stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 75 | 66 | 54 | 195 |
| 2 | פולין פולין | 75 | 50 | 52 | 177 |
| 3 | מערב גרמניה מערב גרמניה | 68 | 48 | 46 | 162 |
| 4 | קנדה קנדה | 64 | 35 | 31 | 130 |
| 5 | בריטניה בריטניה | 47 | 32 | 21 | 100 |
| 6 | הולנד הולנד | 33 | 31 | 36 | 100 |
| 7 | שוודיה שוודיה | 31 | 36 | 24 | 91 |
| 8 | צרפת צרפת | 28 | 26 | 31 | 85 |
| 9 | מקסיקו מקסיקו | 20 | 16 | 6 | 42 |
| 10 | נורווגיה נורווגיה | 15 | 13 | 8 | 36 |
| 11 | אוסטריה אוסטריה | 14 | 23 | 8 | 45 |
| 12 | ישראל ישראל | 13 | 18 | 15 | 46 |
| 13 | בלגיה בלגיה | 13 | 12 | 17 | 42 |
| 14 | אוסטרליה אוסטרליה | 12 | 21 | 22 | 55 |
| 15 | שווייץ שווייץ | 9 | 10 | 10 | 29 |
| 16 | יפן יפן | 9 | 10 | 7 | 26 |
| 17 | פינלנד פינלנד | 8 | 19 | 13 | 40 |
| 18 | ג'מייקה ג'מייקה | 7 | 7 | 5 | 19 |
| 19 | ניו זילנד ניו זילנד | 7 | 6 | 6 | 19 |
| 20 | איטליה איטליה | 6 | 5 | 9 | 20 |
| 21 | דנמרק דנמרק | 6 | 4 | 7 | 17 |
| 22 | מצרים מצרים | 4 | 7 | 3 | 14 |
| 23 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 4 | 5 | 9 | 18 |
| 24 | ארגנטינה ארגנטינה | 4 | 5 | 6 | 15 |
| 25 | אירלנד אירלנד | 4 | 2 | 11 | 17 |
| 26 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 26 | כווית כווית | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 28 | אינדונזיה אינדונזיה | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 29 | ספרד ספרד | 1 | 13 | 9 | 23 |
| 30 | קניה קניה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 31 | קולומביה קולומביה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 31 | איסלנד איסלנד | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 33 | סודאן סודאן | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 34 | זימבבואה זימבבואה | 0 | 8 | 4 | 12 |
| 35 | בהאמה בהאמה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 35 | הונג קונג הונג קונג | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 37 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 38 | יוון יוון | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 38 | לוקסמבורג לוקסמבורג | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 38 | מלטה מלטה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 41 | ברזיל ברזיל | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 41 | אתיופיה אתיופיה | 0 | 0 | 0 | 0 |
| בסך הכל (42 מדינות) | בסך הכל (42 מדינות) | 587 | 537 | 486 | 1610 |
ראו גם

