stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בטיפול
הפקה > פיתוח העונה הראשונה

חגי לוי, בעבודתו כעורך של טלנובלות, נחשף ל"עוצמתן של הסדרות היומיות, שהופכות לחלק משגרת החיים שלך [כצופה]", כדבריו.
במהלך 2005 החלו לוי, סיון וברגמן לפתח את הקונספט שיצר לוי, כאשר השלב הראשון בפיתוח הסדרה היה עיצוב עולמה של כל דמות של מטופל באמצעות התאמה הדרגתית בין הזהויות של השחקן, הכותב והדמות. סיון השווה שלב זה להברגה הדרגתית של בורגי גלגל מכונית בעת החלפת גלגל. השלב הבא אופיין בשילוב הדרגתי בין השפעות שונות, כמו זו של השחקן על הכותב, וזו של התהליך הנפשי שחווה הכותב במהלך העבודה על אופייה של הדמות. בין הקשיים גדולים של תהליך הכתיבה היו הניסיונות להימנע מיצירת קשת מגוונת וקלישאתית מדי של דמויות מן החברה הישראלית, וכן מנפילה של הסדרה בין הכיסאות בניסיון להיות אותנטית ודרמטית בעת ובעונה אחת. ליהוק צוות השחקנים נעשה זמן רב לפני תהליך הכתיבה הממשי, וכתיבת הדמויות הותאמה לשחקנים, כאשר איילת זורר הייתה השחקנית שלוהקה ראשונה.
סיון טען שייחודה של "בטיפול" נעוץ באופייה המנוגד לזה של הנוף הטלוויזיוני של תקופתה:
"הדבר הכי בולט בה בשבילי זה השונות. זה בולט קצת כמו שבערוץ 1 יש פתאום מסך של תקלה, מין "מיד נחזור לשידור" כזה, ויש לרגע שקט, הפסקה. בטלוויזיה של היום יש רצף, הכל תזזיתי ומהיר ותוקף אותך מהמסך, יש מעברים כל כך מהירים מפרסומות לשידורים, ולוקח לך זמן להבין מה בעצם קורה כי הכל מעורב, וזה יהיה מין חור. יהיה בה שקט, אנשים שלא צועקים, מדברים לאט, וזה יהיה משהו סטטי ורגוע, הפוך ממה שקורה על המסך.
הפקה > פיתוח העונה השנייה

הסדרה תוכננה מלכתחילה להימשך עונה אחת בלבד.
משהוחלט על הפקתה של עונה שנייה, תוכננה להחליף את דמותו של ראובן דגן דמות של פסיכולוגית שנמצאת בהיריון ושוקלת אם לבצע הפלה. בין השחקניות שנשקלו לתפקיד הן מיכאלה עשת, שרה אדלר שהייתה אז בהיריון מתקדם, ואסי לוי.
הכוונה הייתה שראובן יחליף את גילה כמדריך של הפסיכולוגית החדשה. בסופו של דבר הוחלט להשאיר את דיין כדמות המרכזית של המטפל, שינוי שהצריך שינויים בעלילה וגרם לדחיית הצילומים בחודשים רבים. במקום כמטפלת, הצטרפה אסי לוי לסדרה כמטופלת של יום ראשון.
הפרק הראשון של העונה השנייה הוקדש לזכרו של ישראל פוליאקוב, שסצנת הפתיחה של העונה הייתה האחרונה לה צולם בחייו.
הפקה > ייעוץ פסיכולוגי

כותבי הסדרה נעזרים ביועץ פסיכולוגי מקצועי, ד"ר רוני באט. באט סיפר בריאיון לקראת העונה השנייה שבתחילה סירב להצעה משום שחשב שפסיכולוגים מוצגים באופן גרוע וקיצוני בתוכניות טלוויזיה. לאחר שבפרק הפיילוט הוצג לבאט מטפל תוקפני, הוא הציע ליוצרים לעשות שימוש בקשר חזק שנוצר בין מטפל למטופל וב"העברה" שגורמת למטופל לחשוף את התנהגותו האמיתית, במקום ליצור מטפל בעל אופי תוקפני.
בריאיון לרגל סיום העונה הראשונה סיפר באט שהעבודה עם כותבי הסדרה דומה להדרכה שהוא מעביר למתמחים ולפסיכולוגים, כאשר כל מודרך מגיע עם תיעוד כתוב של מהלך הטיפול. בגלל ריבוי הכותבים של דמותו של ראובן נוצרה תחושה של אדם מעט שונה בכל יום, דבר שבעיניו של באט היה "מאוד אמיתי". באט טען כי חשוב היה לו שראובן יהיה מטפל טוב, ושהוא לא השלים עם התנהגותו של ראובן בסצנה בה ראובן מתבטא בנוגע לאהבתו לנעמה ואז מתיישב לצדה, אבל גם שבנושא היחסים בין ראובן לנעמה, הכותבים "תמיד הגיעו עד המצוק, והשתדלו לא ליפול". עוד מרכיבים בסדרה שבאט לא הזדהה אתם הם ההדרכה המקצועית של גילה שהופכת בשלב מסוים לטיפול של גילה בראובן, והחלון הגדול שבקליניקה של ראובן בעונה הראשונה (בעונה השנייה אכן עולה בגלוי האפשרות שגילה תטפל בראובן כבר בשבוע השני, וראובן עובר לטפל בתוך סלון ביתו). ראובן, לגרסתו של באט, הוא מטפל אנושי ואמפתי שהצופה מרגיש שהוא נאבק על המטופלים שלו, אבל הוא לא "סוג של אידיאל". באט טען שהפער בין גישתו לזו של הכותבים הצטמצם בעונה השנייה של הסדרה.
בנוסף שיבח באט את חגי לוי ותסריטאי "בטיפול" על כך שיצרו סדרה שבנויה מדיאלוגים אישיים ומצליחה ליצור עניין.
הפקה > פתיח ופרטי הפקה נוספים

