stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולקסנדריה (מחוז רובנו)
יהודי אולקסנדריה > בשואה

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו בעיירה כ-1,300 יהודים, רוב תושביה.
עם פרוץ מבצע ברברוסה החלו יהודים להימלט מהעיירה, וב-29 ביוני 1941 נכנסו לעיירה הגרמנים. עם כניסתם, החלו הגרמנים, ביחד עם תושבי המקום האוקראינים, בביזת רכוש היהודים בעיירה, תוך רצח יהודים, התעללות בהם, ושרפת וחילול בתי הכנסת שבעיירה וספרי התורה שבהם. כמו כן, צוו יהודי העיירה לשאת סימן מזהה, והם הועסקו בעבודות כפייה באזור, תוך שהוטל עליהם תשלום כופר בזהב ובחפצי ערך.
ב-31 ביולי 1941 נרצחו בעיירה 85 יהודים, ובימים שלאחר מכן נמשכו רציחות בודדים. בספטמבר 1941 מונה יודנרט בעיירה, ובאוגוסט 1942 הוקם בעיירה גטו, בו שוכנו למעלה מאלף איש במספר קטן של בתים מטים לנפול. ב-23 בספטמבר 1942 לפנות בוקר כותר הגטו, וכ-900 יהודים הובלו לבורות ירי ליד הכפר סווט, שם נרצחו. אנשי היודנרט שסידרו את בגדי הנספים נרצחו לאחר מכן.
ב-28 באוקטובר 1942 נורו בעיירה 85 יהודים שנותרו בה או שנתפסו.
הצבא האדום נכנס לעיירה ב-31 בינואר 1944. מקהילת העיירה שרדו 11 איש שהסתתרו בסביבותיה, וכ-40 איש שנמלטו לברית המועצות.
לקריאה נוספת

פנקס אלכסנדריא - ספר יזכור, שמואל יזרעאלי ונתן לבנה, יצא לאור על ידי הוצאת ועד יוצאי אלכסנדריא, 1972.
הערות שוליים

1 2 3  צבי צמרת, היהודי האחרון באלכסנדריה, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007307982005171  LCCN: n2011048175  VIAF: 173300602   WorldCat (עם VIAF): 173300602 
אנדרטה לזכר יהודי אולקסנדריה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
בן לויד-יוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 באפריל 1988 (בן 36) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006 
 מקום לימודים:  בית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה  בית הספר סנט פול 
 פרופיל ב-IMDb
 
בנדיקט לויד-יוז (באנגלית: Benedict Lloyd-Hughes ; נולד ב-14 באפריל 1988) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה בריטי.
ביוגרפיה

לויד-יוז נולד ב-1988 בלונדון, בנם של לוסי אפלבי וטימותי לויד-יוז. יש לו אח גדול, השחקן הנרי לויד-יוז, ואחות העיתונאית פלו לויד-יוז. שני האחים שחקו ב- Miliband of Brothers, דוקו-דרמה סאטירית שמרכזה את הבחירות להנהגת הלייבור ב-2010 . הוא למד בבית הספר סנט פול, לונדון . ב-2011 סיים את לימודיו בבית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון. פרד מקפרסון, סולן להקת Spector, הוא בן דודו.
קריירה

בשנת 2012 שיחק בסרט הקולנוע תקוות גדולות. בשנת 2014 שיחק בסרט המדע הבדיוני מפוצלים.
בשנת 2016 שיחק בתפקיד משנה בסרט הדרמה ללכת בדרכך.
הוא מגלם את הצאר אלכסנדר בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC משנת 2016 "מלחמה ושלום", ואת גרג בסדרה התעשייה של 2020. לויד-יוז לוהק לתפקיד הראשי בדרמה התקופתית סנדיטון (מבוסס על הרומן הבלתי גמור של ג'יין אוסטן ), בתור אלכסנדר קולבורן בעונה השנייה שלה ששודרה ב-2022.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Tormented | נכון |  |
| 2009 | The First Days of Spring | איתן הצעיר |  |
| 2010 | Miliband of Brothers | אד מיליבנד | יחד עם הנרי לויד-יוז (אחיו) |
| 2012 | The Scapegoat | מאיירסון |  |
| 2012 | תקוות גדולות | בנטלי דרמל |  |
| 2013 | טום ואיסי | אריק | סרט קצר |
| 2014 | מפוצלים | ויל |  |
| 2015 | מורדים | ויל |  |
| 2016 | ללכת בדרכך | רופרט קולינס |  |
| 2017 | לנשום | ד"ר דון מקווין |  |
| 2018 | Malevolent | ג'קסון |  |
| 2019 | A Serial Killer's Guide to Life | צ'אק קנואה |  |
| 2022 | בת המלך | ז'אן מישל לינטילאק |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Love Soup | נער מתבגר |  |
| 2006 | Genie in the House | וולפגנג אמדאוס מוצרט |  |
| 2006 | A Touch of Frost | סטודנט |  |
| 2007 | נפגעים | קולם רוץ' |  |
| 2007 | סקינס | ג'וש סטוק | 2 פרקים |
| 2008 | Roman Mysteries | גאיוס ולריוס פלאקוס | 4 פרקים |
| 2008 | Personal Affairs | דומיניק פיצוולאס |  |
| 2011 | השעה | ראלף שרווין | 2 פרקים |
| 2011 | ג'יימס הריוט הצעיר | רוב מקלון |  |
| 2015 | Life in Squares | באני (צעיר יותר) | 2 פרקים |
| 2015 | אייכמן שואו | אלן רוזנטל |  |
| 2016 | מלחמה ושלום | הצאר אלכסנדר | 3 פרקים |
| 2016 | National Treasure | פרדי |  |
| 2020 | התעשייה | גרג |  |
| 2022 | The Ipcress File | ג'יימס | מיני סדרה |
| 2022 | הכתר | מארק בולנד | 2 פרקים |
| 2022–2023 | סנדיטון | אלכסנדר קולבורן | עונה 2–3 |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | GreedFall | קונסטנטין ד'אורסיי | קוֹל |
הערות שוליים

