stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיגל נאור
הערות שוליים

↑  אתר דרך הרוח
1 2  אתר דרך הרוח
↑  אודות "דרך רוח" - מייסדים ודירקטוריון, באתר דרך ארץ
1 2 3 4 5  סיגל נאור פרלמן באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  אודות העבודה באתר הספרייה הלאומית
↑   אור קשתי, כשבעה חודשים אחרי פסילת "גדר חיה": התפטרו שתי חברות בוועדת המקצוע בספרות, באתר הארץ, 11 ביולי 2016
↑  מנסים להרים את הרוח, באתר ישראל היום, 26 באוקטובר 2014
↑  המאמרים והספרים של סיגל נאור פרלמן באתר הארץ
↑  גיליון 28 של כתב העת מטעם
↑  אודות כתב העת לספרות ולמחשבה רדיקאלית, מטעם, ראו גליונות 28-11
↑  חברי מערכת השירה של הוצאת הקיבוץ המאוחד
↑   רותם שטרקמן, מתמטיקה? מינהל עסקים? הנה המקצועות שבאמת צריך בדרך ללימודי משפטים או רפואה, באתר TheMarker‏, 26 בספטמבר 2015
↑   שירה קדרי-עובדיה, במערכת חינוך שמעודדת לימודי מדעים, נותרו גם מי שמפיחים רוח בתלמידים, באתר הארץ, 31 בדצמבר 2019
↑  ליאור דטל, "היחלשות מדעי הרוח פוגעת בחברה", באתר TheMarker‏, 13 בנובמבר 2011
↑  רעות ברנע, בית חינוך "דרך רוח": נותנים כבוד למקצועות ההומניים, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2012
↑  רוח בסלון: ערב הרצאות בבתים פרטיים ברחבי תל אביב, באתר "Time Out ישראל", 30 בדצמבר 2014
↑   שירה קדרי-עובדיה, מה משמעות החיים? אולי צריך לשאול ילדים בני 10, באתר הארץ, 12 בפברואר 2020
↑  גיל גרטל, ניצחון הרוח - חמש יחידות בספרות ובחשיבה מחוץ לשיטה, שיחה מקומית, 18.5.2018
↑   ליאור דטל, בונים על שדרוג השכר? "תואר שני במינהל עסקים - בזבוז זמן", באתר TheMarker‏, 5 בפברואר 2014
↑  באתר דרך הרוח עבודות תלמידים
↑  בשדות אז אולי: פואטוביוגרפיה עיון בשירתו המאוחרת של נתן זך, באתר כותר
↑  sarit, פרלמן סיגל, באתר nilly dagan, ‏2 בספטמבר 2013
↑  נתן זך באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
↑  נח שטרן "כל השירים; לברוח מהחיות המכוערות: מונוגרפיה" באתר הספרייה הלאומית
↑  פרופסור אריה קיזל, אודות הספר מחלוטה
↑  אודות הספר מחלוטה באתר עברית
↑  אודות הספר מחלוטה באתר פרדס הוצאה לאור
↑  מחלוטה / סיגל נאור פרלמן - על ספר השירים | ביקורת שירה -  הַמּוּסָךְ - גיליון 81, באתר הספרנים, ‏ביולי 2020
↑  "חבטה", שיר הבוקר מאת סיגל נאור, מתוך הספר "בוא נמציא אירוע"
↑  סיגל נאור, בוא נמציא אירוע, באתר הוצאת פרדס
↑  ציפי גון גרוס, ספרים רבותי ספרים, 3.3.2023, מדקה 34 ואילך
↑  שרון קנטור, סיגל נאור, "בוא נמציא אירוע", 04-03-2023
↑   עמרי הרצוג, "לפלוש דרך הקיר": סיגל נאור לא מציבה לעצמה מחסומים, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2024
↑  אל בשר הלשון באתר הספרייה הלאומית
↑  על המאמר באתר הספרייה הלאומית
↑  המאמר לקריאה
↑   מה שכרוך, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
↑  הוכרזו הזוכים בפרס שר התרבות בתחום היצירה הספרותית לשנת 2021 באתר משרד התרבות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303842105171  BnF: cb16667738k (data)  GND: 1234404648  ISNI: 0000 0000 7096 9336  LCCN: no2012111749  VIAF: 97541780   WorldCat (עם VIAF): 97541780
אלפרד קלבש

| --- | --- |

Rudolf Friedrich Alfred Clebsch
 לידה:  19 בינואר 1833 קניגסברג, פרוסיה 
 פטירה:  7 בנובמבר 1872 (בגיל 39) גטינגן, הקיסרות הגרמנית 
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  גרמניה
 מקום קבורה:  Bartholomäusfriedhof, Göttingen 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת קניגסברג  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין 
 מנחה לדוקטורט:  פרנץ ארנסט נוימן 
 מוסדות:  אוניברסיטת גיסן  אוניברסיטת הומבולדט של ברלין  המכון הטכנולוגי של קרלסרוהה  אוניברסיטת גטינגן 
 תלמידי דוקטורט:  אלכסנדר פון בריל, אאורל פוס, אנטון של, גוטלוב פרגה 
 פרסים והוקרה:  פרס פונסלה (1868) 
 הערות:  היה מנחה הדוקטורט של גוטלוב פרגה, ובעל השפעה גדולה על פליקס קליין.
 תרומות עיקריות
 תרומות חשובות לתורת האינווריאנטים ולגאומטריה אלגברית, משטח קלבש, מקדמי קלבש-גורדן   ייסוד כתב העת המתמטיMathematische Annalen
 חתימה:   
 
קברו של קלבש בגטינגן, גרמניה
רודולף פרידריך אלפרד קלבש (בגרמנית: Rudolf Friedrich Alfred Clebsch, ‏ 19 בינואר 1833 - 7 בנובמבר 1872) היה מתמטיקאי גרמני שתרם תרומות חשובות לגאומטריה האלגברית ולתורת האינווריאנטים.
ביוגרפיה

קלבש נולד בקניגסברג שבפרוסיה. תחילה הוא למד באוניברסיטת קניגסברג, ואת דרגת ההבליצטה שלו קיבל מאוניברסיטת הומבולדט בברלין. במהלך חייו הוא לימד וחקר בברלין, בקרלסרוהה, בגיסן ובגטינגן, שם הוא גם ייסד בשנת 1868, יחד עם קרל ניומן, את כתב העת המתמטי הידוע Mathematische Annalen.
תחומי העניין הראשונים של קלבש היו דווקא מדעי ההידרודינמיקה והאלסטיקה, והוא פרסם מספר מאמרים בתחומים האלו. המתמטיקה כשלעצמה הפכה לתחום העניין העיקרי שלו כאשר החל ללמוד את חשבון הווריאציות ותורת המשוואות הדיפרנציאליות החלקיות. בשנת 1863 הוא עבר לאוניברסיטת גייסן, שם הוא פגש את פאול גורדן ועשה עמו עבודה חשובה על פונקציית התטא. מקדמי קלבש-גורדן מתחום ההרמוניות הספריות התגלו על ידם כתוצאה משיתוף הפעולה הזה.
בעצתו של אוטו הסה פנה קלבש אל עבודותיהם של ארתור קיילי, ג'יימס ג'וזף סילבסטר וג'ורג' סלמון. באמצע המאה ה-19, האסכולה האנגלית הזו הולידה תחום חדש של מתמטיקה: תורת האינווריאנטים, ועשתה צעדים מהותיים שהיו עתידים להוליד את הגאומטריה האלגברית, שני התחומים שלהם קלבש עתיד לתרום יותר מכל. תגליותיהם של האנגלים הללו לא היו מאוד מוכרות בגרמניה של אותו הזמן. קלבש וגורדן שינו את המצב הזה.
תורת האיוונריאנטים בגרמניה, ויצר חיבור בין התורה הזו לבין הגאומטריה האלגברית ותורת הפונקציות של ברנהרד רימן.
הערות שוליים

↑  ראוי בהקשר הזה להזכיר גם את ג'ורג' בול, שמאמרו על טרנספורמציות ליניאריות הניץ את התאוריה והוביל את קיילי לגילוי התגליות שלו, שהולידו את התאוריה כתחום נפרד ועצמאי של המתמטיקה הלכה למעשה. לקריאה נוספת על ההיסטוריה המוקדמת של תורת האינווריאנטים, הקורא מופנה לספר של סלמון שמוזכר בהערת השוליים השנייה.
↑  עם זאת ראוי לציון במיוחד הגרמני ארנולד, שגילה באופן עצמאי חלק חשוב מתגליותיהם של קיילי, סילבסטר וסלמון בתאוריה של האינווריאנטים, ואף גילה תגליות חשובות משל עצמו באותה התאוריה. למידע נוסף בנושא: George Salmon, Lessons introductory to the Modren Higher Algebra (1876)t: עמודים 294 - 295.
↑  ואף כתב את אחד הספרים הידועים ביותר בנושא בעשורים הבאים: Alferd Clebsch, Théorie der binären algebraischen Formen (1872)t
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007271190805171  BIBSYS: 90061359  BnF: cb12395712z (data)  CANTIC: a11477568  CiNii: DA05262332  GND: 116541830  ISNI: 0000 0001 0869 0067  LCCN: n84801059  MGP: 18607  NKC: stk2007415929  NLA: 36164767  NLG: 138846  NTA: 099059754  RERO: 02-A003110725  SUDOC: 033051496  Trove: 1222695  VIAF: 9932707   WorldCat (עם VIAF): 9932707
אסף אברהמי

| --- | --- |

 לידה:  1973 (בן 51 בערך) 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
 מוסדות:  ידיעות תקשורת  מועצה אזורית משגב  ידיעות אחרונות  חשבשבת  Center for Citizen Initiatives 
 
אסף אברהמי (נולד ב-1973) הוא מנכ"ל חברת התוכנה חשבשבת, יו"ר הוועד המנהל של המרכז הישראלי להעצמת האזרח, פרופסור חבר-אורח בטכניון ואיש ציבור המכהן כסגן ראש מועצה אזורית משגב.
ביוגרפיה

אסף אברהמי נולד בירושלים ועבר עם משפחתו בגיל צעיר לקריית שמונה. אביו היה מנהל בית ספר ואמו עקרת בית. אברהמי הוא הבכור בין 3 אחים.
בשנת 1991 החל את לימודיו לתואר ראשון בהנדסה מכנית במסגרת העתודה האקדמית בטכניון, וב-1995 החל את שירותו הסדיר כמהנדס פיתוח בחיל הים. במהלך לימודיו כיהן כיושב ראש אס"ט - אגודת הסטודנטים בטכניון. הוא בעל תואר דוקטור בהנדסת תעשייה וניהול מטעם הטכניון. את שנת הדוקטורט האחרונה עשה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
עם שחרורו מצה"ל בשנת 2001, הצטרף אברהמי לקבוצת "ידיעות תקשורת" ומונה למנכ"ל חטיבת הדפוס של הקבוצה.
בשנת 2007 מונה למנכ"ל ידיעות טכנולוגיות (YIT), חברת הטכנולוגיה ומערכות המידע של קבוצת ידיעות אחרונות, העוסקת בפיתוח כלל פעילויות הדיגיטל של החברה. כמו כן הוביל וניהל את פיתוח פלטפורמת Evrit, מיזם הספרים האלקטרוני הראשון בעברית. זכה בפרס וגנר לשנת 2013.
ב-2014 קודם אברהמי לתפקיד סגן נשיא קבוצת ידיעות לטכנולוגיה ומבצעים וכיהן בתפקיד זה כשנה, בסופה עזב את קבוצת ידיעות. הוא עבר לעבוד בחברת Paymaxs, חברת בת של קבוצת OMNINET, שבבעלות משפחת נזריאן קדישא.
ב-2020 מונה למנכ"ל חברת התוכנה חשבשבת – Wizsoft אשר נמכרה כשנה לאחר מכן לחברה הציבורית חילן.
אברהמי הוא פרופסור חבר-אורח בפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות בטכניון, אליה הצטרף בשנת 2012 כמדען אורח.
מאז 2023 הוא אברהמי כיו"ר הוועד המנהל של המרכז הישראלי להעצמת האזרח, לאחר התנדבות של כעשרים שנה בגוף זה ובהן כעשור, כחבר הוועד המנהל.
אברהמי הוא כותב אורח ובעל טור דעה בגלובס וכלכליסט, וכן מתראיין תדיר בענייני פינטק ועסקים קטנים.
נשוי לקרן, מהנדסת ברפאל - מערכות לחימה מתקדמות. הם הורים לארבעה ולילד נוסף בהסדר אומנה. מתגורר בגילון, ובשעות הפנאי הוא מרתוניסט ומתחרה בתחרויות איש הברזל. לאחר שכיהן כארבע שנים כיו"ר הוועד המקומי של היישוב בו הוא מתגורר, בעשור השלישי של המאה ה-21, הוא מכהן כחבר ההנהלה של מועצה אזורית משגב. לאחר הבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 מונה לסגן ראש מועצה אזורית משגב (בהתנדבות).
הערות שוליים

↑  דורון אביגד, ‏החוקר מהטכניון שלקח חברה בת 40 והוביל אותה לאקזיט של 210 מ' ש', באתר גלובס, 24 ביוני 2023
↑  דורון אביגד, ‏החוקר מהטכניון שלקח חברה בת 40 והוביל אותה לאקזיט של 210 מיליון שקל, באתר גלובס, 24 ביוני 2023
↑  INFORMS, Assaf Avrahami, INFORMS (באנגלית אמריקאית)
↑  יהודה קונפורטס, ‏ד"ר אסף אברהמי, מנכ"ל YIT, פורש מתפקידו, באתר "אנשים ומחשבים", 1 בספטמבר 2015
↑  מנכ"ל ידיעות טכנולוגיות פורש מתפקידו לטובת תפקיד בכיר ב-Omninet, באתר כלכליסט, 1 בספטמבר 2015
↑  חילן רוכשת את חשבשבת תמורת 210 מיליון שקל, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2021
↑  ליאור נוביק, ‏ארגון חכם: החברה שמפעילה אקסלרטור לחברות סטארט־אפ בתחום, באתר מעריב אונליין, 24 ביוני 2021
↑  אברהמי אסף - הפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות, הטכניון
↑  יושב ראש חדש לוועד המנהל של המרכז להעצמת האזרח: פרופ' אסף אברהמי, באתר וואלה, 15 ביוני 2023
↑  פרופ' אסף אברהמי, חשבון הנפש שבעלי עסקים קטנים יערכו השנה, באתר כלכליסט, 18 בספטמבר 2020
↑  אסף אברהמי, מה המנהלים יכולים ללמוד מאיש הברזל?, באתר כלכליסט, ‏1 בינואר 2023
↑  רשימת חברי ההנהלה של המועצה האזורית משגב
↑  מנכ"ל חברת התוכנה הישראלית בדרך לפוליטיקה? "זכות גדולה", באתר אייס, 25 במרץ 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  dblp: 133/7963
עם ישראל חי (שיר של איל גולן)

"עם ישראל חי" הוא שיר של הזמר הישראלי איל גולן, השיר יצא לאור ב-19 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, ונכנס לאלבום בעל אותו שם
עם ישראל חי הפך לאחד מלהיטיו הגדולים של אייל גולן בכל הזמנים ואף זכה לתמיכה מכל הקהילות היהודיות ברחבי העולם שאימצו את השיר כהמנון לחיזוק הפנימי בעם היהודי. את השיר יצרו המוזיקאים אופיר כהן ואבי אוחיון ועל ההפקה המוזיקלית אחראים אופיר כהן ושמעון יחיא.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי אבי אוחיון ואופיר כהן, והופק על ידי אופיר כהן ושמעון יחיא. השיר עם ישראל חי נכתב בהשפעת מלחמת חרבות ברזל, וכל הכנסותיו ייתרמו לער"ן. הוא מבוסס על אמרת הכנף הנודעת "עם ישראל חי!".
וידאו קליפ ועטיפה

העיצוב הגרפי של הקליפ והעטיפה עוצבו על ידי Avoxvision, חברת עיצוב גרפי, שעבדה בעבר עם גולן. על העטיפה ילדה עטופה בדגל ישראל, ומצד ימין לכותרת ניתן לראות יונת שלום. בווידאו קליפ ניתן לראות חיילים, אנשים שמחזיקים את דגל ישראל, אנשים מניחים נרות נשמה, מתנדבי איחוד ההצלה, הפגנות תמיכה בישראל ומתפללים בכותל.
נכון ליוני 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-22 מיליון צפיות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 9 |  |
|  ישראל | היטליסט | 8 |  |
|  ישראל | רדיו דרום | 1 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 2 |  |
ראו גם

מלחמת חרבות ברזל במוזיקה
תן מילה טובה

"תן מילה טובה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אייל גולן. הוא יצא לאור ב-3 בספטמבר 2021, בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן ה-26 של גולן, קצת שמח קצת עצוב. השיר נכתב על ידי אלירן צור וגיל תורג'מן, והופק על ידי תמיר צור. בסמוך לצאתו עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-500 אלף השמעות.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הישראלי של מדיה פורסט.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-3 בספטמבר 2021, יום צאת השיר. הוא בוים על ידי דורון סרי. נכון למאי 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 3 בספטמבר 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ליאם |  |
אניטה ק. באהן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1920 ניו יורק, ארצות הברית 
 פטירה:  19 ביולי 1980 (בגיל 60 בערך) 
 ענף מדעי:  אפידמיולוגיה, סטטיסטיקה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ג'ונס הופקינס (1960)  מכללת האנטר 
 מנחה לדוקטורט:  Jerome Cornfield 
 מוסדות:  בית הספר לרפואה ע"ש פרלמן באוניברסיטת פנסילבניה 
 פרסים והוקרה:  עמית האיגוד האמריקני לסטטיסטיקה 
 
אניטה ק. באהן (באנגלית: Anita Kaplan Bahn;‏ 1920 – 19 ביולי 1980) הייתה סטטיסטיקאית, אפידמיולוגית, רופאה וחוקרת סרטן אמריקאית.
ביוגרפיה