ישראל במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
המשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  היידלברג, מערב גרמניה מערב גרמניה
 מדינות משתתפות:  41
 ספורטאים משתתפים:  1004
 תחרויות:  187 תחרויות ב-10 ענפי ספורט
 טקס הפתיחה:  2 באוגוסט 1972
 טקס הנעילה:  11 באוגוסט 1972
 נפתח רשמית על ידי:  גוסטב היינמן
 → תל אביב 1968 טורונטו 1976 ← 
המשחקים הפאראלימפיים ה-4 בשנת 1972 התקיימו בהיידלברג שבגרמניה המערבית. בתחרויות האולימפיאדה השתתפו לראשונה ספורטאים בעלי לקות ראייה.
באולימפיאדה התקיימו תחרויות בעשרה ענפים: אתלטיקה, הטלת חיצים, חץ וקשת, טניס שולחן, כדורת דשא, כדורסל, כדורשער, הרמת משקולות, סיוף בכיסאות גלגלים, סנוקר, ושחייה.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | גרמניהגרמניה המערבית | 28 | 15 | 24 | 67 |
| 2 | ארצות הבריתארצות הברית | 17 | 27 | 30 | 74 |
| 3 | הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת | 16 | 15 | 21 | 52 |
| 4 | דרום אפריקהדרום אפריקה | 16 | 12 | 13 | 41 |
| 5 | הולנדהולנד | 14 | 13 | 11 | 38 |
| 6 | פוליןפולין | 14 | 12 | 7 | 33 |
| 7 | צרפתצרפת | 10 | 8 | 12 | 30 |
| 8 | ישראלישראל | 9 | 10 | 9 | 28 |
| 9 | אוסטרליהאוסטרליה | 6 | 9 | 10 | 25 |
| 10 | קנדהקנדה | 5 | 6 | 8 | 19 |
| 11 | אוסטריהאוסטריה | 6 | 6 | 6 | 18 |
| 12 | איטליהאיטליה | 8 | 4 | 5 | 17 |
| 13 | שוודיהשוודיה | 5 | 6 | 6 | 17 |
| 14 | ג'מייקהג'מייקה | 8 | 3 | 4 | 15 |
| 15 | יפןיפן | 4 | 5 | 3 | 12 |
| 16 | רודזיה 1968רודזיה | 3 | 4 | 5 | 12 |
| 17 | נורווגיהנורווגיה | 1 | 5 | 5 | 11 |
| 18 | ניו זילנדניו זילנד | 3 | 3 | 3 | 9 |
| 19 | שווייץשווייץ | 3 | 2 | 4 | 9 |
| 20 | ארגנטינהארגנטינה | 2 | 4 | 3 | 9 |
| 21 | אירלנדאירלנד | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 22 | קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 23 | בלגיהבלגיה | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 23 | יוגוסלביהיוגוסלביה | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 24 | ספרד 1939ספרד | 0 | 4 | 0 | 4 |
| 25 | פינלנדפינלנד | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 26 | הונג קונג (1959–1997)הונג קונג | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 27 | הודו הודו | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 27 | קניהקניה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 28 | הונגריההונגריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 28 | צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
מדינות משתתפות נוספות: אוגנדה, איי הבהאמה, ברזיל, דנמרק, מקסיקו, מלזיה, מלטה, מצרים, פורטוגל, פרו, רומניה.
ראו גם

ישראל במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
הלני בגן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1920  (בת 104 בערך) הולנד, ממלכת ארצות השפלה 
 מדינה:  בלגיה 
 מקצוע:  נזירה, נזירה 
 מידע חסידת אומות העולם
 פרסים והוקרה:  חסידת אומות העולם (7 בדצמבר 2003) 
 קישורים חיצוניים
 יד ושם:  הלני בגן
 
הלני בגן (בהולנדית: Helene Baggen; נולדה ב-1 בינואר 1920 – לא ידוע) הייתה נזירה קתולית, מחסידי אומות העולם, שהצילה במלחמת העולם השנייה ארבעה ילדים יהודים.
פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

הלני עבדה בבית היתומים של הכנסייה הקתולית במסדר של האחיות וינסנט דה פול (Daughters of Charity of Saint Vincent de Paul) שנמצא בלוון שבבלגיה. היא הייתה אחראית על הילדים בגילאי שבע עד אחת-עשרה.
בית היתומים שימש בין היתר כמקום מחסה לילדים יהודים. האחות הלני טיפלה בהם וגילתה כלפיהם אהבה ודאגה. כשהתחילו אקציות במסגרתן הוצאו משפחות יהודיות מבתיהם, רבים מהם ניסו לחפש מקום מקלט בטוח. האחות מריה (Léontine van Schoonbeeck), הנזירה הראשית שניהלה את בית היתומים, הסכימה להגן על שני ילדים יהודים: יצחק ומאיר, והעבירה אותם לאחריותה של האחות הלני. הוריהם נעצרו לאחר מכן אך שני הילדים שרדו בזכות פעולתה.
ב־8 בספטמבר 1942, המשטרה חסמה את רחוב דו-מירויור בבריסל ועצרה את כל היהודים שהתגוררו שם. יוסף נובאק הצעיר הצליח לשרוד בזכות שהתחבא בארון. לאחר סיום האקציה, יוסף נתקל באיש משטרה שהחליט למסור אותו ל-Oeuvre Nationale de l’Enfance – הארגון הצרפתי לשלום הילד. משם הועבר יוסף לבית היתומים של האחות מרי וגם הוא הועבר לטיפולה המסור של האחות הלני .
מסדר הישועים של לוון העביר לבית היתומים ילדים יהודים נוספים שהוריהם גורשו. באופן זה, בית היתומים סיפק מחסה לכעשרים ילדים יהודים. ארבעה מתוכם היו תחת האחריות הישירה של הלני. היא הצליחה להסוות את הילדים היהודים כשהלבישה אותם בדומה ליתר ילדי בית היתומים.
לאחר הפצצות גרמניות כבדות ב־1944, נאלצו לפנות את בית היתומים. הלני ברחה יחד עם ארבעת הילדים היהודים שבאחריותה לאגנהובן ואברלה (Heverlee), שם הצליחו להתחבא עד סוף המלחמה בעזרת אנשי מסדר הישועים ואנשי המסדר הסלאסי (Salesians of Don Bosco). התעוזה של האחות מרי והמסירות של האחות הלני הם שתרמו להצלתם.
הכרה והנצחה

ב-7 לדצמבר 2003 הוכרו הלני והאחות מרי כחסידות אומות עולם בטקס, שהתקיים בבריסל.
הערות שוליים

1 2 3  תיק מספר M.31.2/9938, באתר ארכיון יד ושם
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "הלני בגן".
המרד על סטורוז'בוי

המרד על הספינה סטורוז'בוי  (ברוסית: Сторожевой - שומר או זקיף) היה אירוע בו השתלט קצין מורד בצי הסובייטי על פריגטה נגד צוללות מסוג בורביסטניק בים הבלטי, בנובמבר 1975. האירוע היווה השראה לספר "המרדף אחר אוקטובר האדום" מאת טום קלנסי.
המרד על הפריגטה סטורז'בוי

המרד על האונייה הובל על ידי הקומיסר הפוליטי רב-סרן ולרי סבלין שרצה למחות על השחיתות הרבה שאפיינה את ברית המועצות בתקופת ליאוניד ברז'נייב. כוונתו הייתה לתפוס אונייה להשיטה אל מחוץ למפרץ ריגה אל לנינגרד דרך נהר נייבה, לעגון לצד אוניית המוזיאון אברורה ולשאת נאום לאומה הסובייטית משם.
תוכן הנאום אינו ידוע במדויק אך קיימת סברה כי סבלין תכנן לומר את אשר היה אסור לומר באותה בעת בברית המועצות בציבור, אך נאמר בחדרי חדרים, כי הסוציאליזם והמולדת מצויים בסכנה; רשויות השלטון נגועות בשחיתות רבה וכי המדינה סוטה ממסלול המהפכה שהוביל לנין.
בערב ה-9 בנובמבר 1975, הונה סבלין את מפקד האונייה והובילו לסיפוניה התחתונים בטענה כי אחד מקציני האונייה פועל באופן לא תקין. כאשר רב החובל הגיע לסיפון התחתון, כלא אותו סבלין יחד עם קצינים נוספים בחדר הסונאר הקדמי ותפס פיקוד על הספינה. לאחר השתלטותו, זימן סבלין את 15 הקצינים והמפקדים הנותרים, פרס בפניהם את תוכניתו ובסוף הדיון ערך הצבעה בה זכה לתמיכה של שבעה קצינים מתוכם. הקצינים הנותרים, שלא רצו לקחת חלק במרד, נכלאו אף הם בבטן האונייה.
לאחר תום השלב הראשון בתוכניתו, פעל סבלין לזכות בתמיכתם של כ-150 המלחים ששירתו באונייה. הוא ניצל את עובדת היותו קצין פופולרי ומוערך בקרב החיילים וזכה בתמיכתם. אולם, אחד מהקצינים, אשר הצביע תחילה בעד המרד, הצליח לברוח מהאנייה ולהפעיל את האזעקה על החוף, אך השומרים לא האמינו לקצין ולא סגרו את שערי המעגן.
לכשהתגלה דבר בריחתו של הקצין, ומתוך חשש כי תוכניתו תסוכל, הורה סבלין לצוות האונייה לעזוב את המעגן ולשוט מיידית אל מחוץ למפרץ ריגה תוך שהוא מכבה את מכשירי הקשר והמכ"ם על מנת למנוע את גילוי הספינה.
עם הגעת הידיעה בדבר המרד לפיקוד הסובייטי, כחצי מהצי הבלטי נשלח ליירט את הספינה. הכוח כלל 13 ספינות וכ-60 מטוסים, שתקפו במקלעים ובפצצות את הפריגטה. כתוצאה מהתקיפה, מערכות ההיגוי של הספינה ניזוקו והספינה נעצרה. לבסוף כוחות קומנדו של חיל הנחתים הסובייטי עלו על הספינה ודיכאו סופית את המרד. מוביל המרד ולרי סבלין, נורה בידי חבריו לספינה אשר גם שחררו את רב החובל.
כל משתתפי המרד נעצרו על ידי כוחות הביטחון הסובייטים, אך רק סבלין וסגנו נשפטו והורשעו. ולרי סבלין נמצא אשם בבגידה בנסיבות מחמירות והוצא להורג בירייה ב-3 באוגוסט 1976 בעוד שסגנו נידון למאסר ושוחרר כעבור 8 שנים. שאר המשתתפים במרד שוחררו עם קלון מהצי.
המרד בתרבות הפופולרית

דבר המרד נשמר כסוד מדינה במשך שנים רבות ופורסם ברבים רק בשנות ה-90 לאחר נפילת ברית המועצות. עם זאת, ידיעות בדבר המרד דלפו למערב והיוו השראה לספר המרדף אחר אוקטובר האדום של טום קלנסי ולאחר מכן לסרט בכיכובם של שון קונרי ואלק בולדווין.
ראו גם

אברורה
מהפכת אוקטובר
הערות שוליים

↑  Guttridge Leonard F, Mutiny: A History of Naval Insurrection, Berkley Books, 2002, עמ' 292, ISBN 0425183211
↑  True story, History Channel, The hunt for red October
↑  True story, History Channel, The hunt for red October
↑  https://www.youtube.com/watch?v=JYQEl9OxnqM
↑  https://www.youtube.com/watch?v=JYQEl9OxnqM
↑  Guttridge(2002), p. 293
↑  Gutridge (2002), p. 294
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7860530-1  LCCN: n2005002359  LNB: 000200160  VIAF: 143275313   WorldCat (עם VIAF): 143275313
המוזיאון החדש לאמנות עכשווית

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אמנות עכשווית
 כתובת:  235 Bowery, Manhattan, NY 10002, W 22nd St, New York, NY, 583 Broadway, New York, NY 10012 
 מיקום:  סוהו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מייסדים:  מרשה טאקר 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1977
 תאריך פתיחה רשמי:  1977 
 אדריכל:  קזויו סג'ימה, ריו נישיזווה 
 קואורדינטות:  40°43′20″N 73°59′35″W﻿ / ﻿40.722361111111°N 73.992916666667°W﻿ / 40.722361111111; -73.992916666667
 www.newmuseum.org
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהמוזיאון החדש לאמנות עכשווית(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזיהמוזיאון החדש לאמנות עכשווית
 
המוזיאון החדש לאומנות עכשווית (באנגלית: The New Museum of Contemporary Art) הוא מוזיאון אמריקאי בניו יורק המוקדש לאמנות עכשווית, מארצות הברית ומרחבי העולם.
היסטוריה

