עובדיה יוסף
הערות שוליים

↑  פרסי ישראל – תש"ל, באתר משרד החינוך
↑  עמרי אפרים, נפרדים ממרן: "גדול הדור, ענק בתורה", באתר ynet, 7 באוקטובר 2013
↑  מרבית יהודי עיראק נקראו בשמם ובשם אביהם, ללא המילה "בן". בארץ ישראל הפך פעמים רבות שם האב לשם המשפחה. עובדיה היה שם המשפחה של חלק מבני משפחתו. אחיו של הרב עובדיה יוסף, למשל, נקרא נעים עובדיה. ראו: אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמ' 52; הרב יצחק יוסף, אנציקלופדיה תלמודית, כרך ל' עמוד 1
↑  "הרב עובדיה שלא הכרתם" – עדינה בר שלום, בריאיון לאתר כדורינט
↑  מקורות אחדים מציינים שעלה ב-1923, בגיל 3. ראו: נרי הורוביץ. 2006. הרב עובדיה יוסף – השנים המעצבות, בתוך אביעזר רביצקי, (עורך), ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים, תל אביב: הוצאת עם עובד. וכן: רונן קדם ושאול מייזליש, הרב עובדיה, הוצאת ידיעות אחרונות, 2002.
↑   כיצד ניצל הרב עובדיה זצ"ל מרעידת אדמה ומנחש בהיותו קטן - הרב יצחק יוסף, סרטון בערוץ "שיעורי תורה", באתר יוטיוב (אורך: 04:51), מוצ"ש האזינו תשפ"ב
↑  בפתיחה כתב: "בהיות שהייתי בן תשע שנים השמעתי לרב הגאון הגדול מעוז ומגדול כבוד קדושת שם תפארתו ר' שלמה עבו שליט"א ולרב הגאון ר' עמרם בלוי את המשניות של מסכת שבת, פסחים, אבות, סוכה, מכות, וגם גמרא מסכת בבא מציעא פרק שניים אוחזין בטלית, ופרק אלו מציאות והמפקיד והזהב – בעל פה, לכן נתנו לי הספר הזה במתנה כדי ללמוד בו ואנוכי הדל העירותי כאשר השיגה ידי". מובא אצל בנימין לאו, 'ממרן עד מרן'.
↑  בחיבור נוסף שכתב באותה שנה הוא חתם עבדי' יוסף בן יעקב יצ"ו, יבי"ע אומר. יבי"ע הם ראשי התיבות של שמו במהופך, ו"יביע אומר" הוא שמה של יצירתו ההלכתית המרכזית (מתוך הפסוק "יום ליום יביע אומר").
↑  מסופר שהוא נאלץ לעזוב את הישיבה כדי לעזור לאביו בחנות המכולת. הרב עטייה (ועל פי גרסה אחרת: תלמידים ששלח) הגיע למכולת וביקש מאביו שיחזירו לישיבה בשל כוח הלימוד שלו. ראו: בנימין לאו ממרן עד מרן, ולגרסה אחרת, ניצן חן ואנשיל פפר, מרן – עובדיה יוסף, הביוגרפיה
↑  בני לאו, ממרן עד מרן – משנתו ההלכתית של הרב עובדיה יוסף, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005. לגרסה המקדימה את התחלת מתן השיעורים מגיל 16, ראו: נרי הורוביץ. 2006. הרב עובדיה יוסף – השנים המעצבות, בתוך אביעזר רביצקי, (עורך), ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים, תל אביב: הוצאת עם עובד
↑  אבישי בן חיים, סופשבוע, 29 בדצמבר 2007
↑  הרב יעקב תופיק אביעזרי בריאיון לישראל כהן, מגזין הקהילות - גיליון כ"ו, ירושלים: איגוד עמלי התורה, ה'תשפ"ב, עמ' 4
1 2  בני לאו, ממרן עד מרן – משנתו ההלכתית של הרב עובדיה יוסף, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005
↑  ראו אודותיו פה. פטאל, שהיה איש מיוחס, לא היה מאושר בתחילה משידוך זה, מאחר שמשפחתו של הרב יוסף הייתה ענייה ולא מיוחסת, אבל לבסוף התרצה. לימים יזם חתנו את הוצאת ספרו על התורה "ויאמר אברהם" בשלושה כרכים. (ירושלים: מאור ישראל, ה'תש"ס).
