stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלוקה מנהלית של שוודיה
חלוקה עתיקה / מסורתית > חבלי שוודיה

25 חבלי-ארץ היסטוריים (בשוודית: Landskap) מרכיבים את ממלכת שוודיה ולהם שורשים עוד בתקופה הוויקינגית. החבלים מהווים פרובינציות בעלות סממנים גאוגרפיים, תרבותיים והיסטוריים המבדילים ביניהן, ובימי הביניים הם ניצבו כישויות פוליטיות-משפטיות, טרם חולקה שוודיה למחוזות מנהליים.
חבלי הארץ, שכיום ערכם מסורתי וסנטימנטלי כמו גם תיירותי, והם מתקבצים בארבעת ה"ארצות" (מסודרים לפי הא'-ב' השוודי):
| חבל | ארץ | שם בשפת המקור | פירוש השם | סמל | דגל (לא רשמי) | שטח (בקמ"ר) | מספר התושבים (נכון ל-31 בדצמבר 2014) | צפיפות (לקמ"ר) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בלקיניה | סקונהלנד | Blekinge |  |  |  | 2,941 | 154,157 | 52.4 |
| בוהוסלן | יטאלנד | Bohuslän | ארץ בית המגורים |  |  | 4,473 | 296,342 | 66.2 |
| דלארנה | סביאלנד | Dalarna | העמקים |  |  | 29,086 | 278,892 | 9.6 |
| דלסלנד | יטאלנד | Dalsland |  |  |  | 3,708 | 49,559 | 13.4 |
| גוטלנד | יטאלנד | Gotland | ארץ הגוטים |  |  | 3,140 | 57,255 | 18.2 |
| יסטריקלנד | נורלנד | Gästrikland |  |  |  | 4,181 | 152,235 | 36.4 |
| הלנד | סקונהלנד | Halland |  |  |  | 4,786 | 317,885 | 66.4 |
| הלסינלנד | נורלנד | Hälsingland |  |  |  | 14,264 | 129,629 | 9.1 |
| הריידלן | נורלנד | Härjedalen |  |  |  | 11,954 | 9,722 | 0.8 |
| ימטלנד | נורלנד | Jämtland | ארץ הנצח |  |  | 34,009 | 113,454 | 3.3 |
| לפלנד השוודית | נורלנד | Lappland | ארץ הלאפים |  |  | 109,702 | 92,227 | 0.8 |
| מדלפד | נורלנד | Medelpad |  |  |  | 7,058 | 124,706 | 17.7 |
| נורבוטן | נורלנד | Norrbotten | הצפון התחתון |  |  | 26,671 | 194,038 | 7.3 |
| נרקה | סביאלנד | Närke |  |  |  | 4,126 | 203,278 | 49.3 |
| סקונה | סקונהלנד | Skåne |  |  |  | 11,027 | 1,286,584 | 116.7 |
| סמולנד | יטאלנד | Småland | ארץ קטנה |  |  | 29,330 | 735,370 | 25.1 |
| סדרמנלנד | סביאלנד | Södermanland | ארץ אנשי הדרום |  |  | 8,388 | 1,286,104 | 153.3 |
| אופלנד | סביאלנד | Uppland | הארץ העליונה |  |  | 12,676 | 1,547,983 | 122.1 |
| ורמלנד | סביאלנד | Värmland | הארץ החמה |  |  | 18,204 | 313,372 | 17.2 |
| וסטרבוטן | נורלנד | Västerbotten | המערב התחתון |  |  | 15,093 | 216,253 | 14.3 |
| וסטרייטלנד | יטאלנד | Västergötland | ארץ מערב ייטאלנד |  |  | 16,676 | 1,293,500 | 77.6 |
| וסטמנלנד | סביאלנד | Västmanland | ארץ אנשי המערב |  |  | 8,363 | 299,178 | 33.8 |
| אוניירמנלנד | נורלנד | Ångermanland |  |  |  | 19,800 | 130,991 | 6.6 |
| אֶלנד | יטאלנד | Öland | ארץ האי |  |  | 1,342 | 25,179 | 18.8 |
| אסטריֶטלנד | יטאלנד | Östergötland | ארץ מזרח ייטאלנד |  |  | 9,979 | 439,462 | 44 |
החבל הצפוף ביותר, עם 153.3 תושבים לקמ"ר, הוא סֶדֶרְמַנְלָנד שבסביאלנד, ואילו הכי פחות צפוף, עם פחות מאדם אחד לקמ"ר, מתחלקים הַרְיֶדאלֶן ולפלנד השוודית שבנורלנד.
מפת המיקום של כל חבל מופיעה בתבנית בתחילת הדף.
חלוקה נוכחית / פורמלית > נפות (קומינר) שוודיה

