stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קלי רייכארט
הערות שוליים

↑  Hudson, D.W. (22 בספטמבר 2008). "NYFF: Wendy and Lucy". GreenCine Daily. אורכב מ-המקור ב-25 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "River of Grass". Variety. (הקישור אינו פעיל, August 2010)
↑  Sam Littman, Reichardt, Kelly – Senses of Cinema (באנגלית אמריקאית)
↑  Bradshaw, Peter (6 בספטמבר 2010). "Meek's Cutoff and Post Mortem shine at Venice film festival". The Guardian. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Faculty: Kelly Reichardt". Bard College. 20 ביוני 2014. נבדק ב-22 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kelly Reichardt". John Simon Guggenheim Memorial Foundation. 2014. נבדק ב-22 ביולי 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dave McNary, Dave McNary, Kristen Stewart Joins Kelly Reichardt’s Montana Drama, Variety, ‏2015-02-28 (באנגלית אמריקאית)
↑  Facebook, Twitter, Show more sharing options, Facebook, Twitter, LinkedIn, Email, Copy Link URLCopied!, Print, With rugged feminist piece 'Certain Women,' Kelly Reichardt shows why she's the last indie purist (for now), Los Angeles Times, ‏2016-10-22 (באנגלית אמריקאית)
↑  Kristen Tauer, Kristen Tauer, ‘Certain Women’ Director Kelly Reichardt Discusses Her Latest Film, WWD, ‏2016-10-14 (באנגלית אמריקאית)
↑  פרה ראשונה, באתר פסטיבל הקולנוע ירושלים
↑  ארז דבורה, לא מספיק מכירים את הבמאית הזאת - עכשיו זה הזמן, באתר ynet, 14 ביולי 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007340219005171  PLWABN: 9810532676105606  BIBSYS: 8030623  BNE: XX4809837  BnF: cb16623865z (data)  CANTIC: a11071230  GND: 141160950  ISNI: 0000 0000 6480 5984  LCCN: no2002011532  NKC: xx0175310  NLK: KAC201422814  NTA: 328959227  RERO: 02-A014067012  SUDOC: 128866039  ULAN: 500470402  VIAF: 90688917   WorldCat (עם VIAF): 90688917
כביש 574

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  15.2 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  באקה אל-גרבייה
 נקודת התחלה:  זמר
 נקודת סיום:  מחלף משמר הגבול
 
 קואורדינטות:  32°26′37″N 35°01′19″E﻿ / ﻿32.443583333333°N 35.021888888889°E﻿ / 32.443583333333; 35.021888888889
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) כביש 574(למפת הכרמל רגילה) כביש 574(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 574(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 574  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 574 הוא כביש אורך אזורי בצפון-מזרח השרון. הכביש מתחיל בזמר, עובר בבאקה אל-גרבייה ונגמר בצומת משמר הגבול במפגש עם כביש 65. אורכו של הכביש הוא 15.2 ק"מ.
מדרום לזמר, בשטחי הרשות הפלסטינית, קיים תוואי כביש נוסף שהיווה חלק מכביש 574. תוואי כביש זה מתחיל בעזון וחוצה את טולכרם. אורכו 28 ק"מ.
צמתים לאורך הכביש בחלקו הישראלי

| ק"מ | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 574 מדרום לצפון
| 0 | צומת זמר |  | זמר | כביש 5714 |
| 3.7 | צומת ללא שם |  | ג'ת | רחוב אל-שאפעי |
| 4.4 | צומת ללא שם |  | ג'ת | רחוב אחמד אבו עסבה |
| 6.7 | צומת ללא שם |  | באקה אל-גרבייה | דרך ביר באקה ( לכיוון דרום) |
| 10 | צומת מצר |  | באקה אל-גרבייה | כביש 5923 |
| 10.9 | צומת כלניות |  | שער מנשה |   כביש 581 |
| 11.8 | צומת נרבתה |  | שער מנשה | כביש 6403 |
| 12.6 | צומת ללא שם |  | גבעת חביבה | כניסה לגבעת חביבה |
| 12.8 | צומת ללא שם |  | גבעת חביבה | כניסה למענית |
| 13.5 | צומת ללא שם |  | מענית | כניסה למועצה אזורית מנשה |
| 14.1 | צומת חריש |  | ברקאי |   כביש 611 |
| 15.2 | מחלף משמר הגבול |  | ברקאי, חריש |   כביש 65 |
הערות שוליים

ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כביש 553

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  13 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  נתניה, אבן יהודה, תל מונד
 נקודת התחלה:  מחלף פולג
 נקודת סיום:  יעף
 
 קואורדינטות:  32°15′26″N 34°53′55″E﻿ / ﻿32.257277777778°N 34.898694444444°E﻿ / 32.257277777778; 34.898694444444
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נתניה מוגדלת) כביש 553(למפת נתניה רגילה) כביש 553(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 553(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 553  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 553 הוא כביש רוחב אזורי, המוביל ממחלף פולג במערב ועד יעף במזרח. תוואי הכביש עובר בין יישובים חקלאיים ומושבים, והוא חוצה את כביש 4 במחלף דרור (לשעבר צומת בני דרור). הכביש הוא אחד מצירי הרוחב החשובים בשרון הצפוני והוא מקשר בין צירי האורך הארציים - כביש 2 וכביש 4. אורכו של הכביש כ-13 ק"מ. קטע הכביש בין מחלף פולג לבין צומת תל מונד רב מסלולי, וחלקו שממזרח לצומת תל מונד הוא כביש צר ללא הפרדה בין-מסלולית.
הכביש חוצה את מסילת החוף, ועקב כך נוצרו בו בשעות אחר הצהריים פקקים כבדים. ב-12 ביוני 2006 ארעה במקום תאונת הרכבת בבית יהושע, שהייתה מהגדולות שאירעו במדינת ישראל. בתאונה התנגשה רכבת נוסעים שיצאה מנמל התעופה בן-גוריון אל עכו בטנדר שנתקע במפגש הכביש-מסילה, וכתוצאה מכך נהרגו חמישה מנוסעי הרכבת ויותר מ-80 נפצעו. בעקבות זאת הוקם גשר מעל פסי הרכבת, תוואי הכביש שונה והוא שופץ.
ב-2019 אושרה תוכנית להסיט את הכביש לתוואי דרומי יותר מאזור כפר עבודה ומזרחה, להמשיך את הכביש מזרחה עד לכביש 6 ולהתחבר אליו באמצעות מחלף חדש, מחלף אלכסנדר, סמוך לכוכב יאיר-צור יגאל. קטע הכביש בין המחלף החדש לצומת תל מונד מתוכנן להתרחב במהלך העבודות לכביש דו מסלולי בן שלושה נתיבים לכל כוון.
ע"פ הרפורמה של משרד התחבורה, הכביש יקבל מעמד של כביש ראשי ויהפוך לכביש 59.
מסלול הכביש

