stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צילום תת-מימי
אור וצבע

המכשול העיקרי העומד בפני הצלם התת-מימי הוא איבוד קיצוני של צבע וניגודיות ככל שמעמיקים לצלול. אורכי הגל הארוכים של אור השמש (כמו אדום או כתום) נספגים במהירות על ידי המים, וכך הצבעים השולטים בסביבה הימית הופכים להיות כחולים, דבר שניתן להבחין בו גם בעין בלתי מזוינת. איבוד הצבע מתחת למים מתרחש לא רק בצורה אנכית, אלא גם בצורה אופקית ולכן נושאים המרוחקים מהמצלמה יראו כחולים יותר ככל שהמרחק בינם לבין המצלמה גדל. אפקט זה תקף גם במים הצלולים ביותר כמו בסביבת שוניות אלמוגים.
צלמים תת-מימיים פותרים בעיה זו על ידי שלוב של שתי טכניקות. הראשונה היא לקרב את המצלמה הכי קרוב שאפשר לנושא הצילום, כדי למזער את אובדן הצבע האופקי. טכניקה זו מושגת בצורה הטובה ביותר באמצעות עדשות רחבות זווית, המאפשרות לצלם סצנה רחבה מקרוב ומאפשרות למקד מקרוב, או עדשות מאקרו, שם הנושא לרוב יהיה סנטימטרים ספורים בלבד מקצה העדשה (פורט). באופן מעשי, צלמים תת-מימיים לרוב ימקמו את נושא הצילום שלהם לא יותר מחצי מטר עד מטר מהמצלמה, על מנת שבינם לבין האובייקט יהיו כמה שפחות מים אשר יבלעו את הצבעים. השיטה השנייה היא להשתמש בפלאש כדי לשחזר את כל ספקטרום האור, שאובד בצורה אנכית, בעמודת המים. מאחר שגם אלומת האור הלבן מהפלאש נבלעת מהר יחסית על ידי המים, גם בשיטה זו יש להתמקם מטרים ספורים מהאובייקט, תלוי בעוצמתו של הפלאש.
מאחר שצילום תת-מימי מבוצע לרוב תוך כדי צלילה, חשוב כי הצלם-הצולל יהיה מיומן מספיק בטכניקות הצלילה על מנת שזו האחרונה תישאר פעילות בטוחה. לטכניקת צלילה טובה יש גם השפעה על איכות התמונות, מאחר שהסביבה התת-ימית והיצורים שבה מרגישים מאוימים פחות מצולל רגוע וסבירות נמוכה יותר שהיצורים התת-ימיים יברחו או שתהיה פגיעה בסביבתם. במהלך צלילה לעיתים ניתקל בתנאים קשים, כגון זרמים חזקים או ראות לקויה. בדרך כלל, צלמים תת-מימיים מנסים להימנע מהמצבים האלה ככל האפשר.
פלאש תת-מימי

השימוש בפלאש נחשב לעיתים לאחד הנושאים המורכבים בצילום תת-מימי. ישנן כמה הנחות בסיסיות בקשר לשימוש הנכון עם פלאש מתחת למים, בעיקר כשמדובר בצילום בעדשה רחבה. באופן כללי, הפלאש אמור לספק תאורה משלימה לחשיפה ולאזן את הצילום מבחינת צבעים שאבדו ולא כתאורה ראשית/יחידה. במקרים בהם מצלמים במערות או בתוך ספינות טבועות, צילום בעדשה רחבה עלול להסתמך באופן אבסולוטי על תאורת הפלאש, אך רוב הצלמים לא נתקלים במקרים הללו באופן תדיר, אם בכלל. המקרה הקלאסי הוא שהצלם מנסה ליצור איזון אסתטי בין התאורה הקיימת, הסביבתית לבין תאורת הפלאש. עומק רב, חשכה וראות לקויה, עשויים להערים קשיים על השגת איזון זה, אך הרעיון נשאר זהה. מצלמות חדישות פישטו תהליך זה על ידי שימוש בטכנולוגיה הנקראת TTL-Through The Lens אשר מודדת את התאורה דרך עדשת המצלמה ומספקת לפלאש את המידע המדויק כדי שהוא ישיג איזון עדין זה. השימוש במצלמות דיגיטליות מזרז את עקומת הלמידה בצילום עם פלאש על ידי כך שהוא מאפשר לצלם לראות באופן מיידי את התוצאה ולתקן את שגיאותיו.
הצבעים נעלמים במים ככל שמעמיקים. הצבעים הראשונים להיעלם הם האדומים, אחריהם הכתומים, הצהובים והירוקים. אור הפלאש נועד להחזיר את הצבעים שנעלמו. אור הפלאש גם מוסיף ניגודיות ומאפשר ליצור הצללות מעניינות להדגשת טקסטורות ומאפשר להיות מאוד יצירתיים בשימוש איתו.
הבעיה המרכזית בשימוש בפלאש מתחת למים היא ההחזרים הנגרמים עקב פגיעת אור הפלאש בחלקיקים ובפלנקטון המרחפים במים. התופעה נקראת בקסקטר (Backscatter). אפילו המים הצלולים ביותר מכילים חלקיקים מרחפים, אפילו אם אינם ניתנים להבחנה בעין בלתי מזוינת. השיטה היעילה ביותר להימנעות מתופעת הבקסקטר היא הרחקתם של הפלאשים מציר העדשה. באופן אידיאלי, המצב הרצוי הוא להאיר את הנושא ללא הארת המים שבין הנושא לעדשה. זו הסיבה שבצילום תת-ימי משתמשים בזרועות ארוכות עליהם מרכיבים את הפלאשים וממקמים אותם באופן כזה שיאירו רק את החלקים הרצויים בתמונה.
בצילום מאקרו, הנושא בדרך כלל קרוב מאוד לעדשה והתאורה הסביבתית בדרך כלל לא מספיקה, לכן במקרים רבים צלמים בוחרים להשתמש בתאורת הפלאש כתאורה ראשית/יחידה עבור החשיפה.
איזון לובן

