stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סכמה (פסיכולוגיה)
השפעה > הסתגלות לשינויים

הסכמה היא יחידה דינמית הנוצרת בעקבות התנסויות קודמות ומספקת מסגרת להבנה של התנסויות עתידיות.
כאמור, הסכמה מראה עמידות לשינויים במקרים רבים.
כאשר נוצר פער קטן בין הציפיות הנובעות מהסכמה ולבין המציאות, היא גורמת לאדם לפרש את המציאות כך שלפערים אלו אין השפעה של ממש או שאין הם נתפסים כלל.
לעומת זאת, כשהפערים בין הסכמה למציאות גדולים מידי, תהליך האסימילציה אינו יכול לגשר עליהם במסגרת הסכמה הקיימת.
במצב זה הפער הנתפס בין הסכמה למציאות יכול להוביל לתחושת דחק, שהיא תגובה פיזיולוגית אוטונומית, של עוררות אמוציונלית חזקה. תהליך ההתאמה (Accommodation) נועד לתת מענה למקרים כאלו בכך שהוא משנה את מבנה הסכמה, כדי שתוכל להכיל בתוכה מידע שאינו עולה בקנה אחד עם מרכיביה הישנים. זהו הבסיס להסתגלות לשינוי.
מבחינה זו הסכמות יכולות להיות גם יחידות גמישות שמתקנות את עצמן בהתמדה, כדי להתאים את עצמן לנתוני מציאות חדשים.
הסכמות שואפות להגיע אל הצורה הטובה יותר על ידי מגעים חוזרים ונשנים עם הסביבה. במסגרת תהליך זה סכמות המוכיחות הסתגלות ברמה גבוהה יותר ומספקות פתרונות גמישים למצבים משתנים, מחליפות סכמות שרמת הסתגלותן נמוכה יחסית.
סוגי סכמות

כאמור, הסכמה היא מבנה קוגניטיבי מופשט. היא כוללת קיטלוג של עולם ההתנסויות, הערכים והאירועים המהווים חלק מהווייתו של האדם.
בהתאם לכך, מבנה הסכמות ותוכנן שונה מאדם לאדם. דבר זה מסייע להבין עד כמה מורכבת התודעה האנושית ואת המקור לחלק מההבדלים הבין אישיים בין בני אדם.
בהתאם לכך, ישנם מספר סוגים של סכמות.
בנוסף, הסכמות הן היררכיות. כלומר, סכמה כללית יכולה להכיל מספר סכמות ממוקדות יותר. כך למשל, סכמת אנשים כללית תכלול בתוכה סכמה על החברים וסכמה על המשפחה, ואילו סכמת החברים תכלול בתוכה סכמות על אנשים ספציפיים.
סוגי סכמות > סכמות מושגים

סכמה של מושג כוללת את כל האפיונים הרלוונטיים שלו ואת הקשרים שביניהם.
בהקשר זה, פרוטוטיפ (או אבטיפוס) הוא פרט בעל אוסף של תכונות מאפיינות המייצגות את קבוצתו. הפרוטוטיפ יכול להיות עצם דומם, חיה או אדם.
סוגי סכמות > עמדות

עמדה היא סכמה מגובשת הבאה לידי ביטוי כנטייה קבועה יחסית של האדם להגיב בדרך מסוימת ועקיבה לסוגים מסוימים של אובייקטים ומאורעות. יש לה מרכיבים מהתחום ההתנהגותי, הריגושי והקוגניטיבי.
כמו יתר הסכמות העמדה קובעת את הארגון, הפירוש והזכירה של מידע בתחום מסוים. בנוסף, בדומה לסכמות אחרות, גם העמדה מפעילה מנגנונים הפועלים לטובת השימור שלה מרגע שהתגבשה.
סוגי סכמות > סכמות על אנשים אחרים

