stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוסקר רוזנפלד
עבודותיו שפורסמו

Philipp Otto in der Romantik, 1908
Die vierte Galerie. רומן וינאי, 1910
Mendl Ruhig, 1914
Tage und Nächte . נובלה, 1920
Komoedianten (בעקבות שלום עליכם), 1930
יומן:
Wozu noch Welt. Aufzeichnungen aus dem Getto Lodz (יומן גטו לודז'), נערך בידי Hanno Loewy, הוצאת Neue Kritik, פרנקפורט, 1994
בראשית היה הגטו: מחברות מלודז', בעריכת האנו לואי. תורגם מגרמנית על ידי בריג'יט מ. גולדשטיין, אוונסטון, אילינוי, הוצאת אוניברסיטת נורת'ווסטרן, 2002.
מ.ס. צפת

מועדון ספורט דניאל-צפת היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר צפת המתמודדת בליגה הלאומית בכדורסל.
הקבוצה משחקת בהיכל הפיס בצפת, המכיל 608 מקומות ישיבה.
שם הקבוצה המלא הוא מועדון ספורט דניאל- צפת, מוזכר שמו של דניאל הרוש ז"ל, שחקן מחלקת הנוער של הקבוצה, שנרצח בפיגוע בקו 37.
היסטוריה

הקבוצה שיחקה בעבר בליגת העל בשתי קדנציות כהפועל צפת:
בעונת 1995/1996 עם המאמן משה גרשון, סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום השביעי והפסידה להפועל חולון בפלייאוף התחתון. עונה לאחר מכן הקבוצה התפרקה לאחר 11 מחזורים ותוצאותיה נמחקו. לאחר פירוקה נותרה הליגה עם מספר אי-זוגי של קבוצות עד סיומה.
בעונת 2000/2001 עם המאמן רוני אלטמן, בה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית כשסיימה במקום ה-15 והלפני אחרון עם מאזן 10–18 שלילי, מרחק ניצחון בודד מהמקום ה-14.
בעונת 2002/03, עם המאמן ישראל לב, ירדה הקבוצה לליגה הארצית. בעונת 2005/06 הייתה אמורה צפת לשחק בליגה הלאומית, אך השתתפותה בוטלה על ידי הבקרה התקציבית.
היסטוריה > הקמה מחדש

בשנת 2012 הוקמה הקבוצה מחדש תחת השם "הפועל צפת/גליל" והעפילה שתי ליגות ברצף, עד לליגה א'. בסיום עונת 2014/15 העפילה הקבוצה עם המאמן שלום חדד לליגה הארצית מהמקום הראשון. במקביל הגיעה עד לגמר גביע האיגוד בכדורסל, אך הפסידה למכבי מעלה אדומים 200–170 בסיכום שני המפגשים. בעונת 2018/19 שימש כקבוצת הבת של הפועל גליל עליון.
היסטוריה > ליגה ארצית צפון > עונת 2022/23

לקראת עונת המשחקים 2022/23 בנתה הקבוצה סגל חזק במטרה להעפיל אל הליגה הלאומית, והסירה את השם גליל, לאחר ניתוק הקשר כקבוצת בת של הפועל גליל עליון. למאמן הקבוצה מונה אסף רוטנשטיין. סגל הקבוצה כלל בין היתר את השחקנים דביר אוחנה, איגור סימין הוותיק, רם זקס ונועם מטלון. בסיום עונת 2022/23 ניצחה הקבוצה בגמר המחוז הצפוני של הליגה הארצית את הפועל גלבוע ברוש והעפילה לראשונה מאז ההקמה אל הליגה הלאומית.
היסטוריה > חזרה ללאומית

בעונת 2023/2024 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית. בתום העונה הסדירה מוקמה במקום ה-10 (מתוך 13) עם מאזן 10–14 והתמודדה בבית התחתון, ועל אף שהשיגה ניצחון אחד בלבד סיימה במקום ה-10 ונשארה בליגה.
שחקנים ומאמנים בולטים בעבר

אדריאן פלדג'ר
איבו נאקיץ'
דארט בויד
מלווין ניובורון
אדי לוקאס
אבא קוויטה
סדריק גלובר
עמית בן דוד
ארז חזן
שי אזולאי
אורן בן חמו
אייל לוטטי
אבי אשכנזי
ליאור שגב
ניר רכליס
עמית שחם
ברק פלג
טרייסי הקטור
אילן קדוש
יניב ויצמן
מומי ויצמן
שי קדוש
תארים והישגים

זכייה: 2022/23
גמר: 2014/15
הערות שוליים

↑  סופית: בנימינה במקום הפועל צפת בליגה הלאומית, באתר nrg‏, 2 בנובמבר 2005
↑  מאיר ינקו, פורסמה רשימת המשחקים: צפת פותחת בחדרה ומסיימת בחוץ מול מגדל העמק, באתר חדש בגליל, ‏2022-09-13
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורסל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאפקואנסה

מועדון הכדורגל שאפקואנסה (בפורטוגזית: Associação Chapecoense de Futebol) הוא קבוצת כדורגל מהעיר שאפקו, שבמדינת סנטה קטרינה שבברזיל. לקבוצה יש מועדון קטרגל שזכה באליפות המדינה 2 פעמים.
היסטוריה > מהקמתה ועד העפלתה לליגה הבכירה

הקבוצה הוקמה במאי 1973 מאיחודן של אתלטיקו שאפקואנסה ואינדפנדנטה.
ב-1977 זכתה בתואר הראשון שלה כשזכתה באליפות מדינת סנטה קטרינה כשגברה על אוואיי בגמר 0–1. ב-1978 העפילה לראשונה בתולדותיה לליגת העל הברזילאית, בעונה שהשתתפו בה כמאה קבוצות והיא סיימה במקום ה-51, עונה לאחר מכן סיימה במקום ה-93.
ב-2002 הקבוצה שינתה שמה ל-Associação Chapecoense Kindermann/Mastervet. ב-2006 חזרה לשמה הקודם וזכתה שוב בגביע סנטה קטרינה. ב-2007 הקבוצה זכתה באליפות מדינת סנטה קטרינה בפעם השלישית ובשנת 2011 בפעם הרביעית.
היסטוריה > הצמיחה

ב-2016 הקבוצה העפילה לראשונה בתולדותיה לגמר טורניר בינלאומי, גמר גביע סודאמריקנה, לאחר שגברה על סן לורנסו בחצי הגמר, בזכות חוק שערי חוץ.
היסטוריה > אסון ההתרסקות

ב-28 בנובמבר 2016 טיסה 2933 של LaMia Airlines שבה היו שחקני הקבוצה, בדרכם למשחק הראשון בגמר התרסקה סמוך למדיין, שבקולומביה. המשחקים נדחו לאלתר, מתוך 77 נוסעים שישה בני אדם ניצלו באסון, בהם אלן רושל, המגן השמאלי של הקבוצה ושוערי הקבוצה מרקוס דנילו פדיליה (שנפטר בבית החולים מפצעיו) וג'קסון פולמן. ‏19 שחקני הקבוצה ומאמנה נספו בהתרסקות. אתלטיקו נסיונל, שעימה הייתה אמורה שאפקואנסה להתמודד בגמר, ביקשה כי התואר יוענק לשם כבוד לקבוצה שנכחדה כמעט לחלוטין באסון. CONMEBOL נענתה לבקשה והעניקה את התואר לשאפקואנסה.
בין ההרוגים היו:
חימנז - מגן ימני, בן 21
דנר - מגן שמאלי, בן 25
מתאוס קרמלו - מגן ימני, בן 22
מרסלו - בלם, בן 25
פיליפה משאדו - בלם, בן 32
טייגו - בלם, בן 30
ז'וסימר - קשר אחורי, בן 30
ז'יל - קשר אחורי, בן 28
סרג'יו מנואל - קשר אחורי, בן 27
מתאוס ביטקו - קשר מרכזי, בן 21
קלבר סנטנה - קשר מרכזי, בן 35
ארתור מאיה - קשר התקפי, בן 24
טיאגיניו - קשר התקפי, בן 22
קמפס - חלוץ, בן 34
אנניאס - חלוץ, בן 27
לוקאס גומש - חלוץ, בן 26
ברונו רנגל - חלוץ, בן 34
קאנלה - חלוץ, בן 22
דנילו - שוער, בן 31
מלבד 22 השחקנים, על הטיסה היו גם 18 חברים בצוות המקצועי והטכני של הקבוצה, 8 חברי הנהלה, 21 עיתונאים ו-3 אורחים של המועדון. בין ההרוגים היה גם כדורגלן העבר, מריו סרג'יו, שהיה אמור לשמש כפרשן של רשת פוקס ספורטס. מריו סרג'יו בן ה-66 לבש את מדי נבחרת ברזיל 8 פעמים בין השנים 1981–1985. מספר שחקנים לא המריאו עם הקבוצה וניצלו: אלחנדרו מרטינוצ'יו, רפאל לימה, ננם, דמרסון, מרסלו בואק, אנדריי, היוראן, מויסס, ניבאלדו. מרסלו בואק וניבאלדו הם שוערים, כמו דנילו וג'קסון פולמן שהיו שניים מחמשת הניצולים. מאוחר יותר השוער דנילו מת מפצעיו בבית החולים.
היסטוריה > השיקום

לאחר האסון הודיעו ראשי המועדון, שלא הצטרפו לטיסה ולכן נותרו בחיים, כי המועדון ימשיך לשחק בליגה הברזילאית ויתבסס על שחקנים מושאלים. בעונת 2017 הקבוצה התמודדה לראשונה בסופרקאפ הדרום אמריקאי, גביע רקופה סודאמריקנה (בו הפסידה לאתלטיקו נסיונל 5-3 בסיכום שני המשחקים) ובשלב הבתים של ליגת האלופות של דרום אמריקה, גביע ליברטדורס. במאי 2017 היא זכתה בתואר ראשון לאחר האסון: אליפות מדינת סנטה קתרינה.
תארים והישגים

גביע סודאמריקנה :
2016
אליפות מדינת סנטה קטרינה (6) :
1977, 1996, 2007, 2011, 2016, 2017
גביע סנטה קטרינה (1) :
2006
הישגים לפי עונה

| עונה | ליגה | מיקום | משחקים | ניצחונות | שוויונות | הפסדים | נקודות | הגביע הברזילאי | ‏CONMEBOL | ‏CONMEBOL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Série A | 51 | 18 | 5 | 5 | 8 | 15 | - | לש | לש |
| 1979 | Série A | 93 | 9 | 0 | 3 | 6 | 3 | - | לש | לש |
| 1980 | Série B | 64 | 7 | 0 | 1 | 6 | 1 | - | לש | לש |
| 1987 | Série C | 9 | 8 | 2 | 5 | 1 | 9 | - | לש | לש |
| 1992 | Série C | 13 | 6 | 3 | 1 | 2 | 7 | לש | לש | לש |
| 1995 | Série C | 27 | 8 | 3 | 3 | 2 | 12 | לש | לש | לש |
| 1996 | Série C | 39 | 6 | 3 | 0 | 3 | 9 | לש | לש | לש |
| 1997 | Série C | 40 | 6 | 2 | 1 | 3 | 7 | לש | לש | לש |
| 1998 | Série C | 58 | 10 | 1 | 3 | 6 | 6 | לש | לש | לש |
| 2007 | Série C | 54 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | לש | לש | לש |
| 2008 | - | - | - | - | - | - | - | סיבוב שני | לש | לש |
| 2009 | Série D | 3 | 14 | 8 | 3 | 3 | 27 | לש | לש | לש |
| 2010 | Série C | 7 | 10 | 3 | 4 | 3 | 16 | סיבוב שני | לש | לש |
| 2011 | Série C | 6 | 14 | 6 | 3 | 5 | 21 | לש | לש | לש |
| 2012 | Série C | 3 | 22 | 9 | 6 | 7 | 33 | סיבוב שני | לש | לש |
| 2013 | Série B | 2 | 38 | 20 | 12 | 6 | 72 | לש | לש | לש |
| 2014 | Série A | 15 | 38 | 11 | 10 | 17 | 43 | סיבוב שני | לש | לש |
| 2015 | Série A | 14 | 38 | 12 | 11 | 15 | 47 | סיבוב שני | גביע סודאמריקנה | רבע גמר |
| 2016 | Série A | 11 | 38 | 13 | 13 | 12 | 52 | 32 אחרונות | גביע סודאמריקנה | זכייה |
| 2017 | Série A |  |  |  |  |  |   | 16 אחרונות | 16 אחרונות | שלב הבתים |
הערות שוליים

↑  נסיונאל ביקשה: תנו את הגביע לשאפקואנסה, באתר ynet, 29 בנובמבר 2016
↑  מטוס שבו קבוצת כדורגל מברזיל התרסק בקולומביה - 75 נהרגו, באתר ynet, 29 בנובמבר 2016
↑  דקה אחרי דקה, 29.11, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט
↑  שאפקואנסה: נמשיך לשחק בליגה הברזילאית, באתר ynet, 1 בדצמבר 2016
↑  נדב יעקבי, שאפקואנסה מתחילה הכל מהתחלה, באתר ynet, 6 בינואר 2017
↑  Chapecoense continue miraculous turnaround as they win first title six months after tragic plane crash
↑  בעקבות האסון, ביקשה אתלטיקו נסיונל להעניק את התואר לשאפקואנסה. CONMEBOL נענתה לבקשה.
↑  רשמית: שאפקואנסה הוכתרה כמחזיקת גביע הסודאמריקנה, באתר ynet, 5 בדצמבר 2016
↑  מרגש: תואר ראשון לשאפקואנסה אחרי האסון, באתר ONE‏, 8 במאי 2017
שאנדור גרדוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בספטמבר 1892 שאטוראליאויהיי, הונגריה 
 פטירה:  11 במאי 1947 (בגיל 54) סגד, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  סגד 
 
שאנדור גרדוש (במקור גרוסמן, בהונגרית: Gárdos Sándor; שאטוראליאויהיי, 8 בספטמבר 1892 – סגד, 11 במאי 1947) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי.
קורות חיים

שאנדור גרוסמן נולד במשפחה יהודית כבנם של מור גרוסמן ושל אתלקה ויינברגר. הוא סיים את לימודיו בעיר הולדתו (1912) וניגש לשתי בחינות משפטים בסיסיות בבודפשט. כבר בעיר הולדתו ערך עיתון סטודנטים בשם Tentamen. משנת 1913 היה עיתונאי ועובד מערכת "העיתון ההונגרי" (Magyar Hírlap) בבודפשט. ב-3 בספטמבר 1917, בבודפשט, נשא לאישה את אירן, בתם של פלוריאן קורדי ושל תרזיה נמט. הוא השתתף בקרבות מלחמת העולם הראשונה בחזית איטליה כקצין מילואים ונאלץ להגר מהונגריה בגלל תפקידו בצבא האדום ההונגרי בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית.
תחילה ערך עיתון בשפה ההונגרית באוז'הורוד. לאחר מכן השתקע ברומניה ב-1923. הוא ערך עיתונים בסאטו מארה ובסיגט והיה במקביל גם כתב של "ידיעון ארד" (Aradi Közlöny), כתב סיפורים קצרים, ערך את "עיתון טימישוארה" (Temesvári Hírlap) והיה חבר במערכת עיתוני בראשוב. מאמצע שנות ה-30 של המאה ה-20, מאמרי ה"צבע" האירוניים שלו בימי ראשון עודדו פיתוח של דעת קהל דמוקרטית. לאחר הפסקת הופעת העיתון בבראשוב (1940) השתף בבודפשט, בתנועת ההתנגדות הקטנה האנטי פשיסטית. כך הוא גם הצליח לשרוד את השואה. בתום מלחמת העולם השנייה משנת 1945 ועד מותו היה העורך הראשי של היומון בעיר סגד בשם "דרום הונגריה".
ספרו

פסולת נייר (סאטירות, הומור, שירים, סיגט, 1925).
לקריאה נוספת

Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés II. (G–Ke). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1991. ISBN 973-26-0212-0
שאנדור גרדוש, באתר Arcanum
שאנדור גרדוש, ב-peoplepill.com
שאנדור גרדוש הלך לעולמו. "אור", 18 במאי 1947
אדגר באלוג: פניני עץ וכדור רובה. אוי אלט (עיתון הקהילה היהודית בהונגריה), 12 בדצמבר 1978.
הערות שוליים

↑  Névváltoztatás a M. K. Belügyminisztérium 108115/1903 .sz. rendelete alapján.
↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári házassági akv. 271/1917. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0001 1337 1546  VIAF: 165557653   WorldCat (עם VIAF): 165557653
גלובליזציה

תאגידי ענק הם אחד ממאפייני הגלובליזציה הבולטים ביותר. בתמונה לוגו חברת המזון המהיר מקדונלד'ס, חברה המהווה בעיני רבים סמל לגלובליזציה בשל התפשטותה ותפוצתה בכל רחבי העולם ובתרבויות ומדינות שונות
גְּלוֹבָּלִיזַצְיָה היא התרחבות, האצה והעמקה של הקשרים התרבותיים, הפוליטיים, הטכנולוגיים והכלכליים בין מדינות, חברות ויחידים. במשך ההיסטוריה של התפתחות התרבות האנושית, הולך ומתחזק תהליך זה שבו מידע, מוצרים, בני אדם, כסף וטכנולוגיה חוצים גבולות לאומיים בקצב מהיר. תופעה זו גורמת ליצירת קהילה רחבה המשולבת בשוק אחד, ובכך אף מעצימה את הערבות ההדדית בין חבריה. תהליך זה יוצר שיתוף פעולה בשילוב של כלכלות, חברות, תרבויות, ותנועות פוליטיות מכל העולם, ולעיתים גם קונפליקטים בזירה הבין-לאומית. ההשלכות של היווצרות הגלובליזציה כתוצאה מכך הן: קיומו של כפר גלובלי, הבא לידי ביטוי ביחסי התלות ההדדית הנוצרים בין חברות שונות ללא קשר לאופי היחסים ביניהן. כמו גם, נורמות וערכים משותפים באשר לשאלות אוניברסליות הנוגעות בכלכלה הגלובלית, שינויי אקלים וזכויות אדם. דוגמה לגלובליזציה היא רשת המזון האמריקנית מקדונלד'ס, המייצגת את רעיון המזון האמריקני המהיר. רשת זו, נפוצה כמעט בכל העולם, ובעלת רשת של סניפים הפרושים באופן גלובלי ברוב מדינות העולם המשרתים תרבויות שונות בשפות מגוונות.
אטימולוגיה

מקור המילה הוא מלטינית: גלובוס, כדור, מונח המשמש לציון כדור הארץ.
היסטוריה

מנקודת מבט היסטורית, משחר האנושות, וביתר שאת מאז תחילת העת החדשה, היו מספר תקופות בהן התחזקו מגמות גלובליסטיות, לדוגמה: תקופת האימפריה הרומית, או סוף המאה ה-19. על-פי הסוציולוג והפילוסוף עמנואל ולרשטיין, תחילתו של עידן הגלובליזציה הנוכחי היא בגילוי אמריקה, "העולם החדש", בשנת 1492, אך כיום נהוג לקרוא בשם זה בעיקר לתהליכים החלים מאז השליש האחרון של המאה ה-20.
גורמים

סוציולוגים, היסטוריונים וכלכלנים מונים מספר סיבות לתהליך הגלובליזציה. הוגים רבים רואים אותה כתוצאה של מספר סיבות, בעוד אחרים טוענים כי סיבה אחת בלבד היא המרכזית. בין הסיבות עצמן גם עשוי להתקיים יחס של סיבה ומסובב – רבים יטענו כי הנמכת המכסים, לדוגמה, היא תוצאתה של סיום המלחמה הקרה.
גורמים > סיבות טכנולוגיות

הזרם המרכזי בסוציולוגיה, המיוצג בין השאר על ידי הסוציולוגים מנואל קסטלס, אנתוני גידנס ובנג'מין ברבר, מייחס את תחילת תהליך הגלובליזציה לשינויים טכנולוגיים שחלו בסוף המאה ה-20. השינויים העיקריים שהשפיעו, לפי טענה זו, על תהליך הגלובליזציה הם שינויים בתחום המחשוב והתקשורת (מחשב אישי, תקשורת לוויינים, טלפון סלולרי ורשת האינטרנט), שאיפשרו תקשורת בין מדינות ובין יבשות, ועקב כך נוצרו קשרים תרבותיים, פוליטיים ובעיקר כלכליים בין מדינות שונות וחשוב מכך – בין יחידים וקבוצות במדינות שונות.
באמצעי התחבורה בים, מחיר ההובלות באוניות הוזל ויועל יותר, והסחר בין מדינות שונות גדול יותר.
באוויר, העלות של הטיסות הוזלה ויש מעבר של אנשים ממדינה למדינה בזמן קצר ובעלות נמוכה.
באמצעי התקשורת, ברדיו, בטלוויזיה ובאינטרנט קיים מידע נגיש ועדכני לרחבי העולם. כך אנשים מודעים למה שקורה בעולם ובנוסף, לאפשרויות תעסוקה ותיירות.
גורמים > סיבות פוליטיות

נפילתה של ברית המועצות ובעקבותיה קריסת הגוש הקומוניסטי הותירו את ארצות הברית כמעצמת-על יחידה בעולם. מעמדה החדש איפשר לה חופש פעולה פוליטי, ובמידה רבה אף לכפות את עמדתה בנושאים שונים.
למעמד זה של ארצות הברית הייתה השפעה משתי סיבות: ראשית, היעדרו של מאבק בין גושי איפשר שיתוף פעולה חופשי יחסית בין מדינות, בלא שאלו יצטרכו לחשוש מהשפעותיו על מאזן כוחות. שנית, העוצמה הפוליטית של ארצות הברית איפשרה לה לקדם קווי מדיניות עולמיים התואמים את עמדתה הליברליסטית, ולדחוף לכיוון של שוק חופשי עולמי, בעזרתם של ארגוניים עולמיים – בעיקר הבנק העולמי וקרן המטבע הבין-לאומית, שלפי טענות שונות מייצגים את עמדתה של ארצות הברית. לפי טענה זו, הקרויה תאוריית ההגמוניה הליברלית, קיומה של מעצמה הגמונית ליברלית מאפשר לכל העולם להתקדם לכיוון של ליברליזציה, ובהתאם לעקרונות השוק החופשי מביא אף לצמיחה כלכלית כלל עולמית.
החוקר פרידמן טוען שכוחה הרב של ארצות הברית נובע גם מכוח המשיכה החזק של האמריקניזציה בתקופה זו יותר מתמיד ומפתה ביכולת להגיע לחיים טובים ומשגשגים.
כנגד טיעון זה, מצביעים רבים על כך שהדומיננטיות של מדינות המערב בכלל ושל ארצות הברית בפרט בתהליך התרחבות זה הביאה לכך שהן משתמשות לעיתים רבות בכוחן העודף בדיוני ובארגוני הסחר כדי להסיר את ההגנות מהתחומים בהם כלכלתן חזקה (ביטוח, פיננסים, טכנולוגיה עילית) מחד, ולשמור את אותן ההגנות בתחומים בהן למדינות הדרום יתרון יחסי (כמו חקלאות ומכרות). מצב זה מוביל לכך שמחד, ארצות הדרום אינן יכולות לממש את היתרון היחסי שלהן ומאידך אינן יכולות לפתח שוק מקומי במקום בו אין להן יתרון כזה.
גורמים > סיבות כלכליות

מספר שינויים כלכליים שחלו בתקופה זו השפיעו על הפיכתה של הכלכלה העולמית, ובעקבותיה אף על תחומים נוספים, לגלובליים.
מאפיינים > מאפיינים כלליים

חוקרים שונים כוללים תחת המושג גלובליזציה מגוון רחב של שינויים, אך ניתן למצוא מספר מאפיינים כלליים לכל השינויים הללו. גלובליזציה הוא תהליך המאפשר מעבר של סחורות, מידע ואנשים ממדינה למדינה ללא קושי רב. התרחבות הסחר העולמי מורגשת בכל מקום בעולם. אנשים ברחבי העולם נחשפים כל העת לכמויות גדולות של מידע, מתעדכנים בחדשות, בהמצאות ובטכנולוגיות חדישות, ומכאן נוצר מעין "כפר גלובלי" אשר מאחד את כל המדינות לישות אחת גדולה, שבה המשמעות של גבולות מדיניים הולכת וקטנה. כתוצאה מהתפתחות טכנולוגית בתחבורה ובתקשורת, התפתחויות פוליטיות וכלכליות נוצר תהליך גלובלי של סחר בין מדינות וחברות רב-לאומיות.
ניתן למצוא כיום במדינות רבות מוצרים מיובאים אשר זולים לעיתים קרובות מתוצרת אותה הארץ.
ראשית, כפי שמעיד שמה של התופעה, מדובר בשינוי של תהליכים, מוסדות או אירועים מרמה של מדינת לאום לרמה עולמית (גלובלית). ניתן לראות שהתרחבות זו נעצרת לעיתים רבות ברמה האזורית – האיחוד האירופי הוא כנראה הדוגמה הבולטת ביותר, אך דוגמאות דומות קיימות ברוב אזורי העולם. החוקרים חלוקים בדעתם האם ניתן לראות במעבר למסגרות אזוריות שלב ביניים בדרך אל המסגרת העולמית (כמו שטוען הסוציולוג יורגן הברמאס), או שמא הגלובליזציה אינה אלא מצג שוא, וההתארגנויות האזוריות הן למעשה סיומו של תהליך (אחד המייצגים העיקריים של גישה זו הוא סמואל הנטינגטון, וראו פירוט בהמשך).
שינוי נוסף המאפיין, לדעת מנואל קסטלס, את התהליכים המעורבים בגלובליזציה הוא המעבר לחברת רשתות. לפי קסטלס, השינויים הטכנולוגיים, ובמיוחד השינויים בעיבוד המידע, הביאו לשינוי באופי ההתארגנות של חברות ומוסדות. ממבנה הירארכי, הכולל מדרג ברור של זרימת אחריות, החלטות ומידע באופן אנכי, חל מעבר למבנה של רשת חברתית, מבנה אופקי שאין לו מרכז. שינוי זה בא לידי ביטוי בתחומים רבים, החל מאופן ארגון היצור, שבו חל מעבר מחברות ענק היררכיות בעלות קידום פנימי לחברות המורכבות מאוסף של מרכזים, המקושרים ביניהם בדרכים שונות, ועד לארגוני טרור הבנויים כרשת של ארגונים ולא כארגון אחד בעל מפקדה משותפת המקבל הוראות ממקור אחד.
מאפיינים > שינויים כלכליים

ראשית, צמצום במספר המשרות בתעשייה במדינות הצפון, שבעקבותיו חלו הן עליה באבטלה ברוב המדינות והן עליה בשיעור המועסקים בשירותים במדינות אלו. כתוצאה מכך משתנה אופי העבודה במדינות אלו, ממשרות בטוחות לכל החיים למשרות המאופיינות בדרך כלל בשכר נמוך, במיעוט תנאים סוציאליים ובחוסר קביעות (מקג'ובים).
שנית, הורדת השליטה של מדינות הדרום, ובמידה פחותה אף של מדינות הצפון, על תנאי התעסוקה. הקלות של העברת מפעלים ממדינה למדינה גורמת למרוץ לתחתית בין מדינות בתחום תנאי התעסוקה – כל מדינה מורידה את התנאים הניתנים לעובדים כך שיהיו נמוכים משל שכנותיה ובכך מנסה לשכנע משקיעים לבחור בה. המדינות השכנות נאלצות להשוות את תנאי העבודה ואף להורידם נמוך יותר, וחוזר חלילה.
חוקרים אופטימיים פחות, כמו הסוציולוג מנואל קסטלס, רואים בגלובליזציה צדדים חיוביים כגון גידול בצמיחה ברבות ממדינות הדרום, ומנגד גם צדדים שליליים כגון העמקת הפערים התוך מדינתיים.
מאפיינים > שינויים פוליטיים

השינוי המרכזי במפה הגאופוליטית העולמית בתקופה זו הוא קריסתה של ברית המועצות ובעקבותיה של כל הגוש הסובייטי. שינוי זה גרר בעקבותיו מספר שינויים נוספים:
מאפיינים > שינויים פוליטיים > היחלשות מדינת הלאום

קיים קונצנזוס בקרב החוקרים כי השינויים החלים בעשורים האחרונים מביאים להצבת אתגר לכוחה של מדינת הלאום, אך אין הסכמה על הגורם המקבל את הכוח הזה. בעוד חוקרים מסוימים טוענים כי כוח זה עובר לארגונים פוליטיים על-לאומיים, דוגמת האיחוד האירופי או האומות המאוחדות, אחרים טוענים כי כלל המערכת הפוליטית נחלשת והכוח עובר למערכות אחרות, ובעיקר למערכת הכלכלית. יש חוקרים הטוענים כי למעשה מדינת הלאום רק התחזקה בעידן העכשווי, כתוצאה מיכולות ניטור טכנולוגיות, תקשורתיות וצבאיות אבסולוטיות.
מספר גורמים חוברים כדי לאתגר את כוחה של המדינה. חוקרים שונים מונים את הגורמים שלהלן כמשפיעים על אובדן כוח זה:
מאפיינים > שינויים פוליטיים > דמוקרטיזציה

פרט לשינויים שלעיל, ובמידת מה בעקבותיהם, הביאה עמה הגלובליזציה גם גל של דמוקרטיזציה. ראשיתו של גל זה בשורת המהפיכות הדמוקרטיות בדרום אמריקה במהלך שנות ה-80 והמשכו בקריסת המשטרים הקומוניסטיים במזרח אירופה. פרט לגלים מסיביים אלה, ניתן לראות דמוקרטיזציה, חלקית לפחות, ברוב המדינות הדיקטטוריות בעולם.
לדמוקרטיזציה חלקית זו מספר סיבות: ראשית, הליברליזציה של הכלכלה גוררת אחריה, במקרים רבים, גם תהליכי דמוקרטיזציה. שנית, השינויים הטכנולוגיים מצמצמים את יכולתה של המדינה לשלוט במידע שבידי אזרחיה, ובכך גורמים לביזור של המידע ובכך גם של הכוח הפוליטי, לפחות במידה מסוימת. לבסוף, סופה של המלחמה הקרה מאפשר לארצות הברית לשים דגש על דמוקרטיזציה ולא רק על שמירת נאמנותן של מדינות בעולם השלישי.
מאפיינים > שינויים פוליטיים > שינוי באופי המלחמות

סופה של המלחמה הקרה והתפוגגותו של המתח הבין גושי איפשרו לאו"ם, בסיוע גורמים נוספים, למלא את תפקידו המקורי כשומר השלום העולמי. עקב כך, מלחמות בין מדינות הפכו לעניין מסוכן ולא כדאי, שכן המדינה היוזמת הסתכנה במגוון סנקציות, החל מכלכליות ועד להתערבות צבאית.
עם זאת, שינויים אלו לא השפיעו על היתכנותם של סכסוכים מקומיים בתוך גבולותיהן של מדינות, ולכן תקופה זו מאופיינת בריבוי של סכסוכים כאלה, שאף לובשים לעיתים אופי אלים במיוחד (דוגמת רצח העם ברואנדה והמלחמה ביוגוסלביה לשעבר). כוחות בין-לאומיים ניסו להתערב גם במלחמות מסוג זה, אך לרוב עשו זאת בצורה חלקית ביותר ובחוסר הצלחה.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר הכריזה ארצות הברית מלחמה על הטרור, מלחמה זו גרמה לנסיגה משמעותית בתהליך זה. לקראת מלחמת עיראק אמנם עשתה ארצות הברית מאמצים לזכות בתמיכה בין-לאומית אולם כשמאמצים אלו נכשלו, היא לא נסוגה ויצאה בכל זאת למלחמה.
מאפיינים > שינויים תרבותיים

כלל השינויים שנסקרו לעיל הביאו לשינויים עמוקים גם בתרבותם של הרוב המכריע של החברות בעולם. המרכזי שבהם הוא האחדה של התרבות העולמית. תרבויות שונות רוכשות מאפיינים אחת מהשנייה, במגוון תחומים – החל מהתפשטות המותגים בתחום המזון וההלבשה ועד לפריחתן של התורות הרוחניות של העידן החדש ברחבי העולם.
בראשיתו של התהליך, נראה היה כי מדובר בהשתלטות של תרבות המערב, ובמיוחד של תרבותה של ארצות הברית, על כל שאר התרבויות בעולם (ולכן כונה התהליך אמריקניזציה (אמריקניזם)). אך עם חלוף הזמן, החלו רבים לטעון כי תופעה זו אינה חד-כיוונית, ולראייה הם מצביעים על הגירתן של תופעות תרבותיות דוגמת הבודהיזם ממזרח למערב, הגירה שהחלה בשנות ה-70 ועם חלוף השנים הואצה ונכנסה לזרם התרבותי המרכזי.
הגורמים לשינויים תרבותיים אלו, לפי חוקרים שונים, הם שילוב של הטכנולוגיה החדשה ושל השינויים הכלכליים. מחד, אמצעי התקשורת הבין-לאומיים החדשים מאפשרים זרימה של מוצרים תרבותיים בין מדינות. דוגמה בולטת אחת היא רשת MTV, שבאמצעות הפקת תוכניות זולות ושידורן לכל רחבי העולם בטלוויזיה בלוויין הפכה למעצבת תרבות מהחשובות של שנות ה-90. הופעתה של רשת האינטרנט, ובעקבותיה של תרבות האינטרנט הביאה גם היא למאפיינים תרבותיים משותפים מעבר לגבולות גאוגרפיים.
גם לשינויים הכלכליים משקל בהפיכתה של התרבות לגלובלית. הגלובליזציה של הסחר איפשרה יבוא ויצוא של מוצרי צריכה בין מדינות, ולכן איפשרה לבני מדינות שונות לחלוק את אותם מוצרי הצריכה.
לטענת רבים, אופיים הרב-לאומי של התאגידים החדשים, בשילוב עם הגלובליות של אמצעי התקשורת החדשים, איפשרו לפרסום ולמיתוג להגיע לרמות שלא נודעו בעבר, ובכך ליצור חברה שבה המותג הוא בעל חשיבות עליונה. לפי טענה זו, הרדיפה אחר המותגים הכרוכה בתהליך הגלובליזציה מביאה למסחור של החברה, ובכך להשתלטות תאגידים מסחריים על כל המרחבים הציבוריים. כך נע מרכז החיים הציבוריים מהפארק אל מרכז הקניות, ומופעי תרבות הופכים להיות בחסות מסחרית. תופעה זו גוררת, לטענת מתנגדיה, הכתבה של התכנים התרבותיים על ידי התאגידים המסחריים וחוסמת תופעות תרבותיות שאינן אהודות עליהם.
מאפיינים > שינויים תרבותיים > עולמקומיות

לצד תופעות הגלובליזציה, נראו בשנים האחרונות גם תופעות רבות של לוקליזציה, או הסתגרות של חברות בתוך עצמן (ראו פירוט בהמשך). הסוציולוג בנג'מין בארבר ניסה להסביר תופעה זו באמצעות המושג גלוקליזציה, או בתרגומו של אורי רם – עולמקומיות. זהו ניסיון להסביר התפתחות זו בכלים של הדיאלקטיקה ההגליאנית.
אל מול התיזה – השינויים הכלכליים והפוליטיים שנסקרו לעיל – קמה אנטי-תיזה – תנועה, שעיקרה תרבותית, המתנגדת לשינויים התרבותיים שבעקבותיהם. אך כפי שמקובל בדיאלקטיקה, התיזה והאנטיתיזה אינם ניצבים זה מול זה ללא שינוי אלא יוצרים סינתזה. הסינתזה, במקרה זה, הוא עולם המורכב משתי תנועות, מק'וורלד ו'ג'יהאד כפי שמכנה אותן בארבר, שמחד נאבקות זו בזו אך מאידך מפרות זו את זו. תוצאתה של דיאלקטיקה זו היא, לדוגמה, ארגונים דוגמת אל-קאעידה, שהם מצד אחד פרטיקולריסטיים ומתנגדים לערכי הגלובליזציה, ומאידך – משתמשים באמצעים שצמחו עם הגלובליזציה, ממבנה רשת ועד דואר אלקטרוני.
התנגדות ואנטי־גלובליזציה

תהליך הגלובליזציה עורר עליו את חמתם של רבים, מסיבות שונות. ניתן לחלק את המתנגדים לשניים: כאלו המתנגדים לעצם רעיון הגלובליזציה, וכאלה החולקים על האופן שבו רעיון זה מבוצע בימינו.
המתנגדים לרעיון הגלובליזציה עושים זאת, כמעט תמיד, מטעמים קהילתיים. רבים אינם תומכים בביטול המסגרות המקומיות ובהחלפתן במסגרות עולמיות, ומעדיפים לשמר את המסגרות של השבט, העם, הדת או התרבות המקומית. ניתן למצוא תומכים לעמדה זאת כמעט בכל מדינה.
אלו המתנגדים לצורה הלובש תהליך הגלובליזציה מכונים באמצעי התקשורת 'תנועת האנטי-גלובליזציה'. הם מתנגדים לתהליך מסיבות שונות, שהעיקריות בהן:
ניצול הפריפריה : לטענת תנועות נאו מרקסיסטיות, האופן שבו מתרחשת הגלובליזציה כיום מביא לשגשוג של מיעוט מבוטל בארצות הצפון, ובו בזמן מביא לניצול הולך וגובר הן של תושבי ארצות הדרום והן של הפועלים בארצות הצפון.
איכות סביבה : רבים מתנגדים לגלובליזציה משום שהיא מרחיבה את טביעת הרגל האקולוגית של האדם, ומביאה לפגיעה גוברת והולכת בסביבה.
תנועות אלו צברו כוח בסוף שנות ה-90, ומחאותיהן נעשו קולניות יותר ויותר והגיעו לשיאן בוועידת ארגון הסחר העולמי בסיאטל, בשנת 1999. עד היום, מחאה זו משפיעה על אופיו של כל מפגש של ארגון הסחר העולמי, ה־OECD וארגונים דומים. שיא נוסף של תנועה זו היה מופע ה־Live 8 לסיוע למדינות אפריקה, שבמידה רבה הראה על קבלה של תנועות אלו לקונצנזוס.