stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספרי הרב מנחם מנדל שניאורסון
ספרים בודדים > לוחות שנה > לוחות שנה לתלמידים באנגלית

"מיום ליום", לוח כיס לתלמיד הצעיר לשנת ה'תש"ג (1942-1943) לוח שנה זה ושל השנה הבאה הוא על בסיס הלוח שנה העברי. כולל הקדמה, אודות הלוח היהודי, לוח החדשים (עברי-לועזי), לוח מולד הירח, לוח שנה יומי כולל פתגמים, הלכות ומנהגים יומיים בתבנית "היום יום" העברי, לוח תאריכי בר מצווה (עברי-לועזי), תאריכים מעניינים בראשית ההיסטוריה היהודית.
לוח כיס לתלמיד הצעיר לשנת ה'תש"ד כולל כמו הלוח שנה של שנת ה'תש"ג, ונוסף בו מדור: תורה ומסורה, על תורה שבכתב ושבעל-פה, ספרים ומחברים. הלוחות באנגלית נערכו על ידי הרב ד"ר ניסן מינדל ונדפסו שוב ב-1977 וב-1988 על ידי קה"ת. מהדורה מאוחדת של שתי השנים עם תרגום עברי נדפסה ב-2013 על ידי הרב ד"ר ניסן מינדל הוצאה לאור.
ספרים בודדים > הגדה של פסח - עם לקוטי טעמים ומנהגים

ספרו השני שהוציא לאור, נדפס בשנת ה'תש"ו - 1947, הכולל לקט מקורות לנוסח ההגדה של חב"ד שערך רבי שניאור זלמן מליאדי בסידורו; עיונים בנוסח ההגדה כולל השוואות לנוסחים אחרים; ביאורים וטעמים לנוסח חב"ד; אמרות חסידיות ומנהגי חב"ד בליל הסדר. הגדה זו מודפסת גם במהדורות שונות וגדלים שונים ותורגמה לכמה שפות. מהדורה של הגדה זו כוללת הוספות מביאורים שאמר וכתב במשך השנים ונדפסה בשני כרכים.
ספרים בודדים > ספר התולדות - אדמו"ר מהר"ש

ערך והוציא לאור את ספר התולדות אשר סוקר את פועלו של רבי שמואל שניאורסון, האדמו"ר הרביעי של חב"ד. יצא לאור י"ב בתמוז ה'תש"ז. דפוס צילום של המהדורה המקורית של תש"ז יצא לאור שוב בשנת תשנ"ו על ידי קה"ת עם הוספות וכן רשימת המאמרים של המחבר.
ספרים בודדים > עניינה של תורת החסידות

קונטרס שיצא לאור על ידי הוצאת הספרים קה"ת על פי שיחת הרב שניאורסון בחג הגאולה ה'תשכ"ו (1965) ובו הוא מציג את החידוש בתורת החסידות לעומת שאר חלקי התורה ("פשט, רמז, דרש וסוד").
ספרים וכתבי עת בהשתתפותו ועריכתו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
יחד עם הרב שמואל זלמנוב ששימש כעורך בפועל ועורך רשמי, ערך הרבי מלובביץ' לפני מלחמת העולם השנייה את קובץ "התמים" שיצא לאור בפולין, ולאחר מלחמת העולם השנייה את "קובץ ליובאוויטש".
התמים - כתב העת יצא לאור בוורשה בשנים תרצ"ה-תרצ"ח. סה"כ יצאו שמונה גליונות של "התמים", עד שהוצאתו לאור נפסקה עקב פרוץ מלחמת העולם השנייה.
קובץ ליובאוויטש - הופיע בשעתו במשך השנים תש"ד-תשט"ז, בשתי סדרות, האחת בשנים תש"ד-תש"ו, והשנייה בשנים תשט"ו-תשי"ז, 15 גליונות בסך הכל. הרבי מלובביץ' כתב בקובץ מדור בשם "תשובות וביאורים", ושימש בתפקיד "יו"ר המערכת" של הקובץ. הוצאה חדשה של כל הגיליונות בתוספת דברים שהגיעו לשולחן המערכת ומעולם לא נדפסו יצאה לאור בשנת תשע"ה.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת

בשנת תש"ב יסד רבי יוסף יצחק שניאורסון, את אגף ההוצאה לאור של "מרכז לענייני חינוך" ("מל"ח") ואת הוצאת הספרים קה"ת ומסרה לניהולו של חתנו - הרבי מלובביץ'. המל"ח נועד להוציא לאור ספרות יהודית מקורית לילדים, נוער ומבוגרים בעברית, יידיש, אנגלית, צרפתית ולעיתים בשפות נוספות. קה"ת נועד לההדיר ולהוציא לאור ספרות תורנית וחסידית מכתבי יד של אדמו"רי חב"ד ודפוסים ישנים במהדורות חדשות ומוערות.
בשנים הראשונות, הרבי מלובביץ' ערך והכין לדפוס את פרסומי וספרי המל"ח וקה"ת ואף היה מעורב בצדדים הטכניים של ההוצאה לאור כולל השגת מימון להדפסה והפצת הספרים. העורך הראשי של הפרסומים באנגלית היה הרב ד"ר ניסן מינדל, שכתב וערך את רוב הספרים באנגלית, ולאחר מכן עברו הגהה של הרבי מלובביץ'.
ספרים אלו היוו את הדגם והתוו את הדרך לחברי מערכת אוצר החסידים בהוצאת קה"ת בעריכת ספרי קה"ת והמל"ח. בהמשך השנים, לאחר שנתמנה לאדמו"ר, הוא יזם וקבע את סדר היום של ההוצאה לאור, כללי ואופי עריכת הספרים, זירז והמריץ את העורכים בעבודתם אך כמעט ולא השתתף בעריכת הספרים בפועל. יוצאים מהכלל היו חלק מהפרסומים מדבריו שאותם הגיה לפני ההדפסה. להלן יבואו החיבורים שבעריכתו האישית והספרים שההדיר והוא בא בהם על החתום ב"פתח דבר" לספר.
מעבודתו האישית כעורך ומוציא לאור, ומדרישותיו מכותבי ספרים, עורכים, מהדירים ומוציאים לאור של ספרות תורנית בכלל, ועובדי הוצאת קה"ת שעמד בראשה בפרט ניתן לציין את ההנחיות דלהלן:
כדי להקל על הקוראים, יש להדפיס בימינו את כל הספרים ב"אותיות מרובעות" ולא ב"אותיות רש"י" כולל ספרים שנדפסו בעבר באותיות רש"י.
בהדפסת תורת אדמו"רי חב"ד הקודמים מכתבי יד - יש להדפיס בדיוק כפי שכתבו. לכן גם כשהמחבר מצטט פסוק או מאמר חז"ל בשונה מהמקור יש להדפיס כלשון המחבר ולהוסיף ציון למקור. לאידך, כשערכו לדפוס את דבריו שבעל פה הוא דרש לצטט את הדברים כפי שהם מופיעים במקורות גם כשאמר אותם בשינוי.
להוסיף בכל ספר: מקורות, מראי מקומות וציונים למקבילות.
להרבות במפתחות (עניינים, פסוקים ומאמרי חז"ל, ביטויים בלתי רגילים, שמות, מקומות וכדומה).
להשתדל לערוך מבוא על הספר ותולדות חיי המחבר.
להוסיף תמונות, פקסימיליות וכדומה.
בספרים הנדפסים מכתבי יד - להוסיף תיאור כתבי היד.
את כתבי אדמו"רי חב"ד הנחה להדפיס מכתבי היד גם כתבים שציינו עליהם "אין צריך להעתיק".
להוסיף רשימת דפוסים ביבליוגרפית.
להוציא לאור בדפוס נאה ומשובח, באותיות נאות ונייר יפה וגם חזק, שיכול לעמוד ימים רבים. ובכלל להשגיח גם על ההדור החיצוני. להניח רווחים בין פרקים להקל על הקוראים והמעיינים. וכדאי להוסיף חוט סימנית לכל ספר.
כשספר מוכן בצורה סבירה יש להזדרז להדפיסו ולא כדאי להמתין לשלימות. השלמות - להדפיס במהדורה שנייה. חיבור גדול עדיף להדפיס חלקים מוכנים ולא להמתין עד שכל החיבור יהיה מוכן. כשהחיבור כולו יהיה מוכן ניתן יהיה להדפיס אותו מחדש עם תיקונים.
להלן באה רשימת ספרים חלקית שערך לפי סדר השנים:
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > סידור תורה אור

בשנת תש"א ההדיר והדפיס מהדורה מתוקנת של סידור תורה אור. במהדורה זו הוא הכניס "הגהות לסידור" מאדמו"ר הצמח-צדק ואדמו"ר הרש"ב. ספקות אחרים שהיו לו בעריכה הוא הגיש להכרעת חותנו. בסופו הוסיף נוסח תפילות ופיוטים לראש השנה ויום כיפור. חלק מהתיקונים בסידור שהכין למדפיס לא נכנסו לסידור ותוקנו רק במהדורות מאוחרות.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > קונטרס התפלה

חיבור מאת רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו"ר הרש"ב, אודות התפילה. עם הקדמה וקיצורים מאת בנו רבי יוסף יצחק, האדמו"ר הריי"צ. הוצאה שלישית על ידי "אגודת חסידי חב"ד העולמית", כ' מרחשון ה'תש"ב.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > חנוך לנער

