stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כס החרצית
טקהמיקורה

הכס טקהמיקורה (ביפנית: 高御座) ממוקם בארמון הקיסרי של קיוטו, והוא הכס העתיק ביותר ששרד בממלכה. הוא נמצא במרכז במה מתומנת, חמישה מטרים מעל הקרקע, ויכול להיות מופרד משאר החדר בעזרת פרגוד (רהיט, שמשמש כקיר נייד). דלת הזזה שנועדה להסתיר את הקיסר מן העין נקראה קנג'ו-נו-השוג'י (賢聖障子), והיא עוטרה באיור של 32 קדושים סינים. האיור הפך לאחד הדגמים ראשוניים עבור כל הציורים בתקופת הייאן. כיום משמש הכס בעיקר בטקסי הכתרה, כאשר לצדו נמצא כס-תאום, הנועד לקיסרית הרעיה.
ראו גם

קיסר יפן
הערות שוליים

↑  Ponsonby-Fane, Richard. (1959) The Imperial House of Japan
↑  A Political History of Japan During the Meiji Era - 1867-1912, McLaren, Walter Wallace. ‏(1916)
1 2  The preceptor's assistant, or, Miscellaneous questions in general history, literature, and science, p. 153. Williams, David. ‏ (1858)
↑  Shûji, Takashina. "An Empress on the Chrysanthemum Throne? מאמר שהתפרסם בEcho Japan, דצמבר 2004
↑  Chrysanthemum Throne a Closely Guarded Secret, Green, Shane, מאמר בSydney Morning Herald ‏, 7 בדצמבר 2002
↑  The Chrysanthemum Throne, Spector, Ronald. ביקורת ספר באתר הניו יורק טיימס, 19 בנובמבר 2000
↑  The Sadness Behind the Chrysanthemum Throne, The Independent (London), ‏ 22 במאי 2004
↑  The Chrysanthemum Throne, Hello Magzine
↑  The Girl who May Sit on Chrysanthemum Throne, The Independent (London), ‏ 23 בפברואר 2005
↑  Annales des empereurs du Japon, Titsingh, Isaa ‏ (1834)
↑  Jinnō Shōtōki, Varley, Paul. ‏(1980)
↑  Nihongi, Aston, William ‏(1998)
↑  יצוין בהקשר זה שעל פי האמונה היפנית הוא שלט בין השנים 230 ל-270 לספירה
↑  When Illness Strikes the Leader, Post, Jerrold et al. ‏(1995)
↑  Japan Enthrones Emperor Today in Old Rite With New Twist, מאמר בניו יורק טיימס, 12 בנובמבר 1990
בתיה כהנא דרור

| --- | --- |

 לידה:  16 בספטמבר 1964  (בת 60) י' בתשרי ה'תשכ"ה
 מדינה:  ישראל 
 מעסיק:  מבוי סתום 
 מפלגה:  הבית היהודי, ישראל ביתנו 
 www.kahanadror.com
 
בתיה כהנא-פריאר-דרור (נולדה בי' בתשרי ה'תשכ"ה, 16 בספטמבר 1964) היא עורכת דין, פובליציסטית ופעילה חברתית ישראלית. בין השנים 2009–2018 כיהנה כמנכ"לית עמותת "מבוי סתום".
ביוגרפיה

נולדה בחיפה ב-1964. למדה באולפנת כפר פינס, ובהמשך באולפנת הרב בהר"ן. שירתה בצה"ל כמורה חיילת בפיקוד הצפון. בשנים 1987–1988 למדה אומנות ופיסול בלונדון ובבית הספר שליד מוזיאון ישראל. בעלת תואר ראשון במדע המדינה ובהיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בבית הספר למדיניות ציבורית במסגרת תוכנית מנהלים של האוניברסיטה העברית. במקביל ללימודיה האקדמיים עבדה תחילה בהנחיית קבוצות לימוד במכונים לחינוך יהודי ציוני, לאחר מכן עבדה בערוץ הראשון ונמנתה עם המייסדים של התוכנית "פופוליטיקה". בשנת 2001 התמחתה במשפטים בפרקליטות מחוז ירושלים. החל משנת 2002 ריכזה במשך שלוש שנים את מועצת יח"ד - מועצה ליחסי חילונים חרדים ודתיים של בית הנשיא.
בין השנים 2005–2009 עבדה כיועצת משפטית, ואחראית על תחום החקיקה והמדיניות בעמותת "מבוי סתום" ובין השנים 2009–2018 שימשה כמנכ"לית הארגון. הארגון ייצג נשים עגונות והעניק להן תמיכה נפשית, כמו כן פעל הארגון למען קידום מעמד האישה בממסד הדתי בישראל, בין היתר באמצעות קידום שינויי חקיקה, וייזום מחקרים אקדמיים. בשנים שבהן ניהלה את הארגון, עודדה הקמת בתי דין פרטיים מחוץ לרבנות, וייסדה את מיזם "נישואים פרטיים כהלכה" (בטבעת זו). בשנת 2016 עמדה בראש הקליניקה לעגונות במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. כהנא דרור מרצה ברחבי הארץ ומפרסמת מאמרי דעה.
פעילות פוליטית