קומין (בשוודית: Kommun וברבים קומינֶר, מלטינית: Communis - "קהילה", "התאגדות") היא היחידה הגאוגרפית-השלטונית הקטנה ביותר הנהוגה בשוודיה. ה'קומין' מהווה מעין נפה, כאשר מספר נפות מצויות תחת סמכות מנהלית של מחוז. היקף סמכותה המקומית דומה לזה של עירייה (כפי שמוכרת בישראל), בהבדל הניכר שגבול השיפוט שלה אינו חופף בהכרח אזור עירוני ספציפי ואינו מקיף שטח בנוי רציף אחד, אלא לעיתים מספר יישובים.
ראו גם

הסבר על המושגים "מחוז" ו"חבל" (בשוודית)
הערות שוליים

↑  מידע על היסטורית חבלי הארץ, אתר האינטרנט של מוזיאון הוויקינגים השוודי (בשוודית).
↑  מספר התושבים לפי חבלים ומחוזות, (בשוודית).
1 2 3 4 5  מושלים לפי מחוזות, כל המושלים מאז ייסוד המחוזות (באנגלית).
↑  מספר התושבים לפי קומינר, (בשוודית).
| מחוזות שוודיה |
| --- | --- | --- |
|  נורלנד | אופסלה, דלרנה, וסטרבוטן, וסטרנורלנד, יבלבורג, ימטלנד, נורבוטן |  |
|  סביאלנד | סטוקהולם, אופסלה, ארברו, דלרנה, וסטמנלנד, וסטרה ייטלנד, ורמלנד, יבלבורג, ימטלנד, סדרמנלנד, אסטרייטלנד |  |
|  יטאלנד | גוטלנד, וסטרַה יֶיטלנד, ינשפין, קאלמאר, קרונוברי, אסטרייטלנד |  |
|  סקונהלנד | בלקיניה, הלנד, סקונה |  |
מפת מחוזות שוודיה
מפת קומינר שוודיה
(עם חלוקת מחוזות)
יואב פרוינד

| --- | --- |

 לידה:  4 במאי 1961 (בן 63) ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים (1 בינואר 1982)  אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז (1 בינואר 1993) 
 מנחה לדוקטורט:  מנפרד וורמות', דייוויד האוסלר, דייוויד פול הלמבולד 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו (1 בינואר 2005)  Bell Labs, Alcaltel-Lucent (1 בינואר 1993–1 בספטמבר 2000) 
 תלמידי דוקטורט:  יוג'ין לי, ויליאם מת'יו ביבר, Germán G. Creamer, אוון אירה אטינגר 
 פרסים והוקרה:  פרס גדל (2003)  פרס פריס קנלאקיס (2004)  עמית האגודה האמריקאית לבינה מלאכותית (2008) 
 cseweb.ucsd.edu/~yfreund/
 
יואב פרוינד (נולד ב-4 במאי 1961) הוא מדען מחשב ישראלי ופרופסור בפקולטה למדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. מחקריו עוסקים בלמידת מכונה. זוכה פרס גדל לשנת 2003.
נולד בירושלים לאורה ולרפי פרוינד. החל את דרכו האקדמית בתוכנית תלפיות של צה"ל. בשנת 1993 השלים דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז.
ביחד עם רוברט שפיר (Schapire) פיתח את אלגוריתם AdaBoost העוסק בלמידת מכונה. הפיתוח זיכה אותו בפרס גדל (Gödel) בשנת 2003 ובפרס  קאנֶלַקיס (אנ') בשנת 2004. בשנת 2008 התמנה כעמית האגודה לקידום בינה מלאכותית (אנ').
הערות שוליים

↑  מצטייני אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז
↑  Gödel Prize - 2003, European Association for Theoretical Computer Science
↑  ACM: Press Release, March 1, 2005, www.cs.utexas.edu
↑  Elected AAAI Fellows, AAAI (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007450476505171  BIBSYS: 12051110  BnF: cb16665219f (data)  dblp: f/YoavFreund  GND: 1076833527  ISNI: 0000 0000 5558 8682  LCCN: nb2008022889  MGP: 101119  NKC: mub2011641676  NLK: KAC2022C6324  NTA: 374302294  ORCID: 0000-0002-3850-6184  RERO: 02-A014265299  SUDOC: 167007491  VIAF: 63543180   WorldCat (עם VIAF): 63543180 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יאגה: אימת היער האפל

| --- | --- |

 בימוי:  סביאטוסלב פודגאייבסקי 
 הופק בידי:  איוואן קפיטונוב סביאטוסלב פודגאייבסקי אלכסנדר רודניאנסקי סרגיי מלקומוב אינה לפטיקובה נטליה דובובאיה
 תסריט:  נטליה דובובאיה איוואן קפיטונוב סביאטוסלב פודגאייבסקי
 שחקנים ראשיים:  מריאנה ספיבאק אלכסיי רוזין סבטלנה אוסטינובה איגור חריפונוב אולג צ'וגונוב
 צילום:  אנטו זנקוביץ'
 מדינה:  רוסיה 
 חברת הפקה:  נון-סטופ פרודקשן QS FILMS
 חברה מפיצה:  סנטרל פרטנרשיפ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 בפברואר 2020
 שפת הסרט:  רוסית 
 סוגה:  סרט אימה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
יאגה: אימת היער האפל (ברוסית: Яга. Кошмар темного леса) הוא סרט אימה רוסי משנת 2020 בבימויו של סביאטוסלב פודגאייבסקי.
תקציר עלילת הסרט

משפחה צעירה מגיעה לדירתה החדשה בפרברי העיר ושוכרת את שירותיה של אומנת צעירה לבתם הקטנה. הבן הצעיר של המשפחה, יגור, מספר על התנהגותה המפחידה של האישה, אך ההורים אינם מאמינים לו. מה שהמצלמות שאב המשפחה מציב ברחבי הבית אינן מראות התרחשויות מוזרות. יום אחד יגור חוזר הביתה ולא רואה כל סימן לא לאומנת ולא לאחותו הצעירה. ההורים מצויים בתוך טראנס מוזר ואינם זוכרים שאפילו הייתה להם בת. יגור מחליט יחד עם חבריו לצאת לחיפושים ועד מהרה מגלה שהאומנת לא הייתה אלא שד סלאבי עתיק, הידוע באגדות עממיות בשם "יאגה".
צוות השחקנים

מריאנה ספיבאק
אלכסיי רוזין
סבטלנה אוסטינובה
איגור חריפונוב
אולג צ'וגונוב
הפקה

צילומי הסרט החלו בקיץ 2018 במחוז מוסקבה והושלמו ב-31 באוגוסט 2018.
הערות שוליים

↑  Завершены съемки хоррора «Яга. Кошмар темного леса»
ערך זה הוא קצרמרבנושא סרטים רוסיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יאגדפנתר

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  משחית טנקים
 מדינה מייצרת:   גרמניה הנאצית
 שנת ייצור:  1944
 מערכה מרכזית:  מלחמת העולם השנייה
 יחידות שיוצרו:  415 
 מידע טכני
 אורך:  9.87 מטר
 רוחב:  3.42 מטר
 גובה:  2.71 מטר
 משקל:  45.5 טון
 מהירות:  46 קמ"ש
 טווח פעולה:  160 ק"מ
 מנוע:  בנזין, 690 כוח סוס
 שריון:  80 מ"מ
 צוות:  5
 מערכות נשק
 חימוש עיקרי:  תותח 88 מ"מ  
 חימוש משני:  מקלע MG34 7.92 מ"מ
 
היאגדפנתר (בגרמנית: "פנתר ציד") היה משחית טנקים גרמני במלחמת העולם השנייה המבוסס על תובת טנק הפנתר. קרוב ל-400 יאגדפנתרים יוצרו בין השנים 1945-1944.
פיתוח

ב-3 באוגוסט 1942, החליטה סוכנות החימוש הגרמנית לפתח משמיד טנקים חדש המבוסס על שלדת טנק הפנתר, עם תותח 88 מ"מ ארוך. התכנון ניתן ליצרנית הנשק קרופ, שהייתה בשעתו אחראית לפיתוח טנק הפנתר. באוקטובר 1943 הוצג דגם אבטיפוס של היאגדפנתר (ביחד עם דגמי עץ של הטיגר II והיאגדטיגר) לפני אדולף היטלר שאישר את פיתוחם, ונתן ליאגדפנתר את שמו.
על מנת להתאים את תותח ה-88 מ"מ הגדול לשלדה של הפנתר, הצדדים של הטנק הורמו והורחבו לתוך הצריח בדיוק כמו במשמידי טנקים אחרים בעלי תותח גדול כמו השטוג והיאגדפנצר. ללא צריח זז, היאגדפנתר חייב היה לנוע כולו לעבר המטרה כדי לירות ובכך גרע מקצב האש שלו.
היאגדפנתר חומש בתותח אנטי-טנק 88 מ"מ ארוך קנה בדיוק כמו הטיגר II. החימוש המשני היה מקלע MG34 בקוטר 7.92 מ"מ על הצריח. בזכות התותח ה-88 העצמתי היאגדפנתר היה מסוגל לחסל כל טנק של בעלות הברית עד לטווח של 3000 מטרים. מאחר שהיה מבוסס על שלדת הפנתר האמינה, הטנק לא סבל מבעיות מכניות רבות.
ייצור

בתחילת 1944 החל הייצור של היאגדפנתר, ועד לסוף המלחמה נבנו כ-392 יחידות. היאגדפנתרים הוכנסו לגדודים נגד-טנקים ושירתו בעיקר בחזית המזרחית. בחזית המערבית הם הוכנסו לשירות לראשונה במספרים קטנים מאוד בקרב על נורמנדי. בדצמבר 1944 הובאו כ-51 יאגדפנתרים מהחזית המזרחית לקראת קרב הארדנים.
ניסיון בקרב

