stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוד אברהם צ'ולקאר

| --- | --- |
קובץ:Actor David.jpg
 לידה:  1909 Thane, הודו 
 פטירה:  28 בדצמבר 1981 (בגיל 72 בערך) טורונטו, קנדה 
 מדינה:  הודו, הראג' הבריטי, הדומיניון של הודו 
 תקופת הפעילות:  מ-1941 
 פרסים והוקרה:  פרסי פילמפייר  פאדמה שרי באמנויות 
 
דוד אברהם צ'יאולקר (21 ביוני 1909 - 2 בינואר 1982;באנגלית: David Abraham Cheulkar), הידוע בכינויו דוד אקטור (דוד השחקן), היה שחקן קולנוע הינדי יהודי. בקריירה המשתרעת על פני ארבעה עשורים, הוא שחק בלמעלה מ-110 סרטים. על הסרט "צחצוח נעליים" ("Boot Polish"), הוענק לו פרס שחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1955.
תחילת חייו

הוא היה חבר בקהילת בני ישראל דוברי מראטהית. ב-1930 דוד סיים את לימודיו באוניברסיטת מומבאי עם תואר ראשון באמנויות. לאחר שש שנים של ניסיון לא מוצלח למצוא עבודה, הוא החליט לנסות הסבה לשחקן מקצועי בתעשיית הקולנוע ההינדי. בשנים אלו הספיק גם לקבל תואר במשפטים מהמכללה הממשלתית למשפטים.
ב-15 בינואר 1937 הוא קיבל את התפקיד הראשון שלו בסרט "זמבו", אשר הופק ובוים על ידי מוהאן בהואני, שהיה המפיק הראשי של חטיבת הסרטים של ממשלת הודו.
קריירה

דוד היה פעיל באיגוד התיאטרון העממי של הודו (אנ'), ולקח חלק בסרטים רבים של חוואג'ה אחמד עבאס.
בשיאו, בשנים 1959 עד 1975, היה דוד מנחה מופעי פרסים ידועים בהודו. באחד מנאומיו של ג'ווהרלל נהרו, אמר ראש הממשלה כי כל האירועים בוודאי לא יהיו שלמים ללא נאומו של דוד.
בשנת 1930 סיים תואר בעריכת דין.
דוד היה פעיל בקבוצות ספורט יהודיות-ציוניות בהן השתתף עוד בהיותו נער עסק באגרוף ופיתוח גוף. הוא היה שופט הספורט היהודי הראשון בהודו.
הוא היה מעורב בקידום ספורט, והפך לנציג המשחקים האולימפיים של הודו. בשנת 1969 הוא זכה בעיטור פאדמה שרי על ידי ממשלת הודו.
בין חבריו הקרובים היה מאמן המשקולות הישראלי יעקב שפרינגר, אשר נרצח בטבח הנבחרת הישראלית במינכן.
בשנת 1972 מונה לשופט בבית משפט השלום בבומביי (מומבאי).
סרטו האחרון "גארי צ'וט-אורפ דורדאש", הפקה הודית-קנדית-בנגלדשית, יצא בשנת 1983 לאחר פטירתו.
לדברי בנציון אברהם צ'יאולקר, שכתב חיבור על דודו במלאת מאה שנה להולדתו, למרות שלא היה אדוק דתי, התפלל כל יום, ותמיד קיים את יום הכיפורים בצום ובביקור בבית הכנסת.
חיים אישיים

דוד מעולם לא נישא אך הייתה לו בת אשר נולדה ממערכת יחסים.
בשנת 1980 הוא שקל לעלות לישראל או להגר לקנדה, בשני המקומות התיישבו בני משפחתו, לבסוף בחר להגר לקנדה שם גרו אחיינו ואחייניתו.
ב-2 בינואר 1982, בגיל 72, דוד נפטר מהתקף לב בטורונטו, אונטריו, קנדה, נקבר בבית העלמין היהודי שם מצבתו עודנה ניצבת.
פילמוגרפיה נבחרת

