stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צור נתן

| --- | --- |
השלט בכניסה למושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: דרום השרון
גובה ממוצע: ‎187 מטר
תאריך ייסוד: 1966
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: מושב שיתופי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 277 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 276 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) צור נתן(למפת נתניה רגילה) צור נתן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צור נתן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום צור נתן32°14′27″N 35°00′48″E﻿ / ﻿32.2408042379203°N 35.0132419671433°E﻿ / 32.2408042379203; 35.0132419671433  heמפת היישובים של מועצה אזורית דרום השרון באדום - צור נתן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

צוּר נָתָן הוא מושב שיתופי בגבול אזור השרון והרי השומרון דרומית לטייבה השייך למועצה אזורית דרום השרון. היישוב קרוי על שם נתן סימונס (שמעון) מקנדה.
היסטוריה

על הקמת היישוב, שנועד לעבות את ההתיישבות היהודית באזור בו קיבוץ אייל ישב מבודד, הודיע יו"ר הקק"ל במרץ 1965. בינואר 1966, טרם עליית היישוב על הקרקע, הותחל בבניית בתיו.
היישוב עלה על הקרקע ב-9 ביולי 1966, כהיאחזות נח"ל מטעם ה"הקיבוץ המאוחד", בטקס בנוכחת הרמטכ"ל יצחק רבין, שר החקלאות חיים גבתי, מנהיגי הקיבוץ המאוחד יצחק טבנקין ובני מרשק ובני משפחת נתן סיימון שתרמו את הכסף להקמת ההיאחזות. ההיאחזות אוזרחה בט"ו באב תשכ"ז 21 באוגוסט 1967 על ידי בוגרי תנועת הנוער בית"ר. אוכלוסייתו לא השתנתה רבות במשך השנים, שכן המושב כמעט ולא קלט משפחות חדשות, במושב 38 נחלות.
בשנות ה-90 קדם המושב תוכנית לבניית 2,300 יחידות דיור על הקרקעות החקלאיות של המושב. שינוי יעוד הקרקע נעשה על-פי החלטה של מינהל מקרקעי ישראל, לפיה המושב מקבל 49% מהקרקע המופשרת. בהמשך שונתה ההחלטה וחלקו של המושב פחת. על הקרקעות הוקם היישוב צור יצחק, ורובם שווקו ישירות על ידי מינהל מקרקעי ישראל. בשנת 2007 מכר המושב לחברת מבני תעשייה 220 דונם תמורת 51 מיליון שקל. בשנת 2008 הקים המושב על קרקע חקלאית שבבעלותו, סמוך לכוכב יאיר, מרכז מסחרי.
גן לאומי צור נתן

באפריל 2003 אושרה תוכנית גן לאומי צור נתן במסגרת תוכנית המתאר של מועצה אזורית דרום השרון. בשנים שחלפו מאז אושר נגרעו שטחים וכעת נותרו כ-1,524 דונם כשטח פתוח סביב ליישוב. בחלקו המערבי אתרים ארכאולוגיים הכוללים בית כנסת קדום ושרידי יישוב וחקלאות עתיקה הגובלים בערוץ נחל אברק ובחלקו המזרחי של הגן שטח פתוח רחב ידיים המשמר שריד מנופו של רכס השומרון "הדום השומרון", ומהווה בית גידול לצבאים, סמורים, תנים שועלים ועוד.
מערבית ליישוב צור נתן, ומזרחית ליישוב צור יצחק, מצוי קבר שייח מושארף, אתר ארכאולוגי הכולל יישוב שומרוני עתיק, ושרידים מתקופות מאוחרות יותר. על מבנה בית הכנסת השומרוני העתיק שבמקום נבנה במאה ה-20 קבר שייח מוסלמי.
לקריאה נוספת

דוד בנבנשתי, זבולון פורן, צור נתן - ההיאחזות בגבול,  הוצאת הקרן הקימת לישראל, 1967. [הספר "צור נתן", באתר "סימניה"]
איתן איילון, ויליאם ניידינגר ויולה מתיוס, צור נתן (חורבת מגדל), חדשות ארכאולוגיות ק, 1991, עמ' 38–39.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  צבי אלון, הנח"ל עולה לחירבת דרדר, למרחב, 9 במרץ 1965
↑  אפרים תלמי, ישוב חדש יוקם ב"משולש הקטן", דבר, 14 בינואר 1966
↑  גיורא עילם, האחזות הנח"ל-צור־נתן-עלתה על הקרקע, למרחב, 10 ביוני 1966
↑  צור נתן ומעלה הגלבוע יהיו ליישובי קבע, למרחב, 15 במרץ 1968
↑  היאחזות "צור נתן" תעבור לידי מתיישבי בית"ר, מעריב, 17 בנובמבר 1966
↑  למרחב 22 אוגוסט 1967 היאחזות צור נתן הייתה ליישוב קבע
↑  דליה טל, ‏נתנו תנופת פיתוח, באתר גלובס, 13 באוקטובר 1999
↑  נעה ווסרמן-עמיר, ‏תוכנית 'צור יצחק' ל-2,300 דירות לאישור סופי, באתר גלובס, 1 במרץ 1999
↑  דליה טל, ‏צור נתן: שכחו את הוולק"ח, באתר גלובס, 21 בנובמבר 1999
↑  מושב צור נתן דורש לחייב המינהל לבצע עיסקה להקצאת 97 דונם, באתר גלובס, 19 בספטמבר 2004
↑  צור נתן: ארבעה זוכים במתחמים ל-360 יח"ד, באתר גלובס, 6 ביולי 2003
↑  סולל בונה תרכוש מגרשים ל-158 דירות בצור נתן ב-4.1 מיליון דולר, באתר גלובס, 6 ביולי 2003
↑  אורי שוסטר, ‏מבני תעשיה ועמי אבן ירכשו 220 דונם במושב צור נתן בתמורה ל-51 מיליון שקל, באתר גלובס, 27 בפברואר 2007
↑  מיכל מרגלית, ‏הסתיים שיווק המרכז המסחרי ליד כוכב יאיר, באתר גלובס, 9 בנובמבר 2008
↑  דליה טל, ‏אושרה תוכנית גן לאומי צור נתן, באתר גלובס, 13 באפריל 2003
|  גנים לאומיים בישראל |
| --- | --- | --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |  |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |  |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |  |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007465733905171
אנני פוטס

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1952 (בת 72) נאשוויל, טנסי, ארצות הברית ארצות הברית 
 שם לידה:  Anne Hampton Potts 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1977 
 מקום לימודים:  קולג' סטפנס  Franklin-Simpson High School 
 בן או בת זוג:  ג'יימס היימן (1990–?) 
 מספר צאצאים:  3
 פרסים והוקרה:  פרס ג'ני להופעה הטובה ביותר בידי שחקנית זרה (1982)  פרס אודי למספרת הטובה ביותר 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנני המפטון פוטס (באנגלית: Annie Hampton Potts; נולדה ב-28 באוקטובר 1952) היא שחקנית אמריקאית. היא הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב עבור קורבט קיץ (1978) וזכתה בפרס ג'יני עבור כאבי לב (1981), לפני שהופיעה ב"מכסחי השדים" (1984), "יפה בוורוד" (1986), "ג'ק פלאש המקפץ" (1986) ו"מכסחי השדים 2" (1989). היא דיבבה את בו פיפ בסרט הראשון, השני והרביעי של הזיכיון "צעצוע של סיפור" (1995, 1999 ו-2019) ובמשחקי וידאו שונים של דיסני.
בטלוויזיה, פוטס גילמה את מרי ג'ו ג'קסון שיבלי בסיטקום עיצוב נשים (1986–1993). היא הייתה מועמדת לפרס אמי לבידור בפריים טיים לשנת 1994 על גילומה של דנה פאלדינו בסיטקום אהבה ומלחמה של CBS (1993–1995), היא שיחקה את המורה לואן ג'ונסון בדרמה Dangerous Minds של ABC למשך עונה אחת 1996–1997, והייתה מועמדת לפרס גילדת שחקני המסך בשנים 1998 ו-1999 על גילומה של מרי אליזבת סימס בסדרת הדרמה Any Day Now (1998–2002). תפקידים נוספים שלה בטלוויזיה כוללים את GCB (2012), משפחת פוסטר (2013–2018), ושלדון הצעיר (2017–היום).
ביוגרפיה

פוטס נולדה בנאשוויל, טנסי, ארצות הברית כילדתם השלישית של דורותי האריס (לבית בילינגסלי) ופאוול גריסט פוטס. אחיותיה הגדולות הן מרי אלינור (פוטס) הוויוס ואליזבת גריסט ("דולי") פוטס. הם גדלו בפרנקלין, קנטקי, שם סיימה את לימודיה בתיכון פרנקלין-סימפסון ב-1970.
היא למדה במכללת סטפנס בקולומביה, מיזורי, וסיימה תואר ראשון בתיאטרון. פוטס ובעלה הראשון, סטיבן הארטלי, היו מעורבים בתאונת דרכים שהותירה כמה עצמות מתחת למותניה שבורות, כולל שברים מורכבים בשתי רגליה, ואובדן העקב של כף רגלה הימנית; הארטלי איבד את רגלו השמאלית.
קריירה

פוטס ביצעה את הופעת הבכורה שלה על המסך הגדול ב-1978 בסרט הקומדיה של מטרו גולדווין מאייר, קורבט קיץ, עם מארק המיל. היא הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב בשנת 1979 על תפקידה בסרט. ב-1982 היא זכתה בפרסי ג'יני להופעה הטובה ביותר של שחקנית זרה על תפקידה בסרט "כאבי לב", על אישה צעירה הנשואה לנהג מרוצי מכוניות ובהריון מחברו הטוב. ב-1980 היא גילמה את אדית בדלמייר, אישה שחלקה דירת עליית גג עם שלוש נשים נוספות (בגילומה של ג'ורג'יה אנגל, לורנה פטרסון ופרנסין טאקר) בסדרה הקומית קצרת הימים, Goodtime Girls.
פוטס גילמה את פקידת הקבלה ג'נין מלניץ בסדרת סרטי מכסחי השדים. מכייון שנולדה בטנסי, פוטס יצר את המבטא הניו-יורקי הסימן המסחרי של הדמות בהתבסס על המבטא של חבר ילדות ניו יורקי. לאחר מכן זכתה לתהילה כמעצבת הפנים הפרגמטית מרי ג'ו שיבלי בסיטקום הטלוויזיה של CBS Designing Women (1986–1993), והיה לה מגוון רחב של תפקידים בולטים בטלוויזיה ובקולנוע. היא הייתה מועמדת לפרס האמי בפריים טיים לשחקנית הראשית המצטיינת בסדרה קומית בשנת 1994 על תפקידה כדינה פלדינו על אהבה ומלחמה (1993–1995). תפקידים בולטים נוספים כוללים את מרי אליזבת (או'בריאן) סימס בסדרת הדרמה של הטלוויזיה "לייפטיים" Any Day Now (1998–2002), עליה הייתה מועמדת לשני פרס גילדת שחקני המסך על הופעה יוצאת דופן של שחקנית בסדרת דרמה, קולה של בו פיפ בשלושה מסרטי צעצוע של סיפור, תפקיד משנה בסרט יפה בורוד של ג'ון יוז, ותפקידי אורח בסדרות טלוויזיה כגון מגנום בלש פרטי, ג'ואן מארקדיה, קרוב לבית, שני גברים וחצי, בטי המכוערת ובוסטון ליגל. היא שיחקה בתפקיד חוזר כסופי דוור בחוק וסדר: מדור מיוחד מ-2005 עד 2009.
פוטס כיכבה בגרסה הקולנועית של טקססוויל, סרט המשך של הצגת הקולנוע האחרונה. היא עשתה את הופעת הבכורה שלה בברודוויי כשהצטרפה לצוות השחקנים של המחזה זוכה פרס הטוני "אלוהי הקטל" ב־2009, כשהיא מחליפה את הופ דייוויס בתפקיד.
ב-2012, פוטס כיכבה בתור אליזבת "ג'יג'י" סטופר בסדרת הדרמה הקומית "GCB", עם לסלי ביב, קריסטין צ'נוות', ג'ניפר אספן, מרים שור ומריסול ניקולס. לדבריה, היא ביססה את גילום הדמות על דיקסי קרטר, והוסיפה: "אילו היא עדיין בחיים, התפקיד היה צריך להיות שלה". פוטס שיחקה גם בתפקיד מוביל בסרט המוזיקלי המקורי של ערוץ הולמרק מ-2012 The Music Teacher, על מורה למוזיקה בתיכון שעומדת לאבד אץ תוכנית המוזיקה האהובה שלה בבית הספר ומאגדת את תלמידיה לשעבר להעלות מחזמר על מנת לגייס כסף לשימור התוכנית.
החל משנת 2017, היא מופיעה בתפקיד קוני "מימו" טאקר, סבתו של שלדון קופר בסיטקום שלדון הצעיר. לסדרה שודרו 7 עונות.
חיים אישיים