ב-30 ביולי 1944 ליד העיירה לוס לוגס בנורמנדי, שלושה יאגדפנתרים מגדוד הפנצרים ה-654 ארבו לקבוצת טנקים בריטים מגדוד המשמר ה-6 והשמידו כ-10 - 11 טנקי צ'רציל בתוך שתי דקות. באותו זמן הגיעו טנקים בריטים נוספים ופתחו באש על היאגדפנתרים, וגרמו לשני צוותים לנטוש את הטנקים בגלל פגיעה בזחלים, בעוד הטנק השלישי נסוג.
בזכות תותח ה-88 מ"מ החזק, הניידות והשריון העבה, היאגדפנתר היה ליריב אימתני לבעלות הברית. מאפיינים אלו הפכו אותו לאחד ממשמידי הטנקים הטובים ביותר במלחמת העולם השנייה, אך הוא הוכנס לשירות מאוחר מדי מכדי שתהיה לו השפעה רצינית.
הערות שוליים

1 2  Panzerjager V Jagdpanther Sd. Kfz. 173, באתר Achtung Panzer
| רק"מ של גרמניה הנאצית מימי מלחמת העולם השנייה |
| --- | --- | --- |
| טנקים קלים | פאנצר 35(t) • פאנצר 38(t) • פאנצר סימן 1 • פאנצר סימן 2 |  |
| טנקים בינוניים | פאנצר סימן 3 • פאנצר סימן 4 • פנתר |  |
| טנקים כבדים | טיגר 1 • טיגר 2 (קינגסטיגר) |  |
| משחיתי טנקים | פנצרייגר 1 • מארדר 1 • מארדר 2 • מארדר 3 • יאגדפנצר 38(t) הצר • נאזהורן • יאגדפנצר 4 • יאגדפנתר • אלפנט • יאגדטיגר • RSO |  |
| תותחי סער | שטוג סימן 3 • שטוג סימן 4 • שטורמהוביץ 42 • ביסון  • שטוג 33B • ברומבר • שטורמטיגר |  |
| ארטילריה מתנייעת | וספה • הומל • קרל גרט • לוריין 37L • גריל • פאנצר 1 siG33 • פאנצר 2 siG33 • פאנצרוורפר |  |
| רק"ם נגד מטוסים | פלאקפאנצר 38(t) • פלאקפאנצר 1 • פלאקפאנצר 4 |  |
| כלי רכב משוריינים | רק"ם סיור קל: Sd.Kfz. 223 • Sd.Kfz. 222 • Sd.Kfz. 221   רק"ם סיור כבד:  Sd.Kfz. 231 • 232 • 233 • 234 • 263 • 247 • M35 ADGZ |  |
| זחל"מים | Sd.Kfz. 2 • 4 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • Sd.Kfz. 250 • 251  • 252 • 253 • 254 • SWS |  |
| רק"ם ניסיוני | פאנצר סימן 7 • פאנצר סימן 8 • נויבאופארצויג • שטורר אמיל • הוישרק 10 • פנתר 2 • פרויקט טנקי ה-E • ראט P.1000 • לנדקרוזר P.1500 • קוגלפנצר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529253105171  GND: 4699226-1  LCCN: sh85069241  NKC: ph862777 
יאגדפנתר בצרפת, 1944
יום שישי העקוב מדם

| --- | --- |
 תאריך:  21 ביולי 1972 
 מקום:  בלפסט 
 סוג:  פיצוץ מכונית או משאית 
 הרוגים:  9 
 פצועים:  130 
 מבצע:  הצבא האירי הרפובליקני הזמני 
 
יום שישי העקוב מדם (באנגלית: Bloody Friday) הוא השם שניתן ליום שישי ה-21 ביולי 1972, עקב סדרת התקפות טרור שבוצעו על ידי הצבא האירי הרפובליקני הזמני (PIRA) באזור בלפסט. 22 פצצות שהוטמנו הרגו תשעה בני אדם ופצעו קשות יותר מ-130. לאחר 30 שנה, פרסם ה-IRA הודעת התנצלות על התרחשויות אותו היום.
רקע היסטורי

