stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
העשור הראשון של המאה ה-19
אישים בולטים > מדענים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
אישים בולטים > סופרים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הערות שוליים

↑  Guillermo Guajardo, A History of Mining in Latin America: From the Colonial Era to the Present by Kendall W. Brown (review), Research Gate
↑  History of London Stock Exchange Group, הבורסה לניירות ערך בלונדון
↑  University, בריטניקה
↑  המלחמה הברברית הראשונה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Maratha-Wars, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Treaty-of-Bassein, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Niger - History, Nations Encyclopedia
1 2  Interactive World History Atlas since 3000 BC, Geacron
1 2  RUSSIA i. Russo-Iranian Relations up to the Bolshevik Revolution, iranica
↑  Fante-confederacy, בריטניקה
↑  Asante-empire, בריטניקה
↑  Bilal Ahmad Kuttp, SAUDI ARABIA UNDER KING FAISAL (עמ' 30-28)
1 2  Interactive World History Atlas since 3000 BC, Geacron
↑  The Serbian Revolution and the Serbian State, אוניברסיטת מישיגן
↑  רנג'יט סינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  האימפריה הרוסית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Othon Guerlac, The Separation of Church and State in France (עמ' החל מעמוד 259), הוצאת The Academy of Political Science
↑  דעיכת האימפריה המוגולית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  Women's suffrage, ballotpedia
↑  History of London Stock Exchange Group, הבורסה לניירות ערך בלונדון
↑  האימפריה הבריטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  European-and-African-interaction-in-the-19th-century, אנציקלופדיה בריטניקה
↑  George C. Kohn, Encyclopedia of Plague and Pestilence: From Ancient Times to the Present
↑  History of the Light Bulb, bulbs.com
↑  צילום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
↑  The History of Volcanology
↑  NORMAL DISTRIBUTION, אוניברסיטת ווסט וירג'יניה
↑  University, בריטניקה
↑  History of Swimming
↑  אידאליזם גרמני, באתר האנציקלופדיה המכוונת של הפילוסופיה
| עשורים במאה ה-19 |
| --- | --- | --- |
|  | << • 1800–1809 • 1810–1819 • 1820–1829 • 1830–1839 • 1840–1849 • 1850–1859 • 1860–1869 • 1870–1879 • 1880–1889 • 1890–1899 • >> |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  KulturNav: 851c8012-45e8-4ad7-8ea8-2df79d3d97a5 
נפוליאון הראשון, אשר הפך לשליט צרפת ב-1799, הוביל במהלך העשור את צרפת לכיבוש רוב מערב ומרכז אירופה
המלחמה הברברית הראשונה
הדו-קרב בין המילטון לבר
לודוויג ואן בטהובן ב-1804
סיימון מניונדה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1986 (בן 38 בערך) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  אנגליה 
 תקופת הפעילות:  מ-2009 
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון 
 פרופיל ב-IMDb
 
סיימון מניונדה (באנגלית: Simon Manyonda; נולד ב-1986) הוא שחקן אנגלי.
ביוגרפיה

מניונדה נולד בלמבת' שבלונדון. הוא ממוצא דרום אפריקאי וזימבבואי. הוא למד משחק באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון (LAMDA).
בטלוויזיה הופיע מניונדה כשחקן אורח בסדרות כגון "הולבי סיטי", "דוקטור הו", "דוד שלו". ב-2019 השתתף בסדרה "חומריו האפלים".
ב-2017 שיחק מניונדה בסרט הקולנוע "המלחמה על הכוח", וב-2020 הופיע בסרט "המכשפות".
בשנת 2012 זכה מניונדה בפרס איאן צ'ארלסון על הופעתו בתפקיד לוקיוס במחזה "יוליוס קיסר" עם הלהקה השייקספירית המלכותית.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | המלך ליר | אוסוולד |  |
| 2017 | המלחמה על הכוח | לואיס לטימר |  |
| 2018 | In Fabric | ניל הדיל |  |
| 2019 | Undergods | ריד לות'ר |  |
| 2020 | המכשפות | סו-שף |  |
| 2022 | Poison Arrows | צ'ארלי די |  |
| 2023 | ריי ליין | ניית'ן |  |
| 2023 | Northern Comfort | צ'ארלס |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | וייטצ'אפל | שון פינצ'ין | סדרת טלוויזיה (2 פרקים) |
| 2012 | יוליוס קיסר | לוקיוס | סרט טלוויזיה בהפקת הלהקה השייקספירית המלכותית עבור ה-BBC |
| 2014 | הולבי סיטי | טומי ביוואן | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2015 | Suspects | לואיס | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2015 | דוקטור הו | קאבל | בפרק "Face the Raven" |
| 2016 | Neil Gaiman’s Likely Stories | גורדון / ד"ר נ. אוון | מיני-סדרה |
| 2017 | דוד שלו | לוקה | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2017 | Level Up Norge | Cren | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2018 | שייקספיר והאת'ווי: חוקרים פרטיים | מוזס אביולה | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 2018 | המלך ליר | דוכס בורגונדיה | סרט טלוויזיה בהפקת הלהקה השייקספירית המלכותית עבור ה-BBC |
| 2021-2019 | המפרץ | סמל בילוש אלכסנדר סטיוארט | תפקיד ראשי; 2 עונות |
| 2019 | חומריו האפלים | בנג'מין דה רויטר | סדרת טלוויזיה (3 פרקים) |
| 2020 - 2021 | פניוורת' | לושיוס פוקס | 7 פרקים |
פילמוגרפיה > סרטים קצרים

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | How It's Done | בחור |  |
| 2014 | Off the Page: Groove is in the Heart | ג'ון |  |
| 2018 | Alex's Dream | גבר אבוד |  |
תפקידים בתיאטרון

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | אנטוניוס וקלאופטרה | Antony and Cleopatra | סלאוקוס, שליח | ליברפול פלייהאוס |
| 2010 |  | Welcome to Thebes | היימון | התיאטרון המלכותי הלאומי |
| 2011 |  | Obama – The Mamba: President of the Slums | ג'ורג' אובמה | לידס פלייהאוס |
| 2011 | גרינלנד | Greenland | אדיל / נייג'ל | תיאטרון ליטלטון של התיאטרון הלאומי |
| 2012 | חלום ליל קיץ | A Midsummer Night's Dream | דמטריוס | תיאטרון ליריק (האמרסמית') |
| 2012 |  | All Night I Dream Of Being Good | Upstart | תיאטרון היארד |
| 2012 | יוליוס קיסר | Julius Caesar | לוקיוס | הלהקה השייקספירית המלכותית |
| 2013 |  | A Midsummer Night's Dreaming | דמטריוס | האקדמיה למוזיקה של ברוקלין |
| 2013 |  | Red Peppers | ג'ורג' פפרס | תיאטרון Old Red Lion |
| 2014 | המלך ליר | King Lear | אוסוולד | תיאטרון אוליבייה של התיאטרון הלאומי |
| 2014 |  | Wildefire | כריס | תיאטרון המפסטד |
| 2015 |  | Light Shining in Buckinghamshire | ג'ון וילדמן / Second JP | תיאטרון ליטלטון של התיאטרון הלאומי |
| 2015 | רומיאו ויוליה | Romeo & Juliet | מרקוציו | תיאטרון קרוסיבל |
| 2016 |  | Giving | מייקל | תיאטרון המפסטד |
| 2016 | המלך ליר | King Lear | אדמונד | תיאטרון אולד ויק |
| 2017–2018 |  | Barber Shop Chronicles | טאנאקה / פיפי | וסט יורקשייר פלייהאוס תיאטרון דורפמן של התיאטרון הלאומי |
| 2018 | דרכו של עולם | The Way of the World | פטיולנט | דונמאר ורהאוס |
| 2019 |  | Alys, Always | אוליבר | מאת לוסינדה קוקסון |
| 2019 |  | Actually | טום | מאת אנה זיגלר; טרפלגר סטודיוס |
| 2020 | רחוק | Far Away | טוד | מאת קריל צ'רצ'יל; דונמאר ורהאוס |
ספרי שמע

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Beasts of No Nation | קריין | HarperAudio |
משחקי וידאו

| שנה | שם | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Horizon Zero Dawn | תפקידים שונים |  |
הערות שוליים

