טראיאנוס
הערות שוליים

↑  Julian Bennett (ג'וליאן בנט), Trajan: Optimus Princeps, A Life and Times (טראיאנוס: אופטימוס פרינקפס (המושל הטוב ביותר), חייו וזמנו), מדינת אינדיאנה, ארצות הברית: Indiana University Press (הוצאות אוניברסיטת אינדיאנה), 1997, עמ' 13
↑  Emperor Trajan - His Life - Early Life and Family, klio.uoregon.edu
↑  Robert G. Natelson (רוברט ג'. נאטלסון), University of Richmond Law Review (Volume 35, Issue 2), Article 2: The Government as Fiduciary: A Practical Demonstration From the Reign of Trajan, ריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית: Richmond University Press (הוצאות אוניברסיטת ריצ'מונד), 2001, עמ' 204
↑  Cassius Dio (דיו קסיוס), Epitome of Roman History (התגלמותה של ההיסטוריה הרומית), כרך מס' 68, סדרת ספרי ההיסטוריה הרומית, עמ' 15.1
↑  Emperors and the Games - Imperial Sponsorship of the Games (הקיסרים והמשחקים - חסות אימפריאלית למשחקים [הגלדיאטורים)], באתר British Columbia campus - Book press (הקמפוס של קולומביה הבריטית - הוצאות ספרים) (באנגלית)
↑  Walter Woodburn Hyde (ולטר וודברן הייד), Trajan's Danube Road and Bridge (דרך וגשר הדנובה של טראיאנוס), The Classical Weekly (הקלאסי השבועי) כרך 18, The Johns Hopkins University Press (הוצאות אוניברסיטת ג'ון הופקינס), 1924, עמ' 59-64
1 2  Pliny and Trajan on the Christians, faculty.georgetown.edu
1 2  Trajan and the Christians, Christianity.com (באנגלית)
↑  KEVIN BUTCHER and MATTHEW PONTING, THE REFORMS OF TRAJAN AND THE END OF THE PRE–NERONIAN DENARIUS (הרפורמות של טראיאנוס וסופו של הדנאריוס מתקופת טרום שלטון נירון), University of Warwick and University of Liverpool press (הוצאות אוניברסיטת וורויק ואוניברסיטת ליברפול)
↑  יוסף בן מתתיהו, מלחמת היהודים: ג: פרק ד: 158, (תרגום: שמואל חגי), ירושלים: הוצאת ראובן מס, 1998.
↑  STEPHANIE BOWERS PETERSON, THE CULT OF DUSHARA AND THE ROMAN ANNEXATION OF NABATAEA (הכת של דושהארה והסיפוח הרומאי של הממלכה הנבטית), המילטון, אונטריו, קנדה: McMaster University press (הוצאות אוניברסיטת מקמאסטר), 2006, עמ' 1
↑  Julian Bennett, Trajan: Optimus Princeps, A Life and Times, Indiana University Press, 1997, עמ' 195
↑  Erich Kettenhofen (אריך קטנהופן), TRAJAN (טראיאנוס), באתר Encyclopædia Iranica (אנציקלופדיה איראניקה) (באנגלית), ‏20 ביולי 2004
↑  Dr Pirouz Mojtahed-Zadeh (ד"ר פירוז מוג'תהאד-זאדה), Security and Territoriality in the Persian Gulf: A Maritime Political Geography (ביטחון וטריטוריאליות במפרץ הפרסי: גיאוגרפיה מדינית ימית), Routledge - Taylor & Francis Group (הוצאות ראוטלג' - טיילור ופרנסיס), 1999
↑  C. S. Lightfoot (ס. ס. לייטפות'), Trajan's Parthian War and the Fourth-Century Perspective (המלחמה הפרתית של טראיאנוס ונקודת המבט של המאה הרביעית), The Journal of Roman Studies (מגזין הלימודים הרומיים), Society for the Promotion of Roman Studies (האגודה לקידום הלימודים הרומיים), עמ' 115-126
↑  א. שליט, דרכי הפוליטיקה המזרחית של רומי: מנירון עד טריינוס, תרביץ, חוברת ב' כרך ז', המכון למדעי היהדות (ע"ש מנדל) באוניברסיטה העברית בירושלים, תרצ"ו (1936), עמ' 159-180 (22 עמודים)
↑  בנימין איזק, עמדות הרומאים כלפי היהודים, ציון סו, תשס"א, עמ' 68
↑  Sage Publications, TRAJAN AND THE RABBI (טראיאנוס והרב), Advocate of Peace (1847-1884) - New Series, Vol. 14, No. 2 (MAY, 1883) (הקורא לשלום (1847–1884) - סדרה חדשה, כרך 14, מס' 2 (מאי, 1883)), עמ' 1
↑  איכה רבה, פרשה ג, פסקה ד
↑  איכה רבה, פרשה א, פסקה מה, אסתר רבה פתיחתא ג
↑  סיימון סבאג מונטיפיורי, ירושלים: הביוגרפיה, הוצאת דביר, 2013, עמ' 176
↑  תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'מסכת תענית,'"`UNIQ--nowiki-0000001A-QINU`"'דף י"ח, עמוד ב'.
↑  אזכור לדיכוי המרד בתקופת טראיאנוס מופיע גם בהיסטוריה אוגוסטה, חיי אדריאנוס, פרק חמישי, סעיף 2: "פרקו עול אותן אומות אשר טראיאנוס בעבר הכניע... ולבסוף בפלאיסטינה" (תרגום דוד גולן).
↑  היסטוריה אוגוסטה, חיי אדריאנוס ז, 1.
↑  קסיוס דיו סט, 2, 5.
↑  Ronald Syme (רונלד סימה), Consulates in Absence (קונסולים חסרים), The Journal of Roman Studies (מגזין הלימודים הרומיים) כרך 48, מהדורה 1.5 (1958), Society for the Promotion of Roman Studies (האגודה לקידום הלימודים הרומיים), עמ' 9
↑  יחיעם שורק, המרד שנשכח – ד"ר יחיעם שורק על המרד היהודי בתפוצות נגד הרומאים וההלניסטים; מרד שקצת "התחלק" במיתולוגיה שלנו, באתר הידען, ‏14 במאי 2003
↑  Appian, The Civil Wars, BOOK II, CHAPTER XIII, section 90, www.perseus.tufts.edu
↑  The death of Trajan and accession of Hadrian FOLLOWING HADRIAN, FOLLOWING HADRIAN, ‏2013-08-09 (באנגלית אמריקאית)
↑  Julian Bennett, Trajan: Optimus Princeps, A Life and Times, Indiana University Press, 1997, עמ' 20
↑  Pompeia Plotina | Roman aristocrat | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
↑  P. A. Roche (פ. א. רושה), The Public Image of Trajan's Family (הדימוי הציבורי של משפחת טראיאנוס), Classical Philology Vol. 97, No. 1, The University of Chicago Press (הוצאות אוניברסיטת שיקגו), עמ' 41
↑  Jakub Jasiński, Ulpia Marciana with diadem-shaped hairstyle « IMPERIUM ROMANUM (באנגלית אמריקאית)
↑  23 December AD 119 – Hadrian commemorates his mother-in-law, Salonia Matidia (#Hadrian1900) FOLLOWING HADRIAN, FOLLOWING HADRIAN, ‏2019-12-23 (באנגלית אמריקאית)
↑  דיו קסיוס (ביוונית: Δίων ὁ Κάσσιος, בלטינית: Cassius Dio), Historia Romana (היסטוריה רומית) - WITH AN ENGLISH TRANSLATION BY EARNEST GARY, Ph.D. ON THE BASIS OF THE VERSION OF HERBERT BALDWIN FOSTER, Ph.D. (עם תרגום לאנגלית מאת ד"ר ארנסט גארי, על בסיס הגרסה של ד"ר הרברט בולדווין פוסטר.), THE LIBRARY OF THE INSTITUTE OF MEDIAEVAL STUDIES TORONTO (ספרייה המכון ללימודי ימי הביניים בטורונטו): LONDON: WILLIAM HEINEMANN, NEW YORK: THE MACMILLAN CO., 1938 (המהדורה המקושרת)
↑  אביעד קליינברג, מראשית הנצרות ועד התנצרותה של הקיסרות הרומית, עמ' 39
↑  Justin M. Anderson (ג'סטין מ. אנדרסון), Aquinas on The Graceless Unbeliever (אקווינס על אודות הכופר חסר החן), ציריך, שווייץ, 2012, עמ' 5
↑  How the Middle Ages Processed and Recycled Roman Culture : History of Information, www.historyofinformation.com
↑  Theodor Mommsen (תאודור מומזן), ארבעה כרכים, מתורגמים בידי צבי וויסלבסקי, דוד קלעי, צבי רודי, בעריכת פישל לחובר, צ' ויסלבסקי, Römische Geschichte (דברי ימי רומא), תל אביב: מסדה, 1952, עמ' 488
↑  Giorgio Spagnol, TRAJAN, THE ROMAN EMPIRE AND EUROPE (טראיאנוס, האימפריה הרומית ואירופה), באתר INSTITUT EUROPÉEN DES RELATIONS INTERNATIONALES; ACADEMIA DIPLOMATICA EUROPAEA (המכון האירופי ליחסים בינלאומיים; האקדמיה הדיפלומטית האירופית), ‏17 ביולי 2021
| קיסרי רומא |
| --- | --- | --- |
