stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפלישה העיראקית לכווית
לאחר המלחמה

בדצמבר 2002, סדאם חוסיין התנצל על הפלישה זמן קצר לפני שהודח בפלישה לעיראק ב-2003 . שנתיים לאחר מכן, גם ההנהגה הפלסטינית התנצלה על תמיכתה בסדאם בזמן המלחמה. בשנת 1990, נשיא תימן, עלי עבדאללה סאלח, בן ברית ותיק של סדאם חוסיין, תמך בפלישתו של סדאם חוסיין לכווית. לאחר שעיראק הפסידה במלחמת המפרץ, גורשו התימנים בהמוניהם מכווית על ידי הממשלה המשוחזרת. צבא ארצות הברית ממשיך בנוכחות חזקה והוסיף 4,000 חיילים בפברואר 2015.
ראו גם

מלחמת המפרץ
העדות של ניירה
פגישתה הראשונה של אפריל גלספי עם סדאם חוסיין
כוחות אמריקאים בכווית, 2015
Micro-Star International

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית הנסחרת ב-TSEC‏: 2377
 בורסה:  בורסת טייוואן (2377) 
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־38 שנים)
 קואורדינטות:  25°00′25″N 121°29′13″E﻿ / ﻿25.006954°N 121.486846°E﻿ / 25.006954; 121.486846מיקום המטה
 משרד ראשי:  טאיוואן ניו טאיפיי, טאיוואן
 ענפי תעשייה:  חומרת מחשב   אלקטרוניקה
 מוצרים עיקריים:  חומרה, צג מחשב, כרטיס גרפי, מקלדת מחשב, headset, כרטיס קול, עכבר, מחשב אישי, מחשב נייד, תוכנה, לוח אם, שרת 
 הכנסות:  3.4 מיליארד דולר (2016)
 עובדים:  10,200 (מאי 2017)
  
 www.msi.com
 
Micro-Star International Co., Ltd. (בסינית:  微星科技股份有限公司), הנודע בפרט בראשי התיבות של שמו: MSI, הוא תאגיד רב-לאומי טאיוואני, המייצר רכיבי חומרה. החברה נוסדה באוגוסט 1986.
הדוכן של MSI בחודש המחשוב בטאיפיי שבטאיוואן, 2016
החברה מייצרת מגוון מוצרי טכנולוגיה ורכיבי חומרה, בהם כרטיסי הרחבה, שרתים, נטבוקים, לפטופים ומוצרים לגיימינג. בתחום לוחות האם וכרטיסי המסך  – נחשבת החברה לאחת משלוש היצרניות הגדולות בעולם.
החברה נוהגת לקיים תחרויות בתחום האוברקלוקינג מדי שנה, ומעניקה פרס כספי בסכום של כ-3 אלף דולר למנצחים.
מדרש תנחומא

.
| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  רבי תנחומא 
 שפת המקור:  לשון חז״ל 
 סוגה:  אגדה ביהדות 
 
הכרך הראשון של  מדרש תנחומא של שלמה בובר, תרמ"ה, וילנה. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 11
מדרש תנחומא, המכונה גם מדרש ילמדנו, הוא שם כולל לשלושה קובצי מדרש אגדה. מדרש תנחומא החדש והישן קיימים בדפוס, ובנוסף אליהם היה קיים גם מדרש שאבד, אך מצוטט במקורות אחרים.
זמנו ומוצאו

