stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גודזילה נגד קונג
פיתוח

חברת אולפני לג'נדרי אישרה ביולי 2014 במהלך הקומיקון של סן דייגו שהחברה רכשה את הזכויות להפקת סרטים מבית חברת טוהו. בספטמבר 2015 לג'נדרי הכריזו שהסרט "קונג: אי הגולגולת" לא יפותח בשיתוף פעולה עם סרטי יוניברסל (שהפיקו את סרט קונג הקודם, "קינג קונג" משנת 2005). במקום זאת החברה תשתף פעולה עם האחים וורנר, לצורך פיתוח יקום קולנועי סביב גודזילה וקינג קונג.
באוקטובר 2015 הוכרז על תוכנית לאיחוד בין קונג לגודזילה בסרט "גודזילה נגד קונג" שצפוי לצאת לאקרנים בשנת 2020. החברה תכננה לייצר סדרת סרטים שמרכזה הוא חברת "מונרך" (הסוכנות הממשלתית שהופיעה בסרט "גודזילה"). לאחר מכן הוכרז שהסרט "קונג: אי הגולגולת" יאזכר אף הוא את ארגון "מונרך".
במאי 2016 האחים וורנר הכריזו שהסרט "גודזילה נגד קונג" ייצא לאקרנים ב-29 במאי 2020 וכי הסרט "גודזילה: מלך המפלצות" ייצא לאקרנים ב-22 במרץ 2019. באוקטובר 2016 אולפני לג'נדרי הכריזו שהסרט "גודזילה: מלך המפלצות" יצולם ברפובליקה העממית של סין. באותו החודש נודע שהחברה מתכננת חדר תסריטים ליצירת יקום קולנועי משותף של קונג וגודזילה, עם אוסקר גרסיה כתסריטאי ראשי.
בתחילת ינואר 2017, מייסד אולפני לג'נדרי, תומאס טל (Thomas Tull) הודיע על התפטרותו מהחברה אך נשאר המפיק הראשי של סדרת הסרטים, שכונתה MonsterVerse. במרץ 2017 החברה אספה צוות תסריטאים לפיתוח היקום הקולנועי ושיתפה פעולה עם טרי רוסיו, התסריטאי שהיה שותף לכתיבתו של תסריט מוקדם ל"גודזילה" משנת 1998.
גודזילה x קונג: אימפריה חדשה

במרץ 2019, הצהיר המפיק אלכס גרסיה כי אולפני לג'נדרי קיוו להפקת סרטי המשך אם הסרט יצליח. בפברואר 2021, וינגרד הצהיר "אני יודע לאן נוכל ללכת עם סרטים עתידיים". עם זאת, וינגרד ציין כי יקום המפלצות של אולפני לג'נדרי נוצר "במידה מסוימת" כדי להוביל לסרט "גודזילה נגד קונג". הוא גם ציין כי יקום המפלצות של אולפני לג'נדרי נמצא ב"פרשת דרכים" וקבע: "זה באמת בנקודה בה הקהל צריך קצת להתקדם ולהצביע לעוד דברים כאלה. אם הסרט יהיה להצלחה, ברור שהם ימשיכו קדימה".
ב-4 באפריל 2021, ג'ושוע גרוד, המנכ"ל של אולפני לג'נדרי הצהיר "יש לנו מספר רעיונות להמשכים פוטנציאליים". בטוויטר גם נפתחה עצומה להמשך יקום המפלצות של אולפני לג'נדרי שזכתה לתמיכה מג'ורדן ווגט-רוברטס (במאי הסרט "קונג: אי הגולגולת") וזכתה להכרה מצד אולפני לג'נדרי.
סרט ההמשך, "גודזילה x קונג: האימפריה החדשה", הוכרז במרץ 2022 ויצא לאקרנים באפריל 2024.
הערות שוליים

↑  D'Alessandro, Anthony (12 ביוני 2020). "'Matrix 4' Moves To 2022, 'Godzilla Vs. Kong' Stomps To 2021 & More: Warner Bros. Release Date Change Friday". Deadline Hollywood. נבדק ב-12 ביוני 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| יקום המפלצות של אולפני לג'נדרי |
| --- | --- | --- |
| סרטים | גודזילה (2014) • קונג: אי הגולגולת (2017) • גודזילה: מלך המפלצות (2019) • גודזילה נגד קונג (2021) • גודזילה נגד קונג: האימפריה החדשה (2024) |  |
| מפלצות | גודזילה • קינג קונג • קינג גידורה • מכה-גודזילה • מות'רה • רודאן • מוטו |  |
| זיכיונות קשורים | גודזילה • קינג קונג |  |
בחינת בגרות (ישראל)

