stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאול קריגר
קריירה

קריגר חי בהמבורג. הישגיו השחמטאיים העיקריים: 1892, מקום שני בתחרות דרזדן; 1898, מקום ראשון בתחרות דנציג; 1899/1900, מקום 2-3 בתחרות ברלין; 1900, מקום 4-5 בתחרות מינכן (מקום ראשון: רודולף סוידרסקי); 1901, מקום 11 בתחרות הארלם (מקום ראשון: אדולף אולנד); 1912, מקום ראשון בתחרות וורוצלאב; 1913, מקום ראשון בתחרות המבורג; ו-1914, מקום 15-16 בתחרות מנהיים (מקום ראשון: אלכסנדר אלכין). אחרי מלחמת העולם הראשונה: 1921, מקום 5-7 בתחרות המבורג (מקום ראשון: ארהרדט פוסט), 1923, מקום שביעי בתחרות פרנקפורט (מקום ראשון: ארנסט גרינפלד); 1927, מקום 6-7 בתחרות ברמן (מקום ראשון: יפים בוגוליובוב ); 1925 ו-1930, מקום ראשון בתחרות זלצופלן; 1931, מקום רביעי בתחרות באד פירמונט (מקום ראשון: יפים בוגוליובוב). קריגר גם היה עורכו במשותף של כתב־העת לענייני שחמט (Deutsche Schachblätter) בשנים 1915-1916 ועורכו בשנים 1925-1929.
עקיבא לפלר

| --- | --- |

 לידה:  24 בפברואר 1947 הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  26 בדצמבר 2019 (בגיל 72) הרצליה, ישראל 
 מידע אישי
 גובה:  1.86
 עמדה:  מקשר ימני
 
עקיבא לפלר (24 בפברואר 1947 – 26 בדצמבר 2019) היה שחקן כדוריד, ונחשב לאחד מגדולי השחקנים בישראל.
ביוגרפיה

לפלר עלה לישראל מגרמניה בשנת 1949. הוא החל את הקריירה שלו בגיל 16, עת השתלב בהפועל הרצליה בתפקיד שוּטר ימני. הוא הוביל את הפועל הרצליה לזכייה היחידה בתולדותיה באליפות המדינה בשנת 1972, ולזכייה בגביע המדינה בשנת 1973.
בשנת 1974 עבר לפלר לשחק במועדון הכדוריד של ברצלונה בספרד, בה שיחק עד שנת 1976, והיה שותף לזכייתה בגביע הליגה הספרדית בכדוריד. בנוסף על כך שיחק במדי נבחרת ישראל בכדוריד.
לפלר הוא מבקיע השערים השני הכי פורה בתולדות ליגת העל בכדוריד (אחרי עידן מימון), ולזכותו 2,923 שערים.
בת זוגו של עקיבא בשנים האחרונות היא חני לרנר.
עד שנת 2018 שימש כמנהל מקצועי במועדון הכדוריד בני הרצליה, וכן מורה לספורט בתיכון "הראשונים" בעיר.
נפטר בהרצליה ב-26 בדצמבר 2019 ממחלת הסרטן ונקבר בבית העלמין החדש בהרצליה.. בשנת 2022 הוחלט לקרוא לאולם הספורט בתיכון הראשונים בהרצליה על שמו של לפלר.
הערות שוליים

↑  חוגגים, דבר, 20 בפברואר 1972
↑  ברק חקלאי, כדוריד: עקיבא לפלר הלך לעולמו, באתר ynet, 26 בדצמבר 2019
↑  אסף אקרמן, ‏הכדוריד לובש חג: עידן מימון בדרך לשיא אדיר, באתר ערוץ הספורט, 10 באוקטובר 2013
↑  דין שמואל אלמס, הכדוריד הישראלי מרכין את ראשו: "יד הנפץ" נפטר, באתר ישראל היום, ‏26 בדצמבר 2019
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדוריד ובנושא ספורטאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עקיבא ליברכט

עקיבא ליברכט (22 בנובמבר 1876 - 3 במרץ 1958) היה מחלוצי היישוב ומראשוני מתיישבי פתח תקווה. ליברכט היה ראש ועד פתח תקווה (1912-1913), חבר בוועד הלאומי כנציג האיכרים וראש הוועד הראשון של כפר סבא.
ביוגרפיה

