stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שיטות מחקר - מונחים
מושגי יסוד > עקרונות יסוד של השיטה המדעית

אמפיריות (empirical) הדרך לבדוק טעונים או השערות היא באמצעות בדיקתם של נתונים שנאספו לצורך המחקר בכל דרך שיטתית.
אובייקטיביות (objectivity) "החשיבה המדעית חייבת להיות אובייקטיבית במובן זה שהיא משוחררת משיפוטים ערכיים ומהעדפות סובייקטיביות מצד החוקר, כך שאין תלות בין תהליך המחקר ומסקנותיו לבין זהותו האישית של המדען"
מושגי יסוד > חוק כללי (general rule)

גיבוש חוק כללי
מושגי יסוד > יכולת שחזור - האפשרות לחזור על המחקר באותם התנאים וקבלת תוצאות דומות.

יכולת הכללה או אינדוקציה - השלכה ממדגם המחקר אל אוכלוסיית המחקר. ראו תוקף.
סוגי שאלות במדעי החברה:
שאלות אונטולוגיות - עוסקות בהבנת טבעה של המציאות ושואלות כיצד פועלת המציאות.
שאלות אפיסטמולוגיות - עוסקות בלמידה מהמציאות ושואלות מהו טבעה של מערכת היחסים בין הלומד לנלמד.
שאלות מתודולוגיות - עוסקות במתודה/שיטה.
סוגי פרדיגמות בשיטות מחקר:
פוזיטיביזם - פרדיגמה הטוענת לקיומה של מציאות אחת הניתנת לתפיסה על ידי החושים וקיומה של אובייקטיביות. במסגרת הפרדיגמה אוספים מידע כמותי.
מערכי ניסוי - כאשר מקיימים ניסוי לצורך מחקר עם קבוצת ביקורת.
פוסט-פוזיטיביזם - פרדיגמה הטוענת כי קיימת מציאות אחת אותה החושים קולטים באופן חלקי, יחסי הלומד והנלמד מתקרבים לאובייקטיביות ונכונות הממצאים היא הסתברותית (קיימת סבירות אך לא וודאות לנכונות הממצאים).
קונסטרוקטיביזם - פרדיגמה הטוענת שאין אמת אחת, המציאות היא מדומה וסובייקטיבית. שיטות המתודולוגיה בפרדיגמה זו הן נרטיביות: למשל, עריכת ראיונות עומק.
ביקורתיות - פרדיגמה הטוענת כי המציאות מתגבשת על פי ערכי החברה. לא קיימת אמת אחת, אלא מגוון אמיתות בהתאם לתרבות ולמגדר. במחקר הפועל לפי פרדיגמה זו החוקר מושפע מהנחקר והמתודולוגיה מטרתה ליצור שינוי בחברה.
מושגי יסוד > אתיקה

עקרונות אתיים במחקר:
וולונטריות – אין להכריח פרטים להשתתף במחקר.
הסכמה מדעת – בטרם משתתף אדם במחקר עליו למלא טופס שהוא מסכים להשתתף במחקר ומודע לזכויותיו.
צמצום פגיעה – השאיפה שמשתתפי המחקר לא ייפגעו.
אנונימיות – החוקרים אינם מודעים לזהותם של המשתתפים.
סודיות – שמירה על פרטיות המשתתפים ומידע שהתקבל מהם.
איכות מקסימלית – הבטחה כי המחקר נעשה בצורה מקצועית.
סוגי מחקרים

מחקר כמותי – חקירה מדעית שיטתית של תכונות כמותיות (מספריות), בודק משתנים וקשר ביניהם.
שאלונים
ראיונות סגורים – ראיונות המתאפיינים בשאילת שאלות סגורות שהתשובות עליהן הן דיכוטומיות.
ניתוח כמותי של טקסטים – כימות הטקסט למספרים.
סטטיסטיקה תיאורית – רשימת הנתונים ללא הסקת מסקנות.
סטטיסטיקה היסקית – ביצוע מבחנים סטטיסטיים (מבחן t, מתאם פירסון) שמהם ניתן להסיק מסקנות.
מחקר איכותני – מחקר המגיע אל ממצאיו שלא באמצעות פרוצדורות סטטיסטיות או אמצעי כימות אחרים, אלא באמצעות נרטיבים.
ראיונות עומק – ראיונות ארוכים המאופיינים בשאילת שאלות פתוחות.
קבוצות מיקוד – קבוצה של אנשים בעלי מאפיינים דומים המרואיינים במקביל.
תצפיות משתתפות – החוקר נטמע באוכלוסיית המחקר לשם איסוף הנתונים (משמש באנתרופולוגיה).
מחקרים אתנוגרפיים – תצפית לא משתתפת. ביצוע סקירת ספרות על מאמרים מחקריים קיימים והגעה למסקנה כוללת.
טכניקות השלכתיות – משתתפי המחקר מבצעים משימות והמחקר מתמקד בתגובותיהם בעת ביצוע המשימות.
ההבדל העיקרי בין מחקר מתאמי לבין מחקר ניסויי הוא בכך שמחקר מתאמי מנסה להבין תהליכים באמצעות צפייה בהם, ואילו מחקר ניסויי מנסה לתפעל תהליכים ולשלוט בהם בכדי להבין את השפעתם. היתרון המרכזי במחקר ניסויי הוא שניתן לשלול הסברים חילופיים וכן לבסס קשר של סיבה ותוצאה באמצעות שליטה במשתנים המעורבים במחקר. אולם, היתרון שבשליטה במשתנים מהווה גם חיסרון משום שהדבר פוגע בתוקף החיצוני של המסקנות שניתן להסיק מהמחקר, היות שהתנאים במציאות שונים מאוד מהתנאים המבוקרים במעבדה - מבחינה זאת, מחקר מתאמי מהווה יתרון משום שהוא מתמקד בתופעה כפי שהיא במציאות מבלי להתערב ולהטות אותה.
שאלות מחקר

סוגי שאלות מחקר:
שאלות מחקר תאוריות – שאלות ראשוניות בעלות משתנה יחיד.
שאלות העוסקות בקשר בין תופעות – שאלות או השערות המכילות שני משתנים אשר אנו מניחים כי מתקיים ביניהם קשר. מדובר בשאלות שבהן יש בידינו מידע לגבי המשתנה הבלתי תלוי ואנו מחפשים מידע על המשתנה התלוי בהתבסס על המשתנה הבלתי תלוי. כלומר, אנו מחפשים ניבוי של תופעה.
שאלות העוסקות בקשר סיבתי בין תופעות – שאלות או השערות המכילות שני משתנים אשר מתקיים ביניהם קשר סיבתי המעיד על מאורע (משתנה בלתי תלוי) אשר התרחש קודם למשתנה התלוי.
תנאים לקיומה של סיבתיות:
קשר בין המשתנים – כדי לקבוע שקיימת סיבתיות  יש צורך בקשר בין המשתנים, קשר שאינו חזק דיו אינו מספיק לקביעת סיבתיות.
קדימות בזמן – נדרש להראות שהמשתנה המסביר התרחש כרונולוגית לפני המשתנה המוסבר.
גורם שלישי אינו מסביר את הקשר בין שני המשתנים.
מתאמים

מתאם – מציין קשר בין משתנים, לעיתים נקרא גם קורלציה.
מודל מחקר – משמש כאשר קיימים יותר משני משתנים במחקר, לרוב מתואר באופן גרפי או באמצעות מודל ציורי.
מתאם מזויף – כאשר נראה לכאורה שקיים קשר בין שני משתנים, אך בפועל הקשר מוסבר על יד גורם שלישי. נקרא גם מתאם מדומה.
משתנה מתווך – משתנה שלישי אשר מסביר את הקשר שקיים בין שני משתנים.
משתנה ממתן – משתנה שלישי אשר משפיע על הקשר שקיים בין שני משתנים (מחזק/מחליש את הקשר), אך לא מסביר אותו לחלוטין.
אופרציונליזציה

אופרציונליזציה – תהליך בו מתרגמים מושגים מופשטים למושגים מדידים. נקרא אופרציונליזציה מהמילה operation. המטרה היא להגיע למונחים פשוטים אשר יהיה ניתן למדוד או לתפעל.
הגדרה אופרציונלית נמדדת - מודדים את המשתנה כפי שהוא נתון במציאות.
הגדרה אופרציונלית ניסויית- יוצרים שינוי במשתנה כלשהו כך שקובעים לו ערכים
תהליך האופרציונליזציה כולל שני שלבים:
הגדרה נומינלית – הגדרה מילולית/מילונית למונחים המופשטים.
הגדרה אופרציונלית – כוללת את הפעולות שיש לבצע כדי למדוד את המשתנים.
קריטריונים להערכת איכותה של הגדרה אופרציונלית:
מיצוי – היכולת לזהות את כל מה שכלול בהגדרה (כל מרכיבי המשתנה).
בלבדיות – היכולת לזהות רק את מה שכלול בהגדרה (רק מרכיבי המשתנה, ללא תוספות).
מדידה

במדעים המדויקים, מדידה היא מציאת גודלו של מאפיין הניתן לתצפית של עצם נתון, והבעת גודל זה ביחידות המידה המתאימות. לעריכת המדידה נעזרים לרוב במכשיר מדידה מתאים. מסה, למשל, נמדדת באמצעות מאזניים ומובעת ביחידות של גרם (או כפולות שלהן). מדידה היא השוואתו של הגודל הנמדד לגודלה של יחידת המידה, והיחס בין שני גדלים אלה מובע במספר.
יש שוני מהותי בין שלושה סוגי מדידות: המדידות הנערכות במדעים המדויקים (בהם עוסק ערך זה), מדידה והערכה במדעי החברה ומדידות והערכות הנערכות בחינוך הפורמלי. חלק משוני זה מתבטא בשוני בהגדרת מושג המדידה. במדעי החברה, מדידה היא התאמת ערך מספרי לתכונה או לגודל על פי כללים. דהיינו, בניגוד למדעים המדויקים, המדידה במדעי החברה אינה חייבת להיות מדידה של גודל ניתן לתצפית, אינה חייבת להיות השוואה של גדלים ואינה חייבת להשתמש ביחידת מידה המוגדרת היטב.
יש גם תחומים שבהם חלק מהמדידות דומות לאלה שבמדעים המדויקים ואחרות לאלה שבמדעי החברה או שהמדידות בהן בעלות מאפיינים חלקיים של המדידות מהמדעים המדויקים. תחומים אלה הם מדעי הרפואה, ביולוגיה וככל הנראה גם מדעי כדור הארץ (גאודזיה היא מדויקת לעומת הערכות הנעשות לפי מורפולוגיה של מאובנים).
מדידה > מהימנות

