stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משוואות הטלגרף
תמסורת ללא הנחתה > מצב סינוסואידי יציב

במקרה של מצב סינוסואידי תמידי (כאשר מופעל מתח חילופין סינוסואידי חיצוני בין המוליכים), אז המתח והזרם מקבלים צורה של גלי סינוס באורך גל יחיד:
כאשר  \omega  היא התדירות הזוויתית של גל הסינוס היציב. במקרה זה, משוואות הטלגרף הופכות ל-:
ובאופן דומה, משוואות הגלים יהפכו ל-:
כאשר k הוא מספר הגל:
כל אחת מהמשוואות הללו מקבלת את הצורה של משוואת הלמהולץ חד-ממדית.
בעבור קו תמסורת ללא הנחתה, ניתן להראות ש-:
ו-
כאשר  ~k~ מקבל ערך ממשי ו- ~Z_{0}~ היא "העכבה האופיינית" של קו התמסורת, אשר בעבור מקרה זה נתונה בביטוי:
ואילו  ~V_{1}~ ו- ~V_{2}~ הם קבועי אינטגרציה שרירותיים, אשר נקבעים על ידי שני תנאי השפה (אחד בעבור כל קצה של קו התמסורת).
תמסורת ללא הנחתה > הפתרון הכללי בעבור תמסורת ללא הנחתה

במקרה זה של תמסורת ללא הנחתה ( ~R=G=0~), הפתרון הכללי ביותר למשוואת הגלים למתח הוא סכום של גל הנוסע קדימה וגל הנוסע אחורה:
כאשר
\,f_{1}\, ו- \,f_{2}\, יכולות להיות כל שתי פונקציות אנליטיות, ו-
\,u=1/{\sqrt {LC\,}}\, היא מהירות המופע של התקדמות הגל.
\,f_{1}\, מייצגת את פרופיל הגל הנוסע משמאל לימין בכיוון החיובי של ציר x, בעוד  \,f_{2}\, מייצגת את פרופיל הגל הנוסע מימין לשמאל בכיוון השלילי של ציר x. המתח הרגעי בכל נקודה על הקו היא סכום המתחים אודות לשני הגלים.
תמסורת עם הנחתה

כאשר הרכיבים המרסנים  ~R~ ו- ~G~ משמעותיים מדי מכדי להזניחם, המשוואות הדיפרנציאליות שמתארות מקטע קו הן
באמצעות גזירה של שתי המשוואות ביחס ל-x ומעט אלגברה, מקבלים צמד משוואות דיפרנציאליות חלקיות היפרבוליות בכל אחד מהנעלמים:
אלו הן משוואות גלים מוכללות עם איברים נוספים התלויים בפונקציות הנעלמות ונגזרותיהן הראשונות. האיברים הנוספים גורמים לאות לדעוך ולהתרחב עם הזמן והמרחק. אם ההנחתה בקו קטנה יחסית ( ~R\ll \omega L~ ו- ~G\ll \omega C~) אז חוזק האות ידעך לפי המרחק לפי  ~e^{-\alpha \,x}~ כאשר  ~\alpha ~\approx ~{\frac {R}{\,2\,Z_{0}\,}}+{\frac {\,G\,Z_{0}\,}{2}}~, כש-  Z_{0}={\sqrt {\frac {L}{C}}}.
תמסורת עם הנחתה > חישוב קבוע ההנחתה והעכבה האופיינית של קו תמסורת > קבוע ההנחתה

ניתן להגיע לקירובים אלו באמצעות חישוב העכבה האופיינית (המרוכבת) של מקטע בקו, ממנה ניתן להסיק את הערך המרוכב של מספר הגל k. קבוע ההנחתה
 \alpha  יהיה שווה לחלק המדומה של k. התוצאה עבור מספר הגל היא:
בגבול שבו  ~R\ll \omega L~ ו- ~G\ll \omega C~ הנוסחה לעיל לקבוע ההנחתה נובעת מתוך הצורה של k דרך הקירוב הבינומי לשורשים ריבועיים ( {\sqrt {1+x}}\approx 1+{\frac {x}{2}} כאשר  x\ll 1), המאפשר לחשב את החלק המדומה של k.
תמסורת עם הנחתה > חישוב קבוע ההנחתה והעכבה האופיינית של קו תמסורת > העכבה האופיינית

את העכבה האופיינית  Z לקו תמסורת ניתן לחשב בעזרת הטיעון הבא. היות שהעכבה האופיינית מוגדרת כיחס שבין מתח הקלט המופעל לבין הזרם החשמלי בעבור קו טלגרף חצי אינסופי, אז כתוצאה מאינסופיות הקו העכבה בין שתי המסופים הימניים (מיוצגים באיור כ-"Port B") צריכה להיות שווה לעכבה בין שתי המסופים השמאליים (מיוצגים באיור כ-"Port A"), וכל אחת מהן צריכה להיות שווה ל- Z. לפיכך ניתן לתאר את המעגל החשמלי כולו בדומה לאיור לעיל מן הפסקה "רכיבים מפולגים", אלא שמוסיפים רכיב שהעכבה שלו היא  Z במקביל לשני הרכיבים  Cdx ו- Gdx, כך ששלושת הרכיבים הללו מחוברים במקביל, ושלושתם ביחד מחוברים בטור לרכיבים  Rdx ו- Ldx. לפיכך העכבה השקולה של המעגל כולו היא:
מכאן נקבל:
האיבר השני באגף ימין הוא אינפיניטסימל מסדר שני ולפיכך הוא נופל לאחר חילוק ב- dx. לפיכך נקבל:
ראו גם