מדרש זה עוסק בחמשת חומשי התורה, ונקרא על שם האמורא הארצישראלי רבי תנחומא בר אבא, שהרבה מאמרותיו מופיעות במדרש. רובו של המדרש נכתב בעברית, אך בנוסף קיים במדרש שימוש בארמית גלילית, ביוונית ובלטינית. מדרש זה הגיע לכלל גיבוש במחצית הראשונה של המאה ה-9 לספירה. כמדרש שמקורו בארץ ישראל מבוסס מדרש תנחומא על סדר קריאת התורה התלת שנתי שרווח בארץ ישראל. החלוקה המצויה במדרש לפרשות השבוע לפי מחזור הקריאה החד-שנתי שרווח בבבל היא מאוחרת ואיננה מקורית.
החוקר פרופ' חננאל מאק בספרו "מדרש האגדה" מצביע על כך שעל אף שמדרש תנחומא הוא מדרש ארץ-ישראלי, הרי שחדרו אליו גם קטעי מדרש בבליים. כך למשל במדרש תנחומא לפרשת נח משולבים קטעים מתוך שאילתות דרב אחאי גאון, שהוא ספר שנתחבר בבבל בתחילת תקופת הגאונים. כמו כן מצויים במדרש תנחומא קטעים ממדרשים קדומים כמו פרקי דרבי אליעזר ומכילתא דרבי ישמעאל.
קיימת מחלוקת מסועפת בין החוקרים השונים לגבי מקורותיו של הקובץ ולגבי היחס בין "התנחומא" לבין החיבור המוזכר בשם "ילמדנו":
לדעת יום-טוב ליפמן צונץ, תנחומא וילמדנו הם שני שמות לחיבור אחד. חלק מהמצטטים קראו לו על שם הפתיחה בשאלה "ילמדנו רבינו" וחלק קראו לו על שם דרשת רבי תנחומא. החיבור נוצר במאה התשיעית ביוון או בדרום איטליה.
לדעת שלמה בובר היו במקור שלושה ספרים שכונו בשם "תנחומא": חיבור אחד שצוטט גם בשם "ילמדנו" ואבד במשך השנים, חיבור שצוטט בשם תנחומא ומכונה כיום "תנחומא בובר", וחיבור מאוחר יותר שנערך לאחר עריכת התלמוד הבבלי והוא "תנחומא הנדפס". לטענת בובר, מהדורת "תנחומא בובר" היא החיבור המדרשי המקורי על פרשיות התורה, וכל מדרשי האמוראים שאבו ממנו. על פי המבוא שכתב בובר למדרש, המדרש נכתב באנטיוכיה. על פי דעות אחרות הוא נכתב בעיר נוה, עיר בבשן, 15 קילומטר ממזרח לרמת הגולן של ימינו.
לטענת אפשטיין, היה קיים חיבור קדום בשם "ילמדנו" שהיה מדרש שלם וערוך כבר במאה החמישית. מהדורות "תנחומא" היא ליקוטים מה"ילמדנו" הקדום בתוספת מקורות מחיבורים שונים. מדרש "תנחומא" שהתפתח מה"ילמדנו" הועתק שוב ושוב עם שינויים והוספות על ידי הדרשנים במהלך הדורות.
לדעת מרמורשטיין, ה"ילמדנו" אינו חיבור קדום, אלא אוסף של דרשות מהמאה השביעית או השמינית.
לפי חנוך אלבק, היו במקור שני חיבורים שונים האחד כונה "תנחומא" והשני "ילמדנו". שניהם שאבו ממקורות דומים ולכן יש ביניהם הקבלות רבות, חיבורים אלו הם בני אותו הזמן.
מלבד הדעות שהוצגו לעיל, קיימות גישות נוספות לתאריך היווצרותו של המדרש, כאלה שמקדימות אותו למאה ה-7 בא"י, וכאלה שמאחרות אותו אל מעבר למאה ה-9.
מבנה

המדרש, בדומה לרוב מדרשי האגדה, עוקב אחר הסדר של פרשות התורה, ומחולק לפרשות במקביל לפרשות השבוע.
מדרש תנחומא נקרא גם בשם "מדרש ילמדנו", בשל פתיחת השאילתות בביטוי "יְלַמְדֵנוּ רבנו". המדרשים בנויים במבנה קבוע ובו ארבעה חלקים:
פסוק - לא בהכרח.
שאלה הלכתית. לשאלה פתיחות שונות: "ילמדינו רבינו", "אדם מישראל..", "הלכה".
תשובה הלכתית.
מעבר לדברי אגדה.
השאלות ההלכתיות נראות טריוויאליות, ולא סביר לומר שהן נשאלו בפועל. בנוסף, הרבה שאלות מסתמכות על התשובה. לכן נראה כי מדובר בשאלות פיקטיביות, שהדרשן עצמו שאלן, או שהדרשן "השתיל" תלמיד שלו שישאל את השאלה כפתיחה לדרשה.
השפעת המדרש

