stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בל וסבסטיאן (אנימה)
הדמויות הראשיות

סבסטיאן - ילד בן שבע המתגורר ברכס הרי הפירנאים בצרפת. מאז שהוא נולד הוא חי יחד עם משפחה מאמצת. סבסטיאן הוא ילד חביב ואנרגטי, אף על פי כן הילדים האחרים נוהגים להקניט אותו על כך שאימו נטשה אותו. סבסטיאן משתוקק למצוא את אימו ושיהיה לו חבר טוב.
בל - כלבת הרים פירנאית לבנה וגדולה אשר נמלטה לאזור הכפרי הצרפתי. היא עדינה וטובת לב, אך ניסיונותיה לעזור לזולת נוטים להיות מפורשים שלא כראוי.
פוצ'י - כלבלב קטן אותו סבסטיאן נושא לאורך המסע בכיסו. למרות שפוצ'י נוהג לעיתים רבות לנבוח ולהכניס את החבורה לצרות, הוא חבר טוב של סבסטיאן ובל.
מקראות גדולות

שער מהדורת ונציה של "מקראות גדולות", 1525.
בשם מִקְרָאוֹת גְּדוֹלוֹת נקראת מהדורת דפוס של המקרא שמורכבת, בדרך כלל, מארבעה מרכיבים: נוסח המקרא על פי המסורה, הערות המסורה, תרגומים ארמיים ומבחר פירושים. ייחודו של הפורמט הזה בניסיון להצמיד את התוספות השונות (הגהות, תרגומים, פירושים) אל הפסוק הרלוונטי מן המקרא עליו הן נסובות, כך שבאותו הדף או בצמוד לו, יופיע הפסוק ביחד עם כל התוספות הנוגעות אליו, פסוק אחר פסוק. מצד שני, אף אחד מן הטקסטים או החיבורים השונים איננו מעורבב עם האחרים, אלא מופיע בנפרד לצידו - תוך הקפדה על הפרדה גרפית ברורה (למשל צורת או גודל הפונטים) בין חיבור אחד למשנהו.
שם

במאות ה־16 וה־17 רווחו השמות "מקרא גדולה" או "ארבעה ועשרים גדולה", והחל מהמאה ה־19 התרבה השימוש בשם "מקראות גדולות". במקביל, מהדורות שכללו את המקרא בלבד, ללא פירושים, נקראו "מקרא קטנה" או "מקראות קטנות".
היסטוריה > דפוס בומברג > מהדורה ראשונה: "ארבעה ועשרים"

המהדורה הראשונה של 'מקראות גדולות' הודפסה בבית הדפוס של דניאל בומברג בוונציה, בשנים רע"ז - רע"ח (1516–1517) בארבעה כרכים, בעריכת ההומניסט המומר פליקס פרטנסיס. לפני המדפיסים כבר עמד התקדים המודפס הלטיני של המקרא עם פירושים נוצריים, הגלוסה אורדינריה (1481) שהורכב אף הוא מהעמדת נוסח המקרא במרכז העמוד ובאותיות גדולות, כאשר לקט הפירושים מעטר את המקרא מכל צדדיו ובאותו עמוד עצמו, אך באותיות קטנות יותר.
מהדורה זו היתה הראשונה בה נדפס בעברית התנ"ך כולו עם פירוש לכל ספר וספר (רבים מהם הודפסו לראשונה) ותרגום ארמי כמעט לכל הספרים:
התורה עם תרגום אונקלוס ופירוש רש"י
נביאים ראשונים ואחרונים עם תרגום יונתן ופירוש רד"ק.
כתובים עם תרגום רבי יוסף (לחלק מן הספרים) ופירוש או שנים משתנים לכל ספר - בראשם רש"י, רמב"ן, רלב"ג ורד"ק.
מהדורה זו שונה מהמהדורות הבאות של מקראות גדולות בכך שלרוב הספרים מובא רק פירוש אחד (לרוב ספרי הכתובים הובאו שני פירושים), ובכך שהיא איננה כוללת את הערות המסורה על הדף, אם כי כמה רשימות מסורה נדפסו בה לראשונה מכתב יד, כנספחים. בשל ראשוניותה בהבאת הפירושים, התרגומים והמסורה באותו ספר יחד עם הטקסט המקראי, יש לראות בה את אם המקראות הגדולות, למרות ההבדלים מן המהדורות שבאו אחריה.
המהדורה הודפסה בשתי גרסאות - אחת מיועדת לקהל יהודי והשניה לקהל נוצרי הומניסטי. במהדורה לנוצרים הודפסו גם רישיון ההדפסה משנת 1515 והקדשה מאת פרטנסיס לאפיפיור לאו העשירי. מפירוש רד"ק צונזרו קטעים בעלי אופי אנטי נוצרי, אם כי אלו נכללו במהדורה הנפרדת של פירוש רד"ק שיצאה מאוחר יותר.
היסטוריה > דפוס בומברג > מהדורת המופת: שער יהוה החדש

