stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אירוניה (שיר)
רקע וכתיבה

"אירוניה" נכתב והולחן על ידי קלינשטיין, והופק על ידי עידו אוחיון. השיר עוסק בכאב פרידה ובתחושת הריקנות שנשארת אחרי עזיבתו של אדם חשוב. הדוברת מתארת כיצד, אם אותו אדם יעזוב, היא תישאר בעירה ותעזוב את המושב, אך תחווה תחושות ניכור ובדידות. השימוש בעיר כסמל מבטא מקום קר ומנוכר, לעומת המושב – מקום חם ומוכר, המסמל חיבור ואינטימיות. הדוברת מרגישה שהחיים בעיר ימשיכו, אבל תחושת הכאב תישאר, והיא תאבד את החמימות, ההרמוניה והאהבה שהיו לה עם האדם שעזב.
השיר מתאר גם תחושה של השלמה מדכאת – עם הזמן הכאב אולי יתפוגג או יקהה, אבל לא יחליף אותו שום רגש אחר. המילים "כלום כבר לא נחשב" מחדדות את תחושת האובדן של משמעות בחיי הדוברת. יש כאן ביקורת על חוסר היכולת למצוא תחליף לרגש שהיה, כשהכול נעטף באירוניה, והפרידה נתפסת כמוחלטת.
רקע וכתיבה > עטיפה

בעטיפה נראית קלינשטיין עומדת על חוף הים בזמן שקיעה. היא לובשת בגד ים בצבע תכלת עם עיטור כוכב לבן במרכזו וחצאית ורודה קשורה מעל מותניה. השמיים מאחוריה צבועים בגווני כתום וסגול, והים השקט ברקע יוצר תחושה של רוגע ומלנכוליה. התאורה הרכה של השקיעה מדגישה את קווי ארשת פניה של קלינשטיין ואת האווירה הכללית של התמונה. בשני צידי התמונה כתובים שם השיר, "אירוניה", ושמה של קלינשטיין.
הצלחה מסחרית

"אירוניה" זכה לאהדת הקהל הישראלי, שהצביע עבורו במצעד הרשמי של גלגלצ. הוא דורג בשיאו במקום התשיעי. במצעד השנתי של התחנה ו"וואלה!" דורג "אירוניה" במקום ה-32.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 9 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | גלגלצ | 32 |  |
הערות שוליים

↑  מילות השיר, באתר שירונט
↑  המצעד השבועי 05.09.2024, גלגלצ
פרסום סלולרי

פרסום סלולרי הוא פרסום בדחיפה או במשיכה המופנה אל משתמשי טלפון סלולרי בדרכים אחדות:
הודעות SMS פשוטות.
הודעות WAP - בעלות קישור לאינטרנט.
הודעות מולטימדיה MMS - תמונה, קול, וידאו.
באנרים באתרי אינטרנט סלולריים.
MiniSite סלולרי לגלישה באינטרנט הסלולרי.
אפליקציות סלולריות בעלות תוכן שיווקי - מוזיקה, משחקים, חדשות וכדומה.
במאי 2008 אושר בכנסת תיקון לחוק התקשורת (בזק ושידורים), האוסר פרסום בדחיפה לטלפון סלולרי שבעליו לא הסכים מראש לכך.
היסטוריה

הפרסום בטלפון סלולרי החל בשנת 2006, המפעילה האמריקאית ספרינט הייתה בין הראשונות בתחום. בתחילת 2007 החלו גם וודאפון ווריזון לספק פרסום בסלולר במודל של שירותים מוזלים בתמורה לחשיפה לפרסומת.
בישראל הפרסום הסלולרי החל בהקמתו של שירות "SMSER",[דרוש מקור] הפועל במודל של זיכויים כספיים בתמורה לקבלת פרסומות לטלפון הסלולרי. במקביל נפוץ משלוח מסרונים ללא הסכמתו של מקבל המסרון וללא כל תמורה לו.
יתרונות הפרסום הסלולרי

פרסום ממוקד ומפולח - כאשר למפרסם יש פרופיל מדויק של בעל מספר הטלפון, המידע מאפשר פילוח בהתאמה מלאה לאופי הלקוחות ורצון המפרסם, פרסום המגיע בדיוק לקהל היעד הרצוי, החל מגיל, מין אזור מגורים ועד לתחומי עניין והעדפות אישיות.
פרסום זול ואטרקטיבי למפרסם - המפרסם חוסך את עלויות ההפקה והקמפיינים היקרים במדיות האחרות.
שיעור צפייה גבוה – אחוזי הצפייה בפרסום הסלולרי עומד על 98% שמתחלק כך: 85% ממקבלי ההודעות בסלולרי צופים בהם באופן מיידי, 13% צופים בהם תוך 24 שעות.
פרסום אישי - הודעת הפרסום מגיעה ישירות אל הסלולרי של הלקוח, שמעניק למפרסם מגע ישיר עם הלקוח, שצופה בפרסום ומקבל את המסר באופן אישי.
פרסום מיידי - המפרסם יכול להעלות פרסום לאוויר בזמן קצר ביותר, יתרון הנותן מענה לצורכי השוק המחייבים לתת תגובה מיידית למהלכי המתחרים.
פרסום זמין - הלקוח זמין לקבלת הודעת הפרסום בכל מקום וזמן, ללא כל תלות במדיה בה הוא צופה, תלות שקיימת בפרסום בכל מדיה.
חסרונות הפרסום הסלולרי