הרפובליקה של אירלנד קיבלה את עצמאותה לאחר מלחמה בבריטניה ולאחריה מלחמת אזרחים עוד בשנת 1922, אך שישה מחוזות בצפונה של אירלנד, בחבל אלסטר, נותרו מחוץ לגבולות המדינה החדשה. במלחמת האזרחים האירית ניצחו תומכי ההסכם עם בריטניה אשר נתן עצמאות לאירלנד, אך קרע מעליה את חבליה הצפוניים, את מתנגדי ההסכם, בראשם עמד איימון דה ואלירה. דבר זה הביא לדעיכת מפלגת שין פיין, ולדעיכתו של ארגון ה-IRA, אשר הובס במלחמה. במשך למעלה מארבעה עשורים היה המאבק לאיחודן של צפון אירלנד ודרום אירלנד, מאבק הצהרתי בעיקרו. אנשי הדרום מעולם לא קיבלו את החלוקה, אך לא עשו כל צעד מעשי על מנת להביא לאיחוד עם הצפון. בצפון, שהיה תחת שליטה בריטית, ואשר ההרכב האתני שלו לא היה הומוגני, וכלל רוב פרוטסטנטי אל מול מיעוט קתולי (על אף שרוב זה הלך והצטמצם), דעך המאבק המזוין, וההתנגדות לשלטון הבריטי לא הביאה לרוב לאלימות. המיעוט הקתולי היה מדוכא, והממשל המקומי היה מורכב, רובו ככולו, מ"יוניוניסטים" (פרוטסטנטים תומכי האיחוד עם בריטניה), תוך אפליה מוצהרת כמעט של האוכלוסייה הקתולית.
הקתולים הרגישו מקופחים כיוון שכוחם הפוליטי היה זעום על אף שהיוו אחוז ניכר מקרב האוכלוסייה, ותנאי חייהם היו קשים מאוד. הם חשו כי הממשל הפרוטסטנטי היוניוניסטי מתייחס אליהם כאל גיס חמישי. כתוצאה מכך, הם פנו למאבק לא-אלים בהשפעת התנועות האמריקאיות. כישלונו של ניסיון זה ופעולות הפלגים הרדיקליים בתנועה הכשירו את הקרקע לתנועה מיליטנטית יותר. בנוסף, הפכה מדיניות ממשלתו השמרנית של אדוארד הית' בבריטניה למקדם גיוס יעיל לשורות הארגון.
נקודת המפנה המהותית שהובילה את ה-IRA ותומכיהם לאלימות, היו אירועי יום ראשון העקוב מדם שהתרחש ב-30 בינואר 1972, ובו הרג הצבא הבריטי 14 קתולים (ברובם צעירים) לא חמושים, בעת מצעד זכויות אדם. נקודת מפנה זו נתפסת כאחראית לשלושה עשורים של אלימות באירלנד, שהובילה בין היתר ל"יום שישי העקוב מדם".
אין זה מדויק לומר כי "יום שישי העקוב מדם הוא תוצאה ישירה של "יום ראשון העקוב מדם", כיוון שמדובר בכחצי שנה הפרש מבחינת טווח הזמנים. יתרה מכך, למרות חשיבותו הרבה של יום ראשון העקוב מדם כאירוע מכונן שהוביל גל אלימות של עשורים, הרקע של יום שישי העקוב מדם, הוא בהיותו של ה-IRA מחויב אידאולוגית ל"מאבק מזוין" (אלימות) כדי להשיג את מטרתו, שהיא אירלנד מאוחדת.
כך, שבתקופה זו מנהיגי ה-IRA ביניהם גארי אדמס ומרטין מקגינס כבר הכינו מבצע הפצצות נרחב עבור קיץ 1972. שמטרתו הייתה להזיק לכלכלה בצפון אירלנד ולהכריח את הבריטים לסגת. יום שישי העקוב מדם, הוא חלק מאותה מערכה של ה-IRA להביא לנסיגת הבריטים.
מנהיגי ה-IRA ניהלו שיחות ומגעים עם הממשלה הבריטית במהלך מרץ 1972, והבריטים הציעו הפסקת אש המבוססת על פשרה של התיישבויות בצפון אירלנד. ה-IRA בתגובה השיב כי המלחמה תימשך עד שכל הכוחות הבריטיים ייסוגו מאירלנד, ודרשו שחרור אסירים מהכלא ואף סיפקו תאריך משוער לנסיגת הבריטים מאירלנד. יום שישי העקוב מדם התרחש בסיום השיחות הללו. כאשר, ה-IRA למעשה ניסה באירועי יום זה להראות כי אנשיו נחושים להמשיך במלחמה עד לניצחונם. גרי אדמס היה מפקד ה-IRA בבלפסט בזמן זה, והוא אחד החשודים העיקריים במעורבות בתכנון הפיצוצים.
אירועי היום

