stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המנון בהוטן

| --- | --- |

 מדינה:  בהוטן בהוטן
 שפה:  דזונגקה
 מילים:  גיאלדון תינלי
 לחן:  אקו טונגמי
 תאריך מעמד רשמי:  1953
 
ממלכת דרקון הרעם הוא ההמנון הלאומי של בהוטן, קרוי דרוק צנדהן בשפת המקור.
בעשורים הראשונים לעצמאותה של בהוטן לא היה למדינה המנון לאומי. בשנת 1953 ביקור ממלכתי מתכונן של ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו עורר את הצורך באימוצו של המנון לאומי. מילות ההמנון נכתבו על ידי גיאלדון תינלי, והוא הולחן על ידי אקו טונגמי.
ההמנון המקורי התבסס על מלודיה עממית בהוטנית אך שונה פעמיים מאז, גם מילות ההמנון קוצרו מ-12 שורות ל-6.
ראו גם

דגל בהוטן
סמל בהוטן
המחוז האדמיניסטרטיבי הדרומי (מוסקבה)

המחוז האדמיניסטרטיבי הדרומי של מוסקבה (ברוסית: Южный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מינהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במזרח העיר וכולל 16 נפות. זהו המחוז הגדול ביותר מבחינת אוכלוסייה ומתגוררים בו 1,774,351 איש.
נפות המחוז

ביריוליובו המזרחית
ביריוליובו המערבית
בראטייבו
דנילובסקי
דונסקוי
זיאבליקובו
מוסקבורצ'יה-סאבורובו
נאגאטינו-סאדובניקי
נאגאטינסקי זאטון
נאגורני
צפון אורחובו-בוריסובו
דרום אורחובו-בוריסובו
צאריצינו
צ'רטאנובו הצפונית
צ'רטאנובו המרכזית
צ'רטאנובו הדרומית
פרפקט המחוז

בראש המחוז עומד הפרפקט אלכסיי צ'אלישב (מאז נובמבר 2013). לפניו כיהן גאורגי סמולייבסקי.
בניין הנהלת המחוז
המחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי (מוסקבה)

המחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי של מוסקבה (ברוסית: Центральный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מנהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במרכז העיר וכולל 10 נפות.
במחוז שוכנים מספר תיאטראות, כמעט כל תחנות הרכבת של העיר ומרבית משרדי הממשל של הפדרציה הרוסית וכך גם הקרמלין, בית ממשלת רוסיה, הדומא ומועצת הפדרציה.
חלק גדול מהמחוז מורכב מבנייני משרדים ובשטחו נמצא גם המע"ר העירוני "מוסקבה סיטי".
נפות המחוז

ארבאט
בסמאני
זאמוסקבורצ'יה
קראסנוסלסקי
משצ'אנקה
פרסננסקי
טברסקי
טגנקה
חמובניקי
יאקימנקה
פרפקט המחוז

בראש המחוז עומד הפרפקט ולדימיר גוברדובסקי.
בניין הנהלת המחוז
המחוז האדמיניסטרטיבי המערבי (מוסקבה)

המחוז האדמיניסטרטיבי המערבי של מוסקבה (ברוסית: Западный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מינהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במערב העיר וכולל 13 נפות.
בתקופה הסובייטית נבנו במחוז אוניברסיטאות ומכוני מחקר רבים, מה שהיווה מוקד משיכה לסטודנטים ואנשי אוניברסיטה שעברו להתגורר במחוז.
בנפת ראמנסקו שוכנות שגרירויות זרות רבות, כמו גם נמל התעופה הבינלאומי ונוקובו, בית הכנסת לזכר השואה הממוקם בגבעת פוקלונאיה והיכל הקרח קרילאטסקויה. בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 נבנו במחוז הבתים העגולים.
פרפקט המחוז

יורי אלפאטוב (2003 - 2010)
אלכסיי אלכסנדרוב (2010 -)
נפות המחוז

ונוקובו
דורוגומילובו
קרילאטסקויה
קונצבו
מוז'אייסקי
נובו-פרדלקינו
אוצ'אקובו-מאטבייבסקויה
פרוספקט ורנדסקוגו
ראמנקי
סולנצבו
טרופאריובו-ניקולינו
פילובסקי פארק
פילי-דאווידקובו
הלנה רדלינסקה

