stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרין שלפי
חייה

תרין שלפי נולדה, גדלה והתחנכה בתל אביב. אמה ורדית שלפי היא מרכזת המחלקה הדרמטורגית של התיאטרון הקאמרי ואביה הוא המחזאי, הבמאי והשחקן חנוך רעים. שמה הייחודי, תרין, נובע מהמילה רינה, שמחה, והוא גרסה נשית לשם ירין, הנפוץ קצת יותר.
שלפי למדה בבית הספר לטבע, סביבה וחברה. כבר מגיל צעיר גילתה נטיות אומנותיות: היא למדה נגינה בפסנתר ובחליל בקונסרבטוריון למוסיקה ושרה במקהלת בת-קול, שפעלה בקונסרבטוריון בניצוחה של ענת מורג. במסגרת מקהלת בת-קול הופיעה שלפי באופרה הישראלית (בין השאר באופרות "כרמן" ו"אביר הוורד"). בגיל 12 וחצי היא השתתפה במחזמר "כנר על הגג" בתיאטרון הקאמרי בתפקיד שפרינצה, בתו הרביעית של טוביה החולב (בגילומו של נתן דטנר).
בהמשך למדה שלפי בתיכון עירוני א' לאומנויות בתל אביב, שם השתלבה במגמת התיאטרון. במקביל נמשכה פעילותה האומנותית גם מחוץ לכותלי מערכת החינוך, כשמילאה ב-2010 תפקיד קטן בסרט הדקדוק הפנימי של ניר ברגמן. במסגרת הלימודים בעירוני א' שיחקה תרין, בין השאר, בהצגות: "הדיבוק" (מאת אנ-סקי), "חברים מספרים על ישו" (מאת עמוס קינן) ו"סיבה למסיבה" (מאת הרולד פינטר). שלפי לא הסתפקה במשחק ונתנה ביטוי גם לכישרונותיה האומנותיים האחרים: כתיבה, הלחנה ובימוי. היא ערכה וביימה את "העקידה" (מערכונים ושירים מאת חנוך לוין) ואף כתבה מוזיקה להצגות "העקידה", "הדיבוק" ו"פופר" (מאת חנוך לוין). בשנת לימודיה האחרונה בתיכון, השתתפה שלפי במשלחת ייצוגית מטעם מגמת התיאטרון ב"פסטיבל שייקספיר לבתי ספר" (אנ'), שנערך בקארדיף שבאנגליה, והופיעה בקטע מתוך "נשות וינדזור העליזות".
בעקבות צפייה בסרט "פאץ' אדמס", המספר את סיפורו של אדם בשם זה שנחשב לאחד ממייסדי תחום הליצנות הרפואית, התעוררה אצלה התשוקה ללמוד ליצנות רפואית. היא נרשמה לבית הספר לליצנות רפואית בהנהלת טליה ספרא בסמינר הקיבוצים ולמדה שם.
עם סיום לימודי הליצנות טסה שלפי לארצות הברית, שם התנדבה כליצנית רפואית במחלקת הילדים ב"מרכז הרפואי בוסטון" (אנ'), בבוסטון, מסצ'וסטס.
עם שובה לארץ, התקבלה שלפי ללימודים בסטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין. כבר בראשית דרכה בסטודיו למשחק סומנה כהבטחה גדולה. השחקנית ניב סולטן, לדוגמה, שהכירה את שלפי בתקופת הלימודים, אמרה: "כשהתחלתי לראות אותה בתרגילים, בתחרויות, בסצנות, הרגשתי שלא יכול להיות שיש שחקנית כל כך טובה. בהכול. בשנה הראשונה ללימודיה היא כתבה, ביימה ואף הלחינה את המוזיקה להצגה "אנשי האף האדום", במסגרת פרזנטציה של יצירות אישיות. בתחילת השנה השנייה ללימודים, בהפקה הראשונה שהכיתה העלתה, גילמה שלפי את התפקיד הראשי - ברטה, במחזה "הפסנתר של ברטה" שכתב מוטי אברבוך.
בתחרויות המלגות בסטודיו למשחק זכתה שלפי הן בתחרות "בסגנון חופשי" (free style), על ביצוע מונולוג "המכווצת", שביצעה במקור טליה שפירא, והן בתחרות המונולוגים ממחזות קלאסיים, על ביצוע המונולוג של נטשה מתוך המחזה "שלוש אחיות" מאת צ'כוב.
בחודש אפריל 2018, במהלך שנת הלימודים השנייה, אובחנה שלפי כחולת סרטן גרורתי מסוג סרקומה. המחלה אילצה אותה לעזוב את הלימודים לטובת טיפולי כימותרפיה והקרנות. למרות הקושי, החליטה שלפי לתעל את תקופת הטיפולים ליצירה, וכתבה מונודרמה – הצגת יחיד בשם "להזיז את השמש", שבה גוללה את התמודדותה עם מחלת הסרטן. ההצגה, בבימויו של חנן ישי, השתתפה בפסטיבל התיאטרונטו באפריל 2019 וזכתה בפרס הראשון. ". לאחר הפסטיבל המשיכה ההצגה לרוץ בקפה תיאטרון הקאמרי.
שלפי נפטרה ב-30 באוגוסט 2019 ממחלת הסרטן בבית החולים תל השומר, והובאה למנוחות בבית העלמין "מנוחה נכונה" בכפר סבא.
פרסים

פרס תיאטרונטו 2019 ניתן להצגה "להזיז את השמש", ששלפי כתבה והופיעה בה כשחקנית יחידה. חבר השופטים – השחקן רמי ברוך, התפאורן רוני תורן והסופרת מיכל סנונית – העניקו להצגה את המקום הראשון, "על תעוזה ועל ביצוע וירטואוזי המצטיין בלהט, ברק, הומור, רגישות, פשטות ואנושיות הפורצים ממנה ומגיעים אל הלבבות".
הנצחה

אתר אינטרנט: משפחתה של תרין שלפי הקימה אתר אינטרנט המנציח את פעילותה, בין השאר באמצעות קטעי וידאו מהצגות שהשתתפה בהן, ביצועים מחודשים (קאברים) לשירים שהלחינה, קטעי ארכיון מהתקשורת ודברים לזכרה שהשמיעו אנשי תיאטרון ועיתונאים.
פרס בחירת הקהל בתיאטרונטו: בטקס הסיום של פסטיבל תיאטרונטו מוענק מאז 2021 "פרס בחירת הקהל" לזכרה של תרין שלפי, מתוך כוונה להנציח אותה על הבמה שהיא עצמה זכתה בפרס.
פסטיבל "כאן ועכשיו": בתיאטרון הקאמרי מתקיים מדי שנה פסטיבל "כאן ועכשיו" לקריאה מבוימת של מחזות חדשים. הנהלת הפסטיבל מקדישה את טקס הסיום של הפסטיבל לזכרה של שלפי.
מפגש תיאטרון שנתי: מדי שנה, בתאריך הולדתה של תרין שלפי, מתקיים מפגש תיאטרון, בהנחיית אנשי מקצוע, עם קבוצת לקויי ראייה, שתרין לימדה תיאטרון במסגרת הפעילות הקהילתית של הסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.
ביאורים

↑  שלפי גדלה עם אִמהּ, ופגשה את אביה רק בשנת חייה האחרונה, לאחר שחלתה בסרטן.
↑  המחזה נפסל להצגה על ידי המועצה לביקורת סרטים ומחזות בשנת 1972. הפסילה אושרה על ידי בית המשפט העליון בנימוק שהמחזה פוגע ברגשות הנוצרים. המחזה הועלה במשך תקופה קצרה לאחר מכן בשינויי נוסח קלים כ"חברים מספרים על ספרטקוס".
הערות שוליים

↑  יואב בירנברג, "אביהן, בנותיו", ריאיון עם חנוך רעים במלאת שנתיים למותה של תרין שלפי, ידיעות אחרונות, 21 בספטמבר 2021, עמ' 24-25.
↑  מידע על ההצגה ורשימת השחקנים (שמה של תרין שלפי מופיע בין הילדות).
↑  בג"ץ 351/72 עמוס קינן נגד המועצה לביקורת סרטים ומחזות, פ"ד כו (2), 811
↑  טליה ספרא בדברים לזכר תרין שלפי.
↑  אשלי מק ליליאן מבית החולים לילדים בבוסטון בדברים לזכר תרין שלפי.
↑  ניב סולטן בדברים לזכרה של תרין שלפי
↑  יואב בירנברג, "הניצחון של תרין", ידיעות אחרונות, 24 באפריל 2019.
↑  איה חיות, ההצגות "להזיז את השמש" ו"אואזיס" זכו בפסטיבל תיאטרונטו, באתר הארץ, 25 באפריל 2019
שקיעת דם

מדידת שקיעת דם בתוך מספר מבחנות
שקיעת דם‏ (erythrocyte sedimentation rate או בקיצור ESR) היא בדיקת דם המשמשת לאיתור דלקת ובמקרים מסוימים לניטור מהלך מחלה ויעילות הטיפול בה.
במהלך הבדיקה מכניסים דם שטופל בנוגדי קרישה למבחנה צרה סטנדרטית המסומנת בשנתות. הכבידה גורמת לשקיעת תאי הדם האדומים לתחתית המבחנה וקצב השקיעה נמדד ונרשם בערכים של מילימטרים לשעה (mm/h).
בזמן תהליך דלקתי, גדל ריכוזו בדם של חלבון בשם פיברינוגן. הפיברינוגן גורם לתאי הדם האדומים לדבוק זה בזה עד ליצירת גופים הנוטים לשקוע מהר יחסית. ככל שכמות הפיברינוגן גדולה יותר, כך מואצת שקיעת הדם.
ערכי הנורמה לשקיעת דם הם עד 20 מילימטרים לשעה. ערכים הגבוהים מ-100 מילימטרים לשעה מצביעים בדרך כלל על קיומה של מחלה. מעבר לתהליכים דלקתיים, גם מצבים שונים כמו אנמיה והיריון יגרמו לשקיעת דם מואצת במקצת.
ראו גם

