מטפחת ספרים
הערות שוליים

↑  יהודה יפרח, "הזוהר: סוד חדש ועתיק", סגולה 2, סיוון תש"ע, באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח.
↑  הרב אליהו דלמדיגו, בחינת הדת, רנ"א-1491, עמודים 38–48, באתר HebrewBooks
1 2 3 4 5  יהודה יפרח, "פולמוס הקבלה", סגולה 2, סיוון תש"ע, באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח.
↑  רבי יהודה אריה ממודינא, ארי נוהם, תפ"ט-1629, מהדורת לייפציג 1840, באתר HebrewBooks
↑  יהודה אריה ממודינא, ארי נוהם, ירושלים: הוצאת "דרום", 1929, פרק 22, עמ' 56.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמוד 40.
↑  ישעיהו שטיינברגר, על קדמות הזוהר ועל האמת שבמסורת, באתר מוסף "שבת" - לתורה, הגות ספרות ואמנות, ‏2011-05-20
↑  רבי יעקב עמדין, עדות ביעקב, עמוד כא
↑  ראו: בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, עמוד 313, הערה 117
↑  יהודה ליבס, סוד האמונה השבתאית קובץ מאמרים, הוצאת מוסד ביאליק, 1955.
↑  מטפחת ספרים, מכון אורח צדיקים, מבוא, עמוד יד. ראו גם: יהודה ליבס, פרנקיזם כערב-רב, הרצאה שנישאה במכון ון ליר בירושלים, אור לכ"ט אדר תשע"ב 2012.3.22, עמוד 6
↑  אורי קציר, המשיח יצא מעזה: על נתן העזתי.
↑  נסים יושע, 'הבריאה והזמן: "ויכוח" תאולוגי-פילוסופי של קארדוזו עם נתן העזתי', בתוך: רחל אליאור, יוסף דן (עורכים), קולות רבים: ספר הזיכרון לרבקה ש"ץ-אופנהיימר, כרך א, ירושלים: האוניברסיטה העברית – המכון למדעי היהדות, ה'תשנ"ו, עמודים 259–284.
1 2  הרב אביעד שר שלום באזילה ורבי יעקב עמדין, אמונת חכמים יחד עם מטפחת ספרים, באתר אוצר החכמה
1 2  החיד"א, ועד לחכמים, באתר אוצר החכמה
1 2  ברית מנוחה
1 2  עמנואל חי ריקי, יושר לבב, קראקא, תר"ן-1890, באתר היברובוקס
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ב', פרק ט', אות צב
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ב', פרק ט', אות קה.
↑  הרב יעקב עמדן, זהרי יעבץ, באתר אוצר החכמה. ראו גם: ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, חלק א', עמוד 53.
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א, פרק א, דיבור המתחיל "הנה".
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק א', דיבור המתחיל "וכן"
↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, עמוד 318. שם מובא בהערה 150 כי לפי ישעיה תשבי מדובר בוויכוח שבתאי פנימי כאשר רבי אברהם ברודא ותלמידיו היו אף הם שבתאיים.
↑  תיאור המעשה מובא בספר של רבי יעקב עמדין "מטפחת ספרים", פרק א.
↑  יהודה ליבס, סוד האמונה השבתאית: קובץ מאמרים, מוסד ביאליק, ירושלים תשנ"ה - 1995, עמוד 135
↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, עמודים 319-318.
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות קו
↑  עמדין, יעקב ישראל בן צבי, זהרי יעבץ, באתר אוצר החכמה
↑  יעקב כץ, בין יהודים לגויים, מוסד ביאליק, ירושלים תשכ"א - 1961, עמוד: 167
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, פרק ט, אות קו, דיבור המתחיל "עתה"
↑  מלך שפירא, האם יש חיוב להאמין שהזוהר נכתב על ידי רבי שמעון בן יוחאי?, מילין חביבין 5 (2011-2010), עמודים א-כ.
↑  עמדין יעקב, באתר אנציקלופדיה יהודית דעת
1 2  עודד ישראלי, "הפולמוס בשאלת קדמותו של ספר הזוהר בהקשריו השבתאיים: למגמותיו של ספר מטפחת ספרים לר' יעקב עמדין", איל פריזינטי י (תשע"ז), עמ' סד, באתר Academia.edu.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק רביעי, אות א
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, עמוד 55.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק א', דיבור המתחיל "אך".
