stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגיארבאנהגייש
יהודי מגיארבאנהגייש

יהודים התיישבו במגיארבאנהגייש במחצית השנייה של המאה ה-19 ורובם התפרנסו ממסחר וחלקם היו בעלי משקים קטנים. הקהילה התארגנה בשנת 1880 והקימה חברה קדישא, בית כנסת ו"חדר". לקהילה היה בית קברות יהודי ששאריות ממנו עדיין קיימות בכפר.
כשנה אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה הכריזה הונגריה הפרו-גרמנית על גיוס כללי של יהודים לפלוגות עבודה ובמגיארבאנהגייש גויסו גברים יהודים לעבודות כפייה ונשלחו לחזית אוקראינה שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, שישה נהרגו בשדות המוקשים.
בסוף מאי 1944, כחודשיים אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו היהודים בחווה שבקצה העיירה, ועמם יהודי הכפרים הסמוכים. משם הועברו לגטו בקשצ'בה ושוכנו במחסני טבק סמוך לתחנת הרכבת בתנאי צפיפות ורעב קשים. אחדים נמלטו ואחדים מצאו מחסה בבתי נוצרים.
ב-25 ביוני 1944 שולחו יהודי העיירה למחנה ההשמדה אושוויץ ואחדים נלקחו לעבודות כפייה באוסטריה. 49 מיהודי מאגיארבאנהגייש נספו באושוויץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 28 | 1,673 |
| 1910 | 103 |  |
| 1920 | 66 |  |
| 1930 | 74 |  |
| 1941 | 58 | 3,864 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי במגיארבאנהגייש
↑  תיעוד יהודי מגיארבאנהגייש שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז בקש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | בקשצ'בה  |  |
| ערים |  בטוניה •  בקש •  • צ'ורוואש •  דוואוואניה •  אלק •  פיזשדיארמט •  גיומנדרד •  גיולה •  קונדורוש •  קרשלדאן •  מדגיישג'האזה •  מזברן •  מזהגייש •  מזקובאצ'האזה •  אורושהאזה •  שרקד •  סרווש •  סגהאלום •  טוטקומלוש •  אויקיגיוש •  וסטה |  |
| כפרים | בקשסנטאנדראש • צ'בסבדי • דובוז • גרנדאש • קטשופרון • סבדקיגיוש • טלקגרנדאש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה • צ'אדסאלאש • אצ'גפלבה • הוניה • בלמגייר • קמוט • קרשטרצ'ה • טרהוש • מורון • קרשויפלו • קרטססיגט • בוצ'ה • קטגיהאזה • לוקשהאזה • אורמניקוט • קרדוש • צ'בצ'וד • בקשאמשון • צ'נאדאפאצה • גאדורוש • קרדושקוט • נג'סנאש • פוסטפלדוואר • ביהראוגרה • גסט • קרשנג'הרשאן • קטגיאן • מהקרק • מזגיאן • שרקדקרסטור • אויסלונטה • ז'דאן |  |
| יישובים בנפת מזקובאצ'האזה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | מזקובאצ'האזה • בטוניה • מדגיישג'האזה • מזהגייש • דומבג'האז • קוורמש • אלמאשקמראש • דומבירטוש • קספר • קישדומבג'האז • קונאגוטה • מגיארבאנהגייש • מגיארדומבג'האז • מדגיישבודזאש • נג'באנהגייש • נג'קמראש • פוסטאוטלקה • וגג'האזה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562221205171  LCCN: n84235570  VIAF: 129062083   WorldCat (עם VIAF): 129062083
מאהיידין מחיסי-בנאבאד

מאהיידין מחיסי-בנאבאד (בצרפתית: Mahiedine Mekhissi-Benabbad; נולד ב-15 במרץ 1985) הוא אתלט צרפתי, בעל שתי מדליות כסף אולימפיות (בייג'ינג 2008 ולונדון 2012), שתי מדליות ארד מאליפות העולם (טגו 2011 ומוסקבה 2013), 4 פעמיים אלוף אירופה (ברצלונה 2010, הלסינקי 2012, אמסטרדם 2016 וברלין 2018) בריצת 3000 מטר מכשולים ואלוף אירופה בריצת 1500 מטר (ציריך 2014).
מחיסי-בנאבאד מבין האתלטים הבולטים בריצות הבינוניות הוא אחד הגבוהים ביותר ומתנשא לגובה של 1.90 מטר.
חייו

