stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיטלדויטשר
היסטוריה > במסגרות אירופיות

מיטלדויטשר השתתפה לראשונה במסגרת אירופית בעונת 1991/1992, אז הודחה בסיבוב הראשון של גביע קוראץ' בידי פולוניה ורשה. בעונת 2003/2004 זכתה הקבוצה ביורוקאפ צ'לנג' לאחר ניצחון בגמר על דיז'ון באסקט הצרפתית 84–68 והייתה לקבוצה הגרמנית השנייה שזוכה בתואר אירופי. היא עשתה זאת לאחר שניצחה בכל עשרת משחקיה בטורניר.
שחקנים בולטים

ארצות הברית טיישון תומאס
ארצות הברית אנג'לו קלויארו
ארצות הברית מרכוס האטן
ארצות הברית פטריק ריצ'רד
תארים והישגים

זכייה (1): 2004
זכייה (3): 2008/09, 2011/12, 2016/17
יעקב שכביץ

יעקב שכביץ, 1930 לערך
יעקב הכהן שכביץ (שכי; א' בניסן תר"ד, מרץ 1844, חרקוב – ט"ו בטבת תרצ"ג, ינואר 1933, חיפה) היה מראשוני גדרה, פרסם מאמרים רבים והיה יוזם רעיון הקונקורדנציה לתלמוד של חיים יהושע קוסובסקי.
שכביץ נולד בחרקוב בשנת 1844 למשפחת כהנים המתייחסת אל הרב שבתי כהן (הש"ך) (הוא כתב את שמו ש"ך-עוויץ). הוא למד בחדר ולאחר מכן בישיבת וולוז'ין. בשנים 1865–1866 לקח חלק בחבורה שביקשה לעלות לארץ ישראל כדי להתפרנס בה מחקלאות. במכתבו מאותה תקופה ליהודה לייב פינסקר הוא כתב על ההתיישבות:
אולם התוכנית לא יצאה אל הפועל ושכביץ נסע ללמוד כימיה באוניברסיטת ברלין כתלמיד שלא מן המניין ולאחר מכן שב לחרקוב, בה הקים בית חרושת לסבון ועבד כמלמד תינוקות. לאחר פרעות הסופות בנגב הוא סייע לאנשי ביל"ו שהקימו את גדרה ורכש במקום שטח אדמה. בשנת 1888, עוד טרם עלה לארץ ישראל, קיבל רישיון ביחד עם אנשי גדרה לבנות בית במושבה. בשנת 1893 עלה לארץ ישראל והתיישב בגדרה. את ילדיו לימד בביתו מאחר שלא היה מרוצה מהחינוך החילוני בבית הספר. שאף להכין קונקורדנציה למשנה, דרבן את חיים יהושע קוסובסקי לעשות את המלאכה ואף ביקש לתמוך בו כלכלית. נחשב לאחד מזקני תנועת המזרחי בארץ ישראל.
אהרן חרמוני תיאר אותו:
בנו, מרדכי היה "מוכתר" גדרה. נכדו היה חוקר הספרות בועז שכביץ. בן אחר היה משה שכביץ, איכר נודע בגדרה. הוא נישא לאסתר לבית מדליה.
לקריאה נוספת

'שכביץ, יעקב הכהן', אנציקלופדיה של הציונות הדתית, (בעריכת יצחק רפאל וגאולה בת-יהודה) כרך ה, מוסד הרב קוק תשמ"ג, עמ' 775–777
משה צבי נריה, חיי הראי"ה, תל אביב תשמ"ג, עמ' שלז-שמה
אליאב שוחטמן, ר' יעקב הכהן שכביץ', רואי פני הראי"ה, (בעריכת שושנה רייך), ירושלים תשע"ב, עמ' 336–338
שרה זיו, יעקב שכביץ : (תר"ד-תרצ"ג) : איש העלייה הראשונה כחרש תרבות. הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תש"ף.
גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
הערות שוליים

↑  אמנון בן צבי הורביץ, לזכרו של מרדכי שכביץ, איש גדרה, הַבֹּקֶר, 2 בנובמבר 1944
↑  ש. יבנאלי, בבקרה של תנועה, דבר, 1 באוגוסט 1930
↑  ד. זכאי, מראשיתו, דבר, 11 בספטמבר 1944
↑  בתנועתנו, העברי, 12 בספטמבר 1919, עמ' 15
↑  אהרן חרמוני, כאשר גדרה היתה צעירה, דבר, 28 באוקטובר 1949
↑  ש. שמואלי ואמנון הורביץ, משה שכביץ ז"ל, הבוקר, 2 בינואר 1946, עמ' 3
↑  ראו סיפור המעשה בזכרונותיה של האם ליבה מדליה, 'זכרונות ארץ ישראל', בתוך: ארץ של ימים רחוקים - אריאל: כתב עת לידיעת ארץ-ישראל, 144-143, בעריכת גבריאל ברקאי ואלי שילר, חשון תשס"א, עמ' 199
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284326805171  VIAF: 255280457   WorldCat (עם VIAF): 255280457
אוליבול

