stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עוגייה (אינטרנט)
אופן המימוש

האתרים השונים (השרתים שלהם) מבצעים פעולות CRUD (יצירה, קריאה, עדכון ומחיקה) על העוגיות השונות.
מבחינה טכנית, עוגיות הן פיסות מידע בלתי מבוקרות שנוצרות על ידי שרת דפי אינטרנט ואשר נשלחות על ידי הדפדפן. הדפדפן מחזיר אותן מבלי לבצע בהן שינויים על מנת שייצגו אירועים קודמים. כאשר העוגיות אינן מופעלות, כל אחזור של דף אינטרנט או רכיב של דף אינטרנט הוא אירוע בדיד שאינו קשור לשאר התכונות של הדף באותו אתר. על ידי החזרת עוגייה לשרת מספק הדפדפן אמצעי תקשורת בין הדף הנוכחי לדפים קודמים שנצפו. מלבד השרת, מאפשרים גם סקריפטים בצד הלקוח ליצור עוגיות, אם הללו נתמכות וניתנות להפעלה על ידי הדפדפן.
מפרט העוגיות קובע כי על הדפדפנים לתמוך במספר מינימלי של עוגיות או להקצות שטח זיכרון מינימלי לאגירתן. בפרט, דפדפן צריך לאפשר לאגור לפחות 300 עוגיות בגודל 4 קילובייט כל אחת, ולפחות 20 עוגיות לכל שרת או מתחם.
מספר העוגיות המקסימלי משתנה בין דפדפנים. למשל, במוזילה פיירפוקס 2.0 ואינטרנט אקספלורר 8 ניתן לשמור עד חמישים עוגיות לכל שרת ואילו באופרה 9 ניתן לשמור שלושים עוגיות לכל שרת.
בפועל, על עוגיות להיות קטנות מ-4 קילובייט. אינטרנט אקספלורר כופה גודל זה על כל העוגיות שנשמרות במתחם נתון. שמות העוגיות רגישות לרישיות (כלומר, העוגיות "WIKI" ו-"wiki" הן עוגיות שונות).
בעת יצירת עוגייה חדשה ניתן להגדיר תאריך תפוגה בו תימחק העוגייה. אם לא נקבע תאריך תפוגה, העוגייה תימחק לאחר שהמשתמש סגר את הדפדפן (כלומר, בסיום השיחה עם השרת). ציון תאריך מאפשר את קיומה של העוגייה על פני שיחות שונות גם אם הדפדפן נסגר ביניהן. עוגיות אלו נקראות בשם "עוגיות קבועות" (באנגלית: "Persistent Cookies"), להבדיל מ"עוגיות זמניות".
אופן המימוש > הגדרת עוגייה חדשה

בקשות דפי אינטרנט נעשות דרך פרוטוקול HTTP, בעזרת הדפדפן. תחילה, מבלי להתייחס לעוגיות, הדפדפן מבקש דף מהשרת על ידי שליחת טקסט קצר המכונה "HTTP request". לדוגמה, כדי לגשת לדף http://www.w3.org/index.html, הדפדפן שולח לשרת www.w3.org בקשה:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
   GET /index.html HTTP/1.1  Host: www.w3.org   
| דפדפן | ← | שרת |
השרת משיב ושולח חבילת מידע המכונה "HTTP header". חבילת מידע זו כוללת שורות טקסט המבקשות מהדפדפן ליצור עוגיות (השורה בירוק):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
   HTTP/1.1 200 OK  Content-type: text/html  Set-Cookie: name=value    (תוכן הדף)  
| דפדפן | → | שרת |
שורת ה-Set-Cookie נשלחת רק כאשר השרת מעוניין ליצור עוגייה. בשורה זו מבקש השרת מהדפדפן לשמור את המחרוזת name=value. אם הדפדפן מתיר את השימוש בעוגיות, הדפדפן ישלח עוגייה זו לשרת בכל פעם שהמשתמש יבקש לעיין בדף חדש. לדוגמה, אם הבקשה הבאה תהיה הדף http://www.w3.org/spec.html, אזי הבקשה הבאה תישלח לשרת www.w3.org:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
   GET /spec.html HTTP/1.1  Host: www.w3.org  Cookie: name=value  Accept: */*     
| דפדפן | ← | שרת |
גם כאן מדובר בבקשת דף אינטרנט מהשרת. ההבדלים בין בקשה זו לבקשה הקודמת נובעים מהעוגייה שנוצרה בין הבקשות. באופן זה יודע השרת שבקשה זו קשורה לבקשה הקודמת. השרת, בתגובה, ישלח את הדף המבוקש, ואולי גם בקשה ליצירת עוגיות נוספות. שרת יכול לשנות ערך של עוגייה על ידי שליחת שורה חדשה (Set-Cookie: name=newvalue) בתגובה לבקשת דף מהדפדפן. הדפדפן יחליף את הערך הישן בערך החדש. שורת ה-Set-Cookie נוצרת על ידי תוכנית CGI ואילו שרת ה-HTTP שולח את פלט התוכנית לדפדפן. ניתן להגדיר עוגיות גם באמצעות שפת JavaScript ושפות דומות אחרות הרצות באמצעות הדפדפן. ב-JavaScript משמש האובייקט document.cookie למטרה זו. לדוגמה, ההוראה:
document.cookie = "temperature=20"
יוצרת עוגייה חדשה עם השם "temperature" והערך "20".
אופן המימוש > מאפייני העוגייה