מחיסי-בנאבאד נולד בריימס למשפחה ממוצא אלג'יראי. הוא החל להתחרות בתחרויות אתלטיקה בינלאומיות ב-2004, ואת הישגו המשמעותי הראשון רשם בשנת 2007, כשזכה במדליית הזהב באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה בדברצן. באותה שנה השתתף לראשונה באליפות העולם שנערכה באוסקה, אך לא עבר את של המוקדמות, והסתפק במקום ה-22.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) רשם מחיסי-בנאבאד את ההישג הגבוה ביותר שלו, כשזכה במדליית הכסף, בזמן של 8:10.49 דקות, שהיה שיא אישי עבורו, וגם היה רחוק רק 15 מאיות השנייה מהתוצאה שהשיג הזוכה במדליית הזהב, הקנייתי ברימין קיפרוטו. באליפות העולם שנערכה בברלין ב-2009 נחשב מחיסי-בנאבאד לאחד המתחרים החזקים, אך הוא נפצע במהלך שלב המוקדמות, ונאלץ לפרוש מהתחרות. באליפות העולם באולם שנערכה בדוחה ב-2010 התחרה בריצת 1500 מטר, וסיים במקום השמיני.
בשנת 2010 הוכתר מחיסי-בנאבאד לראשונה כאלוף אירופה, כשזכה במדליית הזהב באליפות שנערכה בברצלונה. במהלך ריצת הגמר גם קבע שיא אליפות חדש, 8:07.87 דקות. באליפות העולם שנערכה בטגו ב-2011 זכה במדליית הארד, ובאליפות אירופה שנערכה בהלסינקי ב-2012 שמר על תוארו, וזכה פעם נוספת במדליית הזהב. עוד קודם לכן, במהלך תחרות שנערכה בפריז ב-2011 שיפר את שיאו האישי, והעמידו על 8:02.09 דקות.
באולימפיאדת לונדון (2012) שחזר מחיסי-בנאבאד את הישגו מבייג'ינג וזכה במדליית הכסף בתוצאה של 8:19.08 דקות, אחרי אזקייל קמבוי מקניה (8:18.56 דקות) ולפני אבל מוטאי אף הוא מקניה (8:19.73 דקות).
באליפות העולם שנערכה במוסקבה שברוסיה באוגוסט 2013 זכה מחיסי-בנאבאד במדליית ארד בפעם השנייה ברציפות, בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:07.86 דקות, אחרי הקנייתים אזקייל קמבוי (8:06.01 דקות) וקונססלוס קיפרוטו (8:06.37 דקות).
חייו > הפסילה ולקיחת מדליית הזהב שלו

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בציריך שווייץ בשנת 2014 סיים מחיסי-בנאבאד במקום הראשון בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:25.30 דקות, אך הוא נפסל לאחר ערעורה של המשלחת הספרדית. הוא נפסל לאחר שהוריד את חולצתו לפני תום הריצה, כשניצחונו הובטח והכניס אותה לפיו. חברו לנבחרת יוהאן קובל זכה במדליית הזהב (8:26.66 דקות) כריסטיאן זלווסקי מפולין זכה במדליית הכסף (8:27.11 דקות) ואנחל מולרה מספרד זכה במדליית הארד (8:29.16 דקות).
חייו > תקריות אלימות

לצד הישגיו, נודע מחיסי-בנאבאד גם במזגו החם, והיה מעורב במספר תקריות אלימות. לאחר ניצחונו במהלך אליפות אירופה ב-2010, פנה לאדם שהיה לבוש כדמותג האליפות, דרש ממנו לכרוע ברך לפניו, ואז הפיל אותו לרצפה. בשנת 2011 החליף מהלומות עם אתלט אחר, מהדי באלה, והושעה ל-10 חודשים. לאחר שזכה באליפות אירופה ב-2012, שוב נהג באלימות כלפי נערה שהייתה לבושה כדמותג האליפות. הנערה, בת 14, ניגשה אליו כדי להגיש לו שי לאחר ניצחונו, אך הוא השליך את השי ודחף אותה בחוזקה, והיא נפלה.
שיאים אישיים

ריצת 1500 מטר: 3:33.86 דקות (2011)
ריצת 3000 מטר: 7:44.98 דקות (2010)
ריצת 3000 מטר מכשולים: 8:02.09 דקות (2011)
מאו"ר

מאו"ר - מאגר אובייקטי-למידה ברשת הוא מאגר מידע ישראלי של חומרי לימוד. הוא נועד לאפשר את ריכוזם של משאבים חינוכיים, איתורם, שיתופם עם קהל הלומדים, והערכתם על ידי אנשי מקצוע. המאגר המרכזי מסייע במציאת אובייקטי למידה ביעילות ובמהירות, וכן בשימוש חוזר במשאבים שכבר פותחו. המאגר זמין לכל מוסדות החינוך, לגופים ציבוריים, ולכלל העוסקים בהוראה ובלמידה בקהל הרחב, ומאפשר להם לשתף ביניהם את אובייקטי הלמידה שבידיהם באופן פשוט והדדי.
מטרות המאגר

