stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות
שיעור דמי הביטוח > עובד שהוא תושב זר > תושב זר המועסק בסיעוד או במשק בית

שיעור דמי ביטוח לאומי של תושב זר המועסק בסיעוד הוא 2% ומוטל על המעסיק בלבד.
מקבל גמלת סיעוד המעסיק מטפל שהוא עובד זר עשוי להיות פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי בתנאים מסוימים.
שיעור דמי הביטוח > עובד שהוא תושב זר > תושב זר בענפים אחרים

שיעור דמי ביטוח לאומי מתבסס מתבסס על שתי מדרגות הכנסה: המדרגה הראשונה: שיעור מופחת והמדרגה השנייה: שיעור מלא.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| פירוט |  | שיעור מופחת | שיעור מלא |
| תושב זר המועסק בישראל למעט מי שמועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) | חלק עובד | 0.04% | 0.87% |
| תושב זר המועסק בישראל למעט מי שמועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) | חלק מעסיק | 0.59% | 2.65% |
| תושב זר המועסק בישראל למעט מי שמועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) | סה"כ | 0.63% | 3.52% |
| תושב זר המועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) וכן תושב יהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) שאינו אזרח ישראלי | חלק עובד | 0.03% | 0.61% |
| תושב זר המועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) וכן תושב יהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) שאינו אזרח ישראלי | חלק מעסיק | 0.56% | 2.49% |
| תושב זר המועסק ביהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) וכן תושב יהודה ושומרון (לא כולל מזרח ירושלים) שאינו אזרח ישראלי | סה"כ | 0.59% | 3.1% |
| תושב זר ממדינה שישראל חתמה עימה אמנה לביטחון סוציאלי, חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי אך לא דמי ביטוח בריאות. להלן שיעור דמי ביטוח לאומי: | חלק עובד | 0.4% | 7% |
| תושב זר ממדינה שישראל חתמה עימה אמנה לביטחון סוציאלי, חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי אך לא דמי ביטוח בריאות. להלן שיעור דמי ביטוח לאומי: | חלק מעסיק | 3.55% | 7.6% |
| תושב זר ממדינה שישראל חתמה עימה אמנה לביטחון סוציאלי, חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי אך לא דמי ביטוח בריאות. להלן שיעור דמי ביטוח לאומי: | סה"כ | 3.95% | 14.6% |
שיעור דמי הביטוח > בעל הכנסה שלא מעבודה

תושב ישראל שהכנסותיו הן אך ורק הכנסות שלא מעבודה, (כגון שכר דירה, תגמולים לנפגע פעולות איבה או לניצול שואה) חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי באופן עצמאי.
זאת אם לא קבל פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי.
הכנסה של עד 25% מהשכר הממוצע במשק פטורה מתשלום דמי ביטוח והמבוטח יחויב בתשלום דמי ביטוח מינימלי - כמי שאינו עובד.
הכנסה גבוהה מ־25% מהשכר הממוצע במשק תחויב בשיעור מופחת.
הכנסה הגבוהה מהשיעור המלא תחויב בשיעור מלא.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | מ־25% מהשכר הממוצע במשק ועד גובה השיעור המופחת | שיעור מלא |
| ביטוח לאומי | 4.61% | 7.00% |
| ביטוח בריאות | 5% | 5.00% |
| סה"כ | 9.61% | 12.00% |
שיעור דמי הביטוח > גמלאי בפרישה מוקדמת

מגימלתו של גמלאי שעדיין לא הגיע ל"גיל פרישה" ומקבל פנסיה מוקדמת, ינוכו דמי ביטוח.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | שיעור מופחת | שיעור מלא |
| חלק עובד | ביטוח לאומי | 0.39% | 6.76% |
| חלק מעביד | ביטוח בריאות | 3.1% | 5% |
| סה"כ |  | 3.49% | 11.79 |
שיעור דמי הביטוח > לא עובד

תושב ישראל מגיל 18 ואילך, שאינו עובד כלל, למעט אישה שאינה עובדת (עקרת בית), הנשואה למבוטח תושב ישראל או ידועה בציבור שלו,
חייב בתשלום מינימלי לביטוח לאומי וביטוח בריאות, עד לתקרת ההכנסה החייבת בביטוח לאומי.
| תאריך | סטטוס | ביטוח לאומי | ביטוח בריאות | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2023 | לא עובד | 82 ש"ח | 117 ש"ח | 194 ש"ח |
|  | סטודנט ותלמיד ישיבה | 27 ש"ח | 117 ש"ח | 139 ש"ח |
שיעור דמי הביטוח > ריבית

חוב בדמי הביטוח הלאומי יגרום לחיוב ריבית והצמדה בנוסף לקרן, לפי משך הזמן המצטבר של החוב. חובות בדמי הביטוח מקוזזים מקצבאות ותשלומים שונים המועברים באמצעות המוסד לביטוח לאומי. חוב ממושך בדמי הביטוח עשוי לגרור פגיעה בזכויות של המבוטח. עם זאת, זכויותיו של שכיר אינן נפגעות עקב אי־תשלום דמי הביטוח על ידי מעסיקו.
הקלות ופטורים