פרופ' מאק עמד על כך שמדרש תנחומא, בניגוד לבראשית רבה, נכתב בפירוט וביחידות ארוכות. כמו כן הבחין פרופ' מאק שלעומת מדרש בראשית רבה הרי שמדרש תנחומא השפיע רבות, מבחינת תוכנו וצורתו הספרותית, על מדרשים מאוחרים ממנו. חלקם השני של המדרשים שמות רבה ובמדבר רבה ומדרש דברים רבה כולו מושפעים רבות ממדרש תנחומא.
על פי חקר פירושי רש"י, מדרש תנחומא היה אחד הטקסטים שהיו מונחים לנגד עיניו כאשר כתב את פירושיו למקרא, והוא מצטט ממנו או מתבסס עליו בפירושיו.
לקריאה נוספת

שלמה בובר, מדרש תנחומא הקדום והישן - מבוא, וילנה תרמ"ו.
אברהם אפשטיין, קדמות התנחומא, בית תלמוד, שנה חמישית, ע' 23-7, וילמה תרמ"ו.
הערות שוליים

↑  ספרות תנחומא־ילמדנו: תיאור נוסחיה ועיונים בדרכי התהוותם
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286637405171  BnF: cb12954044m (data)  GND: 1089089260  LCCN: n82066819  SELIBR: 325598  VIAF: 175391235   WorldCat (עם VIAF): 175391235
רנגג'ונג דורג'ה

| --- | --- |

 לידה:  1284 דינגרי לאנגקור, טיבט
 פטירה:  1339 (בגיל 55 בערך) חאנאבליק, יואן 
 תפקיד:  קרמאפה 
 תואר:  הוד-קדושתו קרמאפה ה-3
 השקפה דתית:  בודהיזם
 
רנגג'ונג דורג'ה (בטיבטית: རང་འབྱུང་རྡོ་རྗེ་; ‏ 1284 – 1339) היה הקרמאפה ה-3, ראש אסכולת הקארמה קאג'יו של הבודהיזם הטיבטי, ורב אמן של תאוריה ותרגול בודהיסטיים, היה ידוע במיוחד הודות להשפעתו על הפצת הבודהיזם בטיבט ובסין, הקמת מרכזי מדיטציה ומנזרים בודהיסטיים, וחיבור של מספר טקסטים המתעסקים בלימודי סוטרה וטנטרה.
ביוגרפיה

רנגג'ונג דורג'ה נולד בשנת 1284 באזור דינגרי לאנגקור שבטיבט המערבי. מיד לאחר שיכל לדבר, הוא הכריז על עצמו כקרמאפה. בגיל שלוש הוא יצר את הכתר השחור, והודיע שוב שהוא הקרמאפה. שנתיים לאחר מכן הילד הובא ללאמה אסכולת הדרוגפה קאג'יו דרובטוב אורגיינפה שזיהה אותו כקרמאפה באופן רשמי.
בגיל שבע רנגג'ונג דורג'ה קיבל הסמכה למתחילים מלאמה קונדן שרב ואחרי שהוכתר רשמית כקארמפה, התחיל את אחת עשרה שנות הלימודים במנזר צורפו. במהלך חינוכו הוא למד את כל לימודי הקאג'יו והנינגמה כולל וינאיה, סוטרה, אבהידהרמה וטנטרה. בקרב מורים שלו היו טרופהו קונדן שרב ונינרה גנדון בום. בסיום תקופת הלימודים הראשונה קרמאפה עשה ריטריט מדיטציה באזור הר אברסט, קיבל הסמכה מלאה, והשלים את הלימודים במרכז הלימודים קדמפה. בנוסף ללימודים בודהיסטיים קרמאפה למד רפואה מלאמה בארה. ב-1318 הוא חיבר פרשנות המסכמת את האסטרולוגיה כולה.
קרמאפה כרב אמן מדיטציה הוזמן למקומות רבים ללמד ולהעביר הסמכות. בשנת 1332 רנגג'ונג דורג'ה הגיע לסין לארמון טאי-יא טו בהזמנתו של טוג טימור, קיסר סין. שם הוא התארח אצל משפחת המלוכה, ולאחר כמה חודשים השתתף בטקס ההכתרה של טוגון טימור.
בנסיעתו חזרה לטיבט רנגג'ונג דורג'ה ייסד מספר מרכזי מדיטציה ומנזרים בודהיסטיים. בשהותו בטיבט קרמאפה נתן לימודים, וגישר בין שבטים עוינים שהיו בסכסוך.
בשנת 1336, בהזמנה של טוגון טימור, נסע הקרמאפה בפעם נוספת לסין. במהלך ביקורו נוסד מנזר קאג'יו חדש באזור.
פטירתו של רנגג'ונג דורג'ה מתוארכת לשנת 1339.
מורשתו

