stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גבי רוזן

גבי רוזן (נולדה ב-27 בינואר 1966) היא אתלטית ישראלית בעבר. אלופת ישראל, ושיאנית ישראל בקפיצה לגובה.
ביוגרפיה

רוזן נולדה וגדלה בירושלים. היא למדה בבית הספר "דנמרק" ובוגרת בית הספר תיכון בויאר. היא התאמנה בהפועל ירושלים בהדרכת ויקטור בוביס.
ביוגרפיה > 1980

באליפות ישראל שנערכה בסוף יוני 1980 זכתה רוזן במדליית כסף בקפיצה לגובה לאחר שהישוותה את שיא ישראל לנערות של אורית אברמוביץ' (1.68 מטר), אחרי בת אגודתה ורד עצמון (1.71 מטר).
ביוגרפיה > 1981

באליפות ישראל שנערכה בתחילת יולי 1981 זכתה רוזן במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.64 מטר, אחרי רחל אורנשטיין ממכבי חיפה (1.64 מטר) ולפני סיגל בסון מאס"א תל אביב (1.62 מטר).
ביוגרפיה > 1984

באליפות בתי הספר שנערכה בהדר יוסף ב-5 באפריל 1984 ניצחה רוזן בקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 1.76 מטר, התוצאה השלישית בטיבה של אתלטית ישראלית בכל הזמנים, באותה העת.
ביוגרפיה > 1984 > אלופת ישראל ושיאנית ישראל

באליפות ישראל שנערכה בהדר יוסף ב-7 ביולי 1984 זכתה רוזן במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.79 מטר, שיפור לשיא בן ה-10 שנים של אורית אברמוביץ' (1.78 מטר), לפני דליה נבות וסיגל בסון (1.75 מטר). שבוע לאחר מכן, באליפות הפועל היא זכתה ב-3 מדליות כסף, בקפיצה לגובה בתוצאה זהה לזו של המנצחת דליה נבות (1.75 מטר), בקפיצה לרוחק בשיא אישי חדש של 5.64 מטר, אחרי נבות (5.77 מטר) ובריצת 100 מטר משוכות (15.69 שניות) שוב אחרי נבות (14.96 שניות).
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בהדר יוסף בתחילת יולי 1985 זכתה רוזן במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.74 מטר, אחרי דליה נבות שקבעה שיא אישי חדש של 1.77 מטר ולפני סיגל בסון (1.71 מטר). שבועיים לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה השתים עשרה שנערכה הדר יוסף ב-23 ביולי היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.69 מטר, אחרי דליה נבות (1.72 מטר) ולפני סיגל בסון (1.64 מטר).
ביוגרפיה > 1986

בתחרות שנערכה בבריסל שבבלגיה ב-23 באוגוסט 1986 זכתה רוזן במדליית זהב בקפיצה לגובה בשיא ישראלי חדש של 1.81 מטר.
ביוגרפיה > 1987

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1987 זכתה רוזן במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.70 מטר.
ביוגרפיה > 1990

בתחרות שנערכה באנטוורפן שבבלגיה בשנת 1990 קבעה רוזן בקפיצה לגובה תוצאה של 1.80 מטר.
חיים אישיים

רוזן הייתה נשואה לעמי ברן אלוף ושיאן ישראל בעבר בהטלת כידון. ב-1996 נישאה לאוהד ברמן. בשנת 1995 סיימה לימודי משפטים ועובדת מאז כעורכת דין.
הערות שוליים

↑  אלכס פרלסמן, עוז וענת "גנבו" את ההצגה, מעריב, 30 ביוני 1980
↑  יעקב פתאל, שיא ישראלי ב-110 משוכות (15.77 ש') נקבע בסיום אליפות ישראל בא"ק, דבר, 6 ביולי 1981
↑  גבי רוזן איימה על השיא בגובה, מעריב, 6 באפריל 1984
↑  אלכס פרלסמן, גבי - הרוזנת של הקפיצה לגובה, מעריב, 8 ביולי 1984
↑  אלכס פרלסמן, השיא האחד באליפות הפועל, מעריב, 15 ביולי 1984
↑  אלכס פרלסמן, הוויתור של לברן השתלם, מעריב, 8 ביולי 1985
↑  אלכס פרלסמן, אחרי 10 שנים חזרה עקרת-הבית מראשל"צ לתחר וחזרה עם "זהב", מעריב, 24 ביולי 1985
גמר גביע

| --- | --- |

 בימוי:  ערן ריקליס
 הופק בידי:  מיכה שרפשטיין
 תסריט:  אייל חלפון
 עריכה:  ענת לוברסקי
 שחקנים ראשיים:  משה איבגי
 מוזיקה:  רביב גזית
 צילום:  אמנון סלומון 
 מדינה:  ישראל 
 חברה מפיצה:  ש.ש. הפקה מקומית
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1991
 משך הקרנה:  105 דקות
 שפת הסרט:  עברית, ערבית, אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
"גמר גביע" הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של ערן ריקליס ובכיכובו של משה איבגי. הסרט יצא לאקרנים בשנת 1991.
עם יציאתו השתתף הסרט בפסטיבל ברלין ובפסטיבל ולנסיה.
עלילה

