stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אליוט מינור
היסטוריה

חברי הלהקה הראשונים, אלכס דייוויס ואד מינטון, הכירו כשלמדו יחד בבית הספר בשנת 2000. שניהם המשיכו את לימודיהם בבתי ספר אחרים ולמדו מוזיקה. באוקטובר 2005 החליטו השניים להקים להקה. הם צירפו אליהם את דן היטרטון ובכך יצרו את הלהקה "The Academy". בהופעות גילו השלושה כי הם נזקקים לנגן גיטרה בס ולנגן קלידים על הבמה, ולכן צירפו את אלי פאול וטדי היטרטון (אחיו של דן). אחרי מספר חודשים, הלהקה חתמה בחברת התקליטים Repossession Records.
חברי הלהקה מנגנים על כלים שונים כגון כינור, פסנתר, קלרינט, צ'לו, קונטרבס וסקסופון.
הוצאות ראשוניות

הסינגל הראשון של הלהקה, "Parallel Worlds", הופץ באפריל 2007. זהו שיר רוק אנרגטי, שאת רובו מובילה גיטרה ומשתלבים בו כינור ופסנתר. השיר מדבר על בית הספר של אלכס ואד, שלדעתם היה רדוף על ידי רוחות. בוידאו קליפ של השיר, הבנים שרים את השיר בחדר סגור, ישן ומפחיד, וככל שהם מנגנים את המוזיקה חזק יותר, החפצים בחדר זזים. הסינגל נכנס למקום ה-31 במצעד הסינגלים הבריטי והצליח בערוצי מוזיקה בריטיים (כגון MTV2, Kerrang! TV וכו') ואף נכנס לפלייליסט שלהם.
הסינגל השני שלהם, "Jessica", הופץ בתחילת אוגוסט 2007. גם הוא הצליח להיכנס לפלייליסטים של ערוצי המוזיקה השונים בבריטניה והגיע לפלייליסט של ערוץ MTV אירופה. השיר נכנס למקום ה-19 במצעד הסינגלים הבריטי. חברי הלהקה סיפרו כי השיר מספר על ג'סיקה אלבה, וכי הוא מספר את סיפור הקריירה שלה (עטיפת הסינגל עוצבה על פי הסרט עיר החטאים בו השתתפה אלבה).
הסינגל השלישי של אליוט מינור נקרא "The White One Is Evil". הוא הופץ באוקטובר 2007, והגיע למקום ה-27 במצעד הסינגלים הבריטי. גם הוא נחל הצלחה בערוצי המוזיקה.
ב-נובמבר 2007, הופץ הסינגל הרביעי, "Still Figuring Out". השיר הגיע למקום ה-17 במצעד הסינגלים הבריטי, והצליח להגיע למקום הראשון במצעד הרוק של ערוץ Kerrang! TV.
הסינגל החמישי, שייצא שבוע לפני צאת אלבום הבכורה של הלהקה, הוא הוצאה מחודשת של "Parallel Worlds".
ב-14 באפריל 2008 הוציאה לאור הלהקה את אלבום הבכורה שלה שנקרא "Elliot Minor".
הופעות

אליוט מינור הופיעו מאז הקמתם ברחבי האיים הבריטיים. הלהקה חיממה להקות אחרות כמו פול אאוט בוי, מקפליי וסימפל פלאן (אליוט מינור מושפעים על ידי שתי הלהקות האחרונות). בהופעות של הלהקה, הלהקה מקפידה לשמור על איזון בין רמת הסאונד בהופעות לרמת הסאונד בסטודיו.
דיסקוגרפיה

2008 - Elliot Minor
2009 - Solaris
2008 - iTunes Live: London Festival '08: Elliot Minor
2010 - Solaris Acoustic
בית הספר לקצינים של צה"ל

תבנית:יחידה צבאית
רחבת המסדרים בבסיס בעת הקמתו, 1968. בוריס כרמי, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית
מבנה הבסיס בעת הקמתו, 1968. בוריס כרמי, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית
צוערים בבסיס בעת הקמתו, 1968. בוריס כרמי, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית
בית הספר לקצינים של צה"ל על שם חיים לסקוב (בה"ד 1) הוא בסיס ההדרכה המרכזי להכשרת קצינים בצה"ל, אשר בו מתבצעות רוב ההכשרות של קציני וקצינות צה"ל, למעט טייסים, חובלים וקציני סייבר. הבסיס נמצא בקרבת מצפה רמון, ומפקדו הוא קצין בדרגת אלוף-משנה.
יעוד הבה"ד הוא "להוות בסיס הדרכה להכשרת היסוד של הקצונה הזוטרה בצה"ל, לחיילות במערך המתמרן, במערך הקרבי והסיוע המינהלתי ובסיס הדרכה להכשרת מפקדי מחלקות לחיל הרגלים". בשעת חירום, הבה"ד משמש כחטיבת חיל רגלים (חטיבה 261).
היסטוריה

קורסי מפקדי המחלקות (מ"מ) של ההגנה נערכו משנת 1921 במקומות שונים ברחבי הארץ. הקורס הראשון נערך בקיבוץ כפר גלעדי, והחל משנת 1937 התקיימו ברובם בבסיס ג'וערה. בעקבות הקמת צה"ל במאי 1948, עבר בית הספר לקצינים למחנה 80 בפרדס חנה, באוגוסט 1955 למחנה סירקין בפתח תקווה ובמאי 1968 עבר למשכנו הייעודי שתוכנן על ידי האדריכל צבי הקר, בדרום הארץ, בסמוך למצפה רמון.
עד לסוף שנות ה-90 הוכשרו בבה"ד 1 קצינים בלבד, במגמות אג"מי, בסיסי וחי"ר, וקצינות הוכשרו בבה"ד 12 שבצריפין.
בשנת 2001, מונתה עדי צברי אוסטנלו כמ"פ הראשונה בבה"ד 1 ובכך פתחה את הדלת לנשים מ"פיות בקורסי הקצינים. בשנת 2002 אוחדה סופית ההכשרה הבסיסית של קציני וקצינות המטה למגמת "נחשון", והחל השילוב המגדרי בבתי הספר, בהתאם למגמות ההכשרה. עם סגירת בית הספר לקצינות בשנת 2005, עברה הכשרתם של כל הקצינים והקצינות לבה"ד 1. משנת 2006 מתקיים בבה"ד 12 קורס קצינים משולב לבעלי בריאות לקויה.
נגד משמעת בית הספר לקצינים משנת 1968 עד שנת 2021 היה רב-נגד יצחק טאיטו, שהיה גם החייל הוותיק ביותר בצה"ל. לפניו שרתו בתפקיד רק שני נגדים: אברהם מקל עד שנת 1954 ושלמה ישראלי בין השנים 1954–1968.
מפקד בית הספר לקצינים החל מיולי 2024, הוא אל"ם אליאב אלבז.
ביקורת

בשנות ה-2000 התגברה הביקורת על תהליך הכשרת הקצינים בצה"ל, בעיקר לאחר הכישלון הפיקודי במלחמת לבנון השנייה ומסקנות ועדת וינוגרד. עיקר הביקורת היא על כך שצה"ל לא מעניק לקציניו הכשרה מקצועית מספקת ואת ההשכלה הדרושה להם למילוי תפקידם. ההכשרה היא קצרה ולא מעמיקה. מערכת ההשכלה הצבאית ברוב צבאות העולם המערבי בנויה מכמה נדבכים. שהראשון בהם נמשך בדרך כלל שלוש או ארבע שנים, כך נוהג באקדמיה הצבאית של ארצות הברית (וסט־פוינט), האקדמיה הצבאית המלכותית בסנדהרסט של הצבא הבריטי והאקדמיה הצבאית סן-סיר של הצבא הצרפתי. לעומת זאת, קורס קצינים בבית הספר לקצינים של צה"ל מקביל בתכניו ובאורכו לבתי הספר למש"קים בצבאות המערב.
כשהקצינים הבכירים בצה"ל מגיעים למכללה לפיקוד ולמטה, הם רוכשים בפועל ידע שהיה אמורים ללמוד כבר בבית הספר לקצינים, וגם זאת באופן חלקי ומקוצר.
בין השאר ביקרו את הכשרת הקצינים בצה"ל:
ההיסטוריון וחוקר מלחמות ישראל אורי מילשטיין. טענתו העיקרית היא, שצה"ל הוא צבא בעל תפיסת ביטחון אנטי-אינטלקטואלית, אשר בעצם כלל איננו צבא מקצועי אלא "מיליציה חמושה עם אמצעי לחימה מתקדמים".
מבקר המדינה בדו"ח, המתמקד במערכת הביטחון, שפורסם בדצמבר 2006. שבו קבע: "לא רק שחלק ניכר מסגל הפיקוד הבכיר בצה"ל, מדרגת סגן-אלוף ומעלה, אינו עובר את ההכשרות המחייבות, אלא שגם אלו שעוברים אותן לא רוכשים כלים מספקים לצורך תפקידם, בגלל ליקויים בהכשרות. מצב הזה יוצר מציאות שבה לקצונה הבכירה אין שפה מקצועית משותפת וברורה, שהיא הכרחית לניהול ולפיקוד על מסגרות גדולות בצה"ל, בשגרה ובחירום".
מסקנות ועדת וינוגרד שחשפו: "כשלים וליקויים רציניים באיכות ההיערכות, המוכנות, ההתנהלות והביצוע של החלטות בדרג הפיקודי העליון בצה"ל, בעיקר בכוחות היבשה".
עופר שלח בספרו המגש והכסף משנת 2003.
האלוף יהודה פוקס, מפקד בה"ד 1 לשעבר, שקרא להאריך את קורס הקצינים לשנה.
פעילות מבצעית

