stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2017/2018 בליגה האירופית
שלבי הנוקאאוט > חצי הגמר

הגרלת חצי הגמר נערכה ב-13 באפריל. הסיבוב הראשון ייערך ב-26 באפריל, ומשחקי הגומלין ב-3 במאי 2018.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' | סיבוב ראשון | סיבוב שני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| צרפת אולימפיק מרסיי | 2-3 | אוסטריה רד בול זלצבורג | 2 - 0 | 2-1 |
| אנגליה ארסנל | 2-1 | ספרד אתלטיקו מדריד | 1 - 1 | 1-0 |
שלבי הנוקאאוט > הגמר

משחק הגמר נערך ב-16 במאי 2018 בפארק אולימפיק ליון.
| קבוצה א' | תוצאה | קבוצה ב' |
| --- | --- | --- |
| ספרד אתלטיקו מדריד | 3 - 0 | צרפת אולימפיק מרסיי |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| עמדה | שחקן | קבוצה | כמות שערים | דקות במגרש |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד אריץ אדוריס | ספרד אתלטיק בילבאו | 8 | 801 |
| 1 | איטליה צ'ירו אימובילה | איטליה לאציו | 8 | 582 |
| 3 | ברזיל ז'וניור מוראס(אנ') | אוקראינה דינמו קייב | 7 | 742 |
| 4 | איטליה מריו בלוטלי | צרפת ניס | 6 | 528 |
| 4 | פורטוגל אנדרה סילבה | איטליה מילאן | 6 | 722 |
| 4 | ארגנטינה אמיליאנו ריגוני | רוסיה זניט סנקט פטרבורג | 6 | 775 |
| 4 | רוסיה אלכסנדר קוקורין | רוסיה זניט סנקט פטרבורג | 6 | 698 |
| 4 | פורטוגל מנואל פרננדש | רוסיה לוקומוטיב מוסקבה | 6 | 900 |
| 9 | צרפת הארלם אדי-ניואר(אנ') | רומניה סטיאווה בוקרשט | 5 | 344 |
| 9 | ברזיל ויליאן ז'וזה(אנ') | ספרד ריאל סוסיאדד | 5 | 384 |
| 9 | גאנה פטריק טוומאסי (אנ') | קזחסטן אסטנה | 5 | 717 |
| 9 | קוסובו ואלון ברישה | אוסטריה רד בול זלצבורג | 5 | 928 |
| 9 | ישראל מואנס דאבור | אוסטריה רד בול זלצבורג | 5 | 1076 |
ראו גם

עונת 2017/2018 בליגת האלופות
הערות שוליים

↑  UEFA European Football Calendar 2017/2018
↑  "First and second qualifying rounds draw". איגוד התאחדויות הכדורגל האירופיות.
↑  "Matches - Qualif.1 - 1st and 2nd leg". איגוד התאחדויות הכדורגל האירופיות.
| עונות בגביע אופ"א ובליגה האירופית |
| --- | --- | --- |
| גביע אופ"א | 1971/1972 • 1972/1973 • 1973/1974 • 1974/1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980/1981 • 1981/1982 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 • 1991/1992 • 1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 |  |
| הליגה האירופית | 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022  • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025 |  |
קאפקלובן

| --- | --- |

 נתונים גאוגרפיים
 מיקום:  אוקיינוס הקרח הצפוני, ים ונדל 
 קואורדינטות:  83°39′42″N 30°36′36″W﻿ / ﻿83.661666666667°N 30.61°W﻿ / 83.661666666667; -30.61
 אורך:  1 קילומטר
 רוחב:  0.4 קילומטר
 נתונים מדיניים
 מדינה:  גרינלנד גרינלנד
 אוכלוסייה:  0
 מגלה:  רוברט פירי 
 תאריך גילוי:  1900 
  (למפת גרינלנד מוגדלת) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור קאפקלובן(למפת גרינלנד רגילה) נוק קאקורטוק אילוליסאט סיסימיוט אסיאט מאניצוק טאסילאק פאמיוט נארסאק קאנאק קנגרטיטיווק קנדה איסלנד אוקיינוס הקרח הצפוני מפרץ באפין  ים גרינלנד  האוקיינוס האטלנטי  ים לברדור קאפקלובן
 
