stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דייב ברובק

| --- | --- |

 לידה:  6 בדצמבר 1920 קונקורד, ארצות הברית 
 פטירה:  5 בדצמבר 2012 (בגיל 91) נורווק, קונטיקט, ארצות הברית 
 שם לידה:  David Warren Brubeck 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1940 
 מקום לימודים:  Conservatory of Music, University of the Pacific, קולג' מילס, אוניברסיטת הפסיפיק, Shasta High School 
 סוגה:  ג'אז, קול ג'אז, ג'אז החוף המערבי, הזרם השלישי 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר, כלי מקלדת, ג'ז פסנתר, מקלדת אלקטרונית 
 חברת תקליטים:  קונקורד רקורדס, קולומביה רקורדס 
 בן או בת זוג:  Iola Brubeck (1942–?) 
 צאצאים:  Darius Brubeck, Chris Brubeck, Matt Brubeck 
 פרסים והוקרה:  אוניברסיטת נוטרדאם (2006)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד (8 בפברואר 1960)  היכל התהילה של קליפורניה (2008)  פרס מרכז קנדי (2009)  אגדה חיה של ספריית הקונגרס  פרס גראמי למפעל חיים (1996)  Grammy Award for Best Classical Crossover Album (2009)  אמני הג'אז של NEA  המדליה הלאומית לאומנויות  עמית האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת דויסבורג-אסן  דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת פריבור  פרס הג'אז של ה-BBC  פרס כריסטופר 
 davebrubeck.com
 פרופיל ב-IMDb
 
דייב ברובק ב-1954
דייב ברובק ב-2009
דייוויד וורן "דייב" ברובק (באנגלית: David Warren "Dave" Brubeck;‏ 6 בדצמבר 1920 – 5 בדצמבר 2012) היה פסנתרן ג'אז אמריקאי שהלחין שורה של סטנדרטי-ג'אז, בהם "In Your Own Sweet Way" ,"The Duke".
סגנונו של ברובק הושפע הן מהנגינה הקלאסית שניגנה אמו, והן מיכולות האלתור שלו. ברבים מקטעי הנגינה שלו נעשה שימוש במקצבים בלתי שגרתיים.
דלתא (סדרת טילים)

סדרת טילי הדלתא
דלתא (באנגלית: Delta) היא סדרת טילי שיגור אמריקאים אשר החלה את דרכה בשנת 1960 כפיתוח של סדרת טילי ה'תור' בטיל 'תור-דלתא'. יותר מ-300 טילי דלתא שוגרו עד היום ואחוז ההצלחה עומד על 95 אחוז. כיום פעילים שני דגמים של טילי דלתא: דלתא 2 ודלתא 4.
רקטות דלתא מיוצרות ומשוגרות על ידי חברת United Launch Alliance‏ (ULA).
מקור השם

הטיל הוא הדגם הרביעי שיצא מסדרת טילי השיגור תור ולכן הוא מכונה דלתא, האות הרביעית באלפבית היווני.
משגרים שפותחו

| שם | שיגור ראשון | שיגור אחרון | סך השיגורים | הצלחות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| דלתא A‏ | 1962 | 1962 | 2 | 2 |
| דלתא B‏ | 1962 | 1964 | 9 | 7 |
| דלתא C‏ | 1963 | 1969 | 13 | 12 |
| דלתא D‏ | 1964 | 1965 | 2 | 2 |
| דלתא A‏ | 1965 | 1971 | 23 | 23 |
| דלתא G‏ | 1966 | 1967 | 2 | 2 |
| דלתא J‏ | 1968 | 1968 | 1 | 1 |
| דלתא L‏ | 1969 | 1972 | 2 | 1 |
| דלתא M‏ | 1968 | 1971 | 13 | 11 |
| דלתא N‏ | 1968 | 1972 | 9 | 8 |
| דלתא M‏ | 1968 | 1971 | 13 | 11 |
| דלתא 0100 | 1972 | 1973 | 5 | 4 |
| דלתא 1000 | 1972 | 1975 | 8 | 8 |
| דלתא 2000 | 1974 | 1981 | 44 | 43 |
| דלתא 3000 | 1975 | 1989 | 35 | 32 |
| דלתא 4000 | 1989 | 1990 | 2 | 2 |
| דלתא 5000 | 1989 | 1989 | 1 | 1 |
| דלתא 6000 | 1989 | 1992 | 17 | 17 |
| דלתא 7000 | 1990 | 2011 | 138 | 136 |
| דלתא 3 | 1998 | 2000 | 3 | 0 |
| דלתא 4 | 2003 | 2024 | 45 | 44 |
האהבות הגדולות

האהבות הגדולות הוא אלבום אוסף שאיגד שירים בולטים שהקליט הזמר אריק איינשטיין במהלך הקריירה שלו. האלבום הופק על ידי חברת פונוקול ויצא לאור בשנת 2005.
רשימת השירים

| האהבות הגדולות> מס' | האהבות הגדולות> שם | האהבות הגדולות> מילים | האהבות הגדולות> לחן | האהבות הגדולות> ביצוע מתוך האלבום | האהבות הגדולות> משך | האהבות הגדולות>  | האהבות הגדולות>  | האהבות הגדולות>  | האהבות הגדולות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | עטור מצחך  | אברהם חלפי | יוני רכטר | "משירי אברהם חלפי" | 4:06 |  |  |  |  |
| 2. | אני אוהב אותך היום  | אריק איינשטיין | מיקי גבריאלוב | "סע לאט" | 3:59 |  |  |  |  |
| 3. | כשאור דולק בחלונך  | עמוס אטינגר | סשה ארגוב | "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'" | 3:24 |  |  |  |  |
| 4. | שיר אהבה סטנדרטי  | אריק איינשטיין | יוני רכטר | "האהבה פנים רבות לה" | 2:37 |  |  |  |  |
| 5. | אני רואה אותה בדרך לגימנסיה (בהופעה חיה)   | יענקל'ה רוטבליט | מיקי גבריאלוב | "אריק איינשטיין ושלום חנוך בהופעה משותפת" | 4:40 |  |  |  |  |
| 6. | אל תוותרי עליי (עם שלום חנוך)   | שלום חנוך | שלום חנוך | "שבלול" | 4:10 |  |  |  |  |
| 7. | מה איתי  | אריק איינשטיין, שלום חנוך, ג'וזי כץ ויענקל'ה רוטבליט | שלום חנוך, ג'וזי כץ ושמוליק קראוס | "פלסטלינה" | 4:59 |  |  |  |  |
| 8. | פרח הלילך  | אורי אסף | נורית הירש | "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'" | 3:32 |  |  |  |  |
| 9. | טוב לי  | שלום חנוך | שלום חנוך | "שבלול" | 2:46 |  |  |  |  |
| 10. | זו אותה האהבה  | אריק איינשטיין | יוני רכטר | "האהבה פנים רבות לה" | 2:47 |  |  |  |  |
| 11. | לילה של כוכבים  | אריק איינשטיין | שלום חנוך | "שבלול" | 3:34 |  |  |  |  |
| 12. | שיר מספר שמונה  | יענקל'ה רוטבליט | מיקי גבריאלוב | "בדשא אצל אביגדור" | 4:06 |  |  |  |  |
| 13. | אמא שלי  | אריק איינשטיין ושלום חנוך | שלום חנוך | "פלסטלינה" | 2:46 |  |  |  |  |
| 14. | נגמרו לי המילים  | אריק איינשטיין | אלביס פרסלי וורה מאטסון | "האהבה פנים רבות לה" | 3:29 |  |  |  |  |
| 15. | אבישג  | אריק איינשטיין | אריק איינשטיין | "פלסטלינה" | 2:17 |  |  |  |  |
| 16. | גיל אוהב את שירי  | יהונתן גפן | רוב האקסלי | "שירי ילדים" | 2:58 |  |  |  |  |
| 17. | התאהבתי בילדה יפה נורא  | אריק איינשטיין | שם טוב לוי | "ילדים" | 2:39 |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 58:49 |  |  |  |  |
דייב בינג

| --- | --- |

בינג ב-2012
 לידה:  24 בנובמבר 1943 (בן 80) וושינגטון די. סי. שבארצות הברית
 עמדה:  רכז, קלע
 גובה:  1.91 מטר
 מספר:  21, 22
 מכללה:  אוניברסיטת סירקיוז
 דראפט:  בחירה שנייה, 1966 דטרויט פיסטונס
 היכל התהילה:  כשחקן (1990)
 קבוצות כשחקן
 1966–1975   1975–1977   1977–1978:  דטרויט פיסטונס   וושינגטון בולטס   בוסטון סלטיקס
 הישגים כשחקן
 7 הופעות במשחק האולסטאר (1968, 1969, 1971, 1973–1976)   MVP של משחק האולסטאר (1976)   פעמיים חבר חמישיית העונה (1968, 1971)   חבר חמישיית העונה השנייה (1974)   רוקי העונה (1967)   חמישיית הרוקיז של העונה (1967)   מלך הסלים (1968)   גביע האזרחות של ג. וולטר קנדי (1977) מספר 21 הופרש על ידי דטרויט פיסטונס מספר 22 הופרש על ידי אוניברסיטת סירקיוז
דייוויד "דייב" בינג (באנגלית: David "Dave" Bing; נולד ב-24 בנובמבר 1943) הוא איש עסקים אמריקאי, כדורסלן עבר וראש העיר דטרויט לשעבר. בינג מוכר בעיקר כשחקן דטרויט פיסטונס, בה שיחק במשך תשע עונותיו הראשונות בליגת ה-NBA‏ (1966-75) בעמדות הרכז והקלע. על הישגיו כשחקן, הוצג בשנת 1990 בהיכל התהילה של הכדורסל ונבחר בשנת 1996 לרשימת 50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA.
ביוגרפיה

