stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוסקר הראשון, מלך שוודיה
שלטונו

פעמיים בתקופת שלטון אביו, ב-1824 וב-1833, היה אוסקר משנה למלך נורווגיה לזמן קצר. ב-1838 החל המלך לחשוד ביורשו שהוא זומם, יחד עם המפלגה הליברלית, להביא לשינויים בממשל ואף לוויתור על הכתר. בין אם אוסקר סייע באופן פעיל לאופוזיציה לאביו ובין אם לאו, הרי שהוא לא הסתיר את חוסר שביעות רצונו מהתנהגותו הרודנית של אביו. אף על פי כן הוא נמנע מקרע של ממש.
הליברליות שלו נשאה אופי מתון וזהיר, כפי שהתברר לאכזבת האופוזיציה, זמן קצר לאחר עלייתו למלכות במקום אביו המת (8 במרץ 1844). הוא התנגד לשינויים קיצונים בחוקה המיושנת והמסורבלת של שוודיה מ-1809. עם זאת, אחד מצעדיו הראשונים בשלטון היה מתן חופש העיתונות.
הוא השווה רשמית את מעמד שתי ממלכותיו, על ידי הנהגת דגלים חדשים בעלי תג של האיחוד ושלט אצולה חדש עבורו. רוב החקיקה בתקופת שלטונו של נועדה לשיפור מצבה הכלכלי של שוודיה. ככל הנראה הצליח בכך, שכן הריקסדג בפניה אליו ב-1857, הצהיר שהוא קידם את השגשוג החומרי של הממלכה יותר מכל קודמיו.
במדיניות החוץ שלו היה אוסקר ידידם של הלאומנים. ב-1848 הוא תמך בצד הדני במלחמת שלזוויג הראשונה כנגד פרוסיה. הוא אף שלח חיילים נורווגיים ושוודיים לפונן וצפון שלזיה (1849–1850), תיווך בין הצדדים להשגת שביתת הנשק של מאלמה (26 באוגוסט 1848) והיה בין הערבים לשלמות דנמרק לפי פרוטוקול לונדון מה-8 במאי 1852.
בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-19 הגה אוסקר הראשון תוכנית לאיחוד שלוש מלכויות סקנדינביה, אך איחוד שושלתי זה לא עלה בידו. הוא כן הצליח לשים קץ למדיניותו המתרפסת של אביו כלפי רוסיה הקיסרית. הפחד פן תדרוש רוסיה שטחים לחופו של הפיורד ואראנגר, גרם לו שלא לצאת כנגדה אלא להישאר נייטרלי במהלך מלחמת קרים ומאוחר יותר לכרות בריתות עם בריטניה ועם הקיסרות השנייה של צרפת (25 בנובמבר 1855), במטרה להבטיח את השלמות הטריטוריאלית של סקנדינביה.
ב-8 ביולי 1859 מת אוסקר הראשון בסטוקהולם, ובנו קרל החמישה עשר, מלך שוודיה עלה לשלטון במקומו.
ילדים

לאוסקר הראשון ולז'וזפין מלוכטנברג נולדו 5 ילדים:
קרל החמישה עשר, מלך שוודיה (1826–1872)
הנסיך גוסטב, דוכס אופלנד (1827–1852)
אוסקר השני, מלך שוודיה (1829–1907)
אוגניה, נסיכת שוודיה (1830–1889)
הנסיך אוגוסט, דוכס דלרנה (1831–1873)
נוסף על אלה נולדו לו שני בנים מפילגשו, השחקנית אמילי הוגקוויסט: הייאלמר ומקס הוגקוויסט, אשר נודעו בלעג כ"נסיכים מלאפוניה". בת בשם אוסקריה, נולדה מפילגש נוספת.
הנריק, נסיך דנמרק

הנריק, נסיך דנמרק (שמו המלא: אנרי מארי ז'אן אנדרה דה לאבורד דה מונפזאט; בצרפתית: Henri Marie Jean André de Laborde de Monpezat; ‏11 ביוני 1934 – 13 בפברואר 2018), היה נסיך ממוצא צרפתי ובעלה של מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק.
ביוגרפיה

הנריק נולד ב-11 ביוני 1934 בטאלנס, ז'ירונד שבצרפת, לאנדרה דה לאבורד דה מונפזאט ולרנה איבון דורסנו, בתם של מוריס דורסנו ומרתה גיי. בשנות ילדותו הראשונות התגוררה המשפחה בהאנוי שבהודו-סין הצרפתית, שם ניהל אביו כמה חברות תעשייתיות. בשנת 1939 חזרה המשפחה לצרפת, ובשנת 1940 התגרשו הוריו. בשנת 1948 החל אנרי את לימודיו בבית ספר תיכון בבורדו, ובשנת 1950 חזר שוב להאנוי. בשנת 1952 החל אנרי את לימודיו באוניברסיטת סורבון, ובשנת 1957 הוענק לו תואר במשפטים ובמדעי המדינה וכן בסינית ובוייטנאמית.
בשנת 1959 התגייס אנרי לצבא הצרפתי, ולחם עמו במלחמת אלג'יריה. בשנת 1962 הצטרף אנרי למשרד החוץ הצרפתי, ובשנת 1963 נשלח לשגרירות בלונדון, שם שהה עד לשנת 1967.
ב-10 ביוני 1967 התחתן אנרי עם מרגרטה, נסיכת הכתר של דנמרק, בתם של פרדריק התשיעי, מלך דנמרק ואינגריד, נסיכת שוודיה, וקיבל את התואר "הנריק, נסיך דנמרק".
בשנת 1972 מת חמיו פרדריק התשיעי, מלך דנמרק, ואשתו עלתה לשלטון במקומו כמרגרטה השנייה, מלכת דנמרק.
בשנת 2002 עזב הנריק את דנמרק, ועבר להתגורר באחוזתו בדרום צרפת, לאחר שבנו פרדריק, נסיך דנמרק מונה להיות המארח בסעודת ראש השנה החדשה, והנריק הרגיש שהוא נדחף הצידה ומושפל, על אף שהדגיש שהבעיה אינה של אשתו או בנו. מרגרטה טסה לצרפת על מנת לשכנעו לחזור, ואכן לאחר 3 שבועות חזר הנריק לדנמרק, אולם הוא לא השתתף כמצופה בחתונתם של וילם אלכסנדר, נסיך אורנז' ומקסימה זוריגיאטה סרוטי.
בשנת 2005 קיבל הנריק את התואר "הנסיך בן הזוג של דנמרק", על מנת להבדיל בינו לבין נסיכים אחרים במשפחה. ב-30 באפריל 2008 העניקה מרגרטה לבניה את התואר "רוזן מונפראט", מה ששימח מאוד את הנריק. ב-14 באפריל 2016 ויתר הנריק על התואר "הנסיך בן הזוג של דנמרק", וחזר לתוארו "נסיך דנמרק", משום שלדעתו תואר זה יותר הלם אותו בעת שהוא פנסיונר זקן ופחות מעורב בענייני הממלכה.
ב-6 בספטמבר 2017 הודיע בית המלוכה שהנריק סובל מדמנציה. הוא נפטר ב-13 בפברואר 2018 ממחלת הסרטן.
משפחתו

ב-10 ביוני 1967 התחתן הנריק עם מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק, ונולדו להם שני ילדים:
פרדריק העשירי, מלך דנמרק (נולד ב-1968)
יואכים, נסיך דנמרק (נולד ב-1969)
הערות שוליים

↑  הנסיך הנריק אובחן כסובל מדמנציה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12549314t (data)  GND: 119127342  ISNI: 0000 0003 6858 1035  LCCN: n82037318  SELIBR: 60405  SUDOC: 034774203  VIAF: 79119335   WorldCat (עם VIAF): 79119335
שכונת אברהם אבינו

| --- | --- |
שער שפירא (על שם שלמה יצחק שפירא שנרצח במקום ב-2002) - הכניסה לשכונת אברהם אבינו
שער שפירא (על שם שלמה יצחק שפירא שנרצח במקום ב-2002) - הכניסה לשכונת אברהם אבינו
 מידע
 עיר:  חברון
 תאריך ייסוד:  נוסדה לראשונה במאה ה-16
 על שם:  אברהם אבינו
 קואורדינטות:  31°31′27″N 35°06′29″E﻿ / ﻿31.5243°N 35.108°E﻿ / 31.5243; 35.108
  (למפת הר חברון מוגדלת) שכונת אברהם אבינו(למפת הר חברון רגילה) שכונת אברהם אבינו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שכונת אברהם אבינו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שכונת אברהם אבינו
 
גינת ילדים בשכונת "אברהם אבינו"
שכונת אברהם אבינו היא שכונה יהודית בחברון, סמוך למערת המכפלה.
השכונה הוקמה בידי יהודים גולי ספרד במאה ה-16, וחרבה לחלוטין בטבח חברון (תרפ"ט) בתרפ"ט.
בשנת 1979 הוקמה במקום מחדש שכונה יהודית בשם זה.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אדמות השכונה נקנו במאה ה-16, בידי קבוצת יהודים ממגורשי ספרד. הקבוצה התיישבה בחברון בנשיאות הרב מלכיאל אשכנזי. במרכז השכונה הוקם בית הכנסת אברהם אבינו
בטבח חברון (תרפ"ט) בתרפ"ט (1929) עונו ונרצחו יהודים תושבי השכונה. התושבים ששרדו פונו לירושלים על ידי הבריטים. בכך פסקה ההתיישבות היהודית בשכונה לתקופה של 50 שנה.
לאחר הכיבוש הירדני בה'תש"ח (1948) הרסו הערבים את בתי השכונה והקימו עליהם שוק סיטונאי, מרכז איסוף אשפה ובית שימוש ציבורי. על חורבות בית הכנסת אברהם אבינו הוקם דיר עיזים וחמורים.
תחת שלטון ישראל