פוטס היא אם לשלושה בנים: אחד עם בעלה השלישי סקוט סנצ'ל, ושניים עם בעלה הרביעי והנוכחי ג'יימס היימן.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1978 | קורבט קיץ | ונסה |  |
| 1978 | מלך הצוענים | פרסה |  |
| 1981 | כאבי לב | בוני הווארד |  |
| 1984 | מכסחי השדים | ג'נין מלניץ |  |
| 1984 | פשעי תשוקה | איימי גריידי |  |
| 1986 | יפה בורוד | איונה |  |
| 1986 | ג'ק פלאש המקפץ | ליז קרלסון |  |
| 1987 | האיש שנפל ארצה | לואיז |  |
| 1988 | תעביר את התחמושת | דרלה פורטר |  |
| 1988 | היא יולדת | עצמה | הופעת קמע |
| 1989 | מי זה הארי קראמב? | הלן דאונינג |  |
| 1989 | מכסחי השדים 2 | ג'נין מלניץ |  |
| 1990 | טקססוויל | קרלה ג'קסון |  |
| 1992 | לשבור את החוקים | מרי קלינגליץ' |  |
| 1995 | צעצוע של סיפור | בו פיפ | תפקיד קולי |
| 1999 | צעצוע של סיפור 2 | בו פיפ | תפקיד קולי |
| 2004 | אלביס עזב את הבניין | שירל |  |
| 2014 | צ'ו ופריחה | דודה הארלי |  |
| 2015 | טוב כמוך | ד"ר לורה ברג |  |
| 2016 | מכסחות השדים | ונסה פקידת המלון | קמיע |
| 2016 | הכל בבת אחת | ג'יני מקסוול |  |
| 2017 | שעשע אותי | די |  |
| 2017 | Izzy Gets the F*ck Across Town | מרי |  |
| 2018 | יום נישואין שמח | דיאן |  |
| 2019 | צעצוע של סיפור 4 | בו פיפ | תפקיד קולי |
| 2021 | ארלו ילד-אליגטור | אדמי | תפקיד קולי |
| 2021 | מכסי השדים: החיים שאחרי | ג'נין מלניץ |  |
| 2024 | מכסחי השדים: אימפריה קפואה | ג'נין מלניץ |  |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | שם המשחק | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | ספר הסיפורים המונפשים של דיסני: צעצוע של סיפור | בו פיפ (קול) |  |
| 1999 | צעצוע של סיפור 2: באז שנות אור להצלה | בו פיפ (קול) |  |
| 2009 | מכסחי השדים: משחק הווידאו | ג'נין מלניץ (קול) |  |
| 2010 | צעצוע של סיפור 3: משחק הווידאו | בו פיפ (קול) |  |
| 2016 | ממלכות הקסם של דיסני | בו פיפ (קול) | קווי קול הוסרו בעדכון מאוחר יותר |
| 2019 | מכסחי השדים: משחק הווידאו | ג'נין מלניץ (קול) |  |
| 2023 | דיסני ספידסטורם | בו פיפ (קול) |  |
פילמוגרפיה > תיאטרון

| שנה | מחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009–2010 | אלוהי הקטל | אנט |  |
| 2014 | פיפין | ברטה | ברודוויי |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | יצירה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | פרסי גלובוס הזהב | הכוכבת החדשה של השנה – שחקנית | Corvette Summer | מועמדות |
| 1981 | פרסי ג'יני | ההופעה הטובה ביותר של שחקנית זרה | Heartaches | זכייה |
| 1994 | פרסי אמי בפריים טיים | שחקנית ראשית מצטיינת בסדרה קומית | Love & War | מועמדות |
| 1998 | פרסי גילדת שחקני המסך | הופעה יוצאת דופן של שחקנית בסדרת דרמה | Any Day Now | מועמדות |
| 1999 | פרסי גילדת שחקני המסך | הופעה יוצאת דופן של שחקנית בסדרת דרמה | Any Day Now | מועמדות |
| 2019 | Washington D.C. Area Film Critics Association | הופעה קולית הטובה ביותר | צעצוע של סיפור 4 | מועמדות |
| 2019 | פרסי בחירת המבקרים | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה קומית | שלדון הצעיר | מועמדות |
| 2023 | פרסי בחירת המבקרים | שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה קומית | שלדון הצעיר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  "Annie Potts". AllMovie. ארכיון מ-10 בדצמבר 2019. נבדק ב-28 בנובמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Allport, Brandy Hilboldt (28 באוקטובר 2006). "A.M.Stir". The Florida Times-Union. אורכב מ-המקור ב-29 בספטמבר 2007. נבדק ב-24 באפריל 2007. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Tips From Greg Vanvakaris, DC, CSCS". HowStuffWorks. 29 בספטמבר 2010. ארכיון מ-2 באוגוסט 2014. נבדק ב-20 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Was the Wampa Attack in Empire Strikes Back Created to Explain Mark Hamill's Facial Injuries?". 25 באוגוסט 2015. ארכיון מ-15 באוגוסט 2020. נבדק ב-23 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Working Mother, January 1997, p. 25
↑  "Golden Globe Awards Website". ארכיון מ-22 בספטמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Good Christian Belles". ABC. ארכיון מ-17 באוגוסט 2012. נבדק ב-20 באוקטובר 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Elavsky, Cindy (5 במרץ 2012). "Celebrity Extra". Downriver Sunday Times. ארכיון מ-13 במאי 2012. נבדק ב-16 במרץ 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Annie Potts to Star in Hallmark Movie 'The Music Teacher' (Exclusive) (אורכב 14.12.2019 בארכיון Wayback Machine), The Hollywood Reporter, February 21, 2012, by Lesley Goldberg
↑  "Annie Potts". Biography. אורכב מ-המקור ב-12 ביוני 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Annie Potts To Make Cameo In Paul Feig's Ghostbusters Reboot". ארכיון מ-26 ביוני 2019. נבדק ב-19 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9812709099905606  BnF: cb14217174s (data)  GND: 1106895169  ISNI: 0000 0001 1716 3891  LCCN: no97049479  MusicBrainz: eec7107a-a6cb-418c-940e-a512119c4b82  NLK: KAC2020Q3863  SUDOC: 219435154  VIAF: 164110650   WorldCat (עם VIAF): 164110650 
פוטס בטקס פרסי האמי ה-41 בפריים טיים ב-1989
גני אביב

|  מידע |
| --- | --- |
 עיר:  לוד
 תאריך ייסוד:  1993
 מייסדים:  דוד אפל דרור חטר ישי
 אוכלוסייה:  20,000
 קואורדינטות:  31°57′30″N 34°52′46″E﻿ / ﻿31.958264°N 34.87953°E﻿ / 31.958264; 34.87953
 שכונות נוספות בלוד
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) גני אביב(למפת גוש דן רגילה) גני אביב(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גני אביב(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גני אביב  he גני אביבhe גני אביבמפת  __ לוד [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון וממערב: __ מועצה אזורית שדות דן ממזרח: __ מועצה אזורית חבל מודיעין מדרום: __ רמלה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גני אביב היא שכונה בעיר לוד הממוקמת בצפון מערב העיר, וגובלת בשכונות "נוה שלום", ו"פרדס שניר" שמדרום לה.
היסטוריה

הקמת השכונה החלה ביוזמת משרד הבינוי והשיכון בשנת 1993, במסגרת תוכנית לזירוז הבנייה למגורים בשל העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, והמחסור בדיור שנוצר בעקבותיה. באוגוסט 1993 זכתה במכרז להקמת השכונה חברת "מגדל הזוהר", שבבעלות הקבלן דוד אפל ועורך דין דרור חטר ישי, ונחתם הסכם בין החברה לבין משרד השיכון לבניית 4,111 יחידות דיור בשכונה, וכן שני מרכזים מסחריים משולבים עם מגורים בשטח כולל של 50,500 מ"ר. זה היה פרויקט הבינוי למגורים הגדול ביותר שנבנה בישראל עד אז (מבחינת מספר יחידות הדיור שנבנו בו זמנית). השטח שעליו הוקמה השכונה היה במקור קרקע חקלאית, שאותה עיבד המושב כפר שמואל. חלקו היה בתחום מועצה אזורית עמק לוד ובמקור לא בתחמי העיר לוד. אפל וחטר ישי הסתייעו בהחלטה 533 של מינהל מקרקעי ישראל להפשרת קרקע חקלאית לבנייה למגורים, שיזם שר השיכון אריאל שרון במאי 1992. ההחלטה אפשרה התקשרויות בין יזמים וחוכרי קרקעות חקלאיות להקמת פרויקטים של נדל"ן, בלי מגבלות תכנון או אישור. הקמת השכונה החלה בשנת 1995, חברת סולל בונה שימשה כקבלן ביצוע ראשי.
בהסכמים עם המדינה התחייבה חברת "מגדל הזוהר" שהקימה את השכונה, לסיים את הבנייה בתוך 5 שנים מיום אישור הפרויקט על ידי מינהל מקרקעי ישראל. החברה קיבלה תמריצים כספיים ממשרד השיכון להשלמת השכונה במהירות, ועד שנת 1999 כבר נבנו במקום למעלה מ-2,800 יחידות דיור, אך פחות מהמספר שהתחייבה החברה. ביוני 1999 תבע משרד השיכון את חברת "מגדלי הזוהר" בנוגע ל-620 יחידות דיור עליהם קיבלה שלא כדין תמריצי בנייה בפרויקט. לבסוף הוטל על החברה קנס של 8 מיליון שקל.
ביולי 2002, הכריז ראש הממשלה, אריאל שרון, על פרויקט להקמת תחנת רכבת בשכונה, כחלק מתוכנית כוללת לשיקום לוד. הקמת תחנת הרכבת לוד – גני אביב החלה בפברואר 2006 והיא נפתחה במוצאי שבת ה-10 במאי 2008.
היסטוריה > פרשת השוחד בהקמת השכונה

בספטמבר 2003, הוגש כתב אישום נגד יזם השכונה דוד אפל וחברת "מגדלי הזוהר" בעבירות של מתן שוחד לעובדי ציבור, בין היתר, על כך ששיחד את ראש עיריית לוד, בני רגב בכ-1.4 מיליון שקל. רגב מצידו סייע לאינטרסים העסקיים של אפל בהקמת שכונת גני אביב, ובאדמות המושב גנתון, שאותן ניסה אפל וחברת "מגדלי הזוהר" לספח לעיר לוד ולשנות את ייעודן מקרקע חקלאית לקרקע לבנייה. בתמורה פעלו לבחירת רגב לכהונה נוספת בלוד, באמצעות הענקת טובות הנאה שכללו את מימון מערכת הבחירות שלו, העמדת ערבות בנקאית, ומתן ייעוץ אסטרטגי ולוגיסטי. באישום זה הואשם גם בנימין תבין, שהיה באותה תקופה, מנהל חברת ניהול של השכונה - "חברת איכות חיים בגני אביב".
ב-15 באפריל 2010 הורשע דוד אפל בעבירות של מתן שוחד לראש עיריית לוד, בני רגב ולעודד טל - פקיד בכיר במינהל מקרקעי ישראל. הוא נידון לשלוש וחצי שנות מאסר וקנס של מיליון ש"ח. רגב נידון לשנת מאסר וחצי. על בנימין תבין נגזרו שנתיים מאסר בפועל וקנס של 50 אלף שקל.
אופי השכונה

מרבית התושבים בשכונה הם יוצאי מדינות ברית המועצות לשעבר. בשכונה הוקמו בניינים בני 4 קומות ללא מעלית, ובניינים בני עד 13 קומות עם מעלית, הכוללים גם דירות קטנות בנות חדר או שניים בגודל 25–34 מ"ר. מכיוון שאכלסו את השכונה במהירות, עבודות הפיתוח הסביבתי והתשתיות בוצעו באיכות נמוכה. בתחילה לא היו בה מוסדות ציבור ושירותים כגון בתי ספר, מרכז קהילתי ומרכז מסחרי שהושלמו בהדרגה כעשר שנים לאחר אכלוס השכונה. בצידה המזרחי של השכונה יש קרקעות השייכות לתושבים ערבים, עליהן בנויים מספר בתי מגורים. עיריית לוד אינה נותנת אישורי בנייה נוספים לקרקעות אלו, ואף הורסת בתים חדשים שנבנים עליהן.
נכון לשנת 2012 בשכונה מתגוררים כ-12,000 תושבים ב-5,600 יחידות דיור.
את השכונה מנהלת מאז הקמתה חברת ניהול - "אורית אור" (שבמקור נקראה "חברת איכות חיים בגני אביב"), האחראית לא רק על תחזוקת וניהול הבניינים, במקום ועד בית, אלא גם על גינון, תחזוקת חניונים ובעבר גם סיפקה שרותי אבטחה ופעילויות רווחה וקהילה שונות (שעברו לאחריות עיריית לוד).
תוכניות עתידיות

במסגרת תוכנית לחיזוק העיר לוד, מקודמות מספר תוכניות בנייה רחבות היקף באזור גני אביב, בהיקף של 20,000 יחידות דיור, כולל על 2,100 דונם של שטח חקלאי, שנכלל במקור בתחום שיפוטה של מועצה אזורית שדות דן וסופח לטובת העיר לוד. בנוסף מתוכנן כביש חדש, המשך כביש 200 צפונה שיעקוף את לוד ממערב.
באפריל 2018, הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ”ל) אישרה את תוכנית מתאר “לוד מערב”. התוכנית מקודמת על ידי חברת "דירה להשכיר" ועיריית לוד, על שטח בן 1,687 דונם, שטחים חקלאיים של מושב ניר צבי, בשוליים המערביים של לוד, מעבר לשכונת גני אביב. על פי התוכנית יוקמו בה 11,158 דירות בבנייה של עד 26 קומות, ו-110 אלף מ"ר למשרדים ולמסחר.
ביוני 2019, אישרה הותמ”ל להפקדה את תוכנית מתאר “לוד צפון”, הכוללת הקמת רובע חדש על השטחים החקלאיים שמצפון מזרח לגני אביב. התוכנית תיצור רצף בנוי בין גני אביב לאזור התעשייה הצפוני של לוד ועד לכביש 1. הרובע יכלול 6,000 יחידות דיור, 2.5 מיליון מ”ר של שטחי תעסוקה ומסחר בעירוב שימושים, מרכז קונגרסים וכן בית מלון ומרכזי בילוי ופנאי.
בנובמבר 2019, פרסמה רשות מקרקעי ישראל מכרז ל-200 יחידות דיור בפרויקט גני אביב שלב ב' (השטח שבין השכונה לתחנת הרכבת). למכרז ניגש גרעין תורני שביקש לרכוש לבדו ומראש את כלל יחידות הדיור המוצעות במכרז.
הערות שוליים

↑  גיל ברינגר, ‏זה יתפוצץ לנו בפנים, באתר גלובס, 31 ביולי 2005
↑  הדס מגן, ‏הפירסומאיות לשעבר של "גני אביב": חוטר-ישי התערב בעבודת מגדלי הזוהר, באתר גלובס, 7 ביולי 1997
1 2  יצחק דנון, ‏משרד השיכון: חב' מגדלי הזוהר קיבלה שלא כדין תמריצי בנייה בפרוייקט גני אביב, באתר גלובס, 14 ביוני 1999
↑  זיו מאור, הפעילים הבולטים בבנייה באזור לוד - דוד אפל ודרור חטר ישי, באתר הארץ, 11 בינואר 2003
↑
↑  הישיבה השלוש-מאות-וארבעים-ושמונה של הכנסת השלוש-עשרה יום חמישי, י' בסיוון התשנ"ה (8 ביוני 1995) ירושלים, הכנסת, שעה 03:10 כב. הצעה לסדר-היום פרויקט הבנייה "גני אביב" בלוד
↑  הפשרת קרקע חקלאית - המדריך, באתר גלובס, 6 ביוני 2000
↑  אסף ברגרפרוינד, סולל בונה תובעת 9.2 מיליון שקל ממגדל הזוהר עקב אי תשלום, באתר הארץ, 10 ביוני 2002
↑  חברת מגדל הזוהר לבניין, באתר גלובס, 17 באפריל 2006
↑  מגדלי הזוהר במגעים למכירת פרוייקט המגורים "גני אביב", באתר גלובס, 26 באוקטובר 1999
↑  נעה ווסרמן-עמיר, ‏חוקרי המשטרה אספו מסמכים במינהל בנוגע להטבות החריגות לכאורה לחב' מגדלי הזוהר, באתר גלובס, 4 במרץ 1999
↑  עמית בן-ארויה, קנס של 8 מיליון שקל הוטל על החברה של דודי אפל בגין השגת כספים במרמה ממשרד הבינוי והשיכון, באתר TheMarker‏, 11 באוקטובר 2010
↑  מזל מועלם, לוד זכתה למעמד אזור עדיפות א'; ייבנו מתנ"ס וספרייה, באתר הארץ, 22 ביולי 2002
↑  אבי בר-אלי, נחנכה תחנת רכבת בקרית אריה בפ"ת, באתר TheMarker‏, 4 במאי 2008
↑  גל ניסים, ‏הרכבת מקימה תחנה נוספת בלוד, באתר גלובס, 19 בפברואר 2006
↑  יצחק דנון והדס מגן, ‏כתב אישום נגד דוד אפל בעבירות של מתן שוחד לעובדי ציבור, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2003
↑  הדס מגן, אלה לוי-וינריב, ‏דודי אפל הורשע במתן שוחד לראש עיריית לוד לשעבר בני רגב, באתר גלובס, 15 באפריל 2010
↑  מור שמעוני‏, קוצר עונשו של ראש עיריית לוד שהורשע בשוחד, באתר וואלה, 17 במרץ 2013
↑  חן מענית, ‏הפרקליטות מערערת על קולת העונש של אפל ובני רגב: מקרה דגל לענישה בעבירות שוחד, באתר גלובס, 11 באוקטובר 2010
↑  שרית מנחם כרמי, "כאן זה גני אביב, לא רמת אביב", באתר TheMarker‏, 15 באפריל 2010
↑  רמי יונס, איום הריסת הבתים חוזר לרחף מעל תושבי לוד הפלסטינים, באתר "שיחה מקומית", 21 בדצמבר 2014
↑  עדינה חכם, 14 דקות מת"א: ביקור שכונה בגני אביב בלוד, באתר ynet, 3 בינואר 2012
↑  מירון רפופורט, כמו מאסר עולם, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2005
↑  שלומית צור, ‏גזר דין מוות לחקלאים; "אנחנו צריכים לשלם על מחדלי לוד?", באתר גלובס, 22 במרץ 2017
↑  רנית נחום-הלוי, התוכנית הנד"לנית של לוד: סיפוח 2,146 דונם ושיווק מאות דירות, באתר הארץ, 30 באוקטובר 2010
↑  אורי חודי, ‏תוכנית ניר צבי בהליך תכנון מהיר: עברה עוד שלב בותמ"ל, באתר גלובס, 2 באפריל 2018
↑   יעל דראל, המועצה הארצית תאשר את "הדיל" של המדינה עם מושב ניר צבי, באתר TheMarker‏, 6 בפברואר 2018
↑  שלומית צור, ‏הותמ"ל אישרה: 2.7 מיליון מ"ר שטחי תעסוקה חדשים בלוד, באתר גלובס, 13 ביוני 2019
↑  אביחי טבק, מכרז הקרקעות בגני אביב – אנשי הגרעין התורני ירכשו את הקרקע לבדם?, באתר מקומנט לוד, 30 אוקטובר 2019
אילנית

ערך זה עוסק בזמרת ישראלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

אילנית, 2024
 לידה:  17 בספטמבר 1947 (בת 77) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 שם לידה:  חנה דרזנר
 שם במה:  אילנית
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1962
 מקום לימודים:  תלמה ילין 
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  זמר עברי פופ
 סוג קול:  אלט
 חברת תקליטים:  אן אם סי הד ארצי פונוקול התקליט חיפה
 ilanitsinger.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 
חנה דְרֶזְנְר-גת (נולדה ב-17 בספטמבר 1947), הידועה יותר בשם הבמה "אִילָנִית", היא זמרת ישראלית. מחזיקה בשיא הזכיות בתואר "זמרת השנה" בישראל - 7 פעמים (ברצף).
אילנית היא אחת הזמרות הפופולריות ביותר בישראל מאז סוף שנות השישים. היא הקליטה יותר מ-600 שירים ויותר מ-30 אלבומים רבי מכר. היא הזמרת הראשונה שייצגה את ישראל באירוויזיון (ב-1973) עם השיר "אי שם" וזכתה במקום הרביעי. היא זכורה כחלק מהצמד "אילן ואילנית", יחד עם שלמה צח ("אילן"), שהיה בעלה עד שנת 1973. אילנית ייצגה את ישראל גם באירוויזיון 1977 עם השיר "אהבה היא שיר לשניים". בין להיטיה נמצאים שירים רבים שהפכו לנכס צאן ברזל בזמר העברי: "כבר אחרי חצות", "רינגולי", "בשנה הבאה", "ללכת שבי אחרייך", "שיר של יום חולין", "אהבתה של תרזה די מון" ועוד.
ביוגרפיה

נולדה בשם חנה דְרֶזְנְר בתל אביב. הוריה צילה וטוביה ניצולי שואה עלו מפולין. משפחתה היגרה לברזיל בהיותה בת חמש, ושם היא נקשרה למקצבים דרום-אמריקאיים. שבה עם הוריה לארץ ב-1960, בגיל 13.
התגלתה בתחרות כישרונות צעירים ב-1962, שבה זכתה במקום הראשון.
למדה בבית־הספר התיכון תלמה ילין.