stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בקעת צרתן
מקור השם במקורות > מקור השם במחקר

במדריך ישראל הישן בקעת צרתן נקרא חלק הבקעה הצר שמשני עברי הירדן. כאשר היא מחולקת לשלשה חלקים:
הדרומי- אל מחרוק ה'שער השומרוני'-ואדי אבו סידרה
אמצעי – ואדי אבו סידרה-(סוף מרג' נעגנה) - ואדי אום חרובה
צפוני -ואדי אבו חרובה עד ואדי מאליח. מצפון וצמוד למוצב ברווז לפני צומת שדמות מחולה
במדריך ישראל החדש נקראה בקעת צרתן האזור בבקעת הירדן הישראלית המערבית וה'צרה ' בין מחולה לגשר אדם והנמצא אל מול הזיהויים האפשריים במזרח הירדן.
כן כתב ספי בן יוסף.
השם "בקעת צרתן" נקבע לפני שנים רבות (עוד בראשית שנות ה-70 של המאה הקודמת) על ידי אנשי שטח וספר, כיהודה זיו, ד"ר צבי אילן, פרופ' אדם זרטל וד"ר דוד עמית.
בהיות 3 מהם חברים בוועדת השמות הממשלתית, חזקה שהם שלא הלכו רחוק מדי בקביעת השם, על אף שכנראה שמה של בקעת צרתן לא עוגן במסמך מחייב של האקדמיה ללשון העברית או ועדת השמות הממשלתית.
החוקר נלסון גליק ובעקבותיו אלברייט, הם שזיהו כמקומה של צרתן המקראית (שנמצאת בבקעת סוכות לדעתם) את תל א-סעידיה מזרחה לירדן, אלא שמולם היו עוד חוקרים, שקבעו קביעות אחרות לחלוטין.
צרתן, כפי שמופיעה במקרא, היא ציון משני בתיאור חציית בני ישראל את הירדן; במקום אחר, היא מוזכרת (שוב, כציון משני) באזור, שבו נוצקו כלי נחושת בימי שלמה המלך.
בתנ"ך מופיעה צרתן כמי שנכללת במחוז החמישי של שלמה, מהירדן (אזור בית שאן) עד תענך ומגידו "מתחת ליזרעאל". כלומר - יש לחפשה דווקא ממערב לירדן, כפי שהציעו חוקרים כקליין, אלט, אבל, גותה ויבין.
אין קביעה ברורה הנוגעת למיקומה של צרתן, לבד מן העובדה שהיא בבקעת הירדן ובסמיכות לאזור הג'יפתלכ. החוקרים אולברייט ואלט כתבו כי צרתן נמצאת ממזרח לירדן.
היום, במדריך ישראל החדש בעריכת ספי בן-יוסף, מדריכי הטיולים ואנשי השטח - בקעת צרתן נקראת בפועל כחלק הצר של בקעת הירדן, מצפון לשער השומרוני (אזור אלמח'רוק), מול ובמקביל לבקעת סוכות אשר ממזרח לירדן.
בית הקברות היהודי העתיק בפראג

| --- | --- |
בית הקברות היהודי העתיק בפראג (משמאל בולט ראש האריה על מצבתה של הנדלה ב"ש)
בית הקברות היהודי העתיק בפראג (משמאל בולט ראש האריה על מצבתה של הנדלה ב"ש)
 פרטי בית הקברות
 פעיל:  בית קברות היסטורי
 דת:  יהודים
 תאריך הקמה:  המאה ה-15
 תאריך סגירה:  1787
 שטח:  11,142 מטר רבוע
 מספר קבורים:  12,000 מצבות גלויות
 אופן הקבורה:  12 שכבות של קברים
 אתר רשמי
 
 קואורדינטות:  50°05′23″N 14°25′02″E﻿ / ﻿50.089722222222°N 14.417222222222°E﻿ / 50.089722222222; 14.417222222222
  (למפת פראג מוגדלת) בית הקברות היהודי העתיק בפראג(למפת פראג רגילה) בית הקברות היהודי העתיק בפראג
 מפת בית הקברות, מודגשים קברי אישים ידועים
 
בית הקברות היהודי העתיק בפראג הוא בית קברות יהודי עתיק בשולי הרובע היהודי של פראג, יוספוב. קבורים בו אישים רמי דרג מקהילת יהודי פראג, והוא בולט בצורת הקבורה בו: בשל השטח המצומצם נקברו בו במשך מאות שנות פעילותו בשכבות, ומשערים שיש בו 12 שכבות של קברים.
היסטוריה

