מודל רוגובסקי
משפט סטולפר–סמואלסון (Stolper-Samuelson)

משפט סטולפר–סמואלסון הוא כלל בסיסי של סוג תאוריית המסחר הקשר–אוהלין–ונק. וולפגנג סטולפר (Wolfgang Stolper) ופול סמואלסון (Paul Samuelson) הראו ב־1941 שמדיניוּת פרוטקציוניסטית בכל חברה נתונה תועיל לאלו שברשותם גורמי הייצור שבמחסור, ותזיק לאלו שברשותם המקדמים שבשפע ביחס לשוק העולמי. כך, ליברליזציה (או מסחר חופשי) תתגמל את המגזרים אשר נהנים מיתרון יחסי ביחס לעולם ותעניש את היצרנים אשר משתמשים בגורם ייצור נדיר באינטנסיביות.
רוגובסקי מוסיף לכללים הללו את הגורם הפוליטי, כשהוא טוען ששינויים חיצוניים ישפיעו על החשיפה של מסחר בינלאומי, ולכן יעצבו את העימותים הפוליטיים בתוך המדינה. כדי לחזות מה תהיינה התוצאות הפוליטיות של השינויים החיצוניים הללו, הוא משתמש בשלוש הנחות פשוטות:
הנהנים מהשינוי הזה ידחפו את הממשלות שלהם ליותר חשיפה למסחר בינלאומי (כדי להגביר את התחרותיות שלהם בשוק העולמי), בעוד המגזרים אשר ניזוקים מהשוק החופשי יהיו בעד מדיניות מגן (פרוטקציוניזם) או אפילו אימפריאליזם (לשם כיבוש המשאבים החסרים).
בעלי גורמי הייצור אשר נהנו מהסרת החסמים (או לחלופין מעמדות פרוטקציוניסטיות) יחוזקו מבחינה פוליטית.
כאשר הנהנים משיגים כוח פוליטי, על הסקטור הפוליטי לסגל את הצרכים והאינטרסים שלהם.
רוגובסקי, לכן, משלב את משפט סטולפר–סמואלסון עם המודל הפשוט הזה כדי לחזות ניגוד אינטרסים בכל חברה נתונה.
התרשים הבא שרוגובסקי משתמש בו מראה את האפשרויות השונות של יחס קרקע–עבודה בין כלכלות מפותחות לבין כלכלות מתפתחות. לפי המודל הזה, ככלל כלכלה היא מתקדמת אם היא עשירה בהון.
|  | גבוה | נמוך |
| --- | --- | --- |
| כלכלה מתקדמת | מצוי בשפע:  הון  אדמה מצוי במחסור: עבודה השפעות של חשיפה גדולה למסחר עימות על רקע סקטוריאלי: אדמה ורכוש הם פרו-מסחריים באופן אסרטיבי; עבודה היא אנטי-מסחרית מתוך התגוננות. השפעות של חשיפה מצומצמת למסחר התבקעות מעמד: אסרטיביות לגבי עבודה; הגנתיות לגבי אדמה ורכוש. דוגמה: הניו-דיל של ארצות הברית | מצוי בשפע:  הון עבודה מצוי במחסור: אדמה השפעות של חשיפה גדולה למסחר עימות על רקע עירוני-כפרי: אסרטיביות לגבי רכוש ועבודה הם פרו-מסחריים; אדמה היא באופן הגנתי אנטי-מסחרית. דוגמה: הרדיקליזם הבריטי.  השפעות של חשיפה מצומצמת למסחר התבקעות עירונית-כפרית: אסרטיביות לגבי אדמה; הגנתיות לגבי רכוש ועבודה. דוגמה: הפשיזם המערב אירופאי.  |
| כלכלה מתפתחת | מצוי בשפע:  אדמה מצוי במחסור: רכוש עבודה השפעות של חשיפה גדולה למסחר התבקעות עירונית-כפרית: אדמה היא פרו-מסחרית באופן אסרטיבי; הון ועבודה הם מבחינה הגנתית אנטי-מסחריים. פופוליזם אמריקאי. השפעות של חשיפה מצומצמת למסחר התבקעות עירונית-כפרית: הון ועבודה באסרטיביות; הגנה על אדמה דוגמה: פופוליזם לטיני אמריקאי     | מצוי בשפע:  עבודה מצוי במחסור: הון אדמה השפעות של חשיפה גדולה למסחר התבקעות מעמד: עבודה היא פרו-מסחרית באופן אסרטיבי; הון ואדמה הם באופן הגנתי אנטי-מסחריים דוגמה: סוציאליזם גרמני    השפעות של חשיפה מצומצמת למסחר התבקעות מעמד: אדמה ורכוש אסרטיביים; עבודה הגנתית. דוגמה: הפשיזם של אסיה ושל מזרח אירופה. |
לדוגמה, התא השמאלי העליון של התרשים מראה כלכלה מודרנית אשר יש בה עבודה בשפע אבל אדמה מצומצמת. במקרה זה הן קפיטליסטים והן עובדים (אשר אחראיים כמעט על כל הסקטור העירוני) יעשו קואליציה למען מסחר חופשי בניגוד לבעלי הקרקעות והחקלאים אשר שוכרים את האדמות הללו. אם הקואליציה מצליחה בחשיפה גדולה למסחר, אז מצופה מקפיטליסטים ועובדים להשיג השפעה פוליטית בהסתמך על גורמים פוליטיים נתונים. זה יכול להביא לעלייה באריסטוקרטיה (אצולה) ובבורגנות, או לירידה של הסובסידיות לסקטור החקלאי. זהו המקרה של בריטניה במאה ה-19 כאשר קפיטליסטים ומעמד הפועלים התאחדו במפלגה הליברלית וכפו זכות בחירה נרחבת וקיצוץ של כוח אריסטוקרטי.
אילו בכלכלה דומה קרה ההפך, כלומר בכלכלה עשירה בעבודה ובמחסור בקרקע, היה מתרחש מיד לאחר מכן קונפליקט עירוני–כפרי. הון ועבודה היו סובלים ממחסור בחשיפה בינלאומית בעוד החקלאות תרוויח מהעמדות הפרוטקציוניסטיות. כאן אנו מוצאים את המקרה של הפשיזם הגרמני שבו לבעלי האדמות הייתה השפעה גדולה הרבה יותר מאשר ברפובליקת ויימאר.