Zambo - 1937
Naya Sansar - 1941
Anjaan - 1941
Kismet - 1943
Tasveer - 1943
Insaan - 1944
Ghulami - 1945
Nargis - 1946
Insaaf - 1946
Actress - 1948
Sawan Aya Re - 1949
Hamara Ghar - 1950
Rahi - 1952
Boot Polish - 1954
Bhai Bhai - 1956
Pardesi - 1957
Amar Deep - 1958
Santan - 1959
Return of Mr. Superman - 1960
Ek Phool Char Kaante - 1960
Sangeet Samrat Tansen - 1962
Himalaya Ki God Mein - 1965
Mamta - 1966
Anupama - 1966
Aasra - 1966
Alibaba Aur 40 Chor - 1966
Suraj - 1966
Upkar - 1967
Bambai Raat Ki Bahon Mein - 1967
Mere Huzoor - 1968
Sapnon Ka Saudagar - 1968
Samay Bada Balwan - 1969
Ek Phool Do Maali - 1969
Satyakam - 1969
Nanak Naam Jahaz Hai - 1969
Jwala - 1971
Kal Aaj aur kal - 1971
Anuraag - 1972
Abhimaan - 1973
Chupke Chupke - 1975
Chori Mera Kaam - 1975
Dus Numbri - 1976
Kotwal Saab - 1977
Close Encounters of the Third Kind - 1977
Shatranj Ke Khilari - 1977
Khatta Meetha - 1978
Satyam Shivam Sundaram - 1978
Hamare Tumhare - 1979
Baton Baton Mein - 1979
Gol Maal - 1979
Khubsoorat - 1980
1982 - Sumbandh - יצא לאור לאחר מותו
1983 - Gehri Chot - Urf: Durdesh – יצא לאור לאחר מותו
פרסים והכרה

1969 - עיטור פאדמה שרי מטעם ממשלת הודו
לקריאה נוספת

אליעז ראובן-דנדקר, אז, מה הקר שלך?, הוצאת קמודן מוכאדם בסיוע מרכז מורשת יהדות קוצ'ין, 2018
אליעז ראובן-דנדקר, הג'אמט-א.נשים מעוררי השראה מקהילת הבני ישראל מהודו, הוצאת קמודן מוכאדם, 2020
הערות שוליים

↑  "Bollywood once had a Jewish connection Published: Sunday". DNA.
↑  "David Abraham's interview in 1956 - Cineplot.com".
1 2  בניימין ג'יי ישראל (1998). The Jews of India. Mosaic Books. p. 200. ISBN 81-85399-43-3.
↑  Vail, p. 120
אקסייבר ברונסון

| --- | --- |

 השתייכות:  צבא ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד בריגדת הסיור והמודיעין 525 סגן מפקד  הדיוויזיה ההררית העשירית ראש מטה הקורפוס המוטס ה-18 מפקד הדיוויזיה השביעית מפקד הקורפוס הראשון מפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה
 עיטורים
   מדליית השירות המצוין (2)   מדליית השירות העילאי של מחלקת ההגנה  לגיון ההצטיינות (4)   כוכב הארד (4)
אקסייבר ברונסון (באנגלית: Xavier Brunson) הוא קצין בדרגת גנרל בצבא ארצות הברית. המפקד על פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה, קודם לכן פיקד על הקורפוס הראשון ועל הדיוויזיה השביעית.
ביוגרפיה

ברונסון גדל בפאייטוויל שבקרוליינה הצפונית. הוא סיים ב-1990 לימודי תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת האמפטון והתגייס כקצין חי"ר לצבא ארצות הברית. שירת כמפקד מחלקה וסגן מפקד פלוגה בדיוויזיית השריון הראשונה. פיקד על פלוגה בדיוויזיה המוטסת ה-82. ביולי 2008 מונה למפקד הגדוד הראשון בבריגדת הצנחנים 504.
בספטמבר 2011 מונה למפקד בריגדת הסיור והמודיעין 525. ב-2015 מונה לעוזר מפקד פיקוד המבצעים המיוחדים של צבא ארצות הברית. בנובמבר 2016 מונה לסגן מפקד הדיוויזיה ההררית העשירית. באוגוסט 2017 מונה לראש מטה הקורפוס המוטס ה-18. בתפקיד זה שימש גם כראש מטה מבצע נחישות טבועה. באוגוסט 2019 מונה למפקד הדיוויזיה השביעית. במאי 2021 מונה לסגן מפקד הקורפוס הראשון, ביולי אותה שנה, עם מינויו של מפקד הקורפוס רנדי ג'ורג' לעוזרו של מזכיר ההגנה, היה לממלא מקום מפקד הקורפוס. באוקטובר 2021 הועלה לדרגת לוטננט גנרל ומונה למפקד הקורפוס. בדצמבר 2024 מונה למפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה בדרגת גנרל.
הוא בעל תואר שני בניהול משאבי אנוש מאוניברסיטת ובסטר ותואר שני בלימודי ביטחון ואסטרטגיה ממכללת המלחמה של הצבא.
נשוי לקריסטן, קולונל לשעבר בצבא, ואב לשלושה.
רוברט אברמס

| --- | --- |

רוברט אברמס, 2018
 לידה:  18 בנובמבר 1960 (בן 64) מערב גרמניה
 השכלה:  האקדמיה הצבאית של ארצות הברית  מכללת המלחמה של צבא ארצות הברית  אוניברסיטת מרכז מישיגן 
 השתייכות:  צבא ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1982 – יולי 2021 (כ־39 שנים)
 דרגה:   גנרל
 תפקידים בשירות
 מפקד חטיבת הפרשים השמינית  מפקד הדיוויזיה השלישית  מפקד פיקוד כוחות צבא ארצות הברית  מפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה.
 פעולות ומבצעים
 מלחמת המפרץ מלחמת עיראק מלחמת אפגניסטן
 עיטורים
   מדליית השירות המצוין של מחלקת ההגנה   מדליית השירות המצוין  לגיון ההצטיינות (6)  כוכב הארד (4)
 
