stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יומנה של אנה פרנק
תגובות ליומן

היומן של אנה פרנק נחשב ליצירה האישית הפופולרית ביותר הנוגעת לתקופת השואה. אך יותר מכך, זהו רב-מכר בינלאומי ששומר על מעמדו לאורך שנים רבות. על פי נתוני מוזיאון בית אנה פרנק נמכרו לא פחות מ-33 מיליון עותקים של הספר ב-75 שפות (נכון לשנת 2010). הספר מחזיק בשני שיאים נוספים: זהו רב המכר הגדול ביותר בשפה ההולנדית והיומן האישי הנמכר ביותר בכל הזמנים.
היומן חורג מתחומי הסוגה או העניין ההיסטורי-אנושי וסגולותיו, ועומד כיצירה ספרותית בעלת ערך בזכות עצמה. המחזאי מאיר לוין הכיר בעובדה זו וכתב: "[כתיבתה של אנה פרנק]... שומרת על מתח האופייני לרומן כתוב היטב". על בסיס אמונה זו הביא לוין את יומנה של אנה פרנק לתודעת הקהל האמריקני באמצע שנות ה-50. בספרו האוטוביוגרפי "האובססיה" (1972), הוא מתאר את האחיזה של סיפורה של אנה פרנק בנפשו, אחיזה שלא נתנה לו מנוח.
הערכה דומה לאיכויות הספרותיות של יומנה של אנה פרנק הביע ג'ון ברימן, מגדולי המשוררים האמריקאים המודרניים, שכתב כי היומן הוא תיאור ייחודי של "המהפך העובר על ילד בדרכו לבגרות באופן מדויק, בטוח ובסגנון חסכוני המהמם את הקורא בכנות שבו".
את ההקדמה למהדורה האמריקאית הראשונה של הספר כתבה אלינור רוזוולט וציינה כי היומן "נכתב על ידי נערה צעירה שאיננה מפחדת מהאמת, זהו אחד הספרים החכמים והמרגשים ביותר שקראתי על המלחמה והשפעתה על בני אנוש".
קולה של אנה פרנק ככותבת הומאנית וסמל של השואה ובאספקט רחב יותר - סמל של עמידת רוח האדם מול גזירות ושינאה קיבל הד בדברי פוליטיקאים והוגי דעות. כך מוזכרת אנה פרנק בנאום משנת 1961 של הנשיא ג'ון קנדי "מכל ההמונים שלאורך ההיסטוריה דיברו על זכויות האדם בזמנים של סבל ואבדן, אין קול משכנע יותר מזה של אנה פרנק". נלסון מנדלה בנאום בשנת 1994 בפני קהל ביוהנסבורג ציין כי קרא את יומנה של אנה פרנק בהיותו בכלא ושאב ממנו עידוד והשראה. באותה שנה אמר ואצלב האוול כי "מורשתה של אנה פרנק עדיין רלוונטית והיא נוגעת לכל אחד מאיתנו".
חוקרת הספרות העברית רחל פלדחי ברנר כתבה במחקר על היומן כי הוא "יצירה ספרותית יוצאת דופן שנכתבה על ידי סופרת יוצאת דופן ונכתב בנסיבות יוצאות דופן".
תגובות ליומן > היומן והכחשת השואה

יומנה של אנה פרנק זכה לפופולריות עצומה, והפך במובנים מסוימים לסמלה של השואה. כיוון שכך רבים ממכחישי השואה יצאו כנגדו. לותר שטילאו, מורה גרמני, שטען כי היומן היה זיוף, היה הראשון בסדרה של תביעות, שאוטו פרנק ניהל במהלך השנים, כדי להגן על שמו הטוב של היומן. רובר פוריסון, וזיגפריד ורבקה פרסמו ספר התוקף את דמותה של אנה ומאשים אותה בפרובוקטיביות. כמו כן הם טענו כי היוצר של היומן הוא אוטו פרנק, ולא בתו. הגדיל מהם לעשות מכחיש השואה דילטב פלדרר אשר פרסם ספר בו הוא מכנה את היומן, כרומן פדופילי פורנוגרפי הראשון מסוגו. למרות מאמציהם של מכחישי השואה, היומן עמד בכל המתקפות על אמינותו.
עיבודים של היומן > מחזות > אנה פרנק מאת מאיר לוין

