stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
התרבות ההלניסטית
החברה ההלניסטית > האינדיבידואליזם

אמירתו של אריסטו, כי "האדם אינו אלא בעל חיים פוליטי על פי הטבע". כלומר היווני הממוצע היה בעל תודעה פוליטית עמוקה. במזרח ההלניסטי הייתה תמונת המצב שונה. ערי הפוליס צמחו והתפתחו, אך נקודת הכובד זזה מהעיר הריבונית שביוון למרכז המלוכני, ההלניסטי שבמזרח.
אף על פי שהיינו מצפים, לכאורה, כי דווקא הדבקות האתנית של המהגרים ההלנים שעקרו למזרח תיצור קולקטיביזם מאולץ, כדרכה של חברת מהגרים המהווה מיעוט בכלל האוכלוסייה המקומית, מהלך העניינים התרחש באופן שונה. דווקא גורמים אחרים כגון ההתנתקות מיוון, העימות התרבותי עם החברה הברברית שבמזרח ובפרט קשת ההזדמנויות שאליה נחשפו המהגרים מיוון, עיצבו אפיון חדש של היווני במזרח: רציונלי, חומרני, הישגי ושאפתן. תכונות אלה גיבשו את הדמות החדשה של המצליחן האינדיבידואליסטי.
היות שערי הפוליס ביוון, אפילו המרכזיות שבהן (כמו אתונה), היו קטנות יחסית, הרי מעורבותו של האזרח בחיי העיר הייתה רבה. הוא הכיר את האזרחים, אחיו לחיי הפוליס, ומתוך כך ראה עצמו כחלק מתוך כלל דינמי ופעיל. כשהגיע למזרח הסתבר לו כי העיר איבדה מחשיבותה ומגדולתה, ותחתיה פועל מנגנון ריכוזי הנשלט על ידי בית המלוכה ההלניסטי.
החברה ההלניסטית > השפה המשותפת

עד לתקופה ההלניסטית הייתה השפה היוונית שגורה בפי תושביה של יוון גופא, ובפי יושבי המושבות היווניות במערב אסיה הקטנה, בדרום איטליה, באיי הים האגאי ועוד. היוונית דוברה בכמה ניבים, עד המאה הרביעית לפנה"ס, כמו הדורי והאיוני.
במזרח ההלניסטי החל להתפתח ניב חדש לכל דוברי השפה היוונית, והוא נקרא ביוונית בשם "קוינה" (koine) שמשמעו – המשותף. בניב זה נכללו גם ביטויים ויסודות מהשפות המדוברות במזרח, כגון המצרית. ה"קוינה" הכשירה את התפתחות התרבות ההלניסטית, ובעיקר את היצירות הספרותיות והליריות שנפוצו ברחבי הממלכות ההלניסטיות.
השפה היוונית הייתה שפת השלטון ובמהרה הפכה לשפה בינלאומית. כל מי שרצה לתקשר בשלטונות חייב היה לדעת יוונית, וידיעת יוונית קידמה את המעמד הכלכלי-חברתי. מי שלמד שפה זו היו בני המעמד הגבוה.
החברה ההלניסטית > השלטון

השלטון ההלניסטי כולל אף הוא מרכיבים מתרבות יוון ומתרבות המזרח. השליטים ראו עצמם כיוונים, דברו יוונית והתלבשו בסגנון יווני, ובנוסף קיימו את הפולחנים היוונים והקימו מקדשים יוונים. לעומת זאת הם ראו את עצמם כאל או כבנו של אל (בניגוד מוחלט לתרבות יוון) ודרשו מהתושבים להקים לכבודם ולכבוד נשותיהם מקדשים ולערוך לכבודם משחקים ותחרויות, הפולחנים לכבוד המלך-האל המשיכו לפעמים גם אחרי מותם. בנוסף השושלת הלניסטית המצרית דגלה גם בנישואי אחים ואחיות כמקובל אצל הפרעונים (ייתכן שהסיבה היא כדי לשמור על טוהר הדם של בית המלוכה).
חיי הרוח > דת

בתהליך ממושך התגבשה במזרח ההלניסטי דת ממוזגת, שהחליפה את דת יוון העתיקה ואת פולחניה. המיזוג התבטא בשילוב בין הדת היוונית לדתות המזרח, כמו במציאת קווי דמיון בין משפחות האלים והתכונות של מרכיביהם. כך יצא שהתפתחו זהויות מהותיות וחיצוניות בין אלי יוון ודמויות מן המיתולוגיה היוונית לבין אלו שבמזרח. והדבר התרחש כיוון שהיווני היה רגיל, לזהות את אלהי העמים האחרים עם אלהיו.
כך, שונה שמה של העיר רשף, הפיניקית לשעבר, לאפולוניה, בשל התכונות המשותפות בין רשף לאפולו. באופן דומה, נוצרה טשטוש זהויות בין מלקרת הצורי לבין הרקולס היווני, האל הסורי בעל זוהה עם האל היוני זאוס, והאל היהודי זוהה באופן מתמיה דווקא עם דיוניסוס
המקדשים בתרבות ההלניסטית ביטאו סינקרטיזם, סגנון הבניה היה מקומי, עם תוספות בסגנון יוני. בפולחן שולבו לעיתים יסודות מדת היוונים, אך הייתה הקפדה על שמירת עליונות דת המקומיים, וקיום המסורת והמנהגים שלה. הטקסים הדתיים נוהלו רק בידי שכבה ממוצא נבחר (בניגוד לפוליס היוני בו זה היה תפקיד שהועמד להצבעה).
היוונים מצאו לעיתים בדתות המזרח את המיסטיות, את שלוות הנפש, את ההתבוננות אל מהויות הפרט, ובעיקר את השונה מדתם ומפולחנם.
חיי הרוח > ספרות

בתקופה זו, ההלניסטית, ירדה הטרגדיה היוונית הקלאסית מחשיבותה, ותחתיה התחברו מונולוגים ארוכים, ואף האפוס והקומדיה עברו שינויים. האפוס איבד את הילת הגיבורים שבו והקומדיה החלה לעסוק פחות בפוליטיקה ובבעיות חברתיות ויותר בנושאי אהבה וידידות, תמונות מחיי היומיום, יחסים בתוך המשפחה ועוד.
חדלו כמעט הקומדיות בסגנונו של אריסטופאנס, המותחות ביקורת על מוסדות הפוליס ואישי ציבור בה, אלא, מה שמזכיר מעט את הטרגדיה, התנגשות בין האדם לסביבתו הקרובה כגון משפחתו וידידיו. נודעו בתקופה זו מחברי קומדיות מוכשרים בשם אנטיפאנס או מנאנדרוס.
הופיעו, בתקופה זו, יצירות חדשות כגון כתיבת היסטוריה, כגון חיבורו של פוליביוס, יצירות של רטוריקה, שירת רועים, אפוסים קטנים המתבססים על מיתוסים מקומיים, שירים קצרים, סאטיריים ונשכניים.
חיי הרוח > שירה

השמות הבולטים בין המשוררים ההלניסטיים היו קאלימאכוס ותאוקריטוס. גם בשירה, כמו בספרות, נשחקו נושאים פוליטיים וחברתיים, ובמקומם צצים נושאים הדנים בחיי הפרט. אפשר למצוא בשירים הרבה הווי ופולקלור לצד ידענות ולמדנות. תחת שימוש מרובה בתמונות מחיי הדת והפולחן שביוון הקלאסית, בולטים בשירה ההלניסטית הדת והפולחן של השליטים. בתקופה זו נכתבה שירה אפית כמו הארגונאוטיקה של אפולוניוס מרודוס, המבוססת על האפוס הארכאי הנודע על אודות מסע הפלאים של הספינה "ארגו" ועליה הארגונאוטים ובראשם הגיבור המיתולוגי יאסון שיצא לחפש את גיזת הזהב בארץ קולכיס.
חיי הרוח > מדע

ההתפשטות הטריטוריאלית של אלכסנדר הגדול, הביאה לשינוי גדול בגישה למדע, בכל מקום שבו הכתה התרבות ההלניסטית שורש. המדע היווני לא קפא על שמריו. המדע ההלניסטי נהנה מפירות ההצלחה המדעית של מדעני המזרח הקדום. בניגוד לחקר המדע של המזרח הקדום, מאמץ רב הוקדש לחקר אמפירי טהור, ולא רק לתיאור תופעות טבע וחקירתן.
מרכז מדעי גדול במיוחד קם באלכסנדריה שבמצרים שהוקמה בה הספרייה הגדולה ששכנה בקומפלקס מבנים ייעודי הנקרא מוזיאון. מוסד זה, כמו מוסדות רבים אחרים נהנה מתמיכה נדיבה של השלטון התלמיי.
היוצרים המדעיים בתקופה ההלניסטית הגיעו מכל רחבי העולם ההלניסטי, אך נודעו בעיקר חיבוריהם של אלה שפעלו במרכז המדעי והתרבותי הנודע שבאלכסנדריה. הללו פיתחו תאוריות וערכו ניסויים בתחומים שונים כגון מדעי הטבע, אנטומיה, זואולוגיה בוטניקה, המתמטיקה והאסטרונומיה. נודעו בין השאר המתמטיקאי אוקלידס וארכימדס רב האשכולות.
בין ההישגים הבולטים הם גילוי מערכת העצבים וצמחי רפואה, נחקרו תופעות הגאות והשפל ונתיבי רוחות המונסון, נוסחו יסודות הגאומטריה שמקובלים עד היום, נוצרו המושגים אליפסה ופרבולה, וחושב כמעט במדויק היקף כדור הארץ. ארכימדס חישב את היחס בין שטח עיגול להיקפו, ולראשונה נטען שכדור הארץ נע סביב עצמו וסביב השמש (טענה שנדחתה באותם ימים).
חיי הרוח > פילוסופיה

הפילוסופיה ההלניסטית התפתחה מהפילוסופיה היוונית והפן המרכזי שלה היה הפילוסופיה של המוסר ואתיקה. האדם בתקופה ההלניסטית נחשף לבעיות מגוונות, שנבעו מירידת כוחה של הפוליס, מהתחזקות המשטר המלוכני וממרכזיותו, מתחושת שחיקה באמונה הדתית הקלאסית ובכלל ממשברי התנתקותו של היווני, כור מחצבתו אשר ביוון. שלושה זרמים מרכזיים עמדו בבסיסה של הפילוסופיה ההלניסטית, ואלו הם:
הזרם המרכזי בפילוסופיה ההלניסטית היה האסכולה הסטואית. מייסדו היה זנון הקפריסאי. הזרם נקרא על שם הסטואה – מבנה ציבור יווני הכולל שדירת עמודים שהיה חביב על זנון. הזרם הסטואי תמך במלוכה ההלניסטית ולא בפוליס. הוא חילק את הגותו לשלושה חלקים: לוגיקה, פיזיקה ואתיקה. הראשונה עסקה בתורת ההכרה המבססת את מציאת האמת על פי החושים ולאור הדיאלקטיקה, כלומר מה שנאמר על הדברים הנתפשים בחושים. השנייה מתבססת על תורם היקום והאלוהות.
אנשי הסטואה בקשו לבחון את בעייתו של היחיד בעולם. הם שמו דגש על התנהגות האדם, מילוי חובותיו ואחדות המין האנושי. הזרם הסטואי טען כי בני האדם דומים זה לזה במבנה הביולוגי והחברתי. לכל בני האדם ישנה איכות אנושית משותפת ושמה "טבע" או "תבונה". אנשי הסטואה האמינו כי לכל פרט נועדה שליחות בעולם ועליו לבצעה בכל מחיר. זרם זה דגל באחדות הטבע ושלמותו. לדעתם פועל תיאום בין הטבע האוניברסלי לטבע האדם, ומחובתו של הפרט לחדד את התאימות הזו. ללכת בעקבות התבונה, הטבע והאל – זה היה האידיאל הסטואי.
זרם נוסף בפילוסופיה ההלניסטית היה הזרם האפיקוראי. הוא נקרא על שם מייסדו, אפיקורוס מהאי סאמוס. תכלית הפילוסופיה, לדעתו של אפיקורס, היא להביא שלווה ואושר לבני האדם, וכל דבר אחר שאינו מסייע למטרה זו חסר ערך. האדם אינו שלו מכיוון שהוא חרד מפני תופעות טבע, מחלות ומוות. תפקיד הפילוסופיה, לדעת האפיקוראים, הוא לגלות את טבעם האמיתי של הפחדים ומתוך כך לגרשם ממוח האדם ומלבו.
תורת המידות של האפיקוראים היא סדרה של הנחיות שנועדו להצביע על גבולות ההתנהגות האנושית כפי שנקבעו על פי הטבע. ידיעת הגבול הטבעי של התשוקות היא המפתח לשלווה ולאושר. בבסיס ידיעה זו מונחת התבונה, שממנה נובעות כל המידות הטובות המגוננות על האדם, כמו מידת הצדק.
גם זנון וגם אפיקורוס לא התייחסו לאדם כאל "חיה חברתית" הממצה את עצמה בקרתנות, בחיי העיר, אלא כפרט בודד, אינדיבידואלי, החשוף לטלטלות הגורל. הן הסטואים והן האפיקוראים ביקשו להתמודד עם התחושה של חוסר הביטחון הפוקד את האדם.
הזרם השלישי היה הזרם הספקני, שמייסדו היה פירון מאליס. זרם זה מבקש למצוא את האושר מחוץ למה שהבריות מייחסים כמקדם אושר (עושר) וכמקדם אומללות (עוני). הללו, העושר והעוני, הם זמניים ומשתנים ועל כן לא צריכה להיות להם השפעה על האדם ועל דרכיו. ההימנעות משיפוט או מקביעת עמדה, טענו הספקנים, היא-היא המפתח להשגת האושר. הגורם היחיד, הנצחי, המושלם והקבוע הוא הטבע והוא מקור חיי האדם.
איבוד העצמאות

ההתפשטות של האימפריה הרומית, מרידות ולחצים מבית הביאו לקץ העצמאות ההלניסטית ולפירוק המדינות שהרכיבו את העולם ההלניסטי. חלקן (אלה שגבלו בים התיכון) נכנסו תחת שלטונה הישיר של האימפריה הרומית, בשטחן של אחרות קמו מדינות עצמאיות דוגמת פרתיה שקמה בשטחיה של הממלכה הסלאוקית.
עם זאת, התרבות ההלניסטית לא הפסיקה את קיומה עם איבוד העצמאות. התרבות ההלניסטית נכנסה אל לשד עצמותיה של התרבות הרומית ויתרה מכך הייתה הבסיס הישיר שעליו קמה התרבות הביזנטית. הקוינה, השפה היוונית המשותפת, המשיכה להתפתח והייתה ליוונית של האימפריה הביזנטית. השפעותיה של תרבות זו, בעיקר של הפילוסופיה שלה, הספרות והאדריכלות ותחומים רבים נוספים מורגשות היטב עד עצם היום הזה.
ראו גם

התייוונות
לקריאה נוספת

יוחנן לוי, עולמות נפגשים: מחקרים על מעמדה של היהדות בעולם היווני-הרומאי. מוסד ביאליק, ירושלים, תש"ך 1960.
הערות שוליים

↑  הלניסמוֹס, במלרע.
↑  דניאל שוורץ (מתרגם), ספר מקבים ב, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2004, בפירושו לפרק ד', יג (עמ' 124).
↑  המושג "הלניסמוס" מופיע בספר מקבים ב, פרק ד, פסוק י (תרגום אליה שמואל הרטום: "מידות היוונים"; תרגום דניאל שוורץ: "הסגנון היווני") ופסוק יג (תרגום הרטום: "התיוונות"; תרגום שוורץ: "יוונות").
↑  דוד פלוסר, מוצא עלילות הדם, מחניים, גיליון ק"ט, תשכ"ז. יהושע עמיר, תגובת העולם ההלניסטי על היהדות, מחניים, גיליון קי"ב, תשכ"ז. פלוסר מעריך כי הדבר נעשה בשל דמיון חיצוני של חג הסוכות לחגו של דיוניסוס
| יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תקופת המעבר | איונים • דורים • הפלישה הדורית • התקופה הגאומטרית | הפרתנון |
| התקופה הארכאית | פוליס • הקולוניזציה היוונית • טיראניה • הומרוס • הסיודוס | הפרתנון |
| התקופה הקלאסית | מלחמת פרס–יוון • אתונה העתיקה • ספרטה • תבאי • התיאטרון ביוון העתיקה | הפרתנון |
| התקופה ההלניסטית | התרבות ההלניסטית • הממלכה הסלאוקית • מוקדון • מצרים • יוון • פונטוס • פרגמון • אפירוס | הפרתנון |
| היסטוריה צבאית | פלנקס • הופליט • הצבא הספרטני • הצבא המוקדוני | הפרתנון |
| נושאי רוחב | אדריכלות • אמנות • דת • החברה • כלכלה • מטבח • תיאטרון • מיתולוגיה • מתמטיקה • פילוסופיה • ספורט • ספרות | הפרתנון |
פורטל יוון העתיקה
אלכסנדר הגדול נלחם במלך הפרסי דריווש השלישי.
מבנה הגימנסיון של פומפיי
מבנה הגימנסיון בקירנה לוב
שמו של הגימנסיון נגזר מ"גימנוס" (עירום ביוונית). האימונים והתחרויות נערכו בעירום מוחלט, בהתאם לשאיפת הפגנת החוסן הגופני בהרמוניה פיזית, ועל מנת לחשל את הגוף.
חיי עם משפחת וולטר (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

 מבוסס על:  My Life with the Walter Boys 
 סוגה:  דרמת נעורים, סיפור התבגרות, סדרה המבוססת על ספר 
 בימוי:  Jerry Ciccoritti, Winnifred Jong, Nimisha Mukerji, ג'ייסון פריסטלי 
 שחקנים:  נואה לאלונד  שרה רפרטי  מארק בלוקס  Ashley Holliday  Zoë Soul Paris  קורי פוגלמניס  קונור סטנהופ  אשבי ג'נטרי  אלישה ניוטון 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית 
 מקום התרחשות:  קולורדו 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  10 
 הפקה
 חברת הפקה:  Sony Pictures Television 
 אתר צילומים:  קלגרי, Cochrane, Crossfield 
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס 
 תקופת שידור מקורית:  7 בדצמבר 2023 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
חיי עם משפחת וולטר (באנגלית: My Life with the Walter Boys) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת דרמת התבגרות. היא עיבוד לרומן באותו שם משנת 2014 של אלי נובאק, שפורסם לראשונה ב-Wattpad.
עלילה

ג'קי הווארד (ניקי רודריגז), שאיבדה את הוריה ואחותה בתאונת דרכים, היא נערה מתבגרת ממנהטן, שעוברת לגור בכפר בקולורדו כדי לגור עם בני הזוג וולטרס, ועשרת ילדיהם.
הפקה

הסדרה נוצרה על ידי מלאני האלסל. את התסריט כתבו מלאני האלסל ועלי נובאק. בסדרה מככבים מארק בלוקאס, אלישה ניוטון נואה לאלונד, אשבי ג'נטרי ושרה רפרטי.
הסדרה עלתה לשידור בנטפליקס ב-7 בדצמבר 2023.
שחקנים ודמויות > דמויות ראשיות

ניקי רודריגז – ג'קי הווארד, הוריה ואחותה הגדולה נהרגו בתאונת דרכים לפני אירועי העונה. היא מגיעה לגור עם משפחת וולטר.
אשבי ג'נטרי – אלכס וולטר, אחיה המאמץ של ג'קי, הוא מתחרה באחיו הגדול, קול על ליבה של ג'קי.
נואה לאלונד – קול וולטר, אחיה המאמץ של ג'קי, אחיו התאום של דני. הוא מתחרה עם אחיו הקטן אלכס על ליבה של ג'קי. בן הזוג של ארין אך הוא שוכב עם בנות אחרות בזמן שהוא איתה.
שרה רפרטי – ד"ר קתרין וולטר, אמה המאמצת של ג'קי, אם המשפחה.
מארק בלוקאס – ג'ורג' וולטר, אביה המאמץ של ג'קי, אב המשפחה.
קורי פוגלמניס – ניית'ן וולטר, אחיה המאמץ של ג'קי. חובב מוזיקה.
ג'יילן אוונס – סקיילר סאמרהיל
קונור סטנהופ – דני וולטר, אחיה המאמץ של ג'קי, אחיו התאום של קול. חובב משחק, בסוף העונה הוא נוסע לניו יורק כדי ללמוד בג'וליארד.
זואי סול – היילי יאנג, ארוסתו של וויל.
ג'וני לינק – וויל וולטר, אחיה המאמץ של ג'קי. האח הבכור במשפחת וולטר. ארוסה של היילי.
שחקנים ודמויות > דמויות משניות

אלישה ניוטון – ארין, בת הזוג של קול. אימה היא המורה לספורט בבית הספר.
אשלי הולידיי – טארה, יועצת בית הספר
מוהב ג'ינדרן – ניקהיל
מיה לואס – קיילי
גבריאלה ג'סינטו – אוליביה, חברתה הטובה של ארין. שכבה עם קול.
אלי או'בריאיין – גרייס
קולטון סטיוארט – דילן, קפטן הנבחרת, מחליפו של קול בתפקיד
דין פיטרי – ג'ורדן וולטר, אחיה המאמץ של ג׳קי
אליקס וסט לפלר – פארקר וולטר, אחותה המאמצת של ג'קי. הבת היחדה מבן עשרת אחיה. משחקת פוטבול.
הפקה

החברות Sony Pictures Television ו-iGeneration Studios מפיקות את הסדרה, בעקבות הרכישה של Komixx Entertainment על ידי iGeneration Studios. אד גלאוזר, שהיה המפיק בפועל של סדרת הסרטים דוכן הנשיקות של נטפליקס, הצטרף להפקה לצד המפיקה בפועל, מלאני האלסל.
צילומי הסדרה החלו במרץ 2022, באלברטה, קנדה, והסתיימו בספטמבר 2022.
ההפקה של הסדרה התקיימה ברחבי אלברטה, עם אתרי צילום בעיר קלגרי, בעיירה קוקרן ובעיר קרוספילד.
בשלהי 2024 אישרה נטפליקס כי הסדרה תמשיך לעונה שנייה.
הפצה

הסדרה שודרה לראשונה בנטפליקס ב-7 בדצמבר 2023.
הערות שוליים

↑  Urban, Wilson Chapman,Sasha; Chapman, Wilson; Urban, Sasha (21 באפריל 2022). "Netflix Announces Casting for Wattpad Adaptation 'My Life With the Walter Boys' (TV News Roundup)". Variety (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Streitfeld, David (24 במרץ 2014). "Web Fiction, Serialized and Social". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Pedersen, Erik (1 בפברואר 2022). "2022 Netflix Pilot & Series Orders". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Casting Roundup: Netflix and Idris Elba's Next Role". www.adweek.com (באנגלית אמריקאית). 22 באפריל 2022. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Thompson, Jaden (8 בנובמבר 2023). "'My Life With the Walter Boys' Trailer: Netflix's TV Adaptation Features a Complicated, Steamy Love Triangle". Variety. נבדק ב-21 בנובמבר 2023. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kissing Booth producer Komixx acquired by iGeneration Studios". TBI Vision (באנגלית אמריקאית). 3 בספטמבר 2021. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  O'Rourke, Ryan (20 באפריל 2022). "'My Life With The Walter Boys' Casts Nikki Rodriguez, Noah LaLonde, and More". Collider (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "New Netflix series 'My Life With The Walter Boys' announces cast as filming starts in Calgary". Curiocity (באנגלית אמריקאית). 21 באפריל 2022. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A new Netflix series starts filming in Alberta later this month | News". dailyhive.com (באנגלית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Andreeva, Nellie (20 באפריל 2022). "'My Life With the Walter Boys': Nikki Rodriguez Leads Cast, Sarah Rafferty & Marc Blucas Also Star In Netflix Series". Deadline (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Filming underway for 'My Life with the Walter Boys'". CochraneNow. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The cast has been revealed for a new Netflix series being shot in Alberta | News". dailyhive.com (באנגלית). נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Netflix production resumes filming in Crossfield". DiscoverAirdrie. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Beyond Local: Crossfield teams up with Hollywood production studios for new Netflix series". MountainviewToday.ca (באנגלית). 6 ביוני 2022. נבדק ב-7 באוגוסט 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Sara Delgado, Netflix's My Life With the Walter Boys Season 2: Announcement, Release Date, Cast, Trailer, and Everything You Need to Know, Teen Vogue, ‏20 בדצמבר 2023
↑  Will 'My Life With the Walter Boys' Return With More Walter Boys?, ELLE, ‏2023-12-11 (באנגלית אמריקאית)
עמיחי בן שלוש

עמיחי בן שלוּש (נולד ב-20 באוקטובר 1982) הוא עורך דין ופוליטיקאי ישראלי, המכהן כראש עיריית עכו מאז 2024.
ביוגרפיה

נולד וגדל בשכונת מצוקה בעכו. אביו היה מכור לסמים ואמו עבדה קשה לפרנס את ילדיה. הוריו התגרשו בילדותו. בגיל 14 החל לסייע בפרנסת המשפחה כשעבד במלצרות ובמפעל שטראוס. את שירותו הצבאי עשה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר הצבא עבד בהפקת אירועים והקים וניהל מועדונים באזור הצפון. למד משפטים והוסמך כעורך דין. הקים את קבוצת המתנדבים "למען עכו" המסייעת לתושבים ועסקים בעיר. שימש מנהל תחום קריירה ותעסוקה ופרויקטים ויזמות עסקית במרכז צעירים – עיריית עכו.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 התמודד על תפקיד ראש העיר עכו בראש רשימת "מאמינים בעכו" (חי). הוא נבחר לתפקיד לאחר שזכה ב-51.69 אחוזים מהקולות מול אוהד שגב שקיבל 48.31% מהקולות, וסיעתו "מאמינים בעכו" זכתה ב-5 מנדטים והיא הסיעה הגדולה במועצת העיר. בתחקיר שפורסם בינואר 2025 בחדשות 12 נטען שניצחונו של בן שלוש הושג בעזרת שוחד בחירות בהיקף של מיליוני שקלים.
הוא נשוי לרות בהלול בן שלוש, כלכלנית בחברת "Nvidia". השניים הורים לשתי בנות.
הערות שוליים

↑  הודעות בדבר תוצאות הבחירות לרשויות המקומיות, לראש הרשות ולמועצת הרשות, ילקוט הפרסומים 12181, התשפ"ד, 11 במרץ 2024, עמ' 4850-4852
↑  יוסי מזרחי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'‏תחקיר "המבקר" חושף: כך קונים בחירות בישראל, באתר ‏מאקו‏, 22 בינואר 2025
↑  מירית קושניר סטרומצה, הכירו את ראש העיר היחיד בארץ שמגיע לעבודה בקורקינט, באתר mynet‏ קריות, 11 באפריל 2024
מייקה המילטון

מייקה פיליפ ג'וד המילטון (באנגלית: Micah Philippe Jude Hamilton; נולד ב-13 בנובמבר 2003 במנצ'סטר שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת קשר הכנף בסטוקפורט קאונטי מהפוטבול ליג 1.
קריירת מועדונים

המילטון נולד במנצ'סטר שבאנגליה, וגדל במחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי. ב-13 בדצמבר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 3-2 על הכוכב האדום בלגרד במסגרת המחזור השישי בשלב הבתים של ליגת האלופות לעונת 2023/2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון.
ב-9 באוגוסט 2024 חתם במידלסברו לארבע שנים. ב-14 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בניצחון 3-0 על לידס יונייטד בגביע הליגה.
ב-23 בינואר 2025 הושאל לסטוקפורט קאונטי עד לסוף העונה.
רני סער

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 ביוני 1969 (בן 55)
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  במאי טלוויזיה וקולנוע
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מספר צאצאים:  1
 פרופיל ב-IMDb
 
רני (רן) סער (נולד ב-5 ביוני 1969) הוא במאי טלוויזיה וקולנוע ישראלי.
ביוגרפיה

בצעירותו למד בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב בו הוא הפך בהמשך להיות מרצה וכמו גם מלמד במסגרת זו בימוי טלוויזיה
סער החל את קריירת הבימוי שלו לקראת אמצע העשור הראשון של המאה ה-21 כאשר ביים את תוכניות טלוויזיה ישראליות פופולריות כמו תוכנית האירוח "יצפאן" (2004–2006) ותוכנית הנוער היומית "אקזיט" (2006). בתקופה זו הוא ביים גם את הסדרה "בלאגן ועד אילת" (2006).
סער זכה להכרה רחבה יותר לקראת סוף העשור כאשר ביים את הסדרות הישראליות המצליחות "רמזור" (2008), "חשופים" (2008–2009) ו"עספור" (2010–2011). במהלך העשור השני של המאה ה-21 סער ביים את הסדרות הפופולריות "זגורי אימפריה" (2014), "אובוי" (2016–2019) ו"פוראבר" (2018–2019). בנוסף, במהלך העשור ביים גם את סרט הקולנוע "סבנה" אשר יצא לאקרנים ב-2013 ומבוסס על אירוע חטיפת טיסה 571 של חברת סבנה ב-1972.
במהלך שנות ה-20 של המאה ה-21 ביים את סדרות הטלוויזיה "ספיידרז" (2020–2022), "שומקום" (2022) ו"דרימארס" (2023), ו"בת השוטר" (2024) וכמו גם את הסרט "ארץ האש" אשר יצא לאקרנים ב-2024.
לאורך השנים הוא ביים גם מספר וידאו קליפים, כולל וידאו קליפים לכוכבי הפופ הישראלים נועה קירל והראל סקעת.
חיים אישיים

סער נמצא בזוגיות עם גאיה נחמני. הוא גרוש ואב לילדה.
פילמוגרפיה

| --- | --- |
 טלוויזיה "ספיידרז" - 2020  "פוראבר" - 2018  "רוצחות מבית טוב" - 2018  "ויקי ואני" - 2017  "אובוי" - 2016  "נעלמים" - 2016  "זגורי אימפריה" - 2014  "חברות" - 2013  "יום האם" - 2012  "עניין של זמן" (ספין-אוף) - 2012  "עספור" - 2011–2010  "הצרות שלי עם נשים" - 2011  "אין מה לראות" - 2009  "חשופים" - 2009  " רמזור" - 2008  "כפיות" - 2008  "גומרות הולכות" - 2007  "בלאגן ועד אילת" - 2006  "יצפאן" - 2006  "דאבל דייט" - 2006  "זומזום" - 2006  "אקזיט" - 2006  "המאסטרו" - 2005  "קצרים" - 2004–2007:  קולנוע "ארץ האש" - 2024  "סבנה" - 2015
יחידה 81

| --- | --- |

 "ידע, רצון ומסירות יהפכו את הבלתי אפשרי לאפשרי"
 פרטים
 כינוי:  יחידה 81
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 סוג:  יחידת מחקר ופיתוח
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1948–הווה (כ־77 שנים)
 מקים היחידה:  חיים יערי (ולדנר)
 פיקוד
 יחידת אם:  מערך המבצעים המיוחדים,  אגף המודיעין
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 עיטורים
   אות הערכה מטעם הרמטכ"ל (ב-2016)    פרס ביטחון ישראל (39 פעמים)
 
יחידה 81 (קרי: שמונה אחת) או היחידה הטכנולוגית של מערך המבצעים המיוחדים היא יחידה במערך המבצעים המיוחדים תחת אגף המודיעין של צה"ל העוסקת במתן פתרונות טכנולוגיים לצרכים מבצעיים של אגף המודיעין.
היחידה מורכבת בעיקרה מאנשי צבא, אולם משרתים בה גם אזרחים, ובהם בעלי תואר דוקטור לתחומים ייחודיים בפיזיקה ובהנדסה. בראשה עומד קצין בדרגת אלוף-משנה.
היסטוריה

בתחילת דרכה נקראה היחידה "ענף מודיעין 8" וסיפקה פיתוחים לשירות הביטחון הכללי ולאגף המודיעין. היא הייתה אחראית לפיתוח מכשירי קשר מיוחדים, אמצעי הסלקה ודיו סתרים, והדרכת מפעילים וסוכנים בנושאים אלו. לאחר מכן נקראה "יחידה 432", וסמל היחידה עוצב בהתאם למספרה.
אל"ם (מיל') שלמה תירוש, ממפקדי היחידה בשנות ה-80 של המאה ה-20, תיאר את הצורך בה: "את מערכות המודיעין המודרניות לא ניתן לרכוש מהמדף. המערכת חייבת להיות מותאמת למאפייני היעד המודיעיני, לתנאי הסביבה שהוא פועל בה ולשיטת הנגישות אליו. מערכות המודיעין הטכנולוגיות הפועלות כיום במדינת ישראל מאופיינות ומתוכננות בידי אנשי קהילת המודיעין בישראל, צרכני המודיעין, אנשי מבצעים, מהנדסים ומדענים".
בין השאר, היחידה מפתחת מערכות לתחום הסיגינט ובהן מערכות המובאות ליעדן בארצות אויב בידי סיירת מטכ"ל; לתחום הוויזינט, ובהן מערכות קרקעיות, מערכות מוטסות, ומערכות לווייניות; ולתחום לוחמת סייבר.
בנובמבר 2016 קיבלה היחידה אות הערכה מטעם הרמטכ"ל גדי איזנקוט, שאמר במהלך הטקס כי "החיבור בין מודיעין, טכנולוגיה ויכולת מבצעית תורם תרומה גדולה וימשיך לתרום".
במרץ 2020, עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, נרתמה היחידה (ביחד עם מתנדבים מקרב הגמלאים שבה) למאבק במחלה והעניקה סיוע טכנולוגי למערכת הבריאות בישראל. הסיוע כלל מחקר מידעני על הקורונה ופיתוחים רפואיים נגדה, פיתוח מערכות מידע יעילות לניהול הבדיקות ומעקב אחר התפשטות הנגיף בארץ, פיתוח אמצעי מיגון, ופיתוח וייצור מכונות הנשמה.
עד שנת 2023 זכתה היחידה 39 פעמים בפרס ביטחון ישראל, והיא היחידה המעוטרת ביותר בצה"ל. אחדים מאנשיה עוטרו בצל"ש הרמטכ"ל.
מפקדי היחידה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| חיים יערי (ולדנר) | 1948–1950 |  |
| חיים תימור | 1950–1957 |  |
| דן ברלי | 1957–1959 |  |
| אורי סלע | 1959–1960 |  |
| חיים תימור | 1960–1962 |  |
| אורי גורן (גרינבלט) | 1961–1966 |  |
| אברהם ארנן | 1966–1968 | מייסד סיירת מטכ"ל ומפקדה הראשון, לימים רמ"ח איסוף באמ"ן |
| אורי גורן (גרינבלט) | 1968–1970 |  |
| יוסי לנגוצקי | 1971–1975 | חתן פרס ביטחון ישראל ובעל עיטור המופת |
| יאיר רסקי | 1975–1979 |  |
| שלמה תירוש | 1980–1985 | בעל עיטור המופת וחתן פרס ביטחון ישראל |
| משה מרוקו | 1985–1989 |  |
פנחס בוכריס: 
רן שחור: 
| עוז ליב | 1994–1998 |  |
| טל דיליאן | 1998–2002 |  |
| שחר ארגמן |  | לימים מפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| אבנר פז צוק | 2007–2010 | לימים קצין חינוך ראשי, חתן פרס ביטחון ישראל |
| יובל ריינה | 2010–2013 |  |
| רונן קורמן | 2013–2016 |  |
| ע' | 2016–2019 | יוצא סיירת מטכ"ל, לשעבר מפקד יחידה 504 ולימים תא"ל ומפקד מערך המבצעים המיוחדים |
| ל' | 2019–2023 |  |
| ל' | 2023–הווה |  |