stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sit Still, Look Pretty (שיר)

"Sit Still, Look Pretty" הוא סינגל של הזמרת האמריקאית, דאייה, שיצא, על ידי חברות התקליטים רד מיוזיק, Artbeatz ו-Z, ב-4 בספטמבר 2015, כסינגל השני מהמיני-אלבום הראשון שלה, Daya, ומאלבום האולפן הראשון שלה בעל אותו השם. השיר נכתב על ידי ג'ינו ברלטה, מייק קמפבל ובריטן ניוביל, והופק על ידי סקוט ברוזנק, ג'וני ברלטה וסטיבן זאפ.
נכון לנובמבר 2022, השיר הושמע למעלה מ-465 מיליון פעמים בספוטיפיי.
ביקורת

דנה גץ, מ-Entertainment Weekly, כתבה על השיר כי: "[השיר] מוריד את [הבנים הטובים] לשוליים" ועוד תייג השיר כ-"קופצני, מעיף אותך לטיול". מייק ואס מ-Idolator אמר כי המקהלה "מעצימה" והצהיר כי: "[השיר] ממשיך מהנקודה שבה 'Hide Away' הפסיק - בכך שהוא קצת מרדני וניתן הרבה לקשר אליו." המגזין בילבורד דירג את השיר במקום ה-47 ברשימת "100 שירי הפופ הטובים ביותר לשנת 2016".
וידאו קליפ

הווידאו קליפ של השיר יצא בערוץ היוטיוב של דאייה ב-10 בספטמבר 2016. נכון לנובמבר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-52 מיליון פעמים.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 28 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים העכשוויים למבוגרים | 20 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 השירים למבוגרים | 15 |  |
|  ארצות הברית | מצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי | 31 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 8 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 63 |  |
|  סלובקיה | ČNS IFPI | - |  |
|  סלובקיה | Singles Digitál Top 100 | 58 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 65 |  |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 53 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 64 |  |
|  קנדה | מצעד 40 שירי ה-CHR איירפליי | 29 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 20 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 78 |  |
|  ארצות הברית | מצעד 40 שירי המיינסטרים | 32 |  |
נתוני מכירות

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | כסף | 200,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | 2× פלטינה | 2,000,000 |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית | 4 בספטמבר 2015 | הורדה דיגיטלית | רד מיוזיק • Artbeatz •‏ Z |  |
| ארצות הברית | 29 במרץ 2016 | 40 שירי הרדיו המובילים | רד מיוזיק • Artbeatz •‏ Z |  |
הערות שוליים

1 2  "Mainstream Top 40 Future Releases - AllAccess". AllAccess Media Group. 29 במרץ 2016. אורכב מ-המקור ב-9 במרץ 2016. נבדק ב-14 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sit Still, Look Pretty, 2016-10-07, ארכיון מ-2022-11-06, נבדק ב-2022-11-06
↑  Getz, Dana (29 במרץ 2016). "Daya Previews New Single, 'Sit Still, Look Pretty' - EW.com". Entertainment Weekly. ארכיון מ-2022-11-06. נבדק ב-14 באפריל 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Wass, Mike (3 בפברואר 2016). "Daya Drops 'Sit Still, Look Pretty' Lyric Video, Announces Chainsmokers Collaboration 'Don't Let Me Down'". Idolator. ארכיון מ-2022-11-14. נבדק ב-14 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Billboard's 100 Best Pop Songs of 2016: Critics' Picks". Billboard. 12 בדצמבר 2016. ארכיון מ-2016-12-13. נבדק ב-12 בדצמבר 2016. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Daya - Sit Still, Look Pretty, ארכיון מ-2022-11-06, נבדק ב-2022-11-06
↑  "iTunes Store (US) - Music - Daya - Daya - EP". iTunes Store (US). 4 בספטמבר 2015. ארכיון מ-2016-09-01. נבדק ב-14 באפריל 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
אוזו

ערך זה עוסק במשקה חריף יווני. אם התכוונתם לעיר ביפן, ראו .
| --- | --- |

 מוצא:  יוון 
 
בקבוק אוזו
אוּזוֹ (ביוונית: Ούζο) הוא משקה אלכוהולי מזוקק בטעם אניס, שמקורו ביוון. האוזו שייך למשפחת משקאות האניס והוא נחשב אפריטיף יבש. לא ידוע מה מקור השם, אך הסברה המקובלת היא שהוא מגיע מהמילה הטורקית üzüm שפירושה הוא ענבים, אשר מהווים את הפחמימה העיקרית ממנה מותסס המשקה.
היסטוריה

האוזו כמעט זהה למשקאות כמו הראקי הטורקי והערק המזרח תיכוני. משקאות אלו יוצרו כבר באימפריות הביזנטית והעות'מאנית. צורת ההגשה, המראה וצריכת האוזו הם בדיוק כמו ההגשה והצריכה של הראקי והערק, כך ששלושת המשקאות ממלאים בדיוק אותה פונקציה.
ייצור האוזו המודרני קיבל תנופה במאה ה-19 בעקבות עצמאות יוון (השימוש בשם חדש היה כנראה ביטוי להתנתקות מן התרבות העות'מאנית והמזרח תיכונית). מזקקת האוזו הראשונה הוקמה ב-1856 בעיר טירנבוס (אנ'). חלק גדול מהאוזו יוצר אז באי לסבוס, שלטענת תושביו שם הוא הומצא, ועד היום האי הוא יצרן מרכזי של אוזו. בשנת 1932 נכנסה לשימוש שיטה לזיקוק אוזו במבשלות נחושת, שהיא היום שיטת הייצור העיקרית.
ייצור

האוזו מתחיל כשיכר מענבים או צימוקים מעוכים, לעיתים בתוספת תבלינים ופירות נוספים בשלב התסיסה. הריח החזק של המשקה נובע מתוספת האניס לשם הטעם, אך ישנם מרכיבים נוספים שמוכנסים לתערובת על פי בחירת היצרן, כגון כוסברה, ציפורן, שורש מלאכית, שוש, מנטה, שומר, שקדים, קינמון ותפרחת חושחש. האלכוהול וחומרי הטעם מוכנסים למבשלות נחושת ומבושלים, לפעמים יותר מפעם אחת. אחרי כן המשקה מקורר, מאוחסן למספר חודשים ואז מדולל, בדרך כלל לכ-40% אלכוהול.
הגשה

ביוון המודרנית ישנם מקומות המגישים אוזו לצד מתאבנים ("מזטים") כגון תמנון, מיני סלט, סרדינים, קלמארי וצדפות. המסורת היא לגמוע את האוזו (בדרך כלל עם מים או קרח) באיטיות, תוך כדי אכילת המזטים בחברה במשך מספר שעות משעת ערב.
מראה

האוזו הוא שקוף וכשמוסיפים לו מים או קרח הוא נעשה לבן חלבי, משום שהשמנים האתריים שבו מסיסים באלכוהול וכשריכוז האלכוהול יורד כאשר מוהלים את המשקה עם מים, נוצרת אמולסיה והמשקה מקבל צבע לבן חלבי.
מותגי אוזו

אוזו 12
אוזו 7
plomari
The Ivy League

ערך זה עוסק בלהקת רוק בריטית. אם התכוונתם להתאחדות אוניברסיטאות בארצות הברית, ראו .
| --- | --- |
 מקום הקמה:  אנגליה 
 תקופת הפעילות:  מ-1964 
 סוגה:  מוזיקת ביט 
 חברת תקליטים:  פיי רקורדס 
 
הקיסוסים (באנגלית: The Ivy League) היא להקת רוק בריטית מאמצע שנות ה-60 של המאה ה-20.
היסטוריה

הלהקה הוקמה בשנת 1964 על ידי שלושה זמרי אולפן ומחברי להיטים - ג'ון קרטר, קן לואיס (במקור ג'ון שייקספיר) ופרי פורד (במקור בריאן פיו). הסינגל הראשון שהוציאו, נכשל. את השיר Funny how love can be שחיברו הם הציעו ללהקת הרוקינ' בריס, אבל חברת התקליטים העדיפה להוציא סינגל אחר, כך שהקיסוסים הקליטו בעצמם את השיר שהגיע למקום השמיני במצעד הבריטי. הלהיט הבא That’s why I’m crying זכה להצלחה בינונית בלבד, אך אחריו הוקלט הלהיט המצליח ביותר Tossin’ and turnin’ שהגיע למקום השלישי. ב-1966 עזבו קרטר ולואיס והוחלפו בטוני בארוז וניל לאנדון, אך הקיסוסים לא הצליחו להמריא. כבר ב-1967 הפכו שלושת חברי הקיסוסים ללהקת אנשי העציצים (The Flowerpot Men) והגיעו למקום הרביעי במצעד הבריטי עם Let's Go To San Francisco ותוך מספר חודשים התפרקו. טוני בארוז הצטרף בהמשך ללהקת מגדלור אדיסון (Edison Lighthouse) שהלהיט הראשון שלהם במצעד Love Grows (Where My Rosemary Goes כבש את הפסגה ב-1970 אבל גם ללהקה זו לא היו סינגלים מצליחים נוספים.
להיטי הלהקה

What more do you want 1964
Funny how love can be #8UK 1965
That’s why I’m crying #22UK 1965
Tossin’ and turnin’ #3UK 1965
Our love is slipping away 1965
Running round in circles 1966
Willow tree #50UK 1966
My world fell down 1966
Four and twenty hours 1967
Suddenly things 1967
Thank you for loving me 1967
אלבומי הלהקה

This is The Ivy League 1965
Sounds like The Ivy League 1967
טוני בארוז, 2008
Microsoft SQL Server

| --- | --- |


 מפתח:  מיקרוסופט
 מחזור חיים:  24 באפריל 1989 – הווה (35 שנים) 
 גרסה אחרונה:  2022 (16 בנובמבר 2022) 
 מערכת הפעלה:  Windows 7 וגרסאות חדשות יותר
 נכתבה בשפות:  C++, C, סי שארפ 
 סוג רישיון:  תוכנה קניינית. קיימות גרסאות מסחריות וגרסאות חינמיות
 קטגוריה:  שרת מסד נתונים
 http://www.microsoft.com/sqlserver
 
Microsoft SQL Server (ההגייה המקובלת בישראל היא אֶס-קְיוּ-אֶל סֶרְוֶר ובארצות הברית סִיקְוֶול סֶרְוֶר) היא מערכת לניהול מסד נתונים במודל היחסי (RDBMS) של חברת מיקרוסופט.
שפת הפיתוח שבאמצעותה מועברות הפקודות למערכת (על ידי כתיבת פקודות או שימוש בממשק גרפי ששולח פקודות באופן סמוי) היא Transact-SQL ‏(TSQL) שהיא מימוש תקן ANSI של שפת SQL משמשת לתשאול וטיפול בנתונים (DML), יצירת טבלאות והיחסים ביניהן (DDL) ותחזוקת המערכת תוך שימוש בתוכניות שירות שונות.
המתחרות העיקריות של SQL Server בשוק מסדי הנתונים הרלציוניים הן תוכנות כדוגמת Oracle, MySQL ועוד; SQL Server ניתנת רק להתקנה במערכות הפעלה ממשפחת Windows של מיקרוסופט.
מאז מהדורה SQL Server 2017 היא ניתנת להתקנה גם ב־Linux ו-Containers של Docker.
המהדורה העדכנית ביותר של SQL Server היא SQL Server 2022.
מהדורות

| גרסה | שנה | שם המהדורה | שם קוד |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.0 (OS/2) | 1989 | SQL Server 1.0 (16bit) | - |
| 1.1 (OS/2) | 1991 | SQL Server 1.1 (16bit) | - |
| 4.21 (WinNT) | 1993 | SQL Server 4.21 | SQLNT |
| 6.0 | 1995 | SQL Server 6.0 | SQL95 |
| 6.5 | 1996 | SQL Server 6.5 | Hydra |
| 7.0 | 1998 | SQL Server 7.0 ‏ | Sphinx |
| – | 1999 | SQL Server 7.0 ‏  OLAP Tools | Palato mania |
| 8.0 | 2000 | SQL Server 2000 ‏ | Shiloh |
| 8.0 | 2003 | SQL Server 2000 64-bit Edition | Liberty |
| 9.0 | 2005 | SQL Server 2005 ‏ | Yukon |
| 10.0 | 2008 | SQL Server 2008 ‏ | Katmai |
| 10.25 | 2010 | SQL Azure DB | CloudDatabase |
| 10.5 | 2010 | SQL Server 2008 R2 ‏ | Kilimanjaro ‏ (aka KJ) |
| 11.0 | 2012 | SQL Server 2012 ‏ | Denali |
| 12.0 | 2014 | SQL Server 2014 ‏ | SQL 14 |
| 13.0 | 2016 | SQL Server 2016 ‏ | SQL 16 |
| 14.0 | 2017 | SQL Server 2017 ‏ | Helsinki |
| 15.0 | 2019 | SQL Server 2019 ‏ | Seattle |
| 16.0 | 2022 | SQL Server 2022 ‏ | Dallas |
הקוד המקורי של SQL Server ששימש במהדורותיו הראשונות קודם לגרסה 7.0 – נקנה מ-Sybase, אך מאז הוא עודכן בגרסאות 7.0 ו-2000, ונכתב מחדש בגרסה 2005. בדרך כלל מדי שנתיים-שלוש יוצאת לאור מהדורה חדשה. בין מהדורה למהדורה יוצאות חבילות שירות (Service Packs) הכוללות תיקוני באגים ושיפורים שונים, וכן תיקונים דחופים (Hot Fixes) לבעיות אבטחה שהתגלו או באגים קריטיים.
גרסאות ושירותים

לכל מהדורה של SQL Server יש מספר גרסאות בעלויות שונות (לכל גרסה וגרסה) ומשתנות (בהתאם לקונפיגורציה של השרת הפיזי). להלן הגרסאות העיקריות:
גרסאות ושירותים > Enterprise