צוואתו הראשונה של רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו"ר הרש"ב, משנת תרמ"ח, ראשי פרקים מתולדות חייו ורשימת חיבוריו. יצא לאור בשנת ה'תש"ג.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > קונטרס ומעין מבית ה'

חיבור מאת רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו"ר הרש"ב, המתחיל בפסוק "ומעיין מבית ה'" עם קיצורים ומבוא מאת בנו רבי יוסף יצחק, האדמו"ר הריי"צ; מפתחות ומראי מקומות מהעורך. יצא לאור [שלהי] ה'תש"ג.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > שאלות ותשובות - צמח צדק

הוצאה שנייה של הספר שאלות ותשובות צמח צדק וחידושיו בהלכה מאת רבי מנחם מענדל שניאורסון, האדמו"ר השלישי של חב"ד שנקרא ה"צמח צדק" על שמו של ספרו זה. הספר עצמו הוא דפוס צילום מהמהדורה הראשונה שנדפסה בווילנא בשנים תרל"א-תרמ"ד. ובהוצאה זו נוספו: שו"ת נוספים שנדפסו במקומות אחרים; שו"ת מכתבי יד שלא נדפסו עדיין; הערות מנכדו רבי שלום דובער שניאורסון, (אדמו"ר הרש"ב). כן נוספו מהעורך: מפתחות על חלקי חושן משפט, וחידושים על הש"ס; ראשי פרקים מתולדות המחבר ופקסימליות מכתבי היד (בסוף חלק אורח חיים); תיאור כתבי היד והערות קצרות (בסוף חלק חושן משפט). יצא לאור בשישה כרכים: אורח חיים, יורה דעה, אבן העזר (ב כרכים), חושן משפט, חידושים על הש"ס. יצא לאור: כ' באב ה'תש"ה.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > פסקי דינים - צמח צדק

הוצאה שלישית מפסקי דינים בשולחן ערוך אורח מאת רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השלישי של חב"ד. בתוספת הערות מהעורך. נדפסה יחד עם הסדרה שאלות ותשובות הצמח צדק. כרך ראשון: אורח חיים ויורה דעה. כרך שני: אבן העזר וחושן משפט. וכולל ביאורים בראשונים והאחרונים ועל כמה מסכתות בתלמוד. יצא לאור: כ' באב ה'תש"ה.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > תורת שלום - ספר השיחות

שיחותיו של רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו״ר השישי של חב״ד, שנרשמו על ידי השומעים. ליקט וערך והוציא לאור לראשונה מכתבי יד בתוספת הערות וציון מקורות. יצא לאור י״ג שבט ה'תש״ו.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > קונטרס עץ החיים

חיבור מאת רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו"ר הרש"ב, אודות התפילה. עם מבוא מאת בנו רבי יוסף יצחק, האדמו"ר הריי"צ, מפתח, הערות וציונים מאת העורך, והוספות הכוללים את הקדמת הרב חיים ויטל לשער ההקדמות ושני מכתבים מהרש"ב, כ' מרחשון ה'תש"ו.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > קונטרס העבודה

חיבור מאת רבי שלום דובער שניאורסון, האדמו"ר הרש"ב, שנכתב בשנים תרס"ט-תר"ע, המבאר את עניין ה"עבודה שבלב זו תפילה", בחלוקה לסעיפים עם מפתח, הערות וציונים מאת העורך, כ' מרחשון ה'תש"ו.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > תורה אור - אדמו"ר הזקן

הוצאה חמישית מספר תורה אור - דרושי אדמו"ר הזקן על החומשים בראשית ושמות, דפוס צילום מהוצאה רביעית בתוספת תיקוני טעויות הדפוס שנעתקו מכתב יד אדמו"ר הרש"ב על גיליון התורה אור שלו - כ"א אייר ה'תש"ח. הוצאה ששית, עם הוספות הכוללים גם: לוח התיקון, הערות וציונים, מפתחות ורשימת הדפוסים - י"ד כסלו ה'תשט"ו.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > בד קודש - אדמו"ר האמצעי

ההדיר והוציא לאור מחדש את "בד קודש" - כתב בקשה ששלח רבי דובער שניאורי, האדמו"ר השני של חב"ד, בסביבות חשון-כסלו ה'תקפ"ז, אל שר הפלך של וויטבסק, ה"גנרל גוברנטור" חובנסקי שישפוט אותו. יצא לאור י' בכסלו ה'תש"ז. החוברת נערכה בהשוואה לכתבי יד ודפוסים קודמים, בתוספת הקדמה, מבוא, סיפור מאסרו של רבי דובער (מהספר בית רבי), ציונים והערות לכתב הבקשה, תיאור כתבי היד ורשימה ביבליוגרפית. מהדורה שנייה, עם הערות נוספות מהעורך, יצאה לאור בשנת ה'תשכ"ד. מהדורה שלישית יצא לאור בשנת ה'תשנ"ב.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > מנהגי חב"ד

הרבי מלובביץ' בירר, ליקט ורשם "מנהגי חב"ד שיש בהם חידוש" ממה שראה אצל ההנהגה של חמיו, מכתבי אדמו"רי חב"ד ואף בירר אצל חמיו מנהגים שהיה לו בהם ספק. חלק מרשימות אלו הוא הדפיס בהוספות לחלק מהחוברות והספרים של חמיו רבי יוסף יצחק שניאורסון שהוציא לאור בשם "מנהגי חב"ד שיש בהם חידוש". את מנהגי פסח וליל הסדר הכניס לספרו "ליקוטי טעמים, מנהגים ומקורות" להגדה של פסח.
בשנת תשכ"ו (1966) ליקטו חברי מערכת קה"ת, הרב מנחם זאב גרינגלס ומזכירו של הרבי מלובביץ', הרב יהודה לייב גרונר את כל ההוספות הללו לספר בפני עצמו שנקרא בשם ספר המנהגים - חב"ד והוא הגיה את הספר. בכל הקשור למנהגי חב"ד, ספר זה נחשב כליקוט העיקרי, הנחשב והמכריע ביותר בחסידות חב"ד, למעשה הוא הספר הראשון המאגד וקובע את מנהגי חב"ד.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > ספר הקיצורים, קיצורי הספר שערי אורה

קיצורי הספר שערי אורה שחיבר רבי דובער שניאורי, אדמו"ר האמצעי, מאת רבי יוסף יצחק שניאורסון אדמו"ר הריי"צ, בתוספת מפתח עניינים לספר שערי אורה מהמו"ל. יצא לאור בי' כסלו ה'תש"ח.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > שדי חמד

מהדורה חדשה של האנציקלופדיה ההלכתית שדי חמד, מאת הרב חיים חזקיהו מדיני. בסדרה נוספו ראשי פרקים מתולדות המחבר, מפתח עניינים, מפתח מחברים וספרים. בסדרה 18 כרכים שיצאו בשנים תש"ח - תשי"ב.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > מפתח ספרי מאמרי ודרושי אדמו"ר מהורש"ב

בספר שני חלקים. חלק ראשון: רשימת מאמרי ודרושי רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר מהורש"ב, בזמן נשיאותו היינו משנות תרמ"ג-תר"פ. החל ממאמרי שנת תרנ"ט בא גם תוכן התחלת המאמר כפי שרשם רבי יוסף יצחק שניאורסון, אדמו"ר הריי"צ. חלק שני: רשימת ביבליוגרפית של הספרים מאמרים ומכתבים שנדפסו. והוספות. יצא לאור עשרים מנחם אב ה'תש"ט. השלמה לרשימה נדפסה בהוספה לקונטרס "מאמר סמוכים לעד - פר"ת", קה"ת תשי"ב.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > אור התורה - שמות

רשימות ודרושים מאת רבי מנחם מנדל שניאורסון, אדמו"ר הצמח צדק, על ספר שמות, פרשת שמות. יוצא לאור בפעם הראשונה מכתבי יד בתוספת מראי מקומות והערות. יצא לאור כ"ד טבת ה'תש"י.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > קב נקי

על הלכות גיטין וסדרי גיטין. מאת סבו של הרבי מלובביץ' - הרב אברהם דוד לבוט בתוספת ראשי פרקים מתולדותיו. הוצאה שלישית מהספר, מתוקנת עם הוספות ומפתחות. ד' בשבט ה'תשי"א.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > מאמרי ההשתטחות

מאמרים מאת הרב הילל מפאריטש על עניין ההשתטחות על קברי צדיקים. נדפס לראשונה מכתב יד בתוספת הערות וציונים מהעורך. יצא לאור ז' בשבט ה'תשי"א.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > פלח הרמון - בראשית

דרושים בתורת חב"ד על ספר בראשית מאת ר' הילל מפאריטש. הוצאה שנייה עם הוספות מהעורך: הקדמה; ראשי פרקים מתולדות המחבר; מפתחות; שו"ת ומאמרים מהמחבר; הערות וציונים מהעורך. יצא לאור: כ' באב ה'תשי"ד. ההוספות יצאו לאור בשנת תשי"ד גם בחוברת בפני עצמה.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > פלח הרמון - שמות

דרושים בתורת חב"ד על ספר שמות מאת ר' הלל מפאריטש. נדפס לראשונה מכתב יד שהוכן לדפוס ועבר בדיקה ומחיקות של הצנזור. עם הוספות מהעורך כנ"ל בספר בראשית, וגם: לוח התיקון; שינויי הצנזורה. יצא לאור: זאת חנוכה ה'תשט"ו. נדפס ה'תשי"ז (1956).
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > דרך אמונה הנקרא ספר החקירה

מאת רבי מנחם מענדל שניאורסון, אדמו"ר הצמח צדק. הוצאה שנייה מהספר שנדפס לראשונה בפולטובה עם הוספות, הערות וציונים. יצא לאור: ט"ו כסלו ה'תשט"ו.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > שארית יהודה

שארית יהודה על שולחן ערוך הלכות מליחה, תשובות בהלכה בארבעת חלקי השולחן ערוך, חידושים על גמרא מאת הרב יהודה לייב מינוביץ', מגיד מישרים ומורה צדק בעיר ינוביץ' ואחיו של אדמו"ר הזקן, הוצאה שנייה מהספר שנדפס לראשונה בווילנא בשנת תר"א, עם הוספת שו"ת חדשים שנדפסו במקומות אחרים ומכתבי יד, ציונים והערות ומפתחות. יצא לאור: נר ראשון דחנוכה ה'תשי"ז (1956).
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > ספר המאמרים קונטרסים

מאת אדמו"ר הריי"צ. בסופו מפתח עניינים מהמאמרים. יצא לאור חודש ניסן ה'תשכ"ב.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > מאמרי אדמו"ר הזקן - תקס"ב

מאמרי אדמו"ר הזקן משנת תקס"ב. יצא לאור בה'תשכ"ד.
עורך ומנהל הוצאת קה"ת > מפתחות, קיצורים והערות

ערך מפתח עניינים לספרים: תניא, תורה אור ולקוטי תורה - של האדמו"ר הראשון רבי שניאור זלמן מליאדי. לספרים "דרך חיים" ו"שערי אורה" - של הרבי השני אדמו"ר האמצעי. לדרך מצותיך - של הרבי השלישי אדמו"ר הצמח צדק. המפתחות נדפסו בסוף כל אחד מהספרים האלו. במכתב לרב שלמה יוסף זוין כתב הרבי מלובביץ' שספר הערכים חב"ד משלים את עבודתו שהתחיל במפתחות על הספרים הבסיסיים של חב"ד.
ערך תוכן עניינים (קיצור תוכן), לספרי הרבי החמישי הרב שלום דובער שניאורסון ולספרי הרבי השישי, חמיו הרב יוסף יצחק שניאורסון.
ערך הערות ומראי מקומות לספרים: שו"ת צמח צדק, דרך מצותיך ולספר "קיצורים והערות לתניא" - של האדמו"ר השלישי הצמח צדק. ל'קונטרס ומעין' ול'תורת שלום - ספר השיחות' - של הרבי החמישי אדמו"ר הרש"ב. ל'לקוטי דיבורים' ולחלק מספרי המאמרים והשיחות של הרבי השישי, חמיו הרב יוסף יצחק שניאורסון.
לקריאה נוספת

הרב אליהו מאיר אליטוב, משנתו של הרבי מליובאוויטש, - סקירה אודות דרך לימודו של הרבי מלובביץ' בליקוטי שיחות, תשע"ב.
הרב מנחם מנדל ברונפמן, "ארוכה מארץ מדה - פרקים בתורת הרבי", לוד, חשון תשס"ז.
הרב מיכאל אהרן זליגסון, ספר המפתחות לשיחות קודש תרפ"ט-תשנ"ב, תוכן עניינים של כל הנושאים שהרבי מלובביץ' דיבר במשך השנים, הוצאת ספרים קה"ת, 1,600 עמודים, ניו יורק, תשע"ד
הפרעת עיבוד שמיעתי

| --- | --- |
 שמות נוספים:  הפרעת עיבוד שמיעתי מרכזית (CAPD), תסמונת קינג-קופצקי, לקות שמיעתית עם שמיעה תקינה (ADN)
 תחום:  אודיולוגיה, נוירולוגיה
 שכיחות:  0.5%-5%
 גורם:  בעיקר בתורשה או כתסמין נלווה להפרעה אחרת.
 גורמי סיכון:  לידה טראומטית, פגיעת ראש, סיבוך בהיריון, טראומה גופנית, דלקת קרום המוח, הרעלת עופרת, פרכוס אפילפטי או דלקות אוזניים כרוניות.
 תסמינים:  קושי בהבנה של דיבור, בקשות חוזרות ונשנות מאנשים לחזור על מה שהם אמרו, קושי בהבנת הוראות כשהן נאמרות בדיבור, קושי ביכולת לשנן מידע שנלמד על ידי הקשבה
 טיפול:  אימון שילוב שמיעתי (AIT), נוירופידבק, ריפוי בעיסוק, דקסמתילפנידאט
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D001308
 סיווגים
 ICD-10:  H93.25 
 
הפרעת עיבוד שמיעתי (באנגלית: Auditory Processing Disorder; בקיצור: APD או CAPD, נקרא גם: תסמונת קינג-קופצקי או לקות שמיעתית עם שמיעה תקינה, בקיצור: ADN) היא הפרעה נוירו-התפתחותיות המשפיעה על הדרך שבה המוח מעבד צלילים מהסביבה. לאנשים הלוקים ב-APD, יש מבנה תקין של האוזן ומערכת השמיעה, אבל הם לא יכולים לעבד את הצלילים שהם שומעים באותו אופן כפי שעושים אנשים ללא ההפרעה, מה שמוביל לקשיים בזיהוי ובפירוש צלילים, וקושי בתפיסת דיבור (הדרך שבה נשמעים, מתפרשים ומובנים צלילי השפה). ההשערה הנפוצה ביותר היא שהמקור להפרעה היא בתפקוד לקוי של מערכת העצבים המרכזית.
על פי האקדמיה האמריקאית לאודיולוגיה, APD מאובחן כקושי בתהליך שמיעתי של צליל אחד או יותר, ותופעה זאת עלולה להשפיע אחרת על מערכת העצבים המרכזית. ההפרעה יכולה להשפיע על ילדים ומבוגרים כאחד, ועלולה להמשיך להשפיע על ילדים בגיל ההתבגרות.
הפרעת עיבוד שמיעתי שונה מאפאזיה, מכיוון שאפאזיה היא ביטוי של נזק מוחי המשפיע על אובדן כושר דיבור, הבנה, קריאה או כתיבה, בעוד ש-"אפאיזה נרכשת בילדות" לעיתים קרובות משמשת כמילה נפרדת להפרעת עיבוד שמיעתי (תסמונת לנדאו-קלפנר).
ההשערות לכמות הלוקים ב-APD נע בין 0.5% ל-5%. שכיחות ההפרעה אצל גברים גבוהה יותר. בדרך כלל, APD מתקיים כתסמין נלווה להפרעה אחרת. לכן ההשערות הן ש-50% מהלוקים ב-ADHD, 70% מהלוקים בדיסלקסיה ו-80% מהלוקים באוטיזם, לוקים גם ב-APD.
גורמים

APD יכול להיגרם מכל נזק או תפקוד לקוי של מערכת העצבים המרכזית אשר פוגעת ביכולת לעבד צלילים מהסביבה. עם זאת, הגורמים ל-APD אינם ידועים לחלוטין.
לעיתים קרובות, APD יכול להוות תסמין נלווה אצל אנשים עם ADHD, ADD, הפרעה לעיבוד התחושתי, לקות שפה, אוטיזם או דיסלקסיה. ישנם מחקרים רבים המעידים על הפרעה בעיבוד השמיעתי בקרב אנשים הלוקים באוטיזם ו-ADHD.
רוב המחקרים כיום מצביעים על כך שמקור ההפרעה היא בתורשה, זאת אומרת שהיא מושפעת מגנים. כמו כל הפרעה נוירו-התפתחותית, APD עלול להתרחש לאחר לידה טראומטית (אנ'), פגיעת ראש או סיבוך בהיריון.
ההפרעה עלולה להתפתח בשל מספר גורמים נוספים, כגון טראומה גופנית, דלקת קרום המוח, הרעלת עופרת, פרכוס אפילפטי או דלקות אוזניים כרוניות.
תסמינים

APD לא קיימת במדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות החמישי (DSM-5). עם זאת, ההפרעה כן קיימת במסמך סיווג המחלות הבינלאומי העשירי (ICD-10) שיצא בשנת 1994. ההפרעה מתוארת בראשי התיבות CAPD (Central Auditory Processing Disorder, בעברית: הפרעת עיבוד שמיעתי מרכזית). המסמך לסיווג המחלות הבינלאומי האחד עשר (ICD-11) שיצא בשנת 2018, מתאר את ההפרעה בראשי התיבות APD (Auditory Processing Disorder, בעברית: הפרעת עיבוד שמיעתי) ושם אותה תחת "הפרעות ספציפיות אחרות עם לקות שמיעה".
ההפרעה לעיתים קרובות מתחילה בילדות, אבל יש אנשים שמפתחים אותה בשלבים מאוחרים יותר בחייהם.
תסמינים > חלוקה

על פי המרכז הלאומי ללקויות למידה (NCLD), הפרעת עיבוד שמיעתי מתחלקת ל-4 קשיים:
שמיעה סלקטיבית (auditory discrimination) - היכולת להבחין בין צלילים נפרדים במילים.
שמיעה על בסיס דמות (auditory figure-ground discrimination) - היכולת להתמקד בצלילים ספציפיים כשיש רעש רקע.
זיכרון שמיעתי (auditory memory) - היכולת לזכור, בטווח הקצר והארוך, מידע המוצג באופן שמיעתי.
רצף שמיעתי (auditory sequencing) - היכולת להבין ולזכור את סדר הצלילים והמילים.
תסמינים > תסמינים

ישנם תסמינים רבים ל-APD. הרשימה הבאה כוללת תסמינים שעשויים להעיד על הפרעת עיבוד שמיעתי (אך גם על הפרעות אחרות כגון הפרעות קשב, לקות שפה או אוטיזם). מסיבה זאת, יש לאבחן בערבון מוגבל.
תסמינים של בעיות שמיעה או הקשבה בדרך כלל לא קיימים אצל אנשים הלוקים ב-APD, היות שהבעיה היא ככל הנראה בתפקוד לקוי של מערכת העצבים או המוח.
קושי בהבנה של דיבור במצבים שבהם יש רעשי רקע (כגון: מספר אנשים שמדברים, הדהוד ועוד).
קושי בהבנת הוראות כשהן נאמרות בדיבור.
קושי בזיהוי מיקום של צליל.
קושי בהבנה של מילים שנשמעות דומה ובזכירה והבנה של מידע קולי.
אי הבנה של מסרים (למשל, קושי בזיהוי של פרוזודיה העוזרת לפרש סרקזם או בדיחות).
קושי בקריאה, איות ו/או למידה.
זמן תגובה ארוך יותר במהלך דיבור.
כישורי הקשבה לקויים בדיבור.
קושי בהבנת דיבור מהיר.
קושי בהבנה של מבטא כבד.
רגישות לרעשים חזקים או רעשי רקע.
הימנעות חוזרת ונשנית מהסחות דעת.
קושי בתשומת לב לדיבור.
חוסר רגישות לטון הדיבור או לניואנסים אחרים שבאים לידי ביטוי בדיבור עצמי.
בקשה מאנשים לחזור על מה שהם אמרו בתדירות גבוהה במהלך דיבור.
תגובות לא עקביות או לא הולמות במהלך דיבור.
קושי בלמידה של שירים ושירה לקויה.
תסמינים > סוגי אבחון

SCAN (שם מלא: Screening Test for Auditory Disorders) - מבחן להפרעת עיבוד שמיעתי המיועד לילדים אשר פותח בארצות הברית. קיים חשש כי ה-SCAN-C עלול להוביל לאבחון יתר בממלכה המאוחדת. ישנן גם שאלות הנוגעות להשפעה של רמת השפה והדרך שבה SCAN-C בנוי לאבחן, לדוגמה, הבדלים בביצועים נבעו בעיקר ממבטא. ישנם 2 מכשירים עיקריים בסוג אבחון זה: SCAN-A למבוגרים ו-SCAN-C לילדים. מבחן ממוצע לוקח בערך 20 דקות.
RGDT (שם מלא: Random Gap Detection Test) - מבחן בו נשמעת הקלטה המורכבת מצליל של 1000 הרץ, וישנם עוד תדרים אשר נשמעים בהמשך ההקלטה (בתדירות של 500, 1000, 2000 ו-4000 הרץ). החלק האחרון של המבחן כולל תרגול של גירוי קולי ואחריו קליקים המוצגים בסדר אקראי. אצל ילדים, סף זיהוי פערים כולל העולה על 20 אלפיות השנייה אומר שהם נכשלו במבחן וייתכן שיש להם הפרעה בעיבוד שמיעתי המבוססת על תפיסה חריגה של צליל בתחום הזמן.
GIN (שם מלא: Gaps in Noise Test) - מבחן בו נשמעת הקלטה של רעש לבן. המטרה של המבחן היא לזהות פערים של מטופלים בתפיסה של הצליל בדומה למבחן RGDT.
הקשר להפרעות אחרות > הפרעות קשב וריכוז

| ADHD | APD |
| --- | --- |
קושי בקשב: כישורי הקשבה לקויים בדיבור  קושי בהבנת הוראות כשהן נאמרות בדיבור קושי בהבנה של מילים שנשמעות דומה
אימפולסיביות: תגובות לא עקביות או לא הולמות במהלך דיבור
ליקוי בתפקודים הניהוליים: רגישות לרעשים חזקים או רעשי רקע
קושי בריכוז: הימנעות חוזרת ונשנית מהסחות דעת קוליות
דיבור יתר: קושי בתשומת לב לדיבור
היפראקטיביות:
הקשר להפרעות אחרות > לקות שפה

