stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קוטג'קור
הערות שוליים

↑  Velasquez, Angela (10 ביוני 2020). "In Times of Crisis, Gen Z Embraces Escapist Fashion". Sourcing Journal. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cocozza, Paula (18 בנובמבר 2012). "The new ruralism: how the pastoral idyll is taking over our cities". the Guardian. נבדק ב-14 בנובמבר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3   Vox, Once upon a time, there was cottagecore
1 2  Isabel Slone (10 במרץ 2020). "Escape Into Cottagecore, Calming Ethos for Our Febrile Moment". The New York Times. נבדק ב-23 במאי 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Amelia Hall (15 באפריל 2020). "Why is 'cottagecore' booming? Because being outside is now the ultimate taboo: The visual and lifestyle movement is designed to fetishise the wholesome purity of the outdoors". The Guardian. London. נבדק ב-23 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Emma Bowman (9 באוגוסט 2020). "The Escapist Land Of 'Cottagecore,' from Marie Antoinette to Taylor Swift". NPR. נבדק ב-10 באוגוסט 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Angela Velasquez, Angela Velasquez, In Times of Crisis, Gen Z Embraces Escapist Fashion, Sourcing Journal, ‏2020-06-10 (באנגלית אמריקאית)
↑  Gabe Bergado (22 באפריל 2020). "Cottagecore Offers an Escape From Today's Stressful World: 'In a time where most people live in concrete jungles, or well manicured suburbs, a connection back to nature and a more pastoral lifestyle is craved.'". Teen Vogue. נבדק ב-23 באפריל 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  עילית מינמר, טרנד ה־Cottagecore: חזרה לפשוט, להרמוניה עם הטבע ולרוח טובה, באתר כלכליסט, 26 באוגוסט 2020
↑  ברוכים השבים: סגנון העיצוב שמחזיר אותנו הביתה, באתר ynet, 9 במרץ 2021
בית הספר להנדסה צבאית

דחפור D9L (מימין) ודחפור D9N (משמאל) משוריינים חונים בבהל"ץ. דחפורים משוריינים אלה הכריעו את הקרב בג'נין לטובת צה"ל ולאחר מכן הועברו לבהל"ץ למטרות הדרכה.
פלסים של חיל ההנדסה מתאמנים בגילוי מוקשים.
מחפר צבאי ממוגן עליו מוכשרים מפעילי צמ"ה בבהל"ץ.
מקדח בורות על גבי משאית טאטרה.
בית הספר להנדסה צבאית, הידוע בראשי התיבות בהל"ץ, הוא היחידה בחיל ההנדסה הקרבית האחראית על כלל ההכשרות ההנדסיות בצה"ל. בהל"ץ ממוקם בבה"ד 14 שנמצא כיום ליד צוקי עובדה. על בית הספר מפקד קצין בדרגת אלוף־משנה. מפקדו הנוכחי של הבסיס הוא אלוף־משנה מעוז סלומון.
תפקידו של בהל"ץ הוא להכשיר את חיילי חיל ההנדסה בתור פלסים שלב 05 (בעלי הכשרת רובאי 05) ולאחר אימון מתקדם פלסים שלב 06 (רמת הרובאות עולה ל־06). בנוסף, הוא מכשיר את לוחמי חיל ההנדסה במיקוש, חבלה, גישור, פריצה, הפעלת רק"ם הנדסי וכן מבצע הכשרות ייחודיות לאלה הממשיכים לענפי הצמ"ה (ראו קורסי צמ"ה), האב"ך או קצונה. בעתיד אמור לקום בבהל"ץ בית ספר לחבלה וכן מערך הכשרות לתפקיד "פלס־סייר" שיכשיר את לוחמי המחס"ר (מחלקות סיור) של חיל ההנדסה.
היסטוריה

בית הספר להנדסה צבאית הוקם בשנת 1948, זמן מלחמת העצמאות, בבסיס גלילות, בפיקודו של סא"ל מרדכי מירון. ההכשרות בבית הספר נמשכו במהלך המלחמה לתקופות קצרות בלבד, משום שהחיילים נדרשו חזרה בחזית. ההכשרה בבית הספר נעשתה בעיקר בעברית ויידיש, אולם היו גם קורסים בשפות אחרות. בבית הספר היו שלוש מחלקות: שדה, חבלה והסוואה. במחנה הוקם מוזיאון של אמצעים הנדסיים. כעבור מספר חודשים הוקם בסיס הטירונים של החיל, בנפרד מבית הספר, בכפר יונה.
בסוף 1953 עבר בית הספר לבסיס דורה, ליד נתניה, ובראשו עמד אל"ם אפרים להב, לימים קצין הנדסה ראשי. בשנת 1955 עבר לבסיס חצור.
בסביבות שנת 1972 עבר בסיס בית הספר לבסיס אדוריים והטירונות החיילית עברה אל מחנה בט"ר עציון. ב־1972 מונה אלוף־משנה אבישי כ"ץ למפקד בית הספר, והנהיג נורמות התנהגות חדשות, בהן שם דגש על הפסקת הטרטורים והתעמרויות של מפקדים בחיילים, שהיו רווחות אז. לטענת כ"ץ, מאמציו זכו להצלחה רבה, ותופעת הטרטורים נעקרה מהשורש, ובהל"ץ זכה להערכה רבה בקרב הקצינים הבכירים של צה"ל.
ב־1995 עבר בסיס בית הספר למקומו הנוכחי בצוקי עובדה למבני בטון הכוללים חדרי שינה ממוזגים שבנה חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית עבור חיל השריון כחלק מ-3 בסיסים (שיזפון, מגן-סיירים וצוקי עובדה) שנבנו בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 כפיצוי על הבסיסים ושטחי האימון בסיני שנמסרו למצרים במסגרת הסכם השלום עם מצרים. במחנה צוקי עובדה מוקם בתחילה (1985) למשך כעשור בסיס הטירונות החיילי של השריון עד שנת 1995, ואז הועבר הבסיס לחיל ההנדסה לטובת הבהל"ץ.
ב־1998 הוקם בבהל"ץ גדוד 614 המשמש עתודה הנדסית וכולל את מדריכי וצוערי קורסי הפיקוד של חיל ההנדסה הקרבית. הגדוד נקרא בשם "גדוד היובל" כיוון שבאותה שנה צוינו 50 שנה (יובל) להקמת מדינת ישראל. בשנת 2010 אוחדו פלוגות קורסי מפקדי הכיתות וקורס הקצינים של חיל ההנדסה הקרבית תחת גדוד אחד ושמו שונה לגדוד הפיקוד.
מבנה

הענפים בבהל"ץ הם:
מפקדת הבה"ד הכוללת בתוכה את הפלוגות הבאות:
פלוגת המד"ריה הכוללת בתוכה את מחלקות האג"ם, אימון גופני ופיתוח הדרכה.
פלוגת אחזקה וחימוש לכלל האמצעים ההנדסיים המצויים בבה"ד. פומ"ה, נמר"ה, נגמ"שים וכלי הנדסה שונים.
פלוגת לוגיסטיקה האחראית על ציוד אישי, פלוגתי וגדודי. מטבח הבה"ד ומחלקת הרכב.
פלוגת משא"ן (משאבי אנוש) הכוללת את תחומי הת"ש, רבנות, וכוח אדם.
פלוגת הרפואה הכוללת את מרפאת היחידה ומרפאת השיניים וכן כוננות רפואית של צוות אר"ן. בנוסף אחריות מקצועית על כלל חובשי הפלוגות.
פלוגת תקשוב היא פלוגת הקשר והתקשוב של הבה"ד. הפלוגה אחראית על הפעלת אמצעי הקשר, התקשוב והשו"ב במפקדת החטיבה ובענפים, הפלחי"ק משמש גורם חשוב בביצוע המשכיות הבה"ד. בנוסף הפלוגה אחראית לפריסה והקמת מפקדות וחמ"לי הגדוד, וחפ"ק מפקד הבה"ד. הפלוגה מורכבת מ-6 מחלקות מקצועיות: אלחוט, טכני, כ"ס ושו"ב, קצ"ק ומדריכות תקשוב.
בראש כל פלוגה עומד קצין בדרגת סרן-רס"ן המשמש כקצין המטה, יחד מרכיבים הקצינים את מטה הבה"ד.
בא"ח הנדסה
הכשרת היסוד הכש"י (טירונות)
הכוללת 4 פלוגות
פעם בשנה יכללו 5 פלוגות - פלוגה חמישית עבור טירוניות יהלום
הכשרה מתקדמת - הכש"מ (אימון מתקדם)
הכוללת 3 פלוגות
ענף המקצועות
מדור המיקוש והחבלה (מו"ח)
מדור הרק"ם
מדור הצמ"ה - במסגרת מדור הצמ"ה קיימת בבית הספר פלוגת צמ"ה סדירה שתפקידה מלבד הכשרת החיילים הוא גם ביצוע עבודות הדורשות צמ"ה עבור בהל"ץ (כגון הכשרת מטווחים או חפירת תעלות נ"ט לאימון בפריצת סער וגישור). בנוסף, מדי פעם עולה היחידה לפעילות מבצעית בה היא מפעילה כלי צמ"ה ממוגנים, כגון דחפור CAT D9 או יעה זחלי CAT 963 כחלק מגדוד 614.
מדור לוחמת תת-קרקע (לת"ק)
קורס מדריכות (קמ"ד) חה"ן
גדוד הפיקוד (614)
פלוגת ח"ץ (ההשלמה החיילית של קורס הקצינים בחיל ההנדסה).
פלוגות שחף, עיטם ונץ - קורס מפקדים בשגרה, בחירום משמשות שלוש מתוך ארבע פלוגות מבצעיות בגדוד.
ח"ץ (חה"ן צוערים) - פלוגת ההשלמה החיילית של קורס קציני ההנדסה, בחירום משמשת אחת מארבע פלוגות סדירות בגדוד.
בא"ח ההנדסה הקרבית

בסיס האימון החילי (בא"ח) אחראי על הכשרת הלוחמים, טירונות, הכשרות יסוד ואימון מתקדם.
טירונות פלסים - השלב הראשון בהכשרת היסוד של לוחמי חה"ן. מסמיך את החיילים לרובאות שלב 05 ופלסות שלב 05, נמשך כ־4 חודשים.
אימון מתקדם - השלב השני בהכשרת היסוד של לוחמי החיל. בו מוכשרים החיילים בהעמקה לתחומי החבלה והמיקוש. מסמיך את החיילים לרובאות שלב 06 ולפלסות שלב 06.
בא"ח ההנדסה הקרבית > מבנה הבא"ח

פלוגת מפקדה - הכוללת בתוכה מחלקות משא"ן, לוגיסטיקה, אג"ם (הדרכה, קליעה, חינוך גופני).
הכשרת הלוחם (טירונות), בראשה עומד קצין, המשמש כמפקד מגמת הכשרות יסוד.
פלוגת טירוני גדוד אסף
פלוגת טירוני גדוד להב
פלוגת טירוני גדוד המח"ץ
פלוגת טירוני יחידת יהל"ם (פלוגה ד')
הכשרה מתקדמת (אימון מתקדם), בראשה עומד קצין, המשמש כמפקד מגמת הכשרה מתקדמת.
פלוגת אימון מתקדם של גדוד אסף
פלוגת אימון מתקדם של גדוד להב
פלוגת אימון מתקדם של גדוד המח"ץ
בא"ח ההנדסה הקרבית > מפקדי הבא"ח

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אילן סבג |  | לימים קצין הנדסה ראשי |
שרון חדד: 
| זכי יפת | 2011–2013 | לימים מהנ"פ צפון |
| שרון חדד | 2013–2014 | כהונה שנייה |
| מנור ינאי | 2014–2016 | לימים מפקד יהל"ם, רמ"ט פד"ם |
| רענן בן יעקב | 2016–2020 |  |
| אדיר ריינס | 2020–2022 | לימים מהנ"פ מרכז |
| מתן לוי | 2022–2024 | לימים מהנ"פ דרום |
| ניר חבלצקי | 2024-מכהן |  |
גדוד 614

בנוסף להכשרות מפקדים, החיילים והמפקדים בענף מאוגדים תחת גדוד הפיקוד (614). הגדוד הוקם ב־1998 ונקרא גדוד "היובל" על שם חגיגות היובל למדינת ישראל. הגדוד משמש כעתודה מבצעית ומדי פעם יוצאים לוחמיו לבצע פעולות בט"ש ומסייעים לכוחות בשטח. כמו כן, משמש הגדוד כעתודה הנדסית בעת מלחמה ושעת חירום.
בגדוד עוברים שני קורסים -
קורס מש"קי חה"ן - קורס המכשיר מפקדים שאינם קצינים. בקורס מוכשרים מפקדי כיתות (מ"כים) ומשכו 15 שבועות. בו מוכשרים החיילים לשלב רובאות 08 ופלסות שלב 08.
קורס קצינים ח"ץ (חה"ן צוערים) - השלמה חילית של קורס קצינים, נמשך 4 חודשים ובסיומו הופכים החיילים לקציני הנדסה קרבית.
כוחות מגדוד זה פוצצו את בנייני התאומים בצומת נצרים במהלך האינתיפאדה השנייה בשנת 2010 אוחדו פלוגות קורסי מפקדי הכיתות וקורס הקצינים של חיל ההנדסה הקרבית תחת גדוד אחד ושמו שונה לגדוד הפיקוד וב־2014 לחמו במבצע צוק איתן.
ב-2023 עבר הגדוד שדרוג במעמדו והוכרז כ"גדוד לוחם" מן המניין, ולא רק במצבי חירום. הגדוד נלחם במלחמת חרבות ברזל ברצועת עזה תחת פיקוד חטיבה 460. ב-6 בנובמבר 2023 חשף משגרי רקטות ורקטות עצמן שהוסתרו בסניף של תנועת נוער ובמסגד. במהלך הקרבות בצפון רצועת עזה במלחמת חרבות הברזל נהרג סמ"ר אוריה יעקב, לוחם הגדוד.
גדוד 614 > מפקדי גדוד 614

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| ניר לוי | 2001–2002 | המג"ד האופרטיבי הראשון |
| ערן פאוקר | 2002–2004 |  |
| מני אחיטוב | 2004–2006 |  |
| משה מור | 2006–2008 |  |
| זכריה יפת | 2008–2009 | המג"ד בזמן מבצע עופרת יצוקה |
| עידו מזרחי | 2009–2010 | לימים קצין הנדסה ראשי |
| ערן קריסי | 2010–2012 |  |
| דייוויד סולומון | 2012–2014 | המג"ד בזמן מבצע צוק איתן |
| אופיר בן דוד | 2014–2016 |  |
| היתאם חוסייסי | 2016–2018 | לימים קצין אג"ם של הגיס הצפוני |
| מתן לבו | 2018–2020 |  |
| רן מור | 2020–2022 |  |
| אדונירם שרעבי | 2022–2024 | המג"ד בזמן מלחמת חרבות ברזל |
| זאב כהן | 2024 - מכהן | המג"ד בזמן מלחמת חרבות ברזל |
ענף מקצועות ההנדסה

ענף מקצועות אחראי להכשיר את חיל ההנדסה וכלל צה"ל במקצועות ההנדסה השונים.
במסגרת הענף מועברים מספר קורסים -
קורס רק"מ - הפלסים מוכשרים לתפעל רק"ם הנדסי הכולל נמ"ר הנדסי, פומ"ה ונגמ"ש M-113. קורס זה הוא חלק מהאימון המתקדם.
קמ"ד - קורס מדריכות, המכשיר את מדריכות בית הספר בטירונות ולאחר מכן בקורס מקצועי בהתאם למקצוע אותו ידריכו (רק"מ, תת-קרקע, חבלה, צמ"ה ועוד).
קורס צמ"ה - מספר קורסים המכשירים את החיילים להפעלת ואחזקת ציוד מכני הנדסי.
קורס חבלה ומיקוש - מכשירה את טירוני חיל ההנדסה ובנוסף להכשרת חיל ההנדסה, מספק המדור הכשרה ואימונים לכלל היחידות הלוחמות של צה"ל ובין השאר מאמן את הפלחה"ן (פלוגות חבלה והנדסה) של חטיבות החי"ר השונות וכן את אנשי היחידות המיוחדות הנדרשים למיומנויות חבלה בסיסיות.
מפקדי בית הספר להנדסה צבאית

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| מרדכי מירון | 1948– | מפקדו הראשון של בית הספר להנדסה צבאית |
| אפרים להב |  | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| אלחנן קליין | 1955– | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| אלחנן קליין | 1957–1961 | כהונה שנייה |
זאב שפריר: 
מיכאל רייצ'וק: 
| אבישי כ"ץ | 1972– | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| יהושע אשכול | 1978–1979 |  |
| יהודה כהן |  | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| ישי דותן |  | לימים קצין ההנדסה הראשי, בעל עיטור המופת |
| פיני דגן | 1992–1995 |  |
| איתן לידור |  | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| אלי טולדנו |  | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| אברהם בן דוד |  | לימים קצין ההנדסה הראשי |
אלי פרץ: 
| יהודה קטורזה | 2000–2002 |  |
| שמעון דניאל | 2002-2003 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| משה שלי | 2003-2005 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| יוסי מורלי | 2005-2007 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| יובל מור | 2009–2007 |  |
| איתן דהן | 2009–2011 | לימים מבקר מערכת הביטחון |
| אמיר אביבי | 2011–2013 | לימים סגן מבקר מערכת הביטחון |
| אילן סבג | 2013–2015 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| ערן קריסי | 2015–2017 |  |
| עידו מזרחי | 2017–2019 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| זיו נמני | 2019 - 24 במאי 2021 |  |
| יואב טורחנסקי | 24 במאי 2021 - 2023 | לימים קצין ההנדסה הראשי |
| מעוז סלומון | 2023 - |  |
הערות שוליים