זמן רב התכונן כהן (משה איבגי) לאליפות העולם בכדורגל, שנערכה בספרד בשנת 1982, וכבר הכין את עצמו לנסיעה. אך לאחר שהגיע צו גיוס, כהן מצא את עצמו משתתף במלחמת לבנון. במהלך קרב הוא נופל בשבי יחד עם חברו גלילי, שאף נהרג בשלב מאוחר יותר, ועם הזמן מצליח כהן לתקשר עם שוביו בזכות אהדתם המשותפת לנבחרת איטליה המשחקת באליפות העולם בכדורגל, ואף בסוף זוכה גם באליפות העולם. הסרט הוא אלגוריה על כוחו של הספורט לאחד לבבות, על ההבל והאבסורד שבמלחמה.
שחקנים

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
משה איבגי: כהן
מוחמד בכרי: זיאד
סלים דאו: מוסא
בסאם זועמוט: אבו עיאש
יוסוף אבו וורדה: ג'ורג'
סוהיל חדאד: עומר
גסאן עבאס: שוקרי
שרון אלכסנדר: גלילי
ג'וני ערביד: פאתחי
סמי סמיר: חליל
מאיר סויסה: ד"ר בני
גדי פור: חיימון
ויקטור קמר: אבו יוסף
רדה איברהים: אשתו של יוסף
רוברטו פולק: דוידי
הערות שוליים

1 2  חגי לוי, סרטים חדשים - ביום בהיו מובלים לביירות - איבגי הוא מילואימניק שבונה על נסיעה למונדיאל 82' אבל נופל בשבי המחבלים, חדשות, 11 ביולי 1991
ערך זה הוא קצרמרבנושא קולנוע. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גרג אבוט

גרגורי ויין "גרג" אבוט (באנגלית: Gregory Wayne "Greg" Abbott; נולד ב-13 בנובמבר 1957) הוא פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הרפובליקנית, מכהן כמושל טקסס החל מינואר 2015.
ביוגרפיה

אבוט נולד בעיר ויצ'יטה פולס בטקסס וגדל בדאנקנויל. ב-1981 סיים תואר ראשון בניהול באוניברסיטת טקסס באוסטין וב-1984 קיבל תואר JD במשפטים מאוניברסיטת ואנדרבילט. זמו קצר לאחר סיום הלימודים נפגע כאשר עץ נפל עליו ומחץ את גבו. הוא נזקק להשתלת מוטות פלדה שייצבו את עמוד השדרה שלו ונותר משותק בפלג גופו התחתון.
הוא עבד כעורך דין במשך שמונה שנים בפירמת עורכי הדין Butler and Binion LLP. ב-1993 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי של טקסס. ב-1996 נבחר לכהן כשופט בבית המשפט העליון של טקסס, וב-2001 התפטר במטרה להתמודד על משרת סגן מושל טקסס. אך בעקבות התפטרותו של ג'ון קורנין שכיהן כתובע הכללי של טקסס, החליט אבוט להתמודד על התפקיד שהתפנה ונבחר ב-2002 ברוב גדול. הוא נבחר לכהונות נוספות בתפקיד ב-2006 וב-2010.
ב-2014 התמודד בבחירות למשרת מושל טקסס מול ונדי דייוויס וניצח ברוב של 59%, ובכך ירש את המושל הפורש ריק פרי. הוא הושבע לתפקיד בינואר 2015. בנובמבר 2018 נבחר לתקופת כהונה שנייה. ב-2021 נבחר בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית להתמודדות נוספת מטעמה לתפקיד המושל. בבחירות שנערכו ב-8 בנובמבר 2022, התמודד על כהונה נוספת בתפקיד מול חבר בית הנבחרים האמריקאי לשעבר, בטו או'רורק וניצח ברוב של 55% מהקולות.
אבוט נשוי למקסיקנית אמריקאית, ואב לבת. הוא המושל הראשון בארצות הברית המשתמש בכיסא גלגלים מאז ג'ורג' וולאס.
בשנת 2024 נכלל ברשימת טיים 100.
הערות שוליים

↑  Greg Abbott: The 100 Most Influential People of 2024, TIME, ‏2024-04-17 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007322034005171  GND: 1176684280  ISNI: 0000 0000 3780 7589  LCCN: n2001099682  VIAF: 23950353   WorldCat (עם VIAF): 23950353
גן הכוזרי

| --- | --- |

המקלט הציבורי בחלקה הצפונית של השדרה
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  ירושלים 
 קואורדינטות:  31°46′33″N 35°12′52″E﻿ / ﻿31.77576667°N 35.21450278°E﻿ / 31.77576667; 35.21450278
  (למפת ירושלים מוגדלת) גן הכוזרי(למפת ירושלים רגילה) גן הכוזרי(למפת הרי ירושלים רגילה) גן הכוזרי(למפת הרי ירושלים מוגדלת) גן הכוזרי
 
גן הכוזרי הוא גן בשכונת רחביה בירושלים. שמו הקודם היה 'שדרות יהודה הלוי'. הגן מקשר בין רחוב הקרן הקיימת לרחוב רמב"ן בשכונה.
תכנון הגן

כאשר הוקמה שכונת רחביה, חברת הכשרת היישוב העסיקה את האדריכל היהודי יליד גרמניה, ריכרד קאופמן, על מנת שיתכנן את השכונה כשכונת גנים בהשראת עיר הגנים האירופאית, תוך יישום עקרונות הסגנון הבינלאומי שרווח באותה עת בארץ ישראל. בשלב הראשון תוכננה "רחביה א'", שגבולותיה היו רחוב המלך ג'ורג' במזרח, רחוב רמב"ן בדרום, רחוב אוסישקין במערב ורחוב הקרן הקיימת בצפון. במרכז השכונה תוכננה שדרה ירוקה החוצה את השכונה מצפון לדרום. שדרה זו נועדה להולכי רגל ולמטיילים והייתה אמור להיות, על פי התכנון, רחבה יחסית. בקצה הצפוני של השכונה תכנן קאופמן להקים בית כנסת. לימים הוקמה במקום בו אמור היה לעמוד בית הכנסת - הגימנסיה העברית רחביה.
השדרה שימשה בתור הגן הציבורי המרכזי של רחביה, בשנת 1926 ניתן לה השם 'שדרות יהודה הלוי' שם זה שונה לאחר שהוחלט לקרוא לשדרה בכניסה לירושלים על שם יהודה הלוי, אך לבסוף נקראה השדרה בכניסה לעיר על שם זלמן שזר. תושבי השכונה נהגו לנפוש בה וילדי השכונה שיחקו בה. השדרה הוקפה בגדר ובה שערים. בסמוך לגן הכוזרי, בחלק הדרומי של השדרה נמצא גן אליעזר ילין
צמצום שטח הגן והשבתו לציבור לאחר עשרות שנים

עם השנים הופקעו שטחים שונים מהשדרה מסיבות שונות. בחלקה הצפוני של השדרה נבנה מקלט ציבורי, במרכז השדרה ולאור העובדה שנשיא מדינת ישראל יצחק בן-צבי עבר, עם היבחרו לתפקיד הנשיא, להתגורר בבניין צמוד לשדרה, הוחלט מטעמי ביטחון, לבנות גן מגודר לבית הנשיא, חלק מהשדרה הופקע למטרה זאת והושאר רק מעבר צר להולכי רגל.
בדרום השדרה היא הוצרה על מנת לאפשר בניית בתי דירות.
הסופר יהודה האזרחי בספרו "עיר אבן ושמיים" מתאר את הקטנת שטח השדרה בחלק הצמוד לבית הנשיא:
יצחק בן-צבי ז"ל השתכן, עם היבחרו לנשיא המדינה, ב...בית ולירו... נשיא המדינה זקוק, כידוע, לביקתת שומרי ראש, וכן לגן פרטי. משמע, שהכרח לבתר את הגן הציבורי, לספחו אל הבית הסמוך, להקים בו גדר גבוהה, כמגן מפני עוברי אורח טרדניים, בלתי מוזמנים.
לאחר שבית הנשיא הועבר למיקום אחר, הסיבה להצרת השדרה הסמוכה כבר לא התקיימה. על כן, ניהלו תושבי השכונה מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 מאבק במוסד יד בן צבי (אשר שוכן עתה בבניין) במטרה להשיב את שטחי השדרה שהוצמדו לבית הנשיא לרשות הציבור. לאחר מאבק ארוך הוחזר שטח זה לציבור בשנת 2018 תוך בניית גדר חדשה ליד בן צבי. במהלך העבודות הושאר בגן הכוזרי העתק קטע מפסיפס בית הכנסת העתיק במעון שנעשה על ידי נעמי הנריק והוזז למיקום חדש בשטח יד בן צבי התבליט מגש הכסף, מעשה ידי גיסתו של בן צבי, הפסלת בתיה לישנסקי.
העתק של קטע מרצפת הפסיפס בבית הכנסת העתיק במעון, נעמי הנריק, 1958
לקריאה נוספת

