 היון-וו • 22 יונג-וו • 23 טאי-וואן • 24 ג'ו-סונג • 25 ג'י-סו • 26 היון-ג'ון • מאמן: קלינסמן |  1 סאונג-גיו •  2 קי-ג'ה •  3 ג'ין-סו •  4 מין-ג'יי •  5 יונג-וו •  6 אין-באום •  7 יונג-מין •  8 היון-סאוק •  9 גיו-סונג •  10 ג'אי-סונג •   11 הי-צ'אן •  12 בום-קון • 13 סון-מין •  14 סאון-מין • 15 סונג-היון • 16 ג'ין-סאופ • 17 וו-יאונג • 18 קאנג-אין • 19 יאנג-וון • 20 היון-גיו • 21 היון-וו • 22 יונג-וו • 23 טאי-וואן • 24 ג'ו-סונג • 25 ג'י-סו • 26 היון-ג'ון • מאמן: קלינסמן | קוריאה הדרומית |
פריכיות אורז

| --- | --- |
פריכיות אורז ישראליות
פריכיות אורז ישראליות
 
 מאכלים
 סוג:  עוגת אורז 
 מוצא:  הפיליפינים 
 מרכיבים עיקריים:  פצפוצי אורז 
 ברכתו:  ראו הרחבה בערך
 
פריכיות אורז אמריקאיות
פריכיות אורז הן מאכל שטוח, פריך, יבש ואוורירי העשוי מאורז, בדומה לפצפוצי אורז. אוכלים את הפריכייה כחטיף בריא, והיא משמשת כמוצר בסיסי לדיאטה או כבסיס למרכיבים אחרים. לעיתים היא משמשת כתחליף לפרוסת לחם כחלק מדיאטה ולצורך בריאות. מאידך היו שהמליצו להימנע מאכילת פריכיות בשל חומרים המזיקים לגוף.
פריכיות הן בדרך כלל עגולות, אך קיימות גם מרובעות. לעיתים מכינים אותן עם תיבול ובטעמים, מלוחים או מתוקים.
קיימות פריכיות גם מדגנים אחרים, כגון תירס, כוסמין ועוד.
הפריכיות נמכרות ומיוצרות בעיקר בארצות הברית, באירופה ובישראל.
הברכה ההלכתית

ברכתן נתונה בפולמוס הלכתי, כמו הברכה על פצפוצי האורז.
פריכיות אורז שלא עברו בישול לדעת הרב שלמה זלמן אוירבך החזון עובדיה והאור לציון ברכתן האדמה. לדעת הרב יוסף שלום אלישיב ברכתן מזונות ולדעת הרב יהודה פישר ברכתן שהכל.
הערות שוליים

↑  4 דברים שלא כדאי לכם לאכול, אפילו בדיאטה, באתר ‏מאקו‏, 9 במאי 2013
↑  פריכיות אורז
↑  ענבל קרקו, בדקנו: מה עדיף לדיאטה - צנימים, פריכיות, או לחם?, באתר ynet, 13 בספטמבר 2008
↑  אוכל דיאטטי: האם אכלתי פריכיות אורז לשווא?, שירותי בריאות כללית
↑  מה מברכים על פיצפוצי אורז ועל פריכיות אורז?, רבני בית ההוראה, ט"ו אלול ה'תשע"ד
↑  ספר וזאת הברכה, עמודים 108–109.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
צימוד (תוכנה)

בהנדסת תוכנה, מדד צימוד (באנגלית: Coupling) מייצג את רמת התלות בין מודולים שונים באותה מערכת. מונח זה הומצא על ידי מהנדס תוכנה אמריקאי בשם לארי קונסטנטין, כחלק משיטה אשר פיתח להערכת איכות של תוכנה. מונח נוסף אשר הומצא במסגרת שיטה זו הוא מדד הלכידות (Cohesion), המתייחס לחוזק הקשר הפונקציונלי בין פעולות שונות תחת אותו מודול. רמת לכידות גבוהה, במקרים רבים, היא סימן לרמת צימוד נמוכה ולהפך.
בהערכת איכותו של קוד תוכנה, יועדף קוד בעל צמידות נמוכה, המהווה סימן לכך שהקוד תוכנן כהלכה ובנוי היטב. על מנת להשיג צמידות נמוכה, יש לתכנן כל מודול כיחידה עצמאית ככל הניתן, אשר תלויה כמה שפחות במודולים נוספים במערכת. במצב זה, במידה שיידרשו שינויים בקוד, אלו יבוצעו ביתר קלות כיוון ששינוי במודול מסוים לא יאלץ שינויים בכל המערכת.
שילוב של צמידות נמוכה ולכידות גבוהה הוא סימן לכך שהקוד בעל יכולת תחזוקה גבוהה, מצביע על חוסן, אמינות, יכולת שימוש מחדש ויכולת הבנה גבוהה של הקוד.
ראו גם