קיימים מספר סוגים של סכמות המתייחסים לאנשים אחרים בדרכים שונות.
סכמות חברתיות נקראות גם סטריאוטיפים. הן כוללות את הידע, הנתונים והציפיות שיש לאדם לגבי כל קבוצה חברתית.
סטראוטיפ מתאר מצב שבו מתרחשת הכללת יתר של אמונות אודות קבוצה מסוימת של אנשים. הסטראוטיפים אינם נושאים אופי שלילי מעצם טבעם, אלא משמשים כאמצעי להתמודדות עם כמויות גדולות של מידע ומצבים של היצף מידע.
עם זאת הן עלולות להוביל למצב של דעה קדומה, בו האדם מפתח רגש כלשהו כלפי אדם אחר רק על סמך השתייכותו לקבוצה חברתית מסוימת.
זוהי אחת הדרכים שבהן החשיבה יכולה להשפיע על הרגשות.
אלו הם מבנים מנטליים המציעים שתכונות וצורות התנהגות מסוימות קשורות אחת לשנייה ושהאנשים המציגים אותן שייכים לסוג מסוים. למשל, ערס וחנון הן דוגמאות לסכמות אודות סוגים שונים של אנשים. סכמות אנשים מאפשרות להבין באופן מהיר ומדויק את ההתנהגות של אנשים אחרים.
קיימות גם סכמות כלפי אנשים ידועים אך שלרוב אינם מוכרים לאדם אישית, כגון נשיא ארצות הברית, וכן סכמות כלליות יותר, כגון השכנים בסביבת מגוריו של האדם. קיימת גם סכמת אנשים כללית: מה האדם חושב על אנשים באופן כללי, האם הוא סומך עליהם ועוד; יש המתייחסים לסכמה זו כסגנון ההתקשרות של האדם.
סכמות אלו מכילות מידע אודות אנשים המבצעים תפקיד מסוים, אשר כולל את דרכי ההתנהגות והמאפיינים שלהם. סכמות אלו מתייחסות גם לאנשי מקצוע שונים. לדוגמה, מהו תפקידו של רופא? מה סביר שישאל אותך שומר בחניון? מהו אופן הדיבור המאפיין מורה?
סוגי סכמות > סכמות אירועים / תסריטים

סכמות אירועים מכונות גם תסריטים (מהמילה תסריט). אלו הן סכמות מגובשות ביותר, המפרטת סדרה של פעולות האופיינית לסיטואציה מסוג מסוים. סכמות האירועים מתארות סיטואציות חברתיות שונות. הן מאפשרות לאדם לדעת למה אפשר לצפות מכל סיטואציה, מהו סדר האירועים הצפוי וכיצד עליו להתנהג. למשל, הן מתייחסות לאופן ההתנהגות המצופה מאורח בחתונה, במסיבת יום הולדת, ובבילוי במסעדה.
מידע לגבי סיטואציה שנחשפנו אליה בעבר נשלף מתוך אינטראקציה בין שני המקורות של הזיכרון המפורש. הפרטים הייחודיים של הסיטואציה נשלפים מהזיכרון האירועי וככל שהיו חריגים יותר מהסכמות הקיימות, כך גדל הסיכוי להיזכר בהם. לעומתם, פרטי הסיטואציה התואמים לסכמות ולתסריטים הקיימים לא יישלפו מהזיכרון האפיזודי אלא מהסמנטי. הם יורכבו יחד עם המידע מהזיכרון האפיזודי כדי ליצור את השחזור של הסיטואציה שבה מנסים להיזכר.
סוגי סכמות > סכמת העצמי

הידע של האדם על עצמו יכול להיות מאורגן בסכמה. לבני אדם יש תבניות וייצוגים לגבי עצמם כמו שיש להם סכמות וייצוגים לגבי מושגים ותחומים שונים.
סכמת העצמי כוללת את מה שהאדם יודע על עצמו ומה שהוא מצפה מעצמו.
אלו הן מבנים קוגניטיביים המייצגים את ניסיונו של הפרט במגוון תחומים, אשר מאפשרים לזהות במהירות מצבים שונים ולקבוע לגביהם עמדות.
סכמות העצמי מאפשרות לאדם להציב לעצמו מטרות ולהגביר את המוטיבציה והפעילות לשם השגתן.
סכמות העצמי שונות מסכמות אחרות במספר היבטים.
המידע המאוחסן בהן מאורגן בצורה מילולית יותר בהשוואה למידע אודות בני אדם אחרים, אשר נאגר בצורה חזותית. סכמות העצמי טעונות במטען רגשי ובעקבות זאת יש להן השפעה מכרעת על תהליכים קוגניטיביים שונים (כמו תפיסה, זיכרון וחשיבה). הן מורכבות יותר ולכן מצריכות יותר זמן לעיבוד נתונים. סכמות העצמי מאוחסנות בזיכרון לטווח ארוך והן עמידות יותר לשינוי מאשר סכמות מידע אחרות. מסיבה זו החלטה כלשהי של האדם לגבי עצמו היא מהירה יותר ונזכרת יותר מהחלטות לגבי נושאים הקשורים בסכמות אחרות.
סכמת העצמי מקושרת למושג הערכה עצמית, שהיא עמדה מרכזית שיש לאדם על עצמו והיא מהווה את הליבה של האישיות. ההערכה העצמית קשורה גם לדימוי העצמי והתפיסה העצמית של האדם.
כמות הסכמות

