stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משאלה אחת ימינה

| --- | --- |
עטיפת הספר
עטיפת הספר
 מידע כללי
 מאת:  אשכול נבו
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  דרמה
 הוצאה
 הוצאה:  כנרת זמורה ביתן
 תאריך הוצאה:  2007
 מספר עמודים:  336
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  002573172
משאלה אחת ימינה (באנגלית: World Cup Wishes - משאלות גביע העולם בכדורגל) הוא ספר מאת הסופר הישראלי אשכול נבו. הספר הוא ספרו הרביעי של הסופר, ובדומה לספריו האחרים, מבקש לתאר את חיי הגיבורים על רקע חיי היום יום בישראל, תוך הדגשת האקלים התרבותי והשפעתו על חיי הגיבורים. הספר מתאר את חייהם של ארבעה חברי ילדות אשר מוצאם מחיפה, ובשלב מסוים עוברים לתל אביב, תוך התמקדות בתהפוכות ובשינויים אותם עוברים הגיבורים בתקופה של ארבע שנים, בין מונדיאל 1998 למונדיאל 2002. הספר זכה להצלחה מסחרית ולביקורות אוהדות בקרב קהל הקוראים הישראלי, ואף עובד להצגת תיאטרון מטעם תיאטרון בית לסין, אשר החלה להציג בשנת 2012.
עלילה

עלילת הספר עוסקת בחוויותיהם של ארבעה חברים, אופיר, עמיחי יובל ויואב (המכונה צ'רצ'יל), חברי ילדות חיפאיים, אשר עברו לתל אביב לאחר הצבא וכעת הם בגילאי ה-20 המאוחרות. עלילת הספר נפתחת בתיאור פגישתם של ארבעת החברים בשנת 1998, והחלטתם לכתוב על דף נייר את משאלותיהם לקראת לעתיד, מתוך רצון לפתוח את הפתקים כעבור ארבע שנים. הסיפור עצמו מתאר את קורות חייהם של ארבעת החברים מנקודת מבטו של יובל פריד, המספר, יחד עם הערות שוליים מטעם יואב עלימי.
במהלך הספר מתואר כיצד ארבע השנים החולפות מעצבות את אישיותם של ארבעת הגברים, וכיצד שינויים אלו, יחד עם אהבותיהם וחוויותיהם במהלך התקופה, משפיעים על המקום בו כל אחד מהחברים מוצא עצמו בסוף התקופה. במהלך התקופה לומד כל אחד מהגיבורים כי מטרותיו בחיים השתנו באופן קיצוני. עם זאת, חרף השינויים, חברותם של הארבעה ממשיכה להתקיים, ובאה לידי ביטוי בדרך מפתיעה ולא צפויה.
הערות שוליים

↑  http://www.goodreads.com/book/show/11941119
↑  מאיה נחום שחל, ביקורת הצגה: "משאלה אחת ימינה" בתיאטרון בית ליסין, באתר כלכליסט, 24 בספטמבר 2012
מרגרט קואן הארלו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 באוגוסט 1918 סנט לואיס, ארצות הברית 
 פטירה:  11 באוגוסט 1971 (בגיל 53) 
 שם לידה:  Margaret Ruth Kuenne 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מקום קבורה:  Forest Hill Cemetery 
 השכלה:  אוניברסיטת וושינגטון  אוניברסיטת איווה 
 מעסיק:  אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון, אוניברסיטת מינסוטה 
 בן או בת זוג:  הארי הארלו 
 פרסים והוקרה:  Award for Distinguished Contributions to Developmental Psychology (1972) 
 
מרגרט רות "פגי" קואן הארלו (באנגלית: Margaret Kuenne Harlow; ‏29 באוגוסט 1918 - 11 באוגוסט 1971) הייתה פסיכולוגית התפתחותית וחוקרת אמריקנית. הייתה נשואה לפסיכולוג הארי הארלו, ויחד הם ערכו מחקרים בולטים בקופי רזוס, שהפכו לציוני דרך בפילוסופיה של החינוך ופסיכולוגיה התפתחותית.
ביוגרפיה

נולדה בסנט לואיס ב-1918 לאדוארד ס. קואן ומרגרט א קואן; הבכורה מבין שלושה ילדים (אחיה היה הכלכלן רוברט קואן ואחותה הפיזיקאית האטומית דורותי קואן סטרנס).
את התואר הראשון והשני עשתה באוניברסיטת וושינגטון וב-1944 בהיותה בת 26 סיימה את הדוקטורט שלה באוניברסיטת איווה. ב-1946 מונתה כפרופסור חבר באוניברסיטת ויסקונסין וגויסה על ידי הארי הארלו לנהל מחקרים עם ילדים כדי להשלים את עבודתו על למידה עם קופים. היא קיבצה קבוצה קטנה של ילדים עם מנת משכל גבוהה, ומדדה את המהירות שבה למדו לפתור פאזלים תמורת פרסים קטנים. שנתיים לאחר מכן, ב-1948, הם נישאו.
היא נשארה באוניברסיטת ויסקונסין עד מותה, שם עבדה בצמוד להארלו. הייתה שותפה למחקרים שלו, בהם מחקרם המפורסם על אם המגבת ואם התיל.
כללים האוסרים נפוטיזם באוניברסיטה גרמו לכך שלא היה לה מעמד של סגל אקדמי במשך רוב זמנה שם, למרות שנשארה שותפה למחקרים עצמם.
לקראת סוף הקריירה שלה, היא גידלה קופים במצבים של משפחה גרעינית, כדי לחקור את ההשפעות של אהבה אבהית.
לבני הזוג נולדו בת ובן, פמלה וג'ונתן. ב-1971 נפטרה מסרטן השד.
לקריאה נוספת

דבורה בלום (2005), ניסויים באהבה: הארי הרלו והפסיכולוגיה של החיבה, הוצאת ידיעות אחרונות וספרי חמד, תל אביב.
הערות שוליים

↑  Harlow HF, Dodsworth RO, Harlow MK. "Total social isolation in monkeys," Proc Natl Acad Sci U S A. 1965.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 224948059  VIAF: 199634893   WorldCat (עם VIAF): 199634893
משפחה בהנפקה

| --- | --- |
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  שני מלמד ניצן
 בימוי:  יוני גרא
 שחקנים:  בר מיניאלי קווין רובין דביר בנדק מיכאל הנגבי דנה אברהם-סמו שירן דורון שחר טבוך
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  17
 שידור
 רשת שידור בישראל:  HOT
 תקופת שידור בישראל:  22 במרץ 2020 – רץ
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
משפחה בהנפקה היא קומדיית מצבים לילדים ונוער שהחלה את שידוריה ב-22 במרץ 2020 לצופי HOT.
ב-19 בדצמבר 2019, טרם תחילת שידורי הסדרה, פורסם כי היא נמכרה לחברת ההפקות הצרפתית Samka אשר תפיק גרסה צרפתית לסדרה.
עלילה

משפחת כהן היא משפחה ממוצעת, אך ביום אחד משתנים חייה של המשפחה כשהרעיון לסטארטאפ של בתם האמצעית מאיה (בר מיניאלי) מקבל השקעה של 2 מיליון דולר מקרן הון סיכון. מאיה חושבת שתוכל לפעול באופן עצמאי אך מתאכזבת לגלות שבשל גילה הצעיר היא עדיין תלויה בהוריה בכל הנסיבות המשפטיות ואי לכך הוריה הופכים להיות חלק מהמיזם. המצב החדש משנה את יחסי הכוחות בבית המשפחה שמתגייסת כולה לטובת הסטארטאפ והופכת אותו לעסק משפחתי. החלום הגדול להשיג כסף רב גורמת לכל אחד מבני הבית להתנהג בצורה קיצונית מהיחס של כל אחד מהם לכסף.
הסטארט אפ של מאיה ממוקם בבית המשפחה ברעננה כדי שמאיה תמשיך את לימודיה כרגיל, מכניס אל הבית את לב (שחר טבוך) איש מחשבים מוכשר שיעזור בדברים הטכניים של המיזם. מי שיפקח על כל המיזם הוא אדי זמיר (מיכאל הנגבי) הייטקיסט אוהב לסדר כל בעיה בגיליון אלקטרוני ולבדוק רווחים, מטרתו העיקרית של אדי היא להגיע עם המיזם של מאיה להנפקה ולאקזיט.
דמויות

שאול כהן (דביר בנדק): אב המשפחה. מורה לנהיגה שהיה בעבר במעמד של האיש הקובע מוצא את מעמדו משתנה ללא רלוונטי.
חגית כהן (דנה אברהם-סמו): אם המשפחה אשר בטוחה שההצלחה של מאיה היא בזכותה אבל אין לה מספיק ביטחון או כישרון לעשות עם זה משהו. לקראת סוף הסדרה מתחילה ללמוד להשקיע בבורסה.
מאיה כהן (בר מיניאלי): הבת האמצעית במשפחת כהן, מקבלת הצעה של 2 מיליון דולר לטובת הסטארט-אפ שלה. בסוף הסדרה היא מקבלת הצעה לעבור לחממה לגידול סטארטפיסטים צעירים בסן פרנסיסקו ולבסוף מחליטה לוותר וללמוד בחממה לגידול סטארטפיסטים צעירים בארץ.
דוד כהן (קווין רובין): האח הבכור והמוצלח. מעמדו משתנה כאשר מאיה מקבלת את הסטראט-אפ, והוא יורד מגדולתו ומאבד את מקומו בבית.
מיקה כהן (שירן דורון): בת הזקונים שמנהלת את העולם דרך הפלאפון והרשתות החברתיות.
לב (שחר טבוך): מתכנת נכנס לבית המשפחה על מנת לעזור בצד הטכני של סטארטאפ של מאיה. מאוהב במאיה. בן להורים גרושים. עבר בעברו בסניף גוגל בסין ויש לו מחשב בעל בינה מלאכותית שמשמש לו כחבר.
אדי זמיר (מיכאל הנגבי): הייטקיסט. משקיע 2 מיליון דולר באפליקציה של מאיה. גר עם הוריו.
שירה (עמנואל לוי): חברה של מאיה.
סמדר (יעל לבנטל): אימה של שירה שהתחברה עם דוד כשהוא החליט לשבור שיא גינס בהרכבת פאזל בן מספר רב של חלקים.
משאלות

משאלות (באנגלית: Wishes) הוא מופע זיקוקים הנערך בפארק ממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה וכן בפארק דיסנילנד שבפריז.
המופע נערך בממלכת הקסם מאז 9 באוקטובר 2003 והחליף את המופע פנטזיה בשמים שקדם לו. בפריז נפתח המופע לקהל ב-16 ביולי 2005. בהלואין ובחג המולד נערכות וריאציות מיוחדות של המופע הנקראות "משאלות הלואין" (HalloWishes) ו-"משאלות החג" (Holiday Wishes) בהתאמה.
המופע בפלורידה > משאלות

"הקריינים" המלווים את המופע הם ג'ימיני הצרצר והפיה הכחולה ונושא המופע הם דמויות דיסני - הטובות והרעות. מופע הזיקוקים מתרחש סביב טירת סינדרלה המוארת באור כחול עבור הדמויות הטובות ובאור אדום עבור הרעות.
במהלך המופע כל דמות דיסני מתארת את משאלותיה.
המופע בפלורידה > משאלות הלואין

מופע הלואין נקרא: "משאלות הלואין: רוחות רציניות צוחקות מפחידות בשמים" (Happy HalloWishes: A Grim Grinning Ghost Spooktacular in the Sky) נערך מדי שנה במהלך מסיבת ההלואין הלא כל כך מפחידה של מיקי. במהלך המופע נורים זיקוקים מכל רחבי הפארק והם מקיפים את המבקרים בו. המופע הוצג לראשונה בשנת 2005.
המופע בפלורידה > משאלות החג

מופע חג המולד הנקרא: "משאלות החג: חוגגים את רוח החג" (Holiday Wishes: Celebrate the Spirit of the Season ) נערך במהלך מסיבות חג המולד המאוד שמח של מיקי (בחודש דצמבר ונובמבר) וכולל בעיקר שירי חג המולד. במהלך המופע מועפים פתיתי שלג מלאכותי מגגות הרחוב הראשי של ארצות הברית.
פארק דיסנילנד שבפריז

מופע משאלות מוצג מדי לילה גם בפארק דיסנילנד שבפריז. המופע הוצג בין ה-16 ביולי 2005 ועד ה-28 באוגוסט 2005 לרגל חגיגות ה-50 לדיסנילנד שבקליפורניה.
המופע צפוי להציג שוב בקיץ 2006.
המופע בדיסנילנד פריז נערך בתקציב נמוך יותר, אולם דווקא בשל התקציב נוצר מופע הנחשב טוב מזה המוצג בפלורידה. בשל קשיי השפה, מוקרנות הדמויות בלייזרים על גבי הטירה.
הבדל נוסף בין המופעים, שהעלילה שבפלורידה מסופרת על ידי ג'ימיני, בפריז מסופרת בחלקה באנגלית על ידי ג'ימיני ובחלקה בצרפתית על ידי הפיה הכחולה.
המופע בדיסניוורלד שבפלורידה
משלחת אוורסט

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  רכבת הרים מפלדה 
 כתובת:  ממלכת החיות של דיסני 
 מיקום:  ביי לייק 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 7 באפריל 2006
 תאריך פתיחה רשמי:  7 באפריל 2006 
 אדריכל:  Walt Disney Imagineering 
 מידות
 אורך:  3,884.5 רגל 
 קואורדינטות:  28°21′30″N 81°35′11″W﻿ / ﻿28.358278°N 81.586306°W﻿ / 28.358278; -81.586306
  (למפת אורלנדו מוגדלת) משלחת אוורסט(למפת אורלנדו רגילה) משלחת אוורסט
 
המתקן באוקטובר 2006
המתקן בבנייה ב-16 בינואר 2005
הירידה של הרכבת ב-18 במרץ 2006
משלחת אוורסט: אגדת ההר האסור (באנגלית: Expedition Everest: Legend of the Forbidden Mountain) הוא מתקן שעשועים מסוג רכבת הרים בממלכת החיות של דיסני באתר הנופש דיסניוורלד.
רקע

משלחת אוורסט מקביל למזחלות מטרהורן, רכבת הרים משנת 1959 בדיסנילנד. בשניהם חוזרים מאפייני תפאורת ההר המושלג ודמות היטי לאורך הנסיעה.
למרות שגובה ואורך המסלול מתונים יחסית לרכבות הרים סטנדרטיות בנות-זמננו, משלחת אוורסט ייחודית בכך שקרון הרכבת נוסע קדימה ואחורה, תוצאה של "התערבות היטי" בנסיעה.
תיאור המתקן

פתיחה: 7 באפריל 2006
מתכנן: וולט דיסני אימג'ינירינג
משך הנסיעה במתקן: 3-4 דקות
סוג מתקן: רכבת הרים
קיבולת קרונות: 34
מספר קרונות לרכבת: 6
מספר נוסעים לקרון: 6 (בחמשת הקרונות הראשונים)/4 (בקרון האחרון)
אורך: 4424 רגל (1348.4 מטר)
גובה כולל: 199.5 רגל (60.8 מטר)
גובה המסלול: 112 רגל (34.1 מטר)
הגבלת גובה: 44 אינץ' (112 סנטימטר)
מספר עליות: 2
אודיו-אנימטרוניקס: יטי, ציפור
מהירות: 50 מייל לשעה (80 קמ"ש)
מהירות אחורה: 40 מייל לשעה (64 קמ"ש)
ירידה: 80 רגל
סוג: פלדה
ראו גם

מזחלות מטרהורן
משאלה

ממנהגי יום ההולדת: נשיפה על נרות העוגה תוך הבעת משאלה
פיה המציעה משאלות בסיפור "שבע המשאלות"
משאלה היא תקווה או רצון לדבר מה. לרוב התרחשות חיובית עבור האדם המבקש אותה.
בסיפורת על פי רוב המשאלה היא אמצעי המניע את העלילה, אם לטובת או לרעת הדמויות.
בתרבות

בתרבויות מסוימות קיימים מנהגים בהם אנשים מעודדים לבקש משאלה, כגון במהלך מנהג כיבוי הנרות הדולקים על עוגת יום הולדת; כשרואים כוכב נופל בלילה; כשנופל ריס; ובזריקת מטבע לתוך באר או מזרקה.
בתחילת שנה חדשה יש המכינים רשימת יעדים ומשאלות אותם הם מתכוונים להגשים במהלך השנה.
בסיפורת ובאמנות

משאלה בסיפורת היא בקשה המהווה את מרכז הסיפור. לרוב היא בבסיס מחזה מוסר בו הפרוטגוניסט נדרש לבחור בין הטוב לרע. לעיתים היא חלק קטן מהסיפור, אך לרוב משמשת כאמצעי המניע את העלילה.
במרבית הסיפורים העוסקים במשאלות, מי שמגשים אותם הם שדים, רוחות או בעלי חיים הניחנים בכוחות מיוחדים אך נאלצים להיות מוגבלים לאובייקטים שגרתיים (כגון השד במנורה של אלאדין). שחרור הישות מאפשר למשחרר להגשים משאלה.
סיפורי אלף לילה ולילה מבוססים על משאלות ובפרט סיפורו של אלאדין, בו הוא מוצא מנורת קסמים ומשפשף אותה כדי לנקותה, ולפתע יוצא מתוכה ג'יני, שד המגשים את משאלותיו בעזרת כוחות נסתרים והופך את אלאדין לאיש עשיר. הוא אף נישא לבת המלך, והשד מקים עבורם ארמון מפואר.
הדייג ודג הזהב היא אגדה של אלכסנדר פושקין המבוססת על האגדה "הדייג ואשתו" של האחים גרים, בה דג הזהב מבטיח הגשמת משאלות בתמורה לשחרורו. כל משאלה שהוגשמה הגבירה את חמדנות הגיבורים, עליה נענשו בסופו של דבר כשאיבדו את כל שהשיגו.
ספקי משאלות אחרים יכולים להיות חפצים דוממים. דוגמה לכך היא כפת הקוף בסיפור של ו. ו. ג'ייקובס (W. W. Jacobs). הסיפור עוסק בכפת הקוף המשמשת כחפץ קסם המעניק שלוש משאלות, אשר פונות נגד מביען. אופן הגשמת המשאלות מציג את רעיון הגורל ככח עליון קבוע מראש ובלתי ניתן לשינוי.
מספר המשאלות הניתנות בסיפורים משתנה. אלדין קיבל בסיפור מספר בלתי מוגבל של משאלות. אולם המספר הנפוץ ביותר הוא המספר הטיפולוגי 3, כדוגמת "שלוש המשאלות המגוחכות" של שארל פרו.
בסיפורים רבים המשאלה מוגשמת באופן מילולי מדי או באופן זדוני, שיוצר מצוקה בעבור מבקשה. לדוגמה, בקשה לעושר המוענקת על ידי ביטוח חיים של אדם אהוב היא הגשמה זדונית של המשאלה. דוגמאות להתייחסות מילולית מדי הן בקשה המנוסחת "הלוואי שהייתי עשיר" ומוגשמת כך שהאדם היה עשיר בתקופה מסוימת בעבר, אך כיום הוא כבר לא, או המשאלה "אני רוצה להיות עשיר" שמובילה לכך שהאדם יהיה עשיר בעתיד, אך לא בהכרח בהווה. אופן זדוני נוסף של הגשמה הוא הגשמת משאלה שהנמען לא ביקש, רק מכיוון שהשתמש בפועל "רוצה".
הגשמת משאלות מהווה גם נושא לרומנים כגון משאלה אחת ימינה ולסרטי קולנוע וטלוויזיה, כגון עץ המשאלות, 16 משאלות והמשאלה.
ראו גם

