stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יון הליאדה רדולסקו
הליאדה והשפה הרומנית המודרנית > גישתו ההתחלתית

בגישתו לשפה תמך הליאדה, בצורך למודרניזציה שלה, להתאמתה לתקופה המודרנית, ונאבק נגד החינוך בשפה היוונית וצרפתית. כשניזון מהאידיאלים של עידן האורות ומהשאיפות לעצמאות לאומית, הליאדה פנה לבני זמנו:
"צעירים, דאגו לשפה הלאומית, דברו וכתבו בה! תתכוננו ללמוד ולטפח אותה - ומשמעות טיפוחה היא לכתוב בה על כל המדעים והאמנויות, על כל התקופות והעמים. רק השפה מאחדת, מחזקת ומגדירה את הלאום. עסקו בה קודם כל ומעל לכל, ועל ידי כך תגשימו את המדיניות היסודית ביותר, תבססו את הקמת הלאומיות"
רפורמה ראשונה שיזם בשנת 1828 הייתה בתחום הכתיב: צמצם את האלפבית הקירילי שבו נכתבה השפה הרומנית, ל-27 אותיות בלבד, המיועדות לשקף את ההיגוי הפונטי. כנימוק להצעתו הביא דוגמת האלפבית הלטיני כפי שהיה בשימוש ברומא הקדומה. בהמשך התחיל במערכה לעידוד הנהגת נאולוגיזמים משפות רומאניות אחיות, תוך כדי התאמתם לפונטיקה הרומנית. באותה תקופה רומנים שחיו אזורים השונים של המרחב הדנובי-קרפטי הרגישו כי צו השעה הוא לאחד את הניבים השונים וליצור אוצר מילים ספרותי סטנדרטי. רעיון זה נתמך בעבר על ידי נציגי "האסכולה הטרנסילבנית": גאורגה שינקאי ופטרה מאיור. הם ביקשו לאחד את השפה סביב השפה הרומנית הכנסייתית, ששימשה את הפולחן בכנסייה היוונית-קתולית הרומנית ("המאוחדת עם רומא") ובכנסייה האורתדוקסית הרומנית. הליאדה היה הראשון שדגל בהקמת רגולטור - לימים האקדמיה הרומנית - שירחיב את הפעילות בתחום טיפוח השפה ושיעזור ליצור שפה ספרותית סנדטדרטית המבוססת על הניב ממונטניה (ולאכיה) ששימש בסיס לטקסטים הדתיים שפורסמו במאה ה-16 על ידי הדיאקון קורסי.
בנוסף, בעיצוב השפה הספרותית, הליאדה הגן על קווים מנחים אסתטיים, תוך דגש של שלשה עקרונות ביסוד בחירת המילים המועדפות: עקרון אוצר המילים "נכון", נבחר בעדיפות ראשונה מבין המילים ממוצא לטיני שבשפה המדוברת; עקרון ה"הרמוניה" - שהמילים ממקור לטיני תופענה בצורתם השגורה בפי העם, אפילו עם חלו בהם שינויים פונטיים במהלך מאות השנים, ועקרון ה"אנרגיה" - העדפת המילים הקצרות והקולעות ביותר למשמעותן מתוך המילים הנרדפות הנהוגות במרחב דובר רומנית. התנגד לכתיב האטימולוגי שנראה לו מיותר וגם לגישה הטהרנית שצידדה בהסרת הנאולוגיזמים הנפוצים ממקור זר, כשהוא בדעה שיצא שכרה בהפסדה. לקביעות מוקדמות אלה של הליאדה הייתה השפעה לא מבוטלת על גיבוש השפה הספרותית במחצית השנייה של המאה ה-19. המשורר הלאומי של רומניה, מיכאי אמינסקו שתרם תרומה ניכרת בתהליך זה, העריך מאוד את הגישה של הליאדה ש"כתב כפי שמדברים". גם הפילולוג אוביד דנסושיאנו סבר שבהשקפה על השפה הליאדה התעלה מעל בני זמנו.
הליאדה והשפה הרומנית המודרנית > ההשפעה האיטלקית

