stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גולדה ומאיר

| --- | --- |

סמליל הסדרה
 סוגה:  קומדיה
 יוצרים:  אלעד חן, רז יובן 
 כותבים:  אלעד חן 
 בימוי:  אופיר בועז
 שחקנים:  אוראל צברי קווין רובין נאיה בינשטוק ריף נאמן בר ברימר אמיר זרד תמנה קמינקא שגיא פרץ בן יוסיפוביץ' גל מלכה יוסי סגל עידן ברקאי אורי לייזרוביץ' רן אטיאס
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  15
 הפקה
 מפיק:  אופיר רבינוביץ' נועם ארזי אורלי אטלס כץ אסנת סרגה
 עורכים:  שירלי אורן קובי אור כהן
 צלמים:  יובל מימון
 אורך פרק:  22-25 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes HOT TeenNick
 תקופת שידור מקורית:  31 באוגוסט 2022 – הווה
 
גולדה ומאיר היא סדרת טלוויזיה ישראלית קומית לנוער, בכיכובם של אוראל צברי וקווין רובין. הסדרה עלתה לשידור בערוץ TeenNick לצופי Yes ו-HOT ב-1 בספטמבר 2022.
השקת הסדרה נערכה ב-30 באוגוסט 2022 בשדרות כדי "לחבק את ילדי הדרום". הפרקים הראשונים של הסדרה עלו לערוץ היוטיוב הרשמי של TeenNick ב-31 באוגוסט 2022.
תקציר העלילה

הסדרה עוסקת בשני נערים, אבי גולדה ומאיר לוינסון, שהופכים בטעות לסוכנים סמויים. עתיד העולם נמצא בידיהם והם נאלצים להסתנן למחנה קיץ.
דמויות ושחקנים > דמויות ראשיות

