stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מירכאות
הפיסוק במירכאות בימינו

כללי השימוש במירכאות בעברית של ימינו מבוססים על הכללים הנהוגים בארצות הברית. כללי המירכאות פשוטים יותר מבעבר, בין היתר כנראה בשל הקושי להקליד במחשב את המירכאות התחתונות – כפולות „ או בודדות‚.
הכללים:
המירכאות מקיפות את הביטוי שהן מסמנות, כלומר, זוג מירכאות יופיע בתחילת הביטוי וזוג נוסף בסופו.
ניתן לסמן מירכאות בין אות שימוש לבין המילה עצמה (למשל, ההתנהגות ה”נפלאה” שלך).
כאשר יש קינון של ציטוטים (מובאה בתוך מובאה) משתמשים לסירוגין במירכאות כפולות ובמירכאות בודדות. לדוגמה:
"צריך להיות ברורים בעניין הזה... אנחנו נוטים לפחד מלשון של אמת, מסיבות 'אציליות'. מעדיפים לומר 'הצעירים', במקום..."
כאשר בתוך משפט מצוטט יש הערת ביניים של המספר, המראיין וכדומה, מחלקים את הציטוט לשני חלקים שכל־אחד מהם מוקף במירכאות משלו. לדוגמה:
”המוזיקה נפסקה,” אמרתי. ”נגמר.”
וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֶל-הָאֱלֹהִים הִנֵּה אָנֹכִי בָא אֶל-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְאָמַרְתִּי לָהֶם אֱלֹהֵי אֲבוֹתֵיכֶם שְׁלָחַנִי אֲלֵיכֶם וְאָמְרוּ לִי מַה שְּׁמוֹ מָה אֹמַר אֲלֵהֶם.
פסוק זה, בפיסוק מודרני, היה נראה כך:
וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֶל־הָאֱלֹהִים, ”הִנֵּה אָנֹכִי בָא אֶל־בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, וְאָמַרְתִּי לָהֶם, ’אֱלֹהֵי אֲבוֹתֵיכֶם שְׁלָחַנִי אֲלֵיכֶם’; וְאָמְרוּ־לִי ’מַה־שְּׁמוֹ’, מָה אֹמַר אֲלֵהֶם?"
שימוש מיושן במירכאות

בספרים עבריים ישנים ניתן לראות שימוש שונה במקצת במירכאות, המבוסס על השיטה של השפה הגרמנית או של חלק מהשפות המזרח־אירופאיות, בה המרכא הפותח הוא תחתי, והסוגר – עילי. גם המרכא מטעמי המקרא הוא סימן תחתי (ראו בתמונה לעיל). בנוסף, היה מקובל לשלב הערת ביניים בתוך הציטוט עצמו (בצרפתית נוהגים כך גם כיום).
דוגמה לפיסוק בשיטה זו מובא בתמונה משמאל, והוא גם משוכתב להלן:
„אמנם לא טבעתי במים – חשב בלבבו – אבל עתה אמות ברעב, או אהיה לטרף לחיה רעה”.
לעיתים המרכא התחתי דווקא מסיים את המשפט. במקרה כזה, המשפט היה נכתב כך:
”אמנם לא טבעתי במים – חשב בלבבו – אבל עתה אמות ברעב, או אהיה לטרף לחיה רעה„.
בשיטה הנהוגה היום היה המשפט דלעיל נכתב כך:
”אמנם לא טבעתי במים,” חשב בלבבו, ”אבל עתה אמות ברעב, או אהיה לטרף לחיה רעה.”
ההבחנה בין מירכאות לגרש ולגרשיים

ההבחנה בין מירכאות לבין סימני הפיסוק הבודדים (שאינם באים בזוגות) גרש וגרשיים היא:
הגרש משמש לציון קיצור; למשל – גב׳ (במקום: גברת), פרופ׳ (במקום: פרופסור) וכדומה.
הגרשיים הם סימן פיסוק הדומה בצורתו למירכאות, אולם הם משמשים לציון ראשי תיבות; למשל – המילה תנ״ך מורכבת מראשי התיבות של תורה, נביאים, כתובים.
מקור הגרש והגרשיים הללו הוא מסופרי ומדפיסי התלמוד – שכך נהגו לסמן את ראשי התיבות והקיצורים שהנהיגו בתלמוד, וכיום גם ראשי תיבות וקיצורים ממקורות אחרים.
מירכאות אוויריות

לעיתים אנשים מסמנים בידיהם סימון של המירכאות (בדרך כלל פעמיים מירכאות כפולות). תנועה זו משמשת כמחווה גופנית המקבילה למירכאות לסימון סרקזם. יש מקרים בהם אנשים מגיבים כך בזלזול לדברי האחרים – בתגובה לדברי אדם הטוען שהוא מאוד משכיל, ניתן לומר ’כן, אתה מאוד ”משכיל”’ עם סימון כזה ויהיה ברור שהכוונה היא שהוא אינו משכיל.
מירכאות בשפות אחרות