↑  גילי כהן, תפקיד חדש בחיל ההנדסה: "פלס־סייר", במחנה, 29.7.2009
1 2 3  הקמת בית הספר המרכזי להנדסה צבאית באתר עמותת חיל ההנדסה
↑  צבי אמיתי, החייל הנשכח (ביקור בבית הספר להנדסה צבאית), על המשמר, 1 בדצמבר 1948; המשך
↑  אפרים תלמי, חיל ההנדסה - החיל האפור, דבר, 1 בדצמבר 1948
↑  בית הספר שהמציא את מיקוש הדמי, דבר, 23 באוגוסט 1978
↑  בהל"צ – בית הספר להנדסה צבאית, אבן מספר 6 ב"שביל המורשת" באתר עמותת חיל ההנדסה
↑  עפר דרורי, חיילי שוקולד, באתר News1 מחלקה ראשונה, 29 באוגוסט 2012
↑  מבצע אח ורע, בפורום צבא וביטחון, פרש.
↑  שעתם של הכסופים, אתר זרוע היבשה, 16 בספטמבר 2014.
↑   נויה בן גיגי, 614 מוכיחים רשמית שהם יודעים לא רק לדבר - אלא גם להילחם, באתר צה"ל, 30 באפריל 2023.
↑  יואב זיתון, במסגד ובמתחם של תנועת נוער: עשרות רקטות ובורות שיגור הושמדו ברצועה | תיעוד, באתר ynet, 6 בנובמבר 2023.
↑   סמ"ר אוריה יעקב ז"ל, באתר צה"ל
↑  ראיון עם אל"ם אפרים כץ באתר עמותת חיל ההנדסה
↑  ראיון עם אדם זרטל באתר מוסד הרצל לחקר הציונות באוניברסיטת חיפה
תג היחידה החדש של גדוד 614, מאי 2023
מיס סקוטלנד

סטפני וילמס, מיס סקוטלנד 2008
מיס סקוטלנד (באנגלית: Miss Scotland) היא תחרות יופי, הנערכת מדי שנה בסקוטלנד.
התחרות נערכה לראשונה ב-1961. עד 1990 הזוכה ייצגה את סקוטלנד בתחרות מיס תבל לצד מיס אנגליה ומיס ויילס ולאחר מכן הייתה בתחרות נציגה אחת מיס בריטניה (אנ') שייצגה את כלל הממלכה המאוחדת, ב-1980 מיס סקוטלנד לינדה גלאגר הייתה הסגנית הראשונה של מיס תבל, וזהו ההישג הגבוה ביותר של סקוטלנד בתחרות.
ב-1999 הייתה לראשונה לסקוטלנד באופן עצמאי נציגה במיס עולם, לפני כן מיס סקוטלנד הייתה מתמודדת בתחרות מיס הממלכה המאוחדת עם מתמודדות נוספות מרחבי הממלכה והזוכה בתחרות הייתה מייצגת את בריטניה במיס עולם, ב-2001 מיס סקוטלנד הייתה הסגנית השנייה בתחרות.
המתמודדות בתחרות חייבות להחזיק בדרכון בריטי.
המהדורה הסקוטית של העיתון סאן נותנת חסות לתחרות.
מועצה אזורית אל קסום

דריג'את
מועצה אזורית אל-קסום (בערבית: المجلس الاقليمي القيصوم) היא מועצה אזורית בישראל, השייכת למחוז הדרום.
היסטוריה

המועצה הוקמה ב-6 בנובמבר 2012 על ידי משרד הפנים בישראל, יחד עם המועצה האזורית נווה מדבר, במקום מועצה אזורית אבו בסמה. ההחלטה על הקמת שתי מועצות אזוריות נפרדות נבעה מגודל האוכלוסייה בתחום המועצה שפורקה.