אבי גולדה (אוראל צברי) – שונא להזיע, להתלכלך ואת חיק הטבע. מקסים בקלות את הבנות והמחבר האנונימי של "מניפסט הכיבוש המהיר" – להיט רשת מכונן. גולדה הוא גם חבר נאמן והראשון להוציא חברים מצרות. לא ממהר להודות בטעויות ורואה את העולם ממשקפיים ורודים. במהלך העונה הוא פוגש את תמרה ולראשונה מתאהב.
מאיר לוינסון (קווין רובין) – נער טוב לב, עם ביטחון עצמי נמוך, הססן, מעט מגושם, ובעל חוש הומור. מאבד ביטחון כשגולדה לא לידו. רגיש לבעלי חיים ולאנשים בצרה. בנו של בנדה ואחיו של יון. מאוהב במאיה.
עמנואל (אלי) דריקס (נאיה בינשטוק) – נראית תמימה, נוירוטית ותלותית, אבל מסוכנת. המשטרה מחפשת את שלושת החברים האחרונים שלה שהעזו לחשוב על פרידה ממנה. נקלעת לפרשיות אהבה מוגזמות.
יון לוינסון (בר ברימר) – מלך המחנה ובן זוגה של תמרה. יון מצטיין בכל, חתיך ומוצלח. נצר לשושלת לוינסון. מתוסכל וחומרני. מתגלה בסוף שהוא אחיו הקטן של מאיר.
מנחם (מנו) בן בסט (אמיר זרד) – מכונה "מנו השקט". אדם גדול, מאיים ויד ימינו של יון. מאחורי החזות המאיימת, מתחבאת נפש עדינה בעלת קול זמיר עדין ודק שרק רוצה לפרוץ כזמר נשמה.
תמרה נוי (ריף נאמן) – יפהפייה, מושבניקית חזקה ואמיצה. חובבת טבע ובעלת ידע נרחב לגביו. אדם אופטימי. היא מסתירה את העובדה שהיא מחפשת את אדם – אחיה הנעדר מזה חמש שנים, שממנו קיבלה מסרים לאחרונה.
מאיה ברזני (גל מלכה) – ביום היא הבוסית של גולדה ומאיר במאפיה וסוכנת מוסד קשוחה בשאר הזמן. אישה גדולה, עוצמתית, סמכותית, בוטה וקשוחה. הוריה בכירים במוסד.
יוחי מדמוני (שגיא פרץ) – בן לשושלת דם המכבים, השושלת הלא מוכרת והחיוורת שליוותה את משפחת לוינסון. יוחי לא מנסה להתבלט ונטמע בקהל.
רב פקד אבי מזרחי (רן אטיאס) – שוטר שנקלע לסיטואציה של חטיפה, אך בסוף משתלט על העניין.
זוהר כהן (תמנה קמינקא) – גאונה ומשתעממת כי החיים אינם אתגר עבורה. יש לה ידע כללי נרחב והיא בעלת זיכרון יוצא דופן. עם זאת, יש לה קשיים חברתיים, היא מתעצבנת מהר ומעצבנת את הסביבה. במהלך העונה מתגלה שזוהר רוצה לרכוש חברים אך היא לא יודעת איך.
אקרמן (בן יוסיפוביץ') – המפקד של מאיה ובכיר במוסד. במהלך העונה מסתבר שהוא שיטה במאיה והוא נעצר. השותף של אדם.
בנדה לוינסון (אורי לייזרוביץ') – מפקד מחנה החלוץ הצעיר. נכדו של מישה לוינסון, בנו של לוי ואביהם של מאיר ויון. ירש את המחנה מאביו. בעל מרפק כפול.
יגאל (יוסי סגל) – מתלמד במוסד, מתחזה שאקרמן שילם לו. עובד של אדם ואקרמן.
אגסי (עידן ברקאי) – חוקר פרטי שעוקב אחרי תמרה, מנסה למנוע מגולדה ומאיר להצליח במשימתם. מסתבר שאדם היה המפעיל שלו, שאליו הוא פנה בקול מעוות. אלרגי לבוטנים.
לוי לוינסון (אורי לייזרוביץ') – בנו של מישה לוינסון, אביו של בנדה וסבם של מאיר ויון. הוריש לבנו את המחנה. התגלה בהזיה של יון וסיפר לו את האמת על אביו.
אדם נוי (עידו ברטל) – אחיה של תמרה שהעמיד פנים שהוא נעלם ואז חזר. האנטגוניסט הראשי, הבוס של אקרמן, יגאל ואגסי.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 15 | 15 | 1 בספטמבר 2022 | 25 בספטמבר  2022 |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | מותו של סוכן | 1 בספטמבר 2022 |
| 2 | 2 | החלוץ הצעיר | 1 בספטמבר 2022 |
| 3 | 3 | הסימן | 4 בספטמבר 2022 |
| 4 | 4 | מזל טוב מאיר | 5 בספטמבר 2022 |
| 5 | 5 | עמנואל דריקס | 6 בספטמבר 2022 |
| 6 | 6 | ליל אהבה חלוצי | 7 בספטמבר 2022 |
| 7 | 7 | מאאיה | 11 בספטמבר 2022 |
| 8 | 8 | עשאהל פרטוק | 12 בספטמבר 2022 |
| 9 | 9 | אבא של מאיר | 13 בספטמבר 2022 |
| 10 | 10 | הריב של גולדה ומאיר | 14 בספטמבר 2022 |
| 11 | 11 | עוגיות מקולקלות | 18 בספטמבר 2022 |
| 12 | 12 | מבצע מאיה | 19 בספטמבר 2022 |
| 13 | 13 | סוף טוב, הכול לא משהו | 20 בספטמבר 2022 |
| 14 | 14 | איך הכול התחיל | 21 בספטמבר 2022 |
| 15 | 15 | מאחורי הקלעים | 25 בספטמבר 2022 |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הסדרה הקומית של השנה | גולדה ומאיר | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן ראשי בסדרת נוער | אוראל צברי | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן ראשי בסדרת נוער | קווין רובין | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | נאיה בינשטוק | זכייה |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | גל מלכה | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | בר ברימר | זכייה |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | אורי לייזרוביץ' | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | אמיר זרד | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית אהובה בסדרת נוער | ריף נאמן | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | פריצת השנה במשחק | שגיא פרץ | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | סדרה קומית | גולדה ומאיר – עונה 1 | מועמדות |
| 2022 | פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער | הבימוי הטוב ביותר בסדרה קומית | אופיר בועז | מועמדות |
גליקוגנוליזה

| --- | --- |
 שיוך:  מסלול מטבולי, glycogen metabolic process, glucan catabolic process, cellular polysaccharide catabolic process 
 מזהים
 קוד MeSH:  G02.111.158.625 
 מזהה MeSH:  D050261 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0596624 
 
גליקוגנוליזה (מיוונית, ליזיס = פירוק) היא התהליך הביוכימי של פירוק גליקוגן, על ידי הסרת יחידה של גלוקוז מזורחן, ליצירת גלוקוז-1-פוספט ההופך לגלוקוז-6-פוספט, תוצר ביניים של הגליקוליזה.
גליקוגנוליזה מתרחשת ברקמות שריר ובכבד, שם יש מאגרי גליקוגן, כתוצאה מגירוי הורמונלי של אפינפרין או גלוקגון (פפטיד המשתחרר מהלבלב כתגובה לרמות גלוקוז נמוכות בתאי אלפא של איי לנגרהנס).
תאי כבד מסוגלים לפרק את הגלוקוז-6-פוספט בגליקוליזה או להסיר את קבוצת הפוספט בעזרת האנזים גלוקוז-6-פוספטאז ולשחרר את הגלוקוז החופשי לזרם הדם משם ינוצל על ידי תאים אחרים.
תאי שריר אנושיים אינם כוללים גלוקוז-6-פוספטאז וממילא לא ישחררו את הגלוקוז אלא ינצלו אותו בתהליך גליקוליזה.
גליקוגנוליזה יכולה לספק את צורכי הגלוקוז של אדם בוגר עד 12-18 שעות, אז מאגרי הגליקוגן של הגוף נגמרים.
אחד מטיפולי החירום המקובלים למצב של היפוגליקמיה (רמת סוכר נמוכה בדם), במקרים בהם לא ניתן לתת סוכר דרך הפה, הוא מתן הורמון גלוקגון בעירוי, מה שמזרז את תהליך הגליקוגנוליזה ומעלה את רמת הגלוקוז בדם.
גודי'ס ליידי'ס בוק

| --- | --- |

כריכה מגיליון יוני 1867
 תאריכי הופעה:  1830–1878 (כ־48 שנים) 
 שפה:  אנגלית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 ISSN:  2161-2803
 
גודי'ס ליידי'ס בוק (באנגלית: Godey's Lady's Book) היה מגזין נשים אמריקאי. פורסם בפילדלפיה בשנים 1830–1878 על־ידי לואיס גודי. לאחר מותו, הוא עבר בעלויות רבות. הגיליון האחרון יצא לאור ב-1896. היה המגזין הנפוץ ביותר בתקופה שלפני מלחמת האזרחים האמריקנית. תפוצתו עלתה מ-70,000 בשנות ה-40 של המאה ה-19 ל-150,000 ב-1860.
היסטוריה

המגזין יצא לאור על ידי לואיס אנטואן גודי (אנ') מפילדלפיה במשך 48 שנים (1830–1878). גודי התכוון לנצל את הפופולריות של ספרי מתנות (אנ'), שרבים מהם שווקו במיוחד לנשים. כל גיליון הכיל שירה, מאמרים ותחריטים שנוצרו על ידי סופרים בולטים ואמנים אחרים באותה תקופה. שרה ג'וספה הייל (אנ') (מחברת "למרי הייתה כבשה קטנה") הייתה העורכת שלו מ-1837 עד 1877 ופרסמה רק כתבי יד מקוריים אמריקאים. אף על פי שהמגזין נקרא והכיל עבודות של גברים ונשים כאחד, פרסמה הייל שלושה גיליונות מיוחדים שכללו רק עבודה שנעשתה על־ידי נשים.
כשהייל התחילה לעבוד במגזין, למגזין הייתה תפוצה של עשרת אלפים מנויים. שנתיים לאחר מכן, הוא עלה ל-40,000 ועד 1860 היו לו 150,000 מנויים.
בשנת 1845, לואיס גודי החל להעניק זכויות יוצרים בכל גיליון של המגזין כדי למנוע מעורכי מגזינים ועיתונים אחרים להפר את הטקסטים שלהם. מהלך זה, הוא הראשון באמריקה, שהוביל לביקורת על ידי עורכים ב-Baltimore Saturday Visiter (אנ') הם כינו את זה "קורס אנוכי צר" והצהירו שגודי "יתעב את זה במרירות".
המגזין היה יקר לתקופה; מנויים שילמו שלושה דולרים לשנה (לשם השוואה, The Saturday Evening Post (אנ') היה רק שני דולרים לשנה). למרות זאת, זה היה כתב העת הפופולרי ביותר בימיו. תחת עריכתה של הייל, שניצלה את תפקידה והפכה לרב השפעה. היא השתמשה בחלק מהשפעתה כדי לקדם מספר גורמים לנשים. לדוגמה, היא יצרה מדור רגיל עם הכותרת "תעסוקה לנשים" החל משנת 1852 כדי לדון בכוח העבודה אצל נשים (אנ').
באופן כללי, גודי לא אהב לדון בנושאים פוליטיים או נושאים שנויים במחלוקת במגזין שלו. בשנות ה-50, הוא פיטר את שרה ג'יין ליפינקוט (אנ') כעורכת עוזרת בשל פרסום מבזה על העבדות בעידן הלאומי. ליפינקוט גינתה בפומבי את גודי בתגובה וגודי חזר בו מאוחר יותר. עם זאת, הוא אסר על המגזין שלו לקחת עמדה במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית. למעשה, במהלך המלחמה, המגזין לא התעסק בכך וקוראים חיפשו מידע הקשור למלחמה במקומות אחרים. תוך כדי כך, המגזין איבד כשליש מהמנויים שלה.
גודי מכר את המגזין ב-1877 לג'ון היל סייס האולנביק לפני מותו ב-1878. לאחר שינויי בעלות נוספים, ושינוי השם ל-"Godey's Magazine" כדי לשקף תוכן רחב יותר, הוא הפסיק להתפרסם ב-1896.
תוכן המגזין

