stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדלימומאב
תופעות לוואי

תופעות אלו מתחלקות לתופעות שכיחות מאד (יותר מ-1 מתוך 10 מטופלים), שכיחות (1–10 מתוך 100 מטופלים) ולתופעות עם שכיחות פחות גבוהה (שיכולות להגיע גם להסתברות של 1 מ-1000 חולים).
תופעות שכיחות מאד כוללות כאב וגירוד באזור מתן הזריקה, כאבי ראש, זיהומים בדרכי הנשימה - כולל התקררות, נזלת, זיהום בסינוסים, דלקת ריאות, כאב בטן, בחילה, הקאה, פריחה וכאבי שרירים.
תופעות שכיחות כוללות זיהומים חמורים - שפעת, אלח דם; דלקת קיבה ומעי (גסטרואנטריטיס), זיהומים בעור (כולל צלוליטיס, שלבקת חוגרת), זיהומים באוזניים, זיהומים בחלל הפה (כולל זיהומים בשיניים) ופצעי קור, זיהומים במערכת הרבייה, זיהום בדרכי השתן, זיהומים פטרייתיים, זיהומים במפרקים, גידולים שפירים, סרטן העור, תגובות אלרגיות (כולל אלרגיה עונתית), התייבשות, שינויים במצב הרוח (כולל דיכאון, חרדה), קשיים בשינה, הפרעות בתחושה - כגון תחושה של עקצוץ, דקירה או חוסר תחושה, מיגרנה, לחץ על שורש העצב (כולל כאבי גב תחתון וכאבי רגליים), הפרעות בראייה, דלקת עיניים, דלקת של העפעף ונפיחות העין, ורטיגו (תחושת סחרחורת), תחושה של דפיקות לב מהירות, לחץ דם גבוה, סומק, שטף דם (הצטברות דם מחוץ לכלי הדם), שיעול, אסתמה, קוצר נשימה, דימום בקיבה ובמעי, הפרעה בעיכול, קושי בעיכול, נפיחות, צרבת, רפלוקס חומצי, תסמונת סיקה (כולל יובש בעיניים ויובש בפה), גרד, פריחה מגרדת, חבורות, דלקת בעור (כגון אקזמה), הישברות של הציפורניים בכפות הידיים ובבהונות הרגליים, הזעה מוגברת, נשירת שיער, התחלה או החמרה של ספחת (פסוריאזיס), התכווצויות שרירים, דם בשתן, בעיות כלייתיות, כאב בחזה, בצקת (התנפחות), חום, ירידה במספר טסיות הדם המעלה את הסיכון לדימומים או לחבורות, ירידה בכמות התאים האדומים והלבנים במחזור הדם, כאבי בטן ובחילות.
תופעות עם שכיחות נמוכה יותר כוללות שחפת, דלקת נגיפית של קרום המח וזיהומים אחרים המתרחשים כאשר עמידות הגוף למחלות יורדת, זיהום ודלקת במעי הגס, סרטן, לימפומה, מלנומה, הפרעות במערכת החיסונית העלולות לפגוע בריאות, בעור ובבלוטות הלימפה (על-פי רוב מופיעות כסרקואידוזיס), דלקת בכלי הדם (וסקוליטיס), רעד, מחלת עצבים היקפית (נוירופתיה), שבץ, אובדן שמיעה, שמיעת זמזום (טינטון), תחושה של דפיקות לב שאינן סדירות, כגון החסרת פעימה, בעיות לב העלולות לגרום לקוצר נשימה או התנפחות של הקרסול, התקף לב, יצירת כיס בדופן של עורק מרכזי, דלקת וקריש בווריד, חסימה של כלי דם, מחלות ריאה הגורמות קוצר נשימה, תסחיף ריאתי (חסימת עורק בריאה), הצטברות לא תקינה של נוזל בחלל הצדר (פלאורלי), דלקת בלבלב הגורמת לכאב חמור בבטן ובגב, קושי בבליעה, בצקת בפנים, דלקת בכיס המרה, אבנים בכיס המרה, כבד שומני, הזעת לילה, הצטלקות, התפרקות רקמת השריר, זאבת אדמנתית מערכתית (לופוס הכוללת דלקת בעור, בלב, בריאה, במפרקים ובאיברים אחרים), אין אונות ועוד.
שימוש בהיריון והנקה

עדיין לא ניתנו הוראות חותכות בקשר לשימוש בתרופות אילו והיכולת שלהם להשפיע על היריון תקין. התרופה יכולה להגביר את הסיכון למחלות זיהומיות לעובר בזמן ההיריון, לכן לא מומלץ להמשיך טיפול בזמן היריון.
כמו כן, אישה שנוטלת Adalimumab צריכה להימנע מלהיכנס להיריון במהלך הטיפול ואף עד 5 חודשים עד לאחר הזריקה האחרונה אשר ניתנה לה.
ישנה המלצה לא לתת חיסונים לתינוקות אשר נחשפו ברחם האם לתרופה זו כחמישה חודשים לפני הטיפול האחרון.
בנוסף על כך יש לשאר כי תרופה זו עוברת בעת הנקה לתינוק ועל כן יש צורך להימנע מטיפול אף בעת תקופת ההנקה.
הערות שוליים

