stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איפוליט דרייפוס

| --- | --- |

 לידה:  12 באפריל 1873 פריז, צרפת 
 פטירה:  20 בדצמבר 1928 (בגיל 55) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Hippolyte Dreyfus 
 מדינה:  צרפת 
 מקום קבורה:  בית הקברות של מונמארטר 
 השכלה:  תיכון קונדורסה (יולי 1890)  המכון למדע המדינה פריז (1898)  École des hautes études internationales et politiques 
 השקפה דתית:  הדת הבהאית 
 בן או בת זוג:  לורה קליפורד ברני 
 
איפוליט דרייפוס-בארני (בצרפתית: Hippolyte Dreyfus-Barney; ‏ 12 באפריל 1873 – 20 בדצמבר 1928) היה משפטן צרפתי ממוצא יהודי, מראשוני המאמינים הבהאים בצרפת. מלומד, מתרגם, ומורה רוחני בהאי מוביל. מונה על ידי שוגי אפנדי כאחד מ-19 התלמידים של עבד אל-בהאא'.
תולדות חייו

איפוליט דרייפוס היה בן למשפחה יהודית צרפתית ידועה. הוא למד משפטים באוניברסיטת העילית הפריזאית "המכון למדע המדינה" והתמחה בבית המשפט לערעורים של פריז. לאחר קבלת התואר במשפטים, החל לעבוד כעוזרו של אחד הבריסטרים הכי מוערכים בצרפת. ב-1898 הוא קיבל דוקטורט למשפטים.
בסביבות 1900 איפוליט המיר את דתו לדת הבהאית בסיוע בהאית אמריקאית-קנדית חשובה בשם מאי מקסוול. ב-1903 הוא זכה לבקר את מנהיג הדת הבהאית ובנו של מייסד הדת, עבד אל-בהאא', בעכו. בערך באותו הזמן, הוא ויתר על עיסוקו כמשפטן והחל לימודים אוריינטליסטים במחלקה ללימודי דת באוניברסיטה בפריז בשם אֵקוֹל פְּרָאטִיק דֶה אוֹטְז אֵטִיד (École pratique des hautes études; בית הספר היישומי ללימודים גבוהים). שם הוא למד ערבית ופרסית כאשר בכוונתו לתרגם כתבים בהאים לצרפתית. הוא היה המאמין הבהאי המערבי היחידי בתקופתו עם ידע בנושאים אלו. לאחר נישואיו ב-1911 עם מאמינה בהאית אמריקאית בשם לאורה קליפורד בארני, הוא אימץ (ביחד עם אשתו הטרייה) את שם המשפחה דרייפוס-בארני. הוא היה מחברם של ספרים, מאמרים ותרגומים רבים של הדת הבהאית.
דרייפוס-בארני טייל במשך חייו בארצות רבות וייצג את הבהאים במחלוקות משפטיות שונות. הוא זכה לכבוד רב מעבד אל-בהאא' שעודד אותו לצאת למסעותיו וסמך עליו בעניינים רגישים שונים. ב-1911, עזר לעבד אל-בהאא' בארגון וליווי ביקורו הראשון באירופה ושימש כמתורגמן עבורו בעת נאומיו בכנסיות בצרפת ובאנגליה.
לאחר מותו של עבד אל-בהאא' בנובמבר 1921, דרייפוס-בארני זומן לחיפה (מיקום המרכז הבהאי העולמי) על ידי המנהיג החדש של הדת, שוגי אפנדי (נכדו של המנוח), ומונה על ידו מאוחר יותר לאחד מ-19 התלמידים של עבד אל-בהאא'.
הוא מת ב-20 בדצמבר 1928 ונקבר בבית הקברות של מונמארטר בפריז.
עבודתו הספרותית

דרייפוס-בארני תרגם מספר כתבים של מייסד הדת בהאא' אללה ועבד אל-בהאא', מערבית או פרסית, לצרפתית. כמה מהכתבים המפורסמים של בהאא' אללה שתורגמו על ידו הם: "הספר הקדוש ביותר" (בערבית: الكتاب الاقدس – אל-כתאב אל-אקדס) שהוא ספר הקודש המרכזי של הדת הבהאית, "ספר הוודאות" (או "ספר השכנוע", בערבית: كتاب الإيقان – "כתאב אל-איקאן"), ו"המילים הנסתרות" (בערבית: الکلمات المكنونة – "אל-כלמאת אל-מכנונה").
לאורה קליפורד בארני (שמאוחר יותר תהיה אשתו) מסרה סדרה של שאלות תאולוגיות ופילוסופיות לעבד אל-בהאא' ודרייפוס-בארני סייע לה בתרגום התשובות לתוך ספר שפורסם ב-1908 בשם: "Les Leçons de Saint-Jean-d'Acre" (בתרגום לאנגלית: "Some Unanswered Questions").
מעבר לתרגומים, דרייפוס-בארני פרסם גם יצירות מקוריות, למשל "Essai sur le Béhaïsme", ספר מבוא אודות הדת הבהאית, שלל מאמרים, הרצאות, ודוחות כנסים. כמו כן, ליווה את עבד אל-בהאא' בעת מסעותיו באירופה וסייע לו כמתורגמן לצרפתית ולאנגלית.
מסעותיו בעולם והגנה משפטית עבור הדת

ב-1904 דרייפוס-בארני נסע להודו ובורמה על מנת לבקר את הקהילות הבהאיות שם. בהמשך אותה שנה, הוא פגש בפריז את השאה (מלך פרס) הקאג'ארי, מוזפר א-דין, דחק בו להתערב להגנת הבהאים הפרסים, ואף העביר לו עצומה בעניין זה. ב-6–1905, הוא ביקר, ביחד עם אשתו, בהאים רבים במספר ערים פרסיות, בקווקז וטורקסטן (אזור בקזחסטן), כמו גם את הקהילה הבהאית הגדולה באשגבאט (בירת טורקמניסטן). ב-1906, הוא השיג אישור מהרשויות התוניסאיות לפרסם את התורה הבהאית בתוניס.
ב-1914 איפוליט ולאורה דרייפוס-בארני ביקרו את המושבה הגרמנית צ'ינגדאו, במזרח סין, ותכננו לשוט במעלה נהר יאנגצה לעיר קונמינג שבמחוז יונאן, אך עקב פרוץ מלחמת העולם הראשונה הם היו מוכרחים לברוח חזרה לאירופה. דרייפוס-בארני ביקר את רוב מדינות אירופה, ארצות הברית, קנדה, קובה, מקסיקו, אלג'יריה, תוניסיה, בורמה, סין, הודו, יפן, איראן, ופעמים רבות בארץ הקודש.
איפוליט דרייפוס-בארני ניצל את כישוריו הלשוניים והמשפטיים על מנת לייצג את הדת הבהאית בסכסוכים משפטיים רבים. בין השאר הוא נאבק משפטית למען הסטטוס של המקדשים הבהאים בארץ ישראל המנדטורית. בשנות ה-20 של המאה ה-20, ביתו של בהאא' אללה נפל לידי מתנגדים של הדת הבהאית. דרייפוס-בארני פעל משפטית בסוגיה זו והביא לידי כך שחבר הלאומים גינה את ההשתלטות על הבית. בסביבות 1925 הוא התערב נגד החלטה של בית דין מוסלמי במצרים שפסק ששלוש חתונות עם צד אחד בהאי הן פסולות. במשך השנתיים הבאות הוא המשיך להיאבק משפטית נגד רדיפות הבהאים במצרים.
תרגומים וכתבים > תרגומים לצרפתית

"הספר הקדוש ביותר" (בערבית: الكتاب الاقدس – אל-כתאב אל-אקדס).
"ספר הוודאות" או "ספר השכנוע", (בערבית: كتاب الإيقان – "כתאב אל-איקאן"), 1904.
"המילים הנסתרות" (בערבית: الکلمات المكنونة – "אל-כלמאת אל-מכנונה"), 1905.
"שבעת העמקים" (בפרסית: هفت وادی – "הַפְת ואדי").
האיגרת אל בן הזאב (בפרסית: لوح خطاب به شيخ محمد تقى اصفهانى), 1913.
"סורת המקדש" (בערבית: سورة الهيكل – "סורת אל-היכל").
"לוח הקודש" (בפרסית: ﻟﻮﺡ ﺍﻗﺪﺱ – "לוח אקדס").
"לוח החוכמה" (בפרסית: ﻟﻮﺡ ﺍﻟﺤﻜﻤﺔ – "לוח אל-חכמה").
"האורות הקורנים" (בערבית: ﺍﻻﺷﺮﺍﻗﺎﺕ – "אל-אשראקאת").
"זוהר" (בערבית: ﺍﻟﺘﺠﻠﻴﺎﺕ – "א-תג'ליאת").
"התכשיטים" (ﺍﻟﻄﺮﺍﺯﺍﺕ – "א-טראזאת").
"מילות גן עדן" (בערבית: ﺍﻟﻜﻠﻤﺎﺕ ﺍﻟﻔﺮﺩﻭﺳﻴﺔ – "אל-כלמאת אל-פרדוסיה").
"הצוואה והשבועה של עבד אל-בהאא'".
התרגומים פורסמו בנפרד או באתנולוגיות "Les Precepts Béhaïsme" ו-"L'oeuvre de Baha'u'llah".
תרגומים וכתבים > כתבים

"באביזם והדת הבהאית" בתוך הספר 'דתות וחברות', 1905.
"באביזם והדת הבהאית", הרצאות באוניברסיטה למדעי החברה בפריז, 1907.
"הדת הבהאית", הרצאה מ-23 במאי 1908 בליון.
מאמר בשם "הדת הבהאית", 1909.
"התנועה הבהאית", דו"ח כנס, הכנס הבין-לאומי השישי בנושא קידמה דתית, 1913.
"דת אחת: ההשפעה שלה על ממשלה, חינוך, מדיניות חברתית, זכויות נשים ואישים פרטניים", 'אגודה בהאית', 1917.
"הדת הבהאית" בכתב העת 'לקראת אחדות', 1924.
לקריאה נוספת

מכתב משוגי אפנדי לאיפוליט דרייפוס-בארני.
הביוגרפיה של איפוליט דרייפוס-בארני מהאתר Iranica.com.
The Universal Religion: Bahaism – Its Rise and Social Import, ספר אודיו באתר Librivox.
הביוגרפיה של איפוליט דרייפוס-בארני מאת לאורה דרייפוס-בארני ושוגי אפנדי.
איפוליט דרייפוס-בארני באתר Find a Grave.
איפוליט דרייפוס-בארני באתר WikiTree – אילן יוחסין.
הערות שוליים

↑  Shapour Rassekh, "HIPPOLYTE DREYFUS-BARNEY", Encyclopedia Iranica, online edition
↑  David Haslip, "Hippolyte Dreyfus-Barney", Bahaipedia
1 2 3 4 5 6 7  Rassekh, "HIPPOLYTE DREYFUS-BARNEY"
↑  Thomas Linard, "Biography of Hippolyte Dreyfus-Barney by Laura Clifford Barney (published as Laura C. Dreyfus-Barney) and Shoghi Effendi", Bahai Library Online, 1928
1 2 3 4 5 6 7 8  Haslip, "Hippolyte Dreyfus-Barney"
↑  Thomas Linard, "Biography of Hippolyte Dreyfus-Barney"
↑  Duane K. Troxel, "Apostles and Disciples Charts", Bahai.works, 2002
| הדת הבהאית הכוכב הבהאי |
| --- | --- | --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא • שוגי אפנדי |  |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |  |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |  |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |  |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |  |
| אנשים | אותיות הח"י •  ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואה גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |  |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |  |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |  |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין-לאומית • אוזבקיסטן  • אוסטרליה • אינדונזיה • איראן  • אנגליה • ארצות הברית  • ברזיל  • גרמניה  • דרום אפריקה • הודו  • טורקיה  • טורקמניסטן • מצרים  • ניו זילנד • סין • ספרד • קנדה • רוסיה |  |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299667605171  PLWABN: 9810631703705606  BnF: cb11900604w (data)  GND: 1054944466  ISNI: 0000 0001 1556 5360  LCCN: no2012052945  NLA: 35045466  NTA: 071542736  SUDOC: 026837285  Trove: 810807  VIAF: 31995756   WorldCat (עם VIAF): 31995756
אנאבלה יעקב

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 במאי 1941 בוקרשט, ממלכת רומניה 
 פטירה:  21 בנובמבר 2019 (בגיל 78) 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
אַנַאבֶּלָה יעקב-קלנר (26 במאי 1941 – 21 בנובמבר 2019) הייתה שחקנית תיאטרון ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה ברומניה לאב כנר ולאם עקרת בית. בוגרת בית הספר לאמנויות בבוקרשט. ב-1963, כשהייתה בת 22, עלתה לישראל עם הוריה.
יעקב החלה את דרכה כשחקנית בישראל, כשהשתתפה במופעים שהעלה שמעון דז'יגאן. בין היתר, גילמה את לאה בהצגה ביידיש "הדיבוק" בהפקה היחידה של העלאת מחזה זה בשפה היידית בישראל. עם סיום לימודי העברית, שיחקה ב"תיאטרון השדרה" של מנחם גולן.
בשנת 1967 הייתה מועמדת לפרס כינור דוד. בשנת 1999 זכתה בפרס אדית וישראל פולק ובשנת 2000 יצגה את ישראל בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסלוניקי כשחקנית ראשית בסרט "הו, חיים חיים".
בשנת 1992 הצטרפה יעקב לתיאטרון יידישפיל ומאז השתתפה במרבית הצגותיו תחת שם הבמה אנאבלה. ב-1995 השתתפה בהצגה "מירל'ה אפרת" מאת יעקב גורדין, ב-1997 השתתפה בהצגה "סנדר בלאנק ויורשיו" מאת שלום עליכם וב-1999 בהצגה "קשה להיות יהודי" לצד מוניקה ורדימון וישראל טרייסטמן. ב-2002 השתתפה בהצגה "הפרדס" מאת יוסף בר יוסף. ב-2003 גילמה אחות לצד שלמה בר אבא ומוני מושונוב בהפקה המשותפת לתיאטרון יידישפיל והבימה "הקומיקאים" מאת ניל סיימון בבימויו של אילן רונן.
ב-2004 גילמה דודה קולומביאנית בסרט שביים שי כנות וכתב רשף לוי "אהבה קולומביאנית" והשתתפה בהצגה "החזן מווילנה". ב-2005 השתתפה בהצגה "אהבה אחרונה" על פי יצחק בשביס זינגר וב-2008 בהצגה "ילדי הצל" מאת בן ציון תומר. באותה שנה שיחקה בקומדיית המצבים "קוויקי" בערוץ 2 את פאני לובין, בת דמותה של המורה למשחק פאני לוביץ'. ב-2011 השתתפה בסרטו של דן וולמן ע"פ ספרה של שולמית לפיד בעל אותו השם "גיא אוני". באותה שנה שיחקה בהצגה "קופות הסתרים של נשות העיירה".
ב-2013 שיחקה את פרציפלוכא, במחזה "סולומון גריפ" מאת חנוך לוין. באותה שנה השתתפה בתפקיד אורח בסדרה "בלתי הפיך" בערוץ 2 ובסדרת הטלוויזיה "המגפה" בבימויו של ימי ויסלר ב-HOT. ב-2014 השתתפה בסרט "מיתה טובה" שכתבו וביימו שרון מימון וטל גרניט והופיעה במחזה המוזיקלי "געבירטיג" מאת יהושע סובול. ב-2015 שיחקה בהצגה "מועדון האלמנות העליזות" מאת איוון מנצ'ל בתפקיד דוריס, לצד מרים זהר. בשנת 2019 זכתה בפרס מפעל חיים מטעם הרשות הלאומית לתרבות היידיש.
אנאבלה נפטרה ב-21 בנובמבר 2019. הייתה גרושה ואם לבת.
אליפות העולם בשחמט 2005 (פיד"ה)

| אליפות העולם בשחמט 2005 (פיד"ה) |
| --- | --- |
מיקום: ארגנטינה סן לואיס, ארגנטינה
תאריכים: 27 בספטמבר–16 באוקטובר 2005

הזוכה: בולגריה וסלין טופאלוב
 → 20042006 ←
אליפות העולם בשחמט 2005 הייתה תחרות שאורגנה על ידי פיד"ה. בתחרות זו, בהשתתפות שמונה שחמטאים, וסלין טופאלוב מבולגריה זכה במקום הראשון והוכתר אלוף העולם.
הוא היה אלוף העולם במקביל לולדימיר קראמניק שהיה אלוף העולם (קלאסי). בשנת 2006 התקיים מפגש בין השניים ופילוג בעולם השחמט הסתיים. במפגש זה ניצח ולדימיר קראמניק.
רקע

בעקבות הביקורת הקשה על מתכונת אליפויות העולם בשנים 1998–2004 ובמיוחד של האחרונה שנערכה בלוב, פיד"ה החליטה על שינוי מתכונת התחרות.
משך המשחק הוגדל. תחרות שכללה מפגש כפול הייתה בהשתתפות שמונה שחמטאים.
לתחרות הוזמנו:
אוזבקיסטן רוסטם קסימג'אנוב - אלוף העולם המכהן
אנגליה מייקל אדמס - מפסיד במפגש על התואר
רוסיה ולדימיר קראמניק - אלוף העולם (קלאסי), סירב להשתתף
הונגריה פטר לקו - מפסיד במפגש על תואר אלוף העולם (קלאסי)
רוסיה גארי קספרוב - לפי מד כושר גבוה - סירה להשתתף כי סיים את הפעילות
הודו וישוואנתן אנאנד - לפי מד כושר גבוה
בולגריה וסלין טופאלוב - לפי מד כושר גבוה
רוסיה אלכסנדר מורוזביץ' - לפי מד כושר גבוה
רוסיה פטר סבידלר - לפי מד כושר גבוה (במקום קראמניק)
הונגריה יהודית פולגר - לפי מד כושר גבוה (במקום קספארוב)
טבלת הגמר

התחרות נערכה בארגנטינה במהלך ספטמבר-אוקטובר 2005.
|  |  | מד כושר1 | שינוי מד כושר | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בולגריה וסלין טופאלוב | 2788 | ( 102+) | - | ½ ½ | 1 ½ | 1 ½ | 1 ½ | 1 ½ | 1 ½ | 1 ½ | 10 |
| 2 | הודו וישוואנתן אנאנד | 2788 | ( 19+) | ½ ½ | - | ½ ½ | 0 ½ | ½ 1 | 0 1 | 1 ½ | 1 1 | ½8 |
| 3 | רוסיה פטר סבידלר | 2738 | ( 76+) | 0 ½ | ½ ½ | - | 1 1 | 1 ½ | ½ ½ | ½ ½ | 1 ½ | ½8 |
| 4 | רוסיה אלכסנדר מורוזביץ' | 2707 | ( 36+) | 0 ½ | 1 ½ | 0 0 | - | ½ 1 | ½ 1 | ½ ½ | ½ ½ | 7 |
| 5 | הונגריה פטר לקו | 2763 | ( 52-) | 0 ½ | ½ 0 | 0 ½ | ½ 0 | - | ½ 1 | 1 ½ | 1 ½ | ½6 |
| 6 | אוזבקיסטן רוסטם קסימג'אנוב | 2670 | (+2) | 0 ½ | 1 0 | ½ ½ | ½ 0 | ½ 0 | - | ½ ½ | 0 1 | ½5 |
| 7 | אנגליה מייקל אדמס | 2719 | ( 53-) | 0 ½ | 0 ½ | ½ ½ | ½ ½ | 0 ½ | ½ ½ | - | ½ ½ | ½5 |
| 8 | הונגריה יהודית פולגר | 2735 | ( 125-) | 0 ½ | 0 0 | 0 ½ | ½ ½ | 0 ½ | 1 0 | ½ ½ | - | ½4 |
אליפות העולם בשחמט 2008

אליפות העולם בשחמט 2008 הייתה דו-קרב אלוף העולם המכהן, וישוואנתן אנאנד, וקודמו, ולדימיר קראמניק. הדו-קרב נערך על ידי פיד"ה בבון, שבגרמניה, והסתיים בניצחונו של אנאנד, שהמשיך את כהונתו כאלוף העולם.
רקע

בשנת 1993 התרחש פילוג בעולם השחמט ובמשך 13 שנים היה "אלוף העולם פיד"ה" ו"אלוף העולם קלאסי". בעקבות אליפות העולם בשחמט 2006 הפילוג הסתיים. ולדימיר קרמניק, אלוף העולם (קלאסי), ניצח את וסלין טופאלוב, אלוף העולם (פיד"ה) והוכתר כאלוף העולם. במהלך שיחות על סיום הפילוג סוכם שאם בסבב אליפות העולם בשחמט 2007 קראמניק יפסיד את התואר, תהיה לו זכות לדו-קרב חוזר עם אלוף העולם החדש. על בסיס זה נערך הדו-קרב.
הדו-קרב היה אמור לכלול 12 משחקים. אם לאחר 12 משחקים לא היה יתרון לאף שחמטאי היה אמור להתחיל השלב השני - 4 משחקים של 25 דקות ו-10 שניות לאחר כל צעד.
התחרות החלה ב-14 באוקטובר 2008 והסתיימה ב-29 באוקטובר לאחר 11 משחקים.
דו-קרב על התואר

|  | מד כושר | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הודו וישוואנתן אנאנד | 2783 | ½ | ½ | 1 | ½ | 1 | 1 | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | ½6 |
| רוסיה ולדימיר קראמניק | 2772 | ½ | ½ | 0 | ½ | 0 | 0 | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | ½4 |
אליפות העולם בשחמט 2008
אלדד כהן (זמר)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  25 באוגוסט 1988 (בן 36) נתיבות
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2011
 עיסוק:  זמר, מלחין ופזמונאי
 סוגה:  פופ, מזרחית
 
אלדד כהן (נולד ב-25 באוגוסט 1988) הוא זמר, מלחין ופזמונאי ישראלי.
ביוגרפיה

את צעדיו הראשונים בעולם המוזיקה החל כהן ב-2011, במהלך שהותו באילת, כחלק מצוות בידור של מלצרים מזמרים.
לאחר כשנתיים של עבודה על חומרים מקוריים יחד עם מור זיתוני, שותפו לצוות הבידור, עברו השניים לתל אביב-יפו. ב-2016 השתתפו בצילומי התכנית The Voice ישראל, אך לא הצליחו לעבור את שלב האודישנים.
במרץ 2018 הוציאו הצמד את השיר "בלי מילה". באוקטובר של אותה השנה, שיתפו השלישייה פעולה שנית, והוציאו את השיר "בינינו".
באוקטובר 2019 יצא השיר "מה את בשבילי" בביצועו של כהן, כחלק מפרויקט מוזיקלי של גיל ויין. בדצמבר 2019 נבחן כהן לתוכנית הכוכב הבא, בה ביצע את שירה של קרן פלס, "כלום לא טעים". ביצועו של כהן מהתכנית יצא לאור גם באופן רשמי ואף נכנס לפלייליסט גלגלצ.
באוגוסט 2020 יצא סינגל הבכורה של כהן כסולן, "בכל קיץ". באוקטובר של אותה השנה, יצא השיר "תמיד תזכור" של נסרין קדרי בשיתוף עמותת "גדולים מהחיים", אותו הלחין כהן למילותיו של חורב. השיר, שנכתב לרגל מבצע ההתרמה השנתי של העמותה, זכה להצלחה ואף נכנס לפלייליסט כאן גימל.
ביוני 2021 יצא השיר "תרקדי" של משה פרץ, את השיר הלחין כהן יחד עם גיל ויין, שגם כתב את המילים.
במאי 2022 יצא שירו השני של כהן, "נסיך". השיר זכה לשבחים ונכנס לפלייליסט כאן גימל. בנובמבר של אותה השנה יצא השיר "באה לי בחלום" של אליעד, אותו הלחין כהן יחד עם גיל ויין. בדצמבר 2022 הוציא את השיר "עכשיו נרים".
שירים

| שנה | אמן | שיר | מילים | לחן |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | גיל ויין, אלדד כהן | "מה את בשבילי" | גיל ויין | אלדד כהן, גיל ויין |
| 2019 | אלדד כהן | "כלום לא טעים" | קרן פלס | קרן פלס |
| 2020 | אלדד כהן | "בכל קיץ" | נעם חורב | אלדד כהן |
| 2020 | נסרין קדרי | "תמיד תזכור" | נעם חורב | אלדד כהן |
| 2021 | משה פרץ | "תרקדי" | גיל ויין | אלדד כהן, גיל ויין |
| 2022 | אלדד כהן | "נסיך" | נעם חורב | עמרי קסטן |
| 2022 | אלדד כהן | "עכשיו נרים" | נעם חורב | אלדד כהן, עמרי קסטן |
| 2022 | אליעד | "באה לי בחלום" | גיל ויין | אלדד כהן, גיל ויין |
הערות שוליים

↑  מוזיקה - הכירו את מור ואלדד: "המטרה היא להביא משהו שעוד לא ראו", באתר פרוגי, ‏2018-04-25
↑  רז ישראלי, טעים מאוד: הפריצה הגדולה של אלדד כהן, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2020-08-02
↑  אלדד כהן - בכל קיץ, באתר ‏מאקו‏, 2 באוגוסט 2020
↑  תוכן שיווקי, "תמיד תזכור" – נסרין קדרי למען ילדי גדולים מהחיים, באתר חדשות 13, 4 באוקטובר 2020
↑  נסרין קדרי - תמיד תזכור, באתר כאן, ‏20-10-2020
↑  שחר אמאנו, נסיך של אלדד כהן: התחלה מצוינת ומבטיחה, באתר הכותל הישראלי, ‏2022-05-23 (באנגלית)
↑  אלדד כהן - נסיך, באתר כאן, ‏2022-08-17
↑  באה לי בחלום: ככה עוד לא שמענו את אליעד, באתר חדשות 13, 21 בנובמבר 2022
↑  "עכשיו נרים": אלדד כהן בשיר חדש שכתב נעם חורב, באתר "סרוגים", 19 בדצמבר 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007416112105171
אלגוריתם דטרמיניסטי

אלגוריתם דטרמיניסטי במדעי המחשב הוא אלגוריתם המתנהג בצורה צפויה וניתנת לחיזוי. כלומר, בהינתן קלט מסוים, המכונה עליה רץ האלגוריתם תבצע את אותם צעדים והפלט הסופי יהיה אותו פלט.
אלגוריתמים דטרמיניסטים משמשים בתחומים רבים ולאו דווקא במדעי המחשב. דוגמה לאלגוריתם דטרמינסטי היא החילוק הארוך.
המושג "אלגוריתם דטרמיניסטי" הוא מונח חדש יחסית, והוא מתאר את מה שבמשך מאות שנים כונה פשוט "אלגוריתם". הצורך במינוח זה נוצר בסביבות שנת 1976, עם תחילת חקירתם של אלגוריתמים אקראיים, מאחר שהיה צורך להבדיל בינם ובין אלגוריתמים שאינם אקראיים. בכל זאת, ברוב המקרים בהם קיימת התייחסות לאלגוריתם כיום, הכוונה היא לאלגוריתם דטרמיניסטי.
כל המחשבים המודרניים הם מחשבים דטרמיניסטיים, כלומר ניתן להריץ עליהם רק תוכנות המהוות ייצוג של אלגוריתמים דטרמיניסטיים.
הגדרה פורמלית

באופן פורמלי אלגוריתם דטרמינסטי יכול להיות מוגדר במונחי מכונת מצבים: מצב מתאר מה תעשה מכונה בזמן מסוים. מכונת המצבים עוברת בין המצבים. מיד לאחר מתן הקלט המכונה נמצאת במצב ההתחלתי שלה (הידוע גם כמצב התחלה). במכונה דטרמיניסטית המצב הנוכחי והקלט קובעים מה יהיה המצב הבא אליו תעבור המכונה (כלומר סדר הפעולות בו תעבור המכונה קבוע מראש).
הטמעת אקראיות בתוך אלגוריתמים דטרמיניסטיים

מכיוון שתוכנות מחשב מבצעות אלגוריתמים דטרמיניסטיים, לא ניתן לחולל מספרים אקראיים באמצעות תוכנת מחשב.
קיימים יישומים בהם רוצים להשתמש באלגוריתם דטרמיניסטי, אך לא רוצים שהמצבים הבאים יהיו צפויים. משחקי קלפים למשל הם דוגמה ליישום בו לא רוצים לתת את האפשרות לחזות את הקלפים הבאים בחפיסה.
לצורך כך, המחשב מייצר מספרים פסאודו-אקראיים המתקבלים באמצעות הפעלת פונקציה דטרמיניסטית על מספר התחלתי אקראי המכונה Seed. מספרים אלה נחשבים אקראיים לכל שימוש מעשי אך הם למעשה סדרה דטרמיניסטית. כדי להבטיח קבלת סדרה פסאודו-אקראית שונה בכל הרצה של התוכנית, על ה-Seed שבו היא משתמשת להגיע ממקור חיצוני לה שישתנה בין הרצות שונות - לרוב משתמשים בשעון של המחשב, או במידע על נתון "אקראי" כדוגמת הזזות העכבר של המשתמש. בנוסף לכך למחשב יכולה להיות גישה למספרים אקראיים "אמיתיים" על ידי חיבור להתקן מדידה פיזיקלי המודד תהליך אקראי (כמו התפרקות רדיואקטיבית).
מכיוון שהאקראיות שבה המחשב משתמש אינה אקראיות "אמיתית" אלא ניפוח דטרמיניסטי של Seed שעשוי להגיע ממקור בעל חוקיות מסוימת (בפרט, שעון המחשב), לא ניתן למנוע באופן מוחלט מפעולת המחשב מלהיות צפויה עבור מי שמנסה לנתחה.
מכיוון שמחשבים מסוגלים להשתמש בפועל באקראיות בחישובים (באמצעות מחולל פסאודו אקראי), המושג של אלגוריתם דטרמיניסטי יעיל אינו מייצג את כלל השיטות היעילות לפתרון בעיות; המחלקה BPP המייצגת את כל הבעיות הניתנות לפתרון בידי אלגוריתם אקראי יעיל בעל הסתברות "טובה" להצלחה נחשבת על פי רוב למחלקה הסטנדרטית של "כל הבעיות הניתנות לפתרון יעיל במחשבים".
תכונות

דטרמיניסטיות אינה מחייבת עצירה. מכונה יכולה להיות דטרמיניסטית ועדיין לא לעצור לעולם. התנאי היחיד להיותה של המכונה דטרמיניסטית היא שנוכל לדעת בכל שלב היכן תהיה המכונה.
אף על פי שכל בעיה אלגוריתמית פתירה, ניתנת לפתרון באמצעות אלגוריתם דטרמינסטי, בעבור חלק גדול מהבעיות האלגוריתמים הדטרמניסטיים הידועים איטיים יותר (במונחי סיבוכיות) ממשפחות אלגוריתמיות אחרות. בתורת הסיבוכיות המחלקה המכילה את הבעיות שקיים אלגוריתם דטרמיניסטי הרץ בזמן סביר (פורמלית, זמן הריצה שלו הוא פולינום של גודל הקלט) מכונה P.
קיימות מגוון של בעיות שימושיות (בעיות תכנון מסלולים וזמנים, בעיות מספריות, בעיות מתורת הגרפים וכו') אשר לא ידועה דרך לפתור אותן בזמן סביר. במידה וימצאו אלגוריתמים דטרמינסטיים לבעיות אלה ניתן יהיה לשפר יישומים מעשיים רבים (גרפיקה במשחקי מחשב, תכנון מסלול באמצעות תוכנת GPS).
ראו גם

סיבוכיות
אוטומט סופי דטרמיניסטי/מכונת מצבים דטרמיניסטית
הערות שוליים

↑  להרחבה בנושא זה ע"ע P=NP
אלטנין

| --- | --- |
   
 מיקומו של אלטנין בקבוצת הכוכבים דרקון
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  דרקון
 שמות נוספים:  γ בדרקון
 סוג:  ענק כתום
 בהירות נראית:  2.23
 סיווג ספקטרלי:  K5 III
 עלייה ישרה:  17ʰ 56ᵐ 36.37ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏20.02″ ‏29′ ‏51°‏+ מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  1.14-
 מרחק:  154  שנות אור 47.22  פארסק
 רדיוס:  48 רדיוסי שמש
 מסה:  3 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 244 מהשמש
 טמפרטורה:  3,930 K
 מהירות סיבוב:  6.0 קילומטר לשנייה
 מהירות רדיאלית:  27.91- קילומטר בשנייה
 היסט:  21.14±0.1 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  −0.51 
 
אֶלטָנִין (מערבית: التنين - א-תנין - "הדרקון") או γ בדרקון הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים דרקון ונקרא על שמה. בשל מיקומו הוא נצפה בזנית עבור תושבי לונדון ולכן באנגליה הוא נקרא גם "כוכב הזנית".
בשנת 1728, האסטרונום האנגלי ג'יימס בראדלי ניסה למדוד את ההיסט של אלטנין וגילה תוך כדי כך את תופעת האברציה הכוכבית שנגרמת מתנועת כדור הארץ סביב השמש.
אלטנין נע לעבר מערכת השמש במהירות רדיאלית של כ-28 קילומטרים בשנייה ובעוד כ-1.5 מיליון שנים יגיע למרחק של כ-28 שנות אור ממערכת השמש, לעומת מרחקו הנוכחי של כ-154 שנות אור. אם ישמור על עוצמת ההארה שלו עד אז, הוא יהפוך לכוכב הבהיר ביותר בשמי הלילה עם בהירות דומה לזו של סיריוס.
אלטנין הוא כוכב־התקן של המחלקה הספקטרלית K5III.
תכונות

אלטנין הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K5 III, עם מסה של כ-3 מסות שמש, רדיוס של כ-48 רדיוסי שמש - כמחצית רדיוס המסלול של כוכב חמה, טמפרטורת פניו כ-3,900 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 244 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה יחסית חלק משמעותי מקרינתו היא בתחום התת-אדום ועוצמת הארתו הכוללת היא בערך פי 535 מעוצמת ההארה של השמש.
הערות שוליים

1 2 3 4  Eltanin, SIMBAD
1 2 3  L. Piau, P. Kervella, S. Dib & P. Hauschildt: Surface convection and red-giant radius measurements, Astronomy & Astrophysics, Vol. 526, id. A100, p. 5 (2011)
↑  R. D. Robinson, K. G. Carpenter & A. Brown: Goddard High-Resolution Spectrograph Observations of Cool Low-Gravity Stars. IV. A Comparison of the K5 III stars α Tauri and γ Draconis, The Astrophysical Journal, Vol. 503, Iss. 1, p. 398 (1998)
אלפרד מסנה

אלפרד מסנה אי אורז'לייס (בקטלאנית: Alfred Massana i Urgellés, לעיתים נקרא בשם הספרדי "אלפרדו" (Alfredo);‏ 1892 – 24 במרץ 1924) היה כדורגלן ספרדי-קטלאני ששיחק כקשר בראשית המאה ה-20. מסנה שיחק בעיקר במועדונים שמהעיר ברצלונה, שהבולטים שבהם היו ברצלונה ואספניול.
קריירה

מסנה נולד וגדל בעיר ברצלונה, בירת קטלוניה, ובצעירותו שיחק בקבוצת הילדים של ברצלונה, הקבוצה הבכירה בעיר ובאזור. מסנה, ששיחק כקשר שמרבה לכבוש שערים בעזרת בעיטותיו החזקות ומשתמש ביכולת הכדרור שלו לעיתים קרובות, החל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצה המקומית איקס, עמה זכה באליפות קטלוניה פעמיים, ב-1907 וב-1908. בהמשך שיחק באספניה דה ברצלונה במשך שנה בודדת, לפני שעבר לאספניול, גם שם היה שנה בלבד.
ב-1911 עבר מסנה לקבוצה הבוגרת של ברצלונה, שם בילה במשך חמש שנים, לצד שחקנים כדוגמת מנואל אמצ'סורה, ג'ק גרינוול, רומה פורנס ופאולינו אלקנטרה. במדי ברצלונה ערך 131 הופעות בהן כבש 30 שערים - 22 מתוכם בשנים 1912 ו-1913. עם ברצלונה זכה פעמיים בגביע הספרדי, ב-1912 וב-1913, כשהוא פותח בשני משחקי הגמר. בנוסף היה שותף עם ברצלונה לשתי זכיות באליפות קטלוניה ולשתי זכיות בגביע הפירנאים, מהטורנירים הבינלאומיים הראשונים בהיסטוריית המשחק, בו השתתפו קבוצות מאזור הרי הפירנאים.
ב-1916, בתום תקופתו בברצלונה, יצא מהעיר ברצלונה ועבר לשחק בטראסה. כעבור שנה חזר לעיר על מנת לשחק במדי אספניול, לה עזר לזכות באליפות קטלוניה ב-1918, ולאחר מכן פרש ממשחק.
בנוסף לדרכו במועדונים, ערך מספר הופעות במדי נבחרת קטלוניה, שקיימה מספר משחקי ידידות באותה תקופה.
ב-1924 הלך מסנה לעולמו, בגיל 32 בלבד. אחיו, סנטיאגו, היה כדורגלן גם הוא, ונכדו, טטה מונטוליו, היה פסנתרן ג'אז שזכה להצלחה בינלאומית.
תארים

אליפות קטלוניה (2): 1906/1907, 1907/1908
הגביע הספרדי (2): 1911/1912, 1912/1913
אליפות קטלוניה (2): 1912/1913, 1915/1916
גביע הפירנאים (2): 1912, 1913
אליפות קטלוניה: 1917/1918
לקריאה נוספת

Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas (2015). Gran diccionari de jugadors del Barça (בקטלאנית). Editorial Base. ISBN 978-84-16166-62-6.
Antoni Closa, Jaume Rius. Selecció Catalana de Fútbol: nou dècades d'història. Any 1999. Editorial Jaume Rius. ISBN 8492294434