stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תשמעו סיפור (תוכנית טלוויזיה)
פרקים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק | מרואיין/ת | מאייר/ת | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק | מרואיין/ת | מאייר/ת | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 1 | איילת אפשטיין | יניב שמעוני | 12 במאי 2024 | 6% | 158,000 |  |
איילת אפשטיין, חברת קיבוץ כפר עזה, איבדה חמישה מבני משפחתה באירועי טבח שבעה באוקטובר. היא איבדה את בנה נטע אפשטיין שנהרג כאשר קפץ על רימון יד שנזרק לתוך הממ"ד על מנת להציל את ארוסתו, אירן שביט, ששהתה איתו שם. במרחק 300 מטר ממנו, איילת מסתתרת בממ"ד באותו זמן.
| 2 | יאיר אביטל | יוני גודמן | 13 במאי 2024 |  |  |  |
יאיר אביטל, מפקד כיתת הכוננות של קיבוץ בארי, יצא בבוקר המתקפה מהבית על מנת להגן על הקיבוץ, והותיר מאחור את אשתו וילדיו. יאיר נפצע במהלך הקרבות מול המחבלים ומפונה למרפאת הקיבוץ, שם הוא מקבל הודעה על כך שמחבלים נכנסו לביתו. המחבלים מגיעים אל המרפאה ומשתלטים עליה. הוא מחליט להתחזות למת ובמשך שעתיים שוכב על הרצפה ומקשיב למחבלים סביבו.
| 3 | פרח פילו | אבי כץ | 19 במאי 2024 |  |  |  |
פרח פילו, בת 75, היא אחרונת השורדות של קיבוץ בארי. פרח שרדה בביתה במשך 48 שעות בממ"ד בזמן ש-12 מחבלים נמצאים בתוך ביתה. כשצה"ל הורס את הבית על ראשה וכולם חושבים שאינה בחיים, פרח יוצאת מחלון הממ"ד ומצליחה להפתיע את כולם.
| 4 | ליאת אצילי | לנה גוברמן | 26 במאי 2024 |  |  |  |
| 5 | מיאה לימברג | לנה גוברמן | 2 ביוני 2024 | 2.1% |  |  |
מיאה ליימברג, בת 17 מירושלים, נחטפה מקיבוץ ניר יצחק יחד עם אמה גבריאלה, דודה פרננדו, דודתה קלרה וחברה לחיים של דודתה, לואיס. מיאה הצליחה לקחת עמה את כלבתה, בלה. מיאה, אמה ודודתה שוחררו בעסקה לאחר 53 יום, בעוד שני הגברים שוחררו על ידי צה"ל במבצע יד זהב.
| 6 | בן לנדאו ובר גולדשטיין | יוני גודמן | 9 ביוני 2024 |  |  |  |
בן לנדאו נסע לפסטיבל הנובה עם שני החברים הכי טובים שלו. כשהאזעקות החלו הם הסתתרו יחד במיגונית, אך רק בן יצא ממנה בחיים. במשך שמונה שעות, בן נמצא מתחת לעשרות גופות, כאשר המחבלים נכנסים שוב ושוב למיגונית כדי לבצע וידוא הריגה. במהלך התופת, הוא פוגש את בר גולדשטיין שבמקרה יושבת לידו. בר לא מוכנה לוותר עליו והם מחזיקים אחד את השנייה בחיים.
| 7 | ברוך הוניג | אבי כץ | 5 באוקטובר 2024 | 4% | 108,000 |  |
סגן ניצב ברוך הוניג, מפקד זרוע דרום בחטיבה לביטחון פנים במג"ב, אוסף את לוחמי היחידה שלו ויוצא להילחם. ביחד איתם הוא משחרר את מושב יכיני וגם מאבד לוחמת בקרב.
| 8 | דוד שראל | יניב שמעוני | 6 באוקטובר 2024 | 3.1% | 84,000 |  |
ב-7 באוקטובר רב-סרן דוד שראל, מפקד בחטיבת גולני, נמצא בחופשת לימודים. על אף שנותר לבדו ללא יחידה ומפקד, הוא יצא לעוטף עזה. כשהוא חמוש באקדח בלבד, הוא מגיע לסייע ללוחמי גולני בסגירת הגבול הפרוץ.
↑  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
↑  במגזר היהודי
↑  באוכלוסייה הכללית
הערות שוליים

