stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אסלאם
עיקרי אמונה > האמונה בכל שליחי אללה ("רסול") ונביאיו

המוסלמי, המאמין באל האחד, מאמין בצדקתם של כל הנביאים והשליחים שאללה שלח ושקדמו לנביא מחמד. המאמין אוהב את כל הנביאים ושליחי אללה. כלומר, אין הבדל מבחינת המאמין בין הנביאים משה, ישו, אברהם, נוח, יעקב, לוט או ישמעאל; כולם קיימו את מלאכתם נאמנה וכולם קראו לעבוד את אללה כאל אחד ויחיד. באסלאם אין התכחשות לנבואת מי מהם, וכולם נביאי אמת, שלא חטאו מעולם, הודות להשגחה האלוהית. כולם קראו לעבוד את אללה האל האחד והיחיד.
תפיסת האלוהות מופיעה בקוראן ב"סורת אל־אח'לאץ" (سورة الإخلاص, הסורה ה־112), שאומרת: "האל אחד, האל נצחי, לא נולד ולא הוליד, ואין דומה לו". זוהי תפיסה מונותאיסטית מופשטת שעל־פיה יש ישות אלוהית אחת שאינה מוגבלת בזמן, במקום או בגוף ואינה נחלקת.
יש באסלאם אמונה בשכר ובעונש, הן בעולם הבא והן בעולם הזה. הגישה הרווחת לתיאור גן עדן היא באמצעות תיאורים פיזיים של המאכל, המשתה והנשים הבתולות המזומנות למאמינים. כך גם לגבי העונש בגיהנום, שמתואר לעיתים כחיתוכו של בשר הגוף לחתיכות ושרפתו. עינוי נוסף בגיהנום הוא אכילת פרי הזקום המעצים את סבל המעונים. תיאורי גן העדן והגיהנום מופיעים, בין היתר, בסורה 56 פסוקים 12–44. עם זאת, יש מגמות באסלאם השוללות תיאורים פיזיים של המתרחש לאחר המוות, בטענה שהנפש פטורה מהנאות הגוף וייסוריו אחרי המוות.
שריעה – ההלכה האסלאמית

האסלאם הוא בעיקרו דת אורתופרקטית (דת־הלכה שמבוססת על מצוות מעשיות). ההלכה המוסלמית מכונה "שריעה" ("הלכה"), והיא מכוונת את צעדיו של המאמין בכל מקום ובכל זמן, למן הלכות הנישואין ועד להלכות ההתנהגות בשירותים. אין הפרדה בין הדת לבין החיים – הקוראן הוא תורת חיים.
לפני הכל, חייבים המוסלמים בשמירה על חמש מצוות מרכזיות, הקרויות "חמשת עמודי האסלאם". מוסלמי שאינו מקיים אותן, ספק אם הוא יכול עדיין להיקרא מוסלמי. הדבר חשוב, מפני שאדם שנולד מוסלמי וחוזר בו מדת האסלאם נקרא מֻרְתַדּ (مرتدّ). לא מקובל לגנות מוסלמי שאינו מקיים את המצוות באופן סדיר, אלא אם הוא מתריס כנגד הדת.
בין הלכות האסלאם, אפשר למצוא למשל את הלכות הטהרה, אשר מכילות ומקיפות את כל מה שקשור לטהרת הגוף והנפש, טהרת הבגדים, טהרת כלי מטבח, וטהרת מקום התפילה. למשל, בין הלכות הטהרה, מתואר כיצד על המוסלמי לטהר את עצמו לפני שהוא מתפלל, כיצד עליו לטהר את עצמו לאחר קיום יחסי מין עם אשתו, כיצד על האישה לטהר את עצמה לאחר מחזור ולאחר לידה וכו'.
ההלכה האסלאמית מקיפה את כל תחומי החיים, ולכן היא גם מכילה הלכות הקשורות לאכילה, למשל, האיסור על אכילת בשר חזיר, וההמלצה ההלכתית לאכול ולשתות ביד ימין.
שריעה – ההלכה האסלאמית > מקורות הלכה מוסלמית

