stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק השבות
הצעות לתיקון חוק השבות

חוק השבות במתכונתו מאז 1970 מאפשר לאנשים שאינם יהודים על-פי ההלכה לקבל תעודת עולה לישראל (ולפי חוק האזרחות אף לקבל אזרחות מיידית), זאת אם הוכיחו קיומו של אב, סב או סבתא יהודיים או בן/בת זוג שלו אב או סב יהודי (אפילו אם נפטר). עד סוף שנות ה-80 של המאה ה-20 נעשה אך שימוש מועט בסעיף זה והוא לא עורר דיון ציבורי. אולם, עם בוא העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90 עלו לישראל עולים שאינם יהודים על-פי ההלכה בהיותם "נכד של יהודי". עולים אלו עוררו דרישות לשנות את חוק השבות ולצמצם את עלייתם של גויים, שעל פי הנטען ראו בהגירה למדינת ישראל הזדמנות לשיפור מצבם הכלכלי לנוכח זכותם לקבלת סל קליטה, הקלות במיסוי ומענקי עידוד ברכישת דירה, ואין להם קשר מהותי לעם היהודי.
בין ההצעות שהועלו לשינוי החוק נכללו:
לדרוש שנכד של יהודי יוכל לעלות רק יחד עם סבו היהודי.
ביטול הזכאות לעלייה לדור הנכדים.
ביטול האפשרות לעליית צאצאי יהודים
הוספת קריטריון של עניין בחיים יהודיים או זיקה לקהילה יהודית במשך תקופת זמן מוגדרת.
הפרדה בין זכאות לעלייה על פי חוק השבות לבין קבלת אזרחות כשקבלת האזרחות מותנית במבחני השתלבות (כפי שקיים באוסטרליה, ארצות הברית ומדינות אחרות).
כל ההצעות לשנות את חוק השבות נדחו. שוללי התיקון טענו שגם העולים לפי "סעיף הנכד" הם חלק מהקולקטיב היהודי, ויצאו נגד ההתייחסות אליהם כגויים. היו גם שטענו שלחלק ניכר מהעולים שאינם-יהודים על פי ההלכה יש תודעת השתייכות לקולקטיב היהודי וזיקה לעם היהודי, ושכל פתיחה של חוק השבות לשינויים עשויה להתגלגל לכיוונים בלתי רצויים.
פרופסור רות גביזון הציגה את עמדת המבקשים לשנות את חוק השבות ולצמצם את תחולתה על לא יהודים:
לא ברור מדוע הזכות לעלות צריכה לכלול גם בני משפחה רחוקים של יהודי שאין להם עצמם כל זיקה ליהדות. ... מחשבות על צמצום כזה של חוק השבות יכולות לנבוע איפה ממגוון מרכיבים של מטרת העל. ראשית, מן המחויבות לשוויון אזרחי במדינה - לא להעדיף מהגרים שאין להם זיקה ממשית ליהדות על מהגרים אחרים, בעיקר כאלה שיש להם שורשים בארץ. שנית, מן הרצון לקיים בישראל חברה מפותחת, מודרנית ומשגשגת. שלישית, וזה שולי - יש בין זכאי חוק השבות כאלה הפועלים בצורה בוטה נגד האינטרסים של המדינה. הרצון לקיים פה מדינה המגנה על הסדר הציבורי ועל זכויות האדם של הכול מחייב לא לאפשר ליסודות כאלה להיכנס ארצה מכוח זכות. רביעית, וחשוב, מגמה של צמצום זכאות העלייה על פי חוק השבות יכולה להתבסס גם על הרצון לחזק את המדינה כמקום בו מממש העם היהודי את זכותו להגדרה עצמית. מסגרת הזכאות צריכה להיות כזאת שתחול על כל אלה שרוצים להגר לישראל על מנת לחיות כאן חיים יהודיים שלמים - ואשר לא תחול על אחרים ... אבל אין מקום להעניק זכאות מכוח שבות למי שאין לו שום עניין בחיים יהודיים, והוא אף לעיתים חבר מאמין ומזוהה בקהילה דתית או לאומית אחרת.
ראו גם

מיהו יהודי
חוק האזרחות (ישראל)
חוק האזרחות והכניסה לישראל
זכות השיבה
לקריאה נוספת

מיכאל קורינאלדי, חידת הזהות היהודית: חוק השבות - הלכה למעשה, נבו הוצאה לאור, 2001
נעמה כרמי, חוק השבות – זכויות הגירה וגבולותיהן, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2003
אלכסנדר יעקובסון ואמנון רובינשטיין, ישראל ומשפחת העמים, מדינת לאום יהודית וזכויות האדם, הוצאת שוקן 2003
חיים גנז, "חוק השבות והגירה לישראל", בספרו: מריכארד ואגנר עד זכות השיבה - ניתוח פילוסופי של בעיות ציבור ישראליות, עם עובד, 2006.
אליעזר דון-יחיא, "'מיהו יהודי' ומיהו גר? הניסיונות לתיקון החקיקה בנושא וכישלונם", בתוך יחיעם ויץ וצבי צמרת (עורכים), העשור הרביעי: תשל"ח-תשמ"ח, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2016. עמ' 90-69.
דורשי רשומות