האדם מתחיל לפתח סכמות כבר בגילאי הינקות. הסכמות מתפתחות כתוצאה מיישום חוזר ונשנה שלהן במגוון העצמים שהסביבה מספקת. כתוצאה מכך הסכמות מתרחבות ומתבדלות בתהליכים של הכללה והבחנה. תהליך זה הוא חלק מההתפתחות הקוגניטיבית של האדם.
לכמות הסכמות העומדות לרשותו של האדם יש השפעה על יכולת החשיבה שלו.
ככל שמספר הסכמות גדל, כך גדלה היכולת להבחין בפרטים ולקלוט מידע רב ומגוון יותר. ריבוי סכמות ממעט את ההכללות המוטעות ומגדיל הסיכוי לשייך מסרים בהתאמה רבה יותר לסכמה.
ראו גם

הטיה קוגניטיבית
עיוותי חשיבה
דמיון משפחתי
עיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה (קוגניציה)
מסגור
עלי בן עמרם

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־11 
 פטירה:  1075 
 
עלי בן עמרם או בשמו המלא אבּוּ אלחַסַן עֵלי (עַלי, עַלוּן) בן עמרם (מֻעַמַר, עִמראן), היה ראש הקהילה הירושלמית בפוסטאט וממנהיגי יהדות מצרים במחצית השנייה של המאה ה-11, וכן משורר ופייטן פורה שקורפוס עשיר ומגוון משיריו נמצא בגניזת קהיר. נולד בראשית המאה ה-11 ונפטר ב-1075.
הוא היה אחד הגורמים המרכזיים בתקופה של סערות חברתיות שפקדו את ההנהגה היהודית בארץ ישראל ובמצרים במאה ה-11.
קורות חייו > עלייתו להנהגה

החל מראשית שנות העשרים של המאה ה-11 החל לתפוס מקום בהנהגת קהילת יהודי פוסטאט.
באמצע שנות השלושים העניק לו גאון ארץ ישראל רב שלמה בן יהודה גאון את התואר 'חבר', המסמיך את נושאו לשבת בראש בית הדין,  וכן התואר הנדיר 'החבר המעולה'.
בין השנים 1042–1034 היה עלי בן עמרם מעורב באופן פעיל במחלוקת הגדולה שפילגה את העולם היהודי. במקום לתמוך בבן בריתו רב שלמה גאון, בחר לתמוך דווקא ביריבו נתן בן אברהם. רב שלמה גאון לא סלח לו על כך, ושנה לאחר תום המחלוקת, כינה את עלי בן עמרם 'הבוגד המעולה'.
בשנות הארבעים חיזק את קשריו עם שני האחים התֻֻסתַַרים הקראים, אַבּוּ נַצר פַצל (חסד) ואַבּוּ סַעד אִבּרַהים (אברהם), בני סַהל התֻסתַרי, שהיו חצרנים בדרגה גבוהה בחצר האִמאם. הוא ביטא את רגשותיו כלפיהם בשיר הלל שכתב לכבודם, שבו הרבה לשבח את פועלם למען עמם.
בנוסף טיפח קשרים גם עם יהודה בן סעדיה, רופא החצר ומי שהתמנה בשנות הששים של המאה לרַאיס אַליהוּד על ידי האימאם, וכן עם הגאון דניאל בן עזריה, נצר לבית ראש הגולה, בית דויד.
בשנת 1055 הלך לעולמו מנהיג הקהילה הירושלמית (אל-שאמיין) בפוסטאט, אפרים בן שמריה, והחל מאבק פוליטי על החלפתו. מי שהכריע היה בן חסותו של דניאל בן עזריה, אברהם הכהן בן יצחק, שהתלבט בין יהודה הכהן בן יוסף ועלי בן עמרם, ולבסוף זכה בתפקיד עלי בן עמרם. בתחילה לא זכה לתמיכת הציבור והסתכסך עם בכירי הקהילה בנושאים שונים, אך לאחר מכן קיבל את התמיכה, ומעמדו אף הוכר בתור הסמכות ההלכתית הבכירה מטעם הגאון במצרים כולה.
קורות חייו > מנהיג הקהילה

מעבר לקשריו הענפים עם עשירי הקראים בפוסטאט, טיפח עלי מערכות יחסים גם בספרד עם שמואל הנגיד ועם בנו יהוסף הנגיד שירש את מקום אביו.
הוא היה גם בקשר הדוק עם קהל הבבליים ועם העומד בראשם ועם ישיבת ארץ ישראל, איתה ניהל התכתבות רצופה, בעיקר בנושא של גביית כספים ותרומות לטובת הקהילה היהודית בפוסטאט. הוא ודניאל בן עזריה הפכו לידידים, וכאשר נפטר האחרון ב-1062, כתב עלי בן עמרם קינה ארוכה לזכרו.
כמנהיג ששלט מכוח מינויו על ידי הגאון, שלט עלי בן עמרם בכל תחומי החיים של הקהילה, הוכיח ידע רב וידענות מופלגת, ישב בדין, דרש בבית הכנסת, פירש את כתבי הקודש וכתב פיוטים לכל אירוע והזדמנות.
בתחום הנישואים והגירושין, כתב עלי וחתם בכתובות ובגטין. בתור אב בית הדין פסק בתביעות רבות וכתב וחתם בשטרות שנושאי הדיון שלהם שונים ומגוונים. החל בתביעות כספיות וחיכוכים בין בעל לאשתו, שטרות פיצוי הבאים לנקות את הנתבע מכל תביעה, כתבי מינוי לבעלי תפקידים, וכלה בצוואות ובבעיות הכרוכות בעזבונות.
בתור מנהיג הקהילה היה עלי בן עמרם האחראי העליון גם על ענייני ההקדש בקהילה. לרוב היו ממונים מטעמו שהיו מבצעים את העבודה הקבועה של גביית הכספים מן הדיירים בבתי ההקדש, והתשלומים עבור ביצוע עבודות שיקום והחזקה ברכוש ההקדש ובבית הכנסת.
לקריאה נוספת

