stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ח'ירבת אל-לוז
על אודות הכפר > אחרי 1948

בשנת 1950, הוקם יישוב של עולים מתימן על חורבות ח'רבת אל-לוז,אך ננטש לאחר זמן לא רב. בשנות החמישים שימש המקום כאתר אימונים של יחידה 101 ושל חטיבת הצנחנים, שבסיסם היה בסמוך, דבר שהאיץ את הריסת בתי הכפר. בשנות ה-60 התקיים בסמיכות לשרידי הכפר מתקן אימונים של בסיס הטירונים של צה"ל, בה"ד 4.
בשנת 1992 תואר אתר הכפר: "בין הריסות האבן והטרסות בכל רחבי האתר צומחים עשב וקוצים, וכן עצי שקד, תאנה וחרובים. סביב האתר ניטע יער עבות של עצי ברוש ואשוח. מדרום לו, בתוך היער, מצויה באר מוקפת בכמה עצי שקד ותאנה. היער מוקדש לזכרו של משה דיין, האלוף הישראלי".
גלריה

פסגת הר איתן ומפנה ההר שהוא מקום שרידי הכפר שנהרס לחלוטין
גלי האבנים מתחת ומעל לשביל החוצה כיום את שרידי הכפר
עץ תות שהיה בכפר, ומסביבו גלי אבנים ושרידים נוספים של מבנים
עץ התות מקרוב, בצמוד לגל אבנים משרידי הכפר
הערות שוליים

↑  דן גולן, מחקרי הר איתן, באתר הר איתן
1 2   ניר חסון, המסמכים מרמזים: פרשת רצח משנות ה-50 היתה פיגוע של יהודים נגד יהודים, באתר הארץ, 15 ביוני 2023
↑  Khalidi, 1992, p. 300
↑  תרגום ריאיון עם יוצא הכפר ח'רבת לוז
↑  חיי היומיום בכפר חירבת אל-לוז שבהר איתן
↑  Edward Robinson, Eli Smith, Biblical researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea : a journal of travels in the year 1838, Boston : Crocker, 1841
↑  Honoré Victor Guérin, Description géographique, historique et archéologique de la Palestine, accompagnée de cartes détaillées, Paris, L'Imprimerie Imp., 1868
↑  Deutscher Verein zur Erforschung Palästinas, Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, Leipzig, O. Harrassowitz [etc.], 1878
↑  Deutscher Verein zur Erforschung Palästinas, Deutsches Evangelisches Institut für Altertumswissenschaft des Heiligen Landes, Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, Leipzig : K. Baedeker, 1878
↑  C. R. (Claude Reignier) Conder, Horatio Herbert Kitchener Kitchener, Edward Henry Palmer, Walter Besant, The survey of western Palestine : memoirs of the topography, orography, hydrography, and archaeology, London : Committee of the Palestine exploration fund, 1881-1883
↑  Palestine Census (1922)
↑  E. Mills, Census of Palestine 1931. Population of villages, towns and administrative areas, 1932
↑  לא יודע, VILLIAGE STATISTICS - 1945 / as at 1.4.45
↑  Hadawi, Village Statistics, April, 1945., palestineremembered
↑  Hadawi, Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics., palestineremembered, ‏April, 1945
↑  Hadawi, Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, palestineremembered, ‏April, 1945.
↑  Khalidi, 1992, p. 300
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007477243905171
התמרת גאבור

דניס גאבור
התמרת גאבור (או טרנספורם גאבור) היא מקרה מיוחד של התמרת פורייה בזמנים קצרים (Short-time Fourier transform; STFT). ההתמרה הוצעה לראשונה על ידי הפיזיקאי דניס גאבור בשנת 1944.
ההתמרה משמשת על מנת לקבל מידע על תדירויות ופאזות המתקיימות באזורים שונים של סיגנל לאורך הזמן, ובכך מהווה כלי מרכזי באנליזת זמן-תדירות (אנ').
התמרת גאבור היא התמרה אינטגרלית הדומה בעיקרה להתמרת פורייה, אלא שהסיגנל מוכפל בפונקציית חלון, כך שרק המידע המוכל בתוך החלון עובר התמרה. חלון זה הוא חלון נייד, וביצוע ההתמרה על פני כל ציר הזמן תניב תמונה דו-ממדית שבה ציר אחד הוא הזמן (למעשה משתנה זמן חלופי) וציר שני הוא התדירות. על התמונה המתקבלת ניתן לחשוב כעל דף תווים המציין מתי יש להשמיע כל צליל וצליל.
גרסה דומה ומשודרגת להתמרת גאבור, היא התמרת S (אנ').
תיאור מתמטי

תהי  f(t) פונקציה תלויה בזמן. התמרת גאבור של הפונקציה, המסומנת  G(t_{0},\omega ), היא:
G(t_{0},\omega )={\frac {1}{\sigma }}\int _{t_{i}}^{t_{f}}f(t)e^{-({\frac {t-t_{0}}{\tau }})^{2}}e^{-i\omega t}dt
כאשר  t_{0} הוא פרמטר זמן חלופי, שאיננו חייב להיות זהה למשתנה הזמן המקורי (אולם, אם המטרה היא לנתח את כל הסיגנל, יש לבחור את הפרמטר החדשה כך שגבולותיו יהיו זהים לגבולות הזמן המקורי  t_{i},t_{f}).  \tau  הוא פרמטר השונות של הגאוסיאן, המשמש במקרה זה כפונקציית חלון, ו- \sigma  הוא קבוע נרמול כלשהו. לעיתים, נהוג לכייל את הגאוסיאן בפקטור  \pi .
בחירת פונקציית החלון היא שרירותית: במקרה לעיל, הבחירה היא בגאוסיאן, אך ניתן לבחור פונקציות שונות המבצעות פעולות שיעור (gating), ובלבד שלא יכניסו תדירויות "פרזיטיות" (למשל, בגלל קיומה של תופעת גיבס). בחירות של  t_{0} שונים תניב אוסף של סיגנלים מותמרים, אשר ניתנים לקיבוץ בתמונה אחת דו-ממדית (ר' דוגמה).
בגבול שבו  \tau \to 0, החלון הגאוסי הופך הלכה למעשה לפונקציית דלתא של דיראק, וההתמרה חסרת משמעות; מהעבר השני, בגבול שבו  \tau \to \infty  מתקבלת התמרת פורייה.
תכונות ההתמרה

התמרת גאבור, בהיותה וריאציה של התמרת פורייה, גם ירשה ממנה חלק מהתכונות:
|  | הפונקציה המקורית | התמרת גאבור | התכונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  a\cdot x(t)+b\cdot y(t)\, |  a\cdot G_{x}(t_{0},\omega )+b\cdot G_{y}(t_{0},\omega )\, | ליניאריות |
| 2 |  x(t-{\tilde {t}})\, |  G_{x}(t_{0}-{\tilde {t}},\omega )e^{-i\omega {\tilde {t}}}\, | הזזה בזמן |
| 3 |  x(t)e^{i\omega _{0}t}\, |  G_{x}(t_{0},\omega -\omega _{0})\, | מודולציה (הזזה בתדירות) |
מאחר שההתמרה מערבת שני משתנים דואליים, זמן ותדירות, היא בעלת מגבלות רזולוציה מובנות: כאשר התדירויות נמוכות, ההתמרה איננה בהירה דיה בציר הזמן (מקביל למקרה בו הגאוסיאן רחב מאוד, וההתמרה דומה להתמרת פורייה רגילה); כאשר התדירויות גבוהות ההתמרה איננה בהירה דיה בציר התדירות (מקרה מנוון).
דוגמה

נתבונן בסיגנל הבא, המוגדר למקוטעין (ומופיע באיור העליון):
x(t)={\begin{cases}\cos(2\pi t)&{\text{for }}t\leq 0,\\\cos(4\pi t)&{\text{for }}t>0.\end{cases}}
סיגנל זה מורכב משתי תדירויות המתקיימות לבדן באזורי זמן שונים. ריצה על  t_{0} שונים תניב את המיפוי המתבקש: באיור התחתון מופיע הערך המוחלט של התמרת גאבור  G(t_{0},\omega ). אכן, ניתן להיווכח כי התמרת גאבור מציגה את קיומו של התדר הראשון בזמנים אי-חיוביים בלבד, ואת קיומו של התדר השני בזמנים חיוביים בלבד, וזאת בצורה מדויקת למדי.
שימושים

התמרת גאבור משמשת בניתוח אותות ובפרט בעריכת מוזיקה. כמו כן, להתמרה שימוש נרחב בפיזיקה של אטו-שניות: על מנת לקבל מידע לגבי זמני הפליטה של הרמוניות גבוהות, נהוג לבצע התמרת גאבור לערכי התצפית (הנומריים) של התאוצה בצירים השונים, ולהציג את סכומי ריבועי ההתמרות בכל ציר. התמונה המתקבלת אמורה להיות אנלוגית במידת-מה לתמונה הקלאסית המכונה עקומת ה-attochirp.
לקריאה נוספת

