stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלן סונדרס
הערות שוליים

↑  מאיור סונדרס, דבר, 18 בדצמבר 1935
↑  בא המפקח הכללי של המשטרה, דבר, 1 בדצמבר 1937
↑  המפקח הכללי החדש של כוחות המשטרה ובתי הסוהר, דבר, 21 בדצמבר 1943
| המנדט הבריטי משטרת המנדט |
| --- | --- | --- |
| מפקדי המשטרה | פרסי בראמלי • הנרי טיודור • ארתור סטיבן מאברוגורדאטו • רוי ספייסר • אלן סונדרס • ג'ון מורי ריימר-ג'ונס • ויליאם ניקול גריי |  |
| יחידות צבא ומשטרה קשורות | המשטרה המעולה • הז'נדרמריה הבריטית • חיל הספר העבר-ירדני • משטרת היישובים העבריים • כלניות • מחלקת החקירות הפליליות של משטרת המנדט • משטרת תל אביב • המשטרה הניידת • הנוטרים • המשמר הנע • משמר הרכבת |  |
| אישים | אברהם זלינגר • תומאס ג'יימס וילקין • ריימונד אוסוואלד קפראטה • הרברט דאוביגין • רוי פאראן • ג'פרי מורטון • דאגלס דאף • צ'ארלס טיגארט • פאיז ביי אל-אידריסי‎ • הנרי טיודור • ויליאם דובי • ברנרד פרגוסון • שלמה שיף • דוד תדהר • חביב כנען • גרו גרא • ירחמיאל ירון |  |
| אירועים בולטים | מאורעות תר"פ • מאורעות תרפ"א • מאורעות תרפ"ט • מאורעות אוקטובר 1933 • המרד הערבי הגדול • מבצע עוגן • סטרומה • השבת השחורה • אקסודוס (אוניית מעפילים) • המצור על גבעת חיים • פרשת הרצח בחולות תל נוף • רצח ארלוזורוב |  |
| מבנים ואתרים | מגרש הרוסים • בווינגרד • מצודות טיגארט • גדר הצפון |  |
המנדט הבריטי • משטרת ישראל • פורטל היישוב
אלי פפושדו

| --- | --- |

 לידה:  1937 (בן 88 בערך) קהיר, מצרים 
 מדינה:  ישראל ישראל
 פרסים והוקרה:  מפקד במסדר האימפריה הבריטית 
 
אליהו (אלי פפו) פפושדו (נולד בשנת 1937) הוא איש עסקים, יזם ומלונאי ישראלי.
אלי פפושדו בחברת שמעון שבס ובוני גינצבורג
מלון "וסטמינסטר ברידג" בלונדון שבבעלות פפושדו
ביוגרפיה

פפושדו נולד בקהיר שבמצרים, עלה לישראל ב-1949 בגיל 12 ונקלט בקיבוץ שלוחות. הוא נכנס לענף המלונאות ב-1966 לאחר שירות בצבא הקבע, כשרכש עם קבוצת חברים קרקע באילת לבניית מלון הסלע האדום. ב-1974 יסד את חברת 'מלונות ים סוף' אותה הנפיק ב-1987 בבורסה בתל אביב. ב-1982 הקימה החברה את מלון "אביה סונסטה" בטאבה (על שם אשתו השנייה אביה, שנרצחה), שהוחזר למצרים במסגרת הסכם הבוררות בין ישראל למצרים ושינה את שמו להילטון טאבה. בשנת 2002 נמחקה החברה מן המסחר בבורסה.
בשנים שלאחר מכן, המשיך פפושדו להשקיע, דרך "מלונות ים סוף" וחברות הבת שלה בתחום המלונות ודיור היוקרה בארץ, באירופה ובארצות הברית.
בשנת 2007 הנפיק בבורסה לניירות ערך בלונדון את חברת "פארק פלאזה מלונות אירופה" וגייס 85 מיליון ליש"ט. החברה בנתה תוך מספר שנים, באמצעות מימון של כ-2.5 מיליארד שקל מבנק הפועלים, 7 בתי מלון בלונדון. נכון לשנת 2017, "פארק פלאזה הוטלס" מחזיקה או מתפעלת 39 בתי-מלון ברחבי העולם.
בשנת 2010 חנך פפושדו את מלון "וסטמינסטר ברידג" (אנ') בלונדון, אחד הגדולים והמפוארים בעיר ובו כ-1,000 חדרים.
בעשור השני של המאה ה-21 החלה "קבוצת ים סוף" גם ליזם פרויקטים של פינוי בינוי בישראל. בפרויקט הדגל של החברה, "הייליין" ברמת גן, היא בונה 2 מגדלי מגורים בני 29 קומות, בהשקעה של כחצי מיליארד שקל, במקום 4 בנייני מגורים ישנים בני 3 קומות שנהרסו.
פפושדו מחזיק גם בחברת "Server Farm Realty" מארצות הברית, העוסקת בניהול, אחזקה והשבחה של חוות שרתים.
חייו האישיים

