ימינה
היסטוריה

ביולי 2019, לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, הסכימו הבית היהודי והאיחוד הלאומי – תקומה, שתי מפלגות שכבר היו תחת הסכם של רשימה משותפת, על ריצה משותפת עם מפלגת הימין החדש תחת רשימת "הימין המאוחד". הוסכם שאיילת שקד תוצב במקום הראשון ברשימה. בנוסף, הוסכם שלאחר הבחירות תתחייב הרשימה להמליץ לנשיא על בנימין נתניהו לראשות הממשלה ושהיא תדרוש לחוקק חוק נורווגי מרובע במשא המתן הקואליציוני, עוד סוכם כי בנט יקבל את התיק הבכיר, לאחריו סמוטריץ' ובהמשך פרץ ושקד. הרשימה קיימה משא ומתן לצירוף מפלגת עוצמה יהודית והציעה לה להשתלב לטענת חברי עוצמה יהודית במקומות 8 ו־13 ברשימה, אך זו סירבה. משא ומתן נוסף מול זהות בראשות משה פייגלין, לא צלח אף הוא. ב-12 באוגוסט, עם חשיפת הקמפיין, שונה שם הרשימה ל"ימינה" על פי הצעת חברת הכנסת אורית סטרוק.
בבחירות קיבלה "ימינה" שבעה מנדטים. שניים מחברי הכנסת שלה מונו עוד קודם לכן לשרים בממשלת המעבר: רפי פרץ לשר החינוך ובצלאל סמוטריץ' לשר התחבורה. מאוחר יותר מונה נפתלי בנט לשר הביטחון.
עם תום הבחירות פנתה הרשימה ליו"ר הכנסת בבקשה להתפצל לשתי סיעות: הימין החדש ו"הבית היהודי-האיחוד הלאומי". שתי המפלגות הודיעו כי ימשיכו לעבוד יחד במשא ומתן הקואליציוני ובכנסת. ב-10 באוקטובר אושר הפיצול.
לקראת הבחירות לכנסת ה-23 רצו שוב שלוש המפלגות יחד, בצירוף מפלגת אח"י. הפעם בראשות נפתלי בנט, ושוב בלא איתמר בן-גביר שרץ ברשימה עצמאית נפרדת מכיוון שימינה לא רצו לצרפו ולא עבר את אחוז החסימה.
המפלגה קיבלה כ-240 אלף קולות שהם 6 מנדטים.
רשימת ימינה לא הצטרפה לקואליציה של ממשלת ישראל השלושים וחמש, ממשלת אחדות בראשות הליכוד וכחול לבן, בין השאר בגלל מיעוט בקבלת תפקידים משפיעים בנושאי החשובים לה, ואי הסכמה לקווי היסוד של הממשלה החדשה. עם זאת יו"ר הבית היהודי רפי פרץ פרש מהסיעה, ומונה לשר לענייני ירושלים ומורשת.
לקראת סוף שנת 2020 הרבו בנט ושקד לבקר את הממשלה על טיפולה במשבר הקורונה בישראל, הן בהיבט הבריאותי והן בהיבט הכלכלי-חברתי. בהקשר זה טבע בנט את הסיסמה "לא פרנסה – לא מעניין" והכריז שזה הנושא הדחוף ביותר, שלמענו הוא מתכוון לשים בצד נושאי מחלוקת פוליטית (כגון החלת ריבונות על שטחי יהודה ושומרון) על מנת להקים ממשלת חירום שתחלץ את ישראל מהמשבר. בנוסף הציג תוכניות חירום לשיקום כלכלת ישראל. סקרים שנערכו בתקופה ההיא צפו למפלגה למעלה מ-20 מנדטים.
עם התפזרות הכנסת ותחילת הבחירות לכנסת ה-24 הכריז בנט שהוא רואה את עצמו כמועמד לראשות הממשלה ושמפלגתו תמליץ עליו לנשיא. אחרי פרישת גדעון סער מהליכוד והקמת מפלגת תקווה חדשה בראשותו קטן כוחה של ימינה בסקרים בכמחצית. בנט אמר שמטרתו "להחליף את ההנהגה הכושלת". בסוף ינואר 2021 הודיע בצלאל סמוטריץ' על התפצלות מפלגתו, שמותגה כמפלגת הציונות הדתית, מימינה, ובכך למעשה התפרקה הרשימה למרכיביה, וימינה רצה כשהיא כוללת את חברי הימין החדש בלבד. ב-4 בפברואר, היום האחרון להגשת הרשימות המתמודדות בבחירות, הכריזה חגית משה כי מפלגת הבית היהודי לא תתמודד בבחירות ותתמוך ברשימת "ימינה", וכן תאשר לימינה להשתמש באות שלה, ב'. בתמורה התחייבה ימינה למינוייה של משה בממשלה עתידית כשרה אחראית על תחומים הקשורים לציונות הדתית ומוסדותיה.
לאחר מערכת הבחירות, בהן קיבלה 7 מנדטים, הרשימה הייתה מפלגת שלטון בישראל ברוטציה עם מפלגת יש עתיד, בין 13 ביוני 2021 ל-30 ביוני 2022 לאחר שהקימו ממשלה המורכבת מסיעות מגוונות. נפתלי בנט כיהן כראש ממשלת ישראל, איילת שקד כשרת הפנים ומתן כהנא כשר לשירותי דת. במהלך כהונת הממשלה פרשו מהקואליציה 3 חברי כנסת מימינה, אך לא התפטרו מהכנסת: עמיחי שיקלי (שהוכרז כח"כ פורש), עידית סילמן (ששימשה כיו"ר הקואליציה) וניר אורבך. ב-30 ביוני 2022 התפזרה הכנסת ה-24 ונפתלי בנט הודיע על פרישה מהחיים הפוליטיים. את מקומו כראש ימינה תפסה איילת שקד.
ב-27 ביולי 2022 הכריזו שקד ויועז הנדל מסיעת דרך ארץ על ריצה משותפת עם מפלגת ימינה במסגרת רשימת הרוח הציונית, במסגרת הבחירות לכנסת ה-25. סיעת ימינה תפעל עד להשבעת הכנסת העשרים וחמש. ב-15 באוגוסט התפצלו בנט, כהנא ופינטו לסיעה נפרדת בשם "המחנה הממלכתי", ודקה לאחר מכן התפצל בנט מהסיעה החדשה לסיעת יחיד בשם "ביחד", כאשר בנט צפוי להתמזג מחדש עם שקד וקארה. בקשת עידית סילמן להתפצל לסיעת יחיד לא אושרה והיא צפויה לעתור לבג"ץ על מנת שתוכל לרוץ במסגרת רשימה קיימת. העתירה התקבלה ועמיחי שיקלי ועידית סילמן שוריינו בליכוד למקומות 14 ו-16 ונבחרו לכנסת ה-25. ימינה התפרקה, איילת שקד רצה בבחירות לכנסת העשרים וחמש בראשות מפלגת הבית היהודי ולא עברה את אחוז החסימה, ואילו חה"כ אביר קארה רץ במפלגת חופש כלכלי וגם הוא לא עבר את אחוז החסימה.