מאו"ר הוקם על ידי איגוד האינטרנט הישראלי, מחב"א (מרכז החישובים הבינאוניברסיטאי) ומשרד החינוך, ובשיתוף פעולה עם MERLOT, מאגר אמריקני מוביל של מטא-דטה לאובייקטי למידה. המאגר מכיל כיום מטא-דטה עבור כ-3,000 חומרי לימוד בעברית, המיועדים לקהל בתי הספר, ההשכלה הגבוהה והקהל הרחב. האובייקטים הם מסוגים שונים כדוגמת: לומדות, מצגות, סימולציות, אתרי אינטרנט, קטעי וידאו ואודיו, בלוגים, אתרים בטכנולוגיית ויקי, תרגילים, מטלות, שיעורים, קורסים ואובייקטים בפורמטים נוספים, כמו גם מאגרי מידע מבוזרים במוסדות. איסוף המטא-דטה והקישור לאובייקטי הלימוד מבוצעים על ידי השותפים בפרויקט. בנוסף, הפורטל העברי מספק גישה למאגר מרלו (MERLOT) המכיל עשרות אלפים של פריטי לימוד שעברו קיטלוג וביקורת עמיתים.
מבנה המאגר

מאגרי מידע מבוזרים, המכילים אובייקטים ברמות שונות, כולל קורסים ושיעורים שלמים, מצגות, סימולציות, אתרי אינטרנט, קטעי וידאו/אודיו, בלוגים, ויקי, תרגולים ומטלות וכו'.
בסיס נתונים מרכזי, המכיל מטה-דטה אודות אובייקטי למידה. המידע יאפיין את חומר הלימוד (אובייקט) ויאפשר גישה למספר רב של מאגרים, פורטלים ומשאבי למידה בקלות וביעילות.
כלים שיאפשרו שליחה יזומה (free submission) של חומרי למידה, הערות משתמשים וביקורת עמיתים.
תקן הישראקור

גיבוש עקרונות להגדרת התקן הישראלי לאפיון אובייקטים עבור המאגר נעשה על ידי קבוצת עבודה המורכבת מהגופים הפועלים בתחום במדינת ישראל (אקדמיה, חינוך, תעשייה וספקי תוכן). הסטנדרט מתבסס על Learning Objects Metadata 
 המקובל באירופה עבור מטא-דטה לאובייקטי למידה. תקן הישראקור מסייע לתאימות בין המאגרים השונים בארץ ובעולם, ובכך מרחיב את מגוון החומרים העומדים לרשות המשתמשים במאגר. הפריטים המועלים למאגר מלווים בחוות דעת של מומחי תוכן ובהערכה מצד המשתמשים (folksonomies), ומתוייגים על פי מילות מפתח המאפשרות לאחזר את חומרי הלמידה בהתאם לצורכי תוכן, גיל, רמה ועוד. מדדי האיכות הללו יאפשרו למשתמשים להעריך את מידת הרלוונטיות של הפריט לצרכיהם.
התקן מגדיר מידע על אובייקט למידה על פי פרמטרים רבים, כגון: הגדרת שדות לחיפוש, אוצר מילים לאפיון האובייקט (thesaurus), אפשרות להוספה, תיקון מידע לאחר יצירת האובייקט ועוד. חלקים נוספים של התקן מגדירים את מעטפת המידע. הפרמטרים שמציע תקן הישראקור מסייעים באיתור, הערכה ושיתוף משאב הלמידה. הישראקור מספק שפה משותפת ואחידה לכל הגופים הפועלים בתחומי התוכן הדיגיטלי במדינת ישראל (אקדמיה, חינוך, תעשייה וספקי תוכן). השימוש בתקן יאפשר ניהול ידע, שיתוף, יצירת תוכן, פיתוח וחיפוש מושכל של עצמי למידה בישראל וכן בניית מאגר לאומי משותף של אובייקטי למידה.
ישראקור מגדיר שישה עשר אלמנטי ליבה(core elements) שהם חובה, חלקם יסופקו באופן אוטומטי על ידי המערכת, ועוד שלושה עשר אלמנטים מומלצים. אלמנטים שהם חובה: שם אובייקט הלמידה; מספר זיהוי ייחודי; שפה/ות; שם היוצר/ים; תפקידם בהקשר לאובייקט הלמידה; השתייכות מוסדית; פרטי יוצר המטה-נתונים ותאריך הכנסת המידע; מיקום האובייקט ב-‏ web (‏URL); פורמט; סוג האובייקט (כגון סימולציה, תרגיל, הרצאה בקורס); עלות השימוש; מגבלות הקשורות לזכויות יוצרים; שם המילון המבוקר, או התזאורוס לפיו ממופתח הפריט; ומילות מפתח.
האלמנטים המומלצים כוללים, בין השאר, תיאור ואפשרות של הוספת מילות מפתח חופשיות. אימוץ התקן הישראלי ישראקור על ידי גופים העוסקים בפתוח חומרי למידה יסייע ליצירת שפה משותפת בין המאגרים השונים בארץ ובעולם, ובכך ירחיב את מגוון החומרים העומדים לרשות המשתמשים במסגרות השונות. בנוסף, השימוש בתקן יאפשר למשתמשים במגזרים השונים למצוא ביתר קלות חומרי למידה המתאימים לצרכיהם, תוך שימוש חוזר במשאבים שכבר פותחו.
הערות שוליים

↑  ישראקור (ISRACore)
↑  Learning Objects Metadata
ליל שיכורים

לֵיל שִׁכּוֹרִים או מעריב לפורים הוא פיוט פורימי פארודי שנדפס במחזור ויטרי ומיוחס שם לרבי מנחם בן רבי אהרן. קיימת מחלוקת אם להתייחס אל הפיוט כפארודיה היתולית לכל דבר או כפיוט "כשר" שהותאם לאווירה הפורימית. חלק משוללי הפיוט הסתמכו עליו כדי לפסול את מחזור ויטרי כמקור מהימן בלעדי, וכדי לשלול את יחוסו לרבי שמחה מוויטרי תלמידו של רש"י.[דרוש מקור]
מבנה הפיוט

הפיוט כתוב במבנה של "מערבית", פיוט שנועד לשילוב וליווי תפילת ערבית, בין ברכות קריאת שמע. הוא כולל קטע קצר לפני חתימת כל אחת מן הברכות, ובמרכז את גוף הטקסט המרכזי שנועד להיאמר בברכת "אמת ואמונה" לאחר המילים "משה ובני ישראל לך ענו שירה".
הפיוט "ליל שיכורים" הוא פארודיה על "מערבית" מפורסמת שהייתה נהוגה באשכנז בתפילת ערבית של ליל הסדר בשם "ליל שימורים". פתיחת "ליל שיכורים" מחקה את הקטע השני של מערבית זו הפותח ב"ליל שימורים הוא זה הלילה", וגוף הטקסט המרכזי מחקה אף הוא את גוף הטקסט של "ליל שימורים"..
הפיוט הפורימי אינו כולל תוספת לברכה האחרונה בתפילת ערבית, "השכיבנו"; נקודה זו הייתה מושא ללעגו של אחד משוללי הפיוט שראו בו מעשה ליצנות חסר טעם, הוא כתב על כך בחרוז: ”ועל ברכת השכיבנו / אין לפנינו / אולי היין העלה מנחיריו עשן / וכבר שכב ויישן”.
בניגוד למקובל בפיוטי מערבית, אין בו אקרוסטיכון, לא של שם המחבר, ולא אקרוסטיכון אלפביתי.
הפיוט בנוי על ציטוטים מן המקורות ודברי הלכה, למרות זאת יש שראו ברוחו הכללית קלות ראש וליצנות היתולית, ואף שאינה נקייה מניבול פה. שאול חנא קוק שיער כי במקורו היה הפיוט בוטה יותר, וכי החריזה והאקרוסטיכון הלקויים הם תוצאה של צנזורה של הפיוט כדי לאפשר את הכנסתו למחזור.
מקור הפיוט וייעודו

הפיוט מופיע בכתב יד אחד בלבד של מחזור ויטרי, וממנו נדפס בדפוסים. לא ידוע על קהילה שאמרה אותו בפועל. אמנם יש הסבורים אף שניכר שמדובר בפארודיה, ייתכן שהיו בצרפת קהילות שאמרוהו בגוף תפילת ערבית בליל פורים כמערבית לכל דבר.. הרב אריה גולדשמיט מהדיר מחזור ויטרי משער שהלשון החריגה מופיעה בפתיחת הפיוט "ממעמד ר' מנחם בר אהרון" מלמדת שהוא נועד לאירוע פורימי ולא לתפילת ערבית. להשערתו, 'ליל השיכורים' הוא הלילה של מוצאי פורים, שבו המשיכו את החגיגות והשתייה של יום הפורים.
ראו גם

פרודיות לפורים
לקריאה נוספת

מחזור ויטרי, מהדורת הרב אריה גולדשמיט, עמ' א'שנא-א'שנה
מהומות קפיטריית קומפטון

לוחית שהוצבה במקום לציון 40 שנה למהומות
מהומות קפיטריית קומפטון היו מספר עימותים אלימים בין פעילות טרנסג'נדריות לבין המשטרה שהתרחשו באוגוסט 1966 ברובע טנדרלוין שבסן פרנסיסקו.
רקע

סן פרנסיסקו היוותה מקום מרכזי בהתפתחות האקטיביזם הלהט"בי בארצות הברית בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה. העידן שאחרי המלחמה אופיין ברדיפות ובדיכוי של להט"בים בידי הממשל, במה שנודע כבהלת הלבנדר, והדבר עורר פריחה של תת-תרבות להט"בית בברים ובמועדוני לילה, כמו גם עלייה של מעורבות פוליטית ממגוון צורות. ארגונים והתארגנויות למען זכויות הומואים ולסביות, שכונו התנועה ההומופילית, החלו לצמוח בחלקים המבוססים יותר של העיר. באותו הזמן, בשכונת העוני טנדרלוין, החלו התארגנויות שפעלו למען טרנסג'נדרים.
חלק ניכר מהאוכלוסייה הטרנסג'נדרית של פרנסיסקו שכן בשכונת טנדרלוין. שכונה זו הייתה שכונת עוני בה רוכזו אוכלוסיות מוחלשות רבות: מהגרים, מסוממים, אלכוהוליסטים, זונות, משוחררים על תנאי, וגם נשים טרנסג'נדריות. נשים אלה סבלו ממחסור בדיור ובעבודה עקב אפליה על רקע טרנספובי, ולכן נדחקו לטנדרלוין בה היו דירות זולות להשכרה. הן עבדו לרוב בזנות, היו חשופות לאלימות מצד המשטרה והלקוחות ופעמים רבות נעצרו. כיוון שמבחינה חוקית הן הוגדרו כגברים, הן הוכנסו לכלא גברים, מה שעשה אותן חשופות במיוחד לתקיפה מינית, אונס ורצח.
הארגונים ההומופיליים לא פעלו על מנת לסייע לטרנג'נדריות שבשכונת טנדרלוין. בקיץ 1966 הקימו פעילים מהשכונה את ארגון ונגארד (Vanguard), שהיה ארגון הנוער הלהט"בי הראשון בארצות הברית. הארגון תיאר את עצמו כ"an organization of, by, and for the kids on the streets", וחבריו דאגו להפוך את הרחוב למרחב בטוח. הפעילות החשובה הראשונה של הארגון מתועדת בכתבה שכתב ריימונד ברושירס, אודות הפגנה שהתרחשה מול "קפיטריה קומפטון" ב-18 ביוני 1966.
הקפיטריה שבשכונת טנדרלוין פעלה 24 שעות ביממה, ובני נוער להט"בי רבים, שהיו חסרי בית או עבודה, נהגו לפקוד אותה. ישיבות ארגון ונגארד נערכו אף הן בקפיטריה. בעל המקום שלא היה מרוצה מנוכחות אוכלוסייה זאת החל לגבות "דמי שירות" על השולחנות, ומדי פעם לקרוא לשומרי ביטחון או למשטרה על מנת שירחיקו משם את הנוער הטרנסג'נדרי. חברי ונגארד ארגנו הפגנה מול הקפיטריה ודרשו להפסיק את היחס המפלה.
המהומות

התאריך המדויק של פריצת המהומות לא ידוע, אך הן החלו כשבעלי המקום התקשרו שוב למשטרה, וכשאלה הגיעו לפזר את הפעילות הטרנסג'נדריות מהמקום, אחת מהן שפכה קפה רותח על השוטר שניסה לעצור אותה. המהומה החלה כאשר הנוכחים במקום החלו להתנגד, להשליך חפצים לעבר השוטרים, לנפץ את החלונות במקום ולהאבק בשוטרים, ונמשכה אף ביום למחרת. במהלך המהומות נופצו חלונות הקפיטרייה, הוחלפו, ונופצו בשנית.
השפעה

המהומות בקומפטון נחשבות לרגע מפתח בתולדות זכויות טרנסג'נדרים בסן פרנסיסקו, ובעקבותיה חלה ירידה משמעותית באלימות המשטרתית הרשמית נגד אוכלוסייה זו. מהומות קומפטון היוו גם זרז להקמת ארגונים אקטיביסטים טרנסג'נדרים שונים.
בשנת 2006 הציבה עיריית סן פרנסיסקו לוחית לציון המהומות על המדרכה שליד המקום בו שכנה הקפיטריה של קומפטון.
ראו גם

מהומות סטונוול
הערות שוליים

↑  ג'ון ד'אמיליו, 'הקהילה הגיית והפוליטיקה הגיית בסן פרנסיסקו ממלחמת העולם השנייה עד שנות השמונים של המאה העשרים', בתוך: מעבר למיניות: מבחר מאמרים בלימודים הומו-לסביים ותאוריה קווירית, בעריכת יאיר קדר, עמליה זיו ואורן קנר (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2003), עמ' 196–216, בעמ' 196.
↑  Susan Stryker, Transgender History (Berkeley: Seal Press, 2008), pp. 66-67.
↑  Stryker, Transgender History, p. 66.
↑  Raymond Broshears, 'Young Homos Picket Compton's Restaurant', Cruise News and World Report (August 1966), p. 1
↑  Members of the Gay and Lesbian Historical Society, 'MTF Transgender Activism', pp. 362-364; Stryker, Transgender History, pp. 75-78.
| טרנסג'נדריוּת  |
| --- | --- | --- |
| זהות מגדרית | א-בינארי/ג'נדרקוויר (אג'נדר • ביג'נדר • טריג'נדר • פאנג'נדר) • אנדרוגיני • טרנסג'נדר (אישה טרנסית, גבר טרנס, נוער טרנסג'נדרי) • טרנסקסואליות • מגדר שלישי (בורנשה • נזילות מגדרית • היג'רה • ח'נית' • Two-spirit) • סיסג'נדר • קתואי • פאפאפין |  |
| היסטוריה | מהומות סטונוול • מהומות קפיטריית קומפטון (ארצות הברית) |  |
| בריאות | דיספוריה מגדרית (בילדים) • היריון טרנסג'נדרי • הסרת שיער • התאמה מגדרית (טיפול הורמונלי להתאמה מגדרית • ניתוח להתאמה מגדרית) • ייעוד מגדרי |  |
| זכויות ומשפט | הצהרת האו"ם בדבר נטייה מינית וזהות מגדרית • טרנספוביה (טרנסמיזוגניה • TERF) • אלימות (אלימות נגד להט"ב • Trans panic) |  |
| חברה ותרבות | אירועים (יום הזיכרון הטרנסג'נדרי • יום הנראות הטרנסג'נדרית הבין-לאומי • מצעד הטרנס • שבוע המודעות הטרנסג'נדרי) • אנשים (א-בינארים) • התאבדויות בני נוער • דת (יהדות) • הדגל הטרנסג'נדרי • חרטה • ייצוג במדיה • ספורט |  |
| גישות ותאוריות | ביטוי מגדרי • בינאריות מגדרית • דדניימינג • זהות מגדרית • טרנסמיזוגניה • טרנס-פמיניזם • נון-קונפורמיות מגדרית • סיסג'נדריות • קרוס-דרסינג |  |
| ראו גם | אינטרסקס • מגדר • לימודי מגדר • להט"ב • מין (ייעוד מגדרי) • נטייה מינית |  |
לקטגוריה • לפורטל להט"ב
מגיארפולאן

| --- | --- |
סמל מגיארפולאןסמל מגיארפולאן

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מרכז טרנסדנוביה
 מחוז:  וספרם (מחוז) וספרם
 נפה:  נפת אייקה
 שטח:  26.97 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,241 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°10′13″N 17°32′48″E﻿ / ﻿47.170238888889°N 17.54655°E﻿ / 47.170238888889; 17.54655 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://magyarpolany.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מגיארפולאן(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.מגיארפולאן  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מגיארפולאן (בהונגרית: Magyarpolány) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
יהודי מגיארפולאן

במגיארפולאן חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 15 | 1,470 |
| 1910 | 6 |  |
| 1920 | 5 |  |
| 1930 | 8 |  |
| 1941 | 1 | 1,856 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז וספרם |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | וספרם  |  |
| ערים |  אייקה •  בדצ'ונטומאי •  בלטונאלמאדי •  בלטונפירד •  בלטונפיזפה •  בלטונקנשה •  ברהידה •  דווצ'ר •  הרנד •  פאפא •  שימג •  טפולצה •  וארפלוטה •  זירץ |  |
| כפרים | סנטגאל • נמשסאלוק • יאשד • אשקי • אשי • פטפירדה • טש • וילוניה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד • אדוריאנהאזה • אגראליה • אפאצטורנה • בורסרצ'ק • צ'גלה • דברון • דובה • איסקאז • קמונד • קרקוסרצ'ק • קרטה • קישברז'ן • קישצ'ס • קישפיריט • קישסלש • קולונטאר • נגיאלאשון • נג'פיריט • נוסלופ • אורוסי • פוסטמישקה • שומלוינה • שומלוסלש • שומלובאשארהיי • שומלובצ'ה •  ויד • טישקוואר • אברהאמהג' • בדצ'ונטרדמיץ • בלטונאדריץ' • בלטונהניה • בלטונרנדש • גיולקסי • הגיישד • הג'מגש • קפולץ' • קאפטלנטוטי • קקוט • קישפאטי • קוואגוארש • קוושקאל • לשנצפלו • לשנצאישטוואנד • לשנצטומאי • מונושטורפאטי • נמשוויטה • רפושקה • רוופילפ • שלפלד • שאשקה • סנטבקאלה • סיגליגט • טליאנדרגד • אוז'ה • ויגאנטפטנד • זלהלאפ • בלטונאקרטיה • בלטונקנשה • בלטונפיזפה • צא'יאג • פלשארש • קיראיסנטאישטוואן • טיהאן • קינגש • ליטר • פפקסי • אלשוארש • אסופה • בלטונאקלי • בלטונצ'יצ'ו •  בלטונספזד • בלטונסלש • בלטונאודווארי • צ'ופק • לובאש • מונוסלו • אובודוואר • ארוונייש • פלוזנק • פצ'יי • סנטאנטלפה • סנטיאקבפה • טגיון • ואסוי • זאנקה • באנד • אפלן • היימאשקר • הארשקוט • הרנד • הידגקוט • מארקו • מנצ'היי • נג'וואז'ון • נמשוואמוש • פולה • שוי • סנטקיראיסבדיה • טוטוואז'ון • וספרמפאיס • ורשטו • אדאסטוול • בקוניאקו • בקונקופאן • בקונפלשקה • בקונשאג • בקונסנטאיוואן • בקונסיץ' • בקונטמאשי • בב • בקאש • צ'וט • דאקה • דברנטה • אג'האזשקסה • גנה • גצ'ה • גיץ • הומוקבדגה • קמנשהגייס • קמנשסנטפטר • קופ • קילשווט • לובאספטונה • מגיארגנץ' • מלומשוק • מרצלגרגיי • מרצלטה • מזלק • מיהאיהאזה • נג'אצ'אד • נג'דם • נג'גיימוט • נג'טבל • נמשגרז'ן • נמטבאניה • נוראפ • ניאראד • פאפדרשקה • פאפקובאצ'י • פאפשלמון • פאפטסר • טקאצ'י • אוגוד • ואניולה • וארקסה • וסר • וינאר • בז'י • בודורפה • צ'אברנדק • דברונץ • גוגאנפה • גייפיקאיאן • הטייפה • הוסטוט • קאפטלנפה • מגייר • נמשהן • ריגאץ' • שימגפראגה • סנטאימרפלווה • אוק • וספרמגלשה • זלארדד • זלגיימרה • זלמגייש • זלסגוואר • בקונבל • בקונאנה • בקוניאוסלופ • בקונסנטקיראי • בורזוואר • צ'סנק • צ'טן • דודר • לוקוט • נגייסטרגאר • אולספלו • פנזשגיור • פורווה • סאפאר |  |
| יישובים בנפת אייקה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | אייקה • צ'הבאניה • פרקשגייפי • הלימבה • קישלד • מגיארפולאן • ניראד • אץ' • סץ • אורקוט • וארושלד |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 236944727   WorldCat (עם VIAF): 236944727 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
לירון בן-שלוש

| --- | --- |

לירון בן-שלוש
 לידה:  21 בספטמבר 1983 (בת 41)
 מדינה:  ישראל 
 בן או בת זוג:  אסף קורמן (2010–?) 
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
לירון בן-שלוש (נולדה ב-21 בספטמבר 1983) היא שחקנית ותסריטאית ישראלית. הייתה מועמדת לשלושה פרסי אופיר. זוכת פרס אופיר לשנת 2019 לשחקנית הראשית הטובה ביותר.
ביוגרפיה