בשנים רפ"ד-רפ"ו (1524–1526), פחות מעשור לאחר מהדורת "ארבעה ועשרים", הדפיס בומברג מהדורה חדשה ושונה לחלוטין של "מקראות גדולות" בשם "שער ה' החדש". בהכנת המהדורה החדשה עסק יעקב בן חיים אבן אדוניהו, שעיצב את צורת המהדורה כשהוא כולל בה את הפירושים שיופיעו במרבית מהדורות הבאות של המקראות גדולות. גם מהדורה זו יצאה בארבעה כרכים שכללו מסורה גדולה וקטנה, תרגומים ארמיים ופירושים:
התורה עם תרגום אונקלוס ופירושי רש"י וראב"ע
נביאים ראשונים עם תרגום יונתן ופירושי רש"י, רד"ק ורלב"ג
נביאים אחרונים עם תרגום יונתן, פירוש רש"י ופירוש משתנה (רד"ק או ראב"ע)
כתובים עם תרגומים שונים, פירוש ראב"ע (חוץ מלדברי הימים), ופירוש משתנה (רש"י, רלב"ג או רס"ג)
מהדורת בן חיים כללה בתוכה לראשונה את הערות המסורה הקטנה והמסורה הגדולה על כל דף, וגם הוגהה באופן נמרץ על פי הערות המסורה.
בן חיים עשה מאמצים גדולים לתת בידי קוראיו נוסח מתוקן של המקרא, הערות המסורה, התרגומים והפירושים על פי כתבי היד הטובים ביותר שהיו בידו, ובהתאמה מרבית להערות המסורה. כתבי יד רבים של המקרא הכילו אי דיוקים ושינויים רבים מהנוסח המובע בהערות המסורה, גם כאשר העתיקו גם את המסורה לצד פסוקי המקרא. באיטליה לא היו זמינים כתבי היד המדוייקים ביותר, אלא כתבי יד בעלי התאמה סבירה למסורה, לצד כתבי יד אשכנזיים שונים מאוד מנוסח המסורה. המהדורות  הראשונות של המקרא ושל ספרים מתוכו, שנעשו בידי בני משפחת שונצינו, התבססו בעיקר על כתבי יד אשכנזיים עם שינויים רבים מהמסורה, ומהדורות אחרות כגון "ארבעה ועשרים" של בומברג על כתבי יד טובים יותר - ועדיין עם שינויים רבים.
הטקסט שבן חיים הוציא מתחת ידו התקבל כמייצג נאמן של נוסח המסורה, ומעתה העתיקו המדפיסים ממנו ולא חיפשו כתבי יד. ואולם למרות מאמציו נוסח המקרא במהדורתו מכיל שגיאות רבות (בהן כאלה שבחלק מן הקהילות קוראים אותן עד היום, כגון "בפניהם" ו"להרוג" שבמגילת אסתר). לרוב הוא עוקב בהצלחה אחרי הערות המסורה המציינות את המקרים יוצאי הדופן, אך במקרים בהם אמורה להופיע הצורה הרגילה (ולכן אין הערת מסורה), לפעמים מצויים שינויים וטעויות.
מהדורת בן חיים שימשה כמודל - בנוסח ובצורה - למהדורות רבות שיצאו במאות השנים אחריה, ולמעשה כל מהדורות המקרא הבאות עד המאה ה-20 מסתמכות עליו. רוב המדפיסים סמכו על הנוסח שהוא קבע, מעטים הכניסו תיקונים, ולעומתם רבים הוסיפו שגיאות משלהם. המהדורה השלישית של בומברג, שנדפסה בשנים ה'ש"ז-ה'ש"ח בשם שער בית ה' הקדמוני, היא הדפסה חוזרת של מהדורת בן חיים על נוסחיה ופירושיה. מוזכר שזו מהדורה שנייה עם הוספות.
היסטוריה > מקראות גדולות קהלות משה

המהדורה הראשונה שהוסיפה משמעותית על מהדורת בן חיים הייתה מהדורות קהלות משה שהוגהה בידי משה פרקנפוטר ויצאה לאור באמסטרדם ב-1724. מהדורה זו הודפסה בפאר ובגודל מיוחדים (כ-45 ס"מ גובה), ובהתאם כללה את הכמות הרבה ביותר של מפרשים על הדף עד לסוף המאה ה-19: 8 מפרשים בדפי התורה, בנוסף לפסוקים עצמם, למסורה ולתרגום. בין הפירושים שנוספו לראשונה במהדורה זו: פירוש חזקוני לתורה ופירושו של רבי עובדיה ספורנו שהיו מאוחרים מדי כדי להכלל במהדורות של בומברג, וכן פירושי המאירי ורמב"ן לכתובים. פירושים אלה נכנסו מעתה לרוב המהדורות, אך פירוש רלב"ג לתורה שגם הוא הוכנס כאן לראשונה הושמט מן המהדורות הבאות.
היסטוריה > מהדורת ורשה

בסוף המאה ה-19, עם התפתחות דפוסי הצילום, חיברו בורשה את מהדורת החומש של וילנה ומהדורת הנ"ך שהודפסה בורשה ב-1860, הוסיפו להן פירושים נוספים ויצרו מהדורת "מקראות גדולות" היברידית. מהדורה זו הודפסה מחדש לאורך המאה ה-20 בדפוסי צילום, לעתים עם שינויים, והיא הבסיס למהדורות הפופולריות ביותר.
היסטוריה > מקראות גדולות הכתר

במחצית השנייה של שנות ה-80 הקים פרופ' מנחם כהן במסגרת אוניברסיטת בר-אילן את מפעל מקראות גדולות הכתר והוא גם המהדיר והעורך המדעי של המהדורה. במסגרת מפעל זה יצאה מהדורת יסוד חדשה של מקראות גדולות. מהדורה זו כוללת את הטקסט המקראי של כתר ארם צובא, כולל השחזור שלו במקומות החסרים, הערות מסורה גדולה וקטנה על פי כתר ארם צובא, תרגומים ארמיים על פי מיטב כתבי היד התימניים, ומיטב פרשני ימי הביניים כולל פרשנים שלא נכללו במהדורת בן חיים ובמהדורות שיצאו אחריה. מהדורה זו מונה 21 כרכים, וכולם יצאו לאור בגרסה מקוונת בנוסף לזו מודפסת.
מרכיבי המהדורה > נוסח המקרא

מרכיב זה כולל את נוסח המקרא על פי המסורה, כולל ניקוד, טעמי המקרא, ובמקומות מסוימים גם תווים וסימנים אחרים.
ברוב המהדורות במשך הדורות הייתה קיימת שאיפה לקרב את הטקסט המקראי (נוסח האותיות, הניקוד, והטעמים) ככל האפשר למסורה של אהרן בן אשר. אבל רק בדורנו יוצאת לאור מהדורת מקראות גדולות ("מקראות גדולות הכתר", הוצאת אוניברסיטת בר-אילן) על פי עצם כתב ידו של בן-אשר, הוא כתר ארם צובא.
מרכיבי המהדורה > הערות המסורה

הכוונה במרכיב זה להערות המסורה שלצד הטקסט המקראי ("מסורה גדולה" ו"מסורה קטנה") הדנות בעיקר בכתיב של המקרא (כגון אותיות חסרות ומלאות). גם כאן, במשך הדורות לא הייתה למהדירים השונים אפשרות למסור את אותן ההערות שכתב בן-אשר, והם סמכו על קובצי הערות מסורה של אחרים. ב"מקראות גדולות הכתר" (ראו לעיל), נדפסו הערות המסורה כפי שכתבם בן-אשר בכתר ארם צובא. במקומות שהכתר לא נשמר, הערות המסורה נלקחו מכתב יד לנינגרד.
הערות המסורה היו קוד בלתי-מובן וסוד כמוס בעיניהם של הדורות האחרונים. לכן, אף על פי שהן היו חלק בלתי נפרד מנוסח המקרא, הן בתקופת כתבי היד והן בתקופת הדפוס (החל מ"מקראות גדולות" של בן-חיים), הן הושמטו כליל מרוב המהדורות במאות האחרונות, בהן מהדורת מקראות גדולות דפוס ראם ומהדורת "תורת חיים" בהוצאת מוסד הרב קוק.
במהדורת מקראות גדולות הכתר הובאו המסורה הקטנה והמסורה הגדולה על פי כתר ארם צובא. בנוסף, חיבר מנחם כהן ביאור הקרוי 'עין המסורה' אשר מציג את תוכן ראשי התיבות של הערות המסורה וכולל מראי מקום לכל מופעי המילים, ובכך הופך אותה לכלי עזר שימושי גם לקורא שאינו מומחה.
מרכיבי המהדורה > תרגומים

לצד הפסוקים נוספו תרגומים שלהם לארמית, בעיקר תרגומים מתקופת התנאים. בכל דפוס של מקראות גדולות ניתן למצוא את תרגום אונקלוס על התורה ואת תרגום יונתן על ספרי הנביאים. חלק מהדפוסים מוסיפים גם תרגומים ירושלמיים שונים לתורה ולכתובים.
ההדפסה הראשונה של התרגום המיוחס ליונתן ותרגום הקטעים הירושלמי במקראות גדולות נעשה במהדורת 1594 בוונציה, והיא נחשבת למאפיין של מקראות גדולות, כשאין בנמצא מהדורות המאתגרות קישור זה.
הדפסת התרגומים בניקוד מלא מהווה אפיון בולט של מהדורת מקראות גדולות לאורך השנים. תרגום אונקלוס לתורה ותרגום יונתן לנביאים תמיד נדפסו ב"מקראות גדולות" בניקוד מלא (וכך הם גם מופיעים בכתבי יד עתיקים של מקרא והתרגום, משולבים פסוק אחר פסוק), משום שהיה להם תפקיד ליטורגי, דהיינו התקנה ההלכתית לקרוא בכל שבת את פרשת השבוע בכפילות של שניים מקרא ואחד תרגום. גם התרגומים הירושלמיים, אם הם נדפסו, הופיעו בניקוד מלא.
מרכיבי המהדורה > מבחר פירושים