מהימנות מסמלת את המידה שבה כלי המדידה מודד את הידע או הכישורים באופן עיקבי. מדד הוא מהימן, ככל שהוא משקף את הערכים האמיתיים שהוא אמור למדוד. כלומר, ככל שיש בו פחות טעויות מדידה.
משתנה טעות – הפער בין הערך הנצפה בתופעה לבין הערך האמיתי של התופעה. ככל שמשתנה הטעות קטן יותר, כך המהימנות גבוהה יותר.
טעויות מדידה – מתרחשות כאשר הערך הנצפה אינו שווה לערך האמיתי.
קיימות מספר טעויות נפוצות:
טעות שיטתית – טעות שהשונות שלה שווה לאפס, כלומר, בכל מדידה תמיד מתקיימת אותה הטעות.
טעות מקרית – טעות שהשונות שלה שונה מאפס. כלומר, בכל מדידה הטעות נראית קצת אחרת.
מקורות עיקריים לטעות מקרית:
גורמים התלויים במבחן: שאלון עם הוראות בלתי ברורות, שאלון ארוך.
גורמים התלויים בבוחן: הקראת השאלון מהר.
בדיקות להערכת מהימנות:
מבחן ומבחן חוזר – מעבירים שאלון זהה לחלוטין לאותם האנשים בזמנים שונים.
נוסחים מקבילים – בונים שאלונים עם נוסחים דומים (אך לא זהים).
עקיבות פנימית – שיטה סטטיסטית הנעשית באמצעות התוכנה SPSS.
מבחן חצוי – חציית כלל השאלות בשאלון לשניים ובדיקת הקשר בין השאלות.
סטנדרטים – שאלונים אשר עברו תיקוף ומהימנות והוכיחו את עצמם סטטיסטית.
מהימנות – כאשר אין בנמצא סטנדרטים; או כשהחוקר רוצה לחקור נושא חדש יש ביכולתו להשתמש בכלי המהימנות. כלומר, החוקר יבנה שאלון חדש ויבדוק את מהימנותו באחת משתי הדרכים להלן:
מהימנות תוך־אישית – שאילת הנבדקים מהן השאלות הרלוונטיות לנושא הנבדק.
מהימנות בין־אישית/בין שופטים – שאילת מומחים בתחום הנחקר מהן השאלות הרלוונטיות לשאלון הנחקר.
הממדים אשר משקפים את מהימנות כלי המדידה הם:
יציבות – מבחן ומבחן חוזר. כלומר, עד כמה כלי המדידה רגיש לשינויי הזמן.
עקיבות – עקיבות פנימית, מבחן חצוי ומהימנות. כלומר, התאמה בין הערכים שמתקבלים מפריטים שונים המודדים את אותה התופעה.
מדידה > תוקף

תוקף- האינדיקציה לכך שכלי המדידה בודק את שהוא נועד לבדוק במסגרת המחקר, וכן המידה שבה המסקנות והפעולות הננקטות על סמך ההערכה אכן מתאימות ומדויקות.
קיימות שלוש שיטות להערכת תוקף:
1. תוקף תוכן – משקף את המידה בה שבה הפריטים המרכיבים את השאלון מייצגים את עולם התוכן של המושג שנמדד.
הדרכים לבצע תוקף תוכן:
הערכה של מומחים – העברת השאלון בקרב מומחים בנושא הנחקר אשר יבדקו עד כמה השאלות אכן מתייחסות לעולם התוכן הנחקר.
הערכה לנוכח הספרות – בדיקה בהתאם לספרות המקצועית בנושא הנחקר. בדיקה זו נעשית על ידי החוקר עצמו ולכן אמינותה מוטלת בספק.
2. תוקף אמפירי/קריטריון – החוקר בוחר משתנה אחר אשר קשור לדעתו למשתנה התלוי. משתנה זה נקרא קריטריון, מכיוון שהוא הקריטריון לתוקף כלי המדידה של החוקר. אחר בחירת הקריטריון החוקר בודק את הקשר שלו למשתנה. כלומר, החוקר מעביר שאלון בו נמדד הקריטריון ושאלון בו נמדד המשתנה. אם הקשר הוא בינוני (בכל זאת מדובר במשתנה אשר קשור למשתנה התלוי), אזי תוקף כלי המדידה גבוה.
הדרכים לבצע תוקף אמפירי:
תוקף ניבוי – הקריטריון נמדד אחרי כלי המדידה.
תוקף מקביל/בו־זמני – הקריטריון וכלי המדידה נמדדים במקביל.
תוקף הקבוצה הידועה/לאחר מעשה – הקריטריון נמדד לפני כלי המדידה.
3. תוקף מבנה – החוקר בודק מהי ההלימה בין ההגדרה הנומינלית להגדרה האופרציונלית של משתני המחקר.
קיימים שני סוגים של תוקף מבנה:
תוקף מתכנס – הכנסת כל המרכיבים של המושג התאורטי בכלי המדידה.
תוקף מבחין – הבחנת המרכיבים של המושג התאורטי בכלי המדידה בלבד מבלי להוסיף מרכיבים אחרים.
דגימה

