stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רחמים אריה אברהם ארייאש
צאצאיו

בנו, הרב חיים יוסף הכהן ארייאש, מחבר קונטרס קול רנה (נספח לספר אביו "שפתי רננות"), שהיה חזן כאביו ונפטר בקיצור ימים. בנו של הרב חיים יוסף, ר' חיים עמנואל הכהן, נפטר בעודו בן 22 כש”ביום השלישי יו"ד לחודש תמוז שנת תרט"ו ויהי בחצי היום יצא מן הבית לילך לחנותו ומדי הלוכו עבר תחת כותל רעוע והוא לא ידע ונפל הכותל עליו ותפול מלוא קומתו ארצה וכסהו בעפר וכשהוציאוהו תחת הכותל תרדמה נפלה עליו ישאוהו על כתפיים חי נושא את עצמו ויביאוהו אל ביתו וישכיבוהו אל מטתו רפואה לא עלתה למחלתו. הנה מתתו. באור הששי יום י"ג לחודש הנזכר”. לרבי חיים עמנואל היו שלושה ילדים: בתו ריינה, ובניו דוד ועמנואל חיים הנקרא על שם אביו.
בתו, קאדן חנולה, נישאה לרבי דניאל הכהן נהר, בנם היה רבי משה הכהן נהר.
חיבוריו

שפתי רננות (אזמיר תרכ"ג) - דרושים: שניים לשבת כלה שלפני חג השבועות, שלושה לנישואין, הספדים, וביניהם הספד לרבו, הרב יצחק גאטינייו , לרבי רפאל אשכנזי בתוך שבעת ימי אבלו לרבי יצחק אלגראנאטי ו"לבחורי חמד שנפטרו במגפה" בשנת ה'תקע"ד, לרבי שלמה חכים, לחמותו, הספד מבן המחבר על בנו והספדים על המחבר מאת אחיו ומהחבי"ף, ליקוטים על אבן העזר וחשן משפט ותשובות, וכן קונטרס שמות גיטין. בסוף הספר הדפיס אחי הכותב ארבעה פיוטים מהמחבר. עם החיבור נדפסו גם דרושים וליקוטים מבן המחבר, הרב חיים יוסף, ונקראו בשם קונטרס קול רנה, ובו דרושים לנישואים, ולהספד אביו. לספר הסכמה מהרב חיים פאלאג'י, והקדמה מאחי המחבר.
שירים שחיבר, המצויים בכת"י באוסף דב הכהן במכון יד בן צבי.
ראשית בכורי (כת"י) - שיטה על מסכת בכורות, המתוארת בכתביו של החבי"ף כ"שיטה מפוארה כ"י למכילתין להרב שפתי רננות ז"ל הנקראת ראשית בכורי ובע"ה שיבוא בקרוב לבית הדפוס" ובספריו של הרב אברהם פאלאג'י.
חיבור על הלכות שמחות למהר"ם מרוטנבורג.
חיבור על הלכות טומאת כהנים בטור.
הערות שוליים

1 2  נחם אילן, דרשות ל"שבת כלה": מסע ביבליוגרפי ראשוני, בתוך: מישן לחדש בספר העברי: ספר זיכרון ליהושע ברזילי, עמ' 231.
↑  שאלוניקי תקע"ד
↑  מתוך הספד אחיו: ”ומכבד את ה' בקולו קול נעים ושר בשירים...ובשמחת בית השואבה במשמח אלהים ואנשים ומי שלא ראה שמחת בית השואבה כאן בבית הקדוש הזה לא ראה שמחה מימיו בהתלהבות גדול”
↑  שפתי רננות, דף ע"א עמוד ב'
↑  ברך את אברהם, סדר אחרי מות
↑  הסכמת החבי"ף לספר שפתי רננות
↑  שפתי רננות, דף עא עמוד א
↑  נדפס בשפתי רננות, דרוש י' להספד
1 2  שפתי רננות, דרוש ב' להספד
↑  דרוש א' להספד
↑  דרוש ז' להספד
↑  דרוש ג' להספד
↑  דרוש ח' להספד
↑  דרוש ט' להספד
↑  דף ע"ח עמוד א
↑  עיני כל חי, בכורות דף מ"ד עמוד ב
↑  אברהם את עיניו, בכורות ל"ח ע"ב
1 2  כך מעיד החבי"ף בהסכמתו לספר שפתי רננות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499250805171  VIAF: 308275469   WorldCat (עם VIAF): 308275469 
שער ספר 'שפתי רננות', ובו הקדמה מאת אחי המחבר, נסים משה הכהן ארייאש.
רובין זקס

| --- | --- |

זקס, 2007
 לידה:  5 בפברואר 1951 לונדון, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  1 בפברואר 2013 (בגיל 61) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1972 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה 
 בן או בת זוג:  שאן פיליפס (1979–1991) 
 http://www.robinsachs.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
רובין זקס (באנגלית: Robin Sachs; ‏5 בפברואר 1951 – 1 בפברואר 2013) היה שחקן קולנוע, טלוויזיה ומדבב בריטי שהשתתף במגוון סרטים, תוכניות ומשחקי וידאו. הוא ידוע בעיקר מגילום דמותו של סריס מהסרט כיבוש הגלקסיה ודמותו של איתן ריין מהסדרה באפי ציידת הערפדים.
ביוגרפיה

זקס נולד בלונדון ללאונרד זקס, שחקן בריטי שנולד בדרום אפריקה ולשחקנית אלינור סוממרפילד. הוא היה נשוי פעמיים: לשחקנית הוולשית שאן פיליפס עמה התחתן ב-1979 והתגרשו ב-1991 ולשחקנית קייסי דפרנקו עמה התחתן ב-1996 והתגרש כעבור 10 שנים.
הוא מת בגיל 61 מהתקף לב, 4 ימים לפני יום הולדתו ה-62 בביתו בלוס אנג'לס שבקליפורניה.
משחק

הוא החל לשחק ב-1972 בסרט האימה "Vampire Circus" והסרט "Henry VIII and His Six Wives". שנה לאחר מכן שיחק בסדרה הבריטית המצליחה על אדונים ומשרתים את רוברט.
ב-1978 שיחק את בושי בסדרה "BBC Television Shakespeare" מאת ה-BBC.
ב-1987 שיחק בסדרה הבריטית רמפול את הוגו לוטרוורת'.
ב-1991 השתתף בסדרה האמריקאית הקומית בראש של הרמן. לאחר שנתיים שיחק בסדרה רצח במשיכת קולמוס את מרטין קרמר. באותה שנה שיחק בסדרת המדע הבדיוני בבילון 5 בתור נאטוק, בתור וורלנדר נאקאל ובתור הדרון.
ב-1995 שיחק בסדרה של צ'אק נוריס, ווקר.
ב-1997 שיחק בסרט המדע הבדיוני של סטיבן ספילברג פארק היורה: העולם האבוד בתור פאול באומן, אביה של קלי באומן (קמילה בל). אותה שנה החל לשחק בסדרה באפי ציידת הערפדים בתור איתן ריין והמשיך בתפקיד למשך 3 שנים. לאחר שנתיים שיחק בסרט הפנטזיה כיבוש הגלקסיה בתור סריס.
ב-2001 שיחק בסרט הפשע הקומי אושן 11 בתפקיד מוכר. אותה שנה שיחק בסדרה מסע בין כוכבים: וויאג'ר.
ב-2004 שיחק את פטר בראזיר בסרט האימה מגלודון. שנה לאחר מכן שיחק בסדרה זהות בדויה בתור הנס דייטריץ'. בשנה לאחר מכן דיבב בסדרת האנימציה בובספוג מכנסמרובע.
ב-2011 שיחק בסדרת-הבת של דוקטור הו, טורצ'ווד בתור פרופסור בריטי. בשנה שלאחר מכן שיחק בסדרת הדרמה הקומית קאסל כקריין וכן בסדרת הדרמה המשטרתית NCIS.
זקס גם דיבב הרבה דמויות במשחקי וידאו שהאחרון שבהם היה המשחק Mass Effect 3.
קניון הטודרה

| --- | --- |
ערוץ הטודגה הצר בזמן הצפה
ערוץ הטודגה הצר בזמן הצפה
 מידע כללי
 סוג:  קניון 
 מיקום
 מדינה:  מרוקו מרוקו
 קואורדינטות:  31°35′18″N 5°35′36″W﻿ / ﻿31.5883°N 5.5934°W﻿ / 31.5883; -5.5934
  (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתקניון הטודרה(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתקניון הטודרה
 
קניון הטודרה (בשפות ברבריות: ⵜⵉⵣⵉ ⵏ ⵜⵓⴷⵖⴰ, בערבית מרוקאית: مضايق تدغة, בצרפתית: Gorges du Toudra) הוא קניון מאבן גיר, בחלק המזרחי של הרי האטלס הגבוה באזור עמק הטודרה במרוקו, ליד העיירה טינריר. גובה קירות הקניון יכול להשתנות, אך במקומות מסוימים יכול להגיע עד לגובה של 400 מטר. באזור כולו יש סדרה של קניונים שנוצרו על ידי זרימת הנהרות טודרה ודאדס לאורך 40 ק"מ.
תיאור

קטע בן 600 מטר של הקניון הוא המרהיב ביותר. כאשר הקניון מצטמצם למסלול אבן שטוח, שרוחבו עד כ-10 מטר בלבד, עם קירות סלע נקיים וחלקים בגובה של עד 150 מטר בכל צד.
בעונה היבשה, רצפת הקניון יבשה ברובה; לכל היותר יהיה זרם מים קטן בעונה זו, ורצפת הוואדי נחצת בקלות על ידי מטיילים. במהלך העונה הגשומה, לעומת זאת, נהר הטודרה יכול להתרחב בצורה משמעותית, ולכסות את רצפת הקניון בשטף חזק.
גישה

האזור הפך נגיש בקלות במאה ה-21, לאחר שנסלל כביש אספלט מודרני במעלה העמק מטינריר אל הקטע המרכזי של הערוץ. דרך בטון ממשיכה במעלה העמק, חולפת על פני המלונות בפתח הערוץ עד לשני כפרים שבלב עמק הטודרה.
הודות לדפנות הסלע החזקות שלו עם משטחים לא אחידים רבים, קניון הטודרה הוא אתר פופולרי בקרב מטפסי סלעים ולטיולי ג'יפים. בקניון יותר מ-150 מסלולי טיפוס.
הערות שוליים

1 2  אורלי גנוסר, ‏בין החמור לג'יפ: מרוקו באקסטרים, באתר גלובס, 1 בפברואר 2020
↑  שמעון איפרגן, ‏המקומות שאסור לפספס במרוקו, באתר ‏מאקו‏, 13 בדצמבר 2020
↑  טובי בן-הרצל, ידיעות אחרונות, חורשים את האטלס, באתר ynet, 25 בספטמבר 2000
טיול ג'יפים במרוקו: בין הר למדבר, באתר מסע אחר, ‏1 במרץ 2018
ריטובה (מחוז משנה)

ריטובה (בליטאית: Rietavo savivaldybė, רְייֶטָבָס ‏האזנהקובץ:Rietavas.ogg‏Ⓘ‏) הוא אחד מ-60 מחוזות משנה של ליטא, השוכן בצפון המדינה. בחלוקה המנהלית של ליטא הוא מחוז-משנה של מחוז טלז.
מחוז-משנה ריטובה משתרע על פני 586 קמ"ר, ואוכלוסייתו מנתה בשנת 2014, למעלה מ-8,000 תושבים. העיירה הגדולה ביותר במחוז המשנה היא ריטובה, המשמשת כמרכז המנהלי שלו.
קניון דובאי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 כתובת:  דאונטאון דובאי 
 מיקום:  דובאי
 מדינה:  איחוד האמירויות הערביות 
 בעלים:  אמאר פרופרטיס 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2008
 תאריך פתיחה רשמי:  8 במאי 2008 
 אדריכל:  DP Architects 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות הייטק 
 מידות
 שטח:  502,000 מ"ר
 קומות:  4
 קואורדינטות:  25°11′51″N 55°16′45″E﻿ / ﻿25.1975°N 55.279166666667°E﻿ / 25.1975; 55.279166666667
 thedubaimall.com
  (למפת דובאי מוגדלת) קניון דובאי(למפת דובאי רגילה) קניון דובאי he
 
קניון דובאי הוא הקניון החמישי בגודלו בעולם (מבחינת שטח כולל), הנמצא בעיר דובאי באיחוד האמירויות הערביות ומתפרש על שטח של 1.1 מיליון מטרים רבועים.
הקניון מכיל כ-1,200 חנויות, שוק זהב מקורה, מרכז החלקה על הקרח, מפל מלאכותי, אקווריום גדול ופארק שעשועים.
הקניון בתהליך הרחבה של עוד כ-93,000 מטרים רבועים, ובכך ישבור את השיא שיצר בעצמו, כל זאת כדי להגיע למצב בו יוכל להכיל עד 100 מיליון מבקרים בשנה באופן תאורטי.
עלותו של הקניון נכללת בחישוב עלות כל מתחם העיר התחתית (באזור הבניין הגבוה בעולם הנמצא צמוד לקניון - בורג' ח'ליפה), והיא עומדת בסך הכל על כ-20 מיליארד דולר. בנייתו של הקניון נמשכה יותר מארבע שנים.
גלריית תמונות

האקווריום בקניון
קניון דובאי מבחוץ
ראו גם

קניון האמירויות
קניון איראן
הערות שוליים

↑  עשרת הקניונים הגדולים בעולם (הקישור אינו פעיל, 8 באוקטובר 2020)
↑  Dubai Mall - The Worlds Largest Shopping Mall
↑  FAQ »  The Dubai Mall, the dubai mall
רחמים אליהו חזן

| --- | --- |
 לידה:  איזמיר
 פטירה:  כ"ט בשבט ה'ת"ר איזמיר
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 תפקידים נוספים:  סוחר
 רבותיו:  הרב רפאל יוסף חזן
 חיבוריו:  ארח מישור, ארח משפט
 בת זוג:  שרה
 אב:  יוסף רפאל
 אם:  ריינא
 צאצאים:  דניאל חזן
 חותנים:  ר' שלמה הלוי
 
שער ספר ארח משפט לרבי רחמים אליהו חזן שאלוניקי תריח
הרב רחמים אליהו חזן (?-1840) היה רב, פוסק ודרשן באזמיר. מחבר ספר ארח משפט.
תולדותיו

נולד לריינה (רושא חווה) פאלאג'י ולרב יוסף רפאל חזן, מחבר ספר חקרי לב באזמיר, בנם הבכור ונצר לשושלת רבנים מפוארת, דור אחרי דור. נישא לשרה (בוליסה שרותה) בת שלמה הלוי. היה דודו של הרב חיים פאלאג'י שמזכירו רבות בספריו. את עיקר תורתו קיבל מאביו ולמד אצל הרב נסים חיים שלום מרגונאטו (מחבר ספר עושה שלום) ואצל הרב יצחק מאיו שהיה הרב הכולל.
מגיל צעיר היה פוסק נחשב בעיר והגיעו אליו כדי לדעת "מה יעשה בין איש לאמתו דברי ריבות לאלפים", עד כי אפילו אביו, היר"ח, הפנה אליו תשובות הלכתיות שנשאל. הרב נסים אברהם אשכנזי קורא לו " עמיתי בתורה, רב נהוראי ורבי המובהק". עת נישא, דרש הרב יעקב פאלאג'י, אבי החבי"ף לכבודו. שלח תשובות לרבי בכור יצחק נאבארו, רבי ישראל משקלוב, רבי יהודה סיד (מחבר ספרים נר מצווה, אות אמת), רבי מצליח הלוי, רבי חיים פאלאג'י ועוד.
הרב חזן פעל להוצאת ספרי אביו היר"ח, כאשר צווה אותו, גם כאשר אביו עלה לארץ ישראל והשתקע בירושלים. כמו כן את ספר "ברך משה" לרבי משה בן אדרת. פעל ותיקן תקנות שונות באזמיר, והן מובאות בספרי חכמי דורו.
הרב עסק במסחר לפרנסתו אצל גוי, וכל עת שהתפנה מעיסוקו זה הקדיש ללימוד התורה, וכמעט בכל הלילה. בנוסף, בכספו שנותר לו מעבודה זו החזיק תלמידי חכמים. בסוף ימיו פרש מעיסוקו, והתקבל לרב מו"ץ. החבי"ף בצוואתו לבניו, מספר על מידותיו:
והרב המופלא צרור המור דודי לי תנא דבי אליהו ז"ל בעל ספר ארח משפט וכו' היה מרגלא בפומיה לומר לכל מי שחטא כנגדו ובא לבקש ממנו  מחילה שהיה אומר אני מוחל לך על מה שחטאת נגדי ועל מה שעתיד אתה לחטוא עמי...
ומסיים: ”אשריו ואשרי חלקו שכל ימיו נתן על התורה וזיע"א, ממנו ניקח מוסר השכל לעבוד את ה' שלא לאבד אפילו רגע אחד כשהוא פנוי מלהיות עוסק בתורה”
נפטר בכ"ט בשבט ה'ת"ר באזמיר, שם נקבר. ידוע לנו על בנו, דניאל, על בתו מלכונה סולטאנה, שנישאה לרבי יצחק קורי, על בתו אסתרולה, שנישאה למשה ארדיט ועל בת שנישאה ליעקב שוחמי.
חיבוריו

ארח מישור (ירושלים תשנ"ח) - שארית חידושיו של המחבר, ובניהם פירושים על: התנ"ך, המשנה - מסכת תרומות, על סדר הש"ס - ברכות, פסחים, סוכה, יבמות, כתובות, נזיר, סוטה, קידושין, בבא קמא, בבא מציעא, חולין, ערכין. על שולחן ערוך: אורח חיים, חשן משפט וכן שאלות ותשובות בד' חלקי שו"ע, וקצת דרושים.
ארח משפט (שאלוניקי תרי"ח) - פירוש רחב ועמוק על טור, בית יוסף ושולחן ערוך בסדר חושן משפט.
אבן המקח - פירוש על ספר המקח לרב האי גאון, לא נדפס.
זיכרון אליהו אספת דינים, לא נדפס.
ספר דרושים, לא נדפס.
תשובות ודברי תורה רבים שלו נדפסו בספרי אביו ובספרי אחיינו, רבי חיים פאלאג'י.
לקריאה נוספת

מקבציאל, כרך כג, עמוד כ"א
תולדות המחבר, בתוך ארח מישור, הוצאת אהבת שלום, ירושלים ה'תשנ"ח.
ד"ר מנשה רפאל ליהמן, הקדמה לספר עמודי הארזים, כרך א, ירושלים: אהבת שלום, תשמ"ג
חכם רחמים אליהו חזן, באתר "החכם היומי"
הערות שוליים

↑  שמו המקורי היה אליהו, וכן חותם בדרוש משמו שנמצא בספר מערכי לב, והשם רחמים נוסף ככה"נ מפני מחלה.
↑  עמודי הארזים, תולדות המחבר
↑  ארח מישור, עמוד קנז
↑  מליצה וכפל לשון על דרך הפסוק "בין איש לעמיתו"
↑  ארח משפט, הקדמת החבי"ף
↑  חקרי לב, מהדורה בתרא, חלק אבן העזר סימנים כ"ח, כ"ט
↑  נאה להודות על תהלים מזמור קכ"ח
↑  ארח מישור סימן כ'
↑  חקרי לב חו"מ חלב ב' סימן פ"ט
↑  ארח מישור סימן מ"א
↑  הקדמה למערכי לב חלק ב'
↑  כף החיים סימן ל"ו אות מ"ה, צואה מחיים עמוד מ"ו, החיים יודוך מזמור ל"א פסוק כ"ג, תנופה חיים פרשת ראה אות כ"ה, זכירה לחיים ח"ב דף קכ"ב
↑  כך מעיד על עצמו בספר ארח מישור סימן י'
↑  חקקי לב סוף סימן יא
↑  למשל בספר חקקי לב חלק ב' סימן י"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494023705171  VIAF: 26979922   WorldCat (עם VIAF): 26979922
קניון הדר

| --- | --- |
קניון הדר
 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 מיקום:  ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–2001
 תאריך פתיחה רשמי:  2001 
 קואורדינטות:  31°45′11″N 35°12′50″E﻿ / ﻿31.753076°N 35.213853°E﻿ / 31.753076; 35.213853
 www.hadar-mall.co.il
 he
 
קניון הדר הוא מרכז קניות באזור תעשייה תלפיות בירושלים, סמוך לשכונת מקור חיים. הקניון נחנך בשנת 2001, ונמצא בבעלות משותפת של חברת רבוע כחול נדל"ן וחברת כלל ביטוח.
היסטוריה

במגרש בו הוקם הקניון פעל מפעל "מגדנית הדר", מפעל לייצור ביסקוויטים, קרקרים, עוגיות וופלים שעבר מהמושבה הגרמנית, בה הוקם ב-1949, והעסיק כ-100 עובדים. בשנת 1995 רכש מפעל "אפיפית" מנצרת עילית את "מגדנית הדר". מפעל "אפיפית" הוקם בשנת 1958 ובמרץ 1996 עבר למבנה גדול יותר באזור התעשייה בנצרת עילית. למפעל זה הועברו קווי היצור של "מגדנית הדר" והמפעל בירושלים נסגר. חברת מפעל "אפיפית" עצמה החלה לפעול תחת המותג "הדר" שהיה מוכר יותר בשוק. משפחות הרצברג וליפמן, מייסדי "מגדנית הדר", שמרו בבעלותם את קרקע המפעל. בשנת 1997 חתמו על עסקת קומבנציה עם חברת "מרל"ז" שהייתה בבעלות הקבלן מרדכי יונה, להקמת קניון במקום. חברת "מרל"ז" קיבלה את הקרקע ובתמורה הם קיבלו כ-20% מהבעלות בפרויקט הקניון. בסוף 1997 נמכרו מחצית מהזכויות בקרקע לרשת "קואופ הריבוע הכחול" תמורת 10 מיליון דולר.
ב-1999, החלה בניית הקניון, והוא נחנך בשנת 2001.
בספטמבר 2003, מכרה חברת "מרל"ז" לחברת "אמד" את חלקה בקניון תמורת 18 מיליון שקל. בפברואר 2007, חברת "בריטיש ישראל" (אז פעלה בשם "ריט ישראל") רכשה מחצית מהקניון מחברת "אמד" ומייסדי "מגדנית הדר", תמורת 31 מיליון שקל. חברת "רבוע כחול נדל"ן" המשיכה להחזיק במחצית השנייה. חברת מליסרון רכשה את "בריטיש ישראל" בשנת 2012, אך היא נאלצה למכור את חלקה בקניון בעקבות דרישה של הממונה על ההגבלים העסקיים. את חלקה רכשה חברת כלל ביטוח תמורת 266 מיליון שקל.
מבנה הקניון

הקניון נבנה על מגרש בשטח של 16.5 דונם, ובשלב הראשון כלל 17 אלף מ"ר של שטחי מסחר ו-24 אלף מ"ר של שטחי שירות, עם 71 בתי עסק בסך הכל. שוכרי "העוגן" של הקניון עם פתיחתו היו "קו אופ הריבוע הכחול" והום סנטר. לאחר פתיחת הקניון החל משא ומתן עם קבוצת גלובוס גרופ, להקמת בתי קולנוע בקניון כחלק משלב ב' שלו, אך הדבר לא יצא לפעול.
בשנת 2012, החלה חברת "רבוע כחול נדל"ן" בפרויקט להרחבת הקניון בעלות של 125 מיליון שקל. הפרויקט כלל הקמת קומה נוספת לחנויות אופנה בשטח של 7,700 מ"ר, הכפלת מספר מקומות החניה ושדרוג שטחי המסחר הקיימים. ביוני 2014, הושלמה הרחבת הקניון. לאחר ההרחבה יש בו כ-26,000 מ"ר של שטחי מסחר, עם חמש קומות של חנייה וארבע קומות של מסחר וכ-120 בתי עסק.
בשנת 2021 החלה להיבנות קומת מסחר נוספת מתחת לקומות המסחר הקיימות על שטח ששימש אז כחניון תת-קרקעי.
הערות שוליים

↑  טור פרסומות, למרחב, 7 בדצמבר 1954, הפרסומת השלישית בטור.
↑  "בר־מצווה"  למגדניית "הדר", חרות, 21 במרץ 1962
↑  חופשה כפויה-דבר מקובל..., קול העם, 3 בספטמבר 1962
↑  יצחק דנון, ‏משרד עוה"ד ברץ הורן תובע שכ"ט בסך 6.5 מ' ש' מבעלי מניות לשעבר בקניון הדר בירושלים, באתר גלובס, 26 באפריל 2007
↑  אמיר אייזנברג, ‏מישור החוף הצטרפה למיכרז לרכישת מלון וקזינו ביוון תמורת 53 מ' ד', באתר גלובס, 7 באפריל 1998
↑  אלעזר לוין, ‏מרלז מכרה לאמד את חלקה - 36.5% בקניון הדר בירושלים ב-18 מיליון שקל, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2003
שי שלו, ‏אייל יונה מעלה 4 מ' ד' מאמד לקופת מרלז, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2003
↑  אריק מירובסקי, ריט ישראל רכשה מאמד מחצית מקניון הדר בירושלים תמורת 31 מיליון דולר, באתר הארץ, 14 בפברואר 2007
↑  גיא ימין, ‏ריט ישראל קנתה 50% מקניון הדר תלפיות בירושלים ב-31 מיליון שקל, באתר גלובס, 15 בפברואר 2007
↑   מיכאל רוכוורגר, כלל ביטוח רכשה ממליסרון חלקה בקניון הדר בירושלים וקניון הצפון בנהריה, באתר TheMarker‏, 30 במאי 2013
↑  קו-אופ, הום סנטר ואחרים שכרו 15 אלף מ"ר בפרוייקט מרלז-קו-אופ בירושלים, באתר גלובס, 12 ביולי 1999
↑  אלעזר לוין, ‏גלובוס גולן במו"מ לשכור 6,000 מ"ר בקניון הדר בירושלים לפי 13%-10% מהמחזור, באתר גלובס, 5 באוגוסט 2001
↑  נתן שבע, שלי אפלברג, רבוע כחול נדל"ן גייסה 125 מיליון שקל להגדלת קניון הדר בירושלים, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2012
↑  אורנה יפת, קניון הדר עולה קומה: ייפתח מחדש לאחר ששודרג בהשקעה של 100 מיליון ש', באתר כלכליסט, 22 במאי 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007365727305171
רבי אברהם במערב הפרוע

| --- | --- |

 בימוי:  רוברט אולדריץ' 
 הופק בידי:  מייס ניופלד 
 תסריט:  מיכאל אליאס פרנק שאו
 עריכה:  ג'ק הורג'ר אירווינג רוזנבלום מורי וינטרוב
 שחקנים ראשיים:  ג'ין ויילדר האריסון פורד
 מוזיקה:  פרנק דה וול 
 צילום:  רוברט הוסר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  האחים וורנר 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 ביולי 1979 בארצות הברית
 משך הקרנה:  119 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט חבר'ה, סרט קומדיה, מערבון 
 תקציב:  9,200,000‏$
 הכנסות:  4,700,000‏$
 הכנסות באתר מוג'ו:   friscokid
 דף הסרט ב־IMDb
 
רבי אברהם במערב הפרוע (באנגלית: The Frisco Kid) הוא סרט קולנוע משנת 1979 בבימויו של רוברט אולדריץ' (Aldrich). הסרט הוא מערבון קומי בכיכובם של ג'ין ויילדר והאריסון פורד. ויילדר מגלם את אברהם בלינסקי, רב פולני טוב לב, אך שלומיאלי, החוצה את ארצות הברית בדרכו מערבה לסן פרנסיסקו. האריסון פורד הוא טומי לילארד, שודד הבנק שמצפונו גובר על שאיפותיו והוא מסייע לבלינסקי בדרכו (לתפקיד השודד לוהק במקור ג'ון ויין).
תקציר העלילה

רבי אברהם בלינסקי מגיע לפילדלפיה מפולין בדרכו להיות רב הקהילה היהודית החדשה בסן פרנסיסקו. אברהם נושא עמו ספר תורה לבית הכנסת של הקהילה. אברהם, תמים, נותן אמון ונוסע בלתי מנוסה, נופל קורבן לתרמית ונזנח באמצע הדרך מערבה חסר כל.
נחוש למלא את משימתו מתחיל אברהם במסע מערבה בעודו צועד ברגל ופוגש בדרכו טיפוסים שונים אופייניים לארצות הברית במאה ה-19 ולמערב הפרוע כגון אינדיאנים, פורעי חוק, פועלי מסילת רכבת ונוצרים אדוקים. להרפתקאותיו אלו מצטרף טומי לילארד, שודד מתחיל וטוב לב הנשבה בקסם תמימותו ונחישותו של הרב הצעיר.
מסעם המשותף מערבה מהווה את חוט השדרה של העלילה, במהלכה נחשף הצופה לתמונה פרודית ומוקצנת של המערב הפרוע.
"רבי אברהם במערב הפרוע" הוא "מערבון" מסוג אחר המתרחק מן המערבון הקלאסי האמריקאי, בדומה ל"קוראים לי אף אחד" ו"בלתי נסלח".
קניון הזהב

| --- | --- |

שער פריז של קניון הזהב מ-2013
 מידע כללי
 סוג:  מרכז קניות 
 כתובת:  דוד סחרוב 21
 מיקום:  ראשון לציון
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  יסקי מור סיון אדריכלים
 קואורדינטות:  31°59′25″N 34°46′27″E﻿ / ﻿31.990277777778°N 34.774194444444°E﻿ / 31.990277777778; 34.774194444444
 www.goldmall.co.il
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) קניון הזהב(למפת גוש דן רגילה) קניון הזהב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון הזהב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום קניון הזהב  he קניון הזהבhe קניון הזהבמפת  __ ראשון לציון (in English: Rishon LeZion)  __ בית דגן (in English: Beit Dagan) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ חולון (in English: Holon), __ בת ים (in English: Bat Yam) ממזרח: __ מועצה אזורית שדות דן (in English: Sdot Dan Regional Council) מדרום: __ באר יעקב (in English: Be'er Ya'akov), __ נס ציונה (in English: Ness Ziona), __ מועצה אזורית גן רווה (in English: Gan Raveh Regional Council) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) תחום בתוך שטח העיר: __ שפד"ן (in English: Shafdan) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
האגף החדש של הקניון מ-2013
האגף המקורי של הקניון משנת 1993
קניון הזהב הוא מרכז קניות הממוקם באזור התעשייה המערבי של העיר ראשון לציון.
היסטוריה

את הקניון יזמו האחים משה ויגאל גינדי בשנת 1990, לאחר שרכשו את הקרקע והחלו לשווק חנויות עוד לפני שהיה בידם אישורי בנייה. פתיחתו הרשמית הייתה ב-21 בספטמבר 1993. שטחו המקורי היה כ-12,000 מ"ר והוא אכלס כ-100 חנויות. עלות הקמתו עמדה על כ-60 מיליון דולר. במהלך השנים נוספו לו אגפים. בשנת 2011 נפתח לקהל חלקו השלישי והחדש של הקניון שתוכנן על ידי צוות בראשות האדריכל יוסי סיוון ממשרד האדריכלים "יסקי מור סיון". הקניון כולל שטח של סך הכל 108,000 מ"ר.
על הקניון נוצר הסרט "ילדי קניון הזהב", שגם צולם בשטחו.
הקניון פונה לאוכלוסיית ראשון לציון, רחובות, חולון, בת ים ותושבי השפלה. בסמוך לקניון עובר שירות אוטובוסים לרחבי ראשון לציון, גוש דן והשפלה. שחלק גדול מהם ממסוף שצמוד לקניון.
לקריאה נוספת

"משה ויגאל גינדי", בתוך: שרה ומאיר אהרוני (עורכים) אישים ומעשים בראשון לציון, רחובות, נס-ציונה והסביבה, כפר סבא: מקסם, מהדורה ראשונה, ינואר 1995, עמ' 404–405
הערות שוליים

↑  לאה אתגר, בהלה לקניון שתי אצבעות מתל אביב, מעריב, 16 בנובמבר 1990
↑  טאואררקורד תשלם 42 דולר או %8 בקניון הזהב, באתר גלובס, 3 במרץ 1997
↑  מיכל מרגלית, ‏"400 עסקים יהיו בקניון הזהב - אין חיה כזו בישראל", באתר גלובס, 5 בפברואר 2011
קרחון איירי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 על שם:  ג'ורג' איירי 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  69°13′00″S 66°20′00″W﻿ / ﻿69.2167°S 66.3333°W﻿ / -69.2167; -66.3333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון איירי(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון איירי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון איירי(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון איירי
 
קרחון איירי (באנגלית: Airy Glacier) הוא קרחון בארץ פאלמר, בסמוך לחוף המערבי של חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 37 קילומטרים; ורוחבו 11 קילומטרים.
הקרחון זורם לכיוון מערב ונשפך אל החלק הצפון-מזרחי של הדום הקרח פורסטר.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון נסקר לראשונה באופן גס בעונת המחקר (הקיץ האוסטרלי) 1936–1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל, ולאחר מכן צולם מן האוויר בשנת 1947 על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון.
הקרחון נסקר מחדש על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1958.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של  ג'ורג' בידל איירי (George Biddell Airy), האסטרונום המלכותי הבריטי, שבשנת 1839 הציג שיטה לתיקון סטייה של מצפנים מגנטיים.
שם זה ניתן, בדומה לשמו של קרחון סלר הסמוך, בהקשר של יצרן מצפנים.
לקריאה נוספת

• Wendt, A.; Wendt, J.; Bown, F.; Rivera, A.; Zamora, R.; Bravo, C.; Casassa, G., , EGU General Assembly 2009, held 19-24 April, 2009 in Vienna, Austria http://meetings.copernicus.org/egu2009, p.11788
• Mauri Pelto, , OCTOBER 31, 2019
קימברים

מפת נדידת השבטים הטווטונים והקימברים
הקימברים היו שבט גרמאני עתיק שמוצאו היה כנראה מחצי האי יוטלנד בצפון אירופה.
בסוף המאה ה-2 לפנה"ס החלו להגר בני שבט זה דרומה. כבר בשנת 113 לפנה"ס החלו בני שבט זה לנוע לעבר מעברי האלפים, שהם סוחפים איתם, ככל הנראה, גם מספר שבטים קלטיים וגאליים.
הגירתם של הקימברים דרומה הובילה להתנגשותם עם הרפובליקה הרומית ולפריצתה של מלחמת הקימברים והטווטונים. הקימברים הנחילו לכוחות רומא מפלה אחר מפלה, בשנת 113 לפנה"ס בנוריקיום, בשנת 109 לפנה"ס בעמק הרון, ובשנת 105 לפנה"ס בקרב אראוסי, ליד אורנז' של ימינו.
קרב אראוסי היווה את התבוסה הגדולה של הרומאים מאז תבוסת קרב קאנאי בשנת 216 לפנה"ס, ומעריכים שכ-80 אלף חיילים רומאים נפלו בו חלל.
לאחר הקרב בחרו הקימברים להמשיך מערבה לעבר גאליה וחצי האי האיברי ולא להמשיך דרומה לאיטליה. בשנת 103 לפנה"ס החלו הקימברים לחזור מזרחה. צבאם תוגבר בשבטים הטווטוניים ולווה על ידי שבטים קלטיים וגאליים שנגררו אחריהם. לפני שהגיעו לאיטליה התפלגו הקימברים ומלוויהם, על מנת לחדור לאיטליה דרך שני מעברים שונים של האלפים. הקימברים הצליחו לחדור למישור האיטלקי מצפון, לאחר שחצו את האלפים דרך מעבר סן ברנאר הגדול. הקונסול הרומי של שנת 102 לפנה"ס, קווינטוס לוטאטיוס קאטולוס, שהיה מופקד על גזרה זו, לא הצליח לעוצרם, נסוג אל מעבר לנהר הפו והשאיר את כל השטח שבין הפו לאלפים לשליטת הקימברים.
שליטתם של הקימברים על עמק הפו לא נמשכה זמן רב. באביב של שנת 101 לפנה"ס חצה הצבא הרומאי, שמנה על פי ההערכה כ-50 אלף איש, בראשות הקונסול גאיוס מריוס והפרוקונסול קטאלוס את נהר הפו והחל לנוע לעבר הכוח המרכזי של הקימברים.
ב-30 ביולי (לפי המסורת הרומית) נפגשו הצבאות הקימברי והרומי ליד ורקלה (Vercellae) בשדות הרודים. הצבא הרומי נחל ניצחון מוחץ: רוב הצבא הקימברי, כ-65,000 איש ומלכם בראשם, נפלו חלל, ועשרות אלפים נפלו בשבי.
השבט חוסל למעשה בידי מריוס, ורק שרידים מעטים שלו הוסיפו להתקיים במכורתם שביוטלנד.
רובין ויבר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  אפריל 1970 (בת 54) טדינגטון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 בן או בת זוג:  שון גילדר 
 פרופיל ב-IMDb
 
רובין ויבר (באנגלית: Robin Weaver; נולדה באפריל 1970) היא שחקנית אנגלייה.