↑  רייטינג: קשת 12 שלטה בטקס יום הזיכרון, כאן 11 מתחזקת, באתר אייס, 13 במאי 2024
↑  שירה יום טוב, חיים כהן וקופה ראשית: לוח השידורים החגיגי בכאן 11, באתר אייס, 8 במאי 2024
↑  המגמה נמשכת: רשת 13 בנתון שיא; ערוץ 14 נדחק, באתר "סרוגים", 3 ביוני 2024
↑  רייטינג: חנוך דאום מתקשה מול משחקי השף, חדשות 12 בשליטה, באתר אייס, 6 באוקטובר 2024
↑  רייטינג: מהדורות החדשות נזכרו ב-7.10, במה צפיתם?, באתר אייס, 7 באוקטובר 2024
הנס קאהן

| --- | --- |
איש הספנות ונדבן הנס קאהן 2005
איש הספנות ונדבן הנס קאהן 2005
 לידה:  12 בדצמבר 1922 כ"ב בכסלו ה'תרפ"ג ברלין, רפובליקת ויימאר 
 פטירה:  18 במאי 2018 (בגיל 95) ה' בסיוון ה'תשע"ח קיסריה, ישראל 
 מדינה:  ישראל, גרמניה 
 מקום קבורה:  קיסריה 
 פעילות בולטת:  ניצול שואה, בעלים ומנהל חברת ספנות "ג'מבו שיפינג"
 ידוע בשל:  תרומות  למוסדות חינוך
 השכלה:  המכללה הימית רוטרדאם
 תקופת הפעילות:  1943–2018 (כ־75 שנים)
 עיסוק:  ספנות
 תפקיד:  בעל חברת אניות
 השקפה דתית:  יהדות 
 בת זוג:  קארין מבית וואכמקר
 
הנס ג'רארד קאהן (Hans Gerhardt Kahn; דצמבר 1922, ברלין – 18 במאי 2018, קיסריה) היה איש ים, "מתנדב חו"ל" בהכשרת תותחנים באניות חיל הים הראשונות. שותף עם משפחת בורכרד בהקמת חברת האניות "הייקאר ליינס" ו"ג'מבו שיפינג".
ילדות

הנס קאהן נולד לאיזידור קאהן וללוטה שהייתה בתו של מאקס יפה, יהודי עשיר. הייתה לו אחות, אלן, גדולה ממנו בשנתיים. בהיותו בגיל 4 עזבה האם את הבית ונעלמה מחייהם. בשנת 1929 נשא האב לאשה את ביאנקה ולאחר זמן קצר עברה המשפחה להולנד. האב קנה בית בסכבנינגן ליד האג. הנס נשלח ללמוד בבית ספר בהאג ושם למד גם צרפתית.
בסכוונינגן לא היה בית ספר יהודי והרב גולדמן[דרושה הבהרה] הכין אותו לבר המצווה. קאהן נעשה מודע להיותו כהן. ואף השתתף בבית הכנסת בברכת הכהנים. היחסים עם האשה השנייה של אביו לא היו טובים והנס עבר לגור באמסטרדם. אצל משפחת נויבאואר וקשר חברות עם בן המשפחה יהושע. באמסטרדם הלכו יחד ללמוד בבית הספר התיכון היהודי. הקשר עם משפחת נויבאואר עשתה את הנס לציוני.
המשיכה לים החלה אצל הנס כאשר ראה בעלון ציוני תמונות של חניכים יהודים במדים לבנים בבית הספר לקציני ים, המתאמנים בציביטווקיה - איטליה, אז החליט שהוא רוצה להיות ספן יהודי. היה יורד אל הנמל לצפות באניות ועובר ליד המכללה הימית באמסטרדם.
הישרדות בתקופת המלחמה

את הקיץ של 1939 עבר קאהן בטיול אופניים עם חבר לדרום הולנד. בספטמבר 1939 פלשו הגרמנים לפולין. הודיע אביו שיוצאים לאנגליה ורשם את הנס לפנימייה יהודית בברייטון. הנס לא רצה לעזוב את משפחת נויבאואר ולהחליף בית ספר.
ב-10 במאי 1940 פלשו הגרמנים להולנד. הנס גויס לשליחויות. איזידור קאהן הגיע ולקח את הנס לנמל לאחר שסידר סירת דיג להפלגה לאנגליה. אך הדייג התחרט וקאהן נשאר בהולנד.
בספטמבר 1940 החל לימודים במכללה הימית ברוטרדם. אך בקיץ הבא נאלץ לעזוב. הגרמנים הצרו את צעדי היהודים בצורה הדרגתית. קאהן קיבל עבודה במספנת פיט סמית ברוטרדם.
בהאזנה לשידורי הרדיו של הממשלה ההולנדית בגולה נודע לקאהן כי שרידי הצי ההולנדי מהודו המזרחית נמצאים באנגליה. קיבל החלטה להתגייס לצי הזה וכך גם להיות ימאי וגם להילחם בגרמנים. הוא חיפש דרך להגיע לאנגליה.
הנס התעכב עד שקיבל "הזמנה" מהשלטונות הגרמנים להופיע לתחנת הרכבת למשלוח למזרח. אז החל את הבריחה מהולנד, דרך בלגיה, צרפת הכבושה, צרפת של וישי עד מרסיי, ומשם דרך ההרים לספרד, ופורטוגל. בפורטוגל הצטרף לאוניה של הצי המלכותי הבריטי. האוניה הפליגה לגיברלטר, ומשם בשיירת אוניות לנמל ליברפול.
ימאות במלחמה

באנגליה הועבר ללונדון והצטרף לחברי "הקבוצה ההולנדית" ולבסוף אחרי תחקירים ביטחוניים, הצטרף ב-1943 ל"חיל הים ההולנדי". קאהן הוצב באוניית עזר בשם "אונדינה" בתור קצין זוטר.
לאחר שירות על אוניית העזר, הוצב בבסיס ימי ליד פלימוט' לקורס תותחנות.
בגמר הקורס הוצב שוב באוניית סוחר הולנדית "נייקרק" שחומשה בתותחים והועמדה לרשות האדמירלות הבריטית.
במסגרת המסעות באונייה זו, הגיע למצריים ובנמל אלכסנדריה הבחין בשם "עמל" הרשום על דופן ספינה קטנה וישנה שהניפה דגל כחול עם עיגול לבן ובתוכו האות "P" – האוניה יהודית וה-P הייתה האות הראשונה של Palestine.
הדבר ריגש את קאהן. הוא מיהר לאוניה ושם פגש את הקצין מלאכי אפרת שסיפר לו שזאת אחת משלוש אוניות השייכות לחברת הספנות "עתיד" שבבעלות משפחת בורכרד, שהעמידה את האוניות לשימוש האדמירלות הבריטית כעזרה למאמץ המלחמתי באותה תקופה.
בהגיע אונייתו של קאהן, "נייקרק", לנמל חיפה הדבר גרם לו להתרגשות עצומה שהרי הגיע "למולדתו".
קאהן המשיך בהפלגה על ה "נייקרק" עד לסיום מלחמת העולם ב־1945 שאז שב להולנד.
קאהן הגיע ארצה והצטרף לחברת "עתיד". הוא הפליג על האוניה "עתיד" שעסקה גם בהעפלה.
קאהן בתפקיד קצין שלישי בצי המסחרי ההולנדי
תעודת אישור ירידה לחוף של קאהן בנמל חיפה, 1943
שירות בצה"ל

ב־1948 עם קום מדינת ישראל, התגייס קאהן לחיל הים הישראלי ותרם מהידע שרכש בתותחנות. קאהן לימד את צוותי האוניות "אח"י הגנה" ו"אח"י ווג'ווד" את הפעלת התותחים הימיים.
חברת ספנות

לאחר גמר מלחמת העצמאות, נסע קאהן ללונדון וברוב חוצפתו נכנס יום אחד למשרדי חב' בורכרד בלונדון ושאל את הגב' לוסי בורכרד: "מה עלי לעשות כדי להיות בעלים של חברת ספנות".
תשובה מיידית לא הייתה לה, אבל הסכימה שיהיה הנציג המסחרי של חב' בורכרד באירופה.
בהמשך הדרך חכר קאהן אוניות והפעיל קו ספנות מהאגמים הגדולים בארצות הברית/קנדה לאירופה, וזאת הייתה ההתחלה של "הייקאר ליינס".
האוניה הראשונה שקאהן בנה בשותפות עם בורכרד, הייתה ה "סטלה פרימה" שנבנתה ב־1956. בעודו מוביל מטענים חזרה ממערב התיכון של ארצות הברית לאירופה ומאירופה מכוניות לארצות הברית, התחיל קאהן לחשוב ברצינות על הובלת מטענים כבדים.
חברת ג'מבו ספנות להובלות כבדות נוסדה בשנת 1968. משרדי החברה ממוקמים ברוטרדם ופעילותה בכל רחבי הים. אוניות החברה בגודל בינוני אך מותאמות לנשיאה ופריקה של מטענים כבדים
בשנת 1976 האונייה נפגעה אוניית החברה "גבריאלה" בסערה באוקיינוס האטלנטי. האונייה נשארה לצוף אך מהצוות שנטש ולא נאסף נותרו רק שניים בחיים.
קאהן פיתח פתרון לשמירת יציבות האונייה בעת הרמה או פריקת מטען כבד באמצעות מכלי מים מייצבים. השיטה שחישב "פומולת קאהן" נלמדת בתוכנית הלימודים של מכללות ימיות בהולנד.
דגם האונייה הראשונה של קאהן סטלה פרימה.
סמליל החברה "ג'מבו שיפינג"".
"סטלה נובה" האונייה הראשונה של חברת ג'מבו 1970.
הנס קאהן משמאל עם קורט בורכרד, שותפים בעסקי ספנות, 1970.
אונייה של חברת ג'מבו שדה הגז לויתן 2010.
אוניית ג'מבו מעמיסה מטען מיוחד 2011.
ג'מבו קינטיק 2013.
פייר מאסטר 2014.
האונייה ג'מבו קינטיק מעמיסה דוברה ברוטרדם 2014.
האונייה ג'מבו קינטיק, מעמיסה מטען מיוחד 2018.
סטלה פרימה בנמל אשדוד.
הנפת מטען כבד במנופי האונייה בנמל אשדוד 2021.
הנפת מטען כבד במנופי האונייה בנמל אשדוד2021.
נדבנות

קאהן תרם לתכנון ובניית שתי ספינות המפרש לבית הספר לקציני ים עכו. הספינות נקראו "עתיד" על שם חברת הספנות והשנייה "ארי הים" על שם ספינת הכ"ג.
משפחה

לקאהן שלושה בתים במקומות שונים אך הוא מעדיף את היאכטה "אופירה" איתה הוא מתנייד ובה הוא נח. אף כי פעילותו המסחרית הייתה באירופה התגורר בבית בקיסריה.
לאחר המלחמה פגש בפריז את צילי ליפשיץ, אלמנה יהודייה צעירה מהולנד ונישא לה. בשנת 1960 נולד הבן רפי והזוג נפרד.
רפי קאהן התגייס לחיל הים, עבר קורס חובלים ושירת בשנת 1982 כקצין על אח"י יפו (סער 4). כיום מתגורר באוסטרליה.
מאשתו השנייה קארולין נולדו מיכאל ב-1963 ובנימין ב-1965. קארולין נפטרה[דרושה הבהרה]. הבן מיכאל קאהן מתגורר באמסטרדם והוא מנהל את חברת "ג'מבו שיפינג". בנימין קאהן הוא ביולוג ימי ומתגורר בבאלי ובאוסטרליה.
האשה השלישית שמה לילו, במקור מגרמניה, אם לשניים מנישואים קודמים. הם התגוררו בשווייץ.
האשה הרביעית שנעשתה אלמנתו היא קארין מבית וואכמקר, אין להם ילדים משותפים והיא מתגוררת בקיסריה.
קאהן הלך לעולמו ביום ו' 18 במאי 2018 בביתו בקיסריה. כשהוא בן 95 במותו.
קאהן, 2010
קאהן עם בנו מייקל קאהן במשרדי חברת ג'מבו ברוטרדם, 2017
קברו של קאהן בבית העלמין בקיסריה
לקריאה נוספת

הנס קאהן, ״מזל וחוצפה - האיש ששחה נגד הזרם", ספרית פועלים, 1999.
חנוך ויניקמן, ג'מבו קינטיק, "המטען" עיתון יומי בענייני תובלה, 6 באוקטובר 2013.
דני זמרין, נגד כל הסיכויים. המטען גיליון 201 יולי 2018, עמ' 18–22.
הערות שוליים

↑  מזל וחוצפה עמ' 196.
↑  מזל וחוצפה עמ' 210.
↑  מזל וחוצפה עמ' 183.
↑  "מזל וחוצפה" עמ'193.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263439005171  GND: 120055937  ISNI: 0000 0000 7861 9226  LCCN: n96064589  VIAF: 3292211   WorldCat (עם VIAF): 3292211 
איש הספנות הנס קאהן ואחותו אלן, 1922
מפת נתיב הבריחה של קאהן באירופה הכבושה לאנגליה
נווה זיו

| --- | --- |
שלט על מעגל תנועה בכניסה ליישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מעלה יוסף
גובה ממוצע: ‎213 מטר
תאריך ייסוד: 2000
סוג יישוב: יישוב קהילתי
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 930 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 926 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) נווה זיו(למפת הגליל המערבי רגילה) נווה זיו(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה זיו(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נווה זיו33°01′37″N 35°11′02″E﻿ / ﻿33.0269773806664°N 35.1837842008214°E﻿ / 33.0269773806664; 35.1837842008214  heמפת היישובים של מועצה אזורית מעלה יוסף באדום - נווה זיו בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

נווה זיו (נְוֵה זִיו) הוא יישוב קהילתי בגליל בין הערים נהריה ומעלות תרשיחא השייך למועצה אזורית מעלה יוסף. היישוב נקרא על שם הלורד ישראל משה זיו.
היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1998 בסיועם של בוריס בר-נס, פעיל ציוני מאנגליה ושל הסוכנות היהודית, בשם זיו הגליל, וכלל בתחילה כ-145 מגרשים. בהקמת היישוב עסקה חברת מ. בצר יזום וניהול פרויקטים, בניהולו של מוקי בצר.
בשנת 2009 פרסם ועד נווה זיו על כוונתו לבצע הרחבה קהילתית ראשונה על פני 41 מגרשים. הרחבה זו נתקלה בעיכובים רבים, והביצוע החל רק בשנת 2012.
בשנת 2019 החל היישוב בביצוע ההרחבה הקהילתית השנייה על פני 114 מגרשים נוספים.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  שרון קדמי, ‏רגל פה רגל שם, עם הפנים לים, באתר גלובס, 15 באפריל 2001
↑  דותן לוי, מקלות בגלגלי ההרחבה הקהילתית: בנווה זיו עדיין מחכים להרחבה, באתר כלכליסט, 2 באוגוסט 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588156005171
ניקו גונסאלס

ניקולאס גונסאלס איגלסיאס (בספרדית: Nicolás González Iglesias; נולד ב-3 בינואר 2002 בלה קורוניה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת מנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג.
קריירת מועדונים > ברצלונה

גונסאלס גדל במחלקת הנוער של ברצלונה. בשנת 2019 החל לשחק בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של המועדון. ב-15 באוגוסט 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהחליף את סרחיו בוסקטס בניצחון 2–4 על ריאל סוסיאדד במסגרת המחזור הראשון בלה ליגה לעונת 2021/2022. ב-29 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 0–3 לבנפיקה ליסבון במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.
קריירת מועדונים > ולנסיה (השאלה)

ב-13 באוגוסט 2022 הושאל לולנסיה. ב--4 בספטמבר 2022 כבש את שער בכורה שלו במועדון בניצחון 1–5 על חטאפה.
קריירת מועדונים > פורטו

ב-29 ביולי 2023 חתם בפורטו תמורת 8.5 מיליון אירו. ב-14 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון כשעלה כמחליף בדקה ה-70 בניצחון 2-1 בחוץ על מוריירנסה שבמסגרת הליגה. כמעט שבוע לאחר מכן, פתח לראשונה בהרכב וגם הוחלף לאחר כמעט 70 דקות בניצחון הביתי 2-1 על פארנסה שאף הוא בליגה.
קריירת מועדונים > מנצ'סטר סיטי

ב-3 בפברואר 2025 חתם גונסאלס על חוזה ל4 שנים וחצי במנצ'סטר סיטי לאחר שעבר אליה תמורת סכום של כ-60 מיליון אירו. ב-8 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 2-1 על לייטון אוריינט במסגרת הסיבוב הרביעי של הגביע האנגלי בו גם פתח לראשונה בהרכב והוחלף לאחר 21 דקות. ב-19 בפברואר כבש גונסאלס את שער הבכורה שלו במועדון בהפסד 3-1 לריאל מדריד שבמסגרת שלב הפלייאוף של ליגת האלופות לעונת 2024/2025.
קריירה בינלאומית

גונסאלס היה חלק מסגל נבחרת ספרד עד גיל 21.
חיים אישיים

גונסאלס הוא בנו של כדורגלן העבר פראן, ואחיינו של כדורגלן העבר חוסה רמון.
הערות שוליים

↑  Barcelona confirm sale of 21-year-old midfielder to Porto in €8.5m deal, באתר כדורגל ספרדי,‏ 29 ביולי 2023. (באנגלית)
↑  "Gonzalez becomes City's fourth winter signing". Manchester City F.C. 3 בפברואר 2025. נבדק ב-4 בפברואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מחליף לרודרי: מנצ'סטר סיטי רכשה את גונסאלס, באתר ONE‏, 4 בפברואר 2025.
↑  El Barça atará al hijo de Fran באתר אס, 15 באפריל 2021 (בספרדית)
סמל מלזיה

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  מלזיה 
 תאריך אימוץ:  1965 
 
סמל מלזיה (במלאית: Jata Negara) כולל מגן שמשני צדדיו שני טיגריסים מלאיים תומכים. בראש המגן ניצב חצי סהר צהוב וכוכב לו 14 קצוות.
מתחת המגן מופיע קלף ועליו מוטו המדינה במלאית באותיות לטיניות ובג'אווי: "אחדות היא חוזק" ("ברסקוטו ברטאמבה מוטו" - "Bersekutu Bertambah Mutu").
הצבע הצהוב שעל חצי הסהר והכוכב מסמלים את בית המלוכה של מלזיה. חצי הסהר מסמל את האסלאם - דת המדינה, והכוכב בעל 14 הקצוות מסמל את 13 מדינות מלזיה ואת הטריטוריות הפדרליות של מלזיה (בעבר סימל הכוכב את 14 המדינות אשר כללו גם את סינגפור. כאשר סינגפור עזבה את מלזיה לא שונה הכוכב, אולם הוחלט שבמקומה יסמל הכוכב גם את הטריטוריות הפדרליות).
הטיגריסים התומכים במגן הם סמלים מלאיים מסורתיים אשר הופיעו על הסמל המדינות הפדרליות של מלאיה ושל פדרציית מלאיה. הטיגריסים מסמלים עוצמה ואומץ.
בראש המגן מופיעות חמש קריסים (חרבות גליות) המסמלות את חמש המדינות שלא נכללו במדינות הפדרליות של מלאיה (המדינות הלא פדרליות של מלאיה: ג'והור, טרנגנו, קלנטן, קדה ופרליס).
מתחת החרבות ארבעה מלבנים בצבעים: אדום, שחור, לבן וצהוב, המסמלים את המדינות הפדרליות של מלאיה. צבעים אלה מופיעים על דגלי המדינות (אדום, שחור וצהוב מופיעים על דגל נגרי סמבילן; שחור ולבן על דגל פהנג; שחור, לבן וצהוב על דגל פרק; ואדום וצהוב על דגל סלנגור).
שאר חלקי מגן האבירים מסמלים את ארבע המדינות האחרות: עץ הדקל וגשר בצידו השמאלי של המגן המסמלים את פננג; עץ המלאקה בצידו הימני מסמל את מדינת מלאקה; בתחתית המגן, משמאל, סימלה של סבה, הקרן מימין מסמלת את סראוואק.
פרח ההיביסקוס שבמרכז חלקו התחתון של המגן הוא הפרח הלאומי של מלזיה.
התפתחות סמל מלזיה

סמל המדינות הפדרליות של מלאיה
סמל הפדרציה של מלאיה
סמל מלאיה
טבח בוסטון

ציון הקבר של טבח בוסטון
מצבת הזיכרון לנפגעי הטבח בפארק בוסטון קומון
טבח בוסטון (באנגלית: Boston Massacre) הוא הכינוי שניתן לאירועי יום שני, 5 במרץ 1770, שהיו לאחד מהאירועים שבישרו את מלחמת העצמאות של ארצות הברית. המתח בין המתיישבים לבין כוחות הצבא הבריטי בבוסטון הגיעו לשיא כאשר חיילים ירו לעבר מפגינים.
פרטי האירוע

שוליה צעיר בשם אדוארד גריש ניגש לקצין בריטי בליל 5 במרץ ברחוב קינג כדי לקבל תשלום שהגיע למעבידו. כשהוויכוח עלה לטונים גבוהים, עזב שומר בריטי בשם טוראי וויט את משמרתו מחוץ לבית המכס והכה בנער באלה. גריש שנפגע חזר אחר כך עם קבוצה של נערים שהטילו לעבר וויט כדורי שלג, קרח ופסולת.
ההמולה הזעיקה את הקצין התורן, קפטן תומאס פרסטון, שבא לסייע לטוראי וויט יחד עם רב-טוראי ושמונה חיילים נוספים. מנגד, הלך וגדל קהל המפגינים והם המשיכו להטיל חפצים לעבר החיילים הבריטים. כשהתקרבו הניצים זה לזה, פתחו החיילים הבריטים באש. מהירי נהרגו חמישה אמריקאים, בהם קריספוס אטוקס (אנ'), אדם שחור שנחשב להרוג הראשון של המהפכה האמריקאית (אם כי עדויות מאוחרות יותר סותרות קביעה זו). שישה אנשים נוספים נפצעו מהירי.
האירוע תועד על ידי החרט פול רוויר שגר בסמוך. בתחריט ישנן מספר טעויות עובדתיות: האירוע לא היה מטווח כל כך קרוב, בתמונה אין שלג, קריספוס אטוקס מופיע בכלל כאדם לבן, והמפקד הבריטי עומד מאחורי חייליו. באופן אירוני משהו, בשלט המתנוסס על בית המכס כתוב "Butcher's Hall" - "אולם הקצב". כריסטיאן רמיק, שצבע את התחריט, הוסיף וטעה בכך שצבע אותו כאילו האירוע התרחש בשעות היום תחת שמים כחולים ובהירים (אם כי סהר מופיע בו).
המשפט בעקבות האירוע

המשפט שנערך לאחר ה"טבח" נערך בבית דין אזרחי עם חבר מושבעים מקרב המתיישבים, כשג'ון אדמס, בצעד לא פופולרי בקרב המתיישבים, שימש כפרקליטם של הנאשמים. שישה חיילים זוכו בידי חבר המושבעים, ושניים, אלו שהוכח שירו הישר לתוך ההמון, הורשעו בהריגה ונידונו לקיעקוע של האות "M" (מהמילה Murder) על פרק האצבע ולגירוש חזרה לבריטניה. הקצין, קפטן פרסטון, זוכה, שכן חבר המושבעים לא הצליח להכריע בשאלה האם הורה לחייליו לפתוח באש. החלטות חבר המושבעים משקפות את דעתם שהמפגינים התגרו בחיילים שהיו נתונים בסכנה, אך הזדרזו יתר על המידה להשתמש בנשקם. ארבעה אזרחים בריטים שהיו במקום והואשמו בהשתתפות בירי, זוכו עקב חוסר ראיות.
סמואל אדמס כינה את האירוע "טבח בוסטון" והשתמש בו למטרות תעמולה. הוא טען שהחשיבות לא נעוצה במספר ההרוגים, אלא במעורבותם של אמריקאים מן השורה באירוע מהפכני חשוב. לאחר לוויות חמשת ההרוגים, שהייתה האירוע הגדול ביותר בתולדות צפון אמריקה עד אז, התכנסו תושבי בוסטון בכנסייה הדרומית הישנה (Old South Church) ותבעו את סילוק החיילים הבריטים מהעיר.
ההנצחה

המקום בו אירע הטבח הוא אחד מהאתרים במסלול התיירות "שביל החירות". בנוסף, בפארק בוסטון קומון הוקמה מצבת זיכרון לקרבנות אותו יום.
ליילה מאטסון מאגה

| --- | --- |

מאגה מציגה את ספרה בפסטיבל טרואנטה 2017 (אנ').
 לידה:  4 בנובמבר 1942 (בת 82) שוודיה 
 מדינה:  נורווגיה 
 לאום:  סאמים דרומיים 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אוסלו 
 שפות היצירה:  סאמי דרומית 
 בן או בת זוג:  אולה הנריק מאגה (1981–?) 
 פרסים והוקרה:  גולגיילה (2010) 
 
ליילה מרגרטה מאטסון מאגה (בשוודית: Lajla Mattsson Magga; נולדה ב-4 בנובמבר 1942 בקאל (אנ') שבמועצה מקומית אורה (אנ') בשוודיה) היא מורה לסאמית דרומית, מחברת ספרי ילדים ולקסיקוגרפית. היא נשואה לאולה הנריק מאגה וגרה בקאוטוקיינו, במחוז פינמרק.
חייה

מאגה היא סאמית דרומית, בתם של רועי האיילים גוסטב אדוארד מאטיסון (1897–1973) ואלין מרגרטה לארסון (1887–1973). לאחר שהוסמכה כמורה, עברה מאגה בשנות ה-70 לנורווגיה כדי ללמוד סאמית דרומית באוניברסיטת אוסלו, המקום היחיד בו ניתן היה ללמוד סאמית דרומית. באוניברסיטה פגשה סטודנט סאמי צפוני בשם אולה הנריק מאגה. הם התחתנו ב-1981.
במסגרת עבודתה על השפה עסקה בסיפורת, בספרות עיון, בתרגום ובלקסיקוגרפיה. מאגה לימדה סאמית דרומית גם בנורווגיה וגם בשוודיה, ושימשה בוחנת בקולג' אוניברסיטת נורד-טרונדלאג (אנ') שמוזג מאוחר יותר לתוך אוניברסיטת נורד (אנ').
פרסומים

ב-1978 פרסמה את ספרה הראשון "Dågkangærja / Dåkkágir'ji" ("ספר בובה"), ספר ילדים פשוט שנכתב במקביל בסאמית דרומית ובסאמית צפונית שהיה ספר הילדים הראשון בשפה הסאמית הדרומית.
ב-1984 פרסמה את ספר הילדים "Maahke ryöknie" ("מאהקה סופר") ולאחריו פרסמה עוד ספרי ילדים, אגדות וספרי לימוד נוספים בסאמית דרומית. מאגה גם הובילה מחקר על הסאמית הדרומית ועל הטרמינולוגיה שלה שהוביל לסטנדרטיזציה של שמות מקומות בשפה.
ב-1993 פרסמה את הספר "מילון סאמי דרומי-נורווגי" (Åarjelsaemiendaaroen baakoegaerja/Sydsamisk-norsk ordbok) שכתבה יחד עם קנוט ברגסלנד (אנ'), פרופסור לבלשנות פינו-אוגרית באוניברסיטת אוסלו.
בשנים 1996–2000 עבדה מאגה על מילון נורווגי-סאמי דרומי. כתב היד הוגש להוצאת הספרים Iđut ב-2003 ויצא לאור ב-2009.
בשנת 2018 התפרסם והתקבל בכנסייה הנורווגית תרגום לסאמית דרומית של טקסטים כנסייתיים לשנה ליטורגית ושל הבשורה לפי מרקוס מן הברית החדשה. פרויקט התרגום, שנתמך בין השאר על ידי הפרלמנט הסאמי ומועצת הכנסיה הסאמית (אנ'), בוצע בידי קבוצה שכללה בין השאר את ליילה מאטסון ואת בעלה אולה הנריק מאגה. הטקסטים התנ"כיים בספר תורגמו ישירות מעברית לסאמית, על מנת לתת לספר ניסוח סאמי מובהק. מאגה גם שימשה בצוות בקרת איכות התרגומים של הכנסייה.
בנוסף פרסמה ספר דקדוק שכתבה ביחד עם בעלה.
פרסים והישגים

ב-2010 קיבלה מאגה את פרס השפה הסאמית גולגיילה (אנ'). רשת NRK סאפמי תיארה את הפרס במילים: "ליילה מאטסון מאגה... תרמה במחויבות עמוקה לעבודה על השפה הסאמית הדרומית, כך לפי חברי הוועדה. מאגה עבדה זמן רב כמורה לסאמית דרומית. הוועדה הדגיש במיוחד את עבודתה המילונית."
משפחתה

למאגה שני ילדים: שרה מריה ונילס אנטה סמואל. בבית הם מדברים גם סאמית דרומית וגם סאמית צפונית.
הערות שוליים

1 2  "Ole Henrik Magga". Norsk Biografisk Leksikon (בנורווגית). נבדק ב-23 בספטמבר 2016. {{cite encyclopedia}}:  (עזרה)
↑  "Magga utgir Sørsamisk grammatikk" (בנורווגית). NRK. 19 בדצמבר 2012. נבדק ב-23 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Hætta, Odd Mathis (1992). Sametinget i navn og tall: høsten 1989 – høsten 1993 (בנורווגית ספרותית). Taažâ sämitigge. p. 38. ISBN 82-91200-00-9. נבדק ב-2024-03-25.
1 2  "Gollegiella 2010" (בשוודית). Sametinget. נבדק ב-23 בספטמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dågkangærja / Dåkkágir'ji". Ovttas Aktan Aktesne (בנורווגית).
↑  idut.no (אורכב 24.09.2016 בארכיון Wayback Machine)
↑  Språknytt. Norsk språkråd. 2007.
↑  Vuolab, Siv Eli (2009-10-29). "Norsk-sørsamisk ordbok gis ut i dag". NRK Sápmi (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2024-03-25.
↑  Eriksen, Ann Marita (2008-01-29). "Ventetiden snart over". NRK Sápmi (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2024-03-26.
↑  "orsk-sydsamisk ordbok Daaroen-åarjelsaemien baakoegærja". ark.no (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2024-08-14.
↑  "Sørsamisk bibelbok lansert" (בנורווגית ספרותית). Sámi girkoráđđi - Sáme girkoráde - Saemien gærhkoeraerie - Samisk kirkeråd. 2018-11-28. נבדק ב-2024-03-25.
↑  "Sámi giellalávdegoddi Čoahkkingirji 1/06" (PDF). Säämi lävdikodde (בסמי צפונית, פינית, and נורווגית ספרותית). נבדק ב-2024-03-26.
↑  Utsi, Johan Ante (2012-12-19). "Lanserte boken sørsamisk grammatikk". NRK (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2019-08-09.
1 2  Larsen, Dan Robert (2010-11-22). "Vant nordisk samisk språkpris". NRK (בנורווגית ספרותית). נבדק ב-2019-08-09.
↑  Fornyings-, administrasjons-og kirkedepartementet (2018-12-19). "Gollegiella". Regjeringen.no (בנורווגית). נבדק ב-2019-08-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 90351817  GND: 1038717566  ISNI: 0000 0003 8411 6678  LCCN: n94071560  SELIBR: 361531  VIAF: 273568049   WorldCat (עם VIAF): 273568049