stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכוכב (קלף טארוט)

קלף הכוכב
הכוכב שקרוי גם בשמות: הכוכבים, סיריוס וכוכב בית לחם, הוא קלף מספר 17 בארקנה הגדולה של קלפי הטארוט. הקלף מתאר עלמה ערומה תחת רקיע זרוע כוכבים, כשהכוכב הגדול ניצב במרכז (הכוכבים בחבילת "השחר המוזהב" מייצגים את כוכבי הלכת טרם גילוייהם של אורנוס, נפטון ופלוטו, על פי המודל הגאוצנטרי). העלמה עצמה יוצקת שני כדי מים אל תוך בריכה שניצב לידה ומאחוריה שני עצים (שמייצגים את עץ הדעת ועץ החיים על פי "השחר המוזהב") שמעל אחד מהם ציפור או פרח ועוד צמח, שמעל הפרח ניצב פרפר. 
גרסה אחרת של הקלף מציגה את שלושת האמגושים (או אחד מהם) כשהם הולכים תחת הכוכב. בחבילת "ויסקונטי ספורזה" מתארת עלמה שמחזיקה כוכב.
משמעות הקלף

קלף הכוכב מייצג טוהר, כנות, יושר ותמימות. כמו כן, הוא מייצג את האמונה של האדם ביכולתו לשקם את חייו. הנערה העירומה בקלף מסמלת את נפש האדם ללא נכסים גשמיים אך במצב של טוהר של הניקיון. הערום בקלף מסמל את האומץ להיחשף ממקום של ביטחון עצמי ואמון וכן את היחס הטבעי לגוף ולמיניותו כחלק מהטבע.
הקלף מציע לאדם ללכת אחרי חלומותין, ולהאמין שהם יתגשמו.
הערות שוליים

↑  אורי רז, טארוט - קלף הכוכב, באתר הטארוט של אורי רז
↑  הילה טארוט, פשוטארוט
| קלפי טארוט |
| --- | --- | --- |
| הארקנה הגדולה | השוטה, הקוסם, הכוהנת, הקיסרית, הקיסר, הכהן הגדול, הנאהבים, המרכבה, הצדק, הנזיר, גלגל המזל, כוח, התלוי, המוות, המיזוג, השטן, המגדל, הכוכב, הירח, השמש, יום הדין, העולם |  |
יחס רפלקסיבי

בלוגיקה ובמתמטיקה, יחס בינארי  {\mathcal {R}} מעל קבוצה  A הוא יחס רפלקסיבי אם עבור כל איבר  a בקבוצה  A, האיבר  a נמצא ביחס עם עצמו, כלומר  a{\mathcal {R}}a.
דוגמאות

יחס השוויון  (=)
הכלה בין קבוצות  (\subseteq )
היחסים "קטן/שווה"  (\leq ) ו"גדול/שווה"  (\geq )
היחס "מחלק ללא שארית"  (|)
קרבה משפחתית (לפי ההגדרה "אדם קרוב אצל עצמו").
כל יחס סדר חלש או יחס שקילות מעצם הגדרתם.
לכל יחס  {\mathcal {R}}, היחס הרפלקסיבי המינימלי המכיל את  {\mathcal {R}} הוא  {\mathcal {R}}\cup I_{A}, כאשר  I_{A}={\bigl \{}(a,a):a\in A{\bigr \}} הוא יחס הזהות על  A. זהו "הסְגוֹר הרפלקסיבי" של  {\mathcal {R}}. לכן באופן שקול ניתן להגדיר רפלקסיביות באמצעות יחס הזהות:  S יחס רפלקסיבי מעל הקבוצה  B אם ורק אם  I_{B}\subseteq S.
יחסים קשורים

יחס שבו אף איבר אינו ביחס עם עצמו נקרא אי-רפלקסיבי או אנטי-רפלקסיבי. לדוגמה: היחס "גדול מ-".
ראו גם

תורת הקבוצות - מונחים
בובאן ניקולוב

בובאן ניקולוב (במקדונית: Бобан Николов; נולד ב-28 ביולי 1994) הוא כדורגלן צפון-מקדוני, המשחק בעמדת הקשר בבוראץ באניה לוקה.
קריירת מועדונים

ניקולוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של ברגלניצה שטיפ ובגיל 16, הצטרף לאקדמיית גאורגה חאג'י הרומנית.
בקיץ 2012, ניקולוב חתם בויטורול קונסטנצה מליגת העל הרומנית. ב-8 במרץ 2013, ניקולוב ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–4 לגז מתאן מדיאש. ב-19 במאי, הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–5 נגד סטיאווה בוקרשט.
בקיץ 2015, ניקולוב חזר למקדוניה וחתם בווארדאר. בעונת 2016/2017, ניקולוב רשם את עונת השיא שלו בקריירה, בה כבש 7 שערים ב-34 משחקים.
ב-1 בפברואר 2018, ניקולוב חתם בפהרוואר מליגת העל ההונגרית.
ב-21 בינואר 2021, ניקולוב חתם בלצ'ה מהסרייה ב'.
ב-20 באוגוסט 2021, ניקולוב חתם בשריף טירספול מליגת העל המולדובית.
בספטמבר 2022 חתם בסטיאווה בוקרשט מליגת העל הרומנית.
בספטמבר 2023 הצטרף לקישווארדה מליגת העל ההונגרית.
קריירה בינלאומית

ב-29 במאי 2016, ניקולוב ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מקדוניה הצפונית בניצחון 1–3 נגד אזרבייג'ן. ב-24 במרץ 2017, ניקולוב הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–3 נגד ליכטנשטיין.
ניקולוב נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2020.
תארים

ליגת העל המקדונית: 2015/2016, 2016/2017
הסופר קאפ המקדוני: 2015
ליגת העל ההונגרית: 2017/2018
הגביע ההונגרי: 2018/2019
אסף כהן (עיתונאי)

| --- | --- |

 לידה:  11 ביולי 1976 (בן 48) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  אוניברסיטת אמסטרדם  האוניברסיטה העברית בירושלים  בית הספר התיכון על שם מיי בויאר 
 מעסיק:  צ'רלטון (גוף שידור), וואלה! תקשורת, כאן 11 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  assaf.cohen.585
 טוויטר:  assafcohen2
 
אסף כהן (נולד ב-11 ביולי 1976 בירושלים) הוא שדרן, פרשן כדורגל ועיתונאי ישראלי.
ביוגרפיה

אסף כהן נולד בירושלים. בילדותו עברו הוריו לאמסטרדם למשך 6 שנים. עם שובם, רכש כהן השכלה תיכונית בבית הספר התיכון על שם מיי בויאר. הוא סיים תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטה העברית ותואר מוסמך אוניברסיטה בשפה ובתרבות עברית באוניברסיטת אמסטרדם.
את הקריירה העיתונאית שלו החל כהן במקומון הירושלמי "כל זמן" מבית מעריב, שם שימש ככתב ספורט ומאוחר יותר עורך מדור הספורט. בין השנים 2001–2010 התגורר בהולנד שם השלים תואר אקדמי ובמקביל שיחק כדורגל בליגת החובבים ההולנדית.
כהן מועסק בערוץ ספורט1. הוא השתתף בפאנל הפרשנים הקבוע במהלך יורו 2016 ויורו 2020 וכן משמש חבר קבוע בפאנל ליגת העל בכדורגל של שידורי ספורט1. החל מעונת 2018/19 משתתף בפודקאסט "בשירות הוד מלכותה" אודות הפרמייר ליג בשיתוף בן פורגס ושרון דוידוביץ'. מ-2019 משמש כהן פרשנה של התכנית "פספורט", תוכנית סוף השבוע לסיכום האירועים בכדורגל העולמי של ספורט1. כהן הוא בעל טור באתר האינטרנט ספורט1, ובאתר וואלה!. ביוני 2022 נבחר לצוות הפרשנים מטעם כאן 11 למשחקי מונדיאל 2022 שנערכו בקטר. לצד חברו השדר יונתן כהן.
ב-2019 הוציא בצוותא עם שרון דוידוביץ' ספר בשם "אגדות דשא", העוסק בכדורגל עולמי וסוקר את 50 השחקנים הגדולים ביותר בדור האחרון - מאז חקיקתו של חוק בוסמן. הספר הפך לרב מכר ברשימות הספרים של סטימצקי.
כהן נשוי למאיה לבית מוסק ולהם 2 ילדים.
כהן ידוע באהדתו לקבוצות הכדורגל והכדורסל של הפועל ירושלים. ולקבוצת הכדורגל של אייאקס
הערות שוליים

↑  הזווית הנוספת על יורו 2020, באתר icflag.wp.sapir.
↑  רן בוקר, טל ברמן יגיש את אולפן המונדיאל מקטאר, באתר ynet, 4 ביולי 2022.
↑    דותן מלאך, ‏ספר האגדות, בעיתון מקור ראשון, 20 ביוני 2019.
חוט אדום

קשירת חוט אדום סביב פרק היד היא סגולה עממית להרחקת עין הרע. מקובל לחשוב שמנהג קשור לקבלה, אך למעשה אין לכך כל מקור בספרי הקבלה.
החוט האדום עצמו עשוי בדרך כלל מחוט צמר ארגמן דק. הוא נענד כצמיד או רצועה על פרק כף היד.
המנהג נפוץ בתרבויות נוספות, כגון בהודו ועוד.
מקורות לסגולה

בגמרא נאמר שנוהגים לקשור לילדים חוטים אדומים לרפואה ונגד הכשפים. כמו כן מובא בגמרא שהיו נוהגים לקשור חוט אדום על גבי סוסים.
כעין זה מובא במדרש, שיעקב הוסיף למלבושו של יוסף חוט אדום, ובדרשות חתם סופר כתב שכל מטרת הכתונת הפסים שנתן יעקב ליוסף היא נגד עין הרע.
מטרת הסגולה

בפירוש רבי יהונתן מלוניל כתב שהסיבה לקשירת חוט אדם שמופיעה בתלמוד לגבי סוסים, היא על מנת להימנע מעין הרע.
לדעת אחרונים רבים דוגמת המנחת אלעזר, הבאר משה האדמו"ר מפאשוורסק, ואחרים, זהו גם סיבת קשירת חוט אדום על הידיים - נגד עין הרע.
רבי דוד פרדו בספרו חסדי דוד כתב שהמנהג להשים חוט אדום למקרים שבהם העור התנפח.
הרב אברהם מנחם מאלכסנדר כתב בשם דודו ה"ישמח ישראל" שהמנהג הוא לקחת חוט אדום שהועבר מעל קבר רחל והוא מועיל לנשים בהריון.
החתם סופר כתב שלקשור חוט אדום על הזרת השמאלית הוא סגולה לעצירת דימום מהאף.
אמונה נוספת שרווחה בעבר היא שהשדה לילית מפחדת מצבע אדום ועל כן עונדים חוט אדום כדי לגרשה.
בשו"ת באר משה במענה לשאלה האם יש טעם במנהג לקשור חוט אדום על עגלת תינוק או על מיטתו, כותב שאף שהטעם אינו ידוע לנו, אך אין לזלזל במנהג, כי בוודאי יש טעם בדבר.
בתרבות

מקובל לראות נשים מבוגרות קושרות לתיירים חוט אדום סביב פרק היד לסגולה. חוטים מעין אלה נמכרים בעיקר בסביבת המקומות הקדושים דוגמת הכותל המערבי קבר רחל וקבר רשב"י.
נימוקים רבים נאמרו לסיבת קשירת החוט, הנימוק הרווח הוא נגד "עין הרע", או מנימוק קבלי דומה, מפורסמים רבים דוגמת בריטני ספירס, מדונה, לאונרדו דיקפריו, אריאנה גרנדה, רוזי אודונל, אשטון קוצ'ר, דייוויד בקהאם, זאק אפרון, דמי מור רישי סונאק ואחרים נוהגים או נהגו לענוד על ידם חוט אדום. שרגא ברג תרם לפופולריות הרבה של ענידת החוט.
סמל וסימן

בניגוד למקורות הרואים בחוט האדום סגולה, ממקורות אחרים עולה כי הדבר רק מהווה סמל וסימן:
בדברי הפילוסוף רבי שמואל בן חפני גאון, בפירושו לתורה, מפרש שהמיילדת קשרה 'חוט שני' (=חוט אדום) לידו של זרח מפני ש"הוא סימן הצלה וישועה ומשום שמחילת עוונות נמשלה לזה".
רבי אברהם סבע בספרו צרור המור המליץ לאנוסי ספרד אשר נמנעו מלבישת תפילין לקשור על היד חוט אדום אשר הוא גם זכר לברית מילה, יש ראו בדבריו מקור לעניין זה.
התנגדות לסגולה

בתוספתא הובאה מחלוקת האם מותר לקשור חוט אדום או שאסור מדין דרכי האמורי, בעקבות כך יש שפסקו לאסור קשירת חוט אדום, פוסקים אחרים הצביעו על דברי הבית יוסף שכתב שלא נאסרו מדרכי האמורי אלא מה שנכתב בגמרא.
בספר ויען דוד האריך בעניין זה האם יש בענידת חוט אדום משום דרכי האמורי, ולמסקנה כתב להתיר מכמה טעמים, בין היתר משום שצבע אדום אין בו תכונות סגוליות על טבעיות למנוע עין הרע אלא תכונות טבעיות בלבד, כי "טבע העין להסתכל על צבע אדום וממילא אין העין מסתכל על יופי התינוק".
ראו גם

חמסה
קבלה מעשית
רקשה בנדהאן (אנ')
הערות שוליים

↑  קלאווה (אנ') הינדית.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ס"ו, עמוד ב' בגמרא לא נאמר על היד בדווקא, לשון הגמרא הוא "קשרי פואה" - חוט אדום בארמית
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף נ"ג, עמוד א'
↑  אגדת בראשית פרק סא
↑  בספרו דברי תורה (מהד"ת אות עא) בשם "זקני עמנו" שצבע אדום הוא נגד עין הרע, מפני שהוא סמל הגבורה המגרשת עין הרע
↑  הרב משה שטרן, באר משה, חלק ח סימן לו סעיף ג, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  הרב חיים יוסף דוד וייס, ויען דוד, חלק ג תשובה נד, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  הרב אפרים גרינבלט, רבבות אפרים, חלק ח עמ' כד, באתר היברובוקס
↑  על התוספתא שבת ח ד
↑  מכתב, הובא במאסף אוצרות ירושלים חלק לו ועוד
↑  זכריה הולצר, מקור חדש ללבישת חוט אדום על היד, עץ חיים (באבוב), גיליון כח עמ', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
↑  ראה, בני נחמיאס, חמסה עמוד קכו, הוצאת מודן
↑  שטרן, משה בן אברהם, 1914-1997, באר משה  חלק זח, באתר היברובוקס
↑  על פרק היד, חוט אדום הוא הגנה נגד עין הרע, באתר iw.ruarrijoseph.com
↑  גוני נוי, חתן פרס ישראל החילוני הקדיש את חייו לקבלה, באתר nrg‏, 28 בינואר 2013; אמיר קמינר, תורת הקבלה של מדונה, באתר ynet, 1 באוקטובר 2003
↑  לאונרדו דיקפריו "מאמין אדוק בתורת הקבלה", בגלל חוט אדום?, באתר מעריב אונליין, 4 בפברואר 2016
↑  ליטל, ניתוח הקליפ God is a Woman של אריאנה גרנדה, באתר שיר ותמונה, ‏יום שישי, 21 בספטמבר 2018;  Ariana Grande - God is a woman (Official Video), סרטון בערוץ "ArianaGrandeVevo", באתר יוטיוב (אורך: 04:02)
↑  שירי לב-ארי, צריך לדעת לקבל, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2004
↑  מירי סער וצביקה קליין, נפטר רבה של מדונה ודמי מור, הרב פיליפ ברג, באתר nrg‏, 16 בספטמבר 2013
↑  Patrick Daly, Rishi Sunak's red bracelet and why the Prime Minister wears it explained, mirror, ‏2022-10-26 (באנגלית)
↑  פירוש רבינו שמואל בן חפני לתורה עמוד פ, בראשית לח כח
↑  לפי הנאמר בפסוק כוונת המיילדת הייתה "לֵאמֹר זֶה יָצָא רִאשֹׁנָה" רשב"ח מפרש את הסיבה ששמה חוט שני ולא חוט אחר, מה שיכל להיות מקרי
↑  ככל הנראה צבע אדום במקורות מסמל הצלה כדוגמת השמש הזורחת, "וזרחה לו השמש" "והשמש זרחה על המים" ועוד
↑  כלומר סמל להפיכת השני ללבן וכלשון הפסוק בספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ח אִם יִהְיוּ חַטָּאֵיכֶם כַּשָּׁנִים כַּשֶּׁלֶג יַלְבִּינוּ
↑  פרשת ואתחנן הוצאת היכל הספר עמ' רסג
↑  ראו, הרב טוביה פרשל, לקשור חוט אדום על היד במקום תפילין, ירושלים תשע"ו
↑  ביאור לדבריו אלו ראו בערך קיצור סמ"ג
↑  תוספותא על מסכת שבת, ח ד
↑  הרב חיים קניבסקי, מובא בספר התינוק והלכותיו תשובה כא, הרב שלמה זלמן אוירבך מובא בספר חכו ממתקים חלק א עמ' רפא
↑  יורה דעה סוף סימן קעט, בשו"ת אורחותיך למדני חלק א תשובה קמ סייג את דבריו לשעת הדחק
↑  ויס, חיים יוסף דוד, ויען דוד חלק ג, באתר היברובוקס
↑  דיון על המאמר, ראו: הרב חננאל עבאדי, תגובה למאמר "מקורות קדומים ללבישת חוט אדום לסגולה", קובץ עץ חיים (באבוב), גיליון כה, עמ' שצד-תו; הרב זכריה הולצר, מענה לתגובות על המאמר "מקורות קדומים ללבישת חוט אדום לסגולה", עץ חיים (באבוב), גיליו כו עמ' שצד והלאה, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
מדונה עונדת חוט אדום, ומבצעת את רצועת הפתיחה של האלבום, "Drowned World/Substitute for Love", במסגרת סיבוב ההופעות "Confessions Tour" ב-2006
סרט אדום מסמל גם את המאבק בנגיף האיידס
אשכנז (דמות מקראית)

| --- | --- |
 אב:  גומר בן יפת 
 
אַשְׁכְּנַז, דמות מקראית, היה בנו הראשון של גומר בן יפת ונינו של נֹחַ (בראשית י' 2–3).
לפי מסורות קדומות, העיר רג'ו די קלבריה בדרום איטליה נוסדה על ידי אַשְׁכְּנַז[דרוש מקור]. על הגעתם של יהודים לעיר כתבו יוסף בן מתתיהו והירונימוס.
בספר ירמיהו נזכרת ממלכה בשם אשכנז כעם הקרוב למני ואררט, אבל אין לדעת מי הוא "עם אשכנז" ובאיזה אזור ישב:
שְׂאוּ-נֵס בָּאָרֶץ, תִּקְעוּ שׁוֹפָר בַּגּוֹיִם קַדְּשׁוּ עָלֶיהָ גּוֹיִם--הַשְׁמִיעוּ עָלֶיהָ מַמְלְכוֹת אֲרָרַט, מִנִּי וְאַשְׁכְּנָז; פִּקְדוּ עָלֶיהָ טִפְסָר, הַעֲלוּ-סוּס כְּיֶלֶק סָמָר.
בתעודות האשוריות מימי אסרחדון (אשר מלך בין השנים 681 ו-668 לפנה"ס) נזכר השם אשכנז אבל לא נאמר שם היכן היה מיקומו. יש סברה שמדובר בסקיתים אשר נקראו באשורית אישגוזה.
במסורת היהודית

בימי הביניים, ארץ גרמניה כונתה בפי היהודים בשם "אשכנז", כנראה עקב דמיון לשם "זאקסן", השם הגרמני של סאקסוניה, חבל ארץ גדול בגרמניה. עקב שם זה נקראו יהודי גרמניה וצרפת, ומאוחר יותר רוב יהודי אירופה, בשם יהודי אשכנז.
לקריאה נוספת

שמואל קרויס, "השמות אשכנז וספרד", תרביץ ג' (ד'), תמוז תרצ"ב, עמ' 423–435
הערות שוליים

↑  האנציקלופדיה העברית, הערך "סקיתים", חיים תדמור
| צאצאי נח לפי ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| שם ובניו | עילם • אשור • ארפכשד • לוד • ארם • עוץ • חול • גתר • מש • שלח |  |
| חם ובניו | כוש • מצרים • פוט • כנען • סבא • חוילה • סבתה • רעמה • סבתכא • נמרוד • לודים • ענמים • להבים • נפתוחים • פתרוסים • כסלוחים • יבוסי • אמורי • גרגשי • חיוי • ערקי • סיני • ארוודי • צמרי • חמתי |  |
| יפת ובניו | גומר • מגוג • תירס • יוון • תובל • משך • מדי • ריפת • אשכנז • תוגרמה • אלישה • תרשיש • כתים • דדנים |  |
מחוזות ניז'ר

מבחינה מנהלית ניז'ר מחולקת ל-7 מחוזות (région) ואזור עיר הבירה. המחוזות מחולקים לנפות.
מפת מחוזות ניז'ר
| מס' | שם | בירה | שטח, קמ"ר | אוכלוסייה (נכון ל-2020) | שם בשפת המקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מחוז אגדז | אגדז | 667,799 | 626,100 | Agadez Region |
| 2 | מחוז דיפה | דיפה | 156,906 | 762,700 | Diffa Region |
| 3 | מחוז דוסו | דוסו | 33,844 | 2,754,500 | Dosso Region |
| 4 | מחוז מרדי | מראדי | 41,796 | 4,728,200 | Maradi Region |
| 5 | מחוז טחוא | טחוא | 113,371 | 4,442,700 | Tahoua Region |
| 6 | מחוז טילברי | טילברי | 97,251 | 3,783,200 | Tillabéri Region |
| 7 | מחוז זינדר | זינדר | 155,778 | 4,873,900 | Zinder Region |
| 8 | מחוז ניאמיי | ניאמיי | 402 | 1,324,700 | Niamey |
מיפי

| --- | --- |

 מבוסס על:  ספרי דיק ברונה
 שיר הנושא:  הקשיבו לסיפור שלי   שירי פתיחה לסיפורים בהשתתפות מיפי, פופי, בוריס וסנאפי
 סוגה:  ילדים
 יוצרים:  דיק ברונה 
 מדבבים בעברית:  אניה בוקשטיין
 ארץ מקור:  הולנד הולנד צ'כיה צ'כיה צרפת צרפת יפן יפן דרום קוריאה דרום קוריאה
 שפות:  אנגלית (דובבה לשפות נוספות מבניהם: עברית)
 שידור
 רשת שידור:  Cartoon Network
 רשת שידור בישראל:  ערוץ 2
 תקופת שידור מקורית:  1992–1994
 תקופת שידור בישראל:  1994
 קישורים חיצוניים
 www.nijntje.nl
 
מיפי (באנגלית: Dick Bruna's Miffy storybook classics; בתרגום חופשי קלאסיקות ספרי מיפי של דיק ברונה) היא סדרת טלוויזיה מונפשת הולנדית-צ'כית-יפנית-צרפתית-דרום קוריאנית לילדים המובססת על יצירתו של דיק ברונה. בארצות הברית הסדרה שודרה ב-Cartoon Network בשנת 1992, בישראל הסדרה שודרה בערוץ 2 בשנת 1994. הסדרה הולחנה על ידי המלחין הצ'כי המנוסה ירוסלב סלבה.
עלילה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: הרחבה.
בכל פרק מסופר סיפור בכיכובו של מפיפי, אשר נכתב על ידי דיק ברונה עם שיר פתיחה משלו.
שירים וכוכבי סיפורים

| שם הדמות | שם השיר | מלחין | ביצוע בשפת המקור |
| --- | --- | --- | --- |
| מיפי | מיפי, אנחנו אוהבים אותך | ירוסלב סלבה | ??? |
| פופי | הנה באה פופי החזירה | ירוסלב סלבה | ??? |
| כל פרק | הקשיבו לסיפור שלי | ירוסלב סלבה | ??? |
| פרקים נוספים | יש לי עוד סיפור לספר | ירוסלב סלבה | ??? |
| בוריס | בוריס | ירוסלב סלבה | ??? |
| סנאפי | סנאפי | ירוסלב סלבה | ??? |
בעברית בוצעו כל השירים על ידי אניה בוקשטיין.
דיבוב

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: הרחבה.
הדיבוב העברי בוים על ידי סיון שביט.
| שם הדמות | מדבב\ת בעברית |
| --- | --- |
מספר: אניה בוקשטיין
הכף הצפוני

הכף הצפוני (באנגלית: Northern Cape) היא אחת מתשע פרובינציות דרום אפריקה. בירת הפרובינציה והעיר הגדולה ביותר היא קימברלי.
הפרובינציה שוכנת במערבה של דרום אפריקה, וגובלת מצפון במדינות בוטסואנה ונמיביה, ממזרח במדינה החופשית ובפרובינציה הצפון-מערבית, מדרום בכף המזרחי ובכף המערבי וממערב באוקיינוס האטלנטי. הפרובינציה הוקמה בשנת 1994 כאשר פרובינציה כף התקווה הטובה פוצלה.
גאוגרפיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
האזור הוא מדברי וכולל מדבר קארו וקלהארי.
עוד במהלך המאה ה-19 התגלו באזור מרבצי יהלומים. הם פזורים כיום בשטח נרחב בעיקר לאורך נהר אורנג' מאזור קימברלי במרכז הפרובינציה ועד לאזור שפך הנהר באורך הגבול עם נמיביה.
כלכלה

כלכלת האזור מבוססת על מרבצי יהלומים וחקלאות.
עוד במהלך המאה ה-19 התגלו באזור מרבצי יהלומים. הם פזורים כיום בשטח נרחב בעיקר לאורך נהר אורנג' מאזור קימבלרי במרכז הפרובינציה ועד לאזור שפך הנהר באורך הגבול עם נמיביה. החברה הגדולה ביותר בתחום היא דה בירס. לצידה קיימות חברות נוספות שמפתחות מכרות באזורים שונים לרבות טראנס הקס שמתרכזת באזור קרוב לגבול עם נמיביה.
דמוגרפיה > התפלגות גזעית

| הקבוצות הגזעיות באוכלוסיית הכף הצפוני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שחורים | 576,986 | 50.35% |   |  |
| צבעוניים | 461,899 | 40.31% |   |  |
| לבנים | 81,246 | 7.09% |   |  |
| אסייתים | 7,827 | 1.56% |   |  |
| אחר | 17,903 | 0.68% |   |  |
דמוגרפיה > התפלגות לשונית

| השפות המדוברות באוכלוסיית הכף הצפוני |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אפריקאנס | 606,225 | 53.76% |   |  |
| אנגלית | 37,842 | 33.08% |   |  |
| קוסה | 60,187 | 5.34% |   |  |
| צוואנה | 373,086 | 3.36% |   |  |
| אחר | 50,341 | 4.47% |   |  |
דמוגרפיה > פריסת אוכלוסין

| פריסת אוכלוסיית הכף הצפוני |
| --- | --- | --- | --- |
  פחות מ-1 נפש לקמ"ר  1–3 נפש לקמ"ר  3–10 נפש לקמ"ר  10–30 נפש לקמ"ר  30–100 נפש לקמ"ר  100–300 נפש לקמ"ר  300–1000 נפש לקמ"ר  1000–3000 נפש לקמ"ר  יותר מ-3000 נפש לקמ"ר:
חלוקה מנהלית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| מפתח | שם | שם מלא רשמי | בירה | שטח (בקמ"ר) | אוכלוסייה (2011) | מספר רשויות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1–4 | מחוז פרנסס באארד | Frances Baard District Municipality | קימברלי | 13,518 | 382,086 | 4 |
| 8–13 | מחוז מגכאוו | ZF Mgcawu District Municipality | אפינגטון | 102,524 | 236,783 | 6 |
| 5–7 | מחוז ג'ון טאולו גאאטסווה | 	John Taolo Gaetsewe District Municipality | קורומן | 27,283 | 224,799 | 3 |
| 14–21 | מחוז פיקסליי קה סמה | Pixley ka Seme District Municipality | דה ארה | 102,727 | 186,351 | 8 |
| 22–27 | מחוז נאמאקווה | Namakwa District Municipality | ספרינגבוק | 126,836 | 115,842 | 6 |
ראו גם

כף התקווה הטובה (פרובינציה)
הערות שוליים

↑  Mid-year population estimates, 2015 (PDF) (Report). Statistics South Africa. 31 July 2015. p. 3. Retrieved 11 August 2015.
1 2 3  Census 2011: Northern Cape, Statistics South Africa
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 84c2ac7d-79eb-4f8f-8777-09b984f2dd85
קרשקש וידאל

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־14 ברצלונה, ספרד 
 מדינה:  כתר אראגון 
 רבותיו:  רשב"א 
 
רבי קרשקש וידאל (שמו היהודי היה "יהודה") היה מחכמי ברצלונה בתחילת המאה הארבע עשרה, מחבר חידושים על התלמוד.
ביוגרפיה

כפי הנראה נולד בברצלונה שבספרד בתחילת האלף השישי (1240- 1250), ויצחק בער מעלה את ההשערה שאביו הוא שלמה וידאל הגזבר של יעקב הראשון מלך אראגון. למד תורה בבית מדרשם של הרא"ה (שהיה רבו המובהק, שכן רק אותו הוא מכנה "מורי נר"ו") והרשב"א. מסיבה בלתי ידועה נדד ממקומו ועבר לעיר מרסיי ומשם לפרפיניאן בה נחשב לאחר מנכבדי העיר. במסגרת הפולמוס נגד לימוד הפילוסופיה ביקש הרשב"א מרבי קרשקש לתמוך במחנה המתנגדים, אך הוא עצמו נקט עמדה מתונה יחסית.
לאחר מכן, חזר לברצלונה, ובשנת ה'ס"ו הוא נזכר ב"איגרת ההתנצלות הקטן" לרבי קלונימוס בן קלונימוס תלמיד הרשב"א.
הריב"ש מזכיר חכם בשם "דון אשתרוק קרשקש", שהיה תלמיד הרשב"א והרא"ה. יש הטוענים כי הכוונה אליו, ויש חולקים.
משפחתו

לרבי קרשקש היה אח בשם רבי בונפאס וידאל שהיה מהמעוררים בפולמוס נגד הפילוסופיה, ובן בשם אסתרוג שנשא את בתו של שמואל שקייל מעשירי נרבונה בסביבות שנת ה'נ"ז.
חידושיו על התלמוד

רבי קרשקש חיבר חידושים על מספר מסכתות מן התלמוד. בחידושיו הרבה לצטט מרבותיו הרא"ה והרשב"א, וכן מרבם הרמב"ן. לחידושיו הייתה השפעה רבה על חידושי הר"ן. על פי מקורות שונים, ידוע לנו כי כתב חידושים למסכתות הבאות:
מסכת כתובות - הובאו מהם בשיטה מקובצת. יצאו לאור מכתב יד על ידי הרב משה הרשלר והרב ל. אריה פלדמן בהוצאת מכון שלם, ירושלים, ה'תשמ"ג.
מסכת גיטין - הרב אליהו ליכטנשטיין טען שהחידושים למסכת גיטין שיוחסו במהלך הדורות לריטב"א, נכתבו למעשה על ידי רבי קרשקש וידאל טענה זו התקבלה גם על ידי הרב פלדמן. הרב שילה רפאל דחה את הוכחותיו וטען כי חידושים אלו הם של הריטב"א.
מסכת בבא מציעא - הריב"ש מזכיר חידושים של דון אשתרוק קרשקש לבבא מציעא. הרב אליהו ליכטנשטיין ייחס לרבי קרשקש את החלק הראשון של חידושי הריטב"א הנדפסים לבבא מציעא (עד דף יב), שהודפסו לראשונה בשו"ת מהר"ם גאלנטי, ונציה, ה'שס"ח. יש שדחו זיהוי זה.
מסכת נדרים - בכמה כתבי יד מצוין שרבי קרשקש חיבר חידושים לנדרים. הרב אהרן פולד מציע שהחידושים שנדפסו כחידושי הריטב"א על מסכת נדרים הם של רבי קרשקש. הרב אהרן יפה'ן דחה השערה זו, אך הרב פלדמן במבוא לחידושי כתובות לא שלל אותה.
רבי קרשקש מפנה בדבריו לחידושיו על מסכתות עירובין, יבמות, סנהדרין, חולין וקידושין, וכן כותב על כמה מסכתות נוספות שהוא עתיד לבאר, אך כתבי היד של חידושיו למסכתות אלו לא הגיעו לידינו.
לקריאה נוספת

הרב אליהו ליכטנשטיין, מבוא לחידושי הריטב"א למסכת גיטין, בהוצאת מוסד הרב קוק.
הרב אליהו ליכטנשטיין, מבוא לחידושי הר"ן למסכת עבודה זרה בהוצאת מוסד הרב קוק, ה'תש"ן.
הרב ל. אריה פלדמן, מבוא לחידושי רבנו קרשקש על מסכת כתובות, מכון שלם, ירושלים ה'תשמ"ג.
הרב שילה רפאל, מבוא לחידושי הריטב"א למסכת חולין, מהדורת מוסד הרב קוק.
הרב יוסף אליהו מובשוביץ, מבוא לחידושי הריטב"א לפרק שנים אוחזין, בתוך חידושי הריטב"א למסכת בבא מציעא, בהוצאת מוסד הרב קוק.
הרב יוסף מיכאל יוסקוביץ, מבוא לתולדות רבי קרשקש וידאל בתוך מבוא לקובץ מפרשים כתובות הוצאת עוז והדר ירושלים ה'תשפ"ג.
מכינת צהלי

| --- | --- |

אין תמונה חופשית
 מכינה קדם-צבאית
 על שם:  תמר אריאל 
 השתייכות:  ציונות דתית, הקיבוץ הדתי
 תקופת הפעילות:  2006–הווה (כ־18 שנים)
 מייסדים:  מיכל נגן
 התמחות:  תורה עם חיי קבוצה, הכירות עם החברה הישראלית, הכנה לצהל
 מגמות:  קבוצת צוהר, קבוצת הלל, מדרשת רוני, שלוחת צהלי בקיבוץ יבנה
 מספר כיתות:  4
 בעלי תפקידים
 מנהל:  הרבנית מיכל נגן
 מנהלת:  נעמה סולטניק
 משגיח:  הרבנית זיוית ברלינר, עדי בלוט, תפארת וייגלר, הרבנית אביטל כהן ברנר, עדי קנדלר
 באחריות:  תנועת הקיבוץ הדתי
 תלמידים
 :  150
 מיקום
 מיקום:  עין צורים, משואות יצחק, קבוצת יבנה
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°42′05″N 34°41′12″E﻿ / ﻿31.701381°N 34.686549°E﻿ / 31.701381; 34.686549
 http://www.tzahali.co.il
 
מכינת צהלי ע"ש תמר אריאל היא מכינה קדם צבאית המיועדת לצעירות דתיות. המכינה הוקמה בשנת תשס"ז, 2006 על ידי מרכז יעקב הרצוג, בחסותה של תנועת הקיבוץ הדתי. המכינה פועלת בעין צורים. צהלי הייתה המכינה הקדם-צבאית הראשונה שמיועדת לציבור זה.
בראש המכינה עומדת מאז הקמתה הרבנית מיכל נגן.
היסטוריה

המכינה הוקמה בשנת 2006 במטרה ללוות מקרוב בוגרות אולפנה ותיכונים דתיים שבחרו לשרת בצה"ל, ומעוניינות להכשיר את עצמן לקראת שירות משמעותי בצבא. המכינה מאפשרת לצעירות להתחזק ולהתגבש בעולמן האמוני-דתי וגם להיפגש עם החברה הישראלית, לחיות חיי קבוצה, להתנסות באתגרים קבוצתיים, ולבחור בצורה מושכלת ותוך ליווי קרוב תפקיד המתאים להן בצבא. שמה של המכינה נגזר מהפסוק: "צַהֲלִי וָרֹנִּי, יוֹשֶׁבֶת צִיּוֹן: כִּי-גָדוֹל בְּקִרְבֵּךְ, קְדוֹשׁ יִשְׂרָאֵל" (ספר ישעיהו, פרק י"ב, פסוק ו').
למכינה מגיעות מדי שנה כ-130 מסיימות י"ב, הדוחות את גיוסן לצה"ל בשנה. יום הלימודים מוקדש ברובו ללימודי קודש, ובחלקו להיסטוריה של ארץ ישראל, מדינת ישראל וחוגים. ארבע פעמים בשנה יוצאת המכינה לסדרות שטח באזורי הארץ השונים שבהן נלמדים עיקרי הקונפליקטים של החברה הישראלית. חיי המכינה כוללים לקיחת אחריות, קבלת משימות וביצוען, חצי יום התנדבות, וחיי קבוצה. מושם דגש מרכזי על גיבוש הקבוצה, על פיתוח מיומנויות תקשורת בין אישית, על בניית זהות ועל תרומה לחברה.
כדי לאפשר חיי קבוצה המכינה מחולקת לשתי קבוצות הפועלות זו לצד זו קבוצת צוהר שבראשה עומדת תפארת וייגלר, וקבוצת הלל שבראשה עומדת עדי קנדלר. את הפעילות החינוכית מלווה הרבנית אביטל כהן ברנר.
החניכות זוכות להיכרות תאורטית עם המערכת הצבאית, בביקור בבסיסים והיכרות עם תפקידי חיילות דתיות בצה"ל. בשיתוף פעולה עם מיטב, מוצאת כל חניכה את התפקיד המתאים לה בצבא. המכינה גם מכשירה את החניכות לעמוד בדרישות כושר קרבי של צה"ל.
הבוגרות משתלבות בצה"ל בתפקידים מגוונים: מדריכות חיל שריון, מורות חיילות, מש"קיות ת"ש, מפק"ציות ומש"קיות הוראה בחיל חינוך, משקיות נפגעים, דובר צה"ל, וחיל המודיעין. במכינה מתקיימים ימי עיון ושבתות לחיילות שבצבא, וכן תוכנית לימוד המיועדת לבוגרות צבא. המכינה נחשבת פורצת דרך בתחום שירות הנשים בצה"ל.
בשנת 2018 עמדה המכינה, בהובלת ראש המכינה הרבנית נגן, בלב המאבק לעידוד נערות דתיות להתגייס לצבא, המכינה ארגנה שירת המונים לחילות הדתיות - אירוע קולולם בביצוע מקורי של קולות נשיים לשיר 'בדרך שלך' (שיר של עידן עמדי) השיר נצפה באלפי צפיות וקטע את הקמפיין של חותם (ארגון) נגד גיוס הנערות הדתיות לצבא.
בשנת 2023 הקימה צהלי שלוחה חדשה למכינה בקבוצת יבנה. השלוחה משמרת את תוכנית הלימודים של מכינת האם ובנוסף תקיים יום עבודה בשדות החקלאות של הקיבוץ. בראשות השלוחה עומדת עדי בלוט, רעייתו של האלוף אבי בלוט.
תחת אחריות מוסדות המכינה נמצאת גם מדרשת רֹוני, מדרשה תורנית המיועדת לצעירות דתיות המעוניינות בגיוס לצבא במסגרת גרעין. המדרשה הוקמה בשנת 2017 ובראשה עומדת הרבנית זיוית ברלינר, תושבת נתיבות ורעייתו של הרב אסף ברלינר, ר"מ ב-ישיבת ההסדר "אהבת ישראל" בנתיבות. מדרשת רוני פועלת במשואות יצחק.