stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ערוץ 33
היסטוריה > תחילת השידורים

לאחר תקופת הרצה קצרה, ובניגוד מוחלט למטרות שעמדו בבסיס הקמתו של הערוץ, בשנת 1990, החל הערוץ לשדר את ישיבותיה של מליאת הכנסת. תקופה ארוכה שימש הערוץ בפועל כערוץ להעברת שידורי הישיבות בכנסת. המימון לשידורי דיוני מליאת הכנסת, שהגיע ישירות מהכנסת, אמור היה לשמש כמקור המימון הבלעדי של הערוץ לשידורים אלה, אך בפועל, מומנו חלק משידורים אלה מתקציב רשות השידור, על חשבון כספי האגרה.
במקביל לשידורי דיוני מליאת הכנסת שידר הערוץ מגוון תוכניות, חלקן זרות וחלקן מקומיות, לקהל יעד רחב בהרבה מקהל היעד המקורי של הערוץ – דוברי ערבית ועולים מחבר המדינות. כך בעצם פעל הערוץ מעבר למנדט שניתן לו ועורר עליו את זעמם של עובדי רשות השידור ואנשי אגודת העיתונאים. לצורך שידורי הערוץ נשכר  באופן קבוע את אולפן 3 במתחם ג.ג. אולפני ישראל בנווה אילן, אולפן בשטח 350 מ"ר.
בין התוכניות ששודרו בשנים הראשונות של הערוץ: "סקאלה" - רצועת תרבות בימי שישי שעסקה באופרה, תיאטרון, ספרות וכו'; "נוסטלגיה" - שידורי ארכיון; "הטור השבועי" - פאנל פוליטי-חברתי; "בלה בלה" - מגזין תרבות בשידור חי בהנחיית יואב גינאי (שהגיש יותר מאוחר במסגרת הערוץ את התוכנית לגעת ברוח).
זמן קצר לאחר תחילת שידוריו של הערוץ, החלו להתגלות בעיות רבות בפעילותו: הערוץ לא נקלט בשידורים קרקעיים אלא רק דרך חברות הכבלים  ולכן לא היה ניתן לקלוט אותו ללא עלות כספית, הנוספת על תשלום האגרה. בנוסף, נטען, כי לוח השידורים והתוכניות שבו אינן משובצות על פי היגיון. דוגמה מובהקת לשיבוץ כזה היא שידור היאבקות נשים בלבוש מינימלי בימי שישי אחר הצהריים. דוגמה נוספת היא שיבוץ תוכנית הזמר המזרחי "ריח מנטה" בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
המדרוג הנמוך הביא בשנת 1998 לניסיון למתג את הערוץ מחדש תחת הסיסמה "ערוץ 33 - הרבה יותר מעניין", על ידי שינוי לוח התוכניות והוספת תוכניות חדשות. בין התוכניות באותה שנה היו "ריח מנטה" - תוכנית זמר מזרחי בהנחיית ירון אילן (329 תוכניות עד לשנת 2006), "שיח רופאים" - תוכניות רפואית שהפכה מאוחר יותר לתוכנית "בקו הבריאות", "טלכסף" - תוכנית כלכלית שבין מגישיה היה רביב דרוקר ו"על-TV" - תוכנית מיסטיקה וקבלה.
שידורים בהפרדה גבוהה HD

החל משנת 2011 תחרות הערבזיון משודרת באיכות HD בערוץ 33 ובערוץ הראשון.
זו הייתה הפעם הראשונה שתוכנית בהפקת ערוץ 33 בערבית משודרת באיכות HD.
הערוץ בשנותיו האחרונות

הערוץ התחיל את שידוריו בשעה 10:00 בבוקר. מהשעה 16:00-10:00 שידר בשידורים חוזרים את התוכניות אותם הפיק בעברית. מהשעה 23:30-16:00 שימש הערוץ את החטיבה הערבית של רשות השידור (כאשר רוב השידורים הם חוזרים). מהשעה 10:00-23:30 שידורי הלילה של הערוץ הראשון שהורכבו בעיקר מתוכניות תרבות של הערוץ הראשון משנות השבעים והשמונים.
ב-6 במאי 2012 החלו שידורי ניסיון של המתכונת החדשה של הערוץ, כ"ערוץ החדשות והתרבות". הערוץ נשאר כשהיה ולא בוצע בו שינוי תוכן בסופו של דבר.
בשנותיו האחרונות רוב התוכניות ששודרו בערוץ הן בשפה הערבית.
הערוץ בשנותיו האחרונות > ערוץ החדשות

בשנת 2011 הוחלט ברשות השידור להפוך את ערוץ 33 לערוץ חדשות. הערוץ היה אמור להיות מבוסס על חטיבת החדשות של ערוץ 1 ורשת ב' של קול ישראל, והיה מתוכנן לשדר 24 שעות ביממה גם באתר רשות השידור באינטרנט. שידורים בשפה הערבית תוכננו להיות בערוץ 1 במקום רצועת הילדים מהשעה 15:30-17:00. ב-2012 החלו שידורי הניסיון של הערוץ, אך הם לא הובילו לשינוי בערוץ בסופו של דבר.
תוכניות מקור בערוץ 33 > בעברית