שכונת אברהם אבינו יושבה מחדש ביהודים בשנת 1979. בראש קבוצת המתיישבים עמד הרב משה לוינגר.
בשכונה נבנו מספר בנייני מגורים, בבתי השכונה מתגוררות כ-40 משפחות. בצידה הצפוני של השכונה ניצב בית הכנסת אברהם אבינו ששמו כשם השכונה. במרכז השכונה פועל בית הארחה "אשל אברהם", ולצדו דירת אירוח הקרויה "בית המערות". בשכונה שוכנים גם גני ילדים, "בית ביתר" ומשרדי היישוב היהודי בחברון. בנוסף קיים בשכונה מקווה טהרה וסמוך לו גינת משחקים שמשמשת את ילדי השכונה. 
ב-1999 אישר ראש הממשלה בנימין נתניהו הקמת בניין נוסף שנקרא בית נחום ויהודה, על שם נחום הוס ויהודה פרטוש שנרצחו בידי מחבלים.
בשנת 2001 נרצחה בשכונה התינוקת שלהבת פס מירי של צלף פלסטיני. לזכרה של שלהבת הוקמה אנדרטה במקום הרצח.
גלריית תמונות

פנים בית הכנסת "אברהם אבינו"
ציון מקום הירצחה של שלהבת פס
הערות שוליים

↑  תולדות ההתיישבות החדשה בחברון
↑  באתר חברון
בית כנסת "אברהם אבינו" 1925
זירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל גזרת יהודה ושומרון היא אחת מזירות הלחימה העיקריות מחוץ לרצועת עזה ונכון להפסקת האש הזמנית ברצועת עזה הפכה לזירה העיקרית במלחמה. ארגוני הטרור הפלסטינים ביהודה ושומרון, בעיקר חמאס, הגבירו מאמצים להוציא פיגועים, ולגרום לתסיסה ציבורית על רקע אירועי המלחמה. במקביל ללחימה ברצועת עזה פעלו כוחות צה"ל למיגור וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון. בפעילות זו היו לצה"ל ומג"ב 15 הרוגים ולפחות 29 פצועים. בקרב הפלסטינים היו 933 הרוגים כשמתוכם לפחות 852 מחבלים, מעל 5,500 פצועים ומעל 6,350 עצורים.
פעילות כוחות הביטחון

כחלק ממעצרי פלסטינים וערביי ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל, שנועדו למנוע טרור פלסטיני והסתה, נעצרו למעלה מ-6,350 מבוקשים ברחבי אוגדת יהודה ושומרון, לפי צה"ל.
לפי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, מאז 7 באוקטובר ועד 30 בספטמבר רשויות ישראליות הרסו, תפסו או אילצו להרוס 1,768 מבנים בבעלות פלסטינית ברחבי יהודה ושומרון. אירועים אלו הובילו לעקירתם של למעלה מ-4,455 פלסטינים, בהם 1,910 ילדים.
פעילות כוחות הביטחון > אוקטובר 2023

מיד לאחר מתקפת הפתע, תגבר צה"ל כוחות בפיקוד המרכז ובאוגדת איו"ש על מנת לוודא הגנה במרחב ולסכל אירועי טרור. במסגרת זאת, בוצעו מעצרים של מאות פעילי חמאס, החשודים בפעילות טרור. בנוסף, נעצרו אלפי פלסטינים נוספים, בהם אלפי פועלים מרצועת עזה שקיבלו היתר כניסה לישראל, וערבים ישראלים החשודים בפרסום דברי הסתה.
בוצעו פיגועי ירי רבים לעבר כוחות צה"ל במספר מוקדים והתקיימו הפרות סדר בשלל מוקדים.
ב-11 באוקטובר ניסה עצור פלסטיני שוהה בלתי חוקי לתקוף ולחטוף נשק מחייל צה"ל בכביש המנהרות. המחבל נוטרל ואזרח ישראלי נפצע באורח בינוני.
ב-12 באוקטובר עצרו חיילים באזור בנימין שלושה פלסטינים שברכבם אותרו סכין וגרזן. לפי עדויות, הם התעללו בעצורים הפלסטינים וגם עצרו פעילים ישראלים. נפתחה חקירת משטרה צבאית חוקרת ומפקד היחידה של החיילים הודח בשל האירוע ואירועים קודמים שבהם התנהלותו הייתה חריגה.
ב-13 באוקטובר נהרג סרן (במיל׳) יעקב נדלין קצין צה"ל מאש כוחותינו סמוך לשכם, בעת פעילות מבצעית. חמאס קראו לצאת ב-18 באוקטובר ל"יום זעם", אך לא היו מוקדים משמעותיים ובפיקוד המרכז שלטו במצב. עם זאת, בצה"ל הודיעו כי במסגרת הפרות סדר ליד טולכרם, כוחות מיחידת המסתערבים של מג"ב איו"ש פתחו בירי והרגו לפחות 4 מחבלים, סך הכל במהלך היום נהרגו 11 מחבלים.
ב-19 באוקטובר פעלו כוחות צה"ל במחנה הפליטים נור שמס. בעימות נפצעו עשרה לוחמי צה"ל ומג"ב כתוצאה מפיצוץ מטען חבלה תחת רכב ממוגן מסוג "פנתר", אחד מהם באורח קשה, ונפטר מפצעיו, וכל היתר באורח קל. 13 מחבלים נהרגו וכ-20 נפצעו, מירי של הכוחות שכלל תקיפה של מסוקי אפאצ'י ורחפן מתאבד.
ב-22 באוקטובר תקף כלי טיס של צה"ל תשתית טרור תת-קרקעית במסגד אל-אנסאר במחנה הפליטים ג'נין שבו הסתתרה חולייה של 5 מחבלים של חמאס וגא"פ שעמדה להוציא פיגוע. על פי דיווחים פלסטיניים, לפחות 2 נהרגו ועוד 3 נפצעו או נלכדו מתחת להריסות.
לוחמי סיירת חרוב במבצע לסיכול טרור במחנה נור שמס בטולכרםבלילה של 24 באוקטובר כוחות צה"ל פעלו במספר מוקדים ברחבי יהודה ושומרון. במהלך הפעילות נזרק מטען חבלה לעבר הלוחמים ולוחם נפצע במצב בינוני. כמו כן, נהרגו לפחות 4 מחבלים חמושים מהאוויר, שהתעמתו עם כוחות צה"ל.
בלילה של 27 באוקטובר הוחלט על הריסת בית בבעלות בכיר חמאס סאלח אל-עארורי, בכפר עארורה, כמו כן נהרגו שלושה מחבלים, בהם אייסר אל-עאמר, מפקד חטיבת ג'נין של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. בנוסף, נסגרו שתי חנויות שביזו את החטופות והביעו תמיכה בטרור.
ב-30 באוקטובר ביצע צה"ל מבצע חטיבתי לסיכול טרור ומעצר מבוקשים במחנה הפליטים ג'נין בהובלת יחידת דובדבן, יהל"ם, סיירת חרוב ומג"ב. כלים הנדסיים חשפו מטעני גחון מתחת לכבישים ויהל"ם השמידה חמ"ל ממולכד וכלי רכב ובו אמל"ח. במהלך חילופי האש, נהרגו 4 מחבלים באמצעות כלי טיס בלתי מאויש. כמו כן, הרס צה"ל את שער הכניסה למחנה הפליטים, שהיווה אחד מסמלי העיר ג'נין.
בבוקר 31 באוקטובר הרס צה"ל את ביתו של בכיר החמאס סאלח אל-עארורי בעיירה עארורה.
פעילות כוחות הביטחון > נובמבר 2023

בליל 3 בנובמבר, התחוללו חילופי אש במחנה הפליטים ג'נין הסתיימו ב-4 הרוגים לפי הדיווחים הפלסטיניים, בהם שניים שנהרגו באמצעות כלי טיס בלתי מאויש. במחנה אל-פוואר ליד חברון פשטו כוחות על מחרטות לייצור אמצעי לחימה, 2 מתפרעים נורו למוות. במהלך הפשיטה פעלו כוחות הנדסה קרבית בג'נין ובאמצעות D9 חשפו ופוצצו מטעני גחון שהטמינו המחבלים מתחת לכבישים.
ב-6 בנובמבר כוח של הימ"מ הרג 4 מחבלים בטולכרם בדרכם לבצע פיגוע, בהם עז א-דין עוואד, מפקד הזרוע הצבאית של חמאס בטולכרם ומהראג' שחאדה, מפקד גדודי חללי אל-אקצא בטולכרם.
ב-7 בנובמבר חשפו כוחות חיל ההנדסה הקרבית מטעני חבלה שהוטמנו מתחת לכבישים ותשתיות אזרחיות. דחפורי D9 פוצצו את המטענים.
לוחמי סיירת חרוב במבצע לסיכול טרור במחנה נור שמס בטולכרםב-9 בנובמבר דחפורי D9 פוצצו עשרות מטעני גחון ומטעני חבלה מאולתרים שהטמינו הפלסטינים בג'נין ובמחנה הפליטים ג'נין, במהלך פעילות של חטמ"ר מנשה נגד טרור. בבוקר נמשכה הלחימה בג'נין, כוחות של חטיבת כפיר, יחידת יהל"ם, דובדבן ומג"ב נכנסו לעיר בהובלת כלי צמ"ה ממוגנים וניהלו חילופי אש עם מחבלים. כלי טיס תקף מהאוויר חולייה של 4 מחבלים שירתה על הכוחות. בסך הכל, הכוחות הרגו 15 מחבלים, השמידו פיר תת-קרקעי שהכיל אמל"ח ומטעני חבלה, וניטרלו עשרות מטענים שהוטמנו מתחת לכבישים.
ב-14 בנובמבר כוחות מסיירת חרוב, גדוד דוכיפת, יחידת דובדבן במילואים, הנדסה קרבית, שב"כ מג"ב איו"ש בפיקודה של חטיבת כפיר, פעלו כ-15 שעות האחרונות במבצע לסיכול טרור במחנה הפליטים טולכרם. את הכוחות הובילו דחפור D9 משוריין ולביא"ה שחשפו עשרות מטעני גחון מוכנים לשימוש שהוטמנו מתחת ובצד הכבישים. במהלך הפעילות הלוחמים פגעו במחבלים חמושים בנשק ומטענים. כוחות של סיירת חרוב איתרו והשמידו מעבדת מטענים שבתוכה נמצאו עשרות מטענים מוכנים לשימוש, שאותם השמידו לוחמי יהל"ם. כלי טיס של צה"ל בהכוונת שב"כ תקף מהאוויר והרג חוליית מחבלים חמושה שירתה והשליכה מטענים על כוחותנו וסיכנה אותם. בסך הכל נהרגו בעימות 7 מחבלים פלסטינים. בנוסף, כוח מג"ב עצר על בסיס מידע מודיעיני מדויק של שב"כ, בכיר בגדוד טולכרם לאחר שניסה לברוח מהמחנה בחסות אמבולנס.
בליל 16–17 בנובמבר כוחות מחטיבת כפיר, חיל ההנדסה הקרבית ומג"ב בליווי כלי צמ"ה ממוגנים פעלו בעיר ג'נין ובמחנה הפליטים הסמוך לה. הם הרגו חמישה מחבלים ועצרו שמונה מבוקשים. במהלך הפעולה חלק מהמבוקשים ניסו לברוח באמבולנסים לבית החולים אבן סינא, והכוחות הקיפו את בית החולים וערכו חיפושים שבהם נעצרו המחבלים.
בלילה של 21–22 בנובמבר כוחות הביטחון ערכו מבצע צבאי בטולכרם. עם כניסת הכוחות כלים הנדסיים ממוגנים חשפו והשמידו מטעני חבלה (בהם מטעני גחון). הכוחות עצרו מבוקשים, השמידו חמ"ל טרור ותשתיות טרור נוספות. במהלך המבצע ביצע כלי טיס בלתי מאויש של צה"ל סיכול ממוקד בחוליית מחבלים שתקפה את הכוחות והרג 6 מהם, בהם 4 בכירים.
לוחמי סיירת חרוב במבצע לסיכול טרור במחנה נור שמס בטולכרםבלילה של 25–26 בנובמבר פעלו כוחות הביטחון בהובלת חטיבה 646, כלי הנדסה ממוגנים ושב"כ במבצע לסיכול טרור בג'נין. במבצע נהרגו 5 מחבלים ונעצרו 25 מבוקשים.
ב-29 בנובמבר 2023 הרג כוח של הימ"מ 2 מחבלים בכירים במחנה הפליטים ג'נין, בהם מוחמד זביידי, מפקד גדוד ג'נין ואחיו של זכריה זביידי. בקרבות נהרגו עוד 4 מחבלים על ידי כוחות צה"ל ותקיפה אווירית של כלי טיס בלתי מאויש. במהלך האירוע שני קטינים בני שמונה ו-15 נהרגו מאש צה"ל. הצבא טען כי שני הקטינים שנהרגו יידו מטענים לעבר כוחות צה"ל.
פעילות כוחות הביטחון > דצמבר 2023

בדצמבר 2023 פורסם כי במערכת הביטחון היו עדים לתופעה שהתפתחה: עשרות מבוקשים הסגירו את עצמם לידי כוחות הביטחון וגם לידי המנגנונים הפלסטיניים מתוך הבנה שהסיכוי שייעצרו או ייהרגו – גבוה.
ב-8 בדצמבר פעלו כוחות צה"ל ושב"כ במחנה הפליטים פארעה בבקעת הירדן. הם הרגו 6 מחבלים ועצרו 2 מחבלים בולטים.
ב-12 בדצמבר פעלו כוחות מחטמ"ר מנשה בעיר ג'נין בהובלת כוחות הנדסה קרבית במילואים ושירות הביטחון הכללי. דחפור D9 משוריין ולביא"ה פתחו צירים לכוחות ולרכבי ה"פנתר" הממוגנים. כוח של יחידה 636 זיהה 4 מחבלים שיידו מטעני חבלה והכווין כטב"ם שהרג אותם, ואחד המחבלים התלקח כתוצאה ממטען חבלה שהחזיק. בפעילות הוחרמו אמצעי לחימה ונעצרו מבוקשים. ב-13 בדצמבר המשיכה הפעולה בג'נין ונהרגו עוד 6 מחבלים. ב-14 בדצמבר הסתיימה הפעולה, ובסיומה נהרגו בסך הכל 10 מחבלים, נעצרו 60 מחבלים, הוחרמו 50 כלי נשק, הושמדו עשרות מטענים, 10 פירים תת-קרקעים, 7 מעבדות נפץ ו-5 חמ"לי תצפית.
ב-26 בדצמבר שישה מחבלים נהרגו בסיכול ממוקד מהאוויר בפעילות צה"ל במחנה הפליטים נור שמס. מבוקשים נעצרו והוחרמו כלי נשק.
פעילות כוחות הביטחון > ינואר 2024

