stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כדורגל בישראל
היסטוריה של המועדונים והליגה > העשור שני של שנות ה-2000

בשנת 2012 זכתה עירוני קריית שמונה באליפות ראשונה והפכה לאלופה הצפונית ביותר בתולדות המדינה ולאלופה הראשונה אחרי 29 שנה שלא הגיעה מאחת משלוש הערים הגדולות.
לקראת עונת 2012/2013 הוחלט על הקטנת הליגה הראשונה בחזרה ל-14 קבוצות להעלאת התחרותיות בליגה.
בשנת 2015 זכתה מכבי תל אביב באליפות שלישית ברציפות, בנוסף לזכייה בגביע המדינה ובגביע הטוטו, והפכה לקבוצה הישראלית הראשונה שזוכה בטרבל מקומי.
בשנת 2016 הפועל באר שבע זכתה באליפות לראשונה אחרי 40 שנה. באותה עונה שבר ערן זהבי את שיא השערים של שחקן לעונה אחת כשכבש 35 שערים בעונה ושבר את שיאו הקודם של נסים אלמליח שעמד על 30 שערים בעונה אחת. בנוסף לזאת, בסוף העונה נמכר זהבי ממכבי תל אביב לגואנגג'ואו R&F מהליגה הסינית תמורת סכום שמוערך בכשמונה מיליון אירו, הסכום הגבוה ביותר שניתן לקבוצה ישראלית על שחקן, ובפרט על שחקן ישראלי.
החל מעונת 2016/2017, הקבוצות הורשו לרשום שישה זרים בליגה (אך מותר שחמישה יהיו בהרכב הקבוצה בכל רגע נתון).
גביע המדינה

"גביע ארץ ישראל" הראשון נוסד בידי הבריטים בשנת 1922, בשנתו הראשונה השתתפו בו רק קבוצות צבאיות והזוכה הראשונה הייתה קבוצת הגדוד הלנקשיירי. בחמש השנים הבאות, עד 1927, זכתה בו קבוצת חיל האוויר המלכותי שישבה ברמלה וכונתה בעיתונות העברית "המעופפים רמלה". ב-1923 השתתפה בו לראשונה קבוצה עברית, מכבי תל אביב, ובשנים הבאות הצטרפו גם הפועל חיפה, מכבי חשמונאי ירושלים, מכבי פתח תקווה, ומכבי חיפה אך הן היו מיעוט מול הקבוצות הבריטיות. ב-1923 הקימה הסתדרות "מכבי" בארץ ישראל גביע מקביל שיועד לקבוצות מכבי ונקרא "מגן שמשון". בשנתו הראשונה וב-1924 זכתה בו מכבי נס ציונה, ב-1925 וב-1926 מכבי תל אביב וב-1927 זכתה בו מכבי חיפה. לאחר קום ההתאחדות לכדורגל ב-1928 היא לקחה לידיה את ניהול המשחקים כשגם הקבוצות הבריטיות הצטרפו לתחרות ואף זכו בו פעמיים, כשיתר הזוכות עד לקום המדינה היו עבריות. ב-1943 ו-1945 כונה הגביע "גביע המלחמה" כיוון ששוחק תחת קיומה של מלחמת העולם השנייה. לאחר קום המדינה שינה הגביע את שמו ל-"גביע המדינה".
קבוצות ישראליות בטורנירים בינלאומיים > ליגת האלופות האסיאתית

אף על פי שישראל חדלה להשתייך ל־AFC כבר משנות ה-70, היא עדיין נחשבת לאחת המדינות המובילות של טורניר ליגת האלופות האסיאתית בכל הזמנים. מכבי תל אביב היא אחת משבע קבוצות שזכו בטורניר פעמיים, והפועל תל אביב זכתה בטורניר פעם אחת, והפסידה פעם נוספת בגמר.
בעונה הראשונה שהתקיים הטורניר,1966/67, הפועל תל אביב ניצחה בגמר 1–2 את סלניור ממלזיה והפכה לזוכה בטורניר הראשון של גביע אסיה. עונת 1968/69 הייתה הפעם השנייה שהטורניר הזה התקיים ומכבי תל אביב זכתה בגביע לאחר ניצחון 0–1 על ינגזיי מסין, עונה לאחר מכן הפועל תל אביב הפכה לקבוצה הראשונה שעלתה לגמר בפעם השנייה, בו הפסידה 1–2 לטאג' האיראנית שלמעשה היה גם ההפסד היחיד של קבוצה ישראלית בגביע אסיה. בעונה לאחר מכן מכבי תל אביב הפכה לקבוצה הראשונה שזכתה פעמיים במפעל, לאחר ניצחון טכני בגמר על אל שורטה העיראקית. למעשה ארבעת הטורנירים הראשונים היו גם הטורנירים היחידים בהם קבוצות ישראליות השתתפו בגביע אסיה.
קבוצות ישראליות בטורנירים בינלאומיים > ליגת האלופות