לכידות
תכנות מונחה עצמים
הנדסת תוכנה
צילום בטן

צילום בטן הוא צילום רנטגן של אזור הבטן. צילום זה מתבצע בקלות ובמהירות בחדר מיון, והוא כלי אבחנתי בעיקר עבור מצבים חריפים, שבהם יש צורך בבדיקות דחופות.
צילום רנטגן מתבצע על פי רוב בשכיבה במצב פרקדן, אולם ניתן גם לערוך צילומי בטן בעמידה ובשכיבה על הצד ועל הבטן. הצילום צריך לכלול את אזור הבטן מהגבול העליון של הכבד ועד למאחה עצמות החיק. האיברים הנבדקים בתצלום זה הם צינור העיכול, הכבד, הטחול, הלבלב, הכליות ודרכי השתן וחוליות עמוד השדרה הבטני.
הצבעים המשתקפים מן הצילום מעידים על סוג הרקמה שבה פגעה קרן הרנטגן. אזורים שחורים מעידים על אוויר, אזורים אפורים על רקמות רכות ואזורים לבנים על עצמות והסתיידויות, כאשר אזורים לבנים מאוד עשויים להעיד על חומרי ניגוד ומתכות. כאשר יש צורך בצילום של חלל צינור העיכול המלא באוויר, ועל כן קרני הרנטגן עוברות דרכו ולא מוחזרות, מכניסים לגוף חומר ניגוד, דרך הפה, בזריקה או בחוקן, אשר נראה בלבן על גבי הצילום. חומר הניגוד יכול להיות משולב בגרנולות המפיצות אוויר, אשר דוחק את חומר הניגוד אל דפנות צינור העיכול ויוצר כך ניגוד כפול. חומרי הניגוד הנפוצים הם בריום ויוד, אשר אינם נספגים במעיים. כאשר יש חשד לנקבים בצינור העיכול, לא משתמשים בבריום, מאחר שהוא עלול לגרום להידבקויות המעיים. כמו כן, מתן חומר הניגוד מחייב תפקוד כליות תקין והיעדר אסתמה.
צילום בטן משמש, בין היתר, לאבחנת חסימת מעיים, נקב במעיים, אבנים בכליות ואבני כיס מרה. יש לו ערך אבחנתי נמוך מאשר לצילום חזה והחשיפה בו לקרינה גבוהה יותר.
ראו גם

טומוגרפיה ממוחשבת
בדיקת אולטרה סאונד רפואית
דימות תהודה מגנטית
בטן חריפה
קשירה כימית

קשירה כימית היא צורה של קשירה רפואית שבה משתמשים בתרופות או בסמי הרגעה כדי להגביל את חופש התנועה של מטופלים.
העמדה בקהילייה הבינלאומית ובחלק ממדינות העולם מתריעה כנגד החלפת פרקטיקת הקשירה בפרקטיקה של בידוד או מתן תרופות מרגיעות שאינן בשימוש רפואי שוטף – המכונה 'קשירה כימית'.[דרוש מקור] דהיינו, את החשש כי פרקטיקה כוחנית אחת תוחלף באחרת. בעיני גופי זכויות אדם בינלאומיים, ארגונים מקצועיים וכדומה, השימוש באלה דומה רעיונית לשימוש בקשירה ועל כן יש לאסור עליו או למצער להגבילו כשם שנעשה הדבר לגבי קשירה.[דרוש מקור]
בעיה נוספת עם הקשירה הכימית, שהזרקת חומרים כימיים חזקים שלא לצורך למעשה פוגעת בגוף, כמאמר מנהל בית החולים שער מנשה, פרופ' אלכסנדר גרינשפון: "חלק מהמטופלים נמצאים בתנאים קשים. אנחנו לא בעד קשירה כימית, כי היא הורסת את הגוף".
פציעת מפרק שיא הכתף והבריח

| --- | --- |
 תחום:  רפואת חירום 
 מיקום אנטומי:  מפרק שיא הכתף והבריח 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  1261906 
 סיווגים
 ICD-10:  S43.1 
 
צילום רנטגן של פריקה במפרק שיא הכתף והבריח
פציעות של מפרק שיא הכתף והבריח הן סיבה שכיחה לכאב כתף. שלמות המפרק ויציבותו יכולים להיפגע בדרגות חומרה שונות, החל מנקע קל או מתון ועד לפריקה מלאה עם תזוזה גדולה וכליאתה של עצם הבריח מחוץ למפרק. המנגנון הנפוץ לפגיעה במפרק הוא חבלה ישירה לרום הכתף או נפילה על יד מושטת. הטיפול תלוי בסוג הפגיעה ולרוב הוא שמרני לפציעות קלות וניתוחי בפציעות חמורות יותר.
אפידמיולוגיה ומנגנוני פגיעה