למשל:
בצרפתית משתמשים בסוגריים מחודדים משולשים, כפולים או בודדים: « … » (Guillemets) או ‹…› (Chevrons)
ברוסית משתמשים בסוגריים מחודדים כפולים: « … »
בסינית וביפנית משתמשים בסוגריים פינתיים – ראו בציור שמשמאל.
מירכאות בתכנות

במרבית שפות המחשב משתמשים במירכאות על מנת להקיף מחרוזות. השימוש במירכאות משתנה לפי שפת המחשב:
ב־Basic – משתמשים במירכאות עבור כל סוגי המחרוזות
בשפת C או Java – משתמשים במירכאות רק עבור מחרוזות; עבור תו בודד משתמשים בגרש מכל צד התו
בפסקל – משתמשים בגרש מכל צד המחרוזת או התו
ב־Perl ו־PHP – ישנה הבחנה בין מירכאות לגרש לגבי ההכנסה של משתנים
ב־JavaScript – ניתן להשתמש במירכאות או בגרש ללא הבדל (רק להקפיד להשתמש עבור מחרוזת בודדת באותו סימן)
ב־HTML – עדיף להשתמש במירכאות עבור ערכי פרמטרים מחרוזתיים אולם זה לא הכרחי (להבדיל מ־xHTML, שהיא גרסת XML לשפה, ובה זה כן הכרחי)
ב־DOS – משתמשים במירכאות כאשר רוצים לכלול רווח בשם, ובגרסאות תחת חלונות ניתן להשתמש בהן לשמות קבצים ארוכים
במנוע החיפוש גוגל, השמת טקסט בין מירכאות גורמת לחיפוש תוצאות עם המחרוזת ברצף בלבד. לדוגמה, בחיפוש אריאל שרון בגוגל יופיעו גם קישורים המזכירים את המילה "אריאל" לבדה ואת המילה "שרון" לבדה, אך בחיפוש "אריאל שרון" יימצאו רק תוצאות עם המחרוזת ברצף.
הקלדה

במקלדת עברית ב־Windows, את המירכאות העבריות התקניות ” מקלידים על ידי הקשה על מקש altGr (alt ימני) בתוספת מקש ך: AltGr+ך. את המירכאות „ מקלידים על ידי הקשה על מקש altGr (alt ימני) בתוספת מקש ף: AltGr+ף. את המירכאות " מקלידים על ידי הקשה על מקש shitf בתוספת מקש פסיק (,): shitf+,. את המירכאות ’ מקלידים על ידי הקשה על מקש altGr (alt ימני) בתוספת מקש ת: AltGr+ת. את המירכאות ‚ מקלידים על ידי הקשה על מקש altGr (alt ימני) בתוספת מקש ץ: AltGr+ץ.
ביאורים

↑  על פי האקדמיה ללשון העברית יש לכתוב מֵירְכָאוֹת בצירי מלא (וכך גם לגבי שם טעם המקרא מירכא) כיוון שהיו"ד שורשית. השורש א-ר-ך בא לידי ביטוי בשם הטעם על פי המסורת התימנית – מארכא.
↑  לעיתים נכתבות כ־" "
↑  לעיתים נכתבות כ־' '
הערות שוליים

↑  כדי להימנע מבלבול אפשרי בין מירכאות, גרָשִים וּגרשָיִים, נבחר להשתמש במונח מירכאות כפולות עבור "...", ובמונח מירכאות בודדות עבור
'...'.
↑  דרור משעני ואורליה סמוטרייז, ריאיון עם אלן פינקלקראוט, מוסף הארץ, 18 בנובמבר 2005
↑  גילה אלמגור, הקיץ של אביה, עם עובד (1985)
↑  ספר שמות, פרק ג', פסוק י"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555812305171  GND: 4202410-9  NKC: ph250064 
מרכא (אדום)
רביע מעל למילה ”ויאמר”
שימוש במירכאות תחתיות בתחילת ציטוט, ובהערת ביניים בתוך הציטוט. מתוך דניאל דפו; רבינזון קרוזה: ספור עם ציורים / תרגום – יהודה גרזובסקי, ורשה: תושיה, (1928). באדיבות בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי – מאגר ספרים סרוקים
אנימציה של סימון מירכאות באוויר
בסינית משמשים סוגריים פינתיים בתפקיד המירכאות בעברית
סופרמן
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה

| --- | --- |

דאגלס פיירבנקס (ימין) והרולד לויד (שמאל), שתי ההשפעות העיקריות לדמותו של קלארק קנט/סופרמן.
בתחילת שנות ה-30 נהגו ג'רי סיגל וג'ו שוסטר למכור סיפורים קצרים למגזינים. בשנת 1933 הם יצרו לראשונה דמות בשם "סופרמן", שהופיעה בסיפור בשם "שלטונו של הסופרמן". דמותו בסיפור זה היא של אדם עני וקירח שנאסף בידי מדען מבית תמחוי לצורך ניסוי. המדען משקה אותו בשיקוי שמעניק לו כוחות טלפתיים. השיקוי הופך אותו לאדם תאב-כוח הפונה לצד האפל בנפשו, רוצח את המדען, ומתכנן להשתלט על העולם. בסופו של דבר פגה השפעת השיקוי והוא שב לבית התמחוי.
בהשראת דמות זו כתב סיגל את עלילותיו של סופרמן, הפעם כגיבור ולא כנבל. בעיצוב הדמות שאב השראה גם מדמותו של השחקן דאגלס פיירבנקס, ואילו את האלטר אגו שלו, קלארק קנט, עיצב לפי דמותו של השחקן הקומי הרולד לויד.
בחמש השנים הבאות ניסו סיגל ושוסטר למכור את הדמות לעיתוני קומיקס במטרה ליצור רצועת קומיקס יומית בכיכובו, אך ללא הצלחה. הם כתבו מחדש את הסיפור, אך הפעם יצרו דמות של גיבור מיתי, המתקן עוולות ונלחם למען צדק חברתי ונגד רודנות, בהשראת דמויות כשמשון והרקולס. בגרסה שלישית של הדמות גם הוצגה תלבושתו הצבעונית של סופרמן, שעוצבה בהשראת תלבושותיהן של דמויות ממגזינים של ספרות זולה ומרצועות קומיקס מאותם ימים, כמו פלאש גורדון. בנוסף, ניתנו לדמות כוחות-על פיזיים, במקום מנטליים.
סיגל ושוסטר, חובבי סרטים, העניקו לדמות את השם קלארק קנט, שנוצר משמותיהם של השחקנים קלארק גייבל וקנט טיילור, ולעיר קראו מטרופוליס כסרטו של פריץ לנג משנת 1927.
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה > המצב החברתי

תקופת השפל הגדול היוותה נושא מרכזי בסיפוריו המוקדמים של סופרמן, שלקח על עצמו תפקיד של אקטיביסט חברתי, הנלחם באנשי עסקים ובפוליטיקאים מושחתים. בעיני רוג'ר סאבין, מרצה לקומיקס במכללה לאמנויות סנטרל סנט מרטין בלונדון, הדבר משקף את האידיאליזם הליברלי של מדיניות הניו דיל של פרנקלין דלאנו רוזוולט. על פי סאבין, סופרמן מתפקד כאלוף הבלתי מעורער של כדור הארץ שמגן מפני עוולות חברתיות. כך למשל, הדמות נאלצה להתמודד, בהמשך, עם סוגיות חברתיות בוערות כמו גזענות והקו קלוקס קלאן בתסכית רדיו משנת 1946.
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה > מגזיני ספרות זולה

השראה נוספת ליצירת דמותו של סופרמן הייתה הערצתם של סיגל ושוסטר למגזיני הספרות הזולה. אחת הדמויות שהעריצו הייתה זו של הוגו דאנר מהספר "גלדיאטור" מאת פיליפ ויילי, שיצא בשנת 1930, שלה היו כוחות דומים לאלה של סופרמן בעלילותיו המוקדמות. גם לסיפורי ארן מונרו מאת ג'ון ווד קמפבל, על צאצאי אדם שחיים בכוכב הלכת צדק, הייתה השפעה על גיבוש הדמות.
סיגל ושוסטר אף ציינו כי הושפעו מספרי המדע הבדיוני מאת אדגר רייס בורוז, העוסקים בהרפתקאותיו של ג'ון קרטר על כוכב הלכת בארסום. בסדרת סיפורים זו, גיבור-העל ג'ון קרטר היה בעל יכולת ניתור למרחקים ארוכים, שהתאפשרה הודות להפרשים בעוצמת כוחות הכבידה בין מאדים לכדור הארץ.
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה > השפעות אמנותיות

עוד השפיעו על סיגל ושוסטר המאיירים וינזור מקיי, אלכס ריימונד, בורן הוגארת', מילט קאניף, האל פוסטר ורוי קריין.[דרוש מקור]
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה > יהדות

גם מעמדם החברתי של סיגל ושוסטר כבנים למהגרים יהודים השפיע על סיפוריהם. הרב שמחה ויינשטיין והסופר הבריטי הווארד ג'ייקובסון העלו השערה שיצירתו של סופרמן קיבלה השראה ממשה ומאלמנטים יהודיים נוספים.
שמו הקריפטוני של סופרמן, "קאל-אל", דומה לצירוף הארמי בבלי "קָל אֵל", שמשמעותו "קול האל". הסיומת "אל" שבשם "קאל-אל", זהה לסיומת התאופורית "-אל", המצויה בשמות מלאכים רבים כגבריאל וכמיכאל. השם "קאל-אל" נבחר לסופרמן, על מנת להשוותו אל המלאכים ולומר שגם הוא כמותם, דמוי אנוש ובעל כוחות על שנועדו לעשיית הטוב.
הגולם, ובמיוחד הגולם מפראג – ישות מיתית שנוצרה כדי להגן על יהודי פראג של המאה ה-16 – משמש גם הוא כמקור להשראה. הדמות שבה והופיעה מחדש בשנות ה-30 ובשנות ה-40 של המאה ה-20, כדי להגן על היהודים מפני הנאצים.
יצירת הדמות והמקורות שהשפיעו על עיצובה > ניטשה

בספרו "כה אמר זרתוסטרא" (1883) הציג הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה את דמותו של העל-אדם (הפירוש המילולי של "סופרמן"). לא ברור האם סיגל ושוסטר שאבו מכתביו של ניטשה השראה בעת שגיבשו את דמותו של סופרמן.
ג'ייקובסון מציין במאמרו כי על-אדם וסופרמן הם קטבים מנוגדים זה לזה. ניטשה דימה את דמותו של על-אדם כישות שהתעלתה מעבר למגבלות החברה, הדת והמוסר, אך בו-בזמן נותרה אנושית. לעומתו, סופרמן הוא חוצן, שהתברך בכוחות אדירים ושומר על ערכי המוסר האנושיים.
ביוגרפיה בדיונית

לפי סיפור העלילה המקורי, סופרמן נולד בשם קאל-אל בכוכב הלכת הבדיוני קריפטון. הוא שוגר בחללית לכדור הארץ בידי אביו, המדען ג'ור-אל, לפני שהכוכב הושמד. ג'ון ומרתה קנט, זוג איכרים מקנזס, מצאו את קאל-אל, אימצו אותו, העניקו לו את השם קלארק קנט וחינכו אותו לערכי מוסר גבוהים. סופרמן למד על קיומו של קריפטון רק בחוברות מאוחרות יותר, שהופיעו בשנת 1949.
בבגרותו החל לפתח כוחות-על שבהם נעזר כדי לשרת את האנושות. סופרמן חי בקרב בני האדם בזהותו הסודית כקלארק קנט, ועבד כעיתונאי בעל נימוסים והליכות במערכת העיתון "הדיילי פלאנט" בעיר הבדיונית מטרופוליס, לצד לויס ליין, שעמה היה בקשר רומנטי.
דמותו של סופרמן התפתחה במשך השנים. הרקע של הדמות והרפתקאותיה הורחבו, מימי רצועות הקומיקס של שנות ה-30 של המאה ה-20 (תור הזהב של הקומיקס) ועד לעידן המודרני.
הפרטים אודות מקורה של הדמות, מערכות יחסיה וכוחותיה השתנו לבלי הכר למשך כל פרסומה, כאשר הכוחות והנבלים פותחו במהלך שנות ה-40. בנוסף על כך, תוארו הרפתקאותיו המוקדמות כנער בעל זהות גיבור-העל "סופרבוי", וכן נוספו לעלילה סיפורי מסגרת נוספים כמו גם דמויות משנה נוספות, ביניהן שורדים נוספים מהכוכב קריפטון.
שנות ה-60 הציגו את עלילותיו של סופרמן שני מארץ-2. חברת DC קומיקס יצרה יקום מרובה עולמות כדי שהגיבורים משנות ה-40 ימשיכו להתקיים לצד אלה משנות ה-60 ואילך, בעיקר לצורך הצדקת קיומן של קבוצות גיבורי העל חברת הצדק של אמריקה וליגת הצדק.
שכתובים קיצוניים לעלילה ולדמות נעשו באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 כתוצאה מביטול המולטי-יקומים באירועי "המשבר בעולמות האינסופיים". כוחותיו של סופרמן הופחתו במידה ניכרת וכן בוטלו מספר דמויות משנה.
סיפור מוצאו של סופרמן, כמו גם רבים אחרים, שוכתב על ידי ג'ון ביירן, שהסיר את קיומם של סופרבוי וסופרגירל מההמשכיות וביסס מחדש את דמויותיהם של ג'ונתן ומרתה קנט, הוריו המאמצים של סופרמן. בשנת 1993, סופרמן מת בקרב נגד דומסדיי, אם כי דמותו שבה לחיים מאוחר יותר. בשנת 1996 הוא התחתן עם לויס ליין, שנת 2004 ראתה שיכתוב נוסף לסיפור המקור. בשנת 2006 הוסרו ממנו כוחותיו (אם כי חזרו לאחר שנה בדיונית נוספת).
ביוגרפיה בדיונית > תור הזהב של הקומיקס, 1938–1950

