stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבדה
דמוגרפיה

אוכלוסיית נבדה חוותה צמיחה משמעותית בשנים האחרונות, בעיקר בשל הגירה פנימית מאזורים אחרים בארצות הברית. רוב האוכלוסייה מתגוררת באזורים העירוניים הגדולים, בעיקר בלאס וגאס ורינו. האוכלוסייה בנבדה מגוונת מבחינה אתנית, עם קהילות לטיניות, אסיאתיות ואפרו-אמריקאיות משמעותיות. שיעור הילודה בנבדה גבוה יחסית לממוצע הארצי. למרות שיעור הילודה הגבוה, גם שיעור האוכלוסייה המבוגרת בנבדה גבוה יחסית, בעיקר בשל הגעתם של פנסיונרים.
לפי מפקד האוכלוסין הערכות הן כי ביולי 2019 מספר התושבים הם 3,080,156, עלייה של 45,764 מ-2018, ו-379,605 מ-2010. בנבדה היה את הגידול הכי גבוה בארצות הברית באוכלוסייה בשנת 18–2017. במפקד של 2010 דווח על 6.9% מהאוכלוסייה מתחת לגיל 5, 24.6% מתחת לגיל 18, 12% היו בני 65 ומעלה. נשים מהוות 49.5% מהאוכלוסייה. נבדה היא אחת מהמדינות הריכוזיות ביותר בארצות הברית כאשר 70ֵ% מהאוכלוסייה גרים במחוז קלארק שהוא בעצם האזור המטרופוליני לאס וגאס. עוד 16% גרים סביב העיר רינו. כך שלהוציא שני אזורים אלו, שאר נבאדה דלילת אוכלוסין.
מאז 1950, שיעור האוכלוסייה שנולדה בנבדה מעולם לא הגיע אפילו ל-27%. נכון לשנת 2012 רק 25% מתושבי המדינה נולדו בה, הנתון נמוך ביותר מכל מדינות ארצות הברית. מספר גדול של התושבים הם ילידי קליפורניה הסמוכה מה שגורם לחלקם להחשיב את נבדה כקליפורנית[דרוש מקור].
דמוגרפיה > הערים הגדולות

לאס וגאס
הנדרסון
רינו
נורת' לאס וגאס
השכלה

בנבדה פועלות האוניברסיטאות והמכללות הבאות:
מכללת סיירה נבדה
האוניברסיטאות והמכללות של נבדה:
אוניברסיטת נבדה, לאס וגאס
אוניברסיטת נבדה, רינו
מכללת מדינת נבדה בהנדרסון
המכללה הקהילתית של דרום נבדה
מכללת האגן הגדול
מכללה קהילתית טראקי מדוז
מכללה קהילתית נבדה המערבית
סמלי המדינה

| סמלי מדינת נבדה> דגל.דגל נבדה Flag of Nevada | סמלי מדינת נבדה> סמל.סמל נבדה Seal of Nevada | סמלי מדינת נבדה> מוטו. | סמלי מדינת נבדה> כינוי. |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | "הכל למען מדינתנו" "All For Our Country" | "מדינת הכסף" "Silver State" |
| עץ | פרח | ציפור | חיה |
| אורן חד-מחטי Single-leaf Pinyon | לענה משוננת Sagebrush | כחל ההרים Mountain bluebird | כבש גדול-קרניים Bighorn sheep |
ראו גם

מחוזות נבדה
יום נבדה
הערות שוליים

↑ הזנות חוקית בנבדה רק בבתי בושת מורשים, הממוקמים במחוזות שבהם חיים פחות מ-400,000 תושבים. על מנת לקבל רישיון עסק, על בתי הבושת המורשים לפעול לפי הכללים שנקבעו בחוק, לרבות:
נשים בזנות חייבות להיות לפחות בנות 18 ועליהן להיות מועסקות מרצונן החופשי.
נשים בזנות מחויבות לעבור בדיקות HIV ו-STD באופן קבוע, ועליהן להשתמש בקונדומים.
מיקום: לא ניתן למקם בתי בושת בטווח של 400 מטרים מבית ספר או ממקום פולחן דתי; ולא ברחוב ראשי.
שיווק: בתי בושת אינם רשאים לפרסם עצמם במקום בידור (תיאטרון, אצטדיון וכו'), ברחוב ציבורי או בכביש מהיר, או בכל מחוז, עיר או עיירה שבה אסורה זנות.
מיסוי: על העוסקים בזנות לדווח על הכנסותיהם ולשלם מיסים כחוק. על חוקי העיסוק בזנות בנבדה (באנגלית)>
↑  "Nevada", Religious Landscape Study, Pew Research Center
↑  "U.S. Census Bureau Data". U.S. Census Bureau. 2010. Retrieved 2011-07-13.
1 2  American FactFinder – Results
↑  "Table 1. Annual Estimates of the Population of Metropolitan and Micropolitan Statistical Areas: April 1, 2010 to July 1, 2014" (CSV). 2014 Population Estimates. United States Census Bureau, Population Division. March 2015. Retrieved March 26, 2015.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564341405171  BNE: XX457160  CiNii: DA15926803  GND: 4041996-4  ISNI: 0000 0004 0406 6058  LCCN: n79072716  LNB: 000322163  MusicBrainz: ab47b3b2-838d-463c-9907-30dcd3438d65  NARA: 10045253  NKC: ge134388  NLA: 35380906  SUDOC: 176535012  VIAF: 130694101   WorldCat (עם VIAF): 130694101 
מפת צפיפות האוכלוסין של מדינת נבדה
נתן החכם

