stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניגון ירושלמי
חברי ההרכב > יוני שרון

יוני שרון נולד ב-7 בנובמבר 1986. בנו של הרב זאב שרון.
למד בישיבת חברותא במגמת מוזיקה.
מנגן על מגוון כלי הקשה מרחבי המזרח התיכון: דרבוקה פקיסטנית, ריק, דף, דג'מבה, תופי בונגו, תופי קונגה, פריים, דאולה, בנדיר, קחון ועוד.
למד דף, דרבוקה וריק אצל אמן כלי ההקשה זוהר פרסקו, למד בוראן וכפות אצל אייב דורון, ולמד מוזיקה אצל יאיר דלאל ופרץ אליהו. עבר השתלמויות מוזיקליות בתחום המוזיקה הערבית והפרסית.
ניגן ומופיע בהרכבים שונים, בהם: "בית אבא", "עטרוש", "טרה רוסה", "בעלמא", אנסמבל "שיר אדמה", אנסמבל "רומבלדי", אנסמבל "ואני תפילה", "סוסטה סיס", "אתניק מוד", אנסמבל היונה, אנסמבל מוצירי, "הלב והמעיין", אנסמבל האחים נטף, "Sesler Band" ועוד.
ניגן לצד ארז לב ארי, מיקי גבריאלוב, סיני תור, מארק אליהו, יצחק מאיר, מיכה ביטון, ניצן חן רזאל, דוד דאור, שם טוב לוי, מיקה קרני, גולן אזולאי, קרולינה, ועוד.
השתתף במופע "נוגע במה שאינו" שניהל אמנותית, שיחק ושר ברוך ברנר, במופע "אשורר שירה - היפים בפיוטי ישראל" שנערך בכנס "לשון ראשון" - כנס השפה העברית בראשון לציון, במופע "תמיד" של רעות שחר, במופע "שירת הים התיכון", במופע "שירת הקנים" של צחי ונטורה ועוד.
ב-2010 ניגן לצד משה שלו בהצגה "שברי לוחות" שעיבד וביים גלעד אלפסי ע"פ סיפור מאת הרב חיים סבתו בתיאטרון תאיר.
השתתף בהקלטת האלבומים "המניין - שרים 20 לקרליבך", "כמה אור" של יהודה לויכטר, "אגדלך" של פורת נוב, "מעבר לגבולות" של ביני לנדאו, "הפרויקט של נפתלי כלפה", "בייבי אוריינטל 2" שיזם והפיק מוזיקלית אילן בן עמי, "אל תוך עצמך" של שירה זיידמן, "שירת רבים 3" של דוד דאור, "ישמח מלך" של שלמה כץ ועוד.
ניגן לצד אילן קינן בכלי הקשה בסרט האנימציה "תיהמת" שביים משה בנברם במסגרת פרויקט גמר במוסררה בית הספר הרב תחומי לאמנות וחברה ע"ש נגר. השתתף בפרויקט של קרן אן בהקלטת פסקול לסרט צרפתי.
ב-2016 שיחק בפרק הרביעי של סדרת האינטרנט "מעבר לקווים" שכתבו אדם צחי וגדי וייסברט וביים נועם קידר.
מלמד תופים וכלי הקשה במרכז "פעימות" ובאופן פרטי, ומנחה סדנאות תופים וקצב ברחבי ישראל.
נשוי ואב לשלושה, מתגורר בכפר אלדד.
חברי ההרכב > משה שלו

משה שלו מנגן על כלים השייכים למוזיקת המקאם: סנטור, טאר, עוד וכלי מיתר. את עיקר השכלתו המוזיקלית רכש אצל פרץ אליהו. משה מנגן במגוון הרכבים ומביא בהם לידי ביטוי את אוצרות המוזיקה המזרחית הקלאסית. מנגן בתזמורת ירושלים החדשה.
בין השאר: ניגן בעוד בשיר "ממצרים" מתוך האלבום "ליל אברהם" של משפחת ואך. ניגן בעוד ובסנטור בפתיח הסדרה "עלילות ארץ גושן" בערוץ מאיר לילדים. ניגן בסנטור בשיר "ארמונו של מלך" באלבום "משכן" של ביני לנדאו. ניגן בטאר בשיר "הרחמן" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר ובעוד בשיר "תעוף" באלבום "האש שבתוכי בוערת" של מרדכי יצהר בוימל. ניגן בטאר בשיר "אם ננעלו" של ישי ריבו.
ב-2010 כתב את המוזיקה וניגן לצד יוני שרון בהצגה "שברי לוחות" שעיבד וביים גלעד אלפסי ע"פ סיפור מאת הרב חיים סבתו בתיאטרון תאיר.
הפיק לצד יהודה לבבי, ניגן ושר באלבום "המניין - שרים 20 לקרליבך".
הופיע לצד יצחק מאיר, אילן קינן, מרדכי יצהר בוימל, אנסמבל מכילתא ובאנסמבל מוצירי.
מנחה ומנהל מוזיקלית לצד יגל הרוש את "קדם" - קבוצת לימוד ויצירה של מוזיקאים המתכנסת על עתיקות עיר דוד ויוצרת מוזיקה מקורית היונקת מהחלל ומספר תהילים.
חברי ההרכב > יגל הרוש