פציעות מפרק שיא הכתף והבריח מהוות עשרה אחוזים מכלל פציעות הכתף. פריקות של המפרק מהוות שנים עשר אחוזים מכלל הפריקות בכתפיים. פציעות אלו מתרחשות לרוב בעשור השני לחיים, בעיקר בספורטאים של ספורט מגע כגון רוגבי, הוקי קרח ופוטבול אמריקאי. בהשוואה בין גברים לנשים שיעור פציעות גבוה פי חמישה בגברים.
מנגנון הפציעה הנפוץ ביותר הוא נפילה וחבלה ישירה לרום הכתף בעת שהזרוע סמוכה לגוף. החבלה דוחפת את עצם השכם לכיוון מטה ומרחיקה אותה מעצם הבריח בעוצמה הפוגעת במפרק שביניהן וברצועות המייצבות אותו. נפילה על יד מושטת יכולה להפעיל כוח עקיף על המפרק, דרך עצם הזרוע, הדוחף את עצם השכם לכיוון מעלה ומרחיקה אותה מעצם הבריח. תנועה חזקה כלפי מעלה יכולה לפגוע בשלמות המפרק אך אין ביכולתה לפגוע ברצועות חיצוניות למפרק המייצבות אותו.
מנגנוני פגיעה אפשריים נוספים הם זריקה קדימה של הגוף בעת תאונת דרכים, כאשר חגורת הבטיחות מקבעת את עצם הבריח וכן חבלה לעצם הבריח המפעילה כוח רב לכיוון מטה בעת שהזרוע רחוקה מהגוף.
אנטומיה של מפרק שיא הכתף והבריח

מפרק שיא הכתף והבריח מחבר בין עצם הבריח לעצם השכם והוא נקודת החיבור הגרמי של הגפה העליונה לשלד. המפרק מיוצב על ידי קופסית המפרק החלשה המחוזקת על ידי רצועת שיא הכתף והבריח. בנוסף לאלו, מיוצב המפרק על ידי רצועות חיצוניות חזקות בין עצם הבריח לזיז החרטום של עצם השכם. שמן המשותף של רצועות אלו, הרצועה הקונית והרצועה הטרפזית, הוא רצועת החרטום והבריח.
סיווג

הסיווג הנהוג לפציעות מפרק שיא הכתף והבריח הוא לשישה סוגים שתיאר רוקווד שלושת הסוגים הראשונים מתארים חומרת פגיעה הגדלה עם המספרים המונים את סוג הפגיעה ויתר הסוגים מתארים וריאציות נוספות של פריקה של המפרק.
סוג I מתאר פגיעה חלקית בשלמות קופסית המפרק. הקופסית לא קרועה לחלוטין אלא באופן חלקי, בדומה לנקע קל או מתון. מיקומן היחסי של עצמות המפרק נשמר ובמבט חיצוני או במישוש לא ניכר שינוי צורה במפרק.
סוג II מתאר קרע מלא של קופסית המפרק ושל רצועות שיא הכתף והבריח. עצם הבריח מוחזקת סמוכה למקומה על ידי רצועת החרטום והבריח, אך ממוקמת מעט גבוה יותר ממקומה הנורמלי. עצם השכם מסובבת מעט כך שהמרווח המפרקי גדל. רצועת החרטום והבריח פגועה חלקית, בעיקר החלק הקוני.
פגיעות מסוג I ו-II אופייניות במנגנוני פגיעה של נפילה על יד מושטת או תאונת דרכים.
סוג III הוא קרע מלא של כל הרצועות המחזיקות את עצם הבריח צמודה לעצם השכם, דהיינו קופסית המפרק, רצועות שיא הכתף והבריח ורצועת החרטום והבריח. שריר הדלתא ושריר הטרפז הנאחזים בעצמות המפרק עשויים להפגע גם הם. הזרוע נמצאת מעט שמוטה ממקומה והקצה המרוחק של עצם הבריח בולט כלפי מעלה. בהשוואה למפרק תקין בצד השני של הגוף, גודל הסטיה של עצם הבריח הוא 25–100 אחוזים. אפשר לדחוף את עצם הבריח חזרה מטה למקומה אך ברגע שמוסר הלחץ החיצוני, חוזרת עצם הבריח למיקום הגבוה האבנורמלי.
סוג IV מתאר נוסף לקרע מלא של הרצועות, גם סטיה לכיוון אחורי של עצם הבריח. עצם הבריח נלכדת בתוך סיבי שריר הטרפז ואי אפשר לדחוף אותה למקומה כמו בפגיעה מסוג III.
סוג V דומה לסוג III אך כולל התנתקות של חיבורי השרירים מעצמות המפרק. עצם הבריח ממוקמת בסטייה גדולה יותר מעלה לעומת פגיעה מסוג III, מרחק הגדול פי 3–5 מהמרחק במפרק בצד התקין של הגוף.
סוג VI מתאר קרע מלא של הרצועות והסטה של עצם הבריח לכיוון מטה וכליאתה מתחת לזיז החרטום או מתחת לשיא הכתף. פגיעה כזו יכולה להתרחש בעקבות חבלה חזקה על עצם הבריח לכיוון מטה בזמן שהזרוע רחוקה מהגוף. הכוח הרב הדרוש לפגיעה כזו צפוי לחולל נזקים ברקמות סמוכות.
פגיעות מסוג IV ו-V ובמיוחד מסוג VI הן נדירות יחסית לפגיעות מסוג I‏, II ו-III.