הקבוצה הישראלית הראשונה שהשתתפה במוקדמות ליגת האלופות הייתה מכבי תל אביב בעונת 1992/1993, כשהדיחה את ולטה. בסיבוב הבא הודחה על ידי קלאב ברוז'.
מכבי חיפה הייתה הקבוצה הישראלית הראשונה שהעפילה לשלב הבתים, לאחר שהדיחה במוקדמות של עונת 2002/2003 את שטורם גראץ. היא הוגרלה ביחד עם מנצ'סטר יונייטד, באייר לברקוזן ואולימפיאקוס. משחקי הבית שלה נערכו בקפריסין בשל המצב הביטחוני הלא יציב בישראל באותה תקופה. את המשחקים מול מנצ'סטר יונייטד ואולימפיאקוס ניצחה בתוצאה 0–3, אך לבסוף סיימה במקום השלישי, ועברה לגביע אופ"א שבו הודחה על ידי א.א.ק. אתונה.
הקבוצה הישראלית השנייה שהעפילה לשלב הבתים הייתה מכבי תל אביב, לאחר שהדיחה במוקדמות עונת 2004/2005 את HJK הלסינקי בסיבוב השני ואת פאוק סלוניקי בסיבוב השלישי. היא הוגרלה ביחד עם יובנטוס, אייאקס אמסטרדם ובאיירן מינכן. היא סיימה את הבית במקום הרביעי לאחר ניצחון בבית 1–2 על אייאקס ותיקו 1-1 עם יובנטוס.
בעונת 2009/2010 העפילה מכבי חיפה בפעם השנייה בתולדותיה לשלב הבתים, לאחר שהדיחה את גלנטורן, אקטובה ורד בול זלצבורג היא הוגרלה לבית אחד עם באיירן מינכן, יובנטוס ובורדו. מכבי חיפה סיימה את שלב הבתים במקום האחרון ללא נקודות וללא שערי זכות.
שנה לאחר מכן הצליחה הפועל תל אביב להעפיל לראשונה בתולדותיה לשלב הבתים, לאחר שהדיחה את ז'לייזניצ'אר סרייבו, אקטובה ורד בול זלצבורג, והייתה לקבוצה הישראלית השלישית שהעפילה לשלב הבתים של המפעל. היא הוגרלה לבית אחד עם אולימפיק ליון, בנפיקה ליסבון ושאלקה 04. היא סיימה במקום האחרון בבית עם חמש נקודות, אחרי ניצחון 0–3 על בנפיקה, ותוצאות תיקו בבית נגד שאלקה ובחוץ מול ליון.
בעונת 2015/2016 העפילה מכבי תל אביב לשלב הבתים של ליגת האלופות, לראשונה עבורה מזה 11 שנים, לאחר שהדיחה את היברניאנס, ויקטוריה פלזן ופ.צ. בזל. את טורניר המוקדמות סיים ערן זהבי כמלך שערי המוקדמות עם שבעה שערים. היא הוגרלה מול צ'לסי, פורטו ודינמו קייב היא סיימה במקום האחרון בביתה עם שישה הפסדים.
בעונת 2022/2023 העפילה מכבי חיפה לשלב הבתים של ליגת האלופות לאחר שניצחה את אולימפיאקוס, אפולון לימסול והכוכב האדום בלגרד במוקדמות. היא הוגרלה מול פריס סן ז'רמן, יובנטוס ובנפיקה ליסבון.
קבוצות ישראליות בטורנירים בינלאומיים > גביע אופ"א

ההישג הטוב ביותר של נציגות ישראל בגביע אופ"א היה של הפועל תל אביב בעונת 2001/2002, כאשר העפילה לרבע הגמר לאחר שניצחה את הקבוצות אררט ירוואן, גזיאנטפספור, צ'לסי, לוקומוטיב מוסקבה, פארמה, ונעצרה על ידי מילאן (אותה ניצחה במשחק הבית בניקוסיה בתוצאה 0–1).
מכבי פתח תקווה הייתה הקבוצה הראשונה מישראל שהעפילה לשלב הבתים בעונת 2005/2006, שנה לאחר שהוכנסה שיטת הבתים לגביע אופ"א. זאת לאחר שמחקה הפסד 0–2 ביתי בניצחון 2–5 בבלגרד על פרטיזן.
בעונת 2006/2007 שתי קבוצות ישראליות עלו לשלב הבתים של גביע אופ"א, מכבי חיפה והפועל תל אביב. הפועל תל אביב ניצחה בפארק דה פראנס את פריז סן-ז'רמן 2–4 והודחה בפלייאוף על ידי גלאזגו ריינג'רס. מכבי חיפה הדיחה את אוסר ופרטיזן, ניצחה בהמשך את צסק"א מוסקבה והודחה רק בשמינית הגמר על ידי הפינאליסטית הספרדית, אספניול.
בעונת 2007/2008 העפילה לשלב הבתים קבוצת הפועל תל אביב, בשלב הבתים הוגרלה עם חטאפה, טוטנהאם, אנדרלכט ואולבורג אך הודחה מהמפעל.
שאר הקבוצות הישראליות שהשתתפו במפעל, כולל שלבי המוקדמות שלו, לאורך השנים הן מכבי תל אביב, מכבי נתניה, בית"ר ירושלים, בני יהודה תל אביב, בני סכנין, מועדון ספורט אשדוד, הפועל רמת-גן גבעתיים, הפועל חיפה, הפועל באר שבע, הפועל פתח תקווה ועירוני קריית שמונה.
קבוצות ישראליות בטורנירים בינלאומיים > גביע אירופה למחזיקות גביע