רוברט ברוס "אייב" אברמס (באנגלית: Robert Bruce "Abe" Abrams; נולד ב-18 בנובמבר 1960) הוא קצין בדימוס בדרגת גנרל בצבא ארצות הברית.
ביוגרפיה

אברמס נולד במערב גרמניה. הוא בנם של ג'וליה וקרייטון אברמס, ששירת כראש מטה צבא ארצות הברית ואח של ג'ון אברמס ששירת כמפקד פיקוד האימונים וההדרכה של צבא ארצות הברית.
ב-1982 סיים את לימודיו בווסט פוינט והתגייס לצבא ארצות הברית, עבר קורס קציני שריון ושירת כקצין בדיוויזיית השריון השלישית, בדיוויזיית הפרשים הראשונה ובדיוויזיה השלישית. הוצב בין השאר במשימות בגבול מערב ומזרח גרמניה, בערב הסעודית, כווית, עיראק ואפגניסטן. כמפקד פלוגה בחטיבת הפרשים השמינית השתתף במלחמת המפרץ. פיקד על הגדוד הראשון בחטיבה ובמבצע חופש לעיראק II ב-2004 פיקד על צוות קרב שלה בלחימה במזרח בגדאד. סיפורו תואר בהרחבה בספרה של העיתונאית מרתה ראדץ "The Long Road Home: A Story of War and Family". ביולי 2005 מונה לראש מטה החטיבה.
בשנים 2009–2010 פיקד על מרכז האימונים הלאומי בפורט ארווינג. במרץ 2011 מונה למפקד דיוויזיה השלישית, ובספטמבר 2012 קיבלה הדיוויזיה תחת פיקודו את האחריות על מרחב דרום אפגניסטן. באוגוסט 2013 מונה לעוזרו הצבאי הבכיר של מזכיר ההגנה של ארצות הברית. באוגוסט 2015 מונה למפקד פיקוד כוחות צבא ארצות הברית. בנובמבר 2018 מונה למפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה ושירת בתפקיד עד יולי 2021.
אברמס בעל תואר שני בניהול מאוניברסיטת מרכז מישיגן ותואר שני באסטרטגיה צבאית ממכללת המלחמה של הצבא.
הסיווג של היינק

הסיווג של היינק הוא שיטה פופולרית לסיווגם של דיווחים על מפגשים עם עצמים בלתי מזוהים וחוצנים. הסיווג אינו אומר דבר על עצם קיומם של מפגשים כאלה ועל מידת היתכנותם, אך מניח תשתית להבחנה בין סוגים אפשריים של כאלה.
המינוח והסיווג נטבעו על ידי האסטרונום וחוקר העב"מים ד"ר ג'יי אלן היינק (אנ') והוצעו לראשונה ב-1972 בספרו  "The UFO Experience: A Scientific Inquiry". היינק, שטבע את המושג "מפגש" ("close encounter") לתיאור הקשר העשוי להיווצר בין אדם לעב"ם ולחוצנים, הגדיר שלושה סוגים של מפגשים אפשריים. ברבות השנים נוספו שלושה סוגי מפגשים נוספים: מפגשים מהסוג הרביעי, מפגשים מהסוג החמישי ומפגשים מהסוג השישי.
מאז ועד עתה לא תועד במידה המניחה את הדעת אפילו מפגש אחד עם עצם שאינו טבעי ושמקורו אינו בכדור הארץ.
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג הראשון

מצב בו נצפה עב"ם אחד או יותר:
עצם בלתי מזוהה
אורות לא-מזוהים
אובייקטים אוויריים שלא ניתן לייחס אותם לטכנולוגיות האנושיות הקיימות.
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג השני

מצב בו נצפה עב"ם אחד או יותר שהשאיר סימנים פיזיים בשטח. מפגשים מהסוג השני כוללים גם מקרים בהם זוהו אתרי נחיתה או נמצאו שרידי חומרים בשטח (כגון גבישי סיליקון, חריכה וכדומה), וכן השפעה על מכשירים שונים. סימנים אלה כוללים:
חום או קרינה
נזק לפני השטח
שיתוק אצל בני אדם
בעלי חיים מפוחדים
התאבכות בשידורי טלוויזיה או רדיו
פגיעה בתקינות מנועי מכוניות.
מעגלי תבואה אשר מתגלים באזור בו נצפה העב"ם.
זמן אבוד - פרקי זמן ארוכים שחלפו במפתיע ללא הסבר.
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג השלישי

מצב בו נצפו יצורים שאינם אנושיים (בשל קטגוריה זו נבחר שמו של הסרט "מפגשים מהסוג השלישי").
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג הרביעי

מצב בו נחטפים בני אדם בניגוד לרצונם על ידי עב"מים או חייזרים.
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג החמישי

מצב בו נוצר קשר תקשורתי בין בני אדם לחייזרים (מילולי או "טלפתי").
פרטי הסיווג > מפגשים מהסוג השישי

מצב בו נוצר קשר גופני, פיזי ורומנטי בין בני אדם לחייזרים.
השכלה

ערך זה עוסק בידע נרכש. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
השכלה היא ידע כללי שאדם רוכש במהלך חייו על ידי למידה.
ידע זה כולל זכירה של עובדות מתחומי דעת שונים, בהתאם להתמחות ותחומי העניין של הלומד.
רכישת השכלה

ניתן לרכוש השכלה במגוון דרכים:
השכלה פורמלית – נרכשת בבתי ספר לסוגיהם השונים, מבית הספר היסודי ועד לאוניברסיטה, ובבתי ספר להכשרה מקצועית. הישגים אקדמיים הם תוצר תפקודו של האדם בתחומי הדעת השונים אשר נלמדים במוסדות אלו.
השכלה בלתי פורמלית – נרכשת במסגרות שמחוץ למערכת בתי הספר, ובהן תנועות נוער, מועדוני נוער ומתנ"סים. כמו כן, ניתן לרכוש השכלה בלתי פורמלית באופן עצמי ללא מסגרת חינוכית. אדם הרוכש את רוב השכלתו בכוחות עצמו נקרא אוטודידקט. ניתן ללמוד באופן עצמאי על ידי קריאה של ספרים, מאמרים וכו'.
הקשר בין השכלה לשכר בעולם העבודה

מחקר ענף מצביע על קשר סיבתי חזק בין השכלה - בין אם במונחי מספר שנות לימוד או ברמת התעודה הגבוהה ביותר של האדם - לבין הכנסה מעבודה. בישראל, למשל, העריך אגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר כי בממוצע הכנסתם השנתית מעבודה של בעלי תעודת בגרות גבוהה ב-4% מזו של חסרי תעודה, וכי שכרם של בעלי תואר ראשון גבוה מהם ב-33.5%.
בהתאם לכך, נחשבת ההשכלה לאמצעי מרכזי בעזרתו יכולים אנשים לפתח קריירה, לשפר את הכנסתם ובמקרה של אוכלוסיות מוחלשות - לצאת ממעגל העוני. קיים קונצנזוס במחקר הכלכלי כי הקשר בין השכלה והכנסה מעבודה הוא סיבתי ומשמעותי. ברמת המקרו, השכלת האוכלוסייה מסבירה לפחות שליש מהשונות ברמת ההכנסה בתוך מדינות ולפחות חצי מהשונות ברמת ההכנסה בין מדינות. ברמת המיקרו, שורה ארוכה של מחקרים אקונומטריים שהשתמשו בשיטות מעין-ניסויות מצאו כי הקשר בין השכלה להכנסה מעבודה איננו רק קורלציה, אלא שמדובר בקשר סיבתי, וכי לפחות עבור הסטודנט הממוצע (או השולי) רכישת השכלה גבוהה היא משתלמת.
עם זאת, ישנם חוקרים הטוענים כי למרות שהשכלה מועילה בדרך כלל, ישנם יותר מידי אנשים שרוכשים השכלה גבוהה למרות שאינה משתלמת עבורם והם אינם עובדים בסופו של דבר במקצוע הרלוונטי לתחום לימודיהם. חלק מחוקרים אלו טוענים כי על המדינה להשקיע בהכשרה מקצועית איכותית בנוסף להשקעה בהשכלה גבוהה כתחליף עבורם, ולצמצם את ההשקעה בהשכלה גבוהה שלא מסייעת לבוגריה בשוק העבודה. אחרים טוענים כי אין בעיה מהותית במערך ההשכלה הגבוהה, אך כי אנשים עם קשיי שליטה בשפה, או שאיבדו את עבודתם בגיל מבוגר עלולים להתקשות להשתלב במקצוע מתאים, ויש לסייע להם. על כל פנים, אין קונצנזוס במחקר שקיומם של אנשים עם השכלה גבוהה ביחס למקצוע שלהם או עם הכנסה גבוהה ביחס להשכלתם מצביעה על בעיה מהותית במערכת השכלה הגבוהה. בסקירת ספרות משנת 2015 ציינו ליסה ברו ועופר מלמוד כי
אבחנות אלו כשלעצמן אינן מובילות בהכרח למסקנה כי הבחירה בהשכלה גבוהה היא צורה גרועה של השקעה מבחינת הסטודנט שבחר בה. אם ליזם צעיר יש רעיון מצוין, אז נשירה או הימנעות מהרשמה ללימודים מלכתחילה עשויה להיות החלטה אופטימלית עבורו, אבל מצבים כאלה מייצגים חלק קטן מאוד מהסטודנטים. עדיף אם כן לחשוב על מקרה טיפוסי יותר, ולשקול אם אדם שהגיע לתחתית התפלגות ההכנסות של בוגרי השכלה גבוהה היה מגיע אחרת לתחתית התפלגות השכר של בוגרי תיכון.
גישה להשכלה ושוויון הזדמנויות

מאז היווצרות האוניברסיטאות הראשונות בימי הביניים שערי ההשכלה הגבוהה היו פתוחים רק לאליטה החברתית. לאחר מלחמת העולם השנייה הפכה סוגיית הגישה להשכלה גבוהה לנושא דיון מרכזי ברוב מדינות העולם.
לחלוקה צודקת של שירותי ההשכלה יש השלכות חשובות לריבוד חברתי, ניעות חברתית ועל מוקדי כוח בפוליטיקה ובכלכלה. בתקופה המודרנית מדינות רבות שואפות להרחיב באופן משמעותי את גבולות מערכות ההשכלה הגבוהה כדי לאפשר לכל מי שחפץ לרכוש השכלה אקדמית.
בתנאים של שוויון הזדמנויות לא צפויים הבדלים משמעותיים בהישגים לימודיים בין קבוצות אוכלוסייה שונות. עם זאת, בפועל לא תמיד מתקיים שוויון הזדמנויות בתחום ההשכלה. זאת משום שמחסומים בדרך לרכישת השכלה יוצרים מצב לא שוויוני, בו נמנעת מאנשים מסוימים האפשרות לממש את מלוא כישוריהם ולהגיע להכנסה גבוהה יותר המסוגלת להעלות את רמת החיים. כמו כן, מצב כזה מונע מהחברה כולה את התועלת שאנשים אלו היו עשויים לתרום אילו זכו להשכלה נרכבת יותר. באופן זה חסימת האפשרויות להשכלה פוגעת בצמיחה הכלכלית.
קשיי למידה הנובעים מגורמים שונים עלולים לפגוע בתפקודו של האדם, על פי הקריטריונים של מדידה והערכה בחינוך פורמלי.
אחד החסמים השכיחים לנגישות להשכלה גבוהה הוא מצב סוציו-אקונומי נמוך. זאת בעקבות המיעוט במשאבים שמשפחות עניות יכולות להקדיש עבור חינוך ילדיהם (למשל תשלום על שיעור פרטי במקרה הצורך). מצב זה מחמיר על רקע העובדה שראשי המשפחות העניות הם לרוב בעלי השכלה נמוכה.
גורם נוסף המשפיע על ההשגים הלימודיים הוא הפן התרבותי, באמצעות רמת החשיבות שכל קבוצה מיוחסת להישגים אלו. לדוגמה: רוב האוכלוסייה הישראלית רואה בתעודת הבגרות הישג לימודי חשוב, משום שהיא משמשת ככרטיס כניסה להשכלה הגבוהה. לעומת זאת, החברה החרדית אינה רואה רכישת תעודת בגרות כהישג, משום שהמטרות הלימודיות במגזר זה ממוקדות בעולם התורני.
ראו גם

תנועת ההשכלה היהודית
התפתחות קוגניטיבית
איכות חיים
תודעה מעמדית
סוציולוגיה של הידע
אפקט דאנינג-קרוגר
הערות שוליים

↑  V. S. Ramachandran, ed. (2012) Encyclopedia of Human Behavior, 2nd ed. Academic Press.
↑  אגף הכלכלן הראשי, על הפרמיה בשכר לתעודת השכלה על תיכונית לא אקדמית, באתר משרד האוצר, ‏28.2.2023
↑  David J. Deming, Four Facts about Human Capital, Journal of Economic Perspectives vol. 36, no. 3, 2022, עמ' 75–102
1 2  Lisa Barrow, Ofer Malamud, Is College a Worthwhile Investment?, Annual Review of Economics Volume 7, 2015, עמ' 519-555
↑  השכלה גבוהה עודפת בישראל, [www.kohelet.org.il/article/השכלה-גבוהה-עודפת-בישראל/ השכלה גבוהה עודפת בישראל], באתר פורום קהלת, ‏2017
↑  חיים בלייך, השכלה עודפת בקרב בעלי תארים אקדמיים בישראל, באתר מרכז טאוב, ‏2020
↑  שרה גורי-רוזנבליט (2000). נגישות להשכלה גבוהה: היבטים חברתיים ותהליכי מיון - ניירות עמדה. ירושלים: מכון ון ליר.
1 2  מומי דהן, נטליה מירוניצ'ב, איל דביר ושמואל שי (2002). האם הצטמצמו הפערים בחינוך? על הגורמים הקובעים זכאות לתעודת בגרות בישראל - חוברת 2. ירושלים: מכון ון ליר.
חמון איבריקו

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  חמון, presunto 
 מוצא:  ספרד, פורטוגל 
 מרכיבים עיקריים:  שינקן 
 
חמון איבריקו (בספרדית: Jamón ibérico; בפורטוגזית: Presunto ibérico; באופן מילולי: "שינקן איברי") הוא מגוון של חמון או פרסונטו, סוג של ירך בשר חזיר המיוצר בספרד ובפורטוגל.
תיאור

על פי חוקי ה-Denominación de origen של ספרד והתקנות העדכניות בנושא חמון, החמון איבריקו היבש חייב להיות עשוי מחזירים שחורים איבריים מגזע טהור או מחזירים מוכלאים לפחות 50% שחור איברי מעורב רק עם חזירי Duroc, אותה הגבלה כמו נדרש לשמור על ערך איבריקו רשמי על כל מוצר בשר חזיר ספרדי.
לחמון איבריקו, במיוחד זה שמתוייג de bellota, יש מרקם חלק, טעם עשיר ומלוח ושיוש רגיל. תכולת השומן גבוהה יחסית לחמון סראנו.
ייצור > מיקום

החזיר האיברי השחור חי בעיקר באזורי המרכז והדרום-מערבי של חצי האי האיברי, הכולל גם את פורטוגל וגם את ספרד. בספרד, החזיר האיברי השחור נמצא בדרך כלל במחוזות Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz, Salamanca, Ciudad Real, and Seville. בפורטוגל, באזורים המרכזיים והדרומיים יש שפע של גזע זה, עם עדיפות לאזור אלנטז'ו. בפורטוגל, החזיר האיברי השחור מכונה בדרך כלל porco preto ibérico או porco alentejano. החזיר האיברי השחור מושרש בתרבות ובמסורת הפורטוגזית המקומית, עם פסטיבלים שנתיים לכבודם, כגון Feira do Porco Preto, פסטיבל שנתי באזור Ourique.
ייצור > התהליך

מיד לאחר הגמילה, מפטמים את החיזרונים על שעורה ותירס למשך מספר שבועות. לאחר מכן נותנים לחזירים להסתובב במרעה ובמטעי אלונים הידועים בשם דהסה כדי להאכילם באופן טבעי מדשא, עשבים, בלוטים, ערמונים ושורשים, עד שמתקרב מועד השחיטה. בשלב זה, הדיאטה עשויה להיות מוגבלת בהחלט לערמונים או בלוטים עבור החמון איבריקו האיכותי ביותר, או אולי שילוב של בלוטים והזנה מסחרית לאיכויות פחותות.
הירכיים מהחזירים השחוטים מומלחים ומונחים לייבוש למשך שבועיים, לאחר מכן נשטפים ומונחים לייבוש עוד ארבעה עד שישה שבועות. תהליך ההבשלה והיישון נמשך לפחות 12 חודשים, אך חלק מהיצרנים מיישנים את המוצרים שלהם עד 48 חודשים. במהלך תהליך היישון מייבשים את הבשר במלח, שעוזר למנוע הצטברות של אורגניזמים מזיקים, ולאחר מכן הנתחים נתלים כדי להיחשף לפגעי מזג האוויר שיוצרים שכבה חיצונית של עובש שעוזר להגן על הבשר בפנים.
ייצור > שימור ואחסון

בדרך כלל, חמון נמכר או פרוס וארוז בוואקום או כרגל שלמה. חמון ארוז בוואקום עשוי להחזיק עד 100 ימים בטמפרטורת החדר מכיוון שהאריזה אוטמת חמצן ומאטה את תהליך ההזדקנות. רגל שלמה לא מחזיקה מעמד כל כך הרבה זמן, אך אם החמון נחתך באופן קבוע ומכוסה בניילון נצמד או בד גבינה, גם רגל שנפתחה עשויה להימשך שלושה חודשים.
הקפאה אינה מומלצת, מכיוון שהיא פוגעת בסיבים בחמון ומשנה טעמים.
ראו גם

מעדן
חמון (מזון)
פרושוטו
המטבח הספרדי
המטבח הפורטוגזי
לקריאה נוספת

Barrenechea, Teresa. The Cuisines of Spain. Ten Speed Press, 2005. ISBN 1-58008-515-6.
הערות שוליים

↑  "How Long Does Iberico Ham Last & Should You Freeze Iberico Ham?". IbericoJamon (באנגלית אמריקאית). 2018-11-22. נבדק ב-2018-12-07.
1 2 3  "How To Store & Preserve Jamon Iberico | Easy Read". Iberico Club | Jamon Iberico, Spanish Cheeses, Tapas & More. 2019-03-19. נבדק ב-2019-10-11.
מגש של חמון איבריקו עם בירה ופאן קון טומטה
חמון איבריקו בלה בוקריה, ברצלונה
פלטיבלודון

| פלטיבלודון |
| --- | --- |
  למעלה, איור של פלטיבלודון, למטה Platybelodon grangeri בהשוואה לאדם
תקופה
מיוקן 15–10 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: פילאים
משפחה:: גומפותריומיים
סוג:: פלטיבלודון
שם מדעי
 Platybelodon ‏בוריסיאק, 1928

פלטיבלודון (שם מדעי: Platybelodon; מילולית: "חט עשויה חנית שטוחה") הוא סוג של יונק קדום שהיה קרוב רחוק של הפילים המודרניים. הוא חי בתקופת המיוקן לפני 10–15 מיליון שנה. מאובניו נמצאו במערב אסיה ובקווקז.
יצור זה היה שונה מאוד מהפילים של היום והיה קרוב לגומפותריום. אורכו הגיע ל-4 מטרים, גובהו ליותר מ-2 מטרים ומשקלו 2 טונות. הוא היה בעל לסת תחתונה ארוכה שהשתפעה מטה והייתה בעלת זוג שיניים שטוחות בקצה. החדק היה רחב וניצב במקביל ללסת התחתונה, אך נטה מעט כלפי מעלה (החדק עצמו לא השתמר במאובנים מאחר שאיננו עשוי עצם). ליצור היו שני חטים כמו לפילים המודרניים. אוזני היצור היו קטנות.
יצור זה היה מאוכלי העשב הגדולים של המיוקן והוא חי בביצות והערבות הקדומות של אסיה. פיו המוזר עזר לו לעקור צמחייה מיימית מהקרקעית וייתכן שמבנה השיניים בקצה עזר לו לעקור ענפי עצים.
אהרן

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
אַהֲרֹן הוא דמות מקראית, אחי מרים ומשה ואבי הכֹּהֵנִים. דוברו של משה בפני פרעה והכהן הגדול הראשון במשכן בעת נדודי בני ישראל במדבר, שהכהונה ניתנה לו ולזרעו אחריו. אהרן נפטר בשנה האחרונה לנדודים, באחד לחודש החמישי, במקום הנקרא הור ההר (או מוסרה).
אהרן הכהן

חז"ל מסבירים כי זכה לייסד את שושלת הכהנים, משום שכאשר ראה שמשה, אחיו הצעיר, מונה להיות הנושא והנותן עם פרעה, לא קינא בו. חז"ל לומדים זאת מן הפסוק "וראך ושמח בליבו" שאומר האל למשה לפני פגישת האחים.
ביום חנוכת המשכן, בו נכנס לשמש בכהונה, שני בניו הגדולים של אהרן, נדב ואביהוא, מתו. נדב ואחיו אביהוא נכנסו להקטיר "אש זרה", ונשרפו חיים. את מקומם ירשו שני האחים הצעירים, אלעזר ואיתמר.
במהלך נדידת בני ישראל במדבר קורח ועדתו ערערו על מנהיגותם של משה ואהרן ובניסים שהתרחשו מאוחר יותר הוכיח האל את בחירתו באהרן על ידי מבחן קטורת הסמים - מאתיים וחמישים מקטירי הקטורת של עדת קורח נשרפו, אך כאשר אהרן הקטיר קטורת הוא עצר את המגפה שפגעה בעם.
משה, אהרן ובנו ממשיכו אלעזר נצטוו לעלות לראש הפסגה, ושם, באופן מתוכנן, משה הפשיט ממנו את בגדיו - בגדי הכהן הגדול, הלבישם את בנו, ואהרן נפטר במיתת נשיקה.
אהרן נזכר בחיבורו של ההיסטוריון הרומאי פומפיוס טרוגוס, שם הוא מופיע בשם "אַרוּאַס" (Arruas). טרוגוס מספר עליו שהיה בנו של משה ונכדו של יוסף, שמונה לכהן כדי לפקח על הפולחן שמקורו במצריים ומעט אחר כך הפך למלך. הוא מסביר שמאז היה זה מנהג בקרב היהודים שאותם אנשים ישמשו כמלכים וככהנים. זהו הרמז היחיד לאהרן בספרות היוונית-רומית.
אוהב שלום ורודף שלום