ריח מנטה
הלילה יענקלה לאן
קראתי לך
נוף ארצנו
בקו הבריאות
קפה תיאטרון
בחברה טובה
אדם ומלואו
טלכסף
על טי וי
סינמה3
הטור השבועי
המוח
בלה בלה
תוכניות מקור בערוץ 33 > בערבית

אקטואליה
החדשות בערבית
מאחורי החדשות
רב שיח
המהדורה המקומית בערבית
על פי חוק
כסף באוויר
מסביב לעולם
חלון מזרחי
מדע
מגזין מדע
אשנב בריאות
סדרות
אמואש
נואל
משפחה דה לוקס
ספורט
השבוע בספורט
שעה ספורט
בידור ואירוח
ערב עם אומן
גוונים
נקודת מבט
שעשועונים
יחד באוויר
תרבות
מילים ומה שביניהם
סוף פסוק
כוכבי הקולנוע
פנאי וסגנון חיים
שמן וזעתר
מסע
פוקוס
הולך ובא
מוזיקה
תחרות הערבזיון
ויטראג
מסע אל המוזיקה הערבית
מועדון הקליפים
ד"ש ושיר
שירים מהסרטים
ילדים ונוער
החברים של ברני
הסטודיו של אמאל וכמאל
עבודת ילדים
הערות שוליים

↑  רועי ברק, ‏החל ממאי: ערוץ 33 יהפוך לערוץ חדשות ותרבות, באתר גלובס, 26 במרץ 2012
↑  אביבה קרול, ‏פורת היה מנכ"ל אולפני ג.ג, באתר גלובס, 5 באוקטובר 1999
↑  צבי לביא, ‏חברי מליאה ברשות השידור: נפסיק שידורי ערוץ 33 בשל קיצוץ תקציבו, באתר גלובס, 18 בדצמבר 1997
↑  אביבה קרול, ‏מזרח תיכון ישן, באתר גלובס, 19 ביולי 2002
↑  נפתחו שידורי הערוץ הישראלי בערבית, באתר הארץ, 26 ביוני 2002
↑  ענת באלינט, אוחדו ערוץ 33 והערוץ הלווייני בערבית, באתר TheMarker‏, 19 באפריל 2004
↑  לי-אור אברבך, ‏מסתמן: ערוץ 33 בדרך להפוך לערוץ חדשות, באתר גלובס, 30 באוגוסט 2011
הלוגו כערוץ 3
סמליל נוסף כערוץ 3
מדבקת פרומו מ-1998
לוגו ערוץ המזרח התיכון
השקופית שבישרה על סיום שידורי הערוץ והחלפתו
מדבקת סימון עבור ההקלטה של החדשות בערבית מתאריך ה-8 בדצמבר 2016, בארכיון הטלוויזיה של רשות השידור בירושלים
המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית

המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית הייתה מחלקה של הסוכנות היהודית שניהלה את המגעים עם שלטונות המנדט הבריטי וגורמי חוץ אחרים, וניהלה את ענייני החוץ של היישוב.
היסטוריה

עד הקמת הסוכנות היהודית הייתה המחלקה המדינית חלק מההנהלה הציונית. לאחר הקמת הסוכנות היהודית עברה המחלקה לאחריותה. משרדי המחלקה היו בבית המוסדות הלאומיים.
במהלך שנות המנדט עשה מפעל ההתיישבות הציוני בארץ ישראל צעדים גדולים קדימה לקראת הקמת מדינה יהודית. במקביל הלך וגבר ערכה של המחלקה המדינית של הסוכנות והיא הפכה להיות משרד החוץ של המדינה שבדרך.
עם הקמת מדינת ישראל תם תפקידה של המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית והעומד בראשה משה שרת נתמנה לשר החוץ של המדינה, וניהול ענייניה המדיניים של המדינה עבר לידי משרד החוץ הישראלי.
אנשי המחלקה המדינית

בשנים 1929–1931 עמד בראש המחלקה המדינית הקולונל פרדריק קיש. בשנת 1931 נכנס לתפקיד ד"ר חיים ארלוזורוב, שכיהן עד הרצחו ביוני 1933. באוקטובר 1931 נתמנה משה שרתוק למזכיר המחלקה ולאחר רצח ארלוזורוב הוא נתמנה לראש המחלקה. לצידו סייע דוד בן-גוריון בשנים הראשונות. בשנת 1934 כיהן אהרן פלמן כמזכיר המחלקה.
בסוף 1946 יצא שרת לארצות הברית ובמקומו ניהלה גולדה מאיר את המחלקה המדינית. לסגנה נבחר משה סנה.
פעולות המחלקה

בשנותיה הראשונות עסקה המחלקה המדינית של הסוכנות בעיקר במגעים עם ממשלת המנדט וערביי ארץ ישראל.
פעולות המחלקה > מגעים עם הבריטים

המגעים עם ממשלת המנדט נגעו במקרים רבים לנושאים תקציביים של תמיכה בענייני חינוך ובריאות של היישוב. המחלקה המדינית גם השתתפה במגעים בנושאי חקיקה למתן סמכויות למועצות של הערים העבריות. בין השאר המחלקה הייתה פעילה בחקיקת חוק שאפשר לעיריית תל אביב להנהיג פיקוח על שכר דירה.
פעולות המחלקה > ענייני ביטחון

במרוצת השנים, לאור ההתפתחויות המדיניות והצבאיות, הורחבו תפקידיה של המחלקה גם לכינון שיתוף הפעולה של היישוב עם הממסד הצבאי הבריטי שנוצר בימי מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט, במסגרתו הוקמו פלגות הלילה המיוחדות בפיקודו של אורד צ'ארלס וינגייט, "הידיד".
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה פעלה המחלקה להתנדבות בני היישוב לצבא הבריטי ולהתנדבות לצי הבריטי. במסגרת היחסים של המחלקה המדינית עם מנהלת המבצעים המיוחדים ה-SOE שהייתה אחראית לחבלה ולפעולות מיוחדות מאחורי קווי האויב, ובעקבות פנייה של אנשי צרפת החופשית, הוקמה ב-1940 רשת של סוכנים יהודים בסוריה ובלבנון. במסגרת שיתוף הפעולה עם הבריטים הוקם בשנת 1941 הפלמ"ח ושותפו בחורים יהודים דוברי ערבית במערכה בסוריה ובלבנון במלחמת העולם השנייה. למחלקה המדינית היה גם תפקיד מכריע בהקמת הבריגדה היהודית בשנת 1944.
עם תום מלחמת העולם השנייה התחדש מאבקו של היישוב בבריטים, בדרישה לפתיחת שערי הארץ בפני שארית הפליטה ולעצמאות. בשלהי תקופת המאבק חוללו הבריטים את "השבת השחורה". בניין המוסדות הלאומיים בירושלים, שבו שכנה הנהלת הסוכנות, נתפס על ידי הצבא הבריטי וחברי ההנהלה ובראשם משה שרתוק ראש המחלקה המדינית, וכן יצחק גרינבוים, דב יוסף, דוד רמז והרב יהודה לייב פישמן מימון - נעצרו ונכלאו במחנה מעצר בלטרון לתקופה של ארבעה חודשים. הבריטים החרימו בבניין מסמכים רבים, שהובלו בשלוש משאיות גדולות למלון המלך דוד בירושלים, שם שכנה מזכירות הממשלה והמפקדה הראשית של הצבא. עם שחרורו מלטרון יצא משה שרתוק לארצות הברית כדי להמשיך ולנהל את המאבק בדרכים מדיניות.
פעולות המחלקה > האגף הערבי

המחלקה המדינית השתדלה לשמור על קשרים עם גורמים ערביים, בהם עבדאללה הראשון, מלך ירדן. כן הוציאה המחלקה פרסומים שונים על התועלת לתושבי הארץ הערבים מההתיישבות היהודית, בערבית.
במחלקה המדינית היה אגף ערבי שבשורותיו אישים המעורים בשפה ובתרבות הערבית שפעלו במדינות ערב. בראש האגף הערבי עמד אליהו ששון לימים שר בממשלת ישראל, ובין פעיליה היו ראובן זסלני (לימים ראובן שילוח) מי שעתיד להיות מפקדו הראשון של "המוסד". סייע להם איש הש"י לוי אברהמי.
לקראת סיומה של מלחמת העולם השנייה יזם ראש ממשלת מצרים, מוסטפא א-נחאס פאשה, ועידה כלל ערבית לקראת כינונה של קונפדרציה-פדרציה רופפת ללא איחוד משטרים ומשקים של כל מדינות ערב, והיא אף כונתה בשם "ועידת הפדרציה". הוועידה כונסה באלכסנדריה בספטמבר 1944. האגף הערבי שיגר מבעוד מועד מודיעים פלסטינים למצרים לעקוב אחר ההכנות לוועידה והם דיווחו לארץ באמצעותו של זסלני, ששהה בימים ההם במצרים. בימי הוועידה שהו שני אנשי האגף הערבי, אליהו ששון ואליהו אפשטיין (לימים אליהו אילת), באלכסנדריה, ועקבו אחר מהלך הדיונים. בעקבות הוועידה ולקראת הקמת הליגה הערבית הפכה מצרים בתחילת 1945 לנקודת התצפית המרכזית של המחלקה המדינית על הפעילות המדינית הערבית.
בשנת 1946 הייתה מצרים ליעד החשוב ביותר לפעולה מודיעינית של המחלקה המדינית מחוץ לארץ-ישראל. על השליחים מן הארץ ועל הסוכנים המקומיים הוטל לדווח על המדיניות המצרית בענייני ארץ-ישראל, על הנעשה בליגה הערבית ועל ההתפתחויות ביחסי בריטניה-מצרים. קרבתם של סוכני המחלקה במצרים אל מרכז הליגה הערבית עשתה אותם למקורות מידע חשובים על מדיניותן של ארצות ערב כולן ועל הנעשה בהן.
במקביל פעל במצרים בשנת 1944 שליח המחלקה המדינית יעקב טשרנוביץ (לימים יעקב צור), שעסק בעיקר בטיפוח קשרים עם יהודי מצרים. לצד השליחים מארץ-ישראל היו למחלקה המדינית במצרים כמה עוזרים מקומיים מיהודי מצרים.
בביקורו בקהיר ב-1945 גייס אליהו ששון לשירות המחלקה את יולנד הרמר, עיתונאית יהודייה, שהייתה בעלת קשרים בחוגי החברה המצרית הגבוהה והיא ניצלה אותם כדי להתקרב לחצר המלך פארוק הראשון ולמדינאים ערבים והשיגה מהם ידיעות בעלות ערך רב. לאחר שנים היא כונתה בעיתונות הישראלי בשם "מאטה הארי היהודיה".
בימי מלחמת העצמאות הייתה למידע שהשיג האגף הערבי של המחלקה המדינית במצרים בשנים 1944 - 1948 תרומה חשובה בניצחון צה"ל על הצבא המצרי.
פעולות המחלקה > גורמים אחרים

המחלקה ניהלה קשרים עם נציגי מדינות שונות ושמרה על קשרים עם שגריריהן בארץ ישראל.
עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, פעלה המחלקה לניהול משא ומתן עם שלטונות גרמניה על עליית יהודי גרמניה והצלת רכושם, אותו ניהל ראש המחלקה, ד"ר חיים ארלוזורוב, ערב הירצחו ב-16 ביוני 1933.
פעולות המחלקה > לקראת העצמאות

לאחר שוועדת אונסקו"פ, הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל, שנתמנתה כדי לבחון את שאלת ארץ ישראל, פרסמה ב-31 באוגוסט 1947 את החלטתה כי יש לסיים את המנדט הבריטי על ארץ ישראל וכי הארץ תחולק בין שתי מדינות עצמאיות, ערבית ויהודית, הועברו ההמלצות להכרעת מליאת עצרת האומות המאוחדות.
המאבק המדיני באו"ם, במטרה להשפיע על מספר גדול ככל האפשר של המדינות המשתתפות בהצבעה להצביע בעד הצעת החלוקה, היה מאבק גורלי ביותר לעתיד העם היהודי והיישוב העברי. את המאבק ניהלו נציגי המחלקה המדינית משה שרת, דוד הורוביץ, אבא אבן ומשה טוב בעזרתם של מנהיג ציוני ארצות הברית אבא הלל סילבר ושל ד"ר נחום גולדמן, נשיא הקונגרס היהודי העולמי.
המאבק היה קשה ועיקש. בהגיע מועד ההצבעה ב-26 בנובמבר, לאחר שנישאו הנאומים האחרונים שלפני ההצבעה הבינו נציגי הסוכנות כי מצבם חמור וכי הסיכוי היחידי להציל את המצב יהיה רק על ידי דחיית ההצבעה ליום או ליומיים. הם פנו לעזרת שני נציגים אוהדים, פרופסור אנריקה רודריגס פברגט, נציג אורוגוואי, וחורחה גרסיה גרנדוס, נציג גואטמלה, שהסכימו לנקוט בשיטת הפיליבסטר ונשאו בפני העצרת נאומים ארכניים וממושכים, ובעזרת נשיא עצרת האו"ם אוסוואלדו ארניה מברזיל, שבתום נאומיהם של השניים העלה על הדוכן נואמים נוספים, שנשאו דבריהם עד שעה מאוחרת, נדחתה ההצבעה ל-29 בנובמבר 1947. בכ"ט בנובמבר החליטה עצרת האומות המאוחדות ברוב של 33 קולות כנגד 13 קולות ו-10 נמנעים על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל.
פעולות המחלקה > המוסד להשתלמות

כשהאפשרות של הקמת מדינה יהודית הלכה ונהייתה ממשית, הוחלט במחלקה המדינית להקים את המוסד להשתלמות, שנקרא גם "בית הספר לדיפלומטים", כדי להכין את העתודה הניהולית והדיפלומטית למשרד החוץ של המדינה שבדרך. המשימה הוטלה על ולטר איתן, שניהל את בית הספר יחד עם סגנו אריה לבבי. לאחר סינון קפדני נבחרו 25 חניכים בהם יהושפט הרכבי, אהרן יריב, מרדכי גזית, משה אראל, שאול קריב, אורה הרצוג, אסתר הרליץ, חנה פרגר (פלטי) ואחרים. ההשתלמות החלה לפעול בנובמבר 1946 והסתיימה באביב 1948.
לקריאה נוספת

משה יגר, תולדות המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, הוצאת הספרייה הציונית בהפצה של מוסד ביאליק, 2011
דוד הורביץ, בשליחות מדינה נולדת. הוצאת שוקן, 1952.
משה שרת, בשער האומות : 1946-1949, הוצאת עם עובד, 1966.
יגאל לוסין, עמוד האש, הוצאת שקמונה, 1982.
חורחה גארסיב גראנדוס, כך נולדה מדינת ישראל, הדרמה כפי שראיתייה במו עיני. הוצאת אחיאסף, 1949.
Laura Zittrain Eisenberg, My Enemy's Enemy: Leabanon in the Early Zionist Imagination 1900-1948, Detroit: Wayne State University Press, 1994, 219 pp.
בר פאלי

| --- | --- |

פאלי, 2016
 לידה:  29 באפריל 1982 (בת 42) ניז'ני טאגיל, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, ברית המועצות (כיום ברוסיה) 
 שם לידה:  Варвара Александровна Палей 
 מדינה:  ישראל ישראל (1991–הווה) ארצות הברית ארצות הברית (2016–הווה)
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 עיסוק:  שחקנית, דוגמנית
 מקום לימודים:  תיכון א' לאמנויות תל אביב 
 בן זוג:  איאן קסנר (2007–2018)
 פרופיל ב-IMDb
 
בר פָּאלי (ברוסית: Бар Пали; נולדה ב-29 באפריל 1982) היא שחקנית ודוגמנית ישראלית-אמריקאית ממוצא רוסי.
ביוגרפיה

פאלי נולדה בשם ורורה אלכסנדרובנה פָאלי (Варвара Александровна Палей) בהרי אורל שברוסיה הסובייטית (בברית המועצות דאז). ב-1991 היא עלתה לישראל בגיל 9, אז שונה שמה לברברה (בר) פָּאלי. גדלה בתל אביב, ולמדה במגמת תיאטרון בבית הספר עירוני א' שבעיר. הוריה הם אולגה (לבית דרוב) ואלכסנדר פאלי. סביה שירתו בצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה.
בגיל 17 החלה לדגמן, כשהשתתפה בתחרות נערת השנה של "מעריב לנוער" וסוכנות יולי.
קריירה > בישראל

תפקידיה הבולטים בישראל היו בסרט הטלוויזיה המוקומנטרי "זהירות מצלמה" בהפקת קשת ב-2003, שבו גילמה את דיוי, בתו של מקס טונה שרייבר, במאי המתיחות הראשון בישראל; וכן בסדרת הדרמה "אהבה מעבר לפינה" באותה שנה, בתפקיד יוליה, ובמחזמר "ספיד וגלגלי הקסם" ("מחזמר על גלגלים") מאת ירון כפכפי וחנוך רוזן, בתור כריסי. ב-2004 השתתפה בסרט הטלוויזיה "לנצח עם מיקי ברקוביץ'" בתור יולי, וב-2007 בסרט "אין לה אלוהים" כמלצרית. ב-2012 גילמה את ג'ניפר שוורצבאום גושן בסדרת הדרמה-פעולה הישראלית, "נויורק" מבית yes. ביוני 2015 נבחרה להיות "נערת תפוזינה".
קריירה > בארצות הברית

פאלי עברה להתגורר בארצות הברית ותפקידה הראשון בתעשיית הטלוויזיה בארצות הברית היה בסרט הטלוויזיה הדרמטי "Filthy Gorgeous"‏ (2006), לצד איזבלה רוסליני. בהמשך הופיעה בתפקידי אורח בסדרות "CSI: ניו יורק" (2007), "Unhitched"‏ (2008) "The Starter Wife"‏ (2008) ו"איך פגשתי את אמא" (2010). ב-2008 גילמה ארכאולוגית בסרט האימה "The Ruins".
ב-2012 הופיעה בתפקיד משנה בקומדיה "הצצה למוחו של צ'ארלס סוון השלישי" לצד צ'ארלי שין. השתתפה גם בסדרה "מובטלים" של MTV בתור טטניה, ובסדרה "Game Shop".
ב-2013 זכתה לפרסום כשהופיעה בתפקיד משנה (התפקיד הנשי העיקרי) בתור סורינה לומיניטה בסרט הפעולה "רווח וכאב", לצידם של מארק וולברג ודוויין ג'ונסון ובבימויו של מייקל ביי. בהמשך באותה שנה הופיעה גם בסרט המותחן "נון-סטופ", לצד ליאם ניסן וג'וליאן מור. בשנה זו דורגה על ידי מגזין "Maxim" במקום 52 ברשימת 100 הנשים הסקסיות בעולם.
ב-2014 השתתפה בדרמת הספורט של אולפני דיסני "יד בשווי מיליון דולר" בכיכובו של ג'ון האם.
ב-2016 שיחקה בתפקיד זוטר בתור דניס בסרט המתח "דחף" לצד פירס ברוסנן.
בשנים 2016–2017 שיחקה משנה קבוע בתור קריסטינה בסדרה "ז'אן-קלוד ואן ג'ונסון", לצד ז'אן-קלוד ואן דאם.
בשנים 2015–2021, השתתפה בסדרה "NCIS: לוס אנג'לס", בתפקיד חוזר וגילמה את אנה קולצ'ק.
בשנים 2017–2018 שיחקה בשני פרקים בעונה השלישית של הסדרה אגדות המחר" (חלק מיקום החץ), בתור הלן מטרויה. בנוסף ב-2017, שיחקה במספר פרקים בסדרה "Bosch" בתור לני. לפני כן, גילמה בפרק אחד בסדרה "יום אימונים מסוכן" את נטלי.
ב-2018 גילמה בפרק אחד בסדרה "איי זומבי" את אמנדה לואיס.
ב-2019 שיחקה בסרט המותחן "Against The Clock", בתור לורן דה אייזיני, לצידם של דיאנה אגרון ואנדי גרסיה.
ב-2021 שיחקה בסרט מותחן הפשע "Painted Beauty" בתור נטליה, לצידה של קלייר הולט.
חיים אישיים

ב-2007 נישאה לתסריטאי היהודי-קנדי איאן קסנר, שבנעוריו התנדב בקיבוצים בישראל. ב-2018 אחרי 11 שנות נישואין הם התגרשו.
כיום מתגוררת בלוס אנג'לס.
ב-2016 פאלי התאזרחה כאמריקאית.
ב-2003 פאלי סיפרה בריאיון לידיעות אחרונות: "בחו"ל יצא לי להיתקל לא פעם בהערות אנטישמיות או ביקורתיות כלפי ישראל, ובמקום לפחוד ולסתום את הפה, אף פעם לא התאפקתי ותמיד נכנסתי לעימותים מילוליים".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | אין לה אלוהים | מלצרית | דרמה ישראלית |
| 2008 | חורבות (אנ') | ארכאולוגית | אימה בבימוי קרטר סמית |
| 2008 | Stiletto | סטייסה | פעולה בכיכוב טום ברנג'ר |
| 2011 | Hyenas | לונה | אימה בבימוי אריק וסטון |
| 2012 | הצצה למוחו של צ'ארלס סוון השלישי | מריה קרלה | קומדיה בבימוי רומן קופולה. בכיכוב צ'ארלי שין, ביל מארי ופטרישה ארקט |
| 2013 | רווח וכאב | סורינה לומיניטה | פעולה בבימוי מייקל ביי. בכיכוב מארק וולברג ודוויין ג'ונסון |
| 2014 | נון-סטופ | אייריס מריאן | פעולה בכיכוב ליאם ניסן וג'וליאן מור |
| 2014 | יד בשווי מיליון דולר | ליזט | דרמת ספורט של אולפני דיסני בכיכוב ג'ון האם |
| 2015 | Street Level | שלבי | פעולה בכיכוב מרילין מנסון |
| 2016 | דחף | דניס | מותחן לצידם של אשלי גרין ופירס ברוסנן |
| 2016 | Lost Girls | קארה | סרט קצר |
| 2019 | Against The Clock | לורן דה אייזיני | מותחן לצידם של דיאנה אגרון ואנדי גרסיה |
| 2021 | Painted Beauty | נטליה | מותחן פשע לצידה של קלייר הולט |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סרט / סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | זהירות מצלמה | דיוי | סרט מוקומנטרי ישראלי בערוץ 2 של קשת |
| 2003 | אהבה מעבר לפינה | יוליה | טלנובלה ישראלית בערוץ 2 |
| 2006 | Filthy Gorgeous | נדיה גודו | סרט דרמה בכיכוב איזבלה רוסליני |
| 2007 | CSI: ניו יורק | מיה אופל | מתח |
| 2008 | Unhitched | קלואי | קומדיה בכיכוב ראשידה ג'ונס |
| 2008 | The Starter Wife | לולה | קומדיה בכיכוב דברה מסינג |
| 2010 | איך פגשתי את אמא | נטליה | קומדיה בכיכוב ניל פטריק האריס |
| 2012 | מובטלים | טטיאנה | קומדיה |
| 2012 | Game Shop | חנונית מזויפת | קומדיה |
| 2012 | נויורק | ג'ניפר | סדרת דרמה ישראלית בYes |
| 2015 | Parental Indiscretion | טיילור | קומדיה |
| 2021–2015 | NCIS: לוס אנג'לס | אנה קולצ'ק | תפקיד חוזר; 34 פרקים; עונות 6–14 |
| 2016 | ז'אן-קלוד ואן ג'ונסון | קריסטינה | קומדיית פעולה |
| 2016 | יום אימונים מסוכן | נטליה ווסטוק | סדרת המשך לסרט באותו השם |
| 2017 | Bosch | לני | דרמת פשע |
| 2018 | איי זומבי | אמנדה לואיס | קומדיית דרמה |
הערות שוליים

1 2   בר פאלי, סרטון  באתר יוטיוב
1 2  https://www.instagram.com/p/BI-rVc7DGuS/
↑  אורלי מירקין, ‏"אני לא אנג'לינה ג'ולי, אבל הכי קרובה שהייתי אי פעם", באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2013
↑  שלמור תקשורת (2013-08-06), בר פאלי רוסי, נבדק ב-2019-05-02
↑  רואי פרסול, ‏כתום זה הבלונד החדש: בר פאלי מספרת על החיים בהוליווד, באתר מעריב אונליין, 17 ביוני 2015
↑  "כל כך הרבה קורה באל-איי"; בר פאלי מדלגת בין תפוזינה וקרלס ג'וניור, באתר Istaeliweek,‏ 19 ביוני 2015
↑  https://www.instagram.com/p/BT3PRadFnye/
↑  http://www.ykp.co.il/Musicals/Speed/
↑  מלי זיידמן, בר פאלי: בהוליווד מצפים ממך להיות נחמדה ו"לזרום", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 20 בדצמבר 2017
1 2  יוני פרוים, בר פאלי: "שילמתי מחיר של חיי משפחה עבור הקריירה שלי, אבל אני חכמה, הקפאתי מלא ביציות", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 24 באוגוסט 2023
שמואל אשכנזי

ערך זה עוסק בחוקר ספרות ובלשן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  11 בינואר 1922 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  17 ביולי 2020 (בגיל 98) ירושלים 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוסדות:  ביבליוגרפיה של הספר העברי (1966) 
 
שמואל אשכנזי (י"א בטבת ה'תרפ"ב, 11 בינואר 1922 – כ"ה בתמוז ה'תש"ף, 17 ביולי 2020) היה חוקר ספרות עברית, בלשן, ביבליוגרף, ביבליופיל ואספן ספרים ישראלי. עבד במפעל הביבליוגרפיה העברית שבבית הספרים הלאומי.
ביוגרפיה

נולד בירושלים, לברוך ולאסתר דייטש. למד בתלמוד תורה ובישיבת כולל שומרי החומות, בשכונת בתי אונגרין. בגיל שש עשרה התחיל ללמוד הנהלת חשבונות, בשנת תש"א נשא לאשה את ביילא בת פנחס דוד קליין. בתקופה זו החליף את שם משפחתו ל'אשכנזי'. לזוג שלוש בנות ובן.
בשנים תש"ב – תש"ז השתכר למחייתו מחנות ספרים שייסד ברחוב מאה שערים בירושלים, לאחר שהסתבך בחובות נאלץ לסגור את החנות.
החל משנת תש"ד, בהיותו בן עשרים ושתיים, החל לפרסם את מאמריו בבמות שונות. כמה מהם עוררו תגובות חריגות (כמו מאמריו "טעויות סופרים" ו"מילונות עברית כיצד?"). בשנות העשרים המוקדמות לחייו כתב עשרות ערכים באנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל שבעריכת ד"ר מרדכי מרגליות, בכרכים הראשונים של האנציקלופדיה העברית ובשתי אנציקלופדיות נוספות של הוצאת מסדה. בשנת תש"ך עסק בעריכת ספרים במוסד הרב קוק, לאחר מכן הקים יחד עם אברהם ורטהיימר הוצאה לאור בשם תורה מציון שקרסה לאחר שהוציאה ספר אחד, לאחר מכן עבד במכון תורה שלמה שם הוציא את "הגדה שלמה".
בשנים תשי"ז ותשי"ח שימש כעורך המדור לספרות רבנית באנציקלופדיה כללית מסדה ובאנציקלופדיה העברית, בשנים תשי"ח – תשכ"א חזר לשמש עורך מדעי במוסד הרב קוק.
החל משנת 1968 ועד פרישתו לגמלאות עבד ב"מפעל הביבליוגרפיה העברית" שבבית הספרים הלאומי בירושלים, ויחד עם הביבליוגרף נפתלי בן מנחם היה ממתווי הדרך של המוסד. אף לאחר שפרש לגמלאות המשיך לפקוד את המקום אחת לשבוע לייעוץ לפונים אליו, בהם בכירים באקדמיה. כמו כן הקדיש מזמנו להשיב לשאלות שהופנו אליו בכתב, ובמשך השנים שיגר כאלפיים מכתבי תשובה. בשנת 2001 נתמנה כחבר כבוד בחברת "מקיצי נרדמים".
ביום שישי, כ"ה בתמוז ה'תש"ף, נפטר בגיל 98. הוא נקבר במוצאי השבת בבית הקברות הר המנוחות.
לאחר פטירתו הועבר ארכיונו ועזבונו התורני-ספרותי לידי ידידו ותלמידו החוקר יעקב ישראל סטל שהוציא לאור את אגרותיו של אשכנזי.
בשנת תשפ"א הוקדש לזכרו כרך ל-לא של כתב העת עלי ספר תחת השם: "שם משמואל" - מחקרים בתולדות הספר העברי לזכרו של ר' שמואל אשכנזי, בעריכת דב שוורץ וגילה פריבור, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן.
פסבדונימים

אשכנזי חתם על רבים ממאמריו ופרסומיו בפסבדונים. בין היתר חתם בשמות:
שמואל הקטן
אהרן ראקובר [בגימטריא שמואל אשכנזי]
א[שכנזי] בן-עמיהוד [=שמואל]
שמואל אלף
ש' אסתרזאהן [=בן אסתר, על שם אמו]
ש' ירושלמי
גמליאל גרינפלד (חלמיש)
ש' חלמיש
שלמה גרינפלד
אב"י חלמיש
שמואל אבידור
ספריו וחיבוריו

משוט במקרא: שש מאות וששים שאלות ותשובות של בקיאות וחריפות ושעשועים בספר הספרים, הוצאת אושא (=אברהם ורטהיימר ושמואל אשכנזי), ירושלים תשי"ט.
500 געגראמטע שפריכווערטער און רעדנסארטן, פון ש’ אסתרזאן [=שמואל אשכנזי], ירושלים תשכ"ג.
אוצר ראשי תבות : בלשון ובספרות מימי קדם ועד ימינו / מאת שמואל אשכנזי ודב ירדן, הוצאת ראובן מס, ירושלים תשכ"ה.
הרי"ף ומשנתו: תולדות רבינו יצחק אלפסי וספריו, ירושלים תשכ"ז.
מפענח נעלמים: 4000 פענוחי נוטריקונים שלא נכנסו לאוצר ראשי תבות, ירושלים תשכ"ט.
אלפא ביתא קדמיתא דשמואל זעירא: ... אמרות ומכתמים, ניבים ופתגמים, מאמרים שגורים, משלים ומעשיות, גימטריות ונוטריקונים - מקורותיהם ומקבילותיהם ... / מכתבי הר"ש אשכנזי ; ... ערכתי וסדרתי בסדר א"ב ... שמואל אברהם תפילינסקי, ירושלים תש"ס.
אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא, שני כרכים: פנינים ... מאוצרות הר"ש אשכנזי: אמרות ומכתמים, מאמרים... משלים ומעשיות, גימטריאות ונוטריקונים, מקורותיהם ומקבילותיהם בסדר א-ב / את כל אלה השלמתי וערכתי ... יעקב ישראל סטל, ירושלים תשע"א.
אסופה: ארבעה מאמרים מאוצרות הר"ש אשכנזי. ערך, השלים והביא לבית הדפוס יעקב ישראל סטל. בהשתתפות אליעזר יהודה בראדט, ירושלים 2014 (תשע"ד)
אגרות שמואל: אלף חסר תליסר מכתבי תורה וחכמה ... כסדר כתיבתם ... בידי ... ר' שמואל אשכנזי, בעריכת יעקב ישראל סטל, ירושלים תשפ"א (3 כרכים).
ספריו וחיבוריו > בעריכתו

הגדה שלמה: מאת הרב מנחם מנדל כשר, ירושלים תשט"ו.
פחד יצחק / רבי יצחק לאמפרונטי, ירושלים תשכ"ב - תשמ"ו.
משלי ישראל ואומות העולם, ירושלים תשכ"ד.
אוצר המשלים והפתגמים: מספרות ימי הביניים / מאת ישראל דוידזון; [התקינו את הספר לדפוס שמואל אשכנזי ואברהם דרום]. הוצאת מוסד הרב קוק, תשל"ט.
שמואל אשכנזי, מילונות עברית כיצד? הערות על "המלון החדש" לאבן שושן, לשוננו כרך ל"א, ב, טבת תשכ"ז, עמ' 123-137(המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה); (המשך), שם, כרך ל"א, ג, ניסן תשכ"ז, עמ' 217-234.(המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
(תגובה), גד בן-עמי צרפתי, ביקורת מילון כיצד?, לשוננו כרך ל"ב, ג, ניסן תשכ"ח, עמ' 335–338. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
מבחר הפנינים בספרות העברית של ימי הבינים, בתוך: מנחה ליהודה, מוגש להרב יהודה ליב זלוטניק (אבידע), ירושלים תש"י.
הערות שוליים

↑  לפי מודעת האבל.
↑  אלי רוטמן, ‏ידע שחלה בקורונה, הגיע לביכנ"ס והדביק מתפלל - שנפטר, באתר כיכר השבת, 19 ביולי 2020
↑  סטל, "'חשב אדם לעשות מצווה ונאנס': ניסיונותיו של ר' שמואל אשכנזי לההדיר את פירוש ר' מנחם המאירי לספר משלי", עלי ספר ל-לא, אלול תשפ"א, עמ' 29.
↑  הספר 'נמכר' לרב שאול שפר ונדפס על שמו. ראה: י"י סטל, 'תשובה בעניין הדין לרבינו יצחק אלפסי?', המעין, מט, ב (תשס"ט), עמ' 40 הערה 10.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300886405171  GND: 1139063162  ISNI: 0000 0000 7268 7498  LCCN: n86035727  NTA: 073862169  SUDOC: 223705411  VIAF: 97584489   WorldCat (עם VIAF): 97584489