stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמות מספרים
שם המספר > מספר חלקי

מספר חלקי (שבר) יציין את החלק מתוך השלם. חֵצִי או חֲצִי, שְלִיש, רֶבַע = זכר. בסמיכות: חֲצִי התפוח, בנפרד: חֵצִי תַּפּוּחַ. חֲמִישִׁית, שִׁישִׁית, שְׁבִיעית, שְׁמִינִית, תְּשִׁיעִית, עֲשִׂירִית = נקבה.
גם בהתייחס למספר חלקי, ישנם כללים אחדים:
מספרים חלקיים, שהמונה שלהם עד 10 יותאמו למינו של השבר ולפי צורת הרבים שלו: "למדנו כבר שְׁנֵי שְְׁלִישִׁים מהחומר".
כאשר המכנה מעל 2 וקטן מ־5, יבואו המונה והמכנה בזכר כגון רבע, שני רבעים, שלושה רבעים, שני שלישים וכו'.
כאשר המכנה מעל 4, יבוא המונה והמכנה בנקבה כמו חמישית, שלוש חמישיות.
כאשר המכנה מעל 10, יבואו המונה והמכנה בנקבה כמו במספר הסתמי. למשל: "שְתֵּים עֶשְׂרֵה חלקי שֵׁשׁ עֶשְׂרֵה".
במספר מעורב אשר מורכב ממספר שלם וחלקי יחדיו, ההגדרה תבוא לפני המספר החלקי או אחריו; לדוגמה: 3.5 חדרים – שלושה חדרים וחצי או שלושה וחצי חדרים.
שמות של מספרים גדולים

כדי לתאר מספרים גדולים יותר בעברית, מכפילים אלף או ריבוא במספר דומה. כבר בתורה מופיע ”וַיְבָרְכוּ אֶת-רִבְקָה, וַיֹּאמְרוּ לָהּ: אֲחֹתֵנוּ, אַתְּ הֲיִי לְאַלְפֵי רְבָבָה”. ביטויים כגון זה שכיחים בלשון חז"ל, בדרך כלל בדרך הגזמה. כך למשל מופיע בפיוט 'נשמת כל חי', הנאמר בברכה הסוגרת את פסוקי דזמרא של שבת: ”אלו פינו מלא שירה כים, ולשוננו רנה כהמון גליו... אין אנחנו מספיקים להודות [...] על אחת מאלף אלפי אלפים ורבי רבבות פעמים הטובות שעשית עם אבותינו ועמנו”. הביטוי "ריבוא רבבות" שכיח בקבלה, וגם בספרות העברית של המאה ה־19 (שלום עליכם כותב על גיבור סיפורו שימל'ה, שהוא "גביר אדיר בעל ריבוא רבבות"). בתחילת המאה ה־20 כתב דוד פרישמן בסיפור "מצווה": "איש נחמד כמוהו לא תמצא גם בין אלף אלפי אלפים".
מאוחר יותר נקלטו מן השפות האירופיות שמות מיוחדים למספרים הגדולים: בראש וראשונה מיליון, השווה לאלף אלפים ונכתב 1,000,000, ומיליארד, השווה לאלף מיליונים, ונכתב 1,000,000,000.
בשמות למספרים גדולים עוד יותר, קיימות שתי סקאלות – השיטה האירופית הנקראת גם סקאלה ארוכה, והאמריקנית הנקראת גם סקאלה קצרה – ששתיהן מוצאן מצרפת במאות ה־15 וה־16.
בשיטה האמריקאית (הקצרה) המספר שאחרי מיליון, אלף מיליונים (מיליארד), נקרא ביליון, ואלף ביליונים נקראים טריליון. נראה שאת המילים "ביליון" ו"טריליון" טבע המתמטיקאי הצרפתי ניקולא שיקה (Nicolas Chuquet;‏ 1445–1488), אלא שהוא הקצה אותם עבור המספרים המובעים כ־1 שאחריו 12 או 18 אפסים, בהתאמה. בכך ייסד שיקה את הסקאלה הארוכה, שסדר המספרים בה הוא: מיליון, מיליארד, ביליון, ביליארד, טריליון, וכן הלאה (ההיגיון שבשיטה מוצג להלן).
מתמטיקאים אחרים בצרפת אימצו שמות אלה ממש עבור המספרים בני 9 ו־12 אפסים, וזו הפכה לשיטה הצרפתית, שאומצה גם מעבר לים, בארצות הברית. שיטתו של שיקה (הארוכה) הייתה נהוגה באנגליה ובגרמניה, עד שב־1948 אימצה אותה גם צרפת, והותירה את ארצות הברית כמנהיגת השיטה האמריקנית. עיקר המחלוקת היה, באופן טבעי, בפירוש המלה "ביליון" (תשעה אפסים באמריקה, שנים־עשר באירופה). ב־1974 הודיע ראש־ממשלת בריטניה, הרולד וילסון, כי בריטניה מקבלת את הפירוש האמריקני למלה "ביליון", ומדריך הסגנון של 'הטיימס' הלונדוני מיהר לאמץ החלטה זו.
השמות מבוססים על קידומות (prefix) לטיניות למספרים קטנים, בתוספת הסיומת "־ליון". כך, ביליון הוא בי־ליון ("בי־" מתייחס למספר 2 כלומר מכפלה מסדר גודל שני), וטריליון מגיע מ"טרי־" (הקידומת ל־3 כלומר מכפלה מסדר גודל שלישי). בהתאם לשמות הלטיניים למספרים הבאים, ממשיכה הסדרה הקצרה כך:
בשיטה האמריקנית ביליון שווה לאלף מיליונים, טריליון לאלף ביליונים, וכן הלאה. n־יליון שווה לאחד המוביל 3n+3 אפסים. בשיטה האירופית, ביליון הוא מיליון מיליונים, טריליון הוא מיליון ביליונים, וכן הלאה. ב־n־יליון יש 6n אפסים. לפי שיטה זו, n־יארד שווה לאלף n־יליונים; כך מיליארד הוא אלף מיליונים, ביליארד הוא אלף ביליונים, וכן הלאה. לדוגמה, בקוודריליון (n=4) יש 15 אפסים לפי השיטה האמריקנית, ו־24 לפי השיטה האירופית. בקוודריליארד יש 27 אפסים (לפי השיטה האירופית; המספר אינו קיים בשיטה האמריקנית).
שמות של מספרים גדולים > בישראל

