stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מארק דחרייזה
ניהול מקצועי

בקיץ 2003 סגר דחרייזה מעגל וחזר לקלאב ברוז', הפעם בתפקיד המנהל המקצועי של המועדון. לאחר שנה אחת קיבל את האחריות על כל ההעברות של המועדון. על אף ההצלחות של המועדון בתחילת דרכו של דחרייזה בצוות המקצועי, ניכר היה כי קיבל מספר החלטות שגויות שהובילו לפיחות במעמדה של הקבוצה. הפופולריות של דחרייזה בקרב הקהל הלכה ופחתה, במיוחד לאור התפטרותו של המאמן המוערך יאן קולמנס באפריל 2006.
הפסד ביתי לרוסלארה ב-27 בינואר 2007, הביא לסיום דרכם של המאמן אמיליו פררה ועוזרו פרנקי ואן דר אלסט, שהיה חברו הקרוב של דחרייזה. בעקבות מצבה של הקבוצה הגיש דחרייזה את התפטרותו באותו היום, ושוחרר מתפקידו יום לאחר מכן.
תארים

אליפות בלגיה: 1987/1988
הגביע הבלגי: 1985/1986
הסופר קאפ הבלגי (2): 1986, 1988
אליפות בלגיה (4): 1990/1991, 1992/1993, 1993/1994, 1994/1995
הגביע הבלגי: 1993/1994
הסופר קאפ הבלגי (2): 1993, 1995
אליפות הולנד: 1996/1997
מגן יוהאן קרויף (2): 1996, 1997
נעל הזהב הבלגית: 1991
כדורגלן השנה בבלגיה: 1990, 1995, 2000
סטטיסטיקות > מועדונים

| עונה | קבוצה | ליגה | בליגה> הופעות | בליגה> שערים | בגביע> הופעות | בגביע> שערים | בגביע הליגה> הופעות | בגביע הליגה> שערים | באירופה> הופעות | באירופה> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכול> הופעות | סך הכול> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983/1984 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 20 | 9 | 2 | 0 | — | — | — | — | — | — | 22 | 9 |
| 1984/1985 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 34 | 21 | 4 | 0 | — | — | 4 | 1 | — | — | 42 | 22 |
| 1985/1986 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 31 | 16 | 8 | 4 | — | — | 3 | 0 | — | — | 42 | 20 |
| 1986/1987 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 32 | 15 | 4 | 0 | — | — | 2 | 0 | — | — | 38 | 15 |
| 1987/1988 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 34 | 22 | 3 | 2 | — | — | 10 | 0 | — | — | 47 | 24 |
| 1988/1989 | קלאב ברוז' | בלגיהליגת העל הבלגית | 28 | 12 | 5 | 1 | — | — | 2 | 0 | — | — | 35 | 13 |
| 1989/1990 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 31 | 18 | 5 | 4 | — | — | 9 | 4 | — | — | 45 | 26 |
| 1990/1991 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 32 | 12 | 3 | 2 | — | — | 7 | 0 | — | — | 42 | 14 |
| 1991/1992 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 28 | 5 | 2 | 0 | — | — | 9 | 4 | — | — | 39 | 9 |
| 1992/1993 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 32 | 11 | 4 | 1 | — | — | 5 | 2 | — | — | 41 | 14 |
| 1993/1994 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 19 | 9 | 3 | 2 | — | — | 3 | 0 | — | — | 25 | 11 |
| 1994/1995 | אנדרלכט | בלגיהליגת העל הבלגית | 28 | 11 | 5 | 2 | — | — | 4 | 0 | — | — | 37 | 13 |
| 1995/1996 | שפילד ונסדיי | אנגליהפרמייר ליג | 34 | 8 | 1 | 0 | 3 | 4 | — | — | — | — | 38 | 12 |
| 1996/1997 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 23 | 3 | — | — | — | — | 3 | 0 | 1 | 2 | 27 | 5 |
| 1997/1998 | פ.ס.וו. איינדהובן | הולנדליגת העל ההולנדית | 8 | 1 | 2 | 0 | — | — | 3 | 0 | 1 | 0 | 14 | 1 |
| 1998/1999 | גנט | בלגיהליגת העל הבלגית | 29 | 10 | — | — | — | — | — | — | — | — | 29 | 10 |
| 1999/2000 | חרמינל בירסחוט | בלגיהליגת העל הבלגית | 31 | 10 | — | — | — | — | — | — | — | — | 31 | 10 |
| 2000/2001 | חרמינל בירסחוט | בלגיהליגת העל הבלגית | 33 | 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | 33 | 8 |
| 2001/2002 | חרמינל בירסחוט | בלגיהליגת העל הבלגית | 33 | 8 | — | — | — | — | — | — | — | — | 33 | 8 |
| סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | סך הכל קריירה | 540 | 209 | 51 | 18 | 3 | 4 | 64 | 11 | 2 | 2 |  | 244 |
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| נבחרת בלגיה> שנה | נבחרת בלגיה> הופעות | נבחרת בלגיה> שערים |
| --- | --- | --- |
| 1984 | 2 | 0 |
| 1985 | 1 | 0 |
1986: 0
| 1987 | 4 | 1 |
| 1988 | 3 | 1 |
| 1989 | 9 | 5 |
| 1990 | 10 | 3 |
| 1991 | 6 | 2 |
| 1992 | 7 | 1 |
| 1993 | 3 | 0 |
| 1994 | 10 | 8 |
| 1995 | 4 | 1 |
| 1996 | 4 | 1 |
| סה"כ | 63 | 23 |
מיקסטייפ

מיקסטייפ משנת 1974
מיקסטייפ (באנגלית: Mixtape) הוא שם כללי שניתן לאוסף שירים שהוקלטו למטרה מסוימת.
המיקסטייפ משקף בדרך כלל טעם מוזיקלי אישי, ויכול לכלול אוסף שירים מועדפים, אוסף שירים הקשורים ביניהם על ידי נושא משותף או שירים המייצגים אמירה אישית לנמען מסוים. חובבי מיקסטייפים רבים מאמינים כי על ידי בחירה זהירה של השירים באוסף ניתן ליצור אמירה אמנותית.
היסטוריה

המיקסטייפים הראשונים הנפוצים ביותר היו בוטלגים שנמכרו בשוקי פשפשים בשנות ה-60 המאוחרות ועד שנות ה-80 המוקדמות. המיקסטייפים הביתיים נהפכו לפופולריים בשנות ה-80.
בשנים הראשונות של ההיפ הופ, המוזיקה הייתה קיימת רק בהופעות חיות, והופצה באמצעות קלטות של מופעים. המיקסטייפים הראשונים של הז'אנר הוקלטו באמצע שנות ה-70 בניו יורק, וככל שהיו זמינים יותר, החלו מעריצים לאסוף את המיקסטייפים ולסחור בהם. משנות ה-90 החלו המיקסטייפים לשמש לקידום זמרים חדשים או להוצאת חומרים במטרה לקדם אלבומים רשמיים. כיום המיקסטייפים הם אלבומים באורך מלא שפורסמו בחינם, ובהם שירים מקוריים, רמיקסים לשירים פופולריים או שירי "פריסטייל".
הערות שוליים

↑  עונג מדף: Mixtape: The art of cassette culture, פורסם ב-21 בפברואר 2006
↑  אור ברנע, אהובתי הכנתי לך מיקסטייפ, יש לך דקה?, באתר ynet, 15 ביוני 2012
ערך זה הוא קצרמרבנושא אלבומים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מיקרוסופט סוליטר

| --- | --- |

 כללי
 תאריך הוצאה:  1990
 פיתוח:  ווס צ'רי
 הוצאה לאור:  מיקרוסופט 
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 דרישות תוכנה
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  Microsoft Windows 
 
מיקרוסופט סוליטר (באנגלית: Microsoft Solitaire) הוא משחק מחשב אשר נכלל במערכת ההפעלה Microsoft Windows ומבוסס על משחק הקלפים באותו השם, אשר ידוע גם בשם "קלונדייק". הגרסה המקורית של המשחק נוצרה על ידי המפתח ווס צ'רי, והעיצוב של קלפי המשחק עוצבו במקור על ידי סוזן קאר.
היסטוריה