| ק"מ | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 553 ממערב למזרח
| 0 | מחלף פולג |  | נתניה |   כביש 2 שדרות בן-גוריון |
| 0.3 | צומת ללא שם |  | נתניה | קריית ספיר שדרות גיבורי ישראל |
| 0.5 | צומת ללא שם |  | אודים | כניסה לאודים (רחוב הדקל) |
| 2 | צומת ללא שם |  | בית יהושע | כניסה לתחנת הרכבת בית יהושע |
| 3.5 | צומת בית יהושע |  | בית יהושע | כניסה לבית יהושע |
| 4 | צומת תל יצחק |  | תל יצחק | כניסה לתל יצחק גישה לבית עלמין בית יהושע |
| 5 | צומת ללא שם |  | אבן יהודה | כניסה דרומית לאבן יהודה (דרך רבין) |
| 6 | מחלף דרור |  | בני דרור |   כביש 4 |
| 7 | צומת ללא שם |  | בני דרור | כניסה לבני דרור ולמשרדי המועצה האזורית לב השרון |
| 8 | צומת ללא שם |  | תל מונד | כניסה מערבית לתל מונד (רחוב השקד) |
| 8.5 | צומת תל מונד |  | תל מונד |   כביש 562 |
| 9 | צומת ללא שם |  | תל מונד | כביש 5522 כניסה לתל מונד (רחוב הפרדס) |
| 9.4 | צומת ללא שם |  | עין ורד | כביש 5531 |
| 9.5 | צומת עין ורד |  | עין ורד | כביש 5532 |
| 11 | צומת ללא שם |  | פורת | כניסה לפורת |
| 13 | צומת ללא שם |  | יעף | כניסה לעזריאל, ליעף ולכפר יעבץ |
| 15 | מחלף אלכסנדר (בתכנון) |  | כוכב יאיר-צור יגאל |   כביש 6 |
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  מחלף אלכסנדר באתר חברת כביש חוצה ישראל
כביש 653

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  11 ק"מ
 מיקום
 נקודת התחלה:  צומת בנימינה
 נקודת סיום:  רגבים
 
 קואורדינטות:  32°30′56″N 34°58′22″E﻿ / ﻿32.515468004028°N 34.972753361836°E﻿ / 32.515468004028; 34.972753361836
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) כביש 653(למפת הכרמל רגילה) כביש 653(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 653(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 653  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 653 הוא כביש רוחב אזורי בבקעת הנדיב, שמתחיל בצומת בנימינה, עובר דרך בנימינה-גבעת עדה ונגמר בכניסה לקיבוץ רגבים, לאחר מעבר מתחת לגשר עליו עובר כביש 6. אורכו הכולל של הכביש הוא כ-11 ק"מ.
היסטוריה

לקראת סוף 1929 הוחל בסלילת הכביש על ידי פיק"א, כדי להקל על החיבור בין גבעת עדה לבנימינה, והוא נסלל במהלך שנת 1930. בין סוללי הכביש היו חברי קיבוץ השומר הצעיר בבנימינה.
צמתים מרכזיים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 653 ממערב למזרח
| 0 | צומת בנימינה |  | בנימינה/אור עקיבא |  כביש 4 |
| 0.5 | כיכר ללא שם |  | בנימינה | רחובות השחף והשדה |
| 1 | כיכר ללא שם |  | בנימינה | רחובות הגביע והעצמאות |
| 1.5 | כיכר הכבשים |  | בנימינה | רחובות הכרם וגדנ"ע |
| 2 | צומת ללא שם |  | בנימינה | רחוב הברוש |
| 2.5 | צומת ללא שם |  | בנימינה | רחוב האמן |
| 3 | כיכר ללא שם |  | בנימינה | כביש 6528, רחוב החרש |
| 3.5 | כיכר ללא שם |  | בנימינה |  כביש 652 |
| 4 | צומת עדה |  | בנימינה-גבעת עדה |  כביש 652 |
| 7.5 | צומת ללא שם |  | בנימינה-גבעת עדה |  כביש 654 |
| 8 | כיכר קולות השדה |  | גבעת עדה | כביש 6522/רחוב הדקל, רחוב הגבעה |
| 8.5 | צומת ללא שם |  | גבעת עדה | רחוב הזית |
| 10 | צומת ללא שם |  | גבעת עדה | רחוב מעלה הצבר |
| 11 | צומת ללא שם |  | רגבים | כניסה לרגבים, דרך לגבעת ניל"י |
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  לקראת חוסר ידים עובדות, הארץ, 22 ביולי 1929
כביש בנימינה - גבעת עדה, דואר היום, 15 בנובמבר 1929
↑  למצב העבודה במושבה, הארץ, 15 באוגוסט 1930
נשלם מפעל הכבישים בעמק, דבר, 22 בינואר 1931
↑  בקבוץ השומר הצעיר בבנימינה, השומר הצעיר, 15 במרץ 1930
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אני מאמין (ניגון חסידי)