| --- | --- |

 לידה:  2 במאי 1879 ורשה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  10 באוקטובר 1954 (בגיל 75) לודז', רפובליקת פולין 
 מדינה:  פולין 
 מקום קבורה:  בית הקברות פובונזקי 
 פרסים והוקרה:  זרי דפנה אקדמיים מוזהבים  צלב העצמאות (פולין)  קצין במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 
הלנה רדלינסקה (בפולנית: Helena Radlińska;‏ 2 במאי 1879 – 10 באוקטובר 1954) הייתה פרופסור בעלת שם לעבודה סוציאלית, חלוצה בתחומה בפולין, ופעילה בכירה בצבא המחתרת במהלך מלחמת העולם השנייה. בהשראתה, בתמיכתה ובהנהגתה פעלו הסטודנטים שלמדו אצלה בפקולטה למקצועות העבודה הסוציאלית בוורשה ובאוניברסיטה הפולנית החופשית. מתלמידיה שפעלו בתנועות המחתרתיות השונות: אירנה סנדלר, אלה גולומב-גרינברג, אווה רכטמן, זופיה ונדריכובסקה, אירנה שולץ, יוזף זיסמן, איזבלה קוצ'קובסקה, רחלה רוזנטל, מריה קוקולסקה, יאגה פיוטרובסקה וידוויגה דנקה.
לפני מלחמת העולם השנייה

נולדה כיהודיה, והמירה את דתה לנצרות. החלה ללמד בשנת 1897 כמורה פרטית, ולאחר מכן עבדה כמורה לפולנית ולהיסטוריה בבתי ספר ובקבוצות מחתרתיות. עבדה כאחות בכמה מסגרות שונות. הפעילות הקהילתית והחינוכית שלה היו קשורים בקשר הדוק לתפיסות פוליטיות ולאומיות ששאפו לעצמאות פולנית. בשלב מוקדם של חייה המקצועיים בקרקוב הקימה והייתה פעילה בארגונים רבים (לדוגמה: המכון הפולני לפדגוגיה, האיגוד לסיוע לאסירים פוליטיים, האיגוד של ידידי ילדים). ב-1915 הקימה את הלשכה המרכזית של בתי הספר. היא לימדה היסטוריה ומידענות במחלקה ללימודים סוציאליים במכללת ברניקי (Braninki) לנשים, ובנוסף ייסדה מכון לחינוך ולתרבות.
אחד מהתחומים שבו עסקה היה פיתוח עירוני. רדלינסקה ארגנה ועבדה למען חינוך ופיתוח קהילה באזורים הכפריים של פולין, כולל חינוך מבוגרים באזורים אלו, שנודעו בשם אוניברסיטת העם – folk universities. תפיסתה הפוליטית סברה שיש להקים בתי ספר פולניים. בין השנים 1913–1918 מילאה תפקידים רבים בניהול וארגון תנועת העצמאות הפולנית, ולאחר שפולין זכתה לעצמאות הייתה פעילה במפלגת האיכרים הפולנית – Liberation.
ב-1921 החלה במחקר שיטתי ובעבודה אקדמית באוניברסיטה הפולנית החופשית בוורשה, שם החלה את דרכה כעוזרת הוראה בתחום של חינוך מבוגרים. ב-1925 הגישה את עבודת הדוקטורט שלה שעסקה בדמותו של איש תנועת ההשכלה הפולנית סטאשיץ' כפעיל חברתי. היא קודמה לדרגת מרצה, וב-1927 מונתה לפרופסור להיסטוריה ולחינוך מבוגרים במחלקה לפדגוגיה באוניברסיטה הפולנית החופשית. לאחר עשור מונתה לפרופסור מן המניין בפדגוגיה חברתית.
אחד ההישגים האקדמיים החשובים של רדלינסקה היה פיתוחו והקמתו של התוכנית הראשונה ללימודי עבודה סוציאלית במוסד אקדמי בפולין בשנת 1925. היא עמדה בראש בית הספר, שהיה חלק מאוניברסיטת פולין החופשית עד לשנת 1944, והשפיעה רבות על התפיסה של תפקידי העובדים הסוציאליים בקהילה ועל החינוך לעבודה סוציאלית בפולין כולה. עם זאת, עבודה האקדמית לא הייתה רק בגבולות פולין. רדלינסקה השתתפה בכנסים מדעיים רבים בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 ברחבי אירופה, והייתה שותפה לארגונים בין-לאומיים שעסקו בהכשרה של עובדים סוציאליים ובחינוך.
במהלך מלחמת העולם השנייה

