stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תא זרע
איכות זרע

ככלל, איכות הזרע נמדדת בתנועתיות התאים, כיוון התנועה ומבנם. פחות ממחצית מתאי הזרע בכל פליטה הם פוריים (במצב תקין מדובר בכ-40% מכלל תאי הזרע בכל פליטה).
הערכת איכות זרע נעשית במעבדות של בנקי זרע, במטרה לברר בעיות של חוסר פריון, לבצע הקפאות זרע, לצורך תרומות או לשימוש עתידי, למשל, אצל זוג שבו הגבר עובר טיפולי כימותרפיה שעלולים לגרום עקרות. הקריטריונים הללו נקבעו סטטיסטית על ידי ארגון הבריאות העולמי. פליטת זרע נורמלית תהיה בנפח של מעל לשני מ"ל, בריכוז תאים של מינימום 20 מיליון תאים למ"ל של נוזל זרע, עם כמות כדוריות דם לבנות הפחותה ממיליון כדוריות למ"ל. בנוסף, בבדיקת תנועתיות התאים, זרע תקין הוא זרע שבו מעל ל-25% מהתאים נעים בצורה פרוגרסיבית, כלומר, לא במקום, ולא בצורה איטית. ברוב המקרים, כאשר איכות הזרע לקויה, הדבר נובע מתופעה הנקראת "וריקוצלה" המתוארת כתקלה מכנית במערכת הניקוז של האשכים ומהווה את הסיבה ל-90% ממקרי ירידה באיכות וכמות הזרע.
ב-2018 התריעו החוקרים בסימפוזיון לחקר הזרע בסטוקהולם, שיש ירידה חדה בפוריות הגבר.
מחקר מהאוניברסיטה העברית וגורמים נוספים, הציג בנובמבר 2022 כי מצב הפוריות העולמי השתנה לרעה בין השנים 1973–2018, כאשר לאורך 50 השנים הללו נצפתה ירידה של 52% בריכוז הזרע ושל 62% בספירת הזרע. בין הסיבות לירידה באיכות הזרע הן: גיל הגבר, חשיפה לכימיקלים מסוכנים, עישון, חוסר בפעילות גופנית, צריכת מזון מעובד, לבישת תחתונים צמודים, צריכת משקאות אלכוהוליים, שתיית משקאות ממותקים מעל 1 ליטר ביום תוך ניהול אורח חיים לא בריא, הליכה עם טלפון סלולרי סמוך לאשכים.
תרומת זרע

תרומת זרע מתבצעת למטרת הזרעות או הפריה חוץ גופית לנתרמת שאינה בת זוג, או למטרת מחקר.
תרומת זרע נלקחת בדרך כלל מגברים צעירים רווקים בתמורה לתשלום. התורם נבדק למציאת מחלות מידבקות (וכיום רובם נבדקים גם גנטית), נדרש להצהיר על מצב בריאותו ולדווח על מחלות תורשתיות במשפחתו. התורם עובר מספר ראיונות/שיחות עם צוות בנק הזרע במטרה לאבחן אותו ככשיר מבחינה אישית לתרום זרע וכבעל התנהגות נורמטיבית. התורמים המועדפים הם בדרך כלל סטודנטים וזאת מתוך כוונה להתרים גברים בעלי יכולת קוגניטיבית גבוהה. לאחר אבחון ראשוני נבדקים מאפייני הזרע של המועמד להיות תורם (מאפיינים כגון: נפח נוזל הזרע בפליטה, כמות תאי זרע, והתפלגות תאי הזרע הפגומים).
התרומה מתבצעת באופן הבא: הגבר פולט את זרעו באמצעות אוננות, והזרע מאוחסן באמצעות שיטת הקפאה קריוגנית בקרח יבש, בקופסאות עמידות, במכלי קירור בבנק הזרע. כאשר יש צורך בתרומה, הזרע מוצא מהבנק ומוחדר לאישה בהליך הפריה מלאכותית. כאשר אישה רוצה להרות לבן-זוגה והוא סובל מהפרעה בזקפה, כלומר, אין באפשרותם לקיים יחסי מין תקינים בשל בעיה רפואית, ניתן לבצע הליך שבו הגבר מורדם ולפי הטבעת שלו מוחדר מוט המפיק זרמים חשמליים חלשים המגרים את בלוטת הערמונית להפיק נוזל זרע ואת האשכים ליצור תאי זרע נוספים.
ראו גם

ביצית
ספירת זרע
וריקוצלה
קרי לילה
מיוזה
שלפוחית הזרע
הערות שוליים

↑  Anatomy and Physiology of the Male Reproductive System
↑  איתי גל, כמה קלוריות יש בזרע? 14 עובדות גבריות, באתר ynet, 21 בספטמבר 2013
↑  מה קובע את היכולת שלו להפרות? 9 עובדות על הזרע הגברי, פרופ' בנימין ברטוב
1 2  מעין פלג אבירם, מחקר בינ"ל: ירידה של 52% בספירת הזרע של גברים תוך 50 שנה - "זה מטורף", באתר ynet, 15 בנובמבר 2022
↑  ד"ר רונן רוב‏, אורולוג בכיר מגלה את *כל* הדברים שפוגעים בזרע הגברי, באתר וואלה, 16 בפברואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556672305171  BNE: XX530746  BnF: cb119771546 (data)  GND: 4135383-3  LCCN: sh2001008910  LNB: 000125162  NDL: 00570390 
מבנה תא הזרע
תנועת תאי הזרע בנוזל זרע
זרע צבוע בהמטוקסילין
נבחרת גיברלטר בכדורסל

| --- | --- |
גיברלטר
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות כדורסל החובבים של גיברלטר
 הצטרפות:  1985
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  125       ‎+17‏
  - ניקוד פיב"א:  66.0
 מאמן:  אדם קסאליה
 
 משחק בינלאומי ראשון
 אירלנד אירלנד 114 - 59 גיברלטר גיברלטר טא' אלי, מלטה;  14 בדצמבר 1988)
 הניצחון הכי גדול
 גיברלטר גיברלטר 102 - 51 האי מאן האי מאן ויסבי, שוודיה; 27 ביוני 2017)
 ההפסד הכי גדול
 אירלנד אירלנד 112 - 39 גיברלטר גיברלטר קארדיף, ויילס; 12 בדצמבר 1990)
 אליפות אירופה בכדורסל למדינות קטנות
 הופעות:  16 (הראשונה ב-1988)
 ההישג הטוב:  4 (1998)
 משחקי האיים
 הופעות:  8 (הראשונה ב-1999)
 ההישג הטוב:  כסף (2017)
 
נבחרת גיברלטר בכדורסל היא הנבחרת הלאומית בכדורסל של טריטוריית גיברלטר הבריטית. הנבחרת מופעלת על ידי התאחדות כדורסל החובבים של גיברלטר, שחברה בפיב"א אירופה מאז 1985. הנבחרת משתתפת באליפות אירופה בכדורסל למדינות קטנות ובמשחקי האיים.
הישגיה הטובים ביותר של הנבחרת הם המקום הרביעי באליפות למדינות קטנות (1998), והמקום השני במשחקי האיים (2017).
נכון ל-10 ביוני 2019 הנבחרת מדורגת במקום ה-147 (מתוך 165) בדירוג הנבחרות העולמי של פיב"א.
הערות שוליים

↑  דירוג הנבחרות באתר פיב"א
סטטין

לובסטטין (Lovastatin), תרכובת שבודדה מ-Aspergillus terreus, היה הסטטין הראשון שיוצר באופן מסחרי להורדת כולסטרול
סטטין (סטטינים) (באנגלית: Statin) או HMG-CoA reductase inhibitors, הוא תרופה מקבוצה של תרכובות-אורגניות אשר מורידות את רמות הכולסטרול.
הסטטינים מורידים את רמת הכולסטרול בגוף האדם על ידי עיכוב פעולתו של האנזים HMG-CoA רדוקטז (HMG-CoA reductase), שהוא אנזים הקובע את קצב ייצור הכולסטרול (ובפרט, ב-mevalonate pathway). עיכוב פעולתו של אנזים זה בכבד מביא להורדת רמת הכולסטרול בגוף וכן לעלייה בקולטני LDL, המביאה לעלייה בפינוי LDL מהדם. התרופה משפיעה כבר לאחר שבוע, והאפקט המקסימלי שלה מושג לאחר 4–6 שבועות.
היסטוריה

ב-1971, בטוקיו שביפן, החל אקירה אנדו (Akira Endo) ששאב השראה מגילוי הפניצילין, בחיפוש של מיני עובש המיצרים רעלנים הפועלים על ידי עיכוב פעולתו של האנזים HMG-CoA רדוקטז, כדרך להגן על עצמם מאורגניזמים אחרים. הרעלן הראשון שגילה כך, בשם ציטרינין, היה כבר מוכר למדע וחקירתו נעצרה כיוון שגרם לפגיעה בכליות. ב-1976 פרסמו אנדו וחבריו מסאו קורודה ויושיו צוג'יטה מחקר על גילוי הקומפקטין, או ML-236B, מולקולה המיוצרת על ידי פטריית העובש Penicillium citrinum. הקומפקטין, שנקרא גם מבסטטין (אנ'), היה הסטטין הראשון שנוסה על בני אדם, אך הפיתוח הופסק לאחר שבמינון גבוה נמצא כי גרם ללימפומה בכלבים. מרק (חברת תרופות) בודדה לאחר מכן את הלובסטטין (Lovastatin), תוצר של הפטרייה אספרגילוס טראוס (אנ'), שהוא הסטטין הראשון שמוסחר ושווק כתרופה.
באפריל 1994, הוכרזו תוצאות מחקר שבוצע במימון חברת מרק, בשם מחקר ההישרדות עם סימבסטאטין של סקנדינביה (Scandinavian Simvastatin Survival Study - 4S). החוקרים בדקו סימבסטטין, שמאוחר יותר נמכר על ידי חברת מרק בשם Zocor, על חולים עם כולסטרול גבוה שאינם סובלים מתפקוד לב ירוד. מתוך 7027 מטופלים שגויסו למחקר, 4444 התאימו (הסיבות העיקריות לאי התאמה למחקר – ירידת כולסטרול או עליה חריגה לאחר הדרכה לדיאטה - 1300 פציינטים; טריגליצרידים גבוהים – 864 פציינטים). רובם הגדול (81%) היו גברים. רובם היו לאחר אוטם שריר הלב (79%). רובם הגדול ללא סוכרת (95%) וללא יתר-לחץ-דם (74%) וגילם הממוצע היה 58 שנים. אחרי חמש שנים, נמצאה הפחתה בתמותה (ביחס לקבוצת הביקורת) מ-12% ל-8% . בשנת 1995, הכניסו מכירות Zocor ו-Mevacor מיליארד דולר לחברת מרק. לאקירה אנדו הוענק ב-2006 פרס יפן, וב-2008 פרס המחקר הרפואי על שם לסקר-דה-בייקי, על "מחקר חלוצי לסוג חדש של מולקולות להורדת הכולסטרול."
בהמשך לגילוי הסטטינים הטבעיים, פותחו גם סטטינים חצי-סינתטיים (סימבסטטין ופרבאסטטין) וסינתטיים (אטורבסטטין, רוזובסטטין (אנ') ועוד).
בשנת 2003 הוחל בהפצת רוזובסטטין ובשנת 2013, היא הייתה התרופה הרביעית הנמכרת ביותר בארצות הברית, עם כ-5.2 מיליארד דולר במכירות.
אופן פעולתם של הסטטינים

הסטטינים פועלים כמעכבים תחרותיים של האנזים HMG-CoA רדוקטז, מאחר שהם דומים לליגנד של אנזים זה (החומר עליו האנזים פועל): הם "תופסים את מקומו" של הליגנד המקורי (HMG-CoA) ובכך מחבלים ביכולת ההמרה של HMG-CoA ל-Mevalonate, שהוא חומר הגלם הנחוץ ליצירת הכולסטרול ותירכובות חיוניות נוספות.
עיקר הכולסטרול הקיים בגוף הוא כתוצאה מייצור עצמי (אנדוגני) בכבד ורק מיעוט ממנו מגיע ישירות מתזונה (אקסוגני). לכן, עיכוב פעולתו של האנזים HMG-CoA רדוקטז יביא להורדת רמות הכולסטרול בדם. עיקר הייצור של כולסטרול בכבד מתבצע בלילה (בזמן שבו אין אספקה ישירה של כולסטרול מהמזון), ולכן סטטינים בעלי משך זמן חיים קצר נלקחים בערב כדי למקסם את השפעתם.
בנוסף להורדת רמת הכולסטרול בגוף, מביאים הסטטינים גם לייצור מוגבר של קולטני LDL בתאי הכבד. תאי הכבד חשים את הירידה ברמות הכולסטרול ומפצים על ידי ייצור מוגבר של קולטני LDL במטרה לאסוף את הכולסטרול מזרם הדם. לסטטינים קיימים אפקטים נוספים - כך למשל, במחקר ASTEROID נמצא כי מתן סטטין הקטין נגעים טרשתיים (atheroma). נטען, כי לסטטינים תפקיד מניעתי במחלות קרדיו-ווסקולריות באמצעות 4 מנגנונים שונים:
שיפור תפקוד האנדותל
מיתון (דיכוי) תהליכי דלקת
שמירת יציבות הפלאק הטרשתי.
מניעת יצירת טרומבוס (פקקת)- (על ידי עיכוב האנזים מטלופרוטאינז, שהוא אנזים התלוי באבץ ואחראי על הפיכת רובד יציב לרעוע.
לססטינים יש השפעה מיטיבה גם על אנשים שאינם סובלים מכולסטרול גבוה. במחקר JUPITER משנת 2008 נמצא כי לקיחת סטטינים אצל אנשים עם רמת CRP גבוהה ורמת כולסטרול תקינה, הביאה לירידה בהיארעות אוטם שריר לב, שבץ, צנתורים ותעוקת חזה, ותמותה כוללת (בהפרשים של 0.2, 0.16, 0.36 ו-0.25 אחוזים לשנה בהתאמה). סטטינים מקושרים גם לירידה משמעותית בסרטן הערמונית, הגדלה שפירה של הערמונית, הפרעה בזקפה ואי שליטה על מתן שתן אצל גברים מבוגרים. עם זאת, לגבי נשים, כפי שהסתבר במטא-אנליזה שפורסמה ב-2012, אין הוכחה לתועלת במניעת תמותה או מניעת אירועים-מוחיים מטיפול בסטטינים (זאת למרות הפחתה במספר אירועי לב-וכלי-דם). בדומה, שיתוף מבוגרים (בני 75 שנים ומעלה) במחקרים רלוונטיים הוא מצומצם במיוחד והמידע לגבי התועלת והסיכון שבטיפול בסטטינים בגילאים אלו מוגבל. במטה-אנליזה שפורסמה ב-2013 לגבי בני 75+ ללא מחלת-לב וכלי דם מוכחת, לא נמצאה תועלת משמעותית לטיפול בסטטינים בהפחתת תמותה. זאת, למרות הפחתה משמעותית באירועי לב-וכלי-דם. כלומר, ייתכן שהנזקים מהטיפול המניעתי-הראשוני משתווים מתועלתו בגילאים אלו.
שימוש ואינדיקציות לשימוש

עיקר השפעתם של הסטטינים הוא בהפחתת רמות כולסטרול LDL ("הכולסטרול הרע" אשר אחראי על אספקת הכולסטרול לתאי הגוף, כולל תאי האנדותל, כנשא של כולסטרול בנוזל הפלסמה, ומקובל לראותו כמזיק ללב ולכלי הדם על ידי נטייה לשקוע על דפנות עורקי הדם ולגרום לטרשת עורקים). חישוב מצא כי הורדה של רמת ה-LDL ב-1.8 מילימול לליטר (70 מיליגרם לדציליטר) על ידי סטטינים, מתורגמת ל-60% ירידה בסיכוי למאורעות לבביים כגון מוות לבבי פתאומי או התקף לב, ולירידה של כ־17% בסיכוי לשבץ.
האינדיקציות למרשם סטטינים השתנו במהלך השנים וכיום הם ניתנים כטיפול ראשוני או שניוני במניעת מחלה קורונרית, אוטם לבבי, שבץ איסכמי ומחלת עורקים היקפיים.
הסטטינים הקיימים כיום מחולקים לשתי קבוצות- סטטינים סינתטיים, ומוצרי תסיסה (Fermentation derived). להלן מספר דוגמאות לסטטינים:
Atorvastatin (אטורבסטטין, שם מסחרי - ליפיטור, תוריד, ליטורבה, אטורבה, נמצא גם ב:אטוזט) - סטטין סינתטי. בין 10 מ"ג ל-80 מ"ג, ניתן פעם ביום, ללא קשר לארוחות.
Rosuvastatin (רוזובסטטין, שם מסחרי - Crestor, קרסטור, סטטור, נמצא גם בתרופה משולבת רוסטמיב) - טבליות של 5 מ"ג, 10 מ"ג, 20 מ"ג, 40 מ"ג פעם ביום.
Fluvastatin (פלובסטטין, שם מסחרי - lescol)- בין עשרים מ"ג ל-80 מ"ג, ניתן פעם ביום - שיווק הופסק בישראל
Lovastatin (לווסטטין שם מסחרי- lovalip, mevacor)- בין עשרים מ"ג ל-80 מ"ג, ניתן פעם ביום, עם האוכל - הסטטין הראשון בישראל, שיווקו הופסק.
Simvastatin (סימבסטטין שם מסחרי - zocor, lipex, simovil, סימוביל, סימבסטאטין, סימבקסון, נמצא גם ב:אינג'י)- בין 10 מ"ג ל-80 מ"ג, ניתן פעם ביום.
סריווסטטין (שם מסחרי - lipogis, baycol)- בין 0.4 מ"ג ל-0.8 מ"ג פעם אחת ביום, בערב, עם הארוחה - שיווקו הופסק בגלל תופעות לוואי.
Pravastatin (פרהווסטטין - שם מסחרי - Pravalip, lipidal, pravachol, lipostat, פרבסטאטין, פרבליפ)- בין 10 מ"ג ל-40 מ"ג פעם אחת ביום, בערב.
אחד הגורמים לניפוק מוגבר של סטטינים הוא תהליך עדכון מתמשך של הנחיות ועדות מומחים, המגדירים אוכלוסייה גדלה והולכת ככזו שמומלץ לה ליטול תרופות אלו לצורך מניעת מחלות לב וכלי דם.
תופעות לוואי

למידע מוסמך ועדכני יש לקרוא את העלון לצרכן של התרופה עצמה.
לסטטינים יש שתי תופעות לוואי עיקריות:
עלייה באנזימי הכבד (עד 2% מהמקרים יכולה להיות פגיעה בתפקודי כבד עם עלייה באנזימים, אולם היא לרוב אינה משמעותית אם היא אינה מעל סף מסוים).
דווחו כאבי שרירים או לעיתים כאבי גב, כאבי מפרקים, נוקשות מפרקים, התכווצויות שרירים, דאבת (מיאלגיה, כאב ברקמת החיבור ובשרירים) - כולם כתופעות לוואי שכיחות,[דרוש מקור] אף על פי שבמחקר הקליני תופעת הלוואי מתוארת כנדירה. מלבד כאבי שרירים תיתכן התפרקות והתנוונות של רקמת שריר השלד, הקרויה - רבדומיוליזיס (תמס שריר) וייתכן סיבוך שלה בדמות פגיעה בכליות.
רבדומיולוזיס כשלעצמו עלול להביא לאי ספיקת כליות חריפה ולמוות. במחקר Graham משנת 2004 נבדקו הנתונים של 250,000 מטופלים שנטלו סטטינים בין השנים 1998–2001. הסיכון לרבדומיוליזיס היה 0.5% במרבית הסטטינים למעט אם נלקח cerivastatin (בשמה המסחרי- lipobay) אשר הגדילה את הסיכון לרבדומיוליזיס. תרופה זו הורדה מהמדפים בשנת 2001 כתוצאה מהסיכון המוגבר לרבדומיוליזיס.
תופעות לוואי שכיחות אחרות כוללות דלקת במעברי האף, כאב גרון, דימום מהאף, תגובה אלרגית, עלייה ברמות הסוכר בדם, עלייה בקראטין קינאז בדם, כאב ראש, בחילה, עצירות, גזים, קשיי עיכול, שלשול, תוצאות בדיקות דם המראות ליקוי בתפקוד הכבד.
תופעות לוואי נוספות, חלקן נדירות, שדווחו הן: נדודי שינה, ירידה בזיכרון וכן תופעות אלרגיות רבות (כולל לופוס).
תופעות לואי ששכיחותן אינה ידועה (תופעות אשר שכיחותן טרם נקבעה) כוללות: זיהומים בדרכי הנשימה העליונות, מגוון שינויים בעור (כגון גבשושיות, שינוי בצבע, יובש של העור או הריריות, שינויים בשיער או בציפורניים), התכווצויות שרירים, הפרעה בזקפה, מחלת ריאה אינטרסטיציאלית (בעיות בנשימה כולל שיעול מתמשך או קוצר נשימה או חום) ודיכאון.
אין ליטול סטטינים בתקופת ההיריון.
בנוסף, שתיית מיץ אשכוליות מקטינה את המטבוליזם של הסטטינים (מנגנון ציטוכרום p450) ולכן מעלה את רמת התרופה בגוף כתוצאה מפירוק מוקטן של התרופה בכבד, ועל כן לא מומלץ לשתות מיץ אשכוליות יחד עם נטילת סטטינים, לאור החשש מהעלאת תופעות הלוואי כתוצאה מהעלאת רמות התרופה בדם.
הערות שוליים

↑  Akira ENDO, A historical perspective on the discovery of statins, Proceedings of the Japan Academy. Series B, Physical and Biological Sciences 86, 2010-05-11, עמ' 484–493 doi: 10.2183/pjab.86.484 (באנגלית)
↑  אהרן צ'חנובר, "מצוינות ויצירתיות", בתוך: עופר גרוסקופף ושי לביא (עורכים), משפט, תרבות וספר: ספר נילי כהן, ההוצאה לאור ע"ש חיים רובין, אוניברסיטת תל אביב, 2017
↑  Scandinavian Simvastatin Survival Study Group, Randomised trial of cholesterol lowering in 4444 patients with coronary heart disease: the Scandinavian Simvastatin Survival Study (4S), The Lancet 344 (8394), 1994-11-19, עמ' 1383–1389 doi: 10.1016/S0140-6736(94)90566-5
↑  "National Inventors Hall of Fame Honors 2012 Inductees". PRNewswire. נבדק ב-11 במאי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Top 100 Drugs for 2013 by Sales - U.S. Pharmaceutical Statistics, web.archive.org, ‏2019-02-19 (באנגלית)
↑  Paul M. Ridker, Eleanor Danielson, Francisco A. H. Fonseca, Jacques Genest, Rosuvastatin to prevent vascular events in men and women with elevated C-reactive protein, The New England Journal of Medicine 359, 2008-11-20, עמ' 2195–2207 doi: 10.1056/NEJMoa0807646
↑  Jose Gutierrez, Gilbert Ramirez, Tatjana Rundek, Ralph L. Sacco, Statin therapy in the prevention of recurrent cardiovascular events: a sex-based meta-analysis, Archives of Internal Medicine 172, 2012-06-25, עמ' 909–919 doi: 10.1001/archinternmed.2012.2145
↑  Gianluigi Savarese, Antonio M. Gotto, Stefania Paolillo, Carmen D'Amore, Benefits of statins in elderly subjects without established cardiovascular disease: a meta-analysis, Journal of the American College of Cardiology 62, 2013-12-03, עמ' 2090–2099 doi: 10.1016/j.jacc.2013.07.069
↑  ד"ר ניר צבר, הגריאטר שברופא המשפחה - גישה לאיזון כולסטרול בגילאי הזקנה, Israeli Journal of Family Practice, 2015
↑  תופעת לוואי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007285397905171  LCCN: sh00001691  NKC: ph602573 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
אין אישה מעזה פניה בפני בעלה

אין אישה מעזה פניה בפני בעלה היא חזקה הלכתית לפיה נאמנת אישה בדין ודברים שבינה לבין בעלה כאשר היא טוענת את דבריה בפניו, מתוך הנחה שאם יסוד דבריה בשקר לא הייתה מעזה לטעון אותם בנוכחותו.
מקור ושורש החזקה

תוקף חזקה זו ככל החזקות הוא מדאורייתא לפי רוב ככל הפוסקים, אך ישנה דעת יחיד מן הראשונים לפיה חזקה זו מדרבנן. בתלמוד הבבלי הובאה שיטת רבא שלדעתו אין לחזקה זו כל תוקף. אך למעשה התקבלה חזקה זו להלכה בספרי הפוסקים ובספרות השו"ת.
יש שסברו שחזקה זו היא מקרה של חזקה אין אדם מעיז פניו בפני בעל חובו, סברתם נעוצה בהרחבה של כלל זה לכדי כך שאדם אינו מעז לשקר לעולם בפני האדם שאליו מתייחס השקר בלי זיקה לקשר מוקדם ביניהם. אך ראשונים כמו רש"י סברו שסיבת החזקה במקרה של בעל חוב נעוצה בכך שהמלווה הטיב עם הלווה בעצם ההלוואה ורק לכן הוא אינו מעיז פניו בפניו, לשיטה זו, מאחר שנאמנות האישה היא גורפת וחלה גם במקרים בהם לא נהנתה כלל מבעלה כמו במקרה של קידושי קטנה שבהם גם כסף הקידושין ניתן לאביה, אי אפשר לתלות את החזקות זו בזו, והחזקה שלפי "אין אישה מעזה פניה בפני בעלה" היא דין העומד בפני עצמו ולפיו טבע האישה שלא להעיז פניה ולשקר בפני בעלה, בלא להתחשב בנסיבות שבהן נעשה בעלה. ולכן דבריה מתקבלים כנכונים.
השלכה מעשית

בתלמוד מוזכרת חזקה זו רק לגבי נאמנותה של אישה לומר שהתגרשה גם כאשר בעלה מכחיש זאת, נאמנות זו מתבטאת בשני אופנים: א. כאשר האישה טוענת בבית הדין בפני בעלה "גירשתני", היא נאמנת גם כאשר הוא מכחיש זאת. ב. כאשר האישה מקבלת קידושין מאדם אחר בפני בעלה, עולה מכך שהיא גרושה, ונאמנת על כך גם אם בעלה טוען שלא גירש אותה מעולם.
יש מן הפוסקים שהסתמכו על חזקה זו להענקת נאמנות לאישה במקרה שהיא טוענת לאין-אונות של הגבר בניגוד לעמדתו, לדבריהם גם בדבר כזה אין האישה מעזה פניה לשקר בפני בעלה, ומכך שטענה זאת עולה בבירור שדבריה נכונים. אך דבריהם שנויים במחלוקת.
נחלקו הראשונים ולא הוכרעה ההלכה, אם הסתמכו על חזקה זו בוודאות, גם לקולא ולהוצאת ממון, שיותר לה להינשא לאחר בעקבות טענתה ואף לגבות את דמי כתובתה מבעלה. או שאין סומכים לגמרי על חזקה זו, אלא שאם כבר נישאת לאחר אין כופים אותם להתגרש, ואם קידש אותה אחר מחמירים להצריך אותה לקבל גט מהשני.
האחרונים כתבו שבדורות האחרונים שוררות חוצפה ופריצות בעולם וניסיון העבר מלמד שאישה מעזה פניה ומשקרת גם בפני בעלה ולכן אין להסתמך הלכה למעשה על חזקה זו, אלא לחומרא. ואולם במקרה שישנה ראיה נסיבתית התומכת בעמדתה, נאמנת.
לקריאה נוספת

משנה תורה לרמב"ם, הלכות אישות, פרק ד' הלכה י"ג
בית יוסף, אבן העזר, סימן י"ז
שולחן ערוך, אבן העזר סימן י"ז סעיף ב'
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף צ"א, עמוד א', ולפי בית הבחירה למאירי, מסכת כתובות דף כג, יש שנטו לפסוק כשיטה זו להלכה גם בתקופת הראשונים.
↑  תוספות כתובות דף יח עמוד א ד"ה חזקה.
↑  בית יוסף, להלן "לקריאה נוספת" בשם התוספות והרא"ש שהעניקו לאישה נאמנות במקרה כזה ובשם הרמב"ן שחלק עליהם בנקודה זו.
↑  שולחן ערוך, אבן העזר, סימן י"ז, סעיפים ב'-ג' ברמ"א.
↑  בית יוסף, שם. להרחבה בנקודה זו ראו: שדי חמד, כללים, מערכת א' אות שפ"ח ו"פאת השדי" שם, אות ק"ג.
↑  שו"ת מהרי"ק, שורש ע"ב.
שיתוק הגפיים התחתונים

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 InfoMed:  שיתוק פלג גוף תחתון (פרפלגיה)
 MeSH:  D010264
 סיווגים
 ICD-10:  G82
 ICD-11:  MB56 
 
שִׁתּוּק הַגַּפַּיִם הַתַּחְתּוֹנִים (פָּארַאפְּלֶגְיָה, paraplegia) הוא שיתוק – איבוד יכולת התנועה או חישה – בשתי הרגליים. שיתוק זה יכול להיגרם כתוצאה מפגיעה בחוט השדרה או ממומים מולדים הפוגעים במרכיבים העצביים בתעלת השדרה, כגון ספינה ביפידה. השיתוק יכול להיות מגובה חוליות החזה, המותניים או העצה כלפי מטה, אולם כאשר הוא כולל גם את הגפיים העליונים, הוא נקרא שיתוק ארבעת הגפיים.
סיבות

נהוג לסווג את הסיבות לשיתוק לפי שיתוק חריף ולכרוני, כאשר הכרוני נחלק לכזה המתחיל בילדות ולכזה המתחיל בבגרות. הסיבה הנפוצה ביותר לשיתוק חריף של הגפיים התחתונים היא חבלה לחוט השדרה. על פי רוב החבלה מערבת שבר או פריקה של החוליות. סיבות אחרות לפגיעה בחוט השדרה כוללות איסכמיה של חוט השדרה, למשל כתוצאה מאוטם בעורק עמוד השדרה הקדמי או מחסימה שלו, וכן דימום לחוט השדרה.
שיתוק כרוני של הגפיים התחתונים במבוגרים נובע לרוב מטרשת נפוצה או מגידול הלוחץ על חוט השדרה. מלבד זאת ישנן סיבות רבות העלולות לגרום לשיתוק מסוג זה, בהן סיבות מבניות, ניווניות וזיהומיות. לעומת זאת, בילדים יכול לנבוע השיתוק משיתוק מוחין, ממומים מולדים או ממחלות תורשתיות הפוגעות במערכת העצבים או במערכת התנועה.
תסמינים וסימנים

מלבד איבוד יכולת התנועה בגפיים התחתונים ואיבוד התחושה בהם, יכול שיתוק הגפיים התחתונים לערב גם אי-נקיטת שתן ואי-נקיטת צואה, וכן הפרעה בזקפה, בשל המעורבות של חוט השדרה בעצה. כאשר הפגיעה בחוט השדרה היא ברמת העצב המניע העליון יתאפיין השיתוק בטונוס עוויתי ובהחזרים גידיים מוגברים. כאשר הפגיעה בחוט היא ברמת העצב המניע התחתון, יתאפיין השיתוק בטונוס רפה ובדלדול של השרירים.
טיפול

הטיפול המידי בשיתוק הגפיים התחתונים, כאשר הוא מתרחש באופן חריף, למשל בעקבות חבלה גופנית, תלוי בסיבת הפגיעה. למשל, טיפול בסטרואידים נועד להפחית את הבצקת המתרחשת בשעות הראשונות לאחר חבלה לחוט השדרה, וכך למזער את הנזק הנגרם לחוט.
מטרת הטיפול ארוך הטווח באנשים עם שיתוק של הגפיים התחתונים היא השגת תפקוד ועצמאות עד כמה שניתן. במסגרת השיקום נלמדת מיומנות ההתניידות בכיסא גלגלים החשובה לעצמאות בניידות. בשיקום ממלאים תפקיד גם בעלי מקצוע פארא-רפואיים כגון פיזיותרפיסטים ומרפאים בעיסוק.
סיבוכים

שיתוק של הגפיים התחתונים גורם לירידה בניידות, ירידה אשר עלולה להביא להתפתחות של פצעי לחץ, פקקת ודלקת ריאות. פיזיותרפיה ושימוש באמצעי עזר לניוד עשויים להפחית את שיעור הסיבוכים בקרב משותקי הגפיים התחתונים.
ראו גם

תסמונת זנב הסוס
לקריאה נוספת

Ropper AH, Samuels MA, Klein JP. Chapter 3. Motor Paralysis. In: Ropper AH, Samuels MA, Klein JP. eds. Adams & Victor's Principles of Neurology, 10e. New York, NY: McGraw-Hill; 2014.
איזוסורביד דיניטרט

| --- | --- |

 שמות מסחריים בישראל
 איזוקט
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  236.028065 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  10-90 אחוזים, 25 אחוזים בממוצע
 מטבוליזם:  כבד
 זמן מחצית חיים:  שעה
 הפרשה:  כליה
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  C05AE02, C01DA08 
 מספר CAS:  
 PubChem:  
 ChemSpider:  
 
איזוסורביד דיניטרט (באנגלית: Isosorbide dinitrate, נמכרת גם תחת השמות Isordil, ו-Isoket) היא תרופה השייכת למשפחת הניטרטים ומשמשת לטיפול באי ספיקת לב, ספאזם של הוושט ולטיפול ומניעה בתעוקת לב. התרופה ניטלת בטבליות דרך הפה, או מתחת ללשון, או כתרסיס למתן תת-לשוני.
תופעות לוואי נפוצות כוללות כאבי ראש, תת-לחץ דם תנוחתי, וטשטוש ראייה. תופעת לוואי חמורה אפשרית היא תת-לחץ דם. בטיחותה של התרופה לעובר במהלך היריון אינה ברורה. התרופה אסורה לשימוש יחד עם תרופות לטיפול בהפרעה בזקפה כדוגמת ויאגרה, לויטרה או סיאליס. שילוב זה עשוי להיות מסוכן ולגרום לירידה חדה בלחץ הדם ולעילפון .
התרופה תוארה לראשונה ב-1939. היא נמצאת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי וזמינה לשיווק כתרופה גנרית.
בדומה לתרופות אחרות ממשפחת הניטרטים, איזוסורביד דיניטרט הופכת בגוף לחנקן חמצני (NO), הנקשר לקולטנים באנזים גואנילאט ציקלאז ומשפעל אותו. כתוצאה מהשפעול, מייצר האנזים cGMP, שגורם להרחבת שריר חלק בדפנות כלי הדם ובכך לירידה בעומס על שריר הלב.
שימוש ארוך טווח באיזוסורביד דיניטרט עלול לגרום לסבילות לתרופה וכתוצאה מכך להפחתת יעילותה.
הערות שוליים

1 2 3  Isosorbide Dinitrate/Mononitrate
1 2  ‏ איזוסורביד דיניטראט Isosorbide Dinitrate -‏ infomed
↑  World Health Organization model list of essential medicines: 21st list 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גל כהן גרומי

נבחרת ישראל בשחייה שהשתתפה באליפות העולם ובאליפות אירופה בשחייה לנוער 2019. עומדים מימין: מירון חרותי, יונתן קופלב, רון פולונסקי, מיכאל לייטרובסקי, לאה פולונסקי, איתי גולדפדן, יעקב טומרקין, המאמן ניקיטה שקילנקו, המאמן חנן שטרלינג, המאמנת לודמילה זליצ'ונוק. יושבים מימין: דניאל נמיר, תומר פרנקל, אנדראה מורז, אנסטסיה גורבנקו, דניס לוקטב וגל כהן גרומי
גל כהן גרומי (נולד ב-22 באפריל 2002) הוא שחיין ישראלי. אלוף ישראל, אלוף אירופה לנוער (הלסינקי 2018) במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי וזוכה במדליית ארד באליפות אירופה לנוער (קאזאן 2019) במשחה ל-200 מטר מעורב אישי. שיאן ישראל, במשחה ל-100 מטר פרפר. ייצג את ישראל ב-3 אליפויות עולם (קוואנגג'ו 2019, בודפשט 2022 ופוקואוקה 2023) ובאולימפיאדת טוקיו (2020).
קורות חיים

בילדותו עסק במקביל בשחייה, בג'ודו, קפוארה וריקוד. בחר בשחייה, התאמן בקבוצת הפועל עירוני הוד השרון בהדרכתם של זוהר גלילי וניקיטה שקילנקו ומחזיק במספר רב של שיאי ישראל לגילאים הצעירים. משנת 2022 הוא שוחה עבור קבוצת הפועל ירושלים ומתאמן באוניברסיטת מישיגן ארצות הברית, שם הוא לומד לתואר במתמטיקה ובסטטיסטיקה.
קורות חיים > 2017

בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בגיוֹר הונגריה בסוף יולי 2017 זכה כהן גרומי בשתי מדליות כסף במשחה שליחים 4X100 מטר מעורב ביחד עם דוד גרצ'יק, רון פולונסקי ומיכאל סמירנוב בתוצאה של 3:46.60 דקות ובמשחה שליחים 4X100 מטר מעורב משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים) ביחד דוד גרצ'יק, לאה פולונסקי ואנסטסיה גורבנקו בתוצאה של 3:59.99 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.39 שניות, במקום 12 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:07.83 דקות, במקום 13 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.79 שניות ובמקום 17 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.33 שניות.