stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אורנה בנאי
ביוגרפיה > חיים אישיים

בנאי היא אחותם של הזמרים מאיר בנאי, אביתר בנאי ואפרת בנאי.
בשנת 2003 ילדה את בנה אמיר. בשנת 2008 גילתה בריאיון לעיתון ידיעות תל אביב כי אביו של הילד הוא העיתונאי אהרן ברנע, שלא הגיב על הידיעה.
בשנת 2008, בהיותה במערכת יחסים זוגית עם בת זוג בשם קרין, אימצה בנאי את בתה השנייה, מיקה.
ב-27 בדצמבר 2011 בנאי יצאה מהארון.
ביולי 2017 החלה בזוגיות עם בת חן סבג, ובמאי 2019 פורסם שהן נפרדו. לאחר מכן, הייתה בזוגיות, במשך כחצי שנה, עם השפית שיראל ברגר. מ-2021 עד אוקטובר 2024 הייתה בנאי בזוגיות עם עדי כהן.
בנאי מתגוררת בתל אביב.
פילמוגרפיה

| שנה> סרטים | שם> סרטים | דמות> סרטים | הערות> סרטים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | לי-לה-לו וסוד הצבעים | ד"ר קיציתה | קלטת ילדים |
| 1994 | מקס ומוריס | לינדה |  |
| 1996 | החצי השני | איריס | סרט טלוויזיה |
| 2004 | הקסם של אלה | לוסינדה פריוות'ר | דיבוב |
| 2004 | אפרסק |  | סרט טלוויזיה |
| 2004 | לנצח עם מיקי ברקוביץ' | מירה | סרט טלוויזיה |
| 2007 | רטטוי | קולט | דיבוב |
| 2008 | בולט | מיטנס | דיבוב |
| 2010 | זוהי סדום | הגר |  |
| 2015 | כלבי ציד | איריס קדוש | סרט סטודנטים |
| 2016 | ישמח חתני | תקווה |  |
| 2017 | ואז היא הגיעה | חיננית הצלמת |  |
טלוויזיה
| 1994 | צאבלה | דמויות שונות | תפקיד אורח |
| 1994–1996 | אקשן | לימור |  |
| 1995 | תמונות יפואיות | לונה שובאשי |  |
| 1997 | מרחב ירקון | מגי | תפקיד אורח |
| 1998 | כן או לא | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 1998–2003 | רק בישראל | לימור / ששון חממי |  |
| 1999 | פספורט | בתפקיד עצמה | מטיילת באיטליה |
| 2001 | שוטטות | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2001 | החיים זה לא הכל | רחלי | תפקיד אורח |
| 2001–2002 | פלא וחבריו | שיבולת |  |
| 2003–2004 | במדינת היהודים | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2003–2009 | ארץ נהדרת | דמויות שונות | קבועה עונות 1–6; אורחת עונה 11 |
| 2005–2008 | אמא'לה | אפרת "אפי" בכר |  |
| 2007, 2009 | מועדון לילה | פאנליסטית |  |
| 2008 | שולץ | בתפקיד עצמה |  |
| 2010 | חיים מופלאים | קריינית |  |
| 2010–2015 | מצב האומה | פאנליסטית | גם תסריטאית |
| 2011 | חכמים בריבוע | מתמודדת |  |
| 2011 | השנים הכי יפות | גילה כהן |  |
| 2014–2016 | משפחה שולטת | שלומציון לוריא |  |
| 2015 | אנחנו במפה | דמויות שונות |  |
| 2015–2020 | גב האומה | פאנליסטית | גם תסריטאית |
| 2016 | סיבה למסיבה | בתפקיד עצמה | אורחת |
| 2017 | הסטנדאפיסטיות | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2017 | לצבי יש בעיה | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2017 | שוורץ | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2017 | ערוץ 2 - השידור האחרון בהחלט | לימור | תפקיד אורח |
| 2019 | האחיות המוצלחות שלי | בתפקיד עצמה | תפקיד אורח |
| 2019 | מטומטמת | עדה שוחט |  |
| 2019 | תיק נעדר | חנה שרעבי |  |
| 2020 | תוכנית בידוד | לימור | תפקיד אורח |
| 2020 | אנדרדוגס | מזי מורנו | תפקיד אורח |
| 2021 | סיפורים מהכורסה | בתפקיד עצמה |  |
| 2021 | ערב הסטנדאפ הגדול | בתפקיד עצמה | אמנית משתתפת |
| 2021 | מייקל | יפה | תפקיד אורח |
| 2021 | עד כאן! | פאנליסטית |  |
| 2021 | ישמח חתני | תקווה |  |
| 2022 | ארץ נהדרת - פגישת מחזור | בתפקיד עצמה | משתתפת |
| 2022 | בוגד | דוצי |  |
| 2022 | גדול עלינו | אביבה |  |
| 2023 | יניב | דבי אלג'ם |  |
| 2023 | מחוברים | בתפקיד עצמה |  |
| 2023 | הצ'ופצ'יק של הקומקום: החיים על פי הגשש החיוור | בתפקיד עצמה | משתתפת |
| 2024 | מועדון הסטנד-אפ | בתפקיד עצמה | משתתפת |
מג טילי

| --- | --- |

מג טילי בפסטיבל הסרטים בטורונטו, 2013
 לידה:  14 בפברואר 1960 (בת 64) לונג ביץ', ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית, קנדה 
 תקופת הפעילות:  מ-1980 
 מקום לימודים:  Esquimalt High School  Chief Sealth International High School 
 בן או בת זוג:  Don Calame (2002–?)   קולין פירת' (1989–1994) 
 צאצאים:  Will Firth, Emily Zinnemann 
 מספר צאצאים:  3 
 פרסים והוקרה:  פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (1985) 
 http://www.officialmegtilly.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
מרגרט אי.צ'אן, (באנגלית: Margaret E. Chan; נולדה ב-14 בפברואר 1960) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון ורקדנית אמריקאית- קנדית. זכתה בפרס גלובוס הזהב והייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר בשנת 1985 על תפקידה בסרט "סיפורה של אגנס".
ביוגרפיה

טילי נולדה בלונג ביץ', קליפורניה בשם מרגרט אי. צ'אן למשפחה ממוצא סיני -אמריקאי, אביה הארי צ'אן הוא סוחר מכוניות ואמה פטרישיה טילי היא שחקנית לשעבר ומורה במקצועה בהווה.
לטילי אח אחד, סטיב ושתי אחיות רבקה והשחקנית ג'ניפר טילי.
הייתה בת שלוש כאשר הוריה התגרשו, לאחר הגירושים עברה לגור עם אמה ואביה החורג ג'ון וארד.
למדה בתיכון בקולומביה הבריטית, קנדה.
קריירת משחק

בנערותה רקדה טילי בלט מקצועי ועשתה ביכולות אלו שימוש בסרטו המוזקלי של אלן פארקר "תהילה", שם שימשה כרקדנית רקע.
את הופעתה המשמעותית הראשונה עשתה טילי ב-1982 בסרט "טקס".
בשנה לאחר מכן השתתפה טילי בתפקידי משנה בתור המלצרית מרי לומיס בסרט ההמשך למותחן האימה "פסיכו" של אלפרד היצ'קוק ובתור הסטודנטית קלואי בדרמה הקומית "החברים של אלכס".
טילי זכתה בשנת 1985 בפרס גלובוס הזהב על תפקידה במותחן הדתי "סיפורה של אגנס", בסרט גילמה את האחות אגנס, אמו לכאורה של תינוק החנוק למוות שמתגלה במנזר. שיחקה בסרטו של מילוש פורמן "ולמונט" בתפקיד מאדם דה טורבאל.
טילי הופיעה ב-1990 בסרט "ג'ק וג'ק", סרט ההמשך של ג'ק ניקולסון לדרמת המתח של רומן פולנסקי "צ'יינהטאון".
שיחקה בסרט "חוטפי הגופות", סרט אשר הופק 37 שנים לאחר הסרט המקורי "פלישת חוטפי הגופות".
הופעתה האחרונה של טילי הייתה ב-1994 בתפקיד הראשי בקומדיה "אשה גנובה".
החליטה לפרוש ממשחק כדי לגדל את ילדיה ולעסוק בכתיבה.
חיים אישיים

לטילי נולדו שני ילדים בן ובת מנישואיה הראשונים למפיק הסרטים טים זינמן.
טילי הייתה נשואה במשך חמש שנים לשחקן קולין פירת' אותו הכירה על סט הסרט "ולמונט", לשניים נולד בן אחד.
נישאה בשלישית ב-1995 לנשיא חברת "סרטי סוני" לשעבר ג'ון קלי, הם נפרדו ב-2002.
פילמוגרפיה > קולנוע

תהילה (1980)
טקס (1982)
פסיכו 2 (1983)
החברים של אלכס (1983)
סיפורה של אגנס (1985)
דחף חושני (1986)
חתיך מבוקש (1988)
הנערה על הנדנדה (1989)
ולמונט (1989)
ג'ק וג'ק (1990)
התחלות חדשות (1993)
חוטפי הגופות (1993)
אשה גנובה (1994)
Journey‏ (1995) - סרט טלוויזיה של CBS
מכונת מלחמה (2017)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

נשים פצצה (2013-2012)
צ'אקי (2022)
פילמוגרפיה > כתסריטאית

לב של מלאך
איימי אקר

| --- | --- |

 לידה:  5 בדצמבר 1976 (בת 48) דאלאס, טקסס, ארצות הברית ארצות הברית 
 שם לידה:  Amy Louise Acker 
 מדינה:  ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1997
 מקום לימודים:  האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית  תיכון לייק היילנדס 
 בן או בת זוג:  ג'יימס קרפינלו (25 באפריל 2003–?) 
 מספר צאצאים:  2 
 http://amyacker.com/
 פרופיל ב-IMDb
 
איימי אקר, 2012
איימי לואיז אקר (באנגלית: Amy Louise Acker; נולדה ב-5 בדצמבר 1976) היא שחקנית אמריקאית. מוכרת מתפקידיה בגילום הדמויות ויניפרד ברקל בסדרה "אנג'ל", הדמות קלי פייטון בעונה החמישית של הסדרה "זהות בדויה", הדמות ד"ר קלייר סאנדרס בסדרה "בית הבובות", הדמות "רוט" בסדרה "מבוקש" ולאחרונה בתור קייטלין "קייט" סטראקר בסדרה "בעלי היכולות".
ביוגרפיה

אקר נולדה וגדלה בדאלאס שבטקסס, למשפחה נוצרית-מתודיסטית. אמה עקרת בית ואביה עורך דין. למדה בתיכון "Lake Highlands". בהמשך, קיבלה תואר ראשון בתיאטרון מטעם אוניברסיטת "Southern Methodist".
במהלך לימודיה בקולג' דגמנה לתקופה קצרה לקטלוג הבגדים של חברת "J.Crew". עבדה כשחקנית תיאטרון לתקופה מסוימת, כשבשנת 1999 זכתה בפרס "Leon Rabin" בקטגוריית "השחקנית הראשית הטובה ביותר" על תפקידה בהצגה תרז ראקן. באותה שנה קיבלה תואר ראשון באומנויות.
קריירה

הופעת הבכורה שלה בתפקיד ראשי בטלוויזיה הייתה כוויניפרד "פרד" ברקל בסדרה אנג'ל, אליה הצטרפה בעונתה השנייה ושיחקה בה עד לחמישית, כשבזו גילמה דמות נוספת, איליריה. על תפקידה בסדרה זכתה בשנת 2003 בפרס סאטורן.
בשנת 2005 החלה לגלם את הדמות קלי פייטון בעונה האחרונה של הסדרה זהות בדויה, וכן דיבבה את דמות הציידת בסדרת האנימציה ליגת הצדק.
ביצעה הופעת אורח בסדרה איך פגשתי את אמא, כשהתאחדה עם מי ששיחק לצדה באנג'ל, אלכסיס דניסוף.
גילמה את ד"ר קלייר סאנדרס/ויסקי בסדרה מאת ג'וס וידון, בית הבובות, בה שיחקה בתפקיד משני בעשרה פרקים מתוך שלושה עשר בעונתה הראשונה, ובשלושה פרקים בשנייה.
בשנת 2010 שיחקה בסדרה של ABC עיירה שמחה, בתפקיד רייצ'ל קונרוי; כיכבה בפרק סוף העונה הראשונה של הסדרה "מטרה חיה" מבית פוקס; והופיעה באחד מפרקי הסדרה האישה הטובה.
שיחקה בסרט בקתת הפחד, שיצא לאקרנים ב-13 באפריל 2012. ב-18 במאי באותה שנה הופיעה בפרק הסיום של העונה הראשונה של הסדרה מבוקש ברשת CBS, ומשם קודמה לתפקיד ראשי במשך 4 העונות הבאות.
בשנת 2013 שיחקה אקר בסוף העונה הראשונה של הסדרה סוכני S.H.I.E.L.D..
נאמר על אקר רבות על ידי בכירים רבים בתעשייה כמו רוג'ר איברט וג'וס ווידון שהיא בין השחקניות המעולות שפועלות כיום, ויש לה מנעד רחב מכעס לשמחה ולעצב במשחקה העדין והעוצמתי.
חיים אישיים

ב-25 באפריל 2003 נישאה אקר לשחקן ג'יימס קרפינלו בקליפורניה. ב-22 בינואר 2005 הביאו השניים לעולם בן, ג'קסון ג'יימס קרפינלו, וב-1 בספטמבר 2006 בת, אווה גרייס.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | The Accident | נינה |  |
| 2002 | Groom Lake | קייט |  |
| 2002 | תפוס אותי אם תוכל | מיגי |  |
| 2006 | The Novice | ג'יל |  |
| 2009 | 21 and a Wake-Up | קייטלין מרפי |  |
| 2011 | Sironia | מולי פישר |  |
| 2012 | בקתת הפחד | וונדי לין |  |
| 2012 | מהומה רבה על לא דבר | ביאטריס |  |
| 2014 | Let's Kill Ward's Wife | ג'ינה ברדפורד |  |
| 2016 | The Energy Specialist | קלייר |  |
| 2017 | Amanda & Jack Go Glamping | אמנדה |  |
| 2020 | סופרמן: הבן האדום | לויס ליין | דיבוב |
| 2025 | The Unbreakable Boy | לורי |  |
| 2024 | לב של מלאך | תרזה שמיט |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Wishbone | קתרין מורלנד / פרסיליה / ונוס | 3 פרקים |
| 1999 | To Serve and Protect | מליסה ג'ורגנסן | פרק: "Part II" |
| 2001 | Special Unit 2 | ננסי | פרק: "The Invisible" |
| 2004-2001 | אנג'ל | ויניפרד "פרד" ברקל / איליריה | תפקיד חוזר (עונה 2) תפקיד ראשי (עונות 5-3); 70 פרקים |
| 2003 | Return to the Batcave: The Misadventures of Adam and Burt | בוני לינדזי | סרט טלוויזיה של CBS |
| 2005 | על טבעי | אנדראה | פרק: "Dead in the Water" |
| 2006-2005 | ליגת הצדק ללא גבולות | הציידת | דיבוב; 4 פרקים |
| 2006-2005 | זהות בדויה | קלי פייטון | תפקיד ראשי (עונה 5); 13 פרקים |
| 2006 | איך פגשתי את אמא | פנלופה | פרק: "Come On" |
| 2007 | דרייב (אנ') | קתרין טאלי | 3 פרקים |
| 2007 | חוק וסדר: כוונה פלילית | לזלי | פרק: "Smile" |
| 2007 | הלוחשת לרוחות | טסה | פרק: "Weight of What Was" |
| 2008 | A Near Death Experience | אלי דאלי | סרט טלוויזיה |
| 2008 | אש וקרח: עלילות הדרקונים | הנסיכה לואיז | סרט טלוויזיה של Syfy |
| 2008 | חזרה לשורשים | ג'ני בריסטול | 2 פרקים |
| 2008 | מרפאה פרטית | מולי מדיסון | פרק: "A Family Thing" |
| 2010-2009 | בית הבובות | ד"ר קלייר סנדרס | 14 פרקים |
| 2010 | מטרה אנושית | קתרין וולטרס | פרק: "Christopher Chance" |
| 2010 | האישה הטובה | טריש ארקין | פרק: "Running" |
| 2010 | עיירה שמחה | רייצ'ל קונרוי | תפקיד ראשי; 8 פרקים |
| 2010 | הבלתי רגילים | אמנדה גרייסון | 2 פרקים |
| 2011 | Dear Santa | קריסטל | סרט טלוויזיה של Lifetime |
| 2011, 2013 | CSI | סנדי קולפקס | 2 פרקים |
| 2012 | גרים | לינה מרצ'נקו | פרק: "Tarantella" |
| 2012 | עד עצם היום הזה | אסטריד / נובה | פרק: "Dreamy" |
| 2012 | מחסן סודי 13 | טרייסי | פרק: "The Ones You Love" |
| 2016-2012 | מבוקש | סמנת'ה "רוט" גרובס | תפקיד אורח (עונה 1) תפקיד ראשי (עונות 5-2); 65 פרקים |
| 2013 | סקובי דו! מסתורין בע"מ | נובה | דיבוב; 4 פרקים |
| 2014 | סוכני S.H.I.E.L.D. | אודרי ניית'ן | פרק: "The Only Light in the Darkness" |
| 2015 | A Novel Romance | סופיה | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2019-2015 | Suits | אסתר ליט-אדלשטיין | 5 פרקים |
| 2017-2016 | מקגייוור | שרה אדלר | 2 פרקים |
| 2016 | A Nutcracker Christmas | לילי | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2019-2017 | בעלי היכולות | קייטלין "קייט" סטראקר | תפקיד ראשי (2 עונות); 29 פרקים |
| 2019 | What Just Happened??! with Fred Savage | ד"ר רייצ'ל ליין | פרק: "Family" |
| 2019 | האנטומיה של גריי | קייטלין שפרד | פרק: "Good Shepherd" |
| 2020 | God Friended Me | תמי | פרק: "Almost Famous" |
| 2021 | בית המשפט! | ג'ורג'יה נייט | 2 פרקים |
| 2021 | Crashing Through the Snow | מגי | סרט טלוויזיה של הולמרק |
| 2022 | מוקד 911: טקסס | קתרין | פרק: "Child Care" |
| 2023 | העין הפקוחה | טורי איירס | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
אקר ובעלה, 2005
תגליות בישראל

בישראל צמחה והתפתחה פעילות מדע ומחקר מפותחת. כמה וכמה תגליות מדעיות שמקורן בישראל או שנעשו על ידי ישראלים בעת ששהו במכוני מחקר מחוץ לישראל, זכו לתהודה עולמית.
ריצוף פנרוז, שהוא המבנה של הגביש הכמו–מחזורי הראשון שהתגלה ב–1982, על ידי פרופסור דן שכטמן מהטכניון
ביולוגיה

גילוי מנגנון הניווט של תאי זרע – הניווט אל אזור הפריית הביצית נעשה באמצעות חיישני חום. התגלה בידי צוותו של פרופ' מיכאל אייזנבך מהמחלקה לכימיה ביולוגית במכון ויצמן למדע.
מניעת הזדקנות מואצת של תאים – על ידי ד"ר מאיר להב מהמרכז הרפואי רבין (בילינסון) ופרופ' ארנון נגלר מהמרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר, שהצליחו להאט את התקצרותם של הטלומרים, שנמצאים בקצה של כל כרומוזום בתא, באמצעות הזרקה של גורמי צמיחה ביולוגיים, אשר בלמו את התקצרות הטלומרים במקרים של טיפולים רפואיים שונים.
פיענוח מנגנון הפעולה של "החיידק הטורף". אלון מוזס מהמרכז הרפואי הדסה, ועמנואל הנסקי וקרלוס הידלגו-גראס מהאוניברסיטה העברית פענחו את מנגנון הפעולה של "החיידק הטורף" סטרפטוקוקוס A.
פענוח מנגנון הקולטנים של חלבוני גורמי גידול, האחראים להאצה מבוקרת של חלוקת התאים בגוף. מחקריו של פרופסור יוסף ירדן בתחום זה, הובילו לפיתוח תרופות אחדות מסוג חדש "מוכוון מטרה", שהוכחו כיעילות לריפוי כמה מסוגי הסרטן.
גנטיקה

ריצוף הגנום של חיטת הבר - וזיהוי מוטציות שאחראיות לתכונת השיבולים המאוגדות, המאפשרת גידול חקלאי בחיטה המתורבת. חוקרים מאוניברסיטת תל אביב, בהובלת ד"ר אסף דיסטלפלד, בשיתוף עם חברת nrgene מנס ציונה, ועם מעבדות בגרמניה, באיטליה, בקנדה, בישראל ובארצות הברית.
מיפוי 6,500 גנים זהים המתבטאים באופן שונה בנשים ובגברים. המיפוי המפורט של ההבדלים בביטוי הגנים מעיד שבגברים ובנשים מתחוללים תהליכי אבולוציה נפרדים, גם אם בעלי תלות הדדית. פרופ' שמואל פיטרוקובסקי וד"ר מורן גרשוני, מהמחלקה לגנטיקה מולקולרית, ממכון ויצמן.
כימיה

בידוד לראשונה של מרכיב ה-THC בצמח הקנאביס בצורתו הטהורה, על ידי הכימאים הישראליים רפאל משולם, יחיאל גאוני, חביב אדרעי ועמיתיהם במכון ויצמן למדע.
גילוי תפקידו של החלבון יוביקוויטין – פרופסור אברהם הרשקו ופרופסור אהרן צ'חנובר מהטכניון. תגלית שבעקבותיה קיבלו פרס נובל לכימיה.
פענוח מבנה הריבוזום – בידי פרופ' עדה יונת, מהמחלקה לביולוגיה מבנית במכון ויצמן למדע. תגלית שבעקבותיה קיבלה פרס נובל לכימיה.
גילוי גביש כמו-מחזורי בעל סימטריה מחומשת – בידי פרופ' דן שכטמן מהטכניון שבעקבותיה קיבל פרס נובל לכימיה.
בניית אנזים מלאכותי בשיתוף פעולה של מכון ויצמן עם אוניברסיטת וושינגטון.
פיזיקה

ניבוי הקווארקים – יובל נאמן מאוניברסיטת תל אביב (במקביל עם מארי גל-מאן האמריקאי).
הערכת האנטרופיה של חור שחור – יעקב בקנשטיין מהאוניברסיטה העברית.
פיתוח הפיזיקה המזוסקופית (אנ'). תורה פיזיקלית המתארת מערכות קוונטיות בגדלים בינוניים, על עבודתו בתחום זה זכה פרופסור יוסף אמרי ממכון ויצמן למדע בפרסים רבים בהם פרס ישראל.
ננוטכנולוגיה

גילוי ננו-חלקיקים אי-אורגניים דמויי פולרנים – שהם מבנים חלולים דמויי כלוב. צוות בהובלת פרופ' רשף טנא ממכון ויצמן.
פסיכולוגיה

ניוון תאי מערכת החיסון במוח כגורם להתפתחות דיכאון – מחקר בראשות פרופ' רז ירמיה מהאוניברסיטה העברית ובשיתוף חוקרים נוספים מאוניברסיטת קולורדו.
קשר בין נדיבות לבין גנים – מחקר שהוכיח כי נחקרים שהחומר הגנטי שלהם מכיל גרסה מסוימת של גן הקרוי AVPR1a, נטו להיות נדיבים מאשר אלו שה-DNA שלהם מכיל וריאנט אחר של אותו גן. בראשות פרופ' אריאל כנפו, עם פרופ' ריצ'רד אבשטיין, ופרופ' גרי בורנשטיין מהמחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית. 2007.
היוריסטיקת הייצוגיות – מצב שבו בני אדם שופטים דברים כדומים על בסיס הדמיון ביניהם "על פניו", לעיתים קרובות על בסיס תכונות שטחיות כמו מאפיינים עיקריים. זוהתה לראשונה על ידי עמוס טברסקי ודניאל כהנמן.
היוריסטיקת הזמינות – מצב שבו בני אדם טועים בהערכת ההסתברות על בסיס הקלות שבה אפשר לדמיין את התוצאות. דבר הגורם להטיה קוגניטיבית. זוהתה לראשונה על ידי עמוס טברסקי ודניאל כהנמן.
כלכלה

מחקריהם של דניאל כהנמן ושל עמוס טברסקי מהאוניברסיטה העברית, שערערו על ההנחה שרציונליות עומדת מאחורי קבלת החלטות כלכליות. בעקבות מחקרים אלו קיבל כהנמן בשנת 2002 פרס נובל לכלכלה (טברסקי נפטר לפני כן).
פיתוחים בתורת המשחקים. פרופסור ישראל אומן נחשב למייסדם של כמה ענפים בתורת המשחקים. ובין היתר יצר כלים לטיפול במצבים של ידיעה חלקית. על עבודתו בתחום זה זכה אומן מהאוניברסיטה העברית, בפרס נובל לכלכלה.
מודל גלאור-זעירא - מודל המתאר את יחסי אי-השוויון-חינוך-צמיחה, המוסברים על ידי מנגנון הגישה הלא שוויונית לחינוך עקב שוקי הון לא משוכללים. המודל טוען שמנגנון זה עלול להוביל להשפעה שלילית של אי-השוויון על הצמיחה. נכתב על ידי עודד גלאור מאוניברסיטת בראון ויוסף זעירא מהאוניברסיטה העברית בשנת 1988 ופורסם בשנת 1993.
אסטרונומיה

גילוי כוכב לכת חוץ-שמשי בשם COROT-9b (אנ'). פרופ' צבי מזא"ה, אבי שפורר מאוניברסיטת תל אביב וחוקרים נוספים.
מתמטיקה

הוכחת הלמה של ג'ונסון ולינדנשטראוס. ויליאם ג'ונסון ופרופ' יורם לינדנשטראוס, נוגעת להיטל של נקודות ממרחב אוקלידי בממד גבוה לממד נמוך. 1984.
הוכחה ארגודית של משפט סמרדי, שחיזקה את הקשר בין תורת ההסתברות לקומבינטוריקה. פרופ' הלל פורסטנברג. 1977.
גילוי הזהויות הסטנדרטיות של אלגברות המטריצות. פרופ' שמשון עמיצור עם פרופ' יעקב לויצקי.
פולינום ברנשטיין–סאטו. יוסף ברנשטיין ומיקיו סאטו.
פיתוח של טורי פורייה עבור פונקציות אוטומורפיות בכמה משתנים, במסגרת תורת המספרים. איליה פיאטצקי-שפירו מאוניברסיטת תל אביב.
הכללה טופולוגית של משפט החתונה של הול. פרופ' רון אהרוני.
הערות שוליים

↑  דליה מזורי, מדענים ישראלים פיצחו את גנום חיטת הבר, באתר nrg
↑  מגזין מכון וייצמן, חוקרים זיהו 6,500 גנים המתבטאים באופן שונה בנשים ובגברים, באתר הידען, ‏3 ביוני 2017
↑  מבריחים מספקים חומר למדענים, על המשמר, 29 באפריל 1964
↑  חוקרים ישראלים: ניוון תאי מערכת החיסון במוח גורם להתפתחות דיכאון, באתר האוניברסיטה העברית
↑  מחקר: נדיבות זה בגנים, כיצד ניתן להסביר אלטרואיזם?
↑  שי זמיר, אסטרונומים ישראלים גילו כוכב לכת חדש, באתר ynet, 17 במרץ 2010
התרשים המרחבי של החלבון יוביקוויטין שתפקידו נתגלה בידי פרופסור אברהם הרשקו ופרופסור אהרן צ'חנובר מהטכניון
כיסוי קנוני

כיסוי קנוני  F_{c} (באנגלית: Canonical Cover) עבור קבוצת תלויות פונקציונליות F על תבנית יחסים, הוא קבוצת תלויות כך ש-F מסיק לוגית את כל התלויות ב- F_{c}, ו- F_{c} מסיק לוגית את כל התלויות ב-F.
לכיסוי הקנוני  F_{c} יש שתי תכונות חשובות:
אף תלות פונקציונלית ב- F_{c} אינה תלות עודפת.
כל צד שמאל של תלות פונקציונלית ב- F_{c} הוא ייחודי. כלומר, אין ב- F_{c} שתי תלויות פונקציונליות מהצורה  a\to b ו  c\to d ב  F_{c} כזה ש  a=c .
כיסוי קנוני אינו ייחודי עבור קבוצה נתונה של תלויות פונקציונלית, לכן קבוצה אחת F יכולה להיות בעלת מספר כיסויים  F_{c} .
אלגוריתם לחישוב כיסוי קנוני

F_{c}=F
חזור :
השתמש בכלל האיחוד כדי להחליף כל תלות ב  F_{c} של הטופס  a\to b ו  a\to d עִם  a\to bd .
מצא תלות פוקציונלית ב  F_{c} עם תכונה מיותרת ומחק אותה מ-  F_{c}.
עַד  F_{c} שנותר ללא שינוי.
דוגמה לכיסוי קנוני

בדוגמה הבאה,  F_{c} הוא הכיסוי הקנוני של F.
בהינתן תבנית היחסים ואוסף התלויות הפונקציות החלות עליה נמצא את הכיסוי הקנוני:
, R = (A, B, C, G, H, I), F = {A→BC, B→C, A→B, AB→C}
{A→BC,B→C,A→B,AB→C}
{A → BC, B →C, AB → C}
{A → BC, B → C}
{A → B, B →C}
F c = {A → B, B →C}
תכונות עודפות

תכונה המופיעה בתלות היא תכונה עודפת אם אפשר למחוק אותה מן התלות בלי שהסגור ישתנה.
בהינתן אוסף של תלויות פונקציונליות  F ותלות פוקציונלית  A\rightarrow B ב  F.
תכונה  a\in A היא תכונה עודפת באגף שמאל אם אפשר להסיק מ- F את התלות  ({(A-a)\rightarrow B}).
תכונה  b\in B היא תכונה עודפת באגף ימין אם אפשר להסיק מקבוצת התלויות  ((F-(A\rightarrow B))\cup \{A\rightarrow (B-b)\}) את התלות  A\rightarrow B. כלומר, אם ניתן לשחזר את התלות  A\rightarrow b מתוך יתר התלויות, לאחר מחיקת  b מאגף ימין של  A\rightarrow B.
הערות שוליים

↑  Silberschatz, Abraham (2011). Database system concepts (PDF) (Sixth ed.). New York: McGraw-Hill. ISBN 978-0073523323. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2020-11-08.
↑  Elmasri, Ramez (2016). Fundamentals of database systems. Sham Navathe (Seventh ed.). Hoboken, NJ: Pearson. ISBN 978-0-13-397077-7. OCLC 913842106.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "כיסוי קנוני".
תקופת הדממה

קטע מ"שירת הים", מהממצאים היחידים מתקופת הדממה, המאה ה-8 לספירה, מוצג כיום בהיכל הספר, מוזיאון ישראל, ירושלים
בהיסטוריה של כתבי היד העבריים של המקרא, תקופת הדממה (Silent Era) מתייחסת לתקופה של כשמונה מאות שנה, בין המאה השנייה לספירה, מועד כתיבתן של אחרונות מגילות מדבר יהודה, למאה העשירית לספירה, זמן כתיבתו של כתר ארם צובא, שממנה כמעט ולא שרד בידינו אף כתב יד עברי של המקרא.
התפתחות הכינוי

במאה ה-19 התגלו כתבי יד עבריים עתיקים שהיו טמונים במשך מאות שנים בגניזה הקהירית, בהם כתבי יד נדירים של המקרא, כתבי יד של ספרים שלא היו ידועים עד עתה, וכן ספרים שהיו ידועים רק בשפות אחרות ונתגלה לראשונה מקורם העברי (כמו ספר בן סירא). כתבי היד שהיו טמונים בגניזה הקהירית מתוארכים החל מהמאה התשיעית לספירה.
במאה העשרים התגלו כתבים עבריים עתיקים עוד יותר במספר אתרים ומערות במדבר יהודה – מגילות מדבר יהודה, הכוללות את העותקים הקדומים ביותר של ספרי המקרא, לצד ספרים אחרים השופכים אור על חייהם של כת מדבר יהודה שפעלה באותם ימים. כתבי היד שנתגלו מתוארכים מהמאה השלישית לפני הספירה עד לתקופת מרד בר כוכבא, במאה השנייה לספירה.
מכיוון שבמשך זמן רב לא התגלה אף ממצא עברי שניתן לתארכו לתקופה שבין כתיבת מגילות מדבר יהודה לכתיבת ממצאי הגניזה הקהירית, מכונה התקופה "תקופת הדממה" של הכתבים העבריים.
יוצאי דופן: מסמכים וכתובות מ"תקופת הדממה"

בשנת 2007 הודיע מוזיאון ישראל כי עלה בידו לאתר כתב יד מ"תקופת הדממה". כתב יד זה מכיל קטע מספר שמות, עותק של שירת הים, שמקורו ככל הנראה בגניזה הקהירית במצרים, ובעזרת בדיקת תיארוך פחמן 14 הוא תוארך למאה השמינית לספירה. כתב היד מאוחסן בתערוכה של היכל הספר במוזיאון ישראל בירושלים.
ביולי 2015 נודע שרשות העתיקות הצליחה לפענח את תחילתה של מגילה שהתפחמה, שנתגלתה בבית הכנסת העתיק בעין גדי.
 הקטע שפוענח הוא קטע מראשיתו של ספר ויקרא. המגילה השרופה מתוארכת למאה השישית לספירה והיא פוענחה רק בשנת 2015 באמצעות סריקת CT, ‏45 שנים לאחר מציאת המגילה.
כל האמור לעיל מתייחס לטקסטים על קלף או פפירוס בכתב יד. טקסטים בתור פסיפס או חרוט בקירות בתי כנסת ידועים לנו ממספר בתי כנסת מהתקופה. במיוחד "כתובת רחוב" מהמאה ה 6 שהיא קטע מברייתא ממסכת שביעית ונמצאה ברצפה ועל הקיר של בית הכנסת. הוא הטקסט התלמודי הישן הנמצא בידינו.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 התגלה כתב יד אשקר-גילסון
לקריאה נוספת

RL Shreckhise, "The Rhetoric of the Expressions in the Song by the Sea (Exodus 15, 1-18)", Scandinavian Journal of the Old Testament, 2007.
הערות שוליים

↑  ספר שמות, פרק י"ג, פסוק י"ט ועד פרק ט"ז פסוק א.
↑  מוזיאון ישראל, הודעה לעיתונות, 21 במאי 2007.
↑  ניר חסון, מגילה מעין גדי שפוענחה התגלתה כספר התורה הקדום בעולם, מלבד המגילות הגנוזות, באתר הארץ, 20 ביולי 2015
↑  רשות העתיקות, פוענחה המגילה הקדומה ביותר הכתובה בעברית אחרי מגילות מדבר יהודה (יולי 2015)
המגילה המפוחמת מעין גדי
סילבי ז'אן

ערך זה עוסק בכדורגלנית עבר ישראלית. אם התכוונתם ללהקת אינדי הנקראת על שמה, ראו .
סילבי ז'אן (נולדה ב-27 באוקטובר 1973 בנתניה) היא כדורגלנית עבר ישראלית. ז'אן היא מלכת השערים של נבחרת ישראל, ונחשבת בעיני רבים לכדורגלנית הישראלית הטובה ביותר בכל הזמנים.