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
אמנון רמון, "דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006
דוד קרויאנקר, ירושלים - מבט ארכיטקטוני, כתר הוצאה לאור, 1996.
הערות שוליים

↑  מ. אבידן, פרשת ואלה שמות הרחובות בירושלים, חרות, 8 בינואר 1963
↑  שדרה ע"ש שזר נחנכה בירושלים, דבר, 29 בספטמבר 1975
דגל הסאמים

| --- | --- |

 כינוי:  דגל לפלנד
 סוג הדגל:   דגל אזרחי
 הונף לראשונה:  1977
 קבלת מעמד רשמי:  15 באוגוסט 1986 (שוודיה)   2003 (נורווגיה)
 מוטיבים עיצוביים:  טבעת, שדה, pale 
 שם המעצב:  סינוב פרסן
 דגלים היסטוריים   :     דגל הסאמים 1977 - 1986
 
דגל הסאמים (ידוע לפעמים גם כדגל לפלנד) הוא דגלם של הסאמים, בני העם הילידי של אזור לפלנד שבצפון סקנדינביה.
היסטוריה

עיצוב ראשון של הדגל נעשה בשנת 1977 על ידי האמנית הסאמית סינוב פרסן. השימוש בדגל נעשה במחאה נגד בניית סכר אלטה בנורווגיה, שפגע ביישובים סאמים באזור. העיצוב המקורי היה מורכב משלושה צבעים, כחול, אדום וצהוב. הם נבחרו מכוון שהופיעו בשכיחות על גאקטי, בגד סאמי מסורתי.
הדגל הנוכחי קיבל מעמד רשמי ב-15 באוגוסט 1986 על סמך הכרה של ועידת הסאמים שנערכה בשוודיה. הדגל נבחר מתוך יותר משבעים הצעות שהועלו. ההצעה הנבחרת עוצבה על ידי האמנית הסאמית אסטריד באל מנורווגיה. העיצוב של הדגל המקורי נשמר ברובו, אולם בדגל החדש הוסף הצבע ירוק, השכיח בגאטקי של סאמים דרומיים. ארבעת הצבעים שבדגל (אדום, ירוק, צהוב וכחול) ידועים מאז כצבעי הסאמי הלאומיים. בנוסף התווסף לדגל החדש עיגול, כפי שמופיע על תופי השמאנים הסאמי. למרות שבשימוש השאמנים צבועים המעגלים רק באדום, בדגל צבועים בכחול, המסמל את הירח, ובאדום, המסמל את השמש.
בשנת 2003 קיבל דגל הסאמים מעמד רשמי בנורווגיה, המדינה בעלת אוכלוסיית הסאמים הגדולה ביותר. חובה על רשויות מקומיות להניף את הדגל ב-6 בפברואר, היום הלאומי של הסאמים.
ג'נס

ג'נס הוא התקן תוך-רחמי שיעיל במניעת הריון ב-99% מהמקרים. זהו אמצעי מניעה הפיך; כלומר, ניתן להוציאו ולהפסיק את פעולתו בכל עת, ללא פגיעה בפוריות. ההתקן פועל מעת החדרתו לחלל הרחם, לתקופה של עד שלוש שנים. יתרונותיו של ההתקן הם יעילותו הגבוהה במניעת הריון, לצד התאמתו לנשים צעירות שטרם ילדו, לנשים בין לידות, לנשים מעשנות שנאסר עליהן ליטול הגלולות ולנשים עם נטייה לקרישיות יתר. הפוריות חוזרת לסדרה עם הוצאת ההתקן.
מנגנון פעולה

התקן ג'נס הוא התקן הורמונלי תוך רחמי עשוי פלסטיק, בצורת T, מכיל הורמון לבונוגסטרל המשתחרר אל חלל הרחם באופן מבוקר. ההתקן פועל ברחם באופן מקומי – ההורמונים שמופרשים ממנו מעכבים את צמיחת רירית הרחם, מעודדים התעבות רירית עבה בפתח צוואר הרחם, כמחסום לתאי הזרע, ואף פוגעים בזרע עצמו. ההתקן לא מעכב את הביוץ, שממשיך כסדרו. ההתקנה נעשית בדרך כלל ביום החמישי של הווסת כשצוואר הרחם מורחב. עם זאת ניתן להחדיר את ההתקן בכל עת, כל עוד ברור לחלוטין שהאישה אינה הרה. ההתקן מוחדר דרך צוואר הרחם אל חלל הרחם, בפעולה שאורכת מספר דקות. להתקן יש חוט המושאר בנרתיק כדי שאפשר יהיה לשלוף אותו במידת הצורך. לאחר ההתקנה ייתכן כאב הדומה לכאבי וסת במשך כמה ימים לאחר ההתקנה וכן צפויה הכתמה קלה במשך מספר שבועות. הווסת יכולה להגיע בתאריך שונה מזה מהרגיל, והדימום הווסתי יכול להיות שונה מהרגיל.
מנגנון פעולה > המלצות רפואיות לצעירות טרום לידה

ההתקן מומלץ כקו הגנה ראשון לנערות וצעירות על ידי ארגוני רפואה רבים בעולם וכן בישראל:

המלצות האיגוד הגינקולוגי הישראלי: התקן תוך רחמי מומלץ לנשים בכל גיל בשנות הפוריות, ללא קשר לשאלה אם ילדו או לא. נייר העמדה של האיגוד הגינקולוגי מציין כי "התקן הוא אמצעי בטוח ויעיל גם למתבגרות ונשים בגיל העשרה שטרם ילדו ולרוב זקוקות להגנה ארוכת טווח". נוסח קודם של נייר העמדה התפרסם ב-2005 ובו נקבע כי "ניתן להמליץ על שימוש בהתקן לאישה ללא תלות בגילה ובוולדנותה". נייר העמדה החדש מרחיב את ההמלצה בעניין נערות ונשים צעירות שלא ילדו.

המלצות איגוד רופאי הילדים האמריקאי: התקן תוך רחמי ושתל תת-עורי צריכים להיות הבחירה הראשונה של רופאים המטפלים בנערות ובצעירות. הנימוק: ההתקן יעיל, בטוח וקל לשימוש.

המלצות האיגוד הגינקולוגי האמריקאי: האיגוד קורא לגינקולוגים האמריקאים להיות פעילים בהרחבת השימוש באמצעי מניעה ארוכי טווח (התקן תוך רחמי ושתל תת-עורי) גם לנערות, לנשים צעירות ולנשים שטרם ילדו, בשל יעילותם ובטיחותם. במאי 2018 פרסם האיגוד נייר עמדה שבדק איזה אמצעי מניעה הוא היעיל ביותר לצעירים ובני נוער (adolescents) מבחינת יעילות, התמדה, ושביעות רצון. המסקנה המרכזית בעניין זה היא כי אמצעי מניעה ארוכה טווח - התקן תוך רחמי או שתל תת-עורי - הם היעילים ביותר, וכי שיעור ההתמדה בשימוש בהם ושביעות הרצון מהם הם הגבוהים ביותר (בישראל שתל תת-עורי אינו משווק). המלצות האיגוד הן לעודד בחירה מושכלת של המטופלת: על הרופא להציג מידע אודות התקן לצד מידע אודות אמצעי מניעה אחרים, ולכבד את בחירת המטופלת, בין אם היא בוחרת באמצעי מניעה ארוך טווח ובין שלא. כמו כן, ממליץ האיגוד הגינקולוגי לפעול להפחתת חסמים לשימוש בהתקנים: מיתוסים ומידע שגוי שצעירים מקבלים מסביבתם בעניין התקנים מהווים חסם לשימוש בהם, ולכן ממליץ האיגוד הגינקולוגי להרחיב את הידע של מטפלים, יועצים, רופאים והורים בנוגע לבטיחות וליעילות של ההתקנים. המלצה זו נתמכת גם בנייר עמדה מאוגוסט 2017 בכותרת "Counseling Adolescents about Contraception"

המלצות המרכז הלאומי לבקרת מחלות ולמניעתן: ב-2015 פרסם ה-CDC המלצה על הרחבת השימוש באמצעי מניעה לטווח רחוק בנערות החל מגיל 15.

המלצת איגוד רופאי הילדים הקנדי: במאי 2018 המליץ איגוד רופאי הילדים הקנדי כי רופאים המטפלים בבני נוער יציעו לנערות שימוש בהתקן תוך רחמי כאפשרות ראשונה מבין האמצעים למניעת הריון. זאת משום יעילותו ובטיחותו של ההתקן התוך רחמי עולים על אלו של אמצעי המניעה האחרים התלויים במידת ההקפדה של המשתמשים
מנגנון פעולה > התאמת ההתקן לצעירות טרום לידה

פרטיות: בניגוד לאמצעי מניעה אחרים כמו קונדום, מדבקה, גלולה, טבעת שניתן לגלות אותם או לדעת על רכישתם והשימוש בהם, את ההתקן אף אחד לא יכול למצוא או לגלות.
שקט נפשי: בלי מרשמים ובלי בתי מרקחת. לאחר ההתקנה, אין צורך לזכור להגיע לבית מרקחת ולקנות אותו, ולא צריך לזכור להשתמש בו, וזאת בניגוד לרוב אמצעי המניעה האחרים
זול: עלות הרכישה וההתקנה היא חד פעמית, ולטווח הארוך הוא זול יותר מאמצעי מניעה אחרים
מינון וגודל: מכיל רבע מהמינון ההורמונלי שיש בהתקנים אחרים. רוחב ההתקן קטן יותר מזה של התקנים אחרים וקוטר המוליך צר יותר מזה של התקנים אחרים
מנגנון פעולה > התוויות נגד

אין להשתמש בתרופה אם את רגישה או אלרגית לחומר הפעיל לבונוגסטרל או לאחד מהמרכיבים הנוספים אשר מכילה התרופה. אם את בהריון. אם את סובלת או סבלת בעבר ממחלה דלקתית של האגן או זיהום של איברי הרבייה הנשיים. אם את סובלת ממצבים הקשורים בסיכון מוגבר ללקות בזיהומים בצוואר הרחם. אם את סובלת מזיהום בדרכי המין התחתונות, זיהום בנרתיק או מזיהום של הרחם לאחר לידה. אם את סובלת משינויים חריגים בתאי צוואר הרחם. אם את סובלת או שיש חשד שהינך סובלת מסרטן צוואר הרחם או מסרטן הרחם. אם את סובלת מגידולים שצמיחתם רגישה להורמונים מסוג פרוגסטוגן, לדוגמה סרטן השד.
הערות שוליים

↑  ג'נס, עלון לצרכנית, מאגר התרופות, אגף הרוקחות במשרד הבריאות
↑  יתרונות וחסרונות של התקן תוך רחמי הורמונלי, אתר מכבי שירותי בריאות
↑  JMunuce, MJ; Nascimento, JAA; Rosano, G; Faundes, A; Bahamondes, L (2006), "Does of levonorgestrel comparable to that delivered by levonorgestrel-releasing uterine system can modify the in vitro expression of zona binding sites of human spermatozoa", Contraception 73 (1): 97–101
↑  Silverberg, SG; Haukkamaa, M; Arko, H, Nilsson, CG; Luukkainen, T (1986), "Endometrial morphology during long-term use of levonorgestrel-releasing intrauterine devices", Int. J. Gynecol. Pathol. 5 (3): 235–241
↑  מבוא להתקן תוך רחמי הורמונלי, אתר מכבי שירותי בריאות
↑  נייר עמדה 105, "התקן תוך רחמי", האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה
↑  נייר עמדה 105, אפריל 2005, האיגוד הגינקולוגי הישראלי
↑  נייר עמדה של איגוד רופאי הילדים האמריקאי בעניין העדפת אמצעי מניעה לטווח ארוך
↑  נייר עמדה של האיגוד הגינקולוגי האמריקאי בעניין הרחבת השימוש באמצעי מניעה לטווח ארוך
↑  נייר עמדה של האיגוד הגינקולוגי האמריקאי בעניין שימוש באמצעי מניעה בקרב בני נוער
↑  הנחיות להדרכת בני נוער בעניין שימוש באמצעי מניעה
↑  המלצת ה-CDC בעניין אמצעי מניעה לטווח ארוך בנערות ונשים צעירות
↑  Contraceptive care for Canadian youth נייר עמדה של האיגוד הגינקולוגי הקנדי בעניין שימוש באמצעי מניעה בקרב בני נוער
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
גדעון ברכר

| --- | --- |

 לידה:  14 בינואר 1797 פרוסטיוב, צ'כיה 
 פטירה:  14 במאי 1873 (בגיל 76) פרוסטיוב, צ'כיה 
 מדינה:  אוסטריה 
 מקום קבורה:  New Jewish cemetery in Prostějov 
 השכלה:  אוניברסיטת ארלנגן-נירנברג 
 
גדעון ברכר (בגרמנית: Gideon Brecher, נודע בשם העט גדליה בן אליעזר; י"ד בטבת תקנ"ז, 12 בינואר 1797 – י"ז באייר תרל"ג, 14 במאי 1873) היה רופא, מלומד, מתרגם ומשורר יהודי-אוסטרי - צ'כי, בכיר המשכילים במוראביה בדורו.
לקריאה נוספת

Michael L. Miller, Your Loving Uncle: Gideon Brecher, Moritz Steinschneider and the Moravian Haskalah, בתוך: Reimund Leicht, Gad Freudenthal, Studies on Steinschneider, הוצאת בריל, 2011. עמ' 37–80.
דגל העורב

דגל העורב (בנורדית עתיקה: hrafnsmerki [ˈhrɑvnsˌmerke]; באנגלית תיכונה: Hravenlandeye) היה דגל, ככל הנראה טוטמי בטבעו, שהונף על ידי צ'יפים ויקינגים ושליטים סקנדינבים שונים במאות ה-9, ה-10 וה-11 לספירה [דרוש מקור]. תיאורים מתקופת הזמן מתארים אותו כדגל מלחמה עם סימן של עורב עליו [דרוש מקור], אם כי לא ידוע על תיאור או תיאור חזותי מלא של דגל העורב מאותה תקופה. עם זאת, יצירות אמנות נורדיות ואירופאיות מתקופת הזמן מתארות דגלי מלחמה [דרוש מקור] כמשולשים פחות או יותר, עם קצה חיצוני מעוגל שעליו היו תלויים סדרה של טאבסים או קישוטים, חלקם עם דמיון ל"טחנות רוח" מגולפות באופן עשיר שהיו בשימוש על סיפון ספינות ויקינגים ארוכות, מה שמצביע על כך שכמה מדגלי העורב ייתכן שהיו בנויים בצורה דומה.
פרשנות מודרנית המבוססת על פרוטות של אולף קוארן
חוקרים (מי?) משערים שדגל העורב היה סמל לאודין, שלעיתים קרובות הוצג מלווה בשני עורבים בשם הוגין ומונין. ייתכן שכוונתו הייתה להטיל פחד באויביו באמצעות זימון כוחו של אודין. כפי שמציין אחד החוקרים לגבי מפגשים בין האנגלו-סקסונים הנוצרים לפולשים הסקנדינבים הפגאניים:
פרשנות מודרנית המבוססת על דגל הציפורים על שטיח הקיר באיו
"סביר להניח שהאנגלו-סקסונים חשבו שהדגלים היו ספוגים בכוחות הרשע של האלילים הפגאניים, שכן האנגלו-סקסונים היו מודעים לחשיבותם של אודין ועורביו במיתולוגיה הנורדית."
הערות שוליים

↑  {{{מחבר}}}, Neuromuscular Blockers, Anesthesiology 45, 1976-07-01, עמ' 112–112 doi: 10.1097/00000542-197607000-00032
גן המגינים

| --- | --- |

 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1951 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  כפר סבא 
 קואורדינטות:  32°10′44″N 34°53′57″E﻿ / ﻿32.178856536592°N 34.899127629837°E﻿ / 32.178856536592; 34.899127629837
  (למפת נתניה מוגדלת) גן המגינים(למפת נתניה רגילה) גן המגינים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן המגינים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן המגינים
 
גן המגינים הוא גן ציבורי שנוסד בשנת 1951 (תשי"א), שלוש שנים לאחר הקמתה של מדינת ישראל. הגן נמצא ברחוב המעפילים 7 שבמערב כפר סבא, צמוד לקופת חולים כללית.
תיאור

הכניסה הראשית לגן מצוינת על ידי שלט ועל ידי קשת ממתכת (שער ממתכת). מימין לקשת ישנו גן משחקים עם מגלשות, נדנדות ומתקנים דומים (שנועדים לילדים קטנים), בנוסף ישנה מערכת שבילים המחברת בין כל האזורים בגן. משמאל לקשת, בין השבילים, יש שיחים וצמחייה. בצידו הרחוק של הגן יש מדשאה עגולה ובה מפוזרים סלעים קטנים. ליד המדשאה נמצאת סוכה נמוכה וחשוכה ובה יש שלט קטן המספר על תאריך הקמת הגן. הגן מצויד בפחים, ברזיות, ספסלים ומתקנים רבים. אחד הספסלים בגן מוגדר כ"ספסל שיח" עליו שלט המזמין את המטיילים בגן לשבת שם אם הם מעוניינים בשיחה עם מטיילים אחרים.
בקרבת גן השעשועים ישנו מבנה עץ. לאורך השנים שימש המבנה לשימושים שונים דוגמת גלריה ובית קפה.
הגן מהווה בית למינים רבים של בעלי-חיים וצמחים. בגן חיים קיפודים, ולהקות של ציפורים קטנות מבקרות אותו תכופות. הגינה היא בית גידול של מגוון רחב של חרקים, כגון נמלים, זבובים ודומים. חתולי רחוב נכנסים לגינה מפעם לפעם, ובעלי כלבים נוהגים להביא את כלביהם לשם לטיול.
הטמפרטורה הממוצעת בגן היא 26 מעלות צלזיוס (26°C)[דרוש מקור] והוא נמצא באזור אקלים ישראלי וים תיכוני.
סביבת הגן

גן המגנים נמצא ברחוב המעפילים 7 שבכפר סבא, וצמוד לסניף של קופת חולים כללית. את הגן תוחמים הרחובות החי"ל וגולומב. בקרבת הגן ניתן למצוא את המרכז הרפואי מאיר, ואת המרכז המסחרי קניון ערים כפר סבא.
גלריה

הכניסה לגן
השלט שבסוכת הגן
סוכה בגן המגנים
מתקני השעשועים בגן
מתקן שעשועים בגן
מתקנים בגן
נדנדות בגן
שיחים ליד השביל בגן
שיחים בגן
הערות שוליים

↑  מפות Google, באתר מפות Google
דגל המלדיביים

| --- | --- |

 סוג הדגל:   דגל לאומי ודגל ימי לאומי
 יחס אורך/גובה:  2:3
 הונף לראשונה:  25 ביולי 1965
 מוטיבים עיצוביים:  דגל אדום, מלבן ירוק במרכז סהר לבן
דגל המלדיביים הנוכחי אומץ בשנת 1965, השנה שבה המדינה זכתה בעצמאות מבריטניה.
דגל המלדיביים המקורי, היה אדום כולו. הסיבה לכך מאוד מעשית, והיא כדי שהדגל יבלוט על רקע הים הכחול.
בדגל הנוכחי, מסמלים השוליים האדומים את ההקרבה של גיבורי המאבק לעצמאות, והמלבן הירוק והסהר הלבן במרכזו מסמלים את האסלאם.
ראו גם

סמל המלדיביים
המנון המלדיביים
דגל הסן

| --- | --- |

 סוג הדגל:   דגל אזרחי
 יחס אורך/גובה:  3:5 או 1:2
 הונף לראשונה:  1946
 קבלת מעמד רשמי:  4 באוגוסט 1948
 מוטיבים עיצוביים:  ביקולור אדום-לבן
 גרסאות נוספות:        דגל מדיני
דגל הסן הוא דגלה של המדינה הגרמנית הסן. עיצובו של הדגל הוא עיצוב ביקולור אופקי של שני פסים אדום-לבן.
דגל דו-צבעי אדום לבן הוזכר לראשונה כדגלה של הסן בחוקתה משנת 1946 אולם קיבל גושפנקא חוקית ב-4 באוגוסט 1948. הביקולור החלק משמש כיום כדגל האזרחי של המדינה ואילו כדגל מדיני לשימושם של מוסדות ממשלת המדינה משמש ביקולור מושחת בסמל המדינה.
ראו גם

סמל הסן
ג'נסיס (גשושית)

| --- | --- |

בעת המשימה, הג'נסיס חשפה את לוחיות האיסוף אל רוח השמש
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  נאס"א
 מפעיל:  JPL
 יצרן:  לוקהיד מרטין
 תאריך שיגור:  8 באוגוסט 2001 
 משגר:  דלתא II
 אתר שיגור:  SLC-17A, קייפ קנוורל
 http://genesismission.jpl.nasa.gov/
 משימה
 סוג משימה:  החזרת דוגמיות
 לוויין של:  השמש, L1, כדור הארץ
 מסלול:  מסלול הילה 
 תאריך חזרה:  (התרסקות) 8 בספטמבר 2004
 אתר חזרה:  40°11′19″N 113°12′46″W﻿ / ﻿40.18861°N 113.21278°W﻿ / 40.18861; -113.21278
 משך המשימה הכולל:  8 באוגוסט 2001 – הווה (23 שנים) 
 משך המשימה:  3 בספטמבר 2001 - 22 באפריל 2004 (שנתיים, 5 חודשים ו-19 ימים) (כרגע במצב שינה) החזרת דוגמיות  (הושלם 8 בספטמבר 2004)
 מידע טכני
 משקל:  494 ק"ג
 כוח:  254 ואט
 ערוצי תקשורת:  GE-2, Trans. 9, C-band
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  26884
 מאגר המידע הלאומי:  2001-034A
 
ג'נסיס הייתה גשושית לאיסוף דוגמאות של רוח השמש. שיגור הגשושית היה הניסיון הראשון לביצוע משימה מעין זו, ואף היה המשימה הראשונה בה הוטלה על גשושית משימה מרוחקת יותר ממסלול הירח כשבסיומה היה עליה לחזור אל כדור הארץ לשם בחינת הנתונים. הגשושית נשלחה כחלק מתוכנית דיסקברי של נאס"א.
הגשושית שוגרה ב-8 באוגוסט 2001, והחלק ששב לכדור הארץ התרסק בעת הנחיתה על כדור הארץ ב-8 בספטמבר 2004 בשל כשל בפריסת מצנח העוגן שלו. ההתרסקות זיהמה מקצת מהדוגמיות, אך חלקן שרדו את ההתרסקות ללא פגע, וככל הנראה יהיה אפשרי להשיג את כל מטרות שיגור הגשושית.