בשנת 2015 התמודדה כהנא דרור בפריימריז של מפלגת הבית היהודי על המקום המשוריין לנשים בעשירייה השנייה. מועמדותה עוררה התנגדות בקרב רבנים ואנשי המפלגה בשל התבטאויותיה נגד "תפיסות משיחיות" והצורך לדון בעתיד שני מיליון הפלסטינים החיים ביהודה ושומרון. שעות ספורות לפני הפריימריז הסירה את מועמדותה ותקפה את המפלגה והעומד בראשה נפתלי בנט. לאחר פרישתה מהתמודדות בפריימריז פרסמה "הבית היהודי" הודעה רשמית שעל פיה "אנשי הקרן החדשה לישראל, ארגון הפוגע בחיילי צה״ל ובכל אינטרס ישראלי אינם רצויים בבית היהודי. ברוך שפטרנו".
ב-24 בינואר 2021 הצטרפה למפלגת ישראל ביתנו והוצבה במקום ה-12.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הוצבה במקום השמיני ברשימת ישראל ביתנו לכנסת.
פעילות ציבורית > פעילות למען מסורבות גט

במסגרת תפקידה כמנכ"לית עמותת מבוי סתום, עסקה בנושא העגונות במדינת ישראל. לדבריה, המצב בבתי הדין הרבניים יוצר מיאוס של ההלכה היהודית בקרב ציבורים רחבים. בתי הדין יכולים להיות "פוסקי הלכה. אבל היום הם שומרי החומות, ולא מעזים לחדש ולפסוק". בשל מצב זה, כהנא דרור פועלת לשינוי מצב העגונות ותומכת בנישואים אזרחיים בישראל. בשנת 2012 יזמה יחד עם ח"כ עתניאל שנלר תיקון לחוק הסנקציות, המאפשר ענישת סרבני גט. לפי התיקון, אם לא יינתן גט כפי שהוחלט בפסק הדין, בית הדין יחויב להתכנס שוב ולדון בהטלת סנקציות על הסרבן. בשנת 2014 עתרה לבג"ץ בשיתוף הארגונים ויצו ונעמ"ת ובאמצעות עו"ד ב"כ גלי עציון ועירית גזית לאחר שמועמדותה למנכ"לות בתי הדין הרבניים בישראל נדחתה על רקע מגדרי, בבקשה לבחון את מועמדותה. בעקבות העתירה קבע הרכב שופטי בג"ץ בראשות השופט אליקים רובינשטיין כי המדינה תייצר מסלולים חדשים אשר יאפשרו לנשים להתמודד לתפקיד, זאת בשל העובדה שעד כה מסלולי הבחינות לתפקיד יועדו לגברים בלבד. בעקבות בג"ץ זה מונתה אישה לסמנכ"לות בתי הדין.
בשנת 2014 ייצגה כהנא דרור את "העגונה מצפת", אישה שבעלה נכנס למצב של תרדמת, ולא היה סיכוי שיתעורר ממצב זה. בית הדין בצפת בראשות אב בית-הדין הרב אוריאל לביא זיכה את העגונה בגט על-פי העיקרון ההלכתי "זכין לאדם שלא בפניו". עקב ערעור שהוגש לבית הדין הגדול על פסק הדין בשנת 2017, עתרה כהנא דרור נגד הרב הראשי יצחק יוסף לבג"ץ בטענה שאין לקבל ערעור ממי שאינו צד בגירושין. הרכב בג"ץ בראשות אליקים רובינשטיין, קבע כי בית הדין אינו רשאי לעסוק בערעור. פרשה זו עוררה מחלוקת ציבורית חריפה, בעיקר בעולם הרבני.
בשנת 2017 יזמו כהנא דרור, הרב אברהם דב לוין ועמותת מבוי סתום את פרויקט "נישואים פרטיים כהלכה" - מסלול נישואים פרטי המתנהל על פי ההלכה האורתודוקסית, המבקש לאפשר לזוגות החפצים בכך להינשא על פי ההלכה, שלא דרך הרבנות. המסלול מציע חתימה על הסכם קדם-נישואין לכבוד הדדי וכן חתימה על תנאי בקידושין, על מנת להגן מפני אפשרות של סירוב גט או עגינות.
בשנת 2018 הופסקה במפתיע כהונתה של כהנא דרור כמנכ"לית עמותת "מבוי סתום", לאחר שתורמים טענו כי הקו שבו היא נוקטת הוא רדיקלי מדי ומחטיא את המטרה שלשמה נוסד הארגון.
פעילות ציבורית > יוזמות חקיקה