שורשי ההלכה המוסלמית, أصول الفقه או أصول الشريعة, נחלקים לפי חלק מהמוסלמים לארבעה מקורות ועל פי אחרים לחמישה מקורות ואילו הם:
הקוראן (القرآن) – הכוונה הן לחומר המשפטי המפורט בקוראן (דיני אישות, דיני ירושה וכו') והן לפסוקים כלליים, שמהם ניתן לפסוק הלכות בדרכים המקובלות על חכמי הדת.
הסֻנה (السنة) – היא דרכו של הנביא מוחמד, המתוארת בעיקר בספרות החדית', אשר מתארת את אורח חיי הנביא וחבריו, שראוי לחקותו. הסונה מתעדת את אמירותיו ואת מעשיו של הנביא מוחמד.
הקִיאַס – אלקיאס הוא ההיקש, האנלוגיה, כלומר הסקת מסקנה הגיונית על סמך הכתוב מפורש בקוראן או בסֻנה, או על סמך ניתוח העילה המתקבלת על הדעת לכתוב מפורש מסוג זה. למשל, האיסור על שימוש בסמים, או עישון סיגריות, ודברים דומים לזה, אשר לא היו קיימים בתקופה ובזמן של הנביא מוחמד, ונאסרו על ידי פוסקי ההלכה על סמך איסור על דברים הדומים להם.
האִג'מַאע – הסכמת הכלל. אין כוונה לכינוס המוסלמים או חכמי הדת שבהם ולהחלטתם פה אחד על עניין מסוים. המדובר בהסכמה שבדיבור, במעשה ובשתיקה – לנוהג או אמונה שהשתרשו בעדת המוסלמים והפכו על ידי עצם השתרשותם בה למקודשים. עקרון האג'מאע מבוסס על החדית' בפי הנביא, המניח שכלל עדת המוסלמים אינו יכול לטעות. אולם במשך הזמן התברר, שאין לסמוך על כלל העשה בקביעת דינים, ועל כן נטו לצמצם את מושג האג'מאע בצורות שונות, כגון: הסמכת חכמי האסלאם הראשונים, הסמכת מכה ואלמדינה בלבד, הסמכת חכמי הדת עד המאה העשירית, או הסמכת חכמי הדת שבכל דור ודור. האג'מאע אישר למעשה גם את המסקנות שהוסקו בקיאס. האג'מאע היה מנוף חשוב להתפתחות האסלאם, באשר נתן לו אפשרות לסגל לעצמו חידושים חשובים, כגון חידושי הטכנולוגיה בימינו (רדיו, קולנוע, כלי תחבורה חדשים וכיוצא בזה), שאין ביחס אליהם כל מסורת מפי הנביא ועל כן היססו להשתמש בהם.
לארבעת המקורות המוכרים הללו נוהגים להוסיף מקור חמישי הנקרא "עֵרְף" או "עַאדָה", כלומר מנהג המקום. באימפריה המוסלמית הגדולה היה הכרח להשאיר מקום מסוים למנהג וגם לשיפוט המקומי בכל אזור נכבש, מעין השיפוט הבדואי העצמאי בתוך תחומים מסוימים ומוגבלים בשיפוט המדינה.
שריעה – ההלכה האסלאמית > תפיסת עולם באסלאם

על פי התפיסה המוסלמית, העולם מחולק לחלקים: דאר אל־אסלאם (دار الإسلام) – בית האסלאם, האזור שכבר הפך מוסלמי, כמו ערב הסעודית וחלק מהמזרח התיכון, ודאר אל־חרב (دار الحرب) – מקום המלחמה, האזור שבו עדיין מתנהלת מלחמה בין המאמינים לכופרים. דאר אל־הודנה (دار الهدنه) – מקום מלחמה בו לכוחות האסלאמיים אין את היד העליונה לנצח, ולכן יקבלו הצעות שלום (הפסקת אש) באופן זמני, עד שיתחזקו ויהיה ביכולתם להגיע לניצחון מוחלט, דאר אל־אמן (دار الامن) – הקמת מדינה לא־אסלאמית באזור של דאר אל־אסלאם מהווה בעיה קשה בהשקפת העולם המוסלמית, ויש מוסלמים הסבורים כי אי אפשר להשלים עם מצב כזה, אלא באופן זמני ומוגבל. השריעה מטילה מגבלות על לא־מוסלמים החיים במדינה מוסלמית. רק בני דתות מונותאיסטיות (ובעיקר נוצרים ויהודים) רשאים לחיות במדינה מוסלמית והם מוגדרים כ"בני חסות" החייבים במס גולגולת ונתונים תחת משטר של הגבלות.
לפי התפיסה המוסלמית, יש הכרה בספרי הקודש של הנוצרים, היהודים והסביאים, אך עם זאת קיימת תמימות דעים[דרוש מקור] כי השליחות הועברה למוחמד ולתומכיו בצו האלוהי וכי כתב הקודש המוסלמי הקוראן למעשה עולה עליהם בחשיבותו. לפיכך, קיימת תפיסה כי "האסלאם הוא דין האמת (על פי הקוראן) וכל הדתות האחרות הן דין בטל". בנוסף, מתוך תפיסה זו, מתקיים ניכוס של התרבות וההיסטוריה הקדם־אסלאמית.
חגי האסלאם ומועדיו > חודש רמדאן

החודש החשוב ביותר בלוח השנה המוסלמי הוא רמדאן (رمضان). זהו החודש התשיעי בלוח השנה המוסלמי, והמוסלמים מצווים לצום בו מעלות השחר ועד השקיעה. צום הרמדאן הוא למעשה הביטוי לאחד מחמשת "עמודי היסוד" של האסלאם. צום הרמדאן מצוין במפורש בקוראן (סורת אל־בקרה, 183). חשיבות החודש מוסברת בקוראן בכך שבו הייתה ההתגלות הראשונה למוחמד (סורת אל־בקרה, 185). אירוע זה מצוין באחד מלילות הרמדאן לקראת סופו – "לילת אל־קדר" ("ליל הגורל"). התאריך המדויק של לילה זה משתנה מעדה לעדה וחל ביום אי־זוגי החל מ־21 בחודש ועד סופו; המוסלמים בירושלים מציינים את הלילה ה־27. בתרבות המוסלמית העממית נחשבים לילות רמדאן כהזדמנות טובה לחגיגות ולסעודות גדולות, אם כי מקובל איפוק מסוים גם בחגיגות האלה. קדושה מיוחדת מיוחסת לעשרת הימים הראשונים של חודש רמדאן, במהלכם נוהגים המוסלמים לשהות במשך שעות במסגדים ואף להתבודד בהם. בשנת 2 להג'רה בחודש רמדאן התחולל קרב בדר, הקרב הראשון בין המוסלמים למתנגדיהם, שבו ניצח מוחמד.
חגי האסלאם ומועדיו > שני החגים המרכזיים

יש שני חגים עיקריים המקובלים על כל המוסלמים:
"עיד אל־פיטר" (عيد الفطر "חג הפסקת הצום", מכונה גם "החג הקטן") – חג זה מציין את סיומו של הצום ברמדאן, ונחוג בשלושת הימים הראשונים של חודש שוואל, החודש העשירי.
"עיד אל־אדחא" (عيد الأضحى "חג הקורבן", מכונה גם "החג הגדול") – החג המציין את המועד לקיום החג', העלייה לרגל. הוא נחגג במשך ארבעה ימים, החל ביום העשירי של חודש ד'ו אל־חיג'ה, הוא החודש האחרון בלוח המוסלמי. העלייה לרגל עצמה נמשכת כשבוע, וחג הקורבן מציין את אחד השיאים במהלך הטקסים הנהוגים בה. אלו שמקיימים את החג בביתם מקיימים טקס דומה לזה הנהוג באותו יום במכה, שעיקרו הקרבת טלה כקורבן והכנת בשרו למאכל בסעודת החג או כתרומה לעניים. מקובל לקשר חג זה לסיפור "עקדת ישמעאל", המקביל לסיפור "עקדת יצחק" המופיע במקרא. בקוראן עצמו מסופר על עקדת אברהם את בנו. הפרשנות המוסלמית לקוראן קובעת כי הבן היה ישמעאל.
החגים באסלאם מועטים בהשוואה לדתות אחרות. פלגים טהרנים, כגון הווהאביה בערב הסעודית, מקבלים רק את שני החגים דלעיל כחגים מוסלמיים.
חגי האסלאם ומועדיו > מועדים אחרים

מועדים אחרים נקבעו במהלך הדורות, ומקובלים בעדות מוסלמיות שונות. הם אינם משותפים לכל המוסלמים, ונחגגים בצורה צנועה יותר. כמה מהמועדים האלה הם:
היום הראשון של חודש מוחרם, החודש הראשון בשנה המוסלמית.
עשוראא (عاشوراء), עשרה בחודש מוחרם, יום צום מזריחה עד שקיעה שאינו מחייב את כלל המוסלמים (יש המקיימים אותו כדי לבטא אדיקות דתית, ויש המפצים באמצעותו על ביטול חלק מצום רמדאן עקב מחלה, נסיעה וכיוצא בזאת). יש המקיימים את הצום במהלך 3 ימים בין 9 ל־11 בחודש מוחרם. יש הרואים במועד זה שריד להשפעה יהודית על האסלאם, משום שמועדו דומה למועד יום הכיפורים. ליום זה משמעות שונה לחלוטין בעדות השיעיות (ראו להלן).
אל־אסראא ואל־מעראג' (الإسراء والمعراج), 27 בחודש רג'בּ, הלילה שבו נסע מוחמד ממכה לירושלים, עלה לרקיע השביעי וקיבל את מצוות התפילה.
אל־מוולד א־נבּווי (المولد النبويّ), 12 בחודש רבּיע אל־אוול – היום שבו נולד מוחמד.
חגי האסלאם ומועדיו > מועדים של העדות השיעיות

מועדים המיוחדים לעדות השיעיות:
עשוראא, עשרה בחודש מוחרם – היום שבו נרצח חוסין, בנו של עלי בן אבי טאלב, הנחשב בעיני השיעים ליורשו הראוי של מוחמד. ביום זה נוהגים השיעים מנהגי אבל הכוללים תהלוכות, ויש שאף מקיזים את דמם לאות אבל.
ע'דיר חֻ'ם (غدير خمّ), 18 בחודש ד'ו אל־חיג'ה – חג שיעי לציון היום שבו הכריז מוחמד על עלי בן אבי טאלב כיורשו. מסורת זו נשללת לחלוטין בזרם הסוני, שאינו רואה בעלי יורש למוחמד.
חגי האסלאם ומועדיו > קביעת זמני החגים

