stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארינפורה
הנצחת חללי הארינפורה בישראל > אנדרטות

לזכרם של החללים הוקמה אנדרטה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. האנדרטה תוכננה בידי האדריכל ד"ר אשר חירם שתכנן אנדרטאות נוספות בהר הרצל ונחנכה ב-29 באפריל 1954. האנדרטה בנויה בטון מזוין מצופה לוחות אבן ומעוצבת כאונייה הניצבת בפינתה של בריכת מים רדודים המסמלים את הים. מתחת לשולי הבריכה מצויים 137 לוחות אבן השקועים בתוך הבריכה בהם חרוטים שמות החללים שמקום קבורתם לא נודע. על השוליים בצמוד ללוחות הזיכרון מצויים פתחים עגולים להצבת פרחים בעת אזכרות. על צריח פיקוד האונייה חקוק הפסוק: ”אמר אדוניי מבשן אשיב אשיב ממצלות ים” (תהילים ס"ח כ"ג). בצד האונייה נמצאות מדרגות המובילות אל גג האנדרטה עליו מצוי מכסה ובמרכזו נמצאת ארובה שבתוכה דולק "נר תמיד" לזכר החללים. טקס הזיכרון לחללים מתקיים מדי שנה ביום השנה לטביעת האונייה, כ"ז בניסן, שהוא גם תאריך יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
בקיבוץ דגניה א' נמצאת אנדרטה לזכרו של חבר הקיבוץ שמואל (מוליא) תנפילוב שהיה בין הנספים בארינפורה. שני חיילים שנפצעו בטביעת האונייה ונפטרו מפצעיהם, קבורים בבתי הקברות של הצבא הבריטי בטריפולי שבלוב ובאנגליה.
ראו גם

פלוגת ההובלה 462
הערות שוליים

↑  בעת גילוי האנדרטה בהר הרצל (ראו בהמשך) הוברר שהמספר הנכון הוא 139 ולא 140 כפי שמופיע בספרות. ראו גם רשימת החללים שמקום קבורתם לא נודע באנדרטת חללי האונייה "ארינפורה" באתר נזכור.
↑  מדריך רחובות תל אביב יפו
↑  אמציה פלד, רחוב קל"ח, בתוך "מדריך רחובות חיפה", באתר האינטרנט של עיריית חיפה
↑  מעוז עזריהו בשיתוף מנשה שני, במותם ציוו: אדריכלות בתי הקברות הצבאיים בישראל: השנים הראשונות, היחידה להנצחת החייל, אגף משפחות והנצחה - משרד הביטחון, 2012. עמ' 67
↑  שני הקברים הנוספים נמצאים האחד באנגליה והשני בטריפולי בבתי העלמין של הצבא הבריטי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011065612205171
גרשון קוריצקי

| --- | --- |

 לידה:  29 באוקטובר 1952 (בן 72) וילנה, ברית המועצות ברית המועצות 
 תאריך עלייה:  1960
 עיסוק:  פיזיקאי
 מקום לימודים:  הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת ניו מקסיקו
 מנחה לדוקטורט:  מרלן סקאלי, ג'ון מק'איבר
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע
 פרסים והוקרה:  פרס הומבולדט-מייטנר (2009)
 תרומות עיקריות
 חקר אופטיקה קוונטית, תרמודינמיקה ומערכות פתוחות
 
גרשון קוריצקי (נולד ב-29 באוקטובר 1952) הוא פיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע, מומחה לאופטיקה קוונטית, לתרמודינמיקה ולמערכות קוונטיות פתוחות.
ביוגרפיה

גרשון קוריצקי נולד בווילנה שבליטא (אז ברית המועצות), בנם של זינה ושמעון קוריצקי, רופאה ומהנדס. עלה לישראל עם משפחתו ב-1960 וגדל בתל אביב. ב-1970 הצטרף למסלול העתודה האקדמית ולמד לתואר ראשון בפיזיקה בטכניון.
ב-1976 החל את לימודיו לתואר שני בפיזיקה, גם כן בטכניון. עבודת המאסטר שלו, בהנחיית פרופ' ישראל סיניצקי, עסקה באנליזה של מתנד אנהרמוני מאולץ ויישומיו למערכות מולקולריות המצומדות ללייזר. ב-1980 עבר לארצות הברית ולמד לתואר שלישי בפיזיקה באוניברסיטת ניו מקסיקו שבארצות הברית. עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית מרלן סקאלי (אנ') וג'ון מק'איבר עסקה בחלקיקים טעונים מהירים במערכות גבישיות.
עם שובו לישראל ב-1983 מונה למרצה בבית הספר לכימיה באוניברסיטת תל אביב וכעבור שנתיים עבר למכון ויצמן בדרגת מדען, שם מונה ב-1987 מונה למדען בכיר וב-1991 לפרופסור חבר. ב-1997 היה לפרופסור מן המניין וב-2020 יצא לגמלאות, אך ממשיך במחקר פעיל.
קוריצקי החזיק בקתדרה ע"ש מ' ראסל-האס בשנים 1988–1991 ובקתדרה ע"ש פרופ' ג'ורג' ו' דאן בשנים 1996–2024. כמו כן, היה פרופסור אורח באוניברסיטאות אורהוס בדנמרק, היידלברג ואולם בגרמניה ושאנגחאי בסין.
קוריצקי נשוי לציפי ׁׁ(לבית זמישלני) ואב לשניים, מתגורר בתל אביב.
מחקריו > אפקטי אנטי-זנון וזנון הקוונטיים ובקרת דעיכה ואובדן קוהרנטיות

תופעות קוונטיות צפויות למלא תפקיד הולך וגובר בטכנולוגיות חישה ומידע ובראשן מחשוב קוונטי. אך המכשול המרכזי למימוש טכנולוגיות אלו הוא אובדן קוהרנטיות ורעש במערכות קוונטיות עקב צימודן לסביבתן החיצונית, המתוארת כאמבט חום והגורמת לדעיכה והרס של מצבי המערכת הקוונטית. קוריצקי וקבוצתו גיבשו תאוריה כוללת של השפעות הסביבה על מערכות קוונטיות ושליטה אופטימלית בהשפעות אלו באמצעות שני אפקטים אוניברסליים: אפקט זנון, שמהותו האטת הדעיכה על ידי הפחתת צימוד המערכת לאמבט, והיפוכו, אפקט אנטי-זנון שאותו גילו, המביא להאצת הדעיכה על ידי הגברת הצימוד לאמבט. על פי תאוריה זו, ניתן לשמר מצבים קוונטיים לצורכי עיבוד מידע קוונטי על ידי מדידות תכופות או בקרה קוהרנטית מהירה הגורמות לדינמיקת זנון. לעומת זאת, קירור המערכת ואתחולה ברמת היסוד דורשים את הגברת הצימוד לאמבט בהתאם לדינמיקת אנטי-זנון. התאוריה אושרה בניסויים במערכות שונות והשפיעה על אסטרטגיות השליטה בעיבוד מידע קוונטי ובתהליכים תרמודינמיים קוונטיים.
מחקריו > רעש כמקור למידע בחישה קוונטית

באופן מסורתי, חישה שואפת למקסם את היחס בין תפוקת המידע השימושי (האות) על האובייקט הנמדד לבין הרעש שנגרם על ידי הסביבה של ונחשב לחסר תועלת. קוריצקי וקבוצתו הפכו את רעיון החישה המסורתית, בכך שהחלו להתייחס לרעש בתחום הקוונטי כבעל עניין וחקרו את המידע המועיל שהוא נושא בחובו על אודות תהליכים פיזיקליים, כימיים וביולוגיים כאשר מופעלת בקרה דינמית על האובייקט. הם הראו כי מדידות תכופות או בקרה דינמית הגורמות לאפקטי זנון או אנטי-זנון עבור ספין המשמש כמד חישה קוונטי, מאפשרת לגלות קורלציות רעש שמקורן בדינמיקה האקראית של התהליך ועל-פיהן לאבחן את מאפייניו. גילויים אלה הביאו את קבוצת קוריצקי בשיתוף פעולה עם קבוצות ניסיוניות (במכון ויצמן, באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת דורטמונד בגרמניה) לפתח שיטות חישה חדשות בתחום התהודה המגנטית הגרעינית הביו-רפואית שמבוססות על בקרה דינמית, ואשר מטרתן למקסם את המידע על ספקטרום הרעש של הסביבה ובכך לשפר את אבחון התהליך הפיזיולוגי המחולל רעש זה. שיטת חישה המבוססת על אפקטי זנון ואנטי זנון במדידות רעש של קיטוב פוטונים המאפשרת אבחון תהליכים פיזיולוגיים הוצעה על ידי קבוצת קוריצקי בשיתוף עם קבוצות מאוניברסיטאות טורינו שבאיטליה ואולומואוץ שבצ'כיה.
בפרויקט משותף של קבוצת קוריצקי עם אוניברסיטת שטוטגרט, הם השתמשו במדידות ספין אלקטרוני הגורמות לאפקט אנטי-זנון כדי להפוך את סביבת הספין האלקטרוני שמורכבת מספינים גרעיניים מרובים להרבה פחות רועשת (עד פי 10,000).
כיוון חדשני בתחום החישה הקוונטית של קבוצת קוריצקי בשיתוף עם הקבוצה מאולומוץ הוא פיתוח שיטות להגברת הרגישות במיקרוסקופיה קוונטית, על ידי סינון של רעש קוונטי בתווך לא ליניארי.
מחקריו > מערכות קוונטיות היברידיות