מפקד בה"ד 1 משרת בנוסף כמפקד חטיבת מילואים 261. בשעת חרום משמש הבה"ד כחטיבת מילואים הכפופה כיום לאוגדת עזה על ידי גיוס שלושה גדודי מילואים (8208, 6261 ו-8717 "אלון") וצוערי גדוד "גפן" מתוגברים בפלוגת מסייעת במילואים. החטיבה לחמה בחלק ניכר ממלחמות ישראל, ובהן, מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה האינתיפאדה השנייה, מבצע צוק איתן, ומלחמת חרבות ברזל. במהלך מלחמת חרבות ברזל, צק"ג 8208 ביצע פשיטת חבלה בפאתי מחנה אלמוע'זי במרכז רצועת עזה, המבנים שהיו מוכנים להשמדה באמצעות חומר נפץ ובהם שהו חיילי מילואים מגדוד 8208 ומגדוד 6261 של חטיבה 261 נפגעו מנ"ט שירו מחבלי חמאס וכתוצאה מכך קרסו המבנים. בקרב נהרגו 19 מלוחמי החטיבה ושני לוחמי שריון מחטיבה 205. 24 שעות לאחר הפיצוץ שהוביל לקריסת המבנים, הושלמה המשימה ושאר המבנים הושמדו על ידי צק"ג 8208.
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים

בבית-הספר קיימות שלוש מגמות הכשרה:
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים > מגמת שדה

נקראה בעבר מגמת "להב" ולפני כן "קורס קציני חי"ר": מכונה גם קורס קציני יבשה, במסגרתו מוכשרים קצינים למערך הלוחם. המגמה מורכבת מ-2 גדודים: "דקל" ו"הדס". בתום ההכשרה עוברים הצוערים להשלמה החיילית בהתאם לחיל אליו הם שייכים.
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים > מגמת שדה > מפקדי גדוד דקל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אפי איתם | 1981–1982 | לימים מפקד עוצבת הגליל ושר הבינוי והשיכון |
| צפריר בן זאב | 1994–1995 | לימים מפקד חטיבת אלכסנדרוני |
| שמואל זכאי | 1995–1996 |  |
| גיל ברק | 1997–1998 |  |
| דוד מנחם | ? | לימים ראש המנהל האזרחי |
| רועי אלקבץ | ? | לימים מפקד עוצבת אדום |
| ליאור רוזנטל | 2004–2005 | לימים מפקד עוצבת שלהבת |
| דותן רזילי | 2008–2009 |  |
| וג'די סרחאן | 2009–2011 | לימים מפקד חטיבת אלון |
| חזי נחמה | 2011–2012 | לימים מפקד חטיבת אלכסנדרוני |
| שחר בק | 2012–2013 | לימים מפקד המכללה לפיקוד טקטי |
| ? | ? |  |
| יהודה ואך | 2014–2015 | לימים מפקד הבה"ד |
| יאיר אור | 2015–2017 | לימים מפקד חטיבת קרייתי |
| יאיר פלאי | 2017–2018 | לימים מפקד חטיבת גולני |
| גלעד אברלינג'י | 2018–2019 | לימים רמ"ח תורת חיל ההנדסה ונציג צה"ל ב-TRADOC |
| נתי קרן | 2019–2020 | לימים סגן מפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה |
| איתן גלעד | 2020–2021 | לימים מפקד חטיבת עציוני |
| נתנאל שמכה | 2021–2022 | מעוטר צל"ש מפקד אוגדה, לימים מפקד חטיבת אפרים |
| בר בשן | 2022–2023 |  |
| משה אליצור | 2023–2024 |  |
| יואב ספקטור | 2024- | מפקד הגדוד הנוכחי |
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים > מגמת שדה > מפקדי גדוד הדס

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| ניר בר-און | 2008–2009 | לימים ראש מטה עוצבת האש |
| אורן זיני | 2009–2010 | לימים מפקד חטיבת מנשה |
| עוזי קליגר | 2010–2011 |  |
|  גיא לוי | 2011–2012 | לימים קצין חי"ר וצנחנים ראשי |
| שי קלפר | 2012–2013 | לימים מפקד מרכז הכשרות היסוד בפיקוד ההכשרות והאימונים |
| קובי הלר | 2013–2014 | לימים מפקד עוצבת המפץ |
| מני ליברטי | 2014–2015 | לימים קצין אג"ם של פיקוד הדרום |
| רועי לוי | 2015–2016 | לימים מפקד המרכז לאימונים באש במל"י |
| דוד שפירא | 2016–2017 | לימים סגן מפקד אוגדת עזה |
| גידי כפיר-אל | 2017–2018 | לימים מפקד עוצבת יפתח |
| דביר חבר | 2018–2019 | לימים מפקד חטיבת עודד |
| עברי אלבז | 2019–2020 | לימים מפקד בא"ח גבעתי |
| עידן קרפל | 2020–2021 | לימים מפקד עוצבת אדירים |
| דניאל קרויזמן | 2021–2023 | מפקד עוצבת אדירים |
| שראל סבג | 2023–2024 | לימים מפקד חטיבת עציוני |
| גיא בסון | 2024– | מפקד הגדוד הנוכחי |
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים > מגמת מעוז

נקראה בעבר "קורס אג"מי": הכשרת קצינים למערך תומך-הלחימה – קציני-מטה בגדודים ובחטיבות. המגמה היא מעורבת (גברים ונשים), ומורכבת מגדוד "חרוב".
מגמות הכשרה בבית הספר לקצינים > מגמת נחשון

נקראה בעבר "קורס בסיסי": הכשרת קציני-מטה או קצינים עוזרים במערך תומך-הלחימה. המגמה היא מעורבת, ומורכבת מ-2 גדודים: "ארז" ו"ברוש". במגמה מוכשרת הקצונה הייעודית לתוכניות מצוינות בצה"ל, כגון "תוכנית ארזים", "תוכנית ברקים", "מסלול צמרת", "מסלול בינה", "תוכנית חבצלות", "תוכנית פסגות", ״תוכנית גבישים״ ו"תוכנית תלפיות" (לתוכנית תלפיות מוקצים מספר תקנים במגמת להב, אליהם מגיעים מספר חניכים בכל שנה).
בנוסף, בבה"ד 1 מתקיימים פעמיים בשנה קורסי קצינים לרבנים צבאיים ולרופאים במילואים.
החל מאוגוסט 2015 מדי כמה חודשים נערך בבה"ד קורס קצינים בין לאומי במסגרתו, קצינים ביחידות לוחמות מצבאות זרים (בכל קורס 12–15 קצינים, בדרגות סג"ם–סרן) מגיעים לבה"ד כדי ללמוד על דרכי הפעולה של צה"ל והסכסוך הישראלי-ערבי. הקצינים הזרים מתלווים לצוערי מגמת להב בהכשרתם (עם דגש על המסעות והניווטים), משתתפים באימון הרב-חילי של ההשלמות הלוחמות, לומדים אודות פיקוד העורף והעורף הישראלי בסכסוך ביום של סיורים ביישובי עוטף עזה ובעיירה שדרות ובטקס הסיום של השלמת גפן מקבלים את סיכת המ"מ של צה"ל. עד כה השתתפו בשני מחזורי הקורס הבין לאומי 27 קצינים מצבאות ארצות הברית, קנדה, צ'ילה, ברזיל, הולנד, גרמניה, איטליה, יוון, צ'כיה ודרום קוריאה.
גדוד גפן

בבה"ד 1 לא מתקיימות השלמות חייליות ייעודיות לקורס הקצינים, מלבד זו של קציני החי"ר והיחידות המיוחדות. הצוערים מיחידות אלו עוברים את ההשלמה במסגרת גדוד גפן. עד סוף שנות ה־90 התקיימה הכשרת קציני החי"ר כקורס יחיד, ללא השלמה חילית נפרדת, אולם בשנת 2000 שולבו צוערי החי"ר בקורס קציני יבשה אחוד – "להב". עם סיום שלב זה עוברים הצוערים לגדוד גפן להשלמת הח"יר הייעודית. התכנים שונים במעט מקורס לקורס, אך עיקר החומר המועבר לחניכים הוא דומה: שיעורים בניתוח קרקע ואויב, מנהיגות צבאית, היסטוריה צבאית, מורשת קרב, פיקוד ושליטה, במקביל מועברים שיעורי קרב מגע וכושר גופני בעצימות גבוהה. הצוער נדרש להוכיח יכולות גבוהות בטופוגרפיה, ניתוח שטח מבצעי וניווט, בין היתר בתרגיל ניווט בדד למרחק של כארבעים קילומטרים. כמו כן רוכש הצוער ומתרגל טכניקות הדרכה והעברת שיעורים, טכניקות חניכה והדרכת קליעה, ומיומנויות פיקוד ושליטה במתארי לחימת חיל רגלים ובהם: לוחמה בשטח בנוי, לוחמה בשטח סבוך, לחימת חיל רגלים ממוכן וכיבוש יעד מבוצר. לקראת סוף הקורס נערך תרגיל רב-חילי הכולל את צוערי גדוד גפן, יחד עם צוערי ההשלמות של חילות השריון, ההנדסה, התותחנים וחיל האוויר, במהלך התרגיל מתאמנים הצוערים כמפקדים בתרגילי קרב משולב. לאחר מלחמת לבנון השנייה הושם בקורס דגש משמעותי על ערך הניצחון בקרב ובמלחמה. ב-2011 יזם מפקד הבה"ד, אל"ם ערן ניב, פרק הכשרה במהלך הקורס, המכונה "סדרת ברבור שחור", שייעודה חיזוק המוכנות המנטלית של צוערי קורס קציני החי"ר לאפשרות כי יופתעו על ידי האויב.
הגדוד השתתף במבצע צוק איתן, ובין היתר לחם בשתי חוליות טרור פלסטיניות שחדרו לשטח ישראל באמצעות מנהרות תת-קרקעיות. החוליה הראשונה הותקפה מהאוויר והחוליה השנייה הספיקה לירות טיל נ"ט על רכב צבאי לפני ש-10 מחבריה נהרגו על ידי כוחות צה"ל מן הירי נהרגו ארבעה מהחיילים ובהם מפקד הגדוד, דולב קידר, את מקומו תפס זמנית, המפקד הקודם שי קלפר, ולאחר מכן מונה לתפקיד אליעד מאור.
מפקד הגדוד משמש בתפקידו במשך שנה, ומתמנה לתפקיד, בדרך כלל, לאחר ששימש במשך שנה כמפקד גדוד במגמת להב בגדוד "דקל" או "הדס".
גדוד גפן > מפקדי גדוד גפן

תבנית:להשלים
גדס"ר 6261

גדוד 6261 הוא גדוד הסיור במילואים (גדס"ר) של החטיבה. הגדוד לקח חלק במלחמות ומבצעים רבים, בהם מלחמת צוק איתן ומלחמת חרבות ברזל.
גדס"ר 6261 > מלחמת חרבות ברזל

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, גדוד 6261 היה מהכוחות הראשונים שהוקפצו לעוטף עזה, ונטל חלק בקרבות ההגנה של היישובים שנפגעו ב-7 באוקטובר 2023. בתחילה פעל הגדוד באזור קיבוץ רעים, ובהמשך בכפר מימון ובגזרות נוספות בדרום הרצועה עד תחילת התמרון הקרקעי.
במהלך הלחימה, לוחמי הגדוד השתתפו בקרבות בשטח בנוי, לרבות באזור ח'וזאעה סמוך לניר עוז. הגדוד לקח חלק בתמרון הקרקעי, במסגרתו פעל במוקדי התנגדות מבוצרים של חמאס.
גדס"ר 6261 > מלחמת חרבות ברזל > קריסת המבנים באל-מע'אזי

ב-22 בינואר 2024, במהלך פעילות מבצעית בפאתי מחנה הפליטים אל-מע'אזי, כוח מחטיבה 261, שכלל לוחמים מגדוד 6261 וגדוד 8208, עסק בפיצוץ מבנים ממולכדים באזור החיץ. במהלך הפעולה, נורו טילי נ"ט לעבר המבנים, מה שהוביל לפיצוץ מוקדם ולקריסת המבנים על הכוחות. באירוע נהרגו 21 חיילי צה"ל, מתוכם 19 מחטיבה 261 ושניים מחטיבה 205.
גדס"ר 6261 > מפקדי גדוד 6261

| שם | תקופת כהונה | הערות  |
| --- | --- | --- |
| זאב דרורי | 1979–1980 | לימים מפקד גלי צה"ל  |
| שמעון נוה | 1980–1981 | לימים מפקד אוגדה  |
| גיורא איילנד | 1981–1982 | לימים ראש אמ"ץ וראש אג"ת  |
| מוטי רוזן | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד עוצבת קלע דוד  |
| יום טוב סמיהתבנית:הערה | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד פיקוד הדרום  |
| דוד זרחיןתבנית:הערה | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד עוצבת הגולן  |
| טל רז | 1989–1990 | לימים מפקד חטיבת שומרון  |
| גדי שמני | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד פיקוד המרכז ונספח צה"ל בארצות הברית  |
| יאיר גולן | 1993–1994 | לימים סגן הרמטכ"ל  |
| גבע ראפ | תבנית:לא ידוע | לימים ראש תחצ"ן במפקדת קחצ"ר  |
| שמואל זכאי | 1995–1996 | לימים מפקד אוגדת עזה  |
| יוסי היימן | 1996–1997 | לימים ראש החטיבה האסטרטגית באג"ת  |
| אמיר נדן | 1997–1998 | לימים ראש החטיבה לביקורת מוכנות צה"ל במטכ"ל  |
| יואל סטריק | 1999–2001 | לימים מפקד פיקוד הצפון  |
| נדב פדן | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד פיקוד המרכז  |
| בועז עמידרור | תבנית:לא ידוע | לימים נספח זרוע היבשה בארצות הברית  |
| יהודה יוחננוףתבנית:הערה | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד חטיבת החרמון  |
| טל חרמוני | תבנית:לא ידוע | לימים מפקד חטיבת הערבה  |
| רונן מרלי | תבנית:לא ידוע | לימים קצין אג"ם של פיקוד הדרום  |
| אבי דהןתבנית:הערה | 2007–2009 | לימים סגן מפקד אוגדת איו"ש וראש מחלקת כושר קרבי בזרוע היבשה  |
| ניר בר-און | 2009–2010 | לימים ראש מטה עוצבת האש  |
| אורן זיני | 2010–2011 | לימים מפקד חטיבת מנשה  |
| עוזי קליגר | 2011–2012 | לשעבר קצין המבצעים של פיקוד הצפון ומדריך בפו"ם  |
| חזי נחמה | 2012–2013 | לימים מפקד חטיבת מנשה  |
| שי קלפר | 2013–2014 | לימים מפקד עוצבת הגליל  |
| תבנית:יזכור | 2014 | נהרג בעת כהונתו במהלך מבצע צוק איתןתבנית:הערה  |
| אליעד מאור (מואטי)תבנית:הערה | 2014–2015 | לימים מפקד חיל הגנת הגבולות  |
| יהודה ואך | 2015–2016 | לימים מפקד בה"ד 1  |
| ברק רובין | 2016–2017 | לימים ראש תחצ"ן במפקדת קחצ"ר  |
| דוד שפירא | 2017–2018 | לימים סגן מפקד אוגדת עזה  |
| יאיר פלאי | 2018–2019 | לימים מפקד חטיבת גולני  |
| יהודה לב | 2019–2020 | לימים מפקד חטיבת ירושלים  |
| מורדי וייס | 2020–2021 | לימים מפקד חטיבת אפרים  |
| איתן גלעד | 2021–2022 | לימים מפקד חטיבת עציוני  |
| נתנאל שמכה | 2022–2023 | לימים מפקד חטיבת אפרים  |
| אריאל גונן | 2023–2024 | מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל  |
| יואב ספקטור | 2024–2025 |   |
| משה אליצור | 2025- | מפקד הגדוד הנוכחי  |

| מפקד הגדוד | תקופת כהונה |
| --- | --- |
סא"ל חנן שוורץ: 2022–הווה
סא"ל ליאור דדון: 2018–2022
סא"ל אבירם רינג: 2015–2018
סא"ל רפי סויסה: 2011–2015
מפקדי בית הספר

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| חיים לסקוב | 1948 | לימים הרמטכ"ל ה-5 |
| צבי גילת (הורביץ) | 1948 | לימים מפקד פיקוד הדרום |
| הלל פפרמן | 1948 |  |
| מאיר זורע | 1949–1950 | לימים מפקד פיקוד הצפון |
| דניאל דגן | 1950–1951 |  |
| יששכר שדמי | 1951–1952 |  |
| עמנואל נשרי | 1952–1955 |  |
| ישראל טל | 1955–1956 | לימים סגן הרמטכ"ל |
| אברהם יפה | 1956–1957 | לימים מפקד פיקוד הדרום והצפון |
| יוסף הרפז | 1957–1960 |  |
| יצחק חופי | 1960–1962 | לימים מפקד פיקוד הצפון וראש המוסד |
| אביב ברזילי | 1962–1964 |  |
| מאיר פעיל | 1964–1966 | לימים חבר הכנסת |
| שלמה אלטון | 1966–1967 | נהרג במלחמת ששת הימים |
| ישראל גרנית | 1967–1968 | לימים מפקד עוצבת מרכבות הברזל ומנכ"ל חברת נתיבי איילון |
| יוסף קסטל | 1968–1971 | לימים נספח צה"ל בדרום אמריקה |
| צבי בר | 1971–1973 | לימים ניצב במשטרה, מפקד משמר הגבול וראש עיריית רמת גן |
| חיים בנימיני | 1973–1975 | לימים קצין מודיעין ראשי |
| אורי שמחוני | 1975–1976 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| מתן וילנאי | 1976–1977 | לימים סגן הרמטכ"ל ושר המדע, התרבות והספורט |
| דורון רובין | 1977–1979 | לימים ראש מחלקת ההדרכה |
| יורם יאיר | 1979–1981 | לימים נספח צה"ל בארצות הברית |
| שמואל ארד | 1981–1982 | לימים מפקד פיקוד העורף |
| אילן בירן | 1982–1984 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| שאול מופז | 1984–1986 | לימים הרמטכ"ל ה-16 ושר הביטחון |
| זאב זכרין | 1986–1988 | לימים מפקד יחידת הקישור ללבנון |
| מתי הררי | 1988–1990 | לימים מפקד חטיבת הצנחנים וראש מינהל הסגל |
| גיורא איילנד | 1990–1992 | לימים ראש אמ"ץ וראש אג"ת |
| יצחק איתן | 1992–1993 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| אלעזר שטרן | 1993–1996 | לימים ראש אכ"א וחבר הכנסת |
| מוני חורב | 1996–1998 | לימים מפקד עוצבת עמוד האש |
| עמוס בן אברהם | 1998–2001 | לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה |
| יוסי היימן | 2001–2003 | לימים ראש החטיבה האסטרטגית באגף התכנון |
| גל הירש | 2003–2005 | לימים מפקד עוצבת הגליל |
| נדב פדן | 2005–2007 | לימים ראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר ומפקד פיקוד המרכז |
| אהרון חליוה | 2007–2009 | לימים ראש אגף המבצעים ואגף המודיעין |
| יהודה פוקס | 2009–2010 | לימים מפקד פיקוד המרכז |
| ערן ניב | 2010–2013 | לימים ראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר |
| אבי גיל | 2013–2015 | לימים המזכיר הצבאי של ראש הממשלה |
| יניב אלאלוף | 2015–2017 | לימים מפקד אוגדת איו"ש |
| גור שרייבמן | אוגוסט 2017 – מאי 2019 | לימים מפקד עוצבת אדום |
| גיא לוי | מאי 2019 – אוגוסט 2021 | לימים קצין חי"ר וצנחנים ראשי |
| יהודה ואך | אוגוסט 2021 – יולי 2024 | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
| אליאב אלבז | יולי 2024 – | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
ראו גם

קורס קצינים בצה"ל
לקריאה נוספת

משה גבעתי, הישרדות בספטמבר – לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, חולון: הוצאת 'רעות', תשע"ג–2013, עמ' 64–65, 99–100, 133, 246, 416.
אלעזר שטרן, "משא כומתה – ניווטים בגובה העיניים", הוצאת ידיעות ספרים, 2009.
גל הירש, "סיפור מלחמה סיפור אהבה", הוצאת ידיעות אחרונות, 2009.
תיאטרון ניקו ניתאי

#invoke:תבנית מידע
תיאטרון ניקו ניתאי, שעד 2023 נקרא תיאטרון קרוב, הוקם בשנת 2001 על ידי הבמאי והשחקן ניקו ניתאי. התיאטרון פעל בבית מרכזים שבדרום תל אביב, ולאחר השריפה בבית מרכזים בשנת 2003 עבר לתחנה המרכזית החדשה של תל אביב.
התיאטרון מציע רפרטואר מקורי לצד מחזאות קלאסית ומודרנית. אנסמבל התיאטרון כולל כ-50 שחקנים, מבוגרים וצעירים, כולם בוגרי בית הספר למשחק. 
התיאטרון העמיד לעצמו כמטרה לקרב את אוכלוסיות שונות אל מקורות התרבות העכשוויים והקלסיים ולפתח איתם פרויקטים חינוכיים מגוונים.
סגנון ההפקות שונה מהמוצג על הבמות הממוסדות, והוא כולל אירועים תרבותיים חינוכיים שבו המחסום בן האמן לצופה נמחק לחלוטין. הקהל הופך לחלק בלתי נפרד מהאירוע.
במשכנו לשעבר של תיאטרון קרוב, בתחנה המרכזית, היו שני אולמות בהם הועלו למעלה מ-100 אירועים מדי שנה.
בשנת 2023 התיאטרון שינה את שמו ל"תיאטרון ניקו ניתאי", והוא עבר למשכנו החדש בתל גיבורים 5, תל אביב.
סמליל התיאטרון כשנקרא "תיאטרון קרוב"
עומר רחמים

| --- | --- |
עומר רחמים - מנכל מועצת ישע
 לידה:  22 במרץ 1991 (בן 33) ח' בניסן ה'תשנ"א
 תפקיד:  מנכ"ל מועצת יש"ע
עומר רחמים (נולד ב-ח' בניסן ה'תשנ"א, 22 במרץ 1991) הוא מנכ"ל מועצת יש"ע.
רחמים כיהן כיועצו הבכיר של שר האוצר בצלאל סמוטריץ'.
ביוגרפיה

רחמים נולד ברמת גן וגדל במושב בני דרום ובכפר סבא.
למד בבית הספר אמי״ת מדעי טכנולוגי ברעננה, ובישיבה הגבוהה בני דוד בעלי. שירת כלוחם וכמפקד בגדוד חרוב, חטיבת כפיר.
סיים תואר ראשון במנהל משפט וממשל במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט ותואר שני בממשל ומדיניות ציבורית באוניברסיטת בר-אילן.
רחמים הוא קצין במילואים בדרגת סרן ומשמש כסגן מפקד פלוגה בגדוד חי״ר.
לאחר שירותו הצבאי חזר רחמים ללמוד בישיבה הגבוהה בעלי ובמקביל שימש כראש לשכה של הרב אלי סדן.
בספטמבר 2015 סיים רחמים את לימודיו בישיבה ומונה לתפקיד רכז מחוז דן בתנועת הנוער בני עקיבא, במסגרת זו שימש כחבר במזכירות התנועה ובהנהלת התנועה.
בספטמבר 2017 מונה ליועצו של ח״כ בצלאל סמוטריץ שכיהן באותה העת כח״כ מטעם סיעת האיחוד הלאומי במפלגת הבית היהודי. בתקופה זו שימש כיועצו של סמוטריץ בוועדת הכספים וכן ריכז את הקשר של סמוטריץ עם רבנים בכירי הציונות הדתית.
ביוני 2019 מונה סמוטריץ לשר התחבורה ומינה את רחמים כיועצו.
כיועץ שר התחבורה עסק רחמים בקשר בין השר והמשרד לרשויות המקומיות.
במאי 2020 סיים סמוטריץ את תפקידו כשר התחבורה ושב לכנסת כחבר כנסת באופוזיציה, רחמים שב עם סמוטריץ לכנסת ושימש כיועצו הקרוב.
בינואר 2023 התמנה סמוטריץ לשר האוצר ומינה את רחמים לתפקיד יועץ השר לכנסת ולממשלה.
במסגרת תפקידו היה רחמים שחקן מרכזי בוועדת כספים בכנסת ובועדת שרים לחקיקה.
ביוני 2024 מונה רחמים למנכ״ל מועצת יש״ע ומשמש בתפקיד זה כיום.
בשנת 2025 הוא היה חלק ממשלחת של מנהיגים ישראלים מיהודה ושומרון שהשתתפו בטקס השבעתו של דונלד טראמפ בארצות הברית.
חיים אישיים

רחמים מתגורר ביישוב נופי נחמיה, נשוי לאליענה ולהם ארבעה ילדים.
הערות שוליים

↑  חנן גרינווד, עומר רחמים מונה למנכ"ל מועצת יש"ע: ראשי הרשויות קיימו דיון אסטרטגי ראשוני, באתר ישראל היום, 19 ביוני 2024
↑  עוז ישראל שוורץ, ‏רשמית: זה המנכ"ל חדש של מועצת יש"ע, באתר "סרוגים", 19 ביוני 2024
↑  ניצן קידר, מנכ"ל מועצת יש"ע בראיון: "תפיסת אוסלו טרם נוקתה מהשולחן", באתר www.inn.co.il
↑  "רוח חדשה" > מנכ"ל חדש למועצת יש"ע: עומר רחמים | המחדש | כל החדשות והעדכונים, באתר hm-news.co.il, ‏2024-06-19
↑  בני דוד - עלי - מאחלים הצלחה רבה לעומר רחמים, בוגר הישיבה הגבוהה על בחירתו למנכ״ל מועצת יש״ע עשה חיל. | פייסבוק, באתר www.facebook.com
↑  שחר אילן, הפיכה תקציבית: סמוטריץ' יוזם חקיקה שמזרזת העברה של כספים קואליציוניים, באתר כלכליסט, 5 בספטמבר 2023
↑  שירית אביטן כהן, ‏מה יקרה לחוק חינוך חינם: התוכניות המתגבשות של שר האוצר המיועד, באתר גלובס, 4 בדצמבר 2022
↑  יועץ קרוב לסמוטריץ' ותושב השומרון: זה המנכ"ל החדש של מועצת יש"ע, באתר כיפה, ‏2024-06-19
↑  אלישע בן קימון, ראשי יש"ע הגיעו לוושינגטון עם 4 מטרות: ריבונות, בנייה, סנקציות – ומסר לנתניהו, באתר ynet, 20 בינואר 2025
↑  חזקי ברוך, עומר רחמים מונה למנכ"ל מועצת יש"ע, באתר www.inn.co.il
חבייר ביסרה

חבייר ביסרה (באנגלית: Xavier Becerra; נולד ב-26 בינואר 1958) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר ה-25 של מחלקת הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית בין השנים 2021–2025. בשנים 2017–2021 כיהן כתובע הכללי ה-33 של מדינת קליפורניה. טרם היבחרו לתפקיד התובע הכללי היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוזות קונגרס אחדים של קליפורניה, וייצג בין היתר את מרכז העסקים הראשי של לוס אנג'לס, בין השנים 1993–2017. עם התכנסות הקונגרס ה-113 של ארצות הברית ועד עזיבתו ב-2017, היה ביסרה יושב ראש הסיעה הדמוקרטית בבית הנבחרים האמריקאי. ב-6 בדצמבר 2020 הכריז ג'ו ביידן, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, כי בכוונתו למנות את ביסרה למזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית, בכפוף לאישור הסנאט האמריקאי.
ביסרה נולד בסקרמנטו להורים מקסיקנים. הוא בוגר אוניברסיטת סטנפורד, ושם קיבל תואר שני במשפטים. הוא עבד כעורך דין בתאגיד לסיוע משפטי במרכז קהיליית מסצ'וסטס, לפני ששב לקליפורניה בשנת 1986 כדי לעבוד כעוזר מנהלי עבור ארט טורס, חבר הסנאט המדינתי. בשנים 1987–1990 היה סגן התובע הכללי במחלקת המשפטים של קליפורניה, ולאחר מכן נבחר לאספה הכללית בקליפורניה — הבית התחתון בבית המחוקקים המדינתי — לתקופת כהונה בודדת מ-1990 עד 1992.
ביסרה נבחר לראשונה לבית הנבחרים האמריקאי בשנת 1992. הוא ייצג את מחוז הקונגרס ה-30 בקליפורניה בין השנים 1993 ל-2003, אחר כך את מחוז הקונגרס ה-31 בשנים 2003–2013 ולבסוף את מחוז הקונגרס ה-34 מאז ועד ראשית 2017. הוא כיהן כיו"ר השדולה ההיספנית בקונגרס בין השנים 1997–1999, סגן יו"ר הסיעה הדמוקרטית בבית הנבחרים מ-2009 ועד 2013, וכחבר הוועדה המיוחדת המשותפת של הקונגרס להפחתת הגירעון הלאומי של ארצות הברית. ב-18 במרץ 2021 אישר הסנאט של ארצות הברית את מינויו למזכיר הבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית.