stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המרכז האקדמי לב
פרשיות לאורך השנים > פרשיית ההטבות

במרץ 2017 פורסם בעיתון TheMarker תחקיר העוסק בעיקרו בהטבות שניתנו לאנשי המרכז הבכירים.
בתחקיר נטען כי למרות גירעון של כעשרה מיליון שקלים, אשר לא אופס (נכון למועד פרסום התחקיר); וזאת בצל תוכנית הבראה שהוכנה למרכז האקדמי, הנהלת המוסד "לא נמנעה מלחלק מתנות לעובדיו הבכירים במשך שנים, כאשר אל מול אנשי הסגל נטען לא פעם כי אין תקציב".
כך למשל הנשיא של המרכז (לשעבר), פרופ' יוסף בודנהיימר, שפרש ב־2009 לאחר 16 שנה בתפקיד, הרוויח משכורת שהייתה בחלקה הגדול חריגת שכר מהשכר המאושר. על פי הוראות הות"ת, נשיא של מוסד אקדמי מקבל את משכורתו המקורית כחוקר ומרצה, ועוד 75%, אך בודנהיימר קיבל בכל שנותיו 100% נוספים. משכורתו ב־2009 הסתכמה ב־643 אלף שקל ברוטו, ועוד 162 אלף שקל עבור הפרשות סוציאליות והחזרי הוצאות — בסך הכל יותר מ־800 אלף שקל בשנה. במרכז האקדמי הגיבו לתחקיר והודו כי הנוהל היה שגוי. בסופו של דבר, בודנהיימר לא נדרש להשיב את הכסף לקופת המכללה, ולכן גם לא עשה זאת.
עוד נטען בתחקיר על שימור תנאי עבודה של הרקטור לשעבר (פרופ' קנת הוכברג) והנשיא הנוכחי (פרופ' חיים סוקניק) בין עבודתם הקודמת באוניברסיאות השונות לבין עבודתם הנוכחית במכללה - השניים זכאים לצבירת שבתונים בעוד לאדם הנושא במשרה ניהולית ולא מחקרית - ובכלל זאת מרצה במכללה - לא נהוג לתת שבתון.
עוד נטען בתחקיר:
חריגה בשכר ראש בית המדרש המהווה חלק קטן יחסית מהוצאות המוסד.
ראש המחלקה להוראת מדעים (לשעבר) פרופ' ראובן פרימן, רשם עצמו מרצה בכל הקורסים שאינם דורשים הרצאות פרונטליות, אלא יציאה של הסטודנטים להנחיה או צפייה בשיעורים כחלק מהוראה מעשית. ראש המחלקה לא נכנס במשך שנים לאף הרצאה פרונטלית.
שימוש של כלת הנשיא במכונית בבעלות המוסד. המרכז האקדמי לא הכחיש את הטענות והודה כי 'האוצר הטיל מגבלות על שימוש זה, וכך נעשה'.
בכיר במרכז האקדמי (סטיוארט הרשקוביץ, משמש כיום כחבר הוועד המנהל), עשה שימוש בנסיעותיו כחבר דירקטוריון בנק על מנת לגייס כספים למרכז האקדמי לב, בו עבר אז כמשנה לנשיא ומגייס הכספים.
פרשיות לאורך השנים > פרשיית עבירות המס

בינואר 2018, נעצרו יו"ר חבר הנאמנים במוסד האקדמי מכון לב והרקטור לשעבר בחשד לביצוע עבירות מס בהיקף של מאות אלפי שקלים. היו"ר נחשד כי שילם לרקטור, שהיה בתפקיד עד 2014, עבור ויתור על שנת כהונה והצהיר על מתן שירותי ייעוץ.
על פי החשד, עו"ד קולב שימש חבר הנאמנים של מכון לב, שילם בשנים 2014–2015 סכום של כ-700 אלף שקל כשכר לשטיינר, ששימש כרקטור במכון לב, בעבור שירותי ייעוץ שבפועל לא ניתנו כלל, והוצאות שכר אלו נדרשו בדו"חות החברה של קולב. שטיינר סייע לקולב בכך שקיבל תלושי שכר ואף מילא טפסי 101 בשנים 2014–2015 עבור עבודה שלא בוצעה מעולם. דבר זה איפשר לקולב לדרוש את הוצאות השכר כהוצאה בדוחותיו.
בחקירה גלויה בעניינם של השניים, הודה קולב כי שטיינר לא ביצע כל עבודה בעבור הסכום אותו קיבל, כמו כן, מסר קולב כי הסכום ניתן לשטיינר כשכר בעבור ויתור על שנת כהונה בתפקידו כרקטור במכון לב. גם שטיינר הודה בחקירה כי לא ביצע כל עבודה בעבור הסכום שקיבל מקולב.
כשנשאל עו"ד סנפורד, אז יו"ר חבר הנאמנים של המכון, בנוגע למהות התשלום ענה כי "בסופו של דבר למרות שזה לא היה הכוונה הראשונית, מנחם שטיינר קיבל משכורת בלי שבפועל עשה כלום. זו האמת". כששטיינר נשאל לגבי השירות שניתן בעבור התשלום ענה "לא סיפקתי שירות. לא הייתי במשרדו אף פעם".
פרשיות לאורך השנים > פרשיית הרקטור

באוקטובר 2022 פורסם בעיתון הארץ תחקיר בקשר למינויו של רקטור המרכז הנוכחי - פרופ' דן בוכניק.
תואר הדוקטור של הרקטור ניתן על ידי מוסד בקליפורניה בשם Pacific Southern University. אשר בתחקיר נטען כי "מדובר במוסד פרטי שהוקם באמצע שנות השבעים ונסגר במחצית שנות התשעים, ועל-פי הגף לתארים זרים במשרד החינוך מעולם לא ניפק תארים המוכרים בישראל מכיוון ש'אינו בין המוסדות שעברו אקרדיטציה מלאה של הארגונים המוכרים לכך על-ידי משרד החינוך האמריקאי'". כלומר, מוסד זה לא הוכר על ידי הרשויות הבכירות בארצות הברית - תנאי בסיסי להמצאת אישור שקילות לתואר אקדמי, פרמטר המשפיע על שכר ודירוג במגזר הציבורי.
קמפוסים ושלוחות

בפרק זה יש מקורות, אולם ניתן וכדאי לשפר את המקורות שכבר קיימים בו. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים.
למרכז האקדמי לב 7 שלוחות:
קמפוס לב - לגברים בשכונת גבעת מרדכי בירושלים. הקמפוס מעניק תואר ראשון ושני במקצועות ההנדסה, הניהול ובסיעוד. חלק מהקמפוס הוא בית המדרש, וחלק מן הסטודנטים לומדים בו לימודים תורניים לצד לימודים אקדמיים. בוגרי הקמפוס משתלבים בתעשייה הפרטית והציבורית.
תוכנית נווה - לגברים בקמפוס לב בשכונת גבעת מרדכי בירושלים. מסלול הלימודים דומה למסלול בקמפוס לב, כאשר רוב הסטונדטים בקמפוס נווה בעלי משפחות ובעלי רקע תורני.
קמפוס טל - לנשים בשכונת גבעת שאול בירושלים. הקמפוס מעניק תואר ראשון ושני במקצועות ההנדסה, הניהול ובמקצועות הבריאות. הלימודים האקדמיים משולבים עם לימודי מדרשה. בוגרות הקמפוס משתלבות בתעשייה הפרטית והציבורית.
תוכנית תבונה - בקמפוס טל בשכונת גבעת שאול בירושלים. מרכז הלימודים החרדי תבונה מיועד לבוגרות סמינרים ובתי הספר התיכוניים של "בית יעקב" ומוסדות חינוך חרדיים, המעוניינות בהמשך דרך החינוך החרדית, יחד עם לימודים גבוהים לרכישת תואר אקדמי מטעם המרכז האקדמי לב. מנהלת תוכנית תבונה היא מרים וינברג.
תוכנית אופק - מרכז לימודי חרדי לבנות מסמינרים ותיכונים חרדים במקצועות הננו טכנולוגיה וסיעוד מטעם המרכז האקדמי לב. מנהלת התוכנית היא חיה צס׳רק.
קמפוס לוסטיג - לנשים בוגרות בית יעקב ברמת גן. קמפוס לוסטיג הוקם בשנת תשנ"ט כמוסד האקדמי הראשון והיחיד מסוגו, ברוח "בית יעקב". הקמפוס מיועד לבוגרות י"ב המעוניינות להמשיך את לימודיהן במסגרת תורנית מלאה המשלבת תואר אקדמי, וכן לנשים בוגרות סמינר או נשואות המחפשות תואר אקדמי במסגרת חרדית. ראש קמפוס לוסטיג הוא צבי שרייבר.
קמפוס מבח"ר - מרכז לימוד עצמאי לגברים חרדים בבני ברק המקבל שירותי הוראה (תואר ראשון במדעי המחשב) מהמרכז האקדמי לב, וממוסדות נוספים.
פקולטות וחוגים

הלימודים במרכז האקדמי לב מחולקים לשלוש פקולטות:
הפקולטה להנדסה ומדעי המחשב:
פיזיקה יישומית/הנדסת אלקטרואופטיקה
תואר ראשון עם התמחות באופטרוניקה, מחשבים
תואר שני עם מסלולים באופטיקה ביו-רפואית, אלקטרוניקה ועיבוד אותות, ננו/מיקרו אלקטרואופטיקה ואופטיקה ותצפיות חלל.
הנדסת חשמל ואלקטרוניקה
הנדסת תעשייה וניהול עם התמחות במערכות מידע או בניהול פרויקטים
הנדסת תוכנה
מדעי המחשב
כריית מידע
הנדסת תקשורת מחשבים - תואר שני
הפקולטה לניהול:
חשבונאות ומערכות מידע
מנהל עסקים - תואר ראשון
הפקולטה למדעי החיים והבריאות:
סיעוד
תואר ראשון
תואר שני עם תחומי מומחיות לבחירה:
מומחיות קלינית בגריאטריה
מומחיות קלינית בטיפול תומך
סיעוד מתקדם ברפואה פנימית
ביואינפורמטיקה
רוקחות - בשיתוף עם האוניברסיטה העברית
בית המדרש ולימודי קודש