קאפקלובן (בדנית: Kaffeklubben; "מועדון הקפה") הוא אי המצוי בסמוך לקצה הצפון מזרחי של האי גרינלנד. אי זה הוא שטח היבשה הקבוע הצפוני ביותר על פני כדור הארץ.
היסטוריה > גילוי ומיפוי האי

האי התגלה על ידי רוברט פירי בשנת 1900. אורכו של האי כקילומטר, והוא נמצא 37 ק"מ מזרחית לכף מוריס יסופ שבגרינלנד.
האי נחקר לראשונה על ידי החוקר הדני לאוגה קוך בשנת 1921. משלחת קנדית גילתה בשנת 1969 כי האי נמצא 750 מטרים צפונית לכף מוריס יסופ ועל כן נחשב האי לנקודה היבשתית הצפונית ביותר בכדור הארץ. משנת 1978 ואילך התגלו איים צפוניים יותר אבל אינם יציבים על קרקע האוקיינוס אלא נסחפים על ידי קרחונים וכן מתכסים בגאות.
היסטוריה > מקור השם

קוך קרא לאי על שם מועדון שותי הקפה של המוזיאון למינרלוגיה שבקופנהגן.
מגלה הארצות רוברט פירי היה הראשון שהבחין באי
פקודה בלתי חוקית בעליל

בישראל, פקודה בלתי חוקית בעליל היא פקודה צבאית שברור לכל אדם כי אינה חוקית, וציות לה הוא עבירה פלילית, ולכן אין לציית לה. על החייל שקיבל פקודה כזו, לסרב לציית לה כאשר היא ניתנת לו, ואם ציית לה - חלה עליו אחריות פלילית לתוצאות מעשיו.
יש המבלבלים בין פקודה בלתי חוקית בעליל לבין פקודה לא מוסרית, או פקודה המנוגדת באופן קיצוני למצפונו או לעקרונותיו הדתיים או הפוליטיים של החייל שקיבל אותה. הקריטריון להיותה של פקודה "בלתי חוקית בעליל" היא פליליותו של המעשה אותו נדרש החייל לבצע על פי חוקי מדינת ישראל.
לעיתים מועלית טענה של "פקודה בלתי חוקית בעליל" על ידי אנשי תנועות הסרבנות, מימין ומשמאל, כנימוק להחלטתם, אך טענה זו לא נבחנה בבית המשפט.
גיבוש העיקרון בפסיקה

בצה"ל חייל חייב לציית לפקודה הניתנת לו, ולמלא אותה על הצד הטוב ביותר. כלל זה חיוני לפעולתו התקינה של הצבא, אך יש לו חריג, כאשר הפקודה שניתנה היא פקודה בלתי חוקית בעליל. חריג זה נקבע כתקדים על ידי השופט בנימין הלוי, בפסק הדין שנתן בשנת 1957 במשפטם של מבצעי טבח כפר קאסם:
סימן היכרה של פקודה "בלתי חוקית בעליל" - מן הדין שיתנוסס כדגל שחור מעל לפקודה הנתונה, ככתובת אזהרה האומרת: "אסור!". לא אי חוקיות פורמלית, נסתרת או נסתרת למחצה, לא אי חוקיות המתגלה רק לעיני חכמי משפט חשובה כאן, אלא: הפרת חוק גלויה ומובהקת, אי חוקיות ודאית והכרחית המופיעה על פני הפקודה עצמה, אופי פלילי ברור של הפקודה או של המעשים שהפקודה מצווה לעשותם, אי חוקיות הדוקרת את העין ומקוממת את הלב, אם העין אינה עיוורת והלב אינו אטום או מושחת - זוהי מידת אי החוקיות הדרושה כדי לבטל את חובת הציות של חייל ולהטיל עליו את האחריות הפלילית למעשיו.
בג"ץ נזקק למושג זה כאשר עסק בחלקו של אהוד יתום בפרשת קו 300, וקבע (2001):
בכך שיתום הרג את המחבלים על-פי פקודתו המפורשת של ראש השב"כ אין כדי לגרוע מחומרת הנסיבות בהן ביצע פשע זה. פקודתו של ראש השב"כ הייתה, על פניה, בלתי-חוקית בעליל, ואסור היה ליתום לציית לה.
בפרשת הירי בנעלין כתבה השופטת אילה פרוקצ'יה (2008):
גם אם תפש החייל בתום לב את אמירותיו של המג"ד כאמירות שחובה עליו לקיימן על פי תוכנן, ראוי היה לו, לכאורה, שיימנע מקיומן, בהיותן בבחינת פקודה בלתי חוקית בעליל, כאשר מדובר בירי מטווח קצר על אדם עצור, כפות, ומכוסה עיניים. כאשר ביצע, כהנחתו, פקודה זו ממפקדו, התנכר, לכאורה, לחובה היסודית החלה על כל חייל צה"ל באשר הוא, לכבד זכויות אדם של מי שמצוי במשמורת הצבא, ולהימנע מניצול הכח והשררה הצבאית בדרך אכזרית הפוגעת בעצור פגיעה קשה, ומתעלמת מזכותו הבסיסית לחיים ולשלמות הגוף. בהתנהגותו, הפר החייל, לכאורה, ערכים יסודיים של כיבוד זכויות אדם המקובלים בחברה הישראלית ומושרשים במסורת פעילותו של צה"ל.
פסקי דין שניתנו במקרים אחרים, יישמו את העיקרון של "פקודה בלתי חוקית בעליל", גם במקרים שאינם עוסקים בדיני נפשות. כך נקבע שפקודה שהורתה לגנוב תחמושת ממחסן של יחידה אחרת, היא בגדר פקודה בלתי חוקית בעליל. כך נקבע גם ביחס לפקודה שניתנה לחיילים בסדנת חימוש, לחבל במנועי הטנקים כדי להקל את עומס העבודה, והחיילים שצייתו לפקודה זו נידונו למאסר (וכך, כמובן, גם נותני הפקודה).
פקודה בלתי חוקית בעליל לעומת פקודה בלתי חוקית

החוק הצבאי מבחין בין פקודה בלתי חוקית בעליל, שאין לציית לה, לבין פקודה בלתי חוקית, שחיילים, שוטרים וכלל אנשי כוחות הביטחון חייבים לציית לה. במסגרות צבאיות, כאשר מפקד פוקד על חייליו לבצע פעולה העומדת בסתירה להוראות, חוקים ופקודות על החייל לכבד את המשמעת הצבאית ולבצע את הפקודה, למרות היותה בלתי חוקית. לאחר מכן יכול מבצע הפקודה הבלתי חוקית להתלונן על כך, על מנת שימוצה הדין עם נותן הפקודה. לדוגמה חייל שקיבל פקודה לערוך חיפוש ללא צו חיפוש או להתייצב לשמירה כשלא ניתן לו פרק הזמן החוקי בפקודות מטכ"ל למנוחה, חייב לבצע את הפקודה למרות היותה בלתי חוקית. במסגרות אזרחיות, שבהן ההיררכיה פחות נוקשה ממסגרות צבאיות, מקובלת הימנעות מציות להוראה בלתי חוקית, ולא רק להוראה בלתי חוקית בעליל.
פקודה בלתי חוקית בעליל בעולם

פקודה בלתי חוקית בעליל קיימת גם במערכות משפט במקומות אחרים בעולם. ההגדרה לפקודות בלתי חוקיות יכולה להשתנות בין מדינה למדינה על בסיס מערכת המשפט של אותה המדינה. פקודה בלתי חוקית מוגדרת כפקודה, אשר התקבלה מגורם מוסמך ואשר מפירה זכויות אדם. לדוגמה:
בארצות הברית פקודה בלתי חוקית מוגדרת ככזו המנוגדת לקוד האתי של הצבא או אם היא מפרה את חוקת המדינה.
בקנדה פקודה בלתי חוקית היא כזו המנוגדת לאמנה הקנדית לזכויות אדם. חיילי צבא קנדה רשאים לסרב לפקודה שקיבלו ממפקדם, במידה והם מאמינים כי הפקודה איננה חוקית ללא חשש מרדיפה משפטית.
בגרמניה פקודה בלתי חוקית זו פקודה, אשר אדם סביר יבין כי היא לא חוקית.
בחוקת רומא המשמשת בסיס לפעולתו של בית הדין הפלילי הבין-לאומי קיימת התייחסות לפקודה בלתי חוקית בסעיף 33:
העובדה שפשע שבסמכות השיפוט של בית המשפט בוצע על-ידי אדם בהתאם לפקודת ממשלה או ממונה, בין אם צבאי או אזרחי, לא תפטור את אותו אדם מאחריות פלילית אלא אם:
לצורך סעיף זה, פקודות לבצע השמדת עם או פשעים נגד האנושות הן בלתי חוקיות בעליל.
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה

המושג פקודה בלתי חוקית בעליל חודש בישראל לאחר מקרי הטבח בכפר קאסם בשנת 1956, אך היו תקדימים דומים בעולם לפני המקרה שבהם השתמשו במושג דומה למושג זה שגובש רק לאחר מכן, ולכן המושגים אינם זהים לחלוטין אך קיים דמיון ביניהם ובדרכי הענישה בהם השתמשו.
להלן מספר דוגמאות מן העולם בהם עולה שימוש במושג הדומה למושג של פקודה בלתי חוקית בעליל:
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה > משפטי נירנברג

במהלך משפטי נירנברג לאחר מלחמת העולם השנייה, נשפטו מנהיגי הצבא והפוליטיקאים הגרמניים על פשעי מלחמה, כולל פקודות בלתי חוקיות אכזריות כמו רצח עם ופשעים כנגד מתנגדי משטר. שופטי נירנברג לא השתמשו באופן מפורש בביטוי "פקודה בלתי חוקית" אך טענו כי לא ייתכן כי חיילי האיינצגרופן הגרמנים לא ידעו כי הריגת אזרחים איננה חוקית ואינה מוסרית ולכן לא יכולים ל"הסתתר" תחת האמירה כי הם "רק" מילאו פקודות.
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה > הטבח במי לאי (My Lai)

במלחמת וייטנאם, חיילי ארצות הברית קיבלו הוראה לתקוף ולהשמיד בתים, ציוד ובעלי חיים בכפר הווייטנאמי מי ליי. בפועל החיילים תקפו והרגו כ-500 אזרחים לא חמושים. החיילים שביצעו את הפקודה הואשמו מאוחר יותר בפשעי מלחמה, על בסיס הטענה שהם ביצעו פקודה בלתי חוקית בעליל, מתוך מספר חיילים שהואשמו, רק מפקד אחד נמצא אשם בפשעי מלחמה, סגן וויליאם קלאי. חקירת המקרה זוהמה ולכן היה קושי להוכיח אשמה ליתר המעורבים. מפקד האירוע שלא היה נוכח על הקרקע במהלך ההריגה יצא זכאי במשפט, אף שהוכח כי היה מודע להרג האזרחים בשעת המעשה. מקרה זה ודומיו עוררו שיח נרחב בנושא אחריות החיילים ביישום הוראה בלתי חוקית בעליל. בעקבות שיח זה, הוגדרו עקרונות מלחמה לצבא האמריקני, בהם:
חיילים נלחמים רק בחיילים חמושים.
חיילים לא מתעללים בחיילים שבויים.
חיילים מתייחסים לאזרחים באופן אנושי.
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה > הטבח בסרברניצה

במהלך מלחמת בוסניה, כוחות סרבים הבוסניים בפיקודו של רטקו מלאדיץ' היו אחראים לטבח של מעל 8000 גברים ונערים מוסלמים בסרברניצה. מלאדיץ נאשם מאוחר יותר בפשעי מלחמה, כולל נתינת פקודות בלתי חוקיות בעליל. בדוגמה זו הובא נותן הפקודות למשפט ולא הפקודים, שביצעו את המעשים. העובדה שפקודות אלו הן פקודות בלתי חוקיות באה לידי ביטוי בהגדרת הפשע כ"פשע נגד האנושות", פשע טיהור אתני ופשעים כנגד חוקי המלחמה.
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה > התעללות באסירים באבו גרייב

במהלך מלחמת עיראק ולאחר כיבושה על ידי ארצות הברית, חיילי ארצות הברית המשרתים בבית הסוהר אבו גרייב, קיבלו הוראה להתעלל ולצעוק על אסירים, כולל השפלתם ועינויים באופן סדיסטי. הסוהרים, אשר תועדו וצולמו, נתפסו, נשפטו ונגזרו עליהם עונשי מאסר. המעשים עליהם נשפטו כללו:
הכאה, צביטות, קפיצה על רגלי האסירים היחפים.
צילומי עירום של אסירים ואסירות.
הכריחו אסירים לעמוד עירומים למשך ימים.
הטענה המובילה של התביעה הייתה כי "ביצוע פקודות, איננו קו הגנה חוקי", שכן הפקודות אינן חוקיות ונוגדות את עקרונות הלחימה של הצבא האמריקני ואת הבנות ז'נבה. לעומתם, דרגי הפיקוד לרבות הדרגים הפוליטיים לא הואשמו ולא נשפטו.
פקודה בלתי חוקית בעליל בהיסטוריה > ניסיונות הפלת מטוסי נוסעים במטרה להתנקש בערפאת

בשנים 1981-1983 הפעילה ישראל ארגון טרור סודי בשם החזית לשחרור לבנון מזרים. הארגון הופעל על ידי שר הביטחון אריאל שרון והרמטכ"ל רפאל איתן, ללא ידיעת אנשים רבים בממשלה, במטרה לפגוע בצמרת אש"ף על רקע מלחמת לבנון הראשונה. הארגון פוצץ מכוניות תופת וגרם למותם של מאות אנשים בפיגועים שונים. קיומו של הארגון ופעילותו נותר סודי במשך עשרות שנים, רק בשנת 2018 החשף העיתונאי רונן ברגמן את פעילות הארגון בספרו השכם להורגו: ההיסטוריה הסודית של ההתנקשויות של ישראל. חלק מפעילות הארגון כלל ניסיונות לחסל את ערפאת על ידי הפלת מטוס נוסעים.
באוקטובר 1982 הודיעו אנשי המוסד למפקד חיל האוויר, דוד עברי, שזיהו את יאסר ערפאת עולה לטיסה במטוס תובלה מאתונה למצרים. שני מטוסי F-15 הוזנקו וזיהו את מטוס התובלה. איתן הורה להפילו, אך עברי חשש מטעות בזיהוי והיסס. לבסוף, לאחר שעיכב את התקיפה דקות ארוכות, המוסד הודיע שיש ספקות בנוגע לזיהוי. מאוחר יותר התברר שהאדם במטוס הוא אחיו של ערפאת, רופא ילדים ומייסד הסהר האדום הפלסטיני, שלקח עמו 30 ילדים שנפצעו בטבח בסברה ושתילה לטיפול רפואי בקהיר.
בתקופה זו החל ערפאת לטוס בטיסות נוסעים מסחריות ושרון החליט שמדובר במטרות לגיטימיות. הוא החליט להפיל מטוס כזה מעל ים פתוח, באזור ללא כיסוי מכ"ם של אף מדינה, עדיף מעל מים עמוקים שיקשו על זיהוי הסיבה להתרסקות ואיתור השרידים. שמו של הכוח שהופקד על המשימה היה "דג זהב".
במשך תשעה שבועות נערך מעקב אחר טיסותיו של ערפאת, מטוסי קרב של חיל האוויר והוזנקו לפחות חמש פעמים במטרה להפיל מטוסי נוסעים שעליהם חשבו שערפאת נמצא. בכל המקרים בכירי חיל האוויר חיבלו באופן מכוון בהפלת המטוסים מסיבות מצפוניות ובטיעונים שונים. באחד המקרים, התקשורת בין המטוסים שובשה בכוונה, ובמקרה אחר דיווחו באופן שקרי שהמטוסים הגיעו ליעד באיחור. עמוס גלבוע, שהיה אז חבר הצוות וראש חטיבת המחקר באמ"ן, הביע התנגדות עקבית למבצע בטענה שאם המדינה תפיל מטוס נוסעים זה יגרום לה נזק מדיני עצום. לפי ברגמן הקצינים סירבו בנימוק שמדובר בפקודה בלתי חוקית בעליל.
פקודה בלתי חוקית בעליל ביהדות

במקורות היהודיים ישנן סוגיות רבות שבהן ההלכה קובעת שהוראה שניתנה לאדם על ידי בעל סמכות, והיא עצמה מנוגדת להלכה - האחריות והעונש על ביצוע העבירה מונחת על המבצע על אף שהוא רק ביצע את מה שציווהו. הכלל נקרא במקורות אין שליח לדבר עבירה.
דוגמאות לפקודה בלתי חוקית בגמרא - עמשא מסרב לגייס חיילים לטובת דוד במלחמתו בשבע בן בכרי כי לא רצה להפסיקם מלימודם, ואבנר בן נר מסרב לפקדותו של שאול להרוג את כהני נוב. שלמה משבח את שניהם על סירובם לפקודה. יואב בן צרויה, לעומתם, לא סירב לפקודת דוד לגרום למיתתו של אוריה החתי, ועל כך מקבל ביקורת משלמה.
ראו גם

דין משמעתי בצה"ל
משפט בני הערובה
משפטו של סגן מורנט
לקריאה נוספת

עדי פרוש, "פסק-הדין בפרשת כפר-קאסם, מבחן הדגל השחור והמושג של פקודה בלתי-חוקית בעליל", עיוני משפט טו 245.
מנחם פינקלשטיין, "על הפקודה הבלתי חוקית (בעקבות ההצגה "בחורים טובים")", בתוך: עופר גרוסקופף ושי לביא (עורכים), ספר נילי כהן – משפט, תרבות וספר, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, תשע"ז-2017, עמודים 457–504
הערות שוליים

↑  דנה נוף, סירוב פקודה במקרה של פקודה בלתי חוקית בעליל, באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏23/06/2015
↑  ביד"צ מר3/57/ תובע צבאי נ' רס"ן מלינקי ואח', פס"מ יז 90, עמ' 214-213.
↑  בג"ץ 4668/01 ח"כ יוסי שריד, יו"ר האופוזיציה וח"כ מוסי רז נ' ראש הממשלה, אריאל שרון ואהוד יתום
↑  בג"ץ 7195/08 אשרף אבו רחמה ואחרים נ' הפרקליט הצבאי הראשי ואחרים
↑  ורדה אשכנזי, להיות אזרחים בישראל במדינה יהודית ודמוקרטית, משרד החינוך, המזכירות הפדגוגית: המדפיס הממשלתי, 2016
↑  Eugene R. Fidell, Wrestling with Legal and Illegal Orders in the Military in the Months Ahead, Just Security, ‏2020-10-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  National Defence, QR&O: Volume I - Chapter 19 Conduct And Discipline, www.canada.ca, ‏2014-08-08
↑  German Criminal Code (Strafgesetzbuch – StGB), www.gesetze-im-internet.de
↑  תרגום חוקת רומא לעברית, באתר עלמ"ה - עמותה לקידום המשפט הבין-לאומי ההומניטרי
↑  1956 - פרשת כפר קאסם - שיקולים לענישה, באתר www.idf.il
↑  Brief Overview of Defendants & Verdicts at Nuremberg Trials, www.jewishvirtuallibrary.org
↑  Obeying Orders | Facing History & Ourselves, www.facinghistory.org (באנגלית)
↑  My Lai Massacre, HISTORY (באנגלית)
↑  BBC News | EUROPE | Bosnian Serb accused of genocide, news.bbc.co.uk
1 2  ARTICLE 15-6 INVESTIGATION OF THE 800th MILITARY POLICE BRIGADE
1 2  U.S.: Abu Ghraib Trials Only ‘A First Step’, Human Rights Watch, ‏2005-01-04 (באנגלית)
↑  Cory Leahy, Acclaimed Journalist Discusses the Abu Ghraib Prison Scandal at The University of Texas at Austin, UT News, ‏2010-02-08 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3 4  הארץ, ספר חדש: שרון הורה ב-1982 להפיל מטוסי נוסעים כדי להרוג את ערפאת, באתר הארץ, 24 בינואר 2018
↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ט, עמוד א'
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
פרנק קומרפורד ווקר

פרנק קורפורד ווקר (באנגלית: Frank Comerford Walker;‏ 30 במאי 1886 - 13 בספטמבר 1959) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמנהל הכללי של דואר ארצות הברית בשנים 1940–1945 וכיושב ראש הוועדה הדמוקרטית הלאומית בשנים 1943–1944.
ביוגרפיה

פרנק קומרפורד ווקר נולד בפלימות', פנסילבניה. הוא למד באוניברסיטת גונזגה שבספוקיין, וושינגטון. ב-1909 הוא קיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת נוטרדאם. לאחר מכן הוא הצטרף לאחיו תומאס במשרד עורכי הדין שלו בביוט, מונטנה. ב-1913 הוא נבחר לתקופת כהונה אחת בבית הנבחרים של מונטנה.
ב-מלחמת העולם הראשונה התנדב ווקר לצבא ארצות הברית. הוא היה לקצין בדרגת לוטננט והשתתף בקרבות בחזית המערבית. לאחר המלחמה הוא שב לעסוק בעריכת דין.
ב-1925 עבר ווקר לניו יורק, שם הוא היה למנהל וליועץ המשפטי של תיאטראות קומרפורד, רשת של בתי קולנוע בבעלות קרוב משפחתו, מייקל קומרפורד.
בניו יורק הרחיב ווקר את פעילותו הפוליטית והיה לאחד מראשוני תומכיו של פרנקלין דלאנו רוזוולט. ב-1931 הוא היה שותף לייסוד האגודה למען נשיאותו של רוזוולט. ב-1932 הוא היה לגזבר של הוועדה הדמוקרטית הלאומית. עד למותו של רוזוולט היה ווקר אחד מיועציו הקרובים.
כאשר היה רוזוולט לנשיא ארצות הברית ב-1933, הוא מינה את ווקר כמזכיר מועצת החירום הלאומית (גוף שבהמשך נטמע במשרד הרשות המבצעת של הנשיא), סוכנות שפעלה במסגרת הניו דיל והייתה קשורה למנהל השיקום הלאומי (National Recovery Administration).
ב-1940 מונה ווקר כמנהל הכללי של דואר ארצות הברית במקומו של ג'יימס פארלי, שהיה גם הוא יושב ראש הוועדה הדמוקרטית הלאומית ומנהל מסע הבחירות של רוזוולט. במקביל לתפקידו כמנהל הכללי של הדואר, המשיך ווקר בתפקידו כיועץ פוליטי, והשתתף לעיתים קרובות בדיונים שלא היו קשורים לפעילות מחלקת הדואר. לדוגמה, בדיונים שקדמו להמתקפה על פרל הארבור בדצמבר 1941, הוא היה בקשר קבוע עם שגריר יפן קיצ'יסבורו נומורה (אנ').
ב-1943 נבחר ווקר כיושב ראש הוועדה הדמוקרטית הלאומית וכיהן בתפקיד עד 1944, עת הוחלף על ידי רוברט האנגן. במאי 1945 הודיע ווקר על פרישתו מתפקידו כמנהל הכללי של הדואר, כדי לאפשר לנשיא החדש הארי טרומן למנות לתפקיד אדם מטעמו. טרומן בחר גם לתפקיד זה את האנגן, שהחליף את ווקר ב-1 ביולי. בהמשך השנה מינה טרומן את ווקר כחבר במשלחת ארצות הברית לאומות המאוחדות.
פרנק קומרפורד ווקר נפטר בניו יורק ב-13 בספטמבר 1959, בגיל 73.
קאפלה (כוכב)

| --- | --- |
  ‏ 
 מיקומה של המערכת בקבוצת עגלון
 נתוני תצפית
 קבוצת כוכבים:  עגלון
 שמות נוספים:  α בעגלון, גליזה 194
 בהירות נראית:  0.08
 עלייה ישרה:  5ʰ 16ᵐ 41.3591ˢ מילי-שניות קשת בשנה
 נטייה:  ‏52.768″ ‏59′ ‏45°‏ מילי-שניות קשת בשנה
 מאפיינים פיזיים
 בהירות מוחלטת:  0.5-
 מרחק:  0.5 ± 42.2  שנות אור 0.15±12.94  פארסק
 עוצמת הארה:  פי 150 מהשמש
 מהירות רדיאלית:  29.6±0.5 קילומטר לשנייה
 היסט:  76.67±0.17 אלפיות של שניות קשת
 מתכתיות:  0.18 
 מערכת
 כוכבים נלווים:  קאפלה D / C / B / A
 
קאפלה (בלועזית: Capella - או α בעגלון) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים עגלון והשישי בבהירותו בשמים. כמו כן הוא הכוכב עם דרגת בהירות נראית מתחת ל-1 הקרוב ביותר לקוטב השמימי הצפוני.
קאפלה הוא למעשה מערכת בת ארבעה כוכבים במרחק של כ-42 שנות אור, המורכבת מזוג ענקים צהובים וזוג ננסים אדומים הקשורים כבידתית זה לזה.
תכונות

זוג הענקים הצהובים (קאפלה B/A) הם כוכבים בעלי כ-2.5 מסות שמש, שהיו בעבר מסיווג ספקטרלי A, דומים לסיריוס, אך עזבו את הסדרה הראשית כאשר כילו להתיך את המימן שבליבתם להליום וכיום מתיכים הליום לפחמן. שני הכוכבים נמצאים בתהליך בן מספר מיליוני שנים של הפיכה לענקים אדומים. הזוג מקיף זה את זה במרחק של כשני שלישי יחידה אסטרונומית ובזמן הקפה של כ-104 יום. אף על־פי שבהירותם הנראית המשותפת של הזוג דומה לבהירותו של אלפא קנטאורי, הם נמצאים במרחק גדול פי 10 ממנו ולמעשה עוצמת הארתם המשותפת גדולה ביותר מפי 100. רדיוסם של הענקים הוא בערך פי 10 מהשמש (כ-0.04 יחידות אסטרונומיות) והוא צפוי לגדול עוד במהלך הפיכתם לענקים אדומים.
זוג הננסים האדומים (קאפלה D/C) הם כוכבי הסדרה הראשית שמאסתם נמוכה - כרבע ועשירית בלבד ממסת השמש, ולכן גם בהירותם קטנה והם עמומים מאוד. הזוג מקיף זה את זה במרחק של כ-48 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של כ-388 שנים והשנים מקיפים יחד את זוג הענקים במרחק של כ-11,000 יחידות אסטרונומיות (0.17 שנות אור).
היסטוריה

הקבוצה כולה זוהתה כעגלון עוד בבבל העתיקה וכן ביוון העתיקה ובסין. הכוכב מציין את כתפו של העגלון, אך במיתולוגיה היוונית תואר הכוכב כעז אותה נושא העגלון על כתפיו, וזה מקור השם קאפלה - עז קטנה בלטינית. העז זוהתה עם אמלתאה - העז שהניקה את זאוס בינקותו וקרנה שנשברה על ידו היא קרן השפע. שלושת הכוכבים הסמוכים לקאפלה (ε בעגלון, ζ בעגלון ו-η בעגלון) מכונים הגדיים. קאפלה הוא גם הקודקוד הצפון־מערבי של משושה החורף.
בסוף המאה ה-19 התגלה קאפלה C והתברר ממדידות ספקטרוסקופיות שקאפלה מכיל זוג ענקים צהובים. בתחילת המאה ה-20 התגלה שגם קאפלה C הוא בעצמו למעשה זוג ננסים אדומים.
פעם בחיים (שיר)

פעם בחיים הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור ב-17 ביולי 2017 כסינגל הראשון מתוך אלבומו השישי של אדם, Omer, על ידי חברת התקליטים NMC.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי אלעד טרבלסי והולחן והופק על ידי אסף צרויה. השיר הוא בסגנון הפופ הים-תיכוני.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל למיליון השמעות.
וידאו קליפ

טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר. ב-17 ביולי 2017 העלה אדם לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר, בסמוך לצאת הסינגל.
נכון למרץ 2021 מונה הצפיות של הקליפ עומד על קרוב ל-42 מיליון.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים שבועיים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף-שנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלגלצ | 6 |  |
הערות שוליים

↑  פעם בחיים, נבדק ב-2020-03-02
↑   פעם בחיים, סרטון  באתר יוטיוב
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |