stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מגפת הקורונה בלוב
הערות שוליים

1 2 3  COVID-19 Coronavirus Outbreak, by Worldometer, מתוך אתר Worldometer, נכון לתאריך 22 במאי 2023, 11:03 שעון ישראל
1 2  "Libya confirms first coronavirus case amid fear over readiness". Reuters. 24 במרץ 2020. נבדק ב-24 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3  UN condemns rocket attack on Tripoli hospital, Al Jazeera (April 7, 2020).
↑  "Crunching the numbers for coronavirus". Imperial News. אורכב מ-המקור ב-19 במרץ 2020. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "High consequence infectious diseases (HCID); Guidance and information about high consequence infectious diseases and their management in England". GOV.UK (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-3 במרץ 2020. נבדק ב-17 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "World Federation Of Societies of Anaesthesiologists – Coronavirus". www.wfsahq.org. אורכב מ-המקור ב-12 במרץ 2020. נבדק ב-15 במרץ 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Libya frees more than 450 prisoners to stem spread of coronavirus, Al Jazeera (March 30, 2020).
↑  Statement by the Humanitarian Coordinator for Libya, Yacoub El Hillo, following today's attack on Al Khadra General Hospital in Tripoli, United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (April 6, 2020).
↑  Former Libya Prime Minister Mahmoud Jibril dies from coronavirus, Al Jazeera (April 5, 2020).
1 2  Eastern Libyan Forces Attack Tripoli Hospital for Second Day, Associated Press (April 7, 2020).
↑  "Eastern Libya confirms first coronavirus case". Reuters. 7 באפריל 2020. נבדק ב-13 באפריל 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  MENAFN, Libya's COVID-19 infections jump by 15 to 713, menafn.com
וסקאוץ

ערך זה עוסק בעיירה במולדובה. אם התכוונתם לעיירה באוקראינה, ראו .
| --- | --- |
 מדינה:  מולדובה מולדובה
 גובה:  201 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  1,067 (2004)
 קואורדינטות:  47°57′14″N 28°30′42″E﻿ / ﻿47.953888888889°N 28.511666666667°E﻿ / 47.953888888889; 28.511666666667 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מולדובה מוגדלת) קישינב טירספול בלץ טיגינה ריבניצה קאחול אונגני סורוקה אורחיי דובסרי אוקראינה רומניהוסקאוץ(למפת מולדובה רגילה) קישינב טירספול בלץ טיגינה ריבניצה קאחול אונגני סורוקה אורחיי דובסרי אוקראינה רומניהוסקאוץ  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
וסקאוץ (ברומנית: Văscăuţi) היא עיירה בעמק הצ'רמוש, משופעת גנים של עצי פרי ושדות תבואה למיניהם. האוכלוסייה המקומית היא, ברובה, רותנית-אוקראינית וחיים בעיירה גם מיעוטים מולדובנים ופולנים.
בקרב האוכלוסייה בעלי אחוזות, ששלטו על רוב אדמות העיירה וסביבתה. רובם ככולם היו ממוצא פולני.
בראשית המאה ה-18 החלה הגירת יהודים מגליציה, שהשתלבו במערך הכלכלי של העיירה. הם היוו גורם מתסיס בתעשייה ובחקלאות, שהלכו והתפתחו במהלך המאה ה-19: בתי החרושת לסוכר תבעו הרחבה של גידול סלק הסוכר, משרפות היי"ש וטחנות הקמח תבעו גידולי תבואה ותפוחי אדמה.
בנוסף עסקו היהודים בגידול בקר ליצוא ופיתחו את תעשיית העץ. גם מלאכות, כמו ספרות וחייטות, היו כולן בידיהם.
בני הדור השני של המהגרים למדו במוסדות להשכלה גבוהה ותפסו מקום נכבד בקרב רופאים, עורכי דין, מהנדסים, פקידי ממשלה ומקצועות אינטלקטואליים אחרים.
האוכלוסייה היהודית מנתה כ-1,000 נפש מתוך 8,000 תושבים,
משפחות ליפשיץ, שאור, הלרייך ובירנבאום היו לחוכרי אחוזות, והשפעתן בקרב הקהילה הייתה רבה.
בעיירה היו שלושה בתי כנסת, וגם התנועה החסידית קנתה בה אחיזה נרחבת. החסידים המקומיים היו מארחים את רבני ויז'ניץ השכנה ואף את רבני צ'ורטקוב הרחוקה יותר.
תנועת "ציון" קמה ביישוב עוד לפני תקופת הרצל, ובראשה עמד משה גסטר. סיפוח בוקובינה לרומניה עורר אנטישמיות בקרב האוכלוסייה האוקראינית והפולנית, וההסתה נגד היהודים לבשה לעיתים ביטויים אלימים. במקביל הלכה והתרחבה התנועה החלוצית הציונית, ורבים מצעירי הקהילה עלו לארץ ישראל. אחרים היגרו לארצות הברית ולדרום אמריקה.
עם סיפוח צפון בוקובינה לברית המועצות פסקה במקום הפעילות הציונית והיהודית בכלל, התנועות הציוניות חוסלו, חברי התנועה הציונית נרדפו, וב-13 ביוני 1940 הוגלו כ-150 יהודים, מעשירי המקום ופעילים ציונים, לסיביר. רובם מצאו שם את מותם.
ביולי 1941 כבשו צבאות רומניה את היישוב, 750 היהודים נכלאו בגטו, ובאוקטובר של אותה שנה גורשו לטרנסניסטריה.
זו הייתה קמילת היישוב היהודי הפורח של וסקאוץ על נהר הצ'רמוש.
אוכלוסייה

לפי מפקד האוכלוסין שהתקיים ב-2004, בעיירה חיים 1,067 אנשים (מהם 559 גברים ו-508 נשים).
| אזרחות | מספר | אחוז מכלל התושבים |
| --- | --- | --- |
| מולדובים | 1,031 | 96.63 |
| אוקראינים | 16 | 1.5 |
| רוסים | 16 | 1.5 |
| צוענים | 3 | 0.28 |
| אחר | 1 | 0.09 |
| סה"כ | 1,067 | 100 |
לקריאה נוספת

Gold Dr.H. (Editor): Geschichte der Juden in der Bukowina Edition “Olamenu” Tel Aviv 1958. מגרמנית: זיגי טויטלר ודב שי
וושקאוץ על גדות הצ'רמוש - בוקובינה, בהוצאת יוצאי העיר, תל אביב (החוברת הוצאה לכבוד כנס יוצאי העיר שנערך ב-14 באוקטובר 1990)
הערות שוליים

1 2
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007482573805171  LCCN: no2002116098  VIAF: 132867020   WorldCat (עם VIAF): 132867020
זיוף כסף

אמצעי ביטחון נגד זיוף: פס זוהר על שטר של 20 דולר אמריקני
מטבע 10 שקל מזויף. ניתן לראות סימני חלודה, וקורוזיה, וכן הטבעה שאינה חלקה, מיושרת וברורה. סימנים אלה אינם מאפיינים מטבע אמיתי
זיוף כסף הוא ייצור של כסף ללא אישור הרשויות המוסמכות.
היסטוריה

בתקופה העתיקה, ייצר השלטון המרכזי או האזורי את הכסף באמצעות הטבעת מטבעות בלבד. בתקופה זו היה ערכו של הכסף כשוויה של המתכת ממנה הוא יוצר (בדרך כלל זהב, כסף או סגסוגות מתכת יקרה אחרת). בתקופה זו היו יכולים עבריינים לקטום חלקים זעירים מדפנות המטבעות ובכך להשיג מתכת יקרה לעצמם תוך שהם מזרימים חזרה למחזור הכסף מטבעות קטומים שמשקלם נמוך מזה המוטבע עליהם. עבריינים בעלי מיומנויות מתאימות יכלו להטביע מטבעות דומים לאלה שמטביע השלטון מסגסוגת זולה יותר או ממתכת שאספו ממטבעות חוקיים שנקטמו. במקרים מסוימים הוטבעו מטבעות ממתכת זולה שהייתה מצופה בשכבה דקה של המתכת היקרה המקורית.
התפתחות הכלכלה, המסחר והבנקאות באירופה הביאו בהדרגה לזניחת בסיס הזהב ולהנפקה של שטרות ומטבעות שערכם הנקוב גבוה משמעותית מעלות ייצורם. הסחר בכסף הזה התבסס על הנוהג, הסדר הציבור ואמון הציבור בשלטון ולא על התועלת העצמית של החומר ממנו הכסף עשוי (כבסחר חליפין). לנוכח הפער בין עלות הייצור לערך הנקוב נקבעו על ידי השלטונות כללים נוקשים להדפסה או הטבעה של כסף במטרה להימנע מאינפלציה ולשם שמירת אמון הציבור בכסף שהוא תנאי חיוני ליצירת תשתית מסחרית נוחה.
הפער הגדול בין עלות ייצור הכסף לשוויו, משך עבריינים לייצרו ולהנות מהרווח הגדול מהפצתו אל תוך מחזור הכסף.
מלבד זיוף על ידי עבריינים, מזייפות לעיתים ממשלות כסף של מדינה אחרת במטרה לפגוע בה בתקופות של עוינות או מלחמה או במטרה לממן עצמן. ככל הנראה זיוף כסף על ידי ממשלות מסוימות באסיה נמשך עד היום.
בעת המודרנית, עם הגידול בזמינות למיכון הדפסה טכנולוגי, שיכללו השלטונות את אמצעי ההגנה מפני זיוף ובמקביל נעשה זיוף הכספים מקצועי יותר.
הנזק מזיוף כסף

השלטונות, ראו בזיוף כסף כתופעה עבריינית חמורה שגורמת נזק רב למדינה ולפרטים:
הפרה של היחס בין כמות הסחורות והשירותים במשק לבין כמות הכסף אשר גורמת להפחתת ערכו של הכסף (אינפלציה), אשר מזיקה לתנאי הסחר במדינה.
פגיעה באמון הציבור בכסף מזומן.
בזבוז משאבים של פרטיים ועסקים אשר נוקטים באמצעי זהירות כדי למנוע קבלה של כסף מזויף.
פגיעה בזכויות הריבון. מסיבה זו ההתייחסות אל זיוף כסף היא לעיתים בגידה במדינה (בעת העתיקה זייפנים שנתפסו הוצאו לרוב להורג).
אמצעים למניעת זיוף

במטרה למנוע זיוף מטבעות בעת העתיקה יוצרו מטבעות כשדפנותיהם משוננים וסביב שוליהם מכל צד תבליט מעגלי שיקל על זיהוי קטימתם. נוהג זה נשתמר גם כיום אף על פי שלא נעשה שימוש במתכות יקרות וקטימת שולי מטבעות פסקה. מאחר שכיום הערך הנקוב של שטרות גבוה משמעותית מהערך הנקוב על מטבעות משקיעות הרשויות (שהן בדרך כלל הבנקים המרכזיים) את מירב המאמצים במניעת זיוף שטרות הכסף.
במרוצת השנים השתכללו אמצעי הזהירות בהתאם לשינויי טכנולוגיית ההדפסה וההטבעה אשר זמינים לבנק המרכזי בכלל ולציבור בפרט:
דיוק רב בחיצוניות השטרות והמטבעות. ייצור הכסף נעשה תוך הקפדה על שונות מזערית ביניהם של גודל, משקל, עובי, צבע, קוטר וכו'.
שימוש בחומרים ייחודיים בייצור שטרות הכסף כגון כותנה, שילוב סיבי בד בנייר, שילוב פיסות מתכת, פולימר ועוד. החומרים המיוחדים מקנים לשטר מרקם ורשרוש אופייני במגע. שימוש בחומרים אלה מקשה על המזייף להשיג או לייצר את גליונות הנייר שאינם קיימים בשוק המסחרי ומאפשר לציבור הרחב לזהות שטרות מזויפים בעלי מרקם אחר.
סימון חד ערכי לכל שטר. לכל שטר מספר ייחודי רק לו וסימני היכר נוספים. המספר וסימוני הזיהוי מאפשרים לרשויות להתחקות אחר מועד ייצורו, מועד הכנסתו למחזור, בית הדפוס שייצר אותו. איתור שני שטרות בעלי מספר זהה, או שטר בעל מספר שמעולם לא הודפס יעידו על זיוף.
הטבעה מכנית על שטרות. ההטבעה יוצרת תבליט עדין על השטר ומאפשרת את זיהוי סוג השטר על ידי עיוורים אך גם מקשה על זיוף מאחר שהיא דורשת מכונות הטבעה מיוחדות.
שימוש בחומרים בעלי ייחוד אופטי שאינו מצוי בסוגי הדפסה אחרים כגון שימוש בציפוי מתכתי בגוון ייחודי, סינכרון מדויק בהדפסת שני צידי השטר שמתלכדים בעת שקיפות, שימוש בסימן מים ועוד.
החלפת סדרות תקופתית. הבנקים המרכזיים נוהגים להחליף סדרות מידי כמה שנים ולהכריז על הישנים כבלתי תקפים. בין המחזורים מוחלפים אמצעי הזהירות (בדרך כלל תוך שדרוגם הטכנולוגי) ובכך מאלצים את העבריינים לשקוד מחדש על פיענוח מחודש של אופן הייצור.
אמצעים למניעת זיוף > בשטרות

על שטרות ישראליים (חוץ משטר 20 השקלים השונה במקצת בסימניו) מצויים מספר גורמים ייחודים:
מספר הערך של השטר, על גבי השטר עצמו, נקוב במספר זהוב מתכתי.
דיוקן מוקטן של הדמות המופיעה על גבי השטר, המתגלה בהצגה מול אור.
התלכדות משולשים – שני משולשים המודפסים כל אחד על צידו האחר של השטר מתלכדים בהצגה לאור, ליצירת סמל מגן דוד.
חוט ביטחון המושתל בשטר – נחשף בהצגה באור.
חריטות דיו בולטות למישוש בידי עיוורים.
סימן סמוי בצורת משולש המתגלה בהזזתו של השטר.
דיו משנה צבע – בעת הנעת השטר.
דיו שקוף המתגלה בעת הזזת השטר.
מספר סודר בצבע שחור. זוהר כאשר מקרינים עליו באור אולטרה-סגול.
החומר ממנו עשוי השטר יוצר רשרוש אופייני.
זיוף כספים כיום

