stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סנקמה אטאר
היסטוריה > פיתוחים אחרים

עיצוב המנוע של אטאר היווה בסיס לפיתוח מנועים נוספים של חברת סנקמה כגון ה-R.104 וולקן וה-R.105 ווסטה, אבל אלה בוטלו. ה-R.104 שיועד למיסטר IV הפסיק את פיתוחו עקב ביטול תוכנית הפיתוח למטוס, וה-R.105 הפסיד בתחרות למנוע טורבומקה גביזו, שגם הוא לבסוף טס רק במספר דגמי ניסוי ולא עבר לייצור סדרתי.
תתי-דגמים

| דגמים | תתי-דגמים | מטוס | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| אטאר 101 | אטאר 101 |  |  |
|  | אטאר 101B |  |  |
|  | אטאר 101C | S.E.5000 ברודור |  |
|  | אטאר 101D | מיסטר, לדוק 022, S.E.5003 ברודור |  |
|  | אטאר 101E | נורד 1500 גריפון, ווטור II |  |
|  | אטאר 101F | SE.212 דוראנדאל |  |
|  | אטאר 101G | סופר מיסטר, נורד גרפאט |  |
| אטאר 08 | אטאר 08 |  |  |
|  | אטאר 08B | אטנדר IV |  |
|  | אטאר 08C |  |  |
|  | אטאר 08K-50 | סופר אטנדר |  |
| אטאר 09 | אטאר 09 |  |  |
|  | אטאר 09B | מיראז' 3 | מרבית המנועים הללו שודרגו לסטנדרט של 09C |
|  | אטאר 09B3 | מיראז' 3 | מרבית המנועים הללו שודרגו לסטנדרט של 09C |
|  | אטאר 09C | מיראז' 3, מיראז' 5, תע"א נשר | מנועים אלו שודרגו מאוחר יותר לדגמים C3 ו-C5. |
|  | אטאר 09C3 |  |  |
|  | אטאר 09C5 |  |  |
|  | אטאר 09K10 | מיראז' 4 | מנועים אלו שודרגו לדגם 09K11 |
|  | אטאר 09K50 | מיראז' G, מיראז' F1, מיראז' 3 (דרום אפריקאיים), אטלס צ'יטה |  |
|  | אטאר פלוס | מיראז' F1, אטלס צ'יטה | שדרוג מקומי שפותח בדרום אפריקה להתקנת רכיבי בקרה אלקטרוניים באטאר 09K50. |
תמונות

מנוע אטאר 101B-2 (שמאלי) ומנוע אטאר 101G (ימני) ללא מבער אחורי בתצוגה.
מבט צד על מנוע אטאר 101B2 בתצוגה.
מנוע אטאר 101G עם מבער אחורי המציג את נחיר הפליטה בעל שני הדשים בתצורת "עפעפיים". מאחורי המנוע מוצג מטוס סופר מיסטר SMB2.
תמונת חתך של מנוע אטאר 08. ניתן לראות את המדחס בעל 9 הדרגות, את תאי הבערה ואחריהן את שלב הטורבינה בעל שתי דרגות ואחריו צינור פליטה (ללא מבער אחורי) עם נחיר בעל גאומטריה משתנה בעל שני דשים.
מנוע אטאר 101E חתוך ומאחוריו מנוע 101D בתצוגה במוזיאון.
מנוע אטאר 08K50, ניתן לראות את צינור הפליטה הקצר שלו. מאחורי המנוע ניתן לראות את מטוס הסופר אטנדר ללא מנוע מוכן להתקנה.
מנוע אטאר 8K50 מותקן על גבי מטוס סופר אטנדר ללא קונוס זנב.
מנוע אטאר 09B בתצוגה.
מנוע אטאר 09B בתצוגה.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המציג את המתנע החשמלי בקונוס שלפני מדחס המנוע.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המציג את התמסורת המעבירה את סיבוב מציר המנוע לחטיבת האביזרים של המנוע.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המציג את להבי המדחס של המנוע.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המציג את תאי הבערה וכן את ציר המנוע המוביל משלב הטורבינה.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המתמקדת בפיות הדלק בתא הבערה.
תמונה של חתך של מנוע אטאר 08 המציג את הלהבים המובילות אוויר מתא הבערה לשלב הטורבינה של המנוע. אחת הלהבים חתוכה גם היא ומציגה את האופן בו האוויר הקר מובל דרך הלהב לשפת הזרימה שלה לטובת קירור האוויר בשלב הטורבינה.
מנוע אטאר 09C בעגלת שינוע. ניתן לראות את הקונוס באזור הכונס של המדחס השונה מזה של דגם 09B.
מנוע אטאר 09C בתצוגה ללא הכיסוי של הקונוס שלפני כונס המדחס, ניתן לראות את מתנע הטורבו במקום המתנע החשמלי.
מתנע טורבו מדגם מיקרוטורבו נואל 002. המתנע הזה היווה בעצם מנוע סילון קטן שבהזרקת דלק והצתה היה מתחיל לעבוד והיה מניע את הציר של המנוע שהוא מחובר אליו, מניע את המדחס שמתחיל להניע אוויר ומאפשר לו לבצע התנעה.
מנוע אטאר 09C בתצוגה ללא התעלה של המבער האחורי, הטבעות המוצגות כאן הן מזרקי הדלק של המבער האחורי.
מנוע אטאר 09C חתוך בתצוגה במוזיאון.
ארבעה מנועי אטאר על מיצג אחד. העליון ביותר הוא מנוע אטאר 09C, מתחתיו מנוע אטאר 09K11, מתחתיו מנוע אטאר 09K50, ואחרון מנוע אטאר 08K50. בין דגמי 09C, 09K11, ו-09K50 ניתן לזהות את ההבדלים באזור המבערים האחוריים.
ראו גם