| תקופת הפרינקיפט | אוגוסטוס קיסר • טיבריוס קיסר • קליגולה • קלאודיוס קיסר • נירון קיסר • גלבה • אותו • ויטליוס • אספסיאנוס • טיטוס • דומיטיאנוס • נרווה • טראיאנוס • אדריאנוס • אנטונינוס פיוס • לוקיוס ורוס • מרקוס אורליוס • קומודוס • פרטינקס • דידיוס יוליאנוס • ספטימיוס סוורוס • קרקלה (עם גטה) • מקרינוס • אלאגבאלוס • אלכסנדר סוורוס |  |
| תקופת משבר המאה השלישית | מקסימינוס תראקס • גורדיאנוס הראשון עם גורדיאנוס השני • פופיאנוס ובלבינוס • גורדיאנוס השלישי • פיליפוס הערבי • דקיוס עם הרניוס אטרוסקוס • טרבוניאנוס גאלוס עם הוסטיליאנוס • טרבוניאנוס גאלוס עם וולוסיאנוס • איימליאנוס • ולריאנוס עם גליאנוס • גליאנוס • קלאודיוס השני גותיקוס • קווינטילוס • אורליאנוס • טקיטוס • פלוריאנוס • פרובוס • קארוס • קארינוס עם נומריאנוס |  |
| תקופת הדומינט | דיוקלטיאנוס עם מקסימיאנוס • קונסטנטיוס כלורוס • גלריוס • פלביוס ולריוס סוורוס • מקסימינוס דאיה • מקסנטיוס • ליקיניוס • קונסטנטינוס "הגדול" • קונסטנטיוס השני עם קונסטנס ועם קונסטנטינוס השני • יוליאנוס • יוביאנוס • ולנטיניאנוס הראשון עם ואלנס • גרטיאנוס עם ולנטיניאנוס השני • תאודוסיוס הראשון |  |
האימפריה הרומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269034005171  PLWABN: 9810538780705606  BIBSYS: 97049437  BNC: 000060309  BNE: XX938012  BnF: cb13164032k (data)  CANTIC: a10230324  CiNii: DA09810983  GND: 118623567  ICCU: CUBV153638  ISNI: 0000 0001 2142 6949  LCCN: n79055990  NKC: jn20040227018  NLA: 61544279  NLG: 233937  NTA: 069710260  RERO: 02-A017532642  SELIBR: 251491  SNAC: w63b8qhn  SUDOC: 081821417  TePapa: 68485  Trove: 1711932  ULAN: 500115699  VcBA: 495/4502  VIAF: 88067472   WorldCat (עם VIAF): 88067472 
מטבע זהב רומאי בדמותו של טראיאנוס. המטבע נמצא ביחד עם מטבע זהב בדמות מלך האימפריה הקושאנית, קאנישקה, בחפירות המנזר הבודהיסטי אהין פוש (ליד ג'לאלאבאד, אפגניסטן המודרנית).
טראיאנוס כפי שהוא מוצג בתחריט במצרית קדומה כפרעה של מצרים המעניק מנחה לאלים (נמצא בחפירות ארכאולוגיות בלוקסור, על גדות נהר הנילוס, במצרים).
תבליט בשער טראיאנוס בעיר בנוונטו, קמפניה, איטליה; טראיאנוס (מימין) מקבל את שבועת האמונים (receptio in fidem) של נסיכים ברברים
מפת מסעות צבאו של טראיאנוס לתוככי האימפריה הפרתית במהלכן של המלחמות הפרתיות שנערכו בין השנים 114 עד 117.
מטבעות זהב (Aureus) שטראיאנוס ציווה להנפיק בקיץ 116 לכבוד חגיגות ניצחונותיו הצבאיים נגד הפרתים.
פסל ראש וחזה עשוי ארד בדמותו של הקיסר טראיאנוס בשנותיו המאוחרות (העשור השני של המאה ה-2). כיום ממוקם במוזיאון לתרבויות אנטוליה, אנקרה, בירת טורקיה.
האימפריה הרומית בשנת 117 לספירה, שיא ההתפשטות הטריטוריאלית.
מטבע רומאי עם דיוקן טראיאנוס, על צדו האחורי דיוקנותיהם של אביו המאמץ נרווה ואביו הביולוגי מרקוס אולפיוס טראיאנוס.
מטבע כסף ועליו דיוקן בדמותה של הקיסרית פומפאיה פלוטינה מתקופת מלכותה.
מטבע זהב של אוגוסטה אולפיה מרקיאנה, מתקופת ימי קיסרות אחיה.
מטבע דנאריוס ועליו דיוקן של אוגוסטה סלוניה מאטידיה מוצגת כאלה. מצידו האחורי של המטבע מוצגות סלוניה ובנותיה.
פסל טראיאנוס מול האמפיתיאטרון של העיר קולוניה אולפיה טראיאנה (כיום הפארק הארכאולוגי בקסנטן (גר'), במדינת נורדריין-וסטפאליה, גרמניה).
"הצדק של טראיאנוס" (בצרפתית: La justice de Trajan), דיוקן שצייר אז'ן דלקרואה ב-1840. הקיסר טראיאנוס מוצג רכוב על הסוס הלבן.