22 פצצות הוטמנו ברחבי מרכז בלפסט, לגבי רובן ניתנה התרעה של בין שעה עד חצי שעה לפני הפיצוץ. מפקד ה-IRA בזמן הנידון, שון מקסטיאופין (Sean MacStiofain) טען כי הבריטים התעלמו מן האזהרות שניתנו כדי שתיגרם פגיעה באזרחים שתוביל להכתמת ה-IRA, אם כי אירים רבים מפקפקים בנכונות טענה זו. בין היתר, מכיוון ש-22 הפצצות התפוצצו במרכז בלפסט, שהוא יחסית קטן, ותוך שעה ורבע. כך, שרבים מהאזרחים אשר התפנו מהאזור למעשה נקלעו בדרכם לפצצות נוספות שהושתלו בשטח. טענה שנייה המועלת נגד ה-IRA היא כי הגם שהאזהרות שנתן היו נכונות, הן נוספות לאזהרות כוזבות שניתנו במטרה לשטות בצבא הבריטי, כדי שלא יוכל לנטרל את הפצצות.
התרחשויות אותו היום, כפי שבאו לידי ביטוי בעיתונות היו מעורפלות באשר לפרטים המדויקים. הנתונים שלהלן נלקחו ממספר מקורות משניים, והזמנים הם לפי שעון הקיץ בבריטניה ואירלנד.
14:09 (פארק וינדזור, בלפסט):
14:36 (מלון ברוקוייל, שדרת ברוקוייל, צפון בלפסט) :
14:40 (בנק אלסטר, דרך ליימסטון, צפון בלפסט) :
14:52 (תחנת הרכבת בוטניק, שדרת בוטניק, בלפסט) :
14:53 (גשר המלכה אליזבת, בלפסט) :
15:02 (רחוב אגנס, בלפסט) :
15:02 (בר ליברפול, רציף דונגאל, בלפסט) :
15:02 (בלוויו, צפון בלפסט) :
15:02 (תחנת רחוב יורק, רחוב יורק בלפסט) :
15:04 (בשדרות אורמאיו, בלפסט) :
15:05 (מוסך איסטווד, דרך דונגאל, בלפסט) :
15:10 (תחנת אוטובוס ברחוב אוקספורד, רחוב אוקספורד, בלפסט) :
15:15 (דרך סטיוארטסטאון, בלפסט) :
15:20 (דרך קייבהיל, צפון בלפסט) :
15:25 (קו מסילת ברזל, ליד דרך ליסבורן, בלפסט) :
15:25 (דרך קרומלין, בלפסט) :
15:30 ('Nutts Corner', מערב בלפסט) :
15:30 (תחנת הובלות של צפון אירלנד, דרך גרוסוינור, בלפסט) :
15:30 (סיידינהאם, מזרח בלפסט) :
ראו גם

היסטוריה של צפון אירלנד
יום ראשון העקוב מדם
לקריאה נוספת

Patrick Bishop and Eamonn Mallie, The Provisional IRA, 1987
בלפסט
יואב עומר

יואב עומר (נולד בשנת 1998) הוא גולש רוח ישראלי. הוא התחרה על גלשן מדגם ניל פרייד, ולאחר שינוי הדגם האולימפי עבר להתחרות על גלשן מדגם IQFOiL. הוא אלוף ישראל וסגן אלוף אירופה (2018).
ביוגרפיה וקריירה

עומר גדל בזכרון יעקב ובגיל 8 החל להתאמן בגלישת רוח בהפועל שדות-ים. בגיל 12 הוא כבר החל לצאת לתחרויות בחו"ל. עומר התחרה כנציג ישראל באולימפיאדת הנוער נאנג'ינג בשנת 2014. הפריצה הגדולה התרחשה ברגע שעבר מדגם הגלשן של הצעירים, BIC, לדגם האולימפי של הבוגרים ניל פרייד RS:X. בשנתו הראשונה על הניל פרייד עומר זכה באליפות אירופה עד גיל 17 וזכה במדליית כסף באליפות העולם באותה קטגוריית גיל. בשנת 2015, הוא זכה באליפות העולם לנוער (עד גיל 19) ובמדליית כסף באליפות אירופה לנוער.
בשנת 2016, זכה פעמיים בתואר אלוף העולם לנוער כאשר זכה באליפות העולם של ניל פרייד RS:X שנערכה בלימסול שבקפריסין וכחודש לאחר מכן זכה באליפות העולם של איגוד השיט הבינלאומי בתחרות אשר נערכה באוקלנד, ניו זילנד כאשר בשתי האליפויות הבטיח את זכייתו עוד לפני שיוט המדליות. עוד באותה השנה הוא התחרה לראשונה באליפות אירופה לבוגרים וסיים במקום ה-29. כמו כן הוא סיים במקום ה-50 בבכורה שלו באליפות העולם לבוגרים שנערכה באילת.
בשנת 2017, הוא הוכתר כאלוף ישראל לבוגרים בגלשני RSX לאחר שניצח באליפות ישראל שנערכה במכמורת. במאי 2018 עומר זכה בגביע הרצליה בגלישה בגלשן RSX 9.5.
באליפות אירופה בשנת 2018 שנערכה בסופוט, זכה עומר במדליית כסף, אחרי מתאה קמבוני מאיטליה ולפני שחר צוברי. הוא הגיע לשיוט המדליות כשהוא מדורג במקום שני וסיים את השיוט במקום רביעי, מיקום שהשאיר אותו במקום השני הכללי.
בדצמבר 2019 הוכתר כאלוף ישראל בגלישה, לאחר שהוביל בכל שלושת ימי התחרות.
באליפות העולם 2023 (אנ') שנערכה בהאג שבהולנד, סיים עומר במקום השישי. בתום 14 שיוטי שלב המוקדמות, הוא היה ממוקם במקום החמישי ועלה לשלב שיוטי הגמר. ברבע הגמר הוא סיים במקום השלישי, שהעניק לו את המקום השישי בסיכום התחרות, ולא עלה לחצי הגמר.
הערות שוליים

