stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיסה 797 של אייר קנדה

| --- | --- |

מטוס DC-9 זהה למטוס שהיה מעורב באסון
 תאריך:  2 ביוני 1983
 שעה:  18:51
 מיקום:  שמי מדינת קנטקי, ארצות הברית
 גורם:  שרפה
 קואורדינטות:  39°02′56″N 84°40′04″W﻿ / ﻿39.0489°N 84.6678°W﻿ / 39.0489; -84.6678
 הרוגים:  23
 פצועים:  16
 ניצולים:  23
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  דאגלס DC-9
 מספר זנב:  C-FTLU
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי דאלאס/פורט וורת'
 יעד:  נמל התעופה הבינלאומי מונטריאול-דורבל
 חניות ביניים:  נמל התעופה הבינלאומי טורונטו-פירסון
 מפעיל:  אייר קנדה
 נוסעים:  41
 אנשי צוות:  5
 הרוגים:  23
 פצועים:  16
 ניצולים:  23
 he
 
טיסה 797 של אייר קנדה הייתה טיסת נוסעים, שנערכה ב-2 ביוני 1983, אשר במהלכה, בשמי ארצות הברית, פרצה שרפה בתא הנוסעים והוא התמלא בעשן. טייסי המטוס הצליחו לבצע נחיתת חירום, ולהתחיל בפינוי המטוס מנוסעיו, אך מיד לאחר מכן התפשטה האש במהירות בכל תא הנוסעים, וגרמה למותם של 23 מהם. בעקבות האסון הוכנסו מספר שינויים בכללי הבטיחות וההתמודדות עם שריפות בטיסות נוסעים בתעשיית התעופה האזרחית כולה.
הטיסה

טיסה 797 הייתה טיסה סדירה של חברת אייר קנדה מנמל התעופה הבינלאומי דאלאס/פורט וורת' שיעדה נמל התעופה הבינלאומי מונטריאול-דורבל עם חניית ביניים בנמל התעופה הבינלאומי טורונטו-פירסון. היא נערכה במטוס מדגם DC-9-32 דו מנועי ובו 100 מושבים. המטוס המריא מדאלאס בשעה 16:25 (כל הזמנים נקובים לפי שעון החוף המזרחי). היו עליו 41 נוסעים וחמישה אנשי צוות - שני טייסים ושלושה דיילים. טייסי המטוס היו הקברניט דונלד קמרון (Donald Cameron), בן 51, וטייס המשנה קלוד וימט (Claude Ouimet), בן 34. קמרון הועסק באייר קנדה מאז 1966 ולזכותו נצברו כ-13 אלף שעות טיסה, מהן כ-5,000 במטוסי DC-9. וימט עבד באייר קנדה מ-1973 והיה לו ניסיון של 5,650 שעות טיסה, מהן כ-2,500 שעות במטוסי DC-9.
הטיסה > הדליקה

בעת שהמטוס חלף מעל לואיוויל שבקנטקי פרצה אש במיקום כלשהו סביב תא השירותים האחורי במטוס. האש פרצה בחלל שבין המעטה החיצוני של המטוס לבין הפנלים הפנימיים שלו. בשעה 18:51 שמעו הטייסים קול וגילו שמפסקי הזרם של אותו תא קפצו. ניסיון להרימם נכשל. הטייס קמרון חיכה כשמונה דקות ואז הרים את המפסקים, אך הם קפצו שוב מיד.
בשעה 19:00 התלונן נוסע בשורה האחורית בתא הנוסעים בפני דיילת על ריח מוזר. הדיילת מצאה שהריח נובע מתא השירותים האחורי, פתחה מעט את דלתו וראתה שהוא מלא עשן, אך לא ראתה להבה. הדייל הראשי סרג'יו בנטי נכנס לתא לבדוק וראה כי העשן נובע מאחורי הקיר האחורי שלו. הוא ריסס את פנים התא באמצעות מטף כיבוי של פחמן דו-חמצני. באותה עת החלו הדיילים האחרים להעביר את הנוסעים שבשורות האחוריות אל מקומות פנויים בשורות הקדמיות, ופתחו את שסתומי האוויר למקסימום כדי לאוורר את תא הנוסעים מעשן.
בשעה 19:02 דיווחה דיילת לקברניט המטוס על המצב. קמרון חגר את מסכת החמצן שלו והורה לטייס המשנה לבדוק את המצב באחורי המטוס. וימט מצא שארבע השורות האחרונות של המושבים בתא הנוסעים היו אפופות בעשן סמיך. באותה עת לא היה העישון אסור במטוסים ולעיתים פרצה דלקה לאחר שנוסעים השליכו בדלי סיגריות למכל האשפה בתא השירותים, אך הדייל הראשי בנטי אמר לווימט שהוא אינו סבור שכך פרצה האש. וימט חזר אל הקברניט והמליץ לו להתחיל בהנמכה, אך לא ציין את הערתו של בנטי שלדעתו האש לא פרצה מבדל סיגריה במכל האשפה של תא השירותים. לאחר מכן בא בנטי לתא הטייסים ודיווח כי נראה שהעשן מידלדל. קמרון שלח את וימט לבדוק את המצב שוב. קמרון לא החל בהנמכה משום שסבר שהאש שהוא האמין שפרצה במכל האשפה תכובה בהקדם. מיד לאחר מכן נדלקה בתא הטייס נורת אזהרה שהורתה על קצר במעגל חשמלי מרכזי במטוס. קמרון דיווח לפיקוח הטיסה באינדיאנפוליס ודיווח על בעיית חשמל. מיד לאחר מכן נעלם ממסכי פיקוח הטיסה אות המשיב של המטוס וניתן היה לעקוב אחרי המטוס רק באמצעות מערכת המכ"ם של פיקוח הטיסה. באותו זמן ניגש וימט לתא השירותים, אך דלתו הייתה חמה מכדי שיהיה אפשר לפתוח אותה. הוא חזר אל קמרון והמליץ שוב לפתוח בהנמכה. אז גם נדלקה נורת אזהרה נוספת בתא הטייס והורתה על אובדן כוח חשמל החירום במטוס. קמון הורה לווימט לעבור לשימוש בסוללות, אך התקלות הקודמות כבר גרמו למערכות חשמליות במטוס להפסיק לפעול, ובהן אספקת החשמל למייצב האנכי. המייצב נתקע במצב שיוט ובכך הקשה מאוד על הטייסים, שנאלצו להפעיל כוח פיזי ניכר על מנת להפעילו ולאפשר הנמכה.
בשעה 19:08 הכריז קמרון על מצב חירום והחל בהנמכה. פיקוח הטיסה העניק למטוס קדימות לנחיתת חירום בנמל התעופה הבינלאומי סינסינטי/צפון קנטקי. בגלל הכשל החשמלי של מערכות במטוס נאלצו הפקחים לתת לטייסים הוראות כיוון באמצעות צפייה בתמונת המכ"ם של המטוס. כעת כבר מילא העשן את תא הנוסעים וחדר גם לתא הטייסים. החום בתא הנוסעים התגבר. מערכת הכריזה במטוס פסקה לפעול והכבידה על הדיילים את הקשר עם הנוסעים. בכל זאת הם העבירו את כל הנוסעים לישיבה במושבים שעד שורה 13 והדריכו את הנוסעים שישבו ליד דלתות החירום כיצד לפתוח אותן - פרקטיקה שלא הייתה מקובלת בטיסות מסחריות באותו זמן.
הטיסה > הנחיתה ולאחריה

בשעה 19:20 הנחיתו הטייסים בקושי רב את המטוס בנמל התעופה סינסינטי/צפון קנטקי. ארבעה צמיגים התפוצצו במהלך הנחיתה. לאחר שהמטוס עצר נפתחו הדלתות הקדמיות של המטוס וכן דלתות החירום שעל הכנפיים ומגלשות חירום נפרשו. הנוסעים והצוות החלו לנטוש את המטוס. הטייסים לא היו מסוגלים לצאת מתאם בגלל העשן והחום בתא הנוסעים. וימט יצא מהמטוס דרך חלון החירום של טייס המשנה וקפץ אל המסלול. קמרון נותר במושבו כשהוא המום מהמאמץ להנחית את המטוס. כבאים בכבאיות שמיהרו אל עבר המטוס ריססו את פניו וגופו של קמרון בקצף כיבוי דרך חלונו של וימט, ועקב כך הוא התעורר והצליח לנטוש את תאו דרך חלון החירום. הוא נחת על המסלול ונגרר משם על ידי וימט.
קמרון היה האדם האחרון שהצליח לצאת בחיים מהמטוס. פחות מ-90 שניות לאחר הנחיתה התפשטה האש בבת אחת לכל אורכו של תא הנוסעים, כנראה לאחר שאוויר צח מילא אותו בעקבות פתיחת הדלתות והזין את האש בחמצן. 23 נוסעים שלא הספיקו לנטוש את המטוס נספו בתוכו מכוויות ומשאיפת עשן. מבין 23 הניצולים נפצעו שלושה נוסעים פצעים קשים ו-13 נפצעו קל. שני נוסעים וחמשת אנשי הצוות לא נפגעו כלל. האש במטוס כובתה אך הוא ניזוק ללא תקנה.
באסון נספו 21 אזרחים קנדים ושני אזרחים אמריקאים. חלק מהקרבנות נשרפו מעבר ליכולת לזהות אותם. רוב הקרבנות נמצאו בתא הנוסעים בחלקו שבין קדמת המטוס וכנפיו. שניים נמצאו באחורי המטוס, לאחר שהחמיצו את יציאות החירום ותעו הלאה עד שמתו. בדגימות דם שנלקחו מהגופות נמצאו עקב השרפה רמות גבוהות של ציאניד, פלואוריד ופחמן חד-חמצני.
בין הנספים היה גם זמר הפולק הקנדי סטן רוג'רס (אנ').
החקירה

