stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סרביה במשחקים האולימפיים לנוער
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער סינגפור (2010)

המשלחת הראשונה של סרביה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור והייתה המשלחת הגדולה ביותר שסרביה שלחה עד כה. המשלחת כללה 32 ספורטאים שהתחרו בשמונה ענפי ספורט. המשלחת זכתה בשלושה מדליות, מתוכן מדליית זהב יחידה. המשלחת הגיעה להישגים נאים בענפים כדורסל עם זכייה במדליית זהב בטורניר הנערים ושחייה עם זכייה במדליית כסף במשחה 100 מטר בסגנון שחייה חופשית, מדליית ארד במשחה 100 מטר בסגנון שחיית פרפר נערים והעפלה לגמר וסיום במקום השמיני במשחה 200 מטר בסגנון שחיית פרפר נערים. נבחרת הנערים בענף הכדורעף דורגה במקום הרביעי. ספורטאי המשלחת גם העפילו לגמרים בענפים חתירה בה סיימו במקום החמישי בטורניר הזוגות נערים, אתלטיקה בתחרות קפיצה משולשת נערות בה סיימו ללא ציון מאחר שהאתלטית נפסלה בניסיון הקפיצה הראשון, נפצעה ולא ניסתה לקפוץ ביתר הניסיונות. בענף הג'ודו המשלחת דורגה במקום החמישי בקטגוריות המשקל עד 100 ק"ג נערים ועד 78 נערות. המשלחת לא הגיעה להישגים משמעותיים בענפים אופניים וטניס.
השתתפות במשחקים > משחקי הקיץ > אולימפיאדת הנוער נאנג'ינג (2014)

המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה 24 ספורטאים שהתחרו ב-12 ענפים. המשלחת זכתה במדליית כסף יחידה. המשלחת הגיעה להישגים נאים בענפים הרמת משקולות עם זכייה במדליית כסף בקטגוריית משקל מעל 85 ק"ג נערים, קאנו/קיאק עם דירוג במקום הרביעי בתחרות הספרינט נערים בקיאק. בענף הג'ודו המשלחת סיימה במקום החמישי בקטגוריית משקל עד 81 ק"ג נערים ובענף הקליעה היא סיימה במקום החמישי בתחרות הנערים בירי ברובה אוויר למרחק של 10 מטרים ובמקום השביעי בתחרות הנערות בירי ברובה אוויר למרחק של 10 מטרים. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים משמעותיים בענפים אופניים, אתלטיקה, בדמינטון, היאבקות, חתירה, טאקוונדו, טניס ושחייה.
השתתפות במשחקים > משחקי החורף

סרביה השתתפה במשחקי החורף האולימפיים לנוער החל מאולימפיאדת הנוער אינסברוק המשלחת מנתה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפים. המשלחת דורגה במקום ה-19 במסלול הסלאלום הענק בענף סקי אלפיני. המשלחת לא הגיעה להישגים בענף הביאתלון ודורגה בין המקומות האחרונים. המשלחת לאולימפיאדת הנוער לילהאמר כללה שלושה ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט. ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים בענפים סקי אלפיני וסקי למרחקים אך גם לא דורגו בין המקומות האחרונים.
מדליות

| --- | --- |
 :  ראו גם – מדליות במשחקים האולימפיים לנוער
ראו גם

סרביה במשחקים האולימפיים
סרביה במשחקים הפאראלימפיים
| מדינות העולם במשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין   • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • איי הבתולה של ארצות הברית • איי הבתולה הבריטיים • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארובה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל  • ברמודה • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • האנטילים ההולנדיים • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פוארטו ריקו • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי קוק  • איי שלמה • גואם • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • סמואה האמריקנית • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ספריית מאזארן