יגל הרוש נולד ב-28 באוקטובר 1984 בדימונה וגדל שם בבית דתי. כשגדל עזב את הדת, וב-2005 למד לתואר ראשון בפילוסופיה באוניברסיטת בן-גוריון. במהלך לימודיו באוניברסיטה חבר לקבוצת מוזיקאים והם החלו לעסוק במוזיקה. יום אחד הגיעה לקבוצה הצעה מארגון "הלל ישראל" להצטרף לפרויקט בו מוזיקאים מבצעים מחדש פיוטים וניגונים ישנים. הרוש וחבריו קיבלו מימון וציוד והתחילו לעבוד על הפיוט "ידידי השכחת" של רבי יהודה הלוי שעל שמו נקרא הפרויקט. על השתתפותו בפרויקט זה סיפר: "בזמן שהחברים התלבטו האם מתאימה גיטרה בס או לא, אני נשאבתי למילים. מבין חברי הקבוצה הייתי היחיד שהמילים היו מחוברות לו עם לחן, ועם סיטואציה חיה. זכרתי את סבי עליו השלום שר את הפיוט בבית הכנסת ובערבי שבת בביתו ופתאום זה הכה בי – אני שכחתי. שכחתי את ניגוני בית אמי ואבי. שכחתי את החי"ת והעי"ן, שכחתי איך להתפלל, שכחתי איך למלל את התאווה הבלתי פוסקת שלי לקרבת אלוהים שכבר לא ידעתי מה היא". כחלק מאיסוף החומרים לפרויקט הפיוטים, ובהמלצתו של חבר, החל הרוש לפקוד את בית הכנסת בדימונה כדי ללקט שם פיוטים משירת הבקשות. וכך, במהלך לימודיו (בשנת 2007) הקים - ומאז הוא מוביל - את פרויקט "קדמה".
לקראת סוף לימודיו התחתן, עזב את האוניברסיטה לפני סיום התואר, והחל ללמוד נגינה על קמנצ'ה אצל פרץ אליהו ומארק אליהו. מנגן גם על נאי, עוד, סאז, קלרינט וגיטרה.
בוגר מגמת ביצוע של המחלקה למוזיקה מזרחית באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. זוכה מלגה על שם המלחין דאוד אל-כוויתי למבצעים. למד מוזיקה ערבית אצל פרופסור תייסיר אליאס, מוזיקה טורקית סופית אצל פרופסור וולטר פלדמן, מוזיקה פרסית ואזרית אצל פרופסור פרץ אליהו ואצל בנו - מארק אליהו. ניגן בתזמורת הערבית-יהודית.
מנחה סדנאות מקאם ומנהל מוזיקלית, לצד משה שלו, את "קדם" - קבוצת לימוד ויצירה של מוזיקאים המתכנסת על עתיקות עיר דוד ויוצרת מוזיקה מקורית היונקת מהחלל ומספר תהילים. מלמד מוזיקה ופיוט בישיבת כינור דוד.
ניגן לצד אהוד בנאי, ברי סחרוף דוד דאור, מורין נהדר, ארז לב ארי, הרב דוד מנחם, עמיחי בן דרור וזיו רווה. ניגן בקמנצ'ה, סאז, נאי ועוד בשיר "ניגון בעוד" באלבום "ריבוי העדין" של משה אוחיון. ניגן באלבום "ציפורי שיר" של צורית יעיר.
ב-2015 כתב ועיצב את פסקול סרט הסטודנטים "בינתיים מזל" שביימה מזל בן ישי.
ב-2015 הקים את אנסמבל "שיר ידידות" העוסק בשירת הבקשות של יהדות מרוקו. ב-2016 הוציא האנסמבל את האלבום "אעירה שחר". האלבום נוצר לאחר מחקר מעמיק והתנסות בלתי אמצעית בשירת הבקשות: במשך 6 שנים ביקר הרוש בבתי כנסת בהם קמים בלילה לשורר משירת הבקשות ממסורת מרוקו (העיקריים בהם הם בתי הכנסת בדימונה, ובראשם הפייטן רבי אברהם סויסה), ראיין פייטנים וחוקרים אודות מסורת זו, שורשיה וכיווני השפעתה והשווה בין לחנים ואופני ביצוע. בדיסק שרים גם דוד דאור וישי ריבו, וארז לב ארי השתתף בנגינה בחלק מהשירים.
נשוי ואב לשלושה, מתגורר בצור הדסה בירושלים.
ניפגש בשמחות

