stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיא בכור
הערות שוליים

↑  עוד תגובות והפתעות שלא ידעתי על אבא. הפעם מכם, הגולשים.
↑  בפייסבוק
↑  דוגמאות לפרשנות בענייני המזרח התיכון שנתן בכלי התקשורת: עם דן שילון לגבי רצח מבחוח (28 בפברואר 2010), שבתרבות עם מני פאר בעקבות המהפכה במצרים, "ישראל אינה לבד" (אנגלית) באתר ידיעות אחרונות (ויינט). מקום בגיהנום - חשיבה מחדש של תומכי ההתנחלות - על פרשנותו של גיא בכור בכתבת בראדלי בורסטון בהארץ מ-20 בספטמבר 2010
↑  גיא בכור, הזדמנות היסטורית, באתר ynet, 12 באוגוסט 2004. ראו עוד את דבריו בעניין בתוכנית העולם הבוקר, 4 במרץ 2019, יוטיוב
↑  חדשות חמות מהתנור (2018-06-04), דוקטור גיא בכור: מה יש לעשות עם ערביי עזה | הצביעות של תושבי עוטף עזה שעולה להם כיום ביוקר, נבדק ב-2018-08-18
↑  המשט הנגדי והתקשורת הטורקית מאמר באתר האקטואליה של ד"ר גיא בכור
↑  קבצני האשליות מאמר מרכזי באתר גיא בכור
↑  חוקי המזרח התיכון באתר GPlanet
↑  המדינה הסלפית הראשונה באתר GPlanet
↑  המאבק ההיסטורי למחיקת הגבולות: דאעש מתקרב לבגדד ולירדן מאמר באתר האקטואליה של ד"ר גיא בכור
↑  הסרטון המרגש עם הנשיא הדגול והמרגש שלנו
↑  הלם נוסף למשטר באיראן קאסם סולימאני חוסל
↑  הונאת הבחירות הגדולה בהיסטוריה, גיא בכור, GPlanet 5/11/2020
↑  על רקע צניחת ארצות הברית, האם הגיע הזמן להיפתח לברית עם סין?, 26 בינואר 2021
↑  זוכים בפרס לביקורת התקשורת שנת 2014 באתר האגודה לזכות הציבור לדעת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258312205171  BIBSYS: 12057019  BnF: cb16180859p (data)  CiNii: DA16090250  GND: 103658424  ISNI: 0000 0000 7690 7355  LCCN: nr92002218  NTA: 305357840  RERO: 02-A023677286  SUDOC: 124092446  VIAF: 9705128   WorldCat (עם VIAF): 9705128
קסנדרה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
כרזת הסדרה
כרזת הסדרה
 סוגה:  דרמה מדע בדיוני אימה מותחן
 יוצרים:  בנימין גוטשה
 כותבים:  בנימין גוטשה
 בימוי:  בנימין גוטשה
 שחקנים:  לביניה וילסון (אנ') מינה טָנדֵר (אנ') מיכאל קְלָמֵר  פרנץ הָרטוויג (אנ')
 ארץ מקור:  גרמניה גרמניה
 שפות:  גרמנית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 הפקה
 מפיק:  אווה סטדלר כריסטיאן בקר אמארה פאלאסיוס
 מפיקים בפועל:  אמארה פאלאסיוס
 חברת הפקה:  Rat Pack
 אתר צילומים:  קלן
 בעלי תפקידים נוספים:  ג. מוריס קיט'נר – סינמטוגרפר (אנ')
 מוזיקה:  מתיו למבולי
 אורך פרק:  45–52 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  6 בפברואר 2025 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
קסנדרה (בגרמנית: Cassandra) היא סדרת טלוויזיה גרמנית מסוגת דרמת מדע בדיוני־אימה מבית נטפליקס. הסדרה נכתבה ובוימה על ידי בנימין גוטשה. עלילת הסדרה עוסקת במשפחה העוברת לגור בבית חכם, שמתופעל על ידי עוזרת אלקטרונית בשם "קסנדרה". הסדרה עוברת חליפות בין שנות ה־2020, זמן האירועים הנוכחיים, לבין שנות ה־60 וה־70, שמתמקדות במשפחה הקודמת שהתגוררה בבית ובסיפור הרקע של קסנדרה.
הסדרה עלתה לשירות הזרמת המדיה נטפליקס ב־6 בפברואר 2025.
עלילה

קסנדרה, עוזרת ביתית אלקטרונית, שפותחה בשנות ה־70 ושולבה בבית משפחה, מתחילה לעבוד שנית כאשר משפחה אחרת עוברת לגור בבית, שהיה ריק במשך למעלה מ־50 שנים, לאחר שהמשפחה הקודמת מתה בנסיבות מסתוריות.
קסנדרה רואה עצמה כשווה וכחלק מהמשפחה וחותרת בכל האמצעים לשימור ולשיפור מעמדה.
פרקים

הסדרה עלתה גלובלית לנטפליקס ב־6 בפברואר 2025.
להתחיל מחדש (Ein neuer Anfang)
מי אני? (?Wer bin ich)
סוף משחק (Endspiel)
משחק ילדים (Ein Kinderspiel)
אתה לא לבד (Du bist nicht allein)
חג שמח (Frohe Weihnachten)
שחקנים ודמויות

לביניה וילסון (אנ') – קסנדרה
מינה טנדר (אנ') – סמירה פריל
מיכאל קלמר – דויד פריל
מארי טולה – ג'ונוֹ פריל
ג'ושוע קנטרה – פין פריל
פרנץ הרטוויג (אנ') – הורסט שמיט
אליאס גרינטל – פיטר שמיט (בגיל 16/17)
מישל קוך – פיטר שמיט (בגיל 8)
רפאל וסטרמאייר – יורגן
פינה קור – בירגיט
פיליפ שנאק – סטיב
מרים היימן – ניקול (אימו החורגת של סטיב)
קארן דהאמן – פראו שוורדט (המורה של ג'ונו)
נשה דמיר – קתלין (אחותה של סמירה)
אָווה פץ' – אמילי
אלכסנדרה פינדר (אנ') – קרסטין (אמא של אמילי)
סימון פביין – ג'נס
רוזיקה חיידרי – פראו מליס
לורנץ גרבו – וילהלם ארנסט (טכנאי בדיקת ה"אולטראסאונד וקטור", והשתתף בהמרת קסנדרה)
עזיזה פליטנר – לאורה ברנדט (המטפלת של סמירה)
לורנדה לינגלוף – סימון שוורץ
ניקול יוהאנווהר – מרים שווסטר
פיטר ברהאשוס – קורט פרופטנר
פרנק סולמן – ד"ר ונדלר
הפקה

הסדרה בת ששת הפרקים נכתבה ובוימה על ידי בנימין גוטשה. אמארה פאלאסיוס הייתה המפיקה בפועל והייתה גם חלק מצוות המפיקים, בשיתוף עם אווה סטדלר וכריסטיאן בקר. חברת ההפקה היא Rat Pack הפקות. מנהל הצילומים (סינמטוגרפר (אנ')) היה ג. מוריס קיט'נר. מתיו למבולי הלחין את המוזיקה.
הצילומים התקיימו בין התאריכים 7 באוגוסט 2023 עד 21 בדצמבר 2023 בקלן והסביבה.
הטכנולוגיה המוצגת בסדרה

על אף אסוציאציות אפשריות לבינה מלאכותית (AI), להליך המתואר בסדרה – דיגיטציה של תודעה אנושית, אין כל קשר ל־AI, והוא כולו בתחום המדע הבדיוני (ובאופן יותר כולל: מכונה בעלת מוּדעוּת עצמית היא בתחום המדע הבדיוני).
ביאורים

↑  במכונות בעלות מוּדעוּת עצמית ניתן לפגוש למשל ביצירתו של אייזק אסימוב או בסרטים "שליחות קטלנית", "מטריקס" ו"מייגן".
הערות שוליים

1 2  Ralf Döbele, ‏"Cassandra": Antiquiertes Smart Home sorgt in neuer Netflix-Serie für Probleme, באתר wunschliste.de, ‏28 בספטמבר 2023
1 2  ‏Cassandra (2025), באתר filmdienst.de
↑  ‏Cassandra: New German Thriller Series Gets Premiere Date, באתר theeurotvplace.com
↑  Aeron Mer Eclarinal, ‏Full Cast of Cassandra Netflix Show: All Main Actors & Characters (Photos), באתר thedirect.com, ‏11 בפברואר 2025
↑  Kasey Moore, ‏Netflix German Sci-fi Horror Series "Cassandra" Sets February 2025 Release, באתר whats-on-netflix.com, ‏4 בנובמבר 2024
↑  ‏Cassandra, באתר crew-united.com
סייניוקי

| --- | --- |
סמל סייניוקיסמל סייניוקי
פוטומונטז' של סייניוקי
פוטומונטז' של סייניוקי
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 אזור:  אוסטרובוטניה הדרומית
 ראש העיר:  Jaakko Kiiskilä
 רשות מחוקקת:  מועצת העיר סייניוקי 
 שפה רשמית:  פינית 
 תאריך ייסוד:  1868
 שטח:  1,469.23 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  66,271 (29 בפברואר 2024)
  ‑ צפיפות:  41.65 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  62°47′30″N 22°50′30″E﻿ / ﻿62.79167°N 22.84167°E﻿ / 62.79167; 22.84167
 אזור זמן:  UTC +2
 www.seinajoki.fi
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פינלנד מוגדלת) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי סייניוקי(למפת פינלנד רגילה) הלסינקי רובניימי אואולו קאיאני יואנסו קואופיו מיקלי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי סייניוקי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סייניוקי (בפינית: Seinäjoki) היא בירת אזור אוסטרובוטניה הדרומית שבדרום-מערב פינלנד, והעיר הגדולה בו. בגודל תחום השיפוט שלה, מדורגת סייניוקי במקום ה-69 בפינלנד. לפי גודל האוכלוסייה בעיר, מדורגת סייניוקי במקום ה-17 במדינה.
ערים תאומות

לסייניוקי שש ערים תאומות:
פולין קושאלין, פולין
גרמניה שוויינפורט, בוואריה, גרמניה
הונגריה שופרון, הונגריה
קנדה ת'אנדר ביי, אונטריו, קנדה
ארצות הברית וירג'יניה, מינסוטה, ארצות הברית
איטליה אורבייטו, איטליה
הערות שוליים

↑  נתון המתייחס לתחום השיפוט של העירייה מתוכם 37.59 קמ"ר הם מים ו−1,431.64 קמ"ר אדמה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548055805171  GND: 4333268-7  ISNI: 0000 0004 9294 9220  LCCN: n80057070  MusicBrainz: ad14e564-c0c2-4940-8444-8a8e527edf92  VIAF: 155935669   WorldCat (עם VIAF): 155935669
אלברט הנרי מונסל

| --- | --- |

 לידה:  6 בינואר 1858 בוסטון, ארצות הברית 
 פטירה:  28 ביוני 1918 (בגיל 60) ברוקליין, ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אקדמיה ז'וליאן  המכללה לאמות ועיצוב של מסצ'וסטס 
 צאצאים:  Alexander Ector Orr Munsell 
 תרומות עיקריות
 מדד מונסל
 
אלברט הנרי מונסל (אנגלית: Albert Henry Munsell;‏ 6 בינואר 1858 – 28 ביוני 1918) היה צייר, מורה לאמנות וממציא מדד מונסל להגדרת גוני צבעים.
חייו

מונסל, יליד בוסטון, מסצ'וסטס, שלימד קומפוזיציית צבעים בבית הספר לאומנות במסצ'וסטס (שם גם למד), מצא כי אין שיטה מדויקת להגדרת הצבעים. הוא החליט כי עליו ליצור שיטה מדעית ומדויקת, שבאמצעותה ניתן יהיה להגדיר כל צבע וגוון בצורה ברורה. לשם כך השתמש מונסל במספר המצאות טכנולוגיות: הראשונה שבהם הייתה הפוטומטר, מכשיר המודד את רמת הבהירות בגוף כלשהו. באמצעות הפוטומטר דירג מונסל את רמת הבהירות בכל צבע. מכשיר נוסף היה גרסה מותאמת של המצאתו של ג'יימס קלרק מקסוול "גלגל צבעים" (מקסוול השתמש בהמצאה זו כדי להוכיח - בין השאר - כי לבן הוא ערבוב של ירוק, אדום וכחול), באמצעותה מדד את מידת הרוויה שבצבע.
ב-1917 הקים מונסל חברת צבעים, שלאחר מותו נוהלה על ידי בנו, אלכסנדר הקטור. כיום החברה בבעלות חברת X-Rite.
הערות שוליים

↑  אודות פרופ' מונסל, באתר מעבדת מדע הצבעים של המכון הטכנולוגי של רוצ'סטר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007462115305171  CiNii: DA09789628  GND: 1053268254  ISNI: 0000 0000 8208 8958  LCCN: n86114139  NDL: 01174605  NLK: KAC199619638  NTA: 133168026  RKD: 88341  SNAC: w66w98k0  SUDOC: 243212623  Trove: 1014420  VIAF: 26089627   WorldCat (עם VIAF): 26089627
מוקדון

.
| --- | --- |
סמל

 מפת מוקדון ויוון במותו של פיליפוס השני (336 לפנה"ס) 
 ממשל
 משטר:  מונרכיה
 שפה נפוצה:  מקדונית עתיקה   יוונית אטית   קוינה
 עיר בירה:  ורגינה (808-399 לפנה"ס)   פלה (399-168 לפנה"ס)
 רשות מחוקקת:  Synedrion 
 גאוגרפיה
 יבשת:  אירופה 
 היסטוריה
 הקמה:   
 תאריך הקמה:  808 לפנה"ס
 פירוק:   
 תאריך פירוק:  168 לפנה"ס
 ישות קודמת:  תקופת המעבר ביוון
 ישות יורשת:  ממלכת פרגמון   הממלכה הסלאוקית   מצרים התלמיית   פרובינקיה מקדוניה
 שליטים בולטים:  קרנוס (808-778 לפנה"ס)   פרסאוס (179-168 לפנה"ס)
 דמוגרפיה
 דת:  דת יוון העתיקה   הלניזם
 כלכלה
 מטבע:  טטרדרכמא
 שונות
 סמלים לאומיים:  שמש ורגינה 
 
מוֹקְדּוֹן או מקדוניה הייתה ממלכה קדומה ששכנה באזור חבל הבלקן שבדרום-מזרח אירופה, בצפון-מזרח חצי האי הבלקני,בעיקר בשטחה של יוון המודרנית. היחס של היוונים לממלכה זו היה כאל ישות חצי-ברברית. שליטיה היו חסרי חשיבות של ממש בפוליטיקה הפנים-יוונית. הממלכה עלתה לגדולה בסוף התקופה הקלאסית במאה ה-4 לפנה"ס. לאחר מכן הייתה חלק חשוב מהעולם ההלניסטי. סופה שנכבשה על ידי רומא ושולבה באימפריה הרומית.
היסטוריה

הממלכה ידועה בערך מהמאה ה-9 לפנה"ס והייתה חסרת השפעה עד לבואו של פיליפוס השני, מלך מקדוניה אשר כבש את כל יוון, אימץ את דת יוון וגייס את לוחמי הערים היווניות לצבאו.
אלכסנדר הגדול, בנו של פיליפוס, שנקרא אלכסנדר מוקדון, על שם המקום, פתח במסעות כיבושים אדירים שבמהלכם הכניע את האימפריה הפרסית וכבש חלק מהודו וכך מוקדון הפכה לאחת האימפריות הגדולות בהיסטוריה.
האימפריה לא שרדה לאחר מותו של אלכסנדר. במלחמות הדיאדוכים אנטיגונוס מונופתלמוס הצליח להשתלט על מוקדון, הקים בה ממלכה עצמאית וייסד את השושלת האנטיגונידית, ששלטה במוקדון עד שנת 168 לפנה"ס שבה הצבא הרומי הביס את מלך מוקדון פרסאוס בקרב פידנה.
לאחר ניצחון הרומאים במלחמה המוקדונית השלישית הם פירקו את הממלכה המוקדונית לארבע יחידות מדיניות נפרדות שהיו מדינות גרורות של רומא. כדי לנסות למנוע כל התנגדות לשלטונם, הם פעלו בשיטה של הפרד ומשול ואסרו כל מגע מכל סוג שהוא בין תושבי המדינות השונות. בסופו של דבר הניסיון לשלוט בלי לספח את האזור לא צלח ואחרי מרד כושל של המוקדונים רומא סיפחה את ארבע המדינות והפכה אותן לפרובינקיה.
בשנת 1991, כחלק מהתפרקות יוגוסלביה, הוקמה בחלק משטחה של ממלכת מוקדון לשעבר רפובליקת מקדוניה.
חברה ומשטר

החברה המוקדונית הייתה כפרית בעיקרה. האיכרים, שהיו אנשים חופשיים מבחינה משפטית, היוו את רוב העם ואת הצבא. התושבים התחלקו לשני חלקים עיקריים: מוקדונים ותושבי קבע חסרי אזרחות. המוקדונים נהנו מכל הזכויות החוקיות ושירתו בצבא המלך ואילו תושבי הקבע היו חסרי זכויות פוליטיות, אך נהנו מחופש פולחן, אפשרות לחיות על פיו חוקיהם, אפשרות לדבר את שפתם ללא הפרעה וכו'. תושבים אלה שירתו לעיתים בצבא בחיל הרגלים הקל או בחיל הפרשים הקל. המטרה העיקרית של תושבי הקבע היה בעיקרו של דבר לספק את הבסיס הכלכלי שיתמוך במוקדונים אשר שרתו בצבא.
הצבא המוקדוני, שנועד להגן על הממלכה מפני פולשים מצפון, היה מאורגן ומצויד היטב.
בראש המדינה עמד מלך ששלטונו עבר בירושה, אך אישור המלך היורש היה בידי הצבא. בשונה ממלכי המזרח, שהתהדרו בפאר רב ובמעמד של אל, המלך המוקדוני היה המנהיג הצבאי וראש האצילים. עוזריו בשלטון וכן אנשי הקצונה בצבא היו "ידידי המלך" – ההטיירוי.
ראו גם

אלכסנדר הגדול
המלחמות המוקדוניות
מקדוניה הצפונית
הערות שוליים

↑  N.G.L. Hammond, "The Macedonian Imprint on the Hellenistic World", in Peter Green's (ed), Hellenistic History and Culture, University of California Press, 1993
| יוון העתיקה |
| --- | --- | --- |
| תקופת המעבר | איונים • דורים • הפלישה הדורית • התקופה הגאומטרית | הפרתנון |
| התקופה הארכאית | פוליס • הקולוניזציה היוונית • טיראניה • הומרוס • הסיודוס | הפרתנון |
| התקופה הקלאסית | מלחמת פרס–יוון • אתונה העתיקה • ספרטה • תבאי • התיאטרון ביוון העתיקה | הפרתנון |
| התקופה ההלניסטית | התרבות ההלניסטית • הממלכה הסלאוקית • מוקדון • מצרים • יוון • פונטוס • פרגמון • אפירוס | הפרתנון |
| היסטוריה צבאית | פלנקס • הופליט • הצבא הספרטני • הצבא המוקדוני | הפרתנון |
| נושאי רוחב | אדריכלות • אמנות • דת • החברה • כלכלה • מטבח • תיאטרון • מיתולוגיה • מתמטיקה • פילוסופיה • ספורט • ספרות | הפרתנון |
פורטל יוון העתיקה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540817205171  BnF: cb11954463v (data)  LCCN: sh85057088 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יוון העתיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יהושע השל באב"ד (הראשון)

| --- | --- |
 לידה:  לא ידוע לא ידוע ברודי, האימפריה הרוסית
 פטירה:  סביבות 1745 סביבות ה'תק"ו טרנופול, האימפריה הרוסית
 מקום קבורה:  אוקראינה טרנופול, אוקראינה
 מקום פעילות:  טרנופול
 השתייכות:  יהדות אורתודוקסית
 תחומי עיסוק:  רבנות, אב בית דין
 
רבי יהושע השל באב"ד (נפטר בערך ה'תק"ו, 1745) היה רב בטרנופול.
ביוגרפיה

נולד בברודי, משפחתו הייתה משפחה רבנית. אביו היה הרב יצחק מקראקא (מכונה: ר' יצחק קראקאווער), שכיהן כרב העיר (נפטר ה'תס"ה). בן רבי יששכר בער, פרנס הכולל של ועד ארבע ארצות, בן רבי השיל מקראקא.
אמו בילא, הייתה בתו של ר' דוד ב"ר יצחק מזולקוה, פרנס הוועד של ועד ארבע ארצות שם.
רבי יהושע השל היה הראשון ממשפחת באב"ד ששימש בתור רבה של טרנופול, ובשנת ה'תע"א היה כבר אב"ד טרנופול, ובערך בשנת ה'תע"ח הודח מהתפקיד, במקומו מונה בן דוד הרב אריה לייב, לאחר תקופה, הרב אריה לייב מונה לרבנות ריישא, ורבי יהושע השל הושב לתפקידו ברבנות טרנופול, וכיהן בתפקיד עד מותו.
בג' בתשרי ה'תצ"א (1730) השתתף כבורר של ועד ארבע ארצות בדיון שהתקיים בירוסלב.
לאחר מותו, נבחר ר' יעקב (בן רבי יצחק) סג"ל לנדא, לממלא מקומו.
הסכמותיו

בשנת ה'תע"א השתתף בוועד המדינה של ועד ארבע ארצות ביאריטשוב, ובכ"ח באייר העניק הסכמה לספר "מכתב אליהו", למסכת אבות, לר' אליהו בן אריה ליב מקוברין.
בשנת ה'תע"ה בד' בתמוז העניק הסכמה לספר "משמחי לב", מוסר, לר' מרדכי גימפל, מגיד נודד, אמשטרדם, תע"ח.
בשנת ה'תק"ד העניק הסכמה לספר "מרי צבי", למסכת יבמות. ("ודגל אהבה פרוסה בגליל פאדלי'").
"מטה משה", על התורה, לר' משה כ"ץ, ז'ולקבה, ה'תק"ה.
"שושנת העמקים", על שיר השירים, לר' יצחק בן בן-ציון, מגיד בבראד ז'ולקבה, ה'תק"ו.
צאצאיו

בנו - ר' יעקב משעברשין.
בנו - ר' דוד, מטרנופול.
בתו - אשת הרופא ר' זלמן פורטיז, בנו של הרופא אברהם יצחק חזק.
בתו - אשת הנגיד שאול מלובלין (נפטר בר"ח באלול[דרושה הבהרה] ה'תקכ"ח).
בתו - אשת הנגיד ר' זרח מהורודנקה.
לקריאה נוספת

רבי צבי הירש הורוויץ, כתבי הגאונים, פיוטרקוב תרפ"ח, עמ' 37–38.
נ"מ גלבר, תולדות יהודי טרנופול, בתוך: ספר טרנופול: אנציקלופדיה של גלויות ירושלים, תשט"ו. עמ' 30–33.
רבי יהושע העשל בן יוסף ישראל מרימנוב, שפתי צדיקים, תרמ"ג, הקדמת המחבר.
רבי יצחק מלעטשוב, כתבי הגר"י, "ספר יוחסין", ירושלים תשס"ח, עמ' שג.
הערות שוליים

↑  שכן מופיע בהסכמה ל"שושנת העמקים" בשנת תק"ו (ראו בפרק 'הסכמותיו'). ובג' בחשוון התק"ו, כבר נתן ממלא מקומו, ר' יעקב בנו של יצחק סג"ל לנדא הסכמה לספר "מילי דאבות", זולקבה, תקי"ד.
↑  רבי יצחק היה אבי שושלת רבנים ענפה ששמם באב"ד (בני-אב"ד, כלומר בני-הרב).
↑  ראו מה שכתב גיסו היעקב עמדין במגילת ספר, עמ' 67-68.
אורי לייזרוביץ'

| --- | --- |

 לידה:  30 באפריל 1987 (בן 37) ראשון לציון, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2003
 עיסוק:  שחקן, מדבב, קומיקאי
 מספר צאצאים:  1
 פרסים והוקרה:  "פרס האקדמיה לטלוויזיה"
 פרופיל ב-IMDb
 
אורי לייזרוביץ' (נולד ב-30 באפריל 1987) הוא שחקן, מדבב, קומיקאי, ומנחה טלוויזיה ישראלי. זוכה "פרס האקדמיה לטלוויזיה".
ביוגרפיה

לייזרוביץ' נולד להורים עולים מפולין (אביו) ורוסיה (אמו). הוא נולד וגדל בראשון לציון. בנעוריו היה חבר בלהקת הנוער השכנים של צ'יץ'. למד בתיכון עמית עמל במגמת מחשבים. שירת בצה"ל במערך הטכנולוגי של המשטרה. הוא למד שלוש שנים פיתוח קול אצל ריקי בוגטין ובוגר קורס פיתוח קול אצל מאיה אבידן. בנוסף, למד בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
קריירה > בתיאטרון

לייזרוביץ' שיחק במספר מחזות. בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער שיחק במחזה "התפקיד הראשי". בתיאטרון תמונע שיחק במחזה "שופרא". בתיאטרון צוותא שיחק במחזה "דלתות". בתיאטרון המדיטק שיחק במחזה "מומו". בתיאטרון הקאמרי שיחק במחזה "שרוליק".
כמו כן, שיחק במחזות "אדם", "הסעודה האחרונה", "חופשת הקיץ של שירה" ו"ילד, הנה ציפור".
כיום, משתתף גם במחזה "ההצגה חייבת להיגמר".
קריירה > בטלוויזיה ובקולנוע

בשנת 2003 שיחק בתפקיד הראשי את דמותו של רועי בסרט הסטודנטים "קרון מסע". ב-2004 שימש ככתב שטח בתוכנית הטלוויזיה "יש מצב", ששודרה בערוץ הראשון, בהנחייתה של עדן הראל. בשנת 2005 שימש ככתב שטח בתוכנית הנוער "אקזיט" וכמנחה בתוכנית "זאפ לראשון". בשנת 2007 השתתף במערכוני התוכנית "שלום אנד גוד איבנינג" בכיכובו של אלי יצפאן ששודרה בערוץ 2.
משנת 2014 גילם את דמותו של אלבז בסדרה "זגורי אימפריה" ששודרה בהוט 3.
בשנת 2015 שיחק בסרט הקולנוע "איביזה".
בשנת 2016 שיחק בסרט "הלהקה האחרונה בלבנון" ובתוכנית הבידור "זה המצב". בנוסף, החל לשחק בסדרה הקומית "מפלצות קטנות" בזכיינית ערוץ 2, רשת. על תפקידו בסדרה הוא היה מועמד לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2016 בקטגוריית "השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית".
בשנת 2017 שיחק בסרטו של שבי גביזון "געגוע". כמו כן הוא משתתף בעונה השנייה של תוכנית הבידור "הכל הולך" של רשת.
ובאותה שנה גם השתתף בסדרת הקומדיה של ערוץ הילדים "המלון של פיני" בתפקיד יריבו של פיני (ישראל קטורזה) רודי קונטיננטל.
בשנת 2018 שודרה ב-HOT הסדרה "שבאבניקים" בה הוא משחק את דמותו של גדליה לצד דניאל גד, ישראל אטיאס ועומר פרלמן. על משחקו בסדרה זו זכה ב"פרס האקדמיה לטלוויזיה" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בסדרת קומדיה. באותה שנה עלתה לשידור גם הסדרה "כפולה" בה הוא מגלם את הכוריאוגרף גרשום, לצד נועה קירל. בשנה זו גם נתן את קולו לתפקיד הראשי בסרט האנימציה של חנן קמינסקי "אגדת המלך שלמה". באותה שנה השתתף גם בפסטיגל.
ב-16 בינואר 2019 הצטרף לקאסט הקבוע של "ארץ נהדרת", שם חיקה בין השאר את אלירז שדה, ארז טל, יהונתן מרגי, בן זיני, עידן עמדי,דני אבדיה, שמחה רוטמן וניר מהתוכנית "חתונה ממבט ראשון".
ב-2019 שימש כפרזנטור של קוקה-קולה, ובמסגרת זו הוביל מיני-סדרה של מערכונים, בערוצים ביוטיוב, "Coke-TV".
ב-2019 ביצע סינגל בשם "נצור לשונך" עם הזמר-יוצר והמלחין עמירן דביר.
מ-2020 משתתף בפרסומות של "דנונה" ביחד עם נועה קולר.
במאי 2024 עלתה סדרת הדרמת מתח "האיש שרצה לדעת הכל" בכאן 11, בה הוא מגלם את חוקר המשטרה דודי שרפשטיין.
חיים אישיים

בשנת 2021 לייזרוביץ התארס לבן זוגו, וב-4 במרץ 2022 נישא לו. בנובמבר 2023 נולד לשניים בן.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | גולדה ומאיר | מועמדות |
הערות שוליים

↑  להב מזור, "אני מדבר לכל הגילאים, וזה הכי כיף לי בחשיפה", באתר פרוגי, 26 ביוני 2014
↑  רן בוקר, "תאג"ד" או "מטומטמת"? המועמדים לפרסי הטלוויזיה, באתר ynet, 9 בפברואר 2017
↑  רן בוקר, סערת החיקוי של עידן עמדי: אורי לייזרוביץ' מ"ארץ נהדרת" מגיב, באתר ישראל היום, 31 בינואר 2024
↑  יפעת הללי אברהם, ‏אחרי האירוסים: אורי לייזרוביץ' חשף את בן הזוג, באתר ‏מאקו‏, 21 בדצמבר 2021
↑  ערן סויסה, קול חתן וקול חתן: כוכב "ארץ נהדרת" אורי לייזרוביץ' התחתן, באתר ישראל היום, 4 במרץ 2022
↑  יפעת הללי אברהם, ‏סימן טוב ומזל טוב: אורי לייזרוביץ' התחתן עם בן זוגו, באתר ‏מאקו‏, 4 במרץ 2022
↑  מיקי לוין, ‏נסעו שניים, חזרו שלושה: אורי לייזרוביץ' ובן זוגו נחתו בארץ עם התינוק שלהם, באתר מעריב אונליין, 21 בנובמבר 2023
| ארץ נהדרת |
| --- | --- | --- |
| כותבים ראשיים ויוצרים | דוד ליפשיץ • מולי שגב • אסף שלמון |  |
| משתתפים קבועים | מריאנו אידלמן • ליאור אשכנזי • גיה באר גורביץ' • רועי בר-נתן • ירון ברלד • ליאת הר לב • עלמה זק • ערן זרחוביץ' • שחר חסון • תום יער • שני כהן • אורי לייזרוביץ' • יובל סמו • אלי פיניש • איל קיציס • אסי כהן • תמיר בר • אוראל צברי |  |
| משתתפי עבר | אורנה בנאי • אודי כגן • מאור כהן • דב נבון • יעל פוליאקוב • אילן פלד • טל פרידמן |  |
| הפקות ספין-אוף | זוהי סדום • הפרלמנט • עוד כותרות |  |
| ראו גם | ארץ נהדרת - דמויות • מתוקה מהחיים • שאולי ומלחמת האזרחים • שאולי • ניר וגלי • ערוץ הכיבוד • רועי כפרי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007413182905171  VIAF: 3879155466471602160004   WorldCat (עם VIAF): 3879155466471602160004
צדקה (יהדות)

ערך זה עוסק במצוות הצדקה העקרונית החלה על הפרט. אם התכוונתם לניהול ענייני הצדקה במישור הציבורי, ראו .
| --- | --- |

קופת צדקה ברובע היהודי
 מקרא:  דברים, ט"ו, ז'–ח'
 משנה תורה:  הלכות מתנות עניים, פרקים ז'-י'
 שולחן ערוך:  יורה דעה, סימנים רמ"ז-רנ"ט
 ספרי מניין המצוות:  ספר המצוות, לאו רל"ב, עשה קצ"ה ספר החינוך, מצווה תע"ח, מצווה תע"ט
קופת צדקה בפתח תקווה
צְדָקָה היא מתן עזרה חומרית או מנטלית לנזקק אשר חלקה מוטלת כחובה הלכתית וחלקה ניתנת על בסיס התנדבותי. בהלכה היהודית נחשבת הצדקה למצווה מהתורה, וקיימים דינים ופסקי הלכה רבים סביבה. הדאגה לעניים במתן צדקה והקמת מוסדות צדקה ציבוריים תפסה מקום חשוב ומרכזי במסורת היהודית ובחיי הקהילה היהודית לאורך ההיסטוריה. פסוקים רבים בספרות הנבואה בתנ"ך מדברים בשבח הצדקה, ואמרות רבות של חז"ל עוסקות בחשיבותה ובגמול הדתי והחברתי הנובע ממנה. במקורות המקראיים לצדקה משמעות דומה לצדק או לניצחון, המשמעות של עזרה לזולת בעיקר בתחום הממוני היא משמעות יותר מאוחרת.
מקורות תנ"כיים

במקרא מופיעות מצוות רבות שמטרתן להקל על חיי החלשים שבחברה. כך למשל, בספר שמות בפרשת משפטים נאסר על אדם שנותן לעני הלוואה לקחת ממנו עירבון קבוע, כגון שמלה, הנדרשת לחייו התקינים של הלווה. גם בספר ויקרא בפרשת בהר, בהקשר של דיני מכירת קרקעות ועבדים, מצווים בני ישראל "להחזיק" באחיהם הדלים, למנוע מהם להימכר לעבדות, ובמידה ונמכרו - לפדות אותם.
מקור ייחודי למצוות הצדקה בתורה נמצא בספר דברים בהקשר לשמיטת כספים:
כִּי-יִהְיֶה בְךָ אֶבְיוֹן מֵאַחַד אַחֶיךָ בְּאַחַד שְׁעָרֶיךָ בְּאַרְצְךָ אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לָךְ לֹא תְאַמֵּץ אֶת-לְבָבְךָ וְלֹא תִקְפֹּץ אֶת-יָדְךָ מֵאָחִיךָ הָאֶבְיוֹן:  כִּי-פָתֹחַ תִּפְתַּח אֶת-יָדְךָ לוֹ, וְהַעֲבֵט תַּעֲבִיטֶנּוּ דֵּי מַחְסֹרוֹ אֲשֶׁר יֶחְסַר לוֹ: הִשָּׁמֶר לְךָ פֶּן-יִהְיֶה דָבָר עִם-לְבָבְךָ בְלִיַּעַל לֵאמֹר קָרְבָה שְׁנַת-הַשֶּׁבַע שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה, וְרָעָה עֵינְךָ בְּאָחִיךָ הָאֶבְיוֹן, וְלֹא תִתֵּן לוֹ; וְקָרָא עָלֶיךָ אֶל-ה' וְהָיָה בְךָ חֵטְא: נָתוֹן תִּתֵּן לוֹ, וְלֹא-יֵרַע לְבָבְךָ בְּתִתְּךָ לוֹ, כִּי בִּגְלַל הַדָּבָר הַזֶּה יְבָרֶכְךָ ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכָל-מַעֲשֶׂךָ, וּבְכֹל מִשְׁלַח יָדֶךָ: כִּי לֹא-יֶחְדַּל אֶבְיוֹן מִקֶּרֶב הָאָרֶץ; עַל-כֵּן אָנֹכִי מְצַוְּךָ לֵאמֹר פָּתֹחַ תִּפְתַּח אֶת-יָדְךָ לְאָחִיךָ לַעֲנִיֶּךָ וּלְאֶבְיֹנְךָ בְּאַרְצֶךָ
מקור זה מיוחד בכך שבניגוד לכל שאר המקומות בתורה בהם ברור כי הצדקה נעשית על ידי הלוואה שאמורה לשוב בסופו של דבר לידי המלווה, והציווי העיקרי לגביה הוא באיסור להרוויח ממצבו הדחוק של העני על ידי ריבית - בפסוקים שבספר דברים מופיעה מצווה על נתינה של כסף שסביר מאוד שלא ישוב לידי הנותן.
נתינת הצדקה נחשבת במקרא לאחד מהמעשים הבסיסיים שנדרשים מהאדם. לדוגמה, האישה האידיאלית במקרא, כפי שהיא מתוארת בשיר אשת חיל שבסוף ספר משלי, נותנת צדקה: "כפה פרשה לעני, וידיה שלחה לאביון". כמו כן, הנביא יחזקאל תולה את חורבן סדום ועמורה בחטא ההימנעות מנתינת הצדקה על אף שהיה להם את האמצעים הכלכליים לכך.
בתורה כולה מופיעה המילה "צדקה" מפורשות רק שלוש פעמים. בספר בראשית, פרק ט"ו, פסוק ו' נאמר על אמונתו של אברהם בהבטחות ה': "וְהֶאֱמִן בַּה', וַיַּחְשְׁבֶהָ לּוֹ צְדָקָה". בפרק י"ח, פסוק י"ט מביע אלוהים אמון באברהם ואומר: "כִּי יְדַעְתִּיו
לְמַעַן אֲשֶׁר יְצַוֶּה אֶת־בָּנָיו וְאֶת־בֵּיתוֹ אַחֲרָיו וְשָׁמְרוּ דֶּרֶךְ ה' לַעֲשׂוֹת צְדָקָה וּמִשְׁפָּט". ובספר דברים, פרק כ"ד, פסוק י"ג מסופר על מצב בו עני לווה כסף מאדם בעל אמצעים ונותן לו כערבון את הבגד עמו הוא מתכסה בלילה ואז המלווה מחזיר לו בכל לילה את הערבון- "הָשֵׁב תָּשִׁיב לוֹ אֶת־הַעֲבוֹט כְּבוֹא הַשֶּׁמֶשׁ וְשָׁכַב בְּשַׂלְמָתוֹ וּבֵרֲכֶךָּ וּלְךָ תִּהְיֶה צְדָקָה לִפְנֵי ה' אֱלֹהֶיךָ". מפסוקים אלה ניתן ללמוד כי התורה תפסה את המושג 'צדקה' במובן רחב מזה המקובל בשיח הציבורי כיום, ומשמעותה קרובה יותר למשמעות המילה 'צדק' - כלומר דבר נכון וישר שראוי לעשותו. (ראו למשל בהקבלה ל'משפט' בדברים, ל"ג, כ"א: "צִדְקַת ה' עָשָׂה, וּמִשְׁפָּטָיו עִם-יִשְׂרָאֵל" וכן בספר ישעיהו, פרק ה', פסוק ט"ז).
בספרי הנביאים והכתובים מופיע סוג נוסף של צדקה - נתינת מזון או בגדים לעני (במקום הלוואה כספית). כך הנביא דורש מהעם ביום צומם: ”הלוא זה צום אבחרהו ... הלוא פרֹס לרעב לחמך ועניים מרודים תביא בית, כי תראה ערֹם וכסיתו ומבשרך לא תתעלם”.