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק שלישי, אות ג'
↑  זוהר, פרשת לך לך, דף קסא, עמוד ב. על הפסוק "ועתה יגדל", ספר במדבר, פרק י"ד, פסוק י"ז
↑  כוזרי, מאמר ב', מפרק כ"ו ואילך.
↑  זלוטניק, מאמרים מספר מדרש המליצה העברית, עמוד 16.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, חלק א', עמוד 95.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק שלישי, אות ה'
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות קו, דיבור המתחיל "אמנם"
↑  מטבע לשון זה לקוח מתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ב, עמוד א'
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק ראשון, דיבור המתחיל "אבל"
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק א', דיבור המתחיל "אבל"
1 2  יוחסין השלם, לונדון ועדינבורג תרי"ז 1857, באתר היברובוקס, עמודים 89-88.
↑  ספר יוחסין, באתר היברובוקס
↑   ערך מורחב – אברהם זכות
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק שני
↑  ישראל נתנאל רובין, מה שאלוהים לא יכול: בעיית כפיפותו של אלוהים לחוקי הלוגיקה והמתמטיקה בפילוסופיה והתאולוגיה היהודית, הוצאת ראובן מס, ירושלים 2016, עמוד 287
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק שני. ראו נוסח מורחב ב: ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמודים 28–30, ושם הערה 2.
↑  לדבריה: ”מעולם לא היה לו ספר, לאישי, רק מלבו ודעתו היה כותב”
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות צב.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק שלישי, אות ט'
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמוד 32.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמוד 31. שם בעמוד 104 הוא כתב כי גם גרשם שלום פקפק בעדות שנאמרה בשם אשתו של רבי משה די לאון.
↑  דוגמה ניתן לראות בזוהר, דף יט, עמוד ב, שורה א' מובא "דהא אמר ליה לאובא טמיא...". דברים אלו מקורם בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד א' שאמרם רב קטינא (אמורא ידוע בימי רב ושמואל) לאובא טמיא. רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק רביעי. ראו גם בפרק חמישי שם.
1 2  אמונת חכמים, פרק כו. מגן וצינה, דף כו עמוד א. הובאו ב: ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמודי 74.
↑  רעיא מהימנא, פרשת כי תצא, דף רפב, עמוד א
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק שלישי, אות א'
↑  יצחק ש' פנקובר, על זמן חיבורם של ספר הזוהר וספר הבהיר, הוצאת כרוב, לוס אנג'לס, תשע"ה, עמוד 103.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמודים 78.
↑  עמוס גולדרייך, לעז איברי. בתוך: מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, כרך ח (תשמ"ט), עמ' 89-121.
↑  ישראלי, "הפולמוס בשאלת קדמותו של ספר הזוהר בהקשריו השבתאיים: למגמותיו של ספר מטפחת ספרים לר' יעקב עמדין", עמ' סה.
↑  גרשם שלום, זרמים ראשיים במיסטיקה יהודית, הוצאת ידיעות אחרונות וספרי חמד, תל אביב 2016, עמוד 408
↑  זוהר, רעיא מהימנא, בהעלותך, דף קנ״ג, עמוד א'.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק שישי, אות א.
↑  מנחם נחום מצ'רנוביל, מאור עיניים, פרשת צו.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, כרך א, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז-1957, עמוד 100.
↑  דוגמאות ניתן לראות ברעיא מהימנא על פרשת תרומה, דף קנ״ג עמוד א. ועל פרשת פנחס, דף רל״ד, עמוד ב. בעניין חילוק המזון בגוף וארבע לחויות.
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק שישי, אות ב.
↑  הם קברו אות רב כמו שמובא בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ב, עמוד ב' ובתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ק"ג, עמוד ב'
↑  זוהר, פרשת תרומה, דף קס״ח, עמוד א.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק ה בתחילתו
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות פז. ורבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק ה', אות רפא.
1 2  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, חלק א', עמוד 56.
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, חלק א', עמוד 96.
↑  ספר הזוהר, חלק ב', דף ל"ח, עמוד א'
1 2  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א, פרק ד, אות מג.
↑  ישראל שפירא, ‏האם העלייה לקבר רשב"י כעלייה לבית המקדש?!, באתר כיכר השבת, 12 במאי 2020.
↑  איל פריזינטי, כתב עת לחקר יהדות ספרד, דצמבר 2016, כסלו ה'תשע"ז, עמוד סו.