קו תמסורת
הצגה סכמטית של הרכיבים הבסיסיים של קו תמסורת.
תרשים סכמטי המראה גל המתקדם ימינה על קו תמסורת חסר איבודים. הנקודות השחורות מייצגות אלקטרונים, והחצים את השדה החשמלי בין המוליכים (המתח החשמלי).
בנוכחות איבודי אנרגיה הפתרון של משוואות הטלגרף מראה גם דעיכה (הנחתה) וגם נפיצה, כפי שמומחש באנימציה כשמשווים בין האות הכתום (התואם לפתרון ללא איבודי אנרגיה) והאות השחור (התואם לפתרון עם איבודי אנרגיה).
ייצוג מקטע מקו תמסורת.
נשר אדום-ראש

| נשר אדום-ראש |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: סכנת הכחדה חמורה סכנת הכחדה חמורה (CR) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: דורסי יום
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נציים
תת־משפחה:: נשרי העולם הישן
סוג:: Sarcogyps 
מין:: נשר אדום-ראש
שם מדעי
 Sarcogyps calvus ‏סקופולי, 1786
תחום תפוצה


הנשר אדום-הראש (שם מדעי: Sarcogyps calvus), הקרוי גם נשר אסייתי מלכותי, נשר הודי שחור או נשר פונדיצ'רי הוא נשר מתת-משפחת נשרי העולם הישן המצוי בדרום אסיה.
מאפיינים

זהו דורס גדול, אך בין שאר נשרי העולם הישן גודלו בינוני: אורכו מגיע עד 85 ס"מ, מוטת כנפיו כ-2–2.6 מטר, ומשקלו נע בין 3.7 ל-5.4 ק"ג. פניו בולטות וייחודיות במראן, עקב צבען האדום ורצועות העור התלויות מהן.
בדומה לשאר הנשרים, מזונו כולל בעיקר פגרים. הוא לרוב אינו הראשון שמגיע אל הפגר, אך מסוגל לגרש מיני נשרים אחרים ולתבוע לעצמו זכות בכורה, בדומה לעוזנייה השחורה ולעוזניית הנגב בתחומי תפוצתן. אף כי הוא אינו גדול במיוחד, הוא עדיין מתחרה בגודלו עם שני מיני הנשרים האחרים באזורו – הנשר ההודי והנשר הבנגלי, ואופיו לרוב תוקפני בהרבה משלהם. בנוסף, בדומה לעוזניות, מקורו גדול וחזק משל הנשרים האחרים, משמש כנשק רב-עוצמה, ומסוגל לבתק גם את עורן של חיות גדולות. שאר המינים, שלרוב ניזונים מאיבריו הפנימיים של הפגר, אינם מסוגלים לעשות זאת, ועל כן נאלצים לעיתים לחכות לבואו של נשר זה על מנת שיבתר את המעטה הקשה.
בעבר היה נפוץ בדרום-מזרח ודרום-מרכז אסיה מפקיסטן עד סינגפור, אך אוכלוסייתו התדלדלה באיטיות במשך השנים. כיום תפוצתו כוללת בעיקר את נפאל וצפון הודו, שם הוא מצוי באזורי מדבריות מעובדים ובתת-מדבריות. ב-1994 הוא דורג על ידי איגוד השימור העולמי בקטגוריית סיכון נמוך. השימוש הנפוץ בוולטרן – תערובת שכיום ידוע שהיא רעילה לנשרים, ברפואה וטרינרית בהודו, גרם לאוכלוסייתו להתמוטט בשנים האחרונות. האוכלוסייה של המין קטנה בחצי בכל שנה בשנות ה-90 המאוחרות, והאוכלוסייה שמנתה בעבר מאות אלפי פרטים, הצטמצמה לכדי סף הכחדה בכעשור ומחצית. כתוצאה מכך ב-2007 הנשר דורג מחדש כמין בסכנת הכחדה חמורה על ידי ה-IUCN.
הערות שוליים

↑  נשר אדום-ראש באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  "אפילו (נשרים בנגליים) לא מסוגלים לבתק את (עור) הפגר.  כולם מחכים למומחה בתחום" BBC Earth (2015-05-15), Vultures Vs Crow Vs Jackal - Lands of the Monsoon - BBC, נבדק ב-2017-04-19
| נשרי העולם הישן |
| --- | --- | --- |
| עוזנייה שחורה (סוג ומין יחיד) | עוזנייה שחורה |  |
| נשר | נשר מקראי • נשר דרומי • נשר הודי • נשר אפריקני • נשר ההימלאיה • נשר בנגלי • נשר הכף • נשר צר-מקור |  |
| נשר לבן-ראש (סוג ומין יחיד) | נשר לבן-ראש |  |
| עוזניית הנגב (סוג ומין יחיד) | עוזניית הנגב |  |
| נשר אדום-ראש (סוג ומין יחיד) | נשר אדום-ראש |  |
| פרס (סוג ומין יחיד) | פרס |  |
| נשר הדקלים (סוג ומין יחיד) | נשר הדקלים |  |
| נשר אפור-כיפה (סוג ומין יחיד) | נשר אפור-כיפה |  |
| רחם (סוג ומין יחיד) | רחם |  |
נשר אדום ראש בהודו.
נשר (קבוצת כוכבים)

| נשר Aquila |
| --- | --- |
  מפת קבוצת הכוכבים נשר
 סמליות:  נשר או עיט
 עלייה ישרה:  20 שעות
 נטייה:  °‏5
 שטח נראה:  652 מעלות מרובעות
 דירוג שטח נראה:  במקום ה־22
 מספר כוכבים בבהירות נראית < 3:  3
 הכוכב הבהיר ביותר:  אלטאיר (α בנשר)
 בהירות נראית הכוכב הבהיר:  0.8
 מטר מטאורים:  אקווילידים
 מערכות כוכבים גובלות:  גדי  דולפין  דלי  הרקולס  חץ  מגן  נושא הנחש  זנב הנחש  קשת
 נראית בין קוי הרוחב °‏85 ו־°‏75- מומלץ לצפות בשעה 21:00 במהלך חודש אוגוסט
נשר היא קבוצת כוכבים על קו המשווה השמימי דרכה עובר שביל החלב. היא אחת מ-48 קבוצות הכוכבים של תלמי.
כוכבים מעניינים

α בנשר (אלטאיר) הוא כוכב לבן במרחק של 16 שנות אור, אחד מהכוכבים הקרובים ביותר, עם בהירות נראית מדרגה 0.8. יחד עם הכוכבים דנב (α בברבור) ווגה (α בנבל) הוא יוצר את משולש הקיץ.
β בנשר (אלשאין) הוא כוכב עם בהירות מדרגה 3.7 במרחק של 45 שנות אור. יש לו בן זוג חלש מאוד עם בהירות מדרגה 12.
γ בנשר (טרזד) הוא ענק כתום במרחק של כ-460 שנות אור ועם בהירות מדרגה 2.7.
ζ בנשר (דנב אל-אוקב אוסטרליס) הוא כוכב לבן במרחק של כ-83 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3.
η בנשר הוא כוכב משתנה קפאידי במרחק של כ-1,200 שנות אור. בהירותו נעה בין דרגה 4.1 לדרגה 5.3 במחזוריות של 7.2 ימים.
מיתולוגיה

במיתולוגיה היוונית מזוהה הקבוצה עם העיט של זאוס (ולפעמים עם זאוס עצמו המחופש לעיט) שנשא עבורו את חיצי הברק וחטף בשליחותו את גנימדס המזוהה לפעמים עם קבוצת דלי השכנה). לחלופין הוא מזוהה עם העיט המפלצתי שנשלח מדי יום לאכול את כבדו של פרומתאוס.
במיתולוגיה ההינדית מזוהה הקבוצה עם גארודה - חצי עיט חצי אדם.
ניקולה צ'ירקוביץ'

ניקולה צ'ירקוביץ' (בסרבית: Никола Ћирковић; נולד ב-4 בדצמבר 1991) הוא כדורגלן סרבי, המשחק בעמדת המגן הימני במלאדוסט לוצ'אני.
קריירה

צ'ירקוביץ' החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בוראץ' צ'אצ'אק. בקיץ 2010 הצטרף למטלאץ. ב-30 באוקטובר 2010 ערך צ'ירקוביץ' את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 1–3 ליאבור איבנייצה. אף על פי ששיחק כקשר כנף, הייתה עונת 2012/2013 עונת השיא שלו בקריירה, כאשר כבש 12 שערים ב-33 משחקי ליגה.
בקיץ 2015 חתם צ'ירקוביץ' במינסק מליגת העל הבלארוסית, אך שוחרר ממנה כעבור כחודש, כאשר שותף בשני משחקי גביע בלבד, וחתם בווז'דובאץ מליגת העל הסרבית. ב-27 בספטמבר 2015 הבקיע צ'ירקוביץ' את שער הבכורה שלו בליגה הסרבית, בהפסד 1–2 לפרטיזן בלגרד.
ב-29 בספטמבר 2016 ערך צ'ירקוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סרביה, בהפסד 0–3 לקטר.
בקיץ 2019 חתם צ'ירקוביץ' בצ'וקריצ'קי.
בקיץ 2021 סיכם צ'ירקוביץ' בבני סכנין מליגת העל. ב-3 בפברואר 2022 חתם במועדון ספורט כפר קאסם.
ב-26 ביולי 2022 חזר לסרביה וחתם במלאדוסט לוצ'אני.
הערות שוליים

↑  שלמה וייס‏, בני סכנין: המגן הסרבי ניקולה צ'ירקוביץ' סיכם לעונה אחת, באתר וואלה, 5 ביוני 2021
↑  ‏החלון נסגר: אלפונס חתם במכבי חיפה, החתמה מרשימה למכבי נתניה, באתר ספורט1, 3 בפברואר 2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "ניקולה צ'ירקוביץ'".
סאות' אוף מרקט

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  סן פרנסיסקו 
 שטח:  0.635 מייל רבוע 
 קואורדינטות:  37°46′38″N 122°24′40″W﻿ / ﻿37.777222222222°N 122.41111111111°W﻿ / 37.777222222222; -122.41111111111
 he
 
המיקום של שכונת סאות' אוף מרקט בסן פרנסיסקו
סאות' אוף מרקט (באנגלית: South of Market), או בקיצור סומה (SoMa) היא שכונה בסן פרנסיסקו שבמדינת קליפורניה. השכונה נתחמת ברחוב מארקט מצפון-מערב, במפרץ סן פרנסיסקו ממזרח, ברחוב טאונסנד מדרום-מזרח ובכביש 101 מדרום-מערב. השכונה קיבלה את השם הזה משום שהיא משתרעת מדרום לרחוב מרקט.
בשכונה ממוקמים כיום רבים מהמוזיאונים של סן פרנסיקו, וכמו גם המשרדים של מספר חברות תוכנה ואינטרנט בולטות, וכמו גם מרכז הכנסים מוסקונה (אנ').
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 שכונת סאות' אוף מרקט נודעה משום שהייתה באותה העת מוקד הפעילות של חברות הדוט-קום בשל מיקומה המרכזי ושטחי המשרדים הזולים יחסית באותה האזור בתקופה ההיא.
סוליס

ערך זה עוסק באלת מעיינות חמים בבאת'. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
פסל ראש ברונזה מזהב ממקדש סוליס מינרווה שבבאת'. הפסל התגלה באורווה בשנת 1727 ומוצג כיום במוזיאון המרחצאות הרומיים של באת'.
המרחצאות הרומיים בבאת'.
סוליס (בלטינית: Sulis) או סולוויס (Sulevis) הייתה אלת מעיינות חמים שפולחנה היה נפוץ בבאת' שבאנגליה במהלך התקופה הרומית. בעקבות המפגש בין התרבות המקומית הגאלית לבין תרבות האימפריה הרומית זוהתה סוליס עם האלה מינרווה מהמיתולוגיה הרומית.
הפולחן בבאת'

סוליס הייתה האלה המקומית של המעיינות החמים בבאת'. בעקבות זאת נקראו המעיינות (וגם האלה) על ידי הרומאים שהגיעו לאתר בשם "אקווה סוליס" - מימי סוליס. בתקופה הרומית נבנה באתר המעיינות מקדש לאלה בסגנון קלאסי, וסביבם נבנה מבנה המרחצאות. 
במקום התגלתה כתובת המוקדשת לאלה, והמזהה אותה עם האלה מינרווה מהמיתולוגיה הרומית. בהשפעת זיהוי זה יוחסו לסוליס תכונות אלת החוכמה וההחלטות.
סולין

| --- | --- |

 מדינה:  קרואטיה קרואטיה
 מחוז:  ספליט-דלמאטיה
 שטח:  18 קמ"ר
 גובה:  0 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  24,862 (31 באוגוסט 2021)
  ‑ צפיפות:  1300 נפש לקמ"ר (2011)
 קואורדינטות:  43°31′54″N 16°29′41″E﻿ / ﻿43.531666666667°N 16.494722222222°E﻿ / 43.531666666667; 16.494722222222 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.Solin.hr
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת קרואטיה מוגדלת) זאגרב ספליט רייקה אוסייק זאדאר דוברובניק הונגריה ס ר ב י ה  מונטנגרו אל. בוסניה והרצגובינה  אוסטריה סלובניה אי. איטליה הים האדריאטי סולין(למפת קרואטיה רגילה) זאגרב ספליט רייקה אוסייק זאדאר דוברובניק הונגריה ס ר ב י ה  מונטנגרו אל. בוסניה והרצגובינה  אוסטריה סלובניה אי. איטליה הים האדריאטי סולין  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סולין (בקרואטית: Solin) היא עיירה בחצי האי איסטריה שבקרואטיה, לחוף הים האדריאטי. העיר התפתחה על שרידי העיר סלונה עתיקה.
היסטוריה

ההתיישבות באזור החלה עוד בתקופת רומא העתיקה. היא התפתחה לעיר חשובה ובסביבות 300 דיוקלטיאנוס בנה בפרברי העיר ארמון. האזור היה מרכז נצרות חשוב בה התגורר בין היתר אנסטסיוס מנקה הצמר והוקמו מספר כנסיות.
כאשר האזור נכבש על ידי אווארים הם נטשו את העיירה והתיישבו בסביבות הארמון. כך החלה להתפתח העיר ספליט. שרידי הקדושים שהיו בכנסיות העיר הועברו לרומא.
במהלך המאה ה-9 והמאה ה-10 העיר הייתה למרכז חשוב. מלכי קרואטיה בנו בה כנסיות חדשות ובחלקם נקברו בהם. במהלך המאה ה-16 העיר נכבשה על ידי הטורקים ולמעשה לא השתקמה מאז.
כיום היא מהווה פרבר של ספליט.
נשר הברזל 2

| --- | --- |

 בימוי:  סידני ג'יי פורי 
 תסריט:  קווין אלין אלדרס, סידני ג'יי פורי 
 שחקנים ראשיים:  לואיס גוסט ג'וניור מאורי צ'ייקין קולם פיור ג'ייסון גדריק Mark Humphrey קלארק ג'ונסון 
 מוזיקה:  Amin Bhatia 
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית, ישראל 
 חברת הפקה:  Carolco Pictures 
 חברה מפיצה:  סרטי טריסטאר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 בנובמבר 1988
 משך הקרנה:  95 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מתח 
 הכנסות באתר מוג'ו:   ironeagle2
 סרט קודם:  נשר הברזל 
 סרט הבא:  נשר הברזל 3 
 דף הסרט ב־IMDb
 
נשר הברזל 2 (באנגלית: Iron Eagle II) הוא סרט פעולה משנת 1988 בבימויו של סידני ג'יי פיורי. זהו סרט המשך לסרט "נשר הברזל" משנת 1986.
תקציר העלילה

בתחילת הסרט טייסי חיל האוויר האמריקני דאג "ת'אמפר" מאסטרס ומאט "קוברה" קופר טסים בטעות לתוך המרחב האווירי של ברית המועצות והדבר מוביל לקרב אווירי שמסתיים בכך שהמטוס של דאג מופל על ידי המטוס הסובייטי.
בהמשך מתקבל מידע מודיעיני קריטי בארצות הברית לפיו מדינה מזרח תיכונית מסוימת רכשה נשק גרעיני והיא מתכוונת להשתמש בו הן נגד ארצות הברית והן נגד ברית המועצות. בתגובה לאיום מתוכנן מבצע צבאי משותף חסר תקדים במסגרתו טייסי קרב אמריקאים וסובייטים יאחדו כוחות על מנת למנוע מאותה המדינה המזרח תיכונית לשגר את הטילים הגרעיניים. זו מתגלה כמשימה לא פשוטה בכלל, במיוחד לאחר שמאט מגלה שהטייס הסובייטי יורי לבנוב אשר לוקח חלק במשימה היה זה שהפיל את המטוס של דאג.
למרות הקשיים השונים באימונים הטייסים האמריקאים והסובייטיים לומדים בהדרגה לסמוך זה על זה ולעבוד יחד. במהלך המשימה, מטוסי ה-F-16 ומטוסי ה-MiG מצליחים להשמיד את המתחם הגרעיני ולמנוע שיגור של ראש נפץ גרעיני.
הפקה

הסרט הופק על ידי חברת Carolco Pictures והופץ על ידי סרטי טריסטאר. את הסרט ביים סידני ג'יי פיורי, אשר ביים גם את הסרט הקודם בסדרת סרטי נשר הברזל. צילומי הסרט התקיימו בעיקר בישראל, וצילומי הטיסות של מטוסי הקרב צולמו עם מטוסים צבאיים אמיתיים של חיל האוויר הישראלי.
צוות השחקנים הראשי

לואי גוסט ג'וניור בתפקיד הגנרל צ'ארלס "צ'פי" סינקלייר
מארק האמפרי בתפקיד קפטן מאט "קוברה" קופר
סטיוארט מרגולין בתפקיד גנרל סטילמור
מורי צ'ייקין בתפקיד הסמל נוויל דאונס
אלן סקארף בתפקיד קולונל ורדובסקי
שרון ברנדון בתפקיד ולרי זוייניקו
קולם פיור בתפקיד לוטננט יורי לבנוב
קלארק ג'ונסון בתפקיד קפטן ריצ'י גרייבס
נחל חלילים

| --- | --- |

נחל חלילים בשקיעה ומשני צדיו שכונות של מבשרת ציון
 מידע כללי
 אורך:  1.5 קילומטרים
 מוצא:  מבשרת ציון (he) 
 שפך:  נחל שורק (he) 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת ירושלים מוגדלת) נחל חלילים(למפת ירושלים רגילה) נחל חלילים(למפת הרי ירושלים רגילה) נחל חלילים(למפת הרי ירושלים מוגדלת) נחל חלילים
 
תצפית לאחר השקיעה מנחל חלילים אל עמק הארזים והכניסה לירושלים
נחל חלילים (בערבית מתועתקת לעברית: ואדי חביב) הוא נחל אכזב מצוקי שאורכו כקילומטר וחצי, היורד משוליה הצפוניים של מבשרת ציון מזרחה אל נחל שורק, בעוברו בעמק הארזים.
שמו של הנחל

שמו של נחל חלילים נובע מטעות בתרגום השם הערבי של המקום. במפות שלפני 1948 (למשל, מפת PEF או מפת הכפר הערבי קאלוניה, שהנחל היה בתחומו), הנחל קרוי וואדי א-זנאניר (الزنانير), שפירושו: ואדי האבנט או החגורה.
נראה כי המערות המוארכות שבו הזכירו צורה זו. אולם, לאחר קום מדינת ישראל, בדיון בוועדת השמות הממשלתית מ-4 בינואר 1955, שונה השם ואדי א-זנאניר לנחל חלילים. לדברי זאב וילנאי, חוקר ארץ ישראל וחבר בוועדת השמות הממשלתית, הדבר נבע כנראה מבלבול בין השם "זנאניר" לשם "זמאמיר" -- האחרון, פירושו "חלילים" בערבית. וילנאי טוען שבאזור ירושלים ישנם עוד וואדיות עם מערות דומות, וגם וואדיות אלו כונו בערבית "זנאניר".
ברבות השנים, נטען כי שמו של נחל חלילים נובע מהמערות החלולות שעל גדותיו, ייתכן גם, כי העמודונים בפתחיהן הדומים בצורתם לחלילים תרמו להתקבעות השיבוש בתרגום שם המקום.
צומח, חי ונוף

לאורך אפיק הנחל קיימת מערכת חקלאות עתיקה מימי בית שני, הכוללת סכרים מאסיביים בנויים מאבן מקומית ולרוחב אפיק הנחל. תעלות ניקוז והשקיה מדופנות אבנים, שתפקידם לנקז את מי הגשמים והשיטפונות, ולמנוע סחף של אדמה מהטרסות.
על הגדה הצפונית נמצאים שרידי יישוב קדום. ניתן להבחין גם בשרידי גתות, בורות מים, המעידים על קיום תרבות חקלאית רצופה מימי קדם, וקרבה של יישובים וחוות חקלאיות.
בנחל נוף אופייני לבתה ים תיכונית, עצי פרי שחלקם גדלים פרא ופריחה מגוונת. בעמק דוגמאות מובהקות לחקלאות מדרגות, חורשות ועצי אורן ברוש ואלון מצוי בודדים.
בנחל גם צמחייה עשירה של פרחים עונתיים חד שנתיים ורב שנתיים האופיינית להרי יהודה. ניתן לראות מגוון פרחים בכל העונות:
בסתיו: סתווניות, כרכומים ועוד.
בחורף: כלניות, רקפות, נוריות, נוריות אסיה, צהרון מצוי, מקור חסידה, זהבית השלוחות, שום משולש ועוד.
באביב: קחוונים, נץ החלב, חרדל מצוי, פשתה שעירה, מרוות יהודה, דם המכבים, סחלב אנטולי, גזר קיפח, תלתן הארגמן, לשון הפר, סייפן התבואה ועוד.
בעמק נטועים מטעי אפרסק ותפוחים השייכים ליישובי הסביבה וכרמי זיתים. שקדיות רבות צומחות לאורך העמק ועל גדותיו. בעמק מתקיימת להקה גדולה יחסית של מספר עשרות פרטים של צבי ארץ ישראלי, תת-מין של המין צבי מצוי. כן נצפו בעמק שועל מצוי תן מצוי, דלק הסלעים, דרבן מצוי, וכן אוכלוסייה מגוונת של זוחלים, אוכלוסייה גדולה של עטלפים עופות דורסים כדוגמת אוח מצוי ועקב עיטי. חיוויאי, נץ מצוי וינשוף עצים מקננים בעמק בצד ציפורי שיר ובהן צוקית בודדת וסנונית מערות.
מערות חלילים

גדות הנחל נעשות תלולות יותר ככל שמתקרבים לשפכו. סמוך לשפך הנחל נמצאות מערות משני צידי האפיק. נוף זה האופייני לנוף אזור ירושלים הידוע בשם קרסט. תופעה גאולוגית זו מאופיינת על ידי מערכת ניקוז תת-קרקעית היוצרות מערות.
מאפיין נוף נוסף הם הטרשונים, גושי סלעים הבולטים מעל פני הקרקע, גם טרשונים אלו הם מאפיינים מובהקים של הנוף הקרסטי.
במצוק הדרומי התפתחה מערת המסה קרסטית אופקית ארוכה למדי. על פי מבנה המערה, חללים אלו הלכו וגדלו בתהליך ההמסה עד שהמחיצות שבין החללים נעלמו. בתהליך זה נוצר חלל ארוך אליו מחוברים חללים קטנים יותר. העמודים במערה שצורתם דומה לחליל הם שרידי המחיצות, ועתה הם עומדים זקופים כעמודי תמך. אורך המערה הדרומית הוא כ-40 מטר וגובהה כ-מטר וחצי. בגדה הצפונית מצויה מערכת נוספת של מערות המסה.
חרבת המוצה

בראש נחל חלילים, מצפון לשכונת מבשרת ירושלים נמצאת 'חורבת המוצה', הקרויה על שם עיר בנחלת שבט בנימין המופיעה בספר יהושע פרק י"ח: "והמצפה והכפירה והמוצה". אולם הסברה המקובלת בקרב חוקרים היא שאין לזהות את האתר עם העיר המקראית. היישוב הסמוך, מוצא, מנציח גם כן שם יישוב מקראי. יישוב קדום זה היה מיושב לסירוגין מאז תקופת הברונזה התיכונה ועד התקופה הערבית הקדומה. היישוב נקרא בערבית 'חירבת בית מיזה', שתורגם על ידי אנשי הסקר הבריטי כ"חורבת בית היין הטוב", שם שייתכן שנובע מריבוי הגתות שהיו באתר, ומכרמי הגפנים שהיו סביב לאתר, עד לשנות השישים של המאה העשרים.

באזור מוצא נמצאה גם חותמת של יינן שהוטבעה כנראה על קנקני היין, כנראה בתקופה החשמונאית.

שטחה המקורי של החורבה עמד על 20 דונם, בטרם הצטמצם בגין התפשטות שכונת 'רכס חלילים' של מבשרת ציון אל תוך שטח האתר.
באתר וסיבותיו נתגלו מתקנים רבים חצובים בסלע, ביניהם מקוואות טהרה מתקופת בית שני, מספר גתות מהתקופה הביזנטית, בורות מים ומערת קבורה הסמוכה לרכס.
תוכניות בנייה ושימור באזור הנחל > הפארק המטרופוליני

במסגרת התוכניות לפיתוח מחד ושימור מאידך של עמק הארזים רבתי, נהגתה תוכנית הפארק המטרופוליני של ירושלים, שהוא מיזם עתידי של הקרן הקיימת לישראל, רשות הטבע והגנים, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים.
המיזם ימוקם באזור ממורדות עין כרם ועד גבולות מבשרת ציון, ישתרע על אזור של כ-3,200 דונם ויהיה הפארק המטרופוליני הראשון במחוז ירושלים והגדול בארץ (כשהוא כפול בגודלו מפארק הירקון בתל אביב). הפארק ישתרע על שטחן של שתי רשויות: עיריית ירושלים והמועצה המקומית מבשרת ציון.
התוכנית שבתחום שיפוט מבשרת ציון, מתייחסת לנחל חלילים ולמדרונות שבין מבשרת ציון לנחל שורק – שטח זה מיועד להיות גן לאומי ושמורת טבע. התוכנית שבתחום שיפוט ירושלים, המתייחסת לפארק המטרופוליני "עמק הארזים", כוללת, באזור מבשרת ציון (באזור מפגש נחל חלילים ונחל שורק), את האתרים הבאים:
אתר נופש פעיל (פארק מים), אתר לאירועים זמניים (מופעי רוק, ירידים), מבנה חינוך/ חווה חקלאית, שיקום עינות תלם, מגרש חניה, חלקו עם אספלט (300 מקומות) וחלקו ללא אספלט. (1,200 מקומות) (ממוקם בסמוך לאתר לאירועים זמניים) הכניסה לפארק תהיה משני כיוונים – מכיוון הר חוצבים ומכיוון מוצא.
תוכניות בנייה ושימור באזור הנחל > ניסיונות בנייה בנחל

לאורך השנים היו מספר ניסיונות לבנות בנחל. בשנים האחרונות המועצה המקומית מבשרת ציון וחברת י.ד. ברזאני בונים במעלה הנחל מרכז ספורט, יחידות דיור ומרכז מסחרי, למורת רוחם של חלק מהתושבים. לנוכח חששות המתנגדים לבנייה מפני הזרמת פסולת לנחל הוקמה על ידי תושבי מבשרת "העמותה להצלת נחל חלילים", אשר פועלת ביחד עם החברה להגנת הטבע לשמירה על הנחל.
אגדת נחל חלילים

נפוצות מספר גרסאות לאגדה מקומית בנוגע למקור שמו של הנחל.
בכפר הערבי קאלוניה מעל נחל חלילים, חי אדם עשיר מאוד - מוכתר הכפר - ולו בת יפה אחת. בהגיעה לגיל 12 הוחלט לחתן אותה. כמבחן לחתן המיועד הוחלט לבדוק מי מבין המחזרים יכול לרעות עדר של עיזים, וכך יצאו הכרוזים לכל הכפרים בסביבה להודיע על המבחן. במורד נחל חלילים גרו רועה הצאן ובנו שהתייתם מאמו בגיל צעיר. הרועה הצעיר הלך להציע עצמו כחתן ולקח עמו חליל רועים עשוי עץ זית עתיק, חליל קסמים אשר מנגן מנגינה הגורמת לעיזים לצעוד אחר המחלל עד לדיר.
מוכתר הכפר לא התלהב מהמחזר העני אך גם לא האמין כי יוכל לרעות את העיזים והסכים להעמידו במבחן. יצא הרועה הצעיר עם עדר העיזים הפרועות ומיד הן ברחו לכל עבר, אבל הרועה לא נבהל. לפנות ערב, הוא הוציא את חלילו וניגן. בני הצאן חזרו מיד והוא הוביל אותן אל הדיר בכפר. למחרת היום יצא שוב הרועה לאחו אך הפעם גילה כי חליל הקסמים נעלם או שמישהו גנב אותו. לפתע החלה רוח חזקה מנשבת ואז קרה הבלתי יאומן: הרוח עברה בחללים הרבים במערה והפכה את המערות לחליל אחד גדול שהשמיע מנגינת קסמים. העיזים נאספו ונלקחו לדיר. הרועה התחתן עם בת המוכתר, ומאז ועד היום קוראים לנחל "נחל חלילים".
על פי גרסה נוספת, הרועה העני נשלח לרעות את העדר בוואדי ממנו נעלמים בני הצאן ומוצא במערות נחל חלילים את כל העדרים האבודים שנמשכו אל המערות בגלל קול הדומה למנגינת חליל היוצא מפתחן, כאשר הרוח נושבת.
ראו גם

מבשרת ציון
מוצא
עמק הארזים
שביל ירושלים
לקריאה נוספת

מנחם מרקוס, הרי ירושלים, רשות שמורות הטבע, 1993.
הערות שוליים

↑  כמו כן, ראו: ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי, וארכאולוגי של ארץ ישראל: כרך ראשון, יהודה. ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1982, ע' 174.
↑  זאב וילנאי, אנציקלופדיה אריאל, כרך 3, ת"א: עם עובד 1977, עמ' 2387.
↑  י´ ביליג, "חורבת המוצה", חדשות ארכאולוגיות, קג (תשנ"ה), עמ´ 71-72
↑  א"ל סוקניק, "חותמת של יינן יהודי מסביבות ירושלים", קדם, א (תש"ב), עמ´ 20-23
↑  יובל הימן, חליל הכסף, באתר nrg‏, 1 בפברואר 2008
↑  אגדת החליל, מינהל חברה ונוער – תחום של"ח וידיעת הארץ
↑  פעילויות לטיול > כללי > אגדת נחל חלילים, מרכז ההכנה לטיולים, באתר תנועת הצופים העבריים בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012124172405171 
רקפות בנחל חלילים
מערות חלילים
מערות חלילים
מערות חלילים
תחילת נחל חלילים - פארק וגינת משחקים במבשרת ציון. משם ממשיך הנחל בחלק העליון של התמונה. באופק גשר הרכבת מעל עמק הארזים
נורי א-סעיד

נורי א-סעיד (בערבית: نوري السعيد; 1888 - 15 ביולי 1958) היה מדינאי עיראקי בתקופת המנדט הבריטי בעיראק ובית המלוכה העיראקי, אשר שירת בממשלת עיראק במגוון תפקידים. התמנה 14 פעם לראש ממשלת עיראק.
משלחת האמיר פייסל לועידת השלום בפריז (1919). נורי א-סעיד ניצב שני משמאל, בשורה מאחורי האמיר. לורנס איש ערב ניצב רביעי משמאל, סמוך לעבדו של האמיר פייסל.
נורי א-סעיד עם פייסל השני, מלך עיראק
החל מעת כהונתו הראשונה כראש ממשלה בשנת 1930, היה נורי מדינאי בולט בממלכה העיראקית. במשך תקופות כהונתו המרובות במשרה, הוא היה מעורב בכמה מן ההחלטות המדיניות החשובות אשר עיצבו את דמותה של עיראק המודרנית. בשנת 1930, בעת כהונתו הראשונה, הוא חתם על ההסכם האנגלו-עיראקי אשר היווה צעד חשוב למתן עצמאות רבה יותר למדינה, לצד מתן זכות בלתי מוגבלת לאימפריה הבריטית להציב את כוחותיה המזוינים במדינה ולהעביר דרכה כוחות לזירות אחרות. ההסכם אף העניק לממשל הבריטי שליטה בתעשיית הנפט העיראקית. לכאורה ההסכם צמצם את מעורבותה של בריטניה בענייני הפנים של עיראק, אולם תנאי זה היה בתוקף כל עוד התנהגותה של עיראק לא עמדה בניגוד לאינטרסים הצבאיים או הכלכליים הבריטיים. הסכם זה הוביל לעצמאותה לכאורה של עיראק עם תום המנדט הבריטי בשנת 1932. לאורך כל תקופות כהונתו תמך נורי בהמשך המעורבות הבריטית בעיראק. מדיניותו הייתה נתונה במחלוקת בארצו לאורך כל תקופת פעילותו.
נורי א-סעיד הייתה דמות שנויה במחלוקת אשר קמו לה אויבים רבים ופעמיים לאורך שנות פעילותו נמלט מעיראק כאשר אירעו בה ניסיונות הפיכה. בעת ההפיכה ששמה קץ לשלטון המלוכני בעיראק בשנת 1958, הוא היה דמות שנואה על רוב הציבור העיראקי - מדיניותו נחשבה כמדיניות פרו-בריטית ורבים טענו כי לא הסתגל לשינויים החברתיים בארצו. עיראק בתקופת כהונתו סבלה מעוני רב וחוסר צדק חברתי, ונורי הפך לסמל לשלטון שסירב להתמודד עם בעיות חברתיות אלה, תחת זאת בחר במדיניות של דיכוי ושמירה של זכויות השכבה החברתית המבוססת. ב-15 ביולי 1958, יום לאחר ההפיכה הרפובליקנית בעיראק, ניסה נורי להימלט מן המדינה כשהוא מחופש לאישה. הוא נתפס ונרצח.