בינג נולד וגדל בוושינגטון די. סי., שם אביו היה בנאי. בגיל חמש נפצע בעין ימין ומאז ראייתו בעין זו מטושטשת. הוא למד בתיכון ספינגרן (Spingarn) שם החל בשנת 1959 לשחק כדורסל. לאחר מכן למד באוניברסיטת סירקיוז, שם שיחק בנבחרת הכדורסל של האוניברסיטה. בשנת 1966 הצטרף לקבוצת ה-NBA הדטרויט פיסטונס ובאותה שנה זכה בתואר רוקי השנה ב-NBA. הוא שיחק שנתיים בוושינגטון ויזארדס ושנה בבוסטון סלטיקס.
בשנת 1980 לאחר שסיים את קריירת המשחק שלו פתח חברה בשם Bing Steel, אשר כעבור כמה שנים שינתה את שמה ל-Bing Group והייתה לאחד מספקיות המתכת הגדולות בארצות הברית לתעשיית הרכב.
באוקטובר 2008 הכריז בינג כי יתמודד על תפקיד ראשות עיריית דטרויט. בפברואר 2009 זכה בפריימריז ובמאי ניצח את המועמד השני אשר שימש כראש עיר זמני באותו זמן. בנובמבר 2009 נבחר בשנית, הפעם לכהונה מלאה.
סטטיסטיקות הקריירה > בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | דקות |  % מהשדה |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966/1967 | דטרויט | 80 | 34.5 | 0.436 | 0.738 | 4.5 | 4.1 | – | – | 20.0 |
| 1967/1968 | דטרויט | 79 | 40.6 | 0.441 | 0.707 | 4.7 | 6.4 | – | – | 27.1 |
| 1968/1969 | דטרויט | 77 | 39.5 | 0.425 | 0.713 | 5.0 | 7.1 | – | – | 23.4 |
| 1969/1970 | דטרויט | 70 | 33.3 | 0.444 | 0.783 | 4.3 | 6.0 | – | – | 22.9 |
| 1970/1971 | דטרויט | 82 | 37.4 | 0.467 | 0.797 | 4.4 | 5.0 | – | – | 27.0 |
| 1971/1972 | דטרויט | 45 | 43.0 | 0.414 | 0.785 | 4.1 | 7.0 | – | – | 22.6 |
| 1972/1973 | דטרויט | 82 | 41.0 | 0.448 | 0.814 | 3.6 | 7.8 | – | – | 22.4 |
| 1973/1974 | דטרויט | 81 | 38.6 | 0.436 | 0.813 | 3.5 | 6.9 | 1.3 | 0.2 | 18.8 |
| 1974/1975 | דטרויט | 79 | 40.8 | 0.434 | 0.809 | 3.6 | 7.7 | 1.5 | 0.3 | 19.0 |
| 1975/1976 | וושינגטון | 82 | 35.9 | 0.447 | 0.787 | 2.9 | 6.0 | 1.4 | 0.3 | 16.2 |
| 1976/1977 | וושינגטון | 64 | 23.7 | 0.454 | 0.773 | 2.2 | 4.3 | 1.0 | 0.1 | 10.6 |
| 1977/1978 | בוסטון | 80 | 28.2 | 0.449 | 0.824 | 2.7 | 3.8 | 1.0 | 0.2 | 13.6 |
| קריירה |  | 901 | 36.4 | 0.441 | 0.775 | 3.8 | 6.0 | 1.3 | 0.2 | 20.3 |
סטטיסטיקות הקריירה > בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | דקות |  % מהשדה |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967/1968 | דטרויט | 6 | 42.3 | 0.410 | 0.733 | 4.0 | 4.8 | – | – | 28.2 |
| 1973/1974 | דטרויט | 7 | 44.6 | 0.420 | 0.733 | 3.7 | 6.0 | 0.4 | 0.1 | 18.9 |
| 1974/1975 | דטרויט | 3 | 44.7 | 0.426 | 0.615 | 3.7 | 9.7 | 1.7 | 0.0 | 16.0 |
| 1975/1976 | וושינגטון | 7 | 29.9 | 0.447 | 0.800 | 2.6 | 4.0 | 1.0 | 0.3 | 13.7 |
| 1976/1977 | וושינגטון | 8 | 6.9 | 0.438 | 1.000 | 0.8 | 0.6 | 0.0 | 0.1 | 4.0 |
| קריירה |  | 31 | 31.1 | 0.423 | 0.748 | 2.7 | 4.3 | 0.6 | 0.2 | 15.4 |
דילמת האסיר

