stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מס שבח מקרקעין
מיסוי זכויות מקרקעין על-פי מס רווחי הון

כאמור לעיל, בחינת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) תשכ"ג-1963, מלמדת כי לא כל "זכות קניינית" תהא "זכות במקרקעין" לעניין חוק זה וממילא אפשר שזכות קניינית במקרקעין לא תמוסה מכוחו. כך למשל עסקה בה הנמכר היא "זיקת הנאה" יש למסות על פי הכללים החלים במיסוי רווחי הון, ששיעוריו נמוכים יותר. עומד על כך המלומד, פרופ' א. נמדר בספרו מיסוי מקרקעין:
"ישנן זכויות קנייניות אחרות שאינן נכללות בגדר זכות במקרקעין ומכירתן לא תתחייב במס שבח או במס רכישה. בגדר זכויות שכאלה תבואנה: זכות המשכנתא, זיקת הנאה וזכות קדימה. למרות היותן של שלוש הזכויות הנ"ל זכויות קניניות לפי חוק המקרקעין, אין הן עולות כדי זכות במקרקעין לפי חוק מיסוי מקרקעין ... לכן, חוק מיסוי מקרקעין מותיר אותן מחוץ לתחומו, והן תימוסנה במקום זאת, במס רווחי הון לפי סעיף 88 לפקודת מס הכנסה"

—
היסטוריה

הסיבה להבחנה בין מס שבח מקרקעין למס רווח הון היא בעיקרה היסטורית. בשנת 1949 נקבע מיסוי של רווחי הון הנובעים ממקרקעין מתוך הנחה שאלו רווחים משמעותיים מספיק שיאפשרו גבייה אפקטיבית. המחוקק הישראלי הושפע מהמחוקק הבריטי שקבע הסדר דומה מספר שנים קודם לכן. מנגד לא מוסו רווחי הון מנכסים אחרים עד שנת 1965, שאז נקבעו ההסדרים השונים למיסוי רווחי הון בפקודת מס הכנסה.
עם זאת, אף על פי שטבעי היה שיאחדו בין השניים, האיחוד לא בוצע ונוצרו שתי מערכות דינים, וזאת בשונה מהמקובל במדינות רבות.
החל משנת 2014 הוכנסו שינויים מרחיקי לכת בחישוב מס שבח מקרקעין שהמרכזי בהם הוא ביטול פטור ממס על רווח ההון לבעלי יותר מדירה אחת, אם הנכס היה ברשותם ארבע שנים ויותר.
ראו גם

מיסוי מקרקעין
מקרקעין בישראל
הערות שוליים

↑  מס שבח, באתר כל זכות
↑  פטור ממס שבח קבלת דירה בירושה, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏12 ביולי 2022
↑  פטור ממס שבח בתמ"א 38, באתר כל זכות
↑  אמיתי גזית, ועדת הכספים האריכה הטבות מס בתמ"א 38 עד מאי 2026, באתר כלכליסט, 21 בפברואר 2023
↑  אלה לוי-וינריב, ‏בעלי בניין בתמ"א 38 זכאים לפטור ממס שבח גם בגין שיפוץ פנימי, באתר גלובס, 6 במרץ 2023
↑  פטור ממס שבח בתמ"א 38, באתר כל זכות
↑  הוראת ביצוע מיסוי מקרקעין מספר 1/2022 - עדכון הסכומים בחוק מיסוי מקרקעין ותקנות מס רכישה, באתר GOV.IL
↑  הוצאות מוכרות לניכוי בעת חישוב מס שבח, באתר כל זכות
↑  רשות המיסים - שומה עצמית למס שבח, באתר www.misim.gov.il
↑  עסקת קומבינציה – כל מה שחשוב לדעת: המדריך לשנת 2021, באתר www.nadlancenter.co.il
↑  נציבות מס הכנסה, הוראת ביצוע 23/98 - שווי המכירה סעיף 2
↑  פסק דין בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט לערעורים אזרחיים, באתר נבו - פסק דין יוסף יקותיאלי נגד מנהל מיסוי מקרקעין חיפה, ‏28.12.2020
↑  פסיקה חשובה של העליון בנוגע למיסוי עסקאות קומבינציה: בעת קביעת שווי מכירה - אין לכלול את הרווח היזמי, באתר www.nadlancenter.co.il
↑  בעת קביעת שווי מכירה - אין לכלול את הרווח היזמי, באתר www.nadlancenter.co.il
↑  הצהרה על מכירה או רכישה של זכות במקרקעין, באתר כל זכות
Assassin's Creed: Renaissance

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אוליבר באודן
 שפת המקור:  אנגלית בריטית 
 סוגה:  רומן היסטורי-פנטזי
 מקום התרחשות:  פירנצה 
 הוצאה
 הוצאה:  ספרי פינגווין 
 תאריך הוצאה:  20 בנובמבר 2009
 מספר עמודים:  496
 סדרה
 הספר הבא:  Assassin's Creed: Brotherhood 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9780141046303
 