קבוצות ישראליות התחרו בגביע המחזיקות החל בעונת 1992/93 ועד לעונת 1998/99, אז הופסקה פעילות המפעל. מכבי חיפה הייתה הנציגה הישראלית שהגיעה שלוש פעמים למפעל, בו שיחקו גם מכבי תל אביב, הפועל פתח תקווה, הפועל באר שבע ועירוני ראשון לציון.
בעונת 1993/1994 הדיחה מכבי חיפה את טורפדו מוסקבה הרוסית והעפילה לסיבוב השני, בו הפסידה לפארמה החזקה. בעונת 1998/1999 עברה חיפה את פריז סן-ז'רמן הצרפתית ואת ריד האוסטרית, והודחה רק בשלב רבע גמר על ידי לוקומוטיב מוסקבה הרוסית.
קבוצות ישראליות בטורנירים בינלאומיים > הליגה האירופית

בעונת 2009/2010 העפילה הפועל תל אביב לשלב הבתים, בו הוגרלה לשחק כנגד סלטיק, המבורג וראפיד וינה. הפועל סיימה במקום הראשון בבית, ועלתה לסיבוב השני (שלב 32 האחרונות), שם הודחה על ידי רובין קאזאן, שירדה מליגת האלופות.
לאחר היעדרות ישראלית בת שנה משלב הבתים של המפעל, רשמו הקבוצות הישראליות הישג נאה כשבעונת 2011/2012 עלו מכבי תל אביב, הפועל תל אביב ומכבי חיפה לשלב הבתים של המפעל. עונה לאחר מכן העפילה עירוני קריית שמונה אוטומטית לשלב הבתים אחרי שהודחה בשלב פלייאוף העלייה לליגת האלופות בידי באטה בוריסוב והפכה לקבוצה הישראלית הרביעית שמעפילה לשלב הבתים של המפעל מאז נוסד ב-2009.
בעונת 2013/2014 העפילו מכבי תל אביב ומכבי חיפה למפעל. בעונה זו הצליחה מכבי תל אביב להעפיל משלב הבתים לאחר ניצחונות על בורדו ופרנקפורט לשלב 32 האחרונות, בו הוגרלה מול בזל והודחה.
בעונת 2016/2017 העפילו מכבי תל אביב והפועל באר שבע למפעל, כאשר מכבי חיפה הודחה בשלב המוקדמות ובית"ר ירושלים בשלב הפלייאוף. בעונה זו הצליחה הפועל באר שבע להעפיל משלב הבתים לאחר צמד ניצחונות נגד אינטר מילאנו וצמד תוצאות תיקו נגד סאות'המפטון, והוגרלה נגד בשיקטש לה הפסידה בתוצאה 2–5 בסיכום שני המשחקים.
בעונת 2017/2018 העפילו מכבי תל אביב והפועל באר שבע לשלב הבתים והודחו בשלב זה.
בעונת 2020/2021 העפילו מכבי תל אביב והפועל באר שבע לשלב הבתים, מכבי תל אביב עברה את שלב הבתים והודחה על ידי שחטאר דונצק בשלב 32 האחרונות.
בני יהודה תל אביב, מכבי נתניה, הפועל רמת-גן גבעתיים ובית"ר ירושלים השתתפו בשלבי המוקדמות של המפעל.
הישגי השיא של הכדורגל הישראלי > נבחרות

זכייה אחת בגביע אסיה ב-1964 (בהדרכת יוסף מרימוביץ').
הופעה אחת של נבחרת ישראל במונדיאל מקסיקו 1970 (בהדרכת עמנואל שפר), עם שתי תוצאות תיקו (נגד שוודיה ואיטליה).
שתי הופעות באולימפיאדה (בהדרכת עמנואל שפר ב-1968 ודוד שווייצר ב-1976), והעפלה לשלב רבע הגמר בשתיהן.
שלוש הופעות באליפות אירופה עד גיל 21, בהולנד (2007), בישראל (2013) ובגיאורגיה ורומניה (2023).
הופעה של נבחרת ישראל עד גיל 21 במונדיאליטו 2023 בארגנטינה עם זכייה במקום השלישי.
הישגי השיא של הכדורגל הישראלי > קבוצות