| --- | --- |
 :  ראו גם – תור הזהב של הקומיקס
כמה מחוברות הקומיקס של תור הזהב, כמו גם סיפורים מאוחרים יותר מתארים את הרקע של סופרמן, על פיו המדען ג'וראל גילה כי קריפטון, כוכב הלכת הבדיוני שבו הוא גר, עומד להתפוצץ, אך הוא איננו מצליח לשכנע את חבריו הקריפטונים להציל את עצמם. הוא בונה חללית על מנת להציל את בנו יחידו, קאלאל. הוא ואשתו לורה צופים כאשר החללית משוגרת בו בעת שקריפטון מושמד. החללית נוחתת על כדור הארץ, בעיירה כפרית (שבסיפורים מאוחרים יותר נקראה סמולוויל), בזמן מלחמת העולם הראשונה. בגרסה ראשונית זו, זוג חוואים בשם ג'ון ומארי קנט מגלים את החללית, לוקחים את התינוק לבית יתומים, ומאוחר יותר מאמצים אותו כבנם בשם קלארק. בנובלה משנת 1942, שינה השדרן והסופר ג'ורג' לאוטר את שמותיהם הקריפטוניים של סופרמן והוריו לקאל-אל, ג'ור-אל, ולארה.
הילד קלארק גדל בחוות הזוג קנט, ומגלה אט אט את כוחותיו, אך הוא אינו מודע בתחילה למורשתו הקריפטונית. לאחר מות הוריו המאמצים, מחליט קלארק להשתמש בכוחותיו לטובת האנושות, יוצר לעצמו תלבושת ועובר לעיר השכנה מטרופוליס. הוא מתחיל לעבוד כעיתונאי בעיתון ה"דיילי סטאר" ומגלה את זהותו כסופרמן לעולם.
בעלילות הסיפורים המוקדמים הייתה דמותו של סופרמן האלמנט היחיד של מדע-בדיוני. הוא תואר כמגן על חסרי-הישע ועל הנזקקים. עד לחוברת מספר 7 הוא נלחם נגד איומים יום-יומיים כמו יצרני נשק, נהגים שיכורים, אנשי עסקים מושחתים, מתעללים בילדים, וכן פוליטיקאים ושוטרים מושחתים. אך לקראת שנות ה-40 הופיעו בעלילות יותר ויותר איומים פנטסטיים כמו ענקים, מדענים מטורפים ואף דינוזאורים. בתחילה תואר סופרמן כדמות אפלה ונחושה, שאינה מהססת להרוג פושעים (כמו הכאת שודד למוות לאחר שזה האחרון ירה בו). בהמשך דווקא הסירוב להרוג יריבים הפך לאחד מעקרונותיו.
החל מתחילת שנות ה-40 התפתחה בהדרגה עלילת חייו של סופרמן בילדותו. סיפור סופרבוי הראשון הופיע בחוברת More Fun Comics #101 (פברואר 1945), אם כי הוריו והאזור שבו גדל עדיין לא הוזכרו בשמותיהם. שם העיירה מופיע לראשונה כסמולוויל בחוברת Superboy Vol. 1 #2 ממאי 1949. שמות הוריו מוזכרים בחוברת מספר 12 מינואר 1951. שינויים נוספים נבעו מאזכורים במדיות אחרות, כמו תסכיתי רדיו ורצועות קומיקס. עיתון ה"דיילי סטאר" הפך ל"הדיילי פלאנט", ועורכו ג'ורג' טיילור הפך לפרי וייט בפרק הראשון של תסכית הרדיו. דמות של נער צעיר בשם ג'ימי אולסן צורפה לצוות העובדים בעיתון מעט לאחר מכן.
ביוגרפיה בדיונית > תור הכסף של הקומיקס, 1956–1970

| --- | --- |
 :  ראו גם – תור הכסף של הקומיקס
ישנן מחלוקות בקרב היסטוריוני קומיקס בנוגע לתאריך התחלתו של תור הכסף, אך רובם מסכימים לגבי שנת 1955 (עם הצגתו של ז'ון ז'ונס, הצייד ממאדים), או 1956 (הצגתו של בארי אלן, הפלאש השני). זה האחרון הציג את הטרנד החדש של DC קומיקס, כלומר גרסאות חדשות לגיבורים ישנים. לפלאש היו אותם כוחות אך תלבושת, זהות וסיפור מקור אחרים. גרסה זו של הפלאש הציגה את ארץ-2 המקביל לכדור הארץ, שבו גרים גיבורי על מתור הזהב לצד גיבורים מתור הכסף.
שנות ה-50 ושנות ה-60 של המאה ה-20 הביאו להרחבת המיתולוגיה של סופרמן, תחת ניצוחו של העורך הראשי מורט ויזינגר. קבוצת גיבורי-העל ליגת הצדק הוקמה, ונבלי-העל הידועים לשמצה ברייניאק וביזארו הופיעו, כמו גם קארה, בת דודתו של סופרמן הידועה כסופרגירל.
שנות ה-50 הציגו מספר אלמנטים מדע בדיוניים דוגמת מקורו הקריפטוני של סופרמן. לעומת זאת, שנות ה-60 היו עגמומיות עבור הדמות. סדרת הטלוויזיה "הרפתקאותיו של סופרמן" הסתיימה בעקבות התאבדותו של השחקן הראשי ג'ורג' ריבס. מספר ניסיונות[דרוש מקור] ליצור פרקי פיילוט נחלו כישלון, וכן מחזמר שזכה לביקורות חיוביות אולם נכשל מסחרית (It's a Bird... It's a Plane... It's Superman).
בסיפור המקור שפורסם בתחילת שנות ה-60, סופרמן נולד בקריפטון כקאל-אל, בנם של המדען הבכיר ג'ור-אל ולארה. כשקאל-אל מגיע לגיל שנתיים, ג'ור-אל מגלה שקריפטון עומד להתפוצץ. הוא מזהיר את מועצת החכמים השולטת בקריפטון, אך זו מסרבת להזהיר את תושבי קריפטון ואוסרת על ג'ור-אל לעשות זאת. אי לכך, ג'ור-אל מתכנן את בנייתה של חללית שמשפחתו תימלט בה לפני השמדת הכוכב, אולם בעקבות רצף האירועים, נשלמת בנייתו של דגם קטן בלבד, וג'ור-אל בוחר להציל את בנו היחיד ומשגר את החללית לכיוון כדור הארץ בידיעה שהשמש שלו תקנה לבנו כוחות-על. לארה וג'ור-אל נשארים בקריפטון והכוכב מתפוצץ. חלליתו של קאל-אל נוחתת ליד העיירה סמולוויל והוא נמצא על ידי הזוג ג'ונתן ומרת'ה קנט. הם קוראים לו בשם קלארק ומאמצים אותו. הזוג מגלה את כוחותיו המופלאים ומלמד אותו להשתמש בהם בתבונה. בגיל שמונה, קלארק מאמץ את הזהות סופרבוי ונלחם בפשע, גם בהווה וגם בעתיד הרחוק כחבר בלגיון גיבורי-העל. לאחר סיום התיכון ומות הוריו המאמצים, קלארק עובר למטרופוליס ומתחיל ללמוד באוניברסיטה, וכינויו מתחלף מסופרבוי לסופרמן. לאחר סיום האוניברסיטה במגמת עיתונאות, קלארק מתקבל לעבודה ב"הדיילי פלאנט".
ביוגרפיה בדיונית > תור הארד של הקומיקס, 1970–1985

