stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרכז מדע ודעת למחוננים ומצטיינים שלומי
תוכנית הלימודים במרכז > פרויקטים ייחודיים

בחלק משכבות הגיל, נוסף על הקורסים מוצע לתלמידים פרויקט נוסף שבא במקום אחד הקורסים:
בכיתות ג' התלמידים לוקחים חלק בפרויקט התמונה שלי שבו הם מספרים על תמונה שלהם יחד עם משפחתם באמצעות כתיבת סיפור קצר על התמונה. הפרויקט נעשתה בשיתוף עם המורה לכתיבה יוצרת במרכז.
בכיתות ד' התלמידים לוקחים חלק בפרויקט על כנפי ענקים. בפרויקט זה הם מספרים על קרוב משפחה שלהם, שיש לו סיפור מעניין: תחום עניין, ידע או מקצוע שהוא יכול לספר עליו. הם מראיינים אותו ובסוף הפרויקט יוצרים פוסטר ומרצים על האדם שבחרו בפני קהל ביום הפתוח שבסוף השנה. התלמידים עובדים על הפרויקט בשעה שמוקדשת במיוחד עבורו והם רשאים לעבוד עליו גם בזמן שיעור הכתיבה היוצרת, כאשר הם נעזרים במורה.
בכיתות ח' מוצע לתלמידים להשתתף בפרויקט NASA. בפרויקט הם לומדים על החלל, על שיגור חלליות, על תנאי משקל, על כוח הכבידה ועל גרמי שמיים. בסוף הפרויקט טסים התלמידים המשתתפים בו למחנה חלל בבלגיה.
בוגרים מטיילים בגליל

לאחר 7 שנים של למידה במרכז, התלמידים צוברים חברים והמעבר לתיכון מחייב אותם להיפרד. על מנת שיוכלו לשמור על קשר בקלות, ייסדה מנהלת המרכז, ד"ר נילי גל-ים, את פרויקט בוגרים מטיילים בגליל, שבו בוגרי המרכזים מכל הצפון יכולים להיפגש מדי כמה שבועות בטיול בצפון הארץ.
צוות המרכז

את המרכז מנהלת ד"ר נילי גל-ים. מוטי ברייט הוא המורה לכתיבה יצירתית במרכז, והוא סופר ומשורר במקצועו.
הערות שוליים

1 2  בית ספר למחוננים באתר מועצה מקומית שלומי
↑  אתר ה-facebook של המרכז
↑  גלילה - פרויקטים - 2019
הודהוד

|  מידע בסיסי |
| --- | --- |
 ייעוד:  כטב"ם מודיעין
 ארץ ייצור:  איראן איראן
 יצרן:  אוניברסיטת שריף לטכנולוגיה
 משתמשים:  איראן איראן חזבאללה חזבאללה חות'ים חות'ים
 גרסאות:  1, 3
 ממדים
 אורך:  150 ס"מ
 מוטת כנפיים:  190 ס"מ
 ביצועים
 מהירות:  70 קמ"ש
 
הודהוד (בערבית: هدهد. בתעתיק מדויק לעברית: הדהד. תרגום לעברית: דוכיפת) הוא סדרת כלי טיס בלתי מאוישים למטרות מודיעין וריגול מתוצרת איראן שנעשה בה שימוש גם מחוץ לאיראן כמו על ידי החות'ים וארגון הטרור חזבאללה. להודהוד יש מספר דגמים.
דגמים > הודהוד 1

כטב"ם זה מיוצר עם אורך גוף של 150 ס"מ ואורך כנף של 190 ס"מ. הוא מסוגל לטוס לפרק זמן של 90 דקות, וטווח הנסיעה שלו הוא 30 ק"מ. הוא משמש לקביעת הקואורדינטות של ריכוזי אוכלוסייה.
להודהוד 1 ישנם מספר מאפיינים: הוא מצויד בטכנולוגיית צילום מתקדמת, ומאופיין בגודל קטן ובחתך מכ"ם קטן המקשה על זיהוי, מעקב וניסיון להפילו באמצעות מערכות הגנה אווירית. הוא מאופיין גם בכמות קטנה של קרינה תרמית, אשר מפחיתה את האפשרות לפגיעה מטילים מונחי אינפרא אדום. חתימת הסאונד שלו קטנה, מה שמקשה על שמיעת זמזומיו.
דגמים > הודהוד 3

דגם זה הוא כטב"ם חשמלי שטס אנכית ואוטומטית. יש לו שמונה מנועים ושלושה מדחפים בכל כנף. הוא עוצב ויוצר על ידי חוקרים באוניברסיטת שריף לטכנולוגיה בטהרן. המהירות המרבית של כטב"ם זה היא 70 קמ"ש, והוא יכול לטוס כ-53 דקות. אחד המאפיינים של הכטב"ם הוא היכולת להמריא ולנחות בצורה אנכית, ללא צורך במסלול נחיתה, והוא יכול אף להמשיך ולטוס גם אם אחד ממנועיו ניזוק.
מאפיינים נוספים שלו כוללים יכולת לשנע מטען במשקל של עד שלושה קילוגרמים, והוא יכול לשאת מגוון מצלמות מתקדמות ומשלוחי תרופות, ועשוי להתאים לטיסה במקומות לא נגישים. יש לו חתימת קול נמוכה ויכולת תעופה ברציפות בגובה רב.
לדגם זה יש צג מצלמה ונחתת הנפתחת בעת נחיתה ונסגרת בעת טיסה, על מנת לא להפריע לצילום. מכיוון שזהו כטב"ם קטן, ניתן לשנעו במהירות ולשגרו לביצוע משימות, להקטין את גודלו על ידי איסוף כנפיו, וכן ניתן לשאת אותו על ידי אדם אחד. הוא מסוגל לטוס בתנאי אקלים מאתגרים כמו אבק באוויר, גשם קל, לילה, ים ועוד.
יכולות נוספות של מטוס זה כוללות אפשרות של העברת מידע בו-זמנית לתחנת הקרקע וחזרה לבסיס בתנאי חירום, אפשרות לנחיתה אוטומטית ויכולת טיסה אוטומטית מחוץ לראייה המבוקרת של הטייס.
השקת דגם זה נעשתה בשנת 2015 בתערוכה של אוניברסיטת שריף לטכנולוגיה בהשתתפות עוזרת נשיא איראן לעניינים מדעיים וטכנולוגיים, סורנה סאטארי. מוסטפא חסן פאנה, דובר חברת פתח אסמן, חשף כי התכנון והייצור של הכטב"ם התחיל בתחילת 2015 והפרויקט ארך תקופה של שמונה חודשים להשלמתו.
שימוש בכטב"ם

תנועת הטרור של החות'ים, אנסאר אללה, השתמשה בכטב"ם הודהוד 1.
במהלך מלחמת חרבות ברזל עשה ארגון הטרור חזבאללה מספר פעמים שימוש בכטב"ם הודהוד 3 לצורך צילום אתרים רגישים ישראלים לשם צבירת מידע מודיעיני עליהם. את הסרטונים שצילם הכטב"ם פרסם חזבאללה ב-18 ביוני וב-9 ביולי 2024. ב-24 ביולי פורסם צילום נוסף של הכטב"ם, בו נראה תיעוד של בסיס חיל האוויר רמת דוד. לדברי חבר הארגון לערוץ אל-מיאדין, הפרסום בעיתוי זה הוא על רקע ביקורו של ראש ממשלת ישראל בארצות הברית ומבצע יד ארוכה.
הערות שוליים

↑  מזל"טים חות'ים: סודות, מסרים ומטרות.
↑  ניסויי הנשק האיראני בתימן - המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, ‏7 במרץ 2017
↑  איראן חושפת את הכטב"ם דוכיפת 3.
↑  ליאור בן ארי, יאיר קראוס, ליאור אל-חי, מעקב אחרי רכב בקריות, צילום סטי"לים בחיפה: תיעוד יוצא דופן מכטב"ם חיזבאללה, באתר ynet, 18 ביוני 2024
↑  ליאור בן ארי, יואב זיתון, "העיניים של ישראל", "אוטובוסים של חיילים": חיזבאללה פרסם תיעוד נוסף מהכטב"ם, באתר ynet, 9 ביולי 2024
↑  מיכל בקשי, חיזבאללה טוען: כטב”ם “דוכיפת” צילם אתמול ברמת דוד, באתר עכשיו 14, 24 ביולי 2024
↑  אנסטסיה סטוקנוב איתי בלומנטל, חיזבאללה: "כטב"ם צילם אתמול את בסיס רמת דוד", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 24 ביולי 2024
נעם רפפורט

| --- | --- |

נעם רפפורט
 לידה:  5 באוקטובר 1971 (בן 53) יפו, ישראל
 עיסוק:  היסטוריון מוזיקה, קלידן, מעבד, מרצה.
 קישורים חיצוניים
 https://www.noamrapaport.com
נעם רפפורט (נולד ב-5 באוקטובר 1971) הוא פסנתרן וקלידן, היסטוריון מוזיקה ישראלי שעיקר התמחותו היא בתרבות המוזיקלית משנות השישים והשבעים של המאה העשרים. בתחום זה הוא גם יוצר תוכן לספרים ומרצה.
ביוגרפיה

נעם רפפורט למד בין השנים 1995–1997 בבית הספר למוזיקה רימון וסיים את לימודיו במסלול עיבוד והלחנה.
ביוגרפיה > עבודתו כמוזיקאי

ב-1997 הצטרף כקלידן ללהקת שליחי הבלוז, שעסקה בשנים אלה בעיקר בגרסאות כיסוי בהופעותיה לשירי רוק קלאסי ובלוז, עד שפגשה בשנת 1999 את הזמר חמי רודנר, ואיתו רפפורט החל לעבוד משנת 2000 כנגן ומעבד והוציא עימו ארבעה אלבומים ("גאולה", "מלנכוליה אהובתי", "חמלה" ו-"חמי והרודראנרס"), תרומתו המוזיקלית של רפפורט לאלבום "גאולה" זיכתה אותו לאחר שנתיים בתואר תקליט זהב. נוסף להקלטת האלבומים, רפפורט הופיע כחלק מהרכבו של רודנר בקביעות ברחבי הארץ עד 2005.
בין 1998 ל-2018 ניגן בקלידים בהופעותיו של אושיק לוי.
בשנים 2000–2001 הלחין ועיבד תפקידי קלידים, הקליט והופיע עם להקת רוקפור. עבודתו עם הלהקה נשמעת באלבומים "Supermarket" ו-"One Fantastic Day", באלבומים אלה ניגן בפסנתר ובמלוטרון - כלי מקלדת מיוחד אשר רפפורט נמנה בין הקלידנים הבודדים בארץ שניגנו בהופעות והקלטות בדגמים אמיתיים של הכלי (ולא בדגימת הצלילים שלו). רפפורט גם נמצא באלבום האוסף של רוקפור, "For Fans only".
ב-2001 ניגן רפפורט באלבום "תולדות המים" של דני סנדרסון, נגינתו באורגן נשמעת בשיר "רק את" ומלווה את קולו של גידי גוב. באותה שנה גם ניגן באלבומו של שי נובלמן "How To Be Shy", רפפורט שב לנגן גם באלבומו השלישי של נובלמן "יומי הוא חלום" שיצא בשנת 2013.
ב-2004 התחיל לעבוד כנגן בתיאטרון פלייבק "משחק החיים" ומאז ממשיך ליצור מוזיקה מקורית בהרכבי תיאטרון פלייבק שונים. כמו כן באותה שנה יצא לאור אלבומו הראשון של הרכבם של המוזיקאים יואל ואדי רון, אליהם חבר רפפורט, "למוס למוס" בשם "Chameleon mood swing", אלבום שני לאותו הרכב הנושא את שם ההרכב עצמו, יצא ארבע שנים לאחר מכן. המוזיקה שכתב במסגרת "למוס למוס" זכתה לביקורות חיוביות בישראל ומחוצה לה.
ב-2009 השתתף רפפורט בהקלטות האלבום "ראשון ואחרון" של גילי שושן, גם בו כקלידן ומעבד.
בין 2014 לשנת 2016 שימש כמפיק מוזיקלי להרכב "Amity Band" והפיק וניגן בשירים Crazy times, Can`t wait for tomorrow, Twilight fantasy, Lady dandelion
בשנת 2020 יצא לאור תקליטון של להקת הצ'רצ'ילים ורפפורט ניגן בשני שיריו (Messianic times ו-Dangerous people) באורגן האמונד. את תפקיד ההאמונד הוא גם ניגן בשיר "אל תוותר" שכתב והוציא מיקי גבריאלוב, בשנת 2023 ונכלל בהמשך גם באלבומו, "בימים אחרים" (שיצא בנובמבר 2024)
ביוגרפיה > פועלו כהיסטוריון מוזיקה

בשנת 2013 הקים רפפורט מגזין מוזיקה אינטרנטי ברשת החברתית "פייסבוק" ושמו 'קרוב לקצה', שמדי יום קוראים בו אלפי משתמשים רשומים, כולל אנשים ידועים רבים מתעשיית המוזיקה הישראלית.
החל משנת 2016 ועד היום מעביר את הרצאותיו העוסקות במוזיקת פופ ורוק ישראלית ולועזית ברחבי הארץ, באופן פרונטלי ובתצורה אינטרנטית.
באותה שנה הוציא רפפורט את ספרו הראשון "רוק מסביב לשעון" שנכתב ועוצב כהומאז' מקורי לעיתונות הפופ הישראלית של שנות השישים והשבעים. רפפורט הוציא לאור לאחר שנתיים ספר נוסף בשם "רוק ישראלי 1973-1967" ובו שרטט תמונה מלאה של תרבות הרוק-פופ הישראלית על רקע מלחמות ששת הימים ויום הכיפורים והשנים שביניהן. עמיתו למקצוע יואב קוטנר כתב בדברי ההקדמה לספר זה של רפפורט: "נעם רפפורט הוא חוקר אמיתי שלא מתעצל להקדיש את חייו ללימוד הנושא, לחקר מעמיק, לחיטוט בארכיונים, תוכניות רדיו, עיתונים ישנים, לראיונות עם אנשים שהיו שם בזמן אמת, ומה שנדמה לי הכי חשוב: להצלבת מידע. אי אפשר לבלבל אותו עם עובדות אלטרנטיביות שאין להן בסיס. נעם רפפורט הוא מקצוען ואני נעזר בו ובידע שלו. אני מעריץ אותו על הסבלנות והמאמץ".
ב-2018 החל לשדר את תוכניותיו הקבועות על מוזיקה ברדיו ארץ ולכתוב את ספרו השלישי בתחום המוזיקה.
ב-2020 פתח קורס בבית הספר רימון בשם "גיבורי המוזיקה הישראלית", קורס זה אותו רפפורט מלמד נבנה לפי ספרו על הרוק הישראלי.
ב-2021 הוציא את ספרו השלישי "ביטלמאניה!" שמביא לראשונה בארץ את סיפור הביטלס השלם בעברית, ופרטי מידע מדויקים שלא נחשפו כלל מאז שקרו בזמן אמת. ספריו של רפפורט יצאו לאור בעזרת פרויקטים של מימון המונים באתר הדסטארט, כאשר סך התרומות שגויסו עבור הדפסת כל אחד משלושת ספריו טרם יציאתם נעו בין 80–90 אלף שקלים.
בשנת 2023 שידר רפפורט תוכנית מוזיקה אישית שבועית במסגרת ציפורי לילה מוזיקליות בגלי צה"ל, בכל מוצ"ש בחצות. בתוכנית הוא סקר אירועי מוזיקה מהעבר בשבוע הרלוונטי ושילב שירים לועזיים ועבריים מאותו הזמן.
בשנת 2024 יצא ספרו הרביעי של רפפורט (הפעם רק במהדורה דיגיטלית), "מדרגות לגן עדן, אוטוסטרדה לגיהנום". ספר זה מביא את סיפורי הטרגדיות בעולם הרוק, החל משנות החמישים ועד שנות האלפיים. המהדורה הזו נמכרת רק באתר שלו.
במרץ 2024 יצא לאור (הפעם רק במהדורה דיגיטלית) הספר "רוק ישראלי 1973-1967", עם תוספות רבות למהדורה הראשונה (כולל ראיונות חדשים שקיים רפפורט עם האמנים כמו גם דוקומנטים נדירים מאד שאסף מאז). המהדורה הזו נמכרת רק באתר שלו.
בסוף אפריל 2024 יצא לאור (רק במהדורה דיגיטלית) הספר "זמן ומילה", שמביא לראשונה את הכרונולוגיה של מוזיקת הרוק המתקדם הבריטי בשנים 1970-1969. הספר למכירה רק באתר שלו.
באוקטובר 2024 יצא לאור (רק במהדורה דיגיטלית) הספר "תמונות בתערוכה", שמביא לראשונה את הכרונולוגיה של מוזיקת הרוק המתקדם הבריטי בשנים 1972-1971. הספר למכירה רק באתר שלו.
בנובמבר 2024 הגה ויצר רפפורט את הפודקאסט "שניים אוחזין בתקליט", אותו הוא מקליט עם בועז כהן. הפודקאסט נמצא להאזנה בספוטיפיי וביו טיוב כשבכל פרק השניים משוחחים על תקליטים אהובים עליהם ומה שמסתובב מסביבם.
בדצמבר 2024 יצא ספר שרפפורט כתב עם קובי אשרת ושמו "דרך ארוכה" (בהוצאת "אופיר ביכורים"). הספר מספר את סיפור חייו של אשרת דרך השירים הרבים שהלחין.
רפפורט נשוי ואב לשניים. גר בפתח תקווה.
ספריו

רוק מסביב לשעון. הוצאת מרום תרבות ישראלית, 2016
רוק ישראלי 1967–1973. הוצאת מרום תרבות ישראלית, 2018
ביטלמאניה! הוצאת מרום תרבות ישראלית, 2021
מדרגות לגן עדן, אוטוסטרדה לגיהנום. (ספר דיגיטלי), 2024
רוק ישראלי 1973-1967 - הגרסה המורחבת. (ספר דיגיטלי), 2024
זמן ומילה (ספר דיגיטלי) 2024
תמונות בתערוכה (ספר דיגיטלי) 2024
דרך ארוכה (נכתב עם קובי אשרת). הוצאת אופיר ביכורים 2024
הערות שוליים

↑  יריב פלג, מאחורי הצלילים, באתר www.israelhayom.co.il, ‏30.3.2017
↑  צפו: השיר הגנוז של חמי רודנר ושליחי הבלוז, באתר ynet, 16 באפריל 2014
↑  Chameleon Mood Swing - Lemmus Lemmus | Songs, Reviews, Credits | AllMusic (באנגלית), נבדק ב-2021-07-17ביקורת האלבום בפלטפורמת Allmusic
↑  המוזיקאי שהפך לחוקר תולדות הרוק, באתר mynetpetahtikva, ‏2016-09-28יונתן אוחיון, המוזיקאי שהפך לחוקר תולדות רוק, באתר וואינט (מיי-נט פתח תקווה), 28 בספטמבר 2016
↑  יואב קוטנר, מה שצריך לדעת, באתר www.israelhayom.co.il
↑  mickrobi23, ערדליים ,זמרת ואחד ספר, באתר Mickroby          (Michael Rorberger)   הבלוג שמתנהג אחרת, ‏2016-12-04 (באנגלית)מיכל רורברג, ערדליים ,זמרת ואחד ספר, באתר וורדפרס, 4 בדצמבר 2016
↑  נעם רפפורט, באתר 59wordsמיליםמתוך הבלוג של המפיק המוזיקלי סגול 59, 13 במאי 2018
↑  יובל אראל‏, חיפושיות הקצב של נעם רפפורט, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 24 בינואר 2021יובל הראל, חיפושיות הקצב של נעם רפפורט, הבלוג של יובל הראל, 24 בינואר 2021
↑  רוק מסביב לשעון - ספר חדש על תולדות הרוק העולמי, יום אחר יום, באתר headstart.co.ilעמוד ההדסטארט של ספרו הראשון
↑  ספר הרוק הישראלי 67–73 מאת נעם רפפורט, באתר headstart.co.ilעמוד ההדסטארט של ספרו השני
↑  ביטלמאניה! הספר המקיף על להקת הביטלס, באתר headstart.co.ilעמוד ההדסטארט של ספרו השלישי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007414382405171  VIAF: 75148631085930410152   WorldCat (עם VIAF): 75148631085930410152
הסיפוח הסובייטי של בסרביה ובוקובינה הצפונית

מפת רומניה לאחר מלחמת העולם השנייה. השטח הכחול הוא שטחה של רומניה, והשטחים הירוקים הם השטחים שאבדו לברית המועצות ולבולגריה
ב-26 ביוני 1940, ברית המועצות הגישה אולטימטום לרומניה, הדורש את פינוי הכוח הצבאי הרומני משטחי בסרביה ומשטחיה של צפון בוקובינה. מהאולטימטום השתמע איום לפלישה במידה ורומניה לא תקבל את האולטימטום. תחת לחץ ממוסקבה ומברלין, מוסדות השלטון הרומני וכוחות הצבא נסוגו כדי למנוע עימות צבאי בין רומניה לבין ברית המועצות. ללא שום הסבר, הכוחות הסובייטים כבשו גם את חבל הרצה הרומני. אירועים אלו היו תוצר של ההסכמים בין גרמניה הנאצית ורוסיה הסובייטית במלחמת העולם השנייה הושפעו על ידי נפילת צרפת, מעצמה שנחשבה לערבה לגבולות רומניה, לידי הנאצים.
בחלקו העיקרי של שטח הכיבוש בבסרביה, הסובייטים סיפחו  לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית, שהוקמה קודם לכן בין הבוג לדנייסטר  ואת שאר השטח העבירו לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אוקראינה. האבדות בשטחים של רומניה ב-1940 בבסרביה, צפון בוקובינה וכן בטרנסילבניה בהתאם לתכתיבים של גרמניה וברית המועצות גרמו למועקה רבה בקרב תושבי רומניה והיוו עילה להדחת המלך קרול השני של רומניה ועלייתו לשלטון של המשטר הלאומי-לגיונרי בראשות הגנרל יון אנטונסקו ומנהיג משמר הברזל, הוריה סימה. 
שטח הכיבוש הסובייטי אבד בשנת 1941, כשהרומנים כבשו חזרה את שטחי בסרביה וצפון בוקובינה במבצע מינכן (בתיאום עם מבצע ברברוסה הנאצי). השטח נכבש חזרה בידי הסובייטים בשנת 1944, במבצע יאשי-קישינב.
אור

ערך זה עוסק באור כתופעה פיזיקלית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אור
חדירת קרני אור מבעד לעננים, חוף בת-ים, 2021
אוֹר, או אור בתחום הנראה לעין האנושית הוא למעשה קרינה אלקטרומגנטית בעלת אורך גל הניתן לקליטה במנגנון העין האנושית (400–750 ננומטר). במובן רחב יותר, הגדרת האור הוא כקרינה אלקטרומגנטית המתפרס בטווח שבין תת-אדום לעל-סגול, או לשיטות רבות – כל סוג של קרינה אלקטרומגנטית בספקטרום.
התחום בפיזיקה העוסק באור ובתופעות הקשורות אליו נקרא אופטיקה. האופטיקה חוקרת כיצד האור מתמקד, נשבר, מתפרק לצבעים, כיצד יוצרים אור בעל תכונות רצויות, איך מוליכים את האור ואיך מודדים אותו. האופטיקה היא הבסיס להמצאה של מכשירים חדשים מבוססי אור כמו מעבד אופטי או הצפנה קוונטית.
מקור האור העיקרי על פני כדור הארץ הוא השמש. אור השמש מספק את האנרגיה הדרושה לצמחים לייצר בתהליך הפוטוסינתזה פחמימות שמהן ניזונים בעלי החיים, כך שאור השמש הוא מקור האנרגיה לרוב המזון על פני כדור הארץ. האור כצורה של אנרגיה משמש לחישה (ראייה), להפקת אנרגיה בטבע (פוטוסינתזה) ובאופן מלאכותי (תא פוטו-וולטאי), כמו גם לתקשורת, אומנות, רפואה, תעשייה ועוד. תכונות האור ניתנות למדידה: צבע האור נמדד באורך גל או תדירות, ועוצמת האור נמדדת ביחידות אנרגיה.
קיימים בטבע בעלי חיים וצמחים שמייצרים אור בתהליך ביולומינסנציה. האדם יצר מקורות אור מלאכותיים רבים ומגוונים, החל מאש וכלה בלייזרים רבי-עוצמה.
העין היא איבר מורכב שתפקידו לקלוט אור ולייצר במוח תמונה של העולם. בתהליך הראייה, האור נכנס לעין דרך האישון, מתמקד באמצעות הקרנית והעדשה, נקלט לאותות ברשתית תוך הפרדה לצבעים בתאים השונים, ולבסוף האותות עוברים בעצב הראיה למוח ומעובדים שם.
מהירות האור בריק היא קבוע יסודי בפיזיקה, השווה לכ-300 אלף קילומטר בשנייה, כאשר בתווך חומרי המהירות קטנה יותר בהתאם למקדם השבירה של התווך. מהירות האור בריק היא הגבול העליון למהירות שניתן להגיע אליה או להעביר מידע. חקר תכונותיה המיוחדות של מהירות האור בתחילת המאה ה-20 יצר מהפכה בתורת התנועה הניוטונית, ופתח את הדרך לתורת היחסות. האור החל להיחקר באופן מדעי בימי הביניים, מחקר שתרם בעיקר לעדשות של משקפות, טלסקופים ומיקרוסקופים. בתחילת המאה ה-20 התגלה שהאור מתנהג כגל אך גם כחלקיק – תופעה שנקראת דואליות גל-חלקיק. חלקיק האור הוא חסר מסה ונקרא פוטון. הבנת טבעו של האור פתחה פתח אל תורת הקוונטים, שהיא אחד מעמודי התווך של הטכנולוגיה והפיזיקה המודרנית.
מהות האור

האור (וקרינה אלקטרומגנטית בכלל) מתואר באופן הבסיסי והמדויק ביותר בתורת האלקטרודינמיקה הקוונטית (QED). תיאור זה של האור מאפשר מדידות מדויקות עד כדי 10−9 (אחד חלקי מיליארד) של הגדלים הנמדדים בניסויים. האור ב-QED הוא חלקיק יסודי חסר מסה הנקרא פוטון.
תיאורים אחרים של האור גם הם מדויקים בקירוב, כאשר עוסקים במערכות גדולות בהרבה מגודל של אטום או בעלות אנרגיה נמוכה יותר, או אם מבצעים חישובים בדרגות דיוק שונות.
לדוגמה, אופטיקה גאומטרית וחוק סנל מדויקים מספיק לכל צורך מעשי בתכנון עדשות. לתכנון אנטנות של תקשורת סלולרית, תיאור האור כגל אלקטרומגנטי המקיים את משוואות מקסוול בלבד הוא מדויק. לתצפיות אסטרונומיות, משתמשים במשוואות מקסוול בצורה יחסותית.
לתופעות שזירה קוונטית או חקר מולקולות, משתמשים בתיאור האור כחלקיק/גל על פי תורת הקוונטים.
קיימים ניסויים פשוטים אשר ממחישים את האופי החלקיקי והגלי של האור:
האור כגל – בניסוי עקיפה, אור שעובר בחריר קטן או בסדק צר מתפזר לכל הכוונים כמו גל ים בסדק בין שוברי גלים סמוכים.
האור כחלקיק – בגלאי דיגיטלי המצלם תמונה קבועה, ערכי התמונה שונים במקצת מפריים לפריים. ההפרש הזה נקרא רעש שוט והוא מתכונתי לשורש עוצמת האור. התלות בשורש עוצמת האור נובעת מהתפלגות פואסון של חלקיקים בדידים, והייתה שונה אם האור היה בעל אופי גלי.
דואליות גל-חלקיק – ניתן בניסוי יחיד לראות את התנהגות האור כגל וכחלקיק: בניסוי שני הסדקים, אור מונוכרומטי (בעל תדר יחיד) עובר דרך שני סדקים צרים וקרובים זה לזה. מאחורי הסדקים מונח סרט צילום. על סרט הצילום מופיעה תבנית התאבכות, שהיא ביטוי לתכונות הגליות של האור. אולם כאשר מפחיתים את עוצמת האור תוך שמירה על התדר, מגיעים למצב בו נפלטים פוטונים בודדים, ונקלטים על הגלאי עם אותה התבנית, תבנית התאבכות, כלומר חלקיק בודד מפגין תכונות של גל.
מהות האור > אופטיקה גאומטרית

אופטיקה גאומטרית היא התורה הפשוטה ביותר לאור שנמצאת בשימוש מדעי כיום. אופטיקה גאומטרית משמשת בין היתר לתכנון עדשות, חישובים רדיומטריים, וניתוב קרניים בגרפיקה ממוחשבת.
באופטיקה גאומטרית מניחים שגודל העצמים והמרחקים ביניהם גדולים בהרבה מאורך הגל. בתווך אחיד האור נע בקו ישר, ובמעבר של תווכים האור עובר שבירה, כלומר זווית הקרן משתנה, לפי חוק סנל.
מהות האור > משוואות מקסוול

משוואות מקסוול מתארות את האור כגל אלקטרומגנטי, כלומר גל חשמלי וגם מגנטי. לשדות יש גודל וכיוון במרחב, שיכולים להשתנות בזמן ובמרחב. לאור יש קיטוב, שהוא הכיוון של השדה החשמלי.
מבחינה מתמטית, האור מתואר כצירוף של פונקציות וקטורית לשדה החשמלי ולשדה המגנטי. משוואות מקסוול הן מערכת של ארבע משוואות דיפרנציאליות המתארות גל אלקטרומגנטי. פתרונות של המשוואות הם השדה החשמלי והמגנטי הווקטוריים כפונקציה של המיקום והזמן. בריק, פתרון המשוואות בקואורדינטות קרטזיות הוא גל מישורי, או סכום גלים מישוריים שונים, כתלות בתנאי השפה. בקואורדינטות פולריות בריק, פתרון המשוואות הוא פונקציות הרמוניות ספריות.
מהות האור > תורת הקוונטים

בתורת הקוואנטים, חלקיקי חומר (למשל אלקטרונים) מקיימים את משוואת דיראק, ויכולים להימצא רק במצבים בדידים. אור נפלט ונבלע כאשר החלקיקים עוברים בין מצבים קוונטיים, לפי הפרש האנרגיה בין המצבים. כיוון שהמצבים בדידים, גם האנרגיות האפשריות של האור מגיעות בכפולות של יחידה בסיסית – קוונטה. תורת הקוונטים (מתארת מוליכים למחצה, שמהם עשוי טרנזיסטור במחשב, ונורת לד. תורת הקוונטים גם מתארת בדיוק גבוה מצבים אלקטרוניים באטום.
בקוונטיזציה שנייה האור מתואר כמצב פוק, שהוא תיאור של שדה קוונטי עם מספר חלקיקים משתנה. התורה מאפשרת תיאור של תגובות מורכבות בין אור לחומר, כגון פלזמון.
מהות האור > אלקטרודינמיקה קוונטית

אלקטרודינמיקה קוונטית, או QED, היא תורת השדות הקוונטית שמתארת את הכוח האלקטרומגנטי. QED היא אחד החלקים של המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים.
חלקיק יסודי ב-QED נקרא שדה. כמו בתורת הקוונטים כל חלקיק הוא גם גל, בהתאם לסוג הניסוי שמבצעים. הפוטון (חלקיק האור) הוא חלקיק יסודי מסוג בוזון כיול, הוא נושא את הכוח האלקטרומגנטי, אך המטען החשמלי שלו שווה אפס. האלקטרודינמיקה הקוונטית מתארת את הקשרים בין הפוטון לחלקיקים יסודיים טעונים (לדוגמה אלקטרונים) בעיקר באמצעות חישובים של דיאגרמות פיינמן.
פוטון ב-QED הוא בוזון כיול שמייצג סימטריית כיול U(1) שנותרת מדויקת לאחר שבירת סימטריה ספונטנית במנגנון היגס, ומכיוון שהסימטריה שלמה הפוטון הוא חסר מסה. בוזוני הכיול המתארים את הסימטריות השבורות במנגנון היגס (W,Z) אחראים על הכוח הגרעיני החלש, והם בעלי מסה גדולה.
צבעים ואורכי גל

| צבע | אורך גל (nm) | תדירות (THz) | אנרגיה פוטונית (eV) |
| --- | --- | --- | --- |
|   סגול | 380–450 | 670–790 | 2.75–3.26 |
|   כחול | 450–485 | 620–670 | 2.56–2.75 |
|   ציאן | 485–500 | 600–620 | 2.48–2.56 |
|   ירוק | 500–565 | 530–600 | 2.19–2.48 |
|   צהוב | 565–590 | 510–530 | 2.10–2.19 |
|   כתום | 590–625 | 480–510 | 1.98–2.10 |
|   אדום | 625–750 | 400–480 | 1.65–1.98 |
אורך גל בפיזיקה הוא המרחק בין שני שיאים סמוכים של הגל. אורכי הגל השונים באור נקלטים בחיישנים שונים בעין ומתפרשים על ידי המוח האנושי כצבעים שונים, מאדום באורכי הגל הגדולים ביותר ועד סגול באורכי הגל הקצרים ביותר. ניתן לראות את קשת הצבעים ואורך הגל שלהם באיור. אורך הגל קשור ביחס הפוך לתדירות הגל, באמצעות הנוסחה:
f={\frac {c}{\lambda }}, שבה  \ f היא התדירות,  \ \lambda  הוא אורך הגל ו- \ c היא מהירות האור.
התדירויות בספקטרום הנמצאות מיד מחוץ לטווח הראייה של העין האנושית נקראות על סגול (UV - UltraViolet) בתדירות הגבוהה ותת אדום (IR - InfraRed) בתדירות הנמוכה. ישנם בעלי חיים המסוגלים לראות על סגול (דבורים למשל), או תת-אדום (נחשים למשל). על אף שבני אדם לא יכולים לראות את סוגי האור הללו, ניתן לחוש בהשפעתם: תת-אדום בעוצמה מסוימת יכול לחמם את העור באופן מורגש, בעוד על סגול גורם לעור לאחר זמן מסוים לשיזוף. קיימות מצלמות היכולות לקלוט תת-אדום ולהמיר אותו לאות חשמלי ולתמונה. באופן דומה ניתן "לראות" אור על סגול על ידי המרתו לאור נראה באמצעות פלואורסצנציה.
אור מונוכרומטי הוא בעל אורך גל אחד, וצבעו יכול להיות אחד מצבעי הקשת בענן. מקורות תאורה שאינם חד-צבעיים פולטים אור שמורכב מכמה צבעים כאלו בו-זמנית ויוצרים צבעים אשר אינם בקשת הצבעים, למשל לבן, חום או ורוד. אוסף כל הצבעים, כולל המורכבים, ניתן להצגה על משטח, כמו באיור משמאל.
רכיבי הצבעים השונים באור ניתנים למדידה בספקטרומטר, שהוא מכשיר המפרק את האור לרכיבים מונוכרומטיים ומודד את עוצמתם בנפרד. שיטות הפירוק למרכיבים שונות ממכשיר למכשיר, ויכולות להיות מנסרה, סריג עקיפה או פילטר צר-סרט.
בעין, תאים הנקראים מדוכים, או תאי חרוט, אחראים על הפרדה לצבעים השונים (ראו ראייה). ישנם שלושה סוגי תאי צבע, שביחד מכסים את כל התחום הנראה. סוג S אחראי בעיקר על אור כחול, M על ירוק ו-L על אדום. ספקטרומים שונים מאוד יכולים לתת את אותה תחושת צבע בעין. לדוגמה, אור סגול יכול להיות "סגול אמיתי" – כלומר אור באורך גל 400 ננומטר, אך גם הרכבה של כחול ואדום, שביחד נראים בצבע סגול. זאת כיוון שלחרוטים האדומים יש רגישות גם לאור כחול, כך שסגול אמיתי מפעיל גם תאים אדומים וגם כחולים ביחס מסוים, ולכן המוח מפרש שילוב של תאים אדומים וכחולים כסגול. עוד דוגמה היא אור לבן, אשר יכול להגיע מהשמש כספקטרום רציף בכל האור הנראה, אך גם כשילוב של אור כחול עם ירוק ואדום, כמו בתאורת לד.