פפושדו היה נשוי ארבע פעמים; מאשתו הראשונה, דליה, יש לו שני בנים, ששותפים לעסקיו, ומאשתו הרביעית, סיגל, בת אחת. בנו יואב פפושדו היה נשוי למלכת היופי ספיר קופמן עד מותה, ומהם יש לו שלושה נכדים.
בשנת 2007, פרסם את ספרו "לעצור את הזמן", בו הוא נותן עצות לאכילה נכונה ולשמירה על הכושר, הבריאות והמראה הצעיר.
ביוני 2014 זכה לתואר CBE "מפקד מסדר האימפריה הבריטית" (Commander of the Most Excellent Order of the British Empire) ברשימת המכובדים של יום הולדתה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, לשנת 2014, לאור תרומתו למסחר בין ישראל ובריטניה ולכלכלת בריטניה.
פפושדו מתגורר בכפר שמריהו.
הערות שוליים

↑  ראובן שפירא, בהתקפת "אמוק רצח הבעל את אשתו וגיסתו ־־ והתאבד, דבר, 30 בספטמבר 1982
↑  פפושדו מבקש למחוק את ים סוף מהבורסה, באתר גלובס, 27 באוקטובר 2002
↑  הקיץ של פפושדו: אחזקתו בחברת המלונות שווה 190 מיליון דולר, באתר הארץ, 13 ביולי 2007
↑   מיכאל רוכוורגר, קינן ופפושדו מהדקים קשרים: הפועלים נתן מימון של 450 מ' ש' למלון בלונדון, באתר TheMarker‏, 21 ביוני 2014
↑  מידע מהאתר הרשמי של החברה
↑  שי פאוזנר, לונדון, הביג בן של פפושדו, באתר כלכליסט, 19 בספטמבר 2009
↑   רז סמולסקי, אלי פפושדו יקים 250 דירות בפרויקט פינוי-בינוי בקרית מוצקין, באתר TheMarker‏, 2 בדצמבר 2013
↑   אריק מירובסקי, פינוי בינוי ברמת גן: אלי פפושדו יקים 285 דירות - בהשקעה של כחצי מליארד שקל, באתר TheMarker‏, 2 ביולי 2017
↑  מיכאל רוכוורגר, ים סוף של פפושדו רוכשת חוות שרתים בקנדה ב-80 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 31 בדצמבר 2012
↑  אלעזר לוין, בתיה פלדמן, פפושדו נישא לדוגמנית שמעונה שוורץ, חדשות, 11 באוקטובר 1989
↑  פפו בנמל, באתר הארץ, 5 בפברואר 2007
↑  "Honorary British Awards to Foreign Nationals - 2014". gov.uk. Honours. Foreign & Commonwealth Office. 2014-06-14. נבדק ב-2014-06-14.
↑  טלי ציפורי, ‏אלי פפושדו ב-10 נקודות, באתר גלובס, 12 ביולי 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299393005171
אפריקה (כתב עת)

אפריקה הוא כתב עת אקדמי רבעוני היוצא לאור בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג' מטעם המכון האפריקאי הבינלאומי. כתב העת נוקט בגישה בינתחומית לרוחב מדעי הרוח, מדעי החברה ולימודי הסביבה באפריקה. אחת לשנה מוקדש גיליון אחד לנושא מסוים.
נכון לשנת 2022, עורכי כתב העת הם ג'ולי ארשמבו מאוניברסיטת קונקורדיה (קנדה), מקסים בולט מאוניברסיטת אוקספורד (הממלכה המאוחדת), ואסונזה אוקה מאוניברסיטת קייפטאון (דרום אפריקה).
אינדקס ותקצירים למאמרים מכתב העת הזה מופיעים בביבליוגרפיה הבינלאומית של האגודה לשפות מודרניות (MLA), ב־European Reference Index of Research Journals in the Humanities, וב־Social Sciences Citation Index.
על פי Journal Citation Reports, מקדם ההשפעה של כתב העת נכון לשנת 2020 הוא 0.816, המדרג אותו במקום ה־65 מתוך 88 בקטגוריה "אנתרופולוגיה", ובמקום ה־52 מתוך 80 בקטגוריית לימודים אזוריים. ה־h-index של כתב העת הוא 45, ודירוג ה־SJR שלו לשנת 2021 הוא 0.501.
הערות שוליים

1 2  Africa, Cambridge Core (באנגלית)
↑  Africa, www.scimagojr.com
↑  Africa - Impact Factor, Overall Ranking, Rating, h-index, Call For Paper, Publisher, ISSN, Scientific Journal Ranking (SJR), Abbreviation, other Important Details | Resurchify, www.resurchify.com
אולם 1846

מועדון כדורגל אולם 1846 (בגרמנית: SSV Ulm 1846 FUSSBALL e.V) הוא מועדון כדורגל גרמני מהעיר אולם, באדן-וירטמברג, המשחק בבונדסליגה השנייה.
למועדון הופעה אחת בבונדסליגה בעונת 1999/2000 והוא מארח את משחקיו באצטדיון דונאו המכיל 19,500 מקומות.
היסטוריה

מועדון הספורט אולם הוקם ב-12 באפריל 1846 בעיר אולם שבבאדן-וירטמברג בשם טורנרבונד אולם (Turnerbund Ulm), ועד שנת 1850 התמזג ונפרד שוב מהמועדון אולם טורנפריין (Turnverein). בשנת 1926 הפכה מחלקת הכדורגל למועדון עצמאי בשם אולמר ראסנשפורט פריין (Ulmer Rasensport Verein), בשנת 1939 התאחדו מספר מועדונים באולם למועדון אחד בשם TSG אולם 1846 (TSG Ulm 1846). וב-1968 התמזג לתוך המועדון מועדון נוסף מאולם, RSVgg Ulm. ב-1970 לאחר מיזוג עם מועדון ספורט אולם (SSV Ulm) שינה המועדון את שמו למועדון ספורט אולם 1846 (SSV Ulm 1846). ובשנת 2009 מחלקת הכדורגל של המועדון הפכה למועדון עצמאי ומאז שם המועדון הוא מועדון כדורגל אולם 1846 (SSV Ulm 1846 FUSSBALL).
היסטוריה > TSG אולם 1846

בעשורים הראשונים להקמתו שיחק המועדון בליגות המקומיות עד שב-1939 הצטרף המועדון לגאוליגה וירטמברג (Gauliga Württemberg) שהייתה אחת מ-16 החטיבות האזוריות של הליגה הגרמנית כפי שאורגנה מחדש ב-1933 על ידי הרייך השלישי, המועדון שיחק בגאוליגה עד סוף מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה ההתאחדות הגרמנית של מערב גרמניה ארגנה את מבנה הליגות מחדש, כשהליגה חולקה לחמישה מחוזות ואולם עברה לשחק באוברליגה הדרומית השנייה, כשבעשורים הבאים הצליחה לעלות מספר פעמים לאוברליגה הדרומית הראשונה. בשנת 1963, עם הקמת הבונדסליגה, הליגה המקצוענית החדשה של מערב גרמניה. עברה אולם לשחק ברגיוליגה הדרומית, שהייתה אחת מליגות המשנה של הליגה הבכירה. כשבשנת 1968 המועדון RSVgg אולם, התמזג גם הוא לתוך המועדון TSG אולם 1846.
היסטוריה > SSV אולם

מועדון ספורט אולם (בגרמנית: Spiel und Sportverein Ulm) הוקם ב-1928, וב-1933 לאחר מספר עונות בבצירקסליגה של באווריה, הצטרף לגאוליגה של וירטמברג, (כשש שנים לפני הצטרפותו של TSG אולם 1846) לאחר מלחמת העולם השנייה שיחק המועדון SSV אולם בליגות ברמות השלישית והרביעית ולבסוף, בשנת 1970, התמזג עם TSG אולם 1846 וכך נוצר המועדון החדש SSV אולם 1846.
היסטוריה > SSV אולם 1846

בזמן המיזוג, שיחקו שני המועדונים בליגה השלישית בוירטמברג שם המשיכו לשחק כעשור לאחר המיזוג. בסיום עונת 1978/1979 הצליח המועדון להעפיל לבונדסליגה הדרומית השנייה. שהייתה אחת משתי ליגות המשנה של מערב גרמניה באותן שנים. המועדון שיחק בליגה השנייה שתי עונות, אך בסיום עונת 1980/1981 אוחדו שתי ליגות המשנה לליגה אחת, הבונדסליגה השנייה, והמועדון עבר לשחק בליגה השלישית. במשך רוב שנות ה-80 התנדנד המועדון בין הליגה השנייה והשלישית. עד שבסיום עונת 1987/1988 ירד המועדון לליגה השלישית פעם נוספת ולא שב לליגה השנייה במשך עשור. בסיום עונת 1997/1998 שב המועדון לליגה השנייה. ואת עונת 1998/1999 סיים במקום השלישי שזיכה אותו בעלייה היסטורית לבונדסליגה. את עונתו היחידה בונדסליגה עונת 1999/2000 סיים המועדון במקום האחרון ושב לבונדסליגה השנייה. כשגם עונת החזרה שלו לליגה השנייה עונת 2000/2001 הייתה לא מוצלחת כשהמועדון סיים את העונה במקום ה-16 מתוך 18 וירד לליגה השלישית. אך בעקבות אי סדרים כספיים רישיונו של המועדון נשלל ואת עונת 2001/2002 הוא החל בליגה החמישית. בסיום העונה הצליח המועדון לעלות לליגה הרביעית האוברליגה של באדן וירטמברג שם שיחק עד סיום עונת 2007/2008 בה סיים המועדון במקום השני והעפיל לרגיוליגה הדרומית. אך בעקבות שינוי מבנה הליגות בעונת 2008/2009 הרגיוליגה הפכה להיות ליגה בדרג הרביעי במבנה הליגות והמועדון למעשה נותר בדרג הרביעי.
היסטוריה > SSV אולם 1846 פוסבול

בשנת 2009 מספר שחקנים בקבוצה היו מעורבים בפרשיית הטיית משחקים שגרמה לשחרור שלושה משחקני המועדון. בינואר 2011 הוכרז המועדון כחדל פירעון, השתתפותו בעונת 2010/2011 ברגיוליגה הדרומית הופסקה. והמועדון ירד לאוברליגה של באדן-וירטמברג אחת מהליגות מהדרג החמישי בגרמניה. המועדון סיים את עונת 2011/2012 במקום השני ועלה לליגה הרביעית, הרגיוליגה הדרום-המערבית. בעונת 2012/2013 סיים המועדון במקום ה-10 בליגה, בעונה לאחר מכן עונת 2013/2014 בליגה הרביעית המועדון סיים במקום ה-15 מתוך 18 אך במאי 2014 הוא שוב היה קרוב לחדלות פירעון. והורד פעם נוספת לליגה החמישית. לאחר שתי עונות בליגה החמישית הצליח המועדון לשוב לליגה הרביעית בסיום עונת 2015/2016. בשבע העונות הבאות שיחק המועדון בליגה הרביעית, עד שבסיום עונת 2022/2023 זכה המועדון באליפות הרגיוליגה הדרום מערבית והעפיל לליגה שלישית ובכך שב המועדון לכדורגל המקצעוני לאחר היעדרות בת 22 שנים. ב-3 באוקטובר 2023 לראשונה מאז שנת 2000 המועדון מכר את כל הכרטיסים למשחק בית בניצחון 1–0 על מינכן 1860 בו נכחו 17,000 צופים. גם בליגה השלישית המשיך המועדון להפגין יכולת טובה, כשזכה באליפות הליגה השלישית בעונת 2023/2024 והעפיל לבונדסליגה השנייה לראשונה מאז עונת 2000/2001.
הערות שוליים

↑  Alle Gläubiger positiv gestimmt | Südwest Presse Online, web.archive.org, ‏2011-06-22
↑  Schicksal von SSV Ulm liegt in Händen von Anwalt, www.schwaebische.de, ‏2014-05-26 (בגרמנית)
↑  Christian, Ulmer Donaustadion ausverkauft: Bis zu 10.000 Löwen-Fans kommen, Die falsche 9, ‏2023-10-02 (בגרמנית)
לוגו המועדון SSV אולם
אליס ואירימו נדריטו

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1968 (בת 57) קניה 
 מדינה:  קניה קניה
 פעילות בולטת:  מגשרת, חוקרת מלחמות
 ידועה בשל:  יועצת מזכ"ל האו"ם למניעת רצח עם
 השכלה:  אוניברסיטת ניירובי (אנ')
 מעסיק:  האומות המאוחדות 
 תפקיד:  יועצת מזכ"ל האו"ם למניעת רצח עם
 
אליס ואירימו נדריטו (באנגלית: Alice Wairimu Nderitu, נולדה ב-9 בינואר 1968) היא מגשרת וחוקרת סכסוכים קנייתית, יועצת מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש למניעת רצח עם.
ביוגרפיה

נדריטו נולדה בקניה ב-9 בינואר 1968. שימשה בארצה כמומחית לפתרון וליישוב סכסוכים אתניים רבים.
בשנת 1990 קיבלה תואר ראשון באמנויות, בספרות ובפילוסופיה, מאוניברסיטת ניירובי (אנ'). בשנת 2013 השלימה את התואר השני בלימודי מלחמה ושלום באותה אוניברסיטה.
בשנת 2020 מונתה על ידי מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש ליועצת מיוחדת למניעת רצח עם.
בשנת 2022 היא פרסמה מאמר המגדיר מהו רצח עם, ובו טענה ששימוש לרעה במושג רצח עם ביחס למעשים אחרים (כולל פשעי מלחמה) אינו נכון וגורם לזילות המושג רצח עם.
באותה שנה היא קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד ממכללת המדינה קין (אנ') בניו המפשייר שבארצות הברית.
במלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל סברה נרדיטו כי מעשיה של ישראל ברצועת עזה אינם נכללים תחת ההגדרה של רצח עם. בעקבות חילוקי הדעות בנושא בינה לבין מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש הודיע האו"ם על סיום עבודתה בשל סיום תוקף החוזה שלה.
כלי תקשורת בישראל ובעולם הגדירו את סיום העסקתה באו"ם כהדחה מסיבות פוליטיות, מכיוון שבאו"ם מקובל להאריך את תוקפם של חוזי ההעסקה.
הערות שוליים