במסכת אבות (א, יב) נאמר: ”הלל אומר: הווי מתלמידיו של אהרן, אוהב שלום ורודף שלום”. באבות דרבי נתן (יב, ג) מתוארת שיטתו של אהרן:
שני בני אדם שעשו מריבה זה עם זה, הלך אהרן וישב אצל אחד מהם. אמר לו: "בני, ראה חברך מה הוא אומר, מטרף את לבו וקורע את בגדיו, אומר 'אוי לי, היאך אשא את עיני ואראה את חברי, בושתי הימנו שאני הוא שסרחתי עליו'". הוא יושב אצלו עד שמסיר קנאה מלבו. והולך אהרן ויושב אצל האחר, ואומר לו: "בני ראה חברך מהו אומר, מטרף את לבו וקורע את בגדיו, ואומר 'אוי לי היאך אשא את עיני ואראה את חברי, בושתי הימנו שאני הוא שסרחתי עליו'". הוא יושב אצלו עד שמסיר קנאה מלבו. וכשנפגשו זה בזה, גפפו ונשקו זה לזה.
בעקבות המשנה במסכת אבות, הפך אהרן להיות לסמל של אהבת הבריות ורדיפת שלום. ייתכן שמקורה של מסורת זו הוא בדברי מלאכי, שמתאר את הכהן האידיאלי: "בשלום ובמישור הלך אתי ורבים השיב מעון" או במזמור שיר המעלות בתהלים שמתאר אחווה: "שיר המעלות לדוד, הנה מה טוב ומה נעים שבת אחים גם יחד: כשמן הטוב על הראש, יֹרד על הזקן, זקן אהרן, שיֹרד על פי מדותיו". יש מפרשים שמסבירים את התנהגותו בחטא העגל כתוצאה קיצונית של תכונה זו: אפילו כאשר ישראל רצו שיעשה עגל זהב לעבודה זרה, הוא נענה לבקשתם ולא יצא נגדם ישירות. פירוש נוסף למעשה זה הוא שאהרן ניסה לעכב את העם עד שמשה ירד מההר.
מטה אהרן

על פי המקרא, מטה אהרן הצמיח פרחים ושקדים כדי להורות על כך ששבט לוי הוא השבט הנבחר מבני ישראל על ידי אלוהים. המטה נשמר במשכן בקודש הקודשים, לאות על הבחירה באהרן ובשבט לוי. מטה זה נזכר גם קודם לכן, לאורך סיפור המכות ויציאת מצרים.
וידם אהרן

"וידם אהרן" הוא הביטוי המתאר את תגובתו של אהרן הכהן נוכח מות שני בניו.
ביום השמיני לעבודתם של הכוהנים במקדש, נדב ואביהוא בניו של אהרן הכהן מקריבים קטורת לפני ה' ואז יוצאת אש ושורפת אותם חיים. תגובתו של משה אינה מאחרת לבוא והוא מנחם את אהרן באומרו "הוא אשר דיבר ה' לאמר בקרובי אקדש...". מיד אחר כך, התורה מתארת את תגובתו של אהרן במילים: "וידם אהרן".
נראה שאהרן מקבל את דבריו של משה ובעקבותיהם הוא שותק. אך פשט הכתוב לא מפרש אלו רגשות הסתתרו בנפשו בעקבות האירוע הטרגי. וכן לא כתוב האם אהרן זעק או בכה על מות בניו קודם שתיקתו. המקרא לא מתאר לנו זאת אלא את הדממה בה קיבל את מותם של בניו. ייתכן שהדממה נובעת מהשלמת פנימית ומקבלת הדין ללא ערעור. שתיקתו של אהרן היא חיצונית אולם ייתכן והיא סוערת בנפשו. אהרן קיבל עליו את הדין והבין שבזמן השראת השכינה, עליו להשאיר את רגשותיו בצד ולהמשיך למלא את תפקידו במשכן. אהרן לאור מות בניו ממשיך בעבודת המשכן ובכך גילה גדלות נפש עילאית וקידש שם שמים. לפי זה שתיקתו של אהרן אינו רק שתיקה פסיבית אלא שתיקה אקטיבית של עבודת ה במשכן.
הרמב"ן על "וידם אהרן" מפרש שני פירושים: אהרן בכה בקול ונשתתק ולפי הפירוש השני ירדו עיניו דמעות ועתה פסק מלבכות.
לדעת אברבנאל, הביטוי "וידם אהרן" מבטא תדהמה גמורה שאחזה באהרן מרגע האסון.
מות אהרן

מות אהרן מתואר בספר במדבר, ומהווה את הורשת הכהונה הגדולה בפעם הראשונה בתולדות העם היהודי מאהרן לבנו אלעזר. מקום מותו וקבורתו הוא הר ההר.