stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחידה 8200
היסטוריה > היערכות היחידה בעקבות הסכם השלום עם מצרים

בעקבות יוזמת השלום של נשיא מצרים אנואר סאדאת ב-1977 נחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים ב-1979, במסגרתו פינתה ישראל את חצי האי סיני והתייצבה על קו הגבול שנקבע בהסכם. במהלך התקופה הזאת התארגנה היחידה לפרק את כל בסיסיה בסיני בתוך שלוש שנים (עד אפריל 1982). היחידה עשתה זאת בשני שלבים. בשלב הראשון (עד לאוקטובר 1981) פורק המערך הקדמי במרכז סיני ובקרבת תעלת סואץ, והוקם מערך ביניים לאורך הקו שחצה את סיני מאל עריש ועד לשארם א-שייח'. בשלב השני (עד לאפריל 1982) פורק מערך הביניים בסיני והוקם מערך הקבע של היחידה ממזרח לגבול ישראל-מצרים. כל זה נעשה תוך שמירה על רצף הכיסוי המודיעיני לאפשרות של מהפך מדיני או צבאי.
בסיסי 8200 בסיני
היסטוריה > סוף המאה העשרים

בשנות התשעים של המאה העשרים נערך מבצע הסייבר ההתקפי הראשון של צה"ל, "מבצע 102" על ידי יחידה 8200.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

על פי תחקיר של הניו-יורק טיימס 8200 הפסיקה להאזין לרשתות הקשר הטקטיות של החמאס כשנה לפני התקפת הפתע ב-7 באוקטובר, ובכך איבדה יכולת להתריע מפני ההתקפה ולסייע לכוחות שנלחמו בזמן ההתקפה.
תחקיר בניו יורק טיימס מגלה עוד כי תוכנית המתקפה של ארגון הטרור חמאס ב-7 באוקטובר הגיעה לידי צה"ל יותר משנה לפני שזו קרתה. גורמי ביטחון ומודיעין ישראלים דחו את התוכנית כשאיפות בלבד, בטענה שיהיה קשה מדי לחמאס לבצע אותה. לפי הניו יורק טיימס המסמך, שקיבל את השם "חומת יריחו" ומשתרע על פני 40 עמודים, פירט נקודה אחר נקודה בצורה מדויקת את תכנון הפלישה של החמאס אך לא כלל תאריך לביצוע, מאוחר יותר התברר כי חמאס תכנן לבצע את המתקפה בליל הסדר אך בעקבות העלאת הכוננות בצה"ל, הוא דחה את המתקפה לשמחת תורה.
ביולי 2023, אנליסטית בכירה, רס"ב ו' ועוד קצין ונגדים נוספים ביחידת 8200 התריעו כי חמאס ערך תרגיל אימונים אינטנסיבי בן יום שלם שנראה דומה למה שתואר בתוכנית "חומת יריחו", אך התרעות אלו נדחו על הסף. בהתכתבות בין הנגדית לנושאי תפקיד בכירים במודיעין אוגדת עזה ומודיעין פיקוד הדרום עמדה הנגדית על דעתה ועיקר טענתה הייתה שהחמאס מתכוון לבצע את התוכנית של "חומת יריחו" שהושגה על ידי 8200 בסוף שנת 2022. הנגדת מיחידה 8200 של אגף המודיעין שהתריעה בהתכתבות על אימון חריג של חמאס ברצועה טרם מתקפת ה-7 באוקטובר, תיארה תרגיל יוצא דופן של ארגון הטרור ובו עדכנה על המשתתפים בתרגיל של החמאס, ובהם מפקדים ולוחמים, השתתפות כוחות רכובים. וכן תורגלו תרחישים שונים ובהם הפלת כלי טיס, השתלטות על ישוב ישראלי, כולל הרג של חיילים, הנפת דגל, וגם תקיפה של מבנה ציבור. בהערכה גסה השתתפו בתרגיל באופן אקטיבי קרוב ל-200 לוחמים ממערכים שונים, ומול קהל צופים בכיר מאוד כולל ציון פרטי שמותיהם ותפקידיהם של הבכירים שצפו באימון.
ביולי 2024 בחדשות סוף-השבוע של ערוץ 12 פורסם תחקיר על כל הכשלים שגרמו למחדל במתן ההתראה למלחמה. בתחקיר דווח כי עם תום מבצע צוק איתן ולאחר גיבוש מסקנות על פערים מודיעיניים באמ"ן הוחלט להקצות משאבים אשר יאפשרו להתקרב למעגל קבלת ההחלטות בחמאס. מספר שנים לאחר צוק איתן 8200 מייצרת מערכת אשר משפרת דרמטית את יכולת האיסוף על חמאס. עוד דווח בתחקיר כי, באפריל 2022 המערכת סייעה להפיק את תוכנית הדגל של חמאס - תוכנית הפלישה שתיקרא לימים בישראל "חומת יריחו". על מערכת זו קיבלה היחידה את פרס ביטחון ישראל.
ביוני 2023, תפעול המערכת הקשה מאוד על אנשי היחידה. כתוצאה מכך החליט מפקד היחידה יוסי שריאל לסגור אותה. לאחר התנגדות מטעם אחת הקצינות ביחידה, החליט שריאל שבסופו של דבר לא לסגור את המערכת. עם זאת היא תנוהל בעדיפות מאוד נמוכה. עוד נמצא נמצא בתחקיר כי זמן קצר לפני מתקפת הפתע הייתה הזדמנות פז להביא פריצת דרך טכנולוגית באמצעות המערכת אשר יכלה לאפשר תמונת מצב אחרת ערב המתקפה. עבודה של תיקון המערכת דרש כך לפי התחקיר כשבוע של עבודה, ומפקד היחידה שריאל החליט שזה מיותר. כמו כן דווח כי בליל ה-6 באוקטובר הייתה תקלה במערכת הזו שתוקנה רק כאשר בשלב שמחבלי חמאס פשטו במתקפת הפתע על יישובי עוטף עזה. בכירים לשעבר באמ"ן מסרו כי בתקופת מפקד היחידה הקודם אסף כוחן המערכת תוחזקה באופן שוטף, היו מעט תקלות ורוב רובו של הזמן היא הפיקה את המידע.
מבנה ארגוני > בסיסים