↑  "The 2012 Ian Charleson Awards". There Ought To Be Clowns. 18 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Times, The Sunday. "Stars in their eyes" (באנגלית).
↑  "Ian Charleson Awards – Nominations 2012 |". WestEndTheatre.com - London Theatre Tickets.
↑  Wood, Alex (16 במאי 2019). "Yasmin Paige and Simon Manyonda to star in Anna Ziegler's Actually at Trafalgar Studios". WhatsOnStage. London. נבדק ב-18 במאי 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Ali, Jade (17 במאי 2019). "Yasmin Paige and Simon Manyonda set to star in Anna Ziegler's Actually play for its European premiere at Trafalgar Studios". London Theatre Direct. London. נבדק ב-13 ביוני 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Wood, Alex (22 בנובמבר 2019). "Caryl Churchill's Far Away at Donmar Warehouse to star Jessica Hynes, Aisling Loftus and Simon Manyonda". WhatsOnStage. London. נבדק ב-30 בנובמבר 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
צ'כים

| --- | --- |

שורה עליונה: יאן אוונגליסטה פורקיניה, פרנטישק פאלאצקי, יאן הוס, קומניוס שורה תחתונה: בדז'יך סמטנה, ורטיסלב השני, אלפונס מוכה, קארל הרביעי
 אוכלוסייה
 מעל 10 מיליון
 ריכוזי אוכלוסייה עיקריים
 צ'כיה צ'כיה: 6,372,104 (2011)  ארצות הברית ארצות הברית: 1,441,072 (אך כולל את הגרמנים הבוהמים ויהודים)   קנדה קנדה: 94,805   אוסטריה אוסטריה: 54,627  גרמניה גרמניה: 50,000   בריטניה בריטניה: 45,000 כולל יהודים, צוענים, וכו'   סלובקיה סלובקיה: 46,801   ארגנטינה ארגנטינה: 30,000–40,000   אוסטרליה אוסטרליה: 21,296   צרפת צרפת: 20,000–30,000   שווייץ שווייץ: 12,000–15,000   קרואטיה קרואטיה: 9,641  רומניה רומניה: 5,800   אירלנד אירלנד: 5,451   איטליה איטליה: 4,000   ברזיל ברזיל: 3,000   ישראל ישראל: 50,000 (רובם הגדול יהודים)   רוסיה רוסיה: 3,000    סרביה סרביה: 1,824
 שפות
 צ'כית
 דת
 אתיאסטים ואגנוסטים נצרות קתולית נצרות פרוטסטנטית הכנסייה הצ'כית
 קבוצות אתניות קשורות
 סלאבים מערביים סלובקים, פולנים
צ'כים (בצ'כית: Češi - צֶ'שי או Čechové - צ'כובֶה) הם עם סלאבי מערבי ממרכז אירופה החי ברובו בשטחי הרפובליקה הצ'כית. מיעוטים צ'כים חיים גם במדינות שכנות, בעיקר סלובקיה ואוסטריה, גרמניה, כמו כן בארצות הברית, ברזיל, קנדה, ארגנטינה, איטליה ואחרות. השפה הצ'כית היא שפה סלאבית מערבית, קרובה מאוד לשפת הסלובקים השכנים.
אבות הצ'כים היו שבטים סלאביים שהתיישבו באזורי בוהמיה, מוראביה ושלזיה החל מן המאה ה-6.
בין דמויות השליטים החשובים והמשפיעים ביותר של העם הצ'כי ששלטו באזור הנ"ל בימי הביניים בולט קארל הרביעי לבית לוקסמבורג שהיה בן לאב גרמני ולאם צ'כית.
בפולקלור ובתרבות הצ'כית תופסים מקום מכובד אגדות על דמותו של צ'ך, האב המיתי של הצ'כים, שלפי המסורת, הוביל את שבט אבותיהם אל האזור שהפך לצ'כיה, וכן על פז'מיסל "החרש", המייסד החצי-אגדי של השושלת המלכותית ששלטה בצ'כיה למשך 400 שנה עד שנת 1306.
בימי הרנסאנס, מבשרי הרפורמה בכנסייה הנוצרית בצ'כיה, התאולוג יאן הוס והמצביא יאן ז'יז'קה שפיקד על המורדים הצ'כים נגד האימפריה הרומית הקדושה, נחשבים לגיבורים לאומיים של הצ'כים וסביב חייהם ומאבקם נגד הדיכוי הזר ולמען שמירת הצביון התרבותי והלשוני, נפוצו אגדות וסיפורים מכוננים רבים.
למרות החשיבות הלאומית של הזרם הדתי הפרוטסטנטי בהיסטוריה של עמם, בימי שלטון הגרמני-אוסטרי בארצם רוב הצ'כים חזרו במרוצת מאות השנים לנצרות הרומית הקתולית שהייתה הדת השלטת באימפריה ההבסבורגית. כמה מקדושי הכנסייה שפעלו בשטחי צ'כיה, ואצלב הקדוש, הנחשב לקדוש המגן של האומה הצ'כית, יאן נפומוק, פרוקופ מפראג, אדלברט מפראג, לודמילה מבוהמיה ואגנס מבוהמיה, וכן ויטוס הקדוש שלא היה יליד המקום אך שרידים מגופתו הובאו לפראג ושעל שמו נקראת קתדרלה מפורסמת בפראג, תופסים מקום חשוב בפנתאון הלאומי הצ'כי.
בימינו מספר משמעותי של צ'כים אינם מחשיבים עצמם כדתיים מאמינים.
השם

לפי מסורת עממית הצ'כים קראו לעצמם לפי המנהיג המיתי - האב הקדמון (praotec) צ'ך (Czech), שהוביל בזמנו את שבטי הצ'כים אל ארצם החדשה - אל בוהמיה וההר ז'יפ. בהתאם לאגדה אחיו של צ'ך, לך, נתן את שמו לעם הסלאבי השכן, ה"לכים", כלומר הפולנים.
הגרסה הקדומה ביותר של מסורת זו הופיעה ב"כרוניקת הבוהמים" (Chronica Bohemorum) של קוזמס מפראג בסביבות 1120. בטקסט זה בשפה הלטינית שם המנהיג צ'ך (אנ') מוזכר כ-Bohemus.
לפי אחת ההשערות המילה "צ'ך" - Čech קשורה שורש "צ'ל" čel (חבר בשבט - člen rodu) המופיע במילה בת זמננו "člověk" (ראו גם ברוסית "צ'לובק") שמשמעותה "אדם" ובמילה čeledin "חתן".
"ch" (ך) (המהווה בצ'כית פונמה עצמאית) היא סיומת ארכאית, המציינת בני אדם. היא בשימוש גם בימינו לפעמים (למשל במילים כמו "staroch" המחליפה את "stařec" - קשיש, או "brach, בשביל "bratr" - אח).
לפי השערה אחרת, השם "צ'כים" בדומה ל"סקסונים" (Sachse) נגזר מהכינוי "סאקים" שעבר לשפה הרומית וציין עמים נוודים באזור. המילה "צ'לובק" קשורה לעומת זאת למילה "סלאבי" (או "סלובקי").
תאוריות אחרות התייחסו בעבר למילה "צ'טה" שמשמעותה "צבא" או למילה "צ'כי" cechy - "מקום יבש".
תת-קבוצות

ישנן כמה תת-קבוצות בתוך העם הצ'כי, למשל ה"חודים", המורבים והשלזים הצ'כים.
כמה מתושבי מוראביה ושלזיה בחרו במפקד משנת 2001 להירשם בנפרד משאר הצ'כים לפי הזהות האזורית הזאת: 380,000 (3.7% מכלל האוכלוסייה) נרשמו כ"מורבים" ו-11,000 כ"שלזים" (0.1% מכלל האוכלוסייה).
הבחירה החופשית בקטגוריה "אתנית" כזאת ניתנת להסבר כביטוי לתחיית הפטריוטיזם המקומי אחרי נפילת המשטר הריכוזי הקומוניסטי.
היסטוריה

השבטים הסלאבים הגיעו לאזורים הצ'כים של ימינו (צ'כיה או ארצות הצ'כים) בשני גלים: הראשון במחצית השנייה של המאה ה-6 והשני במחצית הראשונה של המאה ה-7. שבטים סלאבים מערביים אלה התמזגו לתוך עם אחד.
במאה ה-7 הקימו הסלאבים המערביים באזור את הממלכה של סאמו ובמאה ה-10 החלק מהם שנקראו "מורבים" (מזוהים בימינו כחלק מהצ'כים) הקים את ממלכת מוראביה הגדולה.
המדינה שקדמה ישירות את צ'כיה של ימינו התהוותה ככל הנראה בסוף המאה ה-9. היא הייתה תחילה מרכיב במסגרת האימפריה הרומית הקדושה, אך נהנתה עד שנת 1620 (הקרב על ההר הלבן) ממידה רבה של עצמאות.
הצ'כים השיגו את עצמאותם כלאום נפרד בשנת 1918 ביחד עם הסלובקים במסגרת צ'כו-סלובקיה (במקור: צ'כיה-סלובקיה) שפורקה בשנים 1938–1939 מיוזמת היטלר. חלק משטח המדינה שבה חיו גרמנים סודטים סופחה ישירות לגרמניה הנאצית מתוקף הסכם מינכן, בשנים 1939 - 1945 הקימה גרמניה הנאצית על שטחי צ'כיה הנשארים את "הפרוטקטורט של בוהמיה ומוראביה". בסלובקיה הוקמה רפובליקה סלובקית ראשונה תלויה בגרמניה.
בשנת 1945 תחת כיבוש סובייטי הוקמה מחדש צ'כוסלובקיה, בה הושלט משטר קומוניסטי בשנים 1948–1989. בשנים 1989–1993 הופל המשטר הקומוניסטי והמדינה הפדרטיבית אימצה משטר דמוקרטי פדרטיבי. בשנת 1993 שתי המדינות המרכיבות - צ'כיה וסלובקיה נפרדו אחרי משא ומתן ביניהן והוכרזה "רפובליקה צ'כית" עצמאית.
האוכלוסייה הצ'כית התרכזה למשך תקופה ארוכה אך ורק בשטחי צ'כיה של ימינו. החל מן המאה ה-13 קמו כמה מובלעות צ'כיות קטנות באזור ז'יטומיר ובסביבות 1600 באזור לבוב בשטחי אוקראינה של ימינו. אחרי המהפכה התעשייתית ועד שנת 1945 קם ריכוז קטן של צ'כים גם בחבל ווהלין.
דרך הגירה קמו נקודות התיישבות צ'כית גם בארצות הברית, אוסטרליה וכו'. אחרי גירוש הגרמנים הבוהמים והגרמנים המורבים (שהגיעו לבוהמיה ומוראביה בהתחלה במאה ה-13 באישור השליטים הצ'כים) הצ'כים הפכו בתום מלחמת העולם השנייה לרוב גם בארץ הסודטים.
שפה

הצ'כים מדברים צ'כית, שפה סלאבית מערבית, המדוברת כיום על ידי 12 מיליון אנשים בעולם. היא שפה נטייתית, עם מערכת מסובכת של הטיות וזמנים. היא משתמשת באלפבית לטיני עם סימנים דיאקריטיים. ההיגוי מתאפיין בהטעמה, הבחנה ברורה בין תנועות ארוכות וקצרות והעיצור הספציפי ř. השפה הצ'כית היא שפה רשמית של הרפובליקה הצ'כית ואחת השפות הרשמיות של האיחוד האירופי. במידה רבה הצ'כית מובנת לדוברי סלובקית וסורבית לוסטיאנית וליהפך.
דת

בהשפעת השליחים הסלאבים הקדושים קירילוס ומתודיוס שבאו ממקדוניה ולפי דוגמת מלכי בוהמיה, הקדושה לודמילה ובוז'יבוי הראשון הצ'כים התנצרו בצומת המאות תשיעית ועשירית. בזמן הפילוג בין כנסיות המזרח והמערב הצ'כים היו בתחום ההשפעה של האימפריה הרומית הקדושה ואימצו את הנצרות הרומית-קתולית.
במאה ה-14 חלק מהאוכלוסייה הצ'כית מרדה ובעקבות מותו על המוקד של התאולוג הצ'כי יאן הוס הקימה את הכנסייה ההוסיטית שנמנתה בהמשך עם זרמי הפרוטסטנטיזם. מרד זה דוכא ללא רחמים על ידי הקיסר הקתולי של האימפריה הקדושה בעת מסעות הצלב נגד ההוסיטים. אחרי הרפומציה ההוסיטית רוב הצ'כים (מעשרים כ-85%) הפכו לחסידיהם של יאן הוס, פטר חלצ'יצקי ומטיפים רפורמיים אחרים. תבוסת המעמדות הבוהמיים בקרב בהר הלבן הביאה לשינויים דתיים דרסטיים וגררה שורה של פעולות עוצמתיות מצד בית הבסבורג על מנת להחזיר את האוכלוסייה הצ'כית לחיק הכנסייה הרומית-קתולית. אחרי השתלטותם מחדש על בוהמיה, הצ'כים אולצו להמיר את דתם לנצרות הרומית-קתולית . כל סוגי הקהילות הפרוטסטנטיות לרבות הענפים השונים של ההוסיטים, התורנים והרפורמים או גורשו או נרצחו או המירו בכוח את דתם לדת הקתולית.
בשנת 1977 בימי המשטר הקומוניסטי תיאר ריצ'רד פליקס סטאר את הצ'כים כ"בדרך כלל סובלניים ואפילו אדישים כלפי הדת".
במפקדים האחרונים בשנת 2011 (שכלל אמנם גם אזרחים בעלי מוצא לא צ'כי) 44.7% מהנשאלים לא הכריזו את עצמם שייכים לדת כלשהי, 34.5% הכריזו עצמם כ"לא מאמינים" ורק 6.7% הצהירו על עצמם כ"מאמינים וחסרי דת". מתוך השאר שהצהירו על השתייכות לקהילות דתיות, מרביתם (10.5% מהתושבים) הכריזו עצמם כרומים-קתולים, והאחרים (כ-0.5%) ענו שהשתייכו לכנסייה האוונגלית של האחים הבוהמיים ולכנסייה ההוסיטית הצ'כוסלובקית.
לפיכך כ-70% מאוכלוסיית צ'כיה הכריזה עצמה כלא שייכת לאף דת, והצ'כים נתפסים כאחד העמים הפחות דתיים באירופה.
התופעה נקשרה במקרה זה לדחיית מורשת הכנסייה הרומית-קתולית שהייתה בזמנו דת המדינה של האימפריה האוסטרו-הונגרית, כמו כן להתרחקות מן הדת בימי המשטר הקומוניסטי.
ב-2015 מרכז המחקר פיו מצא עדיין ש-72% מאוכלוסיית הרפובליקה הצ'כית מגדירה עצמה כ"לא דתית", קטגוריה הכוללת את האתאיסטים, האגנוסטיים, ואת אלה שמכריזים ש"אין להם דת כלשהי". 26% הכריזו עצמם כ"נוצרים", רובם רומים-קתולים.
הערות שוליים

↑  Czechs Abroad 2007
↑  לפי הערכות 2007
↑  "Table 1.3: Overseas-born population in the United Kingdom, excluding some residents in communal establishments, by sex, by country of birth, January 2013 to December 2013". Office for National Statistics. 2 July 2015. Retrieved 20 July 2015. Figure given is the central estimate. See the source for 95 per cent confidence intervals.
↑  לפי הערכות 3–4 דורות, 2009 krajane v Argentine
↑  לפי הערכות 2007
↑  לפי הערכות 2009
↑  כולל יהודים לפי ויקיפדיה האנגלית
↑  Jaromir Spal Původ jména Čech ročnik 36 (1953) čislo 9-10
↑  בה הסיומת "-ֶק" מוכרת אצל הפאנונים, האוסטים והבסקים
↑  Richard Felix Staar, Communist regimes in Eastern Europe' גיליון  269, עמ' 90
↑  חלוקת האוכלוסייה לפי גיל, דת ומין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540980305171  BnF: cb119714866 (data)  LCCN: sh85035334  NARA: 10648567  NDL: 00577676  NKC: ph128067
עונת 1976/1977 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 באוגוסט 1976 – 21 במאי 1977 (281 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  בורוסיה מנשנגלדבך
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  1061 (3.47 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  7,827,564 (25,580 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (34) דיטר מילר (פ.צ. קלן)
 → 1975/19761977/1978 ←
 
עונת 1976/1977 הייתה העונה ה-14 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-14 באוגוסט 1976 והסתיימה ב-21 במאי 1977.
טניס בורוסיה ברלין, בורוסיה דורטמונד ופ.צ. זארבריקן (ירדה לאחר השתתפות בעונה הראשונה של הבונדסליגה) עלו מליגת המשנה.
בורוסיה מנשנגלדבך זכתה בתואר האליפות עונה השלישית ברציפות, ובפעם החמישית בתולדות המועדון.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושלוש קבוצות עלו במקומן.
טניס בורוסיה ברלין, רוט-וייס אסן וקרלסרוהה ירדו לליגות אזוריות.
כדורגלנים מצטיינים