מאחר שהתאונה התרחשה בארצות הברית היא נחקרה על ידי המועצה הלאומית לבטיחות בתחבורה האמריקאית.
למרות ההרס שגרמה האש למטוס לא ניזוקו הקופסאות השחורות שלו והחוקרים היו מסוגלים לפענח את תוכנן. כמה חוטי חשמל באזור תא השירותים האחורי נמצאו ללא בידוד, אך החוקרים לא הצליחו לקבוע אם זה היה מצבם לפני השרפה או בעקבותיה. עיון ביומני התחזוקה של המטוס העלה שבספטמבר 1979 נגרם לו נזק רב כתוצאה מירידת לחץ בהתפוצצות (Explosive Decompression) במחיצה האחורית שלו. בעקבותיה נאלצה אייר קנדה לשקם את חלקו האחורי של המטוס לרבות החיווט החשמלי והצנרת ההידראולית שם. חוקרי התאונה לא הצליחו לקבוע אם התרחש קצר באחד מן החוטים שטופלו במסגרת שיקום המטוס.
באוגוסט 1984 פרסמה המועצה את דו"ח החקירה שלה. נקבע כי התאונה אירעה עקב אש שפרצה במקור לא ידוע. הדו"ח ביקר את התנהלות צוות הטיסה ובמיוחד זו של הקברניט קמרון לאחר פרוץ האש, קרי ההמעטה בחומרת האירוע והעיכוב בקבלת החלטה להכריז על מצב חירום ולערוך נחיתת חירום. לאחר פרסום הדו"ח פנו מספר טייסים מסחריים למועצה וטענו כי יש לתקן את הדו"ח. טייס המשנה וימט הגיש למועצה מסמך שבו הגן על פעולות צוות האוויר. בין השאר הוא הגן על ההחלטה לנחות בנמל התעופה סינסינטי/צפון קנטקי ולא בנמל התעופה לואיוויל, שהיה קרוב יותר לאתר התאונה, ונימק זאת בכך שהמטוס נמצא בגובה רב מדי מכדי שיוכל להנמיך בבטחה לנחיתה בלואיוויל, ושאפילו יכולת הנחיתה בסינסינטי הייתה מוטלת בספק לאור הקשיים להפעיל את המטוס הפגוע. בעקבות הטענות שהוגשו לה החליטה המועצה לתקן את הדו"ח, ובינואר 1986 פרסמה נוסח שלו שבו רוככה הביקורת שהופנתה כלפי צוות הטיסה.
ארגוני תעופה אחדים בקנדה חלקו כבוד לטייסים קמרון וווימט בשל פעולתם שהביאה לנחיתת המטוס בסינסינטי, אשר כתוצאה ממנה ניצלו חיי מחצית מיושבי המטוס. הטייס קמרון מת ב-3 בדצמבר 2016 בגיל 84 מסיבוכים של מחלת פרקינסון.
בעקבות האסון

בעקבות התאונה ובעקבות תאונות אחרות שבהן פרצה אש על סיפון מטוסים במהלך טיסה העבירה המועצה הלאומית לבטיחות בתחבורה לרשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית מספר המלצות:
המלצה לקדם את ההחלטה להטיל חובה להתקין גלאי עשן במטוסי נוסעים וכן מערכות כיבוי אש אוטומטיות בקרבת מכלי אשפה של תאי שירותים
המלצה לדרוש מכל חברות התעופה שלהן בסיס בארצות הברית לבחון מחדש את אימוני צוותי האוויר שלהן להתמודדות עם שריפות, בדגש על איתור מהיר של מקור האש ועל פעולה מהירה לנחיתת חירום
המלצה לקיום הדרכות סטנדרטיות לנוסעים היישובים ליד דלתות חירום כיצד לפתוח אותן
המלצה לרשות להטיל חובה על חברות התעופה בארצות הברית לשפר את אמצעי בטיחות האש במטוסים, לרבות:
בניית מושבים מחומרים מעכבי בעירה שגם לא יפלטו כימיקלים רעילים עקב חשיפה לאש
התקנה ברצפות המטוסים של פסי הנחיה מוארים אל היציאות מהמטוס, שיוכלו להיראות גם דרך עשן סמיך
התקנת שילוט בולט ליד היציאות מהמטוס שיסייע לנוסעים לאתר אותן גם במצב של ראות מוגבלת בתא הנוסעים
שימוש במטוסים במטפי כיבוי אש בטכנולוגיה מתקדמת, כדוגמת מטפי הלון (Halon)
מרבית ההמלצות הפכו לסטנדרט הנוהג בתעשיית התעופה בעולם. כמו כן, יצרני מטוסי נוסעים חויבו להוכיח כי המטוסים שלהן ניתנים לפינוי מכל יושביהם בתוך פרק זמן של 90 שניות.
פרק בסדרה התיעודית תעופה בחקירה ששודר לראשונה ב-2007 הוקדש לתאונה בטיסה 797.
הערות שוליים

