stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אביב הברון
חיים אישיים

מתגורר בתל אביב, נשוי ואב לשלושה ילדים. במהלך הטבח בקיבוץ בארי נרצחו אחותו ושני גיסיו, ושבעה מבני משפחתו נחטפו לעזה.
הערות שוליים

↑  אהרל'ה ויסברג, יניב טוכמן‏, "כחובב ספורט - כעסתי": האמת של חושף פרשת נערות הליווי, באתר וואלה, 25 במרץ 2021
↑  כך נולדה פרשת נערות הליווי בנבחרת - ערוץ הספורט, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט, ‏2019-11-12
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'עופר אדרת,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'"אין כמעט מקום בספרי אותו לא תרתי ברגלי", באתר הארץ, 9 בדצמבר 2021
↑  משה כהן,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'‏שחקני נבחרת מפרסמים באינטרנט בגלל "חוסר אמון בתקשורת", באתר גלובס, 25 בנובמבר 1999
↑  נערות הליווי, פרשת, באתר העין השביעית, 24 באוקטובר 2010
↑  ענת באלינט,'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'אבי זילברברג פוטר מעריכת "סופשבוע" ב"מעריב"; אביב הברון מונה לתפקיד, באתר הארץ, 15 בפברואר 2004
↑  ענת באלינט,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'אמנון דנקנר הדיח את אביב הברון מעריכת "סופשבוע", באתר הארץ, 1 בינואר 2006
↑  אורן רובינסקי,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'‏"לא הייתי רוצה להיכנס לסיבות שהביאו להחלפת העורכים", באתר גלובס, 14 בפברואר 2006
↑  אסף כרמל,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'אביב הברון יערוך את "המוסף לשבת" של "ידיעות אחרונות", באתר הארץ, 10 בפברואר 2008
↑  לי-אור אברבך‏, אביב הברון לערוץ הספורט, באתר וואלה, 22 במרץ 2006
↑  עמרי אסנהיים,'"`UNIQ--nowiki-00000011-QINU`"'לקבל את הבשורה המרה בשבעה | עורך "המוסף לשבת" למען החטופים בעזה, באתר ynet, 29 באוקטובר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443589005171  LCCN: nr93046195  VIAF: 51567355   WorldCat (עם VIAF): 51567355
הרפתקאות דוד אריה

| --- | --- |
 
 ספרי הסדרה
 הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה הרפתקאות דוד אריה בג'ונגל הסיבירי הרפתקאות דוד אריה במדבר השווייצרי הרפתקאות דוד אריה בקוטב המערבי הרפתקאות דוד אריה ביערות הסהרה הרפתקאות דוד אריה באוקיינוס הטיבטי
 מידע כללי
 מאת:  ינץ לוי
 איורים:  יניב שמעוני
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  ספרי ילדים
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת זמורה ביתן
 תאריך הוצאה:  2007–2014
 
הרפתקאות דוד אריה היא סדרת ספרי ילדים רבי מכר מאת ינץ לוי שמתלווה אליה אתר אינטרנט.
הסיפור

גיבור הסדרה הוא דוד אריה שמספר לאחייניו הרפתקאות דמיוניות במחוזות בדויים. ספרי הסדרה הם בז'אנר הגוזמאות, המעשיות והפנטזיה. הרפתקאותיו של דוד אריה משתלבות בסיפור מסגרת ריאליסטי, ובו סיטואציות מחיי היומיום של משפחה. הסדרה מאוירת בידי המאייר יניב שמעוני. על הספר הראשון בסדרה זכה שמעוני בפרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק. הספר הראשון זכה בפרס הספריות הציבוריות לשנת 2010. בשנת 2016 זכה "הרפתקאות דוד אריה במדבר השווייצרי" בפרס שרת התרבות והספורט ע"ש דבורה עומר בקטגוריית ספר הילדים או הנוער המושאל ביותר בספריות הציבוריות. ספרי הסדרה מופיעים בתוכנית הלימודים הרשמית של משרד החינוך ומשתתפים ברשימות מצעד הספרים מטעמו.
הסדרה כוללת שישה ספרים שיצאו בהוצאת זמורה ביתן והפכו לרבי מכר. "הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה" (בשנת 2007). באוגוסט 2009 התפרסם הספר השני בסדרה, "הרפתקאות דוד אריה בג'ונגל הסיבירי". במאי 2010 התפרסם הספר השלישי "הרפתקאות דוד אריה במדבר השווייצרי". במאי 2011 התפרסם הספר הרביעי "הרפתקאות דוד אריה בקוטב המערבי". במאי 2012 התפרסם הספר החמישי "הרפתקאות דוד אריה ביערות הסהרה". בשנת הלימודים תשע"ג זכה ספר זה במקום הראשון במצעד הספרים בכיתות ג-ו. במאי 2014 התפרסם הספר השישי "הרפתקאות דוד אריה באוקיינוס הטיבטי".
הסדרה זכתה לתשבחות הביקורת וספריה מופיעים בתוכנית הלימודים הרשמית של משרד החינוך. בשנת 2016 התפרסמו כל ספרי הסדרה במהדורה מוקלטת בקריינות של מחבר הסדרה. גם בגרסה זו הפכו במהרה לרבי מכר.
ספרי סדרת הרפתקאות דוד אריה מתפרסמים בסין, בצ'כיה, בקוריאה הדרומית, ביפן, בהודו ובארצות הודו-סין באנגלית, ברוסיה, בהונגריה ובמקדוניה. בסין זוכה הסדרה להצלחה יוצאת דופן. "הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה" נבחר לספר הילדים המתורגם הטוב ביותר לשנת 2013 מטעם אתר הילדים הקוריאני "הנקוקי". בשנת 2015 התפרסמה בישראל מהדורה בערבית של "הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה" בתרגומו של עלאא חליחל. שמו של דוד אריה בערבית הוא "עם אוסאמה".
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה

בספר מספר דוד אריה לאחיינו צפריר הרפתקאות שקרו לו במחוז הבדיוני ערבות רומניה: כיצד נתקע פעם על ענן, כיצד ארבע השערות שלו הצילו אותו ממוות, איך הפך פעם לג'וק, מה קרה לו בממלכת ההולכים על הידיים ובאיזה אופן נלחם בשד בולע הסיפורים. סיפור המסגרת בספר זה מתמקד בקונפליקט בין צפריר לאחיו הגדול ינון אשר אינו מאמין לסיפוריו של דוד אריה. הספר יצא בשנת 2007 וכלל 75 עמודים.
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה בג'ונגל הסיבירי

בספר מספר דוד אריה לאחיינו צפריר הרפתקאות שקרו לו במחוז הבדיוני הג'ונגל הסיבירי: כיצד נענש בממלכת גזוריה על שום שהיה זר; מה קרה לו בכפר צחקקוב בו התחלף הצחוק בבכי ולהפך; מה קרה כשפגש את דוד אריה האמיתי במראה; וכיצד התמודד מול ענק בכיין בים. גם בספר הזה סיפור המסגרת מתמקד בקונפליקטים בין צפריר לאחיו ינון, והאח הגדול חוזר ומשפיל את צפריר. סיפוריו של דוד אריה הם מקור לנחמה עבור צפריר. הספר יצא בשנת 2009 וכלל 85 עמודים.
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה במדבר השווייצרי

בספר מספר דוד אריה לאחייניו צפריר וינון הרפתקאות שקרו לו במחוז הבדיוני המדבר השווייצרי: כיצד הפך לכוכב על במדינה בשם כלומניסטן; כיצד ניסה להציל את העולם מכל המחלות בעזרת תרופת פלא; מה קרה לו בארץ השוקולד; ואיך נאלץ להעמיד פני בובה כשנקלע לידיהן של מפלצות. סיפור המסגרת בספר זה אמנם מספר על קונפליקטים בין צפריר לאחיו ינון, אך הוא מתמקד בפער שבין ילדים ומבוגרים ובכך שלמבוגרים יש סמכות על ילדים. הספר יצא בשנת 2010 וכלל 79 עמודים.
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה בקוטב המערבי

בספר זה מספר דוד אריה לאחייניו הרפתקאות שאירוע לו במחוז הדמיוני הקוטב המערבי: כיצד איבד את הזיכרון לגמרי; כיצד הפך לחצי אישה; איך הפך לחיית מעבדה של מדענים קופים ענקיים; וכיצד חלם חלום שלא הצליח להשתחרר ממנו עד היום. לעומת ספרים קודמים בסדרה בספר זה גוון אפל יותר מאפיין את ההרפתקאות. סיפור המסגרת בספר זה מתמקד בתחושות של כישלון שחווה צפריר. יצא בשנת 2011 וכלל 87 עמודים.
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה ביערות הסהרה

בספר זה מספר דוד אריה לאחייניו הרפתקאות שאירועו לו במרחב הבדיוני יערות הסהרה: כיצד ישן יותר ממאתיים שנה; הרפתקה על משפחת הציפורים שלו; כיצד חי במהירות מואצת בעיר ששמה מהרן; והצרות שבהן הסתבך כשהגיע אל מפעל רובוטים עצום ממדים. סיפור המסגרת בספר זה מתמקד בקושי של צפריר עם תשומת הלב המרובה שמעניקים הוריו לאחותו הקטנה אילאיל. הספר יצא בשנת 2012 וכלל 87 עמודים.
ספרי הסדרה > הרפתקאות דוד אריה באוקיינוס הטיבטי

בספר זה מספר דוד אריה לאחייניו הרפתקאות שאירעו לו בחבל האיים הדמיוני האוקיינוס הטיבטי: כיצד נפגש עם גמדים חיוורים בתוך מפלצת ים; כיצד הכינו בושם מהזיעה שלו באי ריחותוש; כיצד עמד לרשותו כל הידע בעולם באי נתוניה; וכיצד פגש את אימו ואביו בעולם המתים. סיפור המסגרת בספר זה מתמקד בתחושה של צפריר שאחיו והוריו אינם קשובים אליו. הספר יצא בשנת 2014 וכלל 95 עמודים.
אתר האינטרנט של הסדרה

