stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עלמה זהר
הערות שוליים

↑  נרקיס טפלר‏, עלמה זהר הקדימה את יציאת האלבום לפי דרישת הקהל, באתר וואלה, 20 ביולי 2008
↑  שיר אהבה אינדיאני | עלמה זהר – מתוך ההסכת (פודקאסט) "שיר אחד" | כאן, נבדק ב-2019-02-13
↑  עלמה שכולה זהב, MOOMA
↑  9.7.2009 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
| עלמה זהר |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | דברי • שלושים ושלוש • לחם אהבה • פלא |  |
| מיני-אלבומים | חיים משוגעים |  |
| ערכים קשורים | "24 שעות" (ידיעות אחרונות) • "מקימי" • מאט זו (אח למחצה) |  |
| עלמה זהר – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| דברי | "עם הגב" • "אגו טריפ" • "שיר אהבה אינדיאני (Miguel)" • "דע" |  |
| שלושים ושלוש | "התרגשתי לקראתך" • "ממצרים" • "אוניות" |  |
| לחם אהבה | "מצב הרוח" • "ניצחונות" • "אושר גדול" • "צונאמי" |  |
| פלא | "אם" • "ילד יפה" |  |
| חיים משוגעים | "כחולת עיניים" • "דגים" • "תפתח" • "חיים שלי" • "על החיים ועל המוות" • "לב כנוע" |  |
| סינגלים אחרים | "כמה טוב שבאת הביתה" • "ברוש" • "1969" • "איפכא מסתברא" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297615005171  MusicBrainz: afddff07-f3e4-4271-973b-2f3aceaf8295  VIAF: 297092140   WorldCat (עם VIAF): 297092140
הדיוויזיה ה-384 (ורמאכט)

| --- | --- |
סמל הדיוויזיה
סמל הדיוויזיה
 פרטים
 מדינה:  גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 שיוך:   ורמאכט
 סוג:  חיל רגלים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  10 בינואר 1942 – 10 באוקטובר 1944 (שנתיים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה
 פיקוד
 מפקדים:  ראו בהמשך
הדיוויזיה ה-384 (בגרמנית: 384. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה לחמה בקרב סטלינגרד, והושמדה במהלך הקרב. לאחר מכן הוקמה הדיוויזיה מחדש, ולחמה בחזית המזרחית עד להשמדתה במבצע יאשי-קישינב.
היסטוריה > הקמה ראשונה

הדיוויזיה הוקמה ב-10 בינואר 1942, והועמדה תחת פיקוד קורט הופמן, שהוחלף ב-10 בפברואר 1942 על ידי אקארד פון גבלנץ. הדיוויזיה לחמה במתקפת הקיץ הגרמנית, כחלק מהקורפוס ה-44 במסגרת הארמייה ה-17 וארמיית הפאנצר הראשונה, ולאחר מכן לחמה בקרב סטלינגרד כחלק מהקורפוסים ה-8 וה-11 לסירוגין במסגרת הארמייה השישית. ב-16 בינואר 1943 מונה הנס דר למפקד הדיוויזיה, וב-31 בינואר 1943 נכנעו שרידי הדיוויזיה ונלקחו לשבי.
היסטוריה > הקמה שנייה

ב-11 במרץ 1943 הוקמה הדיוויזיה מחדש בנורמנדי שבצרפת, ובנובמבר אותה שנה הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם לחמה בקרבות באוקראינה כחלק מארמיית הפאנצר הראשונה ולאחר מכן כחלק מהארמייה השישית. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה בקרבות ברומניה, עד להשמדתה במבצע יאשי-קישינב. ב-10 באוקטובר 1944 פורקה הדיוויזיה באופן רשמי, ושרידיה חולקו בין הדיוויזיה ה-15 לדיוויזיה ה-76.
מפקדים

קורט הופמן (10 בינואר 1942 – 10 בפברואר 1942)
אקארד פון גבלנץ (10 בפברואר 1942 – 16 בינואר 1943)
הנס דר (16 בינואר 1943 – 31 בינואר 1943)
הנס דה זאלנגרה-דראבה (24 בפברואר 1943 – 25 באוגוסט 1944)
מרקוס ומרטינוס

| --- | --- |

 לידה:  21 בפברואר 2002 (גיל: 23) אלוורום, נורווגיה נורווגיה
 שם במה:  M&M lub Mac & Tinus 
 מקום הקמה:  אלוורום 
 תקופת הפעילות:  מ-2012 
 סוגה:  מוזיקת פופ, דאנס-פופ 
 שפה מועדפת:  נורווגית, אנגלית
 כלי נגינה:  חצוצרה, גיטרה, פסנתר, סקסופון 
 חברת תקליטים:  יוניברסל מיוזיק גרופ, סוני מיוזיק אנטרטיינמנט 
 marcusandmartinus.com
 פרופיל ב-IMDb
 חברים
 מרקוס גנארסן מרטינוס גנארסן 
 
מרקוס ומרטינוס (באנגלית: Marcus & Martinus), ידועים גם כ-M&M, הם צמד מוזיקלי נורווגי המורכב מתאומים זהים, מרקוס ומרטינוס גונארסן (נולדו ב-21 בפברואר 2002 באלוורום שבנורווגיה). במרוצת השנים הוציא הצמד שלושה אלבומי אולפן Hei,‏ Together, Moments וunforgettable . הם התפרסמו בזכות זכייתו במלודי גרנד פרי ג'וניור ב-2012. הם ייצגו את שוודיה באירוויזיון 2024 עם השיר "Unforgettable".  ידועים עם שירים כגון: "Girls", Heartbeat", Make You Believe In Love.
קריירה

בשנת 2012 התמודדו השניים בעונה האחד-עשר של המלודי גרנד פרי ג'וניור, שנערך באוסלו, ושודר ב-NRK בהנחיית מרגרט רואד וטוג'י. בערב הגמר דורגו במקום הראשון עם שירם "To dråper vann" (בעברית: "שתי טיפות מים"). לאחר התחרות דורג השיר במקום השמיני במצעד הסינגלים הנורווגי.
ב-23 בפברואר 2015 הוציאו את אלבום הבכורה שלהם, Hei. הוא הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הנורווגי ב-15 בנובמבר. כלל את הסינגל "Plystre på deg". ב-24 ביולי אותה השנה פורסם השיר "Elektrisk", שהגיע למקום השלישי במצעד. ב-6 בנובמבר יצאה מהדורת דלוקס לאלבום בשם Hei (Fan Special). בנובמבר 2016 פורסם אלבומם השני והראשון באנגלית, Together. הוא כולל את השירים "Girls",‏ "Heartbeat",‏ "One More Second" ו-"Light It Up". בשבוע הראשון לצאתו דורג במקום הראשון בנורווגיה ובשוודיה ובמקום השישי בפינלנד.
ב-13 במאי 2017 חשפו את ניקוד חבר השופטים הנורווגי באירוויזיון 2017 במהלך השידור החי. ב-21 במאי הוציאו את הסינגל "Like It Like It" בהשתתפות הראפר האמריקאי סיילנטו. ב-14 ביולי הופיעו ביום הולדתה ה-40 של ויקטוריה, נסיכת שוודיה. ב-17 בנובמבר הוציאו את אלבומם השלישי Moments.‏
בשנת 2019 פורסם המיני-אלבום הבכורה Soon. בשנת 2020 הוציאו שני סינגלים: "Love You Less", ו-"It's Christmas Time". ב-2021 השתתפו בשירו של סטיג ברנר, "Miserabel". באביב 2022 הם זכו בגרסה השוודית ל-Masked Singer – הצמד הראשון שעשה זאת. בשנת 2023 התחרו במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023, עם השיר "Air". הם דורגו במקום השני, מרחק 21 נקודות מהמקום הראשון (לורן עם "Tattoo").
בשנת 2024 נבחרו לייצג את שוודיה באירוויזיון עם השיר "Unforgettable", על פי חוקי האירוויזיון, מתוקף היותה המדינה המארחת, שוודיה מעפילה לגמר באופן אוטומטי. בגמר הצמד הגיע למקום ה-9.
הערות שוליים

↑  "Marcus & Martinus". marcusandmartinus.com. נבדק ב-7 ביולי 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  NRKSuper: Moro med tvillingbesøk (אורכב 26.05.2016 בארכיון Wayback Machine) (in Norway).
↑  Norge, Universal Music. "Marcus & Martinus". Marcus & Martinus. נבדק ב-2022-01-20.
↑  "Vinnare Masked Singer 2022 - Marcus och Martinus - Metro Mode". metromode.se (בשוודית). נבדק ב-2022-07-29.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BIBSYS: 1488830534789  GND: 1129814300  MusicBrainz: 439e6703-1920-4b85-87c8-24ff1d06d3a5  NKC: xx0224438  VIAF: 3142148632936530630006   WorldCat (עם VIAF): 3142148632936530630006
גל פופולר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  24 בינואר 1992 (בן 33)
 עיסוק:  שחקן, רקדן
 מקום לימודים:  סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
 פרופיל ב-IMDb
 
גל ראובן פופולר (נולד ב-24 בינואר 1992) הוא שחקן ורקדן ישראלי.
קריירת משחק > טלוויזיה וקולנוע

פופולר החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2015, כשהשתתף בתוכנית "אנחנו במפה", בתור אליניב, ובאותה שנה השתתף בפרסומת ל-AIG. ב-2016 גילם את יניב בסרט "סוכריות מלוכלכות". במאי אותה שנה החל לגלם את תומר בן גיגי ב"האחיות המוצלחות שלי".
בדצמבר 2017 גילם את בניה מפקד מחלקה 1 ב"כיפת ברזל" של קשת.
באפריל 2018 גילם את דמותו של בן בעונה השלישית של סדרת הנוער "שכונה" ששודרה בערוץ ניקלודיאון לצופי HOT. בנובמבר של אותה שנה החל לגלם את דמותו של תום הלוי בסדרת הנוער "דאנסטורי" ששודרה בערוץ דיסני לצופי yes.
ב-2019 השתתף בתוכנית "כפולה" בתור אריק שוברט.
ב-2021 השתתף בסדרה "מלכת היופי של ירושלים.
קריירת משחק > תיאטרון ומחול

פופולר הוא רקדן בלהקת מחולה במשך 12 שנים, וייצג את ישראל בטקסים ואירועים שונים, הוכר כרקדן מצטיין בצה"ל על ידי משרד התרבות והספורט. רקד בקליפ לשיר "All Of It But Me" של עברי לידר והשתתף בקליפ לשיר "אלייך" של עידן עמדי שיצא ב-2011.
באפריל 2012 השתתף במחזמר "שיקגו" בתיאטרון הספרייה בבימויו של דניאל אפרת, באוקטובר 2013 השתתף בהצגה "שני קונילמל" בבימויו של דניאל אפרת בתיאטרון הספרייה.
ביוני 2014 השתתף בתפקיד הראשי בהצגה "לרקוד אל החלום" המבוססת על הסרט בילי אליוט בבימויו של משה קפטן בתיאטרון השעה, ב-2015 גילם את הדמות הראשית "סאני" במחזמר המבוסס על הסרט "גריז" בתיאטרון הארצי לנוער.
בינואר 2018 במסגרת לימודיו השתתף בהצגה "גאווה ודעה קדומה", בדצמבר של אותה שנה גילם את הדמות הראשית טוני מנרו במחזמר "שיגעון המוזיקה" בתיאטרון הקאמרי. ב-2020 השתתף במחזה "החיים הם קברט" של תיאטרון הקאמרי. בשנת 2021 השתתף במחזמר "סאלח שבתי" בבימויו של צדי צרפתי.
בשנת 2022 שיחק במחזמר "הלהקה", המבוסס על סרטו של אבי נשר.
בשנת 2023 שיחק במחזמר ״צלילי המוסיקה״ בתפקיד רולף של התיאטרון העברי בבימויו של נתן דטנר.
הערות שוליים

↑  בידור - עומר דרור, עדי אלון ונופר סלמאן יככבו ב"סאלח שבתי", באתר פרוגי, ‏9 במרץ 2021.
הפרעת אכילת יתר

| --- | --- |
 תחום:  בריאות הנפש
 תסמינים:  אכילת יתר 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D056912
 סיווגים
 DSM-5:  307.51
 ICD-10:  F 50.8
 ICD-11:  6B82 
 
הפרעת אכילת יתר (באנגלית: Binge Eating Disorder; נקראת גם הפרעת אכילה כפייתית), היא הפרעה נפשית המשתייכת לקבוצת הפרעות האכילה. הפרעה זו כפי שמעיד שמה מתאפיינת בעיקר באכילה מרובה, שמקורה נפשי. ההפרעה מסווגת במדריך האבחנות של ארגון הבריאות העולמי (ICD 10) תחת הגדרת "הפרעות אכילה אחרות". השמנה אינה אחד הקריטריונים לאבחנת ההפרעה. לא כל האנשים החיים עם הפרעה זו שמנים, אלא מרביתם. בחלק מהמקרים ההשמנה חמורה מאוד ומביאה עימה סיכונים בריאותיים משמעותיים.
אבחנה

פסיכיאטר יאבחן הפרעה זו בהתקיים התנאים הבאים:
א. אפיזודות חוזרות של אכילת יתר. אפיזודות של אכילת יתר מתאפיינות בכל המאפיינים הבאים:
אכילה בפרק זמן נתון (לדוגמה במשך שעתיים) כמות מזון שהיא גדולה יותר ממה שאדם ממוצע אוכל באותו פרק זמן בנסיבות דומות.
חוויה של היעדר שליטה באכילה במהלך האפיזודה (לדוגמה תחושה שהאדם לא יכול להפסיק לאכול ולא יכול לשלוט בכמות האכילה ובמה שהוא אוכל).
ב. האפיזודות של אכילת היתר קשורות בלפחות שלושה מהקריטריונים הבאים:
אכילה מהירה הרבה יותר מהרגיל
אכילה עד שהאדם מרגיש חוסר נוחות עקב היותו מלא.
אכילת כמות גדולה של מזון כשהאדם אינו מרגיש רעב פיזי.
האדם אוכל לבד בשל תחושת מבוכה שמקורה בכמויות המזון שהוא אוכל.
האדם מרגיש גועל מעצמו ומדוכא או מאוד אשם לאחר האפיזודה.
ג. קיימת מצוקה משמעותית הנובעת מאכילת היתר.
ד. אפיזודות של אכילת יתר מתרחשות בממוצע לפחות אחת לשבוע לאורך שלושה חודשים.
ה. אפיזודות אכילת היתר אינן מתקיימות במקביל לאנורקסיה נרבוזה או בולמיה נרבוזה.
שכיחות ואפידמיולוגיה

שכיחות אבחון ההפרעה לאורך 12 חודשים באוכלוסיית ארצות הברית בקרב בני 18 ומעלה עומדת על 1.6% לנשים ו 0.8% לגברים. שכיחות בכלל אוכלוסיית העולם נעה סביב 3.5% (נשים) ו 2% (גברים).ההפרעה שכיחה יותר בקרב מי שמחפשים סיוע טיפולי באיבוד משקל בהשוואה לאוכלוסייה הכללית. סקר בריאות הנפש של ארגון הבריאות העולמי העלה שהיקף ההפרעה ושכיחותה שווים לאלה של בולימיה נרבוזה.
הפרעת אכילת יתר שכיחה יותר במדינות מתועשות כגון ארצות הברית, קנדה, מדינות אירופאיות רבות, אוסטרליה וניו זילנד. באוכלוסיית ארצות הברית הפרעה זו שכיחה יותר בקרב נשים ממיעוטים שונים, בעיקר אסייתים, לטיניים ואפרו אמריקנים.
שכיחות ואפידמיולוגיה > גורמי סיכון פרוגנוסטיים

אישיותיים: ישנם מחקרים המצביעים על קשר בין קושי של האדם לווסת רגשות ובין ההפרעה.
גנטיים: הפרעת אכילת יתר נוטה לרוץ במשפחות.
מהלך ההפרעה פרוגנוזה והחלמה

לא הרבה ידוע על מהלך ההפרעה ואופן ההתפתחות שלה. הפרעת אכילת יתר, כמו מצב של איבוד שליטה על אכילה ללא צריכה מרובה מבחינה אובייקטיבית של מזון, מתרחשת בילדים ומזוהה עם שומן גוף רב, תוספת משקל וסימפטומים פסיכולוגיים מוגברים. הפרעת אכילת יתר שכיחה בקרב בני נוער ותלמידים בגיל קולג' . בחלק מהמקרים מהווה אכילת יתר שלב מקדים (פרודורום) בהתפתחות של הפרעת אכילה אחרת. דיאטה היא תופעה שכיחה בקרב אנשים עם ההפרעה (זאת בניגוד לבולימיה נרבוזה בה דיאטה לא פונקציונלית היא בדרך כלל ההמשך של האכילה). ההפרעה מתחילה בדרך כלל אצל בני נוער אך יכולה גם להתחיל בגילאים מבוגרים יותר. אנשים המחפשים עזרה כדי להתמודד עם ההפרעה הם בדרך כלל האנשים המבוגרים יותר. שיעורי ההחלמה מהפרעה זו גבוהים יותר מאשר בולימיה נרבוזה או אנורקסיה נרבוזה. עם זאת ההפרעה נוטה להיות יציבה יחסית, ומתמשכת.
משמעות תפקודית

ההפרעה קשורה למספר תוצאות מבחינה תפקודית:
א. איכות חיים ירודה (בעיקר כשזה נוגע לבריאות הפיזית) עקב השמנת יתר והבעיות הרפואיות הנובעות ממנה, על ההשלכות הרפואיות האפשריות של מצב זה. חלק מהאנשים החיים עם ההפרעה עוברים ניתוחים שונים (קיצור קיבה והליכים בריאטריים אחרים) אך לא תמיד איכות החיים שלהם משתפרת.
ב. קושי בתפקודים חברתיים, בעיקר כאלה הקשורים לוויסות וניהול של תפקיד חברתי.
תחלואה נלווית

ההפרעות השכיחות ביותר הן הפרעה דו־קוטבית, הפרעות דיכאון, הפרעות חרדה, ובמידה פחותה הפרעות שימוש בסמים.
אבחנה מבדלת

אבחנות מבדלות נפוצות הן בולמיה נרבוזה, השמנה, הפרעה דו־קוטבית והפרעת אישיות גבולית.
טיפול

טיפול תרופתי: ישנו ניסיון מוצלח בטיפול בהפרעה זו באמצעות התרופה ליסדקסאמפיטמין (המוכרת בארץ בשם ויואנס (באנגלית: Vyvanse). תרופה זו רשומה בארץ בהתוויה של הפרעות קשב וריכוז בלבד והשימוש בה לטיפול בהפרעת אכילת יתר מתקיים בארצות הברית בלבד.
פסיכותרפיה: השילוב של טיפול תרופתי עם CBT הוכח כיעיל להפחתת חומרת ההפרעה.
קבוצות עזרה עצמית: במקומות שונים בעולם קיימות זה שנים רבות קבוצות עזרה עצמית שונות, חלקן מקומיות וחלקן בעלות פריסה ארצית. לקבוצות כאלה יש השפעה מוכחת על ההחלמה של אנשים עם הפרעת אכילת יתר.
ראו גם

הפרעות אכילה
אכלני יתר אנונימיים
לקריאה נוספת

מרלין לורנס, מירה דנה, נשים אוכלות עצמן: על אנורקסיה בולימיה ואכילה כפייתית, מודן, 2017
תורה

ערך זה עוסק בחמשת הספרים הראשונים של התנ"ך. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

סוף פרשת שלח לך ותחילת פרשת קרח בכתב ספרדי
 
 ספרי הסדרה
 בראשית שמות ויקרא במדבר דברים
 מידע כללי
 מאת:  משה
 סוגה:  ספרות המקרא 
 מהדורות נוספות
 פרשנים:  רש"י, רמב"ן, ראב"ע, רס"ג, בחיי בן אשר, בעל הטורים, יצחק אברבנאל, רשב"ם, רד"ק, המצודות, דעת מקרא
 סדרה
 מספר ספרים:  5
 
הַתּוֹרָה (נקראת גם: הַתּוֹרָה שֶׁבִּכְתָב) היא החלק הראשון בתנ"ך, הכולל חמישה ספרים הקרויים חֲמִשָּׁה חֻמְּשֵׁי תּוֹרָה. מכיוון שעל פי ההשקפה היהודית, מקורם של כל עקרונות הדת הוא חמשת ספרי התורה, לעיתים נעשה שימוש במונח "תורה" גם כדי לתאר את כלל ספרות הקודש היהודית, או באופן מופשט יותר, כל תוכן או ערך רוחני הנובעים מהתורה.
על פי המסורת היהודית, אלוהים מסר את התורה למשה רבנו במהלך נדודי בני ישראל במדבר, לאחר יציאת מצרים. בעולם הנוצרי מכונה התורה לעיתים קרובות בשמות שמקורם במונח היווני Πεντάτευχος ‏(Pentateukhos), שפירושו "חמשת הספרים". האסלאם מאמין שספר קודש אותו הוא מכנה 'תַּוְּרַאת' (توراة) אכן התגלה למשה הנביא, אבל שהטקסט שנמצא בידינו הוא גרסה מעוותת של המקור.
במחקר האקדמי של התורה נמצא שהתורה נוצרה באופן הדרגתי – התבססה על מסורות קדומות, הועלתה על הכתב בין המאות ה-8 וה-2 לפני הספירה, ונערכה לנוסח אחיד במהלך התקופה הפרסית או ההלניסטית.
חומשי התורה

שמות, יציאת מצרים
בראשית, עקידת יצחק
במדבר, חטא המרגלים
ויקרא, מות בניו של אהרון
חמשת הספרים הבאים מרכיבים את התורה:
בראשית: בריאת העולם, תולדות האנושות מאדם ועד נח, המבול, חיי שלושת האבות, מכירת יוסף ועלייתו להיות שליט מצרים, ירידת שבטי ישראל למצרים.
שמות: השיעבוד והיציאה ממצרים, קריעת ים סוף, מתן תורה וחטא העגל, פירוט בנין המשכן ובגדי כהונה, השלמת המשכן.
ויקרא: פירוט עבודת הקרבנות, דיני טומאה וטהרה, מצוות שונות המקדשות את הכהנים ואת עם ישראל, וברכות וקללות.
במדבר: מניין בני ישראל במדבר, מאורעות שעברו עליהם במדבר, נדודי בני ישראל במדבר, הכנה לכיבוש הארץ וחלוקתה לשבטים.
דברים: נאומים של משה בפני העם לפני הכניסה לארץ כנען לפני מותו – סקירה היסטורית של המאורעות שפקדו את עם ישראל במדבר, חזרה על מצוות התורה, דברי תוכחה ומוסר – ולבסוף מות משה.
בנ"ך, כינויים הנפוץ של ספרי התורה (וספר דברים בפרט) הוא (ספר) תורת משה. לעיתים נמצאים הכינויים (ספר) תורת ה' או (ספר) תורת הא-להים.
בספרות חז"ל, במדרשים ובמסורת היהודית ישנם כינויים נוספים לספרים אלו:
ספר בראשית מכונה ספר הישר, על שם האבות שהיו ישרים. הרב יצחק אברבנאל מכנה את הספר ספר הבריאה.
ספר שמות מכונה חומש שני, על ידי התלמוד ובעל הלכות גדולות. הנצי"ב מסביר שהחומש נקרא שני, כיוון שבו נוצר עם ישראל שהוא תכלית הבריאה, ורק אז נגמר סדר הבריאה שבחומש הראשון. רבי יצחק עראמה, בספרו עקידת יצחק, והרב יצחק אברבנאל מכנים אותו ספר הגאולה, כיון שהספר עוסק בשחרור משעבוד מצרים, וכן בשחרור משעבוד הטבע בניסי המדבר.
ספר ויקרא מכונה תורת כהנים מכיוון שהעיסוק בכהנים ועבודתם במקדש תופס בו חלק מרכזי.
ספר במדבר מכונה חומש הפקודים בשל המפקדים המפורטים שנערכו במדבר גם בתחילת הספר וגם בסוף.
ספר דברים מכונה משנה תורה מכיוון שיש בו חזרה כללית על הספרים הקודמים וכן על מצוות שונות לעם ישראל שצריכים תוספת אזהרה לפני הכניסה לארץ.
בתרגום השבעים מכנים את הספרים בכינויים אחרים:
ספר בראשית מכונה ספר הבריאה (Γένεσις), בדומה לכינוי של רבי יצחק אברבנאל.
ספר שמות מכונה ספר היציאה (Ἔξοδος), בדומה לכינוי "ספר הגאולה".
ספר ויקרא מכונה ספר הלויים (Λευιτικός), בדומה לכינוי "תורת כהנים".
ספר במדבר מכונה ספר הספירה (Ἀριθμοί), בדומה לכינוי "חומש הפקודים".
ספר דברים מכונה ספר ה"חוק השני" (Δευτερονόμιον), בדומה לכינוי "משנה תורה".
לפי המסורת המקובלת, בחמשת חומשי התורה יש יחד 54 פרשות, 5,846 פסוקים, 79,976 מילים ו-304,805 אותיות.
מעמד התורה בדתות האברהמיות

על פי היהדות, הנצרות והאסלאם, התורה (מלשון הוראה) נחשבת לדבר אלוהים שנמסר לעם ישראל כקוד ההתנהגותי שכל אדם חייב לציית לו באופן אישי (דוגמת איסור גזל, רצח או גילוי עריות) וחברתי (הקמת מערכת משפט).
מעמד התורה בדתות האברהמיות > במסורת היהודית

התורה במסורת היהודית נחשבת למהות מקודשת, שנבראה עוד לפני בריאת העולם, וניתנה מידי האל. התורה כוללת בתוכה ציוויים רבים ובתלמוד בבלי הוצגו כתרי"ג (613) מצוות, כגון: אמונה באלוהים, שמירת השבת, איסור לעבוד עבודה זרה, האיסור לשקר בדין, איסור על גנבת דעת, כיבוד הורים, השבת אבדה, האיסור לדבר לשון הרע, האיסור לעשוק, החובה להקים מערכת משפט לעשיית צדק ועוד.
הרמב"ם משקף את התפיסה הדתית הרווחת, על פיה כל מי שעוסק בתורה זוכה לחיי נצח, בכותבו: ”הקדוש ברוך הוא נתן לנו תורה זו, עץ חיים, וכל העושה כל הכתוב בה, ויודעו דעה גמורה נכונה, זוכה בה לחיי העולם הבא; ולפי גודל מעשיו וגודל חכמתו, הוא זוכה.” אף רבי יהודה הלוי כותב באופן דומה בספר הכוזרי: ”אין ספק בדבר, כי בזאת התורה מובטחת להם לבני אדם, השארות הנפשות לאחר אבדן הגופות.”
בהמשך, מזכיר ריה"ל את התפיסה הרווחת, על פיה כל חוכמה שקיימת בעולם, נרמזת בתורה: ”אמר הכוזרי: רואה אני כי תורתכם כוללת כל דק ונפלא שבחכמות, דבר אשר אין כמוהו בכל תורה אחרת. אמר החבר: גדולה מזאת! הסנהדרין חובה הייתה מוטלת עליהם שלא תחסר להם כל ידיעה בחכמות האמתיות והדמיוניות והמקובלות בכללן גם כשוף וידיעת כל הלשונות.”
מעמד התורה בדתות האברהמיות > פרשנות התורה בזרמי היהדות

ישנן מספר גישות יהודיות להבנת הכתוב בספר התורה. אלו הן בעיקר השלוש המוצגות מטה:
הגישה האורתודוקסית: הגישה הנפוצה ביותר. לפיה לא ניתן להבין חלקים מסוימים של החומש על פי ההיגיון בלבד אלא רק כאשר זה דרך היגיון התורה שבעל-פה שניתנה כבר במעמד הר סיני, כמסורת לשונית. גישה זו טוענת להשתלשלות קבלת בסיס התורה שבעל פה ללא נתק בין רב לתלמיד עד למסירתה בתחילה על ידי משה רבנו. במשנה במסכת אבות מתוארת השתלשלות המסורת ממשה עד לדור התנאים בכללות, ובהקדמת הרמב"ם לפירוש המשניות מציג את מסורה זו איש מפי איש בשמותיהם עד לדורו הוא.
הגישה הרפורמית: גישה זו עם הזמן הפכה לגמישה מחשבתית ונחלקת לזרמים רבים ושיטת מגוונות, אך בבסיס שיטות אלו כל התורה נכתבה בידי בני אנוש ולא בידי האל, אלא נוצרה בהשראתו. הרקונסטרוקטיבים, לעומת הרפורמים, כלל לא מאמינים בהשפעה אלוהית על כותבי התורה אלא רואים בה מסמך אנושי לחלוטין.
הגישה הקראית: לפיה ניתן להבין את כל התורה כולה על ידי למידה יסודית שלה, כשהעושה כן מנוסה כיאות בניב המקראי של השפה העברית, בו ניתנה התורה. הקראים טוענים שההלכה צריכה להתבאר מן הפשט בדרך זו, כשאינה גורעת מהפשט עצמו, או מוסיפה עליו, וכל הסייגים ההלכתיים הקשורים באותה הלכה, עליהם להיות נייטרליים, כלומר, עליהם לא להתנגש עם פשט הכתוב, או כאמור להוסיף עליו.
מעמד התורה בדתות האברהמיות > בנצרות ובאסלאם

תפיסות שונות לתורה מוצעות בעיקר על ידי הנצרות והאסלאם, שכן היהדות היא בסיסן של דתות אלו.
בנצרות, האספקלריות הנוגעות לטקסט התורני הן שונות בכל פלג וזרם. על פי הנצרות חוקי התורה שניתנו על ידי משה הם הברית הישנה, שהתבטלה אחרי הצליבה. התורה כלולה בכתבי הקודש הנוצריים. סיפורי החלק הראשון של בראשית, וסיפור יציאת מצרים הם מן המשפיעים על התאולוגיה הנוצרית. יציאת מצרים היא ארכיטיפ לסיפור הגאולה והשחרור שנחשב למקדים לסיפור הגאולה בידיו של ישו.
באסלאם, לפי הקוראן והחדית', התורה היא הספר הראשון שניתן לאנושות בהתגלות, וכלל את מצוותיו של האל, אך הטקסט המקורי שניתן נתעוות עם השנים בידי היהודים.
חוקי התורה

חלק גדול מן התורה מוקדש לפירוט מערכת חוקים, המכונים "מצוות", שבה נצטוו בני ישראל מפי אלוהים. החוק המקראי הוא הבסיס לתרי"ג המצוות בהלכה היהודית הרבנית, אשר מפרשת את החוקים בהתאם לתורה שבעל פה. כתות יהודיות אחרות כמו הצדוקים, הקראים והשומרונים אימצו פרשנויות אחרות לחוק המקראי, המבקשות להיצמד ככל הניתן לפשט הכתוב.
חוקי התורה כוללים "מצוות עשה", המורות לאדם מה עליו לעשות, ו"מצוות לא תעשה", המגדירות מה אסור לעשות. חלק מהחוקים חברתיים באופיים, ונקראים "מצוות שבין אדם לחברו", וחלקם נוגעים לפולחן דתי ולעיקרי האמונה, ונקראים "מצוות שבין אדם למקום". על פי רוב הפרשנויות, עשרת הדיברות נחשבים לחוקי היסוד של התורה.
חיבור התורה > בהגות המודרנית

בראשית העת החדשה שד"ל, רנ"ק ושפינוזה טענו שהתורה לא נכתבה בשלמותה על ידי משה. בתקופות אלו הבעת ספק ביחס לכותבי התנ"ך נהייתה כרוכה בעימות עם הממסד הדתי-היהודי והנוצרי. ברוך שפינוזה כתב בספרו "מאמר תאולוגי מדיני" מהמאה ה-17 "ברור כשמש בצהריים... כי החומש לא נתחבר בידי משה, כי אם בידי איש אחר שחי דורות רבים אחרי משה". לפי מסקנתו, התורה וספרי הנביאים הראשונים נכתבו בידי עזרא. עבודתו זו נאסרה לקריאה על ידי אנשי דת קתולים ופרוטסטנטים גם יחד. ספרו צורף לרשימת הספרים האסורים של הכנסייה הקתולית (הרשימה בוטלה באופן רשמי ב-1966) ובתוך שש שנים הוצאו נגדו 37 צווי גינוי.
ההנחה שמחבר או מחברי התנ"ך נעזרו במקורות קדומים יותר, נתקלה בהתנגדות דתית עקבית, אך ב-1943 התיר האפיפיור פיוס ה-12 למפרשים להיעזר במחקר החדשני כדי "לקבוע את האופי המיוחד והנסיבות שבהם פעל המחבר הקדוש, את התקופה בה חי, את המקורות הכתובים או אלה שנמסרו לו בעל פה ואת צורות הביטוי שבהן השתמש". בשנים האחרונות, כותב החוקר ריצ'רד אליוט פרידמן בספרו "מי כתב את התנ"ך?": "קשה למצוא חוקר מקרא שיטען כי ספרי התורה נכתבו בידי משה, או בידי מחבר יחיד כלשהו."
חיבור התורה > השערת התעודות

בנוסף לאיחור חיבור התורה, ייחסו לה חוקרים סיפורים כפולים, שבהם פרטים סותרים לכאורה: שני סיפורי בריאה, וסיפורים שנראו כאילו הוטלאו משתי עלילות שונות או יותר, כמו סיפור המבול וסיפור קורח ועדתו. פרידמן מאמץ בספרו את התאוריה המחקרית המאתרת בחומש ארבעה מקורות שונים ("השערת התעודות"), שנערכו בתקופה מאוחרת יחסית לספר אחד. שניים מהמקורות חוברו, לדעתו, בתקופה בה התקיימו שתי ממלכות נפרדות, ישראל ויהודה, וכל אחד מהם מספר את ההיסטוריה מנקודת מבטו של הציבור שבתוכו ישב המחבר. כך למשל, בסיפור שנטען שמקורו ביהודה אין כמעט התייחסות לתפקידו המרכזי של יהושע בן נון בסיפור שנטען כי מקורו בממלכת ישראל. וההסבר: יהושע הוא גיבור צפוני – הוא מזוהה כבן שבט אפרים, ולפי חלק אחד בסיפורו (יהושע פרק כד) הוא נותן לעם "חוק ומשפט" בשכם – ומכאן שהוא נותן התורה, לא משה.
ריבוי הסתירות והכפילויות בספרי החומש, הבדלי הניסוח והסגנון, ואף הבדלי השקפה לכאורה הובילו את החוקרים למסקנה שלא ייתכן שהספרים חוברו על ידי אותו מחבר. הם העלו מספר תאוריות כיצד התהווה חיבור התורה, על ידי ארבעה מקורות ראשיים (המקור הכהני P, המקור היהוויסטי J, המקור האלוהיסטי E והמקור הדברימי D), או בהתפתחות ממסורות שבעל פה. על פי השערת התעודות, ארבעת מקורות אלו מתוארכים לטווח של 950–500 לפנה"ס. במהלך המאה ה-20 הפכה מקובלת אצל מרבית החוקרים ההשקפה לפיה הועלו מרבית הטקסטים על הכתב מאותם ארבעה מקורות עיקריים.
לפי מרבית מבקרי המקרא של העשורים האחרונים, תחילתו של זמן הכתיבה והעריכה של ספר דברים מיוחסת למהפכה של יאשיהו (שלהי המאה ה-7 לפנה"ס), המשכו במהלך גלות בבל לצד עריכה ופיתוח של הספרים הנוספים, ורובו הושלם בימי שיבת ציון בסוף המאה ה-6 לפני הספירה יחד עם שאר ספרי המקרא, שנערכו בהדרגה לגרסה אחידה במהלך התקופה הפרסית.
חיבור התורה > השערת התעודות > התנגדויות להשערת התעודות

כנגד השערת התעודות הועלו סייגים וטענות רבים, שלא הצליחו לשנות את הדעה המקובלת במחקר על קיומן של התעודות. ראשית נטען כי מעולם לא נמצא אף לא אחד מאותם ארבעה מקורות וקיומם הוא השערה בלבד; שנית, נטען שהשערת התעודות היא חסרת עקביות במקומות מסוימים; ולבסוף, נטען שמספר הבעיות שהיא יוצרת גדול לפעמים מאלו שהיא באה לפתור וכן העובדה שפעמים וישנן סתירות כה בולטות (כגון בהבדל בין נוסח עשרת הדיברות בספר שמות לבין הנוסח המצוי בספר דברים) עד שקשה מאוד להניח שהעורך (redactor) הסופי היה מאפשר להם להישאר בנוסח הערוך. עם זאת, על אף המחלוקות בעניין התעודות, דעת רוב ההיסטוריונים והארכאולוגים היא שהתורה לא נכתבה בידי משה ושקדמו לה מקורות שונים.
גישה ייחודית לשילוב השערת התעודות והאמונה הדתית הציג הרב מרדכי ברויאר. לגישתו, לה קרא "תורת הבחינות", תורת משה אכן ניתנה מהשמים, אך הוכתבה באופן כזה שתכלול אפיונים שונים ואף מנוגדים וסותרים. כך נראה לאדם המתבונן מבחוץ כאילו אנשים שונים עסקו בכתיבת התורה, ולכל אחד מהם היה סגנון אחר ותפיסה אחרת, אבל באמת אלוהים שיצר את התורה, עשאה באופן הזה, וכך הכתיב אותה למשה. ביחס לספרי הנביאים והכתובים, לא התנגד הרב ברויאר לאימוץ השערת התעודות כפשוטה. במאמרו "תורת התעודות של השאגת אריה" אף כתב שהיו גם פרשני תלמוד מוקדמים שראו ספרים מסוימים בתנ"ך כליקוטי מקורות אחרים.