הפסקול ונעימת הפתיחה של "בטיפול" הם פרי יצירתו של אבי בללי. הסדרה האמריקאית עושה שימוש בגרסה מקוצרת של אותה נעימת פתיחה. הפתיח בעיצובם של אורי סוכרי, יעל בורשטיין ורונן שעיה, כולל אנימציה של כתמים שחורים או שחורים-שקופים למחצה על נייר לבן המדמים התזות דיו, עשן מיתמר או עצים ומבחני רורשאך, עם דמויות מטושטשות של בני אדם בתוך הכתמים, כשלבסוף מופיע שם הסדרה בלבן ובמטושטש כשהוא מרצד על גבי כתם שחור. במדור הביקורת "משמר המרקע" של ידיעות תל אביב הושווה הפתיח של הסדרה לאלה של הסדרות האמריקאיות "עמוק באדמה" ו"עקרות בית נואשות".
ביולי 2007 סיפר אסי דיין על שיטת צילום הסדרה על כך שהוא והשחקן שמגלם את המטופל מצולמים לחוד, כאשר דיין קורא את הטקסט שלו מתוך טלפרומפטר, ומאוחר יותר מצטלם השחקן השני בצילומי "מעל הכתף".
שיערו של דיין נצבע לשחור על מנת שראובן ייראה צעיר די הצורך מגילו. אחד מפרקי העונה השנייה בו מעלה ראובן זיכרונות מעברו מציג תמונות מתוך הסרט הראשון שביימה מיכל בת-אדם, "רגעים" (1977), בו היא גם כיכבה לצדו של דיין.
הפקה > מכירת הסדרה ל-HBO

ביולי 2006 החליטה רשת הטלוויזיה האמריקאית היוקרתית HBO להפיק גרסה אמריקאית של "בטיפול" בשם "In Treatment", כאשר בפרקי הפיילוט משתתפים בין השאר כוכבי הקולנוע גבריאל ביירן ודיאן ויסט בתפקידים המקבילים לאלה של דיין ואלמגור. הסדרה משודרת גם היא בפורמט יומיומי (שני עד שישי), ולדברי חגי לוי, שמפיק את הסדרה האמריקאית, התסריט מבוסס כמעט באופן מוחלט על התסריט המקורי בעברית. עוד מפיקה היא נועה תשבי שתיווכה בעסקת המכירה. כמו כן הוחלט לעשות שימוש בנעימת הפתיחה המקורית של אבי בללי. בינואר 2007 הוחלט על הזמנת 45 פרקי העונה הראשונה, שעובדו ל-43 פרקי עונתה הראשונה של הסדרה האמריקאית. בכותרות הסיום של כל פרק מופיע שמו של התסריטאי הישראלי שכתב את הפרק המקורי בעברית.
"בטיפול" היא סדרת הדרמה הישראלית הראשונה שנמכרה לשוק האמריקאי. המכירה נחשבת להישג גדול, בין השאר מכיוון שרובן המוחלט של תוכניות הרכש שנרכשות בארצות הברית הן תוכניות בריטיות, וסדרת המקור אינה דוברת אנגלית, וכן בשל הפורמט היומיומי שקהל הצופים האמריקאי אינו מורגל אליו. "בטיפול" האמריקאית עלתה לשידור ב-28 בינואר 2008, וזכתה לביקורות חיוביות בדרך כלל. ביוני 2008 הוכרז על הפקת עונה שנייה. לאחר העונה שלישית הוחלט לא להפיק עונה נוספת.
עונתה הראשונה של הסדרה זיכתה אותה בשני פרסי אמי מתוך ארבע מועמדויות ובפרס גלובוס הזהב אחד מתוך חמש מועמדויות, ועונתה השנייה ששודרה במהלך 2009 זיכתה אותה בשלוש מועמדויות נוספות לפרסי אמי.
בשנת 2021 העלתה רשת HBO חידוש של הסדרה בכיכובה של אוזו אדובה.
ביקורות