ליברכט נולד בירושלים בו' בכסלו תרל"ז (1876) לאביו מאיר שמעון שהיה עסקן ולאמו הניה. בילדותו למד תורה בחדר, ושפות ומדעים ממורים פרטיים. בגיל 15 יצא לגרמניה למטרות רפואיות ולשם השתלמות. בגרמניה קיבל שיעורים פרטיים מבני משפחתו ולאחר מכן היה מזכירו הפרטי של הרב עזריאל הילדסהיימר ולמד בסמינר לרבנים שניהל הרב ולמד ליברכט מסחר בבית ספר תיכון בהנובר עוד הוסיף ללמוד חקלאות בגרמניה, למד את המקצוע בווינה והתמחה במיוחד בגידול דבורים.
בתרנ"ז חזר ליברכט ארצה, עת הוריו גרו בפתח תקווה ואביו ניהל את משק לחמן במושבה. באותה שנה נשא לאישה את שושנה גוטליב, ואביו הקים לו את משק הדבורים הראשון בארץ. מאוחר יותר אביו העביר לו את ניהול המשק.
בשנים 1906–1907 הקים ליברכט את החברות "סגולה" ו"מוריה" לפרדסנות, וחברה לשאיבת מים מהירקון בנוסף, הקים את היקב "נחלת צבי".
ליברכט היה עסקן ותרם למושבה פתח תקווה באותן השנים. הוא נבחר לוועד בית הספר של הברון רוטשילד (בעשור השני של המאה ה-21, בי"ס פיק"א), העלה את הרמה הלימודית ותרם מכספו לשיפוץ בית הספר.
ביתו של ליברכט היה אחד מהבתים התרבותיים במושבה. כך מתארת את הבית הסופרת אסתר ראב:
"בפתח תקוה היו שלשה בתים אריסטוקרטים: של עקיבא ליברכט שהיה בסימן התרבות הגרמנית, בית פרץ פסקל בו שלטה התרבות הצרפתית ובית קרול שכולו הווי רוסי."
בשנת 1903, אחרי רכישת אדמות כפר סבא על ידי הברון רוטשילד (לאחר ניסיון ההתיישבות הכושל הראשון), רוטשילד מכר את רובן למתיישבי פתח תקווה וביניהם ליברכט עד מהרה הפך ליברכט לראש הוועד הראשון של כפר סבא (שמקום מושבו היה בפתח תקווה).
בשנים 1912–1913 היה ראש ועד המושבה, ובתקופות שונות חבר הוועד, חבר ועדות שונות וראש המועצה.
במלחמת העולם הראשונה (1914–1918) ליברכט היה קבלן עצים להסקת הרכבות הצבאיות. לעבודה זו גייס יהודים רבים וכך עזר להם להשתחרר מהלחימה בחזית. במהלך המלחמה, בשנת 1917, השתתף במשלחת לחזית קרב עזה הראשון כדי לעודד ולשפר את מצבם של היהודים בחזית.
במאורעות תרפ"א וכמה שנים לאחר מכן היה ליברכט חבר בוועד הביטחון של פתח תקווה. ב-1923, שכנע יחד עם אברהם שפירא (זקן השומרים) את הנציב העליון הרברט סמואל לא לשחרר מהכלא את השייח' שאקר אבו כישכ (מנהיג מאורעות תרפ"א) עד אשר יתנצל שבטו ע"פ כללי הטקס הבדואים דאז.
בין השנים 1925–1930, היה ליברכט חבר בוועד הלאומי כנציג האיכרים
משנת 1944 שימש כמנהל הארכיון לתולדות פתח תקווה.
ליברכט נפטר בי"א באדר תשי"ח (1958) ונקבר בבית הקברות סגולה.
רחוב בפתח תקווה נקרא על שמו של ליברכט, ורחוב אחר, על שם היקב שהקים: "נחלת צבי". אזור התעשייה "סגולה" בעיר נקרא על שם החברה שהקים ליברכט.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  דוד תדהר (עורך), "עקיבא ליברכט", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 733;
המשך הערך בדף הבא: דוד תדהר (עורך), "עקיבא ליברכט", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 734
1 2 3 4 5  עליזה וורם, עקיבא ליברכט - מנהל הארכיון העירוני של פתח תקווה - עלון מטעם מרכז פסג"ה המקומי, אפריל 2012
ספר זרעים

| --- | --- |

עמוד השער (עם נוסח ההקדמה "כל המצוות שניתנו לו למשה בסיני" וכו') בכתב-יד מאויר מאשכנז, שנת ה'נ"ו (1296)
 מידע כללי
 מאת:  רמב"ם 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1176 
 סדרה
 סדרת ספרים:  משנה תורה
 ספר קודם:  ספר הפלאה
 הספר הבא:  ספר עבודה
 