מניחים שבית קברות זה היה בשימוש מהמחצית הראשונה של המאה ה-15 (המצבה הוותיקה ביותר שנשמרה, זו של רבי אביגדור קרא, היא מ-1439) ועד שנת 1787. חלק מהחוקרים טוענים כי בית הקברות נוסד 1000 שנים לפני התאריך המקובל. האב הקדמון שלו היה בית קברות בשם "גן יהודי", אשר נמצא בחפירות ארכאולוגיות.
מספר המצבות והאישים הקבורים בו אינו ידוע בוודאות, בגלל המצאות 12 שכבות של קברים. כאשר התמלא מקום הקבורה, ומכיוון שרכישת קרקעות נוספות הייתה בלתי אפשרית, הונחו על הקברים הקיימים שכבות נוספות של אדמה ומצבות ישנות הוצאו והונחו על השכבה החדשה. פעולה זו מסבירה את הצפיפות הגדולה של המצבות . ההערכה היא כי ישנן כ-12,000 מצבות שנראות כיום, וייתכן שנקברו בבית הקברות במשך הדורות בסך הכל כ-100,000.
בתקופות מסוימות הוזכר שמו של בית הקברות על ידי אנטישמים, בהקשר של טענות תאוריית קשר שלפיהן הוא שימש מקום מפגשם הסודי של זקני ציון הרוקמים תוכנית להשתלט על העולם. מידע זה הוזכר תחילה ברומן "Biarritz" של הגרמני הרמן גדשה (בפרק "בית העלמין היהודי בפראג ומועצת הנציגים של שנים עשר שבטי ישראל") והופץ לאחר מכן ברוסיה כחלק מהפרוטוקולים של זקני ציון.
במקביל להפסקת הקבורה בבית הקברות היהודי העתיק, החלה הקהילה היהודית בפראג להשתמש בבית הקברות היהודי בפראג-ז'יז'קוב.
אישים ידועים הקבורים בבית הקברות

בין האישים המפורסמים הקבורים בבית הקברות העתיק של פראג:
המהר"ל מפראג
הכלי יקר
ראש הקהילה היהודית בתקופת המהר"ל, מרדכי מייזל
ההיסטוריון דוד גנז
הרב שמעון וולף אוירבך
רבי אליה שפירא בעל אלי' רבה.
רבי דוד אופנהיים
רבי יוסף שלמה דלמדיגו - יש"ר מקנדיאה
רבי אביגדור קרא
הנדל'ה אשת הפרנס יעקב ב"ש ובנו שמעיה
רבי מרדכי צמח (גר')
כיום

כיום מהווה בית הקברות חלק ממתחם המוזיאון היהודי בפראג, סומנו בו שני מסלולי הליכה העוברים בין המצבות ומתוחמים בכבלים; אחד המסלולים מותאם לחורף והשני לקיץ. המוזיאון היהודי בפראג מקפיד למנוע חריגה של המבקרים מהשביל המתוחם, העובר בעיקר בין קברי הידועים שבין הקברות המזוהים בבית הקברות.
גלריה

בית הקברות. ברקע נראה הקלויז בפראג ששימש כבית הכנסת של ה"חברה קדישא" המקומית
בית הקברות בחורף
תמונת מצבות שצולמה מזווית המאפשרת לראות את צפיפותן הרבה
תמונה סטריאוסקופית של בית הקברות, משנת 1900. התמונה נראית במיטבה באמצעות סטריאוסקופ
לקריאה נוספת

אוטו מונלש, כתובות מבית-העלמין היהודי העתיק בפראג, ירושלים: האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשמ"ח
L. Jerábek, Der alte Prager Judenfriedhof; Übersetzt von A. Major und dr. Sp. Wukadinovic. Mit beiträgen von dr. J. Pollak, Prag: Kunstverlag B. Koci, 1903. (תרגום לגרמנית של הספר הצ'כי Stary zidovsky hrbitov prazsky)
Otto Muneles, Milada Vilimková, Stary zidovsky hrbitov v Praze, Praha: Státni pedogogické nakl. (Jewish monuments in Bohemia and Moravia, v. 3), 1955. (בצ'כית)
בית הקברות היהודי העתיק בפראג. ציור מעשה ידי הצייר פריץ שוורץ-ואלדג
דוקלם

מפה של דוקלם
דוקלם זוגלם (בטיבטית סטנדרטית), דרוקלם (בדזונגהא וטיבטית צ'ומו) או דונגלאנג (במנדרינית: 洞朗, בפין-יין: Dòng lǎng) הוא מישור צר באזור החיץ בין שלוש המדינות: בהוטן, סין והודו. דוקלם שוכנת קרוב למחוז יאדונג המודרני של האזור האוטונומי הטיבטי וליד עמק "הא" של בהוטן. מבחינה היסטורית דוקלם היה חלק מהשוק הטיבטי יאטונג, ובסביבת המנזר הבודהיסטי, דונגקאר ומנזר בון בשם פומוגון.
דוקלם הוא אזור הנמצא במרכז סכסוך טריטוריאלי, עליו טענות לבעלות הן של בהוטן והן של סין.
דוקלם ממוקם כ-15 ק"מ דרומית-מזרחית למעבר נאת'ו-לה שמפריד בין הודו לסין, וכ-30 ק"מ מדרום-מערב לנהר דרמאנה-צ'ו. דוקלם הוא חלק מעמק צ'ומבי הנמצא בעיקרו בטיבט. בקצה המערבי של דוקלם נמצא מעבר דוקה-לה, המחבר את מדינת סיקים ההודית עם טיבט בסין על פי מפות של הממשלה הסינית או מקשר בין סיקים ובהוטן המערבית לפי מפות של בהוטן והודו.
הערות שוליים

↑  www.inetlab.co.uk, David Harris,. "Dungkar Monastery, Chumbi Valley". tibet.prm.ox.ac.uk. נבדק ב-2017-07-19.{{cite web}}:  תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link)
↑  "TRANSLATION OF THE PROCEEDINGS AND RESOLUTIONS OF THE 82ND SESSION OF THE NATIONAL ASSEMBLY OF BHUTAN" (PDF). נבדק ב-20 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McKay, Alex (2003). History of Tibet. London: Routledge Curzon. p. 142. ISBN 9780415308427.
↑  Dutta, Sujan (5 ביולי 2017). "Sikkim standoff: Doka La incursions betray Chinese intentions of getting behind Indian, Bhutanese defences". Firstpost. ארכיון מ-6 ביולי 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Sikkim standoff: China releases 'map' to prove its claim over tri-junction border". 1 ביולי 2017. נבדק ב-6 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012366175705171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה ובנושא אסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בית איבא

| --- | --- |
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  שכם
 גובה:  363 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  3,268 (2006)
 קואורדינטות:  32°14′10″N 35°12′35″E﻿ / ﻿32.23605°N 35.209658333333°E﻿ / 32.23605; 35.209658333333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) בית איבא(למפת צפון השומרון רגילה) בית איבא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית איבא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית איבא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בֵּית אִ֫יבַּא (ערבית: بيت إيبا) הוא כפר פלסטיני בשומרון, השוכן צפון-מערבית לשכם על הדרך הראשית בין שכם לטולכרם.
לפי מפקד התושבים הפלסטיני שנערך בשנת 2006 חיו בו 3,568 תושבים. רובם עובדים בשכם וכך גם רוב השירותים שמקבלים התושבים. במאה ה-19 היה הכפר העשיר בסנג'ק שכם של וילאייט ביירות מכיוון שהעמק בו הוא שוכן הושקה במי מעיינות שכם, והיו בו טחנות-קמח רבות שניצלו את כוח המים.
מערבית לכפר נמצא מחסום בית איבא שהוא נקודת ביקורת לתנועה מטולכרם לשכם.
חינוך

בשנת 2019 נחנך בכפר בית ספר תיכון לתלמידים מצטיינים מאזור שכם המכין את התלמידים לבחינות ה–SAT האמריקאיות.
הערות שוליים

↑   עמירה הס, כך הפכה מנהלת בית הספר הנערצת לשוהה בלתי חוקית, באתר הארץ, 24 במאי 2018
| Flag of Senegalיישובי נפת שכם |
| --- | --- | --- |
| ערים | שכם |  |
| מועצות מקומיות | עקרבה • עסירה א-שמאלייה • ביתא • חווארה • ג'מאעין • קבלאן • סבסטיה • בית פוריכ |  |
| כפרים | עסירה אל-קבלייה • עזמוט • עוורתא • אל-באד'אן • בלאטה אל-בלד • בית דג'ן • בית חסאן • בית איבא • בית אימרין • בית וזן • בזאריה • בורין • עיראק בורין • בורקה • ג'אלוד • דיר אל-חטב • דיר שרף • דומא • עינאבוס • פורוש בית דג'ן • איג'ניסיניא • ג'וריש • כפר קליל • לובאן א-שרקיה • מאדמא • מג'דל בני פדיל • א-נאקורה • ניסף ג'בייל • א-נסאריה • אודלה • עוסארין • קריות • קוסין • קוסרה • רוג'ייב • סאלם • סרה • א-סאוויה • תלפית • טלוזה • תל • עוריף • יאנון • יאסיד • יתמא • זאוואתא • זיתא ג'מעין • קריית לוזה |  |
| מחנות פליטים | בלאטה |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007582162505171
ארץ אואטס

