stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שייראדז
יהודי שייראדז

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיר הוא משנת 1436, עת היה בה רחוב שנקרא "רחוב היהודים". עם זאת, כתב זכויות שניתן לעיר בשנת 1569, אשר אסר על מגורי יהודים בה, הביא לפיזור הקהילה.
היישוב היהודי בשייראדז התחדש בראשית המאה ה-18, הגם שנתקל בהתנגדות קשה מצד הפולנים המקומיים, ובשנת 1822 הוגבלו מגורי היהודים בעיר לרובע נפרד וקטן. הגבלת מגורים זו בוטלה רק בשנת 1862. בסביבות שנת 1820 נבנה בית הכנסת הגדול בידי רב העיר רבי משה אהרן הלוי.
במהלך מרד ינואר נגד השלטונות הרוסיים בשנות ה-60 של המאה ה-19 נטלו חלק פעיל מספר יהודים מהעיר, ובהם היו שהוגלו לסיביר או שהוצאו להורג, וכך היה גם בתחילת המאה ה-20.
בין מלחמות העולם נמנו בעיר קרוב ל-3,000 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, שכללו חרם על עסקיהם.
יהודי שייראדז > בשואה

ב-4 בספטמבר 1939 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו רצחו בה כעבור זמן קצר כמה עשרות יהודים, תוך שילוח כמה יהודים למחנות ריכוז בשטח גרמניה. בדצמבר 1939 גירשו הגרמנים כמה מאות יהודים מהעיר לסנדומייז'.
במרץ 1940 רוכזו יהודי העיר הנותרים בגטו שהוקם בה, אשר ממנו גורשו רבים מהם כעבור זמן מה לזדונסקה וולה ולמחנות עבודה באזור פוזנן. עד תחילת 1942 נותרו בגטו שבעיר בין 1,100 ל-1,400 יהודים, ואלו נצטוו להתייצב למפקד פעמיים ביום, תוך שוד רכושם מעת לעת.
באביב-קיץ 1942 הובאו לגטו שבעיר אלפי יהודים נוספים מיישובי וגטאות הסביבה. ב-22 באוגוסט 1942 פשטו על הגטו שבעיר שוטרים גרמנים, וריכזו את כל יושביו במנזר סמוך, תוך ירי במסתתרים, בחולים ובקשישים. לאחר שלושה ימים בהם נכלאו במבנה, שולחו באלימות רבה קרוב ל-4,500 היהודים מהגטו למחנה ההשמדה חלמנו, ו-184 יהודים שעברו סלקציה הועברו לגטו לודז'.
לאחר השואה לא נותרו בעיר יהודים, אולם בית הקברות היהודי נותר על תילו ולא נחרב.
הערות שוליים

1 2 3  ש.ל. שניידרמן, פרופ' שטרנפלד - מבוני הירח, דבר, 1 בדצמבר 1957
↑  אני מתעניין בכל דבר יהודי, למרחב, 16 ביולי 1964
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562231405171  GND: 4118634-5  LCCN: n84078576  MusicBrainz: c8cf1540-8d6d-46dc-a637-d7ccee008a96  NKC: ge895059  VIAF: 145465590   WorldCat (עם VIAF): 145465590 
מבנה בית הכנסת של שייראדז.
שמואל דב שפירא

| --- | --- |

הרב שמואל דב שפירא
 לידה:  28 באפריל 1950 (בן 74) י"א אייר תש"י חיפה
 מדינה:  ישראל 
 פעילות בולטת:  רב היישוב כוכב יאיר, ראש בית ההוראה של רבני צהר.
 השכלה:  ישיבת מרכז הרב
 עיסוק:  רב היישוב כוכב יאיר
 בת זוג:  נאווה
 
הרב שמואל דב שפירא (נולד ב-28 באפריל 1950) הוא רב המועצה המקומית כוכב יאיר, חבר מועצת צהר ומנהל את בית ההוראה של הארגון.
קורות חיים

למד בישיבת בני עקיבא פרחי אהרון בקריית שמואל. שירת בנח"ל במסגרת גרעין "גלבוע מושבי". היה קומונר בתנועת הנוער בני עקיבא במירון ובכפר הרא"ה שם גם פגש את אשתו, נאוה בת כפר הרא"ה (חיבת ציון).
בהמשך שירת כנחלאי בניר עציון וברמת מגשימים ברמת הגולן. לאחר השירות, למד שמונה שנים בישיבת "מרכז הרב" שם ינק את תורתו מפי רבני הישיבה, ובעיקר הרב צבי יהודה קוק, והרב צבי טאו.
במסגרת הלימודים גם השתתף במכון הלכה ברורה שליד הישיבה, והיה שותף בכתיבת מסכתות סנהדרין ופסחים. במקביל למד מספר שנים בכולל "מרץ" במבשרת ירושלים שם גם קיבל תעודת הוראה.
לאחר הלימודים בירושלים עלה לגולן למושב "קשת" ללמוד בכולל המקומי בראשות הרב שלמה גורן והרב שלמה אבינר במשך ארבע שנים תשל"ט עד תשמ"ב, ולהיות חלק מהפעילות הרוחנית של המושב.
קורות חיים > רב מושב הזורעים

