stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחוז אנטוורפן
הערות שוליים

↑  "Analysis | International Social Survey Programme 2008: Religion III | Data Archive | The Association of Religion Data Archives". www.thearda.com. נבדק ב-2017-04-17.
↑  "Regional GDP per capita ranged from 30% to 263% of the EU average in 2018". Eurostat.
↑  "Regional Unemployment by NUTS2 Region". Eurostat.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550339905171  BNE: XX450858  BnF: cb11943066b (data)  GND: 4079802-1  ISNI: 0000 0004 0608 6239  LCCN: n79097414  MusicBrainz: ae8abafa-65cf-432c-86f7-70cb4c3a49b6  RERO: 02-A000008271  SUDOC: 027523314  VIAF: 138364187   WorldCat (עם VIAF): 138364187 
תוצאות הביזה של הכפר וומלגם ב-1589. מלחמת שמונים שנה, ציור מאת סבסטיאן ורנקס .
דובר ברבנטית, הוקלט בסלובקיה .
עלי פדווי

| --- | --- |

 לידה:  1961 (בן 63 בערך) ארדסטן, איראן 
 מדינה:  איראן 
 השתייכות:  משמרות המהפכה האסלאמית 
 דרגה:  קומודור, brigadier general of IRGC 
 
עלי פַדַווי (בפרסית: علی فدوی; נולד ב-1961) הוא קצין צבא איראני המכהן כסגן מפקד משמרות המהפכה האסלאמית. בעבר פיקד על הזרוע הימית של משמרות המהפכה.
ביוגרפיה

עלי פדווי פירוז ארדסטאני נולד בשנת 1961, למד הנדסת חשמל וניהול אסטרטגי באוניברסיטת איספהן לטכנולוגיה (אנ').
ב-1983, הצטרף למשמרות המהפכה האיראניים והוא ותיק מלחמת איראן-עיראק. שירת בכוח קודס ומילא תפקידי מודיעין רגישים. הקריירה שלו כוללת תפקידי מודיעין בכירים במטות השונים של משמרות המהפכה ושירות משמעותי בכוח הימי של משמרות המהפכה: מ-1997 עד 2010 כיהן כסגן מפקד הזרוע הימית של משמרות המהפכה ולאחר מכן כמפקד הזרוע עד אוגוסט 2018. אז מונה לתפקיד סגן משמרות המהפכה.
ב-2016 קיבל במשותף עם מפקדים בכירים נוספים במשמרות המהפכה מדליית הצטיינות (אנ') על חלקו בתקרית (אנ') שבה עצרו אנשי משמרות המהפכה חיילים מהצי האמריקני במפרץ הפרסי.
בדברים שנשא בסוף נובמבר 2023 בוועידה בינלאומית בטהראן תחת הכותרת "סערת אל-אקצא ועזה: נרטיבים ועובדות", אמר פדווי בין היתר: "הפלסטינים נקטו בפעולת מנע, כדי שאם יבוא עליהם אסון, לפחות הוא יהיה בעל הישגים עבורם ... התמיכה בתנועת ההתנגדות ניתנת על ידי איראן והתהליך הזה נמשך".
הערות שוליים

↑  מפקד משה"מ: אנו גאים להילחם באמריקה, בציונות ובמי שפוגע בכבוד המהפכה האסלאמית, 8 בינואר 2024, באתר ממר"י.
השפעות מלחמת חרבות ברזל על ילדים ובני נוער בישראל

השפעות מלחמת חרבות ברזל על ילדים ובני נוער בישראל מתייחסות למגוון תחומים שבהם המלחמה גרמה לשינויים והשפעות עמוקות בחייהם של הצעירים במדינה. המאמץ הביטחוני שנדרש בעקבות התקפת חמאס כלל פינוי יישובים, נזק לתשתיות ובתים, והפרעה נרחבת לשגרת החיים, שהשפיעה במיוחד על האוכלוסייה הצעירה.
המלחמה הביאה להפסקת לימודים זמנית בבתי ספר, חשיפה מתמשכת לאיומים ביטחוניים ופינוי למקומות מוגנים. כל אלה תרמו להופעת תופעות כמו חרדה, PTSD וקשיים התפתחותיים נוספים אצל ילדים ובני נוער. השפעות אלו נבדקות במסגרת מחקרים פסיכולוגיים וחברתיים המתמקדים בפגיעה הרגשית והפיזית בצעירים במהלך ולאחר תקופות של קונפליקט חמוש.
הקדמה ורקע על המלחמה

