stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כלי בישול
הערות שוליים

↑  The Good Housekeeping (אנ') step-by-step cookbook, Hearst Books, New York 1997
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562865005171  GND: 4345422-7  LCCN: sh85032177 
טאג'ין הוא כלי בישול עשוי חרס. העברת החום הגרועה של החרס בשילוב עם אגירת חום טובה הופכת אותו לכלי המתאים לבישול ארוך בחום נמוך. הטאג'ין נאה מאוד, ולכן משמש גם להגשת האוכל שהוכן בו
קומל הוא מחבת שטוחה המשמשת בהכנת טורטיות. כלים מחרס דמויי קומל שהכילו שרידי קמח תירס נמצאו בחפירות ארכאולוגיות במקסיקו, ותוארכו למאה ה-7 לפנה"ס
כלי בישול מנחושת נחשבים לאיכותיים במיוחד בשל פיזור החום האחיד. כלים אלה פופולריים מאוד להכנת רטבים במטבח הצרפתי
מאזן תשלומים

מאזן התשלומים הוא מונח מתחום המקרו כלכלה, המתאר את יתרות התשלומים והתקבולים של מדינה מסוימת במטבע חוץ לתקופה מסוימת. לדוגמה, בישראל נמדד מאזן התשלומים בדולרים, והוא נמדד אחת לשנה על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. במדינות מסוימות ייתכן כי מאזן התשלומים יוצג לפי מטבע חוץ אחר או במטבע מקומי.
באופן כללי ניתן לומר כי מאזן התשלומים נמדד לפי סך תקבולי ותשלומי המט"ח הנובעים מפעולות שונות שמבוצעות על ידי גורמים במשק, ובניהן יבוא ויצוא של סחורות ושירותים, השקעות והלוואות פיננסיות, וכן העברות חד צדדיות ממדינות זרות אל ומחוץ למדינה (למשל סיוע כלכלי ממדינה אחרת - בישראל ניתן למנות כדוגמה את הסיוע הצבאי האמריקאי או את הסכם השילומים).
ככלל:
אם סך זרם הכסף הנכנס גדול מהזרם היוצא, (כלומר באופן כללי ניתן לומר כי היצוא גדול מהייבוא) אזי נאמר כי יש עודף במאזן התשלומים (חיובי) והוא יסומן בפלוס.
אם סך זרם הכסף היוצא גדול מהזרם הנכנס, (כלומר באופן כללי ניתן לומר כי היבוא גדול מהיצוא) אזי נאמר כי יש גירעון במאזן התשלומים (שלילי) והוא יסומן במינוס.
מאזן התשלומים משמש כמדד לבחינת חוסנה הכלכלי של מדינה, ומאפשר על הסקה האם היא ייצאה יותר או ייבאה יותר בשנה מסוימת. ככל שהייצוא עולה על הייבוא כך ניתן לומר כי באופן כללי מצבה של הכלכלה טוב יותר.
היסטוריה

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הסבר לא מובן.
מבחינה היסטורית, הטרנזאקציות (תנועות תשלומים) הללו לא נמדדו בזהירות, וזרימתן התקדמה בסחורות ומטבעות ללא הגבלה או פיקוח, וכך הפכו הסילוקין לעניין של שיקול הדעת של הבנקים והממשלות אשר העניקו להם את הרישיונות לפעול. המרקנטליזם הייתה תאוריה אשר יחסה חשיבות רבה למאזן התשלומים, ואשר ביקשה בפשטות לזכות במונופול על הזהב על מנת להחזיקו מחוץ לידיהם של יריבים צבאיים פוטנציאליים.
בעוד המרקאנטליזם נכנע לכלכלה הקלאסית, שיטות גולמיות אלו הוסדרו מאוחר יותר במאה ה-19 על ידי בסיס הזהב, אשר קושרו לבנקים מרכזיים מדינתיים, באמצעות הסכמה על המרת "מטבע קשה" בזהב. לאחר מלחמת העולם השנייה, שיטה זו הוחלפה במנגנון מוסדי ברטון וודס (קרן המטבע הבינלאומית והבנק להתיישבויות בינלאומיות) אשר הצמיד מטבעות של המדינות המשתתפות כנגד הדולר האמריקאי, אשר היה ניתן לפדותו באופן נומינלי בזהב. בשנות ה-80 של המאה ה-20 הופסק פדיון זה, דבר אשר הותיר את השיטה ללא בסיס רשמי. יש הגורסים שצריך להיצמד למחיר הנפט, משאב נדרש בצורה כלל עולמית עקב התלות הגדולה של תשתית ההון על אספקת הנפט. מאחר שאופ"ק מתמחרת נפט בדולרים אמריקאים, הדולר האמריקאי עודנו המטבע המרכזי בשיטה זו, אולם לאחרונה החל האירו לאתגר את עליונות הדולר במידה הולכת וגוברת, ובמידה מסוימת, גם את הין היפני.
הגדרות ומבנה הדוח > הגדרות בסיסיות ומבנה הדוח

באופן כללי מאזן התשלומים מחולק לחלקים הנקראים חשבונות. מאזן התשלומים מציג את מקורות מטבע החוץ (הנובעים לדוגמה ממכירת סחורות ישראליות מחוץ לישראל) ואת השימושים שנעשו במטבע החוץ שנכנס לישראל (למשל רכישת סחורות מחוץ לישראל וייבואן לישראל). באופן עקרוני נצפה לראות כי הסכומים מקורות המט"ח זהים לשימושים שנעשו בו, אך אם זה לא המצב נראה את ההפרש בנכסי הרזרבה כדלקמן.
מאזן התשלומים מחולק לשני חשבונות עיקריים, אשר מחולקים לתתי חשבונות נוספים:
החשבון השוטף (Current Account) - מציג זרימה נטו של כסף הנכנס למדינה בעקבות סחר בסחורות, שירותים ותשלומי העברה שנעשו עם מדינות זרות. גירעון (עודף) מסחרי מופיע כאשר יש גירעון (עודף) בסחר בסחורה במסגרת החשבון השוטף. החשבון השוטף עצמו מורכב ממספר תתי חשבונות:
חשבון הסחורות (Goods Account) - כולל את העסקאות בגין ייצוא וייבוא סחורות. החשבון כולל סחורות כלליות, סחורות המיועדות לעיבוד נוסף, תיקוני סחורות וסחורות המסופקות בנמלים לחברות הובלה ותחבורה, ללא הוצאות הובלה וביטוח, אשר נרשמות בסעיפי השירותים.
חשבון השירותים (Services Account) - כולל עסקאות הנובעות ממתן או רכישת שירותים, ובניהן שירותי תיירות, הובלה ותחבורה, מחשוב (היי-טק) ותקשורת, ביטוח, שירותים ממשלתיים, שכר לעובדים זרים ועוד.
חשבון ההכנסות (Income Account) - החשבון כולל הכנסות בגין שכר עבודה והכנסות בגין השקעות. הכנסות בגין שכר עבודה הן הכנסות שמקבלים תושבי ישראל עבור עבודה שבוצעה מחוץ לישראל, והכנסות בגין השקעות אלה הכנסות הנובעות מהשקעות בנכסים כמו ריבית או דיבידנדים.
חשבון ההעברות השוטפות (Current Transfers Account) - חשבון זה מפרט העברות חד צדדיות בין ישראל לחו"ל (כלומר העברה של נכס שלא התקבלה תמורה בעבורו). חשבון זה לא כולל העברות הון - הן מוצגות בחשבון ההון.
חשבון ההון (Capital Account) - מציג זרימה נטו של כסף הנכנס למדינה בעקבות קניה או מכירה של נכסים פיננסיים כגון מניות, איגרות חוב וקרקעות. חשבון ההון כולל:
נכסי רזרבה (Reserve Assets) - אלה נכסי החוץ של המדינה שנמצאים תחת אחריות בנק ישראל ומשמשים לצורך מימון גירעונותיו במאזן, לצורך פיקוח על שערי החליפין או לצורך מטרות אחרות. סעיף זה כולל זהב מוניטרי, זכויות משיכה מיוחדות, יתרות מט"ח הכוללות מזומנים, פיקדונות וני"ע, רזרבות בקרן המטבע הבינלאומית, ונכסים אחרים. במאזן התשלומים מוצגים השינויים בנכסי הרזרבה בכל תקופה, בעוד במצבת הנכסים וההתחייבויות של המשק מחוץ לישראל מוצגת היתרה לסוף כל תקופה.
הגדרות ומבנה הדוח > הגדרות נוספות

נכסי המשק מחוץ לישראל -
חוב חיצוני -
חוב חיצוני נטו -
נכסי חוץ במכשירי חוב -
התחייבות המשק מחוץ לישראל -
התחייבות נטו של המשק מחוץ לישראל -
ניתן לחלק את העסקאות הבינלאומיות של מדינה מסוימת לשלוש קטגוריות:
יצוא המורכב מ:
סחורה (רכוש מוחשי)
שירותים (כגון סחר סמוי כגון שירותי ייעוץ או משפט, תגמולים והכנסה השקעתית)
הכנסות שונות (כגון ריבית, דיבידנד או כל סוג של הכנסה השקעתית זרה)
יבוא המורכב מ:
סחורה
שירותים
הכנסות שונות
העברות חד צדדיות המורכבות מסיוע, מענקים או מתנות שהתקבלו (ירשם כייצוא) או שניתנו (יירשם כייבוא) מ\אל מדינות זרות
השקעה זרה ישירה
השקעה בניירות ערך
בעלות על ניירות ערך
חוב ניירות ערך
השקעות שונות (כגון עסקאות במטבע, פיקדונות בנקים ומסחר באשראי)
אי התאמות סטטיסטיות
יתרת רווח רשמית, כולל זהב, מטבע זר, זכויות משיכה מיוחדות ועודפים בקרן במטבע הבינלאומית
כסף הנכנס לארץ נרשם ב-(+) והיוצא מהארץ נרשם ב-(-):
יצוא נרשם ב-(+)
יבוא נרשם ב-(-)
עלייה בבעלות נכסים בחוץ לארץ נרשמת ב-(-)
עלייה בבעלות זרה של נכסים בארץ נרשמת ב-(+)
חשבון יכול להיות בגירעון או בעודף. כך לדוגמה, עודף מסחרי רומז על כך שהיצוא של המדינה גבוה מהיבוא שלה ולכן ישנו זרם נטו נכנס לתוך המדינה. לעומת זאת, גירעון מסחרי רומז על כך כי המדינה מייבאת יותר מאשר היא מייצאת ולכן ישנו זרם נטו יוצא מהמדינה.
למדינה אשר יש לה מאזן תשלומים אפס, הגירעון בחשבון השוטף חייב להיות מאוזן על ידי העודף שבחשבון ההון. ארצות הברית התמודדה עם חשבון שוטף שלילי למשך זמן רב, אשר מומן באמצעות חשבון פיננסי חיובי. הדרך היחידה לקנות יותר מהמכירות שלך היא ללוות כסף.
למדינה מסוימת יהיה מאזן תשלומים שלילי (כלומר, ישנה זרימה נטו של כסף החוצה מהמדינה) אם גם החשבון השוטף וגם חשבון ההון נמצאים בגירעון. במקביל, אם מאזן התשלומים חיובי (כלומר, ישנה זרימה נטו הנכנסת למדינה), אזי שני החשבונות בעודף.
מאזן התשלומים של ישראל

| נתונים שנתיים> החשבון השוטף | 2001> החשבון השוטף | 2002> החשבון השוטף | 2003> החשבון השוטף | 2004> החשבון השוטף |
| --- | --- | --- | --- | --- |
תקבולים
|  יצוא סחורות ושירותים | 39,751 | 38,517 | 42,365 | 50,376 |
|  הכנסות | 2,640 | 2,374 | 2,704 | 2,259 |
|  העברות שוטפות | 7,799 | 8,124 | 7,497 | 7,280 |
| תקבולים לחשבון השוטף - סך הכל | 50,190 | 49,016 | 52,567 | 59,915 |
תשלומים
|  יבוא סחורות ושירותים | 43,430 | 42,714 | 44,287 | 52,048 |
|  הכנסות | 7,573 | 6,484 | 6,577 | 6,282 |
|  העברות שוטפות | 1,107 | 1,362 | 1,125 | 1,081 |
| תשלומים לחשבון השוטף - סך הכל | 52,110 | 50,560 | 51,989 | 59,411 |
תנועות נטו
|  סחר סחורות ושירותים | 3,678- | 4,197- | 1,922- | 1,672- |
|  הכנסות נטו | 4,933- | 4,109- | 3,873- | 4,022- |
|  העברות שוטפות נטו | 6,692 | 6,762 | 6,372 | 6,199 |
| עודף (גירעון) בחשבון השוטף | 1,920- | 1,544- | 578 | 504 |
| חשבון ההון - נטו | 679 | 151 | 465 | 523 |
החשבון הפיננסי
השקעות תושבי ישראל מחוץ לישראל
|  השקעה ישירה | 688 | 982 | 2,067 | 3,037 |
|  השקעה בניירות ערך | 1,623 | 2,708 | 2,837 | 1,527 |
|  השקעות אחרות | 2,655 | 1,322 | 1,615 | 5,404 |
|  מכשירים פיננסיים נגזרים | 510- | 193- | 339- | 484- |
|  יתרות מט"ח | 138- | 623- | 1,314 | 314 |
| השקעות תושבי ישראל מחוץ לישראל - סך הכול  | 4,317 | 4,195 | 7,495 | 9,799 |
השקעות תושבי חוץ בישראל
|  השקעה ישירה | 3,635 | 1,770 | 3,880 | 1,619 |
|  השקעה בניירות ערך | 75 | 723 | 2,025 | 5,404 |
|  השקעות אחרות | 1,550 | 1,013 | 59 | 207- |
| השקעות תושבי חוץ בישראל - סך הכל | 5,260 | 3,506 | 5,963 | 6,816 |
תנועות פיננסיות - נטו
|  השקעה ישירה | 2,947- | 788- | 1,813- | 1,418 |
|  השקעה בניירות ערך | 1,548 | 1,985 | 812 | 3,877- |
|  השקעות אחרות | 1,104 | 308 | 1,557 | 5,612 |
|  מכשירים פיננסיים נגזרים | 510- | 193- | 339- | 484- |
|  יתרות מט"ח | 138- | 623- | 1,314 | 314 |
| תנועות פיננסיות נטו - סך הכל | 943- | 689 | 1,531 | 2,983 |
| הפרשים סטטיסטיים (1) | 298 | 2,083 | 488 | 1,956 |
(1) כולל תנועות הון ותנועות פיננסיות שלא מוינו.
לקריאה נוספת

יוסי זעירא - 2008 - כלכלת ישראל
מגל מערכות בטחון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מוטו:  Integrate to Innovate
 מייסדים:  התעשייה האווירית לישראל
 תקופת הפעילות:  1969–הווה (כ־55 שנים)
 חברת אם:  אירונאוטיקס
 חברות בנות:  דרום אמריקה, קניה, דרום אפריקה, רומניה, ספרד, הודו, אזרבייג'ן
 מיקום המטה:  יהוד
 משרד ראשי:  ישראל
 ענפי תעשייה:  ביטחון
 מוצרים עיקריים:  פתרונות תפעוליים כוללים (קצה-לקצה) לביטחון, בטיחות ויעילות התפעולית לאתרים רגישים ותשתיות קריטיות ברחבי העולם.
 מנכ"ל:  ארנון ברם
 עובדים:  500 (2023)
  
 https://www.magalsolutions.com/
 
מגל פתרונות (באנגלית: "Magal Solutions"), היא חברה ישראלית הפועלת כאינטגרטורית של פתרונות תפעוליים לשיפור הביטחון, הבטיחות והיעילות התפעולית. מגל מתמחה בתכנון ובמסירת פתרונות הגנה Turnkey 'מקצה לקצה' עבור נמלים ימיים, גבולות, נפט וגז, ותשתיות קריטיות.
בפברואר 2021 פוצלה "מגל פתרונות" מחברת "מגל מערכות בטחון" ששינתה את שמה ל-"סנסטר טכנולוגיות".
היסטוריה

חברת מגל מערכות ביטחון הוקמה בשנת 1969 כחטיבה בתוך התעשייה האווירית לישראל, במטרה למצוא פתרון שיחסום את חדירות המחבלים לאורך נהר הירדן, בתקופת מלחמת ההתשה בבקעת הירדן. ב-1978 צוות של מפעל מ.ב.ת. של התעשייה האווירית פיתח עבורה מערכת של חיישנים שמותקנים על גדרות. ברגע שגוף אדם מגסה לעבור את הגדר מפעילים כבלים שמחוברים לחיישנים, את מרכז ההתראה והתגובה. ב-1979 הנהלת התעשייה האווירית החליטה לשווק את מערכות הגדרות האלקטרוניות ברחבי העולם, ולצורך כך הוקמה מגל כחברה נפרדת.
בשנת 1984, נמכרו 75% ממניות החברה, תמורת 1.5 מיליון דולר (כלומר לפי שווי שוק של 2 מיליון דולר) לחברת מירה-מאג, שבבעלות אנשי העסקים נתן קירש ויעקב אבן עזרא, ששימש כמנכ"ל ויושב ראש מועצת המנהלים של החברה מאז ועד 2006. התעשייה האווירית המשיכה להחזיק ב-25% מהחברה. נתן קירש שימש כסוכן של החברה בדרום אפריקה, שהייתה הלקוח העיקרי של החטיבה מלבד ישראל והוזמן לשמש כשותף.
בשנת 1993 הונפקה לראשונה בנאסד"ק. את ההנפקה הוביל בית ההשקעות אוסקר גרוס. באותה שנה גם רכשה את חברת סטלר (Stellar Security Products Inc) מקליפורניה. ב-1997 רכשה את חברת סנסטאר הקנדית, וחברת בת של התאגיד הגרמני דיימלר בנץ. במקביל ביצעה מגל הנפקה שנייה. ההנפקה דיללה את בעלי המניות: מירה-מאג ירדה להחזקה של 43%, התעשייה האווירית ל-12.2% והציבור החזיק 44.8%. בסוף אותה שנה רכשה החברה מתחרה נוספת בארצות הברית.
מ-1 ביולי 2001 ועד דצמבר 2011 מניותיה של מגל נסחרו גם בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ביולי 2003 רכשה חברת מירה-מאג את החזקת התעשייה האווירית במגל.
בין השנים 2008–2013 היה יעקב פרי יושב ראש מועצת המנהלים של החברה.
ביולי 2014 רכשה קרן פימי 40% ממניותיה של מגל מערכות מידי חברת מירה-מאג, תמורת 22.6 מיליון דולר.
בפברואר 2021, מכרה מגל את חטיבת הפרויקטים שלה לחברת אירונאוטיקס, חברת בת של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, ומאז היא פועלת תחת השם "מגל פתרונות" (Magal Solutions) כאינטגרטורית פתרונות HLS של הקבוצה. חטיבת המוצרים ממשיכה לפעול כחברת עצמאית בשם "Senstar Technologies".
מוצרים ופרויקטים

גדר המערכת של ישראל - מגל מערכות היא הספקית העיקרית של רכיבי הגדר האינדיקטיבית (גדר אלקטרונית שכל נגיעה בה מקפיצה את כוחות צה"ל) לאורך גבולות מדינת ישראל.
גדר ההפרדה - בשנים 2002–2007 זכתה במספר מכרזים להקמת קטעים שונים של גדר ההפרדה.
גדרה התרעה סביב ארמון בקינגהאם בלונדון.
הערות שוליים

1 2  Magal Security Systems Completes Divestiture of Integration Solutions Division, ‏1 JULY 2021
1 2  דן ארקין, יושבים על הגדר, מעריב, 11 בפברואר 1992
1 2  יעקב בן אמיר, מגל חזר עם מדליית זהב, חדשות, 5 בספטמבר 1984
↑  גתית פנקס, ‏"הגיע הזמן שאפנה את הבמה במגל לדור הבא", באתר גלובס, 4 ביולי 2006
↑  סוכנויות הידיעות, ניית'ן קירש, המיליארדר הדרום אפריקאי בעל השליטה במגל, מנסה להשתלט על חברת הנדל"ן הבריטית מינרווה, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2010
↑  דרור מרום, ‏מגל רכשה את המתחרה העיקרית שלה ב-5.2 מיליון ד', באתר גלובס, 8 בינואר 1997
↑  גיל ברינגר, ‏מגל השלימה גיוס של 11 מיליון דולר בהנפקת מניות שנייה בארה"ב, באתר גלובס, 10 בפברואר 1997
↑  גתית פנקס, חברת מירה-מאג רכשה מניות מגל בהשקעה של כ-200 אלף דולר והגדילה החזקתה ל-42.1% מהחברה, באתר TheMarker‏, 6 בנובמבר 2002
↑  דרור מרום, ‏מגל רכשה חברה אמריקנית ב-4.4 מיליון דולר, באתר גלובס, 1 בדצמבר 1997
↑  TheMarker digital, מניותיה של מגל מערכות ביטחון הנסחרת בנאסד"ק יחלו להיסחר בבורסה בת"א ב-1 ביולי, באתר TheMarker‏, 28 ביוני 2001
↑  דרור רייך, ביום האחרון למסחר בתל אביב: מגל מזנקת ב 41.5% במחזור שיא, באתר TheMarker‏, 30 בנובמבר 2011
↑  אבישי עובדיה, ‏מירה-מאג מחזקת שליטתה במגל: רוכשת אחזקות התעשייה האווירית בכ-6.4 מיליון דולר, באתר גלובס, 24 ביולי 2003
↑  רן רימון, ‏חוזר לתחום הבטחוני: יעקב פרי ימונה ליו"ר מגל מערכות, באתר גלובס, 29 במאי 2007
↑  יורם גביזון, פימי רוכשת את השליטה במגל תמורת 23 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 30 ביולי 2014
↑  סטלה קורין-ליבר, ‏גדר מרתיעה מאוד, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2002
↑  שוקי שדה, גדר הכסף: מי מרוויח מהקמת הגדר בגבול מצרים במיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 12 בנובמבר 2011
↑  מזל מועלם, הקמת הגדר אלקטרונית על קו התפר - בתחילת אוקטובר, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2002
הארץ, בחברת מגל נושמים לרווחה בעקבות החלטת הממשלה על גדר ההפרדה, באתר TheMarker‏, 22 בפברואר 2005
לב האדם

| --- | --- |

 
 תמונה תלת־ממדית של לב האדם. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  אדם 
 מיקום אנטומי:  חלל החזה 
 אספקה עורקית:  עורק כלילי, עורק הריאה, אבי העורקים 
 ניקוז ורידי:  ורידי הריאה 
 עצבוב:  מערכת העצבים הסימפתטית, מערכת העצבים הפאראסימפתטית
 מזהים
 לטינית (TA98):  cor 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.1.00.001 
 TA2 (2019):  3932 
 FMA:  7088 
 
לב האדם הוא איבר חלול ושרירי הפועל כמשאבה, ומטרתו היא להזרים את הדם דרך כלי הדם, וזאת תוך התכווצויות חוזרות ונשנות. הדם שהלב מזרים לאיברי הגוף, מספק להם חמצן וחומרי מזון הנחוצים להם, ומפנה מהם פסולת מטבולית.
הלב מחולק לארבעה חללים מרכזיים: חדר ימני, חדר שמאלי, עלייה ימנית ועלייה שמאלית. לרוב, צד ימין של הלב, הכולל את החדר והעלייה הימניים, מכונה "לב ימין", וצדו השמאלי, הכולל את החדר והעלייה השמאליים, מכונה "לב שמאל". בתוך הלב, הדם זורם דרך המסתמים שמטרתם למנוע זרימת דם נגד כיוון הזרימה. הלב עטוף בשק שנקרא כיס הלב ובינו לבין הלב ישנה כמות מועטה של נוזל. הלב עצמו בנוי משלוש רקמות עיקריות: עילית הלב, שריר הלב ופנים הלב.
פעימות הלב קורות בממוצע כ-60 פעמים בדקה. אולם לאנשים העוסקים בספורט יש כ-50 פעימות לדקה אשר מראה על סיבולת לב ריאה. מדענים רבים גילו שאנשים שלבם פועם יותר מהר יש יותר סיכוי שיחלו במחלות לב וסרטן.
ללב חשיבות גדולה ביותר בשמירה על החיים, והפסקת פעולתו למספר דקות ומעלה תגרום למוות. מכאן חשיבותו הרבה בפיזיולוגיה, ברפואה, במחקר ובתרבות.
מיקום ותפקוד

לב האדם הוא איבר שרירי חלול, חרוטי מעט בצורתו וממוקם בצורה אלכסונית במרכז בית החזה. בסיס החרוט פונה לכיוון העליון של בית החזה ומעט אחורה, קודקוד החרוט (Apex) נמצא בגובה המרווח הבין-צלעי החמישי ופונה קדימה, למטה ושמאלה.
לב ממוצע של מבוגר קטן מעט משני אגרופים של אותו אדם. משקלו 300–350 גרם. גבולו העליון עובר בקו אופקי מאחורי עצם החזה (הסטרנום) ברמת צלע מספר 2 וגבולו התחתון - בין צלעות 5 ל-6.
הלב מתכווץ ומזרים את הדם שבתוכו, נרפה לאחר שרוב הדם יצא ממנו ובזמן שהלב רפוי, הדם נכנס לתוכו. התכווצות הלב מכונה סיסטולה (systole) והרפיית הלב מכונה דיאסטולה (diastole). פעולות התכווצות הלב והרפייתו נקראות יחד פעימה. לב אדם מבוגר במצב רגיל במנוחה פועם כ-70 פעם בדקה. בכל פעימה מזרים הלב 60–100 סמ"ק דם, או 7000–9000 ליטר דם ביממה בזמן מנוחה. הלב מצוי בין הריאות בחלל בית החזה הקרוי גם מדיאסטינום (mediastinum) ומאחורי עצם החזה.
| --- | --- |

 בשלב הרפיית הלב (משמאל) נכנס הדם לתוך הלב ועובר דרך המסתמים הצניפיים מהעליות לחדרים.  בשלב התכווצות הלב (מימין) עובר הדם דרך המסתמים הירחיים מהחדרים לעורקים ויוצא מתוך הלב.
הלב מתפקד כמשאבה שלתוכה נאסף דם והיא דוחפת אותו הלאה לתוך העורקים. הלב אוסף דם דל בחמצן מכל הגוף לחלקו הימני ומזרים אותו לריאות, שם הדם פולט פחמן דו-חמצני וקולט חמצן. לאחר מכן נאסף הדם המועשר בחמצן מהריאות לתוך חלקו השמאלי של הלב וזה מזרים אותו לכל רקמות הגוף.
במקרים נדירים הלב נמצא בצד ימין של הגוף או שחוד הלב פונה לימין. התופעה נקראת בשפה הרפואית דקסטרוקרדיה (dextrocardia).
מבנה הלב

הלב מחולק לצד ימין וצד שמאל. כל צד מורכב מחדר (ventricle) ומעלייה (או פרוזדור; atrium); בסך-הכול, שני חדרים ושתי עליות. דופן הלב בנוי בעיקר משריר ייחודי לו הנקרא שריר הלב (myocardium) המשמש גם כמחיצה החוצה את שני חדרי הלב, ומרקמות לב נוספות שחלקן עמוקות יותר וחלקן שטחיות יותר משריר הלב.
חוד הלב (apex) נוטה לצד שמאל. בדפנות החדרים נמצאות אלומות תאי שריר לב מתמחים החשובים לפעילות החשמלית של הלב. החדר השמאלי גדול ועבה יותר מהחדר הימני, משום שהוא מזרים דם לכל חלקי הגוף, דבר המצריך התכווצות מכנית חזקה שתדחוף את הדם בעוצמה מספקת כך שיגיע לכל הגוף.
בין צדו השמאלי של הלב לצדו הימני מפרידה מחיצה (septum), שתפקידה למנוע ערבוב של דם עשיר בחמצן בצד שמאל עם דם עשיר בפחמן דו-חמצני בצד ימין.
בלב ישנם ארבעה מסתמים, שניים בין הפרוזדורים לחדרים, ושניים בין החדרים לעורקים היוצאים מהלב (אבי העורקים ועורק הריאה). המסתמים שבין הפרוזדורים לחדרים נקראים "מסתמים צניפיים" מכיוון שהם בנויים מצניפים[דרושה הבהרה] שעשויים מרקמה סיבית. הצניפים מחוברים בעזרת רשת סיבית לשרירים הפפילריים (פטמתיים). המסתם שבין הפרוזדור הימני לחדר הימני נקרא מסתם תלת-פסיגי (tricuspid valve) כיוון שהוא בנוי משלושה צניפים. המסתם שבין הפרוזדור השמאלי לחדר השמאלי נקרא מסתם צניפי כיוון שהוא בנוי משני צניפים; מסתם זה נקרא גם המסתם המיטרלי (mitral valve), מכיוון שהוא מזכיר בצורתו את המגבעת הרשמית של האפיפיור (miter). מסתמי הלב שנמצאים בין החדרים לעורקים נקראים מסתמים סהרוניים (semilunar valves) מכיוון שלשלושת הצניפים המרכיבים אותם יש צורה של ירח (סהר). הם מצויים בבסיס העורקים היוצאים מהלב ויוצרים שם שקע שנקרא סינוס. המסתם שבין חדר ימין לעורק הריאה נקרא מסתם עורק הריאה (pulmonary valve). המסתם שבין חדר שמאל לאבי העורקים נקרא מסתם אבי העורקים (aortic valve). מסתמים אלו נמצאים בחלק העליון של החדרים. שרירים הנקראים השרירים הפפילריים (papillary muscles) מונעים מהצניפים להישאב לתוך חלל הפרוזדור בזמן כיווץ הלב, ובכך מונעים פתיחה של מסתמי הלב וחזרה של דם. אין מסתמים בין הוורידים לפרוזדורים מכיוון שלאורך כל וריד קיימים מסתמים שמונעים חזרה של דם אחורנית, ובכך גם מונעים חזרה של דם מהפרוזדורים לוורידים. בהאזנה ללב באמצעות סטתוסקופ נשמעים קולות סגירת המסתמים ופתיחתם, וכן אוושות שבאמצעותן ניתן ללמוד על אופן תפקוד המסתמים.
אספקת הדם אל הלב

דופן הלב עבה מכדי לספוג את חומרי המזון והחמצן העוברים דרך חללי הלב ולכן הוא זקוק לעורקים, ורידים ונימי דם משלו שיספקו לו תזונה חיונית. העורקים הכליליים (קורונריים; coronary arteries) מספקים דם לשריר הלב עצמו. מוצא העורקים הכליליים הוא בסינוסים של הצניפים הסהרוניים (לונריים) שבבסיס אב העורקים ובמסתם אב העורקים. מקור השם "coronary" הוא מהמילה corona שמשמעותה כתר, ובעברית: כליליים, מהמילה כליל או כתר. הם קרויים כך מכיוון שהם מכתרים ומקיפים את הלב. קיימים שני עורקים כליליים ראשיים:
העורק הכלילי הימני מתחיל בסינוס שנמצא מעל הצניף הסהרוני הימני של מסתם אב העורקים, ובהמשכו מתפצל העורק הכלילי השולי הימני (right marginal artery - RMA) ולעורקיקים מרג'ינאליים נוספים, דרכם הוא מזין את החדר הימני, את מערכת ההולכה החשמלית של הלב (SA node‏ ו-AV node), את הדופן התחתונה של החדר השמאלי וכן את העלייה הימנית. העלייה השמאלית מוזנת על ידי ענפים מהמערכת השמאלית של העורקים הכליליים.
העורק הכלילי השמאלי מתחיל בסינוס שנמצא מעל הצניף הסהרוני השמאלי של מסתם אב העורקים, ומתפצל לעורק הכותר (circumflex) ולעורק השמאלי הקדמי היורד (left anterior descending- LAD). העורק השמאלי הקדמי היורד מתפצל לעורקיקים קטנים יותר – אלכסוניים (דיאגונאלים) ומחיצתיים (ספטאלים). העורק השמאלי הקדמי היורד מזין את החלק הקדמי והצידי של החדר השמאלי ואת המחיצה שבין החדרים. עורק הכותר מתפצל לעורקיקים משניים (marginal arterioles), באמצעותם מוזנים החלק הצידי והאחורי, והדומיננטיים מביניהם מזינים גם חלק מהדופן התחתונה של החדר השמאלי.
הוורידים המנקזים את הלב נקראים ורידי הלב. קיימים שלושה ורידי לב המתנקזים לווריד אחד גדול יותר, שנקרא הסינוס הקורונרי ונמצא בחלק האחורי של דופן הפרוזדור הימני של הלב. וריד זה מזרים את הדם הורידי ישירות אל תוך חלל הפרוזדור הימני ומתערבב יחד עם הדם הוורידי שמגיע מכל הגוף אל הפרוזדור הימני. שלושת ורידי הלב הקיימים: קטן, בינוני וגדול.
אספקת הדם אל הלב > מחלת לב איסכמית

הלב ניזון מכלי דם קטנים שנקראים העורקים הכליליים.
מחלת טרשת העורקים (אתרוסקלרוזיס) פוגעת עם הגיל בעורקים אלו ובעקר כאשר קיימים "גורמי סיכון" (גורמים תורשתיים, עישון, לחץ דם, יתר כולסטרול וסכרת).
מחלת לב כלילית שנובעת מפגיעה כזו יכולה להתבטא במספר צורות:
ללא תסמינים: העורקים מוצרים או פגועים אך האדם חש ומתפקד כרגיל.
מצב של חסימה חלקית באחד או יותר מהעורקים הכליליים, כך שבעת מאמץ יש אי ספיקה של אותו עורק וחלק מהלב אינו מקבל אספקת דם מתאימה. מצב זה נקרא אנגינה פקטוריס על שם התסמין אותו חש בדרך כלל האדם – כאב במרכז החזה בעת מאמץ. לא תמיד התסמין הוא כאב, לעיתים קוצר נשימה או חולשה במאמץ הם התסמינים של חסימה חלקית באחד העורקים הכליליים.
התקפי לב (אוטם בשריר הלב, אינפרקט, שבץ לבבי) הם תוצאה של חסימה מלאה פתאומית של אחד מהעורקים הכליליים. מיקום או גודל ההתקף מושפע ממקום החסימה של העורק.
אי ספיקת לב – לאחר התקפי לב או בנוכחות היצרות המשפיעה על תפקוד הלב. במצב זה נצברים בגוף נוזלים ומופיעות בצקות, קוצר נשימה בשל נוכחות נוזלים בריאות, ועוד.
הטיפולים המקובלים היום להצרויות חלקיות (אנגינה פקטוריס) הם טיפול תרופתי להשפעה על גורמי הסיכון, טיפול תרופתי להקלת העומס על שריר הלב ולהרחבת כלי הדם הכליליים, וצנתור עורקי לב ופתיחה על ידי בלון והנחת סטנט "קפיץ". אם צנתור אבחנתי מדגים חסימה שלא ניתנת לפתרון באמצעות טיפול צנתורי (PTCA – percutaneous transluminal coronary angioplasty), או-אז הטיפול המקובל הוא ניתוח מעקפים (CABG – coronary artery bypass grafting).
במקרה של התקף לב, הטיפול כולל ניסיון פתיחה של העורק הכלילי החסום על ידי תרופה ממסת קריש או על ידי צנתור דחוף, ובו-זמנית ובהמשך טיפול במספר תרופות המעודדות המסת הקריש, הגנה על הלב, וטיפול בגורמי הסיכון לטרשת העורקים.
גורמי סיכון אשר מזרזים התקדמותה של מחלת לב כלילית הם עישון; גיל; העדר פעילות גופנית; מין (גברים בסיכון גבוה יותר מנשים); תורשה; משקל עודף; תזונה ורמות שומנים גבוהות בדם (רמות גבוהות של כולסטרול ו-LDL ורמה נמוכה של HDL); סוכרת; יתר לחץ דם (יל"ד); רמת הומוציסטאין גבוהה, טיפולים כימותרפיים והקרנות באזור החזה ועוד.
מערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב

בלב מתבצעות שתי פעילויות שונות:
פעילות מכנית שכוללת את התכווצות והרפיית הלב.
פעילות חשמלית שכוללת את הפיקוח על כיווץ מכני מסודר ומסונכרן של שריר הלב על ידי אותות חשמליים.
שתי הפעילויות תלויות אחת בשנייה ולכן אם הלב לא יקבל אנרגיה ומזון, הפעילות המכנית תיחלש או תיפסק ובעקבותיה הפעילות החשמלית לא תהיה תקינה. כמו כן, אם יש הפרעה בפעילות החשמלית, תהיה הפרעה בפעילות המכנית.
שריר הלב, כמו כל שריר בגוף האדם, מתכווץ ברגע שמגיע אליו אות חשמלי ונרפה ברגע שאות זה נפסק. תא שריר הלב, בדומה לתאי שריר אחרים בגוף, מסוגל להוליך חשמל לתאים שכנים ולעורר גם בהם התכווצות. בניגוד לשאר השרירים בגוף, תא שריר הלב מסוגל ליצור אות חשמלי ללא גירוי מבחוץ. יכולת זו נקראת אוטומטיות. בשל היכולת החשמלית של תאי שריר הלב, כל תא כזה מסוגל ליצור אות חשמלי הנע בין כל שאר התאים. תוך כדי העברת הזרם החשמלי תאי הלב מתכווצים.
בלב קיים קוצב ראשי הקרוי קשר הגת והפרוזדור (SA node). קוצב זה ממוקם בחלק העליון של פרוזדור ימין והוא זה שנותן את קצב הלב התקין, כ-60–100 פעימות בדקה (אצל ילדים: כ-80–120 בדקה), והוא למעשה מתחיל את שרשרת ההולכה החשמלית בפקודה להתכווצות הפרוזדורים.
האות החשמלי שניתן מקשר הגת והפרוזדור עוטף את כל הפרוזדורים אך אינו מגיע לחדרים. הוא נעצר עקב הצורך להמתין בין כיווץ הפרוזדורים לכיווץ החדרים ולשם כך ישנו קוצב נוסף הקרוי קשר הפרוזדור והחדר (AV node), שממוקם בין הפרוזדורים לחדרים ומכאן גם שמו. קוצב זה מחזיק את הדחף החשמלי 0.12–0.20 שניות בטרם הוא משגר דחף חשמלי נוסף להתכווצות החדרים. כאשר הקוצב הראשי אינו מתפקד, קוצב זה יכול להפיק קצב של כ-40–60 פעימות בדקה, כפעולת גיבוי.
מכיוון שהמסתמים המובילים דם מהלב אל הגוף נמצאים בחלק העליון של כל חדר, קיימים סיבים הקרויים סיבי היס (Bundle of His) שתפקידם הוא לכווץ את החדרים מלמטה למעלה ומעבירים את הזרם החשמלי ללא כיווץ החדרים.
קיימים גם סיבים הקרויים סיבי פורקינייה (Purkinje Fibers) שתפקידם הוא להעביר את הזרם החשמלי לאורך שריר הלב בחדרים על מנת שהזרם יגיע בצורה מסודרת לכל דפנות החדרים, כאשר האות החשמלי שמגיע מהם מתפזר לתוך עובי שריר הלב.
אם יש כשל לבבי, גם סיבי פורקינייה מסוגלים לייצר קצב פעימות משלהם, שהוא 20–40 פעימות בדקה, רק כאשר הקוצבים אינם פועלים.