stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סחר ח'ליפה
הערות שוליים

↑  ד"ר שרון שטרית-ששון, רוח מזרחית, גיליון מס' 13, מארס 2011; עמ' 18
↑  רונית לנטין, שיחות עם נשים פלסטיניות, ירושלים, מפרש, 1982, עמ' 20
↑  אעלאם אלאדב אלערבי אלמעאסר, סיר ד'אתיה, רוברית ב. קאמבל, עמ' 4, 1996
↑  Aida A. Bamia, "Feminism in Revolution: The Case of Saḥar Khalīfa", in: Abdel-Malek and Hallaq 4
(eds.), Tradition, Modernity and Post-Modernity in Arabic Literature (Leiden, Boston, Köln: Brill,2000), pp. 181-184.
↑  אעלאם אלאדב אלערבי אלמעאסר, סיר ד'אתיה, רוברית ב. קאמבל, עמ' 1–4, 1996
↑  ד"ר שרון שטרית-ששון, רוח מזרחית, גיליון מס' 13, מארס 2011; עמ' 18-25
↑  Nazih Abu Nidal, "The Novels of Sahar Khalifeh", Palestinian-Israel Journal, 10:2 (2003), p. 113
↑  לעולם לא נהיה לכם שפחות, קהיר, דאר אלמעארף, 1974; עמ' 135-134
↑  אלסבאר, ירושלים, בירות, דאר אבן רושד, 1976; עמ' 23-29
↑  ד"ר שרון שטרית-ששון, רוח מזרחית, גיליון מס' 13, מארס 2011; עמ' 21
↑  החמנית, ירושלים, אלכאתב אלטליעה, מנדמת אלתחריר אלפלסטיניה, 1979; עמ' 14-16
↑  זיכרונות אישה לא-מציאותית, בירות, דאר אלאדב, 1986; עמ' 2-6
1 2 3  נביה אל קאסם, עיתון אלאתחאד, 15 באוקטובר 2010
↑  דלת החצר, בירות, דאר אלאדאב, 1990; עמ'30-32
↑  העיזבון, דאר אלאדב, בירות, 2002; עמ' 11-17
↑  סמל תמונה וברית ישנה, דאר אל אדב, לבנון, עמ' 193–195, 2002
↑  ד"ר שרון שטרית-ששון, רוח מזרחית, גיליון מס' 13, מארס 2011; עמ' 18
↑  רביע חאר, דאר אלהלאל, קהיר, 2004; עמ' 305
↑  השורשים, דאר אלאדב, בירות, 2009; עמ' 33
↑  הרומן הראשון, דאר אלאדב, בירות, 2010; עמ' 30-31
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007263711205171  PLWABN: 9810548037505606  BIBSYS: 96007032  BnF: cb14685695s (data)  CiNii: DA12948672  GND: 119086468  ISNI: 0000 0001 0837 2608  LCCN: n80001429  NKC: jo2008475974  NLG: 90239  NLK: KAC200604400  NTA: 069300534  RERO: 02-A000082768  SUDOC: 029461170  VIAF: 14801041   WorldCat (עם VIAF): 14801041 
כריכת הספר "לעולם לא נהיה עבדות לכם"
כריכת הספר "הצבר"
כריכת הספר "החמנית"
כריכת הספר "אביב חם"
עדשת פרנל

עדשת פרנל של מגדלור, מוצג במוזיאון הימי בצרפת
עדשת פרנל היא עדשה אופטית דקה מאוד, שבה הפרשי הדרכים האופטיות בין הקרניים נוצרים על ידי יצירת חספוס מורכב ומדויק על פני השטח של העדשה. נקראת על שם ממציאה, הפיזיקאי אוגוסטן ז'אן פרנל.
העדשה פותחה במקור עבור שימוש במגדלורים, ומאפשרת מפתח אופטי (צוהר) גדול מאוד עם מרחק מיקוד קצר, בלי יתר המשקל והנפח הדרושים לכך בעדשות רגילות. בהשוואה לעדשות שהיו קיימות עד אז, עדשת פרנל הייתה דקה ביותר, ולפיכך העבירה יותר אור, ואפשרה למגדלור להיות נצפה ממרחק גדול יותר, ובתנאי ראות קשים יותר.
כיום משמשת עדשות פרנל בתעשיית אביזרי הרכב, כעדשה פנורמית המוצמדת לזגוגית האחורית של כלי רכב מסחריים, וכן בכיסויי פנסים על מנת למקד או לפזר את האור (לדוגמה ברמזורים או בפנסי החזית של כלי רכב, על מנת לכוון את האור בין מצבי התאורה הרצויים). עדשות פרנל מצויות גם כזכוכית מגדלת במקרים בהם אין חשיבות גדולה לבהירות.
עדשות פרנל משמשות גם כממקדות או מפזרות את האור היוצא מפנסים המשמשים בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה. בתיאטרון נדיר למצוא פנסים עם עדשות פרנל ויותר נפוץ השימוש בפנסי תומאס[דרוש מקור].
פיתוח העדשה

את פיתוח העדשה מייחסים למהנדס והפיזיקאי הצרפתי אוגוסטן ז'אן פרנל, שפיתח אותה עבור שימוש במגדלורים. לראשונה השתמשו בעדשה זו במגדלור קרדובאן (Cardovan) בפתח דלתת נחל ז'ירונד (Gironde), בשנת 1822, וניתן היה לראות את אורו בטווח של יותר מ-30 ק"מ.
הפיזיקאי הסקוטי דייוויד ברוסטר שכנע את הממלכה המאוחדת להשתמש בעדשות אלו במגדלורים שבחופיה.
פירוט טכני

עדשת הפרנל מקטינה את כמות החומר הנדרשת ליצירת עדשה, על ידי חלוקת העדשה לאזורים מעגליים להם מרכז משותף, הנקראים 'אזורי פרנל'.
ביישומיה הראשונים (והגדולים ביותר), כל אזור למעשה נוצר מעדשה אחרת. למרות שעדשת פרנל נראית מרחוק כעשויה מקשה אחת, בחינה מדוקדקת מקרוב, חושפת את חלקיה הקטנים המרובים. רק עם פיתוח טכנולוגיית העיבוד השבבי הממוחשב (CNC) והתפתחות החומרים הפלסטיים בתבניות יציקה מדויקות, התאפשרה בניית עדשת פרנל במקשה אחת, בדרך כלל מפוליקרבונאט שקוף.
לכל אחד מאזורי הפרנל יש את צורת פני העדשה, והזווית שלה, אילו הייתה באזור רחבי זה של העדשה, אך ללא עוביה. בגלל האופי הבדיד והחלוקתי של פיזור העדשות באזורי פרנל, עדשה זו היא בעלת איכות אופטית נמוכה יותר משל עדשה רגילה בעלת הגדלה דומה.
שימושים

כאמור, עדשות פרנל שימשו בתאורת מגדלורים, בפנסי רכב (תחילה היו עשויים מזכוכית ולאחר מכן מפוליקרבונט), וכזכוכית מגדלת.
בנושאות מטוסים העדשה משמשת להכוונת טייסים לקראת נחיתה, על ידי צמצום הפיזור, והכוונת האור כך שמנחיתי המטוס רואים צבע שונה בגובה ובזווית שונה (אדום נמוך מדי, כחול גבוה מדי). מערכת כזו הותקנה לראשונה בנושאת המטוסים אייזנהאור, ומאז משמשת באופן נרחב במערכות הטסה ימית.
העדשה משמשת גם בתאורה בתעשיית הסרטים, הודות לאחידות התאורה המתקבלת. ניתן להסיט את האזור המואר בקלות, על ידי הזזת מקור האור לעומת העדשה, או לשנות את המיקוד, על ידי הזזת המקור למרחק שונה מן העדשה.
עדשות פרנל משמשות במקרן תצוגת גביש נוזלי (LCD). באופן טיפוסי במקרנים אלו שתי עדשות פרנל מופעלות בהתאמה: האחת ליד מקור האור מרכזת את האור אל המסך הצבעוני השקוף, והשנייה מפזרת את האור באופן אחיד אל עבר היעד. לעיתים קרובות עדשות אלו עשויות זכוכית חרוטה, כדי להגדיל את איכותן.
בגלל עלותן הנמוכה, ומשקלן ונפחן הקטנים, ישנם שימושים חדשים לעדשות פרנל עשויות פוליקרבונט, ביישומים סולאריים המנצלים את אנרגיית השמש, לדוגמה הצמדת עדשה כזו לתאים פוטו-וולטאיים, או שימוש בעדשת פרנל גדולה, להשגת חום רב עבור יישומים כמו מערכות אגירת אנרגיה במלח מותך, או ביישומי התפלה.
עדשות פרנל משמשות גם במערכות זיהוי ביומטריות לזיהוי עינית, על ידי צילום רב מיקודי, שבעקבותיו לפחות חלק מהצילומים יהיו ממוקדים ברשתית העין.
בשנים האחרונות מתנהל מאמץ מחקרי לבחון את השימוש בעקרונות האופטיים של עדשות פרנל (אנ') לבניית טלסקופי חלל שיהיו קלים בהרבה מאשר טלסקופים מחזירי אור באותה עצמה.
הערות שוליים

↑  המקור: עיתון מוזיאון הסמיתסוניאן אוגוסט 1999
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553003705171  NKC: ph1098515 
1 - חתך רוחב של עדשת פרנל
2 - חתך רוחב של עדשה רגילה בעלת הגדלה דומה
תקריב של עדשה המשמשת במגדלור
מערכת הנחתה לילית אופטית בנושאת המטוסים אייזנהאור
עין מטע

| --- | --- |

 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל 
 אזור:  מועצה אזורית מטה יהודה 
 קואורדינטות:  31°42′54″N 35°03′08″E﻿ / ﻿31.71487°N 35.0522°E﻿ / 31.71487; 35.0522
 גובה:  550 מ' 
 גישה למעיין
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) עין מטע(למפת הרי ירושלים רגילה) עין מטע(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מטע(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מטע
 
עין מטע הוא מעיין הבוקע על ערוץ נחל זנוח, כ-1 ק"מ מערבית למושב מטע שבהרי יהודה. המעיין נובע מניקבה קטנה בגובה של כ-40 ס"מ בספיקה מועטה במשך כל ימות השנה ומימיו נאגרים אל בריכה קטנה החסומה באבנים. עודפי המים זורמים מערבה אל נחל זנוח, ונספגים באדמה כעבור כמה מאות מטרים. סביב המעיין חורשת אקליפטוסים גבוהים, עצי שקד, רימון, תפוח, ומעל הנביעה גדל עץ תאנה גדול ומרשים. סמוך לנביעה רחבה גדולה שבשוליה ניצב בית חווה ערבי נטוש. בסמוך למעיין נמצאת גם חורשת דקלי וושינגטוניה.
עין מטע מצוי על קטע של שביל ישראל, המגיע אל דרך הקיסר המתחילה בחורבת חנות.
במרחק של כ-400 מ' מערבית לעין מטע, במורד נחל זנוח מצויה חורבת תנור, שהיא חורבה צלבנית המוקפת שיחי שומר. ממול לחורבה בוקע מעיין נוסף, עין תנור. המעיין בוקע מתוך ניקבה מהתקופה הצלבנית ולה קימרון גותי השמור היטב. סביב עין תנור צומחים עצי תאנה, לימון, חבוש, זית ושיחי פטל.
חורשת דקלי וושינגטוניה ליד עין מטע
בית חווה צלבני ליד עין מטע
ראו גם

מטע (מושב)
לקריאה נוספת

כל מקום ואתר תשל"ח - 1978, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא. עמוד 276.
זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד 1977. עמוד 4347.
ספריית קוטון

בשורות לינדיספארן - אחד מספרי ספריית קוטון.
עותק בראשית קוטון כמעט והושמד כליל במסגרת השרפה בבית אשבורנהאם.
ספריית קוטון (באנגלית: Cotton library) או הספרייה הקוטוניאנית (באנגלית: Cottonian library) היא אוסף הספרים (הספרייה) שנאספו על ידי סר רוברט ברוס קוטון.
ספריית קוטון כללה אוסף של ספרים, כתבי יד, מדליות ומטבעות שנאספו על ידי קוטון. רבים מספרים אלה היו ספרים שנכגנבו או נמכרו לאחר פיזור המנזרים על ידי הנרי השמיני. הספרייה היוותה את האוסף הגדול ביותר של ספרות אנגלית עתיקה וספרות אנגלית אמצעית - והייתה המקור באמצעותו שרדו עד ימינו יצירות מופת ידועות כמו "ביאוולף", השיר "פנינה" וכן בשורות לינדיספארן.
הספרייה שימשה כמקור לימוד ומחקר למלומדי תקופתו של קוטון ובהם פרנסיס בייקון, וולטר ראלי וג'יימס אשר. ריצ'רד ג'יימס שימש כספרן בספרייה זו.
עם הקמת הספרייה הבודליאנית חלק מהאוסף הועבר לספרייה זו. נכדו של קוטון, סר ג'ון קוטון, תרם את האוסף לעם הבריטי, והספרייה עברה לבית אסקס שברחוב הסטרנד ומאוחר יותר הועברה לבית אשבורנהאם. ב-23 באוקטובר 1731 פרצה במבנה שרפה וספרים רבים שהיו בספרייה אבדו (אף שחלק מהם הועתק קודם לכן, ולכן חלק מהיצירות שרדו).
כיום האוסף שמור בספרייה הבריטית.
שיטת המיון

רוברט קוטון סידר וקיטלג את ספריו בהתאם לארון בו ניצב הספר - כאשר כל ארון נקרא על שם הפרוטומה של הקיסר הרומי שניצבה בפינת הקיר שלצידו היה הארון. כך לדוגמה שניים מכתבי היד הידועים ביותר שבספרייה מויינו: "קוטון ויטליוס א 15" (Cotton Vitellius A.xv) ו"קוטון נירון א 10" (Cotton Nero A.x) - הראשון - ביאוולף, ניצב בארון שמימין פסלו של הקיסר ויטליוס, והיה ספר מספר 15 במדף העליון, והשני - הפנינה היה הספר העשירי במדף העליון בארון שלצד פסלו של הקיסר נירון.
כיום הספרייה הבריטית ממשיכה להשתמש בשיטת המיון של קוטון לספריו.
ספריית צ'סטר ביטי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ספרות ואמנות
 על שם:  אלפרד צ'סטר ביטי 
 מיקום:  דבלין 
 מדינה:  אירלנד 
 מייסדים:  אלפרד צ'סטר ביטי 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1950
 תאריך פתיחה רשמי:  1950 
 קואורדינטות:  53°20′31″N 6°16′01″W﻿ / ﻿53.342°N 6.267°W﻿ / 53.342; -6.267
 chesterbeatty.ie
  (למפת דבלין מוגדלת) ספריית צ'סטר ביטי(למפת דבלין רגילה) ספריית צ'סטר ביטי
 
הכניסה למוזיאון

ספריית צֶ'סטר בּיטי (באנגלית: Chester Beatty Library) היא מוזיאון בדבלין שבאירלנד, שהוקם בשנת 1950 כדי להכיל את אוספיו של סר אלפרד צ'סטר ביטי (אנ'). מבנה הספרייה הנוכחי ממוקם בטירת דבלין. המבנה נפתח ב-7 בפברואר 2000 - יום השנה ה-125 להולדתו של צ'סטר ביטי.
בשנת 2002 זכה המוזיאון בפרס מוזיאון השנה האירופי.
אוספי המוזיאון

אוספי המוזיאון מחולקים לשתי תצוגות: "מסורות קדושות" ו"מסורות אמנותיות". האוספים כוללים כתבי יד קדושים, ציורים מיניאטוריים ופפירוסים. בין היתר מוצגים במוזיאון פפירוסים עתיקים של הברית החדשה (בהם פפירוסי צ'סטר ביטי) כתבי דת אסלאמיים וחפצי דת מהמזרח הרחוק. כמו כן מוצג בספריה השריד היחיד של הבשורה על פי מאני (כתב הקודש של דת המניכאיזם). האוסף האסלאמי כולל קוראן מהמאה ה-11 עם איורים של הקליגרף הפרסי אבן אל-בוואב.
סינון מידע

סינון מידע (באנגלית: Information filtering‏; בראשי תיבות: IF) הוא הכוונת צרכני מידע דיגיטליים למידע שרלוונטי עבורם. תחום זה מצוי בתוך עולם המידענות ועולם המחקר.
רקע

האינטרנט והעולם הדיגיטלי, מאפשרים גישה לכמות כמעט בלתי-מוגבלת של מידע ממוחשב, לעיתים נוצר עומס של מידע. מתוך שפע האפשרויות מתקשים צרכני המידע להבדיל בין חומר רלוונטי לבין חומר פחות רלוונטי. מערכת סינון המידע (IF system) מכוונת את צרכני המידע הדיגיטליים למידע הרלוונטי עבורם.
מערכות IF פותחו עבור תחומי יישומים שונים. דוגמאות ליישומי סינון: פילטר לתוצאות החיפוש באינטרנט, מסנני דואר אלקטרוני אישיים המבוססים על פרופילים אישיים, מסנני דפים החוסמים מידע לא רלוונטי, מסננים העוסקים בקידומי מכירות ללקוחות פוטנציאליים בלבד ועוד. המערכות השונות משתמשות גם בשיטות, טכניקות, מושגים מעולמות מחקר שונים כגון: אחזור מידע, בינה מלאכותית ועוד.
החשיבות של מערכת סינון המידע

המערכת מסייעת לנו לסנן בין המידע הרלוונטי לבין המידע הפחות רלוונטי, האינטרנט רחב ידיים ומכיל בתוכו ידע אינסופי, לעיתים משתמשי האינטרנט חווים חוסר הצלחה למצוא את מה שאנו מחפשים מרוב כל החומר הלא רלוונטי. מטרת מערכות סינון המידע השונות היא להפנות משתמשים למידע הנחוץ ביותר עבורם על מנת לנצל באופן מקסימלי את זמן הקריאה שלהם.
סינון מילות מפתח

על מנת שנהיה ממוקדים ונבצע מחקר מידענות כמה שיותר מדויק עלינו להיות מדויקים במילות המפתח שבהן אנו משתמשים, חיפוש עם מילות מפתח לא מדויקות או לא נכונות עלול להביא תוצאות שהלקוח לא מעוניין\ תוצאות לא רלוונטיות למחקר הנוכחי.
לכן לפני שמתחילים לבצע את המחקר יש לגבש אסטרטגיה ולעשות פעולה טרום מחקרית - עלינו לגבש בראש ועם הלקוח מבקש השירות את מילות המפתח הספציפיות ומונחי החיפוש הספציפיים שאותם הוא מחפש.
עלינו לחשוב כיצד נחפש את המידע? באילו מנועי חיפוש נשתמש במהלך עבודת החיפוש המידענית? אנחנו צריכים לשים בראש את צורכי הלקוח ואת המטרה שלשמה הוא צריך את המחקר. סינון מילות מפתח יעיל- יביא תוצאות ממוקדות יותר וטובות יותר ללקוח מבקש השירות. כאשר מחפשים מידע בגוגל לא מסתמכים רק על תוצאות החיפוש הראשונות, עוברים לדפים מתקדמים יותר על מנת לא לפספס מידע רלוונטי
מצ"ב ציטוט רלוונטי מתוך מאמר אינטרנטי:
"מרבית המחפשים במנוע החיפוש גוגל (Google) נוטים ללחוץ על אחת מהתוצאות הראשונות, ורק במקרים נדירים לוחצים על תוצאה שאינה נמנית עם חמש הראשונות. אולם על פי מחקר שערכו המומחה המשפטי טים וו, פרופסור מייקל לוקה מבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד ומדעני נתונים מ-Yelp, במקרים רבים מי שמסתפקים בתוצאות החיפוש הראשונות מחמיצים את המידע החשוב והרלוונטי ביותר"
סינון מידע במהלך מחקר מידענות

לאחר ניסוח מילות מפתח רלוונטיות למחקר המידענות, יתבצע חיפוש מידע רלוונטי באמצעות כלים מידעניים שונים ובאמצעות סוגי מידענות שונים.
עבודת המידען היא לבצע סינון מידע ולהבחין בין עיקר לטפל. פעולת סינון המידע תסייע לחוקר למיין את החומרים השונים על פי מידת רלוונטיות, פעולה זו מאפשרת לחוקר לקבל תמונת מצב יותר ברורה אודות החומרים שבהם הוא ישתמש עבור מחקרו.
הקושי בהבחנה בין עיקר לתפל בארגונים

בארגונים גדולים לעיתים ישנו קושי להבדיל בין עיקר ובין הטפל, כשמנהל אחד סבור כי נושא מסוים הוא העיקר ומנהל שני סבור כי אותו הנושא הוא הטפל. יש חשיבות ומשמעותית בגיבוש גישה אחידה שמגדירה חשיבות מנת ליצור שיטת עבודה יעילה ככל האפשר, יש להתחיל בקטן, יש צורך להציג נושאים באופן מתומצת עם מסרים קצרים וברורים.
סינון מידע על פי צורכי הלקוח

כאשר חוקר נותן שירות לצרכנים עליו לשים לב לצורכי הלקוח, עליו לבדוק: מה הלקוח מחפש? האם הוא מחפש מידע נרחב או מועט? האם הוא זקוק למעט חומרים או חומר במידה רחבה? לאיזו מטרה הלקוח צריך את המידע? כל הפרמטרים האלו צריכים לבוא לידי ביטוי בעת תהליך סינון החומר, ישנה חשיבות רחבה לתהליך תיאום הציפיות מול הלקוח, לתהליך בניית מילות המפתח ונושאי המחקר ביחד עם הלקוח, שיתוף פעולה בין נותן השירות למקבל השירות תיצור את התוצר המידעני הטוב ביותר.
"אם באקדמיה רוצים לכתוב מחקר רלוונטי, על החוקרים להבין את צורכי הלקוח... תהליך כתיבת מחקר במרכז המידע והמחקר בכנסת הוא תהליך שיתופי, שיש בו גם שלב של תיאום ציפיות"
העמקת מטרות וצרכים של לקוח

לאחר תיאום הציפיות מול הלקוח יש צורך בהעמקת המטרות והצרכים של הלקוח, הבנת הצורך באופן מעמיק מסייע למתן שירות איכותי יותר, העמקת מילות המפתח, העמקת הנושאים שעליהם הלקוח רוצה להתמקד בשביל קידום מטרות לימודיות/מחקריות, העמקת מטרות המחקר תסייע בהפקת עבודה מחקרית מקצועית ויעילה, לעיתים יש צורך לתת ללקוח הכוונה וסיוע על מנת להעמיק את המטרות והצרכים למחקר.
ישנן כמה שיטות לבירור צורכי לקוחות:
סיעור מוחות, צפייה בלקוחות, שאלון, תחקור לקוח, קבוצת מיקוד, בניית תרחישים.
"צורך של כל לקוח מורכב מחמש הרמות הבאות:
| סוג צורך | שימוש בצורך |
| --- | --- |
צורך מוצהר: הלקוח רוצה יעילות פונקציונלית שתפתור בעיה/צורך
צורך אמיתי: הלקוח צריך שהמוצר יתמוך באורח החיים שלו ללא שינויים
צורך שלא מוצהר: הלקוח מצפה לקבל את התמורה הטובה ביותר עבור המחיר.
צורך עינוגי: הלקוח רוצה ליהנות מהשימוש במוצר ומעצם הבעלות עליו
צורך סמוי: הלקוח לא מספר על צרכים מסוימים, להם הוא מודע או לא מודע
מאמרים שנותנים טיפים לחיפוש מדויק

טיפים ושיטות לחיפוש נכון ומדויק בגוגל
איך פועלים האלגוריתמים של החיפוש
חוקרים: תוצאות החיפוש הראשונות בגוגל אינן תמיד הרלוונטיות ביותר
ראו גם

מידענות
מילת מפתח
מחקר מילות מפתח
ניתוח מידע
לקריאה נוספת

שיטות להגדרת פרופיל משתמש מבוסס תוכן וחוקי סינון במערכות סינון מידע
מודל מתקדם לסינון מידע: המבוסס על פרופיל מורחב של משתמשים וסטריאוטיפים ומסתייע בטכניקת ניתוח אגדים
הערות שוליים

1 2  Uri Hanani, Bracha Shapira, Peretz Shoval, Information Filtering: Overview of Issues, Research and Systems, User Modeling and User-Adapted Interaction 11, 2001-08-01, עמ' 203–259 doi: 10.1023/A:1011196000674
↑  מערכת אנשים ומחשבים, חוקרים: תוצאות החיפוש הראשונות בגוגל אינן תמיד הרלוונטיות ביותר, באתר אנשים ומחשבים, ‏2015-07-01
↑  אלי פרנק, מנכ"ל חברת הייעוץ FrankIT, האתגר הניהולי: להבדיל בין עיקר לטפל, באתר אנשים ומחשבים, ‏2013-08-26
↑  ד"ר שירלי אברמי, מנהלת מרכז המידע והמחקר של הכנסת מתוך המאמר: "מה הופך מחקר לרלוונטי?" קרן ג'ק מוזף ומורטון מנדל ישראל- מכון מנדל למנהיגות.
https://institute.mandelfoundation.org.il/About/News/Pages/What-makes-research-relevant.aspx
↑  www.SamsProjects.co.il | בירור,ניתוח ותעדוף צורכי לקוחות, באתר www.samsprojects.co.il
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "סינון מידע".
ספריית קוג'אס

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ספרייה אקדמית 
 מיקום:  הרובע החמישי של פריז 
 מדינה:  צרפת 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1829
 תאריך פתיחה רשמי:  1829 
 קואורדינטות:  48°50′49″N 2°20′42″E﻿ / ﻿48.84694444°N 2.345°E﻿ / 48.84694444; 2.345
 biu-cujas.univ-paris1.fr
  (למפת פריז מוגדלת) ספריית קוג'אס(למפת פריז רגילה) ספריית קוג'אס
 
ספריית קוג'אס (בצרפתית: Bibliothèque Cujas) היא ספרייה ברובע הלטיני של פריז.
היסטוריה

ספריית קוג'אס המקורית הייתה ספריית בית הספר למשפטים של אוניברסיטת פריז, אוספי הספרייה פוזרו במהלך המהפכה הצרפתית, כתוצאה מכך אוספי הספרייה הנוכחיים הורכבו מ-1829.
בשנים 1876–1914 השקיעה הנהלת הספרייה מאמצים רבים על מנת לפתח את אוספי הספרייה, וב-1958 נבנה בניין הספרייה החדש.
ב-1970 פוצלה האוניברסיטה של פריז למספר אוניברסיטאות שונות, וכתוצאה מכך הפכה ספריית בית הספר למשפטים לספרייה בין-אוניברסיטאית, שנקראה החל מ-1978 בשם ספריית קוג'אס.
מ-1979 מנוהלת הספרייה בפיקוחן של אוניברסיטת פנתאון-סורבון ואוניברסיטת פנתאון-אסאס.
הספרייה מכילה 750,000 פריטים, ומהווה את הספרייה המשפטית הגדולה באירופה.
בספרייה ישנו גם ארכיון המכיל בין היתר מסמכים של האומות המאוחדות, וכמו כן ישנו אוסף של כתבים נדירים וחדר קריאה.
הספרייה שותפה, יחד עם הספרייה הלאומית של צרפת, במספר פרויקטים של שימור ודיגיטציה.
ספריית קוקרן

ספריית קוֹקרֵן (באנגלית: The Cochrane Library) היא מאגר מידע בנושאי רפואה. בבסיסו נמצאות סקירות קוקרן, אוסף של סקירות שיטתיות (אנ') ושל מטא-אנליזות שמסכמים ומפרשים את התוצאות של מחקר רפואי. ספריית קוקרן נועדה להנגיש את התוצאות של מחקרים עשויים היטב עם ניסויים קליניים שעשויים היטב ומהווה מקור חשוב לרפואה מבוססת ראיות. הספרייה נקראת על שם הרופא הסקוטי ארצ'י קוקרן.
הגישה לספרייה מוגבלת למנויים בתשלום.
ראו גם

הדירות
הערות שוליים

↑  אפשרויות גישה לספריית קוקרן, באתר הספרייה
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספריות ובנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סרגיי אקסיונוב

סרגיי ולרייביץ' אקסיונוב (נולד ב-26 בנובמבר 1972) הוא ראש הרפובליקה של קרים החל מ-9 באוקטובר 2014, שהוא סובייקט פדרלי שנמצא במחלוקת בינלאומית של רוסיה הממוקם על חצי האי קרים. הוא חבר בלשכת המועצה העליונה של מפלגת רוסיה המאוחדת.
ביוגרפיה

סרגיי אקסיונוב נולד בבלץ שבמולדובה הסובייטית ב-26 בנובמבר 1972. אביו היה מנהיג קבוצה שנקראה הקהילה הרוסית של צפון מולדובה בבלץ.
בשנת 1989 עבר לקרים ונרשם למכללה למהנדסים צבאיים בסימפרופול; עם זאת, נפילת ברית המועצות התרחשה לפני שסיים את לימודיו באקדמיה כדי להיות קצין בצבא הסובייטי, לאחר מכן הוא סירב להישבע שבועת אמונים לאוקראינה, שלדעתו "נותקה שלא בצדק מרוסיה".
בשנים 1993–1998 הוא היה סגן מנהל של חברה בשם אלאדה, עסק הקשור למוצרי מזון. מאוקטובר 1998 עד מרץ 2001 הוא היה סגן מנהל חברת אסטריקס ומאז אפריל 2001 הוא שימש כסמנכ"ל חברת אסקדה.☃☃ אקסיונוביהוא גם ראש ארגון ההיאבקות היוונית-רומאית של קרים, מועדון הספורט הוואראנג-דו. אקסיונוב קיבל את הדרכון האוקראיני שלו ב־12 באוגוסט 1997.
קריירה פוליטית מוקדמת

לאקסיונוב הוענקה אזרחות רוסית כתושב מולדובה, ב-10 בינואר 2003. בשנת 2008 הוא היה חבר ב"קהילה הרוסית של חצי האי קרים "(" Русская община Крыма ") וחבר בארגון הציבורי "הנכס האזרחי של קרים"("Гражданский актив Крыма ").
בשנים 2008–2009 לווה אקסיונוב כמעט 5 מיליון דולר ממיקולה קירילצ'וק, לשעבר שר התעשייה בקרים, לפיתוח מפלגת האחדות הרוסית. קירילצ'וק ברח מאז מחצי האי קרים וניסה להחזיר את כספו באמצעות מערכת המשפט. מאז 2009 אקסיונוב חבר במועצת המנהלים ב"נכס האזרחי של קרים", נשיא משותף של המועצה המתאמת "למען האחדות הרוסית בחצי האי קרים!" (За русское единство в Крыму!) ומנהיג התנועה הפוליטית הציבורית הכל-קרים אחדות רוסית ("Русское единство"). מאז 2010 שימש כסגן המועצה העליונה של חצי האי קרים, כאשר מפלגתו "אחדות רוסית", זכתה ב-4% מהקולות (מה שהעניק לה 3 מושבים מתוך 100 המושבים בפרלמנט של קרים) במהלך הבחירות למועצה העליונה של קרים, באותה שנה.
במהלך תוכנית בערוץ הטלוויזיה ATR ב-3 במרץ 2012, הגיב אקסיונוב על סיפוחה האפשרי של קרים לרוסיה: "אני חושב שהזמן לתהליך זה כבר עבר. היום אנחנו חיים באוקראינה. יש לי דרכון אוקראיני, אזרחות אוקראינית ולכן יש לדון בכל הבעיות רק ביחסים ידידותיים בין מדינותינו".
ראש קרים

בעקבות מהפכת יברומאידאן, ב-27 בפברואר התקיים מושב חירום בבית המחוקקים בקרים בזמן כיבושו על ידי אנשי כוחות ההגנה העצמית של קרים. לאחר איטום הדלתות והחרמת כל הטלפונים הניידים, חברי הפרלמנט שהוזמנו על ידי אקסיונוב להיכנס לבניין, העבירו את התנועה בנוכחות אנשים חמושים ברובי סער קלצ'ניקוב ומשגרי רקטות. התוצאה הייתה ש-55 מתוך 64 קולות בחרו באקסיונוב לראש ממשלת קרים. חשבונות תקשורת שונים חלקו על השאלה האם הצליח לאסוף מניין של 50 מעמיתיו לפני שהתכנס המושב באותו יום, וכמה מחוקקים של קרים שנרשמו כנוכחים טענו כי כלל לא התקרבו לבניין. אחרים הכחישו שהיו בעיר וטענו כי נעשה שימוש בשמם בכרטיסי הצבעה כפולים שנגנבו מהכספת של הפרלמנט. צירי האופוזיציה נמנעו מלדבר בפומבי מחשש לנקמה בגלל איומים שקיבלו. על ראש ממשלת קרים, אנטולי מוהילוב, נאסר מלהשתתף במושב.
על פי החוקה האוקראינית, ראש ממשלת קרים מתמנה על ידי הפרלמנט של הרפובליקה האוטונומית אחרי התייעצויות עם נשיא אוקראינה. אולגה סולניקובה, ממזכירות הפרלמנט, הצהירה כי קיים הסכם עם הנשיא המודח ויקטור ינוקוביץ'. עם זאת, נשיא אוקראינה הזמני, אולכסנדר טורצ'ינוב, קבע שמינויו של אקסיונוב לראש ממשלת קרים אינו חוקתי.
ב-5 במרץ 2014 הוציא בית המשפט המחוזי שבצ'נקו בקייב צו למעצרם של אקסיונוב ולדימיר קונסטנטינוב, ועל שירות הביטחון של אוקראינה הוטל על הבאתם לבית המשפט.
בשל משבר קרים, ב-17 במרץ 2014, הוא הוכנס לרשימות הסנקציות הקנדיות, האיחוד האירופי וארצות הברית; נכסיו במדינות אלה הוקפאו, ועל אקסיונוב נאסר על כניסה למדינות אלה.
בבחירות לפרלמנט בקרים בשנת 2014 התמודד אקסיונוב כמועמד מטעם רוסיה המאוחדת משום שלטענתו, "החזית העממית" שלחה אותו כמועמד מטעם רוסיה המאוחדת.
סרגיי אקסיונוב נבחר מחדש לאחר הבחירות לפרלמנט בקרים בשנת 2019. אך במהלך כהונתו השנייה הוא סירב למזג בין תפקידי ראש הרפובליקה וראש הממשלה. לראש הממשלה החדש מונה יורי גוצניוק.
משמאל לימין, סרגיי אקסיונוב, ולדימיר קונסטנטינוב, ולדימיר פוטין ואלכסיי צ'אלי חותמים על האמנה על הצטרפותה של הרפובליקה של קרים לרוסיה.
אקסיונוב ופוטין נפגשים עם נציגי הטטרים של קרים, 16 במאי 2014
סרגיי אקסיונוב בתחרות הבינלאומית New Wave Junior 2019 למבצעי מוזיקת פופ צעירים שהתקיימה בארטק.
אקסיונוב בארמנסק, חצי האי קרים, ספטמבר 2018.
השקפותיו > מעמד השפה האוקראינית

אקסיונוב הבטיח כי אוקראינית תחדל להיות שפה רשמית אם קרים תצטרף לרוסיה. "אנו משתמשים בשתי שפות על בסיס יומי - רוסית וטטרית של קרים", אמר אקסיונוב. "בטוח שלרפובליקה [של קרים] יהיו שתי שפות." המטרות העיקריות של אקסיונוב לעתידה המיידי של חצי האי קרים היא "להשתמש בכספים המוקצים להקמת תשתיות לבריאות, אנרגיה וכן הלאה." אקסיונוב דחף גם להשלמת גשר קרים עד 2018.
השקפותיו > המיעוט הטטרי בקרים

סרגיי אקסיונוב הוביל את המאמצים לסלק את חילוקי הדעות בקרב הטטרים האתניים בקרים בשל הסיפוח, באומרו: "כל הפעילויות שמטרתן אי הכרה בהצטרפות קרים לרוסיה ואי הכרה בהנהגת המדינה תעמוד בפני העמדה לדין על פי החוק ואנחנו נהיה קשוחים מאוד בנושא זה."
השקפותיו > הומוסקסואלים

אקסיונוב מאמין כי להומוסקסואלים "אין סיכוי" בחצי האי קרים, וכי "אנחנו בקרים לא זקוקים לאנשים כאלה". הוא גם הבטיח כי אם הומוסקסואלים ינסו לקיים כינוסים ציבוריים, "כוחות המשטרה וההגנה העצמית שלנו יגיבו מיד ותוך שלוש דקות יסבירו להם באיזה נטייה מינית עליהם לדבוק."
ערבית סעידית

| --- | --- |
 מדינות:  מצרים
 אזורים:  מצרים העליונה (אזור בדרום מצרים)
 דוברים:  19,000,000
 שפת אם:  19,000,000
 כתב:  אלפבית ערבי
 משפחה:  אפרו אסיאתית  שמית   שמית תיכונה    שמית תיכונה דרומית     ערבית  ערבית סעידית 
 לאום:  ניב של ערבית ולכן אינו ״רשמי״ באף מדינה.
 ארגון:  אין
 מוסד:  אין
 קוד ISO 639-3:  aec 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
ערבית סעידית
ערבית סעידית (ערבית : صعيدى) היא ניב ערבי המדובר מדרום לקהיר ועד לגבול סודאן.
הניב חולק מאפיינים לשוניים עם ערבית מצרית (مصرى) וגם עם ערבית סודאנית (سوداني). דוברי ערבית מצרית לעיתים אינם מבינים צורות שמרניות של ערבית סעידית. מהגרים סעידים מן הדורות השני השלישי דוברים ערבית מצרית, אך שומרים על קשרים תרבותיים ומשפחתיים עם אזור הדרום.
עדנה אפק

| --- | --- |

 לידה:  1943 (בת 81 בערך) חיפה, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים, מכללת האנטר, בית המדרש לרבנים באמריקה 
 שפות היצירה:  עברית, אנגלית 
 
עדנה אפק (נולדה ב־1943) היא משוררת, סופרת, בלשנית, אומנית וציירת, אשת חינוך, מקימה ומייסדת כתבי עת מקוונים לשירה וספרות, מרצה וחוקרת בתחומי השפה, הספרות והתרבות העברית.