שלוש זכיות בליגת האלופות האסיאתית (הפועל תל אביב ב-1967 ומכבי תל אביב ב-1969 ו-1971).
העפלת הפועל תל אביב לרבע גמר גביע אופ"א בעונת 2001/2002.
העפלת מכבי חיפה לשמינית גמר (1994) ורבע גמר (1999) גביע המחזיקות.
שש העפלות לשלב הבתים של ליגת האלופות: (מכבי חיפה ב-2002/2003, 2009/2010 ו-2022/2023, מכבי תל אביב ב-2004/2005 ו-2015/2016 והפועל תל אביב ב-2010/2011).
הפועל תל אביב סיימה במקום הראשון בשלב הבתים של הליגה האירופית בעונת 2009/2010 והייתה לישראלית הראשונה שעושה זאת.
שלוש קבוצות ישראליות העפילו לשלב הבתים של הליגה האירופית בעונת 2011/2012: מכבי תל אביב, הפועל תל אביב ומכבי חיפה.
כדורגל נשים בישראל

בשנת 1999 קמה לראשונה ליגת העל בכדורגל נשים בישראל, אף שהיא מתפקדת בתקצוב נמוך. בנוסף הוקם מפעל גביע המדינה בכדורגל נשים. אס"א תל אביב ומכבי חולון הן הקבוצה המובילה בארץ, מבחינת זכייה באליפויות ובגביעי מדינה.
נבחרת כדורגל הנשים של ישראל משתתפת בקביעות במוקדמות אליפות אירופה וגביע העולם לנשים, אך טרם הצליחה להעפיל לתחרויות הגמר. נכון ליולי 2015 הנבחרת ממוקמת במקום ה-57 על פי הדירוג העולמי של פיפ"א לנשים.
כדורגל חובבים בישראל

בישראל מתקיימת פעילות לא מקצוענית ענפה יחסית בענף הכדורגל, הכוללת את קבוצות נוער, קבוצות קטרגל, הליגה למקומות עבודה ועוד.
ארגון חינוכי בולט המארגן קבוצות וכדורגל חובבים בשכבת ילדים ונוער הוא עמותת שער שוויון שמטרתו לקדם ילדים מאוכלוסיות חלשות, ולפתח ערכים ספורטיביים חיוביים של עבוד הדדי, סובלנות, רוחב אופקים והפלת מחיצות בין ילדים מרקעים ומגזרים שונים.
הארגון הגדול המאגד למעלה מ-20,000 שחקני כדורגל חובבים הוא ארגון מדינת הכדורגל. הארגון הוקם ב-2002 על ידי מספר קבוצות חובבים ששיחקו טורנירים מאורגנים של 7X7 באזור זכרון יעקב וחוף הכרמל, והחליטו לארגן את זה באופן רציני יותר. עד למרץ 2003 הצטרפו לארגון למעלה מ-50 קבוצות, ובאליפות ישראל הראשונה ב-2011 השתתפו 128 קבוצות. הארגון המשיך לצמוח כך שב-2012 האליפות כללה 154 קבוצות, וב-2014 הטורניר כבר כלל 200 קבוצות כדורגל חובבניות.
לארגון יש נבחרת חובבים ישראלית שהתחילה את דרכה ב-2012, ובשנים 2013 ו-2015 הצליחה לעבור את שלב הבתים במפעל ולהגיע לשמינית הגמר, תחת הדרכתו של שחקן ומאמן העבר של נבחרת ישראל, יצחק שום.
הליגה גם משתתפת בליגת האלופות לקבוצות קטרגל חובבים (החל מ-2017) וקבוצות ישראליות הצליחו להגיע לרבע הגמר ואף חצי גמר הטורניר.
עוד ענף מתפתח יחסית בישראל הוא הכדורגל חופים כאשר כבר משנת 2007 החלה להתקיים ליגה מסודרת בחודשי הקיץ כאשר ליגת הכדורגל המקצועני בפגרה. המשחקים מתקיימים בימי שישי והמגרש העיקרי הוא המגרש בחוף פולג שבנתניה. לישראל יש גם נבחרת המייצגת אותה בכדורגל חופים שייצגה אותה במספר טורנירים החל משנת 2007. ישראל גם שולחת קבוצות מצטיינות לייצגה במפעל ליגת האלופות בכדורגל חופים.
ראו גם

אלימות בכדורגל הישראלי
ספורט בישראל
לקריאה נוספת

ישעיהו פורת ומשה לרר (עורכים), ספורט 50, הוצאת אלפא תקשורת, ספטמבר 1998
אלישע שוחט, 100 שנות כדורגל: 1906-2006, [הוצאה עצמית], יוני 2006, סיון תשס"ו
תמיר שורק, זהויות במשחק: כדורגל ערבי במדינה יהודית, הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2006
אמיר בן פורת, הו, איזו מלחמה מענגת!: אוהדי כדורגל ישראלים, הוצאת פרדס, חיפה, 2007
זוהיר בהלול, רמי ברוש, יגאל ביטון, האנציקלופדיה לכדורגל ישראלי, א: ליגה, ב: נבחרות וגביעים, ג: מועדונים ואישים, 2010
עומר עינב, עומדים בשער: כדורגל ויחסי יהודים וערבים בא"י–פלסטין, 1917–1948, הוצאת עם עובד, תשפ"ב 2022
מאמרים
אמיר בן פורת, ישראל שפה קשה, אך כדורגל דיברו כולם, עיונים בתקומת ישראל 20, 2010, עמ' 144–168
יהודה גבאי, התפתחות הכדורגל בישראל, בתוך: חיים קאופמן, חגי חריף (עורכים), תרבות הגוף והספורט בישראל במאה העשרים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 2002, עמ' 189–208
שלומית גיא, אוהדים שרופים בטמפרטורת החדר: אוהדי קבוצות ספורט בישראל מבנים קהילות חברתיות באמצעות האינטרנט, בתנועה 8 (1–2), 2006, עמ' 111–133
חגי חריף, יאיר גלילי, ספורט ופוליטיקה בארץ-ישראל, 1948-1918: הכדורגל כמראה המשקפת את היחסים בין היהודים לבין הבריטים, בתנועה 7 (1–2), 2004, עמ' 56–78
חגי חריף, "הספורט העברי הצעיר מפרפר בין החיים לבין המוות": משבר משחקי הכדורגל בשבתות ביישוב העברי בארץ-ישראל, 1933-1930, בתנועה 8 (1–2), 2006, עמ' 55–87
ברוך פורמן, "א"י הראשונה" מול "א"י השנייה" – המקרה הפומבי הראשון של קיפוח אתני ועדתי בכדורגל הישראלי במדינת ישראל, בתנועה 9 (1), 2008, עמ' 98–111
חיים קאופמן, ראשיתו של הכדורגל העברי בארץ-ישראל (1928-1910), בתנועה 8 (1–2), 2006, עמ' 52–40
דרור רובין, של מי הקבוצה? על יחסי קונפליקט בין בעלי קבוצות לאוהדים בכדורגל הישראלי, סוגיות חברתיות בישראל 8, 2009, עמ' 90–117
תמיר שורק, דו קיום באצטדיון הלאומי, פנים 25, 2003, עמ' 74–80
הערות שוליים

↑  Gross, Tom. "Tom Gross on Soccer & Israel on National Review Online". Old.nationalreview.com. אורכב מ-המקור ב-2013-12-03. נבדק ב-2013-12-02.
↑  "FIFA asks Israel to assist Palestinian soccer - CBC Sports - Soccer". Cbc.ca. נבדק ב-2013-12-02.
↑  "Israeli soccer club fans say no to Muslim players". Alarabiya.net. נבדק ב-2013-12-02.
↑  Greenberg, Joel (2013-02-11). "Soccer racism raises concern in Israel - Washington Post". Articles.washingtonpost.com. אורכב מ-המקור ב-2013-02-25. נבדק ב-2013-12-02.
↑  Ackerman, Gwen. "Israel-Based Football Website Is Turning Fans' Love of the Game Into a New Media Business". Bloomberg. נבדק ב-2013-12-02.
↑  "How German football is embracing Israel - CNN.com". Edition.cnn.com. נבדק ב-2013-12-02.
↑  "Football in Israel, the not-so-beautiful game | The Jewish Chronicle". Thejc.com. 2008-08-28. נבדק ב-2013-12-02.
↑  ד"ר חיים קאופמן, "חלפו ימי הפיפטי-פיפטית 2003"
↑  ישעיהו פורת,'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'ליגה מקצוענית ראשונה בישראל יוצאת לדרך, מעריב, 3 באוקטובר 1969
↑  צבי לביא,'"`UNIQ--nowiki-00000012-QINU`"'אולמרט הלוחם בשחיתות, באתר ynet, 16 במאי 2008
↑  שירות כלכליסט,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'שיא חדש: זהבי צפוי לעבור לגוואנגז'ו הסינית תמורת 8 מיליון יורו, באתר כלכליסט, 15 ביוני 2016
↑  דוד בן שימול ומשה שיינמן,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'סופית: 6 זרים בליגת העל החל מהעונה הבאה, באתר ynet, 29 ביוני 2016
↑  דירוג פיפ"א: נפילה חופשית לנבחרת ישראל, באתר ynet, 15 בספטמבר 2016
↑  השער השווה 80 מיליון שקלים: מספרי העלייה של מכבי תל אביב, באתר וואלה, 25 באוגוסט 2015
↑  אם הקבוצה שזוכה בגביע המדינה זוכה גם באליפות או במקום השני או השלישי בליגה, הקבוצה אשר סימה את הליגה במקום הרביעי תזכה בכרטיס למוקדמות הקונפרנס ליג.
↑  קבוצה שסיימה במקום השני בליגה א' צפון, תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום החמישי באותה ליגה. הקבוצה שסיימה במקום השלישי תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום הרביעי. המנצחות בשני משחקים אלו ישחקו זו מול זו במשחק הצלבה. המנצחת במשחק ההצלבה תשחק נגד המנצחת במשחק ההצלבה בליגה א' דרום בשיטת בית-חוץ. המנצחת במשחקים אלו תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום ה-14 בליגה הלאומית במגרש נייטרלי. המנצחת במשחק זה תשחק בעונה שלאחר מכן בליגה הלאומית
↑  הקבוצה שסיימה במקום השני בליגה א' דרום, תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום החמישי באותה ליגה. הקבוצה שסיימה במקום השלישי תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום הרביעי. המנצחות בשני משחקים אלו ישחקו זו מול זו במשחק הצלבה. המנצחת במשחק ההצלבה תשחק נגד המנצחת במשחק ההצלבה בליגה א' צפון בשיטת בית-חוץ. המנצחת במשחקים אלו תשחק מול הקבוצה שסיימה במקום ה-14 בליגה הלאומית במגרש נייטרלי. המנצחת במשחק זה תשחק בעונה שלאחר מכן בליגה הלאומית
↑  ביקורת: ערן שור, [ביקורת] סוציולוגיה ישראלית ט (1), 2007, עמ' 215–217 ; יאיר גלילי, זהויות במשחק: כדורגל ערבי במדינה יהודית, מגמות מה (4), 2008, עמ' 834–836
מכבי תל אביב בתמונה קבוצתית, 1913
דירוג הנבחרת לאורך השנים
משחק הכדורגל בין ישראל ורוסיה באצטדיון רמת גן, שהתקיים במסגרת הטורניר הקדם אולימפי, 31 ביולי 1956
לב יאשין, שוער נבחרת ברית המועצות, לאחר שספג את שער השוויון מראשו של נחום סטלמך במהלך המשחק מול נבחרת ישראל באצטדיון רמת גן, שהתקיים במסגרת הטורניר הקדם אולימפי, 31 ביולי 1956
מכבי חיפה עולה לשחק מול רד בול זלצבורג באוסטריה.
שחקני מכבי תל אביב לפני משחק בליגה האירופית, 2011
אירוויזיון 1978

| --- | --- |

 מספר התחרות:  23
 גמר:  22 באפריל 1978
 מנחים:  דניס פבר ולאון ציטרון
 רשת השידור המפיקה:  צרפת צרפת
 מיקום האירוע:  צרפת פאלה דה קונגרה, פריז, צרפת
 השיר הזוכה:  ישראל ישראל - "אבניבי"
 שיטת הניקוד:  לכל מדינה חבר שופטים, המעניק 1 - 8, 10 או 12 נקודות לעשרה שירים
 מספר משתתפות:  20
 מדינות שחוזרות לאחר פרישה:  דנמרק דנמרק   טורקיה טורקיה
 סיימו עם 0 נקודות:  נורווגיה נורווגיה
 המדינות המשתתפות
 
   המדינות המשתתפות  מדינות שהשתתפו בעבר אך לא השנה
 → אירוויזיון 1977 אירוויזיון 1979 ← 
אירוויזיון 1978, הייתה תחרות האירוויזיון ה-23 והוא נערך ב-22 באפריל 1978 בפריז. את התחרות הנחו דניס פבר ולאון זיטרון. הזוכים בתחרות היו יזהר כהן ולהקת אלפא-ביתא מישראל, עם השיר אבניבי. זו הייתה זכייתה הראשונה של ישראל בתחרות האירוויזיון. בנוסף, נורווגיה קיבלה, לראשונה בשיטת ההצבעה החדשה, אפס נקודות.
באותה תחרות חזרה דנמרק להשתתף באירוויזיון לראשונה מאז 1966, אחרי היעדרות בת 12 שנים.
השירים

| סדר | מדינה | שפה | מבצע | שם השיר בשפת המקור | שם השיר בעברית | מקום | ניקוד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אירלנד אירלנד | אנגלית | קולם וילקינסון | Born to Sing | נולד לשיר | 5 | 86 |
| 2 |  נורווגיה | נורווגית | יאן טייגן | Mil Etter Mil | מיל אחר מיל | 20 | 0 |
| 3 | איטליה איטליה | איטלקית | ריקי אה פוברי | Questo Amore | האהבה הזאת | 12 | 53 |
| 4 |  פינלנד | פינית | סייה סימולה | Anna rakkaudelle tilaisuus | תן סיכוי לאהבה | 18 | 2 |
| 5 |  פורטוגל | פורטוגזית | ז'מיני | Dai-Li-Dou | דאי-לי-דוֹ | 17 | 5 |
| 6 | צרפת צרפת | צרפתית | ז'ואל פְּרֶבוֹ | Il y aura toujours des violons | תמיד יהיו כינורות | 3 | 119 |
| 7 | ספרד ספרד | ספרדית | חוסה וֶלֶס | Bailemos un Vals | בואו נרקוד ואלס | 9 | 65 |
| 8 | הממלכה המאוחדת בריטניה | אנגלית | קו-קו | The Bad Old Days | הימים הרעים ההם | 11 | 61 |
| 9 | שווייץ שווייץ | צרפתית | קרול ונסי | Vivre | לחיות | 9 | 65 |
| 10 | בלגיה בלגיה | צרפתית | ז'אן ואלי | L'amour ça fait chanter la vie | האהבה עושה לשיר על החיים | 2 | 125 |
| 11 | הולנד הולנד | הולנדית | הרמוניה | 'T Is OK | זה בסדר | 13 | 37 |
| 12 |  טורקיה | טורקית | נילופר ונאזאר | Sevince | כשמאוהבים | 18 | 2 |
| 13 | גרמניה גרמניה | גרמנית | איירין שיר | Feuer | אש | 6 | 84 |
| 14 | מונקו מונקו | צרפתית | קאלין ואוליביֶה טוסן | Les Jardins de Monaco | גני מונקו | 4 | 107 |
| 15 | יוון יוון | יונית | טניה צנקלידו | Charlie Chaplin | צ'רלי צ'פלין | 8 | 66 |
| 16 | דנמרק דנמרק | דנית | מייבל | Boom-Boom | בום בום | 16 | 13 |
| 17 | לוקסמבורג לוקסמבורג | צרפתית | באקארה | ?Parlez-Vous Francais | את מדברת צרפתית? | 7 | 73 |
| 18 | ישראל ישראל | עברית | יזהר כהן ואלפא-ביתא | אבניבי | אבניבי | 1 | 157 |
| 19 | אוסטריה אוסטריה | גרמנית ואנגלית | ספרינגטיים | "Mrs. Caroline Robinson" | גברת קרוליין רובינסון | 15 | 14 |
| 20 | שוודיה שוודיה | שוודית | ביורן חיפס | Det Blir Alltid Värre Framåt Natten | זה תמיד נעשה גרוע יותר לקראת הלילה | 14 | 26 |
מבצעים חוזרים בתחרות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| מבצע | מדינה | שנים קודמות |
| ז'אן ואלה | בלגיה בלגיה | 1970 (מקום 8) |
| איירין שר | גרמניה גרמניה | 1974 כנציגת לוקסמבורג (מקום 4) |
יסכה הרני

| --- | --- |

יסכה הרני, אוגוסט 2023
 לידה:  6 באפריל 1961 (בת 63) כ' בניסן ה'תשכ"א
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 עיסוק:  מורת דרך, חוקרת ומרצה
 
יִסְכָּה הָרָנִי (נולדה ב-6 באפריל 1961) היא חוקרת נצרות, מורת דרך ומרצה, יועצת לארגונים ממשלתיים ופרטיים בנושאי נצרות וצליינות ופעילה בתחום החינוך הבין-דתי ובקיום מפגשים בין-דתיים.
ביוגרפיה

הרני נולדה בירושלים לפרופסור רפאל יהודה צבי ורבלובסקי, מרצה וחוקר מהאוניברסיטה העברית, מחלוצי חקר מדעי הדתות בישראל, ולעליזה וירץ, מחלוצות הוראת החינוך הגופני בישראל.
הרני עשתה תעודת הוראה במכללת סמינר הקיבוצים, ולאחר מכן המשיכה ללימודי תואר ראשון וסיימה את לימודיה בהצטיינות, במסגרת החוג להיסטוריה כללית ובתוכנית למדעי הדתות באוניברסיטת תל אביב. במקביל ללימודי התואר הראשון עשתה קורס מורי דרך בבית הספר המרכזי לתיירות, בתל אביב. במהלך לימודים למסלול ישיר לדוקטורט חקרה את נושא הליטורגיה האורתודוקסית בחגי הפסחא בהנחייתו של פרופ' זאב רובין, עימו כתבה את חוות הדעת לכנסייה האורתודוקסית, המקובלת עד ימינו, בנושא "שבת האור בכנסיית הקבר בירושלים".
הרני היא מרצה בכירה במוסדות אקדמיים ופארא-אקדמיים רבים ופעילה ותיקה בתחום יחסים בין-דתיים. היא מכשירה ומרצה לסטודנטים, מורים, מדריכים, מורי דרך, דיפלומטים ופקידי ממשלה בתחום הנצרות. הרני החלה להדריך בשנת 1989, בסמינר הנצרות הראשון מסוגו בארץ, מטעם החברה להגנת הטבע. בין המוסדות שבהם לימדה במשך השנים: משרד התיירות (עמדה גם בראש תוכנית למורי דרך לקבלת תעודת התמחות בנצרות מטעם משרד התיירות), יד בן צבי; מכון אבשלום, קתדרה, אסכולות, השחר. כן לימדה בחוג ללימודי דתות באוניברסיטת ווסליאן (אנ'), בחוג ללימודי דתות באוניברסיטת לונג איילנד (אנ'), בחוג ללימודי ארץ ישראל במכללת בית ברל, ובתוכנית למדעי הדתות באוניברסיטת תל אביב.
נוסף להיותה מרצה בכירה מרבה הרני להתראיין בכלי תקשורת בנושאי נצרות וצליינות. הרני הופיעה בסדרת הטלוויזיה על תולדות ארץ ישראל - "והארץ הייתה תוהו ובוהו" בפרקים 9–12 והגישה את הפרק ה-13 העוסק בקדושת ארץ הקודש. כן השתתפה בסדרה "The Naked Archaeologist". בדצמבר 2017 ארגנה כנס העוסק במהפכה הפרוטסטנטית לציון 500 שנה לאירוע.
כיום הרני מרכזת ומלמדת בתחום הנצרות בקורס הכשרה של מורי דרך ביד בן צבי ובגופים נוספים ויועצת בענייני נצרות עבור המגזר הפרטי ועבור משרדי ממשלה: משרד החוץ, משרד הפנים, המשרד לביטחון הפנים ומשרד התיירות.
פעילות חברתית ובין-דתית

יסכה הרני פעילה שנים רבות בתחום החינוך הבין דתי ובמפגשים בין דתיים.
בשנת 1999 יזמה את תוכנית גשר לקשר - תוכנית ייחודית לקידום חילופי מפגשים בין ילדים ערבים בעיר העתיקה לבין ילדים יהודים מתל אביב, שמטרתה לקבץ מוסלמים, נוצרים ויהודים.
בשנים 2013, ו-2023בעקבות אירועים של השחתת מצבות בבית הקברות הפרוטסטנטי בהר ציון, יזמה הרני פרויקט התנדבות לשיקום בית הקברות. פעילות זו עוררה הדים רבים והצליחה לצרף לשורותיה אנשי אקדמיה, אנשי דת נוצרים ויהודים, וקהל מתנדבים מכל חלקי החברה.
פגישה של המתנדבים בבית הקברות הפרוטסטנטי בהר ציון ב-11 באוקטובר 2013.
המארגנת, יסכה הרני, בצד שמאל של התמונה.
בשנת 2013 יזמה פרויקט "אור לכולם" - שנועד להפגיש בין סטודנטים ומתנדבים לא יהודים להדלקת נרות חנוכה, כ"הזדמנות להיכרות בלתי אמצעית, של התרבות, המנהגים והמורשת..." ומתוך מגמה "לברר איך אנחנו מצליחים לחלוק את האור הפנימי והביתי שלנו עם העולם החיצוני ולא משאירים אותו רק לעצמנו". במסגרת הפרויקט ביקשה ליצור שיח בין דתי ובין תרבותי באמצעות מפגש בין אנשים בני דתות שונות הנמצאים בארץ ומבקשים לחוות את אווירת החג הישראלית.
על פעילותה הבין דתית זכתה בשנת 2013 בפרס הר ציון מטעם אוניברסיטת לוצרן. בשנת 2022 זכתה בפרס אקומני לסובלנות ולהבנה דתית וחברתית על-שם לדיסלב לסט לשנת 2022.
מנהלת את "הקו החם" לדיווח על התנכלויות למוסדות דת.
חברת המועצה הציבורית של הקרן החדשה לישראל.
פרסומים

הנצרות – חוברת למדריכים, החברה להגנת הטבע, 1994
"לחם הקרבן, קרבן הלחם". בתוך: לחם!, הוצאת מוזיאון ישראל, 2004
"העדות הנוצריות: הכנסיות המזרחיות". בתוך: ירושלים במאה ה-19, עורכים: גורן חיים וישראל ברטל, הוצאת יד בן-צבי. 2009
"אתרים נוצריים סביב הכנרת". בתוך: סובב כנרת, עורך: אייל מירון, הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 2011
Yisca Harani, "Jewish Tour Guide – Christian Group: Interreligious Encounter without Pretext". In: Coexistence and Reconciliation in Israel, Voices for Interreligious Dialogue. Paulist Press, New York, 2015
David Gurevich and Yisca Harani, "Philoumenos of Jacob’s Well: A Birth of a Contemporary Ritual Murder Narrative", In Israel Studies, Vol. 22, No. 2, Indiana University Press, 2017
יסכה הרני, העולם הנוצרי - מדריך לדיפלומט הישראלי, הוצאת משרד החוץ הישראלי. 2021