המגזין ידוע בעיקר בזכות אופנת פלאט (אנ') שהופיעה בתחילת כל גיליון, אשר מספקת תיעוד של התקדמות שמלת הנשים. המו"ל לואיס גודי התגאה בכך שבשנת 1859 עלה 105,200 דולר לייצור המגזין. החל משנת 1853, כמעט כל גיליון כלל גם איור ודוגמה עם מידות לבגד לתפירה בבית.
ב-1834 אדגר אלן פו הדפיס במגזין את אחד מהסיפורים הקצרים המוקדמים ביותר שלו "The Visionary" (ששונה מאוחר יותר ל-"The Assignment"). הוא גם פרסם כמה יצירות אחרות במגזין: "A Tale of the Ragged Mountains" (אפריל 1844), "The Oblong Box" (ספטמבר 1844) ועוד. תורמים נוספים כללו את נתנאל הות'ורן, אוליבר וונדל הולמס, וושינגטון אירווינג, ג'יימס פאולדינג ועוד.
השפעה

עורכת המגזין שרה הייל השתמשה בתפקידה כדי להשפיע על מטרות שונות. היא השתמשה במגזין, כחלק מכך כדי לתמוך בחינוך נשים. חלק מהמאמרים שלה התמקדו בטכניקות כתיבה והציעו רשימות קריאה דומות לאלו המוצעות לסטודנטים. היא כתבה על בתי ספר שקיבלו נשים כסטודנטיות ושיבחה את מכללת ואסר, שנפתחה ב-1865, וסייעה אישית במימון. היא האמינה שחינוך נשים צריך להיות דומה לזה של גברים ושיותר מקצועות יהיו פתוחים לנשים, כולל רפואה.
תמונה של משפחת המלוכה הבריטית עם עץ חג המולד שלהם בטירת וינדזור הועתק במגזין בחג המולד 1850. התחריט התבסס על תמונה קודמת של המלכה ויקטוריה ועץ חג המולד המעוטר שלה שפורסמה בעבר ב-The Illustrated London News (אנ') בדצמבר 1848. הגרסה במגזין עברה קצת שינויים ושינתה את פניהם. זו הייתה התמונה הראשונה בתפוצה רחבה של עץ חג המולד מעוטר ירוק-עד באמריקה, והיסטוריונית האמנות קרל אן מרלינג כינתה אותה "עץ חג המולד האמריקאי המשפיע הראשון". התמונה הודפסה מחדש בשנת 1860, ובשנות ה-70 של המאה ה-19, הקמת עץ חג המולד הפכה לנפוצה בבית ארצות הברית.
הערות שוליים

↑  Anne C. Rose, Voices of the Marketplace: American Thought and Culture, 1830-1860, Rowman & Littlefield, 2004, ISBN 978-0-7425-3263-2. (באנגלית)
↑  Jennifer Fauxsmith, Research Guides: Magazines at Schlesinger Library: Home, guides.library.harvard.edu (באנגלית)
↑  Linzy Brekke-Aloise, “A Very Pretty Business”: Fashion and Consumer Culture in Antebellum American Prints, Winterthur Portfolio 48, 2014-06, עמ' 191–212 doi: 10.1086/677857
↑  Queen Victoria was the first to get married in white, Washington Post, ‏2023-06-27 (באנגלית אמריקאית)
איור מהמגזין המציג - אופנת פלאט משנת 1859, המורכבת מקרינולינה
המלכה ויקטוריה עם עץ חג המולד 1848, הגרסה שהופיעה במגזין בדצמבר 1850
ג'קפוט