המלחין והחזן עזריאל דוד פסטג
אני מאמין הוא ניגון חסידי שחובר למילות התפילה אני מאמין. הניגון זכה לפרסומו העיקרי לאחר שהושר בשנת תש"ה (1945) אצל האדמו"ר ממודזיץ', הרב שאול ידידיה אלעזר טאוב, שישב בארצות הברית, והפך מאז למעין שיר הנצחה לשואה בעולם הדתי. מאז הוא בוצע על ידי מבצעים רבים, חסידים ושאינם חסידים.
גלגולו של הניגון

הניגון מיוחס לעזריאל דוד פסטג, חסיד מודזיץ' וחזן ומלחין בולט בוורשה שלפני מלחמת העולם השנייה, שנרצח בשואה.
על פי המסופר על ידי החזן בן-ציון שנקר, חסיד מודזיץ', כך התגלגל הניגון: כאשר נשלחו פסטג ובני משפחתו בשנת תש"ב (1942) אל מחנה ההשמדה טרבלינקה, דחוסים אל תוך קרונות משא ללא אוויר ומים, החל פסטג לשיר בשארית כוחותיו את "אני מאמין" בלחן זה. בעוד יושבי הקרון מצטרפים אליו ומדקה לדקה התגברה השירה, הכריז פסטג כי מי שינצל מהתופת ויעביר את הניגון לרבי ממודז'יץ השוהה באמריקה, יזכה בחצי מחלקו בעולם הבא. מספרים ששני בחורים קפצו מהקרון, אחד מת והשני הצליח להינצל ולברוח לשווייץ רשם את תווי הניגון וסיפורו, ושלחם לרבי ממודז'יץ בניו יורק, ככל הנראה מבלי לציין את שם החזן.
במהלך סעודת ברית מילה שנערכה בחודש ניסן תש"ה (1945) הראה הרבי את המכתב לרב יצחק הוטנר ולרבי יעקב חיים מסטולין, ובן ציון שנקר החל לשיר את הניגון מתוך הכתב בליווי הקהל הרב שנכח במקום. לאוזני המשתתפים במעמד כבר הגיעו באותה עת הידיעות על אודות האסון שפקד את אחיהם באירופה, ובן ציון שנקר העיד כי "עין אחת לא נותרה יבשה לשמע הניגון וסיפור הצלתו". הרב הוטנר, ששהה רבות במחיצתו של פסטג לפני המלחמה בוורשה, זיהה את התבנית המוזיקלית ואת המחבר האלמוני של הניגון. הרבי ממודז'יץ, שזיהה והכיר אף הוא את ניגוניו של פסטג מימי שהותו באוטבוצק, התבטא לפי המסופר כי "עם הניגון הזה צעדו יהודים אל משרפות הגזים, ועם הניגון הזה יצעדו יהודים לקבל את פני משיח-צדקנו [...] כאשר ר' עזריאל דוד שר את ה'אני מאמין' בוודאי נעו אמות הסיפים בעולמות העליונים".
לפי חוקר המוזיקה החסידית האמריקאי ולוול פסטרנק, חובר הלחן כבר בגטו ורשה.
אין לבלבל את הלחן המיוחס לפסטג עם לחן קצבי ומאוחר יותר, של מונה רוזנבלום ומרדכי בן-דוד, פופולרי גם הוא, שבוצע מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 על ידי זמרים רבים, בהם מרדכי בן-דוד, דודו פישר, איתן מסורי וצמד רעים.
נוסחים ספרותיים

על סיפור הלחנת הניגון והצלתו התפרסמו מספר נוסחים ספרותיים, כאשר בחלקם שולבו מוטיבים אגדיים על כך שהניגון הולחן על ידי פסטג תוך כדי הנסיעה ברכבת, וכי הניצול שהעביר את הסיפור קפץ מהרכבת כיוון שהסכים ל"עסקת" העולם הבא שהציע פסטג. בהקדמה שצורפה לתווי הניגון במאסף "רשומות" כבר בשנת תש"ו (1946) נכתב גם כי את הניגון "שרו אלפים ורבבות בורשה ולובלין, בלודז' וביאליסטוק, ובשורה זו יצאה נשמתם."
חוקרים אחדים פקפקו באמינות הסיפור בעניין הרכבת.  אם כי גם הם אינם מערערים על ערכו כאגדה מכוננת, בייחוד בחסידות מודז'יץ, שבה ניתן דגש מיוחד לנגינה ככלי עיקרי בעבודת ה'.
מילים

מילות הניגון הן הנוסח האנונימי לעיקר הי"ב מעיקרי האמונה של הרמב"ם:
אֲנִי מַאֲמִין בֶּאֱמוּנָה שְׁלֵמָה בְּבִיאַת הַמָּשִׁיחַ, וְאַף עַל פִּי שֶׁיִּתְמַהְמֵהַּ עִם כָּל זֶה אֲחַכֶּה לּוֹ בְּכָל יוֹם שֶׁיָּבוֹא
שירת הניגון

עקב סיפורו של הניגון הוא הפך למזוהה מאוד עם השואה בכלל ועם השילוח ברכבות בפרט, והוא מושר על ידי רבים במשלחות לפולין ובטקסי יום השואה.
בחסידות מודז'יץ הנהיג האדמו"ר שמואל אליהו טאוב להקדיש את ההקפה השישית בהקפות שניות במוצאי שמחת תורה לעילוי נשמת קדושי השואה. במהלך ההקפה שרים את הניגון כשאורות בית המדרש מכובים. לאחר הניגון תוקעים בשופר ושרים "לשנה הבאה בירושלים".
הערות שוליים

↑  הרבי מנחם מנדל שניאורסון שר את הניגון, הניגון בביצועו של אברהם פריד, בהופעה חיה, בביצועו של אבי פיאמנטה, בביצועים נוספים, באתר זמרשת
↑  הרב שלמה אברהאם, החסיד רבי עזריאל דוד פסטג מוורשה, באתר המכון לשימוד ותיעוד ניגוני מודזיץ'
↑  איך נולד ניגון אני מאמין שואה הרב בן ציון שנקר, נבדק ב-2021-08-30
↑  בגזיר עיתון מהתקופה מיוחסת עיקר התפוצה של הניגון לאחר שהוא הושר במהלך תפילת יום הכיפורים של תש"ו בחצרו של הרבי ממודזיץ'. לפי דוד זעירא מהמכון לשימור ניגוני מודזיץ', הגיע סיפור הניגון לרבי במוצאי שמחת תורה, ומאז מוקדשת ההקפה הששית בהקפות השניות במודז'יץ לזכרם של קדושי השואה, ונערכת בכיבוי אורות. ראו אצל י' פלטיאל, "ממלכת הנגינה", גלילות, י"ד תשרי תשס"ה (29.9.04, עמ' 41.
↑  ולוול פסטרנק, The Jewish music companion, עמ' 167.
↑  אני מאמין - על לחן חסידות מודז'יץ, שיחת השבוע 654, מובא באתר הפיוט והתפילה.
↑  רשומות: מאסף לדברי זכרונות, לאתנוגרפיה ולפולקלור בישראל [סדרה חדשה], כרך א, במדור "שירי עם", תת-מדור "מבין הלהבות", תל אביב: דביר, תש"ו 1946, עמ' 220.
↑  מיכל שאול, "פאר תחת אפר": ניצולי השואה וזיכרונה בחברה החרדית האשכנזית ב'ישוב' ובמדינת ישראל, 1961-1945, עבודת דוקטור בהדרכת קימי קפלן ודן מכמן, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ט 2009.
↑   שירת אני מאמין במודז'יץ, סרטון  באתר יוטיוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 32fab171-37a6-4096-9359-ebd23a369ae2
ג'וש קאודרי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 בדצמבר 1978 (בן 46) ליטל רוק, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  תיכון סילבן הילס 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וש קאודרי (באנגלית: Josh Cowdery; נולד ב-23 בדצמבר 1978) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
ביוגרפיה

קאודרי נולד בליטל רוק, ארקנסו. בזמן שהוא למד בבית הספר התיכון סילבן הילס בשרווד, ארקנסו, הוא עזר להקים קבוצת אלתור עם החבר הקרוב וס בנטלי ואחיו פטריק ודמיאן באנטינג, שנקראת B (3) + C. בהמשך סיים את לימודיו באוניברסיטת ארקנסו בתואר ניהול שיווק, משחק ופסיכולוגיה.
קריירה

בשנת 2012 הופיע קאודרי בסרט "הנוקמים". לאחר מכן, הדמות אותה שיחק עברה לסדרת הטלוויזיה "סוכני S.H.I.E.L.D." בשנת 2013.
בשנת 2016, הוא שיחק בתפקיד "הנרי שו ג'וניור" בסרט הקולנוע, חיות הפלא והיכן למצוא אותן.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | טיפול זוגי | קונה בחנות אופנועים | ללא קרדיט |
| 2012 | Hirokin | מנהיג המורדים |  |
| 2012 | הנוקמים | הסוכן טיילר |  |
| 2014 | גודזילה | טייס |  |
| 2015 | i-Lived | מנהל מס' 2 |  |
| 2016 | חיות הפלא והיכן למצוא אותן | הנרי שו ג'וניור / סנטור שו |  |
| 2021 | שומר טינה | הסוכן האברד |  |
| 2024 | Bonus Track | טובי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Sullivan & Son | בחור צעיר | פרק אחד |
| 2013 | סוכני SHIELD | הסוכן טיילר | פרק אחד |
| 2015 | זהות נרדפת | הסוכן סמית' | 2 פרקים |
| 2018 | מאדים | כריס אוונס | פרק אחד |
| 2021 | גורל: סאגת ווינX | מייק פיטרס |  |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | לגו מארוול גיבורי העל 2 | סטיב רוג'רס / קפטן אמריקה | מדבב |
הערות שוליים

↑  "Wes Bentley Biography". The Fowler Theater. אורכב מ-המקור ב-2019-08-25. נבדק ב-23 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  https://www.empireonline.com/movies/features/fantastic-beasts-find-everything-need-know/
כביש 457

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  4.6 ק"מ
 מיקום
 נקודת התחלה:  כביש 60
 נקודת סיום:  כביש 458
 
כביש 457 הוא כביש רוחב בתחומי המועצה האזורית מטה בנימין, המקשר בין כביש 60 ודרך אלון (כביש 458).
הצמתים המרכזיים בכביש הם שתי הכניסות הצפוניות למוח'מאס והכניסה הצפונית למעלה מכמש. גובה הכביש נע בין 510 מטרים מעל פני הים במזרחו ל-630 במערבו, ואורכו 4.6 ק"מ. הכביש כולו עובר באזור שאינו מיושב.
צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 457 ממערב למזרח
| 0 | צומת ללא שם |  | ליד מוח'מאס |   כביש 60 |
| 0.3 | צומת ללא שם |  | מוח'מאס | כניסה למוח'מאס |
| 1.9 | צומת ללא שם |  | מוח'מאס | כניסה למוח'מאס ולדיר דיבוואן |
| 2.7 | צומת ללא שם |  | מעלה מכמש | כניסה למעלה מכמש |
| 4.6 | צומת ללא שם |  | ליד מעלה מכמש |   כביש 458 |
הערות שוליים

↑  הכביש באתר גוגל מפות
| כבישים ביהודה ושומרון |
| --- | --- | --- |
| כבישי אורך | כביש 60 • כביש 90 • כביש 316 • כביש 354 • כביש 356 • כביש 398 • כביש 436 • כביש 446 • כביש 450 • כביש 458 • כביש 466 • כביש 508 • כביש 557 • כביש 578 • כביש 596 • כביש 3670 • כביש 3698 • כביש 4370 • כביש 4460 |  |
| כבישי רוחב | כביש 1 • כביש 5 • כביש 35 • כביש 55 • כביש 57 • כביש 317 • כביש 367 • כביש 375 • כביש 417 • כביש 437 • כביש 443 • כביש 449 • כביש 457 • כביש 463 • כביש 465 • כביש 505 • כביש 555 • כביש 557 • כביש 585 • כביש 611 • כביש 3157 • כביש 3269 • כביש 4375 • כביש 4430 • כביש 4435 • כביש 4437 |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כביש 453

| --- | --- |

 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  4.5 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  שוהם, כפר טרומן, קריית שדה התעופה, נמל התעופה בן-גוריון
 נקודת התחלה:  צומת נבלט
 נקודת סיום:  צומת אל-על
 
 קואורדינטות:  31°59′00″N 34°56′18″E﻿ / ﻿31.983413°N 34.938376°E﻿ / 31.983413; 34.938376
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גוש דן מוגדלת) כביש 453(למפת גוש דן רגילה) כביש 453(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 453(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 453  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 453 הוא כביש רוחב אזורי קצר בישראל המחבר בין צומת נבלט לבין צומת אל על ואורכו כ-4.5 ק"מ. הכביש מסתעף מכביש 444 בצומת נבלט ונמשך עד צומת אל על, שם הוא מצטלב לכביש 40 וכביש 46. במסלולו חולף הכביש ליד היישובים שוהם, כפר טרומן, וקריית שדה התעופה.
בעתיד הכביש יתחבר לכביש 6 באמצעות מחלף נחמיה.
צמתים לאורך תוואי הכביש

| קילומטרים | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 453 ממזרח למערב
| 0 | מחלף נחמיה (בתכנון) |  | בית נחמיה |   כביש 6 |
| 1.2 | צומת נבלט |  | ליד בית נחמיה |   כביש 444 |
| 2.7 | צומת ללא שם |  | שוהם | שדרות עמק איילון |
| 4.6 | צומת ללא שם |  | כפר טרומן | רחוב האלה |
| 4.8 | צומת ללא שם |  | קריית שדה התעופה | דרך שרון |
| 5.7 | צומת אל-על |  | נמל התעופה בן-גוריון |   כביש 40   כביש 46   כביש 4503 () |
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  הכביש באתר גוגל מפות
↑  מחלף גבעת כח יוצא לדרך, באתר אבן שוהם, ‏31 בדצמבר 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כביש 562

| --- | --- |

 מידע כללי
 כינוי:  עוקף כפר יונה
 סיווג:  כביש ארצי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  7.6 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  תל מונד, קדימה-צורן, כפר יונה
 נקודת התחלה:  צומת עם כביש 553
 נקודת סיום:  צומת כפר יונה מזרח
 
 קואורדינטות:  32°16′09″N 34°55′17″E﻿ / ﻿32.269204499678°N 34.921365060701°E﻿ / 32.269204499678; 34.921365060701
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת נתניה מוגדלת) כביש 562(למפת נתניה רגילה) כביש 562(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 562(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כביש 562  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 562 הוא כביש אורך ארצי באזור השרון. הוא מתחיל בצומת עם כביש 553 בתחומי המועצה המקומית תל מונד ומסתיים בצומת עם כביש 57 בתחומי העיר כפר יונה. אורכו הוא 7.6 קילומטרים. הוא מקשר בין כביש 57 (בעיקר מכיוון נתניה) והעיר כפר יונה למועצות המקומיות תל מונד וקדימה-צורן, אך גם בין יישובי המועצה האזורית לב השרון.
היסטוריה

בעבר, אורך הכביש היה 4.8 קילומטרים, והוא נמשך מתל מונד בדרום ועד לצומת גאולים בצפון – מעגל תנועה עם כביש 5613, ליד המושב גאולים. בעקבות התפחתותה של העיר כפר יונה לכיוון מזרח, הוחלט על הארכת הכביש, כך שיעקוף את העיר ממזרח. כמו כן, הוחלט להוסיף לעיר שתי כניסות ממעגלי תנועה בתוואי הכביש החדש. העבודות להארכת תוואי הכביש החלו במרץ 2017 והסתיימו בשנת 2018[דרוש מקור]. בשנים 2016–2017 שופר תוואי הכביש מקדימה-צורן בדרום ועד צומת גאולים בצפון.
בחודש מרץ 2024 החל לפעול צומת מרומזר הכולל תאורה בכניסה מכביש 562 ליישוב קדימה. הצומת החליף מעגל תנועה באותה נקודה, אשר לפי הבקשה לשינוי נועד להפחית עומסי תנועה.
צמתים לאורך הכביש

| קילומטרים | שם | צומת | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 562 מדרום לצפון
| 0 | צומת ללא שם |  | תל מונד |   כביש 553 |
| 0.6 | כיכר ללא שם |  | קדימה-צורן | רחוב הזית |
| 1.4 | צומת ללא שם |  | קדימה-צורן | שדרות הדקלים, רחוב ברבור (כביש גישה לעין שריד) |
| 3.4 | כיכר ללא שם |  | צורן | דרך לב השרון (כביש גישה לצורן) |
| 4.8 | צומת גאולים |  | ליד גאולים |   כביש 5613 |
| 5.7 | כיכר ללא שם |  | כפר יונה | שדרות מנחם בגין |
| 6.8 | כיכר ללא שם |  | כפר יונה | רחוב האושר |
| 7.6 | צומת כפר יונה מזרח |  | כפר יונה |   כביש 57 |
ראו גם

כבישי ישראל
הערות שוליים

↑  כביש 562: חיבור עם כביש 57, , באתר נתיבי ישראל
↑  עופר פטרסבורג‏, הסוף לפקקים בקדימה-צורן? הושלם הפרויקט החשוב בכניסה ליישוב, באתר וואלה, 12 במרץ 2024
שינוי מעגל התנועה בכניסה לקדימה לצומת מרומזר (כתבה בוואלה)
איזבלה רוסליני

| --- | --- |

בנמל טמפלהוף בברלין בצילום כמה סצנות מהסרט "The Innocent", 1992
 לידה:  18 ביוני 1952 (בת 72) רומא, איטליה 
 שם לידה:  Isabella Fiorella Elettra Giovanna Rossellini 
 מדינה:  איטליה, ארצות הברית, שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-1976 
 מקום לימודים:  מכללת פינץ' 
 בן או בת זוג:  מרטין סקורסזה (1979–1982)  Jonathan Wiedemann (1983–1986)  דייוויד לינץ' (1986–1991)  גארי אולדמן (1994–1996) 
 צאצאים:  Elettra Rossellini Wiedemann, Roberto Rossellini 
 פרסים והוקרה:  פרס רייצ'ל קרסון (2010)  פרס מפעל חיים של האקדמיה האירופית לקולנוע (2024)  פרס הישג בקולנוע העולמי של האקדמיה האירופית לקולנוע (2024)  פרס סאטורן לשחקנית המשנה הטובה ביותר  מסדר האמנויות והספרות 
 פרופיל ב-IMDb
 
איזבלה פיורלה אלטרה ג'ובאנה רוסליני (באיטלקית: Isabella Fiorella Elettra Giovanna Rossellini; נולדה ב-18 ביוני 1952) היא שחקנית, במאית, סופרת, פילנתרופית ודוגמנית איטלקייה. מועמדת לפרס אוסקר.