stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1950 במדע
רפואה

גילוי אנטיהיסטמינים, האנטגוניסטים להיסטמינים
בניית קוצב לב חיצוני ראשון על ידי מהנדס קנדי ג'ון הופס (John Hopps).
תיאור ראשון של תסמונת בארט
17 ביוני – ביצוע השתלת כליה ראשונה
11 בדצמבר – סינתזה של כלורפרומאזין, תרופה אנטי-פסיכוטית טיפוסית ראשונה
פרסים

מדליית פילדס במתמטיקה - אטלה סלברג (נורווגיה), לורן שוורץ (צרפת)
פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ססיל פאוול, בריטניה, על פיתוח שיטת צילום למחקר תהליכים גרעיניים, ולתגליותיו הנוגעות למזונים שהתקבלו בשיטה זו
פרס נובל לכימיה - אוטו פאול הרמן דילס, קורט אלדר, על גילוי ופיתוח סינתזת דילס-אלדר, תגובה בין דיאן לאלקֶן ליצירת מערכת ציקלוהקסֶנית.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה -אדוארד קלווין קנדל (ארצות הברית), טדאוס רייכשטיין (שווייץ), פיליפ שוולטר הנץ' (ארצות הברית) - על מחקר הורמוני בלוטת יותרת הכליה ובפרט זיהוי הקורטיזון וחשיבותו בטיפול בדלקת מפרקים
נולדו

16 במאי – יוהנס גאורג בדנורץ, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה (1987) על גילוי מוליכי על בטמפרטורה גבוהה
2 ביולי – דורון ציילברגר, מתמטיקאי ישראלי, בעל מדליית אוילר
20 ביולי – לסלו בבאי, מתמטיקאי ומדען מחשב אמריקאי הונגרי, חתן פרס גדל
11 באוגוסט – סטיב ווזניאק, מחלוצי מהפכת המחשוב האישי, ממקימי חברת אפל
24 באוגוסט – מארק אהרונסון (נפטר ב-1987), אסטרונום אמריקאי
24 באוגוסט – טים וייט, פליאואנתרופולוג אמריקני, נודע בשל תרומותיו הרבות לחקר האבולוציה של האדם
1 בנובמבר – רוברט לפלין, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1998 על גילוי צורה חדשה של נוזל קוונטי עם אקסיטציות של מטען שבור
3 בנובמבר – ג'יימס רותמן, ביוכימאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2013 עבור חלקו במחקר על תנועת בועיות
28 בנובמבר – ראסל הולס, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1993 על חלקו בגילוי סוג חדש של פולסר, גילוי שפתח אפשרויות חדשות במחקר הכבידה
30 בדצמבר – ביארנה סטרוסטרופ, מדען מחשב דני, ידוע בעיקר כמפתחה של שפת התכנות הנפוצה C++
נפטרו

2 בפברואר – קונסטנטין קרתיאודורי, מתמטיקאי גרמני ממוצא יווני (נולד ב־1873)
25 בפברואר – ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט, רופא אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בגילוי טיפול בכבד לריפוי מאנמיה (נולד ב-1895)
19 במרץ – וולטר הוורת', כימאי בריטי. חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1937, על חלקו במחקר בתחום הפחמימות וויטמין C (נולד ב-1883)
1 באפריל – צ'ארלס דרו, רופא, חוקר ומנתח אמריקאי, ידוע בעיקר בתרומתו ובפיתוחיו בתחום עירויי הדם (נולד ב-1904)
16 במאי – אליס קובר בלשנית וארכאולוגית אמריקאית (נולדה ב-1906)
21 בספטמבר – ארתור מילן (Edward Arthur Milne), אסטרופיזיקאי ומתמטיקאי בריטי (נולד ב-1896)
יאן אורט, מצפה הכוכבים בליידן
וילי הניג
רוזלין זוסמן יאלו
ג'ון פורבס נאש
לב לנדאו
קונסטנטין קרתיאודורי
ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט
וולטר הוורת'
צ'ארלס דרו
דוד בכור

דוד בכור (19 בדצמבר 1910 - 21 בספטמבר 2000) היה משפטן שכיהן כשופט בבית המשפט העליון.
קורות חיים

דוד בכור נולד בירושלים ובצעירותו עזב עם הוריו למצרים, ממנה שבו לארץ ישראל בשנת 1932. באלכסנדריה שבמצרים סיים את לימודיו התיכוניים, במגמת מתמטיקה והנהלת חשבונות. לאחר חזרת המשפחה לארץ עבד בבית המשפט המחוזי בירושלים (1933–1942) ולמד בבית הספר המנדטורי למשפטים. שנה לאחר מכן הוסמך לעריכת דין. בכור פעל גם בשורות ארגון "ההגנה" ולאחר קום המדינה שירת בצה"ל כסגן המושל הצבאי בגליל המזרחי ובגליל העליון (1948–1949). מאוחר יותר, בשירות המילואים, היה סנגור צבאי.
בתחילת דרכו עבד דוד בכור בתור עורך דין במשרד סלומון-ליפשיץ (1943–1970), משנת 1952 כשותף במשרד. בין השאר הוא היה בצוות ההגנה של השר יצחק רפאל וייצג את נצרת עילית וחברת החשמל. בשנת 1971 מונה לשופט וכיהן בבית המשפט המחוזי בחיפה. באותה שנה גם מונה לוועדה בראשות צבי ברנזון לפישוט הליכים לקביעת פיצויים בנזיקין לקביעת פיצויי נזיקין. בשנת 1974 קבע בכור שהסכם האוסר על עובד תקופת צינון של חמש שנים בנימוק של הגנה על סודות מקצועיים נוגד את תקנת הציבור ועל כן הוא בטל. לעומת זאת, בהיותו בבית המשפט העליון סירב לפטור בוגר פנימייה צבאית מהתחייבות לשרת בקבע, אף על פי שההתחייבות נתנה בעת שהיה קטין.
בשנת 1977 מונה כשופט במינוי זמני לבית המשפט העליון ושנה לאחר מכן מונה במינוי קבע. כהונתו נמשכה עד הגיעו לגיל פרישה, בשנת 1980. באחד מפסקי הדין הידועים של בכור בבית המשפט העליון, אישר בכור הרשעה באונס של אדם שקיים יחסי מין עם אשתו בכח נגד רצונה. בכור פירש את הביטוי "שלא כדין" שהופיע אז בלשון החוק: "הבועל אישה, שלא כדין, נגד רצונה" כחל על כל איסור חוקי, כולל האיסור במשפט העברי על אדם לבעול את אשתו נגד רצונה, ובניגוד לפרשנות בחוק האנגלי שהמונח "שלא כדין" מתייחס לאשה לה האדם אינו נשוי בכור היה בהרכב של חמשת השופטים שקבעו שיש לפנות את התנחלות אלון מורה שהוקמה על קרקעות שהופקעו לצורך הקמת ההתנחלות. בכור גם הצטרף לשופט חיים כהן בקביעה שחייל שנפטר ממחלה יוכר כחלל צה"ל, למרות שסביר שהמחלה לא נבעה משירותו הצבאי, אלא אם הוכח שהמחלה לא נבעה מהשירות הצבאי.
בהיותו בגמלאות המשיך בכור לעסוק בפעילות משפטית, בהיותו יו"ר ועדה בין-משרדית לבירור הנושא של פרסום שמותיהם של אנשים החשודים בביצוע עבירות פליליות (1982), יו"ר הוועדה לנושא נזיקין מסחריים (1984) במשרד המשפטים, ויו"ר הוועדה במשרד המשפטים לבדיקת נושא הסיוע המשפטי בעניינים פליליים (1985) ובהמלצותיה הקמת סנגוריה ציבורית. בשנים 1982–1985 עמד בראש ועדת בכור, ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת רצח ארלוזורוב, שקבעה פה אחד שסטבסקי ורוזנבלט לא היו הרוצחים, אך שאינה יכולה לאמר מי היו הרוצחים.
בשנת 1981 מונה באופן זמני ליו"ר המועצה להגבלים עסקיים, וביוני 1981 מונה במינוי של קבע. בכור המשיך לכהן בתפקיד עד אמצע שנות ה-80. על ענייני הגבלים עסקיים כתב את המאמר "הרהורים בחוק ההגבלים העסקיים, תשי"ט - 1959" שפורסם בספר זוסמן וצוטט רבות.
בשנת 1994 מונה כיו"ר ועדת השחרורים בכפוף לחוק העונשין וליו"ר ועדת ערר לחוק מס שבח מקרקעין.
הערות שוליים

↑  הכפרים הערביים ברכסי הגלבוע לידי ישראל, דבר, 19 ביולי 1949
↑  החל משפטו של י. רפאל, דבר, 7 בספטמבר 1965
↑  ראש מועצת נצרת עילית: מנהל בי"ס אינו רשאי לכהן גם כחבר מועצה, מעריב, 26 באוקטובר 1966
↑  טוביה כרמל, תושב נצרת תובע פיצויים על עקירת עץ, מעריב, 22 באוגוסט 1966
↑  אישים ומוסדות, מעריב, 17 בפברואר 1971
↑  יבדקו פישוט בתהליכים, דבר, 31 במאי 1971
↑  דוד זוהר, בתי משפט פסלו הסכמים שהפריזו בהגבלות של סודיות מקצועית, מעריב, 18 ביוני 1974
↑  התחייבות קטין לשרות קבע בצה"ל, מעריב, 19 במאי 1980
↑  הודעה על מינוי שופט, 16 בינואר 1978, ילקוט הפרסומים 2411, עמ' 1124
↑  על חשיבות פסק הדין ראו: חיים כהן, ד"נ 37/80 - משה בן מאיר כהן נ' מדינת ישראל
↑  ע"פ 91/80 משה בן מאיר כהן נגד מדינת ישראל, ניתן ב-24 בספטמבר 1980; בית-המשפט העליון בהלכה עקרונית: הכופה אשתו ליחסי מין – אנס, דבר, 26 בספטמבר 1980.(הקישור אינו פעיל, 8.04.2018)
↑  הוראת בג"ץ: לפרוק התנחלות אלון מורה תוך 30 יום, דבר, 23 באוקטובר 1979
↑  שאול הון, חייל שנפטר ממחלת הסרטן, מעריב, 21 בינואר 1980
↑  פרופ' קנת מן, הקמת הסנגוריה הציבורית בישראל, משרד המשפטים, מיזם שורשים במשפט, 1 באפריל 2019
↑  הכסטר נתמנה נציב שירות המדינה, דבר, 9 במרץ 1981
↑  הודעה על מינוי יוש ראש המועצה להגבלים עסקיים, 29 ביוני 1981, ילקוט הפרסומים 2728
↑  הודעה על הארכת תקופת כהונתו של יו"ר המועצה להגבלים עסקיים, 1 ביולי 1982, ילקוט הפרסומים 2835, עמ' 2470
דן ארקין, הסוכנות תמשיך לקבל הנחות בבתי מלון, מעריב, 22 בינואר 1984
שרה פרידמן, הסכם מכבי עם בתי המרקחת הפרטיים - תקף, מעריב, 20 באוקטובר 1985
הודעה על מינוי יושב ראש המועצה להגבלים עסקיים, ילקוט הפרסומים 3472, עמ' 2234
| שופטים לשעבר בבית המשפט העליון |
| --- | --- | --- |
| נשיאים | זמורה • אולשן • אגרנט • זוסמן • לנדוי • כַהן • שמגר • ברק • ביניש • גרוניס • נאור • חיות |  |
| שופטים | דונקלבלום • חשין • אסף • זילברג • ברנזון • גויטיין • ויתקון • כהן • מני • הלוי • קיסטר • עציוני • שרשבסקי • בן-פורת • אשר • אלון • בכור • בייסקי • לוין • כהן • כהן • לוין • בך • נתניהו • חלימה • גולדברג • מלץ • אור • מצא • חשין • זמיר • דורנר • טל • שטרסברג-כהן • קדמי • טירקל • אנגלרד • ריבלין • פרוקצ'יה • לוי • ארבל • זילברטל • רובינשטיין • ג'ובראן • דנציגר • שהם • מלצר • מזוז • הנדל • קרא • ברון • פוגלמן |  |
| שופטים במינוי זמני | בקר • זהר • לוין • צלטנר • כהן • בן-עתו • שילה • שינבוים • אבנור • וייס • בן דרור • וינוגרד • ולנשטיין • אריאל • אלוני • בן יאיר • גולדברג • אלון • אילן • זועבי • ברלינר • עדיאל • חשין • שוחט |  |
ראו גם: שופטים מכהנים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007458192205171  ISNI: 0000 0000 3130 9562  LCCN: n88177361  VIAF: 45860253   WorldCat (עם VIAF): 45860253
1959 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1959  במדע |  |
< · 1957 · 1958 — 1959 — 1960 · 1961 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1959.
ג'ק קילבי ממציא את המעגל המשולב
אנתרופולוגיה

לואיס ליקי מגלה שרידים של הפרנתרופוס בויזאי (סוג של האדם הקדמון) באפריקה.
אסטרונומיה וחקר החלל

15 בספטמבר – חללית סובייטית לונה 2 פגעה בפני הירח בים השלווה ליד המכתשים ארכימדס ואוטוליקוס.
19 בספטמבר – פרסום בסיס מדעי לפרויקט סט"י
4 באוקטובר – חללית סובייטית לונה 3 מצלמת את הצד השני של הירח.
הפיזיקאי האמריקאי פרימן דייסון הציג את כדור דייסון.
ביולוגיה

1 בינואר – צמחים שהתגלו לאחר מועד זה נקראים בשפה מודרנית ולא בלטינית.
8 באוגוסט – הצלחה בתהליך הפריה חוץ-גופית ביונקים (סוג של ארנב), מין צ'ו צ'אנג (Min Chueh Chang), ביולוג אמריקני ממוצא סיני הצליח להעביר ביציות שהופרו מחוץ לגוף אל רחם של ארנבת פונדקאית, התהליך הסתיים בהמלטה.
טכנולוגיה

6 בפברואר – ג'ק קילבי ממציא את המעגל המשולב.
המצאת סוללה אלקלית יבשה, נוחה לשימוש ביתי לטווח ארוך.
חברת אגפא (AGFA) התחילה בייצור מצלמות אוטומטיות.
גורדון גולד (Gordon Gould) משתמש לראשונה במונח לייזר (Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation)
כימיה

הוצג השימוש באקרילאמיד באלקטרופורזה על ג'ל - שיטה שתרמה רבות ליכולת להפריד חלבונים
מדעי המחשב

בשנה זו החלו בייצור מחשבי ההדור השני המתאפיינים בשימוש בטרנזיסטורים ומעגלים מודפסים, וכתוצאה מכך קטנים ואמינים יותר. סיום ייצור מחשבים מהדור השני היה שנת 1964 לערך.
5 באוקטובר חברת IBM מכריזה על ייצור IBM 1401 - המחשב הראשון על בסיס טרנזיסטורים.
תחילת ייצור מחשבים מטיפוס "מינסק" בברית המועצות.
אדסחר דייקסטרה, פותר את בעיית מציאת המסלול הקצר ביותר מנקודה בגרף ליעד בעזרת אלגוריתם דייקסטרה.
המצאת המיון של (Shell sort), אלגוריתם מיון נתונים.
מתמטיקה

קנקישי איווסווה (Kenkichi Iwasawa) החל לפתח את תורת איווסווה
פיזיקה

ניבוי תוצא אהרונוב-בוהם על ידי יקיר אהרונוב ודייוויד בוהם.
רפואה

הוכח הקשר בין הרעלת כספית ומחלת מינמטה
ביצוע ראשון של אלוגרפט- השתלת איבר או רקמה בעלת מטען גנטי לא זהה
ניסיון ראשון (שנכשל) לבצע השתלת מח עצם.
תיעוד ראשון של אדם חולה ב-HIV בקונגו הבלגית.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - אמיליו סגרה, אוון צ'מברלין (Owen Chamberlain), על גילוי האנטיפרוטון.
פרס נובל לכימיה - ירוסלאב היירובסקי (Jaroslav Heyrovský), על גילוי ופיתוח שיטות אנליזה פולרוגרפיות.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - סברו אוצ'ואה, ארתור קורנברג על הסינתזה של חומצות גרעין RNA ו-DNA.
פרס ישראל
מדעי הרוח - ליאו אריה מאיר
מדעי החיים - אפרים קציר, מיכאל סלע
נולדו

27 באפריל – אנדרו פייר ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על גילוי תהליך ההפרעה ל-RNA, מנגנון וויסות של התבטאות גנים.
3 באוגוסט – קואיצ'י טנאקה, כימאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה על שותפות בפיתוח שיטה לחקר מקרומולקולות בעזרת ספקטרומטר מסה
14 באוגוסט – פיטר שוֹר, מתמטיקאי אמריקאי, מפתח אלגוריתם שור למציאת גורמים ראשוניים של מספר גדול באופן מהיר על ידי מחשב קוונטי.
29 באוגוסט – סטיבן וולפרם, מדען בריטי, עוסק בפיזיקת חלקיקים, אוטומטים תאיים ואלגברה ממוחשבת
22 בספטמבר – סול פרלמוטר, אסטרופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומתו לחקר התפשטות היקום.
29 בנובמבר, ריצ'רד בורכרדס, מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס, מתמחה בתורת המספרים, בתורת החבורות ובאלגברות מממד אינסופי.
נפטרו

15 בפברואר – אוון וילאנס ריצ'רדסון, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה על מחקריו נתחום הפליטה התרמיונית (נולד ב-1879).
18 במאי – אַפִּסלי צ'רי-גארארד, חוקר אנטארקטיקה בריטי (נולד ב-1886)
9 ביוני – אדולף וינדאוס, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה על עבודתו בתחום הסטרולים והקשר שלהם לוויטמינים (נולד ב-1876).
4 בנובמבר – פרידריך וייסמן, פילוסוף, מתמטיקאי פיזיקאי אוסטרי ממוצא יהודי, (נולד ב-1896).
15 בנובמבר – צ'ארלס וילסון, פיזיקאי ומטאורולוג סקוטי, חתן פרס נובל לפיזיקה על המצאת תא ערפל, שיטה למעקב אחרי מסלול חלקיקים טעונים חשמלית (נולד ב-1869)
הלפורד מקינדר

| --- | --- |

 לידה:  15 בפברואר 1861 גיינסבורו, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  6 במרץ 1947 (בגיל 86) בורנמות', הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Halford Jdanella 
 ענף מדעי:  גאוגרפיה, גאופוליטיקה, גאואסטרטגיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום לימודים:  כרייסט צ'רץ'  אפסום קולג'  Queen Elizabeth's High School 
 מוסדות:  אוניברסיטת אוקספורד  בית הספר לכלכלה של לונדון 
 פרסים והוקרה:  מדליית זהב (פטרון) של החברה הגאוגרפית המלכותית (1945)  מדליית צ'ארלס דיילי (1943)  Knight Bachelor (1920) 
 תרומות עיקריות
 תאוריית "הציר המרכזי של ההיסטוריה"  (The Geographical Pivot of History)
 
סר הלפורד ג'ון מקינדר (באנגלית: Halford John Mackinder; ‏15 בפברואר 1861 - 6 במרץ 1947) היה גאוגרף אנגלי, אשר נחשב לאבי הגאופוליטיקה והגאואסטרטגיה, והוגה תאוריית הציר המרכזי של ההיסטוריה (אנ').
קורות חייו