בית המדרש של המרכז האקדמי לב מאפשר לימודי קודש בשעות הבוקר, לצד לימודים אקדמיים בשעות הצהריים והערב.
תוכניות הלימוד בבית המדרש מותאמות לסטודנטים המגיעים למרכז האקדמי לב מרקעים שונים: עתודאים, בוגרי צבא, בוגרי ישיבות ואברכים. התוכניות כוללות לימודי עיון ובקיאות בגמרא, וכן לימודי הלכה ותנ"ך. לצד הלימוד העיוני, מתקיימים שיעורים כיתתיים בנושאים שונים כדוגמת מוסר.
כיום עומד הרב יוסף צבי רימון בראש בתי המדרש במרכז האקדמי לב, והרב אמנון חדרי בראש בית המדרש בקמפוס לב. בעבר היה הרב נתן שמעון בר חיים יושב הראש במשך למעלה מארבעים שנה.
בקמפוס טל (קמפוס לנשים) פועלת תוכנית מדרשה המאפשרת לסטודנטיות לשלב לימודי קודש לצד לימודיהן האקדמיים. בראש המדרשה עומד הרב יהונתן אורן. במדרשה נלמדים שיעורים במגוון נושאים: תורה ופרשת שבוע, מועדים, תנ"ך, יסודות באמונה, הלכה, הבית היהודי, משנת הרב קוק, תורה ומדע, ועוד. כחלק מפעילות המדרשה מתקיימים במהלך השנה ימי עיון, הפתוחים לקהל הרחב.
בקמפוס לוסטיג, וכן בתוכנית תבונה, פועלות גם כן תוכניות של לימודי קודש, ומוצעים מגוון שיעורים בנושאי השקפה, מידות, הלכה ועניינים אקטואליים מתוך הפרשה.
יזמות

במשך השנים, הוקמו על ידי בוגרים של המרכז האקדמי לב למעלה מ-80[דרוש מקור] מיזמים וחברות פרטיות, ביניהם NDS שנמכרה לסיסקו ב-4 מיליארד דולר.
במרכז האקדמי לב פועל מרכז יזמות בשם "לב-טק" (LevTech). מרכז היזמות נועד לאפשר לסטודנטים, בוגרים ואנשי סגל לרכוש כלים, ידע וניסיון מעשי בכל הנוגע להקמת מיזמים וסטארטאפים. מרכז "לב-טק" מפעיל מספר תוכניות לקידום את נושא היזמות והחדשנות בקמפוס, ומעניק ליווי והדרכה לסטודנטים ובוגרים בהקמת מיזמים בתחילת דרכם.
מרכז היזמות מפעיל סדנאות לסטודנטים בנושא הקמת סטרטאפים, מקיים הרצאות על יזמות וחדשנות של דמויות מעוררות השראה, ומעניק חלל עבודה וליווי צמוד למיזמים בשלבים מתקדמים.
מדי שנה מקיים מרכז היזמות האקתון שנתי, המהווה מרתון בן כ-48 שעות, בו צוותים קטנים של סטודנטים מכלל המחלקות מתמודדים עם אתגרים שהוצבו על ידי חברות גדולות בתעשייה וארגונים חברתיים בצוותים רב תחומיים בליווי מנטורים.
מעורבות חברתית

המרכז האקדמי מאפשר לסטודנטים לקחת חלק בהתנדבות ומעורבות קהילתית ומפעיל מספר פרויקטים חברתיים, תוכניות מלגות וקורסים המשלבים עשייה בקהילה. אחד מהפרויקטים הוא "לב בקהילה", העוסק בקידום זכויות אדם של אנשים עם מוגבלות.
בפרויקט משתתפים מדי שנה עשרות סטודנטים וסטודנטיות המתנדבים מדי שבוע.
ברמה הקהילתית - פעילות קבוצתית שעונה על צורך שעלה מהקהילה, פעילות לשינוי תפיסות והפחתת סטיגמות.
ברמה המערכתית - פעילות לשינוי מדיניות וסינגור במישור העירוני והארצי.
ראו גם

ישיבה תיכונית - תורה ומדע ליד המרכז האקדמי לב
תוכנית ח-500 חולון

תוכנית ח-500 (ח/500; ח 500; ח'-500) היא תוכנית מתאר, על-פי חוק התכנון והבניה, לדרום העיר חולון. שטח התוכנית כ-4,080 דונם, והיא מהווה את עתודת הקרקע, הבלתי מבונה, הגדולה ביותר שנותרה בעיר חולון. התוכנית גובלת בצד צפון בשדרות ירושלים ובשכונות 'קריית שרת' ו-'קריית פנחס אילון', בצד מזרח בכביש מספר 4, בצד דרום בגבול השיפוט המשותף עם העיר ראשון לציון ובצד מערב בכביש מספר 20 (נתיבי איילון).
כללי

התוכנית מתאימה את ייעודי הקרקע, פריסת הבניה וגובהה להגבלות הבניה הנובעות מתמ"א 2/4 (תוכנית המתאר הארצית לפיתוח נמל התעופה בן-גוריון), שקבעה את מיקום מסלולי הטיסה בסמוך ומעל לתחום התוכנית. המגבלות מפעילות שדה התעופה באות לידי ביטוי בהגבלת הגובה הסופי של הבניינים בתחום התוכנית (מקסימום עד 22 קומות), הטלת מגבלות גובה על תרנים ואנטנות ואף מגבלות על הקמת מנופים בזמן הבניה. בנוסף לכך נקבע שימוש באלמנטים אקוסטיים לבידוד הרעש והוראות שנועדו למזער את סכנת מעוף הציפורים, שעלול להסב נזק לכלי טיס חולפים.
על-פי התוכנית בגרסתה המופקדת, במרכז המתחם מתוכננת ליבה ירוקה בשטח של כ-1,200 דונם לפיתוח של פארק חולות מטרופוליני. מרכז הפארק, המכונה 'הלב השמור' יכלול דיונות טבעיות בהיקף שלא יקטן מ-400 דונם, על-מנת לשמר מערכות אקולוגיות ייחודיות הכוללות מיני צמחים נדירים ומוגנים, שאין כמותם בשום מקום אחר במישור החוף. הטבעת שתקיף את 'הלב השמור' תהווה מעטפת חיצונית של הפארק, ותיועד לפעילויות בילוי ופנאי כלל עירונית.
בעקבות הדיון בהתנגדויות לתוכנית בגרסתה המופקדת, החליטה הוועדה המחוזית להרחיב את 'הלב השמור' של הפארק, על חשבון השטח לתכנון עתידי. 1,500 יחידות הדיור שהוקצו בשטח לתכנון עתידי בגרסה המופקדת של התוכנית, הועתקו בהחלטת הוועדה המחוזית למתחמי המגורים, כך שהקצאתם לא תהיה תלויה בשינוי מסלולי הטיסה של נתב"ג.
אירועים בהליכי אישור התוכנית

הודעה על הכנת התוכנית ופרסום תנאים להוצאת היתרי בנייה בתקופת ביניים של שלוש שנים על פי סעיפים 77 ו-78 לחוק התכנון והבניה, פורסמה לראשונה בעיתונות בתאריך 10-11 באוגוסט 2006 ובילקוט הפרסומים מס' 5562 מתאריך 2 באוגוסט 2006.
הודעה בדבר הארכת תקופת הזמן להוצאת היתרי בנייה בתנאים בתקופת ביניים לשנה או עד להפקדת התוכנית, על פי סעיף 78 לחוק התכנון והבניה פורסמה בילקוט הפרסומים מס' 6080 מתאריך 28 באפריל 2010.
הודעה על הפקדת התוכנית על פי סעיף 89 לחוק התכנון והבניה פורסמה בילקוט הפרסומים מס'6444 מתאריך 11/7/12.
החלטת הוועדה המחוזית (ועדת המשנה להתנגדויות) לאשר את התוכנית נתקבלה בתאריך 18 בפברואר 2013.
החלטת ועדת המשנה לערים של המועצה הארצית לאשר את התוכנית, נתקבלה בתאריך 14 במאי 2014.
על החלטת ועדת המשנה לערים של המועצה הארצית הוגשה עתירה מנהלית על ידי עיריית בת ים ואחרים (עת"מ 56633-06-14). העתירה נדחתה על ידי כב' השופטת ד"ר דפנה אבניאלי בתאריך 8/3/15. עיקר התרעומת של עיריית בת-ים נסובה סביב מתחם בשטח של 240 דונם הממוקם בחלק המערבי של התוכנית, ממערב לנתיבי איילון, שהתוכנית מציעה לשנות את ייעודו מאזור לספורט לאזור תעסוקה משולב במגורים (עם אפשרות להסב את המגורים לתעסוקה).
לטענת עיריית בת ים, פיתוח אזור תעסוקה באזור זה יפגע באזורי המסחר והתעסוקה של העיר בת ים וייצור תחרות לא הוגנת בשל קרבתו לנתיבי תחבורה ציבורית. כאמור, עמדתה של עיריית בת ים נדחתה לפי שעה על ידי בית המשפט. עיריית בת ים הגישה ערעור לבית המשפט העליון על פסק הדין של השופטת דפנה אבניאלי. בערעור זה לא התבקש עיכוב ביצוע, ומכאן שאין כל מניעה מלפרסם את התוכנית לתוקף בילקוט הפרסומים תוך כדי ההליך. על-פי הערכות, אישורה של תוכנית ח-500 צפוי להתפרסם עוד במהלך שנת 2015.
היסטוריה

הדיונות של דרום חולון היוו מוקד לפעילות נדל"נית עוד מראשית המאה הקודמת. האזור הוגדר באותה עת, טרם הקמת המועצה המקומית חולון, כשטח שיפוט גלילי הסמוך לכפר הערבי יאזור. אנשי עסקים פרטיים וחברות רכשו החל משנות ה-20 של המאה הקודמת חטיבות קרקע גדולות של מאות דונמים מבעלי קרקע ערבים. בהתאם לפקודת בנין ערים המנדטורית הוכנו תוכניות 'פרצלציה' ('חלוקה') שחילקו את חטיבות הקרקע הגדולות לחלקות קטנות בגודל של 300 עד 500 מ"ר, תוך יצירת מתווה שכונתי הכולל מערכת כבישים ומגרשים לצורכי ציבור, ומתוך התאמה לתוכנית המתאר המנדטוריות של העיר חולון, ששורטטו בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20.
החלקות לאחר 'החלוקה' נרשמו בפנקסי המקרקעין והחלו להיסחר בשוק החופשי בארץ ישראל ואף מחוץ לה. אידיאל גאולת הקרקע הוביל לרכישת קרקעות על ידי יהודים מאירופה, ארצות הברית ודרום אפריקה, בסיוע שתדלנותם של מנהיגי ציבור שנרתמו לפעילות זו בעת ביקורם בקהילות יהודיות בתפוצות. כך לדוגמה גם ד"ר חיים קוגל – מי שלימים כיהן כראש המועצה הראשון של חולון – סייע לגאולת קרקע בעת ביקורו את הקהילה היהודית בדרום אפריקה. מסיבה זאת ישנם עד היום בעלי קרקעות רבים בתחום התוכנית שהם תושבי חוץ (היורשים של הבעלים המקוריים).
דוגמאות ל'פרצלציות' (תוכניות חלוקה) היסטוריות בקרקעות דרום חולון:
יצירת הגושים 6748, 6749, 6747 ו-6750 על ידי הבנק לחקלאות ובנין בע"מ בארץ ישראל.
חלוקת חלקה 690 בגוש 6043 על ידי החברה לקרקעות והלוואות בע"מ.
תוכנית המתאר הראשונה של העיר חולון, ח-1, משנת 1958, ביטלה את כל התוכניות המנדטוריות לבניית שכונות מגורים חדשות בדרום חולון, וייעדה את כל האזור לתכנון מחדש, כ'אזור לרה-פרצלציה' (איחוד וחלוקה מחדש). תוכנית ח-500 מהווה תוכנית מתאר שלישית ואחרונה בסדרה (אחרי ח-1 ו-ח-1 תיקון 3), והיא מציעה תכנון חדש לכל האזור.
היסטוריה > שכונת 'מולדת'

שכונת 'מולדת' נכללת בתחום תוכנית ח-500, באזור המיועד לפארק החולות.
השכונה הוקמה בשנת 1930 כשכונת המגורים הראשונה בדרום חולון, והיא אחת מחמש השכונות הראשונות (יחד עם השכונות 'אגרובנק', 'גרין', 'קריית עבודה', ושכונת 'עם') שאוחדו יחדיו לכדי המועצה המקומית חולון, בשנת 1940.
אדמות שכונת 'מולדת' נרכשו על ידי חברת 'המזרח', שבראשה עמד המהנדס אלכסנדר חיסין. מרכזה של השכונה היה מגדל המים. דייריה הראשונים של השכונה היו שמונה משפחות של יוצאי תימן אך בסוף שנת 1934 – רק ארבע שנים לאחר מכן – כבר מנתה אוכלוסיית השכונה כ-100 משפחות.
בשל ריחוקה של השכונה מיישובים יהודיים, וקרבתה אל הכפרים הערביים יאזור ובית דג'אן, נפגעה השכונה בידי ערביי יפו במאורעות המרד הערבי הגדול (1936–1939) וננטשה כמעט לחלוטין. תושביה עברו להתגורר באופן זמני בבית הספר החקלאי 'מקוה ישראל'.
בשכונת מולדת עבר תוואי 'דרך הביטחון' שנסללה בשנת 1948 כדרך חלופית לדרך יפו-ירושלים (כביש 44 של היום), במטרה לחבר בין תל אביב לבין מושבות הדרום וירושלים.
כיום מתגוררות בשכונה עשרות משפחות, לצד מספר מועט של עסקים ובתי מלאכה. כל המבנים ובתי השכונה עתידים להתפנות על-פי תוכנית ח-500, למעט מגדל המים ו'דרך הביטחון', שהוכרזו כאתרים לשימור.
היסטוריה > שכונת 'גבעת חולון'

שכונת 'גבעת חולון נכללת בתחום תוכנית ח-500, באזור המיועד לפארק החולות.
שכונת מגורים קטנה זו ממוקמת דרומית לשכונת 'קריית שרת', בלב אזור החולות, לצד הכביש המוליך אל מתחם בית המטבחיים העירוני.
שכונת 'גבעת חולון' כוללת כמה עשרות בתי מגורים. המבנים של השכונה נבנו בתחילת שנות ה-40 של המאה הקודמת ונותרו עד היום במתכונתם המקורית. אמנם, על פי תוכנית המתאר ח-1 (תיקון מס' 3) שאושרה בשנת 1978, סווג השטח למגורים, אך כדי להרחיב את הבניה באזור זה היה צורך בהכנת תוכנית מפורטת. בשל המגבלות הנובעות מהימצאותה של השכונה בתחום ההשפעה של שדה התעופה, נמנעה האפשרות לפיתוח השכונה, ולפיכך היא הושארה במצבה המקורי, ללא תשתיות מודרניות, עד היום.
תושבי השכונה 'גבעת חולון' פנו להליכים משפטיים נגד עיריית חולון וזכו בחודש יוני 2014 לקבל פסק דין לטובתם, המחייב את העירייה להעניק להם שירותים עירוניים נאותים, כגון פינוי והצבת מכלי אשפה, התקנת תאורת רחובות ושילוט הנושא את שם הרחוב.
שכונת גבעת חולון עתידה להתפנות במסגרת מימוש תוכנית ח-500 (ראה להלן 'פינויין של השכונות גבעת חולון ומולדת').
היסטוריה > בית המטבחיים

חטיבת קרקע בשטח כולל של 254 דונם, משתרעת על חלקות קרקע שונות בגושים 6052, 6053, 6734 ו-6735. הקרקע כולה הופקעה מבעלי קרקע פרטיים. ההפקעה בוצעה בעקבות הרשאה שקיבל ראש עיריית חולון, פנחס אילון בשנת 1961 על-פי פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) 1943 לשם הקמת בית מטבחיים אזורי ותעשיות נלוות לו.
לצורך כך אף הוקם בשנת 1959 תאגיד משותף לעיריות תל אביב וחולון (ביחס של 80% עיריית תל אביב ו-20% עיריית חולון), שהיה אמור לקדם את המיזם ולשאת בפועל בהוצאות הקמתו, לרבות תשלום פיצויי הפקעה לבעלי הקרקע הפרטיים.
הליכי ההפקעה של 250 הדונם בחולות דרום חולון, הסתיימו בשנת 1966, ולאחר מכן אושרה תוכנית בנין ערים ח-142 – להקמת בית מטבחיים ותעשיות נלוות לו. על-פי התוכנית הנ"ל ניתן היה להקים באזור זה בית מטבחיים ומפעלים הקשורים בעיבוד בשר. מבחינת גודלו יכול היה בית-מטבחיים כזה לשמש עבור המזרח התיכון כולו. אך באותן שנים התוכנית נראתה נחוצה, ואיש מבעלי הקרקעות הפרטיים לא התנגד למיזם.
בפועל, פרט למבנה אחד של בית מטבחיים שהוקם בסוף שנות ה-60 ופעל עד תחילת שנות ה-90, כל יתרת הקרקע נשארה ריקה ופנויה. מבנה בית המטבחיים פוצץ בתרגיל של פיקוד העורף, בחודש יוני 2015.
בעלי הקרקע, עיריית תל אביב ועיריית חולון צפויים לקבל זכויות במסגרת תוכנית ח-500, ע"פ הוראותיה, בעבור פינוי בית המטבחיים (סעיף 2.2.4 לתקנון התוכנית).
תיקון מס' 3 לפקודת הקרקעות קבע סייג של התיישנות להחזרת הקרקע לבעליה. על כן, לאחר שינוי הייעוד במסגרת תוכנית ח-500 מהמטרה הציבורית שבגינה הופקעו המקרקעין, בעלי הקרקעות ההיסטוריים במתחם בית המטבחיים לא יוכלו עוד לקבל את רכושם.
זכויות הבניה – נתונים כמותיים

1,300 יח"ד בבניה נמוכה.
12,400 יח"ד בבניה גבוהה (כולל 1,500 יח"ד שהועברו מהשטח לתכנון בעתיד שבוטל לטובת הגדלת פארק החולות), מתוכם 2,000 יח"ד קטנות לאוכלוסיות זכאיות בשטח של 80 מ"ר כולל ממ"ד.
13,700 יח"ד בסה"כ (כולל 800 יח"ד לצורך עידוד וסיוע בסילוק מטרדים ופינוי פולשים).
930,000 מ"ר (שטח עקרי) לתעסוקה לסוגיה, כולל מסחר וייעודים רב-תכליתיים.
175,000 מ"ר (שטח עקרי) לבנייני ציבור.
עיקרי הוראות התוכנית

תנאי לאישור תוכנית מפורטת ראשונה יהיה אישור תוכנית שתכלול חלוקה למתחמים לאיחוד וחלוקה, או תשריט הכולל חלוקה כאמור, כחלק בד ובד עם התוכנית המפורטת הראשונה (להלן:"תוכנית המתחמים") או כחלק ממנה.
תוכנית המתחמים תקבע חלוקת זכויות בנייה בין המתחמים, תנאים למימוש הזכויות בכל מתחם והוראות לביצוע איחוד וחלוקה שתכלולנה התייחסות לחלוקת שטחי ציבור.
תוכנית המתחמים תקבע בין היתר את שטח הפארק שיכלל בתוכניות המפורטות השונות, בהעדפה לחלק הפארק המצוי בתחום כל מתחם, ובלבד שיובטח פיתוח הפארק במלואו.
מסמכי התוכנית המופקדת
תקנון התוכנית המופקדת
תשריט התוכנית
פרוטוקול הדיון בהתנגדויות בוועדה המחוזית מתאריך 18 בפברואר 2013
פרוטוקול הדיון בוועדת המשנה לערים של המועצה הארצית
ביבליוגרפיה

יוסף רייטן, אתר ח 500 חולון – זירת המידע, נדלה בתאריך 24 באוקטובר 2015 http://www.h-500.com/
הערות שוליים

↑  מידע תכנוני – רקע כללי באתר מתחם ח-500 חולון – זירת המידע – שהוקם על ידי שמאי המקרקעין יוסף רייטן
↑  מידע שימושי – רקע היסטורי, באתר ח-500 חולון – זירת המידע
↑  פינוין של השכונות 'מולדת' ו-'גבעת חולון' באתר מתחם ח-500 חולון – זירת המידע
↑  מכתב פנייה של ראש עיריית חולון מתאריך 14/2/1960 לקבלת הרשאה להפקיע קרקע לטובת הקמת בית מטבחיים אזורי מתוך אתר ח-500, חולון – זירת המידע
↑  מידע שימושי באתר ח-500 חולון – זירת המידע
גרגורי דלברג

גרגורי רוברט דלברג (באנגלית: Gregory Robert Dahlberg;‏ נולד ב-23 בנובמבר 1951) הוא פקיד ממשל אמריקאי לשעבר, שכיהן כתת-מזכיר הצבא של ארצות הברית בין השנים 2000–2001.
ביוגרפיה

גרגורי דלברג נולד בפיקסטאון, דקוטה הדרומית וגדל באזור מיניאפוליס-סיינט פול. לאחר סיום לימודיו בבית הספר התיכון הוא למד בקולג' לותר שבאיווה וב-1973 הוא קיבל תואר בוגר אוניברסיטה במנהל עסקים ובמדע המדינה. לאחר מכן הוא למד באמריקן יוניברסיטי וב-1976 קיבל תואר מוסמך אוניברסיטה במינהל ציבורי.
לאחר סיום לימודיו החל דלברג לעבוד במחלקת התחבורה של ארצות הברית במשרדו של סגן המזכיר לתקצוב ותכנון, כשעבודתו התמקדה בבניית כבישים ובנושאי תקציב ופיננסים הקשורים לתחבורה. ב-1981 הוא הצטרף לצוות של ועדת ההקצבות של בית הנבחרים של ארצות הברית לתחבורה, שיכון, פיתוח עירוני וסוכנויות קשורות, שהיא ועדת משנה לוועדת ההקצבות של הבית. שם הוא עבד בנושא התקציבים של מנהל הכבישים הפדרלי, מנהל הבטיחות בדרכים הלאומי, מנהל הסעות ההמונים העירוני, חברות הרכבות אמטרק וקונרייל, ומשמר החופים של ארצות הברית. ב-1990 הוא הצטרף לצוות של ועדת ההקצבות הכללית. במהלך דיון על "חוק השלמת התקציב הכוללני" של 1990 (שבו הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש נסוג מהבטחת הבחירות שלו "קראו את שפתי, לא עוד מיסים"), סייע דלברג לנסח את "חוק אכיפת התקציב" של 1990. בעת היותו חלק מצוות הוועדה הוא גם עבד על תוכנית "המסלול המהיר" של מנהל המזון והתרופות האמריקאי, ועל תוכנית המימון המהיר של מלחמת המפרץ. ב-1995 הוא היה למנהל הצוות הדמוקרטי של ועדת ההקצבות להגנה של בית הנבחרים, ובתפקיד זה הוא היה מעורב בכל הדיונים הקשורים לתקציב של מחלקת ההגנה.
ב-2000 מינה הנשיא ביל קלינטון את דלברג כתת-מזכיר הצבא ובתפקיד זה הוא שימש ממאי 2000 ועד מרץ 2001. מה-20 בינואר ועד ה-4 במרץ 2001 כיהן דלברג גם כמזכיר הצבא בפועל.
לאחר פרישתו הממשל הפדרלי, עבד דלברג בלוקהיד מרטין כסגן נשיא בכיר למיזמים אסטרטגיים. באוגוסט 2015 הוא פרש ומאז הוא עובד כיועץ עצמאי.
הערות שוליים

↑  Lockheed Martin Press Release
קורה אקסנס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 במרץ 1938 (בן 86) 
 ענף מדעי:  אסטרופיזיקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ייל 
 מנחה לדוקטורט:  Boris Garfinkel 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוסלו  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת טרומסה 
 פרסים והוקרה:  מדליית ההצטיינות של המלך 
 צאצאים:  Hallgjerd Aksnes 
 
קורה אקסנס (בנורווגית: Kaare Aksnes;‏ נולד ב-25 במרץ 1938) הוא פיזיקאי נורווגי-אמריקאי. אחיו הוא הכימאי גונאר אקסנס.
קריירה

קורה אקסנס סיים את לימודי בית הספר בשנת 1956 וקיבל תואר אקדמי לאחר לימודים באוניברסיטת ברגן ואוניברסיטת אוסלו בשנת 1963. בשנים 1964–1965 הוא עבד במצפה כוכבים. לאחר מכך הוא עבר לארצות הברית וסיים דוקטורט באוניברסיטת ייל בשנת 1969. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בהתוויית שיטה לחישוב מסלול חללית ותוצאותיה מנוצלות ב-NASA. על עבודה זו הוא זכה במדליית מ-NASA. כמו כן, בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, אסטרואיד נקרא על שמו.
אקסנס עבד מספר שנים במכון לאסטרופיזיקה בקיימברידג' בשנת 1978 חזר לנורווגיה. בשנים 1978–1988 הוא עבד עבור מערכת הביטחון הנורווגית. בשנת 1988 הוא התמנה לפרופסור באוניברסיטת אוסלו.
בשנת 1991 הוא נבחר לאקדמיה למדעים הנורווגית. בשנת 1990 הוא התמנה ליושב ראש של ועדת השמות של האיגוד האסטרונומי הבינלאומי וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 2006.
בשנת 2006 הוענקה לו מדליית המלך על פעילות מדעית רבת שנים.
גביע פסל זייד

| --- | --- |
פסלו של זייד בדומה לגביע
 ענף:  כדורעף
 תאריך ייסוד:  1942
 תאריך פירוק:  1969
 ארגון מפעיל:  התאחדות הפועל
 מדינות משתתפות:  ישראל ישראל
 
גביע פסל זייד או גביע זייד (אליפות המשקים בכדורעף) היה טורניר גביע שנתי שנערך בין השנים 1942–1969, בו השתתפו קבוצות מקיבוצי ההתיישבות העובדת. משחקי הגמר נערכו במסגרת של שני ימי משחקים בהם מתחילים משלב שמינית גמר ובמשך השנים זה השתנה למשחקי חצי גמר.
היסטוריה

הטורניר החל להתקיים בשנת 1942 כמפעל לנצחתו של השומר אלכסנדר זייד. הטורניר התקיים בכל קיץ, ביום שבת בסמוך ליום השנה למותו של זייד. קבוצות מקיבוצים בכל הארץ היו נרשמות למשחקי מוקדמות על הזכות להיכנס לטורניר שהיה מתחיל משלב שמינית הגמר. המשחקים המוקדמים היו נערכים במגרשים שונים ומשחקי שמינית הגמר ואילך נערכו במגרש אחד. בשנתיים הראשונות התקיים הטורניר בקיבוץ גבעות זייד. ובשנה השלישית במוסד משמר העמק.
החל משנת 1957 הטורניר הוגדל למשחקי מוקדמות מחולק לאזורים וכלל גם קבוצות של מושבים ויישובי עולים.
בשנת 1959 נדחה הטורניר, עקב התפרצות מחלת הפה והטלפיים.
הקבוצה הזוכה הייתה מקבלת את הפסל המוקטן מידי אלמנתו של זייד ציפורה זייד. הגביע הוא יצירתו של הפסל דוד פולוס. כשנה לאחר מותה של ציפורה זייד, הטורניר חדל מלהתקיים.
משחקי הגמר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
| שנה | מחזיקת הגביע | פיינליסטית | מיקום |
| --- | --- | --- | --- |
| 1942 | הפועל כפר מסריק | עמל חיפה | גבעות זייד |
| 1943 | מוסד משמר העמק | פלוגת הגדוד העברי | גבעות זייד |
| 1944 | פלוגת הגדוד העברי | מוסד משמר העמק | מוסד משמר העמק |
| 1945 | מוסד משמר העמק | הפועל העוגן | גבעות זייד |
| 1946 | הפועל ארצישראלי ג' | הפועל גן שמואל | גבעות זייד |
| 1947 | הפועל קריית ענבים | הפועל גן שמואל | גבעות זייד |
1948: לא התקיים המפעל
| 1949 | הפועל גן שמואל | הפועל אורים | גבעות זייד |
| 1950 | הפועל ספיח | הפועל גן שמואל | גן שמואל |
| 1951 | הפועל מרחביה |  ? |  ? |
| 1952 | הפועל ספיח |  ? | גן שמואל |
| 1953 | הפועל בית זרע | הפועל ספיח | מרחביה |
| 1954 | הפועל בית קמה | הפועל בית זרע | בית זרע |
| 1955 | הפועל עין שמר | הפועל בית קמה | בית קמה |
| 1956 | הפועל עין שמר |  ? | בית קמה |
| 1957 | הפועל בית זרע | הפועל דן | בית זרע |
| 1958 | הפועל עין שמר | הפועל שריד | קריית טבעון |
1959: לא התקיים המפעל
| 1960 | הפועל עין שמר | הפועל כפר מסריק | עין שמר |
| 1961 | הפועל עין שמר | הפועל עין החורש | בית זרע |
1962:  ?
| 1963 | הפועל המעפיל |  ? | אילון |
| 1964 | הפועל המעפיל | הפועל מרחביה | קריית טבעון |
| 1965 | הפועל המעפיל | הפועל מעברות | מעברות |
1966:  ?
1967:  ?
1968:  ?
| 1969 | הפועל עברון | הפועל מענית | שער העמקים |

↑  א=תחרות חוזרת לאחר ביטול זכיית הפועל בית זרע על ידי ועדת הכדורעף במרכז הפועל, עקב ארגון לקוי