stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קאי קאהלה
ביוגרפיה

קאהלה יליד הוואי, ומשפחתו מוצאה מכפר הדייגים הקטן מילולי השוכן במחוז קונה של "האי הגדול", שם נולד ב-28 במרץ 1974. הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון הילו, ולמד במכללה הקהילתית של הוואי, אשר היא חלק מרשת האוניברסיטאות של הוואי. בשנת 1998 השלים באוניברסיטת הוואי במנואה לימודי תואר ראשון בחינוך. לאחר לימודיו האקדמיים התמקצע קאהלה כטייס אזרחי וצבאי. הוא קצין בדימוס במשמר הלאומי האווירי של הוואי, שם הוא בעל דרגת לוטננט קולונל בטייסת המבצעים הניידת ה-201 בבסיס חיל האוויר הייקאם. במהלך שירותו הצבאי שירת במלחמת עיראק ובמלחמת אפגניסטן. לרשותו 108 גיחות קרב, 3,075 שעות טיסה צבאיות והטסה של בואינג C-17 גלובמאסטר III. קאהלה מעוטר במדליית האוויר. כמו כן, הוא טייס בהוויאן איירליינס.
ב-16 בפברואר 2016 מונה קאהלה לסנאט המדינתי של הוואי, כממלא מקומו של אביו, גיל, אשר מת בעודו בתפקיד. בבחירות המקדימות שהתקיימו במפלגה הדמוקרטית באוגוסט 2016 גבר על עמיתו דניס אונישי, ובבחירות הכלליות גבר על מועמד המפלגה הליברטריאנית עם 75% מקולות הבוחרים. ב-2019 מונה למנהיג הסיעה הדמוקרטית בסנאט וליושב ראש הוועדה לענייני מים ויבשה. קאהלה נשבע לבצע רפורמה ברשת האוניברסיטאות של הוואי, וגרס כי "המערכת גרועה". למשל, ב-2017 הציג קאהלה הצעת חוק להקפאת שכר הלימוד באוניברסיטה עד 2027, אך הצבעה זו לא קרמה עור וגידים. ב-16 בדצמבר 2020 התפטר מהסנאט לאחר היבחרו לקונגרס האמריקאי.
בינואר 2019 הודיע קאהלה כי יתמודד אל בית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס השני של הוואי. נציגת המחוז המכהנת טולסי גבארד, שניהלה אז מסע בחירות לנשיאות ארצות הברית במסגרת הבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית במפלגה הדמוקרטית 2020, הודיעה ב-25 באוקטובר 2019 כי לא תתמודד לתקופת כהונה נוספת בקונגרס. בבחירות המקדימות זכה קאהלה במועמדות מפלגתו, וניצח כצפוי גם ביום הבחירות הכלליות.
בניגוד לקודמתו גבארד, שהצביעה "נוכחת" במהלך הדחתו הראשונה של דונלד טראמפ, קאהלה הצביע בעד הליך הדחתו השני של טראמפ לאור ההסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר 2021. בנאומו הראשון בפני מליאת בית הנבחרים, דיבר קאהלה בעד הדחתו של טראמפ, וטען כי הפר את שבועתו הנשיאותית בכך שהסית ל"התקוממות קטלנית". קאהלה חבר בוועדת הכוחות המזוינים של בית הנבחרים.
ב-7 במאי 2022 הכריז קאהלה כי בכוונתו להתמודד לתפקיד מושל הוואי במקומו של דייוויד איגה הפורש. ביום הבחירות המקדימות, 12 באוגוסט 2022, סיים קאהלה במקום השלישי לאחר שגרף 13.1% בלבד מהקולות, כשלפניו הגיעו הגברת הראשונה לשעבר של הוואי ויקי קאייטנו עם 20.6% וסגן המושל המכהן ג'וש גרין עם 61.7%. בראשית ינואר 2023 תמה כהונתו בקונגרס.
קאהלה נשוי ואב ל-3 בנות. מתגורר בהילו שבאי הגדול הוואי.
הערות שוליים

↑  Kai Kahele wins Hawaii House seat vacated by Tulsi Gabbard, באתר NBC News‏, 6 בנובמבר 2020 (באנגלית)
↑  צ'אד בלייר, Kai Kahele Resigns From Hawaii State Senate, באתר Honolulu Civil Beat‏, 16 בדצמבר 2016 (באנגלית)
↑  סופי קוק, Hawaii state Sen. Kai Kahele officially announces 2020 bid for Congress, באתר Honolulu Star-Advertiser‏, 21 בינואר 2019 (באנגלית)
↑   ציוץ של טולסי גבארד ברשת החברתית אקס (טוויטר), 25 באוקטובר 2019
↑  Both of Hawaii’s US representatives voted in favor of Trump’s impeachment, באתר Hawaii News Now‏, 13 בינואר 2021 (באנגלית)
↑  דניאלה דיאז, Democratic Rep. Kai Kahele says he's running for governor of Hawaii, באתר CNN‏, 7 במאי 2022 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SNAC: w6sg3mvk  US Congress: K000396
ציפור גן עדן (פרח)

| ציפור גן עדן |
| --- | --- |
 סטרליציית המלכה
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד-פסיגיים
סדרה:: זנגבילאים
משפחה:: Strelitziaceae
סוג:: Strelitzia
שם מדעי
 Strelitzia ‏אייטון, 1789
ציפור גן עדן או סטרליציה (שם מדעי: Strelitzia), הוא סוג במשפחה "Strelitziaceae". שני מינים בסוג זה, "סטריליציית המלכה" (Sterilizia reginae) ו"סטרליציית ניקולאי" (Sterilizia nicolai), נפוצים בתור פרחי נוי בגינות נוי ובבתים. הצמח גדל בטבע בדרום אפריקה.
פרחי הסטרליציה גדלים על שיח. מבנה הפרח נותן לו את שמו, עקב מראהו המזכיר ציפור. הגבעול עבה וארוך. השיחים של סטרליצית ניקולאי מגיעים לגובה של עד 10 מטר. שאר המינים בסוג קטנים יותר, ומגיעים לגובה של 2-3.5 מטר. בראש הגבעול מצוי עלה הגביע רחב המחזיק את הפרח. העלה נראה כמו "בטן" של ציפור. מהגבעול יוצאים עלים, הדומים לעלי שיח הבננה. כמו במרבית השייכים למחלקת החד-פסיגיים, הפרחים באים לרוב בכפולות של שלושה עלי כותרת, שלושה אבקנים וכדומה. במקרה של ציפור גן העדן: שלושה עלי גביע הם בצבע כחול נוטה לארגמן, ושלושה בצבע כתום (בסטרליציית המלכה) או לבן (בסטרליציית ניקולאי) - שילוב המעניק לו את מראהו המיוחד. שני עלי כותרת כחולים מחוברים ויוצרים צורה של מניפה.
השורש זקוק לאדמה בעלת ניקוז טוב ורוויה מים.
הצמח זקוק לאור שמש מלא על מנת שייצאו ממנו פרחים מלאים. בישראל הצמח גדל בכל רחבי הארץ, למעט מקומות בהם יש קרה, כמו בעמקים הפנימיים.
אזורי גידול טבעי בעולם

אזורי גידול טבעי של השיח הם בקצה הדרומי של דרום אפריקה, במזרח אזור כף התקווה הטובה, היכן שתנאי האקלים מתאימים לו: גשום לאורך כל השנה ואקלים חמים-נוח, וכן באי מדגסקר ובאמריקה הדרומית, בשפך נהר האמזונאס. דרום אפריקה היא גם המקור לפקעות, מהן מגדלים שיחים במשתלות תחת בקרה מתמדת של טמפרטורה ותאורה.
מכירותיו בארצות הברית נאמדות במיליון זרים. הפרח נפוץ ברחבי העיר לוס אנג'לס עד שהפך לסימן היכר של העיר.
סטרליציית המלכה וסטרליציית ניקולאי

בארץ מגדלים לגינות נוי את המינים סטרליציית המלכה ואת סטרליציית ניקולאי, המכונה גם ציפור גן עדן הלבנה הגדולה, ציפור גן עדן בננה, סטרליצייה ענקית ועוד. הפרחים של סטרליציית ניקולאי גדולים בהרבה מפרחי סטרליציית המלכה, רובם בצבע לבן ומיעוטם בצבע כחול.
הערות שוליים

↑  Strelitzia reginae, באתר PlantZAfrica (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007564132205171  LCCN: sh2008006473 
פרח של סטרליציית ניקולאי
ציפור האש (בלט)

בלרינה, ציפור האש. ליאון באקסט, 1910
ציפור האש היא יצירת בלט מ-1910 המבוססת על סיפור עממי רוסי. את המוזיקה הלחין איגור סטרווינסקי, את הכוריאוגרפיה המקורית יצר מיכאל פוקין.
דמויות ראשיות

איוואן צארביץ' - נסיך צעיר ונאה.
ציפור האש – ציפור בצבעי אש, קסומה ומופלאה.
קשצ'יי - מפלצת רשעה ירוקת אצבעות ובת אלמוות. בעל הגן הקסום.
סיפור העלילה

נסיך צעיר ונאה בשם איוואן צארביץ', רודף אחר ציפור אש יפהפייה על מנת לצוד אותה. תוך כדי מרדף, הוא נכנס אל תוך גן קסום. בגן המופלא נטועים עצים שפירותיהם עשויים כולם זהב טהור. הציפור מעופפת מסביב לאחד העצים, ואיוואן מצליח לתפוס אותה. כיוון שנכמרו רחמיו על הציפור היפהפייה, הוא מחליט לשחרר אותה. לאות תודה היא נותנת לו במתנה אחת מנוצותיה ומבטיחה לו שאם ייקלע לצרה כלשהי, עליו לנופף בנוצה, והיא תבוא לעזרתו.
הגן הקסום שנכנס אליו איוואן בטעות היה של המלך קשצ'יי - מפלצת רשעה בת אל מוות. כל נערה שהייתה פוסעת אל תוך גנו של קצ'שיי הוא היה מחזיק בשבי וכל נער היה הופך לאבן. עכשיו כשאיוואן בתוך גנו של קשצ'יי, הוא נתון בסכנה, אך הוא לא ידע זאת. כאשר עמד לעזוב את הגן, ראה דבר מופלא שהפליא אותו מאוד: 13 נסיכות נאות רוקדות ריקוד מעגל. מבין הנסיכות איוואן התאהב ביפה מכולן. המלך הרשע ועוזריו מבחינים באיוואן ורוצים להפכו לאבן. איוואן נבהל, אך נזכר בציפור האש, שולף את הנוצה, ומזעיק אותה לעזרתו. הציפור מגיעה, ושרה שיר ערש שמרדים את קשצ'יי ועוזריו. כשהם ישנים מגלה הציפור לאיוואן, שנשמתו של קשצ'יי הרע נמצאת בתוך קליפת ביצה. אם תימצא הביצה וקליפתה תרוסק, תיעלם לה נשמתו של קשצ'יי והוא ימות.
הציפור מובילה את איוואן אל הביצה הנסתרת, ואיוואן מצליח לשבור אותה. קשצ'יי מת, והשמחה גדולה: פסלי האבן מתעוררים לחיים, כל הנערות השבויות משתחררות ואיוואן מתחתן עם אהובתו וחי חיי אושר.
שימוש בקולנוע

בסרט המצויר "פנטסיה 2000" של וולט דיסני היצירה מבוצעת על ידי התזמורת הסימפונית של שיקגו בזמן שמוקרן סרט אנימציה לפי היצירה. הסיפור כאן הוא שונה- פיה המבשרת את בוא האביב והפריון מכניסה שמש, גשם, ומחייה את היער שנם שנת חורף. בעת עיסוקה היא נתקלת בציפור אש השורפת את כל היער ומותירה את הפיה עזובה ועצובה. לעזרתה מגיע אייל המנחם אותה ולאט לאט שמחה שבה אליה והיא חוזרת להחיות את היער השרוף.
קונקורדנציית היכל הקודש

| --- | --- |

דף השער בלטינית של הקונקורדנציה
 מידע כללי
 מאת:  שלמה מנדלקרן
 הוצאה
 הוצאה:  1896
עמוד מהקונקורדנציה של שלמה מנדלקרן, הוצאת שוקן, תשכ"ב. שמות הספרים ניתנים בקיצור של שמם הלטיני
קונקורדנציית היכל הקודש ("Veteris Testamenti Concordantiæ") היא קונקורדנציה לתנ"ך מאת שלמה מנדלקרן שיצאה לאור בשנת 1896.
בשנת 1884 פרסם מנדלקרן בגרמניה חוברת לדוגמה של הקונקורדנציה החדשה, והיא נתקבלה באהדה וברוב שבחים על ידי אנשי המדע. בשנת תרנ"ו (1896) הופיעה הקונקורדנציה במלוא הדרה וזכתה לתפוצה רבה בעשרות מהדורות באירופה, בארצות הברית ובישראל, גם בצילומים מוקטנים בכרך אחד או בשני כרכים. עד היום היא כלי שימושי לחוקרי לשון ומקרא. בסך הכול עמל על יצירתו קרוב ל-20 שנה.
את רוב חידושיו של "היכל הקודש" ויתרונותיו פירט מנדלקרן במבוא המפורט לספרו - "פתח ההיכל". העיקריים שבהם:
מבחינת ההיקף והחומר, זאת הייתה הקונקורדנציה השלמה והמדויקת מכל קודמותיה. מנדלקרן בדק וגילה למעלה מ-5,000 השמטות בקונקורדנציות הקודמות, לרבות של פירסט, בוקסטורף, בער ודוידזון. כן תיקן שגיאות מרובות בהבאות מן המקרא, בחלוקת המשפטים ובמראי המקומות.
את הפסוקים הביא לפי סדר הספרים של המסורת היהודית, ולא לפי הוולגטה, כאשר נהגו הכול לפניו.
תשומת לב רבה ייחד לחלוקה ההגיונית של המובאות ולא לקיצוץ טכני בפסוקים, כפי שנהגו אחרים.
הוא נתן קונקורדנציה שלמה מיוחדת לשמות הגוף, לאוצר המילים הארמי שבתנ"ך, לשמות הפרטיים עם כל מראי מקומותיהם.
ליד כל ערך הביא בקיצור נמרץ ביאור קצר ומדעי בעברית וגם תרגום ללטינית.
הקונקורדנציה זכתה עם הופעתה להכרה בעולם המדע היהודי והנוצרי, ודחקה כמעט כליל את רגלי הקונקורדנציות האחרות. היא הוצגה בעמים כקונקורדנציה המקפת והמושלמת ביותר בנמצא, בייחוד לאחר התיקונים והמילואים המרובים שנוספו בה בידי מלומדים במהדורות שראו אור לאורך עשרות שנים. היא מנוקדת זעיר שם זעיר שם להקלת הקריאה, מפרטת את כל מילות השימוש והיחס וכל מילות הגוף למיניהן ולנטיותיהן ושמות פרטיים. מנדלקרן התבסס על המסורה הגדולה.
בשנת תרנ"ז יצא לאור גם קיצור הקונקורדנציה, ובו כל אוצר המילים עם מראי מקומות בלבד ("תבנית ההיכל"). מהדורה זו דמתה במבנֶהָ ל"ספר המילים" של שבי"ל, שהופיע כ-20 שנה לפניו; אך זו של מנדלקרן הייתה מקיפה ומדויקת בהרבה.
ספר התנ"ך שעליו מנדלקרן עבד להכין את הקונקורדנציה נמצא בספרייה הלאומית שבירושלים.
הערות שוליים

1 2 3 4  אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים: אוצר לשון המקרא - עברית וארמית, שרשים, מלים, שמות פרטיים, צרופים ונרדפים, קרית ספר, 1981. (בiw)
פרדוקס פיטו

הפרדוקס של פיטו הוא תצפית המראה שבהתייחס למינים שונים, נראה כי שכיחות הסרטן אינה קשורה למספר התאים באורגניזם, בשונה מבני אותו מין, אצלם מספר התאים נקשר באופן ישיר לסיכוי לחלות בסרטן. לדוגמה, שכיחות הסרטן בבני אדם גבוהה בהרבה משכיחות הסרטן בלווייתנים למרות שללווייתנים יש יותר תאים מבני אדם. אם ההסתברות לסרטן הייתה קבועה על פני תאים, אפשר היה לצפות שללווייתנים תהיה שכיחות גבוהה יותר של סרטן מאשר בני אדם. הפרדוקס של פיטו נקרא על שמו של הסטטיסטיקאי והאפידמיולוג האנגלי ריצ'רד פיטו, שצפה לראשונה בקשר.
היסטוריה

פיטו ניסח לראשונה את הפרדוקס בשנת 1977. כשכתב סקירה כללית של המודל הרב שלבי של הסרטן (אנ'), פיטו ציין כי על בסיס תא לתא, בני אדם היו הרבה פחות רגישים לסרטן מאשר עכברים. הוא הציע כפתרון כי שיקולים אבולוציוניים שהיו אחראים ככל הנראה לשיעורי קרצינוגנזה לכל תא, שונים בין המינים. הפרדוקס נותר בלתי פתור עד היום.
באותו מין

בתוך בני אותו המין, נראה כי הסיכון לסרטן וגודל הגוף נמצאים בקורלציה חיובית, אפילו לאחר בקרה כלפי גורמי סיכון אחרים.
מחקר אורך של 25 שנים על 17,738 עובדי מדינה בריטיים גברים, שפורסם ב-1998, הראה מתאם חיובי בין גובה לשכיחות סרטן עם רמה גבוהה של ביטחון סטטיסטי, גם לאחר שנבדקו גורמי סיכון כמו עישון. מחקר דומה משנת 2011 של יותר ממיליון נשים בריטיות מצא עדויות סטטיסטיות חזקות לקשר בין סרטן לגובה, גם לאחר בדיקה של מספר גורמי סיכון סוציו-אקונומיים והתנהגותיים. ניתוח משנת 2011 של סיבות המוות של 74,556 כלבים מבויתים מצפון אמריקה מצא ששכיחות הסרטן הייתה הנמוכה ביותר בגזעים הקטנים יותר, דבר המאשש את התוצאות של מחקרים קודמים.
בין מינים שונים

עם זאת, בין מינים שונים, הקשר מתפרק. במחקר משנת 2015, גן החיות של סן דייגו סקר תוצאות מ-36 מיני יונקים שונים בגודלם, החל מעכבר הדשא המפוספס, במשקל 51 גרם, ועד לפיל הגדול, שמשקלו מתקרב ל-100,000 ק"ג. המחקר לא מצא קשר מובהק סטטיסטית בין גודל הגוף לשכיחות הסרטן, מה שמציע תמיכה אמפירית לתצפית הראשונית של פיטו.
שיקולים אבולוציוניים

האבולוציה של הרב-תאיים דרשה דיכוי של סרטן במידה מסוימת, ונמצאו קשרים בין מקורות הרב-תאיות לסרטן. על מנת לפתח גופים גדולים יותר ותוחלת חיים ארוכה יותר, אורגניזמים נדרשו לדיכוי סרטן רב יותר. עדויות מצביעות על כך שאורגניזמים גדולים, כמו פילים, פיתחו יותר עמידות לסרטן. הסיבה המוצעת לכך שלאורגניזמים בגודל בינוני יש מעט יחסית מהגנים הללו היא שהיתרון של מניעת סרטן שהעניקו גנים אלה היה פחות מהחסרונות שלהם, למשל הפחתה בפוריות.
מינים שונים פיתחו מנגנונים שונים לדיכוי סרטן. בינואר 2015, במאמר שפורסם ב-Cell Reports נטען שמצאו גנים בלווייתן קשת שעשויים להיות קשורים לאריכות ימים. בערך באותו זמן, צוות שני של חוקרים זיהה פוליסכריד בחולד עירום שנראה חוסם התפתחות של גידולים. באוקטובר 2015, שני מחקרים בלתי תלויים הראו שלפילים יש 20 עותקים של גן מדכא סרטן TP53 בגנום שלהם, כאשר לבני אדם ויונקים אחרים יש רק אחד. מחקר נוסף הראה 14 עותקים של הגן הקיים ב-DNA של ממותות משומרות, אבל רק עותק אחד של הגן ב-DNA של תחש נהרות ושפנאים, קרובי משפחתו החיים הקרובים ביותר של הפיל.  הגן מדכא הגידול TP53 מסמן חלבון שמזהה אתרים פגועים ב-DNA, או תא שחווה לחץ. לאחר מכן, החלבון TP53 מאט את צמיחת התא לתקופה קצרה שבמהלכה יתוקנו הנזקים שנגרמו לDNA, במקרה בו הנזק שנגרם הוא בלתי הפיך החלבון יהרוג את התא     (אפופטוזה). יכולת משופרת לתקן נזקי DNA עשויה להסביר את דיכוי הסרטן שנצפה בפילים. התוצאות מצביעות על קשר אבולוציוני בין גודל בעלי חיים ודיכוי הגידול, כפי שטען פיטו.
שיקולים מטבוליים וגודל תא

מאמר משנת 2014 ב- Evolutionary Applications הדגיש את מה שכינו הכותבים - "יחס לא מוערך במידה רבה של גודל תאים הן לחילוף החומרים והן לקצבי חלוקת התא בין המינים" כגורמי מפתח העומדים בבסיס הפרדוקס, והגיע למסקנה ש"לאורגניזמים גדולים יותר יש חלוקת תאים יותר גדולה ויותר איטית עם מחזור אנרגיה נמוך יותר. כל זה מפחית משמעותית את הסיכון לחלות בסרטן".
הכותבים טענו כי גודל התא אינו אחיד בין מיני יונקים, מה שהופך את גודל הגוף לפרוקסי לא מושלם למספר התאים באורגניזם (לדוגמה, הנפח של כדורית דם אדומה בודדת של פיל הוא בערך פי ארבעה מנפח של כדורית דם של אדם). יתר על כן, תאים גדולים יותר מתחלקים לאט יותר מתאים קטנים יותר, הבדל שמתערב באופן אקספוננציאלי לאורך החיים - תוחלת האורגניזם. פחות חלוקת תאים פירושה פחות הזדמנויות למוטציות סרטניות, ומודלים מתמטיים של שכיחות סרטן רגישים מאוד לשיעורי חלוקת התאים. בנוסף, לבעלי חיים גדולים יותר יש בדרך כלל קצב חילוף חומרים בסיסי נמוך יותר, בעקבות קשר לוגריתמי הפוך מוגדר היטב[דרושה הבהרה]. כתוצאה מכך, התאים שלהם יגרמו פחות נזק לאורך זמן ליחידת מסת גוף. יחד, גורמים אלה עשויים להסביר חלק ניכר מהפרדוקס.
מחקר רפואי

היכולת הנראית לעין של בעלי חיים גדולים לדכא סרטן במספר עצום של תאים עוררה מחקר רפואי פעיל בנושא.
בניסוי אחד, עכברי מעבדה שונו גנטית כדי לבטא מצב של "always-on" (בעברית: תמיד פעיל. כלומר, ולא מושבת על ידי הגן MDM2) באנטיגנים פעילים של TP53, בדומה לאלו שנמצאו בפילים. העכברים שעברו מוטציה הפגינו יכולת דיכוי גידול מוגברת, אך גם הראו סימני הזדקנות מוקדמת.
מחקר אחר הציב את p53 תחת פיקוח רגולטורי רגיל ולא מצא סימנים להזדקנות מוקדמת. ההנחה היא שתחת המקדם המקורי שלו p53 אינו גורם להזדקנות מוקדמת, בניגוד ל-p53 המבוטא באופן מכונן.
קאיאני

| --- | --- |
סמל קאיאניסמל קאיאני
מבנה העירייה
מבנה העירייה
 מדינה:  פינלנד פינלנד
 אזור:  קאינו
 ראש העיר:  יארי טולונן
 רשות מחוקקת:  מועצת העיר קאיאני 
 שפה רשמית:  פינית 
 תאריך ייסוד:  1651
 שטח:  2,264.01 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  36,513 (31 בדצמבר 2023)
  ‑ צפיפות:  20.71 נפש לקמ"ר (2013)
 קואורדינטות:  64°13′30″N 27°44′0″E﻿ / ﻿64.22500°N 27.73333°E﻿ / 64.22500; 27.73333
 אזור זמן:  UTC +2
 www.kajaani.fi
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת פינלנד מוגדלת) הלסינקי רובניימי אואולו יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי קאיאני(למפת פינלנד רגילה) הלסינקי רובניימי אואולו יואנסו קואופיו מיקלי סייניוקי קוקולה ואסה טמפרה ייבסקילה פורי טורקו לאפנראנטה לאהטי המנלינה קוטקה מרייהאמן רוסיה שוודיה נורווגיה המפרץ הבוטני  המפרץ הפיני  הים הבלטי קאיאני  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קאיאני (בפינית: Kajaani, בשוודית: Kajana) היא בירת אזור קאינו שבמרכז פינלנד.
תחום השיפוט של קאיאני הוא 2,264.01 קמ"ר, שטח העיר עצמה 1,835.07 קמ"ר ו-428.94 קמ"ר מים. העיר ממוקמת לחופי אגם אואולו (Oulujärvi). לפי גודל תחום השיפוט שלה ממוקמת קאיאני במקום ה-33, ולפי מספר תושביה במקום ה-28 במדינה.
ערים תאומות

לקאיאני שש ערים תאומות:
שוודיה אסטרסונד, שוודיה (מ־1943)
רוסיה רוסטוב על הדון, רוסיה (מ־1956)
גרמניה שוואלם-אידר, הסן, גרמניה (מ־1973)
הונגריה נירג'האזה, הונגריה (מ־1981)
ארצות הברית מארקט, מישיגן, ארצות הברית (מ־1997)
הרפובליקה העממית של סין ג'יוג'יאנג, ג'יאנגשי, הרפובליקה העממית של סין (מ־2006)
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548056005171  GND: 4745952-9  ISNI: 0000 0004 9294 944X  LCCN: n80057067  MusicBrainz: 8f736274-4a78-4599-aa7b-4350397c16f5  NKC: ge1079821  VIAF: 137203532   WorldCat (עם VIAF): 137203532
קאיארפץ

| --- | --- |
סמל קאיארפץסמל קאיארפץ

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת גיור
 שטח:  31.89 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,312 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  47°29′17″N 17°38′04″E﻿ / ﻿47.488011111111°N 17.634361111111°E﻿ / 47.488011111111; 17.634361111111 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://kajarpec.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאיארפץ(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.קאיארפץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קאיארפץ (בהונגרית: Kajárpéc) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. הכפר הוקם בשנת 1950 על בסיס שני הכפרים קישפץ (Kispéc) וקיאר (Kajár).
בדומה לכפרים רבים באירופה גם בקאיארפץ האוכלוסייה מתמעטת עם השנים מ-1,440 תושבים בשנת 1990 עד ל-1,269 בשנת 2019 (קיטון של כ-11%).
הקהילה היהודית

בכפר קישפץ חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 12 |  |
| 1880 | 28 | 765 |
| 1910 | 18 |  |
| 1920 | 11 |  |
| 1930 | 6 |  |
| 1941 | 8 | 604 |
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין ההונגרי 2018
↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת גיור |
| --- | --- | --- |
| יישובים | גיור • אבדה • בזי • בן • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • גיוראויבראט • גיוראויפלו • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מזארש • מושונסנטמיקלוש • נג'בייץ' • נאג'סנטיאנוש • ניול • אטוונן • פר • ראבפטונה • רטלפ • שוקורופאטקה • טניה • טלטשטווה • ואמושסבדי • ונק |  |
קונקיליה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  פסטה 
 מוצא:  איטליה 
 
קונקיליה (באיטלקית: Conchiglie) הוא סוג של פסטה. הפסטה נמכרת בדרך כלל במגוון סוגים העשויים מקמח דורום, וגם בסוגים צבעוניים שנובעים משימוש בפיגמנטים טבעיים כגון תמצית עגבניות, דיו של דיונון או תמצית תרד. צורת הקונכייה של הפסטה מאפשרת לרוטב להיצמד אליה.
אטימולוגיה

בשנות השלושים, איטליה יצרה סוגי פסטה חדשים, שהיו קרויים על שם מושבות באימפריה שלה, כגון "טריפולינה" (על שם טריפולי), בנגזינה (על שם בנגאזי), אסאבסי (על שם אסאב) ואביסינה (על שם אתיופיה האיטלקית). ב-2021, לאחר התנגדות למסע הפרסום של מותג הפסטה לה מוליסנה, שונה שמה של הפסטה "אביסינה" ל"קונקיליה". עם זאת, חלקם טענו ששינוי השם הזה מהווה תרבות ביטול.
השם נובע מהמילה האיטלקית לקונכייה (conchiglia). מקורן של המילה האיטלקית conchiglie והמילה האנגלית "conch" במילה היוונית κοχύλι (נהגה: kochýli), שפירושה "קליפה".
הערות שוליים

↑  Pasta: La Molisana cambia nome ai formati colonialisti, sparite le Abissine, Scatti di Gusto, ‏6 בינואר 2021 (באיטלקית)
↑  And finally… basta pasta, Scottish Financial News (באנגלית)
↑  Caso La Molisana: contro la cancel culture all'amatriciana, באתר "Huffpost" (באיטלקית)
↑  How to say shell in Greek, באתר "Word Hippo" (באנגלית)
קונפוציוסאורניים

| קונפוציוסאורניים |
| --- | --- |
 איור של Eoconfuciusornis
תקופה
קרטיקון תחתון, 131–120 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: קונפוציוסאורנאים
תת־סדרה:: 
משפחה:: קונפוציוסאורניים
שם מדעי
 Confuciusornithidae

קונפוציוסאורניים (שם מדעי: Confuciusornithidae) היא משפחה של עופות עתיקים (עופות קמאים), שחיו במזרח אסיה לאורך הקרטיקון התחתון שלפני 131 עד 120 מיליון שנה. המשפחה היא פרימיטיבית מאוד, ובעלת הרבה מאפיינים של דינוזאורים תרופודים, אך גם בעלת מאפייני עופות. מרבית הממצאים שלהם התגלו בתצורת ג'יופוטאנג ובתצורת יישיין שבמחוז ליאונינג, סין.
המשפחה קרובה יותר לעופות הבתראים מאשר הארכיאופטריקיים, אך פחות מבני הקבוצה אורניתורה.
מאפיינים

לקונפוציוסאורניים היו שובלי נוצות לאורך זנבם, אשר אולי שימשו למשיכת נקבות כמו נוצות הטווס, אך אולי שימשו גם לתעופה. לעופות אלה היו זנבות מגומדים, לסתות חסרות שיניים שדמו לעופות המודרניים, ואולם היו להם טפרים בולטים לאורך הכנפיים שהיו מעט יותר קצרות מאשר העופות הבתראים.
מינים אלה היו קטנים מאוד, וכנראה היו שוכני עצים למיניהם. הם חיו על טריפת חרקים וטרף דומה ונשמרו מטורפים כמו תרופודים אחרים שארבו ביער.
מיון

Changchengornis
קונפוציוסאורניס (Confuciusornis)
Eoconfuciusornis
Yangavis
מיני המשפחה בהשוואה לאדם.
קדמה - התיישבות סטודנטים ויזמים

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  מעלה אפרים 
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־11 שנים) 
 kedma-hityashvut.org
 
קדמה היא עמותה שנוסדה ב-2013 ועוסקת בהתיישבות צעירים ביהודה ושומרון, בגליל ובנגב.
פעילות

יושבת ראש ומייסדת העמותה היא תירא-אל חמישה כהן. כהן זכתה בשנת 2015 בפרס מוסקוביץ' לציונות בשל עשייתה בעמותה. משרדי העמותה שוכנים במעלה אפרים.
החל משנת 2023 מנכ״ל העמותה הוא אלנתן בן יעקב תושב היישוב אבנת. קודם לכן הקים וניהל במשך 4 שנים את ישיבת רגבים בנימין.
חלק משמעותי מהפרויקטים של "קדמה" ממוקמים מעבר לקו הירוק, מה שעורר ביקורת רבה מצד גורמי שמאל. העיתון "הארץ" ועמותת "כרם נבות" ביקרו את "קדמה" על כך שלכאורה שמרו על מאחזים לא חוקיים.
בשנת 2019 תקציב קדמה עמד על 5,465,359 ש"ח ועבדו בה כ-25 איש. קדמה נתמכת על ידי מפעל הפיס, יק"א, וכן פדרציות יהודיות באמריקה הצפונית.
כפרי הסטודנטים ופרויקטים נוספים

נכון לשנת 2021, קדמה מקיימת כשמונה כפרי סטודנטים. בכל כפר סטודנטים גרים כ-25–30 סטודנטים המפעילים מסגרות חברתיות לצעירים בסביבה. הסטודנטים מתנדבים כמאות שעות בשנה, ומקבלים מלגת קיום. בשנת 2016 לקחו בפרויקט כ-300 סטודנטים.
כיום הכפרים הם:
יהודה, שומרון ובקעת הירדן
רימונים
פני קדם
אלמוג
מכורה
מעלה אפרים
הגליל
משגב עם
מטולה
עוטף עזה
ניר עוז
בנוסף על כפרי הסטודנטים, העמותה מפעילה מתנדבי שנת שירות, וקהילות לצעירים שסיימו לימודיהם (בגילאי 25–35) בסופה שבעוטף עזה, אדמית שבגליל, בית הערבה שבצפון ים המלח ובשמעה שבדרום הר חברון.