לירון בן-שלוש נולדה בבת ים ועברה לשכונת תל גיבורים בחולון בהיותה בת תשע. היא למדה במגמת תיאטרון בבית הספר למדעים ולאמנויות ע"ש הרצוג וסיימה בהצטיינות. בצה"ל שירתה בתיאטרון צה"ל. במסגרת הצבא כתבה ושיחקה בהצגת יחיד מוזיקלית ביחד עם ארבעה מוזיקאים קלאסיים בבימויו של דב נבון. במהלך השירות לימדה תיאטרון בבתי ספר שהיחידה שלה אימצה.
מייד לאחר סיום הצבא החלה בן-שלוש ללמוד בסטודיו למשחק ניסן נתיב בתל אביב. בתום לימודיה שיחקה בתיאטראות תמונע, אורנה פורת, המעבדה הרב-תחומית, פסטיבל נשים בחולון, פסטיבל פותחים מסך של תיאטרון בית ליסין והיא חלק מקבוצת התיאטרון הניסיונית של אריאל אפרים אשבל. משחקת מזה שלוש שנים (נכון לדצמבר 2011) בהצגה "אבסינת" של מאור זגורי, שהיא שיתוף-פעולה בין תיאטרון הבימה לתיאטרון תמונע, בהצגה מגלמת בן-שלוש את התפקיד הראשי של קרולינה, כלה שמתאבדת ביום חתונתה.
שיחקה בסרטים קצרים רבים, שחלקם השתתפו בפסטיבלים ברחבי העולם וזכו בפרסים. שיחקה בפרסומות וסרטי תדמית.
לירון בן-שלוש שיחקה בסרט הקולנוע "מאיה" בבימויה של מיכל בת-אדם בתפקיד הראשי של מאיה והייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר לשנת 2010 על תפקידה. בסרט היא מגלמת את דמותה של בחורה שמגיעה לעיר הגדולה כדי להפוך לשחקנית, היא מקבלת תפקיד נכסף ומתחילה לאבד את הגבולות בין ההצגה למציאות. גיל פרנק מככב לצידה בסרט. בסרט משחקים גם מיכאל ורשביאק ואלכס אנסקי.
בן-שלוש שיחקה ב"כביש 40", סרט עצמאי בבימויו של אלדד בוגנים שצולם ב-2011. הסרט מחולק לכמה סיפורים מצטלבים ובן-שלוש משחקת בו לצד עפרה ויינגרטן, הסיפור עוסק בכלה שסוגרת חשבונות עם אימה ביום חתונתה. כל הסיפורים קשורים למבצע עופרת יצוקה.
לירון בן-שלוש זכתה במענק פיתוח תסריט לסרט עלילתי באורך מלא בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות, במימונן של פרויקט הקולנוע של קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב וקרן גשר לקולנוע רב תרבותי וכיום היא כותבת את תסריטה הראשון. זכתה במלגה מעיריית חולון על הצטיינות בתחום האמנות.
בן-שלוש יצרה ביחד עם יאיר קויפמן ואוהד הול את סדנאות הנוער "משחק מסוכן", היא משחקת בהן וכתבה את חלקן. אלו הן סדנאות אימפרוביזציה חינוכיות בנושאי מניעת אלכוהוליזם, הטרדה מינית והתנהגויות בסיכון.
למדה משחק מול מצלמה אצל רות דייכס. השתתפה בקורס "שקט מצלמים רעש", בהדרכת ניר ברגמן, רני בלייר ושמי זרחין, במסגרת סדנאות הבמה.
בינואר 2015 יצא לאקרנים הסרט "את לי לילה", בכיכובן של בן-שלוש, דאנה איבגי ויעקב זדה-דניאל. זהו סרטה העלילתי הראשון באורך מלא שאת תסריטו גם כתבה. את הסרט ביים בעלה, אסף קורמן. הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל חיפה ובפסטיבלים נוספים בעולם. בגין עבודתה על סרט זה, קורמן זכתה בפרס התסריט הטוב ביותר לשנת 2015 מטעם פורום מבקרי הקולנוע בישראל.
בשנת 2018 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "אישה עובדת" בבימויה של מיכל אביעד. על תפקיד זה קיבלה פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר.
בשנת 2022 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "שישו ושמחו" בכאן 11
חיים אישיים

החל מ-2010 לירון בן-שלוש נשואה לבמאי, עורך הסרטים והמדבב אסף קורמן, בנו של השחקן יוסף כרמון, להם שני ילדים.
פילמוגרפיה > סרטים

| שנה | סרט | במאי | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | מאיה | מיכל בת-אדם | מאיה, תפקיד ראשי |
| 2011 | כביש 40 | אלדד בוגנים | הכלה |
| 2014 | את לי לילה | אסף קורמן | חלי, ראשי |
| 2016 | הפורצת | הגר בן-אשר | נורית |
| 2017 | נמל בית | ארז תדמור | טלי אביטן, משני |
| 2017 | מוטלים בספק | אלירן אליה | לירז, משני |
| 2018 | אישה עובדת | מיכל אביעד | אורנה, ראשי |
פילמוגרפיה > סרטים קצרים

| שנה | שם הסרט | תפקיד | מקום | במאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | מורה מחליפה | אריאלה המורה | מנשר לאמנות | שירי פרייס | תפקיד ראשי |
| 2012 | קיצור דרך | דקלה | בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה | עמית צרפתי | תפקיד ראשי |
|  | תל ברוך | זונה | אוניברסיטת תל אביב | ינון פורת | תפקיד מרכזי |
|  | מין הרה |  | מכללת ספיר | אוריאנה בן אבא | תפקיד ראשי |
|  | נדל"ן | סוזי | מנשר לאמנות | אסף קורמן | תפקיד ראשי |
| 2007 | כתם | אילנהֿ | אוניברסיטת תל אביב | אתי צ'יקו | תפקיד ראשי |
| 2007 | מותה של שולה | החברה | מנשר לאמנות | אסף קורמן |  |
|  | אמא תשלם | הנערה | עצמאי | אילן עמית | תפקיד ראשי |
|  | היפנאגוג |  | קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות | אדם זסלבסקי |  |
|  | חפץ חיים | השחקנית | עצמאי | מיה צרפתי | תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | ערוץ | במאי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 30 ש"ח לשעה | שירה | הערוץ הראשון | דוד אופק ושרי עזוז |
| 2015 | להרוג את הסבתא | יעל ברדוגו | Yes Comedy | דוד אופק וליאור שפר |
| 2020 | נורמלי | ד"ר זרובסקי | HOT3 | אסף קורמן |
| 2022 | שישו ושמחו | חמוטל | כאן 11 | סיגלית ליפשיץ |