stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2023

| --- | --- |

 מספר המועמדויות הרב:  חאנשי (14)
 →2022 2024←
פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2023 הוא טקס בו הוענקו פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בתחום היצירה הטלוויזיונית בישראל.
במקור, טקס חגיגי להענקת פרסים לצוותי ההפקה והטכניים היה אמור להתקיים ב-17 במאי 2024 והטקס המרכזי ב-20 במאי של אותה שנה, אולם, עקב מלחמת חרבות ברזל הטקס התקיים ב-17 במאי בנוכחות הזוכים בלבד.
זוכים ומועמדים

מספר שיא של 103 סדרות ותוכניות הוגשו לתחרות. סדרות ילדים ונוער בתחום הדרמה והקומדיה נכללו השנה בקטגוריות. עקב מלחמת חרבות ברזל, רוב לוח השידורים הוסב לסיקור חדשותי, מה שהוביל את האקדמיה להתאים את תוכן הטקס בהתאם. הפרס בקטגוריית תוכנית התחקירים יתמקד בחקירת סיקור המלחמה, כשהפרס יוענק לתחקיר הטוב ביותר בסיקור מלחמה במסגרת תוכנית. פרסי הוקרה מיוחדים יוענקו לכתבי חדשות של מחוז דרום וצפון שדיווחו בזמן אמת תוך סיכון חייהם.
זוכים ומועמדים > תוכניות וסדרות

| סדרת דרמה ודרמה יומית | סדרת דרמה קומית וקומדיות מצבים |
| --- | --- |
 אלף · עונה 1 / yes איסט סייד · עונה 1 / כאן 11  גוף שלישי · עונה 1 / קשת 12  השוטרים · עונה 2 / קשת 12  מלכת היופי של ירושלים · עונה 2 / yes:  שישה אפסים · עונה 1 / כאן 11 אבירם כץ · עונה 1 / כאן 11  חאנשי · עונה 1 / HOT  סובייצקה · עונה 1 / כאן 11  קופה ראשית · עונה 4 / כאן 11
סדרת תעודה: תוכנית אקטואליה
 האחת · עונה 1 / כאן 11 הבלתי חשובים · עונה 3 / כאן 11  הצ'ופצ'יק של הקומקום: החיים על פי הגשש החיוור · עונה 1 / HOT, yes  חילוניות · עונה 1 / כאן 11  טבריה – מתחת לקו האדום · עונה 1 / כאן 11:  מהצד השני עם גיא זהר · עונה 4 / כאן 11 חדשות הבוקר עם ניב רסקין · עונה 7 / קשת 12  יהיה טוב עם עמרי אסנהיים ורוני קובן · עונה 1 / כאן 11  מבקרי המדינה · עונה 2 / ערוץ כנסת  שרקי ולוינסון · עונה 1 / קשת 12
תוכנית ספורט: תוכנית סאטירה ובידור
 אולפן ליגת האלופות · עונה 28 / ערוץ הספורט חדשות הספורט · עונה 25 / ערוץ הספורט  חמישיות · עונה 19 / ערוץ הספורט  יציע העיתונות · עונה 19 / ערוץ הספורט  ריאדה אל חמיסה · עונה 15 / ערוץ הספורט:  ארץ נהדרת · עונה 20 / קשת 12 בובה של לילה · עונה 7 / ערוץ הספורט  זה לא אולפן שישי · עונה 3 / קשת 12  זהו זה · עונה 6 / כאן 11  מה שתגידו · עונה 3 / כאן 11
תוכנית שעשועונים: תוכנית דוקו־ריאליטי
 המרדף · עונה 7 / כאן 11 אל תפילו את המיליון · עונה 2 / רשת 13  פאסוורד · עונה 1 / רשת 13  רואים את הקול · עונה 1 / קשת 12:  דנה קמה · עונה 1 / yes 80 וארבע · עונה 2 / כאן 11  חתונה ממבט ראשון · עונה 6 / קשת 12  מחוברים · עונה 10 / HOT  משפחה בהסעה · עונה 2 / כאן 11
תוכנית מציאות (ריאליטי): תוכנית אירוח וראיונות, תרבות ופנאי
 בואו לאכול איתי · עונה 7 / כאן 11 הכוכב הבא לאירווזיון · עונה 10 / קשת 12  המטבח המנצח VIP · עונה 4 / קשת 12  נינג'ה ישראל · עונה 5 / קשת 12  רוקדים עם כוכבים · עונה 2 / קשת 12:  פגישה עם רוני קובן · עונה 7 / כאן 11 30 עם ארז טל · עונה 1 / קשת 12  ארז ואברי – יחד ננצח · עונה 1 / קשת 12  גלית ואילנית · עונה 6 / קשת 12  סוכן תרבות · עונה 11 / כאן 11  ערב עם שי שטרן · עונה 3 / כאן 11
תחקיר בסיקור המלחמה: סדרת רשת
 חשיפה: התצפיתניות מנחל עוז שראו הכל / רוני זינגר וגילה פייסחוב · זמן אמת עונה 7 / כאן 11  העולם חייב לדעת: עדויות חדשות על מעשי האונס / יעל שני · זמן אמת עונה 7 / כאן 11  תחקיר "מי ישמור מפני השומרים" – המיליציות בחסות בן-גביר / רוני זינגר · זמן אמת עונה 7 / כאן 11  "יהיה לי זמן להתאבל, כרגע צריך לנצח": גלית ולדמן, אמא של רס"ן אריאל בן משה מסיירת מטכ"ל, בראיון לא שגרתי עם אילנה דיין · עובדה עונה 30 / קשת 12  אבי, אבי ועמנואל: בן שני עם צוות האמבולנס שמצא את עצמו בתוך אזורי הקרבות ב-7.10 · עובדה עונה 30 / קשת 12  שומרת אחותי: דנה, אחותה הגדולה של שירי ביבס שהפכה לסמל, בראיון ראשון עם איתי אנגל · עובדה עונה 30 / קשת 12:  דוקותיים – יומן מלחמה · עונה 1 / כאן דיגיטל הטרמפיסטים · עונה 6 / כאן דיגיטל  הצלמת · עונה 1 / N12 מאקו  השמרטפים · עונה 2 / כאן חינוכית  מרחב מוגן · עונה 1
סדרת דרמת ילדים ונוער: סדרת דרמה קומית ילדים ונוער
 כראמל · עונה 2 / כאן חינוכית בני מצווה · עונה 1 / כאן חינוכית  סקיי · עונה 2 / HOT, yes  רוני ותום · עונה 2 / yes  שקשוקה · עונה 3+4 / כאן חינוכית:  האחיין שלי בנץ · עונה 2 / כאן חינוכית אבא מטפלת · עונה 6 / HOT, yes  ילדי בית העץ · עונה 6 / כאן חינוכית  לבד בבית · עונה 3 / כאן חינוכית  מדרסה · עונה 1 / כאן חינוכית, מכאן
זוכים ומועמדים > משחק

| שחקן ראשי בסדרת דרמה ודרמה יומית | שחקנית ראשית בסדרת דרמה ודרמה יומית |
| --- | --- |
 יעקב זדה-דניאל – אלף אור בן מלך – המדובב  בן סולטן – משמר הגבול  יהודה לוי – גוף שלישי  יהודה לוי – איסט סייד:  נלי מירה רובין – אלף גפן קמינר – איסט סייד  הילה סעדה – מלכת היופי של ירושלים  נועה אסטנג'לוב – משמר הגבול  רותם סלע – גוף שלישי  שני כהן – השוטרים
שחקן ראשי בסדרת בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים: שחקנית ראשית בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
 שלמה בראבא – שישה אפסים אמיר שורוש – קופה ראשית  דניאל סטיופין – קופה ראשית  יחזקאל לזרוב – אבירם כץ  יניב סוויסה – קופה ראשית:  לאורה ריבלין – שישה אפסים נועה קולר – קופה ראשית  סוזנה פפיאן – סובייצקה  עליזה חנוביץ' – חאנשי  קרן מור – קופה ראשית
שחקן משנה בסדרת דרמה ודרמה יומית: שחקנית משנה בסדרת דרמה ודרמה יומית
 אברהם שלום לוי – אלף איציק כהן – מלכת היופי של ירושלים  דור הררי – השוטרים  ליאור רז – גוף שלישי  עלא דקה – איסט סייד  שלום מיכאלשווילי – משמר הגבול:  גל מלכה – גוף שלישי לנה פרייפלד – אלף  נטע ריסקין – איסט סייד  עירית נתן בנדק – אלף  עירית קפלן – מלכת היופי של ירושלים
שחקן משנה בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים: שחקנית משנה בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
 ששון גבאי – אבירם כץ  דב נבון – קופה ראשית אלישע בנאי – שישה אפסים  עופר חיון – שישה אפסים  תומר מחלוף – חאנשי:  שני קליין – שישה אפסים אביבה נגוסה – קופה ראשית  דנה מודן – אבירם כץ  יבגניה דודינה – סובייצקה  לי בדר – חאנשי
זוכים ומועמדים > בימוי

| בימוי בסדרת דרמה ודרמה יומית | בימוי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים |
| --- | --- |
 מויש גולדברג – אלף יבגני רומן – איסט סייד  עודד דוידוף – מלאך משחית  שי קפון – גוף שלישי  תומר שני – קרתגו:  ניר ברגמן – שישה אפסים איתן צור – אבירם כץ  הדס בן ארויה – קורדרוי  מיקי (מיכל) טריאסט ואהרון גבע – חאנשי  קובי חביה – קופה ראשית
בימוי בסדרה תיעודית: 
 גלעד טוקטלי – האחת אלירן פלד – הבלתי חשובים  גלעד טוקטלי – סיירת מטכ"ל  ענת זלצר – חילוניות  קרין קיינר – טבריה – מתחת לקו האדום:
זוכים ומועמדים > תסריט

