stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שמירת נגיעה
לקריאה נוספת

ישראל וונדי, נגיעה אישית - שמירת נגיעה בהלכה ובמחשבה
הרב יצחק גינזבורג, איסור נגיעה ותיקונו
הערות שוליים

↑  שדי חמד מערכת חתן וכלה יב, אגרות משה חלק אבן העזר ד, סימן לב סעיף ט.
↑  עזר מקודש אבן העזר סימן כ סעיף קטן א. הרב שלמה קרליבך, לדוד צבי עמ' 218, שו"ת בני בנים חלק א סימן לז.
↑  ספר החינוך מצווה קפ"ח, סמ"ג לאו קכ"ו, המאירי על מסכת סנהדרין דף סו עמוד ב, ריטב"א על מסכת שבת דף יג עמוד ב, ועוד רבים.
↑  "שאין קריבין לערוה כלל בין גדולה בין קטנה חוץ מהאם לבנה והאב לבתו" - (רמב"ם, משנה תורה, הלכות איסורי ביאה כ"א ו')
↑  וכן סובר האבן עזרא בפירושו על הפסוק, ומביא ראיה מהפסוק "ואקרב אל הנביאה".
↑  כפי שדורשת הגמרא (תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ', עמוד ב'): "שלא תהרהר ביום ותבא לידי טומאה בלילה", וראו גם בתשובת הרב משה פיינשטיין, שו"ת אגרות משה חלק אבן העזר סימן ס'.
↑  שו"ת הריב"ש, סימן תכה
↑  שו"ת הריב"ש תכ"ה, וראו עוד מקורות בספר טהרת הבית של הרב עובדיה יוסף, עמ' לד-לה
↑  אבישי בן חיים, הרבנות הראשית: אסור לפנויות לטבול במקווה, באתר nrg‏, 4 בפברואר 2008
↑  נטעאל בנדל, ‏בג"ץ פסק: אסור לבלניות לשאול את הנשים הטובלות על רווקותן,  באתר כיפה, כ"ט אייר תשע"ג, 9 במאי 2013
↑  להרחבה בשיטות השונות בנושא זה, ראו כאן.
↑  הלכות איסורי ביאה, כא, ו
↑  אבן העזר, א, ז
↑  חלק ב', עמ' שכד
↑  חלק ב', עמוד שיח
↑  נדחי ישראל, פרק כ"ד ס"ב
↑  ח"ג עמ' תסז-תע
↑  אבן העזר סי' כא ס"ק ז
↑  ילקוט יוסף, שבת כרך א', ח"ג, עמ' תקכח
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
טלי חתוקה

| --- | --- |

טלי חתוקה, ינואר 2012
 לידה:  1969 (בת 55 בערך) רמת גן
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 תחום יצירה:  אדריכלות
 פרסים והוקרה:  פרס רכטר
 www.hatuka.tau.ac.il
טלי חתוקה (נולדה ב-1969) היא אדריכלית ומעצבת עירונית ישראלית, מלמדת בחוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב ומנהלת בה את המעבדה לעיצוב עירוני. זוכת פרס רכטר לאדריכל צעיר לשנת 2012. כותבת בנושאי הקשרים בין עיצוב המרחב ואדריכלות לנושאים חברתיים ואלימות.
ביוגרפיה

