stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יאיר חסדיאל
הערות שוליים

↑  הרב של הקרקס | כיפה, באתר www.kipa.co.il
↑  גולה בארצו: מהגטו החרדי, להתבוללות החילונית, באתר ynet, 6 בפברואר 2013
↑  יאיר חסדיאל, באתר הרשות השופטת
↑  ת"ק (תביעות קטנות ת"א) 31168-02-17 איש אחד ועץ אחד נ' עירית תל אביב-יפו (פורסם בנבו, 28.12.2017)
↑  (שלום תל אביב-יפו) 342801-08-13 מדינת ישראל נ' כפיר כהן (פורסם בנבו, 19.07.2016)
↑  יהודה עמיחי, "גם האגרוף היה פעם יד פתוחה ואצבעות" הוצאת שוקן (1989)
↑  תא"מ (שלום ת"א) 40304-06-16 דוד חננאל נ' אורית כהן (פורסם בנבו, 17.05.2018)
↑  "ויליאם שייקספיר, כטוב בעיניכם, מערכה ג', תמונה ג', בתרגומה של לאה גולדברג נדפס בישראל, 1962"
↑  ת"א (שלום ת"א) 75062-01-19 אור לראי"ה -לשמירת מורשת הרב קוק זצ"ל נ' ככר השבת אתר אינטרנט- עיתון מקוון (פורסם בנבו, 28.05.2019)
↑  אבישי גרינצייג, ‏עד כמה באמת משתלם לתבוע דיבה בישראל, באתר גלובס, 17 בפברואר 2020
↑  אור יזרעאלי, ‏השופט: האתר החרדי לא פגע במורשת הרב קוק, באתר "סרוגים", 18 ביוני 2019
↑  ת"א (שלום ת"א) 7650-11-16 ראובן מימון נ' חיים יצחק בורנשטיין (פורסם בנבו, 20.02.2020)
↑  ת"א (בת ים) 32097-04-18 נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בעניינו של פלוני נ' עיר השעשועים בע"מ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007304734605171  GND: 1089708211  ISNI: 0000 0000 7328 3436  LCCN: no2008017671  VIAF: 49027790   WorldCat (עם VIAF): 49027790
יחסי גאורגיה–ונואטו

| יחסי גאורגיה–ונואטו |
| --- | --- |
גאורגיה: ונואטו


גאורגיה: ונואטו
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 12,189
אוכלוסייה
3,807,418: 329,625
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 1,126
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 3,417
משטר
רפובליקה

יחסי גאורגיה–ונואטו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין רפובליקת ונואטו.
היסטוריה

ונואטו הכירה בעבר בעצמאותה של אבחזיה, כמו גם ניקרגואה, ונצואלה, נאורו, טובאלו ורוסיה שהובילה את כל המהלך.
בחודש מרץ 2013 שר החוץ של ונואטו סירב להצעתה של אבחזיה לכונן בין שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים. במאי באותה השנה, נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי נפגש עם ראש ממשלת ונואטו מואנה קראקסס קאלוסיל בצ'אנג מאי, תאילנד והביע בפניו את תודתו על "ההחלטה החכמה של ממשלת ונואטו" לא לכונן יחסים דיפלומטיים עם הבדלנים.
בחודש יוני 2011 ביטל והדגיש שליח ונואטו לארגון האומות המאוחדות דונלד קלפוקס שוונואטו אינה מכירה באבחזיה כמדינה. הוא טען כי טענתה של אבחזיה להכרה אינה מבוססת באמת. ב-12 ביולי 2013 חתמה ונואטו על מסמך הכרה המדגיש כי: "ונואטו מכירה בגבולותיה ובריבונותה של גאורגיה במלואה, הכוללים גם את הרפובליקה האוטונומית של אבחזיה ואת מחוז צחינוואלי/דרום אוסטיה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים יחד עם החתימה על המסמך.
נציגויות דיפלומטיות

גאורגיה אינה מיוצגת בוונואטו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
ונואטו אינה מיוצגת בגאורגיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחסי איראן–קרואטיה

| יחסי איראן–קרואטיה |
| --- | --- |
איראן: קרואטיה


איראן: קרואטיה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 56,594
אוכלוסייה
91,781,231: 3,868,460
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 82,689
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 21,375
משטר
רפובליקה אסלאמית: דמוקרטיה פרלמנטרית
שגרירים
מוחמד איברהים: סטריבור קיקרק
יחסי איראן–קרואטיה הם היחסים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין רפובליקת קרואטיה. שתי המדינות ייסדו יחסים דיפלומטיים ב-18 באפריל 1992, כשאיראן הייתה המדינה השביעית בעולם, והאסייתית-מוסלמית הראשונה שהכירה בעצמאות קרואטיה. לקרואטיה יש שגרירות בטהראן ואילו לאיראן שגרירות בזגרב. היחסים בין שתי המדינות מתוארים כטובים וידידותיים.
היסטוריה > מקורם של הקרואטים

אחת התאוריות הפופולריות על מקורם של הקרואטים קובעת כי הקרואטים הקדומים הגיעו לאירופה מערבות מזרח אירופה או מאיראן. תאוריה זו מתפתחת כבר מאז סוף המאה ה-18, וזכתה לפופולריות רבה לאחר עצמאותה של קרואטיה ב-1990. כתבים עתיקים רבים ודמיון בין שני העמים קובעים כי הקרואטים היו בעברם שבט איראני.
יחסים דיפלומטיים

סגן נשיא איראן, חסן חביבי, ביקר בקרואטיה ב-1995 ואילו נשיא איראן מוחמד ח'אתמי ערך ביקור רשמי בזאגרב ב-2005. נשיא קרואטיה, סטפן מסיץ', ביקר ב-2001 באיראן. ב-2008 בירך נשיא איראן דאז, מחמוד אחמדינז'אד על היחסים בין שתי המדינות, וציין כי הן חולקות תרבות והיסטוריה, בשל מוצאם האיראני של הקרואטים, וכי קשר זה יחזק את היחסים בין המדינות. הוא קרא להרחבת הקשרים בין איראן וקרואטיה. באותה השנה התרחבה פעילותה של חברת הנפט הקרואטית INA במחוז ארדביל.
באוקטובר 2011 ביקרה משלחת פרלמנטרית איראנית בכירה בקרואטיה ונפגשה עם הנשיא איבו ג'וסיפוביץ' ושר החוץ גורדן ינדרוקוביץ'.
נשיא הפרלמנט האיראני עלי לאריג'אני נפגש עם נשיא הפרלמנט הקרואטי ג'וזף לקו באוקטובר 2013. שניהם הביעו את שאיפתם לחזק את שיתוף הפעולה בין איראן וקרואטיה בתחום הכלכלה, המסחר, התרבות, המדע, הספורט, החקלאות והאנרגיה, וכמו כן להרחיב את שיתוף הפעולה הפרלמנטרי. לאריג'אני הצהיר כי "לאיראן ולקרואטיה יש קשרים היסטוריים", ואילו לקו הצהיר כי "איראן וקרואטיה מבססות את היחסים שלהן על ידידות והבנה".
משלחת קבוצת הידידות הבין פרלמנטרית הקרואטית-איראנית ביקרה בטהראן במרץ 2014, ובביקורה הדגישה את הצורך בפיתוח נוסף של היחסים בין שתי המדינות. זמן קצר לפני הביקור, הדגיש נשיא קרואטיה כי "הקרואטים רוצים להרחיב את היחסים עם איראן בתחום הפוליטיקה, הכלכלה והתרבות.
נציג של הפרלמנט האיראני, חוסיין שיח' סאלם ביקר בקרואטיה באוקטובר 2014 בהזמנתו של מלדן נובאק, נשיא קבוצת הידידות הקרואטית-איראנית של הפרלמנט הקרואטי. הנציג נפגש עם שרת החוץ וסנה פוסיץ' הנשיא איבו ג'וסיפוביץ' ונשיא הפרלמנט הקרואטי ג'וזף לקו.
בינואר 2015 ביקרה שרת החוץ הקרואטית וסנה פוסיץ' באיראן, שם היא נפגשה עם נשיא איראן חסן רוחאני, סגן הנשיא שאהינדוכט מולברדי, יושב ראש הפרלמנט עלי לאריג'ני ועם שר החוץ, מוחמד ג'וואד זריף. השרה ציינה כי מועד ביקורה באיראן, שהתרחש במהלך המשא ומתן בין איראן למעצמות הוא "הזמן הנכון לחזק את היחסים בין קרואטיה לאיראן". היא גם הצהירה כי קרואטיה, כחלק מהאיחוד האירופי תומכת בהסכם הגרעין. במהלך ביקורה הדגישו כולם את החשיבות של המשך המאבק בטרור, בקיצוניות ובאלימות.
יחסים כלכליים

שיתוף הפעולה הכלכלי בין קרואטיה לאיראן נמוך בשל הסנקציות על איראן. בשנת 2012 ייצאה קרואטיה לאיראן סחורות בשווי 2.9 מיליון דולר וייבאה מאיראן תוצרת בשווי 2.19 מיליון דולר ועל פי נתוני אתר OEC מדובר ב-0.011% מהייבוא הכללי של קרואטיה בלבד. לשם השוואה, באותה שנה הייבוא מישראל היה בהיקף של 41.1 מיליון דולר שהם 0.20% מהייבוא הכללי של קרואטיה.
ב-22 במרץ 2012 אסרו קרואטיה ו-27 מדינות נוספות באיחוד האירופי על ייבוא, רכישת והובלת נפט ומוצרים פטרוכימיים מאיראן. כמו כן, אסור לחברות קרואטיות לספק כל מימון או סיוע כספי, ביטוח או ביטוח משנה הקשורים לייבוא, רכישה והובלה של נפט גולמי מאיראן. בנוסף, כל הספינות המפליגות תחת דגל קרואטיה אסורות למכור ולרכוש ציוד שיכול לסייע לתעשיית הנפט האיראנית.
המנכ"לים של מפעל הטבק הקרואטי רוביני וחברת הטבק האיראנית חתמו בשנת 2010 על חוזה להקמת מפעל טבק משותף באיראן. המפעל נפתח ב-2013 בעיר סארי והוא מפעל הטבק הגדול ביותר במזרח התיכון. ההשקעה במפעל היא בשווי של 30 מיליון יורו, והיכולת של המפעל היא לייצר 6 מיליארד סיגריות בשנה.
במהלך ביקורה של המשלחת האיראנית בקרואטיה באוקטובר 2011 נחתמה עסקה המתמקדת בשיתוף פעולה בבניית מספנות באיראן ובקרואטיה. איראן והמספנה הקרואטית ברייקה שיתפו פעולה גם קודם לכן. העסקה בוטלה עקב הסנקציות על איראן.
שגריר איראן בקרואטיה, מוחמד טאהריאן פארד, אמר בריאיון לסוכנות Večernji באפריל 2015 כי קיבל הוראות ישירות מהנשיא חסן רוחאני לפעול למען חיזוק היחסים הפוליטיים, התרבותיים ובעיקר הכלכליים עם קרואטיה. בנוסף, ציין השגריר כי התוכנית האסטרטגית של איראן היא להפוך את קרואטיה למפיצה של גז איראני למדינות רבות באירופה.
ב -18 במאי 2016 ביקרה באיראן נשיאת קרואטיה, קלינדה גרבר-קיטרוביץ', וחתמה על הסכם לשיתוף פעולה כלכלי.
יחסי בנגלדש–צ'ילה

| יחסי בנגלדש–צ'ילה |
| --- | --- |
בנגלדש: צ'ילה


בנגלדש: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
148,460: 756,102
אוכלוסייה
174,095,429: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
437,415: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,513: 16,956
משטר
דמוקרטיה פרלמנטרית: רפובליקה דמוקרטית

יחסי בנגלדש–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה העממית של בנגלדש לרפובליקת צ'ילה. שתי המדינות חברות בG77 והמדינות הבלתי-מזדהות.
ביקורים רמי דרג

בשנת 2011 ביקר שר החוץ של בנגלדש מוחמד מיג'ארול קוויס בביקור רשמי בצ'ילה.
שיתופי פעולה כלכליים

בנגלדש וצ'ילה תמיד הביעו את האינטרס שלהם להרחיב את הסחר הדו-צדדי בין שתי המדינות. בגלל מיקומה האסטרטגי, צ'ילה זוהתה כשוק חשוב להרחבת מוצרי בנגלדש באמריקה הלטינית. חברות בנגלדשיות רבות נכנסו לשוק הצ'יליאני, והבולטת בהן חברת התרופות Beximco אשר לאחר כניסתן לשוק הצ'יליאני, הפכה בשנת 2008 לחברת התרופות הבנגלדשית הראשונה שקיבלה רישום מוצרים בכל מדינה באמריקה הלטינית.
על פי דוח שפרסם המנהל הכללי של קשרי כלכלה בינלאומיים במשרד החוץ הצ'יליאני בשנת 2012, בנגלדש הייתה בין היעדים המובילים באסיה להשקעות בצ'ילה.
בשנת 2013 צ'ילה העניקה גישה חופשית ממכס למוצרי בנגלדש במטרה לחזק את הסחר הדו-צדדי בין שתי המדינות. הסחר הדו-צדדי בין שתי המדינות עומד על 30.37 מיליון דולר נכון ליוני 2013, כאשר כל המסחר מהווה ייצוא בנגלדש לצ'ילה. כ-93% מהייצוא הבנגלדשי לצ'ילה היה של טקסטיל ובגדים מוכנים. שאר היצוא כלל חוטי יוטה, בדי יוטה, הנעלה, כובעים ומוצרי תרופות.
נציגויות דיפלומטיות

בנגלדש לא מיוצגת בצ'ילה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
צ'ילה מחזיקה בבנגלדש קונסוליה בדאקה.
יחסי גאורגיה–מולדובה

| יחסי גאורגיה–מולדובה |
| --- | --- |
גאורגיה: מולדובה


גאורגיה: מולדובה
שטח (בקילומטר רבוע)
69,700: 33,851
אוכלוסייה
3,807,418: 3,025,120
תמ"ג (במיליוני דולרים)
30,536: 16,539
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,020: 5,467
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה

יחסי גאורגיה–מולדובה הם היחסים בין גאורגיה לבין רפובליקת מולדובה, אשר כוננו באופן רשמי ב-25 ביוני 1992.
סקירה כללית

שתי המדינות טוענות לבעלות על אזורים בדלניים הנתמכים על ידי רוסיה (אבחזיה ודרום אוסטיה בגאורגיה, טרנסניסטריה במולדובה) וסבלו ממלחמות כגורם לסכסוכים איתם. בנוסף, תעמולה רוסית קיימת בשתי המדינות בשנת 2006 הוטל חרם רוסי על יין משתי המדינות, למרות הפופולריות שלהם במדינות וחשיבות הסחר של גאורגיה ומולדובה עם רוסיה.
גאורגיה אינה תומכת בעצמאות טרנסניסטריה. בשנת 2018, שר המדינה לפיוס ושוויון אזרחי של גאורגיה, קטבן ציחלשווילי, נפגש עם סגן ראש ממשלת מולדובה ועם השר לשילוב מחדש של השטחים הכבושים באופן זמני של אוקראינה וביקר באזור הביטחון של טרנסניסטריה, תיאר את מולדובה כ"מדינה ידידה שלנו" וגינה את פעולותיה של רוסיה בגאורגיה, מולדובה ואוקראינה, שגם לה יש שטחים תחת כיבוש רוסי (חצי האי קרים, דונצק ולוהנסק).
מנגד, ב-2008, בעקבות הכרזות העצמאות של אבחזיה ודרום אוסטיה, הצהיר משרד החוץ של מולדובה אנדריי סטראטאן שמולדובה לא תכיר בעצמאותן. הדבר אושר מחדש בשנת 2020 על ידי נשיא מולדובה איגור דודון. יתר על כן, בשנת 2015, מולדובה אסרה על פקידים אבחזים ודרום אוסטיים להיכנס למדינה למשך 10 שנים כתוצאה מהשתתפותם בהפגנות בטירספול שחגגו את יום השנה ה-25 להכרזת העצמאות של טרנסניסטריה.
גאורגיה ומולדובה, יחד עם אוקראינה, הן חלק משלישיית ההתאחדות, שהוקמה בשנת 2021 על ידי מדינות אלו לצורך אינטגרציה הדוקה יותר עם האיחוד האירופי. מדינות אלו ואזרבייג'ן הן גם חלק מארגון GUAM לדמוקרטיה ופיתוח כלכלי.
ראו גם

יחסי גאורגיה–רוסיה
יחסי מולדובה–רוסיה
יוסף חיים הכהן

| --- | --- |

שער הספר 'מנחת כהן' חלק א', המחבר הרב יוסף חיים הכהן, ירושלים, תרס"ב
 לידה:  1851 אסואירה, מרוקו 
 פטירה:  25 בספטמבר 1921 (בגיל 70 בערך) 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי בהר הזיתים 
 תקופת הפעילות:  ? – 25 בספטמבר 1921 
 
הרב יוסף חיים הכהן (ה'תרי"א - כ"ב באלול ה'תרפ"א; 1851 – 1921) היה שד"ר וראב"ד עדת המערבים בירושלים, בעל 'מנחת כהן' ו'ויכלכל יוסף'.
ביוגרפיה

נולד ליאודה ושמחה במוגדור שבמרוקו ועלה לארץ ישראל בשנת ה'תרכ"ד (1864). המשפחה התיישבה בעיר העתיקה בירושלים. נישא לפרחה (נפטרה בשנת ה'תר"פ - 1920), ולאחר שלא נולדו להם ילדים נישא בשנת ה'תרנ"ז (1897) גם לפרידי בת ר' דוד שרים (נפטרה בשנת ה'תשכ"ז - 1966). מאשתו השנייה נולדו לו ארבעה ילדים: רבקה, יאודה-נסים-שמעון, יפה-ג'אמילה ודוד.
עמד בראש ישיבת "טובי ישבעו" ולימד בישיבת פורת יוסף. בשלהי חייו ייסד וניהל את ישיבת "עז לתורה".
ב-21 במאי 1900 נבחר לראש ועד העדה המערבית בירושלים. שימש יד ימינו של הראשון לציון, הרב נחמן בטיטו. לאחר פטירתו בשנת ה'תרע"ה, נתמנה הרב הכהן במקומו כאב בית הדין ורבה של עדת המערביים בירושלים.
בשנת 1919 ניצב בראש מאות החותמים בפנייה לוועד הצירים בבקשת תמיכה בבית החולים משגב לדך בעיר העתיקה בירושלים[דרוש מקור].
נשלח כשד"ר לקהילות יהודיות באוזבקיסטן (ה'תרנ"ד, 1894), בוכרה (ה'תרנ"ט, 1899) ואלג'יר (לקצמטינא - קונסטנטין שבמזרח אלג'יר ולזריביל במחוז ווהארן שבמערב אלג'יר; ה'תרס"ג, 1903) ובין היתר העביר אליהם ספרי תורה.
הלך לעולמו בכ"ב באלול ה'תרפ"א (1921) אחרי מחלת ריאות קצרה. רבים ליווהו בדרכו האחרונה, והרב יוסף חיים זוננפלד הספידו. הוא נקבר בבית העלמין בחלקת אריאליס לעדה הספרדית במורדות הר הזיתים. אשתו, פרחה, נפטרה כשנה קודם לכן.
נכדו הוא פרופ' אהוד אביבי.
תלמידיו

על תלמידיו נמנו חתנו הרב עמרם אבורביע, לימים רבה הספרדי של פתח תקווה וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל; הרב יוסף שלוש - ראב"ד עדת המערביים בירושלים; הרב עזרא שרים, מראשי ישיבת פורת יוסף.
חיבוריו > מנחת כהן

מנחת כהן, ב' חלקים: ה'תרס"ב-1902, ה'תר"ע-1910. הספר כולל נושאים הלכתיים שונים וכללי התלמוד, על סדר א"ב. הדפסת הספר התאפשרה הודות לתמיכת נדבנים, בהם יהודים ממצרים, הודו ואוזבקיסטן. בספר הסכמות רבנים, אשכנזים וספרדים, בארץ ובגולה, בהם הרב יוסף חיים זוננפלד, הרב יעקב שאול אלישר, הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים והרב חיים חזקיהו מדיני.
ויכלכל יוסף: הרב הכהן הפקיד את כתב היד של חיבור זה (וכנראה גם כתבים נוספים) בידי חתנו, הרב עמרם אבורביע, שערך, הגיה והביא את הספר לדפוס בשנת ה'תשכ"ו (1966), בתוך ספרו שלו נתיבי עם. בשנת ה'תשס"ח (2008) יצאה לאור מהדורה חדשה של הספר (מהדורת יוסף) בתוספת הקדמה. הספר מכיל שאלות ותשובות של המחבר וכן תשובות של הרב שלמה אליעזר אלפנדרי והרב יוסף חיים זוננפלד. התשובות הם מנהגי בית הכנסת, דין מבטל כיסו של חברו, דיני אפוטרופסים ועוד.
מאמרים הלכתיים נוספים פורסמו בכתב העת התורני המאסף. חיבורים נוספים שלו, כחי וראשית אני ודרכי חיים לא נדפסו עדיין.
לקריאה נוספת

יוסף חיים הכהן - מנחת כהן ב' חלקים, ירושלים, תרס"ב, עת"ר. הקדמת המחבר לספריו.
יוסף חיים הכהן - ויכלכל יוסף, (מהדורת יוסף) רחובות, תשס"ח. הקדמת העורך אהוד אביבי.
עמרם אבורביע - נתיבי עם - דרשות, פתח תקווה, תשס"ג. עורכים: גדעון אביבי ומרדכי בוזגלו.
צמרת-רבקה אביבי - מנחת כהן ממוגדור לירושלים הרב יוסף חיים הכהן בעל 'מנחת כהן' ו'ויכלכל יוסף, 'ברית', כתב העת של יהודי מרוקו, חוברת 28, עמודים 62–67, אשדוד, תשס"ט 2009
אברהם אלמאליח (עורך), הוד יוסף לזכר הרב יוסף יצחק שלוש, ירושלים, תשכ"ו
יוסף בן נאים, מלכי רבנן, ירושלים, תרצ"א
משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, ירושלים 1938, עמוד 300
שלמה דיין - חכמי המערב בירושלים, ירושלים, תשנ"ב. עמוד 293
הרב יהודה הכהן רבין הרב ויצחק הכהן רבין, זרח כוכב מיעקב - לתולדותיהם והליכתם בקודש של רבני בוכארה, ירושלים תשמ"ט, עמוד קפ
המאסף, העורך הרב בן ציון אברהם קואינקה, שנה א' סי' מ' וחוברת שנה ב' סי' ק"ס.
מידע באדיבות אפרים לוי, ארכיון העיר ירושלים, ארכיון העדה הספרדית - מתוך 'ספר הכתובות' עדת הספרדים ועדות המזרח 1893–1931, 'פנקסי פרנס' ופנקסי חברא קדישא לספרדים בירושלים, בעיבוד רפי לוי.
הערות שוליים

↑  מפקד האלמנות של עדת המערביים בירושלים תרכ"ו
↑  בעיתון 'דאר היום', 14 ביולי 1921 עמ' 1
↑  העיתון 'דאר היום' 26 בספטמבר 1921 עמ' 3
↑  'קול ישראל', עיתון צעירי אגודת ישראל, חוברת א', שנה שנייה, 1921, עמודים צ-צא
↑  הכיתוב על מצבתו מצוטט אצל: יעקב גליס, אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ ישראל, כרך שני, ירושלים תשל"ז, עמ' פ"ב-פ"ג
↑  'דאר היום', 12 באוגוסט 1920, עמ' 3
↑  ראו בדברי ראשי אבות בד"ץ קהילת הספרדים בירושלים בהסכמתם לחלק ב' של 'מנחת כהן'
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007305810005171  ISNI: 0000 0000 6957 1830  VIAF: 97469216   WorldCat (עם VIAF): 97469216 
מכתב בכתב יד, חצי קולמוס, של הרב יוסף חיים הכהן, ראב"ד בית דין צדק לעדת המערבים בירושלים, פנייה לוועד הסיוע, מתאריך כ"ז אדר תר"פ - 27 בפברואר 1920
יו חווה

זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
| --- | --- |

יו חווה
 לידה:  3 באפריל 1960 (בן 64) האנגג'ואו, הרפובליקה העממית של סין 
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין 
 לאום:  סין
 מקום לימודים:  תוכנית הכתיבה הבין-לאומית 
 שפות היצירה:  סינית
 תחום כתיבה:  רומנים, סיפורים קצרים, מסות
 יצירות בולטות:  הרומן "קורותיו של שו` סאן גוּאן, סוחר דם"
 תקופת הפעילות:  מ-1983 
 פרסים והוקרה:  פרס ג'יימס ג'ויס  אביר מסדר האמנויות והספרות 
 
יוּ חְוָוה (בסינית פשוטה: 余华; בסינית מסורתית: 余华; נולד ב-3 באפריל 1960 האנגג'ואו בג'ג'יאנג) הוא סופר סיני.
חְוָוה עבד כרופא שיניים במשך חמש שנים, ולאחר מכן, בשנת 1983, פנה לכתיבה ספרותית. הוא גדל במהלך מהפכת התרבות בסין, ורבים מהסיפורים והרומנים שלו עוסקים בתקופה זו. אחד המאפיינים הייחודיים של עבודתו היא חיבתו לתיאורים מפורטים של מעשי אלימות ברוטלית.
יו כתב ארבעה רומנים, שישה אוספי סיפורים קצרים ושלושה אוספים של מסות. ספרו הידוע ביותר הוא "קורותיו של שו`סאן גוּאן, סוחר דם" (תורגם מסינית לעברית בידי דן דאור, עם עובד, 2007). רומן זה תורגם לשפות רבות, ויצא  כסרט קולנוע בשנת 2013.
יחסי טובאלו–טורקיה

| יחסי טובאלו–טורקיה |
| --- | --- |
טובאלו: טורקיה


טובאלו: טורקיה
שטח (בקילומטר רבוע)
26: 783,562
אוכלוסייה
9,607: 87,527,097
תמ"ג (במיליוני דולרים)
62.3: 1,108,022
תמ"ג לנפש (בדולרים)
6,483: 12,659
משטר
מונרכיה חוקתית: דמוקרטיה נשיאותית

יחסי טובאלו–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין  שבין טובאלו לבין הרפובליקה הטורקית.
סקירה כללית

היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין טובאלו כוננו ב-19 ביולי 1979.
עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות ופורום בו תורמת טורקיה מכספה למען התפתחות אזור האוקיינוס השקט, בו נמצאת טובאלו. טורקיה תרמה לטובאלו ישירות כסף למטרת בנייה של מגדלי שירות חדשים באיים ווייטופו וננומאה.
ביקורים מדרג גבוה > מטובאלו לטורקיה

אנלה סופואגה, ראש ממשלת טובאלו (2016)
נציגויות דיפלומטיות

טורקיה אינה מיוצגת בטובאלו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. טורקיה האמינה את שגרירותה שבוולינגטון, בירת ניו זילנד, על טובאלו.
טובאלו אינה מיוצגת בטורקיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחסי איראן–קניה

| יחסי איראן–קניה |
| --- | --- |
איראן: קניה


איראן: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,648,195: 580,367
אוכלוסייה
91,781,231: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
401,505: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,375: 1,895
משטר
רפובליקה אסלאמית: רפובליקה

יחסי איראן–קניה הם יחסי החוץ בין איראן לקניה.
היסטוריה > ביקורו של אחמדינז'אד

קניה המשיכה בעבר לשמור על קשר עם איראן, שבמערב לא תמיד ראו אותה לטובה. קניה חתמה על הסכמים רבים עם איראן, כולל הסכם לייצוא 4 מיליון טון נפט לקניה מדי שנה, טיסות ישירות בין טהראן לניירובי ומלגות לקניה להמשך השכלה גבוהה באיראן. כל זה נעשה בביקורו של נשיא איראן, מחמוד אחמדינז'אד בקניה בשנת 2009.
במאי 2012, סגן נשיא איראן, מוחמד רזה רחימי, ביקר בקניה כדי להשלים את העסקה של קניה לרכישת נפט איראני.
ביוני 2012, עסקת הנפט נפלה כאשר קניה קיבלה אזהרות של מדינות המערב מפני סנקציות. במסגרת העסקה איראן הייתה אמורה לספק לקניה 80,000 חביות נפט ביום. עם זאת, מכיוון שקניה הייתה בעלת ברית אסטרטגית של ארצות הברית נגד המלחמה בטרור, העסקה הדהימה רבים בקהילה הבינלאומית. קניה ואיראן ניהלו מחלוקת דיפלומטית בנוגע לביטול עסקת הנפט.
קניה ייבאה בעבר נפט מאיראן בשנות השבעים והשמונים אך מאז לא ייבאה נפט מהמדינה.
מקובל לחשוב שהדיפלומטיה של איראן באפריקה מתמודדת עם קושי גדול במיוחד מכיוון שרוב המוסלמים ביבשת דבקים באסלאם הסוני ולא השיעי השולט באיראן. קניה גם התמודדה עם פיגועי טרור רבים ומדינה פנתה מאז לישראל בבקשה לעסקאות ביטחוניות רבות. בשנת 2012 עצרה קניה שני חברי משמרות המהפכה שתכננו לתקוף אינטרסים ישראלים, בריטים, אמריקנים ואפילו סעודים בתוך קניה. הם נידונו למאסר עולם על ידי בית משפט בקניה.
היסטוריה > תוכנית הגרעין של איראן

השקפותיה של קניה בנוגע לתוכנית הגרעין של איראן נמשכות בקווי ההחלטה שהתנהלה על ידי ארגון המדינות הבלתי מזדהות, הקובעת כי לאיראן יש את הזכות לפתח משאבי אנרגיה גרעינית, אך פיתוח אנרגיה גרעינית צריך להיות אמצעי שלום. ההחלטה סוכמה בספטמבר 2006 על ידי כל 118 חברות הארגון.
שיתוף פעולה לפיתוח

באוגוסט 2014 נפגשה מזכירת הממשלה לענייני חוץ של קניה אמינה מוחמד עם שר החוץ של איראן מוחמד ג'וואד זריף בטהראן. שני הפקידים חתמו על הסכמים בשיתוף פעולה כלכלי, מדעי וטכני. ההסכם גם זיהה תחבורה ותשתיות, אנרגיה, חקלאות, מים והשקיה, דיור ובריאות כתחומי מפתח אחרים של שיתוף פעולה.
בביקורו במדינות אפריקה באוקטובר 2018 הדגישה סורנה סאטרי, סגנית נשיא איראן למדע וטכנולוגיה, את הצורך ליצור מסגרת אשראי לבנקים ולספק לחברות הטכנולוגיה של איראן וקניה אינטראקציה זו עם זו כדי להחלפת מוצרים ושירותים.
יחסי סחר

היצוא מקניה לאיראן בשנת 2012 עמד על 1.95 מיליארד שילינג קנייתי (18.3 מיליון אירו) בעוד ששווי היבוא מאיראן לקניה עמד על 3.67 מיליארד שילינג קנייתי (34.5 מיליון אירו). מזכיר החוץ של קניה הצהיר שמדינות רבות עוצמה בעולם עדיין מקיימות יחסי סחר עם איראן וששתי המדינות ימשיכו לסחור.
איראן היא אחת הרוכשות הגדולות של תה מקניה. קניה הגדילה את ייצוא התה שלה לאיראן מ-2 מיליון ק"ג ל-10 מיליון ק"ג במהלך תקופה של חמש שנים. הביקוש לתה באיראן עומד על 116 מיליון ק"ג, כאשר איראן מייצרת רק 20 מיליון ק"ג. קניה מוכרת כ-20% מהתה שלה לאיראן.
נציגויות דיפלומטיות

איראן מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי.
קניה מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן.
ילדות והעיר הגדולה

ילדות והעיר הגדולה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עברי לידר. הוא יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים הליקון, ב-5 בפברואר 2015, ונכלל באלבום האולפן התשיעי של הזמר הנושא אותו שם, כרצועה ה-11. את מילות השיר חיבר לידר לצד יונתן פריג'.
הצלחה מסחרית

השיר נכנס למצעד השבועי של גלגלצ ב-19 במרץ 2015, במקום התשיעי. "ילדות והעיר הגדולה" הגיע לשיאו במצעד ב-2 באפריל, כשדורג במקום השלישי. הוא שהה במצעד הסינגלים של גלגלצ זה חמישה שבועות רצופים. במצעד השנתי-עברי של תחנת הרדיו דורג במקום ה-36. כמו כן, הוא ניצב במקום השני במצעד הסינגלים השבועי של רשת ג'.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2015)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ לשנת ה'תשע"ה | 36 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 35 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברות תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| עולם | 5 בפברואר 2015 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | הליקון |
הערות שוליים

↑  המצעד השבועי 19.3.2015
↑  המצעד השבועי 2.4.2015
↑  המצעד השנתי הישראלי תשע"ה
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏22-28 במרץ 2015
| עברי לידר |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מלטף ומשקר • יותר טוב כלום מכמעט • האנשים החדשים • זה לא אותו דבר • בקצב אחיד בתנועות של הגוף • מישהו פעם • האהבה הזאת שלנו • עברי לידר עופר מאירי |  |
| אלבומי הופעה | Live CD‏ • Live DVD‏ • עברי לידר ותזמורת המהפכה בהופעה חיה • קיסריה Live |  |
| מיני-אלבומים | FIGHT!‎ • ניו יורק בשמש |  |
| ערכים קשורים | TYP • יועד נבו • הליקון |  |
| עברי לידר - שירים |
| --- | --- | --- |
| מלטף ומשקר | "לאונרדו" • "תמיד אהבה" • "אף אחד משנינו" |  |
| יותר טוב כלום מכמעט | "הכוס הכחולה" • "בחולצת פסים" • "יותר טוב כלום" |  |
| האנשים החדשים | "בתי קפה" • "על קו המים" • "האנשים החדשים" • "איש יקר" |  |
| זה לא אותו דבר | "זכיתי לאהוב" • "ניסים" • "להבין את המים" • "זה לא אותו דבר" |  |
| בקצב אחיד בתנועות של הגוף | "רק תבקש" • "מתעורר" • "הדרכים הארוכות" • "אלוף העולם" • "ביחד מפחד" |  |
| מישהו פעם | "מישהו פעם" • "מזל טוב ישראל" • "תרמיל" • "לרגע קטן" • "אסתר אוכלת פחמימה" |  |
| האהבה הזאת שלנו | "הייתי כאן" • "הכול בוער" • "האהבה הזאת שלנו" • "מקום ליותר" • "ילדות והעיר הגדולה" |  |
| שירים אחרים | "סינדרלה רוקפלה" • "מוגזם" • "נסיכה שלי" • "הנשף" • "מהכפר אל הכיכר" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "תזכור הכל" • "המזרח התיכון" • "הרגע הריק" • "השמיים נעולים" • "שמח" ‏•‏‏ "חלומות שנמחקים" |  |
טקאו (סאגה)

טקאו (באנגלית: Taku, ביפנית: 多久市), היא עיר הממוקמת במחוז סאגה באי קיושו, יפן. העיר נוסדה ב-1 במאי 1954 תוך מיזוג של כמה עיירות וכפרים באזור. נכון ל־2021, אוכלוסיית העיר מנתה 18,093 תושבים וצפיפות אוכלוסין עמדה על 187 נפש לקמ"ר. השטח הכולל הוא 96.96 קמ"ר. מבחינת כמות האוכלוסייה העיר טקאו נחשבת לעיר הקטנה ביותר במחוז סאגה.
היסטוריה

בשנת 1708, השליט הפאודלי שיגפומי טקאו בנה מקדש במקום וסגד לקונפוציוס. הבניין נשמר בעיר כמקדש בשם מקדש טקאו סייביו.
ב-1 במאי 1954 הוקמה העיר טקאו תוך מיזוג של העיירות Kitatakumachi, Takumura, Nishitakumura, Higashitakumura ו-Minamitakumura, Ojo-gun.
גאוגרפיה

העיר נמצאת בעמק המהווה את אגן הניקוז של נהר אושיצו, במרחק של כ-25 קילומטרים מערבית לעיר סאגה. העמק מוקף הרים משלושה כיוונים והוא ממשיך מזרחה על קרקע מישורית לאזורים נוספים. כביש הלאומי 203 מחבר את העיר עם בירת המחוז העיר סאגה.
גאוגרפיה > הרים, נהרות ואגמים

ההרים הנהרות והאגמים בסביבת העיר הם:
הרים: הר טיאנסאן (1046 מ'), הר הצ'ימאן (764 מ'), הר מייאמה (695 מ')
נהרות: נהר אושיצו ונהר אימאד.
אגמים: סוללת דוקאן, בריכת אסאקובה, סכר קישיקאווה, סכר אמאגאסה.
גאוגרפיה > ערים שכנות

סאגה,
קרצו
טאקאו
אימרי