בשם המשאלה
משאלת לב
לקריאה נוספת

Maria Tatar, The Annotated Brothers Grimm, W. W. Norton & company, London, New York, 2004 ISBN 0-393-05848-4
מריה מזינה

מריה ולרייבנה מזינה (ברוסית: Мария Валерьевна Мазина; נולדה ב-18 באפריל 1964) היא סייפת יהודייה-רוסייה. אלופה אולימפית (סידני 2000), זוכת מדליית ארד אולימפית (אטלנטה 1996) ואלופת עולם (נים 2001) בדקר קבוצתי ופעמיים זוכת מדליית ארד באליפות עולם (1990 ו-1992) בדקר אישי.
ביוגרפיה

מזינה נולדה וגדלה במוסקבה. היא החלה להתאמן בסייף מגיל 12. היא חברה בקבוצת מכבי מוסקבה מיום הקמתה בשנת 1995 ועובדת שם כמאמנת סייף.
ביוגרפיה > 1990 > מדליית ארד אישית באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בליון, צרפת בשנת 1990 היא זכתה במדליית ארד בדקר אישי.
ביוגרפיה > 1991

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1991 היא זכתה במדליית ארד בדקר קבוצתי.
ביוגרפיה > 1992

באליפות העולם שנערכה בהוואנה, קובה בשנת 1992 היא זכתה בפעם השניי במדליית ארד בדקר אישי.
ביוגרפיה > 1996 > מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת אטלנטה היא זכתה במדליית ארד בדקר קבוצתית ביחד עם קרינה אזנוריאן ויוליה גרייבה לאחר ניצחון על הונגריה בתחרות על מדליית הארד, בתוצאה של 45–44. בשלב חצי הגמר נבחרת רוסיה הפסידה לצרפת 39–45 שזכתה במדליית זהב. במדליית כסף זכתה נבחרת איטליה. נוסף לכך, היא סיימה במקום 19 בתחרות דקר אישי, ראשונה מבין הסייפות רוסיות.
ביוגרפיה > 2000 > אלופה אולימפית

באולימפיאדת סידני היא זכתה במדליית זהב בדקר קבוצתית ביחד עם טטיאנה לוגנובה ואוקסנה ירמקובה לאחר ניצחון על שווייץ במשחק הגמר, בתוצאה של 45–35. בשלב חצי הגמר נבחרת רוסיה ניצחה את הונגריה בתוצאה של 45–44 (קרינה אזנוריאן השתתפה במקום אוקסנה ירמקובה). נוסף לכך, היא סיימה במקום 11 בתחרות דקר אישי, לאחר הפסד בסיבוב השלישי למרגריטה זלפי מאיטליה (סיימה שביעית) 13–15 וסיימה שנייה מבין הסייפות הרוסיות.
ביוגרפיה > 2001

בתחרויות המכביה השש-עשרה שנערכו ביולי 2001 היא זכתה במדליית זהב בדקר אישי.
ביוגרפיה > 2001 > אלופת עולם

שלושה חודשים לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה בנים, צרפת בסוף אוקטובר אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בדקר קבוצתי.
לאחר שפרשה מתחרויות החלה לאמן סיף. משנת 2015 היא מאמנת את הנבחרת הרוסית.
משפחה אחת (סדרת ילדים)

| --- | --- |

 סוגה:  ילדים, אנימציה
 בימוי:  רועי גבע
 מדבבים בעברית:  אילנית גרשון, עדי בר לב, נדב לוי, מיה יוהנה מנחם, סער בדישי, שחר קדוש, צחי כהן, רונה בקרמן, ליאור חקון, אורי זלצמן, ספיר דרמון, עמרי שינברג באדר, גילן שחף, הדר שחף-מעיין
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  52 פרקים
 הפקה
 מוזיקה:  עדי בר לב, נדב לוי, חן בושרי, תומר כץ
 אורך פרק:  12 דקות
 שידור
 רשת שידור בישראל:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור בישראל:  2019 – משודרת כיום
משפחת אחת (באנגלית: The Fox-Badger Family) היא סדרת אנימציה המבוססת על קומיקס מצליח וזוכה פרסים שתורגם ל-17 שפות. הסדרה משודרת בישראל בדיבוב לעברית בערוץ הופ! החל משנת 2019.
עלילת הסדרה

הסדרה מספרת על גיריאל וצורי, זוג תאומי גיריות החיים במאורה ביער יחד עם אביהם איתן ואחותם התינוקת פטל. חיי המשפחה משתנים כאשר האב איתן מתאהב במיכאלה, שועלה שיש לה בת קטנה שעוברות לגור ביחד עם משפחת השועלים. ההתמודדות של הדמויות בתוך המשפחה המעורבת, שכוללת גיריות ושועלים, משחקת תפקיד חשוב ובכך מסייעת לילדים ללמוד על מודל משפחה אחר.
מדבבים

רוזי - אילנית גרשון
גיריאל - עדי בר לב
צורי - נדב לוי
מיכאלה - מיה יוהנה מנחם
איתן - סער בדישי
פטל - שחר קדוש
אילן/שוקי - צחי כהן
בינה/סיגל - רונה בקרמן
דמויות נוספות - ליאור חקון, אורי זלצמן, ספיר דרמון, עמרי שינברג באדר, גילן שחף, הדר שחף-מעיין
מידה הטלתית

באנליזה פונקציונלית, מידה  {\mathcal {H}}-הטלתית (או פשוט "מידה הטלתית", ובאנגלית: Projection-valued measure) היא העתקה המוגדרת על תתי-קבוצות מסוימות של קבוצה נתונה, כך שעבור כל תת-קבוצה מביניהן ההעתקה מחזירה אופרטור הטלה צמוד עצמית על מרחב הילברט קבוע  {\mathcal {H}}. מידות הטלתיות משמשות כדי לבטא תוצאות בתורה הספקטרלית, כדוגמת משפט הפירוק הספקטרלי לאופרטורים צמודים עצמית. מידות הטלתיות מהווה מעין הכללה של מידות מרוכבות.
הגדרה פורמלית

יהי  {\mathcal {H}} מרחב הילברט ונסמן ב- {\mathcal {L}}\left({\mathcal {H}}\right) את קבוצת כל האופרטורים הליניאריים החסומים מ- {\mathcal {H}} ל- {\mathcal {H}}. יהי  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right) מרחב מדיד. מידה  {\mathcal {H}}-הטלתית על  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right) היא העתקה  P:{\mathcal {M}}\to {\mathcal {L}}\left({\mathcal {H}}\right) המקיימת את התכונות הבאות:
לכל  E\in {\mathcal {M}}, האופרטור  P\left(E\right) הוא הטלה אורתוגונלית, כלומר:  P\left(E\right)^{2}=P\left(E\right)=P\left(E\right)^{*}.
P\left(\varnothing \right)=0 ו- P\left(\Omega \right)=I, כאשר  I מסמן את אופרטור הזהות על  {\mathcal {H}}.
P\left(E\cap F\right)=P\left(E\right)P\left(F\right) לכל  E,F\in {\mathcal {M}}, כאשר הפעולה באגף ימין היא הרכבה של העתקות.
לכל סדרה  E_{1},E_{2},\dots  של קבוצות זרות בזוגות השייכות ל- {\mathcal {M}} מתקיים:
 P\left(\bigcup _{n=1}^{\infty }E_{n}\right)=\sum _{n=1}^{\infty }P\left(E_{n}\right) 
כאשר ההתכנסות באגף ימין היא בטופולוגיה האופרטורית החזקה (כלומר, נקודתית).
תכונה 4 למעשה נגררת מתכונות 1-3, אך נהוג לציין אותה כחלק מההגדרה.
דוגמה: אם  \left(\Omega ,{\mathcal {M}},\mu \right) הוא מרחב מידה, נבחר  {\mathcal {H}}=L^{2}\left(\mu \right) (ראו מרחב Lp) ונגדיר  P\left(E\right)f=\chi _{E}f, כאשר  \chi _{E} היא הפונקציה המציינת של  E והכפל באגף ימין הוא נקודתית. אז  P היא מידה  {\mathcal {H}}-הטלתית על  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right).
זוהי דוגמה מרכזית מאוד לאנליזה ספקטרלית מכיוון שמשפט הפירוק הספקטרלי באחד מגרסאותיו (הידועה כ'משפט הפירוק הספקטרלי בצורת מידה הטלתית') מוכיח קיום התאמה חד-חד-ערכית ועל בין אופרטורים חסומים וצמודים לעצמם לבין המידות הספקטרליות הנוצרות כפי שמתואר בדוגמה. הכללה של הצורה הזאת לאופרטורים לא חסומים היא התוצאה המרכזית ביותר בחקר אופרטורים לא חסומים על מרחבי הילברט.
תכונות נוספות של מידות הטלתיות

אם  P היא מידה  {\mathcal {H}}-הטלתית על  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right) ו- u,v הם וקטורים ב- {\mathcal {H}}, ההעתקה  P_{u,v}\left(E\right)=\left\langle P\left(E\right)u,v\right\rangle  מגדירה מידה מרוכבת רגילה על  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right). ההתאמה  \left(u,v\right)\mapsto P_{u,v} היא "מכפלה פנימית מידתית" במובן הבא: זוהי תבנית ססקווילינארית המחזירה ערכים ב- \mathbf {M} \left(\left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right)\right) (מרחב כל המידות המרוכבות על המרחב המדיד  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right)), מתקיים  P_{v,u}={\overline {P_{u,v}}} לכל  u,v\in {\mathcal {H}} ו- P_{v,v} היא מידה חיובית (סופית) לכל  v\in {\mathcal {H}}. בנוסף לכך, מידת ההשתנות הכוללת של  P_{v,v} היא, על פי הגדרה,  \left\Vert P_{v,v}\right\Vert =P_{v,v}\left(\Omega \right)=\left\Vert v\right\Vert ^{2}.
אם  \Omega  הוא מרחב טופולוגי ו- {\mathcal {M}} היא אלגברת בורל שלו, אומרים ש- P היא רגולרית אם כל אחת מהמידות המרוכבות  P_{u,v} היא רגולרית. באופן שקול,  P היא רגולרית אם מתקיים
לכל קבוצת בורל  E.
בדוגמה שהוזכרה קודם לכן, מתקיים  P_{f,g}\left(E\right)=\int _{E}f{\bar {g}}\,d\mu  לכל  f,g\in L^{2}\left(\mu \right) ואם  \mu  היא מידה רגולרית, אז כל המידות  P_{f,g} הן רגולריות ולכן המידה  P היא רגולרית.
אינטגרציה ביחס למידה הטלתית

תהי  f פונקציה מרוכבת חסומה ו- {\mathcal {M}}-מדידה על  \Omega . אז ניתן להגדיר את האינטגרל של  f ביחס ל- P באופן הבא: תחילה מראים שמתקיים  \left|\int _{\Omega }f\,dP_{u,v}\right|\leq \left\Vert f\right\Vert _{\mbox{sup}}\left\Vert u\right\Vert \left\Vert v\right\Vert  לכל  u,v\in {\mathcal {H}}, כאשר  \left\Vert f\right\Vert _{\mbox{sup}} היא נורמת הסופרמום של  f. מכאן מסיקים שהתבנית הססקווילינארית  \left(u,v\right)\mapsto \int _{\Omega }f\,dP_{u,v} היא חסומה ולכן לפי משפט ההצגה של ריס, קיים אופרטור ליניארי חסום יחיד  T\in {\mathcal {L}}\left({\mathcal {H}}\right) (התלוי ב- f) כך ש- \left\langle Tu,v\right\rangle =\int _{\Omega }f\,dP_{u,v} לכל  u,v\in {\mathcal {H}}. נאמר ש- T הוא האינטגרל של  f ביחס ל- P ונסמן  T=\int _{\Omega }f\,dP. אם כן,  \int _{\Omega }f\,dP הוא האופרטור הליניארי החסום היחיד על  {\mathcal {H}} המקיים את השוויון  \left\langle \left(\int _{\Omega }f\,dP\right)u,v\right\rangle =\int _{\Omega }f\,dP_{u,v} לכל  u,v\in {\mathcal {H}}.
ניתן להגדיר את האינטגרל ביחס למידה הטלתית גם בדרך הקונסטרוקטיבית הבאה. אם הפונקציה  f היא פונקציה פשוטה מדידה, נרשום אותה בצורה  f=\sum _{j=1}^{n}c_{j}\chi _{E_{j}} עבור מספרים מרוכבים  c_{1},\dots ,c_{n} וקבוצות זרות בזוגות  E_{1},\dots ,E_{n}\in {\mathcal {M}}. במקרה זה נגדיר  \int _{\Omega }f\,dP=\sum _{j=1}^{n}c_{j}P\left(E_{j}\right). מתורת המידה ידוע שכל פונקציה מרוכבת מדידה וחסומה על  \Omega  היא גבול במידה שווה של סדרת פונקציות פשוטות. לכן אם  f היא פונקציה כזו ו- \left\{f_{n}\right\}_{n=1}^{\infty } היא סדרת פונקציות פשוטות המתכנסת אליה במידה שווה, נגדיר  \int _{\Omega }f\,dP=\lim _{n\to \infty }\int f_{n}\,dP, כאשר הגבול הוא בטופולוגיה הנורמית על  {\mathcal {H}} (ניתן להוכיח שהוא אכן קיים ובלתי תלוי בבחירת סדרת הפונקציות המתכנסת ל- f). שתי הגדרות אלה ל- \int _{\Omega }f\,dP הן שקולות.
עבור הדוגמה שהוזכרה בתחילת הערך, קל לחשב ולראות ש- \left(\int _{\Omega }f\,dP\right)g=fg לכל  f מרוכבת מדידה וחסומה ו- g\in L^{2}\left(\mu \right).
תכונות האינטגרל

בשל האקסיומות הייחודיות שמידה הטלתית נדרשת לקיים, אופרטור האינטגרציה שהוגדר לעיל הוא בעל מספר תכונות מעניינות. תכונות אלה מסוכמות במשפט הבא:
משפט: תהי  P מידה  {\mathcal {H}}-הטלתית על  \left(\Omega ,{\mathcal {M}}\right) ונסמן ב- B\left(\Omega \right) את מרחב כל הפונקציות המרוכבות המדידות והחסומות על  \Omega . זוהי אלגברת סי כוכב ביחס לפעולות הנקודתיות של חיבור, כפל בסקלר, כפל והצמדה מרוכבת וביחס לנורמת הסופרמום. אז ההעתקה  f\mapsto \int _{\Omega }f\,dP היא הומומורפיזם של אלגבראות כוכב מ- B\left(\Omega \right) ל- {\mathcal {L}}\left({\mathcal {H}}\right), כלומר:
\int _{\Omega }\left(f+g\right)\,dP=\int _{\Omega }f\,dP+\int _{\Omega }g\,dP לכל  f,g\in B\left(\Omega \right).
\int _{\Omega }cf\,dP=c\int _{\Omega }f\,dP לכל  f\in B\left(\Omega \right) ולכל סקלר  c\in \mathbb {C} .
\int _{\Omega }fg\,dP=\left(\int _{\Omega }f\,dP\right)\left(\int _{\Omega }g\,dP\right) לכל  f,g\in B\left(\Omega \right).
\int _{\Omega }{\bar {f}}\,dP=\left(\int _{\Omega }f\,dP\right)^{*} לכל  f\in B\left(\Omega \right).
זוהי העתקה רציפה. יתרה מזאת, מתקיים אי-השוויון  \left\Vert \int _{\Omega }f\,dP\right\Vert \leq \left\Vert f\right\Vert _{\mbox{sup}} לכל  f\in B\left(\Omega \right).
המשפטים הרגילים הנוגעים לאינטגרל לבג עדיין נכונים גם בהקשר זה, אם מנסחים אותם נכון. לדוגמה:
האינטגרל הוא מונוטוני, במובן הבא: אם  f\in B\left(\Omega \right) היא ממשית ואי-שלילית, אז האופרטור  \int _{\Omega }f\,dP הוא אופרטור חיובי.
משפט ההתכנסות המונוטונית מתקיים: אם  f,f_{1},f_{2},\dots \in B\left(\Omega \right) הן פונקציות ממשיות אי-שליליות כך ש- f_{1}\leq f_{2}\leq \cdots  ו- f_{n}\to f נקודתית, אז  \int _{\Omega }f_{n}\,dP\to \int _{\Omega }f\,dP כאשר ההתכנסות היא בטופולוגיה האופרטורית החזקה.
משפט ההתכנסות הנשלטת מתקיים: אם  f,f_{1},f_{2},\dots \in B\left(\Omega \right) הן פונקציות מרוכבות,  f_{n}\to f נקודתית וקיים קבוע  C\geq 0 כך ש- \left|f_{n}(x)\right|\leq C לכל  x\in \Omega  ולכל  n\geq 1, אז  \int _{\Omega }f_{n}\,dP\to \int _{\Omega }f\,dP ביחס לטופולוגיה האופרטורית החזקה.
ראו גם

מידה מרוכבת
משפט הפירוק הספקטרלי
לקריאה נוספת

Functional Analysis, Walter Rudin, McGraw-Hill Science, 1991
Spectral Theory of Dynamical Systems, M.G. Nadkarni, Birkhäuser Advanced Texts Basler Lehrbücher, 1998
מקון

מקון (בצרפתית: Mâcon), הידועה גם בשם מאסקון (בצרפתית: Mascon), היא עיר בחבל בורגון-פראנש-קונטה, צרפת. העיר מוכרת בשל היין הייחודי שלה, מקונה (אנ').
גאוגרפיה

העיר נמצאת כ-113 ק"מ מבירת החבל בורגון-פראנש-קונטה, דיז'ון, וכ-339 ק"מ מבירת צרפת, פריז. בנוסף, העיר נמצאת ליד הנהר סון.
אקלים

| אקלים במקון> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים במקון> ינואר.17.8.5.5.0.0.-21.2.59.0 | אקלים במקון> פברואר.20.3.7.6.0.6.-21.4.52.5 | אקלים במקון> מרץ.24.5.12.3.3.4.-10.2.48.7 | אקלים במקון> אפריל.29.8.15.7.5.9.-4.1.74.6 | אקלים במקון> מאי.32.8.20.1.10.1.-1.8.88.1 | אקלים במקון> יוני.37.2.23.9.13.4.3.7.75.5 | אקלים במקון> יולי.39.2.26.6.15.5.5.9.70.9 | אקלים במקון> אוגוסט.39.8.26.2.14.9.5.8.71.7 | אקלים במקון> ספטמבר.35.2.21.9.11.5.1.0.79.5 | אקלים במקון> אוקטובר.28.4.16.5.8.3.-4.8.85.5 | אקלים במקון> נובמבר.23.1.9.9.3.6.-8.7.83.8 | אקלים במקון> דצמבר.19.3.6.1.1.0.-16.2.69.5 | אקלים במקון> שנה.39.8.16.1.7.4.-21.4.859.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: