stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכרזת המלחמה של גרמניה הנאצית נגד ארצות הברית
רקע

אדולף היטלר, מנהיג המפלגה הנאצית בגרמניה, היה אחד הדיקטטורים החזקים של המאה ה-20. היחסים בין גרמניה לארצות הברית הידרדרו מאז תחילת מלחמת העולם השנייה, בעיקר בשל שיתוף פעולה שהלך וגבר עם הזמן בין ארצות הברית לבריטניה (אחת מאויבותיה של גרמניה) שכלל את הסכם משחתות תמורת בסיסים, השאל-החכר, האמנה האטלנטית ועוד (וזאת בזמן שבאופן רשמי, הייתה ארצות הברית מדינה נייטרלית). רצונו של רוזוולט לעזור לבריטים, למרות התנגדותם של גורמים בדלניים בארצות הברית הביאו לכך שארצות הברית מיצתה עד תום את הגבולות המסורתיים של מדיניות הנייטרליות העולמית.
ב-28 בנובמבר 1941 שר החוץ הגרמני, יואכים פון ריבנטרופ אישר לשגריר יפן בגרמניה, הירושי אושימה את דבריו של היטלר לשר החוץ היפני, יוסוקה מצואוקה כי אם יפן תהיה מעורבת במלחמה עם האמריקאים, הגרמנים יכנסו למלחמה לצד יפן. היפנים ביקשו אישור בכתב לכך, היטלר סיפק לכך אישור בצד, יחד עם הסכמתו של בן-הברית הנוסף, הדיקטטור של ממלכת איטליה, בניטו מוסוליני שגם איטליה תצטרף למלחמה לצד יפן.
ב-7 בדצמבר 1941, פתחה האימפריה היפנית במתקפה על פרל הארבור, בסיס אמריקאי אשר נמצא בהוואי ובכך החלה המלחמה בין ארצות הברית ליפן. יפן לא הודיעה לבעלת בריתה, גרמניה הנאצית על כך שבכוונתה לתקוף את פרל הארבור. עוד לפני המתקפה, שגריר יפן בגרמניה הודיע לשר החוץ הגרמני, יואכים פון ריבנטרופ כי היחסים בין ארצות הברית ליפנים בנקודת שבירה ואפשרות של מלחמה בין המדינות קרובה מתמיד.
על פי הסכמים בין היפנים, גרמניה הייתה מחויבת לבוא לעזרת יפן אם מדינה שלישית תתקוף את יפן, אך לא אם יפן תתקוף מדינה שלישית. ריבנטרופ אמר להיטלר כי הכרזת מלחמה נגד ארצות הברית תוסיף עוד מדינה למספר האויבים בהם גרמניה נלחמת אך היטלר דחה את חששותיו וכמעט ללא התייעצות החליט היטלר להכריז מלחמה על ארצות הברית.
דעת הקהל בנוגע למלחמה נגד גרמניה התהפכה לאחר המתקפה על פרל הארבור. סקר של מכון גאלופ מ-10 בדצמבר (אחרי המתקפה אך יום לפני הכרזת מלחמת הגרמנית) מצא כי 90% מהאמריקאים ענו "כן" לשאלה "האם הנשיא רוזוולט צריך לבקש מהקונגרס אישור להכריז מלחמה על גרמניה ועל יפן".
הכרזה גרמנית