דמי ביטוח יחושבו עד תקרת ההכנסה המרבית לחישוב דמי ביטוח. בעלי הכנסות חודשיות גבוהות יותר מתקרת ההכנסה המרבית לביטוח לאומי אינם משלמים דמי ביטוח על חלק ההכנסה שמעל התקרה.
פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי:
אישה הנשואה למבוטח, או ידועה בציבור שבן זוגה מבוטח, שאינה עובדת מחוץ למשק ביתה.
מקבל קצבת נכות מעבודה בשיעור של 100% לצמיתות, או מקבל קצבת נכות כללית בשיעור של 75% ומעלה לצמיתות או באופן זמני לתקופה רצופה של שנה לפחות: פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי מהקצבה ומהכנסה שלא מעבודה בתקופה שבה הוא מקבל את הקצבה. אם הוא עובד כשכיר - מעסיקו חייב לשלם עבורו דמי ביטוח לאומי לענפים נפגעי עבודה, אמהות ופשיטת רגל, וכן חלה חובת תשלום דמי ביטוח בריאות. אם הוא עובד כעצמאי - עליו לשלם דמי ביטוח לאומי לענפים נפגעי עבודה ואמהות, וכן לשלם דמי ביטוח בריאות.
חייל בשירות סדיר, שאינו עובד לא כשכיר ולא כעצמאי.
תושב ישראל השוהה במדינת אמנה, ששילם דמי ביטוח לאומי במדינת האמנה: מי שיש לו הכנסה פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי בישראל בתקופה ששילם למדינת האמנה. אך חייב תשלום דמי ביטוח בריאות בתקופה הזאת. מי שאין לו הכנסות, ישלם דמי ביטוח בריאות בשיעור מינימלי.
עולה חדש, עציר או אסיר בעלי הכנסות עד לכ־5% מהשכר הממוצע במשק
מי שמקבל קצבה מהביטוח הלאומי או מגוף ציבורי אחר (פרט למקבל דמי אבטלה עבור חודש מלא).
בני 18 העתידים להתגייס לצה"ל או לשירות לאומי עד גיל 21
תלמידי מוסד על תיכוני (עד כיתה י"ב) שהם מעל גיל 18, תלמידי מכינה קדם צבאית ומתנדבי שנת שירות העתידים להתגייס לצה"ל או לשרת בשירות לאומי עד גיל 21, מותנה בהיעדר הכנסה.
חייל משוחרר, מסיים שירות לאומי או שירות אזרחי תקופה של עד חודשיים מיום שחרורו
פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות:
מי שהגיע לגיל פרישה ומקבל קצבת אזרח ותיק, פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות על תשלומי הפנסיה. ניכוי דמי ביטוח בריאות בתעריף מופחת יבוצע בקצבת אזרח ותיק.
אישה נשואה שאינה עובדת מחוץ למשק ביתה ובעלה מבוטח בביטוח זקנה ושאירים ומשולמת לה פנסיה מוקדמת, בכפוף להצהרה על-כך.
אלמנה גמלאית המקבלת מהמוסד לביטוח לאומי קצבת שאירים או קצבה לבני משפחה של מי שנפטר מתאונת עבודה.
גמלאי נכה המקבל מהמוסד לביטוח לאומי קצבת נכות כללית בשיעור 75% לפחות לצמיתות, או קצבת נכות זמנית בשיעור 75% לפחות לתקופה של 12 חודשים רצופים, או קצבת נכות מעבודה בשיעור 100% לצמיתות.
הפסקת תשלום דמי ביטוח לאומי

תושב ישראל חייב בדמי ביטוח לאומי גם כאשר הוא שוהה בחו"ל.
ישראלי המהגר למדינה זרה רשאי להפסיק את תשלום דמי הביטוח במקביל להפסקת הביטוח. אם ישוב לישראל, ידרש לתקופת אכשרה לחידוש זכאותו לביטוח בריאות, או לתשלום סכום קצוב.
סכומים ותקרות היסטוריים

|  | שכר ממוצע במשק (מלא) | מהשכר הממוצע במשק> 25% | מהשכר הממוצע במשק> 60% | מהשכר הממוצע במשק> 50% | מהשכר הממוצע במשק> 15% | מהשכר הממוצע במשק> 5% | תקרת ברוטו לביטוח לאומי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 בינואר 2020 | 10,551 ש"ח | 2,638 ש"ח | 6,331 ש"ח | 5,276 ש"ח | 1,583 ש"ח | 528 ש"ח | 45,075 ש"ח |
| 1 בינואר 2020 עד 31 בדצמבר 2021 | 10,551 ש"ח | 2,638 ש"ח | 6,331 ש"ח | 5,276 ש"ח | 1,583 ש"ח | 528 ש"ח | 44,020 ש"ח |
| 1 בינואר 2019 | 10,273 ש"ח | 2,568 ש"ח | 6,164 ש"ח | 5,137 ש"ח | 1,541 ש"ח | 514 ש"ח | 43,890 ש"ח |
הערות שוליים

