stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aqualung
ביקורות ודירוגים > דירוגים רטרוספקטיביים

| מגזין/אתר | מדינה | מצעד/רשימה | שנה | דירוג |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| וילג' ווייס | ארצות הברית ארצות הברית | The 1971 Pazz & Jop Critics Poll | 1972 | 22 |
| קלאסיק רוק | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | The 100 Greatest Rock Albums of All Time | 2001 | 30 |
| רולינג סטון | ארצות הברית ארצות הברית | 500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים | 2012 | 337 |
| 100 האלבומים הנמכרים של שנות ה-70 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 100 האלבומים הנמכרים של שנות ה-70 | 2004 | 90 |
| מגזין Q | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 40 Cosmic Rock Albums | 2005 | 7 |
| 1001 אלבומים שעליכם לשמוע לפני מותכם | ארצות הברית ארצות הברית | 1001 אלבומים שעליכם לשמוע לפני מותכם | 2005 | אין דירוג |
| מגזין גיטריסט | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | The 20 Greatest Guitar Solos of All Time | 2011 | 20 |
| פרוג מגזין | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | The 100 Greatest Prog Albums of All Time | 2014 | 43 |
ביקורות ודירוגים > הצלחה מסחרית

האלבום היה להצלחה מסחרית עצומה ובלתי צפויה ברחבי העולם. הוא הגיע למקום 7 במצעד בילבורד 200 האמריקאי (שיא זמני של הלהקה, עד שהאלבום הבא, "Thick as a Brick", הגיע למקום הראשון). במצעד האלבומים הבריטי הגיע למקום 4, במצעד האלבומים האיטלקי הגיע למקום 2, במצעד האלבומים הקנדי הגיע למקום 5 במצעד האלבומים האוסטרלי הגיע למקום 5 גם כן ובמצעד האלבומים הנורווגי הוא הגיע למקום 3. האלבום הגיע למעמד פלטינה בארצות הברית (עם למעלה מ-3,000,000 עותקים שנמכרו) ב-1989, למעמד זהב בגרמניה (עם למעלה מ-250,000 עותקים שנמכרו) ב-2008 ובבריטניה (עם למעלה מ-100,000 עותקים שנמכרו) ב-2013.
הסינגל "Hymn 43" הגיע למקום 91 במצעד הבילבורד הוט 100, ומקבילו "Locomotive Breath" הגיע אף למקום 62. במרוצת השנים מכר האלבום יותר מ-7,000,000 עותקים ברחבי העולם והפך לאלבום הנמכר ביותר של הלהקה. Aqualung הוא אחד משני האלבומים היחידים של הלהקה שהוקלט בצורת צליל קוואדרופוני (שיטה שבה מקליטים דרך ארבעה מקרופונים שכל אחד מהם קולט תדרים אחדים), יחד עם האלבום משנת 1974, "War Child". רצועות מסוימות באלבום נכנסו למשחק הווידאו הפופולרי Rock Band בתור שלבים להורדה.
| נתוני מכירות> מדינה | נתוני מכירות> ארגון | נתוני מכירות> שנה | נתוני מכירות> מעמד וכמות העותקים |
| --- | --- | --- | --- |
| ארצות הברית ארצות הברית | איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי | 1989 | 3X פלטינה (מעל 3,000,000 עותקים) |
| גרמניה גרמניה | איגוד תעשיית ההקלטות הגרמני | 2008 | זהב (מעל 250,000 עותקים) |
| הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי | 2013 | זהב (מעל 100,000 עותקים) |
השפעה

בשנת 2021 מלאו 50 שנים לצאת האלבום. לרגל כך, התפרסמו מגוון מאמרים וראיונות שסבבו סביב נושאיו והרעיונות המובאים בו, כמו גם חדשנותו יוצאת הדופן. מורגן אנוס מאתר האינטרנט של גראמי פרסם מאמר ובו כתב על שיר הנושא כי "נכון לעכשיו, Aqualung של ג'ת'רו טאל שובח על ידי כולם, מרון בורגונדי ועד טוני סופרן, אך מורכבות השיר יורדת שכבות רבות מתחת לבדיחות זרוקות. ניתן לטעון שהוא היה יכול להציל את העולם". ג'וף טוביה ג'וניור פרסם מאמר במגזין The Tufts Daily (אנ') הסוקר את השפעת האלבום על הרוק המתקדם בבריטניה, וכתב: "ההצלחה של Aqualung [...] אפשרה לג'ת'רו טאל להרוויח כראוי את מקומה כמרכיב מרכזי בסצנת הרוק המתקדמת בבריטניה [...] בזכות Aqualung, ג'תרו טאל מוקמה כראוי על מפת מוזיקת הרוק, והסאונד של האלבום, בזמן צאתו, הוא יחיד במינו".
בעקבות האלבום פורסמו שני ספרים העוסקים בתולדות הלהקה ובפרט באלבום ובתוכנו, "Jethro Tull's Aqualung" מאת אלן פ. מור ו"Jethro Tull - Aqualung" מאת האל לאונרד. בספרו של מור נכתב כי "Aqualung משנת 1971, עם תוכנו הלירי הפרובוקטיבי ותזוזות המוזיקה הרציפות שלו, הוא התקליט המצליח ביותר והלא מובן ביותר [של הלהקה]".
נכון ל-2021 נמכרו בסך הכל 7 מיליון עותקים של האלבום, והוא הושמע בשירותי הזרמת מדיה למעלה מ-80 מיליון פעמים.
קרדיטים > ג'ת'רו טאל

