stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמל רואנדה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  רואנדה 
 תאריך אימוץ:  26 במאי 2003 
 
איגיסקה (סל קלוע מחודד) מסורתי, כפי שמופיע במרכז הסמל
סמל רואנדה עוצב מחדש בשנת 2003 והותאם לצבעי הדגל הלאומי.
המלל, בקינירואנדה (השפה הלאומית), הוא "הרפובליקה של רואנדה" בחלק העליון ו-" איחוד, עבודה, פטריוטיות" בחלק התחתון. הסמל מציג סמלים שבטיים, שבמרכזם סל קלוע בסגנון רואנדי מסורתי, מעל גלגל שיניים מוקפים בקשר מרובה בצבע ירוק.
הסמל הקודם והדגל הלאומי הקודם הוחלפו בגלל הקשר שלהם עם רצח העם ברואנדה.
ראו גם

דגל רואנדה
המנון רואנדה
סכמות גילברט ולינאטי ליוליסס

כריכת המהדורה הראשונה מ-1922
סכמות גילברט ולינאטי ליוליסס הן רשימות שנוצרו על ידי מחבר יוליסס, הסופר ג'יימס ג'ויס, על מנת לסייע לידידיו קרלו לינאטי וסטיוארט גילברט להבין את המבנה והעלילה בספר. לינאטי אף תרגם את הספר לאיטלקית, וגילברט פרסם את הסכמה שלו ב-1930 בספר נפרד. סכמות אלו משמשות עד ימינו חוקרים בניתוח הספר.
ב-21 בספטמבר 1920 שלח ג'ויס ללינאטי מכתב ובו, בנוסף לרשימות שצירף, כתב בין היתר:
...סבורני כי לאור הנפח העצום והסיבוכיות הגדולה אף יותר של הרומן המפלצתי המקולל שלי, עדיף לשלוח לו סוג של סיכום - מפתח - שלד - סכמה (לשימוש ביתי בלבד)... הכנסתי רק מילות מפתח בסכמה שלי, אך אני חושב שתבין זאת... זהו גם סוג של אנציקלופדיה.
סכמת גילברט ליוליסס נוצרה בשנת  1921, ופורסמה על ידו בשנת 1930. הסכמה של גילברט כוללת תיאור פרטני של כל פרק, ובכלל זה שמו המקביל לאודיסאה (שמות הפרקים לא נכללו בספר המקורי), זמן התרחשות, צבע, סמל, מדע או אמנות קשורים,  טכניקת כתיבה, איבר, סמלים ותיאור הסצנה.
סכמת לינאטי מקיפה מעט יותר וכוללת גם דמויות מקבילות מהמיתולוגיה היוונית ומשמעות.
בסכמה של לינאטי חסר תיאור מפורט של שלושת הפרקים האחרונים משום שהם היו בשלבי כתיבה ראשוניים באותה עת.
סכמת גילברט

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סכמת גילברט > טלמאכיה

| שם הפרק | זמן | סצנה | צבע | מדע / אמנות | איבר בגוף | סמל (על פי גילברט) | טכניקת כתיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| טלמכוס | 8 בבוקר | "המגדל" | זהב / לבן | תאולוגיה | אין | יורש | נראטיב (צעיר) |
| נסטור | 10:00 | "בית הספר" | חום | היסטוריה | אין | סוס | קטכיזם (אישי) |
| פרוטאוס | 11:00 | "החוף" | כחול (לינאטי)   או ירוק | פילולוגיה | אין | גאות | מונולוג (גבר) |
סכמת גילברט > אודיסיאה

| שם הפרק | זמן | סצנה | צבע | מדע / אמנות | איבר בגוף | סמל (על פי גילברט) | טכניקת כתיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קליפסו | 8 - 9 | "הבית" | כתום | כלכלה | כליות | נימפה |  |
| אוכלי הלוטוס | 9 - 10 | "בית המרחץ" |  | כימיה/בוטניקה | איבר המין | אוכריסטיה |  |
| האדס | 11 - 12 | "בית הקברות" | שחור-לבן | דת | לב | קברן |  |
| אאולוס | 12 - 1 | "העיתון" | אדום | רטוריקה | ריאות | עורך |  |
| לסטריגונים | 13 - 14 | "הארוחה" |  | ארכיטקטורה | ושט | איש-חוק |  |
| סקילה  וכריבדיס | 14 - 15 | "הספרייה" |  | ספרות | מוח | סטרטפורד/לונדון |  |
| הסלעים הנודדים | 15 - 16 | "הרחובות" |  | מכניקה | דם | אזרחים |  |
| הסירנות | 16 - 17 | "חדר הקונצרטים" |  | מוזיקה | אוזן | מוזגות |  |
| הקיקלופים | 17 - 18 | "הטברנה" |  | כירורגיה | שרירים | פניאנים (אנ') |  |
| נאוסיקה | 20 - 21 | "הסלעים" | כחול-אפור (גילברט) | ציור | אוזן, אף | בתולה |  |
| שורי השמש | 22 - 23 | "בית החולים" | לבן | פיזיקה/רפואה | רחם | אימהות |  |
| קירקי | 23 - 24 | "בית הבושת" | סגול | מחול | שלד | יצאנית |  |
סכמת גילברט > השיבה הביתה

| שם הפרק | זמן | סצנה | צבע | מדע / אמנות | איבר בגוף | סמל (על פי גילברט) | טכניקת כתיבה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אמאוס | 12 - 1  (לילה) | "בית המחסה" | אין | ניווט | עצבים | מלחים |  |
| איתקה | 1 עד 2 (לילה) | "הבית" |  | מדע | שלד | שביטים |  |
| פנלופי |  \infty  | "המיטה" |  |  | בשר | ארץ |  |
ראו גם

סכמת לינאטי ליוליסס
הערות שוליים

↑  James Joyce, Selected Letters, ed. Richard Ellmann (London: Faber and Faber, 1975), p. 271
| יוליסס מאת ג'יימס ג'ויס |
| --- | --- | --- |
| דמויות | לאופולד בלום • מולי בלום • סטיבן דדאלוס | יוליסס, המהדורה העברית |
| אתרים | מגדל מרטלו בחוף סנדיקוב • בית הקברות גלאסנווין • הספרייה הלאומית של אירלנד | יוליסס, המהדורה העברית |
| ניתוחים וערכים מורחבים | יוליסס - מבנה הספר והעלילה • סכמות גילברט ולינאטי ליוליסס • סכמת לינאטי ליוליסס | יוליסס, המהדורה העברית |
| מעורבים | אוליבר סנט ג'ון גוגארטי • ג'ורג' ויליאם ראסל • פרנק באדג'ן • סילביה ביץ' • הארייט שו ויבר | יוליסס, המהדורה העברית |
| שונות | בלומסדיי • ארצות הברית נגד ספר בשם יוליסס • המונולוג של מולי בלום | יוליסס, המהדורה העברית |
סמל רונה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  רונה 
 תאריך אימוץ:  1562
 התקנים
 מגן:  שלושה דגי בקלה
 פרטים נוספים
 שימוש:  סמל רונה, שלט אצולה
 
סמל רונה משמש מאז 1562 את היישוב רונה, שמהווה את המרכז המנהלי ונתיב הכניסה הימי העיקרי לאי בורנהולם הדני.
הסמל הוענק לרונה רשמית על ידי מלך דנמרק בשנת 1562. עם זאת, במסמך המציין את מעמד קביעת הסמל משנת 1562, מצוין כי הוא למעשה אושרר, כלומר מקורותיו קדומים יותר.
הסמל כולל שלושה דגי בקלה הניצבים אחד מעל השני בטור, ומסמלים את חשיבות ענף הדיג לכלכלת העיר.
חותמת משנת 1584 שנמצאה מראה את הקדוש המגן של הדייגים - הקדוש ניקולס (על שמו הוקמה גם הכנסייה המרכזית ברונה) - מאחורי מגן עליו חרוט סמל העיר.
סמל רונה מופיע על חותמת משנת 1584, תומך בו הקדוש ניקולס
איור של סמל רונה, בידי אנדרס תיסט (אנ') (דנ'), לא מאוחר מ-1893–1894
הערות שוליים

1 2  Rønne - Rønne våben / Coat of arms (crest) of Rønne, Heraldry Wiki (באנגלית)
סמל רובע וונדסוורת'

סמל רובע וונדסוורת'
סמל רובע וונדסוורת', מסמל את רובע וונדסוורת', המצוי בדרום מערב העיר לונדון.
תיאור הסמל

מקורו של הסמל בהקמת הרובע בשנת 1965. הסמל מורכב משילוב של סמל הרובע המטרופוליני של בטרסי וסמל הרובע המטרופוליני של וונדסוורת' שאוחדו לצורך הקמת הרובע.
במרכז המגן מופיע לוח שחמט בצבעים צהוב וכחול - צבעיו של ויליאם דה ווארן, הרוזן הראשון של סארי (שקיבל את תואר האבירים שלו מויליאם רופוס). במרכז כל ריבוע צהוב מופיעה דמעה כחולה המסמלת את סיבלי ההוגנוטים הצרפתים אשר התיישבו בוונדסוורת' בשנת 1685.
על ציצת הסמל מתוארת ספינה המסמלת את נהר הוונדל החוצה את הרובע (ועל שמו קרוי הרובע). ארבעת המגינים וארבעת המשוטים של הספינה מייצגים את ארבעת מחוזות הרובע: בטרסי, פאטני, טוטינג ווונדסוורת'.
למגן האבירים שני תומכים: היונה שבסמל מקורה בסמל האבירים של בטרסי, והדרקון השחור מקורו בסמל האבירים של וונדסוורת', וכן מסמל את הקרבה לסיטי (אותה הוא מסמל).
בתחתית הסמל מופיע מוטו הרובע: We Serve (באנגלית: אנו משרתים).
סכמת פתית השלג

סכמת פתית השלג (Snowflake Schema) היא וריאציה של סכמת כוכב (Star schema), בה מתבצעת נורמליזציה של טבלאות הממדים.
במדעי המחשב, סכמת פתיתי שלג היא מבנה לוגי של טבלאות מסד נתונים (Database) רב ממדי שייצוגו במודל ישויות קשרים (Entity Relationship Data Model) דומה בצורתו לפתית שלג. סכמת פתיתי שלג מיוצגת על ידי טבלאות עובדות (Fact Tables) שנמצאות במרכז מסד הנתונים ומקושרות לממדים רבים (Dimensions).
סכמת פתיתי שלג דומה לסכמת כוכב (Star Schema), אולם בסכמת פתיתי שלג הממדים מנורמלים למספר טבלאות מקושרות בעוד שבסכמת הכוכב כל מימד מיוצג על ידי טבלה מנורמלת אחת בלבד. המבנה המורכב של פתית שלג נוצר כאשר הממדים של סכמת פתיתי שלג מסתעפים במידה ניכרת, כתוצאה מריבוי רמות קשר, כלומר כאשר לטבלאות הבנים ישנן טבלאות אב רבות. מורכבות המבנה של סכמת פתיתי שלג עולה כאשר ממדי הסכמה מורחבים על ידי קשרים מסדר גבוה וריבוי טבלאות אב לכל טבלה (מזלג דרכים). אפקט "פתית השלג" משפיע על טבלאות הממדים בלבד ואינו נוגע לטבלת העובדות.
שימושים נפוצים

סכמות כוכב ופתית השלג נפוצות בעיקר במחסני נתונים ממדיים (Data Warehouses) ובמרכולי נתונים (Data Marts) בהם מהירות שליפת המידע חשובה יותר מיעילות ביצוע מניפולציות על המידע. מכיוון שכך, הטבלאות בסכמות אלו אינן מנורמלות לסדר גבוה ולרוב מנורמלות עד לרמת נורמליזציה 3NF או נמוכה ממנה.
ההחלטה האם ליישם סכמת כוכב או סכמת פתית שלג אמורה לכלול את היתרונות היחסיים של פלטפורמת מסד הנתונים הנדונה וכן את כלי השאילתות (Query Tool) בו יש כוונה להשתמש. יש להעדיף את סכמת הכוכב כאשר כלי השאילתות חושף למשתמשים את המבנה הטבלאי שבבסיס המערכת, ובסביבה בה רוב השאילתות הן פשוטות באופיין. סכמות פתית שלג עדיפות בדרך כלל כאשר משתמשים בכלי שאילתות מתוחכם יותר היוצר שכבת אבסטרקציה (Abstraction Layer) בין המשתמשים למבנה הטבלאי הגולמי ועבור סביבה בה קיימות שאילתות מרובות המכילות קריטריונים מסובכים.
נרמול מידע ואחסון

נרמול היא פעולה המפצלת את המידע כדי למנוע יתירות (כפילות מידע) על ידי הזזת קבוצות נתונים החוזרות על עצמן לעיתים תכופות לטבלאות חדשות. פעולת הנרמול נוטה להגדיל את מספר הטבלאות אותן יש לשלב לצורך ביצוע שאילתה נתונה מחד, ומאידך מצמצמת את המקום הנדרש לשמירת הנתונים וכן את מספר המקומות שבהם יש לעדכן את הנתונים כאשר אלו משתנים.
מהיבט של נפח אחסון (Computer Data Storage), טבלאות הממדים הן לרוב קטנות בהשוואה לטבלאות העובדות. תכונה זו לרוב מבטלת את היתרונות הנוגעים לנפח אחסון כאשר בונים אותן על פי סכמת פתיתי שלג, בהשוואה לבנייתן על פי סכמת הכוכב.
חלק ממפתחי בסיסי הנתונים יוצרים שילוב שיש בו פשרה בין סכמת הכוכב לבין סכמת פתית שלג. זו כוללת יצירת סכמת פתית שלג כשכבה חבויה ועל גביה יצירת תשקיפים (Views), בהם מבוצעים הרבה מהאיחודים (Joins) הדרושים כדי לדמות סכמת כוכב. גישה זו משלבת את יתרונות האחסון המושגים דרך נרמול של ממדים של סכמת פתיתי שלג יחד עם פשטות ביצוע השאילתות של סכמת הכוכב. חסרונות הגישה נובעים מהדרישה כי השרת (Server) יבצע את פעולות האיחוד בשכבה התחתונה, דבר אשר עלול לפגוע בביצועים כאשר מריצים שאילתות כמו גם לביצוע אחודים מיותרים לטבלאות שאינן נדרשות לביצוע השאילתות.
יתרונות השימוש בסכמת פתית שלג

חלק מכלי מידול OLAP לבסיסי נתונים רב ממדיים המשתמשים במרכולי נתונים כמקורות נתונים עובדים באופן מיטבי עבור סכמות פתיתי שלג.
אם מימד כלשהו דליל במיוחד (כלומר ברוב הערכים האפשריים במימד אין נתונים) או שלמימד כלשהו ישנה רשימה ארוכה של שדות אשר ניתנים לשימוש בשאילתה, טבלת המימד עשויה לאכלס אחוז ניכר ממסד הנתונים ושימוש בסכמת פתית שלג עשוי להועיל.
לעיתים, נוסף למסד נתונים, המכיל טרנזקציות, תשקיף (View) רב ממדי (המכיל נתונים ממספר ממדים) הנועד לייצור דוחות. בסכמת פתית שלג, הטבלאות הדרושות לצורך הפקת דוח זה יהיו קיימות, ועל פי רוב מנורמלות, ולכן סכמת פתית שלג עדיפה במקרה זה.
סכמת פתית שלג עשויה לשקף את האופן בו משתמשים חושבים על הנתונים. משתמשים עשויים להעדיף ליצור שאילתות באמצעות סכמת כוכב במקרים מסוימים, אם כי אין הכרח שעובדה זו תשפיע על המבנה האמיתי של מסד הנתונים.
חלק מהדוחות העסקיים, כגון מציאת מאפייני צריכה וקניה של לקוחות השמורים במסד הנתונים, תחת קריטריונים מסובכים, אינם ניתנים לביצוע בכלים סטנדרטיים כאשר מסד הנתונים מעוצב בסכמת כוכב. לעיתים יש לנרמל את טבלאות המימד (כלומר לעבור לסכמת פתית שלג) על מנת לאפשר יצירת שאילתות פשוטות להפקת דוחות אלו.
דוגמאות

הסכמה המופיעה משמאל כמו גם שאילתת הדוגמה הן גרסת פתית שלג של הגרסה המופיעה בערך סכמת כוכב.
ניתן לראות כי השאילתה בגרסת סכמת פתית שלג דורשת איחודים רבים יותר לשם ביצוע שאילתה, אפילו פשוטה. עם זאת, היתרון בשימוש בסכמת פתית שלג בדוגמה זו הוא הקטנת נפח האחסון הנדרש כתוצאה ממניעת כפילויות רבות בטבלאות הממדים.
SELECT
 B.Brand,
 G.Country,
 SUM(F.Units_Sold)
FROM Fact_Sales F
INNER JOIN Dim_Date D ON F.Date_Id = D.Id
INNER JOIN Dim_Store S ON F.Store_Id = S.Id
INNER JOIN Dim_Geography G ON S.Geography_Id = G.Id
INNER JOIN Dim_Product P ON F.Product_Id = P.Id
INNER JOIN Dim_Brand B ON P.Brand_Id = B.Id
INNER JOIN Dim_Product_Category C ON P.Product_Category_Id = C.Id
WHERE
 D.Year = 1997 AND
 C.Product_Category = 'tv'
GROUP BY
 B.Brand,
 G.Country
ראו גם

סכמת כוכב
מחסן נתונים
OLAP
מרכול נתונים
לקריאה נוספת

Anahory, S.; D. Murray. Data Warehousing in the Real World: A Practical Guide for Building Decision Support Systems. Addison Wesley Professional.
Kimball, Ralph (1996). The Data Warehousing Toolkit. John Wiley.
דוגמה להפעלת שאילתה על סכמת פתית שלג
אנדרטת נורמנדי הבריטית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה להנצחת מלחמת העולם השנייה 
 על שם:  חללי חיל המשלוח הבריטי לאירופה, שנפלו במערכה בנורמנדי במלחמת העולם השנייה
 מיקום:  ור-סור-מר 
 מדינה:  צרפת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2019–2021 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  6 ביוני 2021 
 אדריכל:  ליאם או'קונור
 קואורדינטות:  49°20′19″N 0°32′16″W﻿ / ﻿49.33851°N 0.53772°W﻿ / 49.33851; -0.53772
 אתר רשמי
 he
 
אנדרטת נורמנדי הבריטית היא אנדרטה בצרפת, הניצבת בסמוך לחופי הפלישה לנורמנדי במלחמת העולם השנייה. האנדרטה מנציחה את שמות כל החיילים תחת פיקוד בריטי, שנפלו במהלך שלושת חודשי המערכה בנורמנדי – 22,442 במספר, שמוצאם מ-30 אומות שונות. היא נחנכה בשנת 2021.
הקמת האנדרטה

לאחר מלחמת העולם השנייה הוקמו בנורמנדי אנדרטאות רבות למערכה ולנופלים בה, אך באף אחת מהן לא הונצחו כל שמות החללים בה שלחמו תחת פיקוד בריטי. בשנת 2015 נהגה הרעיון להקים אנדרטה שכזו והוקמה קרן (Normandy Memorial Trust) להגשמתו. פטרון הקרן הוא צ'ארלס, נסיך ויילס.
האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל הבריטי ליאם או'קונור (Liam O'Connor), שתכנן גם את אנדרטת הכוחות המזוינים הניצבת בארבורטום הזיכרון הלאומי בסטפורדשייר שבבריטניה. פסל הזיכרון הניצב באנדרטה עוצב על ידי דייוויד ויליאמס-אליס (David Williams-Ellis). עלות רכישת הקרקע והקמת האנדרטה הגיעה לסכום של 30 מיליון לירות בריטיות. ממשלת בריטניה העמידה 2/3 מן הסכום, והיתר גויס מתרומות פרטיות. בניית האנדרטה החלה בשנת 2019, לאחר הצבת פסל הזיכרון וקיום טקס במעמד ראש-ממשלת בריטניה תרזה מיי ונשיא צרפת עמנואל מקרון. היא הושלמה כשנתיים לאחר מכן. לבניית האנדרטה שימשו כ-4,000 טון אבן.
בשל מגפת הקורונה נחנכה האנדרטה בטקס מצומצם משתתפים, שנערך ב-6 ביוני 2021, יום השנה ה-77 לתחילת המערכה בנורמנדי. הוא נערך במעמד שרת הכוחות המזוינים של צרפת, פלורנס פרלי ושגריר בריטניה בצרפת, אדוארד לוולין (Edward Llewellyn). קהל רב ובתוכו ותיקי המערכה צפה בשידור הטקס בארבוריטום הזיכרון הלאומי שבבריטניה. הטקס נחתם במטס הצדעה מעל האנדרטה של צוות החיצים האדומים הבריטי.
האנדרטה

האנדרטה ניצבת ממערב לכפר ור-סור-מר (אנ'), כ-700 מטר מדרום לקו החוף, בגזרת חוף הנחיתה גולד. מאתר האנדרטה נשקף מראה השרידים בים של נמל מאלברי המלאכותי, שהוקם במהלך המערכה לשם העברת אספקה לכוחות הלוחמים.
האנדרטה היא מתחם מלבני נטוע דשא, ששבילים עוברים בו בתבנית קווי דגל היוניון ג'ק. במרכז המתחם, ברחבה מרוצפת, ניצב כן זיכרון ועליו זר עלי דפנה מפוסל באבן, ומשני עברי הרחבה נישאים על גבי תרנים דגלי בריטניה וצרפת. מצפון לרחבה זו ניצבת חצר מרוצפת בצורת האות ח', המוקפת חומת אבן. חלקה הפתוח של החצר פונה כלפי צפון. מול מרכז החצר, בשולי מתחם האנדרטה, ניצב על גבי כן פסל ארד בקנה מידה מוגדל של שלושה חיילים בריטים המסתערים דרומה, אל תוך היבשת. עברו הדרומי של הכותל המרכזי של החצר נושא כתובות זיכרון, ואילו הקירות הפנימיים בחצר נושאים את שמות החללים שנפלו ביום הפלישה, 6 ביוני 1944 – 1,746 במספר. שמות החללים שנפלו לאחר יום הפלישה ועד 31 באוגוסט חרותים בסדר כרונולוגי של ימי המערכה על גבי 160 עמודי אבן, המוצבים לאורך שבילים בהיקפו של מתחם האנדרטה. השבילים ההיקפיים מתלכדים בחצר הכבוד הצפונית. העמודים נושאים על גביהם שבכות עץ. שמות החללים שנפלו בכל אחד מן הימים נחרתו על גבי עמודי הזיכרון לפי סדר הזרועות שאליהן השתייכו – הצי, הצבא, חיל האוויר וסוכני מנהלת המבצעים המיוחדים.
בשוליו המערביים של מתחם החצר ניצבת אנדרטה לזכר כ-20 אלף האזרחים הצרפתים, שנהרגו במהלך חודשי המערכה בנורמנדי.
מדרום מזרח למתחם האנדרטה הוקמו חנייה ואזור שירות, ששביל מוליך מהם אל האנדרטה.
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי
 מיקום:  הר הרצל, ירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1973
 תאריך פתיחה רשמי:  1973 
 יוצר:  אשר חירם
 קואורדינטות:  31°46′31.18″N 35°10′51.53″E﻿ / ﻿31.7753278°N 35.1809806°E﻿ / 31.7753278; 35.1809806
  (למפת ירושלים מוגדלת) אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה (למפת ירושלים רגילה) אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה (למפת הרי ירושלים רגילה) אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה (למפת הרי ירושלים מוגדלת) אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה 
 
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי, וחלקם לחמו במסגרת הבריגדה היהודית (החי"ל), נפלו בחוץ לארץ ולא נקברו בארץ. האנדרטה ניצבת בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.
האנדרטה ממוקמת סביב רחבה גדולה שאותה תוחמים קירות מאבן ירושלמית שהובאו ממחצבות הקסטל. בצִדה האחד מצוי לוח שיש לבן ועליו חקוקה הכתובת: "גלעֵד למתנדבי היישוב העברי במלחמת העולם השנייה, שנפלו בנכר ולא נקברו בישראל", לידו חקוקות מילותיו של הנביא ישעיהו: ”הִנְנִי שְׁלָחֵנִי” (ישעיהו ו ח). בצִדה השני של האנדרטה מצוי לוח שיש שחור שעליו חקוקים שמותיהם של 572 החללים לפי יחידותיהם בצבא הבריטי "כולל סמלי היחידות הצבאיות": "החטיבה היהודית הלוחמת (החי"ל), הרגימנט הארץ ישראלי, חיל ההנדסה הבריטי, חיל התובלה הבריטי, חיל החפרים הבריטי, חיל התותחנים הבריטי, חיל האוויר הבריטי, חיל הים הבריטי, חיל החימוש הבריטי, חיל הציוד הבריטי, חילה קשר הבריטי, חיל הנשים הבריטי, חיל הרפואה הבריטי, חיל המודיעין הבריטי, חיל הצנחנים הבריטי, ויחידות פשיטה (קומנדו) בריטיות. מעל האנדרטה ומעל לוחות השיש מצויה אבן גדולה ובתוכה מצוי פתח בצורת מגן דוד. בכניסה אל האנדרטה מצויה אבן ועליה מצוירת יד האוחזת חרב ולצידה מגן דוד ומעליו חקוקה המילה "נזכור".
באנדרטה מונצחים גם חללים מעטים, ששירתו בצבאות אחרים של בעלות הברית.
האנדרטה הוקמה בשנת 1973. היא תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן הר הרצל ואנדרטאות נוספות. בשנת 1980 נוספו לה לוחות הזיכרון ועליהם שמות הנופלים.
ראו גם

התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
אנדרטת המתנדבים העברים ליחידות הצבא הבריטי במלחמות העולם
היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה
מתנדבי היישוב בחיל החפרים
הערות שוליים

↑  לדוגמה: נח לוין-אפשטיין ואהרן גרושקביץ.
סטארה נובה ואניה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  חמאם, חורבות 
 מיקום:  סקופיה 
 מדינה:  מקדוניה הצפונית 
 קואורדינטות:  42°00′00″N 21°26′29″E﻿ / ﻿42.000077777778°N 21.441302777778°E﻿ / 42.000077777778; 21.441302777778
  (למפת סקופיה מוגדלת) סטארה נובה ואניה(למפת סקופיה רגילה) סטארה נובה ואניה
 
סטארה נובה ואניה (במקדונית: Стара нова бања), המוכר גם בשם חמאם אסקי-יאני (במקדונית: Ески-јени амамот), הוא חמאם טורקי שנמצא בבזאר הישן בסקופיה, ליד אוניברסיטת סקופיה, מסגד סולטאן-מוראטובה ומגדל השעון.
היסטוריה

החמאם נבנה במהלך המאה ה-15 או ה-16. ברעידת האדמה של 1963, החלק הקדמי של החמאם נהרס. כיום, הריסות החמאם משמש כאנדרטה תרבותית במקדוניה הצפונית.
ארכיטקטורה

ידוע שהחמאם היה די גדול והשתייך לקבוצת החמאמים הבודדים שנבנו על ידי האימפריה העות'מאנית. במראהו המקורי, הייתה למבנה כיפה גדולה, המונחת מעל גג מתומן, שבנוי מלבנים. בראש הכיפה, היה מגדלור ששימש להארת חדר ההלבשה, שהואר גם דרך החלונות שהוצבו בחזית הדרומית והמערבית של החדר. באמצע הבניין, הייתה מזרקה. משרידי הקירות, ניתן לראות שהמבנה היה מעוטר נטיפים.
ראו גם

הבזאר הישן (סקופיה)
חמאם דאוט-פאשין
חמאם צ'יפטה
חמאם גולצ'ילר
הערות שוליים

1 2 3  Амам „Стара нова бања“(הקישור אינו פעיל, August 2021), Скопско наследство.
1 2  Стара-нова бања | Центар за етнолошки истражувања и применета антропологија, ceipa.pmf.ukim.mk (ארכיון)
סטארה מוראביצה

| --- | --- |
הכנסייה הקלוויניסטית בכפר (2006)
הכנסייה הקלוויניסטית בכפר (2006)
 מדינה:  סרביה סרביה
 פרובינציה:   וויבודינה
 מחוז:  באצ'קה הצפוני
 תאריך ייסוד:  1786
 שטח:  88.3 קמ"ר
 גובה:  114 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  5,051 (2011)
  ‑ צפיפות:  64 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  45°52′05″N 19°27′35″E﻿ / ﻿45.86806°N 19.45972°E﻿ / 45.86806; 19.45972
 אזור זמן:  UTC +1
 https://staramoravicaserbia.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת סרביה מוגדלת) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי סטארה מוראביצה(למפת סרביה רגילה) בלגרד נובי סאד  ניש קראגויבאץ זרניאנין פנצ'בו צ'אצ'אק נובי פאזאר  קראלייבו קוסובו רומניה בולגריה מקדוניה הצפונית  אלבניה מונטנגרו בוסניה והרצג.  קרואט. הונגריה הים האדריאטי סטארה מוראביצה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סְטָארָה מוֹרָאבִיצָה (בסרבית קירילית: Стара Моравица, בסרבית בכתב לטיני: Stara Moravica) הוא כפר בסרביה השוכן במחוז באצ'קה הצפוני אשר בפרובינציית וויבודינה.
היסטוריה

יישוב התקיים במקום מימי הביניים והוא חרב מספר פעמים במהלך קרבות אזוריים. בראשית המאה ה-18 ננטש לאחר המלחמות בין ממלכת הבסבורג לבין האימפריה העות'מאנית. חידוש ההתיישבות במקום והקמתו של הכפר המודרני מתוארך ל-1786 עת התיישבו במקום 334 משפחות הונגריות. במהלך מהפכת 1848 בהונגריה התחוללו קרבות בכפר וחלקים נכבדים ממנו חרבו. הכפר שוקם ועבר בהמשך לחזקת האימפריה האוסטרו-הונגרית עד לאחר מלחמת העולם הראשונה עת עבר לידי ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים אשר שינתה את שמה בהמשך לממלכת יוגוסלביה.
ב-6 באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה תקפה גרמניה הנאצית את יוגוסלביה והכניעה אותה תוך ימים אחדים. ב-12 באפריל נמסר אזור באצ'קה ובכלל זה הכפר סטארה מוראביצה לחזקת הונגריה. ב-22 באוקטובר 1944 שוחרר הכפר על ידי הצבא האדום ולאחר המלחמה נכלל בשטחי הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. לאחר פירוק יוגוסלביה עבר האזור לחזקת סרביה.
הקהילה היהודית

מקצת מ-334 המשפחות שהיגרו ב-1786 מהמרחב ההונגרי והקימו את הכפר המודרני היו ממוצא יהודי. המשפחות הראשונות כללו רופאים אזרחיים וצבאיים וסוחרים. ב-1812 התגוררו בכפר 30 יהודים. בית הכנסת הראשון נחנך ב-1850 ובית העלמין בסמוך למועד זה. ב-1850 מנתה הקהילה 204 נפשות. בביתו של רב הקהילה הוקם בית ספר קהילתי ובית מדרש ובו למדו כ-40 תלמידים. בית הספר תוקצב בכמחצית מתקציבה של הקהילה. ב-1880 התגוררו בסטארה מוראביצה 235 יהודים. ב-1896 הוקם מבנה חדש לבית הכנסת. ב-1900 התגוררו בכפר 153 יהודים, שהיוו 2.26 אחוזים מכלל האוכלוסייה. מ-1880 ועד 1923 עמד בראש הקהילה יוסף אונגאר.
במהלך מלחמת העולם הראשונה ולאחריה חלה ירידה משמעותית במספר בני הקהילה. ב-1931 נמנו בכפר 78 יהודים ובפרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בסטארה מוראביצה 38 יהודים. חלק מבני הקהילה הוצאו להורג על ידי ההונגרים. חלקם נשלחו לעבודות כפייה בחזית המזרחית, הועסקו שם בפינוי שדות מוקשים ונהרגו. שאר תושבי הכפר גורשו למחנות ההשמדה במקביל להשמדת יהודי הונגריה ואיש לא ניצל. ב-1963 נהרס מבנה בית הכנסת על ידי השלטונות המקומיים. נכון ל-2001 עמד בית העלמין היהודי על תילו. בית העלמין שכן בשטח פתוח לא מגודר, רווי בצמחייה עבותה ולא היה מתוחזק. בשנה זו גם תועד בכפר בית רב הקהילה ובו בית הספר היהודי שפעל במקום.
הערות שוליים

↑  , מפקד האוכלוסין בסרביה (2011), באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בסרביה, אוחזר ב-2 ביוני 2018 (בסרבית).
↑  היסטוריה של סטארה מוראביצה, באתר vajdasag.rs (בהונגרית).
↑  צילום בית הכנסת החדש שהוקם ב-1896, באתר המרכז לאמנות יהודית.
↑  "סטארה מוראביצה", באתר JewishGen (באנגלית).
↑  הקהילה היהודית בסטארה מוראביצה, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 236.
↑  קהילת סטארה מוראביצה, באתר International Jewish Cemetery Project (באנגלית).
↑  אתרי מורשת יהודית בסרביה, באתר jewish-heritage-europe.eu (באנגלית).
↑  תמונת בית העלמין (2001), באתר המרכז לאמנות יהודית.
↑  תמונת בית הרב ובית הספר היהודי (2001), באתר המרכז לאמנות יהודית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009841966505171  GND: 7842549-9
סטארוגארד גדנסקי

סטארוגארד גדנסקי (בפולנית: Starogard Gdański, בגרמנית: Preußisch Stargard) היא עיר בצפון פולין, בפרובינציית פומרניה. העיר יושבת על גדות נהר וייז'יצה (Wierzyca) בחבל פומרניה, מונה כ-48,168 אלף תושבים ומכונה המעוז הישן.
העיר ממוקמת במרחק של 40 ק"מ מדרום לעיר גדנסק, 69 ק"מ מהעיר שווייצ'ה, 21 ק"מ מהעיר טצ'ב (Tczew) ו-67 ק"מ צפונית מזרחית לחויניצה (Chojnice).
היסטוריה

עדויות ארכאולוגיות שנערכו באזור מצביעות על שרידים של התנחלות נאוליתית שהייתה באזור לפני כחמשת אלפים שנים.
סטארוגארד גדנסקי הפכה לעיר בשנת 1198 לאחר שהדוכס של פומרניה, גז'ימיסלב השני, הקים התיישבות עבור ההוספיטלרים.
למרות שהוקמה בשנת 1198, היא הוכרזה רשמית כעיר עצמאית רק בשנת 1227 לאחר שדוכסות פומרניה שהייתה תחת השלטון פולני השיגה את עצמאותה.
בתחילת המאה ה-14 פרצו עימותים צבאיים בין הנסיכויות פומרניה, בוהמיה וברנדנבורג השוכנות ממערב לאזור הבלטי. הטבטונים ניצלו את ההזדמנות ובשנת 1308 השתלטו על דנציג לאחר מצור, וטבחו בתושבים.
בשנת 1348, במסגרת חוק קולם (Prawo chełmińskie) קיבלה סטארוגארד גדנסקי הכרה מחודשת במעמדה כעיר.
בתאריך 31 במרץ 1440 הפכה סטארוגארד גדנסקי לחברה בקונפדרציה הפרוסית ולקחה חלק בהתקוממות נגד המסדר הטבטוני דבר שהוביל למלחמת שלוש עשרה השנים (1454–1466) שהסתיימה בחתימה על הסכם טורון השני שבו המסדר הטבטוני העביר את השליטה על פרוסיה המערבית לידי מלך פולין. סטארוגארד גדנסקי הפכה לישות אוטונומית תחת חסותה של ממלכת פולין.
בתקופת החלוקה ובין שתי מלחמות העולם, היו תושבי העיר לנדבך חשוב בהתנגדות לרפובליקה הפולנית השנייה.
היסטוריה > מלחמת העולם ה-2

בין השנים 1939–1945, לאחר הפלישה הגרמנית לפולין, נכבשה העיר, סופחה לגרמניה הנאצית והפכה לחלק ממחוז דנציג (Regierungsbezirk Danzig).
בחודש ספטמבר 1939, החלו הגרמנים לבצע הוצאות להורג של אזרחים פולנים באזור יער שפנגבסקי (Szpęgawski Forest).
מבין הנספים כ-7,000 פולנים, ביניהם חולים רבים מבית החולים הפסיכיאטרי שווייצ'ה וכ-500 ילדים נכים כחלק מתוכנית T4 - אותנסיה.
בין השנים 1940–1944 נספו עוד כ-2,842 בני אדם.
הקהילה היהודית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ערים תאומות

לסטארוגארד גדנסקי 3 ערים תאומות:[דרושה הבהרה]
הרפובליקה העממית של סין פושאן, הרפובליקה העממית של סין
אירלנד לימריק, אירלנד
גרמניה אושץ, גרמניה
רחוב בעיר