.
בחינת בגרות בגאוגרפיה
בחינת בגרות תיכון רוטברג רמת השרון
בחינת הבגרות בישראל היא בחינה ממשלתית־ארצית מטעם משרד החינוך של ישראל, שמיועדת בעיקרה להערכת ידיעותיהם של תלמידים אינטרניים, בוגרי בית ספר תיכון ונבחנים חיצוניים במקצועות לימוד שונים.
תלמיד שעמד בהצלחה בתנאי הזכאות לתעודת בגרות מבחינת ציוניו בבחינות אלה מקבל תעודת בגרות מטעם משרד החינוך לאחר מכן.
בחינות בגרות נערכות במקצועות חובה ובנוסף נערכות בחינות בגרות במקצועות בחירה (הנקראים גם "מקצועות מורחבים" או "מקצועות מוגברים") הנחלקים למקצועות עיוניים ולמקצועות טכנולוגיים.
אגף הבחינות של משרד החינוך אחראי על ניהול מערך בחינות הבגרות. כתיבת בחינות בגרות במקצועות עיוניים נעשית בשיתוף פעולה עם מכון הנרייטה סאלד ובמקצועות טכנולוגיים עם מט"ח.
בחינות הבגרות מתקיימות בשני מועדים:
מועד קיץ - המועד המרכזי ביותר, בו מתקיימות כל בחינות הבגרות כולל מקצועות הבחירה (מכונה גם "תקופת הבגרויות").
מועד חורף - מועד מצומצם יותר בו נערכות בחינות במקצועות החובה בלבד.
ניתן להיבחן בבחינות הבגרות בצורה אינטרנית של תלמידי תיכון או נבחני משנה בוגרי תיכון ובצורה אקסטרנית דרך שלוחת בחינות חיצונית מטעם משרד החינוך הפועלת ברחבי ישראל.
מערך בחינות הבגרות מקיף 25 מקצועות חובה ו־102 מקצועות בחירה, המתחלקים ל־44 מקצועות עיוניים לבחירה ו־58 מקצועות טכנולוגיים לבחירה. כמו כן, מתקיימים גם 24 מקצועות ייחודיים (קיבלו אישור מיוחד של משרד החינוך ונלמדים בבתי־ספר מסוימים). מתוך מקצועות הבחירה, 68 מקצועות הן ברמת 3 יחידות לימוד, 3 ברמת 4 יחידות לימוד ו־43 ברמת 5 יחידות לימוד. ב־12 מקצועות התקיימו בקיץ תשע"ג גם בחינות בגרות ממוחשבות. במהלך הבגרות, ההיקף הלוגיסטי מכיל כ־2 מיליון מחברות בחינה. את הבחינות בודקים כ־4,000 מורים שקיבלו הדרכה מיוחדת, וכן כ־6,000 מעריכים, המתמקדים בבחינות בעל פה, בחינות מעבדה וכדומה.
יחידת לימוד

יחידת לימוד (ראשי תיבות: יח"ל) היא ניקוד בתעודת הבגרות עבור המקצוע הנלמד (או המורחב כמגמה) המייצג מאפיינים עבור מידת ההעמקה במקצוע, רמת קושי הבחינה והן את מספר שעות הלימוד באותו המקצוע. בחלק מן המקצועות נדרשים לענות על מספר שאלונים, כשכל אחד נחשב כמספר מסוים של יחידות, בחלק השאלון נחשב כ"השלמה". עבור חלק מן המקצועות יחידות הלימוד הן קבועות, חלק מיוחסות למקצועות חובה שניתן להרחיב כמגמה וחלק מחולקות לרמות (בעיקר באנגלית ומתמטיקה). סך יחידות הלימוד המינימלי הנדרש עבור זכאות לתעודת בגרות הוא 21, וכולל את מקצועות החובה.
מקבילתה האקדמית היא נקודת הזכות (ראשי תיבות: נק"ז) הנקבעת על פי מספר השעות השבועיות המוקצות ללימוד הקורס, ומשפיעה על השקלול הסופי של הציונים בתואר ועל עלות הקורס שמחושבת (בחלק מהמקרים) לפי נקודות זכות. בשונה מיחידות לימוד, היא אינה מתייחסת לרמת הקורס. בכל תואר קיים סף נקודות זכות הנדרש עבור התואר. בתארים מסוימים קיימת בחירה בין מקבצי קורסים, כאשר נדרש לבחור כמות מסוימת מתוך המוצע ובחלק נדרשת השלמה באמצעות קורסים כלליים.
ההתנהלות בבחינת בגרות