"בטיפול" התקבלה היטב בקרב רובם הגדול של מבקרי הטלוויזיה בישראל במשך כל תקופת שידורה ועד היום. רובן של הביקורות הראשונות בארצות הברית על הסדרה של HBO, המבוססת על התסריט של הסדרה הישראלית, גם הן היו חיוביות מאוד.
רענן שקד מ-ynet כינה את הפרק החמישי של העונה הראשונה "אחד הדיאלוגים הצלולים והנפלאים שהוחלפו על מסך ישראלי".
שקד גם כינה את הפרק משלהי העונה הראשונה בו ראובן דגן נפגש עם מנחם ירושלמי "האירוע הטלוויזיוני הקריטי של אמש, ושל השבוע ואולי החודש והשנה כולה... חביות חומר נפץ אדירות, מסודרות בשורה, כולן מתוצרת ישראלית מקורית – ובהן שואה ודור שני, מאצ'ואיזם, זהות מינית, זהות עדתית, יחסי אבות-בנים, אלימות והדחקה – התפוצצו בזו אחר זו על המסך תוך חצי שעה קצרה, במפגן מרהיב ועוצמתי".
במדור "משמר המרקע" של ידיעות תל אביב נכתב ש"בטיפול" היא "אחת מסדרות הדרמה היותר מושקעות וטובות שנעשו פה מעולם", ושהסדרה מעסיקה את בעלי המקצוע המוכשרים ביותר בארץ בתחומי התסריטאות, הבימוי והמשחק.
אופיר ארצי מבידור msn טען שהסדרה היא החשובה ביותר שנעשתה בישראל בתקופתה וכינה אותה "מופת טלוויזיוני".
על פרקי הפתיחה של העונה השנייה כתב אורי קליין מעכבר העיר שהם "מוכיחים שיוצרי הסדרה פסעו על חבל דק בניסיונם לשמר את העניין שהסדרה עוררה בעונתה הראשונה, והצליחו שלא להישמט ממנו", וגדעון לוי כתב שהסדרה "זוהרת בעונתה השנייה אולי אף יותר מקודמתה... איפה יש עוד בטלוויזיה טקסט שיצטט מספרו של עזריאל קרליבך על הודו, כמו אמש?".
אהוד אשרי מ"הארץ", באחת מהביקורות המסתייגות הבודדות על הסדרה, טען שסופה של העונה הראשונה היה בלתי נמנע מבחינה אידאולוגית, מכיוון ש"הגיבור האמיתי של הסדרה הוא 'הטיפול' (כלומר הפסיכולוגיה בכבודה ובעצמה)", אך הדרמה לא נפגעה אלא רק סבלה מהגבלת אופקיה ומהצגה סכמטית מפני שהדיאלוגים של הסדרה הם "אמינים להפליא, מלאכת מחשבת של תסריטאות צוות". בסיום דבריו של אשרי, הוא מסכם: "אחרי שהבנת את הפרינציפ, הכל נראה קצת צפוי ופסיכולוגיסטי. הסדרה העמידה את המקצוע למבחן שסופו ידוע מראש - הטיפול עובד. נקודה. כל המטופלים, איש איש בדרכו, זוכים לסוג של תיקון. הלוואי".
ביקורות > ריאליזם

בכתבה ב-nrg מעריב, שהביאה את דעותיהם של פסיכולוגים שונים על הסדרה, טען הפסיכולוג הקליני יואב ברושי שהסדרה "עושה דבר גדול ותקדימי" בהתמודדות עם תיאור עבודת המטפל. לדבריו מקובל בקולנוע ובטלוויזיה להציג מטפלים באורח שאיננו מחמיא או מעוות, בעוד ש"בטיפול" מציעה התבוננות מציאותית יותר. על פגישותיו של ראובן עם גילה, בהן גילה התנגדות מתמשכת לדבריה של מדריכתו, נאמר שראובן "הוא מטופל קלאסי". עם זאת הביעו בראיון פסיכולוגים שונים מספר הסתייגויות מאירועי הסדרה, חוסר תשומת הלב של ראובן לאהבה האירוטית המתמשכת של נעמה כלפיו, והעובדה שאיילה החלה לחשוף בשלב מוקדם פרטים טראומטיים שעלולים היו להזיק לה מבחינה משפטית.
באופן כללי הובעה ביקורת על ההתקדמות המהירה של הטיפולים ועל כך שטיפול שנמשך 50 דקות נדחס לתוך חצי שעה בה מוצגים לעיתים תהליכים שמתרחשים בטיפול אמיתי במפגשים אחדים.
ביקורות > אסי דיין

