stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'וני קייג'
תכנון, עיצוב ופיתוח הדמות

האמן ג'ון טוביאס שרטט מספר רישומי קונספט מקוריים בשנות השמונים של המאה העשרים שבהם נראית דמות בדיונית בשם מייקל גרים שדומה מאוד לדמותו של קייג' בדומה לקייג', גרים הוא אמן אמנויות לחימה שמופיע בסרטים קולנועיים טוביאס אפילו נתן שמות לסרטים כגון Dragon's Fist (אגרוף הדרקון), Dragon's Fist II (אגרוף הדרקון 2), ו-Sudden Violence (אלימות פתאומית). לאחר מכן טוביאס תיאר את הסרטים האלה כ-"סרטי אמנויות לחימה קיטשיים במיוחד משנות השמונים".
לאחר יציאתו של הסרט ספורט הדמים ב-1988, סרט בכיכובו של ז'אן-קלוד ואן דאם, חברת Midway Games קיוותה לשכור את ואן דאם למשחק וידאו שהיה אמור להיות מבוסס על הסרט. החברה יצרה קטע וידאו שבו הוכנסו קטעים מהסרט ספורט הדמים לתוך רקע דיגיטלי בשביל לשכנע את ואן דאם להצטרף לפרויקט אולם הניסיון לצרף את ואן דאם נכשל. המשחק הפך בסופו של דבר למשחק הראשון בסדרת "מורטל קומבט" ודמותו של מייקל גרים הוכנסה למשחק כפרודיה על ואן דאם ושמה שונה לג'וני קייג', ומהלך מכת השפגאט שואן דאם מבצע בסרט ספורט הדמים הפך לאחד מהמהלכים המיוחדים של הדמות במשחקי הסדרה.
שמו האמיתי של קייג הוא ג'ון קרלטון, השם נלקח מהאמן ומפתח המשחקים ג'ון קרלטון, שעבד בחברת Midway שבה הוא עסק בפיתוח של סדרת משחקי הארקייד NBA Jam (אנ').
ראו גם

מורטל קומבט - דמויות
הערות שוליים

1 2  Dembrow, Dylan (16 בינואר 2017). "Mortal Kombat: 15 Things You Never Knew about Johnny Cage". Screen Rant. Valnet, Inc. נבדק ב-21 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Peterman, Mindy (12 במאי 2013). "A conversation with Linden Ashby, Teen Wolf's Sheriff Stilinski". Digital Journal. נבדק ב-7 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Couch, Aaron (17 בינואר 2020). "Animated 'Mortal Kombat' Movie Sets Cast With Joel McHale, Jennifer Carpenter". hollywoodreporter.com. נבדק ב-17 בינואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "More doodles from my ancient MK notebook. JohnnyCage on Twitpic". Twitpic.com. נבדק ב-28 ביוני 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑   Kombat interviews John Tobias, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 15:54), 22 בנובמבר 2016
1 2 3  Arbeiter, Michael (13 באפריל 2015). "15 Things You Might Not Know About Mortal Kombat". Mental Floss. Dennis Publishing. אורכב מ-המקור ב-9 בינואר 2017. נבדק ב-20 באוקטובר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  טוביאס, ג'ון (1992). Mortal Kombat Kollector's Edition Comic Book. Midway Games.
↑  Arnold, J. Douglas; Meston, Zach (1995). Mortal Kombat 3: Player's Guide. Sandwich Islands Publishing. ISBN 1884364144.
| מורטל קומבט |
| --- | --- | --- |
| משחקים ראשיים | Mortal Kombat (1992) • Mortal Kombat II • Mortal Kombat 3 • Mortal Kombat 4 • Deadly Alliance • Deception • Armageddonvs. • DC Universe • Mortal Kombat (2011) • Mortal Kombat X • Mortal Kombat 11 • Mortal Kombat 1 (2023) |  |
| דמויות | ליו קאנג • סקורפיון • סאב זירו • ג'וני קייג' • קיינו • סוניה • ריידן • סיזות' "רפטייל" • שאנג טסונג • גורו • קונג לאו • ג'אקס • קיטאנה • באראקה • מילינה • סמוק • נוב סאיבוט • ג'ייד • שאו קאהן • קינטארו •  סטרייקר • נייטוולף • סינדל • סיירקס • סקטור • שיבה • קאבאל • פוג'ין • סארינה • שינוק • קוואן צ'י • קאי •  שינוק • רייקו • ג'ארק • טניה • בו ראי צ'ו • לי מיי • קנשי • פרוסט • מוקאפ • מבאדו• ניטארה • דראהמין • סו האו • סארינה • בלייז • שוג'ינקו • אשרה • דאירו • דאריוס • האביק • הוטארו • קוברה • קירה • טייבן • דאיגון • ד'בורה • פרה-תור • קאסי קייג' • קוטאל קאהן • ג'קי בריגס • טאקידה טאקאהאשי • קונג ג'ין • ארון בלאק • גיראס • קולקטור • סטריון |  |
| סרטים | מורטל קומבט (סרט) • מורטל קומבט 2 • אגדות מורטל קומבט: נקמתו של סקורפיון • מורטל קומבט (סרט, 2021) |  |
| סדרות טלוויזיה | מורטל קומבט: מגני הממלכה • מורטל קומבט: כיבוש • מורטל קומבט: מורשת |  |
אורח חיים בלתי פעיל