היטלר הגיע לברלין ביום שלישי, ב-9 בדצמבר ונפגש בצהריים עם שר התעמולה, יוזף גבלס, שם חשף בפניו את כוונתו להכריז מלחמה על ארצות הברית במהלך נאום ברייכסטאג והחליט לדחות את ההכרזה ב-24 שעות כדי לתת לעצמו זמן להתכונן. היטלר נפגש פעם נוספת עם גבלס למחרת ובחר לשאת את הנאום בשעה 15:00 שעון גרמניה (שעה אשר גם הייתה נוחה למאזיני הרדיו הגרמנים וגם הייתה נשמעת בטוקיו בשעה 22:00 ובוושינגטון ב-08:00. ריבנטרופ התקשר לשגריר גרמניה הנאצית באיטליה וביקש מהשגריר ליצור קשר עם מוסוליני ולוודא שהכרזת המלחמה האיטלקית תהיה מתאומת עם זו של הגרמנים. בינתיים, הייתה פעילות דיפלומטית אינטנסיבית כדי להוסיף מספר תיקונים להסכם התלת-צדדי.
הבריטים והאמריקאים היו מודעים לכוונה של הגרמנים להכריז מלחמה על האמריקאים באמצעות מודיעין מג'יק. ב-9 בדצמבר מסר רוזוולט את אחד משידורי שיחות ליד האח ששידר אחת לכמה זמן. בשידור, אמר רוזוולט כי העם האמריקאי צריך לזכור ש"גרמניה ואיטליה תמיד, ללא קשר להכרזת מלחמה רשמית רואות את עצמן במלחמה עם ארצות הברית בדיוק כמו שהן רואות את עצמן במלחמה עם בריטניה ורוסיה". ראש ממשלת הממלכה המאוחדת, וינסטון צ'רצ'יל נאם בבוקר ה-11 בדצמבר בבית הנבחרים הבריטי ואמר כי "לא רק האימפריה הבריטית, עכשיו גם ארצות הברית נלחמת על חייה, רוסיה נלחמת על חייה, גם סין נלחמה על חייה, מאחורי ארבעת הקהילות הלוחמות הגדולות האלו מסתתרות הרוח החופשית והתקווה של כל המדינות הכבושות באירופה".
ביום חמישי, 11 בדצמבר 1941, זומן לילנד ברנט מוריס, שהיה הדיפלומט האמריקאי הבכיר ביותר ששהה באותו הזמן בגרמניה לשיחה בלשכתו של החוץ ריבנטרופ שם נתן ריבנטרופ מסמך הצהרתי למוריס, בתום הפגישה צרח ריבנטרופ לעבר מוריס כי "נשיאך רצה את המלחמה הזאת, עכשיו הוא קיבל אותה" ויצא מהחדר.
אותו מסמך נשלח להנס תומסן שהיה דיפלומט גרמני בארצות הברית, שם הונחה תומסן להגיש את המסמך למזכיר המדינה של ארצות הברית, קורדל הול בשעה 15:30 גרמניה (שהייתה 08:30 וושינגטון). אולם עם הגעתו של תומסן, סירב האל לראות את המשלחת הגרמנית ורק שעה לאחר מכן הם הצליחו להעביר את המסמך לריי את'רטון, שהיה ראש החטיבה לענייני אירופה במזכירות המדינה. בברלין, הייתה תדהמה שמוסוליני החליט להקדים את היטלר ולהכריז מלחמת על ארצות הברית בנאום שנשא מוסוליני מהמרפסת בארמון ונציה. סביב הארמון התכנסו כ-100,000 אנשים לשמוע את נאומו של מוסוליני.
בשעה 15:00 פנה היטלר ל-855 צירי הרייכסטאג שנאספו בקרולאופר, שם נשא נאום שארך כ-88 דקות והתחלק לשני חלקים. בחלקו הראשון, מנה היטלר את ההצלחות הגרמניות בשדה הקרב בחזיתות השונות ובחלקו השני תקף את רוזוולט ואת "העולם היהודי-קפיטליסטי האנגלו-סקסי" והסביר כי למסקנה כי "ב-2,000 שנות ההיסטוריה הגרמנית הידועה לנו, האומה שלנו מעולם לא הייתה מאוחדת יותר ממה שהיא היום".
בבית האופרה קרול, בנאום שנמשך 88 דקות ובו מנה את ההצלחות הגרמניות עד כה. חלקו השני של הנאום הוקדש למתקפה על רוזוולט ו"העולם היהודי-קפיטליסטי האנגלו-סכסוני". באותו יום, שגרירי גרמניה במדינות הציר הנוספות שהחליטו לחתום על ההסכם התלת-צדדי (ממלכת הונגריה, ממלכת רומניה, ממלכת בולגריה, המדינה העצמאית של קרואטיה והרפובליקה הסלובקית הראשונה) קיבלו הוראה להכריז יחד גם גרמניה מלחמה נגד ארצות הברית.
באותו הזמן, כתב רוזוולט לקונגרס כי הוא מבקש מהקונגרס להכריז מלחמה על גרמניה ואיטליה. בצהריים עברה ההצעה הן בבית הנבחרים והן בסנאט ללא התנגדות אך עם מספר נמנעים.
לאחר ההכרזה

הסיבות של היטלר להכרזת מלחמה נגד ארצות הברית היו רבות. למרות שהוא לא היה מחויב על פי ההסכם התלת-צדדי לתמוך ביפן אלא אם היא הותקפה באופן ישיר על ידי צד שלישי, הוא שאב השראה מהטקטיקה היפנית של התקפת פתח ללא הכרזת מוקדמת. הוא השתמש בעצמו בטקטיקה הזו מספר חודשים לפני כן, ביוני 1941 כאשר החליט לתקוף את ברית המועצות במבצע ברברוסה.
כל ההתייעצויות שקיבל היטלר לפני קבלת ההחלטה, לא כללו אף נציג מורמאכט מלבד הגנרלים וילהלם קייטל, שהיה ראש ה-OKW ואלפרד יודל, שהיה ראש אגף המבצעים של ה-OKW. הגנרל ולטר ורלימונט סיפר כי "זו הייתה החלטה עצמאית לחלוטין שלא ניתנה לגביה עצמה מהורמאכט, סביר להניח שאם הייתה נשאלת, ההנהגה הצבאית הייתה מייעצת שלא להרחיב את המלחמה לאור היקף המשבר בחזית המזרחית". הקולונל ניקולאוס פון בלאו סיפר כי נודע לו על ההחלטה לאחר שחזר מחופשה בת חודש, הוא סיפר כי הוא נדהם מ"חוסר המושג" של היטלר לגבי הפוטנציאל הצבאי של ארצות הברית וראה בכך דוגמה ל"ידע המוגבל" של היטלר לגבי מדינות זרות.
יתרון אחד שהכרזת המלחמה נגד ארצות הברית סיפקה להיטלר היה כהסחת דעתו של הציבור הגרמני, כדי להסיח את דעתם של הגרמנים מהמלחמה הכושלת נגד ברית המועצות, בה הגרמנים סובלים מכישלונות צבאים קשים. היטלר הבטיח לעם הגרמני כי ברית המועצות תובס הרבה לפני תחילת החורף אך בפועל, זה לא קרה. העיתוי של המתקפה היפנית על פרל הארבור סייע להיטלר לכתוב את נאומו המתכונן ברייכסטג בצורה חיובית יותר ולסחוט מהנאום כמה שיותר ערך תעמלותי. למרות זאת, המניע התעומלתי בקושי הספיק להצדיק את הכרזת המלחמה על ארצות הברית, במיוחד בהתחשב שהדבר יצר "ברית לא טבעית" בין ארצות הברית וברית המועצות, ברית שנמשכה עד כניעת גרמניה הנאצית וכניעת האימפריה היפנית ב-1945 והופסקה עם פתיחת המלחמה הקרה.
הערות שוליים