השלב השני במחקריו הלשוניים של הליאדה התבסס על אימוץ התאוריה של קונדיאק, לפיה שפה יכולה להתפתח באמצעות מוסכמות. בשלב זה הוא התחיל לשלול את השקפתו הקודמת ולצדד בכתיב אטימולוגי. בשנות ה-1840 המוקדמות התחיל לטעון שרומנית ואיטלקית אינן שפות שונות זו מזו, אלא ניבים של השפה הלטינית ועל בסיס רעיונות אלה תמך בהחלפת מילים רומניות רבות על ידי מילים איטלקיות, אדקווטיות יותר בעיניו. בפועל התחיל להשתמש בשפת כלאיים מוזרה רומנית-איטלקית ובכתיב אטימולוגי:
עיוותים אלה משכו מאוחר יותר בקורת חריפה ומגחכת מצד אמינסקו ורבים אחרים. היו קיימות מקבילות "לטיניסטיות" מנייריסטיות בהשקפות הלשוניות של הטרנסילבני אוגוסט טרבוניו לאוריאן ובאלה של המולדבי גאורגה אסאקי שהושפעו על ידי השפה הצרפתית והטביעו את חותמן על שפת הבויארים של תקופתו, כפי שהעיר המבקר גאראבט איבראיליאנו. איבראיליאנו ציין כי אסאקי שיבח את מה שראה כנסינונו של הליאדה להחיות את השפה של אנשי טראיאנוס שהגיעו לדאקיה. בין המבקרים של עיוותים מלאכותיים אלה בשפה יש לציין את אלקו רוסו ואת חברי החוג ז'ונימיה. אלקו רוסו הסביר את המניעים הנפשיים למגמות אלה כנובעים מהפוביה אנטי-סלבית או יותר נכון אנטי-רוסית: השנאה הפוליטית המודרנית כלפי רוסיה השליכה אותנו לאיטליאניזם, לצרפתיזם ול-איזמים אחרים, שאין להם דבר וחצי דבר עם הרומניזם, בעוד שהסכנות הפוליטיות לשעבוד הנשמה הרומנית, שהולידו אותה, עברו כבר מהעולם. הרומניזם האמיתי צריך כיום לזקוף את הראש. גם מבקר הספרות ג'ורג'ה קלינסקו קישר את גישתו המאוחרת של הליאדה לרגשות האנטי-רוסיים שלו מזמן חוויותיו בימי מהפכת 1848. "מתוך שנאה לפאנסלביזם ולרוסים, שהשתדלו להדגיש את ההשפעות הסלביות על השפה הרומנית, הליאדה ראה את עצמו משרת את המולדת על ידי סילוק כל העקבות הסלביות מהשפה. קלינסקו סבר שחוסר העקביות של הליאדה בתחום השפה, כולל התנועות הבלתי צפויות שלו מרעיונות סבירים לרעיונות הכי מטורפים, נבעה מהאוטודידקיות שלו. בסך הכל לניסויים לשוניים אלה של הליאדה היו השפעות שוליות ומבקריו, כולל אמינסקו, הצביעו על הניגוד ביניהם ובין עקרונותיו המוקדמים. הליאדה בעצמו נראה כי היה מודע לכך ברגעים שבהם נהג להתפאר:"שפה זו, כפי שהיא כתובה כיום על ידי האנשים דוברי רומנית, היא פרי עבודתי". אחד מאנשי הספרות המעטים שכן הושפעו על ידי הגישה האיטליאניסטית של הליאדה, היה המשורר אלכסנדרו מצ'דונסקי בצעירותו. מהמורשת של הליאדה נשארו בכל זאת גם שורה של מילים ממקור איטלקי, שימושיות בתיאור גוונים או מושגים שלרומנית לא הייתה עד אז מילה מתאימה, לדוגמה: adorabil, absurd, actual, abject, absolut, colosal,conjugal, consecvent, implacabil, inefabil, inert, ingrat, legitim, mistic, pervers, suav, venerabil etc.
הנצחה

אנדרטה להליאדה רדולסקו - יצירת הפסל האיטלקי אטורה פרארי הוצבה ממול לאוניברסיטה במרכז בוקרשט
אולם קריאה באקדמיה הרומנית נקראת על שמו
1880 הוקם פרס של האקדמיה הרומנית על שמו
באותה שנה הוענק לבוגדן פטריצ'ייקו חאשדאו בעד ספרו "דברים מימי אבותינו" בשווי 5,000 ליי זהב. ב-1890 סביב פרס זה התעוררה שערורייה כאשר הנסיך דימיטריה סטורדזה, נציג המפלגה ה"ליברלית", האשדאו ואחרים סירבו להעניק את הפרס למחזאי יון לוקה קאראג'אלה בגלל השתייכותו לחוג "ז'ונימיה" ודעותיו האנטילאומניות .
בית ספר תיכון בעיר טרגובישטה נושא את שמו
הכפר זידור Ziduri במחוז בוזאו נקרא על שמו.
המשורר מיכאי אמינסקו הקדיש לו בית בשיר שלו "האפיגונים" שבו מוקיר את תרומות הסופרים הרומנים המוקדמים
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eliad zidea din visuri şi din basme seculare  Delta biblicelor sânte, profeţiilor amare,  Adevăr scăldat în mite, sfinx pătrunsă de-nţeles;  Munte cu capul de piatră de furtune deturnată,  Stă şi azi în faţa lumii o enigmă nesplicată  Şi vegheaz-o stâncă arsă dintre nouri de eres. |  Out of dreams and secular tales, Eliad was building  The delta of Biblical saints, of bitter prophecies,  Truth bathed in myth, a sphinx imbued with meaning;  A mountain with its head of stone misplaced by the storm,  He still stands today, before the world, as an unsolved enigma  And watches over a burnt rock from between clouds of heresy. |  |
הערות שוליים