ג'נרל אלקטריק J79
עוד יום (שיר של פול טראנק)

"עוד יום" הוא סינגל של להקת הבלוז רוק הישראלית פול טראנק, אשר יצא לאור ב-14 ביוני 2020, כשיר הנושא של העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "תאג"ד".
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי סולן הלהקה גל ניסמן והולחן והופק על ידי ניסמן ואריאל קשת, עבור העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה של yes "תאג"ד" וכשיר הנושא שלה.
הצלחה

השיר זכה בצאתו להצלחה, כשהגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הרשמי של גלגלצ, ולאחר מכן אף למקום ה-35 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet.
ביקורת

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית: "לא יודע כמה התסריט חייב את גל ניסמן, אבל יש תחושה שהוא נתן לעצמו להרגיש בתוך עמו. רוק ישראלי? נדחה עד הודעה חדשה. במילא לא מאשרים עכשיו מופעי עמידה מפוצצים, אז לפחות משב רוח ים תיכונית להרמת מצב הרוח. פונקציונלית, יש להם את זה. בריזה יוונית שכולה שמחת חיים מדליקה בתוך הדאון של מאה אלף אנשים מבואסים בתחום ההופעות. מועדון הקצב של אביהו פנחסוב – שימו לב למתחרים החדשים שלכם".
וידאו קליפ

לשיר פורסם וידאו קליפ רשמי, הן בערוץ היוטיוב של פול טראנק והן בערוץ של yes הטלוויזיה בלוויין, אשר בוים על ידי ניסמן וזוהר מוטעין, אחד מצלמי "תאג"ד". הקליפ כולל בתוכו קטעים מתוך הסדרה, וכן את חברי הלהקה מבצעים את השיר.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שנתיים (2020)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 35 |  |
הערות שוליים

↑  ynet, העם אמר את דברו: "שלמים" של עידן חביב הוא שיר השנה, באתר ynet, 17 בספטמבר 2020
↑  יוסי חרסונסקי, עוד יום, באתר "יוסמיוסיק", 1 ביולי 2020
↑   תאג"ד 2 - שיר הנושא | Full Trunk - עוד יום, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:25)
↑   Full Trunk - עוד יום (שיר הנושא תאג"ד 2), סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 3:25)
פוסט דזיגנציה

פוסט דזיגנציה או "דיג נתונים", הוא כשל לוגי של מעגליות מסוג ממצא מעגלי בו מוסקת מסקנה ממתאמים נצפים במדגם, אך רק אחרי עריכת המדגם ובלי להכריז מראש מה המתאמים שהנסיין ציפה למצוא.
ניסוי הערוך כהלכה דורש קביעת "השערת ניסוי" ואת היפוכה, "השערת האפס" מראש לפני עיון בנתונים. שימוש בנתונים המיוחדים שנמצאו במדגמים כדי להציע קו חקירה חדש אינו רעיון רע, כמובן, אך רק כאשר הדגימה משמשת כהנחה המשנית ברטרודוקציה, לא כהנחה הראשית בהיקש. המסקנה אינה צריכה להיות הכללה מן המדגם לכיתה שנדגמה אלא להתוות מנגנון המסביר את הנצפה במדגם.
דוגמה:
שלושה מארבעת ילדי נולדו בפברואר ושלושתם היו שמאליים. מתברר שרוב האנשים הנולדים בפברואר הם שמאליים.
ראו גם

אפקט המגירה
פוסט (אינטרנט)

פוסט (באנגלית: Post) הוא הודעה פומבית מאת משתמש בפורום אינטרנטי או בפלטפורמה מקוונת אחרת, כגון רשת חברתית (מיקרו-בלוגינג) או בלוג. פוסט משתמש יהיה לרוב מוצמד לפרטי המשתמש, בהם שם המשתמש שלו ותמונתו (או האוואטר שלו), וכן לתאריך והשעה שבהם הוא הועלה. משתמש שהעלה פוסט, בדרך כלל יוכל לעורכו לאחר העלאתו או למוחקו.
פוסטים שהועלו לפורום מקושרים לאשכול (Thread), שהוא רשימת פוסטים המקובצים לאותו דיון. הפוסט הראשון בת'רד, נקרא לעיתים ב"פותח האשכול" או באנגלית TS (‏Thread Starter) או OP (‏Original Post). הפוסטים הממשיכים את הדיון הם תגובה לפוסט המקורי, או לתגובות המשך בדיון – כאשר בפורומים רבים קיימת האופציה לצטט הודעה קודמת, כך שניתן יהיה לקרוא אותה לצד הודעה שעונה לה. בת'רדים רבים קורה שהדיון סוטה בשלב זה או אחר מהנושא שהועלה בפוסט המקורי.
ברשתות חברתיות כמו פייסבוק נהוג להשתמש במושג פוסט לתיאור הגיג שמעלה משתמש באתר על ה"קיר" (Wall) שלו, כלומר האזור הפומבי האישי של המשתמש החשוף לחבריו או לכל הגולשים (בהתאם להגדרות הפרטיות של המשתמש), ושאינו מקושר לקבוצה ספציפית. כמו כן המושג משמש לתיאור הודעה שמשתמש משאיר בקבוצת דיון כלשהי, ופותחת ת'רד באופן די דומה לפורום (בניגוד לפוסט על הקיר האישי, פוסט בקבוצה ידרוש לעיתים אישור מנהל או מגשר לפני שיוצג לכלל חברי הקבוצה). ברשת טוויטר לעומת זאת כל הודעת משתמש עומדת בפני עצמה, גם אם היא תגובה להודעה פומבית אחרת, אם כי בפלטפורמה זו לא נהוג המינוח "פוסט", אלא המונח "ציוץ" (Tweet). בנוסף לתגובה לציוץ ניתן גם להפיצו מחדש כמעין פוסט נפרד, הנקרא "ציוץ מחדש" (Retweet).
מקרה נוסף שבו נהוג להשתמש במונח "פוסט" הוא במגזינים אינטרנטיים או בלוגים, בהם כל כתבה חדשה או רשומה נקראת לעיתים "פוסט".
לעיתים נהוגות מגבלות אורך על פוסטים – בין אם מגבלות אורך מינימלי או מגבלות אורך מקסימלי (למשל עבור ציוץ בטוויטר, שעליו קיימת מגבלת אורך מקסימלי של 280 תווים). מגבלת אורך מינימלית מקובלת היא כ-10 תווים, כאשר מגבלת האורך המקסימלי קיימת כמעט תמיד, אם כי ברוב המקרים היא גבוהה מאוד כך שמשתמשים לרוב לא ייתקלו בה – מגבלות נפוצות הן כמה עשרות אלפי תווים בודדים.
ברוב הפורומים ישנו מעקב אחר מניין הפוסטים שמשתמש העלה, ונתון זה לעיתים נגיש לכול בעמוד המשתמש. חלק מהפורומים אף נוהגים לסווג משתמשים לפי מספר הפוסטים שהעלו, או לפי ותיקותם, ומסמנים משתמשים אלה בתארים שונים שעשויים להתווסף לפוסטים שהם מעלים.
בפייסבוק ישנה אופציה למנהלי קבוצות, להצמיד לראשית עמוד הקבוצה, פוסט שחשוב להם להפנות אליו את תשומת הלב של חבריה. פוסט כזה ייקרא "פוסט נעוץ" (Pinned post). דוגמה לפוסטים כאלה היא פוסטים המפרטים את נוהלי הקבוצה.
הערות שוליים

↑  Marone, Vittorio (2015). ""Keep in mind that I will be improving": The opening post as a request for absolution" (PDF). Online Journal of Communication and Media Technologies. 5 (1): 136–158. doi:10.29333/ojcmt/2499. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-10-18. נבדק ב-2020-03-08.
↑  "Postcount Information". TechnoFyed.com. נבדק ב-2009-11-11.
ענת לויט (שחיינית)

ענת לויט (נולדה בשנת 1972), היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. השחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 50 מטר חופשי מתחת ל-28 שניות.
ביוגרפיה

לויט נולדה בבאר שבע וגדלה ברעננה. היא התאמנה בקבוצת הפועל הוד השרון בית ברל בהדרכתו של ד"ר ברוך צ'יש.
ביוגרפיה > 1986

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה לויט במדליית כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.68 שניות, אחרי ענת ישראל ממכבי תל אביב (28.62 שניות) ולפני רותם פורת מהפועל בני שמעון (29.31 שניות).
ביוגרפיה > 1987

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1987 זכתה לויט במדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.70 דקות, אחרי ענת ישראל (1:02.14 דקות) ולפני חברתה לקבוצה תמי לוין.
ביוגרפיה > 1988 > שיאנית ישראל

בתחרות שמונה האומות שנערכה באדינבורו, סקוטלנד ב-3 ביולי 1988 קבעה לויט במשחה ל-50 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 27.75 שניות, שיפור לשיא בן השנתיים של ענת ישראל (28.00 שניות) וכך הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה משחה זה מתחת ל-28 שניות. שיאה זה החזיק מעמד 3 שנים ונשבר על ידי קרן רגאל (27.53 שניות).
ביוגרפיה > אלופת ישראל

באליפות ישראל שנערכה באוגוסט אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.18 שניות, לפני איריס קומן ממכבי נהריה (28.35 שניות) ורויטל וילנאי מרכז וייסגל (28.43 שניות) ומדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.45 דקות, אחרי רויטל וילנאי (1:01.98 דקות) ולפני תמי לוין (1:02.85 דקות).
ביוגרפיה > 1989 > המכביה ה-13

בתחרויות השחייה של המכביה ה-13 שנערכו בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב בחודש יולי 1989 זכתה לויט במדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.18 שניות, אחרי ג'ני זוסר מארצות הברית שקבעה שיא יסוד חדש של 27.00 שניות ואיריס קומן שקבעה שיא אישי חדש של 27.82 שניות.
ביוגרפיה > 1989 > אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1989 זכתה לויט במדליית זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.34 שניות, לפני רויטל וילנאי ממכבי תל אביב (28.72 שניות) וגליה אקר מהפועל ימק"א ירושלים (29.13 שניות). בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 28.31 שניות.
הערות שוליים

1 2  חמישה שיאים ישראלים בסקוטלנד, מעריב, 4 ביולי 1988
↑  אלכס פרלסמן, זוהר בריכה - גלילי שבר השיא ב-100 גב, מעריב, 10 באוגוסט 1986
↑  סוף השבוע בבריכה, מעריב, 10 באוגוסט 1986
↑  אלכס פרלסמן, השחיין ערן גרומי - מגדלור במים עכורים, מעריב, 30 באוגוסט 1987
↑  גרומי בגב, אירית בחזה, מעריב, 21 באוגוסט 1988
↑  המשאית עם המדליות, מעריב, 21 באוגוסט 1988
סרטן הגרון

| --- | --- |

 תחום:  אונקולוגיה 
 גורמי סיכון:  עישון טבק, אלכוהוליזם 
 טיפול:  ציספלאטין  ארביטוקס 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  848592
 MeSH:  D007822
 סיווגים
 ICD-10:  C32
 ICD-11:  2C23 
 
סרטן הגרון הוא גידול ממאיר המתפתח ב"בית הקול" (לרינקס) – האזור שמתחיל בעצם הלשון ומסתיים מעל הגבול העליון של קנה הנשימה. רוב סרטני הגרון יופיעו במיתרי הקול והגלוטיס (סדק הקול) כאשר היתר יוצגו מעליהם ולעיתים נדירות מתחתם. סוג הגידול הראשי והעיקרי בתחום (95% מהמקרים) הוא קרצינומה של תאי קשקש (SCC – Squamous Cell Carcinoma), שמקור שמו בתאים הקשקשיים המצפים את קירות הגרון. סרטן הגרון יכול להתפשט על ידי גרורות לבלוטות לימפה צוואריות או על גבי זרם הדם לאיברים מרוחקים יותר (האתר השכיח ביותר להופעת גרורות – הריאות). סימנים מוקדמים להופעת המחלה יכולים להיות צרידות ממושכת, תחושה של גוף זר, כאבים בלעיסה ובבליעה שעלולים להקרין לאוזן או הפרעות בבליעה. חולה שאובחן אצלו גידול יזדקק לבדיקות אשר יגדירו את גבולות הגידול ואת מאפייני רקמת הגידול, כדי לתכנן את הטיפול המיטבי בעבורו.
תסמינים

תסמיני סרטן הגרון תלויים בגודל ובמיקום הגידול ובתגובה הדלקתית של הגוף (כחלק מתגובת המערכת החיסונית המנסה להגיב נגד הגידול). מנעד התסמינים אמנם תלוי בגידול הספציפי, במיקומו בגרון ובמצב הרפואי הכללי של החולה, אך הם יכללו בדרך כלל אחד או יותר מהבאים:
צרידות או שינויי קול (זהו בדרך כלל התסמין הראשון שמופיע בסרטן הממוקם על פני מיתרי הקול עצמם), בדרך כלל במשך יותר מ-4 שבועות
גוש בצוואר
כאב גרון או תחושה שמשהו "תקוע" בגרון
שיעול טורדני וממושך
הפרעות נשימה: קוצר נשימה, צפצופים/חרחורים (סטרידור)
היעדר קול (Dysphonia/aphonia)
קשיי אכילה (Dysphagia)
כאב בעת בליעה
ריח פה לא נעים
כאב אוזן קבוע (כאב מקרין)
חנק (aspiration)
תשישות וחולשה
רזון
אפידמיולוגיה (שכיחות באוכלוסייה)

יחסית לסוגי סרטן אחרים, כמו סרטן הריאה, השד, הערמונית והמעי, שבכל אחד מהם נרשמים אלפי חולות וחולים חדשים בישראל בשנה (כ-4,000 בסרטן שד, כ-2,500 בסרטן ערמונית וכך הלאה) – הרי שהתחלואה בסרטן גרון שכיחה הרבה פחות. בישראל, בשנת 2010, היו כ-200 חולים חדשים בסרטן הגרון.
המחלה אמנם נדירה, אך שכיחה יותר בקרב גברים לעומת נשים. בקרב האוכלוסייה היהודית בישראל, שיעור היארעות סרטן הגרון בקרב גברים הוא כ-4 ל-100,000 ואצל נשים – כ-0.63 ל-100,000. באוכלוסייה הלא- יהודית בישראל, שיעור היארעות המחלה בקרב גברים מעט גבוה יותר ועומד על כ-6 ל-100,000.
בארצות הברית שיעור ההיארעות של המחלה הוא 5 ל-100,000 (12,500 מקרים חדשים לשנה). מספר החולים הנמוך, יחסית (פחות מ-200 אלף איש באמריקה בשנה) אף הביא אותו להיכלל ברשימת המחלות של המשרד למחלות נדירות של הסוכנות הלאומית לבריאות (ORD of National Institute of Health).
פתופיזיולוגיה (אופן התפתחות המחלה)

גידולים ממאירים של הגרון עלולים להשפיע על פיזיולוגיית הגרון (צורת ומבנה האיבר) כתלות במיקום הסרטן וגודלו. גידולים מעל הגלוטיס (החלק האמצעי של הגרון, שבו נמצאים מיתרי הקול) עשויים שלא להשפיע על תפקוד הגרון עד שהם מתפתחים לגודל גדול יחסית. במצב זה, שינוי גוון הקול, הפרעות בבליעה וכאבי בליעה עלולים להיות התסמינים הראשונים.
לעומת זאת, גידולים בגלוטיס משנים את איכות הקול עוד בשלבים המוקדמים של התפתחותם ולכן מאובחנים בדרך כלל בשלבים מוקדמים של המחלה עקב צרידות מתמשכת.
התפתחות הגידולים הממאירים של הגרון ושגשוגם מתרחשים ברמה המולקולרית וההיסטולוגית. בעוד שהמנגנון המולקולרי עדיין איננו ברור במלואו, המנגנון ההיסטולוגי ידוע ומתרחש במספר שלבים: החל מרקמת מוקוזה (רירית) נורמלית, דרך מוקוזה דיספלסטית, קרצינומה לא פולשנית (in-situ) ועד קרצינומה פולשנית. התקדמות זו מבוססת על מוטציות גנטיות, המובילה לגידולים בגרון. ההתקדמות לא מופיעה בהכרח בכל חולה, וחולים מסוימים מתגלים לראשונה עם שלב אחרון של התקדמות סרטנית זו (דהיינו סרטן חודרני).
גורמי הסיכון

גורמי הסיכון לסרטן הגרון אינם ידועים במלואם וההערכה היא כי ישנם מספר גורמים התורמים במשולב להתפתחות המחלה. עם זאת, ישנם מספר גורמים שנמצאו כי מעלים את שכיחותה:
עישון סיגריות
שתיית אלכוהול
זיהום ויראלי מסוג פפילומה (HPV)
שכיחות גבוהה יותר בגברים
גיל מתקדם
סרטן הגרון מתגלה לרוב מעל גיל 55 ומצוי בשכיחות גבוהה יותר בגברים. קרוב לוודאי עקב כך שעישון וצריכת אלכוהול נהוגים יותר בקרב גברים. עישון נמצא כי מעלה את הסיכוי למוות מסרטן הגרון פי 20 ביחס לאנשים שאינם מעשנים. גם לשתיית אלכוהול השפעה משמעותית. בשילוב של שני גורמי סיכון אלו נוצר אפקט סינרגיסטי אשר מעלה את הסיכון אף יותר, במיוחד בצריכה לטווח ארוך.
אבחנה

האבחנה תורכב מראיון רפואי על מצב החולה ועברו הרפואי, בדיקה גופנית, מבט על הגרון שעשוי לכלול בדיקת ראי גרון (לרינגוסקופיה) ישירה או עקיפה (באמצעות סיב אופטי) וכן בדיקות הדמיה (כגון CT, MRI ורנטגן) וביופסיה (בדרך כלל בהרדמה מלאה).
הבדיקה הגופנית תהיה בדיקה כללית של החולה לאמוד מצב בריאותי כללי ותכלול מישוש ובדיקה חיצונית של כלל אזור הצוואר לנפיחויות כלליות ולימפתיות או לרמזים למחלה גרורתית.
בדיקת גרון (לרינגוסקופיה) - חלל הפה והגרון נבדקים על ידי ראייה ישירה על מנת לקבוע הימצאות גידול, מיקומו וגבולותיו. חלל הגרון נבדק באמצעות בדיקת ראי גרון עקיפה הכוללת שימוש בפנס ומראה מעוקלת המחוברת לידית ארוכה (בדומה למראת רופא השיניים), או בדיקת ראי גרון ישירה המבוצעת על ידי טלסקופ גמיש המוחדר לגרון דרך האף או הפה. בדיקה זו מאפשרת קביעת הימצאות גידול, מיקומו, גבולות חדירה ראשוניים ומידותיו.
ביופסיה - במקרה ויש חשד לגידול סרטני תבוצע ביופסיה, בדרך כלל תחת הרדמה כללית. בבדיקה זו מתבצעת בדיקת תאים מהדגימה תחת מיקרוסקופ. בצורה זו מתאפשרת אבחנה מבדלת של מאפייני רקמת הגידול וניתן להוכיח בצורה היסטולוגית קיום סרטן, סוגו ושלב הגידול. תוצאות הביופסיה מתקבלות כעבור כשבוע. במקרה שיש גידול קטן הממוקם בצורה ברורה, המנתח עשוי לבצע ביופסיה חיתוכית שמהווה ניסיון להסיר את הגידול לחלוטין בזמן הביופסיה הראשונית. במקרה הזה תפקיד הבדיקה הפתולוגית בנוסף למתן הדיאגנוזה הסרטנית יהיה לאבחן אם הגידול הוסר בשלמותו. בדיקה אנדוסקופית מלאה של חלל הגרון, קנה הנשימה והושט בדרך כלל מבוצעת בזמן הביופסיה.
הדמיה (רנטגן, סיטי, אולטרסאונד) - צילומי רנטגן יבוצעו בעיקר על מנת לברר האם ישנם תאים סרטניים שהגיעו לריאות ויצרו גידולים גרורתיים. בדיקות הדמיה מסוג CT ו–MRI יסייעו להגדרת התפשטות הגידול ופיזורו לבלוטות הלימפה ולאיברים מרוחקים. US מהווה בדיקה מדויקת ביותר לנוכחות בלוטות לימפה חשודות בצוואר כאשר מבוצע בידיים מיומנות.
ניהול תוכנית הטיפול יהיה תלוי באזור, בשלב הגידול (גודל הגידול, התפשטות לבלוטות לימפה, גרורות מרוחקות) וסיווג היסטולוגי. בריאות כללית ובקשת המטופל חייבת להילקח בחשבון.
קביעת שלב הגידול (staging)

על מנת לתכנן את הטיפול המיטבי לכל חולה יש לקבוע את היקף המחלה, כלומר את שלב הגידול. מחלה בשלב ראשוני יחסית צפויה להיות עם פרוגנוזה (תחזית להתפתחות המחלה) טובה יותר, בעוד שמחלה בשלב מתקדם תהיה כזו שסיכויי הריפוי שלה גבוהים פחות.
המידע נקבע באמצעות הבדיקה הגופנית, הביופסיה ובדיקות הדימות. השלב נקבע לפי מספר משתנים בעזרת צורת סיווג מסוג TNM המדרגת את חומרת הגידול לפי גודלו (Tumer), פיזור לבלוטות לימפה (Lymph Node) ופיזור גרורתי (Metastasis). גודלו של הגידול נאמד מ-T1-T4 כאשר T1 מסמן גידול קטן ביותר ו-T4 גדול ביותר. N0 מסמל מצב בו אין בלוטות לימפה מוגדלות וככל שעולה שלב ה-N כך מתרבות הבלוטות החשודות בצוואר כאשר ב-N3 ישנן בלוטות חשודות רבות בשני צידי הצוואר. M0 מתייחס לגידול ללא גרורות מרוחקות בעוד ב-M1 נמצאו אצל החולה גרורות (בדרך כלל בריאות).
טיפול

קביעת סוג הטיפול תלויה במיקום הגידול, סוגו והשלב בו הוא נמצא. הטיפול עשוי להיות ניתוחי, כימותרפי, הקרנתי, ביולוגי או שילוב של אלו. בגידולים קטנים ובשלב מחלה התחלתי ניתן בדרך כלל לטפל בניתוח או בהקרנות כטיפול יחיד. בגידולים מתקדמים יידרש שילוב במספר שיטות.
הקרנות - הטיפול הוא מקומי והקרינה מכוונת לגידול ולרקמות סביבו.
טיפול ניתוחי - בגידולים ראשוניים וקטנים מבוצעת כריתה על ידי לייזר של הגידול וסביבתו. הניתוח מתבצע בהרדמה כללית דרך הפה, והחולה משתחרר בדרך כלל כעבור יממה לביתו עם הגבלות מינימליות. בגידולים מתקדמים לעיתים תידרש כריתה שלמה של הגרון עם הסרה של הבלוטות הצוואריות החשודות לגרורות מקומיות של המחלה.
כימותרפיה - התרופות הכימותרפיות לסרטן הגרון ניתנות בדרך כלל בהזרקה ישירה למחזור הדם ומשם מגיעות אל כל הגוף. הטיפול הכימותרפי בסרטן הגרון ניתן בדרך כלל בשילוב עם הטיפול הקרינתי.
ביולוגי - שימוש בנוגדנים מעכבי גדילה כנגד תאי הגידול הסרטני. ישנן כיום מספר תרופות המבוססות על תקיפה ביולוגית של הגידול (כגון נוגדן נגד רצפטור הגדילה של הגידול) ותרופות אלו מהוות תחליף או תוספת לטיפול הכימותרפי במחלה.
בקביעת סוג הטיפול נלקחים בחשבון גם משתנים נוספים כגון בקשות המטופל, מצבו הסוציאלי, מוכנות היענותו לסוג הטיפול, כמו גם ניסיון והעדפות המרכז הרפואי המטפל.
הטיפול האידיאלי עבור קרצינומות גרון בשלב 1–2 הוא הקרנות או טכניקות כירורגיות (אנדוסקופיה או ניתוח פתוח) המשמר פעילות לרינגיאלית תקינה. עבור קרצינומות פולשניות של הגלוטיס או של הסופרה-גלוטיס, בשלבי מחלה מוקדמים, מומלץ לטפל באמצעות הסרה כירורגית אנדוסקופית או באמצעות הקרנות (שתי השיטות יעילות באותה מידה ומניבות תוצאות דומות). טיפול בנגעים מסוימים שעדיין נמצאים בשלבים המוקדמים של המחלה עלול להיות כרוך בכריתה חלקית של מיתרי הקול.
בשלבים המאוחרים יותר של המחלה (שלבים 3–4), פרוטוקול הטיפול משלב הקרנות וטיפול כימותרפי (cisplatinum and fluorouracil). למרות שהשימוש בטיפול זה הולך וגובר, הצורך בניתוח להסרת מיתרי הקול עדיין נותר תדיר. הטיפול הראשוני היעיל ביותר בחולה במצב חמור עלול להיות כרוך בכריתה חלקית או מלאה של מיתרי הקול (laryngectomy).
אופציית הניתוח כטיפול ראשון מיועדת לחולים בהם נפח התפשטות סרטן הגרון גדול, חולים בשלב T4a, או חולים הצפויים לפתח בעיות תפקודיות כתוצאה מהמחלה.
גם אחר כריתת גרון ניתן כיום להחדיר תותב דיבור (שמתבצע בדרך כלל תוך כדי הניתוח לכריתת הגרון) שמאפשר לחולה דיבור ברמה ועוצמה מצוינים כבר עם שחרורו מהמחלקה. אכילה ובליעה יהיו תקינים וללא כל מגבלות אחר כריתת גרון מלאה.
הערות שוליים

↑  Throat Cancer, Mayo Clinic
↑  Treating Oral Cavity and Oropharyngeal Cancer, American Cancer Society;
Laryngeal Cancer Treatment, National Cancer Institute
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555613505171  GND: 4140845-7  LCCN: sh85074746  NDL: 00566805  NKC: ph139020 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
עמירם גרינולד

| --- | --- |

עמירם גרינולד  (בחולצה הכחולה) בזמן הפוסט דוקטורט שלו באוניברסיטת ייל
 לידה:  9 בפברואר 1945 רמת השופט, ישראל 
 פטירה:  17 באוקטובר 2021 (בגיל 76)
 ענף מדעי:  מדעי המוח
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים  מכון ויצמן למדע 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע 
 פרסים והוקרה:  פרס דן דוד (2004) 
 מספר צאצאים:  2 
 תרומות עיקריות
 מחקרים בחקר המוח ושיטות דימות אופטי
 
עמירם גרינולד (9 בפברואר 1945 – 17 באוקטובר 2021) היה פרופסור למדעי המוח במכון ויצמן למדע, חתן פרס דן דוד לשנת 2004 וחבר האקדמיה הישראלית למדעים.
ביוגרפיה

עמירם גרינולד נולד בקיבוץ רמת השופט. בן בכור להורים חלוצים, יעקב עמיר (במקור גרינולד) ולעדינה גרינולד (במקור אנצילביץ). בסביבות גיל 5 בערך עזבה המשפחה את הקיבוץ ועברו למקווה ישראל שם עבד האב, לאחר כשנתיים עברו לקריית אונו. בתיכון למד בתיכון חדש בתל אביב. היה בגרעין עינת של השומר הצעיר בקיבוץ זיקים. שירת בנחל מוצנח בגדוד 50 של הצנחנים, בהמשך יצא לקורס קצינים וכיהן כמ"פ בצנחנים. השתתף במלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה ובמלחמת יום הכיפורים.
בשנת 1960 התחיל ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1965 קיבל את תואר הM.Sc בכימה פיזיקלית. מ-1965–1974 המשיך לדוקטורט במכון ויצמן למדע בהנחייתם של אפרים קציר ויצחק צבי שטיינברג, ובשנת 1975 קיבל תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע בכימיה פיזיקלית, על עבודה בנושאים ספקטרוסקופים בביופיזיקה הקשורים ל "Fluorescence decay kinetics".
בשנים 1975–1974 היה חוקר במעבדתו של רמי רחימימוב בבית הספר לרפואה בבית חולים הדסה. משם המשיך לאוניברסיטת ייל לפוסט דוקטורט במעבדה של לארי כץ.
משנת 1978 חזר למכון ויצמן למחלקה לניורוביולוגיה. בשנת 1984 יצא לשבתון במעבדתו של חתן פרס נובל טורסטן ויזל באוניברסיטת רוקפלר בעיר ניו יורק, שבתון זה התארך עד 1991 לאחר שכיהן כראש מעבדת IBM לחקר המח באוניברסיטת רוקפלר בין השנים 1986–1991.
ב-1991 חזר לחקור במכון ויצמן ובין יתר תפקידיו עמד בראש מרכז גורודסקי לתפקודיי מח גבוהים במכון ויצמן למדע ברצף עד 2009.
בשנים 1992–1998 שימש כיועץ המדעי לחברת Optical Imaging Inc אשר מכרה מכשירים מחקר לדימות אופטי לחוקריי מוח באוניברסיטאות ברחבי העולם. בשנת 1998 הקים את חברת דימות אופטי בע"מ, חברה ביו רפואית שניסתה לקחת את טכנולוגיות הדימות אופטי אשר פיתח לשימושים קלינים במוח ובעין.
גרינולד השתמש במחקריו בניסויים בבעלי חיים, במשך תקופת מחקרו במכון ויצמן התקיימו הפגנות רבות על פעולותיו.
מחקר

מחקרו התמקד במחקר הבסיסי של מדעי המוח, השואף להבין את המבנה התפקודי של המוח. כחלק ממחקרו פיתח שיטות דימות אופטי וצבעים פלואורסצנטים שאפשרו לראות בזמן אמת שינויים אופטיים זעירים אשר בעזרתן ניתן לראות בו זמנית ובזמן אמת את פעילות המוח המתואמת של תאים רבים בקליפת המוח כתלות בגירויים שונים. שיטות מחקר אלו היו הבסיס לחברת דימות אופטי שהקים בשנת 1998 אשר מסחרה את הטכנולוגיה בשאיפה לשימושים קלינים עתידיים.
חיים אישיים

בשנת בסוף ספטמבר 1973 התחתן עם אירית גרינולד (אמסטרדם) כמה ימים לפני שגויס לשירות מילואים למלחמת יום כיפור. ב-1975 נולד בנו ערן גרינולד בניו הייבן בארצות הברית, ובתו יעל לב (גרינולד) נולדה ברחובות ב-1980. ב-1994 אשתו נהרגה כאשר נפלה ממצוק המצדה בעת טיול משפחתי בחג השני של פסח. ב-2005 התחתן עם מאירה מור גרינולד.
הערות שוליים

↑  איריס דומאני‏, "מי שמבצע ניסויים בבעלי חיים הוא נאצי", באתר וואלה, 18 בדצמבר 2007
↑  נתן שרון, זמן יהודי חדש, כרך ד, הוצאת כתר 2007, עמ' 272. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"