↑  Hill, Richard F. "Hitler Attacks Pearl Harbor: Why the United States Declared War on Germany" P37
↑  Norpoth, Helmut. "Unsurpassed: The Popular Appeal of Franklin Roosevelt." P39
↑  Cantril, Hadley. Public Opinion: 1935-1946, P1173
↑  Mawdsley 2011, p. 221
↑  Mawdsley 2011, p. 236
↑  Mawdsley 2011, p. 247
↑  Read, Anthony (2004). The Devil's Disciples: Hitler's Inner Circle. W. W. Norton & Company. pp. 783. ISBN 978-0-393-04800-1.
↑  Keenan, George F. (2020) Memoirs 1925-1950. p.96 (אורכב 06.11.2021 בארכיון Wayback Machine) Plunkett Lake Press.
↑  Mawdsley 2011, pp. 248-249
↑  "Hitlerâ€™s Speech Declaring War Against the United States". ארכיון מ-11 באוגוסט 2021. נבדק ב-21 באוקטובר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Mawdsley 2011, pp. 250-253
↑  Mawdsley 2011, p. 253
נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט מכריז מלחמה על גרמניה בתגובה להכרזת המלחמה הגרמנית על ארצות הברית
נורשפין (כדורגל)

מועדון כדורגל נורשפין (בשוודית: IFK Norrköping) הוא מועדון כדורגל מהעיר נורשפין שבמחוז אסטרייטלנד שבמרכז שוודיה. המועדון משחק בליגת העל השוודית ברציפות מעונת 2011. המועדון זכה ב-13 אליפויות, 6 גביעים, גביע סופרקאפן אחד והגיע לגמר הגביע השוודי 4 פעמים נוספות.
שם הקבוצה

הדגל
הכוכב שמופיע על סמל הקבוצה
השם IFK (מבוטא: אִי אֵף קוֹהַּ) בשוודית הוא קיצור של המונח: Idrottsföreningen Kamraterna, כלומר "חברי אגודת הספורט". אגודה זו נוסדה בסטוקהולם ב-1 בפברואר 1895, כלומר כשנתיים לפני הקמת קבוצת נורשפין, והיא כוללת מעל 100 קבוצות כדור (כדורגל, כדורסל, כדוריד וכו') בכל רחבי שוודיה (ועוד כ-11 קבוצות בפינלנד תחת מנהלת פינית נפרדת). הידועה שבין מועדוני IFK היא גטבורג.
תארים

אליפות שוודיה: (13)
(1943, 1945, 1946, 1947, 1948, 1952, 1956, 1957, 1960, 1962, 1963, 1992, 2015)
הגביע השוודי: (6)
(1943, 1945, 1969, 1988, 1991, 1994)
סופרקאפן: (1)
(2015)
פקינג פאנס

| --- | --- |


 פעילות:  כדורגל בשוודיה
 תחום:  sporting activities 
 מדינה:  שוודיה שוודיה
 מטה הארגון:  נורשפין 
 מקום פעילות:  נורשפין, שוודיה
 תקופת הפעילות:  27 במאי 1997 – הווה (27 שנים)
 דף הבית
 
פֶּקִינְג פָאנְס (בשוודית: Peking Fanz) הוא ארגון האוהדים של קבוצת הכדורגל נורשפין השוודית. הארגון נוסד ב-29 במאי 1997 על מנת לאגד את אוהדי הקבוצה ובעיקר כדי לעזור להם להגיע אל משחקי החוץ באזורים רחוקים תוך ארגון אוטובוסים לטובת כלל אוהדי הקבוצה. בתחילת דרכו כונה הארגון "פקינג סטארס" (Peking Stars), אך לאחר מספר חודשים שונה שמו לשמו העכשווי.
לארגון ישנם מספר כללים מנחים:

"פקינג פאנס הוא ארגון ללא מטרות רווח. לפקינג פאנס ישנן שתי מטרות-על:
כל הפעילות תהיה בשיתוף פעולה מלא עם המועדון (אי.אף.קיי נורשפין), לרווחת ולהנאת הצופים. זאת על מנת לסייע ולגרום לצופים להגיע למשחקי הקבוצה.
להוות דוגמה ומופת ליתר ארגוני האוהדים במדינה, ולהראות שניתן לתמוך בקבוצתך מבלי לנהוג באלימות, הסתה, גסות-רוח ושאר אמצעים לא-ספורטיבים אחרים."
ארגון האוהדים יושב ביציע הצפוני של הניה פארק במשחקי הבית של הקבוצה.
נכון לאביב 2011 היה מספר החברים הרשומים כ-500, וכ-600 חברים ב-2019. שנת השיא של הארגון הייתה בשנת 2002, אז הגיע מספר החברים הפעילים לכ-1600.
הערות שוליים

↑  Nya Parken, מידע על האצטדיון (בשוודית). (הקישור אינו פעיל, 27 ביולי 2023)
↑  סיקור משחק גמר הסופרקאפן ההיסטורי, (בשוודית).
↑  תמונות המחשה של "מדי-אירופה" של המועדון לשנת 2019, באתר המועדון (בשוודית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 128417304   WorldCat (עם VIAF): 128417304 
אוהדי הקבוצה מניפים את דגלי אגודת אִי אֵף קוֹהַּ (IFK),‏ 17 בספטמבר 2010
סטטיסטיקה IFK נורשפין
יוהאן מוחיקה

יוהאן אנדרס מוחיקה פלאסיו (בספרדית: Johan Andrés Mojica Palacio) הוא כדורגלן קולומביאני המשחק בעמדת המגן השמאלי במיורקה מהלה ליגה ובנבחרת קולומביה.
קריירת מועדונים

את הקריירה המקצוענית שלו החל מוחיקה ב-2011 בקבוצת אקדמיה פוטבול קלוב מהליגה השנייה ושנה מאוחר יותר עבר ליינרוס, גם כן מאותה הליגה. הוא בלט ביכולות הטכניות ובמהירות שלו, מה שגרם לדפורטיבו קאלי להחתים אותו בדצמבר 2012.
בדפורטיבו קאלי שיחק מוחיקה בתפקיד המגן השמאלי. הוא שיחק 19 משחקים בסך הכל, 13 בליגה ושישה בגביע, מבלי לכבוש שער. הופעותיו הטובות והמקום שתפס בהרכב, הביאו את הקבוצה הספרדית, ראיו ואיקאנו לשאול אותו לעונת 14–2013 ולהשאיר לעצמם את האופציה לרכישה.
הופיע לראשונה במדי הקבוצה במשחק מול מאלגה ב-15 בספטמבר 2013 כמגן שמאלי. שיחק לאורך העונה בסך הכל 12 משחקים במדי ראיו, עשרה בליגה ועוד שניים בגביע. בסיומה של העונה ב-30 ביוני 2014, תמה ההשאלה שלו והוא חזר לקולומביה. כעבור מספר ימים קיבל את הטלפון מסוכנו שבישר לו על כך שראיו שילמה עבורו את האופציה לרכישה וכך עשה שוב את הדרך לספרד, הפעם כשחקנה של ראיו ואיקאנו, שבעונת 15–2014 שיחקה בליגה השנייה.
אחרי שלא הצליח למצוא מקום של קבע בהרכב של ראיו ואיקאנו, הושאל מוחיקה לריאל ואיאדוליד כדי לחפש דקות משחק. בשתי העונות שבהן שיחק היה שחקן הרכב ורשם בסך הכל 70 הופעות בכל המסגרות ואף כבש תשעה שערים. לאחר שנתיים חזר לראיו ואיקאנו ושוב כדי לרשום הופעות בודדות בלבד.
בינואר 2017 הושאל ביום האחרון של מועד ההעברות לקבוצת ז'ירונה למשך חצי שנה ובחודש אוגוסט האריכה הקבוצה את השאלתו למשך שנה נוספת. את שער הבכורה כבש ב-28 בנובמבר במשחק מול לבאנטה שהסתיים בתיקו 1-1 אך הדיח בסיכום המשחקים את ז'ירונה מהגביע הספרדי. ב-29 ביוני 2018 נרכש על ידי הקבוצה וחתם לשלוש שנים. ב-22 בספטמבר 2020 הושאל לאטלנטה לעונה אחת. במדי הקבוצה ערך 13 הופעות בכל המסגרות וסיים את ההשאלה בינואר. ב-15 בינואר 2021 הושאל לאלצ'ה עד לסוף העונה.
ב-8 באוגוסט 2021 חתם מוחיקה באלצ'ה על חוזה קבוע לשלוש שנים.
ב-1 בספטמבר 2022 חתם בוויאריאל. ב-27 ביולי ערך את הופעתו הבכורה בניצחון 4-3 על לך פוזנן במוקדמות הקונפרנס ליג.
ב-26 ביולי 2023 הושאל לאוססונה לעונה אחת.
ב-23 ביולי 2024 חתם לשלוש שנים במיורקה.
נבחרת לאומית