ניפגש בשמחות הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור ב-28 באוגוסט 2019, כסינגל מתוך אלבומו השישי של אדם, "Omer", דרך חברת התקליטים אן אם סי יונייטד.
רקע והפקה

בשיר מתאר הדובר מערכת יחסים בעייתית ומלאת דרמות. הדובר טוען כלפי זוגתו שהיא "עושה לו הרצאות", "מלכת דרמה" ו"עושה לי צרות".
השיר הוא מז'אנר הפופ והוא משלב בתוכו גם מוזיקה חסידית וסימפול של נעימת כלייזמרים של חתונות.
וידאו קליפ

טרם פורסם הווידאו קליפ המלא לשיר, העלה אדם לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר אשר מציג בתוכו את מילות השיר.
נכון ליוני 2020 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-5.5 מיליון.
הערות שוליים

↑  משה בן אברהם, אופק יקותיאל, בר קזס
↑  משה בן אברהם, אופק יקותיאל, בר קזס
↑  עומר אדם - ניפגש בשמחות, באתר ‏מאקו‏, 28 באוגוסט 2019
↑  דודי פטימר, ‏פופ ונגינת כלייזמרים עתיקה: עומר אדם יודע מה הקהל רוצה בשיר חדש, באתר מעריב אונליין, 28 באוגוסט 2019
1 2  עומר אדם - ניפגש בשמחות, נבדק ב-2019-08-28
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
נידא תוניס

| --- | --- |

 מדינה:  תוניסיה 
 מייסד:  אל-באג'י א-סבסי
 מנהיגים:  אל-באג'י א-סבסי 
 תקופת הפעילות:  2012–הווה (כ־12 שנים) 
 אידאולוגיות:  ליברליזם חברתי, סוציאל-דמוקרטיה, חילוניות
 מטה:  Berges du Lac 
 מיקום במפה הפוליטית:  מרכז (פוליטיקה) 
 צבעים רשמיים:  אדום
 
נידָא תוניס (בערבית: حركة نداء تونس, בצרפתית: L'appel de la Tunisie, תרגום: "קריאה לתוניסיה") היא מפלגה פוליטית חילונית בתוניסיה, שנוסדה על ידי ראש הממשלה לשעבר אל-באג'י א-סבסי (Beji Caid el Sebsi) בבחירות שלאחר ההפיכה של 2011. המפלגה מגדירה את עצמה "מפלגה מודרניסטית".
בבחירות הכלליות בתוניסיה 2014 זכתה המפלגה ברוב קולות וקיבלה 85 מושבים מתוך 217 מושבים, יותר מושבים מאשר המפלגה המוסלמית הגדולה אֶנ-נַהְדָה (Ennahda).
סאדאת בוקארי

סאדאת בוקארי (באנגלית: Sadat Bukari; נולד ב-12 באפריל 1989) הוא כדורגלן עבר גנאי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה

בוקארי, יליד ואה, גאנה, גדל בקבוצת הנוער של הארט אוף לאיונס הגנאית, עבר לשחק בקבוצת הנוער של וסטהאם יונייטד באנגליה ואף נבחן ב-2006 בבית"ר ירושלים. לאחר שהחל את הקריירה הבוגרת שלו, עבר ב-2007 לשחק בקבוצת אטואל דו סאהל התוניסאית.
בינואר 2010 ניהל משא ומתן ממושך עם קבוצת הפועל תל אביב, ואף הגיע לישראל על מנת לחתום במדיה, אך בסופו של דבר חתם ב-27 בינואר במכבי חיפה למשך ארבע וחצי שנים. בוקארי לא הצליח להשתלב בהרכב של חיפה וגם כשנכנס כמחליף לא הצליח להטביע את חותמו, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.
לאחר שעזב את ישראל שיחק בקבוצות נוספות בתוניסיה, ובשנת 2012 חתם בקבוצת אסטרה ג'יורג'יו מליגת העל הרומנית. בתחילת 2015 חתם בקבוצת אל-שעלה הסעודית ובקיץ אותה שנה שוחרר ממנה.
הערות שוליים

↑  דורון בן דור ורועי גלדסטון, ‏מכבי חיפה החתימה את בוקארי, זעם בהפועל ת"א, באתר ONE‏, 27 בינואר 2010
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סאדאת בוקארי".
סאמגוק יוסה

סאמגוק יוסה (קוריאנית 삼국유사, מכונה גם מזכרות משלוש הממלכות של קוריאה) הוא אוסף של סיפורי עם ורשומות היסטוריות של קוריאה, המתייחסות בעיקר לשלוש הממלכות של קוריאה, אך גם לממלכות אחרות באותה תקופה ולתקופות לפני כן ואחרי כן. הסאמגוק יוסה והסאמגוק סאגי הם שני המקורות העיקריים להיסטוריה הקדומה של קוריאה והסאמגוק יוסה הוא המקור הקדום ביותר לרבות מהמיתוסים של ימיה הקדומים של קוריאה.
הסאמגוק יוסה נכתב בסינית קלאסית, ונערך לפחות חלקית על ידי הנזיר הזן בודהיסטי איריאון, לקראת סוף המאה ה-13 (בשנת 1279 או 1281). הסאמגוק יוסה כמו הסאמגוק סאגי נכתב מנקודת מבט על של אזרח ממלכת קוריו הרואה בה ממשיכה של ממלכת שילה ולא של גוגוריו ורוב החומר בה מתייחס לממלכת שילה ורק מיעוט מתייחס לגוגוריו ופקצ'ה. הסאמגוק יוסה והסאמגוק סאגי הסתמכו על גו סאמגוק סא, מקור עתיק על ההיסטוריה של שלוש הממלכות שאינו קיים היום. עם זאת, בניגוד לסאמגוק סאגי שנכתב מנקודת מבט פרו סינית, הסאמגוק יוסה מבטא לאומיות קוריאנית.
בניגוד לסאמגוק סאגי שנכתב כמאה שנה קודם לכן שהוא בעל אופי עובדתי, הסאמגוק יוסה מתמקד באגדות עם וביוגרפיות מראשית ההיסטוריה של קוריאה. עם זאת, הסאמגוק יוסה מכיל טבלה כרונולוגית אשר במקרים רבים מדויקת יותר מזאת של הסאמגוק סאגי.
הסאמגוק יוסה מכיל את האגדה של טאנגון ופואמות של היאנגה, היצירות הראשונות שנכתבו באופן פונטי בקוריאנית.
הערות שוליים

↑  Kichung Kim, An introduction to classical Korean literature: from hyangga to pʻansori, M.E. Sharpe, 1996, pages 49-51
1 2  Michael J. Seth, A concise history of Korea, Rowman & Littlefield, page 115
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00627303
סאדו (נהר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 אורך:  175 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  40 מ"ק לשנייה 
 אגן ניקוז:  7,692 קמ"ר
 גובה מוצא הנהר:  230 מטרים
 יובלים:  Ribeira de Odivelas, Xarrama River, בפסקה זו 5 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 שפך:  האוקיינוס האטלנטי 
 מדינות באגן הניקוז:  פורטוגל 
 Rio sado.svg
 
נהר סאדו (בפורטוגזית: Sado; בעבר: Sádão) הוא אחד הנהרות הגדולים בפורטוגל. אורכו 175 קילומטרים ושטח אגם הניקוז שלו הוא 7,692 קילומטרים רבועים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם במעיינות בגובה של 230 מטרים מעל פני הים ליד העיר אוריקה (אנ') במחוז בז'ה שבדרום פורטוגל. נהר זה הוא הנהר היחיד בפורטוגל הזורם מדרום לצפון. במספר מקומות לאורך הנהר נמצאים סכרים המשמשים בעיקר להשקיית אורז, תירס וירקות.
הנהר נשפך לאוקיינוס האטלנטי. השפך נמצא ליד העיר סטובל, כ־30 קילומטרים מדרום־מזרח לבירה ליסבון. שפך הנהר מהווה בית גידול לאוכלוסייה של 31 דולפינים (נכון לשנת 2007).
הערות שוליים

↑  "The Sado River | Ecotourism | Nature Tourism | SadoArrábida". SadoArrábida - Turismo Natura (באנגלית). נבדק ב-2020-01-06.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 315527451   WorldCat (עם VIAF): 315527451 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא פורטוגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נרב

| --- | --- |
הנרב ליד גורא סטרקובה
הנרב ליד גורא סטרקובה
 מידע כללי
 אורך:  484 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  328 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  75,200 קמ"ר
 מוצא:  ביאלוביצה, בלארוס
 יובלים:  Orlanka, Ruż, Rozoga, Omulew, Róż, Lepacka Rivulet, Łojewek, Łomżyczka, Nereśl, Horodnianka, Orzyc, Wkra, הבוג המערבי, Orz, Ślina, Pełta, Supraśl, Pisa, בייבז'ה, Szkwa, נרווקה 
 שפך:  נהר הוויסלה ליד וורשה
 מדינות באגן הניקוז:  בלארוס, פולין
 
 אגן הניקוז של הוויסלה. נהר נרב הוא היובל הצפוני ביותר הנשפך לוויסלה
 
נַרֶב (בפולנית: Narew; בבלארוסית: Нараў) הוא נהר במזרח פולין הנשפך ממזרח אל הנהר ויסלה. אליו נשפך הנהר הארוך ממנו הבוג המערבי. קטע הנהר משפך הבוג ועד לוויסלה נקרא גם בשם "בוגו-נרב".
נוסח פרובאנס

נוסח פרובאנס הוא נוסח תפילה בו התפללו בתקופת ימי הביניים יהודי פרובאנס ודרום צרפת. לאחר גירוש היהודים מהאזור ב-1501 על ידי מלך צרפת, הוא השתמר רק בקהילות קרפנטרה, אביניון, ל'איל-סור-לה-סורג וקוואיון, שהיו תחת שלטון האפיפיור והצו לא נאכף בהן. באותן העיירות, הנוסח נשתמר עד לתקופה האחרונה, אבל נראה שהקהילות אימצו את נוסח הספרדים במאה השנים האחרונות.
רקע היסטורי > ההבדל בין צרפת לפרובאנס

השם 'צרפת' יוחד בימי הביניים רק לחלקה הצפוני של הרפובליקה הצרפתית דהיום, בעוד חלקה הדרומי כונה בפי היהודים "פרובינצא" (פרובאנס).
צרפת והחבלים דוברי-האוקסיטנית בדרום היו שונים לחלוטין מבחינה פוליטית, תרבותית ולשונית. הבדל זה כמובן השפיע גם על מנהגי היהודים ועל נוסח התפילה. יהודי צרפת התפללו בנוסח צרפת הקרוב יותר לנוסח אשכנז, ומנהגיהם (שהמקורות העיקריים לתיעודם הם מחזור ויטרי, סידור רש"י ומקורות נוספים) היו דומים בעיקר למנהגי אשכנז, אם כי היו הבדלים לא מבוטלים.
הדרום האוקסיטני היה קרוב לספרד. בשל כך הושפעו מנהגי היהודים, ובעיקר נוסח התפילה, הושפעו הן מהרווח שם והן מצרפת בצפון. קיימת גם השפעה מסוימת מהנוסח האיטלקי.
רקע היסטורי > גירוש יהודי פרובאנס

בניגוד ליהודי צרפת שגורשו ממנה באופן סופי בשנת 1394, יהודי פרובאנס נשארו עד לשנת 1501 בה גורשו כמעט כל יהודי פרובאנס. בארבע ערים (אוויניון, קארפינטראץ, קוואליאון ול'איל-סור-לה-סורג) בלבד נשארו יהודים, כיוון שהיו תחת שלטון האפיפיור, שלא גירש את היהודים מנחלותיו. המנהגים ונוסח התפילה של יהודי פרובאנס השתמרו בארבע ערים אלו עד לדור האחרון. רבים ממגורשי ספרד היגרו לדרום (כמו למשל משפחתו של ההיסטוריון היהודי ר' יוסף הכהן הרופא) דבר שהפר את האיזון בין ההשפעה הספרדית והצרפתית על המנהגים של היהודים שנשארו וקירב אותם יותר למנהגים הספרדיים. אף על פי כן, מנהגים עתיקים רבים נשתמרו בקרב יהודים אלו.
המקורות לתולדות מנהגי יהדות פרובאנס