| --- | --- |
 :  ראו גם – תור הארד של הקומיקס
סיפוריו של סופרמן נותרו דומים לאלה שהופיעו בתור הכסף, אך היה ברור כי הדמות זקוקה לליטוש נוסף. הסופר והאמן ג'ק קירבי לקח את מושכות הכתיבה ובחר לשכתב את הכותר "חברו של סופרמן, ג'ימי אולסן". בין התוספות נכללה דמותו של נבל-העל דארקסייד, שר מלחמה חוצני שמהווה איום מתמשך על סופרמן גם כיום.
העורך הראשי מורט ויזינגר הוחלף בג'וליוס שוורץ, שרצה לשכתב מחדש את סופרמן כדמות ריאליסטית ומודרנית. לצורך כך, הוא שכר את שירותיהם של הכותבים דניס אוניל, אליוט ס. מאגין, קארי בייטס והאמנים ניל אדמס, קורט סוואן ומרפי אנדרסון. מעברה של הדמות לריאליזם נוצח בסיפור Kryptonite Nevermore ("קריפטונייט לא עוד"), כאשר רמות הכוח של סופרמן הופחתו ומאגר הקריפטונייט בכדור הארץ אזל כמעט לחלוטין. אולם, הודות להתערבות המעריצים והחברה, שינויים אלה שוכתבו מחדש. בנוסף, סופרמן מארץ-2 המקביל התחתן עם לויס ליין שבעולמו, והוצגו אויבים חדשים, ביניהם איש הטרה (אנ') (Terra-Man) וטפיל (אנ') (Parasite).
עם צאת הסרט "סופרמן: הסרט" בשנת 1978, מערכת העיתון ה"הדיילי פלאנט" נקנתה בקומיקס בידי מורגן אדג', נשיאם של אולפני Galaxy Broadcasting Systems, וקלארק קנט הפך לשדרן החדשות הראשי. לקראת סוף שנות ה-70, חברת ילדותו לאנה לאנג הצטרפה לצוות החדשות. עם התבססות העולמות המרובים, סופרמן של תור הכסף והארד (Kal-El) גר בארץ-1, וסופרמן של תור הזהב (Kal-L) גר בארץ-2.
עם ריבוי העולמות, סיפורי סופרמן מתור הזהב חזרו להמשכיות, אך הדבר יצר מספר בעיות. לא היו כל הפסקות בין הסיפורים מתור הזהב והכסף והדמות פורסמה כסיפור מתמשך אחד מאז נוצרה. כמו כן, לפני תום תור הזהב, חברת DC שמטה את השם "Kal-L" לטובת "Kal-El". סדרת סיפורים משנות ה-70 קבעו כי סופרמן מארץ-2 נשא לאישה את לויס ליין מעולמו בשנות ה-50 והפך לעורך הראשי של ה"דיילי סטאר". בתחילת שנות ה-70, קאל-L מארץ-2 מוצא את החללית של בת דודו קארה זור-L, שהופכת לגיבורת העל פאוור גירל. קאל-L הוא אחד מהחברים המייסדים של חברת הצדק של אמריקה ובתחילת שנות ה-80 גם המייסד של All-Star Squadron בזמן מלחמת העולם השנייה.
עיבודים למדיות נוספות

הפופולריות הרבה של סופרמן הובילה לעיבוד של עלילותיו גם למדיות נוספות, מלבד חוברות הקומיקס.
עיבודים למדיות נוספות > המאה ה-20

