stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יהדות אינדונזיה
הערות שוליים

↑  שואה שלהם, באתר ynet, 28 בדצמבר 2010
↑  חבלי עלייה, העולם, 22 בדצמבר 1949
↑  הכהן, מנחם, "דע את עמך", סקירה על הפזורה היהודית בעולם - תשכ"ב 1962, אתר "דעת"
↑  הכהן, שם; תמונה של בית הכנסת ניתן לראות באתר בית התפוצות
↑  מפה: https://sg.trip.com/travel-guide/attraction/minahasa-regency/indonesia-holocaust-museum-136738827/
↑  תמונתו: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/id/a/a0/Sinagoga_Manado.jpg
↑  תמונתה: https://www.indonesia-tourism.com/north-sulawesi/images/kaki_dian.jpg
↑  חריטת סמל גארודא פאנצ'אסילא, בפני עדים וצלמים, חובשי כפות, בהם רב הקהלה, יעקב ברוך, סמוך למוזאון השואה בתונדאנו: https://qph.cf2.quoracdn.net/main-qimg-0f1c70bc3d18d379c31ea8a6f04496fd
↑  לפחות בתקופה ההיא, כל אדם זר, לו רצה לעשות עסקים באינדונסיה רבתי, מוטב היה לו להמצא בחסות כלשהי, גם בקשריו עם מקומיים: כך העידו גם ישראלים שהיה להם קשר מסחרי עם גורמים באינדונסיה בין היתר רונן סקלצקי, הדבר נכון שבעתים באשר לישראלים, בהיעדר קשרים דיפלומטיים בין ישראל לאינדונסיה.
חרדה קיומית

אדוורד מונק ניסה לייצג "צעקה אינסופית העוברת בטבע" בסדרת הציורים האקספרסיוניסטים "הצעקה" (1893).
חרדה קיומית הוא מצב נפשי המאופיין בחוויה של ייסורים, חרדה עמוקה ומשמעותית לגבי המשמעות והקיום האנושי. היא מאופיינת בתחושות של פאניקה או אימה הנובעות ממחשבות על המוות, חוסר המשמעות של החיים או הקיום האנושי. חרדה זו מופיעה לעיתים קרובות ללא גירוי חיצוני ברור, אלא נובעת מהרהורים פנימיים עמוקים על המצב הקיומי של האדם. חרדה קיומית נידונה רבות בתחום הפילוסופיה האקזיסטנציאליסטית על ידי פילוסופים כמו סרן קירקגור, מרטין היידגר וז'אן-פול סארטר.
הבנת ההבדלים בין חרדה לחרדה קיומית

הבנת ההבדלים בין חרדה קיומית לחרדה עשויה להיות מאתגרת, אך היא חיונית להבנת הבריאות הנפשית. שני המונחים מתארים מצבים של חרדה ופחד, אך הם נבדלים במקורותיהם ובביטויים. חרדה היא מצב של דאגה, חשש או אי נוחות, הנגרמת לעיתים קרובות מאירוע מתקרב או ממצב שתוצאותיו אינן ברורות. אנשים חווים תגובה רגשית כאשר הם מרגישים סכנה או איום, ותסמינים פיזיים כגון דופק מהיר, הזעה, רעד או קשיי נשימה נפוצים במצבי חרדה. לעומת זאת, חרדה קיומית הוא תחושת פחד חזקה ובלתי ממוקדת הקשורה לאופן שבו אחרים מרגישים או למצב הכללי של העולם. חרדה קיומית הוא מצב רגשי מתמשך שבו אנשים מרגישים שמשהו רע עומד לקרות ללא סיבה ברורה, בניגוד לחרדה שלרוב יש לה סיבות מוחשיות.
מאפיינים וגורמים לחרדה קיומית

חרדה קיומית מאופיינת במחשבות מעמיקות על משמעות החיים והמוות. המאפיינים כוללים תחושות של ייאוש וחוסר תקווה, חשיבה על סופיות החיים ותחושת חוסר אונים. חרדה זו יכולה להתפתח בעקבות אירועים טראומטיים, משברים אישיים כמו אובדן, מחלות, או מלחמות, וכן במצבי שינוי גדולים כמו פרישה מהעבודה או מעבר למדינה חדשה. ילדים יכולים להיות מושפעים מחרדה קיומית עקב מצבי לחץ משפחתיים או חברתיים, במיוחד כאשר הם עדים למצבי דחק אצל המבוגרים בסביבתם.
מאפיינים וגורמים לחרדה קיומית > תסמינים