ספר זרעים הוא הספר השביעי מתוך ארבעה עשר הספרים הכלולים במשנה תורה, שהוא הקודקס ההלכתי שכתב הרמב"ם. בדומה לסדר זרעים שבששה סדרי משנה, הספר עוסק במצוות הקשורות ליבולי הארץ ("מצוות התלויות בארץ"), וכן נושאים נוספים שקשורים למצוות אלה (אחד הבולטים בנושאים אלה היא מצוות צדקה).
הרמב"ם מגדיר את נושאי הספר: "ספר שביעי. אכלול בו מצוות שהם בזרע הארץ, כגון שמיטין ויובלות, ומעשרות ותרומות, ושאר מצוות הנכללים עימהן מעניינם. וקראתי שם ספר זה ספר זרעים."
הספר נכתב בשנת ד'תתקל"ו.
מבנה הספר ותוכנו > הפסוק הפותח את הספר

הפסוק הפותח את הספר לקוח מספר תהלים: ”תְּהִי יָדְךָ לְעָזְרֵנִי כִּי פִקּוּדֶיךָ בָחָרְתִּי”. הפסוק קשור ליחס בין הביטחון להשתדלות. הפסוק מבטא בקשה לעזרה מה' בהתמכות על כך שהוא בוחר במצוותיו. הדגש הוא על המצוות הקשורות לנתינה לעניים ולנצרכים (מצוות המבוארות בספר זה). הדברים קשורים לברכה המובטחת בתורה למי שייתן לעניים את חלקם, כגון בפסוק: ”נָתוֹן תִּתֵּן לוֹ וְלֹא יֵרַע לְבָבְךָ בְּתִתְּךָ לוֹ כִּי בִּגְלַל הַדָּבָר הַזֶּה יְבָרֶכְךָ ה' אֱלֹקיךָ בְּכָל מַעֲשֶׂךָ וּבְכֹל מִשְׁלַח יָדֶךָ:”
מבנה הספר ותוכנו > הנושאים הכלולים בספר

הלכות כלאים - כולל כלאי זרעים, כלאי האילן, כלאי הכרם, כלאי בהמה ושעטנז
הלכות מתנות עניים - כולל דיני לקט, שכחה ופאה, צדקה
הלכות תרומות
הלכות מעשרות
הלכות מעשר שני ונטע רבעי
הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין
הלכות שמיטה ויובל
מבנה הספר ותוכנו > המצוות המבוארות בספר

בספר מבוארות מצוות רבות: 67 מצוות, שמתוכן 30 שלשים מצוות עשה ו37 מצוות לא תעשה.
מבנה הספר ותוכנו > פסקים ייחודיים > שמונה מעלות בצדקה

אחת הפסיקות המפורסמות של הרמב"ם היא דירוג סדר העדיפות במצוות צדקה. הרמב"ם מונה שמונה דרגות, שמונה מעלות, בצדקה, מן הדרגה הגבוהה ביותר ועד לנמוכה שבהן. דירוגו של מדגיש את הצורך ברגישות רבה לנזקק, את ההתחשבות בכבודו העצמי של הנזקק ואת המטרה העיקרית של הצדקה: לסייע לנזקק להיחלץ ממצוקתו ולהשתקם. לפיכך פסק הרמב"ם כי הדרגה הגבוהה ביותר בצדקה "שאין למעלה ממנה" היא מתן הזדמנות לנזקק לעבוד לפרנסתו, על יד "מתנה או הלוואה או... שותפות או ממציא (=נותן) לו מלאכה (=עבודה)", "עד שלא יצטרך לבריות". דירוג הצדקה מבוסס גם על העיקרון של מתן בסתר, ומכאן שבמקום השני בדירוג הצדקה מעמיד רמב"ם את זה "הנותן צדקה לעניים ולא ידע למי נתן, ולא ידע העני ממי לקח, שהרי זו מצווה לשמה".
מבנה הספר ותוכנו > פסקים ייחודיים > תרומות ומעשרות בזמן הזה

הרמב"ם פוסק כשיטה לפיה החיוב בתרומות ומעשרות הוא מדרבנן, בין בזמנו ובין בזמן עזרא הסופר. הראב"ד השיג על כך, ולשיטתו החיוב הוא מן התורה. מחלוקת זו הובאה בשולחן ערוך וברמ"א, שהכריעו כשיטת הרמב"ם.
מבנה הספר ותוכנו > פסקים ייחודיים > שמיטת קרקעות בזמן הזה

נידון מעניין הוא פסיקת הרמב"ם בעניין תוקף החיוב להשמיט קרקעות בזמן הזה. בנוסח הספרים המודפסים כתוב כך: ”ובזמן שהיובל נוהג נוהג דין עבד עברי, ודין בתי ערי חומה, ודין שדה חרמים ודין שדה אחוזה, ומקבלין גר תושב ונוהגת שביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מן התורה, ובזמן שאין היובל נוהג, אינו נוהג אחד מכל אלו, חוץ משביעית בארץ והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם כמו שביארנו.”
הכסף משנה מפרש שהסיום "בכל מקום מדבריהם" מוסב רק על שמיטת כספים, ואילו בשמיטת הקרקעות חייבים מהתורה. פירוש זה של הכסף משנה נידון בדברי אחרונים רבים. לעומת זאת בנוסח כתבי היד מפורש שלדעת הרמב"ם החיוב בשמיטת קרקעות הוא מדרבנן: ”...ובזמן שאין היובל נוהג אין נוהג דין עבד עברי... ואין מקבלין גר תושב, ונוהגת שביעית בארץ מדבריהם, והשמטת כספים בכל מקום מדבריהם.”
פרשנים מיוחדים לספר זה