דילמת האסיר (באנגלית: Prisoner's dilemma) היא בעיה פרדוקסלית בתורת המשחקים, שפורסמה בשנת 1950 על ידי מריל פלאד (אנ') ומלווין דרשר (אנ') מ"תאגיד ראנד" בארצות הברית, לפיה במצב שבו שני אנשים אינם יכולים לתאם ביניהם, יש שלושה מצבים: הראשון - אם שניהם יבטחו זה בזה, אזי הם יצליחו במידת מה. השני - אם הם יבגדו זה בזה, אז שניהם ייענשו במידת מה. השלישי - אם האחד יאמין והשני יבגוד, אז הבוגד יזכה בכל והאחר יענש בחומרה. הדילמה מדגימה מצב בו התנהגות רציונלית לחלוטין, מנקודת מבטו של הפרט, תוביל לתוצאה שאינה אופטימלית לצמד, כלומר אינה יעילה פארטו. בשל פשטותה, משמשת הדילמה כדוגמה קלאסית לבעיות בהן עוסקת תורת המשחקים.
הדילמה הבסיסית

גרסה נפוצה לבעיה זו: המשטרה עצרה שני עבריינים שביצעו פשע משותף, ומפרידה ביניהם לצורך חקירה. אם תצליח המשטרה להביא להרשעתם, ייכנס כל אחד מהם לכלא ל-15 שנה, אך בחוסר ראיות הם יועמדו לדין על עבירה משנית שבגינה ייכנס כל אחד מהם לכלא לשנה אחת. למשטרה אין די ראיות להעמידם לדין, ולכן היא מציעה לכל אחד מהם להעיד נגד רעהו, וכפרס מובטח לעד עונש מופחת: אם שני האסירים יקבלו את הצעת המשטרה, ייכנס כל אחד מהם לכלא לחמש שנים, ואם רק אחד מהם יעיד ורעהו ישתוק, העד יצא מיד לחופשי וחברו ייכלא ל-15 שנה. ניתן לסכם סיטואציה זו בטבלה הבאה, שמסכמת את העונשים שייגזרו על אסיר א (אדום) ואסיר ב (כחול) בהתאם לפעולתם:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | אסיר ב | אסיר ב |
|  |  | שותק | מלשין |
| אסיר א | שותק | שנה אחת,  שנה אחת | 15 שנה,  אפס שנים |
| אסיר א | מלשין | אפס שנים,  15 שנה | חמש שנים,  חמש שנים |
כל העובדות הללו ידועות לשני האסירים, אך אין באפשרותם לתקשר האחד עם השני. הדילמה שעומדת בפני כל אחד מהם היא "איזו טקטיקה לנקוט - לשתוק או להעיד?". אסיר א' מסתכל בטבלה וחושב: "בלי תלות בטקטיקה שבה יבחר ב', כדאי לי להעיד, משום שבכל מקרה אם אעיד, עונשי יהיה קטן מאשר אם אשתוק" ולפיכך "הודאה" היא אסטרטגיה שלטת עבורו. גם אסיר ב' מנתח את המצב בצורה דומה. החלטה רציונלית של שניהם מובילה לכך ששניהם בוחרים להעיד, ונכנסים לכלא לחמש שנים. אילו שתקו שניהם, היה כל אחד מהם נכנס לכלא לשנה בלבד.
הפרדוקסליות שבדילמה נובעת מכך שהחלטה רציונלית מביאה לתוצאה שאינה הטובה ביותר. כדי להגיע לתוצאה הטובה ביותר עבור שניהם נדרשים השחקנים לשיתוף פעולה (קרי, שתיקה של שניהם), אך מכיוון שדרך הפעולה המשתלמת יותר לכל שחקן לבדו היא תמיד לא לשתף פעולה (כלומר, להעיד), בוחר כל אחד מהשחקנים לא לשתף פעולה.
גם אם יוכלו האסירים לתקשר זה עם זה, כל עוד אין הם חותמים על הסכם מחייב, שמבטיח שהחותמים עליו ינהגו בהתאם להצהרתם, דרך הפעולה הרציונלית ממשיכה להיות הלשנה הדדית. רק הסכם שהפרתו גוררת סנקציה שתהווה משקל נגד לרווח שבבגידה יבטיח שיתוף פעולה הדדי.
הדילמה ממחישה מצב שאינו נדיר, לפיו שיתוף פעולה יביא תועלת רבה יותר לשני הצדדים מאשר גישה שבה כל צד פועל על דעת עצמו. להלן מספר דוגמאות אקטואליות לנושא זה:
במדע המדינה משמשת דילמת האסיר להמחשת מצב שבו שתי מדינות נכנסות למרוץ חימוש (ובעיקר מרוץ לחימוש גרעיני). לכל מדינה יש שתי אפשרויות: להגדיל את תקציב הביטחון שלה או להגיע להסכם עם יריבתה לפירוק החימוש. בכל מדינה מקנן החשש שיריבתה תפר את ההסכם, ולכן כל אחת מהן נוטה לכיוון של מרוץ חימוש. כל מדינה נראית כפועלת באופן רציונלי, אך התוצאה היא בלתי רציונלית בעליל. דוגמה למרוץ חימוש מסוג זה הוא המלחמה הקרה.
בתחום הכלכלה, ניתן להוכיח, שכאשר הריבית הנומינלית במשק גדולה מ-0, וכל גורם במשק דואג רק לטובת עצמו, התוצאות עבור המשק כולו אינן אופטימליות. פתרון אפשרי לבעיה זו הוא להוריד את שער הריבית ל-0.
דוגמה כללית מספרו של ויליאם פאונדסטון (אנ'): תארו לעצמכם מצב בו אין אכיפה על תשלום ברכבות. תמיד משתלם לנוסעים לא לשלם (כלומר גם אם השאר בוחרים לשלם או "לגנוב" נסיעות), אך מצב זה יוביל לפשיטת רגל וסגירת הרכבת, בעוד שעדיף לכל אחד לשלם כדי לשמור על קיומה של הרכבת.
דילמת האסיר האיטרטיבית

כאשר ההחלטה שעל האסירים לקבל אינה חד-פעמית, כמו בדוגמה לעיל, אלא יש להם הזדמנות לחזור על ה"משחק" פעמים רבות, האסירים עשויים לנהוג אחרת, ואף לנקוט באסטרטגיה בה היו נוקטים לו היו משתפים פעולה, לצורך קבלת תוצאה טובה יותר מבחינתם. חזרה על הדילמה או במילים אחרות דילמת אסיר איטרטיבית (כלומר כזו שחוזרת על עצמה שוב ושוב), משמשת בסיס למחקרים פסיכולוגיים רבים, שבהם נבחנה התנהגותם של המשתתפים בדגם זה של ה"משחק".
אחד הניסויים המפורסמים בתחום זה הוא הניסוי שערך רוברט אקסלרוד מאוניברסיטת אן ארבור במישיגן. בניסוי זה התבקשו מומחים ממגוון דיסציפלינות (כלכלה, פסיכולוגיה, מדע המדינה, ביולוגיה, מדעי המחשב ועוד) לשלוח תוכניות מחשב שישחקו זו נגד זו בדילמת אסיר איטרטיבית במשך 200 משחקים לכל זוג תוכניות. התוכנית שתוכרז כזוכה היא זו שתזכה ברווח המצטבר הגבוה ביותר בכל 200 המשחקים. 

תוכניות אלה נקטו באסטרטגיות שונות כדי להשיג מטרה זו, ובהן:
בגידה קבועה: ללא תלות במשחקים קודמים, תוכנית זו בגדה תמיד.
שיתוף פעולה קבוע: ללא תלות במשחקים קודמים, תוכנית זו שיתפה פעולה תמיד.
אקראית: התוכנית בוחרת בבגידה או בשיתוף פעולה באופן אקראי.
מידה כנגד מידה (Tit For Tat): במשחק הראשון התוכנית שיתפה פעולה, ובכל משחק אחר בחרה בדרך שבה בחר היריב במשחק הקודם.
אסטרטגיות אחרות, מורכבות יותר.
בטורניר שערך אקסלרוד השיגה מידה כנגד מידה את התוצאה הטובה ביותר. גם בטורנירים נוספים שנערכו, לאחר שנודעו תוצאות הטורניר הראשון, עדיין השיגה אסטרטגיה זו את הניקוד הגבוה ביותר. לעומת זאת, תוכניות שהיו בנויות על אסטרטגיות תוקפניות הגיעו להישגים נמוכים.
הצלחתה של אסטרטגיה מסוימת תלויה באסטרטגיות האחרות. משמע - לו היו התוכניות שנשלחו לטורניר שונות, לא הייתה מידה כנגד מידה זוכה בטורניר. לא ניתן לכתוב תוכנה או אסטרטגיה שתזכה מול כל אסטרטגיה אחרת.
בתנאים מסוימים ההחלטה הרציונלית היא דווקא לשתף פעולה ולא לבגוד.
תנאי יסוד הוא אכיפה של עונש. אכיפה מתקבלת באמצעות קיום משחקים חוזרים אינסופיים או בעלי אופק אירועים לא ידוע, דבר השקול לאופק אין סופי. משום שאם מספר המשחקים ידוע, במשחק שלפני האחרון כדאי לבגוד ואז ניתן להוכיח באינדוקציה לאחור שכדאי לבגוד מהמשחק הראשון: הרי במשחק האחרון שני הצדדים יבגדו, אין יותר למה לשתף פעולה. אם כך גם באחד-לפני-האחרון, כי גם אז אין למה לשתף פעולה (הרי באחרון בכל מקרה שניהם יבגדו) וכך הלאה עד למשחק הראשון. לשם אכיפה צריכים להתקיים תנאים כאלה שהסיכוי למפגש חוזר גבוה מספיק וכן שישנו עונש. העונש גם צריך להיות גבוה מהרווח של הבגידה.
בתחומים ביולוגיים, כגון התנהגות בעלי חיים, ניתן לצפות לקיומם של תנאים אלה במקרים רבים ואז ההעדפה היא לשיתוף פעולה על-פני אי שיתוף, מסיבות רציונליות. כאשר ציפור פולה את נוצות חברתה כדי לסלק טפיל (ממקומות שהציפור השנייה אינה יכולה לגשת בעצמה, כגון פדחת הראש), עושה היא זאת כדי לקבל אותו הטיפול בעת צרה. אומנם, "עלות" פליית פדחת הציפור השותפה איננה גדולה, בהשוואה לתועלת שבסילוק טפיל, אבל אין היא זניחה לחלוטין, משום שהסילוק כרוך בהוצאת זמן ואנרגיה.
דילמת האסיר האיטרטיבית נתגלתה כיעילה לצורך בניית מודלים וסימולציות המתארות קבלת החלטות הקשורות למאזן האימה הגרעיני, וכמו כן לניתוח אופן הפעולה של מערכות מוניטין המשמשות באתרי מכירות פומביות ומסחר אלקטרוני.
דילמת האסיר מרובת-משתתפים

דילמת האסיר כפי שהוצגה עד כה מיועדת לשני שחקנים בלבד. אולם יש אפשרות להרחיב אותה ליותר משחקן אחד: מספר שחקנים, שלכל אחד מהם אפשרות בחירה בין שתי אפשרויות כאשר אחת מהן בהכרח מביאה תוצאה טובה יותר לשחקן שבחר בה, אך ככל שאנשים רבים יותר בוחרים בה, המצב נהיה גרוע יותר עבור כלל השחקנים. דוגמה לדילמה כזאת היא דילמת הסועדים: כל אחד יכול להזמין מנה זולה או יקרה, כך שככל שיותר אנשים בוחרים מנה יקרה, ככה המחיר לסועד עולה, עד שעלול להיווצר מצב שכולם משלמים מחיר גבוה למנה יקרה אף על פי שזהו מצב גרוע יותר מאשר כשכולם מזמינים מנה זולה. מקרה אחר הוא השתמטות ממס: אנשים רבים בוחרים להשתמט מתשלום מסים, אף על פי שאם כולם היו משלמים זה היה מאפשר להוריד את גובה המיסים. במקרה זה נוסף גם אלמנט של פרדוקס הערימה: אין אדם שהשתמטותו מעלה את גובה המיסים, אך כאשר אנשים רבים משתמטים גובה המיסים עולה.
הבסה עצמית של הנחות הרציונליות

יש מי שהשתמשו בתצפיות מסוג דילמת האסיר, בהם האסטרטגיה הדומיננטית והרציונלית היא לא לשתף פעולה, כדי לטעון שהנחות הרציונליות מביסות את עצמן.
הטיעון נעשה באמצעות אינדוקציה על מספר המשחקים החוזרים. תחת מספר הנחות, דרך אחת של שחקן לבחון האם הוא רציונלי היא לערער על התנהגותו הקיימת ולפעול באופן אחר. בדילמת אסיר חוזרת באורך נתון, למשל, שחקן 1 עשוי להסיק שאם ינהג לפי אסטרטגיה "לא רציונלית" של מידה כנגד מידה למשל, השחקן השני יגיב באופן רציונלי בשיתוף פעולה הדדי כמעט בכל הסיבובים. כך, הנחת הרציונליות מראה שאנחנו מצדדים בכך ששחקן 1 גם ימשיך לא לשתף פעולה וגם לא ייבנה מכך. לטענת אותם כותבים, מכאן עולה שההנחות הסטנדרטיות לגבי רציונליות אינן עקביות וכי הן מביסות את עצמן. (ראו גם Skyrms, Brian, 1990, The Dynamics of Rational Deliberation, Cambridge, MA: Harvard University Press, pp 125-139, Bicchieri, Cristina, 1989, “Self-refuting Theories of Strategic Interaction,” Erkenntinis, 30: 69–85.)
ראו גם

מלחמת המינים
מונחים בתורת המשחקים
לקריאה נוספת

אילן עמית, הליברליזם ופרדוקס האסירים, מחשבות, דצמבר 1984
ריצ'רד דוקינס, הגן האנוכיי, תורגם על ידי עמנואל לוטם, הוצאת דביר, 1989
אריאל רובינשטיין, דילמה לוקה בחסר, הארץ, אפריל 1995
ויליאם פאונדסטון, דילמת האסיר, הוצאת זמורה ביתן, 2000
אבינש דיקסיט ובארי ניילבאף, תורת המשחקים, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005
הערות שוליים

↑  ריבית 0 - הכלכלה האידיאלית, ניסיון להסבר פשוט, ככל האפשר בלי מתמטיקה, ובעברית, של Harold L. Cole and Narayana Kocherlakota, Zero Nominal Interest Rates: Why They're Good and How to Get Them (עמ' 8), Federal Reserve Bank of Minneapolis
Quarterly Review vol 22. No 2
ISSN 0271-5287, ‏Spring 1998
↑  מאמר מקיף על דילמת האסיר, באנציקלופדיה של סטנפורד לפילוסופיה
↑  The Evolution of Strategies in the Iterated Prisoner's Dilemma, Robert Axelrod
↑  Tit for tat in heterogeneous populations, Martin Nowak and Karl Sigmund
↑  A strategy of win-stay, lose-shift that outperforms Tit-for-Tat in the Prisoner's Dilemma game, Martin Nowak and Karl Sigmund
↑  Cooperation in Symmetric and Asymmetric Prisoner's Dilemma Games, Martin Beckenkamp et al
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536357305171  BNE: XX550497  BnF: cb12526229f (data)  GND: 4139587-6  LCCN: sh85106969  SUDOC: 034513272
דלתא (אי, אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק באי בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
|  נתונים גאוגרפיים |
| --- | --- |
 מיקום:  ים בלינגסהאוזן 
 קואורדינטות:  64°19′00″S 62°59′00″W﻿ / ﻿64.3167°S 62.9833°W﻿ / -64.3167; -62.9833
 אורך:  0.8 קילומטר
 נתונים מדיניים
 על שם:  דלתא 
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהדלתא(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהדלתא(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומידלתא(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומידלתא
 
האי דלתא (באנגלית: Delta Island) הוא אי דרומית-מזרחית לאי למדא ממזרח לאי אלפא באיי מלכיאור, בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה.
אורכו של האי 800 מטרים.
היסטוריה > מיפוי האי

משלחות דיסקברי מיפו את האי בשנת 1927; והאי נסקר על ידי משלחות ארגנטינאיות בשנים 1942, 1943 ו- 1948.
היסטוריה > מקור השם

משלחת דיסקברי נתנה לאי את שמו, ובדומה לאיי מלכיור האחרים, ניתן לו שם של אות באלפבית היווני.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
| איים באיי מלכיור שבארכיפלג פאלמר הנקראים על שמות אותיות האלפבית היווני (שמות האיים לפי סדר האלפבית היווני) |
| --- | --- | --- |
| איים | אלפא • דלתא • אפסילון • אטא • למדא • אומיקרון • פאי • סיגמא • פסי • אומגה |  |
| איים בארכיפלג פאלמר |
| --- | --- | --- |
| איים | אבוט • אולין • אומגה • אטא • אלפא • אלקה • אונוור • אפסילון • בראבנט • בוב • גאנד • גלארוס • דייוויס • דינק • דלתא • דרים • הארי • וינצקה • טאוור • למדא • לייז' • לקוואנט • פמפה |  |
| קבוצות איים | איי אומיקרון • איי טטראד • איי כריסטיאניה • איי מלכיור • איי סיגמא • איי פאי • איי פסי |  |
| איונים | סלע גריינדר |  |
האוקאז של ואלוייב

האוּקאז של ואלוייב (באוקראינית: Валуєвський указ; ברוסית: Валуевский указ) היה אוקאז (צו) סודי מה־18 ביולי 1863 שנכתב בידי שר הפנים של האימפריה הרוסית, פיוטר ואלוייב, שעצר חלק גדול מהפרסומים בשפה האוקראינית.
באותה תקופה באימפריה הרוסית לא נחשבה האוקראינית לשפה בפני עצמה, אלא לניב של הרוסית שכונה "רוסית קטנה". בד בבד התקיימו באותם ימים גם השפות האחרות, שכונו "רוסית לבנה", היא הבלארוסית של ימינו, ו"רוסית גדולה", היא הרוסית של ימינו.
על פי הצו, הסיבה לתפוצתם הגוברת של ספרי לימוד באוקראינית ואודותיה היא הנטיות הבדלניות של האוקראינים, והדבר נעשה בהשפעת הפולנים, למען האינטרסים הפוליטיים שלהם. האוקאז קובע ש"שפה רוסית-קטנה נפרדת מעולם לא הייתה, איננה קיימת, ולא תוכל להיות", ושמדובר ברוסית שהתקלקלה בהשפעת הפולנית.
הצו אסר על פרסום ספרי לימוד וספרי קריאה למתחילים באוקראינית, אך התיר את המשך פרסומה של ספרות יפה בשפה זו. בשנת 1876 נאסרה כליל הדפסה של תכנים באוקראינית באוקאז אמס (אוקראינית: Емський указ).
דניס סיאמה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בנובמבר 1926 מנצ'סטר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  18 בדצמבר 1999 (בגיל 73) אוקספורד, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  פיזיקה, אסטרונומיה, המפץ הגדול, קוסמולוגיה, אסטרופיזיקה, חומר אפל 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קיימברידג'  טריניטי קולג'  מכללת מלאברן 
 מנחה לדוקטורט:  פול דיראק, הרמן בונדי, הרולד נוויל וזלי טמפרלי 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  אוניברסיטת קורנל  קינגס קולג' לונדון  אוניברסיטת טקסס באוסטין  אוניברסיטת הרווארד  אוניברסיטת קיימברידג' 
 תלמידי דוקטורט:  סטיבן הוקינג, ברוס א. באסט, ב. ג'. ברן, William Graham Dixon, ג'ון מקנמרה, Paolo Salucci, Riccardo Valdarnini, Stefano Liberati, Marco Cavaglià, ג'רלד למר, William C. Saslaw, Enzo Branchini, אנתוני ולנטיני, דרק ג'פרי ריין, רודני דניס הולדר, פטר צ'ארלס ויילן, Sebastiano Sonego, Paolo Catelan, Vincenzo Antonuccio-Delogu, Malcolm MacCallum, ג'ון דייוויד בארו, גריי גיבונס, ברנרד ט. ג'ונס, טים פלמר, מרטין ריס, ג'ורג' פ. ר. אליס, C. J. S. Clarke, ריימונד מקלנגאן, John M. Stewart, Antonio Lanza, רולנד האנט, פיליפ קנדלאס, Angelo Marcello Anile, Alejandro Gangui, ג'ון צ'. מילר, Roberto Scaramella 
 פרסים והוקרה:  מדליית ופרס גאטרי (1991)  עמית החברה המלכותית 
 
דניס ויליאם סיאהו (יאשיהו) שיאמה (באנגלית: Dennis William Siahou Sciama; ‏18 בנובמבר 1926 - 18 בדצמבר 1999) היה פיזיקאי יהודי-בריטי.
קורות חיים

סיאמה נולד במנצ'סטר, הממלכה המאוחדת, בנם של נלי עדס ואברהם סיאמה. אביו יליד מנצ'סטר ואמו ילידת מצרים, אך לשניהם יש שורשים יהודיים מחלב, סוריה (שמאע במקור). אביו היה סוחר טקסטיל.
בשנת 1953 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג', על עבודה בהנחייתו של פול דיראק שעסקה בעקרון מאך ובאינרציה.
לימד באוניברסיטת קורנל, בקינגס קולג' לונדון, באוניברסיטת הרווארד ובאוניברסיטת טקסס באוסטין, אך בעיקר נמנה עם סגל אוניברסיטת קיימברידג' (בשנות ה-50 ובשנות ה-60) ועם סגל אוניברסיטת אוקספורד (בשנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80).
סיאמה ותלמידיו תרמו תרומה משמעותית להתפתחות הפיזיקה בבריטניה אחרי מלחמת העולם השנייה. הוא נחשב אחד מאבות הקוסמולוגיה המודרנית.
תלמידיו

מספר רב של אסטרופיזיקאים וקוסמולוגים עשו את עבודת הדוקטורט בהנחייתו, בהם:
ג'ורג' אליס (1964) (אנ')
סטיבן הוקינג (1966)
בראנדון קרטר (1967) (אנ')
מרטין ריס (1967)
גרי גיבונז (1973) (אנ')
ג'יימס ביני (1975) (אנ')
ג'ון בארו (אנ')
פיליפ קאנדאלס (אנ')
דייוויד דויטש (אנ')
אדריאן מלוט (1981) (אנ')
פאלו סלוצ'י (1989)
אנטוני ולנטי (1992) (אנ')
צבי פירן (פוסט-דוקטורט)
דלגנות

דלגן צעיר מבצע דלגנות, הפארק הלאומי אטושה, נמיביה.
דלגנות (באנגלית: Stotting או pronking), היא התנהגות ייחודית למינים מסוימים של פרסתנים (במיוחד צבאיים ואייליים), שבה בעל החיים מבצע סידרה של דילוגים תוך כדי הרמת ארבע הרגליים מהקרקע בו זמנית. בדרך כלל בקפיצה כזאת הרגליים מוחזקות בצורה נוקשה וישרה, הגב עשוי להיות מקושת והראש מכוון כלפי מטה, אך יש שהגב והראש דווקא זקופים והרגליים מקופלות. ישנם הסברים רבים שהוצעו להתנהגות זאת; על הרוב מוסכם שתנועה זאת באה לרמז לטורפים פוטנציאליים שמוטב להם לוותר על מרדף אחר בעל חיים זה. התופעה מצויה בשכיחות נמוכה יותר גם אצל מיני בעלי חיים אחרים שאינם פרסתנים.