↑  Adalimumab Monograph for Professionals, Drugs.com (באנגלית)
↑  Brekke OH , Sandlie I (בינואר 2003). "Therapeutic antibodies for human diseases at the dawn of the twenty-first century". Nat Rev Drug Discov. pp. 52–62. doi:10.1038/nrd984. PMID 12509759. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Adalimumab for the treatment of active Crohn's disease, www.cochrane.org (באנגלית)
↑  Adalimumab for rheumatoid arthritis, www.cochrane.org (באנגלית)
↑  Drug Approval Package: HUMIRA (adalimumab), www.accessdata.fda.gov (באנגלית)
↑  ADALIMUMAB באתר מדיק
↑  Top Rx drugs by U.S. sales 2022, Statista (באנגלית)
↑   יורם גביזון, טבע ושותפתה האיסלנדית קיבלו אישור לגרסה גנרית לתרופה של 11 מיליארד דולר, באתר TheMarker‏, 24 בפברואר 2024
↑  Brekke OH , Sandlie I. Principles Of Pharmacology, 2nd Edition.LIPP/W+W. ISBN 9780781783552, 2002. pp. 736–745.
↑  אבווי ביופארמה בע"מ רח' החרש 4 ,הוד השרון, ישראל, עלון לצרכן - יומירה, באתר מאגר התרופות - משרד הבריאות, ‏09/2022
↑  ‏Adalimumab Injection באתר MedlinePlus
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מיילופיברוזיס ראשונית

| --- | --- |

 תחום:  המטולוגיה 
 טיפול:  busulfan  ruxolitinib  deferasirox  peginterferon alfa-2a  azacitidine  pomalidomide  (RS)-lenalidomide  תלידומיד 
 קישורים ומאגרי מידע
 DiseasesDB:  8616
 MeSH:  D055728
 MedlinePlus:  000531
 OMIM:  254450
 סיווגים
 ICD-10:  D47.1
 ICD-11:  2A20.2 
 
מיילופיברוזיס ראשונית (באנגלית: Primary Myelofibrosis, ובראשי תיבות: PM או PMF), הנקראת גם מיילופיברוזיס אידיופתית (Idiopathic Myelofibrosis) ומטאפלזיה מיילואידית אגנוגנית (Agnogenic Myeloid Metaplasia), היא מחלה מיילופרוליפרטיבית שבה שאת בשבט של תאי אב מן השורה המגקריוציטית במח העצם גורמת לפיברוזיס בו, וכתוצאה מכך גם להמטופויזה מחוץ למח העצם, לטחול מוגדל ולאנמיה.
אפידמיולוגיה

מיילופיברוזיס ראשונית היא מחלה נדירה למדי עם היארעות שנתית של 0.5ֿ–1.5 מקרים ל-100,000 איש בשנה בארצות הברית. שיעור ההימצאות של המחלה גבוה יותר בלבנים וכן ביהודים אשכנזים. המחלה מאפיינת יותר את הגיל המבוגר, כשהגיל החציוני באבחנה הוא 65, אולם המחלה יכולה לפקוד כל גיל, כאשר בילדים המחלה נוטה להתפרץ בשלוש השנים הראשונות לחיים. במבוגרים יש שכיחות מעט גבוהה יותר בקרב גברים, בעוד שבילדים השכיחות כפולה בקרב בנות.
מספר החולים בישראל מוערך היום (2013) בכ-300 חולים.
אטיולוגיה

האטיולוגיה של מיילופיברוזיס ראשונית אינה ברורה, אם כי ישנם שינויים כרומוזומליים מסוימים שנצפו בחולים עם המחלה. המוטציה V617F בגן לקינאז JAK2, אשר נמצאת בשיעור גבוה במחלות המיילופרוליפרטיביות, נמצאת ב-50% מן החולים, ומוטציות בגן לקולטן לתרומבופויטין נמצאת ב-5% מהחולים.
פתופיזיולוגיה

השלב הראשון של המחלה, השלב הטרום-פיברוטי, שבו נמצאים כ-20% מן החולים בעת האבחנה, מתאפיין בריבוי תאים במח העצם ובמספר רב של גרנולוציטים, לעיתים עם הסטה שמאלה לעבר צורות צעירות יותר. תהליך האריתרופויזה על פי רוב פוחת, והמגקריוציטים יוצרים צברים גדולים של תאים גדולים וקטנים בצורות שונות עם גרעינים לא תקינים בעלי צורה מעוותת. בשלב זה של המחלה בפיברוזיס מועט עד כדי לא קיים.
בשלב הפיברוטי, שבו נמצאים כ-80% מן החולים בעת האבחנה, מח העצם הופך להיות פיברוטי, עם סיבי קולגן ורטיקולין, ובו מעט תאים. אף שלא ידוע מהו הגורם לפיברוזיס, נצפה כי הוא נקשר בייצור מוגבר של גורם גידול מתמיר בטא (TGFβ) ומעכבי מטאלופרוטאזות. כמו כן, מקורם של הפיברובלסטים במח העצם אינו בשבט המגקריוציטי השאתי. בין אזורי הפיברוזיס ניתן לראות בביופסיה צברים של מגקריוציטים בצורות לא טיפוסיות – אלה התאים הבולטים ביותר ברקמה ההמטופויטית במח העצם. עם התקדמות המחלה, חלק מן המח הפיברוטי מתגרם, קוריות העצם מתעבות וניכר גם אוסטאוסקלרוזיס. תהליך זה נקשר בייצור מוגבר של אוסטאופרוטגרין המעכב פעילות אוסטאוקלסטים. כמו במחלות מיילופרוליפרטיביות אחרות, נוצרים במח העצם כלי דם קטנים כתוצאה מייצור מוגבר של VEGF.
תהליך הפיברוזיס התופס את מקומה של הרקמה ההמטופויטית במח העצם מעורר המטופויזה מחוץ למח העצם, בטחול ואף בכבד. כתוצאה מכך הטחול מוגדל בצורה ניכרת, לעיתים גם הכבד. לא נמצא קשר בין היקף הפיברוזיס במח העצם להיקף ההמטופויזה מחוץ למח העצם.
תסמינים וסימנים

במיילופיברוזיס ראשונית הטחול מוגדל בצורה ניכרת, והדבר מורגש אצל החולים כאי-נוחות בטנית המתבטאת בכאב בטן או בקשיים בעיכול. לעיתים גם הכבד מוגדל כתוצאה מההמטופויזה המתרחשת גם בו. כמו כן ייתכנו ביטויים של אנמיה, כעייפות וחיוורון. תסמינים אלה יכולים להופיע במחלות מיילופרוליפרטיביות אחרות ואינם ייחודיים למיילופיברוזיס ראשונית. יחד עם זאת, הזעת לילה, תשישות וירידה במשקל אופייניים יותר למחלה זו מאשר למחלות המיילופרוליפרטיביות האחרות.
אם ההמטופויזה מחוץ למח העצם מוגברת מאוד, ייתכן כי החולים יפתחו מיימת, יתר לחץ דם ריאתי, שערי ותוך-גולגולתי, חסימות מעיים או שופכנים, טמפונדה קרדיאלית, לחץ על חוט השדרה וקשריות עוריות. במקרה של הגדלת טחול מהירה ייתכנו אוטמים בטחול, אשר ילוו בחום וכאב בחזה המתגבר בשאיפה עמוקה. לעיתים מתפתח בחולי מיילופיברוזיס ראשונית גם שיגדון שניוני.
כרבע מהחולים הם ללא תסמינים, והמחלה מתגלה אצלם במקרה לאור בדיקות הדם או מישוש הטחול.
בדיקות מעבדה ובדיקות עזר

במעבדה אנמיה היא ממצא שכיח במיילופיברוזיס ראשונית. כמו כן, בשלבים הראשונים ייתכנו לויקוציטוזיס ותרומבוציטוזיס, אולם בשלבים מאוחרים יותר שכיח למצוא לויקופניה ותרומבוציטופניה. במשטח דם יהיו סממנים אופייניים להמטופויזה מחוץ למח העצם: תאי דם אדומים בצורת טיפה, תאי דם אדומים עם גרעין, מיילוציטים ופרומיילוציטים, ואף מיילובלסטים. בבדיקות הכימיה בדם רמות לקטט דהידרוגנאז ופוספטאז בסיסי יכולות להיות גבוהות. בשל הפיברוזיס במח העצם, קשה להשיג דגימה בביופסיה מן המח, אולם המאפיינים הניכרים בדגימה תוארו לעיל. בצילום רנטגן ניתן לעיתים לראות אוסטאוסקלרוזיס.
אבחנה

האבחנה של מיילופיברוזיס ראשונית היא אבחנה על בסיס שלילה, מאחר שמיילופיברוזיס יכולה להופיע כתהליך שניוני למחלות אחרות. במיוחד קשה האבחנה בין מיילופיברוזיס ראשונית למחלות המיילופרוליפרטיביות האחרות: פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית ולוקמיה מיאלואידית כרונית.
נוסף על אלה, ברשימת האבחנה המבדלת נמנות גם: לוקמיה עם תאים שעירים, תסמונת מיילודיספלסטית, היסטופלזמוזיס ושחפת.
טיפול

בנובמבר 2011 אישר מנהל המזון והתרופות האמריקאי את התרופה רוקסוליטיניב, מעכב של הקינאזות JAK1 ו-JAK2, כטיפול למיילופיברוזיס ראשונית. אחד המחקרים שעל בסיסם אושרה התרופה הראה כי מתן התרופה הביא תוך 24 שבועות להקטנה של הטחול המוגדל בלמעלה מ-35% ולשיפור בניקוד משוקלל של תסמינים נוספים בלמעלה מ-50% לעומת טיפול באינבו. בשנת 2022 אושרה לשימוש התרופה פקריטיניב.
מלבד טיפול זה, עיקר הטיפולים הניתנים לחולי מיילופיברוזיס ראשונית הם טיפולים להקלת התסמינים ולהפחתת ריבוי תאי הדם הלבנים והטסיות. תרופות כמותרפיות כמו הידרוקסיאוראה, קלדריבין ואינטרפרון אלפא 2b עשויות להפחית את רמת תאי הדם הלבנים והטסיות, ואף להקטין את הטחול המוגדל. גלוקוקורטיקואיד עשויים להקל באנמיה ובתסמינים נוספים. אלופורינול מיועדת לטפל בהיפראוריצמיה ובשיגדון השניוני.
בחולים עם יתר לחץ דם שערי בולט, אנמיה קשה והגדלת טחול שאינה מגיבה להידרוקסיאוראה, כריתת טחול יכולה להועיל. כמו כן, בחולים המתאימים לכך, בעיקר חולים צעירים, השתלת מח עצם מתורם היא הטיפול היחיד כיום שיכול לרפא מן המחלה.
סיבוכים וסכות

השרידות החציונית במיילופיברוזיס ראשונית לא מדויקת ומשתנה מאדם לאדם אורך החיים יכול להיות מספר שנים בודדות או דו ספרתי. ההישרדות תלויה גם בסוג הגן שעבר מוטציה וגם בתסמינים נוספים מספר גורמי סיכון נצפו כמנבאים סכות גרועה יותר לחולים במחלה: גיל מעל 65, תסמינים היפרקטבוליים של הזעות לילה וירידה במשקל, אנמיה ברמת המוגלובין נמוכה מ-10 ג'/ד"ל, ספירת תאי דם לבנים גבוהה מ-25 אלף למיקרוליטר ואחוז בלסטים בדם גבוה מ-10%. ככל שמספר גורמי הסיכון בחולה גבוה יותר, כך השרידות נמוכה יותר. כמו כן, חולים עם שינויים כרומוזומליים הם בעלי סכות גרועה יותר. ב-10%–20% מהחולים מתפתחת לוקמיה מיאלואידית חריפה העמידה לרוב לטיפול.
לקריאה נוספת

Jerry L. Spivak, Polycythemia Vera and Other Myeloproliferative Diseases, Harrison's Principles of Internal Medicine, 18th Edition, McGraw-Hill Companies, 2012, Vol. 1 pp. 898-904
הערות שוליים

↑  Ruben A. Mesa, Uma Yasothan, Peter Kirkpatrick, Ruxolitinib, Nature Reviews Drug Discovery, 2012 Feb 1;11(2):103-4
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000332752
רחוב שינקין

| --- | --- |
רחוב שינקין פינת יוחנן הסנדלר. מבט טרם השיפוץ
רחוב שינקין פינת יוחנן הסנדלר. מבט טרם השיפוץ
 מידע כללי
 על שם:  מנחם שינקין 
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1913–1930 (כ־17 שנים)
 מיקום
 עיר:  תל אביב-יפו 
 רובע:  5
 שכונה:  מרכז בעלי מלאכה, לב תל אביב
 אתרים:  כיכר מגן-דוד, בית כנסת גאולת ישראל
 
 קואורדינטות:  32°04′08″N 34°46′29″E﻿ / ﻿32.068916666667°N 34.774777777778°E﻿ / 32.068916666667; 34.774777777778
  מפת מיקום  מפה מפורטת  תבנית:לשוניות2  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
רחוב שינקין הוא רחוב בלב תל אביב הקרוי על שם המנהיג ציוני מנחם שינקין שהיה ממייסדי תל אביב.
הרחוב, העובר ממזרח למערב, מרוחק כמה מאות מטרים מחוף הים. בקצהו המערבי נמצאת כיכר מגן-דוד, שהיא צומת סואן של חמישה רחובות ידועים: המלך ג'ורג', אלנבי, נחלת בנימין, הכרמל (שבו מצוי שוק הכרמל) ושינקין.
היסטוריה

הרחוב היה רחובה הראשי של שכונת מרכז בעלי מלאכה, שהוקמה על ידי מנחם שינקין ב-1913. הרחוב נקרא על שמו של שינקין בשנת 1925. בתקציב עיריית תל אביב לשנת 1930 נכלל תקציב לסיום סלילת הכביש וריצוף המדרכות. בתחילת שנות ה-30 נפתחו ברחוב חנויות רבות וגם בית דפוס של הוצאת אמנות, בניגוד לתוכנית המתאר שייחדה את הרחוב למגורים. העירייה נקטה צעדים נגד החנויות ברחוב. בשנת 1935 נענתה העירייה ללחץ הסוחרים ובעלי הבתים והתירה פתיחת חנויות ברחוב. כן פעלה להרחבת הרחוב על ידי דרישה להכנסת הבתים החדשים הנבנים מטר נוסף פנימה. בשנת 1937 נקבע שהתנועה ברחוב תהיה חד סיטרית.
בשנות השמונים שינה רחוב שינקין את אופיו. מרחוב של בעלי מלאכה למעונם של צעירים ויוצרים, שביקשו בו, תחילה, מקום מגורים זול, ושינו בהדרגה את אופיו. כמה בתי־עסק בולטים שנפתחו בו, ובהם גלריה "תת-רמה", סטודיו העיצוב התעשייתי פלסטיק פלוס וחנות התקליטים (ואחר־כך דיסקים וסרטי וידאו) "האוזן השלישית", הפכו את שינקין אתר מועדף על בתי־עסק ייחודיים, והרחוב הפך בהדרגה סמל התרבות התל אביבית הצעירה, הפתוחה והחופשית. עם השנים נדחקו בעלי המלאכה מן האזור וגם מספרן של החנויות הייחודיות התמעט, ובמקומן נפתחו בו חנויות רשת וחנויות מוצרי יוקרה.
בשנים 2011–2012 שיפצה עיריית תל אביב את הרחוב בעלות של כ-30 מיליון שקל. תוכנית הרחוב הוכנה על ידי משרד אדריכלי הנוף דן צור וליאור וולף.
הרחוב בתרבות הישראלית

בלי קשר הכרחי למתרחש בו בפועל, הפך רחוב שינקין סמל שהשתרש עמוקות בתרבות הישראלית במהלך שנות התשעים וסטריאוטיפ ה"שינקינאי" נוצר בתקופה זאת בעת שאוכלוסייה אמידה יותר זרמה לרחובות לב העיר. ה"שינקינאי" הטיפוסי תואר, כמשכיל, מקורי, פתוח לדעות, מתקדם, רגוע ופציפיסט, ומן העבר השני כ"מנותק": אדיש, אנוכי, יהיר, עצל, ראוותני ושטחי. התואר "שינקינאי" שימש לעיתים קרובות, במיוחד בפיהם של כאלו שאינם ביקרו ברחוב שינקין בפועל, כשם נרדף למי שלכוד ב"בועה התל אביבית", מתייחס בזלזול ובלעג ליושבי כל מקום אחר, ונותן דעתו רק על העניינים הקרובים לו ולבית הקפה האהוב עליו.
הוויית הרחוב תוארה בשני סרטי קולנוע:
הסרט "הבועה" של איתן פוקס וגל אוחובסקי, עוקב אחר סיפורם של חבורת צעירים המתגוררים ברחוב שינקין, וחיים את הוויית "הבועה" התל אביבית הבורגנית.
סרט הדרמה אש צולבת של הבמאי גדעון גנני מתרחש ברחוב שינקין בתקופת מלחמת העצמאות.
במוזיקה הפופולרית:
השיר "גרה בשינקין" שכתב יאיר לפיד וביצעה להקת מנגו ב-1988, מדבר על צעירה שגרה בשינקין ו"שותה בקפה תמר", שהיה מבתי הקפה הוותיקים ברחוב, ובו ישבו אישים ידועים, רובם בני גיל הזהב.
להקת הפאנק "קוקו בלוף והיתושים" הקליטה את השיר "שינקין זה רחוב ללא מוצא". השיר מותח ביקורת על אורח החיים הנהנתני והמזויף של התושבים והמבקרים ברחוב.
בשיר "לב זהב" (מילים ולחן: דני שושן) מתגאה שרית חדד כי "אין לי שגעונות סטייל שינקין פלורנטין".
בשירה ובספרות:
המשורר עמיחי חסון מתאר את הוויית הרחוב בתחילת שנות האלפיים מנקודת מבט של נער דתי במחזור השירים "הרואה" (בתוך הספר "שירים על סף"): "בִּרְחוֹב שֵׁינְקִין קָמוּ לִתְחִיָּה סְדוֹם וַעֲמוֹרָה, גִּלָּה לָנוּ רֹאשׁ הַיְשִׁיבָה עִם פְּתִיחַת שְׁנַת הַלִּמּוּדִים".
הסופר דורון בראונשטיין, מתאר בהרחבה את רחוב שינקין של תחילת שנות האלפיים בספרו "הזונות של פתח תקווה", בהקשר של גיבורות הספר החולקות דירה ברחוב שינקין 46. בין היתר, מתאר הסופר את הדיסוננס שבין הרחוב הייחודי וה"בועתי" לבין מקרה הרצח של אתגר זיתוני ומוטי דהן, בעלי מסעדת "יאפיס" ברחוב שינקין, שנרצחו על ידי פלסטיני ב-23 בינואר 2001 בטול כרם ואת ההלם של תושבי הרחוב מן המקרה שחדר את "הבועה השינקינאית".
הערות שוליים

↑  העבודות הציבוריות בתקציב עירית תל אביב לשנת 1930, דואר היום, 15 בנובמבר 1929
↑  על פתיחת חנויות בלי רשיון, דואר היום, 11 באוקטובר 1934
לענין החנויות ברחוב שינקין, דבר, 11 בנובמבר 1934
ישיבת מועצת העירייה, דואר היום, 8 בנובמבר 1934
↑  רחוב שיינקין - אזור חנויות, דואר היום, 30 ביולי 1935
↑  תחבורה והובלה שפורים ותקונים בסדרי התנועה בתל־אביב, ידיעות עיריית תל אביב, 15 באוקטובר 1936 - תאריך הספר שגוי והוא יצא לאור אחרי מרץ 1937.
↑  להסדרת התנועה בעיר, ידיעות עיריית תל אביב, 15 ביולי 1937
↑   עמיחי חסון, הרואה: מחזור שירים מאת עמיחי חסון, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2022
↑  עלי ואקד ואלון חכמון, עדות חברם הערבי של הנרצחים: "התחננתי שלא יפגעו בהם", באתר ynet, 25 בינואר 2001
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007407322305171
בנו (אסטרואיד)

| --- | --- |

תמונה של האסטרואיד המורכבת מ-12 תמונות שצילמה הגשושית אוסיריס-רקס
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 סיווג ספקטרלי:  C (אסטרואידים פחמניים), סיווג פנימי: B
 קטגוריה:  אסטרואידי אפולו
 תאריך גילוי:  11 בספטמבר 1999
 מגלה:  LINEAR
 על שם:  בנו 
 מקום גילוי:  Experimental Test Site 
 מאפיינים מסלוליים
 אפואפסיד:  202,854,712 ק"מ (1.356 AU)
 פריאפסיד:  134,189,290 ק"מ (0.897 AU)
 ציר חצי-ראשי:  1.126391025894812 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.204
 זמן הקפה:  436.604 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  28 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  6.035°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  קוטר ממוצע של כ-0.492 ק"מ
 נפח:  0.061354±0.00006 קילומטר מעוקב
 מסה:  ‎6×1010‎ עד ‎7.6×1010‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  1.26 גרם/סמ"ק
 זמן סיבוב עצמי:  4.29 שעות ימים
 אלבדו:  0.03–0.06
 בהירות מוחלטת:  20.9
 טמפרטורה ממוצעת:  236 K
 
בֶּנוּ (שם מלא: 101955 בנו; באנגלית: 101955 Bennu) הוא אסטרואיד קרוב ארץ הנמנה עם קבוצת אסטרואידי אפולו. הקפה אחת שלו סביב השמש אורכת כ-436 ימים (1.2 שנים) וקוטרו הממוצע הוא כ-492 מטר.
בנו נבחר על ידי נאס"א ליעד המחקר של משימת אוסיריס-רקס, גשושית ששוגרה לחלל ב-8 בספטמבר 2016 ונכנסה למסלול סביבו בדצמבר 2018. ב־21 באוקטובר 2020 שלחה הגשושית זרוע רובוטית לפני השטח של האסטרואיד ואספה בהצלחה דגימה מהרגולית שלו (הסלעים והאבק שנמצאים על פני שטחו). הדגימה שבה לכדור הארץ באמצעות קפסולה (בדומה לגשושית סטארדאסט) ב-24 בספטמבר 2023, לשם ניתוח הרכבה. המשימה נועדה לחקור את הרכבם של אסטרואידים, מתוך כוונה ללמוד מכך על היווצרות מערכת השמש, מכיוון שאסטרואידים מהווים מעין "קפסולת זמן" מאותה תקופה שכן הם לא עברו שינויים גאולוגיים.
בנו נבחר גם מכיוון שהוא אסטרואיד מסוג C, העשירים בפחמן, אלמנט מרכזי בתרכובות אורגניות החיוניות לקיום חיים. מולקולות אורגניות, כגון חומצת אמינו, נמצאו בעבר במטאוריטים ובדגימות משביטים, דבר המצביע על כך שחומרים מסוימים הנחוצים לחיים יכולים להיווצר בחלל החיצון.
האסטרואיד בנו נחשב לבעל סיכון גבוה יחסית להתנגשות עם כדור הארץ. מסלולו של האסטרואיד בנו מביא אותו למרחק של 0.002 יחידות אסטרונומיות מכדור הארץ כל 6 שנים. התקופה שבה סיכונו נחשב לגבוה היא בין השנים 2175 ו-2196, אז חושבה ההסתברות המצטברת להתנגשות עם כדור הארץ ל-0.037%. עקב מסוכנותו האפשרית של האסטרואיד, בשל העובדה שסכנת ההתנגשות היא רק בעוד 150 שנים ויותר, הוא עדיין לא קיבל דירוג בסולם טורינו. משימת אוסיריס-רקס נועדה לחקור את מאפייניו הפיזיקליים והכימיים של האסטרואיד, מידע מהותי עבור משימה עתידית אופציונלית למניעת התנגשות. המשימה נועדה גם לבחון את השפעת אפקט ירקובסקי על מסלול האסטרואיד, אפקט הנובע מקרינה תרמית שפולט האסטרואיד.
האסטרואיד התגלה ב-11 בספטמבר 1999 על ידי מיזם לינקולן לחקר אסטרואידים קרובי ארץ (LINEAR), וקוד הזיהוי שניתן לו היה 1999 RQ36 עם המספר הסידורי 101955. השם "בנו" נבחר ב-2013 במסגרת תחרות שנקראה "!Name that Asteroid" במסגרתה הציעו שמות יותר מ-8,000 סטודנטים ותלמידים ברחבי העולם. השם, שהוצע על ידי מייקל פוזיו, ילד מצפון קרולינה. האסטרואיד נקרא על שמו של עוף החול בנו מהמיתולוגיה המצרית. פוזיו בחר בשם כי ראה דמיון בין הזרוע הרובוטית של אוסיריס-רקס, שבאמצעותה תאסוף דגימה מהאסטרואיד, לבין דמותו של בנו, המתוארת לעיתים כאנפה אפורה.
חומרים אורגניים

בשנת 2023, השיבה החללית אוסיריס-רקס דגימות מהאסטרואיד לכדור הארץ. בינואר 2025 פורסם כי זוהה מגוון רחב של תרכובות אורגניות עשירות בפחמן וחנקן בדגימות שהוחזרו מבנו, כולל 14 מתוך 20 חומצות האמינו המרכיבות חלבונים באורגניזמים על פני כדור הארץ, וכן את כל ארבעת בסיסי הנוקליאוטידים (אדנין, תימין, ציטוזין וגואנין) שהם אבני הבניין החשובות של DNA ו-RNA.
ראו גם

רשימת אסטרואידים
איטוקוואה
ריוגו (אסטרואיד) - אסטרואיד נוסף ממנו נאספו והובאו לכדור הארץ דגימות על ידי החללית היאבוסה 2
הערות שוליים

1 2  ?Why Bennu, אתר משימת אוסיריס-רקס
↑  דיווח באתר נאס"א על הנחיתה המוצלחת
↑  סוכנויות הידיעות‏, עם דגימות מאסטרואיד: קפסולת חלל של נאס"א נחתה במדבר, באתר וואלה, 25 בספטמבר 2023
↑  Dwayne C. Brown, NASA To Launch New Science Mission To Asteroid In 2016, NASA, May 25, 2011
↑  Steven R. Chesley, Davide Farnocchia, et al. "Orbit and bulk density of the OSIRIS-REx target Asteroid (101955) Bennu", Icarus
Volume 235 (June 2014), p. 5
↑  Nine-Year-Old Names Asteroid Target of NASA Mission in Competition Run By The Planetary Society
↑  Petrić Howe, Nick; Thompson, Benjamin (2025-01-29). "Asteroid Bennu contains building blocks of life". Nature (באנגלית). doi:10.1038/d41586-025-00267-0. ISSN 0028-0836.
↑  איתי נבו, אבני בניין לחיים התגלו באסטרואיד, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 30 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013010489105171
ילד (מוזיקאי)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביוני 2000 (בן 24) ישראל בית חשמונאי, ישראל 
 שם לידה:  עומר יפת
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמר-יוצר
 שפה מועדפת:  עברית
 
עומר יפת (נולד ב-7 ביוני 2000), הידוע בשם הבמה ילד (מעוצב: ילד.), הוא זמר-יוצר ישראלי. התפרסם לראשונה בשנת 2022, כאשר השתתף בתוכנית השירה "הכוכב הבא", ופרץ בשנת 2024, כאשר הוציא את הלהיט "למה את?", שזכה להצלחה ברשתות החברתיות ובמצעדי הפזמונים.
ביוגרפיה

יפת נולד ב-7 ביוני 2000 וגדל ביישוב בית חשמונאי. הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בינואר 2022, כאשר הוציא את הסינגל הראשון שלו, "עשן", אותו כתב ארבע שנים לפני צאתו. באוגוסט באותה השנה זכה לפרסום לראשונה כאשר השתתף בתוכנית הריאליטי "הכוכב הבא". יפת ביצע באודישן את השיר "האור בחיי" מתוך השיר שלנו, וזכה ל-92% מקולות הקהל והשופטים. במהלך התוכנית ביצע אף שירים מקוריים שיצר, בהם "אין דרך חזרה", אותו הוציא באופן רשמי מאוחר יותר. יפת הודח בשלב רבע הגמר של התוכנית.
"תני לי סיבה", הסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה שלו, יצא לאור ביולי 2023. באפריל 2024 הוציא את הסינגל השני מתוך האלבום, "למה את?", אותו חשף קודם לכן בסרטונים שהעלה בפלטפורמת טיקטוק, וזכה להצלחה ויראלית ברשתות החברתיות. בזכות הוויראליות לה זכה, צבר השיר השמעות רבות גם בסטרימינג ובתחנות הרדיו והגיע למקום העשירי במצעד היטליסט של מאקו. מאוחר יותר, נכנס השיר גם למצעד של מדיה פורסט ולמצעד הרשמי של גלגלצ.
אלבום הבכורה של ילד, הנושא את שמו, יצא לאור ב-17 ביוני 2024.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

2024: ילד
דיסקוגרפיה > מיני-אלבומים

2022: עומר יפת בהופעת בכורה
2023: עומר יפת - סיבוב שני
הערות שוליים

1 2 3  הכוכב הבא, ‏הכירו את עומר יפת, באתר ‏מאקו‏, 27 באוגוסט 2022
↑   ילד- עשן | Yeled - Ashan, סרטון בערוץ "ילד - Yeled", באתר יוטיוב (אורך: 03:40)
1 2  תומר מלמד, ‏"בשבילי הבמה זה המקום לפורקן, אני מוציא אגרסיות", באתר ‏מאקו‏, 13 בספטמבר 2022
↑  גיל משעלי, ‏אחרי ההצלחה בטיקטוק, "למה את" של עומר יפת ("ילד") נכנס להיטליסט, באתר ‏מאקו‏, 29 במאי 2024
↑  גיל משעלי, ‏עומר יפת ("ילד"): "הייתה לי הרגשה שהשיר יצליח. עשיתי מחקר בטיקטוק", באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2024
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, שבוע 23, 2024, ‏9 ביוני 2024
↑  המצעד השבועי 06.06.2024, באתר גלגלצ, ‏6 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 56e85c46-6fed-4b06-bf21-ff8155952c5c
מנשביקים

מנהיגי תנועת המנשביקים, סטוקהולם, 1917
המֶנְשֶבִיקים (ברוסית: Меньшевики) היו חברי תנועה ברוסיה בראשית המאה ה-20, שמקורה בפילוג בשורות המפלגה המהפכנית מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית (ר.ס.ד.ר.פ).
היסטוריה > הפילוג ב-1903

המנשביקים והבולשביקים היו שני מחנות בסוציאליזם המרקסיסטי שצמח ברוסיה. לקראת סוף המאה ה־19 נוצרו ברוסיה מועדונים סוציאליסטיים רבים, שהחליטו להתמזג למפלגה אחת לצורך תיאום טוב יותר של פעילותם. בכינוס של המפלגה המאוחדת, שהוחלט שתיקרא "מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית" ב-1903, נפלה מחלוקת בין לנין – שרצה שהמפלגה תהיה קטנה, מאורגנת, ושתהליך קבלת ההחלטות יהיה שמור לקבוצה קטנה של "מהפכנים מקצועיים" – לבין מרטוב, שרצה שהמפלגה תהיה פתוחה יותר לחברים, כדוגמת המפלגות הסוציאל־דמוקרטיות באירופה.
בכנס נערכו הצבעות על כל סעיפי התקנון, וחברי הפלג של לנין – שהיו מיעוט בין חברי המפלגה – ניצחו במספר גדול יותר של הצבעות, כי שבעה מצירי הפלג של מרטוב לא נכחו בהצבעות. חמישה מבין הצירים הנעדרים היו צירי הבונד היהודים, שעזבו את הקונגרס במחאה על דחיית הצעתם למבנה פדרטיבי למפלגה. בעקבות זאת קראו לעצמם חברי הפלג של לנין בשם בולשביקים (קבוצת הרוב) ואת סיעת מרטוב כינו בשם מנשביקים (קבוצת המיעוט). שמות אלה דבקו בסיעות, אף שלא שיקפו את האמת המספרית המדויקת, והפכו מאז לעובדה היסטורית. הבולשביקים הונהגו על ידי לנין, שהוגלה לשווייץ.