קבוצתו של קוריצקי הייתה בין החלוצות בגישה שאיפשרה פריצות דרך נסיוניות של טכנולוגיות קוונטיות בתחומי עיבוד, העברה ואחסון מידע קוונטי: שימוש במערכות קוונטיות היברידיות המורכבות מבלוקים מגוונים המשולבים על גבי שבבים – קיוביטים (ביטים קוונטיים) מוליכי-על המשודכים דרך מהוד מיקרוגל לצברים של אטומים קרים או ספינים של פגמים במוצקים (בין היתר ביהלומים). המהוד מקל על העברת המידע בין החלקים, מה שמאפשר את ניצול היתרונות של כל רכיב תוך פיצוי על חסרונותיהם. כך, בעוד שקיוביטים על-מוליכים יכולים לבצע חישובים מהירים של שערים לוגיים קוונטיים, הם רגישים להפרעות הנובעות מאובדן קוהרנטיות. לעומתם, אטומים קרים או ספינים של פגמים במוצקים מציעים יתרון באחסון המידע לאורך זמן. כדי לשפר את הביצועים הכוללים של המערכות ההיברידיות, הציעה קבוצת קוריצקי בקרה דינמית שממקסמת את אמינות ההעברה של מצבים קוונטיים מקיוביט "רועש" לקיוביט "שקט".
מחקריו > בקרה תרמודינמית קוונטית

קבוצתו של קוריצקי הייתה חלוצה בגילוי הקשר בין תכונות תרמודינמיות של מערכות קוונטיות כגון טמפרטורה למדידות תכופות שלהן: קירור כשהמדידות גורמות לאפקט אנטי-זנון וחימום כשהן מביאות לאפקט זנון. הם גם הציעו מדידות של מתנד הרמוני כבסיס למכונות חום קוונטיות.
קבוצת קוריצקי הציעה לראשונה את המכונות התרמיות המינימליות והפשוטות ביותר בתחום הקוונטי. אלה בנויות מקיוביט בודד שמצומד לשני אמבטי חום בעלי ספקטרום לא שטוח המצויים בטמפרטורות שונות, ומ"בוכנה" קוונטית שהיא מתנד הרמוני המחוברת לקיוביט זה. הם גם הראו כי ניתן להפעיל מכונת חום כזו כמנוע חום קוונטי או כמקרר קוונטי באופן אוטונומי, ללא צורך בבקרה חיצונית, על-ידי בחירת הפרמטרים המתאימים.
בתחום מושג-היסוד של תרמודינמיקה קוונטית מצא קוריצקי כי ניתן ליצור מנועים קוונטיים שאינם מצייתים לחוק השני של התרמודינמיקה ממנו נובע גבול נצילות העבודה של קרנו: אם המנועים ניזונים מאמבט לא תרמי המספק למנוע עבודה וחום, נצילותם עשויה לחרוג מגבול קרנו.
לאחרונה הם הציעו בשיתוף עם קבוצת אולומואוץ מכונות חום המבוססות על עקרון פעולה השונה מהותית מזה של כל מכונות החום מאז קרנו: במקום שאיבת חום מאמבט על ידי תווך הנתון לחיכוך על ידי האמבט, המכונות המוצעות מערבבות מצבים חמים וקרים בממשקים לא ליניאריים. אי-הליניאריות מאפשרת ריכוז אנרגיה בצורה קוהרנטית באפיק שנבחר, תוך הפיכת החום לעבודה, שהיא אנרגיה מסודרת.
מחקריו > מדידת משתנים קוונטיים רציפים והשזירה שלהם

