stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יחסי אלג'יריה–טורקיה
יחסים מודרניים

טורקיה הצביעה תחילה נגד (1955) ואז נמנעה (1958) בהצבעה על עצמאות אלג'יריה באו"ם. הסיבה העיקרית לכך הייתה מטרתה של טורקיה להתקרב אל צרפת והחזיקה בדעה כי עצמאות אלג'יראית תשפיע לרעה על יחסי טורקיה–צרפת. עם זאת, מאוחר יותר נמתחה ביקורת על החלטה זו של גורמים טורקיים כנטייה לטווח הקצר ופגעה ביחסים הדו-צדדיים. הצעד הראשון לשיקום המצב ננקט על ידי ראש ממשלת טורקיה טורגוט אזאל. הוא ביקר באלג'יריה בשנת 1985 והתנצל במפורש על ההצבעה השלילית של טורקיה. בשנה שלאחר מכן ביקר ראש ממשלת אלג'יריה עבדלהמיד ברהימי (ביקור אלג'יראי הראשון בטורקיה) וחתם על עסקת סחר בנפט עם טורקיה. ב-1999 הצהיר נשיא טורקיה סוליימאן דמירל כי הקונוטציות השליליות של הצבעת ההימנעות של טורקיה בשנת 1958 נמחקות לחלוטין. נשיא אלג'יריה עבד אל-עזיז בותפליקה ביקר בטורקיה בשנת 2005. ביקורים הדדיים היו נקודת מפנה לחיזוק היחסים הדו-צדדיים כמו גם להחזרת החברות בין המדינות."
אלג'יריה היא שותפה לטורקיה עם חשיבות הולכת וגוברת באפריקה ונחשבת כשותפה חשובה בעולם האסלאמי ואפריקה עבור טורקיה. בינתיים אלג'יריה היא שותפה קרובה של איראן. למעשה, אלג'יריה הייתה אחת המדינות שנמנעה מהצבעה על הצעת החלטה של האו"ם משנת 2012 המגנה את הפרות זכויות האדם על ידי משטר אסד הנתמך על ידי איראן. פקידים איראניים הדגישו בעבר כי לאיראן ואלג'יריה יש יכולת ליצור סדר עולמי חדש. מודעת למצב זה, נראה כי טורקיה נחושה בדעתה לא להשאיר את שותפיה האפריקאים הפוטנציאליים בידי מעצמות אזוריות וגלובליות מתחרות. לכן, בשנת 2013 ביקר ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן באלג'יריה ופגש את נשיא אלג'יריה עבדאלז בוטפליקה באלג'יר. שיתופי פעולה הולכים וגוברים, כלכליים, פוליטיים וביטחוניים כאחד.
יחסים מודרניים > כלכלה

"אנו רואים באלג'יריה אי של יציבות פוליטית וכלכלית באזור. שותפת הסחר הראשונה שלנו באפריקה היא אלג'יריה. "אמר נשיא טורקיה ארדואן והוסיף:" לפיכך, כאלף חברות טורקיות נמצאות באלג'יריה המנהלות עסקים בהיקף השקעה של 3.5 מיליארד דולר." אלג'יריה היא שוק הייצוא ה-23 הגדול ביותר בטורקיה וספקית היבוא הגדול ביותר של יבוא סחורות בהיקף הסחר הכולל של 4.5 מיליארד דולר, בעוד טורקיה היא השותפה הכלכלית השישית בגודלה באלג'יריה. עיקר היצוא של אלג'יריה לטורקיה הם פחמימנים, נפט וגז טבעי. אלג'יריה מייבאת בעיקר חומרי בנייה מטורקיה. אלג'יריה היא ספקית הגז הטבעי הרביעית בגודלה של טורקיה עם 8 אחוז מהנתח.
יחסים מודרניים > אבטחה

בשנת 2003 חתמו שרי טורקיה ואלג'יריה על הסכם ביטחוני נגד סמים, סחר בבני אדם ופשעים מאורגנים. שני הצדדים תיארו את הטרור כבעיה גדולה ודנו במאבקים המאחדים כנגד קבוצות וארגונים כאלה. עד אוקטובר אותה שנה נחתם הסכם לשיתוף פעולה צבאי. ההסכם כלל סעיפים כמו העברת טכנולוגיה, תרגילי צבא משותפים והחלפת מידע צבאי. טורקיה, כחברת נאט"ו, ממלאת תפקיד משמעותי ביחסי ההפשרה בין הקבוצה לאלג'יר, בשל חשיבותה של אלג'יריה לביטחון האזורי של אפריקה ומנ"א. טורקיה הופכת גם היא יותר ויותר ליצואנית נשק חשובה לאלג'יריה ושיתוף הפעולה הצבאי בין שתי מדינות צומח גם כן, ומעניק את מעמדן של כוחות הצבא הלאומי של העם האלג'יראי כאחת הצבאיות הערביות המאומנות, הקשוחות בקרב ומקצועיות.
יחסי סומליה–צ'ילה

| יחסי סומליה–צ'ילה |
| --- | --- |
סומליה: צ'ילה


סומליה: צ'ילה
שטח (בקילומטר רבוע)
637,657: 756,102
אוכלוסייה
19,169,848: 19,788,712
תמ"ג (במיליוני דולרים)
11,680: 335,533
תמ"ג לנפש (בדולרים)
609: 16,956
משטר
רפובליקה: רפובליקה דמוקרטית

יחסי סומליה–צ'ילה הם יחסי החוץ בין צ'ילה וסומליה.
היסטוריה

צ'ילה וסומליה לא כוננו מעולם יחסים דיפלומטיים רשמיים.
יחסים מסחריים

הסחר בין שתי המדינות הוא כמעט זניח, והסתכם ב-41,000 דולר בשנת 2016.
נציגויות דיפלומטיות

סומליה לא מיוצגת בצ'ילה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
צ'ילה לא מיוצגת בסומליה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.
יחסי סודאן–תוניסיה

| יחסי סודאן–תוניסיה |
| --- | --- |
סודאן: תוניסיה


סודאן: תוניסיה
שטח (בקילומטר רבוע)
1,861,484: 163,610
אוכלוסייה
50,752,039: 12,295,083
תמ"ג (במיליוני דולרים)
109,327: 48,530
תמ"ג לנפש (בדולרים)
2,154: 3,947
משטר
רפובליקה פדרלית: רפובליקה

יחסי סודאן–תוניסיה הם יחסי החוץ הדיפלומטיים, הכלכליים, התרבותיים וההיסטוריים שבין רפובליקת תוניסיה לסודאן.
היסטוריה

המדינות קיימו יחסים דיפלומטיים החל מהקמת תוניסיה בשנת 1956 ועד שנת 1992. באותה שנה החליטה תוניסיה לפרק את יחסיה עם סודאן בעקבות תמיכתה של האחרונה בפעילים אסלאמיסטים תוניסאים.
רק 8 שנים מאוחר יותר, בחודש מאי 2000, כוננו מחדש יחסים דיפלומטיים מלאים בין המדינות, וזאת לאחר שתי פגישות פסגה במצרים ובקובה. שר החוץ הסודאני, מוסטפא אוסמן איסמעיל, הודיע כי תוניסיה הייתה האחרונה בשרשרת של כינון יחסים עם מדינות ערב. בנוסף, הוא טען כי היחסים החדשים יקדמו את שתי המדינות.
לאחר בחירות שהתקיימו בשנת 2019 בתוניסיה, בהן ניצח הנשיא קייס סעיד בפעם הראשונה, נפגשו שרי החוץ של תוניסיה וסודאן כדי ליישר קו בנוגע למדיניות החוץ החדשה של הנשיא. שרי החוץ הבהירו כי תוניסיה וסודאן ימשיכו לתמוך זו בזו על בסיס של הבנה וסולידריות.
סחר

בשנת 2011 הועבר מרכז השוק האפריקאי לח'רטום, בירת סודאן, כדי לפתח את הייצוא התוניסאי למדינה. במסגרת המהלך הגיעו עשרות יזמים ומשקיעים תוניסאים לח'רטום כדי להיחשף להשקעות אופציונליות במדינה.
תוניסיה וסודאן חברות בארגון הסחר "COMESA" מאז שנת 1998, יחד עם מספר מדינות צפון אפריקאיות נוספות.
בשנת 2017 חתמו תוניסיה וסודאן על אזור סחר חופשי, וראש ממשלת תוניסיה, יוסוף צ'אחד, קרא למשקיעים לנצל את ההקלות כדי ליזום ולפתח השקעות כלכליות בשתי המדינות.
שגרירויות

סודאן מחזיקה שגרירות בעיר תוניס.
תוניסיה מחזיקה שגרירות בעיר ח'רטום.
יחסי מונקו–קמבודיה

| יחסי מונקו–קמבודיה |
| --- | --- |
מונקו: קמבודיה


מונקו: קמבודיה
שטח (בקילומטר רבוע)
2: 181,035
אוכלוסייה
38,558: 17,691,293
תמ"ג (במיליוני דולרים)
8,784: 31,773
תמ"ג לנפש (בדולרים)
227,815: 1,796
משטר
מונרכיה חוקתית

יחסי מונקו–קמבודיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות מונקו לבין ממלכת קמבודיה.
סקירה כללית

בין שתי המדינות שרר נתק מוחלט עד שנת 2019 בה החלו גישושים ומגעים בין מנהיגי שתי המדינות. המגעים נשאו פרי ובסופו של דבר כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-11 ביולי 2019 בטקס חגיגי שנערך בשגרירות מונקו בפריז, בירת צרפת. בטקס נכחו השגרירים של שתי המדינות בצרפת.
מיד לאחר הטקס נחתמו בין שתי המדינות שורה של הסכמים שמפתחים את היחסים. ההסכם המפורט ביותר היה הסכם שיתוף הפעולה של שתי המדינות בשמירה על איכות האוקיינוסים בכדור הארץ.
נציגויות דיפלומטיות

מונקו אינה מיוצגת בקמבודיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
קמבודיה אינה מיוצגת במונקו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. קמבודיה מתעתדת להאמין את שגרירותה בפריז, בירת צרפת הסמוכה למונקו עליה.
יחסי בורונדי–פקיסטן

| יחסי בורונדי–פקיסטן |
| --- | --- |
בורונדי: פקיסטן


בורונדי: פקיסטן
שטח (בקילומטר רבוע)
27,830: 796,095
אוכלוסייה
14,133,268: 252,259,078
תמ"ג (במיליוני דולרים)
2,642: 338,368
תמ"ג לנפש (בדולרים)
187: 1,341
משטר
דמוקרטיה נשיאותית: רפובליקה אסלאמית פדרלית ודמוקרטיה פרלמנטרית

יחסי בורונדי–פקיסטן הם יחסי החוץ שבין הרפובליקה של בורונדי לבין הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן.
יחסים כלכליים

בשנת 2016, פקיסטן ייצאה לבורונדי סחורה בשווי 242 אלף דולר אמריקאי וייבאה סחורה בשווי 12.3 מיליון דולר אמריקאי. הייצוא הפקיסטני כלל בעיקר תרופות, חוטי ברזל, כלים רפואיים, ציוד ספורט, מכונות וסבונים. הייבוא הפקיסטני מבורונדי כלל תה.
ייצוג

בורונדי אינה מיוצגת בפקיסטן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
פקיסטן אינה מיוצגת בבורונדי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.[דרושה הבהרה]
יחסי הונגריה–קרואטיה

| יחסי הונגריה–קרואטיה |
| --- | --- |
הונגריה: קרואטיה


הונגריה: קרואטיה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 56,594
אוכלוסייה
9,665,063: 3,868,460
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 82,689
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 21,375
משטר
רפובליקה

שגרירות קרואטיה בבודפשט
יחסי הונגריה–קרואטיה הם יחסי החוץ בין הונגריה לבין קרואטיה. אורך גבול המדינה בין המדינות הוא 348 ק"מ.
היסטוריה

בראשית המאה ה-10 הוקמה ממלכת קרואטיה, אשר מאוחר יותר השתלטו עליה ההונגרים, ובתחילת המאה ה-12 היא הפכה לחלק מממלכת הונגריה. במשך מאות שנים שהייתה נתונה לשלטון הונגרי, שמרה הישות הקרואטית על אוטונומיה. במאה ה-16 כבשה האימפריה העות'מאנית את רוב שטחי קרואטיה, ועל החלק הנותר השתלט בית האבסבורג כממלכת קרואטיה ההבסבורגית. בסוף המאה ה-17 הצליחה האימפריה ההבסבורגית לכבוש את האזורים שהיו קודם לכן בשליטת העות'מאנים. בשנת 1918 הצטרפה קרואטיה לחבלים נוספים באזור מערב הבלקן, ואלו ייסדו יחד את ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, אשר שמה שונה מאוחר יותר לממלכת יוגוסלביה. במהלך מלחמת העולם השנייה לחמו הקרואטים וההונגרים לצד גרמניה הנאצית כחלק ממדינות הציר.
ב-18 בינואר 1992 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים, אחרי שקרואטיה זכתה בעצמאות מיוגוסלביה. בשנת 1992 הכירה הונגריה בעצמאות קרואטיה יחד עם שאר הקהילה הכלכלית האירופית, וצידדה גם בקרואטיה במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה. בשנת 2012 מחזור הסחר בין המדינות הסתכם בכמיליארד דולר, בעיקר מיצוא הונגריה לקרואטיה. תיירים הונגריים תורמים תרומה משמעותית למגזר התיירות הקרואטי: בשנת 2009 ביקרו בקרואטיה 323,000 אזרחים הונגרים, כולל ראש הממשלה ויקטור אורבן. קרואטיה והונגריה חתמו על 96 הסכמים בילטרליים, והן חברות נאט"ו והאיחוד האירופי.
ב-17 באוקטובר 2015 סגרה הונגריה את הגבול עם קרואטיה על מנת למנוע ממהגרים מסוריה, אפגניסטן וכדומה לעבור במדינה כדי להגיע למערב אירופה.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה בקרואטיה שגרירות בזאגרב ו-3 קונסוליות בדוברובניק, אוסייק וספליט.
קרואטיה מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט ו-2 קונסוליות בנג'קניז'ה ופץ'.
יחסי סומליה–צרפת

| יחסי סומליה–צרפת |
| --- | --- |
סומליה: צרפת


סומליה: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
637,657: 643,801
אוכלוסייה
19,169,848: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
11,680: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
609: 45,527
משטר
רפובליקה: רפובליקה נשיאותית למחצה

יחסי סומליה–צרפת הם יחסים דו-צדדיים בין צרפת לסומליה.
היסטוריה

היחסים הדו-צדדיים בין צרפת לסומליה כוננו זמן קצר לאחר עצמאותה של סומליה. ממשלת צרפת פתחה שגרירות במוגדישו, וגם סומליה פתחה שגרירות בפריז. בהמשך נסגרה שגרירות צרפת ביוני 1993, זמן קצר לאחר תחילת מלחמת האזרחים בסומליה. בשנים שלאחר מכן שמרה צרפת על יחסים דיפלומטיים עם ממשלת המעבר הלאומית הסומלית ויורשתה ממשלת המעבר הפדרלית של סומליה. בנוסף היא גם תמכה ביוזמות שלום מקומיות של האיחוד האירופי והקהילה הבינלאומית.
לאחר מכן, הקמת הממשלה הפדרלית של סומליה באוגוסט 2012 התקבלה בברכה על ידי הרשויות הצרפתיות, אשר אישרו מחדש את המשך תמיכתה של צרפת בממשלת סומליה, ביושרה הטריטוריאלי ובריבונותה.
מפקד האוכלוסין הצרפתי בשנת 2006 קבע כי ישנם 1,373 תושבים ילידי סומליה החיים בצרפת.
נציגויות דיפלומטיות

בעקבות שיפור משמעותי במצב הביטחוני, מינתה ממשלת צרפת בינואר 2014 את רמי מארקו לשגריר הצרפתי החדש בסומליה. שגריר צרפת הנוכחי בסומליה הוא מר אנטואן סיון, שהוסמך מאז יולי 2017.
יחסי הונגריה–קניה

| יחסי הונגריה–קניה |
| --- | --- |
הונגריה: קניה


הונגריה: קניה
שטח (בקילומטר רבוע)
93,028: 580,367
אוכלוסייה
9,665,063: 56,708,094
תמ"ג (במיליוני דולרים)
212,389: 107,441
תמ"ג לנפש (בדולרים)
21,975: 1,895
משטר
רפובליקה

יחסי הונגריה–קניה הם היחסים הדיפלומטיים בין הונגריה לקניה.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1964. באפריל 2019 הכריזה הונגריה כי תעניק 100 מלגות לסטודנטים מקניה, והזמינה את קניה לפתוח שגרירות בבודפשט. בשנת 2022 חתמו הונגריה וקניה על הסכם, לפיו תוקם ועדה כלכלית משותפת שתתאם את שיתוף הפעולה, ובנוסף לכך תפתח בנק Exim מסגרת אשראי בסך 85 מיליון אירו כדי להקל על כניסת מפעלים הונגריים לשוק הקנייתי", אמר מר Szijjartó לכתבים.
שר החוץ ההונגרי אמר כי הוא ועמיתו הקנייתי סיכמו גם על השקת תוכנית סיוע קשורה בסך 50 מיליון דולר, במסגרתה יקימו חברות הונגריות בקניה בית חולים ליולדות ובית חולים אונקולוגי, בנוסף לכך. למפעלים הונגריים תהיה גם הזדמנות לייבא טכנולוגיות השקיה ומשחטה. החוזה היחסי ייחתם לאחר קביעת הפרטים הטכניים, אמר לעיתונות.
מר Szijjartó הודיע גם כי הונגריה תמליץ לאיחוד האירופי ולמזרח אפריקה ליישם הסכמי שותפות כלכלית עם אותן מדינות אפריקאיות, כולל קניה, שכבר אשררו את ההסכם, מה שיסיר את המכשולים המנהליים לסחר והשקעות בין הונגריה לקניה.
נציגויות דיפלומטיות

הונגריה מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי.
קניה מיוצגת בהונגריה באמצעות שגרירותה בווינה, אוסטריה.
יוסף אוריון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  4 בדצמבר 1917 ביטום, באותה העת הקיסרות הגרמנית
 פטירה:  ספטמבר 2020  (בגיל 102)
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  אתלטיקה
 
יוסף (לוכסי) אוריון (לוכסנבורג) (4 בדצמבר 1917 – ספטמבר 2020) היה רץ למרחקים ארוכים ומאמן אתלטיקה ישראלי יליד גרמניה. אלוף ארץ-ישראל (1941) בריצת 5000 מטר ושיאן ארץ-ישראל בריצת 10,000 מטר.
ביוגרפיה

אוריון נולד בבויטן שבגרמניה, באזור השייך היום לפולין. בתור נער בגרמניה עסק בריצה והתחרה במסגרת איגוד "הכח בויטן", ובמסגרתו אף זכה בתואר סגן-אלוף שלזיה של אגודת מכבי לריצת 3,000 מטר. בשנת 1936 עלה לישראל מטעמי ציונות. בתקופת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט שכל את אחיו, שהיה גם הוא ספורטאי, באירוע בחיפה.
לאחר ארבע שנים בארץ שב להתחרות בריצה, במסגרת אגודת מכבי רחובות. באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1940 זכה אוריון במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 17:38.4 דקות, אחרי ולטר פרנקל (17:33.6 דקות) ולפני חברו לאגודה כהן (18:07.2 דקות).
בשנת 1941 שבר את השיא הארץ-ישראלי בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 38:18.3 דקות, שיפור לשיאו של ולטר פרנקל. באפריל אותה שנה באליפות ארץ ישראל כחבר בקבוצת משטרת לוד הוא זכה במדליית זהב בריצת 5,000 מטר בתוצאה של 17:38.2 דקות, לפני מק לאוד ממשטרת ירושלים (17:54.6 דקות) וליש מהצבא הבריטי (17:54.6 דקות).
בשנים אלו ביישוב, השתייך לקבוצת שיבולת והיה ממקימי כפר המכבי. הוא עסק בשמירה וב-1940 הצטרף כנוטר למשטרת היישובים. ב-1942 הצטרף למחלקה הגרמנית של הפלמ"ח. במסגרת הגדוד השלישי של הפלמ"ח השתתף בקרבות שחרור הגליל, והשתתף במבצע יואב. הוא נפצע בקרבות לשחרור המצור מעל קיבוץ להבות הבשן, אבל המשיך ללחום במסגרת הגדוד. ב-1951 עבר קורס קצינים, וב-1956 היה מפקד פלוגה במבצע סיני.
בשנת 1944 סיים את המחזור הראשון להכשרת מורים לחינוך גופני בבית המדרש. לאחר מכן עסק באימון אתלטיקה באגודות הפועל עמק חפר, הפועל כפר סבא והפועל פתח תקווה. עם הספורטאים הבולטים שאימן נמנים חנה שזיפי, אילן שזיפי, אביבה בלס ומרים סידרנסקי. כמו כן עסק בחינוך גופני בבתי ספר, והיה מורה לחינוך גופני מעל 20 שנה בבית הספר אוסטרובסקי ברעננה. כמו כן שימש חבר בוועדת האתלטיקה שליד ההתאחדות לספורט ואף ניהל את המשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968).
בשנת 1995 זכה באות יקיר העיר הוד השרון.
כמו כן, התנדב לארגון בני ברית והיה לנשיא הסניף בהוד השרון. בשנת 2011 קיבל את מגן סגנית השר לאזרחים ותיקים על תרומתו המיוחדת לחברה.
חיים אישיים

אביו, אמו ואחיו הקטן של אוריון נספו בשואה. הוא התחתן בגיל 37 בשנת 1954 עם ג'ינט, שעלתה ממצרים. הם התגוררו ברמתיים ולזוג נולדו שלוש בנות. נפטר בספטמבר 2020.
הערות שוליים

1 2  יוסף אוריון (לוכסי), באתר איגוד האתלטיקה בישראל
↑  נצחיה יעקב, רץ עם המדינה, באתר ישראל היום, 12 בדצמבר 2017
1 2 3  ד"ר אורי גולדבורט וקובי בכמן, יוסף אוריון (לוכסי) בן 90 ספורטאי, נוטר, לוחם ומחלוצי החינוך הגופני בישראל, באתר SportWeb, גיליון מס' 135,‏ 1 בפברואר 2008
↑  התוצאות המפורטות של תחרויות הרבנאות, הַבֹּקֶר, 12 במאי 1940
↑  ספורט - התחרות הגמר באתלטיקה קלה לרבנאות ארץ ישראל, המשקיף, 27 באפריל 1941
↑  יוסף אוריון, באתר שורשים הוד השרון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298946905171
יספר לפבר

| --- | --- |

 לידה:  13 ביולי 1988 (בן 36) קורטרייק, בלגיה
 מידע כללי
 מדינה:  בלגיה בלגיה
 משקל:  66 ק"ג 
 גובה:  1.71 מטר
 ספורט
 ענף ספורט:  ג'ודו
 משקל:  עד 66 ק"ג
 מועדון:  ג'ודו קוואי מורסלה
 
יספר לפבר (בהולנדית: Jasper Lefevere; נולד ב-13 ביולי 1988) הוא ג'ודוקא בלגי אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג.
בספטמבר 2014, הוא זכה במדליית ארד בגראנד פרי זאגרב. הוא התחרה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 והודח בסיבוב הראשון לאחר שהפסיד לזנסיי סמגולוב הקזחי.
פרסים

מקור:
תחרויות מהסבב העולמי (מאסטרס, גראנד סלאם, גראנד פרי):
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
1 2  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורטאים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יששכר בר בלוך

| --- | --- |
 לידה:  1730 המבורג, האימפריה הרומית הקדושה 
 פטירה:  2 בפברואר 1798 (בגיל 68 בערך) מטרסבורג, אוסטריה 
 תקופת הפעילות:  ? – 2 בפברואר 1798 
 
יששכר בער בלוך (בכתב היידי שנהג בזמנו: בלאך; נולד בסביבות 1730 בהמבורג; נפטר ב-2 בפברואר 1798 במטרסבורג, בורגנלנד) היה רב גרמני, ומחבר ספר "בינת יששכר".
ביוגרפיה

נולד בהמבורג לרב שמשון בלוך. הוא למד אצל רבי יהונתן אייבשיץ באלטונה ואצל רבי יחזקאל לנדא בפראג. מספר תשובות בספרו רבי יחזקאל לנדא 'שו"ת נודע ביהודה' נכתבו במענה לשאולותיו, (נודע ביהודה, מהדורה קמא, חלק יורה דעה, סימנים צ'-צ"ג), בעיקר ידועה התשובה במענה לשלאתו בעניין אמירת לשם ייחוד. כמו כן התכתב עם החתם סופר.
נישא לבתו של הרב צבי הירש בלושיץ שבמורביה.
כיהן כרב במספר עיירות, בהן אייבנשוץ, טוביטשאו, סניץ, (סלובקיה), בוסקוביצה (מורביה) ומטרסבורג (בורגנלנד). את מקומו ברבנות מטרסבורג מילא החתם סופר.
בעת שכיהן ברבנות מוראביה (לפני שהגיע לשם החתם סופר) לחם בכל תוקף בתנועה השבתאית הנסתרת, ובייחוד בעת שהגיע למוראביה גדול השבאים בעת ההיא יעקב פרנק (לאחר שכבש הגנרל הרוסי ביביקוב את צ'נסטוכבה, העיר בה היה כלוא יעקב פרנק) והרחיב את הכר לניהול אורח חיים שבתאי בגלוי ללא מורא מפני היהודים האורתודוקסיים.
הוא נהג לכנות את היהודים המאמינים "פרושים" ואת הפרנקיסטים השבתאים כינה "צדוקים". באחת הפעמים הליץ עליהם את מאמר התלמוד במסכת שבת ק"ו ע"ב, העוסק באיסור הצידה בשבת באופן שבו בעל החיים נכנס מעצמו למקום הציד, וכך אמר "יש שמעשיהם נאים זהירים ומשמרים עצמם מלעבור על קל שבקלות, וטומאה ישנה תחובה בבית בליעתם רק שמתיראים מן הפרושים לגלות דעתם איש אשר אלה לו כל מעשיו הטובים לא יועילו לו ביום עברה ... הא למה זה דומה לנועל את ביתו לשמרו ונמצא צבי (כוונתו לשבתי צבי) שמור בתוכו".
בנו המאומץ, יעקב, היה הרב הראשון בנדאסד (Nádasd), הונגריה.
ספרו "בינת יששכר" נדפס בפראג בשנת 1785.
לקריאה נוספת

מוריץ שטיינשניידר: Catalogus librorum Hebraeorum in Bibliotheca Bodleiana, jussu curatorum digessit et notis instruxit. ברלין 1852–1861, כרך ב'
אהרן וַלדן: שם הגדולים החדש. שני כרכים, ורשה 1865; מהדורה חדשה מורחבת ורשה 1879.
דוד קאופמן: Der Stammbaum des R. Eleazar Fleckeles. Eine Ahnenprobe Moritz Hartmanns. בתוך: Monatsschrift für Geschichte und Wissenschaft des Judentums. שנה 37, גיליון 8, דרזדן, ברסלאו, ברלין 1893, עמ' 379 (קישור).
האנציקלופדיה היהודית, ניו יורק 1901-1906; כרך ג', עמ' 252.
יחזקאל דוקקעס: ספר חכמי אה"ו, המבורג 1908, עמ' 122, עברית עמ' 24, גרמנית עמ' 9.
הוגו גולד (עורך): Die Juden und Judengemeinden Mährens in Vergangenheit und Gegenwart. Ein Sammelwerk. ברון 1929, עמ' 127, ועמ' 282.
אנציקלופדיה יודאיקה (אשכול). ברלין, 1928-1934, כרך ד', 856.
רפאל הלפרין: אטלס עץ חיים: סדר הדורות לחכמי ישראל. כרך ט': (אחרונים (ג) חלק ב'-ערכי החכמים, הדורות הראשונים של תקופת החסידות, ה'תק"כ-ה'תר"י / 1760 - 1850). ירושלים 1982, עמ' 115.
BLOCH, Issaschar-Beer. בתוך: מייקל ברוק ויוליוס קרליבך (עורכים), בעריכת קרסטן וילק : Biographisches Handbuch der Rabbiner. חלק 1: Die Rabbiner der Emanzipationszeit in den deutschen, böhmischen und großpolnischen Ländern 1781–1871. K·G·Saur, מינכן 2004, מס' 0160, עמ' 195 f.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007508021205171  GND: 1060078635  ISNI: 0000 0000 5055 853X  LCCN: nr90020991  NTA: 250251914  VIAF: 9695905   WorldCat (עם VIAF): 9695905
כביש קשירסקויה

| --- | --- |

 מידע כללי
 על שם:  קאשירה (אנ')
 אורך:  10.5 ק"מ 
 מיקום
 עיר:  מוסקבה
 רובע:  מוסקבורצ'יה-סאבורובו  צפון אורחובו-בוריסובו  דרום אורחובו-בוריסובו  נאגאטינו-סאדובניקי
 קואורדינטות:  55°38′21″N 37°41′17″E﻿ / ﻿55.639166666667°N 37.688055555556°E﻿ / 55.639166666667; 37.688055555556
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מוסקבה מוגדלת) כביש קשירסקויה(למפת מוסקבה רגילה) כביש קשירסקויה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
כביש קשירסקויה (ברוסית: Каширское шоссе) הוא כביש במחוז האדמיניסטרטיבי הדרומי של העיר מוסקבה.
על פי חוקי התנועה, כביש זה אינו כביש מהיר; המהירות המותרת לאחר היציאה ממוסקבה היא: באזורים מיושבים - 60 קמ"ש, מחוצה להם - 90 קמ"ש.[דרוש מקור]
אתרים ראויים לציון

המרכז הלאומי למחקר רפואי לאונקולוגיה ע"ש בלוחין
האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני
כנסיית השילוש הקדוש באורחובו-בוריסובו (אנ')
שוק בנייה גדול "קשירסקי דבור" (רו')
קניון Vegas קשירסקויה שוסה,"קשירסקאיה פלאזה", וקניון "גודזון"
יוסף אוסעדון

הרב יוסף אוסעדון (בן סעדון, סעדון, עדון) (סביב ה'ת"ם, 1680 - י"ב חשון ה'תקט"ו, 28 באוקטובר 1754) היה פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של מרקש במאה ה-18.
קורות חייו

נולד במרקש. למד אצל חכמי העיר, ככל הנראה אצל רבי יצחק דלויה, רבי שלמה עמאר, ורבי אברהם אזולאי. לא יאוחר משנת ה'תס"ט, התמנה לדיין בבית הדין בראשות רבי דוד בנבנישתי, הצטרף לדיינים הוותיקים: רבי יעקב בן חיים, רבי שלמה עמאר. בשנים ה'תפ"א, ה'תפ"ח ערכו חברי בית הדין ביקורים בפאס ובסאלי. בשנת ה'תק"א, לאחר פטירת רבי אברהם אזולאי התמנה לאב אבית הדין ורבה של מרקש. בין הדיינים שהצטרפו לבית דינו היו רבי שלמה בנבנישתי ורבי דוד בן מאמאן. בית הדין תיקן מספר תקנות לעיר מרקש. בית הדין קיים קשרי מכתבים עם יתר דייני ערי מרוקו, כדוגמת רבי יהודה אבן עטר ורבי יעקב אבן צור דייני פאס, רבי אליעזר די אבילא רבה של רבאט, רבי מרדכי בירדוגו רבה של מקנס. דייני מרוקו העתיקו מפסקי דינו גם לאחר פטירתו.
קורות חייו > פטירתו

נפטר בי"ב חשוון בשנת ה'תקט"ו.
כתביו

פסקי דין - מקבץ מפסקי דינו התפרסמו בספר 'תשובות חכמי מראכש'.
תקנות - מקבץ מתקנותיו התפרסמו בספר 'תקנות חכמי מראכש' שנדפס בתוך ספר 'תשובות חכמי מראכש'.
הערות שוליים

↑  מלכי רבנן ערך רבי יוסף אוסעדון.
↑  ראו למשל: בכתב יד חפץ נחמד של מו"ה מכלוף אוחיון מאספי (סי' 39262 עמ' 79): תקנה ממראכש בשנת תק"ח, וחתומים – הח' הש' הדו"מ כהה"ר יוסף בן אוסעדון, וכהה"ר דוד בן מאמאן, וכהה"ר יעקב פינטו ז"ל..." ועוד שם דף 46ב תקנה משנת תק"ט.
↑  שו"ת משפט וצדקה ביעקב ח"א סי' ק, רצט, ח"ב, נד.
↑  באר מים חיים סי' כד דף נט ריש ע"ב.
↑  תורת המרבי"ץ הל' נזיקין סימן ד עמ' ד"ש.
↑  ראו למשל בספר שבילי העזר ערך אלמנה – שבועת אלמנה ג.
↑  תאריך פטירתו בכת"י מו"ה יוסף קורקוס מאספי (עמ' 1): "הלכתי למראכס בשביל נשואי אחי יעקב יצאתי יום ה' בש' ד' ימים למרחשון ש הרש".. לפ"ק וקנינו שביתה במקום אחד בדרך זה שמו רא'ש לעי'ן עם האלקומירסי"ו של אדום דאספי ל.. שהשם נתנני לחן ולחסד בעיניהם וישבו עמדי תהלות לי"ת ונכנסנו למראקיס יום א'. ויום ו' עש"ק נלב"ע החכם ר' יוסף אוסעדון תנצב"ה. וחזרתי לשלם לאספי יום ג' בש'". מהרשימה נראה שהיה בשנת תקט"ו. וכן נראה שנפטר ביום שישי שלאחריו, וא"כ נפטר י"ב מרחשון.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: הרב אברהם אזולאי (מרקש) | רבנים ראשיים של מרקש | הבא: הרב דוד בן מאמאן |
כביש מהיר A4 (צרפת)

| --- | --- |

כביש מהיר A4‏, 700 מטר לפני פריז
כביש מהיר A4‏, 700 מטר לפני פריז
 מידע כללי
 סיווג:  כביש ארצי
 כביש מהיר:  לכל אורכו
 כביש אגרה:  לכל אורכו
 אורך:  488 ק"מ
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1970–הווה (כ־54 שנים)
 מיקום
 ערים ראשיות:  פריז, ריימס, מץ, שטרסבורג
 נקודת התחלה:  פורט דה ברסי, פריז
 נקודת סיום:  שטרסבורג
 כבישים מסתעפים:  בולוואר פריפריק, כביש מהיר A315, כביש מהיר A31, כביש מהיר A26, כביש מהיר A314, כביש מהיר A340, כביש מהיר A320, כביש מהיר A35, כביש מהיר A34, כביש מהיר A344, כביש מהיר A86, כביש מהיר A26, כביש מהיר A86, כביש מהיר A140, כביש מהיר A104, כביש מהיר A35 
 
 
כביש מהיר A4 (בצרפתית: Autoroute A4) הוא כביש רוחב בצפון צרפת במחבר בין הבירה פריז לשטרסבורג. חלקים מהכביש משמשים כחלק מהכבישים האירופאים E25 ו-E50. אורכו של הכביש הוא 488 ק"מ והוא הכביש השני באורכו בצרפת לאחר A10.
קטעים מהכביש נבנו בין השנים 1970 - 1976 כך שהכביש כולו קיים משנת 1976. כביש זה כמו שאר הכבישים המהירים בצרפת הוא כביש אגרה כאשר לכל אורך הכביש ממוקמות 8 עמדות תשלום. נוסף לכביש זה, גם כביש לאומי 4 (RN4) יוצא מפריז ומגיע לשטרסבורג (דרך נאנסי), כביש זה אינו בתשלום, קצר יותר אך הוא איטי יותר ובחלק מקטעיו הוא כביש דו-נתיבי בלבד.
חלקים מהכבישים מהווים חלקים מכבישים אירופיים. הקטע בין שטרסבורג למץ הוא חלק מכביש E25 והקטע ממץ ועד פריז הוא חלק מכביש E50.