הוסמך לרבנות על ידי הרבנות הראשית לישראל בראשות הרב שלמה גורן, ובגיל 32 נבחר לכהן כרב המושב "הזורעים" בגליל התחתון. שם כיהן במשך 15 שנים, בין השנים תשמ"ג עד תשנ"ז 1982 – 1997.
היה פעיל בכל תחומי החיים במושב, הן במישור הרוחני והן במישור החברתי.
בשנים אלו, פיתח את "משניגון" – שיטת לימוד משניות בניגון לזיכרון ושינון – והפיק קלטות לשתי מסכתות בשיטה זו –
מסכת ברכות ופרקי אבות.
במשך השנים הקלטות הפכו לדיסקים, וכיום ניתן לשמוע את מסכת אבות ביוטיוב לפרק ראשון וכן לשאר הפרקים.
קורות חיים > רב היישוב כוכב יאיר

בשנת תשנ"ח 1998 עבר לכוכב יאיר ונבחר כרב המקומי, ומשמש מאז כרב היישוב שאחר כך התאחד עם צור יגאל. במשך השנים מעביר הרב שיעורים רבים, בתחומי התלמוד, ההלכה ומחשבת ישראל לציבורים שונים ביישוב.
פרסומים

בשנים אלו הוציא שני ספרים "אור כוכב" המהווים סיכום של עלוני המועצה הדתית היוצאים בכל שתי שבתות בתפוצה פנימית בכוכב יאיר.
כל ספר כולל שני חלקים:
חלק א. דברי תורה לשבתות וחגים ושו"תים בנושאים מגוונים בהם נשאל במשך שנות רבנותו.
חלק ב. המלצות לטיולים בארץ ישראל, נכתבו על ידי ישראל פניגשטיין.
בשנת תשע"א ניסח והוציא לאור בכוכב יאיר צור יגאל - "סליחות ארץ ישראל" – סליחות עם דגש על פיוטים מובנים, התייחסות לתקופת הגאולה, ושילוב עם פיוטים בנוסח יהודי המזרח.
כעבור מספר שנים, בשנת תשע"ה הוציא מהדורה חדשה יחד עם הרב אבי גיסר רב היישוב עפרה, ובייעוץ של הרב יהודה זולדן. מהדורה זו התקבלה על ידי מועצת רבני צהר, ואומצה על ידי הארגון. כיום יש מספר הולך וגדל של בתי כנסת המתפללים בנוסח זה.
פעילות נוספת

במסגרת רבני צהר מונה הרב שפירא לראש "בית ההוראה" של הארגון. בתפקידו זה הוא מפעיל קו טלפוני יומי לשאלות, ותשובות לאתר ynet במדור יהדות. במשך השנים פורסמו במדור זה מאות תשובות בנושאים שונים, המהוות בסיס לשאלות נוספות של קוראים רבים.
הערות שוליים

↑  הרב הראשי לישראל - שלמה גורן - רב' (1) - ענייני הרבנות הראשית - כרך ב' 1982, באתר ארכיון המדינה, עמ' 74
↑  משניגון ברכות פרק א, נבדק ב-2022-03-07
↑  משניגון-1, נבדק ב-2022-03-07
↑  משניגון-1, נבדק ב-2021-11-29
↑  כוכב יאיר
↑  רשימת השיעורים של הרב שפירא באתר המועצה המקומית https://www.kyair.org.il/moaza/MoazaDatit/Pages/ravhayeshuv.aspx
↑  אור כוכב : עלוני הקהילה הדתית כוכב יאיר / הרב שמואל שפירא ; [העורך: ישראל פניגשטיין | שפירא, שמואל, 1950- מחבר (פניגשטיין, ישראל (עורך) ) | הספרייה הלאומית], באתר www.nli.org.il
↑  עלוני המועצה הדתית
↑  סליחות ארץ ישראל לימים נוראים, באתר צהר, ‏2014-09-10
↑  סליחות ארץ-ישראל : לימים נוראים: נוסח רבני צהר / עריכה - הרב אברהם גיסר, הרב שמואל שפירא | גיסר, אברהם, 1958- (עורך) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
↑  החלטת מועצת רבני צהר בשאלת נוסח סליחות ארץ ישראל, באתר צהר
↑  מענה אישי טלפוני לשאלות בהלכה, באתר צהר
↑  ynet - יהדות - כתבות, טורים וחדשות בנושא הדת היהודית, באתר ynet
כריכה חיצונית של "סליחות ארץ ישראל"
שמן נבט חיטה