| --- | --- |
 מדינה / טריטוריה:  הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית הטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית
 על שם:  לורנס אוטס 
  ‑ הנקודה הגבוהה:  הר מקלינטוק (3,490 מטר) 
 קואורדינטות:  69°30′S 159°00′E﻿ / ﻿69.5°S 159°E﻿ / -69.5; 159 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיארץ אואטס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיארץ אואטס  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ארץ אואטס (באנגלית: Oates Land) היא אזור במזרח אנטארקטיקה, המהווה חלק מהטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית שבאנטארקטיקה.
צורת ארץ אואטס היא צורת טריז, המשתרע לפנים היבשת מחוף אואטס בין קו אורך 53°45' מזרח לקו אורך 160° מזרח, ובין קו רוחב 60° דרום לקוטב הדרומי.
ארץ אואטס גובלת במזרחה בשטח חסות רוס, ובמערבה בארץ ג'ורג' החמישי.
היסטוריה > גילוי האזור

אזור ארץ אואטס נצפתה לראשונה בפברואר 1911, על ידי סגן הארי פנל, מהצי המלכותי הבריטי, מפקד ה"טרה נובה" - ספינת המחקר של משלחת טרה נובה, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1913–1910.
האזור מופה על ידי המשלחת האנטארקטית הלאומית הבריטית (שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1913 - 1910), ולאחר מכן אזור חוף ארץ אואטס צולם על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה בין השנים 1947–1946, וכן על ידי המשלחת האנטארקטית הסובייטית (בשנת 1958), משלחת החקר האנטארקטית הלאומית האוסטרלית (בשנים 1959, 1961, 1962), על ידי צי ארצות הברית בשנים 1962–1960 ולבסוף על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בשנים 1964–1963.
היסטוריה > מקור השם

ארץ אואטס נקראת על שמו של אדגר אואטס.
קבוצתו של רוברט סקוט נתקלה בתנאים קשים באופן קיצוני במסעם חזרה מהקוטב הדרומי, בעיקר עקב מזג אוויר גרוע במידה בלתי מצויה, אספקת מזון ירודה, חבלות שנגרמו בנפילות, והשפעות הצפדינה וכוויות הקור, שחברו יחד להאט את התקדמותם. ב-17 בפברואר 1912, סמוך לרגלי קרחון בירדמור, מת אדגר אוונס (חבר המשלחת), כנראה, לדעת חבריו, כתוצאה מפגיעת ראש בנפילה אל תוך בקע כמה ימים קודם לכן. רגליו של אואטס נפגעו מכוויות קור קשות וייתכן (אם כי לא הוכח) שפצע המלחמה שלו נפתח מחדש בגלל השפעות הצפדינה. אין ספק שהוא נחלש והלך בקצב מהיר יותר מחבריו. ברישום ביומנו מיום 5 במרץ כתב סקוט "רגליו של אוטס במצב נורא... החייל המסכן כמעט גמור." התקדמותו האיטית יותר של אואטס, שיתר השלושה מיאנו להפקירו מאחור, גרמה לקבוצה לפגר בלוח הזמנים. בממוצע של 105 ק"מ בין תחנות המזון שהונחו מראש ומלאי של שבוע בלבד של מזון ודלק שסיפקה כל תחנה, נדרשה הקבוצה לקיים מכסת צעידה של למעלה מ-14 ק"מ ביום כדי להצטייד במנות מספיקות למסע 640 הק"מ האחרונים של מסעם חזרה על פני חומת הקרח רוס. אלא שמספר זה היה המיטב שהצליחו להגיע אליו בכל יום נתון והוא הלך והצטמצם לעיתים לכ- 4.8 ק"מ ביום בגלל מצבו המחמיר של אואטס. ב-15 במרץ אמר אואטס לחבריו, שאיננו יכול להמשיך והציע להם להניחו בשק השינה שלו. הם סירבו. הוא הצליח לגרור את עצמו עוד כמה קילומטרים אותו יום אבל מצבו החריף במשך לילה.
בבוקר ה-16 במרץ הקיץ אואטס משנתו וידע, כי עליו להקריב את עצמו כדי לתת לאחרים סיכוי להינצל. סקוט כתב, שאואטס אמר להם, "אני רק יוצא החוצה ואולי אתעכב זמן מה", ויצא, חוסך מעצמו את הכאב והמאמץ של נעילת מגפיו. הוא יצא מן האוהל אל תוך סופת השלג בקור של 40°- צלזיוס, אל מותו.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  רולנד האנטפורד, "המקום האחרון עלי אדמות", עמ' 500
רוז משיחי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1950 (בת 75 בערך) מצרים
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקנית, מורה, במאית
 פרסים והוקרה:  פרס השחקנית המצטיינת בפסטיבל עכו
 פרופיל ב-IMDb
רוז משיחי (נולדה ב-1950)  היא שחקנית, מורה, ובמאית ישראלית.
ביוגרפיה

