stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אפרים אשכנזי
ביוגרפיה

אשכנזי נולד בקיבוץ מרחביה, בנם של פנינה ומשה אשכנזי, לימים ראש המועצה האזורית יזרעאל. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בהצטיינות ובנעוריו החל בפעילות בתנועת "השומר הצעיר". בגיל 16 הוא היה למדריך קן התנועה בעפולה ובגיל 18 למדריך הקן בקריית חיים.
בשנת 1956 התגייס לצה"ל והתנדב לחיל האוויר. הוא שירת כטייס ובשנת 1958 החל בשירות קבע. נמנה עם חברי משלחת חיל האוויר לסלון האווירי בפריז, ועם קבלת ההחלטה על רכישת מטוסים מסוג מיראז' 3 נשלח מטעם החיל לבחינתם ולדרוש מטעם צה"ל עריכת שיפורים לצורכי החיל. בתפקידו זה עמד בראש צוות הקצינים שפיתח עבור המטוס את מערכת הירי ופעלו לשיפור כוונת התותחים במטוס הנשר, פעולה שזיכתה אותו בפרס ביטחון ישראל לשנת 1968.
לאחר מלחמת ששת הימים נשלח אשכנזי לבחינת מטוסי ה-F-4 פנטום והסקייהוק שהיו עתידים להיות מסופקים לישראל על ידי ארצות הברית. בשובו לישראל מונה לסגן מפקד טייסת.
אשכנזי נפטר ממחלה ממארת בדצמבר 1969 ונקבר בבית הקברות שבקיבוץ מרחביה.
יריב סנדלון

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 932 (גרניט)  סמח"ט הנח"ל  מפקד חטיבת העמקים  מפקד מחוז מרכז בפיקוד העורף  קצין אג"ם פיקוד העורף
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה הראשונה   האינתיפאדה השנייה     מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה
 
יריב סנדלון (נולד ב-30 ביולי 1965) הוא אלוף-משנה במילואים בצה"ל, אשר פיקד על חטיבת העמקים.
שירות צבאי

עם גיוסו לצה"ל שובץ בחטיבת הנח"ל. בנח"ל עבר סנדלון מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. סנדלון השלים מספר תפקידי פיקוד בחטיבה ובשנים 1998-1996 שימש כמפקד גדוד 932 (גרניט), והוביל אותו בלחימה ברצועת הביטחון בלבנון. לאחר מכן שימש כמפקדה האחרון של חטיבת העמקים, בין היתר באינתיפאדה השנייה. לאחר מכן שימש כמפקד מחוז מרכז בפיקוד העורף וכקצין אג"ם פיקוד העורף.
לאחר שחרורו מכהן כראש אגף לביטחון וחירום בעיריית פתח תקווה.
הערות שוליים

↑  אחיקם משה דוד, חטיבת צמח נסגרה, באתר ynet, 23 בספטמבר 2003
↑  פליקס פריש, הקיצוץ: צה"ל סוגר חטיבה ראשונה, באתר ynet, 14 בספטמבר 2003.
↑  קובי פינקלר, בפיקוד העורף מרוצים מהתרגיל, באתר ערוץ 7, 22 במרץ 2007.
↑  מתן דויטש, התייעלות כלכלית בעירייה: יאוחדו אגף הביטחון והחירום והאגף לפיקוח רב תכליתי, באתר mynet‏ פתח תקוה, 18 באוגוסט 2020
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עופר שפרן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד פלס"ר נח"ל  מפקד גדוד 50 (בזלת)  קצין אג"ם של עוצבת הגליל  מפקד עוצבת הגולן  סגן מפקד אוגדת עזה  נספח צה"ל בתאילנד
 פעולות ומבצעים
   מבצע שלום הגליל     המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה הראשונה   האינתיפאדה השנייה     מלחמת לבנון השנייה
עופר שפרן הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, אשר כיהן כסגן מפקד אוגדת עזה וכנספח צה"ל בתאילנד.
שירות צבאי

עם גיוסו לצה"ל, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח לפלוגת בני המשקים. בצנחנים שפרן עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. שם גם עבר את מלחמת לבנון הראשונה, עם סיום הקורס שב כמפקד מחלקה לפלוגה ג' בפיקוד יגאל שרון. שפרן השלים תפקיד סמ"פ, ושימש כמפקד פלוגה א' בגדוד 950, שימש כמפקדה השני של פלס"ר נח"ל. בשנים 1995-1993 שימש כמפקד גדוד 50 (בזלת), והוביל אותו בלחימה ברצועת הביטחון בלבנון. לאחר מכן שימש כסמח"ט הנח"ל, קצין אג"ם של עוצבת הגליל, מפקד עוצבת הגולן וסגן מפקד אוגדת עזה, בין היתר באינתיפאדה השנייה. לאחר מכן שימש כנספח צה"ל בתאילנד.
הערות שוליים

↑  עמוס הראל, תשעה הרוגים פלשתינאים, כולם "נקיים", באתר הארץ, 26 בדצמבר 2001.
↑  החמאס לקח אחריות על פיצוץ המטען ברצועה, באתר וואלה, 18 באוקטובר 2002.
↑  אלעזר בן לולו, החוויה התאילנדית, בטאון חיל האוויר, גיליון 173 (274), ‏ 27.02.2007.
ערך זה הוא קצרמרבנושא קציני צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כריתת כיס המרה

| --- | --- |

 מיקום אנטומי:  כיס המרה 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D002763
 
כריתת כיס המרה (cholecystectomy, כוֹלֵצִיסְטֶקְטוֹמִיָּה) היא ניתוח לכריתה של כיס המרה. פעמים רבות הוא מבוצע עקב סיבוכים של אבני כיס מרה.
רקע

כריתת כיס מרה מבוצעת במקרה של תסמינים חמורים ביותר המצביעים על אבנים בכיס המרה, או במקרה של דלקת חריפה בכיס המרה. הניתוח מבוצע במקרים בהם אין בעיות קרישת דם, בעיות במערכת החיסונית, או בעיות אחרות שעלולות לגרום לסיבוכים. במקרה של דלקת רצוי לדחות את הניתוח עד שהדלקת תחלוף. גם אחרי שהדלקת נעלמת לרוב תדחה הכריתה בחודשיים ואף יותר. אם במהלך דלקת נוצר נקב בכיס המרה, מופיע נמק, או מתפתחת מורסה, הצורך בכריתת כיס המרה עולה.
אבחנה של אבני מרה ודלקת בכיס המרה

אולטרסאונד היא שיטת אבחנה מצוינת לאבני מרה. באבחון של דלקת חריפה של כיס המרה מסתמכים בעיקר על התסמינים הכוללים כאב הגובר במהירות ומחמיר בעת נשימה עמוקה, בחילה והקאה, התקשות שרירי הבטן בצד ימין, חום גבוה מהנורמלי שעולה בהדרגה. תסמינים של סיבוכים (ניקוב בכיס המרה, נמק או מורסה) הדורשים ניתוח: חום גבוה מאוד, רעידות, חסימת מעיים ועלייה בתוך שעות ספורות בספירת תאי הדם הלבנים. האבחנה מצריכה ספירת  דם, בדיקת כימיה בדם, בדיקות תפקודי כבד (GGT ,GOT ,GPT) ובדיקת האנזים עמילאז. התפתחות שיטות הפעולה הכלים והמכשור, כדוגמת הלפרוסקופיה, צמצמו את ניתוחי כריתת כיס המרה ובמקרים בהם יש צורך בניתוח הוא מבצע באמצעות לפרוסקופ.
ביצוע הניתוח

כאשר הניתוח מתבצע בשיטה הפתוחה, ללא לפרוסקופיה, חותכים את חלקה הימני של הבטן, המנתח בוחן את צינור המרה ומוציא ממנו, לרוב, את האבנים שנתקעו בו. במקרה של עמילאז גבוה המנתח יבחן גם את הלבלב.
בחלק משמעותי של הניתוחים מתגלה כולסטרולוזיס של כיס המרה.
התאוששות

לאחר הניתוח יוכנסו לגוף נקזים לניקוז עודף נוזלים מאזור הניתוח. לפעמים יש גם צורך בצינור לניקוז המרה. לאחר שלושה ימים יחזור המנותח לאכול ולשתות כרגיל, עד אז יקבל מזון דרך הוריד. השהות בבית החולים נמשכת לכל היותר עשרה ימים.
כריתת כיס המרה אינה פוגעת בהרגלי האכילה ואינה פוגמת בייצור המרה.  לאחר הכריתה, המרה מופרשת ישירות מהכבד לתריסריון.
הערות שוליים

↑  טיפול באבנים בכיס המרה
בקבוק חם

בקבוק חם
בקבוק חם הוא מכל ממולא מים חמים ופקוק, המיועד לחימום במיטה או לחימום איבר גוף מסוים.
בעבר השתמשו במדינות קרות ב"מחממי מיטה", מכלים שצורתם דמוית מחבת, ממולאים בשרידי פחם מהאח, שהושמו במיטה תחת השמיכות כדי לחממה מראש, לפני שנכנסו אליה. וכן נעשה שימוש בבעלי חיים מבויתים (כגון חתולים, כלבים, תרנגולות) לשם ניצול חום גופם לחימום, בעיקר של כפות הרגליים.
גרסאות מוקדמות של בקבוק חם ידועות מהמאה ה-16. למכלים ממולאי מים היה יתרון על פני מחממי המיטה הממולאים פחם – ניתן היה להשאירם במיטה גם בעת ששכבו בה. הבקבוקים החמים שקדמו להמצאת הגומי היו עשויים מגוון חומרים כגון אבץ, נחושת, זכוכית, חרס ועץ. בקבוקים אלו הוכנסו לרוב למעטפת בד רכה, כדי למנוע כוויות.
בקבוקים חמים בני-ימינו עשויים גומי או חומרים דומים, בעיצוב שהפטנט שלו הומצא בידי הממציא הקרואטי אדוארד פנקלה (Eduard Penkala). כיום הם לרוב מצופים אריג, לעיתים מעוצבים בעיצוב חדשני. בין השאר קיימים עיצובים המיועדים לילדים, בדמות בובות פרווה.
במאה ה-20 השימוש בבקבוקים חמים הלך ופחת, הן בשל חימום טוב יותר של הבתים והן בשל אמצעים מודרניים יותר לחימום המיטה כגון סדין חשמלי. למרות זאת הוא עדיין אופנתי במקומות מסוימים, בהם הממלכה המאוחדת וצ'ילה וכן במדינות מתפתחות ובאזורים כפריים.
במאה ה-21 ישנם החוזרים להשתמש בו מנימוקים של איכות הסביבה וחיסכון בחשמל, למשל ביפן. תחליפים מודרניים לבקבוק חם הם כריות חימום, הניתנות לחימום בתנור מיקרוגל ונחשבות בטיחותיות יותר.
שימוש נוסף של בקבוקים חמים הוא לחימום מקומי של איברי גוף למטרות רפואיות כגון הקלת כאבי שרירים ומפרקים. ברפואה העממית בקבוק חם מקובל כ"תרופת סבתא" למגוון תסמינים – כאבי בטן, כאבי וסת ותסמונת קדם וסתית, הצטננות, שפעת, כאבי גב בהריון, צירי לידה, שרירים מכווצים ("תפוסים"). התוויות דומות ניתנות גם ברפואה הסינית.
גם לשימושים הרפואיים קיימים כיום תחליפים כגון פד חימום.
בהלכה נדונה שאלת השימוש בבקבוק חם בשבת, שכן הוא עלול לגרום חילול שבת עקב ביצוע מלאכות האסורות בשבת: אם ישפך עלול לגרום לסחיטת הבגד – ביצוע מלאכת מלבן; אם נשארו בדפנותיו מים קרים והוא ממולא במים חמים תיגרם מלאכת מבשל.
גלריה

"בקבוק" מים חמים ממתכת, 1925
מחמם מיטה, נועד למילוי בפחם
הערות שוליים

↑  Japan's thrifty find the hot water bottle to survive the chill, באתר הטיימס
↑  קרן בית און, הטיפ היומי: איך לטפל בצוואר תפוס לפי הרפואה הסינית, באתר ynet, 23 במרץ 2008
↑  מהלכות שבת/שימוש בבקבוק חם בשבת, באתר "ישיבה"
↑  בקבוק חם בשבת, באתר כיפה
↑  נלמד הלכות שבת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4623704-5  NDL: 001093911
מגלים צלילים עם לולי

| --- | --- |

 שיר הנושא:  יעל יקל
 יוצרים:  איילת קפלן, מיכל בוטל
 בימוי:  עמית גיצלטר
 מדבבים:  יעל יקל, מאיה לבני
 משתתפים:  ליבי גליקסמן
 ארץ מקור:  ישראל
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  15 פרקים
 הפקה
 מפיק:  מיכל בוטל, The Hive studios
 צלמים:  שניר קציר
 מוזיקה:  בניה קניסטר
 אורך פרק:  5 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!  ערוץ לולי
 תקופת שידור מקורית:  2019–הווה
מגלים צלילים עם לולי היא סדרת אנימציה מקורית בשילוב לייב אקשן המשודרת בערוץ לולי מבית היוצר של קבוצת מדיה הופ!.
הסדרה עוסקת בהיכרות עם קולות וצלילים מוכרים וחדשים הנמצאים בסביבה הקרובה של הילד אותם הוא פוגש בחיי היומיום שלו. פיתוח הסדרה לווה על ידי הפסיכולוג אודי וולפה.
עלילת הסדרה

בכל פרק שומעים לולי ואמא צלילים מוכרים או חדשים, אותם אפשר לשמוע בכל רחוב ובכל שכונה, ומנסים לגלות מאין מגיע הצליל ומי משמיע אותו.
כל פרק בנוי במבנה קבוע בו לולי מנחש שני ניחושים שגויים ובניחוש השלישי מצליח לגלות מהכין מגיע הצליל ואיך נראה מי או מה שהשמיע אותו. כל חיפוש וניחוש מתבטא במבט מהחלון ומעבר לצילומי LIVE. בסיומו של כל פרק ישנו שיר שנותן עוד נקודת מבט על בעל החיים או החפץ שלולי זיהה את הצליל שהוא משמיע.
הסדרה מהווה למעשה הזמנה להורים ופעוטות לשחק ביחד את משחק "הצלילים המתחבאים", אותו משחקים לולי ואמא, להביט גם הם דרך חלון ביתם, להקשיב לקולות מהרחוב ולנסות לגלות מאין הקולות מגיעים ומי משמע אותם. בסדרה משולבים משפטי מפתח קבועים שגם ההורים הצופים יוכלו להשתמש בהם בזמן המשחק.
פרקי הסדרה

| מספר הפרק | הצליל אותו מחפשים בפרק |
| --- | --- |
1: ציפור
2: תינוק צוחק
3: משאית זבל
4: שריקה
5: פעמון אופניים
6: כלב
7: מטוס
8: ילדים קופצים בשלוליות
9: צרצרים
10: כדורסל
11: מטאטא רחוב
12: גשם
13: כבאית
14: צפירת אופנוע
15: חתול
חגית בנזימן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  17 באוקטובר 1940 (בת 84) תל-אביב, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  סופרת ומשוררת ילדים
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 שפות היצירה:  עברית 
 בן זוג:  עוזי בנזימן
 צאצאים:  נעמה בנזימן, יותם בנזימן, ראומה בנזימן ז"ל, יובל בנזימן
 מספר צאצאים:  4
 פרסים והוקרה:  פרס זאב לספרות ילדים ונוער (1986) 
 
חגית בֶּנזימַן (נולדה ב-17 באוקטובר 1940) היא סופרת ומשוררת ילדים פופולרית, וכן פסיכולוגית קלינית ומורה בכירה בדימוס במחלקה לפסיכולוגיה ובבית הספר לחינוך של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה

בנזימן נולדה בתל אביב בשם חגית אטר, בתם של חוה (לבית בוקסבאום) ומשה אטר, עיתונאי, סופר ומתרגם, העורך הכלכלי של "הארץ" ושל "ג'רוזלם פוסט". היא שירתה בצה"ל במערכת העיתון הצבאי "מערכות". היא בעלת תואר ד"ר לפסיכולוגיה בתחום הפסיכולוגיה של ילדים, אותו סיימה באוניברסיטה העברית בירושלים בהדרכת ד"ר זאב קליין בשנת 1977. היא לימדה שנים רבות במחלקה לפסיכולוגיה במגמה הקלינית. היא מומחית במבחני אישיות, התחום אותו לימדה במהלך השנים באוניברסיטה. במקביל הייתה, במשך מספר שנים, ראש המגמה לייעוץ חינוכי בבית הספר לחינוך באוניברסיטה העברית.
בנזימן כתבה, החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, כעשרים ספרי שירי ילדים. שיריה עוסקים, בין השאר, במפגש שבין עולם הילדים לעולם המבוגרים.
הוציאה ב-2015 תרגום חדש למשלי קרילוב בשם "כל המשלים".
חיים אישיים

בנזימן היא אשתו של העיתונאי עוזי בנזימן. בתם נעמה בנזימן היא מאיירת ספרי ילדים וסופרת. בנם ד"ר יותם בנזימן הוא חוקר פילוסופיה (חתנו של העיתונאי רם עברון). בתם ראומה, שהייתה פסיכולוגית קלינית, נפטרה מסרטן בשנת 2007 בגיל 35. בנם הצעיר, ד"ר יובל בנזימן, מתמחה בסכסוך הישראלי-ערבי, ומשמש יועץ אקדמי ביוזמת ז'נבה. בן דודו של עוזי בנזימן הוא העיתונאי ואיש התקשורת ראודור בנזימן.
פרסים

זכתה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער על ספרה "כשנוסעים לארץ אחרת"
מבחר מספריה > ספרות ילדים

כשאמא הייתה קטנה, איירה ליאת בנימיני-אריאל, הוצאת דביר 1977 (מהדורה מאוחרת יותר אויירה בידי תמי בצלאלי)
משפחת ידחת, הוצאת דביר 1977\1998 (ה'תשל"ח)
למה לאמא מותר?, ציר דודו גרשטיין. הוצאת כתר 1979
בתיבה אחת, הוצאת דביר 1982
כשאבא היה קטן, איירה ליאת בנימיני-אריאל, הוצאת דביר 1983
שירי לידה, הוצאת דביר 1984
כשנוסעים לארץ אחרת, איירה ליאת בנימיני-אריאל, הוצאת דביר 1985
מר קו וגברת נקודה, הוצאת דביר 1986
נכד בגובה כוכב, הוצאת מודן 1987
מתקן הפנסים, הוצאת מודן 1988
אגדה על כחול וורוד, הוצאת מודן 1989
על דובים ועל יער, הוצאת דומינו 1989
געגועים, הוצאת מודן 1989
ילד בערך, הוצאת דומינו 1991
הורים משגעים, הוצאת דביר 1996
איבן אנדרייביץ' קרילוב - כל המשלים, הוצאת כרמל 2015
מבחר מספריה > ספרות פסיכולוגית

השפעת גישתן החינוכית של אמהות על התפתחות אמוציונלית וקוגניטיבית של ילדיהן, דיסרטציה, הוצאת האוניברסיטה העברית, 1977
לצאת מן המבוך: דוגמות של אבחונים פסיכולוגיים, הוצאת דביר, 1982
שעות קבלה: בריאות נפשית בבית-הספר, הוצאת מודן, 1987
מבחר מספריה > ספרות מבוגרים

אזרח ותיק, הוצאת כרמל, 2020
עולם האמת או: איש פרטי בהחלט, הוצאת קרן, 2024
הערות שוליים

↑  מס' רישיון 27-869
↑  חגית בנזימן, השפעת גישתן החינוכית של אמהות על התפתחות אמוציונאלית וקטגניטיבית של ילדיהן, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה. האוניברסיטה העברית, ירושלים, תשל"ח 1977.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007258414705171  BnF: cb17985487j (data)  GND: 1199304255  ISNI: 0000 0000 8159 4082  LCCN: n80051897  NLA: 35368633  VIAF: 79262709   WorldCat (עם VIAF): 79262709 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משה קוסביצקי

| --- | --- |

 לידה:  9 ביוני 1899 סמרגון, בלארוס 
 פטירה:  23 באוגוסט 1966 (בגיל 67) ניו יורק, ארצות הברית 
 מקום קבורה:  הר המנוחות 
 מוקד פעילות:  פולין 
 סוג קול:  טנור 
 שפה מועדפת:  פולנית 
 
החזן משה קוסביצקי
משה קוסביצקי (9 ביוני 1899, א' בתמוז תרנ"ט – 23 באוגוסט 1966, ז' באלול תשכ"ו) היה חזן ובעל תפילה בולט שנחשב לבין גדולי החזנים של החזנות האשכנזית במאה ה-20.
קורות חיים

קוסביצקי נולד בסמרגון, כיום בלארוס, באזור הורדנה, למשפחה עם רקע מוזיקלי: אביו, אביגדור, היה מורה למוזיקה ואימו אלטה (לבית שולמאן) הייתה פסנתרנית. קוסביצקי למד את הנוסח החזני מאחיו הצעיר, יעקב. ארבעת האחים לבית קוסביצקי (משה, יעקב, דוד ושמחה) הטביעו את חותמם המיוחד בחזנות, אך משה, הגדיל לעשות מכולם.
ב-1920 החל לשמש כחזן בבית הכנסת "החדש" "סאבל" או "מרחוב זבאלנה", בווילנא, ולאחר מכן בבית הכנסת הגדול, הידוע כ"וילנא שטוט".
ב-1927 הציג מועמדות לתפקיד החזן בבית הכנסת טלומצקה בוורשה, לאחר פרישתו של החזן גרשון סירוטה. כנגד כל הסיכויים הוא גבר על מתחרים אחרים וזכה בתפקיד. מנצח המקהלה שם היה דוד אייזנשטט, שנספה בשואה. באותה תקופה החל ללמוד פיתוח קול ומוזיקה, במקביל ללימודי קודש עליהן שקד כל חייו. במהרה צבר קוסביצקי פרסום בכל רחבי אירופה, והוא נסע להופעות קונצרטים בבריסל, אנטוורפן, וינה בודפשט ולונדון.
ב-1934 וב-1936 ביקר קוסביצקי בארץ ישראל, והופעותיו זכו לביקורות נלהבות. על פי המסופר, היו ביקוריו באווירה של ימי חג בלתי נשכחים. ב-1938 הגיע לארצות הברית והופעתו הראשונה התקיימה באולם קרנגי הול בניו יורק. הוא זכה לביקורות נלהבות, ולמרות הצעות קוסמות מבתי כנסת אמריקאיים, הבהיר קוסביצקי כי הוא חוזר לפולין.
ב-1939 נכבשה פולין על ידי הגרמנים, וברגע האחרון הצליח להימלט עם בני משפחתו לברית המועצות, ושינה את שמו למיכאיל קוסביצקי. שם פתח בקריירה כזמר אופרה ביצירות בוריס גודנוב, טוסקה וריגולטו, וזכה להוקרה על תרומותיו למוראל הלאומי.
לאחר המלחמה, שב לפולין ובאחד הקונצרטים שלו היו שגרירי אנגליה וארצות הברית בקהל הצופים. בעקבות הקונצרט הזה הוא קיבל ויזה לבריטניה, שם שהה תקופה קצרה, ולארצות הברית.
ב-1947 הגיע לארצות הברית ולאחר סדרת הופעות מעוררות התפעלות, הוחתם על חוזה עם חברת תקליטי RCA. משם המשיך קוסביצקי לערוך סיבובי הופעות ברחבי העולם. באותה תקופה חבר לשלושת אחיו יעקב, דוד ושמחה בשלושה קונצרטים מפורסמים של חזנות.
ב-1952, לאחר פרישתו של החזן ברלה חגי, התמנה לחזן הראשי של בית הכנסת "בית-אל" שבבורו פארק, ניו יורק, שם גם התגורר. הוא החזיק במשרה זו עד למותו ממחלת הסרטן ב-23 באוגוסט 1966. ארונו הוטס ארצה והוא נקבר בהר המנוחות בירושלים יומיים לאחר פטירתו.
חיים אישיים

נשא לאישה בזיווג ראשון את רעיה ממנה ילדיו; בנו, אלכסנדר שלום קוסביצקי שהמשיך בדרכו ועסק גם הוא בחזנות ואחותו הצעירה סופיה, בזיווג שני נשא לאישה את ברכה ברניס.
סגנונו

על שירתו של קוסביצקי נאמר, כי קולו היה בעל עוצמה של עוגב, עדינות של כינור, ומעל לכל לגרום לאנשים להזיל דמעה ולפתוח את לבבם. הופעתו על דוכן החזן, ונוכחותו הבימתית, כמו אישיותו הכריזמטית ריתקה את השומעים. הוא ניחן ב"קולורטורה" (סלסולי קול) עשירה ומגוונת, במנעד רחב (ומיוחדת בקרב חזנים שהם גם זמרי אופרה) ובהבעה מלאת רגש. בכל יצירה ששר, הטביע את חותמו במגוון טכניקות:
על ידי העשרת הקולורטורה ו"משחקי הקול" השונים הכלולים בה.
על ידי ביצוע היצירה בסולם גבוה מזה שבו נכתבה מלכתחילה (ודוגמה לכך היא היצירה "עד הנה", המבוצעת על-ידו בסולם הגבוה בחצי טון מזה של יוצרה ומבצעה המקורי, החזן יוסלה רוזנבלט).
על ידי הוספת ניואנסים חדשים ליצירה, והולכתה ל"מחוזות אחרים" וחדשניים יותר, שלא היו כלולים בה מלכתחילה (כדוגמת "עקביא בן מהללאל" של ישראל אלתר).
הרפרטואר של משה קוסביצקי כלל יצירות מסוימות שאותן שר, והקליט כל אחת מהן מספר פעמים, והמיוחד בכך הוא, שכל הקלטה הייתה שונה מקודמתה. יכולת זו של "משחק" וגיוון בביצוע יצירה מסוימת הייתה מומחיותו. הוא שר כמה פרקי חזנות שחוברו על ידי דוד אייזנשטט, אך גם פרקי חזנות אחרים שהולחנו על ידי מלחינים כדוגמת ליאו ליאוו, שלום סקונדה, החזנים ישראל שור, יוסלה רוזנבלט, ישראל אלתר ואחרים.
משה קוסביצקי כשליח ציבור היה שונה באופן ניכר ממשה קוסביצקי הווירטואוז על בימות הקונצרטים. בהיותו מתפלל לפני ה"עמוד" (דוכן החזן), היה "נותן את כל נשמתו" לפני בוראו, ומתפלל ברגש ובכוונה. על בימות הקונצרטים לעומת זאת, הדגיש יותר את הפן הווירטואוזי ואת יכולתו הקולית.
זכרו של קוסביצקי נותר בקרב רבים משוחרי החזנות האשכנזית בארץ ובעולם, הרואים בו מופת אשר שולבו בו כישרון גדול יחד עם אישיות צנועה וכריזמטית. יש אף כאלה האומרים כי "עולם החזנות שלאחר משה קוסביצקי שונה לבלי הכר מעולם החזנות שלפניו".
יצירותיו המפורסמות, מבוצעות עד היום פעם אחר פעם על ידי טובי החזנים בארץ ובעולם. רבים מהחזנים בתקופתנו משלבים בשירתם את "הגוון הקוסביצקאי" בביצוע יצירה חזנית מסוימת (בעיקר יצירה הדורשת שליטה קולית מרשימה).
לקריאה נוספת

עקיבא צימרמן, זכור אזכרנו עוד (1999)
הערות שוליים

↑  מצבת משה קוסביצקי באתר billiongraves
↑  http://www.jewishpress.com/displayContent_new.cfm?mode=a&sectionid=61&contentid=19736&contentName=A%20Voice%20To%20Make%20Men%20Weep
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264187105171  PLWABN: 9810562649505606  GND: 143416413  ISNI: 0000 0001 1491 9614  LCCN: nr97006349  MusicBrainz: 44ff676e-dfb6-411c-88db-69e648cf4d49  SNAC: w69p386n  VIAF: 54052233   WorldCat (עם VIAF): 54052233
סבא דוליטל

| --- | --- |
 
 סוגה:  ילדים
 כותבים:  סתיו אידיסיס
 בימוי:  יוני גרא
 שחקנים:  טוביה צפיר, אסף משה
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  7
 הפקה
 מפיק:  אסנת סדן, אבשי לוי, מיכל בוטל, נועה פרס
 עורכים:  מיכל בוטל, עינב רווה
 צלמים:  דוד סידר, ירון בנישתי, מיקי ישראל
 מוזיקה:  סתיו אידיסיס, יוני צפיר, אורי קליאן, אלון קפלן
 אורך פרק:  כ-6 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הופ!
 תקופת שידור מקורית:  2019–הווה
סבא דוליטל היא סדרת טלוויזיה ישראלית בכיכובו של טוביה צפיר המשודרת בערוץ הופ! החל משנת 2019.
הסדרה מלמדת את הילדים על תקשורת בין החיות לבני האדם, על מתן תשומת לב ואמפתיה לאחר וגם על בעלי החיים השונים והתנהגותם, תוך ניצול יכולות החיקוי של השחקן טוביה צפיר שמגלם את סבא דוליטל.
עלילה

בכל פרק מגיע סבא דוליטל לחווה של נוח ומגלה שיש בעיה עם אחת החיות בחווה. לסבא דוליטל יש יכולת לדבר עם חיות והוא משתמש בה על-מנת להבין מהי הסיבה שבגללה החיה מתנהגת בצורה משונה. סבא דוליטל ונוח פותרים ביחד את הבעיה והחווה חוזרת להיות שלווה ושמחה.
שחקנים

טוביה צפיר - סבא דוליטל
אסף משה - נוח
מלכויות של מטה

| --- | --- |
 סוגה:  תיעודי
 בימוי:  אורי רוזנווקס
 פסקול:  אופיר לוקיי אליאסף
 ארץ מקור:  ישראל 
 שפות:  עברית 
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  אורי רוזנווקס
 עורכים:  בועז לאון
 צלמים:  מיכאל דאל
 מוזיקה:  אבי בללי
 שידור
 רשת שידור בישראל:  כאן 11
 תקופת שידור מקורית:  2019 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלכויות של מטה היא סדרה תיעודית בת שלושה פרקים בבימויו של אורי רוזנווקס. (כ-50 דקות לכל פרק) ששודרה בכאן 11 בסוף שנת 2019 וסיקרה את עלייתה של תנועת החסידות מהבעל שם טוב ועד 2019.
נכון לספטמבר 2023, הסדרה זכתה ליותר מ-614,000 צפיות באתר יוטיוב.
פרסים

הסדרה התמודדה בארבע קטגוריות בפרס הקולנוע הדוקומנטרי הישראלי ב-2020: סדרה תיעודית, עיצוב אמנותי, עיצוב פסקול וצילום, אך היא רק בפרס העיצוב האמנותי שהוענק לדותן גולדווסר ויניב שמעוני.
ביקורות

טל כספין מאתר דבר העובדים בארץ ישראל שיבח את הסדרה בטענה שהיא מצליחה "לספר על עולמם של החסידים כפי שהוא, ולא כמו שהוא מתגלם בחלומות או בסיוטים". נדב מנוחין מאתר וואלה! שיבח את ההסברים בסדרה, אם כי טען שאינם מפורטים או בהירים מספיק כלשונו. דורון בורוש ממעריב, גדי סלומון מישראל היום ושמואל מוניץ ממקור ראשון פרסמו ביקורות מעורבות על הסדרה.
הערות שוליים

↑  מלכויות של מטה, באתר הפורום הדוקומנטרי בישראל
↑  המערכת, כל הזוכים והזוכות | טקס פרסי הקולנוע הדוקומנטרי 2019, באתר הפורום הדוקומנטרי בישראל, ‏2019-11-20
↑  טל כספין, ‏תמונות מציוויליזציה אחרת: ההישג הנדיר של הסדרה 'מלכויות של מטה', באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 בנובמבר 2019
↑  נדב מנוחין‏, לתפוס את האדמה: "מלכויות של מטה" פותחת צוהר שהוא מעבר למבט כללי על חרדים, באתר וואלה, 4 בדצמבר 2019
↑  גדי סולומון, מה אתם יודעים על חסידים?, באתר ישראל היום, 27 בנובמבר 2019
↑  דורון ברוש, ‏"מלכויות של מטה" נמנעת מלהידרש לסוגיות המורכבות, באתר מעריב אונליין, 6 בדצמבר 2019
↑    שמואל מוניץ, ‏בין קודש לחול: חצרות חסידות עולות למסך הטלוויזיה, בעיתון מקור ראשון, 24 בדצמבר 2019, כ"ו בכסלו תש"פ
מלחמת הכוכבים: המורדים

| --- | --- |

 מבוסס על:  מלחמת הכוכבים
 סוגה:  מדע בדיוני הרפתקאות אופרת חלל אנימציה
 יוצרים:  סיימון קינברג, דייב פילוני, קרי בק 
 בימוי:  דייב פילוני, Steve Lee, Steward Lee, ג'סטין רידג' 
 מדבבים:  טיילור גריי, פרדי פרינז ג'וניור, ונסה מרשל, טיה סירכר, סטיבן בלום, ג'יימס ארל ג'ונס
 מדבבים בעברית:  לירון לב, דניאל מגון, גיא רושיניאק, סער בדישי, רונה בקרמן, אלונה אלכסנדר, אלדד פריבס, מונה מור, גלעד קלטר, ערן מור, גדי לוי, גילן שחף, ניסו כאביה, יריב קוק, עודד מנסטר, צביקה פורמן, מיכה אוזין סליאן, הדר שחף-מעיין, אמנון וולף, צביקה שוורצברג, יורם יוספסברג, אלי לולאי, אלון שר, יהונתן מגון, דקלה הדר
 ארץ מקור:  ארצות הברית 
 שפות:  אנגלית (דובב לשפות נוספות, וביניהן עברית)
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  75
 הפקה
 מפיק:  קירי הארט, את'נה יבטה פורטילו
 מפיקים בפועל:  סיימון קינברג, דייב פילוני, גרג ויצמן
 חברת הפקה:  .Lucasfilm Ltd Lucasfilm Animation
 הפצה:  Disney–ABC Domestic Television, דיסני+ 
 מוזיקה:  קווין קיינר 
 אורך פרק:  22 דקות
 שידור
 רשת שידור:  דיסני XD
 רשת שידור בישראל:  ערוץ דיסני ישראל
 פורמט (קול):  דולבי דיגיטל 5.1
 תקופת שידור מקורית:  3 באוקטובר 2014 – 5 במרץ 2018
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מלחמת הכוכבים: המורדים (באנגלית: Star Wars Rebels) היא סדרת הרפתקאות ומדע בדיוני בהפקת לוקאס פילם בהנפשה ממוחשבת. הסדרה מתרחשת 14 שנים אחרי אירועי נקמת הסית' ו-5 שנים לפני תקווה חדשה, בתקופה שבה האימפריה הגלקטית מהדקת את אחיזתה בגלקסיה. כוחות האימפריה צדים את אבירי הג'דיי האחרונים בזמן שנוצר מרד נגד האימפריה.
הסדרה החלה ב-3 באוקטובר 2014 והסתיימה ב-5 במרץ 2018. עם עונותיה, הסדרה הייתה מועמדת למספר פרסים, ביניהם הייתה מועמדת לכמה פרס אמי.
תקציר העלילה

14 שנים עברו מאז שהרפובליקה הגלקטית ומסדר הג'דיי נפלו בנקמת הסית', קבוצת של מורדים משתמשת בספינת "רוח הרפאים" ומתכננים מבצעים מול האימפריה בכוכב לות'ל ומחוצה לו. הם מסבים נזקים קלים לאימפריה עד שכל המורדים מתאחדים לברית המורדים. הם מסבים לאימפריה מנזק קשה ואף מביסים את גראנד אדמירל ת'רון במחיר כבד. חלק מהמורדים נותרים פעילים גם לאחר נפילת האימפריה.
סקירה כללית של הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ארצות הברית)> הפרק האחרון | ממוצע צופים (במיליונים) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 15 | 15 | 3 באוקטובר 2014 | 2 במרץ 2015 | 0.68 |
|  | 2 | 22 | 22 | 20 ביוני 2015 | 30 במרץ 2016 | 0.81 |
|  | 3 | 22 | 22 | 24 בספטמבר 2016 | 25 במרץ 2017 | 0.46 |
|  | 4 | 15 | 15 | 16 באוקטובר 2017 | 5 במרץ 2018 | 0.31 |