| תסריט בסדרת דרמה ודרמה יומית | תסריט בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים |
| --- | --- |
 אברהם שלום לוי ותמר מרום – אלף יעל רובינשטיין ניצן ויוסי מדמוני – איסט סייד  נח סטולמן ואביגיל בן דור ניב – מלאך משחית  רשף ורגב לוי, תומר שני וינץ לוי – קרתגו  שירה חדד ודרור משעני – גוף שלישי:  עליזה חנוביץ' – חאנשי דנה אברמוביץ' – סובייצקה  דנה מודן – אבירם כץ  נדב פרישמן, יניב זוהר, מתן בלומנבלט, דניאל סלגניק וישי שלמון – קופה ראשית  נויה אורן – שישה אפסים
תסריט בתוכנית סאטירה ובידור
 דויד ליפשיץ, אילן שפלר, איתי רייכר, אסף גפן, שרון טייכר, ערן זרחוביץ', דור מוסקל, עומר ריבק ורשף שי – ארץ נהדרת אייל אפטר ומאיה סובול דרור ויידמן, ברק כהן, מתן בלומנבלט, גיא אדלר, שחר אינבינדר, רשף שי ויואב רבינוביץ' – מה שתגידו  אלי בן דוד, אדר מירום, עמרי עמית, אבי נוסבאום ומתן חלק – בובה של לילה  דניאל לפין, שגיב פרידמן, רן דברת, אבי בלקין, רמי ורד, שלמה משיח וגאיה וילדמן – זהו זה  ארז טל, ישראל קטורזה, עידית הרשקוביץ, תומר לוין ואבי בלקין – זה לא אולפן שישי
זוכים ומועמדים > יצירה נוספת

| קטגוריה | זכיות ומועמדויות |
| --- | --- |
צילום בסדרה עלילתית:  דניאלה נוביץ – קרתגו זיו ברקוביץ' – חאנשי  מידן ארמה – קורדרוי  רם שוויקי – משמר הגבול  שי גולדמן – שישה אפסים
עריכת תמונה בסדרה עלילתית:  עידו מוכריק, נילי פלר, אמיר וינקלר, רפאל לוין, אור בן דוד – שישה אפסים אור לי-טל – קורדרוי  איתי אוניק וסיון גונשורוביץ – אלף  דנאל אל-פלג, אור בן דוד ועדי וישניא – חאנשי  נילי פלר, בועז לאון וגלעד אריאל – איסט סייד
צילום בסדרה תיעודית:  רונן מאיו – האחת אבנר שחף – חילוניות  אוריאל סיני וגלעד רשף – טבריה – מתחת לקו האדום  דנור גלזר – סיירת מטכ"ל  רחלי רוסינק ואיל בן משה – שיחה נכנסת
עריכת תמונה בסדרה תיעודית:  גלעד טוקטלי, יניב סיגלוביץ, דורון ג'רסי, ויטלי קריביץ – האחת איתי שגב, גל רוזנבלוט – טבריה מתחת לקו האדום  יוסף גרינפלד, זוהר סלע, אור לי-טל, יסמין נובק – הצ'ופצ'יק של הקומקום: החיים על פי הגשש החיוור  ליגל מור, גלעד טוקטלי – סיירת מטכ"ל  שרון יעיש – שיחה נכנסת
תחקיר בסדרה תיעודית:  עמית ארבל – האחת אמיר תיבון – סיירת מטכ"ל  דניאלה רייס רזון – הצ'ופצ'יק של הקומקום: החיים על פי הגשש החיוור  ליהיא גוטליב, שרון ברוק, דניאלה רייס רזון, דניאל שועלי, נועה וינשטיין – הבלתי חשובים  סיני אבט, חגית בן יעקב, יונתן אברהמי – חילוניות  קרין קיינר – טבריה מתחת לקו האדום
ניהול אמנותי:  יהודה אקו – קרתגו אולין טרדימן – אבירם כץ  יואב סיני, נטי אנט בטיטו – מלכת היופי של ירושלים  יעל קומרובסקי – ארץ נהדרת  כרמלה סנדרסון – קורדרוי  עמרי יקותיאלי – חאנשי
עיצוב תלבושות:  דני בר שי, נעמי שריד – ארץ נהדרת דני בר שי, ריקי דלאל – רוקדים עם כוכבים  טל קלשון – חאנשי  לירון כהן – מלכת היופי של ירושלים  שני כהן – קרתגו
מוזיקה מקורית:  אסף אמדורסקי – אבירם כץ אבי בללי – איסט סייד  אופיר לייבוביץ' – אלף  גל לב – גוף שלישי  רן בגנו – שיחה נכנסת  שוזין – חאנשי
הקלטה ועיצוב פסקול בסדרה עלילתית:  רן צרויה, אביב אלדמע – חאנשי אבי מזרחי, עודד רינגל – איסט סייד  יוסי אפלבאום, דרור מנצורה – גוף שלישי  רונן נגל – קרתגו  רונן נגל, מיכאל ליגום – משמר הגבול
הקלטה ועיצוב פסקול בסדרה תיעודית:  מני אסיקנד – האחת אבי מזרחי – טבריה מתחת לקו האדום  אביב אלדמע – בשם האב  מני אסקינד – סיירת מטכ"ל  נין חזן, יצחק לינדנר – הבלתי חשובים  רונן נגל – שמיים אפלים
איפור:  מאיה גרסטל – קופה ראשית אורלי רונן – אלף  הילה אלקיים – מלאך משחית  הילה אלקיים – מלכת היופי של ירושלים  שלי סער – חאנשי
ליהוק בסדרה עלילתית:  הילה יובל – שישה אפסים אסתר קלינג – קופה ראשית  הילה יובל – חאנשי  הילה יובל – אלף  לימור שמילה – סובייצקה
ליהוק בתוכנית ריאליטי ו/או דוקו-ריאליטי:  ענת רשף – בואו לאכול איתי אמירה בוזגלו – מחוברים  מורן מרציאנו – פריפריה אימפריה  מושיק ישראל – חתונה ממבט ראשון  נדב יצחקי – משפחה בהסעה  קארין יעקובסון אשמואלי – רוקדים עם כוכבים
אפקטים ויזואליים ואיפור מיוחד:  ליאת שיניין – ארץ נהדרת דניאל פליק – השוטרים  דניאל פליק, נועם בן משה – משמר הגבול  עמרי גרוסמן – מלאך משחית  עמרי גרוסמן – מלכת היופי של ירושלים
שיאני מועמדויות > לפי תוכנית