ערך זה עוסק במחזה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רחה מקבלת את פני אביה "נתן החכם", בציורו של מאוריצי גוטליב משנת 1877.
נתן החכם (מגרמנית: Nathan der Weise) הוא מחזה מאת גוטהולד אפרים לסינג, מהחשובים במחזאי גרמניה של תקופת הנאורות. המחזה, שיצא לאור בשנת 1779, מציג דרמה אידאולוגית ברוח הנאורות והדאיזם המוקיעה את צרות האופקים הדתית ומעלה על נס את עקרונות הסובלנות והאחווה בין הדתות, ובפרט בין היהדות לנצרות. ב"נתן החכם" מודגש כי ההתגלות הדתית איננה המקור היחיד לחוכמה אמיתית, כי כל הדתות שוות ומהוות כל אחת בדרכה ניסיון לדעת את האל, וכי השכל האנושי הוא הערובה לטוב ולקדמה במקום האמונה הנוצרית. המחזה נחשב לנקודת מפנה ביחסה של התרבות הגרמנית ליהודים בארץ, שעד לאותה עת תוארו תמיד כרשעים ונתעבים בשל דחייתם את הנצרות; החילון והנאורות אפשרו לראשונה להכיר בהם כמועמדים פוטנציאליים לשוויון זכויות.
הקריאה לשילוב היהודים במרקם החיים הנוצרי-גרמני הקימה מתנגדים רבים למחזה. הכנסייה אסרה על העלאת המחזה בתקופת חייו של לסינג. 150 שנים לאחר מכן גם הנאצים החרימו את המחזה, יחד עם עבודה נוספת של לסינג: "היהודים" (Die Juden).
עלילה

המחזה מתרחש בארץ ישראל בתקופת ימי הביניים, אז מביס הצבא המוסלמי בראשות צלאח א-דין את הצלבנים. צלבן צעיר נופל בשבי הצבא המוסלמי אך רגע בטרם הוצאתו להורג, חונן אותו צלאח א-דין ומשלח אותו לחופשי. הצלבן משוטט בירושלים ונקלע לשריפה המתחוללת בבית סוחר יהודי המכונה "נתן החכם", מציל את בתו רחה מן האש ומתאהב בה. המחזה מתאר כיצד השלושה מגשרים על הפערים בין שלוש הדתות יהדות, אסלאם ונצרות.
משל הטבעות

גולת הכותרת של המחזה היא משל הטבעות (בגרמנית: Ringparabel), שנתן החכם מספר לצלאח א-דין כאשר זה שואל אותו איזו דת היא הנכונה מבין השלוש. המוטיב של משל הטבעות היה קיים באגדות ימי-הביניים הגרמניות, וגרסתו במחזה היא כלהלן:
טבעת המעניקה לעונד אותה חן ונועם בעיני אלוהים והבריות, עוברת בירושה מאב לבן האהוב ביותר. כאשר הגיעה הטבעת לאב בעל שלושה בנים, שאותם אהב באותה מידה, הוא הבטיח את הטבעת לכל אחד מהם. כדי לעמוד בהבטחתו, הוא יצר שני העתקים מושלמים של הטבעת המקורית, כך שלא ניתן היה לזהות מי משלוש הטבעות היא המקורית ומי היא הזיוף. על ערש דווי העניק המלך טבעת אחת לכל אחד מבניו, ונפטר.
האחים התווכחו ביניהם למי נתן האב את הטבעת האמיתית, אך שופט חכם התריע בפניהם שלא ניתן להכריע בסוגיה שכן אף אחד לא יכול לשלול את הטענה שלמעשה שלוש הטבעות הן זיוף ושהטבעת המקורית בכלל אבדה. השופט המשיך וטען שמשום כך כל אחד מהבנים צריך להתאמץ ולחיות את חייו כאילו הטבעת שהוא עונד היא זו המקורית ולא לחכות לכוחות הטבעת לעשות זאת באופן על-טבעי.
נתן החכם השווה את הטבעות לשלוש הדתות, וטען שכל אחד מבני הדתות חי את חייו לפי מה שלמד מאלו שהוא מעריך. צלאח א-דין אהב את משלו של נתן.
משל זה הווה השראה לזיגמונד פרויד בכותבו את אחד ממכתבי האהבה שלו לארוסתו מרתה ברנייז ובו הזכיר טבעת שקבלה מאמה.
על משל שלוש הטבעות, ראו גם בספרה של ההיסטוריונית איריס שגריר.
דמות נתן החכם

לסינג, שקיים חברות ארוכת שנים עם משה מנדלסון, הנציח במחזה את ידידותם של השניים. דמותו של נתן החכם, גיבורו היהודי של המחזה, עוצבה בדמותו של מנדלסון והייתה סמל לרעיונות ההשכלה: אחוות אנשים בעלי דעות שונות היא אפשרית, ואהבת המין האנושי היא ציווי מוסרי. הוא הוצג בדמות היהודי הגרמני החדש, זה השואף לחיות על פי עקרונות הדת היהודית ולקיים את מצוותיה לצד בקיאות בתרבות החילונית וסובלנות לדתות אחרות.
הצירוף "נתן החכם" הפך לכינוי מוכר בעברית, ודוד בן-גוריון נהג לקרוא כך לנתן אלתרמן.
המחזה בישראל

המחזה זכה לתרגומים שונים לעברית, מידי אברהם בר גוטלובר, תרצה אתר, יוסי צור ודורון תבורי. המחזה מוצג עד היום בתיאטראות רבים ברחבי העולם, ובייחוד במדינות דוברות גרמנית. הוא הועלה מספר פעמים בישראל:
ההפקה הראשונה עלתה בתיאטרון הבימה ב-25 באוקטובר 1966 בתרגומה של תרצה אתר, אך זו הוצגה 25 פעמים בלבד.
המחזה זכה לביצוע מחודש שעלה לראשונה ב-5 במרץ 2004 בבימויו של דורון תבורי ובביצועם של תשעה שחקנים ישראלים שהתכנסו לצורך כך מיוזמתם משישה תיאטראות שונים בארץ בהפקה שעלתה מחוץ למסגרת של תיאטרון וללא תקציב או שכר. ההפקה עלתה כדי להציע אלטרנטיבה למה שכונה בידי תבורי "השתלטות תרבות הרייטינג על התיאטרון הישראלי"
תיאטרון החאן הירושלמי העלה את ההצגה נתן החכם - טלנובלה ירושלמית - מאת גוטהולד אפרים לסינג בבימוי נעה וגנר על פי תרגום מאת דורון תבורי באפריל 2022
בנוסף, המחזה הונצח על ידי עיריית תל אביב-יפו, שקראה על שמו רחוב חד-סטרי המונה כיום 18 בתים משותפים, מתחיל ברחוב בן-יהודה במערב, ומסתיים כעבור כ-200 מטרים ברחוב אמיל זולא במזרח (רחוב לסינג לשעבר).
הערות שוליים

↑  Iris Shagrir, "The Parable of the Three Rings: A Revision of Its History,” Journal of Medieval History 23, 1997, pp.163-177. איריס שגריר, משל שלוש הטבעות ורעיון הסובלנות הדתית בימי הביניים ובראשית העת החדשה, הוצאת מאגנס, 2017
↑   ערן רולניק, מה מגלות הטבעות של זיגמונד פרויד, באתר הארץ, 15 באוגוסט 2018
↑  איריס שגריר, משל שלוש הטבעות ורעיון הסובלנות הדתית בימי הביניים ובראשית העת החדשה, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2017.
↑  נתן החכם בארכיון הבימה, באתר ארכיון הבימה
↑  נתן החכם, ארכיון הקאמרי.
↑  מרב יודילוביץ', זהירות: תיאטרון, באתר ynet, 3 במרץ 2004
↑  נתן החכם - תיאטרון החאן, באתר הבמה, ‏אפריל 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007522292705171  BnF: cb11943724b (data)  GND: 4099292-5  VIAF: 9997147270445835700007   WorldCat (עם VIAF): 9997147270445835700007
יחסי סלובקיה–צ'כיה

| יחסי סלובקיה–צ'כיה |
| --- | --- |
סלובקיה: צ'כיה


סלובקיה: צ'כיה
שטח (בקילומטר רבוע)
49,035: 78,867
אוכלוסייה
5,498,707: 10,703,802
תמ"ג (במיליוני דולרים)
132,794: 330,858
תמ"ג לנפש (בדולרים)
24,150: 30,910
משטר
רפובליקה

בין רפובליקת סלובקיה לבין הרפובליקה הצ'כית מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים. כמו כן השתיים חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו.
היסטוריה

עד לנובמבר 1918 היו שתי המדינות תחת שלטון בית הבסבורג, כחלק מממלכת הבסבורג, ולאחר מכן כחלק מהאימפריה האוסטרית, שהפכה בשנת 1867 לאימפריה האוסטרו-הונגרית. בין השנים 1918–1993 היו שתי המדינות מאוחדות כמדינת צ'כוסלובקיה, למעט בתקופת מלחמת העולם השנייה, אז הייתה צ'כיה חלק מגרמניה הנאצית בשם הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה, ואילו סלובקיה הייתה למדינה עצמאית, על אף שגם היא הייתה גרורה של גרמניה.
בינואר 1993 נפרדה צ'כוסלובקיה לשתי מדינות עצמאיות: הרפובליקה הצ'כית וסלובקיה. הרפובליקה הצ'כית שמרה לעצמה את ההמנון והדגל של צ'כוסלובקיה, ומיד באותו יום כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים מלאים ביניהם. כיום שתי המדינות הן חברות מלאות בנאט"ו ובאיחוד האירופי. בסביבות 200,000 איש ממוצא סלובקי חיים בצ'כיה, וכ-46,000 איש ממוצא צ'כי מתגוררים בסלובקיה. גוסטב סלאמקה, אזרח סלובקי, היה שר התחבורה של הרפובליקה הצ'כית בשנים 2009–2010, ובמשרדו הוא השתמש רק בשפה הסלובקית.
יחסים דיפלומטיים

לצ'כיה יש שגרירות בברטיסלבה וקונסוליה כללית בקושיצה, ואילו לסלובקיה יש שגרירות בפראג וקונסוליה כללית בברנו. היחסים בין המדינות מוגדרים "מצוינים" ו"מאוד לבביים", ובדרך כלל הנשיאים בשתי המדינות מבקרים ביקור ראשון בחו"ל במדינה השכנה.
שיתוף פעולה ביטחוני

בדצמבר 2016 אישרה ממשלת סלובקיה את הסכם שיתוף הפעולה על הגנה הדדית של המרחב האווירי, המאפשר שימוש במטוסים צבאיים צ'כיים וסלובקיים במרחב האווירי של המדינה השנייה, וחיזוק אפשרי של חיל אוויר ממדינה אחת על ידי עמיתו מהמדינה השנייה בשעת הצורך. לאחר אשרור ההסכם מהצד הצ'כי, ההסכם אמור להיכנס לתוקף ביולי 2017.
סנדר חדד

| --- | --- |
סנדר חדד
 לידה:  1859 קרינקי, רפובליקת פולין 
 פטירה:  20 בנובמבר 1899 (בגיל 40 בערך) ראשון לציון, האימפריה העות'מאנית 
 שם לידה:  אלכסנדר קרינקר 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 מספר צאצאים:  6 
 
המצבה של סנדר חדד בבית הקברות סגולה בפתח תקווה
סנדר חדד (אלכסנדר קרינקר; 1859 – 20 בנובמבר 1899) היה שומר יהודי בזמן העלייה הראשונה.
מקורות ביבליוגרפיים

סנדר חדד בבלוג "מצבות מדברות" של עודד ישראלי
משה סמילנסקי: "סקנדר חדד"; משפחת האדמה כרך א', עמ' 39 - 42, תשי"ד
אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך א, פרק לד: "סקנדר חדד", מראשוני השומרים בפתח־תקוה, מזכרונות משה סמילנסקי מפי זקני פתח־תקוה, תרמ"ו (1886)
"ספר הגבורה" (מאת מיכאל בר זוהר)
הפארק הלאומי איוואוויק

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1984 
 נתונים ומידות
 שטח:  9,750.0 קילומטר רבוע
 מיקום
 מדינה:  קנדה קנדה
 מיקום:  יוקון 
 קואורדינטות:  69°31′11″N 139°31′30″W﻿ / ﻿69.5197°N 139.525°W﻿ / 69.5197; -139.525
 אתר רשמי
  (למפת יוקון מוגדלת) וייטהורס דוסון סיטי ווטסון לייק אלסקה הטריטוריות הצפון-מערביות  קולומביה הבריטית ים בופורהפארק הלאומי איוואוויק(למפת יוקון רגילה) וייטהורס דוסון סיטי ווטסון לייק אלסקה הטריטוריות הצפון-מערביות  קולומביה הבריטית ים בופורהפארק הלאומי איוואוויק(למפת קנדה רגילה) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הפארק הלאומי איוואוויק(למפת קנדה מוגדלת) אוטווה אדמונטון ויניפג ונקובר טורונטו מונטריאול מיסיסוגה קוויבק סיטי סנט ג'ונס רג'יינה שארלוטטאון ילונייף איקאלואיט וייטהורס ארצות הברית אלסקה גרינלנד איס. ים בופור מפרץ הדסון  ה ש ק ט  האוקיינוס האטלנטי הפארק הלאומי איוואוויק
 
