stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תהילים ל"ד
המזמור בתרבות

פסוק ב', זכה ללחן המושר מאת הזמרת אריאלה סביר.
פסוק ד', זכה לכמה לחנים אחד מהם ללחן המושר בכל רחבי העולם בעת הוצאת ספר תורה בבתי כנסת הספרדים שמקורו מהמנון מדינת מצרים בלחנו של האמן האיטלקי ג'וזפה ורדי ועוד לחנים נוספים.
פסוק ז' ח' ט', זכה ללחן המושר מאת הזמר מאיר חדד.
פסוק ט', זכה ללחן המושר מאת הזמר החסידי האמריקאי בני פרידמן ומאת הזמרים הישראלים יהונדב ועמית.
פסוק י', זכה ללחן המושר בפי קהילות חסידי באבוב גם במנהג המצווה טאנץ אצלם.
פסוקים י"ב – ט"ו, פסוקים אלו במזמור זה זכו לשני לחנים באלבומים של פרחי לונדון.
פסוקים י"ג – ט"ו, פסוקים אלו במזמור זכו ללחנו של הרב ברוך חיים חייט ראש ישיבת מערבא. השיר נכלל באלבומה של חוה אלברשטיין, החיטה צומחת שוב. השיר זכה לביצועים נוספים והידועים שבהם מפי הגבעטרון, נחמה הנדל, שולי נתן, וצמד רעים.
פסוקים י"ג – ט"ו, הוקלטו בשנת 2018 על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. ההקלטה נעשתה לקראת מצעד הגאווה השבעה-עשר בירושלים; היא נבחרה על ידי עמותת הבית הפתוח בירושלים ומיקרוסופט. את השיר מלווים חמישים נגני סימפונט רעננה בניצוחו של דוד זבה. בריאיון לאתר WDG סיפרה: ”כשהם פנו אלי, הם קצת חששו מהתגובה. השיר הזה הוא לא חלק מהדי אן איי המוסיקלי שלי, אבל אני אוהבת אותו עוד מהילדות, מטקסי חגים בבית ספר. הוא תמיד מרגש אותי ומרגשת אותי עוד יותר המחשבה שהפעם אשיר אותו על הבמה של אירוע סובלנות אהבה וקבלה, בעיר המיוחדת הזו שלנו... בעיני, אין תשובה נכונה יותר לקומץ האנשים שנותרו עדיין בתפיסת עולם ששייכת לעולם ישן ואחר. התשובה שלנו לשנאה, היא אהבה. מקווה מאד שכל מי שיהיה שם יצטרף אלי וישיר איתי ביחד בקול שיישמע ויגיע לכל בני האדם. סור מרע, עשה טוב בקש שלום ורדפהו”.
פסוק י"ט, זכה ללחן וסקיצה מאת ש. לוי.
צעקו - אייזיק האניג בלחן של ישראל באדאנסקי באלבום טביעת אצבע.
המזמור בליטורגיה