היחידה אחראית על מספר בסיסים העוסקים בעשייה מודיעינית, הידוע שבהם שכן בעבר במוצב החרמון. הבסיס המרכזי של היחידה נמצא בגלילות, שם ממוקמים מפקדת היחידה והמרכז הטכני, וסמוך לקיבוץ אורים בנגב מפעילה היחידה את בסיס "ירקון", אחד מבסיסי ההאזנה הגדולים ביותר בעולם.
מבנה ארגוני > יחידות משנה > יחידה מבצעית 8200

עד מלחמת ששת הימים (1967) היו מחלקות "ביקורת קשר" במסגרת מחלקות המודיעין הפיקודיות (צפון, מרכז, דרום), כאשר הכלים (זחל"מים ו-נ"נים) היו בימ"ח הפיקודי והחיילים היו אנשי יחידה 515 שהוכשרו על ידה, והצטוותו לכלים שבפיקוד, בעת חירום או במלחמה. אחד מלקחי המלחמה היה להעביר את האחריות על המסגרות הפיקודיות הללו ליחידה 848 שתאכסן את הכלים (זחל"דים ונ"נים), תאמן ותכשיר את הצוותים המאיישים אותם במסגרתה. בעת חירום או במלחמה היחידה תספח אותם לפיקודים ולאוגדות בהתאם לתוכניות המבצעיות. כך הוקם ביחידה הגדוד הנייד (גנ"ד) בפיקוד סא"ל שמחה ביברמן. לראשונה פעל הגדוד, במתכונת החדשה, במלחמת יום הכיפורים (1973). מחלקות ההאזנה הוכפפו לאוגדות הלוחמות וליוו אותם לאורך המלחמה. דוגמאות בולטות לתרומתן היה בצוות הגנ"ד באוגדה 36, בפיקודו של דייב הרמן, שאיתר את הכח העיראקי שהגיע לתגבור הסורים ברמת הגולן, ובצוות הגנ"ד בפיקודו של ברוך כמיל באוגדה 162, שסייע להשמיד את חטיבת השריון 25 המצרית בסיני במארב שריון באזור האגם המר הקטן. בהמשך הקרבות, נהרג הקב"ר סרן אבישי בן צבי, לאחר שהעביר התרעה על הפגזת חפ"ק מפקד האוגדה בגבל גניפה. במלחמת של"ג (1982) מחלקת הגנ"ד באוגמ"ר 91 קלטה מידע חיוני שהביא לחילוצו של החייל אפי טלבי, שנקלע בטעות למחנה פליטים בצור ונחשב נעדר או שבוי עד שחולץ. מחלקת גנ"ד חברה לאוגדה 96 שנחתה בשפך האוואלי, ובנוסף חוליית האזנה שפעלה גם מסטי"ל בלב ים קלטה ודיווחה למודיעין האוגדה על רשת ניהול אש של הפת"ח. בהמשך הלחימה הסתייעה חטיבה 35 בדו"חות האזנה ממחלקת הגנ"ד שבאוגדה.
בעקבות לקחי מלחמת לבנון השנייה (2006) אורגן מחדש הגנ"ד והפך ליחידת המשנה שתפקידה לאסוף מודיעין עדכני ולהעבירו בזמן אמת לכוחות הלוחמים. בעבר, הלוחמים ביחידה עברו טירונות בבא"ח חיל האיסוף הקרבי במחנה מגן סיירים שבערבה. בשלהי העשור השני של המאה ה-21, הטירונות היא בבא"ח גולני עם גדס"ר גולני. במהלך הטירונות הלוחמים עוברים הכשרת רובאי בסיסית בדרגה 07. הלוחמים פועלים בתנאי שטח מורכבים בפעילויות מבצעיות מיוחדות בכל הגזרות. הם מסייעים באיסוף מודיעין ללחימה עבור יחידות עילית כמו שייטת 13 וסיירת מטכ"ל. אנשי היחידה מסכלים טרור בזמן אמת ומהווים גורם משפיע ביכולת ההתרעה של צה"ל. הגדוד לקח חלק במבצע שובו אחים ובמבצע צוק איתן.
מבנה ארגוני > יחידות משנה > יחידת מעוף רחב

"מעוף רחב" היא יחידה מבצעית רב־זרועית המשותפת לאגף המודיעין ולחיל האוויר ומשלבת בתוכה גם אנשים מחיל הים אשר פועלת מבסיס נבטים. תפקידיה הם איסוף, הפקה ועיבוד מידע על בסיס מומחיות במחקר חתימות דיגיטליות והאזנה, לצורכי התרעה ולחילול מטרות. משימותיה הבולטות של היחידה הן הגנה על שמי המדינה, השגת עליונות אווירית וימית ואבטחת כוחות באוויר ובים. מערך ההפקה המודיעיני לוקח חלק בליווי פעילויות מבצעיות לאורך כל ימות השנה גם בשלב המקדים, במהלך הביצוע ובשלב האוחר. היחידה הוקמה כרב־זרועית בשנת 2016 תחת סמכות חיל האוויר, בהנחיה מקצועית של יחידה 8200 למד"ן ומד"ן. כוח האדם המאייש את היחידה מקבל הכשרה בסיסית באמ"ן ובלמד"ן, אך כפוף לחיל האוויר. בסביבת עבודה אחת משרתים לובשי מדים כחולים, לבנים וירוקים, שפועלים יחד לאותה משימה ולעיתים גם חולקים את אותו המקצוע.
היחידה פועלת בעזרת מטוסי גאלפסטרים G-500 ("שביט") שבטייסת 122.
מבנה ארגוני > יחידות משנה לשעבר > יחידת חצב

יחידת חצב, עסקה באיסוף מודיעין ממקורות גלויים (אוסינט): שידורי טלוויזיה, רדיו, עיתונות ואינטרנט. החל מהמאה ה-21 היחידה עקבה בעיקר אחרי רשתות חברתיות. תרגום הידיעות השונות היווה חלק ממה שמוגדר "מודיעין בסיסי", הנאסף על ידי יחידות החיל. בדצמבר 2021 נסגרה היחידה וחייליה פוזרו בתוך מסגרות המשנה של יחידה 8200.
מבנה ארגוני > מקומן של נשים ביחידה

לאורך שנים מילאו נשים, לצד גברים, תפקידים מקצועיים בתחומי ההפעלה, שלישות ורווחה, בעיקר כחיילות בדרגות שעד רס"ן.
בשנת 1981 קודמה אילנה דותן לדרגת סא"ל, והייתה הקצינה המקצועית הראשונה ביחידה שמונתה לדרגה זו, בהיותה ראש ענף.
בשנת 2006 בתקופת מלחמת לבנון השנייה עמדה סא"ל ש' בראש אחת מזירות העימות.
בשנת 2008 מנתה קבוצת הנשים בדרגת סא"ל ביחידה שבע נשים, שהוצבו לתפקידים בכירים גם במערכים הטכנולוגיים, הפיקודיים והמודיעיניים של היחידה.
בשנת 2010 מונתה סא"ל רונית לבבי מורד לתפקיד מפקדת "חצב". בשנת 2014 מונתה לתפקיד רמ"ט היחידה והועלתה לדרגת אל"ם.
ביולי 2021 מונתה אל"ם ג. לתפקיד סגנית מפקד היחידה לדיגיטל. בינואר 2022 אושר מינוייה של אל"ם ג. לתפקיד רמ"ט (ראש מטה) היחידה. אל"ם ג. היא הקצינה השלישית בדרגת אל"ם ביחידה לצד מפמ"רית מרכז הסייבר, אל"ם ל.
מפקדי היחידה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| סא"ל מרדכי אלמוג | 1948–1952 | שם מלא - מרדכי ורצמן אלמוג |
| סא"ל אברהם אילוני | 1952–1957 |  |
| סא"ל עמינדב פרי | 1957–1959 |  |
| סא"ל אברהם אילוני | 1959–1961 |  |
| סא"ל ראובן בלום | 1961–1966 |  |
| אל"ם אברהם אילוני | 1966–1969 |  |
| אל"ם שלמה ענבר | 1969–1972 | לימים קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי, ראש מפא"ת ונספח צה"ל בוושינגטון |
| אל"ם יואל בן-פורת | 1972–1976 | מפקד היחידה במלחמת יום הכיפורים |
| תא"ל אריה בנטוב | 1976–1980 |  |
| תא"ל ראובן ירדור | 1980–1984 |  |
| תא"ל מוטי דוראון | 1984–1987 |  |
| תא"ל אלי בר | 1987–1990 |  |
| תא"ל אהרן זאבי-פרקש | 1990–1993 | לימים ראש אמ"ן |
| תא"ל חנן גפן | 1993–1997 |  |
| תא"ל פנחס בוכריס | 1997–2001 | לימים מנכ"ל משרד הביטחון |
| תא"ל יאיר כהן | 2001–2005 |  |
| תא"ל דני הררי | 2005–2009 |  |
| תא"ל נדב צפריר | 2009–2013 | מעוטר צל"ש הרמטכ"ל מתקופתו בסיירת מטכ"ל |
| תא"ל אהוד שניאורסון | 2013–2017 |  |
| תא"ל אסף כוחן | 2017–2021 |  |
| תא"ל יוסי שריאל | פברואר 2021–מרץ 2025 | מפקד היחידה במלחמת חרבות ברזל. |
| תא"ל א' | מרץ 2025-מכהן |  |
פעילות היחידה בקהילה

היחידה פועלת גם במרחב החינוכי והקהילתי בכמה תוכניות.
פעילות היחידה בקהילה > תוכנית "עתיד"

בתחילה, בנתה היחידה תוכניות התמודדות עם פערים בתחום השפות ערבית ופרסית. לצורך כך בנתה היחידה את תוכנית "עתיד", המשותפת ליחידה ולרשת בתי הספר "ברנקו וייס". התכנית כוללת אימוץ כיתות משני בתי ספר בפריפריה, בהדגשת תלמידי מב"ר (מסלול בגרות רגיל). המטרה היא לאפשר לתלמידים להשיג תעודת בגרות איכותית, להתגייס ליחידה ולשרת בה בתחומי הליבה. במסגרת התכנית זוכים התלמידים גם לשיעורי עזר מחיילי היחידה, העושים זאת בהתנדבות ומגיעים לבתי הספר שלוש פעמים בשבוע. התכנית כוללת: מסלול לימודים מובנה מכיתה י' עד י"ב, במסגרתו הכנה לשירות הצבאי, במגמת מזרחנות, המשלבת את לימוד השפה הערבית ברמה של חמש יח"ל, פעילויות מיוחדות בזמן הלימודים ובחודשי הקיץ, סיוע וליווי צמוד של היחידה להצלחה מרבית בבחינות הבגרות, אפשרות לשירות קבע ופתיחת אפיקים לבניית העתיד.
פעילות היחידה בקהילה > תוכנית "מגשימים"

בדצמבר 2011 הושקה תוכנית "מגשימים". התכנית נפרשת מכיתה י' ועד י"ב, במסגרתה ילמדו בקבוצות קטנות של 20 תלמידים, והם יקבלו כ-500 שעות הכשרה בתחומי יכולות תכנות, פיתוח, עיבוד מידע ואלגוריתמיקה. שיעורים פרונטליים ומקוונים יתקיימו לצד פעילויות מיוחדות כגון האקתונים, ימי שיא ומחנות קיץ. על פי התכנון, עד שנת 2025 ילמדו בתוכנית קרוב ל-4,000 תלמידים ברחבי ישראל. התוכנית מובלת על ידי מערך הסייבר הלאומי בשיתוף עם יחידה 8200, קרן רש"י, רשות התקשוב, המרכז לחינוך סייבר, הטכניון, משרדי הממשלה, הרשויות המקומיות, חברת גוגל, רפאל וקרן חוסידמן. מערכי השיעור פותחו על ידי מערך הסייבר הלאומי והמרכז לחינוך סייבר, בשיתוף והנחיה צמודה של פרופ' אורן קורלנד מהטכניון, ויחידת הנתונים של 8200.
פעילות היחידה בקהילה > יחידת גשרים

באפריל 2022 השיקה היחידה יחד עם משרד החינוך מיזם חדש מסוגו במסגרתו מועברים שיעורים במקצועות ההיי-טק לתלמידי חטיבות הביניים בשדרות, בטבריה ובעוד מוקדים בפריפריה כדי לצמצם את הפערים בהזדמנויות מול תלמידי המרכז. המדריכים והמדריכות במיזם הם מחיל החינוך בצה"ל שקיבלו הכשרה וליווי ביחידה 8200.
פעילות היחידה בקהילה > אותות ושיתופי פעולה

היחידה מתנדבת לפעילויות חברתיות וקיבלה את אות הנשיא למתנדב לשנת 2005. בין היתר, היחידה שותפה בפעילות עמותת אור לחינוך.
אותות הערכה והצטיינות

באוקטובר 1970, בערב ראש השנה, העניק ראש אמ"ן האלוף אהרון יריב ליחידה את דגל היחידה. בין שאר דבריו בטקס אמר: ”היחידה שצריכה להישאר אלמונית בגלל חשאיות תפקידיה הוכרה הכרה רשמית, לא פומבית, על ידי צבא ההגנה לישראל... היחידה שתורמת את התרומה החיונית ביותר לביטחונו של עם ישראל שלא בלחימה, התרומה המודיעינית מהמדרגה הראשונה, מטבעו של עניין לא ניתן לפרסם את הדברים... לצערנו, בעקבות מלחמת ששת הימים יצא שמו של פועלה של היחידה בחוצות עולם, אבל הפרטים אינם ידועים, ברוך השם עד היום... לא ידועה גם המסירות הבלתי פוסקת שבה עובדים אנשי היחידה מזה שנים רבות...”
במרץ 2022 זכה בסיס "מרחב תיכון" בפרס הרמטכ"ל לשנת 2022. הפרס הוענק לבסיס נוכח תרומתו המשמעותית לביטחון המדינה ופעולתו אשר הובילה להצלחות מבצעיות ומודיעיניות פורצות דרך וכן על הובלת מאמצים טכנולוגיים ששימשו את תפוקת המודיעין ועשייתו. לצד העבודה המבצעית, הבסיס הוביל בחודשים האחרונים מספר פרויקטים בנושאי תרומה לקהילה ומעורבות חברתית, שיפור התשתית המקצועית וטיפוח המרכיב האנושי.
ביוני 2022 זכתה ביחידה במקום הראשון בפרס ההתייעלות הכלכלית המוענק מטעם היועכ"ל. הפרס ניתן לרגל הכניסה לעידן ה״ביג דאטה״. הצורך להזרים, לאחסן ולייצר תפוקות משמעותיות מהמידע הרב שקיים גורם לעלייה מסיבית בצרכי המחשוב. לאור זאת, בשנים האחרונות התחולל שינוי בפרדיגמה הטכנולוגית, וב-8200 הצליחו לקדם את ההתייעלות וניהול המשאבים בעולמות אחסון ועיבוד המידע.
ב-12 בדצמבר 2022 התקיים טקס הענקת פרסי הרמטכ"ל לשנת 2022. בין הזוכים הייתה תוכנית "גשרים" שהיא תוכנית המובלת על ידי חיל החינוך והנוער וחטיבת תכנון ומנהל כוח אדם באגף כוח האדם, ויחידה 8200 באגף המודיעין, בשותפות עם גופים נוספים: קרן רש"י והמרכז לחינוך סייבר, מערך הסייבר הלאומי, משרד החינוך, מפעל הפיס, מרכז השלטון המקומי, רשויות מקומיות בפריפריה וגורמים בתעשיית ההייטק. התוכנית מצטרפת למאמץ החינוכי הרחב של הרשויות המקומיות ומשרד החינוך בפריפריה החברתית - גאוגרפית בישראל והגברת שוויון ההזדמנויות לתלמידים ביישובי הפריפריה.
אותות הערכה והצטיינות > צל"ש הרמטכ"ל

בשנת 1972 קבל סא"ל שאול שמאי, מפקד בכיר ביחידה, לאחר מותו, ציון לשבח מהרמטכ"ל דוד אלעזר על תרומתו ועל הישגיו המובהקים בתחום חיוני לפעולות של צה"ל. ”בכל פעלו הצטיין במסירות ללא סייג, בכושר המצאה, במחשבה מקורית ובדבקות במשימה, שהיו לברכה ולתועלת לבטחון המדינה”.
אותות הערכה והצטיינות > אות הערכה מטעם הרמטכ"ל

ביולי 2013 קיבלה היחידה אות הערכה מטעם הרמטכ"ל בני גנץ על ”הישגים יוצאי דופן בעלי חשיבות מכרעת לפעילות המבצעית של צה"ל” בשנים 2011–2013.
במאי 2017 קיבלה היחידה אות הערכה מטעם הרמטכ"ל גדי איזנקוט על ”פעילות מגוונת ותרומה לצרכים המבצעיים של צה"ל בשנים האחרונות”.
בפברואר 2021 העניק הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי אות הערכה מטעם הרמטכ"ל ליחידה והסביר ”על העבודה יוצאת הדופן הזו, 8200 מקבלת הבעת הערכה ברורה. על ביצועיה וגם על השותפות עם כל המפקדות במטה הכללי וארגוני הביטחון במדינת ישראל”..
ב-1 בנובמבר 2022 קיבל סגן מפקד 8200, אל"ם אורי סתיו אות הערכה מטעם הרמטכ"ל, רא"ל אביב כוכבי, על הובלת מבצעי הסייבר ביחידה 8200, ”על מנהיגות, מצוינות, יצירתיות יוצאת דופן וחדשנות, שתרמו רבות לחיזוקו של צה"ל וקידמו באופן ניכר את ביטחון המדינה”. לאורך שירותו ביחידה הוביל מחקרים טכנולוגיים פורצי דרך שעיצבו את התפיסה המבצעית בתחום הסייבר והובילו להישגים בתחום המודיעיני והמבצעי. האות ניתן לקראת שחרורו מצה"ל לאחר 25 שנות שירות.
ב-14 בנובמבר 2022, קיבלו יחידה 8200 ושייטת 7 אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל על פעילותה במבצע "שומר החומות". האות ניתן על פעילות חשאית ותקדימית אשר אפשרה הבאת מודיעין רב ערך מזירות מרוחקות. אות נוסף קיבלה היחידה יחד עם מחלקת השתתפות וכנף 7 בזרוע האוויר והחלל, אגף המבצעים בשירות הביטחון הכללי על פעילותן במבצע "עלות השחר", שאפשרה את סיכול בכירי ארגון הטרור גא״פ, בפעילות ממוקדת וקטלנית.
אותות הערכה והצטיינות > פרס ביטחון ישראל