אלינער ברקת וטובה בארי, עלי בן עמרם: מנהיג ומשורר, תל אביב וירושלים: המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן ומכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, 2020.
אורית גלילי-יעקובוביץ', שירי הקודש של עלי בן עמרם – פייטן במצרים באמצע המאה ה-יא, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת תל אביב תש"ף.
טובה בארי, "עלי החבר בן עמרם: משורר עברי במצרים במאה האחת עשרה", ספונות סדרה חדשה ח (כג; תשס"ג), עמ' 279–345. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
אלינער ברקת, "'החבר המעולה' או 'הבוגד המעולה': מנהיג שנוי במחלוקת", AJS Review ‏23 [2] (1998), עמ' 1–27.
הערות שוליים

↑  ראו לעניין זה: טובה בארי, "שבחי יהוסף הנגיד בפי אחד מראשי יהודי מצרים: עלי בן עמרם", בתוך: רויטל ושמואל רפאל-ויוונטה (עורכים), רבבות לאפרים: קובץ מחקרים בספרות עם ישראל מוגש לפרופסור אפרים חזן, הוצאת כרמל, ירושלים תשע"ח, עמ' 161–177.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007502608405171  GND: 124713198X  LCCN: n2016069552  VIAF: 308279511   WorldCat (עם VIAF): 308279511
הליקון (חברה)

| --- | --- |
סמליל חברת הליקון
 נתונים כלליים
 סוג:  חברת תקליטים
 מייסדים:  איציק אלשיך, רוני בראון
 תקופת הפעילות:  1985–הווה (כ־40 שנה)
 מיקום המטה:  חולון 
 משרד ראשי:  חולון
 ענפי תעשייה:  מוזיקה
 מוצרים עיקריים:  תקליטים
  
 www.helicon.co.il 
 
הליקון או הליקון מיוזיק (באנגלית: Helicon Music) היא חברת תקליטים ישראלית אשר נוסדה בשנת 1985. מייסדיהּ, איציק אלשיך ורוני בראון, בחרו לקרוא לה על שם ההר "הליקון" שביוון, "אשר על פי המיתולוגיה היוונית שכנו בו תשע המוזות – אלות היצירה, האמנויות והמדעים, שעיקר תפקידן היה להעניק השראה ליוצרים ובעיקר למשוררים, למוזיקאים ולפילוסופים".
היסטוריה