↑  אתר הביטוח הלאומי - מקורות מימון, מקורות המימון - נתונים כלליים | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑  אדריאן פילוט, עוד לפני הקורונה: ישראל במקום ה-26 בהוצאה השוטפת על בריאות ב-OECD, באתר כלכליסט, 18 באוגוסט 2020
↑  פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות לתורם איברים, באתר ביטוח לאומי
↑  ענפי הביטוח לעובד זר - מידע לעובד זר | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑  גיל הזכאות לקצבת אזרח ותיק, באתר ביטוח לאומי
↑  גיל הפרישה, באתר ביטוח לאומי
1 2  המוסד לביטוח לאומי, לעובדים שכירים - שיעורי וסכומי דמי ביטוח | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑  המוסד לביטוח לאומי, שינוי בתשלום די ביטוח לאומי, באתר הוסד לביטוח לאומי
↑  המוסד לביטוח לאומי, חוזר המוסד לביטוח לאומי, ‏2.1.2022
↑  חובת תשלום - חייל בשירות קבע | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑  חובת תשלום עבור עובד בחל"ת, באתר ביטוח לאומי
↑  דמי ביטוח לאומי לעצמאי, באתר כל זכות
↑  דמי ביטוח לאומי לעובד במשק בית, באתר כל זכות
↑  דמי ביטוח לאומי לבעל הכנסה שאינה מעבודה, באתר כל זכות
↑  שיעור דמי ביטוח לבעל הכנסה שלא מעבודה, באתר ביטוח לאומי
↑  דמי ביטוח לאומי למי שלא עובד, באתר כל זכות
↑  דמי ביטוח לאומי לתלמיד ישיבה, באתר כל זכות
↑  המוסד לבטוח לאומי, מי פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי - דמי ביטוח לאומי | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
↑  שיעורי דמי ביטוח בריאות - דמי ביטוח בריאות | ביטוח לאומי, באתר www.btl.gov.il
רישוד סובירוב

רישוד רשידוביץ' סובירוב (באוזבקית: Rishod Rashidovich Sobirov; נולד ב-11 בספטמבר 1986) הוא ג'ודוקא אוזבקי, זוכה שלוש מדליות ארד אולימפיות ופעמיים אלוף העולם.
קריירה

המדליה הראשונה בה זכה בקריירה המקצועית הייתה באליפות אסיה בשנת 2007 שנערכה בכווית סיטי, אז זכה במדליית הכסף.
בשנת 2008 הוא השתתף באולימפיאדת בייג'ינג וזכה במדליית הארד. סובירוב הגיע עד לשלב רבע הגמר בו הפסיד לצ'ה מין-הו הדרום-קוריאני ונשר לקרבות בית הניחומים. הוא הצליח להגיע לקרב על מדליית הארד וניצח את דימיטרי דראז'ן הצרפתי. שנה לאחר מכן הוא זכה במדליית ארד באליפות אסיה.
באליפות העולם בשנת 2010 שנערכה בטוקיו, סובירוב זכה במדליית הזהב לאחר שניצח בחצי הגמר את בסלאן מודראנוב הרוסי ובגמר את גאורגי זנטראיה האוקראיני לאחר ריתוק מוצלח שהעניק לו איפון. באותה השנה הוא השתתף במשחקי אסיה שנערכו בגואנגג'ואו וזכה במדליית הזהב לאחר ניצחון בגמר על הירואקי היראוקה היפני.
באליפות העולם בשנת 2011 שנערכה בפריז, סובירוב שוב זכה בתואר. בשמינית הגמר הוא ניצח את פליפה קיטדאי הברזילאי, ברבע הגמר הוא ניצח את איגר מושקייב האזרי ובחצי הגמר ניצח את קים וון-ג'ין הקוריאני כאשר קיבל ניקוד ווזארי שניות בודדות לסיום הקרב. בגמר ניצח את הירואקי היראוקה היפני כאשר ביצע תרגיל שהעניק לו ווזארי כעשר שניות לסיום הקרב. באותה השנה הוא גם זכה בגראנד סלאם פריז, גראנד סלאם מוסקבה ובטורניר המאסטרס היוקרתי.
באולימפיאדת לונדון 2012, סובירוב שוב זכה במדליית הארד. ברבע הגמר הוא ניצח את פליפה קיטדאי הברזילאי, בחצי הגמר הפסיד לארסן גלסטיאן הרוסי ונשר לקרב על הארד בו ניצח את סופיאן מילו הצרפתי.
באליפות העולם בשנת 2015 שנערכה באסטנה, סובירוב התחרה בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג וזכה במדליית הארד. בשמינית הגמר הוא ניצח את אלוף העולם המכהן מסאשי אבינומה היפני בתוך דקה וחצי, אך ברבע הגמר הפסיד לאן באול הדרום-קוריאני ונשר לקרבות בית הניחומים. סובירוב ניצח את אליו ורדה האיטלקי ועלה לקרב על מדליית הארד בו גבר על ילדוס זומאקנוב הקזחי.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו בשנת 2016, סובירוב זכה במדליית הארד בפעם השלישית ברציפות, הפעם בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג. סובירוב הגיע עד רבע הגמר אחרי ניצחון על ג'יימי מאטה והפסיד לאן באול הדרום-קוריאני, אך לאחר שניצח את וונדר מתיאו מהרפובליקה הדומיניקנית בקרבות בית הניחומים, הוא הגיע לקרב על מדליית הארד שם ניצח באיפון את אדריאן גומבוץ הסלובני כאשר הצליח להכניע אותו עם תרגיל חניקה.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | גראנד פרי | המבורג | גרמניה גרמניה |
| 2010 | מאסטרס | סוואן | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית |
| 2010 | גראנד פרי | תוניס | תוניסיה תוניסיה |
| 2010 | גראנד סלאם | מוסקבה | רוסיה רוסיה |
| 2011 | מאסטרס | באקו | אזרבייג'ן אזרבייג'ן |
| 2011 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2011 | גראנד סלאם | מוסקבה | רוסיה רוסיה |
| 2012 | גראנד סלאם | פריז | צרפת צרפת |
| 2014 | גראנד פרי | טשקנט | אוזבקיסטן אוזבקיסטן |
| 2015 | גראנד פרי | סמסון | טורקיה טורקיה |
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
↑  הקרב מול הירואקי היראוקה, גמר אליפות העולם 2011, אתר JudoInside
שביעית בזמן הזה