דורשי רשומות הוא מושג המופיע בספרות חז"ל שהחוקרים חלוקים לגבי משמעותו.
משמעות המונח

רש"י כותב במקום אחד: "דורשי רשומות - קשרים וסתומים הכלולים בתורה". בהמשך דבריו כותב רש"י שהמונח דורשי רשומות בעל משמעות זהה למושג דורשי חמורות.. במקום אחר כותב רש"י: "דורשי פסוקים כדכתיב: "את הרשום בכתב אמת"".
יעקב בצלאל לויטרבך טען שמשמעות המונח הוא פרשנים שפירשו בדרך האלגוריה. לדבריו, המונח "רשם" מציין יצירת סמלים ו"דורשי רשומות" הם מי שדורש את הסמלים. עמדה דומה הביע הרב יהודה לייב צירלסון שכתב שדורשי רשומות דרשו בדרך ה"רמז".
מאיר איש-שלום פירש ש"דורשי רשומות" הם דורשי הכתובים. פירוש זה הובא על ידי נפתלי הרץ טור-סיני במילון בן-יהודה.
בנימין זאב בכר טען שדורשי רשומות הם דורשי מקראות סתומות, על סמך הניגוד בין "רשום" ל"מפורש" במכילתא מסכתא דעמלק, פרשה א. דניאל בויארין הצדיק פירוש זה של בכר מבחינה לשונית בהסתמכו על הניגוד בין "רשום" ל"פתוח" והניגוד בין "פתוח" ל"סתום", המוביל לשיטתו להקבלה בין "רשום" ל"סתום".
מופעים של המושג בספרות חז"ל