מיקרוסופט כוללת את המשחק במערכת ההפעלה Windows עוד מאז שהשיקה את Windows 3.0 בשנת 1990. המשחק פותח במהלך קיץ 1988 על ידי המפתח המתמחה ווס צ'רי. הציורים בגב הקלפים עוצבו על ידי המעצבת הגרפית סוזן קאר. הגרסה המקורית שצ'רי יצר הייתה אמורה לכלול את האפשרות ללחוץ על צירוף מסוים במקלדת על מנת להציג על המסך גיליון אלקטרוני מזויף של מיקרוסופט אקסל, אך הוא התבקש להסיר את הפיצ'ר הזה מהגרסה הסופית של המשחק.
כיוון שבתחילת שנות התשעים רוב האוכלוסייה עדיין לא הורגלה להשתמש בממשק משתמש גרפי, הכוונה של מיקרוסופט הייתה שהשילוב של המשחק במערכת ההפעלה תסייע "להרגיע" משתמשים שעלולים להרגיש רתיעה משימוש במערכת ההפעלה משום שהמשחק סייע לגרום למשתמשי מחשב חדשים להבין מהר מאוד כיצד להשתמש בעכבר המחשב, ובמיוחד כיצד לבצע פעולות כמו גרור ושחרר – טכניקה בה חייבים לשלוט על מנת להזיז קלפים על המסך.
על פי טלמטריה בתחילת הדרך המשחק היה בין שלוש התוכנות של מערכת ההפעלה Windows אשר בהן נעשה הכי הרבה שימוש.
באוקטובר 2012 מיקרוסופט שילבה במערכת ההפעלה Windows 8 גרסה חדשה של המשחק בשם "Microsoft Solitaire Collection".‏ גרסה זו של המשחק אשר נוצרה על ידי Arkadium עם עיצובים שנוצרו על ידי ויליאם ברדבק כללה פרסומות והוסיפה למשחק פיצ'רים חדשים רבים. בדומה לכוונה של מיקרוסופט עם המהדורה המקורית של המשחק, גם במהדורה הזו הכוונה של מיקרוסופט הייתה שבאמצעות העיצוב המחודש של המשחק ניתן יהיה להציג למשתמשים את השינויים החדשים ששולבו במערכת ההפעלה החדשה של Windows 8. נכון ל-2024 הגרסה הזו של המשחק היא עדיין זו שמשולבת בגרסה הנוכחית של מערכת ההפעלה שהיא Windows 11.
ב-18 במאי 2015 מיקרוסופט ציינה 25 שנה להשקה של המשחק ובמסגרת האירוע ארגנה טורניר סוליטר בקמפוס של מיקרוסופט ושידרה את האירוע המרכזי ב-Twitch.‏
לטענת מיקרוסופט בשנת 2020 היו כ-35 מיליון אנשים ששיחקו במשחק מדי חודש והמשחק שוחק מעל ל-100 מיליון פעמים מדי יום.
משחקיות

כאשר מצליחים לנצח במשחק כל הקלפים נופלים ומקפצים על המסך. מסך ה"ניצחון" הזה הפך בהמשך פופולרי בגרסאות דיגיטליות שונות של משחקי קלפים.
עוד מהגרסה הראשונה של המשחק ניתן לבחור את הציורים בגב הקלפים, וכמו גם אם השחקן ישלוף כל פעם קלף אחד מהערימה או שלושה קליפים והוספה/הסרה של ניקוד.
ב-Windows 2000 ובגרסאות מאוחרות יותר של המשחק, לחיצה ימנית על שטחים פתוחים העבירה באופן אוטומטי קלפים לארבעת המיקומים בחלק הימני העליון של המסך, בדומה לפריסל. כאשר הסמן של העכבר עמד מעל לקלף, לחיצה על הלחצן הימני של העכבר העבירה רק את הקלף לערימת הקלפים הרלוונטית, בתנאי שמדובר בהזזה אפשרית. לחיצה כפולה על הלחצן השמאלי גם העבירה את הקלף לערימת הקלפים הרלוונטית.
עד לגרסת Windows XP הציור שהופיע בגב הקלפים היו הציורים המקוריים שנוצרו על ידי המעצבת סוזן קאר, וחלק מהם היו אף עם הנפשה.
הגרסאות של המשחק שנוצרו עבור מערכות ההפעלה Windows Vista ו-Windows 7 הכילו את האפשרות לשמור נתונים סטטיסטיים אודות מספר ואחוז המשחקים אותם השחקן הצליח לנצח, ואיפשרה למשתמשים לשמור משחקים לא שלמים ולבחור קלפים עם ציורים חדשים בגב הקלפים.
במערכות ההפעלה Windows 8,‏ Windows 10,‏ Windows 11,‏ Windows Phone, אנדרואיד ו־iOS נכלל המשחק במסגרת חבילת המשחקים "Microsoft Solitaire Collection" אשר בה, בנוסף למשחק סוליטר, נכללו גם המשחקים סוליטר עכביש, פריסל, Pyramid ו־TriPeaks.
ראו גם

סוליטר
שולה מוקשים
הערות שוליים

↑  Garreau, Joel (9 במרץ 1994). "Office Minefield". The Washington Post. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Farokhmanesh, Megan (13 באפריל 2017). "A bored intern created the original Windows Solitaire". The Verge. Vox Media. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cherry, Wes. "Interview with Wes Cherry - B3TA.com 2008". B3ta.com. נבדק ב-22 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Wes Cherry on Reddit about Solitaire". 4 בינואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Susan Kare personal website showing her design for Microsoft Solitaire". Kare.com. אורכב מ-המקור ב-28 באוגוסט 2008. נבדק ב-22 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Warren, Tom (22 במאי 2020). "Microsoft Solitaire turns 30 years old today and still has 35 million monthly players". The Verge. נבדק ב-24 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dear, Brian (2017). "27. Leaving the Nest". The Friendly Orange Glow. New York: Pantheon Books. pp. 502–503. ISBN 9781101871560.
↑  "Microsoft Solitaire Collection". App Store. Microsoft.
↑  "Celebrating Microsoft Solitaire". Blogging Windows. Microsoft. 18 במאי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Dent, Steve (22 במאי 2020). "Microsoft's classic Solitaire game is 30 today". Engadget. נבדק ב-22 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
מדד קלות עשיית העסקים

מדד קלות עשיית עסקים היה מדד שפותח על ידי סמיון דג'נקוב מהבנק העולמי. המחקר האקדמי שהיווה את התשתית לבניית המדד נעשה בשיתוף עם הפרופסורים אוליבר הארט ואנדריי שלייפר. המדד דירג את מדינות העולם על ציר מספרי כך שהדירוג הגבוה ביותר ייצג סביבה רגולטורית ומוסדית טובה יותר להקמת עסקים חדשים, והגנות חזקות יותר של זכויות קניין. בתוצאות סקרי המדד נעשה שימוש רב במחקרים אקדמאים, בקביעת דירוגי אשראי של מדינות, וכן בתוכניות כלכליות של פוליטיקאים במדינות שונות. ניהול והפצת המדד הופסקו על ידי הבנק העולמי ב-16 בספטמבר 2021, לאחר חקירה פנימית אשר חשפה כשלים בניהול המדד בעקבות לחץ שהופעל על עורכיו לשפר את התוצאות של מדינות מסוימות.
מטרת המדד כפי שהוגדר על ידי מפתחיו, היה לפתח אינדיקטור שיאפשר קיום מחקרים אמפיריים שיגדירו את הרמה האופטימלית של הרגולציה העסקית. האינדיקטורים שנאספו במסגרת פרויקט "קלות עשיית עסקים" מאפשרים מחקר כזה. מאז תחילת הפרויקט בנובמבר 2001, יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו באחד או יותר מהאינדיקטורים שנבנו בפרויקט.
מתודולוגיה

הדו"ח הוא מעל לכל, מחקר השוואתי של הרגולציה. הסקר מורכב משאלון שעוצב על ידי צוות הפרויקט בסיוע יועצים אקדמיים. השאלון מתמקד במקרה עסקי פשוט המבטיח השוואה בין כלכלות ובמשך הזמן. הסקר גם מבסס הנחות על הצורה המשפטית של העסק, הגודל, המיקום ואופי פעילותו. שאלות המדד נועדו למדוד רגולציה בעלת השפעה ישירה על עסקים ולא תנאים כלליים יותר כגון קרבה של האומה לשווקים גדולים, איכות התשתית, האינפלציה, או רמת הפשיעה.
הסקר נענה על ידי יותר מ־12,500 משיבים מומחים (עורכי דין, רואי חשבון וכו') ב־190 מדינות. נסקרים אלו מקיימים אינטראקציה עם צוות הפרויקט בשיחות ועידה, תכתובות וביקורים של הצוות העולמי לצורכי אימות נתונים וגיוס משיבים. תוצאות הסקר נבדקות בעקביות לפני שהן נכללות בדוח וכן מאומתות גם עם הממשלה הרלוונטית לפני הפרסום. המשיבים ממלאים סקרים כתובים ומספקים הפניות לחוקים, לתקנות ולאגרות הרלוונטיים, בהתבסס על תרחישי מקרה סטנדרטיים עם הנחות ספציפיות, כגון הנחה כי העסק הנמצא בעיר הכלכלית הגדולה במשק.
דירוג המדינה במדד, מבוסס על ממוצע של 10 תת-פרמטרים:
פתיחת עסק – נהלים, זמן, עלות הון מינימלי לפתיחת עסק חדש
התמודדות עם היתרי בנייה – נהלים, זמן ועלות לבניית מחסן
קבלת חשמל – נהלים, זמן ועלות הנדרשים עבור העסק כדי לקבל חיבור חשמל קבוע עבור מחסן שנבנה לאחרונה
רישום נכס – נהלים, זמן ועלות רישום נדל"ן מסחרי
קבלת אשראי – עומק מידע אשראי הנדרש
הגנה על המשקיעים – מדדים לגבי היקף הגילוי, היקף אחריות הדירקטורים וקלות תביעת בעלי המניות
תשלום מיסים – גובה המיסים, משך הזמן המושקע בשנה בבקשות להחזר מס, גובה אחוז המס מתוך הרווח הגולמי
המסחר מעבר לגבולות – מספר המסמכים, עלות וזמן הנדרש לייצא ולייבא
אכיפת חוזים – נהלים, זמן ועלות לאכיפת חוזה חוב
פתרון חדלות פירעון – זמן, עלות ושיעור ההחלמה (%) תחת הליך פשיטת רגל
במסגרת הפרויקט מוצגים גם הנתונים הבאים:
מרחק לגבול האינדיקטור – מציג את המרחק של כל המשק ל "גבול", שהוא גובה הביצועים הגבוהים ביותר שנצפו על כל אחד מהאינדיקאטורים בכל הכלכלות שנכללו מאז שכל אינדיקטור נכלל במדד
יזמות – מודד פעילות יזמית. הנתונים נאספים ישירות מ -130 רשמים של חברות, על מספר החברות החדשות שנרשמו בשבע השנים האחרונות
שיטות עבודה מומלצות – מספקים תובנות לגבי האופן שבו ממשלות שיפרו את הסביבה הרגולטורית בעבר בתחומים שנמדדו על ידי ביצוע עסקים
שקיפות בתקנות העסקיות – נתונים על הנגישות למידע רגולטורי מודדים כמה קל לגשת ללוחות זמנים עבור 4 תהליכים רגולטוריים בעיר הכלכלית הגדולה ביותר במשק.
מחקר והשפעה

יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו בנתונים מהמדד וכן נטען כי למדד השפעה חזקה מאוד על שיפור הרגולציה ותרומה לצמיחה כלכלית. המעבר מקבוצת המדינות שמדורגות ברבע הגרוע מכל המדינות לרבע הטוב ביותר יכול לנבא עלייה של 2.3 נקודות אחוז בצמיחה השנתית. 7,000 ניירות עבודה נוספים במחלקות לכלכלה ומדעי החברה משתמשים בנתונים מהדוח. זוכה פרס נובל לשנת 2016 בכלכלה אוליבר הרט הוא בין מחברי מאמרים כאלה.
מרכיבי המשנה השונים של המדד כשלעצמם מספקים הצעות קונקרטיות לשיפור. רבים מהם עשויים להיות קלים יחסית ליישום ולכן המדד השפיע על מדינות רבות לשפר את התקנות שלהן.
דירוג

הדירוג העדכני ביותר מופיע בדו"ח "קלות עשיית עסקים 2019". ניו זילנד מובילה בראש הדירוג בין השנים 2017–2019. סינגפור הצליחה לעמוד בראש המדד בשנים 2007–2016. על אף כי מדינות עשירות יותר, מדורגות בממוצע גבוה יותר ממדינות עניות, ישנם כמה יוצאים מן הכלל. אחת הדוגמאות היא כווית, אחת המדינות העשירות בעולם, מדורגת (97) בהשוואה למדינות עניות בהרבה כדוגמת קניה (מדורגת 61), קולומביה (מדורגת 65) ואוזבקיסטן (מדורגת 76).
ביקורת

המתודולוגית המדד בנוגע ליחסי עבודה ספגה ביקורת מצד הקונפדרציה לאיגוד הסחר הבינלאומי מכיוון שהיא מעדיפה תקנות תעסוקה גמישות. בדיווחים המוקדמים, ככל שהיה קל יותר לפטר עובד מסיבות כלכליות, כך השתפר דירוג המדינה. האינדיקטור הרלוונטי עבר תיקונים ב-2008 אך בהמשך הוא הוסר לחלוטין.
מחקר שהוזמן על ידי ממשלת נורווגיה טען כי קיימות חולשות מתודולוגיות במדד, כדוגמת אי-ודאות ביכולתם של המדדים לתפוס את האקלים העסקי הבסיסי ודאגה כללית כי מדינות רבות יתמקדו בשינוי דירוגן במדד על פני טיפול בכשלים שקיימים באקלים הבסיסי ולא באים לידי ביטוי במדד.
הערות שוליים

↑  World Bank Group to Discontinue Doing Business Report, World Bank (באנגלית)
מרק גורמן

מרק גורמן (נולד ב-9 בפברואר 1989 באלמטי) הוא כדורגלן קזחי-ישראלי המשחק בעמדת הבלם באסטנה ובנבחרת קזחסטן.
גורמן הוא בנו של מיכאל גורמן, כדורגלן עבר ששיחק בקבוצות שחטאר קאראגנדי וקאיראט אלמטי. כשהיה מרק גורמן בן 14 הוא עלה לישראל לבדו, לאחר ששלמה שרף גילה אותו במסגרת הפרויקט לגילוי כדורגלנים יהודים ברחבי העולם. בשנת 2006 הצטרף למחלקת הנוער של בית"ר טוברוק. בשנת 2008 עבר להפועל פתח תקווה מליגת העל, ולאחר שנה הושאל למכבי אחי נצרת.
בשנת 2010 חזר לקזחסטן, וחתם בלוקומוטיב אסטנה מליגת העל הקזחית, ובאותה שנה גם זומן לראשונה לסגל נבחרת קזחסטן. בשנת 2012 עבר לקבוצת קאיראט אלמטי.
מיסטצינה קטנה

| מיסטצינה קטנה |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: Vespertilioniformes
משפחה:: מיסטציניים
סוג:: מיסטצינה
מין:: מיסטצינה קטנה
שם מדעי
 Mystacina tuberculata ‏גריי, 1843
תחום תפוצה


מיסטצינה קטנה (שם מדעי: Mystacina tuberculata) היא מין של עטלף חרקים ממשפחת המיסטציניים האנדמית לניו זילנד.
עטלף קטן זה מגיע לאורך 6–7 ס"מ ולמוטת כנפיים של 28–30 ס"מ. משקל הבוגר מגיע ל-10–22 גרם. הם חומים ובעלי ראשים קטנים עם אוזניים זקורות ובעלי לסת מלאה שיניים חדות. עטלפים אלה יודעים לא רק לעוף אלא גם להתהלך מהר על הקרקע והם בין העטלפים היחידים המרגישים נוח להלך באופן קבוע.
אלו עטלפים החיים בשני האיים של ניו זילנד ביערות גבוהים. הם עפים כל לילה כמה קילומטרים כדי לחפש מזון ובשונה מעטלפים אחרים הם ניזונים יחדיו. העטלפים יכולים לחפש על קרקע היער כל חרק אכיל אותו הם טורפים במהירות או שהם עטים על החרק מלמעלה. הם ניזוני מעשים, חיפושיות, זבובים ויצורים קטנים נוספים ואפילו על חרקים גדולים כמו חגבי הווטה הגדולים (אנ'). בנוסף הם מחפשים פרחים, צוף, פירות ואבקה מפרחי ופירות קרקע.
עטלפים אלה נמצאים בסכנת הכחדה.
תת-מינים

למיסטצינה יש 3 תת-מינים:
M. t. tuberculata
M. t. auporica
M. t. rhyacobia
הערות שוליים

↑  מיסטצינה קטנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
מרק האבן

מרק האבן הוא סיפור עממי המוכר במספר גרסאות. האגדה שייכת לטיפוס סיפורי 1548 בסיווג ארנה-תומפסון.
הסיפור מספר על נווד עני המבקש מחסה אצל מארחים המסרבים לתת לו אוכל. הנווד מציע להכין בעצמו את הארוחה, כשהוא מבטיח שביכולתו להכין מרק טעים ומשביע על בסיס אבן פשוטה בלבד. הוא מכניס את האבן לסיר מלא מים ומתחיל להרתיח אותה, אבל במהלך ההכנה מבקש ממארחיו להוסיף למרק עוד ועוד תבלינים ורכיבים שונים לשיפור הטעם, והם נעתרים לבקשותיו, עד שלבסוף מתקבל מרק מאיכות טובה, להנאת הנווד והמארחים, שמתפלאים לגלות שמאבן פשוטה ניתן להכין מרק כה מוצלח. הנווד מתגאה שלא בלבד שהוא מסוגל להכין מרק כה טוב מאבן, אלא גם שהאבן עצמה עדיין זמינה לשימוש חוזר, ויהיה ניתן להשתמש בה להכנת מרקים נוספים.
בגרסאות השונות של הסיפור מדובר לעיתים על "מרק מפתח", "מרק פטיש" "מרק כפתור" או "מרק מסמר" במקום מרק אבן.
בפולקלור היהודי מסופר הסיפור על הרשלה מאוסטרופולי.
מסכת כתובות

.
מסכת כתובות עוסקת בעיקר בהלכות כתובה, בתמונה: כתובה מהמאה ה-18
מַסֶּכֶת כְּתוּבּוֹת היא המסכת השנייה בסדר נשים, שהוא הסדר השלישי במשנה. במסכת זו שלושה עשר פרקים אשר עוסקים ברובם בפרטי הלכות הכתובה (שטר ההתחייבות שכותב הבעל לאישה בשעת הנישואין), ובשאר התחייבויות הבעל והאישה זה כלפי זו, וזו כלפי זה. במסכת נידונים גם הלכות אונס ומפתה ומוציא שם רע.
מסכת זו מכונה גם בשם ש"ס קטן, כיוון שנידונים בה אגב העיון בהתחייבויות הכספיות בין בני הזוג עניינים רבים מהתלמוד כולו (כפי שציין ה"ברכי יוסף" על יורה דעה סימן רמ"ו), ובהם סוגיות יסודיות כגון דיני ספקות, חזקה, רוב, טענת מיגו טענת ברי ושמא ועוד נושאים רבים המהווים את יסודות המשפט העברי.
בתלמוד בבלי יש למסכת זו 111 דפים.
מיקומה של המסכת בסדר נשים

לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הטעם שמסכת זו מופיעה מיד אחרי מסכת יבמות הוא על מנת שלא להבדיל בין שתי מסכתות שעניינן אחד - מעשה הביאה.
פרקי המסכת

בְּתוּלָה נִשֵּׂאת ליום הרביעי (עשר משניות) - דיני חופה ונישואין, ודיונים הלכתיים בנוגע לסכום הכתובה.
הָאִשָּׁה שֶׁנִּתְאַרְמָלָה (עשר משניות) - דיני שטרות, דיני שבויה.
אֵלּוּ נְעָרוֹת שיש להן קנס (תשע משניות) - דיני קנסות.
נַעֲרָה שֶׁנִּתְפַּתָּתָה (שתים עשרה משניות) - דיני נערה (הלכה).
אַף עַל פִּי שאמרו (תשע משניות) - דיני כתובה.
מְצִיאַת הָאִשָּׁה (שבע משניות) - דיני ממונות בין האיש לאשתו.
הַמַּדִּיר את אשתו (עשר משניות) - דיניהם של איש ואשה המדירים הנאה זה מזה. מסופר, כי הפרק היה תמיד שגור על לשונו של האמורא המפורסם שמואל.
הָאִשָּׁה שֶׁנָּפְלוּ לה נכסים (שמונה משניות) - דיני נכסי מלוג.
הַכּוֹתֵב לְאִשְׁתּוֹ (תשע משניות) - דיני קניין סילוק.
מִי שֶׁהָיָה נָשׂוּי שתי נשים (שש משניות) - דיני גביית הכתובה, בפרק גם מופיעה הסוגיא המפורסמת מי שהיה נשוי שלוש נשים.
אַלְמָנָה נִזּוֹנֶת מנכסי יתומים (שש משניות) - דיני גביית מזונות האלמנה וכתובתה, ודיני אלמנה ודיינים שטועים, ודיני אלו שאין להם כתובה.
הַנּוֹשֵׂא אֶת הָאִשָּׁה (ארבע משניות) - דיני מזונות בת אשתו ומדור האלמנה.
שְׁנֵי דַּיָּנֵי גזירות (אחת עשרה משניות) - הלכות שנאמרו על ידי שני דייני גזירות שהיו בירושלים: אדמון וחנן בן אבישלום. פרק זה נשנה במסכת זו שכן חלק מהלכותיו שנויות במסכת. בתלמוד, הפרק עוסק בסופו במעלת ארץ ישראל ובמצוות יישובה.
בסך הכל יש במסכת 111 משניות.
סוגיות מפורסמות במסכת

האומר פתח פתוח מצאתי, וספק ספיקא.
אלמנת עיסה ומעלה עשו ביוחסין, - ספיקות בקשר ליחוס וכשרות לנישואין.
חזקת הגוף מול חזקת ממון וההכרעה על ידי כאן נמצאו וכאן היו.
מי שהיה נשוי שלוש נשים.
לקריאה נוספת

ירחמיאל ברודי, משנה ותוספתא כתובות - נוסח, עריכה ופרשנות, הוצאת מאגנס, 2015.
ירחמיאל ברודי, פירוש על תלמוד בבלי מסכת כתובות, יד הרב ניסים, 2022.
הערות שוליים

↑  מספר המשניות בכל פרק הוא לפי הספירה במשניות קהתי. בדפוסים אחרים תיתכן חלוקה שונה.
↑  מובא בסוף הפרק.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ט', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף י"ג, עמוד א'-דף י"ד, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ע"ה, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף צ"ג, עמוד א'
↑   ישי רוזן צבי, בּעוּלה ריחה נודף, בתולה אין ריחה נודף, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2022
| מסכתות ששה סדרי משנה |
| --- | --- | --- |
| זרעים | ברכות (ב י) • פאה (י) • דמאי (י) • כלאיים (י) • שביעית (י) • תרומות (י) • מעשרות (י) • מעשר שני (י) • חלה (י) • ערלה (י) • ביכורים (י) |  |
| מועד | שבת (ב י) • עירובין (ב י) • פסחים (ב י) • שקלים (י) • יומא (ב י) • סוכה (ב י) • ביצה (ב י) • ראש השנה (ב י) • תענית (ב י) • מגילה (ב י) • מועד קטן (ב י) • חגיגה (ב י) |  |
| נשים | יבמות (ב י) • כתובות (ב י) • נדרים (ב י) • נזיר (ב י) • סוטה (ב י) • גיטין (ב י) • קידושין (ב י) |  |
| נזיקין | מסכת נזיקין: בבא קמא (ב י) • בבא מציעא (ב י) • בבא בתרא (ב י) • סנהדרין (ב י) • מכות (ב י) • שבועות (ב י) • עדיות • עבודה זרה (ב י) • אבות • הוריות (ב י) |  |
| קדשים | זבחים (ב) • מנחות (ב) • חולין (ב) • בכורות (ב) • ערכין (ב) • תמורה (ב) • כריתות (ב) • מעילה (ב) • תמיד (ב) • מידות • קינים |  |
| טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקואות • נידה (ב י) • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |  |
ב – מסכת שיש עליה תלמוד בבלי     י – מסכת שיש עליה תלמוד ירושלמי
מיסטציניים

| מיסטציניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: עטלפים
תת־סדרה:: עטלפים קטנים
משפחה:: מיסטציניים
סוג:: מיסטצינה
מינים
 מיסטצינה גדולה  מיסטצינה קטנה
שם מדעי
 Mystacinidae ‏דובסון, 1875

מיסטציניים (שם מדעי: Mystacinidae) הם משפחת של עטלפי חרקים קטנים החיים אך ורק באי ניו זילנד - דרומית מזרחית לאוסטרליה, והם העטלפים וכנראה גם היונקים היבשתיים היחידים שחיים בה בטבע. במשפחה זו סוג יחיד ובו שני מינים שנמצאים בסכנת הכחדה וייתכן שאחד מהם אפילו נכחד.
מאפיינים

עטלפים אלה מיוחדים במינם. הם נוהגים ללכת במשוטח על הקרקע יותר מלעוף וכך הם מחפשים מזון המורכב מצוף, פגרים ופרוקי-רגליים, אחריהם הם רודפים בין העלים. יש להם טפרים גדולים ברגליים והם לעיתים מסתתרים במאורות ליד חוף הים. בנוסף הם נוטים לשוטט ולצוד הן בשעות היום והן בלילה.
הם היו היונקים היבשתיים היחידים בניו זילנד, אך משהביא האדם חיות נוספות כמו חתולים, הללו החלו לקטול אותם במהירות, אף על פי שהם יכולים לעוף.
מינים

מיסטצינה גדולה (Mystacina robusta) - נפוצה באי הצפוני והדרומי וכן באי סטיוארט. הוא לא נמצא מאז 1963, כך שייתכן שהוא כבר נכחד.
מיסטצינה קטנה (Mystacina tuberculata) - נפוצה באי הצפוני וכן בדרומי בעיקר ביערות הרריים, כולל בפיורלנד וגם באיי קודפיש.
באוסטרליה נמצאו מאובנים שכנראה מתאימים לבני המשפחה.
מירפואה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מזון, תערובת 
 על שם:  Gaston Pierre de Lévis 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  בצל, גזר, סלרי 
 
ירקות קצוצים למירפואה
מִירְפּוּאָה (בצרפתית: Mirepoix; נהגה: [miʁˈpwa]) היא תערובת ירקות קצוצים המהווה בסיס למגוון רחב של מנות במטבח הצרפתי ומטבחים נוספים.
מירפואה מורכבת מירקות, לרוב בצל, גזר וסלרי, החתוכים לקוביות קטנות ומטוגנות במעט שמן, במשך זמן רב ובחום נמוך עד לריכוך וללא השחמה. מטרת הפעולה להביא להמתקת הירקות ולא לקירמול שלהם.
מקובל להכין את המירפואה מראש, אך כאשר מכינים אותה תוך כדי הכנת המנה, נהוג לקצוץ את הירקות גס יותר בהתאם לזמן הבישול הכולל של המנה.
התערובת מכילה בדרך כלל בצל, סלרי וגזר. ביחס מקובל של שני חלקים בצל, חלק אחד של סלרי וחלק אחד של גזר.
המירפואה היא בסיס למנות כמו מרקים, תבשילים, נזידים ורטבים. בדומה למקבילותיה במטבחים אחרים כמו הסופריטו האיטלקי והספרדי.
מכון פרטנר לחקר האינטרנט של אוניברסיטת תל אביב

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מכון מחקר
 על שם:  פרטנר תקשורת 
 תקופת הפעילות:  2003–הווה (כ־21 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 niis.tau.ac.il
 
מכון פרטנר לחקר האינטרנט הוא מכון בין-תחומי הפועל באוניברסיטת תל אביב. מוסד זה עוסק בחקר האינטרנט, מהפכת המידע והשלכותיה, הבנת תהליכיה וצפיית עתידה. המכון מהווה מוקד מידע ומחקר אינטרדיסציפלינרי. דגש מיוחד ניתן לחקר השפעת האינטרנט על החברה הישראלית ועל העולם היהודי.