stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנדרו רוברטס, הברון רוברטס מבלגרביה
השקפתו ההיסטורית והחברתית-פוליטית

רבים מכתביו של רוברטס משקפים עמדות חברתיות-פוליטיות ניאו-שמרניות. כך למשל, הוא סבור כי בתום מלחמת העולם הראשונה, היו צריכות מדינות ההסכמה  לפרק את גרמניה למרכיביה התת-לאומיים כפי לפני איחוד גרמניה באמצע המאה ה-19, ולהטיל עליה מגבלות חמורות יותר כדי לרסן את מגמות הלאומנות שגבו ממנה מחיר הרסני.
עוד הוא טוען, כי לו בראש ממשלת גרמניה הנאצית היה עומד אדם אחר מלבד הדיקטטור אדולף היטלר, הפלישה לשטח ברית המועצות במסגרת מבצע ברברוסה הייתה נמנעת, ובמקומה הייתה כובשת גרמניה שטחים באגן הים התיכון בשורה של ניצחונות מהירים, שהיו מסייעים להעלאת המורל הגרמני ולאפשר ניצחון על בעלות הברית.
על פי רוברטס, הטעות האסטרטגית המרכזית הנוספת של גרמניה הייתה הכרזת המלחמה על ארצות הברית ארבעה ימים לאחר המתקפה על פרל הארבור, למרות שלא הייתה מחויבת לכך חוקית, שהביאה בסופו של דבר לפלישת צבא ארצות הברית לאירופה ושחרור השטחים שכבשו הנאצים.
רוברטס היה תומך נלהב של ראש ממשלת בריטניה מרגרט תאצ'ר, והוא מאמין כי המדיניות שהובילה כנגד אימוץ מטבע האירו תוך שמירה על קשרים חזקים עם כלכלות אירופיות, שמרה על כלכלת בריטניה במשבר גוש האירו לאחר המיתון הגדול.
הוא הביע את תמיכתו בתגובה האמריקנית הצבאית למתקפות ה-11 בספטמבר, ובפלישה הצבאית שהובילה למלחמת עיראק. הוא השווה את טוני בלייר לווינסטון צ'רצ'יל ב"מנהיגותו המדהימה". בשנת 2003 כתב רוברטס: "העלאתו של צ'רצ'יל למעמד מנהיג בחסד עליון הגיעה בשנת 1940; עבור טוני בלייר היא תגיע כאשר עיראק תיפול בהצלחה ומאות כלי נשק להשמדה המונית ייחשפו במקום בו הסתירו אותם עושי דברו של סדאם". כאשר כלי נשק כאלה לא נמצאו, רוברטס עדיין הגן על הפלישה מסיבות אסטרטגיות גדולות יותר, וטען כי דעותיו התבססו על הערכות אמינות של שירותי מודיעין כמו גם מקורות אחרים.
לאחר התפטרותו של טוני בלייר מראשות הממשלה וממפלגת הלייבור, הכתיר אותו רוברטס  כ"מנהיג מופתי במלחמה" בזכות "עמידתו הבלתי מתפשרת במלחמה בטרור", והצהיר כי הוא ייחשב כ"ראש ממשלה מצליח ביותר". במשאל העם על חברות הממלכה המאוחדת באיחוד האירופי תמך רוברטס ביציאה מהאיחוד.
ספריו

השועל הקדוש (1991) - ביוגרפיה של הרוזן מהליפקס, שר החוץ בממשלותיהם של צ'מברליין וצ'רצ'יל
צ'רצ'יליאנים בולטים (1994) - אסופת מאמרים על חבריו ואויביו של צ'רצ'יל.
מזכר אאכן (1995) - רומן מתח המבוסס על יחסיה של בריטניה עם איחוד אירופי בדיוני.
סליסברי: טיטאן ויקטוריאני (1999) - ביוגרפיה של ראש ממשלת בריטניה רוברט ססיל. הספר זכה בפרס וולפסון להיסטוריה ובפרס "עט הכסף" על שם ג'יימס סטרן לספרות עיונית.
נפוליאון וולינגטון (2001) - תחקיר על היחסים בין שני הגנרלים שזכה לסיקור במרבית עיתוני בריטניה.
היטלר וצ'רצ'יל: סודות המנהיגות (2003) - סקירה של טכניקות המנהיגות של אדולף היטלר ווינסטון צ'רצ'יל, המפריכה רבות מהטענות של קלייב פונטינג וכריסטופר היצ'נס בנוגע לצ'רצ'יל. ב-2013 עובד הספר לסדרת טלוויזיה ב- BBC2.
היסטוריה של העמים דוברי האנגלית מאז 1900 (2006) - ספר המשך לעבודה בת ארבעת הכרכים של צ'רצ'יל, שזכה בפרס המכון ללימודים בין-קולגיים.
מנהיגים ומפקדים (2008) - סקירה של ארבע דמויות שעיצבו את האסטרטגיה של המערב במהלך מלחמת העולם השנייה, שזכתה בפרס הספרים הבינלאומי של צ'רצ'יל.
אמנות המלחמה - סקירה כרונולוגית בת שני כרכים של המפקדים הצבאיים הגדולים בהיסטוריה, שערך רוברטס.
<b>סערת המלחמה: היסטוריה חדשה של מלחמת העולם השנייה</b> (2009) - ניתוח מפורט של אירועי מלחמת העולם השנייה ומרכיבים מרכזיים שלה כמו אופי השלטון בגרמניה הנאצית. הספר הגיע למקום השני ברשימת רבי המכר של ה"סאנדיי טיימס"  וזכה בפרס ספר השנה הצבאי של הצבא הבריטי לשנת 2010.
<b>נפוליאון המפואר</b> (2014) - ביוגרפיה של נפוליאון שזכתה בפרס הביוגרפיה הטובה ביותר של לוס אנג'לס טיימס לשנת 2015.
<b>צ'רצ'יל: הולך עם הגורל</b> (2018) - ביוגרפיה של וינסטון צ'רצ'יל העולה בקנה אחד עם עבודותיו הקודמת של רוברטס על מלחמת העולם השנייה והדמויות המרכזיות הקשורות אליה.
עיתונות והרצאות