החברה הוקמה ב-1985 על ידי איציק אלשיך, שעבד לפני כן בחברת התקליטים והקלטות "ישראפון" ורוני בראון, ששימש לפני כן כסמנכ”ל "סי בי אס". האמנים הראשונים אותם החתימה החברה היו ריטה ורמי קלינשטיין (שעזבו את החברה ב־2007 בעקבות סכסוך משפטי).
ב־1986 קיבלה החברה את הזיכיון לייצוג חברת "וירג'ין רקורדס" בישראל ואת הזכות להדפיס ולהפיץ את תקליטיה באופן מקומי. הליקון החלה בהדפסות מקומיות של כמה מן האלבומים הבולטים של שנות ה-70 וה-80 מהקטלוג של חברת "וירג'ין". המוצר הראשון מהקטלוג של "וירג'ין" בהפקת "הליקון" היה אלבום כפול של רוברט ואייט. אלבומים נוספים מהקטלוג שהפיצה בהמלחה היו "בנים ובנות" של בריאן פרי, שלושת אלבומיו הראשונים (שהוא ללא שם) של פיטר גבריאל, פס־הקול של הסרט "בירדי", אלבום כפול בהופעה חיה של להקת "ג'נסיס", שני אלבומי הבכורה של להקת "קינג קרימזון" ועוד.
החברה גדלה במהירות ותוך שנים ספורות הייתה בין שלוש חברות המוזיקה הגדולות בישראל (יחד עם "הד ארצי" ו"אן.אם.סי").
בקיץ 1999 החליטה החברה להיכנס לתחום הקמעונאות, שרכשה 50% מרשת חנויות המוזיקה "צליל". במאי 2001 רכשה את מלוא הבעלות על הרשת, שהפעילה באותה עת 14 חנויות. בסוף 2007 מכרה את רשת "צליל" לרשת חנויות הספרים "סטימצקי".
בסוף שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000 החלה החברה לסבול מירידה במכירות, עקב תפוצתם של תקליטורים מזויפים, הפצה ושיתוף של קובצי MP3 באינטרנט. בנוסף נתקלה בקשיים בגביית תשלומים מחנויות התקליטים – אחת הרשתות הגדולות במדינה, רשת "פיקדילי", פשטה את הרגל ורשת "טאוור רקורדס", הרשת הגדולה במדינה, נקלעה לקשיים. באותה עת החזיקה החברה כשליש משוק המוזיקה בישראל. במטרה להתמודד עם התופעה השקיעה החברה באתר להפצת מוזיקה דיגיטלית שהקימה חברת התוכנה הישראלית "קומברס" בשיתוף עם המתחרה חברת "אן.אם.סי". המיזם הושק בספטמבר 2000, אולם נסגר לאחר כשנה והביא למאבק משפטי נגד "קומברס".
ב־2003 החלה "הליקון" לייצג בישראל את חברת התקליטים "קפיטול רקורדס".
בינואר 2013 הגיעו ריטה ורמי קלינשטיין לפשרה עם "הליקון", במסגרת הליכי גישור, לפיו "הליקון" שילמה להם כ-2.5 מיליון שקל, ובנוסף קבלו השניים את כל זכויות התמלוגים על יצירותיהם שחלקו עם "הליקון".
בסוף 2015 החלה החברה להוציא לאור שוב תקליטי ויניל, לאחר הפסקה של יותר מ-20 שנה.
ב־2021 רכש איציק אלשיך את חלוק של רוני בראון בחברה ואחר כך מיזג אותה עם חברת התקליטים "ארומה מיוזיק" ליצירת "הליקון ארומה מיוזיק גרופ".
פעילות

הליקון מייצגת ומפיצה אמנים רבים כגון אביב גפן, שירי מיימון, יהודית רביץ ועברי לידר. כמו כן, הליקון היא היבואן והמפיץ הבלעדי של שתיים מחברות התקליטים הגדולות בעולם – EMI ו-Universal Records שמייצגות אמנים כגון ליידי גאגא, קניה וסט וג'סטין ביבר. בנוסף מפיצה הליקון בישראל את האלבומים של חברת Snapper Records האנגלית שמייצגת אמנים כגון פורקיופיין טרי, קריידל אוף פילת' ועוד.
כמו כן, מנהלת הליקון תת-מותג בשם Helicon Classics, שתחתיו מופצים כותרים קלאסיים, בעיקר הקלטות של הפילהרמונית הישראלית, ומופץ ברחבי העולם על ידי הלייבל הקלאסי הבינלאומי Harmonia Mundi (אנ').
תתי-לייבל ישראלים נוספים שמופצים בישראל ומחוצה לה על ידי הליקון הם נענע דיסק, היי פידליטי, עננה, התקליט חיפה, ויזארט ותקליטי יהלום.
רשימת אומנים

אומנים בהווה
מירי מסיקה
אבטיפוס
אביב גפן
אבישי כהן
אורן ברזילי
אלון עדר
אלישע בנאי וארבעים השודדים
אמיר דדון
אריאל זילבר
אתי ביטון
בן אלקיים
ג'יין בורדו
גלעד כהן
דודו טסה
דיקלה
דנה עדיני
דניאל סאן קריאף
דניאלה ספקטור
הדג נחש
היהודים
הפרויקט של עידן רייכל
התקווה 6
יהודית רביץ
יוני רכטר
ירדן בר כוכבא
מופע הארנבות של ד"ר קספר
מוקי
מיי פיינגולד
מתי כספי
נינט טייב
סטפן לגר
סקאזי
עברי לידר
עופר מאירי
עמיר לב
פבלו רוזנברג
רונה קינן
רז שמואלי
רמי פורטיס
שאנן סטריט
שירי מימון
שלומי שבן
שלמה גרוניך
קובי אפללו
יאיא
ללי
מיקה משה
יפית טסה
רשימת אומנים > אומנים מיובאים

ביג שון
מטאליקה
ליידי גאגא
טרוי סיון
קייטי פרי
דף לפארד
נינה סימון
קט סטיבנס
ג׳סטין ביבר
סרז׳יו מנדז
בילי אייליש
הביטלס
טיים אימפלה
אלטון ג׳ון
קווין
מדונה
אריק קלפטון
דרייק
טיילור סוויפט
מארון 5
רשימת אומנים > אומנים שעזבו