| --- | --- |

שמן נבט חיטה במבחנה
 
 מאכלים
 סוג:  שמן זרעים, שמן בישול 
 מרכיבים עיקריים:  נבט חיטה 
 
שמן נבט חיטה הוא שמן המופק מנבט החיטה, המהווה כ-2–3% ממשקל החיטה וכ-8–14% של שמן בתכולתו הכוללת.
בכמות ייחוס של 100 גרם (3.5 ounce), שמן נבט חיטה מספק 884 קלוריות. שמן נבט חיטה מכיל כמות גבוהה של ויטמין E (149 מ"ג ל-100 גרם), שתכולתו פוחתת באופן משמעותי לאחר חמצון-חיזור עקב שיחול, צלייה בתנור או אחסון השמן למשך 6 שבועות. כשמן בישול, הוא בעל טעם חזק ומתכלה בקלות.
שמן נבט חיטה מכיל את חומצות השומן הבאות:
| רכיב | כמות אחוזים של הרכיב מתוך 100 גרם |
| --- | --- |
חומצה לינולאית (אומגה 6 (אנ')): 55%
חומצה פלמיטית: 17%
חומצה אולאית: 15%
חומצה אלפא-לינולנית (אומגה 3): 7%
שמן נבט חיטה עשיר בפיטוסטרולים (אנ'), במיוחד בקמפסטרולים (אנ') ובטא-סיטוסטרול (אנ'), הנשארים גם לאחר אחסון לטווח ארוך. כמן כן, השמן מכיל גם את הסטרול אוקטקוסנול (אנ').
ראו גם

שמן סובין אורז
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Liu, Xiaojun; Chi, Chengye; Zhou, Shengmin; Jiang, Yuanrong (2023). "Comparison of wheat germ and oil characteristics and stability by different stabilization techniques". LWT - Food Science and Technology: 115664. doi:10.1016/j.lwt.2023.115664. ארכיון מ-2023-12-22. נבדק ב-2024-01-05.
1 2 3  "Nutritional profile of wheat germ oil per 100 grams". FoodData Central, US Department of Agriculture. 1 באפריל 2019. ארכיון מ-2020-08-21. נבדק ב-22 בדצמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
רמי קאבלה

רמי קאבלה (בצרפתית: Rémy Cabella; נולד ב-8 במרץ 1990 באז'אקסיו, קורסיקה), הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר בליל.
קריירה

קאבלה נולד באז'אקסיו שבאי קורסיקה לאם צרפתייה ואב איטלקי. את שנות הנוער הוא עשה בשתי הקבוצות של אז'אקסיו. בגיל 14 הוא עבר לשחק בקבוצות הנוער של מונפלייה במאי 2009 הוא הבקיע את השער השני של קבוצת הנוער של מונפלייה בגמר גביע גומבארדלה בניצחון קבוצתו 0–2. בקיץ 2009 הוא חתם על חוזה מקצועני ראשון במונפלייה אולם הוא נפצע באימוני טרום העונה למספר חודשים ורק באפריל 2010 הוא נמצא בסגל הקבוצה ויישב על הספסל מספר משחקים אולם לא נכנס לשחק בשום משחק.
ב-2010 הוא הושאל לארל-אביניון שעלתה לליגה 1. גם בתחילת עונה זו הוא נפצע והתחיל לשחק רק בדצמבר. בתום אותה עונה הוא חזר לשחק בקבוצתו מונפלייה וזוכה הייתה באליפות. הוא המשיך לשחק במונפלייה והציג יכולות גבוהות עד לעונת 2014.
ב-13 ביולי 2014 חתם קאבלה בניוקאסל יונייטד לשש שנים. הוא ערך את הופעתו הבכורה נגד מנצ'סטר סיטי בהפסד 0–2.
ב-19 באוגוסט 2015 הושאל לעונה אחת למרסיי. ב-23 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה במקסים בניצחון 0–6 על טרואה. בסיום העונה חתם באופן קבוע בקבוצה. ב-31 באוגוסט 2017 הושאל קאבלה לסנט אטיין. ב-16 באוגוסט 2018 חתם לארבע שנים באופן קבוע בסנט אטיין.
ב-25 ביולי 2019 חתם בקרסנודאר תמורת 12 מיליון אירו. ב-9 במרץ 2022  שוחרר מהקבוצה בעקבות מלחמת אוקראינה - רוסיה. ב-6 באפריל 2022 חזר לאחר שמונה שנים לקבוצת נעוריו מונפלייה וחתם עד לסוף העונה.
ב-10 ביולי 2022 חתם לעונה אחת בליל.
קריירה > קריירת נבחרות

ב-2011 שיחק לראשונה בנבחרת צרפת בכדורגל עד גיל 21, בה שיחק גם במוקדמות אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 2013 אך לא העפיל עם נבחרתו לאליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21. ב-2014 זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת של צרפת והיה אחד משחקני הספסל במונדיאל 2014.
כיליד קורסיקה קאבלה משחק בנבחרת קורסיקה בכדורגל, אך שלקורסיקה אין התאחדות לכדורגל היא לא משתתפת בטורנירים רשמיים. קאבלה שיחק בשורות נבחרת קורסיקה נגד נבחרת הרפובליקה של קונגו ביוני 2009, משחק שהסתיים בתוצאה 1-1.
תארים

אליפות צרפת: 2012
הערות שוליים

↑  גביע גומבארדלה הוא גביע המדינה לנוער
↑  אתר ערוץ הספורט – sport5.co.il, באתר m.sport5.co.il
↑  מידע על המשחק מאתר foot-national (בצרפתית)
| נבחרת צרפת – מונדיאל 2014 |
| --- | --- | --- |
|  1 לוריס •  2 דבושי •  3 אברה •  4 וראן •  5 סאקו •  6 קבאי •  7 קאבלה •  8 ולבואנה •  9 ז'ירו •  10 בנזמה •   11 גריזמן •  12 מאבובה • 13 מנגאלה •  14 מטווידי • 15 סאניה • 16 רופייה • 17 דין • 18 סיסוקו • 19 פוגבה • 20 רמי • 21 קוסיילני • 22 שניידרלין • 23 לנדרו • מאמן: דשאן |  1 לוריס •  2 דבושי •  3 אברה •  4 וראן •  5 סאקו •  6 קבאי •  7 קאבלה •  8 ולבואנה •  9 ז'ירו •  10 בנזמה •   11 גריזמן •  12 מאבובה • 13 מנגאלה •  14 מטווידי • 15 סאניה • 16 רופייה • 17 דין • 18 סיסוקו • 19 פוגבה • 20 רמי • 21 קוסיילני • 22 שניידרלין • 23 לנדרו • מאמן: דשאן | צרפת |
רשע (הלכה)

בהלכה, רשע הוא תואר שעשוי להינתן לאדם שעובר על ההלכה במזיד. כדי להכריע בייחוס התואר, ההלכה מבחינה בין עבירה חד פעמית לדפוס פעולה קבוע; בין עבירה מתוך רצון להכעיס לבין עבירה מתוך תשוקה; בין עבירה שיטתית על מספר גדול של עבירות לבין עבירה קבועה על עבירה אחת. להבדלים יש משמעות והשלכות הלכתיות נוספות.
מקור המונח

המילה רשע נזכרת בתנ"ך בפעם הראשונה בפרשת וויכוחו של אברהם אבינו על בורא עולם. הבורא מספר לאברהם שהוא עומד להחריב את העיר סדום, אך אברהם, שריחם גם על רשעים אלו, ניסה לבקש עליהם רחמים, בטענה שייתכן ולא כולם רשעים ויש כמה צדיקים בעיר. התורה מספרת שאברהם טוען כלפי אלוקים: ”וַיִּגַּ֥שׁ אַבְרָהָ֖ם וַיֹּאמַ֑ר הַאַ֣ף תִּסְפֶּ֔ה צַדִּ֖יק עִם־רָשָֽׁע׃ ... חָלִ֨לָה לְּךָ֜ מֵעֲשֹׂ֣ת ׀ כַּדָּבָ֣ר הַזֶּ֗ה לְהָמִ֤ית צַדִּיק֙ עִם־רָשָׁ֔ע וְהָיָ֥ה כַצַּדִּ֖יק כָּרָשָׁ֑ע חָלִ֣לָה לָּ֔ךְ הֲשֹׁפֵט֙ אל־הָאָ֔רֶץ לֹ֥א יַעֲשֶׂ֖ה מִשְׁפָּֽט׃”.
בתלמוד ירושלמי מתוארות ארבע דמויות מייצגות בקהילה היהודית, המכונות "ארבעה בנים": ”כְּנֶגֶד אַרְבָּעָה בָנִים דִּבְּרָה תּוֹרָה. אֶחָד חָכָם, וְאֶחָד רָשָׁע, וְאֶחָד תָּם, וְאֶחָד שֶׁאֵינוֹ יוֹדֵעַ לִשְׁאוֹל.... רָשָׁע מָה הוּא אוֹמֵר? מָה הָעֲבֹדָה הַזֹּאת לָכֶם? לָכֶם - וְלֹא לוֹ. וּלְפִי שֶׁהוֹצִיא אֶת עַצְמוֹ מִן הַכְּלָל כָּפַר בְּעִקָּר. וְאַף אַתָּה הַקְהֵה אֶת שִנָּיו וֶאֱמֹר לוֹ: בַּעֲבוּר זֶה עָשָׂה יְיָ לִי בְּצֵאתִי מִמִּצְרָיִם. לִי - וְלֹא לוֹ. אִילּוּ הָיָה שָׁם, לֹא הָיָה נִגְאָל.” הרשע מוצג במדרש זה כמי שאינו מבין את הטורח של חג הפסח, כופר ומזלזל במצוות הקשורות בו. על כן, כנראה, התשובה לדבריו מנוסחת בתקיפות.
התייחסויות לרשע בספרות ההלכה > גינוי הרשע ורצון להחזירו למוטב

ספרות ההלכה מגנה את הרשעים ומבטלת את חשיבות מעשיהם: "קשר רשעים אינו מן המניין". כלומר, הרוב שנוצר על ידי התאגדות רשעים אינו תופס או קובע. אין רצון להיטיב עם הרשע ולגרום לו טובה "הלעיטהו לרשע וימות". חז"ל קבעו כי "רשעים מסורין ביד לבם אבל הצדיקים לבם מסור בידם". כלומר, הרשע מובל על ידי רגשותיו ויצריו, ולעומתו הצדיק מנהיג את רגשותיו ושולט ביצריו. כמו כן, התורה מייחסת משמעות חמורה לאדם הקורא לחברו בכינוי רשע, עד ש"הקורא לחברו רשע, יורד עמו לחייו".
ספרות ההלכה קוראת להתרחק מרשע, ומייחסת מעשים רעים ואסונות לשכנות עם רשע: "רע לרשע ורע לשכנו". ההלכה אף אוסרת להסתכל בפניו כדי שלא לקבל השפעה ממנו, וההסתכלות בדיוקנו של רשע מזיקה למסתכל, מבחינה רוחנית על כן, "אסור לאדם להסתכל בצלם דמות אדם רשע".
על פי ההלכה אדם כשר יתבייש לומר שהוא רשע, ולאמירה כזו גם אם נאמרה אין משמעות, "אין אדם משים עצמו רשע", ואף נאסר על אדם לפרסם שהוא רשע, הדבר נחשב כחוצפה ועזות.
אולם, על פי היהדות רצוי לעשות מעשים כדי להחזיר אותו בתשובה, על ידי תפילה, ופעולות אפשריות בדרכי נועם. התורה אינה מייחלת למות הרשע אלא לשובו מדרכו הרעה: ”כי לא תחפוץ במות המת כי אם בשובו מדרכו וחיה, עד יום מותו תחכה לו, אם ישוב מיד תקבלו”. כמו כן, ההלכה מעודדת תפילה שהרשע יחזור בתשובה במקום להתפלל שימות.
התייחסויות לרשע בספרות ההלכה > פושעי ישראל

לרשעים הנמנים עם העם היהודי, מיוחסת חשיבות רבה למרות מעשיהם הרעים. המילה "ציבור" - נדרשה כראשי תיבות של: צדיקים, בינוניים, ו רשעים, וגם בהקשר של היתר להתפלל עם רשעים בערב יום הכיפורים, בה נפסק בשולחן ערוך כי יש לחפש אחרי פושעי ישראל שיתפללו עם הציבור ובכך תפילת הציבור מתקבלת ביתר שאת, ומצאו מקור במקרא לכך שהתורה ציוותה למנות עם סממני הקטורת את החלבנה, על אף שריחו רע. כמו כן קובעת התורה כי גם הרשעים מלאין מצוות כרימון, על הפסוק "כפלח הרימון רקתך" אמר ריש לקיש: "אל תקרי "רַקתך" אלא "רֵיקתך", שאפילו ריקנים שבך מלאים מצוות כרימון". באגדה יש האומרים כי אש הגיהנום אינה שולטת בפושעי ישראל.
התייחסויות לרשע בספרות ההלכה > הקורא לחברו רשע

המושג רשע נחשב למגונה עד כדי כך, שאם אחד קורא לחברו 'רשע', "יורד עמו לחייו" - רשאי הנעלב לרדת לחייו של המעליב.
ירידה לחייו: יש שהסבירו שרשאי למעט את פרנסתו של המעליב. יש שהסבירו שרשאי להציק למעליב. יש שהסבירו שרשאי להכות את המעליב.
סוגי רשעים בספרות ההלכה

ההלכה מבחינה בין 'אוכל נבלות לתיאבון', אדם העובר עבירות (לאו דווקא אוכל נבלות) בקביעות אך להנאתו בלבד, לבין 'אוכל נבלות להכעיס', אדם העובר עבירות כדי למרוד באלוהים. על אף ששניהם קרואים רשעים, דינו של השני חמור יותר. עם זאת, עובדי עבודה זרה, מחללי שבת בפרהסיה וכופרים בעיקרי האמונה, נחשבים בכל מקרה כמורדים באל. כמו כן יש הנקרא רשע בגלל דעותיו ונקרא אפיקורוס גם אם מעשיו אינם רעים.
סוגי רשעים בספרות ההלכה > רשע לתיאבון

רשע לתיאבון ('אוכל נבלות לתיאבון') דינו כישראל ברוב דבריו. שחיטתו כשרה כשחיטת ישראל, חייבים להשיב לו את אבידתו, חייבים לתת לו צדקה, ואסור להלוותו בריבית. אולם נקרא הוא "רשע" והוא נמנה עם הפסולים לעדות, ונחלקו הראשונים אם חייבים לקיים בו מצוות פדיון שבויים ואם חייבים לסייעו במתן הלוואות וצדקה.
סוגי רשעים בספרות ההלכה > רשע להכעיס