תסמינים נפשיים של חרדה קיומית כוללים תחושות מתמשכות של דאגה וחשש, חוסר שקט פנימי וקשיים בקבלת החלטות. הסובלים מחרדה זו עשויים לחוות דיכאון, עייפות נפשית וניכור חברתי. תסמינים פיזיים יכולים לכלול דופק מהיר, מתח שרירים, הזעה מוגברת ובעיות נשימה. תחושות אלו עשויות להחמיר במצבי לחץ או חוסר ודאות, ולהשפיע על התפקוד היומיומי ועל איכות החיים באופן משמעותי.
מאפיינים וגורמים לחרדה קיומית > דרכי התמודדות

התמודדות עם חרדה קיומית כוללת מגוון גישות טיפוליות. ייעוץ פסיכולוגי וטיפולים קוגניטיביים-התנהגותיים יכולים לסייע בהבנת המחשבות והרגשות המתלווים לחרדה ולשנות דפוסי חשיבה שליליים. תרגולי מיינדפולנס ומדיטציה עשויים להקל על תחושות המתח והחרדה. פעילות גופנית סדירה ותזונה מאוזנת יכולים גם הם לתרום לשיפור התחושה הכללית. במקרים חמורים, טיפול תרופתי עשוי להיות הכרחי לשם שיפור המצב הנפשי והתמודדות עם תסמיני החרדה.
היסטוריה

הקונספט של חרדה קיומית צמח והתפתח בעיקר במהלך המאה ה-19 וה-20. הפילוסוף הדני סרן קירקגור נחשב לאחד הראשונים שהעמיק בחקירת החרדה הקיומית, בספרו "החזרה" (Repetition). קירקגור התייחס לפחד כתחושה הקשורה למודעותו של האדם לאי-ודאותו העתידית ולחירותו להחליט את דרכו.
במאה ה-20, הפילוסוף הגרמני מרטין היידגר בחן את הפחד הקיומי בספרו "הוויה וזמן" (Being and Time). היידגר טען כי חרדה קיומית נובעת מההבנה של האדם את סופיותו והיותו חלק מהעולם, אשר מונע ממנו להגיע ל"אותנטיות" אמיתית.
הערות שוליים

↑  Dictionary.com | Meanings & Definitions of English Words, Dictionary.com (באנגלית)
1 2 3  פרופסור לאון גרינהאוס, חרדה קיומית - מהי,דרכי התמודדות וטיפול- פרופסור גרינהאוס, באתר פרופסור לאון גרינהאוס, ‏2023-12-03
1 2 3  Heidegger M., Being and Time. Harper & Row., 1962
↑  Lisa Jane, Am I Dealing With Angst or Anxiety?, Lido Wellness Center, ‏2023-04-06 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4002053-8  NKC: ph127672
יהדות אלבה יוליה