מלבד השם והערך יכולה העוגייה לכלול גם תאריך תפוגה, נתיב, שם מתחם ומידע לגבי חיבורים מקודדים. על פי RFC 6295 יש לכלול גם את מספר הגרסה. שדות אלו מופיעים לאחר השם והערך, והם מופרדים בנקודה ופסיק. לדוגמה, ניתן ליצור עוגייה באמצעות השורה הבאה:
שם המתחם והנתיב מבקשים מהדפדפן לשלוח את העוגייה חזרה לשרת כאשר ישנה בקשה של דפים מתוך שם המתחם והנתיב שצוינו. אם לא צוינו מאפיינים אלו, ברירת המחדל שניתנת להם הוא שם המתחם והנתיב שממנו נתבקש הדף. כתוצאה מכך, מחרוזות שם המתחם והנתיב עלולות לבקש מהדפדפן לשלוח עוגייה כאשר אין בכך צורך. למטרות אבטחה, העוגייה מתקבלת רק אם השרת מופיע במחרוזת שם המתחם, ולכן שרת אינו יכול לבקש לקבל עוגיות של אתרים אחרים.
את העוגיות מזהים על פי מאפיין השם, שם המתחם והנתיב – כולם יחד, ולא על פי מאפיין השם בלבד. ניתן אם כן ליצור מספר שמות על פני מספר שמות מתחם או על פני מספר נתיבים. כאמור לעיל, הדפדפן מאפשר לשנות את ערך העוגייה רק אם שם המתחם והנתיב זהים.
תאריך התפוגה מורה לדפדפן למחוק את העוגייה כאשר תוקף העוגייה פג. אם לא הוגדר תאריך תפוגה, העוגייה תימחק כאשר המשתמש יסגור את הדפדפן. תאריך התפוגה מוגדר בפורמט הבא: Wdy, DD-Mon-YYYY HH:MM:SS GMT. לדוגמה, להלן עוגייה שהוגדרה על ידי שרת HTTP:
שם העוגייה הוא RMID וערכה 732423sdfs721242. השרת יכול להשתמש במחרוזת שרירותית בערך העוגייה. השרת יכול לשמור מספר פרמטרים במחרוזת יחידה, כמו למשל a=12&b=abcd&c=32 במקום 732423sdfs721242. הנתיב ושם המתחם, / ו-.example.net בהתאמה, מבקשים מהדפדפן לשלוח עוגייה זו כאשר מבקשים דף שנמצא תחת שם המתחם שצוין.
אופן המימוש > תפוגה

העוגייה לא תישלח לשרת על ידי הדפדפן במצבים הבאים:
בסוף השיחה עם השרת (כלומר, כאשר המשתמש סוגר את הדפדפן), אם לא נקבע תאריך תפוגה ("עוגיות זמניות").
כאשר חלף תאריך התפוגה שהוגדר מראש.
כאשר מוזן (על ידי השרת או הסקריפט) תאריך תפוגה חדש שזמנו חלף.
כאשר הדפדפן מחק את העוגייה לפי בקשת המשתמש.
התנאי השלישי מאפשר לשרת או לסקריפט למחוק עוגייה. הדפדפן אינו שולח לשרת מידע בדבר משך חיי העוגייה, ולכן השרת אינו יכול לברר האם העוגייה תפוג בקרוב. 
מאז 2022 גרסאות חדשות של דפדפנים מגבילות את אורך חיים של עוגייה ל-400 ימים.
הגדרות הדפדפן

מרבית הדפדפנים המודרניים תומכים בשימוש בעוגיות. עם זאת, המשתמש יכול בדרך כלל לבחור האם לאפשר לדפדפן להשתמש בהן באופן מלא או חלקי, או לאסור את השימוש בהן כליל. חלק מהדפדפנים מאפשרים להפעיל "מצב פרטיות", למשל מצב "גלישה פרטית" בגוגל כרום, אינטרנט אקספלורר גרסה 8 ומעלה ומוזילה פיירפוקס, שבו מותר השימוש בעוגיות כעוגיות זמניות בלבד (כלומר, העוגיות יימחקו בכל מקרה עם סגירת הדפדפן).
ישנם דפדפנים המאפשרים למשתמש לסרוק את העוגיות ולמחוק עוגיות ספציפיות. מרבית הדפדפנים התומכים ב-JavaScript מאפשרים למשתמש גישה לעוגיות באתר שבו הם נמצאים באמצעות המשתנה document.cookie, המכיל בתוכו את כל העוגיות השמורות בדפדפן לאתר האינטרנט הנוכחי.
בדפדפנים ישנים, ניתן לקבל בצורה פשוטה את נתוני העוגיות באמצעות הקלדת הקוד הבא לתוך שורת הכתובת של הדפדפן:
javascript:alert("Cookies: " + document.cookie)
פעולה זו תציג למשתמש הודעה ובה מחרוזת המכילה את כל העוגיות. ישנם דפדפנים הכוללים תוכנת "מנהל עוגיות" המאפשרת לנהל את העוגיות בצורה מסודרת ונוחה.
שרת אינטרנט הפועל במסגרת פרוטוקול P3P מחויב להצהיר על מדיניות הפרטיות שלו המפרטת איזה סוג מידע הוא אוסף ולאיזו מטרה. מדיניות זו כוללת גם גילוי נאות על המידע שנאסף באמצעות עוגיות.
תפיסות מוטעות

מאז שהוצגו לראשונה באינטרנט, הופצו באמצעות האינטרנט והתקשורת מספר תפיסות מוטעות בכל הנוגע לעוגיות. למעשה, עוגיות כוללות בתוכן רק מחרוזות טקסט, ולא קוד תוכנית, והן לא יכולות להסיר או לקרוא מידע המצוי במחשב המשתמש. עם זאת, עוגיות יכולות לשמש למעקב אחרי דפי האינטרנט שבהם ביקר המשתמש באתר נתון. ניתן לאסוף מידע זה ולבנות באמצעותו פרופיל של המשתמש. בדרך כלל, פרופילים אלו לא כוללים מידע אישי של המשתמש (שם, מען וכדומה). ליתר דיוק, העוגיות אינן יכולות להכיל מידע אישי אלא אם המשתמש איפשר לאתרים מסוימים לצפות במידע זה. פרופילים אלו, על אף היותם אנונימיים, היו ועודם מקור לדאגות מבחינת פרטיות המשתמש.
פרטיות ועוגיות צד ג'

לעוגיות משמעות רבה בהקשר לנושא הפרטיות והאלמוניות באינטרנט. העוגיות נשלחות אך ורק לשרת שיצר אותן או אל שרת אחר תחת אותו מתחם. אולם, דף האינטרנט עשוי לכלול תמונות או רכיבים אחרים שמקורם בשרת של מתחם אחר. עוגיות שנוצרות במהלך האחזור של רכיבים אלו קרויות בשם עוגיות צד ג' (או עוגיות צד שלישי).
חברות פרסום משתמשות בעוגיות צד ג' כדי לעקוב אחר המשתמש בעודו עובר בין האתרים השונים. חברת פרסום עשויה, למשל, לעקוב אחר משתמש שעבר דרך דפי אינטרנט שכוללים תמונות פרסומיות. בעזרת ידע זה עשויה חברת הפרסום לדעת מהן העדפות המשתמש וכך להציג בפניו את הפרסומות שמתאימות לו.
בניית פרופילים של משתמשים נחשבת על ידי רבים כאיום פוטנציאלי על הפרטיות. מסיבה זו הגבילו חלק מהמדינות באמצעות חקיקה את המידע שניתן להשיג באמצעות עוגיות ואת אופן השימוש בעוגיות. ארצות הברית, למשל, קבעה חוקים נוקשים בכל הנוגע ליצירת עוגיות חדשות. חוקים אלו, אשר נקבעו בשנת 2000, נקבעו לאחר שנחשף כי המשרד ליישום המדיניות של הממשל האמריקאי נגד השימוש בסמים (ONDCP) בבית הלבן השתמש בעוגיות כדי לעקוב אחרי משתמשים שצפו בפרסומות נגד השימוש בסמים במטרה לבדוק האם משתמשים אלו נכנסו לאתרים התומכים בשימוש בסמים. דניאל בראנט, פעיל הדוגל בפרטיות המשתמשים באינטרנט, חשף כי ה-CIA שלח עוגיות קבועות למחשבי אזרחים במשך עשר שנים. ב-25 בדצמבר 2005 גילה בראנט כי הסוכנות לביטחון לאומי (ה-NSA) השאירה שתי עוגיות קבועות במחשבי מבקרים בגלל שדרוג תוכנה. לאחר שהנושא פורסם, הם ביטלו מיד את השימוש בהן.
במסגרת מסמך שפרסם האיחוד האירופי בשנת 2002 נקבעה סדרה של הגבלות בנוגע לפרטיות בתחום הטלקומוניקציה. סעיף 5 בפסקה 3 מכתיב כי שמירת מידע (כגון עוגיות) במחשבו של משתמש ייעשה רק אם המשתמש הגדיר כיצד יש להשתמש במידע שנאסף, ולמשתמש ניתנה האפשרות להתנגד לאחסון המידע. עם זאת, הסעיף מציין כי אחסון מידע אשר נחשב להכרחי מסיבות טכניות, פטור מכלל זה. ההנחיה הייתה מיועדת להיכנס לתוקף באוקטובר 2003, אך דיווח מדצמבר 2004 מציין כי הנחיה זו אינה מיושמת בפועל, וכי מספר מדינות (סלובקיה, לטביה, יוון, בלגיה ולוקסמבורג) גם לא יישמו אותה בחוק הלאומי.
החסרונות בשימוש בעוגיות

מעבר לבעיות הפרטיות, לעוגיות ישנם גם חסרונות טכניים.
חלופות לשימוש בעוגיות

חלק מהפעולות הממומשות באמצעות עוגיות ניתן לממש בדרכים נוספות. עם זאת, גם לחלופות יש חסרונות ועל כן בדרך כלל אתרים מעדיפים להשתמש בעוגיות. מרבית החלופות מאפשרות מעקב אחר המשתמש, גם אם הן אינן אמינות כמו עוגיות. מסיבה זו, נושא הפרטיות אינו נפתר לחלוטין גם אם הדפדפן הוגדר על ידי המשתמש לחסום את השימוש בעוגיות.
חלופות לשימוש בעוגיות > כתובת IP

שיטה לא מהימנה למעקב אחרי משתמשים מתבססת על שמירת כתובות ה-IP של מחשבים המבקשים דפים. שיטה זו הייתה אפשרית מאז יצירתו של ה-World Wide Web הואיל והורדת דפים מצריכה מהשרת המחזיק דפים אלו לדעת את כתובת ה-IP או הפרוקסי של המחשב שמריץ את הדפדפן. מסיבה זו, כתובת ה-IP נגישה גם אם השימוש בעוגיות חסומה.
אף על פי כן, כתובות IP אמינות פחות בזיהוי משתמשים לעומת עוגיות מפני שמספר משתמשים יכולים לשתף מחשב אחד או שרת פרוקסי אחד. יתרה מזאת, ניתן להקצות יותר מכתובת IP אחת לכל מחשב בעבודה על שיחות שונות. ניתן לשפר את מהימנות השיטה בעזרת מאפיין נוסף של פרוטוקול HTTP: כאשר דפדפן מבקש דף בעקבות משתמש שלחץ על היפר קישור, הבקשה נשלחת יחד עם כתובת ה-URL של הדף שבו נמצא הקישור. אם השרת שומר כתובות URL אלו, ניתן לעקוב אחר הדפים שנצפו על ידי המשתמש בצורה מדויקת יותר. מעקב מסוג הזה נחשב אמין פחות מהמעקב שמספקות עוגיות מפני שמספר משתמשים יכולים לגשת לאותו דף אינטרנט בעזרת אותו מחשב, נתב, NAT או פרוקסי, ולאחר מכן לגשת לדפים שונים. יתר על כן, שיטה זו מאפשרת מעקב בלבד, והיא אינה יכולה לשמש תחליף לשאר השימושים של עוגיות.
במערכות השמות דגש על האנונימיות, לא ניתן לעקוב אחרי משתמשים באמצעות כתובות IP כלל. דוגמה למערכת כזו היא רשת TOR. במערכות אלו יכול השרת להשתמש במספר כתובות IP במהלך שיחה אחת, כמו גם לאפשר למספר משתמשים להשתמש באותה כתובת IP.
מספר ספקי אינטרנט עיקריים, בהם AOL, מנתבים את כל תנועת האינטרנט דרך מספר קטן של שרתי פרוקסי. כיוון שכך, שיטה זו אינה מעשית.
חלופות לשימוש בעוגיות > URL (שאילתה)

שיטה מדויקת זו מבוססת על שיבוץ מידע לתוך כתובת ה-URL. כתובת ה-URL יכולה לכלול מחרוזת שאילתה (Query String) המתורגמת בצד השרת לנתונים.
חלופות לשימוש בעוגיות > שדות חבויים