במסגרת ניהולה את ארגון "מבוי סתום", יזמה כהנא דרור הצעות חוק מגוונות שהונחו על ידי חברי כנסת מכל הקשת הפוליטית:
הכנסת התשעה-עשר:
הצעת חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין)- תיקון סעיף 4, חובת דיון והטלת מאסר על סרבן גט, התשע"ד-2013. הונחה על ידי חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס וגילה גמליאל וקבוצת חברי כנסת. (הצעת חוק פ/1630/19)
הצעת חוק הדיינים (תיקון כשירות למנהל בתי הדין הרבניים) התשע"ד-2013. הצעת חוק זו נועדה לאפשר מינויה של אישה לתפקיד מנהלת בתי הדין הרבניים. הונחה על ידי גילה גמליאל וניצן הורוביץ וקבוצת חברי כנסת לאחר שהוגשה גם בכנסת השמונה-עשרה על ידי חברת הכנסת אורית זו-ארץ וקבוצת חברי כנסת. (הצעת חוק פ/768/19)
הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (הסכמי קדם נישואין) התשע"ד-2013. מטרת הצעת חוק זו היא מניעת התמשכות הליכי גירושין וסחטנות של אחד מבני הזוג את רעהו באמצעות חתימה על הסכם קדם-נישואים. ההצעה הונחה על ידי אורלי לוי אבקסיס ורוברט אילטוב. (הצעת חוק פ/1638/19)
הצעת תיקון לחוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין)- ביטול כריכה (סעיף 3). התשע"ג-2013. מטרת התיקון שהוצע היא ביטול מרוץ הסמכויות בין בית הדין הרבני לבית המשפט לענייני משפחה, ומניעת אפשרות כריכה לתביעת גירושין בערכאה דתית ללא הסכמת שני הצדדים. ההצעה נוסחה בשיתוף הארגונים ויצו ונעמ"ת, והונחה על ידי אורלי לוי אבקסיס ואלעזר שטרן. (הצעת חוק פ/1531/19)
הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (רישום-עבירה על סידור נישואין וגירושין)-החלפת סעיף 7. התשע"ד-2014. מטרת הצעת התיקון הייתה הסרת איום המאסר על בני זוג ועורך הנישואין שאינם דואגים לרישום נישואיהם. ההצעה הוכנה בשיתוף עם עמותת "עתים" והונחה על ידי חברות הכנסת עליזה לביא ומירי רגב וקבוצת חברי כנסת. (הצעת חוק פ/2659/19)
הצעת חוק התרת נישואים אזרחיים (תיקוני חקיקה) התשע"ג-2013. מטרת ההצעה הייתה לקבוע כי הסמכות לדון בהתרת נישואים של בני זוג הכשירים להינשא בארץ אך בחרו להינשא בנישואים אזרחיים בחוץ לארץ, תהיה מסורה לבית המשפט לענייני משפחה. זאת על מנת לתת תוקף לרצון בני הזוג שלא להכפיף את יחסיהם למערכת השיפוט הדתית. ההצעה הונחה על ידי זהבה גלאון, מרב מיכאלי, רונן הופמן, מאיר שטרית וקבוצת חברי כנסת הצעת חוק (פ/1534/19).
הצעת חוק הדיינים (תיקון-שינוי הרכב ועדת המינויים) התשע"א-2010. הונח על ידי חבר הכנסת ניצן הורוביץ. מטרת הצעת חוק זו הייתה הגדלת מספר חברי הוועדה מעשרה לאחד-עשר, על מנת למנוע מצב של תיקו, ולשריין את המקום האחד-עשר עבור נציגת ציבור שתיבחר מארגוני הנשים, במטרה למנוע ועדה שלא תהיה בה נציגות נשית (פ/2672/18). הצעה דומה הונחה על ידי זבולון אורלב (פ/1594/18), וכן על ידי חברת הכנסת אורית זוארץ (פ/1962/18).
פעילות ציבורית > פעילות בנושא מינוי דיינים