באהן נולדה בניו יורק, בגיל 15 עזבה את לימודיה בתיכון, וארבע שנים מאוחר יותר סיימה את לימודיה במכללת האנטר, שם הוענקו לה תואר ראשון בביולוגיה ותעודת הוראה. בנוסף לכך היא למדה גם פיזיקה, בוטניקה, מתמטיקה וסטטיסטיקה במוסדות שונים, אך לא השלימה את לימודיה באף אחד מהתחומים האלה. למרות זאת התקבלה לעבודה במכון המחקר הלאומי לבריאות הנפש, שם עבדה מ-1951 עד 1966. במהלך תקופה זו למדה לימודי דוקטורט באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, תחת הדרכתו של ג'רום קורנפילד. תואר הדוקטור למדעים הוענק לה ב-1960. מחקרה שם עסק במתודולוגיה של מחקר המטופלים במרפאות החוץ לבריאות הנפש במדינת מרילנד. ב-1966 הצטרפה לבית הספר לרפואה של פנסילבניה כפרופסור לביוסטטיסטיקה. בנוסף לעבודתה כמרצה, למדה גם בבית הספר לרפואה, וקיבלה תואר דוקטור לרפואה (MD) ב-1972.
בהמשך התמנתה לתפקיד האפידמיולוגית הראשית של מדינת מרילנד, ומאוחר יותר הצטרפה לבית הספר לרפואה של אוניברסיטת פנסילבניה כפרופסור לאפידמיולוגיה ובריאות הציבור, שם עמדה בראש מכון המחקר לאפידמיולוגיה של הסרטן. במקביל עסקה במחקר גם במסגרת המכון הלאומי לחקר הסרטן וכן באוניברסיטת טמפל. ב-1980 נתבקשה לעמוד בראש תוכנית חדשה ללימודי אפידמיולוגיה באוניברסיטת סן דייגו, אך נפטרה לאחר אירוע מוחי בטרם החלה בתפקידה החדש.
תרומתה למדע

בעבודתה המדעית תרמה תרומות חשובות בחקר הסרטן. באחר ממחקריה החשובים היא זיהתה גורמי סיכון סביבתיים לסרטן המעי הגס. כן זיהתה את בשנת 1967 החומר PCB, שהיה אז בשימוש נפוץ, כגורם סיכון למלנומה. בסך הכל היא פרסמה למעלה מ-150 מאמרים מדעיים. כמו כן, היא כתבה שני ספרי לימוד לתחומי הביוסטטיסטיקה והאפידמיולוגיה.
פרסים

באהן נבחרה לעמיתה באיגוד האמריקני לסטטיסטיקה ב-1970. כן נבחרה כעמיתה באיגוד האמריקני לבריאות הציבור ובאיגוד האמריקני לרפואה מונעת.
אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל (2021)

| --- | --- |
גוש זפת שהורם בידי מתנדבת לניקוי החופים בחוף ניצנים, 20 בפברואר 2021
גוש זפת שהורם בידי מתנדבת לניקוי החופים בחוף ניצנים, 20 בפברואר 2021
 סוג:  דליפת נפט ומוצריו
 תאריך התרחשות:  2021 
 תאריך התחלה:  17 בפברואר 2021 בחופי ישראל, 2 בפברואר בים.
 תאריך סיום:  17 במרץ 2021 בוטל מצב החירום שהוכרז בחופים
 משך האסון:  17 בפברואר 2021 בחופי ישראל, 2 בפברואר בים. – 17 במרץ 2021 בוטל מצב החירום שהוכרז בחופים
 במדינות או באזורים:  כל רצועת החוף של ישראל בים התיכון, חופים בדרום לבנון.
 גורם:  השלכת נפט על ידי האונייה Emerald, מכלית נפט פיראטית שהגיעה מהמפרץ הפרסי
 נזק:  פגיעה בים, בחוף, ובחי ובצומח שבהם. סגירת הים והחוף לציבור לפרק זמן. הפסקת שיווק וצריכת דגים מהים התיכון במשך שלושה שבועות.
 
אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל (מכונה גם זפת בסערה) היה אירוע זיהום ימי ברמה בינונית, שהחל בישראל ב-17 בפברואר 2021 בו נגרם זיהום ימי המשמעותי והחמור ביותר לחופים, לים ולטבע לאורך כל חופי ישראל בים התיכון. במהלך האירוע נפלטה לחופי ישראל פסולת ימית של זפת שמקורה בנפט גולמי. התקרית נחשבת לאירוע אקולוגי חמור, בין היתר בשל השטח הגדול שנפגע ובשל הרעילות הגבוהה וארוכת הטווח של הזפת. זיהום הזפת פגע גם בחופי דרום לבנון.
לאירוע ניתן שם הקוד "זפת בסערה" על ידי מטה החירום שהוקם לניהול האירוע במשרד להגנת הסביבה, והגדיר את האירוע כתקרית ברמה 2ב' (אירוע בין־מקומי אשר המזהם אינו ידוע). לאחר כחודש ב-16 במרץ 2021, ולאחר שמרבית החופים נוקו, הכריז המשרד להגנת הסביבה על סיום האירוע והמשך פעילות ניקוי פרויקטלית. לציבור הותר לחזור לכל החופים, לרבות רחצה ונופש. פעולות השיקום והניקוי המשיכו בחלק מהחופים במהלך מספר חודשים עד לסוף 2021. החוף האחרון נוקה במרץ 2022. בסך הכל נאספו 1,400 טונות של זפת ופסולת בחופים.
האירוע

על פי המשרד להגנת הסביבה, ולדבריהם בנוסף גם על פי מִנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי האמריקאי, אונייה שהגיעה מהמפרץ הפרסי שפכה ב-2 בפברואר 2021, מאות טונות של נפט גולמי במים הכלכליים של ישראל. ב-5 בפברואר היה מיקום כתם הנפט על-פי צילומי לוויין שהתגלו בדיעבד, כ-130 ק"מ מישראל.
ב-11 בפברואר היה הכתם כבר כ-50 ק"מ מול חופי ישראל כפי שנודע בדיעבד.
ב-17 בפברואר, בזמן ימי סערה וגלי ים גבוהים במיוחד, החלו להישטף כמויות גדולות של זפת לאורך של כ-160 ק"מ מרצועת חוף הים התיכון של מדינת ישראל, מראש הנקרה ועד זיקים. על פי הערכות הראשוניות סברו שמדובר בדליפה או השלכה מכוונת של מאות טונות של מזוט ותוצרי נפט מאונייה בלב ים.
המשרד להגנת הסביבה פרסם התרעה שהאירוע יימשך לפחות יומיים והגדיר את האירוע כ"בין־מקומי" ברמה TIER 2B (רמה 2 מתוך 3) - באירוע כזה לא ידוע מקור הזיהום. פעולות הניקוי מבוצעות על ידי בעלי תוכניות החירום המקומיות שנפגעו מהזיהום - התוכנית הלאומית למוכנות ותגובה לטיפול באירועי זיהום ים בשמן (התלמ"ת), בהנחיית היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית אך לא מוכרז מצב חירום ארצי.
לדברי המשרד להגנת הסביבה, לא הייתה בידיו התרעה מוקדמת כלשהי משום גורם או מדינה כלשהי לפני התחלת האירוע ב-17 לחודש, הגם שאמנת ברצלונה מחייבת זאת במקרים של זיהום כזה. בפועל לא ננקטה פעולה בטרם החלו ימי הסערה, ובזמן שהזפת הגיעה לחופי ישראל הסערה לא אפשרה זאת. לאחר מעשה משמשים צילומי הלוויין, שימוש במודל לחיזוי תנועת ים, דגימות הזפת, ונתונים של REMPEC (מרכז אזורי לתגובה לזיהומי ים וחופים במזרח התיכון) והסוכנות האירופית EMSA כדי לאתר את הספינה שממנה נשפך הנפט. עיבוד המידע הנ"ל הביא לזיהוי בצילומי לוויין מ-11 בפברואר של כתם שמן כ-50 ק"מ מחופי אשקלון, מחוץ למים הטריטוריאליים של ישראל, שחשוד כמקור לאירוע.
לטענת גרינפיס ישראל, אשר ערכו חקירה עצמאית בשיתוף גרינפיס גרמניה ויחידת המיפוי של ארגון גרינפיס העולמי, צילומים של לוויין סנטינל 1 מראים ב-11–13 בפברואר כ-10 כתמים החשודים כנפט בקרבת ישראל. ב-11 בפברואר נצפה כתם גדול כ-45 ק"מ מחופי ישראל (זהו הכתם עליו דיווח המשרד להגנת הסביבה כמקור הזיהום), ובנוסף לו, עוד שני כתמים ענקיים בסדר גודל שנע בין 11 ל-20 ק"מ, כ-20 ק"מ בלבד מחופי ישראל ב-12 בפברואר, וכתם שומני גדול שזוהה במים הטריטוריאליים של ישראל במרחק של כ-11 ק"מ בלבד מחופי ישראל סמוך לאסדת לוויתן. בנוסף ציינו בנוגע לכתם שזוהה ב-11 בפברואר שאין מידע לווייני על האזור בימים שלפני, וייתכן שהכתם נוצר מספר ימים קודם.
ב-18 בפברואר התכנס לראשונה בחדר המצב בחיפה מטה החירום של המשרד להגנת הסביבה. מטה החירום של המשרד להגנת הסביבה תיאם את הפעולות בחופים עם משרדי הפנים והבריאות, לרבות סגירת חופי רחצה והתרעות למשתמשים בים. כמו כן דאג לפינוי הפסולת שנוקתה מהחופים, ריכוזה ופינויה במימון מלא של הקרן למניעת זיהום ים ובעברתו לטיפול תרמי בנאות חובב.
ב-20 בפברואר זיהה מטוס סיור של המשרד להגנת הסביבה מספר כתמי שמן בקרבת חופי חיפה במרחק של כמה מאות מטרים מחוף בת גלים ל-פארק הכט, ופרס במקום ציוד ספיגה. עם זאת הכתם לא הגיע לבסוף לחוף, ובסיור נוסף לא נצפה שוב, אך גם לא טופל בעודו בים.
ב-22 בפברואר דווח שהזפת הגיעה לחופי צור בדרום לבנון. באותו יום האשימו בלבנון את ישראל כאחראית לאירוע.
הנזק > השבוע הראשון

ב-18 בפברואר נפלט לחוף באזור ניצנים, לווייתן מצוי זכר בוגר (צעיר יחסית), באורך של כשבעה-עשר מטרים ובמשקל 25 טון. בנתיחתו נמצא כי הוא מת כ-14 ימים קודם לכן וכי מותו נגרם מזיהום נפט.
באתרים רבים נצפו נזק ותמותה של ציפורים, דגה, צבי ים, חרדונים, סרטני חול ושלל יצורים ימיים וכן לצמחייה. הנזק נגרם בכל שלושת בתי הגידול, במי הים הפתוח, בחולות החוף ובטבלאות הגידוד המצוי באזורים הסלעיים המעטרים את החוף שם מתרכזת מרבית הפעילות הביולוגית. כאשר לאחרון נגרם הנזק הגדול ביותר וגם כזה שהשיקום שלו קשה הרבה יותר. בין המשטחים שנפגעו המצריכים טיפול מקצועי נמנים גם טיילות צמודות חוף ושוברי גלים.
מפני שהאירוע התרחש בימי קרה וגשם משמעותיים לא פקדו את החופים מבקרים במהלכו, אך מקצת מהמתנדבים שעסקו בניקוי החופים נזקקו לטיפול רפואי עקב החשיפה לזפת.
עם שיפור תנאי מזג האוויר החלו בפעולות ניקוי, אך הניקוי עצמו צפוי לפגוע בתשתית של החוף וגם לפגיעה מיידית בחי ובצומח. כמו כן קיים חשש גדול מפני חלחול המזהמים לקרקע ככל שעובר הזמן. לא ידוע כמה זמן ייקח לשקם את השטח ולכמה זמן יהיה לזיהום השפעות סביבתיות.
בעלי חיים פגועים שנאספו מהחופים נשלחו לטיפול בבתי חולים לחיות בר, ובהם למרכז להצלת צבי ים של רשות הטבע והגנים במכמורת, אך הצליחו להציל רק שישה צבים שגם כך הם מין בסכנת הכחדה.
על משקלו של האירוע אמר שאול גולדשטיין, מנכ"ל רשות הטבע והגנים: "מבחינתנו מדובר באסון הטבע החמור ביותר שאירע בעשרות השנים האחרונות בישראל, הרבה יותר חמור מזיהום הנפט בשמורת עברונה בערבה (2014) ומאסון הזיהום התעשייתי בשמורת נחל אשלים בנגב (2017)".
טרם ניתן להעריך את ממדי הנזק אך ישנן גם הערכות שהנזק והשלמת השיקום ייארכו שנים.
הנזק > השבוע השני

ב-23 בפברואר, שבוע לאחר תחילת האירוע, פרסמה רשות הטבע והגנים הערכת מצב לפיה, כל החופים עדיין מלוכלכים בזפת.
האיסור של הרשויות על ההגעה לחופים לפעילות פנאי נותר, וקיים חשש מפני השפעות הגל החורפי הבא הצפוי בחלוף השבוע על הים והחוף.
הממשלה החליטה שהקרן למניעת זיהום ים תקצה 45 מיליון ש"ח מתוך 120 מיליון הנמצאים בקופתה למימון פעולות השיקום של החופים שנפגעו. עוד הוחלט שהמשרד להגנת הסביבה יגיש בתוך חודש תזכיר חוק בנושא "מוכנות ותגובה לאירועי זיהום הים בשמן".
ב-24 בפברואר משרד הבריאות ומשרד החקלאות פרסמו הוראה בדבר איסור שיווק ואכילה של דגים ובע"ח ימיים מהים התיכון. פעולה זו ננקטה כמשנה זהירות מאחר שטרם סיימו לבדוק ממצאים על מצב חדירת מזהמים לחיים במים. בכוונת המשרד לאיכות הסביבה לבדוק זאת גם לאורך זמן כדי לראות את כתוצאה משקיעת מזהמים מסיסים במים, הייתה פגיעה במארג המזון. בנוסף הובעה דאגה בדבר השפעה על עופות רבים שצפויים לבקר במסלול נדידת האביב בישראל. דגימות המים נשלחו למכון לחקר הימים והאגמים.
במהלך השבוע השני החל הים לפלוט שוב זפת באזור החופים במישור החוף הצפוני ועד מכמורת. רשות הטבע והגנים ציינה שהזפת מצויה עוד במים ובפרט זו הדבוקה לאצות צפויה להיערם בהדרגה בחופים, וכן שכמויות זיהום הזפת ממשיכות לגדול באזורים הצפוניים. בהמשך השבוע החמירה רמת הזיהום בחופים מחיפה ועד דור-הבונים וכן באזור נמל אשדוד עד פלמחים.
רשות הטבע והגנים ערכה סקר ראשוני מתחת למים בשמורות הטבע ראש הנקרה וחוף דור-הבונים ומצאה בהם ריכוזי זפת.
ב-26 בפברואר פרסם המכון לחקר ימים ואגמים ממצאים ראשוניים מדגימות מי הים במרחק של עד 17 קילומטרים מחופי ישראל, ובעומק ים של עד 200 מטרים. בדגימות נמצאו סימנים לחומרים שהם נגזרות של נפט היכולים להיות רעילים לסביבה האקולוגית הימית וגם לבני אדם בהם נפתלן ופננתרן. כדי להבין האם לזיהום יש השלכות צריך למדוד את ריכוזו במים ומידע זה טרם נמסר. לא דווח על עצירת עבודת מתקני התפלת מים המשמשים כמקור למרבית מי השתייה בישראל. בנוסף פרסם המכון הערכות ראשוניות לפיהן גודלו של כתם השמן במקור היה 20 קמ"ר.
במהלך השבוע המשיכה מגמת התפשטות זיהום הזפת בחופי דרום לבנון בנקורה וצור אל חופים צפוניים מהם. הרשויות המקומיות חילקו למתנדבים ציוד לניקוי החופים שסופקו על ידי יוניפי"ל ועמותות לאיכות הסביבה. עם זאת מאחר ששטח פעילות יוניפי"ל מתוחם עד לגבול נהר הליטני וכן בהיעדר ארגוני סביבה באזורים מצפון לשטח זה לא בוצעו פעולות ניקוי שם.
חברת ממן - מסופי מטען וניטול, המפעילה את מסוף המטענים בנמל התעופה בן-גוריון, דיווחה על עלייה של 10% ביבוא דג הסלמון ביחס לתקופה מקבילה אשתקד, זאת בעקבות האירוע וההוראה האוסרת שיווק וצריכת דגים מהים התיכון ונערך לדבריו לעלייה בקצב דו ספרתי בהתאם לכך.
הנזק > השבוע השלישי

במהלך השבוע המשיך הים לפלוט במקומות שונים זפת אך במגמה מופחתת. צוותי המשימה המקומיים מבוססי מתנדבים ועובדים המשיכו בפעולות הניקוי היומית וכן בצלילות לניקוי מתחת למים בפרט בשמורות הטבע הימיות. נמשך האיסור להגיע לחופים לצורכי פנאי וספורט.
ב-7 במרץ הודיעו לראשונה משרדי הפנים, הגנת הסביבה והבריאות על היתר לציבור להגיע לפעילות פנאי וספורט במספר חופים קטן שבהם הושלם הניקוי ודגימות המים נמצאו תקינות. כולל היתר כניסה למים בהתאם להגבלות הרגילות של רחצת חורף. אך התריעו מפני אפשרות הימצאותה של זפת במים הרדודים.
מ-8 במרץ ובימים הסמוכים דווח על נחיתות זפת טריה בגושים גדולים בחופים מאכזיב ועד טירת הכרמל גם בכאלו שאושרו כנקיים לפיכך נאסרה הכניסה אליהם בשנית. נשלח מטוס סיור אשר לא מצא כתם שמן נוסף. וכן נשלחו רחפנים למעקב. במקביל אושרו מספר גדול של חופים נקיים אחרים לכניסת הציבור צב מת נמצא בחוף שקמונה.
ב-9 במרץ התירו משרד הבריאות והחקלאות את האיסור לשווק ולאכול דגים מהים התיכון. זאת לאחר שהתקבלו במכון לחקר ימים ואגמים, ממצאי בדיקות דגים מאזורים שונים בים התיכון אשר מהן עלה שאין רמות מזהמים הניתנות לזיהוי או שנמצאו רמות מזהמים ברמה שאינה עולה על הסף המרבי המותר.