רנגג'ונג דורג'ה היה רב אמן מדיטציה, מחבר, מלומד, מרפא, עושה שלום ומנהיג. יחד עם תרגול בודהיסטי הוא הוביל מספר פרויקטים שבהם בניית מרכיזי ריטריטים, מנזרים או גשר מעל נהר סוג צ'ו. הפרשנויות והחישובים האסטרולוגיים שלו משומשים עד היום במערכת לוח שנה צורפו.
בקרב התלמידים הבולטים ביותר של הקרמאפה ה-3 היו יאגדה פנדיטה, לונגצ'ן ראבג'מפה, קדרופ דרגפה סנג'ה (שמאר רינפוצ'ה הראשון), דרגפה סנג'ה, יונגטון דורג'ה פאל וטוגון טימור.
היצירות הבולטות ביותר של רנגג'ונג דורג'ה כוללות את "המשמעות הפנימית העמוקה" - סיכום של כל הטנרטות הבודהיסטיות, "משאלות החותם הכביר" (מהמודרה) ו"מסה על טבע הבודהה". בעבודותיו הציג רמה גבוהה של הבנה אינטלקטואלית כחלק מהתרגול, והדגיש את החשיבות של תרגול מדיטציה. הוא היה מחזיק של כל קוי-המשכיות עיקריים של טיבט, הפיץ פילוסופיה שנטונג ואיחד לימודים של החותם הכביר והשלמות הכבירה (מהה אטי), מה שהפך אותו למייסד קו-המשכיות חדש קארמה נינגטהיג.
לחיבורים של הקרמאפה ה-3 התייחסו מספר מאסטרים בודהיסטיים, בהם קונגתרול לודרו טאיה הראשון ב"אוצר ההוראות החיוניות" שלו ולאמה אולה נידהל שהציג את המהמודרה שלו כהנחיות הליבה למתרגלים של בודהיזם דרך היהלום.
בזמן חייו של רנגג'ונג דורג'ה, אחרי שהוא נתן את הכתר האדום לקדרופ דרגפה סנג'ה, התחילה שושלת של שמארפות.
הערות שוליים

↑  הקרמאפה השלישי ראנגג'ונג דורג'ה, באתר בודהיזם דרך היהלום
↑  The 3rd Karmapa, The 17th Karmapa: Official website of Thaye Dorje, His Holiness the 17th Gyalwa Karmapa (באנגלית אמריקאית)
↑  אולה נידהל, החותם הכביר: מרחב ושמחה חסרי גבולות, ישראל: עמותת בודהיזם דרך היהלום, 2005
↑  Karma Thinley, History of the Sixteen Karmapas of Tibet, PRAJÑA PRESS, 1980. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009347858405171  PLWABN: 9810545396905606  BnF: cb12215154d (data)  GND: 104159731  ISNI: 0000 0001 1027 4265  LCCN: n83207404  LNB: 000283278  NKC: jx20061016008  NTA: 251796957  SUDOC: 108888932  VIAF: 57043333   WorldCat (עם VIAF): 57043333 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "רנגג'ונג דורג'ה".
197

שנת 197 היא השנה ה-97 במאה ה-2. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 197 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

קטסיפון בירת האימפריה הפרתית נחרבת על ידי הקיסר הרומי ספטימיוס סוורוס
מוקם בית כנסת (כיום, חורבת קציון) הנושא כתובת יהודית ביוונית למען שלום הקיסר ספטימיוס סוורוס ומשפחתו
ליון, מרכזה השלטוני של גאליה הרומית, נבזזת ורובה נחרב.
19 בפברואר – קרב לוגדונום: ספטימיוס סוורוס הביס את מתחרהו על השלטון באימפריה שנתמך על ידי חלק מהלגיונות
נפטרו