רוברטס פרסם טורים בדיילי טלגרף ובספקטייטור. מאז 2014 הוא משתתף בסרטונים של קבוצת ההסברה השמרנית PragerU.
בטלוויזיה האמריקנית הוא משמש כפרשן לענייני הממלכה המאוחדת, והשתתף במשדרים המיוחדים של הלווייתה של הנסיכה דיאנה ב-1997, ולאחר מכן במהלך שידורי רשת CNN לאחר מותה של המלכה אליזבת המלכה האם וחתונתם של צ'ארלס וקמילה פרקר בולס. בשנת 2003 הנחה סדרה היסטורית בת 4 חלקים בשם "סודות המנהיגות בערןץ BBC2 שבחנה את סגנונות המנהיגות השונים של צ'רצ'יל, היטלר, קנדי ומרטין לותר קינג.
רוברטס היא שופטת בפרס אליזבת לונגפורד לביוגרפיה היסטורית . נבחר לעמית של האגודה המלכותית לספרות ב-2001,  הוא עמד בראש הפאנל היועץ של המפלגה השמרנית בנושא הוראת היסטוריה בבתי ספר ב-2005. הוא גם נבחר כעמית במכון נפוליאון וחבר כבוד של אגודת צ'רצ'יל הבינלאומית . הוא נאמן של קרן ארכיון מרגרט תאצ'ר ושל קרן רוברטס.  במהלך סתיו 2013, רוברטס שימש כפרופסור אורח להיסטוריה של משפחת מריל באוניברסיטת קורנל . הוא לימד קורס שכותרתו "מנהיגי אירופה הגדולים של המאות ה-19 וה-20 והשפעתם על ההיסטוריה".  הוא דיבר בנוסף באוניברסיטאות אמריקאיות רבות אחרות כמו אוניברסיטת מונטנה .  בשנת 2016, רוברטס נבחר כעמית של החברה ההיסטורית המלכותית .
יחסו לישראל

ב-2010 היה רוברטס היה אחד השותפים המייסדים של יוזמת ידידי ישראל שהקים  ראש ממשלת ספרד לשעבר, חוסה מריה אסנאר.
ב-2024 עמד בראש ועדת הפרלמנט הבריטי שחקרה את מתקפת החמאס על ישראל ב-7 באוקטובר, וחיבר את ההקדמה לדו"ח המפורט שפרסמה הוועדה במרץ 2025. לדבריו, כאדם לא-יהודי הוא רואה את עצמו כבעל חוב לעם היהודי, לדאוג לכך שהזוועות של אותו יום לא יישכחו ולא ניתן יהיה להכחישן.
חיים אישיים