בשנת 2007, עקב מינוי 19 דיינים לבתי הדין הרבניים, עתרה כהנא דרור בשם ארגון "מבוי סתום" בשיתוף פרופסור אביעד הכהן ועורכת הדין גלי עציון נגד הוועדה למינוי דיינים בטענה כי הדיינים נבחרו לא על פי כישוריהם אלא על פי קשריהם עם מפלגות פוליטיות, ובפרט קשריהם למנהיגה הרוחני של ש"ס, הרב עובדיה יוסף. בג"ץ הסכים אמנם כי נפל פגם בהליך, אולם בנסיבות העניין לא ראה בכך פגם מהותי ודחה את העתירה.
בשנת 2014, עקב חילוקי דעות פוליטיים במשך תקופה ארוכה, לא מונו דיינים חדשים לבתי הדין בכלל, ולבית הדין הגדול בפרט. עקב זאת שותקה כמעט לחלוטין עבודת בית הדין הגדול במשך כשנה, וממילא לא נקבעו דיונים, ובתוך כך גם דיונים העוסקים במקרים קשים של עגינות. כהנא דרור עתרה בשם אישה שחוותה אלימות קשה ובעלה מיאן לתת לה גט, על כך שלא קיבלה תאריך לדיון עקב כך שלא היו דיינים, ובכך נמנעה ממנה זכות היסוד לגישה לערכאות. בעקבות עתירה מינתה שרת המשפטים איילת שקד שישה דיינים לבית הדין הגדול על תקן זמני.
פעילות ציבורית > פעילות ציבורית נוספת

בעשור האחרון עסקה כהנא דרור בשורה של פעילויות ציבוריות והתנדבותיות, בהן חברת הוועד המנהל של המכון לאסטרטגיה ציונית (2014), חברת ועדת ההיגוי של 'הפורום לחופש בחירה בנישואים', חברת הוועדה המייעצת במכון "על משמר הכנסת" וחברת ארגון קולך.
כן כהנא דרור חברת מועצת ההסכמות-הקונגרס הישראלי ליהדות ודמוקרטיה של אוניברסיטת בר-אילן ומכון שחרית. היא מפרסמת מאמרים בתחומי משפט, יהדות, דת ומדינה ונחשבת לקול ביקורתי בשיח הציבורי העוסק בנושא.
בשנת 2024 עתרה לבג"ץ נגד שר החינוך, לפסול את הרב יצחק יוסף מלקבל את ״פרס ישראל״ בנושא ספרות תורנית, זאת משום שהרב הביע את דעתו ההלכתית בנוגע לנושאים שונים כגון; גיור, גיוס בני ישיבה, בית המשפט העליון ועוד. בג״ץ דחה פה אחד את העתירה, והשופט כבוב אף הוסיף כי ״הגיע הזמן להסיר את הלוט ולומר כי אין עוד מקום להגשת עתירות התוקפות את החלטת שר החינוך בנושא פרס ישראל״.
הכרה ציבורית

בשנת 2014 נבחרה כהנא דרור לאחת ממאה הנשים המשפיעות בישראל (במגזר הדתי), על ידי גיליון "נשים" של מקור ראשון ואחת מתוך עשר הנשים המשפיעות בקטגוריית המשפט.[דרוש מקור]
באותה שנה נבחרה לאחת ממאה הישראלים פורצי דרך ומעוררי השראה לשנת 2013 של העיתון מעריב, מתוך עשרה ישראלים מעוררי השראה בתחום היהדות.
בשנת 2018, נבחרה לאחת מחמישים אנשי השנה בתחום החברתי מטעם עיתון "ידיעות אחרונות".
בנובמבר 2019 פורסם הסרט התיעודי "מסורבות", המלווה את פעילותה בשנים 2016–2018 למען עגונות ומסורות גט במסגרת ארגון "מבוי סתום" ובשיתוף צוות הארגון. הסרט הופק עבור יס דוקו על ידי "טרבלסי הפקות", בבימויים של דוד אופק ומיה ווב. הסרט הוקרן לראשונה במסגרת פסטיבל "דוקאביב גליל" במעלות-תרשיחא בנובמבר 2019.
בג"ץ 6510/21 - כהנא דרור נ' נשיא בית הדין הרבני הגדול ואח'

באוקטובר 2021 עתרה כהנא דרור לבג"ץ בנושא מינויו הפסול של אב בית דין בירושלים, הרב רלב"ג, על ידי נשיא בית הדין הגדול - הרב דוד לאו, בשל היותו נגוע בניגוד עניינים. בית המשפט העליון קיבל באופן חלקי חלק מהסעדים שנתבקשו בעתירה והורה לבטל את המינוי בתוך שישים יום. כמו כן הורה בית המשפט לרב הראשי נשיא בית הדין לפעול עם היועצת המשפטית לממשלה למציאת הסדר המקובל על הצדדים למניעת ניגודי עניינים במינויים הנעשים על ידי הנשיא, בהתאם למתווים שהוצעו בדיונים - מתווה המשנים ליועמ"ש לממשלה לשעבר, עו"ד רז נזרי ועו"ד דני חורין, ומתווה היועמ"ש המשפטי הרבני, עו"ד הרב שמעון יעקובי. בנוסף, אסר בית המשפט על הרב לאו להיות מעורב בכל מינוי עתידי של גיסו - הרב רלב"ג. בעקבות העתירה הוקם צוות מיוחד וזה החליט פה אחד על הארכת כהונת הרב רלב"ג כאב"ד וכראב"ד ירושלים.
חיים אישיים

כהנא דרור נישאה בשנת 1998 למיכה, נכדה של רחה פריאר, מייסדת עליית הנוער, ובין השנים 1988–2012 התגוררה בירושלים. כהנא דרור היא אמא לארבעה ומתגוררת במושב נס הרים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  שלמה בן צבי, 100 ישראלים מעוררי השראה, באתר מעריב, ‏דצמבר 2013 (ארכיון)
↑  "אודות הארגון ומייסדת הארגון - מבוי סתום - למען מסורבות גט ועגונות". מבוי סתום - למען מסורבות גט ועגונות. נבדק ב-2017-05-31.
↑  נישואים פרטיים כהלכה, באתר נישואים פרטיים כהלכה
↑  מבוי סתום, קליניקה לסיוע לעגונות ולמסורבות גט בשערי משפט | מבוי סתום – למען מסורבות גט ועגונות(הקישור אינו פעיל)
1 2 3  קובי נחשוני, פורשת ערב הפריימריז: "הבית היהודי משיחי", באתר ynet, 13 בינואר 2015
↑  עמית סלונים, ‏"מפלגת הבית היהודי לוקחת אותנו למקום של משטרים אפלים", באתר ‏מאקו‏, 15 בינואר 2015
↑  עו"ד כהנא-דרור פרשה מהפריימריז בבית היהודי: "קיבלתי כתף קרה מבנט", באתר מעריב אונליין, 14 בינואר 2015
↑  עדיאל שביט, חדשות כיפה, ‏ישראל ביתנו מציגה את הרשימה שלה לבחירות לכנסת ה-24,  באתר כיפה, 02 בפברואר, 2021 17:23
↑  מועמדת הבית היהודי לשעבר: לקדם נישואין אזרחיים | כיפה, באתר www.kipa.co.il
↑  יאיר אטינגר, אושר חוק המחייב ענישת סרבני גט, באתר הארץ, 21 במרץ 2012
↑  יאיר אטינגר, בג"ץ הורה לנסח תקנות שיאפשרו לנשים להתמודד לתפקיד מנכ"ל בתי הדין הרבניים, באתר הארץ, 7 בינואר 2016
↑  בג"ץ 8213/14 בתיה כהנא דרור ואחרים נ' השר לשירותי דת ואחרים, ניתן ב־15 באוגוסט 2017
↑  בג"ץ 9261/16 פלוני נ. בית הדין הרבני הגדול לערעורי... 30-03-2017 - פסקי דין, החלטות ופרוטוקולים, באתר www.ruling.co.il, ‏30/3/2017
↑  מאיה פולק, 'העגונה מצפת' במסר לנשים מסורבות גט: "אל תפחדו", באתר nrg
↑  נישואים לפי ההלכה, אבל בלי הרבנות, יוצאים מהמחתרת, באתר Hiddush
↑  בג"ץ 8756/07 עמותת "מבוי סתום" נ. הוועדה למינוי די... 17-08-2014 - פסקי דין, החלטות ופרוטוקולים, באתר www.ruling.co.il, ‏03/06/2008
↑  , ynet, ‏2018-12-31 (בעברית)
↑   אריאנה מלמד, הסרט שמוכיח – מדינת ישראל מתעללת בנשים, באתר הארץ, 14 בנובמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306711105171  VIAF: 1602161453855664330005   WorldCat (עם VIAF): 1602161453855664330005
הוועדה לבחירת שופטים

טקס השבעת שופטי בית משפט השלום ומחוזי בישראל שהתקיים בבית נשיא מדינת ישראל, בתמונה יושבים: איילת שקד שרת המשפטים, הנשיא ראובן ריבלין ונשיאת בית המשפט העליון מרים נאור, אוקטובר 2015
הוועדה לבחירת שופטים היא ועדה שבוחרת את השופטים בבתי המשפט בישראל, ולאחר בחירתם מתמנים השופטים לכהונה על ידי נשיא המדינה. הוועדה הוקמה ב-1953, בעקבות חקיקת חוק השופטים. כללי הרכב הוועדה נועדו להפחית השפעת לחצים פוליטיים על בחירת השופטים.
בשנותיה הראשונות נקראה הוועדה "הוועדה למינוי שופטים", ועם חקיקתם, בשנת 1984, של חוק יסוד: השפיטה וחוק בתי המשפט (שהחליף את חוק השופטים) שונה שמה לשם הנוכחי.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים

על פי סעיף 4 לחוק יסוד: השפיטה, הוועדה מונה תשעה חברים, לפי החלוקה הבאה:
שר המשפטים – העומד בראשה, ושר נוסף לפי בחירת הממשלה.
שני חברי כנסת שתבחר הכנסת.
שני חברי לשכת עורכי הדין שנבחרים בבחירות חשאיות על ידי המועצה הארצית של הלשכה.
נשיא בית המשפט העליון, ושני שופטים נוספים מבית המשפט העליון (מתחלפים אחת ל־3 שנים לפי בחירת חבר השופטים, בדרך כלל הבחירה היא לפי ותק).
חוק בתי המשפט מוסיף שלושה תנאים:
נציגי הכנסת ייבחרו בבחירה חשאית ויכהנו כל עוד הם חברי הכנסת שבחרה בהם, או במקרה של בחירות עד לבחירת נציגים חדשים.
הנציגים הנבחרים של לשכת עורכי הדין ושל בית המשפט העליון יכהנו למשך 3 שנים.
לפחות נציגה אחת של הכנסת, נציגה אחת של השופטים, נציגה אחת של הלשכה, ונציגה אחת של הממשלה תהיינה נשים. תנאי זה הוסף לחוק בשנת 2014.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים > הרכבה הנוכחי של הוועדה

| חבר הוועדה> נציגי הממשלה | חבר הוועדה> נציגי הממשלה | סיעה> נציגי הממשלה | תפקיד> נציגי הממשלה | תחילת כהונה> נציגי הממשלה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | יריב לוין | הליכוד | סגן ראש הממשלה שר המשפטים יו"ר הוועדה | 29 בדצמבר 2022 |
|  | אורית סטרוק | הציונות הדתית | שרת ההתיישבות | 13 באוקטובר 2023 |
נציגי הכנסת
|  | קארין אלהרר | יש עתיד | חברת הכנסת | 14 ביוני 2023 |
|  | יצחק קרויזר | עוצמה יהודית | חבר הכנסת | 12 ביולי 2023 |
נציגי בית המשפט העליון
|  | יצחק עמית | נשיא בית המשפט העליון | נשיא בית המשפט העליון | 7 באוקטובר 2024 |
|  | נעם סולברג | המשנה לנשיא בית המשפט העליון | המשנה לנשיא בית המשפט העליון | 1 במרץ 2024 |
|  | דפנה ברק ארז | שופטת בבית המשפט העליון | שופטת בבית המשפט העליון | 17 באוקטובר 2023 |
נציגי לשכת עורכי הדין
|  | יונית קלמנוביץ | עורכת דין | עורכת דין | 22 בפברואר 2024 |
|  | מוחמד נעאמנה | עורך דין | עורך דין | 28 ביולי 2020 |
מנהל בתי המשפט (כיום צחי עוזיאל) מכהן מתוקף תפקידו כמזכיר הוועדה.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים > הרכב הוועדה בתהליך הקמת הוועדה

בעת הקמת הוועדה הוצע שהרכב הוועדה יהיה: שר המשפטים (שיהיה היושב ראש), שר נוסף, נשיא בית המשפט העליון ושופט נוסף של בית המשפט העליון, היועץ המשפטי לממשלה (שיהיה רשאי למנות במקומו את פרקליט המדינה), דיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, שני חברי כנסת וחבר המועצה המשפטית (כיום לשכת עורכי הדין).
במהלך הדיון בכנסת העלו מספר חברים הסתייגויות לגבי הרכב הוועדה. יעקב שמשון שפירא ובנימין ששון הזהירו מפני השתתפות פרקליט המדינה בוועדה, מאחר שתפקידו מחייבו להופיע בפני שופטים באופן יומיומי. בנימין ששון גם ביקש שבוועדה יהיו נציגים של הסתדרות עורכי הדין במקום חברי הכנסת. דוד בר-רב-האי התנגד להכללת נציג הסתדרות עורכי הדין בוועדה, באומרו שהאינטרס העצמי עלול להתגבר על האינטרס של המדינה. אליהו-משה גנחובסקי ביקש שיהיה לרבנים נציג בוועדה.
בסופו של דבר שונה נוסח הצעת החוק במהלך הדיונים בה. היועץ המשפטי לממשלה ודיקן הפקולטה למשפטים הוצאו מהרכב הוועדה והוספו נציג נוסף של המועצה המשפטית ושל בית המשפט העליון.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים > נציגי הכנסת

מאז הקמת הוועדה ועד לשנת 1992, וכן בשנים 2003–2006, שני נציגי הכנסת בוועדה היו חברי הקואליציה. בשנים 1992–2003 ו-2006–2009 נבחר חבר כנסת אחד מהקואליציה ואחד מהאופוזיציה. ביוני 2009 נבחרו לוועדה שני חברים מסיעות הימין מטעם הכנסת השמונה עשרה, לאחר שאורי אריאל מ"האיחוד הלאומי" נבחר כנציג האופוזיציה בגוברו על רוני בר-און ממפלגת "קדימה", והצטרף לדוד רותם מ"ישראל ביתנו", נציג הקואליציה.
ביוני 2013 נבחרו שני נציגי אופוזיציה לוועדה כנציגי הכנסת התשע עשרה (יצחק הרצוג ממפלגת העבודה ויצחק כהן ממפלגת ש"ס, שגברו על דוד רותם מהליכוד - ישראל ביתנו).
ביולי 2015 נבחרו שני חברי כנסת ממפלגות הימין כנציגי הכנסת העשרים: נורית קורן מהליכוד כנציגת הקואליציה, ורוברט אילטוב מ"ישראל ביתנו", כנציג האופוזיציה. בין מאי 2016 ונובמבר 2018, החל מהצטרפות "ישראל ביתנו" לקואליציה ועד פרישתה ממנה, שני נציגי הכנסת בוועדה היו חברי כנסת מהקואליציה. עתירה לבג"ץ נגד מצב זה נדחתה בנימוק של שיהוי, ותוך הבחנה בין מצב שבו חבר כנסת עובר מהאופוזיציה לקואליציה לבין מצב שבו מלכתחילה נבחרו שני חברי כנסת מהקואליציה.
בעת הדיון על חוק יסוד: השפיטה, שקבע את הרכב הוועדה, ביקשה חברת הכנסת שולמית אלוני לציין בדבריה בכנסת, מטעם ועדת החוקה, כי הייתה הצעה שנבחרי הכנסת יהיו אחד מן הקואליציה ואחד מן האופוזיציה, אך הצעה זו לא נתקבלה. הצעות אחדות לתיקון חוק יסוד: השפיטה (הרכב הוועדה לבחירת שופטים), שהוגשו בכנסת ה-18, ה-19 וה-20 (בשנים 2009–2019), לעיגון מעמד חבר אופוזיציה כחבר בוועדה, לא זכו לרוב.
במסגרת ההסכמות על הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש בשנת 2020, נקבע שלוועדה ייבחרו 2 חברי קואליציה כנציגי הכנסת העשרים ושלוש, ובכנסת העשרים וארבע אחד מנציגי הכנסת היה מהאופוזיציה.
ב־14 ביוני 2023 שררה מתיחות סביב ההצבעה החשאית בכנסת לבחירת נציגיה לוועדה, על רקע המחלוקת בנושא הרפורמה המשפטית שקידמה הממשלה. שתי מועמדות בלבד – חברות הכנסת קארין אלהרר מן האופוזיציה וטלי גוטליב מן הקואליציה – עמדו לבחירה. על פי תקנון הכנסת נדרשו חברי הכנסת לסמן בטופס הבחירה "בעד" או "נגד" עבור כל מועמדת. אלהרר קיבלה את אמון המליאה, בין השאר בזכות מספר ח״כים שהפרו את ההוראה הקואליציונית שלא לתמוך בה. גוטליב לא זכתה לאמון המליאה, ועל פי תקנון הכנסת, באופן תקדימי, הוכרז על קיום סבב בחירות נוסף בתוך חודש למילוי המקום הפנוי. ב-12 ביולי 2023 נבחר יצחק קרויזר לנציג הקואליציה בוועדה.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים > הצעות לשינוי הרכב הוועדה

לאורך השנים, מאז 1953 הועלו מספר הצעות לשינוי הרכב הוועדה ואופן בחירת השופטים.
בשנת 2006, טרם מינויו לתפקיד שר המשפטים, כתב פרופ' דניאל פרידמן כי רצוי שרק אחד השופטים בוועדה יהיה מבית המשפט העליון, והשניים האחרים יהיו שופטי בית משפט מחוזי או שופטי בית משפט מחוזי בדימוס. היתרונות שראה בכך הם: פיזור סמכויות (מניעת מסירת עמדת כוח לקבוצה קטנה יחסית של שופטי בית המשפט העליון), גישה אובייקטיבית יותר למועמדים, והתקווה שלשופטים המחוזיים תהיה היכרות טובה יותר עם המועמדים לערכאות הנמוכות. יושב ראש לשכת עורכי הדין לשעבר, יורי גיא-רון, התנגד להצעה זו וטען שהגוף האחרון שיש לשנותו במערכת המשפט הוא הוועדה לבחירת שופטים.
אחדים מחברי הכנסת ניסו בזמנים שונים לשנות בחקיקה את מבנה הוועדה, בהם דוד טל ומיכאל איתן עת היה יו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט, אך הצעותיהם לא זכו לתמיכה מספקת.[דרושה הבהרה]
לקראת סוף שנת 2011 נדונה בכנסת הצעת חוק לשינוי הרכב הוועדה, כך שלשכת עורכי הדין תשלח נציג אחד של האופוזיציה ונציג אחד של הקואליציה, באופן דומה לנהוג בכנסת. ההצעה שונתה מספר פעמים באופן מהותי במהלך הדיונים, ובין היתר הוצע לקיים בחירות חדשות לנציגי הלשכה (כיוון שהתקיימו בחירות לפי החוק המקורי לפני שעברה ההצעה). אך לפני הקריאה השנייה והשלישית החליטה הקואליציה להקפיא את הצעת החוק.
לאחר הבחירות לכנסת ה-25, השיק שר המשפטים יריב לוין הצעה לרפורמה משפטית, שבמסגרתה הרוב בוועדה למינוי שופטים יהיה אצל נבחרי הציבור ונציגיהם, ובפרט אצל נציגי הקואליציה ונציגים ציבוריים שימנה שר המשפטים. לאור ביקורות שונות ומחאה ציבורית על כך שהקואליציה תשלוט בפועל בוועדה, העלו השר ויו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט שמחה רוטמן הצעה חלופית, שלפיה יהיה בכוח הקואליציה, עם גורמים שממונים על ידיה, למנות בכל קדנציה שני שופטים ונשיא לבית המשפט העליון (ולא בערכאות האחרות). לוין הסביר כי ההצעה המקורית הייתה גורמת למצב שבו קואליציה יכולה למנות מספר בלתי מוגבל של שופטים, מצב שלדבריו "אינו יכול להתקיים במדינה דמוקרטית". המבקרים הצעה זו סברו שהשופטים שימונו על ידי הקואליציה עלולים להיות מושפעים בהחלטותיהם מהממשלה. לדבריהם חשוב שכל השופטים יהיו נקיים מהשפעות פוליטיות. ההצעה החדשה התקבלה בוועדת החוקה, חוק ומשפט והונחה על שולחן הכנסת.
מבנה הוועדה לבחירת שופטים > הצעות לשינוי הרכב הוועדה > ייצוג נשים

בשנת 2014 תוקן החוק כך ש"לפחות אחד מנציגי שופטי בית המשפט העליון בוועדה, לפחות אחד מנציגי הממשלה בוועדה, לפחות אחד מנציגי הכנסת בוועדה ולפחות אחד מנציגי לשכת עורכי הדין בוועדה יהיו נשים".
תפקידי הוועדה

עיקר תפקידה של הוועדה, כפי שמעיד שמה, הוא בחירת שופטים. הוועדה ממנה שופטים לכל הערכאות: בית המשפט העליון, בתי משפט מחוזיים, בתי משפט שלום, בתי משפט לתעבורה ובתי הדין לעבודה (הארצי והאזוריים). בנוסף, בוחרת הוועדה את נציב תלונות הציבור על שופטים. הוועדה איננה ממנה דיינים לבתי משפט דתיים ואלו מתמנים בוועדות אחרות בעלות מבנה דומה. בנוסף למינוי שופטים, הוועדה ממנה את נשיא בית המשפט העליון ואת המשנה לנשיא, וכן גם את נשיא בית הדין הארצי לעבודה והמשנה לנשיא. כן דנה הוועדה בהפסקת כהונת שופט כאשר נבצר ממנו למלא את תפקידו בגלל מצבו הבריאותי או כאשר נשיא בית המשפט העליון, שר המשפטים או נציב תלונות הציבור על שופטים מציע לבטל את המינוי. ביטול מינוי יהיה ברוב של לפחות שבעה חברי הוועדה ונעשה בהליך מעין משפטי במקרים נדירים ביותר. הוועדה גם רשאית לאשר בקשה של שופט ליציאה מוקדמת לפנסיה.