כיום, נטען שהזיופים הטובים ביותר הם זיופי הדולרים האמריקאיים המבוצעים בקוריאה הצפונית לשם מימון הוצאות הממשל. דולרים אלה מכונים סופר דולרים בשל איכותם הגבוהה. עם זאת, השירות החשאי של ארצות הברית זיהה ירידה בזיוף הדולרים בשנים האחרונות, ככל הנראה כיוון שסדנאות רבות עברו לזיוף אירו.
בשנת 2006 נטען שהממשלה הפקיסטנית אחראית לזיוף כמויות גדולות של רופי הודי, בניסיון לערער את הכלכלה ההודית. האשמה זו מבוססת על חקירת ה-CIA בנושא.
זיופי כסף מפורסמים > משבר השטרות בפורטוגל

בשנת 1925 מעלו עובדי בית הדפוס הבריטי 'ווטרלו ובניו' שייצרו שטרות כסף עבור פורטוגל והדפיסו כסף בכמות עצומה בשווי כולל של כ-0.88% מהתמ"ג הנומינלי הפורטוגזי. במעילה זו נעשה שימוש במספרים סידוריים של שטרות קיימים.
זיופי כסף מפורסמים > זייפני הפרנקים הצרפתיים בהונגריה

דוגמה נוספת לזיוף כספים ניתן לראות במבצע זיוף הפרנקים הצרפתיים בשנות ה-20 שנוהל על ידי הממשלה ההונגרית. למבצע זיוף זה תרמו גם גרמניה ואוסטריה, ובמהלכו זויפו כעשרה מיליון פרנק. המבצע התפרסם לאחר שבשנת 1926 נתפסו בהולנד מספר מעורבים בפרשה כשהם מנסים להמיר בשטרות חוקיים עשרה מיליון פרנק בשטרות מזויפים של אלף פרנק כל אחד. כשלוש שנים לאחר מכן נסגר המבצע סופית, וחקירת חבר הלאומים הניבה שנוסף על הסיבות הכלכליות, נועד מבצע זה לנקום על הפגיעה בגבולות הונגריה כתוצאה ממלחמת העולם הראשונה. איכות השטרות שיוצרו במסגרת מבצע זה הייתה ירודה בשל סוג הנייר הייחודי ששימש לייצור השטרות הצרפתיים.
זיופי כסף מפורסמים > מבצע ברנהרד

במהלך מלחמת העולם השנייה זייפו הנאצים באמצעות עובדי כפייה במחנה הריכוז זקסנהאוזן כ-135 מיליון לירות שטרלינג בשטרות מכל הסוגים וכמות קטנה יותר של דולרים אמריקאיים
במטרה להפיצם בכמויות גדולות בבריטניה וארצות הברית ובכך לגרום לערעור כלכלותיהן. בהמשך המלחמה החליטו הנאצים לעשות שימוש בכסף למימון סוכנים ופעולות מלחמתיות ולא הפיצו אותו בכמויות גדולות כמתוכנן.
הערות שוליים

↑  סימני הביטחון בשטרות החדשים, באתר בנק ישראל
↑  שטרות מזויפים של 100 דולר באיכות מעולה מופצים ברחבי העולם; מומחה: "זה כבר לא זיוף, אלא שטר זהה לא חוקי", באתר TheMarker‏, 15 בינואר 2008
↑  פקיסטן מדפיסה כסף הודי מזויף באתר הירחון פורבס
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4198191-1  LCCN: sh85033440  LNB: 000348216  NDL: 00564461
מילוס (אוניית מעפילים)

|  תיאור כללי |
| --- | --- |
 סוג אונייה:  אוניית משא למטען כללי
 צי:  צי עברי
 דגל הצי:  
 חברת ספנות:  לויד ימי ארץ ישראלי מ-1941
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  D. & W. Henderson & Co. - Glasgow
 הושקה:  1920
 תקופת הפעילות:  1920 – 8 בנובמבר 1941 (כ־21 שנים)
 אחריתה:  טבעה ב-8 בנובמבר 1941 תוך טעינת בוטנים בנמל פורט סעיד. הוכרזה כאבדן כללי ונמחקה ממרשם אוניות ארץ ישראל ב-1945
 מידות
 תפוסה:  572 טון
 מעמס:  400 טון
 אורך:  56 מטר
 רוחב:  7.77 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  10 קשר
 הנעה:  Triple expansion, 4 cylinders. 126 Nhp
 צורת הנעה:  קיטור
 
מילוס (אצילה א/ק 13) הייתה אוניית קיטור ששימשה כאוניית מעפילים, ומאוחר יותר נרכשה על ידי חברת הלויד הימי הארץ-ישראלי ושימשה כאוניית משא אשר הניפה את דגל צי הסוחר המנדטורי.
תולדותיה

האונייה נבנתה במספנת D. & W. Henderson & Co. - Glasgow והושקה ב-1920. עד שנת 1941 הייתה בבעלות חברת הספנות היוונית "אבגרינוס", והפליגה בשם "מילוס" תחת דגל פנמה.
תולדותיה > אוניית מעפילים

ברכישתה של "מילוס" היה מעורב ברטולד שטורפר יועץ כלכלי ממוצא יהודי באוסטריה. מעפילי המילוס כללו:
430 אנשים שיצאו ברכבת מפראג לווינה ב-2 בספטמבר 1940:
250 אנשים שנרשמו במשרד של מנדלר, שכונה "השושנה השחורה"
180 מחברי בית"ר וההסתדרות הציונית החדשה
220 איש מברנו
50 פליטים שהועלו על ידי שטורפר על האונייה מלך שהפליגה במורד הדנובה והגיעה בראשית אוקטובר לטולצ'אה ברומניה.
על פי דו"ח שמסר שטורפר היו ב"מילוס" 652 נפש מאזור הפרוטקטורט ו-50 נפש מהעיר וינה.
אוניית המעפילים הפליגה מנמל טולצ'אה ברומניה ועליה 700 המעפילים. בדרכה לארץ ישראל היא נעצרה על ידי כוחות בריטיים, הובאה לנמל חיפה, והמעפילים הועברו לאוניית הגירוש "פאטריה", שנועדה להפליג אל האי מאוריציוס. פאטריה חובלה בנמל על ידי "ההגנה" כדי למנוע את הפלגתה. חומרי הנפץ שהוצמדו לאונייה שהייתה במצב תחזוקה רעוע, גרמו לפיצוץ רב עוצמה, פי כמה מהמתכונן והרצוי והאונייה התפרקה וטבעה במהירות. וכ-200 נפש מתוך כ-1,700 מעפילים וכחמישים ימאים בריטים טבעו.
תולדותיה > אוניית משא בשימוש אזרחי

לאחר שנתפסה בידי שלטונות המנדט הבריטי, נרכשה מילוס ב-1941 במכירה פומבית על ידי חברת "לויד ימי ארץ ישראלי" ושימשה כאוניית משא. החברה רשמה את האונייה בשמה העברי "אצילה" בנמל חיפה, שיפצה אותה שטחית והיא הפליגה תחת דגל צי הסוחר המנדטורי.
אצילה הפליגה לפורט סעיד במצרים כדי לטעון מטען בוטנים  לקפריסין. ב-8 בנובמבר 1941, תוך כדי טעינת כמות גדולה של שקי בוטנים על הסיפון, איבדה אצילה את יציבותה, התהפכה וטבעה ללא אבדות בנפש. אצילה הוכרזה כאובדן כללי ונמחקה מהרשומות ב-1945.
לקריאה נוספת

רות זריז, ברטולד שטורפר וחלקו בהצלת יהודים מגרמניה, בתוך: אניטה שפירא (עורכת), העפלה, מאסף לתולדות ההצלה, הבריחה, ההעפלה ושארית הפליטה, תל אביב: העמותה לחקר מערכות ההעפלה ע"ש שאול אביגור, אוניברסיטת תל אביב, הוצאת עם עובד, תש"ן-1990, עמ' 142-124.
דליה עופר, המסע למאוריציוס ופרשת האניות "מילוס", "פסיפיק" ו"אטלנטיק" בראי הספרות והמחקר ההיסטורי, בתוך: רעיה כהן ויוסי מאלי (עורכים), ספרות והיסטוריה, ירושלים: מרכז זלמן שזר, תשנ"ט-1999, עמ' 207–227.
רב חובל הלל ירקוני. 75 שנות ספנות עברית בארץ ישראל, 1927-2002. חיפה, אפי מלצר, תשס"ה-2005.
הערות שוליים

↑  אריה אבנרי, מ"ולוס" עד "טאורס" 1934-1944, יד טבנקין, המכון לחקר כוח המגן, 1985, עמ' 282
↑  ראו: רות זריז, ברטולד שטורפר וחלקו בהצלת יהודים מגרמניה, בתוך: אניטה שפירא (עורכת), העפלה, עמ' 130.
אצטדיוני כדורגל בספרד

להלן רשימה חלקית של אצטדיוני כדורגל בספרד, מסודרים לפי מספר מושבים יורד.
אצטדיונים קיימים

| דירוג | תמונה | שם | קיבולת | עיר | קהילה אוטונומית | קבוצה | נפתח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | קאמפ נואו | 99,354 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | ברצלונה | 1957 |
| 2 |  | אצטדיון סנטיאגו ברנבאו | 81,044 | מדריד | קהילת מדריד מדריד | ריאל מדריד | 1947 |
| 3 |  | אצטדיון ונדה מטרופוליטנו | 68,456 | מדריד | קהילת מדריד מדריד | אתלטיקו מדריד | 1994 |
| 4 |  | אצטדיון בניטו ויימרין | 60,721 | סביליה | אנדלוסיה אנדלוסיה | ריאל בטיס | 1929 |
| 5 |  | ליואיס קומפאניס | 60,713 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | ברצלונה (בזמן שהקאמפ נואו בשיפוצים) | 1927 |
| 6 |  | האצטדיון האולימפי סביליה | 60,000 | סביליה | אנדלוסיה אנדלוסיה | אין | 1999 |
| 7 |  | אצטדיון סן ממס | 53,289 | בילבאו | חבל הבסקים חבל הבסקים | אתלטיק בילבאו | 2013 |
| 8 |  | אצטדיון מסטאייה | 48,600 | ולנסיה | קהילת ולנסיה ולנסיה | ולנסיה | 1923 |
| 9 |  | אצטדיון רמון סאנצ'ס פיחואן | 43,883 | סביליה | אנדלוסיה אנדלוסיה | סביליה | 1957 |
| 10 |  | אצטדיון RCDE | 40,000 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | אספניול | 2009 |
| 11 |  | אצטדיון אנואטה | 39,500 | סן סבסטיאן | חבל הבסקים חבל הבסקים | ריאל סוסיאדד | 1993 |
| 12 |  | אצטדיון מנואל מרטינס ואלרו | 33,732 | אלצ'ה | קהילת ולנסיה ולנסיה | אלצ'ה | 1976 |
| 13 |  | אצטדיון ריאסור | 32,660 | לה קורוניה | גליסיה גליסיה | דפורטיבו לה קורוניה | 1944 |
| 14 |  | אצטדיון לה רומרדה | 33,608 | סרגוסה | אראגון אראגון | ריאל סרגוסה | 1957 |
| 15 |  | אצטדיון גראן קנריה | 32,400 | לאס פאלמאס | האיים הקנריים האיים הקנריים | לאס פאלמאס | 2003 |
| 16 |  | אצטדיון נואבה קונדומינה | 31,179 | מורסיה | קהילת מורסיה מורסיה | ריאל מורסיה | 2006 |
| 17 |  | אצטדיון קרלוס טרטיירה | 30,500 | אוביידו | אסטוריאס אסטוריאס | ריאל אוביידו | 2000 |
| 18 |  | אצטדיון לה רוסלדה | 30,044 | מאלגה | אנדלוסיה אנדלוסיה | מאלגה | 1941 |
| 19 |  | אצטדיון אל מולינון | 30,000 | חיחון | אסטוריאס אסטוריאס | ספורטינג חיחון | 1908 |
| 20 |  | אצטדיון חוסה ריקו פרס | 29,500 | אליקנטה | קהילת ולנסיה ולנסיה | הרקולס | 1974 |
| 21 |  | אצטדיון באלאידוס | 29,000 | ויגו | גליסיה גליסיה | סלטה ויגו | 1928 |
| 22 |  | אצטדיון חוסה סורייה | 27,618 | ואיאדוליד | קסטיליה ולאון קסטיליה ולאון | ריאל ואיאדוליד | 1982 |
| 23 |  | אצטדיון סיוטאט דה ולנסיה | 26,354 | ולנסיה | קהילת ולנסיה ולנסיה | לבאנטה | 1969 |
| 24 |  | אצטדיון אל סדאר | 23,576 | פמפלונה | נווארה נווארה | אוססונה | 1967 |
| 25 |  | אצטדיון לה סרמיקה | 23,500 | ויאריאל | קהילת ולנסיה ולנסיה | ויאריאל | 1923 |
| 26 |  | אצטדיון סון מוש | 23,142 | פלמה דה מיורקה | האיים הבלאריים האיים הבלאריים | מיורקה | 1999 |
| 27 |  | אצטדיון אליודורו רודריגס לופס | 22,824 | סנטה קרוס דה טנריפה | האיים הקנריים האיים הקנריים | טנריפה | 1925 |
| 28 |  | מגרש הספורט אל סרדינרו | 22,222 | סנטנדר | קנטבריה קנטבריה | ראסינג סנטנדר | 1988 |
| 29 |  | אצטדיון רמון דה קראנסה | 20,724 | קדיס | אנדלוסיה אנדלוסיה | קדיס | 1955 |
| 30 |  | אצטדיון לוס קרמנס | 19,336 | גרנדה | אנדלוסיה אנדלוסיה | גרנדה | 1995 |
אצטדיוני כדורגל בבנייה

| שם | תכולה | עיר | קהילה אוטונומית | קבוצה | התחלת בנייה/סוף משוער |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| נואו מסטאייה | 61,500 | ולנסיה | קהילת ולנסיה ולנסיה | ולנסיה | 2007–2009 (בניית האצטדיון נעצרה וטרם חודשה) |
אצטדיוני כדורגל שנהרסו

| שם | תכולה | עיר | קהילה אוטונומית | קבוצה | שנת פתיחה | שנת הריסה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אצטדיון אטוצ'ה | 17,000 | סן סבסטיאן | חבל הבסקים חבל הבסקים | ריאל סוסיאדד | 1913 | 1993 |
| אצטדיון אל סרדינרו | 20,000 | סנטנדר | קנטבריה קנטבריה | ראסינג סנטנדר | 1913 | 2008 |
| אצטדיון סן ממס | 40,000 | בילבאו | חבל הבסקים חבל הבסקים | אתלטיק בילבאו | 1913 | 2013 |
| לס קורטס | 60,000 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | ברצלונה | 1922 | 1966 |
| אצטדיון סאריה | 44,000 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | אספניול | 1923 | 1997 |
| אצטדיון צ'מרטין | 22,500 | מדריד | קהילת מדריד מדריד | ריאל מדריד | 1924 | 1947 |
| אצטדיון קרלוס טרטיירה | 16,500 | אוביידו | אסטוריאס אסטוריאס | ריאל אוביידו | 1932 | 2003 |
| אצטדיון חוסה סורייה | 10,000 | ואיאדוליד | קסטיליה ולאון קסטיליה ולאון | ריאל ואיאדוליד | 1940 | 1982 |
| אצטדיון אינסולר | 21,000 | לאס פאלמאס | האיים הקנריים האיים הקנריים | לאס פאלמאס | 1945 | 2014 |
| אצטדיון ויסנטה קלדרון | 54,907 | מדריד | קהילת מדריד מדריד | אתלטיקו מדריד | 1966 | 2020 |
| מיני אסטדי | 15,276 | ברצלונה | קטלוניה קטלוניה | ברצלונה אתלטיק | 1982 | 2020 |
ראו גם

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בספרד
כדורגל בספרד
הערות שוליים

| כדורגל בספרד ספרד |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל הספרדית • מנהלת הליגות • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | לה ליגה • ליגת המשנה • הליגה השלישית • הליגה הרביעית • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | גביע המלך הספרדי • הסופר קאפ הספרדי • גביע הפדרציה הספרדית • גביע הליגה הספרדית (חדל להתקיים) |  |
| כדורגל נשים | ליגת העל לנשים • הליגה השנייה לנשים • גביע המלכה בספרד |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • נבחרת הנשים |  |
תרופת הרגעה

תרופת הרגעה היא תרופה שגורמת לרוגע על ידי הפחתת אי-שקט גם במקרים של מחלות נפשיות כמו OCD, פרנויה, חרדה ואגורפוביה.
במינונים גבוהים עלולה התרופה לגרום לתופעות לוואי כמו דיבור לא ברור, הליכה מתנענעת, שיקול דעת פגום ורפלקסים איטיים. כשמשתמשים בתרופות מרגיעות כמו בנזודיאזפינים למטרות הרדמה, המינונים בדרך כלל גבוהים יותר מאשר כשמשתמשים בהם להפגת חרדה; כדי לספק תוצאות מרגיעות נחוצים בדרך כלל מינונים נמוכים.
יש המשתמשים לרעה בתרופות הרגעה מסוימות, בניסיון לטיפול עצמי, כדי ליצור תוצאה מרגיעה בצורה מופרזת. למשל, אלכוהול אינו בשימוש בתקופה המודרנית כתרופה אלא רק כסם, המקובל בחברות רבות, וכמזון; הוא נחשב לסם המרגיע ה"קלאסי" והנפוץ ביותר. במינונים גבוהים, או כאשר משתמשים בהם לרעה במנות יתר ובערבוביה, רבים מן החומרים האלה עלולים לגרום לחוסר הכרה ובמקרים קיצוניים אף למוות.
טרמינולוגיה

יש חפיפה בין המונחים מרגיע (סדטיבי) ותרופות שינה. המונחים מתארים תוצאות שונות אבל התרופות הגורמות אחת מתוצאות אלה יכולות, לעיתים קרובות, לגרום גם לשנייה.
התפתחויות בפרמקולוגיה אפשרו דיוק רב יותר באיתור הקולטנים וסלקטיביות גדולה יותר במתווכים. דבר המצריך דיוק רב יותר כאשר מתארים מתווכים אלה ואת ההשפעות שלהם.
נוגדי חרדה מתייחסים באופן ספציפי להשפעה על חרדה (עם זאת, בנזודיאזפינים אחדים יכולים להיות כל השלוש: תרופות מרגיעות, תרופות שינה ונוגדי חרדה)
במונח תרופות הרגעה ניתן להתייחס לנוגדי חרדה (שכונו בעבר גם minor tranquilizers) או לתרופות אנטי-פסיכוטיות (שכונו בעבר גם major tranquilizers)
חומרים מרדימים וכדורי שינה הם כמעט מילים נרדפות לתרופות היפנוטיות או לשינה (hypnotics)
כל התרופות האלו ממכרות בשימוש בטווח ארוך ויכולות גם לגרום למוות
סוגי תרופות הרגעה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
ברביטורטים
פנוברביטל
פנטוברביטל
אמוברביטל (אמיטל)
סקוברביטל
תיופנטל
בנזודיאזפינים
קלונאזפאם (קלונקס, ריבוטריל)
דיאזפאם (וליום, אסיוול, דיסופאם, סטסוליד)
לוראזפאם (לוריבן)
אוקסאזפאם (ואבן)
כלורדיאזפוקסיד (סרביום, מרכיב בתרופה נירבקסל)
ברומזפאם
אלפראזולאם (קסנקס, אלפרליד, אלפרוקס, קסנגיס)
פלוניטראזפאם (היפנודורם, רוהיפנול)
מידאזולאם (דורמיקום)
ניטראזפאם (נומבון)
מרגיעים צמחיים
נפית
קאבה
בזיל קדוש (טולסי)
ולריאן
מריחואנה
פסיפלורה
תרופות שאינן בנזודיאזפינים
זולפידם (סטילנוקס, זודורם)
זופיקלון (אימובאן, נוקטורנו, זופיקלון)
אנטי-היסטמינים
דיפנהידראמין (קטג'ל, נייטול)
דימנהידרינאט (טרבמין)
דוקסילאמין (יוניסום, סליפ איד, טונייט)
פרומתאזין (פנרגן, פרומתזין, פרותיאזין)
אחרים
אלכוהול - אינו תרופה ברפואה המודרנית (אף על פי שלא משתמשים בו יותר בשימוש רפואי הוא נפוץ מאוד בציבור כחומר משכר חוקי וכמזון (משקה בעת ארוחה).
אופיואידים - ברפואה המודרנית אינם משמשים כתרופה להרגעה פרופר אלא בעיקר לשיכוך כאבים (או "הרגעת כאבים"), שיכוך שיעול (קודאין), טיפול באין אונות (פפברין)
סקופולמין
כלוראל הידראט (כלוראל הידראט)
כל התרופות האלו ממכרות בשימוש בטווח ארוך ויכולות גם לגרום למוות.
שימוש רפואי

רופאים נותנים לעיתים קרובות תרופות הרגעה לחולים כדי לעמעם את תחושת החרדה הכרוכה בטיפולים מכאיבים או גורמי חרדות. למרות שתרופות הרגעה אינן מרגיעות את הכאב, כשלעצמן, הן יכולות להיות תוספת למשככי כאבים בהכנת חולים לניתוח והן ניתנות באופן שכיח לחולים לפני שהם מורדמים או לפני טיפול פולשני לא נעים כמו צנתור, קולונוסקופיה או MRI - הן מגבירות את הנוחות ואת שיתוף הפעולה של ילדים או חולים בעייתיים או תובעניים.
חולים ביחידות טיפול נמרץ מקבלים תרופות הרגעה כמעט תמיד (אלא אם הם חסרי הכרה בשל מצבם ממילא)
תלות בתרופות הרגעה

חלק מתרופות ההרגעה עלולות לגרום לתלות פיזיולוגית ופסיכולוגית כאשר נוטלים אותן בצורה קבועה במשך זמן רב, גם במינונים רפואיים שהיו מקובלים בעבר ולרוב אינם נהוגים יותר בימינו. משתמשים התלויים בתרופה עלולים לסבול מתסמונת נסיגה הנעה בין חוסר מנוחה, נדודי שינה ועד פרכוסים ומוות. כאשר חולים נעשים תלויים מבחינה פסיכולוגית הם חשים כאילו הם זקוקים לתרופה כדי לתפקד. תלות פיזיולוגית לא בהכרח מתרחשת במיוחד אם משתמשים בתרופה זמן קצר. בשני הסוגים של התלות נעשים מציאת התרופה והשימוש בה מרכז החיים. בשני סוגי התלות, הפיזיולוגית והפסיכולוגית ניתן לטפל בתוכניות גמילה, שכוללות לפעמים לקיחת תרופות אחרות.