לקות שפה (SLI) היא הפרעה נוירו-התפתחותית בתחום התקשורת. קיימת מחלוקת על הקשר בין SLI ל-APD. לקות שפה מאובחנת כאשר לילד יש קשיים בהבנה או בהפקה של שפה מדוברת, והגורם לקשיים אלו אינו ברור (ולא ניתן להסבירו על ידי אובדן שמיעה היקפי). הילד בדרך כלל יתעכב בהתפתחות השפתית שלו ועשוי להתקשות בהפקה של צלילי דיבור ברורים או בהפקה של משפטים מורכבים.
יש הטוענים כי SLI הוא תוצאה ישירה של הפרעת עיבוד שמיעתי. עם זאת, תיאוריה זו אינה נמצאת בקונצנזוס המדעי; אחרים טוענים שהקשיים העיקריים הקשורים ללקות בשפה נובעים מבעיות ברמה גבוהה יותר, ולעיתים קשה לברר את הסיבה ללקות בשפה.
עם זאת, מספר מחקרים הראו שאנשים רבים שאובחנו עם SLI ודיסלקסיה, גם מתקשים בעיבוד שמיעתי. בנוסף, מחקר שהשווה ילדים עם אבחנה של דיסלקסיה וילדים עם אבחנה של APD, לא מצא הבדל משמעותי בין 2 הקבוצות.
הגדרה

בשנת 2005 האגודה האמריקאית (ASHA) American Speech–Language–Hearing Association פרסמה מסמך בשם "Central Auditory Processing Disorders" (הפרעת עיבוד שמיעתי מרכזית). האגודה האמריקאית ASHA מגדירה APD כ-"קושי ביעילות שבה מערכת העצבים המרכזית (CNS) מנצלת מידע שמיעתי".
בשנת 2017 האקדמיה האמריקאית לאודיולוגיה (The American Academy of Audiology) פרסמה הנחיות עדכניות הקשורות להפרעה.
בשנת 2018, האגודה הבריטית לאודיולוגיה (British Society of Audiology) פרסמה "הצהרת עמדה והנחיית תרגול" בנושא הפרעת עיבוד שמיעתי ועדכנה את ההגדרה שלה ל-APD. על פי האגודה, APD הוא מונח המתאר "חוסר יכולת לעבד דיבור וצלילים בדיבור".
ועדה של אנשי רפואה בבריטניה המנהלת את תוכנית המחקר להפרעות עיבוד שמיעתי במדינה (UK Auditory Processing Disorder Research Program), מגדירה את ההפרעה כ-"תפקוד עצבי לקוי המאופיין בזיהוי, הבחנה, הפרדה, קיבוץ, לוקליזציה או סדר לקויים של צלילי דיבור". הם עוד הוסיפו כי "ההפרעה לא נובעת רק מחוסר קשב כללי, שפה או תהליכים קוגניטיביים אחרים".
טיפול

טיפול ב-APD מתחלק בדרך כלל לשלושה תחומים עיקריים: שינוי סביבת למידה, פיתוח מיומנויות מסדר גבוה כדי לפצות על ההפרעה, ותיקון הליקוי השמיעתי עצמו. עם זאת, אין הרבה מחקרים המעידים על טיפול מוצלח ב-APD. רוב המחקרים מראים שיפור לאחר אימון עם המטופל, אך ייתכן כי מדובר באפקט פלצבו. מספר מחקרים מראים שאימון שמיעתי עשוי לשפר את העיבוד השמיעתי ואת המודעות הפונולוגית, עם שינויים שנצפו ברמה פיזיולוגית. תוכנות מחשב כגון Earobics ו-Fast ForWord גם כן יכולות לעזור, אך היעילות שלהן בשיפור השפה והאוריינות עדיין מוטלת בספק. מחקר משנת 2011, הראה שהתוכנה "LiSN & Learn" יכולה להיות יעילה בטיפול של APD.
למרות שיש עדויות לכך שאימון שפתי ושמיעתי יכולים לעזור להתמודד עם ההפרעה, אין מחקר עדכני התומך בטיפול APD מסוים. הטיפולים הקיימים כוללים:
אימון שילוב שמיעתי (AIT) - בדרך כלל כולל ילד שמשתתף בשני מפגשים בני 30 דקות, כל יום במשך 10 ימים.
נוירופידבק - סוג של ביופידבק בו נמדדת הפעילות העצבית של המשתתף, והוא מקבל עליה משוב בזמן אמת.
ניהול

ניהול הוא תהליך או אוסף הפעולות של הנהגה והובלה של ארגון. בניהול נעשה שימוש במשאבים שונים, ובכלל זה משאבי אנוש, הון, נכסים חומריים ונכסים לא-מוחשיים, לצורך השגת מטרות שונות של הארגון. תפקיד המנהל כרוך בשיתוף פעולה עם גורמים רבים, מעבר לעובדים הישירים שתחתיו בארגון, ולכן דורש כישורים בין-אישיים ויכולות תיאום.
ניהול הוא גם תחום אקדמי, אשר נלמד ונחקר באוניברסיטאות מובילות ברחבי העולם, לרוב תחת התואר מנהל עסקים. בעבר, היה חלק מהפקולטה למדעי החברה, אך כיום ברוב האוניברסיטאות המובילות העיסוק בו נעשה בפקולטה נפרדת או כחלק מתוכנית נפרדת תחת תוכניות למנהל עסקים ומדיניות ציבורית.