המזמור נאמר כחלק מפסוקי דזמרא של שבת ויום טוב.
הערות שוליים

↑  תהילים כ"ה - כ"ח, ל"ד -ל"ה, ל"ח, קל"ח ק"ג ו-ק"מ
↑  מאיר גרובר, עולם התנ"ך: תהלים א', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 156
↑  שמאי גלנדר, החוויה הדתית במזמורי תהילים, ירושלים: מוסד ביאליק, 2013, עמ' 75
↑  ספר בראשית, פרק כ'
1 2  "בשנותו את טעמו" משמעותו ששינה את שכלו, שהתחזה לשוטה.
↑  שמואל א', כ"א, י"א–ט"ז
↑  מנחם נאור, מחקרים בנוסח תהלים ל"ד, בית מקרא: כתב עת לחקר המקרא ועולמו, חוברת ד', קכ"ז כרך ל"ו, ירושלים, מוסד ביאליק, תמוז-אלול, תשנ"א, עמ' 377
↑  יאיר זקוביץ, דוד-מרועה למשיח, ירושלים, יד בן צבי, 1995, עמ' 154
↑  מאיר גרובר, עולם התנ"ך: תהילים א, תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 157-156
↑  אריאלה סביר בלחן לפסוק אברכה את השם בכל עת תמיד תהילתו בפי (תהלים לד ב)
↑  גדלו לה' אתי בלחן עולמי המוכר ומפורסם בבתי כנסיות הספרדים הולחן ל"ברכה לאדון" ליום שלום להסדר תעלת סואץ למצרים, הלחן בדקה ה2:37, מוגש מאת אריה יואלי
↑  ביצוע נוסף לפסוק גדלו לה' אתי2
↑  ביצוע נוסף לפסוק גדלו לה' אתי3
↑  ביצוע נוסף לפסוק גדלו לה' אתי4
↑  זה עני קרא וגו' ביצוע מאת הזמר מאיר חדד שנת 2019
↑  טעמו וכאן כי טוב השם, לחן מאת בני פרידמן
↑  טעמו וכאן כי טוב השם מאת הרב יהונדב ועמית
↑  הלחן של יראו את השם קדושיו של חסידי באבוב בעריכת הרב יהונתן שטנצל ב"ר שלמה שטנצל מייסד המשנה היומית
↑  פרחי לונדון לכו בנים, בדקה ה2:30
↑  מי האיש מלוה מלכה בביצוע הרב ברוך חיים חייט ראש ישיבת מערבא
↑  שירי האלבום 'החיטה צומחת שוב', אלבומה של חוה אלברשטיין אתר NMC
↑  מילות השיר, שמות המבצעים וביצוע של חוה אלברשטיין אתר שירונט
↑  Dana International (2018-07-30), דנה אינטרנשיונל - מי האיש - Dana International, נבדק ב-2024-08-17
1 2  מי האיש, באתר Dana International community
↑  ביצוע הלחן לפסוק, קרוב השם לנשברי לב ואת דכאי רוח יושיע, מאת ש. לוי בוצע בתאריך 1.1.2021
| מזמורי ספר תהילים |
| --- | --- | --- |
| מזמורים בנוסח המסורה | א' • ב' • ג' • ד' • ה' • ו' • ז' • ח' • ט' • י' • י"א • י"ב • י"ג • י"ד • ט"ו • ט"ז • י"ז • י"ח • י"ט • כ' • כ"א • כ"ב • כ"ג • כ"ד • כ"ה • כ"ו • כ"ז • כ"ח • כ"ט • ל' • ל"א • ל"ב • ל"ג • ל"ד • ל"ה • ל"ו • ל"ז • ל"ח • ל"ט • מ'  • מ"א • מ"ב • מ"ג • מ"ד • מ"ה • מ"ו • מ"ז • מ"ח • מ"ט • נ' • נ"א • נ"ב • נ"ג • נ"ד • נ"ה • נ"ו • נ"ז • נ"ח • נ"ט • ס' • ס"א • ס"ב • ס"ג • ס"ד • ס"ה • ס"ו • ס"ז • ס"ח • ס"ט • ע' • ע"א • ע"ב • ע"ג • ע"ד • ע"ה • ע"ו • ע"ז • ע"ח • ע"ט • פ'  • פ"א • פ"ב • פ"ג • פ"ד • פ"ה • פ"ו • פ"ז • פ"ח • פ"ט • צ' • צ"א • צ"ב • צ"ג • צ"ד • צ"ה • צ"ו • צ"ז • צ"ח • צ"ט • ק' • ק"א • ק"ב • ק"ג • ק"ד • ק"ה • ק"ו • ק"ז • ק"ח • ק"ט • ק"י • קי"א • קי"ב • קי"ג • קי"ד • קט"ו • קט"ז • קי"ז • קי"ח • קי"ט • ק"כ • קכ"א • קכ"ב • קכ"ג • קכ"ד • קכ"ה • קכ"ו • קכ"ז • קכ"ח • קכ"ט • ק"ל • קל"א • קל"ב • קל"ג • קל"ד • קל"ה • קל"ו • קל"ז • קל"ח • קל"ט • ק"מ • קמ"א • קמ"ב • קמ"ג • קמ"ד • קמ"ה • קמ"ו • קמ"ז • קמ"ח • קמ"ט • ק"נ |  |
| מזמורים חיצוניים | קנ"א • קנ"ב • קנ"ג • קנ"ד • קנ"ה |  |
תהילים ל"ד בכתב יד פארמה
שלט עם הכיתוב "בקש שלום ורדפהו - החזירו אותם הביתה" במהלך עצרת למען שחרור החטופים במהלך מלחמת חרבות ברזל
גאורגיה במשחקים האולימפיים לנוער

גאורגיה משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער שהתקיימו מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010). לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הגאורגים אחת עשרה מדליות, מתוכן מדליית זהב יחידה. גאורגיה משתתפת גם במשחקי החורף האולימפיים לנוער.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של גאורגיה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה חמישה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד יחידה בענף ההיאבקות בקטגוריית משקל עד 63 ק"ג נערים בסגנון היאבקות חופשית. המשלחת גם דורגה במקום הרביעי בקטגוריית משקל עד 100 ק"ג נערים בסגנון היאבקות חופשית ספורטאי המשלחת הגיעו להישגים בענף הג'ודו בה דרוגו במקום החמישי בקטגוריית משקל עד 66 ק"ג נערים. המשלחת לא רשמה הישגים בענף השחייה.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג היא הגדולה ביותר שגאורגיה שלחה עד כה. המשלחת מנתה 12 ספורטאים שהתחרו בשבעה ענפים. המשלחת זכתה בשלוש מדליות. המשלחת רשמה הישגים בענפים היאבקות עם זכייה במדליית כסף בקטגוריית משקל עד 76 ק"ג נערים בסגנון היאבקות חופשי ומדליית ארד בקטגוריית משקל עד 63 ק"ג נערים בסגנון היאבקות חופשי, וג'ודו עם זכייה במדליית כסף בקטגוריית משקל עד 81 ק"ג נערים ודירוג במקום החמישי בקטגוריית משקל עד 52 ק"ג נערות. בענף האתלטיקה ספורטאי המשלחת העפילו לשני גמרים ודורגו במקום השביעי בקפיצה משולשת נערים וקפיצה לרוחק נערות. המשלחת לא רשמה הישגים בענפים אגרוף, התעמלות, סיף ושחייה.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף

גאורגיה השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער החל מראשיתם באולימפיאדת הנוער אינסברוק וכללה שני ספורטאים שהתחרו בענף הסקי אלפיני. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים משמעותיים אך גם לא הגיעו למקומות האחרונים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער לילהאמר מנתה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. ספורטאי המשלחת דורגו במקום האחת עשרה בטורניר הנערים בענף הלוז'. בענף הסקי אלפיני המשלחת, בדומה לאולימפיאדת הנוער אינסברוק, לא רשמה הישגים משמעותיים.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף > אולימפיאדת הנוער לוזאן (2020)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער לוזאן הייתה המשלחת הגדולה ביותר ששלחה גאורגיה עד כה ומנתה עשרה ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית ארד יחידה.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

גאורגיה במשחקים האולימפיים
גאורגיה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
עלילות ארץ גושן

| --- | --- |

 סוגה:  דרמה קומית, דרמה תקופתית
 יוצרים:  אסי צובל   אלון רותם
 כותבים:  אסי צובל   אלון רותם   נדב רוזיאביץ'   לירז ברוש
 בימוי:  יואב אליצור
 שחקנים:  עופר בן שבת עומרי לוי מני גרוס אור אדרי שחר פרחי אלון מרגלית אבישי שטרית שרוליק פניאל נועם לוי יואל פריימן יאיר להמן גיל קפטן טוביה רוזנפלד אסי צובל
 פסקול:  אופיר אלכסנדר
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מקום התרחשות:  גושן 
 מספר עונות:  10
 מספר פרקים:  122 (נכון ל-2022)
 הפקה
 מפיק:  צבי יהודה הרלינג אדוה שושן גלית בורק
 מפיקים בפועל:  אדם בן דוד
 חברת הפקה:  לביא הפקות
 הפצה:  ערוץ מאיר לילדים
 עורכים:  יקיר גרוסר ציביה יעקב
 אתר צילומים:  ירושלים
 צלמים:  אופיר דרעי אלון רבינוביץ ארז חדד איתי בן עזרא איתי אסקל איתי נצר מתניה אופיר
 אורך פרק:  15-25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ מאיר לילדים
 תקופת שידור מקורית:  18 ביוני 2014 – הווה
 קישורים חיצוניים
 עמוד הסדרה באתר ערוץ מאיר לילדים
 
עלילות ארץ גושן היא סדרת דרמה קומית ישראלית, שמשודרת בערוץ מאיר לילדים החל מ-2014. יוצרי הסדרה הם אסי צובל ואלון רותם, ובמאי הסדרה הוא יואב אליצור.
מאורעות הסדרה מתרחשים בארץ גושן בסוף תקופת שעבוד בני ישראל במצרים, לאורך התקופה בה משה ואהרן דורשים מפרעה מלך מצרים להוציא את בני ישראל מארצו, וסירובו של פרעה גורם לכך שהקב"ה מנחית על העם המצרי עשר מכות. נכון ל-2024, העונה הנוכחית עוסקת במכת ארבה, המכה השמינית מבין עשר המכות.
סקירת סדרה

| עונה | עונה | שם העונה | פרקים | תקופת שידור מקורית ישראל> שידור ראשון | תקופת שידור מקורית ישראל> שידור אחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | - | 15 | 2014 | 2014 |
|  | 2 | דם | 15 | 2014 | 2014 |
|  | 3 | צפרדע | 15 | 2014 | 2015 |
|  | 4 | כינים | 12 | 2015 | 2015 |
|  | 5 | ערוב | 15 | 18 באפריל 2016 | 2016 |
|  | 6 | דבר | 15 | 2017 | 2017 |
|  | 7 | שחין | 18 | 15 במרץ 2018 | 18 ביולי 2018 |
|  | 8 | בריחה בזמן | 5 | 23 בדצמבר 2020 | 20 בינואר 2021 |
|  | 9 | ברד | 12 | 11 באפריל 2022 | 27 ביוני 2022 |
|  | 10 | ארבה | 14 | 17 באפריל 2024 | 7 באוגוסט 2024 |
עלילה

הסדרה מתמקדת בקורותיהם של פרץ ויוחנן העברים, אחים תאומים המתגוררים בארץ גושן יחד עם אביהם, נחשון משבט יהודה, שעובד כשוטר בערי המסכנות שבהם מעבידים המצרים את בני ישראל בעבודת פרך. פרץ ויוחנן לומדים בבית הספר אצל המורה למך, וחברים בתנועת הנוער "בני בני", שאת הסניף המקומי שלה מנהל אליצור. רוב המאורעות בסדרה מתרחשים באחד מן המקומות הללו, או במגרש בו הם מבלים ומשחקים יחד עם חבריהם העברים שבראשם עירא משבט לוי, ופפירוס המצרי, בנו של רעמסס, הנוגש (מושל) הראשי של ארץ גושן. הסדרה היא סדרת דרמה שאינה המשכית, ורוב הפרקים הם סיפור בעל ערך חינוכי שיכול לעמוד בפני עצמו.
עלילה > עונה 1

בפרק הבכורה, "תרי זוזי", נחשון קונה לפרץ ויוחנן מתנה ליום ההולדת ה-10 - גדי, והם מתאכזבים מכך כיוון שציפו לקבל גמל סודני, כמו שקיבל עירא. פרץ מעמיד את הגדי למכירה, ומוכר אותו בזוז לפפירוס. יוחנן משכנע את פרץ לקנות את הגדי בחזרה מכיוון שנחשון עבד בשבילו יום שלם ושילם עליו שני זוזים, ופפירוס מסכים למכור להם את הגדי בחזרה בזוז, ובתנאי שהם ישחקו איתו במשך יומיים ב"נוגשים ועבדים", כלומר יהיו עבדים שלו ויאווררו אותו בעזרת ענפי דקל. לאחר מכן הם מגלים שהמתנה לא כל כך גרועה, והגדי יודע לדבר בחרוזים, וקורא לעצמו "חדגא". פרץ ויוחנן מזהירים את חדגא שלא לדבר בפני זרים, מחשש שהמצרים ישמעו על כך וייקחו אותו לארמון פרעה.
חדגא אוהב לאכול הכל, והוא אוכל אפילו את המטלה שיוחנן היה צריך להגיש בבית הספר למורה למך. פרץ ויוחנן מביאים מהיריד הגדול של המצרים גלילי פפירוס, חדגא מנסה להכין מהם פשטידה, אבל במקום זאת יוצא לו כדור, והם ממציאים את משחק הכדורגל. הכדור נאבד ופתאום מתגלה שלפפירוס גם יש כדור, מה שגורם לפרץ לחשוד בו שהוא גנב את הכדור. בסוף מתגלה שחדגא אכל את הכדור, והם מתפייסים.
בינתיים משה ואהרן באים לארמון פרעה ודורשים ממנו בשם אלוהי ישראל לשלח את בני ישראל ממצרים, מה שגורם להחמרת תנאי העבדות, וב"סניף" של "בני בני" מתחילים בפעילויות הכנה ליציאה ממצרים ולמסע לארץ המובטחת דרך במדבר סיני. לאורך הסדרה פרץ ויוחנן מנסים במגוון דרכים לקדם את היציאה ממצרים ולהקל על בני ישראל בעבדות הקשה. כשמשה ואהרן מבצעים לפני פרעה את הנס של הפיכת המטה לנחש ולהפך, פרץ חושב שהוא גם יכול, ומנסה בעצמו להפוך מטה לנחש. במקביל יוחנן מנסה לבנות מכונה ליצור לבנים על מנת להקל על העבדים, אבל שניהם נכשלים במשימתם.
יום אחד פפירוס מקבל במתנה תוכי מדבר, וההתרברבות שלו גורמת לפרץ לפלוט את העובדה שחדגא יודע לדבר. פפירוס מספר על כך לרעמסס, שחושב שחדגא הוא אליל, ומחרים אותו ל"אוצר האלילים של פרעה". פרץ ויוחנן מתחפשים לעצים מדברים, משכנעים את רעמסס שהם אלילים, והוא מוביל אותם היישר לאוצר האלילים של פרעה. שם הם פוגשים את חדגא, אבל פתאום הם מגלים שאין להם איך לצאת מאוצר האלילים, ששמור בצורה הדוקה ביותר. בנס בדיוק באותו יום מתחילה מכת דם, בה אהרן מכה בהיאור לעיני פרעה, והופך את מימיו לדם. כל המצרים, כולל שומרי אוצר האלילים הולכים ליאור לראות את הפלא, ופרץ ויוחנן יוצאים מאוצר האלילים של פרעה יחד עם חדגא.
עלילה > עונה 3 (מכת צפרדע)

יום ההולדת של חדגא מתקרב, אבל פרץ עסוק בארגון הפגנה נגד המחירים הגבוהים בשוק, ויוחנן עסוק בעבודות של בית הספר. חדגא מחליט לעשות לעצמו יום הולדת, ובסוף פרץ ויוחנן מבינים שצריך להתייחס גם לחדגא ומארגנים לו יום הולדת שווה.
הצפרדעים מקרקרות ומשגעות את המצרים, וביניהם פפירוס שלא מצליח להירדם בלילה. הוא נכנס בלי הזמנה לגור בבית של יוחנן ופרץ כדי למצוא שם מחסה מהצפרדעים, ונחשון מנחה את פרץ ויוחנן ללכת בדרכו של אברהם אבינו מכניס האורחים, ולא לסלק את פפירוס מהבית. בשלב מסוים פפירוס נהיה בלתי נסבל, הוא משתלט על המיטה של יוחנן שנאלץ לישון על הרצפה, אוכל המון, גומר את המים החמים במקלחת, משנה את עיצוב הבית על דעת עצמו, וחדגא צריך לשמור על שתיקה כל הזמן מחחש שפפירוס יספר לרעמסס שהוא מדבר. גם החברים בכיתה צוחקים עליהם ומעודדים אותם לסלק את פפירוס מהבית, כשבסוף פרץ ויוחנן משתכנעים ומסלקים אותו לרחוב. כשנחשון מגלה שפפירוס ישן ברחוב, הוא מכריח את פרץ ויוחנן להחזיר את פפירוס לביתם, והם מגלים שזה לא כזה נורא שהוא בבית, ואף על פי שהוא מצרי, הוא יכול להיות חבר טוב ולעזור להם, כגון בקניית פירות ומאכלים שיש רק למצרים. מכיוון שפפירוס שוהה בבית רוב הזמן, הוא מגלה שלנחשון יש כישרון שירה והוא מארגן לו הופעה בשם "השוטר המזמר".
יום אחד מגיע לביתם של פרץ ויוחנן אריה פרוותי, סוחר הגדיים שמכר לנחשון את חדגא בשני זוזים. הוא דורש לקנות את חדגא בחזרה, בטענה שאם היה יודע שהגדי מדבר הוא לא היה מוכר אותו בשני זוזים בלבד, ומנסה לשדל אותו לבוא איתו לקרקס. מכתב מאמם של פרץ ויוחנן שמתגוררת בארמון פרעה, נותן לסוחר רעיון לשקר לחדגא ולטעון שהוא יודע איפה בארץ כנען נמצא עדר הכבשים שממנו חדגא נלקח, והוא יחזיר אותו למשפחתו. חדגא משתכנע והולך עמו לקרקס, כשלבסוף פרץ ויוחנן מסתננים לקרקס בתחפושת של כבשים, מצליחים להוכיח שהסוחר משקר ומחזירים את חדגא לבית.
יוחנן עושה חיל בלימודיו וממציא המצאות נוספות, ולאחר מבחן קשה שאותו הוא עבר בהצטיינות, הוא מתקבל לתוכנית היוקרה למחוננים "מצרים אלפיים", אותה מנהל רעמסס, שמכשירה נערים צעירים להיות חרטומים. הוא מהווה גאווה למשפחתו ולעמו, בתור הנער העברי הראשון שמתקבל לתוכנית. לאחר זמן מועט הוא מתחיל להתקרב לחביריו המצרים כדי לקבל הערכה ומעמד גבוה ב"מצרים אלפיים", ובמקביל הוא מתרחק מחביריו העברים. הוא משנה את שמו לשם מצרי, מדבר במצרית, ולובש לבוש מצרי שגורם לאנשים רבים לבלבל בינו לבין הארי פוטר, המכשף הגדול ביותר במצרים. מה שגורם לכך שהצפדרעים מתחילות להיכנס לארץ גושן. יוחנן מבין שבשביל לקבל הערכה אמיתית הוא לא צריך לנסות לשנות את עצמו, אלא להמשיך להיות גאה בזהותו העברית.
בסוף העונה אליצור יוצא לשליחות ריגול חשאית ומסוכנת למען היציאה ממצרים, והוא ממנה את פרץ להחליף אותו בתפקיד המדריך של הסניף עד שיחזור מהשליחות.
עלילה > עונה 5 (מכת ערוב)

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
מכת הערוב מכה במצרים, ורעמסס בורח לאיים הקריביים מאימת חיות הטרף. אחיו פיתום, מחליף אותו בתפקיד הנוגש הראשי של ארץ גושן, ובניהול התוכנית "מצרים אלפיים". ביום שבו הוא מגיע, הוא מסביר לנערים המחוננים שביום הזה, שמגיע אחת ל-444 שנה, אפשר לבצע "סוד חרטומי עתיק", ולהעלים חפצים על ידי התרכזות באמירת לחש קסם מיוחד. רוב הנערים המצרים מצליחים לבצע את הכישוף, אך יוחנן נכשל במשימה. בדרך לבית הוא פוגש את עירא שטוען שיוחנן מתחבר לחברים המצרים יותר מלחבריו העברים ומזלזל בו. יוחנן שהיה מעוצבן מכך שלא הצליח במשימה, מתעצבן עוד יותר ומנסה להעלים את עירא בעזרת הכישוף, שלמרבה ההפתעה מצליח, ועירא נעלם. יוחנן חוזר לבית מבוהל, ותוך שעות ספורות כל שבט לוי וחבריו של עירא מחפשים את עירא בכל רחבי ארץ גושן. יוחנן רץ מיד לבית של פיתום ושואל אותו כיצד אפשר להחזיר את עירא, ופיתום אומר לו, שאם הוא יעלים את עצמו, הם יוכלו לחזור ביחד. מיד אחר כך הוא מעלים את עצמו בעזרת הכישוף, ומגיע ל"שום מקום" שבו נמצא עירא. הוא לא מצליח להחזיר את עירא, והם מתייאשים ומתחבקים במחוות חברות, שגורמת לביטול הכישוף ולחזרתם לארץ גושן.
עלילה > עונה 8 (בריחה בזמן) - מיני עונה

פרץ, יוחנן, ועירא, הולכים לחפש את האוצר האגדי המכושף, הטמון בפירמידה האגדית והמסתורית של "חומוסצ'יפסלט חריף בלי עמבה השני". במשך כל הדרך הם מתווכחים כמה חלקים באוצר יקבל כל אחד, ומתכננים מה הם יעשו עם האוצר האגדי. כשהם מגיעים לחדר בו נמצא האוצר, פרץ לא מתאפק וחוטף את תיבת האוצר. הקירות מתחילים לרעוד ולקרוס, והם בורחים מהחדר ומנסים לצאת מהפירמידה. יוחנן ועירא יוצאים החוצה, אבל פרץ מכושף מכיוון שהוא נגע בתיבה, ובכל פעם שהוא מנסה לצאת מהפירמידה, הוא חוזר אחורה בזמן לזמן בו הוא נגע בתיבה. בהמשך גם יוחנן ופרץ נוגעים בתיבה ונהיים מכושפים, כשבסוף הם מפענחים את הכתובת על קיר הפירמידה, מבינים שבעל הגאווה שרוצה לקחת את התיבה לעצמו נהיה מכושף אם הוא נוגע בתיבה, אבל אם הם ייקחו ביחד את התיבה הם יחשבו "החולקים במידת הענווה", ויוכלו לצאת החוצה. כשהם עוברים את מפתן הדלת יחד עם התיבה, התיבה נעלמת והדלת נסגרת מאחוריהם, כשבידם נשאר מטבע קטן שהם מצאו בפירמידה. הם אמנם יוצאים בלי אוצר גדול, אבל לומדים מוסר השכל ולקח חינוכי על חברות וענווה. המטבע נתרם לקכק"ל, והם רושמים את התרומה בספר דברי הימים על שם "החברים".
עלילה > עונה 9 (מכת ברד)

על העברים בארץ גושן מוטל סגר בעקבות בריחתו של עבד עברי שרצח מספר מצרים, שבהמשך מתברר שהוא גרשון, דודם של פרץ ויוחנן. עירא, שגילה את זהותו של גרשון, מחליט לא להסגיר אותו, אך גרשון מסגיר את עצמו. לאחר מכן, הוא מספר לרעמסס ששני שרים שתכננו מרד בפרעה, כמעט רצחו אותו. גרשון משתחרר, וממשיך לשהות בביתם של פרץ ויוחנן. לאחר מכן, פרץ ויוחנן רוצים ללכת למופעו של הקוסם הגדול בכל מצרים - מגניפיקוס, אך לאחר מכן מתחרטים כי רואים שחדגא חולה ולא חורז חרוזים. בהתחלה הם עצובים על שיפספסו את המופע - כי הם צריכים לשמור על חדגא, אך יוחנן מציע שישמרו עליו במופע. כשהם מגיעים למופע יחד עם חדגא, השומר אומר להם שאסור להם להכניס אותו למופע, אך הם יכולים להשאיר אותו בחוץ. הם משאירים את חדגא בחוץ ונכנסים למופע. בינתיים, הקוסם מגלה שחדגא מדבר, ולוקח אותו אליו. אך כדי שפרץ ויוחנן לא יחשדו, הוא שם בעגלה שאיתה הביאו את חדגא למופע, גדי אחר. מגניפיקוס מתכנן להשתמש בחדגא למופעיו. בינתיים פרץ ויוחנן חוזרים הביתה ומגלים לדודם גרשון שחדגא מדבר. גרשון לא מאמין להם, והם בתגובה אומרים לחדגא לדבר, אך הוא לא מדבר. כשמגיש החדשות יעקב מרתון מודיע שהקוסם מגניפיקוס מופיע עם גדי מדבר - האחים מבינים שחדגא נחטף. מגניפיקוס מציג את חדגא במופעיו, והחדגא משתתף במופע בעל כורחו. פרץ ויוחנן זכו בסיור במאחורי הקלעים, והם מתכננים להשתמש בסיור עם הקוסם כדי לדבר איתו על כך שהוא חטף את חדגא. כשהם מגיעים אל מאחורי הקלעים, מגניפיקוס טוען שחדגא שייך לו ומצווה על שומריו לזרוק את פרץ ויוחנן לבוץ. באחד ממופעיו של הקוסם מבקר השר הממונה על הצגות ומופעים במצרים. מגניפיקוס יודע שאם המופע ימצא חן בעיני השר - הוא יצא עם חדגא לסבב הופעות בכל מצרים. כמה דקות לפני המופע מגניפיקוס מצווה על השומר לקחת את חדגא לבמה. בינתיים פרץ ויוחנן משמיעים עם מכשיר שמחקה קולות את קולו של חדגא. הקוסם והשומר רצים החוצה כי הם חשבו שלקחו את חדגא, ופרץ ויוחנן עולים לבמה ומחזירים את חדגא לביתם, ושמים את הגדי שהיה אצליהם עד כה (כשחדגא היה אצל הקוסם) על הבמה. מגניפיקוס נכשל במופע מכיוון שהגדי לא מדבר, ובבית - גרשון שומע שחדגא מדבר למרות לפני זה הוא לא האמין לכך.
מאפייני הסדרה

אף על פי שמאורעות הסדרה מתרחשים בעת העתיקה, בתקופת שעבוד מצרים, הסדרה אינה מתיימרת להציג באמת את התקופה בה היא מתרחשת, וחלק מהעובדות מוצגות בה בצורה מעוותת על מנת להתאים לעלילה. דברים מסוימים מוצגים בה בצורה מוגזמת וקומית, ואע"פ שהסדרה מתרחשת בעת העתיקה, קיימים בה מושגים רבים שלא באמת מתאימים לתקופה, תוך שימוש בפרודיות רבות על מושגים ביהדות ומושגים וחפצים מהעת החדשה. למשל, המצאות רבות של יוחנן, הומצאו בתקופה הרבה יותר מאוחרת מתקופת שעבוד מצרים.
סיפורי שעבוד בני ישראל ועשר המכות מוצגים בסדרה כפי שהם מתוארות במקרא, במדרשי האגדה, ובשאר המקורות היהודיים לסיפור זה.
המצרים מוצגים בסדרה כמוגי לב, פחדנים, וטיפשים שמאמינים באמונות טפלות, אך גם כאכזריים ביותר, עד כדי טיפוח רגש האכזריות, ושנאת החמלה והרחמים. המצרים אמנם מדברים בעברית, אבל באלפבית שלהם לא קיימת האות רי"ש, והם מבטאים אותה כלמ"ד, מה שיוצר אפקט קומי המבלבל בין זוגות מילים כמו שיעור ושיעול, כישרון וכישלון, זכירה וזחילה, ועוד.
מכיוון שקהל היעד של הסדרה הם ילדים דתיים או חרדים שומרי מצוות, הסדרה שומרת על צניעות ועל איסור ההסתכלות באישה בצורה מוחלטת, ולכן כל השחקנים הם גברים (למעט בפרק אחד בו מופיעה סבתא של פרץ ויוחנן). אמם של פרץ ויוחנן, יהודית, לא מופיעה כלל בסדרה, כיוון שעובדת בארמון פרעה ואינה מגיעה לביתה.
מאפייני הסדרה > משפטים אופייניים

חלק מן הדמויות הראשיות מאופיינות על ידי ביטויים קומיים אופיינים להן:
עירא שולף את המשפט "זו פגיעה באחדות העם", בכל פעם שמישהו עושה משהו שנוגד את דעתו.
כשמישהו עונה "פיתום ורעמסס" לשאלה "מה פתאום?", פיתום ורעמסס צצים משום מקום, ושואלים "קראתם לי?".
כשאליצור רוצה לחזק את דבריו, הוא מאיים שאם מה שהוא אמר לא יקרה, "במקום להיגאל - ניגעל".
כשחדגא מדבר על עצמו הוא נוטה להסתבך בניסוח, למשל: "אמרתי לעצמי, כלומר חדגא אמר לי, כלומר אני אמרתי לחגדא...
מאפייני הסדרה > פרודיות

בסדרה משולבות פרודיות רבות, בין על מושגים ביהדות, ובין על מושגים וחפצים מהעת החדשה. כבר בפרק הראשון, נחשון קונה גדי בשני זוזים, פרודיה על הפיוט חד גדיא, בו מסופר ש"אבא" קנה גדי בשני זוזים, וחתול טרף אותו. בסוף העונה הראשונה הוציא ערוץ מאיר לילדים את הקליפ "חד גדיא", שמשתמש גם הוא בפרודיה זו, ומוצגים בו חדגא הגדי ושאר שחקני הסדרה. שמה של תנועת הנוער בה חברים פרץ ויוחנן היא בני בני, פרודיה על שמה של תנועת הנוער בני עקיבא, ובהמשך הסדרה הם מקימים את ארגון "הרועה" לשמירה על עדרי הצאן של בני ישראל, פרודיה על הרועה, קבוצה של חברי השומר שפעלה בארץ ישראל מימי העלייה השנייה ועסקה ברעיית צאן. בנוסף, מספר פעמים בסדרה מוזכר ארגון קכק"ל - קרן כמעט קיימת לישראל, פרודיה על ארגון קק"ל - קרן קיימת לישראל.
כמו כן, שמו של המכשף הגדול ביותר במצרים הוא "הארי פוטר", כשמה של הדמות הראשית בסדרת ספרי הפנטזיה המפורסמת, הארי פוטר, ושמם של הנוגשים הראשיים של ארץ גושן הוא פיתום ורעמסס, כשם הערים שבנו בני ישראל למצרים, פיתום ורעמסס.
הערות שוליים

1 2 3 4  עונות 1-4 צולמו ושודרו ברצף ואחר כך חולקו באתר לעונות.
↑  ע"פ שמות רבה, פרשה ט', פסקה י': ”ממכת דם העשירו ישראל”.
↑  מבוסס על הפסוק בספר שמות, פרק ח', פסוק י': ”וַיִּצְבְּרוּ אֹתָם חֳמָרִם חֳמָרִם וַתִּבְאַשׁ הָאָרֶץ”
↑  ספר שמות, פרק ח', פסוק ט"ו
↑  ע"פ שמות רבה, פרשה ה', פסקה ט"ז: ”שבטו של לוי פנוי היה מעבודת פרך”
↑  למך לא מופיע בעונה 10, אבל באחד הפרקים מופיע קטע שלו מאחת העונות הקודמות שהודבק בעריכה.
↑   חד גדיא, בביצוע יוחאי בן אב"י ושחקני ערוץ מאיר, סרטון  באתר יוטיוב
אליוט גולדנטל

| --- | --- |

 לידה:  2 במאי 1954 (בן 70) ברוקלין, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1978 
 מקום לימודים:  תיכון אנדריאס הוד הבן, תיכון ג'ון דיואי, בית הספר מנהטן למוזיקה 
 סוגה:  אופרה 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  אטלנטיק רקורדס 
 בן או בת זוג:  ג'ולי טיימור 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (2002)  פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר (2002)  Richard Rodgers Awards for Musical Theatre 
 elliotgoldenthal.com
 פרופיל ב-IMDb
 
אליוט גולדנטל (באנגלית: Elliot Goldenthal; נולד ב-2 במאי 1954) הוא מלחין אמריקאי יהודי, זוכה פרס אוסקר לפסקול הטוב ביותר. הוא ידוע בעיקר בזכות הסגנון והיכולת הייחודית שלו למזג סגנונות וטכניקות נגינה שונות בדרכים מקוריות ויצירתיות.