אנשי היחידה זכו מספר פעמים בפרס ביטחון ישראל על הישגים בתרומה משמעותית וייחודית לביטחון המדינה.
בחלק מהמקרים לא מוזכרים שמות האנשים והיחידה. הם נכללים בטבלת מקבלי פרס ביטחון ישראל:
בשנת 1961 - שולה ויעקב אינגרמן
בשנת 1961 - מאיר שפירא, מ' סטרנין, יצחק מאירי, ש' שרייבר
בשנת 1963 - צוות המורכב מאברהם שרוני, שאול שמאי, יצחק עמבר, עזרא סופר, וזאב חוסני - "הודות לעבודתם המסורה, זכתה מערכת הביטחון להישגים חשובים"
בשנת 1972 - ששון (ששי) יצחקי (יצחייק) - על הישגים מרשימים בתחום פיענוח צפנים
בשנת 1973 -
בשנת 1975 - צוות המורכב מסרג'יו הרט, מיכה שריר ונתן צימרמן
בשנת 1980 - צוות המורכב מדורון אידלמן, יהודה הרטמן וחיים הלד - על הישגים מרשימים בתחום חיוני לביטחון המדינה
בשנת 1984 - צוות שכלל את נוגה אלון
בשנת 1986 -
בשנת 1996 - צוות שכלל את אילון לינדנשטראוס, עופר אהרוני ונוספים
בשנת 1999 - צוות שכלל את טל מורן ונוספים
בשנת 2000 - צוות שכלל את יאיר דמבינסקי, סיגל פלד לויתן, אלעד שיאון ונוספים
בשנת 2003 - צוות שכלל את נדב עלה, טל סגלוב, ירון סגלוב, דרור מיכמן ונוספים
בשנת 2006 - צוות שכלל את ששון אליה[דרושה הבהרה], עידו ספרותי ונוספים
בשנת 2008 - צוות שכלל את נועם שער, יונתן דורון ונוספים
בשנת 2009 - צוות מהיחידה
בשנת 2010 - צוות שכלל את דני הררי
בשנת 2018
בשנת 2019
בשנת 2020 - פרויקט בשיתוף "המוסד", רפאל, חיל האוויר
בשנת 2021 - פרויקט פיתוח נגישות מודיעינית ייחודית
בשנת 2022 - פרויקט בשיתוף עם המוסד, השב"כ ומלמ"ב במשרד הביטחון, מטרתו פיתוח יכולות מעצמתיות, פורצות דרך. פרויקט זה, שנמשך כעשור, במגוון פעילויות נועזות וחדשניות, תוך התמודדות עם אתגרים טכנולוגיים גדולים.
בשנת 2023 - מתוך הפרויקטים שזכו היו מיזם בפיתוח משותף של יחידת המודיעין 8200 ושירות הביטחון הכללי ומיזם בפיתוח משותף של 8200 והמוסד.
אותות הערכה והצטיינות > פרס ישראל על מחקר השפה הערבית

בשנת 1976 זכה אל"ם עזרא מני בפרס ישראל לבלשנות ערבית על מפעל חייו במחקר השפה הערבית במסגרת יחידה 8200. התוצר העיקרי של מחקר זה היה מילון למונחים צבאיים ושימושיים ערביים, המקיף מספר עצום של מונחים בכל תחומי החיים שמשמשים במדינות ערב השונות. על בסיס המורשת המחקרית הזאת נערך גם המילון המקיף הערבי-עברי של אברהם שרוני שהופיע בשנת 1987.
יחידה 8200 בתרבות

בשנת 1983 יצא לאור ספרו של דויד גרוסמן "רץ" - קובץ סיפורים קצרים ובהם הסיפור "יאני על ההר" המתרחש בסיני, בסביבה הדומה מאוד לבסיס ההאזנה המרכזי שהיה ליחידה באום ח'שיבה "בבל" (בסיפור מוזכר בסיס "לבב").
בשנת 2000 יצא לאור ספרה של דאה הדר "נומי, נומי עיסאוויה", ובו תיאור של עיסאוויה מנקודת התצפית של בסיס המודיעין שהיה ליחידה 8200 בהר הצופים.
בשנת 2008 יצא לאור ספרו של דויד גרוסמן "אשה בורחת מבשורה" ובו חוויותיו של אילן במלחמת יום הכיפורים. החוויות מבוססות על האירועים שקרו לחייל מיחידה 848, רס"ל דודו כנען, שנשלח ערב המלחמה ב-1973 למעוז פורקן למשימת האזנה, ונחלץ מהמעוז יחד עם 32 חיילי הפלוגה מהחטיבה הירושלמית ב-8 באוקטובר 1973.
בשנת 2013 יצא לאור ספרו של מישקה בן-דוד "לא ראיתי חיילים שמחים" שעוסק בהרפתקאות ולבטי נפש של חיילים בתקופת מלחמת יום הכיפורים ואחריה בבסיס המודיעין באום חשיבה שבסיני.
בשנת 2016 יצא לאור מותחן ריגול מאת דב אלפון, "לילה ארוך בפריז", שאחדים מגיבוריו הם חיילי 8200, וחלק ניכר מעלילתו מתרחש בשני הבסיסים הראשיים של היחידה.
בשנת 2018 הופיעה הנובלה "שפן" מאת שמעון ריקלין, על חייל המשרת בבסיס היחידה בסיני בזמן מלחמת יום הכיפורים. באותה שנה פרסם דניאל שנער, בוגר היחידה, את הספר "שמים אדומים" שנכתב בהשראת שירותו הצבאי ביחידה. הספר עובד לסדרה טלוויזיונית ששודרה ב־2023.
בשנת 2020 פרסם חגי דגן את "רואים בחושך", מותחן ריגול על בוגר היחידה החוזר, אחרי שנים ארוכות, להתעמת עם פרשה ביטחונית מתקופת שירותו הצבאי.
בשנת 2020 שודרה בכאן 11 של תאגיד השידור הישראלי הסדרה "שעת נעילה", ובה מתואר בסיס היחידה במוצב החרמון עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים.
בשנת 2021 יצא לאור הספר "בית הפגודה" שכתב דניאל שנער, בוגר היחידה, בהשראת שירותו הצבאי ביחידה.
בשנת 2024 עלתה לשידור בהוט סדרת הטלוויזיה "רוח צפונית" מסוגת דרמת מתח. הסדרה מגוללת סיפור מתח בין-לאומי, העוסק במאבק בטרור, בסייבר ובריגול בתוך יחידה 8200, ובאגף המודיעין בכלל. כתבו את הסדרה עמית כהן ודניאל שנער, הבמאי אסף בורשטיין.
עמותת בוגרי היחידה (ש.מ.2)