Assassin's Creed: Renaissance (בתרגום לעברית: "אמונת המתנקש: רנסאנס") הוא רומן היסטורי-פנטזי משנת 2009 שנכתב על ידי הסופר אנטון גיל תחת שם העט אוליבר באודן. הספר הוא הראשון בסדרת הספרים שמבוססים על סדרת משחקי Assassin's Creed, ובמיוחד המשחק "Assassin's Creed II". בנובמבר 2010 שוחרר הספר השני "Brotherhood" שמביא את עלילת ההמשך, ומבוסס על המשחק "Assassin's Creed: Brotherhood".
הספר הופץ לראשונה בבריטניה ב-20 בנובמבר 2009 על ידי ספרי פינגווין ברחבי הממלכה המאוחדת. ב-23 בפברואר 2010, הספר שוחרר גם בארצות הברית על ידי אותה חברת הוצאה לאור.
תקציר רשמי

נבגד על ידי המשפחות השולטות באיטליה, אדם צעיר יוצא למסע אפי לנקמה להכחיד את השחיתות ולהשיב את כבוד משפחתו. הוא ילמד את אמנות המתנקש.
בדרך, אציו יבקש להיעזר במוחות הגדולים כמו לאונרדו דה וינצ'י וניקולו מקיאוולי, ביודעו שהישרדות קשורה לכישורים לפיהם הוא חייב לחיות.
לבני בריתו - הוא יהפוך לכוח השינוי, יילחם עבור חירות וצדק. לאויביו - הוא יהפוך לאיום שיוקדש להשמדת רודנים המתעללים באנשי איטליה.
וכך מתחיל הסיפור האפי לכוח, נקמה ותאוריית קשר.
האמת תיכתב בדם.
תקציר חלופי

שנת אדוננו 1476 - הרנסאנס. תרבות ואמנות משגשגים לצד שחיתות ואלימות עקובה מדם. סכסוכי דמים מתנהלים בין המשפחות הפוליטיות השולטות באיטליה.
בעקבות מות אביו ואחיו, אציו אודיטורה דה פירנצה מקבל לרשותו קודקס עתיק, המפתח לשחיתות שמקורה בקונפליקט רב-עידנים בין האבירים הטמפלרים הזדוניים לבין מסדר המתנקשים.
אציו חייב לנקום את מות קרוביו ובכך למלא את ייעודו - לחיות לפי חוקי אמונת המתנקש.
עלילה

עלילת הספר מתמקדת בגיבור הצעיר אציו אדיטורה, המחפש נקמה על מות משפחתו. תוך כדי, הוא חושף את האמת לגבי אביו ולגבי המורשת שלו. הוא מודרך על ידי מתנקשים, עד שלבסוף הוא הופך לאחד מהם. אציו מתערב במלחמה בין אחוות המתנקשים לבין מסדר הטמפלרים, ושניהם מחפשים כספת עתיקה באיטליה המכילה טכנולוגיה שיכולה לשלוט בבני האדם.
למרות שהסיפור הוא גרסה כתובה של המשחק "Assassin's Creed II", קיימים מספר הבדלים ברומן הספרותי, כמו גם דברים שנוספו לספר ואינם מתוארים במשחק. בניגוד למשחק עליו הוא מבוסס, שבו סיפור המסגרת מתרחש בזמנים המודרניים דרך עיניו של דזמונד מיילס, שצופה דרך מתקן האנימוס בזיכרונותיהם של אבותיו הקדמונים  - הסיפור כולו מתרחש במהלך המאה ה-15 באיטליה, ומתרכז רק בחייו של אציו אודיטורה, כאשר מספר שינויים קטנים נעשו לדמויות, הוספת דמויות שוליות ותיאורי התנקשויות של אציו בבכירים טמפלרים, בין היתר. אולם, מספר אירועים מתוארים במשחק הבא בסדרה, "Assassin's Creed: Brotherhood", ובמיוחד הזכרונות לגבי כריסטינה וספוצ'י.
שקע ותקע

ערך זה עוסק בדמויות בפרסומת של חברת החשמל. אם התכוונתם לאמצעי לחיבור מכשירי חשמל לרשת החשמל, ראו .
אין תמונה חופשית
שקע ותקע הן שתי בובות פרווה דמויות אדם שמשמשות את חברת החשמל בפרסומות שלה.
שקע ותקע הופיעו לראשונה בשנת 2002 בסרטון פרסומת בו הציגו תרחיש בעל מסר בטיחותי המנחה שימוש נכון בחשמל, במטרה להחליף את השימוש במותג ״הוגו״ שנעשה עד אז. בהמשך נוצרו גם ציורים של שקע ותקע, שהופיעו על מכתבים של החברה ובפרסומות מודפסות.
את מסע הפרסום הוביל משרד הפרסום אדלר חומסקי & ורשבסקי. יוצרי הדמויות הם יניב קציר (קופירייטר) גולן נוחיאן (ארט דיירקטור) ושי צ'רקה (עיצוב). הבובות יוצרו במפעל הבובות של ג'ים הנסון בלונדון. לשקע עור ורוד ושיער ג'ינג'י, ולתקע עור כתום ושיער שחור. את תקע דיבב השחקן יעקב כהן, ואת שקע דיבב בפרסומות הראשונות השחקן אורי גוטליב, ומאוחר יותר השחקן ישי קרני. לאחר מותו של יעקב כהן, דובב תקע על ידי ישי רזיאל.
במהלך הקמפיין שבו מככבים שקע ותקע כדמויות הראשיות, נוספו להם דמויות משניות, כאשר הדמות האנושית המוכרת ביותר הייתה השחקנית דוידה קרול שגילמה את גברת סימן טוב.
לאחר מספר שנים ללא פעילות פרסומית חזרו "שקע ותקע" במהלך שיווקי נרחב, לחשיפת השימוש בגז טבעי להפקת חשמל, על יתרונותיו להפחתה משמעותית בזיהום האוויר. המהלך נכנס לרשימת "חמשת המהלכים התקשורתיים המשפיעים לשנת 2013" על פי חברת "יפעת". במהלך זה נוסף לשקע ותקע בן תינוק, יוצרת הדמות היא המעצבת דנה תורגמן, הבובה יוצרה בישראל. לאחר סקר שנערך בין הגולשים זכה לשם "שטקר". מראהו של התינוק אינו מותיר ספק שאביו הוא שקע. בסרטוני של שקע ותקע שיצאו בשנת 2021 שטקר התבגר וכיום הוא כבר בן שמונה, מרכיב משקפיים ויש לו גוונים בשיער. לשאלה בדף פייסבוק של החברה, מדוע אין דמות אמא לצד שקע ותקע ענתה החברה: "אילו היינו מוסיפים לצידם/במקום אחד מהם דמות נשית, הייתה לנו מגבלה לעשות בהם שימוש בפעילות פרסומית במגזר החרדי". בגרסה מיוחדת של מודעות שקע ותקע למגזר החרדי שקע ותקע חובשים מגבעות.
כיוון ששקע ותקע הם זוג גברים, עלתה תהייה ביחס לנטייתם המינית (תהייה דומה לזאת שכבר התקיימה ביחס לזוג הבובות אריק ובנץ), ואף נטען שהם משמשים לצורך העברת "אג'נדה להט"בית". הפרסומאי גולן נוחיאן, מיוזמי הדמויות, סיפר: "לרגע לא חשבנו, יניב קציר הקופי ואני, שיש משהו הומואי בצמד הזה. לפחות לא עד שהתחילו הטוקבקים (בערך עם עלייתה לאוויר של הפרסומת השלישית)", אך הוסיף שלפי דרישת הלקוח נוספה באחת הפרסומות סצנה שבה שקע ותקע מתחילים עם בחורה. סמנכ"ל הרגולציה בחברת החשמל, אורן הלמן, התייחס לסוגיה זו לאחר הולדת שטקר ואמר: ”המדיניות שלנו דומה למדיניות הגרעין של מדינת ישראל - עמימות. כל אחד יכול לתת את הפרשנות שלו, זו דמוקרטיה. הפרשנות שלי היא שיש שני חברים טובים, שלאחד מהם נולד ילד”.
הערות שוליים

1 2 3  גולן נוחיאן, יוצאים מהארון חשמל, באתר "דבר המפרסם"
↑  איתי גל, ‏בלעדי: כך החיו את קולו של השחקן יעקב כהן ז"ל - ויצרו מחדש את "תקע ושקע", באתר מעריב אונליין, 3 בפברואר 2025
↑  עמיר בן-דוד, משפחה חדשה נולדה: שקע ותקע חובקים בן, באתר ynet, 30 בספטמבר 2013
↑  משה בנימין, מי הזיז את הגבינה שלי? 5 מהלכי יח"צ ששינו את סדר היום השיווקי ב-2013, באתר אייס, 15 בינואר 2014
1 2  נדב בורנשטיין, ‏פרסום ראשון: איך קוראים לתינוק של שקע ותקע?, באתר ‏מאקו‏, 15 באוקטובר 2013
↑  הורים גאים: שקע ותקע מעוררים עניין עולמי, באתר nrg‏, 13 באוקטובר 2013
↑   התקשורת בעולם על הקמפיין של שקע ותקע: "ממחיש את הפרדוקס של ארץ הקודש", באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2013
↑  חברת החשמל: "אין דמות נשית בשקע ותקע כדי לא לפגוע בחרדים", באתר וואלה, 30 בדצמבר 2015
↑  שקע, תקע והתינוק: הגירסה החרדית, באתר nrg‏, 28 באוקטובר 2013
↑  חגית ברונסקי, ‏אחת ולתמיד: מהי הזהות המינית של תקע ושקע מחברת החשמל?, באתר גלובס, 19 באוגוסט 2010
↑  על אריק ובנץ וחברת החשמל - שוקי גלילי
↑  דניאל שירין, תנועת "בוחרים במשפחה" נגד הדמויות המצוירות שקע ותקע, באתר ישראל היום, 11 באוקטובר 2019
↑  ארגון בוחרים במשפחה נגד שקע ותקע, באתר ערוץ 7, 10 באוקטובר 2019
↑  ארגון בוחרים במשפחה נגד שקע ותקע: ניצול פסול של מונופול לקידום אג'נדה להטב"ית, באתר עכשיו 14, 10 באוקטובר 2019
מכון איילון