מוחיקה זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת ב-22 במרץ 2015 לקראת משחקי הידידות מול כווית ובחריין. כעבור ארבעה ימים ערך את הבכורה שלו מול בחריין כאשר נכנס במקומו של חואן פרננדו קינטרו וכבש את השער החמישי בניצחון 0–6. הוא נכלל בסגל של הנבחרת למונדיאל 2018 ולא היה מתוכנן לפתוח בהרכב, אבל פציעתו הקשה של פרנק פברה ממש מספר ימים לפני הטורניר, הביאו לכך שמוחיקה שיחק את כל ארבעת המשחקים של קולומביה בטורניר, שהודחה בשמינית הגמר על ידי אנגליה.
תארים והישגים

נבחרת השנה בליגת המשנה בספרד לעונת 2014/15
הערות שוליים

↑  לעיתים נהגה שמו ג'והאן
↑  Colombiareports.com, 4.6.18, Colombia names final squad for World Cup in Russia
| נבחרת קולומביה – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוספינה •  2 ספאטה •  3 מוריו •  4 אריאס •  5 בריוס •  6 ק. סאנצ'ס •  7 באקה •  8 אגילאר •  9 פלקאו •  10 חאמס •   11 ח. ג. קוואדראדו •  12 ורגאס • 13 מינה •  14 מוריאל • 15 אוריבה • 16 לרמה • 17 מוחיקה • 18 דיאס • 19 בורחה • 20 קינטרו • 21 איסקיירדו • 22 ח. פ. קוואדראדו • 23 ד. סאנצ'ס • מאמן: פקרמן |  1 אוספינה •  2 ספאטה •  3 מוריו •  4 אריאס •  5 בריוס •  6 ק. סאנצ'ס •  7 באקה •  8 אגילאר •  9 פלקאו •  10 חאמס •   11 ח. ג. קוואדראדו •  12 ורגאס • 13 מינה •  14 מוריאל • 15 אוריבה • 16 לרמה • 17 מוחיקה • 18 דיאס • 19 בורחה • 20 קינטרו • 21 איסקיירדו • 22 ח. פ. קוואדראדו • 23 ד. סאנצ'ס • מאמן: פקרמן | קולומביה |
| נבחרת קולומביה – קופה אמריקה 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוספינה •  2 קואסטה •  3 לוקומי •  4 ס. אריאס •  5 קסטניו •  6 ריוס •  7 דיאס •  8 קרסקל •  9 בורחה •  10 רודריגס •   11 ג'. אריאס •  12 ורגאס • 13 מינה •  14 דוראן • 15 אוריבה • 16 לרמה • 17 מוחיקה • 18 סיניסטרה • 19 בורה • 20 קינטרו • 21 מוניוס • 22 אספרייה • 23 סאנצ'ס • 24 קורדובה • 25 מונטרו • 26 מצ'אדו • מאמן: לורנסו |  1 אוספינה •  2 קואסטה •  3 לוקומי •  4 ס. אריאס •  5 קסטניו •  6 ריוס •  7 דיאס •  8 קרסקל •  9 בורחה •  10 רודריגס •   11 ג'. אריאס •  12 ורגאס • 13 מינה •  14 דוראן • 15 אוריבה • 16 לרמה • 17 מוחיקה • 18 סיניסטרה • 19 בורה • 20 קינטרו • 21 מוניוס • 22 אספרייה • 23 סאנצ'ס • 24 קורדובה • 25 מונטרו • 26 מצ'אדו • מאמן: לורנסו | קולומביה |
יגודינה (כדורגל)

מועדון כדורגל יגודינה (בסרבית: Фудбалски клуб Јагодина) הוא מועדון כדורגל סרבי, מהעיר יגודינה שבסרביה. המועדון נוסד לאחר הקמת ממלכת יוגוסלביה. המועדון משחק נכון לעונת 2016/2017 בליגה הסרבית השלישית.
היסטוריה