| מספר מועמדויות | תוכנית |
| --- | --- |
14: חאנשי
12: אלף
12: קופה ראשית
11: שישה אפסים
10: איסט סייד
9: גוף שלישי
8: מלכת היופי של ירושלים
8: אבירם כץ
7: האחת
6: משמר הגבול
6: קרתגו
6: טבריה – מתחת לקו האדום
5: סובייצקה
5: סיירת מטכ"ל
4: מלאך משחית
4: השוטרים
4: קורדרוי
4: הבלתי חשובים
4: חילוניות
3: הצ'ופצ'יק של הקומקום: החיים על פי הגשש החיוור
3: שיחה נכנסת
שיאני זכיות

לפי תוכנית:
הערות שוליים

↑  שירה יום טוב, בוטל טקס פרסי הטלוויזיה: כך תתבצע חלוקת הפרסים לזוכים, באתר אייס, 8 במאי 2024
↑  האקדמיה הישראלית לטלוויזיה וקולנוע פותחת את תחרות פרסי הטלוויזיה 2023, באתר www.israelfilmacademy.co.il
אריך ביהם

| --- | --- |

 לידה:  24 באוקטובר 1894 אוסטרבה, צ'כוסלובקיה
 פטירה:  24 באוקטובר 1984 (בגיל 90) נתניה, ישראל
 מדינה:  האימפריה האוסטרו-הונגרית, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי חוף הכרמל 
 תאריך עלייה:  1936
 
אריך ביהם (24 באוקטובר 1894 – 24 באוקטובר 1984) היה מהנדס וכימאי טכסטיל. כיהן כראש המועצה המקומית הראשון של כפר אתא בין השנים 1941–1947.
ביוגרפיה

ביהם נולד באוסטרבה, צ'כוסלובקיה למקס ביהם ואדל וולף. במהלך מלחמת העולם הראשונה שרת בצבא האוסטרו–הונגרי. הוא למד כימיה באוניברסיטת וינה ושימש כמנהל של מפעל "האחים ביהם" שייצר כובעים. בשל הכרותו עם אריך מולר, שהקים את מפעל "אתא" עלה לארץ בשנת 1936, התיישב בכפר אתא והחל לעבוד כמנהל המצבעה ומחלקת האשפרה.
בשל ניסיונו הצבאי עסק בנושאי הביטחון של היישוב החל משנת 1937 והיה מפקד אזור כפר אתא וחבר המפקדה הנפתית זבולון של ארגון ההגנה. במלחמת העצמאות שירת בצבא כקצין בחיל התותחנים.
נפטר ביום הולדתו ה-90 ונקבר בבית העלמין חוף הכרמל
ביוגרפיה > ראש מועצה

ביוני 1941 הוקמה המועצה המקומית כפר אתא. ביהם מונה לנשיא המועצה ואריך מולר שימש כסגנו. אחד הנושאים הראשונים בהם טיפל היה הסדרת אספקת המים ליישוב. המועצה רכשה בארות מים פרטיות בעזרת תקציב שקיבלה מממשלת המנדט. בהמשך נפתחה לשכה לעזרה סוציאלית והוקם בית דואר. בינואר 1945 התקיימו בחירות ראשונות למועצה. בשנת 1946, לאחר דיונים ארוכים, החליטה המועצה על השם הרשמי של היישוב - כפר אתא.
בשנת 1947 הוחלף בתפקיד בידי בנימין נאמן.
הערות שוליים

1 2  Family Card - Person Sheet
1 2  ד"ר אריך ביהם, באתר בית פישר, המוזיאון לתולדות קריית אתא
↑  Böhm Family Genealogy
↑  פתיחת המועצה המקומית בכפר עטה, הצופה, 27 ביוני 1941
↑  פיתוח מוסדות מוניציפליים, באתר בית פישר, המוזיאון לתולדות קריית אתא
אנוש

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  מסופוטמיה
 אב:  שת 
 אם:  עזורה 
 בן או בת זוג:  נועם 
 צאצאים:  קינן, מהוללת 
 