הגישה היחידה לפארק היא רק דרך מטוס או סירה

הפארק הלאומי איוואוויק (אנגלית: Ivvavik National Park) הוא פארק לאומי הממוקם בקצה הצפון מערבי של טריטוריית יוקון שבקנדה. במקור שמו של הפארק הוא "הפארק הלאומי של צפון יוקון" (Northern Yukon National Park) הפארק קיבל את שמו "איוואוויק" בשנת 1992, ומקור השם במילה "אינוויאלוקטון" (Inuvialuktun), שמשמעותה "מקום לידה". הפארק הוא תוצאה של הסכם בין האינואיטים לממשל בשנת 1984, והוא הפארק הראשון בקנדה שהוקם כתוצאה מהסכם תביעותיהם לבעלות של ילידי המקום (אינואיטים).
הפארק מאפשר למספר מינימלי של אנשים לבקר בו בשנה, על מנת להגן על עדר הפורקיפיין (Porcupine) של איילי הצפון הנמצאים באזור הארקטי של צפון מערב יוקון וצפון ומזרח אלסקה.
גאוגרפיה

הפארק נמצא על חופי ים בופור וגובל במערבו עם מדינת אלסקה לרכס הרי ברוקס (Brooks Range) ושמורת הטבע הארקטית הלאומית (Arctic National Wildlife Refuge).
בעלי חיים

בפארק ישנו מגוון אקולוגי רחב ובינו זאבים, דובי גריזלי ודובים שחורים. בעלי חיים אחרים המאכלסים את הפארק הם שועלים אדומים, איילי הצפון, למינגים, שועלי שלג, כבשי דאל, בזים ארקטיים, כבשי המושק, ועוד.
הלדור לכסנס

| --- | --- |

 לידה:  23 באפריל 1902 רייקיאוויק, איסלנד, ממלכת דנמרק 
 פטירה:  8 בפברואר 1998 (בגיל 95) מוספלסבאיר, איסלנד 
 שם לידה:  Halldór Guðjónsson 
 מדינה:  איסלנד 
 שפות היצירה:  איסלנדית 
 סוגה:  שירה עלילתית 
 תקופת הפעילות:  מ-1916 
 בן או בת זוג:  Auður Laxness (24 בדצמבר 1945–?) 
 צאצאים:  Guðný Halldórsdóttir 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לספרות (1955) 
 
הלדור קיליאן לכסנס, נכתב גם לקסנס, (‏Halldór Kiljan Laxnessקובץ:Is-Halldor kiljan laxness.oga‏Ⓘ‏) ‏(23 באפריל 1902 - 8 בפברואר 1998), שנולד בשם "Halldór Guðjónsson" ברייקיאוויק שבאיסלנד, היה סופר איסלנדי, זוכה פרס נובל לספרות.
קורות חייו

אביו עבד בסלילת כבישים ולאחר מכן עזב את העיר כדי לעסוק בחקלאות, לכן בילה הסופר את מרבית ילדותו בין איכרים. חיבורו הראשון, הילד והטבע, הודפס כשהיה רק בן 13 והוא חתם בשם הלדור מ"לכסנס" (לכסנס היה שם החוה של משפחתו). בגיל 17 כבר עבר לקופנהגן לאחר שבמהלך מלחמת העולם הראשונה נדד ברחבי אירופה. תקופה מסוימת שהה במנזר בלוקסמבורג ושאף להיות כומר. בתקופה הזאת נטה למיסטיקה ונהה אחר האקספרסיוניזם והסופר-ריאליזם שהיו "הצעקה האחרונה" באותה תקופה. את ההשפעות האלה מרגישים ביצירותיו מאותה תקופה. לאחר שהיה זמן מה בסיציליה פוגשים אותו בארצות הברית שם כרת ידידות אמיצה עם אפטון סינקלר. מנוצרי אדוק נעשה לכסנס לסוציאליסט ובמהלך שלוש השנים ששהה בארצות הברית גיבש את השקפתו הפוליטית. לדבריו: "באמריקה ראיתי את המשטר הקפיטליסטי בצורתו המפותחת ביותר והריני אומר, כי בתנאים האמריקאים, רק שוטה לא יהפך לסוציאליסט".
לאחר שובו מאמריקה, השתקע באיסלנד ושקד על יצירתו. את הפרסום הראשון קיבל בעקבות הספר "סאלקה ואלקה". גם הסדרה בת ה-4 ספרים הוסיפה למוניטין שלו.
לכסנס ביקר פעמיים בברית המועצות, בשנים 1932 ו-1938 וערך בה סיורים ממושכים. את רשמיו מהסיורים האלה כתב בשני ספרים, הדרך מזרחה וסיפור רוסי.
בשנת 1953 קיבל את "פרס השלום הבינלאומי" מידי מועצת השלום העולמית. קבלת פרס נובל לשלום היה אופרה אחרת. היו התנגדויות למתן הפרס לאיש שהישוה את האמנה האטלנטית ל"אגודה של סהרורי מלחמה" והיו גם התנגדויות על רקע הערכת עבודתו הספרותית. לאחר הפשרת המלחמה הקרה ולאחר שהיה מועמד לקבלת פרס נובל לספרות שלוש שנים ברציפות, ניתן לו לבסוף הפרס, להפתעת רבים. בשנת 1955 הוענק לו פרס נובל לספרות "על כוחו האפי התוסס חיים, שבאמצעותו החיה את האומנות הסיפורית הגדולה של איסלנד".
למרות נטיותיו החזקות אל השמאל לכסנס היה קתולי אדוק בארץ של פרוטסטנטים
בשנת 1963 ביקר בישראל כאורח ממשלת ישראל.
ספריו

1927 "האורג הגדול מקשמיר" Vefarinn mikli frá Kasmír רומן בו מתוארת הצטרפותו לדת הקתולית.
1929 "ספר העם" Alþýðubókin מאמרים.
1931-1932 "סאלקה ואלקה" Salka Valka רומן ריאליסטי על החיים בכפר דייגים עניים באיסלנד.
1934-1935 "אנשים עצמאים" Sjálfstætt fólk רומן שהוא, על פי דברי הסופר, "סאגת גיבורים".
1937 "יום נסיעה בהרים" Kraftbirtíngarhljómur guðdómsins נובלה.
1938 "מבצר סומרלנד" Höll sumarlandsins נובלה.
1939 "מאור העולם" א
1939 "בית המשורר" Hús skáldsins נובלה.
1940 "יפעת השמים" Fegurð himinsins נובלה.
1943-1946 "פעמון איסלנד" טרילוגיה.
"פעמון איסלנד"
"הנערה יפת הראש"
"תבערה בקופנהגן"
1946 Eldur í Kaupinhafn נובלה.
1948 "תחנת אטום" Atómstöðin רומן, תורגם לעברית מאנגלית על ידי ג. אריוך והופיע בשנת 1972 בהוצאת עם עובד.
1957 "גם הדג ישיר" Brekkukotsannáll תורגם לעברית מאנגלית על ידי ג. אריוך והופיע בשנת 1976 בהוצאת עם עובד.
ספריו בעברית

תחנת האטום; תורגם מאנגלית בידי ג' אריוך, תל אביב: עם עובד ('ספריה לעם'), תשל"ב. (The Atom Station)
גם הדג ישיר; [תרגמה מאנגלית: ג. אריוך], תל אביב: עם עובד ('ספריה לעם'), תשל"ז 1976. (The Fish Can Sing)
פעמון איסלנד; מאנגלית: אביבה ברושי, ירושלים: שוקן, תש"ע 2009. (Islandskukkan)
יעקב חורש

יעקב חורש (נולד ב-10 במרץ 1944, ט"ו באדר ה' תש"ד) הוא סופר ישראלי.
ביוגרפיה

נולד ב-1944 בירושלים לעליזה ויהודה חורש, עולים מעיראק. בשנת 1951, עברה המשפחה לחיפה, בה למד בבית הספר התיכון "לשדה" בעיר. בשנת 1961, התגייס לצה"ל לגדוד 52 (סרן במיל').
לאחר מכן עבד בחברת אלביט מערכות וגדות פטרוכמיה כמנהל רכש.
בשנת 1995 הצטרף יעקב לחברת ביוסנס כמנהל הרכש של החברה, אשר נוסדה על ידי שלמה בן חיים ומפתחת מוצרים בתחום הקרדיולוגיה ומתמקדת בפיתוח מכשור רפואי לאבחון וטיפול בהפרעות קצב.
בשנת 1997 רכשה ״גונסון אנד גונסון״ את ביוסנס ויעקב משמש בחברה כמנהל הרכש עד היום.
שירות צבאי