אורח חיים אשר אינו משלב פעילות גופנית כולשהי בחיי היומיום מוביל לרוב להשמנה מהותית לאורך זמן
אורח חיים בלתי פעיל, או אורח חיים יושבני, הוא סוג של אורח חיים הכרוך בפעילות גופנית מועטה או ללא שום פעילות גופנית. אדם החי אורח חיים בלתי פעיל לרוב יושב או שוכב בעת שהוא לרוב משתתף בפעילויות כמו קריאה, חיי חברה, צפייה בטלוויזיה, כאשר הוא משחק משחקי וידאו, או כאשר הוא משתמש בטלפון נייד / מחשב במשך רוב שעות היממה. אורח חיים בלתי פעיל יכול לתרום לבריאות לקויה ולעלות את הסיכון להיווצרות של גורמי מוות שונים שניתן להימנע מלפתח.
זמן מסך הוא מונח מודרני המתייחס למשך הזמן בו אדם מבלה מול מסכים כמו טלוויזיות, צגי מחשבים או מכשירים ניידים. זמן מסך מוגזם קשור ישירות לכך שאדם מפתח בריאות לקויה.
השפעות בריאותיות

ההשפעות הלא רצויות של חיי עבודה בלתי פעילים או של אורח חיים בלתי פעיל יכולות להיות ישירות או עקיפות. אחת ההשפעות הישירות הבולטות ביותר לאורח חיים בלתי פעיל היא העלייה במדד מסת גוף (BMI) אשר מעיד תמיד על כך שהאדם צבר שומן עודף. חוסר בפעילות גופנית הוא אחד הגורמים העיקריים למוות אשר ניתנים למניעה.
בכל שנה בארצות הברית לבדה ישנם לפחות 300,000 מקרי מוות בטרם עת, והעלות הכוללת השנתית של השמנת יתר ואורח חיים בלתי פעיל למערכת הבריאות האמריקנית מוערכת בכ-90 מיליארד דולרים. הסיכון גבוה יותר בקרב האוכלוסייה שיושבת לכל הפחות 5 שעות ביממה. הוכח שישיבה ממושכת מהווה גורם סיכון בפני עצמה, אף במקרים בהם בנוסף לישיבה הממושכת האדם השתתף בפעילות גופנית אינטנסיבית ויש לאדם מדד מסת גוף תקין. לאנשים שיושבים יותר מ-4 שעות ביום יש סיכון אשר גבוה ב-40% מאלו שיושבים פחות מ-4 שעות ביום. עם זאת, אלו שמשתתפים בפעילות גופנית לפחות 4 שעות בשבוע הם בריאים לכל הפחות כמו אלו שיושבים פחות מ-4 שעות ביום.
באופן עקיף, עלייה במדד מסת הגוף כתוצאה מאורח חיים בלתי פעיל עלול להוביל לירידה בפרודוקטיביות ולהעלאת כמות ההיעדרות מפעילויות חשובות כמו הימצאות במקום העבודה. היעדרות ממקום העבודה וחוסר פרודוקטיביות מובילים בסופו של דבר להשפעות ברורות בטווח הקצר ובטווח הארוך כמו הכנסה פחותה ומשפיעים על הביטחון התעסוקתי.
אורח חיים בלתי פעיל וחוסר בפעילות גופנית עלולים לתרום או להוות גורם סיכון לדברים הבאים:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  חרדה  מחלות קרדיווסקולרית  מיגרנות  סרטן השד  סרטן המעי הגס  תסמונת ראיית מחשב |  דכדוך  סוכרת  שיגדון  יתר לחץ דם  שיבושים בפעילות הליפידים  בעיות עור כמו גם בין היתר נשירת שיער |  שיעור תמותה גבוה יותר בקרב האוכלוסייה המבוגרת  השמנת יתר חולנית  דלדול עצם  עקמת  פריצת דיסק (כאבים בגב התחתון) |
מניעה

