stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פטר אדלר
עבודותיו

Über die Beziehungen zwischen Zahnkaries und Fluoriden (Leipzig, 1950), כלומר "על הקמת שני מינים ופלואורידים" (לייפציג, 1950)
רפואת שיניים משמרת (עם ארווין זראי, בודפשט, 1953, 1961, 1968, 1972)
קאריולוגיה ואנדודונטיה (רפואת שיניים משמרת, עם ארווין זראי ויולאן באנוצי, בודפשט, 1978)
סטומטולוגיה (רפואת שיניים) (בודפשט, 1970, 1974)
ראו גם

György Bot, Nándor Kapusz: ההשכלה הרפואית בדברצן היא בת שמונים. היסטוריה של מכונים ומרפאות, ביוגרפיה של פרופסוריה : 1918-1998. דברצן, האוניברסיטה הרפואית של דברצן, 1998.
András Gergely : לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים. בודפשט, מכבי, 2001.
מי זה מי? לקסיקון ביוגרפי על אישים הונגרים וזרים ובני דורנו. 1975.
הלקסיקון ההונגרי הגדול
האלמנך של האקדמיה ההונגרית למדעים הוא. . . שָׁנָה. בודפשט, האקדמיה ההונגרית למדעים, 1861-1918, 1921, 1924-1943.
לקסיקון רפואי. עורכת ראשית: ז'וז'זה הולן. בודפשט, 1967-1973.
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי
Nevpont.hu
Patikapedia.hu
Tudósnaptár.hu
הערות שוליים

1 2  Születési anyakönyvi bejegyzése a makói állami szül. akv. 527/1910. folyószáma alatt
1 2  Gyászjelentése
↑  "Adler Arturné Bauer Ilona halotti bejegyzése a makói polgári halotti akv. 582/1948. folyószáma alatt".
↑  "Bauer Ignác és Czukkerman Regina házassági bejegyzése a szentesi izr. hitközség házassági akv. 8/1881. folyószáma alatt".
↑  Gera Tibor: A makói gimnázium 100 éve, 1895-1995. Makó, 1995
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90559499  GND: 1140029681  LCCN: n83019888  NLA: 35001465  NTA: 070817707  Trove: 784970  VIAF: 25972251   WorldCat (עם VIAF): 25972251
מחנה הריכוז שטוטהוף

| --- | --- |

מגדל שמירה במחנה
 מידע כללי
 סוג:  מחנה ריכוז, מחנה השמדה
 מדינה:  פולין
 מחוז:  Sztutowo 
 מחנות נלווים:  מחנה הנשים ברומברג-אוסט (Konzentrationslager)
 תאריכים
 תאריך הקמה:  1 בספטמבר 1939
 תאריך שחרור:  9 במאי 1945
 אוכלוסייה
 מפקדי המחנה:  מקס פאולי, פאול ורנר הופה
 צבא משחרר:  הצבא האדום
 השתייכות האסירים:  יהודים, גרמנים, פולנים ורוסים
 נתונים
 מספר הנספים:  כ-85,000
 מספר תאי גזים:  1
 קואורדינטות:  54°19′44″N 19°09′14″E﻿ / ﻿54.328888888889°N 19.153888888889°E﻿ / 54.328888888889; 19.153888888889
  (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטישטוטהוף(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטישטוטהוף(למפת פרובינציית פומרניה רגילה) גדנסק גדיניה סלופסק טצ'ב מפרץ גדנסק  פ. מ.  ורמ. מזור.  פול. ג. קויאוויה-פומרניה הים הבלטישטוטהוף(למפת פרובינציית פומרניה מוגדלת) גדנסק גדיניה סלופסק טצ'ב מפרץ גדנסק  פומ. המע.  ורמיה מזוריה  פולין גדול קויאוויה-פומרניה הים הבלטישטוטהוף
 
 
מבנה המשרפה במחנה שטוטהוף
מפת מחנות ריכוז והשמדה באירופה (לחצו להגדלה)
מחנה הריכוז שטוטהוף (בגרמנית: KZ Stutthof; KL Stutthof) היה מחנה ריכוז של כוחות הכיבוש הנאצים, הממוקם 37 קילומטר ממזרח לגדנסק (דנציג) ליד הכפר שטוטהוף (בפולנית: Sztutowo(אנ')) בפולין.
המחנה הוקם בפרוסיה המזרחית, בשנת 1939. שטוטהוף היה המחנה האחרון שכוחות הצבא האדום שחררו ב-1945. בסך הכול נאסרו בו כ-110,000 בני אדם, מתוכם נספו מעל ל-85,000 בני אדם.
תולדות המחנה > הקמת המחנה ומבנה

המחנה הוקם מיד לאחר הפלישה לפולין ב-1 בספטמבר 1939, אשר סימלה את פרוץ מלחמת העולם השנייה. הוא שימש בתחילה למאסרם של אינטלקטואלים פולנים (מורים, נבחרי ציבור, אקדמאים וכו') ממה שהייתה אז העיר החופשית דנציג. ב-2 בספטמבר הועברו אליו כמאתיים אסירים מדנציג, ממחנה ויקטוריה שולה. כמה ימים לאחר מכן החלה בניית מבני המחנה, שבה הועסקו האסירים. בינואר 1942, שטוטהוף הפך למחנה ריכוז רגיל.
המחנה המקורי (המכונה "המחנה הישן") היה מוקף בגדר תיל. הוא היה מורכב משמונה צריפים לאסירים ומבנה לשומרי האס אס בהיקף של 120,000 מ"ר.
בשנת 1943 הורחב המחנה ומחנה חדש נבנה לצד הקודם. הוא גם היה מוקף בגדר תיל מחושמלת והכיל שלושים צריפים חדשים, בשטח כולל של 1.2 קמ"ר.
תא גזים ומשרפות נבנו במחנה בשנת 1943, על מנת להתחיל הוצאות להורג המוניות, כאשר שטוטהוף נכלל בתוכנית הפתרון הסופי ביוני 1944. עגלות גז ניידות שמשו להשלמת הקיבולת המרבית של תא הגזים (150 אנשים לביצוע) בעת הצורך.
תולדות המחנה > סגל המחנה

סגל המחנה כלל אנשי אס.אס ולאחר 1943, כוח עזר אוקראיני. ב-1942 הגיעו למחנה האסירות הראשונות ושומרים גרמנים. למעלה מ-130 נשים הועסקו בשיטור בשטוטהוף, שהורכב ממספר מחנות. 34 שומרות הואשמו מאוחר יותר בביצוע פשעים נגד האנושות במחנה. החל בחודש יוני 1944, האס אס בשטוטהוף החל לגייס נשים מדנציג וערי הסביבה כדי לאמן נשים כשומרות במחנה, בגלל מחסור בשומרים. בשנת 1944 הוקם בעיר מחנה-משנה לנשים, שנקרא ברומברג-אוסט (Konzentrationslager).
כמה מתנדבי וואפן אס אס נורווגים עבדו כשומרים או כמדריכים לאסירים ממדינות סקנדינביה.
על המחנה פיקד בתחילה מקס פאולי. ב-1 בספטמבר 1942 הוחלף בתפקידו על ידי פאול ורנר הופה. מזכירתו האישית של פאול ורנר הופה הייתה אירמגרד פורכנר, במסגרת תפקידה היא הייתה האחראית על הסטנוגרפיה, ההקלטות והעברת דוחות למטה האס אס מטעם מפקד המחנה. על כך, בשנת 2021 בהגיעה לגיל 96, הואשמה בגין שיתוף פעולה עם הנאצים ואחראית להרג וברצח 11,412 יהודים במחנה ועוד 18 מקרים של ניסיונות לרצח. האשמה כנגד פורכנר התאפשרה בזכות שינוי בחוק העונשין הגרמני, פסקי דין תקדימיים שנקבעו במערכת המשפט הגרמנית משנת 2011.
תולדות המחנה > אסירים

האסירים הראשונים נכלאו ב-2 בספטמבר 1939. הם היו 150 אזרחים פולנים, שנעצרו ברחובותיה של דנציג מיד אחרי פרוץ המלחמה. אוכלוסיית האסירים עלתה ל-6,000 בני אדם בשבועות שלאחר מכן.
בסך הכל כ-110,000 אנשים הועברו למחנה שטוטהוף. עד 1942, רוב האסירים היו פולנים ובהם גם יהודים פולנים מורשה וביאליסטוק. מספר האסירים גדל במידה ניכרת בשנת 1944, כאשר היהודים מהווים את רוב השוהים. הקבוצה הראשונה ובה כ-2,500 אסירים יהודים הגיעה מאושוויץ ביולי 1944. סך הכל 23,566 יהודים (כולל 21,817 נשים) הועברו לשטטהוף מאושוויץ, ועוד 25,053 (כולל 16,123 נשים) ממחנות באזורי הכיבוש במדינות הבלטיות.
גרמנים נשלחו גם הם למחנה, ובו היו ידועים כ"אצולת המחנה". חלקם סוציאל-דמוקרטים או מתנגדי המשטר הנאצי. קבוצה גדולה של פושעים גרמנים גם קיבלו תפקידים של קאפו.
בשנת 1945 הסובייטים ששלטו במחנה ציינו כי 35% מהאסירים היו פולנים, 8% רוסים ו-7% גרמנים (שחלקם היו פולנים אתנים). כאשר הצבא הסובייטי החל לשחרר את אסטוניה הכבושה בידי הנאצים בחודשי יולי ואוגוסט 1944, צוות של מחנה הריכוז קלוגה פינה את רוב האסירים בדרך הים למחנה שטוטהוף.
תולדות המחנה > תנאי המחיה במחנה ועבודות הכפייה

התנאים במחנה היו אכזריים. אסירים רבים מתו במגפת טיפוס ששטפה את המחנה בחורף של 1942 ושוב בשנת 1944. האסירים ששומרי האס.אס הכריעו שהיו חלשים מדי או חולים מדי כדי לעבוד, הומתו בתא הגזים הקטן של המחנה. המתה בגז ציקלון B החלה ביוני 1944. רופאי המחנה המיתו גם כן אסירים חולים או פצועים במרפאה עם זריקות קטלניות. יותר מ-85,000 אנשים מתו במחנה.
הגרמנים השתמשו באסירי שטוטהוף כעובדי כפייה. היו אסירים שעבדו בעסקים בבעלות האס.אס, כמו במפעלים הגרמנים שהיו ממוקמים בסמוך למחנה. אחרים עמלו במפעל הלבנים המקומי, במפעלי תעשייה פרטיים, בחקלאות או בסדנאות של המחנה. בשנת 1944, כשעבודת כפייה של אסירי מחנות הריכוז הפכה לחשובה יותר ויותר בייצור נשק, נבנה בשטוטהוף מפעל מטוסי פוקה וולף. בסופו של דבר, הנאצים הפכו את מחנה שטוטהוף לרשת רחבה של מחנות עבודת כפייה. 105 מחנות משנה של שטוטהוף הוקמו ברחבי צפון ומרכז פולין.
הסופר הליטאי בליס סרוגה (Balys Sruoga), שהיה אסיר בשטוטהוף, כתב רומן בשם "Dievų miškas" ("היער של האלים") המתאר את חיי היומיום של המחנה.
תולדות המחנה > פינוי האסירים ושחרור המחנה

פינוי אסירים ממחנה שטוטהוף החל בינואר 1945. כאשר החל הפינוי הסופי, היו כמעט 50,000 אסירים, רובם יהודים, בתוך המחנה המרכזי. כ-5,000 אסירים ממחנות המשנה של שטוטהוף, רובן נשים, הוצעדו ב"צעדת מוות" לכיוון הים הבלטי. ב-31 בינואר 1945 בלילה הם הגיעו לחוף ונאלצו להיכנס לתוך הים הקפוא ונורו שם מאש מקלעים. שרדו רק 33 אסירים ואסירות. שאר האסירים הוצעדו לכיוון לאונבורג במזרח גרמניה. הם נעצרו עם התקדמות הכוחות הסובייטיים. הגרמנים הכריחו את האסירים ששרדו לחזור בחזרה לשטוטהוף, כשהם צועדים בתנאי החורף הקשים וסופגים יחס אכזרי משומרי האס אס. אלפים מתו במהלך הצעדה.
בסוף אפריל 1945, האסירים הנותרים הוצאו משטוטהוף בדרך הים, שכן המחנה היה מוקף לחלוטין על ידי כוחות סובייטיים. שוב, מאות אסירים נאלצו לרדת לים ונורו שם. מעל 4,000 בני אדם נשלחו על ידי סירה קטנה לגרמניה, חלקם למחנה ריכוז נוינגמה ליד המבורג, וחלקם למחנות לאורך החוף הבלטי. רבים טבעו בדרך. דוברה מלאה באסירים שנשטפה אל החוף בקלינטולם האבן (Klintholm Havn) בדנמרק ב-5 במאי 1945, הצילה 351 אסירים מתוך 370 שהיו עליה.
זמן קצר לפני כניעתה של גרמניה, אסירים אחדים הועברו למאלמה שבשוודיה, ושוחררו. על אומדן מקובל, למעלה מ-25,000 אסירים, נהרגו בעת הפינוי ממחנות שטוטהוף.
כוחות סובייטיים כבשו את שטוטהוף ב-9 במאי 1945, ושחררו כ-100 אסירים שהצליחו להסתתר במהלך פינויו הסופי של המחנה.
לאחר המלחמה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
בשטח המחנה הוקמה אנדרטה ממלכתית פולנית. לאחר המלחמה ובמהלך העשור השני של המאה ה-21 התקיימה סדרת משפטים כנגד בעלי תפקיד במחנה. ביולי 2020 נשפט בגרמניה זקן בן 93, חייל ורמאכט לשעבר בכינוי ברונו ד. ששימש כשומר במחנה בגיל 17. הנאשם הואשם בשותפות לרצח 5,232 אסירים.
לקריאה נוספת

Janina Grabowska, Hermann Kuhn: K.L. Stutthof - Ein historischer Abriss, Edition Temmen, Bremen 1993, ISBN 3861082209
Janina Grabowska: Stutthof - Ein Konzentrationslager vor den Toren Danzigs, Edition Temmen, Bremen 1995, ISBN 3861082675
Verschiedene Autoren: Stutthof - Das Konzentrationslager, Wydawnictwo "Marpress", Danzig 1996, ISBN 8385349537
Hermine Schmidt: Die Gerettete Freude. Eines jungen Menschen Zeit 1925-1945, Potsdam-Babelsberg, 2001, ISBN 3-9807639-0-0 האוטוביוגרפיה של המחברת, אשר נאסרה במחנה ב-5 במאי 1944, מתארת בעמודים 272–365 בפירוט רב את המחנה והתנאים בו.
פרץ אהרון: דכאו ושטוטהוף . בתוך: יהדות ליטא. כרך ד: השואה, 1941-1945. עורך: לייב גורפינקל. תל אביב: איגוד יוצאי ליטא בישראל (תשמ"ד), עמ' 408-415.
הערות שוליים

↑  באותו זמן בשטח גרמניה; כיום בפולין
↑   שנתיים מאסר על תנאי לגרמנייה בת 97 שסייעה לרצח אלפי אסירים במחנה ריכוז, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2022
↑  הסובייטים לא ראו ביהודים "לאום", ולא צוין כמה מתוך האסירים היו יהודים. הדעת נותנת כי רובם
| מחנות ריכוז, עבודה והשמדה במלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| גרמניה | אוהרדרוף • אורניינבורג • ארבייטסדורף • באד זאולגאו • בוכנוואלד • בורגאו • גרמרינג • דורה-מיטלבאו • דכאו • הינצרט • וובלין • זקסנבורג • זקסנהאוזן • טירקהיים • כלא שפנדאו • ליכטנבורג • מלכוב • קאופרינג • קולדיץ • מילדורף • ברלין-מרצאן • נוינגמה • נידרהאגן • פלוסנבירג • קולומביה האוס • ראוונסבריק • ריימסדורף • מחנות המשנה של זקסנהאוזן • מחנות המשנה של דכאו • אלאך • פורטה וסטפליקה • טאוכה |  |
| פולין | אושוויץ • בלז'ץ • חלמנו • טרבלינקה • מיידנק • סוביבור • אושוויץ מונוביץ • בודזין • בלכהמר • גנשובקה • גרוס-רוזן • זאסלאב • טרווניקי • יאבוז'נו • ינובסקה • אלטהאמר • ורשה • פוסטקוב • סקרז'יסקו-קמיינה • פירסטנגרובה • פלאשוב • קונסקובולה• קיטליץ טרייבן • שטוטהוף |  |
| קרואטיה | ג'קובו • גוספיץ' • דניצה • וילה לובוריץ' • טניה • יאסטרברסקו • יאסנובאץ • ידובנו • לובורגראד • גורניה רייקה • קרסטינץ • מטאינה • סטארה גראדישקה • סלאנה • קרושצ'יצה |  |
| צרפת | בון לה רולנד • גירס • דראנסי • ויטל • מבצר רומנוויל • סטפו • נאצוויילר-שטרוטהוף • סן סיפריאן • ריווזאלט • ורנה • מיל • רסבדו • פיטיבייה • קומפיין |  |
| איטליה | פוסולי • פרמונטי די טרזיה • ריזיירה די סן סאבה • ראב • בולצאנו |  |
| אוסטריה | אבנזה • גוזן • מאוטהאוזן • שטרסהוף • גונסקירכן |  |
| בולגריה | גונדה וודה • סומוביט • צ'כלרה |  |
| הולנד | התיאטרון ההולנדי • וסטרבורק • אמרספורט • פוכט |  |
| סרביה | בור • באנייצה • דולאג 183 • טופובסקה שופה • צרווני קרסט • סיימישטה |  |
| ליטא, לטביה ואסטוניה | יונגפרנהוף • סלספילס • קייזרוואלד • ואיווארה • קלוגה • קובנה • קייליס • HPK |  |
| בלארוס, אוקראינה ורוסיה | אקמצ'טקה • סירץ • מאלי טרוסטינץ |  |
| מחוץ לאירופה | ג'אדו • גריאן (ער') • יפרן (ער') • בוקבוק • סידי עזאז • ספקס) • ביזרטה |  |
| אחר | Ostindustrie • אולדרני • טרזיינשטט • מחנה המשפחות (טרזיינשטט) • טרגו ז'יו • חיידרי • סרד • ג'אדו • מכלן • מונופול • מחנות הריכוז הפיניים במזרח קרליה • קישטרצ'ה  |  |
פורטל השואה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303504105171  BnF: cb13509208x (data)  GND: 4311349-7  LCCN: no97029619  SUDOC: 050294709  VIAF: 234293508   WorldCat (עם VIAF): 234293508 
מחנה שטוטהוף
המרכז לעיוור בישראל

| --- | --- |


 פעילות:  סיוע. שיקום ומיצוי זכויות לקהילת העיוורים ולקויי ראייה בישראל
 מקום פעילות:  תל אביב
 מנכ"ל:  זוהר הלוי
 תקופת הפעילות:  1983–הווה (כ־41 שנים)
 https://ibcu.org.il/
המרכז לעיוור בישראל (באנגלית: The Center For The Blind in Israel) הוא ארגון גג המאגד תחתיו את מרבית העמותות והארגונים למען אנשים עם עיוורון ולקויות ראייה במדינת ישראל.
היסטוריה

המרכז נוסד בשנת 1983 על יסוד ארגונים קודמים.
ייעוד

סיוע והכוונת אנשים עם עיוורון ולקויות ראייה בכל תחומי החיים.
הגברת מודעות בקרב הציבור ומקבלי ההחלטות לצורכי קהילת האנשים עם עיוורון ולקויות ראייה במדינת ישראל.
קידום זכויות לציבור האנשים עם עיוורון ולקויות ראייה בישראל, מיצוי זכויות הפרט, סיוע משפטי וכלכלי ומתן שרות לעיוורים ולקויי הראייה.
העמותה משתפת פעולה עם ארגונים שונים למען העלאת המודעות בתחום העיוורון וחייהם של בעלי המוגבלויות בישראל.
הארגונים החברים במרכז לעיוור

המרכז לעיוור בישראל מאגד תחתיו את הארגונים הבאים:
אגודת העיוורים "ששת"
אגודת העיוורים "הגשמה"
עמותת על"ה - העמותה לקידום הסטודנטים העיוורים בישראל
אופק לילדינו - ארגון ארצי של הורים לילדים עם עיוורון ולקות ראייה
אגודת העיוורים הנעזרים בכלבי נחייה בישראל
ראו גם

עיוורים בישראל
הערות שוליים

↑  מחר תונח בנתניה אבן פינה למרכז תרבות ארצי לעיוור, מעריב, 11 במרץ 1964
↑  המרכז לעיוור בישראל (ע"ר), באתר "גיידסטאר ישראל"
↑  "תעצמו את העיניים ותראו": יום המודעות לקהילת אנשים עם עיוורון ולקויות ראיה בישראל, באתר מעריב אונליין, 27 במאי 2024
↑  המרכז לעיוור בישראל, באתר כל זכות
השקעה ESG

השקעות ESG (באנגלית: Environmental, Social, and Governance; בעברית: סביבתי, חברתי וממשלתי) היא צורת השקעה המתחשבת בשורה של שיקולים ערכיים הנוגעים בין היתר לשמירה על הסביבה והחברה, ונמנעת כעיקרון מהשקעה בחברות שחורגות מהעקרונות האלה. השקעה עם שיקולי ESG מזוהה במקרים רבים עם השקעה אחראית ולעיתים קשורה לסוגי השקעות אחרות דוגמת השקעות אימפקט.
באופן כללי, משקיעים בעלי אחריות חברתית מעודדים כללי ממשל תאגידי אשר תומכים בשמירה על איכות הסביבה, הגנה על ציבור הצרכנים, שמירה על זכויות אדם ושמירה על המגוון הביולוגי. חלקם של משקיעים אלו נמנע מלהשקיע במוסדות המעורבים בייצור או הפצה של אלכוהול, מוצרי טבק, הימורים, פורנוגרפיה, אמצעי לחימה ומוצרים צבאיים.
התחומים בהם מתמקדות השקעות אחראיות הם שמירה על הסביבה, צדק חברתי וממשל תאגידי, ובהתאם לכך מכונים באנגלית לעיתים ESG, ראשי תיבות של Environmental, Social, and Governance.
המונח ESG עלה לראשונה בדו"ח משנת 2004 שכותרתו "למי אכפת מי מנצח", שהיה יוזמה משותפת של מוסדות פיננסיים בהזמנת האו"ם. בשני העשורים שלאחר מכן הפכה גישת ה-ESG מיוזמת אחריות חברתית–תאגידית של האו"ם, לתופעה בין לאומית המייצגת, נכון לשנת 2023, יותר מ-30 טריליון דולר של השקעות. על פי חטיבת ה-ESG של בלומברג, נכון ליולי 2021 היקף ההשקעות האחראיות בעולם עומד על כ-35 טריליון דולר.
על אף חדירתה של גישת ה־ESG לקהל הרחב, גישה זו סופגת גם ביקורות שונות. חלק מהביקורות עוסקות בפן הטכני של בעיית איכות נתונים והיעדר סטנדרטיזציה שמקשים על שיפוט ראוי אילו השקעות אכן עומדות ברף של ESG; ביקורות אחרות עוסקות בהיעדר רגולציה מתאימה, קושי להסכים מה נחשב ל"טוב חברתי", וניצול ציני של ה־ESG לצורך גרינווש.
היסטוריה

בעשור השני של המאה ה-21 התגבר בהדרגה השימוש בסיווג השקעות ברוח זו. בשנת 2016 החלה חברת מורנינגסטאר, חברת המידע ודירוג קרנות הנאמנות הגדולה בעולם, לבצע דירוג של אלפי קרנות נאמנות שונות על פי מדדי ה-ESG של החברות שנמצאות בקרן. מחקר שבדק את השפעת הדירוג (הרצמרק וסוסמן, 2019) הראה ממצאים לפיהם יצירת הדירוג של מורנינגסטאר השפיעה באופן משמעותי על העדפתם של משקיעים את החברות בעלי המדד הגבוה יותר, כך למשל, בשנת 2017 העשירון העליון של הקרנות בדירוג גייסו סכום השקעות כפול מזה של העשירון התחתון בדירוג.
בשנת 2018, כשהחלה המגמה להפוך מעט יותר מוכרת, הודיע ראש עיריית ניו יורק, ביל דה בלאזיו, שהעיר תפסיק להשקיע בחברות אנרגיה מזהמות, דוגמת חברות הדלק, ותשקיע את 5 מיליארד הדולרים שהושקעו בכך עד אז, בתחומים אחרים.
בשנת 2019 החלו עקרונות ההשקעות האחראיות להיכנס אל המיינסטרים הכלכלי, כאשר 200 חברות ענק בארצות הברית הכריזו בהודעה משותפת שמעתה לא יתמקדו אך ורק בשורת הרווח, זאת בשונה מהחלטה שעוגנה מאז שנת 1997 לפיה המחויבות העליונה של כל מועצת מנהלים היא לבעלי המניות של החברה. הצהרה זו מצטרפת לעקרונות שגובשו בכנס מדינות ה-G7, העוסקות בצורך לעודד השקעות שיש להן ערך מדיד לסביבה ולחברה. כחלק מהתפתחות התחום, ארגונים שונים הרכיבו מדדים מקבילים למדדי השקעות מוכרים, אולם בהיעדר חברות בעלי מאפיינים מסוימים, למשל, כאלו המעורבות בזיהום סביבה משמעותי.
בשנת 2020 שינה השוק האירופי להשקעות אחריות את ההגדרות הקובעות אילו השקעות נחשבות ל"השקעה אחראית", כדי להוציא מהגדרה זו חברות שניצלו את ההגדרה לצורכי תדמית ומיתוג מבלי לספק די ערך סביבתי/חברתי/מנהלי. שינויי הגדרות אלו גרמו לירידה של למעלה מ-10% משווי ההשקעות המוגדרות כהשקעות אחראיות.
בשנים אלו החלו קרנות וממשלות להפיק גם איגרות חוב המיועדות למימון חברות המתאימות לסטנדרט של השקעות אחראיות. בשנת 2021 הנפיקה בריטניה אג"ח ממשלתי "ירוק" בשווי 10 מיליארד ליש"ט, השווי הגדול ביותר להנפקת אג"ח עד אז. הנפקה זו זכתה לביקוש רב מהרגיל, אף על פי שהתשואה שהוגדרה לה נמוכה מזו של אג"ח ממשלתי בריטי בדרך כלל.
יישומים בכלכלה מודרנית

בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21, השקעות אחראיות הן שוק המתרחב בקצב מהיר מאוד בארצות הברית ובאירופה. סך ההשקעות הפועלות על פי עקרונות של אחריות חברתית וסביבתית נאמד בשנת 2018 כקצת פחות מ-5 מיליארד דולר (לעומת 3.07 בשנת 2010). בסוף שנת 2019 כמחצית מהון ההשקעות שמנוהל על ידי גופים מוסדיים באיחוד האירופי וכרבע מהונם של הגופים המוסדיים בארצות הברית - מנוהלים בהתחשב בעקרונות ההשקעות האחראיות.
מספר מחקרים (באוור ושות', 2005, סטין ושות', 2020, הרצמרק וסוסמן, 2019, פלאג וגרים, 2020 ועוד) שניסו להשוות בין ביצועי התשואות של חברות בעלות דירוג ESG גבוה לבין הממוצע לא מצאו עדויות מובהקות לכאן או לכאן. לצד זאת, המחקרים כן תומכים בהנחה לפיה השקעות בחברות בעלות דירוג ESG הן השקעות עם סיכון נמוך יותר.
יישומים בכלכלה מודרנית > מודלים

יש מספר מודלים מקובלים שלפיהם ניתן ליישם השקעה אחראית:
סינון שלילי – גישת השקעה זו מוציאה מתיק ההשקעות הסטנדרטי חברות מסוימות או תחומים מסוימים שלא עומדים ברף שנקבע. לדוגמה, אם הדגש הוא על מניעת זיהום סביבתי, הוצאת חברות העוסקות בדלקי מאובנים.
סינון חיובי – גישת השקעה המכניסה לתיק ההשקעות רק חברות העומדות ברף מוגדר של מאפיינים, באופן מוחלט או יחסי. לדוגמה, השקעה רק בעשר החברות עם הדירוג הסביבתי הטוב ביותר בתחום האופנה.
הטיית תיק – גישה מתונה יותר בה שומרים על האיזון הרצוי בתיק ההשקעות, מבחינת המשקל של סוגי ההשקעות השונים בתיק, תוך הקפדה על כך שיהיה רוב להשקעות האחראיות בתיק מבלי להפר את האיזון.
השקעה אחראית משולבת – גישה מתונה חלופית בה כחלק משיקולי ההשקעה המקובלים מוודאים שבוחנים בתשומת לב את כדאיות ההשקעה גם של חברות שיש להן דירוג ESG לצד צפי תשואה גבוה.
מעורבות בעלי מניות – כאשר בעלי מניות מפעילים לחץ על חברות בהן הם מושקעים לממש הזדמנויות להגביר את דירוג ה־ESG שלהן, בין היתר בעקבות מתאמים בין מדדי ESG לסוגי ביצועים מסוימים של חברות.
השקעה אקטיביסטית – כאשר משקיע קונה הון בחברה כדי להשפיע על מדיניות החברה, כך שתממש הזדמנויות להגביר את דירוג ה־ESG או אף תחתור ליצור הזדמנויות כאלו.
השקעה בנושא קיימות – השקעה בתחום ספציפי, על כלל החברות העוסקות בו. למשל, פיזור השקעה בין חברות העוסקות בפינוי בר־קיימא של פסולת.
יישומים בכלכלה מודרנית > מודלים > סינון השקעות

על פי אסטרטגיה זו נמנע הגוף מלהשקיע בגופים או חברות המקיימים פעילות בתחומים מסוימים בעייתיים מבחינה האתית, סביבתית או חברתית. למשל, גופים רבים המבצעים השקעות אחראיות מסרבים להשקיע בחברות העוסקות בייצור או הפצה של מוצרי טבק, אמצעי לחימה, פורנוגרפיה ועוד. בעבר הייתה רווחת הגישה כי מניעת השקעה בתחומים מסוימים מסיבות אתיות מניבה רווחים פחותים, ואף עשויה לפגוע בכלכלה. מחקר עדכני מצא כי השקעה מסוג זה דווקא עשויה להניב רווחים העולים על אלו שמניבות "תעשיות החטא" כפי שהוגדרו על ידי עורכי המחקר (פורנוגרפיה, אלכוהול, הימורים, טבק, אמצעי לחימה ונשק גרעיני).
יישומים בכלכלה מודרנית > מודלים > משיכת השקעות

על פי אסטרטגיה זו מבוטלות השקעות קיימות בגופים כאשר השיקול העיקרי לכך הוא השיקול האתי. לאחרונה[דרושה הבהרה] הכריזה קרן הפנסיה של התאגדות המורים של קליפורניה (CalSTRS) על משיכת השקעות מחברות העוסקות בייצור ושיווק טבק, בסך של למעלה מ-237 מיליון דולר.
יישומים בכלכלה מודרנית > מודלים > מעורבות בעלי מניות

אסטרטגיה זו כוללת מעורבות של בעלי המניות בחברה על מנת לעודד שינוי חיובי בהתנהלות התאגידית של החברה. בעזרת שיתוף פעולה של משקיעים שונים, ניתן לנווט את התנהלותה של החברה כך שזו תפיק רווחים גדולים יותר לאורך זמן ובו בזמן תשמור על זכויות העובדים בה, ועל רווחתם של המשקיעים והתושבים הסמוכים למקום פעילותה של החברה.
יישומים בכלכלה מודרנית > מודלים > השקעות חיוביות

על פי אסטרטגיה זו מעודדת ההשקעה בגופים וחברות אשר השפעתם על הסביבה והחברה נתפסת כחיובית. יתרונה של גישה זו טמון בכך שהיא איננה דורשת סלקציה בתיק ההשקעות, ובכך שהיא מאפשרת מתן תמריצים לחברות אשר פועלות לאורך זמן באופן המועיל לחברה ולסביבה.
יישומים בכלכלה מודרנית > גישת גופי הרגולציה

הגישה של השקעות אחראיות התחילה לקבל בהדרגה תמיכה של גופי הרגולציה בישראל במהלך העשור השני של המאה ה-21, בעדיפות לתחום הגילוי והדיווח. בספטמבר 2017 הוציאה דורית סלינגר, שעמדה בראש הרשות לשוק ההון, ביטוח וחסכון, הנחיה הדורשת מהגופים הפנסיוניים לציין אם מדיניות ההשקעה שלהם כוללת אחריות חברתית.
בדצמבר 2020 פרסם המפקח על הבנקים בבנק ישראל הודעה לבנקים ולגופים המפוקחים, אשר הודיעה על הכוונה לגבש מדיניות ניהול סיכונים המתחשבת גם בסיכונים סביבתיים וסיכוני אקלים והשפעתם על הגופים המוסדיים, אולם אינה מתייחסת להשפעתם של הבנקים כגופים מממנים להחמרה או מניעת משבר האקלים.
בפברואר 2021 פרסמה רשות שוק ההון טיוטת תקנות המחייבת את הגופים המוסדיים לקבוע מדיניות השקעה ביחס לשיקולי ESG ולפרסם אותה, וכמו כן מדיניות הנוגעת לניהול סיכונים בתחומים אלה, יחד עם סיכונים טכנולוגיים וסיכוני סייבר.
באפריל 2021 פרסמה הרשות לניירות ערך מסמך הממליץ לחברות הציבוריות לפרסם דיווח בנושאים אלה, אך אינו מחייב אותן.
יישומים בכלכלה מודרנית > גישת גופים שונים בשוק

גופים רבים במגזר השלישי שמו למטרה לקדם גישה זו בהשקעות, כך למשל הצהיר פורום החוסכים לפנסיה בישראל עם הקמתו בשנת 2011 על הכוונה לקדם גישת השקעה אחראית בכספי הפנסיה בישראל. בתחילת 2020 הוקם פורום כסף נקי, קואליציה של ארגוני חברה וסביבה, אשר שם לו למטרה להסיט השקעות מתחומים מזהמים אשר פוגעים באקלים.
בשנת 2017 האוניברסיטה העברית בירושלים הפכה למוסד הישראלי הראשון בישראל שמאמץ מדיניות של השקעה אחראית.
בשנת 2019 פרסם בית ההשקעות פסגות אמנה מנחה להשקעות חברתיות, בניסיון לפעול להסדרת השקעות האימפקט בהיקף רחב יותר. האמנה בין היתר: מבהירה כי השיקול הראשון בבחינת כל השקעה יתמקד בשמירה על הכספים המושקעים תוך שאיפה למקסום התשואה; מציעה סטנדרטיזציה של ציון ESG (ראשי תיבות: סביבה, חברה, מנהל תקין) שתוצמד למידע על אפשרויות ההשקעה ; חתירה לגילוי נאות בהקשר ההשקעות-האחראיות מהגופים שבהם מושקעים הכספים.
בנובמבר 2020 פורום כסף נקי הביא ליצירת "מדד ת"א 125 - אקלים נקי מדלקים פוסיליים", שהוא מקביל לאחד ממדדי ההשקעות המסורתיים, אך ללא חברות המעורבות בהפקתם של דלקי מאובנים.
בדצמבר 2020 הקימה הראל השקעות קרן ייעודית שתשקיע את רוב כספה בהשקעות אחראיות, וכן בית ההשקעות כרמים, המנהל כ-800 מיליון ש"ח, היה הראשון בישראל להכריז שלא ישקיע בחברות העוסקות בשרשרת הייצור של דלקי מאובנים.
פורום כסף נקי העניק את "תו כסף נקי" לארבעה גופים - בית השקעות כרמים, אופק הבנק החברתי, בית השקעות Value^2 ופלטפרמת ההלוואות טריא.
ראו גם

השקעה אחראית
יוספה שוקן

| --- | --- |

 לידה:  27 באוגוסט 1911 באד הרצפלד, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  21 באוגוסט 1958 (בגיל 46) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  לואיזה ורטהיים-וייסברט 
 מקום קבורה:  בית העלמין קריית שאול 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  עברית 
 בן או בת זוג:  שמעון פינקל 
 מספר צאצאים:  2 
 
יוספה שוקן (27 באוגוסט 1911 – 21 באוגוסט 1958) הייתה זמרת סופרן ישראלית. הופיעה באופרה הארצישראלית העממית ובקונצרטים עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית ותזמורת קול ירושלים.
ביוגרפיה

נולדה בג' באלול תרע"א בשם לואיזה ורטהיים-וייסברט בבאד הרצפלד (Bad Hersfeld) שבגרמניה. למדה זִמרה בקונסרבטוריון של פרנקפורט. עלתה לארץ ישראל בשנת 1933.
בשנת 1944 הצטרפה לאופרה הארצישראלית העממית ושיחקה בהצגות "טוסקה", "דן השומר", "נישואי פיגרו", "אאידה", "קוולריה רוסטיקנה", "הנסיך איגור" ואחרות.
בשנת 1951 יצאה למסע הופעות במערב אירופה וסקנדינביה.
זמן קצר לפני פטירתה יצאה למסע הופעות יחד עם בעלה השני, השחקן שמעון פינקל, באירופה, ארצות הברית ודרום אמריקה. עקב מחלה פתאומית נאלצה להפסיק הופעותיה ושבה ארצה.
יוספה שוקן נפטרה בתל אביב בה' באלול 1958 בעקבות מחלתה, ונטמנה בבית העלמין קריית שאול. הותירה את בעלה, השחקן שמעון פינקל, ושתי בנות מנישואיה הקודמים לד"ר יהודה (לאון) שוקן - יהודית והזמרת אולי שוקן-אפרוני, אשר הייתה נשואה לשחקן יהודה אפרוני.
| --- | --- |
: יוספה שוקן מבצעת את Vissi d'arte vissi d'amore 
: לעזרה בהפעלת הקובץ