איאן אנדרסון – שירה, חליל צד, גיטרה אקוסטית
מרטין באר – גיטרה חשמלית, חלילית
ג'פרי האמונד – גיטרה בס, קול שני (בשיר "Mother Goose")
ג'ון אוואן – פסנתר, אורגן האמונד, עוגב
קלייב באנקר – תופים, כלי הקשה
קרדיטים > נגנים נוספים

גלן קורניק – גיטרה בס (בגרסאות המוקדמות של "My God" ו-"Wondring Aloud")
די פאלמר – עיבוד תזמורתי
קרדיטים > צוות ההפקה

טרי אליס – הפקה מוזיקלית
ג'ון ברנס – טכנאי קול
ברטון סילברמן – ציור העטיפה
מצעדים

|   ‏‏‏  Aqualung> מדינה |   ‏‏‏  Aqualung> מצעד |   ‏‏‏  Aqualung> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | מצעד האלבומים האוסטרלי | 3 |
|  איטליה | מצעד האלבומים האיטלקי | 2 |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | 7 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 5 |
|  דנמרק | היטליסטן | 3 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 4 |
|  קנדה | מצעד האלבומים הקנדי | 5 |
|   ‏‏‏  הוצאה מחודשת (1994)> מדינה |   ‏‏‏  הוצאה מחודשת (1994)> מצעד |   ‏‏‏  הוצאה מחודשת (1994)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 44 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | 53 |
לקריאה נוספת

Jethro Tull - Aqualung :ISBN 978-0634-07850-7 מאת האל לאונרד, 1 בינואר 2005 (קישור ל-Google Books)
Jethro Tull: A History of the Band :ISBN 978-0-7864-1101-6 מאת סקוט אלן נולן, 21 בנובמבר 2001 (קישור ל-Google Books)
Original Jethro Tull: The Glory Years, 1968-1980 :ISBN 978-1476-67434-6 מאת גרי פאקר, 7 בספטמבר 2018 (קישור ל-Google Books)
Jethro Tull's Aqualung :ISBN 978-0826-41619-3 מאת אלן פ. מור, 10 באוגוסט 2004 (קישור ל-Google Books)
כוח אלקטרו מניע

כוח אלקטרו מֵניע או כמות אנרגיה ליחידת מִטְעָן (בקיצור: כא"ם, באנגלית electromotive force או EMF) הוא העבודה החיצונית שיש להשקיע על יחידת מטען על מנת ליצור הפרש פוטנציאלים בין שני הדקים מנותקים. הפרש הפוטנציאלים נוצר על ידי הפרדת מטענים חיוביים ושליליים בדרכים שונות. הכא"ם מסומן לרוב על ידי  {\mathcal {E}}. במקור מתח ללא התנגדות פנימית בו נעשית עבודה W על מטען Q שעובר דרכו, הכא"ם הוא:  {\mathcal {E}}={\frac {W}{Q}}. לכן במערכת היחידות הבין-לאומית הכא"ם נמדד בוולט (ג'אול חלקי קולון). אין מדובר בגודל המבטא כוח (הנמדד בניוטון).
יצירת כא"ם

בסוללה חשמלית, הכא"ם נוצר על ידי הפרדת מטענים חיוביים משליליים באמצעות תגובה כימית (אלקטרוליזה) עם אלקטרודות אליהן מחוברים ההדקים.
בגנרטור חשמלי, שדה מגנטי שמשתנה בזמן יוצר כא"ם על ידי השראה אלקטרומגנטית, והפרדת המטענים נעשית על ידי זרימת אלקטרונים דרך מוליך שנובעת מפער באנרגיה הפוטנציאלית החשמלית בין ההדקים. הכא"ם הנוצר על ידי השראה אלקטרומגנטית נקרא כא"ם מושרה.
בתא פוטו-וולטאי, פוטונים מפרידים אלקטרונים מחורים.
במקור כא"מ מנותק, המטענים זורמים בין ההדקים עד למצב שיווי משקל בו השדה החשמלי שנוצר כתוצאה מהפרדת המטענים מפעיל כוח שמבטל בדיוק את הכוח היוצר את הכא"מ:
 {\mathcal {E}}=-\int _{A}^{B}{\boldsymbol {E_{cs}\cdot }}d{\boldsymbol {\ell }}. לכן, מתח ההדקים של מקור כא"ם מנותק יהיה שווה לגודל הכא"ם שלו. בהשראה אלקטרומגנטית:  {\mathcal {E}}=\oint _{C}({\boldsymbol {E+v\times B}})\cdot d{\boldsymbol {\ell }}.
בעת חיבור מקור הכא"ם למעגל סגור יוזרם זרם חשמלי. כאשר זורם זרם בין ההדקים של המקור, מתח ההדקים יהיה קטן מן הכא"ם בשל ההתנגדות הפנימית של המקור:  V={\mathcal {E}}-IR.
ההבדל בין מתח וכא"ם

הן הכא"ם והן המתח החשמלי מתארים עבודה ליחידת מטען, אולם אין הם גדלים שקולים. מתח הוא הפרש בפוטנציאל החשמלי בין שתי נקודות, ומתח ההדקים של מקור כא"ם הוא ההפרש בפוטנציאל החשמלי בין שני ההדקים. מתח ההדקים שווה לכא"ם רק בתנאי שהמעגל פתוח, ובעת סגירת המעגל שני הגדלים הללו שונים. ניתן למדוד כא"ם על ידי מדידת מתח ההדקים של המקור בעזרת וולטמטר כאשר הוא מנותק, אך במעגל סגור לא ניתן למדוד ישירות את הכא"ם.
הפרש המתחים לאורך הקפה שלמה סביב המעגל הוא אפס לפי חוקי קירכהוף, אך במעבר דרך מקור כא"ם, נוסף מתח השווה לכא"ם של המקור. כתוצאה מכך, בעת חיבור וולטמטר לשתי נקודות סמוכות במסלול מוליך בו יש השראה אלקטרומגנטית, המתח שיוצג בוולטמטר יהיה שווה לכא"ם המושרה אם השדה המגנטי המשרה את הכא"ם עובר דרך השטח הכלוא על ידי התיל המחבר את הוולטמטר למוליך, ואפס אחרת.
היסטוריה

ב־1801, אלסנדרו וולטה הציג את המונח "force motrice électrique" (בעברית: "כוח מניע חשמלי") כדי לתאר את הגורם הפעיל של סוללה (שהוא המציא בסביבות 1798). המוכר כיום ככא"ם (כוח אלקטרו מניע).
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • טטרודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תעשיית האנרגיה • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
הערות שוליים

↑  אלסנדרו וולטה(1801) "De l'électricité dite galvanique" Annales de Chimie. Chez Fuchs, Paris.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007538462405171  GND: 4151853-6  LCCN: sh85042193  NDL: 00561303
הסכם לוזאן

| --- | --- |
מפת טורקיה לאחר הסכם לוזאן
מפת טורקיה לאחר הסכם לוזאן
 חותמים:  טורקיה טורקיה  האימפריה היפנית האימפריה היפנית  ממלכת יוון ממלכת יוון  ממלכת יוגוסלביה ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים  ממלכת איטליה ממלכת איטליה  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת  הרפובליקה הצרפתית השלישית הרפובליקה הצרפתית השלישית  ממלכת רומניה ממלכת רומניה
 מקום יצירה:  לוזאן 
 תאריך יצירה:  24 ביולי 1923 
 שפות:  צרפתית 
 
קריקטורה: יווני וטורקי מתווכחים לאורך הגבול בין המדינות
הסכם לוזאן היה הסכם שלום שנחתם ב-24 ביולי 1923 בלוזאן שבשווייץ, בידי האספה הלאומית הגדולה של טורקיה, יוון, בריטניה, איטליה וצרפת, יפן ורומניה והסדיר באופן סופי את גורלה של אסיה הקטנה לאחר התפרקותה של האימפריה העות'מאנית במלחמת העולם הראשונה והדיפת הכוחות הצרפתיים והיווניים משטחיה במסגרת מלחמת העצמאות של טורקיה. ההסכם ביטל את הסכם סוור מ-1920 שהטורקים התנגדו לו ואימץ את עיקריה של שביתת הנשק של מודניה מ-1922.
הסכם לוזאן נחתם לאחר דיונים ממושכים שנמשכו בהפסקות מ-20 בנובמבר 1922. את הטורקים ייצג איסמט פשה וראש צוות המשא ומתן היווני היה אלפתריוס וניזלוס.
עיקריו של ההסכם בן 143 הסעיפים קבעו כדלקמן:
ההסכם הכיר בעצמאותה של טורקיה.
הוכרה זכותם להגנה של המיעוט היווני בשטחי טורקיה ושל המיעוט המוסלמי שרובו היה טורקי בשטחי יוון.
ההסכם קבע חילופי אוכלוסייה בין שתי המדינות, ומתוקף הסכמה זו נעקרו כ-1.2 מיליון יוונים מבתיהם באסיה הקטנה והיגרו ליוון, וכ-600,000 טורקים עשו את הדרך בכיוון ההפוך.
ההסכם הכיר בזכותם של 279,988 היוונים שהתגוררו באיסטנבול וכן ב-8,200 היוונים שהתגוררו באיים האגאיים בוזג'אאדה (טנדרוס) וגקצ'אדה (אימברוס) להמשיך ולהתגורר בבתיהם. במקביל הותר לאוכלוסייה המוסלמית בתראקיה המערבית שמנתה 86,793 איש להמשיך ולהתגורר ביוון.
האיים בוזג'אאדה וגקצ'אדה הוכרו כאזור אוטונומי מיוחד, מעמד שבוטל על ידי טורקיה שלוש שנים לאחר מכן.
טורקיה הכירה בשלטונה של בריטניה בקפריסין.
גורלו של אזור מוסול בעיראק הועבר להכרעה בידי חבר הלאומים.
ההסכם הגדיר את גבולות הרפובליקה הטורקית והעניק לה הכרה בין-לאומית כמדינה היורשת של האימפריה העות'מאנית.
הוסדר מעמדם של מצרי הבוספורוס והדרדנלים כאזור מפורז, מעמד שנשמר עד שנת 1936 (כשהוסדר באמנת מונטרה).
חילופי האוכלוסייה המוסכמים בין שתי המדינות נחשבים לאחד המאפיינים יוצאי הדופן של הסכם לוזאן, ובעוד שהזיכרון הלאומי הטורקי זוכר "חילופי אוכלוסייה" (Türkiye-Yunanistan Nüfus Mübadelesi), התקבע האירוע בזכרונם של היוונים כ"אסון אסיה הקטנה" (Μικρασιατική καταστροφή) או "הקטסטרופה".
עניין הסכם לוזאן נידון בפס"ד לוטוס (1926) בבית הדין הבין-לאומי בהאג מטעם חבר הלאומים. הדיון עסק במקרה התנגשות בין אוניית דואר צרפתית וספינת פחם טורקית באזור ללא שליטה ימית טריטוריאלית. השאלה המשפטית שעלתה: האם קיימת לטורקיה סמכות שיפוט להעמיד לדין את המלחים שעל הספינה הצרפתית. בית הדין הקבוע לצדק בין-לאומי מצא כי בעוד אמנת לוזאן מפנה לעקרונות כלליים של המשפט הבין-לאומי – יש לפנות למנהג הרווח על מנת להכריע בסוגיה זו. כך נקבע, כי מאחר שאין מנהג אחר האוסר זאת, טורקיה יכולה להפעיל סמכויות שיפוט ולהעמיד לדין את המלחים הצרפתים, אשר כבר נמצאו בטורקיה.
ראו גם

אמנת מונטרה
הערות שוליים

1 2 3  מתוך TURKISH POGROM AGAINST THE GREEK POPULATION OF CONSTANTINOPLE 6-7 SEPTEMBER 1955
| מלחמת העצמאות של טורקיה |
| --- | --- | --- |
| התגבשות התנועה הלאומית הטורקית | חוזר אמסיה • ועידת ארזורום • ועידת סיוואס • האספה הלאומית הגדולה של טורקיה |  |
| הסכמים בינלאומיים | הפסקת האש של מודרוס • ועידת סן רמו • הסכם סוור • הסכם אלכסנדרופול • הסכם קארס • הסכם מוסקבה • הסכם אנקרה • שביתת הנשק של מודניה • הסכם לוזאן |  |
| מאבקים מזוינים | מלחמת יוון–טורקיה • מלחמת טורקיה–צרפת • מלחמת טורקיה–ארמניה |  |
| אמנות והסכמים עם סיום מלחמת העולם הראשונה |
| --- | --- | --- |
| בזמן המלחמה | הסכם סייקס–פיקו • פרוטוקול דמשק • ברית לונדון • חוזה ברסט-ליטובסק |  |
| ועידת השלום בפריז (1919) | חוזה ורסאי • חוזה סן-ז'רמן • חוזה ניי • חוזה טריאנון • הסכם סוור • חבר הלאומים |  |
| אמנות והסכמים בתום המלחמה | הסכם בתומי • הסכם בוקרשט (1918) •  שביתת הנשק של סלוניקי • הפסקת האש של מודרוס • שביתת הנשק של וילה ג'יוסטי (אנ') • הסכם שביתת הנשק בין הקיסרות הגרמנית למדינות ההסכמה • הסכם רפאלו (1920) • הסכם אלכסנדרופול • הסכם מוסקבה (1921) • הסכם השלום בין ארצות הברית לגרמניה (1921) • הסכם השלום בין אוסטריה לארצות הברית (1921) • הסכם אנקרה • הסכם קארס • הסכם לוזאן • הסכם רפאלו (1922) |  |
| חלוקת השטחים | חלוקת האימפריה העות'מאנית • חלוקת גרמניה לאחר מלחמת העולם הראשונה (אנ') • חלוקת האימפריה האוסטרו-הונגרית • מנדט חבר הלאומים |  |
| ערכים נוספים | ארבע עשרה הנקודות • פיצויי מלחמת העולם הראשונה • תוכנית דוז • תוכנית יאנג |  |
תוצאות מלחמת העולם הראשונה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1256939064
ביט לשנייה

| קצבי נתונים> תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית.שם | קצבי נתונים> תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית.סימון עברי | קצבי נתונים> תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית.סימון בינ"ל | קצבי נתונים> תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית.מכפלה |
| --- | --- | --- | --- |
| קילוסיביות לשנייה | קס"ש | kbit/s | 103 |
| מגהסיביות לשנייה | מס"ש | Mbit/s | 106 |
| גיגהסיביות לשנייה | גס"ש | Gbit/s | 109 |
| טרהסיביות לשנייה | טס"ש | Tbit/s | 1012 |
תחיליות בינאריות (IEC 60027-2)
| kibibit per second |  | Kibit/s | 210 |
| mebibit per second |  | Mibit/s | 220 |
| gibibit per second |  | Gibit/s | 230 |
| tebibit per second |  | Tibit/s | 240 |
ביט לשנייה או סיבית לשנייה (ובקיצור סל"ש; באנגלית: bps או bit/s) היא יחידת מידה למדידת קצב נתונים, בעיקר מהירות העברה של נתונים בקו תקשורת.
הנתונים נמדדים ביחידה הקטנה ביותר שלהם - ביט. לצרכים מעשיים משמשות יחידות גדולות יותר: קילוביט לשנייה (Kbps, קס"ש), מגה-ביט לשנייה (Mbps, מס"ש) וג'יגה-ביט לשנייה (Gbps, גס"ש).
בהעברת נתונים מקבילית ובהעברת קבצים מקובלת גם יחידת המידה בית-לשנייה (Bps או Byte/s), השקולה ל-8bps.
המשוואה ההיפסומטרית

המשוואה ההיפסומטרית, הידועה גם כמשוואת העובי, מקשרת בין יחס לחצים באטמוספירה ובין העובי האקוויוולנטי של שכבה אטמוספירית, תחת ההנחה שהטמפרטורה ושדה הכבידה אחידים. המשוואה נובעת מהמשוואה ההידרוסטטית של גז אידיאלי.
ניסוח מתמטי

המשוואה ההיפסומטרית היא:
כאשר במערכת היחידות הבין-לאומית:
במטאורולוגיה,  p_{1} ו- p_{2} הם המשטחים האיזובריים (כלומר שווי לחץ). באלטימטריה (מדידת גובה), משמשת הנוסחה לחישוב הלחץ בהינתן גובה בשכבות איזותרמיות (שוות טמפרטורה), בחלקה העליון והתחתון של הסטרטוספירה.
הערות שוליים

↑  מיוונית: ὕψος ‏(hypsos): גובה, ו- μέτρον ‏(metron): מדידה
↑  "Hypsometric equation - AMS Glossary". American Meteorological Society. נבדק ב-12 במרץ 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
דקה מעוברת

| שנה | 30 ביוני | 31 בדצמבר |
| --- | --- | --- |
1972: מעוברת
| 73'- 79' | פשוטה | מעוברת (אחת כל שנה) |
80': פשוטה
| 81' | מעוברת | פשוטה |
| 82' | מעוברת | פשוטה |
| 83' | מעוברת | פשוטה |
84': פשוטה
| 85' | מעוברת | פשוטה |
86': פשוטה
| 87' | פשוטה | מעוברת |
88': פשוטה
| 89' | פשוטה | מעוברת |
| 90' | פשוטה | מעוברת |
91': פשוטה
| 92' | מעוברת | פשוטה |
| 93' | מעוברת | פשוטה |
| 94' | מעוברת | פשוטה |
| 95' | פשוטה | מעוברת |
96': פשוטה
| 97' | מעוברת | פשוטה |
| 98' | פשוטה | מעוברת |
2004-1999: פשוטה
| 2005 | פשוטה | מעוברת |
2006: פשוטה
2007: פשוטה
| 2008 | פשוטה | מעוברת |
2009: פשוטה
2010: פשוטה
2011: פשוטה
| 2012 | מעוברת | פשוטה |
2013: פשוטה
2014: פשוטה
| 2015 | מעוברת | פשוטה |
| 2016 | פשוטה | מעוברת |
2017-2024: פשוטה
| שנה | 30 ביוני | 31 בדצמבר |
| סך הכל | 11 דקות מעוברות | 16 דקות מעוברות |
סך הכל: 27 דקות מעוברות
דקה מעוברת היא דקה שהתווספה לה שנייה אחת כדי לשמור על תיאום בין הזמן האטומי הבינלאומי לזמן האוניברסלי המתואם (UTC), שאינם מתואמים לגמרי עקב תנודות והאטות לא אחידות בקצב תנועת כדור הארץ. ההחלטה על עיבור דקה מתקבלת על ידי השירות הבינלאומי למערכות ייחוס וסיבוב ארצי (IERS), והיא נעשית כדי למנוע מהפער לעלות על 0.9 שניות, דבר שקורה אחת לכמה שנים.
למעשה, כאשר מעוברת דקה, תתווסף לשעונים השנייה UTC ‏23:59:60 שתבוא אחרי UTC ‏23:59:59 ולפני UTC ‏00:00:00 של היום הבא, ובכך תעכב אותו למשך שנייה.
סיבות לקביעת דקה מעוברת

דקות מעוברות נחוצות משום שהזמן הבינלאומי נמדד על ידי שעונים אטומיים יציבים, בעוד שכדור הארץ מאט בקצב סיבובו סביב צירו, אם כי בשיעור מזערי של 1.7 מילישניות כל מאה שנים עקב חיכוך גאות. במקור נקבעה השנייה כ-1/86400 של יממת שמש, אך במערכת היחידות הבין-לאומית ישנה הגדרה יותר מדויקת ויציבה, שתאמה את ההגדרה הראשונה רק בין השנים 1750 ל-1892. בין השנים 1961 ל-1971 הואטו בהדרגה השעונים האטומים כך שיישארו מסונכרנים עם קצב סיבוב כדור הארץ. משנת 1972 השעונים האטומיים מתואמים לחלוטין עם הגדרת השנייה במערכת היחידות הבין-לאומית שנקבעה ב-1967 כמספר קבוע של ויברציות אטומיות.
זמן אוניברסלי מתואם (UTC) נמדד על ידי השעונים האטומיים אבל הוא נשמר בסנכרון לזמן האוניברסלי (UT1 ; ממשיכו של ה-GMT) בעזרת קביעת דקה מעוברת כאשר ההבדל בין הזמנים (UT1-UTC) עולה על תשע עשיריות השנייה. בדרך כלל הוספת השנייה נקבעת בסוף דצמבר או בסוף יוני. כאשר נקבע ה-UTC בשנת 1972 הוא נקבע כך שיפגר אחר הזמן האטומי ב-10 שניות, כשיעור הפער שהצטבר מאז 1958, שנת הקביעה של הזמן האטומי, אז הוא היה מקביל לזמן האוניברסלי.
הפער בו מטפלת הדקה המעוברת אינו הפער בין היממה השמשית הממוצעת ובין היממה כהגדרתה במערכת היחידות הבין-לאומית. הדקה המעוברת מטפלת בפער המצטבר בין הזמן האטומי לזמן האסטרונומי עקב ההבדל בין היממות. הדקה המעוברת עדיפה על סנכרון של השעונים האטומיים מכיוון שלמעשה זמן הסיבוב העצמי של כדור הארץ משתנה באופן לא קבוע בשל תנועות מסה פנימיות בלתי-ניתנות לחיזוי, ועל-כן עדיף למדוד את ההפרש בין הזמנים, במקום לחשב אותו.
אם נרצה ערכים ספציפיים לשם הדגמה נניח מקרה בו התחילה מדידת שניות בעזרת שעון אטומי ב-1 בינואר 1970 בשעה 00:00:00 (אז ההבדל בין UTC ו-UT1 היה מזערי ואז התחילה המדידה בשעון יוניקס) לאחר יממה שמשית אחת מונה השניות יראה 86400.002 (בערך, הערך המדויק משתנה מיום ליום), בהנחה שיום נמשך 86400 שניות נגיע למסקנה שהתאריך הוא 2 בינואר ושהשעה היא 00:00:00.002 לאחר עוד 500 יממות שמשיות תהיה השעה 00:00:00 ב-16 במאי 1971 ב-UT1, אך המונה יראה 43,200,001 כלומר 00:00:01 ב-16 במאי 1971. אם, לעומת זאת, הוספה שנייה בסוף דצמבר 1970 אז הזמנים יהיו מתואמים.
מסיבה בלתי ידועה קצב הסיבוב של כדור הארץ עלה באזור שנת 2000 מה שגרם ליממה השמשית להתקצר במילישנייה ובכך להפחית את הצורך בדקות מעוברות.
הליך ההכרזה על דקות מעוברות

השירות הבינלאומי למערכות ייחוס וסיבוב ארצי (IERS) מכריז על דקה מעוברת כאשר ההפרש בין ה-UTC ו-UT1 עולה על 0.6 שניות, כדי למנוע ממנו לעבור את ±0.9 שניות. ההכרזה נעשית ב"עלון C" היוצא אחת לשישה חודשים על ידי ה-IERS.
בניגוד לעיבור השנה, דקה מעוברת מתרחשת במקביל ברחבי העולם. כך לדוגמה, השנייה שהתווספה בסוף דצמבר 2005 הייתה 23:59:60 באזור זמן UTC, אבל באותו זמן באזור הזמן של מרכז אירופה (UTC+1) השעה הייתה 0:59:60 ובאזור הזמן המזרחי של אמריקה (UTC-5) השעון הצביע על 18:59:60.
דקות מעוברות הוכרזו, לאורך רוב זמן קיומן, כל 18 חודשים בערך, אם כי חשוב לזכור שאין זה אומר דבר על קביעת הדקה המעוברת הבאה, שכן בגלל חוסר היכולת לצפות את השינויים בתנועת כדור הארץ לא ניתן לדעת על דקה מעוברת בהתרעה של יותר משישה חודשים. כך יכולות להיות תקופות עם מרווחים קצרים יחסית בין דקות מעוברות, וכאלה עם מרווחים ארוכים. המרווח בין דצמבר 1998 לדצמבר 2005 היה הארוך ביותר מאז ייסוד המנגנון.
הדקה המעוברת האחרונה (נכון לשנת 2023) הייתה הדקה האחרונה ב-31 בדצמבר 2016, לפני שעת חצות על פי ה-UTC, בה נוספה שנייה לשעון. הוספה זו הגדילה את הפער בין מערכת UTC לזמן האטומי הבינלאומי (TAI) ל-37 שניות.
דקה חסרה

אף על פי שככלל כדור הארץ מאט את קצב סיבובו סביב צירו, הוא יכול, תאורטית, גם להאיץ באופן זמני עד כדי כך שהשעונים האטומיים יפגרו אחרי הזמן האסטרונומי, אם יקרה מקרה שכזה ניתן להכריז על דקה חסרה בת 59 שניות כך שאחרי UTC ‏23:59:58 תבוא השעה UTC ‏00:00:00 של היום הבא.
נכון ל-2023, המנגנון הזה עוד לא נצרך.
הצעות לביטול הדקה המעוברת

ההצעה העיקרית שנידונה ברצינות לביטול הדקה המעוברת, מציעה מנגנון דומה של "יום מעובר" בתמורה. כך שבמקום להוסיף שנייה כל 8 חודשים בערך תתווסף שעה כל 2500 שנים בערך. ההצעה, שהועלתה על ידי הממשל האמריקאי בפני איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי, הובאה לידיעת מנויי עלונים C ו-D של ה-IERS במכתב שנשלח על ידי ראש ה-IERS ביולי 2005 בו הוא מבקש את תגובותיהם לפני דיון מעשי. הדיון, שתוכנן להתקיים בנובמבר 2005 נדחה.
היתרון המרכזי אותו טוענים מציעי ההצעה הוא בחישוב מרווחי זמן בין נתונים הנכתבים ב-UTC. כל עוד הדקה המעוברת נהוגה, אין אפשרות לחשב מרווח שכזה בלי להזדקק לטבלה בה מפורטות כל הדקות המעוברות בעבר. אם נתונות שתי נקודות זמן בעתיד, אין אפשרות לחשב את המרווח ביניהן אם הן מעבר לחצי שנה בעתיד. זאת בגלל אי-היכולת לחזות דקות מעוברות מעבר לזמן זה. אם תתקבל ההצעה, הטבלה בה מפורטים הימים המעוברים תהיה קצרה בהרבה (למעשה לא יהיו בכלל ימים מעוברים ב-2000 השנים הקרובות) ותאפשר הקלה רבה בתחום זה.
המתנגדים טוענים לעומתם שקיימים גם זמנים שלא מתחשבים בדקות מעוברות כמו הזמן האטומי הבינלאומי (TAI), שלצורך ביצוע משימות כאלה ניתן להמיר את הזמנים מ-UTC אליו, דבר שכבר נעשה בכמה מערכות מבוססות CDMA. לדעת המתנגדים, מרווח של שעה בין הזמן האסטרונומי לזמן האזרחי - שהוא הפער המקסימלי לפי ההצעה - ירוקן מתוכן את רעיון ההתאמה של השעה לשמש ויהפוך את שעוני השמש לבלתי תקפים במקום שעליהם תתבסס השעה. בנוסף לכך, כל המערכות המתייחסות לזמן - ובייחוד מערכות ממוחשבות כמו האינטרנט - מתייחסות ל-UTC, ושינוי בו תגרור טרחה שאינה שווה.
בפגישה ה-47 של ה-CGSIC ‏(Civil Global Positioning System Service Interface Committee) שנערכה בספטמבר 2007 הוחלט על הליך להצבעה על ביטול הדקה המעוברת:
באפריל 2008 יגובש סופית המנגנון להחלפת הדקה המעוברת על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי.
במהלך 2008 יצביעו המדינות החברות באיגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי בעד או נגד המנגנון.
אם 70% מהמדינות הנ"ל יצביעו בעד השינוי, יאמץ אותו כנס השידור העולמי ב-2011.
ב-2013 יוחל השינוי בפועל אם יתקבל.
באוקטובר 2011 הוציא איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ה ITU-R) נייר עמדה בו סיכם סקר שנערך בין המדינות החברות בשנים 2010–2011. מתוך 192 חברות רק 16 הצביעו, 13 מבינן היו בעד שינוי.
ב-19 בינואר 2012 החליט ה-ITU לדחות את ההחלטה לעוד שלוש שנים.
בוועידת הרדיו העולמית בנובמבר 2015 האיגוד חזר והחליט להמשיך ולהשתמש בדקות מעוברות, ולשקול זאת שוב לאור מחקרים נוספים בוועידה הבאה, ב-2023.
בנובמבר 2022 הוחלט להפסיק לעבר דקות לכל המאוחר החל משנת 2035.
לקריאה נוספת

Grossman, Wendy M. (November 2005). "Wait a Second". Scientific American, pp. 12–13.
הערות שוליים

↑  נכון לזמן כתיבת שורות אלו; ראו רשימת הדקות המעוברות של IETF
↑  דניאל גמביס, עלון 49C של הIERS מינואר 2015
↑  Leap second talks are postponed, באתר ה-BBC News
↑  Proposed US Contribution to ITU-R WP 7A
↑  A second chance for UTC
↑  עמית פנדו, עוצרים שנייה: האם יבוטלו הדקות המעוברות?, באתר ynet, 23 בנובמבר 2022
הפער בין UTC ל-UT1 בין השנים 1985–2016, הקווים האנכיים מרמזים על הוספת שנייה
צילום מסך של זמן UTC בזמן הדקה המעוברת של יוני 2012, לקוח מהאתר Time.gov
למ"ש

| יחידות זמן בשנים (תקינת 1–31 ISO)> סמל | יחידות זמן בשנים (תקינת 1–31 ISO)> שם | יחידות זמן בשנים (תקינת 1–31 ISO)> חזקה |
| --- | --- | --- |
| a | annum / year |  10^{0} |
| Ha | Hecto-annum |  10^{2} |
| Ka | Kilo-annum |  10^{3} |
| Ma | Mega-annum |  10^{6} |
| Ga | Giga-annum |  10^{9} |
למ"ש (ראשי תיבות: לפני מיליון שנה, וכן משל"ז: מיליון שנה לפני זמננו; Ma לפי ISO, ובארצות הברית גם: Mya – Million years ago) היא יחידת זמן שימושית באסטרונומיה, גאולוגיה ופלאונטולוגיה בהן עוסקים בתקופות זמן ארוכות. באמצעות יחידה זו מוגדרות תקופות גאולוגיות. באופן פורמלי, יחידת השנה מוגדרת על ידי ארגון ISO ואינה חלק ממערכת היחידות הבין-לאומית, שבה יחידת הזמן היא השנייה ואין בה התייחסות לשנה.
דיוק

באסטרונומיה השימוש בלמ"ש מניח שמדובר בשנה יוליאנית כלומר שאורכה המדויק הוא 365.25 ימים. בהגדרה זו משתמשים על מנת לחשב את יחידת המרחק שנת אור.
בגאולוגיה, הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה (ICS) קבעה טווח טעות הנע בין מאות שנים למיליוני שנים בהתאם למאפייני התקופה הגאולוגית הנתונה ושיטות התיארוך הנקוטות לגביה. כך, תקופת ההולוקן החלה לפני 11,700 שנים כלומר 0.0117 למ"ש (דיוק של מאות שנים) ואילו תקופת הפלאוקן החלה 66 למ"ש והסתיימה ב-56 למ"ש (דיוק של מיליוני שנים).
שנת האפס

לפי הנומנקלטורה של הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה, השנה ממנה מתחילה הספירה לאחור ב-Ma היא שנת 1950 ובפרט אם משתמשים בתיארוך לפי פחמן-14.
עם זאת, ההדגשה "לפני זמננו" בצמוד לספירה ב-Mya, עשויה להצביע על שנת האפס לספירה הנוצרית. לגבי תיארוכים במיליוני שנים אין להבדל משמעות, אך בקריאת תיארוכים של אלפי שנים, במקרה של ספק, יש צורך לוודא.