stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אברהם אבן-שושן
פכים משפחתיים

אביו, חיים דוד רוזנשטיין, נפטר בגלות רוסיה, במינסק, בכ' באדר ה'תרצ"ד על סף עלייתו ארצה. בימי חייו, שש שנים שלמות לפני שנולד לו בנו המילונאי, קרא מעל דפי עיתון "המליץ" לחיבור מילון עברי מקיף:
בשנת תשל״ג הוצאנו, הבנים בארץ, כרך ״כתבים״ של אבינו חיים דוד רוזנשטיין ז״ל, לשם כינוס החומר לכרך. חיטטנו בכרכי ״המליץ״ ו״הצפירה״ שבבית הספרים הלאומי, והעתקנו משם מאמרים של אבא. יום אחד נכנסתי אצל אברהם בדירתו בירושלים, ומצאתיו רכון על גבי העתק מאמר של אבא ז״ל והוא נרגש מאוד. הוא הושיט לי את המאמר למקרא. היה זה מאמר בשם ״לתחיית השפה״ שנדפס ב״המליץ״ בשנת 1900, בהיות כותבו כבן שלושים. המאמר פותח בשאלה: ״התשוב עוד שפתנו לתחיה בפינו ובפי זרענו?״ והוא ממשיך ודן בקשיים המרובים העומדים לפנינו ברצותנו ״להחיות שפתנו ולהשיב לה ימי נעוריה, עת היתה שפת קודש וחול גם יחד״ ... ומסיים בשאלה: ״ומי יקרא לכל חכמינו, מי יחברם יחד להיעשות אגודה ולעבוד יחד בעבודה הגדולה הזאת, לחבר לנו מילון עברי אשר ישפיק לכל העצמים הנמצאים, הישנים עם החדשים, השונים והמשונים, תולדות זמננו, ולכל המושגים מה שהפה יכול לדבר בשפה אחרת, בקצרה מילון ככל המילונים הלועזיים?...״ולא ידע האברך העברי היושב בגולת מינסק בראשית המאה, וחולם את חלום תחיית השפה ו״המילון העברי המשׂפיק לכל העצמים״, המילון שהוא ״ככל המילונים הלועזיים״, כי בנו יוצא חלציו אשר ייוולד לו שש שנים לאחר מכן הוא אשר יזכה את הרבים, מקץ כיובל שנים ומעלה ובתוככי ירושלים בירת מדינת ישראל, בשברו של החלום ...
נכדתו היא המחזאית יוספה אבן-שושן.
פכים משפחתיים > מילון חדש

בתקופתו הראשונה כמורה וכמחנך עסק הרבה בספרות נוער ובמדע.
החל משנת 1943 אבן־שושן החל בעבודה מאומצת על המילון, ופרסם את כרכי "מילון חדש", שזכה להכרה ולתפוצה רבה במהדורותיו השונות, המקוצרות והמורחבות.
ראשית התעניינותו של אברהם אבן־שושן במילונאות עברית מעשית החלה בשנות עבודתו הראשונות בהוראה:
...נתבּקשתי בראשית שנות השלושים, ואז אני מורה צעיר, על ידי המפקח ד"ר אליעזר ריגר להשתתף בצוות העוזרים בִּקביעת אוצר מילות היסוד לפי שכיחותן... עיסוקי השקוד במשך שבועות מספר במניין המילים בטקסט מסוים שניתן לי ורישומם ובתוספת סקרנותי שלי – האומנם רשומות כל המילים שנתקלתי בהן ביחד המילונים העבריים המצויים, ובייחוד במילון השימושי הגדול שמלך אז בכיפה "המילון העברי" של יהודה גור – העמידוני כבר אז על העובדה כי הלשון החדשה החיה, הדבורה והספרותית המודרנית, מתועדת במילון העברי אך במעט, ואשר ניתן נוסח בלשון משכילית למדנית ללא הסבר פשוט... אותה פגישה ארעית, שדוגמתה ראיתי גם בבתי־ספר אחרים, עוררה ממש קנאה בלבי בגויים. בשובי בתום השנה הביתה הצטיידתי בכמה מילוני נוער אנגלים משובחים, והמחשבה לא הרפתה ממני: כלום אין מן הדין שיהא גם לנו מילון מעין אלה לשימוש התלמידים והנוער? אך מי יעז להרים משא כבד זה של חיבור מילון חדש לנוער?
זה היה השלב הראשון במסעו הארוך של אברהם אבן־שושן במלאכת חיבור המילון.
בתחילה, מטרתו המקורית הייתה חיבור מילון המותאם בעיקרו לתלמידים בבית הספר ולנוער, אך ככל ששקע יותר ויותר במלאכת המילון באיסוף החומר הלשוני ובעיצוב שיטת הגדרותיו, הגיע אבן־שושן להחלטה כי מתכונת זו של המילון, מבנהו ושיטתו מתאימים לכל קורא עברית, וכך צמח רעיון המילון החדש.
ראשית המלאכה – איסוף מילים שאינן מצויות במילונים הקיימים.
במשך כשלוש שנים (1942 עד 1945) שקד על מלאכת איסוף המילים. בריכוז כַּרְטֶסֶת המילים הוא עבר על מרבית הסִפרות והשירה העברית, האזין לחידושי השפה ברדיו ובעיתונות הכתובה, בשירה ובספרות העברית, בספרות המדע ובמשק המדינה. הוא רתם לעבודה בני משפחה, חברים, מורים, אנשי לשון וסטודנטים (את אנשי צוות איסוף המילים כינה "קריינים") והטיל על עשרות המתנדבים (והיו אף שהשתכרו על כך) לסמן כל מילה או צירוף מילים בספרות הכתובה שנראו להם ראויים לציון ("ידידי זיידמן, למשל, עבר בשבילי על כל עגנון").
לימים גייס למלאכה גם את בנו יובל ואת אחיו שלמה, שהיה מתרגם בעיסוקו, ושאסף עבור המילון מילים מהספרות ומהעיתונות בעיקר. כרטסת המילים הלכה ותפחה. במקביל, הקים אבן־שושן כרטסת מילים לועזיות שכיחות בלשוננו.
בשלב הבא, כשהוא מצויד במבחר מילים רחב למדי, הוא החל במלאכת כתיבת המילון לגופה, רישום הערכים וניסוח הגדרות ברורות לכל ערך וערך. בשלב ניסוח ההגדרות למילים אבן־שושן נעזר בצוותי יועצים מקצועיים המומחים כל אחד בתחומו. במקביל, החליט לעטר את המילון בציורים, בין השאר, מעולם החי והצומח, מתוך תפיסה שמראה עיניים, נוסף להסבר מילולי, עשוי לתרום למשתמש.
במשך השנים עד מותו המשיך לעדכן את המילון, בהוצאת כרכי מילואים ומהדורות חדשות.
ב־1958 יצא למילון כרך מילואים.
בשנים 1966 עד 1970 יצאה לאור מהדורה מורחבת של המילון, שנקראה "המילון החדש". גם למהדורה זו יצא לאור כרך מילואים. מלאכת עדכון המילון והרחבתו נמשכה גם לאחר פטירתו של אבן־שושן על ידי ראובן סיוון ורפאל ספן.
בשנת 2003 יצאה לאור מהדורה חדשה של המילון שנערך על ידי משה אזר, חבר האקדמיה ללשון העברית, ונקרא על שמו של אבן שושן: "מילון אבן-שושן".
פכים משפחתיים > קונקורדנציה חדשה לתנ"ך

בשנת 1980 השלים אבן־שושן את מפעל "הקונקורדנציה החדשה לתורה, נביאים וכתובים".
הקונקורדנציה לתנ"ך הייתה ל"מבצע החשוב ביותר" של חייו ("התחלתי במה שאני, לפחות, רואה בה את עבודת חיי האמיתית – הקונקורדנציה לתנ"ך"). מהירות הכנתהּ – ובידי יחיד – דיוקה ונהירות סדר המלים והצירופים שבה, מייחדים אותה מקודמותיה, ומשמשים אנשי חינוך וחוקרי תנ"ך עד ימינו.
בשנת 1981 הוענק לו (ולזאב וילנאי) פרס ביאליק לחכמת ישראל בגין "הקונקורדנציה החדשה". בנימוקי ועדת השופטים לפרס ביאליק נאמר בין השאר:
הקונקורדנציה החדשה לתורה נביאים וכתובים, ככל מפעליו הלכסיקוגרפיים של אברהם אבן־שושן, היא כלי עזר בדוק לשוחרי מקרא ולשון וכלי מפואר: אבן־חן מלוטשת הקולטת בפֿאותיה הרבות את קרני אורה של שפת ספר־הספרים, ומשברת ומחזירה אותן בשלל צבעים מזוויות שונות.
פכים משפחתיים > חיבורים נוספים ופרסים

בסוף שנות השלושים הוציא לאור את הספר "מאה הפלא ופלא", שהכיל "מבחר פלאי מדע, להטים ושעשועים לילד ולנער".
"עולם ומלואו", סדרת ספרים שסווגה כ"מדע לילדים"; בעריכתו.
בשנת 1960 הוציא (יחד עם יוסף סגל) "קונקורדנציה לשירת ביאליק".
בשנת 1961 הוצא לאור הספר "לשון וּכתב" (הדפסה שנייה).
בשנת 1968 הוענק לו פרס ירושלים לחכמת ישראל ע"ש דויד ילין על מפעליו הלשוניים.
בשנת 1978 הוענק לו פרס ישראל ללשון העברית.
בשנת 1981 הוענק לו פרס ביאליק לחכמת ישראל.
לקריאה נוספת

שלמה אבן שושן, אברהם אבן־שושן, מחנך ומילונאי, תשנ"ט.
'אבן־שושן (רוזנשטין), אברהם', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 21. (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  ע"פ ריאיון של נעמי גוטקינד עם המילונאי
1 2 3 4  "7 ימים", 13 ביוני 2003
1 2  ע"פ עדותו של דוד בנבנישתי, אוקטובר 1987, בעיתון בוגרי המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין
↑  שמות המוסמכים למדעי הרוח, הַבֹּקֶר, 18 בדצמבר 1944
↑  במקור: של Mary Tourtel
↑  "ידיעות אחרונות", 22 ביולי 1977
↑  דניאל פרסקי, "הדאר", 22/8/1952
↑  אברהם אבן-שושן באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  פרס ירושלים לאברהם אבן-שושן, דבר, 23 באפריל 1968
↑  אבן-שושן ופרופ' רוזן חתני פרס ישראל בלשון העברית ובבלשנות, דבר, 15 בינואר 1978
חתני פרס ישראל תשל"ח, דבר, 10 במאי 1978
↑  פרס ביאליק יחולק היום, דבר, 26 במרץ 1981
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007260945105171  PLWABN: 9811342641605606  BIBSYS: 90779064  BnF: cb125465406 (data)  CANTIC: a19588938  CiNii: DA05573853  GND: 103557474  ISNI: 0000 0001 0872 3578  LCCN: n81043498  NKC: xx0019082  NLA: 35124753  NTA: 068587961  RERO: 02-A003226350  SELIBR: 184388  SUDOC: 101868286  Trove: 833703  VIAF: 14885110   WorldCat (עם VIAF): 14885110 
הבית ברחוב יוסף בן מתתיהו בירושלים בו התגורר אבן שושן
"המילון החדש" בשלושה כרכים וכרך מילואים
Real Groove

"Real Groove" הוא סינגל של הזמרת האוסטרלית, קיילי מינוג, מתוך אלבום האולפן ה-15 שלה, Disco. הסינגל הושמע למעלה מ-11 מיליון פעמים בספוטיפיי.
ב-31 בדצמבר 2020, פורסמה גרסה מחודשת של הסינגל, בשם "Real Groove (Studio 2054 Remix)", בשיתוף פעולה עם הזמרת האנגלית, דואה ליפה. הגרסה המחודשת הושמעה למעלה מ-13 מיליון פעמים בספוטיפיי.
רמיקס של Initial Talk של גרסת הרמיקס Studio 2054 יצא ב-5 במרץ 2021. הרמיקס הושמע למעלה מ-3.9 מיליון פעמים בספוטיפיי.
רקע והוצאה

הסינגל נכתב על ידי קיילי מינוג ואלידה גארפסטאד, והופק על ידי טימו ברונילה וניקו סטאדי. הסינגל הוקלט במהלך הסגרים במגפת הקורונה.
בריאיון לאפל מיוזיק, מינוג אמרה כי:
מאחר שהקלטתי את השירה שלי בבית, מצאתי את עצמי עושה הרבה יותר טייקים ממה שהייתי עושה בדרך כלל, עד לנקודה שבה ממש נאלצתי להתרחק מהמחשב הנייד שלי. 'Real Groove' היה אחד השירים שבהם עשיתי הכי הרבה טייקים. רציתי להוריד את הלחן בחצי טון. ניסינו לעשות את זה נמוך יותר, אבל בסופו של דבר התווים הגבוהים יותר היו הנקודה המתוקה. אתה לא יודע מה מגיע, ואז השיר מסתיים באמת. זה היה שווה את המאמץ.
המקור באנגלית
Because I was recording my own vocals at home, I found myself doing a lot more takes than I usually would, to the point where I literally had to back away from my laptop. ‘Real Groove’ was one of the songs where I did the most takes. I wanted to take the melody down half a tone. We experimented with doing it lower, but ultimately the higher notes were the sweet spot. You don’t know what’s coming, and then the song ends up really pumping. It was worth the effort.
ב-5 בדצמבר 2020, במהלך הופעה בתוכנית הבוקר של גרהם נורטון ב-BBC Radio 2, הכריזה מיונג כי הסינגל יהיה הסינגל השלישי מתוך האלבום Disco‏.
בעקבות הופעתה של מינוג בסטרימינג בשידור חי, בסיבוב ההופעות של דואה ליפה, Studio 2054, ב-27 בנובמבר 2020, מינוג הוציאה גרסה מחודשת לשיר בהשתתפות דואה ליפה. הרמיקס כלל שירה נוספת של דואה ליפה והפקה מעודכנת, בניהולו של המנהל המוזיקלי של דואה ליפה וויליאם בוארמן, כולל קטע אינסטרומנטלי מורחב באמצע השיר.
הופעות חיות

"Real Groove" הוצג לראשונה על ידי מינוג במהלך שידור החי שלה, Infinite Disco, ששודר ברחבי העולם ב-7 בנובמבר 2020. הביצוע המלא של "Real Groove" הועלה לערוץ היוטיוב של מינוג יום לפני השידור, ב-6 בנובמבר 2020. השידור החי כלל בעיקר שירים מהאלבום, אך כלל גם להיטים מהאלבומים הקודמים של מינוג.
מינוג הייתה אורחת מיוחדת בסטרימינג בשידור חי, בסיבוב ההופעות של דואה ליפה, Studio 2054, ב-27 בנובמבר 2020. השידור החי היה שידור תמיכה באלבום האולפן השני של דואה ליפה, Future Nostalgia. הצמד ביצע ביחד את "Real Groove", ואת הסינגלים של דואה ליפה, "One Kiss" ו-"Electricity".
ב-5 בדצמבר 2020, הופיעה מינוג בתוכנית הבוקר של גרהם נורטון ב-BBC Radio 2, בה התרייאנה והופיעה עם השיר.
מיקומי שיא > גרסה מקורית

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020–2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 26 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | - |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האינדי הבריטי | 36 |  |
מיקומי שיא > גרסת Studio 2054 Remix

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הדאנס/אלקטרוני | 15 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 95 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האינדי הבריטי | 22 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 8 |  |
|  קרואטיה | טופ ליסטה | 89 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | גרסה | חברת תקליטיפ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ברחבי העולם | 6 בנובמבר 2020 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | מקורית | BMG |
| ברחבי העולם | 31 בדצמבר 2020 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | Studio 2054 Remix | דרנוטה • BMG |
| הממלכה המאוחדת | 2 בינואר 2021 | רדיו עכשווי למבוגרים | מקורית | BMG |
| רוסיה | 15 בינואר 2021 | להיט רדיו עכשווי | Studio 2054 Initial Talk Remix | BMG |
| רוסיה | 19 בינואר 2021 | להיט רדיו עכשווי | מקורית | BMG |
| ברחבי העולם | 20 בינואר 2021 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | מיני-אלבום | דרנוטה • BMG |
| ברחבי העולם | 5 במרץ 2021 | הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה | Studio 2054 Initial Talk Remix | דרנוטה • BMG |
| ברחבי העולם | 30 באפריל 2021 | תקליט ויניל 7 אינץ' | מקורי/Studio 2054 Remix | דרנוטה • BMG |
אוביליים

| אוביליים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: נקראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אוביליים
שם מדעי
 Indicatoridae ‏סווינסון, 1837

Prodotiscus regulus
אוביליים (שם מדעי: Indicatoridae; באנגלית מכונים honey birds - עופות הדבש) היא משפחת עופות קטנים מסדרת הנקראים. הם דומים בצורתם לציפורי שיר ואכן שתי הסדרות קרובות מאוד (למעט כף הרגל שמופנית אחורה אצלם). הם ידועים בעיקר עקב מנהגם לאכול חלות דבש של דבורי בר ולפשוט על כוורות, ואחד המינים - אוביל הדבש, אף קורא לעיתים לאנשים שיעזרו לו לסלק את הדבורים מהכוורות. אלו עופות קטנים, שחיים רק באזורים הטרופיים של אפריקה ושל אסיה. רובם מצויים באפריקה הטרופית.
צבע גופם אפור עם כנפיים וזנב לבנים, ומקורים קטנים, והם העופות היחידים בעולם שיכולים לעכל שעווה ודונג מהכוורות (מהם עשויה הכוורת), שהם מזונם העיקרי יחד עם דבש. בנוסף הם אוכלים חרקים קטנים פרוקי רגליים שונים ולעיתים גם פירות.
האוביליים ידועים בהתנהגותם הטפילית והטלת ביציהם בקיני עופות אחרים. הגוזלים המתארחים גדולים מהגוזלים המארחים ולעיתים הם שוברים את ביצי המארחים ואף משליכים גוזלים מהקן.
מיון

ישנם ארבעה סוגי אוביליים:
אוביל (Indicator)
Indicator maculatus
Indicator variegatus
אוביל הדבש (Indicator indicator)
Indicator archipelagicus
Indicator minor
Indicator conirostris
Indicator willcocksi
Indicator exilis
Indicator pumilio
Indicator meliphilus
Indicator xanthonotus
סוג ומין יחיד אוביל הנבל  (Melichneutes robustus)
אוביל דנקר (Melignomon)
Melignomon eisentrauti
Melignomon zenkeri
אוביל גמדי (Prodotiscus )
Prodotiscus zambesiae
Prodotiscus regulus
Prodotiscus insignis
אוליגוקלז

| --- | --- |

 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  30%-10% של CaAl2Si2O8 90%-70% של NaAlSi3O8
 מערך קריסטלוגרפי:  טריקליני
 צורת הגביש:  גבישים דמויי תיבה. לגביש הטיפוסי חתך מלבני או ריבועי. גבישים תאומים נפוצים מאוד באוליגוקלז.
 צבע:  אפור לבן עד לבן, גוונים חיוורים של ירוק, צהוב או חום
 ברק:  זגוגי עד עמום עקב בליה
 שקיפות:  שקוף עד שקוף למחצה
 פצילות:  מושלמת במישור אחד וטובה במישור השני. יוצרת מנסרות של זווית ישרה.
 שבירה:  דמוית קונכייה
 קשיות:  6-7 בסולם מוס
 משקל סגולי:  2.68-2.71 (בממוצע)
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  קוורץ ומוסקוביט
אוליגוקלז הוא מינרל טקטוסיליקטי, סיליקטים במבנה מרחבי, השייך לקבוצת המינרלים הידועים בשם פלגיוקלז (סוג של פצלת השדה). מקור השם מיוונית "שבירה קטנה" – משום שזוויות הפצילות שונות מאוד מ-90°.
האוליגוקלז מצוי באמצעיתה של שורת המינרלים האיזומורפית מקבוצת הפלדספטים (פצלות השדה), המתחילה באלביט ומסתיימת באנורתיט.
האוליגוקלז הוא אחד המינרלים הפחות ידועים, ומוכר יותר כאבני חן בשמות "אבן שמש" (sunstone) ו"אבן ירח" (moonstone). אבן השמש מכילה פתיתים של המטיט הנותנים לה גוון אדמדם. אבן הירח זוהרת בשל מבנה השכבות הפנימי בדומה ללברדורסנס, אך ללא הגוונים המרהיבים של הלברדוריט. האוליגוקלז מצוי בעיקר בסלעי גרניט, סיאניט וגנייס.
אוליו

| --- | --- |

מוצא הנהר בפונטה די לניו
 מידע כללי
 אורך:  280 ק"מ
 ספיקה ממוצעת:  137 מ"ק לשנייה
 אגן ניקוז:  6,649 קמ"ר
 מוצא:  פונטה די לניו
 גובה מוצא הנהר:  2,600 מטרים
 יובלים:  Chiese, פריג'ידולפו, Gambara, Guerna, Re di Sellero, Poia, Strone, Figna, Naviglio of Brescia, Mella, Dezzo, Cherio River, Trobiolo, Ogliolo, Tartaro 
 שפך:  פו
 מדינות באגן הניקוז:  לומברדיה, איטליה
 
 
אוליו (באיטלקית: Oglio; בלטינית: Ollius או Olius; בלומברדית: Òi או Ùi) הוא נהר במחוז לומברדיה שבצפון איטליה, ואחד מיובליו השמאליים של הפו. אורכו של הנהר הוא 280 ק"מ והוא השני באורכו בין יובליו של הפו; השלישי בספיקתו הממוצעת והרביעי בשטח אגן הניקוז שלו..
האוליו הוא תוצר מיזוגם של שני נחלים קטנים - פריג'ידולפו (Frigidolfo) ונרקנלו (Narcanello) - הנפגשים בגובה של 2,600 מטרים מעל פני הים בצפון ואל קמוניקה שבצפון לומברדיה 46°15′32.5″N 10°30′31.0″E﻿ / ﻿46.259028°N 10.508611°E﻿ / 46.259028; 10.508611. הוא זורם דרך אגם איזאו (כניסה 45°48′37″N 10°05′47″E﻿ / ﻿45.81028°N 10.09639°E﻿ / 45.81028; 10.09639, יציאה 45°39′53″N 9°57′32″E﻿ / ﻿45.66472°N 9.95889°E﻿ / 45.66472; 9.95889) ונשפך אל הפו כ-15 ק"מ דרומית-מערבית למרכז העיר מנטובה 45°02′40″N 10°39′40″E﻿ / ﻿45.04444°N 10.66111°E﻿ / 45.04444; 10.66111. בשפכו אל הפו, ספיקתו הממוצעת של הנהר עומדת על 137 מטר מעוקב לשנייה, אך בשל היותו ניזון בעיקר ממי הפשרת שלגי האלפים, נעה ספיקתו לאורך השנה בין 36 ל-425 מ"ק לשנייה.
אדמירל (הצי המלכותי הבריטי)

אדמירל (באנגלית: Admiral) היא דרגה בכירה בצי המלכותי הבריטי, המקבילה לקוד הדרגה OF-9 של נאט"ו  ושנייה לדרגת אדמירל הצי. קציני הצי המלכותי הבריטי הנושאים דרגות של סגן אדמירל (rear-admiral), תת-אדמירל (vice-admiral) ואדמירל הצי נחשבים באופן כולל כאדמירלים.
היסטוריה

את האדמירל הראשון באנגליה מינה המלך אדוארד הראשון ב-1297, כאשר העניק לוויליאם דה לייברן (William de Leyburn) את התואר "אדמירל הים של מלך אנגליה" (Admiral of the Sea of the King of England). אין לבלבל בין דרגת אדמירל לבין תפקיד "האדמירל של אנגליה" או "הלורד אדמירל העליון" (Lord High Admiral), תפקיד המוחזק על ידי האדם שלו האחריות הכוללת על הצי המלחמתי.
דרגות סגן אדמירל ותת אדמירל קיימות בצי המלכותי מאז המאה ה-16. אדמירל הנמצא בים ומפקד על צי אוניות יימצא בחלקו הקדמי או במאסף. כאשר אדמירל מפקד על הצי מחלקו האמצעי, יימצא ממלא מקומו, תת אדמירל, בחלקו הקדמי. אדמירל נוסף, נמוך ממנו בדרגתו, נמצא בחלקו האחורי של הצי ונקרא סגן אדמירל (rear admiral, מילולית: אדמירל המאסף).
בתקופה האליזבתנית (1558-1603) גדלו ממדי הצי ונוצר צורך לארגן אותו בשייטות (squadrons). שייטת האדמירל הניפה דגל ימי לאומי אדום (red ensign), זו של תת-האדמירל דגל ימי לאומי לבן ושל סגן האדמירל – דגל ימי לאומי כחול. במרוצת השנים גדלו גם ממדי השייטות, ובראש כל אחת מהן הועמד קצין בדרגת אדמירל (כשתתי אדמירלים וסגני אדמירלים מפקדים על חלקים שלהן); הדרגות הרשמיות נהיו מעתה אדמירל של הדגל הלבן (admiral of the white), אדמירל של הדגל האדום (admiral of the red) וכו'.
השייטות מדורגות על פי הסדר - אדום, לבן וכחול, בעוד האדמירלים מדורגים על פי השייטת שלהם:
אדמירל הדגל האדום (אדמירל הצי)
אדמירל הדגל הלבן
אדמירל הדגל הכחול
תת-אדמירל של הדגל האדום
תת-אדמירל של הדגל הלבן
תת-אדמירל של הדגל הכחול
סגן אדמירל של הדגל האדום
סגן אדמירל של הדגל הלבן
סגן אדמירל של הדגל הכחול
הקידום במעלה סולם הדרגות היה על פי הוותק וחושב מיום המינוי לפוסט קפטן. נושא הדרגה החזיק בה לכל ימי חייו והוסיף להימצא ברשימת הקצינים הסדירים (active list), כך שהדרך היחידה להתקדם הייתה עם מותו או התפטרותו מן הצי של האדם שמעליך. (נוהג זה יצר בעיה חמורה כאשר אדמירל פרובו ווליס האריך שנים מעבר לגיל 100.) דרך אחרת הייתה לקדם קפטנים לדרגת אדמירל ללא שיוך לשייטת, נוהג שנודע בשם yellowing – "הצהבה"; קפטן שקודם באופן זה כונה "אדמירל של הדגל הצהוב" (yellow admiral). לדברי ההיסטוריון הימי ניקולאס רודג'ר, היה זה הניסיון הראשון של הצי להוציא לפרישה קצינים זקנים: "אדמירל של הדגל הצהוב" פרש למעשה וקיבל חצי שכר (half pay).
בתקופת הַאִינְטֶרְרֶגְנוּם (1649-1660) הוחלפה דרגת האדמירל בדרגת גנרל של הצי (general at sea).
במאה ה-18 החלו מעניקים את תשע הדרגות המקוריות ליותר מאדם אחד לדרגה, להוציא דרגת אדמירל הדגל האדום שאיש אחד בלבד נשא אותה. ב-1864 בוטל ארגון הצי לשייטות על פי צבע. הדגל הימי הלאומי האדום הוקצה לצי המסחרי, הדגל הימי הלאומי הלבן נעשה דגלו של הצי המלחמתי, ואילו הדגל הכחול למילואי הצי ולאוניות העזר של הצי.
במאה ה-19 הייתה קיימת בצי הבריטי גם דרגה ייצוגית שנקראה אדמירל הנמל (port admiral). קצין שנשא דרגה זו היה בדרך כלל קפטן ותיק, ששירת כמפקד בחוף של נמל צבאי בריטי, והיה אחראי לאספקה, לתיקונים ולתחזוקה של האוניות שעגנו בו.
ב-1996 בוטל תוקפה של דרגת אדמירל הצי בימות שלום, מלבד זו של בני משפחת המלוכה. ברם, אדמירלים של הצי מוסיפים להחזיק בדרגתם ולהימצא ברשימת הקצינים הסדירים לכל ימי חייהם.
סימני הדרגה והדגל האישי

הדרגות הנהוגות כיום הן סגן אדמירל, תת-אדמירל, אדמירל ואדמירל הצי. הן נקראות גם דרגות דגל (flag ranks), משום שאדמירלים, הנקראים גם קציני דגל, רשאים להניף דגל אישי. אדמירל הצי מניף בראש התורן את ה"יוניון ג'ק" (דגל הלאום הבריטי), בעוד אדמירל מניף את דגל צלב ג'ורג' הקדוש (צלב אדום על רקע לבן). תתי אדמירלים וסגני אדמירלים מניפים את צלב ג'ורג' הקדוש בתוספת עיגול אדום אחד או שניים בהתאמה.
צורת דרגת האדמירל על שולי השרוול היא פס רקום מוזהב רחב ועוד שלושה פסים מוזהבים צרים בתוספת לולאה. סימן הדרגה על הכותפה, מאז 2001, הוא של דרגת ארבעה כוכבים (כנהוג במדינות נאט"ו).
סימן הדרגה על שולי השרוול
סימן הדרגה על הכותפה
סימן הדרגה על כותפה לפני 2001
סימני הדרגה על שולי השרוול ועל הכותפה במלחמת העולם השנייה
דגל הפיקוד של אדמירל הצי
דגל הפיקוד של אדמירל
דגל הפיקוד של תת אדמירל
דגל הפיקוד של סגן אדמירל
ראו גם

אדמירל
קצין דגל
פלגה (צי מלחמתי)
שייטת
הערות שוליים

↑  Stephen Millar (2008). "Promotion in the Flag Ranks in the Royal Navy during the Napoleonic Wars." In: The Napoleon Series.
↑  N.A.M. Rodger (2004) The Command of the Ocean: A Naval History of Britain 1649-1815. London, Allen Lane. pp. 325-6.
↑  Uniforms and Badges of Rank: Admiral בתוך [navy.mod.uk/server/show/conMediaFile.21093  navy.mod.uk]
↑  אדמירל היא דרגת ארבעה כוכבים בנאט"ו, חבר העמים הבריטי ומאז 2001 בצי המלכותי הבריטי. ראו - UK DCI (Joint Service) 125/2001.
מסלול הקידום של אדמירלים בצי המלכותי הבריטי
אג'פסנדאלי

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה 
 מוצא:  גאורגיה, אזרבייג'ן 
 מרכיבים עיקריים:  חציל 
 
אג'פסנדאלי
אג'פסנדאלי (בגאורגית: აჯაფსანდალი; בארמנית: Աջափսանդալ) הוא מאכל גאורגי וארמני מסורתי, פופולרי גם בכל צפון הקווקז.
מאפיינים

הוא מורכב מבצל, חצילים, עגבנייה ופלפל צלוי, מבושל או מטוגן בשמן צמחי ומתובל בשום, בזיליקום, ריחן מצוי, עלי כוסברה, פטרוזיליה ותיבול נוסף. לפעמים מוסיפים תפוחי אדמה, פלפל חריף ואפילו גזר על אף שמתכונים מסורתיים אינם כוללים אותם. מנה זו קיימת תחת שמות שונים במטבחים רבים של עמי הקווקז ושל עמים דוברי טורקית.
המקבילה האירופאית של מנה זו היא סוטה ירקות או רטטוי. עם זאת, אג'פסנדאלי מוגש בדרך כלל קר.
ראו גם

חורש (מאכל)
הערות שוליים

↑  "Журнал «BBQ»: Новый номер". bbqmag.ru. נבדק ב-2024-01-31.
↑  Burford T. 2015, Georgia, Bradt Travel Guide, p. 71.
↑  Capalbo, Carla (2022-03-01). Tasting Georgia: A Food and Wine Journey in the Caucasus with Over 70 Recipes (באנגלית). Interlink Publishing Group Incorporated. ISBN 978-1-62371-842-8.
↑  Turansky, Maggie (2020-12-27). "Ajapsandali Recipe: How to Make Georgian Eggplant Stew". No Frills Kitchen (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2023-12-21.
אולימפ-2

| --- | --- |

 שמות קודמים:  רוסטסלמאש (עד 2002)  אולימפ-המאה ה-21 (2002-2005)
 מיקום:  רוסיה רוסטוב על הדון, רוסיה
 קואורדינטות:  47°14′35″N 39°45′40″E﻿ / ﻿47.24301111°N 39.76105278°E﻿ / 47.24301111; 39.76105278
 אבן יסוד:  1930
 תקופת הפעילות:  1930–הווה (כ־94 שנים)
 בעלים:  מחוז רוסטוב 
 קבוצות:  רוסטוב-2 רוסטוב
 מושבים:  15,840 ובהם 600 בתא הכבוד ו-50 לעיתונאים
 ממדי משטח:  105 על 68 מטר
 he
 
האצטדיון בשנת 2007
תצלום ממשחק של רוסטוב
אצטדיון אולימפ-2 הוא המגרש הביתי של רוסטוב. נבנה ב-1930, נודע בשם אצטדיון רוסטסלמאש על שם מפעל המכונות רוסטסלמאש שבנה אותו. שיפוצים רבים נערכו באצטדיון כשהאחרון שבהם בוצע בשנת 2002, אז נהרס היציע הדרומי שבנייתו המחודשת הסתיימה בשנת 2009. בשנות ה-50 של המאה ה-20 האצטדיון היה התשיעי בגודלו בברית המועצות, אז היו בו 32,000 מושבים. האצטדיון אירח מספר קבוצות בכירות כגרמיו הברזילאית, ראפיד וינה האוסטרית, סטיאווה בוקרשט הרומנית, יובנטוס האיטלקית, גלאטסראיי הטורקית ואוסר הצרפתית.
ב-16 במאי 2010 אירח האצטדיון את משחק הגמר של הגביע הרוסי בו גברה זניט סנקט פטרבורג על סיביר נובוסיבירסק בתוצאה 0–1. משחק זה היה משחק גמר הגביע הראשון אי-פעם מחוץ לאזור מוסקבה. ב-1 באפריל 2018 נערך משחק הליגה האחרון באצטדיון, במסגרתו רוסטוב אירחה את צסק"א מוסקבה במשחק במסגרת המחזור ה-24.
שמות קודמים

אצטדיון המפעל "רוסטסלמאש" (1930 - 1996)
רוסטסלמאש (1997 - 2002)
אולימפ-המאה ה-21 (2002 - 2006)
אולימפ-2 (2009 - 2018)
אוביל (סוג)

| אוביל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: נקראים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: אוביליים
סוג:: אוביל
שם מדעי
 Indicator ‏סטפנס, 1815

אוביל  (שם מדעי: Indicator) הוא סוג של עופות ממשפחת האוביליים החיים באפריקה ואסיה הטרופיים. הם קרובי משפחתם של ההנקרים.
מאפיינים

אורכם הממוצע של האובילים 20 ס"מ והם בעלי נוצות אפורות ומקור אפור וקצר. הם מתמחים בפיצוח של כוורות דבורים ותזונה מהדונג, הדבש והזחלים שלהם.
חלק מהמינים כמו אוביל הדבש נעזרים בשיתוף פעולה עם יונקים כמו גירית הדבש שתעזור להם להתמודד עם הדבורים.
עופות אלה טפיליים בדומה לקוקיות.
מינים

Indicator maculatus
Indicator variegatus
אוביל הדבש (Indicator indicator)
Indicator archipelagicus
Indicator minor
Indicator conirostris
Indicator willcocksi
Indicator exilis
Indicator pumilio
Indicator meliphilus
Indicator xanthonotus
אדגרדו "דאדו" מורוני

| --- | --- |

 לידה:  20 באוקטובר 1962 (בן 61) גנואה, איטליה
 מוקד פעילות:  איטליה 
 סוגה:  ג'אז
 שפה מועדפת:  איטלקית 
 כלי נגינה:  פסנתר
 בת זוג:  Ada Toure
 פרסים והוקרה:  2007 Italian Jazz Awards as Best Jazz Act 2009' Best Italian Jazz Pianist in the Top Jazz
 
אדגרדו "דאדו" מורוני (Edgardo "Dado" Moroni; נולד ב-20 באוקטובר 1962) הוא פסנתרן ג'אז ומלחין איטלקי.