בשל הנושאים המיוחדים שבהם עוסק הספר, בפרט המצוות התלויות בארץ, שלחלק מהן אין היקף מספיק בשולחן ערוך, זכה הספר לפרושים מיוחדים. מבין הפירושים:
דרך אמונה - פירוש הלכתי מאת הרב חיים קנייבסקי. ערוך במתכונת דומה לספר משנה ברורה
שבת הארץ (להלכות שמיטה ויובל) וחוקות הארץ (להלכות כלאים) - פירוש מאת הראי"ה קוק. מכון התורה והארץ הוציא את שני החיבורים במהדורות מורחבות.
מהר"י קורקוס (קיים גם על כל הספרים העוסקים בהלכות בית המקדש).
הרדב"ז (קיים גם על ספר הפלאה וספר עבודה).
הערות שוליים

↑  כגון סוגי הכלאים שאינם תלוים בזרעים, וכן הצדקה
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ד'.
↑  ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק קע"ג.
↑  ספר דברים, פרק ט"ו, פסוק י'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק י', הלכות ז'–י"ד
↑  ספר זרעים, הלכות תרומות, פרק א', הלכה כ"ה
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן של"א, סעיף ב'
↑  ספר זרעים, הלכות שמיטה ויובל, פרק י', הלכה ט'
↑  ראו למשל במבוא של הראי"ה לשבת הארץ וכן בחזון איש זרעים סימן ג סעיף קטן ח
↑  ראו במהר"י קורקוס ובמדרש הגדול ויקרא פרק כה פסוק י
| כתבי הרמב"ם - רבי משה בן מימון |
| --- | --- | --- |
| כתבים הלכתיים | פירוש המשנה • ספר המצוות • תשובות הרמב"ם • משנה תורה: ספר המדע • ספר אהבה • ספר זמנים • ספר נשים • ספר קדושה • ספר הפלאה • ספר זרעים • ספר עבודה • ספר קרבנות • ספר טהרה • ספר נזיקין • ספר קניין • ספר משפטים • ספר שופטים |  |
| כתבים פילוסופיים | מילות הגיון • מורה הנבוכים |  |
| הקדמות לפירוש המשנה | הקדמה לפירוש המשנה • הקדמה לפרק חלק • הקדמה למסכת אבות - "שמונה פרקים" |  |
| איגרות | איגרת השמד • איגרת תימן • איגרת תחיית המתים |  |
| כתבים רפואיים | פרקי משה • קיצורי גלינוס • על שמות הרפואות • תשובות רפואיות • ספר הסמים וההישמרות מפני הסממנים הקטלניים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007589897905171  VIAF: 175005749   WorldCat (עם VIAF): 175005749
עמותת בוגרי ממר"ם

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 יושב ראש:  יצחק מלאך
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 
I Love MAMRAM בכניסה לכנס עמותת בוגרי ממר"ם, ספטמבר 2023
עמותת בוגרי ממר"ם היא עמותה של יוצאי יחידת ממר"ם והיחידות המסונפות אליה. העמותה מונה למעלה מ-6,400 חברים ומובילה פרויקטי יזמות ותוכניות ייחודיות לבוגרי ממר״ם אשר שירתו בכלל היחידות הטכנולוגיות של צה״ל.
העמותה הוקמה בשנת 2007 על ידי קבוצה של בוגרי ממר"ם. יו"ר העמותה הוא אל״מ (מיל׳) יצחק מלאך, מפקד ממר"ם לשעבר. יו"ר הוועד המנהל הוא סא״ל (מיל׳) יוסי מלמד, בוגר יחידת בסמ"ח.
בין היתר העמותה מפיקה משנת 2019 פודקאסט שבועי בשם MamraMic כשבכל פרק מתראיין בוגר ממר״ם בולט בתעשייה. בין המרואיינים ניתן למצוא את מפקד יחידת לוט"ם, מפקדי ממר״ם האחרונים ויזמים מובילים בוגרי ממר״ם בין היתר את מתי סימן המייסד של צ׳קמרקס, אלון כהן המייסד של סייברארק, עמרי מנדלביץ ממייסדי Dynamic Yield ועוד רבים.
בשנת 2020 השיקה העמותה את תוכנית היזמות הראשונה בישראל שמיועדת ל-CTOs ולא ל-CEOs בשם Mamram For Founders. התוכנית הייחודית בת חמישה חודשים ומלווה קבוצה של כ-15 מנהלי פיתוח וטכנולוגיות בסטארטאפים בשלבים ראשונים עד ל-Round A.
בשנת 2020–2021 פתחה העמותה גם תוכנית היזמות הכירורגית שלה - Mamram Space והריצה שני מחזורים שלה במטרה לחזק מיזמים בשלבי פרה-סיד שמייסדיהם הם בוגרי ובוגרות ממר״ם. כל מחזור נמשך שלושה חודשים ובמהלכו הופגשו היזמים עם אנשי קשר, מנטורים, חברות של בוגרי ממר״ם בארץ ובעולם במטרה לפתוח דלתות, להרחיב את הרשתות וכמובן לגייס כסף לשלבים הבאים של המיזמים.
בספטמבר 2023 קיימה העמותה כנס של בוגרי ממר"ם לדורותיהם.
הערות שוליים

↑  הפודקאסט של עמותת בוגרי ממר״ם
↑  תוכנית היזמות Mamram For Founders
↑  Mamram Space | Supporting Pre-Seed Startups, Mamram Space (באנגלית)
↑  יהודה קונפורטס, ‏ממר"ם – יחידה שסייעה להפוך את ישראל לאומת הסטארט-אפ, באתר "אנשים ומחשבים", 4 בספטמבר 2023
עונת 1969/1970 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  13 בספטמבר 1969 – 19 באפריל 1970 (219 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  אתלטיקו מדריד
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  567 (2.36 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945–1977) חוסה גארטה   ספרד (1945–1977) אמנסיו אמארו   ספרד (1945–1977) לואיס אראגונס   (16 שערים כל אחד)
 → 1968/19691970/1971 ←
 
עונת 1969/1970 הייתה העונה ה-39 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-13 בספטמבר 1969 והסתיימה ב-19 באפריל 1970.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 14–16 עברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שלוש קבוצות מליגת משנה.
מליגת המשנה עלו סביליה (זכתה במקום השלישי בסוף העונה), מיורקה וסלטה ויגו.
אתלטיקו מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם השישית בתולדות המועדון.
דפורטיבו לה קורוניה, מיורקה ופונטוודרה ירדו לליגת משנה בסוף העונה.
כדורגלנים מצטיינים

"פרס פיצ'צ'י" למלך השערים של העונה הוענק לכדורגלנים שכבשו 16 שערים:
אמנסיו אמארו מריאל מדריד (ב-29 משחקים), העונה השנייה ברציפות
חוסה גרטה מאתלטיקו מדריד (ב-30 משחקים), העונה השנייה ברציפות
לואיס אראגונס מאתלטיקו מדריד (ב-30 משחקים)
"פרס זאמורה" לשוער הטוב ביותר הוענק לחוסה אנחל איריבר מאתלטיק בילבאו שספג 20 שערים ב-30 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אתלטיקו מדריד (אלופה) | 30 | 18 | 6 | 6 | 53 | 22 | 31 | 42 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | אתלטיק בילבאו | 30 | 17 | 7 | 6 | 44 | 20 | 24 | 41 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 3 | סביליה | 30 | 14 | 7 | 9 | 39 | 32 | 7 | 35 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 4 | ריאל מדריד | 30 | 13 | 9 | 8 | 50 | 42 | 8 | 35 | זכייה בגביע חנרליסימו,   העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע. |
| 5 | ברצלונה | 30 | 13 | 9 | 8 | 40 | 31 | 9 | 35 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 6 | ולנסיה | 30 | 15 | 5 | 10 | 35 | 23 | 12 | 35 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 7 | ריאל סוסיאדד | 30 | 15 | 3 | 12 | 47 | 37 | 10 | 33 |  |
| 8 | ריאל סרגוסה | 30 | 13 | 7 | 10 | 35 | 39 | 4- | 33 |  |
| 9 | לאס פאלמס | 30 | 10 | 7 | 13 | 32 | 40 | -8 | 27 |  |
| 10 | סלטה ויגו | 30 | 10 | 7 | 13 | 31 | 39 | 8- | 27 |  |
| 11 | אלצ'ה | 30 | 8 | 10 | 12 | 32 | 44 | 12- | 26 |  |
| 12 | גרנדה | 30 | 8 | 10 | 12 | 20 | 31 | 11- | 26 |  |
| 13 | סבאדל | 30 | 10 | 5 | 15 | 31 | 37 | 6- | 25 |  |
| 14 | דפורטיבו לה קורוניה | 30 | 8 | 9 | 13 | 25 | 32 | 7- | 25 | ירדה ליגה |
| 15 | מיורקה | 30 | 7 | 8 | 15 | 33 | 52 | 19- | 22 | ירדה ליגה |
| 16 | פונטוודרה | 30 | 4 | 5 | 21 | 20 | 46 | 26- | 13 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945–1977) חוסה גארטה | אתלטיקו מדריד | 16 |
| 1 | ספרד (1945–1977) אמנסיו אמארו | ריאל מדריד | 16 |
| 1 | ספרד (1945–1977) לואיס אראגונס | אתלטיקו מדריד | 16 |
| 4 | ספרד (1945–1977) ארנסטו דומינגז | מיורקה | 13 |
| 5 | פרגוואי ברנרדו אקוסטה | סביליה | 12 |
| 5 | פרגוואי סבסטיאן פלייטס | ריאל מדריד | 12 |
פאול ריטר (צייר)

| --- | --- |

 לידה:  4 במרץ 1829 נירנברג, ממלכת בוואריה 
 פטירה:  27 בנובמבר 1907 (בגיל 78) נירנברג, הקיסרות הגרמנית 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות יפות של נירנברג 
 תחום יצירה:  ציור 
 הושפע על ידי:  קרל אלכסנדר היידלוף 
 
פאול ריטר (בגרמנית: Paul Ritter‏; 4 במרץ 1829 – 27 בנובמבר 1907) היה צייר גרמני ותלמידו של קרל אלכסנדר היידלוף.
ביוגרפיה

בגיל ארבע פאול ריטר התחרש בגלל מחלה. הוא למד בבית הספר לחירשים ואילמים בהנחיית מיכאל וולקל בנירנברג. הוא למד ציור וגרפיקה בבית הספר לאמנות שימושית בנירנברג ונסע לצרפת, איטליה, דנמרק ואוסטריה.
ריטר נודע במיוחד בזכות תמונות אדריכליות גדולות של נירנברג העתיקה עם דמויות היסטוריות על רקע האדריכלות שהוצגה באמינות היסטורית של העיר העתיקה. התמונות הידועות ביותר שלו באוסף נירנברג כוללות את "השוק בנירנברג וקבלת הפנים של גוסטב אדולף בשנת 1632", "כניסת הקיסרית לנירנברג בשנת 1424" ו"המגדל הלבן וסביבתו".
הוא עבד בצמוד לאחיו לורנץ ריטר (1832–1921) לאורך כל חייו. בשנת 1888 מונה פאול ריטר לפרופסור על ידי הנסיך יורש העצר לויטפולד מבוואריה. בעזרת אחיו לימד בבית הספר לאמנויות יישומיות בנירנברג.
פאול ריטר נחשב לצייר האדריכלי החשוב ביותר של ההיסטוריציזם הגרמני. במלאת 100 שנה למותו, הוא זכה לכבוד על ידי תצוגת אוסף הציורים והפסלים במוזיאוני העיר נירנברג בסתיו 2007 בתערוכה גדולה.
פאול ריטר נותר רווק ולא נולדו לו צאצאים. עם זאת, הוא שמר על קשר הדוק עם אחיו לורנץ וילדיו.
בשנת 1870 הקים פאול ריטר מועדון של חירשים בנירנברג, שם היה החבר הראשון בהנהלה. האגודה התקיימה עד לפירוקה בשנת 1879. בשנת 1907 הוא נבחר כחבר כבוד בחברה החירשים "פרסה" לעבודות יד ואומנות במינכן.
הוא נקבר ב-29 בנובמבר 1907 בנירנברג.
בנירנברג-אברהרדהוף נקרא על שמו מרכז לקויי שמיעה באזור פרנקוניה התיכונה.
הערות שוליים

↑  Ursula Kubach-Reutter (Hrsg.): Spätromantik im Industriezeitalter. Die Nürnberger Künstlerfamilie Ritter. Nürnberg 2007, S. 148.
↑  Zentrum für Hörgeschädigte, Nürnberg, www.zentrum-fuer-hoergeschaedigte.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810561595505606  GND: 116573333  ICCU: RMRV024173  ISNI: 0000 0000 6676 8996  LCCN: no2020128648  RKD: 67176  ULAN: 500083277  VIAF: 42592485   WorldCat (עם VIAF): 42592485 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "פאול ריטר (צייר)".
עקיבא נוביק

| --- | --- |

עקיבא ראול נוביק, אוגוסט 2015
 לידה:  16 באוגוסט 1988 (בן 36) ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2007
 עיסוק:  עיתונאי
 מעסיק:  תאגיד השידור הישראלי,כאן חדשות  הארץ   שביעי   בעבר   חדשות 13   ידיעות אחרונות   גלי צה"ל
 סוג כתב:  פרלמנטרי
 תחום סיקור:  פוליטיקה, הכנסת
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  akiva.novick.5
 טוויטר:  akivanovick
עקיבא ראול נוֹבִיק (נולד ב־16 באוגוסט 1988) הוא עיתונאי ישראלי. מגיש מהדורת "חדשות הלילה" בערוץ כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי, נוסף על כך יצר את ההסכת "לך תזכור" של כאן הסכתים. בעבר היה הכתב הפרלמנטרי של חדשות 13 וכתב שטחים, חרדים וכנסת בידיעות אחרונות.
ביוגרפיה

נוביק נולד בירושלים וגדל בעפרה. הוא בנו של יצחק נוביק, ממורשעי המחתרת היהודית, ונכדו של ד"ר שמשון נוביק, ממובילי הוראת הכימיה בישראל. למד בישיבה תיכונית חיספין ובמכינה קדם־צבאית בפדואל.
ב־2007 התגייס לגלי צה"ל ושובץ במחלקת חיילים וצבא. הוא שירת ככתב השני לענייני צבא, כעורך וכמפיק במחלקה הצבאית, בין השאר של התוכניות "קולה של אמא", "רצועת הביטחון" ו"שטח שש". לאחר שחרורו מצה"ל החל לעבוד באוגוסט 2010 בידיעות אחרונות, ושם שימש כתב שטחים וכתב לענייני דתות. ב־2014 מונה גם לכתב הפרלמנטרי של העיתון, וכעבור כמה חודשים פרש מתפקיד זה.
ביוני 2015 מונה לכתב הפרלמנטרי בחדשות 10 (שהפכו ב־2019 להחדשות 13 עם המיזוג עם רשת 13).
ב־2017  דורג במקום ה־44 ברשימת הצעירים המבטיחים בארץ מתחת לגיל 30 של הירחון "פורבס ישראל".
ביוני 2017 פרסם את הסדרה "דתיים על הרצף", העוסקת בתופעת הדתל"שים. התוכנית טבעה לראשונה את המונח "דתיי רצף". בסוף 2018 פרסם סדרת כתבות נוספת, "מישהו שומע אותי", על אודות התפילה הישראלית. באותה השנה קיבל תואר במשפטים בקריה האקדמית אונו.
הופיע כפאנליסט מחליף בתוכנית הסאטירה "גב האומה" בערוץ 13. נמנה בעבר עם כותבי המדור הסאטירי "אפעס", שראה אור במוסף הפוליטי של "ידיעות אחרונות". לצד פעילותו העיתונאית נוביק מפעיל חשבונות פופולריים ברשתות החברתיות פייסבוק וטוויטר.
ב־1 ביולי 2020, לאחר שהחליט שלא לקבל תפקיד אחר שהוצע לו, התפטר נוביק מחדשות 13, כשצייץ בטוויטר ציוץ שהיה דומה לנוסח הציוץ של טלי מורנו על פיטוריה בעקבות תוכנית הקיצוצים בחברה.
ב־26 ביולי 2020 הודיע נוביק כי הוא מצטרף לתאגיד השידור הציבורי, כמגיש וכפרשן בחטיבות הדיגיטל, הרדיו והחדשות. בתחילת דרכו הגיש את תוכנית נוביקסון לצידו של חיים לוינסון. החל מיוני 2022 ולאחר עזיבתו של לוינסון את התאגיד, נוביק מגיש תוכנית פוליטיקה ביחד עם רינה מצליח בכאן ב בשם "רינה ועקיבא".
כותב טור שבועי במדור הדעות של 'הארץ' מאז 2020, וטור אישי בעיתון הדתי-לאומי 'שביעי'.
באוגוסט 2020 השתתף בשעשועון "מי רוצה להיות מיליונר" בקשת 12 וזכה ב־125,000 ש"ח.
שימש פרשן, לצד אסף ליברמן, במשדרי אירוויזיון 2021, אירוויזיון 2022, אירוויזיון 2023 ואירוויזיון 2024. הצמד שידרו יחדיו גם את טקס הדלקת המשואות בערב יום העצמאות בהר הרצל.
ביום השואה 2022 (תשפ"ב) יצר את סדרת ההסכתים "לך תזכור", העוסקת בזיכרון השואה ובהשפעתה על החברה הישראלית.. הסדרה מתעדכנת מדי שנה, נכון ליוני 2024 פורסמו 12 פרקים.
ביולי 2022 החליף את רומי נוימרק בהגשת "חדשות הלילה" בכאן 11.
באוגוסט 2024 חשף נוביק שהוא סובל מדלקת פרקים כרונית ומטופל בתרופות ביולוגיות, ולכן הצבא מסרב לבקשותיו הרבות להתקבל לגדוד מילואים קרבי בזמן מלחמת חרבות ברזל.
הערות שוליים

↑  בנובמבר 2019 הוסיף את השם "ראול" כשם שני, על שמו של ראול ולנברג
↑  אורלי גולדקלנג, "דתיים מתקלקלים בתקשורת, אבל בצבא יותר", באתר nrg‏, 2 במרץ 2015
↑  ערן סויסה, השמעת בכורה, באתר nrg‏, 20 בספטמבר 2007
↑  חנן גרינווד, ‏עקיבא נוביק סיים את תפקידו ככתב ידיעות אחרונות בכנסת,  באתר כיפה, 2 בנובמבר 2014
↑  חנן גרינווד, ‏עקיבא נוביק ישמש כתב פרלמנטרי בערוץ 10,  באתר כיפה, 29 יוני 2015
↑  Forbes Under 30 2017, Forbes Israel, ‏4 בפברואר 2017
↑  הודעתו של נוביק בטוויטר
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏הכתב הפוליטי עקיבא נוביק פורש מ"חדשות 13", באתר גלובס, 1 ביולי 2020
↑  העיתונאי שפוטר מהערוץ זכה ב-125 אלף שקלים, באתר בחדרי חרדים, 14 באוגוסט 2020
↑  לך תזכור | כאן, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
↑  פודקאסט: עקיבא נוביק צולל לשואה שאחרי השואה, באתר ערוץ 7, 27 באפריל 2022, האזינו עקיבא נוביק: צריכים להתכונן ליום שלא יהיה ניצולי שואה לראיין,  באתר כיפה
↑  עקיבא נוביק ענה לעיתונאי החרדי אריה ארליך - שנותר ללא מילים, באתר ערוץ 7, ‏ז' באב תשפ"ד
עונת 1978/1979 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

| --- | --- |
 תאריך התחלה:  1 בנובמבר 1978
 תאריך סיום:  22 במרץ 1979
 מספר משתתפות:  20
 ערים מארחות:  משחק הגמר:אולם הספורט, פורץ'
 זוכה:  איטליה גבטי קאנטו
 מספר משחקים:  53
 → 1977/19781979/1980 ←
 
עונת 1978/1979 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה ה-13 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.
המשחק הראשון התקיים ב-1 בנובמבר 1978 והתחרות הסתיימה ב-22 במרץ 1979. בתחרות השתתפו 22 קבוצות.
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 5 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספה גבטי קאנטו (מחזיקת הגביע), סינודיה בולוניה (מפסידה במשחק הגמר) ואסוול. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.
התחרות הסתיימה בניצחון של גבטי קאנטו מאיטליה, בפעם השלישית בתולדות המועדון ובפעם השלישית ברציפות.
מהלך התחרות > שלב הבתים

בית א'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ספרד (1977) ברצלונה | 6 | 11 | 5 | 1 | 566 | 520 | 46 |
| 2. | איטליה סינודיה בולוניה | 6 | 10 | 4 | 2 | 539 | 499 | 40 |
| 3. | יוגוסלביה רדניצ'קי בלגרד | 6 | 9 | 3 | 3 | 526 | 543 | 17- |
| 4. | אוסטריה UBSC וינה | 6 | 6 | 0 | 6 | 473 | 542 | 69- |
בית ב'
| מיקום | קבוצה | משחקים | נקודות | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | הולנד דן בוס | 6 | 11 | 5 | 1 | 536 | 482 | 54 |
| 2. | איטליה גבטי קאנטו | 6 | 10 | 4 | 2 | 548 | 518 | 30 |
| 3. | צרפת אסוול | 6 | 9 | 3 | 3 | 537 | 516 | 21 |
| 4. | פולין שליונסק ורוצלב | 6 | 6 | 0 | 6 | 480 | 585 | 105- |
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   ספרד (1977) ברצלונה |   ספרד (1977) ברצלונה | 89 | 83 |   | 172 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה גבטי קאנטו |   איטליה גבטי קאנטו | 84 | 101 |   | 185 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   איטליה גבטי קאנטו |   איטליה גבטי קאנטו | 84 | 101 |   | 185 |   |   |   איטליה גבטי קאנטו |   איטליה גבטי קאנטו |   | 83 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   איטליה גבטי קאנטו |   איטליה גבטי קאנטו |   | 83 |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   הולנד דן בוס |   הולנד דן בוס |   | 73 |  |  |  |
|  |   איטליה סינודיה בולוניה |   איטליה סינודיה בולוניה | 85 | 92 |   | 177 |   |   |   הולנד דן בוס |   הולנד דן בוס |   | 73 |  |  |  |
|  |   איטליה סינודיה בולוניה |   איטליה סינודיה בולוניה | 85 | 92 |   | 177 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   הולנד דן בוס |   הולנד דן בוס | 92 | 105 |   | 178 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |