יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל
היחסים כיום

הבריטים הואשמו לעיתים קרובות על ידי הערבים בפרו-ישראליות, ועל ידי ישראלים בפרו-ערביות, בניהול מדיניותם במזרח התיכון. שאלת המדיניות הבריטית בנושא הסכסוך הישראלי-ערבי, בעיקר לאחר 1967, היא שנויה במחלוקת בבריטניה עצמה, וניתן למצוא מגוון דעות רחב בנושא זה.
לבריטניה יחסים קורקטיים עם ישראל, ובריטניה מקיימת יחסים צבאיים עם ישראל במסגרת נאט"ו ומייצאת לה נשק. בשנים האחרונות הצטרפותה של בריטניה למחנה הנלחמים בטרור האסלאמי ברחבי העולם הביאה להבנה גדולה יותר לצורכי הביטחון של ישראל, בעיקר מצידה של ממשלת בריטניה. עם זאת בקרב חלקים של השמאל הבריטי, כגון חבר הפרלמנט הבריטי ג'ורג' גאלאוויי, נמשכת הביקורת כלפי מדיניות ישראל. כמו כן באקדמיה הבריטית רווחת דעה אנטי-ישראלית רחבה ובשנים האחרונות נוצרו יוזמות להחרמת אוניברסיטאות ישראליות במחאה על מדיניות ישראל בשטחים.
על היחסים העיב קמעא חוק בריטי שהתיר הוצאת צוי מעצר נגד אזרחי חוץ באשמת פשעי מלחמה, שנוצל שוב ושוב על ידי גורמים אנטי-ישראליים, כנגד בכירים ישראליים. בין השאר, משה יעלון ביטל ביקור בבריטניה, אלוף דורון אלמוג, נותר במטוסו בנמל התעופה לונדון הית'רו כדי להימנע ממעצר, ובדצמבר 2009 אף הוציא בית משפט בריטי צו מעצר לציפי לבני, שהייתה שרת החוץ במהלך מבצע עופרת יצוקה. בעקבות בקשות ישראליות שונה החוק, והוספו לו הגבלות וסייגים המחייבים הסכמה של התובע הכללי של בריטניה, כדי להוציא צו מעצר, על מנת למנוע הוצאת צווי מעצר נגד בכירים ישראליים. החוק המתוקן נכנס לתוקפו ב-15 בספטמבר 2011.
בפברואר 2010 ישראל נחשדה על ידי בריטניה בזיוף דרכונים בריטיים לשימוש בהתנקשות בחייו של בכיר החמאס מחמוד אל-מבחוח בדובאי. שגריר ישראל בבריטניה דאז רון פרושאור זומן לשיחות. ב-23 במרץ 2010 בריטניה גירשה את נציג המוסד בלונדון. דייוויד מיליבנד, פוליטיקאי יהודי-בריטי ממפלגת הלייבור ושר החוץ הבריטי בממשלת גורדון בראון הצהירו שבריטניה רואה במעשה זה עניין רציני ושימוש לרעה בדרכונים בריטיים היה בלתי נסבל. מיליבנד הזהיר את תושבי בריטניה מלבקר בישראל. רון פרושאור הצהיר כי "היחסים בין ישראל לבריטניה הם בעלי חשיבות הדדית, מכאן שאנו מאוכזבים מההחלטה".
הצעות ממשלת בריטניה לשים תוויות על מוצרים שמקורם בגדה המערבית התקבלו בביקורת בישראל.
לדברי שגריר בריטניה בישראל מת'יו גולד, בריטניה שותפה לדאגתה של ישראל והקהילה הבינלאומית מפני הסוגיה האיראנית ושותפה במאמצים הכלכליים והביטחוניים על מנת למנוע מהשלטון האיראני לממש את מטרותיו.
בשנת 2018 לאחר הכרת נשיא ארצות הברית טראמפ בירושלים כבירת ישראל, עת הועברה השגרירות האמריקאית לירושלים הודיע גורם בשם ראש ממשלת בריטניה, תרזה מיי, כי הם חולקים על גישת ארצות הברית בהכרתה בירושלים כבירת ישראל ובהעברת השגרירות לירושלים. כך, בריטניה אינה מתכוונת להעביר את השגרירות מתל אביב לירושלים.
בשנת 2018 בריטניה הייתה המדינה האירופית היחידה שהתנגדה להצעה לגינוי ישראל על שליטתה ברמת הגולן.
בספטמבר 2018 דווח כי בריטניה במגעים עם ישראל להקמת אזור סחר חופשי בין המדינות, לאחר שתפרוש מהאיחוד האירופי בשנת 2019.
בספטמבר 2019 השתתף חיל האוויר הישראלי לראשונה בתרגיל Cobra Warrior (תרגיל צבאי חשוב שאורך 20 יום) בבריטניה.
ב־24 במרץ 2023 נפגש ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו עם ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק. השניים דנו בנושא הגרעין האיראני ועל שיתופי הפעולה בין המדינות.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר הביעה בריטניה תמיכה בישראל. ב-11 באוקטובר הגיע לישראל שר החוץ ג'יימס קלברלי, וכמה ימים אחר כך ב-19 באוקטובר ביקר בה גם ראש הממשלה רישי סונאק. בדצמבר הצטרפה בריטניה לקואליציה נגד החות'ים שארגנה ארצות הברית ולקחה חלק במבצע שומר השגשוג.
ביולי 2024 הודיעה בריטניה כי החליטה למשוך את התנגדותה לצווי המעצר של בית הדין הפלילי הבינלאומי נגד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט. ההחלטה הגיעה בעקבות חילופי השלטון בבריטניה, כאשר מפלגת הלייבור ובראשם קיר סטארמר עלתה לשלטון במקום המפלגה השמרנית. בהמשך הודיעה בריטניה על השעיית כ-30 רישיונות ייצוא נשק לישראל, בעיקר בנשק התקפי, עקב ליקויים באספקת הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה, מניעת ביקורי הצלב האדום אצל עצירי חמאס וטענות על התעללות בעצורים במחנה שדה תימן.