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  דונאט 
 מטבח:  המטבח ההולנדי 
 מוצא:  הולנד 
 תאריך יצירה:  המאה ה־16 
 מרכיבים עיקריים:  קמח 
 
אוליבול בסיר שמן עמוק
אוליבול הוא מאכל מסורתי של המטבח ההולנדי ושל המטבח הבלגי. בהולנד המאכל נקרא אוליבולן ("כדורי שמן") ובבלגיה המאכל נקרא סמאוטנבולן ("כדורי שומן", אם כי השמן בו מבושל המאכל הוא שמן לפתית). באנגלית המאכל מכונה "סופגניות הולנדיות" או "דאצ'יז". בחצי האי איסטריה המתחלק בין קרואטיה, סלובניה ואיטליה המאכל נקרא פריטולה ובלינצי, ובסרביה המאכל נקרא אושטיפצי.
תיאור המנה

אליבולן (צורת הריבוי של אוליבול) הם סוג של כופתאות המיוצרות בעזרת כף גלידה או שתי כפות בהן עורמים בצק ומכניסים למכשיר לטיגון עמוק המלא בשמן חם. עם סיום הטיגון מתקבל כדור בצק חם ועטוף בשמן. נהוג לאכול את האוליבולן בסילבסטר ובירידים. בחורף, מוכרים את המאפים בדוכני רחוב ניידים.
הבצק עשוי מקמח, ביצים, שמרים, מעט מלח בישול, חלב, אבקת אפייה ולרוב מוסיפים לו גם ענבים, דומדמניתיים, צימוקים, קליפות פרי הדר או קליפות מסוכרות. לרוב, האוליבולן מוגשים כשהם מצופים באבקת סוכר.
גרסאות שונות

בפלנדריה שבבלגיה האוליבול נקרא סמאוטבול, והוא מטוגן בשמן מן החי ולא בשמן מן הצומח. הבדל נוסף בין הגרסה הבלגית לגרסה ההולנדית של המאכל הוא שהסמאוטבול אינו ממולא בדבר ומכיל בצק בלבד. את בצק האוליבול ההולנדי נהוג למלא בפירות הדר או בקליפותיהם ובאזורים מסוימים בהולנד הבצק ממולא בקצפת.
ניתן למצוא גרסה דומה של האוליבולן בולוניה, בריסל ובצפון צרפת, העונה לשם קראסטילונס (Croustillons). מנה זו היא כדורי בצק שטוגנו והם מוגשים חמים ומכוסים באבקת סוכר. לרוב המנה מוגשת בגביע נייר ועם מזלגות פלסטיק לאכילת הכדורים. המנה נפוצה בירידים שנערכים בבלגיה ובעיר ליל שבצרפת.
מקור המנה

נאמר שהאוליבולן נאכלו כבר על ידי שבטים גרמאניים בהולנד בחג ה"יול", חג שמתחיל ב-26 בדצמבר ומסתיים ב-6 בינואר ובו נהוג לאכול מאפים ולחמים. לפי המסורת, האלה הגרמאנית פרכטה (באנגלית ברטה) חגה בשמיים יחד עם רוחות רעות בשיא החורף. על מנות לרצות את הרוחות הרעות נהגו להגיש מזון כאשר רובו היה בצק מטוגן. פרכטה ניסתה לחתוך את בטנם של כל מי שחלף על פניה, אבל בגלל השומן הרב שבאוליבולן, חרבה הייתה מחליקה מגופם של אלו שאכלו את המאכל.
המתכון הראשון של האוליבולן ראה אור בשנת 1667 בספר בישול הולנדי, דאז המאכל נקרא "עוגיות שמן" (oliekoecken).
במשך מאות שנים ההולנדים אכלו אוליקואק (oliekoek), "עוגיות-שמן", השם הישן של האוליבולן. כדורי האוליבול שנראים בתמונה משנת 1652 דומים מאוד לאוליבולן של ימינו. באותה תקופה, כדורי הבצק טוגנו משומן חזיר או משמן לפתית. במהלך המאה ה-19 השם אוליבולן נהיה פופולרי יותר וגבר על השם אוליקואק.
ראו גם

פריטר
סופגנייה
נער הולנדי זולל אוליבול, 29 בדצמבר 1948
ציור משנת 1652 ובו נראית אישה עם סיר מלא בכדורי אוליבולן
זרוע (פסח)

קערת הסדר כמנהג אשכנז. עם כיוון השעון מהשעה שתים עשרה: כרפס, מרורים, חזרת, זרוע, חרוסת, ביצה.
זרוע היא חתיכת בשר המונחת בקערת ליל הסדר, לזכר קורבן פסח.
הזרוע והכנתה

יש הנוהגים לקחת צלי של זרוע מבשר כבש או מבשר בקר או כנף עוף, או גרגרת של בשר עוף. את הזרוע צולים לפני החג, ויש הפוסקים שצריכים לבשל אותה לפני הצליה. הזרוע משמשת רק כתזכורת וזכר לקורבן פסח שהיו מקריבים בבית המקדש, סיבה נוספת לזרוע כי היא מסמלת גם את "הזרוע הנטויה" המוזכרת בסיפור יציאת מצרים.
לפי חלק מהספרדים ורוב האשכנזים אין אוכלים את בשר הזרוע הצלוי בליל פסח.
אך יש מנהג אצל חלק מהספרדים (כורדיסטן, תימן, טריפולי, חאלב, מנהג ארץ ישראל) לאכול את הזרוע צלויה אפילו בליל פסח., לפי מנהגי יהדות לוב, שורפים את הזרוע בשריפת חמץ בערב חג הפסח.
מקור המנהג

במשנה בפסחים כתוב:
הביאו לפניו מצה וחזרת וחרוסת ושני תבשילין, אף על פי שאין חרוסת מצוה
הגמרא במסכת פסחים בתלמוד בבלי והתלמוד ירושלמי דנים חכמים בשאלה מהם אותם שני תבשילים הנזכרים במשנה. שני התבשילים שאנו אוכלים היום הם בשר לזכר קורבן פסח וביצה לזכר קורבן חגיגה.
מאי שני תבשילין? אמר רב הונא: סילקא וארוזא. רבא הוה מיהדר אסילקא וארוזא הואיל ונפיק מפומיה דרב הונא. אמר רב אשי: שמע מינה דרב הונא לית דחייש להא דרבי יוחנן בן נורי. דתניא רבי יוחנן בן נורי אומר: אורז מין דגן הוא וחייבין על חימוצו כרת ואדם יוצא בו ידי חובתו בפסח. חזקיה אמר: אפילו דג וביצה שעליו. רב יוסף אמר: צריך שני מיני בשר – אחד זכר לפסח ואחד זכר לחגיגה. רבינא אמר: אפילו גרמא ובישולא.
הערות שוליים

↑  [משנה ברורה, אורח חיים סימן תעג]
↑  ארץ חיים (סתהון) סימן תעו ס"ק א; שו"ת יחוה דעת חלק ג סימן כז; שולחן ערוך המקוצר חלק ג עמ' מט; הרב שבתאי בן חיים, השבח לאל עמ' 102; דעות אלו נסקרו בהרחבה במאמר הבא: אכילת זרוע צלי בליל פסח/ שלו שבתאי.
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
אבו ג'ילדה

| --- | --- |

אבו ג'ילדה (משמאל) ואל ערמיט במשפטם, 1934
 לידה:  בסביבות 1902
 הוצאה להורג:  21 באוגוסט 1934 
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית, פלשתינה (א"י) 
 
אַבּוּ גִ'לְדַה (בערבית: أبو جلدة), הוא כינויו של אַחְמַד חַמַד מַחְמוּד (أحمد حمد محمود; 1902? – 21 באוגוסט 1934), שהיה שודד דרכים ערבי בתקופת המנדט ששמו הפך למושג.
קורות חייו > לכידתו

אבו ג'ילדה היה מבוקש על ידי משטרת המנדט במשך כשנה מאז רצח השוטר אל-עסלי. במסגרת הניסיונות ללכוד אותו ערכו כוחות משטרה גדולים סיורים בשומרון, לעיתים בסיוע מטוסי חיל-האוויר המלכותי, וחיפושי-עונשין בכפרים, שנחשדו כי העניקו סיוע לאבו ג'ילדה. כמו כן, גייסה המשטרה שוטרים מיוחדים ("גפירים") ערבים, שהוצבו בנקודות משטרה זמניות באותם הכפרים. המשטרה גם עצרה את קרוביהם של המבוקשים, כאמצעי נוסף ללחוץ עליהם. למרות זאת, אבו ג'ילדה הצליח לחמוק מרודפיו במשך תקופה ארוכה, במהלכה זכה להילת גבורה בקרב ערביי הארץ. מאמצי המשטרה ללוכדו נשאו לבסוף פרי ב-13 באפריל 1934. על פי אחת הגרסאות, נודע למשטרה כי הוא מסתתר במערה ליד כפר הולדתו, טמון. אנשי המשטרה בפיקודו של מפקד משטרת שכם הקיפו את המערה. הלכודים במערה, אבו ג'ילדה ואל-ערמיט, ירו כדור אחד, אך לא פגעו באיש. המשטרה הטילה מצור על המערה, והביאה למקום את סלים אל-עדילי, קרוב משפחתו של אל-ערמיט. אל-עדילי נכנס למערה ושכנע את שני המבוקשים להיכנע. השניים נלקחו למשטרת שכם, ומשם הובלו לבית הסוהר בירושלים. בעיתון "פלסטין" התפרסם שמקום מחבואו של אבו ג'ילדה נתגלה בעקבות מעקב אחר נערה שנהגה להיפגש איתו. על פי גרסה אחרת, אחד מבני חבורתו הסגיר אותו.
קורות חייו > ישיבתו בבית הכלא המרכזי

קיימות כמה עדויות על ישיבתו של אבו ג'ילדה בבית הסוהר בירושלים, ובהן עדותו של אב"א אחימאיר:
הבוקר ראיתי את אבו ג'ילדה, השודד המפורסם מהרי שכם, כשהוא כבר לבוש בגדי אסירים רגילים ועומד בין אסירים-סתם. הנך מתחיל לדקלם, במידה שהדבר נחרט בזכרונך, את השיר של בודלאר "האלבאטרוס" (אנ'). עוף זה חוצה אלפי מילין על פני הים. אבל הנה הצליחו המלחים לשבות את האלבאטרוס, והוא מוטל עכשיו על הסיפון. מה דל מראהו, כשהוא מנסה לצעוד, ואותן הכנפים, שהיו חוצות את תכלת השמים, מצליחות עתה בקושי רב לשמור על שיווי-המשקל.
קורות חייו > משפטו ותלייתו

בחודש יוני 1934 נערך משפטו של אבו ג'ילדה בבית המשפט לעניינים פליליים בשכם. הוא הועמד לדין על רצח השוטר הערבי ב-22 במאי 1933. ביחד עמו הועמד לדין גם אל-ערמיט, שותפו לפשע. אבו ג'ילדה יוצג על ידי עורך דין בשם חסן סידקי ביי-דג'ני. בדין ישבו ארבעה שופטים – שני בריטים ושני ערבים. השופט פרנסיס בייקר היה אב בית הדין ולצדו השופטים ג'וליאן דה-פרייטס, עלי חסנה ויוסף חלבי.
ב-25 ביוני 1934 נשמעו העדויות במשפט. בעדויותיהם בבית המשפט הכחישו שני הנאשמים כי ידעו דבר כלשהו על הרצח וטענו כי אף לא הכירו את זירת הרצח. הם טענו כי בעת ביצוע הרצח שהו בעבר הירדן. למחרת הודיעו השופטים כי הם מרשיעים את שני הנאשמים. השופטים הודיעו כי הם מאמינים לעדויות העדים שנשמעו בפניהם ואינם מאמינים לדברי הנאשמים. לאחר ההרשעה שאל אב בית הדין, השופט האנגלי פרנסיס בייקר, את אבו ג'ילדה: "האם אתה מודע לכך שהורשעת על ביצוע רצח אכזרי ביותר, לאחר שפרקת את השוטר מנשקו ואז ירית בו?" לאל-ערמיט, הנאשם השני, פנה השופט ואמר: "ואתה חברת לאדם זה!" ראש ההרכב שאל את הנאשמים, לפני גזירת גזר הדין, האם יש להם משהו לומר. אל-ערמיט השיב: "אנו מבקשים רחמים". אבו ג'ילדה השיב כי אין לו מה לומר.
בית המשפט הודיע כי הוא גוזר על שני הנאשמים עונש מוות. שני הנאשמים קיבלו את גזר הדין ללא הבעת רגשות כלשהי, אם כי ניכר היה על אבו ג'ילדה כי הוא מתוח מאוד, בעודו לא מגולח עם שקיות תחת עיניו, ונראה היה עליו כי הזדקן מאוד מאז יום הדיונים הקודם, שבו נשמעו עדויותיהם של שני הנאשמים. שני הנדונים הגישו ערעור לבית המשפט לערעורים פליליים בירושלים. ב-24 ביולי 1934 דן בית המשפט בערעורם ודחה אותו עוד באותו יום. אמו של אל-ערמיט פנתה בכתב אל הנציב העליון, בבקשה כי יחון את בנה, בטענה כי על-פי העדויות שנשמעו במשפט כלל לא היה מעורב ברצח אל-עסלי. ב-9 באוגוסט 1934 אישר הנציב העליון, סר ארתור ווקופ, את העונש, ואבו ג'ילדה ואל-ערמיט נכלאו בתא הנדונים למוות בבית הסוהר המרכזי בירושלים. בבוקר 21 באוגוסט 1934 הובלו השניים לגרדום והוצאו להורג בתלייה. לפני עלייתו לגרדום היה אבו ג'ילדה במצב רוח טוב ואפילו פצח בשיר. אף על פי שאבו ג'ילדה ביקש מן המופתי של ירושלים, חאג' אמין אל-חוסייני, כי יקברו אותו בירושלים, הבריטים הביאו את גופתו לקבורה בשכם.
תיאור הימים האחרונים לחייו, עד רגעיו האחרונים, וחברות מוזרה שנקשרה בכלא בינו לבין חיים דבירי, לימים איש הלח"י, מתוארים בפרק שלם בספרו של דבירי, "יום אביב שלא ישכח" (עמ' 13).
המושג שנקשר בשמו

השם אבו ג'ילדה הפך למושג – כינוי לפורץ גדר, שאינו נוהג על פי המוסכמות ועל פי החוק והמוסר ומטיל מורא על סביבתו. עוד בחייו השתמשו שודדי דרכים בשמו של אבו ג'ילדה כדי להטיל אימה על קורבנותיהם.
בקרב ערבי ארץ ישראל הפך אבו ג'ילדה לגיבור לאומי עוד בחייו. שמו הפך לשם נרדף לאדם אמיץ המטיל אימה על סביבתו ועל אויביו. העיתונות הפלסטינית הרבתה להלל אותו וראתה בו מעין רובין הוד מודרני, נדיב ופטריוט. נראה היה כי אבו ג'ילדה נהנה מפרסומים אלה בעיתונות ואפילו שלח תמונות חתומות בחתימתו למערכות העיתונים. בעת מאורעות אוקטובר 1933 פרסמו העיתונים הפלסטיניים ראיונות עמו, כאילו היה לוחם בשלטונות המנדט, אף שפעילותו הייתה פלילית גרידא. המפגינים באותן מהומות נהגו לקרוא "יחי המלך אבו ג'ילדה!" בתהלוכה בשנת 1934 הזכירו נערים את שמו ביחד עם זה של אמין אל-חוסייני.
על אבו ג'ילדה נכתבו שירי עם, שהושרו על ידי פלסטינים בחתונות ובהם השיר:
أبو جلدة والعرميط 

ياما كسّروا برانيط
"אבו ג'ילדה ואל-ערמיט, שברו כובעים (ראשים) רבים". גם הפלסטיין פוסט פרסם ריאיון פיקטיבי עם אבו ג'ילדה, אותו ערכה כביכול העיתונאית דורותי בר אדון.
בריאיון לדודו הלוי, מזכיר מחלקת הארגון של המשמרת הצעירה של המערך ועורך "רמזור", ביטאון המשמרת הצעירה של מפא"י, לוי אשכול הדביק את הכינוי "אבו ג'ילדה" למשה דיין, שגם הוא חבש רטייה, ורבים הלכו בעקבותיו וכינו את דיין בשם זה. כינוי זה גם הוענק ללוחם האצ"ל יוסף אבני.
במילון עולמי לעברית מדוברת של דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה הגדרתו של המושג "אבו ג'ילדה" היא: ”(ערבית) – פרא אדם, פושע, אגרסיבי (על שם השודד ראש אחת מכנופיות הערבים בשנות ה-30)”.
דוגמה להשתמרותו של מושג זה במשך עשרות שנים נשמעת בשירם של התרנגולים משנת 1963, "שיר החתולים" (מילים: ע. הלל, לחן: סשה ארגוב), על החתול הנקרא אבו ג'ילדה:
אבו ג'ילדה השודד
מכלבים לא מפחד ...
דוגמה נוספת נחזית בסרט הקולנוע "השוטר אזולאי" מ-1971, שבו עמר (יוסף שילוח) אומר לשוטר אזולאי (שייקה אופיר): "אם אני מחבל, אתה אבו ג'ילדה".
הערות שוליים

1 2  ابو جلدة والعرميط, ياما كسَّروا برانيط, בפורום הסטודנטים של האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין, 18 ביוני 2013 (בערבית)
↑  יורם המזרחי, הקצין מזרחי והפסוליה של אבו ג'ילדה-גרסת חסידוף
1 2  Shlomi Chetrit, “Palestine’s Robin Hood”: Abu-Jildeh and theMaking of a Social Bandit, Journal of Historical Sociology
1 2  350 לא"י למגלה אבו-ג'ילדה וחברו, באתר דאר היום, ‏13.10.1933
↑  "אחד מחבורת אבו ג'ילדה הסגיר עצמו", באתר דבר, ‏28.9.1933
↑  משטרת המנדט, דין וחשבון שנתי לשנת 1933, באתר בית מורשת משטרת ישראל
1 2 3  כיצד נתפס אבו ג'ילדה, דבר, 15 באפריל 1934
↑  שנה לתפיסת אבו ג'ילדה, דבר, 6 במאי 1935
↑  סביב אבו ג'ילדה, דבר, 26 באפריל 1934
↑  אב"א אחימאיר, רפורטז'ה של בחור "ישיבה", תל אביב: משרד הביטחון (ספריית תרמיל), תל 1984, עמ' 11
↑  ערעורם של אבו ג'ילדה וחברו נדחה, דבר, 24 ביולי 1934
↑  ארכיון המדינה, פ-260/10
↑  End of Abu Jilda: Notorious Highwaymen Executed, פלסטיין פוסט, 22 באוגוסט 1934 (באנגלית)
↑  שוד דרכים, דבר, 22 בנובמבר 1933
↑  رشاد أبوشاور, أبوجلدة والعرميط: سيرة بطلين شعبيين, באתר عرب 48, 2 במאי 2007 (בערבית)
↑  Dorothy Kahn, Glorifying the Bandit, פלסטיין פוסט, 2 בפברואר 1934
↑  ז. יואלי, בשולי דברים, דבר, 25 במרץ 1969
↑  מילות השיר "שיר החתולים", באתר שירונט
תמונה משטרתית של אחמד חמד מחמוד אבו ג'ילדה, 1925
אבו ג'ילדה (חובש כאפיה, בחזית) ואל-ערמיט (ברקע) לאחר מעצרם
PDD-NOS

| --- | --- |

 תחום:  פסיכיאטריה 
 סיווגים
 ICD-10:  F84.8 
 
PDD-NOS (ראשי תיבות מאנגלית של pervasive developmental disorder not otherwise specified) או הפרעה התפתחותית נרחבת לא משויכת היא אחת מהתסמונות של הקשת האוטיסטית שכיום יצאה משימוש. מאפייניה, על פי מדריך האבחנות הפסיכיאטרי DSM-IV-TR, כוללים לקויות בתחום החברתי, וכן בתחום ההתנהגותי או השפתי, אך ברמה נמוכה משאר הסיווגים האחרים של תסמונות הקשת האוטיסטית, בין השאר
מכיוון שהתסמינים קרובים לסף שנקבע בתסמונות האחרות אך לא עוברים אותו.
האבחנה יצאה משימוש במהדורה החמישית של ספר האבחנה הפסיכיאטרית "DSM-5". הלוקים בסימני PDD-NOS, כיום מאובחנים עם אוטיזם בלבד.
סימנים

סימני PDD-NOS הם
קשיים תקשורתיים (בעיות בהבנת השפה)
קשיים בהבנת התנהגות חברתית ובביצועה
קשיים בשינויי שגרה או שינויים בחברה
פערים בהתפתחויות כישורים (חוזקה בכישורים מסוימים וחולשה בכישורים אחרים)
משחק לא שגרתי בצעצועים ובחפצים אחרים
תנועות או דפוסי התנהגות חזרתיים (ידועות גם כחשחוש)
עיסוק בפנטזיה ובעולם דמיוני, למשל חברים דמיוניים בילדות
אבחנה

האבחנה ניתנת לאחר אבחון מקצועי, בו עולים קשיים בתחום החברתי או התקשורתי, או מתבטאים דפוסי התנהגות או תחומי עניין סטריאוטיפיים חזרתיים; קשיים אלו קרובים לסף שנקבע בתסמונות אחרות של הקשת האוטיסטית, אך לא עוברים אותו, או שאינם מתאימים להפרעות אחרות כגון סכיזופרניה, הפרעת אישיות סכיזוטיפלית או הפרעת אישיות נמנעת. לפיכך, ההפרעה היא לאו דווקא מתונה יותר מהפרעות אחרות בקשת האוטיסטית; היא כוללת השפעות נרחבות על תחומי ההתנהגות, השפה והחברה של האדם.
בדומה לשאר ההפרעות על הקשת האוטיסטית, האבחון נערך על ידי צוות מקצועי שכולל רופא התפתחותי, נוירולוג, פסיכולוג, פסיכיאטר, קלינאי תקשורת או מרפא בעיסוק, הבוחנים את ההיסטוריה ההתפתחותית של הילד או הבוגר ואת תפקודו הנוכחי, בתחום הרפואי, חברתי, התנהגותי, שפתי, תקשורתי ומוטורי. באבחון נעזרים המאבחנים בכלים כגון תצפיות, ראיונות עם ההורים, הערכה פסיכולוגית, הערכה חינוכית, הערכה עיסוקית-מוטורית, שאלוני הערכת התנהגות להורים ולמורים של הילד ועוד.
טיפול