את היוזמה להפוך את יומנה של אנה פרנק למחזה ניתן לזקוף לזכותו של מאיר לוין (באנגלית: Meyer Levin;‏ 7 באוקטובר 1905, שיקגו – 9 ביולי 1981, ירושלים), סופר ועיתונאי יהודי-אמריקאי. אשתו טרסקה טורס הניחה בידיו את התרגום הצרפתי של היומן שכבש את לבו ודמיונו של לוין. במהלך מלחמת העולם השנייה היה לוין כתב צבאי עבור סוכנויות ידיעות אמריקאיות ויהודיות וסיקר את חודשי המלחמה האחרונים ואת גורל הניצולים של מחנות הריכוז וההשמדה. תקופה זו הייתה בעל חשיבות אישית ללוין שהתמודד עם זהותו היהודית והאמריקאית בעוד שהמפגש עם הניצולים הביא את לוין להכרה כי עליו להיות קולם של הקורבנות היהודים של גרמניה הנאצית, אך כתב בספרו האוטוביוגרפי שיצא בשנת 1950: "הבנתי כי לא אוכל לכתוב את הסיפור של יהודי אירופה. טרגדיה זו לא יכולה להכתב על ידי אדם הזר לניסיונם, מאחר שלניצולים יש נקודת מבט שאנו לא נוכל להשיג. יום אחר מספר ייצא מתוכם". הוא מעיד כי קולה של אנה פרנק היה הקול שהוא חיפש ולדבריו "הקול הגיע אלי מהקבר".
בספטמבר 1950 יצר לוין קשר עם המוציא לאור הצרפתי של היומן, ודרכו עם אוטו פרנק. הוא הצליח לשכנע אותו באפשרות להעלות את היומן כמחזה, ובמקביל קישר אותו עם מוציאים לאור באנגליה ובארצות הברית וכתב ביקורת נלהבת על היומן במוסף הספרותי המוערך של העיתון רב ההשפעה הניו יורק טיימס, שהבטיח את הצלחתו המסחררת של הספר שהמהדורה הראשונה של ההוצאה האמריקאית אזלה ביום הראשון ליציאתו לחנויות. בסך הכל נמכרו שלוש ההדפסות הראשונות בהיקף של 45,000 עותקים בתוך מספר שבועות.
מאיר לוין המשיך לפעול להפיכת היומן למחזה. הן על ידי איתור מפיקים והן על ידי כתיבת התסריט בעצמו - למורת רוחו של אוטו פרנק. היחסים בין השותפים הפכו מידידות קרובה ליריבות ולאחר מכן לאיבה שהסתיימה בבתי המשפט. בשנת 1952 היו המגעים להעלאת המחזה על בימות ברודוויי בשיאם אך המחזה של לוין נדחה מאחר שהדגש שבו על יהדותה של אנה פרנק ואיבתה לגרמנים קיבלו - על פי תפיסת אוטו פרנק - דגש לא נכון במחזה. לוין טען כי הסיבה הנוספת לדחיית המחזה שלו היא היותו יהודי, ציוני וסוציאליסט ששורשיו במזרח אירופה, בעוד אוטו פרנק הוא יהודי "מתבולל" שמעולם לא יכול היה להתנתק מקשריו עם התרבות הגרמנית וכי מעשיו היו בניגוד למורשתה הרוחנית של אנה פרנק.
המחזה של לוין שנשא את השם אנה פרנק הוצג בשנת 1966 בישראל למול אולמות מלאים, אך ההצגות הופסקו משנתקבלה דרישה מטעם עורכי דינו של אוטו פרנק בטענה להפרת זכויות יוצרים.
עיבודים של היומן > מחזות > יומנה של אנה פרנק מאת גודריך והקט

בשנת 1967 עובד המחזה לסרט טלוויזיה בכיכובם של תיאודור ביקל, דונלד פלזנס ומקס פון סידוב בתפקיד אוטו פרנק.
בשנת 1980 עובד המחזה לסרט טלוויזיה ששם דגש על אווירת המתח והקשרים בין הדמויות, סרט זה היה קצר יותר מהסרט המקורי של שנת 1959. את אנה פרנק גילמה מליסה גילברט ואת אביה מקסימיליאן של.
עיבודים של היומן > מחזות > "אנה" מאת ג'סיקה דורלאכר ולאון דה ווינטר

הכותבים ההולנדיים ג'סיקה דורלאכר (אנ') ולאון דה וינטר (אנ') כתבו ב-2013 מחזה חדש בשם "אנה" על פי יומניה של אנה פרנק, כולל הקטעים המצונזרים שנוספו אליהם מאוחר יותר. המחזה הועלה ב-2016 בעברית בתיאטרון הקאמרי.
עיבודים של היומן > סרטים > יומנה של אנה פרנק (1959)

הצלחת המחזה הובילה להפקת סרט בשנת 1959 שהתבסס על המחזה המקורי. הסרט, בבימויו של ג'ורג סטיבנס ובכיכובם של מילי פרקינס כאנה פרנק, ג'וזף שילדקראוט בתפקיד אוטו פרנק ושלי וינטרס בתפקיד "פטרונלה ואן-דאן", זכה להצלחה כלכלית ניכרת ו-3 פרסי אוסקר.
בספרה על אנה פרנק כתבה ההיסטוריונית מליסה מולר כי המחזה והסרט היו בעלי השפעה ניכרת על מעמדה של אנה פרנק כסמל ולהמחשת סיפורה.
עיבודים של היומן > סרטים > אנה נו ניקי