↑  ”שמעון העמסוני, ואמרי לה (=ויש אומרים שלא היה זה שמעון העמסוני אלא) נחמיה העמסוני, היה דורש כל אתים שבתורה. כיון (=כאשר) שהגיע ל"את ה' אלהיך תירא" (ספר דברים, פרק ו', פסוק י"ג) – פירש. אמרו לו תלמידיו: רבי, כל אתים שדרשת מה תהא עליהן? אמר להם: כשם שקבלתי שכר על הדרישה, כך אני מקבל שכר על הפרישה. עד שבא רבי עקיבא ודרש: "את ה' אלהיך תירא" – לרבות תלמידי חכמים” (תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף כ"ב, עמוד ב')
↑  מאן פני האדון ה' דהוא רשב"י, באתר עלים לתרופה
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים,  פרק ג', הלכה ג'
↑  רבי מנחם מנדל שניאורסון, תורת מנחם, חלק א, עמוד 25 הערה 17
↑  ספר הזוהר, חלק ב, דף קלב, עמוד ב.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק ראשון, פרק ד', אות קלב.
↑  על מאמר זה ראה: יהודה ליבס, "המשיח של הזוהר", בתוך: הרעיון המשיחי בישראל: יום עיון לרגל מלאת שמונים שנה לגרשם שלום, כ"ד-כ"ה בכסלו תשל"ח, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ירושלים, ה'תשמ"ב, עמודים 105–107.
↑  זוהר, דף קמח, עמודים א' וב'.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק ד', אות סז.
↑  זוהר, דפים קב, קג, קד, קה
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף ס"ד, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת סנהדרין, פרק ב', משנה ב'
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק ד', אות נד.
↑  ספר הזוהר, חלק א', דף י"ד, עמוד ב'.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק ד', אות ד'.
↑  זהר חלק ג כג א
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק ד', אות צו. הובא ב: אברהם ביק, רבי יעקב עמדין, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים ה'תשל"ה, עמוד 102
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ס"ה, עמוד א'
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות קה, "סיכומי המחבר על ספר הזוהר".
↑  ספר מלכים ב', פרק י"ח, פסוק ד'
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק א', דיבור המתחיל "ועתה".
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות קה, "סיכומי המחבר על ספר הזוהר", דיבור המתחיל "ואודות".
↑  על ספר שימושא רבא, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
↑  שמואל דותן, ר' יעקב עמדן ודורו (עברית). בתוך: HUCA, Hebrew Union College Annual, סינסינטי, כרך 47, 1976, עמוד קיט
↑  יעקב עמדין, מגדל עוז, "עליית היראה"
↑  אברהם ביק, רבי יעקב עמדין, הוצאת מוסד הרב קוק, ירושלים ה'תשל"ה, עמוד 91
↑  ציצים ופרחים (יעב"ץ), באתר ויקיטקסט
↑  יעקב עמדין, עמודי שמיים, באתר היברובוקס
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, לבוב, ה'תר"ל, עמוד 59. שם הוא כותב: ”כי הוא וודאי היה עמוד ההוראה בזמנו ובאר הגולה, עוד היום ממימיו אנו שותים, והאיר עיננו בכמה גופי הלכות”. וכן במטפחת ספרים, חלק שני, פרק שמיני, אות לז: ”המחבר הגדול הנאמן לאלהיו ואשר טרח ויגע כל כך בידיעת דקדוקי מצות בכל פרטיהם ותנאיהם... חבור היד הקדוש, חכו ממתקים וכולו חמדים”.
↑  בספרו "לחם שמים" ובחיבור בשם "בירת מגדל עוז" שנדפס בהוצאת היד החזקה דפוס וילנא.
↑  רבי יעקב עמדין בספר מטפחת ספרים, חלק שני, פרק תשיעי, אות נ"ג, אסר את לימוד הפילוסופיה בקביעות כחלק מהאיסור בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק', עמוד ב' לקרוא בספרים חיצוניים.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, לבוב, תר"ל, עמ' 3, באתר היברובוקס
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ח', אות כא. עיין גם אברהם ביק, הערות היעב"ץ לאגרות הרמב"ם, סיני פה (א-ב), באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק תשיעי, אות נד.
↑  ”רעדה אחזתני, חלחלה מלאה מתני, על כן אמרתי בחפזי כל האדם הקורא בשם הר"מ על חבור ספר מורה נבוכים, כוזב, שאינו המחבר הגדול בעל ספר הי"ד החזקה”. צוטט אצל ישראלי, "הפולמוס בשאלת קדמותו של ספר הזוהר בהקשריו השבתאיים: למגמותיו של ספר מטפחת ספרים לר' יעקב עמדין", עמ' ע.