יהדות אלבה יוליה היא הקהילה היהודית שנוצרה והתקיימה בעיר אלבה יוליה (קרלסבורג) שבטרנסילבניה.
קרלסבורג, שהייתה במשך זמן מה בירת נסיכות טרנסילבניה, ממוקמת בשוליים הדרומיים של החבל, על הגבול העות'מאני והייתה נקודת מעבר לסוחרים יהודים שבאו מהשולטנות. זרים לא הורשו להיכנס לטרנסילבניה והמסחר איתם התנהל באזורים מתוחמים בערי גבול דוגמת סיביו, ברשוב וקרלסבורג. באחרונה, בה התנהל הסחר עם חלקי הונגריה-לשעבר שנשלטו בידי השולטן, פעלו סוחרים יהודים רבים. משלהי המאה ה-16 פעל בעיר בית דין רבני, וממנה היו מסתננים היהודים גם לתוך פנים הארץ, למרות האיסורים.
ב-18 ביוני 1623 התיר נסיך טרנסילבניה, גאבור בתלן, באופן רשמי את מגורי היהודים בערי הנסיכות. אחריו ב-1653 קבע הנסיך ג'רג' ראקוצי השני שהיהודים יוכלו להתגורר רק בקרלסבורג. הם הגיעו גם למקומות יישוב אחרים, אך רק בחזקת נסבלים וללא זכויות ישיבה רשמיות. במאה ה-18 ואחר כך במאה ה-19 עד שנת 1848 בטרנסילבניה הייתה קהילת קרלסבורג היחידה שהוכרה רשמית, והיא ייצגה כלפי השלטונות את כל יהודי החבל, הן מנהלית והן לצורכי מיסוי.
תחילה הייתה הקהילה ספרדית, אך בהמשך, לאחר גזירות ת"ח-ת"ט, הגיעו פליטים אשכנזים מפולין. הקהל הספרדי קיים קשרים עם יהודי הבלקן ונשמע לפסקי הרבנים יצחק בן משה ולוי ירושלמי, שניהם מבלגרד. כשהקהילה גדלה בצורה שאיפשרה לה להחזיק רב במשרה מלאה, הראשון שמונה היה יוחנן בן יצחק רוסו מבלגרד. הפרנס הראשון של הקהילה, דוד בן בנימין, נולד ב-1710 במשפחה שמוצאה מפולין וכך חיו בקהילה אחת אשכנזים וספרדים. תואר אב בית דין קרלסבורג היה "רב המדינה דזיבנבירגן" (במסמכי המדינה: "הדיין הראשי של יהודי טרנסילבניה"). כשהתרבו האשכנזים, ב-1761, הביאו אלה גם רב אשכנזי מקרקוב, בנימין זאב וולף. על פי ספר התקציב יודעים שב-1744 היו באלבה יוליה שתי קהילות, אחת ספרדית ואחת אשכנזית ולכל קהילה בית הכנסת שלה והחזן שלה. הצורך לשלם במאוחד את המיסים המוטלים על היהודים הביא לכך ששתי הקהילות פעלו יחד בתחום גביית המיסים ובכל הנוגע לייצוג כלפי הסמכויות החיצוניות. ההנהגה האדמיניסטרטיבית הייתה משותפת. במהלך השנים האשכנזים הפכו לרוב .
בית הכנסת הישן "מראה יחזקאל" באלבה יוליה
לאחר הקרע ביהדות הונגריה הייתה הקהילה הגדולה בעיר לקהילת סטטוס קוו. בהשפעת הרב שלמה פישר שבא לכהן בה כרב ב-1891 (כיהן עד 1928) הצטרפה הקהילה לאורתודוקסים.
ב-1920, שנת חוזה טריאנון והסיפוח מהונגריה לרומניה, חיו בעיר ששמה שונה עתה לאלבה יוליה 1,770 יהודים מתוך אוכלוסייה כוללת של 9,645 תושבים. התחזקות התנועה הלגיונרית הביאה בהדרגה להכבדה הולכת וגדלה על חיי היהודים. ב-1938 התפוצצה פצצה בבית הכנסת המקומי, במהלך הרומניזציה הוחרם ב-1941 כל רכוש הקהילה. במהלך מלחמת העולם השנייה רוכזו באלבה יוליה כל יהודי הסביבה וכך גדל מספרם ל-2070 בשנת 1947, אך לאחר מכן ירד בהתמדה בעקבות הגירת היהודים (מרביתם עלו לישראל) וב-1990 נשארו רק כמה עשרות.
ראו גם

בית הכנסת של אלבה יוליה
לקריאה נוספת

Evreii din România în texte istoriografice (יהודי רומניה בטקסטים היסטוריוגרפיים) אנטולוגיה בהוצאת הספר - בוקרשט 2004. (ברומנית)
Ana-Maria Caloianu Istoria comunității evreiești din Alba Iulia: (sec. XVII-1948), Hasefer, București 2006
הערות שוליים

↑  באתר סכונות החדשות agerpress, לפי A.M.Caloianu 2006
↑  Evreii din România în texte istoriografice (יהודי רומניה בטקסטים היסטוריוגרפיים) אנטולוגיה בהוצאת הספר - בוקרשט 2004, ע' 396
↑  Contribuţia evreilor din România la cultură şi civilizaţie (תרומת יהודי רומניה לתרבות ולציוויליזציה) - הפדרציה של הקהילות היהודיות ברומניה - ע' 807
חלוקת העולם על פי האסלאם

.
חלוקת העולם על פי האסלאם הוצעה לראשונה במאה ה-8 על ידי האימאם העיראקי אבו חניפה. חלק מן החלוקה מבוסס על הכתוב בקוראן, בעוד שחלוקות נוספות התווספו מסיבות היסטוריות, מסורתיות או גאופוליטיות.
חלוקה ראשית > דאר אל-אסלאם

דאר אל-אסלאם (בערבית: "دار الإسلام" פירוש מילולי: "בית האסלאם"), לעיתים גם "דאר א-סאלאם" או "דאר א-תווחיד" ("בית השלום" או "בית האיחוד" בהתאמה), מתאר את כל הארצות שבהן מוסלמים יכולים לקיים את דתם באופן חופשי. תנאי זה מתקיים בדרך כלל בקהילות בעלות רוב מוסלמי, שבהן השלטון מבטיח הגנה למאמינים המוסלמים. רוב ארצות דאר אל-אסלאם מוקפות ארצות מוסלמיות אחרות (רוב העולם המוסלמי נמצא ברצף גאוגרפי). המושג דאר אל-אסלאם עוצב בידי חכמי ההלכה המוסלמים במאה ה-9 על מנת להגדיר את מהות השטח הטריטוריאלי שאמורים המוסלמים להתיישב בו. השיח בין חכמי ההלכה על הגדרת מהות השטח של דאר אל-אסלאם נבע משתי תפישות עיקריות, בנושא הביטחון ובנושא השריעה. חכמי ההלכה המוסלמים, רובם ככולם, הסכימו ביניהם שאין להתיישב באזור בו לא הוענק למוסלמים שטר ביטחון מצד השלטון שמטרתו להבטיח שמירה על ביטחונם האישי ועל רכושם, וכן האפשרות לקיים בפומבי את מצוות היסוד של האסלאם שנקשרו לחמשת עמודי האסלאם.
לפי האימאם אבו חניפה, הנחשב להוגה המונח, ארץ תחשב כנכללת בדאר אל-אסלאם בהתקיים שני תנאים:
מוסלמים זוכים לחיות בה בביטחון ובשלום.
הארץ חולקת גבולות עם ארצות מוסלמיות אחרות.
אם התנאי הראשון אינו מתקיים, המאמינים רשאים לנקוט בפעולות כגון ג'יהאד לשינוי המצב. אם התנאי השני לא מתקיים, הם נדרשים לבצע הג'רה - הגירה לארץ שנמצאת בדאר אל-אסלאם.
תפיסה אלטרנטיבית הגדירה את דאר אל-אסלאם כשטח שמיושמים בו חוקי השריעה. תפיסה זו נבעה מרצונם של חכמי ההלכה המוסלמית לאכוף את חוקי השריעה בכל אזור שנמצאים בו מוסלמים, והושפעה מהחשש מאיבוד הפיקוח החברתי והדתי על מוסלמים, אשר עשויים שלא לקיים את חוקי השריעה. בדרך כלל זוהה דאר אל-אסלאם עם השלטון המוסלמי, שטען שהוא מיישם את חוקי השריעה. אולם עוד במאה העשירית, עם כיבוש שטחים של מוסלמים בידי לא מוסלמים, הכירו חכמי הלכה במציאות קיימת שדאר אל-אסלאם יכול להיות מזוהה עם שלטון לא אסלאמי. בכך התירו חכמי הלכה אלה למוסלמים לחיות באזורים אלה גם אם השריעה עצמה לא נאכפת על ידי השלטון הלא אסלאמי.
במקור הקיף הדאר אל-אסלאם את כל האימפריה המוסלמית, שנשלטה בתחילה בידי מוחמד, ואחרי כן בידי מחליפיו, הח'ליפים. במהלך שלטונו של בית עבאס קמו שושלות מוסלמיות מקומיות באסיה, באפריקה ובאירופה, אשר גם הן זכו להיכלל בדאר אל-אסלאם. לאחר נפילתה הסופית של הח'ליפות העבאסית, הייתה האימפריה העות'מאנית המעוז העיקרי של דאר אל-אסלאם, אך גם ממלכות מוסלמיות אחרות דוגמת אלו של הממלוכים במצרים והמוגולים בהודו, נכללו תחת הגדרה זו. האימפריה הספווית הקימה באיראן ממלכה מוסלמית שיעית, אשר החשיבה עצמה למעוז האמיתי של דאר אל-אסלאם.
בעת החדשה, מנצלות תנועות דתיות רדיקליות בעולם המוסלמי (דוגמת והאביה, סלפיה וחומייניזם) את היות מרבית המדינות המוסלמיות בעלות מערכת חוק חילונית והיעדר אכיפת חוקי השריעה, כדי להצדיק את המאבק והג'יהאד כנגד משטריהן, במטרה להפוך את המדינות האסלאמיות לדאר אל-אסלאם, אשר לפי פרשנותן, משמעותו מדינת הלכה אסלאמית.
חלוקה ראשית > דאר אל-אסלאם > אומה

במובן האסלאמי של המילה מתארת ה"אומה" (בערבית: "أمة" פירוש מילולי: "אומה" או "קהילה", (אנ')) את כלל קהילת המאמינים. שימושים מודרניים במילה מכוונים לכלל מדינות ערב (ראו פאן-ערביות) או לכל המדינות בהן המוסלמים הם הרוב במדינה (ראו ארגון המדינות האסלאמיות). המילה "אומה" בערבית משמשת גם במשמעות מודרנית של אומה (Nation).
חוקת אל-מדינה (אנ'), מסמך משנת 622 שנחתם בין הנביא מוחמד לבין השבטים הגדולים באל-מדינה, מתייחסת ליהודים ולעובדי אלילים באופן מפורש כחברים בקהילת המאמינים, ה"אומה".
חלוקה ראשית > דאר אל-חרב

דאר אל-חרב (בערבית: "دار الحرب" פירוש מילולי: "בית המלחמה") מתאר ארצות הגובלות בארצות דאר אל-אסלאם, בהן מוסלמים אינם מוגנים בחוק על כל מנהגיהם או אין הסכם שלום או אי-לוחמה עם ארצות דאר אל-אסלאם. המצב במדינות של דאר אל חרב, הוא מצב תמידי של מלחמה. ייתכנו הפוגות זמניות אבל ההפוגה הארוכה ביותר לא יכולה לעלות על עשר שנים.
חלוקה ראשית > דאר אל-כופר

במונח דאר אל-כופר (בערבית: "دار الكفر" פירוש מילולי: "בית הכפירה") השתמש מוחמד לתאר את קהילת מכה שנשלטה על ידי שבט קורייש בזמן שבין ההג'רה ממכה לאל-מדינה לבין חזרתו.
לאורך ההיסטוריה של ארצות האסלאם מאז תקופתו של מוחמד הועדף השימוש במונח דאר אל-חרב על פני דאר אל-כופר כדי לתאר ארצות לא-מוסלמיות, כיוון שטרמינולוגיה כזו התאימה לשאיפתן של אימפריות ומדינות מוסלמיות לכבוש ארצות לא-מוסלמיות הסמוכות להן.
פתגם ערבי המיוחס למוחמד גורס כי "אי-האמונה היא קהילה אחת", או במילים אחרות, "הכופרים הם בני אומה אחת". לפתגם זה שתי פרשנויות. פרשנות אחת היא שהוא נועד להבדיל בין מוסלמים ללא-מוסלמים, ומתייחס אל האחרונים כאל מקשה אחת - משניים ההבדלים בין קבוצות שונות של לא-מוסלמים לעומת ההבדלה הכללית בינם לבין המוסלמים. הפרשנות השנייה והמקובלת יותר היא שהוא נועד להבדיל בין בני הדתות המונותאיסטיות (מוסלמים, יהודים ונוצרים) לבין בני הדתות הפוליתאיסטיות (עובדי אלילים). הבחנה זו הייתה משמעותית כאשר הוחלט כיצד לנהוג בלא-מוסלמים לאורך ההיסטוריה.
הגדרות נוספות לחלוקה > דאר אל-הודנה

דאר אל-הודנה (בערבית: "دار الهدنة" פירוש מילולי: "בית הרגיעה") היא ארץ לא מוסלמית שעימה יש הסכם אי-לוחמה או הפוגה בין מלחמות - בעברית התפרסם הסכם ההודנה בהקשר הפסקות אש שהיו עם ארגון החמאס. המושג המקורי מעט שונה. הפסקת אש מתקבלת לאחר מחווה כלשהי מה"חרבים" (יושבי דאר אל-חרב). אם האחרונים מסרבים לשלם מס תמורת ההסכם, הלחימה תימשך. יתר על כן, רק החוזים העונים על כללי האסלאם תקפים - אם תנאים אלו לא מתקיימים, החוזה בטל.
הסכם חודיבייה: "יאסר ערפאת השווה את הסכמי אוסלו להסכם חודיבייה מספר פעמים בנאומים פומביים".
הגדרות נוספות לחלוקה > דאר אל-עהד

דאר אל-עהד (בערבית: "دار العهد " פירוש מילולי: בית שביתת הנשק או "בית הסולחה" (דאר א-סולח)) הוא מונח שהומצא כדי לתאר את מערכת היחסים של האימפריה העות'מאנית עם מדינות החסות הנוצריות שלה. המצאת מונח זה הייתה הכרחית, כיוון שהשקפת העולם הרווחת באותם ימים לא אפשרה שלום מתמשך עם מדינות שאינן מוסלמיות, אפילו אם היו הן תחת שלטון מוסלמי. כיום המונח מתאר ארצות לא-מוסלמיות, עצמאיות או בנות-חסות, אשר להן הסכמי שביתת נשק או שלום עם מדינות מוסלמיות.
הגדרות נוספות לחלוקה > דאר א-דעווה

דאר א-דעווה (בערבית: "دار الدعوة " פירוש מילולי: "בית ההזמנה") הוא מונח המשמש לתאר אזור אליו הגיעה דת האסלאם רק לאחרונה. מאחר שהאוכלוסייה לא נחשפה לאסלאם ולמוסלמים קודם, הוא עשוי שלא ליפול תחת ההגדרה המסורתית של דאר אל-חרב. מצד שני, כיוון שרק מיעוט מהאוכלוסייה מוסלמי, אין הוא יכול אף להחשב כדאר אל-אסלאם. השימוש הנפוץ ביותר של המונח דאר א-דעווה נעשה כדי לתאר את חצי האי ערב לפני ובמהלך חייו של מוחמד, עד לקבלת הקוראן (תקופה הידועה בשם ג'אהליה או קדם-אסלאם) - עידן של בורות בלא הכוונה אלוהית.
המונח דאר א-דעווה עשוי להיות בשימוש בשילוב עם, או כנגד, המונחים הקדומים לו, דאר אל-אסלאם ודאר אל-חרב, או להחשב כסיווג משנה של דאר אל-חרב.
החל מסוף המאה ה-20, המונח דאר א-דעווה הוצע על ידי מספר פילוסופים מוסלמים מערביים כדי לתאר את מצבם של המוסלמים במדינות המערב.
הגדרות נוספות לחלוקה > דאר אל-אמן

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
דאר אל-אמן (בערבית: "دار الأمن" פירוש מילולי: "בית המבטחים") הוא מונח שהוצע על ידי מספר פילוסופים מוסלמים מערביים כדי לתאר את מצבם של המוסלמים החיים בקרב קהילות לא-מוסלמיות במערב.
לקריאה נוספת

ברנרד לואיס, משבר האסלאם. אור יהודה: דביר, 2006.
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
טרמפולינה

ערך זה עוסק במתקן הטרמפולינה. אם התכוונתם לענף ספורט תחרותי, ראו .
נער קופץ על טרמפולינה
פיסת בד מתוחה של טרמפולינה
טרמפולינה (לפי האקדמיה ללשון העברית: קַפֶּצֶת; קַפָּצִית) היא מתקן המורכב מפיסת בד המתוחה באמצעות קפיצים על מסגרת פלדה. האריג עצמו אינו אלסטי, ומקור האלסטיות של הטרמפולינה הוא בקפיצים המחברים אותו למסגרת.
במדינות רבות (בולטת במיוחד בתחום זה אוסטרליה) הטרמפולינות קיימות בגינות רבות.
היסטוריה > טרמפולינות קדומות

משחק דמוי טרמפולינה פותח על ידי האינדיאנים משבט האינואיט בצפון אמריקה. האינואיטים מילאו עור ניבתן באוויר, והשתמשו בו כמקפצה. ישנם אזכורים ספרותיים מהמאה ה-19 למשחק אירופאי במסגרתו מתחו אנשים שמיכה והשתמשו בה על מנת להקפיץ את השחקנים באוויר. משחק מסוג זה מוזכר בספר דון קישוט אך שם מדובר באמצעי ענישה.
מקפצת שמיכה מעיין זו הופיעה בקרקס של פבלו פנקה בשנת 1843.
היסטוריה > הטרמפולינה המודרנית

הטרמפולינה המודרנית הראשונה הומצאה על ידי ג'ורג' ניסן בשנת 1936. ניסן, ספורטאי באוניברסיטת איווה שבארצות הברית ראה אמני קרקס הקופצים מעל שמיכה מתוחה. ניסן, בסיוע ידידו לארי גריסוולד החלו לבנות במוסך ביתם בדים על מסגרת מתכת, כאשר קפיצי מתכת השאירו את הבד מתוח. ניסן קרא למתקן "טרמפולין" (trampolín) שמשמעו בספרדית: "לוח קפיצה". ניסן שמע את המונח בעת שביקר במקסיקו בשנות ה-30, והחליט לבחור בצורת הכתיבה האנגלית כשם המסחרי של המוצר.
בשנת 1942 הקימו ניסן וגריסוולד את חברת גריסוולד-ניסן טרמפולינות (Griswold-Nissen Trampoline & Tumbling Company) והחלו לשווקו באופן מסחרי.
שימושים

הטרמפולינות משמשות לספורט, שחרור לחצים, פיתוח קואורדינציה ועוד.
שימושים > אדריכלות

בשנת 2012 הציע משרד האדריכלים הצרפתי איי-זד-סי (Atelier Zündel Cristea) לעשות שימוש בטרמפולינות כאלמנט אדריכלי, כחלק ממרכיבי גשר שיוקם על נהר הסן. בהתאם להצעה זו, גשר להולכי רגל יורכב מבלונים טבעתיים אשר יעוגנו בכבלי מתיכה מפלדה לגדות הסן. במרכז הטבעות יורכבו טרמפולינות אשר יקפיצו את הולכי הרגל מטבעת לטבעת ויאפשרו בכך חציית נהר הסן.
ראו גם

טרמפולינה (התעמלות)
הערות שוליים

↑  פוסטר קרקס משנת 1843
↑  ההיסטוריה של ספורט הטרמפולינה
↑  קורות חייו של ניסן וההיסטוריה של הטרמפולינה
↑  אוליבר וויינרייט, גרדיאן, הצעה בצרפת: גשר טרמפולינות מעל הסיין, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546202805171  GND: 4191523-9  LCCN: sh85136852  NDL: 00573295 
ילד קופץ על טרמפולינה.
טים ולנס

| --- | --- |

ולנס ב-2014
 לידה:  10 במאי 1991 (בן 33) סן טרון, בלגיה
 גובה:  183 ס״מ 
 משקל:  71 ק"ג 
 תחום:  כביש
 התמחות:  רב גוני
 קבוצה נוכחית:  יו. איי. אי. אמירטס
 קבוצות עבר:  לוטו–סודאל
 הישגי שיא:  גרנד טורס ג'ירו ד'איטליה: קטע אחד (2016) וואלטה אספניה: 2 קטעים (2020) מרוצי קטעים בינקבנק טור (2014, 2015, 2023, 2024) הטור של פולין (2016)   הטור של גואנשי (2017)   חד-יומי: גרנד פרי מונטריאול (2015)
 
טים ולנס (באנגלית: Tim Wellens; נולד ב-10 במאי 1991) הוא רוכב אופני כביש בלגי מפלנדריה בקבוצת יו. איי. אי. אמירטס. ולנס הוא מנצח גרנד פרי מונטריאול לשנת 2015, וטור ריניווי לשנים 2014, 2015, 2023 ו-2024.
ולנס מגיע ממשפחה של רוכבים. שכן אחיו הגדול, יאניק ולנס, היה גם רוכב אופניים. אביו, לאו ולנס, היה גם רוכב אופניים שהשתתף במרוצים בכירים כמו הטור דה פראנס ואף ניצח קטע בוולטה אה קטלוניה. דודו, יוהאן ולנס, גם הוא היה רוכב, ודודו השני, פול ולנס, היה רוכב בכיר שניצח בעבר בטור דה סוויס ובשני קטעים בטור דה פראנס.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום)

ולנס הצטרף לקבוצת לוטו סודאל בשנת 2013, כאשר נקראה לוטו בליסול (משנת 2015 היא נקראת לוטו סודאל). אך לא רשם הישגים בולטים בשנה זו.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2014: ניצחון בבינקבנק טור

ולנס סיים שני באליפות בלגיה בנגד השעון, לאחר שרק קריסטוף ואנדהוול הקדים אותו ב-19 שניות. הוא נבחר לראשונה לגרנד טור, כאשר נבחר לסגל קבוצתו לג'ירו ד'איטליה. הוא סיים פעמיים במהלך המרוץ במקום השני, בקטע ה-6 ובקטע וה-17. הוא ניצח את בינקבנק טור (אז נקרא "אנקו טור"), כאשר הקדים לארס בום ב-7 שניות ואת טום דימולן ב-13 שניות לאחר שגם ניצח את הקטע ה-6 במרוץ. הוא סיים שישי בגרנד פרי דה פלואה, ורביעי בג'ירו די לומברדיה.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2015: ניצחון בגרנד פרי מונטריאול

ולנס פתח את העונה עם מקום שני במרוץ טרופאו סרה דה טראמונטאנה (אנ'). הוא סיים עשירי כללי בפריז - ניס, והשתתף לראשונה בטור דה פראנס. ולנס שימש בעיקר כפועל של בני קבוצתו, וסיים במקום ה-129 הכללי. הוא ניצח בפעם השנייה ברציפות את בינקבנק טור, וגם את הקטע ה-6 במרוץ. ב-13 בספטמבר ניצח ולנס את גרנד פרי מונטריאול.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2016: ניצחון בטור פולין

ולנס ניצח בקטע השביעי והאחרון של פריז - ניס וסיים במקום ה-14 הכללי. הוא סיים עשירי במרוץ אמסטל גולד, וניצח את הקטע השישי בג'ירו ד'איטליה, כשהוא מניף את אופניו באוויר לאחר חציית קו הסיום. הוא סיים שני באליפות בלגיה במרוץ כביש, וניצח את הטור של פולין (לאחר שגם ניצח את הקטע החמישי במרוץ). הוא השתתף ב-אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), אך לא סיים את מרוץ הכביש ובנגד השעון סיים במקום ה-20.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2017: ניצחון בטור גואנשי

ולנס ניצח שוב את מרוץ טרופאו סרה דה טראמונטאנה, וגם את מרוץ טרופאו מיראדור דס קולומר. הוא ניצח את וואלטה אנדלוסיה, וסיים שלישי בסטראדה ביאנקה, לאחר שהוקדם על ידי מיכל קוויאטקובסקי המנצח וגרג ואן אוורמאט. הוא סיים רביעי בחץ ברבנט, וסיים שביעי באליפות בלגיה בנגד השעון, ותשיעי במרוץ הכביש. הוא נבחר לטור דה פראנס, אך פרש מהמרוץ במהלך הקטע ה-15. הוא ניצח בפעם השלישית ברצף את הקטע ה-6 בבינקבנק טור, אך הפעם סיים שני כללי לאחר שפיגר ב-17 שניות אחרי טום דימולן. ולנס סיים חמישי בגרנד פרי קוויבק, וראשון בגרנד פרי דה וואלני לאחר שהקדים את טוני גלופן ב-1:22 דקות. בסוף העונה, ולנס ניצח את טור גואנשי לאחר שניצח את הקטע ה-4 במרוץ והקדים את באוקה מולמה ב-6 שניות, ואת ניקולס רוץ' ב-11 שניות.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2018: ניצחון בחץ ברבנט

ולנס ניצח בפעם השנייה ברצף את מרוץ טרופאו סרה די טראמונטאנה ולאחר מכן את וואלטה אה אנדלוסיה לאחר שגם ניצח את הקטע הרביעי במרוץ. ב-פריז - ניס, הוא סיים חמישי כללי וניצח את דירוג הנקודות עם 37 כאלו. הוא ניצח את המרוץ הבלגי חץ ברבנט, לאחר שהקדים ב-9 שניות את סוני קולברלי ואת טיש בנוט. הוא סיים שישי במרוץ אמסטל גולד, ושביעי בלה פלש ואלון. ולנס השתתף בג'ירו ד'איטליה 2018, וניצח את הקטע הרביעי, אך לא זינק לקטע ה-14 ובכך פרש מהמרוץ. ולנס ניצח מרוץ קטעים נוסף, כאשר בסוף יולי ניצח את טור דה וואלני ואת הקטע השני במרוץ. הוא סיים שלישי בבינקבנק טור, שלישי בקלאסיקת ברטאן וחמישי בג'ירו די לומברדיה.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2019

ולנס ניצח בפעם השלישית ברציפות בטרופאו דה טראמונטאנה, הוא ניצח שני קטעים בוואלטה אנדלוסיה וסיים במקום ה-9 הכללי. הוא סיים שלישי באומלופ הט ניוסבלד ובחץ ברבנט, ועשירי בסטראדה ביאנקה. הוא סיים שלישי בטור בלגיה, וניצח את הקטע השלישי במרוץ. במהלך הטור דה פראנס, ולנס הוביל בקטגוריית המטפסים במהלך הקטע ה-3 עד הקטע ה-18, בו איבד את ההובלה בקטגוריה לרומן בארדה הצרפתי. הוא ניצח את הקטע הרביעי בבינקבנק טור, וסיים שלישי כללי.
קריירה > לוטו סודאל (2013 - היום) > 2020

את 2020 פתח ולנס בוואלטה או אלגארבה, כשסיים חמישי כללי, 1:17 דקות מרמקו אוונפול המנצח. לאחר תום פגרת הקורונה התחרה בטור של פולין וסיים במקום ה-12 את המרוץ, גם שם ניצח אוונפול, 3:19 דקות מפער מולנס. ולנס אמור היה להתחרות בטור דה פראנס, אך תאונה באימונים, בעקבותיה סבל מפצעים בכתף, בברך ובמרפק, הובילו את פרדריק פריסון להחליף אותו בהרכב לוטו סודאל לטור. הוא חזר להתחרות בטור של לוקסמבורג וסיים רביעי את המרוץ, 35 שניות מדייגו אוליסי המנצח. ולנס נבחר לוואלטה אספניה לראשונה. בקטע ה-5 היה ולנס בקבוצת בריחה עם תיימן ארנסמן וגיום מרטן, הקבוצה שרדה עד הסיום, ו-ולנס סיים את העובדה שהקטע הסתיים בתוואי גבעי בשביל לנצח אותו, מקדים את מרטן ב-4 שניות ואת ארנסמן ב-12 שניות. גם בקטע ה-14 ניצח ולנס וגם אז זה היה מתוך קבוצת בריחה, מקדים את מייקל וודס וזדנק שטיבר בספרינט הסיום. ולנס סיים את הוואלטה במקום ה-78 הכללי ובמקום שני בקטגוריית ההרים, עם 34 נקודות לעומת 90 של גיום מרטן.
הערות שוליים

↑  Giro d'italia 2016 - Stage 6, procyclingstats.com
ולנס, רוכב במהלך טור דה פראנס 2019 בקטע ה-17. לבוש בחולצה המנוקדת