↑  Olah, Natalie (14 בפברואר 2015). "Henry Lloyd-Hughes interview: From The Inbetweeners to the last days of the Raj in Channel 4's Indian Summers". The Independent. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Dave McNary, Variety, Variety, ‏2 בפברואר 2013
↑  Sheri Linden, The Hollywood Reporter, The Hollywood Reporter, ‏2 באפריל 2016
↑  Davies, Hannah J. (10 בנובמבר 2020). "Industry review – Lena Dunham directs taut drama you can bank on". The Guardian. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Meghan O'Keefe, 'Sanditon' Star Ben Lloyd-Hughes Reveals How Charlotte and Colbourne's Wedding is Tied to the Colin Firth 'Pride & Prejudice', Decider, ‏1 במרץ 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5629570  LCCN: no2018042162  VIAF: 9147370685841442023   WorldCat (עם VIAF): 9147370685841442023
לוינשטין נכסים

| --- | --- |


מגדל לוינשטין
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 סימול:  לשנכ
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־39 שנים)
 משרד ראשי:  מגדל לוינשטין, תל אביב
 ענפי תעשייה:  נדל"ן
 שווי שוק:  1.29 מיליארד ש"ח (16 בינואר 2025)
 הכנסות:  81.5 מיליון ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  60.6 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  46.3 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  1.31 מיליארד ש"ח (2023)
 סך המאזן:  2.20 מיליארד ש"ח (2023)
 יו"ר:  אליעזר אלקון
 מנכ"ל:  שאול לוטן
  
 www.levinstein.co.il
מגדל בנק דיסקונט
לוינשטין נכסים בע"מ (לשעבר: משולם לוינשטין מבנים (1986) בע"מ), חברה בת של משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות, היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, הפועלת בתחום הנדל"ן המניב. פעילותה כוללת יזום, הקמה, השכרה וניהול של נכסים מניבים.
מנכ"ל החברה הוא המהנדס שאול לוטן, ויושב ראש דירקטוריון החברה הוא אליעזר אלקון. משרדי החברה שוכנים במגדל לוינשטין שבתל אביב. בעלת השליטה בחברה היא חברת משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות, המחזיקה כ-69.8% ממניות החברה.
היסטוריה

משולם לוינשטין מבנים הוקמה בשנת 1986 כחברה פרטית, שמלוא מניותיה מוחזקות על ידי חברת האם "משולם לוינשטין הנדסה וקבלנות".
בפברואר 2010 שם החברה שונה ל"לוינשטין נכסים", ובמאי 2010 החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, לאחר שבוצע הליך ארגון מחדש בחברת האם שלה.
ב-15 בינואר 2017 רכשה החברה את מלוא הזכויות בפרויקט "לב הסיטי" שבבאר שבע תמורת כ-62 מיליון ש"ח.
במאי 2017 רכשה החברה מגרש השוכן בסמוך לתחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה, הידוע בשם "סולוג", תמורת כ-46 מיליון ש"ח.
באוגוסט 2023 רכשה החברה קרקע בשטח של כ-6.2 דונם באזור התעשייה רמת אליהו, ראשון לציון. קרקע זו משלימה חלקה סמוכה, בה מחזיקה לוינשטין נכסים בשטח של כ-30 דונם, ולאחר הרכישה הנוכחית היא תחזיק בכ-72% מהחלקה ובסה"כ בכ-36 דונם.
נכון ל-2023, בבעלות החברה כ־79,000 מטרים רבועים של נכסים מניבים (ובנוסף כ־112,000 מ"ר נכסים בתכנון ובהקמה), בהם משרדים, חנויות ומבני לוגיסטיקה בפריסה ארצית, בתל אביב, יקנעם, מודיעין, באר שבע, פרדסיה ועוד.
היסטוריה > פרויקטים נבחרים

מגדל לוינשטין, תל אביב – מגדל משרדים בן 33 קומות בדרך בגין בתל אביב שבנייתו הסתיימה בשנת 2000. המגדל נבנה בשיטת בניה חדשה, שעל מנת ללמוד אותה נסעו מהנדסי החברה לארצות הברית. המגדל נבנה בשני שלבים ובקונסטרוקציית פלדה (שיטה הנפוצה באמריקה).
מגדל בנק דיסקונט – מגדל בן 31 קומות וכ-32,000 מ"ר, השוכן בצומת הרחובות יהודה הלוי והרצל. מחצית מהמגדל בבעלות בנק דיסקונט לישראל, והיתר בשכירות של שגרירויות ומשרדי עורכי דין.
לוינשטין סולוג, באר שבע – מתחם עסקים בשטח 12 אלף מ"ר, על פני מגרש של כ-10 דונם, הסמוך לתחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה. המבנה כולל שתי קומות ובהן חברות שונות כמו בזק און ליין, Yes, פלאפון ועוד.
לוינשטין בלב הסיטי, באר שבע – מרכז למסחר ועסקים השוכן סמוך לתחנת הרכבת באר שבע – מרכז וכולל 13,000 מ"ר של מסחר, משרדים וחניות.
הייטק פארק, יקנעם – בניין בשטח של כ-26,000 מ"ר, בחלקים שווים עם קבוצת כאמ אלקטרוניקה. בבניין שוכנים בין היתר משרדיה הראשיים של חברת "ביוסנס", משרדי עו"ד וחברות היי-טק.
מתחם התחנה המרכזית הישנה, תל אביב, לוינשטין נכסים בחלקים שווים עם חברת שיכון ובינוי נדל"ן רכשו את עיקר (כ-70%) הזכויות במתחם התחנה המרכזית הישנה של תל אביב. התוכנית כוללת בנייה של כ-1,333 יחידות דיור, כאשר כ-138 יחידות דיור מיועדות להשכרה ארוכת טווח. בנוסף, התוכנית כוללת כ-150,000 מ"ר שטחי מסחר, תעסוקה ומשרדים, לצד שטחי ציבור נרחבים. בשלב הראשון אושר מתחם 1 ("מתחם בת שבע"), הכולל כ-600 יחידות דיור וכ-60 אלף מ"ר בשטחי תעסוקה ומסחר.
לוינטק, כפר סבא – הקומפלקס יכלול קומת מסחר בשטח 1,000 מ"ר, 6 קומות משרדים בשטח כולל של כ-9,000 מ"ר בנוסף לשתי מרפסות פתוחות בכל קומה ושני מרתפי חניה בשטח 8,000 מ"ר.
לוינשטין כלל, באר שבע – פרויקט בהקמה בחלקים שווים עם חברות מקבוצת כלל ביטוח ופיננסים. המגדל בן 19 קומות כולל משרדים להשכרה, שטחי מסחר ומבנה חניון בן 5 קומות, וכן בניין משרדים בן 10 קומות שנועד לשימושה של עיריית באר שבע.
לוינשטין לסר, פרדסיה - מרכז תעסוקה הכולל מבנה תעסוקה עם חנויות להשכרה ומפעל למיון ביצים, בשטח כולל של כ-20 אלף מ"ר, במועצה המקומית פרדסיה שבשרון.
גלריה

הייטק פארק יקנעם
הערות שוליים

1 2 3 4 5  לוינשטין נכסים: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2  עופר פטרסבורג, החלטנו להמשיך את הבנייה ולא להאט, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2023
↑  ענת דניאלי־לב, ‏בונים על המטרו: בכמה נמכרה קרקע של 6 דונם בראשון לציון?, באתר גלובס, 11 בספטמבר 2023
↑  אודות קבוצת לוינשטין הנדסה באתר Dun's 100
↑  משולם לוינשטין במו"מ למכירת מגדל דיסקונט תמורת 200 מיליון שקל, באתר גלובס, 16 במאי 2005
↑  יובל ניסני, ‏לוינשטין ושיכון ובינוי ממשיכות ליהנות מהעלייה על הנייר: התחנה המרכזית הישנה שווה כבר כ־750 מיליון שקל, באתר גלובס, 19 בפברואר 2023
↑  הילה ציאון, התקדמות בפרויקט התחנה המרכזית הישנה בת"א: ניתן היתר הריסה ראשון, באתר ynet, 10 בינואר 2023
↑  Funder, לוינשטין מתחילה להרוס מבנה ראשון במתחם התחנה המרכזית הישנה בתל אביב, באתר Investing.com Israel, ‏11 בינואר 2023
↑   שלומית צור, אור ירוק ל-600 יחידות הדיור הראשונות שיוקמו במתחם התחנה המרכזית בת"א, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2023
↑  כלל ולוינשטין משקיעות 260 מיליון שקל במתחם עסקים חדש, באתר אייס, 30 באוקטובר 2022
לוינשטין כלל באר שבע
הערכה עצמית

"התפיסה העצמית היא מה שאנו חושבים על ה'עצמי'. ההערכה העצמית היא האומדן החיובי או השלילי של אותו 'עצמי', וכיצד אנו מרגישים איתו"
הַעֲרָכָה עַצְמִית הוא מונח בפסיכולוגיה המתאר את ההערכה הרגשית על שוויו של האדם, שיש לאדם על עצמו. המונח מתאר הן כיצד האדם שופט את עצמו ומתייחס לעצמו. ההערכה העצמית מתבטאת במספר רבדים נפשיים: בתפיסה (לדוגמה, "אני מוכשר", "אני בעל ערך"), ברגשות (כגון ייאוש, גאווה, בושה), ובהתנהגות. הערכה עצמית היא ההערכה השלילית או החיובית של העצמי, במובן של מאפייני הרגשות שחש האדם כלפי עצמו.
נטיית ההערכה העצמית של האדם מהווה אומדן לדעתו האדם בנוגע לערכו. באמצע שנות השישים, מוריס רוזנברג ותאורטיקנים חברתיים נוספים הגדירו את ההערכה העצמית כ"יכולת החווייתית של האדם להתמודד עם האתגרים הבסיסיים שבחיים, ולראות בעצמו כראוי לאושר".
חוקרים אחרים הדגישו כי ההערכה העצמית היא שילוב של ביטחון עצמי (תחושת היכולת העצמית של האדם) וכבוד עצמי. ההערכה העצמית נבנית מהאומדן והשפיטה העצמית המובלעים בחיי כל אחד; כל אדם שופט את יכולותיו להתמודד עם אתגרי החיים, בהבנת ופתירת בעיות, בזכותו להשיג אושר, ובזכותו לקבלת כבוד מהסביבה.
הערכה עצמית משקפת את המורכבות שביחס בין האדם לסביבה, בין תחומי הפסיכולוגיה והסוציולוגיה, שכן היא מעתיקה את היחס בין האדם לחברה לנפש בפנימה, וכביכול מפגישה את האדם עם עצמו. על כן תחום זה נחקר רבות. הערכה עצמית יכולה להיות תקפה לגבי נושא מסוים (לדוגמה, "אני מאמין שאני סופר טוב ואני שמח על כך") וגם לגבי תחום רחב יותר (לדוגמה, "אני חושב שאני אדם רע, ואני מרגיש רע עם עצמי").
תאוריות

תאוריות מוקדמות רבות הציעו שההערכה העצמית היא צורך אנושי בסיסי או מוטיבציה. הפסיכולוג האמריקאי אברהם מאסלו הכליל את ההערכה העצמית בתאוריית הצרכים שלו. מאסלו תיאר שתי צורות שונות של הערכה: הצורך בכבוד מאחרים, והצורך בכבוד-עצמי, הערכה עצמית פנימית. כבוד מאחרים כולל הכרה, קבלה, סטטוס והערכה, ונחשב ליותר שביר והולך לאיבוד בקלות רבה יותר מאשר הערכה עצמית, מכיוון שהוא תלוי בסביבה של האדם. לפי מאסלו, האדם ימשיך ויחתור להשגת הערכה עצמית עד שישיג אותה, מכיוון שבלעדיה לא יוכל להגיע, על פי תאוריית הצרכים, למימוש עצמי.
תאוריות מודרניות של הערכה עצמית תרות אחר הסיבות שבגינן בני אנוש חשים את הצורך לקבל יחס גבוה לעצמם. התאוריה הסוציומטרית גורסת שההערכה העצמית התפתחה כדי שהאדם יבדוק את רמת הסטטוס שלו ואת מידת קבלתו בקבוצה החברתית לה הוא שייך. לפי תאוריית ניהול האימה, הערכה עצמית משמשת כמנגנון הגנה לאדם, על מנת להפחית חרדות הנובעות ממחשבות על מוות וזמניות החיים.
חשיבותה של ההערכה העצמית טמונה בעובדה שהיא נוגעת ל'עצמי' של האדם, לדרך שבה האדם חי והיחס שהוא מעניק לעצמו. על כן, ההערכה העצמית משפיעה באופן ישיר על דמות האדם, כיצד הוא פועל בעולם וכיצד הוא מתקשר עם החברה. ההערכה העצמית משפיעה על כל הנגזרות של פעילות האדם: אורח מחשבתו, רגשותיו, החלטותיו ופעולותיו – כל אלה מושפעים באופן ישיר מהערכת האדם את עצמו.
אברהם מאסלו, בתאוריית הצרכים שלו, מתאר את ה"צורך בהערכה", שמחולק לשני רבדים, הראשון הוא ההערכה של האדם עצמו כלפי עצמו, האהבה העצמית, הביטחון העצמי, הכישרון והיחס העצמי. השני הוא הכבוד וההערכה המתקבלים מהאנשים הסובבים את האדם, ההכרה, ההצלחה וכו'.
קארל רוג'רס, פסיכולוג שעסק רבות בתחום הפסיכולוגיה ההומניסטית, העלה את האפשרות ששורשיהן של בעיות פסיכולוגיות רבות טמונות בחוסר האהבה וחוסר ההערכה של האדם כלפי עצמו, ובכך שהוא לא מחשיב את עצמו כבעל ערך, או כראוי לאהבה; על כן הפסיכולוגיה ההומניסטית רואה חשיבות עצומה בקבלה המלאה של כל מטופל, ללא כל סייג או התניה במעשה או דרך חשיבה מסוימת. אכן, קונספט ההערכה העצמית נחשב בפסיכולוגיה ההומניסטית כזכות בלתי ניתנת לביטול של כל אדם באשר הוא; לכל אדם, ללא יוצא מן הכלל, ראוי לכבוד והערכה מסביבתו, ללא שום תנאי. הפסיכולוגיה ההומניסטית סוברת שכל אדם ראוי להעריך את עצמו, ולהיות מוערך. על פי גישה זו, גם האדם הרע ביותר זכאי להערכה ולטיפול ראוי. עם זאת, לא מחייב שגישה זו תתנגש עם זכותה של החברה למנוע או להגביל את יכולות האינדיבידואל לגרום נזק לאחרים.
היבטים מוטיבציוניים

על מנת לתפקד באופן מסתגל ויעיל אנו זקוקים למידע נאות על יכולותינו, עמדותינו, והתכונות שלנו. ללא מידע זה, נרבה לטעות ונציב לעצמנו יעדים אותם לא נוכל לממש. בהתאם לכך, לעיתים קרובות מושפעת ההערכה העצמית מן המוטיבציה לקבל מידע אמין ומדויק על עצמנו. מוטיבציות אלה משפיעות על הפעילויות שבהן אנו בוחרים לעסוק, על הדרך שבה אנו מציגים את עצמנו בציבור והן לפני עצמנו, על אנשים עמם אנו בוחרים לבוא במגע, ועל ההתנהגות בהקשרים רבים.
היבטים מוטיבציוניים > תאוריית ההשוואה החברתית

תאוריית ההשוואה החברתית הוצגה לראשונה על ידי לאון פסטינגר בשנת 1954. פסטינגר התעניין בדרכים שבהן אנו מגבשים ידע על עצמנו. הנחת המוצא של תאוריית ההשוואה החברתית קובעת, שהאדם מעוניין לדעת אם עמדותיו נכונות, ולהעריך באופן מדויק את יכולתו. למניע זה יש ערך הסתגלותי, משום שאמונה בעמדות לא נכונות, או הערכה מוטעית של היכולת, עלולה להוביל לתוצאות שליליות ולעיתים אף גורליות. לדוגמה, נהג צעיר שקיבל לא מכבר את רישיון הנהיגה שלו, עשוי להעריך באופן מוטעה את יכולת הנהיגה שלו, ולהאמין שהוא מסוגל לשלוט ברכב גם במהירות נסיעה גבוהה מדי.
כדי להעריך את עמדותיו ויכולותיו, עשוי האדם לפנות למדדים אובייקטיביים. ואולם, לעיתים קרובות אין בנמצא מדדים אובייקטיביים. במצבים כאלה יפנה האדם לסביבה החברתית כאל מקור מידע ויעריך את עמדותיו ואת יכולתו באמצעות השוואתן לאלה של אחרים. אולם, השוואה זו אינה פשוטה לפיכך חשיבות רבה לשאלה – במי מכל האנשים שבסביבה נבחר כמודל להשוואה? תאוריית ההשוואה החברתית גורסת כי בני אדם מעדיפים להשוות את עצמם לאנשים הדומים להם. על פי פסטינגר, ככל שגדל הפער בין העמדות ויכולותיו של האדם לבין אלה של זולתו, כך פוחתת נטייתו להשוות את עצמו לאותו זולת. זאת משום שרק השוואה לזולת הדומה לו מאפשרת לגבש הערכה עצמית מדויקת.
פסטינגר ממחיש נקודה זו בדוגמה המתארת אדם הלומד לשחק שחמט. כאשר יהיה מעוניין להעריך את יכולתו במשחק, הוא לא ישווה את עצמו לרב-אמן בשחמט, משום שההבדל ביניהם כה גדול עד שההשוואה כזאת לא תיתן לו מידע מדויק, אלא הוא ישווה את עצמו לשחמטאי חובב, כלומר למישהו שיכולתו דומה לשלו.
היבטים מוטיבציוניים > תאוריית השיפור העצמי

האדרה עצמית או שיפור עצמי (באנגלית: Self-enhancement) היא המוטיבציה לשמור על דימוי עצמי גבוה, והיא מונעת מהצורך של הפרט לשמור על הערכה עצמית חיובית ככל האפשר. מניע זה מופיע בעיקר במצבים בהם האדם מרגיש מאוים, עומד בפני כישלון, או חווה פגיעה בהערכה העצמית. התופעה רווחת בתרבות המערב. צורך זה מתבטא בדרכים רבות, ולרוב האנשים דעה חיובית לגבי עצמם, דעה המתבססת ככל הנראה גם על הטיות בתפיסת המציאות. נראה כי לעיתים קרובות אנו תופסים את כישורינו, יכולתנו, והתנהגויותינו כחיובים יותר ממה שהם באמת. כך למשל, רוב הנהגים תופסים את עצמם כמיומנים יותר וכזהירים יותר מנהגים אחרים, רוב האנשים מאמינים שהם אינטליגנטים יותר מן הממוצע, ושהם נוהגים בטוב לב בשכיחות רבה יותר מאנשים אחרים, הוגנים יותר, מקצועיים יותר, ומתפקדים טוב יותר מאחרים כהורים, כבני זוג או כבעלי מקצוע. כלומר, הפסיכולוגיה חברתית גורסת כי לאדם יש מוטיבציה לראות את עצמו באור חיובי ולהסיק מסקנות המשמרות או מחזקות את צרכיו ואת ערכו האישי, בין אם אלה מסקנות מציאותיות או לא.
היבטים מוטיבציוניים > תאוריית האימות העצמי

תאוריית אימות העצמי מניחה כי יש לבני אדם מוטיבציה לשמור על מושג עצמי יציב, ולהימנע משינויים בדרכים שבהן אנו מעריכים את תכונותינו ויכולותינו. כלומר, אנשים מקבלים בברכה מידע אשר תואם את תפיסתם העצמית, שכן מדיע כזה נתפס אמין ומדויק, והוא מחזק את התחושה שאנו מכירים את עצמנו. אחת ההשלכות של הנחה זו היא כי נעדיף שבני אדם אחרים יראו אותנו באופן התואם את מושג העצמי שלנו. כלומר, אנו נשמח אם הסובבים אותנו יכירו בתכונותינו החיוביות, אך גם נרצה שהם יהיו מודעים לחסרונותינו.
היבטים מוטיבציוניים > תאוריית ההיכרות עם העצמי

על פי תאוריית ההיכרות עם העצמי בני אדם שואפים לקבל מידע מפורט בתחומים שלגביהם אין הם בטוחים מה הם יכולתם. כמו תאוריית ההשוואה החברתית, גם בבסיס התאוריית ההיכרות עם העצמי עומדת ההנחה כי לאדם יש מוטיבציה ללמוד על עצמו, ולפתח הערכה מציאותית של יכולותיו ושל מגבלותיו. אולם, התמודדות עם מידע שלילי דורשת משאבים נפשיים שאינם תמיד עומדים לרשות האדם. לפיכך, לא תמיד תבוא מוטיבציה לידי ביטוי במקרים שבהם אנו מניחים כי נקבל מידע שלילי על עצמנו, המוטיבציה להיכרות עצמית תבוא לידי ביטוי בעיקר אם מצב רוחנו חיובי. לפי סדיקידס (1997) כך התפיסה העצמית של הפרט את עצמו היא עקבית, בטוחה, נכונה, ומשופרת.
סוגים > הערכה עצמית גבוהה ונמוכה

הערכה עצמית נמוכה מתבטאת בתחושת נחיתות, בדידות, דיכאון וחרדה, אשמה, הפחתה בערך הישגים וביכולות האישיות. לעומת זאת, להשפעה של הערכה עצמית גבוהה קיימות סתירות בספרות המקצועית. מחד, הערכה עצמית גבוהה נמצאה כמנבאת התמודדות טובה עם לחצים, רגשות שליליים, ובאופן כללי, מנבאת הסתגלות טובה. מאידך, מחקרים מצביעים על קשר בין הפגנה של הערכה עצמית גבוהה לאסטרטגיות הנחשבות כבלתי מסתגלות או בלתי מציאותיות, כדוגמת הפגנת מיומנויות חברתיות ופסיכולוגיות דלות, אלימות, ושימוש יתר בקוגניציות בשירות העצמי (האדרה עצמית).
ג'ורדן ספנסר וזאנה (2003) כינו סתירה זו כ"פרדוקס ההערכה העצמית הגבוהה", על מנת לתאר מקרים בהם הערכה עצמית גבוהה קשורה דווקא להתנהגויות שליליות. הסבר אפשרי לממצאים אלו ניתן ליישב באמצעות פריזמה שלוקחת בחשבון שישנם שני רבדים להערכה העצמית. בניגוד לעבר בו הייתה התייחסות בלעדית להערכה עצמית כמשתנה בעל רובד אחד, במחקרים עכשוויים נעשה שימוש בהבחנה בין הערכה עצמית גלויה להערכה עצמית אימפלצסטית.
סוגים > הערכה עצמית אימפלצסטית

הערכה עצמית אימפליצסטית (implicit) היא הערכה עצמית לא מודעת ולא מדווחת באמצעות דיווח עצמי מכיוון שהיא מתייחסת לרבדים לא מודעים של ההערכה העצמית. בספרות המחקרית קשר זה נמדד באמצעות מבחן אסוציאציות חבויות.
הערכה עצמית סמויה אינה ניתנת לאינטרוספקציה אך משפיעה על עמדות הפרט, בעיקר בנוגע לאובייקטים המיוחסים ל"עצמי" ושאינם מיוחסים ל"עצמי". שני הרבדים של הערכה עצמית סמויה וגלויה, מובילים להתנהגויות שונות והמתאם ביניהם נמוך. דהרט ואח' (2006) הציעו כי הרבדים השונים מתגבשים בשלבים התפתחותיים שונים: בעוד שהערכה עצמית סמויה מושפעת בעיקר מסגנון ההורות של הדמויות המטפלות, הערכה עצמית גלויה מושפעת מחוויות מאוחרות יותר. עוד הוצע כי הערכה עצמית גלויה היא תוצר של המערכת הקוגניטיבית ומבוססת על ניתוח רציונלי של משוב הנוגע לעצמי, ואילו הערכה עצמית סמויה היא תוצר של מערכת חווייתית ומבוססת על עיבוד הוליסטי ואוטומטי של חוויות רגשיות.
כאשר מתקיים פער בין הערכה עצמית גלויה גבוהה והערכה עצמית סמויה נמוכה, למעשה זוהי הערכה עצמית גבוהה-הגנתית. זילגר-הייל (2006) מציע הסבר נוסף לממצאים הסותרים: אנשים המפגינים כלפי חוץ הערכה עצמית גבוהה עשויים להיות בעלי הערכה עצמית בטוחה או בעלי הערכה עצמית הגנתית/שבירה – כלומר, המציגים כלפי הערכה עצמית גבוהה כלפי חוץ, כחלק מהגנותיהם. אנשים עשויים לדווח על הערכה עצמית גבוהה בשל צורכי האדרה עצמית, והטיית רצייה חברתית.
יחד עם זאת, התוקף של הערכה עצמית אימפלצסטית כמבנה פסיכולוגי הוא נושא שנוי במחלוקת. נכון להיום, יש מעט מאוד ראיות לכך שניתן למדוד הערכה עצמית סמויה באופן מהימן או תקף.
סוגים > הערכה עצמית מותנית

הערכה עצמית מותנית (באנגלית: Contingent self-esteem) היא הערכה עצמית המתייחסת לתחושות של האדם כלפי עצמו התלויות במידה שבה האדם עומד בסטנדרטים של מצוינות, בהשוואות חברתיות, בציפיות אישיות או בין-אישיות. אנשים בעלי ערך עצמי מותנה טרודים במידה שבה הם מוערכים בתחומים שונים (למשל, "האם אני אטרקטיבי?"), וכיצד הם נתפסים בעיני אחרים (למשל, "האם אנשים חושבים שאני חכם?") והם עסוקים באופן מתמיד בהצבת סטנדרטים ועמידה בהם על מנת לתקף את תחושת הערך העצמי שלהם. לפיכך, ההצלחה או הכישלון של כל מצב הרלוונטי לאדם יכולים לגרום לתנודות בהערכה העצמית.
התפתחות > התפתחות הערכה עצמית

ההערכה העצמית היא עמדה של האדם אודות עצמו, המתגבשת על פי חוויות של הצלחות וכישלונות, בהתאם לדרך בה האדם מסביר אותם ומייחס להם סיבות. על כן, ההערכה העצמית מבוססת על השוואה סובייקטיבית של הפער בין הציפיות למידת הגשמתן לאורך כל חייו של האדם, מגילאי הילדות ועד הבגרות.
האדם מעריך את עצמו בהתאם ליחס בין ציפיותיו מעצמו לבין המידה שבה הוא מצליח להגשים אותן.
כלומר, כאשר האדם סבור שאין פער גדול מדי בין יעדיו להישגיו, הערכתו העצמית תהיה יציבה ותוביל לאיזון רגשי. לעומת זאת, כאשר לא עולה בידו לממש את ציפיותיו מעצמו, תחושת הכישלון והרגשות הנלווים לה עלולים לגרום להפחתה בערכו העצמי. מכיוון שהגדרת הציפיות של האדם מעצמו והערכת הישגיו היא סובייקטיבית, תחושת הכישלון יכולה להתעורר גם חרף קיומן של נסיבות מציאותיות ואובייקטיביות אשר אינן מאפשרות את השגתן.
ההערכה העצמית נקבעת על ידי יחסי גומלין בין התנהגות הסביבה כלפי האדם, לבין הפרשנות שלו לתגובות אלה.
ציפיותיהן של ילדים מעצמם מושפעות באופן משמעותי מהמטרות המוצבות בפניהם על ידי מבוגרים משמעותיים ודמויות סמכות בחייהם, כמו הוריהם ומוריהם.
הילד יתמיד בניסיונותיו להשיג את המטרות אשר הוגדרו עבורו כל עוד שהוא מרגיש שהוא מסוגל להתמודד עם האתגרים שהן מציבות בפניו. תחושת המסוגלות העצמית של הילד נבנית לאור התמיכה של ההורים והמחנכים במאמציו, ומתחזקת עם הצטברותן של חוויות הצלחה. ככל שהילד צובר התנסויות חיוביות, כך מתגבשת תחושת המסוגלות שלו ויורד כוחם של כישלונות בודדים לפגוע בהערכתו העצמית.
עם זאת, חוויות מרובות של כישלון עלולות לגבש מושג עצמי שלילי. במצב זה הילד לא ירגיש שהוא מסוגל להתמודד עם הציפיות של הסביבה ולכן יתעורר בו חשש לקראת ניסיונות ואתגרים חדשים.
מאפיינים

ההערכה העצמית היא הליבה של אישיות האדם.
לאורך חייו האדם מפתח מכלול של רגשות, תפיסות ומושגים לגבי ערכו כאדם. מכלול זה מתייחס לכשרים והמיומנויות של האדם, ליחסיו הבין אישיים, למעמדו בחברה ועוד.
הערכה עצמית היא המידה שבה האדם רואה באור חיובי או שלילי את ההיבטים השונים של מושג העצמי שלו.
הערכה עצמית יכולה להתייחס באופן בלעדי לפן התנהגותי מסוים (לדוגמה: "אני מאמין שאני כותב טוב, ומרגיש גאה בכך באופן ייחודי") או למאפיין כללי (לדוגמה: "אני מאמין שאני אדם טוב, ומרגיש גאה בכך באופן כללי").
הערכה עצמית מתקשרת לביטחון, לכבוד, לאהבה ולקבלה של ה"עצמי". הערכה זו מתקיימת אצל הפרט בראש ובראשונה כלפי זכותו הבסיסית להיות בעולם כפי שהוא, ללא צורך בתארים שונים (יפה, עשיר, חכם, מוצלח) על מנת להצדיק זאת. הערכה עצמית תקינה יוצרת אמונה חזקה של אדם בעצמו וביכולותיו, ונוטעת בו תחושת יציבות וערך.
מושג זה כולל את שתי האמונות הנוגדות (לדוגמה: "אני/אינני אדם ראוי") והרגשות הנוגדים (לדוגמה: תחושה של התרוממות רוח לעומת ייאוש, או גאווה לעומת בושה).
השפעה של הערכה עצמית

המוטיבציה של האדם להגיע להישגים מותנה בשני גורמים הפועלים בו זמנית: הערכת האדם את סיכוייו להצליח; ומידת החשיבות של ההצלחה בעיניו.
הערכת סיכויי ההצלחה תלויה באופן שבו האדם תופס את רמת הקושי של פעולה מסוימת ביחס למיומנות שלו ויש לה השפעה על הפן הרגשי.
כאשר האתגר שהפעולה מציבה בפני האדם קשה מדי ביחס ליכולתו, נוצרת תחושת תסכול שהופכת לדאגה אשר יכולה להתעצם לתחושת חרדה. לחלופין, במצב שבו יכולת האדם עולה על דרישת הפעילות תתעורר תחושת שעמום מתגברת. עם זאת, כשהאדם מרגיש שמיומנויותיו באות לידי ביטוי מרבי בביצוע הפעילות, הוא נכנס למצב של זרימה.
בהתאם לכך, התנהגות האדם מושפעת במידה רבה מהערכתו העצמית, אשר התגבשה לאור ניסיונו בעבר. הערכה עצמית שלילית אשר נוצרה בעקבות התנסות חוזרת ונשנית מול כישלונות רבים, עשויה לפגוע ברגשות הביטחון של האדם בנוגע ליכולת ההתמודדות שלו במצבים חדשים. מסיבה זו רבים סיכוייו של אדם למוּד כישלון לשוב ולהיכשל גם בעתיד. במקרים קיצוניים הדבר עלול להוביל למצב של חוסר אונים נרכש.
רמה גבוהה מאוד או נמוכה מאוד של הערכה עצמית מאפיינת לעיתים אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית.
ראו גם

תאוריית ההשוואה החברתית
תאוריית שיפור העצמי
תאוריית אימות העצמי
הערכה עצמית מותנית
חבלה עצמית
תסמונת המתחזה
אפקט דאנינג-קרוגר
נבואה המגשימה את עצמה
חמלה עצמית