שביעית בזמן הזה היא מחלוקת הלכתית בשאלה, האם המצוות הקשורות לשנת שמיטה (בפרט מצוות שמיטת הקרקעות ושמיטת הכספים) מחייבות בימינו – כאשר היובל ודיניו אינם נוהגים – מדאורייתא, או מדרבנן בלבד.
הנידון

בשנת שמיטה ישנם דינים ומצוות כגון להשבית את האדמה מעבודה, אך לאחר החורבן והגלות, נחלקו הפוסקים האם מצוות השמיטה נוהגת מהתורה, או רק מדרבנן.
למחלוקת זו ישנה השלכה מעשית: אם השביעית נוהגת מהתורה, ניתן להקל בה רק במקרה של פיקוח נפש, ככל מצווה מהתורה, אולם אם היא נוהגת מדרבנן בלבד, אפשר להקל גם במקרה של נזק גדול, כגון אבדן הקרקע או הרס ההתיישבות. כך למשל, היתר המכירה - המתיר לעבד את הקרקע בשביעית על ידי מכירה פורמלית לנכרי - התבסס על ההנחה שהשביעית בזמן הזה נוהגת מדרבנן בלבד.
בתלמוד ובמדרשים > מקורות המקשרים בין שביעית ליובל

הטענה, שמצוות השביעית נוהגת בימינו מדרבנן בלבד, מיוחסת לראשונה לרבי יהודה הנשיא (נולד לאחר מרד בר-כוכבא). בתלמוד הירושלמי, בתשובה לשאלה איך אפשר לתקן פרוזבול המבטל למעשה את מצוות שמיטת הכספים, דרש רבי יהודה הנשיא את הפסוק ”וְזֶה דְּבַר הַשְּׁמִטָּה: שָׁמוֹט כָּל בַּעַל מַשֵּׁה יָדוֹ אֲשֶׁר יַשֶּׁה בְּרֵעֵהוּ, לֹא יִגֹּשׂ אֶת רֵעֵהוּ וְאֶת אָחִיו כִּי קָרָא שְׁמִטָּה לה'.” (דברים טו ב), ואמר: ”'וזה דבר השמיטה שמוט' - רבי אומר: שני שמיטין, שמיטה ויובל: בשעה שהיובל נוהג השמיטה נוהגת מדברי תורה, פסקו היובלות - נוהגת שמיטה מדבריהן.” (ירושלמי גיטין ד ג).
דרשה זו מסתמכת על דרשה קודמת, הקובעת שמצוות היובל תלויה בחלוקת הנחלות לשבטי ישראל, והיא בטלה כבר בימי בית ראשון, לאחר שחלק משבטי ישראל יצאו לגלות: ”כיון שגלו שבט ראובן וגד וחצי שבט מנשה, בטלו היובלות.” (ספרא (מלבי"ם)/פרשת בהר/פרק ב). רבי לומד מהפסוק, שמצוות השמיטה תלויה במצוות היובל, ולכן גם מצוות השמיטה בטלה באותו זמן.
עם זאת, הקביעה שמצוות השביעית תלויה ביובל סותרת כמה וכמה מקורות אחרים.
מצוות השביעית נזכרות בתורה שלוש פעמים. מתוכן, פעמיים (שמות כג, דברים טו) המצוה נזכרת לבדה, ללא כל זכר ליובל. בשלישית (ויקרא כה) נזכרת גם מצוות היובל, אולם רק אחרי מצוות השביעית. כלומר, היובל תלוי בשביעית (הוא קורה אחרי שבע שבתות שנים) אולם השביעית אינה תלויה ביובל.
בספרא נאמר: ”מנין עַשֵה שביעית אף על פי שאין יובל? תלמוד לומר "והיו לך...שבע שבתות שנים". ומנין עַשֵה יובל אף על פי שאין שביעית? תלמוד לומר "תשע וארבעים שנה", דברי ר' יהודה. וחכמים אומרים, שביעית נוהגת אף על פי שאין יובל, והיובל אינו נוהג אלא אם כן יש עמו שביעית.” (ספרא (מלבי"ם)/פרשת בהר/פרק ב). האמוראים נחלקו בשאלה האם מצוות היובל היא מצווה עצמאית ויש לקיימה כל חמישים שנה גם אם לא מתקיימת מצוות השמיטה, או שמצוות היובל תלויה בשמיטה ויש לקיימה רק לאחר שהתקיימו שבע שמיטות. אולם לפי כל הדעות, מצוות השמיטה עצמה אינה תלויה ביובל.
ממלכת יהודה נענשה על אי קיום מצוות השמיטה, ”וַיֶּגֶל הַשְּׁאֵרִית מִן הַחֶרֶב אֶל בָּבֶל, וַיִּהְיוּ לוֹ וּלְבָנָיו לַעֲבָדִים עַד מְלֹךְ מַלְכוּת פָּרָס, לְמַלֹּאות דְּבַר ה' בְּפִי יִרְמְיָהוּ, עַד רָצְתָה הָאָרֶץ אֶת שַׁבְּתוֹתֶיהָ כָּל יְמֵי הָשַּׁמָּה שָׁבָתָה לְמַלֹּאות שִׁבְעִים שָׁנָה.” (דברי הימים ב לו 20). על פי חשבון מספר שנות השביעית והיובל ניתן להיווכח, שמניין 70 השנים כולל גם את התקופה שלאחר גלות ראובן גד וחצי המנשה, כלומר, גם התקופה שבה כבר לא נהגה מצוות היובל.
בתלמוד ובמדרשים > מקורות שאינם קשורים ליובל

אותה דרשה של רבי יהודה הנשיא מופיעה כמה וכמה פעמים בתלמוד הבבלי, ושם הגרסה היא אחרת. בתשובה לשאלה מדוע מותר להשקות צמחים בשביעית, אמר אביי: ”רבי אומר: וזה דבר השמטה שמוט, בשתי שמיטות הכתוב מדבר: אחת שמיטת קרקע ואחת שמיטת כספים. בזמן שאתה משמט קרקע אתה משמט כספים, ובזמן שאי אתה משמט קרקע אי אתה משמט כספים.” (מועד קטן ב ב, וכן גיטין לו ב, קידושין לח ב.). בגרסה זו לא נזכרה מצוות היובל, וגם אין הסבר מדוע שמיטת קרקעות אינה נוהגת. המפרשים הציעו כמה הסברים:
רש"י כתב, על-פי הגרסה בתלמוד הירושלמי, שמצוות שמיטת קרקע אינה נוהגת כי היא תלויה ביובל, ומכאן שיש כאן "אפקט דומינו": חלוקת הנחלות בטלה, לכן בטל היובל, לכן בטלה שמיטת הקרקעות, ולכן בטלה שמיטת הכספים.
ראשונים אחרים הסבירו, שהמושג "שמיטת קרקע" אינו מציין את השבתת עבודת האדמה, אלא את החזרת הנחלות לבעליהן בשנת היובל. לפי זה, שתי הגרסאות אומרות שמצוות שמיטת הכספים תלויה במצוות היובל, אולם אין משם ראיה למצוות השבתת עבודת האדמה.
אולם רבינו חננאל הסביר: ”והאידנא, שאין שמיטה בקרקע, שארץ ישראל ביד עובדי כוכבים היא, שביעית בזמן הזה דרבנן, ובמקום פסידא שרו רבנן” (רבנו חננאל על מועד קטן ב ב). כשארץ ישראל ביד גויים, השמיטה אינה נוהגת בפועל כי הגויים אינם נוהגים שמיטה בקרקעותיהם. מעבר לכך, הגויים שמשלו בארץ הטילו על החקלאים מס-יבול (ארנונא), שמי שלא שילמו - קרקעו הופקעה ונמסרה אותה לנכרי שיעבד אותה. כתוצאה מכך, חכמי ישראל בדור שלאחר החורבן התירו לזרוע בשנת השמיטה ”משום ארנונא” (סנהדרין כו א), כיוון שאם לא יזרעו, ממילא הקרקע תעבור לבעלות גויים שיזרעו בה. לפי זה, מצוות השבתת הקרקעות אינה תלויה במצוות היובל או בחלוקת הנחלות, אלא בריבונות בפועל על ארץ ישראל, וביכולת המעשית להשבית את האדמה בלי שתעבור לידי נכרים. לדעה זו ישנה השלכה מעשית בימינו, כאשר ארץ ישראל נמצאת בריבונות יהודית.
פסיקות הראשונים

בעל העיטור פסק שהשביעית נוהגת מהתורה, מכמה טעמים:
דעתו של רבי, שהשביעית נוהגת מדרבנן, היא דעת יחיד - רוב חבריו סברו אחרת, ויש לפסוק לפי הרוב.
בתלמוד נאמר בפירוש ”הא דאורייתא והא דאורייתא, מאי שנא בשבת ומאי שנא בשביעית?” (גיטין נג ב).
בתלמוד שאלו ”יכול ילקה על תוספת שביעית?” (מועד קטן ג ב) משמע מוסכם על כולם, שיש עונש מלקות לזורע בשביעית עצמה, ומכאן שהאיסור נוהג מהתורה.
גם הרמב"ן, הרא"ש, ור' קרשקש וידאל פסקו הלכה כרוב חכמי המשנה והמדרש, שהשביעית נוהגת בזמן הזה מהתורה.
לעומתם, התוספות, הרשב"א, הריטב"א, ספר היראים, והטור פסקו הלכה כרבי, שהשביעית בזמנם נוהגת מדרבנן.
פסיקות הראשונים > דעת הרמב"ם

ישנה מחלוקת בין מפרשי הרמב"ם מה הייתה דעתו בנושא.
בפרקים א-ח, שבהם הרמב"ם מדבר על השבתת עבודת האדמה, הוא אינו מזכיר כלל את האפשרות שהשביעית מדרבנן.
רק בפרק ט, כשהרמב"ם עובר לדבר על שמיטת כספים, הוא מזכיר את הדרשה של רבי על הקשר בין שמיטה ויובל: ”אין שמיטת כספים נוהגת מן התורה אלא בזמן שהיובל נוהג שיש שם שמיטת קרקע, שהרי ישוב הקרקע לבעליו בלא כסף, ודבר זה קבלה הוא, אמרו חכמים בזמן שאתה משמיט קרקע אתה משמיט כספים בכל מקום בין בארץ בין בחוצה לארץ, ובזמן שאין שם שמיטת קרקע אין אתה משמיט כספים בשביעית אפילו בארץ” (רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ט ב). מקריאה אפשרית של דברי הרמב"ם, נראה שרק שמיטת כספים תלויה ביובל ונוהגת מדרבנן, אולם השבתת האדמות אינה תלויה ביובל ונוהגת מהתורה. וכן פירש הרב יוסף קארו ב"כסף משנה".
בפרק י, כשהרמב"ם מדבר על היובל עצמו, הוא כותב ”ובזמן שהיובל נוהג, נוהג דין עבד עברי, ודין בתי ערי חומה, ודין שדה חרמים ודין שדה אחוזה, ומקבלין גר תושב, ונוהגת שביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מן התורה. ובזמן שאין היובל נוהג, אינו נוהג אחד מכל אלו, חוץ משביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם, כמו שביארנו.” (רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ט ב). ה"כסף משנה" פירש, בהתאם לדבריו בפרק הקודם, שהמילה "מדבריהם" מתייחסת רק להשמטת כספים; אולם בגרסת כתבי-יד של הרמב"ם, מופיעה המילה "מדבריהם" פעמיים: ”חוץ משביעית בארץ מדבריהם, והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם”.
לדעת פרופ' דוד הנשקה, הרמב"ם שינה את דעתו פעמיים בנושא זה, ומכאן נובעות הגרסאות השונות בדבריו.
לדעת הרב אליהו רחמים זייני, דעת הרמב"ם היא שרק שמיטת כספים תלויה ביובל. השבתת הקרקעות אינה נקראת כלל "שמיטה" בדברי הרמב"ם, היא אינה תלויה ביובל, ונוהגת בימינו מן התורה.
פסיקות הראשונים > דעת הראב"ד

הראב"ד בפירושו למסכת גיטין חידש, שדין שמיטה זהה לדין יובל לגמרי: לאחר חורבן בית שני בית דין לא קידשו יובלות, ולא נהגו דין יובל, ולכן דין שביעית בטל אף מדרבנן, ונוהג רק ממידת חסידות. בעל המאור והמאירי אימצו את שיטת הראב"ד, אם כי הרמב"ן דחה שיטה זו מכל וכל.
אולם הרשב"א כתב, שהראב"ד עצמו חזר בו בפירושו למסכת עבודה זרה. כך נראה גם מהשגותיו של הראב"ד על הרמב"ם, בהלכה המתארת את דין ארנונא לאחר החורבן: ”המקומות שלא החזיקו בהם עולי בבל, ולא היתה שביעית נוהגת בהם אלא מדבריהם, בהם התירו לעבוד מפני האונס; אבל לא במה שהחזיקו.” (ראב"ד על רמב"ם הלכות שמיטה ויובל א יא.). לפי זה, שביעית נוהגת מדרבנן רק בשטחים שלא הוחזקו על-ידי עולי בבל, אבל ברוב שטחי ארץ ישראל השביעית נוהגת מן התורה.
פסיקות האחרונים

הרב יוסף קארו ב"בית יוסף" פסק שהשביעית נוהגת בזמן הזה מדרבנן בלבד. אחריו פסקו כך הראי"ה קוק, החזון אי"ש, והרב עובדיה יוסף.
הרב יוסף דב הלוי סולובייצ'יק פסק, שהשביעית אמנם לא נוהגת מן התורה, אבל תוקפה חזק יותר משל מצווה מדרבנן. זאת, כיוון שמנהיגי ישראל בימי הבית השני נשבעו לשמור שביעית: ”מַחֲזִיקִים עַל אֲחֵיהֶם אַדִּירֵיהֶם וּבָאִים בְּאָלָה וּבִשְׁבוּעָה לָלֶכֶת בְּתוֹרַת הָאֱלֹהִים אֲשֶׁר נִתְּנָה בְּיַד מֹשֶׁה עֶבֶד הָאֱלֹהִים וְלִשְׁמוֹר וְלַעֲשׂוֹת אֶת כָּל מצות ה' אֲדֹנֵינוּ וּמִשְׁפָּטָיו וְחֻקָּיו... וְנִטֹּשׁ אֶת הַשָּׁנָה הַשְּׁבִיעִית וּמַשָּׁא כָל יָד.” (נחמיה י לב). ולכן כתב ”בוודאי יש לו דין כל חומר איסורא דאורייתא, כדין דברי קבלה, וכדין שבועת ציבור על דורותם, ואין מקום להקל בזמן הזה יותר מבזמן הבית.” (שו"ת בית הלוי ג א).
הערוך השולחן פסק שהשביעית נוהגת מן התורה, וכן מהרי"ל דיסקין פסק שהשביעית נוהגת בימינו מהתורה, או שיש להחמיר בה כדין תורה.
הערות שוליים

↑  הרב קלמן כהנא, שמיטה במהלך הזמנים, מתוך: דבר השמיטה, משרד החינוך והתרבות, ה'תש"מ. הרב קלמן כהנא עצמו הסיק מכאן מסקנה אחרת: לדבריו, מצוות השמיטה אכן נהגה מדרבנן בלבד, אלא שגם ביטול מצוות שמיטה מדרבנן עלול להביא גלות וחורבן, ומכאן שיש להחמיר במצוות השמיטה למעשה כאילו שהיא נוהגת מהתורה.
1 2  הרב אליהו ליפשיץ, שביעית בזמן הזה מהתורה או מדרבנן, אתר ישיבת "ברכת משה".
↑  תוספות, רמב"ן ורשב"א על גיטין לו.; רמב"ם הלכות שמיטה ויובל ט ב.
↑  העיטור, אות פ - פרוזבול
↑  ספר הזכות, גיטין יח.
↑  תוספות רא"ש מועד קטן ד. ד"ה אבל
1 2  על גיטין לו.
↑  גיטין שם
↑  ראש השנה יג:, שו"ת הרשב"א ג לב
↑  ספר היראים סימן קסד, ד"ה השמטת כספים
↑  ארבעה טורים, יורה דעה, סימן של"א
↑  הרב יוסף צבי רימון, שביעית בזמן הזה, אתר "סולמות".
↑  דוד הנשקה, "לגלגוליה של שיטת הרמב"ם על שביעית בזמן הזה". בתוך "אסופות", ספר שנה למדעי היהדות, ספר שמיני, ירושלים ה'תשנ"ד. עמודים קסט-קפד
↑  הרב אליהו רחמים זייני, קביעת שנת השמיטה (כנס משנה תורה באוניברסיטת בר-אילן), אתר ישיבת "אור וישועה".
↑  גיטין יט. באלפס
↑  מובא בספר התרומות (שער מה, חלק א סימן ד)
↑  המאירי על גיטין לו.
↑  חידושי הרמב"ן, מסכת גיטין, דף ל"ו, עמוד א'
↑  בית יוסף יורה דעה שלא
↑  שבת הארץ, מבוא, אות ח. וכן באגרות הראי"ה, אגרת תקנה.
↑  חזון איש, שביעית ג ח, וכן שביעית כא ב
↑  שו"ת יביע אומר חלק י - יורה דעה לז ב
↑  ערוך השולחן העתיד, הלכות שמיטה טו ה-י
↑  ספר השמיטה, עמוד מז, בשם המהרי"ל דיסקין.
| שמיטה ויובל |
| --- | --- | --- |
| מצוות השביעית | שמיטת קרקעות • מלאכות שביעית • שמיטת כספים  • פרוזבול • מצוות הקהל • שביעית בזמן הזה |  |
| פירות שביעית | איסור ספיחין • איסור סחורה • איסור שמור • איסור נעבד • דמי שביעית • חובת הביעור |  |
| מצוות היובל | ספירת שנות היובל • שנת היובל • גאולת קרקע • בתים ושדות בתקופת היובל • מצוות הענקה |  |
| פתרונות הלכתיים | יבול שישית • זריעה מוקדמת • יבול חו"ל • מצע מנותק • אוצר בית דין • היתר מכירה • יבול נוכרי • פח שמיטה |  |
| ארגונים | קרן השביעית • אוצר הארץ • ועדת שמיטה • שמיטה ישראלית |  |
| טקסטים | מסכת שביעית • תורת השמיטות • שבת הארץ • ספרות על שנת השמיטה |  |
היקום הקולנועי של DC