חלבון מגיב C
שרה מנקר

| --- | --- |

מנקר, 2017
 לידה:  המאה ה־20 אתיופיה אתיופיה 
 מדינה:  אתיופיה 
 השכלה:  מאונט הוליוק קולג'   אוניברסיטת קולומביה
 עיסוק:  יזמית
 פרסים והוקרה:  מאה הנשים של אוקיי אפריקה (2018)  טיים 100 (2021) 
 
שרה מנקר היא יזמית ומנכ"לית חברת Gro Intelligence. היא נבחרה לאחת מהמנהיגים הצעירים הגלובליים של הפורום הכלכלי העולמי בשנת 2014.
ביוגרפיה

מנקר נולדה וגדלה באתיופיה. היא למדה כלכלה ולימודי אפריקה במאונט הוליוק קולג'. היא עברה לבית הספר לכלכלה של לונדון לצורך לימודי התואר השני שלה, ובסופו של דבר קיבלה תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת קולומביה.
מנקר היא סגנית הנשיא לשעבר בתאגיד מורגן סטנלי. במהלך תקופתה במורגן סטנלי, מנקר החלה להתעניין בהשקעות בקרקע חקלאית. היא עזבה את עבודתה בוול סטריט כדי להשתמש בכישוריה בניתוח נתונים לטובת הקהילה.
היא החלה לדאוג ממשבר המזון העולמי, והחלה לחקור כיצד אפריקה יכולה להפחית את הדרישות ההולכות וגדלות של העולם למזון. היא העריכה שעד שנת 2030 המחסור במזון עשוי להיות משמעותי כמו המשבר הכלכלי או התרסקות בועת הדוט-קום. מנקר צופה שהעולם עלול להתמודד עם גירעון של 214 טריליון קלוריות. בשנת 2014 הקימה מנקר את Gro Intelligence, פלטפורמה מבוססת נתונים המחברת בין שוקי המזון ברחבי העולם. Gro Intelligence משתמשת בבינה מלאכותית כדי ליצור תחזיות לגבי מגמות במחירי המזון. היא השתמשה ב-Gro Intelligence כדי לחקור את ההשפעה של אסונות טבע, כולל בצורת, על אספקת המזון. הדוחות מודיעים לחברות מה והיכן למכור מוצרים, וכן תומכים בקובעי מדיניות ובחברות ביטוח.
תתני קצת ממך (אלבום)

"תתני קצת ממך" הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי נאור אורמיה. הוא יצא בשנת 2012 לאור באופן עצמי, והופץ על ידי חברת התקליטים Mobile1 Music. בין הסינגלים שיצאו מתוך האלבום נמנים "משתגע", "לא מוצא את עצמי", "יוצא מדעתי" ו"בצעדייך". אף שיר לא נכנס למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', וזה נחשב לאלבום האחרון של אורמיה.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תתני קצת ממך  | 3:57 |
| 2. | יוצא מדעתי  | 3:14 |
| 3. | הרוח  | 3:19 |
| 4. | לא מוצא את עצמי  | 3:55 |
| 5. | תני לי להיות  | 3:09 |
| 6. | בלילות  | 3:30 |
| 7. | תני לי סימן  | 3:38 |
| 8. | בצעדייך  | 3:39 |
| 9. | בתוך הנשמה  | 3:53 |
| 10. | רק אהבה  | 3:31 |
| 11. | משתגע  | 4:16 |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:01 |
הערות שוליים

↑  נאור אורמיה* – תתני קצת ממך, דיסקוגס
| נאור אורמיה |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: נאור אורמיה • תתני קצת ממך
מיני-אלבומים: משהו אמיתי, Pt. 1
סינגלים: "מה שאת צריכה" • "משתגע" • "תני לי סימן" • "תצעק את זה" • "והיא תראה"
שיתופי פעולה: "בלילות"
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שעון (יישום)

| --- | --- |
  סמליל היישום במערכת iOS
 מפתח:  אפל
 מערכת הפעלה:  iPhone OS 1 ומעלה
 סוג רישיון:  קנייני
 קטגוריה:  שעון דיגיטלי, שעון עצר, מדידת זמנים
 
יישום השעון הוא יישומון המותקן מראש במכשירי אייפון החל מ-iPhone OS 1, ובמכשירי אייפד החל מ-iOS 6.
תכונות

היישום מכיל בתוכו מסכים שונים: שעון עולמי, שעונים מעוררים, שעון עצר וספירה לאחור. ב-iOS 10, נוסף מסך חדש בשם "שעת שינה".
תכונות > שעון עולמי