קביעת מועדי לוח השנה המוסלמי נעשית בכל קהילה מוסלמית באופן עצמאי, על פי עדויות על ראיית מולד הירח. ברוב המדינות המוסלמיות יש ועדה דתית ממלכתית שמקבלת עדויות על ראיית הסהר או עורכת חישובים אסטרונומיים, וקובעת לפיהם את ראשי החודשים ומועדי החגים עבור הקהילה המוסלמית המקומית. עיקר עבודת הוועדה היא לפני חודש רמדאן ולקראת סופו. ייתכן פער של יום (לעיתים אף יומיים) בין מועדי החגים בקהילות מוסלמיות שונות. כמו כן, צום רמדאן עשוי להימשך 29 או 30 יום, בהתאם לעדויות על ראיית הסהר בראשיתו ובסופו. פערים בתאריך היו גם בין מדינות שכנות, למשל מצרים וערב הסעודית, אפגניסטן, פקיסטן והודו, ואף בין הקהילות המוסלמיות של נורווגיה ושל שוודיה. בדרך־כלל מקובל כי מועדי החגים אחידים בתוך קהילה מוסלמית אחת, אולם במדינות לא־מוסלמיות, שבהן רוב המוסלמים הם מהגרים קשה לעמוד בכך, כיוון שהמהגרים נוטים להישמע להחלטות הוועדות הדתיות בארצות מוצאם. במדינות כמו עיראק ולבנון שבהן קהילות סוניות ושיעיות, קובעת כל קהילה את מועדיה בנפרד.
חגי האסלאם ומועדיו > יום שישי

יום שישי בשבוע, המכונה "יום ההתכנסות" (בערבית: יום אל־ג'ומעה يوم الجمعة), הוא היום המוקדש לתפילה ציבורית חגיגית במסגד. בתפילה זו חייבים להשתתף לפחות 40 גברים, והיא כוללת דרשה שנושא המנהיג הדתי של הקהילה. במדינות מוסלמיות מקובל יום שישי כיום המנוחה השבועי לעובדים, על־פי הדגם של יום ראשון בארצות נוצריות, או יום שבת בישראל. עם זאת, בדת האסלאם עצמה אין איסור על מלאכה ביום שישי או בחגי האסלאם. המסורת היהודית־נוצרית, שעל־פיה האל שבת ממלאכתו בתום בריאת העולם, אינה מקובלת באסלאם.
המסורת המוסלמית אומרת בפירוש שאין זה יום מנוחה (מרובה איסורים), ואחרי כינוס התפילה מותר למוסלמים להמשיך בעסקיהם.
בפועל, ממליצים אנשי דת מוסלמיים על הפסקת העבודה בימי שישי ובחגי האסלאם ואף מדי יום, בזמן המיועד לתפילות, כל זאת כדי לאפשר למוסלמים לקיים את מצוות התפילה או את המצוות הקשורות ביום שישי ובחגים.
האישה באסלאם

מעמד האישה בחברה האסלאמית מוגדר הן על ידי התרבות וההיסטוריה המוסלמית והן על ידי הכתבים הקדושים לאסלאם – השריעה. בהלכה המוסלמית באים לידי ביטוי ההבדלים בין המגדרים על ידי חוקים דתיים המתייחסים לחובות ולזכויות של כל אחד מהמינים. ההבדלים בין המגדרים הם תלויי תרבות וחברה, ובראשית המאה ה־21 ישנן מדינות מוסלמיות המאפשרות זכויות רבות לנשים עם הגבלות הנוגעות בדיני אישות, נישואין גירושין, מעמד, קוד לבוש והשכלה.
בעולם המוסלמי קיים ויכוח רחב הנוגע לשאלה האם ההבדל בין המגדרים הוא מוצדק ביחס לפירוש ההלכה האסלאמית או שמא הפירוש המוסלמי בוצע באופן שגוי ולכן ההבדל בין המגדרים אינו מוצדק. הוויכוח נע בין השמרנים והליברלים. לפי טענות השמרנים, ההבדלים בהלכה האסלאמית בין גברים לנשים נובעים מהתפקוד והאחריות השונים של גברים ושל נשים, בעוד שהליברלים טוענים שההלכה האסלאמית נכתבה בעבר הרחוק והותאמה למסורות החברתיות שבאותה התקופה בעוד שכיום החברה שונה ולכן יש לתת פירושים מתקדמים יותר, הנוגעים הן לנשים והן לגברים, ושמותאמים לחברה שבזמננו.
מנהגים באסלאם

צלאה – לפי האמונה האסלאמית, אללה ציווה על המוסלמים להתפלל למענו חמש פעמים ביממה. סדר התפילות הוא: תפילת השחר, תפילת הצהריים, תפילת אחר־צהריים, תפילת הערב ולבסוף תפילת הלילה. המוסלמי רשאי להתפלל עוד תפילות־רשות והן מכונות "סונן" והן אותן תפילות שהנביא מחמד היה מתפלל בנוסף לתפילות־החובה דלעיל.
זכאה – המשמעות המילולית של המילה היא טהרה, ומשמעותה בהלכה האסלאמית היא טהרת הכסף וצמיחתו לנותן מבחינת תגמול וצמיחתו לנזקק מבחינת צורך. צדקת חובה היא זכאות בכסף או נכס או ערך מסוים לקבוצה מסוימת בזמן מסוים. צדקת החובה היא היסוד השלישי מיסודות האסלאם, והיא מוזכרת בהרבה פסוקים ופרקים בקוראן וגם מוזכרת בסונה של הנביא מחמד, והיא נחשבת למנגנון סולידריות חברתית בין כל מעמדי החברה. הזכאים לצדקה נמנים עם שמונה קטגוריות: כספי הזכאה מיועדים לעניים, למסכנים, ולפקידים הפועלים לגבות את הצדקות, ולאלה שאתם מקרבים את לבם אל האסלאם, לשחרור עבדים, לשקועים בחובות, ולממן את העובדים בדרך של אללה, ולנוסעים רחוק מן הבית שאזל כספם.
חג' והג'רה – על פי ההלכה האסלאמית, חובה על כל מוסלמי לעלות לרגל לפחות פעם אחת בחייו למסגד אל־חראם שבעיר מכה, אם יש לו את היכולת לעשות זאת. על מנת לעלות למכה ולקיים את מצוות החג' כנדרש יש לקיים 3 דברים. כשהדבר שונה אצל נשים וגברים.
העולם הבא – קיימת אמונה כי בסוף ימיו האדם יעמוד לדין לקראת הכניסה לגן עדן או גיהנום, כשהמלאך הטוב ישב על כתף ימינו – ויציג את מעשיו הטובים הבאים לידי ביטוי בכל תכשיט הנמצא בהישג ידו; והמלאך הרע על כתף שמאל – ויציג את מעשיו הרעים.
מנהגים באסלאם > הכנסת אורחים

הקהילה המוסלמיות והערבית ידועה בהכנסת אורחים. גם אם הזדמן למקום תייר לרוב מזמינים אותו לכוס תה או קפה, לרוב לארוחה.
מנהגים באסלאם > נישואים

טקסי הנישואים המוסלמיים בישראל מנוהלים בהתאם לחוק ולמנהגים המוסלמים, ונישואים בין חברי קהילות דתיות שונות אינם מורשים. בתי הדין השרעיים עוסקים בסוגיות המעמד האישי של חברי הקהילה המוסלמית בלבד.
כַּפַ֫אאַה کفاءة – הבעל חייב תמיד להיות ברמה שווה או גבוהה יותר מאשתו ברמתו הרוחנית וההכרה בהלכות ובשריעה. לכן אישה מוסלמית לעולם אינה יכולה להינשא לבעל שיהיה נחות ממנה מבחינה דתית, רוחנית, השכלתית או מבחינת הידע בשפה הערבית.
למוסלמי מותר לשאת עד ארבע נשים, וזאת אם הגבר מסוגל לפרנס ולכלכל את כל נשותיו וילדיו. בתקופת חיי הנביא, כאשר עבדות הייתה נפוצה, הייתה אפשרות לקחת פילגש כאישה נוספת, וזאת תחת חוקים והסכמים מותנים מראש.
הנישואין באסלאם מתמסדים על ידי עריכת חוזה נישואין.
מנהג נוסף שהיה תקף עד המאה ה־20 היה להלביש בנים בלבוש נשי, עד לגיל בגרות. ואז המעבר למלבוש גברי היה כמעין טקס מעבר מילדות לבגרות (לדוגמה: אוסאמה בן לאדן ואמין אל־חוסייני).
ראו גם

| --- | --- |
: ספר: אסלאם
אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד.
אסלאם – מונחים
ציר הזמן של האסלאם
האימפריה המוסלמית
מוסלמים
אסלאמיזם
אסלאמופוביה
מודרניזם אסלאמי
ד'ימי
פמיניזם אסלאמי
הבשורה באסלאם
בתולות גן העדן
אסלאם בישראל
החינוך באסלאם
לקריאה נוספת

חוה לצרוס-יפה (עורכת), פרקים בתולדות הערבים והאסלאם, תל אביב: רשפים, תשכ"ז
נחמיה לבציון, האסלאם: מבוא להיסטוריה של הדת, רמת אביב, תל אביב: האוניברסיטה הפתוחה, 1998, מסת"ב 9650603956
חוה לצרוס-יפה, האסלאם: קווי יסוד, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, אוניברסיטה משודרת, תש"ם, 1980, מסת"ב 9650504036
חוה לצרוס-יפה (עורכת: רחל שיחור), עוד שיחות על דת האסלאם, תל אביב: משרד הביטחון-ההוצאה לאור, 1985, האוניברסיטה המשודרת
חוה לצרוס-יפה (עורך: מיכאל וינטר), אסלאם-יהדות - יהדות-אסלאם, האוניברסיטה המשודרת, 2003
מירי שפר, אסלאם - מבוא קצר, הוצאת מפה וההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2006
יצחק יהודה גולדציהר, הרצאות על האסלאם, ירושלים: מוסד ביאליק, 1978
עמנואל סיון, קנאי האסלאם, תל אביב: עם עובד, 1985, מסת"ב 9651303484
עמנואל סיון, מיתוסים פוליטיים ערביים, תל אביב: עם עובד, 1997, מסת"ב 9651305452
ברנרד לואיס, משבר האסלאם, אור יהודה: דביר, 2006
הנרי למנס, תרגום: אפרים הרפז ויוסף יואל ריבלין, האסלאם אמונותיו ומוסדותיו, ירושלים: מאגנס, 1955
עמנואל סיון, התנגשות בתוך האסלאם, תל אביב: עם עובד, 2005, מסת"ב 9651317477
נחמיה לבציון, דת האסלאם - מבוא היסטורי, תל אביב: או"פ, 1989
קלוד כאהן, האסלאם מלידתו עד תחילת האימפריה העות'מאנית, תל אביב: זמורה ביתן, 1995
ברנרד לואיס, האסלאם בהיסטוריה, תל אביב: זמורה ביתן, 1984, מסת"ב 9650301305
ברנרד לואיס, הערבים בהיסטוריה, תל אביב: דביר, 1995
מייקל קוק, מוחמד, ירושלים: מוסד ביאליק, 1989, מסת"ב 9653425234
רפאל ישראלי, לחיות עם האסלאם, נתניה: אחיאסף, 2006
דאר אלסלאם, תרגום משמעויות הקוראן המבורך, כפר קרע, 2017.
דאר אלסלאם, הדרך אל האושר, כפר קרע, 2017
אברהים ח'טיב, כל מה שצרתי לדעת על האסלאם, 2007.
ח'אלד מחמד סעאבנה, האסלאם – מה? מדוע? כיצד?, אלרחמה, 2012.
מאיר מ' בר־אשר, מאיר חטינה (עורכים), האסלאם – היסטוריה, דת, תרבות, הוצאת מאגנס, 2017.
ניר צורף, מוחמד הקוראן והיהודים, צמרת הוצאה לאור, 2020.
ביאורים

↑  גם ביהדות זה מקובל כמו שכתוב בתלמוד ירושלמי מעשר שני ה ב "דאמר רבי אבין בשם ר' יהושע בן לוי לא סוף דבר הלכה זו אלא כל הלכה שהיא רופפת בבית דין ואין אתה יודע מה טיבה צא וראה היאך הציבור נוהג ונהוג", וכן ידוע הביטוי התלמודי פוק חזי מאי עמא דבר.
ג'יימס דארן

| --- | --- |
דארן, 1966
דארן, 1966
 לידה:  8 ביוני 1936 פילדלפיה, ארצות הברית 
 פטירה:  2 בספטמבר 2024 (בגיל 88) לוס אנג'לס, ארצות הברית 
 שם במה:  James Darren 
 שם לידה:  James William Ercolani 
 סוגה מועדפת:  מוזיקת פופ 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1956–2024 (כ־68 שנים) 
 מקום לימודים:  Mastery Charter School Thomas Campus 
 בת זוג:  גלוריה טרליצקי (1955–1958)  אווי נורלונד (1960–2024)
 מספר צאצאים:  3 
 http://www.jamesdarren.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'יימס ויליאם ארקולני (באנגלית: James William Ercolani;‏ 8 ביוני 1936 – 2 בספטמבר 2024), אשר נודע גם בשם הבמה ג'יימס דארן (James Darren), היה שחקן, זמר ובמאי אמריקאי אשר נודע במיוחד בזכות התפקידים אותם גילם בסרטי נוער במהלך שנות ה-50 המאוחרות ותחילת שנות ה-60 של המאה ה-20, ובעיקר דמותו של הגולש הנאה ג'פרי "מונדוגי" מתיוס בסרט "גידג'ט" משנת 1959 ודמותו של הנוסע בזמן ד"ר טוני ניומן בסדרת המדע הבדיוני "מנהרת הזמן". הקריירה המוזיקלית של ג'יימס דארן פרחה בשנות ה-60, כאשר באותה התקופה הוא זכה במיוחד להצלחה בזכות הלהיטים "Goodbye Cruel World" ו-"Her Royal Majesty". לקראת סוף שנות ה-90 גילם גם את דמותו של הזמר ההולוגרפי ויק פונטיין בסדרה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9". בנוסף לכך, לאורך השנים דארן ביים גם מספר פרקים בכמה תוכניות טלוויזיה פופולריות.
ביוגרפיה

ג'יימס ויליאם ארקולני נולד בפילדלפיה ב-8 ביוני 1936 למשפחה ממוצא איטלקי והוא גדל בשכונה בחלקה הדרומי של העיר פילדלפיה.
דארן שאף להפוך לשחקן ובשל כך למד בצעירותו משחק אצל סטלה אדלר בניו יורק משך מספר שנים.
הפריצה הגדולה של דארן התרחשה ב-1956 כאשר חתם על חוזה עם סרטי קולומביה. באותה התקופה המראה שלו תרם רבות לכך שהוא הצליח לקבל תפקידים בסרטי נוער, ובמיוחד בסרט הנוער הפופולרי "גידג'ט" משנת 1959, בו הוא גילם את דמותו של הגולש הנאה ג'פרי "מונדוגי" מתיוס. הופעתו בסרט זה הפכה את דארן לאליל נוער במהלך שנות ה-50 וה-60.
בעקבות ההצלחה של דארן בסרט "גידג'ט" הוא שיחק בהמשך גם בשני סרטים נוספים בסדרת הסרטים של גידג'ט - הסרט Gidget Goes Hawaiian" משנת 1961 והסרט "Gidget Goes to Rome" משנת 1963.
באותה התקופה שיחק גם בתפקידי משנה בסרטי הקולנוע "The Gene Krupa Story" שיצא לאקרנים ב-1959 ובסרט המלחמה "תותחי נברון" שיצא לאקרנים ב-1961 בו הוא גילם את טוראי ספירוס פפאדימוס, לצד גרגורי פק, דייוויד ניבן ואנתוני קווין.
בשנים 1966–1967 דארן כיכב בסדרת המדע הבדיוני "מנהרת הזמן" בתפקיד הנוסע בזמן ד"ר טוני ניומן.
בשנות ה-90 דארן חווה פריחה מחודשת בפופולריות כאשר גילם את דמותו של הזמר ההולוגרפי ויק פונטיין בסדרה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9".
לג'יימס דארן הייתה גם קריירה מוזיקלית מצליחה, ובמיוחד בשנות ה-60 של המאה ה-20 כאשר הוציא לשווקים מספר שירים אשר חלקם הפכו ללהיטים, ובמיוחד השיר "Goodbye Cruel World", אשר הגיע בשנת 1961 למקום השלישי במצעד הבילבורד הוט 100 ומכר לאורך השנים מעל למיליון עותקים.
בנוסף דארן המשיך להופיע לאורך השנים כזמר במועדונים ובקונצרטים ואף הקליט מספר אלבומים לאורך הקריירה הארוכה שלו.
בשנות ה-80 ובשנות ה-90 דארן ביים מספר פרקים בכמה תוכניות טלוויזיה פופולריות, כולל "טי. ג'יי. הוקר", "Hunter" ו-"The A-Team".
ב-2 בספטמבר 2024 ג'יימס דארן נפטר בשנתו, בגיל 88, מאי ספיקת לב. דארן נפטר בעת שהוא אושפז במרכז הרפואי "סידרס-סיני" בלוס אנג'לס. בשבועות שלפני מותו, דארן סבל מבעיות הקשורות לתפקוד מסתם אבי העורקים.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-1955 התחתן עם גלוריה טרליצקי. אביה התנגד לנישואיהם מכיוון שטרליצקי הייתה יהודיה, בעוד שדארן היה נוצרי קתולי. לזוג נולד בהמשך בן אך הם התגרשו לבסוף ב-1958.
שנתיים לאחר הגירושים, דארן התחתן עם מיס דנמרק לשנת 1958 אווי נורלונד. לזוג נולדו שני בנים.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | שם הסרט | תפקיד |
| --- | --- | --- |
| 1956 | Rumble on the Docks | ג'ימי סמיגלסקי |
| 1957 | Operation Mad Ball | טוראי ווידווסקאס |
| 1957 | The Brothers Rico | ג'וני ריקו |
| 1957 | The Tijuana Story | מיטש |
| 1958 | Gunman's Walk | דייווי האקט |
| 1959 | גידג'ט | ג'פרי "מונדוגי" מתיוס |
| 1959 | The Gene Krupa Story | אדי סירוטה |
| 1960 | Because They're Young | בתפקיד עצמו |
| 1960 | All the Young Men | טוראי קוטון |
| 1960 | Let No Man Write My Epitaph | ניק רומנו |
| 1961 | תותחי נברון | טוראי ספירוס פפאדימוס |
| 1961 | Gidget Goes Hawaiian | ג'פרי "מונדוגי" מתיוס |
| 1962 | Diamond Head | פול כהנא |
| 1963 | Gidget Goes to Rome | ג'פרי "מונדוגי" מתיוס |
| 1963 | Under the Yum Yum Tree | בתפקיד עצמו |
| 1964 | Hey There, It's Yogi Bear! | יוגי דב (בביצוע שיר בלבד) |
| 1964 | For Those Who Think Young | גרדנר 'דינג' פרוט השלישי |
| 1964 | The Lively Set | קייסי אוונס |
| 1968 | The Man from the 25th Century | טומו / רוברט פרנטיס |
| 1969 | Venus in Furs | ג'ימי לוגאן |
| 1978 | The Boss' Son | באדי ויישטיין |
| 1979 | That's Life |  |
| 2001 | Random Acts | אלן |
| 2010 | Accidental Icon: The real Gidget story | בתפקיד עצמו |
| 2017 | Lucky | פאולי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם הסדרה/תוכנית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1957 | The Web | טוני רוברטס | בפרק "Kill and Run" |
| 1959 | Kovacs on Music | תפקידים שונים | סרט טלוויזיה |
| 1959 | The Lineup | וזי | בפרק "Vengeful Knife" |
| 1959–1961 | The Donna Reed Show | קיפ דניס / ג'ים ברייס / באז ברי | 2 פרקים |
| 1965 | משפחת קדמוני | ג'ימי דארוק (בקטע שירה) | בפרק ב-26 בעונה החמישית - “Surfin' Fred” aired Mar 12, 1965 |
| 1966 | Voyage to the Bottom of the Sea | אומיר | בפרק "The Mechanical Man" |
| 1966–1967 | מנהרת הזמן | ד"ר טוני ניומן | 30 פרקים |
| 1971 | City Beneath the Sea | ד"ר טלטי | סרט טלוויזיה |
| 1971 | Love, American Style | רוג'ר בארנס |  |
| 1975 | The Lives of Jenny Dolan | אורלנדו | סרט טלוויזיה |
| 1976 | S.W.A.T. | ג'ואי ווייד | בפרקים: "The Running Man: Part 1" and "The Running Man: Part 2" |
| 1976 | Police Woman | ריק מתאו | בפרק: "The Task Force" (2 Parts) |
| 1977 | Baa Baa Black Sheep | לוטננט קולונל רוד טאוורס | בפרק: "The War Biz Warrior" |
| 1977 | The Feather and Father Gang | פראגר | בפרק: "For the Love of Sheila" |
| 1977 | המלאכיות של צ'רלי | דייוויד ברזק | בפרק: "Circus of Terror" |
| 1977 | Police Story | רוג'ר לואיס | בפרק: "Stigma" |
| 1978–1979 | הוואי חמש-אפס | ג'וני מונרו | בפרק: "Number One with a Bullet Part 1 and 2" |
| 1980 | Vegas | פול ברקן | בפרק: "Consortium" |
| 1980 | Turnover Smith | ג'ורג'י גרין | סרט טלוויזיה |
| 1981 | ספינת האהבה | טוני סטייטר | בפרק: "Lose One, Win One/The $10,000 Lover/Mind My Wife" |
| 1981 | Scruples | ויטו | סרט טלוויזיה |
| 1979–1982 | אי החלומות | קלוד דובאל / בריאן הולמס / מייקל דובאל | ב-3 פרקים |
| 1983 | One Day at a Time | רוג'ר אלכסנדר | בפרק: "The Cruise" |
| 1982–1985 | טי. ג'יי. הוקר | דן דנקו השוטר ג'ים קוריגן | בפרק השני בעונה השנייה: "King of the Hill" ב-66 פרקים |
| 1992 | Raven | בילי שארפ | בפרק: "Is Someone Crazy in Here or Is It Me" |
| 1992 | Renegade | לו דלגדו | בפרק: "Second Chance" |
| 1994 | מיטות נשיקה |  | בפרק: "Natural Selection: Part 1" |
| 1997 | Diagnosis: Murder | חבר המועצה מתיו ווטסון | בפרק: "Murder Blues" |
| 1999 | מלרוז פלייס | טוני מרלין | ב-5 פרקים |
| 1998–1999 | מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 | ויק פונטיין | ב-8 פרקים |
דיסקוגרפיה נבחרת > אלבומים

1960 – Album No. 1
1961 – Sings the Movies (Gidget Goes Hawaiian)
1962 – Love Among the Young
1962 – Sings for All Sizes
1963 – Bye Bye Birdie
1963 – Teenage Triangle
1964 – More Teenage Triangle
1967 – All
1971 – Mammy Blue
1972 – Love Songs from the Movies
1994 – The Best of James Darren
1999 – This One's from the Heart
2001 – Because of You
2019 – Live! For The First Time
דיסקוגרפיה נבחרת > סינגלים

Gidget - 1959
Angel Face - 1959
Because They're Young - 1960
Goodbye Cruel World - 1961
Her Royal Majesty - 1962
Conscience - 1962
Mary’s Little Lamb - 1962
Hail to the Conquering Hero - 1962
Pin a Medal on Joey - 1963
Because You're Mine - 1965
All - 1967
Didn't We - 1967
You Take My Heart Away - 1977