שבועות
הערות שוליים

↑  ביכורים בשבועות, הרב יהודה הלוי עמיחי, מכון התורה והארץ
↑  מתי ולמה הפך חג שבועות לחג מתן תורה? | המדרשה, באתר midrasha.biu.ac.il
↑  החודש השלישי הוא חודש סיוון, לפי הספירה המתחילה מניסן.
1 2 3 4 5 6 7  רחל אליאור, חג שבועות הנעלם, בתוך מארן ר' ניהוף, רונית מרוז ויהונתן גארב עורכים, בתוך וזאת ליהודה, קובץ מאמרים המוקדש לחברנו, פרופ' יהודה ליבס, לרגל יום הולדתו השישים וחמישה, ירושלים, מוסד ביאליק תשע"ב (2012): עמודים 70–92.
↑  אילון גלעד, ההיסטוריה הסודית של היהדות, תל אביב: עם עובד, 2023, עמ' 291–314
1 2  פרופ' נגה קרונפלד-שור, קציר, ביכורים – אז מדוע חלב? כיצד משפיעה צריכת חלב על הסביבה, באתר המשרד להגנת הסביבה
↑  לקראת שבועות מפרסם משרד החקלאות את נתוני ענף החלב לשנת 2023
↑  שיר טריקי ומידד קיסינג'ר, אימוץ גישה מערכתית לניתוח ממשקים סביבתיים של ייצור חלב בקר בישראל, באתר כתב העת למדע ולמדיניות הסביבה
↑  לפי ספר היובלים הניקוד הוא שְׁבוּעוֹת (שבועה ברבים). מאמר של גבי ברזילי.
↑  שבועות, באתר מכללת הרצוג – דעת – אנציקלופדיה יהודית
↑  מדרש שיר השירים
↑  תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ו, עמוד א'. זהו גם תאריך הפסחא במקור.
↑  חג השבועות באתרים שומרוניים – The Feast of Shavuot | Samaritan’s Festival of Shavuot | The Torah, The Samaritans (באנגלית אמריקאית) Shavuot, the Festival of Weeks, in Samaritan Tradition, Israelite Samaritan Information Institute (באנגלית בריטית)
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף ו', עמוד ב'.
↑  ברמ"א (שולחן ערוך או"ח תצד:ג) מובא שלא אומרים תחנון רק עד אחרי אסרו חג. ויש קצת קהילות שנוהגות לפי מנהג אשכנז הישן ואומרים תחנון. מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25 ברשימת הימים שאין אומרים בהם תחנון.
↑  ראו מאמרו של ד"ר גרוזמן מאיר(הקישור אינו פעיל, 30.4.2021). ומאמרו של הרב גולדווסר
↑  משנה, מסכת בכורים, פרק א', משנה י'
↑  דיני הביכורים נדונים בהרחבה במשנה במסכת ביכורים.
↑  פרק יד, טז
↑  (רות רבה ב, טו)
↑  ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ו'
↑  ראו מאמרי הראי"ה, ממלכת כהנים, עמוד 174
↑  משנה ברורה סימן תצ"ד סעיף קטן א'
↑  מהרי"ל הלכות חג השבועות; מובא גם במחברות עמנואל עמוד שצ"ח
↑  הובא בספר מגן אברהם סימן תצד ס"ק ה
↑  אושי דרמן, כיצד תאגידי החלב ניכסו לעצמם את חג השבועות, בלוג בית התפוצות, מאי 2020 (הקישור אינו פעיל, 8.4.2024)
↑  "העולם מקשים למה אוכלים פלאדן (Fladen, מאפה גבינה) בשבועות. ונראה רמז מן התורה: וביום הביכורים בהקריבכם מנחה חדשה לה' בשבועותיכם, ראשי תיבות חלב בשבועות". בתוך פירושים ופסקים לרבינו אביגדור צרפתי על התורה, מהדורת א"פ הרשקוביץ, ירושלים תשנ"ו, עמ' תעח
↑  ספר מנהגים דבי מהר״ם ב״ר ברוך מרוטנבורג: קובץ כולל תשובות ופסקי דינים, מנהגות וסדר תפלות לכל השנה
↑  ספר מהרי"ל, מהדורת ר"ש שפיצר, ירושלים תשמ"ט, הלכות חלה, עמ' פה.
1 2  ראו עוד אצל הרב גדלי' אבערלאנדער, "אכילת מאכלי חלב בחג השבועות", אור ישראל שנה ח' גליון ד' (סיון תשס"ג), עמ' קד–קכ, באתר היברובוקס. וכן אצל דוד שפרבר, מנהגי ישראל, ג, ירושלים תשנ"ה
↑  בלדד השוחי, על המקור למנהג אכילת הגבינה בשבועות(הקישור אינו פעיל, 30.4.2021)
↑  ישראל מרכוס, טקסי ילדות: חניכה ולימוד בחברה היהודית בימי הבניים, ירושלים 1998, עמ' 172
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תצד, סעיף ג'
↑  חג שבועות על פי חכמת הקבלה
↑  אוצר דינים ומנהגים – איזנשטין, יהודה דוד, 1854–1956 (page 405 of 477), באתר www.hebrewbooks.org
↑  23 סיבות למה אוכלים בחג שבועות מאכלי חלב | מרן הרב יצחק יוסף שליט"א במאמר מרתק שאסור לפספס, באתר מורשת מרן – הרב עובדיה יוסף
↑  מנהג אכילת מאכלי חלב בשבועות מאמר של בעל שם העת 'יוסי פרקש', באתר דעת
↑  הרב אליעזר מלמד, מאכלי חלב ודבש, יש נוהגים בעקבות הזוהר שלא להסתפק בהפרדה זו בין בשר לחלב. הסדר משמעותי שכן לאחר מאכלי בשר יש להמתין זמן ממושך עד שמותר לאכול מאכלי חלב, לכן דווקא חלב בהתחלה ובשר בסוף.