קיימים שני סוגים של בחינות בגרות: בחינה תאורטית (בכתב או מתוקשבת) ובחינה מעשית. פסקה זו תתאר את ההתנהלות בבחינה תאורטית בכתב. עבור בחינה מתוקשבת ראו פסקה בהמשך.
בחינת הבגרות מתנהלת בצורה דומה לבחינות אקדמיות בקורסים הנערכות במוסדות להשכלה גבוהה, כגון אוניברסיטה. בכיתה הנבחנת מוצב משגיח שאיננו מורה של מקצוע הבחינה. בחדר הבחינה יש לציית להוראות שיפרט המשגיח, וכפי שכתוב על גבי עטיפות מחברות הבחינה, שאלוני הבחינה, לוח הבחינות, ב"איגרת לנבחן החיצון", או בכל דרך אחרת. ליד כל שולחן יושב נבחן יחיד (לכן יש רק נוסח אחד לבחינה, למעט הבחינה באנגלית שלה קיימות שתי גרסאות הנבדלות בסדר התשובות הסגורות). סדר הישיבה בחדר הבחינה נקבע מראש ומופיע בדו"ח המשגיח. בעבר[דרושה הבהרה] המשגיח היה מתעד את סדר הישיבה בעזרת מדבקות הנבחנים ולנבחנים הייתה בחירה במקום הישיבה. בתחילת הבחינה הנבחנים מתבקשים להניח כל ציוד שאינו מותר בשימוש (כמופיע ב"חומר עזר מותר בשימוש" בדף הראשי של השאלון) ליד המשגיח. בחלק מבתי הספר היה נהוג בעבר הוצאת שאלות של נבחנים למורים בעת הבחינה והחזרת תשובות המורים לנבחנים, אך זה הופסק בשנת 2010[דרוש מקור], כיוון שלמשגיחים לא הייתה תמיד אפשרות לוודא שהתשובות שהועברו הן כלליות או הבהרות ואינן תשובות לשאלות.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מחברת הבחינה

כל נבחן מקבל מחברת בחינה שעליה הנבחן עונה על הבחינה. המחברת מורכבת מ־19 גליונות כתיבה ונספח לשאלונים רב־ברירתיים. בעבר היה ניתן לצרף אליה דפי כתיבה נוספים, אך בעקבות כך שהמחברות כעת נסרקות בצורה אוטומטית, כעת מחולקת מחברת נוספת לפי דרישה. על הכריכה כתובים החוקים להתנהגות בזמן בחינת בגרות, כגון טוהר הבחינות, ועליה מדביקים שתי מדבקות (יפורט בהמשך). על גב המחברת מודבקת גם מדבקת משגיח הנושאת את מספר הזהות של המשגיח בבחינה.
הנבחן יכול לסמן עמודים מסוימים שאינו רוצה שייבדקו כטיוטה על ידי סימון קו לאורך העמוד או כתיבת המילה "טיוטה" בראש העמוד. בעבר[דרושה הבהרה] ההנחיה לנבחנים הייתה שצדה הימני של המחברת משמשת כטיוטה. במצב שבו הנבחן ענה על יותר ממספר השאלות הנדרש בבחירה, תיבדקנה השאלות הראשונות לפי סדר הופעתן במחברת. יוצא דופן לכך הן בחינות הבגרות במתמטיקה ל־3 יחידות שפועלות בשיטת הצבירה – נבדקות כל השאלות שנענו וניתן לקבל עד 150 נקודות, ובכל מקרה בו הציון מעל 100, הציון הסופי ייחשב כ־100. הנבחן נדרש לשמור על שלמות המחברת כדי למנוע את פסילת הבחינה. ניתן לענות בעט כחול או שחור בלבד ואסור להשתמש בעיפרון או בטיפקס.
המחברות נארזות ונמסרות למשגיחים במנת מחברות בצירוף דוח בחינה על פי סדר הישיבה בחדרי הבחינה, כך שניתן יהיה לבדוק ולספור את מספר המחברות בזיקה לתלמידים ולמספרי תעודת הזהות שלהם.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מחברת הבחינה > סריקת מחברות

החל משנת 2012 שונה עיצוב המחברות, כחלק מהחלטת משרד החינוך לבצע סריקה של המחברות על ידי מחשב בטרם תיבדקנה, לדפי המחברת נוספו שוליים אפורים מודגשים, עליהם אסור לכתוב, כיוון שאינם מופיעים בסריקה. הסריקה נעשית באמצעות סורק רובוטי תעשייתי "TREVENTUS ScanRobot" (אנ') המיועד לסריקת ספרים. השינוי אמור להקל על בדיקת הבחינות על ידי המעריכים, העברתם למעריכים ובין מעריכים, מניעת אובדן של מחברות (עלול לגרום לדרישה לבחינה חוזרת לנבחן) ושמירת הנתונים עבור ערעורים. בהמשך[דרושה הבהרה] הוסף למחברת מזהה ייחודי, כנהוג בחלק מן האוניברסיטאות, על מנת לסייע בסריקה – כאשר נבחן זקוק למחברת נוספת, תודבק מדבקה עם מזהה המחברת למחברת הקודמת.
ההתנהלות בבחינת בגרות > השאלון

הדף החיצוני כולל מידע על השאלון ואת הוראות הבחינה: סוג הבחינה (בגרות לבתי ספר על יסודיים, בגרות לנבחנים אקסטרניים, גמר לבתי ספר לטכנאים ולהנדסאים), מועד הבחינה, סמל השאלון (קוד בן 6 ספרות), נספח, מקצוע, רמה (יחידות לימוד), משך הבחינה, מבנה השאלון ומפתח ההערכה, חומר עזר מותר בשימוש, הוראות מיוחדות והערות (אם יש). השאלון נשאר בדרך כלל אצל הנבחנים בסוף הבחינה, ולכן גם אסורה הכתיבה על גבי השאלון, למעט בבחינות בהן השאלון ומחברת הבחינה משולבים ("שאלון מובנה"), למשל באנגלית, לשון ובחלק מהשאלונים במתמטיקה.
ההתנהלות בבחינת בגרות > השאלון > שאלון מובנה