המאמר המקורי של גאבור
הערות שוליים

↑  Ulf Hammarqvist, Audio editing in the time-frequency domain using the Gabor Wavelet Transform, diva portal, ‏February 2011
↑  Monika Dörfler, Gabor Analysis for a Class of Signalscalled Music, Pennsylvania State University, ‏26.7.2002
↑  C. C. Chirilă, Dreissigacker,E. V. van der Zwan, and M. Lein, Emission times in high-order harmonic generation, Physical Review A 81, 033412 (2010)
↑  Kai-Jun Yuan, André D. Bandrauk, Single Circularly Polarized Attosecond Pulse Generation by Intense Few Cycle Elliptically Polarized Laser Pulses and Terahertz Fields from Molecular Media, Physical Review Letters 110, 023003 (2013)
↑  Alexis Agustin Chacon, Maciej Lewenstein, Marcelo Fabian Ciappina, High-order harmonic generation driven by plasmonic fields:the velocity gauge, Physical Review A 92, 0638341 (2015)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566352205171  LCCN: sh2002000578 
הסיגנל המקורי והסיגנל המותמר
חוק לימוד עזרה ראשונה והחזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  25 ביולי 2001
 תאריך חקיקה עברי:  ה' באב תשס"א
 גוף מחוקק:  הכנסת החמש עשרה
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1805 מ-7 באוגוסט 2001, עמ' 518
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  1
 נוסח מלא
 
חוק לימוד עזרה ראשונה והחזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר, התשס״א–2001 אושר בשנת 2001, ומטרתו מוצגת בסעיף 1 שלו: "חוק זה נועד לקבוע חובת החזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר ולהקנות לעובדי חינוך ולתלמידים מיומנויות יסוד בעזרה ראשונה, ובכך לתרום להצלת חיים ולהגביר את המודעות לערך של קדושת החיים".
היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק הוגשה על ידי קבוצה של חברי כנסת. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את מטרתה:
התלמידים בישראל חסרי ידע בסיסי בעזרה ראשונה, שהוא ידע חיוני לצורך הצלת חיים. כיום, חלה חובה על עובדי הוראה, מנהלי מוסדות קהילתיים ומובילי רכב ציבורי לעבור קורס בהגשת עזרה ראשונה מתוך הכרת החשיבות ומתן תשומת הלב הראויה לערך הנעלה של שמירת חיים והצלת הזולת.

השהיה בין כותלי בית הספר מזמנת לא אחת מקרים מצערים של פגיעות בגוף ולעיתים אף פיקוח נפש. לפיכך, רצוי ליצור סביבה חברתית בעלת מיומנויות בעזרה ראשונה עד לבוא העזרה הרפואית המוסמכת, באמצעות הקניית ידע בעזרה ראשונה לעובדי הוראה ולתלמידים. הדבר יביא לתחושת ביטחון בקרב התלמידים ביודעם כי בעת הצורך מוריהם וחבריהם יוכלו להגיש להם עזרה ראשונה.

הקניית ידע עיוני ומעשי בהגשת עזרה ראשונה מתבקשת אף לאור מטרותיה העיקריות של מערכת החינוך שהן הקניית השכלה והחדרת ערכים לאומיים, אנושיים וחברתיים לתלמידים השוהים בין כותלי בית הספר.
חוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר, התשס"א-2001, אושר בכנסת ב-25 ביולי 2001, ונקבע בו שתחילתו בתום שישה חודשים מיום פרסומו, כלומר ב-7 בפברואר 2002.
הנוסח שאושר עסק רק בעזרה ראשונה. בשנת 2008 אושר חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים, המחייב הצבת דפיברילטור חיצוני אוטומטי במקומות ציבוריים, אך מטעמי תקציב לא נכללו בתי ספר ברשימת המקומות הציבוריים המופיעה בו. לאחר פנייתה של לימור הירשבנד, שהקימה את עמותת "הלב של בר" לאחר שבתה בת ה-15 נפטרה מדום לב בבית הספר, הציעו חברי הכנסת יעקב מרגי ואחמד טיבי להחיל חובה זו גם בבתי ספר, והדבר נעשה בתיקון לחוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר, ששמו שונה לשם הנוכחי, חוק לימוד עזרה ראשונה והחזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר, התשס"א–2001.
הוראות החוק

לעובדי חינוך ולתלמידים יוקנה ידע עיוני ומעשי בעזרה ראשונה על פי תוכנית שיכין שר החינוך, בהתייעצות עם שר הבריאות.
בבית ספר שבו לומדים יותר מ־500 תלמידים יש להציב דפיברילטור חיצוני אוטומטי אחד לפחות במקום מרכזי ונגיש.
בבית ספר יש להציב ערכת עזרה ראשונה אחת לפחות.
החוק קובע שהוא יוחל בהדרגה החל בשנת הלימודים ה'תשס"ב, על בתי ספר על פי קביעת שר החינוך, ובלבד שהחלתו תושלם לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים ה'תשס"ה.
פרטי מימוש החוק נקבעו בתקנות לימוד עזרה ראשונה והחזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר (החזקת מכשירי החייאה וערכות עזרה ראשונה בבתי ספר), התשפ"א–2021.
יישום החוק

בהתאם להוראות החוק פורסם חוזר מנכ"ל של מנכ"ל משרד החינוך, הקובע שלתלמידי כיתה י' יינתנו 10 שעות הדרכה בעזרה ראשונה. ההדרכה ניתנת על ידי ספקים שנבחרים במכרז. בשנת 2003 נתן מגן דוד אדום הדרכה כזו ל-16 אלף תלמידים.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר, התשס"א-2001, ה"ח 3010 מ-6 ביוני 2001
↑  חוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר, התשס"א-2001, ס"ח 1805 מ-7 באוגוסט 2001
↑  אילנה שטוטלנד, ‏ההורים שמבקשים למנוע את האסון הבא בבית הספר של ילדיכם, באתר מעריב אונליין, 26 בפברואר 2018
↑  חוק לימוד עזרה ראשונה בבתי ספר (תיקון), התשע"ח-2018, ס"ח 2707 מ-13 במרץ 2018
↑  הדרכת תלמידי כיתות י להגשת עזרה ראשונה, מאגר חוזרי מנכ"ל, באתר משרד החינוך
↑  16 אלף תלמידים הוכשרו במד"א, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2004
ויקיפדיה (אסטרואיד)

| --- | --- |

מיקום "ויקיפדיה" במערכת השמש
 כוכב האם
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  אסטרואיד
 קטגוריה:  חגורת האסטרואידים
 מיקום:  חגורת האסטרואידים
 שמות חלופיים:  2008 QH24,‏ 2007 FK34, ‏1997 RO4
 תאריך גילוי:  25 באוגוסט 2008
 מגלה:  אסטרונומים במצפה הכוכבים אנדרושיבקה, אוקראינה
 על שם:  ויקיפדיה 
 מקום גילוי:  מצפה הכוכבים אנדרושיבקה 
 מאפיינים מסלוליים
 משפחת אסטרואידים:  משפחת וסטה 
 אפואפסיד:  408,472,770 ק"מ (2.7304718 AU)
 פריאפסיד:  304,479,540 ק"מ (2.0353200 AU)
 ציר חצי-ראשי:  356,315,000 קילומטר, 2.382047407050717±0.0000000095559 יחידה אסטרונומית
 אקסצנטריות:  0.1458628
 זמן הקפה:  3.68 שנים יוליאניות   1,343.5568 ימים
 נטיית מסלול:  6.73225°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  1-2 ק"מ
 זמן סיבוב עצמי:  1.05 שעה
 בהירות נראית:  22.2 
 בהירות מוחלטת:  16.9
 
מצפה הכוכבים אנדרושיבקה באוקראינה
ויקיפדיה (שם מלא: 274301 ויקיפדיה; באנגלית: 274301 Wikipedia) הוא שמו של אסטרואיד בחגורת האסטרואידים שהתגלה ב-25 באוגוסט 2008 במצפה הכוכבים אנדרושיבקה שבאוקראינה. השם "ויקיפדיה" ניתן לאסטרואיד בינואר 2013, כמחווה לאנציקלופדיית האינטרנט הרב-לשונית ויקיפדיה. שמות קודמים או חלופיים לאסטרואיד הם: 2008 QH24,‏ 2007 FK34 ו-1997 RO4.
גילוי האסטרואיד

האסטרואיד התגלה על ידי אסטרונומים ממצפה הכוכבים אנדרושיבקה. מצפה זה אחראי לגילויים של 101 אסטרואידים בין השנים 2003–2010, מתוך למעלה מ-483,000 אסטרואידים שהתגלו, נכון לתחילת 2017, והוא מצפה הכוכבים הפרטי היחיד ברחבי אוקראינה. האסטרואיד "ויקיפדיה" נצפה לראשונה על ידי צוות אנדרושיבקה ב-25 באוגוסט 2008 בשעה 22:46, שעון אוקראינה. בלילה שלאחריו האסטרואיד נצפה שוב באותו מצפה ואז קיבל את שמו הקודם "2008 QH24". לאחר מכן הוכח שאסטרואיד זה והאסטרואידים "2007 FK34 ו-"1997 RO4", שזוהו בהזדמנויות קודמות על ידי צופים שונים - הם, למעשה, אותו אסטרואיד.
מתן השם "ויקיפדיה"

השם הוצע על ידי אחד מחברי הוועד המנהל של "ויקימדיה אוקראינה", וההצעה הוגשה ל"ועדה לנומנקלטורה של גופים קטנים" באיגוד האסטרונומי הבינלאומי על ידי בעל מצפה הכוכבים. ההחלטה של הוועדה להעניק את השם "ויקיפדיה" לאסטרואיד פורסמה ב-27 בינואר 2013 בכתב העת המדעי "Minor Planet Circular" היוצא לאור על ידי המרכז לכוכבים מינוריים של האיגוד האסטרונומי הבינלאומי.
בהסבר הרשמי לשם נאמר:
ויקיפדיה היא אנציקלופדיית אינטרנט חינמית, חופשית ושיתופית שהושקה ב-2001. באחת עשרה שנות התגבשותה היא הפכה לאחד ממקורות המידע הגדולים ביותר ולאחד מאתרי האינטרנט הנצפים ביותר. היא מפותחת בלמעלה מ-270 שפות על ידי חובבים מכל העולם.
הערות שוליים

1 2 3  זהו תאריך ומקום הגילוי הרשמי של האסטרואיד בעל המספר הסידורי "274301". למעשה, האסטרואיד עצמו נצפה לפני כן בכמה הזדמנויות, וראו בהמשך הערך.
↑  Minor Planet Discoverers, Minor Planet Center (באנגלית)
↑  Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets, Minor Planet Center (באנגלית)
↑  (274301) Wikipedia = 1997 RO4 = 2007 FK34 = 2008 QH24, Minor Planet Center (באנגלית)
↑  לרשימת הצפיות המלאה של האסטרואיד ראו
 (274301) Wikipedia = 1997 RO4 = 2007 FK34 = 2008 QH24, Minor Planet Center (באנגלית)
↑  274301 Wikipedia (2008 QH24), JPL Small-Body Database, Jet Propulsion Laboratory, NASA website (באנגלית)
גילוי נאות: ערך זה מזכיר את קרן ויקימדיה או את אחד המיזמים שלה. ויקיפדיה היא מיזם של קרן ויקימדיה.
וידאד קזבלנקה

וידאד קזבלנקה (בערבית: نادي الوداد الرياضي), או בכינויו "וידאד הלבנה" (בערבית: وداد البيضاوي), נקראת פורמלית וידאד אתלטיק קלאב (WAC) או פשוט וידאד, הוא מועדון ספורט מהעיר קזבלנקה שבמרוקו. המועדון ידוע בעיקר בשל קבוצת הכדורגל שלו אשר משחקת בבוטולה פרו. בליגה מכונית הקבוצה "האדומים".
קבוצת הכדורגל של וידאד קזבלנקה נוסדה על ידי מוחמד בן אלחסן אלתונסי אלעפאני, המכונה גם "ג'קו האב", שנתיים לאחר שנוסדה קבוצת השחייה של וידאד קזבלנקה, ב-1939.
כיום קבוצת הכדורגל של המועדון מקיימת את משחקיה הביתיים באצטדיון מוחמד החמישי המכיל 45,000 מקומות. למועדון ישנה יריבות עירונית עם רג'א קזבלנקה, והדרבי ביניהם הוא הדרבי של קזבלנקה שנחשב לדרבי פופולרי באפריקה ומחוץ לה. וידאד היא שיאנית האליפויות במרוקו עם 20 אליפויות הליגה. בנוסף יש לה תשעה גביעי הכס המרוקאי, שני גביעי ליגת האלופות האפריקאי, זכייה בסופר קאפ האפריקאי, זכייה בגביע אפריקה למחזיקות גביע, זכייה באליפות אפרו-אסיאתית למועדונים, וזכייה אחת בגביע מוחמד החמישי.
כתוצאה מכך וידאד נחשבת לקבוצה המצליחה ביותר במרוקו ונחשבת לאחד מעמודי התווך של הכדורגל המרוקאי, יחד עם יריבותיה המרות רג'א קזבלנקה ופ.א.ר. רבאט.
היסטוריה > לפני עצמאות מרוקו

השנים הראשונות של המאה העשרים ידעו כיבוש הדרגתי של מרוקו מצד צרפת וספרד. כחלק מההשלכות של כך, נרשמה הגירה של אירופאים לשטחי מרוקו, והחלה בנייה של ערים וכפרים רבים במרוקו תחת חסות אירופאית. מהגרים אלה הקימו חיים חדשים בכל הערים הללו והוקמו בהם מטות משטרה, סניף דואר, ומרכזים נוספים מסוג זה. בין המרכזים שהמתיישבים האירופאים דאגו להקים, היו גם מועדוני ספורט לשם בידור. מועדונים אלה היו תחת שליטתם הבלעדית של האירופאיים שכן הם היו היחידים שהורשו להקים מועדוני ספורט ולהצטרף אליהם. על המרוקאים נאסר לייסד אגודה או מועדון כלשהם, ואף לא באופי ספורטיבי, מתוך חשש שמועדון מסוג זה ינסה לרכז בחובו חלק מהמתנגדים לכיבוש האירופאי. בשל כך, ההצטרפות למועדונים מסוג זה הייתה עניין קשה למדי עבור המרוקאים, פרט למקרים חריגים מעטים.
היסטוריה > ייסוד הענף הראשון ושם המועדון

ייסוד קבוצת הספורט "וידאד קזבלנקה" בכדור מים נעשה לאחר מאמצים רבים. לאורך שנים ארוכות רשויות ההגנה סירבו בתוקף להעניק לקבוצה רישיון, ובכל פעם שמוחמד בנג'לון אלתוימי הגיש בקשה לקבלת רישיון הוא נתקל בסירוב. תחילה, השיח התנהל סביב אחת הבריכות הנמצאות בקזבלנקה, שכן איש לא נכנס לבריכות אלה מלבד האנשים שהיו מעורבים במועדוני הספורט, כאשר אנשים אלה היו ברובם אירופאים והם היו כפופים לאיגוד השחייה. עם זאת, בשנת 1935 המרוקאים החלו להצטרף למועדונים אלה, וכאשר התופעה גברה הדבר עורר את כעסם של הצרפתים. כתגובה לכך, ויש שדיווחו שמתוך גזענות, הצרפתים קראו למנוע מהמרוקאים להיכנס לבריכות. בהמשך, חלקם ייעצו למרוקאים לייסד מועדונים פרטיים שיהיו שייכים להם, וכך יכפו על האיגוד את שהותם בבריכות ותהיה להם זכות להשתמש בהן. באופן זה נוצר הרעיון להקים מועדון לשחייה ולכדור מים. הקבוצה הצליחה להשיג רישיון רשמי רק בשנת 1937, באמצעות חברי המועדון הצרפתי-מרוקאי בקזבלנקה, לאחר שבנג'לון חזר והגיש בקשה נוספת לרגל התערוכה העולמית של פריז בשנה זו. "וידאד קזבלנקה" השיגה רישיון להקים קבוצת כדורמים ב-8 במאי 1937 והוא ניתן לה בתנאי שתתרחק מנושאי דת, פוליטיקה וגזענות, ובתנאי שהרכב המשרד יכלול שנים עשר אנשים -מתוכם שישה צרפתים ושישה מרוקאים. כמו כן הנשיאות הוטלה על החאג' מוחמד בנג'לון אשר נחשב עד היום למייסד בפועל של הקבוצה. ייסודה של וידאד התבסס על כך שהבריכה הגדולה ביותר באפריקה הייתה ממוקמת בזמנו בעיר קזבלנקה.
דוקטור בנג'לון היה בין האנשים עליהם הוטלה האחריות לתקן את החוקים. כתוצאה מכך, הוא הציע רעיון לפיו החוקים יתוקנו עבור מועדון שיעסוק בכל מקצועות הספורט, ולא יסתפק אך ורק בכדורמים. הוא פעל על מנת לשכנע ברעיון זה את עמיתיו בוידאד, וביניהם היה ג'קו האב אשר הרעיון להקים קבוצת כדורגל מצא חן בעיניו. למרות שהמנהלים של וידאד הביעו את חששותיהם מפני תרחיש בו רשויות ההגנה יסרבו להצעה, בסופו של דבר התקבלה בקשתם להקים בתוך וידאד מספר קבוצות בענפי ספורט שונים. כך, לאחר שנוסד סניף השחייה של המועדון, בשנת 1938 הוקמה גם קבוצת הכדורסל שלו, והסניף המפורסם והגדול ביותר בהיסטוריית המועדון, סניף הכדורגל, נוסד בשנת 1939. לאחריו נוסדו סניפים בענפים נוספים כגון כדוריד וכדור מלבן. תואר נשיא הכבוד של קבוצת וידאד ניתן בזמנו לולי אלעהד מולאי אלחסן, לאחר שניתן אישור לכך מאביו באותם ימים, המלך מוחמד החמישי. בשנות ה-60 נשיאות הכבוד של המועדון עברה לנסיך סידי מוחמד לאחר שאביו, אלחסן השני, הסכים לבקשה שהגישה קבוצת וידאד.
במהלך הכינוסים שמייסדי המועדון קיימו על מנת לקדם את הקמתו, עלתה השאלה איזה שם יינתן לקבוצה. באחד מכינוסים אלה, אחד החברים הגיע באיחור (מוחמד מאסיס, נולד בשנת 1907 בקזבלנקה), ותירץ זאת בכך שצפה בסרט "וידאד" של אום כולתום. בזמן שהסביר זאת, פרצו לפתע קולות צהלה באחד הבתים הסמוכים, קולות שעוררו התפעלות רבה מצד המשתתפים בכינוס. בנג'לון, מוביל קבוצת המייסדים, הביע את תמיכתו לבחור בשם זה, אך מכיוון שחלק מהנוכחים התנגדו לכך לא הושגה עדיין החלטה נחרצת בנוגע לשם הקבוצה. רק לאחר נערכה אספה כללית אליה הגיעו מנהלים ושחקנים רבים, נוצרה הסמכה ונקבע כי "וידאד קזבלנקה" יהיה שמו של מועדון הספורט.
היסטוריה > קבוצת הכדורגל

קבוצת וידאד מיתגה את עצמה מהר מאוד כקבוצה בולטת במרוקו, כששנה בלבד לאחר שנוסדה, העפילה לגמר "גביע המלחמה". במשחק הגמר התמודדה נגד מועדון האיחוד המרוקאי (בצרפתית: Union sportive marocaine), והפסידה רק לאחר מותחן צמוד. הופעתה המרשימה של וידאד נגד המועדון הצרפתי הובילה לקידומה של הצעת החלטה המבקשת מההתאחדות לאלץ את הקבוצות לשתף חמישה שחקנים אירופאים לכל הפחות. מטרתה של החלטה זו מיסודה הייתה להחליש את הקבוצות של וידאד ואיחוד הספורט המרוקאי.
בשנת 1948 המועדון שהוקם ב-1939, זכה באליפות הראשונה שלו במרוקו וכך עשה גם בשלוש העונות שלאחר מכן. בשנת 1970 המועדון זכה בגביע הכס המרוקאי (הגביע המרוקאי) בפעם הראשונה בתולדותיו. בשנת 1987 וידאד העפילה לראשונה בתולדותיה לליגת האלופות האפריקאית ובשנת 1992 אף זכתה בתואר. בשנה שלאחריה נוסף לזכותה תואר ביניבשתי מול אלופת אסיה, הגביע האפרו-אסיאתי. בשנת 2017 היא זכתה בשנית במפעל היבשתי הבכיר, לאחר צמד מפגשים מול אל-אהלי המצרית. תארים בינלאומיים נוספים בהם זכה המועדון הם גביע אפריקה למחזיקות גביע (ב-2002) והסופר קאפ האפריקאי (ב-2018).
מייסדי הקבוצה

אלחאג' מוחמד בנג'לון נמנה בין קבוצת המייסדים הראשונה של מועדון הספורט וידאד, היה ממוביליה והוא השם הבולט ביותר בה. סיים בשנת 1933 את לימודי התואר הראשון שלו ולאחר מכן נסע לפאריס על מנת להשלים בה את לימודיו הגבוהים בתחום המסחר. בשנת 1935 חזר למרוקו והיה פעיל באגודת התלמידים הוותיקים בקזבלנקה ובמספר אגודות ספורט. כאשר ייסד בנג'לון את מועדון וידאד הוא עמד בראש משרד המנהלים של המועדון. בנג'לון נשאר לעמוד בראשה של וידאד מייסודה בשנת 1937 ועד 1942. אולם, העובדה שפרש מתפקידו לא גרמה לו לעזוב את המועדון ועד יום מותו הוא נשאר להיות מעין אב עבור המועדון ועבור חברי המועדון. עד היום מהווה בנג'לון אחד מעמודי התווך של המועדון המרוקאי וידוע בקרב אוהדי הקבוצה.
ג'קו האב הוא כינויו של מוחמד בן אלחסן אלתונסי אלעפאני אשר נולד בשנת 1900 בעיירה איספן שקרובה לעיר תארודאנת. הכינוי "ג'קו" לא ניתן לו על ידי המרוקאים, אלא על ידי עיתונאי צרפתי אשר דימה אותו לשחקן בשם ג'קו ששיחק באותם ימים באליוס. כאשר הציג את מאמרו, טען העיתונאי כי מוחמד בן אלחסן משחק באותו אופן בו משחק ג'קו. אלחסן היה עסקן ספורט שעסק בכדורגל בשורותיהם של מספר מועדונים, ומאותו רגע נדבק כינויו "ג'קו האב". הוא נמנה בין אנשי התרבות הבולטים ביותר בזמנו ובין אנשי הספורט שיש להם את הידע הרחב ביותר בתחום. הוא שלט במספר שפות ושמו התבלט כעיתונאי ספורט במרוקו. הראשונה שנהנתה מהניסיון של ג'קו האב הייתה קבוצת וידאד, אותה ניהל ואימן, שכן היא מצאה כי הוא האדם המתאים לכך. הוא אימן את ההרכבים הראשונים של קבוצת וידאד והוא האיש שתכנן את מסלולה של וידאד בתחילת דרכה.
בזמן שג'קו האב אימן את וידאד, הוא לא ויתר על סמכותו כמאמן ונאמר כי היה היחיד שידע את הרכב הקבוצה לפני כל התמודדות. ג'קו האב נפטר בשנת 1970 כאיש בעל ההשפעה הגדולה ביותר על המועדון המרוקאי.
סמל המועדון וצבע המדים

סמל המועדון המקורי עוצב בשנת 1937, תוך שימוש באומנות כתב-היד הערבי. כתוצאה מכך היה הסמל לאחד הסמלים הראשונים של מועדון ספורט במרוקו שנושא מילים בערבית.
וידאד היה ממועדוני הספורט הראשונים במרוקו שסמלם כלל את הסהר שמסמל את האסלאם. כמו כן, היה המועדון המרוקאי הראשון ששם את דגל מרוקו על חולצתו.
הסמל התפתח בהדרגה עד שהפך לאחד מסמלי הספורט הידועים ביותר במרוקו.
סמל המועדון שונה פעם נוספת כשעיצובו הרשמי עבר שינוי קל ונוסף לו הכיתוב "וידאד אתלטיק קלאב" (W.A.C Football team). בנוסף, הוא נרשם במשרדי זכויות יוצרים על מנת למנוע מגורמים כלשהם להשתמש בו ללא רשות הקבוצה.
נוסף כוכב הזהב הראשון של המועדון שמוענק לכל מועדון שזוכה ב-10 אליפויות ליגה. זאת מאחר שהחוק בליגה המרוקאית מתיר לכל מועדון להוסיף כוכב זהב לסמלו על כל 10 אליפויות ליגה בהן הוא זוכה.
הסמל הנוכחי של המועדון לאחר שעבר שינוי קל נוסף. המועדון הוסיף את כוכב הזהב השני לסמלו לאחר זכייתו באליפות מרוקו ה-20 שלו, בסוף עונת 2018/2019.
סמל הקבוצה הישן
סמל הקבוצה עד 2019
(עם כוכב אחד)
הצבע הראשון עליו כל מייסדי המועדון הסכימו היה הצבע האדום, שהוא הצבע הדומיננטי בדגל מרוקו. בחירת הצבע האדום הייתה עבור המייסדים מעין דבקות באחד הסמלים החשובים ביותר של הלאום. כמו כן, נוסף הצבע הלבן אשר מסמל את השלום. בעונותיה הראשונות וידאד קזבלנקה שיחקה עם חולצות שכללו פסים אנכיים בצבעי אדום ולבן ושרוולים לבנים, ועם גרביים בצבע אדום. מאוחר יותר, עם תחילת שנות הארבעים, צבע החולצה השתנה לאדום עם שרוולים לבנים, וצבע הגרביים נשאר אדום. כיום, המדים הרשמיים של המועדון כוללים סט בצבע אדום מלא.
יריבויות > הקלאסיקו נגד פ.א.ר רבאט

הקלאסיקו המרוקאי הוא התמודדות שמפגישה יחד את שתי הקבוצות פ.א.ר. רבאט ו-וידאד קזבלנקה. הקלאסיקו המרוקאי מתקיים בדרך כלל במסגרת הגביע המרוקאי או ליגת העל המרוקאית. המשחק הראשון שהפגיש בין שתי הקבוצות נערך במסגרת שלב שמינית גמר גביע הכס המרוקאי של עונת 1958/1959 והסתיים בניצחונה של רבאט בתוצאה 1:0. באותה עונה רבאט התמודדה בליגה השנייה והתאפשר לה לזכות בגביע הכסוף שנה בלבד לאחר הקמתה. קלאסיקו זה נחשב על ידי רבים לאחת היריבויות הגדולות ביותר, לא רק ברמה אפריקאית או המרוקאית, אלא ברמה עולמית. הוא מדורג במקום גבוה בין היריבויות העולמיות וזוכה להתעניינות עצומה בקרב התקשורת והציבור הבינלאומי, מאחר שפ.א.ר רבאט ווידאד קזבלנקה הם שניים מהמועדונים המעוטרים ביותר במרוקו, בין המועדונים החזקים ביותר בצפון אפריקה, ומועדונים בעלי קהל אוהדים חם. המשחקים בין שתי קבוצות אלה הם בגדר "משחקי עונה" בליגת העל, בלי קשר למיקומן בטבלת הליגה, והם מלאים בהתלהבות, בסערה ובפנאטיות הן מצד השחקנים והן מצד האוהדים. אולם, פעמים רבות החגיגות של קבוצות האוהדים התומכות בשתי הקבוצות מעיבות על ההתמודדות.