בעקבות האיסור של הכובשים הגרמנים על השכלה לפולנים, וסגרו את מוסדות ההשכלה הגבוהה ושרפו את חומרי הלימוד, כולל מחקריה של רדלינסקה. כשני שלישים מאנשי הסגל באוניברסיטאות הוצאו להורג או נשלחו למחנות ריכוז. בעקבות כך, הוקמה אוניברסיטה מחתרתית, ורדלינסקה, אשר ירדה למחתרת בסתיו 1939, כתבה תוכניות לימודים עבורה. היא מצאה מחסה במנזר האורסולינות ברחוב גשייה תחת שם בדוי, רודינצקי, והמשיכה ללמד בין כותלי המנזר. בתחילה עודדה את תלמידה להקים רשתות של תנועת התנגדות, ולבסוף פיתחה תוכנית סעד מחתרתית עצמאית משלה ליהודים.
לאחר מלחמת העולם השנייה

בין השנים 1945–1950 הקימה רדלינסקה את הפקולטה הראשונה ללימודים סוציאליים באוניברסיטת לודז'. עם סגירתה ב-1950 הוצאה רדלינסקה לחופשה בתשלום מעבודתה האקדמית.
תפיסת עולמה ומחקריה

רדלינסקה נהגה להגדיר אנשים לא כטובים או רעים, אלא כחלשים או חזקים, ותבעה מהחזקים לסייע לחלשים. הדרך לעשות זאת עברה בחינוך ובעבודה סוציאלית מתוך כבוד לאדם.
רדלינסקה הייתה חדשנית במחקריה, מחוברת לפרקטיקה ולקדמת המחקר האירופאי. היא חקרה והנחתה סטודנטים בתחומים של חינוך סוציאלי - בתיאוריה ובהיסטוריה (לדוגמה: היסטוריה חברתית בפולין, היסטוריה של חינוך ובתי ספר, היסטוריה של עבודה קהילתית), הכשרת עובדים סוציאליים, חינוך מבוגרים, חינוך ותרבות באזורים הכפריים של פולין, נושאים חברתיים שונים וכן גורמים חברתיים המשפיעים על ההצלחה בבית הספר. רדלינסקה חיברה 79 ספרים ופרסמה מעל 500 מאמרים.
ראו גם

הצלת יהודים במהלך השואה
הערות שוליים

↑  טילאר ג' מָצֵאו, הילדים של אירנה, עמ' 291–294, מאנגלית: צילה אלעזר, כתר 2018
↑  טילאר ג' מָצֵאו, הילדים של אירנה, עמ' 34, מאנגלית: צילה אלעזר, כתר 2018
1 2 3 4 5 6 7 8  Lepalczyk, I., Marynowicz-Hetka, E. (2003). Helena Radlinska: A Portrait of the Person, Researcher, Teacher and Social Activist. In: Hering, S., Waaldijk, B. (eds) History of Social Work in Europe (1900–1960). VS Verlag für Sozialwissenschaften. https://doi.org/10.1007/978-3-322-80895-0_8
↑  טילאר ג' מָצֵאו, הילדים של אירנה, עמ' 54, מאנגלית: צילה אלעזר, כתר 2018
↑  טילאר ג' מָצֵאו, הילדים של אירנה, עמ' 59, מאנגלית: צילה אלעזר, כתר 2018
↑  טילאר ג' מָצֵאו, הילדים של אירנה, עמ' 60, מאנגלית: צילה אלעזר, כתר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007278402305171  PLWABN: 9810592043205606  BnF: cb17054874w (data)  CiNii: DA15125407  GND: 119298775  ISNI: 0000 0000 8142 2686  LCCN: n84114044  NKC: ola2005262694  NSK: 000150376  NTA: 071029249  SUDOC: 130228303  VIAF: 62355300   WorldCat (עם VIAF): 62355300 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "הלנה רדלינסקה".
דיסקוגרפיה של אמינם

| דיסקוגרפיה של אמינם |
| --- | --- |
 
 אלבומי אולפן ↙:  12
 אלבומי אוסף ↙:  8
 מיני-אלבומים ↙:  1
 סינגלים ↙:  48
 וידאו קליפים ↙:  59
 אלבומי וידאו ↙:  5
 פסקולים ↙:  1
 הערות שוליים
הדיסקוגרפיה של אמינם, ראפר אמריקאי, כוללת תריסר אלבומי אולפן, שלושה אלבומי אוסף, מיני-אלבום אחד, שלושים ואחד סינגלים, חמישה אלבומי וידאו ופסקול אחד. המוזיקה שלו מופצת דרך חברת התקליטים "Web Entertainment" וחברות הבת שלה. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA) העניק לו 42 אלבומי פלטינה, בהם נכללים 29 שהוענקו לו כאמן סולו ושבעה על שיתופי פעולה עם אמנים אחרים.
אמינם הוא אמן ההיפ הופ בעל שיעור המכירות כמעט הכי גבוה בכל הזמנים. והאמן בעל מכירות גבוהות ביותר בשנות האלפיים כאשר כמות בארצות הברית נמכרו יותר 16.3 מיליון אלבומים שלו בתוך עשור. כאמן יחיד, מכר אמינם בארצות הברית יותר מ-39.6 אלבומים. כלומר, ללא ספירה של אלבומים בהם השתתף או פעילות תחת הרכבים אחרים. כמות המכירות הכלל-עולמית שלו עומדת על מעבר ל-100 מיליון. נכון לשנת 2010, היו לאמינם ארבעה סינגלים שנמכרו במעל שלושה מיליון הורדות בארצות הברית. בסך הכל מכר אמינם יותר מ-33 רצועות להורדה בארצות הברית לבדה.
אלבומים > אלבומי אוסף

| שנה | פרטי אלבום | מיקום שיא במצעדים> ארצות הברית  | מיקום שיא במצעדים> אוסטרליה  | מיקום שיא במצעדים> בלגיה  | מיקום שיא במצעדים> קנדה  | מיקום שיא במצעדים> צרפת  | מיקום שיא במצעדים> גרמניה  | מיקום שיא במצעדים> יפן  | מיקום שיא במצעדים> ניו זילנד  | מיקום שיא במצעדים> שווייץ  | מיקום שיא במצעדים> בריטניה  | מכירות | תואר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Music from and Inspired bythe Motion Picture 8 Mile פסקול  יצא: 29 באוקטובר 2002  לייבל: Interscope, Shady, UMG soundtracks  פורמט: CD, CS, MD, LP | 1 | 1 | 6 | 1 | — | 1 | — | 1 | 3 | 1 |  בעולם: 9 מיליון |  ארצות הברית: 4 פלטינה  אוסטרליה: 4 פלטינה  קנדה: 5 פלטינה  ניו זילנד: 4 פלטינה  בריטניה: כסף |
| 2005 | Curtain Call: The Hits אלבום להיטים  יצא: 6 בדצמבר 2005  לייבל: Aftermath, Interscope, Shady  פורמט: CD, MD, LP | 1 | 1 | 10 | 1 | — | 7 | 4 | 1 | 5 | 1 |  ארצות הברית: 2.9 מיליון  צרפת: 169,100  בעולם: 5.5 מיליון |  ארצות הברית: 2 פלטינה  אוסטרליה: 3 פלטינה  אירופה: 2 פלטינה  צרפת: 2 זהב  יפן: 2 פלטינה  ניו זילנד 4 פלטינה  בריטניה: 3 פלטינה |
| 2006 | Eminem Presents: The Re-Up אלבום אוסף  יצא: 4 בדצמבר 2006  לייבל: Interscope, Shady  פורמט: CD, MD, LP | 2 | 17 | 44 | 2 | 41 | 15 | — | 1 | 9 | 3 |  ארצות הברית: 1.051 מיליון |  ארצות הברית: פלטינה  אוסטרליה: זהב  ניו זילנד: 2 פלטינה |
| 2014 | Shady XV אלבום אוסף אלבום בשני דיסקים (דיסק אחד מכיל את להיטיו הגדולים)  יצא: 24 בנובמבר 2014  לייבל: Shady, Interscope פורמט: CD, LP, הורדה דיגיטלית | 3 | — | 26 | 1 | 32 | 8 | — | — | 7 | 5 |  ברחבי העולם: 400,000  ארצות הברית: 290,000  קנדה: 21,000 |  ארצות הברית: זהב |
| 2015 | Southpaw: Music from and Inspired by the Motion Picture פסקול יצא: 24 ביולי 2015 לייבל: Shady, Interscope פורמט: CD, LP, הורדה דיגיטלית | 5 | 13 | 146 | 2 | 108 | 61 | — | 20 | 43 | — |  ארצות הברית: 69,000 |  |
סינגלים

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
סינגלים > שנות התשעים

| שנה | שיר | מיקום שיא במצעדים> ארצות הברית  | מיקום שיא במצעדים> אוסטרליה  | מיקום שיא במצעדים> בלגיה  | מיקום שיא במצעדים> קנדה  | מיקום שיא במצעדים> גרמניה  | מיקום שיא במצעדים> אירלנד  | מיקום שיא במצעדים> ניו זילנד  | מיקום שיא במצעדים> שוודיה  | מיקום שיא במצעדים> שווייץ  | מיקום שיא במצעדים> בריטניה  | תואר | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | "Just Don't Give a Fuck" | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |  | The Slim Shady LP |
| 1999 | "My Name Is" | 36 | 13 | 33 | 38 | 37 | 4 | 4 | 16 | 29 | 2 |  | The Slim Shady LP |
| 1999 | "Guilty Conscience" (יחד עם ד"ר דרה) | — | — | — | — | — | 12 | — | 25 | — | 5 |  | The Slim Shady LP |
סינגלים > העשור השני של המאה העשרים ואחת

| שנה | שיר | מיקום שיא במצעדים> ארצות הברית  | מיקום שיא במצעדים> אוסטרליה  | מיקום שיא במצעדים> בלגיה  | מיקום שיא במצעדים> קנדה  | מיקום שיא במצעדים> גרמניה  | מיקום שיא במצעדים> אירלנד  | מיקום שיא במצעדים> ניו זילנד  | מיקום שיא במצעדים> שוודיה  | מיקום שיא במצעדים> שווייץ  | מיקום שיא במצעדים> בריטניה  | תואר | אלבום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | "Not Afraid" | 1 | 4 | 13 | 1 | 9 | 3 | 8 | 5 | 2 | 5 |  אוסטרליה: 2 פלטינה  שווייץ: פלטינה  ניו זילנד: פלטינה | Recovery |
| 2010 | "Love the Way You Lie" (יחד עם ריהאנה) | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |  אוסטרליה: 5 פלטינה  גרמניה: פלטינה  שווייץ: 2 פלטינה  ניו זילנד: 2 פלטינה | Recovery |
| 2010 | "No Love" (יחד עם ליל ויין) | 23 | 21 | — | 24 | 17 | 33 | 22 | — | 39 | 33 |  אוסטרליה: זהב | Recovery |
| 2011 | "Space Bound" | 119 | 51 | — | — | — | — | — | — | — | — |  2013 3 5 44 2 10 16 12 56 9 2 RIAA: Platinum[41] ARIA: Platinum[159] BPI: Silver[43] MC: Platinum[160] The Marshall Mathers LP 2 "Survival" 16 18 49 6 20 22 13 58 13 22 "Rap God" 7 15 — 5 33 16 4 — 31 5 BPI: Silver[43] MC: Gold[161] "The Monster" (featuring Rihanna) 1 1 2 1 3 1 1 1 1 1 ARIA: 2x Platinum[162] BPI: Silver[43] MC: 2× Platinum[163] RIAA: Platinum[41] RIANZ: Platinum[164] "—" denotes a recording that did not chart or was not released in that territory. As featured artist | Recovery |
נוספים

"'97 Bonnie & Clyde"
"Role Model"
"Kim"
"Kill You" עם 50 סנט
"Shit on You" עם D12
"Purple Pills" עם D12
"Fight Music" עם D12
"Drug Ballad"
"My Dad's Gone Crazy"
"Hailie's Song"
"8 Mile"
"Mosh" (דיס על ג'ורג' בוש)
"My Band" עם D12
"How Come" עם D12
"Git Up" עם D12
"40 Oz." עם D12
"U R the One" עם D12
"No Apologies"
"The Re-Up" בשיתוף עם 50 סנט
"Jimmy Crack Corn" בשיתוף עם 50 סנט
"Insane"
"Careful What You Wish For"
"Bagpipes from Baghdad" (דיס על מריה קארי)
"The Warning (דיס על מריה קארי וניק קאנון)
"Music Box"
"Buffalo Bill"
"Taking My Ball"
"Drop The Bomb On 'Em"
"Talkin' 2 Myself" בשיתוף עם קובי
"25 to Life"
"No Love" בשיתוף עם ליל ויין
"Won't Back Down" בשיתוף עם פינק
"Cinderella Man"
"Space Bound"
המנון בוליביה

| --- | --- |
 מדינה:  בוליביה בוליביה
 שפה:  ספרדית
 מילים:  חוזה איגנסיו דה סנחינס
 לחן:  לפולדו בנדטו וינצ'נטי
 תאריך מעמד רשמי:  1851
 שמות נוספים:  Bolivianos, el Hado Propicio
 ‏האזנהקובץ:Himno Nacional de Bolivia instrumental.ogg‏Ⓘ‏
 
בוליביאנים, גורל מועדף ביותר (בספרדית: Bolivianos, el Hado Propicio) הוא ההמנון הלאומי של בוליביה.
השיר אומץ כהמנון הלאומי של בוליביה בשנת 1851.
מילות השיר נכתבו על ידי חוזה איגנסיו דה סנחינס אשר נמנה עם חותמי מגילת העצמאות של בוליביה וחוקת בוליביה הראשונה. השיר הולחן על ידי לפולדו בנדטו וינצ'נטי האיטלקי.
מילות ההמנון > בספרדית

Bolivianos el hado propicio

Coronó nuestros votos y anhelo;

Es ya libre, ya libre este suelo,

Ya cesó su servil condición.

Al estruendo marcial que ayer fuera

Y al clamor de la guerra horroroso,

Siguen hoy en contraste armonioso

Dulces himnos de paz y de unión.

Siguen hoy en contraste armonioso

Dulces himnos de paz y de unión.



Refrain:



De la Patria, el alto nombre

En glorioso esplendor conservemos

Y en sus aras de nuevo juremos

¡morir antes que esclavos vivir!

¡morir antes que esclavos vivir!

¡morir antes que esclavos vivir!



Loor eterno a los bravos guerreros,

Cuyo heroíco valor y firmeza,

Conquistaron las glorias que empieza

Hoy Bolivia feliz a gozar.

Que sus nombres el mármol y el bronce

A remotas edades transmitan

y en sonoros cantares repitan:

Morir antes que esclavos vivir!



Refrain



Aqui alzó la justicia su trono,

Que la vil opresión desconoce

Y en su timbre glorioso se goce.

Libertad! Libertad! Libertad!

Esta tierra inocente y hermosa,

Que ha debido a Bolivar su nombre,

Es la patria feliz donde el hombre

goza el bien de la dicha y la paz.



Refrain



Sie extranjero poder algún día,

Sojuzgar a Bolivia intentare

A destino fatal se prepare,

Que amenaza a soberbio agresor.

Que los hijos del grande Bolivar

Han ya mil y mil veces jurado,

¡Morir antes que ver humillado

de la Patria el augusto pendón!



Refrain
ראו גם

דגל בוליביה
סמל בוליביה
המחוז האדמיניסטרטיבי הדרום-מערבי (מוסקבה)

המחוז האדמיניסטרטיבי הדרום-מערבי של מוסקבה (ברוסית: Юго-Западный административный округ) הוא אחד מ-12 המחוזות האדמיניסטרטיביים (מינהליים) של העיר מוסקבה. ממוקם במזרח העיר וכולל 12 נפות. בשטח המחוז מתגוררים כ־11.5% מכלל אוכלוסיית מוסקבה.
במחוז ממקום גן בוטני גדול של מכון המחקר המדעי לצמחים ארומטיים וצמחי מרפא
פרפקט המחוז

יורי פריטולה (1991–1993)
פיוטר אקסנוב (1993–2000)
ולרי וינוגרדוב (2000–2005)
אלכסיי צ'אלישב (2006–2012)
ויקטור פויר (2012)
אולג וולקוב (2012–)
נפות המחוז

אקדמיצ'סקי
גגארין
זיוזינו
קונקובו
קוטלובקה
לומונוסוב
אוברוצ'בסקי
בוטובו הצפונית
טיופלי סטאן
צ'ריומושקי
בוטובו הדרומית
יאסנבו
הורודלו

| --- | --- |
סמל הורודלו

 מדינה:  פולין פולין
 פרובינציה:  לובלין (פרובינציה) לובלין
 מחוז:  הרוביישוב
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  938 (31 במרץ 2021)
 קואורדינטות:  50°53′00″N 24°02′00″E﻿ / ﻿50.88333°N 24.03333°E﻿ / 50.88333; 24.03333 
 אזור זמן:  UTC+1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פולין מוגדלת) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהורודלו(למפת פולין רגילה) ורשה לודז' ורוצלב גדנסק קרקוב פוזנן ביאליסטוק שצ'צ'ין לובלין קטוביץ קיילצה בידגושץ' אולשטין ז'שוב צ'כיה סלובקיה ליטא בלארוס אוקראינה רוסיה - מחוז קלינינגרד  ג ר מ נ י ה  הים הבלטיהורודלו(למפת פרובינציית לובלין רגילה) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שווי. פ. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביההורודלו(למפת פרובינציית לובלין מוגדלת) לובלין חלם זמושץ' ביאלא פודולסק  שוויינטו. פוד. פודקרפצקיה בלארוס אוקראינה מזוביההורודלו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הורודלו (בפולנית: Horodło, חורודלו; ביידיש: האראדלא) הוא כפר במחוז הרוביישוב שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדת נהר בוג ועל גבול אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

אזכורו הראשון של הורודלו הוא מהמאה ה-13, ובשל מיקומו על נהר בוג, שימש כתחנת מעבר של סחורות.
בשנת 1413 נחתם ביישוב הסכם איחוד פולין וליטא, ובשנת 1462 עבר לידי ממלכת פולין. במשך השנים נהרס היישוב בידי הטטרים, הקוזקים והשוודים.
בשנת 1850 פרצה בכפר שרפה גדולה. משנת 1815 היה היישוב בתחום פולין הקונגרסאית.
יהודי הורודלו

יישוב יהודי בהורודלו מתועד מהמאה ה-16, אך בפרעות ת"ח ות"ט נרצחו רוב בני הקהילה. בתחילת המאה ה-18 שבה הקהילה לגדול, והתקיימו ביישוב בית כנסת, בית מדרש ובתי עלמין.
צביון היישוב לאורך השנים היה חסידי, כאשר החסידות הבולטת במקום הייתה חסידות ראדזין. לקהילה בכפר השתייכו גם יהודים מכפרי הסביבה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה סבלו יהודי הכפר מנטל מיסים כבד שהוטל עליהם, ורבים מהם הגיעו עד פת לחם. בין מלחמות העולם התקיימה בכפר פעילות ציונית, ונוסד בה בית ספר מרשת תרבות. בשנים אלה נמנו בכפר כ-1,000 יהודים, רוב תושביו.
יהודי הורודלו > בשואה

ב-26 בספטמבר 1939 נכבש היישוב בידי הגרמנים, וחיילי הוורמאכט פרצו מיד לחנויות היהודים במקום. כעבור מספר ימים עבר היישוב לשליטת הצבא האדום, אך בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב, נסוגו הסובייטים מזרחה, מעבר לנהר בוג.
עם שובם של הגרמנים לכפר, החלו במעשי התעללות ביהודיו, וחטפו רבים מהם לעבודות כפייה. על יהודי הכפר הוטל עוצר בשעות הערב והלילה, תוך עונש מוות על המפרים איסור זה. כמו כן, חויבו היהודים בענידת סרט זרוע עם מגן דוד, ויהודים שגרו בדירות גדולות פונו מהן. בד בבד, הוקם בכפר יודנרט.
באביב 1941 הרסו פולנים מקומיים בהכוונת הגרמנים את בית הכנסת ביישוב, ובית העלמין היהודי בו הוסב לשדה מרעה. בקיץ 1941 החלו הגרמנים לגרש מהכפר יהודים שלא היו להם אישורי עבודה. כאשר ניסו חברי היודנרט להביא לביטול הגזירה, הוצא להורג אחד מהם, פתחיה בלאט. מספר ימים לאחר פסח תש"ב גורשו 680 יהודים מהכפר לאוחניה הסמוכה, כאשר מספר יהודים שהסתתרו, הוצאו להורג. בתיהם של היהודים המגורשים נמסרו לאיכרים מקומיים.
ימים אחדים לאחר חג שבועות תש"ב גורשו יתר יהודי הכפר לאוחניה. משם שולחו כל יהודי הורודלו, יחד עם יתר יהודי המקום, בקרונות משא למחנה ההשמדה סוביבור, והיו שנרצחו בדרך ובמחנה העבודה סטז'ין.
מעט היהודים שהצליחו להימלט מהורודלו, הוסגרו ברובם לגרמנים בידי איכרי הסביבה, או נרצחו במקום.
המנון בוטסואנה

| --- | --- |
 מדינה:  בוטסואנה בוטסואנה
 שפה:  סטסואנה
 מילים:  קגאלמאנג טומדיסקו מוטסטה
 לחן:  קגאלמאנג טומדיסקו מוטסטה
 תאריך מעמד רשמי:  1966
 ‏האזנהקובץ:United States Navy Band - Fatshe leno la rona.ogg‏Ⓘ‏
 
ההמנון של בוטסואנה, ארץ זו שלנו, אומץ בשנת 1966, שנת העצמאות של המדינה. ההמנון נכתב והולחן על ידי קגאלמאנג טומדיסקו מוטסטה.
מילות השיר

| תרגום לעברית | סטסואנה |
| --- | --- |
ארץ זו שלנו,  היא מתנת אלוהים,  ירושה מאבותינו;  מי ייתן ושלום ישכון בה תמיד.    פזמון:  עורו! עורו! גברים, עורו!  קמנה, נשים, קמנה עם מרץ!  הבה נעמול יחד לשרת  את ארצנו.    שם יפה של תהילה  הוא שמה של מדינת בוטסואנה,  בעזרת חברות הדדית ופיוס,  נתחבר יחד.    (פזמון): Fatshe leno la rona,  Ke mpho ya Modimo,  Ke boswa jwa borraetsho;  A le nne ka kagiso.    Khorase:  Tsogang, tsogang! banna, tsogang!  Emang, basadi, emang, tlhagafalang!  Re kopaneleng go direla  Lefatshe la rona.    Ina lentle la tumo  La chaba ya Botswana,  Ka kutlwano le kagisano,  E bopagantswe mmogo.    (Khorase)
ראו גם

דגל בוטסואנה
סמל בוטסואנה
המנון אריתריאה

| --- | --- |

 מדינה:  אריתריאה אריתריאה
 שפה:  תיגרינית
 מילים:  סולומון צהייה ברקי
 לחן:  יצחק אברהם מהרג'זי ואהרון תקלה טספה-ציון
 תאריך מעמד רשמי:  1993
 ‏האזנהקובץ:National Anthem of Eritrea by US Navy Band.ogg‏Ⓘ‏
 
אריתריאה, אריתריאה, אריתריאה (בתיגרינית: ኤርትራ ኤርትራ ኤርትራ፡) הוא ההמנון הלאומי של אריתריאה. ההמנון אומץ ב־1993, זמן קצר לאחר שהמדינה הוכרזה כעצמאית.
השיר נכתב על ידי סלומון צהייה ברקי, והולחן על ידי איסחק אברהם מהרג'זי ואהרון תקלה תספה-ציון. השפה התיגרינית נכתבת בכתב געז.
מילות השיר

| תרגום לעברית | תיגרינית |
| --- | --- |
אריתריאה, אריתריאה, אריתריאה  אויביה הושמדו,  וקורבנה זיכה אותה בחירות.    איתנה במטרתה,  מסמלת סובלנות,  אריתריאה, גאוות המדוכאים,  הוכיחה שהאמת תנצח.    פזמון:  אריתריאה, אריתריאה  שומרת על השלום הצודק שלה בעולם: ኤርትራ ኤርትራ ኤርትራ፡  በዓል ደማ እናልቀሰ ተደምሲሱ፡  መስዋእታ ብሓርነት ተደቢሱ።    መዋእል ነኺሳ ኣብ ዕላማ፡  ትምርቲ ጽንዓት ኰይኑ ስማ፡  ኤርትራ'ዛ ሓበን ዉጹዓት፡  ኣመስኪራ ሓቂ ክምትዕውት።    ዜማ:  ኤርትራ ኤርትራ፡  ኣብ ዓለም ጨቢጣቶ ግቡእ ክብራ።
ראו גם

דגל אריתריאה
סמל אריתריאה
הייסלונטה

| --- | --- |
סמל הייסלונטהסמל הייסלונטה
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  בורשוד-אבאוי-זמפלן בורשוד-אבאוי-זמפלן
 נפה:  נפת טיסאויווארוש
 שטח:  10.97 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  771 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°56′26″N 20°52′34″E﻿ / ﻿47.94065°N 20.8761°E﻿ / 47.94065; 20.8761 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.hejoszalonta.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.הייסלונטה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.הייסלונטה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הייסלונטה (בהונגרית: Hejőszalonta) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
במהלך השנים חיו בכפר מעט יהודים ובמקום קיימות מצבות של יהודים.
| שנה | מספר יהודים | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 19 | 482 |
| 1910 | 14 |  |
| 1920 | 11 |  |
| 1930 | 5 |  |
הורודנקה

| --- | --- |
סמל הורודנקהסמל הורודנקה

כנסייה בהורודנקה
 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 מחוז:  מחוז איוואנו-פרנקיבסק איוואנו-פרנקיבסק
 שטח:  56 קמ"ר
 גובה:  280 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  8,722 (2024)
 קואורדינטות:  48°40′03″N 25°30′01″E﻿ / ﻿48.6675°N 25.500277777778°E﻿ / 48.6675; 25.500277777778 
 אזור זמן:  UTC+2
 https://hth.gov.ua/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוקראינה מוגדלת) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהורודנקה(למפת אוקראינה רגילה) קייב דניפרו אודסה לבוב דונצק חרקוב רוסיה בלארוס פולין ס. הו. רומניה מול. סר. הים השחור  ים אזוב  קריםהורודנקה(למפת מחוז איוואנו-פרנקיבסק רגילה) איוואנו-פרנקיבסק קאלוש קולומיאה נדבורנה דולינה בורשטין בולחוב סניאטין קוסוב לבוב טרנופול צ'רנוביץ רומניה זקרפטיההורודנקה(למפת מחוז איוואנו-פרנקיבסק מוגדלת) איוואנו-פרנקיבסק קאלוש קולומיאה נדבורנה דולינה בורשטין בולחוב סניאטין קוסוב לבוב טרנופול צ'רנוביץ רומניה זקרפטיההורודנקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
הורודנקה (באוקראינית: Городенка; בפולנית: Horodenka; ביידיש: האראדענקע) היא עיר במחוז איוואנו-פרנקיבסק שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.