↑  נרי הורוביץ. 2006. הרב עובדיה יוסף – השנים המעצבות, בתוך אביעזר רביצקי, (עורך), ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים, תל אביב: הוצאת עם עובד
↑  קימי קפלן, "החרדיות המזרחית והדת העממית: שני מקרי מבחן" בתוך: אביעזר רביצקי (עורך), ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים, הוצאת עם עובד, 2006,[דרושה הבהרה] הערה 24.
1 2  כך סיפר בנו הרב יצחק יוסף בשיעורו השבועי, הודפס בעלון "בית מרן" מספר 259
↑  מרן: עובדיה יוסף, הביוגרפיה, עמודים 101–102
↑  חולקו פרסים לח"י עילויי ישיבות, שערים, 10 ביוני 1952.
↑  ראו מכתבו אל הרב הראשי הרב הרצוג: ישיבות ומוסדות תורה, באתר ארכיון המדינה, עמ' 118
↑  ראו: כתבי מינוי לדיינים בבתי-הדין הרבניים (העתקים), באתר ארכיון המדינה, עמ' 2
↑  ראו למשל את דברי בנו הרב משה יוסף, במוסף התורני של המבשר, גיליון 308, פרשת נח תשע"ה, עמ' 8-7
↑   הרב עובדיה ביום הכתרתו לרב הספרדי הראשי של תל אביב - ארכיון המדינה, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 0:42)
↑  'הפרדס', כסלו ה'תשל"ג, עמוד 28
↑  בנימין לאו, ממרן עד מרן מתאר זאת כך: "הדימוי הקרוב ביותר לטיב היחסים בין שני אישים אלו הוא יחסי שאול ודוד: תערובת של קרבה גדולה עם קנאה שמביאה לשנאה".
↑  יביע אומר חלק ח, אבן העזר סימן י"ב; מכתב שפורסם אצל: מיכאל קורינאלדי, המעמד האישי של הקראים, ירושלים תשמ"ד, עמוד 139; הובא גם אצל: בני לאו, 'על משמרתי אעמודה להחזיר עטרה ליושנה', בתוך: מרדכי בר-און (עורך), אתגר הריבונות, ירושלים 1999, עמוד 226.
↑   יאיר אטינגר, הקרב שאחרי שביתת הנשק ביום כיפור, באתר הארץ, 5 במאי 2014.
↑  חיים מאיר נריה, מתיר אסורות: על בית הדין המיוחד שהקים הרב עובדיה יוסף אחרי מלחמת יום כיפור, בהספרנים - בלוג הספרייה הלאומית, 14 בספטמבר 2023
↑  שמות שניים מספריו החשובים של הרב יוסף לקוחים מתהילים, יט', ג': "יום ליום יביע אומר ולילה ללילה יחוה דעת".
↑  חיים מאיר נריה, מתיר אסורות: על בית הדין המיוחד שהקים הרב עובדיה יוסף אחרי מלחמת יום כיפור, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית
↑  בג"ץ 343/87 ח"כ יאיר צבן נ' השר לענייני דתות, ניתן ב-15 בספטמבר 1988
↑  אביעזר רביצקי, 2006. מבוא, בתוך אביעזר רביצקי, (עורך), ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים, תל אביב: הוצאת עם עובד, עמוד 12.
↑  עימות דרעי-ישי: "אתה מסלף דרכו של מרן", באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2015
↑  הרב עובדיה: כל ההתבטאויות, באתר ynet, 15 ביוני 2000
↑  אפרת פורשר ואבישי בן-חיים, "הרב עובדיה יוסף רק ייחל למותו של שרון", באתר nrg מעריב, 9 במרץ 2005
↑  יוסי נכטיגל, הרב עובדיה מאחל לאריאל שרון "באנה ממנה לא יקום", באתר כיכר השבת, ‏11/1/2014
↑  צבי שיימן, ‏החרדים: "קללתו של הרב עובדיה לשרון התקיימה במדויק", באתר "סרוגים", 12 בינואר 2014
↑  ענת רואה, היועץ תקף את דברי הרב עובדיה על השואה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2000
↑  אמנון מרנדה, סערת עובדיה: "חיילים נהרגו כי לא שמרו מצוות", באתר ynet, 27 באוגוסט 2007
↑  ארי גלהר, הרב עובדיה יוסף נגד הרב סתיו: הוא רשע ומסוכן, באתר nrg‏, 16 ביוני 2013
↑  ריקי רט, "לש"ס יש מנהיגה – קוראים לה יהודית יוסף", באתר nrg‏, 9 באוקטובר 2013
↑  ישי כהן, ‏בעקבות המצב הקשה: השם "חיים" נוסף לשמו של הרב עובדיה יוסף, באתר כיכר השבת, 23 בספטמבר 2013
↑  יקי אדמקר‏, מנהיגה הרוחני של ש"ס, הרב עובדיה יוסף, הלך לעולמו בגיל 93, באתר וואלה, 7 באוקטובר 2013
↑  הרב דוד יוסף צורף למועצת החכמים של ש"ס, באתר כיכר השבת, 13 באוקטובר 2013
↑  פרס על שם הראשון לציון הגר"ע יוסף 29.7.2015
↑  4 שנים להסתלקותו: צפת זכרה את מרן הגר"ע יוסף. באתר DJN. ל׳ בתשרי תשע״ח.
↑  באתר דואר ישראל
↑  נעמה גרין, ספריה ו'כולל אברכים' בבית ברחוב הקבלן, באתר הידברות, ‏ה' ניסן תשע"ו
↑  ישי כהן, צומת שמואל הנביא בירושלים יהפוך ל"צומת מרן", באתר כיכר השבת, ‏24 בדצמבר 2017
↑  נוסח החוק, פרסום ברשומות, כ"ט בטבת התשפ"ה.
↑  מקור ביטוי זה הוא בתלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ס"ט, עמוד ב' על אנשי כנסת הגדולה שהחזירו לנוסח התפילה את מטבע הלשון שנזנח "הגדול הגבור והנורא". כך אמר רבי יהושע בן לוי "למה נקרא שמם אנשי כנסת הגדולה - שהחזירו עטרה ליושנה"
↑  תשל"א, עמוד ר"ז.
↑  שו"ת יביע אומר חלק ה – אורח חיים סימן לז: "... והגאון ר' בנימין מרדכי נבון ז"ל... כתב וז"ל: שאע"פ שיש לבני גלות אשכנז פעה"ק ירושלים ת"ו בית דין קבוע בפ"ע, וקהלה קבועה בפ"ע, חייבים לעשות כאן כמנהג בני עדות הספרדים... גם בנ"ד דינא הכי, שאף שבזמן הרב גנת ורדים היה להם קהל בפ"ע וב"ד בפ"ע, הרי אחר כך מרוב החובות ועלילות הגוים ברחו כולם ולא נשאר עד אחד מבני אשכנז, ואפילו כשהיה בא אחד להשתטח על קברי הצדיקים היה בא בהחבא ובאישון לילה מפני רשעת הגוים. ויותר ממאה שנה עברו שלא דרכה רגל אשכנזי פעה"ק ירושלים, עד שמקרוב בא הרב המופלא ר' מענדל אשכנזי מתלמידי הגר"א מווילנא ז"ל, והוא היה הראשון שבא לדור פעה"ק ואחריו באו מעט מעט עד שנעשו לקהל גדול, ה' עליהם יחיו, ואעפ"כ כי יהיה להם דבר למשפט באים לפני דייני העיר הספרדים, אלא שזה שנתיים ימים שרבתה המחלוקת בעוה"ר, והושיבו ב"ד מעדת האשכנזים, וא"כ מאן נימא לן דבכה"ג מותרים לשנות ממנהגי הספרדים שפוסקים עפ"ד מרן ז"ל. וכמ"ש מהרשד"ם הנ"ל. ע"כ".
↑  רצון ערוסי, התנגשות הדינים בפסיקת ההלכה הבינעדתית בישראל, עבודה לשם תואר דוקטור בפילוסופיה, בר-אילן תשמ"ז.
↑  שהרי מסורות ספרדיות ואשכנזיות שהביאו אתם העולים לארץ ישראל שואפות לדחות את המסורות ה"ילידיות", במעין "קולוניאליזם הלכתי".
↑  צבי זוהר. "להחזיר עטרה ליושנה" – חזונו של הרב עובדיה, בתוך יואב פלד (עורך), ש"ס אתגר הישראליות, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 2001, עמוד 199
↑  צבי זוהר, האירו פני המזרח, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשס"א, עמוד 351.
↑  צבי זוהר. "להחזיר עטרה ליושנה" – חזונו של הרב עובדיה, שם, עמוד 209
↑  ביקורת: יצחק בצלאל, ‏חכמי המזרח בפנים מאירות, קתדרה 108, יולי 2003, עמ' 192
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007. עמוד 49
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007. עמוד 50
↑  בנימין לאו, 2003, תמורות בעולם ההלכה הספרדי, בתוך חרדים ישראלים – השתלבות בלא טמיעה?, מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד: ירושלים, עמוד 11–30
↑  "עיקר מצוַת טלית קטן ללובשו על בגדיו, כדי שתמיד יראהו ויזכור המצוות". שולחן-ערוך, אורח-חיים, ח', י"א
↑  "מנהגינו שגם הציציות מכוסות תחת הבגדים. וכן נהגו גדולי הדורות הספרדים". ילקוט יוסף, קיצוש"ע, או"ח, ח', מ"ב
↑  שולחן-ערוך, אורח חיים, כ"ה, י"א.
↑  ילקוט-יוסף קיצוש"ע או"ח, כ"ה, ע"ו.
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמוד 91
↑  צבי זוהר, תשס"א, האירו פני המזרח, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, עמוד 343. אך ראו: נריה גוטל, מהכרעותיו המחמירות של הרב עובדיה יוסף זצ"ל, פרשת השבוע – משרד המשפטים, גיליון 430 (תשע"ד).
↑  בני לאו, ממרן עד מרן – משנתו ההלכתית של הרב עובדיה יוסף, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005, עמוד 94
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007. וראו גם: פישר, שלמה וצבי בקרמן (2001), "כנסייה" או "כת"? בתוך: פלד, יואב (עורך), ש"ס אתגר הישראליות, תל אביב: ידיעות אחרונות, עמ' 321–342
↑  יביע אומר חלק י' יורה דעה מסימן ל"ז עד מ"ג (קונטרס השמיטה), העניין נידון באריכות גם בילקוט יוסף – שביעית, תש"ס, עמ' תרל"ט.
↑  מכתב בכתב ידו מתאריך כ"ה באלול תשמ"ו, הודפס בספר "קדושת השביעית" (הרב משה הררי), אלול ה'תשפ"א, עמוד 241.
↑  ילקוט יוסף, מצוות התלויות בארץ עמ' תרל"ט–תשט"ו
↑  מכתב בחתימת ידו באתר בד"ץ בית יוסף
↑  מכתב שהובא באור תורה תשרי תשע"ה סימן ח' הערה 4
↑  גיל פלוטקין, ‏בתו של הרב עובדיה יוסף מספרת על 'מרן' שלא הכרתם, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 4 בנובמבר 2016
↑  שו"ת יביע אומר חלק ד' אה"ע סי' ד'. ראו שם
1 2 3  שו"ת יביע אומר חלק ד' סי' ג'. ראו שם
↑  בספר "אוצר דינים". עמוד תשע"ז בהערה
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמ' 95
↑  יביע אומר, ד, יו"ד ז
↑  יביע אומר, ו, יו"ד ג
↑  יביע אומר, ו', יו"ד יד
↑  יביע אומר, ב' יו"ד יג
↑  יביע אומר, ז או"ח טו
↑  1. יחוה דעת, ב, טז
↑  אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמוד 110–114
↑  שו"ת יביע אומר חלק א' בפתיחה לספר הוא מביא את שיטתו בפסיקה
↑  בנימין לאו, אורתודוקסיה ליטאית בגוון מזרחי בתוך שלמון יוסף, אביעזר רביצקי ואדם פרזיגר (עורכים) אורתודוקסייה יהודית – היבטים חדשים. הוצאת מגנס: ירושלים. עמוד 518–519
↑  יביע אומר, חלק ב' אורח חיים סימן כה
↑  בני לאו, ממרן עד מרן, עמוד 322, 324, 370
↑  שו"ת "מעין אומר" חלק א' עמוד רע"ד, מובא כאן
↑  הרב יוסף פנחסי, שו"ת יפה תואר (בהשקפה). קרית ספר תש"ס. כך כתב (עמוד קי"ח): "אולם הדרדעים כיום הם בגדר שלא נגלו להם שערי אורה, ולא נקראים כופרים, ומה עוד שביסוד הסוד הם מאמינים אלא שלא מייחסים חלקים בזוהר לרשב"י כך שמעתי ממו"ר הגרע"י. (לספר מצורפת הסכמת הגר"ע). צוטט גם במאמרו של מלך שפירא, בתוך 'מילין חביבין' גיליון ה' כאן עמוד ב
↑  הרב אברהם דורי, שו"ת אדרת תפארת חלק ז, נטפי דמעה על מרן, עמוד י.
↑  דבריו באתר יד מהרי"ץ. ראו גם קונטרס מכתבי תורה, בתוך ספר 'בירורי הלכות' ירושלים תשע"א עמוד ר"מ.
↑  אבישי בן חיים, הרב עובדיה נגד הרבי נחמן, באתר ynet, 17 באוקטובר 2000
↑  הרב עובדיה יוסף מבהיר: אני לא נגד רבי נחמן מברסלב חלילה! – YouTube
↑  באתר יהדות
↑  אבישי בן חיים, אין עוד מלבדו, באתר nrg‏, 29 בדצמבר 2007
↑  יביע אומר חלק ח, אבן העזר סימן י"ב; מכתב שפורסם אצל: מיכאל קורינאלדי, המעמד האישי של הקראים, ירושלים תשמ"ד, עמוד 139; הובא גם אצל: בני לאו, 'על משמרתי אעמודה להחזיר עטרה ליושנה', בתוך: מרדכי בר-און (עורך), אתגר הריבונות, ירושלים 1999, עמוד 226, מעין אומר ח"ח אישות סימן ב
↑  דבריו של הרב יוסף בתוך: אריאל פיקאר, משנתו של הרב עובדיה יוסף בעידן של תמורות, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2007, עמוד 157
↑  הרב אליהו בירנבוים, חיבוק הלכתי לאחים כהי העור, באתר דעת
↑  מנחם ולדמן, דעת חכמי ישראל על יהודי אתיופיה, תחומין, כרך ד', (תשמ"ג) 1983
↑  איינאו פרדה סנבטו, מבצע משה, באתר הארץ, 7 במרץ 2006
הרב עובדיה יוסף ז"ל והכרתו ביהודי אתיופיה, באתר "ישראל - הסיפור המתועד" של ארכיון המדינה
↑   בחסות הרב עובדיה: הפתרון ההלכתי שפתר את כאוס החללים במלחמת הכיפורים, סרטון בערוץ "כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 12:05)
↑  יביע אומר, חלק ד' אבן העזר סימן ג'. זאת בניגוד לפוסקים אחרים, הסוברים שאין קשר בין פסיקת מהר"ם אלשקר ובין היתר זה
↑  יביע אומר חלק ה, אה"ע ה במילואים; ארי גלהר, ימי תשובה: הרב עובדיה נגד הפאה נוכרית, באתר ynet, 5 בספטמבר 2010; עובדיה יוסף: אישה חובשת פאה היא כמו זונה, נענע10, 27 במאי 2005
↑  זמן הדלקת נרות שבת, אתר הלכה יומית
↑  מכתב מהרב עובדיה ניסן תשנ"ז
↑  תחומין י, עמודים 34 - 47. יוסף צוריאל, הרב יוסף: מותר להחזיר שטחים כדי לזכות בשלום, מעריב, 21 באוגוסט 1979
↑  "מסירת שטחים מא"י במקום פיקוח נפש", תחומין, י (תשמ"ט) עמוד 47–34; משנתו המדינית של הרב עובדיה יוסף", אנשיל פפר וניצן חן, הוצאת כתר
↑  עזרי אור, מאמר אורח‏, הרב עובדיה דווקא כן התנגד להחזרת שטחים, באתר וואלה, 8 באוקטובר 2013
↑  יאיר אטינגר, מת הרב עובדיה יוסף, מהפוסקים החשובים בדורות האחרונים, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2013
↑  באתר "הלכה יומית"
↑  קובי נחשוני, הרב עובדיה יוסף אישר את גיורי צה"ל, באתר ynet, 14 בינואר 2011
↑  קובי נחשוני, הליטאים: "בצה"ל מלמדים כפירה ולא מצוות", באתר ynet, 16 בינואר 2011
↑  באתר לדעת(הקישור אינו פעיל, 1 ביולי 2017)
↑  יהודה שלזינגר, ‏הרב עובדיה: אסור לאכול כבד אווז, באתר "ישראל היום", 25 במרץ 2011
↑  קובי נחשוני, הרב עובדיה: חובה מהתורה להתנתק מהאינטרנט, באתר ynet, 26 בינואר 2012
↑  הרב שמואל אליהו, אביהם של ישראל, חלק א, עמ' 20;
↑  דוגמאות לכך ניתן למצוא בספר שו"ת מאמר מרדכי - חלק א (אבן העזר - סימן ב, סימן ג, סימן ח; חושן משפט - סימן ב); וכן חלק ב (אבן העזר סימן ט, סימן יג).
↑  עמ' סה, בעניין ברכת מצה לאחר הפסח.
↑  אבישי בן חיים, מתיחות בגזרת הרב עובדיה והרב אליהו, באתר nrg‏, 15 באפריל 2007
↑  אברהם הלוי, ‏הלווית הגר"מ: הגר"ע חש חולשה, והורה לבנו ללכת, באתר כיכר השבת, 8 ביוני 2010
↑  מקור: הקלטת אודיו שפורסמה ביוטיוב על ידי אנונימי
↑  בפני משלחת רבני חב"ד, ב-28 במרץ 2012, ראו וידאו מהפגישה
↑  צילומי המכתבים באתר COL
↑  צילום המכתב באתר כיכר השבת
↑  בני לאו, היחס למדינת ישראל ולאזרחיה בכתבי הרב עובדיה יוסף, בתוך אביעזר רביצקי (עורך) ש"ס – היבטים תרבותיים ורעיוניים. עם עובד: תל אביב. עמוד 284–326
↑  ראו גם:  הרב עובדיה יוסף על החובה להודות לה' ביום העצמאות, סרטון  באתר יוטיוב
↑  יביע אומר, ו' או"ח מ"א
↑  מתוך מעריב, 6 בדצמבר 1992. הובא אצל: רוני באום-בנאי, 2001, תנועה חרדית-ציונית? בתוך יואב פלד (עורך), ש"ס אתגר הישראליות, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, עמוד 212–213
↑  למשל יחווה דעת, ב יד
↑  בני לאו, היחס למדינת ישראל ולאזרחיה בכתבי הרב עובדיה יוסף, בתוך: אביעזר רביצקי (עורך), ש"ס: היבטים תרבותיים ורעיוניים, עמוד 298–301
↑  חדשות 2, ‏הרב עובדיה: "אם נגויס נרד מהארץ", באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2013; ישי כהן, ‏הרב עובדיה יוסף על סכנת הגיוס: "נעזוב את הארץ", באתר כיכר השבת, 6 בינואר 2013
↑  אתר "הלכה יומית"
↑  יביע אומר, א' יו"ד א'
↑  נחמיה שטרסלר, כן. פרזיטים, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2003
↑  שו"ת יחוה דעת ה, סד.
↑  איציק וולף, מבגדד לירושלים – דרכו של הרב עובדיה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 באוקטובר 2013
↑  פסק דין בג"ץ 3087/99(הקישור אינו פעיל, 2.11.2019)
↑  רונן מדזיני, הרב עובדיה יוסף: השופטים של בניזרי – כופרים, באתר ynet, 19 באוגוסט 2009
↑  מידע מאתר לוחמי האצ"ל, ישי כהן, ‏אחיו של מרן: הלך לעולמו ר' אליהו עובדיה ז"ל, באתר כיכר השבת, 21 בינואר 2018
↑  ראו למשל: שו"ת יביע אומר חלק ח, יורה דעה סימן יט: "עיין מה שכתבתי בספרי ילקוט יוסף חלק א"; יביע אומר חלק ז, סימן כ"ז, עמוד ס"ז.
↑  אסף נבו, ‏זוכרים את הרב עובדיה יוסף בשירים, באתר ‏מאקו‏, 7 באוקטובר 2013
| אחרונים |
| --- | --- | --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי יהודה כהנא הלר •רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |  |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |  |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי ואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |  |
תנאים •  אמוראים  •  סבוראים  •  גאונים  •  ראשונים
| הרבנות הראשית לישראל |
| --- | --- | --- |
| תחומי סמכות | נישואין • גירושין • כשרות • גיור |  |
| רבנים ראשיים אשכנזים | הרב אברהם יצחק הכהן קוק  (ה'תרפ"א - ה'תרצ"ה) (מייסד) • הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג (ה'תרצ"ה - ה'תשי"ט) • הרב איסר יהודה אונטרמן (ה'תשכ"ד - ה'תשל"ג) • הרב שלמה גורן (ה'תשל"ג - ה'תשמ"ג) • הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא (ה'תשמ"ג - ה'תשנ"ג • הרב ישראל מאיר לאו (ה'תשנ"ג - ה'תשס"ג) • הרב יונה מצגר (ה'תשס"ג - ה'תשע"ג) • הרב דוד לאו (ה'תשע"ג - ה'תשפ"ד) • הרב קלמן בר (ה'תשפ"ה - מכהן) |  |
| רבנים ראשיים ספרדים | הרב יעקב מאיר (ה'תרפ"א - ה'תרצ"ג) • הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל (ה'תרצ"ג - ה'תשי"ג) • הרב יצחק ניסים (ה'תשי"ג - ה'תשל"ג) • הרב עובדיה יוסף (ה'תשל"ג - ה'תשמ"ג) • הרב מרדכי אליהו (ה'תשמ"ג - ה'תשנ"ג) • הרב אליהו בקשי דורון (ה'תשנ"ג - ה'תשס"ג) • הרב שלמה משה עמאר (ה'תשס"ג - ה'תשע"ג) • הרב יצחק יוסף (ה'תשע"ג - ה'תשפ"ד) • הרב דוד יוסף (ה'תשפ"ד - מכהן) |  |
| חברי מועצה בעבר | הרב צבי פסח פרנק • הרב בנימין אלקוצר • הרב בן ציון אברהם קואינקה • הרב אברהם פילוסוף • הרב יונה ראם • הרב ירוחם פישל יהושע ברנשטיין • הרב יעקב קלמס • הרב אליהו מרדכי ולקובסקי • הרב חזקיה שבתי • הרב יעקב עדס • הרב עובדיה הדאיה • הרב משולם ראטה • הרב איסר יהודה אונטרמן • הרב ראובן כץ • הרב יעקב משה טולידאנו • הרב שלום יצחק הלוי • הרב שאול ישראלי • הרב יצחק אביחצירא • הרב שלמה יוסף זוין • הרב חיים דוד הלוי • הרב יהושע קניאל • הרב כתריאל פישל טכורש • הרב יהושע פיטוסי • הרב אליעזר גולדשמידט • הרב סלמן חוגי עבודי • הרב בצלאל ז'ולטי • הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי • הרב אליהו כץ • הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא • הרב יוסף קפאח • הרב בנימין אביעד • הרב רפאל כדיר צבאן • הרב יוסף שרביט • הרב מרדכי אליהו • הרב משה מלכה • הרב יוסף גליקסברג • הרב שמחה הכהן קוק • הרב ישראל מאיר לאו • הרב משה מלכה • הרב דוד שלוש • הרב יצחק קוליץ • הרב שאר ישוב הכהן • הרב גד נבון • הרב עזריה בסיס • הרב שלמה בן שמעון • הרב אברהם יוסף • הרב שמעון אליטוב • הרב יהודה דרעי |  |
| חברי מועצה מכהנים | הרב אריה שטרן • הרב אייל קרים • הרב יעקב אלעזר כהנא שפירא • הרב יצחק דוד גרוסמן • הרב יצחק לוי • הרב יעקב רוז'ה • הרב יצחק חיים פרץ • הרב רצון ערוסי • הרב יצחק רלב"ג • הרב אליעזר שמחה וייס • הרב שמואל אליהו |  |
| ערכים קשורים | חוק הרבנות הראשית לישראל • בתי הדין הרבניים • בית הדין הגדול לערעורים • היכל שלמה • הראשון לציון • הרבנות הצבאית • מועצה דתית |  |
| הראשונים לציון |
| --- | --- | --- |
| חכם באשי | רבי משה גאלנטי • רבי משה בן חביב • רבי אברהם רוויגו • רבי אברהם בן דוד יצחקי • רבי בנימין הכהן מעלי • רבי אליעזר נחום • רבי ניסים חיים משה מזרחי • רבי יצחק הכהן רפפורט  • רבי ישראל יעקב אלגאזי • רבי רפאל בן רבי שמואל מיוחס • רבי חיים רפאל בן אשר • רבי רפאל משה בולה • רבי יום-טוב אלגאזי • רבי משה יוסף מרדכי מיוחס • רבי מרדכי הלוי • רבי יעקב משה עייאש • רבי יעקב קוראל • רבי רפאל יוסף חזן • רבי יום טוב דאנון • רבי שלמה משה סוזין • רבי יונה משה נבון • רבי יהודה נבון • רבי חיים אברהם גאגין • רבי יצחק קוב'ו • רבי חיים נסים אבולעפיה • רבי חיים דוד חזן • רבי אברהם אשכנזי • רבי רפאל מאיר פאניז'ל • רבי יעקב שאול אלישר • רבי אליהו משה פאניז'יל • רבי נחמן בטיטו • רבי משה יהודה פרנקו • רבי נסים יהודה דנון • רבי חיים משה אלישר |  |
| ברבנות הראשית | הרב יעקב מאיר • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יצחק נסים • הרב עובדיה יוסף • הרב מרדכי אליהו • הרב אליהו בקשי דורון • הרב שלמה עמאר • הרב יצחק יוסף • הרב דוד יוסף |  |
| מועצת חכמי התורה |
| --- | --- | --- |
| מנהיג | הרב משה מאיה |  |
| מנהיגים בעבר | הרב עובדיה יוסף • הרב שלום כהן |  |
| חברים בעבר | הרב שמעון בעדני • הרב דוד יוסף • הרב שלמה בן שמעון |  |
| חברים בהווה | הרב יצחק יוסף • הרב ראובן אלבז • הרב אברהם סלים • הרב שמואל בצלאל • הרב שלמה מחפוד • הרב יהודה כהן |  |
| רבנים שפרשו מהמועצה | הרב שבתי אטון • הרב גבריאל טולדנו |  |
| מזכירים | יחזקאל אסחייק • הרב משה מאיה • רפאל פנחסי • אמיר קריספל • יואב בן צור |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310296405171  BNC: 000575177  BnF: cb14529247c (data)  GND: 129821411  ISNI: 0000 0001 1078 7810  LCCN: n79133789  NTA: 192637223  SNAC: w6877r9h  SUDOC: 164919341  VIAF: 97355099   WorldCat (עם VIAF): 97355099 
הרב עובדיה יוסף כילד, עומד ליד אביו ואחיו הקטנים (השמאלי מאחור)
הרב עובדיה עם אשתו מרגלית עם עדינה ויעקב. 1947 (הערכה)
הרב יוסף במסיבת פרידה לפני צאתו למצרים, ישיבת פורת יוסף, ט"ז אב תש"ז. מימין יושב הרב ברוך בן-חיים
עם תלמידיו במצרים על רקע הפירמידות
הרב יוסף נואם ב'כנס תורה שבעל פה' בגיל 40, שנת ה'תשכ"א
הרב עובדיה נואם בייסוד מפעל הש"ס (משמאל – האדמו"ר מצאנז והרב אלישיב)
עם הרבנים הראשים הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא והרב מרדכי אליהו
הרב עובדיה יוסף (משמאל) עם הרבנים שלמה משה עמאר (במרכז) ויששכר מאיר (מימין), בכינוס בנתיבות, 2004
הרב יוסף בדרשתו השבועית בשכונת הבוכרים
ההלוויה בסמוך לישיבת פורת יוסף
מצבתו (נכתבה בפשטות לפי דרישתו)
קברי הרב יוסף ואשתו בבית הקברות סנהדריה