stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המערך הגדול מאוד
פעילות מדעית

המערך הגדול מאוד הוא כלי רב-תכליתי המיועד למחקר במגוון תחומים באסטרונומיה. העצמים הנחקרים על פי רוב כוללים גלקסיות רדיו, קוואזרים, פולסארים, שאריות סופרנובה, התפרצויות גמא, כוכבים פולטי קרינת רדיו, השמש וכוכבי הלכת, מייזרים אסטרופיזיקליים, חורים שחורים וגז המימן אשר מהווה מרכיב משמעותי של גלקסיית שביל החלב וגלקסיות אחרות. ב-1989, המערך הגדול מאוד שימש לקליטת תקשורת מהחללית וויאג'ר 2 כאשר זו חלפה ליד נפטון.
מלבד תצפיות במקורות ספציפיים בעלי עניין לחוקרים שונים, בוצעו במתקן מספר סקרי שמיים רחבים, ביניהם:
FIRST  - באורכי גל של 21 ו-22 ס"מ ורזולוציה של 5 שניות קשת - סקר שמיים של מקורות חיוורים של סביבת הקוטב הצפוני שבוצע בשנים 1993–2004. מיפה כ-9,000 מעלות רבועות ותוצאתו, מלבד הצילומים האסטרונומיים עצמם, היא קטלוג המכיל כ-816,000 מקורות רדיו, אשר גרסתו הנוכחית פורסמה בשנת 2008.
NVSS - באורך גל 21 ס"מ (המימן הנייטרלי) ורזולוציה של 45 שניות קשת - סקר של כל שמי הצפון, קטלוג המכיל 1.8 מיליון מקורות רדיו.
VLSS - סקר שמיים הנמצא במהלך ביצוע, באורך גל של 4 מטרים ורזולוציה של 80 שניות קשת. המידע שפורסם בשנת 2006 מכיל צילומים של 95% מהשטח המיועד לצילום בסקר וכ-67,000 מקורות.
תוצאות כל הסקרים מתפרסמות לכלל הקהילה האסטרונומית לאחר שהמידע שבהם עובר עיבוד ובדיקה ויכול לשמש למחקרים אחרים, במגוון תחומים.
עבר והווה

הכוח המניע מאחורי פיתוח המערך הגדול מאוד היה דייוויד הישן (David S. Heeschen), אשר מוזכר כמי ש"תמך והנחה את פיתוח מצפה הרדיו אסטרונומיה הטוב ביותר בעולם במשך 16 שנה".
אישור הקונגרס של ארצות הברית עבור המערך הגדול מאוד ניתן באוגוסט 1972, ובנייתו החלה כ-6 חודשים לאחר מכן. האנטנה הראשונה הוצבה במקום בספטמבר 1975 והמערך נחנך באופן רשמי ב-1980, לאחר השקעה כוללת של 78.5 מיליון דולר.
במטרה לשדרג את הטכנולוגיה ששימשה לבניית המערך בשנות ה-70, הוקצה לאחרונה מימון להמרתו למערך הגדול מאוד המורחב (EVLA). השלב הראשון של השדרוג יכלול התקנת חומרה חדשה באתר סן-אוגוסטין, חומרה שתשפר את רגישות הכלי פי 5–20 (תלוי בתחום התדר), תוסיף תדרי עבודה חדשים ותגדיל את הרזולוציה (בתדר המקסימלי - ל-0.004 שניות קשת, פי כ-10 מהנוכחית). שלב זה כבר התבצע והסתיים בתחילת מרץ 2010. השלב השני, שבו יוצבו עד 8 צלחות נוספות באתרים שונים ברחבי ניו מקסיקו, במרחקים של עד 300 ק"מ ביניהן, הוא כרגע חסר מימון.
ביקור במתקן

המערך הגדול מאוד ממוקם בין היישובים מגדלנה ודייטיל, כ-80 ק"מ מערבית לעיר סוקורו בניו מקסיקו. כביש מהיר מס' 60 חוצה את המתחם ממזרח למערב.
האתר פתוח למבקרים כל השנה בשעות היום. מרכז המבקרים כולל מוזיאון קטן וחנות מזכרות. קיים סיור רגלי בהדרכה עצמית, מכיוון שמרכז המבקרים אינו מאויש באופן רציף. לסיורים מבתי ספר או קבוצות גדולות ניתן לתאם סיורים מודרכים. מלבד זאת, המצפה הלאומי לאסטרונומיית רדיו מעביר פעילויות, סדנאות וקורסים למורים בבתי ספר, תלמידים וסטודנטים לתואר ראשון.
באתר או בסביבתו, המאוכלסת בדלילות, קיימים מקומות מועטים שבהם ניתן להשיג מזון. כמו כן, מזג האוויר באזור המדברי משתנה ויכול להיות קר גם במהלך חודש אפריל.
בתרבות פופולרית