את סדרת הספרים מלווה אתר האינטרנט של דוד אריה. כל התכנים בו מוצגים מפי הדמות הספרותית, דוד אריה. מטרת האתר היא עידוד קריאה בקרב ילדים והוא מציע פעילויות מקוונות, תוכן גולשים ופעילויות להדפסה - לבית ולבית הספר. האתר מציע פעילות ספרות חובבים (Fan Fiction), ומופיעות בו הרפתקאות רבות שכתבו גולשים. בנוסף, באתר אנציקלופדיית דוד אריה שבה כותבים גולשים ערכים מתוך עולמו של דוד אריה בספרים.
תיאטרון

בפברואר 2016 עלתה הצגת הילדים בערבית, בהשתתפות הקהל, "עמו אוסאמה" ("דוד אריה") בתיאטרון אלמינא ביפו[5]. את המחזה, בבימויו של נורמן עיסא, כתב לוי שיש לו ידע בערבית. זהו מחזה המבוסס על הספר הראשון בסדרת הרפתקאות דוד אריה שתורגם לערבית כמוזכר לעיל. ההצגה רצה בבתי ספר, בספריות ובמרכזים קהילתיים ברחבי הארץ. בחודש דצמבר 2017 עלתה בתיאטרון הלאומי הבימה ההצגה "הרפתקאות דוד אריה ומהכשפה חמתותה" מאת לוי, בבימוי של רועי שגב ובכיכובו של טל מוסרי. ההצגה מגוללת הרפתקה שאינה מופיעה בסדרת הספרים. מחזה המבוסס על ספרי הרפתקאות דוד אריה עלה בצ'כיה בתיאטרון ליסטובאני. דמותו של דוד אריה מופיעה גם במופע הקומי מוזיקלי "הרפתקאות ינץ לוי", שבמסגרתו פוגש לוי דמויות מתוך ספריו ומבצע איתן שירים על הבמה ביחד עם מוזיקאים.
התייחסויות לספרים בתרבות הישראלית

ב-27 בספטמבר 2014, הקדישה הפרשנית הפוליטית טל שניידר פוסט בבלוג הפוליטי "הפלוג" להתנהלותו של שר החוץ דאז אביגדור ליברמן. בפוסט השוותה שניידר את פעילותו וביקוריו התכופים של שר החוץ בחו"ל לכמה וכמה מהרפתקאותיו של דוד אריה תוך שילוב תצלומי עמודים מתוך ספרי הסדרה.
ב-1 בפברואר 2016, בנאום של חבר הכנסת מנואל טרכטנברג הקריא חבר הכנסת מתוך ההרפתקה "דוד אריה כוכב-על" שבספר "הרפתקאות דוד אריה במדבר השווייצרי". חבר הכנסת תקף את ראש הממשלה בנימין נתניהו על ריבוי התפקידים שהוא נושא בדומה לתפקידים הרבים שמוצעים לדוד אריה בהרפתקה. טרכטנברג השווה בין התנהלותו של נתניהו ובין התנהלות ראש ממשלת כלומניסטן המופיעה בהרפתקה. הוא סיים את דבריו באומרו, "מדינת ישראל בדרך לכלומניסטן".
ב-15 בספטמבר 2017 התפרסמה במוסף סוף השבוע של עיתון מעריב קריקטורה של המאייר ליאב צברי, שבה מופיע ראש ממשלת ישראל לשעבר בנימין נתניהו בדמותו של דוד אריה לצד הכותרת "הרפתקאות נתניהו באמריקה הלטינית".
הערות שוליים

↑  מרב יודילוביץ','"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'פרס הספריות הציבוריות לסופר ינץ לוי, באתר ynet, 23 בפברואר 2010
↑  גילי איזיקוביץ,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'מיכל פאר, יהודה מלצר ועמינדב דיקמן - בין זוכי פרס שרת התרבות ליצירה ספרותית, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2016
1 2  מיה סלע,'"`UNIQ--nowiki-00000009-QINU`"'"הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה" נבחר לספר הילדים המתורגם הטוב ביותר בקוריאה הדרומית ל—2013, באתר הארץ, 12 בפברואר 2014
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"' איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'הדוד אריה כבש את סין, באתר "ידיעות אחרונות", 17 במאי 2016
↑  '"`UNIQ--templatestyles-0000000B-QINU`"'"הרפתקאות דוד אריה והמכשפה חמתותה - תיאטרון הבימה". תיאטרון הבימה. נבדק ב-2017-11-23.
↑  Ivana Hejlíková,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'LiStOVáNí - Dobrodružství strýčka Ludvíka, www.listovani.cz'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'(ב־)'"`UNIQ--templatestyles-0000000E-QINU`"'
↑  הרפתקאות הדוד אריה בערבות מדיניות החוץ הישראלית, באתר הפלוג - הבלוג הפוליטי של טל שניידר'"`UNIQ--nowiki-00000010-QINU`"'(ארכיון)
↑   נתניהו ודוד אריה במדינת כלומניסטן, בפייסבוק, בדף "פרופ' מנואל טרכטנברג - Prof. Manuel Trajtenberg"
↑  Liav Zabari, www.facebook.com
קבוע קולון

קבוע קוּלוֹן (באנגלית: Coulomb constant) הוא קבוע פיזיקלי המופיע בחוק קולון, וקושר בין גודלם של מטענים חשמליים והמרחק ביניהם לבין גודל הכוח החשמלי הפועל ביניהם.
הקבוע נקרא על-שם הפיזיקאי הצרפתי שארל-אוגוסטן דה קולון שגילה אותו בשנות ה-80 של המאה ה-18, והוא מסומן באות  k.
כמו קבועים אחרים, ערכו תלוי במערכת היחידות בה משתמשים. במערכת יחידות cgs, יחידות המידה החשמליות נקבעו כך שערכו של הקבוע הזה יהיה בדיוק 1 וללא יחידות. קביעה זו מפשטת את כתיבתו של חוק קולון, ומשפיעה במידה רבה על מערכת היחידות כולה בנושאי אלקטרומגנטיות.
במערכת היחידות SI, ערכו הוא
 \ k=8.987551787\cdot 10^{9}{\frac {N\cdot m^{2}}{C^{2}}}
כאשר:
N היא ניוטון – יחידת מידה לכוח,
m היא מטר – יחידת מידה למרחק,
C היא קולון – יחידת מידה למטען חשמלי.
הקבוע  k איננו קבוע בסיסי של הפיזיקה, וניתן לבטא אותו באמצעות קבועים אחרים בעלי משמעות פיזיקלית. דרך אחת לכתוב אותו היא  k={\frac {1}{4\pi \varepsilon _{0}}}, כאשר  \ \varepsilon _{0} הוא קבוע דיאלקטריות הריק. דרך שקולה לכתוב אותו היא  k={\frac {\mu _{0}c^{2}}{4\pi }}, כאשר  \ \mu _{0} הוא קבוע פרמאביליות הריק, ו- \ c מהירות האור בריק.
הקבוע מופיע בחוק קולון:
ביאורים

↑  סימונים מקובלים אחרים עבורו הם '"`UNIQ--math-00000000-QINU`"' (כאשר c מציין Coulomb), '"`UNIQ--math-00000001-QINU`"' (כאשר e מציין electric), ו-'"`UNIQ--math-00000002-QINU`"'.
ערך זה הוא קצרמרבנושא פיזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חוני המעגל

ערך זה עוסק בתנא. אם התכוונתם לאמן מיצג המכונה באותו שם, ראו .
| --- | --- |

הכניסה למערת קבר חוני המעגל ומשפחתו בסמוך לחצור הגלילית (לפי מסורת מהמאה ה-13)
 לידה:  המאה ה-2 לפנה"ס
 נרצח:  63 לפנה"ס ירושלים (לפי מסורת מהמאה ה-1)
 מקום קבורה:  ירושלים (זיהוי מהמאה ה-1 / המאה ה-15) עלמה (זיהוי מהמאה ה-12) פרעם (זיהוי מהמאה ה-13)
 מדינה:  ממלכת החשמונאים
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  דור שלישי בתקופת הזוגות
 בני דורו:  שמעון בן שטח, יהודה בן טבאי, הורקנוס השני, אריסטובולוס השני
חוני (חוניו) המעגל היה חכם ארץ-ישראלי אשר נחשב לבעל מופת, בן דורו של שמעון בן שטח מן המאה ה-1 לפנה"ס, שחי בתקופת הזוגות.
על פי המשנה, היה חוני בעל היכולת להביא לכך שתפילותיו תתקיימנה, ובשנת הבצורת הקשה התפלל על ירידת הגשמים ונענה. בתלמוד הבבלי מצוינת גם גדלותו בתורה, ונכתב שהוא היה בעל הסבר בהיר, ושהיה מתרץ כל קושיה שהקשו לו בבית המדרש.
המעשה בתפילה לירידת גשם

עַל כָּל צָרָה שֶׁלֹּא תָּבוֹא עַל הַצִּבּוּר מַתְרִיעִין עָלֶיהָ, חוּץ מֵרוֹב גְּשָׁמִים.

מַעֲשֶׂה שֶׁאָמְרוּ לוֹ לְחוֹנִי הַמְּעַגֵּל: הִתְפַּלֵּל שֶׁיֵּרְדוּ גְּשָׁמִים.

אָמַר לָהֶם: "צְאוּ וְהַכְנִיסוּ תַּנּוּרֵי פְסָחִים, בִּשְׁבִיל שֶׁלֹּא יִמּוֹקוּ."

הִתְפַּלֵּל וְלֹא יָרְדוּ גְּשָׁמִים.

מֶה עָשָׂה? עָג עוּגָה וְעָמַד בְּתוֹכָהּ, וְאָמַר לְפָנָיו: "רִבּוֹנוֹ שֶׁל עוֹלָם! בָּנֶיךָ שָׂמוּ פְּנֵיהֶם עָלַי, שֶׁאֲנִי כְּבֶן בַּיִת לְפָנֶיךָ. נִשְׁבָּע אֲנִי בְּשִׁמְךָ הַגָּדוֹל, שֶׁאֵינִי זָז מִכָּאן עַד שֶׁתְּרַחֵם עַל בָּנֶיךָ."

הִתְחִילוּ גְּשָׁמִים מְנַטְּפִין. אָמַר: "לֹא כָּךְ שָׁאַלְתִּי, אֶלָּא גִּשְׁמֵי בּוֹרוֹת שִׁיחִין וּמְעָרוֹת."

הִתְחִילוּ לֵירֵד בְּזַעַף.

אָמַר: "לֹא כָּךְ שָׁאַלְתִּי, אֶלָּא גִּשְׁמֵי רָצוֹן, בְּרָכָה וּנְדָבָה."

יָרְדוּ כְּתִקְנָן, עַד שֶׁיָּצְאוּ יִשְׂרָאֵל מִירוּשָׁלַיִם לְהַר הַבַּיִת מִפְּנֵי הַגְּשָׁמִים.

בָּאוּ וְאָמְרוּ לוֹ: "כְּשֵׁם שֶׁהִתְפַּלַּלְתָּ עֲלֵיהֶם שֶׁיֵּרְדוּ, כָּךְ הִתְפַּלֵל שֶׁיֵּלְכוּ לָהֶן."

אָמַר לָהֶן: "צְאוּ וּרְאוּ אִם נִמְחֵית אֶבֶן הַטּוֹעִים."

שָׁלַח לוֹ שִׁמְעוֹן בֶּן שָׁטָח: "אִלְמָלֵא חוֹנִי אַתָּה, גּוֹזְרַנִי עָלֶיךָ נִדּוּי; אֲבָל מָה אֶעֱשֶׂה לְךָ? שֶׁאַתָּה מִתְחַטֵּא לִפְנֵי הַמָּקוֹם וְעוֹשֶׂה לְךָ רְצוֹנְךָ, כְּבֵן שֶׁהוּא מִתְחַטֵּא עַל אָבִיו וְעוֹשֶׂה לוֹ רְצוֹנוֹ; וְעָלֶיךָ הַכָּתוב אוֹמֵר: 'יִשְׂמַח אָבִיךָ וְאִמֶּךָ וְתָגֵל יוֹלַדְתֶּךָ' (משלי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'כ"ג,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'כ"ה)."
על פי המשנה, פנה הציבור אל חוני שיתפלל שיירדו גשמים, חוני שהאמין בכל ליבו שתפילותיו ייענו, אמר לעם להכניס את תנורי הפסחים (תנורי צלייה הנמצאים בחצרות) אל הבית כדי שלא ייהרסו מחמת הגשמים. לאחר שהתפלל ולא נענה, פנה חוני לדרך לא מקובלת, הקיף עצמו במעגל, ונשבע שלא ייצא מתוכו עד שירד הגשם. תחילה ירדו טיפות בלבד, אחר כך גשמי זעף, וחוני דייק את בקשתו שוב ושוב עד שירדו גשמי ברכה. לאחר זמן, ביקשו העם שיתפלל שייפסקו הגשמים, וחוני לא נענה לבקשה, כפי שפתחה המשנה: ”על כל צרה שתבוא על הציבור מתריעים עליה חוץ מרוב גשמים”.
על פי התלמוד הירושלמי, הסיבה שלא נענתה תפילתו של חוני בתחילה היא "לפי שלא בא בענוה", כלומר שלא נהג בענווה כשהיה סמוך ובטוח שייענה, וכשהחל להתחטא ולהתחנן, נענתה תפילתו.
על פי הסכוליון של מגילת תענית, ירידת הגשמים בעקבות תפילת חוני הביאה לקביעת יום טוב באותו התאריך, כ' באדר.
לסיפור מקבילה מצומצמת יותר בתוספתא: "מעשה בחסיד אחד, שאמרו לו: התפלל, שיֵרדו גשמים. התפלל —-וירדו גשמים. אמרו לו: "כשם שהתפללתה עליהן, שירדו – כך התפלל עליהן, וילכו להם". אמר להם: צאו וראו— אם עמד אדם על קרן העופל משקשק את רגליו בנחל קדרון – אנו מתפללין שלא ירדו גשמים. אבל, בטוחין אנו שאין המקום מביא מבּוּל לעולם; שנאמר: (בראשית ט טו): "ולא יהיה עוד המים למבול".
גרסה מורחבת של הסיפור מופיעה בתלמוד הבבלי:
המעשה בתפילה לירידת גשם > הערכת המעשה

המשנה מסיימת את המעשה בנימת ביקורת מסוימת מצידו של שמעון בן שטח על המעשה, לצד דברי שבח: ”שלח לו שמעון בן שטח אמר לו, צריך אתה לנדות. אבל מה אעשה לך, ואתה מתחטא לפני המקום כבן שהוא מתחטא לאביו ועושה לו רצונו. ועליך הכתוב אומר, ישמח אביך ואמך ותגל יולדתך”. שמעון בן שטח ראה בכך התנהגות שראויה לנידוי, אך לא נידה את חוני שכן לדבריו ניתן לראות את התנהגותו גם כשל בנו האהוב של המלך הנענה לבקשותיו, וכי עליו נאמר הפסוק "ישמח אביך ואמך ותגל יולדתך" (ספר משלי, פרק כ"ג, פסוק כ"ה). על פי רש"י, הבעייתיות שבמעשה נובעת מהתמקחות והמשא ומתן עם הקב"ה ("לא כך שאלתי"). המאירי ביאר שהבעיה הייתה ש"אף על פי שראוי להתפלל, אין ראוי לצדיק להחזיק עצמו כל כך בבטוח שיהא מדבר דרך גזירות".
בין החוקרים היו שהעריכו שההסתייגות של שמעון בן שטח נבעה ממאבקו בדומיננטיות של כתות חסידיות קיצוניות ובכתות מאגיות, ומעשה המופת של חוני היה עלול להתפרש שלא כהלכה כמעשה כישוף או מאגיה ולהביא לחיזוק של הלכי רוח כאלה.
למרות נימת הביקורת המסויגת, שימש סיפורו של חוני מקור לאמונה בכוחו של הצדיק. על פי התלמוד הבבלי: "תנו רבנן: מה שלחו בני לשכת הגזית לחוני המעגל? 'ותגזר אומר ויקם לך, ועל דרכיך נגה אור'. ותגזר אומר – אתה גזרת מלמטה והקדוש ברוך הוא מקיים מאמרך מלמעלה". ומכאן למדו שצדיק גוזר והקב"ה מקיים. תפילתו של חוני נעשתה לסמל לתפילה הבוקעת שערי שמים, ובשלהי תקופת הגאונים אף הכלילו את מעשה חוני בפיוטי הסליחות: "צעקתי הקשב, כצעקת חוני המעגל", "והעונה בתוך מעגל לחוני, בעת נשבע בשמך רב פעלות".
מותו > באגדות התלמוד

בתלמוד הבבלי מופיעה אגדה באשר למותו של חוני, לפיה כאשר הלך חוני בדרך ראה אדם נוטע חרוב, ושאל אותו מדוע הוא עושה כן, שכן החרוב יישא פרי רק בעוד שבעים שנה. האדם אמר שהוא נוטע את החרובים לדורות הבאים, והוסיף את האמרה המפורסמת: ”כשם שנטעו אבותי לי, אטע אני לבני”. ישב חוני, התנמנם והתעורר כעבור שבעים שנה. כאשר קם משנתו, מצא את נכדו של אותו אדם כשהוא לוקט מפירות-החרוב. משנכנס לבית המדרש, תירץ חוני כל קושיה שעלתה בבית המדרש. אמרו החכמים שהמאמרים מיושבים וברורים - משל היה פה חוני המעגל, שהיה מיישב ומברר את הדברים בזמנו. כאשר אמר להם כי הוא חוני, איש לא האמין לו, ומרוב צער, התפלל חוני וביקש שימות, ואכן הוא מת. בעקבות כך, טבע רבא את האימרה "או חברותא או מיתותא" (או חבר או מיתה).
לפי התלמוד הירושלמי (תלמוד ירושלמי, מסכת תענית,  פרק ג', הלכה ט') מאורע זה אירע לחוני המעגל הקדום, אבי אביו של חוני המעגל, שהתפלל גם הוא על הגשמים, ושבעים השנים שבהן הוא נם, היו שבעים שנות הגלות. הוא נרדם חבוי במערה – שאליה נכנס להתגונן מגשמים – סמוך לחורבן הבית הראשון והקיץ בה, לאחר בניין הבית השני.
לפי נוסח זה, כאשר טען שהוא חוני, אמרו לו שידוע, שכאשר חוני היה נכנס לעזרה בבית המקדש, הייתה העזרה מאירה. נכנס לכן לעזרה והיא אכן האירה, ואז קרא על עצמו את הכתוב בתהילים (פרק קכ"ו, פסוק א'): "בשוב ה' את שיבת ציון היינו כחולמים".
התלמוד הבבלי מספר כי גם נכדיו של חוני, אבא חלקיה וחנן הנחבא, היו צדיקים שתפילתם נשמעת בעת עצירת גשמים, שאותה ניצלו בני דורם כדי שיתפללו עליהם.
מותו > ב"קדמוניות היהודים"

יוסף בן מתתיהו מספר על חוני בספרו "קדמוניות היהודים", בתיאור אירועי המצור שהטילו הורקנוס השני החשמונאי ובן בריתו חרתת השלישי (אנ') מלך הנבטים, על אחיו של הורקנוס, אריסטובולוס השני, בירושלים, בימי הפסח של שנת 65 לפנה"ס:
יצחק אייזיק הלוי טען שדבריו אלו של חוני המעגל מייצגים את גישתם של חכמי התורה למלחמה בין האחים שהייתה להתרחק מכל מעורבות בעניין.
קברו > ירושלים (המאה ה-1 / המאה ה-15)

על פי דברי יוסף בן מתתיהו (שחי כ-150 שנה לאחר מות חוני), מותו של חוני היה בסמוך לירושלים. ובכן, נראה כי במאה ה-15 הייתה מסורת על מקום קבורתו באזור הר הזיתים שבירושלים. רבי יצחק בן אלפרא, שביקר באזור בשנת 1441 לערך, מציין את קבר חוני בעמק יהושפט בסמוך ליד אבשלום וקבר זכריה.
קברו > עלמה (המאה ה-12)

בנימין מטודלה, שביקר באזור הגליל סביב שנת 1170, מציין את קברו של חוני בבית הקברות של עלמה, בסמוך לקבריהם של רבי אלעזר בן ערך ורבי אלעזר בן עזריה.
מתחם קברי התנאים בעלמה מסומן מזה שנים רבות, והוא מהווה עד היום מוקד עלייה לרגל. כיום, לא ידוע היכן ציינו את קבר חוני במתחם ואם בכלל, ונראה כי במאה ה-20 עוד ידעו על מסורת זו, רבי אשר אנשיל גרינוואלד, שביקר באזור בשנת 1934 לערך, מציין את קבר חוני במתחם קברי התנאים.
קברו > פרעם (המאה ה-13)

כיום המקום המסורתי אותו נהוג לזהות עם קברו של חוני, הוא בסמוך לחצור הגלילית, במקום שבו היה קיים כפר ערבי בשם פרעם.
ר' שמואל ב"ר שמשון (1210), הראשון לציין את קבר חוני בסמוך לפרעם, ומוסיף כי נקבר עם אשתו ובניו. בספר "ציוני קברים בארץ ישראל" (1440 לערך), מתואר בנוסף קברו של נכדו, אבא חלקיה וכן בית מדרש של חוני. רבי משה באסולה (1521 לערך), מציין לראשונה גם את קברו של חנן הנחבא, נכד נוסף של חוני.
בית המדרש של חוני הנזכר, מופיע רבות בכתבי עולי הרגל עד מחצית המאה ה-19. רבי משה ריישר (1850 לערך), מעיד בספרו "שערי ירושלים", על בית המדרש של חוני שהיה במקום ונחרב.
ליד הקבר נובע מעיין הקרוי על שמו "עין חוני". כיום האתר פתוח למבקרים הרוצים להתפלל בקברו ולהדליק נרות במערה.
יום ההילולה המסורתית לפטירתו של חוני המעגל מתקיימת מדי שנה ביום העצמאות בתאריך ה' באייר.
שמו וכינויו

מקובל לקרוא את שמו בחולם: חוֹנִי, אך בכתבי יד מהימנים של המשנה (כמו כתב יד קאופמן) שמו מופיע בשורוק: חוּנִי.
ב"קדמוניות היהודים" ליוסף בן מתתיהו מופיע שמו בצורה היוונית Ὀνίας (אוניאס). אברהם שליט תרגם לצורה העברית "חוניו".
גם בנוגע לניקוד של הכינוי, המעגל, יש ספקות: בכתבי יד עתיקים של המשנה (למשל בכתב יד קאופמן) מופיע הַמַּעְגָּל, וכיום נהוג לכתוב זאת הַמְּעַגֵּל.
השערות שונות נאמרו בעניין כינויו. רב צמח גאון פירש שנקרא כך על שם עירו, ואילו על פי רש"י, חוני המעגל נקרא כך על שם עוגת המעגל שעג. בין החוקרים האחרונים היו ששיערו שנקרא כך על שם מקצועו שהיה יצרן מעגילות, כלי שנועד לסייע בהידוק טיח הגגות, או שהיה עוסק בעצמו בתיקון הגגות באמצעות מעגילה. שמעון שרביט סבור שהכינוי אכן קשור למעשה המעגל, ומשער שהקריאה המקורית אינה "חוני הַמְעַגֵּל", אלא "חוני הַמַּעְגָּל" (או הַמַּעֲגָל), כלומר חוני עושה המעגל. השערה זו מבוססת על הניקוד בכתבי יד עתיקים ועל מסורת הקריאה בקרב יהודי מרוקו. על פי השערה זו, הכינוי חוני הַמַּעֲגָל, הוא על שם המעגל שיצר, ואין זה תואר הכולל פעולה או מקצוע. מכיוון שכינויים שכאלה הם יוצאי דופן, נוצרה אי-הבנה, ומתוך ההרגל לכינוי תוארי בני אדם של שם מקצועם החלו לקרוא את המילה כ"הַמְעַגֵּל".
התייחסות ואזכור חוני המעגל שירה העברית

כמה משוררים עסקו בחוני המעגל וביניהם: רחל ("חוני המעגל"), נתן זך ("חוני"), יצחק למדן ("חוני"), יעקב פיכמן ("יקיצת חוני"), אברהם בנד ("חוני", בתוך "הראי בוער באש "), לוי בן אמיתי ("תפילת חוני המעגל"), זרובבל גלעד ("ביום גשם"), דן פגיס ("חוני" בתוך "שהות מאוחרת"), משה שפריר ("חוני" בתוך "משא"), הרצליה רז ("לחוני" בתוך "עיני מיתר"), דב חומסקי ("לעגל מעגל" בתוך "בעט ובעונה"), רינה רעים ("חוני" בתוך "הפוכים במוקד אהבתי"), צפרירה גר ("חוני" בתוך "מאזניים, תשל"ב"), ש.שפרה ("חוני" בתוך "שירי מדבר"), עוזי שביט ("לישון. לישון באור היום" בתוך "כבר בחצי ימיו"), דידי מנוסי ("חוני המעגל הולך לישון ב"ידיעות אחרונות" 23.6.1980), יהודית כפרי (("חוני" בתוך "קורנית"), אבא קובנר ("קנטטה לחוני המעגל "בתוך עקד שנתון לשירה, 1982), שלמה טנאי ("חוני המעגל" בתוך "משא").
הנצחתו

בכמה ערים הונצח חוני בקריאת רחוב על שמו: חצור הגלילית, תל אביב-יפו, הרצליה, אשקלון, ירושלים ואלעד.
ראו גם

שבעת הישנים של אפסוס
לקריאה נוספת

הרב יהודה לייב פישמן מימון (עורך), חוני המעגל, יחוסי תנאים ואמוראים, ירושלים, תשכ"ג 1963, עמ' רל"ח–ר"מ, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
בנימין לאו, "עבדים ובנים: על עולמו של חוני המעגל ועולמם של עבדי ה'", בספרו: חכמים, כרך ראשון: ימי בית שני, ידיעות ספרים, 2006, עמ' 71-62.
ורד טוהר, "חוני המעגל מוריד גשמים", בתוך: יואב אלשטיין ואבידב ליפסקר-אלבק (עורכים), אנציקלופדיה של הסיפור היהודי: סיפור עוקב סיפור, כרך ג', רמת גן: הוצאת אוניברסיטת בר-אילן תשע"ג, עמ' 29 – 64.
משה שושן, "סיפור חוני המעגל במשנה, תענית ג, ח: מקרה מבחן של מלאכת הסיפור במשנה", מחקרי ירושלים בספרות עברית כו, תשע"ג-2013, עמ, 1–20. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
ורד נעם, "מלחמת האחים החשמונאים", בתוך: טל אילן וורד נעם, בין יוספוס לחז"ל, יד בן צבי, תשע"ז; כרך א - האגדות האבודות של ימי הבית שני, עמ' 318–340 (השוואה בין סיפור חוני אצל יוספוס לבין הסיפורים המקבילים בספרות חז"ל).
שמחה גואטה־בוקובזה, חילופי צבעים בקבר חוני המעגל: קברי קדושים ותהליכים חברתיים־פוליטיים בישראל, עת-מול 282 (מאי 2023), עמ' 6–10.
גאולוגיה – מונחים

גאולוגיה היא אחד ממדעי הטבע, ענף בתחום מדעי כדור הארץ. הגאולוגיה חוקרת את כדור הארץ המוצק: תכונותיו, תהליך וזמן היווצרותו, מרכיביו השונים, התהליכים הדינמיים המתרחשים בו (כגון רעידות אדמה, נדידת היבשות וצורות נוף) ואוצרות הטבע הטמונים בו.
הגאולוג חוקר באמצעות קרקעות, סלעים, מינרלים ומאובנים את התפתחות כדור הארץ, התהליכים השותפים ליצירתו ולשינויים המתרחשים בו, והשפעתם על יצירת הנוף המגוון שאנו רואים.
הגאולוגיה מורכבת מתחומי מחקר רבים ומגוונים המפרקים את כדור הארץ ותכונותיו למרכיבים השונים, מספקים הסברים לתופעות ותצפיות, ושבים ומאחדים את המידע לתמונה שלמה.
תחומים בגאולוגיה

תחומי מחקר עיקריים בגאולוגיה:
גאולוגיה הנדסית (אנ') – סכרים וגשרים
גאולוגיה ימית – חקר האוקיינוסים, תשתיתם, רכסיהם והמשקעים הנוצרים בהם
גאולוגיה כללית – מי תהום ומציאת מחצבים
גאולוגיה כלכלית – הפקת נפט ומכרות
גאולוגיה של נפט וגז (אנ')
גאולוגיה מבנית – יחסי המבנה של סלעים בקרום כדור הארץ
גאולוגיה פלנטרית – חקר גופים אחרים במערכת השמש
גאוכימיה – הרכבו הכימי של כדור הארץ
גאומורפולוגיה – תהליכי עיצוב הנוף
גאופיזיקה – מבנה כדור הארץ ותכונותיו הפיזיקליות
גאומכניקה – תכונות מכניות והנדסיות של סלעים
וולקנולוגיה – הרי געש
טקטוניקה – תנועת הלוחות בקרום כדור הארץ
מינרלוגיה – חקר מינרלים והגדרתם
סדימנטולוגיה – חקר סלעי משקע
סטרטיגרפיה – תורת השכבות וסידורן
סייסמולוגיה – רעידות אדמה
ספלאולוגיה – חקר מערות
פדולוגיה – חקר קרקעות
פטרולוגיה – היווצרות וסיווג סלעים
פלאונטולוגיה – תורת המאובנים
גאוכרונולוגיה – סולם הזמן הגאולוגי
תחומים נוספים: גאולוגיה ארכאולוגית (אנ'), גאודזיה, גאולוגיה היסטורית (אנ'), גאולוגיה קרחונית (אנ')