נולדה ברמת גן ולמדה בתיכון לאמנויות תלמה ילין. בין השנים 1990 ל-1995 השלימה תואר בארכיטקטורה בהצטיינות יתרה בטכניון, סיימה תואר שני בתכנון עירוני מאוניברסיטת Heriot-Watt בבריטניה בשנת 1997. עבודת המאסטר שלה הייתה בנושא "תפקידה של שדרות רוטשילד בתל אביב בשנות התשעים". בשנת 2005 סיימה את הדוקטורט בארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון. בשנים 2004 ל-2008 עשתה לימודי פוסט-דוקטורט בפקולטה לארכיטקטורה באוניברסיטת MIT בה הייתה כעמיתת תוכנית פולברייט ובשנים 2006 עד 2009 הייתה עמיתת מארי קארי של הקהילה האירופאית.
חתוקה ייסדה את המעבדה לעיצוב עירוני באוניברסיטת תל אביב וכיום עומדת בראשה. המעבדה היא פרויקט שמטרתו סיקור ופיתוח העיצוב העירוני ויצירת כלים ואיסוף מידע למטרות מחקר בנושא.
בשנת 2008 יצא ספרה "רגעי תיקון" בהוצאת רסלינג. הספר, אשר מבוסס על עבודת הדוקטורט שלה בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון, בהנחיית פרופסור רחל קלוש, מתעסק בחיבורים שבין אלימות פוליטית לבין המרחב הארכיטקטוני שבה היא מתרחשת. היועץ המדעי לספר הוא פרופסור יוברט לו יון. הספר תורגם לאנגלית בהוצאת אוניברסיטת טקסס באוסטין.
חתוקה פרסמה מאמרים בכתבי עת בולטים, כמוthe Journal of Architecture and Planning Research,Journal of Urban Design International, the Journal of Architecture and Planning Perspectives.
בשנת 2008 הוצגה תערוכה מעבודותיה בגלריית קומפטון במוזיאון MIT. ב-2011 אצרה את התערוכה "המפעל" בגלריית בית עמותת האדריכלים, שהוצגה במקביל להוצאת הספר "המפעל - על ארכיטקטורה ותעשייה בארגמן, יבנה". בשנת 2012 זכתה חתוקה בפרס רכטר לאדריכל צעיר. מתוך נימוקי השופטים ניטען כי הפרס ניתן "עבור מגוון פעילויותיה בשנים האחרונות לפיתוח כיווני מחשבה וכלים לשילוב של היבטים חברתיים בתכנון עירוני. ד"ר חתוקה מנסה לקדם תחום בעל חשיבות העוסק בהקשרים חברתיים בתכנון עם דגש על הפריפריה תוך כדי נקיטת מסקנות חשיבה תכנוניות כתוצאה מהבדיקה".
בשנת 2013 יצא הספר "המתכננים - השיח התכנוני בישראל לאן?" אותו ערכה בשיתוף פרופ' טובי פנסטר. הספר מציג תריסר מאמרים המתייחסים כל אחד למושג אחר מתחום התכנון, כמו: בנה ביתך, ייצור נוף, התחדשות עירונית ומדיניות תכנון. במקביל, החלה חתוקה (בשיתוף חברי המעבדה) לפרסם רשימות בבלוג אורבנולוגיה. ב-2020 יצא לאור הספר "דפוסי תכנון" שערכה ובו מאמרים שנכתבו בעקבות עבודות תיזה שערכו חברי המעבדה לעיצוב עירוני ומיד אחריו פרסמה את הספר "מרחב מיקוח - תהליכי התחדשות עירונית בעידן הנאו-ליברלי".
בשנת 2017 קיבלה דרגת פרופסור חבר.
נשואה לאדריכל יואב מאירי, אם לשניים ומתגוררת בשכונת קריית שלום, בתל אביב.
תרומתה המחקרית

העבודה המחקרית של חתוקה מתמקדת בשני תחומים מרכזיים: (1) הזיקה בין החברה והזירה העירונית - תחום המבוסס על מחקרים אמפיריים, עוסק בתאוריה ודן בדינמיקה בין המרחב הציבורי, חברה וטכנולוגיה בעידן הנוכחי. (2) פיתוח ועיצוב עירוני - תחום הכולל פרויקטים מחקריים יישומיים בתמיכה של רשויות ומשרדי ממשלה.
תרומתה המחקרית > הזיקה בין החברה והזירה העירונית

חלק ניכר מכתיבתה עוסק בסוגיות של ההתנגדות במרחב הציבורי והמופע שלהם במרחב. במיוחד מתמקד המחקר בכוריאוגרפיה של המחאה. כל מחאה היא מופע הכולל התייחסות מוקפדת לכוריאוגרפיה של הגוף, זה האישי, היוצר את המסה של ההמון. הכוריאוגרפיה היא מסר אידאולוגי, אמצעי ללכידות חברתית, דרך לעורר תשומת לב, משאב אסתטי, כלי בייצור של סדר חדש. לטענתה של חתוקה, "הכוריאוגרפיה של המחאה, ככלי המעצים את השפעתה, בולטת בחלק ניכר מההפגנות העכשוויות ברחבי העולם ומצביעה על ההכרה של האזרחים בכך שהמרחב והגוף הם כלים משמעותיים שיש לעשות בהם שימוש קפדני. הכרה זו חוצה מדינות ומאפיינת אזרחים במשטרים דמוקרטיים ולא-דמוקרטיים כאחד, שנעשו מודעים יותר לכוחם ולכוריאוגרפיה הסוציו-מרחבית כאמצעי אשר עשוי להעצים את התמיכה בטענותיהם". מחקר אמפירי איכותני שנעשה בעשר מדינות (בעזרת צוות של מתורגמנים ועוזרי מחקר), במימון האיחוד האירופי, שמנתח את הממדים הפיזיים של מחאות והזיקה בין המרחב הפיזי ותהליך תכנון המחאה. הספר עיצוב המחאה (The Design of Protest) הוצאת אוניברסיטת טקסט, אוסטין, 2018, מרכז את התובנות של המחקר עם ראייה ומחשבה על האתגרים של עיצוב המחאה בעתיד. בשנים האחרונות הורחב המחקר של המחאה ומתמקד במושג אגוניזם (בהשפעת שנטל מוף). מחקרה מעורבות אגוניסטית בחברות פוסט-הגירה יחד עם פרופ' טניה תומאס ופביאן וירצ'ו מציג רעיונות בחזית המדע החברתי ועוסק במושג האגוניזם בחברה של ימינו ומקום הפעולה הפוליטית בכלל והמחאה הפוליטית בפרט.
תרומתה המחקרית > מיפוי טיפולוגי של הנוף הבנוי בישראל

בשותפות עם חברי המעבדה לעיצוב עירוני, פרסמה שלושה ספרים שמטרתם לבחון את תבניות התכנון של המרחב והנוף בישראל. הספר הראשון, "שכונה-מדינה" (רסלינג, 2012), מתמקד ביחסים התלויים בין המדינה והאזרחים בסביבות המגורים. בספר השני, "עיר-תעשייה" (רסלינג, 2014), נבחנו סביבות העבודה של תושבי העיר ונחשפו היחסים הגלויים והסמויים בין העיר והתעשייה בסביבות העבודה. "ארץ-גנים" (רסלינג, 2017), מתמקד ביחסים שבין תושב העיר למרחב הציבורי והאופן שבו מתוכננות סביבות הפנאי בעיר. שלושת הספרים, מתחקים ומתעדים את המתחים ואורחות החיים בסביבות העירוניות בישראל של תחילת המאה ה-21. הקולות שעולים מן הספרים מגוונים. חלקם צורמים, קולניים, מסוכסכים, בוּרים וגזעניים, אחרים הרמוניים ומפויסים. בנוסף למיפוי הטיפולוגי ועיגונו בהקשר חברתי-פוליטי, כל ספר מסתיים במתווה רעיוני, סל של כלים וכיווני מחשבה אשר מבקש להציע רציונל אחר, איכותני, כבסיס לארגון המרחב והמשאבים בתכנון הסביבה הבנויה בעיר.
תרומתה המחקרית > עירוניות תעשייתית

נושא התעשייה הופיע לראשונה בכתיבתה של חתוקה בספר "המפעל" (רסלינג, 2011). ספר זה עוסק במפעל ארגמן, מפעל טקסטיל בו עבד אביה כ-40 שנה. ספר העוסק בקשר בין קפיטליזם, תעשייה וסביבות עבודה. חתוקה טוענת בספר שנושא אזורי התעשייה אינו מקבל תשומת לב ראויה בזירה האדריכלית למרות "שסביבות העבודה המעוצבות על ידי אדריכלים משפיעות על חיי היום-יום של כולנו, שהרי הן המרחב שבו מבלים רבים מאתנו את מרב שעות היום. אמנם הרציונל של סביבת העבודה העכשווית השתנה, ועמו גם שיטת התכנון וארגון מרחב העבודה, אולם אין בכך כדי להמעיט את הקשר ההדוק בין אופיו של תהליך הייצור לסביבת פועלו של העובד, אלא רק לחזקו. זוהי סביבה פיזית המייצגת את ההיגיון הכלכלי-חברתי של המפעל או המיזם, המעוגן בתורו בתוך מערך כלכלי רחב יותר של המדינה והכוחות הגלובליים". הספר עוקב אחר בניית הבית לתהליך הייצור ולעובדים במפעל ארגמן, בתוך קונטקסט של בניית הבית הלאומי ובזיקה לתהליכים הכלכליים-חברתיים שהביאו לפירוקו - תהליכים שלא הותירו חלל ריק אלא מקום אחר, מדינה אחרת.
בשנים האחרונות נושא התעשייה הורחב אל מעבר ההקשר הביוגרפי וההיסטורי לפרויקט משותף עם פרופ' ערן בן יוסף (MIT), שבוחן טיפולוגיות שונות של יחסי עיר-תעשייה, בישראל ומחוצה לה. המטרה המרכזית של הפרויקט היא להעמיק את ההבנה של הדינמיקה בין עיר-תעשייה ולקדם את הייצור כמרכיב מפתח בפיתוח ותכנון ערי העתיד. נקודת המוצא של המחקר והיוזמות במסגרת פרויקט זה, היא שהסביבה התעשייתית היא חלק מרכזי בעיצוב סביבת החיים העירונית.
תרומתה המחקרית > ערים וטכנולוגיה

תחום מחקר נוסף של חתוקה מתמקד בדיגיטציה והשפעתה על המרחב הציבורי. במספר מאמרים שהתפרסמו בכתב העת Urban Studies, מצביעה חתוקה על השינויים הנורמטיביים והחברתיים שחלו בהשפעת הטכנולוגיה בעיר בכלל ובמרחב הציבורי בכלל. תהליכים אלו מייצרים הזדמנויות אך גם פגיעות רבה. האתגר המרכזי כיום הוא פיתוח ערים שנהנות מדיגיטציה ומהיתרונות של איסוף הנתונים (big data) אך מוכנות להתמודדות עם כשלים ואתגרים, למשל, שינויים התנהגותיים במרחב הציבורי, פגיעה בפרטיות ופגיעות סייבר.
ספריה

מרחב מיקוח - תהליכי התחדשות עירונית בעידן הנאו-ליברלי (עם הדס צור, עינת פרייגר ואחרים), הוצאת רסלינג, 2020
דפוסי תכנון (עורכת, מאמרים בעקבות עבודות תיזה שנערכו במסגרת המעבדה לעיצוב עירוני), הוצאת רסלינג, 2020
The Design of Protest - Choreographing Political Demonstrations in Public Space, הוצאת אוניברסיטת טקסס, 2018.
ארץ-גנים, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2017.
הכוריאוגרפיה של המחאה (קטלוג), תל אביב: הגלריה בבית האדריכל, 2015.
עיר-תעשייה, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2014.
המתכננים - השיח התכנוני בישראל לאן?, עורכות טלי חתוקה וטובי פנסטר, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2013.
שכונה-מדינה, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2012.
המפעל - על ארכיטקטורה ותעשייה בארגמן, יבנה, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2011.
Violent Acts and Urban Space in Contemporary Tel Aviv: Revisioning Moments, הוצאת אוניברסיטת טקסס, 2010.
רגעי תיקון: אלימות פוליטית, ארכיטקטורה והמרחב העירוני בתל אביב, הוצאת רסלינג, 2008.
?Y-UTOPIA, עורכת-אורחת בכתב העת בלוק, גיליון 3, הוצאת כתר, 2006.
תרבות אדריכלית: מקום, ייצוג, גוף, עורכות רחל קלוש וטלי חתוקה, הוצאת רסלינג, 2005.
יחסי אוזבקיסטן – דרום אפריקה

| יחסי אוזבקיסטן – דרום אפריקה |
| --- | --- |
אוזבקיסטן: דרום אפריקה


אוזבקיסטן: דרום אפריקה
שטח (בקילומטר רבוע)
447,400: 1,219,090
אוכלוסייה
36,593,454: 64,255,651
תמ"ג (במיליוני דולרים)
90,889: 377,782
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,484: 5,879
משטר
רפובליקה נשיאותית: רפובליקה

יחסי אוזבקיסטן–דרום אפריקה הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ודרום אפריקה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1992, לאחר עצמאותה של אוזבקיסטן בעקבות קריסת ברית המועצות. שתי המדינות משתפות פעולה בכמה ארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם.
יחסים כלכליים

הסחר הדו-צדדי בין המדינות הוא מינימלי. בשנת 2015, דרום אפריקה ייצאה בעיקר בעלי חיים וייבאה מוצרי עור מאוזבקיסטן.
נציגויות דיפלומטיות

אוזבקיסטן מיוצגת בדרום אפריקה באמצעות שגרירותה באנקרה, טורקיה.
דרום אפריקה מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגרירותה באנקרה, טורקיה.
ליה פילוסוף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  19 בנובמבר 1991 (בת 32) 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
ליה פילוסוף (נולדה ב-19 בנובמבר 1991) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

פילוסוף נולדה ב-19 בנובמבר 1991 לעיתונאית מירי חנוך ולמוזיקאי צוף פילוסוף. פילוסוף היא בוגרת תנועת התיאטרון גלי ישראל ובבית הספר למדה במגמת הקולנוע.
בשנת 2006 שיחקה בסדרה "ראש גדול" את דמותה של גילי מרקוס, חובבת טניס שהוריה הדתיים מתנגדים בכל תוקף שתשחק טניס.
בשנת 2009 שיחקה בסרט "ילדה גדולה" וגילמה את דמותה של שירה לצד רוני טל, שמעון מימרן ואריאלה מיניאלי.
בשנים 2013–2014 שיחקה בסדרה "משיח" בתפקיד אורח אלה.
בתיאטרון שיחקה בהצגות ילדים כגון "סוכר ילדים סדוכר", "מטרו-פלסטינה" עור לבן מסכות שחורות".
הערות שוליים

1 2  ליה פילוסוף, באתר levanahakim
↑  הפרויקט, צוות. "ילדה גדולה". נבדק ב-2017-01-21.(הקישור אינו פעיל)
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כביש 395

| --- | --- |

מעגל התנועה ליד הסטף
מעגל התנועה ליד הסטף
 מידע כללי
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש רוחב
 אורך:  17.9 ק"מ
 מיקום
 נקודת התחלה:  מחלף שמשון
 נקודת סיום:  צומת כרם
 קואורדינטות:  31°46′22″N 35°09′13″E﻿ / ﻿31.772820999017°N 35.153597116673°E﻿ / 31.772820999017; 35.153597116673
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ירושלים מוגדלת) כביש 395(למפת ירושלים רגילה) כביש 395(למפת הרי ירושלים רגילה) כביש 395(למפת הרי ירושלים מוגדלת) כביש 395  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש 395 הוא כביש רוחב אזורי מאזור בית שמש לירושלים, מדרום לכביש 1.
גאוגרפיה

הכביש מקשר בין מחלף שמשון בכביש 38 לבין כביש 386 בצומת כרם, מדרום לשכונת עין כרם בירושלים. הכביש מתחיל בשוליים המערביים של הרי ירושלים בגובה 260 מטר מעל גובה פני הים, מגיע לשיא של 770 מטר באזור הר הטייסים - רמת רזיאל, ומסתיים בגובה 550 מטר במעגל התנועה של צומת כרם.
כביש זה נחשב בעיני רבים לאחת הדרכים הנופיות היפות בארץ ולכביש נהיגה מהנה וספורטיבית, חלק מהדרכות הנהיגה לנהיגה מתקדמת מתבצעת על כביש זה בשל הפיתולים הרבים שבו.
הכביש נסלל במהלך מלחמת העצמאות כחלק המזרחי של כביש הגבורה. בעת סלילתו עלה הרעיון שהוא יהיה לדרך פנימית החבויה מתותחי הלגיון הירדני ויוכל לשמש את התנועה לירושלים במקרה שהכביש הראשי משער הגיא ייחסם. בפועל, כמעט לא נעשה בו שימוש לתנועה לירושלים. הכביש זכה לשמות שונים: "כביש מלאיה", "כביש הגבורה" ו"כביש ב'". באוקטובר 1950 החל לנוע עליו שירות אוטובוסים של אגד וקו נוסף, לכיוון עגור, נוסף בפברואר 1951.
באוגוסט 1982 הוחל בסלילת קטע עוקף צובה באורך 2 קילומטרים שחיבר את הכניסה לצובה ממערב עם צומת הר איתן וייתר את השימוש בקטע הכביש שעבר דרך הקיבוץ.
מסלול הכביש

| ק"מ | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 395 ממערב למזרח
| 0 | מחלף שמשון |  | אשתאול |  כביש 38 |
| 2.5 | צומת ללא שם |  | כסלון |  כניסה לאנדרטת מגילת האש (סגורה) |
| 5 | צומת ללא שם |  | תל כסלון | כניסה ליער הקדושים |
| 6.5 | מסעף כסלון |  | רמת רזיאל | כניסה לרמת רזיאל ולכסלון |
| 8 | מסעף רמת רזיאל |  | רמת רזיאל | כניסה מזרחית לרמת רזיאל |
| 8.5 | צומת ללא שם |  | רמת רזיאל | כניסה להר הטייסים |
| 10 | מסעף איתנים |  | איתנים | כניסה לאיתנים עילית |
| 11 | צומת ללא שם |  | איתנים | כניסה לאיתנים תחתית |
| 11.5 | מסעף גבעת יערים |  | גבעת יערים | כניסה לגבעת יערים |
| 12.5 | מסעף צובה |  | צובה | כניסה לצובה |
| 14.5 | מסעף סטף |  | סטף |  כביש 3965 |
| 17.5 | צומת ללא שם |  | בית זית | כניסה לבית הספר החקלאי עין כרם |
| 18 | צומת כֶּרֶם |  | עין כרם |  כביש 386 |
הערות שוליים

↑  ג. משעולי, נפתולי דרך היושר, מעריב, 28 ביולי 1978
↑  דוד גלעדי, ויסעו מעין שמר ויחנו בכסלון, מעריב, 28 ביולי 1950
↑  היום נחנכת רמת רזיאל, חרות, 18 בינואר 1949
עמוס חוזר לדרך בורמה, מעריב, 9 ביוני 1950
↑  מבוא שלישי מן השפלה לירושלים, דבר, 23 במאי 1955
↑  שירות אגד בכביש מלאיה, דבר, 9 באוקטובר 1950
↑  נחנכה התחבורה ליישובי הפרוזדור, על המשמר, 8 בפברואר 1951
↑  הכביש יעקוף את צובא, מעריב, 18 באוגוסט 1982
בתחתית התמונה צומת אשתאול – תחילת כביש 395 בחיבור עם כביש 38, לפני סלילת מחלף שמשון
רומן בוצ'אצקי

| --- | --- |

 לידה:  31 באוגוסט 1986 (בן 38) ברית המועצות טשקנט, אוזבקיסטן הסובייטית, ברית המועצות
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  במאי, מעצב אמנותי, מפיק ועורך וידאו
 מקום לימודים:  שבח מופת  הבצפר  המסלול האקדמי המכללה למינהל 
 פרופיל ב-IMDb
 
רומן "רומס" בוצ'אצקי (נולד ב-31 באוגוסט 1986) הוא במאי, מעצב אמנותי, מפיק ועורך וידאו ישראלי. מוכר עקב הפקותיו לקליפים לאמנים ישראלים, בין היתר לצמד המצליח סטטיק ובן-אל תבורי והשפעתו על תעשיית המוזיקה והקליפים בישראל.
ביוגרפיה

בוצ'אצקי נולד בעיר טשקנט שבאוזבקיסטן הסובייטית דאז (בברית המועצות לשעבר). בשנת 1990 עלה לישראל עם משפחתו שהתיישבה ביפו. למד בתיכון "שבח מופת" בתל אביב וסיים בשנת 2004. עם סיום לימודיו פנה ללימודי פרסום ושיווק בבית הספר של חברות הפרסום והדיגיטל - "הבצפר". בשנת 2013 השלים לימודי תואר ראשון בעיצוב במסלול האקדמי המכללה למנהל.
בשנת 2014 ייסד בוצ'אצקי את המכינה האקדמית לעיצוב 360 במסלול האקדמי המכללה למנהל והחל משנה זו הוא גם משמש כמרצה בבית הספר לעיצוב וחדשנות ובביה"ס לתקשורת במכללה בתחום העיצוב לשידור והטלוויזיה.
בשנת 2016 סיים לימודי תואר שני בעיצוב חדשנות ויזמות, במסלול האקדמי המכללה למינהל.
בוצ'אצקי הוא הבעלים של חברת הפקות והסטודיו "ROMS" העוסק בהפקות מדיה המשלבות וידאו ועיצוב. במסגרת הסטודיו הפיק בוצ'אצקי וידאו-קליפים לאמנים ישראלים רבים, בהם: אליעד נחום, סטטיק ובן-אל תבורי, איזי (ארז שרון), קפה שחור חזק, עברי לידר, שרית חדד, נועה קירל, יהונתן מרגי ועוד.
בנוסף, בוצ'אצקי הבעלים של בית הפוסט - סטודיו WAY. הסטודיו בין היתר אחראי על עריכה של פרסומות רבות וקידום המופעים הבינלאומיים בישראל בשיתוף פעולה עם לייב ניישן אנטרטיינמנט ישראל וקידם בין היתר את המופעים של מארון 5, בריטני ספירס, אירוסמית', ג'ייסון דירולו, ליל דיקי, גאנס אנד רוזס, אלאניס מוריסט, אנריקה איגלסיאס, בקסטריט בויז, מרטין גריקס, אוונג'ד סבן פולד, פט שופ בויז ועוד.
בין הפרסומות הבולטות שביים רומן בוצ'אצקי היו לחברות כגון: דלתא עם אליאנה תדהר ולי בירן, אייס עם רותם כהן, תה ויסוצקי עם אניה בוקשטיין, עמוס תמם ואנה זק. בנק מזרחי טפחות עם דביר בנדק,אופטיקנה עם קרן פלס ועומר אדם. קסטרו עם שלומית מלכה. קניוני עופר עם יובל שרף. לאומי עם יובל סגל (1971), קרן מור ושחר חסון. לבמבה וביסלי של אסם< גוגל, פייסבוק, מכבי, מפעל הפיס, יילו פז, רנואר, יופלה, שטראוס, כאל - כרטיסי אשראי לישראל עם עברי לידר, מארק איווניר, ואנה זק. רכבת ישראל, קבוצת גולף א.ק. עם אופירה אסייג, יעל אלקנה וצחי הלוי ועוד.
רומן בוצ'אצקי הוא מנהלו האומנותי של הזמר והיוצר שחר סאול.
עבודות

היצירה הבולטת הראשונה של בוצ'אצקי הוא הקליפ I'm Jewish And You Know It, שיצא בשנת 2011 ומהווה פרודיה על השיר Sexy and I know it של צמד הראפרים LMFAO. הקליפ זכה למעל 16,000,000 צפיות ביוטיוב.
עבודות > עבודות לפי אמנים

"סתם", 2016
"כביש החוף", 2016
"סלסולים", 2016
"זהב", 2017
"טודו בום", 2017
"הכל לטובה", 2017
"נמסטה", 2018
"קאוואי", 2018
"גומיגם", 2018
"Broke Ass Millionaire",‏ 2018
"יאסו" - עם עדן בן זקן וסטפן לגר, 2019
"בננות", 2019
"אמאלה", 2019
"Further Up (Na, Na, Na, Na, Na)", 2020 יחד עם פיטבול
2020, "We" - יחד עם מירי מסיקה
"חביב אלבי", 2020 - יחד עם נסרין קדרי
2020, "Milli" - יחד עם הראפר פליפ דינרו
"קוביות", 2020 - יחד עם אנה זק
2020, "Shake Ya Boom Boom" - יחד עם בלאק אייד פיז
"קטן עלינו", 2020 - אמני ישראל
"קקטוס", 2021
"שבעה ירחים" מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"כוסות ריקות", יחד עם ליאור נרקיס - מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"אפס מאמץ", יחד עם נטע ברזילי - מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"רובינזון קרוזו", יחד עם רן דנקר - מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"גשם מתוק", יחד עם רמי קליינשטיין - מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"העיר הגדולה", יחד עם אגם בוחבוט - מתוך האלבום שבעה ירחים, 2021
"אורות", יחד עם רון נשר - מתוך האלבום "שבעה ירחים", 2021
"Bella", 2021
"חנוכה", 2021
"מנגלים", 2022
"אחלה גבר" יחד עם דנה אינטרנשיונל, 2022
"קרנבל" שיר בשיתוף המכביה, 2022
"תחנונים", 2023
"טרנטולה" יחד עם אגם בוחבוט, 2023
"קטן עלינו", 2020
"מגבות", 2021
"באתי להציל אותך" יחד עם שחר סאול, 2021
"בשורות טובות" יחד עם הפשוטע, 2022
"קופידון", 2022
"אהובי", 2023
"חנהל'ה" יחד עם סטפן לגר, 2023
"אתה", 2024
"השחר עולה", 2019
"קשר קרקע", 2020
"לאן הולכים", 2021
"דובשנייה" יחד עם אגם בוחבוט ונורוז, 2022
"ד"ש", 2022
"הכל טוב", 2022
"פתיחת ערב" יחד עם ערן סוויסה וערן יוסף, 2024
ניהול אומנותי אלבום "צולל" - ;שחר סאול, 2024
- "אין בזה כלום" - בימוי וניהול אומנותי.
- "מה יהיה" - בימוי וניהול אומנותי.
- "סיבובים" - (בימוי עומר אלוני, ניהול הפקה רומן בוצ'אצקי).
- "סקס + קטע מעבר" - בימוי וניהול אומנותי.
- "מאושר יותר" - בימוי וניהול אומנותי.
- "לא קונה" - בימוי וניהול אומנותי.
- "שאטגן" - (בימוי עומר אלוני).
- "צולל/ממשיך" - בימוי וניהול אומנותי.
"יהלומים – Bling Bling", 2021
"Thought About That", 2022
"פעמון", 2022
"דז'ה וו", 2023
"משקפיים" עם איתי גאלו, 2023
"אני" בהפקת ירדן פלג, 2024
"באתי לחלום", 2018
"מתגעגעת", 2019
"זוט עני", 2020
"מה אתה רוצה?", 2020
"נוסע", 2016
"תמיד חלמתי", 2017
"זמן", 2017
"סוף השבוע", 2018
"שמיים", 2018
"יום הולדת", 2020
"מוגזם", 2017
"נסיכה שלי", 2018
"הנשף", 2018 (מתוך הסרט הנשף)
"WTF",‏ 2022
"עוד יום", 2016
"שחקן", 2017
"לזרום", 2017
Disney Medley", 2015"
Uptown Funk", 2015"
Drown", 2015"
MORE", 2016
"קצת אור", 2013
"מוזיקה זה סם" (בשיתוף עידו בי וצוק), 2013
"בין הבודדים", 2014
"המגזימנים", 2014
"אחרון הימים", 2014
"לא הכל מן אללה", 2015
"בקרוב אצלך", 2016
"בשיא שלי", 2024
Bang Bang", 2018"
Tik Tok", 2019"
הולה מאמאסיטה", 2019"
Call it out", 2019"
בלוק", 2020"
"תני לי רגע", 2018
OMG", 2013"
"לידך", 2015
"נצח נצחים", 2016
"הכל עוד לפניי", 2017
"היית איתה", 2017
"אוהבת אותך" מתוך האלבום 24, 2022
"לצאת לריב" מתוך האלבום 24, 2022
"מה נזכרת בי" מתוך האלבום 24, 2022
"עשיתי הכל" מתוך האלבום 24, 2022
"למה ככה נגמר" מתוך האלבום 24, 2022
"לא בשבילי" מתוך האלבום 24, 2022
"בסוף נתגבר" מתוך האלבום 24, 2022
"איפה אתה", 2024
פרסים והישגים מקצועיים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הקליפ 'תחנונים' של הזמר סטטיק זכה במספר פרסים בינלאומיים לשנת 2023:
London Independent Film Awards (זוכה בקליפ הטוב ביותר)
Cannes Continental Film Festival (מועמד לקליפ הטוב ביותר)
Indian International Short Film Festival Awards (זוכה בקליפ הטוב ביותר)
AFIN International Film Festival (זוכה בקליפ הטוב ביותר)
הקליפ 'דז'ה וו' של הזמרת נועה קירל זכה במספר פרסים בינלאומיים לשנת 2023:
Toronto International Music Video Festival (זוכה בקליפ עם העריכה הכי טובה)
Phoenix Shorts Festival (הקליפ הטוב ביותר)
CouchFF Fall 2023 Edition (מועמד לקליפ הטוב ביותר)
הקליפ "Thought about that" של הזמרת נועה קירל זכה בכמה פרסים בינלאומיים לשנת 2022:
World film carnival - Singapore.
ARFF Barcelona
Lift-Off Sessions Global Network 2022 Sessions
One Earth Awards
Kerala Short Film Festival
Festival Del Cinema Di Cefalu
Pune Short Film Festival
Bucharest film awards
Bristol Independent Film Festival
הקליפ פעמון של הזמרת נועה קירל זכה בכמה פרסים בינלאומיים לשנת 2022:
South Shore Film Festival
ART FILM AWARDS
הקליפ WTF של הזמרת עדן בן זקן זכה בפרס הבינלאומי לשנת 2022:
Virgin Spring Cinefest
השיר והקליפ דובשנייה של הזמר שחר סאול, אגם בוחבוט ונורוז זכה בשיר השנה של כאן גימל
בדצמבר 2020 הקליפים חביב אלבי וזוט עני נכנסו לרשימת עשרת הקליפים הנצפים והטרנדיים ביותר בישראל 2020 ע"פ נתוני יוטיוב.
באוקטובר 2020 זכתה במקום הראשון בפרס קקטוס הזהב TV הפרסומת שביים בוצ'אצקי למותג "אייס" בכיכובו של רותם כהן, והפרסומת הזכורה ביותר במדד גלובס בחודש זה.
ביולי 2020 זכתה במקום השלישי בפרס קקטוס הזהב TV הפרסומת שביים בוצ'אצקי למותג תה ויסוצקי בכיכובה של אניה בוקשטיין.
על בימוי והפקת הקליפ "מתגעגעת" של הזמר נתן גושן מועמד בחודש דצמבר 2019 בחצי הגמר לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי: "Lost Angeles CineFest".
על בימוי והפקת הקליפ "באתי לחלום" של הזמר נתן גושן מועמד בחודש ספטמבר 2019 בחצי הגמר לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי: "MoziMotion".
על בימוי והפקת הקליפ 'הכל לטובה' מועמד בחודש יוני 2018 לפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הצרפתי: Paris Play Film Festival.
על בימוי והפקת הקליפ 'זהב' של הזמרים סטטיק ובן-אל תבורי זכה בוצ'אצקי בחודש פברואר 2017 בפרס 'הקליפ הטוב ביותר' בפסטיבל הבינלאומי:Calcutta International Cult Film Festival.
בדצמבר 2017 הגיעו שני קליפים של סטטיק ובן-אל תבורי בבימויו של בוצ'אצקי לדירוג Rewind 2017 של יוטיוב - לרשימת עשרת הקליפים הנצפים ביותר ביותר בישראל לשנת 2017: "טודו בום" (מקום ראשון), "זהב" (מקום שני).
בדצמבר 2016 הגיעו שלושה קליפים של סטטיק ובן-אל תבורי בבימויו של בוצ'אצקי לדירוג Rewind 2016 של יוטיוב - לרשימת עשרת הקליפים הנצפים ביותר בישראל לשנת 2016: "סלסולים" (מקום ראשון), "כביש החוף" (מקום שני) ו"סתם" (מקום חמישי).
הקליפ 'נוסע' של הזמר אליעד נחום זכה בוצ'אצקי בספטמבר 2016 בכמה פרסים:
Canadian Diversity film festival
The NYC Indie Film Awards
Hollywood International Moving Pictures Film Festival
WorldFest-Houston International Film & VideoFestival
מועמד לפרס הווידאו-קליפ הטוב ביותר לשנת 2017, בפסטיבל הקנדי הבינלאומי:Toronto Independent Film Award