↑  מה לחלב ולשבועות – תיעוד וחשיפת מסע התעמולה לצריכת חלב פרות, בהקשר לחג השבועות.
↑  ארתור רופין, ההתישבות החקלאית של ההסתדרות הציונית בא"י, באתר פרוייקט בן יהודה
↑  ד"ר דן גלעדי, כלכלת ישראל: חקלאות, באתר מט"ח
↑  אמסטרדם תיג, דף ס, עמודה ב.
↑  ירון זילברשטיין‏, מי בכלל יודע למה חוגגים את חג המים בשבועות?, באתר וואלה, 25 במאי 2023.
↑  חניאל פרבר, התזת מים בחג השבועות - מנהג או דין?, באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 במאי 2012
↑  היידנהיים כותב שהוא מר' שמעון בן יצחק, אבל היום מקובל שאינו ממנו.
↑  מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, עמ' 324.
↑  מחזור קמחא דאבישונא, בולוניא ש"א, עמ' 330.
↑  הלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, מחזור לשבועות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ה, עמ' פו.
↑  יונה פרנקל, מחזור שבועות, ירושלים תש"ס, עמ' כג בהקדמה.
↑  סך הכל, אורך כל הפיוטים של שני ימי שבועות שווה פחות או יותר לאורך הפיוטים של שני ימי ראש השנה.
↑  היום, נוהגים במנהג אשכנז המזרחי לומר "ארץ מטה" ביום טוב ראשון ו"אורח חיים" ביום טוב שני, ובמנהג אשכנז המערבי נוהגים להפוך את הסדר הנ"ל. ברוב כתבי יד של שני המנהגים, "אורח חיים" מופיע ביום ראשון, ובספר מהרי"ל (המייצג את המנהג המערבי) כתב לומר "ארץ מטה" ביום הראשון, ונראה שהסדר לא היה אחיד באף אחד מהמנהגים.
↑   הפיוט ירד דודי לגנו (כתובה לחג השבועות), באתר הפיוט והתפילה.
↑  המנהג המקורי הוא לומר את האקדמות באמצע קריאת התורה, אחרי הפסוק הראשון. מחזור לחג השבועות, רעדלהיים תקצ"ב, דף לט ע"ב-מ ע"א. כמה אחרונים פיקפקו על מנהג זה, עי' משנה ברורה, סימן תצ"ד, סעיף קטן ב', ולכן רוב הקהילות העבירו את האמירה לקודם קריאת התורה, אבל יש קהילות בודדות שממשיכות במנהג המקורי.
↑  מאיר שמעון גשורי, על ניגון "אקדמות", סיני מא, תשיז
↑  פיוט זה מופיע בשני מנהגי אשכנז, אבל משום מה נשמט במחזורי אשכנז המערבי המאוחרים, ולכן אינו נאמר ברוב קהילות אשכנז המערבי, אף על פי שהוא מוזכר במהרי"ל.
↑  המשנה ברורה מכריע שיש לומר פיוט זה בתוך ההפטרה (משנה ברורה, סימן תצ"ד, סעיף קטן ב'), אף על פי שבאקדמות פוסק שיש לאומרו קודם לקריאת התורה. וצריך עיון מה החילוק ביניהם.
↑  מחזור לחג השבועות, רעדעלהיים תקצ"ב, דף קיד ע"א.
↑  מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז בתוך ירושתנו י (תשע"ט), עמ' 23.
↑  כגון קהל עדת ישורון בניו יורק.
↑  מחזור לחג השבועות, רעדלהיים תקצ"ב, דף נה ע"א.
↑  ראו יונה פרנקל, מחזור שבועות, ירושלים תש"ס, עמ' יד בהקדמה.
↑  מנהג אי אמירת תחנון לא מוזכר בשולחן ערוך, וברמ"א (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רצ"ד, סעיף ג') מפורש שחזרו לומר תחנון מיד אחרי אסרו חג, ויש קצת קהילות שנוהגות לפי מנהג אשכנז הישן ואומרים תחנון, ראו מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25 ברשימת הימים שאין אומרים בהם תחנון.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תצ"ד, סעיף ג'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף י"ז, עמוד א'.
↑  משנה, מסכת חגיגה, פרק ב', משנה ד'.
↑  שיבולי פז – לזכרו של עמירם קופר, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏6 ביוני 2024
| חג השבועות |
| --- | --- | --- |
| רקע | יום המיוחס • שלושת ימי ההגבלה • מעמד הר סיני • עשרת הדיברות • לוחות הברית |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אקדמות • יציב פתגם • כד יתבין ישראל • אזהרות • אתה הנחלת • עליונים ששו |  |
| מנהגים | אכילת מאכלי חלב ודבש • מגילת רות • תיקון ליל שבועות • חג המים |  |
| שונות | שמחת הרגלים • ביכורים • שתי הלחם • הצעת התורה לאומות |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536434105171  BnF: cb119817418 (data)  GND: 4368795-7  LCCN: sh85121170 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
ריקוד בשמלות לבנות בשבועות תשי"ד
טקס שבועות בבית הכנסת המרכזי בגבעת עדה
"נעשה ונשמע". "כתובה" סמלית לשבועות, לכבוד ה"חתונה" בין הקב"ה לעם ישראל במעמד הר סיני.
מנהג עתיק לקשט את בתי הכנסת בצמחייה לכבוד שבועות. מוריץ דניאל אופנהיים, 1880.
חגיגת שבועות בקיבוץ נחשון, 1958
טקס ביכורים בגן שמואל, 2009.
עשרת הדיברות על קלף, 1768