בוגרי יחידה 8200 הקימו בשנת 1989 עמותה בשם "עמותת בוגרי 8200 (ש.מ.2)". בין מטרות העמותה: עזרה לחברי העמותה, שימור מורשת היחידה ותמיכה בפעילויות למען הקהילה והמדינה בתחומי הטכנולוגיה והיזמות. העמותה מובילה פעילויות רבות לקידום יזמות טכנולוגית בכלל ויזמות חברתית, קידום אוכלוסיות מיעוטים ונשים בעולמות הטכנולוגיים וקידום חינוך טכנולוגי בפריפריה. העמותה מהווה מצע לבוגרים לקידום יוזמות חברתיות, במטרה להשתמש בידע ובניסיון שנרכשו במהלך השירות הצבאי כדי להיטיב עם החברה הישראלית על גווניה השונים.
ראו גם

הסוכנות לביטחון לאומי, סוכנות מודיעין האותות האמריקאית
מטה התקשורת הממשלתית, סוכנות מודיעין האותות הבריטית
תחנת הרכבת הטורקית בבאר שבע
אום חשיבה (בסיס)
לקריאה נוספת

פסח מלובני, דגל אדום מעל המזרח התיכון: המעורבות הצבאית הסובייטית באזור בתקופת ברית המועצות בשנים 1955–1991 וסיפורה של ״מסרגה״ ביחידה 8200, אפי מלצר הוצאה לאור, 2017
אפרים לפיד, לוחמי הסתר - המודיעין הישראלי - מבט מבפנים, ידיעות ספרים, 2017, עמ' 66–81
עמוס גלבוע, מר מודיעין, אהר'לה – אלוף אהרון יריב ראש אמ"ן, ידיעות ספרים, 2013
שלמה גזית, בצמתים מכריעים, ידיעות ספרים, 2016
Brigadier General Y.S. The Human Machine Team, How to Create Synergy Between Human & Artificial Intelligence That Will Revolutionize Our World, Independent Publisher, 2021
אוה מדז'יבוז'-לוי

| --- | --- |

 לידה:  13 ביוני 1971 (בת 53) צ'רנוביץ, ברה"מ 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  המסלול האקדמי המכללה למינהל 
 תפקיד:  מנהלת כללית 
 מספר צאצאים:  1 
 
אוה מדז'יבוז' באירוע "שבתרבות" בנוה מונוסון עם אבי בטלהיים
אוה מדז'יבוז-לוי (נולדה ב-13 ביוני 1971) היא מנהלת ואשת תקשורת ישראלית. בעבר כיהנה מנכ"לית מוזיאון ישראל, מנכ"לית הרשות לקידום מעמד האישה, יו"ר הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, מנכ"לית רדיו תל אביב, סמנכ"לית בשידורי קשת ומנכ"לית קבוצת מעריב.
ביוגרפיה

מדז'יבוז-לוי נולדה בצ'רנוביץ אשר באוקראינה. בגיל שנתיים וחצי עלתה עם משפחתה לישראל.
ב-1997 הוסמכה כרואת חשבון. בהשכלתה הפורמלית היא בעלת תואר ראשון במנהל עסקים מהמכללה למנהל בתל אביב. כמו כן, למדה לתואר שני בביקורת פנימית וציבורית ולימודי מנהל עסקים.
קריירה

בין השנים 1998–2001 עבדה באגף מס הכנסה שבמשרד האוצר והגיעה לתפקיד רכזת חוליית חברות. במקביל שימשה כמרצה במסגרות אקדמאיות בקורסים לחשבונאות בחוגים שונים.[דרוש מקור]
בשנת 2001 פרשה מהשירות הציבורי ועברה לסקטור הפרטי: היא מונתה לסמנכ"ל הכספים של תחנת רדיו תל אביב (102fm). בשנת 2004 מונתה למנכ"ל התחנה, תוך שהיא מבצעת שורת שינויים בתחום התוכן, לרבות שדרוג לוח התוכניות, הוספת רצועות שידור, שינוי מבנה חטיבת המכירות של התחנה, והגדלת הכנסותיה.
בשנת 2006 מונתה לסמנכ"ל הפיננסים והפיתוח העסקי של שידורי קשת. במסגרת תפקידה ניהלה את עסקי החברה והחברות הבנות, הן בפעילות הקיימת, והן בפיתוח מנועי צמיחה חדשים, לרבות אתר mako. בנוסף הקימה וניהלה את אגף פעילות קשת בחו"ל, כולל מכירת פורמטים של התוכניות השונות מבית היוצר של החברה. באותה שנה הוענק לה אות "אשת העיר תל אביב" מטעם עיריית תל אביב-יפו על תרומתה לתחום התקשורת.
בין השנים 2009–2011 שימשה כמנכ"ל קבוצת מעריב. על אף מצבה הפיננסי הקשה של החברה והמצוקה התזרימית של הארגון, הובילה מדז'יבוז'-לוי בהצלחה הנפקה מוצלחת בשוק ההון של 52 מיליון ש"ח להמרה, הובילה תוכנית קיצוצים רחבה וגיבשה את האסטרטגיה הניהולית, המכירתית והשיווקית של הקבוצה כולה.[דרוש מקור]
בחודש אוקטובר 2014 מונתה ליו"ר הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. בין הישגיה הבולטים בקדנציה זו הובלת המהלך להענקת רישיון לערוץ 10 לתקופה של 15 שנים, מהלך תקדימי שהבטיח את שרידותו של הערוץ; מהלך המעבר לערוצי השידור החדשים של קשת ורשת; שורה של הקלות רגולטוריות שסייעו לייצוב שוק הטלוויזיה ושינוי בנוכחות המגדרית על מסכי הטלוויזיה ובתחנות הרדיו לאחר שורה של דיונים, מחקרים ושיתופי פעולה אשר יזמה.
בחודש יולי 2017 אישרה הממשלה את המלצת השרה לשוויון חברתי גילה גמליאל למנות את מדז'יבוז'-לוי לתפקיד מנכ"לית הרשות לקידום מעמד האישה. מינוי זה נכנס לתוקף בחודש אוקטובר 2017.
כמנכ"לית הרשות לקידום מעמד האישה הובילה את קמפיין "תתמודדי" בהשתתפות השחקנית ליטל שוורץ אשר קרא לנשים להתמודד במסגרת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018). הקמפיין זיכה את מדז'יבוז'-לוי באות "אשת השיווק של נובמבר" מטעם איגוד השיווק הישראלי.
במסגרת תפקידה, עמדה מדז'יבוז'-לוי בראש הוועדה הלאומית לצמצום ומניעת הטרדות מיניות. בוועדה, שתוקצבה על ידי המשרד לשוויון חברתי ב-10 מיליון שקלים. הוועדה הגישה דו"ח, עם המלצות לגיבוש תוכנית לאומית למאבק בתופעת ההטרדות המיניות בחברה הישראלית, בינואר 2019.
בנוסף, ייצגה את ישראל בשורה של פורומים בינלאומיים ובהם דיוני ועדת האו"ם לזכויות אדם ומפגשים של הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, הובילה שני קמפיינים ציבוריים בקריאה להענקת פרס ישראל לנשים והגישה רשימה של למעלה מ-70 מועמדות לפרס ישראל תשע"ט, יצאה נגד ההסדרים המקלים לנאשמים בעבירות מין, יזמה שיתוף פעולה עם שבוע האופנה בתל אביב להעלאת המודעות לנושא מודל היופי ודימוי גוף בקרב נערות ונשים, קראה למנות לראשונה בישראל מפכ"לית למשטרת ישראל ולמנות יותר נשים לבית המשפט העליון ולתפקידים ציבוריים.
בספטמבר 2023 מונתה למנכ"לית מוזיאון ישראל. בפברואר 2025 הודיעה על התפטרותה מהתפקיד.
קריירה > תפקידים ציבוריים

לאורך השנים מכהנת מדז'יבוז'-לוי כדירקטורית בבנק הדואר, בחברת נמלי ישראל ובמועצת המנהלים של ועדת התביעות. היא הייתה חברה בוועדת פילבר לבחינת שוק התקשורת, בוועדת אייל לבחינת הכשל בשוק הפקות המקור בטלוויזיה המסחרית, ובוועדה לפריסה אוניברסלית של בזק והוט.
בין השנים 2012–2014 שימשה כיו"ר משותף בוועד המנהל של עמותת צמ"ח. העמותה מוגדרת כפרויקט חברתי סטודנטיאלי, הפועל למען העמקת ערכי הציונות ואהבת הארץ.
חיים אישיים

מדז'יבוז'-לוי מתגוררת בתל אביב, נשואה ואם לבן.