| --- | --- |

הלוגו של DC, בשימוש בכל זיכיון של DC מאז 2016
 מבוסס על:  דמויות קומיקס מיקום DC של DC קומיקס
 בימוי:  ג'יימס גאן זאק סניידר דייוויד אייר פאטי ג'נקינס ג'יימס ואן דייוויד פ. סנדברג קיית'י יאן ז'אומה קולייט סרה אנדי מוסצ'יטי
 הופק בידי:  DC Studios The Safran Company RatPac Entertainment Atlas Entertainment Cruel and Unusual Films / The Stone Quarry Legendary Entertainment Syncopy Films Pearl Street Films Seven Bucks Productions LuckyChap Entertainment
 תסריט:  דייוויד ס. גויר אלן היינברג כריס טריו הנרי גיידן ויל ביל ג'ף ג'ונס כריסטינה האדסון ג'יימס גאן ג'וס וידון אדם סזיקל דייוויד לזלי ג'ונסון מקגולדריק ג'ייסון מומואה אנה נוגיירה
 שחקנים ראשיים:  צוות השחקנים הראשי
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  DC Studios 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 הקרנת בכורה:  10 ביוני 2013
 סוגה:  סיפורת גיבורי-על 
 תקציב:  1.533 מיליארד דולר
 הכנסות:  5.480 מיליארד דולר(הקישור אינו פעיל, 24 במאי 2022) (23 במרץ 2019)
 פרסים:  פרס אוסקר לאיפור ולעיצוב השיער הטובים ביותר ליחידת המתאבדים
 סרטים בסדרה:  רשימת הסרטים
 
היקום הקולנועי של DC (באנגלית: DC Extended Universe ובראשי תיבות: DCEU; תרגום מילולי: היקום המורחב של DC, או יקום די.סי., DC Universe) הוא זיכיון קולנועי אמריקאי ליקום בדיוני, שאיגד סדרת סרטי גיבורי-על המבוססים על חוברות הקומיקס של DC קומיקס. היקום הבדיוני המשותף של הסרטים, כמו יקום DC בקומיקס, כלל הצלבות של דמויות, סיפורי רקע וקווי עלילה המתחברים זה לזה.
מאז תחילתו ביוני 2013, הכניס היקום הקולנועי מעל לחמישה מיליארד דולר לאחר 15 סרטים, נתון שהציב אותו במקום האחד עשר ברשימת הזיכיונות המכניסים ביותר בקולנוע ההוליוודי. הסרט השישי, אקוומן, הכניס 1.148 מיליארד דולר ברחבי העולם והיה לסרט הרווחי ביותר ביקום הקולנועי של DC ולאחד הסרטים המכניסים ביותר בעולם.
הסרט האחרון ביקום, אקוומן 2: הממלכה האבודה, יצא לאקרנים ב-26 בדצמבר 2023, לאחר שבשנת 2022, ג'יימס גאן ופיטר ספרן נשכרו לנהל את אולפני די.סי. השניים החלו בפיתוח תוכנית עבודה חדשה של סרטים שנועדו לאתחל מחדש את סרטי היקום הקולנועי, כולל חזון חדש של זיכיונות מרכזיים שנתקעו בפיתוח. על פי התכנית המחודשת, האולפנים ישחררו את הפרויקטים שלהם במסגרת "פרקים" הסובבים סביב קשתות סיפור שונות. הפרק הראשון של היקום המחודש, המכונה בשם "אלים ומפלצות", יתחיל בסדרת האנימציה Creature Commandos, בעוד שהסרט "סופרמן" (2025) נועד להציג את קו העלילה הקולנועי, כאשר שחקן חדש יגלם את סופרמן ומהווים חלק מזיכיון חדש ללא קשר ליקום שהושק ב-2013.