משיחי נולדה במצרים ב-1950. עלתה לראשונה לבמה בגיל 5, במופע של ריקודי בטן. בגיל 7 היגרה משפחתה לשווייץ, ולמדה בבית ספר קתולי. עלתה לישראל בגיל 19, ב-1970. ולאחר עלייתה למדה בבית הספר לאמנויות הבמה "בית צבי". בין השנים 1982–1988 התגוררה בארצות הברית שם למדה לימודי תיאטרון בניו יורק והשתלמות בסדנה של גרוטובסקי בארצות הברית. משיחי לימדה ברימון בית ספר למוסיקה.
פילמוגרפיה > סרטים וסדרות

| שנה | סרט/סדרה | דמות | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1975 | חגיגה בסנוקר | בחורה בלובי |  |
| 1979 | רגעים | חדרנית |  |
| 1980 | טרנזיט |  |  |
| 1989 | רותי נעים | אמא של רותי |  |
| 1990 | נקודת תצפית |  |  |
| 1991 | תרנגול כפרות |  |  |
| 1991 | Cover-Up | זונה |  |
| 2004 | שלווה | פציינטית |  |
| 2005 | זינזאנה | רוז הסוהרת |  |
| 2006 | ידיים קשורות |  |  |
| 2006 | שלוש אמהות | בטי המשרתת | בסרט הייתה גם אחראית על אימון שפות |
| 2017 | סיפור אהבה ארץ ישראלי | שחקנית תיאטרון |  |
בתיאטרון

שיחקה בתיאטרון הקאמרי, התיאטרון לילדים ולנוער והפקות פרינג’ רבות. זכתה בפרס השחקנית המצטיינת בפסטיבל עכו  ב-1991 בהצגה "אל תירה בירח". בין שאר עבודותיה בעבר: "כולם רוצים לחיות" (מקום ראשון בפסטיבל הארצי "כל הארץ במה"). "הנפש הטובה מסצ’ואן" (מקום ראשון בפסטיבל "סתיו תיאטרוני" בהבימה) ופרסי בימוי עבור ההצגות: "האשה הגדולה מן החלומות", "יאקיש ופופצ’ה", "החולה המדומה", בפסטיבל "כל הארץ במה" באולמות צוותא תל אביב. בתיאטרון הילדים והנוער – "גן הדרור", "היחיד והחברה","מיקי מהו", "שמוליק וזוהרה", "הבלש שלומיאל וכלבתו תזזית" תיאטרון הקאמרי-"שלושה הולצמאך","ינטל", "כותרות נזכרות","יוסף וכותונת הפסים", "יסורי איוב", "הזונה הגדולה מבבל".
הערות שוליים

↑  חדשות, ‏16 באוקטובר 1990
1 2 3 4 5 6  תיאטרון בית פרנקפורט | תיאטרון סיפור, באתר אורה ברוך הדרכות
↑  רוז משיחי - זוהר יעקבסון, באתר זוהר יעקבסון, ‏9 במרץ 2015
ג'אמו וקשמיר (טריטוריית איחוד)