↑  המזכ"ל מינה את אליס ואירימו נדריטו מקניה ליועצת מיוחדת למניעת רצח עם, באתר press.un.org (באנגלית)
1 2  סוכנויות הידיעות, ‏לא נבלעה להם טוב בגרון: זו היועצת שהגנה על ישראל, והודחה מתפקידה באו"ם, באתר מעריב אונליין, 26 בנובמבר 2024
↑  יאיר אמר, ‏מומחית האו"ם לא קבעה שישראל ביצעה רצח-עם ותפוטר, באתר "סרוגים", 26 בנובמבר 2024
↑    הודיה כריש חזוני, ‏סירבה להצהיר כי ישראל מבצעת רצח עם – והודחה מתפקידה, בעיתון מקור ראשון, 26 בנובמבר 2024
↑  ציקי ברנדוין, מחיר האמת: יועצת באו"ם קבעה שאין רצח עם בעזה והודחה, באתר ערוץ 7, 26 בנובמבר 2024
↑  מערכת וול סטריט ז'ורנל, The U.N’s Anti-Israel ‘Genocide’ Purge, וול סטריט ז'ורנל, ‏26 בנובמבר 2024 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1186077794  ISNI: 0000 0004 9560 5095  LCCN: n2018230656  NTA: 412887177  SUDOC: 230565417  VIAF: 11152986631612671594   WorldCat (עם VIAF): 11152986631612671594
איגוד חברות הביטוח בישראל

| --- | --- |
 תחום:  ביטוח 
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  מגדל משה אביב 
 www.igudbit.org.il
 
איגוד חברות הביטוח בישראל הוא ארגון התנדבותי ישראלי בו חברים מרבית המבטחים (חברות הביטוח) הפועלים בישראל בענפי הביטוח הכללי ובענף הביטוח הימי. כל מבטח ישראלי שיש לו רישיון ביטוח באחד מהענפים האמורים רשאי להצטרף כחבר באיגוד.
החל מפברואר 2024, מכהן ישראל מימון כמנכ"ל התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ ואיגוד חברות הביטוח בישראל. האיגוד רשום כעמותה ברשם העמותות.
פעילות הארגון

האיגוד ממומן מדמי חבר שמשלמים המבטחים החברים בו. הוא פועל ללא כוונת רווח ואינו מחלק רווחים בין חבריו.
מטרות האיגוד כוללות ייצוג המבטחים מול המפקח על הביטוח ורשויות המדינה השונות, כמו משרדי הממשלה, הכנסת, רשויות ציבוריות ומוסדות ציבוריים. האיגוד פועל גם כתחליף לפניות מצד הרשויות והגופים הללו. בנוסף, האיגוד עוסק בנושאי חקיקה הקשורים לביטוח או בעלי השפעה על הענף.
הוא מייצג את תחום הביטוח בתקשורת ובקרב הציבור, ומבצע התקשרויות ענפיות בהתאם להיתרים הנדרשים לפי החוק. ההאיגוד אחראי על ארגון ומימון פעולות נגד תופעות בלתי חוקיות בתחום הביטוח, כגון הונאות.
האיגוד ממומן באמצעות דמי חבר שמשלמים המבטחים החברים בו. האיגוד פועל ללא כוונת רווח ואינו מחלק רווחים בין חבריו.
בנוסף, הארגון חבר בארגוני ביטוח בינלאומיים.
באיגוד מיוצגות כל חברות הביטוח הגדולות למעט מגדל שפרשה ב-2017.
ראשי האיגוד

בראשות הארגון נבחרים לעמוד אחד ממנהלי חברות הביטוח הגדולות.
ראשי האיגוד > יו"ר

עופר אליהו
יאיר המבורגר - יו"ר חברת הראל השקעות - כיהן בתפקיד בשנים 2024-2016
בני גבאי - יו"ר חברת הפניקס חברה לביטוח, מכהן בתפקיד מינואר 2024
ראשי האיגוד > מנכ"ל

גיא רוטקופף - כיהן בשנים 2023-2016
ישראל מימון - משנת 2024
הערות שוליים

1 2  גולן חזני, בלעדיחברות הביטוח החליטו: מזכיר הממשלה לשעבר ישראל מימון יהיה מנכ"ל איגוד חברות הביטוח, באתר כלכליסט, 14 בינואר 2024
1 2  רחלי בינדמן, מגדל פורשת מאיגוד חברות הביטוח: "נטפל ברגולציה בכוחות עצמנו", באתר כלכליסט, 18 בינואר 2017
↑   אסא ששון, השכר של המנכ"ל החדש של איגוד חברות הביטוח: רק 1.8 מיליון שקל בשנה, באתר TheMarker‏, 23 במאי 2016
↑  רועי ויינברגר, ‏נפטר עופר אליהו, מנכ"ל מגדל לשעבר ובנו של בעל השליטה בחברה, באתר גלובס, 27 בפברואר 2022
↑  אליצפן רוזנברג, יאיר המבורגר צפוי להתמנות ליו"ר איגוד חברות הביטוח, באתר ynet, 11 בדצמבר 2016
↑  גולן חזני, בלעדיסגן השר לשעבר יצחק כהן בדרך לתפקיד מנכ"ל איגוד חברות הביטוח, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2023
↑  יו"ר הפניקס בני גבאי נבחר לתפקיד יו"ר איגוד חברות הביטוח; מחליף את יאיר המבורגר שמסיים כהונה של 7 שנים בתפקיד - עיתון פוליסה, באתר עיתון פוליסה, ‏30 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012126054105171 
| חברות ביטוח בישראל |
| --- | --- | --- |
| חברות פעילות | AIG • ביטוח ישיר • איילון • ביטוח חקלאי • הכשרה • הפניקס • הראל • ווישור • כלל ביטוח • מגדל • מנורה מבטחים • ענבל • שירביט • שלמה ביטוח • שומרה • ליברה • קרנית • הפול |  |
| סוכניות מובילות | מבטח סימון • מדנס |  |
| חברות שנסגרו | אבנר • אליהו • הסנה |  |
המפקח על הביטוח • התאגיד המנהל של המאגר לביטוח רכב חובה בע"מ (הפול) • איגוד חברות הביטוח בישראל • התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ
אזעקה (בטיחות)

מתקן אזעקת שריפה בפארק מגנוסון
מתקן אזעקה הוא מנגנון שנותן אות אזעקה קולי, ויזואלי או אחר כדי להתריע בפני בני אדם על בעיה או מצב הדורשים טיפול דחוף.
היסטוריה והתפתחות

התקני אזעקה מוקדמים היו לעיתים קרובות פעמונים, תופים, כלי נגינה אחרים, או כל פריט שהשמיע קולות חזקים יוצאי דופן שמשכו את תשומת הלב של האוכלוסייה הסובבת.
משרוקיות שימשו את המשטרה במאה ה-19. שריקות קיטור שימשו בקטרים, בספינות ובמפעלים כאזעקה.
עם הופעת החשמל, הומצאו מגוון מכשירי התרעה נוספים, כגון זמזמים, צופרים, סירנות, אורות מהבהבים וצבעוניים, ואזעקות אחרות לכל מטרה. חלק מהאזעקות משלבות גם הודעות מוקלטות המושמעות במערכות הכריזה ומנחות את האנשים כיצד לפעול.
מבנים רבים מצוידים באזעקות אש, החל מגלאי עשן ביתי עצמאי ועד למערכת אזעקה מתוחכמת שיכולה להפעיל מערכות כיבוי אש בבניינים באופן אוטומטי.
תעשיות רבות פיתחו תקנים למכשירי אזעקה, והצבעים אדום, כחול וצהוב מוכרים בדרך כלל כצבעים הקשורים למכשירי אזעקה, כאשר אורות מהבהבים מציינים לעיתים קרובות מצבים דחופים.
תגובות לאזעקה

תגובות אנושיות לאזעקה יהיו תלויות לרוב בחינוך, פסיכולוגיה או התנהגות של אחרים בסביבה. כתוצאה מכך, בחלק מהמקומות, למשל בבנייני משרדים גבוהים, מבוצעות בדיקות למערכות אזעקה ומתקיימים תרגילים קבועים כדי לתרגל מענה מתאים של בני אדם.
התקני אזעקה שנועדו לגרום לפינוי בניין מאוכלס, כמו אזעקות אש, עשויים להיות מתוכננים כך שהם יקשו או אפילו יכאיבו במכוון את השהות בבניין על מנת לעודד את הדיירים לעזוב.
אזעקות שווא

בכל סוג של אזעקה, נדרש לאזן בין הסכנה של אזעקות שווא (הנקראות "תוצאות חיוביות כוזבות") – האזעקה שמופעלת בהיעדר בעיה – או אזעקה שלא מופעלת כאשר כן קיימת בעיה ממשית (המכונה "שלילית כוזבת"). אזעקת שווא עלולה לבזבז משאבים ואף להיות מסוכנת. לדוגמה, אזעקות שווא של שריפה עלולות לבזבז כוח אדם של כבאים, מה שהופך אותם ללא זמינים לשריפה אמיתית. בנוסף, אזעקות שווא עשויות לגרום לאנשים להתעלם מאותות אזעקה, וכך אולי להתעלם ממצב חירום ממשי: כמו במשל של איזופוס על הילד שצעק זאב.
התקנים