קיימים מגוון טיפולים העשויים להקל על תסמיני ההפרעה, במיוחד בשילוב מספר טיפולים, בהתאם להמלצות הצוות המקצועי:
תרופות לסיוע בתסמינים כגון חרדה או קשיי קשב
טיפול באמצעות אמנויות
קלינאות תקשורת לשיפור השפה והתקשורת
ריפוי בעיסוק לשיפור המוטוריקה הגסה והעדינה ותחום הוויסות החושי
טיפול פסיכולוגי והדרכת הורים
עיצוב התנהגות
פיזיותרפיה
הידרותרפיה
רכיבה טיפולית
חינוך מיוחד או שילוב בחינוך, תוך שימוש באמצעים כגון תמיכה חזותית לחומר הלימודי ועיצוב התנהגות
תרגול ושימוש בסיפורים חברתיים, במיוחד חזותיים, לשיפור ההבנה החברתית ויישומה
הערות שוליים

1 2  Annio Posar, Federica Resca, Paola Visconti, Autism according to diagnostic and statistical manual of mental disorders 5th edition: The need for further improvements, Journal of Pediatric Neurosciences 10, 2015, עמ' 146–148 doi: 10.4103/1817-1745.159195
↑  Pervasive developmental disorder: Definition and signs, www.medicalnewstoday.com, ‏2022-10-17 (באנגלית)
↑  American Psychiatric Association, (2000), Diagnostic and statistical Manual of Mental Disorder (4th ed. rev.), Washington D.C.: Author
↑  DSM-IV Criteria - PDD-NOS, באתר First Signs
↑  Fact Sheet: PDD-NOS, באתר autism spectrum Illinois state
↑  briefing paper of the National Dissemination Center for Children with Disabilities, עמודים 9-10
קנדיס סוונפול

| --- | --- |

 לידה:  20 באוקטובר 1988 (בת 35) Mooi River, דרום אפריקה 
 שם לידה:  Candice Susan Swanepoel 
 מדינה:  דרום אפריקה 
 בן או בת זוג:  כריסטיאנו רונאלדו (2005–2018) 
 candiceswanepoel.com
 
קנדיס סוואנפול (באפריקאנס: Candice Swanepoel; נולדה ב-20 באוקטובר 1988) היא דוגמנית דרום אפריקאית שידועה במיוחד בשל עבודתה עם ויקטוריה'ס סיקרט וכאחת מהמלאכיות של החברה.
ביוגרפיה

סוואנפול נולדה בעיר מוי, בקוואזולו-נטאל, והתגלתה בידי צייד הדוגמניות בשוק הפשפשים בדרבן בגיל 15.
בגיל 16, הרוויחה סוואנפול 5,000 אירו ליום צילומים.
הרזומה של סוואנפול כולל צילומי שער בווג (יוון), Elle (גרמניה), ו-Ocean Drive (ארצות הברית)
ופרסומות עבור נייקי, דיזל, Guess? ו-Versus Eyewear‏. סוואנפול הייתה דוגמנית מסלול בתצוגות של טומי הילפיגר, דולצ'ה וגבאנה, סאם ובייד, בטסי ג'ונסון, דיאן וון פירסטנברג ומעצבים רבים אחרים,
כמו גם עבור ויקטוריה'ס סיקרט ב-2007, 2008, 2009, 2012, 2013, ו-2014 . בנוסף לדיגמון מותגי לבני נשים, היא גם דגמנה עבור קטלוג 2010 של "SWIM"‏
לצדן של לינדזי אלינגסון, רוזי הנטינגטון-וויטלי וארין הית'רטון.
קנדיס החלה לצאת בגיל 17 עם הדוגמן הרמן ניקולי, ולהם שני ילדים. הזוג נפרד ב-2018.
הערות שוליים