במהדורות מקראות גדולות השונות יש מבחר של הפרשנות היהודית הקלאסית. לרוב, מדובר בפרשנות הפשט הקלאסית של ימי הביניים (בעיקר פרשני המקרא מתקופת הראשונים), אבל במהדורות מאוחרות יותר נכללו לעיתים גם פרשנות שנוטה יותר ל"דרש", וגם פרשנות מאוחרת יותר.
במהדורות הראשונות של מקראות גדולות (ממהדורות פרטנסיס ב-1517 ועד מהדורת קהלת משה ב-1724) נכללו רק פרשנים קלאסיים מימי הביניים, כששני יוצאי הדופן הם במהדורה הראשונה של פרטנסיס בלבד: פירוש אברהם פריצול לספר איוב ופירוש דוד אבן יחיא לדברי הימים. פירושים אלו שבו ונדפסו רק במהדורת קהלת משה ב-1724.
ברוב המהדורות הנפוצות היום ניתן למצוא את פירושיהם של רש"י, רשב"ם, ראב"ע (אבן עזרא) והרמב"ן על התורה, ואת פירושיהם של רש"י, רד"ק, ראב"ע, ר"י קרא, רלב"ג ו"מצודות" על ספרי הנביאים והכתובים ופירוש ספורנו על שיר השירים. אך ברבות השנים, שימש הקונספט מדפיסים ומו"לים רבים לפרסם באמצעותו חיבורים שונים. כך הופצו גם מהדורות של מקראות גדולות על התורה עם פירושים דרשניים דוגמת הספר כלי יקר, אור החיים, מאור ושמש, ועוד.
הילקוט הדרשני מתוך פירוש הטור לתורה המכונה בעל הטורים הוסף למקראות גדולות ב-1546, והוא מופיע גם במהדורות שאינן מקראות גדולות.
הפניות לדיונים תלמודיים

חיבורים נוספים המופיעים במקראות גדולות הם חיבורים המפנים את הלומד לדיונים בתלמוד העוסקים בפסוק המופיע. החיבור המקובל בדרך כלל הוא תולדות אהרן, אם כי יש שהוסיפו לו את בית אהרן שמפנה גם למדרשי חז"ל, זוהר וחיבורים אחרים.
ראו גם

גלוסה אורדינריה
לקריאה נוספת

משה גושן-גוטשטיין, "דברי מבוא למקראות גדולות", בתוך: מקראות גדולות, וונציה רפ"ד-רפ"ו (מהדורת צילום ירושלים, תשל"ב).
יצחק ש' פנקובר, יעקב בן חיים וצמיחת מהדורת המקראות הגדולות, חיבור לשם קבלת דוקטור לפילוסופיה, 2 כרכים, האוניברסיטה העברית, תמוז תשמ"ב.
מנחם כהן, מהדיר ועורך מדעי, "מבוא למהדורת הכתר", בתוך: מקראות גדולות הכתר, כרך יהושע-שופטים, (הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, 1992). מידע נוסף נמצא בהקדמותיו ונספחיו של כהן לשאר הכרכים שיצאו לאור.
B. Barry Levy, "RABBINIC BIBLES, "MIKRA'OT GEDOLOT", AND OTHER GREAT BOOKS", Tradition: A Journal of Orthodox Jewish Thought Vol. 25 No 4, 1991, עמ' 65-81
הערות שוליים

↑  יצחק פנקובר, יעקב בן חיים כרך א, עמ' 1.
↑  מנחם כהן, "מבוא למהדורת הכתר", עמ' 10 והערה 19.
↑  יצחק פנקובר, יעקב בן חיים כרך א, עמ' 4.
↑  מנחם כהן, "מבוא למהדורת הכתר", עמ' 5-6.
1 2 3 4  B. Barry Levy, "RABBINIC BIBLES", pp. 65-81.
↑  B. Barry Levy, "RABBINIC BIBLES", pp. 70-71
רובוטריקים סייברטרון

| --- | --- |
 
רובוטריקים : כוח גלקטי
 סוגה:  מכה

 אנימה
 אורך פרק:  כ-25 דקות
 במאי:  הירויוקי קאקודו, מאנבו אונו
 רשת שידור:  TV Aichi (יפן)  Cartoon Network, Kids' WB (ארצות הברית)
 תקופת שידור מקורית:  2 ביולי 2005 – 2 באוקטובר 2006
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  52
"רובוטריקים סייברטרון" (באנגלית: Transformers; Cybertron) היא סדרת אנימציה יפנית אשר מבוססת על הזיכיון רובוטריקים והופקה לטלוויזיה בין השנים 2005-2006.
בישראל הסדרה משודרת החל משנת 2005 בערוץ ג'טיקס-ישראל בדיבוב לעברית על ידי עוזי פוקס, טליה ברקאי ואולפני נ.ל.ס בע"מ.
את שיר הפתיחה של התוכנית ביצע עוזי פוקס.
תקציר העלילה

הסיפור מתחיל כאשר הרובוטריקים ואופטימוס פריים בראשם מצליחים להשמיד את "יוניקרון" - משנה הצורה האכזר ביותר ביקום וזה אשר יצר את המיניקונים: רובוטים זעירים המשמשים הן את הרובוטריקים והן את והשקרניקים להעצמת כוחם במלחמתם האין סופית. השמדתו של יוניקרון גרמה לחוסר איזון ביקום. חוסר איזון זה בין הטוב והרע גרם ליצירתו של חור שחור המאיים עתה על עצם קיום היקום עצמו. הדרך לסגירת החור השחור היא באיסוף מפתחות הסייבר פלאנט - חפצים קסומים המסוגלים לשנות רובוטריקים ואף ליצור עולמות חדשים. רק כאשר מפתחות אלה יתאחדו יוכל "פריימוס", בורא הרובוטריקים, וכל שאר משני הצורה ביקום לסגור את החור השחור, ולהציל בכך את היקום.
במהלך חיפושם את מפתחות הסייבר פלאנט מגיעים הרובוטריקים לכדור הארץ שם הם פוגשים את קובי - נער מתבגר בן-15 אשר ידוע גם כמכונאי מבריק, באד: ילד בן 12, אחיו הקטן של קובי, ולורי: נערה מתבגרת בת גילו של קובי, אשר היא גם חברתו הטובה. יחד עם הרובוטריקים יוצאים הילדים למסע הרפתקאות העשוי לחרוץ את גורל
הדמויות > הרובוטריקים

אופטימוס פריים (Optimus Prime) - מנהיג הרובוטריקים. דמותו מאופיינת בחמלה ובטוב-לב. בנוסף יש לו מצב משופר ובעל יכול מיזוג לשני רובוטים (ווינג סייבר וליאוברייקר). בעל מפתח סייבר מסוג של רובוטריק מוזהב. הוא משנה צורה למשאית.
הוט שוט (Hot Shot) - הרובוטריק הכי מהיר הוא מאוד פזיז. בהמשך הוא משתדרג והופך לאחד מצוות הגנת סייברטרון. בפרק האחרון הוא הופך להיות מנהיג כוכב ספיד. לפני שדרוגו יש לו מפתח סייבר של ספיד ואחרי התפתחותו במפתח סייבר של הרובוטריקים. הוא משנה צורה למכונית ספורט ואחר כך לרכב צבאי.
ג'ט פייר (Jetfire) - הוא לא ממש מחבב את בני-האדם. בפרק האחרון הוא הופך להיות מנהיג הרובוטריקים. בעל מפתח סייבר של כדור הארץ. הוא משנה צורה למטוס.
לנד מיין (Landmine) - רובוטריק ותיק הוא הגיע לכדור הארץ במקור בנסיבות לא נעימות. הוא מאוד מחבב את בני האדם. בעל מפתח סייבר של כדור הארץ. משנה צורה לבולדוזר.
אובר הול/לאוברייקר (Overhaul/Leobreaker) - רובוטריק עם יותר ברגים ממוח. מפתח הסייבר של כוכב הג'ונגל גרם לשינוי צורת הרובוט שלו וגם שינוי צורתו המוסוות. כשהוא בשדרוג שלו הוא יכול להתמזג עם אופטימוס פריים. בהתחלה בעל מפתח סייבר של הרובוטריקים ואחר-כך במפתח של כוכב הג'ונגל. בהתחלה הוא משנה צורה לג'פון ואחר-כך לאריה.
סקטר שוט (Scattorshot) - הוא המוח של הרובוטריקים. הוא לא מבין הרבה בבני-האדם. בהמשך הוא הופך להיות חלק מצוות ההגנה של סייברטרון. קודם יש לו מפתח סייבר של כדור הארץ ואחר כך מפתח של הרובוטריקים. הוא משנה לטנק קטן ובהמשך למעין טנק גדול יותר.
רד אלרת (Red Alert) - רובוט הרפואה של הרובוטריקים, והוא לא אוהב את הוט שוט. בהמשך הוא משתדרג והפך להיות חלק מצוות ההגנה של סייברטרון. בעל מפתח סייבר של כדור הארץ ובהמשך בעל מפתח של הרובוטריקים. הוא משנה צורה לניידת רפואית ולאחר מכן לטנק.
וקטור פריים (Vector Prime) - שומר הזמן של היקום והרבוט הזקן ביותר שביקום. הוא לא ממש רובוטריק, אבל בצידם. בעל מפתח סייבר ייחודי. בנוסף יש לו מיניקון בשם סייף גארד. הוא משנה צורה למטוס חייזרי.
וינג-סייבר- רובוטריק בעל עבר מעורפל ומעין ידיד של אופטימוס פריים וגם יכול להתמזג איתו. בעל מפתח סייבר של הרובוטריקים. משנה צורה למטוס מפציץ.
הדמויות > שקרניקים