↑  יהודה ליבס, סוד האמונה השבתאית: קובץ מאמרים, מוסד ביאליק, ירושלים תשנ"ה - 1995, עמוד 396
↑  ישראל נתנאל רובין, מה שאלוהים לא יכול: בעיית כפיפותו של אלוהים לחוקי הלוגיקה והמתמטיקה בפילוסופיה והתאולוגיה היהודית, הוצאת ראובן מס, ירושלים 2016, עמוד 322
↑  ראו גם: שלמה בידרמן ואסא כשר, יהדות ופונדמנטאליזם - על הגותו של ר' יעקב עמדין. בתוך: דעת: כתב עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, חובברת ה (תש"ם), עמוד 28
↑  ברוך אפרתי, יחס התורה לפילוסופיה, באתר דעת
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק שמיני, אות לו.
↑  יחיאל שטרן, אוצר הידיעות השלם - ב, עמ' צ, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  איגרות הרמב"ם לפסיא תרי"ט עמוד כג.
↑  רמב"ן, סוף ספר מלחמות ה' ואגרת קנאות. מובא ב: יחיאל שטרן, אוצר הידיעות השלם - ב, עמ' צ, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  רבי דוד בן יוסף קמחי פירוש מעשה מרכבה על ספר יחזקאל פרק א, באתר הספרייה הלאומית.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק שמיני, אות לח.
↑  עמנואל חי ריקי, משנת חסידים, אמשטרדם, תק"ב-1742, באתר היברובוקס
↑  יחזקאל נתן, אודות ספר חמדת ימים, אור תורה תשס"ד - (תלב-תמב), סימן עמ' נ, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  רבי יוסף ג'יקטיליה, גינת אגוז, דף כט, סוף עמוד ג'.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט, אות מד.
↑  הובא ב: מרדכי וילנסקי, חסידים ומתנגדים - לתולדות הפולמוס שביניהם, כרך שני, ירושלים מוסד ביאליק תש"ן - 1990, עמוד 380
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק שני, פרק ט', אות מז
↑  שמעון דובנוב, תולדות החסידות, תל אביב תשכ"ז, עמוד 77. הובא ב: יהודה פרידלנדר, בין הלכה להשכלה: מקומן של סוגיות הלכתיות במרקם סוגות ספרותיות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2004 עמוד 109
↑  בן-ציון דינור, במפנה הדורות, ירושלים תשט"ו, עמוד 83 ועמודים 162-161.
↑  גרשם שלום, זרמים ראשיים במיסטיקה היהודית, הוצאת ידיעות אחרונות וספרי חמד, תל אביב 2016, עמ' 428-430
↑  אברהם ביק (שאולי), רבי יעקב עמדין, ירושלים תשל"ה, עמ' 36.
↑  יהודה פרידלנדר, בין הלכה להשכלה: מקומן של סוגיות הלכתיות במרקם סוגות ספרותיות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2004 עמוד 110
↑  ספר מטפחת ספרים, אלטונא, תקכ"ח – נדפס בבית היעב"ץ – נדיר ביותר - עותק עם תיקונים לקראת ההדפסה השנייה, יתכן בכתב יד ..., באתר בידספיריט מכירות פומביות | אמנות, עתיקות, אספנות, תכשיטים, יודאיקה
↑  פורטל חב"ד בישראל, רבי יעקב עמדין, באתר חב"ד בישראל
↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, עמוד 354.
↑  ספר מטפחת ספרים דפוס צילום של הוצאת למברג, באתר הספרייה הלאומית.
↑  שם הגדולים, חלק שני מערכת ספרים, פרק מ', ערך מטפחת ספרים, הגהות מנחם ציון, הערה ס"ה.
↑  ישראלי, "הפולמוס בשאלת קדמותו של ספר הזוהר בהקשריו השבתאיים: למגמותיו של ספר מטפחת ספרים לר' יעקב עמדין", עמ' סב, הערה 5.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, הוצאת אורח צדיקים, ה'תשנ"ה.
↑  ישראל נתנאל רובין, ר' וידאל דה טולוסה בעל 'מגיד משנה' ויחסו לפילוסופיה ולמדע, דעת 84, תשע"ח, עמ' 139–154‏, JSTOR 26273324
↑  בן יוחאי, ‏וינה תקע"ה, באתר היברובוקס.