↑  SA's Greatest Model Exports". Cosmopolitan (South Africa). March 2010. "'VS has been my main client for about two-and-a-half years but I only became an Angel a couple months ago.'"
1 2  "Mooiriver magic".
Carte Blanche. 2005-05-29.
1 2 3  FMD Profile of Candice Swanepoel
↑  Go Behind the Scenes of the Victoria's Secret Swim Catalog!
ETonline.com.
דיוק ניוקם (סדרת משחקים)

| --- | --- |

 כללי
 סוגה:  משחק ירי בגוף ראשון
 פיתוח:  Apogee Software 
 
דיוק ניוקם (באנגלית: Duke Nukem) הוא זיכיון מולטימדיה בו מככבת דמותו של גיבור הפעולה השרירן והקשוח דיוק ניוקם אשר חותר להציל את העולם מפלישות חוצנים חוזרות ונשנות. הזיכיון כולל משחקי וידאו, חוברות קומיקס, מוצרים נלווים וישנו גם עיבוד קולנועי שנמצא בשלבי בפיתוח במשך שנים.
בעוד שמשחקי הסדרה נוצרו במקור על ידי חברת Apogee Software Ltd. (שהיא כיום חברת 3D Realms), ב-2010 הזכויות של הסדרה נרכשו על ידי חברת Gearbox Software אשר השלימה את הפיתוח של המשחק דיוק ניוקם לנצח והוציאה אותו לשווקים במהלך 2011.
משחקי הסדרה > הסדרה הראשית

| שם המשחק | שנה | פלטפורמות |
| --- | --- | --- |
| Duke Nukem | 1991 | MS-DOS, Microsoft Windows (2012), MacOS (2013) |
| Duke Nukem II | 1993 | MS-DOS, Windows (2012), OS X (2013), iOS (2013) |
| דיוק ניוקם 3D | 1996 | MS-DOS, Game.com (1997), Mac OS (1997), Sega Saturn (1997), פלייסטיישן (1997) מועברים בתור Duke Nukem: Total Meltdown, Nintendo 64 (1997), Sega Mega Drive (ברזיל בלבד) (1998) ), Xbox Live Arcade (2008), iOS (2009), אנדרואיד (2011), Steam (Windows, Mac OS X ו- Linux ) (2013), PlayStation 3, PlayStation Vita (2015), Xbox One, PlayStation 4 (2016), Nintendo Switch (2020) מועבר בתור Duke Nukem 3D: 20th Anniversary World Tour |
| דיוק ניוקם לנצח | 2011 | Windows, OS X, פלייסטיישן 3, Xbox 360 |
משחקי הסדרה > משחקי ספין אוף

| שם המשחק | שנה | פלטפורמות |
| --- | --- | --- |
| Duke Nukem: Time to Kill | 1998 | פלייסטיישן |
| Duke Nukem: Zero Hour | 1999 | נינטנדו 64 |
| Duke Nukem: Land of the Babes | 2000 | פלייסטיישן |
| דיוק ניוקם: פרויקט מנהטן | 2002 | Windows, Xbox Live Arcade (2010), Steam (Windows ו-OS X) (2013), iOS (2014) |
משחקי הסדרה > משחקים ניידים

| שם המשחק | שנה | פלטפורמות |
| --- | --- | --- |
| Duke Nukem | 1999 | Game Boy Color |
| Duke Nukem Advance | 2002 | גיים בוי אדוונס |
| Duke Nukem Mobile | 2004 | Tapwave Zodiac |
| Duke Nukem Mobile | 2004 | טלפון סלולרי |
| Duke Nukem Mobile II: Bikini Project | 2005 | טלפון נייד |
| Duke Nukem Arena | 2007 | טלפון נייד |
| Duke Nukem: Critical Mass | 2011 | נינטנדו DS |
מדיות אחרות בזיכיון > פסקול

כמה ממשחקי דיוק ניוקם הכיל שירים פופולריים של להקות ידועות. בשנת 1999 יצא לשווקים אלבום אוסף שהכיל את אותם השירים אשר נקרא "Duke Nukem: Music to Score By".
מדיות אחרות בזיכיון > סרט בארך מלא

הפיתוח של עיבוד קולנועי לדיוק ניוקם נמצא בשלבי פיתוח במשך שנים רבות.
ביוני 2022 אולפן הסרטים האמריקני Legendary Entertainment הצהיר שהאולפן רכש את הזכויות להפקת העיבוד הקולנועי של דיוק ניוקם מחברת Gearbox Software.
מדיות אחרות בזיכיון > סדרת קומיקס

במהלך יולי 2011 חברת IDW פרסמה מיני-סדרה שכללה ארבעה גיליונות בשם "Duke Nukem: Glorious Bastard". העלילה של חוברות הקומיקס דיוק ניוקם חזר בזמן למלחמת העולם השנייה על מנת לסייע לבעלות הברית להביס את הנאצים וכמו גם על מנת להביס את כוחות החוצנים.