מגהטרון (Megatron/Galvatron) - חסר לב, מתנהג אל הצבא שלו כאשפה והוא יעשה הכל כדי להשיג את מנעול אומגה, ארבעת מפתחות הסייבר פלנט והשליטה על היקום. בעל יכולת מיזוג עם נמסיסברייקר. בהמשך משתדרג לגלבטרון. בעלת מפתח סייבר ייחודי של השקרניקים. הוא משנה צורה למכונית חייזרית שהופכת לחללית.
סטאר סקרים (Starscream) - הסגן הראשון של מגטרון. הוא רוצה את השליטה על השקרניקים ושונא את מגטרון. בהמשך הוא מצרף אליו צבא שלם של שקרניקים שנתפסו בכדור הארץ בידי קרוסוויס. בהמשך הוא גם משתדרג לענק לאחר שהתמזג אם מנעול אומגה ושלושה מפתחות סייבר פלנת. הוא משנה צורה למטוס קרב.
ת'נדר קרקר (Thundercracker) - רובוט טיפש אך נאמן למגטרון. בעל מפתח סייבר של כדור הארץ וזרוע תותח קיברנטית. הוא משנה צורה למטוס קרב.
ת'נדר בלאסט - אחת מאלו שהיו בצבאו של סטאר-סקרים. מתאפיינת בערמומיות. בנוסף הצטרפה לשקרניקים של מגטרון בעיקר בגלל אהבתו אליו. בעלת מפתח סייבר של כדור הארץ. משנה צורה למעין סירה צבאית מהירה.
מאדפלאד רובוטריק וידיד של לנד מיין לשעבר וצורף על ידי סטאר סקרים בשל שנאתו לבני האדם בעל מפתח סייבר של כדור הארץ ומשתנה לגרר
הדמויות > מנהיגי הכוכבים

אוברייד (Override) - הרובוטית המהירה ביקום. בגלל מהירותה היא מנהיגת כוכב המהירים, כוכב ספיד. בהמשך נמצאת בצד הרובוטריקים. בעלת מפתח סייבר מוזהב של ספיד. היא משנה צורה למכונית ספורט חייזרית.
סקורג (Scourge) - מנהיג כוכב הג'ונגל. הוא משנה את צידו כל הזמן ושונא אורחים לא צפויים. בעל מפתח סייבר מוזהב של כוכב הג'ונגל. הוא משנה צורה לדרקון.
הדמויות > סופר רובוטים

פרימוס (Primus) - הרובוט הטוב יוצר כל הרובוטים הוא משנה צורה לכוכב.
הדמויות > תושבי הכוכבים

כוכב ספיד
רנסק (Ransack) - הוא רובוט שמגטרון שיעבד בשבילו בכוח הוא משנה צורה לאופנוע חייזרי.
גרמבלזון (Crumplezone) - למרות גודלו הוא די חלש וטיפש הוא רובוט שמגטרון שיעבד בשבילו בכוח הוא משנה צורה למכונית ספורט חייזרית.
צוות הדיבוב העברי

בגרסה העברית המקורית השתתפו בדיבוב הדמויות:
גלעד קלטר - אופטימוס פריים
אלדד פריבס - וקטור פריים
יובל גרבש - וקטור פריים (החל מאמצע הסדרה), סמוק-סקרין
מירון אהרונוביץ' - הוט שוט
ירון מנשה - ג'טפייר
עמי מנדלמן - רד-אלרט, אבא של קובי ובאד
לירון ברנס - לנדמיין
אמנון וולף - אובר-הול
מתי אטלס - סקטרשוט
יובל סגל - ג'ולט
נורית בנאי קורן - אובר-רייד, אמא של קובי ובאד
יורם יוספסברג - מגהטרון\גאלבאטרון
יהויכין פרידלנדר - סטאר-סקרים
צביקה שוורצברג - ת'אנדר-קראקר
גיא רושיניאק - מאדפלאפ, לגנץ, מר סטאנטון
ניר רון - סקורג'
עדי וייס - סאונד-ווב
תומר גלר - קובי
איטן גרינברג - באד
טליה ברקאי - לורי
ערן בוהם - קולונל מיק פרנקלין
תום סויר (אנימה)

ערך זה עוסק בעיבוד הרומן לסדרת אנימה. אם התכוונתם לרומן שכתב מארק טוויין, ראו .
| --- | --- |
 
תום סויר
 סוגה:  אנימה, הרפתקאות, קודומו

 אנימה
 אורך פרק:  30 דק'.
 במאי:  הירושי סאיטו
 אולפני אנימציה:  Nippon Animation
 רשת שידור:  Fuji TV (יפן)   ערוץ 2 (ישראל)   ערוץ ג'וניור (ישראל)
 מדבבים בשפה העברית:  שי זורניצר, טל מוסרי, אלי לולאי, יואב צפיר, יוסי מאיר, כרמית בן ישראל, ניר טרטר, יעל ורדימון, יובלל לירון, רונית טיאר רז, איתי ברנע, הגר פורת, ניר רז
 תקופת שידור מקורית:  6 בינואר 1980 – 28 בדצמבר 1980
 מספר העונות:  1
 מספר הפרקים:  49
תום סויר (באנגלית: Adventures of Tom Sawyer, ביפנית: トム・ソーヤーの冒険) הייתה סדרת אנימה יפנית בת 49 פרקים שהופקה לטלוויזיה בשנת 1980 בהשראת הספר "הרפתקאותיו של תום סויר" מאת מארק טוויין.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ 2 ושודרה בשידורים חוזרים בערוץ ג'וניור משנת 2005 עד 2015. פרקים 1-26 שודרו בשנת 1992 בבימויו של אשי מילוא ופרקים 27–49 שודרו בשנת 1999 בבימויה של רונית טיאר רז. את שיר הפתיחה בישראל מבצע מוטי דיכנה.
תקציר העלילה

תום סויר הוא נער צעיר הגדל לאורך נהר המיסיסיפי באמצע המאה ה-19. יחד עם חברו האקלברי פין, הוא מבלה את זמנו בהברזה מבית הספר, בדיג, בטיפוס על עצים ובחיפוש אחר הרפתקאות.
דמויות

תום סויר (שי זורניצר, טל מוסרי, אלי לולאי) - נער מצחיק ושובב, אח של סיד, החבר הטוב ביותר של האק, מאוהב בבקי ונהיה חבר שלה. לרוב מקבל הצלפות נוהג לעצבן את דודתו פולי.
סיד (שי זורניצר, טל מוסרי, ניר טרטר) - נער טוב, לא עושה שטויות. אח של תום, תלמיד חרוץ, נוהג לקום כשתום יוצא בלילה.
האקלברי פין (יוסי מאיר, ניר טרטר) - גר בבית על העץ, אביו שיכור. נוהגים לכנות את האק מופרע ופרחח אך תום לא חושב כך. מעיר את תום בכך שעושה יללות של חתול.
'דודה פולי (כרמית בן ישראל, הגר פורת) - אישה זקנה שמגדלת את תום וסיד. כועסת על תום ולא מרשה לו כלום, לא אוהבת שהוא משחק עם האק.
מרי (כרמית בן ישראל) - עוזרת במרפאה, דודתו של תום, מגינה עליו שדודה פולי צועקת עליו ומענישה אותו.
בקי (כרמית בן ישראל, יעל ורדימון) - נערה חמודה ומתוקה הילדה שבה מאוהב תום.
ג'ים (איתי ברנע) - עוזר הבית של דודה פולי, עוזר לתום שהוא מסתבך.
מאף פוטר (ניר רז, איתי ברנע, יובל לירון) -  שיכור, אוהב את תום והאק ומספר להם סיפורים נוהג לשתות בבר עם ג'ו האינדיאני.
מר דובינס (יואב צפיר) - המורה של תום, לא אוהב אותו ומצליף בו. התגלה לתום והאק שיש לו פאה. תום והכיתה שלו נוקמים בו עם מלכודת שהכינו לו.
שריף קולינס (איתי ברנע) - שריף של העיירה בעל מבטא אמריקאי, חוקר בעיות עד הסוף בעל עוזר בשם פרץ.
ארתור (יובל לירון) - חייל בחייל האוויר, התרסק עם הכדור פורח שלו וישן אצל תום וסיד וטס איתם מבלי רצונו בכדור הפורח. הוא ומרי מאוהבים.
דמויות > הרעים

ג'ו האינדיאני ( ניר רז)- לא מופיע בהרבה פרקים בסדרה אך מתי שהופיע הוא הוצג כרע- הוא נהג לרצוח הרבה אנשים, הוא הפליל את מאף פוטר ברציחתו של דוקטור רובינסון ובמשפט של מאף פוטר המשיך לשקר שמאף הוא זה שרצח את הדוקטור אך בזכות עדותו של תום סויר ג'ו הואשם ברצח ומאף זוכה מכל אשמה. ברגע שתום הפליל אותו, ג'ו נמלט מבית המשפט למקום מסתור. לאחר כמה חודשים חזר בתחפושת בשביל להחביא אוצר שמצא יחד עם עוזרו גיל. תום והאק ראו אותו והם סיפרו לשריף. שתום ובקי היו במערה ראו את ג'ו, בקי התעלפה ותום ניסה להבריח אותו כי הוא חשב שהוא יהרוג אותו. ג'ו לא ברח רק אמר שתום יעזור לו אחרי כל הצרות שגרם לו. באותו רגע בא השריף ואיים על ג'ו שאם הוא יזוז הוא יירה בו בתגובה ג'ו זרק סכין קרוב לשריף וכמעט הסכין פגעה בו והוא ברח. השריף רדף אחריו. המשפט האחרון שג'ו אמר הוא:"אתה לא תמצא אותי אני לא מתכוון להירקב בשום בית כלא אתה לא תתפוס אותי פה". ובאותו רגע שומעים צעקה לאחר שג'ו נפל לתוך נקיק ומת.
סוחר התרופות (יובל לירון) - סוחר תרופות תחמן שמטרתו למכור תרופות שכביכול מונעות מחלות שונות ומעניקות חיים ארוכים. בסוף התברר כתחמן משום שהתרופות לא באמת עזרו. ככל הנראה נרצח על ידי ג'ו האינדיאני מסיבה שאינה בדיוק ידועה.
דוקטור רובינסון (יובל לירון) - דוקטור צעיר שלוקח גופות מבית הקברות בעזרתם של ג'ו האינדיאני ומאף פוטר הסתכסך עם ג'ו בכך שאיים עליו שהוא יגלה לשריף שהוא רוצח אנשים וגם על זה שג׳ו רצה יותר כסף ממה שסיכמו ובזמן שהוא ומאף רבו ג'ו רצח אותו בסכין בשביל שלא יממש את האיומים שלו, תום סויר והאק היו עדים לרצח.
גיל (איתי ברנע, ניר רז) עוזר לג'ו להחביא את האוצרות ומקבל על זה כסף נרצח על ידי ג'ו מסיבה לא ידועה. (ככל הנראה ג'ו לא רצה לשלם לו). אבא של האק (ניר רז)- האבא הרע של האק כשהיה ילד קטן אבא שלו תמיד הצליף בו הוא מחפש את האק אך לא מצליח שהתייאש מחיפוש הללו הלך מסט פטרסבורג. שיכור מאוד כמעט תפס את האק אך לא ראה אותו.
ראו גם

הרפתקאותיו של תום סויר
בריאן גרין

| --- | --- |
בריאן גרין, 2012
בריאן גרין, 2012
 לידה:  9 בפברואר 1963 (בן 62) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Brian Randolph Greene 
 ענף מדעי:  פיזיקה
 מקום מגורים:  ארצות הברית ארצות הברית
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  תיכון סטאיווסנט  מודלין קולג'  אוניברסיטת אוקספורד 
 מנחה לדוקטורט:  גרהאם רוס 
 מוסדות:  אוניברסיטת קורנל  אוניברסיטת קולומביה 
 תלמידי דוקטורט:  Mark Gilbert Jackson, Brandon D. Bates, Pontus Ahlqvist, Amanda Weltman, Simon Judes, Thomas G. Roos, Ti-ming Chiang, Yakov Kanter, Mark Val Raugas, Calin Iuliu Lazaroiu, Kate Eckerle 
 פרסים והוקרה:  פרס לזכר ריצ'טמייר (2012)  פרס אנדרו גמאנט (2003)  מלגת רודס (1984) 
 מספר צאצאים:  2 
 הערות:  יהודי, סופר מדע פופולרי
 www.briangreene.org
 תרומות עיקריות
 ממובילי תאוריית העל-מיתרים.
 
בריאן גרין (באנגלית: Brian Greene;‏ ‏נולד ב־9 בפברואר 1963) הוא פיזיקאי יהודי-אמריקני, ממובילי תאוריית העל-מיתרים.
קורות חיים

גרין נולד בניו יורק. בילדותו התברר שגרין הוא גאון חישוב. כבר בגיל 5 הכפיל מספרים בעלי 30 ספרות, ובגיל 12 התחיל ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת קולומביה, אחרי שהשלים לבדו את התוכנית התיכונית במתמטיקה. בבית הספר התיכון הוא למד לצד ליסה רנדל.
גרין השלים את לימודי התואר הראשון באוניברסיטת הרווארד ואת עבודת הדוקטור הגיש באוניברסיטת אוקספורד, שאליה הגיע אחרי זכייה במלגת רודז. הוא הצטרף לסגל המחלקה לפיזיקה של אוניברסיטת קורנל בשנת 1990 ומונה לפרופסור מן המניין בשנת 1995. כעבור שנה הצטרף לאוניברסיטת קולומביה בניו יורק, שבה הוא מכהן כיום במשרת פרופסור לפיזיקה ולמתמטיקה.
גרין ידוע לציבור הרחב בזכות ספר המדע הפופולרי שכתב, "היקום האלגנטי" (The Elegant Universe), העוסק בתורת המיתרים והשלכותיה על חקר היקום. הספר זכה להצלחה עצומה ובעקבותיו הופקה מיני-סדרה בת שלושה פרקים בטלוויזיה, בכיכובו של בריאן גרין כמגיש (ראו קישורים חיצוניים). ספרו השני, "מארג היקום" (The Fabric of the Cosmos), דן בפילוסופיה ובפיזיקה של המרחב והזמן, כפי שעולה מתאוריות פיזיקליות שונות, בהן מכניקה ניוטונית, תרמודינמיקה, תורת היחסות הפרטית, מכניקת הקוונטים, קוסמולוגיה ותורת העל-מיתר.
ספריו בעברית

היקום האלגנטי (The Elegant Universe), תרגם מאנגלית עמוס כרמל, בהוצאת מטר, 2002.
היקום האלגנטי, יעל ולדמן - מפתח, תרגם מאנגלית - עמנואל לוטם, מהדורה חדשה ומעודכנת, הוצאת מטר, תשע"ב 2012.
מארג היקום (The Fabric of the Cosmos), תרגם מאנגלית עמנואל לוטם, בהוצאת מטר, 2006.
המציאות הנסתרת (The Hidden Reality), תרגם מאנגלית עמנואל לוטם, בהוצאת מטר, 2013.