ישנם מספר מקורות המתארים את מנהגי יהדות פרובאנס, בין היתר:
ספר המנהיג שחיבר ר' אברהם בן נתן הירחי. מחבר הספר הוא יליד העיר לוניל פרובאנס שנסע ללמוד בישיבות צרפת ובסוף ימיו השתקע בעיר טולדו שבספרד. בספר המנהיג מתאר ר' אברהם הירחי את מנהגי יהודי פרובאנס, צרפת וספרד על השוני ביניהם.
ספר אורחות חיים שחיבר ר' אהרון הכהן מלוניל. ספר זה הוא ספר הלכתי בעיקרו, אך הוא מכיל מנהגים רבים של יהודי פרובאנס וגם של קהילות קטלוניה.
ספר מגן אבות לר' מנחם המאירי, שבו מבוא ו- 24 עניינים בנושאים הלכתיים שונים. הספר נכתב בעקבות מחלוקת עם תלמידי הרמב"ן שרצו להנהיג בפרובאנס את מנהג רבם, והמאירי ביקש להגן על מנהג המקום.
פרטי הנוסח > תפילת מנחה של חול

אומרים את מזמור פ"ד ופרשת התמיד. בלישלוה ובקאוליאון אומרים גם את פרשת פיטום הקטורת כאן, אך בקרפנטרה ובאביניון פרשה זו נאמרת רק לאחר התפילה (מנהג זה היה מקובל בעבר בכמה קהילות ספרדיות והשתמר רק אצל יהודי פרובאנס).
בתפילת מנחה של צומות מפטירים את הפטרת "דרשו ה' בהִמצאו" כמו האשכנזים.
פרטי הנוסח > תפילת ערבית של חול

בברכת מעריב ערבים אומרים "אל חי וקיים תמיד ימלוך עלינו לעולם ועד" כמו נוסח אשכנז.
אומרים את ברכת ברוך ה' לעולם, שהיא ברכה שנתקנה בתקופת הגאונים. היא נאמרת כברכה בפני עצמה כמו אצל האשכנזים בחו"ל, האיטלקים והמרוקאים (בניגוד לתימנים ההולכים כדעת הרמב"ם ומאחדים אותה עם ברכת השכיבנו).
פרטי הנוסח > קבלת שבת ותפילת ערבית של שבת

סדר קבלת שבת ייחודי לנוסח זה והוא כדלקמן:
פרק במה מדליקין (פרק שני במסכת שבת) ולאחריו קדיש דרבנן.
לכה דודי.
מזמור שיר ליום השבת ולאחריו מזמור ה' מלך גאות לבש (תהילים צ"ב, צ"ג).
מזמור לדוד (תהילים כ"ט), ולאחריו קדיש יהא שלמא.
בשבתות מסוימות (למשל שבת חנוכה, שבת זכור) אומרים פסוקים מעניין אותה שבת לפני אמירת ברכו.
בברכת השכיבנו היא כמו ביום חול למעט שינוי בחתימת הברכה, כמו בנוסח אשכנז ושלא כמו אצל הספרדים המשמיטים חלק מגוף הברכה בשבת.
פרטי הנוסח > שחרית של שבת

לפני אמירת ברוך שאמר אומר החזן את הפיוט "כי אשמרה שבת" לר' אברהם אבן עזרא
הקדושה בשחרית של שבת היא כמו בשחרית של יום חול, אבל בשבת חתן אומרים את הנוסח המורחב הקיים בנוסח אשכנז.
נוסח ברכת החודש בשבת לפני ראש חודש הוא ייחודי לנוסח פרובאנס, כדלקמן:
ראשית אומרים את ארבע תפילות יהי רצון, כמו בנוסח הספרדים (תפילות אלו נאמרות על ידי האשכנזים לאחר קריאת התורה בכל ימי שני וחמישי).
אומרים את יקום פורקן מן שמיא השני, ומי שברך לקהל כמו בנוסח אשכנז (אלא ששם אומרים אותם בכל שבת).
נוסח הכרזת החודש עצמה בדומה לנוסח איטליה: "כך גזרו רבותינו המכובדים שנכריז בכל קהילות הקודש, שיהיו יודעין גדולים וקטנים כשיהיה לנו ראש חודש. ראש חודש יהיה ביום ... (ויום ...) יחדשהו הקדוש ברוך הוא עלינו לששון ולשמחה, לריוח לחיים לפרנסה ולכלכלה להצלה ולהצלחה. וכן יהא רצון ונאמר אמן".
בשבת לפני י"ז בתמוז ושבת לפני עשרה בטבת מכריזים על התענית כנהוג אצל הספרדים והתימנים.
פרטי הנוסח > תפילת מוסף של שבת

נוסח הברכה האמצעית של תפילת העמידה של מוסף הוא "תכנת שבת" (כמו האשכנזים וחלק מהספרדים) ולא "למשה צוית" (כמו התימנים וחלק מהספרדים). זהו מנהג קדום בפרובאנס ונזכר כבר בדברי ר' אברהם בן נתן בספר המנהיג.
נוסח הקדושה בתפילת מוסף הוא "כתר יתנו לך" כמו אצל הספרדים.
פרטי הנוסח > ברכות

בברכת "בורא פרי הַגֶּפֶן" הגימל נאמרת בסגול, כמו אצל רוב הספרדים והאיטלקים.
ברכת המזון זהה (עם שינויים קלים) לנוסח איטליה.
פרטי הנוסח > מועדים

ישנם מזמורי תהילים מיוחדים לכל אחד מן החגים הנאמרים לפני תפילת ערבית של החג, בדומה לנוסח הספרדים.
נוסח ההושענות הוא כמנהג הספרדים.
לא נהוג מנהג ההקפות בשמחת תורה.
ממנהגי יהדות פרובאנס

אם י"ג באדר חל בשבת מתענים תענית אסתר ביום שישי ולא ביום חמישי (מגן אבות למאירי, עניין כ"ג).
"מנהג התינוקות בצרפת ופרובינצא לקחת חלוקי הנחל ולכתוב עליהם המן, ומקישין זו על זו כשהקורא מזכיר המן משום ושם רשעים ירקב..." (ספר המנהיג, מהדורת רפאל עמ' רמב). מנהג דומה של מחיית המן נהוג כיום בעדות רבות.
אומרים אבינו מלכנו בשבת, בין ראש השנה שחל להיות בשבת, בין ביום הכיפורים שחל להיות בשבת ובין בשבת שובה (מגן אבות למאירי, עניין כ"ד). מנהג זה נהוג עד היום אצל האיטלקים ורוב קהילות הספרדים.
הערות שוליים

↑  בספר המנהיג (מהדורת יצחק רפאל עמוד מ"ו) כתוב "אשר קדשנו במצוותיו וצוונו לעסוק בדברי תורה, כך קיבלתי מרבותי בצרפת ובפרובינצא. ובתלמוד וביסוד העמרמי על דברי תורה וכן מנהג ספרד". משמע מדבריו שבאותה תקופה נהגו יהודי פרובאנס כמו יהודי צרפת (ואשכנז) לברך "לעסוק בדברי תורה" וכנראה השתנה המנהג בתקופה מאוחרת יותר בהשפעת מהגרים מספרד (אם כי ישנם כתבי יד שאינם גורסים את המלים "בצרפת ובפרובינצא").
↑  כך הנוסח בסידור סדר התמיד.  במחזורים מופיע נוחסאות שונים, וצריך עיון.
↑  כלומר שההבדל היחיד בין הקיץ לחורף הוא הוספת המילה "ומטר" בחורף, שלא כמו בנוסח אשכנז הגורס בקיץ "ותן ברכה" אלא "ותן טל לברכה".
↑  ללא אלף במקור
↑  מהדורת יצחק רפאל עמוד קסט "ומנהג ספרד וכן כתב הרמז"ל (הרמב"ם) לומר למשה צוית על הר סיני מצות שבת זכור ושמור. ובצרפת ובפרובינצא נהגו לומר תיכנת שבת...".
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
נמל התעופה הבין-לאומי חמד

נמל התעופה הבין־לאומי חמד (בערבית: مطار حمد الدولي) הוא נמל התעופה של העיר דוחה, בירת קטר. הנמל, שנפתח ב־30 באפריל 2014, החליף את נמל התעופה הבינלאומי הישן של דוחה. מפתיחתו ועד 2019, זכה באופן עקבי בתואר "נמל התעופה הטוב ביותר במזרח התיכון" לפי חברת Skytrax. ב־2021 זכה גם במקום הראשון בעולם כולו לפי Skytrax.
הקמת נמל התעופה

תכנון נמל התעופה החדש החל בשנת 2003 ועבודות ההקמה שלו החלו ב-2005. נמל התעופה נבנה על פי רעיון עיצובי של נווה מדבר. ועדת הפיתוח של הנמל החדש מסרה את חוזה פיתוח הנמל לחברת ההנדסה בכטל האמריקאית. תכנון הטרמינל והזרועות ממנו נעשה על ידי פירמת התכנון הבינלאומית HOK. עבודות ההקמה נעשו על ידי חברות קבלניות מטורקיה ומיפן.
נמל התעופה תוכנן להיפתח כבר בשנת 2009, אך שורה של עיכובים גרמו לדחיית הפעלתו עד ל-1 בדצמבר 2013, המועד שבו החלו לפעול טיסות מטען מנמל התעופה. לאחר עיכובים נוספים נחנך הנמל ב-30 באפריל 2014. ב-27 במאי 2014 העתיקו אליו את פעילותן חברת קטר איירווייז ויתר חברות התעופה שפעלו מנמל התעופה הישן.
נמל התעופה

נמל התעופה נבנה חמישה קילומטרים ממזרח לנמל התעופה הישן של דוחה. הוא משתרע על פני שטח של 22 קילומטרים רבועים, שמחציתו היא שטח ים שיובש. נמל התעופה תוכנן להתמודד עם קיבולת של 50 מיליון נוסעים בשנה (על פי הערכה אחרת יוכל לקבל עד 93 מיליון נוסעים בשנה).
בנמל הוקם טרמינל אחד, הממוקם בחלקו הדרומי של שטח הנמל. קיימת בנמל תשתית להקמת טרמינל שני בעתיד.
טרמינל 1 כולל חמש זרועות: זרועות A ו-B (‏10 שערי עלייה למטוס בכל אחת) מתפצלות מבנין הטרמינל לכיוון מזרח ומערב; זרוע C (‏13 שערים), הארוכה ביותר, מתפצלת ממנו לכיוון צפון, ואילו זרועות D ו-E, שבנייתן הושלמה רק בחלקה (כרגע עם ארבעה שערים בכל אחת), מתפצלות מן הקצה הצפוני של זרוע C. מקצת השערים אינם כוללים גשרי עלייה למטוס. ארבעה מהשערים מסוגלים לשרת את מטוסי הענק איירבוס A380. ממזרח וממערב לזרוע C ניבנו רחבות חניה נוספות למטוסים.
לאחר שתושלם בניית הזרועות בטרמינל 1 יהיו בנמל התעופה 41 שערי עלייה למטוס המצוידים בגשרים ו-22 רחבות חניה נוספות למטוסים, אשר גישת הנוסעים אליהן תיעשה באמצעות אוטובוסים.
בנמל התעופה שני מסלולי טיסה מקבילים (16L/34R ו-16R/34L), במרחק של שני קילומטרים זה מזה, אשר מבנה הטרמינל נתון בתווך ביניהם. אורך המסלול הראשון הוא 4,850 מטרים (מהארוכים בעולם) ואורך השני - 4,250 מטרים.
הערות שוליים

↑  "שדה תעופה בקטאר זכה בפרס שדה התעופה הטוב ביותר במזה"ת". פורט2פורט. נבדק ב-2017-03-16.
↑  שדה התעופה בסינגפור כבר לא הטוב ביותר, באתר כיכר השבת
↑  שאלות נפוצות, באתר נמל התעופה.
סאדאלסוד

| --- | --- |
   
 מיקומו של סאדאלסוד בקבוצת דלי
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  דלי
 שמות נוספים:  β בדלי,HD 204867
 סוג:  על-ענק צהוב
 בהירות נראית:  2.89
 סיווג ספקטרלי:  G0 Ib
 עלייה ישרה:  21ʰ 31ᵐ 33.53ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏16.23″ ‏34′ ‏05°‏- מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  3.2-
 מרחק:  537  שנות אור 164.64  פארסק
 רדיוס:  57 רדיוסי שמש
 מסה:  6.4 מסות שמש
 עוצמת הארה:  פי 1,620 מהשמש
 טמפרטורה:  5,490 K
 מהירות סיבוב:  10.5 ק"מ/שנייה
 גיל:  56 מיליון שנים
 מהירות רדיאלית:  6.451±0.0014 קילומטר לשנייה
 היסט:  7.0612±0.5658 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  −0.02 
 
סָאדְאַלסוּד (מערבית: سعد السعود - סַעְד אַ-סַעוּד) או β בדלי הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים דלי עם בהירות מדרגה 2.89. פירוש שמו הוא "בר-המזל מבין בני המזל", שכן הוא הבהיר מבין שלושת "כוכבי המזל", האחרים הם סאדאלמליק (מזלו של המלך, α בדלי) וסאדאכביה (מזלו של הבית, γ בדלי) שבהירותם קטנה יותר. כ-4.75 מעלות מצפון לכוכב נמצא הצביר הכדורי M2.
סאדלסוד הוא כוכב־התקן למחלקה הספקטרלית G0Ib.