stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'ונאד סגדי
חשיפת מוצאו היהודי

ביוני 2012 חשף לציבור שגילה לאחרונה כי סבו וסבתו מצד אמו הם יהודים. סבתו שרדה את מחנה הריכוז אושוויץ, וסבו עבד זמן רב במחנות כפייה. סגדי התחיל ללמוד ערכי יהדות, לשמור שבת, לאכול אוכל כשר ולבקר בבית כנסת. הוא נפגש עם רב בשם שלמה כובש, הממכהן כרב הקהילה ההונגרית המאוחדת (עמי"ך), שחשב בתחילה שמדובר בבדיחה, אך עזר לו ללמוד על היהדות.
סגדי אומר שמאז הוא "בעל שורשים יהודיים - אבל 100 אחוז הונגרי". כיהודי, הוא הגיע לישראל, וביקר ביד ושם ובכותל המערבי.
ב-28 ביוני 2012 פרסם סגדי הודעה בה הצהיר כי הוא מתפטר מכל תפקידיו במפלגת יוביק. הוא הביע את רצונו להישאר חבר בפרלמנט האירופי. על פי פרסומים בעיתונות, סגדי הואשם על ידי מפלגתו כי הציע שוחד כדי למנוע את חשיפת מוצאו, ונדרש להתפטר מכל תפקידיו במפלגת יוביק ומייצוגה בפרלמנט האירופי. דוברות מפלגת יוביק פרסמה הצהרה כי הדרישה להתפטרותו אינה נובעת ממוצאו היהודי של סגדי אלא מההאשמה בשוחד ובשחיתות. סגדי נדרש גם להתפטר מתפקידו בפרלמנט האירופי, אף על פי שנבחר בבחירות אישיות, אך סירב. בראיון שבוצע עמו בתוכנית "עובדה", סגדי לעומת זאת טען כי ראשי המפלגה הפצירו בפניו תחילה להצניע את הסיפור, ולאחר מכן ביקשו ממנו להישאר חבר במפלגה כדי להראות שהיא אינה אנטישמית.
בהמשך הוצנעו אירועים אלה על ידי המפלגה, שהודיעה רשמית רק על כישלונו בבחירות לסגנות נשיאות המפלגה במאי 2012 תוך אזכור "בעיות" בכהונתו בפרלמנט האירופי, ומאז, שמו אינו מופיע בפרסומיה.
סרט דוקומנטרי על חייו כנאו-נאצי המגלה שורשים יהודיים נמצא בתהליך הכנה בחורף 2013–2014. בינואר 2014 שודרה כתבה בתוכנית הטלוויזיה "עובדה", המתארת את המהפך שעבר סגדי ממנהיג מפלגה נאו-נאצית ליהודי המתחבר ליהדותו.
שינוי עמדותיו הפוליטיות

מאז גילוי יהדותו חל שינוי ניכר בעמדותיו. הוא התבטא נגד הקיצוניות הלאומנית המתפשטת באירופה, כולל מפלגת יוביק.
פעילותו כוללת קידום הקשרים בין האיחוד האירופי לישראל
ותמיכה בישראל בהקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני.
הוא הביע התנגדות למדיניות האיחוד האירופי בטענה כי אין בסיס היסטורי לדרישה להקמת מדינה פלסטינית וכי ההתיישבות הישראלית בשטחי הגדה המערבית אינה מנוגדת לחוק הבינלאומי.
אתר האינטרנט שלו ודף הפייסבוק בהם פרסם סגדי את דעותיו בעבר אינם פעילים עוד.
הערות שוליים

↑  צ'ונאד סגדי באתר הפרלמנט האירופי
↑  ניסן צור, הפוליטיקאי ההונגרי האנטישמי: אני יהודי, באתר nrg‏, 29 ביוני 2012
↑  SZEGEDI MÁRTON IS KILÉPETT A JOBBIKBÓL (בהונגרית)
1 2  Dale Hurd, Crisis of Conscience: Anti-Semite Learns He's a Jew, באתר CBN News, ‏6 בדצמבר 2013 (באנגלית)
↑  PABLO GORONDI, Hungary far-right leader discovers Jewish roots, AP‏, ‏14 באוגוסט 2012 (באנגלית)
↑  Hungary: Jobbik MEP Quits Party Amidst Exposure, מאתר סוכנות הידיעות האנטי-ציונית מתאבה, ‏30 ביולי 2012 (באנגלית) (הקישור אינו פעיל)
↑  MEP Csanad Szegedi failed to secure another term as vice-president, אתר מפלגת "יוביק", ‏29 במאי 2012 (באנגלית) (הקישור אינו פעיל)
↑  נראה כי רוב המידע על סגדי הוסר מאתר האינטרנט של יוביק. המידע על האשמתו בשחיתות ובשוחד הובא מתוך פרסום המפלגה MEP Szegedi resigns from -nearly- all positions in Jobbik (ארכיון), אך מסמך זה אינו זמין עוד.
↑  Tova Dvorin, From Hungarian Neo-Nazi to Orthodox Jew, ‏17 בדצמבר 2013 (באנגלית)
↑  רוני קובן, אפרת לכטר, אירית לכטר, ‏סיפורו של המנהיג הניאו נאצי שחזר בתשובה, באתר ‏מאקו‏, 30 בינואר 2014
↑  Csanád Szegedi, Combating extremism in Europe, European Parliament: Parliamentary questions‏, ‏22 בינואר 2014 (באנגלית)
↑  Csanád Szegedi, Strengthening the partnership between the European Union and Israel, European Parliament: Parliamentary Questions‏, ‏23 בינואר 2014 (באנגלית)
↑  Csanád Szegedi, Protocol to the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the EC and Israel on Conformity Assessment and Acceptance of Industrial Products, European Parliament: Debates‏, ‏23 באוקטובר 2012 (באנגלית)
↑  Csanád Szegedi, Explanations of vote, European Parliament: Debates‏, ‏23 באוקטובר 2012 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 174965745  VIAF: 305986921   WorldCat (עם VIAF): 305986921
פסיכולוגיה קלינית