ב-7 באוקטובר 2023 מדינת ישראל נקלעה למלחמה פתאומית לאחר מתקפה משולבת של ארגון הטרור חמאס. המתקפה כללה ירי ארטילרי ופריצת מחבלים לשטח ישראל חדירה ליישובים אזרחיים וטבח של מאות אזרחים. האירוע הבלתי צפוי הזה הביא להכרזת מלחמת "חרבות ברזל" נגד חמאס ושותפיו מהלך ששינה את פני החיים בישראל. עם התקדמות הלחימה עשרות אלפי תושבים פונו מבתיהם רבים נפגעו גופנית ונפשית ונזק כבד נגרם לרכוש ולתשתיות. המלחמה השפיעה עמוקות על כלל האוכלוסייה ובמיוחד על ילדים ובני נוער שפגיעותם התפתחותית והרגשית מורכבת ודורשת תשומת לב מיוחדת.
במהלך המלחמה 38 ילדים נרצחו ו-116 התייתמו מהוריהם כאשר רבבות נוספים פונו מבתיהם. כ-50,000 ילדים פונו, כולל כ-7,000 ילדים מתחת לגיל 6 שנפצעו פיזית ונפשית. עוד עולה נתון כי 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה כמו תמונות, סרטונים, התכתביות ופוסטים המכילים תיאורים גרפים של הטבח שביצעו מחבלי החמאס. נתונים אלו מדגישים את הפגיעה הקשה באוכלוסיית הילדים והנוער בישראל בעקבות המלחמה, ומעידים על כישלון של מערכות המדינה שלא הצליחו להגן עליהם במהלך זמן חירום קשה זה.
צרכים בסיסיים

מלחמת "חרבות ברזל" הטילה איומים על ביטחונם של אזרחי ישראל, כולל הילדים, שהם הפגיעים ביותר במצבי חירום. האיומים הביטחוניים והפיזיים שכרוכים במלחמה, דורשים מענה מהיר ויעיל על מנת להבטיח את שלומם ובריאותם של ילדים אלו.
ביישובים שונים ברחבי הארץ, לא כולם מצוידים במרחבים מוגנים לרבות ממ"דים, דבר המציב את הילדים ומשפחותיהם בסיכון מוגבר לפגיעה פיזית בעת התקפות. ילדים שנפגעו ישירות ופונו למקומות מוגנים, לעיתים נאלצים להתמודד עם חוסר בציוד הבסיסי ותמיכה רפואית, בעיקר אלו שיש להם צרכים בריאותיים מיוחדים.
ההורים שפונו למלונות או מקומות מוגנים אחרים מדווחים על קשיים בשיגור הציוד הדרוש להם ולילדיהם, בעיקר עקב מצוקה רגשית או כלכלית. הפרעות בשגרת החיים והפגיעה ברצף הטיפולי בילדים עם מוגבלויות או צרכים רפואיים מיוחדים מובילה לדילמות וקשיים נוספים.
לגבי הילדים שנשארו בבתיהם, חיוני לוודא שיש להם גישה למקלט או למרחב מוגן. משפחות בהן אחד ההורים או שניהם נעדרים בשל פגיעה, גיוס, או תפקידים חיוניים אחרים, עלולות לסבול משחיקה רגשית ופיזית נוספת, מה שמשפיע על יכולתם לטפל ולספק את צורכי ילדיהם.
קיימת חשיבות רבה להבטחת בריאותם וביטחונם של ילדים במצבי חירום, כולל זמינות של טיפולים רפואיים ותמיכה פסיכולוגית. המציאות החדשה דורשת מהמערכת הבריאותית ומגורמי הרווחה להיות מוכנים יותר מתמיד לספק מענה מהיר ויעיל לצרכים אלו, במיוחד בזמנים שבהם המשאבים הן מוגבלים והן נדרשים לשימוש חירום.
בעקבות המלחמה נרשמה עלייה בתקריות האלימות במשפחה כאשר בשלושת החודשים הראשונים למלחמה דווח על עלייה של 37% בפניות למוקד האלימות נגד ילדים. הדיווחים כללו פגיעה מינית, הזנחה ואלימות פיזית, תוך שהמצב הוביל להפרעה חמורה בשגרת החיים של הילדים. מערכת החינוך, שלא הייתה מוכנה מבחינת מיגון פיזי עם 26% ממוסדות החינוך שלא היו ממוגנים כראוי הגבירה את תחושת אי הביטחון בקרב הילדים. כל אלה תרמו למצב שבו ילדים רבים נותרו ללא הגנה מספקת ביתית וגם מוסדית, מה שכלל חשיפה לסיכונים נפשיים ופיזיים מוגברים.
למידה ורכישת מיומנויות

