stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חמד בן ח'ליפה אאל נהיאן
הערות שוליים

↑  אורי לוי, שליחנו לדובאי‏, תעלומת המאה, באתר וואלה, 9 בדצמבר 2020
1 2  His Highness Sheikh Hamad Bin Khalifa Al Nahyan, באתר sheikhhamadbinkhalifaalnahyan.com
1 2  היסטוריה: נחתמה עסקת שותפות בבעלות על הקבוצה בין משה חוגג לשייח חאמד בן ח'ליפה אל-נאהיאן, ההכרזה הרשמית באתר הקבוצה
↑   בית"ר ירושלים משכה את הבקשה לאישור השותפות עם בן ח'ליפה, באתר הארץ, 11 בפברואר 2021
1 2 3  החזון וההון: הכירו את השותף של חוגג בבית"ר, באתר ONE‏, 7 בדצמבר 2020
↑  רועי קייס, מסמכים מעידים: המשקיע בבית"ר ירושלים - חבר במעגל הרחוק של משפחת השלטון, באתר כאן 11, 9 בדצמבר 2020]
↑  איציק יצחקי, ‏‏קונה קריפטו, תורם לעניים: הכירו את השייח' בן ח'ליפה, באתר ספורט1, 7 בדצמבר 2020
↑  Dubai sheikhs throw party for Israel's biggest pop star, באתר ynet באנגלית, 25 באוקטובר 2020
↑  ערן סוויסה, Israeli pop star Omer Adam celebrates Simchat Torah in Dubai, באתר jns.org, ‏11 באוקטובר 2020
↑  First product to market from UAE and Israel will be in healthcare technology, באתר thenationalnews.com, ‏ 22 בספטמבר 2020
↑  Heath tech solution first product to be jointly marketed by the UAE and Israel, באתר mobihealthnews.com, 24 בספטמבר 2020
↑  אופיר סער ואורי לוי, שליחנו לדובאי‏, היסטוריה: השיח' חמד בן ח'ליפה רכש 50 אחוז מבית"ר ירושלים, באתר וואלה, 7 בדצמבר 2020
↑   איתמר קציר, עסקה היסטורית: כמחצית מבית"ר ירושלים נמכרה לשייח' חמד בן חליפה מאבו דאבי, באתר הארץ, 7 בדצמבר 2020
↑  עמרי מניב, חובות ותביעות משפטיות: מיהו המתווך שאחראי למכירת בית"ר י-ם?, באתר חדשות 13, 10 בדצמבר 2020
↑  אופיר סער‏, יותר מדי תמרורי אזהרה: המבחן הגדול של הוועדה להעברת זכויות, באתר וואלה, 30 בדצמבר 2020
↑   רותי לוי, שוקי שדה, מה התגלה בבדיקה שהזמינה ההתאחדות לכדורגל על השייח' האלמוני שרכש את בית"ר, באתר TheMarker‏, 3 בינואר 2021
↑  נדב צנציפר, ynet, בית"ר ירושלים משכה את הבקשה להעברת 50% מהמניות לבן חליפה, באתר כלכליסט, 11 בפברואר 2021
המתקפה על קייב (2022)

המתקפה על קייב הייתה זירה צבאית מתמשכת בקייב, בירת אוקראינה, וסביבתה, במסגרת מלחמת רוסיה-אוקראינה. ב-24 בפברואר 2022, צבא רוסיה, בשיתוף פעולה צבאי עם בלארוס, הרפובליקה העממית של לוהנסק והרפובליקה העממית של דונייצק, פתחה בפלישה לאוקראינה ובמלחמה כוללת נגדה. כוחות רוסיים החלו לנוע מצפון ומצפון-מזרח לגבול האוקראיני לעבר קייב במטרה לכבוש אותה. לפי הדיווחים, במהלך הפתיחה, כוחות תקיפה רוסיים צנחו לבירה קייב בניסיון לתפוס במהירות את מוסדות השלטון האוקראינים בקייב ולהרוג או ללכוד את הנשיא וולודימיר זלנסקי ומשפחתו. ההנהגה האוקראינית, כולל ראש הממשלה והנשיא, נותרו בבירה וסירבו להתפנות ממנה.
במסגרת המתקפה נערכו סדרת קרבות מסביב לעיר ולמחוז קייב, בהם הקרב על נמל התעופה אנטונוב, קרב צ'רנוביל, קרב איוונקיב, קרב קייב על העיר עצמה וקרב ואסילקיב.
בתחילה כבשו כוחות רוסים אזורים מצפון וממערב לקייב, מה שהוביל לספקולציות בינלאומיות לגבי נפילתה הקרובה של העיר. עם זאת, התנגדות אוקראינית אפקטיבית ואבדות כבדות לרוסיה בלמה את התקדמות הרוסית. לוגיסטיקה והחלטות טקטיות רוסיות לקויות סייעו למגינים לסכל מאמצי כיתור, ולאחר חודש של לחימה ממושכת, החלו הכוחות האוקראינים לבצע מתקפות נגד מוצלחות. ב-2 באפריל, הרשויות האוקראיניות הכריזו שכל קייב והאזורים הסובבים אותה היו בשליטת אוקראינה. לאחר כישלון המהלך הצבאי באזור קייב העתיקה רוסיה את מאמץ המלחמה לדרום אוקראינה ולמזרחה.
רקע