↑  לאחר האסון מכרה אייר קנדה לחברה אחרת את הכנף הימנית של המטוס ההרוס כחלק חילוף.
יומנו של חנון 2: רודריק שולט (סרט, 2022)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "יומנו של חנון - רודריק שולט" מאת ג'ף קיני
 בימוי:  לוק קורמיקן 
 הופק בידי:  ג'ף קיני 
 תסריט:  ג'ף קיני 
 עריכה:  Sylvain Blais 
 שחקנים ראשיים:  האנטר דילון כריס דיאמנטופולוס איתן ויליאם צ'ילדרס בריידי נון אריקה סרה 
 מדבבים:  בריידי נון איתן ויליאם צ'ילדרס כריס דיאמנטופולוס האנטר דילון
 מוזיקה:  ג'ון פסנו 
 צילום:  Giuseppe Improta 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  חברת וולט דיסני Bardel Entertainment
 חברה מפיצה:  דיסני+ 
 הקרנת בכורה:  2 בדצמבר 2022 ארצות הברית 19 באפריל 2024 ישראל
 משך הקרנה:  75 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט מונפש 
 סרט הבא:  יומנו של חנון בכריסמס: מכת קור
 סרטים בסדרה:  "יומנו של חנון"
 דף הסרט ב־IMDb
 
יומנו של חנון 2: רודריק שולט (באנגלית: Diary of a Wimpy Kid: Rodrick Rules) הוא סרט קומדיה אמריקאי מונפש שבוים על ידי סווינטון סקוט על פי תסריט מאת ג'ף קיני. הסרט מבוסס על ספר באותו השם שיצא לאור בשנת 2008 ונכתב על ידי קיני. הסרט הוא פרקו השישי של סדרת סרטי יומנו של חנון, והוא נועד לשמש כאתחול לסרט הלייב אקשן באותו שם שעלה לאקרנים בשנת 2011.
הסרט מופק על ידי "חברת וולט דיסני" בשיתוף פעולה עם "Bardel Entertainment" והוא מופץ כסרט מקורי של "דיסני+", שעתיד לעלות לשידור ב-2 בדצמבר 2022. הסרט הוא המונפש השני בסדרה לאחר הסרט "יומנו של חנון" שיצא בשנת 2021.
לכבוד פסח, הסרט ישודר בדיבוב העברי בערוץ דיסני ישראל ב-19 באפריל 2024.
תקציר העלילה

עלילת הסרט מבוססת על הספר השני בסדרה.
צוות המדבבים

בריידי נון – גרג הפלי
האנטר דילון – רודריק הפלי
איתן ויליאם צ'ילדרס – ראולי ג'פרסון
כריס דיאמנטופולוס – פרנק הפלי
אריקה סרה – סוזן הפלי
הפקה

ב-23 באוקטובר 2021, ג'ף קיני חשף כי סרטי המשך ל"יומנו של חנון" נמצאים בפיתוח. ביום דיסני+ 2021, חשף קיני כי סרט ההמשך הראשון יבוסס על הספר "רודריק שולט". באוקטובר 2022, נודע כי את הסרט יביים לוק קורמיקאן.
שיווק

כרזת טיזר של הסרט נחשפה ביום ההכרזה על תאריך היציאה. טריילר של הסרט הופץ ב-18 באוקטובר 2022.
הפצה

ביום דיסני+ 2021, חשף קיני כי הסרט "רודריק שולט" יופץ בשנת 2022. ב-12 בספטמבר 2022, נחשף תאריך יציאת הסרט ל-2 בדצמבר 2022.
הערות שוליים