ישנם סוגים רבים של התקני בטיחות אזעקה. הסוגים הנפוצים ביותר כוללים:
אזעקת אש המשמשת כדי לתת לדיירי בניין התרעה על שריפה אפשרית ולתת להם זמן להתפנות.
התקני אזהרה ברכב הנשמעים כאשר הוא נע בקרבה לגוף אחר, כגון בנסיעה לאחור.
צפירה, שלעיתים קרובות מלווה באורות צבעוניים מהבהבים, ברכבי חירום המגיבים למצב חירום.
מערכות התרעה הנמצאות במתקני ייצור כגון תחנות כוח, בתי זיקוק ומפעלים כימיים, משמיעות אזעקה המפנה את תשומת הלב של המפעילים בחדר הבקרה לאירוע הדורש את התערבותם.
מתקני אזעקה אישיים הם מכשירים נישאים המאפשרים להפעיל אזעקה בעוצמה גבוהה במקרה של תקיפה או מצוקה.
בחלק מבתי הספר בארצות הברית הותקנו מערכות המשמיעות אזעקה במקרה שמתרחש ירי בבית הספר, כך שתלמידים ומורים יוכלו לתפוס מחסה.
אזעקה כללית המושמעת בספינה יכולה להורות לאנשי הצוות לאייש את עמדותיהם או להתכנס ביחד עם הנוסעים בנקודות הכינוס - אופי האזעקה מוגדר באמנה הבין-לאומית לבטיחות החיים בים והיא מורכבת מ-7 או יותר מקטעים קצרים של צופר הספינה ובסופן מקטע אחד ארוך. קיימת גם אזעקה המצביעה על נטישת הספינה - אזעקה מסוג זה לא תופעל לעולם באופן אוטומטי ולא באמצעות הודעות מוקלטות.
ראו גם

אזעקה (פריצה)
אזעקת מלחמה
הערות שוליים

↑  "What is a False Alarm?". Fia.uk.com. נבדק ב-20 באפריל 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chicago area school installs safety alarm to alert students, teachers to active intruder situations, ABC7 Chicago, ‏2022-05-26 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph281374 
אזעקות בחדר המנועים של ספינת סוחר
אנה ויצמן

| --- | --- |

 לידה:  1886 מוטלה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  17 בפברואר 1963 (בגיל 77 בערך) רחובות, ישראל 
 ענף מדעי:  כימיה
 
אנה (אנושקה) (חנה) ויצמן (1886, מוטול, פלך פינסק, האימפריה הרוסית – 17 בפברואר 1963, רחובות) הייתה פרופסור לכימיה במכון ויצמן למדע. אחותו של חיים ויצמן.
ביוגרפיה

נולדה בעיירה מוטול שבפלך גרודנה של האימפריה הרוסית, בחבל פּוֹלֶסיה (כיום בבלארוס), בתם של רחל לאה לבית צ'מרינסקי ושל עוזר ויצמן, סוחר יערות וחסיד סטולין. מצד אביה הייתה אחייניתו של עסקן החינוך חיים פיאלקוב; קרוב משפחה אחר היה הסופר חיים צ'מרינסקי (ר' מרדכילע). כמו שנים עשר אחיה ואחיותיה, הכימאי משה ויצמן, הכימאי, הפעיל הציוני ונשיא מדינת ישראל חיים ויצמן, הרופאה מינה ויצמן והמוזיקאית גיטה דוניה-ויצמן, אף היא קיבלה חינוך מסורתי וכללי, וכמו שבעה מאחיה פנתה לקריירה מדעית, בעצת אביה.
את חוק לימודיה התיכוניים השלימה בקייב ולאחר שקיבלה תעודת בגרות החלה בלימודי דוקטורט בכימיה בציריך. כשסיימה את לימודיה חזרה לרוסיה על מנת להיפרד מאמה ולהצטרף לאחיה  חיים ויצמן במנצ'סטר, אך אז פרצה מלחמת העולם הראשונה והדבר עיכב את הקריירה שלה. קודם עבדה במכון קסקון שבמוסקבה ולאחר מכן שירתה את המחקר והמדע לצד אחיה במנצ'סטר.
בשנת 1932 עלתה לארץ ישראל ובשנת 1934 החלה לעבוד במכון זיו, לימים מכון ויצמן למדע. ויצמן התמחתה והתמקצעה בחקר הסינתזה האורגנית והביוכימיה כל חייה. בזמן מלחמת העולם השנייה עסקה בסינתזה של חומרים אנטי-מלריים ובגומי סינתטי. בנוסף חקרה את צמחי הארץ והאפשרות להפיק מהם חומרים פרמצבטיים. 
עם פרישתה בשנת 1959 מונתה לפרופסור אמריטה. בכך הייתה לאישה הראשונה שמונתה לפרופסור במכון ויצמן למדע. 
בשנים האחרונות לחייה התגוררה עם אחותה הצעירה ד"ר מאשה ויצמן ברחובות.
ויצמן השתתפה בחוג ספרותי שהקים הד"ר ליאוניד דולז'נסקי. נפגשו בביתו ברחביה (אחת לחודש) אנשי מדע ואנשי רוח כדי לקרוא בצוותא שירה רוסית קלאסית, בעיקר את פושקין. בין אנשי החוג היה הפרופ' משה ויצמן
שילוט לזכרה במעבדת חיים ויצמן במכון ויצמן
תמונתה במעבדת חיים ויצמן
הערות שוליים