אֱנוֹשׁ הוא דמות מקראית; נכדם של אדם וחוה, בנו של שת ואביו של קינן. סך ימי חייו 905 שנים.
על פי חשבון השנים המוזכרות במקרא, נולד אנוש בשנת רל"ה (235) למניין בריאת העולם (3526 לפנה"ס). בגיל 90 (325 לבריאת העולם) הוליד את בנו קינן. ונפטר בשנת- א'ק"מ (1140) לבריאת העולם (2621 לפנה"ס). אביו שת מייצג את הדור השני ועוד בחייו בשנת א'נ"ו (1056) לבריאת העולם נולד צאצאו נח המייצג את הדור העשירי לאדם הראשון.
בעברית משמש המונח "אנוש" גם ככינוי לבן אדם בכלל, וכן נגזרים ממנו המונחים "בן אנוש" ו"אנושות", הנובעים מהיותו של אנוש, על פי הסיפור התנכ"י, אב קדמון משותף לכל בני האדם.
לפי ספר היובלים, נשא לאשה את אחותו שנקראה נועם.
השינוי הפולחני בתקופתו

בספר בראשית נאמר ”וּלְשֵׁת גַּם הוּא יֻלַּד בֵּן וַיִּקְרָא אֶת שְׁמוֹ אֱנוֹשׁ אָז הוּחַל לִקְרֹא בְּשֵׁם ה'” (ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ו)". משמעותו הפשוטה של פסוק זה היא שבימי אנוש החל הפולחן לה', אך פרשנים רבים מסבירים שאז החלו לעבוד עבודת אלילים - לדעתם המילה "הוחל" באה מן המילה "חולין", ההפך מקדושה.
וכך מסביר הרמב"ם:
א בימי אנוש טעו בני האדם טעות גדולה, ונבערה עצת חכמי אותו הדור; ואנוש עצמו, מן הטועים.  וזו הייתה טעותם: אמרו הואיל והאל ברא כוכבים אלו וגלגלים אלו להנהיג את העולם, ונתנם במרום, וחלק להם כבוד, והם שמשים המשמשים לפניו - ראויים הם לשבחם ולפארם, ולחלוק להם כבוד.  וזה הוא רצון האל ברוך הוא, לגדל ולכבד מי שגידלו וכיבדו, כמו שהמלך רוצה לכבד עבדיו והעומדים לפניו, וזה הוא כיבודו של מלך.
ב כיון שעלה דבר זה על לבם, התחילו לבנות לכוכבים היכלות, ולהקריב להם קרבנות, ולשבחם ולפארם בדברים, ולהשתחוות למולן - כדי להשיג רצון הבורא, בדעתם הרעה. וזה היה עיקר עבודה זרה.
דבריו של הרמב"ם נתמכים גם מדברי המדרש:
ולשת גם הוא יולד בן, ויקרא את שמו אנוש בעון קומי אבא כהן ברדלא, אדם שת אנוש ושתק? [למה יש עצירה לאחר אנוש?] אמר: עד כאן בצלם ובדמות, מכאן ואילך נתקלקלו הדורות ונבראו קינטורין.
ארבעה דברים נשתנו בימי אנוש בן שת: ההרים נעשו טרשים, והתחיל המת מרחיש, ונעשו פניהן כקופות, ונעשו חולין למזיקין. אמר רבי יצחק: הן הן שגרמו לעצמן להיות חולין למזיקין. מה בין דגחין לצלמא למאן דגחין לבר נש?! [מה ההבדל בין מי שמשתחווה לצלם לבין מי שמשתחווה לבן אנוש?!]
לעומת זאת, פרשן המקרא משה דוד קאסוטו העדיף להיצמד לפרשנות הפשט ולטעון שהקריאה הייתה לשם האלוהים כפשוטו. הוא מסביר כי הקריאה לאלוהים בשמו היא לאו דווקא שימוש בשם "ה'" בפולחנו, כפי שסוברת ביקורת המקרא, ובוודאי לא התחלה של עבודה זרה כפי שסוברים הפרשנים המסורתיים, אלא פנייה אליו בשם המיוחד לו, מתוך הרגשה של קרבתו הפרסונלית. לפיכך אדם וחוה לא קראו ל"ה'" בשמו אלא בשם אלוהים, מתוך שהיו שרויים באבל וצער, ואילו קין, שהרג את אחיו, אלוהים נסתר ממנו ("ואין קורא בשמך... כי הסתרת פניך ממנו", ישעיהו, ס"ד, ו'), ולכן גם הוא לא היה יכול לקרוא ל"ה'" בשמו. רק כאשר נולד נכד לאדם וחוה, התחיל דור חדש ופתח תקווה לעתיד, האבל פג והייתה בשמחה שמתוכה יכלו לקרוא בשמו של "ה'". קאסוטו מעיר כי בעברית המקראית לא קיימת הבחנה כמו באנגלית, בין דבר הנעשה בפעם הראשונה לבין דבר שהתחדש לאחר שהופסק (קידומת re), וכאן ההוראה של "הוחל" אינה במשמעות של התחלה, אלא במשמעות של התחדשות הפעולה לאחר שהופסקה.
אסונות הטבע בדורו של אנוש

המדרשים מייחסים לדורו של אנוש כל מיני שינויי טבע חריגים ובמיוחד מציינים כי בימיו הוצף שליש מהעולם.
בתנ"ך הוזכר פעמיים הביטוי "הַקּוֹרֵא לְמֵי הַיָּם וַיִּשְׁפְּכֵם עַל פְּנֵי הָאָרֶץ ה` שְׁמוֹ", ודרשו על כך שפעמיים עלה הים והציף את העולם. (בנוסף לאסון המבול).
וכך כותב רש"י בפירושו למילים "וגם אחרי כן":
"וגם אחרי כן - אע"פ שראו באבדן של דור אנוש שעלה אוקיינוס והציף שליש העולם לא נכנע דור המבול ללמוד מהם".
נחלקו התנאים במדרשים עד היכן הוצף הים בכל אחת מהפעמים, ומוזכרות במדרשים כ-שלוש שיטות בעניין זה.
"ועד היכן עלה בראשונה ועד היכן עלה בשנייה?
רבי יודן ורבי אבהו ור"א בשם רבי חנינא:
בראשונה עלה עד עכו ועד יפו.
ובשנייה עלה עד כפי ברבריאה.
רבי חנניא ורבי אחא בשם רבי חנינא:
בראשונה, עד כפי ברבריאה.
ובשנייה, עד עכו ועד יפו, הדא הוא דכתיב (איוב לח): ואומר עד פה תבוא ולא תוסיף, ופה ישית בגאון גליך.
עד פה תבא ולא תוסיף, עד עכו תבא ולא תוסיף.
ופה ישית בגאון גליך, ביפו ישית בגאון גליך.
רבי אליעזר בשם רבי חנינא אמר:
בראשונה, עלה עד קלבריאה.
ובשנייה, עד כפי ברבריאה.".
במדרש רבה לספר בראשית נאמר: ”ד' דברים נשתנו בימי אנוש בן שת, ההרים נעשו טרשים, והתחיל המת מרחיש, ונעשו פניהם כקופות, ונעשו חולין למזיקין.”
הערות שוליים

↑  ספר בראשית, פרק ה', פסוקים ו'–י"א; ספר דברי הימים א', פרק א'.
↑  כך כבר בלשון המקרא, למשל ספר תהלים, פרק ח', פסוק ה'.
↑  ספר היובלים, ד
↑  אב"ע, רד"ק, רשב"ם ועוד
↑  באופן דומה מסביר רבי יהודה הלוי בספרו "הכוזרי", במאמר השלישי, את פשרו של שם הויה.
↑  פירוש על ספר בראשית, מאדם ועד נח, הוצאת מאגנס, עמ' 166-167
↑  ספר עמוס, פרק ה', פסוק ח', פרק ט', פסוק ו'.
↑  מדרש בראשית רבה פרשה כג' י"א.
↑  פירוש רש"י לספר בראשית, פרק ו', פסוק ד', ד"ה "וגם אחרי כן".
↑  מדרש בראשית רבה, פרשה כ"ג, ז'".
↑  מדרש רבה ספר בראשית, פרשה כג' ט'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007499241505171  LCCN: n82235564  VIAF: 1371412   WorldCat (עם VIAF): 1371412
שמעון בן חמו

בן חמו בינואר 2013
שמעון בן חמו (נולד ב-1961) כיהן משנת 2011 ועד ינואר 2017 כמנהלה הכללי של חברת "מקורות".
ביוגרפיה

את שירותו בצה"ל עשה בחטיבת גולני, שם סיים מסלול בסיירת גולני ופיקד על פלוגה בגדוד 12. בשירות המילואים מילא בן חמו תפקיד של סמח"ט בחטיבת חברון.
במהלך הקריירה הציבורית שלו ועד שנת 2000 שימש כנציג רשות החברות בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות ביטחוניות ושל חברת החשמל. במסגרת זו, עסק בטיפול בכל הליכי ההפרטה ובשינויים המבניים הנדרשים, עריכת הפיקוח הפיננסי והמינהלי על החברות וטיפול בכל הנושאים הקשורים למערכת יחסי העבודה בחברות. במסגרת עבודתו טיפל במכירת מניות הבנקים שבבעלות המדינה.
בין השנים 2000–2007 כיהן כסגן-מנהל רשות החברות הממשלתיות וכן ביצע תפקיד של ניהול "היחידה למונופולים ולשינויים מבניים". במסגרת תפקיד זה ניהל את רשות החברות הממשלתיות האחראית על כ-100 חברות ממשלתיות, חלקן נמנות עם החברות הגדולות במשק כגון: התעשייה האווירית, חברת החשמל, רפא"ל, מקורות, התעשייה הצבאית, רכבת ישראל, ועוד, והיה אחראי לכל פעילות ההפרטה של החברות הממשלתיות, שינויים מבניים במשק, ניהול החברות בהיבטים השונים של המדינה כבעלים.
בשנים 2008–2011 שימש בן חמו כמנהל פעילות חברת "אפריקה ישראל" בדרום-מזרח אירופה (במדינות בולגריה, רומניה וסרביה). בשנת 2009 זכתה חברת "אפי אירופה –בולגריה" בתואר "משקיע השנה" בבולגריה בתחום הנדל"ן ובשנת 2008 זכתה במקום השני בתואר זה.
בשנת 2011 מונה למנכ"ל מקורות, את תפקידו סיים ב-31 בינואר 2017
בעל תואר שני בכלכלה ובמנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1990 סיים את התואר הראשון באוניברסיטה העברית וב-1995 את התואר השני בהתמחות במימון ובמאקרו כלכלה.
רוני אלון