בשאלונים בהם התשובות הן קצרות ואינן דורשות יותר ממספר שורות למענה, לרוב במקצועות הומניים, ואינן דורשות טיוטה לחישובים, בדרך כלל ישולבו השאלון ומחברת הבחינה, כלומר המענה הוא על גבי השאלון במקומות המיועדים לכך. עבור כל שאלה יוקצו שורות ריקות למענה. השאלון המובנה הוא למעשה שאלון, הכרוך בכריכה של מחברת הבחינה, שהותאמה לגודל השאלון. הוספת הכריכה מאפשרת לשאלון להכיל את מדבקת הנבחן ובמקום של הצבת מדבקת השאלון יודפס תוכנו, כך שלא תידרש מדבקה. לרוב, הכריכה תהיה זהה לכריכה של המחברת, למעט בשאלונים באנגלית, בהם הטקסט בכריכה צבוע בצבע שונה בהתאם לשאלון, ומופיע בצד ימין למעלה ריבוע באותו הצבע ועליו מופיעה האות המייצגת את הרמה (Module). כמו כן, השאלונים 182 ו־381 במתמטיקה הם השאלונים היחידים שאינם במקצועות הומניים שמשתמשים בשאלון מובנה. בהם יש אחרי כל שאלה דף משבצות המוטבע בשאלון עבור חישובים.
ההתנהלות בבחינת בגרות > נספחים

נוסף לשאלון הבחינה יכול להיות מצורף לשאלון נספח כחלק מהבחינה שנדרש לענות עליו או כחומר עזר לנבחן. נספחים נפוצים בבגרות הם נוסחאון, קטע קריאה וגיליון תשובות לקריאה אופטית (אנ') עבור שאלון רב־ברירתי.
ההתנהלות בבחינת בגרות > נספחים > נוסחאון

בבחינות במקצועות שבהן יש צורך בנוסחאות (כגון מתמטיקה, פיזיקה וכימיה) מקבלים נוסחאון, חוברת המכילה את הנוסחאות המשמשות במקצוע הבחינה. הנוסחאון אינו מכיל את כל הנוסחאות של המקצוע שנדרשות לשימוש על ידי הנבחנים בבחינה. בין הסיבות לכך: הנוסחאון עשוי לכלול נוסחה כללית, דומה לנוסחה המבוקשת או נוסחה מסוימת המתקבלת מנוסחה כללית (כגון נוסחאות חישוב בסטויכיומטריה, לפעמים נדרשות נוסחאות מתמטיות המתקבלות מהנוסחאות הסטויכיומטריות), או שהנבחן נדרש לזכור נוסחאות מסוימות בעל פה (לדוגמה, נוסחאות לחישוב אינטגרל של פונקציה). קיימים הבדלים בנוסחאון בהתאם למספר יחידות הלימוד (במתמטיקה יש נוסחאון נפרד לכל אחת מהרמות – 3, 4 ו־5 יחידות), ובמקצועות מסוימים יש דף נוסחאות מורחב שניתן כהתאמה לתלמידים בעלי לקויות למידה, וכולל נוסחאות נוספות שלא נכללו בדף הנוסחאות הרגיל.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מדבקות על גבי מחברת הבחינה > מדבקת שאלון

מדבקת השאלון כוללת בחלקו העליון את מספר השאלון ולעיתים פרטים נוספים. במרכז מופיע ברקוד, ובתחתית מופיעים שם השאלון ומספר יחידות הלימוד (מקוצר: יח"ל). משמשת עבור חלוקת המחברות למעריכים במקצוע, בזיהוי השאלון בו נבחן (כיוון שלרוב השאלון נפרד מהמחברת) והמחוון התואם אותו לצורך בדיקתו ובהזנת הציונים למערכת מנב"ס, בהתאם לכך שקיימים שאלונים רבים בכל מקצוע בהתאם לתוכניות לימודים, רמה ומגזר.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מדבקות על גבי מחברת הבחינה > מדבקות הנבחן

הנבחן נדרש להזדהות, לעיתים באמצעות תעודה מזהה – התעודות הקבילות הן תעודת זהות או דרכון בתוקף ועבור נבחנים במדים יוכרו גם תעודת קצין, פנקס חוגר ותעודת שוטר. תעודות אחרות לא מוכרות כמסמך מזהה. לאחר ההזדהות, יינתנו לו על ידי המשגיח מדבקות עם פרטיו האישיים.
מונפקות עבור כל נבחן 2 מדבקות מכל סוג, אף על פי שבפועל נעשה שימוש רק באחת מהן. קיימים 2 סוגי מדבקות:
"מד. 1", אשר אינה מכילה את שם הנבחן, מודבקת על גבי מחברת הבחינה;
"מד. 2", אשר מופיע בה שם הנבחן ומשמשת גם לאיתור המדבקה המתאימה לנבחן, מודבקת בדו"ח של המשגיח לפי הסדר בו יושבים הנבחנים (משמש, בין היתר, לאיתור העתקות).
על 2 המדבקות מופיע ברקוד עם מספר תעודת הזהות של הנבחן, מתחתיו מופיעים, משמאל לימין: מספר תעודת זהות, סמל המוסד, כיתה בגימטריה (לדוגמה: כיתה יב' 1 תסומן כך: 12/01), ומועד הבחינה בפורמט MM/YY (לדוגמה: מרץ 2025 יסומן כך: 03/25). מתחת לפרטים אלו יופיע ב"מד. 2" מספר הנבחן ברשימה, שמו, וסוג המדבקה ("מד. 2"). ב"מד. 1" יופיע רק סוג המדבקה.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מדבקות על גבי מחברת הבחינה > מדבקת מחברת נוספת