קלודיוס אלבינוס – מושל רומי במושבות בריטניה והיספניה. (נולד ב-150)
ראו גם

ילידי 197‎
נפטרים ב-197‎
שמחה הולצברג

| --- | --- |

 לידה:  18 באפריל 1924 ורשה, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  13 בפברואר 1994 (בגיל 69) מחלף גלילות, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (1976) 
 
שמחה הולצברג והשר יעקב מרידור עם מנהיגי הנוצרים בלבנון, 1982
עם רבו, הרב אריה לוין
שלט הנצחה לשמחה הולצברג במשעול הולצברג בפת תקווה
יחיאל שמחה הולצברג (18 באפריל 1924 – 13 בפברואר 1994), שהיה ידוע בכינויו "אבי הפצועים", היה פעיל ציבור ישראלי; חתן פרס ישראל לשנת 1976.
ביוגרפיה

הולצברג נולד כבן זקונים לשמואל וציפורה בוורשה, פולין. המשפחה הייתה חרדית וענייה ולהולצברג היו עוד אח למחצה ואחות גדולה. בשואה עבר עם משפחתו בגיל 16 לגטו ורשה. שם התפרנס ממסחר זעיר. בתשעה באב של שנת 1942 נשלחה משפחתו של הולצברג להשמדה בטרבלינקה. הולצברג אף השתתף במרד גטו ורשה ולאחר חיסול הגטו בשנת 1943 נלקח למחנה בודזין. בשנת 1945 שוחרר ממחנה הריכוז ברגן-בלזן בידי הצבא הבריטי, לאחר ששכל את כל משפחתו בשואה.
לאחר המלחמה שהה שנה בגרמניה בחוות הכשרה ובנוסף הצליח במסחר. בשנת 1946 נשא את מלה, ניצולת שואה גם היא.
לשניים נולד בנם הבכור שמואל, שנקרא על שם אביו של הולצברג. אשתו ובנו עלו לישראל ובשנת 1949 הצטרף הולצברג אליהם. בישראל נולד בנם השני, אפרים, כעבור כשנה. המשפחה השתקעה בבני ברק והולצברג השקיע את הכסף שהרוויח בגרמניה בעסקים, שנכשלו בחלקם. לאחר הגעתו ארצה החל לבקר בקביעות ניצולי שואה שאושפזו בבתי חולים לחולי נפש, דבר שעשה כבר בגרמניה.
עם השנים התפרנס מקנייה ומכירה של חפצי יודאיקה ויצירות אמנות. במשך שנים ניהל מאבק נגד התקרבות ישראל לגרמניה, במהלכו ארגן הפגנות ונעצר מספר פעמים. בספטמבר 1966 נעצר כאשר חילק ליד ביתו של נחום גולדמן בעת פגישה עם יו"ר הבונדסטאג, את שירו של יצחק קצנלסון, "אבוי לך, עם רוצחים". מעצרו ב-5 בנובמבר 1967 זכה לתשומת לב ציבורית, בעת שהפגין בתל אביב עם בנו כנגד ביקור ראש ממשלת גרמניה לודוויג ארהארד. במאבקו נגד נירמול היחסים עם גרמניה נעזר בעורך הדין דב שילנסקי, ניצול שואה בעצמו.
בסוף שנות ה-50 התגרשו בני הזוג הולצברג ואשתו היגרה לארצות הברית. בניו נשארו בחזקתו.
הולצברג פעל להנצחת השואה, הקים ספריות בנושא והוציא לאור את שיריו של משורר השואה יצחק קצנלסון. בין השאר תרם ספרים להקמת ספריה על השואה בישיבה בכפר הרא"ה.
הולצברג התקרב לרב אריה לוין, המכונה "אבי האסירים", ובהשפעתו החל לאחר מלחמת ששת הימים להקדיש את זמנו לחיילי צה"ל הפצועים, הנכים, אלמנות ויתומים, בהם תמך תמיכה נפשית וכלכלית. הולצברג יצר קשר אישי עם חיילים רבים וביתו הפך במשך השנים מוקד לעליה לרגל לרבים. הוא אף השתתף בחתונותיהם של פצועים רבים שהחלימו. בשל פעולותיו הרבות בתחום זה, נודע הולצברג בכינוי "אבי הפצועים".
הולצברג לקה בלבו ונפטר במהלך אזכרה להרוגי אוטובוס הדמים, שנערכה בצומת גלילות. נטמן בבית הקברות סנהדריה בסמוך לרבו – אריה לוין. הותיר אחריו שני בנים, שמואל ואפרים. לאחר פטירתו שבו בנו הבכור וגרושתו לישראל.
ספד לו ראש הממשלה יצחק רבין:
שמחה חילק כל כך הרבה מליבו לאנשים אחרים – עד שלא נשאר לו בשביל עצמו ואתמול, מול עיניהן של משפחות שכולות ובחוג אוהביו, הנכים, עצם את עיניו.

