stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התרגום השומרוני
הערות שוליים

↑  Catholic Encyclopedia - Samaritan Language and Literature
↑  אברהם טל, The Literature of the Jewish People in the Period of the Second Temple and the Talmud, כרך 1 Mikra, עמ' 189-190
↑  CHRISTIAN STADEL, A Septuagint Translation Tradition and the "Samaritan Targum" to Genesi 41:43‏, JSTOR 23488263
↑  Israel Science Foundation/הקרן הלאומית למדע, התרגום הארמי השומרוני לתורה כעדות לאופן הבנתה, באתר isf.org.il
↑  אילה ליונשטם. "שֹׁמְרוֹנִים", האנציקלופדיה העברית, כרך לב (תשמ"א), עמ' 139-124
↑  אברהם טל. התרגום השומרוני לתורה: מהדורה ביקורתית, א-ג (מקורות ומחקרים בלשון העברית ובתחומים הסמוכים לה), תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, בית הספר למדעי היהדות, תש"ם-תשמ"ג.
↑  רפאל ויס, גרסאות בכ"י ברבבריני (של החומש השומרוני), לשוננו לה, תשר-טבת, תשל"ה‏, JSTOR 24357843
↑  אין לבלבל עם "מליץ" של פנחס הכהן בן יוסף הרבן, מילון עברי-ערבי מהמאה ה-14.
↑  הספר נדפס בתוך בן חיים, עברית וארמית נוסח שומרון, כרך ג, ספר ב, עמ' 11, 71
↑  ANIT HAMBURGER, A Greco-Samaritan Amulet from Caesarea‏, JSTOR 27924762
↑  Moshe Florentin, Embedded Midrashim in Samaritan Piyyutim‏, JSTOR 25470184
1 2  אברהם טל, התרגום השומרוני לתורה - ייחודו וגלגוליו (לקראת מהדורה חדשה), דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות, תשל"ג 1973‏, JSTOR 23515533
↑  H. PETERMANN et.C. VOLLERS, Pentateuchus Samaritanus ad fidem libroum manuscriptorum opud Nablusianos repertum, ברלין, 1872-1891
| השומרונים |
| --- | --- | --- |
| כללי | שומרונים • הדת השומרונית • הר גריזים • היתבין בשמרין |  |
| היסטוריה | מקדש השומרונים בהר גריזים • מרידות השומרונים • מוזיאון השומרונים - גריזים |  |
| לשון | אלפבית שומרוני • עברית שומרונית • ארמית שומרונית • ניקוד שומרוני |  |
| חיבורים | נוסח שומרון (ספר אבישע, התרגום השומרוני) • תיבת מרקה • אסאטיר • ספר יהושע השומרוני • תולידה • קמעות שומרוניים |  |
| דת | הכהן הגדול השומרוני • לוח השנה השומרוני |  |
| דמויות ידועות | בבא רבה • אבו אל-חסן מצור • יוליאנוס בן צבר • אברהם בן יעקב הדנפי • אהרן בן מניר • מלתקי • סנבלט • שמעון הקוסם • אבו אל-פתח |  |
| התייחסות בדתות אחרות | השומרונים בהלכה • השומרוני הטוב |  |
תסמונת קליין-לוין

| --- | --- |
 תחום:  נוירולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D017593
 סיווגים
 ICD-10:  G47.8 
 ICD-11:  7A22 
 
תסמונת קליין-לוין (באנגלית: Kleine-Levin Syndrome או בקיצור KLS; ידועה גם בשם תסמונת היפהפייה הנרדמת Sleeping Beauty Syndrome), היא מחלה נוירולוגית נדירה ומסובכת המאופיינת על ידי התקפים הנמשכים בין מספר ימים למספר שבועות, בהם החולים מציגים ישנוניות קיצונית המלווה בהפרעות קוגניטיביות והתנהגותיות, בהפרעות אכילה כפייתית ובדחף מיני מוגבר.
הגדרה ותיאור התסמונת