בישראל ובעברית נהוגה כיום שיטה המבוססת על השיטה האמריקאית בהבדל אחד: המספר אלף מיליונים נקרא "מיליארד", ולא "ביליון". עד פברואר 2013 הייתה נהוגה פורמלית השיטה האירופית (על־פי מילון מונחי המתמטיקה תשמ"ה, וכן בספרים שקדמו לשנה זו), עד שהאקדמיה ללשון העברית אימצה את השיטה המשולבת.
השינוי נבע מהבלבול בשימוש במספר ביליון: בעוד שבקרב אנשי אקדמיה ואחרים הוא היה רווח בשימוש כשווה ערך למיליארד, הרי שלפי השיטה האירופית הנהוגה אז הוא היה שווה ל-1,000 מיליארדים. לכן הוחלט לא להשתמש יותר במונח "ביליון". בנוסף נבע השינוי מהשתרשות המונח "טריליון" במשמעותו האמריקנית כ-1,000 מיליארדים בעיתונות הכלכלית ובמקומות נוספים.
השימוש בשמות למספרים שמעל אלף מיליארדים (טריליון) אינו שכיח.
שמות של מספרים גדולים > השוואה בין השיטות

להלן טבלת השוואה בין שתי השיטות – short scale ("האמריקאית") ו־long scale ("האירופית") (אנ'), בבסיס עשר.
| רישום המספר בשיטה העשרונית | רישום המספר בשיטה העשרונית | שם בשיטה הישראלית | שם בשיטה אמריקאית | ההיגיון בשיטה האמריקנית | שם בשיטה האירופית | ההיגיון בשיטה האירופית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 1 | אחת | אחת | 1,0000 | אחת |   \ 1,000,000^{0.0} |
| 103 | 1,000 | אלף | אלף | 1,0000+1 | אלף |   \ 1,000,000^{0.5} |
| 106 | 1,000,000 | מיליון | מיליון | 1,0001+1 | מיליון |   \ 1,000,000^{{\mathbf {1} }.0} |
| 109 | 1,000,000,000 | מיליארד | ביליון | 1,0002+1 | מיליארד |   \ 1,000,000^{{\mathbf {1} }.5} |
| 1012 | 1,000,000,000,000 | טריליון | טריליון | 1,0003+1 | ביליון |   \ 1,000,000^{{\mathbf {2} }.0} |
| 1015 | 1,000,000,000,000,000 | קוודריליון | קוודריליון | 1,0004+1 | ביליארד |   \ 1,000,000^{{\mathbf {2} }.5} |
| 1018 | 1,000,000,000,000,000,000 | קווינטיליון | קווינטיליון | 1,0005+1 | טריליון |  \ 1,000,000^{{\mathbf {3} }.0} |
| 1021 | 1,000,000,000,000,000,000,000 | סקסטיליון | סקסטיליון | 1,0006+1 | טריליארד |   \ 1,000,000^{{\mathbf {3} }.5} |
| 1024 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000 | סֶפּטיליון | סֶפּטיליון | 1,0007+1 | קוודריליון |  \ 1,000,000^{{\mathbf {4} }.0} |
| 1027 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000 | אוקטיליון | אוקטיליון | 1,0008+1 | קוודריליארד |  \ 1,000,000^{{\mathbf {4} }.5} |
| 1030 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 | נוֹניליון | נוֹניליון | 1,0009+1 | קווינטיליון |  \ 1,000,000^{{\mathbf {5} }.0} |
| 1033 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 | דֶסיליון | דֶסיליון | 1,00010+1 | קווינטיליארד |  \ 1,000,000^{{\mathbf {5} }.5} |
| 1036 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 | אוּנדסיליון | אוּנדסיליון | 1,00011+1 | סקסטיליון |  \ 1,000,000^{{\mathbf {6} }.0} |
| 1039 | 1,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000 | דואודסיליון | דואודסיליון | 100012+1 | סקסטיליארד |  \ 1,000,000^{{\mathbf {6} }.5} |
השיטה האמריקאית ממשיכה באותה תבנית (כל 3 אפסים – שם חדש) עם השמות טרדסיליון (1042) וקווטואורדסיליון (1045).
גוגול, שהוא 10100, כלומר אחד המוביל 100 אפסים, שווה לעשרה דואוטריגינטיליונים בשיטה האמריקאית, ולעשרה סקסדקיליארד בשיטה האירופאית. גוגולפלקס הוא 1 ולאחריו גוגול אפסים, או עשר בחזקת גוגול:  10^{\mbox{googol}}=10^{10^{100}}.
קידומות מקובלות

במקביל לשמות המספרים, קיימת מערכת של תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית, המציינות כפל בחזקה מתאימה של עשר – חזקות חיוביות למספרים גדולים, וחזקות שליליות למספרים חיוביים הקטנים מ־1. כך, למשל, קילוגרם אחד שווה לאלף גרם, מילימטר הוא אלפית המטר, ופצצה שעוצמת פיצוצה שווה לעוצמת פיצוץ של מיליון טון TNT היא פצצה בעוצמה של מגהטון TNT.
ביחידות הקשורות למחשבים, שולטת השיטה הבינארית; בשל העובדה ש־ \ 2^{10}=1024 קרוב בערכו לאלף, נעשה שימוש בתחיליות מערכת היחידות הבין-לאומית בצורה מקורבת, כדי לתאר חזקות שלמות מסוימות של 2. כך למשל, קילובייט הוא 1,024 בתים (ולא 1,000), מגהבייט הוא  \ 2^{20} בתים (4.86% יותר ממיליון), וכן הלאה. אף על פי כן, מטעמים שיווקיים מעדיפים יצרני חומרה להשתמש בבסיס 10 ככל האפשר, שכן המספרים המתקבלים גבוהים ומרשימים יותר. כך למשל, דיסק קשיח שנמכר כדיסק של 250GB, הוא למעשה בנפח של 232GB המבוססים על הבסיס הבינארי.
כתיב מדעי של מספרים

כדי להגדיל את הבהירות והקריאות, נמנעים בכתיבה מדעית משימוש בשמות של מספרים. מספר השווה לאחד עם אפסים מימינו נכתב כחזקת־10, בצורה  \ 10^{m}. כך למשל מיליון הוא  \ 10^{6}, ומיליארדית (אחד חלקי מיליארד) היא  \ 10^{-9}. עבור מספרים כלליים יותר, נותנים את הספרה המשמעותית הראשונה וספרות נוספות לפי הצורך, כפול חזקה של עשר. כך, מרחקו של כדור הארץ מן השמש, מאה וחמישים מיליון קילומטרים, נכתב  \ 1.5\cdot 10^{8} קילומטרים. בעבר, כאשר מכונת כתיבה הייתה אמצעי הכתיבה הנפוץ, היה מקובל סימון  \ 1.5E8 לאותו מספר (כדי לחסוך את העלייה לשורה אחרת של תווי הדפוס). צורה זו עודנה נפוצה במחשבונים ובגיליונות אלקטרוניים (דוגמת אקסל).
במחשבים, נפוצה שיטת הנקודה הצפה לייצוג מספרים גדולים. שיטת הנקודה הצפה דומה לכתיבה המדעית, אלא שמחשבים משתמשים בדרך כלל במערכת בינארית ולכן בסיס החזקה הוא 2 במקום 10.
ביטויים בשפת היום־יום

המספרים הגדולים (כגון מיליון ומיליארד) משמשים רבות בשפת היום־יום בצורך לבטא מספר גדול משיעור, משהו גדול יותר מדי וכו', למשל: "יש באמבטיה הזאת איזה מיליון בועות סבון".
קיימות בשפות שונות מילים שמציינות מספר גדול שערכו לא מוגדר. כך למשל המילים "מלאן", "מלאנתאלפים" ו"אלפתאלפים" בעברית או "זיליון" (zillion) באנגלית, המציינות מספר גדול ללא משמעות מתמטית מוגדרת.
ראו גם

יחידות מידה לאורך
מטר
השיטה העשרונית
שמות של מספרים לא מוגדרים
סדרי גודל של מספרים
הערות שוליים

↑  השם "תריסר" הוא תוספת בעברית מאוחרת ולא שם מספר מקראי. הצורה "תריסר" היא הצורה הארמית התלמודית של הצורה "תרי עשר" של הארמית המקראית.
↑  ספר עזרא, פרק ב', פסוק ס"ד וכן בספר נחמיה פעמיים בפרק ז', פסוק ס"ו ובפרק ז', פסוק ע"א
↑  חֵצִי, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  על הבעת המספר המעורב, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏3 בדצמבר 2019
↑  ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק ס'
↑  נשמת כל חי, הברכה הסוגרת את פסוקי דזמרא של שבת
↑  הישיבה השלוש מאות ועשרים ותשע (שכט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  למשל באתר מט"ח
↑  Indefinite and fictitious numbers בוויקיפדיה באנגלית.
↑  Zillion באתר Wolfram Mathworld.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538745605171  GND: 4170445-9  LCCN: sh85093229  NDL: 00571756  NKC: ph128232
תלונה

תלונה היא בקשה רשמית המופנית לגורם מוסמך, במטרה לדווח על עבירה פלילית, לבטא חוסר שביעות רצון או מחאה על אופן הטיפול בבעיה מסוימת, כמו במקרה של תקיפה או פגיעה בזכויות.
במונחים משפטיים, תלונה היא מסמך משפטי פורמלי המציג את העובדות על פי עדויות תוך פירוט הסיבות המשפטיות (עילת התביעה) שבטענות הצד המגיש (התובע או התובעים) ולרוב מספיקות כדי לתמוך בתביעה נגד הצד או הצדדים שנגדם מוגשת התביעה (הנתבע או הנתבעים - המוציא מחברו עליו הראיה). המסמך כולל דרישה לסעד משפטי, אשר יכול להיות פיצוי כספי, או סעד לצו מניעה (כמו צו הרחקה). מטרת התלונה היא לפתוח בהליך משפטי ולהביא את הטענות בפני בית המשפט לשם קבלת פסק דין או צו משפטי מתאים.
תלונה היא הצעד הראשון והפורמלי לפתיחת תביעה משפטית ומכילה את ההאשמות נגד הנתבע, החוקים הספציפיים שהופרו, העובדות שהובילו לסכסוך, וכן את הדרישות של התובע להשבת הצדק.
לדוגמה, כללי סדר הדין האזרחי הפדרלי (אנ') של ארצות הברית קובעים כי פעולה אזרחית מתחילה בהגשה או שירות של תלונה. כללים אלו חלים גם במדינות שאימצו את סדר הדין האזרחי הפדרלי.
תלונה במשטרה

ביכולת המשטרה לטפל בעבירות רק אם הוגשה בעניינם תלונה על ידי הצד הנפגע. אחרת: אין ביכולת המשטרה לטפל באירוע ובנאשם. ומכאן הנאשם יכול להמשיך ולבצע לאורך שנים את אותה העבירה ואף עבירות חמורות יותר כלפי קורבנות נוספים, מתוך מחשבה שלא ייתפס לעולם אם לא נתפס עד כה.
בניגוד לעבר בו הגשת תלונה במשטרה הייתה מאוד מסורבלת וכרוכה בהגעה פיזית לתחנת משטרה, כיום ניתן בקלות להגיש תלונה למשטרה דרך האינטרנט, גם בצירוף קבצים כמו: צילומי מסך, מסמכים או הקלטות תומכות. למרות שתמיד נשמרת הזכות להגיע לתחנת המשטרה להגשת תלונה. תלונה מקוונת נחשבת למסירת עדות לגיטימית, אך ייתכן ובהליכי המשך מגיש התלונה יזומן לבירור וגביית עדות נוספת בתחנת המשטרה. סיבות עיקריות לזימון נוסף למסירת עדות יכולות להיות:
חוסרים או אי-דיוקים/התאמה בציון סעיפי האישום בתלונה בהלימה עם חוק העונשין.
בירור האם היה אירוע חד-פעמי או חוזר, כמו האם ידוע על 'קורבנות' נוספים.
חוסרים בעדות שהתגלו בחקירה (שהמתלונן לא דיווח עליהם בעת הגשת התלונה).
בדיקת רקע גזעני ואפלייתי לעבירה עליה דווח. מה שמחמיר ומעיד עוד יותר על חומרת העבירה - חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה).
חוסרים במידע על חווית המתלונן בהתייחס לאופן בו חווה את העבירה בעת ביצוע העבירה עליה דיווח (תקף בעיקר בענייני תלונות על עבירות איומים, עבריינות תעסוקתית, אלימות, התעללות, ועבירות מין).
חוסרים בהתייחס לפעולות כמו תנועות גוף, שיהוי (משך הפעולות), והבעות הנאשם בהתייחס לעבירות עליהם דיווח המתלונן.
חקירת אופי אישיות המתלונן - האם התלונה הוגשה בתום לב או כתלונת שווא מתוך כנקמנות בעקבות סכסוך קודם עם המואשם. האם היו איומים או אירוע סכסוך קודם טרם האירוע והגשת התלונה.
על כל פנים על המשטרה לברר כל האשמה, תוך ווידוא כי הגשת התלונה לא נובעת ממניעי אפיון גזעי או אפליה סטטיסטית. יש לציין כי קיים איסור על שוטר לשאול שאלות מכווינות, שכן הדבר מהווה שיבוש הליך חקירה.
בעת מסירת העדות בתחנת המשטרה, על נותן העדות לוודא כי תיעוד מסירת העדות נעשה באופן מדויק לאופן מסירת העדות או האם בוצע שיבוש ראיות ועיוות בדבריו, כניסיון להציג את העדות כלא אמינה. ניתן פשוט לחתום בסוף כל מסירת עדות, "מבקש גם תמלול" על בסיס הקלטת מסירת העדות. במידה והשוטר גובה העדות לא הקליט וצילם את כלל מהלך מסירת העדות, גם עניין זה מהווה שיבוש ראיות, והדבר יכול להביא לסגירת התיק ללא האשמות.
במקרה ועולים במהלך חקירה על עניין אחד, עבירות נוספות של נאשם, המשטרה לא מחויבית על פי חוק לחקור בעניינים אלו, אך מחויבת לשמור ראיות אלו. ובמקרה והופק צו בית משפט או הוגשה תלונה נוספת מאוחר יותר בעניינים אלו ניתן להעמיד לדין גם בעניינים אלו.
תביעה (משפט בישראל) > תלונה במשפט האזרחי

בישראל התלונה כוללת מספר מרכיבים חיוניים:
כותרת: כוללת את שם בית המשפט, שמות הצדדים, ומספר התיק.
הקדמה: מציגה את הצדדים המעורבים ואת היסטוריית העניין.
עובדות: מתארת את האירועים הרלוונטיים והמוכחים שהובילו לתביעה.
עילות תביעה: מציינת את הסיבות המשפטיות להאשמות.
דרישה לסעד: מפרטת את הסעדים הנדרשים, בין אם פיצוי כספי או סעד לצו מניעה.
תביעה (משפט בישראל) > תלונה במשפט הפלילי

במשפט הפלילי, תלונה משמשת לעיתים לפתיחת תביעה פלילית, במיוחד במקרים של עבירות קלות או בעבירות חמורות שאינן דורשות הליך של חבר המושבעים הגדול. תלונה פלילית כוללת את ההאשמות נגד הנאשם, העובדות המוכיחות את ההאשמות והחוקים שהופרו. במקרים רבים, התובע (הממשלה או המדינה) הוא הצד המגיש את התלונה בשם הציבור.
בארצות הברית, התלונה הפלילית נפוצה בעבירות קלות, כאשר התובע מציג את ההאשמות לבית המשפט ללא צורך בחבר מושבעים גדול. עבור עבירות חמורות יותר, התביעה מוגשת בפני חבר מושבעים גדול, ואם הוא מאשר את האישום, מונפק כתב אישום.
בדיון בית המשפט בעניין פלילי, להופעת זה שכלפיו בוצעה העבירה השפעה משמעותית על מהלך המשפט, למרות שמגיש התלונה לא מחויב מלהגיע לבית המשפט בעניין. קטינים לא מחויבים להופיע בעדות עבירות מין, במידה ומבקשים לנכוח הדיון יעשה בדלתיים סגורות וללא פומביות המתלוננים.
תביעה (משפט בישראל) > התלונה וההליך המשפטי

במהלך ההליך המשפטי, התלונה היא הבסיס הראשוני לתביעה ומובילה לסדרת צעדים משפטיים הכוללים תגובת הנתבע, הליכים מקדמיים, דיונים, ודיונים משפטיים. הנתבע רשאי להגיש כתב הגנה המכחיש את ההאשמות, להעלות טענות נגדיות או לטעון לפגמים טכניים בתלונה עצמה.
הליך הדיון בתלונה משתרע על פני מספר שלבים:
הגשת תלונה: פתיחת התביעה על ידי התובע.
שירות תלונה: הגשת התלונה לנתבע באופן חוקי.
תגובה לתלונה: הנתבע חייב להגיש כתב הגנה או תגובה אחרת במסגרת זמן מוגדרת.
הליכים מקדמיים: גילוי מסמכים, הצגת ראיות וחקירות עדויות מקדמיות.
דיון משפטי: הצגת הראיות וטיעונים בפני שופט או חבר מושבעים.
דוגמאות לשימוש בתלונה

לדוגמה, במקרה של סכסוך חוזי, תלונה אזרחית תפרט את תנאי החוזה, האירועים שהובילו להפרתו והנזקים שנגרמו לתובע. בתיקי נזיקין, התלונה תתאר את הפעולה הרשלנית של הנתבע והנזקים שנגרמו כתוצאה ממנה.
בירור תלונות

מרגע הגשת התלונה והעלאת החשד להתנהלות פלילית המשטרה מחויבת בחקירה אלא אם נמצאה עילת סגירת תיק. המשטרה עושה מאמצים לברר תלונות, בין אם בהגעה למקומות אירוע ועידוד גביית עדויות. כמו שיתוף פעולה עם מומחי מחשבה פלילית; כמו חוקרים פרטיים, קרימינולוגים ופסיכולוגים.
ראו גם

חקירה משטרתית
חקירה פלילית
הערות שוליים

↑  תלונה פירוש: מילים נרדפות, ביטויים ועוד | מילון אבניאון, באתר www.milononline.net
1 2  uscourts.gov, SUMMARY OF CIVIL CASE PROCEEDINGS
↑  בקשה להגשת תלונה במשטרה משטרת ישראל
↑  חוק העונשין, תשל"ז-1977- נבו
↑  פקודת הראיות [נוסח חדש, תשל"א-1971], נבו
↑  הזכות לנוכחות בבית המשפט, באתר כל זכות
↑  חוק בתי המשפט [נוסח משולב, תשמ"ד-1984], נבו
↑  מידע כללי בנושא עררים, פרקליטות המדינה, משרד המשפטים.
אולג אוסיפוב

אולג סרגייביץ' אוסיפוב (ברוסית: Олег Сергеевич Осипов; נולד ב-19 בספטמבר 1978, מוסקבה, רוסיה הסובייטית, ברית המועצות) הוא מדינאי ועיתונאי רוסי.
כיהן כמזכיר העיתונות ודובר ראש ממשלת הפדרציה הרוסית (מספטמבר 2018 עד ינואר 2020).
קריירה

אולג סיים את לימודיו במכון למדינות אסיה ואפריקה של אוניברסיטת מוסקבה בשנת 1999.
מאוגוסט ועד נובמבר 1999 עבד במחלקת כוח אדם של מהדורת החדשות של "Vesti" ובהמשך עבר לעבוד ככתב במחלקה הכלכלית, מנובמבר 1999 ועד מרץ 2001 ולאחר מכן עבד ככתב כלכלי מיוחד, עד ינואר 2007 ולאחר מכן עד נובמבר אותה שנה כיהן כסגן מנהל מחלקת המידע במהדורה.
בנובמבר 2007 מונה לסגן מנהל מערכת החדשות המאוחדת וראש הדסק הפוליטי בסוכנות הידיעות רי"א נובוסטי. תפקיד שמילא עד אוקטובר 2010. לאחר מכן המשיך לכהן כסגן מנהל סוכנות הידיעות רי"א נובוסטי, עד מאי 2011 כשמונה לתפקיד יושב ראש סוכנות הידיעות הרוסית רי"א נובוסטי.
באפריל 2016 מונה למנהל בכיר בסוכנות רי"א נובוסטי, תפקיד שמילא במשך שנה, עד למינויו ליועץ בסוכנות הידיעות רוסיה היום, באפריל 2014.
בינואר 2015 מונה לסגנו הראשון של העורך הראשי, של סוכנות "רוסיה היום", תפקיד שמילא עד ספטמבר 2018.
מספטמבר 2018 ועד דצמבר 2018 החליף את נטליה טימאקובה כדובר ראש ממשלת רוסיה. ב-18 בספטמבר 2018 הצו על מינויו נחתם על ידי ראש הממשלה, דמיטרי מדבדב. בינואר 2020 הוחלף על ידי בוריס בליאקוב, בעקבות התפטרות ממשלת מדבדב השנייה.
ב-13 בפברואר 2020 דמיטרי מדבדב מינה אותו לעוזרו, בעוד מדבדב עצמו מכהן כסגן ליושב ראש המועצה לביטחון לאומי של רוסיה.
חייו האישיים

הוא נשוי ואב לשניים.
הערות שוליים

1 2 3  Биография Олега Осипова
↑  Новым пресс-секретарем Дмитрия Медведева станет Олег Осипов
↑  Медведев назначил нового пресс-секретаря
↑  "Осипов, Олег Сергеевич". ТАСС. נבדק ב-2020-03-30.
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ורג' בוקס

| --- | --- |

 לידה:  18 באוקטובר 1919 גרייבסנד, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  28 במרץ 2013 (בגיל 93) מדיסון, ארצות הברית 
 שם לידה:  George Edward Pelham Box 
 מקום מגורים:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Natural Path Sanctuary 
 מקום לימודים:  תיכון גרייבסנד (1935)  אוניברסיטת לונדון (1939)  יוניברסיטי קולג' לונדון (1953) 
 מנחה לדוקטורט:  אגון פירסון, Herman Otto Hartley 
 מוסדות:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון (1960–1992)  אוניברסיטת המדינה של צפון קרוליינה (1953–1954)  אימפריאל כמיקל אינדסטריז (1946–1957)  חיל ההנדסה המלכותי (1939–1945)  אוניברסיטת פרינסטון (1957–1960) 
 תלמידי דוקטורט:  George C. Tiao, דוד שטיינברג, José Gregorio Ramírez, William Joseph Hill, Dean W. Wichern, Bovas Abraham, John F. MacGregor, Johannes Ledolter, Ernesto Barrios, Greta M. Ljung, William Hunter, Paul Newbold, Duane Anthony Meeter, Joanne Wendelberger, Lars Pallesen 
 פרסים והוקרה:  מדליית גיא מזהב (1993)  מלגת גוגנהיים (1990)  עמית החברה המלכותית (1985)  פרס הזיכרון וילקס (1972)  מדליית גיא מכסף (1964)  עמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה (1955)  עמית המכון לסטטיסטיקה מתמטית (1955)  מדליית האמפריה הבריטית (1946)  מדליית שווארט 
 
ג'ורג' א. פ. בוקס (באנגלית: George Edward Pelham Box‏; 18 באוקטובר 1919 – 28 במרץ 2013) היה סטטיסטיקאי בריטי–אמריקני. עבודותיו של בוקס עסקו בתחומים רבים, ובהם בקרת איכות, ניתוח סדרות עיתיות ותכנון ניסויים. בוקס נחשב לאחד מגדולי הסטטיסטיקאים של המאה ה־20.
ביוגרפיה

בוקס נולד בעיירה גרייבסנד שבמחוז קנט באנגליה. הוא החל בלימודי כימיה באוניברסיטה, אך עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נקרא לשירות לפני שסיים את לימודיו. במסגרת שירותו היה עליו לבצע ניסויים כדי לבדוק השפעות אפשריות של גז החרדל, וטיפולים אפשריים לפגיעות מגז זה. מכיוון שבצוות בו עבד לא היה סטטיסטיקאי, בוקס נעזר במספר ספרי סטטיסטיקה כדי ללמוד בעצמו את התחום של תכנון ניסויים, וכך החלה התעניינותו בסטטיסטיקה. כאשר המלחמה הסתיימה, בוקס החל ללמוד ביוניברסיטי קולג' בלונדון, שם קיבל תואר ראשון במתמטיקה וסטטיסטיקה. לאחר מכן למד באוניברסיטת לונדון, וב־1953 קיבל תואר דוקטור לסטטיסטיקה. מדריך עבודת הדוקטורט שלו היה אגון פירסון.
בשנים 1948 עד 1956, במקביל ללימודיו בוקס עבד בחברת "אימפריאל כמיקל אינדסטריז" (ICI), שהייתה בשעתה חברת הכימיה הגדולה ביותר בבריטניה. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת פרינסטון, שם ניהל את קבוצת המחקר בסטטיסטיקה. ב־1960 עבר לאוניברסיטת ויסקונסין במדיסון, שם הקים את המחלקה לסטטיסטיקה של האוניברסיטה. הוא פרש לגמלאות בשנת 1992, בגיל 75.
בוקס נפטר בשנת 2013, בגיל 93.
עבודתו המדעית

עבודתו המדעית של בוקס התמקמה בארבעה תחומים עיקריים: בקרת איכות, ניתוח סדרות עיתיות, תכנון ניסויים וסטטיסטיקה בייסיאנית. תרומותיו הידועות ביותר הן: מתודולוגיות לתכנון ניסויים ובכללן מתודולוגיית משטחי תגובה, שיטת בוקס–ג'נקינס לניתוח סדרות עיתיות, וטרנספורמציית בוקס–קוקס (אנ'), שהיא עבודה משותפת עם סר דויד קוקס. מסופר כי הטרנספורמציה פותחה לאחר שבוקס וקוקס חשבו כי יהיה משעשע לפתח ביחד שיטה סטטיסטית שתיקרא על שם שניהם. המאמר המשותף שפרסמו בוקס וקוקס בשנת 1964 צוטט כ־16 אלף פעמים.
בוקס פרסם מאות מאמרים מדעיים, וכתב שבעה ספרי לימוד בתחומים בהם עסק. ספרו המשפיע ביותר הוא ככל הנראה "Statistics for Experimenters" שנכתב בשיתוף פעולה עם ויליאם האנטר. בספר זה הופיעה האמירה המפורסמת המיוחסת לבוקס, לפיה כל המודלים שגויים, אם כי חלקם שימושיים.
לקראת סוף חייו כתב בוקס ספר אוטוביוגרפי המתאר את מהלך הקריירה המדעית שלו ואת חייו האישיים, החל מהרגע בו נדרש ללמוד סטטיסטיקה בכוחות עצמו כדי לתכנן ניסויים במעבדה לכימיה. כותרת הספר הולמת את ראשית דרכו המקצועית: "An accidental Statistician".
הכרה מקצועית ופרסים

בוקס נבחר לעמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה ב־1955, לחבר באקדמיה האמריקנית לאמנויות ומדע בשנת 1974, ולעמית בחברה המלכותית בשנת 1985.
ב־1968, בוקס זכה במדליה על שם וולטר שוהרט המוענקת על ידי האיגוד האמריקני לבקרת איכות. ב־1972 זכה בפרס על שם סם וילקס. ב־1974 הוזמן לשאת את ההרצאה השנתית לזכרו של רונלד פישר. ב־1964 זכה במדליית הכסף על שם גאי המוענקת על ידי החברה המלכותית לסטטיסטיקה וב־1993 זכה גם במדליית הזהב. ב־2003 ייסד האיגוד האירופי לסטטיסטיקה בתעשייה ועסקים (ENBIS) פרס על שמו, והוא היה הזוכה הראשון בפרס.
בוקס היה נשיא האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה בשנת 1978, ונשיא המכון לסטטיסטיקה מתמטית בשנת 1979.
הערות שוליים

↑  Box, G. E., & Cox, D. R., An analysis of transformations, Journal of the Royal Statistical Society: Series B, 2 26, 1964, עמ' 211-243
↑  George E.P. Box at Google Scholar
↑  Box, G. E., Hunter, J. S., & Hunter, W. G., Statistics for experimenters, Wiley Hoboken, NJ, USA, 2005
↑  Box, G. E., An Accidental Statistician: The Life and Memories of George EP Box, John Wiley & Sons, 2013
↑  Box Medal for Outstanding Contributions to Industrial Statistics - European Network for Business and Industrial Statistics (ENBIS)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007447747905171  PLWABN: 9810609318605606  BIBSYS: 90058455  BNE: XX937485  BnF: cb12248930z (data)  CANTIC: a11788379  CiNii: DA00285192  GND: 108415066  ISNI: 0000 0001 1697 5468  LCCN: n50042882  LNB: 000165934  MGP: 42226  NKC: ctu2011661327  NLK: KAC201524089  NSK: 000119025  NTA: 068271271  RERO: 02-A018609429  SUDOC: 031234364  VIAF: 224619319   WorldCat (עם VIAF): 224619319
ויליאם קראסקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  10 באוקטובר 1919 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  21 באפריל 2005 (בגיל 85) שיקגו, ארצות הברית 
 שם לידה:  William Henry Kruskal 
 מקום קבורה:  Waterville Cemetery 
 מקום לימודים:  Lincoln High School (1936)  מכללת אנטיוק (1938)  אוניברסיטת הרווארד (1941)  אוניברסיטת קולומביה (1950) 
 מנחה לדוקטורט:  הנרי שפה, Howard Levene 
 מוסדות:  אוניברסיטת שיקגו (1950–1990)  Naval Surface Warfare Center Dahlgren Division (1941–1942)  צי ארצות הברית (1942–1946) 
 תלמידי דוקטורט:  John J. Wiorkowski, Johannes Hendrik Venter 
 פרסים והוקרה:  מלגת גוגנהיים (1979)  פרס הזיכרון וילקס (1978)  עמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה (1958)  עמית המכון לסטטיסטיקה מתמטית (1956) 
 
ויליאם הנרי קראסקל (באנגלית: William Henry ("Bill") Kruskal‏; 10 באוקטובר 1919 – 21 באפריל 2005) היה סטטיסטיקאי יהודי־אמריקאי.
הוא נודע בעיקר בזכות מבחן קראסקל–ואליס וסדרת המאמרים שכתב ביחד עם ליאו גודמן על מדדים לקשר בין משתנים איכותיים.