ביום 28 בספטמבר 1979 שידרה רשת טלוויזיה יפנית TV Asahi סרט אנימה על יומנה של אנה פרנק שנשא את השם "אנה נו ניקי" (יפנית:アンネの日記) בהפקת ניפון אולפני אנימציה. גרסה נוספת הנושאת את אותו שם יצאה לאקרנים ב-19 באוגוסט 1995 כסרט באורך מלא הנושא את אותו שם, שהופק על ידי החברה היפנית "קובישי-גיישה מאדהאוסו" (יפנית: 株式会社 マッドハウス). הסרטים שילבו קטעים מיומנה של אנה פרנק עם סיפורים קצרים מפרי עטה שפורסמו בנפרד בספר "סיפורים מן המחבוא סיפורים מן האגף הנסתר". גרסת 1995 יצאה גם בדיבוב לשפה הצרפתית עם כתוביות לשפה האנגלית.
כרזה מקורית של הסרט "יומנה של אנה פרנק", 1959.
עטיפת הוצאה מחודשת של הסרט האמריקאי "יומנה של אנה פרנק", 1959.
עטיפת DVD של סרט האנימה "אנה נו ניקי".
עיבודים של היומן > סרטים > עיבודים נוספים

"יומנה של אנה פרנק" היה שמן של שתי מיני סדרות טלוויזיה מבית ה-BBC הבריטי. עיבוד ראשון יצא בשנת 1987, התבסס על הסרט האמריקאי משנת 1959 והיה בן 4 פרקים. סדרה נוספת הופקה בשיתוף עם "France 4" הצרפתי. חמישה פרקים, כל אחד באורך של חצי שעה, הצילומים החלו באוקטובר 2007 והסדרה שודרה בבריטניה בינואר 2009, ועובדה גם לסרט באורך מלא שהוקרן אף בישראל.
"עליית הגג - הסתרת אנה פרנק" (The Attic: The Hiding of Anne Frank) - סרט טלוויזיה משנת 1988 על אנה פרנק שהיה מבוסס על ספרה של מיפ חיס "לזכור את אנה פרנק", אותה גילמה מרי סטינבורגן ופול סקופילד בתפקיד אוטו פרנק.
אנה פרנק: הסיפור המלא היא מיני-סדרה שהופקה בשנת 2001 על ידי רשת הטלוויזיה האמריקאית ABC בהתבסס על ספרה של מליסה מולר "אנה פרנק: הביוגרפיה". במהלך הסדרה הועלתה ההשערה כי וילהלם ון מארן הוא שבגד במשפחת פרנק אף על פי שלמעשה זהות הבוגד לא נתגלתה. על רקע זה וחילוקי דעות נוספים בין מפיקי הסרט לקרן אנה פרנק הביאו להסרת חסות הקרן מהסדרה, ומנעו מהתסריטאים כל אפשרות לשימוש בציטוטים מתוך היומן. למרות מגבלות אלו זכתה הסדרה לתשבחות ופרסים, עיתון הניו יורק טיימס ציין כי הסדרה היא "ללא ספק, בעלת כוח" והיא זכתה בפרס אמי כמיני-סדרה הטובה ביותר לשנת 2001.
באביב 2020 העלה בית אנה פרנק לערוצו באתר יוטיוב עיבוד של היומן ליומן רשת, שבו החליפה מצלמת וידאו את דפי היומן.
עטיפת DVD של המיני סדרה בהפקת ה BBC
כרזת הסרט עליית הגג - הסתרת אנה פרנק 1988
כרזת "אנה פרנק: הסיפור המלא" 2001
עיבודים של היומן > סרטים > סרטי תעודה

שבעת החודשים האחרונים של אנה פרנק (הולנדית: Laaste Zeven Maanden van Anne Frank) הוא סרט תעודה הולנדי משנת 1988 בבימויו של ווילי לינדוור יוצר סרטים דוקומנטריים המתעד את חצי השנה האחרונה בחיי אנה פרנק בעזרת ראיונות עם 7 נשים ששהו איתה במחנות המעצר והריכוז. ספר בעל שם דומה פורסם על ידי הבמאי ובו העלה את הראיונות על כתב.
נזכרים באנה פרנק הוא סרט תעודה משנת 1995 שבויים על ידי ג'ון בלייר והופק בשיתוף פעולה עם בית אנה פרנק, מחלקת הסרטים של דיסני וה-BBC. הסרט זכה לגרסה תיאטרלית שהופצה על ידי חברת סוני. בגרסה זו דובבו קטעים מיומנו של אוטו פרנק על ידי קנת בראנה וקטעים מיומנה של אנה פרנק דובבו על ידי גלן קלוז. מיפ חיס שיתפה פעולה עם יוצרי הסרט והייתה דמות מרכזית בסרט באמצעות ראיונות.
החיים הקצרים של אנה פרנק (הולנדית: Het Korte Leven van Anne Frank) הוא סרט תעודה הולנדי משנת 2001. ייחודו העיקרי בהצגת קטע וידאו משנת 1941 בו מופיעה אנה פרנק וקטע וידאו משנות השישים של המאה העשרים ובו מתועד ריאיון עם אוטו פרנק.
חברי הכיתה של אנה פרנק (אנגלית: Classmates of Anne Frank) הוא סרט תעודה משנת 2008 בבימויו של אייל בורס, המתעד מפגש מחודש בין חברי הכיתה של אנה פרנק ששים וחמש שנה לאחר שרדיפת הנאצים הפרידה ביניהם.
ראו גם