על גבי המחברת מופיע ברקוד המכיל מזהה ייחודי למחברת. אם נתבקש על ידי הסטודנט דפי כתיבה נוספים, תודבק מדבקה בעלת המזהה של המחברת הבאה על גבי המחברת הנוכחית. באופן זה ניתן לשרשר מספר מחברות.[דרוש מקור]
ההתנהלות בבחינת בגרות > מדבקות על גבי מחברת הבחינה > מדבקת משגיח

מודבקת בחלקו האחורי של המחברת. מכילה את מספר הזהות של המשגיח בבחינה. מודבקת גם בדו"ח המשגיח.
ההתנהלות בבחינת בגרות > מדבקות על גבי מחברת הבחינה > מדבקות מידע בדבר התאמות לנבחן

לנבחנים בעלי זכאות להתאמות מודבקות מדבקות נוספות על גבי מחברת הבחינה בדבר סוג ההתאמה שניתנה להם.
ההתנהלות בבחינת בגרות > התאמות לנבחנים עם לקות למידה

הארכת זמן (תינתן ע"פ הצורך למשך 25% / 30% / 50% מאורך הבחינה המקורי)
הגדלת הגופן בו מודפסת הבחינה
דפי נוסחאות מורחבים במקצועות בהן קיים
הקראת שאלונים (או השמעתם על גבי קלטת / נגן MP3)
התעלמות משגיאות כתיב
בחינה בעל פה
שעתוק של הבחינה (בוחן שכותב את הבחינה מחדש כי כתב היד של הנבחן אינו קריא)
עריכת בחינות מותאמות
המרת הבחינה במתמטיקה במקצוע אחר
בעבר: שימוש במילון אלקטרוני באנגלית – כיום כל נבחן רשאי אך כעת בשאלונים החדשים א"א להשתמש במילון בכל הבגרויות באנגלית
החל משנת 2010 תלמידים שזכאים להתאמות של הקראת שאלון, בחינה בעל־פה ושעתוק נבחנים בסביבת הבחינות המתוקשבות iTest. בסביבה זו, הנבחנים מאזינים לקריינות מקצועית של הטקסט ויכולים להקליט את תשובותיהם. עם השנים היה גידול במספר השאלונים שתלמידים זכאים יכולים להיבחן בהם בסביבת iTest. בעוד שבשנת 2010 רק הבחינה בתנ"ך הותאמה לזכאים, בשנת 2023 היו עשרות שאלונים כאלה.
ההתנהלות בבחינת בגרות > נהלים וטוהר הבחינות

טוהר הבחינות מגדיר את התנהגות הנבחן במהלך הבחינה – שמירה על כללי אתיקה והתנהגות נאותה בשעת הבחינה באופן שלא יפריע את מהלכה ואת עבודת הנבחנים האחרים, ובפרט עבודה עצמית במהלך הבחינה והימנעות מהכנסת אמצעי תקשורת וסיכומים לחדר הבחינה, כדי שתשקף את ידיעותיו של הנבחן בצורה הטובה ביותר. בין היתר, כללי ההיבחנות כוללים:
אין להיעזר באף אדם נוסף.
אין לשוחח עם אחרים.
אין להשתמש במכשירים אלקטרוניים (כאלה המשמשים לקשר או להשמעת מדיה). בבחינה באנגלית, בה קיים פרק בהבנת הנשמע, לרוב נעשה שימוש במקלט רדיו עבור חלק זה בזמן קבוע בבחינה, חצי שעה לאחר תחילתה, לרוב בית הספר יהיה אחראי על השמת מקלט רדיו בכל כיתה בה נערכת הבחינה, אך בבחינות מסוימות באנגלית מותרת הכנסת מקלט רדיו לתדרי AM ו־FM, אך לא מכשירי הקלטה (כמו נגן MP3).
אין להעביר פתקים.
אין להשתמש בספרים, ברשימות ובאמצעי עזר נוספים, פרט לאמצעי העזר המותרים בשימוש.
העישון אסור בחדרי הבחינות ובין כותלי המוסד שבו מתקיימות הבחינות.
הכנסת כלי נשק או מכשירי קשר לחדר הבחינה אסורה, גם לנבחנים המשרתים בכוחות הביטחון.
משרד החינוך יוכל לנקוט צעדים משמעתיים נגד נבחן שנמצא אשם בהפרת טוהר הבחינות:
פסילת הבחינה והשעיית הזכאות לתעודה עד להיבחנות חוזרת באותו מקצוע.
השעיית האפשרות להיבחנות חוזרת למספר קצוב של מועדים, עד 3 שנים.
השעיית הנבחן מהיבחנות בכל המקצועות שנותרו לו לפרק זמן של עד 3 שנים.
ביטול כל הבחינות שבהן הספיק הנבחן להיבחן או חלקן.
העברת העניין לטיפולו של היועץ המשפטי של משרד החינוך או למשטרה, על פי חומרת המקרה, כפי שתראה לנכון ועדת טוהר הבחינות.
איתור עבירה על טוהר הבחינות יוכל להתבצע במהלך הבחינה על ידי המשגיח או על ידי המעריך, בזיהוי של סימנים חשודים, כגון: פתרון ללא דרך, טעות זהה אצל שני נבחנים, נוסח זהה של תשובה. זאת גם על ידי סדר מקומות הישיבה שמתועד בדו"ח המשגיח.
בנוסף, קיימת החל מ־2014 חלוקה של בתי הספר לשלוש קטגוריות: ירוק, צהוב ואדום בהתאם לסטטיסטיקות שנאספו לגבי עבירות על טוהר הבחינות ובהתאם משרד החינוך מעניק ומפקיע סמכויות לעצמאות בניהול מערך הבחינות המנוהל בבית הספר.
מסמכי הלימה לבגרות