המלחמה והשבתת מערכת החינוך הביאה להשבתה זמנית של הלימודים הפיזיים בישראל, ותלמידים רבים נאלצו לעבור למודל של למידה מרחוק. המעבר הזה, שהתרחש בהדרגה משמונה באוקטובר, הציב אתגרים חדשים בפני התלמידים, המורים והמערכת בכלל. עם זאת, נתונים ממחקרים קודמים על למידה מרחוק במהלך מגפת הקורונה מרמזים על כך שקשיים אלה אינם חדשים, כאשר מספר רב של תלמידים מצא קשיים בלמידה מהבית עקב מגבלות טכנולוגיות ותמיכה פדגוגית נמוכה.
הקשיים הטכנולוגיים כללו חוסר במחשבים או בחיבור לאינטרנט איכותי, וחוסר במרחבים שקטים המאפשרים ריכוז. ההורים, במיוחד מהשכבות החלשות, לא תמיד היו מסוגלים לתמוך בילדיהם בלמידה זו, מה שהוביל לפערים משמעותיים בהשגים הלימודיים בין ילדים מרקעים שונים.
בנוסף, נתונים מהעולם מצביעים על כך שהירידה בזמן המוקדש ללמידה ביתית הייתה חדה במיוחד אצל תלמידים מאוכלוסיות חלשות ובקרב תלמידים שכבר סבלו מקשיים לימודיים. כתוצאה מכך, נרשמה עלייה בנשירה הסמויה והגלויה מבתי הספר.
עם חזרת מערכת החינוך לפעילות, לאחר כשבועיים מתחילת המלחמה, התאמות חדשות הוכנסו לתוך התוכנית הלימודית. התלמידים חוו גישות שונות של למידה: מקוונת, משולבת ופיזית, כאשר הדגש היה גם על פעילות חברתית לצד הלמידה האקדמית. כמו כן, התקיימה ניסיונות לשמור על רצף לימודי באמצעות חלוקה של מחשבים ניידים לתלמידים שפונו מבתיהם והקמת בתי ספר חדשים במקומות המרכזיים אליהם התפנו.
למרות המאמצים הללו, תלמידים רבים עדיין נתקלים בקשיים למלא את המשימות הלימודיות הנדרשות מהם ודיווחו על ירידה בהישגים הלימודיים. משרד החינוך יזם מדיניות של התייעצות עם מנהלי בתי הספר לקביעת תוכניות מותאמות לתלמידים שחוו אובדן משפחתי במהלך המלחמה, במטרה להתמודד עם האתגרים החינוכיים הנלווים.
רווחה ובריאות רגשית

המלחמה בישראל השאירה את חותמה לא רק על המרחב הפיזי אלא גם על הנפש. חשיפה לאירועים טראומטיים כמו מלחמה, אבל ופינוי מהבית מעמידות מבוגרים וילדים בסיכון לפתוח הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD). סימפטומים של PTSD כוללים הימנעות, חודרנות של מחשבות טראומטיות ופגיעה באיכות השינה. ילדים רבים חווים גם חרדות כלליות, דיכאונות, וקשיים בשינה ובהתנהלות יומיומית.
התגובה לטראומה קשורה לעוצמת החשיפה ולמשך הזמן שבו נמשכת החשיפה. ילדים החיים בקרבת מקומות הלחימה או שפונו מבתיהם חווים רמות גבוהות יותר של לחץ פסיכולוגי. משך החשיפה לסכנה והיקף המתקפה משפיעים גם הם על חומרת התגובות הנפשיות ועל ההתמודדות עם הטראומה לאורך זמן.
הטיפול בבריאות הנפש של ילדים ובני נוער דורש גישה מרובת ממדים שכוללת תמיכה פסיכולוגית מקצועית ותוכניות התערבות מוקדמות, על מנת למנוע התדרדרות לפסיכופתולוגיות מורכבות יותר. חשוב להקדיש משאבים לזיהוי מוקדם של סימני מצוקה ולהעניק טיפול ראוי ומתאים, כדי לתת לילדים ולנוער הזדמנות להתאושש ולשקם את עצמם אחרי השפעות המלחמה הרגשיות והפיזיות.
חשיפה למלחמה בהקשרים התפתחותיים