שואת יהודי הולנד
חנה גוסלר
לקריאה נוספת

אנה פרנק: יומנה של נערה, תרגם מהולנדית: ש. שניצר, הוצאת קרני, תל אביב תשי"ג (מהדורה שנייה תשל"ז 1977)
אנה פרנק - יומנה של נערה, הוצאת דביר
יוסף שה-לבן, יומנה של אנה פרנק - הערות והנחיות ללימוד וקריאה, הוצאת אור עם
בתיה ברוטין ואבריאלה עמית, "בעיני האמן 'סיפורה של אנה פרנק', באמצעות עיון ביצירות אמנות - תוכנית חינוכית לתלמידי הכיתות הבוגרות בבית הספר היסודי ולתלמידים בחטיבות הביניים", בית ברל, התוכנית ללימודי השואה והחברה הישראלית. המרכז לתכנון לימודים, 2007-2008
נומוס

ערך זה עוסק בחוק ביוון העתיקה. אם התכוונתם למחוז משנה ביוון, ראו .
נוֹמוּס (ביוונית: νόμος) הוא חוק או מנהג. בתרבות, בדת, בפילוסופיה ובמשפט של יוון העתיקה נומוס היה חוק האדם, בניגוד לפיזיס - חוק הטבע. קיימת לנומוס משמעות נוספת ביוונית - מחוז. מהמילה הגיעה המילה המצרית נום שמשמעותה כמו ביוונית - מחוז.
במיתולוגיה היוונית נומוס היה האנשה של החוק, השולט באדם ובאלים. לעיתים אינו מוצג כישות בפני עצמה אלא כהיבט של זאוס.
נומוס מוזכר בין השאר בהמנונים לאורפיאוס. לפי מקורות מסוימים היה בעלה של אאוסביה ואביה של דיקה, אחת ההורות, אלת הצדק המוסרי.
המילה התגלגלה גם לערבית, ומופיעה במקורות המוסלמים (ناموس) ככינוי לחוק האלוהי אשר ניתן למשה בסיני ולמוחמד בהתגלות, פרשנים מוסלמים ייחסו את המילה למלאך גבריאל אשר נתגלה בפני מחמד ונתן לו את הקוראן. גם המילה העברית "נימוס" התגלגלה ללשון המשנה מ"נומוס" היוונית.
לקריאה נוספת

רוברט קאבר, נומוס ונראטיב, עורך: יוסף א' דוד, תרגום מאנגלית: אביעד שטיר, הוצאת שלם, ירושלים, 2012.
הערות שוליים

↑  ארכיון ks, באתר האקדמיה ללשון העברית, לפי החלטת האקדמיה סיומת ״־וס״ ביוונית תנוקד בשורוק, אולם גם השימוש בחולם כבספרות חז״ל קביל, כלומר נוֹמוֹס.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמזון ישראל

שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית 
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ]
|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה פרטית
 תקופת הפעילות:  2013–הווה (כ־12 שנים)
 משרד ראשי:  מגדל עזריאלי שרונה,  תל אביב-יפו
 ענפי תעשייה:  היי-טק, אלקטרוניקה
 מוצרים עיקריים:  שירותי מחשוב ענן
 אנשי מפתח:  אייל איטח, יואל מארק
 עובדים:  1500 (דצמבר 2020)
 
אמזון ווב סרביסז ישראל בע"מ (באנגלית: AMAZON WEB SERVICES ISRAEL LTD), המוכרת בשם המקוצר "אמזון ישראל", היא חברה ישראלית שהוקמה בשנת 2013 ועוסקת בשיווק שירותי מחשוב ענן. החברה ממוקמת בתל אביב-יפו במגדל עזריאלי שרונה ובחיפה בפארק מת"ם. מלוא מניותיה מוחזקות על ידי קבוצת אמזון דוט קום האמריקאית.
היסטוריה