דגימה – בחינת פרטים בודדים מתוך האוכלוסייה לצורך הסקת מסקנה.
קיימים שלושה מושגים עיקריים בנושא דגימה:
אוכלוסיית המחקר – המעגל עליו החוקר רוצה להכליל מתוך המדגם.
מסגרת הדגימה – רשימת הפרטים מתוכה נלקח המדגם.
המדגם – האנשים שבפועל השתתפו במחקר.
ייצוגיות – המידה שבה המדגם דומה בתוצאותיו לאוכלוסיית המחקר. ייצוגיות גבוהה מאפשרת הכללה.
קיימות שתי שיטות לדגימה:
הסתברותית – כל אחד מהפרטים באוכלוסיית המחקר/דגימה בעל סיכוי שווה להיכלל במדגם. לא קיים פרט בעל סיכוי ודאי (100%) ואף לא פרט שאינו בעל סיכוי (0%).
לא הסתברותית – כל אחד מהפרטים באוכלוסיית המחקר/דגימה בעל סיכוי שונה להיכלל במדגם. ייתכן וקיים פרט בעל סיכוי ודאי (100%) ואף ייתכן פרט ללא סיכוי (0%).
שיטות דגימה הסתברותיות:
דגימה מקרית פשוטה – בחירת אנשים למדגם מתוך רשימה באופן רנדומלי. שיטה זו מאפשרת ייצוגיות גבוהה ודורשת מסגרת דגימה מפורטת.
דגימה שיטתית – כל אדם X נכנס לדגימה. שיטה זו מאפשרת ייצוגיות גבוהה ודורשת מסגרת דגימה מפורטת. כמו כן, עלולה להיפגע הייצוגיות עקב סידור מסגרת הדגימה באופן מסוים (למשל, מסגרת דגימה המסודרת לפי הא"ב העברי תיצור ייצוגיות יתר לכוהנים באות כ').
דגימת שכבות – דגימה הנעשית לרוב בסקרים פוליטיים ומאפשרת ייצוג הן לכלל האוכלוסייה והן לתת הקבוצות (שכבות) באוכלוסייה. דגימה זו מתאימה לאוכלוסיית מחקר הטרוגנית המורכבת מתתי קבוצות הומוגניות.
דגימת אשכולות – דגימה המתאימה לאוכלוסיית מחקר הומוגנית המורכבת מתתי קבוצות הטרוגניות.
שיטות דגימה לא הסתברותיות:
דגימה מזדמנת/נוחות – בחירת האנשים מתבצעת לפי נוחות החוקר (שאילת עמיתים או אנשים המצויים תחת סמכותו של החוקר). שיטה זו אינה מבטיחה ייצוגיות.
דגימת מכסה – החוקר בוחר אשכולות מסוימים ובכל אשכול הוא מבצע דגימת נוחות עד שמתמלאת לו מכסה קבועה. בשיטה זו מובטחת ייצוגיות בכל אשכול, אך לא מובטחת ייצוגיות כללית.
דגימת כדור שלג / חבר מביא חבר – החוקר מבצע דגימה של אנשים מסוימים אשר הוא מבקש מהם להביא את החברים שלהם למדגם. דגימה זו מתאימה למחקר על אוכלוסייה שאינה בת השגה, כמו כן, אף שיטה זו אינה מבטיחה ייצוגיות.
מונחים כלליים

מחקר :
מחקר ניסויי: מחקר בו יש השערה סיבתית לגבי המשתנה הבלתי תלוי והמשתנה התלוי.
מחקר אורך: מחקר מסוג תצפית מדעית, העוקב אחר קבוצת נבדקים במשך תקופה מסוימת, החל מכמה חודשים ועד מספר שנים. נועד לבחון שינויים והתפתחות בגילאים שונים.
מחקר מתאמי: מחקר מסוג תצפית מדעית הבוחן האם יש קשר בין מספר משתנים באמצעות איסוף נתונים על כל תופעה ובחינת המתאם ביניהם.
מחקר רוחב: מחקר מסוג תצפית מדעית, שבו משווים החוקרים בין קבוצות של אנשים בני גילאים שונים בנקודת זמן אחת.
משתנה :
משתנה בלתי תלוי: אחד המשתנים שחוקרים חושבים שיוכל להסביר את השינויים במשתנה התלוי בניסוי והחוקר הוא זה ששולט בגודלו. בגרף מיוצג על ידי ציר ה-x.
משתנה תלוי: משתנה אשר נעשה חיפוש בניסוי אחר המשתנים שמשפיעים עליו. בגרף מיוצג על ידי ציר ה-y.
משתנה מסביר: אחד המשתנים שחוקרים חושבים שיוכל להסביר את השינויים במשתנה המוסבר בתצפית מדעית. בגרף מיוצג על ידי ציר ה-x.
משתנה מוסבר: משתנה אשר נעשה חיפוש בתצפית מדעית אחר המשתנים שמשפיעים עליו. בגרף מיוצג על ידי ציר ה-y.
ניסוי טבעי: שיטת תצפית הננקטת כאשר אי אפשר לבצע מחקר מעבדה, ובה משווים החוקרים קבוצות בני אדם שנסיבות חייהם שונות מטבע הדברים בממדים המכריעים.
ניסוי מדעי: שיטת מחקר מדעית לבדיקת השערה בדבר קשר שבין סיבה למסובב, על ידי השוואת מצב שבו מחוללים שינוי משמעותי ויזום במערכת הנחקרת או במודל שלה למצב שללא עריכת השינוי.
קבוצת ניסוי: ניסוי מבוקר משווה בין שתי קבוצות. האחת, היא קבוצת הניסוי. זו הקבוצה שבה מחולל המדען שינוי יזום ומשמעותי. הקבוצה השנייה היא קבוצת הביקורת. בקבוצה זו המדען לא עורך שינוי.
תאוריה: מערך מאורגן של רעיונות על דרך פעולה של הדברים שנועד לספק מסגרת לפרשנות של עובדות וממצאים ולהנחות את המחקר המדעי.
תצפית בתנאים טבעיים: שיטת מחקר מסוג תצפית מדעית ובה צופים החוקרים ורושמים בקפידה על התנהגות המתרחשת בטבעיות בסביבות יום-יומיות.
ראו גם

הערכה פורמלית - מונחים
פרדיגמה
אינדיבידואליזם מתודולוגי
לקריאה נוספת

ר' לנדאו, ג' שפלר, (עורכים), אתיקה במחקר, ירושלים : מאגנס, 1997
ד' נחמיאס, ח' נחמיאס, שיטות מחקר במדעי החברה, תל אביב: עם עובד, 1998.
Seife, C.,Proofiness, New York University, 2010
Morris, T.,Social work research methods: four alternative paradigms, SAGE, 2006
הערות שוליים

↑  ד"ר קלי ספורטה-סורוזון ופרופ' רות בייט-מרום, שיטות מחקר במדעי החברה עקרונות המחקר וסגנונותיו -  מונחון, רעננה, ישראל: האוניברסיטה הפתוחה, 2015, עמ' 44
↑  Cohen, M. R., & Nagel, E., An introduction to logic and scientific method, Harcourt, Brace, 1934
↑  נחמיאס ונחמיאס, שיטות מחקר במדעי החברה, עם עובד ספריה אוניברסיטאית, 1982, עמ' עמודים 15-16
↑  פרס ויציב, מבוא לשיטות מחקר במדעי ההתנהגות
מהדורה שניה - מתוקנת, ירושלים: אקדמון - האוניברסיטה העברית, 1995, עמ' 5
↑  על פי רוב תוצאת המדידה מובעת במספר ממשי. אולם, גדלים מסוימים, כגון עכבה חשמלית, מוצגים כמספר מרוכב
המראה (אלבום)

המראה הוא אלבום האולפן השביעי של המוזיקאי הישראלי צביקה פיק. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים CBS ישראל במרץ 1980.
רקע

שם האלבום, "המראה", נלקח ממופעו של פיק משנת 1979 בהפקת אברהם דשא ובבימויו של צדי צרפתי, והוא מסכם את פעילותו של פיק בשנה זו. בדומה לאלבומו הקודם "מוזיקה", גם באלבום זה הלחין ועיבד פיק את כל השירים. בין השירים באלבום נמנים "מסיבת יום ששי", אותו יצר פיק עבור פסקול הסרט "דיזנגוף 99" וגרסה אינסטרומנטלית ל"שיר הפרחה" שבוצע במקור על ידי עפרה חזה. באלבום נכללה גם גרסה מחודשת לשיר "מה עכשיו?" שהוקלט במקור כשיר הנושא של אלבומו השלישי, שיצא ב-1974.
הצלחה מסחרית

האלבום זכה להצלחה מסחרית יוצאת דופן מיד לאחר צאתו, כשהצליח למכור כ-60 אלף עותקים תוך פחות מחודש מצאתו. כל השירים מתוך האלבום נכנסו למצעדים העבריים השבועיים של תחנות רשת ג' וגלי צה"ל, למעט הגרסה האינסטרומנטלית של "שיר הפריחה" והגרסה המחודשת ל"מה עכשיו?". מהם בלטו השירים "המראה", "אין איש מלבדי", "כוכבים בדו" ו"על חטא", שהגיעו לצמרת המצעדים השבועיים ואף הצליחו להתברג במצעדים השנתיים, כשהמצליח מביניהם היה "על חטא", שהגיע למקום השני במצעד השנתי של רשת ג' ודורג על ידי מעריב כשיר הפופולרי ביותר לשנת 1980.
רשימת רצועות

| המראה> מס' | המראה> שם | המראה> משך | המראה>  | המראה>  | המראה>  | המראה>  | המראה>  | המראה>  | המראה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | המראה  | 5:04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | אין לי איש מלבדי  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | כוכבים בדו  | 5:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ממש כמו בהתחלה  | 6:06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | על חטא  | 6:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | מסיבת יום ששי  | 5:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | שיר הפריכה (אינסטרומנטלי)   | 4:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | מה עכשיו 1973  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:02 |  |  |  |  |  |  |  |
| מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)> מס' | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)> שם | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)> משך | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  | מהדורת תקליטור - רצועות בונוס (1995)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9. | יש לך  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | מישהו אחר  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | רומנטיקה  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | דימדומים  | 4:57 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  צביקה פיק ממריא, מעריב, 20 במרץ 1980
↑  זאב פרי, צביקה פיק ממריא עם תקליטו החדש "המראה", דבר, 9 באפריל 1980
↑  יוסי חרסונסקי, על ההמראה של פיק, מעריב, 12 בספטמבר 1979
↑  מנחם גולן, האליל, מעריב, 4 באפריל 1980
↑ מקורות המציינים דירוג באחד המצעדים או יותר:
המראה (אלבום), באתר "פזמונט"
גלי צה"ל, "משלנו" - מצעד הפזמונים העבריים של גלי צה"ל, דבר, 9 בנובמבר 1979
גלי צה"ל, "משלנו" - מצעד הפזמונים העבריים של גלי צה"ל, מעריב, 20 במרץ 1980
גלי צה"ל, "משלנו" - מצעד הפזמונים העבריים של גלי צה"ל, דבר, 4 במאי 1979
גלי צה"ל, "משלנו" - מצעד הפזמונים העבריים, דבר, 24 באוגוסט 1979
↑  רשימת 30 השירים הפופולריים ביותר לשנת 80, מעריב, 26 ביוני 1980
| צביקה פיק |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | זוהי הדרך שלי • פיק • מה עכשיו? • אריך נגן מספר 4 • קליידוסקופ • מוסיקה • המראה • עכשיו • 15 שנים • צביקה פיק שר חוליו איגלסיאס • לעשות אהבה • הלילה הוא הלילה |  |
| פסקולים | בדרנית בחצות • שלאגר • שיער |  |
| אלבומי אוסף | 12 להיטי זהב • שירי משוררים • 24 להיטים • להיטי זהב 2 • להיטיו הגדולים • אוסף פרטי • להיטי זהב • הלהיטים הגדולים • האוסף המשולש • פיק Time • להיטים במקום ה-1 |  |
| אלבומי הופעה | מעלה מעלה • בקיסריה • Maria's Honor |  |
| אלבומי מחווה | כולם שרים פיק |  |
| סרטים וסדרות | בדרנית בחצות • שלאגר • תמיד אותו חלום |  |
| מחזמרים | שיער • מרי לו |  |
| משפחה | מירית שם אור (אישה, 1975–1995) • שרונה פיק (בת) • דניאלה פיק (בת) |  |
| צביקה פיק - שירים |
| --- | --- | --- |
| זוהי הדרך שלי | "אין מדינה לאהבה" • "שני תפוחים" • "זוהי הדרך שלי" • "אני הולך לאן שאן" |  |
| פיק | "סימנים" • "שושנת פלאים" • "הרקדן האוטומטי" • "בין האצבעות" • "שמע ישראל" |  |
| מה עכשיו? | "אני אוהב אותך לאה" • "רינה טיל" • "איתך ובלעדייך" |  |
| אריך נגן מספר 4 | "חנן ועליזה" • "פרפרה" |  |
| בדרנית בחצות | "טוב להתאהב" |  |
| קליידוסקופ | "אהבה בסוף הקיץ" • "משהו נשרף לי בלב" • "דמדומים" • "השנים שחלפו" |  |
| מוסיקה | "מוזיקה (מעלה מעלה)" • "שוב נתחיל מחדש" • "מרי לו" • "נאסף תשרי" • "לא אני" • "אהבה בסוף הקיץ" |  |
| המראה | "המראה" • "אין לי איש מלבדי" • "כוכבים בדו" • "ממש כמו בהתחלה" • "מסיבת יום ששי" • "על חטא" • "שיר הפריכה" |  |
| להיטיו הגדולים | "אלה סינדרלה" • "השתקפות" |  |
| עכשיו | "מישהו אחר" |  |
| אוסף פרטי | "יש לך" |  |
| לעשות אהבה | "עוד יום" |  |
| שירים אחרים | "זה קרה לי" • "כנטות היום" • "הסבון בכה מאוד" • "בגללך" • "עם ישראל חי בקושי" • "פאטה מורגנה" • "מי שלא רוקד עומד" • "סוף" • "זיקוקי דינור" |  |
ברית בין הבתרים

מפת ארץ ישראל שהובטחה בברית בין הבתרים. הגבול הצפוני והגבול הדרומי מסומנים באדום.
בְּרִית בֵּין הַבְּתָרִים היא סיפור מקראי מכונן בחיי אבות האומה של בני ישראל, הנזכר בפרשת לך לך בספר בראשית פרק טו. במעמד הזה, ה' התגלה אל אברהם וכרת עמו ברית חד צדדית שבה בישר לו שזרעו יירש ארץ המשתרעת מנהר מצרים עד נהר פרת. כמו כן, שזרעו ישועבד בארץ זרה ולאחר מכן יזכו לירושה זו.
ברית זו לבשה צורה מעשית על ידי ציוויו של האל לאברהם לקחת כמה בהמות ועופות ולבתרן. במהלך ההתגלות שבאה בעקבות זאת, עבר לפיד אש בין בתרי הבהמות, ומכאן שמה של הברית. תוכנה של הברית הוא הבטחת ארץ ישראל לזרעו של אברהם, הראשונה מתוך סדרת הבטחות לאבות.
גבולות הארץ המובטחת בברית בין הבתרים לפי שיטת הרב ישראל אריאל
בריתות דומות עם חיות מבותרות ידועות מהמזרח הקדום, כגון ממרי.
התיאור המקראי > מהלכה של הברית

הברית מתוארת בספר בראשית, פרק ט"ו. לאחר שהבטיח אלוהים לאברהם (אז אברם) זרע ככוכבי השמים לרוב, הבטחה שעליה נאמר "והאמין בה'", מבטיח לו האל גם את הארץ. ואולם אברם מקשה - "במה אדע כי אירשנה", ובתגובה באה הברית:
וַיֹּאמֶר אֵלָיו אֲנִי ה' אֲשֶׁר הוֹצֵאתִיךָ מֵאוּר כַּשְׂדִּים לָתֶת לְךָ אֶת הָאָרֶץ הַזֹּאת לְרִשְׁתָּהּ. וַיֹּאמַר אֲ-דֹנָי ה' בַּמָּה אֵדַע כִּי אִירָשֶׁנָּה. וַיֹּאמֶר אֵלָיו קְחָה לִי עֶגְלָה מְשֻׁלֶּשֶׁת וְעֵז מְשֻׁלֶּשֶׁת וְאַיִל מְשֻׁלָּשׁ וְתֹר וְגוֹזָל. וַיִּקַּח לוֹ אֶת כָּל אֵלֶּה וַיְבַתֵּר אֹתָם בַּתָּוֶךְ וַיִּתֵּן אִישׁ בִּתְרוֹ לִקְרַאת רֵעֵהוּ וְאֶת הַצִּפֹּר לֹא בָתָר. וַיֵּרֶד הָעַיִט עַל הַפְּגָרִים וַיַּשֵּׁב אֹתָם אַבְרָם.

וַיְהִי הַשֶּׁמֶשׁ לָבוֹא וְתַרְדֵּמָה נָפְלָה עַל אַבְרָם וְהִנֵּה אֵימָה חֲשֵׁכָה גְדֹלָה נֹפֶלֶת עָלָיו. וַיֹּאמֶר לְאַבְרָם יָדֹעַ תֵּדַע כִּי גֵר יִהְיֶה זַרְעֲךָ בְּאֶרֶץ לֹא לָהֶם וַעֲבָדוּם וְעִנּוּ אֹתָם אַרְבַּע מֵאוֹת שָׁנָה. וְגַם אֶת הַגּוֹי אֲשֶׁר יַעֲבֹדוּ דָּן אָנֹכִי וְאַחֲרֵי כֵן יֵצְאוּ בִּרְכֻשׁ גָּדוֹל. וְאַתָּה תָּבוֹא אֶל אֲבֹתֶיךָ בְּשָׁלוֹם תִּקָּבֵר בְּשֵׂיבָה טוֹבָה. וְדוֹר רְבִיעִי יָשׁוּבוּ הֵנָּה כִּי לֹא שָׁלֵם עֲו‍ֹן הָאֱמֹרִי עַד הֵנָּה.

וַיְהִי הַשֶּׁמֶשׁ בָּאָה וַעֲלָטָה הָיָה וְהִנֵּה תַנּוּר עָשָׁן וְלַפִּיד אֵשׁ אֲשֶׁר עָבַר בֵּין הַגְּזָרִים הָאֵלֶּה. בַּיּוֹם הַהוּא כָּרַת ה' אֶת אַבְרָם בְּרִית לֵאמֹר לְזַרְעֲךָ נָתַתִּי אֶת הָאָרֶץ הַזֹּאת מִנְּהַר מִצְרַיִם עַד הַנָּהָר הַגָּדֹל נְהַר פְּרָת. אֶת הַקֵּינִי וְאֶת הַקְּנִזִּי וְאֵת הַקַּדְמֹנִי. וְאֶת הַחִתִּי וְאֶת הַפְּרִזִּי וְאֶת הָרְפָאִים. וְאֶת הָאֱמֹרִי וְאֶת הַכְּנַעֲנִי וְאֶת הַגִּרְגָּשִׁי וְאֶת הַיְבוּסִי.
התיאור המקראי > גבול ארץ ישראל

ברית בין הבתרים מהווה הבסיס העיקרי לגבולות ארץ ישראל (כמקביל לגבולות משה בפרשת מסעי וגבולי יחזקאל), גבולות הללו מיוחדים בכך שהם כוללים גם ארץ הקיני הקניזי והקדמוני עד נהר פרת.
התיאור המקראי > גבול ארץ ישראל > תיאור הגבול

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. מומלץ להרחיב על מקום ישוב העמים.
על פי הברית רשום כי: ".. לזרעך נתתי את הארץ הזאת מנהר מצרים עד הנהר הגדול נהר פרת". על פי רוב הדעות, נהר מצרים תוחם את הגבול בקרן הדרומית מערבית והוא בעצם מתייחס לזרוע המזרחית ביותר של הנילוס, ששימשה גבול עם מצרים והתייבשה בשלהי העת העתיקה. נהר פרת על פי רוב, תוחם את הגבול בקרן הצפונית מזרחית, ונחשב כנהר הגדול והידוע ביותר בארץ על פי התנ"ך.
מכיוון שהגבולות הגאוגרפיים אינם תוחמים לגמרי את ארץ ישראל, בברית רשומים גם העמים שגרים בין הגבולות, ששטחם גם הוא שייך לאברהם על פי הברית, ובכך נתחמת כל ארץ ישראל. ואלו העמים: "את הקיני ואת הקנזי ואת הקדמוני: ואת החתי ואת הפרזי ואת הרפאים: ואת האמרי ואת הכנעני ואת הגרגשי ואת היבוסי".
התיאור המקראי > הבהמות וביתורן

בפרשנות המסורתית אין תמימות דעים ביחס לפירוש המילה "משולשת" (ובהתאמה: "משולש") המופיעה ביחס לעגלה, לעז ולאיל: יש שפירשו שהכוונה לשלוש בהמות, יש שפירשו שהכוונה לבהמות בנות שלוש שנים, או לבהמות מפוטמות כהלכה. לדעת רובם של הפרשנים ה"תור" המוזכר הוא תור, אך בפרקי דרבי אליעזר מפורש התור כשור (בדומה לארמית – "תורא").
יש האומרים גם כי משמעות מעשה זה היא הצהרה שכך ייעשה לעובר על הברית. כריתת הבהמות, כמו פרטים רבים אחרים בטקס, תואמים את הידוע לנו על בריתות שנכרתו בין מלכים ושליטים במסופוטמיה בחציו הראשון של האלף השני לפני הספירה.
אין זו ברית בין הבתרים היחידה במקרא. בירמיה מספר הכתוב כי בימי המצור הבבלי על ירושלים ערב החורבן, ניאותו יושבי העיר לקיים את מצוות שילוח עבדים (שמות כא, ב) שלא קיימוה עד אז. אך משהוסר המצור, חזרו בהם וכבשו להם את העבדים ששחררו קודם תוך ברית התחייבות חגיגית במקדש. אז בא הנביא והוכיחם וניבא להם בשם ה':
"ונתתי את האנשים העוברים את בריתי, אשר לא הקימו את דברי הברית אשר כרתו לפני, העגל אשר כרתו לשניים ויעברו בין בתריו. שרי יהודה ושרי ירושלים - - - העוברים בין בתרי העגל. ונתתי אותם ביד אויביהם" (ירמיה לד, יח-יט).
נמצאנו למדים כי כ־1,200 שנה אחרי אברהם אבינו, כשיושבי ירושלים מקבלים עליהם התחייבות חגיגית נכבדה לשחרר את עבדיהם, הריהם כורתים עגל ועוברים בין בתריו. ברית בין הבתרים אינה, אפוא, טקס מיוחד בבראשית ט"ו, אלא פרוצדורה משפטית מקובלת במשך אלפי שנים, ולאו דווקא בישראל.
יש הסבורים ששורשה של המילה ברית בפעולת ה"בריה" שהוא חיתוך הלחם או חלוקת הבשר המבושל.
קיים דמיון למעשי ברית דומים בארצות המזרח הקרוב, לדוגמה המענקים שהבטיח המלך אשורבניפל לעבדו בולטא.
קרבת הסיפור לבריתות במזרח הקדום

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ישנן עדויות רבות וחשובות לכך, ויש לאזכרן פה.
בריתות דומות עם חיות מבותרות ידועות מהמזרח הקדום: בארכיון המלכותי של מרי, למשל, מתועדת ברית שלום בין אנשי החֿנה (סוג של נוודים) ואנשי ארץ אִדַמַרַצַ, בה השליח קיבל גור כלבים ועז, אך החיות לא היו כשרות בעיניו, והוא הרג בטקס דתי סמלי עיר בן אתון וכרת את הברית.
גם בחלקים אחרים במקרא מתועדות בריתות עם בתרי חיות.