רוברטס גרוש מאשתו הראשונה, קמילה הנדרסון, איתה נולדו לו שני ילדים. הוא נשוי בשנית לאשת העסקים סוזן גילכריסט, מנכ"לית חברת התקשורת Brunswick Group ויו"ר סאות'בנק סנטר. השניים מתגוררים בלונדון.
רוברטס עבד בעבר עם צוותי חשיבה של המרכז לחקר מדיניות והמרכז ללכידות חברתית, ובפברואר 2016 התמנה לנשיא האגודה השמרנית של אוניברסיטת קיימברידג' .
ב-14 באוקטובר 2022 נכלל רוברטס ברשימת מקבלי תארי האצולה של בוריס ג'ונסון כמועמד לתואר ברון לכל חייו.  ב-1 בנובמבר 2022 הוענק לו התואר הברון רוברטס מבלגרביה.
חטיבת ביסלמ"ח במלחמת חרבות ברזל

| --- | --- |
תג היחידה של חטיבת ביסלמ"ח
תג היחידה של חטיבת ביסלמ"ח
 סוג היחידה:  חטיבת חי"ר לוחמת בחירום
 שייכות חיילית:   חיל הרגלים
 מדינת מוצא:  ישראל ישראל
 מפקדים:    אלוף-משנה סיון בלוך   אלוף-משנה ישראל פרידלר
 יחידת האם:   זרוע היבשה
 יחידות משנה:  גדוד 906  גדוד 450  גדוד 17  גדס"ר 6828 (במיל')  גדוד 9215  גדוד 75
 עימות:  מלחמת חרבות ברזל
 גזרת פעילות:  רצועת עזה, יהודה ושומרון
 קרבות:  טבח שבעה באוקטובר  הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל  מבצע מחנות קיץ
 לחם נגד:   גדודי עז א-דין אל-קסאם   פלוגות אל-קודס
 אמל"ח עיקרי:  נשק קל: רובה שירות M4A1 פלאט-טופ, אקדחים, מקלעים, רובי צלפים ואמצעים מיוחדים נוספים
 אבדות:  הרוגים: 12 לוחמים נהרגו בקרבות
במלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבת בית הספר למפקדי כיתות ומקצועות חיל הרגלים (ביסלמ"ח) במספר רב של קרבות, במתקפת הפתע על ישראל, ביום הראשון של המלחמה, בו סייעה החטיבה רבות בהדיפת מתקפת הפתע הקטלנית של חמאס. בשלב השני של הלחימה התמרון הקרקעי השתתפו כוחות החטיבה בתמרון הקרקעי בעומק שטח רצועת עזה וכן במבצע מחנות קיץ בזירת יהודה ושומרון.
| גדוד | מפקד | תיאור |
| --- | --- | --- |
| "אריות הגולן" (17) | סא"ל דניאל לוריא | מכשיר בין שורותיו את חניכים מחטיבות גבעתי וגולני ואת חניכי קורס הסמלים הבכירים. |
| "שועלי הנגב" (906) | סא"ל נבו דה האן | מכשיר בין שורותיו חניכים מסיירות חטיבות החי"ר וחטיבת המרום. |
| "האריה המעופף" (450) | סא"ל רן כנען | מכשיר חניכים מחטיבות החי"ר נח"ל, צנחנים וכפיר. |
| גדס"ר 6828 (מילואים) | סא"ל (במיל') איתמר איתם | גדוד מילואים מובחר אשר מאגד את הפלוגות החטיבתיות: פלוגת הסיור, פלחה"ן ופלנ"ט. בגדוד קיימת פלוגה מסייעת ופלוגת תצפיות. הגדוד מוזן מיוצאי סיירת גבעתי. |
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים, ליער בארי ולמתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, מהאוויר ומהים, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם מיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה וחיסול כל המחבלים השוהים שם.
קרבות הבלימה במתקפת הפתע

במתקפת הפתע, עם פרוץ הקרבות ביישובי העוטף והנגב המערבי, הוקפצו כוחות חניכי קורס מפקדי הכיתות של חטיבת ביסלמ"ח לסיוע בבלימה והדיפת המתקפות והפשיטות של מחבלי חמאס על היישובים במרחב העוטף והאזור. במהלך הקרב על קיבוץ נירים נהרגו בהיתקלות עם מחבלים שני מפקדי כיתה מגדוד 450 של החטיבה ביניהם: סמ"ר אדם אגמון וסמ"ר עמרי פרץ אשר שירתו כלוחמים בחטיבת הצנחנים.
במקביל במרחב זיקים, כוח צה"ל מגדוד 52 של חטיבת השריון 401, בשיתוף עם כח לוחמים מיחידת מגלן, זיהה ארבעה מחבלים חמושים במרחב חוף זיקים. כוחות מגדוד 17 של החטיבה ניהלו עם המחבלים חילופי אש במרחב וחיסלו אותם.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > הקרבות בצפון הרצועה

בבוקר 7 באוקטובר הוקפצו כל כוחות המילואים של החטיבה ונשלחו לשלושה שבועות אימונים בבתי הספר למפקדים לקראת כניסת התמרון הקרקעי.
עם פתיחת התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, נכנסה החטיבה למסדרון נצרים ביחד עם יתר חטיבות אוגדה 36, ומשם נכנסה ללחימה בשכונות הדרומיות של העיר עזה, בהם זייתון ושיח' עג'לין. בכניסה זו קיבלה החטיבה תחת פיקודה את גדוד 9215 - גדוד שריון במילואים המשתייך לחטיבה 205. הגדוד הוסיף כוח אש חשוב והיה שותף פעיל במבצעי החטיבה.
ב-14 בנובמבר 2023 פשטו לוחמי צוות הקרב של ביסלמ"ח על תשתיות טרור שמוקמו במרחב מפעל הבטון בצפון רצועת עזה, במהלך הפשיטה נהרג סמ"ר רועי מרום, מפקד כיתה בגדוד 906, שירת כלוחם בסיירת חרוב.
ב-17 בנובמבר 2023 פשטו על מוצב של מפקד מרחב הצפון בג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והשמידו את המוצב.
בתחילת דצמבר, נכנסה בחטיבה ביחד עם שאר כוחות האוגדה לקרב שג'אעייה. החטיבה השתתפה במבנה התקיפה שנעשה מכמה כיוונים במקביל, ונכנסה לשג'אעייה מדרום דרך מסדרון נצרים. בקרב זה התרחש בגדוד 17 אירוע הריגת שלושת החטופים הישראלים בשג'אעייה.
ב-26 בדצמבר במהלך הקרבות בצפון הרצועה נהרג רס"ר (במיל') מאור לביא, לוחם בגדוד 450, חטיבת ביסלמ"ח.
בסוף דצמבר 2023 יצאה החטיבה מהלחימה ברצועת עזה לאימונים והתרעננות.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > קרב ח'אן יונס

בפברואר חזרה החטיבה ללחימה בגזרת ח'אן יונס שם החליפה את חטיבת הצנחנים, וקיבלה את גדוד 75 כחלק מהצק"ח.
ב-1 במרץ, במהלך פעילות, נכנסה פלוגת חי"ר של גדוד 450 המורכב מלוחמי כפיר מחטיבת ביסלמ"ח לאזור העבסאנים במזרח ח'אן יונס במטרה לאבטח ציר לוגיסטי, תוך פשיטה על יעדי טרור בפאתי ח'אן יונס. בזמן שהכוח נכנס למבנה דו-קומתי, הוא עלה על זירת מטעני חבלה בתוך המבנה ומחוצה לו. כתוצאה מכך נהרגו שלושה לוחמי גדוד 450 של חטיבת ביסלמ"ח, סמל דולב מלכה, סמל אפיק טרי, וסמל ינון יצחק, אשר שירתו כלוחמים בגדוד נחשון (90) של חטיבת כפיר. למחרת פתחו לוחמי החטיבה בהתקפה על מרחב אל-קרארה שבצפון ח'אן יונס.
ב-2 במרץ במהלך הקרבות במרחב ח'אן יונס נהרג רס"ם (במיל') דניס יקימוב, לוחם בפלוגה המסייעת של גדוד 17, של החטיבה.
ב-10 במרץ במהלך פעילות סריקת מבנים בח'אן יונס נהרג מפיצוץ מטען חבלה רס"ל (במיל') מיכאל גל, לוחם בפלוגה המסייעת של גדוד 450.
במהלך שבועיים של לחימה, חיסלה החטיבה מעל 100 מחבלים במרחב ח'אן יונס והעבסאנים, והחרימו אמצעי לחימה רבים.
ב-16 במאי קנה מרגמה של צה"ל התפוצץ באנדרטת "חץ שחור", הסמוכה לקיבוץ מפלסים שבעוטף עזה, ככל הנראה במהלך ירי לעבר ג'באליה. כתוצאה מהפיצוץ נהרג רס"ם במיל' רן יעבץ, לוחם בגדוד סיור 6828.
התמרון הקרקעי ברצועת עזה > קרב רפיח

ב-28 במאי הצטרפה החטיבה לקרב רפיח תחת פיקוד אוגדה 162. ב-6 ביוני יצאה החטיבה מרפיח לאחר מעורבות משמעותית שלה בקרב.
באוקטובר חזר כוח של החטיבה לשכונת תל א-סולטאן ברפיח. במסגרת כניסה זו חיסלו כוחות החטיבה את מנהיג חמאס ברצועת עזה, יחיא סינוואר. כוח של החטיבה, שפעל בשיתוף עם כוח מחטיבה 460, זיהה 3 מחבלים במבנה וירה בהם. לאחר בדיקת הגופות התברר כי היה זה מנהיג חמאס.
זירת יהודה ושומרון

ב-28 באוגוסט 2024, לקחה חלק חטיבת ביסלמ"ח במבצע מחנות קיץ של חטיבת מנשה במטרה להשמיד תשתיות טרור פלסטיני כחלק מזירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל. המבצע מתנהל במחנות הפליטים שבג'נין, נור שמס שליד טול כרם, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון. במסגרת הלחימה לקחה חלק חטיבת ביסלמ"ח.
ב-31 באוגוסט ב-6:00 בבוקר כוח גדוד 906 של החטיבה התקרב לבית במחנה ג'נין ובו מחבלים – ונתקל בשני מחבלי חמאס שהיו אחראים לפיגועי מטענים וירי באזור. בהיתקלות מטווח קצר חוסלו שני המחבלים. כתוצאה מכך, נהרג סמ"ר אלקנה נבון, מ"כ בגדוד ו-3 לוחמים נפצעו.
בינואר 2025 הצטרפה החטיבה למבצע חומת ברזל, וקיבלה תחת אחריותה את הכפרים המזרחיים בגיזרה, בהם טמון ופארעה.
אבדות

מיום מתקפת הפתע ותחילתה של מלחמת חרבות ברזל איבדה החטיבה 12 מלוחמיה. (נכון ל-1 בספטמבר 2024)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אבדות | גדוד 17 | גדוד 75 | גדוד 450 | גדוד 906 | גדוד סיור 6828 | סה"כ |
| מתקפת הפתע | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 לוחמים |
| התמרון הקרקעי ברצועת עזה | 1 | 0 | 5 | 0 | 1 | 7 לוחמים |
| זירת יהודה ושומרון | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | לוחם |
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※  מערכת את"צ, סיכום מספר הנפגעים בצה"ל בשנתיים החולפות, באתר צה"ל, 2 בינואר 2025
↑  ※ אלון חכמון, ‏גיבורים בכחול: 67 שוטרים ושוטרות חירפו נפשם בהגנה על ישראל בשנת המלחמה, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2024
↑  ※ יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
↑   סמ"ר אדם אגמון ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמ"ר עמרי פרץ ז"ל, באתר צה"ל
↑  צבא ההגנה לישראל, באתר רשת X, ‏10 באוקטובר 2023
↑   קרבות פנים אל פנים מול מחבלים:תיעוד מיוחד מהלחימה להכרעת גדוד מרכזי של חמאס, באתר צה"ל, 20 בנובמבר 2023
↑   סמ"ר רועי מרום ז"ל, באתר צה"ל
↑  טל לב רם, ארנולד נטייב, ‏רקטות עתירות משקל וכטב"מים אותרו במוצב הג'יהאד האסלאמי בעזה, באתר מעריב אונליין, 17 בנובמבר 2023
↑   רס"ר (במיל') מאור לביא ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמל דולב חיים מלכה ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמל אפיק טרי ז"ל, באתר צה"ל
↑   סמל ינון יצחק ז"ל, באתר צה"ל
↑  אמיר בוחבוט‏, אסון בחאן יונס: שלושה חיילים הרוגים ו-14 פצועים בפיצוץ מבנה על ידי מחבלים, באתר וואלה, 2 במרץ 2024
↑  יואב זיתון, יעל צ'כנובר, הותר לפרסום: 3 לוחמים נהרגו ו-14 נפצעו בפיצוץ מטענים במבנה בחאן יונס, באתר ynet, 2 במרץ 2024
↑   רס"ם (במיל') דניס יקימוב ז"ל, באתר צה"ל
↑  איליה יגורוב, "כשהבנו שמדובר בו, הלב התפוצץ לרסיסים": דניס יקימוב שנפל בעזה הובא למנוחות, באתר ישראל היום, 3 במרץ 2024
↑   רס"ל (במיל') מיכאל גל ז"ל, באתר צה"ל
↑  ישי פורת, רס"ל במיל' מיכאל גל, בן 29 מירושלים, נפל בקרב בדרום הרצועה, באתר חדשות 13, 10 במרץ 2024
↑  תיעוד: לוחמי צוות הקרב של חטיבת ביסל"ח בפעילות בעזה, באתר עכשיו 14, 12.03.24
↑  יואב זיתון, מתן צורי, תקרית בטיחותית ליד אנדרטת "חץ שחור", במקום שהו כוחות צה"ל, באתר ynet, 16 במאי 2024
↑   רס"ם (במיל') רן יעבץ ז"ל, באתר צה"ל
↑  מאיר תורג'מן, יואב זיתון, רן נהרג בתקרית באנדרטת חץ שחור, אשתו בחודש תשיעי: "איך היא תקרא לו ללידה?", באתר ynet, 17 במאי 2024
↑  יואב זיתון, העמקת הפעולה ברפיח: חטיבת ביסל"ח הצטרפה ללחימה, באתר ynet
↑   פיר בחדר ילדים ומטענים בשקיות של אונר"א: צק"ח ביסל"ח השלים את משימתו ברפיח, באתר צה"ל
↑   בסיום מצוד שנערך כשנה: חוסל מנהיג חמאס והאחראי לטבח ה-7 באוקטובר, באתר צה"ל
↑   שירה הלמן, "כששמענו מי זה, התחושה הייתה מטורפת. עד היום אני לא מעכל": הכוחות שהשתתפו בחיסול סינוואר - חוזרים להיתקלות שהפכה להיסטוריה, באתר צה"ל
↑   סמ"ר אלקנה נבון ז"ל, באתר צה"ל
↑  יואב זיתון, ישראל מושקוביץ, רענן בן צור, סמ"ר אלקנה נבון נהרג במבצע בג'נין, הכוח מקורס מ"כים חיסל שני מחבלי חמאס, באתר ynet, 31 באוגוסט 2024
↑   כחלק מהמבצע לסיכול טרור בצפון השומרון: צק"ח ביסל"ח עצרו 25 מחבלים ואיתרו מעבדות חבלה ואמל"ח. תיעוד, באתר צה"ל
קטגוריה:יחידות צה"ל במלחמת חרבות ברזל
לוחמי חטיבת ביסלמ"ח במהלך הלחימה במבצע מחנות קיץ ביהודה ושומרון, אוגוסט 2024
ילדים ישראלים במלחמת חרבות ברזל

הילדים הישראלים שנהרגו במלחמת חרבות ברזל; שניים מהם, אריאל ביבס וכפיר ביבס (שורה תחתונה, הראשונים מימין), נחטפו לרצועת עזה ב-7.10.23 ונרצחו בשבי. הכיתוב באנגלית: It was always more than two children משמעו "זה תמיד היה יותר משני ילדים"
בית משפחת ביבס בניר עוז ממנו נחטפו בני המשפחה. האם שירי וילדיה אריאל וכפיר נרצחו בשבי חמאס
ילדים ישראליים במלחמת חרבות ברזל הם ילדים  ישראליים אשר נפגעו באופן ישיר או עקיף כתוצאה ממלחמת חרבות ברזל: ילדים אשר נהרגו במלחמה - חלקם בטבח שבעה באוקטובר, וחלקם לאחר מכן - בפיגועי טרור ובתקיפות טילים של חזבאללה מלבנון ושל חמאס מרצועת עזה, ילדים אשר נחטפו לרצועת עזה, ילדים שאיבדו את אחד מהוריהם או את שני הוריהם, ו/או אחים/אחיות כתוצאה מהטבח ומהמלחמה וילדים שפונו מבתיהם מקו העימות בצפון ומעוטף עזה ושהו במשך חודשים רבים (חלקם, במשך מעל לשנה) מחוץ לבתיהם.
במהלך הטבח 36 ילדים נחטפו, 36 ילדים נרצחו ו-116 התייתמו מהוריהם, 20 ילדים נותרו ללא הורים ו-96 התייתמו מהורה אחד. כ-50,000 ילדים פונו מבתיהם, כולל כ-7,000 ילדים מתחת לגיל 6 שנפצעו פיזית ונפשית.
סך הכל במהלך הטבח ובמלחמה נרצחו 55 ילדים ונערים, בהם אריאל וכפיר ביבס אשר נרצחו בשבי החמאס.
מנתוני המועצה הלאומית לשלום הילד עולה כי 19,407 ילדים נפגעו בגוף ובנפש בפעולות האיבה מאז פרוץ המלחמה, 37% מהם מתחת לגיל שש.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים, ליער בארי ולמתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, מהאוויר ומהים, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
ילדים שנהרגו בטבח שבעה באוקטובר

במהלך טבח שבעה באוקטובר נהרגו על ידי פעילי חמאס ופעילי ארגוני הטרור הנוספים אשר פלשו לישראל 36 ילדים - הצעירים מבניהם בני פחות משנה: מילה כהן בת 10 חודשים נרצחה יחד עם אביה אוהד בבארי, ונעאמה אבו ראשד, שהייתה העוברית של סוג'וד אבו ראשד, נהרגה לאחר שאימה שהייתה בחודש התשיעי להריונה, נורתה על ידי חמאס - העוברית יולדה בבית החולים סורוקה אך לא שרדה ונפטרה מספר שעות לאחר מכן.
חמישה מהנרצחים היו בני פחות מ-3.
בשלושה מקרים, הילדים שנהרגו הם חלק ממשפחה שלמה שנרצחה במהלך המתקפה:
עומר, ארבל ושחר קדם סימן טוב, נהרגו יחד עם הוריהם בטבח ניר עוז.
איתן ואלין קפשיטר, נרצחו יחד עם הוריהם בכביש סמוך למכללת ספיר בעת ששבו מנופש משפחתי באשקלון אל ביתם בבאר שבע.
יפתח ויהונתן קוץ נרצחו יחד עם הוריהם ואחותם הגדולה בכפר עזה, כאשר כל הגופות נמצאו מחובקות יחד במיטה.
בנוסף, בקיבוץ בארי ישנם מספר ילדים שנהרגו יחד עם אח/אחות: ינאי וליאל חצרוני, יהל ונויה שרעבי, עידו ואלון אבן.
בטבח בפסטיבל נובה נרצחה רות פרץ בת ה-17 יחד עם אביה אריק פרץ. רות שהייתה על כיסא גלגלים נהגה לפקוד עם אביה מסיבות טבע. האב ניסה לברוח עם בתו על הגב אך המחבלים תפסו ורצחו אותם.
במהלך הטבח בשביעי באוקטובר נהרגו עשרות אנשים מנפילת רקטות: הילד רפאל מאיר בן ה-13 מנתיבות נהרג מפגיעת רקטה יחד עם אביו כאשר חזר מתפילות שמחת תורה.
בפזורה הבדואית בנגב (בכפר כוחלה ושכונתו אלבאת) נהרגו חמישה ילדים מפגיעת טיל. מפגיעת הטיל נהרגו חמישה בני אדם ממשפחת אלקרעאן, מתוכם ארבעה ילדים: מאלק אברהים בן ה־14, ואחיו ג'וועד אברהים בן ה-15, ובני הדוד שלהם מחמד דיב בן ה-12, ואמין עקל בן ה־16. באותו הכפר נהרגה גם מאי זוהיר אבו סבייח בת ה־13.
יזן זכריה אבו זמעה בן החמש מערערה נהרג גם הוא מירי רקטה מעזה על ביתו.
ילדים שנהרגו בטבח שבעה באוקטובר > המוקדים בהם נהרגו ילדים במהלך טבח שבעה באוקטובר (כולל פגיעות טילים שהיו חלק מהמתקפה)

| זירה | מספר הרוגים |
| --- | --- |
הטבח בבארי: 10
הטבח בחוף זיקים: 5
פגיעת הטיל בכוחלה: 5
הטבח בניר עוז: 4
בסמוך למכללת ספיר ושדרות: 2
הטבח במסיבת הנובה: 1
הטבח במסיבת הפסאיידק: 1
נתיבות: 1
הטבח בכיסופים: 1
הטבח בנחל עוז: 1
הטבח בנירים: 1
ערערה: 1
צומת פטיש: 1
ילדים שנהרגו כתוצאה מפיגועי טרור ומתקפות טילים לאחר מתקפת הפתע

במהלך המלחמה, לאחר מתקפת שבעה באוקטובר, נהרגו עוד 17 ילדים כתוצאה מתקיפות טרור ומתקפות טילים. המתקפה אשר הביאה למספר הילדים ההרוגים הגבוה ביותר היא מתקפת חזבאללה על מג'דל ש'מס
ילדים שנהרגו כתוצאה מפיגועי טרור ומתקפות טילים לאחר מתקפת הפתע > הרג הילדים במגרש הכדורגל במג'דל ש'מס

ביום שבת, 27 ביולי 2024, פגעה רקטה ששיגר ארגון הטרור חזבאללה, במגרש כדורגל של מג'דל שמס שברמת הגולן, והביאה למותם של 12 ילדים ובני נוער, כולם מתחת לגיל 18.
במתקפה נהרגו שלושה שחקנים במחלקת הנוער של מועדון ספורט בני ממבע הגולן: ג'ון ודיע אבראהים בן ה-12, חאזם אכרם אבו סאלח בן ה-15, ואמיר רביע אבו סאלח בן ה-16. איתם נהרגו עוד נערים בני משפחתם של חאזם ואמיר: יזן נאיף אבו סאלח בן ה-12 ופג'ר ליית' אבו סאלח בן ה-16. עוד בהרוגות, שתי ילדות שחקניות כדורסל מהפועל צעירי הגולן: איזל נשאת איוב בת ה-12, ואלמא איימן פח'ר א-דין בת ה-11. עימן נהרגה ילדה נוספת, ויניס אדהם א-ספדי בת ה-11. נער נוסף שנהרג הוא תושב עין קנייא הסמוכה: נאזם פאח'ר סעב בן ה-15. שני ילדים נוספים ממג'דל שמס נהרגו אף הם: מילאר מועדאד א-שעאר בן ה-10, ונאג'י טאהר אל-חלבי בן ה-11. יממה לאחר פגיעת הרקטה, נקבע מותו של הילד ג'יפארא אבראהים בן ה-11, שנעדר לאחר נפילת הרקטה ונערכו אחריו חיפושים במשך כל היום, עד שזוהו שרידי גופתו.
במהלך טקס הזיכרון הממלכתי לזכר אירועי שבעה באוקטובר, שנערך באופן חד פעמי בתאריך הלועזי, 7 באוקטובר 2024, ביצעה קבוצת ילדים מהישובים שנפגעו במתקפה ובמלחמה, את השיר אצלנו בגן שכתב יפתח קרזנר ושאותו שרה במקור שי-לי עטרי שבעלה יהב וינר נרצח במהלך הטבח בכפר עזה, תוך שהוא מגן על שי-לי ועל ביתם התינוקת שייה, ששרדו. במסגרת הטקס, הוסף בית חדש לשיר אשר מתאר את מותם של ילדי מג'דל ש'מס, ואת הבית הזה שרה חברתם לכפר, לונא רבאח.
ילדים שנהרגו כתוצאה מפיגועי טרור ומתקפות טילים לאחר מתקפת הפתע > ילדים שנהרגו בפיגועי טרור במהלך המלחמה

ב-27 באוקטובר 2023 בעת שיגור טילים מעזה לכיוון אשדוד, נפטרה הילדה תמר טורפאשוילי מדום לב בעת שרצה לממ"ד. תמר הוכרה כנפגעת פעולת איבה.
ב-29 בפברואר 2024 נרצח הנער אוריה הרטום במהלך פיגוע ירי בכניסה לעלי.
ב-12 באפריל 2024, נרצח הנער בנימין אחימאיר סמוך למאחז מלאכי השלום, לאחר שיצא לרעות צאן.
ב-11 בדצמבר 2024 נרצח הנער יהושע אהרון טוביה שמחה, בפיגוע הירי בכביש המנהרות.
ב-27 בפברואר 2025 בוצע פיגוע בצומת כרכור, והנערה יהלי גור נפצעה אנוש ונפטרה מספר ימים לאחר מכן.
ילדים שנהרגו כתוצאה מפיגועי טרור ומתקפות טילים לאחר מתקפת הפתע > פגיעות נוספות

באפריל 2024 במהלך מטח כבד מאיראן נפצעה אמינה אלחוסני בת 7 מהפזורה הבדואית באורך אנוש מרסיס.
ילדים שנחטפו במהלך מתקפת הפתע בשבעה באוקטובר

במהלך מתקפת הפתע, נחטפו על ידי חמאס 36 ילדים וילדות מקיבוצי עוטף עזה, אל תוך רצועת עזה. הילד הצעיר ביותר שנחטף הוא כפיר ביבס, בן עשרה חודשים בעת חטיפתו, שנחטף יחד עם כל משפחתו.
ילדים שנחטפו במהלך מתקפת הפתע בשבעה באוקטובר > המוקדים מהם נחטפו ילדים במהלך המתקפה

| זירה | מספר ילדים חטופים |
| --- | --- |
ניר עוז: 13
בארי: 10
כפר עזה: 7
נחל עוז: 4
ניר יצחק: 1
חולית: 1
כל הילדים שנחטפו, למעט כפיר ואריאל, הושבו חיים לישראל במהלך עסקת החטופים הראשונה בין 24 בנובמבר 2023 לבין 1 בדצמבר.
כפיר, יחד עם אחיו אריאל בן הארבע, ואימם שירי, נרצחו בידי שוביהם במהלך חודש נובמבר 2023, וגופותיהם הושבו לישראל במהלך עסקת החטופים השנייה בפברואר 2025 (אביהם, ירדן, הוא היחיד במשפחה אשר הושב מעזה בחיים). הלווייתם סוקרה בהרחבה בישראל ובעולם.
פגיעות בילדים במהלך הטבח והשבי

ב-21 בפברואר 2024, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית פרסם דו"ח על ההתעללויות המיניות במהלך הטבח. לפי הדו"ח, מחבלי חמאס תקפו מינית בשיטתיות בכל סוגי הזירות ב-7 באוקטובר לא רק נשים אלא גם ילדים וילדות.
בדו"ח שהוכן על ידי משרד הבריאות הישראלי והוגש לאו"ם פורטו מקרים רבים של התעללות בשבי בילדים הישראלים שנחטפו לעזה. הילדים סבלו מפגיעות רבות החל מלינץ' על ידי ההמון העזתי במהלך חטיפתם ועד הרעבה בשבי, התעללות פיזית ואף התעללות מינית קשה ביותר.
במחקר שנערך בבית החולים שניידר נמצא שהילדים שנחטפו סבלו מטראומה נפשית וסיבוכים בריאותיים שונים. בין הסיבוכים הבריאותיים היו בעיות בעיכול שנגרמו מירידה משמעותית במשקל, בעיות עור שונות וכן פציעות מרסיסים שלא טופלו. עיקר הבעיות מהן סבלו הילדים היו פסיכולוגיות, נאסר עליהם לדבר בקול רם ולכן גם עם שחרורם מהשבי הם המשיכו לדבר בלחישה, בנוסף הם סבלו מסיוטים ושינויי התנהגות בעקבות השבי.