על ידי שימוש בשדות חבויים של טפסים ניתן לשלוח למשתמש נתונים שאינם מוצגים על המסך אולם נשלחים חזרה כחלק מהודעת POST הנשלחת מהמשתמש. לדוגמה:
<FORM METHOD="post" ACTION="/hello.php">
<INPUT TYPE="hidden" NAME="sessionID" VALUE="328932ABC232E">
</FORM>
יגרום למשלוח הערך 328932ABC232E בשם sessionID כאשר המשתמש יאשר את הטופס, ללא ידיעתו של המשתמש.
חלופות לשימוש בעוגיות > תמונות

אפשרות נוספת, פחות נפוצה, היא שימוש בקובצי תמונה היורדים לדפדפן ונשמרים בזיכרון המטמון שלו. על פי המזהה של התמונה מול הדפדפן, ניתן לקבל מידע על זהותו של הדפדפן ולשמור בו נתונים.
ראו גם

Session
אחסון נתונים - מונחים
אבטחת מחשב אישי ברשת
הערות שוליים

↑  למד לשונך 55, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏14 בספטמבר 2004
↑  Persistent Client State HTTP Cookies, באתר נטסקייפ (עותק של העמוד בארכיון האינטרנט)
↑  RFC 2109
↑  RFC 2965
↑  Cookie Expires/Max-Age attribute upper limit, באתר chromestatus.com
↑  בדפדפנים מתקדמים יותר, החוסמים אפשרות זו מטעמי אבטחה, ניתן לגשת לנתונים באמצעות כלי פיתוח שונים
↑  32002L0058, באתר EUR-Lex
↑  Commission of the European Communities,‏ Commission Staff Working Paper - Annex to the: European Electronic Communications Regulation and Markets 2004, עמוד 38, באתר European Commission
↑  עוגיות ללא עוגיות, הסבר על השיטה
דוגמה לתגובה מהשרת של אתר google.com
בשורת הכתובת ניתן לראות את מחרוזת השאילתה:
title=Main_page&action=raw
עונת 1996/1997 בליגה לאומית א' בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  11 בספטמבר 1996 
 תאריך סיום:  מאי 1997 
 מספר משתתפות:  11 (אחרי התפרקות הפועל צפת)
 זוכה:  מכבי תל אביב
 סגנית:  הפועל ירושלים
 מלך הסלים:  דמיטרי היל (הפועל תל אביב)  22.8 (עונה סדירה) למשחק
 http://basket.co.il
 → 1995/19961997/1998 ←
 
עונת 1996/1997 בליגה לאומית א' בכדורסל הייתה עונתה ה-43 של ליגת הכדורסל הבכירה בישראל. הליגה צומצמה ל-11 קבוצות עקב אי-השתתפותה של הפועל צפת. מתכונת התחרות עם פורמט פלייאוף לא השתנה מהעונה הקודמת. ארבעה הראשונות התמודדו זו מול זו בסדרות של הטוב מחמישה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות חצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב מ-5 כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות. משחק על המקום השלישי בוטל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו מכבי רעננה (שזכתה למקום השני בסוף העונה הסדירה) ומכבי גבעת שמואל.
העונה הסדירה החלה ב-11 בספטמבר 1996 הסתיימה ב-6 באפריל 1997. לאחר הפלייאוף, העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב בפעם הרביעית ברציפות ובפעם ה-37 בתולדות המועדון.
בהתאם לתוצאות העונה הפועל תל אביב ירדה ליגה בפעם הראשונה בתולדותיה. כמו כן הפועל צפת התפרקה לאחר 11 מחזורים בתוך הליגה עקב קשיים כלכליים, ומשחקיה לא נחשבו. אף קבוצה לא נכנסה במקומה והיא ירדה ישירות לליגה השנייה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 20 | 20 | 0 | 1905 | 1544 | 361 | 40 |
| 2 | מכבי רעננה | 20 | 12 | 8 | 1657 | 1618 | 39 | 32 |
| 3 | הפועל ירושלים | 20 | 12 | 8 | 1692 | 1669 | 23 | 32 |
| 4 | הפועל אילת | 20 | 12 | 8 | 1645 | 1620 | 25 | 32 |
| 5 | הפועל גליל עליון | 20 | 10 | 10 | 1617 | 1597 | 20 | 30 |
| 6 | מכבי ראשון לציון | 20 | 8 | 12 | 1654 | 1694 | 40- | 28 |
| 7 | בני הרצליה | 20 | 8 | 12 | 1562 | 1584 | 22- | 28 |
| 8 | הפועל חולון | 20 | 7 | 13 | 1643 | 1680 | 37- | 27 |
| 9 | מכבי גבעת שמואל | 20 | 7 | 13 | 1617 | 1692 | 75- | 27 |
| 10 | עירוני רמת גן | 20 | 7 | 13 | 1595 | 1694 | 99- | 27 |
| 11 | הפועל תל אביב | 20 | 7 | 13 | 1562 | 1757 | 195- | 27 |
| 12 | הפועל צפת | - | - | - | - | - | - | - |
↑  הפועל צפת התפרקה לאחר 11 מחזורים בעונה זו. תוצאותיה נמחקו ואף קבוצה לא נכנסה במקומה.
פלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
 