קשה מאוד היה להתחרות בשמחה באהבת הארץ, ועוד היה קשה, כמעט בלתי אפשרי, להתחרות בו באהבת האדם: האיש שהיה אוד מוצל מאש השואה, דאג דאגת-אמת למדינת ישראל, מקלטם של פליטי השואה ועשה הכל ובכל הלב, כדי שלא נשכח. השואה הנוראה ליוותה אותו כצל כל ימיו והייתה חומר הדלק שהזין את אהבתו למדינה, לפצועים, לנכים, למשפחות השכולות...

בשמם של אלפים שזכו למילת עידוד ממנו בשעות הקשות ביותר לחייהם; בשמם של אלפים שיזכרו את השוקולדים המתוקים שלו ברגעים המרים ביותר; בשמם של כל הפצועים, הנכים, והמשפחות השכולות; בשמו של צה"ל ובשמה של מדינת ישראל – אני מצדיע לך שמחה.
הנצחה

מעוזיה סגל, נכה צה"ל, נפגש עם הולצברג במשך שנה ושמע ממנו את סיפור חייו. במשך חמש שנים הוא עיבד את חוויותיו של הולצברג לביוגרפיה בשם "שמחה בלב", שיצא לאור בשנת 2000, לאחר מותו של הולצברג.
בתאריך 18 באפריל 1999 השירות הבולאי הנפיק בול דואר לזכרו, שעוצב על ידי האמנית רות מלכא  (בקמן).
נקראו על שמו רחובות במספר ערים ברחבי הארץ (ביניהן ירושלים וחיפה), ואף שכונה בראשון לציון, "קריית שמחה".
בשנת 2007 הפיק הבמאי ילון גורביץ, שפגש את הולצברג לאחר פציעתו במלחמת לבנון הראשונה, את הסרט התיעודי "לתת" על הישרדותו של הולצברג בשואה. להכנת הסרט נעזר גורביץ במעוזיה סגל.
לקריאה נוספת

מעוזיה סגל, שמחה בלב, סיפורו של שמחה הולצברג 'אבי הפצועים', הוצאת מודן
הערות שוליים

↑  שוטרים שמרו על בית גולדמן, דבר, 1 בספטמבר 1966
↑  ספרית השואה - בכפר הרוא"ה, מעריב, 24 במאי 1964
↑  עלון שמחה הולצברג, באתר התאחדות בולאי ישראל
↑  התאחדות  בולאי ישראל, קטלוג  בולי ישראל
↑  רנית נחום-הלוי, שכונת קריית שמחה: עליות של 50% ב-5 שנים, באתר הארץ, 28 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303018805171  ISNI: 0000 0001 0793 5456  LCCN: nr2001029481  VIAF: 160481398   WorldCat (עם VIAF): 160481398 
קברו של שמחה הולצברג בבית הקברות סנהדריה בירושלים
רחוב שמחה הולצברג בהרצליה
צעדת כבוד

צעדת כבוד לתורמי איברים
צעדת כבוד (באנגלית: Honor Walk) היא מעמד לא רשמי של הוקרה ופרידה הנערך בבתי חולים בארצות הברית לכבוד תורמי איברים להשתלה ובני משפחתם.
הצעדה נערכת לכבוד תורמי איברים שמתו מוות מוחי, ולעיתים גם לכבוד תורמי איברים מן החי.
המעמד

לאחר שנקבע מוות מוחי לתורם והתקבלו ההחלטה על תרומת האיברים והאישורים לה, הוא מועבר במיטתו ממקום האשפוז שלו בבית חולים – בדרך כלל יחידה לטיפול נמרץ – אל חדר ניתוח, שבו ייערך בו ניתוח נטילת האיברים. לעיתים הוא מובל אל אמבולנס שייקח אותו אל בית חולים אחר, שבו ייערך אותו ניתוח. התורם מחובר למכונת הנשמה ולציוד רפואי אחר. בני משפחתו הקרובים של התורם הולכים אחרי מיטתו.
מעמד צעדת הכבוד נערך במהלך הובלת התורם אל חדר הניתוח או האמבולנס, ובהסכמת בני משפחתו. רופאים, אנשי צוות סיעודי ועובדי בית החולים ממחלקות אחרות מוזמנים לעמוד משני צידי הנתיב בבית החולים שבו מובלת מיטת התורם. אליהם מצטרפים בני משפחה, חברים ועמיתים לעבודה של התורם ובני משפחתו. מספרם עשוי להגיע אף למאות משתתפים.
מעמד הצעדה מיועד להביע כבוד והוקרה לתורם ולבני משפחתו על תרומת האיברים וכדי לעודד את בני המשפחה ולתמוך בהם בשעתם הקשה. היא גם נותנת למשתתפים הזדמנות להיפרד מן התורם. הצעדה מהווה טקס מעבר בין שלבי החיים והמוות של התורם. היא נערכת בדרך כלל תוך שמירה על שקט ומהווה אקט קבוצתי חזק.
אל המתכונת הבסיסית של הצעדה מתווספות לעיתים מחוות שונות:
תליית כרזות על מיטת התורם
פרישת דגל על מיטת התורם והנחת חפצים שונים עליה
הנחת פרחים על מיטת התורם על ידי הנוכחים בצעדה
הדלקת נרות חשמליים
הצגת תמונת התורם במהלך חייו
הצדעה לתורמים שהיו אנשי צבא או שוטרים
תפילה משותפת
אמירת דברים על ידי בני המשפחה, לפי רצונם, או על ידי הצוות הרפואי
נדנדה תלויה

"הנדנדה" - ציור של יוהאן ארדמן הומל (אנ') (1823)
ילדי קיבוץ נוה אילן על נדנדה תלויה ארוכה
ילדי גבעת ברנר הראשונים בחצר גן הילדים
נדנדה תלויה היא נדנדה שמורכבת ממושב התלוי על מוט אופקי באמצעות חבלים, שלשלאות או מוטות, המחוברים לצידיו.
עקרון הפעולה הפיזיקלי של נדנדה תלויה הוא כשל מטוטלת.
אולם נדנדה תלויה אינה מטוטלת פשוטה, מהירות ומסלול תנועתה מושפעים גם מכך שהמפעילים אינם נייחים ואינם מפעילים כוח קבוע בכיוון קבוע.
שימושים > נדנדה תלויה כרהיט

בנדנדות תלויות המשמשות כרהיט גינה המושב לרוב מרופד, דמוי ספה. לנדנדות כאלו שלד מתכת, פלסטיק או עץ, עליו תלוי המושב באמצעות מוטות. רהיט זה קיים בגדלים שונים, לרוב מאפשר ישיבה של שנים או שלושה מתנדנדים זה לצד זה. לעיתים הנדנדה מחופה בגגון בד התואם את דוגמת ריפוד המושב.
שימושים > נדנדה תלויה בקרקס

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
טרפז בקרקס, המשמש אקרובטים.
שימושים > נדנדה תלויה כמתקן שעשועים

ישנן תצורות רבות של נדנדות תלויות המשמשות כמתקן שעשועים. עבור מתנדנד יחיד, התצורה המינימליסטית כוללת כמושב לוח עץ, פלסטיק, מתכת או אף צמיג מכונית. בתצורה מאובזרת יותר, המושב הוא דמוי כסא, כולל גם משענת גב, ולעיתים ידיות.
נדנדות תלויות לשני משתמשים או יותר בנויות כשני כיסאות הפונים זה לזה. הקטנות שבהן מאפשרות ישיבה של שני מתנדנדים זה מול זה. בגדולות יותר המושבים הם ספסלים וכך עשויה הנדנדה להכיל ארבעה או שישה מתנדנדים.
בגני שעשועים נדנדה תלויה מקובעת למתקן, שעשוי להכיל מספר נדנדות תלויות, לעיתים מסוגים שונים (ליחיד, למספר משתמשים, לפעוטות), וכן עשוי להיות משולב במתקני משחק אחרים (כגון מתקני טיפוס ומגלשות).
לשימוש ביתי קיימות נדנדות המקובעות למסגרת ניידת, וכן נדנדות שיש לתלות אותן, למשל מענף של עץ.
שימושים > נדנדה תלויה כמתקן שעשועים > הפעלת נדנדת משחק תלויה

המתנדנד יכול להפעיל את הנדנדה על ידי תנועות גוף מתואמות. כשהנדנדה עולה החלק העליון של הגוף מוטה לאחור והרגליים מורמות מעלה, וכשהנדנדה יורדת, החלק הקדמי של הגוף נוטה קדימה והרגליים מקופלות בברכיים, כך שכפות הרגלים נמצאות תחת מושב הנדנדה.
ניתן להפעיל את הנדנדה בעמידה על המושב באופן דומה - הגוף מוטה אחורה כשהנדנדה עולה, וקדימה כשהיא יורדת.
הפעלה מבחוץ, על ידי אדם הניצב מאחורי הנדנדה ודוחף אותה קדימה ומעלה. ניתן גם לעמוד לפני הנדנדה ולדחוף אותה אחורה. כך נוהגים לעיתים הורים לפעוטות המעוניינים בקשר עין עם הפעוט כשהוא מתנדנד.
לחלק מהנדנדות הביתיות הפעלה חשמלית.
שימושים > נדנדה תלויה כמתקן שעשועים > בטיחות

נפילה מנדנדה עלולה לגרום לפציעות חמורות ואף מוות. נפילות עלולות להיגרם כאשר המתנדנד אינו אוחז בחבלי בנדנדה בהיותה בתנועה או מנסה לרדת ממנה לפני שעצרה.
כדי להקטין את הפגיעה במקרה של נפילה, מוצבות לרוב נדנדות על משטח בולם זעזועים כגון חול, חצץ, טוף, דשא וגומי. גומי הוא המשטח האידיאלי, שכן דשא אינו מומלץ כבולם זעזועים, חצץ וטוף מהווים סכנת חנק לפעוטות וחול מתאים למטרה זו רק אם עומקו 30 סנטימטרים לפחות.
בנדנדות תלויות המיועדות לפעוטות המושב מוקף מעקה, והחיבור ביניהם מותיר פתחים לרגליים. מבנה זה מיועד למנוע החלקת הילד מהנדנדה. לעיתים מצויד המושב בחגורת בטיחות, במקום המעקה או בנוסף לו.
נדנדה תלויה באמנות > בספרות

המשוררת פניה ברגשטיין כתבה את השיר "נדנדה" המתאר את רגשותיה של ילדה המתנדנדת בה "עלֹה עולה" ו"ירוד יורדת".
ראו גם

נדנדה מאוזנת
הערות שוליים

↑  מתוך "בטיחות ילדים בגני שעשועים" - נייר עמדה של הארגון לבטיחות ילדים "בטרם - המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553544505171  GND: 4352380-8  LCCN: sh85131263 
ציור של נדנדה תלויה כמתקן שעשועים על מיגונית באור יהודה במהלך מלחמת חרבות ברזל
נדנדה תלויה לפעוטות
יוסף נוה

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1928 מוקצ'בו, אוקראינה 
 פטירה:  21 בנובמבר 2011 (בגיל 83 בערך) 
 ענף מדעי:  אלפבית עברי, אפיגרפיה, פלאוגרפיה 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס פרשיה שימל (1997) 
 
יוסף נוה (Joseph Naveh;‏ 21 בינואר 1928 – 21 בנובמבר 2011) היה ארכאולוג, פרופסור אמריטוס לאפיגרפיה ולפלאוגרפיה שמית במכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, וחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. התמחה בכתב העברי העתיק, ופרסם מספר ספרים ועשרות מאמרים בנושא.