המועדון נוסד בשנת 1919 בשם מועדון כדורגל זורה. בשנת 1921 המועדון התפרק ונוסד מועדון כדורגל חדש בשם מועדון כדורגל ספרטה. בהמשך השנה שינה את שמו למועדון כדורגל בודוצ'נוסט ששיחק במערכת הליגות של יוגוסלביה. בשנת 1923 זכה באליפות הליגה היוגוסלבית השלישית. בשנת 1935 שחקנים מקבוצות שהתפרקו הקימו את מועדון ספורט יגודינה. עד שנת 1945 המועדון שיחק בליגות אזוריות ביוגוסלביה. בשנת 1947 המועדון שינה את שמו למועדון כדורגל ניקשביץ' ושיחק בסיבוב הראשון של הגביע היוגוסלבי.
בשנת 1957 העפיל לליגה היוגוסלבית השנייה. בשנת 1962 3 מועדוני כדורגל מהעיר יגודינה התמזגו למועדון כדורגל יגודינה. המועדון שיחק לסירוגין בליגה השלישית ובליגה הרביעית של יוגוסלביה. בשנת 1993 לאחר התפרקות יוגוסלביה המועדון העפיל לליגה השנייה של סרביה ומונטנגרו. המועדון שיחק לסירוגין בליגה השנייה ובליגה השלישית של סרביה ומונטנגרו. בסוף עונת 2005/2006 הקבוצות של מונטנגרו פרשו מהליגות המשותפות עם סרביה והוקמו ליגות חדשות של קבוצות מסרביה. המועדון שיחק בעונת 2006/2007 בליגה הסרבית השלישית בסוף העונה סיים את הליגה במקום הראשון והעפיל לליגה הסרבית השנייה.
בסוף עונת 2007/2008 סיים את הליגה השנייה במקום הראשון והעפיל לליגת העל הסרבית. המועדון משחק בליגת העל הסרבית ברציפות מעונת 2008/2009. בעונה זו העפיל לשמינית גמר הגביע הסרבי והפסיד לקבוצת פרטיזן בלגרד. בעונת 2009/2010 הגיע לרבע גמר הגביע הסרבי והפסיד שוב לקבוצת פרטיזן בלגרד. בעונת 2010/2011 הגיע לרבע גמר הגביע הסרבי והפסיד לקבוצת וויבודינה נובי סאד.
בעונת 2011/2012 הקבוצה סיימה את הליגה במקום הרביעי והעפילה בפעם הראשונה למפעלים האירופים במסגרת הליגה האירופית בעונת 2012/2013. בסיבוב המוקדמות הראשון הפסידה לקבוצת אורדבסי מקזחסטן והודחה מהטורניר. בעונה זו זכתה בגביע הסרבי בפעם הראשונה והעפילה לליגה האירופית בעונת 2013/2014. בסיבוב המוקדמות השני הפסידה לקבוצת רובין קאזאן והודחה מהטורניר. בעונה זו הגיעה לגמר הגביע הסרבי והפסידה לקבוצת וויבודינה נובי סאד, סיימה את הליגה במקום השלישי והעפילה לליגה האירופית בעונת 2014/2015. בסיבוב המוקדמות השני הפסידה לקבוצת צ'.פ.ר. קלוז' והודחה מהטורניר. את עונת 2015/2016 גמר המועדון במקום האחרון בליגה וירד לליגה השנייה. בעונת 2017/2018 ירד ליגה פעם נוספת, לליגה הסרבית השלישית. בעונת 2018 המועדון נקלע למשבר כלכלי חמור וירד ליגה. בשנת 2020 הוחלט על תחילת הליך פשיטת רגל של המועדון.
תארים והישגים

הגביע הסרבי :
זכייה (1): 2012/2013
שחקנים בולטים

סרביה דניאל מיכאילוביץ'
סרביה מילוש סטויאנוביץ'
סרביה ווקשין טומיץ'
מבנה היקום

מבנה היקום הוא אחד הנושאים בתולדות המדע שבהם תפיסת העולם של האדם עברה שינויי פרדיגמה רבים במיוחד, והוא אחד מהנושאים המרכזיים באסטרונומיה ובקוסמולוגיה.
היקום הגאוצנטרי

אחת התאוריות הראשונות על מבנה היקום הייתה של דמוקריטוס, שטען כי היקום מכיל עולמות מרובים, אולם טענתו נשכחה ונדחתה בפני המודלים של אריסטו ואפלטון.
על בסיס התאוריה של פרמנידס חשב אריסטו, שהיה תלמידו של אפלטון, כי היקום בנוי מספֵירות מושלמות שעליהן יושבים הכוכבים, כאשר כדור הארץ נמצא במרכז. סביב האדמה נמצאים המים, האוויר והאש (בסדר הזה); מסביבם ספֵירות כוכבי הלכת במסלולם, ומסביב לכול, תחום ההרמוניה האלוהית היוצרת את התנועה הסיבובית של מערכת השמים. תצפיות על שינוי בבהירות הכוכבים ומה שנראה כתנועת הכוכבים לאחור (אסטרולוגים רואים בנסיגת ונוס דוגמה למקרה כזה) לא תאמו לתאוריה. בשל כך הורחבה התאוריה לכזו שבה הכוכבים נמצאים על ספירות השוכנות על הספירות המרכזיות. בתאוריה של אריסטו היה שימוש ב-55 ספירות.
עוד לפני אריסטו, הפיתוגראים טענו כי השמש נמצאת במרכז היקום. הם הסיקו זאת מסיבות הקשורות לתיאורית ארבעת היסודות. האש נחשבה ליסוד בסיסי יותר מהאדמה ולכן נציגתה, השמש, הייתה צריכה לקבל מקום מרכזי יותר.
המודל ההליוצנטרי

קופרניקוס שחי באמצע האלף השני, העמיד את השמש במרכז המערכת, כשסביבה אמורים לנוע כדור הארץ ועמו כל כוכבי הלכת השייכים למערכת שעתידה להיקרא ברבות הימים "מערכת השמש". (מערכת השמש כוללת גם גרמי שמים קטנים יותר כגון אסטרואידים, שביטים ועוד)
קופרניקוס פרסם את תורתו לקראת סוף ימיו, בספר שנקרא "על הסיבובים" (שנכתב במקור בלטינית); השהיית פרסום הספר נועדה למנוע ממנו עימות עם הכנסייה הנוצרית. הזזת כדור הארץ ממרכזיותו הייתה למעשה קריאת תיגר על הכנסייה, שמרכזיותו של כדור הארץ תאמה את תפיסתה. מכיוון שבמאה ה-13 הכנסייה עברה מהפכה ועברה מהתבססות על אפלטון לאמונה בכתבי אריסטו, היא חששה שערעור הקונספציה הגיאוצנטרית יערער גם את מעמדה המרכזי בקרב ציבור מאמיניה ובציבור הרחב.
בעת פרסומו של קופרניקוס היה המודל נחות עדיין מול המודל הגיאוצנטרי, שהניב תחזיות מדויקות יותר למיקומם של כוכבי הלכת, השמש והירח בשמים. קפלר שיכלל את המודל של קופרניקוס בהחלפת המסלולים המעגליים במסלולים אליפטיים ובנסחו את חוקי קפלר. המודל של קפלר הניב תחזיות מדויקות לאין שיעור מאלו של המודל הגיאוצנטרי. תוצאות מדויקות אלו הובילו לאימוץ נרחב של המודל ההליוצנטרי.
תורתו ההליוצנטרית של קופרניקוס למעשה מסמלת את תחילתה של תקופה חדשה במישור המדעי ומעבר לו. העברת המרכזיות מהאדמה אל השמש גרמה ל"רעידת אדמה" בחשיבה של ימיו, ובסיס למדענים שבאו אחריו.
ג'ורדנו ברונו, שהיה פחות זהיר מקופרניקוס, הרחיב את תורתו וטען כי היקום הוא אינסופי ונטול מרכז, ומכיל מערכות שמש רבות. חוסר זהירות זה, בפיתוח תאוריות שאינן מקובלות על הכנסייה, הוביל להעלאתו על המוקד.
אסטרונומיה מכנית - הפיזיקה של המאה ה-17

מי שנתן את הבסיס המתמטי למודל של קופרניקוס היה המדען יוהאנס קפלר, שחי במאות השש-עשרה והשבע-עשרה. שלושת חוקיו בדבר תנועת כוכבי הלכת במסלולם במערכת השמש קידמו מאוד את האסטרונומיה בפרט ואת המדע בכלל. קביעת קפלר כי תנועת כוכבי הלכת סביב השמש אינה במעגל מדויק, כי אם במסלולים אליפטיים, שברה מוסכמות ואמונות.
מדענים מסתמכים על קודמיהם ומכינים את ההמשך לבאים אחריהם. כך היה עם גלילאו גליליי, שהמשיך למעשה את גיבוש תפיסת העולם של קודמיו, כשגולת הכותרת של עבודתו המדעית הייתה בניסוי ובצפייה. הוא השתמש בטלסקופ שבנה, ולמעשה הוכיח בתצפיותיו קבל עם ועדה כי "אמיתות מקודשות" המבוססות על הגיגים פילוסופיים ואמונות דתיות, ואפילו חישובים מתמטיים, אינם משתווים לתמונה אחת. בתצפיותיו על השמש ראה לראשונה את הכתמים שעליה, ובזאת הוכיח שגם היא אינה מושלמת.
הפילוסוף רנה דקארט שיער שמערכת השמש למעשה אינה ייחודית, וכי קיימות עוד שמשות עם מערכות משלהן (רעיון שפיתח לפניו ג'ורדנו ברונו).
אייזק ניוטון, שרואים בו את ממשיכו של גליליאו, יצר למעשה את מדע המכניקה הקלאסית. שלושת חוקיו בדבר יחסי הגומלין בין כוח, זמן ותנועה, יצרו תמונה חדשה של המציאות הפיזיקלית. גילויו את הכבידה ככוח אוניברסלי, הרחיב את אופקיו של המדע והאדם בצורה משמעותית ביותר בין היתר, בפיתוח הרעיון שהכוח המושך את התפוח לאדמה הוא אותו כוח הקיים בין גרמי השמים ומחזיקם במסלול קבוע.
עמנואל קאנט היה בעיקר פילוסוף, אך האינטואיציה שלו אמרה שקיימים אינספור עולמות הכוללים שמשות וצבירי שמשות, וחלק מהם משמשים חממה לאינטליגנציות זרות, שהן אולי יותר מפותחות מבני האדם.
מי שלמעשה קבע סופית באמצעות תצפית טלסקופית כי קיימים איי עולמות רבים מספור מלבד שביל החלב, שהוא צביר עצום של שמשות שהשמש לה אנו שייכים נמנית עליו, היה האסטרונום אדווין האבל, שעל שמו נקרא טלסקופ החלל הידוע. הוא אף הניח את היסוד למודל של התפשטות כללית של היקום במדידת ההיסט לאדום של גלקסיות רחוקות. תופעה זו היא ביטוי אופטי לתהליך התרחקות הגלקסיות זו מזו, שמוסבר במודל "המפץ הגדול". לפי מודל זה היקום התחיל במצב של צפיפות אינסופית, התלוי בחוקי פיזיקה שעדיין אינם ידועים, תופעה המכונה "ייחודיות". מנקודה זו התפרץ כל החומר שביקום בצורתו הנוכחית ומאז הוא מתרחב. האבל, שחי במחצית הראשונה של המאה ה-20, מסמל את המהפכה שחלה בחשיבה המדעית תוך מחצית אלף אחת, אותה החל קופרניקוס.
ישועה בן יהודה

ישועה בן יהודה (בערבית יהודית: אבו אלפרג' פרקאן אבן אסד), חכם קראי בן המאה ה-11.
ישועה בן יהודה נחשב לגדול חכמי הקראים בדורו. הוא פעל בירושלים במאה האחת עשרה. הוא נמנה עם המורים של ישיבת בכתויה, ואף שימש מנהלה של הישיבה. למד ופעל בביתו של יוסף בן נוח, שהיה מרכז לימוד קראי בירושלים במשך שלושה דורות לפחות. כתב מספר חיבורים בשפה הערבית יהודית ובהם שיקע מידיעותיו הנרחבות בתאולוגיה, גאוגרפיה, בוטניקה ועוד.
על פי נתן שור: "נראה שישועה היה הראשון מחכמי י-ם שעמד לרשותו הטקסט הארמי המלא של ספר המצוות לענן, והוא השתמש בו ב"ספר הישר" שלו".
עיקר פרסומו בא משני פירושים שכתב למקרא. האחד "הפירוש הארוך", והשני "הפירוש הקצר". הפירוש הקצר (שבאופן יחסי ארוך גם הוא), נכתב לבקשת קראי עשיר ממצרים, ובו גם תרגום המילים לערבית. בפירושיו אלו הוא מצטט הרבה מהספרות הרבנית, מהמשנה, התוספתא, מדרשי הלכה והתלמוד הבבלי. חלק מהציטוטים בעברית וחלקם בערבית. ציטוטיו ממקורות אלו הם בעלי חשיבות גדולה כעדי נוסח של הספרות הרבנית. פירושו מצוטט מעל חמישים פעם בפירושו של אברהם אבן עזרא על התורה[דרוש מקור].
באוסף פירקוביץ' הנמצא בספרייה הלאומית הרוסית בסנקט פטרבורג נמצאים קטעים מפירושו של ישועה בן יהודה על התורה, שמקורם בגניזה הקהירית. פרופ' מנחם כהנא זיהה אותם, ועל פי מובאות בפירושו של ישועה הוציא לאור את ספרי זוטא דברים, שהוא מדרש הלכה תנאי שלא הגיע לידינו.
כמו כן כתב חיבורים נוספים בהלכה הקראית, וביסודות האמונה. תלמידיו תרגמו מספריו לעברית, עוד בימי חייו, כדי להפיץ את תורת רבם בסביבה שאינה דוברת ערבית. הוא היה נערץ גם בקרב השומרונים.
כל כתביו נותרו בכתבי יד. כתבי היד של פירושיו אינם שלמים. חלק מכתביו שרדו רק בתרגומם לעברית.
הערות שוליים

↑  ראו אילה לונשטם, הקראי ישועה בן יהודה - מחברו של פירוש לס' בראשית שנשתמר בלבוש שומרוני, תרביץ כרך מא חוברת ב, הערה 10
↑  לדברי כהנא – מתעתועי הגורל שבזכות הקראים, הלוחמים הגדולים בתורה שבעל פה, שוחזר נדבך חדש מהתורה שבעל פה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007527264905171  ISNI: 0000 0000 4433 8338  LCCN: no2003041662  NTA: 313870667  SUDOC: 123012813  VIAF: 58767269   WorldCat (עם VIAF): 58767269
איי. בי. וי.

מועדון כדורגל איי.בי.וי. (באיסלנדית: Íþróttabandalag Vestmannaeyja או בקיצור ÍBV - בתרגום לעברית: "אגודת הספורט וסטמאנאאיאר") הוא מועדון כדורגל איסלנדי, מהעיר וסטמאנאאיאר שבאיסלנד.
תארים

אליפות איסלנד: (3)
(1979, 1997, 1998)
הגביע האיסלנדי: (5)
(1968, 1972, 1981, 1998, 2017)
גביע הליגה האיסלנדית: (1)
(1997)
שחקנים בולטים

איסלנד וידאר קיארטאנסון
דנמרק רסמוס כריסטיאנסן
איסלנד פרידריק פרידריקסון
איסלנד גונאר היידר טורואלדסון
איסלנד הרמן הריידרסון
איסלנד בירקיר כריסטינסון
אוגנדה טוני מאווג'ה
אוגנדה אנדרו מווסיגווה
איסלנד טרייגבי גודמונסון
איסלנד טורארין אינגי ולדימרסון
אנגליהדייוויד ג'יימס
אנדרי סקלי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1918 הונגריה
 פטירה:  1995 (בגיל 77 בערך) ישראל
 
אנדרי סקלי (1918, הונגריה – 1995, ישראל) היה מנצח הונגרי וישראלי.