stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פוטמידה
מאפיינים ופולחן

כמו כל הנימפות, הפוטמידות נחשבו ככפופות לתמותה אך עם חיים ארוכים. ישנן שתי דעות ידועות לאורך חייהן:
לפי ההיסטוריון היווני פלוטרכוס תקופת חייהם הגיעה לכ-9,720 שנה.
לפי המשורר היווני הסיודוס היו כשלושת אלפים פוטמידות ברחבי העולם, וחייהן נמשכו כמה אלפי שנים.
נודעו כרבות מאוד, האמינו שהן מעוררות השראה באלה ששתו את מימי הנהר שלהן. כך נתפסו פוטמידות, ונימפות בכלל, כבעלות כוח נבואי, כדי לעורר השראה בבני אדם באותה מתנה נבואית, ולהעניק להם את הכישרון הטבעי של השירה. מכאן, כיוון שהמים נחוצים לכל הבריאה, נימפות המים (ובהן הפוטמידות), יחד עם האלים דיוניסוס ודמטר, נסגדו גם כמספקות חיים וברכות לכל היצורים הקיימים ותכונה זו באה לידי ביטוי במגוון כינויים שלהן.
לפיכך, בחלקים רבים של יוון הוגשו מנחות של דבש, שמן, חלב, אך אף פעם לא של יין, ולפעמים קורבנות של כבש או עז לאלוהויות אלו. בסיציליה הונצחה חגיגה שנתית לכבודם. למרות שלא היו להם מקדשים, המקומות היפים ביותר ביערות, בגנים וכדומה, נחשבו למקומות האהובים על נימפות ורוחות טבע בלתי נראות ולכן הוערכו בהערצה מיוחדת.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  Smith, William (1849). Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Boston. C.C. Little and J. Brown. pp. 1216–1217. OCLC 405334.
1 2  Black, Charles (1858). The Encyclopædia Britannica, or Dictionary of Arts, Sciences, and General Literature. Edinburgh. Vol. XVI. Ad. and Charles Black. p. 396. OCLC 162676989.
1 2  Murray, J. (1829). A Commentary, mythological, historical, and geographical on Pope's Homer, and Dryden's Aeneid of Virgil. London. J. Murray. pp. 581–582. OCLC 4819523.
↑  Carr, Thomas Swinburne (1846). A manual of classical mythology; or, A companion to the Greek and Latin poets, designed chiefly to explain words, phrases and epithets, from the fables and traditions to which they refer. London. S. Marshall, and Co. pp. 127–129. OCLC 26920856.
↑  Making of America Project (1851). American Whig review. Vol. 14. Nabu Press (2010). p. 393. ISBN 1-146-89198-9.
↑  Heck, Johann Georg (1852). Iconographic encyclopaedia of science, literature, and art. New York. Vol. 4. Garrigue, 1851-1852. p. 345. OCLC 2418489.
↑  Rose, Herbert J. (1957). Gods and heroes of the Greeks. London. Methuen. p. 25. OCLC 1135331.
↑  Falck-Lebahn, Carl (1854). Selections from the German poets, with interlinear tr., notes and complete vocabularies, and a dissertation on mythology. Oxford University Press. p. 296. OCLC 559397945.
↑  Lemprière, John (1842).  Da Ponte, Lorenzo; D. Ogilby, John (eds.). Bibliotheca classica : or, A dictionary of all the principal names and terms relating to the geography, topography, history, literature and mythology of the ancients. New York. W.E. Dean. p. 83. OCLC 4151908.
1 2  Smith, Agnes (1851). Olympus and its inhabitants: a narrative sketch of the classical mythology, with an appendix containing a survey of the Egyptian mythology in its relation to the classical. Edinburgh. Oliver & Boyd. p. 125. OCLC 456645462.
↑  Black, Charles (1858). The Encyclopædia Britannica, or Dictionary of Arts, Sciences, and General Literature. Edinburgh. Vol. XVI. Ad. and Charles Black. p. 1261. OCLC 162676989.
ברכת תשובה

ברכת הרוצה בתשובה היא הברכה החמישית בתפילת שמונה עשרה, לאחר ברכת חונן הדעת ולפני ברכת סליחה. בתלמוד נאמר שברכת הרוצה בתשובה נתקנה לאחר ברכת חונן הדעת, משום שכך הוא הסדר בפסוק ”ולבבו יבין ושב...” (ישעיהו, ו', י').
הברכה משתייכת לקבוצת ברכות הבקשה הנאמרות באמצעה של התפילה. עניינה הוא בקשה מן האל לסיוע בחזרתו בתשובה של כלל עם ישראל אל ה'.
נוסח הברכה

”הֲשִׁיבֵנוּ אָבִינוּ לְתוֹרָתֶךָ,

(בנוסח איטליה ורומניא מוסיפים: וְדַבְּקֵנוּ בְּמִצְוֹתֶיךָ)

וְקָרְבֵנוּ מַלְכֵּנוּ לַעֲבוֹדָתֶךָ,

וְהַחֲזִירֵנוּ (בנוסח רומניא אומרים במקום והחזירנו: וַהֲשִׁיבֵנוּ) בִּתְשׁוּבָה שְׁלֵמָה לְפָנֶיךָ.

בָּרוּךְ אַתָּה ה', הָרוֹצֶה בִּתְשׁוּבָה (נוסח תימן: בַּתְּשׁוּבָה).”
נוסח ארץ ישראל: "הֲשִׁיבֵנוּ ה' אֵלֶיךָ וְנָשׁוּבָה חַדֵּשׁ יָמֵינוּ כְּקֶדֶם, כִּי 'שׁוּבָה שׁוּבָה' אָמַרְתָּ לָנוּ וְעַל הַתְּשׁוּבָה מֵרֹאשׁ הִבְטַחְתָּנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' הָרוֹצֶה בִּתְשׁוּבָה."
משמעות הברכה

הברכה כוללת בקשות על תיקונו של עם ישראל בשלשה מישורים: תורה, עבודה - תפילה, ותשובה - על ידי קיום המצוות. על ידי שלשה דברים אלו ניתן להתקרב לה' ולהידבק בו.
בשתי הבקשות הראשונות, מתארים את ה' כמלך ואב. אין הכוונה שה' הוא אב ביולוגי שלנו, אלא הוא המקום שממנו כל בני האדם נוצרו, הוא ברא אותם. לכן הם מחויבים כלפיו וצריכים לחזור בתשובה.
הבקשה השלישית מבקשת תשובה "שלמה" - מכיוון שתחילת התשובה צריכה להיעשות על ידי האדם עצמו מתוך רצון לתיקון, והשלמתה נעשה בעזרת האל. ישנם כמה פירושים למושג "תשובה שלמה". הרמב"ם מבאר שכשמזדמן לאדם לעשות שוב את החטא שחטא בו, והתאווה והיצר לעשות את החטא חזקים כמו בזמן עשיית החטא, ובכל זאת נשמר מלעשות את החטא - זוהי תשובה שלמה.
הברכה חותמת בכך שה' רוצה בתשובתם וקרבתם של בני האדם, ולכן הוא עוזר להם ומעודד אותם לחזור בתשובה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ז, עמוד ב'
↑  הרב אורי שרקי, ברכת תשובה
↑  הלכות תשובה פרק ב' הלכה א'. ועיין שערי תשובה, א', ט'
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
יעקב משה טולידאנו

הרב יעקב משה טוֹלֶידַאנוֹ (י"א באלול ה'תר"ם, 18 באוגוסט 1880 – כ"ד בתשרי ה'תשכ"א, 15 באוקטובר 1960) היה רב, פוסק ואיש ציבור ישראלי, שכיהן כרב העיר תל אביב-יפו וכשר הדתות בממשלות ישראל ה-8 וה-9.
קורות חיים

טולידאנו נולד וגדל בטבריה, ובה למד והוסמך לרבנות בישיבתו של אביו, הרב יהודה טולידאנו. רבו בתלמוד היה המשמ"ח אליקים. כשגדל היה עסקן ציבורי בעירו ובין השאר הוביל להקמת "הוועד המימוני" בשנת 1913, כמו כן שימש חבר ועד העיר וראש מפלגת המזרחי שם. קיימת חלופת מכתבים מתקופה זו בינו ובין תאודור הרצל ונחום סוקולוב. למשך 4 שנים עבר הרב טולידאנו לגור עם המיעוט היהודי בפקיעין אשר בגליל, בו נמנה עם מקימי בית הספר העברי, ופעל לתיקון בית-הכנסת העתיק, וחזר לטבריה.
במלחמת העולם הראשונה הביאה נתינותם הצרפתית של משפחתו לגירושם בידי הטורקים, יחד עם 800 מתושבי הגליל, אל האי קורסיקה. לאחר הגיעם לאי שימש טולידאנו כרב הקהילה היהודית והיה שותף להקמתם של מוסדות יהודיים במקום. בתום המלחמה בשנת 1920, סייעה ממשלת צרפת לגולים לשוב ארצה וטולידאנו שב לטבריה. עם שוב הגולים ארצה הוא יזם רכישה של הקרקעות סביב קבר הרמב"ם וקבר רבי עקיבא, בניית חומה סביב קבר הרמב"ם ולאחר מכן, ייסוד השכונות הסמוכות, ביניהן שכונת מימוניה שהייתה לשכונה הראשונה מחוץ לחומות.
בין השנים 1926–1928 שימש חבר הרבנות הראשית בטנג'יר, ייסד בה בית דין שעמד בראשותו וניהל בה את בית המדרש לרבנים "תורה וחיים". לאחר מכן - עד שנת 1941, מונה טולידאנו לאב בית הדין וסגן הרב הראשי בקהיר, אב בית דין ורב ראשי באלכסנדריה וחבר בית הדין לערעורים במצרים, תפקידים בהם שימש עד חזרתו לארץ ישראל בעקבות בחירתו לכהונת רב העיר תל אביב בשנת 1942.
בתל אביב-יפו כיהן כרבה הראשי הספרדי של העיר ואב בית דינה. בה הוא הקים את ישיבת "קול יעקב" ויחד עם רבה האשכנזי של העיר, איסר יהודה אונטרמן, ייסד גם את בית הדין המיוחד לענייני עגונות. כהונתו נמשכה משנת 1942 ועד 1958. בבחירות לכנסת השנייה היה שותף לרשימה אמוני ישראל עם אליהו כי טוב, אך מועמדותו בוטלה בגלל היותו רב מכהן.
הוא עזב את תפקידו כרב של תל אביב כדי להתמנות לשר הדתות, בעקבות יציאת המפד"ל מממשלת ישראל השמינית למרות התנגדותו.[דרוש מקור] כיהן בתפקיד זה עד לפטירתו בשנת 1960.
ב-1895 נשא לאשה את מסעודה בת משה אהרן שלוש. צאצאיו: אבנר, ג'מילה, אליהו, עליזה, יצחק, יהודית. בתו, ג'מילה, הייתה אשתו של שמעון דהאן, ראש העירייה השני של טבריה בשנים 1938-1950. לאחר פטירתו נישאה ליהודה סודרי.
בחודש יולי 1960, נשא הרב טולידאנו לאישה את מרים סבאג ממושב תירוש, כבת 18. בתקשורת נמתחה ביקורת ציבורית על מעשה זה אך הוא התגונן וטען כי מבחינתו העניין לגיטימי שכן הוא ציית להלכה ולמנהג הקובע כי יש להמתין שלשה חגים מפטירת האישה הראשונה וכי "אני איש המזרח ואיני מכוון את צעדי לפי הטעם האירופי אלא לפי ההלכה". שלושה חודשים לאחר נישואיו השניים, נפטר הרב טולידאנו בדירתו במלון המלכים בירושלים כתוצאה מדום לב. הוא נקבר בהר המנוחות בירושלים.
על שמו רחוב בשכונת בבלי בתל אביב. המועצה הדתית בתל אביב ייסדה לזכרו את "פרס הרב טולידאנו לספרות תורנית".
עבודתו ומשנתו

מנעוריו חשף, אסף וחקר הרב טולידאנו, כתבי יד עתיקים, בעיקר מתקופת הגאונים בספרד וצפון אפריקה. רשומים על שמו כמה גילויים בתחום אך גילויו החשוב ביותר הוא כתב היד של פירוש המשניות לרמב"ם בשפה הערבית - כפי שנכתב במקורו. את כתב היד גילה עם אחיו, ברוך טולידאנו, בדמשק. כשכבר גר בישראל היה הרב טולידאנו שותף לחפירות ארכאולוגיות שביצע פרופסור נחום סלושץ בחמי טבריה וכחוקר ותיק בתחום הוא נשלח בשנת 1950, על ידי האוניברסיטה העברית בירושלים - למרוקו, שם גילה כתבי יד חשובים נוספים.
בשנת תשפ"ב, יצא לאור הספר 'חזון טברימון' בידי הרב משה הלל. במחקרו, טען הרב הלל כי רבות מתגליותיו של הרב טולידאנו היו זיופים, וכי הוא היה זייפן שיטתי. הרב הלל תלה את מסכת הזיופים ב"נטייה פסיכולוגית מובחנת לכתיבה ויצירה פסידו־אפיגרפית סדרתית" [עמ' 666] ממנה סבל הרב טולידאנו. גם חזונו הרחב לזקיפת הקומה הספרדית ביישוב החדש הובילה, לדברי הרב הלל, את הרב טולידאנו לצעדים הנזכרים.
נוט היה פעיל בירחון "הד המערב".
הרב טולידאנו היה ציוני נלהב ועסק רבות בשאלות הלכתיות הנוגעות לנושא זה. גישתו, האישית וההלכתית, הייתה פטריוטית למדי ואוהדת לרעיון הציוני - דבר הניכר גם בתשובותיו ההלכתיות בהן טרח, בין השאר, להסביר מדוע הציונות אינה עומדת בסתירה לשלוש השבועות. לדוגמה: בספרו שו"ת "ים הגדול" הוא תומך נחרצות בעבודה עברית והעדפה של יהודים, כולל יהודים חילוניים, בעת רכישת מוצרים או כוח אדם, אפילו כשמחירם יקר יותר. כמו כן, בתשובה אחרת הוא אוסר לספק כלי נשק ללא-יהודים ובמיוחד בארץ ישראל[דרושה הבהרה]. הוא מבקר בחריפות את ההנהגה הרבנית באירופה בזמן השואה, שלא עודדה התנגדות אקטיבית ובכך ייתכן שהיו ניצלות כמה קהילות בישראל.
הרב טולידאנו תמך בהקמת "בית משפט הלכתי גבוה" בירושלים שיוכל, בהיווצר התנאים המתאימים, לבצע את חידוש הסמיכה.
ספריו

טולידאנו הוא מחברם של ספרים תורניים, מחקרים ותשובות בהלכה. בנוסף, עסק בהוצאה לאור של מקורות וכתיבת היסטוריה (בעיקר על יהדות מרוקו, הרמב"ם וארץ ישראל). זכה בפרס הרב קוק לשנים ה'תשט"ו-ה'תשי"ז.
אפריון, ביבליוגרפיה של מפרשי רש"י, ירושלים, ה'תרס"ה.
קונטרס שלש תשובות בדין נדרי אונסין, מרבי' חיים כפוסי ומוהר"א גאביזון, נערך ונתווספו הערות על ידי הרב טולידאנו, הוסיאטין, ה'תרס"ח
נר המערב, לתולדות יהודי מרוקו, ירושלים, ה'תרע"א.
ידי משה, מן פירוש המשניות של הרמב"ם, המקור הערבי העיקרי, המוגה ומתוקן שיצא מתחת רבינו המיימוני, הוצאת מיימוניה, צפת, ה'תרע"ה.
ספר ים הגדול, קהיר, ה'תרצ"א-1931. שו"ת. ספרו המרכזי.
קונטריס משיב נפש, נא אמון, ה'תרצ"ו.
שריד ופליט, תל אביב, ה'תש"ה.
בת עמי, בענייני עגינות בעקבות השואה, תל אביב, ה'תש"ז.
מאורות, למלאות שבע מאות וחמשים שנה לפטירת הרמב"ם, תל אביב, ה'תשט"ז.
אוצר גנזים, אוסף אגרות לתולדות ארץ ישראל, מוסד הרב קוק, ירושלים, ה'תש"ך (באתר היברובוקס).
לקריאה נוספת

טוֹלֶדַנוֹ (טוֹלֶידַאנוֹ), האנציקלופדיה העברית (כרך י"ח עמ' 422), ירושלים - תל אביב, ה'תשכ"ו.
צבי זוהר, "עיון בתשובה הלכתית-רעיונית של הרב יעקב משה טולידאנו", בתוך האירו פני המזרח - הלכה והגות אצל חכמי ישראל במזרח התיכון, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב ה'תשס"א, עמ' 285–297.
אליעזר בשן, "היחס לחילונים בארץ ישראל על פי תשובת הרב יעקב משה טולידאנו", קובץ הציונות הדתית כ' ב', ירושלים ה'תשנ"ט, עמ' 80–86.
משה עובדיה, "תוכנית החלוקה של ארץ ישראל (1937) באספקלריה של הרב יעקב משה טולידאנו", פעמים 123-122 (ה'תש"ע), עמ' 177–191.
'הרב יעקב משה טולידאנו- פעילותו הציבורית ויצירתו הספרותית בטנג'יר', בתוך: משה בר-אשר, משה עמאר ושמעון שרביט (עורכים), פאס וערים אחרות במרוקו: אלף שנות יצירה, תל אביב ה'תשע"ג, עמ' 349–357.
משה הלל, חזון טברימון: תעודות מזויפות מבית היוצר של האחים טולידאנו בטבריה, ירושלים תשפ"ב. (קישור להורדת הספר)
הערות שוליים

↑  אביו עלה ממקנס שבמרוקו בשנת 1862 והיה דור שבעה עשר לגירוש ספרד.
↑  ראו: מ. ד. גאון, יהודי המזרח בא"י, ח"ב עמ' 267.
↑  לפי פרופסור צבי זוהר, הרב טולידאנו כיהן כרב גם במלטה, אך הפרט הזה אינו מופיע באנציקלופדיה העברית.
↑  על נושא זה גם כתב את ספרו בת עמי.
↑  המועמד ששידר ברמקול, מעריב, 3 באוגוסט 1951
↑  שר הדתות המיועד, הצופה, 28 בנובמבר 1958
↑  דוד תדהר (עורך), יעקב משה טולידאנו (עמ' 1324), באתר אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו
↑  יהושע ביצור, שר הדתות הרב טולידאנו נשא אשה: החופה עם בת ה-18 - בחוג מצומצם, מעריב, 11 ביולי 1960. השר טולידאנו יקבל עתה דירת שרד, מעריב, 12 ביולי 1960
↑  ראו שולחן ערוך, יורה דעה, סימן שצ"ב, סעיף ב'
↑  יאיר אטינגר, הרבי אמר, מותר להתחתן, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2008
↑  מת שר הדתות, דבר, 16 באוקטובר 1960
↑  טענות בדבר זיופים שיצאו מתחת יד הרב טולידאנו נשמעו לאורך השנים. ראו למשל את מאמרו של שלמה צוקר, זיופי תעודות בשולי המחקר ההסטורי, תרביץ (תשע"ב), עמ' 623–637.
↑  שו"ת ים הגדול, חו"מ, סי' צז.
| השרים לשירותי הדת בממשלות ישראל |
| --- | --- | --- |
| שרי הדתות (1948–2003) | יהודה לייב מימון • חיים משה שפירא • יעקב משה טולידאנו • זרח ורהפטיג • יצחק רפאל • חיים יוסף צדוק • אהרן אבוחצירא • יוסף בורג • שמעון פרס • זבולון המר • אבנר שאקי • יצחק רבין • שמעון שטרית • בנימין נתניהו • אלי סויסה • יצחק לוי • יצחק כהן • יוסי ביילין • אשר אוחנה • אריאל שרון |  |
| השרים לשירותי דת  (2008 ואילך): | יצחק כהן • יעקב מרגי • נפתלי בנט • דוד אזולאי • יצחק וקנין • יעקב אביטן • מתן כהנא • נפתלי בנט • מיכאל מלכיאלי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293029605171  GND: 140071563  ISNI: 0000 0000 7330 6749  LCCN: nr90014091  NTA: 303206470  SELIBR: 252308  SNAC: w66t4pz9  SUDOC: 11165310X  VIAF: 63856756   WorldCat (עם VIAF): 63856756 
ספר נר המערב הוא תולדות ישראל במארוקו, דפוס הר"ר א. מ. לונץ, 1911 ירושלים. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 3
ג'אז חופשי

| --- | --- |
 מקורות סגנוניים:  ג'אז, מוזיקה ניסיונית, מוזיקה אוונגרדית, ג'אז אוונגרדי
 מקורות תרבותיים:  סוף שנות ה-50 של המאה ה-20, ארצות הברית
 מוצא:  ארצות הברית, אירופה 
 נגזרות:  נו וייב, לופט ג'אז, פוסט-רוק
 סצנות אזוריות
 אירופה
 נושאים קרובים
 ג'אז אוונגרדי, אלתור חופשי, רוק ניסיוני, פאנק ג'אז
 
ג'אז חופשי (באנגלית: Free jazz) הוא זרם בג'אז שהתפתח בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים. הג'אז החופשי נולד מסגנונות הבי-בופ, הארד-בופ, והג'אז המודאלי. אמני הג'אז החופשי ניסו לשבור את המוסכמות המוזיקליות מבחינת ההרמוניה, המלודיה והסולמות.
ביצירת ג'אז חופשי, הקצב הוא האלמנט הקבוע היחיד, ויתר מרכיבי היצירה חופשיים לגמרי. לרוב נהוג היה להתחיל במקטע מלודי קצר, ללא הרמוניה, ומאלתרים הלאה והלאה.
הדגש באלתור של הסגנון הוא מלודי, ועל כן רוב הכלים המשמשים בו מלודיים, על פי רוב כלי נשיפה, בס ותופים. כלים הרמוניים, כגון פסנתר וגיטרה, נוכחים בג'אז החופשי פחות מאשר בזרמי ג'אז אחרים.
את הולדת הג'אז החופשי נהוג למקם ב-1957, אז הופיעו אורנט קולמן וססיל טיילור ב-Five Spot Cafe בניו יורק. הופעה זו מסמלת לדברי חוקרי הסוגה (ז'אנר) את ראשיתו של הג'אז החופשי.
אמנים חשובים בזרם

אורנט קולמן - סקסופון אלט, נחשב למוביל הזרם ומחלוציו.
ג'ון קולטריין - סקסופון טנור, מאבות הזרם.
אריק דולפי - נגן חליל, קלרינט בס וסקסופון אלט. סגנונו הייחודי, היכולת הטכנית שלו, והאישיות שלו עיצבו את פני הסגנון.
אלווין ג'ונס - תופים, היה המתופף הראשון בסגנון, אשר השפיע מאוד על הזרם הזה ועל המוזיקה בכלל.
פרעה סנדרס - סקסופון, נחשב לממשיך דרכו של ג'ון קולטריין.
ססיל טיילור - פסנתרן.
אלברט איילר - סקסופון.
ארצ'י שפ - סקסופון.
דון צ'רי - חצוצרה.
בילי היגינס - תופים, היה מחלוצי הז'אנר יחד עם אורנט קולמן, איתו השתתף באלבומיו.
יאנוש מוניאק - היה בין המוזיקאים הבולטים בסגנון זה בגוש הסובייטי.
אמנים ישראלים בזרם

סטיב פסקוף - גיטרה חשמלית. נחשב לאחד המוזיקאים המשפיעים והחשובים בארץ.
אלברט בגר - סקסופונים וחלילים, אמן ישראלי המנגן בין השאר סגנון זה.
הערות שוליים

↑  Steven Block, Pitch-Class Transformation in Jazz, JSTOR
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556741705171  GND: 4155265-9  LCCN: sh2003005848 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בטי (להקה)

| --- | --- |

 תקופת הפעילות:  מ-1986
 סוגה:  רוק אלטרנטיבי א-קפלה ספוקן וורד
 כלי נגינה:  קולות גיטרה צ'לו גיטרת בס
 www.hellobetty.com
בטי (באנגלית: BETTY) היא להקה מניו יורק, שמגדירה עצמה להקת נשים פמיניסטית, שעוסקת בבידור אקטיביסטי. הלהקה מופיעה במגוון סגנונות מוזיקליים, כולל רוק אלטרנטיבי, טכנו-ביט, ג'אז מדובר, ספוקן וורד, ועוד, והיא מוכרת בשל שירי הנושא שביצעה עבור תוכניות טלוויזיה, כולל ישנן בנות, ובשל "BETTY RULES", המופע המוזיקלי בבימויו של מייקל גרייף (הידוע מ"רנט") שעלהאוף ברודוויי ב-2002.
היסטוריה

הלהקה קמה בוושינגטון הבירה לקראת סוף שנות השמונים, וב-1989 עברה לניו יורק. מייסדות הלהקה היו אליסון פלמר (שירה, בס), אליזבת זיף (שירה, גיטרה,) ואיימי זיף (שירה, צ'לו). בטי התחילה כהרכב א-קפלה, ספוקן וורד וטכנו ביט, והתפתחה לעוד סגנונות. השם של האלבום הראשון שלה, "Hello BETTY!" מתייחס לאופן שבו הלהקה פותחת את כל ההופעות שלה, בקריאה זו מהקהל.
בטי הופיעה בכל הפרקים של סדרת HBO מ-1989, "Encyclopedia", בה שרו שיר חינוכי המתייחס למילת נושא של הפרק, וכן את שירי הפתיחה והסגירה של התוכנית. הקבוצה גם הופיעה בפרק זוכה פרס אמי ברשת PBS, בתוכנית החינוכית “TV411”, ובמגוון תוכניות טלוויזיה נוספות ב-MTV, ערוץ האוכל ואחרים, בנוסף למגוון סרטי קולנוע.
בשנת 2002 הקבוצה כיכבה במופע אוף ברודוויי על שמן, "BETTY RULES", אותו ביים מייקל גרייף, הידוע מהמחזמר "רנט". המחזמר רץ במשך תשעה חודשים בתיאטרון זיפר בניו יורק, ועלה לאחר מכן בערים אחרות, כולל שיקגו ווושינגטון הבירה. בטי הופיעה כמופע אורח באופן קבוע בסדרת הטלוויזיה ישנן בנות, לה הן גם סיפקו את שיר הנושא.
בטי מגדירה את עצמה כלהקה אקטיביסטית, והיא מופיעה במחאות ואירועים בנושאים שמעניינים את חברות הלהקה, כולל פמיניזם, חינוך, זכויות להט"ב, סרטן השד, איידס, הזכות להפלות, התנגדות לאלימות מינית, ועוד. מופעי ההתרמה שלהן גייסו במצטבר מעל $25 מיליון.
ב-2013 הקימה הלהקה מיזם בשם "The Betty Effect", שמטרתו לעודד שינוי חברתי ופוליטי באמצעות מופעים מוזיקליים. הקמפיין של "אפקט בטי" בשם “RISE: Using Your Unique Voice To Create Change”, פועל יחד עם משוררים, מוזיקאים, סטודנטים, ומארגנות קהילתיות בנושא סחר בנשים בערים דלהי, קולקטה, שילונג, גוואהאטי, והיידראבאד.
חברות הלהקה

אליזבת זיף (שירה, גיטרה)
אליסון פאלמר (שירה, בס)
איימי זיף (שירה, צ'לו)
דיסקוגרפיה

1994: Hello, BETTY!
1994: Kiss My Sticky (EP)
1996: Limboland
1999: betty3
2000: Carnival
2002: BETTY RULES: Original Cast Recording
2004: Snowbiz (EP)
2009: Bright & Dark
2013 Rise (EP)
סדרות טלוויזיה

1986: "Encyclopedia"— ‏HBO (להקת הבית)
"Real Sex"— ‏HBO (שיר נושא)
"ישנן בנות" - Showtime (שיר נושא והופעות קבועות)
"העשב של השכן" — עונה 6, פרק 8 - ‏ Showtime (שיר סיום)
"Cover Shot"—TLC (שיר נושא)
"Out on the Edge"—Comedy Central (להקת הבית, שיר נושא)
"Ms. Adventure"—Animal Planet (שיר נושא)
"Fashionably Late"—TLC (שיר נושא)
"Remote Control"—MTV (הופעת אורח)
"USA Up All Night"—USA (מגישות אורחות)
"Love Bites"—NBC (2011)
סרטי קולנוע

1993: Life with Mikey
1994: It's Pat
1995: The Incredibly True Adventures of Two Girls in Love
1997: "First We Take Manhattan"
1999: The Out-of-Towners
מופעים נוספים

BETTY RULES - 2002
Rock for Choice
June 10, 1992: Sondheim: A Celebration at Carnegie Hall
בנקודה שבה נגמר האור

| --- | --- |

 סינגל בביצוע טליסמאן, רביב כנר
 יצא לאור:  27 בפברואר 2022
 פורמט:  הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
 שפה:  עברית
 אורך:  3:12
 כתיבה:  טליסמאן, פאר טסי
 לחן:  טליסמאן, פאר טסי
 הפקה:  טליסמאן, גלעד מרקוביץ'
"בנקודה שבה נגמר האור" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי רביב כנר והראפר הישראלי טליסמאן. השיר יצא ב-27 בפברואר 2022 בתור הסינגל השישי מתוך אלבום הבכורה שלו, רסיסים.
רקע

ב-24 בפברואר 2022 פרסם הזמר הישראלי רביב כנר את עטיפת הסינגל "בנקודה שבה נגמר האור" בו נראים הוא והראפר טליסמאן כשהם מרכינים ראש.
עם יום יצאת השיר ב-27 בפברואר פרסם כנר את הוידאו-קליפ של השיר בעמוד האינסטגרם שלו ובניגוד להרגלו, כנר לא ליווה את פרסום השיר עם פוסט שמסביר עליו אלא כתב בתמציתיות:
בנקודה שבה נגמר האור.
השיר החדש והדואט הראשון שלי עם אחי היקר טליסמאן.
מזמין אתכם להקשיב ולהתמסר למילים הכל-כך משמעותיות עבורי.
הפעם תרשו לי לא לתת זווית לטקסט כי הוא מדבר בעד עצמו.
האזנה נעימה
ב-11 באפריל פורסם ריאיון של כנר עם העיתונאי אריאל פייגלין מערוץ 7 בו הוא התבטא בהקשר לשיר:
היו לשיר הזה הרבה מאוד תגובות מרגשות.. אני לא יכול להצביע על אחת ספציפית, אבל כל נושא צוק איתן והפוסט טראומה עורר הרבה תגובות מלוחמים, לוחמים לשעבר וגם מבנות זוג שאיבדו את היקר להן מכל. זה מכניס אותך לפוקוס ופתאום הבנתי שהשירים מצלחים לגעת בהרבה מאוד אנשים
ביקורת

עמי פרידמן מישראל היום כינה את השיר: "קצת מנותק מיתר שירי האלבום, ולא שייך כל כך לאסופה". לעומתו, אריאל פייגלין מערוץ 7 כתב: "כבר מהשם של השיר ניתן לראות שהוא ממשיך את הקו של קודמיו ומדבר על הכאב והקושי" וציין: "כנר כבר לא מדבר רק על עצמו, אלא שר את סיפורו של דור".
"הליקון ארומה מיוזיק גרופ" כתבו כי "משמיעה ראשונה נשמע המנון, מלא עומק ורבדים" וכן מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר סיקור שלילי. וכתב שהחיבור בין טליסמאן לרביב כנר מאולץ, וכן העניק לשיר שניים וחצי כוכבים כוכבים מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
הערות שוליים

↑  רביב כנר, בנקודה שבה נגמר האור ביום ראשון הקרוב ב-10:00, באתר אינסטגרם, ‏24 בפברואר 2022
↑  רביב כנר, בנקודה שבה נגמר האור, אינסטגרם, 27 בפברואר 2022
1 2  אריאל פייגלין, רביב כנר בשיר חדש: בנקודה שבה נגמר האור, באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2022
↑  עמי פרידמן, האם רביב כנר יגדל להיות עידן רייכל?, באתר ישראל היום, 24 באפריל 2022
↑  רביב כנר | טליסמאן / בנקודה שבה נגמר האור | הליקון ארומה מיוזיק גרופ, באתר heliconaroma.co.il, ‏2022-02-27
↑  רביב כנר וטליסמאן בנקודה שבה נגמר האור יוסמיוסיק, 27 בפברואר 2022
↑  יאיר מור, דירוג תחנות הרדיו: תמיר גרינברג rules!, באתר אייס, 6 במרץ 2022
↑  מדיה פורסט, ‏27 בפברואר 2022
| רביב כנר |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | "רסיסים" |  |
| סינגלים | "רסיסים" • "רוצה שלום" • "נשלים את הכל" • "לחזור" • "מים עמוקים" • "הסיפור הזה" • "בנקודה שבא נגמר האור" • "גולני שלי" • "דומה לך" • "נשרף העולם" • "כל גיבור נשבר" • "אצלי הכל בסדר" |  |
| השתתפות בסינגלים | "שמור עליי" • "צעירים לנצח" |  |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2020 |  |
בסמטי בלוז

| --- | --- |

 בימוי:  Dan Baron 
 שחקנים ראשיים:  ברי לארסון אוטקארש אמבודקאר סוהסיני מולאי טיין דיילי סקוט באקולה דונלד סאת'רלנד לקשמי מנצ'ו 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברה מפיצה:  Shout! Factory 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  5 באוקטובר 2017 
 משך הקרנה:  106 דק' 
 שפת הסרט:  הינדי, אנגלית 
 סוגה:  סרט מוזיקלי, קומדיה רומנטית 
 מקום התרחשות:  הודו 
 הכנסות באתר מוג'ו:   basmatiblues
 דף הסרט ב־IMDb
 
בסמטי בלוז הוא סרט מוזיקלי קומי-רומנטי אמריקאי, משנת 2017, בבימויו של דן בארון. זהו סרט הביכורים של הבמאי והוא מבוסס על תסריט מאת ברון וג'ף דורכן. בסרט מככבים ברי לארסון ואוטקרש אמבודקר בתפקידים הראשיים וכן סקוט באקולה, דונלד סאת'רלנד וטיין דיילי.
על פי דרישה מאולפני Shout!, הסרט יצא במהדורה מוגבלת.
עלילה

מדענית בשם לינדה (ברי לארסון) יוצרת עם אביה (סקוט באקולה) אורז שעבר שינוי גנטי. הבוס של השניים (דונלד סאת'רלנד) שולח אותה להודו בכדי למכור אותו לחקלאים הכפריים. בהתחלה היא מפגינה בורות וחוסר ידע ביחס למדינה, אולם בהמשך היא לומדת בזכות ההודים המוכשרים ומסבירי הפנים. היא פוגשת בחקלאי משכיל, ראג'יט (אוטקרש אמבודקר), הנאבק למען זכויותיהם של חקלאי האורז המקומיים. כאשר לינדה מגלה שהעסקה המוצעת של החברה בה היא מועסקת תהרוס את אורח חייהם של החקלאים, היא מבינה שעליה ועל ראג'יט לעבוד בשיתוף פעולה בכדי לעצור זאת.
דמיות

ברי לארסון כלינדה, מדענית מזון
סקוט בקולה כאריק, אביה של לינדה
דונלד סאת'רלנד כגורגון, הבוס של אריק ולינדה
טיין דיילי כאוולין
אוטקרש אמבודקר כראג'יט
באגים בהרגאבה קרישנה כבאפוג'י
סאהיל סגל כוויליאם
סוהסיני מולאי כגברת פאטל
לקשמי מנצ'ו כסיטה
הפקה

בינואר 2013 הצטרפה ברי לארסון לצוות הסרט, עם דן ברון כבמאי, ודן ברון וג'ף דורכן כתסריטאי. הצילומים התרחשו לראשונה בשנת 2013 בקרלה. במקור הם היו אמורים להתקיים בטמיל נאדו, אך מזג אוויר יבש הפך את המקומות המתוכננים לבלתי מתאימים ולכן ההפקה נאלצה לעבור מקום שבועות לפני תחילתו.לא צולמו מספיק סצנות בשנת 2013 מכיוון שהשבועות האחרונים של ההפקה חופפים לעונת המונסון והתפאורות נפגעו. ההפקה הסתיימה במאי 2017.
הערות שוליים

↑  Dan Baron, IMDb
בסמטי בלוז
סמבה דיאלו

סמבה דיאלו (נולד ב-5 בינואר 2003) הוא כדורגלן סנגלי המשחק כקיצוני בקבוצת הפועל ירושלים מליגת העל.