↑  תולדות רבנו משה קוניץ מאובן ישן (ב), המליץ, 21 במרץ 1870
↑  גרשון דוד הונדרט, דימיטרי שומסקי ויונתן מאיר, עם ועולם: שי לישראל ברטל, מרכז זלמן שזר לחקר תולדות העם היהודי, ירושלים 2019, עמוד 142
↑  דוד תמר, "דינים המיוסדים על הזוהר ועל הקבלה בשולחן ערוך ובבית יוסף", סיני קטו (תשרי תשנ"ה), עמ' עב, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום).
↑  הרב שלמה יהודה רפופורט, נחלת יהודה - תשובות להשגות רבי משה קוניץ בספרו "בן יוחאי", תרל"ג - 1873, באתר HebrewBooks.
↑  יונתן מאיר, "השכלה ואזוטריקה בגליציה: כתביו הגנוזים של אליקים גצל המילזאהגי", קבלה לג (תשע"ה), עמ' 305.
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים יחד עם עיטור סופרים, באתר אוצר החכמה
↑  ספר הזוהר עם הערות ניצוצי זוהר, שלשה כרכים, ירושלים: מוסד הרב קוק, תש"א-תש"ו. ראו רבי ראובן משה מרגליות, זוהר חדש עם תיקוני זוהר, באתר אוצר החכמה
↑  יוסף שאול נתנזון, שואל ומשיב - שביעאה, סימן נד - הערות על ספר מטפחת ספרים, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  נדפס בקובץ בית הלוי חלק שלישי, ה'תשנ"ז
↑  אברהם סגל, ועל דרך העבודה: פרקים במשנת הקבלה והחסידות, הוצאת ראובן מס בע"מ, ירושלים תשע"א - 2011, עמוד 76
↑  יצחק סאטנוב, חיבורא תניינא, ברלין, ה'תרמ"ג, דף כד ע"ב – כה ע"א.
↑  ראו הרב בנימין שלמה המבורגר, "האם ניתן לסמוך על יצחק סאטאנוב", המעין מט [ב] (טבת תשס"ט), עמ' 86.
↑  יצחק סטנוב, פירוש לכוזרי מאת המוציא לאור רבי יצחק הלוי איש סטנוב, ברלין, 1795, דף כה, עמוד ב.
↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, עמוד 326.
↑  שם הגדולים, חלק שני מערכת ספרים, פרק ז', ערך זוהר, אות ח'.
↑  שביל הזהב, עמוד כז. הובא בספר שערי זהר תורה של הרב יהודה יודיל רוזנברג, סוף חלק א. הוא טען ששמע כך בשם היעב"ץ עצמו, אך לא נמצאו סימוכים התומכים בכך.
↑  מטפחת ספרים/הצעה
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל', עמוד ב'
↑  מאמר זהר הרקיע, בתוך: קדמות ספר הזהר, ניו יורק תשי"א, עמ' ק"ט–ק"ס, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  הרב ירוחם ליינער מראדזין, מאמר זוהר הרקיע על ספר מטפחת ספרים, באתר היברובוקס.
↑  הרב משה סופר, חתם סופר, חלק ו', סימן נט.
↑  הרב משה סופר, ספר זיכרון למשה, דף סד.
↑  ישראל איסר טויבר, אזרח רענן, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  הרב אלעזר פלקלש, שו"ת תשובה מאהבה, חלק א', סימן כו.
↑  רבי שלום מרדכי הכהן, שו"ת מהרש"ם, חלק ג, סימן קכ. וחלק ז, סימן כו.
↑  זוהר, פרשת נח, סט, א
↑  רבי יעקב עמדין, מטפחת ספרים, חלק א', פרק ד', אות לב.
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת פיאה, פרק א, הלכה א.
↑  רבי צדוק הכהן מלובלין, ספר הזכרונות, מצוות עשה א', פרק שני.
↑  רבי יוסף חיים מבגדאד, רב פעלים, חלק ד, סוד ישרים, סימן ב: "בזוה"ק יש דברים שאמר רבינו האריז"ל עליהם שאינם מספר הזוהר אלא הם דברי חכם אחרון שהכניסו המעתיקים בספר הזוהר, ופוק חזי בספר הגאון רב יעב"ץ אשר מצא כמה דברים כזה".
1 2  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, פרק שביעי, עמוד 321, והערה 166 שם.
↑  הלל לוין, בין חסידות להשכלה: על פולמוס אנטי-חסידי מוסווה, עמודים 183-187
↑  יעקב משה שורקין, כמים הפנים, עמוד 22.
↑  הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מאמרי הראי"ה, בתוך: קובץ מאמרים, ב, ירושלים, ה'תשמ"ד, עמוד 522, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  דוד סורוצקין, אורתודוקסיה ומשטר המודרניות: הפקתה של המסורת היהודית באירופה בעת החדשה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, רעננה 2011, עמוד 322
↑  משה מנדלסון, אור לנתיבה, ברלין, 1783, עמוד 13.
↑  בועז הוס, כזוהר הרקיע: פרקים בתולדות התקבלות הזוהר ובהבניית ערכו הסמלי, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים, ה'תשס"ח, פרק שביעי, עמוד 333.
↑  דימיטרי שומסקי יונתן מאיר וגרשון דוד הונדרט, עם ועולם שי לישראל ברטל, מכון זלמן שזר לתולדות העם היהודי, ירושלים תש"ף, עמוד 143
↑  ישעיה תשבי, משנת הזוהר, מוסד ביאליק, ירושלים, ה'תשי"ז, חלק א', עמוד 55.
↑  ישראלי, "הפולמוס בשאלת קדמותו של ספר הזוהר בהקשריו השבתאיים: למגמותיו של ספר מטפחת ספרים לר' יעקב עמדין", בתוך א' פאפו ואח' (עורכים), אל פריזינטי - כתב עת לחקר יהדות ספרד, כרך י' (תשע"ז), עמ' סג–סד. כעין זה מובא אצל תשבי, משנת הזוהר, כרך א, עמ' 52–56.
| --- | --- |
ערך טוב: 
| ספר הזוהר |
| --- | --- | --- |
| חלקי הספר | רעיא מהימנא • תיקוני הזוהר • זוהר חדש • אדרא • אדרא רבא • אדרא זוטא • ספרא דצניעותא |  |
| דמויות | רבי שמעון בר יוחאי • רבי אלעזר ברבי שמעון • רב המנונא סבא • רבי חזקיה • הינוקא מכפר סכנין |  |
| חיבור ספר הזוהר | רבי משה די לאון‎ • מטפחת ספרים • רבי יצחק דמן עכו |  |
| פירושים | כתם פז • הסולם • מתוק מדבש |  |
| שונות | כגוונא • בריך שמיה • פתיחת אליהו הנביא • פרישי מדברא • עולימתא שפירתא |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007411406605171  VIAF: 3661156497268617740009   WorldCat (עם VIAF): 3661156497268617740009 
שער הספר מטפחת ספרים בהדפסה יחד עם החיבור "עיטור סופרים" שניסה לתרץ כמה מהערותיו
שער הספר אמונת חכמים, דפוס ווארשא. לספר זה הקדיש רבי יעקב עמדין פרק בספר "מטפחת ספרים"
תיקוני הזוהר (מימין) כחלק ממהדורת הזוהר. רבי יעקב עמדין טען כי חיבור זה נוסף לספר הזוהר בזמנים מאוחרים.
שבתי צבי. ספר מטפחת ספרים נועד לתקוף את מה שנשאר מתנועת השבתאות לאחר התאסלמותו.
כריכת ההוצאה הראשונה של ספר הזוהר, מנטובה 1558
איור תפילין של ראש לשיטת הספר "שימושא רבא". רוב פוסקי ההלכה לא קיבלו את עמדות הספר והדבר משמש כבסיס לטענת רבי יעקב עמדין כי אין להסכים עם עמדות ספר הזוהר
ספר האידרא רבא, עם פירוש יין הרקח מאת רבי יהודה פתיה, בגדאד, 1908
מתחם הקבר של רשב"י בל"ג בעומר. דברי הזוהר כי "מי זה האדון ה', זה רבי שמעון בן יוחאי" עלולים להתפרש כהעלאתו של רבי שמעון בר יוחאי למעמד אלוהי והשוואת עלייה לרגל לעליה לקברו.
דפוס ראשון של ספר מורה הנבוכים בתרגום לעברית של שמואל אבן תיבון. רומא, שנת 1480 לערך. רבי יעקב עמדין טען כי לא ייתכן שהרמב"ם חיבר ספר זה.
חסיד מתפלל. נגד צורת תפילה זו יצא רבי יעקב עמדין
הרב משה קוניץ. ראשון המגיבים על ספר 'מטפחת ספרים'
פסל של רבי משה די לאון בעיר גוודלחרה בספרד. רבי יעקב עמדין חשד ברבי משה די לאון כי כתב את ספר הזוהר וכדי להאדיר את הספר תלה את חיבורו ברבי שמעון בר יוחאי.