הספרות המקצועית מצביעה על שני תת-קבוצות של ילדים ובני נוער הפגיעות במיוחד מבחינה התפתחותית בעקבות חשיפה למלחמה: ילדים בגיל הרך ובני נוער בתקופת ההתבגרות. ההשפעות ההתפתחותיות של חשיפה למלחמה על ילדים בגיל הרך מתבטאות בפגיעה בגידול ובהתפתחות המוח, הגוף והתודעה, שכן הם נמצאים בשלבים קריטיים של צמיחה מהירה.
לפני גיל שש לילדים אין יכולת מלאה להבין נקודת מבט זרה והם נוטים להתמקד בעצמם ולייחס לעצמם אחריות לאירועים שסביבם. ילדים בגילאים אלו עשויים להשתמש בחשיבה מאגית כדי למלא פערי מידע ולעיתים קרובות לייחס אשמה לעצמם במצבי לחץ. תסמיני PTSD בקרב ילדים בגיל הרך יכולים להופיע כדיכאון, חרדה, היצמדות יתר להורים, רגישות מוגברת לרעשים, קשיים בשינה, הפרעות בהרגלי האכילה, רגרסיה בהתפתחות, תוקפנות, ומשחק רפטטיבי הקשור לטראומה.
בני נוער מנגד נמצאים בתהליך גיבוש זהות והפרדה מההורים. החרדה והפחד שנלווים לחוויות הטראומטיות יכולים להחריף את המשברים הטבעיים של גיל ההתבגרות ולהפריע לתהליך גיבוש הזהות. תסמיני PTSD בקרב בני נוער עלולים לבוא לידי ביטוי בהתנהגות אגרסיבית ומוחצנת, חרדת פרידה, דיכאון, וירידה בהישגים הלימודיים.
מחקרים שנערכו בעקבות מצבים של מלחמה וטרור חשפו כי המצוקה הרגשית של בני נוער נוטה להתבטא בהתנהגות דיכאונית, עלייה בפעילות החברתית כאמצעי לניהול חרדה, והגברה של התנהגויות סיכון. חשיפה מתמשכת לאירועי טרור הובילה לרמות גבוהות יותר של התנהגויות סיכון, במיוחד בקרב בנים.
לאור זאת, החשיבות של פיתוח גורמי חוסן בקרב ילדים ובני נוער גדלה, ומחקרים מצביעים על כוחות שיכולים למתן את השפעות המלחמה, כגון קשר חזק ותומך עם המטפלים, זמינות של דמויות תומכות במשפחה המורחבת, השתייכות לקהילה מלוכדת, קשרים חברתיים עם קבוצת השווים, ואמונה דתית.
ילדים המשתייכים לאוכלוסיות מיוחדות

ילדים מאוכלוסיות פגיעות ומיוחדות סבלו במיוחד מהשפעות הקונפליקט, כאשר הם נחשפו לסיכונים מוגברים ולפגיעות רבות ברמה הרגשית והפיזית. הקבוצות הפגיעות כללו ילדים בסיכון, חניכי מסגרות חוץ-ביתיות וילדים מקבוצות מיעוט או מודרות.
ילדים המשתייכים לאוכלוסיות מיוחדות > ילדים בסיכון ובמסגרות חוץ-ביתיות

ילדים ונוער המוגדרים בסיכון כוללים את אלה שחוו טראומות במהלך חייהם והם נתונים לקשיים הסתגלותיים והתנהגותיים גם בימי שגרה. המלחמה הביאה את הקשיים אלו לשיא חדש, כאשר מסגרות חוץ-ביתיות נאלצו לפנות ולשנות את מיקומם מה שפגע ביציבות שגרת חייהם והקשה על הטיפול המתמשך בהם. חסרי העורף המשפחתי נדרשו למצוא מקלט במסגרות זמניות אחרות, תוך כדי חווית פגיעות נוספות ואובדן של מעט היציבות שהייתה להם.
ילדים המשתייכים לאוכלוסיות מיוחדות > ילדים מקבוצות מיעוט ומודרות

הילדים מקבוצות מיעוט ומקבוצות המודרות באוכלוסייה נתקלים בקשיים מרובים במהלך זמן מלחמה. דוגמאות לכך הן ילדים ערבים וחרדים שבהם תפוסת הדיור צפופה והעוני רווח מה שמחריף את השפעות המלחמה עליהם. ילדים אלו חווים לעיתים קרובות דיכוי חברתי ואפליה, והמלחמה רק מוסיפה לאתגרים אלו. בנוסף ילדי עולים חדשים עלולים לחוות קשיים רבים בהסתגלות למציאות החדשה תוך כדי התמודדות עם ההבדלים התרבותיים והלשוניים.
עולים אוקראינים שברחו ממלחמת רוסיה אוקראינה מתמודדים עם טראומות כפולות בהגיעם לישראל. ישנם קשיים רבים בתהליך הקליטה עקב השפעות פסיכולוגיות והפרעות שנגרמו על רקע הלחימה, כולל קשיים בשינה, חרדה כללית, ובעיות בהתאקלמות חברתית ותרבותית. הם נאבקים גם בבעיות שפה, שכן רובם אינם דוברי עברית, ונתקלים במחסומים בירוקרטיים וחברתיים שמקשים על תהליך ההסתגלות לחיים במדינה חדשה.
הפגיעות הייחודיות של ילדים אלו דורשות תשומת לב מיוחדת והתערבות ציבורית וחברתית על מנת למזער את הנזק הפוטנציאלי ולסייע להם להתמודד עם האתגרים הקיימים. חשוב להקדיש משאבים לזיהוי מוקדם של סימני מצוקה בקרב הילדים האלו ולהעניק להם תמיכה רגשית ופסיכולוגית מתאימה, במיוחד בתקופות של משברים ביטחוניים.
ילדים המשתייכים לאוכלוסיות מיוחדות > ילדים הסובלים מאוטיזם

מחקר שנערך באוניברסיטה העברית מצא כי ילדים עם אוטיזם נפגעים יותר מטראומה בעקבות המלחמה בהשוואה לילדים ללא אוטיזם כאשר הם מפגינים רמות גבוהות של חרדה ודיכאון. ההורים לילדים אוטיסטים דיווחו על עלייה משמעותית ברמות הסטרס והדיכאון שלהם עצמם תוך כדי ניסיון להתמודד עם הצרכים המיוחדים של ילדיהם בזמן מלחמה. המחקר גם הצביע על חשיבות גדולה בהתערבות מוקדמת ובתמיכה פסיכולוגית למניעת התפתחות משבר נפשי בקרב ילדים אוטיסטים שחוו טראומה. המצב הייחודי של ילדים אוטיסטים דורש גישה מותאמת לצרכיהם הפסיכולוגיים והחברתיים כדי להבטיח שהם יוכלו להתמודד עם האתגרים הגדולים שהמלחמה מציבה בפניהם.
ראו גם

השפעת מלחמת חרבות ברזל על הכלכלה
הערות שוליים

1 2  הדר גיל-עד, ילדי המלחמה והנתונים העגומים: 38 נרצחו, כ-50 אלף פונו מבתיהם - ו-116 התייתמו מהורים, באתר ynet, 3 במרץ 2024
↑  אורלי הררי, סקר השפעת הלחימה: 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה, באתר ערוץ 7, ‏4.04.24
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  יעל סבג אנה ,רזניקובסקי-קוראס ,טל ארזי, השפעות מלחמת חרבות ברזל על ילדים ובני נוער בישראל, באתר מאיירס ג׳וינט ברוקדייל, ‏ינואר 2024
↑  אלימות, לחץ ומחסור במענים פסיכולוגיים אחרי שבעה באוקטובר, באתר ישראל היום
1 2  הנתונים הקשים על מצב הילדים בצל המלחמה: "המדינה נכשלה", באתר חדשות 13, 3 במרץ 2024
↑  אילנה שטוטלנד, ‏רגרסיות, התפרצויות והתקפי זעם: ההשלכות הקשות של המלחמה על נפש ילדינו, באתר מעריב אונליין, 12 בפברואר 2024
↑  דר סבטלנה צ'אצ'אשווילי-בולוטין , דר רוית תלמי-כהן, ממלחמה למלחמה –עולים חדשים במלחמת "חרבות ברזל", 2023
↑  חרדות ברזל: ילדים עם אוטיזם סובלים יותר מטראומה מהמלחמה | ישראל היום, באתר ישראל היום, ‏2024-01-04
מזרח ניו יורק (ברוקלין)

| --- | --- |
בית ספר תיכון בניו לוטס אשר בשכ' מזרח ניו יורק
בית ספר תיכון בניו לוטס אשר בשכ' מזרח ניו יורק
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ניו יורק (מדינה) ניו יורק
 עיר:   ניו יורק
 רובע:   ברוקלין
 שטח:  4.84 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בשכונה:  183,000 (2010)
  ‑ צפיפות:  19,000 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  40°40′00″N 73°52′56″W﻿ / ﻿40.666666666667°N 73.882222222222°W﻿ / 40.666666666667; -73.882222222222 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימזרח ניו יורק(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימזרח ניו יורק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מזרח ניו יורק (באנגלית: East New York) היא שכונת מגורים במזרחו של רובע ברוקלין אשר בניו יורק, ארצות הברית.
היסטוריה

בשטח השכונה שכנה העיירה ניו לוטס אשר ננטשה במהלך קרב לונג איילנד שהתחולל במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית. בראשית המאה ה-19 נרכשו אדמות ניו-לוטס והוחל בהתיישבות באזור ובפיתוח שטחי מסחר ותחבורה. האזור כונה "מזרח ניו יורק" בשל מיקומו. ב-1886 סופחה ניו-לוטס לברוקלין וב-1898 סופחה ברוקלין לעיר ניו יורק רבתי.
החל מראשית המאה ה-20 הייתה תנועת הגירה משמעותית של יהודים מהבלקנים לניו יורק. יהודי ביטולה למשל, היגרו בהמוניהם לעיר. רובם התיישבו בלואר איסט סייד, בדאונטאון ברוקלין ובניו לוטס. יוצאי מונסטיר הקימו את בית הכנסת "אמת ושלום". ב-1915 התגוררו בניו יורק כ-1,000 מהגרים יהודים ממונסטיר, וב-1919 כ-2,000.
לאחר מלחמת העולם השנייה השתנה אופייה הדמוגרפי של השכונה כאשר הגיעו מהגרים רבים מפוארטו ריקו והאיים הקריביים. חל גידול ברמת הפשיעה ועזיבה משמעותית של תושבים ותיקים, עניין שהותיר אזורי מגורים נטושים בשכונה. בחלק מהמקומות הפכו שטחים פתוחים למטמנות. לאור המצב הוחל בשלהי המאה ה-20 בתהליך התחדשות עירונית ונבנו מרכזי קניות ומבני מגורים חדשים.
דמוגרפיה

מנתוני מפקד האוכלוסין של ארצות הברית אשר נערך ב-2010 עולה כי 63.6 אחוזים מתושבי השכונה היו אפרו-אמריקאים, 29.6 אחוזים היו היספנים או לטינים ו-3 אחוזים היו ממוצא אסייתי. כמחצית מהאוכלוסייה הייתה מתחת לקו העוני.
הערות שוליים

↑  Mark Cohen, Last Century of a Sephardic Community, Foundation for the Advancement of Sephardic Studies and Culture, New York, 2003, pages 96-117.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007471617405171  LCCN: n2004114104  VIAF: 159650960   WorldCat (עם VIAF): 159650960
מוזיאון וירטואלי

מוזיאון ד'אורסי פריז
ללא מילים: מוזיאון וירטואלי
המוזיאון הווירטואלי הוא מוזיאון הקיים ברשת האינטרנט בלבד. כמו המוזיאון הממשי, המוזיאון וירטואלי עשוי להיות מורכב מתערוכות ומאוסף פריטים (כגון מוזיאון לאמנות, מוזיאון לידיעת הטבע, ארכיון) או מעוצב לתצוגות שנוצרו במיוחד עבורו (כגון במוזיאונים למדע). הוא עשוי להציג ייצוגים דיגיטליים של עצמים ממשיים או להציג תכנים ייחודיים למדיום הדיגיטלי כגון אמנות דיגיטלית או מציאות מדומה.
עם התפתחותה המהירה של חברת המידע, נעשה המוזיאון הווירטואלי כלי פרסום ומדיה מרחיבה בידי מוזיאונים ממשיים קיימים. קבוצות וחברות בעלות ייחוד המעוניינות להציג את מוצגיהן מחוץ לכותלי מוזיאון ממשי. יצירת מוזיאון ווירטואלי זולה באופן משמעותי. כל אדם יכול ליצור מיזם כזה לכן המוזיאון הווירטואלי נהייה לכלי תרבותי-חברתי וחינוכי. המוזיאון הווירטואלי הלימודי עשוי לכלול אוסף בעל משמעות תרבותית המוצג באופן קבוע לציבור הגולשים, ויש לו מאפיינים מוזיאליים כגון פרוגרמה, תערוכות קבע ותערוכות מתחלפות, והסברים (כיתוביות) לפריטי האוסף. מוזיאונים וירטואליים לימודיים יכולים לשקף מוזיאון פיזי או להיות מוזיאונים אינטרנטיים בלבד. האפשרות להצבת ממשקי דיון ותגובה על כל מוצג בפרט ועל תערוכות בכלל מייחדת אותו מן המוזיאון הממשי בו המבקרים רשאים בדרך כלל לכתוב רק בספר אורחים. הקמת מוזיאון ווירטואלי על ידי מוסדות חינוך מהווה הזדמנות פדגוגית לערב את הלומדים בעשייה לימודית משמעותית.
מאפייניו הבולטים של המוזיאון הווירטואלי

נגישות – מעצם היותו פתוח ברשת המוזיאון הווירטואלי נגיש לכל, אין צורך להגיע אליו ובכל מחשב ניתן לבקר בו. מן הסתם אין לו שעות פתיחה.
דינמיות – המוזיאון הווירטואלי הוא כלי דינאמי. תערוכותיו משתנות לפרקים, בהתאם לחומרים או המידע החדש המגיע ליוצריו. אין סוף לאפשרויות ההוספה של מוצגים והוא לא מוגבל במקום. הדינמיות של המוזיאון הווירטואלי הופך אותו למוסד חינוכי/לימודי המסוגל להגיב על התפתחויות ולהעניק ממשקי תגובה למבקרים בו. בכך, להתאים עצמו לשינויים בעולם המדעי והחינוכי.
אינטראקטיביות. המוזיאון הווירטואלי מאפשר למבקר/הגולש להיות גורם פעיל ביצירתו של המוזיאון. הגולש הוא בו עשוי להיות באופן זמני צופה פסיבי, אך עם הזמן להפוך לשותף אקטיבי בהרחבת המוזיאון הווירטואלי. הן בעזרת שליחת פריטים שונים להעשרת תוכני המוזיאון הווירטואלי, והן שותפות פעילה בשיחות, דיונים, מפגשים וכדומה שיתקיימו במוזיאון הווירטואלי בבית הקפה ובספר האורחים.
מדורת השבט – נגישותו של המוזיאון הווירטואלי יוצרת תהליכים חברתיים ברמה הווירטואלית, וברמה הפיזית. הוא מפגיש אנשים הן בעזרת עבר משותף או יצירה משותפת, הן בהופכו למעין "מדורת השבט" עבור הקהילה ההולכת וגדלה סביב המוזיאון הווירטואלי. במילים אחרות המוזיאון הווירטואלי עשוי להפוך לכלי חשוב לקידום הקהל בעל העניין, להוות "חלון הראווה", והעצמת תחושת הגאווה והביטחון שלו. דוגמה לתפקידו של המוזיאון הווירטואלי כמדורת השבט היא הדוגמה של המוזיאון הווירטואלי "אלומות שלנו". קהילת אנשים שנאלצה לנטוש את ביתה, בגבעת אלומות היפהפייה, מצאה במידה רבה במוזיאון הווירטואלי כלי לשימור מורשתה.
מוזיאונים ווירטואליים בארץ ובעולם

מוזיאונים פיזיים רבים יזמו יצירת אתרי אינטרנט של המוזיאון. אתרים אלו מהווים חלון הראווה ואתר המידע אודות המוזיאון. לצד המידע הבסיסי קיימות תערוכות ווירטואליות שהמוזיאון מעוניין לפרסם. עם התפתחות האינטרנט נוצר צורך להביא את המוזיאונים הפיזיים אל הקהל הרחב העולמי ומתוך צורך זה נוצרו כמה פרויקטים עולמיים כגון Google Art Project ופרויקטים נוספים.
באביב 2020, בעקבות משבר הקורונה ומגבלות התנועה, החלו מספר רב של מוזיאונים פיזיים בעולם ובישראל להעלות סיורים וירטואליים של תצוגות ממשיות.
מוזיאון וירטואלי עולמי
מוזיאונים ווירטואליים בארץ ובעולם > דוגמאות לאתרים של מוזיאונים פיזיים

מוזיאון ישראל האתר מופיע בכמה שפות וכולל את התערוכות הקבועות והמתחלפות לאתר המוזיאון.
מוזיאון ארצות המקרא אתר המוזיאון בעברית, אנגלית וערבית הסברים על התערוכות, המיזמים והתוכניות. לאתר המוזיאון.
מוזיאון חיפה לאמנות בדף המקושר כאן ישנן לשוניות המקשרות את כל המוזיאונים לאמנות בחיפה.
מוזיאון המדע בירושלים אתר המוזיאון מכיל את המידע עליו, התערוכות שבו ואטרקציות שהוא מקיים.
מוזיאון הלובר בפריז.
הגלריה הלאומית בלונדון.
מוזיאון המטרופוליטן בניו יורק, המוזיאון פתוח בשפות רבות כולל בעברית.
מוזיאונים ווירטואליים בארץ ובעולם > דוגמאות לאתרים של מוזיאונים ווירטואליים

פרויקט האמנות של גוגל זהו מיזם ענק של גוגל בו תוכלו "לטייל" באמצעות מצלמה ווירטואלית בתערוכות מפורסמות במוזיאונים החשובים עולם.
מוזיאון וירטואלי עולמי - נוסד על ידי עדי לסרי בשנת 2018 ע"ש אלזה לנגר, ניצולת שואה. במוזיאון מפורסמות יצירות של אומנים מכל רחבי העולם.
ירושלים 360 סיור באמצעות מפה מקושרת באתריה המגוונים של ירושלים.
כאן 7.10.360 להנצחת מאורעות טבח שבעה באוקטובר.
מוזיאונים ווירטואליים בארץ ובעולם > דוגמאות למוזיאונים ווירטואליים בית ספריים וחינוכיים

ילדים בונים מוזיאון בבית ספר ארבל נצרת עילית.
מוזיאון הילדים לתולדות בית שאן ובנותיה.
הערות שוליים

↑  אלומות שלנו
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏תרבות בזמן קורונה: סיורים וירטואליים במוזיאונים ברחבי העולם, באתר גלובס, 4 באפריל 2020
↑  מהבידוד: 11 סיורים וירטואליים ממוזיאונים בעולם, באתר ynet, 29 בפברואר 2020
↑  סיורים וירטואלים במוזיאון תל אביב, באתר עיריית תל-אביב-יפו
↑  להביא את המוזיאון עד הבית, באתר להביא את המוזיאון עד הבית, ‏2020-03-16
↑  12 Famous Museums And Galleries You Can Visit Virtually From Your Own Couch, Bored Panda (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb16634791p (data)  GND: 7648669-2
פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה

גור מגידו ואור-לי ברלב מקבלים את הפרס בשנת 2021.
פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה מוענק מדי שנה, החל משנת 2021, על ידי ארגון העיתונאים והעיתונאיות והקרן על שם רחל ואורי אבנרי. הפרס מוענק בכנס חופש העיתונות של הארגון, לעיתונאי או קבוצת עיתונאים על "עבודה עיתונאית אמיצה, ייחודית ומהדהדת", בעברית, באנגלית או בערבית. מטרת הפרס הוצגה על ידי ארגון העיתונאים: "לעודד עריכת תחקירים עיתונאיים ייחודיים, רציניים ומעמיקים ומהדהדים הנוגעים ללב הדיון הציבורי. לעודד עבודה עיתונאית תחקירית שלא חוששת ללכת נגד הזרם והדעה הרווחת, ברוח סיסמת 'העולם הזה': 'בלי מורא, בלי משוא פנים'".
הזוכים הראשונים בפרס, בשנת 2021, היו העיתונאים גור מגידו ואור-לי ברלב.
אורן אהרוני מקבל את פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה לשנת 2022 מגור מגידו.
בשנת 2022 זכה בפרס עיתונאי כאן 11 אורן אהרוני על סדרת "תחקירים עיתונאיים החושפים שימוש לרעה בעמדות כוח שלטוני" במסגרת הסדרה ״ארץ, עיר״ ששודרה בתאגיד השידור הציבורי.
בשנת 2023 הוענק הפרס לעיתונאי יהושוע (ג'וש) בריינר, המשמש ככתב לענייני משטרה ב"הארץ". ועדת הפרס נימקה את החלטתה בכך שבריינר "היה כמעט העיתונאי היחידי בחווארה בערב שריפת המכוניות והבתים על ידי מתנחלים, תוך סיכון עצמי. ככתב משטרה הוא מסקר את התחום באופן רב ממדי, עם תחקירים וחשיפת מוקדי הכוח, ולא מסתפק בסיקור סטנדרטי של אירועי פשע והפרות סדר".
יהושוע (ג'וש) בריינר מקבל את פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה לשנת 2023 מאורן אהרוני
בשנת 2024 זכו בפרס מעל מאה עיתונאים שנסעו ב-7 באוקטובר 2023 לאזור לעוטף עזה כדי לספר, לתעד ולצלם את מאורעות מתקפת הפתע של החמאס, תוך כדי סיכון ביטחונם האישי.
הערות שוליים

↑  ארגון העיתונאים מכריז על פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה, באתר של ארגון העיתונאים, 23 בפברואר 2021
↑  פרס עיתונות על שם אורי אבנרי
↑  ליהיא גלמן רם, הפרס ע”ש אורי אבנרי ניתן לאור-לי ברלב וגור מגידו, באתר "כסית", 3 במאי 2021
↑  איש כאן חדשות אורן אהרוני זכה בפרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑   עידו דוד כהן, פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה יוענק ל-70 עיתונאים, בהם שישה מ"הארץ", באתר הארץ, 27 במאי 2024
צלם חדשות 13 דניאל חג'בי מקבל את הפרס בשם כלל הזוכים מידי חתן הפרס לשנת 2023, כתב הארץ ג'וש בריינר.
מכון תכלית

| --- | --- |


 פעילות:  בתחומי הממשל, הכלכלה והחברה.
 התאגדות:  עמותה
 מטה הארגון:  אחד העם 35, תל אביב
 מייסדים:  עו"ד יניב כהן
 תקופת הפעילות:  2021–הווה (כ־3 שנים)
תכלית - המכון למדיניות ישראלית הוא מכון מחקר ישראלי המציג עצמו: "תַּכְלִית הוא מכון מחקר יישומי הפועל לחיזוק הדמוקרטיה הישראלית ומוסדותיה, ולחידוש האמנה האזרחית בין כל חלקי החברה הישראלית".