ב-8 בינואר לוחמי צה"ל, שב"כ ומג"ב עצרו 13 מחבלים ברחבי יהודה ושומרון. במבצע בטולכרם ובפעילות בשכם הושמדו מטענים מוכנים לשימוש. במחנה הפליטים נור שמס השמידו הכוחות מטענים מוכנים לשימוש שהוטמנו מתחת לכבישים על מנת לפגוע בכוחות המתמרנים. במהלך הפעילות, כטב"ם של צה"ל תקף חוליית מחבלים שירתה לעבר הכוחות. בנוסף, נעצרו מבוקשים בכפר יעבד שבגזרת החטיבה. לוחמי יחידת דובדבן פעלו בעיר שכם, עצרו מבוקש והשמידו מטענים מוכנים לשימוש שאותרו בתוך בית המחבל. בנוסף, מסתערבים ממג"ב איו"ש שנכנסו לכפר איכתאבא במטרה לעצור מחבל, הרגו מחבלים חמושים.
ב-10 בינואר פורסם שבסך הכל הושמדו אלפי מטענים מאז תחילת המלחמה.
ב-16 בינואר החל מבצע לסיכול טרור במחנה הפליטים טולכרם, שבו נעצרו יותר מעשרה מחבלים ונחשפו עשרות מטענים. במהלך המבצע נהרגו חמישה מחבלים.
ב-17 בינואר נהרגה בסיכול ממוקד מהאוויר חוליית מחבלים שהייתה בדרכה לבצע פיגוע, שבראשה עמד עבדאללה אבו שלאל, ראש תשתית הטרור במחנה, שנחשב לאחד מראשי הטרור המרכזיים ביהודה ושומרון.
ב-18 בינואר וב-19 בינואר ערך צה"ל בשיתוף ימ"ס, מג"ב ושב"כ מבצע חטיבתי בטולכרם. דחפורי D9 חישפו את הכבישים ופוצצו עשרות מטעני גחון שהוטמנו מתחתם. הכוחות עצרו 37 מחבלים ואיתרו והשמידו למעלה מ-400 מטעני חבלה, החרימו 27 כלי ירייה וציוד צבאי רב, והשמידו חמש מעבדות לייצור מטענים וארבעה חמ"לי תצפיות. במהלך הפעילות לוחם מילואים נפצע קשה. כלי טיס ירה בחולייה שפגעה בו והרג מספר מחבלים.
פעילות כוחות הביטחון > פברואר 2024

ב-14 בפברואר כוחות צה"ל, שב"כ ומג"ב עצרו 12 מבוקשים ברחבי יהודה ושומרון. בכפר ביתוניא הכוחות הוציאו משימוש שש מחרטות לייצור אמצעי לחימה. בשכם אותרו אמצעי לחימה לצד מטעני נפץ מוכנים לשימוש.
פעילות כוחות הביטחון > מרץ 2024

ב-11 במרץ כוח משולב של לוחמי שב"כ ויחידת דובדבן הרג מחבל פלסטיני חמוש ברובה סער ובמטען חבלה, שהיה בדרכו לבצע פיגוע בישראל.
ב-20 במרץ כלי טיס בלתי מאויש של צה"ל הרג בסיכול ממוקד שני מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בג'נין שהיו בדרכם לפיגוע ("פצצה מתקתקת"). באותו היום, צה"ל החל במבצע מעצרים חטיבתי נרחב במחנה הפליטים נור שמס, סמוך לטולכרם. במהלך המבצע נהרגו 4 מחבלים.
ב-27 במרץ בלילה נערך מבצע חטיבתי לסיכול טרור בג'נין. בכניסה לעיר כלי צמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית חשפו מטעני חבלה וגחון שהטמינו הפלסטינים מתחת לצירים. כוחות ההנדסה השמידו כלי רכב שבו אותרו מטענים מוכנים לשימוש, ועצרו שני חשודים ששהו ברכב טרם השמדתו. במקביל, כלי טיס הרג שני מחבלים חמושים ומחבל חמוש נוסף שהשליך מטענים נהרג בחילופי אש עם החיילים.
פעילות כוחות הביטחון > אפריל 2024

ב-16 באפריל פתחו כוחות צה"ל במבצע מעצרים נרחב ביהודה ושומרון, במחנה הפליטים בלאטה בשכם, בג'נין, בבית לחם, בקלקיליה, בטולכרם ועוד.[דרושה הבהרה]
ב-19 באפריל פתחו כוחות צה"ל במבצע בטולכרם ומחנה נור שמס, והרגו 5 מחבלים בהם מפקד גדוד טולכרם של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. בפעילות נפצעו 4 לוחמי צה"ל. לפי דיווח בעיתון "הארץ", במהלך הפשיטה למחנה הפליטים נור שמס נהרגו 14 תושבים, כמה מהם חמושים ואחרים לא.
פעילות כוחות הביטחון > מאי 2024

ב-4 במאי כוחות הימ"מ וצה"ל פעלו משעות הלילה בעיירה דיר אל-ע'וסון, ליד טולכרם, שם מחבלים התבצרו באחד הבתים. הכוחות הפעילו נוהל סיר לחץ, הרסו את הבית עם דחפור D9 משוריין ובאגר ממוגן והרגו 5 מחבלים. במהלך הפעילות נפצע באורח קשה לוחם הימ"מ ייטב לב הלוי, ולאחר מספר ימים נפטר מפצעיו.
ב-18 במאי הופצצה מפקדה של חמאס במחנה הפליטים ג'נין מהאוויר על ידי מטוס קרב ישראלי, בפעם השלישית במלחמה. בתקיפה נהרג המחבל אסלאם ח'מאיסה, מראשי הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי בג'נין, שאחראי לשורת פיגועים, בהם הפיגוע בחרמש.
ב-21 במאי פשטו כוחות צה"ל וימ"ס איו"ש על ג'נין במבצע לסיכול טרור, וניהלו חילופי אש כבדים עם מחבלים. דחפור D9 משוריין חרש את הכבישים ופוצץ מטעני חבלה שהטמינו הפלסטינים ולביא"ה סייעה לו בהובלת הכוחות. בצה"ל דיווחו על כך שכ-30 חמושים נפגעו והפלסטינים דיווחו על 12 הרוגים. מחפר של חיל ההנדסה הקרבית הרס את ביתו של אחמד ברכאת, מבצע הפיגוע בחרמש. ברכאת עצמו נהרג בסיכול ממוקד כחודשיים לפני כן. המבצע הסתיים בשעות הבוקר המוקדמות של 23 במאי, כשכוחות צה"ל יצאו מן העיר. במהלך המבצע נפצע לוחם דובדבן באורך קל מרסיסי ירי. כמו כן פנתר ומחפר ממוגן של צה"ל נפגעו ויצאו משימוש. לפי דיווח של גדעון לוי בעיתון "הארץ", במהלך הפשיטה צלפים של צה"ל הרגו שבעה מתושבי העיר, ככל הנראה עוברי אורח חפים מפשע, בזמן שהרחובות היו שקטים ולא הייתה לחיילים עילה לצלוף בתושבים. דובר צה"ל מסר כי "הנסיבות שבגינן נפגעו בלתי מעורבים נמצאות בבירור".
פעילות כוחות הביטחון > יוני 2024

במהלך חודש יוני נמשכו פעילויות צה"ל בזירת יהודה ושומרון.
ב-22 ביוני מת מפצעיו ילד פלסטיני בן 12 מהעיירה קטנה שנורה בפלג גופו העליון על ידי צלף של צה"ל בעת שהיה בדרך חזרה מאימון כדורגל. באותו יום פורסם כי חיילי צה"ל במחנה הפליטים ג'נין ירו בפלסטיני החשוד בירי לעבר חיילים, פצעו אותו ברגליו, ולאחר שנעצר קשרו אותו למכסה מנוע של רכב צבאי ונסעו עימו מהמקום. צה"ל מסר בתגובה כי הדבר נעשה "בניגוד לפקודות ולנהלים. ההתנהלות הנראית בסרטון אינה עולה בקנה אחד עם פקודות צה"ל והמצופה מחייליו. האירוע מתוחקר ויטופל בהתאם". מוג'אהד בלאס, הפלסטיני שנקשר לרכב, העיד על התעללות. מחלקת המדינה האמריקנית גינתה את האירוע וביקשה לחקור אותו ולהעמיד לדין את האחראים. בהמשך, שני פלסטינים נוספים העידו כי גם אותם קשרו לרכב צבאי בצורה דומה.
לפי דיווח של גדעון לוי בעיתון "הארץ", בהתבסס על תחקירן "בצלם", ב-22 ביוני לפחות ארבעה פלסטינים, "לא חמושים ורובם לא מבוקשים", אולצו לשכב על מכסה המנוע של שלושה ג'יפים שונים של צה"ל, כחלק ממה שהגדיר בתור "נוהל חדש". בדיווח הוצג סרטון המציג את סמיר דבעיה, פלסטיני נוסף, מובל על מכסה המנוע של ג'יפ צבאי בג'נין.
ב-27 ביוני נהרג מפקד מחלקת צלפים מסיירת חרוב סרן אלון סאקאג'יו בפעילות בג'נין. צוות לוחמים שנסע בפנתר תאג"ד נפגע ממטען גחון וכאשר פרק מהכלי והגיע כוח חילוץ מסיירת חרוב הופעל בשלט רחוק מטען חבלה נוסף שגרם לרוב הנפגעים. בנוסף נפצעו 17 לוחמים, מהם אחד במצב קשה. להערכת צה"ל מטען הגחון הכבד הוטמן בעומק מטר וחצי מתחת לכביש.
פעילות כוחות הביטחון > יולי 2024

ב-1 ביולי נהרג נהג מבצעי של חטיבת מנשה רס"ל יהודה גטו בפעילות במחנה נור שמס שבמסגרתה נפרצו צירים ונוטרלו מטענים. במהלך הפעילות התפוצץ מטען גחון של עשרות קילוגרמים על רכב מסוג פנתר, שעמד במרחב מחנה הפליטים. בעת הפיצוץ היו ברכב הנהג המבצעי, גטו, וכן מפקד מיחידת דובדבן. שאר הלוחמים שהיו ברכב קודם לכן, ירדו ממנו לפני הפיצוץ לביצוע משימה רגלית מבצעית.
ב-2 ביולי תקף כלי טיס של צה"ל חוליית מחבלים שהטמינה מטען חבלה בנור שמס והרג 4 מחבלים.
בלילה שבין 3 ביולי ל-4 ביולי הרסו כוחות חיל ההנדסה הקרבית באמצעות מחפר ממוגן את בתי המחבלים מוחמד זוואהרה וכ'אטם זוואהרה, שביצעו את פיגוע הירי ב-22 בפברואר 2024 שבו נרצח מתן אלמליח ונפצעו מספר אזרחים ישראלים נוספים.
ב-5 ביולי פעלו כוחות צה"ל שכללו לוחמים מיחידת דובדבן, סיירת חרוב ודחפור D9 משוריין בג'נין והפעילו נוהל סיר לחץ על מבנה שבו התבצרו שני מחבלים חמושים, שירו על הכוחות ונהרגו בחילופי האש, בהם האחראי על הריגת סרן אלון סקאג'יו. במהלך חילופי האש כלי טיס תקף והרג 4 מחבלים נוספים שהשתייכו לגדודי חללי אל-אקצא. גורמי רפואה פלסטינים דיווחו על שבעה הרוגים. באירוע נהרג מוחמד ג'בארין, שלפי עד ראייה היה על גג ביתו יחד בנו סלאח כשצלף החל לירות לעברם.
ב-9 ביולי השלימו כוחות צה"ל, מג"ב ושב"כ מבצע צבאי בן 15 שעות בנור שמס שבמהלכו חיל ההנדסה הקרבית – באמצעות דחפורי D9 משוריינים, שופלים מסוג לביא"ה ומחפרים ממוגנים – חישף והשמיד עשרות מטעני חבלה ומטעני גחון, שני חמ"לים של ארגוני הטרור ומכונית שהכילה מטעני חבלה רבים. במהלך החישוף חפרו כלי הצמ"ה חלק מהכבישים לעומק של כ-2 מטרים על מנת לחשוף מטעני גחון עמוקים. במהלך האירועים, נהרג הנער רסאן זהראן בן ה-13 מאש של הצבא. בצה"ל אמרו כי הנער נורה לאחר שיידה אבנים לעבר מכוניות. עדי ראייה סיפרו שנפגע מירי בבטנו.
ב-23 ביולי ביצעו כוחות יחידת דובדבן, סיירת חרוב ויחידה 636 בסיוע דחפורים ממוגנים של חיל ההנדסה הקרבית מבצע סיכול טרור בטולכרם. בשיא המבצע תקף כלי טיס של צה"ל חוליית מחבלים חמושים, ולפי דיווחים פלסטיניים בין ההרוגים היו אשרף נאפע – מפקד חמאס בגזרה שחמק מספר פעמים מניסיונות חיסול, ומוחמד אבו עבדו – מפקד גדודי חללי אל-אקצא בגזרה. מנהלת התיאום והקישור הפלסטינית הודיעה כי חמישה בני אדם נהרגו, כולל שתי נשים. אישה אחת הייתה מחבלת שהתחזתה לפרמדיקית. לפי צה"ל בפעולה נהרגו 7 מחבלים, בהם מפקד חמאס בגזרה והמחבלת שהתחזתה לפרמדיקית. אל-ג'זירה פרסמה כי בתקיפה נהרגה גם בתה בת ה-16 של המחבלת, וכי יעה אופני של צה"ל פינה את גופות ההרוגים.