חורש לקח חלק פעיל במלחמות ששת הימים, ההתשה ויום כיפור. במהלך מלחמת ששת הימים, גויס בצו 8 לגדוד 129 כאשר אשתו הייתה בחודש תשיעי. במהלך המלחמה, שירת ברמת הגולן ונפצע כשהטנק שלו עלה באש, ונחשב לפצוע הקשה ביותר של מלחמה זו עקב שריפות בכל גופו שכמעט הובילו לכריתת רגלו. במהלך האשפוז, נולדה בתו הבכורה אשר לא יכל לפגוש עקב מצבו.
חורש אושפז במשך כשנה, ולאחר מכן עבר הליך שיקום בן שנה וחצי. ספרו "ארבעים ושבע המדרגות" הוא רפרנס למספר המדרגות אותן הצליח לטפס לבדו בתום תקופת ההשתקמות.
קריירה
חורש התחיל את דרכו המקצועית בשנת 1957 כשהיה בן 13, כאשר החל לעבוד בנמל חיפה. לאחר מכן, התקבל לעבודה בחברת 'אטלנטיק' בנמל חיפה, תחת מילה (שמואל) ברנר.
לאחר שיקומו, החל לעבוד כמנהל רכש בחברות אלביט מערכות וגדות פטרוכמיה.
החל משנת 1995, משמש כמנהל הרכש של חברת ביוסנס למכשור רפואי לקרדיולוגיה.
חיים אישיים

נישא ב-1966 למזל ומתגורר עימה בעתלית. לזוג 4 ילדים, 8 נכדים ונינה אחת. ספרו "הנסתר והנגלה" מוקדש לבתו איילת לאחר שיצאה מסכנת חיים. בשנת 2022, איבד את בתו תמי לאחר מאבק במחלת הסרטן.
ספריו

שירה אקטואלית הוצאת סער שנת 1990
שירה אקטואלית חובקת עולם, הוצאת סער, שנת 1990
עשן שזור הוצאה עצמית, שנת 1999
47 מדרגות, הוצאת ירון גולן, שנת 2001
משבר מנהיגות, הוצאה עצמית, שנת 2008
הנסתר והנגלה, הוצאת צמרת, שנת 2016
תאים אדומים, הוצאת דובדבן, שנת 2019 - תורגם לאנגלית
תעודות ותארים

תעודת מנהל עסקים במכון לפריון העבודה (1984)
גישור בגומא (1990)
דוברות ועיתונאות באוניברסיטת חיפה (1991)
תואר ראשון בהיסטוריה כללית באוניברסיטה הפתוחה (2023)
הערות שוליים

↑  129_ Battle on theGolan heights 1967, נבדק ב-2024-02-02
↑  הטנקים שהביסו את הסורים, באתר www.israelhayom.co.il
↑  naamoush, 47 המדרגות של יעקב, באתר "נעמוש" - הרמה הסורית / רמת הגולן, ‏2019-10-09
↑  הסופר יעקב חורש, באתר סימניה
↑  naamoush, 47 המדרגות של יעקב, באתר "נעמוש" - הרמה הסורית / רמת הגולן, ‏2019-10-09
↑  נטבוק - קניון הספרים הישיר, באתר www.netbook.co.il
↑  Yaakov Horesh, Dormant Cells. (בenglish)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 21243247   WorldCat (עם VIAF): 21243247 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "יעקב חורש".
ברכות הראייה

ברכות הראייה הן קבוצת ברכות אשר יש לברכן (בעיקר) למראה אירועים או תופעות טבע היוצאים מגדר הרגיל, או המתרחשים לעיתים רחוקות או נדירות במיוחד.
כללי ברכות הראיה

ברכות הראייה נאמרות בשל ההתפעמות, ההתרגשות, או התרוממות הרוח הנלווית למראה או לאירוע, ועל כן נפסק בהלכה כי יש לברכן רק בגין אירוע או מראה מיוחד ויחודי המעורר תחושות כאלה אצל רוב בני האדם. סייג נוסף הוא כי הברכה נאמרת רק כאשר המברך לא ראה את אותו אירוע או מראה במשך שלושים הימים האחרונים.
בגלל הספק האם מראות מסוימים אכן גורמים לרוב בני האדם את אותן תחושות ההתרגשות או התרוממות הרוח, ולאור כלל ה"ספק ברכות להקל", חלק מהן אינן נוהגות כלל בזמננו.
סוגי ברכות

ברכת הנסים - ברכה הנאמרת למראה מקום שנעשה בו נס.
ברכת עושה מעשה בראשית - ברכת שבח לקב"ה על תופעות טבע, שנטבעו כך בבריאת העולם, בכלל זה הרואה ברק, וכן נופים מיוחדים, וכן בברכת החמה אחת ל-28 שנה.
ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם - ברכת שבח לקב"ה על תופעות טבע שניכר בהם כוחו וגדולתו של הקב"ה, כגון רעמים, רעידת אדמה, רוחות סוערות שאינן רגילות, וכן כוכב שביט וכוכב נופל.
ברכת הלבנה - אותה מברכים פעם בחודש בזמן שהלבנה (הירח) בשיאה.
ברכת זוכר הברית - ברכת "זוכר הברית ונאמן בבריתו וקיים במאמרו" נאמרת למראה קשת בענן.
ברכת הים הגדול - את ברכת "שעשה את הים הגדול" מברכים על ראיית ים גדול כאוקיינוס. לאור המחלוקת בין הפוסקים על הים התיכון נהוג שלא לברך על ראייתו.
ברכה על בתי עבודה זרה - ברכת "שנתן אורך אפיים לעוברי רצונו" מברכים כאשר רואים פסל או חפץ אחר המשמש לעבודה זרה. משמעות הברכה היא שבח לקדוש ברוך הוא על הסובלנות בה הוא נוהג כלפי הכופרים בו. לעומת זאת, כאשר רואה אדם מקום ממנו נעקרה עבודה זרה מברך "שעקר עבודה זרה מהמקום הזה/מארצנו (בארץ ישראל)" ומוסיף כי "כשם שעקרת אותה מהמקום הזה כן תעקור אותה מכל המקומות והשב לב עובדיהם לעובדך".
ברכת אשר יצר אתכם בדין - בעת ראיית קברי יהודים מברכים ברכה זו, אשר ניסוחה משתנה בין מנהגי נוסח ספרד ונוסח אשכנז. תכלית הברכה היא צידוק דינו של הקדוש ברוך הוא.
ברכת מציב גבול אלמנה - ברכה זו נתקנה עבור הרואה בתי ישראל ביישובם. הנסיבות בהן מברכים ברכה זו שנויות במחלוקת בין הפוסקים.
ברכת שחלק מחכמתו ליראיו - על ראיית חכם מחכמי ישראל מברכים "שחלק מחכמתו ליראיו" ולדעת רוב הפוסקים ברכה זו נוהגת גם היום כאשר רואים תלמיד חכם מופלג.
ברכת שנתן מחכמתו לבשר ודם - נתקנה על ראיית חכם מחכמי אומות העולם  ,ובנוסף גם שומר על שבע מצוות בני נח.
ברכת המלכים - על ראיית מלכי ישראל מברכים "שחלק מכבודו ליראיו" ועל מלכי אומות העולם מברכים "שנתן מכבודו לבשר ודם". ברכה זו אינה תלויה במידת צדקתו של המלך. כיום נוהגת ברכה זו רק על מנהיגי ארצות אבל לא על מלכים ייצוגיים במונרכיות דמוקרטיות.
ברכת חכם הרזים - ברכה זו נאמרת כאשר אדם בארץ ישראל רואה שישים ריבוא (600,000) אנשים מישראל מכונסים במקום אחד.
ברכת שככה לו בעולמו - ברכה זו נאמרת כאשר אדם רואה לראשונה יופי יוצא דופן של צמחים, בעלי חיים או בני אדם.
ברכת משנה הבריות - ברכה זו נאמרת למראה אדם ובו פגם חמור מלידה (היעדר גפיים, תאומים סיאמיים, ננס וכו'). בעבר נהגו לברך גם על מראה אדם שחור, ג'ינג'י וכו'. נוסף על בני אדם, מברכים ברכה זו גם למראה קוף ופיל.
ברכת האילנות - הברכה "שלא חיסר בעולמו (דבר) כלום, וברא בו בריות טובות ואילנות טובות (טובים) ונאות, (כדי) להנות בהן בני אדם" נאמרת אחת לשנה, בחודש ניסן, למראה שני עצי פרי מלבלבים.
ראו גם

ברכת החמה
ברכת הלבנה
הערות שוליים

↑  יוצאת מכלל זה הברכה על ברקים ורעמים, שנאמרת מדי יום, ולעיתים גם פעמים ביום, אם התפזרו העבים בין מופע הברקים והרעמים הראשון לשני. רא"ש מסכת ברכות פרק ט הלכה יג על פי התלמוד הירושלמי בברכות פרק ט, ושולחן ערוך, אורח חיים, סימן רכ"ז, סעיף ב'. וראה בעולת תמיד סימן שכז שכתב שיש לחלק בין ברכות הראייה האחרות, בהן רואה האדם שתי פעמים את אותו הדבר, לבין הברכות על הברקים והרעמים, שכל רעם וברק הם ראייה חדשה שראויה לברכה בפני עצמה.
↑  הרב אליעזר מלמד, לברך על בתי ישראל ביישובם, באתר ערוץ 7
| ברכות |
| --- | --- | --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו  • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |  |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו  • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |  |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |  |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |  |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים  • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |  |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו  תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588412505171