בסיום שנת הלימודים, החל מיוני 2013, מפורסמים באתר משרד החינוך מסמכי הלימה (עבור שנת הלימודים שאחריה) המפרטים את נושאי הבחינות. מסמכים אלו, המחולקים על פי נושאי הבחינות, פורשים את החומר שיכלל במבחן מתוך תוכנית הלימודים. חלק מהחומר הנמצא בתוכנית הלימודים ואמור היה להימצא במבחן, אינו נמצא בהם ולכן לא יופיע במבחן. מסמכים אלו זהים למועד הקיץ ולמועד החורף שאחריו, ומשתנים אחת לשנה בסיום שנת הלימודים. לדוגמה: מסמכי ההלימה שפורסמו ביוני 2013, חלים על מועדי קיץ 2014 וחורף 2015.
לפרסום מסמכי ההלימה שתי מטרות:
להתאים את מספר שעות הלימוד המוקצות ללימוד המקצוע, לחומר הלימוד בפועל, כך שיילמד רק חלק מתוכנית הלימודים. זאת, בניגוד למטרת המיקוד (שקיים עד מועד חורף 2014), שהייתה לגרום לכך שהתלמידים ילמדו בכיתה את החומר כולו אך ייבחנו רק על חלק ממנו.
להעלות את אחוזי ההצלחה בבחינה (כגורם המקל על הבחינה).
החל ממועד הבגרויות קיץ 2011, הוחלט לא לפרסם מיקוד במקצוע מתמטיקה וכן בשאלון המכניקה במקצוע פיזיקה, כיוון ששינוי החומר גורם לחוסר בידע הנדרש בהמשך במוסדות להשכלה גבוהה, אך לאור אילוצי שעות הלימוד הוחלט להפחית חומר מתוכניות הלימודים.
מסמכי הלימה לבגרות > מיקודיות לבגרות

מיקודית (או ספר מיקוד) היא ספר לימוד לקראת בחינות הבגרות החיצוניות במדינת ישראל, המתאים למיקוד שפרסם משרד החינוך (שהוחלף לקראת שנת 2014 במסמכי ההלימה). בשנים בהן פורסם מיקוד, המיקודיות יצאו לאור כשבוע לאחר פרסום המיקוד באתר משרד החינוך. הספרים כוללים תקצירים, שאלות ותשובות בדרגות קושי שונות המקיפות את חומר הלימוד לבחינות הבגרות בהתאם למיקוד שמפרסם משרד החינוך. כמו כן המיקודיות מכילות מספר בחינות במתכונת בחינת הבגרות (רובן שאלות מקוריות של המחברים) פתורות ומוסברות, וגם הנחיות והצעות לייעול הלימוד וביצוע מטלות הבחינה. המיקודיות נכתבו על ידי אנשי הוראה ואקדמיה בעלי ותק רב בהכנה לבחינות הבגרות. הוצאות ספרים רבות מוציאות ספרי מיקוד וביניהן: אנקורי, הוצאת רכס ולחמן.
תהליך כתיבת השאלון