החל מאמצע שנות האלפיים הגיעה קריירת המשחק של אסי דיין לשיא. דיין נהנה מביקורות מהללות וממספר זכיות בפרסים על משחק החל מ-2005, בהן פרסי האקדמיה על הופעותיו בשתי עונותיה של "בטיפול". על גילום דמותו של ראובן דגן על ידי דיין נכתב ב"משמר המרקע": "הוא מוכיח שוב שהוא גדול בארבע מידות מעל רוב מה שעושים כאן", וגדעון לוי כינה את דיין של "בטיפול" "המרלון ברנדו האולטימטיבי שלנו". שמוליק דובדבני מ-ynet השווה את הופעתו של דיין בסדרה ב"דמות האב הסמכותית, והשבורה אף היא" כדבריו להופעותיו בסרטים "הדברים שמאחורי השמש" ו"הבשורה על פי אלוהים", וטען כי הופעתו של דיין בדמות זו, על תדמיתו הציבורית ו"הפרסונה הקולנועית" שלו, היא המקור לעוצמת הצפייה בו. דובדבני כתב גם: "הבעות פניו המינימליסטיות ועם זאת מלאות התוכן, מלוות את המונולוגים הארוכים בדיוק מושלם... הופעתו מעניקה לסדרה כולה ערך מוסף".
רוני קובן, כתב תוכנית הטלוויזיה "עובדה", אמר על ביקור צוות התוכנית בסט של הסדרה האמריקאית: "אתה צריך לשמוע את גבריאל ביירן כשהוא מתלהב מאסי דיין. יש שם הערכה גדולה מאוד כלפי דיין ושאר השחקנים".
דיין, בעצמו במאי ותסריטאי מוערך, התבטא כי "בשנים האחרונות השתתפתי בשמונה סרטים וסדרות, וזו הפעם הראשונה שהתעניינתי במה שכתוב, במה שנעשה, לא בלתת עצות או להתערב בקונספטים, בתפיסה, אלא להתעניין בזה, בתוכן עצמו", ובהזדמנות אחרת "ראיתי חמישה פרקים בערך [מהעונה הראשונה], קולנועית זו סדרה מעולה".
דיין גם שיבח את הופעתו של ישראל פוליאקוב בסצנת הפתיחה הקצרה של העונה השנייה בה כיכבו שניהם במשותף, בטור שפרסם דיין בידיעות אחרונות בעקבות פטירתו של פוליאקוב.
השוואות לסדרות אחרות

תהליך כתיבת הדמויות של הסדרה הושווה על ידי אורי סיון לזה של "הסופרנוס". לדבריו נאלצו תסריטאי "בטיפול" לעבוד על עברן של הדמויות יותר מכפי שעשו בעבר (הוא נתן כדוגמה את "שבתות וחגים"), מפני שההווה של הדמויות מהווה את "קצה הקרחון" לעומת המורכבות הנפשית שנובעת מעברן ומתגלה בהדרגה במהלך הטיפול. כמו כן ציין סיון את אכזבתו מכך ש"הסופרנוס" לא כללה מעולם פרק שלם המציג טיפול.
בעיתונות האמריקאית הושוותה "בטיפול" של HBO לסדרות אמריקאיות אחרות העוסקות בטיפול פסיכולוגי, כמו "הסופרנוס" שנחשבת לחלוצה בנושא ואחד מקווי העלילה המרכזיים שלה כלל את ביקוריו של ראש מאפיה אצל פסיכולוגית; סדרה נוכחית נוספת של HBO, "תגיד לי שאתה אוהב אותי" שעוסקת במטפלת המעניקה ייעוץ מיני לשלושה זוגות וכוללת סצנות מין בוטות; והסדרות "האף" ו"תעזור לי לעזור לך" בהן כיכבו האנק עזריה וטד דנסון כפסיכולוגים הנמצאים בעצמם על סף התמוטטות נפשית. בניו יורק טיימס נכתב שדמות הפסיכולוג הנושא עמו הפרעה נפשית כמעט והפכה לקלישאה טלוויזיונית, מעין גרסת הצווארון הלבן לדמות הזונה בעלת לב הזהב.
עונתה הראשונה של הסדרה האמריקאית המבוססת על "בטיפול" כוללת 43 פרקים לעומת 45 הפרקים של הסדרה הישראלית, כאשר בשבוע השידורים האחרון התסריט מדלג על שני ימי הטיפול הראשונים. התסריט מבוסס על התסריט העברי כמעט באופן גורף, כאשר ההבדלים הבולטים הם שיוכו הצבאי של הטייס הקרבי והרקע הביוגרפי של אביו, שיחתו של המטפל עם בנו הבוגר, ופרק 36 של הגרסה האמריקאית, שמתנהל כולו מחוץ למשרד המטפל ואינו מקביל לאף פרק בגרסה העברית. השחקן גבריאל ביירן, המגלם את דמות המטפל בסדרה האמריקאית, התייחס בריאיון לרגל עלייתה לשידור של הסדרה לאופרת הסבון היומית הבריטית "רחוב קורוניישן" הזוכה להצלחה גדולה בבריטניה מאז שנות השישים ועד היום, בהתייחסות לפורמט היומיומי של "בטיפול" ולסיכויי ההצלחה שלה בארצות הברית. ביירן הזכיר בראיון גם את "קולומבו" כדוגמה לסדרה נוספת הדורשת סבלנות מצופיה, כשדיבר על השינויים שחלו בהרגלי הצפייה מאז העשורים הקודמים ועד היום.
הסדרה הישראלית אף אוזכרה בהקשר לעלות הפקתן הזולה במידה רבה של סדרות ישראליות יחסית למקבילותיהן האמריקאיות, כאשר היא מושווית מבחינה זו בין השאר ל"האקס המיתולוגי".
כמו כן נטען שיצירתה של גרסה אמריקאית להיתוך ישראלי מקורי בין טלנובלה ל"דרמת איכות" יכולה להיחשב לסגירת מעגל, עם חשיפתם של האמריקאים דוברי האנגלית להצלחה הכלל-עולמית של ז'אנר הטלנובלה, חשיפה שהגיעה לשיא עם "בטי", הגרסה האמריקאית המצליחה לסדרת הפולחן הקולומביאנית "אני בטי המכוערת". נטען שהצלחה זו של ז'אנר הטלנובלה החלה במידה רבה כתוצאה מהפצתן של אופרות סבון אמריקאיות באמריקה הלטינית.
מארזי DVD

"בטיפול" יצאה על גבי מארז DVD בשני פורמטים נפרדים, פורמט של הסדרה בסדר בו שודרה ופורמט בו כל תקליטור מוקדש לדמות שונה מהסדרה. החברה שהפיצה את המארז היא אן-אם-סי יונייטד. המהלך גרם לקידום שוק מארזי ה-DVD של סדרות טלוויזיה ישראליות, בראשונה עם יציאתם של מארזים ל"מרחק נגיעה" (אן-אם-סי יונייטד), שזכתה להצלחה מסחרית חסרת תקדים כששודרה בטלוויזיה, ו"החברים של נאור" (הד ארצי). המארז הכרונולוגי כולל תשעה תקליטורים הכולל את 45 פרקי העונה הראשונה, באורך כולל של כ-25 שעות. הוא כולל גם קטעים שהוצאו בעריכה, קריינות של הבמאים, תיעוד "מאחורי הקלעים", מערכונים וקטעי "פספוסים". ביולי 2008 יצא גם מארז ה-DVD של העונה השנייה הכולל בין השאר את פסקול הסדרה.
פרודיות ומחוות

אסי דיין התארח בפרק 9 של הסדרה הקומית "מסודרים" בתפקיד ראובן דגן במסגרת קרוסאובר של הסדרה עם "בטיפול". בפרק, שנקרא "מטופלים", הגיעו ארבעת החברים מ"מסודרים" לטיפול משותף אצל דגן בעקבות כתבה שפורסמה עליהם בעיתון והביאה לסכסוך ביניהם, ולאחר מכן לטיפולי יחיד בעקבות עצתו של דגן. התוכנית התייחסה בצורה הומוריסטית לתגובותיו של דגן כאשר הוא מנסה לברר כיצד המטופלים מרגישים ולנתח את התנהגותם המגוחכת למדי (תומר לראובן: "אם אנחנו שותקים זה אותו תעריף או שזה כמו מונית ורמזור?"). הפרק נכתב במשותף על ידי תסריטאי שתי הסדרות אסף הראל ודפנה לוין.
דמותו של דגן הופיעה בתוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת" כמוסכניק המטפל באופן דרמטי ומהורהר במכוניות של לקוחותיו במערכון שכונה "בטיפול 10,000". בתוכנית הבידור "היכל התרבות" שודר מערכון פרודי שהציג את דגן, מחוקה בידי אדיר מילר, כשהוא עורך טיפול זוגי בצמד שי ודרור שחוקו אף הם.
הפרק "שמונה שיחות" של סדרת הילדים "השמיניה", בו נפגשת החבורה עם יועצת, שודר שבוע אחרי עלייתה לשידור של "בטיפול" ונתפס כמחווה לסדרה. יוצר הסדרה גיורא חמיצר הכחיש זאת, ואמר כי ”הסדרה בטיפול עלתה לאוויר שבוע לפני ששידרנו את הפרק הזה, שנכתב וצולם הרבה לפני שידענו בכלל שיש סדרה כזו... אבל מה לעשות וכולם היו בטוחים שהפרק הזה הוא מעין חיקוי ל'בטיפול'”.
בסדרת הילדים "הפיג'מות בקפה קר סול" (2007), שודרו שלושה פרקים באורך של כ-5 דקות שנקראו "בטיפול", ובהם אילן רוזנפלד חוטף מכה בראש ומתחיל לחשוב ולהתנהג כמו אסי דיין בתוכנית "בטיפול".
השפעה על תחום הפסיכולוגיה

בעיתון "הארץ" נכתב: ”נראה כי לא הייתה תוכנית טלוויזיה שהשפיעה במידה ניכרת על ענף מקצועי כמו שעשתה 'בטיפול' לפסיכולוגיה”.
ד"ר באט טוען ש"בטיפול" קידמה את תדמית הפסיכולוג, שלדעתו ולדעת פסיכולוגים נוספים מוצג בסרטי הקולנוע כנוקשה ומרוחק. הוא אף סיפר שמטופלים החלו להתעמת עם המטפלים שלהם ולשאול אותם על חייהם האישיים ועל שיטות הטיפול שלהם, וטען שמדובר בתופעה חשובה. ברושי טען בריאיון ל-nrg מעריב כי עשייתה והצלחתה של הסדרה היא הוכחה ללגיטימציה של התעסקות האדם בעצמו ללא רגשות אשמה, בתקופה בה בישראל מתחדד תהליך של התנגשות בין האתוס שמקדש את "הרעיון הגדול" לזה שמקדש את הפרט ורצונו החופשי (”זה בא לידי ביטוי בצורה הכי טובה בכל פעם שרואים את המתפרעים מגוש קטיף - מיד הולכים לראיין אנשים בבית קפה בתל אביב לשאול אותם מה הם חושבים. כאילו ההתעסקות בעצמך היא עניין לגנאי”).
מחקר של פרופ' אורן קפלן מהמסלול האקדמי המכללה למינהל הראה כי "הצפייה בסדרה 'בטיפול' השפיעה על עמדות הצופים בכל הקשור לטיפול פסיכולוגי וכי באופן כללי צופי הסדרה מביעים עמדות חיוביות יותר במובהק כלפי טיפול פסיכולוגי, בהיבטים שונים, כולל נכונות להתנסות בטיפול, מאשר מי שלא צפו בה. כמו כן נמצא שככל שמידת הצפייה בסדרה הייתה גבוהה יותר, כך נעשו העמדות כלפי הטיפול הפסיכולוגי, הן באופן כללי והן לגבי תועלותיו, חיוביות יותר". עוד נטען כי ההשפעה הרבה ביותר של הסדרה הייתה על מי שלא חוו טיפול פסיכולוגי בעבר. בין ממצאי המחקר: עמדה חיובית כללית לטיפול פסיכולוגי גילו 82% מן הצופים הקבועים שצפו ב-5 פרקים ומעלה מהסדרה, ו-58% מן האנשים שלא צפו בסדרה ולא שמעו עליה.
"בטיפול" נותחה ונידונה בקורס "הקשבה דינמית" של האוניברסיטה העברית בירושלים ובמאמרים פסיכולוגיים מקצועיים. נטען כי הסדרה נתנה לגיטימציה חברתית לגשת לטיפול נפשי, הפכה ל"שיחת היום ואולי גם לשיחת התקופה" בשיחות סיכום ולמידה במכונים פסיכולוגיים רבים, ואף גרמה להעלאת מחירי הפגישות אצל פסיכולוגים (בעונה השנייה גובה ראובן 440 שקלים לפגישה, כפי שניתן לראות בתקריב של המחאה שמשאירה לו איריס לאחר אחד הטיפולים).
אסי דיין הוזמן להופיע בפני פסיכולוגים ו"לשתף אותם בחוויה" במכון גרין לפסיכולוגיה בתל אביב על ידי מנהל המכון ד"ר דוד גרין, שטען כי מטופלים מנסים למצוא את עצמם בסדרה ומבקשים מהמטפל יותר מעורבות רגשית, בדומה לנעשה בטיפוליו של ראובן דגן, שהוא "מטפל מעורב".
לעיתים עולה בראיונות עם דיין בנוגע לסדרה שאלת יחסו לתחום הפסיכולוגיה, שאינו חיובי במיוחד: "אני לא מטופל, אף פעם לא טופלתי על ידי פסיכולוג. אין לי עניין בזה. אני רוצה לראות מרשם בסוף... אגב, בסוף הסדרה מתברר שצדקתי. הפסיכולוגיה לא עובדת".
"קהילת בטיפול" באתר "פסיכולוגיה עברית" כוללת, בנוסף למחקרו של קפלן, כתבות שבועיות מאת אנשי מקצוע, וכן פורום וביקורות וכתבות עיתונאיות על הסדרה הישראלית והסדרה האמריקאית.
פרסים ומועמדויות

כל הפרסים והמועמדויות ברשימה זו הוענקו על ידי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה במסגרת טקסי הענקת פרסי האקדמיה לטלוויזיה של 2006 ו-2008. פרס השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה הוענק הן לעלמה זק והן לאסי לוי על הופעותיהן בעונה השנייה.
פרסים ומועמדויות > עונה ראשונה

סדרת הדרמה הטובה ביותר (זכייה)
השחקן הטוב ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - אסי דיין (זכייה)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - איילת זורר (זכייה)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - עלמה זק (מועמדות)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - מאיה מרון (מועמדות)
הבימוי הטוב ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - ניר ברגמן וחגי לוי (זכייה)
התסריט הטוב ביותר בסדרת דרמה - אורי סיון, ניר ברגמן, אסף ציפור, יעל הדיה, דפנה לוין וארי פולמן (זכייה)
הפסקול הטוב ביותר - אבי בללי (זכייה)
פרסים ומועמדויות > עונה שנייה

סדרת הדרמה הטובה ביותר (מועמדות)
השחקן הטוב ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - אסי דיין (זכייה)
השחקן הטוב ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - רמי הויברגר (מועמדות)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - עלמה זק (זכייה)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - אסי לוי (זכייה)
השחקנית הטובה ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - טלי שרון (מועמדות)
הבימוי הטוב ביותר בדרמה בודדת, מיני סדרה, סרט טלוויזיה וסדרת דרמה - חגי לוי, איתן צור וסיון ארבל (מועמדות)
התסריט הטוב ביותר בסדרת דרמה - אורי סיון, קרן מרגלית, יעל הדיה, שירי ארצי, אסף ציפור, דפנה לוין ועוזי וייל (זכייה)
הפסקול הטוב ביותר - אבי בללי (זכייה)
לקריאה נוספת

Baht, Roni (2010) A Psychologist Across the Lines: Consulting for the TV Series BeTipul (In Treatment) – A Personal Perspective. Contemporary Psychoanalysis, 46-2, pp. 235-249
Inter+

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 תאריך השקה:  13 בינואר 2003 
 
Inter+ הוא ערוץ לוויין המשדר במדינות רבות בעולם אשר התחיל את שידוריו ב-13 בינואר 2003.
היסטוריה

ערוץ Inter+ התחיל לשדר ב-13 בינואר 2003. הערוץ התחיל לשדר את התכנים הנצפים ביותר באוקראינה במדינות רבות בעולם אשר כוללות גם את ישראל וגם שידר את מהדורות "פודרובנוסטי" שהם היו מהדורות החדשות של ערוץ Inter+.
על הערוץ כיום

כיום הערוץ ניתן לצפייה גם באוקראינה. הערוץ משדר באיכות גבוהה דרך 5 לוויינים אשר מכסים את אירופה, אפריקה, המזרח התיכון (כולל גם את ישראל), מרכז אסיה, אמריקה הצפונית והדרומית, אוסטרליה וניו זילנד.
הערוץ סיכם על שידוריו עם חברות כבלים ולוויין במדינות כגון רוסיה, בלארוס, קזחסטן, מולדובה, ארמניה, בולגריה, לטביה, ליטא, אסטוניה, גרמניה, צ'כיה, סלובקיה, קנדה, ארצות הברית, ישראל, אוסטרליה וניו זילנד.
מספר הצופים בערוץ הוא כ-26 מיליון צופים בעולם כולו. בכל יום, הערוץ משדר 6 מהדורות חדשות "פודרובנוסטי".
שדה המספרים הממשיים

שדה המספרים הממשיים (או: השדה הממשי) הוא השדה הסדור היחיד שהוא שדה סדור שלם. אברי השדה הזה הם המספרים הממשיים. מקובל לסמן אותו באות  \mathbb {R} .
אפשר לזהות את שדה המספרים הממשיים עם הישר האינסופי, הנקרא משום כך "הישר הממשי". זיהוי זה מוביל לקואורדינטות הקרטזיות של המישור, ומאפשר לתאר ולפתור בעיות גאומטריות באמצעים אנליטיים, כלומר גאומטריה אנליטית.
תכונות

השדה הממשי הוא שדה סדור. ככזה, הוא שדה סדור שלם: לכל קבוצה לא ריקה וחסומה מלעיל יש חסם עליון (תכונה זו מכונה לעיתים "אקסיומת החסם העליון"); שדה המספרים הממשיים הוא השדה הסדור היחיד המקיים את אקסיומת החסם העליון. מאקסיומת החסם העליון נובע שהשדה הוא מרחב מטרי שלם ביחס למטריקה המוגדרת על ידי הערך המוחלט, וגם שהוא ארכימדי, תכונה המייחדת אותו בין כל השדות הסדורים השלמים.
עבור שדות סדורים, אקסיומת החסם העליון שקולה לשילוב של ארכימדיות ושלמות במובן של סדרות. לכן השדה הממשי הוא השדה הסדור הארכימדי היחיד שהוא שלם במובן של סדרות. זהו גם השדה הארכימדי הגדול ביותר: כל שדה סדור ארכימדי מוכל בממשיים.
עוצמת קבוצת המספרים הממשיים מכונה עוצמת הרצף, ונהוג לסמנה בסימונים  |\mathbb {R} |,  \aleph ,  {\mathfrak {c}} או  \beth _{1}. גאורג קנטור הוכיח באמצעות שיטת האלכסון של קנטור כי השדה אינו בן מניה.
למעשה, עוצמת שדה הממשיים שווה לעוצמת קבוצת החזקה של המספרים הטבעיים -  2^{\aleph _{0}}. הסיבה לכך היא שעוצמת שדה הממשיים שווה לעוצמת הקטע הפתוח  (0,1), וזו שווה ל- 2^{\aleph _{0}} על ידי ההצגה הבינארית של כל מספר ממשי בקטע.
היסטוריה ובנייה

השדה הממשי הופיע אחרי שהתברר שהמספרים הרציונליים אינם מספיקים לצרכים גאומטריים, למשל בגלל שאורך האלכסון של ריבוע שאורך צלעו יחידה אחת אינו מספר רציונלי (ראה פיתגוראים). עד סוף המאה ה-19 חשבו על המספרים הממשיים כאורכים של קטעים על ישר אינסופי (כלומר, הבינו את המספרים האלה כעומדים בהתאמה חד-חד ערכית עם הנקודות על הישר), ותפיסה זו עמדה ביסוד התיאור האלגברי של הגאומטריה, באמצעות קואורדינטות קרטזיות (על ידי דקארט). זו גם הסיבה מדוע לעיתים קרובות שדה זה נקרא בשם הישר הממשי.
יש כאן בעיה עקרונית: מצד אחד מנסים להיפטר ממספר גדול של אקסיומות גאומטריות בעזרת ביסוס אלגברי, ומצד שני, האובייקט האלגברי היסודי (השדה הממשי) מוגדר באמצעים גאומטריים. לבעיה זו נמצא פתרון משביע רצון, כאשר ב-1872 פרסם גאורג קנטור מאמר שבו הגדיר את המספרים הממשיים באמצעות סדרות קושי של מספרים רציונליים; הגדרתו (השקולה) של ריכרד דדקינד את המספרים הממשיים באמצעות חתכי דדקינד פורסמה מעט מאוחר יותר באותה שנה.
היסטוריה ובנייה > בנייה באמצעות סדרות קושי של מספרים רציונליים

כאמור, ניתן להגדיר את המספרים הממשיים באמצעות סדרות קושי של מספרים רציונליים. לסדרת קושי יש משמעות רק במסגרת של מרחב מטרי, ובבנייה זו נשתמש במספרים הרציונליים,  \mathbb {Q} , ובמטריקה  d(x,y)=|x-y| (כאשר הקווים האנכיים מציינים ערך מוחלט).
תהי  R קבוצת כל סדרות קושי ב- \mathbb {Q} . נאמר ששתי סדרות שכאלו שקולות אם ורק אם ההפרש ביניהן שואף לאפס. זהו יחס שקילות. על קבוצת המנה של היחס מגדירים חיבור וכפל באמצעות חיבור וכפל של נציגים (היינו סדרות קושי) איבר-איבר. הפעולות מוגדרות היטב, ומקיימות את כל אקסיומות השדה, כאשר איבר האפס ואיבר היחידה הם המחלקות של הסדרות הקבועות (0) ו-(1). באותה דרך אפשר להתאים לכל מספר רציונלי q את מחלקת השקילות של הסדרה הקבועה (q), וכך משוכן שדה המספרים הרציונליים בקבוצת המנה. יחס הסדר מוגדר כך:  [\{x_{n}\}_{n=1}^{\infty }]<[\{y_{n}\}_{n=1}^{\infty }] אם ורק אם קיים r>0 וקיים  N טבעי כך שלכל  n>N טבעי מתקיים  x_{n}<y_{n}-r. הגדרה זו אינה תלויה בנציגים, ואיתה הופכת קבוצת המנה לשדה סדור. השדה הזה מקיים את אקסיומת החסם העליון.
הוכחה. תהי  S תת-קבוצה לא ריקה חסומה מלעיל על ידי  u. נגדיר  u_{1} כמספר רציונלי כלשהו הגדול מ- u (ולכן הוא בעצמו חסם מלעיל). מכיוון ש- S אינה ריקה, קיים מספר רציונלי  l_{1} שקטן יותר מלפחות אחד מאיברי  S. כעת נמשיך ונגדיר את שתי הסדרות באופן הבא: אם  a_{n}={\frac {u_{n}+l_{n}}{2}} חסם מלעיל אז  u_{n+1}=a_{n} ו- l_{n+1}=l_{n}, אם הוא אינו חסם מלעיל אז  l_{n+1}=a_{n} ו- u_{n+1}=u_{n}.
קל להראות כי שתי הסדרות הנ"ל הן סדרות קושי, והסדרות שקולות. נסמן את מחלקת השקילות שלהן ב- r. קל להראות באינדוקציה כי לכל  n טבעי  u_{n} חסם מלעיל ל- S בעוד ש- l_{n} לא, מעובדה זו נובע כי  r חסם מלעיל (לפי הגדרת הסדר שהוצגה קודם), נראה כי גם נובע שהוא סופרמום, כלומר החסם מלעיל הקטן ביותר.
נניח כי  t מקיים  t<r, אז קיים  n_{0} טבעי עבורו  t<l_{n_{0}}, ומכיוון ש- \{l_{n}\}_{n=1}^{\infty } מונוטונית עולה נקבל כי לכל  n\geq n_{0} גם מתקיים  t<l_{n}, אך ראינו כבר ש- l_{n} אינו חסם מלעיל ולכן  t שקטן ממנו ממש גם הוא אינו חסם מלעיל.