הקהילה היהודית באנטופול
רבני הקהילה וחשוביה > רבנים חשובים ילידי אנטופול

הרב מרדכי וייצל רוזנבלט נולד בעיירה וחי בה עד גיל 33 ובשש שנותיו האחרונות בה שימש כדיין.
הרב אריה גרינמן שהיה רבה של האחרון של הורודץ שאליה הגיע כפליט לאחר מלחמת העולם הראשונה. היה גאון גדול בתורה בבקיאות ובחריפות ובעל מידות טובות מאוד. הרבנים ותלמידי הישיבות מהסביבה היו משתמשים בסברותיו ודרך לימודו. ככל הנראה נספה בשואה עם קהילתו.
הרב משה נאמן בן הרב עקיבא התפרסם כאחד מראשי כולל הפרושים בירושלים. עלה לארץ והיה בתחילה בצפת כששם היה "נאמן כוללות הפרושים". הוא ניצל מפרעות הערבים בצפת בח' בסיוון תקצ"ד בה נרצחו ונפגעו יהודים, וחוללו בתי כנסת, בתי מדרש, תשמישי קדושה וספרי קודש. ר' משה הסתתר בחלל שמתחת לבימת הקריאה בתורה באחד מבתי המדרש בעיר ולא התגלה בידי המרצחים. בתקצ"ט כבר היה בירושלים. נפטר בשבה טובה בי"ח בסיוון תר"ה ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים ממזרח לקבר זכריה הנביא.
הרב יעקב חיים גרינברג - נולד בתר"ך לרב מרדכי, בן הרב נתן שנודע כגדול בתורה וביראת שמים, ולבת הרב חיים חומסקר שהתפרסם כתלמיד חכם וירא שמים גדול, ואביו הרב יעקב היה מתמיד מופלג ובעל מוח חריף. נותר כילד יתום מהוריו שנפטרו במגפה שפרצה בעיירה. לאחר שלמד מהר פנחס מיכאל גרויסלייט באנטופול, למד בכולל האברכים בקובנה בזמן רבנותו שם של הרב יצחק אלחנן ספקטור, פוסק הדור. נשא לאישה את אסתר, בתה של מרת איטקה רחל שהייתה בת הרב יהושע יעקב רבינוביץ', ראב"ד הורודץ ובן הרב משה צבי שהיה רבה של אנטופול. לאחר פטירת הרב יהושע יעקב בתרס"ג החליפו הרב יעקב חיים ברבנות הורודץ.
הרב אשר אהרן ווליניץ - נולד באנטופול בתר"ם (1879) לר' אברהם ולמרת אסתר-ליבה, כבכור מתשעה ילדים. היה ברוך כישרונות ובגיל 14 כבר סיים את כל לימודיו בש"ס אצל "רבי בנימין ראש ישיבה". לאחר מכן המשיך לשקוד על תלמודו ובעיקר בספרי שו"ת ופוסקים. היה ראוי לסמיכת חכמים, אך לא רצה להתפרנס מהרבנות. בנוסף רכש גם השכלה כללית רחבה. מפני שהיה עליו לעזור בפרנסת המשפחה בת האחת-עשרה נפשות החל לשמש כמלמד בכפר בקרבת אנטופול, ומלמד לילדי משפחת ליפשיץ העשירה. בתר"ס (1899) נשא לאישה את תמר, בת הרב אליעזר מטורקאן (מחבר "דברי חכמים וחידותם" ו"לקט הקוצרים"). בכסף שקיבלו כנדוניה השתמש הרב ווליניץ ורעייתו לפתיחת חנות לכלי בית ומכשירי כתיבה. חנותם הצליחה מאוד והם קיבלו סחורה רבה מסוכנים רבים מורשה, בריסק, פינסק ועוד, וכולם סמכו על יושרם. המשיך לעזור להוריו בפרנסת ביתם אף כשהיה כבר מטופל בשבעה ילדים. מדי ערב לימד משניות את ציבור המתפללים בבית המדרש "החומה" ובשבת לימד מ"עין יעקב" (ליקוט אגדות חז"ל מתלמוד בבלי ותלמוד ירושלמי שליקט הרב יעקב בן חביב. עסק גם בצרכי ציבור באמונה ב"תלמוד תורה" ובמוסד לגמילות חסדים, וכן שמש כיו"ר הבנק הקואופרטיבי באנטופול. בתפקידו כיו"ר הבנק התאמץ לבוא לקראת הלווים ככל שיכול היה. בשנים 1929-1928 ממשלת פולין הכבידה מאוד את עול המיסים ועסקים רבים, ובייחוד עסקים קטנים, נפגעו. הרב ווליניץ החליט בעקבות זאת בתר"ץ (1930) להיענות להצעת בנו הבכור ולהגר לארצות הברית שבה כבר התגורר הבן מתרפ"ב (1922). לאחר שהחל להסתדר דאג להעברת שאר משפחתו לארצות הברית. כשילדיו כבר התפרנסו בכבוד, היה יכול להקדיש עצמו ללימוד תורה ולחיבורים תורניים. ב-38 שנותיו בארצות הברית כתב שנים-עשר חיבורים: "פורת יוסף" על שמירת שבת, "מאמר אסתר" לכבוד שבת, "אושר אבות" על פרקי אבות, "אושר אהרן" על התורה, "תומר אהרן" על התנאים, "אמרי אהרן" על התפילות, "אשל אברהם" על האקדמות, "אמרי אשר" על ענייני בית הכנסת, "ליקוטי אהרן" על מגילת רות, "מנחת אשר" על מתן תורה, "ליקוטי אשר" על תהילים, ו"ודע מה שתשיב" - תשובות לשאלות המינים ומאמרים אחרים. נפר בט"ז בחשוון תשכ"ח (1967).