↑  G.Călinescu (1972) p.63
↑  G.Călinescu(1963) p.63-64
↑  Mihai Eminescu, Epigonii (wikisource)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810629706805606  BNE: XX1302946  BnF: cb13516332j (data)  GND: 119525739  ISNI: 0000 0000 5512 6023  LCCN: n80056869  NKC: jn20031219034  NLG: 87282  NTA: 07306596X  SUDOC: 050592793  VcBA: 495/323635  VIAF: 54302921   WorldCat (עם VIAF): 54302921 
בית הוריו של הליאדה רדולסקו ומקום לידתו בטרגובישטה
הליאדה, פרט מתוך התמונה קיבוצית של חברי הממשלה הזמנית המהפכנית בוולאכיה, 1848
עטיפת ספרו של הליאדה שפורסם בפריז - דו"ח על ההיסטוריה של התחייה הרומנית או על אירועי 1848 בוולאכיה
Mémoire sur l’histoire de la Regéneration Roumaine ou sur les événements de 1848 accomplis en Valachie (1851)
האנדרטה להליאדה רדולסקו ממול לאוניברסיטה בבוקרשט
21 בפברואר

21 בפברואר הוא היום ה-52 בשנה, בשבוע ה-8 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 313 ימים (314 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1431 – תחילת משפטה של ז'אן ד'ארק
1543 – קרב ויינה דגה בין כוח אתיופי-פורטוגלי נוצרי לבין כוחות סולטנות אדאל המוסלמית, עם תגבורת עות'מאנית
1804 – ריצ'רד טרוויתיק מדגים לראשונה נסיעה של קטר רכבת
1842 – נרשם פטנט על מכונת התפירה
1848 – קרל מרקס מפרסם את המניפסט הקומוניסטי
1878 – ספר הטלפונים הראשון מתפרסם בניו הייבן, קונטיקט
1916 – תחילתו של קרב ורדן במלחמת העולם הראשונה
1945 – מלחמת העולם השנייה: מטוסי קמיקזה של צבא יפן מטביעים את הספינה ים ביסמרק (CVE-95) (הצי האמריקני) ופוגעים בנושאת המטוסים סרטוגה (CV-3) (הצי האמריקני)
1946 – כוחות בריטים מגיעים ליפן על מנת לפקח על פירוק הצבא ותעשיית הנשק
1953 – פרנסיס קריק ג'יימס ווטסון ורוזלינד פרנקלין מגלים את מבנה ה-DNA
1958 – מצרים וסוריה כרפובליקה הערבית המאוחדת בוחרות את גמאל עבד אל נאצר לנשיא המדינה המאוחדת
1960 – העסקים הפרטיים בקובה מולאמים
1970 – פיגוע בטיסת סוויסאייר 330 משווייץ לישראל. המטוס מתרסק ו-47 איש נהרגים, מהם 15 ישראלים
1972 – מתחיל ביקור ניקסון בסין
1972 – במסגרת תוכנית לונה הסובייטית, הגשושית לונה 20, נוחתת בהצלחה על הירח לקראת לקיחת דגימות והחזרתן לכדור הארץ
1973 – חיל האוויר מפיל מטוס לובי שחדר לתחומי מדינת ישראל ולא הזדהה
1994 – הגשושית האמריקאית קלמנטיין נכנסה למסלול סביב הירח
1995 – סטיב פוסט הוא האדם הראשון שחוצה את האוקיינוס השקט בכדור פורח
1996 – שיגור החללית סויוז TM-23 לתחנת החלל מיר
1997 – נחיתת משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-82 לאחר משימת שירות לטלסקופ החלל האבל ושהות מצטברת של כמעט 10 ימים
2008 – ארצות הברית משגרת טיל SM-3 אשר משמיד את הלווין USA 193 במסגרת מבצע קרח שרוף, בתגובה על ניסוי נשק נגד לוויינים סיני
2011 – רעידת האדמה בקרייסטצ'רץ' שבניו זילנד גורמת למותם של 181 בני אדם ולנזק עצום לעיר קרייסטצ'רץ', השנייה בגודלה במדינה
2019 – הגשושית היפנית היאבוסה 2 מבצעת נחיתה ראשונה על האסטרואיד ריוגו כדי לקחת דגימות מהקרקע
נפטרו

4 – גאיוס קיסר, אציל רומאי מהשושלת היוליו-קלאודית (נולד ב-20 לפנה"ס)
1437 – ג'יימס הראשון, מלך סקוטלנד (נולד ב-1394)
1513 – האפיפיור יוליוס השני (נולד ב-1443)
1543 – אחמד אבן איברהים אל-גאזי, אימאם ושליטה של סולטנות אדאל (נולד ב-1506)
1677 – ברוך שפינוזה, פילוסוף יהודי-הולנדי (נולד ב-1632)
1728 – יחיאל מיכל חסיד, רבה של ברלין ושל פרנקפורט על האודר (נולד 1670)
1845 – שלום הכהן, משורר עברי (נולד ב-1771)
1846 – דוב בעריש הרציגר, רבה של העיר בנדין בפולין
1852 – ניקולאי גוגול, סופר (נולד ב-1809)
1894 – גוסטב קייבוט, צייר צרפתי מזרם האימפרסיוניזם (נולד ב-1848)
1919 – מרי אדוארדס ווקר, פמיניסטית ומתנגדת עבדות אמריקאית, נכלאה בהאשמת ריגול במלחמת האזרחים האמריקנית, האישה היחידה שקיבלה את מדליית הכבוד (נולדה ב-1832)
1919 – קורט אייזנר, מדינאי יהודי-גרמני (נולד ב-1867)
1926 – האיקה קמרלינג אונס, פיזיקאי הולנדי (נולד ב-1853)
1934 – אוגוסטו ססאר סנדינו, מנהיג המרד בניקרגואה נגד הנוכחות האמריקאית (נולד ב-1895)
1941 – פרדריק בנטינג, מגלה האינסולין (נולד ב-1891)
1965 – מלקולם אקס, מנהיג אפרו אמריקאי ולוחם למען זכויות השחורים (נולד ב-1925)
1969 – איציק מאנגר, משורר, מחזאי וסופר יידיש (נולד ב-1901)
1971 – ירחמיאל צימבל, חלוץ ציוני וחקלאי, מלוחמי מאורעות תל-חי (נולד ב-1900 לערך)
1982 – גרשם שלום, חוקר קבלה, מיסטיקה ושבתאות (נולד ב-1897)
1984 – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות (נולד ב-1905)
1987 – מאיר יערי, מראשי השומר הצעיר, הקיבוץ הארצי ומפ"ם (נולד ב-1897)
1989 – משה אונא, מראשי הקיבוץ הדתי וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-1902)
1995 – רוברט בולט, מחזאי ותסריטאי אנגלי (נולד ב-1924)
1999 – גרטרוד עליון, ביוכימאית אמריקאית, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1988 (נולדה ב-1918)
2008 – גדעון שמר, שחקן, במאי, מפיק, מדבב וקריין ישראלי (נולד ב-1928)
2009 – איליה פיאטצקי-שפירו, חתן פרס ישראל לחקר המתמטיקה (נולד ב-1929)
2016 – שושנה צחור, מפיקה בטלוויזיה החינוכית (נולדה ב-1925)
2018 – רבקה מגן, סופרת ילדים, מורה ומפקחת חינוכית (נולדה ב-1934)
2019 – הילדה צאדק, זמרת סופרן אופראית יהודיה-גרמניה-ישראלית (נולדה ב-1917)
2020 – יונה פרידמן, אדריכל והוגה צרפתי-ישראלי בתחום האדריכלות ותכנון ערים (נולד ב-1923)
2020 – שלמה אהרונסון, היסטוריון, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים וחוקר שואה ישראלי (נולד ב-1936)
2021 – יחיעם פדן, חוקר, סופר, עורך ומתרגם ישראלי (נולד ב-1947)
2022 – ישעיהו לזרסון, תת-אלוף, ראש להק כוח האדם (נולד ב-1927)
2022 – נאוה ארד, חברת הכנסת מטעם המערך ומפלגת העבודה (נולדה ב-1938)
2023 – נדיה טילר, שחקנית אוסטרית (נולדה ב-1929)
2023 – אמנסיו אמארו, כדורגלן ספרדי (נולד ב-1939)
2024 – רוז'ה גימן, רופא ומדען מוח צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1924)
2025 – יצחק נאמן, שחקן ובמאי ישראלי (נולד ב-1936)
2025 – אורי עופר, יועץ תיאטרון ומפיק מופעי תרבות, מנכ"ל התיאטרון הקאמרי ומיוזמי ומייסדי האופרה הישראלית החדשה והמשכן לאמנויות הבמה בתל אביב (נולד ב-1937)
חגים ואירועים החלים ביום זה

אונסק"ו מציינת את יום שפת האם הבינלאומי
20 בפברואר – 22 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
פיוטר השלישי
ברוך שפינוזה
פרדריק בנטינג
הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים תל-אביב

| --- | --- |
 סוג:  פסטיבל קולנוע 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  תל אביב-יפו 
 מועדים
 תאריכי פעילות:  1986–הווה (כ־39 שנים) 
 www.taufilmfest.com
 
הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים תל-אביב הוא הגדול מסוגו בעולם ונחשב לאחד החשובים בתחומו.
פסטיבל הסרטים שנערך בחודש יוני, מארח בתל אביב מאות סטודנטים, מרצים ואורחי כבוד מהשורה הראשונה של תעשיית הקולנוע בעולם, לשבוע של קולנוע ומפגש תרבותי. מאות סרטים, הקרנות בכורה, אירועים קולנועיים, סדנאות, כנסים ופרויקטים מיוחדים מתקיימים זה לצד זה, ומזמינים אלפי מבקרים לאולמות סינמטק תל אביב מדי יום. החל משנת 2013 הוא מתקיים אחת לשנה, בחודש יוני, בתל אביב.
הפסטיבל נתמך על ידי אוניברסיטת תל אביב, עיריית תל אביב, מועצת הקולנוע במשרד התרבות וגופים נוספים.
הפוסטר של פסטיבל סרטי הסטודנטים הראשון, 1986
הפסטיבל ה-26 התקיים בין 14 ל-20 באוגוסט 2024.
אודות הפסטיבל

הפסטיבל נוסד בשנת 1986 ביוזמתם של סטודנטים מהחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב ובראשם לורנס פרייס, ליסה שילוח, ג'יל דמתי פיינגולד ושוקי פרידמן, במטרה לקדם ולטפח יצירה קולנועית סטודנטיאלית ישראלית ובינלאומית.
הפסטיבל נחשב כגדול מסוגו בעולם, וכבמה העיקרית להצגת קולנוע צעיר בארץ. הוא מוכר באופן רשמי כפסטיבל של CILECT, ארגון הגג הבינלאומי של בתי-הספר לקולנוע וטלוויזיה, ומשתתפים בו עשרות מוסדות לימודי קולנוע מהארץ ומרחבי העולם. עד שנת 2012 נערך הפסטיבל אחת לשנתיים, בחודש יוני, אך החל מ-2013 החל הפסטיבל להתקיים במתכונת שנתית. הפסטיבל נערך בסינמטק תל אביב וברחבי העיר ואורכו כשמונה ימים.
הפסטיבל מקיים חמש תחרויות מרכזיות, התחרות הבינלאומית, התחרות הישראלית, תחרות הסרט העצמאי הקצר, נקודת תצפית: התחרות לאמנות הווידאו וקולנוע נסיוני והתערוכה והתחרות הבינלאומית למדיה דיגיטלית. במסגרת הפסטיבל מתחרים למעלה מ-200 סרטים קצרים מלמעלה מ-30 מדינות ברחבי העולם. במסגרת הפסטיבל מתקיימים אירועי קולנוע שונים: סדנאות אמן, פרויקטים חברתיים, מסיבות, תערוכות וכנסים.
הפסטיבל פועל כגוף ללא מטרות רווח, מנוהל ומופק כולו על ידי סטודנטים מהחוג לקולנוע מאוניברסיטת תל אביב. מנהלי הפסטיבל מתחלפים מדי שנתיים ונבחרים מתוך בוגרי החוג הטריים, על ידי ועדה של ראשי החוג. בין מנהלי הפסטיבל בעבר היוצרים והמפיקים שוקי פרידמן, לירן עצמור (שלטון החוק), ירון שני (עג'מי), ארנון גולדפינגר (הדירה), יריב מוזר ואחרים.
הפסטיבל מקדם ומפתח את תחום סרטי הסטודנטים בישראל ושאר העולם, באמצעות פרסים יוקרתיים (בשנת 2021 חולקו פרסים בשווי מצטבר של 140,000 שקלים) ובאמצעות עשרות כיתות האמן בתחומים שונים.
בפסטיבל ה-16 הוצגו 65 סרטים בתחרות הבינלאומית, 25 סרטים בתחרות הישראלית, ועוד עשרות סרטים במסגרות השונות של הפסטיבל, בהן
התחרות הים-תיכונית, פרויקט אוטובוס הסרטים, הפרויקט התיעודי-חברתי, הפרויקט הישראלי-פלסטיני "ספורט", מחוות לבמאים, כיתות אומן ועוד.
בעבר, סטיב טיש כיהן כנשיא כבוד של הפסטיבל.
יעדי הפסטיבל

קולנוע וקולות אחרים - הפסטיבל רואה חשיבות עליונה במתן במה יוצאת דופן לחשיפת היצירה הקולנועית הסטודנטיאלית מהעולם כולו, כולל ממדינות שהיצירה הקולנועית בהן נמצאת בחיתוליה.
בית בינלאומי לסטודנטים – הפסטיבל שואף להוות מקום מפגש קבוע לקירוב לבבות בין הצעירים מהתרבויות השונות, גישור על פערים תרבותיים ופיתוח הסובלנות באמצעות הקולנוע.
ישראל שלא הכרתם – אנו רואים בפסטיבל אמצעי תרבותי וחברתי יוצא דופן, להצגת ישראל אחרת בפני העולם, ישראל הדוגלת ומשקיעה בפלורליזם, תרבות ושוויון הזדמנויות.
התפתחות מקצועית – הפסטיבל מקפיד לקיים אירועים מיוחדים, כיתות אמן וסדנאות מקצועיות עם יוצרי קולנוע מהשורה הראשונה בעולם, מתוך מטרה לאפשר לקהל המשתתפים בהן חוויה חד-פעמית וקפיצת מדרגה מקצועית.
קידום הקולנוע הישראלי - באמצעות התחרויות של הפסטיבל, המפגשים והאירועים, נחשף דור המחר של הקולנוע הישראלי בפני משקיעים פוטנציאליים, שיתופי פעולה אפשריים והזדמנויות משמעותיות לקידום הקריירה.
חגיגה תרבותית לקהל הרחב – לפסטיבל קהל רחב של מבקרים, מכל שכבות האוכלוסייה ומאזוריה השונים של הארץ. אנו רואים חשיבות רבה בעצם קיומו של אירוע תרבותי זה, המציע לקהל המבקרים תכנים מרתקים בתחום הקולנוע בפרט והתרבות בכלל.
הערות שוליים

↑  עשרת פסטיבלי הסטודנטים המובילים בעולם מתוך הבלוג TMFF
↑  עם דייויד מאמט ופרס ע"ש יהב וינר ז"ל: הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטים 2024, באתר ynet, 26 ביוני 2024
כיתת אמן עם הבמאי לאו קראקס בהנחיית הבמאי נדב לפיד, 2014
הקרנה במסגרת התחרות הישראלית, 2021
רחבת סינמטק תל אביב במהלך הפסטיבל
ארי פולמן וצוות השופטים, 2012
פרויקט אוטובוס הסרטים בדרכים, 2021
24 במאי

24 במאי הוא היום ה-144 בשנה (145 בשנה מעוברת), בשבוע ה-21 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 221 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

1086 – דאופריוס, אב מנזר ממונטה קזינו, ממונה נגד רצונו לאפיפיור ויקטור השלישי
1218 – מסע הצלב החמישי יוצא מעכו למצרים
1276 – מגנוס לדולוס מוכתר כמלך שוודיה בקתדרלת אופסלה
1370 – הסכם שטרלזונד מסיים מלחמה בין דנמרק לבין ברית ערי הנזה
1380 – רוזנות ברג הופכת תחת שלטונו של וילהלם השני לדוכסות
1431 – בית דין דן את ז'אן ד'ארק למוות
1487 – המתחזה למברט סימנל מוכתר בדבלין כאדוארד השישי, מלך אנגליה
1565 – במסגרת המצור הגדול על מלטה, מפגיז הצבא העות'מאני את מצודת סנט אלמו
1571 – הטטארים של קרים פושטים על מוסקבה, בוזזים את העיר וסביבתה ושורפים אותה
1621 – הברית הפרוטסטנטית מתפרקת סופית
1626 – פטר מינואי קונה את מנהטן
1689 – הפרלמנט האנגלי מעביר את "חוק הסובלנות", אשר מאפשר קיומן של כתות פרוטסטנטיות לא-אנגליקניות (אך מתעלם במפגיע ובכוונה מהכללת הקתולים והיהודים)
1738 – ג'ון וסלי ממיר את דתו למתודיזם, ולמעשה מייסד את הכנסייה המתודיסטית; המתודיסטים מציינים יום זה כ"יום אולדרסגייט", על שם הרחוב בלונדון בו ייסד ווסלי את הכנסייה
1822 – אנטוניו חוסה דה סוקרה משחרר את קיטו משלטון האימפריה הספרדית
1844 – סמואל מורס משגר את המברק הראשון
1940 – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נעצר ליד דנקרק
1948 – מלחמת העצמאות: מתחיל מבצע בן נון א' לפתיחת הדרך לירושלים
1948 – מלחמת העצמאות: חברי קיבוץ יד מרדכי נסוגים ממנו, וכוחות מצרים משתלטים עליו לתקופה של כחצי שנה
1949 – הכנסת מאשרת את חוק הדגל והסמל, התש"ט-1949, שבו עוגנו דגלה וסמלה של מדינת ישראל
1949 – כינון הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (מערב גרמניה), עם כניסתה לתוקף של חוקתה
1956 – בלוגאנו שבשווייץ נערכת תחרות האירוויזיון הראשונה
1958 – כוחותיו של עריץ קובה פולחנסיו בטיסטה פותחים במבצע הכושל וראנו לחיסול המחתרת של פידל קסטרו
1962 – משגר אטלס LV-3B משגר החללית אורורה 7 במסגרת משימת מרקורי-אטלס 7 של תוכנית מרקורי האמריקאית, עם האסטרונאוט סקוט קרפנטר (בתמונה)
1963 – רעידת אדמה באזור קונספסיון. חוזקה מוערך בכ-8.5
1973 – פרופסור אפרים קציר מושבע לנשיא המדינה, בעקבות זכייתו בבחירות
1975 – שיגור החללית סויוז 18 עם משלחת של קוסמונאוטים לתחנת החלל סאליוט 4
1988 – טיסה 110 של טאקא איירליינס נוחתת נחיתת חירום ללא הרוגים על רצועת דשא השייכת לנאס"א עקב השבתת שני המנועים
1991 – מתחיל מבצע שלמה להעלאת יהודי אתיופיה לארץ. המבצע מסתיים למחרת
1993 – אריתריאה מכריזה על עצמאותה מאתיופיה
1997 – נחיתת משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-84 לאחר ביקור בתחנת החלל מיר ושהות בחלל של 9 ימים ו-5 שעות
2000 – צה"ל יוצא מרצועת הביטחון בדרום לבנון
2001 – קריסת אולם השמחות ורסאי בירושלים מביאה למותם של 23 בני אדם ולפציעתם של מאות – אחד האסונות האזרחיים הגדולים ביותר בתולדות מדינת ישראל
2009 – נחיתת משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-125 לאחר ביצוע משימת שירות אחרונה בטלסקופ החלל האבל ושהות בחלל של 12 יום ו-21 שעות
2020 – משפטו של בנימין נתניהו ב"תיק 1000", "תיק 2000" ו-"תיק 4000", החל בבית המשפט המחוזי בירושלים
2022 – הירי בבית הספר היסודי רוב
נולדו

15 לפנה"ס – גרמאניקוס יוליוס קלאודיאנוס קיסר, ממפקדי צבא האימפריה הרומית (נפטר ב-19)
1084 – דייוויד הראשון, מלך סקוטלנד (נפטר ב-1153)
1544 – ויליאם גילברט, רופא ופילוסוף בריטי, מחלוצי חקר החשמל (נפטר ב-1603)
1686 – דניאל פרנהייט, פיזיקאי פולני (נפטר ב-1736)
1743 – ז'אן-פול מארה, מהפכן צרפתי (נרצח ב-1793)
1810 – אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית (נפטר ב-1874)
1816 – עמנואל לויצה, צייר גרמני אמריקאי (נפטר ב-1868)
1819 – המלכה ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת (נפטרה ב-1901)
1870 – יאן כריסטיאן סמאטס, ראש ממשלת דרום אפריקה (נפטר ב-1950)
1891 – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-1971)
1895 – מרסל ינקו, צייר ואדריכל יליד רומניה, ממייסדי תנועת הדאדא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-1984)
1899 – סוזן לנגלן, טניסאית צרפתיה, שש פעמים אלופת וימבלדון (נפטרה ב-1938)
1905 – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-1984)
1913 – יצחק עקביהו, משורר עברי, מתרגם ועורך (נפטר ב-1999)
1914 – ג'ורג' טבורי, מחזאי גרמני יליד הונגריה (נפטר ב-2007)
1925 – נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נפטר ב-1997)
1925 – אליעזר בשן, היסטוריון ישראלי (נפטר ב-2020)
1928 – גדעון שמר, שחקן, במאי, מפיק, מדבב וקריין ישראלי (נפטר ב-2008)
1931 – אליעזר גולדברג, שופט בית המשפט העליון ומבקר המדינה (נפטר ב-2022)
1933 – הארי קיין, אתלט יהודי-בריטי
1936 – יצחק נאמן, שחקן ובמאי ישראלי (נפטר ב-2025)
1940 – יוסף ברודסקי, משורר מסאי ומחזאי רוסי-אמריקאי (נפטר ב-1996)
1940 – יורם בוקר, פנטומימאי ישראלי (נפטר ב-2023)
1941 – בוב דילן, זמר אמריקאי ממוצא יהודי
1942 – האנו מיקולה, אלוף עולם בראלי (נפטר ב-2021)
1942 – פרייזר סטודרט, כימאי סקוטי בתחום הכימיה סופרא מולקולרית והננוטכנולוגיה (נפטר ב-2024)
1944 – פטי לבל, זמרת, מחברת ספרים, שחקנית ויזמית אפרו-אמריקאית
1945 – פריסילה פרסלי, שחקנית ואשת עסקים אמריקאית
1945 – דריס ג'אטו, ראש ממשלת מרוקו
1946 – טנסו צ'ילר, כלכלנית ופוליטיקאית טורקייה; האישה הראשונה והיחידה עד כה לשרת כראשת ממשלת טורקיה
1946 – אירנה שווינסקה, אצנית פולנייה ממוצא יהודי (נפטרה ב-2018)
1947 – אמיל שופאני, איש ציבור, מחנך, פעיל שלום ואיש דת ערבי-נוצרי בדרגת ארכימנדריט בכנסייה המלכיתית היוונית-קתולית (נפטר ב-2024)
1948 – גנדי ריגר, חבר הכנסת מטעם מפלגת "ישראל בעלייה" (נפטר ב-2015)
1951 – ז'אן-פייר בכרי, שחקן ותסריטאי קולנוע יהודי-צרפתי (נפטר ב-2021)
1952 – אבנר גדסי, זמר ומלחין ישראלי
1953 – אלפרד מולינה, שחקן קולנוע אנגלי
1956 – שון קלי, רוכב אופני כביש בעבר
1960 – קריסטין סקוט-תומאס, שחקנית קולנוע מאנגליה
1961 – עבדוללה אוריפוב, ראש ממשלת אוזבקיסטן
1963 – מייקל שייבון, סופר אמריקני יהודי, זוכה פרס פוליצר
1966 – אריק קנטונה, כדורגלן צרפתי
1967 – אריה דהן, תת-אלוף, קצין שלישות ראשי
1967 – אלדד קובלנץ, איש תקשורת וניהול ישראלי
1970 – אמיר הספרי, פרסומאי, תסריטאי ובמאי ישראלי
1974 – קרין גורן, שף קונדיטורית, מחברת ספרי בישול, עיתונאית ומנחת תוכניות בישול בטלוויזיה
1977 – ניקי גולדשטיין, שחקן ובדרן ישראלי
1978 – לאון פרודובסקי, יוצר קולנוע ישראלי
1979 – טרייסי מקגריידי, כדורסלן אמריקאי
1981 – סיוון, זמרת, מדבבת ומוזיקאית ישראלית
1982 – רוברטו קולאוטי, כדורגלן ישראלי-ארגנטינאי
1982 – שמרית לוסטיג, שחקנית ישראלית
1982 – נוני גפן, במאי, תסריטאי ושחקן ישראלי
1983 – משה אוחיון, כדורגלן ישראלי
1984 – סימונה מנדס, זמרת ברזילאית
1987 − חימנה ברון, זמרת-יוצרת ארגנטינאית
נפטרו

1425 – מרדוך סטיוארט, דוכס אולבני, מושל סקוטלנד בשנים 1420–1424 (נולד ב-1362)
1543 – ניקולאוס קופרניקוס, אסטרונום פולני (נולד ב-1473)
1725 – ג'ונתן ויילד, פושע לונדוני מפורסם (נולד ב-1683)
1945 – רוברט ריטר פון גריים, קצין גרמני, מפקדו האחרון של הלופטוואפה בזמן מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1892)
1950 – ארצ'יבלד וייוול, מרשל בריטי, מפקד הכוחות הבריטים במזרח התיכון בזמן מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1883)
1955 – יצחק וולקני-אלעזרי, סופר, אגרונום ובוטנאי, חלוץ המחקר החקלאי בארץ ישראל ומהוגי רעיון מושב העובדים (נולד ב-1880)
1959 – ג'ון פוסטר דאלס, מזכיר מדינה אמריקאי (נולד ב-1888)
1960 – אברהם ארנון, איש חינוך ישראלי, חתן פרס ישראל לחינוך (נולד ב-1887)
1963 – פפיטה האזרחי, פילוסופית ישראלית, חוקרת, מרצה ומורה (נולדה ב-1921)
1965 – הנס יוטנר, מבכירי הנאצים ומפקד הואפן אס אס (נולד ב-1894)
1974 – דיוק אלינגטון, מוזיקאי ג'אז אמריקאי (נולד ב-1899)
1983 – צבי פינקלשטיין, איש העלייה השלישית, ספורטאי, סגן יו"ר ההתאחדות הישראלית לכדורגל, יו"ר תנועת מכבי ישראל, פעיל בארגון "ההגנה" ויקיר עיריית פתח תקווה (נולד ב-1908)
1995 – הרולד וילסון, ראש ממשלת בריטניה (נולד ב-1916)
2003 – רייצ'ל קמפסון, שחקנית אנגלייה (נולדה ב-1910)
2004 – יעקב גרונדמן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נולד ב-1939)
2006 – יעל רום, טייסת, האישה הראשונה שסיימה קורס טיס בחיל האוויר הישראלי (נולדה ב-1932)
2006 – פריץ קליין, חוקר מין, פסיכיאטר ופעיל זכויות ביסקסואליות אוסטרי-אמריקאי יהודי (נולד ב-1932)
2007 – אפרים שילה, איש המוסד לעלייה ב', ממייסדי קיבוץ טירת צבי (נולד ב-1916)
2008 – סמדר שזר, מוזיקאית, מורה לאבוב, אבובנית ראשית של התזמורת הקאמרית הישראלית ומנהלת מוזיקלית של הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב ומוזיאון תל אביב לאומנות (נולדה ב-1943)
2008 – אדם ברוך, עיתונאי וסופר ישראלי (נולד ב-1945)
2018 – שי ראשוני, איש עסקים, אלוף-משנה בצה"ל וספורטאי (נולד ב-1966)
2019 – מארי גל-מאן, פיזיקאי אמריקאי (נולד ב-1929)
2020 – יהודה ניני, פרופסור, היסטוריון, חוקר ומורה (נולד ב-1930)
2021 – מרדכי דיעי, רבה של חצור הגלילית (נולד ב-1953)
2022 – שמחה הכהן קוק, רב ואב בית דין רחובות, ורבו של בית הכנסת החורבה המחודש בעיר העתיקה בירושלים (נולד ב-1930)
2023 – טינה טרנר, זמרת ושחקנית אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1939)
חגים ואירועים החלים ביום זה

אריתריאה – היום הלאומי
ברמודה – יום ברמודה
סין, טאיוואן וקוריאה הדרומית – יום הולדתו של בודהה נחגג בתאריך זה, בשנת 2007
קנדה – יום ויקטוריה
צרפת – חג שרה הקדושה של הצוענים בקאמארג
23 במאי – 25 במאי
מאי
לוח אירועים שנתי