האות היוונית פסי מסמלת את הפסיכולוגיה.
פְּסִיכוֹלוֹגְיָה קְלִינִית היא ענף בפסיכולוגיה העוסק בניתוח, באבחון, בהערכה ובפתרון בעיות נפשיות. היא כוללת מחקר מדעי ויישום של הפסיכולוגיה, למטרות הבנה, איתור, מניעה וסיוע במצוקה או בחוסר תפקוד פסיכולוגי, וקידום התפתחות אישית והרגשת מיטביות. עיסוקים מרכזיים בעבודת הפסיכולוג הקליני הם הערכה פסיכולוגית וטיפול פסיכולוגי.
בישראל, פסיכולוג קליני הוא מי שסיים לפחות תואר מוסמך בלימודי פסיכולוגיה קלינית, ביצע התמחות של 4 שנים במוסד המוכר על ידי משרד הבריאות, ועבר בחינת מומחיות.
פסיכולוגים קליניים נחשבים כיום למומחים בפסיכותרפיה בתחום התמחותם, ובמהלך לימודיהם ושנות ההתמחות שלהם הם מוכשרים וצוברים ניסיון מעשי בלפחות שתי גישות טיפוליות: טיפול פסיכודינמי, טיפול הומניסטי, טיפול התנהגותי וקוגניטיבי, וטיפול משפחתי או מערכתי. רבים משלבים מרכיבים שונים משיטות טיפול אלו.
בשונה ממומחים בפסיכיאטריה, פסיכולוגים אינם רופאים, ולכן אינם מורשים לרשום מרשמים לתרופות, אם כי לבעלי שני המקצועות יש מטרה משותפת של הקלה על מצוקה נפשית. במרפאות רבות, פסיכיאטרים ופסיכולוגים קליניים עובדים בצוותי עבודה משותפים, עם מטפלים מתחומים אחרים כמו פסיכיאטריה, מרפאים בעיסוק, עובדים סוציאליים, דיאטניות ועוד, כדי להעניק מעטפת טיפולית כוללת לסיוע בבעיות מורכבות של מטופלים שונים.
היסטוריה

נראה כי תחום הפסיכולוגיה הקלינית התחיל להתפתח ב-1896, בפתיחת הקליניקה הפסיכולוגית הראשונה, באוניברסיטת פנסילבניה, על ידי לייטנר ויטמר (אנ'). במחצית הראשונה של המאה ה-20, התמקדה הפסיכולוגיה הקלינית בהערכה פסיכולוגית, ומעט בטיפול. דבר זה השתנה בשנות ה-40, בעקבות מלחמת העולם השנייה, בה נוצר צורך במטפלים קליניים רבים בעלי הכשרה מתאימה. אז התפתחו בארצות הברית שני מודלים חינוכיים בהכשרת המטפלים - בעלי תואר Ph.D, שעוסקים בעיקר במחקר, ובעלי תואר Psy.D, שעוסקים בעיקר ביישום וטיפול.
התמחות מעשית

פסיכולוגים קליניים יכולים להציע מגוון שירותים מקצועיים, בעיקר מתן טיפול פסיכולוגי (פסיכותרפיה), ועריכת הערכה ואבחון פסיכולוגיים ופירושם. פסיכולוגים קליניים יכולים לעבוד עם ילדים או מבוגרים; עם יחידים, זוגות ומשפחות (לאחר הכשרות המשך בתחום הטיפול המשפחתי), או קבוצות; במגוון מסגרות, כולל מסגרות פרטיות, ארגונים לנפגעי נפש ועוד. חלק מהפסיכולוגים הקליניים עוסקים גם במתן עדות מומחה (פסיכולוגיה משפטית), בהוראה או בהדרכה.
פסיכולוגים קליניים יכולים להתמקצע בתחום ספציפי של הפרעות נפשיות, כגון טראומה, התמכרות, הפרעות אכילה, דיכאון, הפרעות חרדה ועוד.
תאוריות והתערבויות קליניות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קיימים סוגים שונים של טיפול פסיכולוגי. הזרמים המרכזיים הם טיפול דינמי וטיפול התנהגותי-קוגניטיבי. הראשון מבוסס על האמונה שמצוקה נפשית נוצרת מאירועים רגשיים, בחלקם לא מודעים. לעיתים מדובר בקונפליקט בין חלקי הנפש השונים, לעיתים בטראומה נפשית או בטראומות מצטברות במהלך הילדות המוקדמת. הטיפול הדינמי מבוסס על שיחות שמטרתן לאתר את מקור הסבל, להבין אותו וליצור שינוי באמצעות הבנה מחודשת, אמפתיה וכלים רבים נוספים. הטיפול ההתנהגותי-קוגניטיבי מבוסס על האמונה שמצוקה נפשית מקורה בדפוסי התנהגות וחשיבה שגויים, שמקורם עשוי להיות בגורמים פסיכולוגיים, ביולוגיים וסביבתיים-חברתיים. הטיפול מבוסס על שינוי דפוסים אלה. בחירת סוג הטיפול המתאים צריכה להתבסס על סיבת ואופי המצוקה, וכן הצרכים הנפשיים והמטרות של המטופל. יש לבחור טיפול מבוסס ראיות שהוכח כאפקטיבי עבור הבעיה עימה מתמודד המטופל.
אתיקה מקצועית

תחום הפסיכולוגיה הקלינית ברוב המדינות מוסדר היטב באמצעות קוד אתי. בארצות הברית, האתיקה המקצועית מוגדרת בהרחבה ב"קוד התנהלות" של ארגון APA. קוד זה משמש את המדינה בקביעת דרישות לרישיונות והיתרים, למשל. הקוד האתי של APA קובע סטנדרטים גבוהים מאלו שנדרשים בחוק, כי הוא נועד להנחות להתנהגות אחראית, להגנה על מטופלים, ולהשתפרות של יחידים, ארגונים והחברה כולה. הקוד מאפשר יישום בכל תחומי העיסוק של הפסיכולוגים, הן במחקר והן ביישום וטיפול. הקוד של APA מבוסס על חמישה עקרונות: רוחב לב ואי פגיעה באחר, נאמנות ואחריות, יושרה, צדק, וכבוד לזכויותיהם ולכבודם של בני אדם. מרכיבי הקוד מפרטים איך לפתור סוגיות אתיות, נושאים כמו כשירות, יחסי אנוש, פרטיות וסודיות, פרסום, תיעוד טיפולים, שכר, הכשרה מקצועית, מחקר, פרסומי מחקר, הערכה וטיפול.
בישראל מוסדר תחום הפסיכולוגיה הקלינית בקוד האתיקה המקצועית של הסתדרות הפסיכולוגים בישראל (הפ"י). ארבעת העקרונות המנחים של הקוד האתי של הפ"י הם: קידום טובתם ורווחתם הנפשית של הלקוחות, מקצועיות, יושרה, ואחריות חברתית. כללים להתנהגות אתית שקיימים בקוד, מפרטים על יישום כללי האתיקה, מקצועיות, סודיות ופרטיות, הבניית הקשר המקצועי, יחסי פסיכולוג-לקוח, יחסים בין עמיתים, אבחון והערכה, ייעוץ באינטרנט ובאמצעי התקשורת, אתיקה בהדרכה ובהוראה, מחקר ופרסום מדעי, ופרסום.
השוואה עם מקצועות בריאות נפשית אחרים > פסיכיאטריה

פסיכולוגים קליניים ופסיכיאטרים חולקים את אותה מטרה מקצועית בסיסית, הקלה בהפרעות נפשיות, אך קיימים הבדלים רבים בנקודת מבטם, הכשרתם והכלים השונים בהם הם משתמשים להשגת מטרה זו. ההבדל העיקרי הוא בהכשרה, פסיכיאטר הוא רופא, שעבר 7 שנות לימודים והכשרה במקצוע הרפואה, ולאחר מכן עוד 4 שנות התמחות מעשית בפסיכיאטריה. לפיכך, פסיכיאטרים יכולים להשתמש במודל הרפואי כדי לבצע הערכה לבעיות פסיכולוגיות. בטיפול הפסיכיאטרי חלקם נסמכים על תרופות פסיכוטרופיות שהן תרופות המשפיעות על מצב הרוח, כדוגמת תרופות הרגעה, אם כי רבים משתמשים גם בפסיכותרפיה. פסיכיאטרים יכולים לתת מרשמים לתרופות, לבצע בדיקות גופניות, להזמין ולפרש בדיקות מעבדה ו-EEG, ואף להורות על סריקות מוח כמו MRI ,CT‏ או PET.
לעומתם, לפסיכולוגים קליניים אין היתר לרשום מרשמים לתרופות, אם כי קיימים ארגונים החותרים לכך שיינתן לפסיכולוגים היתר כזה. לשם כך יצטרכו הפסיכולוגים לעבור לימודים נוספים, הכשרות והדרכות מקצועיות נרחבות. נכון ל-2008, ההיתר לרישום תרופות פסיכוטרופיות, ניתן לפסיכולוגים בעלי הכשרה רפואית מתאימה, רק באי גואם ובמדינות לואיזיאנה וניו מקסיקו בארצות הברית. כמו כן, ישנם מספר רב של מבחנים פסיכולוגיים ממוחשבים אשר בהם נעשה שימוש למחקר והבנה של תהליכים קוגניטיביים ונפשיים.
לפסיכולוג קליני יש הכשרה מתאימה יותר בהערכה פסיכולוגית ובפסיכותרפיה יחסית לפסיכיאטרים, אלא אם כן הפסיכיאטר בוחר לעבור הכשרה נוספת מעבר ללימודי הרפואה שלו, למשל הכשרה בבית ספר גבוה לפסיכותרפיה, לפסיכואנליזה או לטיפול קוגניטיבי והתנהגותי. כמו כן, גם הפסיכולוג הקליני יכול להמשיך ולבצע למידה והכשרה נוספת, מעבר להתמחותו והכשרתו, בתוכניות מגוונות.
השוואה עם מקצועות בריאות נפשית אחרים > פסיכולוגיה חינוכית

פסיכולוגים חינוכיים עסוקים בעיקר במצבם ובתחושותיהם הלימודיות, החברתיות והרגשיות של ילדים ובני נוער בסביבה הבית-ספרית, ובעבודה מערכתית עם צוות הגן ובית הספר. באירופה ובישראל מוכרים פסיכולוגים מסוג זה בשם פסיכולוג חינוכי, בעוד בארצות הברית הם ידועים כפסיכולוג בית-ספר. בדומה לפסיכולוגים קליניים, גם לפסיכולוגים חינוכיים רישוי מתאים למתן שירותי בריאות נפשית (בארצות הברית הם נדרשים לדוקטורט לשם כך) ולרבים מהם יש קליניקות פרטיות בהן הם מסייעים למטופלים. בניגוד לפסיכולוגים קליניים, פסיכולוגים חינוכיים מקבלים הכשרה נרחבת בנושאי חינוך, עבודה מערכתית עם צוות הגן ובית הספר, ופסיכולוגיה של הלמידה.
בארצות הברית, רוב הפסיכולוגים החינוכיים הם בעלי תואר מומחה חינוכי (Ed.S), תואר המהווה הכשרה חינוכית נוספת מעבר לתואר השני למי שאינם מעוניינים בדוקטורט. מיעוטם הם בעלי תואר דוקטור לפילוסופיה (Ph.D) או דוקטור לחינוך (Ed.D). בדומה, בישראל רק למיעוטם של הפסיכולוגים החינוכיים יש דוקטורט, בעוד למרביתם תואר שני בפסיכולוגיה חינוכית, אחריו הכשרתם כוללת 4 שנות התמחות, בדומה לפסיכולוגים קליניים. בשונה מההכשרה בפסיכולוגיה קלינית, בעקבות הצורך הרב שנוצר בפסיכולוגים חינוכיים בבתי ספר בישראל, פסיכולוגים רבים מתחומים אחרים (תעסוקתיים, שיקומיים, רפואיים ועוד) יכולים לעבור התמחות חינוכית ולעבוד כפסיכולוגים חינוכיים, תוך כדי השלמת מספר קורסים בפסיכולוגיה חינוכית (ניתן לעשות זאת גם בפסיכולוגיה קלינית, אך מסלול ההשלמה לקלינית הוא ארוך ותובעני יותר, ודרישות הקבלה אליו גבוהות יותר).
תפקיד מרכזי של הפסיכולוגים החינוכיים בגן ובבית הספר הוא אבחון והערכה של תלמידים במטרה לקבוע את התאמתם למסגרת חינוכית רגילה, תכנון הסיוע הנחוץ להם בצורות שונות במסגרת החינוכית, או הקצאת שירותים שונים של שילוב או חינוך מיוחד. האבחון הפסיכולוגי שהם מבצעים נועד להעריך ולמפות את תחומי החוזק והחולשה בהיבטים הקוגניטיביים, הרגשיים וההתנהגותיים, ולתאר את השפעתם על תפקודו של התלמיד בבית הספר ובמסגרות אחרות. האבחון מסייע בבנייה של תוכנית טיפול מקיפה העונה על צרכיו של התלמיד.
פסיכולוגים חינוכיים מייעצים למורים ולבעלי תפקידים אחרים בבית הספר, לגבי תכנון וביצוע תוכניות התערבות וסיוע מתאימות לילדים הזקוקים לכך. בנוסף, עוסקים הפסיכולוגים החינוכיים גם בתכנון תוכניות מניעה שונות (למשל מניעת נשירה או אלימות בבתי ספר), תוכניות הערכה בית ספרית, ייעוץ ותמיכה למורים ומנהלים בתחומים שונים (לדוגמה לגבי תחושת המיטביות שלהם או לגבי ייעול העבודה החינוכית הכיתתית והמערכתית) וכן ייעוץ ותמיכה להורים במסגרת פרטנית או קבוצתית.
השוואה עם מקצועות בריאות נפשית אחרים > עבודה סוציאלית קלינית

עובדים סוציאליים בעלי תואר ראשון בעבודה סוציאלית, מספקים מגוון שירותים לאוכלוסיות בעלות קשיים סוציאליים תוך ניסיון להבנה ולפתרון בעיות אלו. עובדים סוציאליים רבים בישראל, כמו גם בארצות הברית, מספקים שירותי ייעוץ הנתפסים כפסיכותרפיה לכל דבר. חוק העובדים הסוציאליים, המגדיר את מטרת העיסוק שלהם טוען "לשיפור תפקודם האישי והחברתי של הפרט, המשפחה והקהילה בדרך של טיפול, שיקום, ייעוץ והדרכה". כדי ליישב סתירה זו עם חוק הפסיכולוגים, נקבע בפסק דין ש"נקודת הכובד אינה בטכניקת הטיפול (פסיכותרפיה), אלא במטרת הטיפול: אם מטרת הטיפול היא טיפול, אבחון והערכה של עניינים ובעיות בתחום הנפשי, השכלי וההתנהגותי – הרי שימוש בטכניקות הטיפול הפסיכותרפי ליישום מטרות אלו נכלל בגידרו של סעיף 1 לחוק הפסיכולוגים; אם מטרת הטיפול היא שיפור תפקודם האישי והחברתי של הפרט, המשפחה והקהילה – הרי שימוש בטכניקות הטיפול הפסיכותרפי ליישום מטרות אלו נכלל בגידרו של סעיף 2 לחוק העובדים הסוציאליים והוא מותר לעובד סוציאלי". עובדים סוציאליים הממשיכים ללימודי תואר שני בעבודה סוציאלית קלינית, מקבלים הכשרה נרחבת בשיטות טיפול שונות, ולגביהם אין כמעט מחלוקות באשר לרישוי הטיפול הקליני שלהם. הם גם יכולים להתקבל להכשרת המשך בבית ספר גבוה לפסיכותרפיה, בדומה לפסיכולוגים הקליניים והפסיכיאטרים. במכונים ומרכזי טיפול רבים עובדים הפסיכולוגים הקליניים והעובדים הסוציאליים הקליניים בכפיפה אחת, עובדים סוציאליים קליניים שבוחרים לעבור ומתקבלים להכשרה בבית ספר גבוה לפסיכותרפיה, שאורך כארבע שנים, הוכשרו מעבר לתוכנית הכשרתם הבסיסית. ההבדלים ביניהם קשורים יותר לתפיסות העולם מהן הם מגיעים. העובדים הסוציאליים הקליניים באים מנקודת מבט חברתית-סוציאלית וכוללנית, המדגישה את חשיבות הסביבה המקיפה את הפרט (משפחה, קבוצה, קהילה) ואת יכולת השפעתה על האדם. הפסיכיאטריים באים ממודל ביולוגי והפסיכולוגים הקליניים רואים מודל אינטרה-פסיכי, השפעות סביבתיות ומודל סביבה-תורשה המקובל כיום. לכן, עבודתם של שלושת מקצועות אלה תחת כיפה אחת היא טובה ומשמעותית לבריאות הנפש הציבורית.
דמויות מרכזיות בהיסטוריה של הפסיכולוגיה הקלינית

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  אלפרד אדלר  גורדון אולפורט  הנס אייזנק  מרי איינסוורת'  אלברט אליס  אריק אריקסון  מילטון אריקסון  ג'יימס בוג'נטל  ג'ון בולבי  אלברט בנדורה  אהרון בק  ג'ון גוטמן  סטניסלב גרוף  אנדרה גרין |  קארן הורני  לייטנר וויטמר  ג'וזף וולף  דונלד ויניקוט  מרטין זליגמן  ארווין יאלום  קארל גוסטב יונג  רוברט יירקס  רונלד דייוויד ליינג  מרשה ליינהם  רולו מיי  אברהם מאסלו  אנה פרויד |  זיגמונד פרויד  פריץ פרלס  ויקטור פראנקל  היינץ קוהוט  מלאני קליין  אוטו קרנברג  אוטו ראנק  הרמן רורשאך  קארל רוג'רס  וילהלם רייך  הארי סטק סאליבן  מוריטה שומה  דייוויד שקאו  ז'אק לאקאן |  |
ביקורות ונושאים שנויים במחלוקת

פסיכולוגיה קלינית היא תחום מגוון, ושאלות רבות עלו לגבי המידה שבה העיסוק המעשי הקליני צריך להיות מוגבל לטיפולים שנתמכים במחקרים אמפיריים. גם לא ברור מהי הוכחה הולמת ל"תמיכה" זו. יש כמה ראיות לכך שכל סוגי הטיפולים העיקריים הם יעילים במידה דומה, אך עדיין קיים ויכוח על היעילות של סוגי הערכה וטיפול שונים. כך למשל, במחקרים נמצא כי שיטות שונות של טיפול קוגניטיבי התנהגותי הן היעילות ביותר עבור הפרעות כגון פוביות והפרעת דחק פוסט טראומטית, אך למרות זאת רק חלק מהפסיכולוגים משתמשים בהם במקרים כאלו, בעוד אחרים משתמשים בשיטות פסיכודינמיות, שקיימות פחות הוכחות מדעיות על יעילותן. ישנה גם ביקורת על היכולת שלנו לחקור את התהליכים הנפשיים בכלים אשר בהם אנו משתמשים כיום. כלומר, האם אנו צריכים להגביל את מה שאנו יודעים לכלי המחקר שלנו או לפתח כלי מחקר מתאימים ומורכבים יותר על מנת לנסות לבדוק מורכביות גדולות יותר. כך או כך, כיום אין ספק כי טיפולים פסיכולוגיים עוזרים במספר רב של בעיות נפשיות וכיום המחלוקת היא אופן החקירה שלהם.
ביקורות רבות עולות לגבי הפסיכולוגיה הקלינית והפסיכיאטריה, למשל על ידי התנועה האנטי-פסיכיאטרית, סביב הנטייה למודל הביו-רפואי והשימוש הרב בקטגוריות אבחון פסיכיאטריות כמו אלו שמופיעות ב-DSM. אחרים רואים נטייה זו בחיוב. נטען כי הפסיכולוגיה הקלינית בדרך כלל לא חוברת לארגוני צרכנים (מטופלים), וכן שהיא נוטה לייחס את הבעיות הפסיכולוגיות למטופל עצמו, תוך התעלמות מהשפעת גורמים כלכליים, חברתיים ופוליטיים רחבים, שאינם באחריותו של המטופל. כיום מנסים לתת לכך מענה, בארץ ובעולם, מטפלים שדוגלים בגישת הפסיכולוגיה הפוליטית, לפיה יש לדון בגורמים חיצוניים אלו במהלך הטיפול, לעודד את המטופל לנקוט עמדה ולשנות את המרחב הציבורי באופן פעיל, ולא לייחס את הבעיה רק לאישיות המטופל.
ביקורת דומה מדגישה את נושא אי השוויון שקשור בטיפול הפסיכולוגי, למשל יחסי הכוחות השונים שקיימים בין מטפל למטופל, וניתן להשתמש בהם לטובה או לרעה. תנועות לפסיכולוגיה ביקורתית טוענות כי הפסיכולוגיה הקלינית נכשלה בניסיונה לקחת בחשבון הבדלים ביחסי הכוחות, מה שעלול ליצור שליטה ופגיעה מוסרית בחלשים והפגועים בחברה.
ראו גם

פסיכותרפיה
הערות שוליים

↑  הגדרת הפסיכולוגיה הקלינית באתר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל
↑  אתר מידע בנושא דוקטורט בפסיכולוגיה בבריטניה
↑  פסיכולוגיה קלינית באתר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל
↑  נכון ל-2011, הענקת התואר במרכז האקדמי רופין עדיין מותנית באישור המועצה להשכלה גבוהה
↑  מידע על בחינת המתא"ם, באתר של המרכז הארצי לבחינות והערכה
↑  "קוד ההתנהלות" של ארגון APA  משנת 2003.
↑  הקוד האתי של הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, משנת 2004
1 2  משרד החינוך, חוזר מנכ"ל תשס"ד/4 (ב)
↑  סעיף 2 לחוק העובדים הסוציאליים, תשנ"ו – 1996
↑  מתוך פסק הדין של השופט לנדמן מ., תביעה אזרחית ת.א 010315/01 מתאריך 04/09/02, בתוך מאמרו של עדי פרי "פסק דין בנוגע להרשאה למתן טיפול פסיכותרפויטי", 28.4.03, באתר פסיכולוגיה עברית
↑  גיל גרינגרוז, פסיכולוגיה קלינית: מדע או שרלטנות?, באתר ynet, 2 בפברואר 2010
↑  תהל פרוש, אני והחברה, באתר הארץ, 17 במרץ 2008
| פסיכולוגיה |
| --- | --- | --- |
פסיכולוג • פסיכותרפיה • פילוסופיה של הפסיכולוגיה
| ענפי מחקר | פסיכוביולוגיה • קוגניטיבית • התפתחותית • חברתית • אישיותית • השוואתית • פסיכופתולוגיה • פסיכופיזיקה • פסיכובלשנות • פסיכולוגיה אבולוציונית • נוירופסיכולוגיה  • פסיכולוגיה תרבותית • פסיכולוגיה בין תרבותית • ראו גם: פסיכיאטריה |  |
| תחומי עיסוק | קלינית • חינוכית • ארגונית/תעסוקתית • שיקומית • רפואית • משפטית • צבאית • ספורט |  |
| אסכולות | סטרוקטורליזם • פונקציונליזם • פנומנולוגיה • פסיכואנליזה • אינדיבידואלית • הומניסטית • ביהביוריזם • אקזיסטנציאליזם • גשטלט • פסיכולוגיה חיובית • פסיכודינמיקה |  |
| מושגים כלליים | תודעה • תפיסה • לא-מודע • זיכרון • למידה • רווחה נפשית • הפרעה נפשית •  טראומה נפשית • מבחני אישיות • אינטליגנציה • מיינד • רגש |  |
הקטגוריה "פסיכולוגיה" במיזמים אחרים של קרן ויקימדיה: ויקימילון • ויקיספר • ויקיציטוט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283930105171  BnF: cb11966962k (data)  LCCN: sh85027067  LNB: 000056983  NDL: 00569537  NKC: ph121636
פונקטור

במתמטיקה, ובמיוחד בתורת הקטגוריות, פונקטור (נקרא גם העתקן) הוא סוג מיוחד של העתקה בין קטגוריות.
פונקטורים הוגדרו לראשונה בטופולוגיה אלגברית, שם שויכו מבנים אלגבריים למרחבים טופולוגיים (למשל החבורה היסודית), והומומורפיזמים אלגבריים שויכו לפונקציות רציפות. כיום, פונקטורים קיימים בכל תחומי המתמטיקה, והם מאפשרים ליצור קשרים בין תחומים מתמטיים שונים.
את המונח טבע רודולף קרנפ, והוא אומץ על ידי אחד ממייסדי תורת הקטגוריות, סאונדרס מק'ליין.
הגדרה פורמלית

יהיו  {\mathcal {C}} ו- {\mathcal {D}} שתי קטגוריות. פונקטור קו-וריאנטי  F מ- {\mathcal {C}} ל- {\mathcal {D}} הוא המידע הבא:
לכל אובייקט  X\in {\mathcal {C}} קיים אובייקט  F(X)\in {\mathcal {D}}.
לכל מורפיזם  f:X\rightarrow Y ב- {\mathcal {C}} יש מורפיזם  F(f):F(X)\rightarrow F(Y) ב- {\mathcal {D}}.
כך שהתכונות הבאות מתקיימות:
לכל אובייקט  X\in Ob({\mathcal {C}}) המורפיזם  F(1_{X}) הוא מורפיזם הזהות של  F(X).
לכל זוג מורפיזמים  f:X\rightarrow Y ו- g:Y\rightarrow Z מתקיים  F(g\circ f)=F(g)\circ F(f).
במילים אחרות, הפונקטור משמר את מורפיזם הזהות ואת פעולת הרכבת המורפיזמים.
העתקה בין שתי קטגוריות  G:{\mathcal {C}}\rightarrow {\mathcal {D}} המקיימת את כל התכונות של פונקטור, פרט לכך שעבור מורפיזמים היא פועלת בכיוון ההפוך,
לכל מורפיזם  f:X\rightarrow Y ב- {\mathcal {C}} יש מורפיזם  G(f):G(Y)\rightarrow G(X) ב- {\mathcal {D}}.
לכל זוג מורפיזמים  f:X\rightarrow Y ו- g:Y\rightarrow Z מתקיים  G(g\circ f)=G(f)\circ G(g)
נקראת פונקטור קונטרה-וריאנטי.
דוגמאות

ההעתקה  F:\mathbf {Grp} \to \mathbf {Set}  מקטגורית החבורות לקטגורית הקבוצות, המעתיקה חבורה לקבוצת האיברים שלה, ומעתיקה הומומורפיזם בין חבורות למורפיזם בין קבוצות המגדיר אותו, הוא פנקטור קווריאנטי. פונקטורים מהצורה הזאת, אשר שוכחים חלק מהמבנה של האובייקטים והמורפיזמים בקטגוריה, נקראים פונקטורים שוכחים.
ההעתקה המתאימה לכל מרחב וקטורי את המרחב הדואלי לו, ולכל העתקה ליניארית את ההעתקה הצמודה לה היא פונקטור קונטרה וריאנטי מהקטגוריה של מרחבים וקטורים לעצמה.
ההעתקה המתאימה לכל חבורת לי  G אלגברת לי  {\mathfrak {g}} היא פונקטור. במקרה זה, למורפיזם של חבורות לי  \varphi :G\to H הפונקטור מתאים את הדיפרנציאל (נגזרת)  d\varphi :{\mathfrak {g}}\to {\mathfrak {h}}.
דוגמה מגאומטריה אלגברית: ההעתקה מקטגוריית היריעה אלגבריות אפיניות מעל שדה  k לקטגוריית לאלגברות הפולינומים מעל k היא פונקטור קונטרה-וריאנטי. לכל יריעה אלגברית אפינית  V הפונקטור מתאים את חוג הקואורדינטות  k[V] ולכל מורפיזם של יריעות אפיניות  f:V\to W שהוא העתקה פולינומית הפונקטור מתאים הומומורפיזם  f^{*}:k[W]\to k[V] המוגדר כך: לכל  g:W\to k שהיא העתקה פולינומית  f^{*}(g)=g\circ f, וזו העתקה פולינומית מ- V ל- k (כהרכבה של שני פולינומים).
פונקטור נאמן ומלא

יהיו  {\mathcal {C}} ו- {\mathcal {D}} קטגוריות קטנות מקומית (כלומר: אוסף המורפיזמים בין כל שני עצמים בקטגוריה הוא קבוצה קטנה). יהי  F:{\mathcal {C}}\to {\mathcal {D}} פונקטור מ- {\mathcal {C}} ל- {\mathcal {D}}. הפונקטור  F משרה פונקציה בין קבוצות
לכל זוג עצמים  X ו- Y ב- {\mathcal {C}}.
הפונקטור נקרא:
נאמן (faithful) אם  F_{X,Y} הוא פונקציה חד-חד-ערכית (injection) לכל זוג עצמים  X ו- Y ב- {\mathcal {C}}.
מלא (full) אם  F_{X,Y} היא פונקציה על (surjection) לכל זוג עצמים  X ו- Y ב- {\mathcal {C}}.
נאמן ומלא (fully faithful) אם  F_{X,Y} היא פונקציה חד-חד-ערכית ועל (bijection) לכל זוג עצמים  X ו- Y ב- {\mathcal {C}}.
העתקה טבעית

עבור שני פונקטורים  F,G:{\mathcal {C}}\rightarrow {\mathcal {D}}, העתקה טבעית  \eta :F\rightarrow G מתאימה לכל אובייקט  X\in {\mathcal {C}} מורפיזם  \eta _{X}:F(X)\rightarrow G(X) כך שלכל מורפיזם  f:X\rightarrow Y ב- {\mathcal {C}} מתקיים  \eta _{Y}\circ F(f)=G(f)\circ \eta _{X}.
התנאי הזה שקול לכך שהדיאגרמה הבאה קומוטטיבית
אם לכל  X ההעתקה  \eta _{X} היא איזומורפיזם ב- D, אז ההעתקה נקראת איזומורפיזם טבעי והפנקטורים  F,G נקראים איזומורפים.
ראו גם

פונקטורים צמודים
פלאו נסיונל

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בניין 
 כתובת:  Mirador del Palau Nacional, 6-10 / Av. dels Montanyans 33-35 
 מיקום:  מונז'ואיק 
 מדינה:  ספרד 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1926
 תאריך פתיחה רשמי:  1926 
 אדריכל:  אנריק קאטא, אאוחניו סנדויה, פרה דומנץ' אי רורה 
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות אקלקטית 
 מידות
 שטח:  45,000 מ"ר 
 קואורדינטות:  41°22′06″N 2°09′12″E﻿ / ﻿41.368333333333°N 2.1533055555556°E﻿ / 41.368333333333; 2.1533055555556
  (למפת ברצלונה מוגדלת) פלאו נסיונל(למפת ברצלונה רגילה) פלאו נסיונל
 
הפלאו נסיונל כפי שנראה משדרות מריה כריסטינה
הפלאו נסיונל בלילה מואר על ידי תשעת הזרקורים
פלאו נסיונל (בקטלנית: Palau Nacional; באופן מילולי: "הארמון הלאומי") הוא ארמון הממוקם על הר המונז'ואיק בברצלונה, ספרד, שנבנה בין השנים 1929-1926 עבור התערוכה העולמית של ברצלונה בשנת 1929. מאז שנת 1934 המקום משמש כמשכן של המוזיאון הלאומי לאמנות קטלנית (MNAC).
הבניין שימש כבניין המרכזי בתערוכה, תוכנן על ידי האדריכלים אאוחניו סנדויה ואנריק קאטא, והוא משתרע על פני 32,000 מ"ר. הוא בנוי בסגנון קלאסי, עם השפעה של הרנסאנס הספרדי, בעל מבנה מלבני עם 2 צדדים וריבוע בחלק האחורי עם כיפה אליפטית גדולה במרכז. על המדרגות המובילות לבניין הוקמו מפלים, פרי עבודתו של קרלאס בואחס, והותקנו 9 זרקורים גדולים שהאירו את המבנה ואת שמי העיר. טקס הפתיחה של התערוכה נערך באולם המרכזי בנוכחות אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד וויקטוריה אאוחניה פון באטנברג, מלכת ספרד.
הפלאו נסיונל הוקדש בתערוכה לאמנות ספרדית וכלל יותר מ-5,000 עבודות מכל רחבי ספרד, ומאז 1934 הוא משמש כביתו של המוזיאון הלאומי לאמנות קטלנית. בין השנים 2004-1996 נעשו עבודות להגדיל את המתחם על מנת ליצור מקום לכל העבודות והיצירות.