stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לימודי מזרח אסיה

לימודי מזרח אסיה הם תחום מחקר ולימוד אקדמי רב-תחומי המקדם הבנה רחבה של מזרח אסיה בעבר ובהווה. התחום כולל חקר תרבות האזור, השפות, ההיסטוריה והמוסדות הפוליטיים של האזור. לימודי מזרח אסיה ממוקמים בתחום הרחב יותר של לימודי אסיה והם בינתחומיים באופיים, המשלבים אלמנטים של מדעי החברה (אנתרופולוגיה, כלכלה, סוציולוגיה, פוליטיקה ועוד) ומדעי הרוח (ספרות, היסטוריה, אמנות, קולנוע, מוזיקה וכו'). התחום מעודד חוקרים מדיסציפלינות מגוונות להחלפת רעיונות בהתייחסות לחוויה במזרח אסיה ולחוויה של מזרח אסיה בעולם. בנוסף, התחום מעודד חוקרים לחנך אחרים להבנה עמוקה יותר של כל מה שהוא מזרח אסיה, ולקדם אינטגרציה אנושית ברחבי העולם.
חוגים ללימודי מזרח אסיה פועלים באוניברסיטאות רבות בעולם, וכתבי עת מדעיים אחדים מוקדשים לתחום. בישראל מתקיימים לימודי מזרח אסיה באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטת חיפה ובמכללה האקדמית תל-חי.
תחומי משנה

לימודי סין: תת-תחום המוקדש לסין, היסטוריה של סין, תרבות סינית, ספרות סינית ושפות סיניות.
לימודי יפן: תת-תחום המוקדש ליפן, תרבות יפן, היסטוריה של יפן, ספרות יפנית והשפה היפנית. ייסוד האגודה האסיאתית של יפן (אנ') ביוקוהמה בשנת 1872 היה אירוע חשוב בפיתוח לימודי יפן כדיסציפלינה אקדמית.
לימודי קוריאה: תת-תחום המוקדש לקוריאה, תרבות קוריאה, היסטוריה של קוריאה, ספרות קוריאנית והשפה הקוריאנית. המונח לימודי קוריאה החל לשמש לראשונה בשנות ה-40 של המאה ה-20, אך לא השיג התייחסות נרחבת עד שקוריאה הדרומית עלתה לבולטות כלכלית בשנות ה-70. בשנת 1991 הקימה ממשלת דרום קוריאה את קרן קוריאה לקידום לימודי קוריאה.
לימודי מונגוליה: תת-תחום המוקדש למונגוליה, תרבות מונגולית, ספרות מונגולית והשפה המונגולית. לימודי מונגוליה מוצגים גם כתת-תחום של חקר אסיה הפנימית (בניגוד למזרח אסיה). המרכז האמריקאי ללימודי מונגוליה (אנ') נוסד ב-2002.
היסטוריה

באוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית, כחלק מההתנגדות למלחמת וייטנאם בשנות ה-60, סגל צעיר וסטודנטים לתארים מתקדמים מתחו ביקורת על התחום שאותו ראו כאימפריאליזם אמריקאי. בפרט, ועדת חוקרי אסיה (אנ') דנה ופרסמה גישות חלופיות שאינן מרוכזות בארצות הברית או ממומנות, כפי שהיו תוכניות אמריקאיות רבות, על ידי הממשלה האמריקאית או קרנות גדולות.
בעשורים הבאים, מבקרים רבים קיבלו השראה מספרו של אדוארד סעיד "אוריינטליזם" משנת 1978, בעוד שאחרים, שכתבו מנקודת המבט של מדעי החברה הכמותיים או התאורטיים, ראו בלימודי שטח בכלל ובמחקרי מזרח אסיה בפרט כלימודים אמורפיים חסרם קפדנות.
ביקורות עלו גם מנקודות אחרות בספקטרום הפוליטי. רמון ה. מאיירס ותומס א. מצגר, שני חוקרים המבוססים במכון הובר (אנ') השמרני בדרך כלל, טענו כי "פרדיגמת ה'מהפכה' מאפילה יותר ויותר על פרדיגמת ה'מודרניזציה'" ו"הכשל הזה הפך לאינטגרלי בחלק גדול מהכתיבה על ההיסטוריה הסינית המודרנית", תוך הכפשה או התעלמות מגורמים אחרים בהיסטוריה של סין המודרנית.
באירופה, חוקרים בולטים של לימודי מזרח אסיה קיבלו מזמן משרות פרופסור באוניברסיטאות בולטות בבריטניה, גרמניה, הולנד, צרפת ואיטליה, בעוד שפרסומים אחרונים מראים גם כי "מדינות נורדיות מציעות כמה תרומות ייחודיות בתחום לימודי מזרח אסיה."
הערות שוליים

