השיטה המדעית
הערות שוליים

↑  Rosanna Gorini (2003), "Al-Haytham the Man of Experience, First Steps in the Science of Vision", International Society for the History of Islamic Medicine, Institute of Neurosciences, Laboratory of Psychobiology and Psychopharmacology, Rome, Italy:
"According to the majority of the historians al-Haytham was the pioneer of the modern scientific method. With his book he changed the meaning of the term optics and established experiments as the norm of proof in the field. His investigations are based not on abstract theories, but on experimental evidences and his experiments were systematic and repeatable."
↑  David Agar (2001). Arabic Studies in Physics and Astronomy During 800–1400 AD. University of Jyväskylä.
↑  Alhazen, translated into English from German by M. Schwarz, from "Abhandlung über das Licht", J. Baarmann (ed. 1882) Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft Vol 36 as referenced on p.136 by Shmuel Sambursky (1974) Physical thought from the Presocratics to the Quantum Physicists ISBN 0-87663-712-8
↑  p.136, as quoted by Shmuel Sambursky (1974) Physical thought from the Presocratics to the Quantum Physicists ISBN 0-87663-712-8
↑  Alhazen (Ibn Al-Haytham) Critique of Ptolemy, translated by S. Pines, Actes X Congrès internationale d'histoire des sciences, Vol I Ithaca 1962, as referenced on p.139 of Shmuel Sambursky (ed. 1974) Physical Thought from the Presocratics to the Quantum Physicists ISBN 0-87663-712-8
↑  ראו גם מאמר באנציקלופדיית הפילוסופיה של סטנפורד, על השיטה המדעית
↑  ראו השיטה ההשערתית-דדוקטיבית, לדוגמה: עמ' 236,
 Peter Godfrey-Smith (2003), Theory and Reality: An introduction to the philosophy of science ISBN 0-226-30063-3
↑  pp.265–6 (in the Dover edition) —William Stanley Jevons (1873), The principles of science: a treatise on logic and scientific method. ISBN 1430487755
↑  pp.65,73,92,398 —Andrew J. Galambos, Sic Itur ad Astra ISBN 0-88078-004-5(AJG learned scientific method from Felix Ehrenhaft)
↑  Galileo Galilei, Linceo (1638), Discorsi e Dimonstrazioni Matematiche, intorno a due nuoue scienze. In Leida, Apresso gli Elsevirri. Two New Sciences was selected from the collection of the Library of Congress by Leonard C. Bruno (1988), The Landmarks of Science ISBN 0-8160-2137-6
↑  דוגמה לאיטרציה: אסטרונומים בבלים כמו קידינו אספו מידע אסטרונומי. היפרכוס השתמש במידע כדי לחשב את נקיפת מסלול כדור הארץ. 1,500 שנה לאחר קידינו, אל בטני, שנולד באזור טורקיה של ימינו, השתמש במידע של קידינו ושיפר את ערך הנקיפה שמצא היפרכוס. הערך שמצא אל-בטני, 54.5 שניות-קשת לשנה קרוב מאוד לערך הידוע במחקר המודרני, 49.8 שניות קשת לשנה
↑  Recursion example: the Earth is itself a magnet, with its own North and South Poles
William Gilbert (in Latin 1600) De Magnete, or On Magnetism and Magnetic Bodies. Translated from Latin to English, selection by
Forest Ray Moulton and Justus J. Schifferes (eds., Second Edition 1960) The Autobiography of Science pp.113–117
↑  "יסוד הפיזיקה הכללית... הוא הניסיון. חוויות יום יומיות אלה, אין אנו מגלים ללא תשומת לב מכוונת. איסוף מידע על אלה הוא תצפית." – הנס כריסטיאן ארסטד. ("הקדמה ראשונה לפיזיקה כללית", חלק מסדרת הרצאות לציבור הרחב באוניברסיטת קופנהגן. קופנהגן 1811, בדנית, הוצא לאור על ידי
 Johan Frederik Schulz. In Kirstine Meyer's 1920 edition of Ørsted's works, vol.III pp. 151–190.) "First Introduction to Physics: the Spirit, Meaning, and Goal of Natural Science". Reprinted in German in 1822, Schweigger's Journal für Chemie und Physik 36, pp.458–488. Translated to English by Karen Jelved, Andrew D. Jackson, and Ole Knudsen, (translators 1997) Selected Scientific Works of Hans Christian Ørsted, ISBN 0-691-04334-5p. 292
↑  "כאשר לא ברור איזה חוק טבע גורם לתוצא כלשהו, ננסה למלא את הפער בעזרת ניחוש. לניחושים כאלה ניתן השם "השערה", או "היפותזה". הנס כריסטיאן ארסטד.
 (1811) "First Introduction to General Physics" 18. Selected Scientific Works of Hans Christian Ørsted, ISBN 0-691-04334-5p.297
↑  "באופן כללי, ננסה למצוא חוק חדש בעזרת התהליך הבא: ראשית ננחש אותו..." ריצ'רד פיינמן (1965), עמ' 165 
The Character of Physical Law ISBN 0-262-56003-8
↑  "... the statement of a law – A depends on B – always transcends experience." p.6 —Max Born (1949), Natural Philosophy of Cause and Chance
↑  "הלומד את הטבע... מתייחס לחוויות כרכושו, אך המתמטיקאי יכול רק לשאול אותן. לכן הוא מסיק משפטים ישירות מאופי האפקט, בעוד המתמטיקה יכול להגיע אליהם רק בעקיפין." הנס כריסטיאן ארסטד (1811),
 "First Introduction to General Physics" 17. Selected Scientific Works of Hans Christian Ørsted, ISBN 0-691-04334-5p.297
↑  לדברי סלביאטי: "קשה לי להאמין שאריסטו בדק אי פעם בניסוי האם נכון הדבר כי שתי אבנים, האחת שוקלת פי 10 מהשנייה, שיופלו באותו רגע מגובה של, נאמר, 100 אמות, יפלו במהירות שונה כל כך, שכאשר הכבדה תגיע לקרקע, השנייה תעובר לא יותר מ-10 אמות." Galileo Discusses Scaling, galileo.phys.virginia.edu – גלילאו גליליי (1638), "הרצאות והוכחות מתמטיות סביב שני מדעים חדשים", כפי שתורגם מאיטלית לאנגלית על ידי הנרי קרו ואלפונסו די סלביו (1914). ציטוט מורחב מובא בעמ' 80–81 ב-The Autobiography of Science, מהדורה שנייה, 1960, מאת Forest Ray Moulton ו-Justus J. Schifferes
↑  בחינוך מבוסס שאלות, שלבי ה"אפיון, תצפית, הגדרה" מסוכמים בקיצור במסגרת ה"שאלה".
↑  Cochran W, Crick FHC and Vand V. (1952) "The Structure of Synthetic Polypeptides. I. The Transform of Atoms on a Helix", Acta Cryst., 5, 581–586.
↑  "דרוש דמיון יצירתי כדי להעלות שאלות חדשות, אפשרויות חדשות, להתייחס לבעיות חדשות מזווית חדשה. זוהי התקדמות אמיתית במדע." עמ' 92, אלברט איינשטיין ולאופולד אינפלד (1938)
The Evolution of Physics: from early concepts to relativity and quanta ISBN 0-671-20156-5
↑  See, e.g., Gauch, Hugh G., Jr., Scientific Method in Practice (2003), esp. chapters 5–8
↑  Andreas Vesalius, Epistola, Rationem, Modumque Propinandi Radicis Chynae Decocti (1546), 141. Quoted and translated in C.D. O'Malley, Andreas Vesalius of Brussels, (1964), 116. As quoted by W.F. Bynum & Roy Porter (2005), Oxford Dictionary of Scientific Quotations Andreas Vesalius, 597:1 ISBN 0-19-858409-1
↑  Crick, Francis (1994), The Astonishing Hypothesis ISBN 0-684-19431-7p.20
↑  Glen,William (ed.), The Mass-Extinction Debates: How Science Works in a Crisis, Stanford University Press, Stanford, CA, 1994. ISBN 0-8047-2285-4. pp. 37–38.
↑  ראו גם מצגת באתר נובה
↑  "ברגע שראיתי את התמונה, פי נפער והדופק שלי רץ" – ג'יימס ווטסון (1968), 
The Double Helix, page 167. New York: Atheneum, Library of Congress card number 68-16217. עמוד 168 מראה את תבנית הדיפרקציה בצורת X, עבור צורת B של DNA, שהיוותה אינדיקציה חשובה למבנה הסלילי.
↑  Aristotle, "Prior Analytics", Hugh Tredennick (trans.), pp. 181–531 in Aristotle, Volume 1, Loeb Classical Library, William Heinemann, London, UK, 1938.
↑  שוחזר מתוך: Charles Peirce: HOW TO MAKE OUR IDEAS CLEAR (frame), באתר www.iupui.edu
↑  Charles Sanders Peirce, "Lectures on Pragmatism", Cambridge, MA, March 26 – May 17, 1903. Reprinted in part, Collected Papers, CP 5.14–212, Eprint. Reprinted with Introduction and Commentary, Patricia Ann Turisi (ed.), Pragmatism as a Principle and a Method of Right Thinking: The 1903 Harvard "Lectures on Pragmatism", State University of New York Press, Albany, NY, 1997. Reprinted, pp. 133–241, Peirce Edition Project (eds.), The Essential Peirce, Selected Philosophical Writings, Volume 2 (1893–1913), Indiana University Press, Bloomington, IN, 1998.
↑  Peirce, C.S. (1877), "The Fixation of Belief", Popular Science Monthly, vol. 12, pp. 1–15. Reprinted (Chance, Love, and Logic, pp. 7–31), (Collected Papers vol. 5, paras. 358–387), (Philosophical Writings of Peirce, pp. 5–22), (Selected Writings, pp. 91–112), (Writings of Charles S. Peirce: The Chronological Edition, vol. 3, pp. 242–257), (The Essential Peirce: Volume 1, pp. 109–123), (Peirce on Signs, pp. 144–159). Eprint. Internet Archive Popular Science Monthly 12.
1 2 3  Peirce, C.S. (1877), "How to Make Our Ideas Clear", Popular Science Monthly, vol. 12, pp. 286–302. Reprinted (Chance, Love, and Logic, pp. 32–60), (Collected Papers, vol. 5, pp. 388–410), (Philosophical Writings of Peirce, pp. 23–41), (Selected Writings, pp. 113–136), (Writings of Charles S. Peirce: The Chronological Edition, vol. 3, pp. 257–276), (The Essential Peirce: Volume 1, pp. 124–141), (Peirce on Signs, pp. 160–179). טקסט בוויקיטקסט האנגלי. Arisbe Eprint. Internet Archive Popular Science Monthly 12.
1 2  Peirce, C.S. (1908), "A Neglected Argument for the Reality of God", Hibbert Journal vol. 7, pp. 90–112. Reprinted (Collected Papers, vol. 6, paras. 452–485), (Selected Writings, pp. 358–379), (The Essential Peirce: Volume 2, 434–450), (Peirce on Signs, pp. 260–278). Internet Archive Hibbert Journal 7.
↑  "Pragmatism -- The Logic of Abduction", Collected Papers, vol. 5, paras. 195–205, especially para. 196. Eprint.
↑  Peirce, C.S., (1878) "The Probability of Induction", Popular Science Monthly, vol. 12, pp. 705–718. Reprinted (Chance, Love, and Logic, pp. 82–105), (Collected Papers vol. 2, paras. 669–693), (Philosophical Writings of Peirce, pp. 174–189), (Writings of Charles S. Peirce: The Chronological Edition, vol. 3, pp. 290–305), (The Essential Peirce: Volume 1, pp. 155–169). Popular Science Monthly 12 Eprint at Internet Archive.
↑  ראו רייכנבך 1938 בקישורים החיצוניים. [דרושה הבהרה]
↑  Higher Superstition: The Academic Left and Its Quarrels with Science, The Johns Hopkins University Press, 1997


Fashionable Nonsense: Postmodern Intellectuals' Abuse of Science, Picador; 1st Picador USA Pbk. Ed edition, 1999


The Sokal Hoax: The Sham That Shook the Academy, University of Nebraska Press, 2000 ISBN 0803279957


A House Built on Sand: Exposing Postmodernist Myths About Science, Oxford University Press, 2000


Intellectual Impostures, Economist Books, 2003
↑  "When we are working intensively, we feel keenly the progress of our work; we are elated when our progress is rapid, we are depressed when it is slow." page 131, in the section on 'Modern heuristic'-- the mathematician George Pólya (1957), How to solve it, Second edition.
↑  "Philosophy [i.e., physics] is written in this grand book--I mean the universe--which stands continually open to our gaze, but it cannot be understood unless one first learns to comprehend the language and interpret the characters in which it is written. It is written in the language of mathematics, and its characters are triangles, circles, and other geometrical figures, without which it is humanly impossible to understand a single word of it; without these, one is wandering around in a dark labyrinth." —Galileo Galilei, Il Saggiatore (The Assayer, 1623)
as referenced by G. Toraldo di Francia (1981), The Investigation of the Physical World ISBN 0-521-29925-X
↑  George Pólya, How to Solve It
↑  George Pólya, Mathematics and Plausible Reasoning Volume I: Induction and Analogy in Mathematics,
↑  George Pólya, Mathematics and Plausible Reasoning Volume II: Patterns of Plausible Reasoning.
↑  George Pólya (1957), How to Solve It Second edition p.142
↑  George Pólya (1957), How to Solve It Second edition p.144
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563235905171  BnF: cb11934461r (data)  LCCN: sh85118577  LNB: 000077031 
אל-היית'ם (1000): האור נע בקווים ישרים
תיאור "הסוס המעופף"
תמונות הסוס הדוהר של מייברידג'
השערתו של איינשטיין (1907): האור מתכופף בשדה כבידה