מאחר שהצבעים נעלמים בהדרגה עם ההעמקה, יש צורך לפצות על אובדן הצבע בצורה כלשהי. בצילום במים רדודים, השימוש באיזון לובן (White balance) ידני מאפשר להגיע לצבעים נהדרים מבלי להשתמש בפלאש. ניתן גם להשתמש בפילטרים אדומים על מנת להתגבר על אובדן הצבעים האדומים ולהחזיר אותם, אבל הטכניקה הזו לא חפה מבעיות. מאחר שהצבע משתנה עקב ההעמקה, העכירות, מצב הים ומצב השמש בשמים, כל מצב דורש עוצמת פילטר אחרת או כיוון מחדש (ממילא) של איזון הלובן במצלמה ובכל מקרה, תהיה ירידת ניגודיות בתמונה. מצלמות דיגיטליות מאפשרות משחק ברמת איזון הצבע (Color balance=White balance) אך מצב זה יכול לגרום לצבעי המים הכחולים להפוך לאפורים או סגולים, במצב של הטיית הצבע ל"אזור החם" ולהראות מאוד לא טבעיים. ההמלצה הרווחת בצילום תת-ימי היא שימוש בפילטרים אדומים, ביחד עם צילום קובץ RAW ועריכת איזון הלובן המדויק לאחר הצילום, בתוכנת עריכה. הגישה הזו מעשית בעת צילום במים רדודים עד לעומק בינוני (העומקים המדויקים תלויים בצלילות המים), שם אובדן הצבע נסבל וניתן לתיקון על ידי פילטר. למרות כל זאת, שימוש בטכניקה הזו, מקובל ויעיל במיוחד בצילום של כלי שיט או עצמים גדולים מתחת למים (גם אם הם בעומקים גדולים יחסית), כאשר אין אפשרות אחרת להאיר את כל הנושא על ידי תאורה מלאכותית.
צילום בתאורה טבעית מתחת למים יכול להראות נהדר כאשר מבצעים אותו כראוי עם נושאים כמו צלליות המצולמות מלמטה כלפי השמש, קרני שמש החודרות אל תוך המים או נושאים גדולים במיוחד כמו דולפינים ולווייתנים.
למרות שהמצלמות הדיגיטליות מאפשרות שימוש בטכניקות חדשות שלא היו קיימות בעולם האנלוגי, או היו קשות מאוד לביצוע בצילום תת-מימי, מאוד לא סביר להניח שימצא תחליף לשימוש בפלאש בצילום תת-מימי. מנקודת מבט אסתטית, הפלאש מאפשר לנו "להקפיץ" את הנושא ולהבליט אותו בתמונה. לבסוף, בעיית אובדן הצבעים והניגודיות היא בעיה אופטית פיזיקלית ולא תמיד ניתן להשיב את הצבע האבוד בתוכנות עריכה (כמו פוטושופ) לאחר הצילום.
תמונות חצי-חצי