איה כורם
טונה
ריטה
רמי קלינשטיין
רוני דואני (פרשה)
הערות שוליים

↑  אודות הליקון
↑  הליקון משיבה אש: רמי וריטה תובעים אותנו כי התקליטים האחרונים שלהם נכשלו, באתר TheMarker‏, 18 ביוני 2007
יעל ולצר,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'בית המשפט קיבל את עמדת "הליקון" והורה לריטה ולרמי קליינשטיין לשלם הוצאות בסכום של 20 אלף שקל, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2007
1 2  בועז כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'הלומות יום אתמול, כותרת ראשית, 23 בספטמבר 1988
↑  שי שלו,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'‏רוני בראון מהליקון נגד אן.אם.סי: "כשל ניהולי שלא משליך על התעשייה", באתר גלובס, 18 ביולי 2005
↑  זהבה דברת,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'‏הגברים פרשו, הנשים השתלטו, באתר גלובס, 6 במרץ 2000
↑  סמדר הירש,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏הליקון השלימה רכישת רשת צליל, באתר גלובס, 29 במאי 2001
↑  אילנית חיות,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'‏סטימצקי רכשה את רשת צליל בכ-10 מיליון שקל, באתר גלובס, 14 בנובמבר 2007
↑  זהבה דברת,'"`UNIQ--nowiki-0000000F-QINU`"'‏ירידה של 15% במכירות תקליטורים וקלטות מתחילת השנה, באתר גלובס, 30 ביוני 1998
↑  מיכל גרשון,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'‏עכשיו קשה יותר לתפוס את הפיראטים, באתר גלובס, 23 בינואר 1997
↑  ענבר בן ציון,'"`UNIQ--nowiki-00000013-QINU`"'MP3 - יחסי אהבה-שנאה? - חלק ב', באתר TheMarker‏, 25 בפברואר 2001
סוכנויות הידיעות,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'מנכ"ל הליקון אוסף שמות מחליפי קבצים, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2003
↑  הדס מגן,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'‏כונס נכסים לרשת התקליטים פיקדילי; נדחתה בקשתה להקפאת הליכים, באתר גלובס, 20 ביולי 1999
↑  יצחק דנון,'"`UNIQ--nowiki-00000018-QINU`"'‏אן.אם.סי תובעת 3.6 מיליון שקל מרשת טאואר רקורדס, באתר גלובס, 14 בספטמבר 1999
↑  חגית ברונסקי,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'‏תקליט שחוק, באתר גלובס, 14 בפברואר 2001
↑  איי אונליין,'"`UNIQ--nowiki-0000001C-QINU`"'NMC רוכשת % 10 מאתר המוסיקה Music 4me של קומברס ב-200 א' ד', באתר TheMarker‏, 28 במרץ 2000
שי שלו ויצחק דנון,'"`UNIQ--nowiki-0000001D-QINU`"'‏בעלי הליקון: קומברס נישלה אותנו ממערכת למוסיקה ברשתות נתונים, באתר גלובס, 14 באוקטובר 2001
↑  אביבה משמרי,'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'‏לראשונה: אן.אם.סי וקומברס ימכרו שירים באינטרנט, באתר גלובס, 3 בספטמבר 2000
↑  אלי דניאל,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'רוני בראון וזאב שליק תובעים את קבוצת קומברס על נישולם מקומברס מדיה, באתר TheMarker‏, 14 באוקטובר 2001
שי שלו,'"`UNIQ--nowiki-00000022-QINU`"'‏מנהלי הליקון ואן. אם. סי.  : "קומברס פוגעת אנושות במפעל המהווה את גולת הכותרת של חיינו המקצועיים", באתר גלובס, 14 באוקטובר 2001
↑  מיכל פלטי,'"`UNIQ--nowiki-00000024-QINU`"'הליקון תייצג את חברת קפיטול בישראל, באתר הארץ, 27 באפריל 2003
↑  יסמין גואטה,'"`UNIQ--nowiki-00000026-QINU`"'הסוף לסכסוך בין רמי וריטה להליקון: הליקון תשלם להם כ-2.5 מליון שקל, באתר TheMarker‏, 16 בינואר 2013
↑  אבי פיטשון,'"`UNIQ--nowiki-00000028-QINU`"'"הליקון" חוגגת 30 עם תקליטי ויניל של אריק איינשטיין ועידן רייכל, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2015
↑  גולן חזני,'"`UNIQ--nowiki-0000002A-QINU`"'בלעדי - הליקון וארומה מיוזיק בדרך למיזוג, באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297912805171  MusicBrainz: a488f2f6-a261-44d7-8985-e25ff0969eb7
רפידים

ערך זה עוסק באתר מקראי. אם התכוונתם לבסיס חיל האוויר בסיני, ראו .
"ניצחון יהושע על העמלקים", מאת ניקולא פוסן, 1625. מוצג במוזיאון הארמיטאז'.
רְפִידִם מופיעה בספר שמות (פרק י"ז) כאחת מתחנות בני ישראל בנדודיהם במדבר סיני בצאתם ממצרים.
רפידים מופיעה במפת מידבא מהמאה ה-6 בסמוך להר סיני. הנוסע בנימין מטודלה, שסייר בארץ ישראל בסביבות 1173, כתב על רפידים "ויושבים שם בני ערב. ואין בה מישראל".
במקרא > מסה ומריבה

כאשר עם ישראל חנו ברפידים, התלוננו העם למשה שאין להם מים לשתות :"ויחנו ברפידים ואין מים לשתות העם". משה מתפלל לה' ונענה שעליו להכות בצור לעיני זקני בני ישראל ויצאו מים מהסלע ממנו ישתה העם. משה ממלא את דבר ה' "ויעש כן משה לעיני זקני ישראל".
במקרא > מלחמת עמלק

באותו זמן שחנו ישראל ברפידים, הגיעו עמלק להילחם בהם, "ויבוא עמלק וילחם עם ישראל ברפידים". משה מצווה את יהושע לבחור אנשים שילחמו בעמלק. יהושע עושה כדבריו ובוחר אנשים למלחמה. משה עולה בעת המלחמה לראש הגבעה, יחד עם אהרן וחור. כאשר משה הרים את ידו גובר ישראל על עמלק, לצורך כך אהרן וחור תמכו את ידיו 'עד בא השמש', ויהושע והאנשים שאיתו אכן ניצחו את עמלק.
זיהוי

מיקומה הגאוגרפי לא זוהה בוודאות. לפי סברה אחת מקומה הוא בנווה פ'יראן, נווה מדבר גדול בוואדי פיראן, הנחל הגדול שבין א-טור ומרכז ההר הגבוה בדרום סיני. סברה אחרת מציעה למקם את רפידים ברפ'איד (ובסמוך לו ג'בל רפ'אדי) המצויים בדרום סיני. החוקר מנשה הראל סובר כי יש לחפש את רפידים בחלקו התחתון של ואדי סודר שאותו הוא רואה כנתיב מרכזי במסלול יציאת מצרים.
לאחר מלחמת ששת הימים הקימה ישראל בסיס תעופה ואספקה, באזור ביר גפגפה, שנקרא רפידים.
הערות שוליים

↑  זאב וילנאי, סיני עבר והווה, הוצאת אחיעבר, 1969, עמ' 282–283
↑  זאב וילנאי, סיני עבר והווה, הוצאת אחיעבר, 1969, עמ' 282
↑  מנשה הראל, קדמוניות נופי ארץ־ישראל, הוצאת זמורה ביתן, 2005, עמ' 540–543
| ספר שמות |
| --- | --- | --- |
| פרשת שמות | גזירות פרעה • שעבוד מצרים • משה בתיבה • בתיה בת פרעה • בריחת משה למדין • הסנה הבוער • צפורה במלון • משה בארמון פרעה |  |
| פרשת וארא | עשר מכות מצרים • מכת דם • מכת צפרדע • מכת כינים • מכת ערוב • מכת דבר • מכת שחין • מכת ברד |  |
| פרשת בא | מכת ארבה • מכת חושך • פסח מצרים • מכת בכורות • יציאת מצרים • קידוש בכורות • תפילין |  |
| פרשת בשלח | עמוד הענן ועמוד האש • קריעת ים סוף • שירת הים • שירת מרים • מרה • אילם • מן • פרשת המן • תחום שבת • מסה ומריבה • רפידים • מלחמת עמלק |  |
| פרשת יתרו | יתרו וצפורה • עצת יתרו • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לא תעשון אתי |  |
| פרשת משפטים | עבד עברי • אמה עברייה • חובל • נזקי בהמה (קרן, שן ורגל) • נזקי בור • נזקי אש • גנבה והבא במחתרת • דיני שומרים • מפתה • כל אלמנה ויתום לא תענון • טרפה • אחרי רבים להטות • ברית האגנות • לוחות הברית |  |
| פרשת תרומה | בניית המשכן • ארון הברית • הכפורת • הכרובים • השולחן • המנורה • יריעות המשכן • קרשי המשכן • האדנים • הפרוכת • מזבח הנחושת • קלעי חצר המשכן. |  |
| פרשת תצוה | הדלקת הנרות במקדש • בגדי כהונה • קורבן התמיד • שבעת ימי המילואים • חנוכת המשכן • מזבח הזהב |  |
| פרשת כי תשא | מחצית השקל • כיור הנחושת • קטורת הסמים • שמן המשחה • חטא העגל • שבירת הלוחות • שלש עשרה מידות הרחמים • קרינת פני משה |  |
| פרשת ויקהל | יריעות המשכן • קרשי המשכן • הארון • השולחן • המנורה • מזבח הזהב • מזבח הנחושת • כיור  • קלעי החצר |  |
| פרשת פקודי | סיכום הקמת המשכן • חנוכת המשכן |  |
| דמויות בספר | שפרה ופועה • עמרם • יוכבד • משה • אהרן • מרים הנביאה • פרעה • בתיה • יתרו • צפורה • נחשון בן עמינדב • יהושע בן נון • בצלאל בן אורי • אהליאב בן אחיסמך |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| קודמת: אלוש | נדודי בני ישראל במדבר | הבאה: מדבר סיני |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אליפות וימבלדון 1987

| --- | --- |

המגרש המרכזי
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  22 ביוני 1987 – 5 ביולי 1987 (14 ימים) 
 מספר תחרות:  101 
 כספי זכייה:  £2,470,020
 עיר מארחת:  אצטדיוני הטניס בווימבלדון 
 זוכה:  גברים:פט קאש (אוסטרליה) נשים:מרטינה נברטילובה (ארצות הברית) זוגות גברים:קן פלאק/רוברט סגוסו (ארצות הברית) זוגות נשים:קלאודיה קודה-קילש (גרמניה המערבית)/הלנה סוקובה (צ'כוסלובקיה) זוגות מעורבים:ג'ו דורי וג'רמי בייטס (הממלכה המאוחדת)
 
 → אליפות וימבלדון 1986 אליפות וימבלדון 1988 ← 
 
אליפות וימבלדון 1987 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא של אצטדיוני הטניס בווימבלדון. התחרות התחילה ב-22 ביוני והסתיימה ב-5 ביולי. תוכנית התחרות כללה תחרויות גברים, תחרויות נשים ותחרויות זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבים.
באליפות זו מרטינה נברטילובה מארצות הברית זכתה בתחרות לנשים בלבד לאחר שבמשך חמש שנים זכתה בשתי תחרויות בכל שנה.
הפרסים

משתתפי האליפות קיבלו את הפרסים הבאים:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תחרות | תחרות | מנצח | גמר | חצי הגמר | רבע הגמר | הסיבוב הרביעי | הסיבוב השלישי | הסיבוב השני | הסיבוב הראשון |
| בודדים | גברים | £155,000 | £77,500 | £38,750 | £19,635 | £10,335 | £5,785 | £3,410 | £2,080 |
| בודדים | נשים | £139,500 | £69,750 | £33,900 | £16,690 | £8,270 | £4,485 | £2,645 | £1,610 |
| זוגות | זוגות גברים | £53,730 | £26,870 | £13,430 | £6,820 | £3,510 | £1,860 | £1,090 | - |
| זוגות | זוגות נשים | £46,500 | £23,250 | £10,740 | £5,460 | £2,630 | £1,4050 | £800 | - |
| זוגות | זוגות מעורבים | £27,900 | £13,950 | £6,980 | £3,240 | £1,620 | £810 | £370 | - |
סך הפרסים באליפות היה £2,470,020.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו 64 זוגות. 16 זוגות דורגו:
גי פורז' ויאניק נואה (צרפת צרפת), הודחו ברבע הגמר
פול אנאקון (ארצות הברית ארצות הברית) וכריסטו ואן רנסבורג (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו ברבע הגמר
אנדרס גומס (אקוודור אקוודור) וסלובודן זיבויינוביץ' (יוגוסלביה יוגוסלביה), הודחו בחצי הגמר
סטפן אדברג ואנדרס יאריד (שוודיה שוודיה), הודחו בחצי הגמר
יואכים ניסטרום ומאטס וילנדר (שוודיה שוודיה), מנצחי תחרות 1986, הודחו בסיבוב השני
גארי דונלי ופיטר פלמינג (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השני
קן פלאק ורוברט סגוסו (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
סרז'יו קזל ואמיליו סאנצ'ס (ספרד ספרד), הפסידו במשחק הגמר
צ'יפ הופר ומייק ליץ' (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
קווין קורן ומייק דה פלמר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
כריסטו סטיין ודני ויסר (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו בסיבוב הראשון
פיטר דוהן (אוסטרליה אוסטרליה) ולורי וארדר (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
שרווד סטיוארט (ארצות הברית ארצות הברית) וקים וארוויק (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב הראשון
אנדי קולברג ורוברט ואנט הוף (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
סקוט דייוויס ודוד פייט (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
ג'ון פיצג'רלד (אוסטרליה אוסטרליה) ותומאס שמיד (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), הודחו בסיבוב השלישי
במשחק הגמר קן פלאק ורוברט סגוסו מארצות הברית נפגשו עם סרז'יו קזל ואמיליו סנצ'ס מספרד וניצחו אותם ב-5 מערכות.