תהליך ההכנה וההפקה של שאלון הבחינה מתבצע כחצי שנה לפני מועדה, על ידי המפקח על המקצוע, יחד עם עוד 5–6 מורים, כשבאותה שנה הם אינם מגישים תלמידים לבגרות. לאחר שהבחינה עוברת את כל האישורים הרלוונטיים היא מתורגמת לערבית במידת הצורך ומועברת למדפיס הממשלתי, שם היא נמצאת רוב הזמן. ראשית מתבצעת הכנת טיוטת שאלון ודגם תשובות בישיבות "ועדת השאלון" – כל אחד מחברי הצוות מגיש שאלות שהכין (בחלק מן המקצועות נעשה שימוש במאגר שאלות קיימות), ובפגישות הם פותרים אותן, על מנת לבדוק את הזמן הנדרש לפתרון, רמת השאלה ואינדיקציה לטעויות. אם השאלה איננה ברמה המתאימה (קלה מידי לרמה הנבחנת או קשה מידי) נערכים בה שינויים כדי להתאים אותה לרמה. לאחר סיום בניית השאלות והפרקים בשאלון, נערכים בדיקה של המבנה הלשוני והמבנה של השאלות. לאחר מכן, לאחר עריכה ראשונה, עוברת הטיוטה מספר אישורים, בין השאר על ידי מורים ותיקים והמפמ"ר, עד לאישור הסופי, אז השאלון מוקלד ומודפס בבית דפוס ונשמר בכספות עד למועד הבחינה.
כתיבת הבחינה, הקלדתה ועריכתה נעשית על ידי אנשים שונים, כאשר ישנם בעלי תפקיד להקליד את הבחינה לפי המבנה, תוך הקפדה על הגהה – שמירה על שימוש בעברית תקינה ועל ניסוח ברור וחד משמעי, כתיב, פיסוק (כולל שימוש בתווים תקניים בהתאם לשפת הטקסט, בעיקר בקו מפריד ומקף, שמירה על הזחות וריווח ומבנה מסמך קריא), שימוש בשרטוטים, גרפים, או קטעי קוד בהתאם לבחינה.
מניעת זיופים והדלפות

במשרד החינוך נוקטים במספר צעדים למניעת זיופים והדלפות:
שאלוני הבגרות ומחברות הבחינה מודפסים בבית־הדפוס "המדפיס הממשלתי" שבבעלות מדינת ישראל.
הדפים שמהם עשוי השאלון מסומנים בסימנים אדומים וכחולים, כנהוג במסמכים רשמיים אחרים של מדינת ישראל.
מחברות בחינה מהודקות בסיכת אומגה ומצוידות בפס טשטוש פנימי (שאין לכתוב עליו) המיועדות לסריקה.
מידות הדפים שבהם נעשה שימוש הן מידות מיוחדות, אך נראות כמידות מוכרות:
כאשר מדובר בבחינת בגרות ממוחשבת, קובץ הבחינה המוצפן ניתן להורדה רק כחצי שעה לפני הבחינה. הסיסמה לכניסה לבחינה מתפרסמת רק כרבע שעה לפני תחילת הבחינה.
בניית הבחינה נעשית בפיקוח ושמירה על סודיות, במהלך כתיבת הבחינה נערכת בקרת איכות.
השאלון נשמר בכספות עד למועד הבחינה.
השאלונים מועברים ישירות אל בתי הספר בעזרת דואר שליחים. עד קיץ 2015, הועברו השאלונים 24 שעות טרם מועד הבחינה לסניפי דואר ישראל במעטפות סגורות. ביום הבחינה מועברים השאלונים לבתי הספר, כשהמנהלים מחויבים לפתוח את המעטפות דקות ספורות לפני תחילת הבגרות ולחלקם לנבחנים.
למרות אמצעי שמירת הסודיות, בחינות בגרות הודלפו מספר פעמים לאורך השנים, במקרים בהם זה התגלה נערכה חקירה משטרתית על גנבת השאלות ועבירה על "טוהר הבחינות".
בעלי תפקידים בעת הבחינה > רכז הבחינות

הרכז הוא אחראי מטעם הנהלת בית־הספר על ארגונן ועל ביצוען התקין והמסודר של בחינות הבגרות הנערכות בתחומי בית־הספר (או במרכז בחינה בתיאום עם אגף הבחינות) ומייצג גם את משרד החינוך. הרכז הוא עובד בית־הספר וחבר בכיר בצוות הפדגוגי הבית־ספרי אשר ימונה לעניין זה על ידי מנהל בית־הספר. הרכז ממונה על בעלי התפקידים האחרים לצורך קיום הבחינות, כמו המשגיחים.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > רכז מחשוב

אחראי על הורדת קובצי הבחינות הממוחשבות, על התנהלות תקינה במהלך הבחינה ועל העלאת קובצי הבחינות לשרת הבחינות הארצי.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > סגן רכז בחינות

מסייע לרכז הבחינות.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > מרכז השגחה

המרכז אחראי על ניהול תהליכי השגחה בבית הספר:
על הגעת כל המשגיחים כנדרש
גיוס חוסרים בזמן אמת ושחרור משגיחים עודפים
סיור בין כל חדרי הבחינות
סיוע למשגיח בהעברת תיקים לקדמת הכיתה
סיוע לרכז הבחינות בשיבוץ משגיחים בכיתות
אחראי לדיווח נוכחות משגיחים
המרכז כפוף להוראות מנהל בית־הספר ומרכז הבחינות.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > משגיח

המשגיח אחראי על השגחה בזמן הבחינה, שמירה על טוהר הבחינות וסיוע בארגון הבחינה בחדר הבחינה (כמו חלוקת המדבקות והמחברות, מילוי טופס המשגיח וחלוקת דפים נוספים במידת הצורך) בו הוא הוקצה והקפדה על ביצועה התקין. עליו להקפיד על עבודה עצמאית של כל נבחן ושמירה על הסדרים שנקבעו. בכל חדר בחינה ישנו משגיח אחד בלבד. הוא כפוף לרכז הבחינות. עם תחילת הבחינה ירשום המשגיח על הלוח את שעת ההתחלה, ובמהלכה ירשום כל חצי שעה כמה זמן נותר עד לסיומה.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > משגיח תורן

תפקידו ללוות נבחנים מכיתת הבחינה. נבחן רשאי לצאת ולחזור לחזר הבחינה בליווי משגיח תורן בלבד. כמו כן, הוא גם מאפשר קיום קשר בין כיתות הבחינה לבין רכז הבחינות.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > נאמן

איש צוות מנהלה המסייע מנהלית ביום הבחינה בהעברת השאלונים מהבנק ובמסירת מחברות הבחינה לתחנת הקליטה / למרב"ד.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > בעלי תפקידים המסייעים לנבחנים בעלי הקלות ללקויי למידה > משעתק

המשעתק מסייע לנבחן באמצעות כתיבה זהה לתוכן שנרשם על ידי הנבחן בכתב יד קריא על ידי הקראה של התשובות על ידי הנבחן מתוך המחברת.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > בעלי תפקידים המסייעים לנבחנים בעלי הקלות ללקויי למידה > הכתבה לבוחן נייטרלי

הבוחן כותב את התשובות של הנבחן כפי שהוקראו על ידו במדויק למחברת הבחינה, בכתב יד קריא.
בעלי תפקידים בעת הבחינה > בעלי תפקידים המסייעים לנבחנים בעלי הקלות ללקויי למידה > מקריא

המקריא מסייע לנבחן בהקראת שאלון הבחינה.
בדיקת הבחינות וערעור > ציון הגשה לבגרות

ציון הגשה (הנקרא גם "מגן" בסלנג או "ציון שנתי") הוא ציון שניתן על ידי בית הספר שאיתו ניגש תלמיד התיכון לבחינת הבגרות, ציון ההגשה נועד לשקף את רמת ידיעותיו של התלמיד במקצוע לימוד מסוים, ולמנוע ציון מקרי בבחינת הבגרות והוא בדרך כלל מהווה הציון השנתי של התלמיד במקצוע. ציון ההגשה המקסימלי הוא 100. ניתן לשנות ציון הגשה עבור הגשה לאותו שאלון על ידי למידה מחודשת של המקצוע בהיקף של לפחות מחצית משעות הלימוד הנדרשות והיבחנות בבחינת מתכונת נוספת. ציון ההגשה מורכב בדרך כלל משקלול שבו ניתנים 70% לציונים בבחינות במהלך שנת הלימודים (ממוצע ציוני התעודה בשתי המחציות) ו־30% לציון בחינת המתכונת.
לציון ההגשה 3 מטרות:
להראות את רמת התלמיד בלימודיו בבית הספר.
להפחית סיכוי לכישלון בבחינה במידה עקב מתח והתרגשות התלמיד.
להכין את התלמיד לבחינת הבגרות על ידי בחינה דומה.
עבור תלמידי בתי ספר (אינטרנים), ציון הבחינה משוקלל עם הציון הבית־ספרי (לרוב כממוצע) לשם חישוב הציון הסופי בשאלון ומחויב להיות בעל ציון הגשה כדי להיבחן, שמשמש בתעודת הבגרות. לעומתם, עבור נבחנים אקסטרניים ועבור נבחני משנה אינטרניים, ציון הבחינה הוא הציון הסופי בשאלון.
ציון הבגרות הסופי יחושב ברוב המקרים כממוצע של ציון ההגשה וציון הבחינה עצמה. במקרים בהם יש פער בית־ספרי גבוה בין ממוצע ציוני ההגשה לממוצע ציוני הבחינה – משרד החינוך עשוי להפחית את משקלו של ציון המגן ל־30% או ל־10% (שקלול דיפרנציאלי). עם זאת, אף פעם לא מבוטל לגמרי משקלו של ציון ההגשה, ולעולם לא מדובר במקרה של תלמיד בודד, אלא רק במקרה של הפרש או פער בית־ספרי.
ציון סופי בשאלון בגרות מעוגל כלפי מעלה אל השלם הקרוב. לדוגמה, אם הציון לאחר השקלול של התלמיד הוא 87.5 ציונו הסופי יהיה 88.
כדי להתמודד עם העובדה שלבית הספר יש אינטרס להעלות את ציוני ההגשה של תלמידיו שלא בצדק, ובכך להביא לרמת ציונים גבוהה יותר, נוקט משרד החינוך שיטות שונות, כגון שיטת השקלול הדיפרנציאלי שהוזכרה לעיל.