כוס של ברכה
הערות שוליים

↑  מלבד בברכת המזון, שם הברכה על היין היא לאחר הברכה.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'מסכת פסחים,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'דף ק"ו, עמוד א'
↑  התוספות בפסחים שם מביאים דוגמאות מן המקרא לכך ש'זכירה' קשורה ליין, כמו "נזכירה דודיך מיין" (מגילת'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'שיר השירים,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'א','"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'ד'), ולפיכך ייתכן שזהו דין מדאורייתא, אולם מסקנתם היא שדרשה זו היא אסמכתא בלבד. הנושא שנוי במחלוקת בין המפרשים בתלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'מסכת נזיר,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'דף ד', עמוד א', שם נדונה השאלה האם נזיר, האסור לשתות יין, רשאי לשתות מיין של קידוש והבדלה.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-00000007-QINU`"'דף ל"ה, עמוד א'
↑  שו"ת התשב"ץ חלק ג סימן סה, בית יוסף יורה דעה סימן רסה, וטורי זהב שם סעיף קטן י.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-0000000A-QINU`"'דף נ"ב, עמוד א'
↑  שולחן ערוך,'"`UNIQ--nowiki-0000000C-QINU`"'אורח חיים, סימן קפ"ב, סעיף א' ומשנה ברורה סעיף קטן ד
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-0000000E-QINU`"'דף נ"א, עמוד א'
↑  בשם האמורא רבי אבהו, ולגרסה אחרת מקור הדברים כבר בברייתא.
↑  משנה ברורה, סימן קפ"ג, סעיף קטן כ', בשם הגר"א.
↑  בתלמוד נאמר באופן סתמי שיש לעשות לכוס הדחה ושטיפה, ובתוספות פירשו שמדובר בכוס שיש בה שאריות דווקא. יש נוהגים על פי תורת הקבלה לשטוף את הכוס גם אם היא נקייה.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'מסכת שבת,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'דף ע"ו, עמוד ב'
↑  טור אורח חיים סימן קפג ורמ"א בסעיף ב שם. בבית יוסף הביא מנהג להוסיף מעט מים, ויש נוהגים להוסיף שלוש טיפות בלבד
↑  רמ"א שם
↑  טור ורמ"א שם. בהבדלה יש נוהגים גם למלא עד שמעט ממנה ישפך החוצה, כסימן לשפע וברכה.
↑  משנה ברורה שם סעיף קטן ט, וכך משתמע בתלמוד במסכת ברכות דף נב עמוד ב: "ניצוצות לא שכיחי", שאין זה שכיח שטיפות מהכוס יגלשו לאחורי הכוס.
↑  שני המובנים קיימים בלשון חז"ל.
↑  הדבר צוין כבר על ידי הרא"ש מסכת ברכות פרק שביעי סימן לה
↑  בית יוסף.
↑  משנה ברורה,'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'אורח חיים, סימן קפ"ג, סעיף קטן י"א.
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'תהילים,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'קל"ד,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'ב'
↑  ספר'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'תהילים,'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'פרק'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'קט"ז,'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'פסוק'"`UNIQ--nowiki-00000023-QINU`"'י"ג
↑  י – שיעור ברכה אחרונה בשתייה | פניני הלכה, באתר ph.yhb.org.il
↑  הגימטריה נועדה לתזכורת, וכמובן לא היא מקור השיעור: השיטה המקובלת כיום במדידת נפחים לא הייתה קיימת בזמן התלמוד.
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'מסכת סוטה,'"`UNIQ--nowiki-00000027-QINU`"'דף ל"ח, עמוד ב' ורש"י ומהרש"א שם
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'מסכת ברכות,'"`UNIQ--nowiki-00000029-QINU`"'דף נ"ה, עמוד א'
↑  שתי האפשרויות הוזכרו בתלמוד כמנהגם של שני אמוראים שונים. הבנת דין כיסוי הראש תלויה בשאלה האם בזמן התלמוד הייתה חובה לחבוש כיפה: בהנחה שכן - הכוונה כאן שבשעת הברכה יהיה כיסוי ראש נוסף (משנה ברורה סעיף קטן יא), וכך נוהגים רבים לחבוש כובע מלבד הכיפה בזמן הקידוש. בהנחה שלא - הכוונה כאן לכיסוי אחד בלבד, כמו כיפה (רא"ש מסכת ברכות פרק ז סימן לה: עיטוף הוא "שלא יברך בגילוי הראש").
↑  "כמלוא לוגמיו", ולפי אומדן מקובל זהו רוב שיעור "רביעית". שיעור זה מוזכר בתלמוד (תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000002C-QINU`"'מסכת פסחים,'"`UNIQ--nowiki-0000002C-QINU`"'דף ק"ז, עמוד א') ביחס לכוס של ברכה בקידוש, ולרוב הדעות דין זה משותף לכל כוס של ברכה, אולם יש אומרים שזהו דין מיוחד בקידוש של שבת, ואילו בשאר כוס של ברכה די בטעימה קלה (ערוך השולחן אורח חיים סימן קצ סעיף ה).
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000002E-QINU`"'מסכת פסחים,'"`UNIQ--nowiki-0000002E-QINU`"'דף ק"ז, עמוד א'
↑  סימן תפג סעיף א ברמ"א
↑  הרמב"ם (הלכות שבת פרק כט הלכה ז) סובר שבקידוש נדרש יין דווקא, ואילו הרא"ש (פסחים פרק י סימן יז) מתיר חמר מדינה. בשולחן ערוך (אורח חיים סימן רעב סעיף ט) הובאו שתי הדעות.
↑  הרב עובדיה יוסף, שו"ת יביע אומר חלק ג אורח חיים סימן יט.
↑  הרב משה פיינשטיין, שו"ת אגרות משה חלק ב סימן עה; ציץ אליעזר חלק ח סימן טז.
↑  מקורות לדעה זו ב'אוצר הגאונים' ערובין דף מ, ובשו"ת יביע אומר מאת הרב עובדיה יוסף חלק ז יורה דעה סימן כג
| ברכת המזון |
| --- | --- | --- |
| לפני הברכה | תהילים קל"ז (על נהרות בבל) • תהילים קכ"ו (שיר המעלות בשוב ה') • מים אחרונים • זימון • כוס של ברכה |  |
| סדר הברכה | ברכת הזן • ברכת הארץ (על הנסים) • ברכת ירושלים (רצה והחליצנו • יעלה ויבוא) • ברכת הטוב והמטיב (ברכת אבלים) • הרחמן • ברכת האורח • שבע ברכות |  |
| פיוטים | נודה לשמך • דוי הסר • אלהים צוית לידידך בחירך • אות מבראשית הוכתרה • הרחמן (פיוט) • צור משלו אכלנו |  |
| שונות | ברכת המוציא לחם מן הארץ • פת הבאה בכיסנין • ברכה אחרונה • ברכה אחת מעין שלוש • בנדיגאמוס |  |