התסמונת תוארה לראשונה בשנת 1925 על ידי ויילי קליין ואומתה על ידי מקס לוין ב-1929, והיא תוקפת בעיקר נערים זכרים בתקופת ההתבגרות. בתחילתו של התקף, החולה נהיה ישנוני מאוד וסובל מהיפרסומניה, כאשר הוא מתעורר רק על מנת לאכול או להתפנות.
במהלך ההתקף, בשעות בהם החולה ער, התנהגותו שונה לחלוטין מאשר כאשר הוא לא תחת התקף, ומאופיינת בהתנהגות ילדותית, בלבול, אי התמצאות בסביבה, חוסר אנרגיה, אפתיה ותוקפנות.
התקפי סינדרום קליין-לוין מחזוריים. כאשר ישנם, סימפטומי המחלה מופיעים במשך ימים, שבועות ואפילו חודשים, במהלכם כל הפעילויות היומיומיות הנורמטיביות מופסקות. החולים אינם מסוגלים ללכת לבית הספר, לעבוד או לדאוג לעצמם. רובם מרותקים למיטה, עייפים ולא מתקשרים עם הסביבה אפילו כאשר הם ערים. עם זאת, לא כל חולי תסמונת קליין-לוין מציגים את כל התסמינים ובאותה החומרה.
משך הזמן בין התקף להתקף יכול להמשך בין שבוע למספר שנים, בהם החולה אינו חש אף אחד מהתסמינים והם יכולים לצוץ מחדש בכל זמן ובלי תסמינים מקדימים. בין ההתקפים, החולים מציגים תפקוד תקין, בריאות תקינה ואין אזכור להתנהגות לקויה כזו או אחרת. המחלה יכולה להופיע כעבור מספר שנים ואפילו עשור כאשר החולה משוכנע שנרפא.
כיום אבחון המחלה, הטיפול בה וההבנה של המנגנונים הביולוגיים המניעים אותה עדיין לוקים בחסר.
בשנת 2005 נעשה הסקר המקיף הגדול ביותר שנעשה עד כה במחלת תסמונת קליין-לוין. נאספו מחקרים שונים, מאמרים ונתונים מפרק זמן של 40 שנה (1962-2004) וסה"כ של 186 חולים מאזורים גאוגרפיים שונים כולל אמריקה, אירופה, אפריקה, אסיה ואוסטרליה. מסקירה זו עולה כי שכיחות התסמונת באזורים אילו היא 2-10 חולים למיליון.
גיל הופעת תסמונת קליין-לוין הוא 8.5 ± 16.9 שנים, עם חציון של 15 שנה וטווח של גיל 4 ועד גיל 82.
המחלה נמשכת בין חצי שנה ל-41 שנים כאשר בממוצע נמשכת המחלה 8 שנים. הגיל הממוצע בו הפסיקו הסימפטומים לחלוטין הוא 12 ± 23 שנים. אצל נשים נמשכת המחלה זמן ארוך יותר מאשר אצל גברים, למרות שככלל, המחלה תוקפת אחוז גבוה יותר של גברים מאשר נשים. אין הוכחה לקורלציה בין גיל הופעת המחלה ומשך זמן המחלה. ב-33 מקרים דווח, כי לפני היעלמות המחלה, תכיפות ההתקפים ומשכם עלו.
ההתקפים נמשכים בין 2.5 ימים ל-80 ימים (ממוצע של 9 ± 12 ימים), ומספר התקפים הממוצע הוא 7. חולים עם מספר גבוה של התקפים בשנים הראשונות של המחלה מציגים זמן מחלה כולל נמוך יותר, בלי קשר לתסמינים אותם הם מציגים.
סימפטומי תסמונת קליין-לוין > היפרסומניה

תסמין קליני עיקרי זה הקיים ב-100% מהחולים בזמן התקף ולכן הכרחי לקביעת אבחנה. בזמן התקף החולים ישנים כ-18 שעות ביממה בממוצע, בטווח שנע בין 12 ל-24 שעות ביום. בחלק הראשוני של המחלה, החולה מתעורר רק על מנת לעשות את צרכיו ולאכול. ישנם חוקרים שדיווחו כי במידה ויעירו את החולים או ימנעו מהם שינה, החולים יהפכו לאגרסיביים ואלימים. תסמינים מוקדמים מראים על עייפות פתאומית וחוסר אנרגיה לקום בבוקר.
השינה מחולקת ל-5 שלבים הניתנים למדידה באמצעות פוליסומונגרפיה (אלקטרואנצפלוגרם), כאשר בלילה ישנם 5 מחזורי שינה בממוצע. שלב 1 ו-2 מוגדרים כשינה רדודה וממלאים כחצי מזמן המחזור. שלבים 3 ו-4 מוגדרים כשינה עמוקה ומשכם כרבע מזמן השינה. שלב שנת REM – שנת החלום הנמשך כרבע מהזמן. משך זמן כל שלב מושפע מגורמים שונים בהם גיל, לחץ, מחלה, ועוד.
כאשר ערכו בדיקות שינה בכ-40 חולי תסמונת קליין-לוין, נמצא כי בדיקות השינה בין ההתקפים נמצאו תקינות לחלוטין, אולם בזמן ההתקפים נמצאה כמובן עליה במשך השינה. נראה כי בימים הראשונים של ההתקף ישנה הפחתה ניכרת בשינה העמוקה ובשנת החלום ולעומת זאת עליה בזמן השינה הרדודה (שלבים 1 ו-2). במחקר מ-2005 נמצא לעומת זאת כי בכ-20% מהחולים נראה דפוס דמוי נרקולפטי ולחולים חביון שנת REM מיד עם ההרדמות (לעומת אנשים בריאים אשר נכנסים לשלב שנת REM רק לאחר 90 דקות ויותר מתחילת המחזור). יש לציין כי ישנה סתירה בין המחקרים השונים. מחקר שיטתי אשר כלל 19 נבדקים וכלל גם בדיקות בזמן ההתקפים ולאחריהם הראה שאין שינוי מהותי בכמות או באיכות השינה העמוקה.
סימפטומי תסמונת קליין-לוין > הפרעות אכילה

במהלך ההתקפים קיימות הפרעות אכילה בכ- 75% מהחולים המתבטאות בבולימיה עם התקפי אכילה בלתי נשלטים, המביאים בסופו של דבר לעלייה משמעותית במשקל, בין 3.2 ק"ג ל-13.6 ק"ג. ישנה מחלוקת באשר לקביעה כי החולים נוטים לבולימיה מפני שהם אינם מודעים למצבם ומקיאים כי הגוף אינו מסוגל לשאת את בולמוס האכילה ולא במכוון כמו חולי הבולימיה. בנוסף, ישנה נטייה לאכילת מתוקים, מאכלים לא קונבנציונליים כגון לחם קפוא ושתיית משקאות מתוקים, מיצים ועוד. למיעוט החולים (כ-5%) ישנה סלידה מאוכל או אכלו פחות במהלך התקף אחד או כמה התקפים, אך בהתקפים אחרים הם סבלו מהתקפי אכילה.
סימפטומי תסמונת קליין-לוין > שינויים התנהגותיים והפרעות קוגניטיביות

שינוי התנהגותי מובהק האופייני לחולי תסמונת קליין-לוין הוא דחף מיני מוגבר המופיע בכ-50% מהלוקים במחלה וברובו הגדול בגברים. הדבר מתבטא בעלייה בפעילות המינית הכוללת התנהגות מינית בציבור, תקיפה מינית, צורת ביטוי בוטה, חשיפה של איברי מין ועוד. לצד זאת, לפי הממצאים אין עלייה בטסטוסטרון בחולי תסמונת קליין-לוין במהלך התקף.
כמעט כל החולים סובלים מהפרעות קוגניטיביות כמו בלבול, בעיות בזיכרון וריכוז בנוסף נראות בעיות שפה בשני שלישים מהחולים, בעיות הבאות לידי ביטוי בשתיקה מוחלטת, ללא יכולת להרכיב משפט, משפטים קצרים, שפה ילדותית ודיבור איטי. מבחני ריכוז וזיכרון קשים מאוד לביצוע על חולים אילו מפני שהתנהגותם לא מאפשרת זאת.
רבים מהחולים טוענים כי אינם זוכרים את האירועים שקרו במהלך ההתקף ואת התנהגותם. בין ההתקפים 96.4% מהחולים מוגדרים כנורמליים לחלוטין, והנותרים מוגדרים כבעלי בעיות בזיכרון לטווח ארוך. במהלך ההתקף החולים מדווחים על הרגשה של ניתוק ותחושה של מציאות מדומה. בנוסף, חלק מהחולים חווים הזיות ופארנויה.
גורמים להתפרצות המחלה

שכיחות של זיהום ממש לפני ההתפרצות הראשונית המחלה (3-5 ימים) אובחנה בשני שלישים מהחולים, והיא שכיחה מספיק על מנת שיהיה אפשר לקשר אותה אל הסינדרום מבחינה אפידמיולוגית. בין הזיהומים והמחלות שנרשמו אצל החולים היו: עליית חום לא ספציפית, זיהום של דרכי הנשימה העליונות, דלקת שקדים, אבעבועות רוח, שפעת, אלח דם ואדמת. למרות זאת, רק במקרים נדירים הצליחו לשחזר ולזהות את גורם הזיהום. בין הגורמים שהצליחו לזהות היו סטרפטוקוקוס, וירוס אפשטיין בר ווירוס השפעת האסיאתי.
לצד זאת, במהלך ההתקפים בבדיקות השונות שנערכו לחולים לא נמצאו סימנים לזיהומים וספירת תאי דם לבנים הייתה נורמלית.
טריגרים אפשריים נוספים שנרשמו בסמוך לתחילת ההתקף הראשון היו נדירים יותר וכללו צריכת אלכוהול ומריחואנה, טראומות ראש, לחץ נפשי וניתוח עם הרדמה מקומית או כללית.
הזיהומים שזוהו היו שונים מדי מחולה לחולה, ולכן לא ניתן לקשור את המחלה לגורם או גורמים ספציפיים. ישנם חוקרים המאמינים שיכול להיות שהזיהומים נמצאים במקביל לפתוגן אחר שאחראי ישירות להתפרצות, אך עדיין לא זוהה. מחקרים נוספים דרושים על מנת לאשש את ההיפותזה הזו
תסמונת קליין-לוין משנית

תסמונת זו היא מחלה התקפית ולחולים אין תסמינים בין ההתקפים. כאשר קיימים תסמינים נוירולוגיים או פסיכיאטריים בין ההתקפים, שגור המונח "תסמונת קליין-לוין משני". נמצא כי מתוך כלל המקרים שדווחו במהלך תקופה של 40 שנה, 18 מקרים של תסמונת קליין-לוין היו משניים ונלוו לבעיה ראשונית כגון התקף לב, המטומה מוחית פוסט טראומטית, מחלות גנטיות או התפתחותיות, הידרוצפלוס ומחלות אחרות. בהשוואה עם חולים הסובלים מ תסמונת קליין-לוין בלבד, הסימפטומים קורים משמעותית מאוחר יותר מאשר חולי תסמונת קליין-לוין משני. בנוסף הם חווים מספר התקפים הגבוה פי 3, אורך ההתקף ארוך פי 3 מחולי תסמונת קליין-לוין בלבד. אורך המחלה הכולל לא ארוך יותר והתסמינים מופיעים באותה שכיחות בשני המקרים.
בדיקות רפואיות > אלקטרואנצפלוגרף

לכרבע מהחולים נמדד EEG נורמלי במהלך האפיזודות. אולם לכ-70% מהחולים, נרשם רקע לא ספציפי של האטה בפעילות של גלי המוח, לדוגמה תדירות גלי האלפא. בנוסף, תופעה נוספת שנצפתה אך בשכיחות פחותה יותר היא הופעת גלים בתדרים נמוכים יותר אך עם משרעת גבוהה (לדוגמה גלי תטא או דלתא) אשר קטעו את מהלך רצף הגלים הנורמלי. תופעה זו נצפתה בעיקר באונות הרקתיות והמצחיות. עם זאת, לא נצפתה שום פעילות אפילפטית בשום פציינט במהלך הבדיקות.
בדיקות רפואיות > בדיקות שינה

בבדיקות שינה פוליסומונוגרפיות שהתבצעו בזמן התקפים נמצאה עליה במשך השינה
(Total sleep time) אולם מנגד הייתה ירידה ביעילות השינה (Sleep efficiency) המתבטאת בירידה בשיעור שלבי השינה העמוקה (Slow Wave Sleep) ושנת החלום (REM) לעומת עליה בשלב השינה הרדודה (המאופיינת בגלי תטא בעלי תדירות גבוהה יותר) מנגד, מחקר שיטתי אשר כלל 19 נבדקים וכלל בדיקות בתקופות הסימפטומטיות והא-סימפטומטיות כאשר הנבדקים מהווים את הביקורת של עצמם, הראה שאין הבדל משמעותי בין שלבי השינה השונים, ואין שינוי מהותי בכמות או באיכות השינה העמוקה (SWS). נושא זה עדיין שנוי במחלוקת בקרב החוקרים השונים בעיקר בגלל אופי המדידה המסובך של החולים, אשר מגלים אגרסיות וחוסר שיתוף פעולה במהלך ההתקפים ובמיוחד בימים הראשונים להתקף.
בדיקות רפואיות > שינויים הורמונים