ב-24 בפברואר 2022, כמה דקות לפני השעה 5:00 (שעון אוקראינה), הכריז נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על החלטתו לקיים מבצע צבאי במזרח אוקראינה. המבצע הצבאי החל לאחר משבר ממושך בין רוסיה ואוקראינה שבמהלכו 190,000 חיילי צבא רוסיה התחמשו על גבולות רוסיה ובלארוס עם אוקראינה (בעוד בלארוס מצדדת ברוסיה). דקות ספורות לאחר הכרזתו של פוטין, דווח על פיצוצים באזור קייב, חרקוב, אודסה ודונבאס. הרוסים דיווחו שהנחיתו כוחות באודסה ומריופול ושיגרו טילי שיוט על שדות תעופה, מפקדות צבאיות ומחסני נשק באזור קייב, חרקוב ודניפרו. כוחות רוסיים נכנסו לאוקראינה בשעה 6:48 דרך סנקיווקה הנמצאת על הגבול בין אוקראינה, בלארוס ורוסיה. החלה פלישה תלת-חזיתית לאוקראינה, דרך בלארוס מצפון, הדונבאס ממזרח וחצי האי קרים מדרום.
במתקפה המקדימה רוסיה הצליחה לנטרל חלק מחיל האוויר האוקראיני בעודו מקורקע. לאחר שעה ללא תקשורת, בעקבות מתקפת סייבר רוסית על אתרים ממשלתים, דיווח משרד ההגנה האוקראיני שהצבא האוקראיני הפיל חמישה מטוסים ומסוק אחד באזור לוהנסק. קצת לפני השעה 7:00 הכריז נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי על משטר צבאי בכל רחבי המדינה ועל ניתוק הקשרים הדיפלומטים עם רוסיה. בעקבות התקיפות נסגר כל המרחב האווירי של אוקראינה. מאות ואלפי תושבים אוקראינים ניסו לברוח מהבירה קייב לכיוון מערב, תוך יצירת עומסי תנועה רחבי היקף במערב העיר.
מהלך המתקפה > פרוץ המלחמה (24 בפברואר)

הרוסים דיווחו ששיגרו טילי שיוט על שדות תעופה, מפקדות צבאיות ומחסני נשק באזור קייב. נעשה שימוש בטילי שיוט טילי ובטילים בליסטיים מדויקים לטווח קצר. לפי ההערכות האמריקניות, במכת הפתיחה הרוסית נורו יותר מ-100 טילים מהקרקע ומהים.
גורמים במשמר הגבול של אוקראינה מסרו שצבא רוסיה ניסה לפרוץ לאזור קייב. רוסיה השתלטה על נמל התעופה אנטונוב בעיר הוסטומל, שבמחוז קייב, שמשמש למטוסי תובלה וננטש לאחר מתקפת טילי שיוט. נמל התעופה נמצא במרחק של 15 דקות בלבד מהבירה קייב. בשעה 10:00, דווח במהלך התדרוך של ממשל הנשיאות האוקראיני כי כוחות רוסיים פלשו לאוקראינה מצפון. נאמר כי חיילים רוסים פעילים במחוז חרקוב ומחוז צ'רניהיב, ליד סומי. בשעה 10:30 דיווח משרד ההגנה האוקראיני כי התקדמות הכוחות הרוסיים במחוז צ'רניהיב נבלמה. בשעה 11:30, החל גל שני של ירי טילים רוסיים על אוקראינה: בין הערים שהותקפו היו קייב, אודסה, חרקוב ולביב. חלק מהפצצות כוונו על משרד ההגנה האוקראיני בבירה. בהמשך התחוללו קרבות אוויר מעל שמי העיר.
במהלך היום החלו מאות ואלפי תושבים אוקראינים להימלט מקייב לכיוון מערב, תוך יצירת עומסי תנועה רחבי היקף במערב העיר.
בשעה 16:00 הכריז נשיא אוקראינה זלנסקי כי קרבות בין כוחות רוסיים ואוקראיניים פרצו בערים צ'רנוביל ופריפיאט, הידועות מאסון צ'רנוביל. עד הערב הרוסים השתלטו על תחנת הכוח הגריעינית בצ'רנוביל. בשעה 16:18 הכריז ראש העיר של קייב, ויטלי קליצ'קו, על עוצר לילי בעיר בפעם הראשונה. בשעה 16:40 פרצו הכוחות הרוסים לתוך צ'רנוביל והחלה לחימה על העיר שנמשכה עד הערב. במקביל השתלטו כוחות רוסים על נמל תעופה בינלאומי בקייב. בשעה שבע בערב הרשויות האוקראיניות אישרו כי העיר צ'רנוביל נכבשה בידי הצבא הרוסי וכי הקרב על העיר הסתיים. בעקבות הלכידה הרוסית של אזור ההדרה, הודיעה ממשלת ארצות הברית על "דיווחים אמינים לפיהם חיילים רוסים מחזיקים כעת את צוות מתקני צ'רנוביל כבני ערובה". נמסר כי הפגזות ארטילריות פגעו במקומות אחסון פסולת רדיואקטיבית. עם זאת, הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית הצהירה כי "לא היו נפגעים או הרס באתר התעשייה". הנשיא זלנסקי כינה את כיבוש האזור "הכרזת מלחמה נגד אירופה כולה".
מיכאילו פודוליאק, יועץ לראש לשכת הנשיא של אוקראינה, צוטט כאומר כי מדובר ב"מתקפה חסרת טעם לחלוטין", ו"מצב תחנת הכוח הגרעינית לשעבר בצ'רנוביל, הכליאה ומתקני אחסון הפסולת הגרעינית הוא לא ידוע". עם זאת, הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית הצהירה כי "לא היו נפגעים או הרס באתר התעשייה" וכי "יש חשיבות חיונית לכך שהפעילות הבטוחה והמאובטחת של המתקנים הגרעיניים באותו אזור לא תושפע או שיבשו בכל דרך שהיא". נשיא אוקראינה הכריז באותו ערב שנהרגו 137 אזרחים ביום הראשון לפלישה – ביניהם גם חיילים. זמן קצר לאחר מכן, אסר הנשיא זלנסקי על יציאת הגברים בין הגילים 18–60 משטחה של אוקראינה עד לסיום המשטר הצבאי. בשעות הערב, השיגו הכוחות האוקראינים שליטה מחדש על נמל התעופה אנטונוב שבהוסטומל.
מהלך המתקפה > נסיגה רוסית (29 במרץ ואילך)

ב-29 במרץ סגן שר ההגנה הרוסי טען שהוחלט על הפחתה "דרסטית" של הפעילות הצבאית ליד קייב וצ'רניהיב. ראש עיריית צ'רניהיב אמר בראיון כי עירו הייתה תחת "התקפה קולוסלית". עיתונאים ישראלים העידו על הפגזה ארטילרית על צ'רניהיב המכותרת.
לפי הפנטגון, חלק מהכוחות הרוסיים שהיו באזור קייב התקדמו צפונה – וחלקם אף חצו את הגבול לבלארוס. לתנועת הכוחות כנסיגה לא הוגדרה כנסיגה אלא כניסיון רוסי לחדש את מלאי האספקה ו"לארגן מחדש" את הכוחות – ושלא הייתה כוונה להחזיר את החיילים לרוסיה. כמו כן, הכוחות הרוסיים החלו לסגת מתחנת הכוח הגרעינית המושבתת בצ'רנוביל אשר נכבשה ביום הראשון של המלחמה. הם נסוגו גם מהוסטומל ובמקביל הכוחות האוקראינים השתלטו על בוצ'ה ואיוונקיב. לפי האמריקאים, רוסיה השתמשה בכנסייה צפונית-מערבית לבירה כ"נקודת מוצא" למתקפה על קייב.
ב-29 במרץ הודיעו הרוסים על "הפחתה דרמטית" של הפעילות הצבאית שלהם באזור קייב וצ'רניהיב, וזמן קצר לאחר מכן החלו הכוחות הרוסיים העיקריים בנסיגה מהירה ממחוזות קייב וצ'רניהיב, בחיפוי משמרות מאסף. מקורות מודיעין מערביים טענו, שהנסיגה הרוסית לא הייתה מסודרת, וחיילים רבים וייתכן אף יחידות שלמות ננטשו מאחור, תחת לחץ המרדף האוקראיני. ב-1 באפריל השתלטו האוקראינים מחדש על הפרברים הצפון-מערביים של קייב (אירפין, בוצ'ה והוסטומל) וכן על העיר איוונקיב,
ב-2 באפריל, טען משרד ההגנה של אוקראינה שהושגה שליטה על מחוז קייב כולו. למחרת, השתלטו כוחות אוקראיניים על פריפיאט ועל אזור הגבול עם בלארוס.
לאחר נסיגתם מהגדה המערבית, הכוחות הרוסיים כנראה החלו לנטוש גם את הגדה המזרחית של נהר הדנייפר, ונסוגו מסביב לצ'רניהיב מצפון ומברוברי למזרח. עד 3 באפריל השלימו הרוסים את נסיגתם ממחוז קייב כולו. עד ה-5 בחודש התפנו גם ממחוז צ'רניהיב.
לאחר שהרוסים עזבו את מחוז קייב, תועדו גופות של אזרחים (חלקם אף קשורים) בעיר בוצ'ה. המראות גררו גינויים וכונו על ידי האוקראינים טבח. זלנסקי אף אמר שרוסיה עושה רצח עם במדינתו. רוסיה הכחישה את האשמותיה של אוקראינה בדבר רצח האזרחים. אותרו גופות גם ביישובים נוספים כמו בורודיאנקה ודמיטריב. היו עדויות על אונס נשים.
ראו גם

רוח הרפאים של קייב
ג'קי חזקיה

| --- | --- |

 לידה:  14 בפברואר 1937 בולגריה
 פטירה:  16 בספטמבר 2018  (בגיל 81)
 מקום קבורה:  בית עלמין כפר נחמן, רעננה
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  ?–1981
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 184  סגן מפקד חטיבה 7  מפקד חטיבת הראל
 פעולות ומבצעים
   מלחמת ששת הימים     מלחמת יום הכיפורים פעולת סמוע
 
יעקב (ג'קי) חזקיה (14 בפברואר 1937 – 16 בספטמבר 2018) היה קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף. שימש מפקד חטיבת הראל, סגן מפקד חטיבה 7 במלחמת יום הכיפורים ומפקד גדוד 184.
במלחמת ששת הימים פיקד על פלוגה בגדוד 82. למד בטכניון ובמכללה לפו"ם. במלחמת יום הכיפורים שימש סגן מפקד חטיבה 7. לאחר המלחמה שימש מפקד חטיבת הראל. השתחרר ב-1981 והצטרף לרשימת ישראל אחת בראשות יצחק יצחקי.
הערות שוליים

↑  הרצל ארליך, הפינה הפתטית, דבר, 3 באפריל 1981
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נפרדנו כך (שיר של אבנר גדסי)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אבנר גדסי
 יצא לאור:  מרץ 1973
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:26
 חברת תקליטים:  קוליפון
 כתיבה:  סמדר שיר
 לחן:  אבנר גדסי
 עיבוד:  אלדד שרים
 עטיפה אלטרנטיבית
 
 עטיפת התקליטון בהדפסה פרטית
 
"נפרדנו כך" הוא פזמון שכתבה סמדר שיר, והלחין וביצע אבנר גדסי. השיר יצא לאור במרץ 1973. השיר הוקלט במקור ב-1971 במילים אחרות ותחת השם "הלכת לבד" אך לא זכה להצלחה.
רקע וכתיבה

בתחילת שנות ה-70 היה אבנר גדסי זמר מתחיל, ששר במועדונים ומבצע גרסאות כיסוי לשירים. בשנת 1972 הציע עיתונאי הספורט מיכה דר להפיק לגדסי תקליט שדרים. גדסי כתב שיר והוציא אותו לרדיו בעיבוד מוזיקלי של יגאל חרד. השיר לא התקבל בברכה על ידי תחנות הרדיו, ולא הושמע. גדסי המאוכזב פנה בעצת מיכה דר למעבד המוזיקלי אלדד שרים. שרים זיהה את הפוטנציאל בשיר, אך אמר לגדסי שמילות השיר אינן טובות ויש להחליפן, כמו גם לשנות את העיבוד של השיר.
שרים פנה למשוררת תרצה אתר והציע לה לכתוב מילים חדשות לשיר. אתר הציעה במקום זאת שאת מילות השיר תכתוב נערה דתייה צעירה בשם סמדר שיינמן, שאותה הכירה.
סמדר שיינמן כתבה את השיר תחת שם העט "סמדר שיר" בו נהגה להשתמש, על מנת שלא תזוהה ככותבת תכנים לא ראויים בבית הספר הדתי "צייטלין" בו למדה.
מילות השיר הוחלפו כולן. כך לדוגמה, המילים שכתב גדסי בתחילת השיר "הלכת לבד, אל מצולות הים" שונו ל"נפרדנו כך, הייתה דממה". שם השיר "הלכת לבד" שונה ל"נפרדנו כך". בעיבוד החדש לשיר התווספו טרומבונים, חצוצרה, חליל, גיטרה קלאסית וקולות מקהלה. הגרסה החדשה זכתה להצלחה רבה. ההקלטה של השיר המקורי "הלכת לבד" (למילותיו של גדסי), אבדה.
במשך שנים סירבה סמדר שיר לספר על מי השיר נכתב. רק בשנת 2009, לאחר מותו של דודו טופז, סיפרה שיר בטור בידיעות אחרונות שהשיר נכתב בעקבות פרידה מטופז. הרומן, בין סמדר שיר בת ה-14 ודודו טופז בן ה-25, הסתיים לאחר התערבות אמה של שיר, שגילתה את הרומן והביאה לקצו בשל פער הגילאים ביניהם.
השיר מתכתב עם שירה של לאה גולדברג בעל שם דומה - נפרדנו כך (שיר אהב"ה). גם שורת הטקסט "נפרדנו כך, הרחוב המה" נלקחה משם.
השיר בגרסתו החדשה נכלל בתקליטו הראשון של גדסי, "אבנר גדסי", שיצא לאור בשנת 1972.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1973)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1973)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1973)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1973)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | הגל הקל | 20 |  |
גרסאות כיסוי

בשנת 2001, יצא לאור חידוש לשיר על ידי שי צברי כפסקול לסרט Made in Israel בעיבודו של ברי סחרוף.
בשנת 2009, יצא לאור חידוש לשיר בגרסה קצבית על ידי הזמר גטרו.
ב-26 באוקטובר 2018, יצא לאור חידוש לשיר על ידי הזמרת ריטה כשיר הנושא מתוך הסדרה "מלכות" בעיבודם של ליאון קצב אייל ובועז וולף.
ריי מייבוס

ריימונד אדווין מייבוס הבן (באנגלית: Raymond Edwin Mabus Jr.;‏ נולד ב-11 באוקטובר 1948) הוא פוליטיקאי ודיפלומט אמריקאי, חבר המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמזכיר הצי של ארצות הברית בשנים 2009–2017. קודם לכן הוא כיהן כמבקר המדינה של מדינת מיסיסיפי בין השנים 1984–1988, לאחר מכן ועד 1992 כמושל מיסיסיפי וכשגריר ארצות הברית בערב הסעודית בין השנים 1994–1996.
קורות חייו

ריי מייבוס נולד בסטארקוויל, מיסיסיפי כדור רביעי לתושבי המדינה. הוא גדל בעיירה אקרמן כילדו היחיד של בעל חנות חומרי הבניין המקומית. הוא למד בבתי הספר המקומיים ולאחר מכן הוא סיים לימודי תואר ראשון באנגלית ובמדע המדינה בדרגת ההצטיינות "בכבוד רב ביותר" באוניברסיטת מיסיסיפי, שם הוא היה חבר באחוות "בטא תטא פי". הוא המשיך ללימודי תואר שני במדע המדינה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס וללימודי תואר JD במשפטים, שגם אותם סיים בהצטיינות, בבית הספר הרווארד למשפטים. הוא קיבל הצעה להשתתפות בתוכנית פולברייט, היה חבר בקרן וודרו וילסון וסייר ברחבי אירופה, המזרח התיכון, רוסיה ואמריקה הלטינית. קודם ללימודיו בבית הספר למשפטים הוא שירת בין השנים 1970–1972 בצי ארצות הברית כקצין סיפון בסיירת הקלה "ליטל רוק" (USS Little Rock) והגיע לדרגת לוטננט. הוא גם עבד כפקיד בבית המשפט לערעורים.
ראשית הקריירה הפוליטית

מייבוס החל את הקריירה הציבורית שלו כאשר עבד בוושינגטון די. סי. כיועץ המשפטי של ועדת החקלאות של בית הנבחרים. לאחר בחירתו של ויליאם וינטר כמושל מיסיסיפי, שב מייבוס למדינתו כדי לעבוד במשרד המושל, שם הצוות הצעיר שכלל את מייבוס, דיק מולפוס, ג'ון הנגן ואנדי מולינס, זכו בכינוי "נערי האביב" מפיו של חבר בית המחוקקים של המדינה שהיה יריב של וינטר.
מבקר המדינה של מיסיסיפי

ב-1983 נבחר מייבוס כמבקר המדינה של מדינת מיסיסיפי ובתפקיד זה הוא שימש בין השנים 1984–1988. במהלך תקופה זו הוא לקח חלק בתרגיל עוקץ של ה-FBI שהוביל להשבת כספי ציבור מבוזבזים או גנובים. עם תום מבצע זה שכונה "מבצע העמדת פנים" (Operation Pretense), נעצרו 57 מפקחי מחוזות ב-25 מחוזות, וכולם למעט שניים נשפטו למאסר.
מושל מיסיסיפי

בגיל 39 הביס מייבוס את איש העסקים ג'ק ריד בבחירות למשרת מושל מיסיסיפי שנערכו ב-1987 ברוב של 53% מול 47% מקולות המצביעים והיה למושל הצעיר ביותר בארצות הברית בעת השבעתו. הוא ניצח בבחירות "על גל של מצביעים שחורים" (המצביעים האפרו-אמריקאים היוו 30% מהמצביעים הרשומים במדינה), על אף שהפסיד כשליש מקולות הלבנים למרות תמיכה ממי שכונו "העניים הלבנים" והיאפיז. מייבוס, שסיסמת הבחירות שלו הייתה "מיסיסיפי לא תהיה אחרונה יותר", כונה "הפנים של הדרום החדש", ממש כמו עמיתו מארקנסו, ביל קלינטון.
במהלך כהונתו כמושל יזם מייבוס תוכנית שנקראה "חינוך טוב יותר למען הצלחה מחר", שהעלתה את שכרם של המורים במיסיסיפי בשיעור הגבוה ביותר בארצות הברית ושבזכותה כלל אותו המגזין פורצ'ן ברשימת עשרת "המושלים החינוכיים". מיסיסיפי אף רשמה שיאים של גידול במספר המשרות החדשות, בהשקעות, בתיירות ובייצוא.
בשל תיקון לחוק שאושר ב-1987 התאפשר למייבוס להיות המושל הראשון שהתאפשר לו לכהן בשתי תקופות כהונה רצופות והוא התמודד לבחירה מחדש ב-1991. בבחירות אלו הוא הובס על ידי הרפובליקני קירק פורדיס ברוב של 51% מול 48% מקולות המצביעים. פורדיס תיאר את מייבוס כ"יהיר ומנותק מהפוליטיקה של מיסיסיפי" והניו יורק טיימס תיאר אותו כ"פוליטיקאי של פורשה במדינה של טנדר שברולט".
שגריר בערב הסעודית

הנשיא ביל קלינטון מינה את מייבוס כשגריר ארצות הברית בערב הסעודית ובתפקיד זה הוא כיהן בין השנים 1994–1996. במהלך כהונתו נפתר סכסוך גבול בין ערב הסעודית לבין תימן ונמנע משבר מול עיראק. מייבוס עמד בראש השגרירות בריאד בזמן פיגוע הטרור בקרבת השגרירות בנובמבר 1995. באותה תקופה נחתמו חוזים בשווי של יותר מ-16 מיליארד דולר בין חברות סעודיות לבין חברות אמריקאיות כמו בואינג ו-AT&T.
מזכיר הצי

ב-27 במרץ 2009 מינה הנשיא ברק אובמה את מייבוס כמזכיר הצי. ב-19 במאי הוא הושבע וב-18 ביוני התקיימה השבעה טקסית בבסיס הצי בוושינגטון די. סי., שם הוא הושבע מחדש על ידי מזכיר ההגנה רוברט גייטס.
מזכיר הצי > המחלוקת על שמות הספינות

באפריל 2010 התעוררה מחלוקת כאשר דווח שמייבוס הציע לקרוא לספינת מלחמה של הצי "ג'ון פ. מרתה" (USS John P. Murtha) על שמו של חבר הקונגרס המנוח מפנסילבניה ג'ון מרתה. מחלוקת נוספת התגלעה על רקע קריאת אוניית מטען בשם "סזאר צ'אבס" (USNS Cesar Chavez) על שמו של פעיל זכויות האדם סזאר צ'אבס שתיאר את שירותו בצי "... השנתיים הגרועות ביותר בחיי", וספינת קרב נוספת בשם "גבריאל גיפורדס" (USS Gabrielle Giffords) על שמה של חברת הקונגרס מאריזונה גבריאל גיפורדס לאחר שהיא נפצעה קשה בתקרית ירי במחוז הבית שלה בטוסון ב-8 בינואר 2011.
ב-16 באפריל 2012 החזיר מייבוס את מסורת הצי לקריאת ספינות מסוימות על שמם של נשיאי ארצות הברית לשעבר, בהכריזו שהמשחתת הבאה מסדרת המשחתות זומוואלט תיקרא "לינדון ג'ונסון" (USS Lyndon B. Johnson) על שמו של הנשיא לשעבר לינדון ג'ונסון. גם החלטה זו ייצגה במידת מה שינוי של הנורמות הקודמות, שכן למעט צוללת התקיפה מסדרת זאב הים "ג'ימי קרטר" (USS Jimmy Carter) שנקראה על שמו של הנשיא לשעבר ג'ימי קרטר וצוללת הטילים הבליסטיים "ג'ורג' וושינגטון" (USS George Washington) שנקראה על שמו של הנשיא הראשון ג'ורג' וושינגטון, כל הספינות האחרונות שנקראו על שמם של נשיאים שלעבר היו נושאות מטוסים.
ההכרזה הבאה של מייבוס על קריאת שם לספינה אירעה ב-16 בינואר 2016 כאשר הוא הודיע על ספינת מטען נוספת שתיקרא על שמו של פעיל זכויות האדם וחבר הקונגרס המכהן ג'ון לואיס. מייבוס אף הודיע בהמשך שכל הספינות מסדרה מסוימת זו של ספינות מטען שה"ג'ון לואיס" תהיה האבטיפוס שלה, ייקראו על שמם של פעילי זכויות אדם. מייבוס עמד במילתו כאשר ב-14 ביולי אותה שנה נקראה הספינה השנייה מסדרת "ג'ון לואיס" על שמו של פעיל זכויות הלהט"ב והפוליטיקאי הדמוקרטי מסן פרנסיסקו המנוח הארווי מילק.
מזכיר הצי > הטבח בבסיס הצי האמריקני בוושינגטון

ב-16 בספטמבר 2013 נכנס אהרון אלקסיס לבסיס הצי בוושינגטון והרג ביריות 13 איש ופצע 14. אלקסיס היה איש הצי לשעבר שעבד כקבלן של חיל הנחתים. חקירה פנימית של הפנטגון מצאה שהירי יכול היה להימנע עם היו ומקפידים על פיקוח חמור יותר על סיווגי הביטחון ועל הגברת האבטחה במתקן הצי. במלאת שנה לטבח נערך טקס לזכרם של הנרצחים. בטקס אמר מייבוס, "אנו יודעים שחייהם לא יוגדרו על פי האופן בו הם מתו, אלא על פי הדרך בה הם חיו ועבור מה הם חיו, והם ייזכרו על כך תמיד".
מזכיר הצי > מחלוקות התקציב

לאחר ינואר 2015 חשפו דוחות של "מועצת ההגנה העסקית" (Defense Business Board) ושל תאגיד מקינזי ושות' שמחלקת ההגנה הוציאה 134 מיליארד דולר, 23% מתוך כלל התקציב שלה, על פעילות משרדית ( back-office work) ושהסגל המשרדי של המחלקה של יותר ממיליון איש התקרב בגודלו כמעט לזה של הכוח הלוחם הפעיל. המועצה המליצה על תוכנית קיצוצים בהיקף של 125 מיליארד דולר תוך חמש שנים. עם זאת, כאשר חודש לאחר מכן התמנה אשטון קרטר כמזכיר ההגנה, הוא החליף את יושב ראש המועצה, המלצות מקינזי סווגו בסיווג סודי והדוח שלו הוסר מאתרי האינטרנט הציבוריים. מייבוס נשא אז נאום בפני ה-AEI בו הוא שם דגש על דוח מקינזי ומתח ביקורת על ההוצאות המשרדיות ובמיוחד על שירות הפיננסים והחשבונאות של מחלקת ההגנה ועל סוכנות הלוגיסטיקה שלה. תת-מזכיר ההגנה לרכש, טכנולוגיה ולוגיסטיקה, פרנק קנדל, כתב לו בעקבות כך וביקש ממנו, "אנא המנע מנקיטת עמדה ציבורית נוספית" ו"אני לא רוצה שזה יגלוש מעבר לכך אל השיח הציבורי".
מזכיר הצי > שילוב מגדרי בחיל הנחתים

ב-1 בינואר 2016 הורה מייבוס לחיל הנחתים (שכפוף גם הוא למחלקת הצי) להכין תוכנית לשילוב בין גברים לנשים בטירונות שלהם, ונתן לפיקוד החיל ארכה של שבועיים לתכנן צעד זה.
מזכיר הצי > סיום כהונתו

בינואר 2017, עם בחירתו של דונלד טראמפ לנשיאות, סיים מייבוס את כהונתו כמזכיר הצי והוחלף על ידי שון סטקלי שמונה כמזכיר הצי בפועל עד למינויו של ריצ'רד ו. ספנסר כמזכיר קבוע באוגוסט אותה שנה.
חיים אישיים

מייבוס הוא אוהד של קבוצת הבייסבול בוסטון רד סוקס והוא עוקב אחריה מאז האליפות של 1975, עת היה סטודנט בבית הספר הרווארד למשפטים.
ב-2009, ושוב ב-2014, הופיע מייבוס בהופעת קמע בסדרת הדרמה הטלוויזיונית "NCIS".
ב-2012 הוא הופיע בסרט "Battleship" כמפקד נושאת המטוסים רונלד רייגן.
מייבוס הופיע גם בהופעת קמע בפרק בסדרה "הספינה האחרונה" בתפקיד עצמו. על פי העלילה הוא מעביר מסר מוקלט לצוות המשחתת הדמיונית "נייתן ג'יימס" ועד שהמסר מגיע לספינה הוא מת מהווירוס הקטלני שמהווה את הציר המרכזי של הסדרה.
הערות שוליים

↑  "Mississippi History Now - Ray Mabus: Sixtieth Governor of Mississippi: 1988-1992".
↑  "USSLittleRock.org". Archived from the original on August 13, 2018.
↑  Nash, Jere; Taggart, Andy (2009). Mississippi Politics: The Struggle for Power, 1976–2008. Jackson, MS: University Press of Mississippi. p. 144.
↑  James R. Crockett, Operation Pretense, Mississippi Encyclopedia, July 11, 2017
↑  David G. Sansing, Ray Mabus: Sixtieth Governor of Mississippi: 1988-1992, Mississippi History Now
↑  Mabus, Ray, AllGov.com
↑  "HOW WASHINGTON CAN PITCH IN George Bush wants to be Education President. He gets A for rhetoric; Incomplete for action. States must lead, but there's much for the Administration to do. - May 28, 1990". money.cnn.com.
↑  Applebome, Peter (September 16, 1991). "Mississippi Governor's Record at Issue". New York Times.
↑  "Operation Vigilant Warrior". www.globalsecurity.org.
↑  "Office of the Program Manager-Saudi Arabian National Guard Modernization Program (OPM-SANG)". www.globalsecurity.org.
↑  "Saudi Arabian Airlines completes fleet renewal with 23rd Boeing 777" Saudia Online, August 12, 2001.
↑  Harrison, Darren (June 18, 2009). "Secretary of Navy Committed to Sailors, Families". Official Website of the United States Navy.
↑  Robbins, Gary; Aguilera, Elizabeth (May 18, 2011). "Navy secretary names ship after Cesar Chavez". San Diego Union Tribune.
↑  "SECNAV Mabus Names First T-AO(X) Next Generation Oiler After Rep. John Lewis". January 6, 2016.
↑  "Navy to Name Ship After Gay Rights Activist Harvey Milk". July 28, 2016.
↑  Starr, Barbara; Shoichet, Catherine E.; Brown, Pamela. "Navy Yard shooting rampage: 12 killed, dead suspect identified". CNN.
↑  "Washington Navy Yard Honors Shooting Victims During Anniversary Ceremony". Archived from the original on January 12, 2015.
↑  Thomas Phippen, Report: Pentagon Buried Study That Could Have Saved $125 Billion By Cutting Waste, Daily Caller, December 05, 2016.
↑  Sweeney, Heather. "Marine Corps Ordered to Make Boot Camp Coed, Remove 'Man' from Titles". Military.com.
↑  Shachtman, Noah (July 17, 2012). "How the Navy's Incompetence Sank the 'Green Fleet'". Wired.
↑  "Ray Mabus to guest star on 'NCIS'". United Press International. November 9, 2009.
↑  Recap / The Last Ship S 2 E 03 Its Not A Rumor, TVTropes
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1053338864  ISNI: 0000 0000 3344 2471  LCCN: n90725435  SNAC: w6bg79bm  VIAF: 41010310   WorldCat (עם VIAF): 41010310
ג'יימס ניומן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 באוקטובר 1985 (בן 39) הממלכה המאוחדת סטל, הממלכה המאוחדת 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת לונדון, הממלכה המאוחדת
 תקופת הפעילות:  מ-2013
 עיסוק:  זמר, פזמונאי
 סוגה:  מוזיקת פופ, אלקטרופופ 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה 
 חברת תקליטים:  BMG
 www.jamesnewmanmusic.co.uk
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יימס ניומן (באנגלית: James Newman) הוא פזמונאי וזמר אנגלי. אחיו של כוכב הפופ ג'ון ניומן. ניומן היה אמור לייצג את הממלכה המאוחדת באירוויזיון 2020 עם שירו "My Last Breath", אך ב-18 במרץ 2020, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בעולם, הוחלט לבטל את אירוויזיון 2020. ב-19 בפברואר 2021 רשות השידור הבריטית פרסמה שניומן נבחר בשנית לייצג את הממלכה המאוחדת באירוויזיון 2021, עם השיר "Embers". ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיע ניומן למקום ה-26 והאחרון, עם 0 נקודות.
עיקר עיסוקו של ניומן הוא בכתיבת שירים. ניומן כתב את השיר "Dying to Try" שייצג את אירלנד באירוויזיון 2017 שהתקיים בקייב, אוקראינה. הוא כתב שירים לאמנים רבים כגון ג'ס גלין, אולי מארס וזאין מאליק.
הערות שוליים

↑  James Newman voor Verenigd Koninkrijk naar Songfestival Rotterdam, סונגפסטיבל בלגיה, 27 בפברואר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 6290 5999  MusicBrainz: 4403f2ce-6661-4f91-81ec-560b114259c7 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מוחמד ע'ורי

מוּאִיז א-דִּין מֻחַמַּד ע'וּרי (בפרסית: معز الدین محمد غوری; 1149 – 15 במרץ 1206), אשר נודע בפשטות כמֻחַמַּד מע'וּר, היה מצביא ממוצא טורקי-איראני אשר שלט בין 1173 ל-1202 כסולטאן השושלת הע'ורית. הוא לרוב נודע כאבי התפשטות האסלאם בתת היבשת ההודית. בשלטונו שלטה השושלת הע'ורית על עברי האינדוס, גנגס, הינדו-כוש, ח'וראסאן ועוד. הוא הסדיר מערך שלטון חזק די בשביל לאפשר את המשך ההשפעה של השושלת הע'ורית ויורשותיה עד לכיבושי האימפריה הטימורידית של טימור לנג.