|   |  1 |   מכבי תל אביב | 112 | 98 | 82 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל אילת | 87 | 77 | 68 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  4 |   הפועל אילת | 87 | 77 | 68 |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 91 | 90 | 86 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  1 |   מכבי תל אביב | 91 | 90 | 86 |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   |  3 |   הפועל ירושלים | 73 | 87 | 83 |  |  |
|  |  3 |   הפועל ירושלים | 94 | 97 | 78 | 75 |  |   |   |  3 |   הפועל ירושלים | 73 | 87 | 83 |  |  |
|  |  3 |   הפועל ירושלים | 94 | 97 | 78 | 75 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  2 |   מכבי רעננה | 89 | 85 | 79 | 63 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
כדורסלנים מצטיינים

נדב הנפלד ממכבי תל אביב עם 11.0 נקודות למשחק ו-2.7 ריבאונדים השיג בעונה הסדירה מדד הגבוה בין כל הכדורסלנים.
דמיטרי היל מהפועל תל אביב היה מלך הנקודות עם 22.8 נקודות למשחק.
דורון ג'מצ'י ממכבי ראשון לציון היה מלך הנקודות הישראלי עם 18.1 נקודות למשחק
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 1996/1997
פטרובסק-זבאיקלסקי

| --- | --- |
סמל פטרובסק-זבאיקלסקיסמל פטרובסק-זבאיקלסקי

 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קראי:  מחוז עבר הבאיקל עבר הבאיקל
 ראש העיר:  ולדימיר שוקין
 תאריך ייסוד:  1789 (קיבלה מעמד עיר ב־1926)
 שטח:  19 קמ"ר
 גובה:  800 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  16,213 (1 בינואר 2018)
 קואורדינטות:  51°16′N 108°50′E﻿ / ﻿51.267°N 108.833°E﻿ / 51.267; 108.833
 אזור זמן:  UTC +9
 http://www.petrovsk.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניפטרובסק-זבאיקלסקי(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניפטרובסק-זבאיקלסקי(למפת מחוז עבר הבאיקל רגילה) צ'יטה קרסנוקמנסק בורזיה אגינסקויה נרצ'ינסק מוגוצ'ה שילקה בליי סאחה יקוטיה  אמור סין מונגוליה בוריאטיה אירקוטסקפטרובסק-זבאיקלסקי(למפת מחוז עבר הבאיקל מוגדלת) צ'יטה קרסנוקמנסק בורזיה אגינסקויה נרצ'ינסק מוגוצ'ה שילקה בליי סאחה יקוטיה  אמור סין מונגוליה בוריאטיה אירקוטסקפטרובסק-זבאיקלסקי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פֶטְרוֹבְסְק-זַבַאיקַלְסְקִי (ברוסית: Петровск-Забайкальский) היא עיר בחבל עבר הבאיקל ברוסיה, כ-400 ק"מ ממערב לצ'יטה. בעיר תחנת רכבת של הרכבת הטרנס-סיבירית. מתגוררים בה מעל 16,000 תושבים.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1789 ונקרא בשם פיטרובסקי זאבוד (רוסית:  Петровский Завод, מפעל פיטרובסקי). רק בשנת 1926 ניתנו ליישוב מעמד של עיר ושמו הנוכחי. העיר ממוקמת באזור מכרות ברזל, וכתוצאה מכן התפתחה סביב מפעל מקומי לעיבוד מתכת זו. מתחילתו היישוב ומכלל אוכלוסייתו הורכב מאסירים פוליטיים ופליליים, צוות סוהר ואיכרים רוסיים ובורייטים שסיפקו את הראשונים. משנת 1833 עד שנת 1839 71 דצמבריסטים עבדו בעיר. אלכסנדר פושקין, המשורר הרוסי הגדול, כתב את השיר "במעמקי עופרות סיביר" ("Во глубине сибирских руд") על חייהם של חבריו ביישוב. היום ישנו מוזיאון לכבודם ומספר מבתיהם עוד קיימים בשכונה עתיקה.
בשנת 1940 נבנה בית זיקוק חדש ומתקדם. בשנות ה-90 שליש מהאוכלוסייה עזב את העיר כתוצאת שפל כלכלי חמור.
פטרוביצ'י

| --- | --- |
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 אובלסט:  מחוז סמולנסק מחוז סמולנסק
 תאריך ייסוד:  1403 
 שטח:  1.25 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  265 (2007)
 קואורדינטות:  53°58′N 32°9′E﻿ / ﻿53.967°N 32.150°E﻿ / 53.967; 32.150
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניפטרוביצ'י(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניפטרוביצ'י(למפת מחוז סמולנסק רגילה) סמולנסק ויאזמה רוסלאבל יארצבו ספונובו גגארין דסנוגורסק טבר מ. קלוגה בריאנסק בלארוס פסקובפטרוביצ'י(למפת מחוז סמולנסק מוגדלת) סמולנסק ויאזמה רוסלאבל יארצבו ספונובו גגארין דסנוגורסק טבר מ. קלוגה בריאנסק בלארוס פסקובפטרוביצ'י  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פטרוביצ'י (ברוסית: Петровичи; ביידיש: פעטראוויץ או פיטראוויץ) הוא כפר קטן במחוז סמולנסק שבמערב רוסיה, בסמוך לגבול בלארוס. הכפר נודע בעיקר בשל הולדתו של הסופר היהודי-אמריקאי אייזיק אסימוב במקום.
היסטוריה

הכפר נזכר לראשונה בשנת 1403. ביישוב התקיימה קהילה יהודית גדולה לאורך השנים, ובשל סמיכות היישוב לתחום המושב, ניצלה הקהילה המקומית מגזירת הגירוש של יהודי רוסיה בזמן שלטונו של ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה. בין השנים 1838–1848 בקירוב, כיהן הרב משה נחמיה כהניו כרב וראש ישיבה בפטרוביצ'י.
בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-930 יהודים, רוב תושביו. ב-2 באוגוסט 1941 נכבש הכפר בידי הגרמנים. באותו החודש רוכזו מאות יהודי היישוב וכפרי הסביבה שלו בגטו קטן שהוקם בו, והם חויבו בענידת טלאי צהוב ובביצוע עבודות כפייה. בגטו שררה צפיפות רבה, ומעת לעת פשטו עליו שוטרים גרמנים ומקומיים, שדדו רכוש ואנסו נשים.
במאי 1942 נרצחו בין 100 ל-170 מיושבי הגטו ברוסלאבל. ב-21 ביולי נרצחה קבוצת גברים יהודים מהגטו בכפר שומיאצ'י. למחרת רצחו הגרמנים את יתר יושבי הגטו. ערב האקציה הצליחו להימלט מהגטו כ-30 יהודים, אשר חברו ליחידות פרטיזנים סובייטיות ביערות הסביבה.
עידו אפרתי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  15 בינואר 1975 (בן 49) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת תל אביב 
 מעסיק:  Ynet, TheMarker, הארץ 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  ido.efrati.7
 טוויטר:  idoefrati1
 
עידו אפרתי (נולד ב-15 בינואר 1975) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש כתב הבריאות והמדע של הארץ.
קריירה מקצועית

משנת 2004 עובד ככתב. תחילה סיקר תחומי כלכלה: באתר ynet, במוסף "מעריב עסקים" וככתב מגזין במוסף "Marker week" של TheMarker.
נכון ל-2019 משמש כתב הבריאות והמדע של הארץ.
בוגר תואר ראשון ושני בפילוסופיה מאוניברסיטת תל אביב.
חיים אישיים

אפרתי נשוי ואב לשלוש.
פיודור קוסטנקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 באוקטובר 1896 בולשאיה מרטינובקה, האימפריה הרוסית האימפריה הרוסית
 נהרג:  26 במאי 1942 (בגיל 45) חרקוב, ברית המועצות
 מקום קבורה:  בית העלמין הצבאי הפדרלי לזכר הנופלים 
 מדינה:  ברית המועצות 
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של המטכ"ל של צבא רוסיה 
 השתייכות:   צבא האימפריה הרוסית הצבא האדום הצבא האדום
 תקופת הפעילות:  1915–1942 (כ־27 שנים)
 דרגה:   גנרל לייטננט
 תפקידים בשירות
 מפקד דיוויזיית הפרשים השביעית מפקד דיוויזיית הפרשים המיוחדת מפקד דיוויזיית הפרשים ה-36 מפקד קורפוס הפרשים השני מפקד הארמייה ה-26 מפקד החזית הדרום-מערבית
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה מלחמת האזרחים ברוסיה מלחמת העולם השנייה
 עיטורים
    
 
פיודור יקובלביץ' קוסטנקו (ברוסית: Фёдор Я́ковлевич Косте́нко; 22 באוקטובר 1896 - 26 במאי 1942) היה מפקד בכיר בצבא האדום אשר פיקד על כוחות במהלך מלחמת העולם השנייה, אשר נהרג במהלך קרב חרקוב השני.
ביוגרפיה > תחילת דרכו

קוסטנקו נולד ב-22 באוקטובר 1896 בכפר בולשאיה מרטינובקה שבאימפריה הרוסית למשפחת איכרים אוקראינית. ב-1915 התגייס לצבא האימפריה הרוסית ובמלחמת העולם הראשונה לחם בחזית המזרחית כמש"ק בכיר. ב-1918 התגייס לצבא האדום ובמלחמת האזרחים ברוסיה לחם עם ארמיית הפרשים הראשונה. באפריל 1931 הוא מונה לסגן מפקד רגימנט הפרשים ה-23, וביולי 1936 מונה למפקד רגימנט הפרשים ה-19. שנה לאחר מכן הוא הועבר לפקד על דיוויזיית הפרשים השביעית. מאוחר יותר מונה למפקד דיוויזיית הפרשים המיוחדת ולאחר מכן למפקד דיוויזיית הפרשים ה-36. באפריל 1939 מונה למפקד קורפוס הפרשים השני, ולחם עמו במהלך פלישת ברית המועצות לפולין כחלק מהארמייה השישית של פיליפ גוליקוב. במהלך המערכה כלל הקורפוס שלו שלוש דיוויזיות פרשים ובריגדת טנקים אחת. ב-4 ביוני 1940 הוא הועלה לדרגת גנרל לייטננט, וב-26 ביולי של אותה שנה מונה למפקד הארמייה ה-26.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה

עם פתיחת המתקפה הגרמנית ביוני 1941, נכללה הארמייה של קוסטנקו כחלק מהחזית הדרום-מערבית. הארמייה השתתפה בקרב קייב, ולאחר מכן נסוגה אל מעבר לדנייפר. בספטמבר 1941 מונה קוסטנקו לסגן מפקד החזית הדרום-מערבית תחת סמיון טימושנקו, והשתתף עמה במתקפת נגד סובייטית במהלך דצמבר של אותה שנה. ב-18 בדצמבר הוא קיבל פיקוד על החזית הדרום-מערבית, עד 8 באפריל 1942 עת חזר להיות סגן המפקד תחת ניקולאי ואטוטין. הוא לחם עם החזית במהלך קרב חרקוב השני, אשר הסתיים בתבוסה סובייטית מוחצת. ב-26 במאי 1942 קוסטנקו נעדר במהלך הקרב, וככל הנראה נהרג וגופתו אבדה.
בנו, פיוטר, היה טייס קרב. גאורגי ז'וקוב הכיר אותו וכתב עליו בזיכרונותיו ש"אי אפשר היה שלא לאהוב אותו". פיוטר נהרג בקרב אווירי בשמי סטלינגרד. לאחר המלחמה הוא נקבר בקרב אחים בוולגוגרד.
פיודור רסקולניקוב

| --- | --- |

 לידה:  28 בינואר 1892 (יוליאני) סנקט פטרבורג, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 בספטמבר 1939 (בגיל 47) ניס, צרפת 
 שם לידה:  Фёдор Ильин 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 בן או בת זוג:  Larisa Reisner 
 פרסים והוקרה
 עיטור הדגל האדום 
 
פיודור רסקולניקוב (ברוסית: Фёдор Фёдорович Раскольников;‏ 28 בינואר 1892 - 12 בספטמבר 1939) היה פוליטיקאי סובייטי, מראשי הבולשביקים בתקופת מהפכת אוקטובר. בשנת 1938 סירב לחזור לברית המועצות מחשש לחייו, כתוצאה מהטיהורים הגדולים.
נולד בשם פיודור אילין בסנקט פטרבורג למשפחתו של כומר. בשנת 1909 החל ללמוד הנדסה במכון הפוליטכני בסנקט פטרבורג. בשנת 1910 נרשם למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית לפי המלצת ויאצ'סלב מולוטוב. באותה תקופה החליף את שם משפחתו ל"רסקולניקוב". בשנים 1910–1914 פעל במערכת של עיתון פראבדה.
עם תחילת מלחמת העולם הראשונה, רסקולניקוב נרשם לקורסים לקציני ים. הוא סיים את הכשרתו בפברואר 1917. לאחר מהפכת פברואר, נבחר רסקולניקוב לסגן יושב ראש סובייט קרונשטאדט. בתפקיד זה פעל בקרב הימיים לטובת הבולשביקים. היה פעיל מאוד במהלך משבר יולי ונעצר עם סיומו. שוחרר ממעצר באוקטובר 1917 בעקבות פרשת קורנילוב.