אישי מאוד.
חדירה לפרטיות - כאשר שולחים ללא אישור הנמען מראש.
מסך קטן.
לא כל הטלפונים תומכים בצבע ותמונה.
קהלי היעד אינם מודעים למידת המידע שיש למפרסמים עליהם.
עם זאת מכשירי הסלולר החדישים (סמארטפונים) הפכו לאחרונה לפופולריים ביותר (כגון האייפון והגלקסי) והם תומכים במגוון רחב מאוד של אפשרויות פרסום.
בניית תוכנית פרסום בסלולר

תוכנית פרסומית בסלולרי מתייחסת למטרות הפרסומיות של הארגון ולמאפיינים הייחודיים של המכשיר הסלולרי ונמעניו.
אפיון והגדרת קהל המטרה בסלולר.
הגדרת המטרות הפרסומיות של החברה בפעילות הסלולרית.
הגדרת הכלים ודרכי הפעולה בהן תבחר החברה.
קביעת מסגרת התקציב וגודל החשיפה אליה החברה מעוניינת להגיע.
אפיון טכנולוגיות מתקדמות היכולות לסייע ככלי שיווקי לחברה
קביעת הגדרות למדידת הצלחת הקמפיינים.
הערות שוליים

↑  חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 40), התשס"ח-2008, ס"ח 2153 מיום 1 ביוני 2008
תנשמת לבנה

| תנשמת לבנה |
| --- | --- |
  הקלטה של תנשמת לבנה נושפת.
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי לילה
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: תנשמתיים
סוג:: תנשמת
מין:: תנשמת לבנה
שם מדעי
 Tyto alba ‏סקופולי, 1769
תחום תפוצה


תנשמת לבנה (שם מדעי: Tyto alba) היא מין של עוף דורס לילי שכיח ביותר.
מראה

פרצוף-השמע של התנשמת לבן, ומוקף נוצות קטנות וכהות המבליטות אותו ומשוות לו צורת לב. ראשה גדול וצווארה קצר. נוצות הגוף ארוכות ורכות. גבה של התנשמת חום-זהוב, ועליו דוגמה של קווים, כתמים ונקודות בחום כהה-שחור ולבן. צבע הגחון משתנה בין תת-המינים ונע מלבן ועד בז', על פי רוב יהיה בהיר יותר מצבע הגב ולעיתים יהיה מנוקד או מנומר. כנפי התנשמת ארוכות ומעוגלות. הרגל ארוכה ועוטה נוצות צרות בצבע הגחון, האצבעות חשופות והטפרים מחודדים ומעוקלים. העיניים שחורות, וקטנות יחסית לדורסי-לילה אחרים. המקור מאונקל בקצהו, קצר ועדין יחסית, בעל צבע לבן-צהבהב.
אורך גוף: 31.5–36 ס"מ

אורך כנף: 28–30 ס"מ

משקל: 250–310 גרם
אזורי מחיה

לתנשמת תפוצה כלל עולמית: מערב ומרכז אירופה, רוב יבשת אפריקה, המזרח התיכון, דרום מזרח אסיה, ארצות הברית, מקסיקו, דרום אמריקה ואוסטרליה.
כיום התנשמת חיה לרוב בקרבת האדם, ונפוצה באזורים חקלאיים אך לעיתים נמצאת גם בערים. במשך היום היא שוהה במקומות חשוכים כנקרות עץ, כוכי סלע ומערות, ולעיתים גם במקומות המחיה של האדם כעליות גג, אסמים, מחצבות או בורות מים יבשים, ותיבות קינון שהוכנו במיוחד עבורה על ידי האדם. לרוב מקום המנוחה יהיה קבוע או יתחלף בין מספר מקומות קבועים.
התנשמת חיה לבד או בזוגות.
אורח החיים

בשעות היום, התנשמת מנמנמת באזור המנוחה כשגופה מכונס ועיניה עצומות למחצה. היא רגישה מאוד לרעשים בסביבתה, ואם תחוש באיום המתקרב אליה תסמר את נוצותיה, תקיש במקורה ותשמיע קולות נשימה ונשיפה.
לעת ערב התנשמת יוצאת לציד. לעיתים היא משמיעה קול צווחה ממושך, הנחשב כסימון טריטוריאלי. בעת הציד התנשמת עפה נמוך, במעוף חרישי, שנועד למנוע מהטרף לשמוע אותה מתקרבת. לשמיעה יש תפקיד חשוב יותר באיתור טרפה של התנשמת, מאשר לראייה. מיקום פתחי האוזניים של התנשמת, כרבים מדורסי הלילה, הוא אסימטרי – פתח האוזן השמאלית גבוה מעט מפתח האוזן הימנית, והדבר מאפשר לה לאתר את מיקומו של הטרף במרחב בעזרת השמיעה בלבד. בנוסף, ככל דורסי הלילה, פרצוף-השמע ממקד את גלי הקול לעבר פתחי האוזניים. גם זר נוצות זה אינו סימטרי. בעקבות האסימטרייה במבני קליטת הקול נוצרים הבדלי זמן במעבר גלי הקול ומתאפשרת שמיעה תלת־ממדית המסייעת לתנשמת לאתר את מיקום הטרף במרחב. מעופה החרישי נועד גם למנוע הפרעות לשמיעה של התנשמת עצמה.
התנשמת ניזונה בעיקר ממכרסמים ולכן מוצאת בקלות את מזונה בשדות חקלאיים. היא ידועה כצרכנית בלתי נלאית של יונקים קטנים, וצריכת מזון של זוג תנשמות בעונת הקינון יכולה להגיע לאלפי פרטים.
התנשמת לוכדת את הטרף ברגליה ובולעת אותו מבלי ללעוס. בתקופות רעב עשויה התנשמת להסתפק בציפורים ובעלי חוליות כגון לטאות.
רבייה

תקופת החיזור והקינון של התנשמת היא באביב, על פי רוב בחודשים מרץ-אפריל. בשנים שבהן המזון מצוי בשפע עשויה תקופת הקינון להתחיל בפברואר ולהימשך עד ספטמבר. בתקופה זו יכולות התנשמות להשלים עד שלושה מחזורי רבייה. גודל התטולה נע בין 3 ל-7 ביצים, אך תועדו גם מקרים של עד 12 ביצים. הביצים לבנות ומשקל כל אחת הוא כ-20 גרם. הביצים מוטלות בהפרש של יום או יומיים אחת מהשנייה והדגירה, המתבצעת על ידי הנקבה, מתחילה מיד לאחר הטלת הביצה הראשונה. הגוזלים בוקעים לאחר כשלושה שבועות של דגירה. הגוזל הראשון הוא לרוב הגדול ביותר. גוזל שמת בקן במהלך עונת הקינון משמש לעיתים כמזון לאחיו. ההורים מטפלים בגוזלים ודואגים למזונם במשך כ-55 יום, ולאחר שהגוזלים רוכשים כישורי ציד והישרדות הם עוזבים את אזור הקינון של הוריהם ויוצאים לחפש שטחי מחיה משלהם. התנשמת מגיעה לבגרות מינית בדרך כלל מעט לפני גיל שנה.
הדברה ביולוגית

התנשמת משמשת כמדביר ביולוגי במשקים רבים, והגורם המגביל את תפוצתה הוא מקום קינון בלבד. התקנת תיבות קינון רבות בקרבת השדות יכולה לשמש את התנשמות ולהוות פתרון לבעיית מכרסמים במקום שימוש ברעלים.
הסיכון הגדול ביותר לאוכלוסיית התנשמות הוא הרעלה משנית כתוצאה מהרעלת המכרסמים שמהם ניזונות התנשמות. הבעיה חמורה שבעתיים משום שכיחותן של התנשמות במשקים העושים שימוש בחומרי הדברה.
אזכורים בתנ"ך

וְאֶת הַתִּנְשֶׁמֶת וְאֶת הַקָּאָת וְאֶת הָרָחָם (ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק י"ח)
אֶת הַכּוֹס וְאֶת הַיַּנְשׁוּף וְהַתִּנְשָׁמֶת (ספר דברים, פרק י"ד, פסוק ט"ז)
גלריה

גולגולת של תנשמת לבנה. גודל: 70x40x32 מ"מ
גוזל תנשמת
ביצה של תת המין T. a. guttata, אוסף מוזיאון טולוז
הערות שוליים

↑  תנשמת לבנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מספר פסוקים מאוחר יותר מוזכר בעל חיים נוסף תחת קטגוריית ה"שרצים" בשם תִּנְשָׁמֶת (בקמץ). לכל הדעות לא מדובר באותו העוף, אלא בשרץ אחר שזיהויו שנוי במחלוקת עד היום. ראו כאן
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007282995305171  GND: 4319511-8  LCCN: sh85011889  NKC: ph487822 
תנשמת לבנה בתעופה מעל הרי הפירנאים, צרפת.
שובך לתנשמות בשדות עמק החולה המעודד רבייה של תנשמות והשמדה אקולוגית של עכברי השדה
1,8-ביס(דימתילאמינו)

| --- | --- |
מבנה המולקולה של הביס(דימתילאמינו)נפתלין
מבנה המולקולה של הביס(דימתילאמינו)נפתלין
 
 שמות נוספים:  ספוג פרוטוניםTM
 כתיב כימי:  C₁₄H₁₈N₂
 מסה מולרית:  214.3096 גרם/מול
 מספר CAS:  20734-58-1
 טמפרטורת היתוך:  47.8 °C   320.95 K
1,8 ביס(דימתילאמינו)נפתלין הוא סופרבסיס שהוכן לראשונה בשנת 1968 על ידי רוג'ר אלדר באוניברסיטת בריסטול שבאנגליה.
1,8-ביס(דימתילאמינו)נפתלין מוכר גם תחת שמו המסחרי "ספוג-פרוטונים", סמל מסחרי של חברת סיגמה-אולדריץ, שפועלת ממילווקי, ויסקונסין, ארצות הברית.
בסיסיות גבוהה

ספוג-הפרוטונים הוא אחד מבסיסי ברונסטד החזקים ביותר; לחומצה המצומדת של 1,8-ביס(דימתילאמינו)נפתלין יש pKa של 12.34 בתמיסות מימיות.
למרות זאת, ספוג-הפרוטונים הוא בעל כוח בסיסי (זיקה לקבל פרוטונים) חזק ביותר. דבר זה הופך את ספוג הפרוטונים לאחד מבסיסי האמינו החזקים ביותר שידועים לאדם, למרות שהחומר "סופג" את הפרוטונים יחסית לאט (לכן שמו - ספוג-פרוטונים).
ספוגי-פרוטונים

דור שני של ספוגי-פרוטונים ידועים עשויים להיות אפילו יותר בסיסיים.
הבסיס 1,8-ביס(הקסאמתילטריאמינופוספאזניל)נפתלין, או בשמו האחר HMPN, מוכן על ידי תגובה של 1,8-דיאמינונפתלין עם טריס(דימתילאמינו)ברומופוספוניום ברומיד, בנוכחות טריאתילאמין. לחומצה המצומדת של 1,8-ביס(הקסאמתילטריאמינופוספאזניל)נפתלין יש
pKBH+‎ של 29.9 באצטוניטריל, גדול בהרבה מזה של 1,8-ביס(דימתילאמינו)נפתלין.
הכנה

תרכובת זו זמינה מסחרית. ניתן להכין אותו על ידי מתילציה של 1,8-דיאמינונפתלין עם יודומתאן או דימתיל סולפט.
מלכה פיוטרקובסקי

| --- | --- |

מלכה פיוטרקובסקי
 לידה:  1964 (בת 60 בערך) אשדוד, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 ידועה בשל:  ראש מדרשת לינדנבאום לשעבר
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן  אוניברסיטת תל אביב 
 מעסיק:  מדרשת לינדנבאום, מדרשת מגדל עוז, מבוע - בית מדרש ישראלי 
 מספר צאצאים:  5 
 פרסים והוקרה:  פרס עמינח (2015)  הדלקת משואה ביום העצמאות למדינת ישראל  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן 
 
מלכה פּיוֹטְרקובסקי (נולדה בתשכ"ה, 1964) היא אשת ציבור ישראלית דתית, פעילה למען זכויות נשים ומחנכת, ממובילות תנועת לימוד התורה של נשים. מחברת הספר "מהלכת בדרכה: אתגרי החיים במבט הלכתי-ערכי".
ביוגרפיה

פיוטרקובסקי נולדה למשפחת הֶרבּסט וגדלה באשדוד. כשהייתה בגיל 10, עברה משפחתה לירושלים, שם למדה בתיכון הדתי לבנות "פלך" בניהולה של פרופ' אליס שלוי. שירתה כמורה חיילת בקריית שמונה.
השלימה תואר ראשון במדעי היהדות באוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בתלמוד באוניברסיטת תל אביב. במהלך שנים אלה שימשה מורה ומחנכת ב"פלך" וריכזה את לימודי התלמוד וההלכה במוסד. כתבה תוכניות לימוד לבגרות בתלמוד ועסקה בהנחיית מורים להוראת תושב"ע והלכה. פיוטרקובסקי עמדה בראש מדרשת לינדנבאום (מדרשת ברוריה) וכראש תוכנית ההלכה במקום[דרושה הבהרה]. משנת תש"ע (2010), עם סיום עבודתה במדרשה, היא מלמדת במדרשת מגדל עוז, מת"ן השרון ברעננה, מדרשת עין פרת ועוד.
פיוטרקובסקי היא ממקימי "פורום תקנה" לטיפול בתלונות על פגיעות מיניות בציבור הדתי-לאומי. חברת העמותה של בית ספר "מעלה" לקולנוע ותקשורת, חברה בוועדה הציבורית של "מבוי סתום" – לטיפול בעגונות ומסורבות גט, ושותפה לפעילות הארגון החברתי "מעגלי צדק". בשנת 2012 קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן. בתשע"ד (2013) מונתה לחברה בוועדת סל התרופות של משרד הבריאות, כנציגת ציבור העוסקת בתחום ההלכה (קדם לה בתפקיד זה הרב יובל שרלו). בשנת 2015 נבחרה להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-67. בשנת 2017 דורגה על ידי מגזין פורבס במקום ה-26 מבין 50 הנשים המשפיעות בישראל.
פיוטרקובסקי מרצה בנושאי מנהיגות, יחסי דתיים וחילוניים במדינה, ההלכה כגורם משפיע בחיי הפרט והכלל במדינת ישראל ועוד. היא משיבה לשאלות הלכתיות המופנות אליה.
חיים אישיים

פיוטרקובסקי נשואה ואם לחמישה, מתגוררת בתקוע.
פעילותה ועמדותיה בתחום ההלכה

פיוטרקובסקי פוסקת בין היתר בנושאי מניעת היריון והפלות מלאכותיות. פסיקתה נחשבת לעצמאית ומקלה לעומת המקובל בציבור הדתי. היא מותחת ביקורת על סיטואציה נפוצה לדבריה שבה רבנים מעודדים נישואי בוסר כדרך התמודדות עם איסור נגיעה. תנאי חשוב לנישואין לדעתה הוא יכולת להתפרנס והתבססות כלכלית. היא סבורה ששימוש באמצעי מניעה לצורך תכנון המשפחה הוא חובה קדושה ולדעתה אין להוליד ילדים ללא "רצון עז להביא ילד לעולם" ולפני שבני הזוג רכשו ביטחון בחיי הנישואין. לאחר הצגת מכלול השיקולים יש לאפשר לבני הזוג להחליט בעצמם כמה ידחו את ההיריון. עמדתה, אותה הביעה בהקשר של הצבעה בוועדת סל הבריאות, היא שכל ההפלות המאושרות בידי הוועדות להפסקת היריון, מותרות לפי ההלכה.
פיוטרקובסקי מכונה בעיתונות הדתית "רבנית" או "אשת הלכה".
באוגוסט 2014 יצא לאור ספרה, "מהלכת בדרכה: אתגרי החיים במבט הלכתי-ערכי", המאגד שאלות הלכתיות שהופנו לרבנית לאורך השנים, וכולל את מהליך החשיבה שהביא לתשובתה לשאלות. הספר זכה לביקורת שגררה תגובות נגד של פיוטרקובסקי ואחרים.
באוקטובר 2020 קראה לבחינה הלכתית מחודשת של איסור הנגיעה של בני זוג בזמן נידה, בנימוק שהלכות נידה נקבעו בזמנים שהציפייה מהחיים הזוגיים הייתה שונה וכיום כוללת הזוגיות גם חברות נפש ולא רק מאמץ משותף להבאת ילדים, כפי שהיה, לדבריה, בתקופה בה נקבעה ההלכה. בשל כך, לדידה, יש להבחין בין מגע בעל תוכן מיני ובין מגע שמטרתו נחמה או חיבה, לפחות בימי השבעה נקיים האסורים לדבריה מדרבנן. לדבריה, "לא יכול להיות שאנחנו נקיים הלכה של המאה ה-12 כשהילדים שלנו חיים במאה 21, אנחנו חייבים לשוחח עם המציאות". הן הניתוח ההיסטורי והן המסקנה ההלכתית האפשרית ספגו ביקורת, בין השאר, בשל הקביעה כי לאחר ימי הווסת האיסור הוא מדרבנן, בניגוד למקובל בהלכה – בה עד לטבילת האשה האיסור עודו מדאורייתא.
במאי 2023 קראה פיוטרקובסקי ל"מרד נשים", לפיו כל הנשים תימנענה מללכת לטבילה במקווה כנדרש בהלכה כדי להתיר לבני הזוג לקיים יחסים לאחר ימי הוסת החודשית ושבעת הנקיים. פיוטרקובסקי טוענת כי יש לקיים מרד שכזה עד שלא תישאר בישראל ולו מסורבת גט אחת.
ספרה

מהלכת בדרכה: אתגרי החיים במבט הלכתי־ערכי, הוצאת משכל ידיעות אחרונות-ספרי חמד, תל אביב 2014
הערות שוליים

↑  צופיה הירשפלד, בזכות נשים למדניות, עיתון מוצש, גיליון 108, 10.5.2013.
↑  אריאל הורוביץ הלכה למעשה: מלכה פיוטרקובסקי באתר בית אבי חי, 20.2.19.
↑  יונתן אוריך, ‏הרבנית מלכה פיוטרקובסקי מונתה לחברה קבועה בועדת סל התרופות,  באתר כיפה, 9 באוקטובר 2013
↑  איתי בלומנטל, ממציא כיפת ברזל ידליק משואה: הכרה בהישג, באתר ynet, 8 במרץ 2015
↑  הנשים המשפיעות בישראל לשנת 2017 מגזין פורבס.
↑  מלכה פיוטרקובסקי, אומנות בניית המשפחה / על נישואי בוסר, חינוך למיניות ותכנון המשפחה, באתר נאמני תורה ועבודה
↑  איתי בלומנטל, הפלות ללא סיבה רפואית: "מהפכה חברתית", באתר ynet, 31 בדצמבר 2013
↑  "דיון סוער בוויקיפדיה: האם הרבנית מלכה פיוטרקובסקי היא אשת הלכה?", אתר כיפה
↑  הרבנית מלכה פיוטרקובסקי: צריך לפרק את הממסד הרבני, באתר "סרוגים", 19 בדצמבר 2021
↑  יעל לוין, "מהלכת בדרכה" – על נשים ואמירת קדיש, באתר כיפה
↑  יעל לוין, Mehalekhet Bi-Darka – A Review Essay, באתר The Seforim Blog
↑  יואל קטן, "אין הלכה כמותה", גיליון 614 מעיתון בשבע, עמודים 60, 62, 7 באוקטובר 2014
↑  פולמוס "הולכת בדרכה", בבלוג "רב צעיר"
↑  תשובתו של הרב אילעאי עופרן, פייסבוק 12 באוקטובר 2014.
↑  עדיאל שביט, "יש לבחון איסור נגיעה בזמן לידה", אתר כיפה 18 באוקטובר 2020.
↑  הרב שלמה אבינר, ‏סערת שמירת הנגיעה: הרב אבינר מגיב לרבנית פיוטרקובסקי,  באתר כיפה, 19 באוקטובר, 2020; הרבנית ד"ר שולמית בן שעיה, ‏ההצעה של הרבנית פיוטרקובסקי - "ויתור על ערכים של נצח",  באתר כיפה, 18 באוקטובר, 2020; ד"ר חנה קטן, גזירות הקורונה וגזרות חז"ל, באתר ערוץ 7, 20 באוקטובר 2020.
↑  הרבנית הרבנית הסרוגה קוראת למרד נשי: לא לטבול במקוה, באתר "סרוגים", 4 במאי 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518647005171  GND: 1113595744  ISNI: 0000 0004 4366 6224  LCCN: no2015018257  VIAF: 311793544   WorldCat (עם VIAF): 311793544
משה ברבלט

משה ברבלט (נולד ב-1932) הוא בעל עיטור המופת וספורטאי ספורט נכים זוכה מדליות פאראלימפיות.
ברבלט שירת בחיל השריון. ב-21 במרץ 1968 נפגע קשות במהלך פעולת כראמה ושתי רגליו נקטעו. ב-1973 הוענק לו עיטור המופת על כך שדרש את פינוי הפצועים האחרים במקום קודם לפינויו שלו.
תיאור המעשה: ביום 21 במרץ 1968, בזמן פשיטת צה"ל בכרמה, נפצע רב"ט משה ברבלט ונקטעו שתי רגליו. על אף פציעתו הקשה ובהיותו תחת אש אויב, גילה התנהגות למופת בכך, שדרש כי הפצועים יפונו משטח האש ורק לאחר מכן הוא פונה. על מעשה זה הוענק לו : עיטור המופת ניסן תשל"ג אפריל 1973, דוד אלעזר, רב-אלוף, ראש המטה הכללי
לאחר תקופת שיקום החל ברבלט להתאמן בבית הלוחם תל אביב, התאמן במקצועות האתלטיקה והיה חבר נבחרת הכדורעף.
ברבלבט עבד במועצה לשיווק פרי הדר תוך התמדה בפעילותו הספורטיבית. במהלך השנים השתתף ארבע פעמים במשחקים הפאראלימפיים והתחרה בצליחת הכנרת ובצליחת ים סוף. במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) זכה בשתי מדליות ארד: בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס. עם נבחרת הכדורעף זכה בתחרויות שונות בעשר מדליות זהב. הוא ממשיך להתאמן בבית הלוחם ומשמש שופט במשחקי כדורעף.
רולף מ. צינקרנגל

| --- | --- |

צינקרנגל ב-2011
 לידה:  6 בינואר 1944 (בן 80) רייהן, שווייץ 
 שם לידה:  Rolf Martin Zinkernagel 
 ענף מדעי:  רפואה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בזל, האוניברסיטה הלאומית האוסטרלית
 מוסדות:  אוניברסיטת ציריך 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
 תרומות עיקריות
 חתימה:   
 
רולף מרטין צינקרנגל (בגרמנית: Rolf Martin Zinkernagel; נולד ב-6 בינואר 1944) הוא פרופסור לאימונולוגיה ניסיונית באוניברסיטת ציריך. הוא זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1996 על גילוי האופן בו מערכת החיסון מזהה תאים הנגועים בנגיף.
ראשית חייו

צינקרנגל קיבל את תואר ה-MD שלו מאוניברסיטת בזל בשנת 1970 ואת הדוקטורט שלו מהאוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה בשנת 1975.
קריירה ומחקר

צינקרנגל חבר במועצה המייעצת המדעית של המכון לחקר הסרטן, האקדמיה הלאומית למדעים, והאקדמיה לאימונולוגיה של סרטן. צינקרנגל נבחר כעמית מקביל לאקדמיה האוסטרלית למדע בשנת 1996.
הוא גילה את האופן בו מערכת החיסון מזהה תאים הנגועים בנגיף. נגיפים מדביקים תאי מארח ומתרבים בתוכם. תאי T רוצחים הורסים את אותם תאים נגועים כדי שהנגיפים לא יוכלו להתרבות. צינקרנגל ודוהרטי גילו שכדי שתאי T הרוצחים יזהו תאים נגועים הם נאלצו לזהות שתי מולקולות על פני התא - לא רק אנטיגן הנגיף, אלא גם מולקולה של קומפלקס ההיסטו-תאימות העיקרי (MHC). זיהוי זה נעשה על ידי קולטן תאי T על פני תא ה-T. ה-MHC זוהה בעבר כאחראית לדחיית רקמות לא תואמות במהלך ההשתלה. צינקרנגל ודוהרטי גילו כי ה-MHC אחראי גם על הגוף הנלחם בנגיפי דלקת קרום המוח.
פרסים והוקרה

יחד עם פיטר סי דוהרטי האוסטרלי הוא קיבל את פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1996 על גילוי האופן בו מערכת החיסון מזהה תאים הנגועים בנגיף. בשנת 1999 הוענק לו מלווה של כבוד מסדר אוסטרליה (AC), הכבוד האזרחי הגבוה ביותר באוסטרליה, על עבודתו המדעית עם דוהרטי.
בנוסף לפרס נובל, הוא גם זכה בפרס קלואידה בשנת 1981, בפרס המכון לחקר הסרטן ויליאם ב. קולי בשנת 1987, בפרס אוטו-נגלי-פריי בשנת 1988 ובפרס המחקר הרפואי אלברט לסקר בשנת 1995. צינקרנגל נבחר לחבר זר בחברה המלכותית (ForMeRS) בשנת 1998.
שולחן

ערך זה עוסק ברהיט המיועד להנחת חפצים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שולחן אוכל ביתי עם ארבעה כיסאות
שולחן מיוחד למשחקי שח ודמקה
שולחן ביליארד
שולחן אוכל
סידור שולחן בסין
שולחן (בכתיב חסר: שֻׁלְחָן) הוא רהיט המשמש להנחת חפצים, אכילה ומשחקים שונים. קיימים סוגים שונים של שולחנות, בהתאם לייעודם.
מבנה השולחן

מבנה סטנדרטי של שולחן כולל משטח ורגליים (לרוב שלוש או ארבע) או מעמד.
מבנה השולחן > צורות שולחן

לשולחנות צורות רבות: מרובע, מעגלי, אליפטי.
בציורים הלניסטיים ורומיים מופיעים שולחנות עזר בעלי רגל אחת, שעליהם עומדים כלי מזיגה ומשקאות, ושולחנות עגולים בעלי שלוש רגליים, עליהם מוגש כיבוד למסובים על מיטה.
צורות נוף המזכירות את צורת השולחן, נקראות על שמו למשל "הר שולחן".
מבנה השולחן > חומרים

השולחנות עשויים מחומרים שונים: עץ, פלסטיק, אבן, זכוכית ומתכות שונות. לעיתים משמש כיסא כשולחן מאולתר.
שימושים של סוגי השולחנות

שולחן אוכל מיועד לאכילת הארוחות.
אכילה ליד השולחן נוחה ונחשבת בתרבויות המערב כמנומסת.
דוגמה לשולחן המשמש לעבודה או הנחת חפצים הוא שולחן כתיבה, עליו מניחים ספרים, כלי כתיבה ועוד, והוא משמש בבתים, במשרדים ובבתי ספר. שולחן למחשב כולל אזורים המיועדים למחשב, למסך, למקלדת ואף לציוד היקפי כגון מדפסת, סורק ועוד.
שולחנות משחקים

קיימים משחקים מבוססי שולחן כטניס שולחן, ביליארד. כן קיימים (בעיקר בגנים ציבוריים) שולחנות שפניהם מהווים לוח למשחקים כדמקה ושחמט.
השולחן בתרבות

היושב בראש השולחן נחשב בעל סמכות גבוהה יותר.
כך למשל בישיבות משרדיות המנהל או המנכ"ל יושבים בראש השולחן. באגדות המלך ארתור לעומת זאת, ייצגו אבירי השולחן העגול את השוויון כיוון שאין "ראש" לשולחן עגול.
מוצרים שונים נקראים על שום שימושם השולחני, למשל מלח שולחן, מפת שולחן ושולחני.
השולחן בתרבות > השולחן ביהדות

בבית המקדש היה שולחן מיוחד שנקרא שולחן לחם הפנים.
"שולחן ערוך" הוא שמו של ספר הלכה ביהדות המסודר לפי נושאים.
"שולחן עורך" הוא הסימן לאכילת ארוחת החג בליל הסדר.
ראו גם

מפת שולחן
קישוט מרכז השולחן
הערות שוליים

↑  נזכרים בתוספתא, כלים, בבא בתרא, ג, א.
↑  נזכרים במשנה, מסכת כלים, פרק כ"ב, משנה ב'.
↑  נחמן אביגד, העיר העליונה של ירושלים, עמ' 171.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563882805171  BnF: cb131630926 (data)  GND: 4193315-1  LCCN: sh99001770  NARA: 10663128
פצאל

ערך זה עוסק במושב בבקעת הירדן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
זריחה ביישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: יהודה ושומרון
מועצה אזורית: ערבות הירדן
גובה ממוצע: ‎-250 מטר
תאריך ייסוד: 1975
תנועה מיישבת: תנועת המושבים
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 534 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת דרום השומרון מוגדלת) פצאל(למפת דרום השומרון רגילה) פצאל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פצאל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום פצאל32°02′39″N 35°26′57″E﻿ / ﻿32.0441222311134°N 35.4492314998193°E﻿ / 32.0441222311134; 35.4492314998193  heמפת היישובים של מועצה אזורית ערבות הירדן (in English: Bik'at HaYarden Regional Council) באדום - פצאל בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

חמורים רועים על רקע חממות המושב
פְּצָאֵל הוא התנחלות ומושב עובדים שיתופי בבקעת פצאל אשר בבקעת הירדן השייכת למועצה אזורית בקעת הירדן. המושב יושב קרוב למוצא נחל פצאל וניזון ממי עינות פצאל הנובעים בנחל. אדמת בקעת פצאל היא אדמת סחף פורייה המאפשרת גידולים חקלאיים. במושב מגדלים תמרים, פלפלים ענבים, מנגו, ליצ'י, פרחים ועוד. ידוע בזכות ענביו המובחרים וזאת בעיקר בשל מזג האוויר החם, בעקבותיו הענבים מבשילים מוקדם.
היישוב הקדום

המושב בנוי כרבע ק"מ צפונית לשרידי "פצאליס", יישוב יהודי מתקופת בית שני. היישוב הוקם בימי מלכותו של הורדוס ונקרא על שם אחיו פצאל. עם מותו של הורדוס בשנת 4 לפנה"ס, פצאליס היה אחד מן היישובים שהוא הוריש לאחותו שלום, וכשנפטרה הורישה היא את כל הרצף היישובי שבשליטתה, 250 דונם שהשתרעו על פני היישובים ליוויאס, ארכלאיס ופצאליס, לחברתה הטובה, ליוויה, אשת הקיסר אוגוסטוס. ההתיישבות היהודית פרחה באזור לפחות עד תחילת המרד הגדול. סימני החורבן שנשתמרו בעיר ושכבת השריפה באתר, גורמים לחוקרים להאמין כי תושביו נטלו חלק במרד. על פי סקר ארכאולוגי שנעשה באתר, היישוב חרב במהלך הכיבוש הערבי.[דרוש מקור]
מתחת ליישוב הנוכחי נמצא אתר גדול מאוד מהתקופה הכלקוליתית ששטחו מעל 300 דונם. מבנה מהאתר נחפר בעבר על ידי יוסף פורת. החל משנת 2007 מתקיימת בבקעת פצאל בסמוך למושב חפירות באתרים אלה על ידי המכון לארכיאולוגיה ע"ש זינמן שבאוניברסיטת חיפה בראשות הארכאולוג ד"ר שי בר. הממצאים באתר מצביעים שהיישוב התקיים בשלב המעבר מהתקופה הכלקוליתית לתקופת הברונזה הקדומה ומכאן חשיבותו.