stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זרם הגולף
השפעותיו

אף על פי שחלק נכבד מהמים הזורמים בזרם הגולף מתאדים עם זרימתו והוא עצמו מתקרר בהשפעת סביבתו, השפעתו מורגשת ביותר באזורים שהוא מגיע אליהם – דרום מסצ'וסטס, בריטניה ונורווגיה. כך, בחורף בערי החוף של בריטניה וצרפת הטמפרטורה אינה יורדת מתחת לאפס, מי הים אינם קופאים והנמלים פעילים כל השנה. אפילו בעיר הצפונית נרוויק שבצפון נורווגיה מי הים אינם קופאים בחורף וכך גם סביב החופים של קבוצת איי פארו. לעומת זאת, זרם הגולף אינו מגיע לים הבלטי, ושם בחודשי החורף קופאים מי הים ומתכסים בשכבה עבה של קרח. הספינות אינן יכולות להפליג בים, והנמלים בו – נמל סטוקהולם שבשוודיה ונמל סנקט פטרבורג שברוסיה – מושבתים. דוגמה נוספת המבהירה את השפעתו של זרם הגולף היא שלמרות שקנדה ונורווגיה נמצאות באותם קווי רוחב לערך, הפרש הטמפרטורות ביניהן מגיע לכ-30 מעלות צלזיוס.
זרם הגולף וההתחממות הגלובלית

לאור הפשרת הקרחונים המואצת בשל ההתחממות הגלובלית קיים חשש כי זרם הגולף ישנה את אופיו ואולי אף את כיוונו, כפי שקרה כמשוער בסוף תקופת הקרח האחרונה. עלו טענות שלשינוי כזה תהא השפעה מהותית על האקלים במערב אירופה, שעשויה להוביל אף להיווצרות עידן קרח חדש באירופה, אך מדובר במיתוס לא מבוסס. מקורו של המיתוס הוא קביעתו של איש הצבא האמריקאי מת'יו מוריי במאה ה-19 שזרם הגולף הוא הגורם לאקלים החמים יחסית במערב אירופה לעומת צפון אמריקה. בפברואר 2024 פורסם כי מחקרי סימולציות על פי נתונים קיימים מראים כי קיימים שינויים בעוצמת הזרם, על פי אחד התרחישים אף הזרם נעצר. המדענים מזהירים כי שיבוש בזרם יוביל לשינויי מזג אוויר ואקלים, יוביל להתקררות של מערב אירופה ויגביר את החום בחצי הכדור הדרומי, ועקב כך למחסור במים ומזון.
ראו גם

היום שאחרי מחר - סרט מדע בדיוני הנציג תרחיש של עצירת זרם הגולף
הערות שוליים

↑  Angela Dewan, A crucial ocean circulation is showing signs of instability. Its shutdown would have serious impacts on our weather., CNN, ‏6 באוגוסט 2021
↑  Damian Carrington, Gulf Stream could collapse as early as 2025, study suggests, The Guardian, ‏25 ביולי 2023
↑  Laura Paddison, A crucial system of ocean currents is heading for a collapse that ‘would affect every person on the planet’, CNN, ‏25 ביולי 2023
↑  The Gulf Stream Myth, ocp.ldeo.columbia.edu
↑  אסף גולן, חוקרים מודאגים: האם עלילת הסרט "היום שאחרי מחר" תהפוך למציאות?, באתר ישראל היום, 1 במרץ 2021
↑  אסור לפספס‏, עלילת "היום שאחרי מחר" מתממשת: "זרם הגולף יקרוס ויקפיא חצי מכדור הארץ בשנה הבאה", באתר וואלה, 18 בפברואר 2024
↑  Laura Paddison, A crucial system of ocean currents is heading for a collapse that ‘would affect every person on the planet’, CNN, ‏25 ביולי 2023
↑  https://www.nature.com/articles/s41467-023-39810-w Warning of a forthcoming collapse of the Atlantic meridional overturning circulation
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5252021  GND: 4021572-6  NDL: 00567579  SUDOC: 102364575  VIAF: 316598257   WorldCat (עם VIAF): 316598257
חוסיין רושדי פאשא

חוּסֵיין רושׁדי פָּאשָׁא (בערבית: حسين رشدي باشا; 1863 – 14 במרץ 1928) היה פוליטיקאי ומדינאי מצרי ממוצא אלבני-טורקי, אשר כיהן בתפקיד ראש ממשלת מצרים במהלך תקופת ח'ידוויאת וסולטנות מצרים (תחת האימפריה הבריטית) במהלך מלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה

אביו של רושדי, אשר שימש כמושל קהיר, היה מבין האלבנים אשר באו למצרים ביחד עם מוחמד עלי שהפך לשליט מצרים. בצעירותו נשלח ללימודים בפריז, שם למד דין ודיפלומטיה. הוא נקרא לחזור למצרים בשנת 1892, בידי הח'דיו עבאס חלמי השני, והחל לעבוד תחתיו. בתפקיד זה ביצע רישומים על איכות החינוך במצרים. בתוך שנה משובו למצרים הקים את משרד המשפטים המצרי ועבד על התקציב שלו.
בעודו שם עבר לעבוד גם בפקולטה למשפטים ומאוחר יותר עבד שש שנים כחוקר לשפות זרות. הוא הפך לשופט בבית המשפט העליון לקראת סוף המאה ה-19 תחת ראש הממשלה בוטרוס ראלי.
כאשר במאי 1914 נסע עבאס חלמי השני לקונסטנטינופול, הוא הסדיר כי רושדי הוא ממלא מקומו כח'דיו כמו גם כראש ממשלת מצרים. זמן קצר לאחר כניסת הממלכה המאוחדת למלחמת העולם הראשונה, ממשלת רושדי הצהירה על איסור עסקאות מסחר עם כל המדינות הנמצאות במלחמה עם בריטניה. מספר ימים לאחר מכן הממשלה הכריזה מלחמה על מעצמות המרכז. בדצמבר הכריזה בריטניה חסות שלטונית על מצרים והאימפריה העות'מאנית איבדה את מעמדה הסמלי כשלטת על מצרים. הוא הנהיג את המדיניות הפוליטית נגד האימפריה העות'מאנית במהלך המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמה בעוד פעל תחת חוסיין כאמל, הח'דיו החדש ומאוחר יותר יורשו פואד הראשון.
עם סיום המלחמה רושדי פעל למשא ומתן עם הממשל הבריטי בנוגע לריבונות על מצרים אך היה במצב פוליטי בעייתי שכן היה מקורב לחצר המלוכה ובמהלך המלחמה תמך בבריטים. רושדי עמד בראש ארבע ממשלות רצופות והתפטר מראשות הממשלה באפריל 1919. הוא פעל ליצירת חוקה חדשה בשנת 1922, לאחר הקמת ממלכת מצרים, אך פואד הראשון לא נתן חותמו על מעבר החוקה משום שהיא הפחיתה את סמכותו. רושדי נפטר לבסוף ב-14 במרץ 1928.
הערות שוליים

↑  פ. ג'. וטיקיוטיס, תולדותיה של מצרים - ממוחמד עלי עד סאדאת, ירושלים, ישראל: האוניברסיטה העברית, 1980, עמ' 248
↑  פ. ג'. וטיקיוטיס, תולדותיה של מצרים - ממוחמד עלי עד סאדאת, ירושלים, ישראל: האוניברסיטה העברית, 1980, עמ' 255
| ראשי ממשלת מצרים |
| --- | --- | --- |
| ח'דיוות מצרים | נובהר פאשא (1878–1879) • אסמאעיל פאשא (1879) • תאופיק פאשא (1879) • מוחמד שריף פאשא (1879) • תאופיק פאשא (1879) • מוסטפא ריאד פאשה (1879–1881) • מוחמד שריף פאשא (1881–1882) • מחמוד סאמי אל-בארודי (1882) •  ראע'ב פאשא (1882) • אחמד עוראבי (1882) • מוחמד שריף פאשא (1882–1884) • נובהר פאשא (1884–1888) • מוסטפא ריאד פאשה (1888–1891) • מוסטפא פהמי פאשא (1891–1893) • חוסין פאחרי פאשא (1893) • מוסטפא ריאד פאשה (1893–1894) • נובהר פאשא (1894–1895) • מוסטפא פהמי פאשא (1895–1908) • בוטרוס ראלי (1908–1910) • מוחמד סעיד פאשא (ראש ממשלה) (1910–1914) • חוסיין רושדי פאשא (1914) |  |
| סולטנות מצרים  | חוסיין רושדי פאשא (1914–1919) • מוחמד סעיד פאשא (1919) • יוסף ווהבה (1919–1920) • מוחמד תאופיק נאסים פאשא (1920–1921) • עדלי יאקון פאשא (1921–1922) |  |
| ממלכת מצרים  | עבד אל ח'אלק סאוראט פאשא (1922) • מוחמד תאופיק נאסים פאשא (1922–1923) • יחיא איברהים פאשא (1923–1924) • סעד זע'לול (1924) • אחמד זוהיר פאשא (1924–1926) • עדלי יאקון פאשא (1926–1927) • עבד אל ח'אלק סאוראט פאשא (1927–1928) • מוסטפא א-נחאס פאשה (1928) • מוחמד מחמוד פאשא (1928–1929) • עדלי יאקון פאשא (1929–1930) • מוסטפא א-נחאס פאשה (1930) • איסמעיל סידקי (1930–1933) • עבד-אל פתח יחיא פאשא (1933–1934) • מוחמד תאופיק נאסים פאשא (1934–1936) • עלי מאהר (1936) • מוסטפא א-נחאס פאשה (1936–1937) • מוחמד מחמוד פאשא (1937–1939) • עלי מאהר (1939–1940) • חסן סברי פאשה (1940) • חוסיין סירי (1940–1942) • מוסטפא א-נחאס פאשה (1942–1944) • אחמד מאהר (1944–1945) • מחמוד פהמי נוקראשי (1945–1946) • איסמעיל סידקי (1946) • מחמוד פהמי נוקראשי (1946–1948) • אבראהים עבד אל-האדי (1948–1949) • חוסיין סירי (1949–1950) • מוסטפא א-נחאס פאשה (1950–1952) • עלי מאהר (1952) • אחמד נגיב אל-הילאלי (1952) • חוסיין סירי (1952) • אחמד נגיב אל-הילאלי (1952) • עלי מאהר (1952) • מוחמד נגיב (1952–1953) |  |
| הרפוליקה של מצרים  | מוחמד נגיב (1953–1954) • גמאל עבד אל נאצר (1954) • מוחמד נגיב (1954) • גמאל עבד אל נאצר (1954–1958) |  |
| הרפובליקה הערבית המאוחדת  | גמאל עבד אל נאצר (1958–1962) • עלי סברי (1962–1965) • זכריא מוחי א-דין (1965–1966) • מוחמד סדקי סוליימן (1966–1967) • גמאל עבד אל נאצר (1967–1970) • מחמוד פאוזי (1970–1971) |  |
| הרפובליקה הערבית של מצרים | מחמוד פאוזי (1971–1972) • עזיז צדקי (1972–1973) • אנואר סאדאת (1973–1974) • עבדל עזיז מוחמד חיג'אזי (1974–1975) • ממדוח סאלם (1975–1978) • מוסטפא ח'ליל (1978–1980) • אנואר סאדאת (1980–1981) • חוסני מובארכ (1981–1982) • אחמד פואד מוחי א־דין (1982–1984) • כמאל חסן עלי (1984–1985) • עלי לוטפי מחמוד (1985–1986) • עאטף צדקי (1986–1996) • כמאל גנזורי (1996–1999) • עטאף עביד (1999–2004) • אחמד נזיף (2004–2011) • אחמד שפיק (2011) • עיסאם שרף (2011) • כמאל גנזורי (2011–2012) • הישאם קנדיל (2012–2013)  • חאזם אל-בבלאווי (2013–2014) • אבראהים מחלב (2014–2015) • שריף אסמאעיל (2015–2018) • מוסטפא מדבולי (2018–מכהן) |  |
חוסיין פתאל

| --- | --- |

 לידה:  3 באפריל 1977 מונטקלייר, ארצות הברית 
 פטירה:  11 ביולי 2015 (בגיל 38) מחוז בנקס, ארצות הברית 
 שם במה:  Hussein Fatal 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1990 
 סוגה:  מוזיקת היפ הופ, ראפינג 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  דת' רואו רקורדס 
 www.thugtertainment.net
 פרופיל ב-IMDb
 
ברוס וושינגטון (אנגלית: Bruce Washington; ‏3 באפריל 1973- 10 ביולי 2015), הידוע יותר בשם הבמה שלו, חוסיין פתאל (Hussein Fatal), היה ראפר אמריקאי וחבר בקבוצת אאוטלוז אותה הנהיג הראפר טופאק שאקור.
ביוגרפיה

החל לכתוב שירי ראפ בגיל צעיר, ובמקביל עסק במכירת סמים. פגש את הזמר טופאק שאקור דרך חבר מבית הספר, יאקי קדאפי, חבר בקבוצת אאוטלוז של שאקור. שאקור, שהעניק לכל חבר בקבוצה כינוי של רודן צבאי ידוע, נתן לוושינגטון את הכינוי "חוסיין פתאל", על שם נשיא עיראק, סדאם חוסיין. במסגרת הפעילות בקבוצה השתתף פתאל בשירים של שאקור, בהם השיר "Hit 'Em Up" ‏(1996).
לאחר רצח שאקור ב-7 בספטמבר 1996, חזרו קראפי ופתאל לניו ג'רזי. חודשיים מאוחר יותר נרצח קדאפי. פתאל חזר לסחור בסמים. לאחר לידת בתו הראשונה ב-1997, הפסיק את עסקי הסמים וחתם בחברת התקליטים "Relativity". אלבומו הראשון, "In the Line of Fire", יצא ב-1998. חברת התקליטים נקלעה לקשיים כלכליים והאלבום לא זכה לקידום מכירות; ההתעניינות בו מצד קונים ומבקרים הייתה נמוכה.
פתאל עבר לחברת התקליטים "Rap-a-Lot Records" והחל לעבוד על תקליטו השני, לצד ראפרים ידועים, אך נעצר ב-1999 באשמת תקיפה שהתרחשה שלוש שנים לפני כן. הוא שוחרר למעצר בית ב-2001, וזכה לחנינה ב-2002. בסוף אותה שנה הוציאה חברת התקליטים את אלבומו השני, "Fatal".
ב-2003 התארח פתאל בארבעה שירים באלבומו של ג'ה רול. בנוסף התארח בשיר של אשנטי. בהמשך הקים לייבל עצמאי משלו והוציא דרכו מספר מיקסטייפים וכן את אלבומו השלישי, "Born Legendary". ב-2010 התאחד עם חבריו לקבוצת אאוטלוז ויחד הוציאו מספר אלבומים משותפים.
פתאל נהרג בתאונת דרכים ב-10 ביולי 2015.
דיסקוגרפיה

In the Line of Fire - יצא ב-31 במרץ 1998
Fatal - יצא ב-19 בנובמבר 2002
Born Legendary - יצא ב-16 ביוני 2009
Thug in Thug Out - עם יאנג נובל, יצא ב-11 בספטמבר 2007
Outkasted Outlawz - עם Nutt-So, יצא ב-2010
Killuminati 2k10 - עם אאוטלוז, יצא ב-2010
Killuminati 2k11 - עם אאוטלוז, יצא ב-2011
Perfect Timing - עם אאוטלוז, יצא ב-2011
חוסיין עליזאדה

| --- | --- |

 לידה:  23 באוגוסט 1951 (בן 73) טהראן, איראן 
 מוקד פעילות:  איראן 
 תקופת הפעילות:  מ-1973 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אזאד האסלאמית, אוניברסיטת טהראן, האוניברסיטה לאמנויות בברלין 
 סוגה:  מוזיקה פרסית מסורתית 
 שפה מועדפת:  פרסית 
 כלי נגינה:  טאר, סטאר 
 www.hosseinalizadeh.net
 פרופיל ב-IMDb
 
חוסיין עליזאדה (בפרסית: حسین علیزاده; נולד ב-23 באוגוסט 1951) הוא מלחין ומוזיקאי איראני שמנגן בכלי נגינה עממיים.
ביוגרפיה

חוסיין עליזאדה נולד בטהראן ובשנת 1975 סיים לימודי מוזיקה בקונסרבטוריון העירוני. בהמשך הוא למד באוניברסיטת טהראן תוך התמקדות בהלחנה ולמד מוזיקולוגיה באוניברסיטת הומבולדט של ברלין.
חוסיין עליזאדה מנגן בטאר וסטאר. הוא הופיע בקונצרטים של התזמורת הלאומית והרכבים מוזיקליים נוספים. בשנת 1977 הוא הקים את ההרכב "Aref Ensemble", שבהופעותיו הוא שילב בין השאר את עלירזא אפתח'ארי ואת מוחמד רזא שג'ריאן. ההופעה הראשונה של ההרכב באירופה הייתה בבלט של מוריס בז'אר.
בנוסף להופעות הוא כתב מוזיקה למספר סרטים איראניים.
בשנת 2007 חוסיין עליזאדה היה מועמד לפרס גראמי ביחד עם נגן הדודוק הארמני ג'יבאן גספאריאן על אלבומם המשותף "The Endless Vision". הוא היה מועמד גם בשנים 2002 ו-2005. בשנת 2008 הוא זכה לתואר "מוזיקאי השנה של איראן". בשנת 2014 הוא סירב לקבל את עיטור לגיון הכבוד של צרפת, מתוך כבוד למורשת האיראנית.
הערות שוליים

↑  https://en.mehrnews.com/news/104838/Iranian-musician-refuses-French-Chevalier-of-Legion-of-Honor
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007404268905171  PLWABN: 9810581645905606  BIBSYS: 1090519  BnF: cb13984929z (data)  GND: 131889370  ISNI: 0000 0000 8188 3896  LCCN: nr94037879  MusicBrainz: 9e167c32-23e9-40c7-be71-9987f1676dc9  SUDOC: 075949733  VIAF: 119390586   WorldCat (עם VIAF): 119390586 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ובנושא איראנים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חבית פשיטת רגל

איש לבוש חבית פשיטת רגל לצורך כניסה למצעד בנושא השפל הגדול
חבית פשיטת הרגל היא סמל חזותי, שהחל להופיע במאה העשרים, המשמש בסרטים מצוירים וצורות מדיה אחרות. הוא אינו מיועד להיות מציאותי, והוא מורכב מתלבושת העשויה רק מחבית עץ שמוחזקת על ידי כתפות, ומעידה כי האדם הלובש אותה במצב גרוע כל כך שהוא לא יכול להרשות לעצמו אפילו בגדים. זה היה ייצוג נפוץ של פשיטת רגל, מופיע בקטעי אנימציה רבים, סרטים מצוירים, קומדיות, וסוגי מדיה אחרים.
היסטוריה

"משלם המיסים", דמות מצוירת שיצר וויל ג'ונסטון ופורסמה לראשונה בעיתון ה-New York World-Telegram בשנת 1933 והמשיכה להתפרסם באופן קבוע לאחר מכן, הוצגה כשהיא לובשת חבית בתור בגדים. לאחר מכן העתיקו קריקטוריסטים אחרים את הרעיון. לא נקבע אם ג'ונסטון אכן יצר את הסמל. [דרוש מקור]. הקריקטוריסט הקנדי ג'ון קולינס, קריקטוריסט מערכת העיתון "מונטריאול גאזט" (Montreal Gazette) בשנים 1939–1982, נהג להשתמש בדמות "Uno Who" בקריקטורות שלו. Uno Who הוצג כמעט תמיד כשהוא לבוש בחבית פשיטת רגל, ומאותה סיבה בדיוק (מיסים גבוהים) של דמות משלם המיסים של ג'ונסטון.
בהמשך, חבית פשיטת הרגל שימשה גם במשמעויות אחרות. למשל במהדורת ינואר 1989 של מגזין Esquire שהציגה את רובין גיבנס (אנ') על השער כשהיא לבושה בחבית בצורה מפתה במקצת, מראה את המחשוף שלה מכוסה חלקית על ידי החבית ואמרה כי היא מכוונת להיות ענייה או לסיים בתור מיליונרית. החבית שימשה גם בפרסומת של וונדיס 1999 וונדיס, המתייחסת לבועת הדוט-קום, שבה איל הון מחברת דוט קום נותר חסר כל, כשהוא לבוש רק בחבית, אך עדיין יכול להרשות לעצמו המבורגר מוזל של וונדי. עם זאת, מייסד וונדיס דייב תומאס (מתוך רצון לא לראות אותו מסיר את החבית כדי לשלם) מציע לשלם עבור ארוחת האיש.
עם זאת, השימוש בחבית כביגוד להשפעה קומית היה קיים עוד לפני כן; הדמות חסרת האונים המצטמצמת עד כדי לבישת חבית כאות לצניעות מכיוון שבגדיו נגנבו או בנסיבות משעשעות אחרות. בקומדיה של ג'ורג' את'רג (George Etherege) משנת 1664 "הנקמה הקומית" או "אהבה בגיגית" (The Comical Revenge or, Love in a Tub) כללה דמות הלובשת חבית. הסרט Tol'able David מ-1921 כולל סצנה עם דמות הלבושה בחבית. ברצועת הקומיקס Moon Mullins הדמות הראשית, מון, מוצגת מדי פעם כשהיא לובשת חבית לאחר הפסד במשחק קלפים. פרק של הדרדסים משנת 1987 השתמש בחבית כדי להמחיש חבות. מהנבל גרגמל נלקחים כל חפציו כדי להחזיר חוב, רק כדי שהנושה יאמר לו "אני אחזור בשביל החבית!".
בספר קפטן תחתונים הראשון, החבית משמשת כדי לרמוז שהדמות למעשה עירומה.
גלימת שיכור

חבית פשיטת הרגל דומה לגלימת שיכור, עונש שהיה בשימוש מתקופת ימי הביניים כסוג של קלון להענשת שיכורים ועבריינים אחרים.
תיאורים של גלימת השיכור בדרך כלל מציגים חבית עם חור שנחתך בחלקו העליון כדי להכניס את הראש ושני חורים קטנים שנחתכים בצדדים כדי שהזרועות (או רק הידיים) יעברו דרכם. בשונה מחבית פשיטת הרגל, שמוצגת כמעט תמיד עם החלק העליון כשהוא מגיע עד בית השחי, הזרועות חופשיות מעליו, והחבית מונחת על ידי שתי רצועות העוברות מעל הכתפיים.
סיבוכיות זמן

פונקציות הנפוצות בניתוח אלגוריתמים המציגות את מספר הפעולות הנדרשות לפונקציה לעומת גודל הקלט
בתורת החישוביות, סיבוכיות זמן של אלגוריתם היא הערכה, באמצעות חסמים, על מספר הפעולות שמבצע האלגוריתם כפונקציה של גודל הקלט.
אין בוחנים את זמן הריצה ביחידות זמן (כגון שניות), משום שמשך הזמן לביצוע פעולה תלוי במודל החישובי ובמחשב שעליו רץ האלגוריתם. למשל, ייתכן שבמודל או בארכיטקטורה מסוימת ניתן לחלק מספר אחד בחברו בצעד אחד, ואילו במודל או ארכיטקטורה אחרת יידרשו לאותה פעולה מספר צעדים. משום כך, בניתוח הסיבוכיות של אלגוריתם מקובל להביא בחשבון רק את סדרי הגודל, ולהתעלם מקבועים. למשל, אלגוריתם המבצע  8n+112 פעולות על קלט בגודל  n הוא בעל "זמן ריצה ליניארי".
הסימון הרווח לזמן הריצה של אלגוריתמים הוא:
| --- | --- |
 \Theta (f(n)): זמן ריצה פרופורציוני, עד כדי קבוע, לפונקציה  f(n).
 O(f(n)): זמן ריצה שאינו עולה על הפונקציה  f(n), עד כדי קבוע.
 \Omega (f(n)): זמן ריצה שאינו פוחת מהפונקציה  f(n), עד כדי קבוע.
הגדרות פורמליות יותר למושגים אלו ניתן למצוא בקורס בויקיספר.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה לוגריתמי

אלגוריתם בעל זמן ריצה לוגריתמי מסתיים תוך זמן פרופורציוני ללוגריתם של גודל הקלט. אין צורך לציין את בסיס הלוגריתם, משום שהחלפת בסיס שקולה לכפל בקבוע, ולכן אם זמן הריצה פרופורציוני לגודל הקלט לפי בסיס לוגריתם כלשהו, הוא פרופורציוני לגודל הקלט גם לפי כל בסיס לוגריתם אחר.
לדוגמה, חיפוש ברשימה ממוינת (בשיטת החצייה) מתבצע בזמן ריצה לוגריתמי. תפקידו של האינדקס בבסיס נתונים הוא לאפשר זמן ריצה לוגריתמי בחיפושים, כאשר ללא אינדקס זמן הריצה הוא ליניארי.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה ליניארי

נאמר על אלגוריתם שזמן ריצתו ליניארי אם זמן הריצה שלו חסום על ידי פונקציה ליניארית בגודל הקלט, או – באופן שקול – פרופורציוני לאורך הקלט.
לדוגמה, אלגוריתם המחפש את המספר הגדול ביותר ברשימת מספרים נתונה על ידי מעבר סדרתי על הרשימה הוא בעל זמן ריצה ליניארי, שכן אם גודל הקלט הוא  n האלגוריתם יבצע  n צעדים.
מאידך, אלגוריתם מיון הממיין רשימת מספרים על ידי בחירת המספר הגדול ביותר והסרתו מהרשימה, בחירת השני בגודלו והסרתו, וכן הלאה, אינו בעל זמן ריצה ליניארי. זאת משום שאם גודל הקלט הוא  n, האלגוריתם מבצע  n שלבים, ובכל שלב מבצע  n-1 צעדים (מעבר על כל המספרים שנותרו) ולכן זמן הריצה יהיה ריבועי (פולינום ממעלה שנייה).
זמן ריצה ליניארי הוא בפרט פולינומי ועל כן נחשב חישוב יעיל.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה פולינומי

לאלגוריתם נתון ישנו זמן ריצה פולינומי אם קיים פולינום  P(n) כך שזמן הריצה של האלגוריתם עבור קלטים בגודל  n חסום על ידי ערך הפולינום עבור  n. אלגוריתמים אשר זמן ריצתם אינו חסום על ידי פולינום, כגון אלגוריתמים בעלי זמן ריצה מעריכי, נקראים לעיתים "סופר-פולינומיים".
מקובל לקשר זמן ריצה פולינומי עם חישוב יעיל, כך שאלגוריתם ייחשב יעיל אם זמן הריצה שלו פולינומי. מעשית, לא כל זמן ריצה פולינומי מעיד על יעילות, שכן קיימים פולינומים בעלי חזקות גבוהות – בעת פיתוח אלגוריתם נעדיף זמן ריצה פולינומי מסדר נמוך, כגון זמן ליניארי או ריבועי.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה מעריכי (אקספוננטי)

סיבוכיות זמן הריצה של אלגוריתם היא מעריכית אם ורק אם פונקציית זמן הריצה שלו חסומה על ידי פונקציה מעריכית ( k^{n}) כפול קבוע, כאשר  k>1.
על פי רוב, אלגוריתמים בעלי זמן ריצה מעריכי אינם נחשבים ליעילים, וזאת משום שהפונקציה המעריכית "גדלה מהר מאוד" ביחס לקלט; לכן, מועדף השימוש באלגוריתמים מזמני ריצה טובים יותר. דוגמה לאלגוריתם שכזה: אלגוריתם לפתרון בעיית מגדלי האנוי.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה תת-מעריכי

סיבוכיות זמן ריצה תת-מעריכית או תת-אקספוננטית, מוערכת על ידי  L_{n}[\alpha ,c], כאשר:
\alpha  הוא משקל החלק הלוגריתמי במעריך, בעוד שהמשלים ל- \alpha  הוא משקל החלק הלוג-לוגריתמי, הקטן יותר. לכל ערך של  \alpha , הפונקציה מייצגת סיבוכיות גדולה יותר ככל ש- c גדול יותר. לשם השוואה,  L_{n}[1,c]=n^{c} היא סיבוכיות מעריכית, בעוד ש- L_{n}[0,c]=\log(n)^{c} היא סיבוכיות פולינומית. על סולם זה, קל להעריך את מידת היעילות של האלגוריתם מתוך התבוננות בערך  \alpha  למשל  L_{n}[0.5,c] נמצאת ב"אמצע הדרך" בין סיבוכיות מעריכית לפולינומית.
סדרי גודל נפוצים > זמן ריצה עצרתי

מונח זה מתאר אלגוריתמים שזמן הריצה שלהם חסום על ידי פונקציית עצרת. בדומה לאלגוריתמים בעלי זמן ריצה מעריכי, אלגוריתם שפועל בזמן ריצה עצרתי נחשב ללא-יעיל במיוחד כאשר מדובר בקלטים גדולים. האלגוריתם המדויק הידוע לפתרון בעיית הסוכן הנוסע נחשב לאלגוריתם בעל זמן ריצה שכזה.
זמן הריצה של פתרון בעיית הפירוק לגורמים

בעיית הפירוק לגורמים של מספר שלם נחשבה במשך שנים לבעיה מעריכית והיא עמדה על סיבוכיות משוערת מסדר גודל  L_{n}[0.5,c] והושגו רק שיפורים מינוריים בערכו של הקבוע  c. שיפור משמעותי הושג ב-1988, כאשר המתמטיקאים ג'ון פולארד, מארק מאנאס, הנדריק לנסטרה וארג'ן לנסטרה פרסמו את שיטת נפת שדה מספרים המיוחדת לפירוק מספרים בעלי מבנה מיוחד כמספרי פרמה ומספרי קנינגהם. לשיטה זו סיבוכיות מהצורה  L_{n}[1/3,c] כשהקבוע  c=(32/9)^{1/3}\approx 1.526. כמספר שנים לאחר מכן, פותח האלגוריתם הכללי – "נפת שדה המספרים הכללית" המתאים לפירוק כל מספר שלם ויעילותו מוערכת ב- L_{n}[1/3,c], כשהקבוע  c=(64/9)^{1/3}\approx 1.923. בכל המקרים נוסחאות הסיבוכיות מנומקות, מוסכמות על כל המומחים, מגובות בתוצאות אמפיריות – אך אינן מוכחות.
מומחים הראו שעל ידי אלגוריתם קוונטי המבוצע במחשב קוונטי, כגון אלגוריתם שור, ניתן להפחית את זמן הריצה של בעיית הפירוק לגורמים לזמן ריצה של  O(\log(n)^{3}) הנמוך משמעותית.
ראו גם

סיבוכיות מקום
סימון אסימפטוטי
בסיס גרייבר
זעמן אלמוגי אדום

| זעמן אלמוגי אדום |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: זעמניים
סוג:: זעמן אלמוגי
מין:: זעמן אלמוגי אדום
שם מדעי
 Lampropeltis elapsoides ‏הולברוק, 1838

זעמן אלמוגי אדום (שם מדעי: Lampropeltis elapsoides) הוא מין של נחש מהסוג זעמן אלמוגי שבמשפחת הזעמניים החי באמריקה הצפונית.
נחש זה מגיע לרוב לאורך של 40–50 ס"מ, כאשר הארוך ביותר הגיע לאורך 68.4 ס"מ. צבע הנחש אדום עם רצועות צהובות מוקפות רצועות שחורות משני צידיהם והראש אדום. צבעי הנחש מזכירים את צבעי המין הארסי הקטלני פתן אלמוגי מזרחי. חיקוי זה נותן לו הגנה מטורפים החוששים מנחשים ארסיים, דבר המכונה חקיינות בטסיאנית. ואולם יש הבדל בצבעי הרצועות של שני המינים: לזעמן יש רצועה אדומה בין שתי רצועות שחורות ולפתן יש רצועה אדומה בין שתי רצועות צהובות.
הנחש חי בדרום-מזרח ארצות הברית ביערות אורנים, שדות, פרריות, יערות נשירים וכן ליד פרברים. לעיתים יימצאו זעמנים בבריכות טבעיות שונות. הנחש הוא פעיל לילה המחפש בעזרת לשונו המפוצלת נחשים אחרות ולטאות ובעיקר מיני חומטיים קטנים וצעירים.
הערות שוליים

↑  זעמן אלמוגי אדום באתר הרשימה האדומה של IUCN
חוק ממשלת הודו, 1919

| --- | --- |

 פרטי החוק
 מדינה:  הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 גוף מחוקק:  הפרלמנט של בריטניה 
 שטחים שעליהם חל החוק:  הודו הבריטית 
 נפקע על ידי:  חוק לביטול חקיקה סטטית 
 
חוק ממשלת הודו, 1919 (באנגלית: Government of India Act 1919) הוא חוק שחוקק הפרלמנט הבריטי על מנת להסדיר את המנהל בהודו הבריטית, תוך מתן מידה גדולה יותר של שלטון עצמי להודים. החוק היה החלק העיקרי ברפורמות מונטגיו–צ'למספורד של מזכיר המדינה לענייני הודו אדווין מונטגיו ומושל הודו פרדריק תסיגר, הוויקונט מצ'למספורד.
החוק למעשה היה בגדר תיקון לחוק ממשלת הודו, 1915 (אנ'), ולא חוק נפרד.
תוכן

החוק יצר ממשל עצמי מעורב במחוזות בהודו הבריטית, שכונה דיארכיה. הנושאים השונים חולקו, כאשר מושל המחוז מנהל חלק מהנושאים באופן ישיר ובנושאים אחרים קובלו החלטות בפועל בידי ממשלה שנבחרה במועצה המחוקקת המחוזית שבוצעו באופן רשמי בשם המושל. המערכת שנוצרה הייתה פנייה בכיוון הפדרלי.
תחת החוק הפכה המועצה המחוקקת האימפריאלית לבית מחוקקים דו-ביתי הכולל את מועצת המדינה כבית עליון בן 60 חברים שהבחירות לו נערכו אחת לחמש שנים תחת אחת לשבע שנים, והאספה המחוקקת המרכזית כבית תחתון בן 145 חברים שהבחירות לו נערכו אחת לשלוש שנים. במרכז ניתנה סמכות מלאה למושל הודו וסמכות המועצה המחוקקת על שני בתיה הייתה מוגבלת למדי.
החוק צמצמם את סמכויותיו של מזכיר המדינה להודו שבאנגליה, כשהוא מעביר חלק מסמכויותיו לנציב העליון וחלקן האחר למושל הודו במועצתו.
הערות שוליים

↑  Atul Chandra Patra, Landmarks in the Constitutional History of India, Journal of the Indian Law Institute vol. 5, no. 1, 1963, עמ' 120‏, 2024. JSTOR 43950332 2024.
↑  M. P. Jain, Nehru and the Indian Federalisem, Journal of the Indian Law Institute vol. 19, no. 4, 1977, עמ' 392–418‏, JSTOR 43950497.
1 2  Thresiamma V.G., Making of the Indian Constitution and Debate on the Issue of Tribal Development, The Indian Journal of Political Science vol. 72, no. 1, 2011, עמ' 181–81‏, JSTOR 42761819
| --- | --- |
בקרת זהויות :  UKPARL: V8A1ir2B
חוסיין עלי

חוסיין עלי (בשוודית: Hussein Ali, בערבית: حسين علي, בתעתיק מדויק: חסין עלי; נולד ב-1 במרץ 2002 במאלמה שבשוודיה) הוא כדורגלן עיראקי-שוודי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת הירנפיין מליגת העל ההולנדית ובנבחרת עיראק.
קריירת מועדונים

עלי נולד במאלמה שבשוודיה וגדל במחלקת הנוער של מאלמה המקומית. בשנת 2019 החל לשחק בארברו, ובסך הכל ערך 58 הופעות ליגה במדי המועדון, רובן במסגרת ליגת העל השוודית.
ב-19 ביולי 2022 חתם עלי על חוזה לשלוש שנים בהירנפיין מליגת העל ההולנדית. ב-13 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד פיינורד במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2022/2023.
קריירה בינלאומית

עלי שיחק בנבחרת שוודיה עד גיל 21.
ב-7 בספטמבר 2023 ערך עלי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת עיראק, בניצחון על נבחרת הודו במסגרת גביע המלך לשנת 2023.
נכלל בסגל עיראק לטורניר גביע אסיה 2023.
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של עיראק לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).