בינואר 2015 רכשה אמזון את "מעבדות אנאפורנה".
ביולי 2017 שכרה אמזון 11 קומות משרדים במגדל עזריאלי שרונה בתל אביב-יפו, בשטח כולל של 25,000 מ"ר, ובמקביל שכרה בניין משרדים נוסף בשטח של 12,000 מ"ר בפרויקט מתם-ים שבפארק מת"ם בחיפה.
בנובמבר 2017 דווח כי חברת אמזון שוקלת להפסיק לעבוד עם "דואר ישראל", ובוחנת להעביר את המשלוחים המוזמנים דרך האתר לחברות מסירת חבילות אחרות, בנוסף דווח על מגעים לשכירת שטחים לוגיסטיים, במטרה להפוך אותם לשטחי אחסנה לסחורות שמוזמנות באתרי החברה. בדצמבר 2017 פורסמה עמדת הממונה על ההגבלים העסקיים כלפי כניסתה הצפויה של אמזון לשוק הקמעונאות הישראלי, ולפיה המדינה מקדמת בברכה את החברה, ושוקלת את ההשפעה הצפויה על שוק הקמעונאות הישראלי.
בנובמבר 2017 דווח כי אמזון עורכת מסע גיוס למפתחים להקמת מרכז מחקר ופיתוח למוצרי אלכסה שופינג (ביצוע קניות בדרך של מתן פקודות קוליות לעוזרת האישית של אמזון המכונה "אלכסה").
ב-2019 ביצעה אמזון מספר רכישות של חברות ישראליות ובעלות מרכז פיתוח בישראל. בינואר את "CloudEndure", ביוני את "Sizmek" וביולי את "E8 Storage".
באפריל 2019 הודיעה אמזון על כניסתה הרשמית לשוק הקמעונאות בישראל ועל פתיחת זירת מסחר מקומית. בשלב הראשון, פעילות החברה בישראל התבצעה בתצורה של משלוחים פנים ארציים אשר יארזו וישלחו על ידי עסקים מקומיים. בחודש מאי 2019 דווח ש"אלקטרה", קמעונאית מוצרי החשמל הישראלית, סיכמה את תנאי הסחר מול אמזון, ותפתח בה בקיץ שתי חנויות תחת המותגים "אלקטרה" ו"מחסני חשמל". החברה תשלם לאמזון עמלה של 8% לכל מכירה.
ב-21 באוגוסט 2019 אמזון הכריזה רשמית על כניסה לישראל והקימה לפעילות של סוחרים ישראלים דף רשמי בשפה העברית תחת "Amazon Services".
במהלך שנת 2020 גדלה אמזון ישראל וגייסה כ-150 עובדים.
במהלך טבח שבעה באוקטובר, מחבלי חמאס חטפו לעזה את אלכס (סשה) טרופנוב, עובד בחטיבת השבבים של החברה, יחד עם חברתו, אימו וסבתו. עמיתיו של טרופנוב לעבודה יזמו את קמפיין "coffee4sasha#", שבמסגרתה קראו לעובדים לשתות קפה בכל יום בשעה שלוש אחר הצהריים, כפי שנהג לעשות בעצמו. עובדי החברה פנו לאתר "Geektime" וטענו כי החברה נוהגת במדיניות של שתיקה, ושאינה עושה דבר כדי להפעיל את משקלה – כחברת ענק – למען שחרור החטופים, שביניהם עובדה, טרופנוב. בנובמבר התקיים כנס "re:Invent" של ‏"Amazon Web Services" ‏(AWS)‏ בלאס וגאס, ובו חשפה החברה את "Graviton4" (אנ'), המעבד מבוסס ארכיטקטורת ARM בפיתוח הצוות הישראלי, ביניהם טרופנוב. ההשקה התרחשה תחת מחאת "מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים" וחבריו של טרופנוב שהקרינו את מסרם על משאיות שנעו ברחבי העיר, וכן גם על שלטי חוצות בסטריפ, בו אירע הכנס. ב-15 בפברואר 2025 שוחרר מהשבי וחזר לישראל בעקבות עסקת עסקת החטופים השנייה. עם שחרורו, מנכ"ל אמזון, אנדי ג'סי (אנ') הגיב לביקורת על שתיקת החברה לגבי טרופנוב, וטען כי החברה נהגה כך כדי לא לפגוע בתנאי השבי או בסיכויי שחרורו.
ספרים בשפה העברית

החל משנת 2022 אמזון מאפשרת לסופרים, משוררים ומחזאים ישראלים, להוציא לאור את ספריהם באתר אמזון בשפה העברית. החברה שולחת בדואר את ספריה. אך קיימים גם ספרי אי-בוק (e-book) בקריאה אלקטרונית על מסך המחשב.
תחומי פעילות

Amazon Web Services – מפתחת ומשווקת שירותי מחשוב ענן
מעבדות אנאפורנה – מפתחת שבבים ומערכת מחשוב מבוססת הנדסת רשת ואחסון
Amazon Prime Air (אנ') – מפתחת תוכנה לרחפני המשלוחים העתידיים של אמזון
צילום – מפתחת מצלמות זעירות למכשירים הניידים של אמזון
אמזון אלכסה
Lab126 (אנ')
Amazon Advertising – מפתחת מוצרים לפתרונות פרסום
הערות שוליים

↑  מאיר אורבך, אסף גלעד, אמזון תרכוש את אנפורנה מיקנעם ב-370 מיליון דולר ותקים מרכז פיתוח, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2015
↑  מאיר אורבך, אמזון שכרה שטח של 25 אלף מ"ר במגדל שרונה החדש בת"א, באתר כלכליסט, 2 ביולי 2017
↑   הדר קנה, עדי דברת-מזריץ, אריק מירובסקי, אמזון התייאשה מדואר ישראל? מחפשת חברה אחרת למשלוח חבילות, באתר TheMarker‏, 26 בנובמבר 2017
↑   אליחי וידל, ההבדל בין אמזון ו-Airbnb לבין אובר, באתר TheMarker‏, 3 בדצמבר 2017
↑   אליחי וידל, אמזון הודיעה על הרחבת הפעילות בישראל - כל הפרטים, באתר TheMarker‏, 2 באוקטובר 2017
↑  עמרי זרחוביץ', ‏עסקה גדולה לאמזון בישראל: רוכשת את קלאוד אנדור מרמת גן ב-250 מיליון דולר, באתר גלובס, 7 בינואר 2019
↑  מאיר אורבך, אמזון רכשה חלק מפעילות סייזמק המחזיקה מרכז בישראל, באתר כלכליסט, 2 ביוני 2019
↑   עירד עצמון שמאייר, אמזון רוכשת את E8 הישראלית כדי לשדרג את מערכות האחסון שלה, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2019
↑  מירב קריסטל, הנה זה מתחיל: אלקטרה צריכה תמכור לישראלים באמזון, באתר ynet, 22 במאי 2019
↑  מירב קריסטל, אמזון לסוחרים ישראלים: השילוח המקומי כבר כאן, באתר ynet, 21 באוגוסט 2019
↑  מאיר אורבך, דווקא עכשיו: אמזון מגייסת 150 עובדים חדשים בישראל, באתר כלכליסט, 23 בספטמבר 2020
↑  אושרי אלקסלסי, ‏אנבידיה ערכה מפגן תמיכה באבינתן אור, עובד החברה החטוף, באתר Geektime
1 2  עידן בן טובים, ‏עובדים ישראלים באמזון זועמים: למה החברה מתעלמת מהעובד הישראלי החטוף שלה, סשה טרופנוב?, באתר Geektime‏, 29 בנובמבר 2023
↑  רוני גרין שאולוב, עינב חלבי, יאיר הורן, שגיא דקל-חן וסשה טרופנוב שוב בישראל | אלה סיפורי השבים, באתר ynet, 15 בפברואר 2025
↑  Amazon Staff, A message from Andy Jassy about our teammate, Sasha Troufanov, US About Amazon, ‏15 בפברואר 2025 (באנגלית)
↑  מאיר אורבך, לאחר הביקורת, מנכ"ל אמזון מגיב על חזרת סשה טרופנוב: "שתקנו כדי לא לפגוע בשחרורו", באתר כלכליסט, 15 בפברואר 2025
↑  יניב אביטל, ‏אחרי 498 ימים: מנכ"ל אמזון מתייחס סוף סוף לסשה טרופנוב ומסביר את מדיניות החברה, באתר Geektime‏, 15 בפברואר 2025
הסמליל של "מעבדות אנאפורנה", לאחר שהפכה לחברה בבעלות "אמזון"
פרוטוקול שיתוף מפתח

בקריפטוגרפיה, פרוטוקול שיתוף מפתח (באנגלית: key exchange protocol) או יסוד מפתח (באנגלית key establishment) הוא פרוטוקול קריפטוגרפי שנועד להכנה ושיתוף של מפתחות הצפנה סודיים בין שתי ישויות או יותר ברשת תקשורת פתוחה הנגישה לציתות. בדרך כלל לאחר סיום הפרוטוקול המשתתפים משתמשים במפתח שהשיגו על מנת להצפין מסרים כלשהם שהם מעוניינים להעביר אחד לשני, לרוב בהצפנה סימטרית.
בעיית הפצת מפתחות

פרוטוקול שיתוף מפתח נועד להתמודד עם בעיית הפצת המפתחות. בשיטת הצפנה סימטרית, כל זוג מתקשרים המעוניין להעביר מידע סודי ביניהם חייבים תחילה לשתף מפתח הצפנה. הבעיה היא כיצד להעביר את מפתח ההצפנה מאחד לשני ללא מפגש אישי באופן כזה שאף מצותת לא יצליח ליירט אותו ולעשות בו שימוש כדי לפענח את כל המסרים הסודיים שלהם. סיטואציה זו מציבה פרדוקס מסוים, אם ברשותם דרך בטוחה להעברת המפתח באופן סודי למה שלא ישתמשו בדרך זו כדי להעביר את המסרים עצמם ואז אין צורך בהצפנה כלל. במציאות, לא תמיד מתאפשר בידי המשתתפים בתקשורת ברשת האינטרנט, מסחר אלקטרוני או בתוך ארגון גדול, לשתף מראש מפתחות הצפנה באמצעות ערוץ תקשורת מאובטח כמו מפגש אישי או שירות שליחויות נאמן. למשל לא מעשי לדרוש מלקוח המעוניין לרכוש מוצר באתר מכירות הנמצא במדינה אחרת כמו EBay להיפגש פיזית עם מנהל האתר כדי להחליף עמו מפתח הצפנה.
אפילו ברמה ארגונית, אם כל החברים בארגון יאלצו לשמור מפתחות סודיים בנפרד כדי שיוכלו להתקשר עם כל אחד מחברי הארגון בדיסקרטיות, מספר המפתחות הכולל שיזדקקו לו יגדל באופן מעריכי עם כמות החברים בארגון. עבור  n חברים נדרשים בסך הכול  \textstyle {\binom {n}{2}}=n^{2} מפתחות וכל חבר נדרש להחזיק בלא פחות מ- n-1 מפתחות סודיים. שלא להזכיר מפתחות נוספים שהוא צריך לשמור במקרה שהוא מתקשר עם גורמים מחוץ לארגון כמו שרתים, מסדי נתונים וכדומה. במקרה של ארגון גדול ניהול המפתחות הופך לנטל של ממש, ככל שקיימים יותר מפתחות כך קשה יותר לאחסן אותם בצורה בטוחה, במיוחד לאור העובדה שכל סביבה ממוחשבת המקושרת לרשת האינטרנט נתונה מעצם טבעה באופן מתמיד לאיומים חיצוניים מצד גורמים עוינים או מצד מתחרים.
ברמה צבאית או ממשלתית אפשר לתחזק רשימה מוגבלת של מפתחות סודיים לצורך התקשרויות בין עובדי הארגון או בין דיפלומטים ובעלי תפקידים (דבר שנעשה בפועל אם כי בצורה די מסורבלת). אבל שכשמדובר ברשת האינטרנט, המשתמש הפרטי שרוצה להתקשר בדיסקרטיות עם אדם זר שאיתו מעולם לא נפגש שיתוף מפתחות מראש אינו מעשי כלל. לכן הצפנה סימטרית לבדה אינה יכולה לספק פתרון מעשי לבעיית הפצת המפתחות.
KDC

פתרון חלקי הוא להשתמש ב"צד שלישי" נאמן בתור מתווך. המתווך משתף מפתח סודי עם כל חבר המצטרף לארגון או לרשת, באמצעים לא קריפטוגרפיים כמו במפגש אישי והוא אחראי לספק מפתחות שיחה סודיים לכל זוג מתקשרים אפשרי לפי דרישה. בשיטה זו החברים בארגון נדרשים לזכור רק מפתח סודי אחד. לפני כל התקשרות המתקשרים פונים תחילה לצד השלישי בסודיות באמצעות מפתחות ההצפנה שהם משתפים עמו כל אחד בנפרד כדי לקבל ממנו מפתח שיחה זמני מוצפן המתאים להתקשרות אחת. פתרון זה מלבד היותו מסורבל אינו מלא, כי הנחת היסוד היא שאפשר לסמוך על הצד השלישי (הנחה שלא תמיד נכונה) מלבד זאת ההנחה היא שלחברים ברשת או הארגון קיימת דרך פרטית בטוחה להתקשר עם הצד השלישי לפחות פעם אחת על מנת לשתף עמו מפתחות סודיים (למשל במפגש אישי אם מנהל הרשת עם קבלתם לעבודה או עם הרשמם). גוף כזה נקרא "מרכז הפצת מפתחות" (key distribution center) בקיצור KDC והוא פתרון מקובל מעשית חרף הקשיים המתוארים. לדוגמה מערכת ההפעלה חלונות של מיקרוסופט ומערכת ההפעלה OS X של אפל כוללים במנגנון האימות שלהם בין היתר את פרוטוקול קרברוס שמבוסס על פרוטוקול נידהם-שרודר שבעיקרון עושה שימוש בשרת הפצת מפתחות ייעודי. לשרת הפצת מפתחות מספר חסרונות מהותיים:
לפני שניתן להריץ את פרוטוקול שיתוף המפתח בין שרת ללקוח, ההנחה היא שכל משתמש משתף מפתח הצפנה סימטרי סודי ארוך טווח עם שרת המפתחות בדרך לא קריפטוגרפית. כלומר צריכה להיות דרך בטוחה להתקשר עם שרת המפתחות לפחות פעם אחת בעת ההצטרפות לארגון או בעת ההרשמות. ישנן כמה דרכים להתקשר עם שרת המפתחות כשהדרך הישירה והכי פחות מעשית היא כמובן במפגש אישי. אפשרות אחרת היא באמצעות אימות רב-שלבי הכולל אלמנט אבטחתי נוסף על סיסמה כמו הודעת דואר אלקטרוני, מיסרון או אפליקציית אבטחה המותקנת על גבי מכשיר נייד, כרטיס חכם או התקן אבטחה ייעודי.
שרת ה-KDC מהווה מטרה להתקפות מצד גורמים עוינים ולכן מעמיד את הרשת כולה בסכנת חשיפה, אם השרת נפל קורבן להתקפת אינטרנט הדבר מביא לשבירה מוחלטת של אבטחת הרשת כולה או הארגון כולו. כל מפתחות ההצפנה הסודיים של כל החברים נחשפים. מלבד זאת מנהל הרשת האחראי על שרת המפתחות עלול להיות גם הוא חלק מקנוניה נגד הארגון או נגד משתמשים מסוימים. המוטיבציה מצד גורמים עוינים לתקוף את שרת ה-KDC גבוהה יותר כי הוא מהווה צומת קריטית, מה שמגביר את הסיכון אף יותר. פתרון חלקי הוא לעשות שימוש במספר שרתי הפצת מפתחות ולחלק את העבודה ביניהם בתצורה של הצפנת סף, מה שמגביר את האמינות ומאפשר להגיע למצב שסודיות המפתחות תהיה תלויה בכל השרתים במידה שווה, כך שהתקפה כנגד הרשת תחייב את המתקיף לפרוץ לכל שרתי המפתחות בו זמנית.
בנוסף לבעיה הבטיחותית, קיימת בעיית אמינות, כשל מצד שרת המפתחות יביא להשבתה זמנית של התקשורת בין כל המשתמשים לפחות עד שהתקלה תתוקן. מלבד זאת היות שבכל התקשרות המשתמשים חייבים ליצור קשר תחילה עם שרת המפתחות, נוצר עומס נקודתי שעלול לגרום לעיכובים ושיבושים. שכפול שרת המפתחות (מה שנעשה בפועל) עוזר לפתרון בעיית האמינות ושומר על פעילות חלקה אך מצד שני מייצר בעיות אחרות, בעיית בטיחות שהוזכרה קודם (כי כעת קיימות יותר אופציות למתקיף), וכן בעיית יעילות כי צריך לעדכן ולסנכרן בין כל השרתים בכל פעם שמשתמש נוסף או הוסר מהמערכת.
פרוטוקול דיפי-הלמן

