המרד הערבי הגדול
הערות שוליים

↑  המזרח התיכון בימינו, האוניברסיטה הפתוחה, ספר 6: הפלסטינים – עם בפזורתו (כתב: מצטפא כבהא), עמ' 21: "מכונה בלקסיקון הפלסטיני "המרד הפלסטיני הגדול" (תַ'וְַרת פִִלַסְטִין אַל־כֻּבְַּרַא)"; הערה 1: "את המילה ת'ורה נוהגים לתרגם "מהפכה" אף־על־פי שמשמעותה מרד".
↑  ברוך קימרלינג ויואל שמואל מגדל, פלסטינים: עם בהיווצרותו, עמ' 92: "'המרד הערבי הגדול בפלסטין', כפי שנקרא בפי הערבים".
1 2 3  מאורעות תרצ"ח השלב השני של המרד הערבי הגדול אתר גיל חסקין. לגבי ההרוגים היהודים (בהערה 34 שם) הוא נסמך על הספר מאורעות תרצ"ו, ברכה חבס, הוצאת דביר, עמוד 691, ולגבי ההרוגים הערבים (בהערה 36 שם) במסמך "על קנינגהאם אל מושבות, מ-19 ביוני 1947", PROFO371/61938 במסמכי הארכיון הציוני המרכזי
↑  המרד הערבי בשנת 1936 בפרספקטיבה של העימות היהודי-ערבי בארץ-ישראל
↑  על פי גייקוב נוריס גם עוצמת התגובה הבריטית הלכה והחריפה עם התעצמות פעולות האיבה והטרור. ראו: Repression and Rebellion: Britain's Response to the Arab Revolt in Palestine of 1936-39
Author: Jacob Norris.
↑  יואב גלבר, שורשי החבצלת
↑  פורת, עמ' 172.
↑  פורת, עמ' 208.
↑  פורת, עמ' 193–194.
↑  פורת, עמ' 173–175.
↑  ברכה חבס (עורכת), ספר מאורעות תרצ"ו, דבר, 1937, עמ' 635. בתוך: תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 299, 498, הערה 20.
1 2  פורת, עמ' 195.
↑  מיכאל בר-זוהר, בן-גוריון, כרך א, פרק טז, עמ' 336.
↑  שודדים ורוצחים – והממשלה?, דבר, 16 באפריל 1936
↑  מוסטפא כבהא, הפלסטינים – עם בפזורתו, בית ההוצאה לאור של האוניברסיטה הפתוחה, 2010, עמ' 21
1 2 3 4 5  שמעוני, עמ' 297.
1 2  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, פרק רביעי: שנות מפנה 1935–1936, עמ' 107.
↑  פורת, עמ' 200.
↑  שמעוני, עמ' 298.
↑  פורת, עמ' 203–205.
↑  פורת, עמ' 206.
↑  פורת, עמ' 207.
↑  פורת, עמ' 211–212.
↑  פורת, עמ' 210.
↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, עמ' 216, הערה 11. הערבים השתמשו במונח "ת'ואר" ("מורדים", מן המילה "תַ'וְרה" – מרידה, התקוממות) ובמונח "מוג'אהדין" – לוחמי מלחמת קודש דתית (ג'יהאד).
↑  פורת, עמ' 212–213.
↑  פורת, עמ' 214–216.
↑  פורת, עמ' 230.
1 2  פורת, עמ' 219–221.
1 2  פורת, עמ' 222–223.
1 2  שמעוני, עמ' 301.
↑  Chuck Morse – The Nazi Connection to Islamic Terrorism: Adolf Hitler and Haj Amin Al-Husseini, עמ' 42.
↑  רשימה חלקית של מנהיגים ערביים שנרצחו על ידי אל-חוסייני ניתן למצוא במאמר הבא: Chuck Morse, The Nazi connection to Islamic Terrorism
↑  לפי מתיאס קונצל הפלסטינים קיבלו סיוע כספי על ידי ממשלת גרמניה הנאצית במאבק מול בריטניה. ראו: מתיאס קונצל, ג'יהאד ושנאת יהודים, הוצאת טובי, 2008, עמ' 44; חאג' אמין אל-חוסייני ראש הוועד הערבי העליון נמלט מהארץ לאחר שהבריטים הוציאו נגדו צו מעצר בשנת 1937, וקיים קשרים ופגישות עם גורמים גרמניים שונים. טענה זו נתמכת על ידי חוקרים נוספים, ומובאת בספר The Nazi Connection to Islamic Terrorism: Adolf Hitler and Haj Amin AlgHusseini מאת Chuck Morse, עמ' 41–42.
↑  John Roy Carlson, Cairo to Damascus (1951), p. 415
↑  פורת, עמ' 232–233.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 32.
↑  פורת, עמ' 238–239.
↑  חגי ארליך, המזרח התיכון בין מלחמות העולם, האוניברסיטה הפתוחה, ספר ד, יחידה 9, עמ' 233.
↑  פורת, עמ' 225.
↑  פורת, עמ' 226.
1 2 3  שמעוני, עמ' 302.
1 2  פורת, עמ' 226–227.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, פרק רביעי: שנות מפנה 1935–1936, עמ' 109.
↑  פורת, עמ' 321–322.
↑  שמעוני, עמ' 303–304.
1 2 3  פורת, עמ' 252–253.
↑  פורת, עמ' 237–238.
↑  פורת, עמ' 256.
↑  פורת, עמ' 257.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, פרק רביעי: שנות מפנה 1935–1936, עמ' 108.
↑  פורת, עמ' 259.
↑  פורת, עמ' 262.
1 2  פורת, עמ' 276.
↑  פורת, עמ' 264–265.
↑  פורת, עמ' 267.
↑  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 128.
1 2 3 4  פורת, עמ' 296–298.
1 2  שמעוני, עמ' 309.
1 2 3 4 5  פורת, עמ' 283.
1 2 3 4  פורת, עמ' 281.
↑  החמישה הם אהרון אולישבסקי, אריה מורדכוביץ, יהושע פוחובסקי, יצחק מגדל משה בר גיורא (באומגרטן) אנדרטה לזכרם נבנתה במקום בו נפלו, בהר הרוח. קיבוץ מעלה החמישה שקם כמה חודשים לאחר הירצחם נקרא על שמם
↑  התקפות נוספות על פועלים העוסקים בסלילת דרכים בוצעו במקומות נוספים, וביניהם על פועלי היישוב 'יערות הכרמל' שבעקבות המאורעות הוחלט על פינויו. 'חלוציות ביערות הכרמל, יצחק ריש, חיפה תשמ"ח' עמוד 53, 'ההתנפלות השניה'.
1 2 3 4 5  פורת, עמ' 282.
1 2 3 4 5 6 7 8  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 151–153.
1 2  תום שגב, ימי הכלניות: ארץ ישראל בתקופת המנדט, עמ' 336.
↑  פורת, עמ' 288.
1 2  פורת, עמ' 290–291.
↑  פורת, עמ' 315–316.
1 2 3 4  שמעוני, עמ' 310–312.
↑  על פי שמעוני, עמ' 310: "נרצח על ידי מתנגדיו".
↑  פורת, עמ' 291–293.
1 2 3  פורת, עמ' 294–296.
↑  שמעוני, לוח תאריכים, עמ' 435.
1 2  פורת, עמ' 318.
↑  פורת, עמ' 299.
↑  פורת, עמ' 300–301.
1 2  פורת, עמ' 301–302.
1 2 3 4  שמואל דותן, המאבק על ארץ ישראל, עמ' 164.
1 2  פורת, עמ' 304.
1 2  פורת, עמ' 284.
↑  פורת, עמ' 285.
↑  פורת, עמ' 285–286.
1 2  פורת, עמ' 308–309.
↑  פורת, עמ' 345.
↑  בני מוריס, לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947–1949, עמ' 86.
↑  שמעוני, עמ' 317.
↑  פורת, עמ' 306.
↑  אביבה חלמיש, מבית לאומי למדינה בדרך, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 9, עמ' 224.
↑  תום שגב, ימי הכלניות, עמ' 302.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007560756505171  GND: 4419470-5  LCCN: sh85097177  NKC: ph896645 
הלווית הרוגי מאורעות 1936 בגבעת עדה, מסע ההלוויה עובר בסמטה בין בית אפרתי לבית הכנסת המרכזי
אש בשדות גן-שמואל במאורעות 1936–1939
קבר אחים של הרוגי מאורעות תרצ"ו–תרצ"ט מתל אביב וסביבותיה, בבית הקברות טרומפלדור (2006)
צילום אוויר של יפו 1936 לפני פעולת העונשין הבריטית, 'מבצע עוגן'
צילום אוויר של יפו 1936 לאחר פעולת העונשין הבריטית, 'מבצע עוגן'
מפקדיו המיועדים של צבא כל-ערבי במרד הפלסטיני, אוגוסט 1936. מימין לשמאל: ג'אסם עלי (מפקד הפלוגה העיראקית), פח'רי עבד אל-האדי (מפקד הפלוגה הפלסטינית), פאוזי אל-קאוקג'י מפקד הצבא, מוחמד צעב (מפקד הפלוגה הדרוזית).
בהלוויות חמשת חברי גרעין "במעלה" שנרצחו על ידי ערבים בהר הרוח ב-9 בנובמבר 1937. מספידים מאחורי השולחן: מנחם אוסישקין, משה שרת, הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, צבי אורון
סלע הנצחה לחמשת הנרצחים בהר הרוח, תרצ"ח – תחילת השלב השני במאורעות תרצ"ו–תרצ"ט
שרידי אוטובוס שהסיע נוסעים יהודים ונשרף בפעולת טרור בבלד א-שיח' (תל חנן), 1938
אוטובוס יהודי המכוסה במגנים נגד זריקת רימונים ואבנים, שנות השלושים
ילדי משפחות שבתיהן נהרסו על ידי ערבים, מקבלים מחסה בתל אביב, 1936
רכב לפינוי מסמרים מהכביש, 1936