רמות ההורמונים של החולים בתסמונת קליין-לוין נמצאו בטווחים הנורמלים. מדידות הורמונים שונים נעשו בזמן האפיזודות ולאחריהן הראו שהורמוני בלוטת האצטרובל, רמות הפלזמה של TSH, קורטיזול בבוקר ובערב, ACTH, GH ומלטונין היו ברמות הנורמליות במהלך ואחרי ההתקפים. פרופיל ההפרשה היומי של ההורמונים הנ"ל נמצא נורמלי דבר המצביע על מערכת צירקאדינית ומטאבוליות תקינות לכאורה.
בדיקות רפואיות > דימות מוחי

השילוב של ההפרעה בבקרת השינה והתיאבון העלו סברה שהפתולוגיה מקורה בהיפותלמוס אולם עד היום לא נמצאה לכך הוכחה. צילומי טומוגרפיה ממוחשבת ודימות תהודה מגנטית לא מצאו פגיעות באזור זה של המוח לעומת אזורים אחרים
לעומת זאת מחקר שהתפרסם ב-2005 ,מדווח על שימוש בטומוגרפיית פליטת פוטון בודד, בנוסף לשיטות הדימות הקונבנציונליות של CT ו-MRI, בבדיקה של 7 חולי תסמונת קליין-לוין. הבדיקות נערכו בתקופה הסימפטומטית והא-סימפטומטית של הסינדרום. הממצא העקבי העיקרי בבדיקות ה-SPECT היה שהתלמוס ("הרמה"), במהלך התקופה הסימפטומטית של הסינדרום, סובל מהיפופרפיוזה – זרימת דם מופחתת. חריגה שנעלמת בתקופות הא-סימפטומטיות של הפציינטים. ממצאים אלו מתיישבים עם האבחנה הקלינית של תסמונת קליין-לוין שכן התלמוס, מלבד תפקידיו כגון מידע חושי לסוגיו, אחראי על תזמון של עוררות ושינה. בספרות מצוין מקרה אחד של חולה שמת במהלך אחד ההתקפים, נתיחה שלאחר המוות הראתה נגעים ישנים וחדשים באזור התלמוס.
מעורבות מוליכים עצביים

מחקרים אשר באו לבדוק את מעורבות מערכות הולכה עצבית הציעו ב-1991 השערה המניחה ירידה בכמות הדופמין בהיפותלמוס במהלך ההתקפים, בעקבות השוואה בין הורמוני גדילה וקורטיזול לבין התקופה הסימפטומטית והא-סימפטומטית. ההיפותזה הוצעה על סמך בדיקה של חולה תסמונת קליין-לוין אחד בלבד. הדיווח היחיד המראה בדיקה את רמות הסרוטונין, במאמר דווח על נער בן 17 שמת במהלך אחד ההתקפים ונמצא שרמות הסרוטונין ונגזרותיו היו גבוהות פי 5 ופי 2 מהרמות הנורמליות. מכיוון שלא נעשו מחקרים מקיפים עם מספר גדול יותר של חולים וקבוצת ביקורות השפעת מוליכים עצביים על מהלך המחלה של סינדרום קליין-לוין אינה ידועה.
אבחון וטיפול

היות שבכול חולה מופיעים חלק מתסמיני המחלה אך לאו דווקא כולם, יכול להיווצר מצב של אבחנה מוטעית. ואכן, ממוצע זמן אבחנה הוא 3 שנים בהם החולה סובל מאבחנות וטיפולים שגויים ומבדיקות רבות המתגלות כתקינות.
הטיפול כיום הוא בעיקרו תומך. תרופת מועילות במידה חלקית בלבד לטיפול בעיקר בהיפראינסומיה, אך אינן עוזרות כנגד ההפרעות הקוגניטיביות וההתנהגותיות. רוב החולים מדווחים כי הטיפולים השונים אינם יעילים וכי הטיפול שהועיל להם בצורה היעילה ביותר הוא מנוחה בסביבה ביתית תומכת. במחקר שפורסם ב-2008 נאמר כי מתוך כל התרופות שנוסו, אמנטאדין, הייתה בעלת האפקט המשמעותית ביותר. התרופה עזרה לקצר את משך ההתקף ב–46% (מתוך 108 חולים). תופעה זו נראתה רק בהתקפים הראשוניים אך אבדה בהתקפים חוזרים. מאידך, לתרופות אנטי-דיכאוניות אין אפקט על התסמינים של חולי תסמונת קליין-לוין והשפעה קטנה מאוד על מצבי הרוח של חולים אילו. מתן ליתיום כמייצב מצב רוח, הראה יעילות ב-24% מהמקרים.
הקשר בין תסמונת קליין-לוין ליהודים

כשישית מכלל הלוקים בתסמונת בעולם הם יהודים- בעיקר ממוצא אשכנזי. עד כה אובחנו 36 חולים בישראל. כל החולים היו ממוצא יהודי. החולים שאינם אשכנזים הם ממדינות אגן הים התיכון, עיראק ותימן. למעט הפרעות בדיבור וריגזון, שכיחות התסמינים ביהודים דומה לזו הנראית בעולם. השכיחות הגבוהה בקרב יהודים, גרמה לכך שהתסמונת נחקרת בשנים האחרונות בישראל יותר משאר העולם.
סיכום

תסמונת קליין-לוין היא תסמונת שעדיין לא נחקרה מספיק. ישנם שני מאפיינים בולטים המשותפים לכל המקרים: היפרסומניה ובעיות קוגניטיביות בעוד שהפרעות אכילה והתנהגות מינית מוגברת הן וריאבליות ויכולים להתרחש רק בחלק מההתקפים (אפילו באותו חולה).
הפתו-פיזיולוגיה של המחלה אינה ברורה, כמעט ואין שינויים פיזיולוגים במדדים השונים בחולים במהלך ההתקף, מה שמקשה לאתר את הגורם הספציפי, ליצור מערכת מודל בחיות ולמצוא טיפול אפקטיבי.
מחקרים שונים מראים ששכיחות המחלה המשתנה בקרב אוכלוסיות שונות ומדווח שכשישית מכלל המקרים בעולם הם ממוצא יהודי אשכנזי, כמו גם על משפחות בהן אחים, הורה וילד לקו במחלה. בנוסף לזאת יש דיווח על קשר נסיבתי בין זיהומים ויראלים ואחרים לבין התפרצות המחלה מחזק את הטענה שהתסמונת נגרמת מגורמים סביבתיים הפועלים על רקע גנטי בסיסי. עם זאת, יש צורך במחקרים נוספים על מנת לאשש סיכון מוגבר בקרב בעלי גן ספציפי.
הערות שוליים

↑  I. Arnulf, J. M. Zeitzer, J. File, N. Farber, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic review of 186 cases in the literature. Brain, 2005 Dec; 128(Pt 12): 2763-2776.
↑  I. Arnulf, L. Lin, N. Gadoth, J. File, M. Lecendreux, P. Franco, J. Zeitzer, B. Lo, J. H. Faraco, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic study of 108 patients. Ann Neurol, 2008
↑  I. Arnulf, J. M. Zeitzer, J. File, N. Farber, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic review of 186 cases in the literature. Brain, 2005 Dec; 128(Pt 12): 2763-2776.
↑  A. M. Landtblom, N. Dige, K. Schwerdt, P. Säfström, G. Granérus. Short-term memory dysfunction in Kleine-Levin syndrome. Acta Neurol Scand, 2003, Nov, 108(5): 363-367
↑  I. Arnulf, L. Lin, N. Gadoth, J. File, M. Lecendreux, P. Franco, J. Zeitzer, B. Lo, J. H. Faraco, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic study of 108 patients. Ann Neurol, 2008 Apr; 63(4): 482-493.
↑  I. Arnulf, J. M. Zeitzer, J. File, N. Farber, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic review of 186 cases in the literature. Brain, 2005 Dec; 128(Pt 12): 2763-2776.
↑  I. Arnulf, J. M. Zeitzer, J. File, N. Farber, E. Mignot. Kleine-Levin syndrome: A systematic review of 186 cases in the literature. Brain, 2005 Dec; 128(Pt 12): 2763-2776.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
.il

ערך זה עוסק בסיומת אינטרנט ישראלית. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה ששודרה בערוץ עשר הקרויה נקודה il, ראו .
| --- | --- |

 תאריך ייסוד:  24 באוקטובר 1985 
 סטטוס:  פעיל
 רשם:  איגוד האינטרנט הישראלי 
 www.isoc.org.il/domains/
 
.il היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains; שם תחום עליון מסומן מדינה) של שמות המתחם של אתרי אינטרנט הרשומים בישראל.
סיומת זו מנוהלת על ידי איגוד האינטרנט הישראלי (ISOC-IL).
הסיומת il. נרשמה כבר ב־24 באוקטובר 1985, והייתה הסיומת השלישית שנרשמה, לאחר שבאותה שנה נרשמו הסיומות us. ו־uk..
במאי 2020 אושרה גם הסיומת ".ישראל" כסיומת הלאומית של שמות מתחם הרשומים בישראל, והרישום המוקדם לשימוש בסיומת זו החל באמצע 2022.
תת-סיומות

קיימות שמונה תת-כתובות אינטרנטיות ישראליות:
ac.il - מוסדות אקדמיים
co.il - חברות מסחריות
gov.il - משרדי ממשלה בישראל
idf.il - צבא ההגנה לישראל
k12.il - בתי-ספר וגני ילדים
muni.il - מועצות מקומיות וערים
net.il - ספקיות אינטרנט
org.il - ארגונים לא-מסחריים
יש לציין שאין הקפדה מלאה על שימוש נכון בתת-כתובות, כך למשל אתר עיריית תל אביב הוא tel-aviv.gov.il למרות שהסיומת gov אינה מיודעת לעיריות, להן הוקצתה הסיומת .muni.il
צנזורה

ספקית האינטרנט והטלפוניה של איחוד האמירויות הערביות, אִתִּצַאלַאת (באנגלית: Etisalat), נהגה לחסום כל כתובת ברשת האינטרנט עם הסיומת il. .‏ בנובמבר 2009 בוטלה הצנזורה, והאתרים הישראליים הפכו לנגישים באיחוד האמירויות. עם זאת, תקנון איתיצאלאת אוסר על אזרחי ישראל לרשום שמות מתחם עם הסיומת ‏ae., המשויכת לאיחוד האמירויות.
ראו גם

URL
URI
מונחים ברשת מחשבים
Domain Name System
com.
הערות שוליים

↑  ".ישראל" – סיומת מדינתית חדשה לשמות מתחם (domain names) באינטרנט, באתר איגוד האינטרנט הישראלי, 19 במאי 2020
↑  רועי האן, ".ישראל" - מהפכת כתובות האינטרנט של ישראל יוצאת לדרך, באתר ynet, 10 במאי 2022
↑  OpenNet Initiative - Internet Filtering in the United Arab Emirates in 2004-2005: A Country Study
↑  http://opennet.net/blog/2009/11/uae-unblocks-access-top-israeli-domain-il
↑  http://nic.ae/english/pdf/Registration_Policies_and_Rules.pdf
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מלווין בוקור

| --- | --- |

 לידה:  12 בינואר 1885 באיה, הונגריה 
 פטירה:  24 בנובמבר 1950 (בגיל 65) בודפשט מחוז XIII, הונגריה 
 שם לידה:  Bruck Malvin 
 מדינה:  הונגריה 
 
מלווין בוקור (במקור עד 1889 ברוק, בהונגרית: Bokor Malvin; באיה, 1885 12 בינואר – בודפשט, 24 בנובמבר 1950) הייתה סופרת, מתרגמת, עיתונאית, עורכת יהודייה-הונגרייה.
קורות חיים

מלווין בוקור נולדה במשפחה יהודית כבתם של הסוחר איזידור ברוק ושל לידיה פלדי. היא עברה את בחינות הבגרות בבית הספר לנשים ארז'בט בבודפשט.
בוקור הייתה חברת צוות במגזין "נערות הונגריות", ומשנת 1905 הייתה חברת צוות בכירה. משנת 1905 עבדה גם אצל היומון פשטי הירלאפ (Pesti Hírlap) וב"זמנים חדשים" (Új Idők), בשנת 1930 הפכה לאיש צוות בכיר של האחרון. בין השנים 1909–1913 הייתה בעלת טור בכתב העת "החיים" (Az Élet), בשנים 1912–1913, בעלת טור ב"חוקה" (Alkotmány). משנת 1914 ערכה את "לוח השנה של גבירות הונגריות". הוא נהנה מפופולריות בשנות העשרים והשלושים של המאה העשרים. כתבה בעיקר רומני נוער, רומני נערות ונרטיבים היסטוריים, אך פרסמה גם עבודות בנושאים דתיים. כמה מיצירותיה ההיסטוריות פורסמו על ידי "אגודת אישטוואן הקדוש". היא עבדה גם כמתרגמת, תרגמה ספרות אנגלית בת זמנה ויצירות דתיות להונגרית.
ב-30 במרץ 1912, בבודפשט, נישאה ליוז'ף שאנדור סמטאי (1882–1950), שהיה מבוגר ממנה בשלוש שנים, עורך דין ומרצה במכללה למסחר, בנם של אדולף גולדברגר ושל פאולה טירקל.
יצירותיה

זכרו של ורשמארטי. (באיה, 1902)
חג המולד בשמיים. רומן תחת כינוי אסטרואיד. (פוּלקלוֹר. בודפשט, 1907).
משפחת סיראני. רומן עבור הנוער. (בודפשט, 1908)
קיץ. 18 סיפורים קצרים. (בודפשט, 1909)
שלוש הצגות. לנערות צעירות. (בודפשט, 1910)
שני עולמות. רומן (בודפשט, 1911)
כאילו היה זה חלום ... (בודפשט, 1911)
סערה. רומן מהמאה ה-18. (בודפשט, 1913; מהדורה שנייה 1919)
שוב בא החורף ... עשרים סיפורים קצרים. (בודפשט, 1915)
שבעה חורפים, שבעה קיצים. (בודפשט, 1919)
ונציאנים. רומן היסטורי לנוער. הכריכה היא יצירתו של אלמוש יאשיק. (1924; מהדורה שנייה 1929)
דם ארפאד. רומן היסטורי מתקופת אישטוואן הקדוש. (בודפשט, 1926; מהדורה חדשה. קלוז'-נאפוקה, 1998 ו 2004)
הסטודנט מאסטרגום. רומן היסטורי מתקופת בלה השלישי, מלך הונגריה. (בודפשט, 1928)
ענני טלה. רומן. (דייזי ספרים. בודפשט, 1929)
אולימפוס. רומן. (בודפשט, 1930)
ארפאד האחרון. ביוגרפיה ברומן. (בודפשט, 1930)
סופת רעמים של קיץ. רומן. (בודפשט, 1931)
הדלת שנאטמה באבן. רומן. (סופרים הונגרים. בודפשט, 1932; ספרייה קטנה של הניו טיימס. מהדורה שנייה: 1939)
סיפורו של קיץ. רומן. (דייזי ספרים. בודפשט, 1933)
היומן של טסה. רומן לנערות צעירות. (בודפשט. 1934)
חוה וחוי. רומן. (הונגרית להונגרי. בודפשט, 1934)
הורים. רומן (ספרייה קטנה בעידן החדש). בודפשט, 1937)
אֶמֶת. רומן (ספרייה קטנה של זמנים חדשים. בודפשט, 1940)
ציפור על הגג. רומן. (בודפשט, 1947)
המים שואגים למטה. רומןן. (בודפשט, 1947)
יצירותיה > מחזותיה

מותרוּת. (בכורה: תיאטרון המדע אורניה, 9 במאי 1916)
יצירותיה > תרגומיה

אולדריך, בס סטריטר: מיס אלה. (רומנים זרים. בודפשט, 1934; מהדורה חדשה. 1989)
סנדר, אולריך: במים עמוקים. (בודפשט, 1942)
הילטון, ג'יימס: סיפורו של ד"ר ווסל. (בודפשט, 1943; הדקמרון של הספרות עולמית. 1947)
בוך, פרל ס': ההבטחה. (בודפשט, 1947)
לקריאה נוספת

נקודת שם
לקסיקון הנשים ההונגריות. בודפשט 1931. גישה מקוונת
פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I - XIX. בודפשט: איגוד הספרנים והארכיונים ההונגרים. 1939–1944
הלקסיקון הגדול של גוטנברג. 1932-1931
מיהו מי? לקסיקון בני דורנו. בודפשט. 1937
לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967
הלקסיקון החדש של רוואי. ISBN 963-901-594-6
לקסיקון ספרותי הונגרי חדש. 1994. ISBN 963-05-6804-7
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 65940/1889. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1889. év 1. oldal 35. sor
↑  "Születési bejegyzése a bajai izraelita hitközség születési akv. 3/1885. folyószáma alatt".
↑  "Halotti bejegyzése a Budapest XIII. kerületi polgári halotti akv. 1609/1950. folyószáma alatt".
↑  "Semtei Róbert halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 966/1950. folyószáma alatt".
↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. IX. ker. állami házassági akv. 238/1912. folyószáma alatt.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 127806741  ISNI: 0000 0000 7931 6032  NTA: 162879962  VIAF: 121423727   WorldCat (עם VIAF): 121423727