הגרסה המלאה הכוללת את כל האופציות (שחלקן מנוטרל בגרסאות אחרות).
גרסאות ושירותים > Developer

גרסה בעלת אותן יכולות כמו Enterprise אך נועדה לפיתוח בלבד בעמדת הפיתוח ולא להתקנה על שרת הייצור.
מובן שבפיתוח בעזרת Developer לגרסת Standard (להלן) יש לשים לב לא להשתמש ביכולות שאינן נתמכות בה.
גרסאות ושירותים > Standard

גרסה מוגבלת מבחינת הקונפיגורציה של השרת והיכולות שלה שנועדה לשרתים חלשים יחסית.
למשל- ממהדורת 2012 Enterprise ניתן ליהנות מתמיכה בלתי מוגבלת בליבות ולבצע "הוספה חמה" (מבלי לעצור את ה-Service ולכבות את השרת) של מעבדים וזיכרון פנימי, בעוד שה-Standard מוגבל ל-16 ליבות ולא ניתן לבצע בו "הוספה חמה".
גרסאות ושירותים > Express

גרסה חינמית המאפשרת ליצור מסד נתונים בעל יכולות בסיסיות ליישומים הזקוקים לכלי פשוט לאחסון כמות מוגבלת של נתונים או לצרכנים שצרכיהם ומשאביהם מוגבלים.
במהדורת 2012, גרסה זו משתמשת ב-1GB זיכרון לכל היותר, מוגבלת לנפח אחסון של 10GB, ופועלת על שרתים בעלי 4 ליבות לכל היותר.
גרסאות ושירותים > SQL Server Azure

גרסת הענן של SQL Server איפשרה בראשיתה לשכור שירות מבלי להחזיק בשרת פיזי (on premise). הארגון משלם על השירות בלבד. השירות ניתן מחוות שרתים הממוקמות במספר מקומות בעולם, יתרונו בכך שאין צורך לתחזק שרת פיזי (כולל צוות מקצועי), לדאוג לשרידות ולתחזוקה שלו, לשדרג אותו וכו'; אך היותו מחוץ לארגון יכולה לעורר חששות בכל מה שקשור לאבטחה וכן לגבי התלות ברשת האינטרנט.
בהמשך הורחב השירות וכלל את האפשרות ליצור ולאחסן שרת וירטואלי שעליו ניתן להתקין SQL Server שמתנהל כמו התקנה מקומית, כולל ניהול השרת עצמו, למרות שבאופן פיזי הוא אינו נגיש; וכך נוצרה הבחנה בין האופציה הקודמת PaaS (פלטפורמה כשירות, Platform as a Service) לאופציה החדשה Iaas (תשתית כשירות Infrastructure as a Service).
שירות זה מסופק על ידי מיקרוסופט מאז 2009 ומצטרף לשירותים דומים בתשלום שניתנו בעבר על ידי חברות צד שלישי.
ממשקי עבודה

SQL Server מספק מספר ממשקי עבודה שהשתנו והתפתחו במשך השנים, כאשר המוכרים יותר הם הממשקים הגרפיים המשמשים ככלי העבודה הסטנדרטים למפתחים ולאדמיניסטרטורים (DBA = Database Administrator). הממשק הגרפי עד גרסת 2005 כלל את ה-Enterprise Manager שכלל תצוגת עץ של האובייקטים השונים ויכולת ניהול שלהם, ולו התווסף ה-Query Analyzer ששימש לעבודה ב-TSQL.
בגרסת 2005 אוחדו שני הממשקים לממשק אחד SQL Server Management Studio (SSMS). החל מגרסת 2008 התווספה ל-SSMS אופציית עבודה עם ויז'ואל סטודיו שהוא ממשק הפיתוח הסטנדרטי של מיקרוסופט לכלים השונים (שפות תכנות, כלי BI וכדומה). ממשק עבודה חלופי הוא הפעלת Command Line (שורת פקודה) שהתאפשרה הודות לכלים כמו ISQL, OSQL, SQLCmd (משמאל לימין), ואפשרה הרצת סקריפטים וקובצי Batch (אצווה). מגרסת 2008 ניתן לעבוד עם SQLCmd ‏(SQL Command) דרך ה-SSMS מבלי לעבור לסביבת ה-Command של מערכת ההפעלה. אופציה נוספת לעבודה דרך Command Line הוא שימוש בשפת הסקריפטים PowerShell של מיקרוסופט.
בנוסף לממשקים התקניים של SQL Server, ניתן להפעיל פקודות TSQL בעזרת כלי התממשקות סטנדרטיים כדוגמת ODBC, ו-OLE-DB.‏
Services

להבדיל ממערכות לניהול מסדי נתונים כדוגמת אקסס שהן "פאסיביות" וכוללות קובץ שיש להתחבר אליו והרצת הפקודות מתבצעת ב-Client (המחשב ממנו המשתמש מתחבר), הרי ב-SQL Server פועלים מספר Services – תוכנות שירות שרצות דרך קבע בזיכרון של המחשב – ולכן יש לו יכולת להריץ את הפקודות על השרת עצמו שלרוב הוא הרבה יותר חזק מה-Client ולחסוך בכך עומס על הרשת, וכן לתזמן ג'ובים שירוצו במועד גם אם ה-Client כובה או התנתק מהרשת.
תוכניות השירות העיקריות -
SQL Server – "המנוע" של המערכת
SQL Agent – הפעלת הג'ובים (סקריפטים מתוזמנים) ומשלוח התראות עומס ואירועים חריגים
Full-Text Filter Daemon Launcher – שימוש באינדקסים הייחודיים של Full Text Search לחיפוש טקסטואלי מתקדם
SQL Browser – "האזנה" לפקודות הנשלחות וניתובן ליעדן
SSIS Server – הפעלת ה-SSIS (כלי ה-ETL)
SSAS Server – הפעלת ה-SSAS (ה-OLAP, מסד הנתונים הרב ממדי)
SSRS Server – הפעלת ה-SSRS (כלי הדוחות של המערכת)
יכולות וכלים בסיסיים > מסדי נתונים

בכל התקנה (Instance) של SQL Server יש ארבעה System Databases (מסדי נתונים של המערכת) ויכולת ליצור מסדי נתונים על ידי המשתמשים לפי הצורך, ושבהן נשמר המידע בטבלאות.
דטבייסים אלו (שנוצרו על ידי המשתמשים) כוללים באופן בסיסי קובץ מידע (סיומת mdf) עם הטבלאות, המידע והאובייקטים הקבועים השונים ברמת הדטבייס, וקובץ לוג (סיומת ldf) הכולל טרנזקציות פתוחות וכן טרנזקציות סגורות – בכפוף ל-Recovery Model שנבחר (ניתן על פי הצורך לצבור בקובץ הלוג את כל השינויים – הדלתה – מאז הגיבוי האחרון).
ניתן ליצור מספר קובצי מידע בנוסף לראשי (סיומת ndf) משיקולי חומרה, חלוקת העומס בין הדיסקים השונים וכו'.
מסדי הנתונים של המערכת הם:
master: כולל פרוצדורות, פונקציות וטבלאות מערכת המשמשות את כל הדטבייסים ומותקנות אוטומטית; וכן כאלו שנוצרו על ידי האדמיניסטרטורים של המערכת. בנוסף נשמר בדטבייס זה המידע לגבי ההרשאות השונות ברמת השרת.
msdb: דטבייס זה משמש לאחסון הג'ובים של ה-Agent, חבילות SSIS, קודי CLR ועוד.
model: דטבייס זה הוא "המאסטר" של הדטבייסים, וכל דטבייס חדש יהווה העתק שלו אלא אם כן הוגדר במפורש אחרת.
tempdb: דטבייס זמני שנוצר מחדש בכל אתחול של המערכת ומשמש לאחסון טבלאות זמניות שנוצרות על ידי המשתמשים והמערכת (למשל- בפעולות מיון כבדות).
יכולות וכלים בסיסיים > טבלאות קבועות וזמניות

ברמה הלוגית - הנתונים נשמרים במסדי הנתונים בטבלאות, שבאמצעותן מיושמת התאוריה של מסדי הנתונים הרלציוניים. הטבלה מחולקת לשורות ועמודות (לעיתים מתייחסים אליהן כאל רשומות ושדות). הטבלאות יכולות להיות קבועות או זמניות, כשבמקרה השני הן קיימות בדטבייס tempdb ונמחקות אוטומטית כשהקישור לשרת (Session או Connection) מתנתק או כשהמשתמש (שיכול להחזיק מספר קישורים) מתנתק – תלוי בסוג הטבלה הזמנית.
ברמה הפיזית - המערכת מחלקת את קובץ (או קובצי) הדטבייס ל-Extents של 64KB, וכל Extent לשמונה Pages של 8KB. לרוב כל Extent מוקצה לטבלה אחרת (או לאינדקס כפי שיוסבר להלן), למעט טבלאות קטנות; ואילו כל Page מוקצה תמיד לטבלה אחת. המערכת דואגת להגדיל את הקבצים על פי מה שהגדיר המשתמש, ולהקצות לטבלאות Extents ו-Pages על פי הצורך.
לטבלאות ניתן ליצור אינדקסים, כאשר אחת משתיים: או שהאינדקסים מאוחסנים בנוסף לטבלה (אינדקסים רגילים) או שמדובר בדרך בה הטבלה מאוחסנת (Clustered Index). האינדקסים יכולים לסייע בחיפוש מידע בטבלאות (בדומה לכרטיסיות שהיו מקובלות בעבר בספריות), במיונן, ובהגדרת מפתחות.
בין הטבלאות ניתן ליצור יחסי תלות מסוג "אחת לרבים".
בנוסף לטבלאות במשתמשים הנ"ל יש טבלאות מערכת שמאוחסנים בהם מטה-דאטה, כלומר נתונים על המערכת עצמה, האובייקטים השונים בה, ההרשאות, סטטיסטיקות שונות לגבי ביצועי המערכת (DMV) וכו'.
יכולות וכלים בסיסיים > סוגי נתונים

לכל עמודה בטבלה וגם כל משתנה בקוד TSQL מוגדר סוג הנתונים שיאוחסנו בו.
יש סוגי נתונים שונים:
מספרים - שלמים בגדלים שונים, ולא שלמים בגדלים שונים וברמות דיוק שונות, וכן אופציה למספור אוטומטי.
טקסט - מחרוזות (אוסף של תווים) באורכים שונים, וביכולת תמיכה בכתיבה בשפות שונות.
תאריכים - תאריכים ברמות דיוק שונות החל מימים וכלה בחלקיקי שנייה, ובתמיכה החל מתחילת המאה ה-20 או מתחילת הספירה וכו', ובנוסף – תוך הבחנה בין אזורי זמן שונים.
XML - נתון טקסטואלי שהוא עצמו סט של נתונים הכתובים בצורה תקנית (תקן SGML).
נתונים בינאריים - נתונים הנשמרים כמידע בינארי ("ביטים ובייטים") ולכן ניתן לאחסן בהם גם קבצים גרפיים וכיוצא בזה.
geography - ייצוג סטנדרטי של מידע גאוגרפי כמו מדינות, אזורים, יישובים; וחישובים כמו חישוב מרחקים.
geometry - ייצוג סטנדרטי של נקודות, קווים ושטחים במישור; ויחסים ביניהם.
hierarchid - ייצוג סטנדרטי של מידע היררכי כמו עצי מוצר או יחסי כפיפות בין עובדים.
יכולות וכלים בסיסיים > Views

Views מציינים בדרך כלל פקודות שליפה שנשמרות ללא הנתונים (שנשמרים כאמור בטבלאות). הדבר מאפשר ליצור שליפות מורכבות או סטנדרטיות, לשמור אותן בתור View, ולהשתמש ב-View ללא צורך לכתוב בכל פעם מחדש אותה שליפה ולתחזק את כל הקודים בהן היא מופיעה. בנוסף, זה כלי חשוב למתן הרשאות צפייה סלקטיביות בנתונים (אם רוצים לאפשר למשתמשים מסוימים לצפות רק בחלק מהשורות או העמודות של הטבלאות).
יכולות וכלים בסיסיים > פרוצדורות

פרוצדורות הן סקריפטים של פקודות TSQL בדרך כלל שניתן להפעיל אותן עם פרמטרים שונים. למשל, פרוצדורה שמקבלת כפרמטר שנה, ומעדכנת את טבלת סיכום המכירות בסך כל המכירות של כל סוכן בשנה המדוברת, על פי הפירוט בטבלת המכירות של הסוכנים.
יכולות וכלים בסיסיים > פונקציות

פונקציות הן אובייקט המשלב יכולות מסוימות של ה-Views עם יכולות אחרות של הפרוצדורות. בדומה ל-Views הן נועדו לשלוף נתונים או לבצע חישובים, ובכל מקרה להחזיר תוצאה כלשהי למשתמש או לתוכנית שהפעילה אותן. בדומה לפרוצדורות הן כוללות קוד TSQL בדרך כלל וניתן להפעיל אותן עם פרמטרים.
הפונקציות מחזירות ערך בודד או סט של ערכים.
יכולות וכלים בסיסיים > טרנזקציות

טרנזקציה היא אוסף של פקודות שמתבצעות בשלמותן או אינן מתבצעות כלל, אך בשום מקרה אינן מתבצעות חלקית. למשל, אם הועבר כסף מחשבון אחד בבנק לאחר ויש לעדכן את הטבלה כך שחשבון אחד יזוכה והשני יחויב, נדרש ששתי הפעולות יתבצעו יחד או שלא יתבצעו כלל, ושלא ייווצר מצב אבסורדי בו חשבון אחד זוכה והכסף לא הגיע משום מקום או לא הגיע לשום מקום כי החשבון הנגדי לא חויב בשל תקלה.
ל-SQL Server יש יכולת מוגבלת של קינון טרנזקציות.
יכולות וכלים בסיסיים > האופטימייזר

האופטימייזר הוא רכיב התוכנה ש"מחליט" כיצד כל פקודה תתבצע כך שהביצוע יהיה הכי יעיל, או לפחות מספיק יעיל (כלומר, יעיל מספיק שלא יהיה טעם לחפש פתרון יעיל יותר מחשש שהחיפוש "יעלה" יותר מהרווח הצפוי בביצוע).
SQL היא שפה דקלרטיבית בה המשתמש מצהיר מה הוא רוצה לשלוף או לעדכן אך פטור מלציין איך, ולכן יש משקל רב לאופטימייזר שעל פי הסטטיסטיקות שהמערכת מחזיקה על הנתונים בטבלאות, האינדקסים וכללי החלטה שונים שקודדו במערכת בוחר בדרך הביצוע המתאימה.
הרשאות ואבטחת מידע

כדי להתחבר לשרת יש צורך ב-Login (משתמש ברמת השרת). כשאבטחת השרת מוגדרת כ-Windows Authentication בו השרת משתלב בהגדרות של ה-Domain, אזי ה-Logins מוגדרים ב-Active Directory. כשההגדרה היא Mixed Mode (או SQL Server Authentication) ה-Logins (שם וסיסמה) מוגדרים ב-SQL Server עצמו. משמעות הדברים היא שבמקרה הראשון יש להזדהות באמצעות שם וסיסמה או באופן אחר (ביומטרי למשל) עם ההתחברות מהמחשב לרשת, ולאחר מכן ניתן להתחבר ל-SQL Server ללא צורך בהזדהות נוספת מכיוון שאותו Login משמש בשתי הסביבות. במקרה השני יש צורך בהזדהות בכל התחברות ל-SQL Server.
ברמת הדטבייס המשתמש מזוהה עם User המקושר ל-Login שהוא ברמת השרת, וההרשאות ל-User מגדירות באופן ספציפי את ההרשאות ברמת הדטבייס בנוסף למה שהוגדר כבר ברמת השרת. לשם מתן הרשאות ניתן להשתמש ברשימה של Server Roles (ברמת השרת) ו-Database Roles (ברמת הדטבייס) שכל אחד מהם כולל שורה של הרשאות טיפוסיות לתפקיד מסוים, ושיוך Login ל-Server Role או User ל-Database Role יעניק לו את ההרשאות האלו. לכך ניתן להוסיף הרשאות ספציפיות וכן ליצור Database Roles חדשים בכל דטבייס בנפרד (לא ניתן ליצור Server Roles).
ההרשאות ברמת השרת מתייחסות ליכולת ליצור דטבייסים חדשים, להשתמש בג'ובים, לגבות ולשחזר, לשנות הגדרות של השרת ועוד. הרשאות ברמת הדטבייס מאפשרות לשלוף או לשנות נתונים בטבלאות, ליצור אובייקטים כדוגמת פרוצדורות וטבלאות, להשתמש באובייקטים וכו'. באופן כללי ניתן לתת הרשאות (Grant), לשלול הרשאות קיימות (Revoke), ולמנוע במפורש הרשאות – בין אם יש (במישרין ובעקיפין) ובין אם אין (Deny).
תוכניות שירות נוספות

בנוסף ליכולות היסודיות של תוכנה לניהול מסדי נתונים רלציוניים כמו יצירת טבלאות, הגדרת יחסים ביניהן, ניהול טרנזקציות, יצירת אינדקסים וכיוצא בזה; SQL Server כולל שורה הולכת וגדלה של תוכניות שירות; כאשר במקביל קיימים כלי צד שלישי שמחליפים ומשלימים את הקיים.
תוכניות שירות נוספות > גיבוי

בנוסף לכלי גיבוי חלופיים ברמת מערכת ההפעלה (כלומר- מגבים את קובצי הדטבייסים) יש כלי גיבוי מובנה שמאפשר גיבוי מלא או גיבוי "דלתא", בהתאם ל-Recovery Model שהוגדר לדטבייס; ושחזור בהתאם – מלא או לנקודת זמן מסוימת. בנוסף לגיבוי מלא של דטבייס ניתן לגבות חלק מהאובייקטים (עם או בלי הנתונים) על ידי יצירת סקריפט שלהם. החל מגרסת 2008 ניתן לכווץ את קובצי הגיבוי.
תוכניות שירות נוספות > כיווץ

החל מגרסת 2008 התווספה אופציית הכיווץ שמאפשרת לכווץ את גודלם הפיזי של טבלאות ואינדקסים, וכך לחסוך בשטח דיסק ובפעולות IO, במחיר של גידול בעומס על ה-CPU (המעבד של השרת). בנוסף, ניתן אף לכווץ את קובצי הגיבוי.
תוכניות שירות נוספות > שכפול, זמינות גבוהה והתאוששות מתקלות

מספר כלים מאפשרים ליצור עותקים של דטבייסים, לשפר את הזמינות (High Availability) וההתאוששות מתקלות (Data Recovery), בנוסף לגיבוי הנ"ל שנחשב לאיטי (זמן שחזור הגיבויים). העותקים הנוצרים באמצעות הכלים שלהלן יכולים לשמש הן כגיבוי זמין במקרה של תקלה במערכת, הן לעבודה במערכות משנה המנותקות מהמערכת הראשית, והן לחלוקת עומסים כך שהעדכון יתבצע בדטבייס האמיתי והשליפות לצורכי דוחות ותחקור מההעתקים.
בין הכלים ניתן לציין את כלי הרפליקציה שמאפשרים ליצור עותק מסונכרן של הדטבייס, Mirroring שמאפשר החזקת עותק של הדטבייס ולהריץ עליו כל פקודה שמשנה את הדטבייס המקורי, Log Shipping שמאפשר החזקת עותק מסונכרן באמצעות העברת קובצי הלוג וביצוע (בעותק) של השינויים שהצטברו בהם (במקור), וכלי ה-HADR (החל מגרסת 2012) שפותר בעיות שונות של ה-Mirroring מבחינת מהירות התגובה לתקלה.
תוכניות שירות נוספות > ג'ובים – תזמון משימות

ה-Agent הוא ה-Service שמאפשר לתזמן משימות, והוא (ה-Service) אחראי להריץ אותן באופן עצמאי. לרוב הוא זה שיטפל בהרצת תוכניות תחזוקה תקופתיות, פעולות ETL כבדות, ביצוע גיבויים וכו'.
תוכניות שירות נוספות > תחזוקה

לצורך שיפור ביצועי המערכת יש צורך לתחזק את הסטטיסטיקות המשמשות את האופטימייזר, ארגון הקבצים הפיזיים וכו'; ולשם כך יש שורת כלים ייעודיים, והם מופעלים בדרך כלל אופן תקופתי על ידי ג'וב, ובמתואם עם פעולות ETL וגיבוי.
תוכניות שירות נוספות > Service Broker

כלי זה שהתווסף בגרסת 2005 מאפשר לעבוד באופן אסינכרוני: בראש ובראשונה לשם העברת הודעות בין יישומים שונים הרצים בו זמנית, אך גם לשם הפעלה א-סינכרונית של פרוצדורות בשיטת "שגר ושכח" – מופעלת פרוצדורה ב-Session נפרד, וזו שהפעילה אותה ממשיכה הלאה באופן בלתי תלוי במועד סיומה ובהצלחתה.
תוכניות שירות נוספות > משלוח מיילים

ל-SQL Server יש יכולת לשלוח מיילים מתוך הקוד. אמצעי זה משמש בעיקר למשלוח התראות תחזוקה (נניח- אם ה-CPU עולה מעל רמה מסוימת), דיווחים על סיום פעולות – כולל סטטוס הצלחה, ועוד.
תוכניות שירות נוספות > Full Text Search

כלי מובנה המאפשר ליצור אינדקס על עמודות טקסט כך שניתן יהיה לבצע חיפושים מורכבים ומשמעותיים תלויי שפה. למשל- אנחנו מחפשים היכן מופיע הצבע "לבן" בהטיות שונות (לבנים, הלבנה וכו') אך לא מעוניינים לקבל תוצאות כמו לבני (פוליטיקאית ישראלית), לבן (אחי רבקה) וכו'.
התמיכה שלו באנגלית נחשבת לטובה, אך בעברית הוא מוגבל יחסית.
תוכניות שירות נוספות > מעקב והתחקות

הכלים הללו כוללים את ה-Trace שמאפשר לבצע מעקב אחר פעולות שונות הקורות בשרת לצורכי תחזוקה (איתור תקלות ועומסים) ואבטחת נתונים (מניעת פריצות ושימוש לא מורשה במידע), ה-Profiler שמאפשר לעקוב אחר הפקודות המורצות והאירועים בשרת – בעיקר כדי לקבל תמונת מצב, וה-Extended Events שהתווסף בגרסת 2008, אמור במשך הזמן להחליף את ה-Profiler, ונהנה מ"חתימה" נמוכה יותר (כלומר- רץ בצד ה-Client ולא על השרת עצמו ולכן העומס שהוא יוצר – זניח).
בנוסף לאלו ניתן להשתמש בטריגרים משני סוגים כדי לעקוב אחר פעילות ושינויים: DML Triggers שמוגדרים על טבלאות ו-Views ומופעילם בעקבות פעולות עדכון, הוספה ומחיקה של שורות; ו-DDL Triggers שמופעלים בעקבות שינויים באובייקטים עצמם – ברמת הדטבייס או השרת.