גרסה בדיונית של המערך הגדול מאוד מופיעה בעלילת הספר "מגע", שם הוגדל מספר הצלחות ל-131 והשם שונה ל"מערך ארגוס". עבור העיבוד הקולנועי של הספר משנת 1997, מרבית צילומי החוץ צולמו באתר המערך הגדול מאוד, מספר הצלחות הוגדל לאחר מכן באמצעות גרפיקה ממוחשבת, וכן נוסף הקניון שברקע, אשר נמצא למעשה במדינת אריזונה השכנה.
המערך מופיע בתחילת הסרט "היום השלישי", בו הפולשים החייזרים התגלו על ידי פרויקט סט"י במתקן זה.
המערך הגדול מאוד מופיע על עטיפת האלבום On The Night של להקת דייר סטרייטס.
ראו גם

הטלסקופ הגדול מאוד
הערות שוליים

↑  The VLA FIRST Survey
↑  The NRAO VLA Sky Survey
↑  http://lwa.nrl.navy.mil/VLSS/
↑  The Cosmic Inquirers by Wallace and Karen Tucker
↑  NRAO Very Large Array: Configurations
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2016046906   WorldCat (עם LCCN): n2016-046906 
תקריב על אחת הצלחות
מבנה הרכבת האנטנות
הריקוד האחרון

ערך זה עוסק בסרט קולנוע ישראלי. אם התכוונתם לסדרה על מייקל ג'ורדן ושיקגו בולס, ראו .
| --- | --- |

 בימוי:  יוסי אשדות
 הופק בידי:  מירית בוארון
 תסריט:  יוסי אשדות
 עריכה:  ויקה שורוק
 שחקנים ראשיים:  שלמה בר, סמסון קהמקר
 מוזיקה:  שלמה בר סמסון קהמקר
 צילום:  אריה שלזינגר
 מדינה:  ישראל
 חברה מפיצה:  מחלקת תעודה ערוץ 1
 הקרנת בכורה:  2002
 משך הקרנה:  55 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט תיעודי 
 דף הסרט ב־IMDb
 
תקליטור הסרט
הריקוד האחרון הוא סרט תיעודי בן 55 דקות של הבמאי יוסי אשדות, בהפקת מחלקת התעודה של הערוץ הראשון.
רקע - כללי

הריקוד האחרון מספר את סיפורם של שלמה בר וסמסון קהמקר מקימי להקת הברירה הטבעית.
להקת הברירה הטבעית הוקמה בשנת 1977 ב'באר יעקב' על ידי שלמה בר שקיבל באותה העת מהמחזאי יהושע סובול והבמאית נולה צ'לטון להלחין את שירי מחזה המחאה 'עצבים' שהם העלו באותה העת בתיאטרון חיפה. בהרכב הלהקה המקורי נגנו ושרו: ישראל בורוכוב - גיטרה בס, מיגל הרשטיין - גיטרה, סמסון קהמקר - כינור ושלמה בר - תיפוף.
רקע לסרט

בשנת 2000, בעקבות החמרה וסיבוכים של מחלת סוכרת ממנה סבל סמסון קהמקר עוד מילדותו, נאלצו הרופאים לקטוע את רגלו השמאלית, מצב אשר הביא לעזיבתו את הלהקה. כשנה לאחר מכן, בנובמבר 2001  ערך שלמה בר מופע פרידה לשותפו לדרך במשך 21 שנות יצירה וחברות קרובה.
המופע התקיים בהאנגר 11 בנמל ת"א, שם התכנסו שלמה בר יחד עם יוצרים נוספים כדי לכבד את סמסון. את אירוע הפרידה תיעדה המצלמה של הבמאי יוסי אשדות מתוך כוונה להופכו לכתבת טלוויזיה שתעלה ב'יומן תרבות' בערוץ הראשון. עוד באותו ערב ביקש הבמאי אשדות להגיע לביתו של סמסון עם צוות צילום לצורך צילום ראיון אישי. המפגש בין הבמאי לבין סמסון בדירתו המוזנחת באשדוד, כשהוא במצב כלכלי ובריאותי קשה, הוליד את הסרט 'הריקוד האחרון' המספר את סיפורם של סמסון קהמקר ושותפו לדרך היצירה שלמה בר.
הסרט

הסרט נפתח בסצנה מתוך מופע הפרידה מסמסון שנערך באולם האנגר 11 בנמל תל אביב ב - 2001. סמסון עולה לבמה כשהוא על כיסא גלגלים לקול תשואות הקהל שמילא את האולם עד אפס מקום. על הבמה מנגן סמסון יחד עם חברי הלהקה לקול שירתם של: שלמה בר, אהוד בנאי, דויד ד'אור אתי אנקרי ומאיר בנאי, את להיטה הגדול ביותר של הלהקה 'ילדים זה שמחה' בפעם האחרונה בחייו. משם עובר הסרט לתיאור חמש תקופות בחייהם האישיים של סמסון ושלמה כיוצרי להקת הברירה הטבעית. משם מתגלגל הסרט לראיונות פרידה של משתתפי המופע מסמסון. אהוד בנאי, איתי אנקרי, דויד דאור ומאיר בנאי. כל אחד מהם בדרכו מוצא את הדרך להיפרד ממנו ועדיין להשאיר תקווה קטנה שאולי יבריא וישוב לנגן. שיאו של הסרט במפגש בין שלמה בר לסמסון קהמקר בדירתו שבאשדוד, מפגש המסכם 21 שנות יצירה משותפת. על רקע כותרות הסרט שר שלמה בר את השיר 'אלי אלי - שלא יגמר לעולם' על פי בקשתו של סמסון. בסרט משתתפים גם המחזאי יהושע סובול, איש הרדיו והטלוויזיה, יואב קוטנר, איש הרדיו והתרבות, יובל מסקין, הפובליציסטית, ממקימי הקשת המזרחית החדשה, ויקי שירן, ועוד.
פסקול הסרט מורכב מקטעים אינסטרומנטליים של הברירה הטבעית יחד עם שירים כמו: תפילה (ביצוע אנפלגד של שלמה בר), ילדים זה שמחה, רוץ עבדי דנינו, יעני בן 16, שיר השוק, סודות, יחף ועוד.
הסרט הוקרן בפעם הראשונה בפסטיבל לטלוויזיה ראש פינה. בסינמטק תל אביב ובמסגרת מחלקת התעודה של הערוץ הראשון.
בעקבות הקרנת הסרט בו נחשף מצבו העגום של היוצר סמסון קהמקר, החליטו גורמי הרווחה בעיר אשדוד לתמוך בסמסון. הוא הועבר לדירת קרקע על מנת שיוכל להתנייד בקלות עם כיסא הגלגלים, קיבל תמיכה וסיוע רפואי ונפשי וכן קיצבה חודשית קטנה אשר סייעה לרווחתו עד יום מותו.
ב - 8 לחודש יולי 2007 שש שנים לאחר מופע הפרידה מלהקת הברירה הטבעית וחמש שנים לאחר צאת הסרט 'הריקוד האחרון' הלך לעולמו היוצר סמסון קהמקר. הוא קבור בבית הקברות העירוני באשדוד.
בסרט משתתפים גם יעל אופנבך, כלא שש, וצבי צילקר.
הערות שוליים

↑  אורן פרסיקו, ‏מסך הברזל, באתר גלובס, 11 בנובמבר 2003
↑  יעקב בר-און, ז'וז'ו כבר לא הולך לאיבוד, מעריב, 30 באוגוסט 1979
1 2  אסף פטריק, סמסון יורד מהבימה - לאחר שנכרתה רגלו, אמן הכינור ההודי סמסון קהימקר, ממייסדי "הברירה הטבעית", מעדיף לצפות בסרטים הוליוודיים. בשבת תקיים הלהקה מחווה מיוחדת לכבודו, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2001
↑  תמר סוקניק, מת סמסון קהמקר, כנר "הברירה הטבעית", באתר הארץ, 8 ביולי 2007
ח'ופו

הפירמידה הגדולה
ח'וּפוּ (או ביוונית: חיאופס, Χέωψ) הוא פרעה מצרים העתיקה, בן השושלת הרביעית של הממלכה הקדומה במצרים, אשר שלט בין 2589 לפנה"ס ל־2566 לפנה"ס. שמו המלא הוא ח'נום־ח'ופו, שמשמעותו "האל ח'נום מגן עליי".
ח'ופו נולד לפרעה סנפרו והטפרס הראשונה, ובניגוד לאביו נזכר כפרעה אכזר ושנוא על ההמונים, כפי שתואר בידי הרודוטוס. ימיו היו ימי שגשוג שטרם נראו בממלכה, בעיקר הודות לאביו. המלך כנראה הנהיג את הצבא המצרי לתוך לוב, נוביה וסיני. ח'ופו בנה את הפירמידה הגדולה של גיזה, הראשונה בפירמידות של גיזה, ואחת משבעת פלאי תבל. ג'דפרע, אחד מבניו, ירש את כסאו לאחר מותו.
העדויות לשלטונו הן: הפירמידה, הספינה של ח'ופו, הספינה שנמצאה בבור חתום בפירמידה של גיזה מיוחסת לפרעה ח'ופו. הספינה עשויה לוחות ארז שהוא בנה כדי להפליג בה אל ארץ המתים, ומוצגת במוזיאון מיוחד שנבנה עבורה בקהיר, פסל שנהב מיניאטורי שנמצא באבידוס, וכיום מוצג במוזיאון קהיר. אותר סרקופג השייך לו, אך מומייתו לא נמצאה עד היום. יש טוענים[דרושה הבהרה] כי ח'ופו לא היה מלך כלל, אלא אות אל השמש המצרי, וכי לכבוד אל זה נבנתה הפירמידה.
שתי סברות עיקריות הועלו לגבי בניין הפירמידה. הראשונה גורסת כי ח'ופו העביד עבדים רבים עד תום בניית הפירמידה, בעוד שהאחרת טוענת כי העבודה נעשתה בידי צוות בונים מיומן, שקיבל שכר על עבודתו. באוגוסט 2004 טענו שני ארכאולוגים חובבים צרפתיים כי גילו מסדרון סודי בתוך הפירמידה, שכנראה מוביל לחדר קבורת המלך. השניים לא קיבלו אישור ממועצת העתיקות המצרית לערוך את החקירה הנדרשת.
קיימת השערה שנפרת־יאבת היא בתו.
ז'רום פנוליו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 ביוני 1966 (בן 58) טולון, צרפת 
 מדינה:  צרפת צרפת
 מעסיק:  לה מונד 
 קישורים חיצוניים
 טוויטר:  JeroFeno
 
ז'רום פנוליו (בצרפתית: Jérôme Fenoglio; נולד ב-2 ביוני 1966) הוא עיתונאי צרפתי המכהן החל ממאי 2014 כעורך הראשי של העיתון הצרפתי "לה מונד".
פנוליו החל לעבוד בעיתון בשנת 1991, ככתב ספורט. בשנת 2005 החל לכתוב במדור המדע, ובשנת 2007 מונה לשמש כעורך של המוסף Monde 2. בספטמבר 2009 קודם לדרגת "כתב בכיר" בעיתון, ובשנת 2011 מונה לשמש כעורך הראשי של אתר האינטרנט של העיתון, Monde.fr. במאי 2014 מונה לעורך הראשי של העיתון, והחליף בתפקיד את נטלי נוגאירד, שמונתה במרץ 2013.
זהב שחור (אלבום)

זהב שחור הוא אלבום הסולו הרביעי של הראפר אורטגה. האלבום יצא לאור ב-11 בדצמבר 2020 דרך קמע.
האלבום כולל 11 רצועות שהופקו על ידי גוגי, שלומי אלימך, דור יהב, אמיר שדה ובן מאור, כהן, GUMMY BEATS ו-THE CRATEZ.
באלבום מתארחים טונה, צגאי בוי, כהן, שירה גבריאלוב, עמית שגיא ואופירי. את השיר "יהלום" בו מתארח צגאי בוי, הלחינו אורטגה וצגאי בוי בשיתוף הבסיסט, המלחין והמפיק המוזיקלי דני שניידרמן. בעיבוד לשיר היו שותפים שניידרמן, אמיר שדה ובן מאור.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | טלפון להומייז  | 2:47 |
| 2. | מת  | 3:02 |
| 3. | האסל (עם טונה)   | 2:40 |
| 4. | יהלום (עם צגאי בוי)   | 2:29 |
| 5. | ביטים מהבלוק  | 2:18 |
| 6. | קורקינט (עם טונה וכהן)   | 3:20 |
| 7. | אני עף  | 3:06 |
| 8. | שווה כל שקל  | 4:05 |
| 9. | כל יום מחדש (עם שירה גבריאלוב)   | 3:17 |
| 10. | די ג'יי בייב (עם עמית שגיא)   | 3:48 |
| 11. | אמן (עם אופירי)   | 3:01 |
| משך כולל: | משך כולל: | 33:53 |
הערות שוליים

↑  גוגי, שלומי אלימלך, דור יהב, אמיר שדה ובן מאור, כהן, GUMMY BEATS, THE CRATEZ
| אורטגה |
| --- | --- |
אלבומי אולפן: סנדוויץ' פועלים • החיים על פי אורטגה • פרק ב' • זהב שחור • שפע מאורגן
מיקסטייפים: 04:47 • קראקספקטיבה • 04:48
מיני-אלבומים: פרק ג' – בונוסים • ג'וני בידוד
ערכים קשורים: פי.אר. טרופרז • פלד ואורטגה
ח'ופש

ח'ופש מהמאה ה-18 לפנה"ס שנמצאה בסביבות שכם
ח'ופש (במצרית עתיקה: ח'פש) היא חרב חרמש מצרית עתיקה שמקורה במזרח התיכון והופיעה לראשונה בתקופת הברונזה התיכונה.
בראשית דרכו שימש הח'ופש כנגד המצרים אך עם התקדמות הסחר בין ממלכות המזרח העתיק החלו המצרים לאמץ את חרב הח'ופש כחרב שלהם. מגמה שהגיעה לשיאה בימי הממלכה החדשה.
אורכה של ידית חרב הח'ופש הוא בדרך כלל 18 ס"מ כאשר אורכו של הלהב הוא בדרך כלל 40 ס"מ ומתעקם לצורת מגל לעוד 15 עד 30 ס"מ. דוגמאות שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות מראות שהח'ופש הייתה בעלת ידית ליד אחת שממוקמת לפני הלהב כאשר אורכו של הלהב שהיה מחולק לשני חלקים (החלק התחתון אינו מופרד מהידית והחלק העליון דומה למגל) היה כשל שלוש ידיות. שלושת הרבעים התחתונים של החלק העליון מתעקמים לפיתול שטוח שבו מתרחב הלהב.
ייתכן כי מהח'ופש נגזר שמה של חרב הקופיס היוונית. מהיוונית, התגלגל השם לעברית לתיאור סכין גדולה עם להב כבד לחיתוך בשר - קוֹפִיץ.
הערות שוליים

↑  William J. Hamblin, Warfare in the Ancient Near East to 1600 BC, Routledge, 2006, p. 71
↑  Ramsey, Syed. Tools of War: History of Weapons in Ancient Times. Vij Books India Pvt Ltd, 2016. ISBN 9386019809
ויליאם הנרי

| --- | --- |

 לידה:  12 בדצמבר 1774 מנצ'סטר, ממלכת בריטניה הגדולה 
 התאבד:  2 בספטמבר 1836 (בגיל 61) Pendlebury, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  כימיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אדינבורו 
 תלמידי דוקטורט:  אדוארד שנאק 
 פרסים והוקרה:  מדליית קופלי (1808)  עמית החברה המלכותית 
 צאצאים:  צ'ארלס הנרי 
 תרומות עיקריות
 חוק הנרי
 
ויליאם הנרי (באנגלית: William Henry‏; 12 בדצמבר 1774 – 2 בספטמבר 1836) היה כימאי אנגלי הידוע בשל חוק הנרי שגילה וקרוי על שמו.
חייו

נולד במנצ'סטר, לתומס הנרי ומרי קינסיי (Kinsey). אביו היה רוקח ובעל עסקי כימיקלים.
בילדותו נפגע בתאונה שבעקבותיה היה מוגבל בפעילותו וסבל מכאבים כל חייו.
ב-1795 החל לימודי רפואה באדינבורו. במקביל שמע גם הרצאות בכימיה. הוסמך כרופא ב-1807. עבד זמן מה כרופא בבית חולים במנצ'סטר, אך עקב בעיות בריאות עזב את הרפואה והצטרף לעסקי הכימיקלים של אביו. נישא ב-1803 למרי ביילי (Bayley).
התאבד בירייה, עקב מצבו הבריאותי, ב-2 בספטמבר 1836, בפנדלברי (Pendlebury) שליד מנצ'סטר.
פעילותו המדעית > מסיסות גז בנוזל (חוק הנרי)

הנרי עסק רבות בחקר השפעת הטמפרטורה והלחץ על מסיסות גזים בנוזלים. על סמך מחקרים אלה ניסח את "חוק הנרי הנקרא על שמו. החוק קובע כי "בטמפרטורה קבועה, כמות גז נתון, המומס בנוזל מסוג ונפח נתונים, תהיה ביחס ישר ללחץ החלקי של גז זה בשווי משקל עם הנוזל". את החוק והניסויים שעליהם התבסס הציג ב-1803 בחברה המלכותית במאמר בשם: "Experiments on the Quantity of Gases Absorbed by Water, at Different Temperatures, and under Different Pressures".
פעילותו המדעית > ספרו על כימיה נסיונית

ב-1799 פרסם ספר לימוד על כימיה נסיונית (Elements of Experimental Chemistry) שעורר התעניינות רבה ועד 1829 הודפס ב-11 מהדורות.
פעילותו המדעית > פעילויות נוספות

היסטוריה של התגליות הכימיות. הנרי התכוון לכתוב את ההיסטוריה של התגליות הכימיות מאז אמצע המאה ה-18. לשם כך אסף חומר על שלה, קוונדיש, ג'וזף בלק, פריסטלי, ולבואזיה. אבל הספיק רק לפרסם את המאמר על פריסטלי.
הנרי התעניין בכמה וכמה נושאים שהיו בוויכוח בין בכירי הכימאים של התקופה:
כבר ב-1797, בגיל 23, הציג מאמר בחברה המלכותית שהגן על עובדת היות הפחמן יסוד.
ב-1800 פרסם, בג'ורנל של החברה המלכותית (Philosophical Transactions ), מאמר שעסק בתעלומת חומצת המימן הכלורי.
אותות הוקרה

חבר החברה המלכותית של לונדון - 1809.
זוכה מדליית קופלי לשנת 1808.
חוק הנרי קרוי על שמו.
הערות שוליים

↑  הנרי באתר של החברה המלכותית
↑  אמנם כבר ב-1789 לבואזיה רשם את הפחמן כיסוד בספר הלימוד שכתב, זאת על סמך עבודה של קלוד לואי ברטולה, גספאר מונז' וא. ונדרמונד שהתפרסמה ב-1779. אבל עדיין היו באנגליה כימאים (Austin, Beddes) שטענו שהפחמן אינו יסוד. המאמר של הנרי יצא נגד הטענות של אלה.
↑  המקובלה במדע באותה תקופה הייתה שחומצה חייבת לכלול חמצן, לכן ניסו במשך שנים לבודד את החמצן מחומצת המימן הכלורי. רק ב-1810 הוכח על ידי האמפרי דייווי שזוהי חומצה ללא חמצן. הנרי היה קרוב לגילוי הזה כבר ב-1800.
↑  גם אביו, וגם בנו ויליאם צ'ארלס הנרי היו חברי החברה המלכותית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007277933205171  PLWABN: 9810697459405606  BnF: cb14438353c (data)  CiNii: DA12062297  GND: 117517313  ICCU: MILV238687  ISNI: 0000 0000 8378 041X  LCCN: n84082167  NLA: 35716464  NTA: 073671959  RERO: 02-A013590038  SNAC: w6b28rz9  SUDOC: 11219110X  Trove: 1055307   WorldCat (עם LCCN): n84-082167 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הסדר מותנה

הסדר מותנה הוא הסכם משפטי שנחתם בין רשויות התביעה השונות של מדינת ישראל לבין החשוד. במסגרת ההסדר וכתנאי לחתימתו, מודה החשוד בביצוע העובדות המהוות עבירה פלילית ומתחייב לקיים את התנאים שפורטו בהסדר. מנגד, רשות התביעה מתחייבת שלא להגיש כתב אישום נגד החשוד. אם יעמוד החשוד בתנאים שנקבעו בהסדר, מתחייבת התביעה כי התיק הפלילי ייסגר בעילת סגירה הנקראת "סגירה בהסדר".
רקע וחקיקה

עיגון ההסדר בחוק היה יוזמה של פרופסור אורן גזל-אייל, אשר כתב את הטיוטה הראשונה של הצעת החוק במסגרת מאמר. למרות התנגדותה של משטרת ישראל לחקיקה, אישרה ועדת השרים לחקיקה את ההצעה, והיא עברה בתיקונים מסוימים בכנסת בשנת 2012.
בשנת 2013 נכנס לתוקפו תיקון מספר 66 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב - 1982, המאפשר במקרים מסוימים קיום הסדר מותנה, כדרך שלישית בין הגשת כתב אישום לבין סגירת התיק בלא ענישה. בהנחיה מספר 4.3042 להנחיות היועץ המשפטי לממשלה נקבע נוהל כללי להחלת הליך של הסדר מותנה על ידי רשויות התביעה השונות.
כדי ליישם את הליכי ההסדר המותנה, הוקמה בחטיבת התביעות של משטרת ישראל, שהיא האמונה על טיפול ברוב המכריע של הסדרים אלה, יחידה בפריסה ארצית שזה תפקידה.
מטרת ההליך

לאפשר לאזרח שביצע עבירה פלילית קלה דרך חלופית להעמדה לדין פלילי, אשר מסתיים ללא הרשעה פלילית.
לאפשר למערכת האכיפה כלי יעיל לטיפול מהיר בעבירות קלות, באופן המוריד את העומס על התביעה ועל בתי המשפט.
תנאי הסף להתאמת חשוד להליך הסדר מותנה

לחשוד אין עבר פלילי בחמש השנים שלפני ביצוע העבירה נושא ההסדר.
לחשוד אין חקירות או משפטים פליליים תלויים ועומדים בעניינו במשטרה או באותה רשות, שאינם חלק מההסדר.
לא נערך הסדר מותנה עם החשוד בחמש השנים שלפני ביצוע העבירה נושא ההסדר.
העונש המתאים לחשוד, לדעת התובע, אינו כולל מאסר בפועל, גם לא מאסר שירוצה בדרך של עבודות שירות.
קיומן של ראיות מספיקות לאישום בעבירה נושא ההסדר.
סוגי העבירות והנסיבות בהן ניתן לערוך הסדר מותנה

ניתן לערוך הסדר בעבירה מסוג חטא או עוון. החוק מאפשר להגדיר גם עבירות מסוימות מסוג פשע כמצדיקות הסדר מותנה, אולם טרם הוגדרו עבירות כאלו.
ככלל, השימוש בהסדר נועד לחול על עבירות קלות או עבירות שבוצעו בנסיבות מקלות, הן נסיבות הקשורות לביצוע העבירה והן נסיבות שאינן קשורות בהכרח בביצוע העבירה, לרבות נסיבות הקשורות למבצע העבירה.
א. כל עבירות העוון שבטיפול פרקליטות המדינה – בין העבירות בקבוצה זו נכללות העבירות של גרימת מוות ברשלנות, חבלה ברשלנות, קבלת דבר במרמה, עבירות הונאה, הלבנת הון, עבירות על פי חוק איסור לשון הרע, הטרדה מינית, עבירות על פי פקודת סימני מסחר.
ב. עבירות עוון בטיפול התביעה המשטרתית הקבועות בנספח ב' להנחיות היועמ"ש. ניתן לערוך הסדר מותנה בעבירות הבאות אם הן בוצעו לאחר 1 בינואר 2016: עבירת האיומים, למעט אם נעברה כלפי בן משפחה כהגדרתו בסעיף 382(ב) לחוק העונשין, עבירת הסגת גבול, למעט אם נעברה כלפי בן משפחה כהגדרתו בסעיף 382(ב) לחוק העונשין, עבירת מעשי פזיזות ורשלנות, במקרה של אי נקיטת צעדי זהירות בחיה. בנוסף ניתן לערוך הסדר מותנה בעבירות הבאות אם הן בוצעו לאחר 1 בינואר 2017: תקיפה, גנבה, היזק בזדון, תגרה, החזקת נכס חשוד, הטרדה באמצעות מתקן
בזק, הזנחת השמירה על כלי ירייה וחומרים מסוכנים, העלבת עובד ציבור, איסור מכירת משקאות משכרים לקטין, והחזקת סמים לצריכה עצמית. החל מיום 1 בינואר 2019 ניתן יהיה לערוך הסדר מותנה בכל העבירות מסוג עוון (עבירות שהעונש המרבי בגינן אינו עולה על שלוש שנות מאסר).
ג. עבירות על פי חוק התכנון והבנייה – הקבועות בנספח ג' להנחיות היועמ"ש.
התנאים שניתן לכלול במסגרת הסדר שנחתם בין החשוד לבין התביעה

תשלום קנס לאוצר המדינה, עד לסכום של 29,200 ש"ח.
פיצוי לכל נפגע עבירה, עד לסכום של 29,200 ש"ח.
התחייבות להימנע מביצוע העבירה.
עמידה בתנאי תוכנית טיפול, תיקון ושיקום, לרבות ביצוע שירות לציבור (של"צ), שיקבע קצין מבחן, והמצאות בפיקוח קצין מבחן.
פסילת רישיון נהיגה.
הפקדת כלי ירייה.
התחייבות להימנע מכניסה למקום או שלא להיות בקשר עם אדם.
מכתב התנצלות לנפגע העבירה.
הסכמה לחלט או להשמיד חפץ הקשור לעבירה ואסור בהחזקה לפי כל דין.
השבת חפץ בעין לנפגע העבירה או תיקון חפץ שניזוק בעבירה.
סירוב חשוד לעריכת הסדר

חשוד יכול לסרב להסדר או לתנאי מתנאיו, ובמקרים כאלה יוגש כנגדו כתב האישום לבית משפט.
גובש ונחתם הסדר עם החשוד, אולם החשוד לא מילא אחר כל תנאי ההסדר או מקצתם, כפי שנקבע בהסדר, יועבר התיק ליחידת התביעה לניהול הליך פלילי בבית המשפט על דרך של הגשת כתב אישום.
הערות שוליים

↑  עו"ד אלון וולקוביצקי, הסדר מותנה - מהו והאם מטרות החוק הושגו, עורך הדין 42, 2019, עמ' 76-77
↑  עידו באום, לא תאמינו מי התנגד לחוק שייעל את התביעה הפלילית, באתר TheMarker‏, 1 באוגוסט 2012
↑  2017 בחטיבת התביעות: 35 אלף כתבי אישום, באתר משטרת ישראל, ‏22 בפברואר 2018
↑  גיבוש הסדר מותנה - הזדמנות להימנע מהליך פלילי, באתר ‏מאקו‏, 26 ביולי 2023
↑  סגירת תיק פלילי ללא הגשת כתב אישום באמצעות הסדר מותנה, באתר כל זכות
הסדר חוב

הסדר חוב הוא אירוע משפטי המשנה את תנאי החוב של חייב כלפי נושיו כאשר השינוי הוא לטובת החייב. הסדר חוב מאפשר לתאגיד, ליחיד או לישות מדינית, המצויים במצוקה פיננסית, לדון מחדש בתנאי חובותיהם, במטרה לשפר את מצב הנזילות שלהם, או לחזור מחדש למצב של נזילות, כך שיוכלו להמשיך בפעילותם הרגילה. הסדר חוב נבדל מהליך חדלות פירעון בכך שהוא יותר הסכמי – במקום הכפייה על כלל מחזיקי החוב, המאפיינת את הליכי חדלות הפירעון, קיימת הסכמה חוזית בין הנושים לחייב על הפחתת שיעור החוב. במקרים כאלו, הסדר החוב מתנהל מחוץ לבית המשפט (workout או out-of-court restructuring). עם זאת, גם הסדרי חוב יכולים להיכנס תחת דיני חדלות הפירעון. זאת, בכל מקרה בו קיימת כפייה מסוימת על נושים שהתנגדו להסדר (לשם כך נדרשת הסכמה של רוב מיוחד מבין הנושים וכן אישור של בית משפט).
מניעים

בהסדר חוב הנזק לחייבים ולנושים הוא לרוב נמוך מזה שבהליך של חדלות פירעון, ולכן משמש כאלטרנטיבה עדיפה. העלויות העיקריות לחייבים המקושרות עם הסדרי חוב הן הזמן והמאמצים הדרושים בהתמקחות עם הבנק, הנושים, הספקים ורשויות המס. הסדר חוב לרוב מערב הפחתה של החוב והארכה של תנאי התשלום.
עסקת המרת חוב להון מניות

בהסדרי חוב מסוימים, בעיקר של אג"ח שהנפיקו חברות ציבוריות שמניותיהן נסחרות, עשויים בעלי האג"ח להסכים לביטול של חלק מהחוב, או במקרים נדירים של כולו, בתמורה לקבלת חלק מהון המניות בחברה. עסקאות כאלו מתרחשות כאשר תאגידים גדולים נקלעים למצוקה פיננסית קשה, במצב בו החובות של החברה ביחס לנכסיה הם כה גדולים, עד שאין לנושים כל יתרון בניסיון להפנות את החברה להליך של חדלות פירעון, במסגרתו שיעור החוב שיוחזר יהיה נמוך יחסית, ואין ביד החברה לשלם את החוב גם בדרך של פריסה. הסדרי חוב אלה עשויים להסתיים לעיתים בהשתלטות של בעלי האג"ח על החברה, והם ממשיכים להפעילה כ"עסק חי" (עסק שאינו בסכנת חדלות פירעון בעתיד הקרוב). כתוצאה מכך, חלקם של בעלי המניות המקוריים מדולל ולעיתים אף נמחק כליל. הדבר נפוץ, למשל, בהליכי ארגון מחדש לפי פרק 11 של חוק חדלות הפירעון האמריקני.
הסדרי חוב למחזיקי אג"ח

ויתור של בעלי האג"ח על חלק מהחוב במסגרת ההסדר מכונה בעגה הבורסאית ובעיתונות הכלכלית בשם "תספורת". תספורות באג"ח הבנקים הגדולים הועלו כפתרון אפשרי למשבר הסאבפריים על ידי כלכלנים מובילים:
הכלכלן ג'וזף שטיגליץ העיד כי חילוץ הבנקים הוא למעשה "... לא חילוץ המוסדות עצמם אלא חילוץ של בעלי המניות ובעיקר של בעלי האג"ח. אין כל סיבה שמשלמי המיסים האמריקניים יעשו זאת." הוא טען כי הפחתת רמות החוב של הבנקים, באמצעות הפיכה של חוב להון, תשיב את אמון הציבור במערכת הבנקאית. הוא מאמין שהתייחסות לסולוונטיות הבנקים באופן זה תעזור לטפל בבעיות נזילות בשוק האשראי.
הכלכלן ג'פרי זאקס טען גם הוא בעד תספורת למחזיקי האג"ח: "זאת תהיה הדרך הזולה והנכונה יותר לגרום לבעלי המניות ולמחזיקי האג"ח של הבנקים "לספוג את החום", במקום משלמי המיסים. הבנק הפדרלי ורגולטורים אחרים של הבנקים יתעקשו כי הלוואות כושלות ימחקו מספרי החברה. מחזיקי האג"ח אומנם יספגו תספורות, אך הפסדים אלו מתומחרים זה מכבר במחירי האג"ח המוזלים".
ראו גם

הבראת חברות
איגרת חוב
הסדר חובות
לקריאה נוספת

עודד מאור ואסף דגני, הפטר, חדלות פרעון, הסדרי חוב ושיקום כלכלי של יחידים, הוצאת השדה המשפטי, 2018.
הערות שוליים

↑  ההסדר באפריקה ישראל - כל השאלות והתשובות, באתר כלכליסט, 15 באוקטובר 2009
↑  הסדר בדלק נדל"ן: חוב של 1.4 מיליארד נמחק, באתר ynet, 27 בספטמבר 2012
פר"ק 12230-04-12 כלל פיננסים נאמנויות 2007 בע"מ ואח' נ' דלק נדל"ן בע"מ ואח', ניתן ב-27 בספטמבר 2012
↑  אפרת פרץ, ‏ביהמ"ש אישר את הסדר החוב באי.די.בי, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2013
↑  חן מענית, ‏מוטי זיסר הגיש התנגדותו לבקשת בנה"פ להכריז עליו כפושט רגל, באתר גלובס, 30 באוגוסט 2015
↑  חגי עמית, "כל השומן במשק משקה 20 איש - במקום שיזרום לנגב, לערבים ולחרדים", באתר TheMarker‏, 18 במאי 2011.
↑  מיכאל רוכוורגר וצבי זרחיה, תשובה מוכן לשלם רק 50% מהחוב של דלק נדל"ן, באתר TheMarker‏, 20 בנובמבר 2011.
| דיני חדלות פירעון |
| --- | --- | --- |
| הליכי חדלות פירעון | פשיטת רגל • פירוק חברות • הבראת חברות |  |
| הליכים קשורים | כינוס נכסים • הוצאה לפועל • הסדר חוב |  |
| ערכים נוספים | חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי • צ'פטר 11 • שעבוד צף |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543359105171  GND: 4117280-2  LCCN: sh85036133
הפרוטוקול הנוסף הראשון לאמנות ז'נבה

הפרוטוקול הנוסף הראשון לאמנות ז'נבה משנת 1949 (בקיצור: הפרוטוקול הנוסף הראשון) מהווה מסמך מרכזי בתחום המשפט הבינלאומי ההומניטרי המודרני. הפרוטוקול הוא אחד מתוך שני פרוטוקולים שנוסחו בוועידה דיפלומטית בז'נבה בין השנים 1974–1977. בפרוטוקול הראשון, 102 סעיפים. הפרוטוקול הנוסף הראשון מתייחס בין השאר לטיפול בפצועים וחולים בשדה הקרב בסכסוכים מזוינים בינלאומיים, לשיטות לחימה ואמצעי לחימה, לזכאותם של לוחמים למעמד שבויי מלחמה, להגנה על אזרחים בזמן סכסוך מזוין ולאמצעי היישום והאכיפה שיש לנקוט כדי להבטיח את מילוי הוראותיו. הפרוטוקול אומץ ונכנס לתוקף בשנת 1977. הפרוטוקול הנוסף השני לאמנת ז'נבה (אנ') כולל 28 סעיפים וקובע כללי ליבה הומניטריים אשר יחולו סכסוך חמוש שאינו בינלאומי (כגון מלחמת אזרחים).