כתגובה לחששות בנושאי הבריאות והסביבה, לאורך השנים ארגונים רבים החלו לקדם הליכה ורכיבה על אופניים כחלופות מוצלחות יותר לתחבורה הממונעת. בנוסף, ארגונים מסוימים מספקים שיעורי התעמלות לעובדיהם במהלך שעת ארוחת הצהריים במקום העבודה, או שהם מאפשרים לעובדיהם לעמוד במקום לשבת במהלך יום העבודה. תחנות עבודה חלופיות לפעילות, שולחנות שמתכווננים ומאפשרים גם לשבת לידם וגם לעמוד לידם, וקידום השימוש במדרגות על פני מעליות הם בין הדרכים שמקומות עבודה שונים מנסים לקדם על מנת לעודד את עובדיהם למזער את הנזקים שיש לאורח חיים בלתי פעיל במקום העבודה על גופם.
מניעה > יוזמות במקומות עבודה שמנסות לשפר את בריאות העובדים

מקומות עבודה רבים החלו ליישם יוזמות שונות בחסות המעסיקים במטרה לקדם את בריאות העובדים ולהפחית את עלויות הביטוח של העובדים עבור המעסיק. תוכניות אלו ממוקדות לרוב בהפחתת משקל העובדים, או במניעה של עלייה נוספת במשקל העובדים, ויכולות לכלול שיטות שונות כמו בדיקות רפואיות, תוכניות גמילה מעישון, הוזלה מהותית של חברות בחדר כושר, התקנת שולחנות מתכווננים שמאפשרים לעובדים גם לשבת ליד השולחן אך גם לעמוד ליד השולחן, התקנת מקלדות ארגונומיות, סדנות בריאות, מתן אוכל בריא בפגישות ובאירועים של החברה, מילוי המכונות האוטומטיות במקום העבודה במזון בריא, וכו'. בשל המגוון הרחב של סביבות העבודה הקיימות, ומשום שהרגלי אורח החיים של העובדים אינם עקביים במקומות העבודה השונים, קשה להסיק באופן חד משמעי עד כמה יוזמות מהסוג הזה יעילות בשיפור מצב הבריאות של העובדים.
היסטוריה

במהלך המאה ה-20 חלו שינויים מהותיים בחברה האנושית - כגון גלובליזציה, מיקור חוץ של עבודות שונות, ופיתוחים מתקדמים טכנולוגיים שונים - אשר גרמו לכך שבאופן הדרגתי חלקים ניכרים מהאוכלוסייה הפסיקו לעסוק בעבודות כפיים(אנ') (למשל בענף החקלאות, הייצור, והבנייה) וחלק גדול מהאוכלוסייה הפך פחות ופחות מעורב בעבודות פיזיות. בעוד שבמהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 אחד מכל שני אמריקאים התפרנס מעיסוק בעבודה פיזית, בשנת 2011 רק אחד מכל חמישה אמריקנים התפרנס מעיסוק בעבודה פיזית. בין השנים 1990 עד 2016 חלה ירידה בכשליש מעבודות הכפיים הזמינות בשוק העבודה האמריקני. במסגרת סקר שנערך בשנת 2008 בארצות הברית נמצא כי 36% מהמבוגרים בארצות הברית אינם משתתפים בפעילות פיזית כולשהי, ו-59% מהנשאלים מעולם לא השתתפו בפעילות גופנית נמרצת שנמשכה יותר מ-10 דקות בשבוע. על פי מחקר שנערך בשנת 2018, עובדי משרדים בארצות הברית יושבים לרוב בסביבות 70 עד 85 אחוזים מהזמן שהם נמצאים במקום העבודה. השכיחות המשוערת של שימוש במחשבים מחוץ ללימודים או העבודה הייתה לפחות למשך שעה ביום במהלך השנים 2001 עד 2016 (מ-43% ל-56% בקרב ילדים, מ-53% ל-57% בקרב מתבגרים, ומ-29% ל-50% עבור מבוגרים). והזמן הכולל המוערך אותו האוכלוסייה האמריקנית מבלה בישיבה עלה משנת 2007 עד 2016 (מ-7 שעות ביום ל-8.2 שעות ביום בקרב מתבגרים ומ-5.5 שעות ביום ל-6.4 שעות ביום בקרב מבוגרים).
ראו גם

השמנת יתר בקרב ילדים
עצלנות
חיים פשוטים
קומפוסט

ערימת קומפוסט תרמופילי מעלה אדים
קוֹמְפּוֹסְט או דְּשוֹנֶת הוא דשן עשיר שנוצר מזבל אורגני שהתפרק. הקומפוסט משמש לטיוב הקרקע ודישון גידולים חקלאיים. הפסולת האורגנית הופכת לקומפוסט בתהליך פירוק על ידי חרקים וחיידקים בנוכחות אוויר (פירוק אירובי). משקלו של קומפוסט מוכן הוא כ־50 אחוזים מהמשקל ההתחלתי של הפסולת ממנו הוא מיוצר והוא מכיל בערך 60–70 אחוזים של חומר אורגני.
יש סוגי קומפוסט שונים כמו קומפוסט חם, קומפוסט תולעים או קומפוסט בוקאשי המצריכים תנאים שונים ומייצרים תוצרים שונים.
מקור המילה

מקור המילה "קומפוסט" הוא בלטינית compositum ומשמעה היסודי הוא הרכבה, חיבור, ערבוב.
ב־6 ביוני 2011 אישרה הוועדה למונחי איכות הסביבה של האקדמיה ללשון העברית בשיתוף מכון התקנים הישראלי את מילון איכות הסביבה, ובו התרגום הרשמי של "קומפוסט" למילה "דשונת". המילה רַקְבּוּבִית, שמשמשת לעיתים לציון קומפוסט, מתייחסת למעשה למונח הומוס.
המתקן המשמש ליצירת קומפוסט או דשונת נקרא מַדְשֵׁן (בלועזית: קומפוסטר).
ייצור

תהליך הייצור של קומפוסט או דשונת נקרא הַדְשָׁנָה (בלעז: קומפוסטציה). במהלך ההדשנה, חומרים אורגניים עוברים פירוק בתנאים מבוקרים. פירוק החומר נעשה על ידי חמצון ביולוגי בתהליך תרמופילי ממושך שבמהלכו חומר אורגני מוצק מתפרק ומתקיים בו שחרור זמני של חומרים פיטוטוקסים, כך שבסופו של דבר מתקבל חומר אורגני מיוצב. ההדשנה נבדלת מריקבון, שהוא פירוק חומר אורגני המתרחש באופן טבעי, בכך שההדשנה נעשית בתנאים מבוקרים לשם קבלת תכונות קומפוסט רצויות.
ייצור > שלבים

השלב הראשון מתרחש במהלך 24–48 השעות הראשונות והוא מכונה השלב המזופילי. טמפרטורת הקומפוסט עולה ל־40–50 מעלות צלזיוס, אז מתפרקים הסוכרים ושאר החומרים המתפרקים בקלות בקומפוסט. בסוף שלב זה מכיל הקומפוסט מיקרואורגניזמים תרמופיליים בלבד המותאמים לשרוד בתנאי חום קיצוניים.
בשלב השני, הוא השלב התרמופילי, הטמפרטורה עולה ל־40–80 מעלות צלזיוס והוא יכול להמשך חודשים במהלכם ערימת הקומפוסט עוברת מספר הפיכות כדי שכל חלקי הקומפוסט יחשפו לטמפרטורה הגבוהה. בשלב זה מתרחש פירוק חומרים קשי פירוק כמו תאית. כמו כן החום הגבוה משמיד מיקרואורגניזמים מחוללי מחלות, כמו גם זרעים ונבגים.
השלב השלישי, הוא שלב ההבשלה, קצב הפירוק יורד והטמפרטורה גם היא יורדת בהדרגה. בשלב זה גם מתחילות להיווצר בקומפוסט אוכלוסיות מיקרואורגניזמים חדשות ובנוסף החומר האורגני שהתפרק עובר פילמור. לאחר תהליך הקומפוסטציה התוצר המתקבל הוא קומפוסט נקי מפתוגנים ומריחות רעים.
ייצור > שיטות

ישנן שתי שיטות עיקריות להדשנה:
השיטה הפתוחה שהיא השיטה הנפוצה יותר, ובה מציבים את הקומפוסט באוויר הפתוח בערימות בגובה 2 מטר וחתך רוחב של 2 מטר, וכדי שכל המצע יתאוורר הופכים את הערימות בתדירות גבוהה.
השיטה הסגורה שבה מניעים את הקומפוסט דרך ריאקטורים בתהליך שלוקח 7–12 ימים ובסופו הקומפוסט מונח שוב בערימות להמשך התהליך. יתרון השיטה הסגורה הוא שמתאפשרת יותר בקרה על התנאים, כך מושגים תנאי האופטימום ותהליך הקומפוסטציה מהיר יותר.
ייצור > תולעים

קיימת שיטה נוספת לפירוק שאריות מזון באופן מהיר וזאת על ידי שימוש בתולעי אדמה, שיטה הידועה בשם "וורמי-קומפוסט". תולעים אוכלות מוצרים אורגניים שונים, ומייצרות לאחר עיכול קומפוסט עשיר ויעיל במיוחד. הפירוק נעשה על ידי התולעים במכל מופרד מהקרקע ובשל כך ניתן להשתמש בשיטה זו גם ללא גינה, יתרון גדול בתנאים עירוניים או מגורים צפופים.
ניתן להוסיף לקומפוסט לאחר סיום התהליכים תולעים אדומות אשר מעכלות את הקומפוסט ופולטות חומרים אנאורגניים אשר מטייבים את איכות הקומפוסט, בשלב זה נקרא הקומפוסט "הומוס".
רבים נוטים להתבלבל בין תולעי הקומפוסט האדומות (Eisenia fetida) לבין שלשול הגינה (terrestris Lumbricus). הצורה החיצונית של השניים דומה מאוד, אולם מדובר בשני מיני תולעים שונים מאוד, פיזיולוגית והתנהגותית. תולעי הקומפוסט משגשגות בלחות גבוהה וחשיכה ומפרקות מצבורי חומר אורגני מרוכז ואילו השלשול מתחפר בקרקע ומתחח אותה.
חומרי גלם

חומרי הגלם של הקומפוסט שונים ומגוונים. כל חומר טבעי שהגיע מגוף חי - אדם, חיה או צמח - עשוי לשפר את הקומפוסט: שאריות פירות וירקות, דגנים, קטניות, קליפות ביצים, שיער, ואפילו דם ושתן. מקורות החומר האורגני העיקריים המשמשים היום בתהליכי הדשנה הם:
פסולת חקלאית: הפרשות בעלי חיים, רקבוביות עלים, קליפות וגזם עצים, רקב פירות.
פסולת תעשייתית: בעיקר חומרים מתעשיות הנייר והמזון, כמו נסורת, שעם, גפת וענבים.
פסולת אנושית: שאריות מזון, זבל אנושי, ובוצת שפכים.
חומרי גלם > זבל

ניתן גם להעביר צואה אנושית לקומפוסט, תוך שמירה על כללים מסוימים, ובכך לחסוך מים בשירותים וחומר אורגני שמגיע למטמנות
השימוש ב"זבל אנושי", כלומר צואה ושתן של בני-אדם (בדומה לזבל משק), כמרכיב מרכזי בקומפוסט, צובר כיום תאוצה במערב מתוך מודעות סביבתית. ישנן שתי דרכים מרכזיות שבהן זה נעשה: באחת, האסלה מוחלפת בדלי שמונח מתחת למושב ויש לרוקנו לעיתים תכופות אל ערימת קומפוסט שנמצאת במקום אחר. בדרך השנייה, מותקן בחדר השירותים תא שבתוכו אמור להתבצע תהליך הקומפוסטציה ומעליו מונח המושב, פתרון שנקרא לפעמים "שירותי קומפוסט". בשתי הדרכים, חומר יבש כמו נסורת, קש, גזרי נייר וכו' מפוזר לאחר כל שימוש אל תוך הכלי בתוכו נאסף הזבל ובכך נמנעת התפזרות של ריחות רעים.
פתרון זה זכה לתמיכה רבה ממוסדות סביבתיים רבים[דרוש מקור] בשל הפוטנציאל לבטל את שיטת הביוב המערבית המודרנית. מהלך כזה יביא לחסכון אדיר במים וימנע את זיהום מאגרי המים שמתבצע כיום כחלק בלתי נפרד מאופן פעולתה של מערכת הביוב.
שימוש

הקומפוסטים השונים משמשים לשיפור תכונות קרקע חקלאית וכמצע גידול מנותק. תוספת קומפוסט עוזרת ביצירת אחיזת מים ואוורור טובים יותר, הקטנת הצפיפות הגושית, שמירה על pH מתאים, והקטנת ריכוז המלחים בקרקע. הרכב הקומפוסט מוסיף גם שפע מקורות מזון ליבול: תרכובות אורגניות, תרכובות מינרליות ואוכלוסייה מיקרוביאלית בקרקע, תוספת שיכולה להביא לשיפור בכמות היבול. יתרון חקלאי נוסף וחשוב של הקומפוסט הוא דיכוי מחלות קרקע שונות בצמחים.
קיים מגוון גדול של קומפוסטים בעלי הרכב כימי וביולוגי שונה, גם מבחינת השונות במקור חומרי הגלם, גם מבחינת מידת ההבשלה של הקומפוסט וגם מבחינת השיטה שבה התבצע תהליך הקומפוסטציה. השונות הרבה מאפשרת את התאמתו של כל קומפוסט כמענה לצרכים חקלאיים.
לישראל יש עניין מיוחד בהדשנה היות שקרקעות הארץ מאופיינות ברמה נמוכה של חומר אורגני ("הומוס") ורמת מלחים גבוהה.
יתרונות > סביבה

חשיבות תהליך הקומפוסטציה אינה רק בשל הערך הכלכלי שיש לקומפוסט בחקלאות אלא גם לשם שמירה על איכות הסביבה. שימוש בפסולת אורגנית במקום להטמינו במטמנה, מקטין את שטחי אתרי ההטמנה הנדרשים. חומר אורגני מהווה מעל 50% ממשקל הפסולת הממוצע למשפחה, ובמהלך ההדשנה קטנה כמות החומר לכמחצית. חומר אורגני המגיע למטמנות מהווה מפגע סביבתי חמור: פירוק אנאירובי (ללא אוויר) של חומר אורגני יוצר את גז המתאן (CH4) שהוא מהגרועים שבגזי החממה הגורמים להתחממות כדור הארץ עקב אפקט החממה. תשטיפי פסולת המכילים חומר אורגני הם גם מקור גדול לזיהום קרקע ולזיהום מי תהום. לעומת זאת, חומר אורגני שהפך לקומפוסט הוא דשן טבעי אשר מפחית את הצורך בדשנים כימיים מזהמים, ומשפר לאין ערוך את המרקם הפיזי של הקרקע שחשיבותו גדולה ביותר לצמחים. בנוסף, הדשנה מונעת מטרדים הנגרמים מאשפה טרייה כגון ריחות רעים ומקור לדגירת חרקים ומזהמים, בקומפוסט הביתי כמו גם בקומפוסט התעשייתי.
יתרונות > סיכונים

בשימוש לא נכון עלול הקומפוסט להכיל גם גורמים המעכבים את גדילת הצמח. לפני השימוש בקומפוסט חשוב לבדוק את ריכוז המתכות הכבדות בו – מתכות אלה הן יסודות מקבוצת מתכות המעבר אשר חלקן חיוניות להתפתחות הצמח אך בריכוזים מאוד קטנים וכאשר ריכוזן עובר סף מסוים הן הופכות לרעילות לרקמה הצמחית. בנוסף חשוב לבדוק בקומפוסט את הימצאותם של חומרים פיטוטוקסיים אחרים או חומרים רעילים לאדם. בקומפוסט עלולים להימצא גם גורמי מחלות קרקע או מיקרואורגניזמים המסוכנים לאדם אשר לא הושמדו בתהליך הקומפוסטציה או שהתפתחו כחלק מהאוכלוסייה החדשה בקומפוסט לאחר הבשלתו.
תקנים

כדי להימנע מחומרים בלתי רצויים בקומפוסט תקני משרד החקלאות דורשים בדיקה כימית וניסוי הקומפוסט לפני התחלת השימוש בו.
ראו גם

מים אפורים
לקריאה נוספת

ג'וזף ג'נקינס, זבל אנושי, המדריך השלם להכנת קומפוסט מזבל בני אדם, הוצאת יער, 2005
הערות שוליים

1 2  סביבה עברית, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏25 במרץ 2012
↑  אושר המילון למונחי איכות הסביבה (תשע"א, 2011), באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏12 ביוני 2011
↑  הַדְשָׁנָה במילון איכות הסביבה (תשע"א), באתר האקדמיה ללשון העברית
1 2 3 4 5 6 7 8  נ. חלמיש (2000). הקומפוסט בישראל – סקר מקורות ושימושים ובחינת כדאיות כלכלית. אפיק הנדסות סביבה והידרולוגיה, עמוס לביא ייעוץ כלכלי והשקעות.
1 2 3  ב. גורודצקי (1986). דיכוי מחלות המועברות בקרקע על ידי קומפוסטים מפסולת חקלאית. עבודת גמר לקבלת התואר M.Sc, מוגשת לאוניברסיטה העברית בירושלים, הפקולטה לחקלאות, רחובות.
1 2  י. הדר, ר. כהן, (1996). "הדברה ביולוגית של מחלות המועברות בקרקע באמצעות קומפוסט". מחקר חקלאי בישראל, כרך ח' (101–126). בית דגן: מנהל המחקר החקלאי.
↑  אשפתולוגיה, תולעי קומפוסט, באתר חירייה - איגוד ערים דן לתברואה, ‏ספטמבר 2020
↑  Joseph Jenkins,from The Humanure Handbook
1 2  יורם אבנימלך, קומפוסטציה: הופכים זבל לזהב, לבן כחול ירוק 9, 1996, עמ' 14–15
| קיימות |
| --- | --- | --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |  |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |  |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט  • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי  • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |  |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |  |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית • חקלאות בת קיימא • חומרים מזינים |  |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |  |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |  |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |  |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX541633  NDL: 00572516  NKC: ph114955 
דלי נסורת עומד, מוכן לשימוש, ליד שירותי קומפוסט
מיכלים לאיסוף פסולת משירותי קומפוסט בקיבוץ לוטן
מדשנה בקיבוץ רוחמה - מכונה המפזרת דשן במטעים
דיאטת הרזיה

דיאטת הרזיה היא דיאטה, או אורח חיים תזונתי, שמטרתה להוביל לגירעון קלורי מתמשך המוביל לירידה במסת הגוף.
סוגי דיאטות הרזיה

באופן כללי, התמדה בדיאטת הרזיה מכל סוג שהוא אינה דבר מובן מאליו לאורך זמן, בשל איתותי הגוף המבקש מזון משמין, וכן עקב אורח החיים בחברת השפע, המספק אינסוף הזדמנויות לצריכת מזון כזה, במחיר זול ובכל שעה. לאורך השנים התפתחו מספר גישות המנסות להתגבר על קשיים אלה. זאת על ידי הגדרת שיטות וחוקים מסוימים על-פיהם ניתן לרדת במשקל באופן קל יותר או מהיר יותר או למרות צריכה בלתי-מוגבלת של סוגי מזון מסוימים.
חשוב גם לציין שבכל המקרים, על מנת שכל אחת מהדיאטות שלהלן תהיה אפקטיבית, חייבים לוודא שמתבססים על תוכנית מותאמת אישית אשר במסגרתה כמות הקלוריות אותה צורכים מדי יום תהיה מוגבלת על מנת שלאותו האדם יהיה גירעון קלורי, וכמו כן חשוב שבתוכנית המותאמת אישית לוקחים בחשבון גם את המאקרונוטריאנטים (כלומר, הקפדה על כך שמדי יום צורכים את אותה הכמות של חלבונים, שומנים ופחמימות אשר נקבעו ככמויות האופטימלית עבור אותו האדם באותה התוכנית). במקרים רבים גם לפרק הזמן ביממה אשר במסגרתו נצרך האוכל יכולה להיות השפעה מהותית על הירידה במשקל.
סוגי דיאטות הרזיה > דיאטות דלות פחמימות ועתירות שומן

הדיאטה הקטוגנית - דיאטה עתירת שומן, אשר מכילה כמות בינונית של חלבונים וכמות דלה של פחמימות. הדיאטה מאלצת את הגוף לשרוף שומנים במקום פחמימות. בעוד שהגוף נוטה להעדיף פחמימות כמקור לאנרגיה כאשר הפחמימות במזון מומרות לגלוקוזה, כאשר נצרכת רק כמות מועטה של פחמימות, הגוף עובר למצב של שריפת שומן כמקור העיקרי לאנרגיה (קיטוזיס), במקום שריפת גלוקוז, ויפנה לשרוף את עודפי השומן במקום לאגור אותם. היחס האופטימלי בין שומנים לחלבונים ופחמימות, עליו חשוב לשמור בעת שמקפידים על הדיאטה הקיטוגנית, הוא בסביבות 70% שומנים, 20% חלבונים, ו-5% פחמימות.
דיאטת אטקינס - דיאטה שאת עקרונותיה פיתח וקידם ברחבי העולם ד"ר רוברט אטקינס. שיטת אטקינס להפחתה במשקל כוללת הגבלת כמות הפחמימות הנצרכת, במקביל לאכילת כמות בלתי מוגבלת של מזון דל פחמימות, בדרך כלל מזון העתיר בחלבונים, שומנים או ירקות דלי-פחמימות. אף על פי שלכאורה נסתר כאן עקרון הגבלת הקלוריות הנצרכות, ד"ר אטקינס טען שבאמצעות שיטה זו ניתן לאכול באופן חופשי מסוגי המזון המותרים ועדיין להפחית במשקל. האופן שבו ההפחתה במשקל מתבצעת קשור לתהליך הקטוזיס המתרחש בגוף בשעת מחסור בפחמימות (ר' ערך גליקוגן). תהליך זה גורם לפירוק מהיר של רקמות שומן בגוף. בנוסף לכך, אטקינס טען כי למרות הצריכה של מאכלים רווי כולסטרול כגון סטייקים וביצים, אצל נחקריו דווקא חלה ירידה ברמת הכולסטרול הרע בגוף. מחקרים רבים בנושא דיאטת אטקינס התבצעו ויעילותה עוד לא הוכחה או הופרכה באופן מוחלט. כיום מחקרים נוספים מנסים לקבוע האם יש סכנה בצריכה מוגברת לאורך זמן של מאכלים רווי שומן מן החי. תזונאים באופן כללי מסתייגים מכל דיאטה אשר אינה מאוזנת ואינה מכילה את כל אבות המזון בכמות מספקת.
דיאטה דלת פחמימות - דיאטה המגבילה את צריכת הפחמימות, תוך שימת דגש על מזונות אשר עתירים בחלבונים ושומנים בריאים. במקרים רבים דפוס תזונה זה מסוגל לסייע לרדת במשקל ביתר קלות, וכמו גם לייצב את רמות הסוכר בדם ולשפר את הבריאות המטבולית.
דיאטת סאות' ביץ' - דיאטה המתמקדת באכילת מוצרי מזון עם אינדקס גליקמי נמוך, ואשר מסווגת פחמימות ושומנים כ"טובים" או "רעים". הדיאטה פותחה על ידי קרדיולוג במטרה לסייע לאנשים לרדת במשקל תוך שמשפרים את בריאות הלב.
הדיאטה הקרניבורית - בדיאטה זו נצרכים רק כמויות גדולות של בשר, והיא אינה כוללת מזון מן הצומח, כמו פירות וירקות. הדיאטה הקרניבורית אינה הוכחה כיעילה ו/או בריאה מבחינה מדעית, ועל כן לאורך השנים היא עוררה ביקורת מצד תזונאים ורופאים רבים.
סוגי דיאטות הרזיה > דיאטה על פי המדד הגליקמי

דיאטה זו מבוססת על המדד הגליקמי שהוא מדד המאפשר לסווג מאכלים שונים על פי מהירות פירוק הסוכרים שבהם. קצב פירוק זה הוא מאוד משמעותי בקביעת משך הזמן בו אדם ירגיש שבע לאחר ארוחה. שימוש במדד הגליקמי יכול להפחית את תחושת הרעב המלווה בדרך-כלל את האדם המבקש להפחית במשקל. אכילת מזונות משביעים מקושרת להפרשת הורמונים מסוימים במוח, אשר חסרונם אצל אנשים בתהליך דיאטה מתבטא בעצבנות, עייפות, חוסר אנרגיה ועוד, וכך הסיכויים להמשיך בדיאטה גדלים.