בתי זיקוק לנפט
המאבק הציבורי כנגד זיהום האוויר

המאבק למען אוויר נקי החל כבר בשנות ה-50 של המאה ה-20. בשנות ה-90 של המאה ה-20 הוקמה מפלגת ירוקים וזכתה במושבים במועצת העיר, ואף סגנות ראש עיר. עמותות וארגונים שיצאו כנגד זיהום האוויר הכבד שנגרם מבתי הזיקוק, הם: ארגון אנז"א שפעל בשנות השמונים, "הקואליציה לבריאות הציבור", שנוסדה על ידי ד"ר ג'ימי קריקון, מגמה ירוקה, אדם טבע ודין ועמותות וארגונים נוספים.
פעילות זו הביאה לדיונים בכנסת של ועדת הפנים והגנת הסביבה בראשות חבר הכנסת דב חנין בשנת 2014.
באותה עת פנה מבקר המדינה יוסף שפירא אל הוועדה לביקורת המדינה על מנת לקיים דיון דחוף בנושא החומרים המסוכנים במפרץ חיפה.
מחקרה של פרופ' תמר פרץ, העלה כי חיפה סובלת מתחלואה גדולה יותר בכ-16% מאשר בכל עיר אחרת בישראל.
פרסום הנתונים על ידי משרד הבריאות שסמך ידיו על המחקר הניע את ראש העיר חיפה יונה יהב לפעולה והוא הורה לחסום במשאיות העירייה את הכניסה למתחם בתי הזיקוק.
החל משנת 2014 חלה התעוררות במודעות הציבורית למאבק המתהווה, בעיקר לנוכח בקשת בתי הזיקוק להרחיב את המתחם. קבוצות פייסבוק כמו "מנקים את מפרץ חיפה" המתמקדת במאבק כנגד הרחבת התעשייה המזהמת במפרץ חיפה ו"אמהות ואבות מצילים את חיפה והקריות" אשר שמה למטרה עיקרית את המאבק בהקמת מתחם "קרקעות הצפון" הסמוך לבתי הזיקוק ואשר אמור להכיל תזקיקים שונים תוצרת בית הזיקוק, קונדנסט שהופק ממאגרי הגז, גפ"מ וחומרים מסוכנים נוספים, החלו לסחוף אחריהם קהל תושבים רחב אשר מקיים צעדי מחאה כנגד פעילות המתחם. בחודש מרץ אותה השנה, אירעה שרפה במפעל גדיב, בעקבות תקלה באחד ממתקני המפעל. השרפה נמשכה כ-5 שעות ונשרפו בה החומרים בנזן, קסילן וככסלורן.
בשנת 2015 התפרסם מאמר באתר כלכליסט המודיע על תובענה ייצוגית בסך 14 מיליארד שקל: "תושבי חיפה והקריות הגישו תביעה נגד 11 מפעלים במפרץ חיפה ובהם בתי הזיקוק, חיפה כימיקלים, פז כימיקלים, סונול ישראל ונשר מפעלי מלט. בתביעה נדרש פיצוי כספי לכל אחד מתושבי המפרץ שנחשף לזיהום וכן הקמת קרן בהיקף מיליארד שקל לפיקוח והשגחה על המפעלים". באותה השנה, נקנסה החברה על סך 732 אלף ש"ח בגין זיהום נחל הקישון.
פעולות ארגונים אלו וכן הדיונים על הנושא בכנסת והסיקור התקשורתי, הולידו גם פעולות אזרחיות והתארגנויות פרטיות של קבוצות תושבים במפרץ חיפה, ואלו מרכזים את פעולתם בקבוצות ברשתות החברתיות.
כחלק מהמאבק הציבורי כנגד מתחם בתי הזיקוק בפרט והתעשייה המזהמת במפרץ בכלל, הושק בשנת 2016 הישומון "סביבתית" - יוזמה אזרחית לדיווח על מפגעי סביבה במטרופולין חיפה, דרכה עושים שימוש אלפי מדווחים אשר מדווחים על מפגעי איכות הסביבה בעיקר ממתחם בז"ן. כמו כן, מכילה האפליקציה מערך מעקב אוטומטי אחר חריגות מהתרי הפליטה אשר מתועדים במערך ניטור האוויר בכלל ובמתחם בז"ן בפרט.
בחודש אוקטובר 2016, הוציאה עיריית חיפה למפעל כרמל אולפינים צו סגירה, לאור מספר מקרים בהם תועדה פעילות חריגה בלפיד המפעל שגרמה לזיהום אוויר. על צו זה הוגש ערר מטעם בז"ן אשר התקבל, ובית המשפט לעניינים מקומיים בחיפה החליט לבטל את הצו.
על עבירות אלו שתועדו, הטיל המשרד להגנת הסביבה קנסות בגובה 2.7 מיליון ש"ח על המפעל ופתח כנגדו בהליך שימוע פלילי בטרם הגשת כתב אישום.
ב-25 בדצמבר 2016, בעקבות טיפול שגוי במפגע, ניצת אחד ממכלי הבנזין במתחם בז"ן. השרפה נמשכה מספר שעות רב ועקב רגישות האזור הוקפצו 40 צוותי כיבוי מרחבי הארץ לכיבוי השרפה. בזמן השרפה הונחו תושבי האזור להסתגר בבתיהם ולהגיף את התריסים. כמו כן, נסגרו לתנועה שלושה צירי תנועה מרכזיים המקשרים בין חיפה והקריות: כביש 4 (שד׳ ההסתדרות) וכביש 22 (עוקף קריות) העוברים בצמוד למכל שנשרף והמקטע המזרחי של כביש 23 (מנהרות הכרמל). כשנה וחצי לאחר מכן, ב-6 ביוני 2018, הוגש כתב אישום כנגד ארבעה מבכירי החברה באשמת זיהום אוויר ומעשי פזיזות ורשלנות בחומרים מסוכנים והפרת תנאים בהיתר פליטה ובהיתר רעלים.
כמו כן, גם בשנת 2017 דורג בתי הזיקוק כמפעל המזהם ביותר בישראל בעל ההשפעה הסביבתית הגדולה ביותר, בפעם השלישית ברציפות (מתוך שלוש שנים בהן מבוצע הסקר הסביבתי ועל סמך הנתונים של שנת 2015). בשנת 2018 ירד המפעל למקום השני בעקבות אסון נחל אשלים. על אף הירידה בדירוג, 3 מתוך ארבעת מפעלי קבוצת בז"ן (בית הזיקוק, כרמל אולפינים וגדיב), דורגו בחמשת המקומות הראשונים של המדד, כך שכמתחם הם עדיין בעלי ההשפעה הסביבתית הגדולה ביותר.
במאי 2018 פרסם מרכז המחקר והמידע של הכנסת דו"ח ובו תיעוד של אלפי חריגות מהיתרי הפליטה בארובות בז"ן.
בינואר 2019 נתגלה זיהום ים ברציף הכימיקלים בנמל חיפה, בעקבותיו נפתחה חקירה סמויה. כ-4 חודשים לאחר מכן, פשטו משטרת ישראל והמשרד להגנת הסביבה על משרדי חברת "גדיב" והחרימו מסמכים ומחשבים הנוגעים לדליפה של תרכובות אורגניות נדיפות למי הים.
ב-4 בפברואר 2019, יום המודעות הבינלאומי לסרטן, התקיימה בחיפה צעדה של ארגוני סביבה נגד בז"ן בדרישה לסגור את המפעלים המזהמים, לאמץ מדיניות שימוש באנרגיה חלופית ולפרסם את דו"ח מקינזי. בין הארגונים המפגינים היו פעילי מגמה ירוקה, הקואליציה לבריאות הציבור, מרכז מחקר סביבתי וגופים נוספים, ובסך הכל השתתפו בה כ-300 מפגינים.
באוקטובר 2019, פרסם המשרד לאיכות הסביבה את נתוני מרשם הפליטות לסביבה לשנת 2018. אחד מעיקרי הממצאים בדוח מצביעים על כך שבמפרץ חיפה התרחשה הפחתה בפליטות לאוויר בשנת 2018 של 10% עד 45%, חלקית כתוצאה מהשבתת מפעל שמנים בסיסיים של בז"ן.
בנובמבר 2019 זכה המאבק החיפאי בפרס נחמה ריבלין לקיימות אשר הוענק לראשונה במסגרת ועידת האקלים הישראלית הרביעית.
בדצמבר 2019, לאחר מכתב פעילי סביבה למשרד להגנת הסביבה, שנכתב בעקבות חריגות חוזרות ונשנות במזהם בנזן, זימן המשרד את מנהלי בז"ן לשימוע, בעקבותיו קיבל בזן צו לסגירת המתקן לייצור ביטומן עד אפריל 2020. בין מועד השימוע למועד הוצאת הצו, פרצה שרפה במתקן הביטומן, בעקבות נזילת שמן. באפריל 2020 תוצאות דיגום הפליטות ממתקן הביטומן הראו שהחברה עומדת בתקני הפליטה ובהתאם לכך הודיע המשרד להגנת הסביבה על ביטול הצו.
בפברואר 2020 זומנו מנהלי בז"ן וגדיב לשימוע נוסף במשרד להגנת הסביבה, בגין הפרות ועבודה שלא על פי הנהלים, לאחר צו הפסקת עבודה שהוצא לחברה על ידי עיריית חיפה. ביולי 2020 זומנו מנהלי גדיב לשימוע עקב אי עמידה בתנאי היתר הפליטה להקמת והפעלת מערכת להפחתת פליטות חומרים אורגנים לאוויר. בעקבות שימוע זה, חיברה החברה את המתקן המזהם למתקן טיפול קיים. בנובמבר 2020, נקנסה גדיב בשל אי עמידה בתנאי היתר הפליטה להקמת מתקן להפחתת פליטות במועד, לאחר הליך מנהלי שארך כ-3 שנים. בדצמבר 2020 זכתה בז"ן במענק משרד האנרגיה להקמת תשתית ומתקן לשיווק מימן לצורכי תחבורה. באפריל 2021 פרצה שרפה במתקן ה-CCR והוקפצו למקום כוחות כיבוי והצלה רבים. איגוד ערים חיפה להגנת הסביבה והמשרד להגנת הסביבה פתחו בחקירה. על פי דיווחי החברה, השבת המתקן לפעולה תארך מספר שבועות, במהלכם תפגע גם פעילות מתקנים נוספים במפעל ויגרם הפסד של 20–30 מיליון דולר. בחודש מאי 2021 הוקם מאהל מחאה בירושלים,על רקע פרסום טיוטת המלצות ועדת המנכ"לים במטרה לקבוע את שנת 2025 כשנת יעד לסגירת המפעל.
על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה, כפי שפורסמו במפל"ס (מרשם פליטות לסביבה) באוגוסט 2022, במפרץ חיפה חלו הפחתות בפליטות מזהמים לאוויר של 50% עד 95% במצטבר משנת 2012. על פי דירוג עשרים המפעלים הגדולים בישראל לשנת 2021 בתי הזיקוק במקום השמיני וכרמל אולפינים ממוקמים במקום ה-18, לאחר מפעלי חברת החשמל (אורות רבין, רוטנברג, גזר, אשכול וחגית), נשר מפעלי מלט ישראליים, מפעל רותם אמפרט של חברת ICL (כיל לשעבר). סיכום כל מפעלי הקבוצה, אשר פיזית ממוקמים באותו המתחם ופועלים בסינרגיה, מעלה את קבוצת בזן למקום הרביעי. בשנת 2023 פורסם כי במפרץ חיפה נרשמה הפחתה בפליטת המזהמים של עד 95 אחוז בעשור האחרון, חלקם בשל סגירת מפעל שב"ח.
השוואת פליטות מבתי הזיקוק בישראל עם בתי זיקוק באירופה, בנרמול לפי כמות זיקוק נפט גולמי, מעידה על תמונת המצב הבאה: פליטות תחמוצות חנקן בישראל דומות לממוצע באירופה; פליטות תחמוצות גופרית נמוכות ביחס לפליטות באירופה; ופליטות NMVOC ובנזן בישראל הן הנמוכות ביותר מבין המדינות שנבדקו.
פיצוץ חזק נשמע מבז"ן בבוקר ה-14 בינואר 2024 שבעקבותיו נראתה פטריית עשן. הרעש נשמע חזק בנשר ובקריות. מבז"ן מסרו: "עליית לחץ פתאומית במתקן לחץ גבוה ומוגן, גרמה לפריצת דיסקית ביטחון. כתוצאה, נגרם קול רעש פתאומי" מאיגוד ערים אזור מפרץ חיפה - הגנת הסביבה נמסר שהפיצוץ הוא תזכורת להתנהלותה חסרת האחריות של בז"ן, ומתייחסים לאירוע 'שגרה תפעולית'"
במאי 2024 הורשעו חברת בז"ן וחברות הבת שלה בגרימת זיהום אוויר בניגוד להיתרים הסביבתיים. החברה נקנסה בסך של 3.5 מיליון ש"ח על זיהום, ועל מנהל בחברה הוטל קנס של 100,000 ש"ח. בהסדר טיעון נמחקו יתר כתבי האישום כנגד בכירים נוספים.
כמו כן, באותו החודש, הוטל על חברת הבת כרמל אולפינים, עיצום כספי על סך של כ-18.7 מיליון ש"ח, בגין עיכוב בהתקנת אמצעים להפחתת זיהום אוויר וחריגה מתנאי היתר הפליטה.
בשנת 2023 היו לבז"ן 65 חריגות מערכי סביבה לפי חוק אוויר נקי. החריגות נרשמו בתחנת ניטור הקיימת בצמוד לשטח המפעל. חריגות רבות נרשמו גם בשנת 2024