אין תמונה חופשית
רוני אלון היא יזמית חברתית ומנהלת ישראלית. הייתה מנכ"לית המשרד לשיתוף פעולה אזורי. קודם לכן שימשה בין השנים 2014 ל-2020 כמנהלת מערך התוכן והאסטרטגיה בבית הנשיא הישראלי.
ביוגרפיה

אלון היא בת הדור הרביעי למשפחת אלון. היא בתו של נשיא בית המשפט המחוזי בבאר שבע לשעבר, ספי אלון, ואחייניתם של שר התיירות, חבר הכנסת לשעבר הרב בני אלון, של הרב מוטי אלון ושל הסופר ארי אלון. בנה הוא איתי פריינד, אלוף ישראל בטאקונדו. היא בעלת תואר ראשון בתוכנית פכ"מ (פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה) של האוניברסיטה העברית אותו סיימה בהצטיינות וממשיכה ללמוד לתואר שני בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב.
אלון הייתה יועצת תוכן וכותבת נאומים ראשית של יו"ר הכנסת, ראובן ריבלין.
מ-2014 ועד 2020 שימשה אלון כמנהלת מערך התוכן והאסטרטגיה בבית הנשיא והייתה אחראית בין היתר על פיתוחה ויישומה של תוכנית הדגל של נשיא המדינה, ריבלין "תקווה ישראלית". בנוסף לכך, היא הייתה אחראית על מערך הכתיבה והמחקר ועל ההקמה והפיתוח של מרכז המבקרים בבית הנשיא.
ביוני 2021 מינה השר לשיתוף פעולה אזורי, עיסאווי פריג' את אלון למנכ"לית המשרד. חודש לאחר מכן אושר המינוי.
אלון מובילה בהתנדבות את "יוזמת סמדר" להחייאתו של מתחם בית הקולנוע ההיסטורי בשכונת המושבה הגרמנית בירושלים. נבחרה על ידי המגזין דה מרקר לרשימת 40/40 הצעירים המבטיחים לשנת 2025.
הערות שוליים

↑  אריק זיו ויזר, ריבלין:”צוות מנצח לא מחליפים”, באתר ליכודניק, ‏1.7.14
↑  חדשות כיפה, ‏האחיינית של הח"כ מהאיחוד הלאומי מונתה למנכ"לית משרדו של עיסאווי פריג',  באתר כיפה, 29 ביוני, 2021 17:41
↑  המטבחון של רובי: האנשים שעובדים בבית הנשיא, באתר mynetjerusalem, ‏2015-04-26
↑  חזקי ברוך, רוני אֵלון תמונה למנכ"לית המשרד לשיתוף פעולה אזורי, באתר ערוץ 7, ‏2021-06-29
↑  פריג' מינה את האחיינית של הרב אלון למנכ"לית משרדו, באתר "סרוגים", 29 ביוני 2021
↑   יפעת ראובן, רוני אלון "הציבור הליברלי צריך לבטא את האינטרסים שלו", באתר TheMarker‏, 1 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309822805171  VIAF: 297075422   WorldCat (עם VIAF): 297075422 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אמיר הלוי

אמיר הלוי (נולד ב-5 באוקטובר 1965) הוא משפטן ויזם ישראלי אשר כיהן כמנכ"ל משרד התיירות בין השנים 2013–2022.
ביוגרפיה

אמיר הלוי נולד בירושלים ללינה ושלמה הלוי (דור 15). התחנך בבית הספר פרדס וסיים את לימודיו בבית הספר תיכון הימלפרב בשנת 1983. היה פעיל מרכזי בשבט הצופים הדתיים "משואות" ובמסגרתו היה ממקימי גרעין הנח"ל שניר עין הנציב. בין השנים 1983-1987 שירת בצה"ל בהיאחזות "נצרים", בגדוד 931 של הנח"ל ובהמשך, בגדוד 50 של חטיבת הצנחנים, בשנים הראשונות של מלחמת לבנון הראשונה. במסגרת שירות המילואים שירת בשנים האחרונות במדור מרצים והשתחרר בדרגת סגן במיל' בצוותי הודעה למשפחות נפגעים.
הלוי בעל תואר (B.A) מאוניברסיטת תל אביב בגאוגרפיה ולימודים כלליים (חברה ורוח) ותואר במשפטים (LL.B) מאוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 1990 החל בפעילות עסקית ויזמית במהלכה הוביל מיזמים בענף הביטוח, המסחר והשיווק ובהמשך היה חלק מצוות ההקמה של סלופארק. החל משנת 1992 החל לעבוד ב- הלוי דוויק ושות', אותה ייסד אביו שלמה הלוי ז"ל, תחילה כסטודנט ובהמשך כיועץ וכמנכ"ל החברה וזאת לאחר פטירת אביו בשנת 2000. במסגרת הלוי דוויק ושות' עסק בייעוץ עסקי וניהול פרויקטים ובכלל זה בביצוע בדיקות כלכליות ותכנוניות וייעוץ מכרזים לחברות פרטיות ולגופים ממשלתיים וציבוריים. בשנת 1999 יזם את הקמת ARTIC Israel שהחלה כחברת בת בהלוי דוויק ושות' והתמקדה בייזום פרויקטים טכנולוגיים באירופה, במסגרת תוכניות המימון למו"פ של הקרנות האירופאיות. בין לקוחות החברה היו טבע, גילת לוויינים, מוטורולה, רפאל, NESS, והאוניברסיטה העברית בארץ וכן, פיליפס, Alcatel, פג'ו סיטרואן, Deutsche Bank, באירופה. בשנת 2012 מוזגה ARTIC Israel לARTIC International ובמקביל באותה השנה, מוזגה הלוי דוויק לפירמת רואי החשבון פאהן קנה ושות' - Grant Thornton Israel. כיום, מכהן הלוי כדירקטור בפעילות הייעוץ של פאהן קנה ושות' - Grant Thornton Israel.
פעילות ציבורית

במהלך לימודיו באוניברסיטת תל אביב התמודד מטעם החוג שלו למועצת הסטודנטים. משנבחר, הצטרף לתא סטודנטיון שהיה מזוהה עם הימין. בשנת 1990 פרש מסטודנטיון, הקים והוביל תא סטודנטים א-פוליטי בשם "יוזמה", אשר זכה להישגים גבוהים בבחירות למועצת אגודת הסטודנטים. טרם הגעתו למשרד התיירות עסק בתחום הייעוץ העסקי וניהל מיזמים כלכליים ועסקיים לחברות מסחריות וגופים ממשלתיים. הלוי שימש כחבר מועצת עיריית תל אביב ויו"ר של מספר ועדות במועצה (1993-2003). במהלך שנותיו בפוליטיקה התל אביבית יזם את פרויקט השכרת האופניים תל-אופן. בשנים 1993-1998 כיהן כיו"ר ועדת הרכישות וההתקשרויות של העירייה, ובשנים 2000–2003 היה סגן ראש העירייה.
הלוי שימש כחבר במועצות מנהלים בחברות ציבוריות ועירוניות ובהן קיסריה השקעות, יונייטד טורס, ומרכז הירידים תל אביב (אקספו), היכלי הספורט, גחלת, המשכן לאמנויות הבמה, איגודי הערים לביוב ותברואה ועוד.
הלוי כיהן כמנכ"ל משרד התיירות בין השנים 2013-2022. במהלך כהונתו כמנכ"ל המשרד וכסמנכ"ל השיווק, יזם הלוי שינוי משמעותי במבנה הארגוני במשרד והפך אותו למשרד מקצועי המותאם לשוק התיירות העולמי במודל מבוסס ביצועים. בנוסף הוביל שינויים אסטרטגיים בפעילות השיווק של המשרד ובהם תמרוץ חברות תעופה ו-OTA, שהביאו יחד עם מאמצים שיווקיים מגוונים ותוך התמקדות באסטרטגיית מותגים, לשיא של כל הזמנים בתיירות הנכנסת לישראל. בנוסף המשרד בהובלתו, התמקד בשינוי מודל ההשקעה בתשתיות והאצת בניית מלונות, תוך התמקדות בפרויקטים תשתיתיים גדולים ובהם הרצועה המלונאית בים המלח והעיר העתיקה בעכו.
הלוי צוין בידי איגוד השיווק הישראלי כאיש השיווק של חודש יוני 2017, "בזכות המהפכה באסטרטגיה השיווקית של משרד התיירות, שהפכה את המגמה והובילה לשבירת שיאים של כל הזמנים בתיירות הנכנסת".
הלוי הוביל מדיניות של תחזוקה וניקיון באתרים תיירותיים והכניס לכל הסכמי הפיתוח סעיפים המעגנים את האחזקה והניקיון, כתנאי לקבלת תקציבים ותמיכה ממשרד התיירות.
משפחתו

הלוי מתגורר נכון ל-2018 בתל אביב, נשוי ליעל ואב לשלושה בנים. אחיו הוא רב-אלוף הרצי הלוי, הרמטכ"ל ה-23 של צה"ל. מצד אביו, שלמה, הוא נינו של הרב דב בער הכהן קוק, ומצד אמו, לינה, הוא צאצא למשפחת מזרחי-צורף (Los Plateros), שנחשבת לאחת מהמשפחות הוותיקות ביותר בירושלים. סבו, חיים שלום הלוי (גורדין), היה ממקימי ארגון צבאי לאומי בירושלים והיה ממפקדיו וממייסדי גדוד מגיני השפה. סבתו, צילה, היא אחייניתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב הראשי האשכנזי הראשון בארץ ישראל.