stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כריסטינה קוק
חינוך

קוק נולדה בגרנד ראפידס שבמישיגן, וגדלה בג'קסונוויל שבצפון קרולינה. חלמה להיות אסטרונאוטית עוד מגיל צעיר.
סיימה את לימודיה בבית הספר למדעים ולמתמטיקה (אנ') בדרהאם שבקרוליינה הצפונית בשנת 1997, ולאחר מכן החלה ללמוד באוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית. סיימה שני תארים ראשונים במדעים, בהנדסת חשמל (2001) ובפיזיקה (2002), וסיימה תואר שני בהנדסת חשמל בשנת 2002. בשנת 2001, השלימה את תוכנית אקדמיית נאס"א במרכז טיסות החלל גודרד.
קריירה

קוק עבדה בפיתוח חיישנים לחישה מרחוק ולמדידה בחלל ובפיתוח כלים הנדסיים לשימוש בזמן עבודות מדעיות ממושכות בשטח באזור מרוחק ומנותק.
היא עבדה בנאס"א במרכז גודרד לחלל במעבדה לאסטרופיזיקה באנרגיה גבוהה, והייתה שותפה לפיתוח מכשירים מדעיים של משימות נאס"א לחקר אסטרופיזיקה וקוסמולוגיה.
כמו כן, קוק הייתה סגל זוטר במכללת מונטגומרי במרילנד ולימדה קורס מעבדה לפיזיקה.
בין השנים 2004–2007 עבדה קוק כעמית מחקר במרכז המחקר של משלחת ארצות הברית לאנטארקטיקה (אנ') בארצות הברית באנטארקטיקה. היא השלימה עונת חורף שלמה בתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט. במהלך החורף הטמפרטורות הגיעו עד למינוס 79.4 מעלות צלזיוס. קוק השלימה עונת חורף נוספת בתחנת פאלמר (אנ'). בזמן שהותה באנטארקטיקה הייתה קוק חלק מצוותי הכיבוי וחלק מצוותי החיפוש וההצלה באוקיינוס והקרחונים. היא תיארה את זמנה בקוטב הדרומי כאתגר מנטלי וגופני: "להיות חודשים בלי לראות את השמש, עם אותו צוות, ללא משלוחי דואר או מזון טרי. הבידוד, היעדר בני משפחה וחברים, וחוסר אינטראקציות חדשה לחושים הם תנאים שצריך למצוא אסטרטגיה לשגשוג בתוכם".
בין השנים 2007–2009 עבדה קוק כמהנדסת חשמל במחלקת החלל של המעבדה לפיזיקה יישומית באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, המתמקדת בפיתוח מטע"דים לחישה מרחוק בחלל. היא הייתה מעורבת בפרויקטים לחיישנים הנמצאים על משימות ג'ונו וגשושיות ואן אלן (אנ'). בשנה שלאחר מכן, קוק השלימה עונות נוספות באנטארקטיקה בתחנת פאלמר ובתחנת הפסגה בגרינלנד.
בשנת 2012 החלה קוק לעבוד במנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי. תחילה עבדה כמדריכת שדה בחטיבת הניטור העולמית של NOAA Baseline Observatory בבארו אלסקה, ולאחר מכן כמנהל התחנה של מצפה הכוכבים בסמואה האמריקאית.
בנאס"א

קוק נבחרה לכיתת האסטרונאוטים של נאס"א ביוני 2013. היא סיימה את האימונים ביולי 2015.
בנאס"א > משלחות 59/60/61

ב-14 במרץ 2019 שוגרה קוק לחלל על סויוז MS-12, לצד אלכסיי אובצ'ין וניק הייג, כחלק ממשלחות 59/60/61 לתחנת החלל הבינלאומית. קוק ביצעה את הליכת החלל הראשונה שלה ב -29 במרץ; בכך היא הפכה לאישה ה-14 שביצעה הליכת חלל. הליכת החלל תוכננה במקור להיות יחד עם האסטרונאוטית אן מקליין, בפעם הראשונה בה יש צוות שכולו מורכב מנשים, אולם עקב בעיות בגודלי חליפות החלל התקינות, השיבוץ הוחלף, וניק הייג ביצע את הליכת החלל יחד איתה. הליכת החלל נמשכה 6 שעות ו-45 דקות, במהלכן הצוות החליף את הבטריות הנטענות מהפאנלים הסולריים לבטריות חדשות. אות הקריאה של קוק הוא "nanna".
באפריל 2019 הודיעה נאס"א כי משימתה של קוק בתחנת החלל הוארכה עד פברואר 2020. קוק שהתה בחלל 328 ימים, שהות הארוכה ביותר בחלל לאשה, ועקפה את השיא של פגי ויטסון.
ב-18 באוקטובר 2019 יצאה מתחנת החלל יחד עם האסטרונאוטית ג'סיקה מאיר למשימת תיקון התקן BCDU, ובכך הן ביצעו את הליכת החלל הראשונה בידי צוות נשי בלבד. בשנת 2020 הופיעה ברשימה השנתית טיים 100 של מגזים טיים לצד מאיר.
פרסים ואותות הוקרה

קוק זכתה במספר רב של פרסים ואותות הוקרה, בהם:
מלגת אסטרונאוטים מטעם קרן מלגת האסטרונאוט (Astronaut Scholarship Foundation), בשנים 2001–2002
אות נאס"א להישג קבוצתי יוצא דופן, טלסקופ החלל סוזאקו למדידת קרני X, בשנת 2005
מדליית השירות באנטארקטיקה עם ציון לשהיית חורף מלאה, 2005
מועמדות לפרס מהמעבדה לפיזיקה יישומית (Applied Physics Laboratory) באוניברסיטת ג'ונס הופקינס על המצאת השנה, 2009
אות נאס"א להישג קבוצתי יוצא דופן, על רדיומטר גלי מיקרו של משימת ג'ונו, 2012
חיים אישיים

קוק מתגוררת בטקסס עם בעלה, רוברט קוק.
הערות שוליים

1 2  אודות כריסטינה קוק באתר spacefacts.de
1 2  אודות הליכות החלל של כריסטינה קוק, אתר spacefacts.de
1 2  National Aeronautics and Space Administration. "2013 Astronaut Class". NASA. אורכב מ-המקור ב-21 ביוני 2013. נבדק ב-2019-03-31. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "NASA's Newest Astronauts Complete Training". NASA. 9 ביולי 2015. נבדק ב-2019-03-31. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "NASA announces eight new astronauts, half are women". Phys.org. 17 ביוני 2013. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Raven, Benjamin (2019-03-08). "NASA's first all-women spacewalk features Michigan native". mlive.com (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2019-03-18.
↑  Rupinta, Amber (2019-02-26). "NASA astronaut, NC State grad Christina Koch ready for first space flight in March". ABC11 Raleigh-Durham. נבדק ב-2019-03-18.
↑  Staff, Daily News. "Jacksonville astronaut will 'carry the dreams of everyone' to space". The Daily News (באנגלית). נבדק ב-2019-03-18.
1 2 3 4 5 6 7 8  Christina Hammock Koch NASA Astronaut, (באנגלית) באתר נאס"א
1 2  Whiting, Melanie (2015-11-27). "Christina Hammock Koch NASA Astronaut". NASA. נבדק ב-2019-03-18.
1 2 3  Digital, M. A. Z. (2018-07-30). "N.C. State grad joins space race". Business North Carolina (באנגלית). נבדק ב-2019-03-31.
↑  "Antarctica Provides ICE to Study Behavior Effects in Astronauts - SpaceRef". spaceref.com. נבדק ב-2019-03-18.
↑  Gebhardt, Chris (14 במרץ 2019). "Soyuz MS-12 docks with the Space Station". NASASpaceflight.com. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Berger, Eric (26 במרץ 2019). "It's unfortunate NASA canceled the all-female EVA, but it's the right decision". Ars Technica (באנגלית). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Mark Garcia, Space to Ground: History Made: 10/18/2019, NASA, ‏2019-10-18
↑  Astronauts Christina Koch and Jessica Meir: The 100 Most Influential People of 2020, Time
צוות משלחת 59 – אן מאקליין, אולג קונוננקו דוויד סן-ז'אק – מקבלים את פני חברי הצוות החדשים, ניק הייג, כריסטינה קוק (מימין למטה) ואלכסיי אובצ'ין, שהגיעו לתחנת החלל הבינלאומית ב-14 במרץ 2019.
חלב (צבע)

דוגמות לצבע חלב
הצבע חלב הוא צבע מים לא רעיל. ניתן ליצור אותו באמצעות שילוב של חלב וליים, בדרך כלל עם פיגמנטים שמוכנסים לצבע. במקרים אחרים מעורבב בוראקס עם הקזאין של החלב על מנת להפוך את הקזאין לחומר משמר.
השימוש בחלב לצביעה קיים מזה אלפי שנים. הוא עשוי מרכיבים טבעיים והוא בטוח ולא רעיל. עם זאת, מכיוון שצבעים על בסיס שמן וצבעי אקריליק מיוצרים בתקופה המודרנית בכמויות גדולות, מחירם יכול להיות נמוך יותר בהשוואה לעלות הצביעה בחלב, שלרוב מיוצר ונמכר בכמויות קטנות. מכשול נוסף לשימוש בו הוא שהוא לא מעורבב מראש. הצבע נמכר לרוב על בצורת אבקה, בשילוב קזאין וסיד. לאחר הוספת מים, הסיד מתערבב עם הקזאין, ויוצר צבע עמיד שניתן להשתמש בו רק על משטחים נקבוביים.
לפני המצאת האקריליק, רוב צבעי הבית יוצרו מקזאין. ישנו מספר גדול של מסמכי ייצור שמתווים את ייצור החלב כצבע בקנה מידה תעשייתי.
צבע חלב המורכב משילוב של בוראקס יכול להשתמר במשך שישה חודשים או יותר אם הוא אטום כדי לשמור על הלחות. אולם, עם הזמן, השילוב יתפרק.
ראו גם