"וַיֵּלְכוּ שְׁלֹשֶׁת יָמִים בַּמִּדְבָּר, וְלֹא מָצְאוּ מָיִם." רַבִּי יְהוֹשֻׁעַ אוֹמֵר: כִּשְׁמוּעוֹ. ... דּוֹרְשֵׁי רְשׁוּמוֹת אָמְרוּ: "וְלֹא מָצְאוּ מַיִם", דִּבְרֵי תוֹרָה שֶׁנִּמְשְׁלוּ לַמַּיִם."
”וילכו שלושת ימים במדבר ולא מצאו מים.. דורשי רשומות אמרו; אין מים אלא תורה” (תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ"ב, עמוד א')
""וַיִּצְעַק אֶל ה', וַיּוֹרֵהוּ ה' עֵץ, וַיַּשְׁלֵךְ אֶל הַמַּיִם, וַיִּמְתְּקוּ הַמָּיִם. שָׁם שָׂם לוֹ חֹק וּמִשְׁפָּט וְשָׁם נִסָּהוּ." רַבִּי יְהוֹשֻׁעַ אוֹמֵר: זֶה עֵץ שֶׁלַּעֲרָבָה. רַבִּי אֶלְעָזָר הַמּוֹדָעִי אוֹמֵר: "זֶה עֵץ שֶׁלַּזַּיִת, ... דּוֹרְשֵׁי רְשׁוּמוֹת אָמְרוּ: הֶרְאָהוּ דִּבְרֵי תוֹרָה, שֶׁנִּמְשְׁלוּ לָעֵץ, שֶׁנֶּאֱמַר: "עֵץ חַיִּים הִיא לַמַּחֲזִיקִים בָּהּ, וְתֹמְכֶיהָ מְאֻשָּׁר."
""וַיִּרְאוּ בְנֵי יִשְׂרָאֵל וַיֹּאמְרוּ אִישׁ אֶל אָחִיו: מָן הוּא? כִּי לֹא יָדְעוּ מַה הוּא, וַיֹּאמֶר מֹשֶׁה אֲלֵהֶם: הוּא הַלֶּחֶם אֲשֶׁר נָתַן יי לָכֶם לְאָכְלָה." כְּאָדָם שֶׁאוֹמֵר לַחֲבֵרוֹ "מַה הוּא?" כָּךְ אָמְרוּ זֶה לָזֶה "מַה הוּא?" דּוֹרְשֵׁי רְשׁוּמוֹת אָמְרוּ: יִשְׂרָאֵל קְרָאוּהוּ "מָן".
""וַיִּלְקְטוּ אֹתוֹ בַּבֹּקֶר בַּבֹּקֶר", בַּשַּׁחְרִית, בַּשַּׁחְרִית. דּוֹרְשֵׁי רְשׁוּמוֹת אָמְרוּ: מִכָּן שֶׁהָיָה בַמָּן (בְּרֵאשִׁית ג, יט) "בְּזֵעַת אַפֶּיךָ תֹּאכַל לֶחֶם".
”ויחנו ברפידים... דורשי רשומות אומרים; אין רפידים אלא רפיון ידיים” (מכילתא דרשב"י יז ח, עמ' 82)
"כי תקנה עבד עברי" והלא לא היה לו לסמוך לאלה המשפטים אלא כי יריבון כי ינצו וכי יכה איש שהן דינין: דורשי רשומות אומרין: לפי שנצטוו במרה על הדינין ונתן להן עשרת הדברות אמר משה רבונו של עולם שמא יתעה יצר הרע את בניך ויעברו על המצוות ותגלה אותן מלפניך ותמכרם לעבדים לכך פתח כי תקנה עבד עברי כשתקניאם למלכיות אל ישתעבדו בהן יותר משש מלכיות שש שנים יעבד בבל ומדי ופרס ויון ואשור ורומי:
דורשי רשומות אומ': אלהים לא תקלל מלאתך ודמעך לא תאחר שאם קללת דיין תבואתך את מקלל וכן את מוצא כשקלקלו הדין נתמעטה התבואה דכת' (רות א' א') ויהי בימי שפוט השופטים שהיה הנשפט שופט את שופטיו ויהי רעב בארץ מפני שעותו את הדין אבל אם זכיתם הדין תהיה תבואתך שלמה מלאתך ודמעך לא תאחר ואם עשיתם כן הוין לך בנים זכרים בכור בניך תתן לי עשיתם כן הרי שורך וצאנך והברכה מצויה בכל מקום:
"דורשי רשומות היו אומרים כולן באין לעולם הבא שנאמר (תהלים ס, ט) "לי גלעד ולי מנשה ואפרים מעוז ראשי יהודה מחוקקי מואב סיר רחצי על אדום אשליך נעלי עלי פלשת התרועעי". לי גלעד (ולי מנשה) זה אחאב שנפל ברמות גלעד מנשה כמשמעו אפרים מעוז ראשי זה ירבעם דקאתי מאפרים יהודה מחוקקי זה אחיתופל דקאתי מיהודה מואב סיר רחצי זה גחזי שלקה על עסקי רחיצה על אדום אשליך נעלי זה דואג האדומי ...
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ד, עמוד א'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ד, עמוד ב'
↑  ספר דניאל, פרק י', פסוק א'
↑  יהודה לייב צירלסון, ע"ד דורשי חמורות ודורשי רשומות שבתלמוד, בית ועד לחכמים, חוברת שמינית, כרך ב', תרס"ג, ליעדס, עמ' 39–41, באתר היברובוקס
↑  מכילתא, מסכתא דעמלק, פרשה א
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"ג, עמוד ב'
↑  משנה, מסכת מעשר שני, פרק א', משנה ד'
↑  דניאל בויארין, דורשי רשומות אמרו, באר שבע, כרך ג', תשמ"ח, עמ' 23-33
1 2  מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דויסע, פרשה א'
↑  ספר שמות, פרק ט"ו, פסוק כ"ב
↑  ספר משלי, פרק ג', פסוק י"ח
↑  מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דויסע, פרשה ג'
↑  מכילתא דרבי ישמעאל, מסכתא דויסע, פרשה ד'
↑  ספר שמות, פרק י"ז, פסוק א'
↑  מכילתא דרשב"י, כא ב, עמ' 117-118
↑  מכילתא דרשב"י, כב כט, עמ' 153
מר עכבר

ערך זה עוסק בדמות מצוירת מהסדרה ארתור. אם התכוונתם לדמות מתוך שיר של פוציםפוצים, ראו .
נייג'ל עכבר (באנגלית: Nigel Ratburn) הוא דמות בדיונית בסדרת הספרים ובסדרת הטלוויזיה המונפשת האמריקאית-קנדית "ארתור".
| --- | --- |

 שם ספר:  ספרי ארתור ארתור ארתור כותב סיפור ארתור ומסבת הפיג'מות הראשונה ארתור והשן המתנדנדת ארתור הבטחות צריך לקיים ארתור: שיעור בנימוס ארתור: שיעור בנימוס 2 ארתור והמורה הבעיתי ארתור והחצבת ארתור והתינוקת החדשה ארתור ופרנסין האמיתיים ספרי מר עכבר מר עכבר משפחתו של מר עכבר מר עכבר מספר לארתור את הבשורה מר עכבר יוצא מהארון החתונה של מר עכבר מר עכבר בדירה להשכיר חלק א' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ב' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ג' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ד' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ה' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ו' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ז' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ח' מר עכבר בדירה להשכיר חלק י' מר עכבר בדירה להשכיר חלק כ' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ל' מר עכבר בדירה להשכיר חלק מ' מר עכבר בדירה להשכיר חלק נ' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ז' מר עכבר בדירה להשכיר חלק ע' מר עכבר בדירה להשכיר חלק פ' מר עכבר בדירה להשכיר חלקים א'-פ' משפחתו החדשה של מר עכבר ילדיו של מר עכבר מר עכבר חוזר ביי ביי מר עכבר ביי ביי ארתור מאת מר עכבר מר עכבר ממשיך לכתוב סיפורים אהובים
 שם סרט:  ארתור: הסרט החג המושלם של ארתור
 תוכנית טלוויזיה:  ארתור
 הופעה ראשונה:  העיניים של ארתור
 הופעה אחרונה:  כבר גדולים
 מספר הופעות:  326
 יוצרים:  מארק בראון
 דיבוב בשפה העברית:  יהויכין פרידלנדר
 מידע
 כינויים:  מר עכבר
 מקום לידה:  אלווד סיטי
 גזע:  עכבר
 מין:  זכר
 מקצוע:  מורה
 נטייה:  נייטרלי טוב
 דת:  נוצרי
 אזרחות:  אמריקאי
 מקום מגורים:  אלווד סיטי
 דמויות קשורות
 משפחה:  ליסה עכבר (אמא) אוטו עכבר (אבא) רודנטיה עכבר (אחות) פטי עכבר (אחות) אולגה עכבר (סבתא) הנס עכבר (סבא) פטריק האני-עכבר (בן/בת זוג) בריאן עכבר (צאצא) צ'יפ עכבר (צאצא) קתרין עכבר (צאצא) מארי עכבר (צאצא) כריס עכבר (צאצא) מג עכבר (צאצא) טום עכבר (צאצא) לינקולן עכבר (צאצא)
מידע

ישנה סדרת ספרים שנוצרה בנפרד לסדרת הספרים של ארתור אשר מדברת על מר עכבר והצאצאים שלו שלא מופיעים בסדרת הטלוויזיה "ארתור".
נבחרת מוזמביק בכדורגל

נבחרת מוזמביק בכדורגל, הידועה בכינוייה "הממבות", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מוזמביק.
הדירוג הנוכחי של נבחרת מוזמביק ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-96 בעולם, נכון ל-19 בדצמבר 2024; הניקוד הוא 1,232.70 – ללא שינוי לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 66 נמדד לראשונה בנובמבר 1997, והדירוג הנמוך ביותר 134 נמדד לראשונה ביולי 2005. הקבוצה מעולם לא השתתפה בגביע העולם בכדורגל.
כל גביעי העולם

1930 עד 1978 - לא נכנסה
1982 - לא העפילה
1986 - לא נכנסה
1990 - מועמדותה נפסלה בגלל חובותיה לפיפ"א
1994 עד 2022 - לא העפילה
כל גביעי אפריקה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1957 עד 1974: הייתה חלק מפורטוגל
אתיופיה (1975–1987, 1991–1996) 1976: לא הייתה חברה ב־CAF
גאנה 1978: לא הייתה חברה ב־CAF
ניגריה 1980: לא נרשמה
לוב (1977-2011) 1982: לא העפילה
חוף השנהב 1984: לא העפילה
| מצרים 1986 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 7 |
מרוקו 1988: לא העפילה
אלג'יריה 1990: לא העפילה
סנגל 1992: לא העפילה
תוניסיה 1994: לא העפילה
| דרום אפריקה 1996 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 |
| בורקינה פאסו 1998 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 8 |
גאנה ניגריה 2000: לא העפילה
מאלי 2002: לא העפילה
תוניסיה 2004: לא העפילה
מצרים 2006: לא העפילה
גאנה 2008: לא העפילה
| אנגולה 2010 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 7 |
גבון גינאה המשוונית 2012: לא העפילה
דרום אפריקה 2013: לא העפילה
גינאה המשוונית 2015: לא העפילה
גבון 2017: לא העפילה
מצרים 2019: לא העפילה
קמרון 2021: לא העפילה
| חוף השנהב 2023 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 2 | 1 | 4 | 7 |
| מרוקו 2025 | העפילה |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | 5/34 | 15 | 0 | 4 | 11 | 8 | 33 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות האומות האפריקאיות

| אליפות האומות האפריקאיות> שנה | אליפות האומות האפריקאיות> סיבוב | אליפות האומות האפריקאיות> משחקים | אליפות האומות האפריקאיות> ניצחונות | אליפות האומות האפריקאיות> תיקו* | אליפות האומות האפריקאיות> הפסדים | אליפות האומות האפריקאיות> שערי זכות | אליפות האומות האפריקאיות> שערי חובה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
חוף השנהב 2009: לא העפילה
סודן 2011: לא העפילה
| דרום אפריקה 2014 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 9 |  |
רואנדה 2016: לא העפילה
מרוקו 2018: לא העפילה
קמרון 2020: לא העפילה
| אלג'יריה 2022 | רבע גמר | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 6 |  |
| סה"כ | 7\2 | 7 | 4 | 1 | 5 | 8 | 15 |  |
שיאי שחקנים

נכון ל-19 בנובמבר 2024.
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אליאס פלמבה | 2004 - הווה | 118 | 17 |
| 2 | טיקו-טיקו | 1992– 2010 | 93 | 31 |
| 3 | מירו לובו | 2004 - 2015 | 83 | 8 |
| 4 | אדסון מקסר | 2007 - הווה | 70 | 3 |
| 5 | סרג'יו פייפה | 1991 - 2008 | 69 | 5 |
| 5 | ג'ון רפאל קפנגו | 1996 - 2012 | 69 | 0 |
| 7 | מומד האז'י | 2005 - 2015 | 66 | 4 |
| 8 | זיינאדין ג'וניור | 2008 - 2023 | 64 | 1 |
| 9 | עמנואל מטולה | 1988 – 1999 | 63 | 5 |
| 10 | טליניו | 2011 - 2023 | 61 | 4 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | הופעות | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | טיקו-טיקו | 1992 – 2010 | 31 | 93 | 0.33 |
| 2 | אליאס פלמבה | 2004 - הווה | 17 | 118 | 0.14 |
| 3 | דאריו מונטיירו | 1996 – 2011 | 16 | 48 | 0.33 |
| 4 | פרנסיסקו קוריול קונדה ג'וניור | 1986 - 2001 | 12 | 43 | 0.28 |
| 5 | גיל קוימבה | 1980 - 1983 | 11 | 22 | 0.5 |
| 6 | ארנלדו אוהנה | 1990 – 1999 | 10 | 37 | 0.27 |
| 7 | ז'ני קטאמו | 2019 - הווה | 9 | 31 | 0.29 |
| 7 | לואיס מיקיסונה | 2015 – 2023 | 9 | 48 | 0.19 |
| 7 | קלסיו בוקה | 2011 – הווה | 9 | 56 | 0.16 |
| 10 | סטנלי ראטיפו | 2017 - הווה | 8 | 39 | 0.21 |
| 10 | מירו לובו | 2004 – 2015 | 8 | 83 | 0.1 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
גרייט וסטרן (אונייה, 1838)

| --- | --- |
"גרֵייט וֶסְטֶרְן", ליתוגרפיה מ-1838 באוסף המוזיאון הימי הלאומי, גריניץ'.
"גרֵייט וֶסְטֶרְן", ליתוגרפיה מ-1838 באוסף המוזיאון הימי הלאומי, גריניץ'.
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  אוניית משוטות
 צי:  צי הסוחר הבריטי
 דגל הצי:  
 חברת ספנות:  Great Western Steamship Company (1837-1847) Royal Mail Steam Packet Company (1847-1855) ממשלת בריטניה (1855–1856)
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  ויליאם פטרסון, בריסטול, אנגליה
 תחילת הבנייה:  26 ביוני 1836
 הושקה:  19 ביולי 1837
 תקופת הפעילות:  8 באפריל 1838 – אוגוסט 1856 (כ־18 שנים)
 אחריתה:  נגרטה, אוקטובר 1856
 מלחמות וקרבות:  מלחמת קרים
 מידות
 הֶדְחֶק:  2,300 טון
 תפוסה:  ברוטו 1,230 טון, נטו 679 טון
 אורך:  אורך כללי 236 רגל (72 מ')
 רוחב:  רוחב כולל תיבות המשוטות 59.6 רגל (18.2 מ')
 עומק הספנה:  23.1 רגל (7 מ')
 נתונים טכניים
 מהירות:  8.75 קשר
 גודל הצוות:  52 איש (בהפלגה השנייה)
 מספר נוסעים:  148 נוסעים (ו-200 טון מטען); 300 איש כנושאת גייסות
 מספר תרנים:  4
 סוג המעטה:  מעטה סקונר עם מפרשים עיליים
 הנעה:  מנוע קיטור זרועות צידיות מתוצרת מודסלי, 2 צילינדרים, הספק אינדיקטורי כ-750 כוחות סוס; ארבע דודי קיטור, לחץ עבודה 5 ליברות.
 צורת הנעה:  משוטות צדיות עם להבים קבועים, 15 סיבובים בדקה.
 כמות הדלק:  800 טון פחם, שהספיקו לכ-25 ימי הפלגה במלוא המהירות
אוניית הנוסעים "גְּרֵייט וֶסְטֶרְן" (באנגלית: SS Great Western) הייתה אוניית משוטה בריטית עשויה עץ שהושקה ב-1838. היא תוכננה על ידי המהנדס הבריטי איזמבארד ברונל להפלגות נוסעים סדירות בין בריסטול וניו יורק, ונחשבת לאוניית הקיטור הטרנס-אטלנטית הייעודית הראשונה, כזו המסוגלת לחצות את האוקיינוס בכוח מנועיה בלבד, ללא עזרת מפרשים.
בעקבות הצלחתה המסחרית של "גרייט וסטרן" תכנן ברונל אונייה חדשנית ופורצת דרך נוספת, "גרייט בריטיין" (1843), אוניית מדחף טרנס-אוקיאנית עשויה ברזל והיא אוניית הנוסעים המודרנית הגדולה הראשונה בעולם. "גרייט וסטרן" התמידה בהפלגותיה לניו יורק במשך שמונה שנים, וב-1847 נמכרה לחברת אוניות הדואר המלכותי Royal Mail Steam Packet Company (אנ'). בשנים 1847–1855 ערכה האונייה הפלגות סדירות מסאות'המפטון לאיי הודו המערבית ואחר כך הושבתה. ב-1855, במהלך מלחמת קרים, חכרה ממשלת בריטניה את האונייה להובלת גייסות אל זירת הלחימה וממנה, ובאוגוסט 1856 היא הוחזרה לבעליה, נמכרה ונגרטה.
ראו גם

הרכבת המערבית הגדולה
גרייט איסטרן (אונייה)
לקריאה נוספת

Corlett, Ewan (1975). The Iron Ship: the Story of Brunel's SS Great Britain. Conway.
Doe, Helen (2017). The First Atlantic Liner: Brunel's Great Western Steamship. Gloucestershire, Amberley Publishing.
Dumpleton, Bernard and Muriel Miller (2002). Brunel's Three Ships. Intellect Ltd.
Farr, Grahame (1963), The S.S. Great Western: The First Atlantic Liner. Bristol Historical Association pamphlets, no. 8, 1963. Digitized copy in Internet Archive.
Gibbs, Charles Robert Vernon (1957). Passenger Liners of the Western Ocean: A Record of Atlantic Steam and Motor Passenger Vessels from 1838 to the Present Day. John De Graff.
Rolt, L. T. C. (1970). Victorian Engineering. Allen Lane. The Penguin Press.
"Accidental death". Bristol Mercury. No. 2478. Bristol. 19 August 1837.
הערות שוליים

↑  כל הנתונים על פי: Farr (1963), pp. 6–7, 10.
ערך זה הוא קצרמרבנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
14 בינואר

14 בינואר הוא היום ה-14 בשנה בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 351 ימים (352 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1478 – נובגורוד נכבשת על ידי איוואן השלישי נסיך מוסקבה
1539 – ספרד מספחת את קובה
1814 – אמנת קיל: דנמרק מסכימה להעביר את נורווגיה לשוודים, בתמורה לפומרניה
1858 – נפוליאון השלישי ניצל מניסיון התנקשות
1893 – מתארגנת קבוצת סוחרים אמריקאים ואירופאים למטרת הפיכה נגד המלכה האחרונה של ממלכת הוואי, ליליואוקלאני; הקדמה לסיפוח הוואי על ידי ארצות הברית
1907 – 1,000 הרוגים ברעידת אדמה בקינגסטון, ג'מייקה
1916 – האגודה האסטרונומית המלכותית (אנ') מקבלת לשורותיה את הנשים הראשונות מאז הווסדה ב-1820
1942 – הנאצים מתחילים לרכז את יהודי הולנד באמסטרדם
1943 – פתיחת ועידת קזבלנקה
1948 – קרב ג' בשבט: ניסיון ערבי לכבוש את גוש עציון שנכשל
1969 – שיגור החללית סויוז 4, מטרת הטיסה היא לבצע עגינה עם סויוז 5, לבצע העברת צוותים ולנחות בחזרה
1971 – מבצע ברדס 20 פשיטות חטיבת הצנחנים ושייטת 13 מובלים בספינות סער על יעדי מחבלים בחוף דרום לבנון
1993 – פרשת הקלטת הלוהטת: בנימין נתניהו מודיע כי נסחט על ידי "אחד הבכירים בליכוד, המוקף חבורת פושעים" וכי קיים רומן מחוץ לנישואין
1994 – החללית סויוז TM-17 מתנתקת מתחנת החלל מיר, פוגעת בה במהלך ההתנתקות שמעוררת חשד שצריך לפנות את התחנה, ומצליחה לנחות בשלום עם הצוות
1997 – ממשלת ישראל מאשרת את הסכם חברון
2004 – דגל גאורגיה, "חמשת הצלבים", חוזר לשימוש לאחר כ-500 שנה
2005 – הגשושית הויגנס נוחתת על טיטאן, ירחו של שבתאי
2008 – הגשושית מסנג'ר מבצעת יעף ראשון ליד כוכב חמה וממפה חמישית מפני השטח
2011 – זין אל-עאבדין בן עלי, שכיהן כנשיא תוניסיה במשך 23 שנה, מתפטר מתפקידו בעקבות מהומות המוניות
2015 – מועצת התלמידים והנוער הארצית השביתה את הלימודים במדינת ישראל בעקבות ביטול הטיולים השנתיים על ידי ארגון המורים
2024 – פרדריק העשירי, בנה של מרגרטה השנייה, עולה לשלטון לאחר שאמו הודיעה ב-31 בצדמבר, בנאום לכבוד ראש השנה החדשה, שאין בכוונתה להישאר בכס המלכות והיא תעביר את המלכות על דנמרק וגרינלנד אליו
נולדו

83 לפנה"ס – מרקוס אנטוניוס, מצביא ומדינאי רומאי (התאבד ב-30 לפנה"ס)
1131 – ולדמר הראשון, מלך דנמרק (נפטר ב-1182)
1273 – ז'אן הראשונה, מלכת נווארה (נפטרה ב-1305)
1507 – קתרינה מאוסטריה, מלכת פורטוגל (נפטרה ב-1578)
1623 – אלג'רנון סידני, פוליטיקאי ופילוסוף פוליטי אנגלי (נפטר ב-1683)
1741 – בנדיקט ארנולד, גנרל אמריקאי שערק לשורות הבריטים (נפטר ב-1801)
1749 – ג'יימס גררד, פוליטיקאי אמריקאי ומושל קנטקי השני (נפטר ב-1822)
1771 – ז'אן-לואי אבנעזר רנייה, גנרל שווייצרי בצבא נפוליאון (נפטר ב-1814)
1800 – לודוויג פון קכל, מוזיקולוג ומלחין אוסטרי (נפטר ב-1877)
1806 – מת'יו מורי, אוקיינוגרף, אסטרונום, גאולוג, קרטוגרף והיסטוריון אמריקאי (נפטר ב-1873)
1841 – ברת מוריזו, ציירת אימפרסיוניסטית צרפתיה (נפטרה ב-1895)
1852 – הרב שלמה מוסיוף, נגיד, נדבן, סוחר, אספן עתיקות ובנאי (נפטר ב-1922)
1861 – מהמט השישי, הסולטאן האחרון של האימפריה העות'מאנית (נפטר ב-1926)
1875 – אלברט שווייצר, תאולוג, מוזיקאי, פילוסוף ורופא גרמני, חתן פרס נובל לשלום (נפטר ב-1965)
1886 – יו לופטינג, סופר בריטי, יוצר סדרת הספרים דוקטור דוליטל (נפטר ב-1947)
1892 – מרטין נימלר, כומר גרמני ממתנגדי הנאצים (נפטר ב-1984)
1901 – אלפרד טרסקי, מתמטיקאי ולוגיקן פולני (נפטר ב-1983)
1914 – מרדכי זר, איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-1982)
1919 – ג'וליו אנדראוטי, ראש ממשלת איטליה (נפטר ב-2013)
1925 – שלמה קרליבך, רב שהיה ידוע גם בכינוי "הרבי המרקד" (נפטר ב-1994)
1927 – עמוס מוסנזון, לוחם פלמ"ח, מחנך, סופר ומחזאי ישראלי
1928 – שבתאי אלדג'ם, צייר יהודי צרפתי ממוצא בולגרי
1931 – קטרינה ולנטה, זמרת, גיטריסטית, רקדנית ושחקנית איטלקייה (נפטרה ב-2024)
1933 – ברוך לוי, מומחה בתחום מדיניות חברתית, מפקד פיקוד גדנ"ע ומפקד המשמר האזרחי (נפטר ב-2023)
1934 – יעקב גדיש, כלכלן ישראלי (נפטר ב-2005)
1935 – גיורא רם-פורמן, טייס קרב בחיל האוויר הישראלי (נפטר ב-2025)
1941 – פיי דאנאוויי, שחקנית קולנוע אמריקאית וזוכת פרס אוסקר
1943 – מאריס יאנסונס, מנצח לטבי (נפטר ב-2019)
1944 – שמואל אדלשטיין, ביוכימאי ישראלי
1953 – מלי פולישוק-בלוך, חברת הכנסת מטעם "שינוי"
1953 – דנזל דאגלס, ראש ממשלת סנט קיטס ונוויס
1963 – סטיבן סודרברג, במאי קולנוע אמריקאי ממוצא שוודי
1965 – שאמיל באסייב, מדינאי וטרוריסט צ'צ'ני (נהרג ב-2006)
1966 – דן שניידר, שחקן ותסריטאי אמריקאי
1967 – רובי דואניאס, שחקן, תסריטאי ובמאי טלוויזיה ישראלי
1968 – אל אל קול ג'יי, ראפר ושחקן אמריקאי
1968 – רואל פוקס, כדורגלן אנגלי
1969 – דייב גרוהל, מוזיקאי, מתופף להקת נירוונה וסולן להקת הפו פייטרס
1969 – ג'ייסון בייטמן, שחקן אמריקאי
1973 – ישי שטקלר, מנצח אופרה, תזמורות ומקהלות ישראלי
1982 – ויקטור ואלדס, שוער כדורגל קטלוני
1988 – מאור בוזגלו, כדורגלן ישראלי
1990 – גרנט גאסטין, שחקן וזמר אמריקאי
1994 – מוקטר אדריס, אתלט אתיופי
נפטרו

1301 – אנדראש השלישי, מלך הונגריה (נולד ב-1265)
1331 – אודוריקו מפורדנונה, כומר פרנציסקני (נולד ב-1286)
1753 – ג'ורג' ברקלי, פילוסוף אירי (נולד ב-1685)
1790 – ישראל בנימין באסאן רבה של יהדות רג'ו אמיליה (נולד ב-1701)
1867 – ז'אן-אוגוסט-דומיניק אנגר, צייר צרפתי (נולד ב-1780)
1898 – לואיס קרול, סופר ומתמטיקאי בריטי, מחבר הספר הרפתקאות אליס בארץ הפלאות (נולד ב-1832)
1940 – היינריך אוגוסט מייסנר, מהנדס גרמני, מתכנן מסילת הרכבת החיג'אזית (נולד ב-1862)
1957 – המפרי בוגרט, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1899)
1966 – סרגיי קורוליוב, ראש מהנדסי ומתכנני הטילים והמשגרים הסובייטיים במהלך המירוץ לחלל (נולד ב-1907)
1977 – אנאיס נין, סופרת צרפתייה (נולדה ב-1903)
1977 – אנתוני אידן, ראש ממשלת בריטניה (נולד ב-1897)
1978 – קורט גדל, לוגיקן אוסטרי (נולד ב-1906)
1984 – פאול בן-חיים, מלחין ישראלי (נולד ב-1897)
1984 – ריי קרוק, ממייסדי רשת מקדונלד'ס (נולד ב-1902)
1986 – דונה ריד, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1921)
1988 – גאורגי מלנקוב, שליט ברית המועצות בין 1953 ל-1955 (נולד ב-1902)
1988 – משה טיקוצ'ינסקי, המשגיח והמנהל הרוחני של ישיבת סלובודקה בבני ברק, וקודם לכן מנהל רוחני של ישיבת מקור חיים בירושלים (נולד ב-1910)
1992 – מנחם בולה, מנהל בית ספר ופרשן מקרא (נולד ב-1912)
2002 – ראאד כרמי, פעיל בגדודי חללי אל אקצה (נולד ב-1974)
2006 – שלי וינטרס, שחקנית קולנוע אמריקאית, זוכת פרס האוסקר (נולדה ב-1920)
2007 – ורדי בן יעקב, עיתונאי, מתרגם ואיש רדיו ישראלי (נולד ב-1933)
2015 – מרדכי שמואל אשכנזי, רבו של כפר חב"ד, חבר בית דין רבני חב"ד, עורך ספרים וזוכה בפרס הרב קוק (תשס"ד) על חיבור ספרי הלכה (נולד ב-1943)
2016 – אלן ריקמן, שחקן בריטי זוכה פרס גלובוס הזהב (נולד ב־1946)
2018 – מיכה רם, מפקד חיל הים (נולד ב-1942)
2019 – פאבל אדמוביץ', פוליטיקאי ועורך דין פולני, ראש עיריית גדנסק (נולד ב-1965)
2021 – פיטר מארק ריצ'מן, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון יהודי אמריקאי, תסריטאי, מפיק סרטי קולנוע וטלוויזיה, מחזאי וסופר (נולד ב-1927)
2022 – אלכס פלג, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1938)
2022 – ריקארדו בופיל, אדריכל ספרדי מקטלוניה, ממוצא יהודי (נולד ב-1939)
חגים ואירועים החלים ביום זה

13 בינואר – 15 בינואר
ינואר
לוח אירועים שנתי
ראש השנה הברברית (אנ')
מרקוס אנטוניוס
ולדמר הראשון
בנדיקט ארנולד
מהמט השישי
ג'ורג' ברקלי
לואיס קרול
אנתוני אידן
לאה אילון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  ירושלים
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  משוררת וסופרת
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית, ירושלים
 תחום כתיבה:  שירה וסיפורת
 יצירות בולטות:  "מתחת למים" 1983, "ניצוצות וחג שמח" 2017
 
לאה אַיָלוֹן היא משוררת וסופרת ישראלית, חיה ויוצרת בירושלים. פרסמה 15 ספרי שירה ו-5 ספרי פרוזה.
ביוגרפיה

אילון נולדה בירושלים וגדלה בבית דתי, למדה ספרות השוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים, ועבדה בספרייה הלאומית. שיריה הראשונים פורסמו בגיל 19 בכתב העת ״סימן קריאה״. קובץ השירה הראשון - "מתחת למים" - יצא לאור ב-1983 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. על ספר זה זכתה אילון בפרס ניומן. ב-1990 זכתה אילון בפרס היצירה לסופרים עבריים (פרס לוי אשכול).
ב-2004 פרסמה אילון ספר פרוזה -"אלי ואנוהו" - שיצא בהוצאת כרמל.
ב-2017 יצא בהוצאת מוסד ביאליק הספר "ניצוצות וחג שמח", הכולל מבחר מקובצי השירה שפרסמה אילון בשנים 1983–2016 וכן סדרה חדשה של 82 שירים קצרים.