פרוטוקול קרברוס אכן יעיל ונמצא בשימוש מעשי נרחב אך אינו פותר לחלוטין את בעיית הפצת המפתחות ברשת האינטרנט. בפרוטוקול מסוג זה מסתמכים על ההנחה המרומזת שקיימת דרך בטוחה למשתמשים ליצירת קשר ראשוני עם שרת המפתחות, מה שלא תמיד נכון. במאמר המפורסם מ-1976 פתרו ויטפילד דיפי ומרטין הלמן ויש אומרים גם רלף מרקל את הבעיה הלכה למעשה. הם המציאו פרוטוקול אינטראקטיבי שבאמצעותו שני משתתפים יכולים לשתף ביניהם מפתח הצפנה סודי מעל גבי ערוץ פתוח הנגיש לכול אף שמעולם לא נפגשו. למעשה הפרוטוקול הנקרא על שמם פרוטוקול דיפי-הלמן מהווה את ראשית דרכה של ההצפנה האסימטרית הנקראת גם הצפנת מפתח ציבורי וסימן את תחילת המהפך שחוותה תורת הקריפטוגרפיה מאז. הרעיון שלהם מסתמך על פונקציה חד-כיוונית, בדומה לתופעות טבעיות רבות, פונקציה חד-כיוונית היא פונקציה שקל לחשבה בכיוון אחד אך קשה מאוד לבצע את הפעולה ההופכית ולשחזר את המהלך למצבו הקודם. באנלוגיה קל לנפץ לרסיסים אגרטל מזכוכית אך מאוד קשה להחזיר את השברים למקומם כך שהאגרטל יחזור להראות כמו שהיה. או למשל קל מאוד לערבב שני גוונים של צבע אך קשה להפריד ביניהם. הרעיון של פונקציה חד כיוונית הוליד מושג חדש בקריפטוגרפיה הנקרא הצפנה אסימטרית, כי כעת אפשר להצפין מסר מבלי לשתף מפתח סודי מראש. כל משתמש מכין לעצמו זוג מפתחות, אחד סודי המשמש לפענוח ואחד גלוי המשמש רק להצפנה. השולח מצפין עם המפתח הגלוי והמקבל מפענח עם המפתח הסודי. היות שמפתח ההצפנה גלוי אין צורך שהמתקשרים יפגשו, הם יכולים לשתף את מפתח ההצפנה באותו ערוץ שבו הם שולחים את המסרים המוצפנים. אבל, היות שההצפנה האסימטרית מעצם טבעה איטית ודורשת כוח מחשוב ניכר בהשוואה להצפנה סימטרית, המשתתפים מעדיפים להצפין כמות רבה של מידע עם אלגוריתם מהיר כמו AES, מזה נולד הרעיון של פרוטוקול שיתוף מפתח. המשתתפים בפרוטוקול משתפים ביניהם מידע סודי מבלי שיפגשו, כאשר המידע הסודי הוא בעצם מפתח הצפנה סימטרי איתו הם ישתמשו לאחר מכן להצפנת המסרים עצמם. באופן זה אפשר ליהנות משני העולמות יחדיו. השילוב בין הצפנה סימטרית והצפנה אסימטרית באופן זה נקרא גם מערכת היברידית. בתרשים משמאל מומחש פרוטוקול דיפי הלמן לשיתוף מפתח סודי באמצעות צבעים.