קבוצתו של קוריצקי הייתה חלוצה בפיתוח פרוטוקולים למדידת משתנים קוונטיים רציפים והשזירה שלהם. פרוטוקולים אלה עוסקים במשתנים קוונטיים רציפים המצייתים להשערת דה ברויי לגבי גלי חומר, גלים אלקטרומגנטיים ושדות בוזוניים נוספים.
בין הישגי הקבוצה בהקשר זה, נמנים: ההצגה החלוצית של רעיון הטלפורטציה למשתנים רציפים קוונטיים באמצעות מדידות של מספרי פוטונים שהייתה לשיטה נסיונית מקובלת, הצעת מדד לשזירה של משתנים רציפים קוונטיים על פי המתאם של איינשטיין-פודולסקי-רוזן (EPR) ויישום השיטה לתהליכים מולקולריים, הצעה לשזירת פוטונים על ידי הפיכתם לעירורים אטומיים קולקטיביים המתנגשים באמצעות כוחות דיפוליים (שיטה שהודגמה נסיונית במכון ויצמן) ופיתוח מדד מידע לגלים קוונטיים שנשזרים כתוצאה מהתנגשויות.
מחקריו > שליטה בתכונות קוונטיות של אטומים קרים על ידי לייזר

קבוצתו של קוריצקי הייתה חלוצה בניבוי תופעות קוונטיות קולקטיביות בגזים אולטרה-קרים באמצעות לייזרים. בין התופעות שהם נבאו וזכו לחקירה נסיונית במערכות אלה בולטת אינטראקציה דמוית כבידה ועירורים קולקטיביים הדומים לאלה שבעל-נוזלים (רוטונים).
מחקריו > הנחיה ותפקידים ציבוריים

לאורך השנים היה קוריצקי שותף לכתיבתם של כ-470 מאמרים שפורסמו בכתבי עת מובילים, וכן כתב שני ספרים. הוא היה חבר בחבר העורכים של כתבי העת Journal of Physics B Communications, Journal of Optics B, Optics Optics Letters, וכעת נמנה עם חבר היועצים של כתב העת Applied Physics.Letters (Quantum).
קוריצקי שימש כרכז ברשת ההכשרה של האיחוד האירופי בנושא מערכות קוונטיות מורכבות וכן ברשת שעסקה בהתערבות מקרוסקופית בהתקני גלים וחומר מעובה. כמו כן, הוביל את מרכז המצוינות בנושא גלים לא ליניאריים של הקרן הלאומית למדע.
עם תלמידיו ברבות השנים שהשתלבו בקהילה האקדמית בישראל נמנים פרופ' גורן גורדון ופרופ' אסף טל מאוניברסיטת תל אביב, פרופ' ניר בר-גיל מהאוניברסיטה העברית, ד"ר דוד גלבווסר-קלימובסקי מהטכניון, ד"ר אפרים שחמון ממכון ויצמן וד"ר יונתן יפה מאוניברסיטת בן-גוריון. עם משתלמים שהנחה בעבר ושהתבלטו באוניברסיטאות בעולם נמנים פרופ' דוד פטרוסיאן במרכז המחקר FORT שבכרתים, פרופ' תומאס אופטרני באוניברסיטת אולומואוץ שבצ'כיה, ופרופ' דנקן או'דל באוניברסיטת מקמסטר שבקנדה.
פרסים והוקרה

פרס מחקר ע"ש סומך-זקס (1994)
עמית החברה האמריקאית לאופטיקה (1999)
עמית החברה האמריקאית לפיזיקה (2002)
עמית המכון הבריטי לפיזיקה (2008)
פרס לם בתחום פיזיקת לייזר ואופטיקה קוונטית (2008)
פרס הומבולדט מייטנר בפיזיקה אטומית ומולקולרית, מטעם ממשלת גרמניה (2009)
חבר האקדמיה אירופיאה (2023)
ספריו

Gershon Kurizki, Goren Gordon, illustrations by Goel Etzion. The Quantum Matrix: Henry Bar's Perilous Struggle for Quantum Coherence, Oxford, 2020.
Gershon Kurizki, Abraham G. Kofman. Thermodynamics and Control of Open Quantum Systems, Cambridge University Press, 2022.
מאמרים נבחרים

