תוכנית חברי הוועדה (1811)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  Augustyn & Cohen, pp. 100–06
1 2 3 4 5 6 7  Burrows and Wallace, pp. 419–22
1 2 3 4 5 6  Gray, Christopher (October 23, 2005). "Streetscapes: The Commissioners' Plan of 1811: Are Manhattan's Right Angles Wrong?". The New York Times. Retrieved July 9, 2010.
1 2 3 4 5 6 7 8  Spann, Edward K. "grid plan" in Jackson, Kenneth T., ed. (2010). The Encyclopedia of New York City (2nd ed.). New Haven: Yale University Press. ISBN 978-0-300-11465-2., p. 558
1 2  "Map of the city of New York and island of Manhattan as laid out by the Commissioners appointed by the Legislature, April 3, 1807" New York Public Library Digital Collections (zoomable map)
↑  Holloway, p. 151
↑  Lees, Andrew (2015) City: A World History. New York: Oxford. p.11. ISBN 079-0-19-985954-2
↑  Koeppel (2015), pp. 1–2
↑  Higgins, p. 55
↑  Glaeser, Edward (2011) Triumph of the City: How Our Best Invention Makes Us Richer, Smarter, Greener, Healthier, and Happier New York: Penguin. p. 19. ISBN 978-1-59420-277-3
↑  Koeppel (2015), p.2
↑  Rose (2016), pp.70-71
1 2 3  Higgins, pp. 50–67
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Koeppel (2015), pp. 1–16
↑  Koeppel (2015), p. 3
↑  Higgins, p. 76
↑  Rose (2016), p.89
↑  Powell, Lawrence N. (2012) The Accidental City: Improvising New Orleans. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press. pp.62-63. ISBN 978-0-674-72590-4
↑  Eldredge & Horenstein (2014), p. 110
1 2  Higgins pp. 67–68
1 2 3 4  Grava, Sigurd "streets and highways" in Jackson, Kenneth T., ed. (2010). The Encyclopedia of New York City (2nd ed.). New Haven: Yale University Press. ISBN 978-0-300-11465-2., pp. 1252–54
↑  Elazar, Daniel (1962) The American Partnership: Intergovernmental Co-operation in the Nineteenth-Century United States. Chicago: University of Chicago Press. Quoted by Rose (2016), pp.89-90
↑  Ballon, p. 17
↑  Burrows & Wallace (1999), p. 187
↑  Koeppel (2015), p. 47
1 2 3 4  Koeppel (2015), pp. 17–28
1 2  Eldredge & Horenstein (2014), p. 112
↑  Brazee, Christopher D. and Most, Jennifer L. (March 23, 2010) Upper East Side Historic District Extension Designation Report New York City Landmarks Preservation Commission, p. 6 n. 12
↑  Koeppel (2015), p. 27
1 2  Koeppel (2015), pp. 37–41, 51–56, 60
1 2  Koeppel (2015), p. 48
↑  Koeppel, Gerard (August 1, 2007) "Talking Point: Manhattan traffic congestion is a historic mistake" Archived January 16, 2011, at the Wayback Machine, The Villager. Accessed: May 19, 2011
↑  Szabla, Christopher (April 7, 2011) "An Alternate Map of Manhattan" Urbanphoto
↑  Koeppel (2015), p. 60
↑  Koeppel (2015), p. 56
↑  Koeppel (2015), pp. 70–71
↑  Holloway, p. 50
1 2 3  Kimmelman, Michael (January 2, 2012) "The Grid at 200: Lines That Shaped Manhattan", The New York Times
↑  Eldredge & Horenstein (2014), p. 111
1 2  Ballon, p. 25
↑  Malouin, Paul-Jacques (2004) "Miasma" in The Encyclopedia of Diderot and d'Alembert Collaborative Translation Project. Assarian, Jaclyn (trans.). Ann Arbor: Michigan Publishing
↑  Logel, Jon (2016). Designing Gotham: West Point Engineers and the Rise of Modern New York, 1817-1898. Baton Rouge: Louisiana State University Press. p. 105. ISBN 978-0-8071-6373-3. OCLC 950724633.
1 2 3 4 5 6 7 8  Morris, Gouverneur, De Witt, Simeon, and Rutherford, John (כך במקור) (March 1811) "Remarks Of The Commissioners For Laying Out Streets And Roads In The City Of New York, Under The Act Of April 3, 1807". Accessed May 7, 2008.
↑  Koeppel (2015), p. 77–78
↑  Koeppel (2015), pp. 83–84
↑  Koeppel (2015), pp. 82–83
↑  Koeppel (2015), p. 86
↑  Koeppel (2015), p. 83
↑  Koeppel (2015), p. 80
1 2  Koeppel (2015), p. 84
1 2  Koeppel (2015), pp. 90–94
↑  Koeppel (2015), p. 98
↑  Holloway, pp. 19, 36, 44
↑  Koeppel (2015), pp. 100–02
↑  Koeppel (2015), pp. 105–06
↑  Koeppel (2015), pp. 102–06
1 2 3  Steinberg, pp. 60–61
↑  Holloway, pp. 60–62
↑  Koeppel (2015), pp. 106–08
↑  Koeppel (2015), pp. 108–10
↑  Holloway, p. 63
↑  Koeppel (2015), pp. 112–14
↑  Holloway, pp. 63–64
↑  Koeppel (2015), p. 114
↑  Holloway, p. 152; quoting Hartog, Hendrick (1983) Public Property and Private Power: The Corporation of the City of New York in American Law, 1730–1870 Chapel Hill: University of North Carolina Press. pp. 163, 165–66
↑  Koeppel (2015), p. 101
↑  Steinberg, p. 58
↑  Peretz Square, New York City Department of Parks and Recreation (אנ'). Accessed July 12, 2007. "A sliver of Manhattan bounded by Houston Street, First Street and First Avenue, Peretz Square marks the spot where the tangled jumble of lower Manhattan meets the regularity of the Commissioners' Plan street grid."
↑  Koeppel, p. 122
↑  Glaeser, Edward (2011), Triumph of the City: How Our Best Invention Makes Us Richer, Smarter, Greener, Healthier, and Happier, New York: Penguin Press, pp. 169–70, ISBN 978-1-59420-277-3
↑  Koeppel (2015), p. 7
1 2 3 4 5 6  Roberts, Sam (May 20, 2011) "200th Birthday for the Map That Made New York" The New York Times
↑  Ballon, p. 39 citing Rose-Redwood, Reuben
↑  Koeppel (2015), pp. 84–85
1 2  Ballon, p. 87
↑  Kane, Michael (February 24, 2013). "The making of Manhattan". New York Post. Retrieved November 6, 2016.
↑  Mendelsohn, Joyce (1998). Touring the Flatiron. New York: New York Landmarks Conservancy. p. 13. ISBN 0-9647061-2-1
↑  Koeppel (2015) pp. 124–25
1 2  Eldredge & Horenstein (2014), p. 116
↑  Koeppel (2015), pp. 123–24
↑  "מפת העיר ניו יורק והאי מנהטן כפי שנקבעו על ידי חברי הוועדה, שמונו על ידי בית המחוקקים, 3 באפריל 1807" הספרייה הציבורית של ניו יורק, אוספים דיגיטליים (מפה ניתנת להגדלה) Haerlem Marsh, מרחובות 106 עד 109 בין המזרח הנהר והשדרה החמישית מוצגים במפה, אך אינה מרושתת, מכיוון שהטכנולוגיה של אותה תקופה לא תאפשר את מילויה עד 1837. Koeppel (2015), עמ'. 124
↑  Eldredge & Horenstein (2014), p. 67
↑  Eldredge & Horenstein (2014), p. 77
↑  Theodore Roosevelt Park: Margaret Mead Green, New York City Department of Parks and Recreation (אנ'). Accessed July 31, 2016. "In 1979, the City Council enacted a law naming the northwest portion of Theodore Roosevelt Park 'Margaret Mead Green' in honor of the distinguished anthropologist."
↑  Koeppel (2015), p. 124
↑  Stokes, I. N. Phelps (1918). The Iconography of Manhattan Island 1498-1909. Vol. 3. New York: Robert H. Dodd. p. 959. OCLC 831811649.
↑  Holloway, p. 104
↑  Eldredge & Horenstein (2014), p. 117
↑  Holloway, pp. 104–09
↑  Augustyn & Cohen, pp. 106–09
1 2  Holloway, p. 51
↑  Koeppel (2015), p. 126
↑  Holloway, pp. 64–65
↑  Manaugh, Geoff & Twilley, Nicola (July 30, 2013). "The 25 Best Nerd Road Trips: Central Park Bolt". Popular Science. Retrieved June 22, 2014.
↑  Holloway, pp. 77–85
1 2 3  Koeppel (2015), p. 136
↑  Holloway, pp. 9, 14
↑  Koeppel (2015), p. 134
↑  Holloway, pp. 87–88
↑  Holloway, p. 102
↑  Holloway, pp. 120–25
↑  Augustyn & Cohen, pp. 110–11
↑  Koeppel (2015) pp. 132–34
1 2  Holloway, p. 125; quoting Stokes, I. N. Phelps (1915–1928) The Iconography of Manhattan Island, 1498–1909 vol. 1 New York: R. H. Dodd. p. 564
↑  Holloway, p. 145
↑  Koeppel (2015), p. 97
1 2 3  Renner, Andrea "The System of Street Openings" in Bonner, p. 76
1 2 3 4 5  Koeppel (2015), pp. 138–43
↑  Koeppel (2015), p. 182
↑  Yerkes, Carolyn. "Rocks on 81st Street" in Ballon, p. 83; quoting Cozzens, Isacher (1843) A Geological History of Manhattan or New York Island ... New York: W. E. Dean
↑  Henry, Sarah. "Tweed's Grid" in Ballon, p. 135
1 2 3  Ballon, p. 73
1 2  Rose-Redwood, Reuben "How Manhattan's Topography Changed and Stayed the Same" in Ballon, p. 80
↑  Holloway pp. 158–59; quoting Rose-Redwood, Reuben & Li, Li (2011) "From Island of Hills to Cartesian Flatland? Using GPS to Assess Topographical Change in New York City, 1819–1999" The Professional Geographer vol. 63 n. 3 p. 403
↑  Koeppel (2015), p. 177
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 23, 25
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 18–19
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 51–53
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 96–97
↑  "The Central Park Plans". The New York Times. April 30, 1858. ISSN 0362-4331. Retrieved April 1, 2019.
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 117–120
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 161–162
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), pp. 193–195
↑  Rosenzweig and Blackmar (1992), p. 263
↑  Taylor, Dorceta E. (2009). The Environment and the People in American Cities, 1600s-1900s: Disorder, Inequality, and Social Change. Duke University Press. p. 262. ISBN 978-0-8223-4451-3.
↑  Koeppel (2015), pp. 188–90
↑  Renner, Andrea. "Improving the West Side" in Ballon, p. 141
↑  Garber, Steven D. "earthquakes and faults" in Jackson, Kenneth T., ed. (2010). The Encyclopedia of New York City (2nd ed.). New Haven: Yale University Press. ISBN 978-0-300-11465-2., p. 389
1 2 3 4  Koeppel (2015), pp. 192–94
↑  "Geography of Disaster" (map) New York
↑  Koeppel (2015), pp. 185–87
1 2 3 4  Ballon, p. 169
↑  Koeppel (2015), pp. 150–51
↑  "Map of Westchester County, New York : from actual surveys". Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA. Retrieved October 18, 2020.
↑  - "Index map: Atlas, city of New York". www.davidrumsey.com. Retrieved October 18, 2020.
↑  "Map of the northern part of the borough of Manhattan and the borough of the Bronx of the city of New York : Map of the southern part of the borough of Manhattan of the city of New York". NYPL Digital Collections. Retrieved October 18, 2020.
↑  Koeppel (2015), p. 222–24
1 2 3 4 5 6  Rose-Redwood, Reuben "Numbering and Naming Mnahattan's Streets" in Ballon, p. 95
1 2  Koeppel (2015), pp. 146–48
↑  Koeppel (2015), pp. 219–20
↑  Malbin, Peter (November 16, 1997) "If You're Thinking of Living In/Sutton Place; Secluded, but With a Neighborly Feel", The New York Times. Accessed April 8, 2016. "In less glamorous times, Sutton Place was part of Avenue A. It was renamed by Effingham B. Sutton, an entrepreneur who saw potential in the area and formed a syndicate in 1875 to develop rowhouses between Avenue A and the river."
↑  Staff (October 29, 1928) "York Avenue Gets Lights Tomorrow; Walker to Switch On Traffic System From 54th to 93d St. on Renamed Avenue A. School Children to MarchL Bishop Manning, Rabbi Silverman and Mgr. Carroll Will Offer Prayers – Luncheon to Follow", The New York Times. Accessed April 8, 2016
↑  Hughes, C. J. (June 25, 2013) "East End Avenue: A Gated State of Mind", The New York Times. Accessed: April 8, 2016. "Into the early 20th century, East End was called Avenue B and York was called Avenue A, according to news reports of the time. They aligned with their downtown counterparts."
↑  Ballon, p. 155
1 2  Viñoly, Rafael "Reflection" in Ballon, p. 101
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Koeppel (2015), pp.xix–xxi
↑  Steinberg, p. 41
1 2 3  Koeppel (2015), p. 175
↑  Koeppel (2015), pp. 179–80
↑  Burrows and Wallace, p. 447
↑  Koeppel (2015), p. 209; quoting James, Henry (May 1906) "New York Revisited" Harper's Monthly
↑  Koeppel (2015), p. 117; quoting Harder, Julius (March 1898) "The City's Plan" Municipal Affairs
↑  Koeppel (2015), p. 131, quoting Stokes, I. N. Phelps (1915–28) The Iconography of Manhattan Island, 1498–1909 vol. 1, New York: R. H. Dodd. pp. 407–08
↑  Koeppel (2015), p. 117
↑  Koeppel (2015), p. 145; quoting Mumford, Lewis (June 22, 1932) "The Plan of New York: II" The New Republic
↑  Koeppel (2015), p. 73; quoting Schopfer, Jean (1902) "The Plan of a City" The Architectural Record
1 2  Koeppel (2015), p. 128; quoting Janvier, Thomas (1894) In Old New York New York: Harper and Brothers. pp. 57–61
↑  Steinberg, p. 154
↑  Koeppel (2015), p. 236
↑  Holloway, p. 150; quoting Marcuse, Peter (1987) "The Grid as City Plan: New York City and Laissez-Faire Planning in the Nineteenth Century:" Planning Perspectives p,287
↑  Ballon, Hilary "Introduction" in Ballon, p. 13; quoting Reps, John W. (1965) The Making of Urban America:A History of City Planning in the United States Princeton, New Jersey: Princeton University Press. ISBN 0-691-04525-9
↑  Holloway, p. 150; quoting Reps, John W. (1965) The Making of Urban America: A History of City Planning in the United States Princeton, N.J.: Princeton University Press, p. 299. ISBN 0-691-04525-9
↑  Koeppel (2015), p. 128, quoting Shanor, Rebecca (1981) New York's Paper Streets: Proposals to Relieve the 1811 Gridiron Plan (master's thesis, Columbia University) p. 51
↑  Holloway, p. 145; quoting Schuyler, David (1986) In the New Urban Landscape: The Redefinition of Urban Form in Nineteenth-Century America Baltimore: Johns Hopkins University Press. p. 23
↑  Koeppel (2015), p. 129
↑  Holloway, p. 145; quoting Hartog, Kendrik (1983) Public Property and Private Power:The Corporation of the City of New York in American Law, 1730–1870 Chapel Hill: University of North Carolina Press. p. 159
↑  Holloway, p. 146; quoting Hartog, Kendrik (1983) Public Property and Private Power:The Corporation of the City of New York in American Law, 1730–1870 Chapel Hill: University of North Carolina Press. p. 162
↑  Strong, George Templeton (October 27, 1850) Diary entry in Lopate, Philip (2000) Writing New York: A Literary Anthology New York: Simon & Schuster. p. 191. ISBN 978-0671-04235-6
↑  Ballon, Hilary "Introduction" in Ballon, p. 14 quoting Koolhaas, Rem (1978) Delirious New York: A Retroactive Manifesto for Manhattan. (אנ') Oxford University Press
↑  Joseph, Wendy Evans. "Reflection" in Ballon, p. 177
↑  Koeppel (2015), pp. 215–16; quoting Staff (April 29, 1900) "How Can New York Be Made the City Beautiful" New York Herald
↑  Traub, James "Reflection" in Ballon, p. 85
↑  Ballon, Hilary "Introduction" in Ballon, p. 14
↑  Owen, David (2009) Green Metropolis: Why Living Smaller, Living Closer, and Driving Less Are the Keys to Sustainability. New York: Riverhead. p. 177 ISBN 978-1-59448-882-5
↑  Glaeser, Edward. "Reflection" in Ballon, p. 209
↑  Hosey, Lance (2012) The Shape of Green: Aesthetics, Ecology, and Design. Washington, D.C.: Island Press, pp. 150–51. ISBN 9781610910323
| תחבורה בניו יורק |
| --- | --- | --- |
| שדרות אורכיות | השדרה הראשונה • השדרה השנייה • השדרה השלישית • שדרת לקסינגטון • השדרה הרביעית (שדרת פארק) • שדרת מדיסון • השדרה החמישית • השדרה השישית (שדרת האמריקות) • השדרה השביעית • השדרה השמינית / סנטרל פארק וסט • השדרה התשיעית • השדרה העשירית • השדרה ה-11 • השדרה ה-12 • שדרה A • שדרה B • שדרה C • שדרה D |  |
| רחובות רוחביים | וול סטריט • רחוב קאנאל • רחוב 34 • רחוב 42 • רחוב 52 • רחוב 57 • רחוב 59 • רחוב 110 • רחוב 125 • רחוב 155 |  |
| רחובות אחרים | ברודוויי • רחוב בליקר • רחוב האוסטון |  |
| כיכרות | כיכר טיימס • גראנד ארמי פלאזה • כיכר וושינגטון • כיכר יוניון • כיכר קולומבוס |  |
| גשרים | גשר רוברט פ. קנדי • גשר ברונקס וייטסטון • גשר וראזאנו נארוז • גשר ת'רוגס נק • גשר הנרי הדסון • גשר קווינסבורו • גשר ברוקלין • גשר מנהטן • גשר ויליאמסבורג • גשר ג'ורג' וושינגטון • גשר מארין פארקוויי גיל הודג'ס ממוריאל • גשר קרוס ביי וטרנס ממוריאל |  |
| מנהרות | מנהרת ברוקלין בטרי • מנהרת קווינס מידטאון • מנהרת הולנד • מנהרת לינקולן |  |
| נמלי תעופה | נמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי • נמל התעופה הבינלאומי ניוארק ליברטי • נמל התעופה לה גוארדיה |  |
| כללי | תחנת גרנד סנטרל • הרכבת התחתית של ניו יורק • תוכנית חברי הוועדה (1811) |  |
"דיוקן של העיר פילדלפיה" (1683) מאת תומאס הולם, המפה הראשונה של העיר.
חלק ממפת העיר משנת 1776; מימין ניתן לראות את כיכר דה לאנסי ואת הרשת סביבה
תוכנית מנז'ן-גורק משנת 1803; ניתן לראות בתחתית תחת "תוכנית העיר ניו יורק" את "תווית האזהרה"
השטח דמוי הפארק של המוזיאון האמריקאי לתולדות הטבע – שנקרא "פארק תיאודור רוזוולט" מאז 1958, אך רשמית חלק מסנטרל פארק – הוא היחיד מהשטחים הציבוריים המתוכננים של תוכנית חברי הוועדה שעדיין קיים; היה זה אמור להיות "כיכר מנהטן".
אחת מיתדות הסקר של ג'ון רנדל מסמנת את המיקום של מה שהיה אמור להיות השדרה השישית ורחוב 65; המיקום הפך מאוחר יותר לחלק מסנטרל פארק.
אחת מ-92 "מפות החווה" המפורטות של רנדל, המראה כיצד הרשת של מנהטן התיישבה על הטופוגרפיה של האי ועל החוות ומשקי הבית הקיימים. מפה זו תחומה על ידי רחוב 36, השדרה השישית, רחוב 15 ונהר ההדסון.
ויליאם מ. "בוס" טוויד (אנ') (1870)
סנטרל פארק הוא אי הרציפות הגדולה ביותר ברשת של תוכנית חברי הוועדה, העוברת מסנטרל פארק דרום (רחוב 59, מימין) לרחוב 110 (משמאל), ומהשדרה החמישית (בחלק העליון) לסנטרל פארק ווסט (השדרה השמינית, בתחתית), ובשטח של 3,412 דונם (843 אקר), תופס קצת יותר מ-6% משטח האי מנהטן.
אנדרו האסוול גרין (אנ'), מבקר תוכנית חברי הוועדה, עמד בראש ועדת סנטרל פארק, שיצרה את תוכנית הרחובות של מנהטן מצפון לרחוב 155
מפת Knapp משנת 1870 מציגה את ההתקדמות בפריסת הרחובות מעל רחוב 155 כפי שמתבקש בתוכנית של ועדת סנטרל פארק משנת 1868
בשנת 1945, שמה של השדרה השישית שונה רשמית ל"Avenue of the Americas", והיא הייתה מקושטת בשלטים עגולים עבור כל מדינה חברה בארגון מדינות אמריקה, כמו זו של ונצואלה. השם מעולם לא תפס אצל תושבי ניו יורק, שעדיין קוראים לה "השדרה השישית". לאחר עשרות שנים של דרישה לשם רשמי אחד בלבד, החלה העיר סוף סוף לציין את השדרה בשני השמות. השם "Avenue of the Americas" משמש במסמכים ואצל תיירים.
פרדריק לו אולמסטד, מבקר קולני של תוכנית חברי הוועדה (בערך 1860)
קלמנט קלארק מור (אנ') התנגד לתוכנית, אך הרוויח הון בפיתוח אחוזתו ברגע שרחובות התוכנית נבנו דרכה. (1897)
הנרי ג'יימס (1910)
לואיס ממפורד, מבקר חריף של תוכנית חברי הוועדה
תומאס ז׳נבייה (אנ'), איור מתוך "בניו יורק העתיקה" (1894)
ז'אן-פול סארטר (1950 בערך)
האמן ההולנדי פיט מונדריאן שאב השראה מהחיוניות של הרשת, והציג אותה בציורים כמו ברודוויי בוגי ווגי (1942).