את המוזיאון יסדה מרשה טאקר (אנ') בשנת 1977 והוא שכן ברובע סוהו אשר בעיר ניו יורק. המוזיאון עבר מספר משכנים במהלך שנות קיומו. בדצמבר של שנת 2002, הוחלט על הקמת מבנה חדש למוזיאון, ולתכנונו נבחרו האדריכלים היפנים קזויו סג'ימה ווריואה נשיזאווה (אנ'). המבנה, שעלות הקמתו כ-62 מיליון דולר, ניחן בארכיטקטורה ייחודית ויוצאת דופן, ונראה כאילו מורכב משש קוביות, שמונחות זו על גבי זו בצורה מרושלת. בדצמבר 2007 נחנך מבנה המוזיאון החדש בסדרת אירועים לציון 30 שנה למוזיאון.
המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  ברצלונה, ספרד ספרד
 מדינות משתתפות:  82
 ספורטאים משתתפים:  3020
 תחרויות:  487 תחרויות ב-15 ענפי ספורט
 טקס הפתיחה:  3 בספטמבר 1992
 טקס הנעילה:  14 בספטמבר 1992
 נפתח רשמית על ידי:  סופיה, מלכת ספרד
 האצטדיון הראשי:  האצטדיון האולימפי ליואיס קומפאניס
 → סיאול 1988 אטלנטה 1996 ← 
המשחקים הפאראלימפיים ה-9 נערכו בברצלונה, ספרד בשנת 1992.
באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-15 ענפים: אופניים, אתלטיקה, בוצ'ה (דומה לפטאנק), ג'ודו, הרמת כוח והרמת משקולות (ענף אחד), חץ וקשת, טניס, טניס שולחן, כדורגל (7 שחקנים בקבוצה), כדורסל, כדורעף, כדור שער, סייף, קליעה, ושחייה.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 75 | 52 | 48 | 175 |
| 2 | גרמניה גרמניה | 61 | 51 | 59 | 171 |
| 3 | בריטניה בריטניה | 40 | 47 | 41 | 128 |
| 4 | צרפת צרפת | 36 | 36 | 34 | 106 |
| 5 | ספרד ספרד (מארחת) | 34 | 31 | 42 | 107 |
| 6 | קנדה קנדה | 28 | 21 | 26 | 75 |
| 7 | אוסטרליה אוסטרליה | 24 | 27 | 25 | 76 |
| 8 |  המשלחת המאוחדת | 16 | 14 | 15 | 45 |
| 9 | הולנד הולנד | 14 | 14 | 11 | 39 |
| 10 | נורווגיה נורווגיה | 13 | 13 | 7 | 33 |
| 11 | דנמרק דנמרק | 12 | 22 | 12 | 46 |
| 12 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 11 | 15 | 18 | 44 |
| 13 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 11 | 7 | 7 | 25 |
| 14 | פולין פולין | 10 | 12 | 10 | 32 |
| 15 | איטליה איטליה | 10 | 7 | 18 | 35 |
| 16 | יפן יפן | 8 | 7 | 15 | 30 |
| 17 | פינלנד פינלנד | 8 | 6 | 11 | 25 |
| 18 | שוודיה שוודיה | 7 | 22 | 9 | 38 |
| 19 | מצרים מצרים | 7 | 6 | 7 | 20 |
| 20 | שווייץ שווייץ | 6 | 16 | 13 | 35 |
| 21 | בלגיה בלגיה | 5 | 5 | 7 | 17 |
| 22 | אוסטריה אוסטריה | 5 | 4 | 13 | 22 |
| 23 | ניו זילנד ניו זילנד | 5 | 1 | 0 | 6 |
| 24 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 4 | 3 | 6 | 13 |
| 25 | הונגריה הונגריה | 4 | 3 | 4 | 11 |
| 26 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 4 | 3 | 1 | 8 |
| 27 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 28 | הונג קונג הונג קונג | 3 | 4 | 4 | 11 |
| 29 | קובה קובה | 3 | 3 | 3 | 9 |
| 29 | פורטוגל פורטוגל | 3 | 3 | 3 | 9 |
| 31 | איסלנד איסלנד | 3 | 2 | 12 | 17 |
| 32 | ברזיל ברזיל | 3 | 0 | 4 | 7 |
| 33 | ניגריה ניגריה | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 34 | ישראל ישראל | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 35 | סלובניה סלובניה | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 36 | כווית כווית | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 37 | איראן איראן | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 38 | בולגריה בולגריה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 38 | פנמה פנמה | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 40 | ארגנטינה ארגנטינה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 41 | קניה קניה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 42 | ליטא ליטא | 0 | 4 | 3 | 7 |
| 43 | אירלנד אירלנד | 0 | 3 | 4 | 7 |
| 44 | אסטוניה אסטוניה | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 44 | יוון יוון | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 46 | מקסיקו מקסיקו | 0 | 1 | 10 | 11 |
| 47 | ג'מייקה ג'מייקה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 47 | מלזיה מלזיה | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 49 | איי פארו איי פארו | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 50 | בחריין בחריין | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 | טאיוון טאיוון | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 | קרואטיה קרואטיה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 | עיראק עיראק | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 | תאילנד תאילנד | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 50 | ונצואלה ונצואלה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 490 | 487 | 526 | 1503 |
ראו גם