G. Kurizki, P. Bertet, Y. Kubo, K. Mølmer, D. Petrosyan, P. Rabl, and J. Schmiedmayer. Quantum technologies with hybrid systems, PNAS 112, 3866 (2015).
A.G. Kofman and G. Kurizki. Acceleration of quantum decay processes by frequent observations, Nature 405, 546 (2000).
T. Opatrny, G. Kurizki, and D.G. Welsch. Improvement on teleportation of continuous variables by photon subtraction via conditional measurement, Physical Review A 61, 032302 (2000).
A.G. Kofman, G. Kurizki, and B. Sherman. Spontaneous and induced atomic decay in photonic band structures, Journal of Modern Optics 41, 353 (1994).
A. G. Kofman and G. Kurizki. Universal dynamical control of quantum mechanical decay, Physical Review Letters 87, 270405 (2001).
A.G. Kofman and G. Kurizki. Unified theory of dynamically suppressed decoherence in thermal baths, Physical Review Letters 93, 130406 (2004).
N.Erez, G. Gordon, M. Nest, and G. Kurizki. Thermodynamic control by frequent quantum measurements, Nature 452, 724 (2008).
I. Friedler, D. Petrosyan, M. Fleischhauer, and G. Kurizki. Long-range interactions and entanglement of slow single-photon pulses, Physical Review A 72, 043803 (2005).
D.H. O’Dell, S. Giovanazzi and G. Kurizki. Rotons in gaseous Bose-Einstein condensates irradiated by a laser, Physical Review Letters 90, 110402 (2003).
W. Niedenzu, V. Mukherjee, A. Ghosh, A.G. Kofman, and G. Kurizki. Quantum efficiency control beyond the second law of thermodynamics, Nature Communications. 9, 165 (2018).
D. H. O’Dell, S. Giovanazzi, G. Kurizki, and V.M. Akulin. Bose-Einstein Condensates with 1/r interatomic attraction. Physical Review Letters 84, 5687 (2000).
D. Gelbwaser-Klimovsky, R. Alicki, and G. Kurizki. Minimal universal quantum heat machine, Physical Review E 87, 012140 (2013).
Million Dollar Baby (שיר של טומי ריצ'מן)

"Million Dollar Baby" הוא שיר של הזמר והראפר טומי ריצ'מן. הוא יצא לאור ב-26 באפריל 2024, באמצעות ISO סופרמסי ופולס רקורדס. הוא נכתב על ידי ריצ'מן עם קרדיטי הפקה מוזיקלית ממקס ווסברג, ג'ונה רוי, מניבלי, ספארקהים וקייבי.
לאחר שריצ'מן חשף קטעים מתוך השיר בטיקטוק כדי למשוך פופולריות, "Million Dollar Baby" זכה להצלחה מסחרית מיידית בצאתו, ונכנס למקום השני במצעד בילבורד הוט 100. מבקרים שיבחו את השיר על הסאונד הייחודי והקליט שלו והקולות של ריצ'מן; עם יציאתו, היו שראו אותו כמועמד ל"שיר הקיץ".
רקע

לאחר שעבר מעיר הולדתו וושינגטון די. סי. ללוס אנג'לס בשנת 2022, המוזיקה של ריצ'מן זכתה במהירות לתשומת לב, ובשנת 2023, הוא זכה להכרה על ידי המוזיקאי האמריקאי ברנט פאיאז איתו יצא לסיבוב ההופעות F*ck the World שחשף אותו לקהל גדול יותר. ריצ'מן אף הוחתם בחברת התקליטים של פאיאז, ISO סופרמאסי, בעסקה משותפת עם פולס רקורדס.
לאחר שורה של סינגלים תחת חברת התקליטים, ריצ'מן החל לפרסם טיזרים ל-"Million Dollar Baby" ברשתות החברתיות שלו ב-22 באפריל 2024, ופרסם קטעי הקלטות באמצעות "הקלטה בסגנון VHS". הקטע צבר למעלה מ-9.5 מיליון צפיות בטיקטוק תוך פחות משבוע. ריצ'מן תיאר את הסאונד של השיר כ"טעים וניתן להאזנה" והתייחס אליו כאל משהו שהוא אוהב ו"מתעניין בו". המטרה שלו הייתה "לעשות חרא מגניב עבור אנשים" ועבורו.
ביקורות > הופעות ברשימות

| כתב עת | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 50 השירים הטובים ביותר של 2024 (עד כה): רשימת צוות | 8 |  |
הצלחה מסחרית

"Million Dollar Baby" הפך ללהיט הפריצה של טומי ריצ'מן, כאשר זכה לפופולריות רבה בפלטפורמות הסטרימינג: בילבורד דיווחו כי השיר זכה ל-4.6 מיליון השמעות לפי דרישה בארצות הברית ביום צאתו. במצעד לתאריך 11 במאי 2024, השיר נכנס למקום השני במצעד בילבורד הוט 100, עם 38 מיליון הזרמות, 302,000 השמעות ברדיו אירפליי ו-4,000 מכירות, מתחת ל-"Fortnight" של טיילור סוויפט ופוסט מאלון. השיר נכנס גם למעשירייה הפותחת בניו זילנד, ולטופ 40 באוסטרליה, אירלנד והממלכה המאוחדת.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך | קטגוריה | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס הווידאו קליפים של MTV | 11 בספטמבר 2024 | שיר הקיץ | מועמדות |  |
| פרס המוזיקה של בילבורד | 12 בדצמבר 2024 | שיר R&B מוביל | זכייה |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 1 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 8 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 1 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 37 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 1  |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 4 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד טיקטוק טופ 50 | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי | 4 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הקיץ | 2 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 19 |  |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 51 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 15 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 31 |  |
|  ישראל | היטליסט | 46 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ – בינלאומי | 8 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 12 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 91 |  |
מיקומי שיא > מצעדי סוף שנה

|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 13 |  |
|  עולמי | בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 43 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הסטרימינג | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרדיו | 17 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 18 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הפופ איירפליי למבוגרים | 41 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 3 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ – איירפליי | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ – דיגיטלי | 5 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 6 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | 2× פלטינה | 140,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 4× פלטינה | 4,000,000 |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |
| ניו זילנד (Recorded Music NZ) | 2× פלטינה | 60,000 |
סיכום
| בכל העולם | — | 4,600,000 |
מרטין הנדרסון

| --- | --- |

 לידה:  8 באוקטובר 1974 (בן 50) אוקלנד, ניו זילנד ניו זילנד
 מדינה:  ניו זילנד 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 מקום לימודים:  Convent of Carmelitas Descalzos, Pamplona 
 פרופיל ב-IMDb
 
מרטין הנדרסון (באנגלית: Martin Henderson, נולד ב-8 באוקטובר 1974) הוא שחקן ניו זילנדי, הידוע בתפקידיו בתור ד"ר בן קיטון בסדרת הדרמה הרפואית "מחוץ למפה" (2011) ברשת ABC, בשל תפקידו בתור ד"ר ניית'ן ריגס בדרמה רפואית אחרת "האנטומיה של גריי" (2017-2015) ברשת ABC, בתור ג'ק שרידן בדרמה הרומנטית "וירג'ין ריבר" (2019-הווה) בנטפליקס ובזכות הופעתו בתור נואה קליי בסרט האימה "הצלצול" משנת 2002.
ביוגרפיה

הנדרסון נולד באוקלנד, ניו זילנד. הוא למד בתיכון לבנים ווסטלייק.
קריירה

הוא החל את לשחק בגיל 13 בסדרה "Strangers", שהייתה הפקת טלוויזיה מקומית.
מ-1992 עד 1995 הוא הופיע באופרת הסבון הניו זילנדית "רחוב שורטלנד" בתפקיד סטיוארט ניילסון. לאחר מכן, עבר הנדרסון לאוסטרליה והמשיך לעבוד בטלוויזיה ובהפקות סרטים מקומיים.
בשנת 1997 עבר הנדרסון ללוס אנג'לס, ארצות הברית כדי לקדם קריירת משחק בהוליווד, וזאת לאחר שלמד שנתיים בבית ספר למשחק בשם Neighborhood Playhouse בניו יורק.
במשך יותר משנה ניסה הנדרסון ללא הצלחה להבחן לאודישנים לסרטים הוליוודים, אך לבסוף ב-2001, הוא נבחר לתפקיד משני בסרט "לחישות מלחמה" שיצא ב-2002. באותה שנה, הוא כיכב לצידה של נעמי ווטס בסרט האימה "הצלצול". בעקבות הצלחת הסרט, קיבל הנדרסון תפקיד בסרט " Perfect Opposites", ולאחר מכן הופיע בסרט "מהיר ללא גבולות" שיצא לאקרנים בתחילת 2004. בנוסף ב-2004, הופיע הנדרסון בקליפ של בריטני ספירס לשיר Toxic.
ב-2005, הוא הופיע בסרט "כלה ודעה קדומה" ובסרט האוסטרלי "דג קטן".
הנדרסון נבחר לשחק בסדרת טלוויזיה אשר תהיה מבוססת על הסרט אדון וגברת סמית'.
ב-2008 הופיע הנדרסון בפרסומת למכונית קדילאק מודל 2008. ב-2007, הוא שיחק בסרט "קרב בסיאטל" לצד מישל רודריגז.
בשנת 2013 שיחק לצד קולין פירת' וריס וית'רספון בסרט המתח "קשר שטני" של הבמאי אטום אגויאן.
בשנת 2015 הצטרף הנדרסון לעונה ה-12 של סדרת הדרמת הרפואית "האנטומיה של גריי" בתפקיד ד"ר ניית'ן ריגס; דמות אותה גילם עד העונה ה-14.
משנת 2019 משחק הנדרסון בסדרת הדרמה הרומנטית של נטפליקס "וירג'ין ריבר"; בדמותו של ג'ק שרידן בתפקיד הראשי לצידה של השחקנית אלכסנדרה ברקנרידג' בתפקיד מלינדה "מל" מונרו. הסדרה הפכה ללהיט ורצה כבר שש עונות.
בשנת 2022 שיחק בסרט האימה והסלאשר האמריקאי "X" בדמותו של ויין גילרוי; הסרט עלה לאקרנים בבכורה עולמית בפסטיבל "South by Southwest" (SXSW) ב-13 במרץ 2022, ועלה לאקרנים בארצות הברית ב-18 במרץ 2022, תחת הפצתם של "A24"; וזכה לביקורות חיוביות לרוב.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Kick | טום בראדשו |  |
| 2002 | לחישות מלחמה | טוראי תומאס ניילי |  |
| 2002 | הצלצול | נואה קליי |  |
| 2003 | חלומות מתוקים | איאן / קן |  |
| 2004 | מהיר ללא גבולות | קארי פורד |  |
| 2004 | הפכים מושלמים | דרו קרטיס |  |
| 2004 | כלה ודעה קדומה | ויליאם דארסי |  |
| 2005 | דג קטן | ריי רוברט הארט |  |
| 2006 | פרחי טייס | ריד קסידי |  |
| 2006 | לחסל את האס | הוליס אלמור |  |
| 2007 | קרב בסיאטל | ג'יי |  |
| 2009 | Cedar Boys | מת'יו |  |
| 2010 | Home by Christmas | אד |  |
| 2013 | The Moment | ג'ון / פיטר |  |
| 2013 | קשר שטני (אנ') | ברנט דייוויס |  |
| 2015 | אוורסט | אנדי האריס |  |
| 2016 | ניסים מגן עדן | קווין בים |  |
| 2018 | טרף לילי | מייק |  |
| 2018 | Juveniles | אוליבר |  |
| 2018 | Hellbent | ג'ב דופרי |  |
| 2022 | X | ויין גילרוי |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Raider of the South Seas | ג'ק טיילור | סרט טלוויזיה |
| 1990 | Betty's Bunch | ילד מכור לווידאו | פרק: "Happy Families" |
| 1992–1995; 2017 | רחוב שורטלנד | ד"ר סטיוארט נילסון (אנ') | 27 פרקים |
| 1995 | Echo Point | זאק בראנן | תפקיד ראשי; 130 פרקים |
| 1996 | Sweat | טום נאש | תפקיד ראשי; 26 פרקים |
| 1996 | קרוב רחוק | ג'ף תומאס | 7 פרקים |
| 1997–1999 | Big Sky | סקוטי גיבס | תפקיד ראשי (2 עונות); 49 פרקים |
| 2009 | האוס | ג'ף | פרק: "Painless" |
| 2011 | מחוץ למפה | ד"ר בנג'מין "בן" קיטון | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2012 | רייק | ג'ושוע פלויד | 2 פרקים |
| 2013–2014 | Auckland Daze | מרטין | סדרת רשת; 3 פרקים |
| 2014 | סודות ושקרים | בן גונדלך | תפקיד ראשי; 6 פרקים |
| 2014–2015 | הדרך האדומה | הרולד ג'נסן | תפקיד ראשי (2 עונות); 12 פרקים |
| 2015–2017 | האנטומיה של גריי | ד"ר ניית'ן ריגס (אנ') | תפקיד ראשי (עונות 14–12); 45 פרקים |
| 2019–הווה | וירג'ין ריבר | ג'ק שרידן | תפקיד ראשי (4 עונות); 42 פרקים |
| 2020 | The Gloaming | גארת׳ מקאבני | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2021–2022 | אלכסה קרואו: בלשית פרטית (אנ') | וויל קרואו | 10 פרקים |
| 2024 | מאדאם |  | סדרת טלוויזיה של Three |
בני ברק (יישוב עתיק)

תבנית:אתר ארכאולוגי
מראה התל
מיקום התל בפארק איילון
העיר בני ברק הקדומה, שעל שמה קרויה העיר בני ברק הנוכחית, החלה[דרוש מקור] כיישוב פלשתי בתקופת הברזל ובימי בית ראשון. בימי בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד התקיימה העיר כיישוב יהודי. העיר התקיימה באתר תל בני ברק, אתר ארכאולוגי הנמצא בתחומי פארק אריאל שרון ובו שרידי העיר בני ברק המקראית והתלמודית.
היסטוריה

העיר מוזכרת בספר יהושע בנחלת שבט דן: ”לְמַטֵּה בְנֵי דָן לְמִשְׁפְּחֹתָם יָצָא הַגּוֹרָל הַשְּׁבִיעִי. וַיְהִי גְּבוּל נַחֲלָתָם צָרְעָה וְאֶשְׁתָּאוֹל וְעִיר שָׁמֶשׁ. וְשַׁעֲלַבִּין וְאַיָּלוֹן וְיִתְלָה. וְאֵילוֹן וְתִמְנָתָה וְעֶקְרוֹן. וְאֶלְתְּקֵה וְגִבְּתוֹן וּבַעֲלָת. וִיהֻד וּבְנֵי בְרַק וְגַת רִמּוֹן. וּמֵי הַיַּרְקוֹן וְהָרַקּוֹן עִם הַגְּבוּל מוּל יָפוֹ.” (יהושע, י"ט, מ'–מ"ו).
במנסרת סנחריב, המתארת את מסע סנחריב בלבנט, מוזכרת העיר בני-ברק (Banayabarqa) יחד עם בית־דגן, יפו ואזור כאחת מערי צדקא מלך אשקלון שכבש סנחריב.
את העיר הקדומה נהוג לזהות עם התל הנמצא בפינה הדרומית-מערבית של מחלף מסובים, מדרום לרמת גן, בשטחו של פארק אריאל שרון, המכונה "חורבת בני ברק". שמו של המחלף מקורו בקטע מן ההגדה של פסח המזכיר מעשה בבני ברק: ”מַעֲשֶׂה בְּרַבִּי אֱלִיעֶזֶר וְרַבִּי יְהוֹשֻעַ וְרַבִּי אֶלְעָזָר בֶּן עֲזַרְיָה וְרַבְּי עֲקִיבָא וְרַבִּי טַרְפוֹן שֶהָיוּ מְסֻבִּין בִּבְנֵי בְרַק...”.
בתקופת בית שני הייתה בני ברק עיר יהודית, ולאחר המרד הגדול התקיימה בה ישיבתו של התנא רבי עקיבא: ”׳צדק צדק תרדף׳ – הלך אחר חכמים לישיבה, אחר רבי אליעזר ללוד, אחר רבן יוחנן בן זכאי לברור חיל, אחר רבי יהושע לפקיעין, אחר רבן גמליאל ליבנא, אחר רבי עקיבא לבני ברק, אחר רבי מתיא לרומי, אחר רבי חנניא בן תרדיון לסיכני, אחר רבי יוסי לציפורי”.
משלהי תקופת בית שני נודעה העיר כמקום יישוב יהודי וכמקום מושבו של התנא רבי עקיבא, וישיבתו בעיר הביאה אליה מספר חכמים: ”חנניה בן חכיני ורבי שמעון בן יוחאי הלכו ללמד תורה אצל רבי עקיבה בבני ברק ועשו שם שלש עשרה שנה”; כן היא מוזכרת מספר פעמים בתלמוד הבבלי. נראה שהיישוב היהודי בעיר המשיך להתקיים לאורך תקופת התלמוד, שכן בתלמוד הבבלי נזכרת העיר בהקשרים שונים: ”מעשה במרחץ של בני ברק שפקקו נקביו”, וכן: ”מעשה בבני ברק באחד שמכר בנכסי אביו ומת”, וכן: ”מבני בניו של המן למדו תורה בבני ברק”, וכן: ”רמי בר יחזקאל איקלע לבני ברק”.
הצלבנים כינו את אזור בני ברק העתיקה בשם בומברק ואף בנו מצודה שנקראה מצודת בומברק. בפי הערבים נקרא המקום אבן אבריק.