קזאין
צבע שמן
הערות שוליים

↑  הנרי ורד ביצ'ר, Plain and pleasant talk about fruits, flowers and farming, Derby & Jackson, 1859, עמ' 187
↑  הנרי קרי ביירד, The painter, gilder, and varnisher's companion: containing rules and regulations in every thing relating to the arts of painting, gilding, varnishing and glass-staining. Numerous useful and valuable receipts, כרך 10, 1867, עמ' 97
↑  Magic of chemurgy duplicated in the home laboratory, Popular Science, 1942, עמ' 199
↑  How is it made?, Popular Science, 1940, עמ' 209
↑  A BRIEF HISTORY OF MILK PAINT, Milk Paint
↑  רוברט שרר, Casein : its preparation and technical utilisation, Nabu Press, 2010, ISBN 9781178313543
שלום זכר

שלום זכר (בהגייה האשכנזית ליטאית: שוֹלֶם זוֹכֶר. בהגייה פולנית: שוּלֶם זוּכֶר), הוא מנהג של אירוח וכיבוד קל הנערכים לכבוד הולדתו של בן זכר. מדובר במנהג הרווח בקרב יהודים מקהילות אשכנזיות להזמין קרובים וידידים בליל שבת שלפני ברית מילת הילוד. האירוע נערך לאחר שהציבור סועד את סעודת ליל שבת איש איש בביתו, ואז באים האנשים אל בית משפחת היולדת או אל בית הכנסת, ומברכים את הילד ואת משפחתו.
הסעודה נקראת "שלום זכר", על שם האמור בגמרא: "כיוון שבא זכר בעולם, בא שלום בעולם". טעם נוסף הוא כיוון שהשבת נקראת שלום, ו"לידת זכר מביאה שלום בין איש לאשתו".
מקור המנהג

המקורות למנהג אינם אחידים. בתלמוד מוזכרת סעודה בשם "שבוע הבן" או "ישוע הבן" המפרשים נחלקו באיזו אירוע מדובר. לפי רש"י מדובר על סעודת ברית מילה ופדיון הבן אולם לפירוש בעלי התוספות הכוונה היא לסעודה שנהגו בתקופת התלמוד לערוך לאחר לידתו של כל בן.
עם זאת, גם לפירוש התוספות לא מצוין מתי נערכה הסעודה, רבי ישראל איסרלן, מזכיר את המנהג לקיים את הסעודה בלילות שבת, כסעודת הודיה בהמשך לדברי התוספות, משום שזה זמן נוח ו”הכל מצויין בבתיהם”. מנהג זה הובא בהגהת הרמ"א על השולחן ערוך.
מקור נוסף למנהג הוא בספר אורחות חיים של רבי אהרון הכהן מלוניל (המאה ה-14), ובו נימוק שונה: "שמי שמל את בנו משלים עם כל שונאיו, וקורא אותם לאכול ולשמוח עמו, כדי שיברכוהו ולא יקללוהו, וגם מתקבצים כל הקהל בליל השבת ובליל השמיני, ואחר כך (בליל השמיני) בא הסנדק ונותן מעות ליולדת, ואחר כך כל אחד, נותן לפי מעלתו, ומנהג זה נהגו כדי ליתן לעניות, שלא תבושנה בלקחן מעות מיד אנשים ונשים".
כיבוד

האירוח כולל מאכל ומשקה, שאינם מצריכים נטילת ידיים, ובמיוחד נהוג להניח על השולחן מאכלים עגולים כגון גרגירי חומוס ועדשים, אשר בדרך כלל מסמלים מנהגי אבלות. משמעות המנהג היא לפי אחד הטעמים שניתנו לקיום הסעודה, לפיו מדובר בהשתתפות סמלית באבלו של התינוק, על צאתו מרחם אימו בעל כרחו, שכן "על כרחך אתה נולד ועל כרחך אתה חי", וברוח מדרש של חז"ל המספר כי בהיות התינוק ברחם, הוא לומד את כל התורה. רגע לפני צאתו לאוויר העולם – בא מלאך ובמכה אחת (על השפה העליונה - מכאן השקע באמצעה) משכיח ממנו הכל - כדי שירכוש לו חכמה ודעת בכוחות עצמו, ולא ייהנה מן המוכן. המאכלים העגולים מסמלים איפוא אבלות משום דמיונם לגלגל חוזר.
יש כאלה המקשרים בין גרגרי החומוס הנקראים ביידיש "אָרבֵּעס" או "שלום-זכר באָנדלעך", לבין הפריון המובטח בפסוק שבו אומר אלוהים לאברהם: "וְהַרְבָּה אַרְבֶּה אֶת זַרְעֲךָ כְּכוֹכְבֵי הַשָּׁמַיִם" (בראשית כ"ב, י"ז) כיוון שקריאת מילות הפסוק "ארבה את" בהגייה אשכנזית דומה להגיית המילה ארבעס.
בקהילות חסידיות נהוג אף להגיש לשולחן משקאות בירה ויין. טעם המנהג הוא אמירת לחיים לזכות התינוק ואימו. טעם נוסף מהכתוב "ויין ישמח לבב אנוש" שהרי זוהי שמחה גדולה בצאת התינוק לאוויר העולם.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נדה, דף ל"א, עמוד ב'כך לפי פירוש הט"ז שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ה
↑  ספר המטעמים לר' יצחק ליפיעץ
↑  ”רב ושמואל ורב אסי איקלעו לבי שבוע הבן, ואמרי לה לבי ישוע הבן” (תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף פ', עמוד א')
↑  "שבוע הבן" הוא ברית מילה, שנקרא כך משום שעברו על הבן שבעה ימים, ו"ישוע הבן" הוא למעשה טקס פדיון הבן (ישועה מלשון פורקן ופדיון) שנערך לבנים בכורים ומלווה בסעודה חגיגית.
↑  "שנולד שם בן, ועל שם שהוולד נושע ונמלט ממעי אמו... נקט לשון ישועה, והיו רגילין לעשות סעודה"
↑  תרומת הדשן סימן רס"ט
↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רס"ה, סעיף י"ב
↑  ארחות חיים ח"ב הלכות מילה
↑  יהושע פלק כץ, דרישה, יורה דעה סימן רסד ס"ק ב'
↑  דרישה, יורה דעה, סימן רסה)
משען (דיור מוגן)

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית, הסתדרותית
 מייסדים:  ההסתדרות הכללית
 תקופת הפעילות:  1931–הווה (כ־93 שנים)
 משרד ראשי:  רחוב ארלוזורוב 93, תל אביב
 מוצרים עיקריים:  מרכזי דיור מוגן, שירותים סיעודיים
 יו"ר:  שבי מיכאלי
 מנכ"ל:  עמרי כהן
 עובדים:  כ-1,400
  
 www.mishan.co.il
 
סמליל קודם של הרשת
משען היא רשת דיור מוגן לקשישים. החברה מנהלת 9 בתי דיור מוגן בפריסה ארצית רחבה, מעסיקה כ-1,400 עובדים ומשרתת כ-3,000 דיירים. הרשת מנהלת גם שלושה כפרי ילדים המיועדים לילדים ונוער במצוקה. הכפרים הם בית אפל הנמצא בגן יבנה, כפר אונים ועלומים בכפר סבא.
היסטוריה

משען נוסדה בשנת 1931 בידי ההסתדרות הכללית בתל אביב במטרה לסייע לחברים הכושלים הזקוקים לעזרה. לצורך כך נתבקשו חברי ההסתדרות לחתום על הוראת קבע למשען. הדוחף להקמת משען היה משה בריינהנדלר, אליו חבר זלמן ארן. פעילה מרכזית במשען בשנים הראשונות הייתה דבורה נצר. בשנים הראשונות סייעה משען לנזקקים במימון טיפול רפואי, הבראה והכשרה מקצועית ולקשישים שכבר אינם יכולים לעבוד. בשנה הראשונה חתמו כ-400 חברים על הוראת קבע למשען ובשנת 1935 הגיע המספר ל-600. בין התורמים למשען היו גם מאות אנשים שאינם חברי הסתדרות, במיוחד מבין עולי גרמניה. בדצמבר 1935 הוקמה אגודת משען גם בחיפה.
החל בשנת 1937 קיימה משען מועדונים עבור ילדים למחוסרי עבודה וקייטנה בחופשת הקיץ. באותה שנה גם החלה משען לחלק מזון לנזקקים. לקראת סוף שנות ה-40 החלה משען לנהל כפרי ילדים לילדים ונוער במצוקה.
לאחר הקמת מדינת ישראל דנו במשען על הכיוון העיקרי שלו: האם יש לכוון בעיקר לסיוע לפרט או שיש לנהל מוסדות סיוע כמו כפרי ילדים ובתי אבות. זאב ויינר הוביל קו של התרכזות בהקמת מוסדות לעומת חברים אחרים שדרשו להמשיך את הפעילות בסיוע לפרט. עוד מספר שנים התטלטל משען בין שתי העמדות, אולם בסופו של דבר הקו של ויינר שהיה למנהל משען גבר ומשען נודעה בעשורים שלאחר מכן כרשת של בתי אבות וכפרי ילדים.
היסטוריה > בתי אבות

כבר בשנת 1935 עלתה הדרישה להקמת בית אבות של משען, אולם הדבר לא יצא אל הפועל ורק בשנת 1941 החליטה מועצת ההסתדרות להקים ועדה לצורך כך. בראשית שנות ה-50 הוקם בחולון בית אבות ראשון של ההסתדרות שנבדל ממושבי הזקנים שנהגו עד אז בכך שלא היה מוסד צדקה, אלא מוסד מכובד שהזקנים שילמו עבור הכניסה אליו 300 לירות ותשלום חודשי של 30 לירות ומשען הוסיפה 20 לירות לחודש. במהלך שנות ה-50 הוחל בהקמת בית אבות בחיפה בידי משען ובמקביל נרכש בית לצורך בית אבות בשכונת אחוזה והוא נפתח בינואר 1956. במקביל לפתיחת בתי אבות, ניהלה משען מערך של דירות בקומת קרקע עבור קשישים. בשנת 1957 נפתח בית אבות שלישי של משען בקטמון בירושלים.
במשך שנים רבות נוהל משען על ידי זאב ויינר. בשנת 1998 בוצע מהלך אסטרטגי של מעבר לניהול מרכזי דיור מוגן המציעים מערך שירותים נרחב יותר מבית אבות סטנדרטי. נכון לשנת 2011 משען מנהלת 9 מרכזי דיור מחיפה ועד באר שבע.
רשת משען נמצאת עד היום בבעלות ההסתדרות החדשה. ההתמקדות של הנהגת החברה היא במרכזי דיור מוגן והיא סגרה מספר בתי אבות סיעודיים או הסבה אחרים לפתרון דיור מוגן מקיף עבור בני גיל הזהב המבקשים לחיות חיים פעילים, חברתיים ומוגנים לצד תמיכה רפואית ומערך שירותים היקפי רלוונטי. הרשת ממשיכה לספק שירותים סיעודיים לקשישים וגם שירותים רפואיים צמודים לתשושי נפש, פעילות זו מנוהלת במסגרת מחלקות ייעודיות במרכזי הדיור המוגן ולא במודל של בתי אבות סיעודיים מלאים.
קריאה נוספת

ערבים זה בזה סיפורו של "משען", אליהו אגרס, הוצאת המרכז לתרבות ולחינוך-מרכז "משען"-ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ-ישראל, 1989
בנתיבי מעשה, יצחק עילם, עמודים 171 – 177, הוצאת עם עובד תרבות וחינוך, 1974
בשולי דברים, ישעיהו אברך, עמודים 150 - 151, הוצאת דביר, 1991בית האבות על שם זאב ויינר
"משען" פעולות ומעשים, יוסף אוליצקי, הוצאת מרכז משען 1956
הדאגה לזקנים בעולם ובישראל, זאב ויינר, הוצאת מרכז משען 1965
משען לכל עת, זאב ויינר, הוצאת מרכז משען תל אביב 1968
משען לכל עת ולכל גיל, זאב ויינר, הוצאת מרכז משען  1980
"משען" בשנת תשמ"ג 1982-3 הוצאת מרכז משען 1982
האם החברה הישראלית ערוכה לטיפול בקשישים, פרופ' שמעון שטרית, הוצאת ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ-ישראל, משען. תשמ"ח 1988
שרגא נצר סיפור חיים, אהוד בן עזר, עמודים 111, 131, 187, הוצאת עידנים/ ידיעות אחרונות, תל אביב 1990
הערות שוליים

↑  י. בן דוד, משען מהו?, דבר, 21 בדצמבר 1931
↑  יצחק עילם, בנתיבי מעשה, עם עובד, 1974, עמ' 171-176
↑  פעולות משען, דבר, 26 ביולי 1932
מ.א.בריינהנדלר, על מי נישען?, דבר, 4 באוקטובר 1933
↑  ד. בדר, זכרו את הזקנה, דבר, 13 בספטמבר 1935
↑  הצטרפו לאגודה שהיא משען לחבר בצר לו, דבר, 25 בנובמבר 1935
↑  ברכה חבס, מה עשינו להקלת המצוקה, דבר, 21 בפברואר 1938
↑  משען בחיפה, דבר, 22 ביולי 1936
↑  חגיגת סיום בקייטנות משען וארגון אמהות עובדות, דבר, 25 באוגוסט 1937
↑  מפעל האספקה של משען, דבר, 19 באפריל 1938
↑  בית אונים לנופש ילדים יפתח החודש, דבר, 5 ביוני 1947
↑  בירור על פעולת משען לאחר קום המדינה, דבר, 18 בספטמבר 1951
↑  30 אלף הלואות חילק משען בתל אביב בעשרים שנות קיומו, דבר, 23 בינואר 1956
↑  חלקו של משען בהקלת המצוקה - בעית הותיקים והנכים, דבר, 30 בדצמבר 1940
↑  מ.א.בריינהנדלר, משען תל אביב בשנות המלחמה, דבר, 11 בנובמבר 1941
↑  צבי מגן, זקנים במנוחתם, דבר, 14 באפריל 1952
↑  בית אבות ייבנה ע"י משען, על המשמר, 16 באוגוסט 1950
בית אבות יוקם בחיפה, דבר, 3 בספטמבר 1953
בתי אבות, על המשמר, 6 בספטמבר 1953
↑  בית אבות בסנטוריום כרמל בחיפה, דבר, 29 במרץ 1955
↑  נחנך בית האבות של מרכז משען בחיפה, דבר, 30 בינואר 1956
↑  ש. פינס, תכנית חדשה של משען, דבר, 5 באוקטובר 1956
↑  בית אבות חדש ייפתח היום בבירה, דבר, 12 במרץ 1957
בית אבות משען ברחוב ברודצקי בתל אביב
כפר הגמלאים משען נווה אפעל ברמת אפעל
ריבת חלב

| --- | --- |
ריבת חלב בגביע זכוכית
ריבת חלב בגביע זכוכית
 
 מאכלים
 סוג:  ריבת חלב 
 מטבח:  המטבח הספרדי, המטבח הארגנטינאי, המטבח הברזילאי, המטבח הפיליפיני, המטבח המקסיקני, המטבח הפורטוגזי, המטבח הצרפתי, המטבח הצ'יליאני 
 מרכיבים עיקריים:  חלב 
 
ריבת חלב (בספרדית: Dulce de leche) היא ממרח מתוק שמקורו באמריקה הלטינית, הנוצר על ידי הרתחה של סוכר וחלב. ריבת חלב משמשת כמרכיב או תוסף בגלידות, עוגות ומיני מתיקה שונים.
מקור

מקורה של ריבת החלב הוא באזור ריו דה לה פלטה. ריבת חלב היא מרכיב חשוב בממתקים ובקינוחים גם בארגנטינה, אורוגוואי, קולומביה, פרגוואי, צ'ילה, פרו וברזיל.
תהליך ההכנה

מתכון ריבת חלב מצריך ביעבוע איטי של חלב וסוכר תוך ערבוב במשך כמעט כל זמן הבישול. במשך התהליך, המים הנמצאים בחלב מתאדים והתערובת מתעבה ומעט מתמצקת. מסת התוצאה המוגמרת של ריבת החלב היא בדרך כלל כ-1/6 מכמות החלב ההתחלתית והתוצאה שמתקבלת היא משילוב של יצירת קרמל ותגובת מייאר המייצרים ביחד את הגוון וההשחמה של הריבה.
גרסה ביתית נוספת להכנת ריבת חלב נעשית בעזרת הרתחה של קופסת חלב מרוכז סגורה בתוך סיר מלא במים למשך 2–3 שעות (או 30–45 דקות בתוך סיר לחץ). היא נהוגה לרוב באזורים בהם קשה להשיג ריבת חלב מוכנה. אולם קיים סיכון בהכנה מסוג זה, מכיוון שאם קופסת החלב המרוכז מתייבשת היא עלולה להתפוצץ.
שימושים

המאכל המזוהה ביותר עם ריבת חלב הוא אלפחורס, שתי עוגיות פריכות שביניהן ריבת חלב.
ריבת חלב משמשת כממתיק למוצרי מזון רבים, כמו עוגות, עוגיות, חביתיות, סוכריות וגלידה.
היא מעניקה טעם של טופי למתכוני פאי.
ארוחת בוקר ארגנטינאית טיפוסית כוללת ריבת חלב בצורת ממרח, ש"מנגבים" אותה (כמו חומוס, בישראל) עם חתיכות מאפה דמוי רוגלך הנקרא 'media luna' ('חצי ירח'). צ'ורו (מעין סופגנייה צרה וארוכה), אף הוא מאכל ארוחת בוקר ארגנטינאי אופייני, במילוי ריבת חלב.
שימוש ייחודי בישראל לריבת חלב הוא במילוי סופגניות.
ראו גם

חלב מרוכז
הערות שוליים

↑  Harold McGee (2004). On Food and Cooking: The Science and Lore of the Kitchen. New York, New York: Scribner. p. 657. ISBN 0-684-80001-2.
↑  Maria Baez Kijac (2003). The South American Table: The Flavor and Soul of Authentic Home Cooking from Patagonia to Rio de Janeiro, with 450 Recipes. Harvard, Mass: Harvard Common Press. p. 391. ISBN 1-55832-249-3.
סרטון המדגים תהליך הכנה של ריבת חלב
הפוטבול ליג הראשונה

| --- | --- |

 תחום:  כדורגל 
 ארגון:  הפוטבול ליג 
 מדינות:  אנגליה אנגליה
 קבוצות:  24 
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־20 שנה)
 שמות קודמים:  הליגה השנייה הליגה השלישית
 אלופה נוכחית:  פורטסמות'
 מפעל גבוה:  פוטבול ליג צ'מפיונשיפ 
 מפעל מקביל:  גביע ה-FA, גביע הפוטבול ליג, פרס הפוטבול ליג
 מפעל נמוך:  הפוטבול ליג השנייה 
 efl.com
 
הפוטבול ליג האנגלית הראשונה (באנגלית: English Football League One, מכונה גם ליגה אחת של EFL או של סקיי בט, על שם הספונסרית של הליגה) היא ליגת הכדורגל השלישית בחשיבותה באנגליה, אחת מתחת לליגת המשנה – הצ'מפיונשיפ. זוהי הליגה השנייה בטיבה בפוטבול ליג.
הליגה כוללת 24 קבוצות, כאשר בסיום העונה יורדות ארבע מהן לליגה האנגלית השנייה, ושלוש עולות לצ'מפיונשיפ.
שתי הקבוצות המסיימות ראשונות עולות באופן אוטומטי, וזהותה של העולה השלישית נקבעת בתום משחקי הפלייאוף בין מקומות 3–6.
קבוצות הליגה לעונת 2024/2025

| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה |
| --- | --- | --- | --- |
| אקסטר סיטי | אקסטר | סנט ג'יימס פארק | 8,720 |
| בארנסלי | בארנסלי | אצטדיון אוקוול | 23,287 |
| בולטון וונדררס | בולטון | אצטדיון מקרון | 28,723 |
| בורטון אלביון | ברטון אפון טרנט | אצטדיון פירלי | 6,912 |
| בלקפול | בלקפול | בלומפילד רואד | 16,616 |
| בריסטול רוברס | בריסטול | אצטדיון ממוריאל | 12,300 |
| ברמינגהאם סיטי | ברמינגהאם | אצטדיון סנט אנדרוז | 30,009 |
| האדרספילד טאון | האדרספילד | אצטדיון קירקליס | 24,500 |
| וויקומב וונדררס | היי וויקומב | אדמס פארק | 9,448 |
| ויגאן את'לטיק | ויגאן | אצטדיון DW | 25,133 |
| לייטון אוריינט | לייטון | בריסביין רואד | 9,271 |
| לינקולן סיטי | לינקולן | אצטדיון בנק סינציל | 10,120 |
| מנספילד טאון | מנספילד | פילד מיל | 9,186 |
| נורת'האמפטון טאון | נורת'האמפטון | אצטדיון סיקספילדס | 7,798 |
| סטיבנייג' | סטיבנייג' | ברודהל רואד | 7,800 |
| סטוקפורט קאונטי | סטוקפורט | אדג'ליי פארק | 10,852 |
| פיטרבורו יונייטד | פיטרבורו | אצטדיון לונדון רואד | 15,314 |
| צ'רלטון את'לטיק | לונדון | הוואלי | 27,111 |
| קיימברידג' יונייטד | קיימברידג' | אצטדיון אבי | 8,127 |
| קראולי טאון | קראולי | אצטדיון בראודפילד | 6,134 |
| רדינג | רדינג | אצטדיון מדג'סקי | 24,161 |
| רות'רהאם יונייטד | רות'רהאם | אצטדיון ניו יורק | 12,021 |
| רקסהאם | רקסהאם | רייסקורס גראונד | 10,771 |
| שרוסברי טאון | שרוסברי | אצטדיון מידאוו החדש | 9,875 |
אלופות הליגה לפי עונות

| עונה | אלופה | סגנית | המנצחת בפלייאוף |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004/2005 | לוטון טאון | האל סיטי | שפילד ונסדיי |
| 2005/2006 | סאות'אנד יונייטד | קולצ'סטר יונייטד | בארנסלי |
| 2006/2007 | סקאנת'ורפ יונייטד | בריסטול סיטי | בלקפול |
| 2007/2008 | סוונסי סיטי | נוטינגהאם פורסט | דונקסטר רוברס |
| 2008/2009 | לסטר סיטי | פיטרבורו יונייטד | סקאנת'ורפ יונייטד |
| 2009/2010 | נוריץ' סיטי | לידס יונייטד | מילוול |
| 2010/2011 | ברייטון אנד הוב אלביון | סאות'המפטון | פיטרבורו יונייטד |
| 2011/2012 | צ'רלטון את'לטיק | שפילד ונסדיי | האדרספילד טאון |
| 2012/2013 | דונקסטר רוברס | בורנמות' | יאוביל טאון |
| 2013/2014 | וולברהמפטון וונדררס | ברנטפורד | רות'רהאם יונייטד |
| 2014/2015 | בריסטול סיטי | מילטון קינס דונס | פרסטון נורת' אנד |
| 2015/2016 | ויגאן את'לטיק | בורטון אלביון | בארנסלי |
| 2016/2017 | שפילד יונייטד | בולטון וונדררס | מילוול |
| 2017/2018 | ויגאן את'לטיק | בלקברן רוברס | רות'רהאם יונייטד |
| 2018/2019 | לוטון טאון | בארנסלי | צ'רלטון את'לטיק |
| 2019/2020 | קובנטרי סיטי | רות'רהאם יונייטד | וויקומב וונדררס |
| 2020/2021 | האל סיטי | פיטרבורו יונייטד | בלקפול |
| 2021/2022 | ויגאן את'לטיק | רות'רהאם יונייטד | סנדרלנד |
| 2022/2023 | פלימות' ארגייל | איפסוויץ' טאון | שפילד ונסדיי |
| 2023/2024 | פורטסמות' | דרבי קאונטי | אוקספורד יונייטד |
Rocket Kitten

| --- | --- |
 פעילות:  פעולות סייבר התקפיות
 תחום:  אבטחת מידע
 מדינה:  איראן איראן
 תקופת הפעילות:  2010–הווה (כ־14 שנים)
 
רוקט קיטן (באנגלית: Rocket Kitten) היא קבוצת תקיפה איראנית המבצעת פעולות סייבר התקפיות נגד ארצות הברית, ישראל וערב הסעודית.
התקפותיה של הקבוצה מתמקדות נגד חברות מסחריות וביטחוניות, דיפלומטים, עיתונאים, פעילי זכויות אדם ואתרים ממשלתיים וזאת באמצעות התקפות דיוג ממוקד.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 2010, וכיוונה את התקפותיה נגד מתנגדי משטר ופעילי אופוזיציה איראנים.
על פי מחקר שנעשה על ידי חברת FireEye, קבוצת התקיפה החלה לפעול מחוץ לאיראן בשנת 2013, מקבלת חסות ממשלת איראן וביצעה מספר פעולות סייבר התקפיות נגד חברות שונות מהתעשייה הביטחונית בארצות הברית.
בחודש מרץ 2015, דיווחה חברת טרנד מיקרו, על סידרה של פעולות סייבר התקפיות וניסיונות דיוג ממוקד שביצעה הקבוצה נגד חברות וארגונים מתחומים שונים ברחבי העולם, קמפיין התקיפה זכה לשם Woolen-Goldfish.
בחודש נובמבר 2015, פגיעויות במסד נתונים בשם עויון (Oyun) ששייך לקבוצה, אפשרו לחברת צ'ק פוינט לקבל גישה אליו לא סיסמה.
המידע שנמצא במסד הנתונים חשף את שיטת הפעולה של הקבוצה ומצא כי הפעילה דפי פישינג ממוקדים שאספו פרטים של כ-1840 קורבנות ומתוכם, 18 אחוזים היו מסעודיה, 17 אחוזים מארצות הברית, 16 אחוזים מאיראן, 8 אחוזים מהולנד ו-5 אחוזים מישראל.
בחודש אוגוסט 2016, עמדו חברי הקבוצה מאחורי פריצה ל-15 מיליון פעילי אופוזיציה ומתנגדי משטר המשתמשים בתוכנת המסרים המידיים, טלגרם, כאשר הם מנצלים את האימות הדו שלבי באמצעות הודעות טקסט.
ראו גם

לוחמת רשת
טרור קיברנטי
האקינג
משחקי מלחמה (אבטחת מידע)
האקטיביזם
Charming Kitten
הערות שוליים

↑  Rocket Kitten Overview
↑  Operation “Ke3chang”: Targeted attacks against ministries of foreign affairs | Mandiant, www.mandiant.com (באנגלית)
↑  Operation Woolen-Goldfish: When Kittens Go Phishing - TrendLabs Security Intelligence Blog, blog.trendmicro.com, ‏2015-03-19 (באנגלית אמריקאית)
↑  "Cyber warfare: Iran opens a new front". Financial Times. 2016-04-26. נבדק ב-2021-11-07.
↑  Phil Muncaster, Opsec Blunders Expose Rocket Kitten Masterminds, Infosecurity Magazine, ‏2015-11-10
↑  "Exclusive: Hackers accessed Telegram messaging accounts in Iran - researchers". Reuters (באנגלית). 2016-08-02. נבדק ב-2021-11-07.
Aviv Geffen

Aviv Geffen הוא אלבום האולפן ה-11, והאלבום הבינלאומי הראשון, של הזמר הישראלי אביב גפן, שיצא ב-19 באוקטובר 2009 בממלכה המאוחדת.
כמה מחברי ההרכב בלאקפילד תרמו את חלקם בנגינה באלבום: ספי אפרתי על הבס, תומר זי על התופים, ערן מיטלמן על הקלידים וסטיבן וילסון על הגיטרה.
השיר "It's Cloudy Now" מהווה תרגום לשירו של גפן "עכשיו מעונן", ונמצא גם באלבום הבכורה של בלאקפילד.