דיטר מילר (פ.צ. קלן) כבש 34 שערים, והיה מלך השערים של הליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בורוסיה מנשנגלדבך (אלופה) | 34 | 17 | 10 | 7 | 58 | 34 | 24 | 44 | העפלה לגביע אירופה לאלופות |
| 2. | שאלקה 04 | 34 | 17 | 9 | 8 | 77 | 52 | 25 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 3. | איינטרכט בראונשווייג | 34 | 15 | 13 | 6 | 56 | 38 | 18 | 43 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | איינטרכט פרנקפורט | 34 | 17 | 8 | 9 | 86 | 57 | 29 | 42 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. קלן | 34 | 17 | 6 | 11 | 83 | 61 | 22 | 40 | זכייה בגביע הגרמני העפלה לגביע מחזיקות הגביע |
| 6. | המבורג | 34 | 14 | 10 | 10 | 67 | 56 | 11 | 38 | העפלה לגביע מחזיקות הגביע  כמחזיקת גביע |
| 7. | באיירן מינכן | 34 | 14 | 9 | 11 | 74 | 65 | 9 | 37 | העפלה לגביע אופ"א במקום פ.צ. קלן |
| 8. | בורוסיה דורטמונד | 34 | 12 | 10 | 12 | 73 | 64 | 9 | 34 |  |
| 9. | דיסבורג | 34 | 11 | 12 | 11 | 60 | 51 | 9 | 34 |  |
| 10. | הרטה ברלין | 34 | 13 | 8 | 13 | 55 | 54 | 1 | 34 |  |
| 11. | ורדר ברמן | 34 | 13 | 7 | 14 | 51 | 59 | 8- | 33 |  |
| 12. | פורטונה דיסלדורף | 34 | 11 | 9 | 14 | 52 | 54 | 2- | 31 |  |
| 13. | פ.צ. קייזרסלאוטרן | 34 | 12 | 5 | 17 | 53 | 59 | 6- | 29 |  |
| 14. | פ.צ. זארבריקן | 34 | 9 | 11 | 14 | 43 | 55 | 12- | 29 |  |
| 15. | בוכום | 34 | 11 | 7 | 16 | 47 | 62 | 15- | 29 |  |
| 16. | קרלסרוהה | 34 | 9 | 10 | 15 | 53 | 75 | 22- | 28 | ירדו ליגה |
| 17. | טניס בורוסיה ברלין | 34 | 6 | 10 | 18 | 47 | 85 | 38- | 22 | ירדו ליגה |
| 18. | רוט-וייס אסן | 34 | 7 | 8 | 19 | 49 | 103 | 54- | 22 | ירדו ליגה |
ליאת רוטנר

| --- | --- |
ליאת רוטנר, דצמבר 2013
ליאת רוטנר, דצמבר 2013
 לידה:  17 במאי 1987 (בת 37) נתניה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  יהודייה
 עיסוק:  סופרת
 מקום לימודים:  אוניברסיטת בר-אילן
 שפות היצירה:  עברית
 תחום כתיבה:  פרוזה, ספרות נוער
 סוגה:  מתח, מציאות, פנטזיה, רומן
 יצירות בולטות:  קיץ אחד ביחד   תנו לגדול בשקט   לנצח בגדול   הרמת מסך   מעורב ירושלמי   מאלאדר - קסם הקמע  עד האופק   מבצע מלכה  חיים משלנו  אל תגידו מי אני
 liatrotner.com
 
ליאת רוֹטְנֶר (נולדה ב-17 במאי 1987) היא מרצה וסופרת, מנחת סדנאות כתיבה טיפולית ויצירתית בשילוב NLP ודמיון מודרך ועורכת עיתון ישראלית. הוציאה עד כה —27 ספרים בסוגת הדרמה והפנטזיה, ביניהם ארבעה ספרים במעמד זהב ושלושה ספרים במעמד פלטינה.
ביוגרפיה

ליאת רוטנר נולדה בנתניה למשפחה דתית: בת ליעקב, מלחין ומנצח מקהלות, ופזית, מורה וביבליותרפיסטית. אחותה המבוגרת ממנה היא העיתונאית רחלי רוטנר. בגיל 8 כתבה ליאת את הספר הראשון שלה, ומאז כתבה ספרים לעצמה ולחבריה. בגיל 10 זכתה בתחרות הארצית הראשונה בארץ לסיפורים קצרים בנושא ירושלים. בגיל 12 זכתה בתחרות הסיפורים של המרכז הבינתחומי הרצליה, עם סיפור האוטופיה "המחסום". בשנת 2000 זכתה בתעודת הוקרה ובמדליית הצטיינות בתחום הספרות מטעם עיריית נתניה. כמו כן, הייתה כתבת נוער בעיתון הנוער "אותיות".
רוטנר היא בוגרת תואר ראשון בהצטיינות יתרה במדעי הרוח באוניברסיטת בר-אילן.
בין 2010 ל-2014 כיהנה כעורכת ראשית של עיתון "אותיות", שנוצר מאיחוד עיתוני הילדים "אותיות" ו"מקור לילדים" של מקור ראשון, ייסדה את קורס העיתונאים הצעירים והוציאה לאור שישה ספרים נוספים. בינואר 2014 פוטרה מתפקיד העורכת בעקבות פרסום קומיקס שקומם קוראים דתיים, וכלל דינוזאור ואת הביטוי "נשיקה צרפתית".
ב-2015 החלה להשתתף בכתיבה, ניהול והפקה במחלקת תקשורת בעמותת מידברן. במקביל החלה להעביר הרצאות על ספריה דרך סל תרבות במשרד החינוך.
ב-2016 הפכה ליאת לבלוגרית ראשית ב-ynet בטור העוסק ביחסים ובהתנגשות בין עולמה הדתי מבית לעולם החילוני התל אביבי.
ב-2019 למדה NLP טיפולי ודמיון מודרך לצד חקר בביבליותרפיה, ופיתחה את שיטת הכתיבתרפיה החוויתית - טיפול בכתיבה יוצרת המשלב את כל הנ"ל. הסדנאות בהנחייתה ששימשו בעבר ללימוד כתיבה טכני בלבד נעשו גם טיפוליות ושילבו סשנים אישיים, אימון לחיים ותהליכי העצמה.
כיום מרצה לתואר שני במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון. כמו כן מעבירה הרצאות וסדנאות כתיבה וכתיבתרפיה חוויתית, בבתי ספר, בספריות ובאירועים פרטיים ברחבי הארץ.
הערות שוליים

↑  חגי הוברמן, תסיסה במקור ראשון: פוטרו עורכות 'מקור לילדים', באתר ערוץ 7, 23 בפברואר 2011
↑  יקי אדמקר‏, פוטרה מעיתון ילדים דתי בגלל "נשיקה צרפתית", באתר וואלה, 29 בינואר 2014
↑  הטור של רוטנר, באתר ynet
↑  עד האופק - ליאת רוטנר, באתר עברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309419205171  BnF: cb158530527 (data)  GND: 1013550021  ISNI: 0000 0001 2277 0733  LCCN: n2006071514  VIAF: 17558415   WorldCat (עם VIAF): 17558415
בית הכנסת כמאל (יזד)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  קניין תרבותי 
 כתובת:  יזד 
 מיקום:  יזד 
 מדינה:  איראן 
 
בית הכנסת כמאל (בפרסית: کنیسه کمال) הוא בית כנסת שנוסד בתקופה האימפריה הספווית והוא ממוקם ברחוב האימאם, סמטת משרוטה בעיר יזד, איראן.
בית הכנסת כמאל היה בית הכנסת הגדול והמרכזי של קהילת יזד. הוא היה מחולק לשניים, מקום פתוח לקיץ ומקום סגור לימות החורף. היו בו מקווה, תנור למצות ושירותי דת נוספים. הוא נקרא "בית כנסת כמאל" על שם יהודי עשיר ופעיל בחיי הקהילה.
המבנה נרשם ב-29 בספטמבר 2002 כאחת היצירות הלאומיות של איראן (פר'), מספר רישום 6333.
הערות שוליים

↑  על פי גוגל מפות
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בית הכנסת כמאל (יזד)".
עונת 1977/1978 בבונדסליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  6 באוגוסט 1977 – 29 באפריל 1978 (267 ימים)
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  פ.צ. קלן
 מספר משחקים:  306
 מספר שערים:  993 (3.25 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  8,444,530 (27,597 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  (24) דיטר מילר (פ.צ. קלן)  גרד מילר באיירן מינכן
 → 1976/19771978/1979 ←
 
עונת 1977/1978 הייתה העונה ה-15 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-6 באוגוסט 1977 והסתיימה ב-29 באפריל 1978.
פ.צ. סנט פאולי (בפעם הראשונה בתולדות המועדון), מינכן 1860 ושטוטגרט  עלו מהליגה השנייה.
פ.צ. קלן זכתה בתואר האליפות עונה בפעם השנייה בתולדות המועדון. היא עברה את בורוסיה מנשנגלדבך בזכות הפרש שערים. פ.צ. קלן זכתה גם בגביע הגרמני
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון.
הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושלוש קבוצות עלו במקומן.
פ.צ. סנט פאולי, מינכן 1860 ופ.צ. זארבריקן ירדו לליגות אזוריות.
כדורגלנים מצטיינים

דיטר מילר (פ.צ. קלן) (בפעם השלישית) וגרד מילר (באיירן מינכן) (בפעם החמישית) שכבשו 24 שערים, זכו בצוותא בתואר מלך השערים של הליגה.