ישראל במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
ה'ת"ד

.
ה'ת"ד (5,404) ובקיצור ת"ד – היא שנה עברית  אשר החלה ביום א' בתשרי, אור ל-14 בספטמבר 1643, והסתיימה ביום כ"ט באלול, 30 בספטמבר 1644.
המולד של תשרי חל ביום ראשון, 16 שעות ו-862 חלקים. לפיכך זו שנה מסוג בחה. היא מעוברת, ואורכה 383 ימים.
זו שנת שמיטה, ושנת 8 במחזור העיבור ה-285. תקופת ניסן שבשנה זו היא תחילת שנת 28 (סימנה כחיבז) במחזור השמש ה-194.
שנה זו היא שנת 1,575 לחורבן הבית, ושנת 1,955 לשטרות.
אירועים

א' באדר א' – רבי יום טוב ליפמן הלר מתמנה כרבה של קרקוב, וקובע יום זה כיום טוב לו ולזרעו לדורות.
חנוכת בית הכנסת אייזיק שול בקז'ימייז' (ליד קרקוב) בידי אייזיק יעקלס.
נולדו

י"ח באדר א' - תומאס ניוקומן, ממציא אנגלי, "אבי המהפכה התעשייתית" (נפטר בה'תפ"ט).
רבי שמואל שאטין (מהרשש"ך), מרבני יהדות אשכנז, ראש ישיבה ב'קלויז' הפרנקפורטאי, ורבה של רוזנות הסן-דרמשטדט. מחבר ספר "כוס הישועות" על התלמוד הבבלי (נפטר בה'תע"ט).
נתן העזתי, נביאו של משיח השקר שבתי צבי ודמות מרכזית בתנועת השבתאות (נפטר בי"א בשבט ה'ת"ם).
נפטרו

כ"ד בחשון – רבי אברהם אזולאי, מקובל שפעל בחברון, תלמיד רבי חיים ויטאל (נולד בה'ש"ל).
ט"ז בכסלו – רבי יעקב מלובלין, רבן של בריסק ולובלין, ואביו של רבי השיל מקראקא.
כ"ד בכסלו – רבי משה בירגל, מרא דאתרא בבונא ובפרידברג.
לוח שנה > מאפייני לוח השנה

שנה מסוג בחה, ובה 383 ימים.
שנה מעוברת ובה שני חודשי אדר - אדר א' ואדר ב'. חג הפורים נחוג בשנה כזו באדר ב'. בנוסף, בי"ד באדר א' מציינים פורים קטן, ובט"ו באדר א' מציינים שושן פורים קטן.
שנה "חסרה": שבה חשוון וכסלו בני 29 יום כל אחד
היסטוריה של עם ישראל
הלנה רקוצקי

הלנה רקוצקי (בפולנית: Helena Rakoczy; נולדה כקריזנובק (Krzynówek), כותבים גם Rákóczy או Rákóczi ‏23 בדצמבר 1921 - 2 בספטמבר 2014) הייתה מתעמלת פולניה. הייתה אלופת עולם ובעלת מדליית ארד אולימפית. היא המתעמלת הפולנייה המעוטרת ביותר, הן בגברים והן בנשים.
ביוגרפיה

רקוצקי נולדה בקרקוב, פולין.
ביוגרפיה > אלופת העולם

באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בבזל, שווייץ בשנת 1950, זכתה רקוצקי ב-5 מדליות מהן 4 מדליות זהב כולל בתחרות הקרב רב אישי, סוס קפיצות, קורה, וקרקע
הופעותיה המאכזבות באולימפיאדת הלסינקי (1952), במיוחד על המקבילים המדורגים, מנעו ממנה להשתתף בשלב הגמר בתחרות הקרב רב אישי, היא סיימה במקום 43 בלבד, במקום שביעי בתרגיל על סוס הקפיצות ובמקום שמיני בתחרות הקרב רב קבוצתי.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1954 זכתה רקוצקי בשתי מדליות ארד, בתחרות הקרב רב אישי ובמקבילים המדורגים.
באולימפיאדת מלבורן (1956) זכתה רקוצקי במדליית ארד בתחרות הקבוצתית. היא סיימה במקום רביעי בתחרות הקרב רב קבוצתי בזכותה ובזכות בת-ארצה, נטליה קוט, במקום שמיני בתחרות הקרב רב אישי, במקום חמישי במקבילים המדורגים, במקום שביעי בתרגיל על סוס הקפיצות, במקום 14 בתרגיל הקרקע ובמקום 16 בתרגיל הקורה.
תארים והישגים

רקוצקי נבחרה להיכל התהילה של ההתעמלות בשנת 2004.
הערות שוליים

↑  הלנה רקוצקי באתר International Gymnastics Hall of Fame
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9811718145205606  VIAF: 4469161030926023920007   WorldCat (עם VIAF): 4469161030926023920007
הנרי ג'ורג' לידל

| --- | --- |

 לידה:  6 בפברואר 1811 בישופ אוקלנד, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  18 בינואר 1898 (בגיל 86) אסקוט, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  בלשנות
 מקום מגורים:  בריטניה
 מקום קבורה:  קתדרלת כרייסט צ'רץ' (אוקספורד) 
 מקום לימודים:  כרייסט צ'רץ'  בית הספר צ'רטרהאוס 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד 
 בן או בת זוג:  לורינה ריב (2 ביולי 1846–ערך בלתי־ידוע) 
 צאצאים:  אליס לידל, אדוארד הנרי לידל, לורינה שרלוט לידל, אדית' מרי לידל, ויולט קונסטנס לידל, פרדריק פרנסיס לידל, רודה קרוליין אן לידל, ליונל צ'ארלס לידל 
 תרומות עיקריות
 חקר היוונית העתיקה
 
הנרי ג'ורג' לידל (באנגלית: Henry George Liddell;‏ 6 בפברואר 1811 - 18 בינואר 1898) היה  בלשן שהתמחה ביוונית עתיקה, מילונאי, היסטוריון וכומר אנגליקני אנגלי, פרופסור ללימודים קלאסיים באוניברסיטת אוקספורד, ומחבר (במשותף עם רוברט סקוט (אנ') של המילון ליוונית עתיקה, הידוע בשם "לידל-סקוט".
חייו

לידל נולד למשפחת אצולה בריטית. הוא למד בבית הספר הפרטי צ'רטרהאוס, ולאחר מכן באוניברסיטת אוקספורד (בקולג' קרייסט צ'רץ'). לאחר שסיים את לימודיו בהצטיינות החל לשמש עוזר הוראה באוניברסיטה זו.
לידל עמד בראש קולג' קרייסט צ'רץ' בין השנים 1891–1855, ושימש כ-וייס צ'נסלור (מנהל כללי) של אוניברסיטת אוקספורד בין השנים 1874-1870. בשנת 1857 הופיע ספרו "היסטוריה של רומא".
בשנת 1846 נישא ללורינה ריב. לזוג נולדו עשרה ילדים. על אחת מבנותיו, אליס לידל, ייסד לואיס קרול את דמותה של אליס בספרו הרפתקאות אליס בארץ הפלאות.
לידל ידוע בעיקר בשל חיבורו המונומנטלי, שאותו כתב יחד עם עמיתו רוברט סקוט, "לקסיקון אנגלי יווני". מאז יצא לאור משמש המילון כספר היעץ העיקרי בתחום הלקסיקוגרפיה של היוונית העתיקה.
הנזיר טאק

| --- | --- |

הנזיר נושא את רובין הוד על גבו
 מידע
 מין:  זכר
 מקצוע:  אח
הנזיר טאק (באנגלית: Friar Tuck) הוא דמות בדיונית המתוארת באגדות רובין הוד כאחד מחבריו של רובין - "האנשים העליזים".
טאק לא מתואר בגרסאות המוקדמות של האגדות, ומופיע לראשונה בבלדה המאוחרת "רובין הוד והנזיר" ("Robin Hood and the Curtal Friar") מן המאה ה-15, אשר נשתמרה בשתי גרסאות, וכן במחזה מ-1560.
על פי הבלדה היה טאק נזיר ממנזר פונטיינס אשר גורש מהמנזר בשל אי יכולתו לציית לממונים עליו. טאק הפך למנהיג הדתי של בני חבורתו של רובין. הוא מתואר כחובב אכילה ושתייה וכן כקשת ולוחם מקצועי בחרב.
הנזיר מופיע גם ברומן ההיסטורי של וולטר סקוט, "אייבנהו".
בשני צווים מלכותיים משנת 1417 מתואר אדם בשם רוברט סטפורד, כהן דת מסאסקס, אשר כינה עצמו בשם "האח טוק" (Frere Tuk). האח טוק מוזכר בשנית בתעודה משנת 1429.
הירש ברנבלט

| --- | --- |

 לידה:  1914 בנדין, פולין 
 פטירה:  לא ידוע (אם בכלל)
 פעילות בולטת:  עוזר למנצח באופרה תל אביב, נאשם בשיתוף פעולה עם הנאצים בגטו בנדזין בפולין
 
הירש (צבי) ברנבלט (בפולנית: Hirsch Bernblatt; נולד ב-1914 בעיירה בנדין) היה ראש המשטרה היהודית בגטו בנדין בתקופת השואה. לאחר השואה הועמד לדין בפולין, אך זוכה. בשנות ה־60 בישראל הועמד לדין שוב במסגרת החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם, אך לבסוף זוכה.
קורות חייו

נולד בעיר בנדין בחבל זגלמביה שבדרום פולין למשפחה יהודית, עשירה ומכובדת. אביו פסח היה ספר במקצועו ומזכיר כבוד של קבוצת הכדורגל "הכוח". מנעוריו הוכר ברנבלט כבעל כישורים מוזיקליים, למד באקדמיה למוזיקה, והשלים שם את לימודיו לקראת תעודת הבגרות. לימים הפך למוזיקאי מקצועי כפסנתרן.
קורות חייו > בתקופת השואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, לקראת שואת יהודי פולין, שירת כחייל בצבא הפולני בדרגת סמל. ב-1 בספטמבר 1939 הוצבה יחידתו בסמוך לגבול, הוא נפצע בשעות הראשונות של המלחמה ונפל בשבי הגרמני. בסתיו 1940 הועברו השבויים למחנה ליד לובלין, שם שוחררו. ברנבלט שב לעיירת הולדתו, אשר הייתה באותה העת חלק מאזור שלזיה עילית בפולין, שסופח על ידי הגרמנים לרייך הגרמני. בניסיון לחזור לשגרה, חיפש דרך לשוב לעיסוקו כמוזיקאי. הוא פנה לבנימין גראוברד, ראש היודנראט בעיר בנדין, בהצעה להקים תזמורת, ועד מהרה קיבל תשובה חיובית, שכן הגסטפו לא ראה באותה עת מניעה לקיום תזמורת. בתזמורת השתתפו כ־40 איש. עם פירוק התזמורת, בסתיו 1941, הוסב ברנבלט לשוטר יהודי והתקדם בתפקידיו. עם הזמן מונה למפקד המשטרה היהודית בבנדין, אשר הייתה כפופה ליודנראט המקומי והאזורי בסוסנוביץ.
במסגרת תפקידו השתתף באקציה נגד היהודים בעיר אולקוש.
על אף שעמד בראש המשטרה היהודית, בני משפחתו, ובהם אשתו הראשונה מניה והוריו, נשלחו למחנה ההשמדה אושוויץ באוגוסט 1943. עם תום האקציה האחרונה, היה ברנבלט לאחד מראשי מחנה החיסול שהוקם בגטו, שצוו לקבור את הגוויות הרבות שנותרו במקום, לאסוף את הרכוש היהודי שנותר ולנקות את רחובות הגטו. בדצמבר 1943, נוצר קשר בין ברנבלט לשרידי המחתרת החלוצית בבנדין שהסתתרו בקרבת מקום. בסיוע הכסף שהיה בידיו וקשריהם של אנשי המחתרת עם המבריחים, חצה ברנבלט את הגבול לסלובקיה ב-31 בדצמבר 1943.
קורות חייו > לאחר המלחמה

אחת מפעילות המחתרת מרים (קסיה) שנצר, הייתה לאשתו של ברנבלט. בין השנים 1944 -1946 חיו השניים בבודפשט. בספטמבר 46' עברו לפראג, שם נעצרו לפתע בידי המשטרה הצ'כית והוסגרו לפולין. קסיה שוחררה לאחר 6 שבועות בלבד ואילו ברנבלט שוחרר לאחר תשעה חודשי מעצר, הועמד לדין בסוסנוביץ וזוכה במרץ 1948. זוכה גם במשפט פנימי שנערך בקהילה היהודית בוורשה.
השניים התחתנו ב-1948. בנם יחידם נולד בקטוביץ' בשנת 1954 וב-1957 עלו קסיה ובנה לארץ. הירש עצמו בא בעקבותיהם לאחר שנתיים. השניים התגרשו ב-1960.