| --- | --- |
סמל ג'אמו וקשמירסמל ג'אמו וקשמיר

 מדינה:  הודו הודו
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר 
 בירת הטריטוריית איחוד:  סרינגאר (מאי–אוקטובר) ג'אמו (נובמבר–אפריל)
 שפה רשמית:  הינדי, קשמירית, דוגרית, אורדו, אנגלית 
 תאריך ייסוד:  31 באוקטובר 2019 
 שטח:  42,241 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בטריטוריית איחוד:  12,258,433 (2011)
  ‑ צפיפות:  290 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  34°05′28″N 74°48′22″E﻿ / ﻿34.091111111111°N 74.806111111111°E﻿ / 34.091111111111; 74.806111111111 
 אזור זמן:  UTC+5:30
 http://jammukashmir.nic.in/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה     he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ג'אמו וקשמיר הוא אזור המנוהל על ידי הודו, מאז 31 באוקטובר 2019, כטריטוריית איחוד, וכולל את חלקו הדרומי של אזור חבל קשמיר המהווה סלע מחלוקת בין הודו ופקיסטן מאז הקמתן בשנת 1947, ובין הודו וסין מאז 1962. ג'אמו וקשמיר מופרד בקו השליטה מהאזורים שבשליטת פקיסטן, אזאד קשמיר במערב וגילגיט-בלטיסטן בצפון. האזור שוכן מצפון למדינות הודו הימאצ'ל פרדש ופנג'אב ומערבית לטריטוריית האיחוד לדאק, שהייתה חלק ממדינת ג'אמו וקשמיר עד פיצולה בשנת 2019.
היסטוריה

למדינת ג'אמו וקשמיר הוענק מעמד מיוחד בסעיף 370 בחוקת הודו. בניגוד למדינות אחרות בהודו, לג'אמו וקשמיר הייתה חוקה, דגל ואוטונומיה ניהולית משלה. אזרחים הודים ממדינות אחרות לא הורשו לרכוש אדמות או רכוש בג'אמו ובקשמיר.
לג'אמו וקשמיר היו שלושה אזורים נבדלים: אזור ג'אמו ההינדי, רוב עמק קשמיר המוסלמי ולדאק הבודהיסטי. אי שקט ואלימות נמשכו בעמק קשמיר, ובעקבות בחירות ממלכתיות שנויות במחלוקת בשנת 1987, נמשכה התקוממות במחאה על אוטונומיה וזכויות.
מפלגת העם ההודית עלתה לשלטון בבחירות הכלליות להודו בשנת 2014 וחמש שנים לאחר מכן כללה במניפסט הבחירות לשנת 2019 את ביטול המעמד המיוחד שהוענק למדינה בסעיף 370 לחוקת הודו, על מנת להביא את ג'אמו וקשמיר למעמד שווה עם מדינות אחרות.
בסעיף 370 נקבע כי נשיא הודו יוכל לשנות את תחולת הסעיף. ב-5 באוגוסט 2019 חתם נשיא הודו ראם נאת' קובינד על צו נשיאותי שתיקן את הסעיף כשהוא קובע כי האספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר תחליף את מקומה של הוועדה החוקתית שנועדה לקום במדינה. במקביל אישרו שני בתי הפרלמנט ההודי, הלוק סבהה והרג'יה סבהה, החלטה לארגן מחדש את המדינה, שתחלק את המדינה לשתי טריטוריות איחוד, ג'אמו וקשמיר ולדאק. הארגון מחדש נכנס לתוקף החל מה-31 באוקטובר 2019. בניגוד למדינות, שיש להן ממשלות משלהן, טריטוריות האיחוד נשלטות על ידי ממשלת הודו באופן ישיר.
בינואר 2022 במקדש הינדואיסטי בעקבות הצפיפות ומהומות נהרגו 12 מתפללים.
בדצמבר 2023 פסק בית המשפט העליון של הודו בעתירות שהועלו נגד ביטול סעיף 370 לחוקת הודו, וקבע כי הביטול חוקי אך הורה לערוך בחירות לאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר עד ספטמבר 2024 ולהשיב לטריטוריה מעמד של מדינה בעתיד.
ביוני 2024 התרחשה מתקפת ריאסי במהלכה נרצחו מספר אנשים.
הערות שוליים

↑  How Kashmir changed on August 5, India Today, ‏6 באוגוסט 2019
↑  Hold Jammu and Kashmir polls by Sept 2024, restore statehood soon: Supreme Court, India Today, ‏11 בדצמבר 2023
| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- | --- | --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן |  |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |  |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |  |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007570982405171
פנג'אב

ערך זה עוסק במדינה בצפון מערב הודו. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
חותם פנג'אבחותם פנג'אב

 מדינה:  הודו הודו
 מושל:  Bhagwant Mann
 רשות מחוקקת:  האספה המחוקקת של פנג'אב 
 בירת המדינה:  צ'אנדיגאר
 שפה רשמית:  פנג'אבי
 תאריך ייסוד:  1956 
 על שם:  פנג'אב 
 שטח:  50,362 קמ"ר (דירוג: 19)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במדינה:  27,743,338 (דירוג: 15, 2011)
  ‑ צפיפות:  482 נפש לקמ"ר (דירוג: 5, 2000)
 קואורדינטות:  30°44′N 76°47′E﻿ / ﻿30.73°N 76.78°E﻿ / 30.73; 76.78
 אזור זמן:  UTC +5:30
 punjabgovt.nic.in
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה      (למפת פנג'אב מוגדלת) צ'אנדיגאר לודהיאנהפנג'אב(למפת פנג'אב רגילה) צ'אנדיגאר לודהיאנהפנג'אב tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פנג'אב (‏האזנהקובץ:Punjab.ogg‏Ⓘ‏; בפנג'אבי: ਪੰਜਾਬ, בהינדי: पंजाब, באנגלית: Punjab) היא מדינה בצפון מערב הודו. ערים חשובות בפנג'אב הן לודהיאנה, ג'לנדהאר, אמריטסר ופטיאלה. המדינה גובלת בג'אמו וקשמיר מצפון, הימאצ'ל פרדש ממזרח, הריאנה מדרום ומדרום-מזרח, ראג'סטאן מדרום מערב, ובפרובינציה פקיסטנית ששמה אף הוא פנג'אב ממערב. עיר בירתה היא צ'אנדיגאר. היא שוכנת מחוץ לגבולות המדינה, בטריטוריית איחוד המנוהלת ישירות על ידי הממשל הפדרלי של הודו, ומשמשת אף כבירתה של מדינת הריאנה.
לאחר חלוקת הודו בשנת 1947, חולקה פרובינציית פנג'אב של הודו הבריטית בין הודו לבין פקיסטן, ובשנת 1966 נגרעו שטחים נרחבים מפנג'אב ההודית לשם הקמת המדינות הריאנה והימאצ'ל פרדש. פנג'אב היא המדינה היחידה בהודו שרוב תושביה הם סיקים.
אטימולוגיה

השם "פנג'אב" הוא הלחם בסיסים של המילים "פונג'" (חמש) ו"אאב" (נהר), על שום חמשת הנהרות אשר זרמו בפנג'אב ההיסטורית: ג'לום, צ'נאב, ראווי, ביאס וסוטלג'. כאמור לעיל, השם פנג'אב התייחס בעבר גם לשטחים הנמצאים כיום מחוץ למדינת פנג'אב ההודית המודרנית: בפקיסטן, בהימאצ'ל פרדש, בקשמיר, בצ'אנדיגאר ובראג'אסטן. השם "פנג'אב" ניתן לאזור על ידי כובשים טורקיים ממרכז אסיה, והשתרש בתקופה המוגולית.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
פנג'אב סופחה על ידי הודו הבריטית ב-29 במרץ 1849, שהפכה למחוז פנג'אב שנמסר לניהול ועדה בת שלושה חברים.
היסטוריה > לאחר תום השלטון הבריטי

בשנת 1947 חולקה הודו הבריטית בעקבות הכרזת העצמאות של הודו בהתאם לדתם של התושבים וכך הוקמו המדינות הודו ופקיסטן. כחלק מתהליך זה, חולקה גם פנג'אב הבריטית, אשר הייתה אחת הפרובינציות של הודו הבריטית, בין שתי המדינות החדשות: האזורים המערביים המוסלמיים ברובם עברו לפקיסטן והאזורים המזרחיים (הינדואים וסיקים ברובם) הפכו לחלק מהודו. החלוקה גררה חילופי אוכלוסין בהיקף של מיליוני אנשים. בשנת 1950, הוכרו בחוקת הודו כחברות בפדרציה ההודית שתי מדינות פנג'אביות שנקראו "מזרח פנג'אב" (אנ') ו"האיחוד של פטיאליה ומדינות מזרח פנג'אב" (אנ')‏. במסגרת חוק ארגון מחדש של המדינות בשנת 1956 אוחדו שתי מדינות אלה, והמדינה המאוחדת נקראה בפשטות "פנג'אב".
היסטוריה > פנג'אב המודרנית