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף אוקטובר 2024 (אומדן), מתגוררים במועצה אזורית אל קסום 20,463 תושבים (מקום 117 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 57.9%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 7,304 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
עם זאת, על פי הערכת מנכ"לית המועצה מינואר 2023, חיים בשטחה, בפועל, כ-45,000 בני אדם. חלקם מתגוררים ביישובים שאינם מוכרים רשמית, וחלקם ביישובים המוכרים הבאים:
אום בטין
א-סייד
דריג'את
כוחלה
מולדה
מכחול
תראבין א-צאנע
בשנת 2014 התגלה כי המועצה כלל לא גובה ארנונה כפי שמחייב החוק, ומנהלת את פעילותה הכלכלית על חשבון תקציבי מדינה. לאורך שנים התנהלו עתירות בנושא, ובאוגוסט 2022 התפרסם כי המועצה לא גבתה ארנונה כפי שסוכם, והיא אף הפסיקה להעביר נתוני גביה כפי שמחייב אותה חוק שקיפות המידע. בעקבות כך, משרד הפנים החל לקנוס את המועצה.
לאחר בחירתו של סלאמה אל אטרש, הובא אייל נזרי לשמש כמנכ"ל המועצה. בפברואר 2021 מונתה חופית קלימובסקי-שץ לתפקיד.
חינוך

על פי דוח של מבקר המדינה מ-2021 אחוז נשירת התלמידים הגלויה במועצה עומד על 33%.
נכון ל-2023 במועצה 21 בתי ספר בהם 11 בתי ספר ללא מיגון או עם מיגון נמוך.
תחבורה

בין השנים 2014–2019 התרחשו 16 תאונות, מהן 4 קטלניות במועצה.
ראשי המועצה

ד"ר איציק תומר (2012–2016) - ראש המועצה הראשון, במינוי שר הפנים
אילן גמליאל (2016–2017) - ממונה מטעם משרד הפנים
ג'בר אבו כף מאום בטין (2017–2018) - ראש המועצה הנבחר הראשון
סלאמה אל אטרש ממולדה (מ-2018) - ראש המועצה הנבחר השני
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  לטבלת הדירוג המלא.
↑   תוצאות הבחירות המקומיות 2024 — סיבוב שני, באתר TheMarker‏, 10 במרץ 2024
↑  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
1 2 3 4 5  הנתונים לפי טבלת רשויות מקומיות של למ"ס עבור 
סוף 2022
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  תקנה 7176 - ההחלטה של משרד הפנים להקים את המועצה האזורית החדשה אל קסום
↑  פרופיל מועצה אזורית אל קסום באתר הלמ"ס
↑  התיישבות הבדואים בנגב באתר משרד השיכון
↑   במקום לגבות ארנונה מהתושבים: מועצת אל קסום בנגב מעדיפה לחיות על חשבון משלם המיסים הישראלי, סרטון בערוץ "תנועת רגבים", באתר יוטיוב (אורך: 03:22), 21 באוגוסט, 2022
 גדי גולן, מועצות בדואיות יחלו לגבות ארנונה?, באתר ישראל היום, 20 במרץ 2018
↑  קלמן ליבסקינד, ‏כשמנכ"ל מועצת אל קסום הניח את המפתחות כדי לשמור על חייו, באתר מעריב אונליין, 20 ביוני 2020
↑  נועה גבאי, לראשונה מונתה מנכלית מועצה במיגזר הבדואי, באתר באר שבע נט, ‏2 בנובמבר 2021
↑  פורטל הכרמל, מכריזים על שביתה במערכת החינוך באל קסום, באתר פורטל הכרמל והצפון
↑  ניצן פייביש, ‏פערי מיגון במוסדות חינוך ברקע מלחמת 'חרבות ברזל' - נתונים על רשויות מקומיות נבחרות, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 27 ביוני 2024
↑  בקרת רשות תמרור מקומית: מועצה אזורית אל קסום, יוני 2020
| דגל ישראל מועצות אזוריות בישראל |
| --- | --- | --- |
| מחוז הצפון | אל-בטוף • בוסתאן אל-מרג' • גולן • הגלבוע • הגליל העליון • הגליל התחתון • מבואות החרמון • מגידו • מטה אשר • מעלה יוסף •  מרום הגליל • משגב • עמק הירדן • עמק המעיינות • עמק יזרעאל |  |
| מחוז חיפה | אלונה • זבולון • חוף הכרמל • מנשה |  |
| מחוז המרכז | ברנר • גדרות • גזר • גן רווה • דרום השרון • חבל יבנה • חבל מודיעין • חוף השרון • לב השרון • נחל שורק • עמק חפר • שדות דן |  |
| מחוז ירושלים | מטה יהודה |  |
| מחוז הדרום | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר |  |
| אזור יהודה והשומרון | גוש עציון • הר חברון • מגילות ים המלח • מטה בנימין • ערבות הירדן • שומרון |  |
| דגל ישראל מחוז הדרום |
| --- | --- | --- |
| נפות | נפת אשקלון • נפת באר שבע | מפת מחוז הדרום |
| ערים | אופקים • אילת • אשדוד • אשקלון • באר שבע • דימונה • נתיבות • ערד • קריית גת • קריית מלאכי • רהט • שדרות | מפת מחוז הדרום |
| מועצות מקומיות | חורה • ירוחם • כסייפה • להבים • לקייה • מיתר • מצפה רמון • עומר • ערערה בנגב • שגב שלום • תל שבע | מפת מחוז הדרום |
| מועצות אזוריות | אל קסום • אשכול • באר טוביה • בני שמעון • הערבה התיכונה • חבל אילות • חוף אשקלון • יואב • לכיש • מרחבים • נווה מדבר • רמת הנגב • שדות נגב • שער הנגב • שפיר • תמר | מפת מחוז הדרום |
| מועצה מקומית תעשייתית | נאות חובב | מפת מחוז הדרום |
| מועצות אזוריות שבוטלו | אבו בסמה | מפת מחוז הדרום |
| יישובים לשעבר | כרמון • נוה יאיר • אשלים | מפת מחוז הדרום |
| יישובים עתידיים | דניאל • דרור • נווה תמרים • כסיף • עבדה • מעלה אהרן • שפיר | מפת מחוז הדרום |
המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית

| --- | --- |

הפגנה פרו-פלסטינית בצורת מאהל סולידריות, אוניברסיטת קולומביה
 חלק מהמחאות בארצות הברית במלחמת חרבות ברזל
 
 תאריכי המאבק:  17 באפריל 2024 – הווה (249 ימים)
 מקום:  ארצות הברית
 עילה:  טבח שבעה באוקטובר  מלחמת חרבות ברזל  תמיכה כלכלית של ארצות הברית בישראל  השקעות בישראל
 מטרה:  השמדת מדינת ישראל והחלפתה במדינה פלסטינית מהנהר עד לים  הצגת סולידריות עם הפלסטינים  ביטול התמיכה הכלכלית (בעיקר של מוסדות הלימוד) בישראל
 שיטת המאבק:  מאהל מחאה, מחאה, מרי אזרחי, פיקטינג, הפרות סדר, אלימות, תקיפות נגד יהודים
 
 100+ מפגינים נפצעו (15-25+ באשפוז)  5+ עיתונאים נפצעו  4 שוטרים נפצעו  2,700+ מפגינים נעצרו
המחאות נגד ישראל באוניברסיטאות בארצות הברית הן חלק מהמחאות בארצות הברית נגד מלחמת חרבות ברזל וכוללות מחאות של מפגינים פרו-פלסטינים באוניברסיטאות בארצות הברית נגד הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. המחאות התעצמו בחציו השני של אפריל 2024, עם הקמת מתחמי אוהלים באוניברסיטאות רבות בארצות הברית, ובראשן באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. בחלק מההפגנות היו גילויי אנטישמיות.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר הכריזה מדינת ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון חמאס ברצועת עזה ולשחרור החטופים. בעקבות המלחמה נהרגו אלפים, דבר שעורר את זעמם של סטודנטים פרו-פלסטינים באוניברסיטאות בארצות הברית, והביא לגל מחאות שהחל באמצע אפריל 2024.
תיאור

בעקבות טבח שבעה באוקטובר החל גל של האנטישמיות החדשה בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות בארצות הברית, כולל כאלו של ליגת הקיסוס. האנטישמיות התבטאה בהפגנות אלימות שתמכו בטבח שביצע חמאס וכן הטרדה, בריונות ואיומים נגד סטודנטים וחברי סגל יהודים. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, וחלקן אף נמנעו מלגנות את הטבח שביצע חמאס או את ארגוני הסטודנטים שקראו לרצח עם של היהודים. בעקבות גל האנטישמיות בקמפוסים גיבש משרד החוץ של ישראל דרכים להילחם בתופעה במספר מישורים (הסברתי, משפטי, חברתי ואישי), בסיוע הקהילה היהודית ומשפיעי דעת קהל.
תיאור > האנטישמיות בקמפוסים באוקטובר 2023 ואילך

הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין שפועל בקמפוסים בארצות הברית, הוציא הודעת תמיכה בפעילות חמאס ותיאר אותה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות" ואמר שצריך לקדם "לא רק סיסמאות וצעדות אלא גם מאבק מזוין". הארגון קרא גם לשחרר את פלסטין "מהנהר עד לים" ומארגן פעולות תמיכה בחמאס. הליגה נגד השמצה האשימה את הארגון בתמיכה בטרור. סטודנטים ישראלים ויהודים חשו מאוימים מארגוני סטודנטים פרו-פלסטיניים ותומכי טרור שערכו הפגנות המוניות בעד חמאס ומעשי הטבח שלו וקראו לפגוע בישראל. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, ודבר זה גרר ביקורת מצד תומכי ישראל עליהן על כך שסירבו לגנות תמיכה בטרור בקמפוס. תורמים גדולים ופירמות עורכי דין יוקרתיות הכריזו על הפסקת התרומות לאוניברסיטאות האמריקאיות בעקבות שתיקתן מול התמיכה בטרור וההפגנות האנטישמיות, והודיעו שלא יעסיקו סטודנטים ובוגרים שהביעו תמיכה בחמאס. בעקבות הביקורת נגדן והאיומים על יהודים בקמפוסים מצד מפגינים פרו-פלסטינים הודיעו אוניברסיטת הווארד, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פנסילבניה על הקמת "כוח משימה" למאבק באנטישמיות. איש העסקים והפילנתרופ ביל אקמן, בוגר הווארד, פרסם מכתב פתוח ארוך לנשיאת אוניברסיטת הווארד ובו גינה את חוסר פעולתה נגד האנטישמיות שחוו היהודים מאז מתקפת הטרור של חמאס ותבע ממנה לפעול באופן נחרץ נגד האנטישמיות, ולנקוט בצעדי ענישה נגד הסטודנטים שהיו מעורבים בתקריות אנטישמיות, בתקיפת יהודים או הביעו תמיכה בחמאס.
ב-12 באוקטובר איגוד סטודנטים מרקסיסיטי באוניברסיטת ציריך ניסה לארגן הפגנה פרו-פלסטינית בשטחי האוניברסיטה. הם תלו פוסטרים ברחבי הקמפוס עם סיסמה "אינתיפאדה עד לניצחון". ניסיון לארגן מחאה זו נבלם על ידי רשויות האוניברסיטה, אשר אסרו על המפגינים להתאסף בשטחה. משטרת שווייץ אף שלחה כוחות למוקד המצוין בפוסטר במטרה למנוע התארגנות. גם הנהלת האוניברסיטה וגם המכון הטכנולוגי של ציריך גינו את התוכן האלים של הפוסטרים.
עשרות אנשי סגל מאוניברסיטת קולומביה פרסמו מכתב בו הם מגנים את חברי הסגל והסטודנטים שתמכו בחמאס ותמכו בפשעים שביצע, ואת הנהלת האוניברסיטה שהגיבה בשתיקה. הם כתבו: "באוניברסיטה אדירה כמו שלנו יש מקום לדיון נמרץ על פתרון שתי המדינות והאם הוא צודק או ישים ועל מי נושא באחריות למצב האומלל ברצועת עזה. אך אין שום תירוץ למתקפה הברברית של חמאס על ישראל, המהווה פשע מלחמה. אנו נחרדים מכך שמישהו ירצה לחגוג מעשי זוועה מפלצתיים כאלו, או כמו שעשו חברי סגל באוניברסיטת קולומביה, לנסות 'לשים את הדברים בהקשר' או לראות בהם חלק מ'הזכות להתנגד למשטר כיבוש'. האוניברסיטה לא יכולה לסבול ולהרשות אלימות, התבטאויות שמסיבות לאלימות או הצהרות של שנאה. כמו שאנו מתנגדים לכל דעה קדומה או גזענות כלפי פלסטינים או מוסלמים, אנו נחרדים מסדרת האירועים האנטישמיים שהתרחשו מאז השביעי באוקטובר". בעקבות זאת, השעתה אוניברסיטת קולומביה את פעילותם של ארגוני הסטודנטים הפרו-פלסטיניים סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP) וקול יהודי לשלום (JVP).‏