| --- | --- |

 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  נבדה נבדה
 מחוז:  אלקו
 תאריך ייסוד:  1954
 שטח:  10.17 קמ"ר
 גובה:  1589 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  855 (1 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  41°58′53″N 114°39′54″W﻿ / ﻿41.981272222222°N 114.66509722222°W﻿ / 41.981272222222; -114.66509722222 
 אזור זמן:  UTC -7
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ג'קפוט(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה ג'קפוט(למפת נבדה רגילה) קרסון סיטי לאס וגאס הנדרסון רינו אלקו מסקיט וינמאקה קליפורניה אורגון איידהו י ו ט ה  אריז.ג'קפוט(למפת נבדה מוגדלת) קרסון סיטי לאס וגאס הנדרסון רינו אלקו מסקיט וינמאקה קליפורניה אורגון איידהו י ו ט ה  אריז.ג'קפוט  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ג'קפוט (באנגלית: Jackpot) היא עיירה במחוז אלקו במדינת נבדה, ארצות הברית. בעיר 1,416 תושבים נכון לשנת 2005.
העיירה ממוקמת כ-1.6 ק"מ מגבול נבדה-איידהו ומשמשת אתר תיירות הימורים, בעיקר לתושבי מדינות שכנות. העיר הוקמה בעקבות איסור על הימורים במדינת איידהו אשר נקבע בשנת 1954. האיסור גרם למעבר בתי קזינו מאיידהו לנבדה. בגלל קשרים כלכליים הדוקים עם מדינת איידהו, אזור הזמן בג'קפוט שונה מבשאר מדינת נבדה וזהה לזה באיידהו. העיר גם משמשת אתר תיירות לחובבי גולף.
גלגול שני

גלגול שני הוא אלבומה השני של להקת "גזוז" אשר בדומה לאלבום הראשון של הלהקה, אף הוא יצא בשנת 1979.
הפקה

כמו באלבום הקודם, דני סנדרסון היה מי שכתב והלחין את כל השירים, פרט לקטעים האינסטרומנטליים "מנגו א לה רמפה", "אלופי הדמקה" ו"נוסטלגיה". האלבום נחשב לפחות מצליח מקודמו, והשירים המוכרים ביותר בו הם "רוני", "מילים יפות", "אה או" ו"רק עם אופנוע". האלבום מעולם לא יצא על גבי תקליטור, ורק חלק משיריו צורפו לאוסף "20 הלהיטים" של גזוז. זמן קצר אחרי הוצאתו התפרקה הלהקה. כמו כן, שני שירים מתקליט זה מעולם לא ראו אור על גבי תקליטור והם הנעימה האינסטרומנטלית "מנגו א לה רמפה" והגרסה המקורית של השיר "היא התיישבה ליד פסנתר" (באלבומי האוסף הבאים של הלהקה מופיעה גרסה שהוקלטה מחדש).
מהאלבום יצאו השירים הללו לרדיו: "רוני" שהגיע למקום 3 במצעד השבועי ברשת ג', "אה או" שהגיע לראש המצעד השבועי של רשת ג' למשך 3 שבועות, ומאוחר יותר הגיע למקום ה-19 במצעד השנתי של תש"ם (1980) של התחנה, ו"רק עם אופנוע" שהגיע גם הוא בשיאו למקום ה-3 במצעד השבועי ברשת ג'. הלהקה הגיעה גם למקום השני בתואר "להקת השנה" במצעד השנתי.
רשימת הקטעים

| צד א'> מס' | צד א'> שם | צד א'> משך | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  | צד א'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מנגו א לה הרמפה  | 0:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | רוני  | 3:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | האגדה על בילי בוי  | 4:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | כחול ים תיכון  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | המנון ליום חול  | 2:57 |  |  |  |  |  |  |  |
| צד ב'> מס' | צד ב'> שם | צד ב'> משך | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  | צד ב'>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | היא התיישבה ליד פסנתר  | 1:54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | קוונדו פרדריי  | 1:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | אלופי הדמקה  | 2:50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | מילים יפות  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | רק עם אופנוע  | 3:58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | לב דפוק  | 4:18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | אה או  | 2:16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | נוסטלגיה  | 1:49 |  |  |  |  |  |  |  |
גיילנקירכן

גיילנקירכן (בגרמנית: Geilenkirchen) היא עיר במחוז היינסברג שבמדינת נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה. העיר שוכנת ליד הגבול עם הולנד על הנהר וורם (Wurm), במרחק של כ-15 ק"מ מצפון-מזרח להרלן (Heerlen) ו-20 ק"מ מצפון לאאכן.
היסטוריה

לפי האטימולוגיה העממית מקור השם בכנסייה ששכנה במקום, והוקמה על ידי פרנקי ששמו היה גלו (Gelo). כך ששם המקום הוא הלחם של Gelo ושל Kirche (כנסייה בגרמנית).
המקום שימש כמעבר על הנהר וורם כבר בתקופה הרומית. בשנות השלושים של המאה ה-20 נתגלו במקום קברים מהמאות ה-6 וה-7. חרסים שהתגלו במקום בו ניצב השוק של היום, מעידים שראשיתה של העיר היה בראשית ימי הביניים.
גיילנקירכן מוזכרת לראשונה במקור משנת 1170 בשם Gelenkirken או Gelenkirchen, אך סביר להניח שהייתה התיישבות במקום עוד זמן רב לפני כן. הדרך מאאכן לרוארמונד חצתה את הנהר כאן והמעבר היה מאובטח על ידי טירה. בראשית המאה ה-13 הוזכרו לראשונה במקורות הרוזנים של גיילנקירכן. המשפחה ישבה בטירה העתיקה ששכנה על עיקול הנהר וורם.
ב-1798 נכבש חבל הריין על ידי נפוליאון, שהקים את גשר האבן הראשון שחצה את הנהר. ב-1918, לאחר מלחמת העולם הראשונה הוכרז חבל הריין כאזור מפורז והוא נכבש על ידי מדינות ההסכמה. בין השנים 1918 – 1929 הוצבו בגיילנקירכן חיילי כוח הכיבוש הבלגים. ב-1932 אוחד אזור גיילנקירכן עם מחוז היינסברג כדי ליצור את מחוז גיילנקירכן-היינסברג, כשגיילנקירכן הייתה לבירת המחוז.
במלחמת העולם השנייה עבר בגיילנקירכן קו זיגפריד, שקצהו הצפוני היה בהיינסברג, כ-11 ק"מ מצפון לגיילנקירכן. בנובמבר 1944 היה כאן מיקומו של "טריז גיילנקירכן". ב-8 בנובמבר הוטלה פצצת נפאלם על העיר וב-10 בנובמבר החלו בעלות הברית במתקפה שנקראה "מבצע קליפר" לחיסול טריז גיילנקירכן. ב-19 בנובמבר נכבשה גיילנקירכן. היינסברג (או יותר נכון חורבותיה), ששכנה במרחק של 11 ק"מ צפונה, נכבשה רק ב-24 בינואר 1945.
לאחר המלחמה הייתה גיילנקירכן חלק מאזור הכיבוש הבריטי. ב-1949 הוקמה הרפובליקה הפדרלית של גרמניה וב-1955 הסתיים שלטון הכיבוש של בעלות הברית.
ב-1953 בנה חיל האוויר המלכותי הבריטי בסיס טיסה במקום בו פעל כבר בשנות השלושים שדה תעופה. בסיס זה היה בשימוש עד 1968, אז הוא הועבר לידי חיל האוויר הגרמני. כיום פועל במקום בסיס גיילנקירכן של נאט"ו, המשמש כבסיס האם של מטוסי השליטה והבקרה בואינג E-3 סנטרי המאוישים על ידי צוותים מ-14 מדינות.
הערות שוליים

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562551905171  BnF: cb15290954g (data)  GND: 4092740-4  LCCN: n88080050  MusicBrainz: bead94e0-e0ca-4d87-becd-7151ee4df961  NKC: ge1194303  VIAF: 143171734   WorldCat (עם VIAF): 143171734
גליקוזאמינוגליקן

Chondroitin sulfate
Hyaluronan (-4GlcUAβ1-3GlcNAcβ1-)n
גליקוזאמינוגליקן (באנגלית: Glycosaminoglycan, בראשי תיבות: GAG) או מוקופוליסכריד הוא רב-סוכר הבנוי מיחידת דו-סוכר החוזרת על עצמה מספר רב של פעמים.
משפחה זו של פחמימות חיונית לחייהם של חוליתנים ומגון בעלי חיים אחרים. ל-GAG תפקיד מרכזי ברקמות חיבור. קשר קוולנטי בין GAG לחלבון יצור פרוטאוגליקן. הפארין הוא דוגמה ל-GAG המשמש כנוגד קרישה.
ראו גם

חומצה הילארונית
הפארין
גליצריד

תרשים מולקולת המונוגליצרול. במולקולה ניתן לראות שתי קבוצות כהל (הידרוקסיל) וקבוצת אסטר אחת
גליצריד הוא אסטר המורכב מגליצרול וחומצות שומן.
לגליצרול יש שלוש קבוצות פונקציונליות של כהל (או הידרוקסיל) אשר יכולות לעבור תהליך איסטור עם אחת, שתיים או שלוש חומצות שומן כדי ליצור מונוגליצריד, דיגליצריד או טריגליצריד - לפי מספר חומצות השומן שצורפו למולקולת הגליצרול.
בטבע, שמנים צמחיים ושומנים מהחי מכילים בעיקר טריגליצרידים, אך אלו מפורקים על ידי אנזימים טבעיים (ליפאז) ליצירת מונוגליצרידים ודיגליצרידים וחומצות שומן חופשיות.
לרוב, בסבונים נמצאים גליצרידים גם כן.
ראו גם

מונוגליצריד
דיגליצריד
טריגליצריד
גליצרול
גולדה (סרט, 2023)

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  גיא נתיב
 הופק בידי:  מייקל קון אנדרו קרפן שיוואני ראוואט ניקולס מרטין
 תסריט:  ניקולס מרטין
 עריכה:  אריק להב ליבוביץ 
 שחקנים ראשיים:  הלן מירן קמי קוטין (אנ') רמי הויברגר ליאור אשכנזי אד סטופארד אלי פירסי דביר בנדק רותם קינן דומיניק מפהאם קיט רקוסן אמה דייוויס
 צילום:  ג'ספר וולף 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  Embankment Films
 חברה מפיצה:  Bleecker Street ShivHans
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 25 באוגוסט 2023 ישראל 24 באוגוסט 2023
 משך הקרנה:  100 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  דרמה ביוגרפית
 תקציב:  29 מיליון דולר
 הכנסות:  6.0 מיליון דולר (נכון ל-6 בינואר 2024)
 הכנסות באתר מוג'ו:   tt14454876
 דף הסרט ב־IMDb
 
גולדה (באנגלית: Golda) הוא סרט דרמת מלחמה ביוגרפי אמריקאי בבימויו של הבמאי הישראלי גיא נתיב, ועל פי תסריט מאת ניקולס מרטין, שמתמקד בהחלטות הדרמטיות והרות הגורל שאיתן נאלצה ראש ממשלת ישראל הרביעית, גולדה מאיר, להתמודד בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים.
הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין ב-20 בפברואר 2023, והוא פתח את פסטיבל הקולנוע ירושלים ב-13 ביולי 2023.
הסרט עלה לאקרנים ב-25 באוגוסט 2023; בישראל, עלה הסרט לאקרנים ב-24 באוגוסט 2023.
תקציר העלילה

ב-6 באוקטובר 1973, בחסות היום הקדוש ביותר לעם ישראל, יום הכיפורים, ובמהלך חודש רמדאן, כוחותיהם המשולבים של מצרים וסוריה החלו במתקפה מפתיעה על חצי האי סיני ורמת הגולן שהובילה למלחמת יום הכיפורים. בעוד הצבא הישראלי נמצא במיעוט ואזלת יד, גולדה מאיר, ראש הממשלה באותה התקופה, נאלצת להתעמת עם הסכנה המיידית של פצצת זמן מתקתקת שהיא קיוותה שלעולם לא תיאלץ להתמודד איתה. כשהיא מבודדת ומתוסכלת מהקבינט הגברי שלה, מאיר נאלצת להכריע בהחלטות דרמטיות והרות הגורל בעודה נמצאת במרוץ נגד הזמן להצלת מיליוני חיים משני צדי הסכסוך.
צוות השחקנים

הלן מירן – ראש הממשלה גולדה מאיר
קמי קוטין (אנ') – לו קדר, מזכירתה של גולדה
רמי הויברגר – שר הביטחון משה דיין
ליאור אשכנזי – הרמטכ"ל דוד אלעזר
אד סטופארד – מפקד חיל האוויר הישראלי בני פלד
אלי פירסי – שיר שפירו
דביר בנדק – ראש אמ"ן אלי זעירא
רותם קינן – ראש המוסד צבי זמיר
דומיניק מפהאם – חיים בר-לב
אוהד קנולר – אריאל שרון
קיט רקוסן
אמה דייוויס – גברת אפסטיין
לייב שרייבר – הנרי קיסינג'ר
ג'יימי ריי ניומן – מזכירתו של קיסינג'ר.
הפקה > פיתוח

ב-6 באפריל 2021, נמסר לראשונה כי סרט ביוגרפי שיעסוק בדמותה של גולדה מאיר, האישה היחידה שהייתה לראש הממשלה של מדינת ישראל, ויתמקד בהחלטות הרות הגורל שנאלצה לקבל במהלך מלחמת יום הכיפורים, נמצא בפיתוח. עוד נמסר כי את הסרט עתיד לביים הבמאי הישראלי גיא נתיב על פי תסריט מאת התסריטאי ניקולס מרטין, שאף שותף להפקת הסרט. את דמותה של גולדה מאיר עתידה לגלם השחקנית הלן מירן. בנוסף, נודע שהסרט יופק על ידי המפיקים מייקל קון, אנדרו קרפן ושיוואני ראוואט.
על מעורבותו בהפקת הסרט ושיתוף הפעולה עם מירן, אמר נתיב: ”כמי שנולד במהלך מלחמת יום הכיפורים, אני מתכבד לספר את הסיפור המרתק הזה על האישה הראשונה והיחידה אי פעם שעמדה בראש מדינת ישראל. התסריט המבריק של ניקולס מרטין צולל אל הפרק האחרון של גולדה כשהמדינה עומדת בפני מתקפת פתע קטלנית במהלך היום הקדוש ביותר בשנה, גרעין של גנרלים הזויים שמערערים על שיקול דעתה של גולדה, כל זאת תוך כדי טיפולים סודיים במחלתה. לא יכולתי להיות נרגש יותר לעבוד עם דיים מירן האגדית במטרה להחיות את הסיפור האפי, הרגשי והמורכב הזה.”
ב-14 ביולי 2021, נמסר כי זכויות ההפצה של הסרט ברחבי ארצות הברית נרכשו על ידי החברות "Bleecker Street" ו-"ShivHans".
בנוסף להיוודע דבר רכישת זכויות ההפצה של הסרט, אמר קון על הסרט כי ”ההיסטוריה נזכרת במאיר שקיבלה בחן את תפקידה כשעירה הפוליטית לעזאזל למלחמת יום הכיפורים - ובבדיקה מחודשת של סיפורה, "גולדה" מביאה את קהל הצופים למבט מקרוב ואישי לאישה בעלת השפעה עולמית העומדת בפני הלחץ להצלת עמה, ולעולם לא נרתעת מכישלונותיה שלה, פועלת באנושיות מרבית. בין כל המחלוקות העולמיות, היא עומדת בנפרד.”
הפקה > ליהוק

ב-17 בנובמבר 2021, נמסר על ליהוקם של קמי קוטין, אד סטופארד, אלי פירסי, דומיניק מפהאם, קיט רקוסן, ואמה דייוויס; ושל השחקנים הישראליים רמי הויברגר, ליאור אשכנזי, דביר בנדק ורותם קינן.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו באוקטובר 2021 בלונדון, בריטניה. צילומים נוספים התקיימו גם בישראל.
פרסים ומועמדויות

| פרס | תאריך טקס | קטגוריה | מועמד/ים | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס אוסקר | 10 במרץ 2024 | האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר | קארן הארטלי תומאס, סוזי באטרסבי, ואשרה קלי-בלו | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Brian Welk, Helen Mirren to Star as Israeli Prime Minister Golda Meir in Biopic, TheWrap, ‏6 April 2021
↑  Leo Barraclough, Helen Mirren to Star as Israeli Leader Golda Meir in Guy Nattiv’s ‘Golda,’ Produced by Michael Kuhn, Variety, ‏6 April 2021
1 2 3  Wiseman, Andreas (April 6, 2021), Helen Mirren To Play Israel’s Only Female Prime Minister Golda Meir In Movie Biopic. Deadline Hollywood. Retrieved april 6, 2021
↑  Film and TV Projects Going Into Production, www.varietyinsight.com
↑  Brent Lang, Brent Lang, ‘Golda’ Starring Helen Mirren Sells to Bleecker Street, ShivHans, Variety, ‏2021-07-14
1 2 3  Jill Goldsmith, Bleecker Street, ShivHans Secure U.S. Rights To Guy Nattiv’s Helen Mirren-Starrer ‘Golda’, Deadline, ‏2021-07-14
1 2 3  Aidan King, First ‘Golda’ Movie Image Shows Helen Mirren’s Incredible Transformation Into Israel’s First Female Prime Minister, Collider, ‏2021-11-17
↑  The 96th Academy Awards | 2024, www.oscars.org, ‏2024-01-23 (באנגלית)
בת-שבע קניבסקי

| --- | --- |

הרבנית בת-שבע קניֶבסקי  תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  1 בפברואר 1932 כ"ד בשבט ה'תרצ"ב פלשתינה (א"י) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  15 באוקטובר 2011 (בגיל 79) י"ז בתשרי ה'תשע"ב ישראל בני ברק, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות שומרי שבת 
 השקפה דתית:  יהדות 
 בן או בת זוג:  חיים קניבסקי 
 מספר צאצאים:  8 
 
מצבת הרבנית בת שבע אסתר קניבסקי
בת-שבע אסתר קַנִיֶּבְסְקִי (כ"ד בשבט תרצ"ב, 1 בפברואר 1932 – י"ז בתשרי תשע"ב, 15 באוקטובר 2011) הייתה רבנית חרדית-ליטאית, אשת הרב חיים קניבסקי ובתו של הרב יוסף שלום אלישיב.