שעון עולמי הוא מסך ביישום השעון המאפשר למשתמשים לקבל מידע אודות הטמפרטורה, שעה נוכחית ולחץ של ערים מרכזיות לפי בחירתם. ביכולתו של המשתמש להוסיף ערים נוספות כרצונו על ידי הקשה על לחצן ההוספה בראש המסך והקלדת שם העיר שהמשתמש מתכוון להוסיף לרשימת הערים במסך השעון העולמי. ניתן אף להסיר ערים שכבר נוספו לרשימה על ידי החלקת האצבע שמאלה על גבי העיר שהמשתמש רוצה להסיר והקשה על לחצן ההסרה.
תכונות > שעונים מעוררים

מסך השעונים המעוררים ביישום השעון מאפשר למשתמש לצפות בכל השעונים המעוררים שלו בתצוגה שבועית, ליצור שעונים מעוררים נוספים, וכיבוי והפעלה מחדש של שעונים מעוררים קיימים מתוך הרשימה.
תכונות > שעון עצר

מסך שעון העצר ביישום השעון מאפשר למשתמש למדוד זמנים ואירועים ולדעת את משך הזמן שלהם. בנוסף, היישום מאפשר למשתמש להשהות או לאפס את שעון העצר, וכן למדוד מספר הקפות במדידה אחת.
תכונות > ספירה לאחור

מסך הספירה לאחור ביישום השעון מאפשר למשתמש לקבוע טיימרים המודדים זמנים בכיוון ההפוך עד לשעה מסוימת. כאשר הספירה לאחור מגיעה לאפס, היישום מציג בפני המשתמש התראה המתלווה עם צליל שהמשתמש יכול לקבוע באפשרויות הטיימר.
תכונות > שעת שינה

ב-iOS 10, נוסף מסך חדש ליישום השעון הנקרא "שעת שינה" - תכונה המבטיחה למשתמש שינה טובה יותר. הדבר מתבצע על ידי שאילת המשתמש שאלות לפני קביעת התכונה, וביניהן: מתי המשתמש מעוניין להתעורר, באילו ימים המשתמש מעוניין שהשעון המעורר לא יהיה מופעל, למשך כמה שעות המשתמש מעוניין לישון והאם המשתמש מעוניין לקבל תזכורת המודיעה לו כי עליו ללכת לישון. תכונה זו משתפת מידע אודות השינה של המשתמש עם יישום הבריאות על מנת לעקוב אחר נתוני השינה שלו.
תכונות > תכונות אחרות

ב-iOS 7, סמליל מסך הבית של היישום מציג את השעה הנוכחית באופן דינאמי. ב-iOS 10 ערכת הממשק של היישום הפכה מבהירה לחשוכה ותצוגה חדשה של שעון העצר זמינה על ידי החלקת האצבע שמאלה על גבי שעון העצר הקודם, תצוגה המזכירה שעון עצר טיפוסי.
ראו גם

מפות (יישום)
לוח שנה (יישום)
מזג אוויר (יישום)
הערות שוליים

↑  iPhone OS 1: The Beginning of an Era, Low End Mac, ‏2017-01-14 (באנגלית)
↑  iOS 6: The iPad Clock app, Engadget (באנגלית)
↑  Joe Hutsko, Barbara Boyd, iPhone All-in-One For Dummies, John Wiley & Sons, 2014-10-22. (באנגלית)
1 2 3  MacFormat How To, How to use the iOS 9 Clock app, TechRadar (באנגלית בריטית)
1 2  Clock App: The Ultimate Guide, iMore, ‏2018-01-16 (באנגלית)
↑  How to use the World Clock on iPhone and iPad, iMore, ‏2018-01-17 (באנגלית)
1 2  How to set alarms on iPhone or iPad, iMore, ‏2016-01-25 (באנגלית)
1 2  Jason R. Rich, Your iPad at Work (covers iOS 7 on iPad Air, iPad 3rd and 4th generation, iPad2, and iPad mini): Your iPad at Work_4, Que Publishing, 2013-11-18. (באנגלית)
↑  How to use Bedtime in the Clock app on iPhone and iPad, iMore, ‏2018-01-19 (באנגלית)
1 2  Neil Hughes Tuesday,  June 21,  2016, 11:30 am PT, Inside iOS 10: New 'Bedtime' feature helps you get a proper night's sleep, AppleInsider (באנגלית)
↑  Jason D. O'Grady, How to put fake 'widgets' on your iOS home screen, ZDNet (באנגלית)
↑  Top 25 Hidden iOS 10 Features and Changes, www.iphonehacks.com, ‏2016-06-13 (באנגלית)
↑  Thorin Klosowski, Top 10 Secret Features in iOS 10, Lifehacker (באנגלית)
תחנת הרכבת ירוסלבסקי

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  1862 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°47′02″N 37°39′15″E﻿ / ﻿55.78379°N 37.65407°E﻿ / 55.78379; 37.65407
 תחנות סמוכות:  Moskva-3 
 מידע על התחנה
 בעלים:  רכבת מוסקבה 
 רציפים:  16 
 קווים העוברים בתחנה:  Yaroslavsky suburban direction of Moscow Railway 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת הרכבת ירוסלבסקי(למפת מוסקבה רגילה) תחנת הרכבת ירוסלבסקי
 
תחנת הרכבת ירוסלבסקי (ברוסית:  Ярославский вокзал) היא אחת מעשרת מסופי הרכבת של מוסקבה. ממוקמת בכיכר קומסומולסקאיה (קרוב לתחנות קזנסקי ולנינגרדסקי), לירוסלבסקי יש את תנועת הנוסעים הגבוהה ביותר מבין כל תשעת מסופי הרכבת של הבירה. המסוף משרת יעדים מזרחיים, כולל אלה במזרח הרחוק הרוסי, והוא הטרמינל המערבי של קו הרכבת הארוך בעולם, הרכבת הטרנס-סיבירית. התחנה קרויה על שם העיר העתיקה ירוסלבל, השוכנת 284 ק"מ צפונית-מזרחית למוסקבה, והיא העיר הגדולה הראשונה על הקו.
תא סטודנטים

תא סטודנטים הוא ארגון של סטודנטים העוסק בפעילות חברתית או פוליטית.
מעורבות האוניברסיטאות בפעילויות התאים שונות מאוניברסיטה לאוניברסיטה. ישנן אוניברסיטאות המאפשרות את פעילותם של תאי סטודנטים מוכרים על ידן בלבד בשטחיהן ועשויות אפילו לעזור במימון הפעילות או להקצות לה חדרי הרצאות. לדוגמה, אוניברסיטת בן-גוריון מעודדת במיוחד את ההשתתפות הפוליטית והחברתית של הסטודנטים. בקמפוס בן-גוריון פועלים תאים פוליטיים רבים של כל הקשת הפוליטית. מתא מרצ ועד תא סטודנטים של תנועת הימין החדש.
מן הצד השני ישנן אוניברסיטאות שמתעלמות לחלוטין מכל פעילות שמארגנות קבוצות סטודנטים.
ישנם תאי סטודנטים שפעילים רק בקמפוס אחד של אותה אוניברסיטה, למשל, באוניברסיטה העברית פעלו שני תאי סטודנטים מטעם "מפלגת שינוי" – אחד בקמפוס הר הצופים ואחד בקמפוס הפקולטה לרפואה בעין כרם, אחרים פועלים בקמפוסים אחדים ואפילו באוניברסיטאות אחדות. אולם, יש להבדיל בין תא סטודנטים אחד הפועל בקמפוסים אחדים לבין תאי סטודנטים שונים המשויכים לארגון על חוץ אוניברסיטאי כמו מפלגה, זרם דתי או ארגון פוליטי א-מפלגתי. דוגמאות לתאי סטודנטים הפועלים באוניברסיטאות אחדות: "מגמה ירוקה" – תא איכות הסביבה או "תא כתום" – תא נגד ההתנתקות.
ישנם ארבעה סוגי תאי סטודנטים:
תאים מפלגתיים – מזוהים עם מפלגה ספציפית המתמודדת על מקומות בפרלמנט. תאים אלה כמעט תמיד מנסים להתמודד על משרות רשמיות בגופים המייצגים את כלל הסטודנטים, כמו אגודת הסטודנטים.
תאים פוליטיים א-מפלגתיים – תאים שיש להם בדרך כלל מסר פוליטי מובהק שניתן לזהות עם מפלגות אחדות בפרלמנט אך לא עם מפלגה ספציפית. תאים אלה עשויים להתמודד על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות אך לא יעשו זאת בהכרח.
תאים המתמודדים על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות אך אין להם עמדה בפוליטיקה החוץ-אוניברסיטאית.
תאים א-פוליטיים חסרי מסר פוליטי ולא מתמודדים על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות.
ראו גם

אחווה (אקדמיה)
הלל (ארגון)
תתנם לחרפה

תתנם לחרפה הוא פיוט מסוג שמתא - פיוט קללה לגויים. שם הפיוט נלקח משתי המילים הפותחות אותו. יש קהילות ששילבו את הפיוט, בימי הביניים, בתפילת יום הכיפורים.
שורות הפיוט מסודרות בסדר אלפביתי יורד (תשר"ק) לפי האות השנייה שבכל שורה, שתי שורות לכל אות. כל אחת מהשורות מסתיימת בהברה "מה".
מחבר הפיוט

המהרש"ל, בן המאה ה-16, מייחס את כתיבת הפיוט לרש"י בעקבות גזירות תתנ"ו, שהתרחשו בשנת 1096, אך חוקרים (למשל אברהם גרוסמן) מטילים ספק בכך. יום-טוב ליפמן צונץ שיער שהפיוט חובר בצרפת, אולי במאה ה-12. אברהם פרנקל משער שפייטן איטלקי כתב את הפיוט במאה העשירית או אף לפני כן.
הפיוט, שנשמר בכתב יד נדפס לראשונה בשנת ה'תש"א. מביאו לדפוס, אברהם חיים פריימן ציין כי 'תתנם לחרפה' "לא נתפרסמה עד היום בדפוס מפני דרכי שלום". יום-טוב ליפמן צונץ שיער שבתקופת חיבורו של הפיוט טרם למדו חכמי אומות העולם עברית, ולכן לא נפל פחדם על מחבר הפיוט.
הערות שוליים

↑  אברהם גרוסמן, רש"י, מרכז זלמן שזר, 2006, עמ' 40–41.
תא סולארי מרוגש צבע

דוגמאות לתאים סולארים מרושי-צבע
תא סולארי מרוגש צבע (באנגלית: Dye-sensitized solar cell, בראשי תיבות: DSSC; נקרא גם תא גראצל) הוא תא פוטו-וולטאי גמיש, שיתרונו העיקרי הוא בעלותו הנמוכה. הוא מבוסס על מוליך למחצה המצוי בין אנודה מרוגשת אור ואלקטרוליט.
תא סולארי מרוגש צבע הומצא על ידי ברייאן או'רייגן (אנ') ומיכאל גראצל (אנ') באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בשנת 1988, ופותח על ידיהם בבית הספר הפוליטכני הפדרלי של לוזאן עד לפרסומו בשנת 1991. על המצאה זו קיבל מיכאל גראצל את פרס המילניום לטכנולוגיה (אנ') לשנת 2010.
לתא סולארי מרוגש צבע מספר יתרונות שהביאו אליו התעניינות רבה. הוא קל לייצור בטכנולוגיית הדפסה, גמיש ושקוף למחצה, ועיקר החומרים הנדרשים לייצורו הם זולים. עם זאת, נדרשת כמות של רותניום ו/או פלטינה שהם חומרים יקרים יחסית. חסרון של התא הסולארי מרוגש צבע הוא הקושי לייצר אלקטרוליט המתאים למשרעת טמפרטורות רחב. נצילותו נמוכה מזו של התאים הסולאריים הדקים היעילים ביותר, אך למרות זאת חישובי עלות תועלת תאורטיים מייחסים לו יכולת להתחרות במחיר בתחנת כוח מבוססת דלק מאובנים.
מחקר רב מושקע בניסיונות למצוא את הצבע הכי מתאים לשמש כאלקטרוליט. אחת מקבוצות המחקר העוסקת בכך היא בראשות פרופ' אריה צבן באוניברסיטת בר-אילן.
תאים סולאריים מרוגשי צבע הגיעו בתחילת המאה ה-21 לייצור מסחרי, על ידי חברת Innovations 24G בשיתוף קבוצת המחקר של גראצל. חברת 3GSolar הירושלמית עוסקת בפיתוח תאים סולאריים מרוגשי צבע.
הערות שוליים

↑  O'Regan, Brian; Grätzel, Michael (1991). "A low-cost, high-efficiency solar cell based on dye-sensitized colloidal TiO2 films". Nature. 353 (6346): 737–40. Bibcode:1991Natur.353..737O. doi:10.1038/353737a0. S2CID 4340159.
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏המהפיכה הסולארית, באתר "IsraelDefense‏", 11 באוקטובר 2012
↑  לאון קרברסקי, מגמות בתעשייה סולארית פוטו-וולטאית 9, יולי 2010, סעיף 3.5
↑  לאון קרברסקי, מגמות בתעשייה סולארית פוטו-וולטאית 9, יולי 2010, סעיף 4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542388605171  LCCN: sh2004001083  NDL: 01142465
תסחיף אוויר

| --- | --- |

 תחום:  רפואת חירום 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  761367 
 MeSH:  D004618
 סיווגים
 ICD-10:  O88.0, T79.0 
 
תסחיף אוויר (באנגלית: Air embolism) הוא מצב שבו נחסם כלי דם על ידי בועה אחת או יותר של אוויר (או של גז אחר) שחדרו למערכת כלי הדם.
כשבועת האוויר מגיעה למפגש כלי דם או לאזור מוצר יותר היא עלולה לעצור את זרם הדם ולגרום לו להיקרש. במקרה אחר בועת האוויר תזרום עם זרם הדם אל העלייה הימנית שבלב והתערבותה עם הדם תיצור קצף שעלול לגרום לקריש דם.
גורמים

אוויר יכול לחדור למערכת בעקבות חשיפת וריד לאוויר, לדוגמה במהלך פעולות כירורגיות או הרכבת עירוי, ועקב לחץ שלילי היונק אוויר פנימה.
מכיוון שלצורך חדירת אוויר לווריד יש צורך בלחץ שלילי שכמעט אינו קיים במערכת הוורידים ההיקפית, הסיכוי לסיבוך כזה בעקבות פתיחת וריד שגרתית נמוך. הסיכון גדל ככל שהווריד קרוב ללב והלחץ השלילי גובר.
כמות האוויר הנשאבת תלויה בעובי המחט, בהפרש הלחצים ובמשך זמן החשיפה לאוויר. (לדוגמה, כאשר ההפרש בין הלחץ האטמוספירי ללחץ בווריד הוא 5cmH2O, ועובי המחט הוא 14G, נשאבים 100 מ"ל אוויר בשנייה).
צוללים יכולים לסבול מתסחיף גז כתוצאה מהפרשי לחצים (נפחו של גז קטן עם הגדלת הלחץ בהעמקה וגדל עם הפחתת הלחץ בעליה לפי חוק בויל), הצולל נושם אוויר בעומק ולאחר מכן עולה, נפח האוויר בריאותיו גדל והוא עלול לחדור למחזור הדם (או לגרום לקרע בריאות).
תסמינים

תסמיני תסחיף אוויר דומים לתסמינים בתסחיף ריאתי. החולה חש כאב בזמן הנשימה, רמת הסטורציה נמוכה, יש קוצר נשימה ונשימה מהירה, הלם (ירידה בלחץ הדם ודופק מואץ), והוא עלול להגיע לאובדן הכרה.
אבחון

בנוסף על התמונה הקלינית של החולה, ניתן לאתר את בועת האוויר באמצעות אקו לב.
טיפול

ראשית יש לעצור מיד את המשך כניסת האוויר למערכת הדם. לעיתים ניתן יהיה לשאוב את בועת האוויר באמצעות החדרת צנתר ורידי מרכזי.
לקריאה נוספת

תסחיף אוויר עורקי מסיבי בעקבות פציעה בגפיים התחתונות, הרפואה הצבאית, אוגוסט 2012
שעת אפס (לימודים)

שעת אפס היא כל שעת לימודים אשר מתחילה לפני השעה הנקובה בחוק או בתקנון. שעת האפס בישראל נקבעת על ידי משרד החינוך והיא אחידה לכל בתי הספר (מלבד יוצאי דופן אשר קיבלו אישור מיוחד). שעת האפס בשאר מדינות העולם אינה בגדר חוק מדיני, אלא נקבעת ברמה אזורית או בית ספרית, ולכן ישנם בתי ספר עם שעות אפס שונות בעלות הבדלים משמעותיים.
השפעות של שעת אפס

הדעות חלוקות בקשר להוספת שעת אפס למערכת השבועית של תלמידים, והדיון נעוץ בתועלת אל מול ההשפעות השליליות שיש לה עליהם.
המתנגדים לקיומה של שעת אפס מסתמכים בעיקר על ההשפעות השליליות שיש לשינה מועטה על תפקוד יומיומי. מחקרים מעידים שמתבגרים זקוקים לכ-9 שעות שינה בכל לילה[דרוש מקור], ואף על פי ששעות השינה של ילדים לרוב נקבעות על ידי הוריהם, מתבגרים הולכים לישון מאוחר יותר יחסית לילדים קטנים יותר, והלימודים בשעת אפס מחייבים אותם לקום מוקדם יותר.
שעות שינה מועטות מדי עלולות לגרום למגוון הפרעות וקשיים, ובהם ירידה בריכוז, בזיכרון וביכולת למלא משימות, אטיות תגובה, ירידה במצב הרוח, וירידה בשליטה העצמית. נוסף על כך, חוסר שינה עלול לגרור שימוש בחומרים ממריצים דוגמת קפאין, אלכוהול וסיגריות. כמו כן, נמצא קשר בין שעות שינה מעטות לבין סיכון מוגבר להשמנת יתר בקרב ילדים.
שעת האפס היא תולדה של עומס שעות לימודים, ושל אילוצי מערכת, ולוח הזמנים של מורים. כ-35% מתוכנית הלימודים בתיכון הם לימודי בחירה. כך, יש תלמידים הלומדים שעות רבות בשבוע, לעיתים אף כחמישים שעות שבועיות. מצב זה מקשה על מנהלי בתי-הספר לארגן את מערכת השעות. נוסף על עומס השעות, ישנם אילוצים שונים, כמו, למשל, קביעת ארגון המורים, לפיה כמות ה"חלונות" שמורה רשאי לקחת במסגרת היקף משרתו היא מוגבלת. כך קורה ששעת הלימודים הראשונה מתחילה בשעה מאוחרת, לעיתים אף בעשר בבוקר, או שבמהלך יום-הלימודים לא מתקיימים שיעורים במשך שעה או שעתיים, כך שהתלמידים צריכים ללמוד עד שעה מאוחרת. כך, יש מורים המסרבים ללמד בשעות מאוחרות בשל אילוצים אישיים ומתעקשים להתחיל ללמד בשעת אפס.
שעת אפס במדינות שונות

ברחבי העולם כמעט לא קיימת חקיקה בנוגע לשעות תחילת הלימודים, ובדרך כלל נתון הדבר להחלטת המוסד, או להחלטת הרשויות המוניציפליות. הנתונים המוצגים להלן מתייחסים לרוב בתי הספר בארצות השונות, אך ייתכנו יוצאי דופן.
שעת אפס במדינות שונות > ברזיל

בברזיל מחולק יום הלימודים לשלושה חלקים נפרדים ("בלוקים"). הראשון, מ־07:00 - 12:00, השני מ־12:00 – 17:00, והאחרון מ־17:00 - 22:00. כל תלמיד מחויב ללמוד בלוק אחד ביום על מנת להתמודד עם כמות התלמידים הרבה במדינה. שיטה זו נכונה לבתי ספר ציבוריים ופרטיים כאחד. על אף שבמקומות רבים בעולם כל שיעור שמתחיל לפני 08:00 נחשב לשעת אפס, בברזיל תחילת הלימודים לפני 08:00 היא עניין שבשגרה, ואין היא נחשבת לשעה מיוחדת.
שעת אפס במדינות שונות > סין

בסין המסגרת הלימודית עמוסה הרבה יותר מן המקובל. כך קורה שהלימודים מתחילים ב־07:30 בבוקר ונגמרים ב־17:45 אחר הצהריים באופן קבוע. כך, כמו בברזיל, לימודים לפני 08:00 הם עניין שבשגרה. מסגרת עמוסה זו נובעת משאיפה לשיקום מזורז של מערכת החינוך לאחר המשבר הקומוניסטי. שאיפה זו הצליחה באופן מרשים ולסין יש את אחת ממערכות החינוך המצליחות בעולם.
שעת אפס בישראל

התפתחותה של מדיניות משרד החינוך ביחס לשעת אפס: בשנת 1998 נאסרו לימודים בשעת אפס בחוזר מנכ"ל – נקבע כי אין לקיים לימודים בשעת אפס אם הדבר מחייב שינוי של הסדרי הנסיעה של התלמידים, אלא באישור מנהל המחוז. לאחר מכן, באוקטובר 2003, קבע משרד החינוך כי "החל משנת הלימודים התשס"ד, יש לבטל את שעת האפס בבתי-הספר היסודיים, בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות; לפי המנהל". המשמעות של קביעה זו היא שאסור לכל מוסד חינוכי שהוא לערוך לימודים לפני השעה 8:00, אלא באישור מנהל המחוז. לבתי ספר דתיים-ממלכתיים מותר לקיים תפילה לפני השעה 8:00 משום שהתפילה אינה נחשבת כלימודים.
למרות המדיניות המוצהרת של משרד החינוך בעניין שעת אפס, בתי ספר רבים ברחבי הארץ לא מילאו אחר הנחיות המשרד. בשנת תש"ע היו 70 בתי ספר ברחבי הארץ שקיימו שעת אפס כאשר רק ל-14 היה אישור לכך. התלמידים והוריהם לא נשארו אדישים לכך, ובשש השנים הראשונות לכינונה של המדיניות של משרד החינוך, המחייבת אישור מנהל המחוז, התקבלו במשרד החינוך 41 תלונות. בשנת תש"ע נשאו תלונות ההורים פרי והובילו את משרד החינוך להוציא חוברת בת חמישה עמודים המבהירה מחדש את מדיניות המשרד ומסבירה את חשיבותו. הדבר לא השקיט את התלונות ובקיץ 2015, בעקבות תלונות רבות מקרב תלמידים, ארגנה מועצת התלמידים והנוער הארצית מחאה. תגובת משרד החינוך הייתה כי אין לקיים שעת אפס ללא אישור, וכי בקשות רבות לאישור שעת אפס נמצאות בבדיקה. בשנת 2017 פורסם חוזר מנכ"ל נוסף שמטרתו לחדד את הנהלים. בתחילת שנת הלימודים תשע"ט קיבל המאבק בשעת אפס תפנית דרמטית כאשר הודה משרד החינוך כי קיומן של שעות האפס בבתי הספר אינו נובע מתוך אינטרסים פדגוגיים, אלא מתוך נוחות מערכתית של המורים שמעדיפים לסיים את עבודתם לפני שעות אחר הצהריים.
הערות שוליים

1 2 3 4  אתי וייסבלאי, לימודים בשעת אפס, הכנסת: מרכז המחקר והמידע, כ"ח בכסלו תש"ע (15 בדצמבר 2009)
↑  "School Hours - Brazil". Angloinfo. נבדק ב-11 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  טום קרגנבילד, מערכת החינוך – חלק ב': מערכת החינוך הסינית, ‏9 בדצמבר 2017
↑  חוזר מנכ"ל תשס"ד/2(א), באתר משרד החינוך
↑  גלי מרקוביץ סלוצקר, ‏למרות האיסור: "שעת אפס" מתקיימת בבתי הספר, התלמידים מוחים, באתר מעריב אונליין, 18 באוגוסט 2015
↑  אדיר ינקו, מתחילים ב-7:25: למרות האיסור, בתי ספר רבים מקיימים "שעות אפס", באתר ynet, 4 באוקטובר 2018