stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טריז

טריז כמכשיר ביקוע. ניתן לראות שעל הטריז לעבור מרחק גדול יותר מאשר המרחק שייווצר בין שני החלקים המופרדים. כמו כן ניתן להבחין שהכוח שהטריז מפעיל מאונך לכוח המופעל על הטריז
טריז (או יתד) הוא מכשיר שבסיסו מלבן, וממנו יוצאים שני מישורים משופעים הנפגשים בישר. טריז הוא אחת משש המכונות הפשוטות. ניתן להשתמש בו כדי להפריד שני חפצים, כדי לבקע חפץ לשנים או כדי להדק שני חלקים זה לזה. יעילות הטריז תלויה ביחס בין אורכו ובין הזווית שלו. כאשר הזווית גדולה יותר, יידרש יותר כוח, אך הפעולה תעשה מהר יותר. בדומה למישור משופע, גם בטריז יש איבוד אנרגיה כתוצאה מחיכוך. כאשר משתמשים בטריז, כמות העבודה זהה לכמות העבודה ללא שימוש בטריז, אך היתרון של טריז, הוא שניתן להפעיל פחות כוח בכל רגע נתון, משום שהעבודה נעשית על פני דרך ארוכה יותר. כאשר מבקעים בול עץ באמצעות טריז, הטריז מגדיל את הכוח שמופעל על הגוף, מכיוון שהכוח מתרכז בשפה הדקה של הטריז, אך הוא מקטין את המרחק שהגוף עובר – משום שהכוח מופנה לצדדים.
היסטוריה

המקור להמצאת הטריז אינו ידוע, כיוון שהוא בשימוש אלפי שנים, אך כנראה סכיני אבן היו הכלים הראשונים בצורת טריז. במצרים העתיקה שימש טריז ברונזה כמכשיר לביקוע סלעים על מנת להכין אבנים לבניין. שיטה נוספת לבקע סלעים הייתה באמצעות החדרת טריז עץ לחריץ בסלע, והרטבת הטריז במים. לאחר שגזיר העץ ספג מים, הוא מתנפח ומבקע את הסלע לאיטו. מספר שבטי ילידים אמריקאים משתמשים בטריז עשוי קרן על מנת לבקע עצים להכנת קאנו, בתים ושאר מוצרי עץ.
דוגמאות למכשירים המתבססים על עקרון הטריז: גרזן, את חפירה, מעצור דלת, מגופים שונים, סכין, מפסלת ואפילו שיניים. אם כי האחרונים הם בעיקר מכשירי חיתוך.
מסור מורכב מהרבה טריזים קטנים (שיניים) – אשר מבקעים את החומר. ישנם גם מכשירי מדידה המשתמשים בטריז על מנת למדוד מרחק בין מישורים שונים (למשל בין שתי מרצפות).
נויה והדר קרקו

ערך זה עוסק באחיות. אם התכוונתם לתוכנית טלוויזיה, ראו .
| --- | --- |

התאומות קרקו, 2016
 לידה:  29 ביולי 1998 (גיל: 26)
 שם לידה:  נוי קרקו, הדר קרקו 
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-2008
 סוגה:  פופ
 חברת תקליטים:  פופ ארט, הליקון, חברים הפקות
 בן זוג:  ליאו בורנשטיין (עם הדר)   לירוי טוסנה (עם נויה)
 פרסים והוקרה:  "פריצת השנה" – טקס נבחרי הילדים 2014
 חברים
 נוי קרקו הדר קרקו 
 
נוי והדר קרקו מדגמנות ב-2016
נויה (לשעבר נוי) והדר קרקו (נולדו ב-29 ביולי 1998) הן אחיות-תאומות שחקניות, מנחות, זמרות, ודוגמניות ישראליות. מגישות עזרה ראשונה בהכשרתן.
זוכות תואר "פריצת השנה" בטקס טקס נבחרי הילדים 2014.
ביוגרפיה

התאומות קרקו נולדו במושב גנתון. אביהן מדריך טיולים, ואמן, יעל, אשת מכירות בחברת שעונים. הוריהן התגרשו בילדותן. אמן נישאה בשנית לאיש נדל"ן ועורך דין בשם שוקי, כשמנישואיו הקודמים יש להן עוד ארבעה אחים-חורגים, ומאוחר יותר גם אחות-למחצה. למדו במגמת ביולוגיה בתיכון נחשון שבשוהם. התגוררו גם בחדרה. כנערות התנדבו במד"א.
לפני גיוסן לצה"ל, למדו, במשך כשנתיים, לימודי פרמדיקים במסגרת העתודה הטכנולוגית במכללה הטכנולוגית הנדסאים באריאל. לאחר חזרתן מצילומי "המירוץ למיליון", התאומות התגייסו לצה"ל בהבדל של יום ביניהן.
קריירה

בגיל 6 דגמנו לחברות הביגוד הישראליות "גלי" ו"סולוג". בנוסף בילדותן, השתתפו בקלטת ילדים של דוד חיים, שצולמה ב-2008 ובקלטת ילדים השנייה של דוד חיים שצולמה ב-2010.
ב-2009 השתתפו במיני-סדרה "תמיד אותו חלום" המבוססת על שיריו של צביקה פיק, בערוץ HOT3.
בין השנים 2010–2011, החלו את דרכן בהנחיה בערוץ הילדים ("המקום האמיתי") שם הגישו את פינת "דאבל-לייק". כמו כן, הנחו בערוץ הילדים את השעשועון "ניפגש בסיבוב" עם טל מוסרי, עודד פז ודנה פרידר.
בשנת 2012 נמנו עם המנחים הראשיים של תוכנית המתיחות "סתאאאם!" כמו דנה פרידר בערוץ הילדים שעמה מתחו כוכבים מעולם הבידור. בנוסף ב-2012, שיחקו בתפקיד אורח בסדרת הנוער "גאליס" בערוץ הילדים למנויי הוט, בה הן גילמו את האחיות של דורי.
בשנים 2014–2015 כיכבו בשתי עונותיה של סדרה לילדים ונוער הנושאת את שמן, "נוי והדר", מבית yes. בנוסף, זכו לתואר "פריצת השנה" בטקס טקס נבחרי הילדים 2014. כמו כן, התארחו ואף ביצעו שיר ("כיף פה") בעונתה החמישית של תוכנית הבידור "מועדון לילה" בערוץ 2 של קשת.
בנוסף ב-2015 הופיעו בפסטיבל "ילדודס 5" לצד יהונתן בשן וטל מוסרי, ובמלונות ישרוטל במופע "המסיבה".
במרץ 2015 החלו לדגמן כפרזנטוריות בקמפיינים של מותג האופנה הישראלי "קסטרו", שם הובילו קולקציית ביקיני קיצית לנערות. חלק מהמודעות הוסרו בשל תלונות על כך שהקמפיין פוגע ברגשות הציבור.
ב-2016 הצטלמו לסדרת הרשת הראשונה של פרטנר, "אחיות רשת", בה 40 פרקים קצרים, בהפקתו ובימויו של קובי מחט.
ב-2018 השתתפו בתפקיד אורח בתור עצמן בסדרת הדרמה הקומית "יש לה את זה" בקשת 12.
ב-2019 שודרה ברשת 13 עונתה השביעית של תוכנית המציאות "המירוץ למיליון", בה השתתפו השתיים כצמד. הן הודחו מהתוכנית לאחר שהדר שברה את ידה, ולא-יכלה להמשיך עוד במירוץ. בנוסף באותה שנה, דגמנו לגיליון בגדי הים של המגזין הישראלי "בלייזר".
באוקטובר 2020 הודיעו האחיות על התפצלות ושכל אחת מהן תתחיל קריירה נפרדת, אך לאחר כמספר חודשים השלימו השתיים וחזרו לעבוד יחד
בינואר 2025, לקחו חלק בקמפיין פרסומי ויראלי של דומינו׳ס פיצה. הקמפיין הושק בידיעה על חשיפתה של תאומה שלישית של נוי והדר, מה שעורר עניין רב. לאחר מכן ״נחשפה״ האחות השלישית בסרטון קומי, שבו התברר כי אותה אחות היא בעצם מאור כהן הפרזנטור. הסרטון זכה להצלחה עם למעלה ממיליון צפיות.
חיים אישיים

בסוף 2020 החליפה נוי את שמה לנויה.
באוגוסט 2021 הודיעו השתיים על כך שהן התארסו באותו היום לבני-זוגן: נויה התארסה עם לירוי טיסונה, והדר התארסה עם ליאו בורנשטיין. הן אמנם חגגו מסיבת וטקס חינה משותפת ב-25 בפברואר 2022 (בו הן גם התאחדו עם אביהן, לאחר שהקשר עמו נותק בגיל 6) – אך כל אחת מהן נישאה בתאריך משלה: הדר התחתנה ב-7 באפריל 2022 עם ליאו – ונויה התחתנה עם לירוי ב-16 ביוני 2022.
הדר ילדה את בנה הבכור ב-13 במרץ 2023. שבועיים אחרי כן, ב-26 במרץ 2023, נויה ילדה את בנה הבכור.
הדר ילדה את בנה השני ב-9 באוקטובר 2024. נויה ילדה את בנה השני ב-21 באוקטובר 2024.
דיסקוגרפיה > סינגלים

"נעוף באוויר" (1 בדצמבר 2013)
"ממריאה איתך" (31 בדצמבר 2013)
"סוף שבוע של פאן" (30 בינואר 2014, קאבר)
"קיץ בים" (12 ביוני 2014)
"לטרוף את העולם" (21 ביולי 2015, בשיתוף עם האולטראס)
"כמו בסרטים" (17 בנובמבר 2015)
"My Fantasy" (11 באפריל 2016, גרסה באנגלית וביפנית ל"כמו בסרטים")
הערות שוליים

↑  גילינו מה התאומות נוי והדר לעולם לא יעשו ביחד
1 2 3 4 5  בר זגה, פתחו יומנים: נוי והדר יערכו חינה משותפת, אך יתחתנו בנפרד, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 13 בינואר 2022
1 2 3 4  בר זגה, נוי והדר: "שואפות להיכנס להיריון יחד, אבל את זה בורא עולם יחליט", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 17 בפברואר 2022
1 2  באירוע החינה המשותף: נוי והדר במפגש מרגש עם אביהן אחרי שנים של נתק | TMI, באתר https://tmi.maariv.co.il, ‏2022-13-03
↑  הדס בשן, "בידור ופרמדיקים הם הדברים היחידים שאנחנו אוהבות", באתר mako‏, 1 בינואר 2019
↑  איתי יעקב, התאומות נוי והדר: "אין דבר יותר יפה מלהילחם למען המדינה שלך", באתר Xnet‏, 25 במרץ 2015
↑  באתר מקומונט יש"ע
1 2  נוי והדר, החממה, המסיבה, באתר "Fashion Israel",‏ 5 במרץ 2015
↑  משה אבוטבול, קאמבק כפול: נוי והדר יככבו בסדרה חדשה, באתר פרוגי, 3 באוקטובר 2017
↑  יוני פרוים, גל גדות, מאחורייך: נוי והדר לוהטות בביקיני, באתר ynet, 8 במרץ 2015
↑  יעל שני, התושבים מחו נגד קסטרו, הרשת הסירה פרסומת, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 6 באפריל 2015
↑  ערן סויסה, רצות לקאמבק: נוי והדר חוזרות למסך, באתר ישראל היום, 18 באוקטובר 2018
↑  יוני פרוים, קבלו אותן: כוכבות מגזין בגדי הים נחשפות, באתר ynet, 6 במאי 2019
↑  יפעת הללי אברהם, ‏נוי והדר הפרידו כוחות, באתר ‏מאקו‏, 8 באוקטובר 2020
↑  נועה רחמים, ‏תמיד ביחד: התאומות נוי והדר קיבלו הצעת נישואים מבני זוגן, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2021
↑  ליעד בן צור, הווידוי המטורף של נוי והדר: "למרות שאת לא אוהבת להיחשף – נולדנו שלישייה", באתר חדשות 13, 13 בינואר 2025
↑  Instagram, www.instagram.com
↑  יפעת מנהרדט, נויה והדר קרקו עם הבנים מיכאל וגבריאל: "לכל אחת יש את החיים ואת ההתמודדות שלה", באתר ynet, 22 במאי 2023
↑  מחוך שקוף ונוצות: הדר קרקו התחתנה בשלוש שמלות כלה מטריפות | Fashion Forward | אופנה, באתר "mako", ‏2022-04-11
↑  ליעד בן צור, כבר לא בצמד: הדר מ"נוי והדר" ילדה בן בכור, באתר חדשות 13, 15 במרץ 2023
מופנמות ומוחצנות

מופנמות ומוחצנות (באנגלית: Extraversion and introversion) הוא אחד מהצירים המרכזיים של אפיון אישיות בתאוריות תכונות רבות בתחום הפסיכולוגיה של האישיות. כבר בגיל צעיר, ודאי שעם הכניסה לבית הספר, מורגשת חשיבותו הרבה של ממד זה בחייו של האדם היכול להשפיע במידה רבה על התנהגותו, גישתו לבעיות ונושאים שונים, סדרי עדיפויותיו, עיסוקיו ועוד.
האדם המופנם מפנה את האנרגיות שלו כלפי עצמו בעוד שהמוחצן מפנה אותן כלפי החברה. המופנם הוא מהורהר, זהיר, שקט. המוחצן הוא פטפטן, מלא חיים ואימפולסיבי. בעוד שצעיר מופנם יבלה את זמנו בחדר עם ספרים או מחשב, חברו המוחצן יעדיף מסיבות ופאבים. 
לא בהכרח משתייך אדם לאחד הקטבים, ויש שימצאו עצמם בעמדת ביניים בממד המופנמות - מוחצנות.
את הממד הגדיר קרל יונג, וזו אחת מתרומותיו החשובות ביותר לפסיכולוגיה, אחת מהפחות שנויות במחלוקת וכזו שעמדה במבחנים אמפיריים רבים. על פי תאוריית חמש התכונות הגדולות, המיקום בסולם המופנמות-מוחצנות הוא אחת מחמש התכונות המרכזיות המגדירות את האישיות.
מופנמים מול מוחצנים

על שאלות כמו: "האם אתה היוזם ביצירת קשר חברות חדש?", "האם אתה נוטה להתבלט באירועים חברתיים?", "האם אתה פתוח בשיחות עם אחרים?" יענו בדרך כלל מוחצנים בחיוב ומופנמים בשלילה. יש קשר כלשהו בין מופנמות לבין ביישנות אבל לא כל אדם מופנם הוא ביישן, ולא כל ביישנות נובעת ממופנמות.
במחקר בקרב סטודנטים נמצא שמוחצנים מאושרים יותר, סובלים פחות מפחד קהל, יוצאים יותר לדייטים, מבלים לבד פחות, צורכים יותר אלכוהול, מעשנים יותר, פעילים יותר מינית, אוהבים ללמוד עם מוזיקה ברקע ובעלי מספר חברים רב יותר. נראה שהם אפילו להוטים יותר אחר אוכל טוב ונהנים יותר מבדיחות גסות.
לעומת זאת, מופנמים מצליחים יותר בלימודים. רוב התלמידים שנדחים על ידי האוניברסיטאות הם מוחצנים. אוניברסיטאות ליגת הקיסוס בארצות הברית רואות במוחצנות תכונה חיובית ולעיתים הכרחית.
נראה שקל יותר להכניס מוחצנים למצב סוגסטיבי בהפנוט או בתופעות של היסטריה מדבקת[דרוש מקור].
הנס אייזנק הוסיף לממד המופנמות - מוחצנות ממד של יציבות נפשית, גבוהה או נמוכה. כך נוצרים ארבעה סוגי אופי, המתאימים לסוגים שהצביעו עליהם היוונים הקדמונים. בעל האופי הפלגמטי, מופנם ויציב נפשי, הוא מהורהר, שולט בעצמו, אמין ורגוע. המופנם הנוירוטי, לעומת זאת, הוא לא חברותי, חרד ונוקשה. אייזנק הגדירו כ"מלנכולי". המוחצן היציב נפשית, האופטימי, הוא קליל, מלא חיים וחברותי. המוחצן הנוירוטי, מהיר החמה, הוא אגרסיבי ואימפולסיבי.
בתאוריית חמש התכונות הגדולות נוספים לממד המופנמות - מוחצנות וליציבות הנפשית עוד שלושה ממדי אישיות אחרים - נעימות, פתיחות מחשבתית ואחריות. ניתן לקשר את רוב רובן של התכונות המיוחסות לבני אדם עם חמש "התכונות הגדולות".
בחקר הרקע הביולוגי לאישיות המופנמת והמוחצנות נמצא שיש קשר בין הפעילות הדופמינרגית, הקשורה למרכזי התגמול וההנאה במוח לבין המיקום בממד המופנמות - מוחצנות. אלו הזקוקים לגירוי נמרץ יותר על מנת לעורר את מרכזי התגמול צפויים להיות בעלי אופי מוחצן יותר. על עובדה זו הצביע כבר הנס אייזנק: מופנמים מגיבים בעוררות גבוהה יותר לגירוי, ולפיכך מתקשים להתמודד עם גירוי רב מדי. העוררות הרלוונטית לציר המופנמות - מוחצנות היא עוררות חיובית של התרגשות ושמחה. עוררות לרגש שלילי קשורה יותר לנוירוטיות.
יש ראיות לכך שהמופנמים רגישים יותר ללחץ והמערכת החיסונית שלהם פגיעה יותר.
בראי התרבות וההגות האנושית

על אף שהעיסוק המדעי השיטתי במסגרת הפסיכולוגיה בממד מופנמות-מוחצנות תחילתו רק בקרל יונג, הרי שתכונה זו, כמו תכונות אופי אחרות, זכתה ל"תצפיות" ותיאורים, בלתי מדעיים ככל שהיו, בקרב תרבויות שונות בהיסטוריה האנושית וקיבלה הד באותן התרבויות.
כאמור, מקור תאוריית התכונות המודרנית של אייזנק הוא בתורת היפוקרטס, שבה לא דובר במפורש על צמד התכונות דנן, אך ניתן לזהות בה שני סוגי מוחצנות ושני סוגי מופנמות.
לפי הופסטדה בתקופתנו התנהגויות מופנמות ומוחצנות מקבלות פירושים ושיפוטים שונים בתרבויות ובחברות שונות, טוענת כי תרבות, ערכים וחברה משפיעים על ההתנהגות ועל המשמעות המיוחסת לדפוסי התנהגות שונים אצל בני אדם וילדים צעירים בפרט.
ישנן חברות המאמצות ערכים כלל קהילתיים, קולקטיביסטיים. בחברות אלו, בדרך כלל, אחדות החברה חשובה להישרדותה. תרבות קולקטיביסטית, מאופיינת בקבוצות חזקות ומלוכדות עם עזרה ודאגה הדדית. חברות אלו מעודדות ערכים של תלות חברתית, אחריות חברתית ומעודדות את היחיד לשרת את צורכי החברה, להתחשב באחר ולכבד סמכות. בחברות אלו תכונות כמו ביישנות ומופנמות מוערכות יותר. מדינות המתאפיינות במדד אינדיבידואליזם נמוך הן פנמה וונצואלה.
לעומת זאת חברות המאמצות ערכים אינדיבידואליסטיים. בהן הקשרים בין פרטים בחברה פחות חזקים, חברה זו מעודדת נפרדות של הפרט, עידוד זכויות ומימוש פוטנציאל אישי. החינוך מעודד חשיבה עצמאית ויצירתית. כך שמצופה מכל אחד לדאוג לעצמו או למשפחתו הקרובה. מדינות המתאפיינות במדד אינדיבידואליזם גבוה הן ארצות הברית, אוסטרליה, בריטניה וקנדה. כיום נבחנו גם הבדלים בין-תרבותיים בהתנהלות הארגון המודרני.
בראי התרבות וההגות האנושית > מופנמות ומוחצנות באמריקה

יש הטוענים כי האמריקאים חיים "בחברה מוחצנת" המתגמלת התנהגות מוחצנת הדוחה מופנמות, וזאת משום שהתרבות האמריקאית מעריכה אישיות מוחצנת, ואילו בחלק מהתרבויות האחרות מעריכים אנשים בשל "אישיותם הפנימית ויושרם המוסרי". תרבויות אחרות, כגון יפן ואזורים בהם שלטת הנצרות האורתודוקסית, הבודהיזם, הסופיות ועוד, תעודדנה הסתגרות. הבדלים תרבותיים אלה מנבאים את אושרו של הפרט. אנשים המדורגים גבוה יותר במדד המוחצנות הם מאושרים יותר בממוצע, ולהפך.
חוקרים גילו כי אנשים המתגוררים באיים נוטים להיות מופנמים יותר מתושבי היבשת, וכי אנשים שאבותיהם היו תושבי האי במשך עשרים דורות נוטים להיות מופנמים יותר. יתר על כן, אנשים המהגרים מן האיים ליבשת נוטים להיות מוחצנים יותר מאנשים שנשארים לגור על האיים.
בארצות הברית, החוקרים מצאו כי אנשים החיים במדינות במערב התיכון של דקוטה הצפונית, דרום דקוטה, נברסקה, מינסוטה, ויסקונסין, ואילינוי הראו ציונים גבוהים יותר מהממוצע של מוחצנות. יוטה ומדינות בדרום מזרח פלורידה וג'ורג'יה גם הראו ניקוד גבוה בתכונה זו. המדינות המופנמות ביותר בארצות הברית הן מרילנד, ניו המפשייר, אלסקה, וושינגטון, אורגון, ורמונט. אנשים שחיים במדינות הצפון המערביות של איידהו, מונטנה, ויומינג גם הם יחסית מופנמים.
חינוך למופנמות מוחצנות בהקשר תרבותי

התהליך המוביל למיומנויות חברתיות זהה בתרבויות שונות אולם ההתייחסות להבדלים בין אישיים נבדלת בין חברות. ערכים אמונות, וגישות הוריות יכולים לעודד מיומנויות שונות והתנהגות חברתית שונה. בסין למשל ביישנותם של ילדים בעלי טמפרמנט עצור זוכה להערכה ועידוד על ידי ההורים והם לפופולריות בחברה. בצפון אמריקה ילדים ביישנים הנמנעים מתחרות הם מקור דאגה להוריהם. הם חווים עצמם כחסרי יכולת חברתית לרוב אינם מקובלים בחברה ובגיל התבגרות עלולים לחוות תחושת בידוד ודיכאון לפי יונג ופרגאסון, באיטליה אשר שם הקשרים המשפחתיים מאופיינים בקשר הדוק, הורים ממעטים בחשיבות של קשרים חברתיים ומראים יחס פחות שלילי לדחייה חברתית. לעומת זאת הורים לילדים בצפון אמריקה מייחסים חשיבות רבה לקשרים חברתיים ומגיבים בחומרה לדחייה חברתית. במחקר בו בדקו ערכים של הורים דתיים יהודים לבין הורים חילוניים ראו כי הורים חילוניים מייחסים לביטוי העצמי של ילדיהם ערך חשוב. לעומתם הורים דתיים אשר ראו בהשתלבות בקבוצה ובכך שילדם "לא יבלוט יותר מדי", ערך מוערך יותר. אימהות יפניות רואות מריבה בין ילדים כשלב נורמלי בהתפתחות ללמידה של "איפוק ושליטה עצמית" אך זאת על מנת למנוע הסלמה. אמהות ישראליות ראו במריבה חלק מהותי ביחסים בין בני אדם בכול הגילים. הן ראו במריבה למידת דרכים ל"הגנה עצמית ולהישרדות". 
כאשר נכנסים לגן ילדים בארצות שונות פעמים רבות הכללים, סדר היום והפעילויות דומים אך הגישות של המטפלים ומטפלות מעודדות התנהגויות וילדים בעלי טמפרמנט מסוים. במחקר בו בדקו התאמה בין טמפרמנט לערכים של מטפלים אצל ילדים ישראלים ואמריקאים, ילדים שהוגדרו כ"קלים" אצל האמריקאים, הוגדרו כ"צייתנים" אצל הישראלים. ילדים פעילים יותר וסתגלנים פחות, יתאימו יותר לערכים הישראליים, ולחברה הנמצאת במצב חירום ומאוימת על ידי אויבים ומלחמות. לעומת זאת ילדים "קלים", סתגלנים יותר יקבלו עידוד אצל האמריקאים. בנוסף ראו כי בכיתות בישראל החלל בו הילדים משחקים גדול, יותר אפשרויות למשחקי חצר, ופחות מתן הוראות למשחק בתוך הכיתה. תנאים אלו הראו התאמה לילדים אקטיביים יותר. באמריקה מטפלים יבטאו יותר דאגה מילדים אקטיביים שאינם סתגלנים. בישראל מטפלות ומטפלים מודאגים יותר מילדים שקטים ושאינם אקטיביים.
ראו גם

פסיכולוגיה
קרל יונג
לקריאה נוספת

סוזן קיין, שקט: כוחם של המופנמים בעולם שלא מפסיק לדבר, הוצאת מטר, 2001
רוזנטל, מ, גת, ל. וצור, ח. לא נולדים אלימים – החיים הרגשיים והחברתיים של ילדים קטנים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2008
וארמה, ו,פ עולמו הפנימי של הילד הפגיע, הוצאת "אח" בע"מ, 1994
חגי, ע. ילד שלי מיוחד, מודן הוצאה לאור, 2005
הערות שוליים

1 2  Susan Cain, Quiet: The Power of Introverts
↑  Geert Hofstede, The Confucius connection: From cultural roots to economic growth, MH Bond - Organizational dynamics, 1988 - Elsevie
↑  "Urie Bronfenbrenner,ist, an Authority on Child Development". Retrieved 2013-10-01 American Psychologist. (1988). American Psycholog, 2013-10-0188, American Psychologist. (1988). American Psycholog
↑  Diamond, Stephen A. (November 7, 2008), The Therapeutic Power of Sleep, . Psychology Today. Retrieved February 4, 2012.48
↑  Jump up2012, "Quiet, Please: Unleashing 'The Power Of Introverts', NPR. January 30, 2012. Retrieved February 4
↑  . ". Cain, Susan, The Power of Introverts, TED. Retrieved December 27, 2012
↑  Fulmer, C. Ashley; Gelfand, Michele J.; Kruglanski, Arie W.; Kim-Prieto, Chu; Diener, Ed; Pierro, Antonio; Higgins, E. Tory, "On 'Feeling Right' in Cultural Contexts: How Person-Culture Match Affects Self-Esteem and Subjective Well-Being", (2010).. Psychological Science 21 (11): 1563–9
↑  Rentfrow, Peter J.; Gosling, Samuel D.; Potter, Jeff (2008). ., "A Theory of the Emergence, Persistence, and Expression of Geographic Variation in Psychological Characteristics", Perspectives on Psychological Science 3 (5): 339–69
↑  5.	רוזנטל, מ, גת, ל. וצור, ח. (2008)., לא נולדים אלימים – החיים הרגשיים והחברתיים של ילדים קטנים., תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד., 2008
↑  Burgess, K., Rubin, K.H., Cheah, C., & Nelson, L. (2001)1, Behavioral Inhibition, Social Withdrawal, and Parenting. Socially withdrawn children: Parenting and parent-child relationships., .In R. Crozier & L. E. Alden (Eds.), The self, shyness and social anxiety: A handbook of concepts, research, and interventions. New York: Wiley.P:1-31, 2001
↑  Burgess, K., Rubin, K.H., Cheah, C., & Nelson, L.interventions. New York: Wiley.P: 1-31, Behavioral Inhibition, Social Withdrawal, and Parenting. Socially withdrawn children: Parenting and parent-child relationships, In R. Crozier & L. E. Alden (Eds.), The self, shyness and social anxiety: A handbook of concepts, research, and, 2001
↑  רוזנטל, מ, גת, ל. וצור, ח. (2008)., לא נולדים אלימים – החיים הרגשיים והחברתיים של ילדים קטנים., תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד., 2008
↑  Klein, H. (1991) ., . Temper. mentand childhood groupץcare adjustment: A cross-cultural comparison, 211-224 ,6(2) , Early Childhood Research Quarterly
גיבוש (קבוצה)

גיבוש הוא תהליך חיברות של קבוצת אנשים, לפעמים מכונה כך אירוע יזום שנועד ללכד ולאחד קבוצת אנשים לקראת המשך פעילות משותפת. במהלך הגיבוש מתכנסת הקבוצה כולה ביחד לפעילויות שונות אשר במהלכן נוצרות הכרויות קרובות ומתגבשים דפוסי פעולה משותפים. אופי הגיבוש, כמו גם פרק הזמן שהוא נמשך, תלויים בנסיבות שבהן הוא מתקיים.
הגיבוש הצבאי

בצה"ל מתקיים הגיבוש כחלק מתהליך הקמתה של יחידה צבאית, והוא שלב מקדים לפני הצטרפות החיילים ליחידה. במהלך הגיבוש, שיכול להימשך בין ימים אחדים לבין שבועות, יעברו החיילים אימונים שונים ויעמדו לפני בעיות הדורשות מאמץ גופני ויכולת עבודה בצוות. ככל שהיחידה נחשבת יותר ומוערכת יותר – כך יהיה תהליך הגיבוש קשה ומפרך יותר.
לגיבוש הצבאי שתי מטרות:
מטרה חברתית – לגבש קבוצת חיילים שאינם מכירים זה את זה לקראת הקמת היחידה בה הם עומדים לשרת. מהלך הגיבוש יסייע לכל חייל להיות חלק מהקבוצה, ולכל הקבוצה לתפקד כיחידה אחת.
סינון - במהלך הפעילות השוטפת, צופים מפקדי היחידה בכל חייל וחייל, ומעניקים לו ציונים אישיים הנוגעים לתפקודו האישי והחברתי. בסוף הגיבוש נותרים רק החיילים אשר התאימו לדרישות היחידה.
תהליך דומה לגיבוש הצבאי – הוא הגיבושון, שהוא גיבוש הנמשך תקופה קצרה, לכל היותר יום או יומיים, ובו המטרה העיקרית היא הסינון ובדיקת יכולתו של החייל לעמוד במשימות היחידה המגבשת.
גיבוש חברתי

גיבוש חברתי עשוי להיערך במקומות בהם מכירים בחשיבות "רוח הצוות", והוא נפוץ בחברות מסחריות וארגונים גדולים. הגיבוש יכול להיות יום משותף של בילוי לכל העובדים, נסיעה מאורגנת של העובדים לאירוע בחו"ל, או ערב משותף הכולל פעילות חברתית בנושאים שונים, כמו: משחקי חברה, דיונים, משחקי ספורט (בדרך כלל משחקי כדור למיניהם) וכדומה.
הדינמיקה הקבוצתית בפעילות הגיבוש אמורה לחזק יחסי אמון וקרבה, ולתרום להגברת המוטיבציה של העובדים בחברה, ולהיכרות טובה יותר של העובדים אחד את השני – היכרות שתאפשר להם לשתף פעולה בעבודה היומיומית, שהיא במקרים רבים מונוטונית.
גיבוש מתקיים גם בקבוצות ספורט ואוהדיהן ובספורט באופן כללי בדרך כלל, בתנועות נוער, בכיתות ובשכבות בית ספר, ובמקומות אחרים בהם ישנן קבוצות אנשים בפעילות משותפת. בשנים האחרונות הופך הגיבוש (או ה"גיבושון") לנפוץ במסגרות שונות ורחבות יותר, ונוספת לו מטרה של יחסי ציבור. כך למשל, מכללה אקדמית שמעוניינת להביא תלמידים להרשמה, מארגנת להם "ימי גיבוש" הכוללים היכרות בין המיועדים להירשם לבין אלה שנרשמו כבר.
הערות שוליים

↑  גיבושים בצה"ל - כך תגיעו ליחידה שאתם רוצים, באתר המפקדה
↑  המדור כושר קרבי | גיבוש צוללות (שייטת 7) | 2024-2025, באתר hamador
↑  האימפקט של דינמיקת הקבוצה על ביצועים בספורט | המסלול האקדמי המכללה למינהל, באתר www.colman.ac.il
↑  ד"ר מוטי קלנג, השפעת גיבוש חברתי על אפקטיביות קבוצות – מחקר שדה מבוסס ניתוח רשת חברתית, באתר mamda, ‏2021-10-08
| תנועות נוער וארגוני נוער בישראל |
| --- | --- | --- |
| אינם מזוהים פוליטית | אור לחינוך • אות הנוער • אחריי! • איגי • ארגון הצופים הערביים • האיחוד החקלאי • המכבי הצעיר • הנוער הדרוזי • הצופים הדרוזים • הצופים העבריים • הצופים הערבים האורתודוקסים • הצופים הערבים הקתוליים • התאחדות הצופים והצופות בישראל • התנועה החדשה • כנפיים של קרמבו • LEAD • נוער חובב תנ"ך • צופי בתי הספר הערביים והדרוזים • שומרי המפרץ |  |
| מזוהים עם השמאל הפוליטי | אג'יאל • בני המושבים • ברית הנוער הקומוניסטי הישראלי • המחנות העולים • הנוער העובד והלומד • הנוער הערבי החלוצי • השומר הצעיר • נוער הדמוקרטים • סדאקה רעות |  |
| מזוהים עם המרכז הפוליטי | נוער יש עתיד • נוער המחנה הממלכתי |  |
| מזוהים עם הימין הפוליטי | ההנהגה הצעירה באיחוד הלאומי‏ • הנוער הלאומי בית"ר • הנוער הציוני • נוער הליכוד |  |
| תנועות נוער דתיות | אריאל • בני עקיבא • הנוער הדתי העובד והלומד • נוע"ם • נוער תל"ם • עדת הצופים • עוז • עזרא |  |
| תנועות נוער חרדיות | אור ישראלי • בנות בתיה • היכלי ענ"ג • פרחי הדגל • נוער חב"ד • צבאות השם |  |
| ארגוני נוער השייכים לגופים ממסדיים | גדנ"ע • גדנ"ע אוויר • חוגי סיירות • מועצת התלמידים והנוער הארצית • מועצת תנועות הנוער בישראל • נוער מד"א • צופי אש |  |
| תנועות נוער שנסגרו | בית"ר • הצבעים שלנו • התנועה המאוחדת • טלנוער • נוער התחיה • נוער לנוער • עליית הנוער • צמרת• נוער העבודה • נוער מרצ |  |
| מושגי יסוד בהדרכה | חניך • מדריך נוער • בוגר • רכז • קבוצה • פעולה • מערך פעולות • גיבוש • הנהגת נוער • מתודיקה בהדרכה • מקורות ההשפעה של המדריך  • קורס הדרכה |  |
אדיפונקטין

אדיפונקטין
אדיפונקטין (באנגלית: Adiponectin) הוא אדיפוקין (הורמון שמופרש מרקמת השומן), משקלו המולקולרי כ-30kD והוא בנוי מ-244 חומצות אמינו. בבני אדם החלבון מקודד על ידי הגן AdipoQ. מאז נתגלה ב-1995 נמצא כי ההורמון משפיע על מטבוליזם של גלוקוז וחומצות שומן וכן כי יש לו השפעות נוגדות דלקת. עם זאת, להבדיל מאדיפוקינים אחרים דוגמת לפטין, רמות אדיפונקטין בדם מצויות ביחס הפוך למסת רקמת השומן, כלומר ככל שמסת רקמת השומן בגוף גדולה, רמות ההורמון בדם נמוכות יותר.
מבנה

הרצף הראשוני של אדיפונקטין יוצר חלבון מונומרי הכולל ארבעה מתחמי קיפול (Domains):
בקצה האמיני רצף איתות שנחתך מהחלבון הבוגר
מתחם לא שמור
מתחם בעל מבנה דמוי קולאגן
קצה קרבוקסילי בעל מבנה גלובולרי (דמוי כדור) המראה דמיון מבני ל-TNFα למרות היעדר דמיון ברצף הראשוני.
בדם ניתן למצוא מבנים מסדר גבוה יותר:
אדיפונקטין בעל משקל מולקולרי נמוך:
טרימר - מקבץ של 3 יחידות מונומר דרך קשר די-סולפידי בקצה הקולאגני.
הקסאמר - מקבץ של שני טרימרים.
אדיפונקטין בעל משקל מולקולרי גבוה - קיבוץ של מספר טרימרים.
תפקיד ומנגנוני פעולה > השפעות מטבוליות

עם הפרשתו מרקמת השומן אדיפונקטין מגיע בדם לשתי רקמות מטרה עיקריות: הכבד והשרירים, שם הוא נקשר לקולטנים ייעודיים ומפעיל מסלול איתות של מספר אנזימי קינאז. תחילה מזורחן ומופעל האנזים AMPK - פעילותו של אנזים זה עולה כאשר רמות האנרגיה בתא נמוכות, מה שמביא לעלייה ברמות אדנוזין מונופוספט (AMP) בתא. עם הפעלתו, מזרחן AMPK ומעכב את האנזים אצטיל קו-A קרבוקסילאז (ACC), אנזים הבקרה על סינתזת השומן בתא. בכך גורם אדיפונקטין לירידה בייצור של מלוניל-CoA שהוא השלב הקובע בסינתזת חומצות שומן וכתוצאה מכך חומצות השומן מופנות לחמצון בטא במיטוכונדריה. השימוש בחומצות השומן כמקור אנרגטי מביא לירידה בתכולת השומנים בתאים ובכך מגדיל את רגישות הרקמות לאינסולין.
מנגנון ההגברה של חמצון חומצות שומן דרך עיכוב האנזים ACC משותף הן לשריר והן לכבד, אולם לשפעול של AMPK נמצאו גם השפעות שונות ברקמות השונות:
בשריר נמצא כי השפעול של AMPK עורר הגברה בספיגת הגלוקוז באופן שאינו תלוי בהשפעותיו על חומצות שומן.
בתאי כבד נמצא גם כי השפעול של AMPK הביא לירידה בביטוי של מולקולות המעורבות בגלוקוניאוגנזה.
כך, ההורמון מביא לעלייה ברגישות הרקמות לאינסולין ולירידה ברמות בגלוקוז בדם.