רשע להכעיס או ('אוכל נבלות להכעיס'), דינו חמור יותר. מצד אחד, אף על פי שחטא ישראל הוא, ואם קידש אשה קידושיו נחשבים לקידושין תקפים לכל דבר ועניין, ואם מת הרי הוא מטמא טומאת אוהל. לעומת זאת, אין חייבים להשיב את אבידתו, אינו יכול להביא קורבן, אינו יכול לאכול קורבן פסח, אינו יכול לעבוד בבית המקדש, ויינו הוא יין נסך. עם זאת, נחלקו הראשונים אם שחיטתו כשרה, ואם מותר להלוותו בריבית.
על פי המקרא חומר עונשם של אנשי סדום ועמורה קשור היה בכך שהם היו "יודעים את רבונם ומתכוונים למרוד בו", והקללות הרבות בפרשת בחוקותי מיוחסים לרשעים כאלו. אודות כך פוסק הרמב"ם:
ואלו הן שאין להן חלק לעולם הבא אלא נכרתים ואובדין ונידונין על גודל רשעם וחטאתם לעולם ולעולמי עולמים. המינים והאפיקורוסין והכופרים בתורה והכופרים בתחיית המתים ובביאת הגואל המורדים ומחטיאי הרבים והפורשין מדרכי צבור והעושה עבירות ביד רמה בפרהסיא כיהויקים והמוסרים ומטילי אימה על הצבור שלא לשם שמים ושופכי דמים ובעלי לשון הרע והמושך ערלתו
סוגי רשעים בספרות ההלכה > מעשי רֶשע

התואר רשע אמנם מתייחס באופן כללי למי שפורק מעליו עול מלכות שמים ועול מצוות, אך אנו מוצאים התייחסויות ספציפיות למעשים מסוימים, שהעושה אותם נקרא רשע. רובם הם מעשים שאין עליהם התייחסות מפורשת בתורה שבכתב, אך חכמים מצאו שבעשייתם יש רוע, פריקת עול מלכות שמים או רשעות:
עני המהפך בחררה (עני שהחל ליטול חפץ של הפקר ובעוד שהוא מתעסק בו, לפני שביצע בו מעשה קניין בא אחר ולקח את החפץ),
המגביה יד על חברו,
אדם שמלווה מעות בעיסקא באופן שקרוב מאוד שיחלוק ברווח אבל לא בהפסד, וזה הוא אבק ריבית,
העומד מאחורי בית הכנסת כאשר הציבור מתפללין ואינו מחזיר את פניו לבית הכנסת,
הנודר נדרים,
הנוח לכעוס וקשה לרצות.
למרות זאת, מתייחס התואר רשע כמובן גם למעשים האסורים על פי התורה, ויש בהם רשעות. כך למשל קובעת התורה כי ”לֹוֶה רָשָׁע וְלֹא יְשַׁלֵּם”, כל הלווה ואינו משלם נקרא רשע.
סוגי רשעים בספרות ההלכה > רשע ערום

לפעמים מכנים חז"ל אדם בהגדרה החריפה "רשע ערום". אחד מהם הוא אדם שהקנה חפץ לחברו בקניין "אחריך" ובא אדם אחר והשיא עצה למקבל המתנה הראשון למכור אותה כדי שהבא אחריו לא יזכה בה וכך הראשון ירוויח את דמי החפץ לעצמו, נקרא רשע ערום מכיוון שהוא עושה מעשה לא הוגן בערמומיות שאין לו רווח ממנו. כך גם עני המשהה בתו בוגרת כדי שתעזור לו בבית, מדובר במעשה הנראה לכאורה כמעשה תמים אך טמונה בו רשעות גדולה, הקרבת אושרה של הבת וחייה בשביל הנאה מועטת.
סוגי רשעים בספרות ההלכה > רשע וטוב לו

בספרות המחשבה יש שחילקו בין "רשע וטוב לו" שהוא רשע שאינו גמור שלעיתים קרובות באים לו הרהורי תשובה אך למעשה הרע מתגבר עליו, לבין "רשע ורע לו" שהוא רשע גמור שאין לו כלל הרהורי תשובה. כרשע בשם התואר מוגדר מי שפורק עול מלכות שמים מעליו ועובר אפילו על איסור קל מדברי חכמים, אך לעניין שכר ועונש רשע הוא מי שרוב מעשיו הם עבירות.
במשפט העברי, "דרך רשע" - היא התנהגות מתוך זעם ורצון להזיק בלבד.
בעת החדשה

בתנועת החסידות רווחה התפיסה שבכל רשע ישנה אפשרות לנקודה טובה, גם אם הרשע עצמו אינו מודע לדבר; אולם האל הרואה נסתרות רואה את מציאותה; כך למשל הדרוש בספר אבקות רוכלים:
”על הפסוק "עוד מעט ואין רשע" (תהילים, לז י) כל רשע יש בו עוד מעט שבזה אינו רשע. ואפילו יודע בעצמו - ואינו רואה בעצמו שום זכות, אי אפשר שלא יהא בו עוד מעט דבר טמיר מה שנעלם אפילו מאתו, שבזה אינו יודע. וזהו "אזמרה לאלהי בעודי" (תהילים, קד לג) היינו בה"עוד" הזה בוודאי יש בי, יכול אני לזמר ולשבח להשם”.
הראי"ה קוק טען כי ביחס לצדיקים הטהורים, הרשעה, הן במובן ההלכתי, והן בהקשר של תמורות התקופה שבה נכתבו דבריו, תקופת העלייה השנייה, לא תמוגר על ידי עשייה שוללת של קנאות ורדיפה, אלא על ידי עשייה חיובית של קירוב רחוקים ופיתוח הצדק, האמונה והחוכמה:
הצדיקים הטהורים אינם קובלים על הרשעה אלא מוסיפים צדק,
אינם קובלים על הכפירה אלא מוסיפים אמונה,
אינם קובלים על הבערות אלא מוסיפים חוכמה
ראו גם

צדיק
תשובה (יהדות)
רשע וטוב לו
חטא
ואהבת לרעך כמוך
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק ב', פסוק י"ג
↑  נוסח דומה: בתלמוד ירושלמי, פסחים י, ד, דף ל"ז, ד; ובמכילתא בא, י"ח
↑  ראו: דניאל גולדשמידט, הגדה של פסח, קורותיה ותולדותיה במשך הדורות, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשמ"ב, עמ' 23-22.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ו, עמוד א'
↑  בראשית רבה, פרשה ל"ד, פסקה י"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ח, עמוד א'.
↑  רש"י בפרשת קורח
↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף כ"ח, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קט"ז, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד א'
↑  פיוט ונתנה תוקף, על בסיס ספר יחזקאל, פרק ל"ג, פסוק י"א ופסוקים דומים נוספים.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד א'.
↑  רש"י על פרשת הקטורת
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף י"ט, עמוד א'.
↑  סוף מסכת חגיגה, דף י"ט, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ח, עמוד א'
↑  רש"י, קידושין כ"ח, א, תוספות קידושין כח, א - בשם גאונים
↑  רש"י, בבא מציעא ע"א, א
↑  מאירי, קידושין כח, א
1 2  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ו, עמוד ב'
↑  תוספות עבודה זרה שם, ד"ה אני
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ג, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ז, עמוד א'.
↑  רמב"ם הלכות רוצח פ"ד ה"י-י"ב, ספר יראים השלם סימן קנו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ד, עמוד א'; רמב"ם הלכות אישות פ"ד הט"ו; תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף מ"ז, עמוד ב', סא, א
↑  רמ"א יורה דעה סימן שעב ס"ב בשם הרשב"א ח"א סי' קצד וסי' רמב.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ה', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף צ"ו, עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף כ"ב, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ד', עמוד ב'.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר קדושה, הלכות שחיטה, פרק ד', הלכה י"ד; ריא"ז (הובא בשלטי הגיבורים בתחילת מסכת חולין).
↑  תוספות עבודה זרה שם, רש"י הובא במרדכי מסכת בבא מציעא סימן סה.
↑  ראו פירוש רש"י שם.
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ט, עמוד א'. וכן נפסק להלכה במשנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ז, הלכה י"ז
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף נ"ז, עמוד ב'.
↑  כן נפסק להלכה במשנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים, הלכות מלווה ולווה, פרק ה', הלכה ח'. עיסקא היא הלוואה שבה המלווה מקבל אחוזים (באופן בסיסי, חצי) מהרווחים; באופן שבו הם סיכויי הרווח וההפסד שווים לשניהם (או שסיכויי הלווה להרוויח גדולים יותר, שזו מידת חסידות והרחקה מן הריבית), הדבר מותר, ובתנאי שהלווה מקבל גם שכר על טרחתו בהשגת הרווחים, כי אז מדובר בעסקת-שותפות, בה השותף שאינו משיג רווחים משלם לשני תמורת עבודתו, ושוב, הדבר נחשב לאבק ריבית אם אין המדובר בסיכון גם למשקיע. היתר עיסקא הידוע מבוסס על מושג העיסקא, אלא שיש אפשרות לתשלום ריבית קבועה במקום להתחלק ברווח והפסד, ומבחינה מעשית כמעט שלא ניתן לממש זכות פורמלית זו של חלוקת הרווח.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד ב'.
↑  מסכת נדרים פרק שלישי
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה י"א
↑  ספר תהילים, פרק ל"ז, פסוק כ"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קל"ז, עמוד א', וכן נפסק להלכה במשנה תורה לרמב"ם, ספר קנין, הלכות זכייה ומתנה, פרק י"ב, הלכה ט'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ע"ו, עמוד א', ורש"י שם.
↑  רבי שניאור זלמן מלאדי, ספר התניא פרק י"א.
↑  ספר התניא פרק א'
↑  מרכבת המשנה - אלפנדארי, ספר המדע הלכות תשובה פרק ג הלכה ה; ספר התניא פר' א'
↑  ראו למשל: מנחם אלון, המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו, א-ב, ירושלים: הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשמ"א, עמ' 638.
↑  אבקות רוכלים, עמ' קסו.
שמואל הלוי

ערך זה עוסק בפוסק וראש ישיבה בקושטא שחי במאה ה-17. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 לידה:  1610 קונסטנטינופול, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  1675 (בגיל 65 בערך) קונסטנטינופול, האימפריה העות'מאנית 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית
 מקום מגורים:  קושטא
 תקופת הפעילות:  ?–1675 
 רבותיו:  המהרי"ט
 תלמידיו:  רבי ראובן מזרחי, רבי יהודה רוזאניס ועוד
 
הרב שמואל הלוי היה פוסק וראש ישיבה בקושטא במאה ה-17.
תולדותיו

נולד בשנת ש"ע (1610) בקירוב. למד את תורתו מפי רבי יוסף מטראני. רבי יהודה רוזאניס מעיד עליו: ”...גם מורי הרב מהר"ש הלוי ז"ל כך היה מלמדנו מסברת עצמו הלכה למעשה” (משנה למלך הלכות מכירה פרק כט הלכה ז). כתב פסקים הרבה, שנשרפו רובם ככולם בשריפה שארעה בשנת ה'ת"ך. מעט מתשובותיו נדפסו בספרי חכמי דורו, וביניהם בשו"ת פני משה לרבי משה בנבנשת, וכן בשו"ת לרבי יוסף קצבי, בשו"ת של ברוך אנג'יל, בספר בני אהרן לרבי אהרן לפפה, ובשו"ת מהר"ם די בוטון.
ייתכן שנפטר בשנת תל"ה (1675), אך ככל הנראה נפטר מאוחר בהרבה
תולדותיו > תלמידיו

העמיד תלמידים הרבה, ובהם נמנים רבי יהודה רוזאניס, שמביא אותו רבות בספרו משנה למלך, רבי יצחק בכר דוד בעל ספר דברי אמת, ורבי ראובן מזרחי, מחבר ספר מעין גנים.
כתביו

רוב כתביו נשרפו, אך באוצר האדמו"ר מקרלין (מספר 578) מצויות שלוש מתשובותיו בכתב יד, ואחת מהן נדפסה בקובץ בית אהרן וישראל.
לקריאה נוספת

קובץ בית אהרן וישראל, שנה יד, גיליון ד'
ש' וואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 566
שם הגדולים מערכת גדולים אות ש [קיח] "מה' שמואל הלוי"
הערות שוליים

↑  חלק א' סימן י"א, חלק ב' סימן כ"ח, שם סימן נ"ט
↑  רב יוסף סימן ח'
↑  סימן ס'
↑  סימן א'
↑  שהרי היה רבו של רבי ראובן מזרחי
↑  לדוגמה הלכות מכירה פרק כ"ט הלכה ז'
↑  שנה יד גיליון ד
ערך זה הוא קצרמרבנושא רבנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שעלת המכלאות

| שעלת המכלאות |
| --- | --- |

מיון מדעי

שעלת המכלאות (בלועזית: Kennel Cough/ Infectious Tracheobronchitis) היא מחלה נגיפית, או חיידקית, הפוגעת בדרכי הנשימה העליונות של הכלבים, ונגרמת בעיקר על ידי חיידק Bordetella bronchiseptica. המחלה פוגעת בריסים הממוקמים בקנה הנשימה שתפקידם לסנן את האוויר הנכנס לריאות, כתוצאה מכך מתאפשרת כניסה גם לזיהום החיידקי. התוצאה הסופית היא כלב משתעל.
המחלה מועברת לכלבים בלבד.
על המחלה

המחלה מידבקת ביותר לכלבים והיא מתפשטת במהירות מכלב לכלב במקומות בהם ישנם ריכוזים גדולים של כלבים כגון בכלביות, פנסיונים, תחנות הסגר, גינות כלבים ותערוכות כלבים, ומכאן שמה.
זמן הדגירה של המחלה נע בין יומיים לשבוע.
כלבים שחלו במחלה יכולים להמשיך להדביק גם שלושה חודשים לאחר ההחלמה.
טיפול במחלה

עם אבחון המחלה יש לטפל באנטיביוטיקה מתאימה לתקופה של כעשרה ימים, או באמצעות מדכאי שיעול, בנוסף למנוחה. במקרים מסוימים קיים צורך לבצע צילום ריאות. יש להימנע מלעשן בקרבת הכלב או לגרום לו ללחץ.
מניעת המחלה

קיים חיסון למחלה והוא ניתן בהזלפה לאף - יש לחסן כשבועיים לפני החשיפה למקומות בעלי סיכון גבוה (למשל לפני שליחת הכלב לפנסיון). את החיסון ניתן לתת מגיל שלושה שבועות והוא מגן על הכלב מפני המחלה למשך 10-12 חודשים בלבד.
סימנים קליניים

דיכאון וחולשה.
אובדן תיאבון.
חום גבוה.
שיעול חריף ("שיעול נבחני")
במקרים מסוימים הכלבים עלולים לפתח דלקת ריאות אם המחלה לא טופלה כראוי בשלביה הראשונים.