עוד תחום בצילום הנחשב לצילום תת-מימי הוא צילום חצי-חצי (Over/Under), או תמונה חצויה (Split Images). זוהי תמונה אשר הקומפוזיציה שלה מכילה בערך חצי תמונה מעל המים ובערך חצי תמונה מתחת למים, כאשר קו המים מפריד בין החלקים. הצלם שנחשב למייסד הטכניקה הוא צלם הנשיונל ג'יאוגרפיק דייוויד דובילה אשר השתמש בה על מנת לתעד סצנות מעל ומתחת למים באותה התמונה. תמונות חצי-חצי מאוד פופולריות במגזיני צלילה ונופש ובדרך כלל מראים צוללים מתחת לספינה או גני אלמוגים רדודים וחוף ברקע.
תמונות חצי-חצי מהוות אתגר טכני לחלק מסוגי מערכות הצילום התת-מימיות. בדרך כלל משתמשים בעדשות אולטרה רחבות, כמו בצילום תת-מימי טיפוסי, אך החשיפה בחלק העליון של התמונה (באוויר) לעיתים קרובות שונה באופן מהותי מהחשיפה הדרושה לחלק התחתון (התת מימי) ובנוסף, קיימת בעיית הריפרקציה בחלק התת-מימי אשר משפיעה על הפוקוס ביחס לחלק העל מימי. יש פילטרים מיוחדים לצילום חצי-חצי אשר נועדו לפצות על שתי בעיות אלה וקיימות גם טכניקות צילום אשר נועדו לאפשר חשיפה אחידה לכל חלקי התמונה. צלמים תת-מימיים עשויים אף לבחור בעדשות פישאיי (עדשות עם שדה ראייה רחב במיוחד) בהן עומק השדה גדול מספיק כדי להתגבר על בעיות פוקוס בשני חלקי התמונה. לבסוף, גורם נוסף המשפיע על התמונה הוא הכיסוי הכיפתי של העדשה. פורט כיפתי גדול יותר, מקל על ביצוע תמונת חצי-חצי טובה בזכות הנוחות לשלוט בקו המים החוצה את התמונה ובעקבות השפעתו החיובית על הקטנת הפרשי הפוקוס בין חלקי התמונה. בתמונות חצי-חצי מסוימות קיים שימוש בפלאש חיצוני המכוון לחלק התחתון של התמונה על מנת להאיר אותו ולהשוות את התאורה בו לחלקה העליון של התמונה.
צילום וידאו תת-מימי

תהליך יצירת סרטי וידאו מתחת למים (Underwater videography) הוא תחום נפרד המתמקד בצילום רצפים של תמונות וצלילים מתחת למים במסגרת צלילה ספורטיבית (Recreational diving) או במסגרת הפקת סרטים תיעודיים או הפקת סרטי קולנוע.
גלריה

צילום תת-מימי של אישה הצפה על פני המים שצולם על ידי צלמת האופנה האמריקנית טוני פריסל. צולם בפלורידה בשנת 1947.
צילום מאקרו תת-מימי של צלופח שצולם באמצעות 100% פלאש לצורך החשיפה
צילום מאקרו תת-מימי של דג שושנון בתוך שושנות ים.
צילום תת-מימי של שרידי הטיטניק. התמונה צולמה במהלך 2004 על ידי רובוט מיוחד בקרקעית האוקיינוס בעומק 3,800 מטרים
צילום חצי-חצי
ראו גם

צילום
ציוד צלילה
צילום וידאו תת-מימי
צילום אסטרונומי
הערות שוליים

↑  NOAA News Online‏ (Story 2370‏)
↑  NOAA News Online‏ (Story 2896‏)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543636005171  BNE: XX527480  BnF: cb11933124g (data)  GND: 4062045-1  LCCN: sh85101300  NARA: 10675979  NKC: ph120332 
תצלום זווית רחבה של דגים מסוג "Pomacanthus paru" בו הושג איזון בין הפלאש לאור השמש.
הצילום התת-מימי הראשון בהיסטוריה שצולם על ידי הצלם הבריטי ויליאם תומפסון באזור דורסט שבדרום-מערב אנגליה בשנת 1856
מספן כוח האדם

| --- | --- |
סמל מספן כוח האדם
סמל מספן כוח האדם
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 סוג:  יחידת מטה
 בסיס האם:  מחנה סטלה מאריס בחיפה עד 1972, ומאז מחנה הקריה בתל אביב.
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  20 באפריל 1948 – הווה (76 שנים)
 מקים היחידה:  אברהם בן דב
 מלחמות:    מלחמת העצמאות    מלחמת סיני     מלחמת ששת הימים    מלחמת ההתשה    מלחמת יום הכיפורים    מלחמת לבנון הראשונה    מלחמת לבנון השנייה    מבצע צוק איתן
 פיקוד
 יחידת אם:   מפקדת חיל הים
 דרגת המפקד:   אלוף-משנה
 מפקדים:  28 מפקדים עד היום
מספן כוח האדם (בראשי תיבות: מכ"א) הוא יחידה במפקדת חיל הים בצה"ל. המספן אחראי לניהול, לפיתוח ולטיפוח המשאב האנושי בזרוע הים, וכפוף מקצועית לאגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל.
תחומי אחריות

איתור, תכנון, ניהול והקצאת תגבורות כוח האדם בזרוע הים ובמטכ"ל (בהתאם לסמכויות המוגדרות)
תכנון האיוש, הקידום וסיווג כוח האדם בזרוע הים ובמטכ"ל (בהתאם לסמכויות המוגדרות)
קביעת מדיניות הכשרת כוח האדם ופיקוח על ביצועה
קביעת מדיניות, עקרונות ואמצעים לטיפול בפרט, לרבות פעילויות תרבות וחינוך
קביעת נהלים ופקודות בתחומי הדת, המשמעת והפרט
מבנה וארגון

המספן בנוי ממספר ענפים ומדורים האמונים על תחומי פעילות שונים, כמו מדור האחראי על טיפול בפרט ותנאי השירות, ומדור האחראי על פעילויות תרבות וחינוך בחיל.
ענף תכנון ובקרה: אחראי על תכנון ומנהל כוח האדם בחיל, הקצאות ועולם אנשי הקבע.
ענף חובה ומילואים: שיבוץ ומיון חיילי חובה סדירים, תכנון ימי מילואים ופרט למילואים.
ענף איתור וגיוס: אחראי על איתור חיילים לחיל הים והליך גיוסם. כמו כן על הפעלת גיבושים וטביעת מדיניות, גדנ״עות וכדומה.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מפקדי המספן

ראש המספן הוא קצין בדרגת אלוף-משנה, והוא מכונה רמכ"א.
כיום מכהנת בתפקיד אלוף-משנה שירי בן שטרית. 
בין ראשי מחלקת כוח האדם והמספן בעבר:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מפקדי מחלקת ומספן כוח האדם
| # | דרגה ושם | תקופת כהונה | אירועים מיוחדים | תמונה |  |
| 1 | סגן קברניט אברהם בן דב | 1949-1948 | תחילת חיל הים ומלחמת העצמאות |  |  |
| 2 | אריה אליאב | 1950 |  |  |  |
| 3 | סגן קברניט אברהם עופר |  |  |  |  |
| 4 | רס"ן אליהו ארן | מאפריל 1954 | כממלא מקום |  |  |
| 5 | אל"ם חיים רפאלי | 1964-1957 | הראשון בדרגת אלוף-משנה (משנת 1962) |  |  |
| 6 | אל"ם אברהם בוצר | מרס 1964 – ספטמבר 1966 |  |  |  |
| 7 | אל"ם יואב יסעור | ספטמבר 1966 – ספטמבר 1968 |  |  |  |
| 8 | אל"ם דב שפיר | ספטמבר 1968 – יולי 1972 |  | BeraleShafirRamca |  |
| 9 | אל"ם יצחק קט | יולי 1972 – ספטמבר 1975 |  |  |  |
| 10 | תא"ל אורי פז | ספטמבר 1975 – ספטמבר 1978 |  |  |  |
| 11 | אל"ם שאול סלע | ספטמבר 1978 – אוגוסט 1979 |  |  |  |
| 12 | תא"ל דב רם | אוגוסט 1979 – יוני 1982 |  |  |  |
| 13 | חיים שקד | 1985-1982 | מלחמת לבנון הראשונה |  |  |
| 14 | תא"ל אברהם אשור | אפריל 1985 – יולי 1987 |  |  |  |
| 15 | תא"ל גבי נוה | יולי 1987 – אוקטובר 1991 |  |  |  |
| 16 | אל"ם רוני איכר | אוקטובר 1991 – יוני 1993 |  |  |  |
| 17 | תא"ל דוד בן בעש"ט | ספטמבר 1993 – ספטמבר 1996 |  | תא"ל דוד בן בעש"ט 1995. |  |
| 18 | תא"ל ניר מאור | ספטמבר 1996 – אוקטובר 1999 |  |  |  |
| 19 | אל"ם שלמה כהן | אוקטובר 1999 – אוגוסט 2002 |  | אל"ם שלמה כהן ראש מספן ים 2000 |  |
| 20 | אל"ם יוחאי בן יוסף | אוגוסט 2002 – אוגוסט 2004 |  | אל"ם יוחאי בן יוסף |  |
| 21 | אל"ם עידו שבח | ספטמבר 2004 – ספטמבר 2006 |  | אל"ם עידו שבח 2005 |  |
| 22 | אל"ם יוני ורט | ספטמבר 2006 – ספטמבר 2009 |  | אל"ם יוני ורט 2008 |  |
| 23 | אל"ם עמית פרבר | ספטמבר 2009 – ינואר 2012 |  | אל"ם עמית פרבר 2010 |  |
| 24 | אל"ם מיכל תשובה | 22 דצמבר 2012–2015 |  |  |  |
| 25 | אל"ם סמי צמח | 2015 - 2017 |  |  |  |
| 26 | אל"ם איתי סער | 2017 - יולי 2020 |  | אל"ם איתי סער 2020 |  |
| 27 | אל"ם נדב תורג'מן | יולי 2020 - ספטמבר 2021 |  | אל"ם נדב תורג'מן 2020 |  |
| 27 | אל"ם שירי בן שטרית | ספטמבר 2021 - מכהנת |  | אל"ם שירי בן שטרית |  |
גלריה

מאבחנות פסיכולוגיות בשירות מכ"א חיל הים, 1978.
סגל מספן כוח האדם בהרמת כוסית לשנה החדשה תשע"ה.
מפגש ראשי מדור נוהג ומשמעת במספן כוח האדם אוגוסט 1990.
מקורות וקריאה נוספת

יהודה הופרט, חידוש במערכת השיפוטית החילית- בית דין צבאי ימי, 'מערכות ים' ינואר 1956, עמ' 43.
מיכאל בן נון, במערכות האימוץ, 'מערכות ים' מרץ 1956, עמ' 36–37.
הנוער לחיל הים, 'מערכות ים' דצמבר 1956
שילוב אנשי חיל הים בצי הסוחר הישראלי 'מערכות ים' דצמבר 1959.
שלמה כהן (קצין) משולחנו של רמכ"א, "בין גלים", אוקטובר 2002, ע'8.
ראו גם

אגף כוח האדם במטה הכללי של צה"ל
חטיבת כוח האדם במטה  זרוע היבשה
להק כוח האדם במטה חיל האוויר
ביאורים

↑  מימין לשמאל: סא"ל איתי סער - רע"ן סגל, סא"ל מיכאל בקר - רע"ן איתור וגיוס, סא"ל טל דדוש - רע"ן פרט, אל"מ מיכל תשובה - רמכ"א, סא"ל ליאור בר דע- הרב החילי,  סא"ל שרון לוי בר רצון- רע"ן חובה ומילואים, סא"ל גיא לייטר - סגן רמכ"א, סא"ל תמר ברש -רע"ן מד"ה, סא"ל דליה גרשון -רע"ן תכנון.
הערות שוליים

↑  שמואל טנקוס, "מהירקון עד חיל הים", עמוד 92
|  זרוע הים  |
| --- | --- | --- |
| מפקדת זרוע הים | מספן הים • מספן המטה • מספן המודיעין • מספן הציוד • מספן כוח האדם |   |
| בסיסים | בסיס חיפה • בסיס אשדוד • בסיס אילת • בסיס עתלית • מספנת זרוע הים • בסיס ציוד ותובלה • בה"ד זרוע הים |   |
| שייטות | שייטת ספינות הטילים (שייטת 3) • שייטת הצוללות (שייטת 7) • שייטת 13 |   |
| פלגות הבט"ש | פלגה 916 • פלגה 915 • פלגה 914 • יחידת סנפיר |   |
| יחידות נוספות | יחידת האיתור התת-מימית • יחידת השליטה הימית • המכון לרפואה ימית • יחידת מפת"ח • יחידה 663 • היחידה למשימות תת-מימיות • שייטת הנחתות • גף סיורי ים |   |
| בתי ספר לפיקוד | קורס חובלים • בית הספר לפיקוד ימי |   |
| יחידות שפורקו | שייטת המשחתות (שייטת 1) • פלגות הטרפדות • פלגה 788 (חוליית הכנרת) • יחידת הנצלה ימית • מרכז תקשו"ב |   |
Calling All Girls

"Calling All Girls" הוא סינגל של להקת הרוק הבריטית קווין, מתוך האלבום Hot Space משנת 1982. הוא נכתב על ידי מתופף הלהקה רוג'ר טיילור. השיר יצא כסינגל עם השיר "Put Out the Fire" בצד B באוסטרליה, קנדה, ניו זילנד וארצות הברית.
השיר היה הראשון שכתב רוג'ר טיילור שיצא כסינגל.
טיילור כתב את השיר הזה לגיטרת פנדר סטראטוקסטר שלו וניגן עליה בכמה חלקים מהשיר. הוא ניגן גם בתופים, שתי גיטרות נוספות ומרימבה. בריאן מיי ניגן בגיטרה החשמלית Red Special, ג'ון דיקון ניגן בגיטרת הבס של פנדר ופרדי מרקיורי שר כסולן.
הקליפ

את הקליפ של השיר ביים בריאן גרנט. הוא צולם ביולי 1982. הקליפ היה בהשראת סרטו של ג'ורג' לוקאס, "THX 1138".
הקליפ מתרחש בעולם שבו רובוטים שולטים בהכל, ואנשים הם העבדים שלהם. כל חברי הלהקה עובדים בשבילם, אך מרקיורי מסרב לעשות זאת והם בורחים. עם זאת, עד מהרה הוא נתפס, נערכים עליו ניסויים, מכים אותו במקלות ומכניסים אותו לכלוב. בסופו של דבר, שאר הנגנים נחלצים לעזרתו, משחררים אותו, ויחד הם הורסים את הרובוטים.
הצילומים מהקליפ שימשו בקליפ של השיר "The Show Must Go On".
קרדיטים

פרדי מרקיורי – שירה
בריאן מיי – גיטרה חשמלית
רוג'ר טיילור – תופים, כלי הקשה, גיטרה אקוסטית, ליווי
ג'ון דיקון – גיטרה בס
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1982)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 60 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי המיינסטרים רוק | 40 |  |
חובצה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  dairy drink, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
כד חובצה (מימין; לצדו מוצרים נוספים להכנת סקונס - קמח ושמן)
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 קלוריות:  40 קק"ל
 חלבונים:  3.31 ג'
 פחמימות:  4.79 ג'
 שומן:  0.88 ג'
 כולסטרול:  4 מ"ג
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין A:  14 מק"ג
  ‑ ויטמין B1:  0.034 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.154 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  0.058 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.034 מ"ג
  ‑ ויטמין C:  1 מ"ג
 ברזל:  0.05 מ"ג
 סידן:  116 מ"ג
 מגנזיום:  11 מ"ג
 זרחן:  89 מ"ג
 אשלגן:  151 מ"ג
 נתרן:  190 מ"ג
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
חֻבְצָה, רוויון או חלב חמאה היא נוזל לבן וסמיך הנותר מהכנת חמאה משמנת, במהלך תהליך החיבוץ. טעמה של החובצה חמוץ קמעה. לחמים רבים נאפים עם החובצה, והיא משמשת במתכוני מאפים כגון סקונס ופנקייק. היא אף משמשת להכנת מרקי שמנת ורטבים למיניהם.
רוב החובצות המודרניות שניתן לרכוש במרכולים ובחנויות המכולת (למשל לֶבֶּן) אינן חובצות אמיתיות, אלא חלב רזה שחיידקי חומצה לקטית הוספו אליו כדי לחקות את המוצר המסורתי.
לחובצת תרבית טעם חמצמץ כתוצאה מתהליך ההתססה שבו החיידקים הופכים את הלקטוז לחומצה לקטית. חמיצות החלב עולה ככל שה-pH יורד. בנקודה זו, קזאין, חלבון חלב, מופרד משום שאינו מסיס בתנאים חומציים כאלה, ובכך נגרמת החמצה או התקרשות. חומציות החובצה מדכאת התרבות חיידקים, ודבר זה מאפשר לחובצה עמידות רבה יחסית בתנאי קירור נאותים. בשינויים קלים, ניתן לחזור על תהליך זה ליצירת שמנת חמוצה.
חובצה מסורתית היא רזה וחומצית במקצת, בעוד שחובצת תרבית מלאה וחמוצה יותר.
באפייה, ניתן להחליף חובצה בחלב רגיל בכף אחת של מיץ לימון או חומץ או 1.75 כפיות אשלגן דו-טרטרי לכל כוס חלב רגיל. יש לאפשר לחלב החמוץ לעמוד במשך כ-10 דקות בטרם ניתן להוסיפו למתכון הדרוש. לצורך מתכונים טבעוניים אפשר לעשות שימוש בשיטה זו אף עם חלב אורז וחלב סויה.
הערות שוליים

↑  חֻבְצָה במילון כלכלת הבית (תשל"ח), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Buttermilk(הקישור אינו פעיל, 27.2.2020)
↑  Buttermilk Storage
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4147072-2
דמק

דמק (בהונגרית: Damak) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בדמק התגוררו מעט יהודים ובמקום קיים בית קברות יהודי מגודר ובו קברים בודדים. הקהילה היהודית התקיימה בכפר עד להרצחם של רוב יהודי הכפר בשואת יהודי הונגריה.

בית הקברות בדמק
| שנה | כמות יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 14 |  |
| 1880 | 21 | 420 |
| 1910 | 10 |  |
| 1920 | 18 |  |
| 1930 | 13 |  |
| 1941 | 14 | 407 |
צלילת במה

אמן ההיפ הופ מת'וד מן מתכונן לצלילת במה בהופעה במרכז קומקסט, מסצ'וסטס.
צלילת במה (סטייג'-דייב, באנגלית: Stage Diving) היא קפיצה של אומן אל תוך הקהל מן הבמה. זו פעולה יחסית נפוצה בהופעות רוק והבי מטאל למיניהן. הקהל אמור לתפוס את האומן הקופץ ולשאת אותו על גבי הידיים ב-"גלישת קהל" (באנגלית: Crowd Surfing)
איסור על צלילת במה

בשנים האחרונות החלו הנהלות המועדונים לאסור על צלילת במה, בשל הסכנה הבטיחותית של המעשה. ככלל, ככל שהאמן המופיע מפורסם יותר והמקום בו הוא מופיע יקר יותר, ישנן הגבלות רבות יותר על הקהל, ולכן בהופעות גדולות ויקרות, הסיכוי שיאסרו על צלילת-במה הוא גדול יותר מאשר בהופעות קטנות. רבים מקהל חובבי מוזיקת המטאל והרוק מתקוממים על האיסור, מכיוון שלדעתם צלילת הבמה היא חלק בלתי נפרד מתרבות ההופעות של הרוק הכבד, ואיסורה פוגע בחוויה המוזיקלית והתרבותית, ובייחודו של הסגנון.
בהופעות פאנק רוק והארדקור פאנק, אשר ידועות כהופעות זולות וקטנות-מידה, צלילת הבמה הייתה ונותרה חלק בלתי נפרד ממהלך ההופעה, יחד עם הריקוד הפוגו.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
הד באנגינג
הערות שוליים

↑  Daniel Sanchez, Why Music Venues Should Ban Stage-Diving, Digital Music News, ‏October 26, 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Fat Bottomed Girls

| --- | --- |
עטיפת הסינגל בממלכה המאוחדת
עטיפת הסינגל בממלכה המאוחדת
 סינגל בביצוע קווין
 מתוך האלבום Jazz
 יצא לאור:  13 באוקטובר 1978 (אנגליה) 24 באוקטובר 1978 (ארצות הברית)
 פורמט:  תקליט ויניל 
 תאריך הקלטה:  1978
 סוגה:  גלאם רוק • הארד רוק
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  4:16 (גרסת האלבום) 3:22 (גרסת הסינגל)
 חברת תקליטים:  EMI (אנגליה) • אלקטרה (ארצות הברית)
 כתיבה:  בריאן מיי
 לחן:  בריאן מיי 
 הפקה:  קווין • רוי תומאס בייקר
 
"Fat Bottomed Girls" (בעברית: "בחרות מלאות עם ישבן") הוא שיר של להקת הרוק קווין. השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי, ונכלל באלבומם השביעי Jazz, ומאוחר יותר נכלל באלבום האוסף של הלהקה Greatest Hits. כששוחרר כסינגל יחד עם Bicycle Race, השיר הגיע למקום ה-11 במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום ה-24 במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית. השיר נפתח בסגנון בלוז עם כוונון גיטרה מטאלי ונפתח בפזמון שלו. זה היה אחד משירי קווין הבודדים שהושמעו בכיוון דרופ די. הקליפ לשיר צולם ב־Dallas Convention Center בטקסס באוקטובר 1978.
השיר ומילות התוכן

השיר חוגג את המשיכה של המספר (הזמר) לנשים חטובות. שני השירים שוחררו יחדיו כ-סינגל צד א' וצד ב' כפול, ושני השירים מתייחסים זה לזה. לקראת הסוף של "Fat Bottomed Girls", הוא מאזכר את "Bicycle Race", כשפרדי מרקיורי צועק "Get on your bikes and ride!" ("עלה על האופניים שלך ורכב!), בעוד ש-"Bicycle Race" גומל בשורה משלו עם "fat bottomed girls, they'll be riding today" ("בחורות מלאות עם ישבן, הן ירכבו היום").
ביקורת

המגזין קאש בוקס אמר כי לשיר יש "מקצב סולידי מופרז, הרמוניות מרקיעות שחקים ועבודת גיטרה עמוקה". במגזין רקורד וורלד אמרו כי השיר משלב "מילים והרמוניות יצירתיות" עם קלאסה.
בהופעות חיות

קווין ביצעו את "Fat Bottomed Girls" בהופעות מ-1978 עד 1982. מאז שחרורו, השיר הופיע בטלוויזיה ובסרטים, וזכה לכיסוי על ידי מספר אמנים. השיר בוצע ברשימת הסט של סיבובי ההופעות של קווין ביחד עם אדם למברט ב-2012, 2014-2015, 2016, ו-2017–2018 בהשתתפותם של אדם למברט ו-iHeartRadio Music Festival 2013 בתור Queen + Adam Lambert עם פאן (להקה).
גרסאות אחרות

השיר אופיין בעיבוד ווקאלי שונה מהקלטת האולפן כשבוצע בהופעה חיה. בהופעות חיות, השירה המובילה במהלך הפזמון הושרה על ידי פרדי מרקיורי, ויצר הרמוניה בקולות גבוהים (של רוג'ר טיילור) וקולות נמוכים (של בריאן מיי. בגרסת האולפן אין הרמוניה גבוהה. השירה הראשית בבתי השיר מבוצעת על ידי פרדי מרקיורי, בעוד שבריאן מיי שר את הקולות המובילים בפזמונים. גרסת הסינגל (שניתן למצוא בGreatest Hits (אלבום של קווין) אך לא בגרסת הרד קאבר האמריקאית מ-1992) משמיטה את הפסקות הגיטרה המורחבות בין הבתים ומתפוגגת לפני הסוף.
מורשת

במהלך ראיון עם The A.V. Club, הצהיר מייקל מקין כי "Fat Bottomed Girls" השפיע על השיר "Big Bottom" מסרט המוקומנטריה ספיינל טאפ משנת 1984. השיר לא נכלל באוסף הלהיטים הגדולים ביותר של הלהקה "Yoto" (נגן מוזיקה נייד) של שנת 2023, מכיוון שהתוכן למבוגרים שבו נחשב כלא הולם עבור הילדים שהמכשיר משווק עבורם.
קרדיטים

פרדי מרקיורי - שירה וקולות רקע.
בריאן מיי - גיטרה חשמלית, שירה ראשית בפזמונים, קולות רקע.
רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע.
ג'ון דיקון - גיטרה בס.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 21 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 10 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 24 |  |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 27 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 7 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 11 |  |
|  נורווגיה | VG-lista | 7 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 20 |  |
|  צרפת | SNEP | 7 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 17 |  |
No-One But You (Only the Good Die Young)

"No-One But You (Only the Good Die Young)" (בתרגום חופשי לעברית: "אף אחד מלבדך (רק הטובים מתים צעירים)") הוא שיר שנכתב על ידי בריאן מיי ובוצע לראשונה על ידי להקתו קווין. השיר נכלל באלבום האוסף החמישי שלה משנת 1997, Queen Rocks, וזה יצא לאור שש שנים לאחר פטירתו של סולן הלהקה, פרדי מרקיורי. בנוסף, יצא השיר לאור כסינגל שכלל את השירים "We Will Rock You" (מתוך News of the World משנת 1977), "Tie Your Mother Down" (מתוך A Day at the Races משנת 1976) ו-"Gimme the Prize" (מתוך A Kind of Magic משנת 1986).
שיר זה היה ההוצאה המקורית האחרונה של קווין עד שנת 2014 (כאשר הוציאה לאור שלושה שירים חדשים שהופיעו באלבום האוסף הארבעה עשר שלה, Queen Forever) והאחרון שהקליטה הלהקה עם הבסיסט ג'ון דיקון, שעזב את הלהקה בשנת 1999.
רקע

גיטריסט הלהקה, בריאן מיי סיים לכתוב את השיר לאחר הופעה של קווין עם אלטון ג'ון בפריז בשנת 1997. את השיר כתב והקדיש לכל האנשים שחיו חיים קצרים, ובראשם – סולן הלהקה המנוח, פרדי מרקיורי. במקור, היה אמור השיר להכלל באלבום האולפן השני של מיי משנת 1998, Another World. את השיר שלח לרוג'ר טיילור, וזה הציע לשנות את מקצב השיר וחלק ממילותיו, במטרה שלא יהיה בעיקר אודות מרקיורי ולהוציאו לאור תחת שמה של קווין.
רשימת השמעה > תקליט 7"

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי בריאן מיי.
| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | No-One But You (Only the Good Die Young)  | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | We Will Rock You (רמיקס של ריק רובין)   | 4:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tie Your Mother Down (גרסת סינגל)   | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Gimme the Prize (רמיקס אינסטרומנטלי מתוך Queen: The Eye)   | 4:01 |  |  |  |  |  |  |  |
רשימת השמעה > תקליטור

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי בריאן מיי.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | No-One But You (Only the Good Die Young)  | 4:13 |
| 2. | Tie Your Mother Down (גרסת סינגל)   | 3:44 |
| 3. | We Will Rock You (רמיקס של ריק רובין)   | 4:59 |
| 4. | Gimme the Prize (רמיקס אינסטרומנטלי מתוך Queen: The Eye)   | 4:01 |
משתתפים

בריאן מיי – זמרה, גיטרה, פסנתר, קולות רקע
רוג'ר טיילור – זמרה, תופים, קולות רקע
ג'ון דיקון – בס