↑  לימודי אסיה, באתר של האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  החוג ללימודי מזרח אסיה, באתר של אוניברסיטת תל אביב
↑  למה אסיה? - לימודי אסיה בבר-אילן, באתר של אוניברסיטת בר-אילן
↑  החוג ללימודי אסיה, באתר של אוניברסיטת חיפה
↑  לימודי מזרח אסיה באקדמית תל-חי, באתר של המכללה האקדמית תל-חי
↑  Judith Farquhar, James Hevia, Culture and Postwar American Historiography of China, positions 1.2 (1993): 486-525;
Andrew Gordon, Rethinking Area Studies, Once More, The Journal of Japanese Studies, Summer 2004, pp. 417-429., in JSTOR
↑  Ramon H. Myers & Thomas A. Metzger, Sinological Shadows: The State of Modern China Studies in the United States, The Washington Quarterly (Spring 1980): 87-114, quote at p. 89
↑  Hebert, David (2018). International Perspectives on Translation, Education, and Innovation in Japanese and Korean Societies. New York: Springer. ISBN 9783319684321, p.13
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4312428-8
הסימפוניה השמינית של שוסטקוביץ'

הסימפוניה השמינית של דמיטרי שוסטקוביץ' נכתבה, כמוה כקודמתה, סימפוניית לנינגרד, בתקופת מלחמת העולם השנייה, והיא מנציחה במוזיקה בלבד, ללא כל טקסט, את מהלך המלחמה נגד צבא גרמניה, עד לניצחון הסופי בינואר 1943. הביצוע הראשון של הסימפוניה היה ב-4 בנובמבר 1943.
הסימפוניה כתובה לתזמורת במערך מלא ומתוגבר של כלי מיתר, כלי הקשה וכלי נשיפה ממתכת, שהשימוש שהמלחין עשה בו מדגים את הבנתו את הכוח המופלא של המוזיקה, המוחשי ועם זאת בלתי מפורש - אי-שם מעבר למילים.
אופי הסימפוניה וכוונות המלחין

שוסטקוביץ' שמר על שתיקה תמוהה בכל הנוגע לסימפוניה השמינית, אם כי הרבה לדבר על קודמתה, "סימפוניית לנינגרד", אף היא סימפוניית מלחמה. שתי יצירות אלה, על אף המשותף להן, שונות מאוד זו מזו. לסימפוניה השמינית אין שם והיא איננה עוסקת במשהו ממשי ומוגדר כמו המצור על לנינגרד. בפרטיטורה המקורית לא נאמר דבר על הנסיבות שהניעו את שוסטקוביץ' לכתיבתה, אלא רק שהוא עבד עליה במעון איבנוב למלחינים יוצרים בקיץ 1943. בעוד שהסימפוניה השביעית עסקה באימי המלחמה, השמינית חותרת להבנה. ובעוד השביעית נושאת עיניה לניצחון, השמינית משקיפה אל מעבר לאופק, אל שלום-אמת.
הסופר איליה אהרנבורג אמר על הסימפוניה השמינית, "למוזיקה יש יתרון גדול: בלי להזכיר דבר, היא יכולה להגיד כל דבר שהוא." מוזיקאים רוסים רואים בה את הסימפוניה העמוקה ביותר שחיבר שוסטקוביץ'. האימה נשמעת בבירור בפרק הראשון, ועל אף הקודה הפייסנית שהוצמדה לו, את הקדרות מפיגים רק הבזקי חטף זערוריים - סולו פיקולו בפרק השני מייצג חייל יוצא לחופשה, בסון מלעיג על פקידי מפלגה נפוחים מחשיבות עצמית.
בשנת 1943 דיבר שוסטקוביץ' על החדווה והתהילה ליפי החיים שבסיום הסימפוניה, אך על אף אותנטיות הדברים, הם אינם כנים. נוסף לסימפוניה עצמה, שאת קדרותה, אימתה ויגונה אין להכחיש, קיים גם הספר "עדות" של סולומון וולקוב משנת 1979, לפיו הציג שוסטקוביץ' באחרית ימיו את הסימפוניה כרקוויאם שלו, והמסר שלה, כפי שאמר לו, החה שונה מאד מזה שמסר בימי סטלין. לקראת סופו אמר שוסטקוביץ', לדברי וולקוב, כי הסימפוניה מבכה גם את הרוגי המלחמה וגם את מיליוני הרוסים שנספו בשלטון הטרור של סטלין, לפני פרוץ המלחמה. יש המפקפקים באמינות הספר "עדות", שכן, גם אם הרגיש המלחין בכורח אמנותי-אנושי למחות על פשעי סטלין, וברור שהיה זה סיכון שאין לתארו אף לרמוז על כך בימי שלטונו של הרודן, מדוע לא הסתפק בהכרזה, שהסימפוניה מתארת את נוראות המלחמה, בלי להוסיף את החדווה ושיר התהילה ליפי החיים? האם ייתכן, שזה באמת מה שהרגיש?
אינסטרומנטציה

4 חלילים עם 2 פיקולו
2 אבובים וקרן אנגלית
2 קלרינטות, קלרינט במי במול ובס קלרינט
3 בסונים עם קונטרה-בסון,
4 קרנות
3 חצוצרות
3 טרומבונים
טובה
טימפני
קסילופון
תוף סנר
מצילתיים
תוף בס
כלי מיתר (בהרכב מורחב)
הערות שוליים

↑  פיליפ הושר, דברים בתוכניית קונצרט של התזמורת הסימפונית של שיקגו, מאי 2023
↑  הושר, שם
↑  הושר, שם
↑  נורמן לברכט, "אנציקלופדיה למוזיקה של המאה העשרים", לדורי, תרגום שלומית קדם, עמ' 786
↑  חגי חיטרון, מה אומרת הסימפוניה, באתר הארץ, 6 במרץ 2002
↑  הושר,שם
↑  הושר, שם
↑  הושר, שם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007442375605171  LCCN: no96055358  MusicBrainz work: 54352c43-61aa-4165-a1ef-dcbbce32446c   WorldCat (עם LCCN): no96-055358
הומוציסטאין

הומוציסטאין (Homocysteine) היא חומצת אמינו הדומה במבנה שלה לחומצת האמינו ציסטאין. הומוציסטאין מכיל קבוצת מתילן (-CH2-) נוספת לפני קבוצת התיול (-SH).
הומוציסטאין
מודל תלת־ממדי של הומוציסטאין
הומוציסטאין משמש בתא כחומר מוצא לסינתזה של חומצות האמינו מתיונין וציסטאין, המשמשות כאבני בניין לחלבונים ולכן חיוניות לייצור רקמות החיבור, השלד, העור, השיער והציפורניים, לצמיחה ולהתפתחות תקינה. תהליך הייצור של הציסטאין והמתיונין מחייב פעילות משולבת של שלושה ויטמינים ממשפחת ה-B: חומצה פולית, ויטמין B12 (ציאנוקובלמין) וויטמין B6 (פירידוקסין). במצב של חסר באחד מהם, התהליך נעצר ורמת ההומוציסטאין בדם עולה.
השפעות על הבריאות

רמות גבוהות של הומוציסטאין נקשרו במשך השנים למספר מחלות, אלא שלא נמצאה הוכחה מספקת לתועלת בהורדת הרמות הגבוהות. זה כולל העדר הוכחה במניעת מחלות לב, גם לא אלה שכוללות מחלות כליה. הוכחה אפשרית, אך לא החלטית באוטם שריר הלב. ובריאות העצם.
רמה גבוהה בדם של הומוציסטאין מהווה גורם סיכון עצמאי למחלות לב וכלי דם, בהן: מחלת לב כלילית (תעוקת לב, התקף לב), שבץ מוחי פגיעה בכלי דם הקפיים ומחלות של קרישיות ורידית. אלא שמסתבר שאיננה גורם סיכון חשוב כמו גורמי סיכון אחרים כמו יתר כולסטרול, עישון, סוכרת ויתר לחץ דם, ולכן אין המלצה קלינית להוריד רמות הומוציסטאין כדי למנוע מחלות לב.
עודף בהומוציסטאין

ברמות גבוהות, ההומוציסטאין הוא בעל תכונות רעילות ופוגע בתאי האנדותל – התאים היוצרים את השכבה הפנימית של כלי הדם, שלהם תפקיד חשוב בהגנה על כלי הדם. תאים אלה מפרישים חומרים האחראים ליכולת של כלי הדם להתרחב, מונעים תהליך של דלקת בתוך דפנות כלי הדם, מונעים התגבשות של טסיות הדם ויצירת קרישי דם ומשפרים את זרימת הדם.
פגיעה בתפקוד תאי האנדותל גורמת לעלייה בקרישיות הדם ולהאצת תהליך הדלקת בדפנות כלי הדם, שהוא השלב הראשון בתהליך טרשת העורקים, המוביל בסופו של דבר לחסימת כלי הדם ולמחלות לב. בנוסף, עודף בהומוציסטאין מגביר את תהליך החמצון של הכולסטרול "הרע" (LDL) ושל שומנים אחרים, וכתוצאה מכך הופך אותם למזיקים. כל זה גורם להרס של תאים, ובטווח הארוך, להתהוות מחלות כגון סוכרת, מחלות כלי דם, לב ואירועים מוחיים, מחלות אוטואימוניות כגון קוליטיס כיבית וקרוהן, מחלת אלצהיימר, סרטן ועוד.
במחקרים אפידמיולוגים נמצא שגם עלייה מתונה ברמת ההומוציסטאין בדם קשורה לפגיעה בתפקוד האנדותל, למחלות לב וכלי דם ולמחלות נוספות (מקורות 1–5). המחקרים הראו שאנשים שרמות ההומוציסטאין שלהם גבוהות מ-15 מיקרומולר נמצאים בסיכון גבוה למחלת לב. מחקרים נוספים הראו שיתר הומוציסטאין הוא גורם עצמאי לתמותה (מקורות 6), ובעיקר בקרב חולים בסוכרת מסוג 2.
עודף בהומוציסטאין > אמצעים למניעת עודף בהומוציסטאין