1 2  אליסף דעואל, נער מים: יואב עומר גולש לפסגה, באתר ynet, 3 בדצמבר 2016
↑  רונן הלל, ‏יואב עומר הוכתר כאלוף העולם לנוער בגלשני RSX, באתר ONE‏, 25 בנובמבר 2016
↑  יניב טוכמן‏, גלישה: יואב עומר זכה באליפות העולם לנוער, באתר וואלה, 19 בדצמבר 2016
↑  ‏יואב עומר ניצח בגביע הרצליה, צוקרמן ושטיגמן באשדוד, באתר ספורט1, 5 במאי 2018
↑  שירי אלג'ם, ‏עומר סגן אלוף אירופה, צוברי זכה בארד, באתר ערוץ הספורט, 25 באוגוסט 2018
↑  סתיו איפרגן, ‏‏יואב עומר וקטי ספיצ'קוב הוכתרו כאלופי ישראל בגלישה, באתר ספורט1, 28 בדצמבר 2019
| נושאי דגל ישראל בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים לנוער |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | סינגפור (2010): נעמי כהן • נאנג'ינג (2014): יואב עומר • בואנוס איירס (2018): אבישג סמברג |  |
| משחקי החורף | לילהאמר (2016): איתמר בירן • לוזאן (2020): ניקיטה קובלנקו • קאנגוואן (2024): מתנדב |  |
יושיזאורוס

| יושיזאורוס |
| --- | --- |
 
תקופה
יורה תחתון
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: תיראופורה
סוג:: יושיזאורוס
מין:: Yuxisaurus kopchicki
שם מדעי
 Yuxisaurus ‏Yao & Yang & Xu & Bird & Barrett, 2022

יושיזאורוס (שם מדעי: Yuxisaurus; מילולית: "לטאת יושי") הוא סוג של דינוזאור בעל אגן דמוי-עוף מקבוצת התיראופורה, אשר התקיים במשך היורה התחתון במזרח אסיה.
הממצאים המאובנים של דינוזאור זה התגלו בתצורות "Fengjiahe Formation" שביונאן, שבדרום-מערב הרפובליקה העממית של סין והוא תואר למדע ב-2022, לאחר שהתגלו שנה לפני כן. הסוג מכיל מין בודד, Yuxisaurus kopchicki, הקרוי להוקרת החוקר האמריקאי ג'ון קופיק (אנ'). הממצאים הכילו פרט יחיד בעל שלד חלקי, שהורכב בעיקר מצלעות, חוליות, חלקי גולגולת שבורים, שרידי רגליים ולפחות 120 חלקי אוסטאודרם.
במראהו הוא דמה מעט לאנקילוזאור בסיסי, אך לא השתייך לקבוצה זו. מעריכים שהיה קרוב לסוגים בסיסיים נוספים כמו האמאוזאורוס, הסקלידוזאורוס, הטטיזאורוס, הביינוזאורוס (Bienosaurus) ועוד. הוא הגיע לאורך של 3 עד 4 מטרים, דומה מעט לקרנף והיה אוכל צמחים קל יחסית לקבוצתו ובעל צוואר בינוני באורכו, אך בעל מבנה משוריין שנועד לגונן עליו מטורפים תרופודים גדולים.
יחסי אורוגוואי–נורווגיה

| יחסי אורוגוואי–נורווגיה |
| --- | --- |
אורוגוואי: נורווגיה


אורוגוואי: נורווגיה
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 323,802
אוכלוסייה
3,386,108: 5,588,322
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 485,513
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 86,880
משטר
רפובליקה: מונרכיה חוקתית

יחסי אורוגוואי–נורווגיה הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה המזרחית של אורוגוואי לממלכת נורווגיה. שתי המדינות חברות באו"ם.
סקירה כללית

אורוגוואי כוננה יחסים דיפלומטיים עם האיחוד השוודי-נורווגי ב-1 ביוני 1838, וב-24 ביולי 1874 מונה קונסול כבוד בנורווגיה. בשנת 1905 נעשתה נורווגיה מדינה עצמאית, ובאפריל 1906 הוסמך שגרירה בבואנוס איירס, ארגנטינה גם עבור אורוגוואי. ב-4 באפריל 1936 נחתם "הסכם מסחר וניווט וידידות" בין המדינות, ובמהלך מלחמת העולם השנייה היו שתי המדינות חלק מבעלות הברית.
נציגויות דיפלומטיות

נורווגיה מיוצגת באורוגוואי באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד במונטווידאו.
אורוגוואי מיוצגת בנורווגיה באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה.
יחסי אורוגוואי–פורטוגל

| יחסי אורוגוואי–פורטוגל |
| --- | --- |
אורוגוואי: פורטוגל


אורוגוואי: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
176,215: 92,090
אוכלוסייה
3,386,108: 10,421,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
77,241: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
22,811: 27,546
משטר
רפובליקה

יחסי אורוגוואי–פורטוגל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה האוריינטלית של אורוגוואי לבין הרפובליקה הפורטוגלית. שתי המדינות הן ריבוניות וחברות מלאות בארגונים: האומות המאוחדות, האיחוד הלטיני וארגון המדינות האיברו-אמריקאי.
היסטוריה

