חביבה פדיה
הערות שוליים

↑  הזוכה בפרס ע"ש גרשם שלום בתחום חקר הקבלה לשנת 2018, המוענק מטעם האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים – פרופ' חביבה פְּדָיָה, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 17 באוגוסט 2017
↑  "משבר באלוהות ותיקונו התיאורגי בקבלת ר' יצחק סגי נהור" הוא נושאו של הדוקטורט שכתבה בהדרכת פרופ' משה אידל (1990). העבודה היוותה בסיס לספר שיצא לאור בשנת 2001.
↑  "פגם ותיקון של האלוהות בקבלת ר' יצחק סגי-נהור", בתוך: יוסף דן (עורך), דברי הכנס הבינלאומי השני לתולדות המיסטיקה היהודית — ראשית המיסטיקה היהודית באירופה [=מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, ו], תשמ"ז, עמ' 285-157.
1 2  השם והמקדש במשנת ר' יצחק סגי-נהור ותלמידיו, ירושלים: מאגנס 2000.
↑  שלום, גרשם,"רעיון הגאולה בקבלה", בתוך: דברים בגו, תל אביב: הוצאת עם עובד, 1976, עמ' 191 - 216.
↑  ליבס, יהודה. "המשיח של הזוהר: לדמותו המשיחית של ר' שמעון בר יוחאי", בתוך: הרעיון המשיחי בישראל ירושלים: הוצאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, תשמב, עמ' 236-87.
↑  המראה והדיבור – טבעה של חוויית ההתגלות במסתורין היהודי, לוס אנג'לס: כרוב 2002.
↑  קבלה: היבטים חדשים, ירושלים, הוצאת שוקן, תשנ"ג 1993, פרק רביעי.
↑  תפישה זו פורסמה לראשונה במאמרים: 1. "ראיה, נפילה, שירה — השתוקקות ראיית האל והיסוד הרוחי במסתורין היהודי הקדום", אסופות 9, תשנ"ה, עמ' רל"ז-רע"ז. 2. "'אחוזים בדיבור' — לבירורו של הדפוס הנבואי המתפעל אצל ראשוני המקובלים", תרביץ ס"ה, ג, תשנ"ו, עמ' 565–636. ואחר-כך בספר המראה והדיבור – טבעה של חוויית ההתגלות במסתורין היהודי, לוס אנג'לס: כרוב 2002.
↑  הרמב"ן - התעלות: זמן מחזורי וטקסט קדוש, תל אביב: עם עובד 2003.
↑  "החוויה המיסטית והעולם הדתי בחסידות", דעת 55, תשס"ה, עמ' 108-73.
↑  'Fathers and Sons: The Mirror Community and the Image Community', Rosenzweig Yearbook, 6 (2011), pp. 137-190.
↑  "'והשתא אמא לית לן': קווים לגניאולוגיה של השכינה והאם; נספח: בני בבל ובני ארץ ישראל", בתוך:Bentsi Cohen (ed.), As a Perennial Spring: a Festschrift Honoring Rabbi Dr. Norman Lamm, New York 2013, עמ' 151-87.
↑  'The Great Mother: The Struggle between Nahmanides and the Zohar Circle', in: Silvia Planas Marcé (Coordinació), Temps i espais de la Girona jueva; actes del Simposi Internacional celebrat a Girona 23, 24 i 25 de març de 2009, Girona 2011, pp. 311-328.
↑  "האלף השישי – מילינריזם ומשיחיות בספר הזוהר", דעת 72, תשע"ב, עמ' 98-51.
↑  'The Great Mother: The Struggle between Nahmanides and the Zohar Circle', in: Silvia Planas Marcé (Coordinació), Temps i espais de la Girona jueva; actes del Simposi Internacional celebrat a Girona 23, 24 i 25 de març de 2009, Girona 2011, pp. 311-328
↑  פדיה, חביבה, "זמן מעגלי וזמן קווי: האם הגדולה והאם הקטנה, השכינה; בין חוג הרמב"ן לחוג הזוהר", בתוך: אביהו זכאי, פול מנדס פלור, זאב גריס (עורכים): "שדמות ורוח - מחוות הוקרה וידידות לאברהם שפירא", הוצאת כרמל, ירושלים 2015, עמ' 322 – 337.
↑  "'והשתא אמא לית לן': קווים לגניאולוגיה של השכינה והאם; נספח: בני בבל ובני ארץ ישראל", בתוך: Bentsi Cohen (ed.), As a Perennial Spring: a Festschrift Honoring Rabbi Dr. Norman Lamm, New York 2013, עמ' 87–151. (עמ' 126)
↑  זאת לעומת הסברה הרווחת מצד המשכילים ורבים מיורשיהם במחקר העכשווי, לפיה ההשכלה היא הביטוי המודרני ליהדות, בעוד שהחסידות היא ביטוי לא מודרני ולא מפותח.רפאל מאהלר, דברי ימי ישראל - דורות אחרונים, ספריית הפועלים, תשכ"א - 1961, כרך II ספר שני עמ' 118.
Marcin Wodzinski, Haskalah and Hasidism in the Kingdom of Poland, A History of Conflict, The Littman Library of Jewish Civilization, 2009
↑  "להתפתחותו של הדגם הדתי-כלכלי-חברתי בראשית החסידות: הפדיון, החבורה והעלייה לרגל", בתוך: מנחם בן ששון (עורך), דת וכלכלה: יחסי גומלין, ירושלים: מרכז שז"ר תשנ"ה, עמ' 311–373. (עמ' 327)
↑  בתחום תפיסת האני הקיומי ופעילותו המיסטית: "החוויה המיסטית והעולם הדתי בחסידות", דעת 55, תשס"ה, עמ' 73–108. עמ' 96–97.
בנוגע ליחס אל ה"המון" במובן שלילי וחיובי: "להתפתחותו של הדגם הדתי-כלכלי-חברתי בראשית החסידות: הפדיון, החבורה והעלייה לרגל", בתוך: מנחם בן ששון (עורך), דת וכלכלה: יחסי גומלין, ירושלים: מרכז שז"ר תשנ"ה, עמ' 311–373. עמ' 319–321.
דוד סורוצקין, יסודותיה של החילוניות היהודית, תיאוריה וביקורת 42, אביב 2014, עמ' 293–312. עמ' 308.
↑  על רקע זה, דנה באקסטזות שלו של עליית הנשמה וראיית חזיונות, זאת בהתאם לשיטתה שלפיה מיסטיקה של יש קשורה לראיית תמונות. ראו חיבורה המראה והדיבור – טבעה של חוויית ההתגלות במסתורין היהודי, לוס אנג'לס: כרוב 2002, פרק א' – עמ' 2-10; פרק ד' – "ראיה נפילה שירה", עמ' 36-79.
↑  "החוויה המיסטית והעולם הדתי בחסידות", דעת 55, תשס"ה, עמ' 73–108. עמ' 81, 101-103
↑  "איגרת הקודש לבעש"ט: נוסח הטקסט ותמונת העולם — משיחיות, התגלות, אקסטזה ושבתאות", ציון ע, תשס"ה, עמ' 354-311.
↑  Trauma, Crisis and Repair in Nachman of Braslav”, in: L. Fine, E Fishbane and O. Rose (eds.), Jewish Mysticism and the Spiritual Life: Classical Texts, Contemporary Reflections, Jewish Lights Publishing, Woodstock 2010.
↑  "קפקא: הטירה וההיכלות – תוקף ומשמעות בראי המיסטיקה היהודית", בתוך: זיוה שמיר, יוחאי עתריה, חיים נגיד (עורכים), קפקא - פרספקטיבות חדשות: עיוני מחקר, תל אביב: ספרא, 2013, 346-392.
↑  מרחב ומקום – מסה על הלא מודע התאולוגי פוליטי, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד - קו אדום כהה 2011. שער רביעי, פרק 2: " אופי תמורות הענק של החסידות" (עמ' 250-251).
↑  פדיה, הליכה מעבר לטראומה.
↑  "הליכה וטקסי גלות: ריטואלים של גירוש והבניית העצמי במרחבי אירופה וארץ ישראל", בתוך: חביבה פדיה ואפרים מאיר (עורכים), ספר רבקה — יהדות: סוגיות, פנים, קטעים, זהויות, באר-שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 2007, עמ' 147-73.
1 2  "העיר כטקסט והשוליים כקול - ההדרה מן הספר והניתוב אל הספר", בתוך: תמר גרוס, זאב דגני, ישראל כ"ץ (עורכים), אי-כאן: שפה זהות מקום, הקיבוץ המאוחד 2008, עמ' 167-128.
↑  'The Wandering Messiah and the Wandering Jew: Judaism and Christianity as a Two-Headed Structure and the Myth of his Feet and Shoes', in: Gesine Palmer und Thomas Brose (eds.), Religion und Politik; das Messianische in Theologien, Religionswissenschaften und Philosophien des zwanzigsten Jahrhunderts, Tübingen 2013, pp. 73-103
↑  אידל, משה, "על תולדות מושג הצמצום בקבלה ובמחקר", בתוך: "מחקרי ירושלים במחשבת ישראל", כרך י', תשנ"ב, עמ' 60; "מקומו של הסמל בהגותו של גרשם שלום", "מדעי היהדות" 38 (תשנח) 43-72; זרזים חתרניים : "גנוסטיות ומשיחיות בהשקפת שלום על המיסטיקה היהודית", "זמנים" 61 (1998) 64-76.
↑  "הליכה וטקסי גלות: ריטואלים של גירוש והבניית העצמי במרחבי אירופה וארץ ישראל", בתוך: חביבה פדיה ואפרים מאיר (עורכים), ספר רבקה — יהדות: סוגיות, פנים, קטעים, זהויות, באר-שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב 2007, עמ' 147-73.
↑  הני זובידה, קול קורא לפרויקט האנציקלופדיה המקוונת של הזמן היהודי המלא בעת החדשה, 31 באוקטובר 2010
↑  תמר טרבלסי חדד, "בעקבות דו"ח ביטון - פרופ' חביבה פדיה מצטרפת למל"ג", ידיעות אחרונות, 22 בדצמבר 2016.
↑   אור קשתי, המועצה להשכלה גבוהה הכירה בלימודי יהדות ספרד והמזרח כתחום אקדמי עצמאי, באתר הארץ, 22 בפברואר 2022.
↑  הקול הגולה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2004
המאמר פורסם גם בכתב העת אפיריון 99, תשס"ז, עמ' 16-10.
↑  ההיסטוריה הבוכה: הדיסציפלינה של ה"עצמי" והבניית ההיסטוריוגרפיה היהודית, בתוך (קציעה עלון, עורכת) המזרח כותב את עצמו, הוצאת גמא 2015, עמ' 25 – 126.
↑  "גלות הלב ואובדן הקול: אגירה והגירה - דרשה הגותית על התפילה בדורנו", מסכת ז, תשס"ח, עמ' 97-79.
↑  "הגיע הזמן לומר 'אני' אחרת בשירה העברית", פורסם בשני המשכים ב'מוסף ספרים' של עיתון 'הארץ' (גל' 688, 2 במאי 2006 וגל' 689, 10 במאי 2006, עמ' 12–13)
↑
עמוס לויתן. "עכשיו", נכון לעכשיו. עתון 77, גל' 311 (סיון תשס"ו, יוני 2006), עמ' 32–34.
גבריאל מוקד. השירה העברית מעולם לא הייתה מנותקת מהמקום. הארץ, מוסף ספרים, גל' (24 במאי 2006).
סיגל נאור פרלמן. השירה שאני מבקשת. הארץ, מוסף ספרים, גל' (24 במאי 2006).
חוה פנחס-כהן. תחילת מסע הניסוח של פני הדור בשירה. הארץ, מוסף ספרים, גל' (24 במאי 2006).
↑  "ההופעה וההתגלות", בתוך: מרית בן ישראל (עורכת), קולה של המלה, הזירה הבין-תחומית, תל אביב: בבל, 2003; קטלוג התערוכה של שלמה ברוש, 2009.; "מולדת החיים היא הילדות" – קטלוג התערוכה של אמיר נווה, 2010; "תכולת בית", קטלוג הבינאלה הים-תיכונית של חיפה, 2010, עמ' 14–21. פדיה, חביבה; פדיה, חביבה, "איציק בדש, הכהן בשם האם", בתוך: "זאלה", מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2010, עמ' 27-39.
↑  פדיה, חביבה, '"שרטת הזהות: אמנות מזרחית – כרוניקה ופרובלמטיקה", בתוך: קציעה עלון ושולה קשת (עורכות ואוצרות), שוברות קירות: אמניות מזרחיות עכשוויות בישראל, תל אביב: אחותי תשע"ד, עמ' 61 -108
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310709605171  BnF: cb14514738c (data)  CANTIC: a20198759  GND: 1089697538  ISNI: 0000 0001 1060 0585  LCCN: n97042101  MusicBrainz: a3db7ec3-60fa-4c6d-a647-2d7ec8c1f394  NKC: zmp20231196985  NTA: 265804876  ORCID: 0000-0002-2935-0085  SUDOC: 187392005  VIAF: 44533317   WorldCat (עם VIAF): 44533317