העיבוד הראשון היה רצועת קומיקס בין השנים 1939–1966 שכללה אלמנטים שלא הופיעו בסדרת הקומיקס המקורית, דוגמת כוכב הלכת קריפטון ואביו של סופרמן, ג'ור-אל.
בין השנים 1940–1951 שודר תסכית רדיו בשם "הרפתקאות סופרמן" בדיבובו של באד קולייר כקריין הראשי.
בין השנים 1941–1943 הוקרנה בבתי הקולנוע סדרה בת 17 סרטוני אנימציה שיצר מקס פליישר, חלוץ בתחום האנימציה. באד קולייר דיבב את דמותו של סופרמן גם בסדרה זו, והיא הייתה מועמדת לפרס אוסקר לסרט הקצר הטוב ביותר.
ב-1948 הופקה לבתי הקולנוע סדרת לייב אקשן בת 15 פרקים, שבה גילם קירק אלין את סופרמן. שנתיים לאחר מכן הופקה סדרה נוספת בכיכובו, בשם "איש האטום נגד סופרמן", בת 15 פרקים.
בין השנים 1952–1958 שודרה סדרת הטלוויזיה הראשונה שתיארה את עלילותיו של סופרמן. השחקן ג'ורג' ריבס גילם בה את סופרמן, והיא הגיעה ל-104 פרקים.
ב-1966 הופק מחזמר בברודוויי בשם "זה ציפור, זה מטוס, זה סופרמן" שזכה לביקורות טובות אך בוטל לאחר 129 הופעות.
בין השנים 1966–1969 שודרה סדרת אנימציה בת 68 פרקים קצרים בשם "ההרפתקאות החדשות של סופרמן" שהיוותה עיבוד למחזמר ויועדה לצופים צעירים, אך זכתה להצלחה בקרב כלל הצופים. הצלחת הסדרה הובילה לאחר מכן לסדרת אנימציה נוספת, "סופר-חברים" מבית האנה ברברה (1973–1984), בה הופיע סופרמן לצד דמויות נוספות של גיבורי DC קומיקס נגד הארגון הרשע של לקס לות'ר. הסדרה עצמה זכתה לשישה המשכים, ששודרו עד לשנת 1986.
ב-1978 הופק "סופרמן: הסרט", סרט קולנוע באורך מלא בבימויו של ריצ'רד דונר ובכיכובו של האלמוני, כריסטופר ריב. הסרט זכה להצלחה אדירה בקרב המעריצים ובקופות והצלחתו הביאה להפקת שלושה סרטי המשך נוספים בשנות ה-80, אם כי אלה לא שיחזרו את הצלחתו של הראשון ונטו יותר לקומדיה.
ב-1988 חזר סופרמן לטלוויזיה בשתי סדרות נפרדות: סדרה מצוירת בבימוי רובי ספירס, וסדרת לייב אקשן בשם "סופרבוי" העוסקת בנעוריו של סופרמן ששודרה בין השנים 1988 – 1992.
בין השנים 1993–1997 שודרה סדרת הטלוויזיה "לויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן" למשך ארבע עונות, בכיכובם של דין קיין וטרי האטצ'ר, שהתמקדה ביחסיו של קלארק קנט עם לויס ליין בתור סופרמן ובתור קלארק.
בין השנים 1996–2000 שודרה "סופרמן: סדרת האנימציה" בערוץ Cartoon Network בהפקת האחים וורנר אנימציה ובהפצת Warner Bros. Television Studios.
עיבודים למדיות נוספות > המאה ה-21

בשנים 2001-2011 שודרה הסדרה ״סמולוויל״ המספרת את עלילותיו של קלארק קנט הצעיר (בכיכובו של ׳טום וולניג׳) ועד להפיכתו לסופרמן.
עיבודים למדיות נוספות > המאה ה-21 > סרטי לייב אקשן

בשנת 2006 יצא הסרט "סופרמן 2: הגרסה של ריצ'רד דונר" כעיבוד מחודש לסרט "סופרמן 2", ובהמשכון שלו "סופרמן חוזר" בבימויו של בריאן סינגר ובכיכובו של ברנדון ראות'.
בשנים 2013–2022 גילם השחקן הנרי קאביל את סופרמן ביקום הקולנועי של DC. בשנת 2019 בסרט שהאזאם! ריאן האנדלי גילם את סופרמן בהופעת קמע במקום הנרי קאביל. בשנת 2021 הנרי קאביל גילם את הדמות בסרט ליגת הצדק: גרסת סניידר.
בינואר 2023 פורסם כי ג'יימס גאן עובד על תסריט לסרט חדש על דמותו של סופרמן, בשם "סופרמן", שייצא לאקרנים בשנת 2025. ביוני פורסם שדייוויד קורנסווט יגלם את דמותו של סופרמן בסרט.
עיבודים למדיות נוספות > המאה ה-21 > אנימציה

בין השנים 2001–2006 שודרו סדרות האנימציה "ליגת הצדק" ו"ליגת הצדק ללא גבולות" בערוץ Cartoon Network בהפקת האחים וורנר אנימציה ובהפצת Warner Bros. Television Studios.
בין השנים 2006–2020 יצאו מספר סרטי אנימציה על הדמות ובהשתתפותה, כחלק מסרטי האנימציה החדשים של חברת DC קומיקס. ביניהם נמנים "סופרמן: מתקפתו של ברייניאק" (אנ'), "סופרמן: דומסדיי" (אנ'), "ליגת הצדק: הגבול החדש" (אנ'), "סופרמן/באטמן: אויבי הציבור" (אנ'), "ליגת הצדק: משבר בשני העולמות" (אנ'), "סופרמן/באטמן: אפוקליפסה" (אנ'), "ליגת הצדק – הדור הבא", "סופרמן/שהאזאם: שובו של אדם השחור" (אנ'), "אול סטאר סופרמן" (אנ'), "ליגת הצדק: אבדון" (אנ'), "סופרמן נגד האליטה" (אנ'), "סופרמן: ללא מעצורים" (אנ'), "ליגת הצדק: פרדוקס פלאשפוינט" (אנ'), "ליגת הצדק: מלחמה", "ליגת הצדק: כס אטלנטיס" (אנ'), "ליגת הצדק נגד הטיטאנים הצעירים" (אנ'), "ליגת הצדק האפל" (אנ'), "מותו של סופרמן" (אנ') ו"שלטונם של הסופרמנים" (אנ'), "ליגת הצדק נגד חמשת הקטלניים" (אנ'), "ליגת הצדק האפל: מלחמת אפוקליפס", "סופרמן: איש המחר" (אנ').
השפעה תרבותית

דמותו של סופרמן נחשבת לאייקון תרבות פופולרית אמריקאי. היא נמנית בין הדמויות הראשונות בסוגת גיבורי-העל, וכן מהווה את אחת הדמויות המזוהות עם הסוגה והמוכרות ביותר בה. דמותו הייתה בעלת השפעה מכרעת על התפתחות הסוגה ונשארה אחת מדמויות הקומיקס הפופולריות ביותר גם כיום. הרפתקאות הדמות ופופולריותה הרבה ביססו את הדמות ככוח מניע בעיני הציבור, והיא היוותה השראה למוזיקאים, קומיקאים וכותבים כאחד. היסוד הכימי החוצני קריפטונייט וכן שם הנבל ברייניאק הפכו זה מכבר לשם נרדף למושגים שגורים כעקב אכילס ובינה מלאכותית.
השפעה תרבותית > ניתוח ספרותי

מבקרים וחוקרים שונים עסקו במהלך השנים בהשפעתה של הדמות בארצות הברית וברחבי העולם. הסופר אומברטו אקו דן במאפייניה המיתיים של הדמות בשנות ה-60, הרבה לפני השינויים אותם עברה הדמות בעקבות המשבר בעולמות האינסופיים של שנת 1986. במאמרו זה, אקו מציין את יכולותיו הרבות והעוצמתיות של סופרמן, את ניגודו הגמור בזהותו כקלארק קנט, וכן את השלכתו על הקורא הממוצע – אשר נרדף בידי תסביכים שמעבר לכוחותיו ונתון להצקות ממושכות בידי חבריו. אקו מזכיר גם את מתן התקווה כי יום אחד יוכל אותו אדם לשחרר מנבכי אישיותו המתוסכלת את אדם-העל אשר יכפר על שנים של קיום מביך. סופר המדע הבדיוני לארי ניבן עמד על טיב היחסים הרומנטיים של הדמות עם לויס ליין ועל חסרונותיו של החייזר הקריפטוני בהסתגלותו לחיים ארציים. סקוט בוקטמן, תאורטיקן תרבות מאוניברסיטת סטנפורד, דן בהאנשתם של גיבורי-על ובתנועתם באזורים עירוניים, ורואה בריחופו של סופרמן מעל בנייניה הגבוהים של מטרופוליס כייצוג לתפיסה קורבוזית שלפיה כל המרחב שלפניו פתוח ונגיש.
השפעה תרבותית > אזכורים ופרודיות > במוזיקה

דמותו של סופרמן הפכה למקור השראה גם למוזיקאים רבים, ששיריהם מנציחים את הדמות. שירו של הזמר הסקוטי דונובן, "Sunshine Superman", שנכלל במצעד בילבורד הוט 100, מזכיר את הגיבור גם בשם השיר וגם במילותיו, המציינות "לסופרמן ולגרין לנטרן אין יתרון עליי". הזמר-היוצר של הפולק-רוק, ג'ים קרוצ'י, שר על הדמות בפזמון השיר You Don't Mess Around With Jim. שירים נוספים שמזכירים את סופרמן כוללים את הסינגל של להקת ג'נסיס, "Land of Confusion", שירם של הקינקס "(Wish I Could Fly Like) Superman" (אנ'). שירם של הקראש טסט דאמיז, "Superman's Song" (אנ'), חוקר את התבודדותה של הדמות ואת מחויבותה בעולם. הדמות הוזכרה בשירים נוספים של אמנים רבים, ביניהם בון ג'ובי, אלאניס מוריסט, קווין, AC/DC, לורי אנדרסון, דיו, בוני טיילר, בריאן אדמס, סטון טמפל פיילוטס, 3 Doors Down, בוש, אמה בנטון, דייב מת'יוס בנד, אמינם, ג'ושוע סקוט שאזיי, סופיאן סטיבנס, ג'יי זי, טי-פיין, דה גיים וטיילור סוויפט.
השפעה תרבותית > אזכורים ופרודיות > בקולנוע

התייחסויות מוזיקליות לדמותו של סופרמן לא היו היחידות. בסרט באטמן ורובין, כאשר באטמן מסרב לצרף את רובין כשותף, הוא מציין כי זו הסיבה שסופרמן עובד לבדו. בסרט ספיידרמן, הדודה מיי מייעצת לאחיינה פיטר פארקר לא להתאמץ יותר מדי, כיוון שהוא לא סופרמן.