הדרך הטובה ביותר למניעה היא באמצעות אכילת ירקות ופירות טריים, דגנים מלאים[דרוש מקור], דגים ובשר טריים[דרוש מקור], והימנעות ככל האפשר ממזונות מעובדים, משומרים וקפואים[דרוש מקור], וכאלה המבוססים על קמח לבן, אורז לבן, סוכר ושמני טרנס. במדינות כמו צרפת, ספרד ויפן [דרוש מקור], שבהן התזונה בריאה יותר – התזונה הים תיכונית או היפנית [דרוש מקור], רמות ההומוציסטאין נמוכות יחסית ועומדות על 7–8 מיקרומולר ושיעור התמותה ממחלות כלי דם ולב נמוך. לעומת זאת, במדינות כפינלנד, סקוטלנד, נורווגיה וגרמניה, שבהן לא צורכים די פירות וירקות טריים ודגנים מלאים, רמות ההומוציסטאין הממוצעות עומדות על 10–11 ושיעור תמותה ממחלות לב וכלי דם גבוה.
עודף בהומוציסטאין > טיפול

טיפול מתן שילוב של חומצה פולית, ויטמין B12 וויטמין B6 כתוספי תזונה מפחית את רמות ההומוציסטאין בדם (מקורות 7–9). ואולם, שני מחקרים גדולים שפורסמו ב-2006 מצאו כי למרות שמתן תוספים אלו הפחית משמעותית את רמות ההומוציסטאין, הסיכון להתקף לב חוזר לא פחת (מקורות 7–8). עדויות מחקריות אלו מעידות כי הפחתת רמות ההומוציסטאין אינה מתקנת במהירות נזקים מבניים לעורקים שכבר קיימים. עם זאת, במחקר ה-HOPE- 2 נמצאה הפחתה יחסית של 24% בסיכון לשבץ מוחי אפילו בקרב חולים שכבר סבלו מפגיעה בעורקים (מקורות 8). סקירת מחקרים שהתפרסמה ב-Lancet) 2007 - מקורות 9) הראתה אף היא כי נטילת חומצה פולית מפחיתה משמעותית את הסיכון לשבץ באמצעות הפחתת רמות ההומוציסטאין. על פי הסקירה, שכללה שמונה מחקרים, תוספת של חומצה פולית מפחיתה את הסיכון לשבץ ב-18%. עוד נמצא, כי היתרון בצריכת החומצה הפולית גדל במשך הזמן, ובתוך שלוש שנים, שיעור ההפחתה בסיכון לשבץ הגיע ל-29%. המחקר אף הראה כי הפחתת הרמות של ההומוציסטאין בגוף ביותר מ-20% מובילה להפחתה של 23% בסיכון לשבץ.
גורמי חסר

החוסר בהומוציסטאין נובע משלושה גורמים: תזונה, תורשה ומחלות הגורמות לליקויים בספיגת הוויטמינים. תהליכי עיבוד המזון גורמים להרס של הוויטמינים, וכתוצאה מכך לחסר גבולי אצל רבים באוכלוסייה. גם לא מעט מחלות הגורמות לליקויי ספיגה, כגון קרוהן, צליאק ואולקוס, עלולות להוביל לחסר משמעותי בוויטמינים ולעודף בהומוציסטאין. בנוסף, קיימים לא מעט גורמים תורשתיים המובילים לרמות מוגברות של הומוציסטאין. השכיח ביותר מביניהם הוא הפגם בגן של האנזים MTHFR. פגם זה הוא המוטציה הגנטית השכיחה ביותר הידועה, והוא מתרחש בכ-15% מן האוכלוסייה.
הרמות התקינות

הרמות התקינות של ההומציסטאין שונות בגילאים שונים. אצל ילדים, הרמות התקינות הן 4–6 מיקרומולר (מיקרו מול לליטר – יחידת ריכוז למדידת חומרים שונים בדם). אצל מתבגרים ומבוגרים בני 20–40, הרמות התקינות עומדות על 6–8 מיקרומולר, ובגיל 40 לערך הן עומדות על 10–12 מיקרומולר ועולות בשיעור של 1 מיקרומולר לעשור. אצל נשים רמות ההומוציסטאין נמוכות יותר באופן יחסי לגברים בגיל זהה עד לגיל המעבר, ואז הרמות עולות והופכות זהות לאלה של הגברים באותו גיל.
לקריאה נוספת

Bostom AG et al. (1999) Nonfasting plasma total homocysteine levels and stroke incidence in elderly persons: the Framingham Study(הקישור אינו פעיל). Ann Intern Med, 131(5).
Wald DS, Law M, Morris JK. (2002) Homocysteine and cardiovascular disease; evidence on causality from a meta-analysis. BMJ, 325(7374).
Boushey CJ, Beresford SA, Omenn GS, Motulsky AG. A quantitative assessment of plasma homocysteine as a risk factor for vascular disease. Probable benefits of increasing folic acid intakes. JAMA. 1995;274:1049-57.
Omenn GS, Beresford SA, Motulsky AG. Preventing coronary heart disease: B vitamins and homocysteine [Editorial]. Circulation. 1998;97:421-4.
Alfthan G, Pekkanen J, Jauhiainen M, Pitkaniemi J, Karvonen M, Tuomilehto J, et al. Relation of serum homocysteine and lipoprotein(a) concentrations to atherosclerotic disease in a prospective Finnish population based study. Atherosclerosis. 1994;106:9-19.
Hoogeveen EK et al. (2000) Hyperhomocysteinemia increases risk of death, especially in type 2 diabetes: 5-year follow-up of the Hoorn Study. Circulation, 101(13).
Kaare Harald Bønaa et al. (2006). Homocysteine Lowering and Cardiovascular Events after Acute Myocardial Infarction. NEJM. Volume 354:1578-1588.
E Lonn et al. (2006). (2006) "Homocysteine Lowering with Folic Acid and B Vitamins in Vascular Disease". N Engl J Med.
26. Wang X, Qin X, Demirtas H, Li J, Mao G, Huo Y, Sun N, Liu L, Xu X. Efficacy of folic acid supplementation in stroke prevention: a meta-analysis. The Lancet - Vol. 369, Issue 9576, 02 June 2007, Pages 1876-1882.
הערות שוליים

↑  Martí-Carvajal AJ, Solà I, Lathyris D, Salanti G (2009). Martí-Carvajal, Arturo J. ed. "Homocysteine lowering interventions for preventing cardiovascular events". Cochrane Database Syst Rev (4): CD006612. doi:10.1002/14651858.CD006612.pub2. PMID 19821378.
↑  Martí-Carvajal, AJ; Solà, I; Lathyris, D; Salanti, G (2009-10-07). "Homocysteine lowering interventions for preventing cardiovascular events.". Cochrane database of systematic reviews (Online) (4): CD006612. doi:10.1002/14651858.CD006612.pub2. PMID 19821378.
↑  Jardine, MJ; Kang, A; Zoungas, S; Navaneethan, SD; Ninomiya, T; Nigwekar, SU; Gallagher, MP; Cass, A; Strippoli, G; Perkovic, V (2012-06-13). "The effect of folic acid based homocysteine lowering on cardiovascular events in people with kidney disease: systematic review and meta-analysis.". BMJ (Clinical research ed.) 344: e3533. PMC 3374481. PMID 22695899.
↑  Vizzardi, E; Bonadei, I; Zanini, G; Frattini, S; Fiorina, C; Raddino, R; Dei Cas, L (2009 Jan). "Homocysteine and heart failure: an overview.". Recent patents on cardiovascular drug discovery 4 (1): 15–21. PMID 19149701
↑  Ahmadieh, H; Arabi, A (2011 Oct). "Vitamins and bone health: beyond calcium and vitamin D.". Nutrition Reviews 69 (10): 584–98. doi:10.1111/j.1753-4887.2011.00372.x. PMID 21967159.
↑  The Norwegian Vitamin Trial - NORVIT, ו-The Heart OutcomesThe Heart Outcomes Prevention Evaluation (HOPE) 2 Investigators
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544438505171  BnF: cb13507311m (data)  GND: 4455085-6  LCCN: sh96011736  NKC: ph180720
כרמית יוליס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1980 (בת 44 בערך) קריית שמונה
 השכלה:  אוניברסיטת בר-אילן
 תפקידים בולטים:  משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט אזרחי
כרמית יוליס (נולדה ב-6 בנובמבר 1980) היא עורכת דין ישראלית. החל מאוקטובר 2021 משמשת בתפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט אזרחי.
ביוגרפיה

נולדה לישראל וברוריה בוקובזה וגדלה בקריית שמונה. למדה ב"אולפנית המתמיד" בעיר. התנדבה במשך שנתיים בשירות הלאומי. בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן (הראשון בהצטיינות יתירה). יוליס בוגרת תוכנית מקום של מעוז (ארגון) ונבחרה כאחת הנשים המשפיעות של אתר גלובס לשנת 2023.
ביוגרפיה > משרד המשפטים

בשנת 2005 התמחתה במחלקה לייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, תחת עורכת הדין שרית דנה. לאחר מכן עבדה כשנתיים בלשכה המשפטית במשרד הפנים בתחום התכנון והבנייה. בשנת 2008 שבה למשרד המשפטים והחלה לעבוד באגף ייעוץ וחקיקה, במחלקת משפט אזרחי. במסגרת תפקידה עסקה במגוון נושאים, ובהם קידום רפורמה בתחום התכנון והבנייה (שלבסוף לא עברה בכנסת) וקידום החקיקה בתחום ההתחדשות העירונית. שימשה כנציגת שר המשפטים בוועדה להקמת העיר חריש.
ביוגרפיה > ראש "אשכול נדל"ן"

בשנת 2014 מותנה לשמש כראש "אשכול הנדל"ן" במחלקה זו, האמון על תחומי עיסוק מגוונים בתחום הנדל"ן, ביניהם דיני קניין ומקרקעין, דיני התכנון והבניה, התחדשות עירונית, דיני מקרקעי ישראל, הדיור הציבורי, מכר דירות, שמאות מקרקעין, נכסי נפקדים, עתיקות, רישום והסדר זכויות במקרקעין וכן אמון על דיני המקרקעין והתכנון בשטחי יהודה ושומרון. במסגרת זו עסקה בדיונים הקשורים לעמונה, עפרה, נתיב האבות, הרחבת כביש 60 באזור אל ערוב ועוד.
במסגרת תפקידיה הייתה אחראית על ייעוץ משפטי למשרדי הממשלה, ליווי הליכים משפטיים בבתי משפט וכן על הליכי חקיקה במשרד המשפטים וליווי הליכי חקיקה שבאחריות משרדים נוספים העוסקים בתחום הנדל"ן, דוגמת חוק קמיניץ. כן ניהלה והייתה שותפה בצוותים בין משרדיים ואחרים. שימשה כחברת מועצת שמאי המקרקעין וכיועצת המשפטית של מועצת שמאי המקרקעין, כנציגת שר המשפטים במועצה הארצית לתכנון ובנייה ובוועדה למתחמים מועדפים לדיור (הותמ"ל), ויו"ר ועדת השגות על שומות ברשות מקרקעי ישראל.
בין היתר הייתה מעורבת בדיונים על חוק ההסדרים, גיבשה את דו"ח החסמים בתחום ההתחדשות העירונית, הייתה מעורבת בקידום חקיקת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, חוק פינוי ובינוי (מיזמי פינוי בינוי), חוק התחדשות עירונית (הסכמים לארגון עסקאות התחדשות עירונית), תיקון לחוק המקרקעין לעניין בעלות בחלקה תלת-ממדית, גיבשה את הצוות לבחינת השלכות מגפת הקורונה בישראל על קיום חוזים, חברה בוועדה הציבורית לנושא פינויים מדירות הדיור הציבורי ובצוות ממשלתי לבחינת המדיניות בתחום הכרייה והחציבה בישראל.
במרץ 2019 טענה שרת המשפטים איילת שקד כי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ארז קמיניץ ויוליס קידמו מהלך הסדרתי ללא ידיעת השרה. באותה שנה נבחרה בידי העיתון TheMarker לרשימת 40 הצעירים המבטיחים בתחום המשפטים. בספטמבר 2020 נבחרה בידי האתר "מגדילים – הפורטל הישראלי להתחדשות עירונית" לרשימת 40 הצעירים המבטיחים בתחום הנדל"ן.
ביוגרפיה > המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט אזרחי)

באוקטובר 2021 נבחרה לתפקיד משנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט אזרחי, כמועמדת יחידה מטעם ועדת האיתור. מינויה אושר בידי ממשלת ישראל השלושים ושש. במסגרת תפקידה משמשת נציגת שר המשפטים במועצת מקרקעי ישראל, במועצה הארצית לתכנון ובנייה (החל משנת 2013) וכן בוועדה למתחמים מועדפים לדיור (החל משנת 2014).
במאי 2022, לאחר שמנכ"לית משרד הרווחה סיגל מורן הורתה לרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב שלא לאכוף עבירות בנייה מסוימות בפזורה הבדואית, כתבה יוליס כי הוראה זו מנוגדת לדין ונעשתה בחוסר סמכות.
ביוני 2022 הודיעה כי "נוהל מוכתר" אשר שרר במזרח ירושלים החל משנות ה-90 – לפיו הצהרת שני מוכתרים מהווה הוכחה לזיקת אדם לקרקע – יבוטל, ובמקומו ייכנס לתוקף מתווה חדש עם תנאים קשיחים להוכחת בעלות על קרקע. בדצמבר 2022 טען יהודה יפרח כי במסגרת תפקידה הצרה יוליס באמצעות מספר צעדים תקדימיים – ביניהן עתירה לבג"ץ – את פעילות ההקדשות הדתיים בישראל.
בינואר 2023 פרסמה חוות דעת לפיה שימוש בטקסטים לשם "אימון" מערכות ללמידת מכונה חוסה תחת היתר "שימוש הוגן" בחוק זכות יוצרים, התשס"ח-2007, ולא דורש רכישת זכויות שימוש.
חיים אישיים

נשואה לעמיחי ואם לחמישה. מתגוררת ביישוב אלון שבות ומקיימת אורח חיים דתי. חמיה, שמעון יוליס, היה מבקר משרד הדתות בשנות ה-80, ומוותיקי היישוב אלון שבות שבגוש עציון.
הערות שוליים

↑  ברכת הפקולטה למשפטים באוניברסיטה לרגל מינוי יוליס למשנה לפרקליט המדינה, 25 באוקטובר 2021
↑  המשפיעות של גלובס היועצת המשפטית שעוסקת בכמה מהנושאים הנפיצים בישראל גלובס מרץ 2024
1 2  עו"ד כרמית יוליס | 40under40 | מגדילים התחדשות עירונית ונדל"ן, באתר מגדילים התחדשות עירונית, ‏באוגוסט 2020
↑  פרסום דוח לבחינת חסמים בהליכי התחדשות עירונית ולגיבוש פתרונות אפשריים להערות הציבור, באתר משרד המשפטים
↑  גיא ליברמן, ‏משרד המשפטים: "כשל שוק" בתהליכי התחדשות עירונית בעניין מחויבות עורכי דין לדיירים, באתר גלובס, 13 בינואר 2020
↑   עדי כהן, "אוצר באדמה": חוק התלת-ממד יאפשר קניית זכויות מתחת לקרקע - וגם באוויר, באתר TheMarker‏, 19 באוגוסט 2020
↑  כך תוכלו להתקין מערכת סולארית בבניין משותף, באתר ערוץ 7, 3923 בדצמבר 2020
↑  מסקנות הצוות הבין-משרדי לבחינת השפעות משבר הקורונה על קיום חוזים, יולי 2020; יובל ניסני, "התקופה המוכרת לעיכובים בשל משבר הקורונה - 60 ימים", באתר מרכז הנדל"ן, ‏3 במאי 2020
↑  דוח הוועדה הציבורית לנושא הפינויים מדירות הדיור הציבורי, בראשות אורנה ברביבאי, באתר הכנסת, ‏דצמבר 2016
↑  עמירם ברקת, ‏ענף המחצבות: ועדה חדשה תנסה לעשות סדר בתמלוגי החצץ, באתר גלובס, 28 בינואר 2021
↑  נמרוד בוסו, שקד נגד בכירי משרדה: הורתה לעצור הליך הסדרת תחום התחזוקה והניהול ברבי קומות, באתר כלכליסט, 19 במרץ 2019
↑  עדי כהן, כרמית יוליס, 37, באתר TheMarker
↑    גדעון דוקוב, ‏המשנה החדשה ליועמ"ש: כרמית יוליס, תושבת אלון שבות ואם לחמישה, בעיתון מקור ראשון, 19 באוקטובר 2021; איתמר לוין, כרמית יוליס - המשנה ליועהמ"ש, באתר News1 מחלקה ראשונה, 19 באוקטובר 2021
↑  החלטת הממשלה לאישור מינוי משנה ליועץ המשפטי לממשלה, ‏24/10/2021
↑    גדעון דוקוב, ‏הממשלה אישרה: כרמית יוליס תמונה למשנה ליועמ"ש, בעיתון מקור ראשון, 24 באוקטובר 2021
↑  כרמית יוליס, הסדר למניעת ניגודי עניינים בהעסקה, 21 באוקטובר 2021
↑  שירית אביטן כהן, ‏המשנה ליועמ"ש מבהירה: עבירות בנייה בפזורה עדיין ייאכפו | בלעדי, באתר גלובס, 19 במאי 2022
↑  אבישי גרינצייג, ‏במקום "נוהל מוכתר": המהפך בתנאים להוכחת בעלות על קרקע במזרח ירושלים, באתר גלובס, 24 ביוני 2022
↑    יהודה יפרח, ‏לא רק בג"ץ: האקטיביזם השקט של הייעוץ המשפטי לממשלה, בעיתון מקור ראשון, 6 בדצמבר 2022
↑    שלמה פיוטרקובסקי, ‏דילמה משפטית: למי מגיעות זכויות היוצרים של התמונות שמייצרת בינה מלאכותית?, בעיתון מקור ראשון, 16 בינואר 2023
↑  כרמית בוקובזה יוליס, באתר "קהילת צאצאי הרב שמואל הומינר זצ"ל"
↑  שמעון יוליס, באתר ארכיון אלון שבות
כלכלת האיחוד האירופי

| --- | --- |
כלכלת האיחוד האירופי

אוכלוסייה: 513,949,445 נפש (2015)
שטח: 4,324,782 קמ"ר
מס' מדינות: 27 מדינות
סטטיסטיקה
תוצר מקומי גולמי: 17.2 טריליון דולר (2012)
גידול בתמ"ג: -0.2% (2012)
תמ"ג לנפש: 32,999 דולר (2012)
הבנק המרכזי האירופי, פרנקפורט, גרמניה
גוש האירו (20)
  מדינות האיחוד האירופי המחויבות לאמץ את האירו בעתיד (6)
  מדינה חברה באיחוד האירופי בעלת פטור מאימוץ האירו (
דנמרק) (1)
  אזורים מחוץ לאיחוד האירופי המשתמשים באירו בהסכם (4)
  אזורים מחוץ לאיחוד האירופי המשתמשים באירו ללא הסכם (2)
תמ"ג לנפש לפי מחוזות במדינות האיחוד האירופי, 2007
כלכלת האיחוד האירופי בחישוב של כלל מדינות האיחוד, היא למעשה הכלכלה הגדולה בעולם (תמ"ג כולל של 17.2 טריליון דולר בשנת 2012). בין מדינות האיחוד מתקיים שיתוף פעולה הדוק, הכולל תנועה חופשית של הון, סחורות ואנשים; נורמות וסטנדרטים אחידים; מימון פרויקטים משותפים; ובמרבית מדינות האיחוד גם איחוד מוניטרי הכולל מטבע משותף – האירו.
עם זאת, ישנם הבדלים משמעותיים בין המדינות המרכיבות את האיחוד. מרבית המדינות החדשות שהצטרפו לאיחוד החל מעשור הראשון של המאה ה-21, ובדגש על מדינות מזרח היבשת סובלות מסטנדרטים כלכליים ירודים משמעותית מחמש עשרה מדינות האיחוד האירופי הוותיקות. לעומת זאת, בסוף העשור הזה נרשמה צמיחה גבוהה יותר דווקא במדינות החדשות.
תקציב

תקציב האיחוד האירופי נועד לממן פעילויות ופרויקטים בתחומי מדיניות עליהם המדינות החברות מסכימות כי יש לפעול ברמת האיחוד האירופי. התקציב נועד להביא לצמיחה יציבה של כלכלת אירופה על ידי הגברת התחרות, הענקת תמריצים וסבסודים וקביעת סדרי עדיפויות כלל אירופיים. גודלו של התקציב לשנת 2011, היה 141 מיליארד אירו - אחוז מהתמ"ג של האיחוד.
מטבע

האירו הוא המטבע האחיד של עשרים מתוך עשרים ושבע המדינות החברות באיחוד האירופי. מדינות אלו שייכות לגוש האירו (Eurozone), שהוא איגוד כלכלי ומוניטרי של המדינות בהן האירו מהווה את ההילך החוקי. הבנק המרכזי האירופי הוא הסמכות המוניטרית העליונה של גוש האירו, ובראשו עומד הבנקאי האיטלקי מריו דראגי.
בגוש האירו היו חברות ב-2023 המדינות: אוסטריה, בלגיה, קפריסין, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, איטליה, לוקסמבורג, מלטה, הולנד, פורטוגל, סלובניה, סלובקיה, ספרד, לטביה, ליטא וקרואטיה.
מתוך שבע המדינות הנוספות החברות באיחוד האירופי, שש מחויבות על פי אמנת מאסטריכט להצטרף לגוש האירו, כאשר יעמדו בדרישות הכניסה. דנמרק אינה מחויבת להצטרף על אף חברותה באיחוד. שוודיה מחויבת להצטרף לגוש האירו לאחר שתעמוד בכל הקריטריונים להצטרפות, אך לטענתה הצטרפות למנגנון שער החליפין האירופי (ERM-II) היא וולונטרית, והיא בוחרת לא לעשות זאת. חברות במנגנון במשך שנתיים היא תנאי להצטרפות לגוש האירו, כך ששוודיה נמנעת במכוון מלעמוד בקריטריונים. ארבע מדינות זעירות – אנדורה, מונקו, סן מרינו וקריית הוותיקן הגיעו להסכם עם האיחוד האירופי המאפשר להן להשתמש באירו כמטבע הרשמי במדינה. הסכם זה אינו מקנה להן את הזכות להיות חלק מגוש האירו ואין להן ייצוג בהנהלת הבנק המרכזי האירופי.
בעוד המדיניות המוניטרית נקבעת על ידי הבנק המרכזי האירופי (ECB), למדינות החברות בגוש האירו אין ממשלה מאוחדת, משרד אוצר מאוחד או מדיניות פיסקלית מחייבת אולם משבר החוב האירופי הביא לפעולה מתואמת של המדינות העיקריות החברות בגוש האירו ויצירת מנגנון היציבות הפיננסית האירופית.