נולד ב-15 בפברואר 1861 בגיינסבורו, לינקולנשייר שבאנגליה. למד בבית הספר היסודי היוקרתי שבמקום, ולאחר מכן באוניברסיטת אוקספורד שם למד את מדעי הטבע והתמחה בזואולוגיה. לאחר לימודיו אלו פנה ללמוד היסטוריה. מקינדר הטיף ללימוד גאוגרפיה אנושית וגאוגרפיה פיזית כתחום אחד. בשנת 1883, מקינדר כיהן כראש אגודת הסטודנטים של אוקספורד.
בשנת 1887 כתב מאמר מקיף על הגאוגרפיה בשם "On the Scope and Methods of Geography". בעקבות כך מונה לראש מחלקת לימוד הגאוגרפיה באוניברסיטת אוקספורד. בשנת 1892 מונה למנהל הראשון של אוניברסיטת רדינג. בשנת 1893, נמנה עם המייסדים של החברה הגאוגרפית המלכותית, שקידמה את לימוד הגאוגרפיה בבתי הספר. בשנת 1916 מונה לנשיאה של האגודה.
בשנת 1895 היה ממייסדי בית הספר לכלכלה של לונדון.
בשנת 1899 היה מהראשונים להוביל משלחת לחקירת הר קניה. בשנת 1902 פרסם מאמר מקיף בשם "Britain and The British Seas", על הגאומורפולוגיה של בריטניה.
בשנת 1904 הרצה בפני החברה הגאוגרפית המלכותית ובה הציג תאוריה בשם "הציר המרכזי של ההיסטוריה" (The Geographical Pivot of History) - עולם המחולק לאזורים על פי מאפיינים גאוגרפים. מקינדר טען שהחלוקה הזו מעצבת במידה רבה אידאולוגיות פוליטיות ואסטרטגיות פעולה של האוכלוסייה באותם האזורים - דטרמיניזם גאוגרפי. וכך סיכם מקינדר את התאוריה שמיצבה אותו כ"ציר מרכזי בין הוגי הגישה הגאוגרפית דאז":
Man and not nature initiates, but nature in large measure controls
בתרגום לעברית: "האדם, לא הטבע, הוא אשר בדרך כלל יוזם, אבל הטבע ולא האדם, הוא אשר במידה רבה קובע".
בתאוריה זאת הוא השפיע במידה רבה על מקבלי החלטות ברחבי העולם[דרוש מקור].
בשנת 1903 עזב את אוניברסיטת אוקספורד, ועבר לנהל עד 1908 את בית הספר לכלכלה של לונדון שייסד מספר שנים קודם לכן.
בשנת 1910 נבחר לפרלמנט של גלאזגו וכיהן בתפקיד זה עד 1922. שנתיים קודם לכן בשנת 1920 קיבל תואר אבירות על תרומתו הפוליטית כחבר פרלמנט.
מקינדר השתתף בוועידת השלום בפריז ב-1919, ובה טבע את אחד מציטוטיו המפורסמים: "השולט במזרח אירופה, ישלוט בארץ הליבה, השולט בארץ הליבה ישלוט ב"אי העולמי" (world island), והשולט באי העולמי ישלוט בעולם". במשפט זה, הדגיש מקינדר את חשיבותה של מזרח אירופה מבחינה אסטרטגית, כאזור חיץ בין רוסיה לגרמניה.
מקינדר היה אנטי-קומוניסט וראה ברוסיה אויב, מקינדר היה תומך נלהב של האימפריה הבריטית.
השפעותיו של מקינדר

מקינדר תרם רבות להפיכת הגאוגרפיה לדיסציפלינה מן המניין, ולהגברת לימודה כמקצוע בבתי הספר ובאוניברסיטאות. מקינדר היה הראשון שטבע את המושגים: "כוח אדם" ו"ארץ הליבה".
רעיונותיו והתאוריות שחיבר מקינדר השפיעו על מקבלי החלטות ברחבי העולם. מדיניותה של ארצות הברית במהלך המלחמה הקרה, הושפעה רבות על ידי הרעיונותיו והתאוריות שחיבר מקינדר.
ראו גם

גאופוליטיקה
גאוגרפיה
הערות שוליים

↑  Edmund W. Gilbert, British Pioneers in Geography (Newton Abbot, David & Charles, 1972), p. 141.
↑  L. M. Cantor, The Royal Geographical Society and the Projected London Institute of Geography 1892-1899. The Geographical Journal, Vol. 128, No. 1 (Mar., 1962), pp. 30-35
↑  H.J. Mackinder, “A Journey to the Summit of Mount Kenya, British East Africa”, The Geographical Journal, Vol. 15, No. 5 (May, 1900), pp. 453-476
↑  H.J. Mackinder, Britain and the British Seas. New York: D. Appleton and company, 1902.
↑  פרופ' דוד פסיג, 2048, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2010, עמ' 35
↑  Brian Blouet, "The imperial vision of Halford Mackinder", Geographical Journal, Volume 170 Issue 4, Pages 322 - 329.
↑  Brian W. Blouet, 'Sir Halford Mackinder as British high commissioner to South Russia 1919-1920'. Geographical Journal, 142 (1976), 228-36.
↑  Sloan, G.R. Geopolitics in United States Strategic Policy, Brighton: Wheatsheaf Books, 1988.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264977705171  PLWABN: 9810569241305606  BIBSYS: 10006355  BNC: 000464234  BnF: cb12169756k (data)  CiNii: DA00616697  GND: 11878112X  ISNI: 0000 0001 1061 4207  LCCN: n50042166  LNB: 000042301  NDL: 00448421  NKC: jx20051212010  NLA: 35319937  NLG: 209596  NLK: KAC202215776  NSK: 000069959  NTA: 072040009  RERO: 02-A003546343  SNAC: w6dj7j5k  SUDOC: 030238900  Trove: 910425  VIAF: 49266596   WorldCat (עם VIAF): 49266596
ועדת קבלה

תעודה על בניין בשכונת מאה שערים, המאשרת כי דייריו נבדקו ונמצאו מתאימים לצביון השכונה.
ועדת קבלה היא גוף שהוסמך לבחון מועמדים המבקשים להתגורר ביישוב מסוים, ולהחליט מי רשאי להתגורר במקום. ועדות קבלה פעלו בישראל בשכונות וביישובים מאז תחילת ימי היישוב החדש.
בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 התעוררה תרעומת על עצם קיומן של ועדות הקבלה ועלתה לדיון שאלת החוקיות שלהן, במיוחד ביישובים קהילתיים, בהם אין שיתוף כלכלי. בעקבות זאת חוקקה הכנסת חוק שהסדיר את נושא ועדות הקבלה, קבע תנאים לפעילותן והגביל אותן ליישובים קטנים עד 400 בתי אב בצפון הארץ ובדרומה. בשנת 2023 עבר תיקון לחוק שמאפשר גם ליישוב עד 700 יחידות דיור להפעיל ועדת קבלה, ובתנאי שוועדה ייעודית תבדוק שהוא עדיין מתפקד כיישוב קהילתי ותוודא שיש הצדקה לוועדות קבלה על מנת לאפשר את המשך תפקודו כיישוב קהילתי. ללא קבלת האישור, קיום ועדות קבלה יהיה אפשרי רק ליישובים קטנים עד 400 יחידות דיור. כמו כן נקבע שבנוסף ליישובים בנגב ובגליל גם יישובים באזור עדיפות לאומית לפי מפת משרד הבינוי והשיכון אשר מסווגים באשכול 1 עד 5 במדד הפריפריאליות יוכלו להפעיל ועדות קבלה. על החוק שבה ונמתחה ביקורת, בטענה שהוא מאפשר אפליה כלפי קבוצות בכלל האוכלוסייה, בהן ערבים, דתיים או חילונים.
שאלת החוקיות

נושא ועדות הקבלה ביישובים קהילתיים הועלה מספר פעמים בפני בית המשפט העליון. בבג"ץ קעדאן, ביטל בג"ץ החלטה שלא לקבל בני-זוג ליישוב קציר אך ורק בשל היותם ערבים.
מנגד, בפסק דין של אדם שתבע את המושב אמירים שלא קיבל אותו, העיר השופט אליקים רובינשטיין: "ככל שפוחת האופי ה"שיתופי" של ההתיישבות החקלאית מכבר, נוכח ההפרטות, כן נחוצה שקיפות רבה יותר באשר לאופיין של החלטות, אף כי עדיין לא כל הרוצה ליטול את השם ייטול, ועדיין יש בידי מושב ויישוב קהילתי, ולא כל שכן קיבוצים ומושבים שיתופיים, לבדוק היטב את המבקשים לבוא בשעריהם, ולהימנע מקבלת פלוני".
על רקע בג"ץ קעדאן, קבע מינהל מקרקעי ישראל בסוף שנת 2003 כללים לגבי פעולת ועדות הקבלה של היישובים. בפועל, המשיכו להתקיים ביישובים ועדות קבלה, אך הכללים אפשרו למסורבים לערער לבית המשפט ולהביא לשינוי ההחלטה.
אל מול חשש שהכללים לא יעמדו בפני בג"ץ חוקק בכנסת חוק שאישר קיום ועדות קבלה ליישובים בנגב ובגליל (והחל משנת 2023 גם יישובים באזור עדיפות לאומית) של עד 400 משפחות (בשנת 2023 אושר תיקון שמאפשר גם ליישוב עד 700 יחידות דיור להפעיל ועדת קבלה, ובתנאי שיקבל לכך אישור מוועדה ייעודית). על פי החוק, ועדת הקבלה מורכבת מנציגי היישוב, התנועה שהיישוב חבר בה, נציג הסוכנות ונציג המועצה האזורית. כן קובע החוק שניתן לערער על החלטת ועדת הקליטה בפני ועדת השגות שחברים בה נציגים שלא מן היישוב. החוק אושר בכנסת כתיקון לפקודת האגודות השיתופיות בתחילת 2011, ונודע בשם "חוק ועדות הקבלה". המתנגדים לחוק רואים בו פתח לאפליה, אך עתירתם לבג"ץ בדרישה לבטל את החוק נדחתה ברוב דעות. בעתירה אחרת קבע בג"ץ שאין מניעה לקיום ועדות קבלה ביישובים בני פחות מ-400 תושבים ביהודה ושומרון, הגם שאינם בנגב ובגליל, מכיוון שהחוק אינו חל ביהודה ושומרון. בהמשך החוק הוחל ביהודה שומרון. עתירה של מועצה אזורית מטה יהודה נגד הכנסת בדרישה להכללת אזור המועצה בחוק נמשכה בהמלצת השופטים אשר הציעו לפנות קודם לכנסת בבקשה לתיקון החוק.
בפסק דין שניתן על ידי בית המשפט המחוזי בנצרת מובאת חוות דעתו של היועץ המשפטי שקובעת כי אין מקום לקביעת תנאי של חובת חברות באגודה שיתופית קהילתית / מוניציפלית, כתנאי להקצאת מגרשי מגורים בהרחבה ביישוב והעברת זכויות במגרשים אלה (סעיף 36).
השפעה על הון חברתי

הון חברתי הוא סך המשאבים הרוחניים המגדירים קהילה, כמו: ערכים משותפים, נורמות, צורות שונות של סולידריות וערבות הדדית. נהוג להבחין בין "הון מקשר" המגביר את אחידות הקבוצה, לעומת "הון מגשר" המגביר את אחדות הקבוצה. הון מקשר הכרחי ליצירת הקבוצה, אך דגש רב מדי עלול להביא להשלכות הרסניות הרומסות את הפרט, בעוד שהון מגשר מעודד סולידריות בין פרטים שונים לכאורה. פרופ' מרים ביליג חקרה את ההבדלים שבין קהילות עם הון חברתי רב לבין קהילות בעלות הון חברתי מועט, בעיקר בקהילות מפוני גוש קטיף אותן עזרה לקלוט. היא הוכיחה שככל שההון החברתי רב יותר – כך קהילת המפונים התגברה בקלות רבה יותר על המשבר.
בראיון שהתקיים בשנת 2020 בין העיתונאי אלישיב רייכנר לבין ד"ר נחום ברוכי, ששימש בין השאר כמזכ"ל תנועת הקיבוץ הדתי, רייכנר שאל את דעתו לגבי הטענות על אפליה מצד ועדות הקבלה בקיבוציו והוא ענה: ”ביקשו ממני להיות חבר בועדת ערר של קיבוץ מסוים, ששלוש משפחות פנו אליה אחרי שלא התקבלו לקיבוץ. הסברתי שם שבחברה הקיבוצית, הגורם החברתי הוא משמעותי יותר מאשר הגורם הדתי. אתה יכול לא להניח תפילין בבוקר ואף אחד לא יידע, אבל אם יש חשש שתמריד את התושבים החדשים נגד המערכת הוותיקה, מותר לקיבוץ להגיד לך לא” (מקור ראשון, מוסף דיוקן גיליון 1201, 14.8.20)
היישובים הקהילתיים מחו נגד פסקי הדין שאסרו על ועדות הקבלה בטענה שישובים קהילתיים זקוקים להון חברתי גבוה כדי להתקיים. לטענתם, רק יישוב מצומצם ומגובש היטב יכול להתקיים בסביבה מבודדת ובתנאים לא פשוטים. לכן נקבע בפקודת האגודות השיתופיות שוועדות הקבלה קבילות ביישובים קטנים עד 400 נפש.
המקרה עמד למבחן בפרשה שהתמקדה בשלושה יישובים על יד מעלה אדומים: כפר אדומים, נופי פרת ואלון. היישובים אמנם התייחסו אל עצמם כשלושה יישובים אך למעשה השניים האחרונים נחשבים כשכונות של כפר אדומים, עקב הרצון להימנע מהכרזות על בניית יישובים חדשים ביהודה ושומרון. היישובים דרשו מכל המתקבלים לגשת למכוני הערכה אחרי שנתיים של מגורים ביישוב. אחת המשפחות שלא עברה את המכון עתרה לבית המשפט וטענה שמדובר בוועדת קבלה ביישוב גדול. היישובים טענו שהם שלושה ולא אחד ורק למטרות חוץ הן נחשבות כשכונות של יישוב אחד. זה לא שכנע את בית המשפט אבל הוא נתן מוצא בדמות עריכת מחקר קטן על היישובים לראות האם יש הבדל מהותי ביניהם והאם לא באמת מדובר ביישוב אחד. מסקנות המחקר הן שאלה אותם אנשים, וגם בוגרי כפר אדומים הם רוב התושבים באלון.
בשלב זה המשיבים שכרו את שירותיו של חוקר מדעי החברה, עמיתה של ביליג באוניברסיטת אריאל, ד"ר אייל לוין. הוא טען שבית המשפט לא מחבב את ועדות הקבלה משום שהן ועדות לשכפול הדמות של היישובים וזה נועד ליצור הון חברתי מקשר. אלא שבגוש אדומים מדובר במקרה אחר – כפר אדומים הוא יישוב מעורב בין דתיים לחילונים וועדת הקבלה נועדה לשמור על המינון המאוזן בין המגזרים. לכן, לוין טען בפני בית המשפט שמדובר בהון מגשר הבונה קהילה אידיאלית ואסור להרוס את זה. בית המשפט התרשם וקבע מועד נוסף לדיון בתיק.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑  על ועדת הקבלה בתל אביב בראשית ימיה ראו: מרדכי נאור, תל אביב בראשיתה, 1934-1909, יד יצחק בן-צבי, ירושלים תשמ"ד
↑  עתיד משגב - קבוצת פעילים נגד ועדות הקבלה
↑  שרה ליבוביץ-דר, לא קיבלו אותם, באתר הארץ, 28 ביוני 2001
ארז צפדיה, נראה אתכם עוברים ועדת קבלה, באתר ynet, 4 באוגוסט 2009
↑  חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 8), התשע"א-2011 באתר הכנסת
↑  חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 12), התשפ"ג 2023 באתר הכנסת
↑  בנצי רובין, ‏בשורה להתיישבות הכפרית: תוגדל מכסת המשפחות ביישובים, באתר "סרוגים", 25 ביולי 2023
↑  יאיר קראוס, "הכרה בחיי הקהילה ביישוב" או "הצדקה לאפליה"? אושר חוק ועדות הקבלה, באתר ynet, 25 ביולי 2023.
↑  ע"א 434/07 אריק פרינץ נ' אמירים מושב עובדים של צמחונים וטבעונים להתיישבות חקלאית שיתופית בע"מ, ניתן ב־14 ביוני 2009, סעיף י"ח
↑  החלטה 1015 של מינהל מקרקעי ישראל, 1 באוגוסט 2004
↑  בג"ץ 3552/08 דוד קמפלר נ' מינהל מקרקעי ישראל, ניתן ב־7 בינואר 2009
אבנר לוטן, לא השלים עם דחייתו מההרחבה, נאבק והצליח, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 4 במאי 2011
1 2  חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 8), התשע"א–2011, ס"ח 2286 מיום 30 במרץ 2011
↑  יהונתן ליס, החוק שיאפשר אפליה בקבלה ליישובים יובא לכנסת, באתר הארץ, 9 בינואר 2011
רוני סופר, אושר חוק ועדות הקבלה; טיבי השווה לוועידת ונזה, באתר ynet, 23 במרץ 2011
↑  פרופ' ארז צפדיה, וועדות קבלה להיות אחד מ-1000, באתר העוקץ, ‏27/07/2023
↑  בג"ץ 2311/11 אורי סבח נ' הכנסת, ניתן ב־17 בספטמבר 2014
↑  בג"ץ 6666/14 שי שוראקי נ' הסתדרות הציונית העולמית ,החטיבה להתיישבות, ניתן ב־3 ביוני 2015
↑  בעקבות מאבק: ישוב לא מוכר ביו"ש זכאי לוועדת קבלה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  וועדות קבלה ביהודה ושומרון, באתר אוהד שפק משרד עורכי דין, ‏2021-02-27
↑  בג"ץ 919/13 מועצה אזורית מטה יהודה נ' הכנסת, ניתן ב־3 ביוני 2015
↑  השופט הבכיר האשם חטיב, פסק דין, ה"פ (נצרת) 22222-07-10, גיורא עפגין נ' מתיישבי אמנון- יישוב קהילתי כפרי אגודה שיתופית בע"מ (עמ' 19 (סעיף 36 בעמוד 9)), מפורטל זכויות האדם באתר המרכז האקדמי למשפט ולעסקים, ‏24 אוקטובר 2011 (ארכיון)
↑  מחקרי יהודה ושומרון, קובץ כ"ו מספר 1
↑   פקודת האגודות השיתופיות, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
↑  שבתי בנדט‏, "שיא ההשפלה": לא הורשו לגור בהתנחלות - משום שאב המשפחה דתי, באתר וואלה, 25 בספטמבר 2016
מרפאת הפלות

מרפאת הפלות היא מתקן רפואי בו מבצעים הפלה מלאכותית. מרפאה כזו יכולה להיות מרפאה פרטית, מרפאה של עמותה (למשל הורות מתוכננת), או חלק מבית חולים או ממרכז רפואי ציבורי (כמו קופת חולים).