stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סידור
היסטוריה

הצורך לקביעת תפילות ממוסדות החל עם אנשי כנסת הגדולה שחיו בראשית ימי בית המקדש השני. סידורי תפילה החלו להופיע רק בתקופת הגאונים, במאה השישית או השביעית. הסידורים הראשונים היו בכתב יד והם נועדו לשימושם של החזנים בבתי הכנסת, בעיקר בחגים שנוסח התפילה בהם לא היה שגור. רק בהמשך החלו לכתוב גם את סדר התפילות של שבתות וימות החול.
הסידור הראשון הידוע הוא של רב נטרונאי גאון, ששלח לקהילת אליסאנו שבספרד. אחריו בא סידורו של רב עמרם גאון ראש ישיבת סורא שנכתב עבור קהילת ברצלונה שבספרד. עותקים ממנו נשלחו לתפוצות ישראל והוא נעשה הבסיס ליצירתו של נוסח התפילה של קהילות ישראל. כמו כן ידועים הסידורים של רב סעדיה גאון מהמאה ה-10, הסידור של הרמב"ם מהמאה ה-12 ומחזור ויטרי שנכתב על ידי תלמידו של רש"י מהמאה ה-11, שהיה הסידור הראשון בנוסח יהודי צרפת.
סידור התפילה הקדום ביותר הנמצא כיום, הוא כנראה קובץ תפילות בן 50 עמודים כתוב בעברית עתיקה ועם סימני ניקוד בבלי, על קלף המתוארך בבדיקת פחמן 14 לסביבות שנת 840 לספירה. הקובץ כולל תפילת שחרית, פיוטים, חלקים מהגדה של פסח, ורשימת 100 ברכות שיש לומר בכל יום.
הפיזור הגדול של קהילות ישראל וריבוי הפיוטים והתוספות שנהגו לומר במקומות שונים יצרו מספר רב של נוסחים. הקהילות הושפעו לאורך הדורות זו מזו וכך נוצרו הנוסחים המאוחדים שאנו מכירים היום. אחרי גירוש ספרד, אפשר כבר לראות התרכזות של נוסחי התפילה לכמה זרמים מרכזיים, וזאת מפני שהיהודים בספרד התפזרו להרבה ארצות ונוסחם השפיע על היהודים במקומות שאליהם הגיעו. אותו דבר קרה בסופו של דבר בארצות אשכנז. כשנוצר יותר קשר בין היהודים בארצות השונות, נוסחי התפילה הושפעו זה מזה, אם בגוף התפילה עצמה, או בפיוטים שהתפשטו מהר בכל הקהילות בגלל טיבם ולשונם. כמו כן, במאה ה-15 התחילו נוסחי התפילה להיות קבועים יותר בגלל המצאת הדפוס.
משרבו התפילות והמנהגים שהתקבלו לסדר התפילה, החלו להופיע סידורים ובהם תפילות לשבתות וימות החול, ואילו תפילות שלוש רגלים (פסח, שבועות וסוכות) והימים הנוראים (ראש השנה ויום כיפור) הופיעו בנפרד ונקראים מחזור.
מעמדו של הסידור

הסידור הוא הספר הראשון שהילד היהודי לומד לקרוא בו. מסיבה זו, כאשר הילדים הרכים מקבלים את הסידור, נהוג לערוך מסיבה גדולה וחגיגית, על מנת להדגיש בפני הילדים את חשיבות המעמד וחשיבות הסידור.
הרב שלמה וולבה כתב על הסידור: "הספר העמוק והקשה ביותר מכל הספרים בתורה שבעל-פה שהנחילונו חז"ל". למרות הגדרה זו, רוב רובו של הסידור מובן לכל קורא עברית, וניתן להבין בקלות רבה את רוב התפילות. בנוסף יש סידורים רבים עם פירושים.
נוסחי הסידור

נוסח הסידור אינו קבוע ומשתנה על פי הקהילות והמנהגים השונים. השוואת המקורות הקדומים העוסקים בתפלה מגלה בעיקר הבדלים בין נוסחאות התפילה בארץ ישראל לבין הנוסחאות בבבל. בתקופה מאוחרת יותר התמזגו נוסח ארץ ישראל ונוסח בבל ונוצרו נוסחאות תפילה נוספים בקהילות השונות.
בקרב האשכנזים היה מקובל נוסח אשכנז שעודנו מקובל אצל חלק מהם, בעיקר אצל הליטאים ההולכים בשיטת הגר"א ואצל האשכנזים במערב אירופה. בימי הביניים היה מנהג מיוחד ליהודי צרפת הקרוב לנוסח אשכנז, שלאחר גירוש יהודי צרפת בשנת 1394 כמעט חדל מלהתקיים (מלבד בימים נוראים בקהילות אפ"ם). גם במנהג זה, היו חילוקים בין קהילות ואזורים שונים. מנהג זה היה קיים רק בצפון צרפת. בדרום צרפת (שאז לא היה חלק מצרפת) התפללו בנוסח פרובנס המשלב את מנהגי צרפת, ספרד ואיטליה; נוסח זה שרד עד לזמן האחרון, אבל בסופו של דבר עברו מתפללי נוסח זה להתפלל בנוסח הספרדים.
כאשר קמה תנועת החסידות היא יסדה לעצמה נוסח תפילה משלה המכונה נוסח ספרד, שהפך עם מרוצת השנים להיות הנוסח המקובל על רוב האשכנזים בארץ ישראל. נוסח ספרד הוא שילוב של נוסח אשכנז ונוסח הספרדים.
הספרדים מתפללים בנוסח הספרדים, וכך גם רוב עדות המזרח בכמה מאות שנה האחרונות. בשל תפוצתו הגאוגרפית הרחבה של הנוסח התפתחו שינויי נוסח מקומיים, שעד הדור האחרון נשמרו בדרך כלל כמסורות שבעל-פה אך לאחרונה יוצאים סידורי תפילה כפי מנהגים של עדה מסוימת למשל סידור "תפילת רפאל" כמנהג יהדות גאורגיה, "סידור אבותינו" כמנהג יהדות מרוקו או "זכות יוסף" כמנהג יהדות טורקיה ורודוס. בעבר היו קיימות מסורות תפילה שונות כדוגמת נוסח פרס, נוסח הרומניוטים, נוסח ארם צובא, נוסח קטלוניה ונוסח צפון אפריקה שנדחקו מפני המסורת הספרדית. לעומתם, שמרו יהודי איטליה הוותיקים על נוסח תפילה משלהם למרות ההגירה הספרדית הגדולה לאיטליה לאחר גירוש ספרד.
הסידור התימני מכונה תכלאל. יהודי תימן ההולכים אחר המסורת ה"שאמית" מתפללים בנוסח הקרוב לנוסח הספרדים, בעוד אלה ההולכים אחר המסורת ה"בלדית" מתפללים על פי מסורת מקומית קדומה.
גם לחלק מיהדות איטליה יש נוסח שלעצמם הנהוג עד היום בחלק מקהילות איטליה ובקהילות ספורות בארץ. כמו כן ניתן לציין את נוסח "ליוורנו" הנהוגו באיטליה ובעוד מספר רב של קהילות והמחזיקו בנוסח הקרוב לזה לנוסח זה. כמו כן רובם נמצאו באגן הים התיכון ובפרט אלו הנהוגות בקהילות שלחופי לוב ותוניס, וזאת עקב הקשר הגאוגרפי הקרוב.
נוסחי הסידור > נוסחים מודרניים

בצה"ל התעוררה בעיה, משום שחיילים בני כל העדות מתפללים יחדיו, אך לכל עדה נוסח שונה. לפתרון הבעיה, ערך הרב הצבאי הראשי, שלמה גורן, בשנת 1963 נוסח אחיד של הסידור לחיילי צה"ל. הרב עובדיה יוסף התנגד לנוסח האחיד, כיוון שהיה רובו ככולו כנוסח ספרד החסידי. בסופו של דבר, הנוסח האחיד קיים עד היום בבסיסי צה"ל ומסופק לחיילים על ידי הרבנות הצבאית, אך לא ניתן לומר שהשתרש באופן מלא בקרב חיילי צה"ל.
סידור רינת ישראל שנערך בשנת 1970 על ידי שלמה טל מכיל - כמו סידור נוסח אחיד של צה"ל - תפילה לשלום המדינה, "מי שברך" לחיילי צה"ל, תוספות ותפילת הלל לחג העצמאות וליום שחרור ירושלים. סידור פעמי גאולה כולל, לצד התאמת ההנחיות לגברים ולנשים, שינויים נוספים כמו "על הניסים" ליום העצמאות וליום ירושלים, "הרחמן הוא יברך את מדינת ישראל" בברכת המזון ועוד.
קהילות הזרמים היהודיים שאינם אורתודוקסיים מתפללות בדרך כלל בנוסחים משלהן, ולצורך כך הן מפרסמות סידורים משלהן. מטרתם של סידורים אלה הוא התאמת נוסח התפילה לאמונותיו של הזרם ולמנהגיו, ולצרכים של המקום והזמן. בין מאפייניהם: התאמת תוכני התפילה לתפיסת העולם הדתית של המתפללים (לדוגמה, השמטת קטעי התפילה המאזכרים את בית המקדש ועבודת הקרבנות), קיצור נוסח התפילה, אמירת קטעים מהתפילה בשפת המדינה (כמו אנגלית או גרמנית) וגישה שוויונית לנשים. לאחר קום מדינת ישראל הוכנסו תפילות למעמדי יום העצמאות, יום הזיכרון לחללי צה"ל ויום השואה. בישראל, הסידור המקובל בתנועה הקונסרבטיבית נקרא "ואני תפילתי". בתנועה הרפורמית נוהג הסידור תפילת האדם; קדם לו סידור "העבודה שבלב", שנהג מראשית שנות ה-80 של המאה ה-20.
ראו גם

תחינות
מחזור
תפילה
פרויקט הסידור הפתוח
לקריאה נוספת

הרב אברהם יצחק הכהן קוק, "עולת ראיה" על סידור התפילה, אורות התפילה (לקט בענייני התפילה)
הרב יעקב משה חרל"פ, "מי מרום" חלק י"ג
הרב חיים פרידלנדר, "שפתי חיים" על סידור התפילה.
הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ, "הסידור והתפילה" - מדריך למעיין ולמתפלל, הוצאת ידיעות אחרונות, 1994
י"מ אלבוגן, התפילה בישראל בהתפתחותה ההיסטורית (תרגם על פי המהדורה השלישית: יהושע עמיר; ערך והשלים יוסף היינמן). תל אביב: דביר, תשל"ב.
ראובן גפני, פותח סידור : מסע בעולמם של סידורי ארץ ישראל בעת החדשה, ירושלים: הוצאת תבונות, תשפ"ב.
שלמה ברק, סדר בסידור - סדר תוכני, סדר היסטורי, סדר פרשני, הוצאת דביר, 2021.
הערות שוליים

↑  JESSICA STEINBERG, World’s ‘oldest known siddur’ unveiled in Jerusalem
↑  "הרמב"ם ונוסח התפילה של יוצאי תימן", פאר ברזילי, בתוך: קטורת שילה (תש"ע) 160-141. 

ראו גרסה עדכנית כאן: שאלת ייחודו ומקורותיו של נוסח התפילה של התימנים לאור השפעות מחוץ(הקישור אינו פעיל)
↑  באשכנז, עד למאה ה-18, הפיוטים לשבתות "הגדולות", כגון ארבע פרשיות תמיד הופיעו במחזורים ולא בסידורים. מאידך, מעריבים לימים טובים הופיעו דווקא בסידורים של אותה התקופה.
↑  משה חיים חעשין, ספר המסורת השלם, ירושלים, תשנ"ג, עמ' קע והלאה
↑  בעיקרון, כל הנוסחאות של היום מבוססים על נוסח בבל, עם השפעות ארצישראליות.  בנוסח אשכנז, נוסח איטליה ונוסח רומניא, יש הרבה יותר השפעה מנוסח ארץ ישראל משאר בנוסח הספרדים.
↑  להתייחסות יותר מקיפה לנוסחאות אלו, עיין יוסף תבורי, השפעת גירוש ספרד על נוסח התפילה, בתוך תפארת לישראל: ספר היובל לכבוד ישראל פרנצוס, ניו יורק תש"ע, עמ' 289–307.
| נוסחי תפילה ביהדות |
| --- | --- | --- |
| נוסחים קדומים | נוסח ארץ ישראל • סדר רב עמרם גאון • סידור רב סעדיה גאון • סידור רש"י • מחזור ויטרי • סידור רבי שלמה בן נתן |  |
| נוסחי עדות | נוסח הספרדים • נוסח אשכנז • תכלאל (נוסח תימן) • נוסח איטליה • נוסח רומניא • נוסח צרפת (צפון צרפת) • נוסח פרובאנס (דרום צרפת) • נוסח קטלוניה • נוסח ארם-צובא • נוסח פרס • נוסח צפון אפריקה |  |
| נוסחי זרמים חדשים | נוסח האר"י •  נוסח ספרד • נוסח אדמו"ר הזקן • נוסחים לא אורתודוקסיים • נוסח צה"ל האחיד |  |
| ארון הספרים היהודי |
| --- | --- | --- |
| כתבי יסוד | תורה • נביאים • כתובים • ספר יצירה • משנה • תוספתא • תלמוד (בבלי וירושלמי) • מסכתות קטנות • סידור ומחזור • הגדה של פסח |  |
| מדרשי הלכה (חז"ל) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
| מדרשי אגדה (חז"ל) | מדרש רבה • מדרש תנחומא • פרקי דרבי אליעזר • סדר עולם • ילקוט שמעוני • אבות דרבי נתן • תנא דבי אליהו • פסיקתא דרב כהנא • פסיקתא זוטרתא • מדרש שוחר טוב |  |
| ראשונים ואחרונים | פירוש רש"י לתורה • פירוש רש"י לתלמוד • חובות הלבבות • משנה תורה (והשגות הראב"ד) • תוספות • ספר הזוהר • שולחן ערוך (והגהות הרמ"א) • שולחן ערוך הרב • קיצור שולחן ערוך • משנה ברורה |  |
| סוגות | מדרש • ספרות האגדה • ספרות ההיכלות והמרכבה • פרשנות למקרא • פרשנות למשנה • פרשנות לתלמוד • פרשנות השולחן ערוך • שו"ת • ספרי חסידות • סיפורי חסידים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007401913405171  LCCN: sh85122311  NKC: ph135743 
סידור הבעל שם טוב בכתב-יד. בצד ימין רשומים שמות תלמידיו כדי שיזכרם בתפילתו. בצד שמאל תפילת העמידה.
קטע של הגדה של פסח מתוך כתב יד של סידור מהמאה ה-9. נמצא באפגניסטן בשנת 2001 ונחקר על ידי מוישה רוזנפלד
מסיבת סידור בבית ספר בקריית מלאכי
ואני תפילתי: סידור ישראלי בהוצאת התנועה המסורתית בישראל
סידור בעמדת הנחת תפילין באשדוד
בהמתן של צדיקים

בהמתן של צדיקים, עליהן מסופר בתלמוד ובאגדות חז"ל, הן בהמות של צדיקים שהתפרסמו בחסידותן, על ידי כך שסירבו לאכול מאכלים לא כשרים, וכדומה. כמו כן, המושג נזכר פעמים רבות בתלמוד בטיעון קל וחומר "ומה בהמתן של צדיקים אין הקב"ה מביא תקלה על ידן צדיקים עצמן לא כל שכן", כלומר לא יעלה על הדעת שצדיקים ייכשלו באיסורים אפילו בשגגה, שכן אפילו בהמותיהם נשמרות מן האיסורים. הבולטות בבהמות אלו הן חמורו של רבי פנחס בן יאיר וחמורו של רבי חנינא בן דוסא. ניתן לקשר את הסיפור פרה שומרת שבת על פי דברי הריטב"א שבעל הפרה היה התנא רבי יוחנן בן תורתא.
חמורו של רבי חנינא בן דוסא

הסיפור מובא באבות דרבי נתן פרק ח':
מעשה בחמורו של רבי חנינא בן דוסא, שגנבוהו לסטים, וחבשו את החמור בחצר, והניחו לו תבן ושעורין ומים, ולא היה אוכל ושותה. אמרו: למה אנו מניחין אותו שימות ויבאיש לנו את החצר? עמדו ופתחו לה את הדלת והוציאוה. והייתה מושכת והולכת, עד שהגיעה אצל ר' חנינא בן דוסא. כיון שהגיעה אצלו, שמע בנו קולה. אמר לו: אבא, דומה קולה לקול בהמתנו. אמר לו: בני פתח לה את הדלת, שכבר מתה ברעב. עמד ופתח לה הדלת, והניח לה תבן ושעורים ומים, והייתה אוכלת ושותה. לפיכך אמרו כשם שהצדיקים הראשונים היו חסידים כך בהמתן חסידות כמותן.
חמורו של רבי פנחס בן יאיר

במסכת חולין מסופר על רבי פנחס בן יאיר שבדרכו לעסוק במצוות פדיון שבויים, נקלע לאכסניה אחת, ושם הגישו שעורים מאכל לחמורו, וסירב לאכול, ניפו את השעורים וסירב לאכול, הסירו את כל הלכלוך מהשעורים, והחמור עמד בסירובו לאכול. אמר להם רבי פנחס בן יאיר: שמא לא עשרתם את השעורים? עשרו את השעורים והחמור אכל אותן. אמר להם רבי פנחס בן יאיר: ענייה זו הולכת לעשות רצון קונה, ואתם מאכילים אותה טבלים?
בבראשית רבה ובתלמוד ירושלמי מובא סיפור שונה בעלילתו על אתונו של רבי פנחס בן יאיר, שנלקחה בידי שודדים, ובמשך שלושה ימים סירבה לאכול, עד שחוטפיה שילחו אותה לדרכה. חזרה לבית אדוניה ולא אכלה מהשעורים שהגישו לה משרתיו. שאל אותם רבי פנחס: הורדתם דמאי? ענו לו שלא, שהרי ההלכה היא שזרע לבהמה פטור מן הדמאי. אמר להם: ומה נעשה שהיא מחמירה על עצמה.
מאמר חז"ל המתייחס לשני סיפורי החמורים דלעיל הוא:
אמר רבי זירא אמר רבא בר זימונא: אם ראשונים מלאכים אנו בני אינש [אנוש], ואם ראשונים בני אינש אנו בני חמורים. ולא כחמורו של ר' חנינא בן דוסא ולא כחמורו של ר' פינחס בן יאיר אלא כשאר חמורים.
מאמר זה מובא גם בבראשית רבה (פרשת חיי שרה) בהקשר למקרה בו שלח רבי ירמיה תאנים לרבי זירא רבו וסמך עליו שיעשר אותן, ומנגד סמך רבי זירא שרבי ירמיה כבר עישר אותן, לאחר מכן התברר שהתאנים נאכלו מבלי לעשרן, בתגובה לכך נאמרה אמרה זו, להוכיח מוסר, שהראשונים אף בהמותיהן נשמרו מדברים שעל בעליהן נאסר להאכילן, ועקב ירידת הדורות האחרונים עצמם נכשלים באיסורים.
אור החיים כותב בשם המקובלים: ..כי נפשו של בלעם באה (התגלגלה) בחמורו של רבי פנחס בן יאיר וזה יורה שנתקן באחריתו.
גמליו של אברהם אבינו

עיקרון זה מוצא ביטוי גם אצל גמליו של אברהם אבינו, על אודותיהם מובא באבות דרבי נתן פרק ח',
כשם שהצדיקים הראשונים היו חסידים, כך בהמתן היו חסידות. אמרו: גמליו של אברהם אבינו לא נכנסו לבית שיש בו עבודת אלילים. שנאמר: (בראשית כד) "ואנכי פניתי הבית ומקום לגמלים". 'ואנכי פניתי הבית' - מתרפים. ומה תלמוד לומר 'ומקום לגמלים'?
מלמד שלא נכנסו לבית לבן הארמי, עד שפינו כל העבודת אלילים מפניהם.
בספר בראשית מסופר על אליעזר עבד אברהם בהגיעו לבית לבן הארמי: ”וַיְפַתַּח הַגְּמַלִּים” (ספר בראשית, פרק כ"ד, פסוק ל"ב). בעקבות דיון של אמוראים המובא בבראשית רבה מפרש רש"י מילים אלה: "התיר זמם שלהם שהיה סותם את פיהם שלא ירעו בדרך בשדות אחרים". הרמב"ן מפרש אחרת: "שפתח מוסרי צוארם כי המנהג להוליכם קשורים או שהיו הולכים חגורים במושב המרכבה אשר עליהם", ושולל את פירושו של רש"י תוך התבססות על חסידות גמליו של אברהם, הנלמדת בקל וחומר מחמורו של רבי פנחס בן יאיר, שלא היה צורך לזמום את פיהם כשהלכו בדרך מחשש שלא יאכלו מן הגזל, עקב היותם קניינו של אברהם, ובוודאי לא יגשו לאכול דבר שאינו שלהם.
מכאן מוכיח הרב מטשיבין, שגם מאכל גזל נחשב למאכל איסור כזה, שאין הקדוש ברוך הוא מאכיל אפילו בהמתן של צדיקים.
ראו גם

פרה שומרת שבת
לקריאה נוספת

עפרה מאיר, שואלים על החיים - סיפורים נבחרים ממדרש בראשית רבה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2000, הפרק "אתונו של ר' פנחס בן יאיר", עמ' 17–20.
הערות שוליים

↑  התוספות הקשו על כך ממספר מקורות בתלמוד בהם מצאנו שצדיקים נכשלו בעוון. לדעת רבנו תם צדיקים לא יכשלו באכילת איסור, אבל יכולים להיכשל בשוגג באיסורים אחרים, ואפילו באכילה מותרת בזמן איסור אכילה כמו אכילה ביום כיפור או לפני הבדלה (ראו תוספות גיטין ז עמוד א דיבור המתחיל השתא). הרמב"ן (בחידושיו למסכת חולין דף ז עמוד א) דחה חידוש זה, ולדעתו כאשר הצדיקים אינם מתרשלים הקדוש ברוך הוא מציל אותם מכל עבירה, אך אם הם מתרשלים "אין צדיק בארץ אשר יעשה טוב ולא יחטא"(מגילת קהלת, פרק ז', פסוק כ').
1 2  אבות דרבי נתן - פרק שמיני, באתר "דעת"
↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ז', עמוד א'
↑  בראשית רבה, פרשה ס', פסקה ח'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק א', הלכה ג'
↑  פרשת בלק כג י
↑  מדרש רבה לפרשת חיי שרה
↑  ספרו של הרב יצחק מנחם וינברג, עמ' 381.
גמליו של אברהם, ציור מעשה ידי יוזף מולנר
מנדרין סיני

.
| מנדרין סיני |
| --- | --- |
 מנדרינים סינים בשווייץ
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: אווזאים
משפחה:: ברווזיים
סוג:: מנדרין
מין:: מנדרין סיני
שם מדעי
 Aix galericulata ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה
 תפוצה באסיה: צהוב - מקנן, מקייץ. ירוק כהה - מקנן יציב. תכלת - חולף בנדידה. כחול - חורף.   תפוצה באירופה: ירוק בהיר - מקנן יציב.

מנדרין סיני (שם מדעי: Aix galericulat), הוא מין ברווז מקבוצת המשתכשכים הנמנה עם הסוג מנדרין. תחת סוג זה מופיע גם המין ברווז עצים, ואלו שני המינים היחידים בסוג זה.
מראה

אורכו עומד על כ-41–49 סנטימטר ומוטת כנפיו על כ-65–75 סנטימטר. אורך זנבו כ-10 סנטימטר.
מראהו החיצוני של הזכר מובהק ומרשים ביותר. חרטומו אדום, סהרונים לבנים מעל עיניו ופניו אדמדמים. חזהו סגול, בעל זוג פסים לבנים אנכיים וצדדיו אדמוניים; זוג "מפרשים" כתומים מצויים בגבו. הנקבה דומה לנקבת המנדרין האמריקאי, היא פחות ססגונית, טבעת לבנה מקיפה את עיניה ונמשכת לאחור, אולם הלובן נחלש בהמשך. בחלקי הגוף התחתונים כתמים לבנים.
המנדרין הסיני בתרבות

המנדרין הסיני, אשר בתרבות סין מכונה "יוּאָן יָאנְג" (鴛鴦), מופיע לעיתים קרובות באומנות המזרחית ומהווה סמל לחיבה בזוגיות, כמו גם נאמנות. כך, למשל האמרה הסינית "זוג ברווזי מנדרין המשחקים במים" מתייחסת לזוג אוהבים. במנדרין, כסמל, נעשה שימוש גם בחתונות סיניות, מאחר שלפי המסורת הסינית זהו מיצג נאמנות ואושר בנישואין.
תפוצה

אוכלוסיות בר של מנדרין סיני מצויות בדרום-מזרח רוסיה, צפון-מזרח סין, יפן, סיביר ודרום אנגליה.
בעבר המין היה נפוץ למדי במזרח אסיה, אולם כעת הצטמצמה אוכלוסייתו, וזאת בשל יצוא הברווז בהיקפים גדולים וכן הרס מקומות מחייתו. האוכלוסיות במזרח רוסיה וסין עומדות כפי הנראה על מתחת ל-1,000 זוגות, אולם ביפן לבדה מצויים כפי הנראה כ-5,000 זוגות.
לעיתים יוצאים ברווזי מנדרין מתוך אזורי המחיה של אוכלוסייתם. כך נוצרה אוכלוסייה של כ-1,000 זוגות בר של ברווזי מנדרין סיני בבריטניה. למרות החשיבות בשימור מין זה, הברווז אינו מוגן בבריטניה מאחר שאינו מין מקומי.
התנהגות

בטבע מתרבה המנדרין הסיני באזורים מיוערים בצפיפות בסמוך לאגמים רדודים, ביצות או אגמים. החיזור מתבצע בסתיו וכולל התנהגות מורכבת כגון רעידות, תצוגת שתייה והתייפיפות. הנקבות יוזמות את בחירת בן זוגן המועדף בעקבות התנהגותם המגרה. היא תודיע על בחירתה על ידי תנועות בראשה והתמתחות על המים. הזכר מבצע תנועות של טבילת מקורו לפני ההזדווגות, ולאחר מכן שוחה ממנה כשהוא מכוון את אחורי ראשו אל כיוונה.
לאחר שתי עונות הזדווגות, שני בני הזוג יתחברו לרוב שוב לכדי זוג ולא יחפשו בני זוג חדשים.
נקבת המנדרין מקננת בתוך חללים בעצים הקרובים למים. הנקבה דוגרת על הביצים לבדה במשך 28–30 יום. זמן קצר לאחר בקיעת הברווזונים מביציהם, מתעופפת האם אל הקרקע ומדרבנת את גוזליה לנתר גם כן מהקן אל הקרקע. נדידת הסתיו של האוכלוסיות המזרחיות היא מאזורי סין, יפן, מנצ'וריה וקוריאה הצפונית אל איים במזרח ומרכז ים יפן וכן אל מעונות חורף בשפלה של מזרח סין.
הברווז משיג את מזונו במים או על הקרקע. הם אוכלים לרוב צמחים וזרעים, בעיקר בלוטי אשור. כמו כן הם ניזונים מחרקים, דגים וחלזונות יבשה. תזונתם משתנה לפי חילופי העונות. הם ניזונים בעיקר בשעות עלות השחר או בין הערביים, ובמהלך היום שוהים על ענפים או על הקרקע, במקומות מוצלים.
ביות

הברווז היה ידוע וזכה ליחסי הערצה עוד לפני הספירה הנוצרית. אנשי המערב גילו את המנדרין הסיני במהרה לאחר שהגיעו אל האזור. ברווזי מנדרין הובאו לאירופה בתחילת המאה ה-18. קל לגדל ולהרבות את הברווז ובשל מראהו הייחודי הוא נפוץ אצל מגדלי בעלי חיים, משקים תיירותיים וגני חיות.
גלריה

זכר
מנדרין סיני בגן הבוטני זואולוגי בנהריה
זכר שט באגם בפארק ריצ'מונד
תקריב ראשו של זכר
זכר מהודר
זכר ונקבה יחדיו
נקבה
ביצי מנדרין סיני
הערות שוליים

↑  מנדרין סיני באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548331905171
עונת 2022/2023 בליגת העל בהוקי קרח

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  14 בינואר 2023 – 29 ביולי 2023 (197 ימים)
 מספר משתתפות:  7
 הזוכה:  כפר סבא קינגס (פעם ראשונה)
 מלך השערים:  קיריל פולוזוב (59) (22+37) מועדון הוקי בת ים
 → 2021/20222023/2024 ←
 
ג׳ושוע גרינברג אלוף ישראל שלוש פעמים ושחקן נבחרת ישראל וקיריל פולוזוב (משמאל) מלך שערים של עונה 2022/2023
איליה ספקטור, אלוף ישראל 2023 ואלוף ליגה ה-IEHL 2023. משמאל ויקטור גוכברג  מנהל ליגת IEHL
עונת 2022/2023 בליגת העל בהוקי קרח - עונה 32 של אליפות ישראל בהוקי קרח בליגת העל.
רקע

מעונת 2022/2023 ליגה ההוקי קרח הישראלית נקראת - Israel National Ice Hockey League.
היא נוצרה אחרי שההנהלה הקודמת התפטרה (בגלל בעיות משפטיות).
נוצרו קבוצות חדשות ושלושה בתים:
בית א' - ליגה על - INHL
בית ב' - ליגה לאומית - INHL Division 2
בית ג' - ליגת מאסטרס - INHL MASTERS
קבוצות ליגות הוקי בעונה 2022/2023 > ליגה על

| קבוצה | מקום בעונה 2021/2022 |
| --- | --- |
ראשון דווילס: 2
מטולה נורס סטארס: 1
מועדון הוקי בת ים: 3
ג'רוסלם ברס: השתתפות ראשונה מ-2019
כפר סבא קינגס: הופעה ראשונה
תל אביב אדמירלס: הופעה ראשונה
טראשרס: הופעה ראשונה
קבוצות ליגות הוקי בעונה 2022/2023 > ליגה לאומית

| קבוצה | מקום בעונה 2021/2022 בית ב' |
| --- | --- |
נינג'ס בת ים: 7
נס ציונה דרגונז: 6
ליונס מטולה: 3
פתח תקווה ווינגס: 
פתח תקווה ווינגס-2: 8 בית ב'
מועדון הוקי באר שבע: 4 בעונה 2018/2019
וטיקים: הופעה ראשונה
לייטנינג: הופעה ראשונה
נייטס: הופעה ראשונה
קבוצות ליגות הוקי בעונה 2022/2023 > ליגת מאסטרס

| קבוצה | מקום בעונה 2021/2022 בית ב' |
| --- | --- |
נבחרת הוקי קרח (נשים): 9
ראשון לגיון: 2
נתניה פרוגס: הופעה ראשונה
חאמרס: הופעה ראשונה
לייטנינג (מאסטרס): הופעה ראשונה
נייטס (מאסטרס): הופעה ראשונה
ליגה על > הליגה הסדירה > טבלה

| מקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | ניצחונות עונשין | הפסדים עונשין | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | ניקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מועדון הוקי בת ים | 6 | 5 | 1 | 0 | 0 | 55 | 21 | 34+ | 17 |
| 2 | כפר סבא קינגס | 6 | 5 | 0 | 1 | 0 | 49 | 20 | 29+ | 16 |
| 3 | ראשון דווילס | 6 | 3 | 0 | 1 | 2 | 25 | 16 | 9+ | 10 |
| 4 | תל אביב אדמירלס | 6 | 2 | 1 | 1 | 2 | 20 | 22 | 2- | 9 |
| 5 | ג'רוזלם ברס | 6 | 2 | 1 | 0 | 3 | 19 | 31 | 12- | 8 |
| 6 | מטולה נורס סטארס | 6 | 1 | 0 | 0 | 5 | 23 | 30 | 7- | 3 |
| 7 | טראשרס | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 | 11 | 62 | 51- | 0 |
ליגה על > הליגה הסדירה > תוצאות

| קבוצות | ראשון דווילס | ג'רוזלם ברס | מטולה נורס סטארס | מועדון הוקי בת ים | תל אביב אדמירלס | כפר סבא קינגס | טראשרס |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשון דווילס |  | 4:1 | 4:2 | 4:6 | 1:2 (עונשין) | 2:4 | 10:1 |
| ג'רוזלם ברס | 2:4 |  | 3:2 | 1:14 | 5:4 (עונשין) | 3:7 | 5:0 (נצ' ט) |
| מטולה נורס סטארס | 1:4 | 2:3 |  | 2:9 | 1:2 | 5:9 | 12:3 |
| מועדון הוקי בת ים | 6:4 | 14:1 | 9:2 |  | 8:4 | 7:6(עונשין) | 11:4 |
| תל אביב אדמירלס | 2:1 (עונשין) | 4:5 (עונשין) | 2:1 | 4:8 |  | 2:5 | 6:2 |
| כפר סבא קינגס | 4:2 | 7:3 | 9:5 | 6:7 (עונשין) | 5:2 |  | 18:1 |
| טראשרס | 1:10 | 0:5 (הפ. ט) | 3:12 | 4:11 | 2:6 | 1:18 |  |
ליגה על > הליגה הסדירה > פרוטוקולים של משחקים

01. 14.01.2023 ג'רוזלם ברס — ראשון דווילס 4:2
02. 21.01.2023 ג'רוזלם ברס — מטולה נורס סטארס 2:3
03. 21.01.2023 תל אביב אדמירלס — מועדון הוקי בת ים 8:4
04. 24.01.2023 טראשרס — כפר סבא קינגס 18:1
05. 11.02.2023 מטולה נורס סטארס — ראשון דווילס 4:1
06. 11.02.2023 תל אביב אדמירלס — טראשרס 2:6
07. 17.02.2023 מטולה נורס סטארס — כפר סבא קינגס 9:5
08. 18.02.2023 תל אביב אדמירלס — ג'רוזלם ברס (חבטות עונשין) 5:4
09. 20.02.2023 ראשון דווילס — טראשרס 1:10
10. 25.02.2023 כפר סבא קינגס — מועדון הוקי בת ים 7:6 (חבטות עונשין)
11. 25.02.2023 מטולה נורס סטארס — תל אביב אדמירלס 2:1
12. 04.03.2023 מועדון הוקי בת ים — טראשרס 4:11
13. 07.03.2023 כפר סבא קינגס — ראשון דווילס 2:4
14. 20.03.2023 ג'רוזלם ברס — כפר סבא קינגס 7:3
15. 25.03.2023 ראשון דווילס — מועדון הוקי בת ים 6:4
16. 25.03.2023 טראשרס — מטולה נורס סטארס 12:3
17. 01.04.2023 ראשון דווילס — תל אביב אדמירלס 2:1 (חבטות עונשין)
18. 01.04.2023 מועדון הוקי בת ים — ג'רוזלם ברס 1:14
19. 28.04.2023 מועדון הוקי בת ים — מטולה נורס סטארס 2:9
20. 28.04.2023 טראשרס — ג'רוזלם ברס 5:0 (ניצחון טכני)
21. 29.04.2023 כפר סבא קינגס — תל אביב אדמירלס 2:5
ליגה על > שלב הגמר > טבלה

| מקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | ניצחונות עונשין | הפסדים עונשין | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | ניקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מועדון הוקי בת ים | 6 | 5 | 1 | 0 | 0 | 37 | 18 | 19+ | 17 |
| 2 | כפר סבא קינגס | 5 | 3 | 0 | 0 | 2 | 23 | 17 | 6+ | 9 |
| 3 | ראשון דווילס | 6 | 1 | 1 | 1 | 3 | 21 | 34 | 13- | 6 |
| 4 | תל אביב אדמירלס | 5 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 24 | 12- | 1 |
ליגה על > שלב הגמר > תוצאות

| קבוצה | ראשון דווילס | תל אביב אדמירלס | כפר סבא קינגס | מועדון הוקי בת ים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ראשון דווילס |  | 5:4(עונשין) 3:1 | 4:6 1:4 | 6:7(עונשין) 2:12 |
| תל אביב אדמירלס | 4:5(עונשין) 1:3 |  | 3:7 | 1:3 3:6 |
| כפר סבא קינגס | 6:4 4:1 | 7:3 |  | 4:5 2:4 |
| מועדון הוקי בת ים | 7:6(עונשין) 12:2 | 3:1 6:3 | 5:4 4:2 |  |
ליגה על > שלב הגמר > פרוטוקולים של משחקים

01. 06.05.2023 תל אביב אדמירלס — ראשון דווילס (חבטות עונשין) 4:5
02. 06.05.2023 מועדון הוקי בת ים — כפר סבא קינגס 4:5
03. 13.05.2023 תל אביב אדמירלס — כפר סבא קינגס 7:3
04. 20.05.2023 מועדון הוקי בת ים — כפר סבא קינגס 2:4
05. 06.05.2023 מועדון הוקי בת ים — ראשון דווילס 6:7 (חבטות עונשין)
06. 03.06.2023 מועדון הוקי בת ים — תל אביב אדמירלס 1:3
07. 05.06.2023 ראשון דווילס — כפר סבא קינגס 6:4
08. 10.06.2023 מועדון הוקי בת ים — תל אביב אדמירלס 3:6
09. 16.05.2023 מועדון הוקי בת ים — ראשון דווילס 2:12
10. 17.06.2023 כפר סבא קינגס — תל אביב אדמירלס (לא התקיים)
11. 24.06.2023 כפר סבא קינגס — ראשון דווילס 1:4
12. 01.07.2023 תל אביב אדמירלס — ראשון דווילס 3:1
ליגה על > טורניר הניחומים > טבלה

| מקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | ניצחונות עונשין | הפסדים עונשין | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | ניקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג'רוזלם ברס | 4 | 3 | 0 | 0 | 1 | 26 | 11 | 15+ | 9 |
| 2 | מטולה נורס סטארס | 4 | 3 | 0 | 0 | 1 | 18 | 6 | 12+ | 9 |
| 3 | טראשרס | 4 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 30 | 27- | 0 |
ליגה על > טורניר הניחומים > תוצאות

| Команда | ג'רוזלם ברס | מטולה נורס סטארס | טראשרס |
| --- | --- | --- | --- |
| ג'רוזלם ברס |  | 0:5 (הפ. ט.) 6:3 | 15:3 5:0(נצ. ט.) |
| מטולה נורס סטארס | 5:0(נצ. ט.) 3:6 |  | 5:0 (נצ. ט.) 5:0 (נצ. ט.) |
| טראשרס | 3:15 0:5 (הפ. ט.) | 0:5 (הפ. ט.) 0:5 (הפ. ט.) |  |