↑  חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור מבית מכון ויצמן למדע / ראו בפסקה "פושקין בירושלים" מסע הקסם המדעי מבית מכון ויצמן למדע
| חיים ויצמן |
| --- | --- | --- |
| משפחתו | משה ויצמן (אח) • אנה ויצמן (אחות) • חיה ויצמן-ליכטנשטיין • טוביה דוניה (גיס) • יחיאל ויצמן (אח) • מינה ויצמן (אחות) • אשר זליג ויצמן (גיס) • גיטה דוניה-ויצמן (אחות) • ורה ויצמן (רעיה) • עזר ויצמן (אחיין) • סופיה גצובה (ארוסה) |  |
| הנצחה | מכון ויצמן למדע • יד חיים ויצמן • גן חיים • כפר הנשיא • אשל הנשיא • פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים • רחוב ויצמן (כפר סבא) • כיכר ויצמן |  |
| שונות | Clostridium acetobutylicum • בית חיים ויצמן • הסכם ויצמן-פייסל |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987013144768205171
אקווטינטה

"המלחמה" (1812–1815), מאת גויה, תצריב ואקווטינטה, 158 על 208 מ"מ.
אקווטינטה או אקווטינט (Aquatint) היא טכניקת הדפס מפועלת בצורה של דפוס שקע.
הטכניקה פותחה לראשונה במהלך המאה ה-17 ושוכללה במאה ה-18 על ידי מדפיסים כגון ז'אן-בטיסט לה פרנס (Jean Baptiste Le Prince). האמן הראשון שהשתמש בטכניקה בצורה עקבית היה הצייר הספרדי פרנסיסקו דה גויה, שעשה שימוש באווירה הדרמטית הנוצרת על ידי השימוש בטכניקה זו.
בתהליך יצירת ההדפס מצפים את לוח ההדפסה באבקה של גרגירי קולופוניום (המיוצר משרף) טחון בעזרת קופסה מיוחדת הנקראת "ארגז אקווטינטה" או בצורה ידנית. בשלב השני מחממים את לוח ההדפסה כך שגרגירי השרף נמסים ונדבקים אל לוח המתכת. לאחר מכן צורבים את לוח ההדפסה באמבט של חומצה המאכלת את השטח שבין הגרגירים. בדרך זו נוצר משטח בעל מראה גרגירי. האמן יכול לבחור את כהות המשטח על יד שליטה במשך הזמן שבו הלוח נצרב. בדרך כלל משמשת האקווטינטה כטכניקה נלוות לאחד מטכניקות התצריב האחרות.
ראו גם

אקווטינטת סוכר
לקריאה נוספת

אליק מישורי, תולדות האמנות: מבוא כללי, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב, 2000, עמ' 333–336
קריגר, דן, גרפיקה אמנותית: תחריט - תצריב וטכניקות נילוות, ידיעות אחרונות, תל אביב, 2000/1999, עמ' 81–87
Fordham, Douglas, Aquatint Worlds: Travel, Print, and Empire, 1770–1820 (Paul Mellon Centre for Studies in British Art), 2019 מסת"ב 978-1913107048
אלף מנעולים

"אלף מנעולים" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הישראלי, עקיבא. הוא יצא לאור ב-13 ביוני 2024 בהוצאת החברה הפי"ל.
רקע וקידום

השבעה באוקטובר שינה אותי ואת התפיסה שלי, לצד הכאב והקושי, התקופה הזו הולידה משמעויות חדשות כמעט לכל דבר, וכמובן גם לשירים. אני נושא תפילה עמוקה שהאלבום ייתן נחמה ורפואה ללב בימים האלו. בתור מילואמניק שהעביר 133 ימים בצפון האהוב שלנו, אני בוחר להוציא אותו דווקא עכשיו
ב-27 במרץ 2023 הוציא לאור את הסינגל הראשון מתוך האלבום, "צעדים". ב-8 באוגוסט של אותה השנה יצא לאור הסינגל השני מתוך האלבום, "רוצה להתעורר".
ב-9 בינואר 2024 יצא לאור הסינגל השלישי מתוך האלבום, "להחזיק חזק". ב-30 במאי של אותה השנה יצא לאור הסינגל הרביעי מתוך האלבום, "ללמוד לעוף". האלבום "אלף מנעולים" הושק ב-13 ביוני של אותה השנה.
הרכב

האלבום הופק על ידי מספר מפיקים בולטים בתעשיית המוזיקה הישראלית: מתן דרור, סתיו בגר, מאור שושן וגלעד שמואלי. בנוסף, הוא נוהל אמנותית על ידי יעקב אסרף.