לאחר חלוקת הודו נותרה פנג'אב המזרחית ללא עיר בירה משום שהבירה הישנה, לאהור, נמצאה בשטחה של פקיסטן. לפיכך עלה הצורך לייסד לפנג'אב המזרחית עיר בירה. לאחר כמה תוכניות שלא יצאו לפועל להרחיב ערים קיימות למטרה זו, נפלה החלטה לבנות עיר חדשה שתשמש כבירה, צ'אנדיגאר, בתכנונו של לה קורבוזייה. בניית העיר הושלמה בשנת 1960, ועד אז שימשה שימלה כבירה זמנית.
ב-1 בנובמבר 1966, כעבור שנים של מחאה מצד מפלגת הקהלסה העליונה וארגונים סיקיים נוספים, נגרעו משטחה של פנג'אב אזורים שבהם פנג'אבית לא הייתה דומיננטית, והפכו למדינות הריאנה דוברת ההינדי והימאצ'ל פרדש דוברת הפאהארי. צ'אנדיגאר נמצאת על הגבול שבין פנג'אב להריאנה, ולפיכך הוכרזה כטריטוריית איחוד, והיא משמשת כבירתן המשותפת של שתי מדינות אלו.
במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20, הובילה המהפכה הירוקה לעלייה משמעותית ברמת החיים בפנג'אב. עם זאת, שנים אלו התאפיינו גם במתיחות פוליטית בין ממשלת הודו בהנהגת מפלגת הקונגרס הלאומי ההודי לבין ממשלת פנג'אב שהונהגה על ידי מפלגת הקהלסה העליונה הסיקית, על רקע טענות של האחרונה על גישה מנוכרת, ריכוזית ומפלה מצד הממשלה המרכזית. מתיחות זו הובילה את מפלגת הקהלסה העליונה לדרוש להגביל את סמכויות הממשל המרכזי.
גאוגרפיה ואקלים

פנג'אב נמצאת בצפון מערב הודו, ושטחה 50,362 קמ"ר. היא גובלת בג'אמו וקשמיר מצפון, הימאצ'ל פרדש ממזרח, הריאנה מדרום ומדרום-מזרח, ראג'סטאן מדרום מערב, ובפקיסטן ממערב.
רוב אדמתה של פנג'אב היא אדמת סחף מישורית ופורייה. בשטח המדינה נהרות ונחלים רבים כמו גם מערכת מסועפת של תעלות השקיה. בצפון מזרח המדינה, למרגלות הרי ההימלאיה, ישנן גבעות אשר גובהן הממוצע הוא כ-300 מטרים מעל פני הים. דרום מערב המדינה צחיח למחצה, עד התמזגותו אל המדבר.
גאוגרפיה ואקלים > אקלים

הגאוגרפיה של פנג'אב ומיקומה באזור הטרופי גוררים הבדלי טמפרטורות משמעותיים לאורך חודשי השנה: במהלך חודשי החורף שלג הוא חזון נפרץ (הגם שלרוב אין הטמפרטורות צונחות אל מתחת לאפס בגובה הקרקע). לאחר מכן, מזג האוויר מתחמם בהדרגה כאשר השמיים מעוננים והלחות גבוהה, ומתחמם במהירות כאשר אין עננות והלחות נמוכה. מאי ויוני נוטים להיות החודשים החמים ביותר, והטמפרטורות בהם נוטות להיות מעל ל-40°C. התקופה הקרה בפנג'אב נמשכת מדצמבר ועד פברואר. בתקופה זו עומד ממוצע הטמפרטורות על כ-21°C, אולם במקומות מסוימים (כגון העיר אמריטסר) תועדו גם טמפרטורות שהיו גבוהות אך במעט מ-0°C.
פוליטיקה

כבכל מדינות הודו, גם המערכת הפוליטית בפנג'אב היא מערכת דמוקרטיה פרלמנטרית שבראשה מושל בעל תפקיד טקסי הממונה על ידי נשיא הודו. הפרלמנט של פנג'אב, ששמו האספה המחוקקת של פנג'אב, כולל 117 חברים שכל אחד מהם הוא נציגו של מחוז בחירה. חברי הבית נבחרים בבחירות כלליות המתקיימות מדי חמש שנים לכל היותר. הפרלמנט בוחר את הממשלה, שלעיתים היא ממשלה קואליציונית. הממשלה המכהנת כיום הורכבה בשנת 2022, ועל ידי אאם אדמי. בית המשפט העליון של פנג'אב הוא גם בית המשפט העליון של מדינת הריאנה ושל בירתן המשותפת צ'אנדיגאר, ונכון למרץ 2015, מכהנים בו 55 שופטים.
בין 1952 ל-1970 היה למדינה בית עליון בשם המועצה המחוקקת של פנג'אב.