↑  Kozelsky, Holly (23 באוקטובר 2021). "Local boys interview "Diary of a Wimpy Kid" author Jeff Kinney". Martinsville Bulletin. ארכיון מ-26 באוקטובר 2021. נבדק ב-25 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Palmer, Roger (26 באוקטובר 2021). "More Animated "Diary Of A Wimpy Kid" Movies Coming To Disney+". What's On Disney Plus. ארכיון מ-26 באוקטובר 2021. נבדק ב-26 באוקטובר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Korpan, Andrew (2022-10-18). "'Diary of a Wimpy Kid: Rodrick Rules' Trailer Teases Animated Teen Chaos". Collider (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2022-10-18.
↑  Diary Of A Wimpy Kid: Rodrick Rules | Official Trailer | Disney+ (באנגלית), נבדק ב-2022-10-24
↑  @disneyplus (12 בנובמבר 2021). "Our very own @WimpyKid, Jeff Kinney, has a special #DisneyPlusDay message for you" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  @disneystudios (12 בספטמבר 2022). "🤘It's time for NEW rules.🎸 Diary of a #WimpyKid: Rodrick Rules, an all-new Original movie, is coming to @DisneyPlus on December 2!" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
| יומנו של חנון מאת ג'ף קיני |
| --- | --- | --- |
| ספרים | יומנו של חנון (2008) • רודריק שולט (2009) • הקש האחרון (2009) • קיץ קטלני (2010) • עובדות החיים (2011) • מכת קור (2012) • הצלע השלישית (2013) • משחקי מזל (2014) • חופשה על גלגלים (2015) • קולות מהעבר (2016) • הכול או כלום (2016) • יציאת חירום‏ (2017) • המלחמה הקרה‏ (2018) • בית ההריסות (2019) • במים עמוקים (2020) • קליעה גורלית (2021) • מלחמת הלהקות (2022) • ראש פתוח (2024) |  |
| יומנו של חבר מושלם | יומנו של חבר מושלם (2019) •  הרפתקה של חבר מושלם (2020) • סיפורי אימה של חבר מושלם (2021) |  |
| ספרים מיוחדים | יומנו של סרט (2010) • עשה זאת בעצמך (2008) • יומנו של סרט: רודריק שולט (2011) • עשה זאת בעצמך שוב (2011) • יומנו של סרט: חופשה על גלגלים (2018) |  |
| סרטים | יומנו של חנון (2010) • רודריק שולט (2011) • קיץ קטלני (2012) • חופשה על גלגלים (2017) |  |
| סרטי הנפשה | יומנו של חנון (2021) • יומנו של חנון 2: רודריק שולט (2022) • יומנו של חנון בכריסמס: מכת קור (2023) |  |
| דמויות | גרג הפלי • דמויות נוספות |  |
תסחיף מי שפיר

| --- | --- |

 תחום:  מיילדות 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  253068 
 MeSH:  D004619
 סיווגים
 ICD-10:  O88.1 
 ICD-11:  JB42.1 
 
תסחיף מי שפיר הוא אחד הסיבוכים החמורים והמסוכנים של היריון ולידה. הוא נגרם עקב חדירת תסחיף של מי שפיר, תאים עובריים, שערות או חלקיקים אחרים אל מחזור הדם הריאתי של האם, מצב שגורם לשינוי פתאומי במצב האישה, ולפגיעה באחת או יותר מהמערכות הבאות: מערכת הנשימה, המערכת הקרדיווסקולארית ומערכת הקרישה. התסמונת אמנם נדירה, אך קשורה עם שיעור גבוה של תמותת אימהות. היארעות התסמונת נעה בין 1:8,000 לבין 1:80,000 לידות. בעבר הייתה התמותה גבוהה מאוד, בין 86%-61%, וכיום ירדה ל-26%-13%. המצב מתרחש בדרך כלל בלידה, או זמן קצר (עד 48 שעות) אחריה, אך יכול להופיע גם בשליש השני של ההיריון. המקרה הראשון שתואר של תסחיף מי שפיר אירע בשנת 1926, אך החשיבות הקלינית תוארה רק בשנת 1941.
פתו-פיזיולוגיה

הפתו-פיזיולוגיה אינה ברורה בצורה ודאית. מעבר של מי שפיר או אנטיגנים עובריים למחזור הדם הריאתי של האם, נעשה דרך שלושה מקומות: מקום של טראומה לרחם (כגון בניתוח קיסרי), ורידים תוך רחמיים, ומקום התחברות השליה. קיימות מספר תאוריות שמסבירות את הפתו-פיזיולוגיה. ההסבר הקלאסי הוא חסימה מכנית של כלי דם ריאתיים על ידי מי שפיר, תאים עובריים, ורנקס, שערות לנוגו ומקוניום. אך תיאור זה אינו מסביר את כל התופעה. הסבר נוסף לתופעה הוא תגובה אנאפילקטית של הגוף. מעבר של מדיאטורים שנמצאים במי השפיר למחזור הדם של האם, שמעוררים תגובה חיסונית, שגורמת לכיווץ הסמפונות וכלי דם הריאתיים. התגובה גורמת ליתר לחץ דם ריאתי, ובהמשך לאי ספיקת חדר ימין של הלב שמובילה אחר-כך גם לאי ספיקת חדר שמאל. בכך תהייה קריסה נשימתית ולבבית שיכולה להסתיים בדום לב. מי שפיר מכילים פקטורים שונים שמפעילים מערכות שונות: מערכת קרישת הדם, מערכת החיסון ומערכת המשלים. IL-1, TNFa, חומצה ארכינואידית, C4, אינוטילין ועוד, הם דוגמאות לפקטורים אלה. בנוסף לקריסה הנשימתית והלבבית, קיימת גם נטייה לדימומים בשל ההפרעה במערכת הקרישה. כמו כן יכולה להופיע אטוניה רחמית שתורמת אף היא לדימומים.
הסימנים והסימפטומים

התמונה הקלינית מתבטאת באחד או יותר מהאירועים הבאים:
קריסה לבבית
מצוקה נשימתית
הפרעת קרישת דם
פרכוסים או איבוד הכרה
הסימנים והסימפטומים > תגובה קלאסית לתסחיף מי שפיר

קוצר נשימה פתאומי מלווה בקריסה לבבית פתאומית, דום לב בהמשך והפרעות קרישה. הסימפטומים כוללים גם, קוצר נשימה, דיסטורציה, תת לחץ דם, הפרעות קצב, פגיעה מוחית על רקע היפוקסיה ופרכוסים, ירידה בערנות, דימומים, דום לב ותמונה של ARDS. סימפטומים נוספים כמו צמרמורת, הזעות, יתר לחץ דם ריאתי, ברדיקרדיה עוברית מתחת ל-110 למשך 10 דקות. התינוקות שנולדו לאימהות אלו הם בסיכון מוגבר לאנצפאלו-פתיה איסכמית ולשיתוק מוחין.
אבחון

האבחנה של תסחיף מי שפיר היא קלינית, ומתבצעת לפי הסימנים שהאישה מראה, בנוסף לשלילת אבחנות מבדלות אחרות. טרם נמצאה אבחנה ספציפית לגילוי מוקדם של תסחיף מי שפיר. אחד הסימנים הם ירידה בסטורציה ושינוי בלחצים החלקיים של הגזים בדם. בדיקת גזים בדם מעידה על היפוקסיה ירידה ב-PO2 וב-PH, ועלייה ב-PCO2. בנוסף, שינויים בתפקודי קרישה ועלייה ב-PT. צילום חזה, היא בדיקה לא ספציפית, אך מראה תמונה של אטמים. בנוסף, ניכרים שינויים ב-ECG, טאכיקרדה ושינויים בגלי T ובמקטע ST. כמו כן, מתגלים חומרים כימיים בדם של האם:
(Sialyl-TN (STN, בסרום של האם מעיד על קיום מי שפיר במחזור הדם האימהי.
Zn CP-1, ידוע כמרכיב שנמצא במקוניום ובשתן של העובר, מרכיב זה עולה בסרום של האם במקרה של תסחיף מי שפיר.
רמה של פקטורים משלימים יורדת בסרום של האם C3 ו-C4, מצד שני נראית עלייה בטרפטאז בסרום של האם.
רמה של פקטורים לא ספציפיים נמצאו ברמה גבוהה אצל נשים עם תסחיף מי שפיר כמו IL-6 ו-8, TNFa.
מבחן נוסף לאבחון הוא חלבון IGFBP-1 ,Insulin like growth factor binding protein 1, חלבון שמסונתז ב-דצידואה (רירית הרחם), ונמצא במי שפיר ברמה של פי 150 מאשר בפלזמה של האם, רמה גבוהה בפלזמה יכולה להעיד על תסחיף מי שפיר. האבחנות המבדלות שיש להתייחס אליהן הן אוטם בשריר הלב, תסחיף ריאתי, תסחיף אוויר, תגובה ושוק אנאפילקטים ותגובה להרדמה.
גורמי סיכון

תסחיף מי שפיר הוא מצב מסכן חיים, קשה לניבוי או מניעה, ולכן מחייב מודעות וערנות בקרב נשים עם גורמי סיכון ובכלל. גורמי סיכון כוללים גיל אם מעל 35, ולדנית, הריון מרובה עוברים, עובר זכר, השראת לידה, לידה מכשירנית, טראומה לצוואר הרחם, קרע של הרחם, גירוי יתר של הרחם, פרה-אקלמפסיה, אקלמפסיה, שליית פתח, היפרדות שליה. גורמים סוציו אקונומיים, נחשבו כגורם סיכון נוסף. שימוש בחומרים מזרזי לידה, כגון Misoprostol, עשוי כמעט להכפיל את הסיכוי לתסחיף.
נוהל טיפול

למניעת תסחיף מי שפיר, יש להימנע מטראומה לרחם ככל האפשר כמו קטטר, פקיעת מי שפיר ועוד. כמו כן, תרופות לזירוז לידה צריכות להיות תחת בקרה, וניטור התכווצות רחמית. ניהול טיפול יעיל כולל מודעות למצב, החייאת לב ריאה מיידית ויילוד העובר. הטיפול הוא תמיכתי ומיידי ברגע שמופיעים הסימפטומים, ואין להמתין לתשובות מעבדה. חולות אלו מטופלות ביחידה לטיפול נמרץ עם צוות רב מקצועי.
נוהל טיפול > טיפול בדום לב

החייאה בסיסית, ללא קשר לתסחיף מי שפיר, החייאת לב ריאה בסיסיים. שמירה על סימנים חיוניים וייצוב המודנמי של האם, תיקון תת לחץ דם והיפוקסיה על ידי חמצון ושמירה על דרכי נשימה פתוחים עד אינטובציה.
נוהל טיפול > טיפול בחוסר יציבות המודנמית

העיקרון בייצוב המודנמי הוא החזרת נפח ותרופות מכווצות כלי דם תוך ניטור לחץ דם פולשני, ופתיחת וריד מרכזי. אקו לב למעקב תפקוד לבבי ומתן נפח בהתאם, בלון תוך אאורטלי, מכונת לב ריאה, מתן דם ומוצריו כדוריות דם דחוסות, פלזמה וטסיות, במצב של חוסר שליטה על דימום מתן FFP.
נוהל טיפול > טיפול תרופתי

בטיפול התרופתי משמשות תרופות ואזו-קונסטריקטורים ויונו טרופיים:
אפינפרין הוא קו ראשון בטיפול, בנוסף פניל אפינפרין.
דופאמין כיונו טרופי, או נור-אדרנלין, לשיפור התפקוד הלבבי.
דיגוקסין, פועל ישירות על שריר הלב, עליה בכוח התכווצות והאטה בקצב.
תרופות אחרות:
הידרו-קורטיזון לטיפול בתגובה אנאפילקטית.
פרוסטגלנדינים להפחתת דימום לאחר לידה, על ידי כיווץ הרחם.
אוקסיטוצין לטיפול באטוניה רחמית והפחתת דימום.
נוהל טיפול > התערבות כירורגית

במצב של אי שליטה על דימום, יש מספר התערבויות כירורגיות או פולשניות, טמפונדה רחמית, אמבוליזציה של עורקי הרחם. בנוסף, כריתת רחם היא אחת ההתערבויות במצב של דימום בלתי נשלט. ניתוח קיסרי, במצב של דום לב, הוא חיוני בהחייאת האם והעובר. אחרי כשל של ארבע דקות של החייאה בסיסית, יש צורך ביילוד העובר, ולא יותר מחמש דקות מרגע הופעת דום הלב. במצב של אי יציבות נשימתית ולבבית ללא דום לב, קיים חוסר ודאות בקשר לניתוח קיסרי הכרחי.
פרוגנוזה

הפרוגנוזה ירודה, בעבר, רוב הנשים לא שרדו. כיום שיעורי התמותה אמנם ירדו אך התחלואה עדיין נותרה גבוהה. בעבר התמותה הייתה בין 60%-80%, והיום ירדה ל-13%-30%.
הנשים ששורדות, נותרות לעיתים קרובות עם נזקים נוירולוגיים ונזקים שונים אחרים כמו אי ספיקת כליות, כשל לבבי, הפרעות קצב, איסכמיה לבבית, אוטם בשריר הלב וכשל נשימתי. שיעור ההישרדות של התינוקות במקרים של תסחיף מי שפיר עומד על 70%. מיומנות לגילוי וטיפול בזמן המתאים שקשור לשירותים רפואיים ומיומנות צוות מטפל, משפיעים על הפרוגנוזה.
ראו גם

לידה
ניתוח קיסרי
תסחיף ריאתי
תסחיף שומן
אנפילקסיס
דום לב
לקריאה נוספת

גולן, א. (2009). מיילדות, גינקולוגיה ופוריות: עקרונות ויישום. תל אביב: דיונון.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Kaur, k., Bhardwaj, M., Kuman, P., Singhal, S., Sungh, T., & Hooda, S. (2016). Amniotic fluid embolism. Journal of Anaesthesiology Clinical Pharmacology, 32, 153-159
1 2  ענתבי, א. (2008). תסחיף מי שפיר. כתב עת רפואי בנושא רפואת נשים,7, 14-16
↑  Kramer, M.S., Abenhaim, H., Dahhou, M., Rouleau, J., & Berg, C. (2013). Incidence, Risk Factors, and Consequences Amniotic Fluid Embolism. Pediatric and Prenatal Epidemiology, 27, 436–441
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Sadera, G., & Vasudevan, B. (2015). Amniotic fluid embolism. Journal of Obstetric Anesthesia and Critical Care, 5, 3-8
1 2  Benson, M.D. (2013). Amniotic fluid embolism: the known and not know. Obstetric Medicine, 7, 17–21
1 2 3  Pacheco, L.D., Saada, G., Hankins, G.D.V., & Clark, S.L. (2016). Amniotic fluid embolism: diagnosis and management. American Journal of Obstetrics & Gynecology, 215, B16-B24
↑  Kulshrestha, A., & Mathur, M. (2011). Amniotic fluid embolism: A diagnostic dilemma. Anesthesia: Essays and Researches, 5, 227-230
↑  Oi, H., Naruse, K., Koike, N., Tsunemi, T., Shigetomi, H., Kanayama, N., & Kobayash, H. (2014). Predictor of mortality in patients with amniotic fluid embolism. Journal of Obstetrics and Gynaecology Research, 40, 941-945
1 2  Mu, Y., McDonnell, N., Li, Z., Liang, J., Wang, Y. Zhu, J., & Sullivan, E. (2016). Amniotic fluid embolism as a cause of maternal mortality in China between 1996 and 2013: a population-based retrospective study. BMC Pregnancy and Childbirth, 16, 1-8
↑  תסחיף מי שפיר, באתר www.clalit.co.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007294190305171 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סימפטומים
תרפיה מוכוונת לידה

תרפיה מוכוונת לידה (באנגלית: B.O.T) Birth Oriented Therapy)) הוא תחום מקצועי הממוקד בליווי תהליכים רגשיים והתפתחות אישית בתקופה שסביב הלידה.
מקורה של הגישה נובע מתוך התפישה כי האתגרים בתקופה הזו (שסביב הלידה) מהווים פוטנציאל והזדמנות יוצאת דופן לצמיחה וכי טרנספורמציה משמעותית מתאפשרת דווקא מתוך המפגש עם צמתים כמו הריון, לידה, הנקה, אימהות.
מהי תרפיה מכוונת לידה

B.O.T הוא תחום מקצועי המתקיים בשלושה מרחבים:
גוף מקצועי העוסק בבניית תוכניות הכשרה והעשרה לאנשי מקצועות הלידה והטיפול ליישום החיבור בין שדה הלידה ותחום התרפיה.
גישת עבודה עם נשים וזוגות בתקופה שסביב הלידה המתמקדת במתן ליווי מקצועי לאתגרים הרגשיים שמופיעים בתקופה זו.
התארגנות וולונטרית של נשים ממקצועות הלידה שפועלות יחד דרך פרויקטים שונים לקידום תקשורת מיטיבה ומבריאה בעולם הלידה בישראל.
את תחום ה-B.O.T והגישה המקצועית ייסדה ופיתחה קרן פרידמן גדסי, מתוך חקר ותיעוד של 20 שנות עבודה עם נשים וזוגות בהיריון, בלידה ואחריה בתוך האתגרים הרגשיים של תקופה זו ובעקבות הפלות, אובדנים וחוויות לידה טראומטיות. מתוך גוף הידע שנאסף אודות הייחודיות של ליווי רגשי בתקופה שסביב הלידה, התפתחה גישת עבודה הנלמדת היום ברחבי ישראל וממשיכות להתפתח תוכניות הכשרה והעשרה למקצועות הלידה והפרה-לידה ליישום החיבור בין שדה הלידה ותחום התרפיה.
יחד אתה ממשיכות להרחיב וללמד את הגישה נשות המקצוע ושותפותיה לחזון: הילה לב רן, דפני דנון וגלית הרמן, ויחד הן פועלות במרחבים שונים לקידום גישה זו בעולם הלידה בישראל. אליהן מצטרפות נשות המקצוע בארץ שהוכשרו בגישה ויוצרות שינוי בקהילה ובממסד הרפואי.
תפישת העולם של השיטה

תפישת העולם של ה-B.O.T נובעת ופועלת מתוך נתוני המצב הבאים:
האתגרים בתקופה שסביב הלידה (פריון-הריון-לידה-הנקה-אמהות ראשונית) הם אתגרים משני חיים, וככאלה, הם מהווים פוטנציאל והזדמנות לצמיחה אישית משמעותית הן לנשים וזוגות שמתמודדים עם אתגרים אלו, והן עבור אנשי המקצוע שמלווים אותם.
עקב הפיצול המקצועי בין תחום הטיפול הרגשי-סוציאלי לתחום הרפואי, נוצר חלל ריק במתן מענה לנשים וזוגות עבור אתגרים רגשיים בתקופה שסביב הלידה.
מקצועות הלידה בארץ (ובמקומות רבים נוספים בעולם) אינם כוללים ליווי תמיכה והדרכה מקצועית עבור המצבים הרגשיים איתם מתמודדים אנשי המקצוע עצמם. צוותים בחדרי לידה פוגשים תכופות (לעיתים ברמה יומיומית) חוויות אובדן ומצבי טראומה פיזיים ורגשיים בהם הם נדרשים לתפקד ללא הכשרה אודות מתן מענה רגשי וללא תמיכה באתגרים האישיים שהם נושאים איתם בעקבות אותם המקרים.