עוד מאז התקופה הקולוניאלית מחזיקה פורטוגל אינטרסים באזור ריו דה לה פלאטה, מערכת היחסים שלה עם "בנדה אוריינטל" (הכינוי הפורטוגלי לחבל הארץ אורוגוואי) החלה בשנת 1680, כאשר הוקמה שם מושבה פורטוגלית - קולוניה דל סקרמנטו. במשך שנים אחדות היה האזור חלק (דה פקטו) מהאימפריה הפורטוגזית, הוא היה חלק מפרובינציית ציספלאטין.
פורטוגל ואורוגוואי נהפכו (לדברי ממשלת אורוגוואי) ל"שותפות סחר חשובות", ובהחלט הסחר בין שתי המדינות מתפתח באופן תמידי. לשם פיתוח הסחר הוקמה לשכת סחר בין שתי המדינות במונטווידאו.
בשנת 2009 חתמו שתי המדינות על הסכם חילופי מידע בנושא מס, ההסכם כלל בתוכו אמנה למניעת כפל מס.
ייצוג

פורטוגל מיוצגת באורוגוואי בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה במונטווידאו, בירת המדינה.
אורוגוואי מיוצגת בפורטוגל בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בליסבון, בירת המדינה. אורוגוואי מיוצגת בפורטוגל גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בפורטו.
יוסף בשארי

| --- | --- |
 לידה:  1672 ה'תל"ב צנעא, תימן
 פטירה:  1752 (בגיל 80 בערך) ה'תקי"ב צנעא, תימן
 צאצאים:  הדיין מארי שלום בשארי
 
מארי יוסף בן סעדיה בשארי (ה'תל"ב – ה'תקי"ב, 1672 – 1752) היה חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-18, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא.
ביוגרפיה

מארי יוסף נולד בשנת ה'תל"ב (1672) בערך, בשכונת אלסאילה בצנעא שבתימן.
בשנת ה'תל"ט (1679), בהיותו בן 7, יצא יחד עם כל יהודי צנעא לגלות מוזע, וחזר והשתכן בקאע אל-יהוד.
בשנת ה'תע"ה (1715), לאחר פטירת הדיינים מארי שלום צבטאני ומארי משה קטיעי, התמנה כדיין בהרכב השלישי של בית הדין בראשות מארי שלום חמדי הלוי.
מארי יוסף היה סופר בית הדין, וכתב את המסוודה בתקופתו. הוא וחברו מארי צאלח צאלח נחשבו למומחים ביותר בדורם לבדיקת כשרות הריאה.
נפטר בשנת ה'תקי"ב (1752).
לקריאה נוספת

ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 46
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 46
| חכמי בית דין צנעא |
| --- | --- | --- |
| הרכב 1 | הראב"ד מארי שלמה בן סעדיה מנזלי • מארי יחיא בן אברהם אלשייך הלוי • מארי זכריה בן יוסף הכהן |  |
| הרכב 2 | הראב"ד מארי זכריה בן יוסף הכהן • מארי משה בן סעדיה קטיעי • מארי שלום בן חיים צבטאני |  |
| הרכב 3 | הראב"ד מארי שלום בן עמרם חמדי הלוי • מארי יוסף בן סעדיה בשארי • מארי סעדיה בן שלום עמר הלוי |  |
| הרכב 4 | הראב"ד מארי דוד בן יחיא חותר • מארי צאלח בן יחיא צאלח • מארי יוסף בן סעדיה בשארי |  |
| הרכב 5 | הראב"ד מארי סעדיה בן משה קטיעי • מארי פנחס בן שלמה עראקי • מארי שלום בן יוסף בשארי |  |
| הרכב 6 | הראב"ד מארי  יחיא בן יוסף צאלח (מהרי"ץ) • מארי שלמה בן ישועה אלג'מאל • מארי שלום בן סעדיה הכהן |  |
| הרכב 7 | הראב"ד מארי אברהם בן יחיא צאלח • מארי יחיא בן יהודה צעדי • מארי יחיא בן דוד משרקי |  |
| הרכב זמני | הראב"ד מארי יוסף בן סאלם נקאש • מארי יוסף בן שלום קארה • מארי אברהם בן אהרן מנזלי |  |
| הרכב 8 | הראב"ד מארי יוסף בן שלום קארה • מארי יחיא בן שלמה אביץ' • מארי דוד בן אברהם צאלח |  |
| הרכב 9 | הראב"ד מארי סלימאן בן יוסף קארה • מארי יחיא בן שלום הכהן • מארי יחיא בן יעקב צאלח |  |
| הרכב 10 | הראב"ד מארי סלימאן בן סאלם צאלח • מארי אברהם בן צאלח צאלח • מארי יוסף בן דוד מנזלי |  |
| הרכב 11 | הראב"ד מארי יחיא יצחק הלוי • מארי יחיא קאפח • מארי אהרן הכהן • מארי יחיא אביץ' |  |
| הרכב 12 | הראב"ד מארי יחיא אביץ' • מארי עמרם קורח |  |