stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביולומינסנציה
ספקטרום אור וקינטיקה

לתופעת ההארה הביולוגית מגוון של צבעים, עוצמות וקינטיקה. מדידות של ספקטרום פליטת אור ביולוגי חשפו פלטת גוונים המשתרעת על פני כל הטווח הנראה. מכיוון שרוב התופעה התפתחה באוקיינוס הפתוח, רוב ספקטרום הפליטה הנראה באורגניזמים הוא אורות כחולים, אור כחול הוא בעל אורך הגל העובר הכי רחוק במי הים. ירוק הוא הצבע הנפוץ הבא, והוא נמצא לעיתים קרובות יותר במינים חוף רדודים וקרקעיים, אולי בגלל שעכירות מוגברת של חלקיקים במים מפזרת אור כחול ויוצרת עדיפות להעברת אורכי גל ארוכים יותר. סגול, צהוב, כתום ואדום מתרחשים רק לעיתים רחוקות, וברוב המקרים הללו תפקידם נותר מעורפל אך קיימת השערה שמינים מסוימים של בעלי חיים בים העמוק לא מסוגלים להבחין באור אדום לכן ייתכן שיש יתרון למינים מסוימים שמפיקים אור זה, בעיקר כדי להימנע מטורפים או לחפש טרף. קינטיקה של פליטת האור נעה בין זוהר מתמשך אצל חיידקים לבין הבהובים קצרים עד 43 אלפיות השנייה מאיברי אור של דג ממשפחת האורנוניים.
סוגי הארה ביולוגית ומנגנונים ביוכימיים

הארה ביולוגית מתרחשת כאשר החמצון של המולקולה לוציפרין מזורז על ידי האנזים לוציפראז ליצירת מצב מעורר הפולט אור. לזוגות הלוציפרין-לוציפראז השונים יש אורכי גל שונים של פליטת אור. ישנן יותר מ-40 מערכות הארה ביולוגיות ידועות, אך המבנים של לוציפרין ולוציפראז הובהרו רק עבור 11 מהן. אחד ממבני הלוציפרין המוקדמים ביותר שהובהרו היו אלה של D-luciferin שנמצאו בגחליליות, שדווחו במאה ה-19. גילוי זוגות לוציפרין-לוציפראז חדשים הוא תחום מחקר פעיל.
האור המופק ביולוגית מקורו משני סוגים עיקריים של מערכות: מערכות ביולוגיות המורכבות מאנזימי לוציפראז וסובסטרט לוציפרין, ופוטופרוטאינים (אנ') שבהם הכרומופור פולט האור הוא חלק מהחלבון עצמו ופליטת האור מופעלת על ידי שינויים בסביבת החלבון. מערכות מסוימות דורשות גם אנרגיה בצורה של ATP או NADH.
מבין שני המרכיבים העיקריים בתגובה הכימית של ההארה הביולוגית, הלוציפרינים שמורים אבולוציונית על פני מחלקות וקבוצות. ידועים ארבעה לוציפרינים שאחראים לרוב ייצור האור באוקיינוס. בעוד שלוציפרינים הם שמורים, לוציפראזים ופוטופרוטאינים הם ייחודיים ונגזרים משושלות אבולוציוניות רבות. התגובה הכימית המעורבת בהארה הביולוגית חייבת להיות אנרגטית מספיק כדי לייצר מצב מעורר של המולקולה שיצור פוטון כשהמולקולה חוזרת בחזרה למצב הלא מעורר שלה (בניגוד לפלורסצנטיות ופוספורסצנציה התלויות בספיגה של פוטונים). ברוב המקרים, הארה מיוצרת על ידי האורגניזמים עצמם על ידי תגובה ביוכימית שמתרחשת אנדוגנית בתאי בעלי החיים למשל בדגי גרם מקבוצת הכליל-גרמיים. קיימים גם בעלי חיים מאירים שמקור ההארה שלהם מושג על ידי חיידקים סימביונטים שמאוחסנים ברקמות שלהם, למשל, בדגים ממשפחת החכאים המשתמשים בהארה כפיתיון. בהארה ביולוגית בחיידקים, שני סובסטרטים פשוטים FMNH2 ו - RCHO מתחמצנים על ידי חמצן מולקולרי ולוציפראז. האלדהיד נצרך במהלך התגובה אך מסונתז ברציפות על ידי החיידקים, וכתוצאה מכך נוצר זוהר מתמשך. בנוסף, קיימים בעלי חיים שמשתמשים בשני סוגי ההארה האנדוגנית והחיידקית, למשל Linophryne oronate‏.
סוגי הארה ביולוגית ומנגנונים ביוכימיים > חיידקים מאירים

חיידקים מאירים שייכים בעיקר לקבוצת Gammaproteobacteria, והם מוגבלים לשלושה סוגים Vibrio (אנ'),‏Photobacteriu (אנ') ו-Xenorhabdus (אנ'). מבין אלה, Vibrio ו-Photobacterium נמצאים בעיקר במערכות אקולוגיות ימיות, ואילו Xenorhabdus מאכלס בתי גידול יבשתיים. כל מערכות ההארה של חיידקים דומות בדיוק מבחינת הביוכימיה, כלומר, כולן מסתמכות על אותן הרכיבים. בעלי חיים רבים משתמשים במקור ההארה הביולוגית החיידקי וצוברים את החיידקים המאירים בגופם במערכת המשוערת כסימביוטית. מנגנון ההארה של החיידקים מסייע להיפטר מנגזרות חמצן מזיקות המיוצרות ברקמה המארחת. החיידקים הסימביוטיים מתקבלים מהסביבה החיצונית, והמארחים מראים מידה מסוימת של סלקטיביות כלפי הסימביונט.
במקרה של חיידקים זוהרים היוצרים סימביוזות ספציפיות עם דגים ימיים ודיונונים מסוימים, הערך האדפטיבי של פליטת האור ניכר בדרך כלל בזה שהחיידקים מספקים למארח אור שניתן להשתמש בו כדי למשוך טרף, להתחמק מטורפים או למשוך בן זוג, בעוד המארח מספק לחיידקים סביבת גידול אידיאלית. עבור חיידקים חופשיים שלא חיים בסמביוזה ובכל זאת פולטים אור, ההשערה המקובלת ביותר היא שחיידקים זוהרים הגדלים על מצעים אורגניים מסוימים עשויים לשמש כחומר משיכה, ולגרום לצריכת החומר על ידי בעלי חיים ובכך להחדיר את החיידקים למעי העשיר בחומרי מזון של בעל חיים.
שימושים פונקציונליים

להארה הביולוגית יש תועלות פונקציונליות רבות מלבד סילוק רדיקלים חופשיים שהוצע כמקור אבולוציוני. עיקר הפונקציות המשוערות מתחלקות לקטגוריות של הגנה, מציאת טרף ותקשורת. התועלת הפונקציונלית של התופעה בסביבה הימית קשורה בהתמחויות מורפולוגיות מגוונות החל מאיברים המשמשים כפתיונות ועד סידורים מורכבים של פוטופורים (אנ') – בלוטות מפיצות אור – המסייעים בהסוואה, הגנה, טריפה ותקשורת.
שימושים פונקציונליים > הגנה

פונקציית ההגנה היא בעלת השימוש הנפוץ ביותר בבעלי חיים פולטי אור, ההנחה היא שפליטת האור מבהילה את הטורפים.
בעלי חיים מסוימים משחררים את הכימיקלים פולטי האור שלהם למים, ומייצרים עננים או חלקיקי אור המשמשים להסיח את דעתו של טורף או לעוור אותו. כאשר בעל החיים מפריש את הרכיבים המאירים התצוגה יכולה להופיע במספר צורות כמו מסך עשן, ענן של ניצוצות או נוזל זוהר שמקשה על הטורף לעקוב אחר מיקום הטרף הנמלט שלו. התנהגות זו נצפית אצל מגוון בעלי חיים כמו חסילונים, דגים מסוימים וסיפונופורות כמו כן גם אצל הדיונון הערפדי שפולט ענן של הפרשות זוהרות מקצות זרועו. בעלי חיים אחרים מסמנים את הטורפים שלהם בפליטות זוהרות, מה שהופך אותם למטרות קלות לטורפים משניים או לחלופין, כאשר נלכדים על ידי טורף, חלק מהטרף הזוהר מייצר תצוגות בהירות המושכות טורפים משניים שיתקפו את התוקף הראשון, ובכך יעניקו להם הזדמנות לברוח.
דוגמה נוספת לפונקציית ההגנה היא השימוש הנרחב בהארה למטרות הסוואה, בתהליך הנקרא תאורה נגדית, לפיו צללית של בעל חיים מוחלפת באור ביולוגי בעל צבע, עוצמה ופיזור זוויתי דומים לאור הסביבה שמעליהם. שימוש מסוג זה באור ביולוגי נפוץ בקרב דגים, סרטנים ודיונונים המאכלסים את מעמקי האזור המזופלאגי של האוקיינוס, שם לטורפים רבים יש עיניים הפונות כלפי מעלה המותאמות לאיתור צלליות הטרף. צורה זו של הסוואה כוללת שימוש בפוטפורים גחוניים כדי להתאים לאור העמום המגיע מעמודות המים העליונות ובכך לטשטש את הצללית הפוטנציאלית ואף להעלים אותה.
הפקת אור עשויה לשמש גם כאזהרה לטורפים על ידי תצוגה בולטת. ביבשה, מקובלת ההשערה על פיה צבע בהיר יכול להכריז על רעילות של אורגניזם ולהרתיע טורפים. מנגנון דומה הוצע עבור אורגניזמים ימיים רבים, כולל תולעים, מדוזות וקווצי עור אם כי מנגנון זה הוצע בעיקר בניסיון להסביר את ההארה הביולוגית שנפוצה מאוד במחלקת הצורבים שמכילה הרבה מינים ארסיים.
שימושים פונקציונליים > השגת טרף

משיכה של טרף באמצעות פליטה של אור כפיתיון נפוצה בעיקר בדגים, במיוחד בדגי חכאי, המשתמשים בחיידקים זוהרים כדי לייצר זוהר ארוך הנשלט על ידי שינוי התנאים באיבר האור שבו נמצאים החיידקים. לסוגים רבים של דגים ממשפחת הלועיתיים יש גם פתיונות דמוי מחוש זוהר באזור הלסת התחתונה, אם כי מקור ההארה הוא אנדוגני ולא מערב חיידקים כמו בדגי חכאי. לדיונון מסוג Chiroteuthis יש איברי אור מיוחדים העשויים לשמש כפתיונות המשתלשלים בקצה של מחושים ארוכים התלויים כמו חוטי דיג אסטרטגיה דומה גם מוצעת בצורבים, למספר מינים של הסיפונופורה Errena במעמקי הים יש זרועות שעברו שינוי רב עם פתיונות זוהרים שמתנפנפים למעלה ולמטה ליד זרועות הארס שלהם. במין אחד, הפיתיון הביולוגי מאיר באור אדום דוגמה נוספת לפונקציה של השגת טרף היא שימוש בהבזקי אור בהיר על ידי אורגניזמים כדי להמם או לבלבל טֶרֶף. למשל הדיונון ממין Taningia danae שפולט אור מהבהב תוך כדי תקיפה של טרף. הלועיתיים הם דוגמה נוספת לשימוש בהארה ביולוגית למטרות טריפה. משוער שהם משתמשים בבלוטות פולטות אור אדום מתחת לעיניים שלהם כדי לסייע בחיפוש חזותי אחר טרף שלא מסוגל לראות את האור האדום. מיקומו של איבר האור ממש מתחת לעין והרגישות הבלתי רגילה של העין לאורך הגל תומכים בהשערה זאת. כך נוצר מצב ייחודי בו הטורף משתמש בהארה כדי לאתר את הטרף שלו אבל הטרף לא מסוגל להבחין באור.
שימושים פונקציונליים > תקשורת

פונקציה נוספת היא שימוש באור למטרת תקשורת בתוך מינים. מחקרים מסוימים קישרו את סוג התקשורת הזה למטרות רבייה. מספר מחקרים על צדפונאים הראו דפוסי איתות ספציפיים למין, והתנהגות חיזור מורכבת המעורבת בפליטת אור. קיימות דוגמאות ממחקרים אחרים שמצאו תצוגות פליטת אור קבוצתית מסונכרנת אצל אורגניזמים פולטי אור. המחקרים הללו התבצעו למשל על תולעים ימיות ותמנונים פלאגיים ממין Japetella ו-Eledonella ‏. מחקרים אחרים הראו דימורפיזם זוויגי מבוסס זוהר בדגים עם יכולות הארה ביולוגית. נוכחות של דפוסי פוטופור ספציפיים למין ודימורפיזם מיני מרמזים על כך שהאורגניזמים משתמשים בתכונות אלה כדי להבחין זה בזה ולתקשר זה עם זה ולאתר אחד את השני למטרות רבייה.
הארה ביולוגית ומחקר

קיים שימוש ביוטכנולוגי נרחב במגוון שדות מחקר החל מכימיה, מדעי הסביבה ועד לרפואה בחלבונים הקשורים בתגובת ההארה הביולוגית. רכיבי הארה ביולוגית משמשים באופן שגרתי עבור מבחני גנים, זיהוי של אינטראקציות חלבון-חלבון, גילוי תרופות, בקרת גנים, ניתוח זיהום במערכות אקולוגיות. הדגשים העדכניים יותר של יישומי הארה ביולוגית בביו-רפואה כוללים בין היתר שיטות לא פולשניות באבחון מצבים פתולוגיים כמו איתור סרטן.
דוגמאות מעולם החי

"אש השועל" (מוכרת גם בשמות "זוהר הפיה ו"אש הפיה") היא תופעת טבע שבה מפיקים מיני פטריות מסוימים אור עמום בגווני ירוק וכחול. זו מופקת מהריקבון העצים עליהם הן שוכנות (הן מופיעות גם על גבי הקרקע או גזעים ישנים באזורים הלחים של היער). אש השועל מופיעה ביער כאשר מזג האוויר מתקרר עם בוא הסתיו (אצל רוב המינים).
דינופלגלטים – באזורים הסובלים מרעשים ססמיים נצפו גלים בוהקים, מערבולות זוהרות ו"זיקוקים" על פני הים' ובאזורים טרופיים דיווחו ספנים על "ים זוהר"/ הגורמים לתופעות הללו, הם דינופלגלטים, אצות חד תאיות, שפולטות אור בתגובה לטלטול ולערבול של המים.
"ים של כוכבים" – היא תופעה שבה פִיטוֹפְּלַנְקְטוֹנים (סוג של פלנקטון) הנקראים לינקולודיניום פוליידרום (Lingulodinium polyedrum), מפיקים אור כשהם פוגשים בחמצן או כשמופעל עליהם לחץ על ידי הגלים. תופעה זו קורית בחופי ים ותועדו באיים המלדיבים, סאן-דייגו בקליפורניה, ארצות הברית ועוד. התופעה זכתה לכינוי "ים של כוכבים" משום שבעיני רבים, הנקודות הזוהרות הזעירות המופיעות בלילה נראות כהשתקפות של הכוכבים בשמיים.
האורות הירוקים שבמערות ואיטומו – מדובר בתולעים מאירות. התולעים הזוהרות והזעירות הללו הן בקושי בעובי של אטרייה. התולעים, שאורכן הוא כ-3 סנטימטרים, מפרישות מעין קורים המזכירים קורי עכביש. החומרים שהן מפרישות מגופן מאירים ויוצרים את האור הקסום. מטרת התאורה הזו היא למשוך חרקים זעירים שנלכדים בקורים ומזינים את התולעים הזורחות.
ראו גם

GFP - חלבון המאיר תחת הארה באור על סגול. שימושי מאוד בעולם הביוטכנולוגיה.
חלבון קולט אור
Djesse Vol. 3

Djesse Vol. 3 הוא האלבום השלישי בסדרת האלבומים Djesse ואלבומו הרביעי של המוזיקאי האנגלי ג'ייקוב קולייר. האלבום יצא לאור ב-14 באוגוסט 2020, על ידי חברת התקליטים הג'נגה רקורדס. Djesse הוא אוסף של ארבעה אלבומים שהוכרז ב-29 באוקטובר 2018, כל אלבום באוסף מייצג חלק אחר ביום.
בטקס פרסי גראמי ה-63, האלבום קיבל מועמדות לקטגוריית "אלבום השנה"; השיר "All I Need" קיבל מועמדות לקטגוריית "ביצוע ה-R&B הטוב ביותר"; והשיר "We Won't Hold You" קיבל מועמדות לקטגוריית "העיבוד הטוב ביותר, אינסטורמנטל וקולות".
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | CLARITY  | 0:51 |
| 2. | Count the People (בהשתתפות ג'סי רייז וטי-פיין)   | 2:47 |
| 3. | In My Bones (בהשתתפות קימברה וטנק אנד דה בנגס)   | 4:09 |
| 4. | Time Alone With You (בהשתתפות דניאל סיזר)   | 4:16 |
| 5. | All I Need (ביחד עם מהליה וטיי דולה סיין)   | 4:05 |
| 6. | In Too Deep (בהשתתפות קיאנה לדה)   | 3:52 |
| 7. | Butterflies  | 2:02 |
| 8. | Sleeping On My Dreams  | 4:16 |
| 9. | Running Outta Love (בהשתתפות טורי קלי)   | 4:25 |
| 10. | Light It Up On Me  | 2:05 |
| 11. | He Won't Hold You (בהשתתפות רפסודי)   | 5:00 |
| 12. | To Sleep  | 3:12 |
| משך כולל: | משך כולל: | 41:00 |
הערות שוליים

↑  Collier, Jacob (29 באוקטובר 2018), DJESSE Announcement!, נבדק ב-25 במרץ 2020 {{citation}}:  (עזרה)
↑  Shapiro, Ari (12 בדצמבר 2018). "Jacob Collier Makes Staggering, Complex Music Feel Effortless". npr. נבדק ב-25 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mason, Amelia (5 בדצמבר 2018). "Reaching Tech's Limit, YouTube Phenom Jacob Collier Seeks A Human Touch". WBUR: The Artery. Boston University. נבדק ב-25 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Willman, Chris; Willman, Chris (2020-11-24). "Grammy Awards Nominations 2021: The Complete List". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-11-24.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: d637dd0a-a79e-4cbc-97dc-48787ac5010c
רוקס

ערך זה עוסק בפרוור של סידני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

רוקס, ליד סירקולר קווי
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מדינה:  ניו סאות' ויילס ניו סאות' ויילס
 פרוור:  סידני העיר
 שטח:  0.2 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בפרוור:  629 (10 באוגוסט 2021)
 קואורדינטות:  33°51′32″S 151°12′29″E﻿ / ﻿33.859°S 151.208°E﻿ / -33.859; 151.208
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטרליה מוגדלת) בריזבן קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןרוקס(למפת אוסטרליה רגילה) בריזבן קנברה מלבורן הובארט אדלייד פרת' דרוויןרוקס(למפת ניו סאות' ויילס רגילה) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן רוקס(למפת ניו סאות' ויילס מוגדלת) סידני ניוקאסל וולונגונג וואגה וואגה טוויד הידס קופס הארבור טאמוורת' אולבורי אורנג' דובו וילנדרה הבירה קווינסלנד א ו ה ד ר ו מ י ת  ויקטוריה ים טסמן רוקס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
רוקס (לרוב ביידוע, הרוקס, באנגלית The Rocks) הוא פרוור בסידני. רוקס מנוהל על ידי עיריית סידני (The City of Sydney).
גאוגרפיה

הרוקס מצוי בתווך הצר שבין מפרץ ג'קסון (ובאופן פרטי יותר, המפרצון סירקולר קווי) לבין מרכז העסקים הראשי של סידני. מצדו המערבי הוא גובל בדאווס פוינט ומילרס פוינט, בדרך ברדפילד המובילה לגשר נמל סידני. הוא אחד מהפרוורים הקטנים ביותר באזור סידני, וחולק מיקודים עם מרכז העסקים הראשי (2000), ועם דאווס פוינט ומילרס פוינט (2795). הוא אחד מהפרוורים המתוירים ביותר, בשל קרבתו לאתרים האיקוניים של סידני, בפרט בית האופרה של סידני וגשר הנמל. הרחוב הראשי היחידי שעובר הוא קצהו הצפוני של רחוב ג'ורג'.
היסטוריה

הרוקס נוסד ב-1788, לאחר הקמת המושבה הראשונה באזור המפרץ שימים תקרא סידני. בתי המתיישבים הראשונים היו עשויים אבן חול, שנכרתה מסלעים מקומיים - ומכאן שם הפרוור. במאה ה-19 הפרוור היה בעיקר שכונת עוני, ובמשך כמה עשרות שנים היה שטח שליטתה של הכנופיה The Rocks Push, ששלטה עד 1870. בתחילת המאה ה-20 הפרוור היה במצב הזנחה מתמשך, ומרבית בנייניו ההיסטוריים היו בסכנת התמוטטות. בעקבות התפרצות מגפה באזור הרוקס ודרלינג הרבור, הממשל המקומי הכין תוכנית למחוק את הפרוורים לחלוטין ולבנותם מחדש. חלק מהרוקס אכן פורק, אך התוכניות לבניינו מחדש נדחו בעקבות מלחמת העולם הראשונה. חלק נוסף ממנו מוטט על מנת לבנות את גשר הנמל בשנות העשרים, והתוכניות לבניינו מחדש נדחו בשנית - הפעם בשל מלחמת העולם השנייה. ב-1968 הועלתה הצעה לפרק את כל הבניינים ההיסטוריים ברוקס ובמקומם לבנות בתים מודרניים בצפיפות רבה יותר. קבוצה של תושבים מקומיים הקימה עמותה על מנת להתנגד להצעה, ובמהרה האיגודים המקצועיים הצטרפו להתנגדות זו. ניסיונות למימוש הצעת הבנייה מחדש גרמו לתסיסה מקומית והפגנות רבות, עד שלבסוף - כמעט עשור לאחר ההצעה המקורית - הוחלט לשפץ את הבניינים ההיסטוריים של הרוקס במקום להרסם.
כיום שורת הבניינים העתיקים של הרוקס על רחוב ג'ורג' הם חלק מהאטרקציות התיירותיות הסובבות את מרכז סידני, וכוללת מספר רב של חנויות מזכרות.
תרבות

ברוקס מספר רב של חנויות למזכרות מסידני עצמה, הכוללות נופים שניתן לראות מהפרוור - בעיקר סירקולר קווי והסובב אותו. מדי סוף שבוע (שבת וראשון) מתקיים שוק גדול ברוקס, ברחוב ארגייל, הכולל מעל למאה דוכנים שמוכרים בגדים, תכשיטים, רהיטים, מזון מבושל ומזכרות. השבילים בין הבתים הישנים זכו למיפוי כשבילי תיירים, והם מובילים לאתרים היסטוריים כגון ביצורי דאווס פוינט (אחד מהביצורים העתיקים ביותר בניו סאות' ויילס), מצפה סידני ובית קדמן - הבית העתיק ביותר בניו סאות' ויילס ששרד, ומתוארך ל-1818.
ברוקס מצויים הפאבים העתיקים ביותר בניו סאות' ויילס, על פי טענת בעלי הבתים. בין הבולטים הם the Fortune of War ו-Lord Nelson, ופאבים אחרים שזכו למעמד דומה: the Orient, the Mercantile,the Palisade ו-Hero of Waterloo.
בקרבת הרוקס מוזיאון אחד: המוזיאון לאמנות מודרנית בסידני. ברוקס מצויה גם מכללת ההכשרה לאמנות מסחרית - CATC, הממוקמת באחד הבניינים העתיקים בקרבת הנמל.
בניין מכללת האמנות CATC ברוקס
שלמה עדני

| --- | --- |
 לידה:  1567 ה'שכ"ז צנעא
 פטירה:  בסביבות 1640 לאחר ה'ת' חברון
 מקום פעילות:  חברון
 תקופת הפעילות:  ?–1625 
 תחומי עיסוק:  ליקט פירושים למשנה
 רבותיו:  אביו הרב ישועה עדני, הרב חיים ויטל והרב יהוסף אשכנזי
 חיבוריו:  מלאכת שלמה
 
הרב שלמה בן הרב ישועה עדני (ה'שכ"ז, 1567 בצנעא, תימן - בסביבות שנת 1640 בחברון, ארץ ישראל), מגדולי מפרשי המשנה.
תולדות חייו

אביו, הרב ישועה שהיה הרב של העיר צנעא, החליט בשנת ה'של"א לעלות עם משפחתו לארץ ישראל. בדרך מתה אמו של שלמה, וזמן קצר לאחר עלותו לארץ מתו שאר אחיו. תחילה התיישבו בצפת, מצבם הכלכלי היה קשה ורק לאחר שתלמידי חכמים התוודעו לתורתו של הרב ישועה הוטב במעט מצבם.
לאחר מכן עברו לירושלים, שם נפטר הרב ישועה בשנת ה'שמ"ב בהיות בנו שלמה בן 15 שנה. במשך שנתיים וחצי חי ללא בית. הרב משה חאמי שהבחין בעדני, הסכים לאמצו ולדאוג לכלכלתו. הוא כלכל אותו בביתו במשך 5 שנים עד שהשיאו (בשנת ה'שמ"ט או ה'ש"ן). גם לאחר נישואיו המשיך לתמוך בו בהיות הרב עדני שקוד על התורה.
הרב עדני הנציח את החסד שעשה איתו הרב חאמי בהקדמה לספרו מלאכת שלמה.
בהיותו בירושלים זכה ללמוד לפני גדולי הרבנים, ובפרט לפני הרב חיים ויטל והרב בצלאל אשכנזי. אחר כך, בסביבות שנת ה'ש"ס, עבר להתגורר בחברון, פרנסתו הייתה תמיד דחוקה, ואסונות קשים עברו עליו, ומתו לו 11 ילדיו במגפות. הוא נפטר בחברון לאחר שנת ה'ת' ונקבר בבית העלמין העתיק בחברון.
מלאכת שלמה

את הספר מלאכת שלמה על ששה סדרי משנה כתב במשך שלושים שנה בחברון, החל משנת 1589, כאשר היה בן 22. תשומת לב רבה הקדיש גם לבירור נוסח המשנה וניקודה, וכך יש חשיבות רבה לנוסחאותיו. פעמים רבות הוא חוסך דפים רבים של פלפולים הבנויים על טעויות.[מקור?] בחיבורו ניכרת בקיאות בשני התלמודים, במפרשים ובפוסקים, והוא רגיל לדון בדבריהם עד לפסיקת ההלכה. בפרט ניכרת חיבתו לרמב"ם, שאותו הוא מכנה בתואר "גדול הפוסקים".
בפירושו מובאות גם הגהות רבות מהרב יהוסף אשכנזי.
הספר נדפס לראשונה בווילנה בשנים תרפ"ד-תרפ"ט מתוך כתב יד וארשא כתב יד המחבר. בהדפסה זו הושמטו קטעים רבים כיוון שהמחבר מעתיק את דברי התוספות יום טוב ולדעתם אין צורך שיודפסו שניהם על גיליון אחד. בנוסף הושמטו ציונים שציין המחבר לתלמוד ולרמב"ם בטענה שגם זה מיותר. בהמשך נדפסו מהדורות שהחזירו קטעים אלו או חלקם.
חיבוריו הנוספים

ספר נוסף שחיבר נקרא בשם "בנין שלמה לחכמת בצלאל" ובו העתיק הגהות וחידושים מרבו רבי בצלאל אשכנזי לסדר קדשים מהתלמוד בבלי, ועל פיו נדפסו בגיליון התלמוד בדפוס וילנה ההגהות המכונות "שיטה מקובצת", שיוחסו בטעות לרבו, הרב אשכנזי.
ספר נוסף בשם "דברי אמת" שהוא הגהות למקרא. החיבור אבד אולם החיד"א השתמש בו.
לקריאה נוספת

הקדמתו לספרו מלאכת שלמה.
וישתומם שלמה על המראה, יוסף ויכלדר, המבשר תורני, י"ג סיון תשס"ט
ישראל צבי פיינטוך, "על "מלאכת שלמה" לר' שלמה עדני", בתוך ספרו מסורות ונוסחאות בתלמוד: מחקרים, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ה 1985, עמ' 179–186
י' רצהבי, "ר' שלמה עדני וחיבורו 'מלאכת שלמה", סיני קו, תש"ן, עמ' רמ"ג–רנ"א
ע"צ מלמד, "מלאכת שלמה לר’ שלמה עדני", סיני' מד, תשי"ט, עמ’ שמו–שסג
הערות שוליים

↑  ראה א.א. אהרונוב, חיבורי שיטה מקובצת לסדר קדשים, מכילתא כרך ה, עמ' 87, הערה 18
↑  כן הוכיח אפרים רוטמן, על הגהות ר' בצלאל אשכנזי על הש"ס והגהות ישנות לחכמי צפת לבית פליף, בתוך: הגהות והשלמות מכת"י למסכת נדרים, מכון התלמוד הישראלי, תש"נ, עמ'31
↑  כתב יד, מלאכת שלמה – סדר נשים ונזיקין, מאה 17, ירושלים
↑  יעקב נחום הלוי אפשטיין, מבוא לנוסח המשנה, עמ' 1209, באתר היברובוקס
↑  Alexander Marx, The "Romm" Mishnah, The Jewish Quarterly Review, Vol. 2, No. 2 (Oct., 1911), pp. 266-270, in JSTOR
↑  אליאב שוחטמן, ""בנין שלמה לחכמת בצלאל" לר' שלמה עדני: והגהות ר' בצלאל אשכנזי לסדר קדשים", עלי ספר: מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי ג (תשרי תשל"ז), עמ' 63–93
↑  שם הגדולים מאת החיד"א
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313307005171  BnF: cb169156191 (data)  GND: 104160101  ISNI: 0000 0000 4879 3872  LCCN: nr95003574  NTA: 298117029  VIAF: 32427443   WorldCat (עם VIAF): 32427443
אטלס כוכבים

אטלסי כוכבים
אטלס כוכבים הוא אטלס המכיל מפות של שמי הלילה. 
באטלס כוכבים משתמשים אסטרונומים לצורך איתור גרמי שמים, צפייה בהם ומחקר אודותם.
מערכת הקואורדינטות השמימית

באטלס כוכבים בן זמננו נעשה שימוש במערכת הקואורדינטות המשוונית, שכן מערכת זו נוחה לשימוש עם חצובה משוונית, וחצובות אלה נפוצות מאוד. במערכת הקואורדינטות המשוונית מציינים שני מספרים כל נקודה בשמים:
קואורדינטת האורך נמדדת מקו המשוה השמימי, המקביל לקו המשוה הארצי. מקו המשווה נמדדות מעלות עד מעלה 90 - הציר הצפוני - מצד אחד ועד מינוס 90 - הציר הדרומי - מעברו השני של קו המשוה. כינוי קואורדינטה זו במערכת השמימית הוא נטייה (אנגלית: declination) משום שבזווית זו יש להטות מכשירים למדידת קואורדינטות בשמים.
קואורדינטות הרוחב מחולקות ל 24 שעות, כל שעה מחולקת ל 60 דקות וכל דקה ל 60 שניות. את שעת האפס קבעו לנקודה בה השמש מצויה בזמן שוויון האביב.
תנועת נקודת שעת האפס ותקופת הייחוס של האטלס

מאחר שכדור הארץ אינו כדור מושלם, קיימת תופעת נקיפה - ציר כדור הארץ מתווה מעגל על כיפת השמים מדי כ 24,000 שנים. יחד עם תזוזת הציר זזות גם נקודות השוויון. מכך יוצא שמערכת הקואורדינטות השמימית גם היא זזה. מקובל לציין מערכת שונה כל יובל שנים בשנים עגולות על פי הלוח הלועזי, ועל האטלס מצוין לאיזה תקופת ייחוס מתייחסות הקואורדינטות. קיימים עזרים להמרה מקואורדינטות תקופת ייחוס אחת לשנייה, בעבר השתמשו בסרגל חישוב מכני, כיום בדרך כלל משתמשים בתוכנה לשם כך.
מדדים הנוגעים לאטלס כוכבים

בנוסף לעידן לו מתאים האטלס, המצוין על פי רוב בשערו, קיימים המדדים הבאים:
קנה המידה של האטלס. מובן שלא ניתן לקבוע קנה מידה בדומה לאטלס גאוגרפי, שכן לא ניתן לחלק את כיפת השמים לקילומטרים או מידת אורך אחרת. במקום זאת מדובר בקנה מידה של הגודל הזוויתי של פיסת שמים מול הגודל המוקצב לה באטלס.
מה הבהירות נראית הגבולית של כוכב שיצוין באטלס. ככל שהבהירות הגבולית גבוהה יותר, יצוינו יותר כוכבים באטלס.
אילו גרמי שמים פרט לכוכבים מצוינים באטלס.
ברוב האטלסים ישנו מידע נוסף בקשר לגרמי השמים המצוינים בו.
ההיסטוריה של אטלסי-הכוכבים

מהעת העתיקה אין בידינו מפות כוכבים. דומה שהקדמונים הסתפקו בגלובוסים מעשה ידי אמן, שעליהם נחרטו דמויות הקבוצות. הגלובוסים המעטים ששרדו מלפני 2,000 שנה לא כוללים את הכוכבים עצמם, אם כי ישנם היסטוריונים שטוענים שכוכבים שובצו בהם, אולי באבני חן, ונשרו או נעקרו במשך השנים.
חיסרון מובהק של גלובוסים אלו היה היותם חפצים כבדים ומסורבלים, הולמים לעטר חצר אך לא מעשיים כפתרון לנווט של ספינה. בימי הזוהר של האימפריה הערבית פותח האצטרולב, אולי כהמשך לדגמים יווניים, ובו שוטח כדור השמיים, על ידי היטל סטראוגרפי, ללוח עגול. היטל סטראוגרפי שומר על זוויות יחסיות, ולכן על גבי אצטרולב קל היה לעשות את חישובי הניווט והאסטרולוגיה להם שימשו הגלובוסים, והיה לו את היתרון של היותו שטוח וניתן לנשיאה.
ההיסטוריה של אטלסי-הכוכבים > אוראנומטריה

למעט האצטרולב וניסיונות בודדים למיפוי על גבי מפה שטוחה, רובם מהמזרח הרחוק, לא התקדם מיפוי הכוכבים עד עבודתו פורצת הדרך של יוהאן באייר. אורנומטריה יצא לאור ב 1603, והיה הניסיון הראשון להפיק אטלס כוכבים מלא. הסטנדרט הגבוה של יצירת מופת זו, שהייתה מוקפדת לעילא מבחינת דיוק מדעי ומאמץ גרפי ויצירת אמנות אסתטית ללא תקדים - הוא הבסיס שמולו נבחן כל אטלס כוכבים שיצא מאז.
אוראנומטריה היה מדהים בדיוקו לזמנו, ויפיפה גם לעין בת זמננו. באייר הסתמך על הרשומות הקפדניות של טיכו ברהה, שהצליח ללא טלסקופ למדוד את מיקומם של כאלף כוכבים ברמת דיוק מרשימה- לרוב עד כדי דקת-קשת בודדה. אך ברהה לא מיפה את שמי הדרום, למעשה הוא לא ראה אותם מימיו. את כל עבודתו עשה בחצי הכדור הצפוני, בדנמרק ובפראג. באייר נאלץ לפנות למקור אחר למידע על שמי הדרום. המקור היחיד שהיה לו לשם כך, רשומות נווט הולנדי, לא התקרב למידת הדיוק והקפדנות של ברהה, ואורנומטריה מכיל מיקומים שגוים כמו גם בהירות שגויה של רוב כוכבי הדרום.
אך אוראנומטריה לוקה בדברים נוספים, מעבר למיפוי שמי הדרום. שגיאה בולטת היא הצבת קווי קואורדינטות שמקורם במספר מוקדים במפה אחת, ואף על פי כן כולם קווים ישרים. חיבתו של באייר לקווים ישרים הכשילה אותו, שכן לא קיים אף היטל, וזה בלתי אפשרי גאומטרית, שיותר ממוקד אחד במפה שטוחה של כדור יפרוש קווים ישרים. הידע על היטלים היה מצומצם בזמנו של באייר, והוא לא הכיר אף את המעט שהיה. הוא הסתמך על אינטואיציה בבוחרו מעין היטל טרפזואידי, שלא היה מוגדר היטב והניב סתירות בין מפה אחת לשנייה.
בעיות נוספות קיימות באוראנומטריה אך ורק מנקודת מבט מאוחרת לו. אחת מהן היא בחירתו של באייר בקואורדינטות שמימיות שמבוססות על גלגל המזלות. בחירתו של באייר הייתה מובנת מאליו לזמנו. הוא הסתמך על סטנדרט שנקבע אלפי שנים לפניו, סטנדרט שהציב את האסטרולוגיה בראש. "בעיה" נוספת, מנקודת מבט בת זמננו, היא הציורים המופלאים של קבוצות הכוכבים, שללא ספק מוסיפים רבות אמנותית ואסתטית, אך מבלבלים את מי שמנסה להשתמש באורנומטריה לזיהוי כוכבים. עם זאת, בזמנו ציורים אלו היו חיוניים. כל עבודות האסטרונומים בני זמנו של באייר, לרבות קופרניקוס, השתמשו בציון תפקידו של כוכב בקבוצה שלו כאמצעי זיהוי. "הצבת הצפונית של העקרב" או "עינה של הדובה הגדולה" נטולי משמעות ללא ציור העקרב והדובה. בעיה אחרונה, שהיא ללא ספק תוצאה של המשך המסורת של גלובוסי-שמים היא שמפותיו של באייר הפוכות מימין לשמאל, כפי שהן נראות על גלובוס שמים בו הצופה הדמיוני מביט על כדור השמים מבחוץ.