stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחסני השוק
היסטוריה

הרשת נוסדה ב-1996 וחנכה את סניפה הראשון ברחוב בית אשל בבאר שבע. היא נמצאת בשותפות שווה בין האחים שלום ושאול נעמן מבאר שבע לבין משפחת כהן מנתיבות. מטה החברה שוכן בבאר שבע. הרשת גדלה במהלך שנים וביססה את מעמדה באזור דרום ישראל.
ב-2005, לאחר אישור הממונה על ההגבלים העסקיים, נכנסו הרשתות הפרטיות "מחסני השוק", "מחסני להב", "סופר דוש", "ויקטורי", "ח. כהן סיטונאות מזון", "רמי לוי שיווק השיקמה" להסדר במסגרתו הקימו במשותף מותג פרטי משותף לכולם בשם "המותג" על מנת להתמודד מול המותגים הפרטיים של הרשתות הגדולות "שופרסל" ו"קואופ הריבוע הכחול (מגה)". שלום נעמן, בעל רשת "מחסני השוק", הוא יו"ר "המותג". בהמשך דעך רעיון "המותג" ונזנח על ידי השותפות עד שנעלם. רשת "מחסני השוק" משתמשת במותג הפרטי "מחנה יהודה".
בשנת 2008 נאמד מחזור מכירות ב-480 מיליון ש"ח. בשנת 2014 הגיע המחזור
לכמעט מיליארד שקל. הרשת נחשבת לרשת שיווק המזון הגדולה באזור הדרום, לצד רשת יינות ביתן.
ב-2011 דורגה החברה על פי BDi במקום ה-11 בענף שיווק המזון הקמעונאי, עם 570 עובדים. עוד עולה מדירוגים אלה שבשתי רשתות המזון הגדולות, שופרסל ומגה, המכירות הן כמיליון ש"ח לשנה לעובד, ואילו במחסני השוק הן 886 אלף ש"ח לפי דירוג BDI (המקום השלישי מתוך עשרים חברות בדירוג) ו-400 אלף ש"ח לשנה לעובד בדירוג D&B (המקום השמונה עשר מתוך תשע עשרה חברות בדירוג).
ביולי 2012 מכרה רשת מגה שישה סניפים שלה למחסני השוק: בקריית גת, ביתר עילית, קריית מלאכי, צפת, טבריה ואשדוד. בדצמבר 2015 מכרה רשת מגה ארבעה סניפים של תת-הרשת You למחסני השוק ביוקנעם עילית, מודיעין, שלומי ובתל חנן (נשר).
נכון למאי 2023 לרשת יש 63 סניפים.
היסטוריה > רכישת קו-אופ

בפברואר 2019 רכשה מחסני השוק את רשת "קואופ ישראל" עם 40 סניפיה תמורת 148 מיליון ש"ח ועם 27 סניפיה הקיימים נמנתה עם הרשתות הקמעונאיות הגדולות בארץ. ב-2020 מחקה מחסני השוק את המותג "קואופשופ" שנשאר אחרי המיזוג, והפכה את סניפיה למותג "מחסני השוק בשבילך".
סניפי הרשת

מחסני השוק בשבילך ("קואופשופ" לשעבר) - עיקר הפעילות נמצאת בירושלים עם 11 סניפים, שישה סניפים בנתניה, שני סניפים בראשון לציון וסניף אחד ברחובות.
מחסני השוק - עיקר הפעילות נמצאת בבאר שבע עם שישה סניפים, שני סניפים באשדוד, שני סניפים באילת, וסניף אחד בלהבים.
מבנה הרשת

הרשת מתחלקת ל-4 תתי רשתות:
מחסני השוק - סניפים בשיטת הארד דיסקאונט (מחירים זולים)
מחסני השוק village market - סניפים המתאפיינים כסניפים בעלי מבצעים
מחסני השוק city - סניפים שכונתיים
מחסני השוק Online - אתר האינטרנט לרכישה מקוונת של המוצרים
הערות שוליים

1 2  לי סיביליה‏, רשת מחסני השוק מתרחבת: הסניף ה-63 של הרשת נפתח בבאר שבע, באתר וואלה, 1 במאי 2023
↑  Dun's100 - דירוג קמעונאיות מזון לשנת 2023
↑  איציק כלפי, ‏הסכם חסות חדש להפועל ב"ש: רשת מחסני השוק, באתר ONE‏, 30 באוגוסט 2020
↑  החלטה בדבר מתן פטור בתנאים מאישור הסדר כובל, באתר רשות ההגבלים העסקיים
↑  אילנית חיות, ‏חברת ח. כהן נתיבות במו"מ לרכישת רשת "סופר STORY", באתר גלובס, 10 ביולי 2008
↑  כ.נ מחסני השוק בע"מ, באתר dun's100 של דן אנד ברדסטריט
↑  אילנית חיות, ‏כוחן האמיתי של הרשתות הפרטיות, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2007
↑  דירוגי רשתות מזון 2011, באתר bdi
↑  מירב קריסטל, מגה מוכרת 6 סניפים למחסני השוק, באתר ynet, 9 ביולי 2012
↑  נורית קדוש וענת רואה, סוף הסאגה: רשת מחסני השוק רוכשת את הקואופ תמורת 148 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 26 בפברואר 2019
מניהיקי

| --- | --- |

מראה מניהיקי מהחלל
 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  האוקיינוס השקט
 קואורדינטות:  10°24′0″S 161°0′0″W﻿ / ﻿10.40000°S 161.00000°W﻿ / -10.40000; -161.00000
 ארכיפלג:  איי קוק
 סוג:  אטול
 שטח:  4 קמ"ר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  איי קוק איי קוק
 אוכלוסייה:  280
 מגלה:  פדרו פרננדש דה קיירוש
 תאריך גילוי:  1606
  (למפת איי קוק מוגדלת) אוורואה אייטוטקי אטיו מיטיארו פוקאפוקה פנרהין ררוטונגה האוקיינוס השקט מניהיקי(למפת איי קוק רגילה) אוורואה אייטוטקי אטיו מיטיארו פוקאפוקה פנרהין ררוטונגה האוקיינוס השקט מניהיקי
 
מניהיקי (במאורית: Manihiki) הוא אי באיי קוק הידוע בתעשיית הפנינים שבו. האי הוא אטול בצורת משולש השוכן 1160 ק"מ מצפון לררטונגה.
היסטוריה

מקובל לחשוב שהפולינזים ישבו במניהיקי החל משנת 900 או 1000 לספירה. הם ערכו מסעות ימיים להשגת מזון ואף הגיעו עד לניו זילנד. האירופאי הראשון שהגיע לאי היה כנראה הנווט הפורטוגזי פדרו פרננדש דה קיירוש שגילה את האי ב-1606 וקרא לו בשם Gente Hermosa ("אנשים יפים"). ב-13 בנובמבר 1822 נראה האי על ידי הספינה האמריקנית "גוד הופ" (Good Hope) ורב החובל שלה קרא לו בשם אי האמפרי (Humphrey Island). ב-1928 ספינת ציידי הליוויתנים "גנגס" (Ganges) עברה ליד האי וצוותה קרא לו בשם אי גנגס הגדול (Great Ganges Island). בהמשך חלפו לידו ספינות נוספות שקראו לו בשמות שונים ולמרות זאת נקרא כיום האי בשמו המאורי המקורי. יש שתי הצעות למשמעות השם: האפשרות הראשונה היא "סירת קאנו שעולה על החוף" והאפשרות השנייה היא שתושביו הראשונים של האי הגיעו מהאי מניהי (Manihi) שבאיי טואמוטו שבפולינזיה הצרפתית והאי נקרא פשוט מניהי הקטן – מניהיקי.
ב-1899 התנגדו חלק מתושבי האי לפעולתם של המיסיונרים והם הגיעו להסכם עם השלטונות הצרפתיים בטהיטי שהאי יסופח אליהם. בתגובה נשלחה ספינה אך המיסיונרים במניהיקי הניפו את הדגל הבריטי והספינה שבה לטהיטי מבלי לעגון בחוף. ב-9 באוגוסט 1889 הוכרז האי כשטח חסות בריטי וב-1901 נכלל האי בשטחה של ניו זילנד. החל משנת 1822 תבעה ארצות הברית את הריבונות על האי ובשנת 1980 נחתם הסכם בין ארצות הברית לבין איי קוק, לפיו ארצות הברית מכירה בריבונותם של איי קוק במניהיקי ובשלושה איים נוספים.
גאוגרפיה

מניהיקי ממוקם בפסגתו של הר תת-מימי בגובה של 4000 מטרים מעל קרקעית האוקיינוס. האי הוא אטול ברוחב 10 ק"מ המורכב מ-43 איונים הפזורים לאורך השונית. השונית מהווה אתר צלילה מגוון ובית לאלמוגים ודגים טרופיים מסוגים שונים. האטרקציה העיקרית של האי היא צלילה. קיימת פעילות דיג ענפה מחוץ לשונית וסוגי הדגים השכיחים הם טונה זהובה ודאוניים. האי ידוע בשל תעשיית הפנינים השחורות שלו וחוות גידול פזורות סביב ללגונה. החווה הגדולה ביותר מחזיקה 250,000 צדפות המייצרות פנינים.
דמוגרפיה ופוליטיקה

שני כפרים שוכנים במניהיקי. הגדול מבינם הוא הכפר טאוהונו (Tauhunu) השוכן על איון בשם זהה בחלקו המערבי של האטול. הכפר השני הוא טוקאו (Tukao) השוכן על האיון נגאקה (Ngake) או טה פארואה (Te Paeroa) בחלקו הצפוני של האטול. מבחינה פוליטית האי מנוהל על ידי מועצת האי וראש העיר נבחר אחת לשלוש שנים. אוכלוסיית האי מחולקת לשני שבטים כשכל אחד מהם מחולק לשבעה תתי-שבטים. בפברואר 2009 ציין ראש העיר כי עקב המשבר הכלכלי העולמי ועליית יוקר המחיה נרשמת עזיבה ניכרת של תושבי האי לניו זילנד ולאוסטרליה ומספר תושבי האי ירד ל-280 איש. תושבי האי דוברים אנגלית וניב מאורי מקומי.
הערות שוליים

↑  Discoverers of the Cook Islands and the Names They Gave – 4. Manihiki
↑  "Manihiki in the Cooks faces population loss as economy wanes". Radio New Zealand International. 2 February 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4247057-2  VIAF: 234237716   WorldCat (עם VIAF): 234237716
מסוף החמישה

| --- | --- |
 מיקום:  רחוב החמישה, פתח תקווה
 אתרים סמוכים:  בית החולים בית רבקה
 שירות אוטובוסים:  פתח תקווה, תל אביב יפו
 קואורדינטות:  32°04′23″N 34°53′42″E﻿ / ﻿32.072939812469°N 34.894887261299°E﻿ / 32.072939812469; 34.894887261299
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת גוש דן מוגדלת) מסוף החמישה(למפת גוש דן רגילה) מסוף החמישה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף החמישה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מסוף החמישה  he מסוף החמישהhe מסוף החמישהמפת  __ פתח תקווה (in English: Petah Tikva)  __ גבעת שמואל (in English: Giv'at Shmuel) [‌גוש דן וסביבותיו‌]מצפון: __ רמת השרון (in English: Ramat HaSharon), __ הוד השרון (in English: Hod HaSharon) מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית דרום השרון (in English: Drom HaSharon Regional Council) מדרום: __ מועצה אזורית חבל מודיעין (in English: Hevel Modi'in Regional Council), __ גני תקווה (in English: Ganei Tikva), __ קריית אונו (in English: Kiryat Ono) מדרום-מערב: __ רמת גן (in English: Ramat Gan) ממערב: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ תל אביב (in English: Tel Aviv) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מסוף החמישה, הידוע גם כ"מסוף בית רבקה" הוא מסוף אוטובוסים, הממוקם ליד בית החולים בית רבקה, הממוקם ברחוב החמישה בפתח תקווה. השירות מן המסוף דל יחסית.
קווי אוטובוס בתחנה

| קו | מפעילה | מסלול | הערות נוספות |
| --- | --- | --- | --- |
| 20 | אפיקים | בית רבקה - מחנה יהודה - אחדות - כפר גנים ב - כפר גנים ג - נווה גנים - בית חולים שניידר - ז'בוטינסקי - מחלף גהה - בני ברק, פרדס כץ - רכבת בני ברק - תל אביב-יפו, רמת החייל - נאות אפקה - רמת אביב החדשה - אזורי חן | ♿ |
| 22 | אפיקים | הדר גנים-עמישב - שערייה - בית רבקה - מחנה יהודה - אחדות - כפר גנים א - כפר גנים ג - נווה עוז - רמת סיב - מסוף החרש | ♿ |
| 23\23א | אפיקים | בית רבקה - שעריה - מחנה יהודה - קריית ארגוב - עין גנים - שטמפפר - נווה מעוז - בית עלמין סגולה | ♿23א פועל בשבתות בלבד |
| 25 | אפיקים | בית רבקה - מחנה יהודה - אחדות - סלנט - עיריית פתח תקווה - מסוף משה ארנס | ♿🔁 |
| 42 | מטרופולין | בית רבקה - כפר גנים א - נווה גנים - בית חולים שניידר - אם המושבות - אם המושבות החדשה - סגולה - רכבת סגולה - מחלף ירקון - הוד השרון, רמתיים - מגדיאל - רכבת סוקולוב - כפר סבא, ויצמן - אזור תעשייה כפר סבא | ♿ |
| 82 | דן | בית רבקה - ארלוזורוב - בית חולים שניידר - ז'בוטינסקי - מחלף גהה - בני ברק, ז'בוטינסקי - רמת גן, ז'בוטינסקי - תל אביב-יפו, שדרות שאול המלך - כיכר רבין - המלך ג'ורג' - כרמלית | ♿ |
| 266 | דן | בית רבקה - סלנט - אם המושבות - רכבת קריית אריה - רמת גן, קניון איילון - בני ברק, רכבת בני ברק - תל אביב-יפו, רמת החייל - עתידים | ♿ |
מקרא סימנים:
♿-אוטובוס עירוני נגיש
🔁 - קו סיבובי
מעגל הגליוקסילט

מעגל הגליוקסילט (Glyoxylate) הוא מסלול מטבולי המתרחש בתאיהם של צמחים ושל מספר מיקרואורגניזמים, אך לא בבעלי חיים.
מעגל הגליוקסילט מאפשר ליצורים אלו להפיק גלוקוז מחומצות שומן. בעלי חיים אינם מסוגלים לבצע זאת; הם מסוגלים לנצל את חומצות השומן לשם הפקת אנרגיה (באמצעות מעגל קרבס), אך אם נדרשת אספקה של פחמימות (המוח, למשל, הוא צרכן גדול של גלוקוז, והכמות הנצרכת במזון לא תמיד מספקת) משתמש הגוף בחלבונים ובחומרים אחרים (לקטט, פירובט, גליצרול) לשם הפקת גלוקוז, זאת באמצעות תהליך הגלוקונאוגנזה.
בעלי חיים משתמשים במעגל קרבס לשם הפקת אנרגיה מחומצות שומן. החומצות בעלות השרשרת הפחמימנית הארוכה מתפרקות בתהליך הדרגתי (הקרוי חמצון בטא) לקבוצות אצטיל, בעלות שני אטומי פחמן בלבד. קבוצות האצטיל נכנסות ישירות למעגל קרבס, שם הן עוברות חמצון מלא והופכות לפחמן דו-חמצני (אשר נפלט דרך הריאות אל האוויר).
החומר הסופי וההתחלתי כאחד של מעגל קרבס הוא אוקסאלואצטט. חומר זה, בעל ארבעה אטומי פחמן, מסוגל להיכנס לתהליך הגלוקונאוגנזה ולהביא ליצירת גלוקוז. למרות זאת, בבעלי חיים אין לחומצות השומן כל "הזדמנות" להפוך לאוקסאלואצטט, כיוון שהן נפלטות עוד לפני כן כפחמן דו-חמצני. האוקסאלואצטט המיוצר בסופו של מעגל קרבס הוא אותו אוקסאלואצטט שהתחיל את המעגל, כך שאין כל רווח נטו של אטומי פחמן בתהליך חמצון חומצות השומן.
מעגל הגליוקסילט החסר בבעלי חיים, יוצר "דרך קיצור" למעגל קרבס ועוקף את הפיכת קבוצות האצטיל, שמקורן בחומצות השומן, לפחמן דו-חמצני. אטומי הפחמן נשמרים והופכים תוך מספר שלבים לאוקסאלואצטט, אשר מאוחר יותר מסוגל להיכנס לתהליך הגלוקונאוגנזה ולהביא ליצירת גלוקוז. אחד מתוצרי הביניים הוא גליוקסילט, ועל שמו קרוי המעגל.
מיקרואורגניזמים בעלי מעגל גליוקסילט מסוגלים, אם כן, לגדול על מצע גידול המכיל שומנים בלבד, ולהמיר אותם לפחמימות הנחוצות לבניית התא. בעלי חיים, לעומת זאת, ובהם האדם, אינם מסוגלים לשרוד עם תזונה המבוססת על שומנים בלבד.
תרשים של מעגל הגליוקסילט (באנגלית)
| מטבוליזם |
| --- | --- | --- |
| נשימה תאית | גליקוליזה • מעגל קרבס • זרחון חמצוני |  |
| מסלולים נוספים | גלוקונאוגנזה • גליקוגנזה • גליקוגנוליזה • מסלול הפנטוז פוספט • מעגל קורי • מעגל האוריאה • חמצון בטא • תסיסה   מעגל קלווין • מעגל הגליוקסילט • פוטוסינתזה • ניטריפיקציה |  |
| תרכובות עיקריות | גלוקוז • פירובט • NAD • כלורופיל |  |
| מגוון מטבולי | אורגניזם אווירני • אורגניזם אל-אווירני • הטרוטרוף • אוטוטרוף |  |
מחסן ערובה

מחסן ערובה בחברת לוגיסטיקה
מחסן ערובה (בקרב הסוחרים ידוע כ"בונדד" ומקורו מהמילה האנגלית: bonded warehouse) או מחסן רישוי, הוא אזור או מתחם מאובטח אשר מפוקח על ידי המכס, בו מאוחסנת סחורה החייבת בתשלום מיסי יבוא (בישראל נכללים בהגדרה זו בין השאר מכס ומע"מ), על מנת לפטור את הסחורה מתשלום מוקדם. התשלום למכס יתבצע כאשר הסחורה תשוחרר משטח האחסון לצריכה מקומית. המחסן יכול להיות מנוהל על ידי הממשלה אך ניהול על ידי חברה פרטית שכיח יותר. מערכת ניהול זו קיימת בכל המדינות המפותחות בעולם. אחסון סחורה במחסן הערובה הוא חלק בלתי נפרד משרשרת האספקה הגלובלית.
טרום מחסני הערובה

קודם להקמת מחסני הערובה, היה התשלום למכס מתבצע מיד בזמן הייבוא, או מתן איגרת חוב לרשויות המבטיחה ערבון לתשלום במקרה שרצה היבואן להפקיד את סחורתו במחסן. מערכת זו הסבה אי נוחות רבה, משלוש סיבות עיקריות:
עבור היבואן הייתה זו לעיתים משימה קשה למצוא ערבויות עבור סחורתו, אי לכך נאלץ למכור את הטובין באופן מיידי ללא השארתו במחסן, דבר שאילץ אותו למכור את הסחורה במחיר נמוך, בשל חוסר היכולת להתאים את עצמו לדרישות השוק השונות בזמן קצר כל כך.
תשלום המס בוצע בבת אחת מיד עם הכניסה למדינה, בעוד שהמכירה התבצעה לאורך תקופה בזמן עתידי. שני גורמים אלה העלו את מחיר הסחורה.
ייבוא סחורות בעלות שיעור מכס גבוה היה דורש סכומים עצומים של כסף, מה שפגע בתחרותיות במשק.
על מנת להימנע מבעיות אלו, הוקמו באנגליה, לאחר גלגולים שונים, מחסני הערובה הראשונים.
אחסון ושחרור הטובין > אחסון הטובין

לפני העברת הסחורה למחסן מופק "רשימון כנ"מ" ("כניסת למחסן") - בו נקבע ערך המס, למרות שהמס אינו משולם בשלב זה.
קיימים שני סוגים עיקריים של אחסנת רישוי:
מחסן רישוי כללי: במחסן מסוג זה ניתן לאחסן את סחורות הייבוא של כלל היבואנים על פי החוזה, מלבד סחורות פרטיות של בעל המחסן.
מחסן רישוי פרטי: בסוג זה של מחסן, מאחסן בעליו את סחורתו הפרטית. במחסן זה מגוון אפשרויות אחסון, לדוגמה: מחסני ייבוא רכב ואולמות תצוגה, חנויות דיוטי פרי, ועוד.
במהלך שהותה של הסחורה בשטח האחסון, היא מותרת בשימוש לצורך התאמתה לשוק המקומי, כגון: אריזה מחדש, הכנסה והדבקה של תוויות ומחירים ושינויים טכניים הנדרשים לשם מכירת הסחורה בארץ (למשל, החלפת תקעים במוצרי חשמל על מנת שיתאימו לשקעים השונים במדינה) אחסנת הסחורה נעשית רק לאחר פריקתה מהמכולה.
ניהול האחסנה מתבצע באמצעות חלוקת הטובין לגושים, הממוספרים לפי סדר רץ וכוללים את שנת האחסון.
אחסון ושחרור הטובין > שחרור הטובין

שחרור הסחורה ממחסן הערובה מתבצע בחלקים, בהתאם לדרישות היבואן. במידה והסחורה לא שוחררה בתום שנה מיום אחסונה, רשאי המכס למכור את הסחורה כ"סב"ן" - "סחורה בלתי נדרשת".
יתרונות מחסן הערובה

לאחסון הסחורה במחסן מספר יתרונות בולטים:
מתאפשר שחרור הדרגתי של הטובין
תשלום הדרגתי למכס
חיסכון בניהול מחסן ומלאי. התשלום למחסן הוא עבור נפח האחסון שהולך ומצטמצם ככל שהסחורה משתחררת
מחירי האחסון אינם קבועים וניתנים למשא ומתן
מיקום

המחסן ממוקם בדרך כלל באזורי תעשייה, כחלק ממבנים של חברות לוגיסטיקה גדולות המשמשים גורמים מסחריים שונים כיצרנים וסיטונאים. הוא מצויד ברציפי העמסה (רמפה) על מנת לאפשר גישה נוחה למשאיות לצורך הפצתם.
ראו גם

לוגיסטיקה
מלאי
שרשרת אספקה
טובין
הפצה
מיליון מנהוף

מיליון מנהוף (בהולנדית: Million Manhoef; נולד ב-3 בינואר 2002 בבימסטר שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית.
קריירת מועדונים

מנהוף גדל במחלקת הנוער של ויטסה ארנהם. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל ההולנדית.
קריירה בינלאומית

מנהוף הוא חלק מסגל נבחרת הולנד עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2023.
הערות שוליים

↑  Deze 23 spelers gaan met Jong Oranje naar het EK 2023, באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, 29 במאי 2023 (בהולנדית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מיליון מנהוף".
מעגל החיים (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  סדרות טבע
 יוצרים:  BBC
 מנחים:  דייוויד אטנבורו
 ארץ מקור:  בריטניה
 מספר פרקים:  12
 הפקה
 מוזיקה:  ג'ורג' פנטון 
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC
 תקופת שידור מקורית:  3 באוקטובר 1990 – 19 בדצמבר 1990
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
שחף מציק לשקנאים חומים במטרה שיפלטו את טרפם.
דלגן מבצע דלגנות.
סולה כחולת רגל בחיזור.
מעגל החיים הנקראת גם מסעות החיים (The Trials of Life) היא סדרת-טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC. סדרה זו היא השלישית מתוך טרילוגיית סדרות "החיים" של דייוויד אטנבורו, אשר הראשונה שבהם הייתה "החיים עלי אדמות". הסדרה ששודרה לראשונה ב-1990 עוסקת בהתנהגותם של בעלי החיים בטבע. כל פרק עוסק במבחנים שהם נאלצים לעבור במהלך חייהם, גדולים וקטנים כאחד, מלידתם עד לבגרותם. הסדרה מלווה בהסבריו של חוקר ויוצר הסרטים דייוויד אטנבורו.
מוקדמות יורו 1996

מוקדמות יורו 1996 היה טורניר כדורגל שנערך באירופה ב-1994 וב-1995, ובסיומו העפילו 15 נבחרות לאומיות ליורו 1996 שנערך באנגליה. 47 הנבחרות חולקו לשמונה בתים, שכל אחד מהם מנה שש נבחרות, למעט בית 3 שמנה חמש נבחרות. הנבחרות בכל בית שיחקו אחת נגד השנייה בשיטת בית-חוץ. כל נבחרת שסיימה במקום הראשון העפילה לטורניר אוטומטית, וכך גם שש הנבחרות שסיימו במקום השני עם המאזן הטוב ביותר מבחינת נקודות ושערים. שתי הנבחרות שסיימו במקום השני עם המאזן הנחות ביותר שיחקו במשחק פלייאוף במיקום נייטרלי, שהמנצחת בו העפילה ליורו. אנגליה העפילה אוטומטית כיוון שאירחה את הטורניר.
היה זה הטורניר הראשון של מוקדמות היורו שבו הוענקו 3 נקודות במקום 2 נקודות. כמו כן, בטורניר זה ערכה נבחרת ישראל את הופעת הבכורה שלה, לאחר שהצטרפה לאופ"א ב-20 בספטמבר 1993.
הגרלת משחקי המוקדמות נערכה ב-22 בינואר 1994, ובמהלכה חולקו הנבחרות לשש קבוצות דירוג כמפורט להלן:
קבוצה א': דנמרק, איטליה, גרמניה, צרפת, הולנד, רוסיה, אירלנד, שוודיה
קבוצה ב': נורווגיה, יוון, פורטוגל, ספרד, שווייץ, ויילס, רומניה, אוקראינה
קבוצה ג': בולגריה, בלגיה, סקוטלנד, צפון אירלנד, פולין, הונגריה, צ'כיה, קרואטיה
קבוצה ד': אוסטריה, ישראל, מקדוניה, פינלנד, איסלנד, גאורגיה, בלארוס, ליטא
קבוצה ה': טורקיה, לטביה, אלבניה, קפריסין, מלטה, איי פארו, אסטוניה, סלובקיה
קבוצה ו': לוקסמבורג, סן מרינו, ליכטנשטיין, סלובניה, מולדובה, ארמניה, אזרבייג'ן
בית 1

רומניה וצרפת העפילו ישירות ליורו.
בית 2

ספרד ודנמרק העפילו ישירות ליורו.
בית 3

שווייץ וטורקיה העפילו ישירות ליורו.
בית 4

קרואטיה ואיטליה העפילו ישירות ליורו.
בית 5

צ'כיה העפילה ישירות ליורו. הולנד העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 6

פורטוגל העפילה ישירות ליורו. אירלנד העפילה לפלייאוף היבשתי.
בית 7

גרמניה ובולגריה העפילו ישירות ליורו.
בית 8

רוסיה וסקוטלנד העפילו ישירות ליורו.
הפלייאוף

כיוון שלא כל בתי המוקדמות היו שווי גודל הוחלט כי על מנת לדרג את הנבחרות יילקחו בחשבון רק המשחקים נגד הנבחרות שסיימו במקום הראשון, השלישי והרביעי.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איטליה איטליה | 13 | 6 | 4 | 1 | 1 | 12 | 4 | 8  |
| בולגריה בולגריה | 12 | 6 | 4 | 0 | 2 | 14 | 8 | 6  |
| טורקיה טורקיה | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 11 | 8 | 3  |
| סקוטלנד סקוטלנד | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 5 | 2 | 3  |
| דנמרק דנמרק | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 9 | 7 | 2  |
| צרפת צרפת | 10 | 6 | 2 | 4 | 0 | 8 | 2 | 6  |
| הולנד הולנד | 8 | 6 | 2 | 2 | 2 | 6 | 5 | 1  |
| אירלנד אירלנד | 7 | 6 | 2 | 1 | 3 | 8 | 10 | -2  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  הולנד | 2 - 0 |  אירלנד | אצטדיון אנפילד, אנגליה |
|  | פטריק קלויברט (29', 88') |  |  | אצטדיון אנפילד, אנגליה |
מיסה שחורה: דת אפוקליפטית ומות האוטופיה (ספר)

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  ג'ון גריי 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  מסה 
 נושא:  דת 
 הוצאה
 הוצאה:  פראר, סטראוס וג'ירו 
 תאריך הוצאה:  16 באוקטובר 2007 
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  978-0-374-10598-3
 
מיסה שחורה: דת אפוקליפטית ומות האוטופיה (באנגלית: Black Mass: Apocalyptic Religion and the Death of Utopia) הוא ספר עיון מאת ג'ון גריי שיצא לאור בשנת 2007. גריי היה באותה תקופה פרופסור בבית הספר למחשבה אירופית בבית הספר לכלכלה בלונדון ובספר פיתח את ביקורתו על ההתקדמות החברתית. בהיסטוריה המודרנית סקר את ממשלת הימין החדש של מרגרט תאצ'ר וממשלתו הנאו-שמרנית של ג'ורג' ווקר בוש. בספר קישר גריי בין הטוטליטריות, כלומר הקומוניזם והנאציזם, לבין תנועות מילניאריות (אנ') בימי הביניים, והביא דוגמאות כמו ג'ון מליידן, שהוביל מרד בעיר מינסטר בגרמניה בשנת 1534. גריי נעזר בעבודתו של נורמן קון (Norman Cohn), המרדף אחר המילניום. התזה העיקרית של גריי היא שהשפעתן של תנועות דתיות, כפי שהתבטאה באמונה ביום הדין ובמילניאריזם היא שיצרה את האמונה החילונית והנאורה בקדמה חברתית. פילוסופיית ההיסטוריה הזו, טלאולוגית במהותה, פגעה במשמעותן החילונית של תיאוריות חברתיות ומדיניות בנות זמננו, כולל הליברליזם הקלאסי.
בספר שישה פרקים (שבכל אחד תתי פרקים):
מות האוטופיה
הארה ואימה במאה העשרים
האוטופיה נכנסת למיינסטרים
האמריקניזציה של האפוקליפסה
מיסיונרים חמושים
פוסט-אפוקליפסה
מנזר סן סלוודור

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  friary, מנזר 
 כתובת:  רחוב סנט פרנסיס 1 
 מיקום:  מזרח ירושלים 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1882
 תאריך פתיחה רשמי:  1882 
 קואורדינטות:  31°46′44″N 35°13′39″E﻿ / ﻿31.778941°N 35.227445°E﻿ / 31.778941; 35.227445
  (למפת ירושלים העתיקה מוגדלת) מנזר סן סלוודור(למפת ירושלים העתיקה רגילה) מנזר סן סלוודור(למפת ירושלים רגילה) מנזר סן סלוודור(למפת ירושלים מוגדלת) מנזר סן סלוודור
 
מגדל מנזר סן סלבדור
אולם הכנסייה של מנזר סן סלבדור
מפת הרובע הנוצרי
מנזר סן סלוודור (בספרדית: "San Salvador", המושיע הקדוש - כלומר: ישו הנוצרי) הוא מנזר פרנציסקני המצוי ברחוב סנט פרנסיס ברובע הנוצרי שבעיר העתיקה בירושלים.
בשטח המנזר מצויים מבני מגורים לנזירים, בית ספר וספרייה, בית דפוס, בתי מלאכה ויקב. הכנסייה פתוחה למבקרים בכל ימות השבוע, אך לא ניתן לבקר במנזר עצמו אלא בתיאום מראש.
היסטוריה

השטח עליו בנוי המנזר נרכש בשנת 1560 מידי הכנסייה האורתודוקסית הגאורגית והמנזר נבנה בהדרגה.
עם השנים נבנו במתחם המנזר בתי ספר לבנים ולבנות, בית דפוס ובית מלאכה לבניית עוגבים הפעיל עד היום. מבנה הכנסייה שבמנזר נבנה בשנת 1885 על פי תוכניותיו של האב רפאלה צ'ינגולאני (Cingolani). את התרומה הראשית לבניית הכנסייה העמיד הקיסר האוסטרו-הונגרי פרנץ יוזף בעת ביקורו בירושלים בשנת 1869. תחילה התנה את תרומתו בכך שהכנסייה תבנה על פי תוכנית שיכין אדריכל מטעמו. ראשי המסדר דחו את התנאי אך למרות זאת הסכים פרנץ יוזף לתרום כשישים אלף פרנק לבניית הכנסייה. בניית הכנסייה במתכונתה הנוכחית ארכה כשלוש שנים והסתיימה ב-29 בנובמבר 1885.
אחיות ממסדר סן ז'וזף של ההתגלות, שהגיעו לארץ בשנת 1847, השתכנו במנזר סן סלוודור. הנזירות ניהלו את בית החולים הקשור למנזר, בסיוע שני גברים 'בלתי מקצועיים' העניקו טיפול לבני כל הדתות וכן החזיקו משק בית, ספריה, בית מרקחת וחדר תפילה, עד להשלמת בנייתו של בית החולים הצרפתי סן לואי בשנות התשעים של המאה ה-19.
מבנה הכנסייה בעל צורת בזיליקה האופיינית לכנסיות, אך בשונה מכנסיות רגילות הבנויות על ציר מזרח מערב כשמרכז הכנסייה (האפסיס והמזבח) במזרח, כנסייה זאת נבנתה על ציר צפון-דרום. לצד הכנסייה הוקם מגדל פעמונים. בשנת 1932 נוספו למגדל הפעמונים שתי קומות וזאת על מנת לציין את שנת ה-700 למותו של הקדוש אנטוניוס מפדובה. בשנת 1985 שופצו המנזר והכנסייה לרגל מלאות מאה שנים להקמתו.
לקריאה נוספת

דוד קרויאנקר, ירושלים – מבט ארכיטקטוני, ירושלים: כתר הוצאה לאור, 1996.
הערות שוליים

↑  נירה ברטל, מבשרות מקצוע הסיעוד בירושלים, בתוך: ישראל ברטל, חיים גורן (עורכים), ספר ירושלים; בשלהי התקופה העות’מאנית (1800–1917), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תש"ע, עמ' 301–311
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009448986705171
מעגל החיים (אפקוט)

The Circle Of Life
מעגל החיים (באנגלית: The Circle of Life) הוא סרט הנפשה המוצג בתיאטרון היבול בביתן האדמה שבפארק השעשועים אפקוט בדיסניוורלד שבפלורידה.
הסרט מוקרן מאז ה-21 בינואר 1995 (עת שהחליף את הסרט סימביוזה).
הסרט מציג את הדמויות טימון ופומבה מהסרט של אולפני וולט דיסני: מלך האריות המסבירים כיצד פעולות של האדם יכולים להזיק לטבע. הסרט מורכב בחלקו מהנפשה, ובחלקו מצילומי טבע שנלקחו מהסרט סימביוזה.
נתוני המתקן

פתיחה: 21 בינואר 1995
מתכנן: וולט דיסני אמג'ינירינג
מספר צופים למופע: 428 צופים למופע
מספר מבקרים: 1,062 מבקרים לשעה
משך המופע: 20 דקות