| --- | --- |

המכונות ששימשו לייצור הכדורים במפעל
 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה
 כתובת:  ישראל 
 מיקום:  רחובות 
 מדינה:  ישראל 
 בעלים:  המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל 
 מייסדים:  שלמה הלל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1945
 תאריך פתיחה רשמי:  1945 
 
 קואורדינטות:  31°54′58″N 34°48′35″E﻿ / ﻿31.91599722°N 34.80964444°E﻿ / 31.91599722; 34.80964444
 אתר רשמי
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מכון איילון(למפת גוש דן רגילה) מכון איילון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון איילון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מכון איילון  he מכון איילוןhe מכון איילוןמפת  __ רחובות [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממזרח: __ מועצה אזורית גזר מדרום: __ קריית עקרון, __ מועצה אזורית ברנר ממערב: __ מועצה אזורית גן רווה ממערב ומצפון: __ נס ציונה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מכון איילון, 2015
הירידה המוסווית למפעל תחת התנור במאפייה
הדמיית ייצור כדורי רובה במפעל התת-קרקעי
מכון איילון
מכון איילון היה מפעל מחתרתי תת-קרקעי לייצור קליעים וסליק של ארגון ההגנה בגבעת הקיבוצים, השוכנת במבואותיה הצפוניים של העיר רחובות. המכון החל לפעול בתקופת המנדט הבריטי. עד הכרזת המדינה יוצרו בו 2.25 מיליון כדורי 9 מ"מ. תחמושת זו הייתה חיונית ביותר ללוחמים בשלב הראשון של מלחמת העצמאות. המפעל, בו עבדו 45 צעירים וצעירות, פעל בסודיות גמורה מ-1945 ועד תום מלחמת העצמאות, ובתקופה זו יוצרו בו מעל 4 מיליון כדורי תחמושת.[דרוש מקור]
האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. מבנה המכון הוכרז כמבנה לשימור, וכיום פועל בו מוזיאון.
ב־1986 האתר הוכרז כאתר לאומי.
היסטוריה

המכון, שהוקם ביוזמת יוסף אבידר מנהל תעש מ-1945, נוסד ב־1945 והיה פעיל עד קום המדינה ב-1948. המכון היה מפעל תת-קרקעי לייצור כדורי אקדח 9×19 מ"מ פרבלום שבה השתמשו בתת המקלע סטן וכן סליק, מתחת למבנה אזרחי, כל זאת מתחת לאפם של הבריטים וללא ידיעת האזרחים ששהו במבנה. מנהל המכון היה פסח איילון (אברמוביץ).
ארגון ההגנה פנה בבקשה לחברי קבוצת הצופים א' שישבו בהכשרה בפרדס חנה, לבוא ולעבוד במפעל סודי. קבוצה זו, שבה היה חבר גם שלמה הלל הקימה מאוחר יותר את מעגן מיכאל. החברים, לאחר התלבטויות קשות, הגיעו לגבעת הקיבוצים, שהייתה מקום הכשרה לגרעיני התיישבות לפני עלייתם לקרקע בשנים שלפני כן, והקימו את המכון.
עבודות החפירה והיציקה נמשכו 22 יום. מבנה המכון תוכנן בידי המהנדס יוסף אידלמן והוקם בתוך בור בעומק 8 מטר ושטחו היה 264 מטר רבוע (אורך 33 מטר, רוחב 8 מטר, גובה 3.5 מטר, עובי קירות 0.5 מטר). מערך ההסוואה של המכון תוכנן על ידי יצחק נבו - המבנה כולו כוסה בעפר. כדי לספק אוויר לארבעים וחמישה עובדים היה צורך בשתי ארובות. כדי שהארובות לא יעוררו את חשדם של הבריטים נבנתה בצד אחד של המפעל התת-קרקעי מכבסה ששירתה את האזור והופעלה בידי חברות הקיבוץ. בצד השני נבנתה מאפייה שהופעלה בידי חברי הקיבוץ, אשר שיווקו את הלחם לכל הסביבה. פתח הארובה של המאפייה התמזג עם פתח האוורור של המפעל. דרך פתח מתחת לאחת ממכונות הכביסה היו נכנסים ויוצאים העובדים בכל יום. גם במאפייה היה פתח, גדול יותר, מתחת לתנור. מכיוון שהתנור שקל כ־10 טון, ונדרשה שעה וחצי כדי להזיזו, הפתח הזה נפתח 3 פעמים בלבד בשנות פעילות המפעל: פעם אחת כדי להכניס את המכונות לייצור התחמושת, עם הקמת המפעל, פעם נוספת לתיקונים במכונות ופעם נוספת כדי להוציא אותן לאחר שלא היה יותר צורך להחביא את המפעל. כיום התנור מקובע במצב הפתוח, ובפתח שאותו כיסה הותקנו גרם מדרגות ומעלית, בהם נכנסות ויוצאות קבוצות הסיור במקום. רעש הקיטור של מכונות הכביסה, רעש המאפייה ושכבת מזרנים שהוצמדה לתחתית התנור השתיקו את קולות המפעל.
את מכונות יצור כדורי 9 מ"מ קנה שיפץ ושלח למפעל איש ה'הגנה' יהודה ארזי במבצע נועז.
העובדים הראשונים היו עובדי התעש ואליהם צורפה קבוצה מתנועת הצופים. בקיץ 1947 תוגבר כוח העבודה בקבוצת חברי פלמ"ח מחפציבה, שהשתייכו להכשרת הנוער העובד "רגבים". בתקופת מלחמת העצמאות גויסו חלק מהעובדים ובמקומם הובאו שמונה חברים מגרעין של תנועת "הבונים".
עובדי המכון הסתירו את עבודתם גם מפני שאר חברי הקיבוץ (שכונו הג'ירפות), כשהם מספרים שיצאו לעבוד בשדה. רק פעם אחת התגלה הסליק בידי אחת מחברות הקיבוץ שעבדה במכבסה, והיא נתבקשה לשמור עליו בסוד. על מנת לא לעורר את חשד שאר חברי הקיבוץ הוקם מעין חדרון עם מנורת שיזוף שבה השתזפו עובדי המכון, שעבדו מתחת לפני האדמה ולא היו חשופים לאור השמש.
בפיצוץ הרכבת הצבאית הבריטית סמוך למכון, ב-29 בפברואר 1948, נהרגו 28 חיילים בריטים ונפצעו 32. בעקבות הפיגוע שבוצע על ידי לח"י, עלה חשש גדול שהבריטים יבצעו סריקות באזור וימצאו את הסליק. העובדים במפעל חשו לעזור לנפגעים הבריטים וכך מנעו מהבריטים לחשוד בהם ולא נעשו במקום חיפושים.
המכון לא התגלה עד קום המדינה והוא סייע רבות ללחימת הכוחות היהודיים במלחמת העצמאות. אזור זה היה מהיחידים בהם לא היה מחסור בתחמושת. הייצור נפסק עם תום מלחמת העצמאות אבל הגבעה המשיכה לשמש גורמים שונים של התעשייה הביטחונית של מדינת ישראל עד 1963 ולאחר מכן ננטשה.
רופא מכון איילון בשנת 1948 היה הד"ר יוסף קוט.
מוזיאון

במשך שנים רבות לא נודע לציבור הסיפור של מכון איילון. משנת 1975 החלו גופים שונים לפעול למען שיקום ושימור האתר. ב-1986 הוקם ועד ציבורי, ביוזמת שלמה הלל, במטרה לשקם את האתר. בוועד היו נציגים מן התעשייה הצבאית, ארגון חברי ההגנה, קיבוץ מעגן מיכאל, עיריית רחובות, מכון ויצמן למדע, קק"ל, החברה להגנת הטבע והמועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, אשר קיבלה על עצמה את משימת השיקום. ב-1987 נחנך במקום מוזיאון.
מוזיאון מכון איילון מופעל על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, הדרכה על החיים הכפולים בקיבוץ ופעילות המכון.
ועד ציבורי מכון איילון

מכון איילון הוא אתר לאומי השייך לעיריית רחובות .
ב – 1985 נחתם הסכם הפעלה בין העירייה לבין המועצה לשימור אתרים, המסדיר את היחסים ואת האחריות בין העירייה והמועצה לשימור אתרים.
במסגרת ההסכם, סוכם להקים ועד ציבורי אשר יעזור בניהול השותפות.
סעיף 4 א' בהסכם:
4. א. "לצורך קביעת מדיניות ניהול האתר והבטחת ביצוע הוראות הסכם זה, יוקם ועד ציבורי המורכב מהמייסדים אפרים קציר ושלמה הלל, וכן משמונה עשר נציגי הצדדים ונציגים מטען גופים ציבוריים הקשורים לאתר בהרכב הבא: ראש עיריית רחובות – יו"ר בפועל, נשיא המועצה לשימור אתרים – יו"ר כבוד, *מזכיר המועצה לשימור אתרים, שלושה נציגים של מועצת עיריית רחובות, נציג יחידת מהנדס העיר רחובות, גזבר עיריית רחובות, מנהל היחידה לתכנון ובניה בעיריית רחובות, נציג ארגון ההגנה הארצי, נציג ארגון ההגנה רחובות, נציג התעש, נציג קיבוץ מעגן מיכאל, נציג מכון ויצמן למדע, נציג ותיקי התע"ש, נציג הקרן הקיימת לישראל, מנהל בית ספר שדה רחובות, מנהל האתר, נציג החברה להגנת הטבע סניף רחובות.
ב. מזכיר המועצה ידאג להקמת הוועד וכן לקביעת ישיבותיו.
ג. ישיבות הוועד תתקיימנה לפחות פעם בשנה.
שליש מחברי הוועד יהיו זכאים לדרוש כינוס ישיבה שלא מן המניין.
ד. הוועד יאשר את תוכניות פיתוח האתר שיוכנו על ידי ההנהלה.
ה. הוועד יאשר את תקציבו השנתי של האתר ואת תוכנית העבודה השנתית בו.
5. א. לצורך ליווי ובקרה של ניהול האתר תוקם ועדת היגוי בת חמישה חברים מתוך חברי הוועד. ועדת ההיגוי תהיה מורכבת מנציגים כדלקמן: שני נציגי עיריית רחובות, שני נציגי המועצה, איש ציבור אשר יבחר על ידי הוועד מבין חבריו.
ב. מזכיר המועצה ידאג להקמת ועדת ההיגוי ולקביעת ישיבותיה.
ג. ישיבות ועדת ההיגוי תתקיימנה לפחות 4 פעמים בשנה.
ד. שליש מחברי ועדת ההיגוי יהיו זכאים לדרוש כינוס ישיבה שלא מן המניין."
(*הערה: היום במקום "מזכיר המועצה" צריך להיות "מנכ"ל המועצה").
לקריאה נוספת

ישראלה קומפטון, "מכון איילון" - סודה של "גבעת הקיבוצים", בתוך: זאב ענר (עורך), סיפורי בתים: סיפורם של שבעים בתים בתולדות ההתיישבות, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1988, עמ' 221–224
הערות שוליים

↑  הקוד המזהה של האתר בתחרות "ויקיפדיה אוהבת אתרי מורשת" הוא 9-8400-006
↑   עופר אדרת, להקים מדינה מתחת לאפו של האויב, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2014
↑  ארבע קבוצות עבדו ב"מכון איילון", באתר "ממחברתה של צפורה דגן"
↑  הכינוי ג'ירפות, על פי מדריכי מכון איילון, כוּון לאנשים אשר הלכו עם הראש גבוה, ולא ראו ולא שמעו דבר ממה שקורה מתחת לפני האדמה.
↑  "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", נסים לוי, יעל לוי, הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, עמוד 360
↑  מכון איילון – מפעל תע"ש בגבעת הקיבוצים, באתר המשרד להגנת הסביבה
סימונה האלפ

| --- | --- |

 לידה:  27 בספטמבר 1991 (בת 33) קונסטנצה, רומניה
 מדינה:  רומניה רומניה
 מקום מגורים:  קונסטנצה, רומניה
 גובה:  1.68 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוענית:  2009–הווה (כ־16 שנים)
 סה"כ פרסים שצברה:  40,232,663 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  516–217 (70.4%)
 דירוג שיא:  1 (9 באוקטובר 2017)
 זכיות בטורנירים:  22
 זוגות
 מאזן קריירה:  67–71 
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 2
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  גמר (2018)
 אליפות צרפת הפתוחה:  זכייה (2018)
 וימבלדון:  זכייה (2019)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  חצי גמר (2015)
 תאריך עדכון 7 ביולי 2022
 
סימונה האלפ (ברומנית: Simona Halep; נולדה ב-27 בספטמבר 1991) היא טניסאית מקצוענית רומנייה. בשיאה דורגה במקום הראשון בעולם (9 באוקטובר 2017) בדירוג ה-WTA וכיום (7 ביולי 2022), מדורגת במקום ה-18 בעולם.
הישג השיא של האלפ הוא זכייה בשני תוארי גראנד סלאם, באליפות צרפת (2018) ואליפות וימבלדון (2019). במהלך הקריירה שלה היא זכתה ב-19 תוארי יחידות ב-WTA.
האלפ פרשה ממשחק טניס פעיל ב-4 בפברואר 2025.
ביוגרפיה

סימונה האלפ נולדה בקונסטנצה שברומניה. אביה היה פועל במפעל חלב. היא החלה לשחק טניס בגיל 4, בחיקוי של אחיה הגדול.
ביוגרפיה > קריירת נוער

האלפ הייתה שחקנית צמרת בנוער והגיעה עד לשלב חצי הגמר באליפות אוסטרליה הפתוחה לנוער ואף זכתה תואר ליחידות באליפות צרפת הפתוחה לנערות.
ביוגרפיה > קריירה מקצועית

את הקריירה המקצועית החלה האלפ בשנת 2009.
ביוגרפיה > 2010

את השנה פתחה עם הפסד בסיבוב המוקדמות הראשון באליפות אוסטרליה הפתוחה. היא שיחקה בטורניר פריז והפסידה בסיבוב המוקדמות השני והאחרון. היא רשמה הצלחה ונכנסה לטורניר ה-wta הראשון שלה ואף הגיעה עד רבע הגמר שם הפסידה לאיטלקייה פלאביה פנטה. היא שיחקה גם בטורניר ברצלונה, צלחה את המוקדמות אך הפסידה בסיבוב הראשון לקרלה סוארס נבארו. היא השיגה את הישגה הגדול בקריירה באותה העת כשטיפסה עד גמר טורניר פס במרוקו. בהמשך העונה שיחקה בהגרלה הראשית של טורניר גראנד סלאם לראשונה בקריירה שלה באליפות צרפת הפתוחה שם הפסידה בסיבוב הראשון לסמנתה סטוסור. בווימבלדון הפסידה במוקדמות. באליפות ארצות הברית הפתוחה הפסידה בסיבוב הראשון לילנה יאנקוביץ'. בסיאול הפסידה בסיבוב הראשון לדינארה סאפינה.
ביוגרפיה > 2011

האלפ פתחה את 2011 עם הגעה עד רבע גמר טורניר אוקלנד שבניו זילנד והפסידה לינינה וויקמאייר. באליפות אוסטרליה הפתוחה השיגה האלפ את הישגה הגדול בקריירה באותה העת כשהפסידה רק בסיבוב השלישי למדורגת 12 בתקופה זו, אגניישקה רדוונסקה. הישגה הגדול הבא היה בפס שבמרוקו שם השיגה את אותו ההישג כמו בשנה הקודמת והגיעה עד הגמר שם עמדה בדרכה אלברטה בריאנטי. במדריד הפסידה בסיבוב הראשון למריון ברטולי. באליפות צרפת הפתוחה הפסידה לסמנתה סטוסור. בווימבלדון הפתיעה כשנכנסה לטורניר, צלחה את הסיבוב הראשון ובסיבוב השני ניצחה מערכה על סרינה ויליאמס לפני שהפסידה את שתי המערכות הבאות. בטורונטו הפסידה בסיבוב השני ללוסי ספרובה. היא הדהימה באליפות ארצות הברית הפתוחה כשבסיבוב הראשון ניצחה בקלות את המדורגת 6 בעולם ואלופת אליפות צרפת הפתוחה בשנה זו, נה לי לפני שהפסידה ללא מדורגת, קרלה סוארס נבארו.
ביוגרפיה > 2012

היא פתחה את השנה עם הפסד בטורניר בריסביין לקים קלייסטרס בהוברט ניצחה את קלרה זקופלובה ואת בת ארצה אירינה בגו לפני שהפסידה ברבע הגמר לינינה וויקמאייר. באליפות אוסטרליה הפתוחה הפסידה בסיבוב הראשון לפאולה אורמצ'אה. בדוחא הגיעה עד שמינית הגמר והפסידה למדורגת 1 ויקטוריה אזרנקה. בדובאי צלחה את המוקדמות והגיעה עד שמינית הגמר שם הפסידה למדורגת 3 אותה העת, קרוליין ווזניאקי. באינדיאן וולס הפסידה בסיבוב השלישי למריה שראפובה. במיאמי ניצחה בסיבוב הראשון את קרלה סוארס נבארו, בסיבוב השני את נדיה פטרובה לפני שהפסידה בשלישי למריון ברטולי. בברצלונה הגיעה עד רבע הגמר לפני שהפסידה לקרלה סוארס נבארו.
בפס הגיעה עד חצי הגמר והפסידה לקיקי ברטנס שהמשיכה וזכתה בטורניר. במדריד וברומא הפסידה בסיבוב הראשון לונוס ויליאמס. בבריסל הגיעה עד הגמר והפסידה לאגניישקה רדוונסקה. באליפות צרפת הפתוחה הפסידה בסיבוב הראשון לפטרה סטקובסקה. בווימבלדון הפסידה לאנאבל מדינה גרגס. באולימפיאדת לונדון הפסידה לירוסלבה שבדובה. באליפות ארצות הברית הפתוחה ניצחה בסיבוב הראשון את איווטה בנסובה לפני שהפסידה לנדיה פטרובה. בטוקיו הפסידה פעם נוספת לפטרובה ובבייג'ינג הקשתה על מריה שראפובה אך לבסוף הפסידה לה.
ביוגרפיה > 2013

בשנת 2013 זכתה האלפ בארבעה תארים ורשמה את הישג השיא שלה בטורניר גראנד סלאם, באותה העת. היא פתחה את השנה בטורניר אוקלנד והפסידה לאגניישקה רדוונסקה שהמשיכה וזכתה בטורניר. בטורניר הוברט הפסידה בסיבוב השני לסלואן סטיבנס שהגיעה עד חצי הגמר. באליפות אוסטרליה הפתוחה הפסידה בסיבוב הראשון לסלואן סטיבנס שהגיעה עד חצי הגמר. במיאמי ניצחה בסיבוב הראשון את סבין ליזיקי ובשני את טמירה פאשק לפני שהפסידה בסיבוב השלישי למדורגת 8, שרה אראני. בטורניר המאסטרס רומא השיגה את הישגה הגדול בקריירה, חצי הגמר עם ניצחונות גדולים על שחקניות כמו אגניישקה רדוונסקה המדורגת 3 ועל ילנה יאנקוביץ' המדורגת 18 לפני שהפסידה בחצי הגמר למדורגת 1 בעולם, סרינה ויליאמס. באליפות צרפת הפתוחה הפסידה למדורגת 20, קרלה סוארס נבארו. לאחר מכן הייתה האלפ בכושר שיא. היא זכתה בתואר הראשון שלה בנירנברג כשניצחה בגמר את אנדריאה פטקוביץ'. היא זכתה בתואר השני שלה ברציפות בטורניר דן בוש עם ניצחון בגמר על קירסטן פליפקנס. בווימבלדון ניצחה בסיבוב הראשון את אולגה גוברוצובה לפני שהפסידה בסיבוב השני לנה לי המדורגת 5 בשלוש מערכות. מיד לאחר מכן היא זכתה בתואר השלישי שלה בבודפשט עם ניצחון בגמר על איבון מסבורגר. בבשטאד הפסידה לפלאביה פנטה. היא הגיעה עד רבע גמר טורניר סינסינטי והפסידה למדורגת 1 בעולם, סרינה ויליאמס. לאחר מכן זכתה האלפ בטורניר הרביעי שלה, בניו הייבן. בחצי הגמר ניצחה ניצחון מרשים על המדורגת 4 בטורניר וה-10 בעולם, קרוליין ווזניאקי. בגמר ניצחה את המדורגת 3 בטורניר ו-8 בעולם, פטרה קביטובה. באליפות ארצות הברית הפתוחה רשמה את הישג השיא שלה, שמינית הגמר באותה העת. היא ניצחה בדרך את: הת'ר ווטסון, דונה וקיץ', ניצחון מרשים וקל במיוחד על המדורגת 15 מריה קירילנקו לפני שהפסידה בשמינית הגמר לפלאביה פנטה. בטוקיו ניצחה את אנסטסיה פבליוצ'נקובה ואת אנדריאה פטקוביץ' לפני שהפסידה לונוס ויליאמס שהגיעה עד חצי הגמר. בטורניר בייג'ינג הפסידה בסיבוב הראשון לאורסולה רדוונסקה.
ביוגרפיה > 2017

באליפות צרפת הפתוחה העפילה למשחק הגמר, בו הפסידה לילנה אוסטפנקו מלטביה בשלוש מערכות.
ביוגרפיה > 2018

באליפות אוסטרליה הפתוחה שנערכה בינואר 2018 העפילה האלפ למשחק הגמר, בו הפסידה לקרוליין ווזניאקי מדנמרק (2 בעולם) בשלוש מערכות (6–7(2–7), 6–3, 4–6). באליפות צרפת הפתוחה שנערכה ביוני אותה שנה היא זכתה בתואר גראנד סלאם הראשון בקריירה שלה, לאחר שניצחה בגמר את סלואן סטיבנס מארצות הברית (10 בעולם) בשלוש מערכות (6-3, 4-6 ,1-6).
ביוגרפיה > 2019

באליפות וימבלדון שנערכה בשנת 2019 זכתה האלפ בתואר הגראנד סלאם השני שלה, לאחר ניצחון על סרינה ויליאמס בשתי מערכות (2-6, 2-6).
ביוגרפיה > צוות

מ-2016 מתאמנת האלפ בהדרכתו של דארן קהיל (אנ'). מאמן הכושר שלה הוא טאו קרקל והמנהלת שלה היא וירג'יניה רוזיצ'י.
הישגי גראנד סלאם

| טורניר | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | זכיות בטורנירים בקריירה | ניצחונות/הפסדים בקריירה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אליפות אוסטרליה הפתוחה | סיבוב 1 מוקדמות | סיבוב 3 | סיבוב 1 | סיבוב 1 | רבע גמר | רבע גמר | סיבוב 1 | סיבוב 1 | גמר | סיבוב 4 | 0 / 9 | 19–9 |
| אליפות צרפת הפתוחה | סיבוב 1 | סיבוב 2 | סיבוב 1 | סיבוב 1 | גמר | סיבוב 2 | סיבוב 4 | גמר | זכייה | רבע גמר | 1 / 10 | 28–9 |
| אליפות וימבלדון | סיבוב 2 מוקדמות | סיבוב 2 | סיבוב 1 | סיבוב 2 | חצי גמר | סיבוב 1 | רבע גמר | רבע גמר | סיבוב 3 | זכייה | 1 / 9 | 24–8 |
| אליפות ארצות הברית הפתוחה | סיבוב 1 | סיבוב 2 | סיבוב 2 | סיבוב 4 | סיבוב 3 | חצי גמר | רבע גמר | סיבוב 1 | סיבוב 1 |  | 0 / 9 | 16–9 |
| ניצחונות/הפסדים | 0–2 | 5–4 | 1–4 | 4–4 | 17–4 | 10–4 | 11–4 | 10–4 | 15–3 | 14–2 | 2 / 37 | 87–35 |