| --- | --- |


 מיקום:  המכון של צרפת, פריז
 סוג:  ספרייה ציבורית
 ספריית הפקדה:  פרסומים הנוגעים להיסטוריה של מחוזות צרפת
 תאריך ייסוד:  1634 (באתרה - חג הפסחא 1689)
 גודל האוסף:  600,000 פריטים
 קואורדינטות:  48°51′26″N 2°20′13″E﻿ / ﻿48.85722°N 2.33694°E﻿ / 48.85722; 2.33694
 http://www.bibliotheque-mazarine.fr/
  (למפת פריז מוגדלת) ספריית מאזארן(למפת פריז רגילה) ספריית מאזארן
ספריית מאזארן (בצרפתית: Bibliothèque Mazarine) היא ספרייה השוכנת בארמון המכון של צרפת (Palais de l'institut de France) בפריז, הספרייה הציבורית הוותיקה ביותר בצרפת. יסודה בספרייתו הפרטית של הקרדינל מאזארן, ראש ממשלת צרפת במאה ה-17. אוסף הספרייה עשיר בפרטי אינקונבולה (דפוס-ערש, פריטים שהודפסו מהמצאת הדפוס ועד 1500), בהם עותק של תנ"ך גוטנברג, כתבי יד, רבים מהם מעוטרים וספרים נדירים נוספים.
היסטוריה

מאז התמנותו לתפקיד ראש ממשלתה של העוצרת אן מאוסטריה ב-1634, החל מאזארן בבניית ארמון פרטי ובו ספרייה אישית עשירה. מבקרים נדהמו מגודלה ועושרה, שעלה על ספריות מלכותיות אחרות באירופה. בין השנים 1642 ו-1653 העסיק את גבריאל נאודה (Gabriel Naudé) כספרן ומאתר ספרים, שיצא בשליחותו לאיטליה, שווייץ, גרמניה והולנד במטרה לרכוש אוספים שלמים ולהעבירם לפריז. מאז 1643 פתח מאזארן את ספרייתו לשירות מלומדים.
בעת התקוממות הפרונד (פברואר 1652) פרצו מתפרעים לארמון ולספרייה, בזזו והשמידו ספרים רבים. בצוואתו הוריש מאזארן את ספרייתו לקולג' האומות (קולג' מאזארן), אחת מהמכללות ההיסטוריות של אוניברסיטת פריז. בניין הספרייה החדש, במיקומו הנוכחי, הוקם בגדה השמאלית, על נהר הסן ונפתח בחג הפסחא 1689.
בעת המהפכה הצרפתית הובאו לספרייה אוספים של בני אצולה שאולצו לברוח וכן אוספי ספרים מכיבושי נפולאון. ב-1805 הפך קולג' האומות למכון של צרפת, והספרייה עמו. בשנת 1926 הפכה הספרייה לספריית הפקדה לפרסומים הנוגעים להיסטוריה של מחוזות צרפת.
האוסף

הספרייה כוללת 600,000 כרכים, מהם כ-200,000 מאוספו המקורי של מאזארן. הספרייה מתמחה בהיסטוריה צרפתית, בעיקר של המאות 12 - 17, היסטוריה של דפוס והוצאה לאור בצרפת והיסטוריה מקומית.
בספרייה 2,370 פריטי אינקונבולה, בהם עותק של תנ"ך גוטנברג (Bible Mazarine); ‏4,600 כתבי-יד, מהם 1,500 כתבי-יד מאוירים מימי הביניים (חלקם הגדול פרי החרמה מאצילים בימי המהפכה) וכן אוסף של פמפלטים פוליטיים מימי מהומות הפרונד.
אולם הקריאה המרכזי
הגלובוס של לואי ה-16
ססילי נוויל

| --- | --- |

 לידה:  3 במאי 1415 טירת רייבי, ממלכת אנגליה 
 פטירה:  31 במאי 1495 (בגיל 80) טירת ברקהמסטד, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  ממלכת אנגליה 
 מקום קבורה:  Church of St Mary and All Saints, Fotheringhay 
 בן או בת זוג:  ריצ'רד, דוכס יורק השלישי 
 
ססילי נוויל (באנגלית: Cecily Neville; ‏ 3 במאי 1415 – 31 במאי 1495) הייתה רעיתו של ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס יורק, ועל כן נשאה בתואר דוכסית יורק. ססילי הייתה אימם של שניים ממלכי אנגליה: אדוארד הרביעי וריצ'רד השלישי.
ילדיה

ילדיה מבעלה ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס יורק היו:
אן מיורק, דוכסית אקסטר (10 באוגוסט 1439 - 14 בינואר 1476), רעייתו של הנרי הולנד, דוכס אקסטר ולאחר מכן של סר תומאס סנט לג'ר;
אדוארד הרביעי (28 באפריל 1442 - 9 באפריל 1483);
אדמונד, רוזן ראטלנד (17 במאי 1443 - 31 בדצמבר 1460);
אליזבת מיורק, דוכסית סאפוק (22 באפריל 1444 - ינואר 1503 לערך), רעייתו של ג'ון דה לה פול, דוכס סאפוק;
מרגרט מיורק (3 במאי 1446 - 23 בנובמבר 1503), רעייתו של שארל הראשון, דוכס בורגונדיה;
ג'ורג' פלנטג'נט, דוכס קלרנס (21 באוקטובר 1449 - 18 בפברואר 1478);
ריצ'רד השלישי (2 באוקטובר 1452 - 22 באוגוסט 1485).
אזכורים ספרותיים

ססילי, דוכסית יורק, אוזכרה במחזהו של ויליאם שייקספיר "ריצ'רד השלישי", כאימו של המלך. מחזה זה הומחז פעמים רבות והוסרט לקולנוע ולטלוויזיה. בין השחקניות הרבות שגילמו את דמותה של ססילי ניתן למנות את אלינור אייקין, אלינור ברון, אנט קרוסבי, הלן היי, מרי הינטון, אן ג'פריז, ג'נט מיי ומגי סמית'.
עונת 1991/1992 בסרייה א'

| --- | --- |
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
תמונה קבוצתית של מילאן, אלופת הליגה
 תקופת התחרות:  1 בספטמבר 1991 – 24 במאי 1992 (267 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  מילאן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  695 (2.27 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  25 - מרקו ואן באסטן (הולנד הולנד), מילאן
 → 1990/19911992/1993 ←
עונת 1991/1992 בסרייה א' הייתה העונה ה-90 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-1 בספטמבר 1991 והסתיימו ב-24 במאי 1992.
בליגה השתתפו 18 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.
פוג'ה, ורונה, קרמונזה ואסקולי היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.
מילאן זכתה באליפות בפעם ה-12 בתולדות המועדון. במשחקי הליגה מילאן לא הפסידה אף משחק במהלך העונה.
בסיום העונה, ב-30 באוגוסט 1992 נערך משחק של הסופר קאפ האיטלקי בו מילאן ניצחה את פארמה 2:1 וזכתה בגביע.
בסיום העונה לסרייה ב' ירדו בארי, ורונה, קרמונזה ואסקולי. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו ברשה, פסקארה, אנקונה ואודינזה.
טבלת הליגה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| 1. | מילאן  | 34 | 22 | 12 | – | 74 | 21 | 53 | 56 | זכייה בליגה   העפלה לליגת האלופות |
| 2. | יובנטוס | 34 | 18 | 12 | 4 | 45 | 22 | 23 | 48 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | טורינו | 34 | 14 | 15 | 5 | 42 | 20 | 22 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | נאפולי | 34 | 15 | 12 | 7 | 56 | 40 | 16 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | רומא | 34 | 13 | 14 | 7 | 37 | 31 | 6 | 40 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | סמפדוריה | 34 | 11 | 16 | 7 | 38 | 31 | 7 | 38 |  |
| 7. | פארמה | 34 | 11 | 16 | 7 | 32 | 28 | 4 | 38 | זכייה בגביע איטליה  העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 8. | אינטר | 34 | 10 | 17 | 7 | 28 | 28 | 0 | 37 |  |
| 9. | פוג'ה | 34 | 12 | 11 | 11 | 58 | 58 | 0 | 35 |  |
| 10. | לאציו | 34 | 11 | 12 | 11 | 43 | 40 | 3 | 34 |  |
| 11. | אטאלנטה | 34 | 10 | 14 | 10 | 31 | 33 | 2- | 34 |  |
| 12. | פיורנטינה | 34 | 10 | 12 | 12 | 44 | 41 | 3 | 32 |  |
| 13. | קליארי | 34 | 7 | 15 | 12 | 30 | 34 | 4- | 29 |  |
| 14. | גנואה | 34 | 9 | 11 | 14 | 35 | 47 | 12- | 29 |  |
| 15. | בארי | 34 | 6 | 10 | 18 | 26 | 47 | 21- | 22 | ירדה ליגה |
| 16. | ורונה | 34 | 7 | 7 | 20 | 24 | 57 | 33- | 21 | ירדה ליגה |
| 17. | קרמונזה | 34 | 5 | 10 | 19 | 27 | 49 | 22- | 20 | ירדה ליגה |
| 18. | אסקולי | 34 | 4 | 6 | 24 | 25 | 68 | 43- | 14 | ירדה ליגה |
כדורגלנים מצטיינים

מרקו ואן באסטן (הולנד הולנד), שחקנה של מילאן, כבש 25 שערים וזכה בתואר מלך השערים. זאת בפעם השנייה בקריירה.
עונת 1992/1993 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 באוגוסט 1992 – 5 ביוני 1993 (296 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ורדר ברמן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  881 (2.88 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  8,018,955 (26,206 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (20) אולף קירסטן (דינמו דרזדן)  טוני יבואה (גאנה) (איינטרכט פרנקפורט)
 → 1991/19921993/1994 ←
 
עונת 1992/1993 הייתה העונה ה-30 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-14 באוגוסט 1992 והסתיימה ב-5 ביוני 1993.
באייר 05 אורדינגן ופ.צ. זארבריקן עלו מהליגה השנייה.
ורדר ברמן זכתה בתואר האליפות בפעם השלישית בתולדות המועדון.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה חזרה למתכונת של 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה.
באייר 05 אורדינגן ופ.צ. זארבריקן ירדו לבונדסליגה השנייה לאחר שהייה של עונה בודדת בליגה הבכירה. הקבוצה השלישית שירדה הייתה בוכום.
כדורגלנים מצטיינים

אולף קירסטן (דינמו דרזדן) וטוני יבואה (גאנה) (איינטרכט פרנקפורט), אשר כבשו 20 שערים, זכו בתואר מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ורדר ברמן (אלופה) | 34 | 19 | 10 | 5 | 63 | 30 | 33 | 48 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | באיירן מינכן | 34 | 18 | 11 | 5 | 74 | 45 | 29 | 47 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 15 | 12 | 7 | 56 | 39 | 17 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 18 | 5 | 11 | 61 | 43 | 18 | 41 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | באייר לברקוזן | 34 | 14 | 12 | 8 | 64 | 45 | 19 | 40 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 6. | קרלסרוהה | 34 | 14 | 11 | 9 | 60 | 54 | 6 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 7. | שטוטגרט | 34 | 12 | 12 | 10 | 56 | 50 | 6 | 36 |  |
| 8. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 13 | 9 | 12 | 50 | 40 | 10 | 35 |  |
| 9. | בורוסיה מנשנגלדבך | 34 | 13 | 9 | 12 | 59 | 59 | 0 | 35 |  |
| 10. | שאלקה 04 | 34 | 11 | 12 | 11 | 42 | 43 | 1- | 34 |  |
| 11. | המבורג | 34 | 8 | 15 | 11 | 42 | 44 | 2- | 31 |  |
| 12. | פ.צ. קלן | 34 | 12 | 4 | 18 | 41 | 51 | 10- | 28 |  |
| 13. | נירנברג | 34 | 10 | 8 | 16 | 30 | 47 | 17- | 28 |  |
| 14. | וטנשייד 09 | 34 | 10 | 8 | 16 | 46 | 67 | 21- | 28 |  |
| 15. | דינמו דרזדן | 34 | 7 | 13 | 14 | 32 | 49 | 17- | 27 |  |
| 16. | בוכום | 34 | 8 | 10 | 16 | 45 | 52 | 7- | 26 | ירדו ליגה |
| 17. | באייר 05 אורדינגן | 34 | 7 | 10 | 17 | 35 | 64 | 29- | 24 | ירדו ליגה |
| 18. | פ.צ. זארבריקן | 34 | 5 | 13 | 16 | 37 | 71 | 34- | 23 | ירדו ליגה |
ספריית אוניברסיטת גנט

| --- | --- |

 מיקום:  גנט, בלגיה
 תאריך ייסוד:  1817
 קואורדינטות:  51°02′41″N 3°43′32″E﻿ / ﻿51.044812°N 3.725615°E﻿ / 51.044812; 3.725615
 http://lib.ugent.be
 he
 
ספריית אוניברסיטת גנט (בהולנדית: Universiteitsbibliotheek Gent) היא הספרייה של אוניברסיטת גנט שבבלגיה.
לאחר שהאוניברסיטה הוקמה ב-1817, ספרים שהוחרמו בזמן המהפכה הצרפתית ניתנו לאוניברסיטה.
ב-1942 הוקם מבנה מגדל הספרים (Boekentoren), אשר הכיל בתוכו את הפקולטה לאומנויות ופילוסופיה. המבנה שתוכנן על ידי אנרי ון דה ולדה, היווה את המבנה המרכזי של הספרייה.
בספרייה ישנו גם אוסף קבצים של ספרים דיגיטליים.
הספרייה הצטרפה לפרויקט גוגל ספרים במסגרתו נסרקו בה ספרים שהפכו לזמינים במרשתת.
ספריית JavaScript

ספריית JavaScript היא ספרייה של קוד JavaScript המציעה פקדים או התנהגויות מוכנות המאפשרת פיתוח קל יותר של אפליקציות JavaScript ובפרט AJAX וטכנולוגיות מבוססות רשת נוספות.
JavaScript שפותחה במקור על ידי Netscape (ובהמשך Mozilla) מאפשרת להריץ סקריפטים בצד הלקוח ובה נעשה שימוש באתרי אינטרנט רבים זמן רב. עם עליית הווב 2.0, תופסת JavaScript מקום מרכזי יחד עם HTML במסגרת פיתוח ממשקי משתמש. JavaScript בשילוב עם CSS מאפשרת יצירת דפי אינטרנט דינמיים שמציעים תחליף נגיש לטכנולוגיות ישנות יותר, כגון אתרים מבוססי Flash.
עם עליית הדרישות ליכולות חדשות ב-JavaScript, גבר הצורך באמצעים פשוטים לפיתוח ממשקי משתמש דינמיים. בעקבות זאת פותחו ספריות JavaScript שונות בהן Prototype, script.aculo.us, ו-jQuery וכן ספריות פקדים כגון Ext ו-Dojo Toolkit, המאפשרות למתכנתים להתרכז באפליקציות המיוחדות של AJAX.
עם הזמן, הצורך גבר, ורמת התחכום והיכולות של הספריות עלתה, עם הפיתוח של ספריות שמהוות שלד תוכנה שלם לאתרים, כגון React, Vue.js, ו-Angular.
ספריות JavaScript רבות מופצות תחת רישיונות חופשיים כגון copyleft המאפשרים הפצה, שימוש וביצוע שינויים בצורה חופשית.
ססיל קלמנטי

סר ססיל קלמנטי (באנגלית: Sir Cecil Clementi, בסינית: 金文泰; ‏ 1 בספטמבר 1875 - 5 באפריל 1947) כיהן כמושל הונג קונג בין השנים 1925–1930 ומושל מושבות המצרים בין השנים 1930–1934.
קורות חיים

קלמנטי נולד בקונפור שבהודו והיה בנו של קולונל מונטגו קלמנטי, השופט הכללי של הודו ורעייתו, איזבלה קולרד.
למד בבית הספר סנט פול שבלונדון ובמכללת מודלין שבאוניברסיטת אוקספורד. בשנת 1895 זכה במלגת הרטפורד בשל הצטיינותו בלימודים, ושנה לאחר מכן במלגת אירלנד וקרייבן. קלמנטי למד סנסקריט ובשנת 1897 קיבל את מלגן בודן בשל הצטיינותו בלימודיו. קיבל תואר ראשון בשנת 1898, וזכה במספר פרסים בגין לימודיו. בשנת 1901 סיים לימודי תואר שני.
בשנת 1899 הצטרף לשירות הציבורי הבריטי, ובעקבות הצטיינותו בבחינות הקבלה בחר לשרת בהונג קונג. בהגיעו לדרום-מזרח אסיה נשלח לקנטון אולם נאלץ לשוב למושבה בשל פרוץ מרד הבוקסרים. בשנת 1901 כיהן כעוזר הרשם הכללי של המושבה, ובשנת 1902 שירת בהודו. בשובו מונה לשופט שלום ושירת בבתי משפט בטריטוריות החדשות עד שנת 1906. בזכות הצטיינותו וידיעת השפות הסיניות מונה בשנת 1907 לתפקיד משנה למזכיר המושבה, ובמהלך כהונה זו ייצג את הונג קונג בוועידה שנערכה בשאנגחאי בשנת 1909. בשנת 1910 מונה למזכיר האישי של מנהלן המושבה, סר פרנסיס הנרי מאי, וכן מונה למזכיר המושבה בפועל, וחבר במועצה המחוקקת של הונג קונג ובמועצה המבצעת של הונג קונג. קלמנטי כיהן בתפקידים אלה עד שנת 1912. בשנת 1913 מונה למזכיר מושבת גיאנה הבריטית, וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1922. בשנת 1916 קיבל תואר של חבר במסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש, ב-1926 קיבל תואר אביר של מסדר זה, וב-1931 תואר אביר גדול במסדר. ב-1926 אף קיבל תואר במסדר יוחנן הקדוש.
בשנת 1922 מונה למזכיר מועצת ציילון וכיהן בתפקיד עד שנת 1925 עת מונה למושל הונג קונג. בשנה זו קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת הונג קונג. כיהן בתפקיד מושל הונג קונג במשך חמש שנים, עד שנת 1930. לאור העובדה כי דיבר קנטונזית, והיה בקיא בתרבות הסינית, היו יחסיו עם האוכלוסייה המקומית טובים, והוא הביא לסיומה של השביתה הגדולה שפגעה בכלכלת המושבה. בתקופת כהונתו נבנה נמל התעופה קאי טאק, אשר שימש את המושבה עד שנת 1998. כמו גם, קלמנטי היה זה שמינה את שואוסון צ'ו, סוחר סיני עשיר, לכהן כחבר בלתי רשמי במועצה המבצעת של המדינה. עובדה זהו מפתיעה בהתחשב בעודה שעד אז כיהנו במועצה אנשים ממוצא אירופאי בלבד.
לאחר תום כהונתו כמושל הונג קונג מונה למושל מושבות המצרים ומפקד הכוחות הבריטיים שם, וכן כיהן כנציב עליון במדינות המלאיות. קלמנטי כיהן בתפקיד זה עד נובמבר 1934.
קלמנטי נפטר בהיי וייקומב שבאנגליה ב-5 באפריל 1947.
משפחתו

קלמנטי נשא לאישה את מרי פנלופי רוז איירס (Marie Penelope Rose Eyres) בתו של האדמירל קרסוול ג'ון איירס, בשנת 1912. לבני הזוג נולד בן אחד ושלוש בנות.
כתביו

קלמנטי כתב מספר ספרים:
שירי אהבה קנטונזים (Cantonese Love Songs)
Pervigilium Veneris
תצפיות גאוגרפיות בזמן מסע מקשגר לקאולון (Summary of Geographical Observations taken during a journey from Kashgar to Kowloon (1907-8))
הסינים בגיאנה הבריטית (The Chinese in British Guiana)
אלמנטים באנליזה של המחשבה (Elements in Analysis of Thought)
ההיסטוריה החוקתית של גיאנה הבריטית (A Constitutional History of British Guiana)
מורשתו

מספר אתרים קרויים על שמו בהונג קונג, ובהם בית ספר יסודי, דרך קלמנטי.
בסינגפור קרויה על שמו העיירה קלמנטי.
סרביה ומונטנגרו באירוויזיון הילדים 2005

| --- | --- |
 שיר אירוויזיון בביצוע פיליפ ווצ'
 מדינה:  סרביה ומונטנגרו סרביה ומונטנגרו
 שפה:  מונטנגרית
 
סרביה ומונטנגרו באירוויזיון הילדים 2005 השתתפה עם השיר "Ljubav pa fudbal" שבוצע על ידי פיליפ ווצ'. זאת הייתה השתתפותה היחידה של סרביה ומונטנגרו בתחרות. השיר הגיע למקום ה-13 עם 29 נקודות.
לפני אירוויזיון הילדים > רקע

ב-2 באוגוסט 2005 הוכרז כי סרביה ומונטנגרו יעשו את הופעת הבכורה שלהם באירוויזיון הילדים 2005. איגוד השידור האירופי ידעו שזאת יכולה להיות השתתפות הבכורה שלהם במה שיהפוך להיות הפעם האחת והיחידה שהם יתחרו כאומה באירוויזיון הילדים בעקבות משאל עם על פירוק סרביה מונטנגרו בשנת 2006.
לפני אירוויזיון הילדים > בחירת השיר והנציג

אירוע בחירת הנציג והשירים התקיים ב-29 בספטמבר 2005. 
בתחרות השתתפו 18 מתמודדים שונים. פיליפ ווצ' זכה בתחרות עם השיר "Ljubav pa fudbal" שסיים עם 58 נקודות.
לפני אירוויזיון הילדים > בחירת השיר והנציג > השירים המשתתפים

| מקרא |
| --- | --- |
•: מקום ראשון
•: מקום שני
•: מקום שלישי
•: מקום אחרון

| סדר | מבצע | שיר | נקודות | מקום |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | קתרינה אוסטוז'יק | "Košava" | 1 | 18 |
| 02 | תה קוסטיק ינקוביץ' | "U snežnoj noći" | 17 | 10 |
| 03 | נבנה מג'דבק | "Da sam dobra vila" | 17 | 10 |
| 04 | פיליפ ווצ' | "Ljubav pa fudbal" | 58 | 1 |
| 05 | דריה סרקוביץ' | "Sećanja" | 6 | 15 |
| 06 | אלכסנדרה מיטרוביץ' | "Slanik i salveta" | 17 | 10 |
| 07 | יאנה סקוביץ' ואנדריאה אוסטרבנק | "Sta je sreća" | 3 | 16 |
| 08 | פיליפ ולדימיר קאבק | "Neznalica" | 19 | 9 |
| 09 | סניה יובנוביץ' | "Zvezdin Sjaj" | 40 | 3 |
| 10 | מריה אוגריקה | "Geografija" | 10 | 13 |
| 11 | סטפן דוקוביק | "Pesma otvara vrata" | 23 | 8 |
| 12 | קריסטינה מיכאילובסקי | "Tragom zvezda snenih" | 54 | 2 |
| 13 | יובאן יובוביץ' | "Grade moj" | 33 | 6 |
| 14 | פיליפ טרייאנובסקי | "Ti uvek bićeš moja" | 34 | 5 |
| 15 | דניקה זצ'ביץ' | "Uzalud su snovi" | 8 | 14 |
| 16 | אוליברה ויטורוביץ' | "Pčelica i med" | 28 | 7 |
| 17 | אנדלה דוברוביץ | "Noc puna želja" | 35 | 4 |
| 18 | פורקה סינה | "Šta sanjaju dečaci" | 3 | 16 |
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו לסרביה ומונטנגרו

| 12 נקודות | 10 נקודות | 8 נקודות | 7 נקודות | 6 נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  איגוד השידור האירופי |  מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית |  |  | קרואטיה קרואטיה |
| 5 נקודות | 4 נקודות | 3 נקודות | 2 נקודות | 1 נקודות |
|  |  |  |  | קפריסין קפריסין |
באירוויזיון הילדים > נקודות שהוענקו על ידי סרביה ומונטנגרו

| ציון | מדינה |
| --- | --- |
12 נקודות: ספרד ספרד
10 נקודות: מקדוניה הצפונית מקדוניה הצפונית
8 נקודות: בלארוס בלארוס
7 נקודות: רומניה רומניה
6 נקודות: קרואטיה קרואטיה
5 נקודות: דנמרק דנמרק
4 נקודות: יוון יוון
3 נקודות: נורווגיה נורווגיה
2 נקודות: לטביה לטביה
1 נקודות: רוסיה רוסיה
ראו גם

אירוויזיון הילדים
סרביה ומונטנגרו באירוויזיון
סרביה ומונטנגרו באירוויזיון למוזיקאים צעירים
ספרייה (אנדרטה)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר הנצחה, אנדרטת אזהרה 
 על שם:  שריפת הספרים בגרמניה הנאצית
 כתובת:  מִיטֶה 
 מיקום:  כיכר בבל, ברלין
 מדינה:  גרמניה 
 נגישות:  לכל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1995
 תאריך פתיחה רשמי:  20 במאי 1995 
 חומרי בנייה:  בטון, עץ, מתכת, plasterwork, זכוכית, צבע 
 יוצר:  מיכה אולמן
 אדריכל:  מיכה אולמן 
 מידות
 אורך:  7.06 מ' 
 רוחב:  7.06 מ' 
 גובה:  5.29 מ' 
 קואורדינטות:  52°30′59″N 13°23′38″E﻿ / ﻿52.5165158°N 13.3939369°E﻿ / 52.5165158; 13.3939369
  (למפת ברלין מוגדלת) ספרייה(למפת ברלין רגילה) ספרייה he
 
האנדרטה מוארת בחושך
הזמנה להנחת אבן היסוד לאנדרטה, ארכיון ברטה אורדנג, מרכז המידע לאמנות ישראלית
הלוחות
ספריה (או הספרייה הריקה) היא אנדרטה מאת הפסל הישראלי מיכה אולמן, הממוקמת בכיכר בבל שבמרכז ברלין, ליד שדרות אונטר דן לינדן. האנדרטה הוקמה כזכר לשריפת הספרים שהתרחשה במקום בזמן השלטון הנאצי.
רקע

ב-10 במאי 1933 נשרפו בכיכר בבל כ-20 אלף ספרים. טקס שריפת הספרים התרחש בעקבות יוזמה של שר התעמולה הגרמני, יוזף גבלס. במהלך הלילה סטודנטים ופרופסורים, בליווי מוזיקלי של מקהלות אס אס ואס אה, שרפו למעלה מ-20 אלף ספרים של כ-200 סופרים, אנשי מדע, פילוסופים, אנשי אמנות ועיתונאים, כשני שלישים מהם יהודים, אותם בזזו מספריות סמוכות ומאוספים פרטיים רבים. הספרים שנבחרו להישרף היו של סופרים יהודים, קומוניסטים, ליברלים ומתנגדי השלטון. בין יתר הספרים שנשרפו היו עבודות של תומאס מאן, היינריך היינה, קרל מרקס, זיגמונד פרויד, אריך קסטנר ועוד סופרים רבים. שרפת ספרים פומבית זו גררה גל של שרפת ספרים על ידי סטודנטים ברחבי גרמניה.
לזכר האירוע הקים מיכה אולמן את האנדרטה, שנחנכה ב-20 במרץ 1995.
האנדרטה

האנדרטה היא חדר תת-קרקעי, קובייה שאורך צלעה 5 מטרים, בעל תקרת זכוכית (שהיא רצפת הכיכר), הנמצא מתחת לכיכר במקום המדויק בו נשרפו הספרים. החדר מואר בתאורה פנימית ומכוסה במדפי ספרים ריקים ולבנים, המתאימים לאחסונם של 20,000 ספרים ומייצגים את החלל התרבותי שנותר לאחר שריפת הספרים.
ליד האנדרטה שני לוחות ברונזה עליהם חקוק:
"Das war ein Vorspiel nur, dort wo man Bücher verbrennt, verbrennt man am Ende auch Menschen. Heinrich Heine 1820

In der Mitte dieses Platzes verbrannten am 10. Mai 1933 nationalsozialistische Studenten die Werke hunderter
 freier Schriftsteller, 
Publizisten, Philosophen und Wissenschaftler.
Bibliothek - Denkmal Die Bücherverbrennung vom 10. Mai 1933"

Von Micha Ullman,Gebaut 1994/95"
"הייתה זו רק הקדמה. במקום שבו שורפים ספרים, ישרפו בסוף גם בני אדם. היינריך היינה, 1820
במרכזה של כיכר זו, ב-10 במאי 1933, שרפו סטודנטים נציונאל-סוציאליסטים את יצירותיהם של מאות סופרים, הוגי דעות, פילוסופים ומדענים.

ספרייה - אנדרטה לזכר שריפת הספרים מ-10 במאי 1933

מאת מיכה אולמן, הוקם ב-1994/5"
אין כניסה למבקרים אל החלל עצמו אך ניתן לראותו מרצפת הכיכר.