בנימין גדרון
ספריו

המגזר השלישי בישראל: בין מדינת רווחה לחברה אזרחית, 2003 (גם באנגלית, 2004).
הספר מניח את היסודות להמשגה של גורם מרכזי בחברה – מגזר הארגונים ללא-כוונות רווח. החידוש בספר הוא ההתייחסות אל קבוצת ארגונים אלה כאל מגזר, לצד המגזר העסקי והציבורי. מעבר להמשגה והצדקתה מנתח הספר את הממדים והצביון של המגזר הזה בישראל וכן את תפקידיו החברתיים – כמשלים ומוסיף ולעיתים מחליף את מערך השירותים של מדינת הרווחה מצד אחד וכגורם מרכזי בחברה האזרחית היוצר שינוי וחידוש חברתי. הספר מתייחס למספר ממדים של המגזר – הממד ההיסטורי, החוקי/לגלי, הכמותי/כלכלי. הוא מבוסס על ממצאי מחקר השוואתי שנערך באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בארצות הברית והקיף כ-50 מדינות ומאפשר השוואת הנתונים לארצות אחרות. הממצאים מהמחקר בישראל מראים על מגזר שלישי גדול מאוד המקיף כ-10% מהכלכלה והממומן בחלקו הגדול מתקציבים ציבוריים. מקורות מימון נוספים למגזר הם פילנתרופיה והכנסות ממכירות שירותים.
Mobilizing for Peace, ‏(2002)
הספר מבוסס על מחקר השוואתי מקיף של "ארגוני שלום ויישוב סכסוכים" בשלושה מוקדי סכסוך בינלאומיים קשים, שעלו על מסלול של משא ומתן בכוונה לסיים את הסכסוך העקוב מדם באמצע שנות ה-90: צפון אירלנד (הסכם יום השישי הטוב), דרום אפריקה (סיום משטר האפרטהייד) וישראל/פלשתינה (הסכמי אוסלו). המחקר בא לבדוק את מהותם וכן את מקומם ותפקידיהם של "ארגוני השלום" – ארגונים שדגלו בשינוי האסטרטגיה לסיום הסכסוך - ממאבק מזוין למודוס של משא ומתן בשינוי הכיוון. המחקר היה מבוסס על צוותים מקומיים שאיתרו את ארגוני השלום וחקרו את פעילותם ותרומתם לשינוי. הממצאים הראו על מגוון גדול של סוגי ארגונים: מכאלה שדגלו בהפעלת לחץ על השלטונות באמצעות הפגנות ועצרות לארגונים קהילתיים שבנו גשרים אל הצד השני וחיפשו דרכים להידברות סביב סוגיות בעלי עניין משותף. תרומתם של ארגונים אלה לפריצות הדרך בשלושת הסכסוכים הייתה קשה מאוד למדידה. עם זאת הוסכם על הנחקרים שתפקיד ארגונים אלה היה "להכשיר את הלבבות" לקראת שינוי הגישה לסכסוך תוך הצגת הפנים האנושיות של הצד השני ולא רק הצגתו כאויב שאותו יש להכחיד.
הספר זכה ב-2003 ב- Virginia A. Hodgkinson Award for the Best Research Publication in Nonprofit Organizations and Philanthropy from Independent Sector
Policy Initiatives Towards the Third Sector in International Perspective, ‏2010
סוגיית המדיניות הציבורית כלפי המגזר השלישי נמצאת בדיון בספר זה. סוגיה זו חשובה לאור הגידול בהיקף ובחשיבות של המגזר השלישי בכל העולם והצורך לרגולציה של פעילותו. הספר מציג מסגרת מושגית לניתוח סוגיה זו ואחר כך מציג שמונה מקרי-בוחן שבהם מנותחת מדיניות הממשלה כלפי המגזר השלישי: קנדה, ארצות הברית, גרמניה, יפן, אירלנד, הונגריה, ישראל והממלכה המאוחדת. עידוד פעילות ארגוני המגזר השלישי, כמשלימים ולעיתים מחליפים את פעילות הממשלות באספקת שירותי רווחה למיניהם אינו עולה בקנה אחד (במדינות שבהן אין מסורת של דמוקרטיה השתתפותית) עם פעילותם כגורם הדוחף לשינוי וחידוש חברתיים, ובאלה מושתות עליהם מגבלות המצמצמות פעילות זו.
Social Enterprises: An Organizational Perspective', ‏2012
מיזמים עסקיים-חברתיים - ארגונים המשלבים מטרות חברתיות עם פרקטיקה ומתודולוגיה עסקית, החלו לקבל תשומת לב ציבורית לאחר המשבר הכלכלי של 2008/9. בניית ארגונים כאלה המבוססים על שני סוגי היגיון מוסדי שונים – הפרדיגמה העסקית המבוססת על תחרות ומקסום רווחים והפרדיגמה החברתית המבוססת על אמפתיה וחמלה ושרידותם לאורך זמן, היא אתגר גדול המצריך לא רק יכולת יזמית וניהולית גבוהות אלא גם סביבה תומכת הכוללת רגולציה ומשאבים להשקעות חברתיות. הספר עוסק בהיבטים הארגוניים של סוג חדש זה של ארגונים היברידיים. בחלקו הראשון הוא בודק אותם מנקודות מבט תאורטיות. חלקו השני מוקדש לבחינה אמפירית של ארגונים אלה וכולל מאמרים המנתחים מקרי בוחן של מיזמים עסקיים-חברתיים.
עסקים חברתיים בישראל: מהדרה להכלה חברתית וכלכלית, 2014.
הספר סוקר את תחום העסקים החברתיים בישראל (הנקראים גם מיזמים עסקיים-חברתיים), את הרציונל להקמתם, את צורותיהם השונות, החקיקה (החסרה) בעניינם, את הקושי לנהל אותם. רוב הספר מוקדש לניתוח חמישה ארגונים כאלה ומספר את סיפורם, משלב הרעיון והיזמה, דרך גיוס סוגי התמיכה השונים הנדרשת מהסביבה, ועד מציאת דרך ניהול ייחודית המאפיינת ארגונים אלה. העסקים החברתיים שנותחו הם :(1) Call יכול – שירות מענה טלפוני המעסיק אנשים עם מוגבלויות; (2) קייטרינג אלסנאבל – מטבח קהילתי בח'ורה המעסיק נשים בדואיות חד-הוריות, המכינות ארוחות צהריים לילדי בתי הספר והגנים באזור מגוריהן; (3) ליליות – מסעדת יוקרה בלב תל אביב המעסיקה נערים במצוקה ומכשירה אותם למקצועות ההסעדה; (4) סומסום – מרכז נוער בטירת הכרמל המעסיק בני נוער במצוקה בהכנת סנדוויצ'ים הנמכרים לעובדים במפעלים בסביבה; (5) יקב טוליפ ליד קריית טבעון הנמצא בתוך כפר תקווה – מוסד בו חוסים מבוגרים עם צרכים מיוחדים, שאותם מעסיק היקב.
הכלכלה החברתית החדשה בישראל, 2018.
המודעות הגדלה והולכת של המגזר העסקי בסוגיות חברתיות מצד אחד והתובנה שטיפול בבעיות החברתיות והסביבתיות בעולם מצריך משאבי עתק הנמצאים רק במגזר העסקי מביא לפיתוח מסגרות רבות ומגוונות לשילוב בין ה"חברתי" ל"עסקי", הן ברמה הארגונית, כמו מיזמים עסקיים-חברתיים והן ברמת ההשקעה, שבה מחפשים היום משקיעים לא רק לקבל תשואה כספית אלא גם חברתית/ סביבתית עבור השקעתם. את כלל הפעילויות האלה ניתן לכנות "כלכלה חברתית חדשה", השונה מהכלכלה החברתית המסורתית שהתפתחה בעיקר באירופה וצורתה האופיינית הייתה מסגרת הקואופרטיב. הספר מנתח את המושג, בארץ ובעולם, מביא דוגמאות לארגונים חדשים המשלבים היבטים עסקיים וחברתיים ומציג את הצורך בפיתוח רגולציה שתעודד סוג זה של ארגונים והשקעות.