stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גוסטבו פרדניק
הערות שוליים

↑  נדב גדליה, אופטימי בלי להתנצל, מקום בעולם גיליון 145 סיון ה'תשפ"ג
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300262805171  BNE: XX1544088  BnF: cb12216571b (data)  GND: 1057130567  ISNI: 0000 0000 6645 345X  LCCN: n90645516  ORCID: 0000-0001-6354-2390  SUDOC: 151362084  VIAF: 59133391   WorldCat (עם VIAF): 59133391 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אלימלך וכסלר (איש נעמי)

| --- | --- |

אלימלך וכסלר (איש נעמי), 1915
 לידה:  16 בדצמבר 1842 קריבה אוזרו, פלך פודוליה, אוקראינה 
 פטירה:  1919 (בגיל 76 בערך) 
 מדינה:  האימפריה הרוסית 
 
אלימלך וכסלר-בֶּזְרֶדְקָה (בכתיב יידי: וועקסלער-בעזרעדקאַ; ברוסית: Векслер-Безредка; י"ב בטבת תר"ג,‏ 16 בדצמבר 1842, קריבה אוזרו, אוייזד באלטה, פלך פודוליה, רוסיה – 1919, אודסה) שאימץ לעצמו את השם הספרותי "איש נעמי" - היה משכיל, מורה, עיתונאי, בלשן ומתרגם עברי, והיה ידוע בהקפדתו היתירה על שימוש בעברית המקראית הטהורה.
תולדות חייו

אלימלך וכסלר נולד בשנת 1842 בעיירה קריבה אוזרו (ביידיש: קריוואזער), במחוז באלטה שבפלך פודוליה, האימפריה הרוסית. הוא למד לימודים תורניים והצטיין בהם, אך לאחר מות אביו מסרה אותו אמו לידי דודו, אחי אביו באומן. שנותיו באומן היו קשות, כי דודו היה מלמד עני ומהיר חימה "גם אש תמיד קדחה באפו" כפי שהעיד בזכרונותיו. אלימלך המשיך להצטיין בלימודי הקודש, אך לא משך את ידיו גם מההשכלה הכללית.
בהשפעתם של משכילים באומן, הוא התעמק גם בלימוד תנ"ך, דקדוק ומליצה, ובהמלצתם החל לקרוא וליהנות מספרי ההשכלה. "כאשר כל האנשים סביבי הוזים שוכבים, קמתי אני לשעשע נפשי במליצות חידות ודברי המשוררים, אשר לא יבוא בקהל חסידים" הוא מספר. יחד עם רעיו נהג לקרוא בספרים כמו "הכוזרי" "מורה נבוכים" ואחרים, שלא נהגו לקרוא אותם בחוגים החרדיים.
בגיל 17 השיא אותו דודו בכפייה לנערה שיועדה עבורו כבר בגיל 12. הוא החל להסתופף בחברת החסידים אך תוך זמן קצר חזר להתעניין בספרים החיצונים והסביבה הצמידה לו את הכינוי: "אלימלך האפיקורוס". בעקבות הכינוי שדבק בו, שחררה אותו אשתו, לשביעות רצונו, מכבלי הנישואים
בגיל 23, עזב וכסלר את אומן והגיע לז'יטומיר, כדי להשתלם בבית המדרש לרבנים בניהולו של חז"ס, שנטה לו חסד מיוחד, ואף איפשר לו ללמוד רוסית. אלא שיריביו מאומן דאגו ליידע את אמו שהפך ל"אפיקורוס", והשמועה עשתה לה כנפיים והזיקה לשידוך של אחותו. האם הגיעה לז'יטומיר לקחתו חזרה לבית הולדתו. שם הוא ישב אומלל, עד לאחר חתונת אחותו. מכיוון שלא היו בידו האמצעים המתאימים, החליט לעבור לאודסה, לצבור מעט כסף בעבודתו, עד שיוכל לחזור לז'יטומיר להמשך ההשתלמות. אלא שבסופו של דבר נשאר באודסה כל ימיו.
בנו של וכסלר, אלכסנדר בזרדקה (אנ'), היה פרופסור ידוע למיקרוביולוגיה, ששימש בהנהלה הבכירה של מכון פסטר בפריז. וכסלר הוסיף לשמו שלו גם את השם: בזרדקה.
עבודתו

באודסה שימש וכסלר כמורה לתנ"ך ודקדוק בישיבה החדשה, בה למד יוסף קלוזנר. הייתה זו ישיבה שונה משאר הישיבות, מעיד קלוזנר. תלמוד למדו רק שלוש שעות ביום, שעה אחת תנ"ך ודקדוק ושלוש שעות רוסית גרמנית חשבון, היסטוריה וגאוגרפיה לחלופין. תלמיד נוסף שלמד אצל וכסלר היה גם שאול טשרניחובסקי, ועל כך כותב המשורר בזכרונותיו. חז"ס, שייסד את כתב העת "הצפירה", אפשר לו לכתוב מאמרים בעיתון, שהלכו ורבו במהלך השנים. וכסלר גם פרסם מאמרים בכתבי עת אחרים, ושמו היה ידוע בקרב הקהילה.
איש נעמי היה קפדן מאוד בענייני צחות השפה, ושימוש במילה שלא הופיעה בתנ"ך נחשבה בעיניו לסגנון ברברי. גם בין ספרי התנ"ך היו לו העדפות ברורות. קלוזנר מספר שיום אחד, הקריא חיבור שכתב כעבודת בית ווכסלר ונזף בו לעיני כל התלמידים: "אתה לא תדע עוד לכתוב עברית לעולם!" כל זאת משום שהשתמש במילה "מתנה" במקום "שי", "תשורה" או "מנחה" המקראיות. וכסלר היה נגד חידושי מילים בעברית ולדעתו "עברית ידעו לכתוב רק אברהם יצחק ויעקב: אברהם מאפו, יצחק ארטר ויעקב איכנבאום".
דוגמה נוספת להקפדתו היתירה של איש נעמי בענייני העברית מביא קלוזנר בספרה של זיוה שמיר: "המשורר, הגבירה והשפחה": "ואם אנו מוצאים, למשל, בשיר 'על סף בית-המדרש' את הביטויים 'מחשבה פורייה, היגיון רענן' - הרי אלה בשבילנו כיום הביטויים הטבעיים בעולם ; ואולם, בשנת תרנ"ד, כשנכתב ונדפס שיר זה, היו שני ביטויים אלה ברבריסמים גמורים, באופן שמורי ורבי, המליץ אלימלך איש-נעמי, אמר לי ש'ראוי לקרוע עליהם' "
כך שלתלמידיו היה קשה ללמוד ממנו את השפה העברית המתחדשת, אך לעומת זאת, הם ספגו ממנו את אהבת התנ"ך, שהייתה מושרשת בו. בעיניו הייתה הטפת הנביאים לא דתית מעיקרה, אלא מוסרית ברמה נשגבת.
מאמריו עסקו בענייני הקהילה, בפוליטיקה הכללית ובעיקר בענייני לשון.
עבודתו > מספריו

עט שקר סופרים, דרוהוביץ' תרס"ה
דברי צדוק הכהן... העתיקם לשפת עבר איש נעמי, אודסה תרנ"ד
שני נאומים, אודסה תרע"ג
הגו סיגים, דרוהוביץ' תרס"ט
הערות שוליים

1 2 3 4  ספר זיכרון לסופרי ישראל החיים אתנו כיום... ורשה: בית מערכת האסיף, תרמ"ט 1889, עמ' 140–146.
1 2  גצל קרסל, לכסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים, מרחביה, ספריית פועלים, 1965–1967
↑  על מנהגן של האלמנות קשות הפרנסה למסור את בניהן למשפחות אומנות לאחר מות האב, ראו אניטה שפירא, ברל; ביוגראפיה. כר' א'. (תל אביב, 1981), Freeze, ChaeRan. Jewish Marriage and Divorce in Imperial Russia, University Press of New England, 2002, p. 173
1 2 3 4  יוסף קלוזנר, דרכי לקראת התחיה והגאולה;  אבטוביוגראפיה, מסדה, תש"ו, עמ' 19 - 21
↑  זיוה שמיר, המשורר, הגבירה והשפחה, הקיבוץ המאוחד, 2013, עמ' 49.
↑  לקט קטן ממאמריו ראו לעיל בפרק: קישורים חיצוניים
↑  וראו הערות בספרו של נפתלי הרץ טור סיני, הלשון והספר, כרך הספר, מוסד ביאליק, תש"ך, עמ' 117 - 119, 121, 136 ועוד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311396105171  ISNI: 0000 0000 4890 2135  LCCN: nr95021448  VIAF: 36808282   WorldCat (עם VIAF): 36808282 
גלויה שנשלחה בשנת 1915 על ידי איש נעמי מאודסה לבנו בפריז, פרופ' אלכסנדר בזרדקה, ונתרמה על ידי הבן. מעברה השני של הגלויה מצולם דיוקנו של האב
איזידור מילקו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1855 סובוטיצה, סרביה 
 פטירה:  21 באפריל 1932 (בגיל 77) סובוטיצה, סרביה 
 מדינה:  הונגריה, ממלכת יוגוסלביה 
 
ד"ר איזידור מילקו (במקור בַּדֶקֶר - Baedeker; בהונגרית: Milkó Izidor; סובוטיצה, 1 בפברואר 1855 – סובוטיצה, 21 באפריל 1932) בעל קרקעות, עורך דין, עיתונאי, יהודי-הונגרי, חבר באגודת פטפי ובאגודת דוגוניץ' של העיר סגד.
ביוגרפיה

איזידור מילקו סיים את בית הספר התיכון בעיר הולדתו. מ-1872 למד משפטים באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), תוך כדי עיסוק בספרות. הוא קיבל דוקטור למשפטים ב-1884, אך לא עסק בעריכת דין. ב-1884 נבחר לנשיא בית היתומים בסובוטיצה, אך ב-1889 התפטר עקב מצב בריאותו שהתדרדר. עד 1893 עסק בעיקר בשיקום בריאותו, שהה הרבה במרחצאות בחו"ל וכתב מעט. מאוחר יותר הפך לרשם עירוני ראשי לשם כבוד בסובוטיצה, והשתתף שוב בחיי החברה והספרות. הוא התרושש לקראת סוף חייו. הובא למנוחות בבית קברות יהודי בסובוטיצה.
פעילותו

מ-1875 כתב מאמרים ב"עיתון הבירה" (Fővárosi Lapok) במשך עשור, אך משנות ה-70 של המאה ה-19 עבד רבות גם בעיתונים אחרים בבודפשט ובעיתוני מחוז באץ'-קישקון. הוא כתב סיפורים קצרים, נובלות, הומורסקות, רישומים ודיווחים על מסעותיו בחו"ל. בכתביו ייצג את השמרנות המתונה. מילקו הרבה להשתמש בשיטה של אפוריזם חכם ברישומיו. כתב על "חברת האדונים", וכשכתב את ה"ג'נטלמנים" לא כתב עליהם בלעג, בסרקזם - עוקצנות, אלא בהבנה ובהומור עדין, כבשיחת סלון מעוררת מוסר.
בתחום החברתי זכה להישגים בניהול התרבות ההונגרית בסובוטיצה (Szabad Lyceum). בתקופת נשיאותו בקהילה היהודית המקומית (1902) נבנה בית הכנסת של סובוטיצה. הוא העלה את הרעיון של הקמת עמותת בלטון וב-1886 ממנו החלה התנועה הגדולה ביותר שמטרתה הייתה להפיץ ספרים בשפה ההונגרית ולארגן ספריות ציבוריות. בעשור האחרון, לאחר התכתיב של חוזה טריאנון, ייצג כסופר הוותיק ביותר מבין ההונגרים ביוגוסלביה את הספרות ההונגרית שהוקמה בתחום הספרות והעיתונות בדרום הונגריה-צפון יוגוסלביה.
יצירותיו

בכל מקום ובשום מקום. רישומים, מאמרים. בודפשט, 1880
אופנה. נובלות, רישומים, בודפשט, 1883
מתוך אלבום של מבקר. אפוריזמים, בודפשט, 1886
פסיפס רומאי. זיכרונות מעיר הנצח. בודפשט, 1895
סיפור של קריירה. סיפורים. בודפשט, 1896
חיוך. עשרים סיפורים עליזים. בודפשט, 1897
ג'נטלמנים. הערות מהחברה. בודפשט, 1899
המקרה של פירנצה. סיפורים קצרים, סובוטיצה, 1924
החבר של השר. סיפורים עליזים. סובוטיצה, 1924
גברת ספקולן ואחרים. דמויות. סובוטיצה, 1924
נשים. נובלות, רישומים. סובוטיצה, 1924
סופרים וספרים. סיפורים קצרים, מאמרים. סובוטיצה, 1924
מתוך כתבי בדקר. נובלות, מאמרים. סובוטיצה, 1924
שנינו. שיחות, סצנות, סובוטיצה, 1928
כינויים ודמויותבהם השתמש: סנונית, פלאנר ו-.M.L
הנצחה

הסדנה של עמותת בית הכנסת טום (TUUM Zsinagóga.com) בסובוטיצה השיקה את הלשכה האינטלקטואלית איזידור מילקו בשנת 2011, במטרה להציג תרבות יהודית מסורתית ועכשווית ולארגן אירועי תרבות. מאז מאי 2013 פועלת הסדנה כתא ברוח האינטלקטואלית של בדקר.
במרץ 2013 הקימה הקהילה היהודית של סובוטיצה את המכון לתרבות יהודי על שם ד"ר איזידור מילקו. תפקיד המכון הוא לבצע דיגיטציה של המורשת הכתובה, התרבותית, הבנויה וההיסטורית הקשורה ליהודי מחוז וויבודינה לשעבר. המכון אחראי גם להפצת התרבות היהודית. המכון רצה להיות "הזהות והמראה החדש של המולדת". הוא היה בפירוק משנת 2015.
אגודת מילקו בסובוטיצה נוסדה מסיבות דומות.
לקריאה נוספת

Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái VIII. (Löbl–Minnich). Budapest: Hornyánszky. 1902. (חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים)
Szalay Károly (1977). Humor és szatíra Mikszáth korában. Budapest: Magvető Könyvkiadó. p. 521–523. ISBN 963-270-646-3. (קארוי סלאי: הומור וסאטירה בתקופת קלמן מיקסאט)
Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגר המוזיאון הספרותי פטפי)
הערות שוליים

↑  "A névadó szellemében". Magyar Szó: 2013. március 27.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265313305171  BnF: cb167594115 (data)  ISNI: 0000 0000 7912 4655  VIAF: 98057726   WorldCat (עם VIAF): 98057726
המגדל בנמל דובאי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים
 מיקום:  דובאי
 מדינה:  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2016–הווה (כ־9 שנים)
 עלות:  מיליארד דולר אמריקני
 אדריכל:  סנטיאגו קלטרווה 
 מידות
 גובה:  לפחות 928 מטר
 קומות:  200 
 
 קואורדינטות:  25°11′51″N 55°21′19″E﻿ / ﻿25.19762°N 55.35519°E﻿ / 25.19762; 55.35519
  (למפת דובאי מוגדלת) המגדל בנמל דובאי(למפת דובאי רגילה) המגדל בנמל דובאי he
 
המגדל בנמל דובאי (בערבית: برج خور دبي) הוא מגדל שנבנה בדובאי, איחוד האמירויות הערביות במחיר של 3.670 מיליארד דירהם איחוד האמירויות הערביות (שווה ערך למיליארד דולר אמריקני). המגדל יכלול מלון בעל 4,400 חדרים ו-11.16 מיליון רגל רבוע של קמעונאות. עם סיום בנייתו שצפויה להסתיים לכל המוקדם ב-2023, יהיה גבוה מבורג' ח'ליפה ויהיה אחד מגורדי השחקים הגבוהים בעולם.
יושב ראש "אעמאר החזקות" (Emaar Properties), מוחמד אל-עבאר, תיאר את הפרויקט כ"מונומנט אלגנטי" אשר הולך להוסיף ערך רב לעיר. "הבניין יהיה צר כך שיעורר דימוי של מינרט, ויעוגן לאדמה בעזרת כבלים חזקים".
הערות שוליים

↑  María Casbas, Dubai Creek Tower, la estructura que quiere superar al Burj Khalifa y convertirse en la más alta del mundo, Traveler, ‏2 בספטמבר 2020 (בספרדית)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גורדי שחקים ובנושא דובאי. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סנדמן (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כותרת הפתיחה
 מבוסס על:  "סנדמן" מאת ניל גיימן
 סוגה:  דרמת פנטזיה אימה על-טבעית
 יוצרים:  אלן היינברג
 בימוי:  Jamie Childs, אנדרס באיס, Louise Hooper 
 שחקנים:  טום סטארידג' בויד הולברוק ויויאן אצ'ימפונג
 מדבבים:  פאטון אוסוולט
 ארץ מקור:  ארצות הברית ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  11 (נכון ל־19 באוגוסט 2022) 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  אלן היינברג ניל גיימן דייוויד ס. גויר
 חברת הפקה:  חטיבת הטלוויזיה של האחים וורנר
 הפצה:  נטפליקס
 אורך פרק:  37–64 דקות
 שידור
 רשת שידור:  נטפליקס
 תקופת שידור מקורית:  5 באוגוסט 2022 – הווה
 קישורים חיצוניים
 thesandman.com
 דף התוכנית ב-IMDb
 
סנדמן (באנגלית: The Sandman, בתרגום מילולי: איש החול) היא סדרת דרמת-פנטזיה אמריקאית המבוססת על סדרת הרומנים הגרפיים באותו השם מאת הסופר ניל גיימן, שפורסמה על ידי DC קומיקס. הסדרה פותחה על ידי גיימן, דייוויד ס. גויר ואלן היינברג עבור שירות הזרמת המדיה "נטפליקס", ומככב בה טום סטארידג' בתפקיד הראשי בדמותו של חלום, ולצדו מככבים אנסמבל שחקנים הכולל את גוונדלין כריסטי, ויויאן אצ'ימפונג, בויד הולברוק, צ'ארלס דאנס, עזים צ'אודרי, סנג'יב בהסקר, קירבי האוול-בפטיסט, דייוויד ת'יוליס ומייסון אלכסנדר פארק.
פיתוחה של סדרת הרומנים הגרפיים למסך החלה בשנת 1991 ונותרה בגיהנום הפיתוח למשך שנים רבות. בשנת 2013, גויר הציע לאולפני האחים וורנר לעבד את הסדרה למסכי הקולנוע. את העיבוד הקולנועי התעתדו להפיק גויר וגיימן, לצדו של ג'וזף גורדון-לוויט, שהיה עתיד בנוסף גם לביים את העיבוד, במקביל לגילום דמותו של חלום. עם זאת, בשנת 2016, גורדון-לויט פרש בעקבות אי-הסכמות קריאייטיביות. עקב פיתוחו הממושך של העיבוד הקולנועי, הוחלט באולפני האחים וורנר להתמקד במקום זאת בפיתוח סדרת הרומנים כעיבוד טלוויזיוני. ביוני 2019, נמסר כי "נטפליקס" רכשה את זכויות ההפקה וההפצה; וצילומי העונה הראשונה התקיימו מאוקטובר 2020 עד לאוגוסט 2021.
הסדרה עלתה לשירות "נטפליקס" ב-5 באוגוסט 2022. עם עלייתה לשירות, הסדרה זכתה בעיקר לביקורות חיוביות, ששיבחו את הליהוק, עיצוב ההפקה, התלבושות, האפקטים החזותיים, הנאמנות לחומר המקור וביצועי השחקנים, ובמיוחד את ביצועיהם של סטארידג' ות'יוליס, אם כי מתחו ביקורת על קצב התקדמות העלילה. ב-2 בנובמבר 2022, נמסר על חידוש הסדרה לעונה שנייה ובינואר 2025 הוכרז שתהיה האחרונה.
עלילה > רקע עלילתי

עלילת הסדרה מגוללת את סיפורו של חלום, אחד משבעת הנצחיים, אדון החלומות והתגשמות רעיון החלימה עצמו, שנלכד בשנת 1916 על ידי מכשף באמצעות טקס שנועד לכלוא את אחותו, מוות; בשנת 2021, 105 שנה לאחר שנלכד, חלום מצליח להימלט ויוצא למסע במטרה לשקם את ממלכתו מהמשבר שאליו נקלעה בהיעדרו, במהלכו הוא עושה את דרכו בין עולמות וזמנים שונים כדי לתקן את הטעויות שעשה במהלך קיומו הנצחי, מבקר ידידים ואויבים ותיקים ופוגש ישויות חדשות – קוסמיות ואנושיות כאחד.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות

חלום / מורפיאוס (טום סטארידג') – התגלמות מושג החלומות ושליטהּ המלנכולי והאנוכי של ממלכת החלימה. האח השלישי מבין שבעת "הנצחיים".
קאיקול (ארנסט קינגסלי ג'וניור) – דמותו של חלום כגבר אפריקאי צעיר באגדות-עם אפריקאיות ודרך עיניה של נאדה, אהובתו מתקופת האבן.
הקורינתי (בויד הולברוק) – יציר סיוטים שנוצר על ידי חלום ומעוניין ליהנות מתענוגות העולם לאחר שנמלט מהחלימה.
לוּסיאֵן ׁ(ויויאן אצ'ימפונג) – הספרנית הראשית של ספריית החלימה, שקיבלה על עצמה את תחזוק הממלכה בהיעדרו של חלום. דמותה של לוּסיאֵן היא היפוך מגדרי לדמותו של לוּשן מהקומיקס המקורי, לו תפקיד דומה בחלימה.
מתיו (פאטון אוסוולט; דיבוב) – שליחו ומלוו העורב של חלום, שהיה בעברו אדם.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות ראשיות > שחקנים שותפים

ג'ון די (דייוויד ת'יוליס) – בנה המטורף של אתל קריפס, שמאמציו למצוא את ה"אמת" מסכנים את העולם. גיימן תיאר את דמותו של די כדמות "שעלולה לשבור את ליבך ולשמור על אהדתך תוך כדי שהיא לוקחת אותך למקומות החשוכים ביותר."
ג'ואנה קונסטנטיין (ג'נה קולמן) – בלשית ומומחית לאומנויות הנסתר. קולמן מגלמת שתי גרסאות של הדמות: את ליידי ג'ואנה קונסטנטיין, אצילה הרפתקנית בת המאה ה-18, ואת צאצאיתה בעידן המודרני, המבוססת על דמותו של ג'ון קונסטנטין.
לוציפר מורנינגסטאר (גוונדלין כריסטי) – מלאך שנפל ואחד משליטי הגיהנום, המבוסס על דמותו של השטן במיתולוגיה הנוצרית. גיימן ציין כי גרסתה של הסדרה "לוציפר" לדמותו של לוציפר, המגולמת על ידי טום אליס ומבוססת על סדרת ספין אוף באותו השם מאת גיימן, אינה תואמת את העלילה והאווירה המתוכננת לסדרה, ולכן מתוכנן להציג אותו מחדש באופן הנאמן לחומר המקור.
מוות (קירבי האוול-בפטיסט) – אחותו הגדולה של חלום והשניה מבין שבע הנצחיים, התגלמות המוות והחידלון האוספת את המתים לעולמה ועושה את עבודתה נאמנה תוך דאגה וכבוד למת. מוצגת לרוב כידידתו הקרובה, האדיבה, הפיקחת והשנונה של חלום.
רוברט "הוב" גאדלינג (פרדיננד קינגסלי) – בן-תמותה שזכה לחיי נצח באדיבותה של מוות ובמרוצת השנים הפך לאחד מידידיו הקרובים של חלום.
רוז ווקר / מערבלת החלומות (קיו רא) – צעירה בעלת קשר מסתורי לחלום ולחלימה, הנופלת טרף לתכסיסיו של הקורינתי במהלך חיפושיה אחר אחיה האבוד.
לייטה הול (רזאן ג'מאל) – חברתה של ווקר ואלמנה המתאבלת על בעלה המנוח.
יוניטי קינקייד (סנדרה ג'יימס-יאנג) – סבתה של רוז, שמתעוררת עם תחילת הסדרה מתרדמה בת מאה שנה.
ג'ד ווקר (אדי קרנג'ה) – אחיה הצעיר של רוז ובן חסותה של גולט, שמגינה עליו מפני הוריו המתעללים באמצעות החלימה.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות משניות

אתל קריפס (ג'ואלי ריצ'רדסון) – פילגשו של רודריק ברג'ס ואמו של ג'ון די. את דמותה של אתל קריפס הצעירה מגלמת ניב וולש.
הקטה (נינה ואדיה, סואד פארס ודיניטה גוהיל) – אלת הצמתים והגורלות בעלת מוטיב השילוש (אנ'), לה שלוש גופים – הזקנה, האם והעלמה – המייצגות את העבר, ההווה והעתיד.
הבל (עזים צ'אודרי) – אחיו הקטן של קין והקורבן הראשון במיתולוגיה של הדתות האברהמיות. הוא ואחיו נמצאים במחזור תמידי של רצח וחזרה לחיים.
תשוקה (מייסון אלכסנדר פארק) – התגלמות רגש התשוקה. תאומה/תאומתה האדרוגינוס של ייאוש והאח/ות הרביעי/ת מבין שבעת הנצחיים, שבינו/ה ובין חלום שוררת איבה ארוכת-שנים.
ייאוש (דונה פרסטון) – התגלמות רגש הייאוש. תאומתו/תאומתה של תשוקה. האחות החמישית מבין שבעת הנצחיים.
האל קרטר (ג'ון קמרון מיטשל) – דראג קווין ואמן קברט המשמש כבעלי בית ההארחה בו משתכנת רוז.
גילברט / פידלר'ס גרין (סטיבן פריי) – יציר ממלכת החלימה וג'נטלמן מסתורי ההופך לשומר ראשה ומגינהּ של רוז.
מרווין "מרוו" ראש-דלעת (מארק המיל; דיבוב) – תושב החלימה ואיש תחזוקה דמוי-ג'ק-או-לנטרן.
הקטור הול (לויד אווריט) – בעלה המת של לייטה.
מירנדה ווקר (אנדי אושו) – בתה של יוניטי ואמה של רוז. אושו גם מגלמת את גולט בדמותה של מירנדה.
שנטל וזלדה (קארה הורגן ודייזי באדג'ר) – צמד המשתכן בבית ההארחה של האל.
ברבי וקן (לילי טראוורס וריצ'רד פלשמן) – זוג נשוי המשתכן בבית ההארחה של האל.
מרטין טנבונס (לני הנרי; דיבוב), יצור קסום ודמוי-כלב, המופיע בחלומותיה של ברבי.
גולט (אן אוגבומו) – יצירת סיוטים המבקשת להפוך ליצירת חלומות ולהגן על ילדים מפני התעללות.
ברנבי (סם הייזלדין) – אביו המאמץ והמתעלל של ג'ד.
קלריס (ליסה אוהייר) – אמו המאמצת של ג'ד.
צוות השחקנים והדמויות > דמויות אורחות

רודריק ברג'ס (צ'ארלס דאנס) – מכשף שרלטן וגאוותן שניסה לכלוא את מוות כדי להשיג חיי נצח, אך לכד את חלום, אחיה, בטעות.
ד"ר ג'ון האת'וויי (ביל פטרסון) – אוצר במוזיאון המסייע לברג'ס מתוך רצון להשיב אליו את בנו המת.
אלכס ברג'ס (לורי קינסטון) – בנו של רודריק ברג'ס. את דמותו של אלכס בצעירותו מגלם בנג'מין אוון איינסוורת'; ואת דמותו בזקנותו, מגלם בנדיק בליית'.
קין (סנג'יב בהסקר) – אחיו הגדול של הבל, רוצחו, ומענו הנצחי.
הטי המטורפת (קלייר היגינס) – חסרת בית בת 280 ומכרה של ג'ואנה קונסטנטיין.
רוזמרי (שרה ניילס) – עוברת דרך המעניקה לג'ון די טרמפ במהלך מסעו אחר אבן האודם.
מזיקין (קאסי קלייר) – שדה ויד ימינו של לוציפר.
סקווטרבלוט (מרטין פורד) – שד המופקד על שערי הגיהנום.
כורונזון (מוניה צ'וואווה) – דוכס המעגל השביעי בגיהנום, שברשותו נמצאת הקובע של חלום.
נאדה (דברה אוילאד) – מלכה אפריקאית מתקופת האבן ואהובתו לשעבר של חלום.
בט מונרו (אמה דאנקן) – מלצרית בדיינר דרכים, העוסקת בכתיבת רומנים ולה רגשות אהבה נכזבת כלפי מארש.
מארש ינובסקי (סטיבן ברנד) – טבח בדיינר דרכים, המתגלה כהומוסקסואל השוכב עם בנה של בט, ברנרד.
מארק ברואר (לורי דייווידסון) – לקוח חולף בדיינר דרכים, הלחוץ לקראת ריאיון בחברה נחשבת.
ג'ודי (דייזי הד) – לקוחה קבועה בדיינר דרכים, שזה עתה נפרדה מבת-זוגה. אחת מידידותיה של רוז ווקר.
קייט פלטשר (לורד פאברס) – לקוחה קבועה בדיינר דרכים ומנכ"לית החברה אליה שואף מארק להתקבל.
גארי פלטשר (ג'יימס אודום) – לקוח קבוע בדיינר דרכים, שם הכיר את אשתו, קייט. גארי מתעב את עבודתו תחת פיקודה של אשתו.
ויל שקסברד (סמואל בלנקין)– מחזאי מתחיל בן המאה ה-16 הסוגר עסקה עם חלום ומשנה את שמו לוויליאם שייקספיר.
פיליפ סיטץ (לואיס ריבס) – עיתונאי במדור פלילים המתחזה לרוצח סדרתי בשם ה"בוגימן".
עזאזל (רוג'ר אלאם; דיבוב) – אחד מדוכסי הגיהנום המשרתים תחת פיקודו של לוציפר.
סקירה > סקירת סדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | הוזרמה לראשונה> הפרק הראשון | הוזרמה לראשונה> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 11 | 11 | 5 באוגוסט 2022 | 19 באוגוסט 2022 |
סקירה > עונה 1

|  מספר פרק |  מספר פרק בעונה |  שם הפרק באנגלית |  שם הפרק בעברית |  בימוי |  כתיבה |  תאריך שידור מקורי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Sleep of the Just | שנת ישרים | מייק בארקר | ניל גיימן, דייוויד ס. גויר ואלן היינברג | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 2 | 2 | Imperfect Hosts | מארחים בלתי מושלמים | ג'יימי צ'יילדס | אלן היינברג | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 3 | 3 | Dream a Little Dream of Me | שמור לך חלום קטן | ג'ים קמפולונגו |  | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 4 | 4 | A Hope in Hell | תקווה בגיהנום | אוסטין גוזמן |  | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 5 | 5 | 24/7 | 24/7 | אמני רוזסה |  | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 6 | 6 | The Sound of Her Wings | צליל כנפיה | מאירזי אלמס | לורן בלו | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 7 | 7 | The Doll's House | בית הבובות | אנדרה באיז | הת'ר בלסון | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 8 | 8 | Playing House | לשחק באמא ואבא | אלכסנדר ניומן-וייז |  | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 9 | 9 | Collectors | אספנים | קורלי פרג'אט | ונסה ג'יימס בנטון | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 10 | 10 | Lost Hearts | לבבות אבודים | לואיז הופר | ג'יי פרנקלין | ‏5 באוגוסט 2022 |
| 11 | 11 | Dream of a Thousand Cats / Calliope | לחלום על אלף חתולים / קאליופה | היסקו הלסינג ולואיז הופר | קתרין סמית'-מקמולן | 19 באוגוסט 2022 |
הפקה > קדם הפקה ופיתוח > עיבוד קולנועי

לאורך סוף שנות התשעים, אולפני האחים וורנר שקדו על פיתוח עיבוד קולנועי לקומיקס. הבמאי רוג'ר אברי נשכר למלאכת הבימוי לאחר הצלחתו של הסרט "ספרות זולה", ושיתף פעולה עם תסריטאי "שודדי הקאריביים" טד אליוט וטרי רוסיו בשנת 1996 על עדכון טיוטת התסריט הראשון שלהם, שנועד למזג את עלילת הכרך הראשון, אקדמות ונעימות ליליות עם עלילתו של הכרך השני, בית הבובות. אברי רצה שהסרט ייקח בחלקו השראה חזותית מיצירתו של האנימטור יאן סוונקמאגר. אברי פוטר לאחר חילוקי דעות על החזותיות של הסרט עם המפיק ג'ון פיטרס, שהיה ידוע בעיקר בעבודותיו על "באטמן ו"סופרמן חי". לפרויקט נכתבו ובוטלו מספר תסריטים נוספים. טיוטה מאוחרת יותר של התסריטאי ויליאם פארמר, שנסקרה באתר "Ain't It Cool News", זכתה לתגובה שלילית מאוד מצד המעריצים. גיימן כינה את התסריט האחרון שאולפני "האחים וורנר" שלחו לו "לא רק את התסריט הגרוע ביותר של 'סנדמן' שראיתי, אלא גם את התסריט הגרוע ביותר שקראתי." גיימן העיר כי חוסר שביעות רצונו מהצורה בה הדמויות שטופלו הניאו אותו מכתיבת סיפורים נוספים הקשורים לשבעת הנצחיים, אף על פי שמאז הוא כתב את לילות אינסופיים.
בשנת 2001, תהליך הפיתוח של הפרויקט נתקע. בפאנל שאלות ותשובות בכנס הקומיק-קון שנערך בשנת 2007, העיר גיימן: "אני מעדיף שלא יופק סרט של 'סנדמן' מאשר שיופק סרט רע של 'סנדמן', אבל אני מרגיש שהגיע הזמן לסרט של 'סנדמן' בקרוב. אנו זקוקים למישהו שיש לו אותו האובססיה לחומר המקור כפי שהייתה לפיטר ג'קסון עם 'שר הטבעות' או לסם ריימי עם 'ספיידרמן'." באותה שנה הוא הצהיר שהוא יכול לראות את טרי גיליאם כמי שיביים את העיבוד: "תמיד אתן משהו לטרי גיליאם, לנצח, כך שאם טרי גיליאם אי פעם ירצה לעשות את 'סנדמן' אז מבחינתי טרי גיליאם צריך לעשות את 'סנדמן'." בשנת 2013, נשיאת "DC Entertainment" באותה התקופה, דיאן נלסון, ציינה שהסרט של "סנדמן" יהיה עשיר בדומה ליקום של "הארי פוטר". בתחילת דצמבר, דייוויד ס. גויר הודיע בראיון שהוא יפיק עיבוד לרומן הגרפי, לצידם של ג'וזף גורדון-לוויט וניל גיימן. התסריטאי ג'ק תורן נשכר לכתוב את התסריט. ב-16 באוקטובר 2014, הבהיר גיימן כי אמנם הסרט לא הוכרז על ידי אולפני "האחים וורנר" יחד עם שאר הסרטים של DC, אך במקום זאת יופץ על ידי "ורטיגו" ויוכרז לצידם של שאר הסרטים שלהם. במהלך ריאיון עם "Deadline Hollywood", גויר אמר שהאולפנים שמחים מאוד מהתסריט הנוכחי של הסרט. על פי אותו האתר, הסרט אמור היה להיות מופץ על ידי חברת "ניו ליין סינמה". באוקטובר 2015 חשף גויר כי הם שוכרים תסריטאי חדש על מנת לשכתב את התסריט שנכתב על ידי ג'ק תורן, וקבע כי הוא מאמין שהסרט יתחיל את הפקתו בשנה שלאחר מכן. במרץ 2016, "הוליווד ריפורטר" חשף כי התסריטאי אריק הייסרר נשכר לשכתב את התסריט. יום למחרת החשיפה, הודיע גורדון-לוויט שהוא פורש מהפקת הסרט בגלל אי הסכמות עם האולפנים בנוגע להפקתו. ב-9 בנובמבר 2016, דיווח האתר "i09" כי הייסרר הגיש את טיוטת התסריט שלו אך עזב את ההפקה, בטענה כי הסרט צריך להיות סדרת טלוויזיה ברשת "HBO" במקום זאת.
הפקה > קדם הפקה ופיתוח > עיבוד טלוויזיוני

בשל התארכות תקופת הפיתוח הממושכת של הסרט, בשנת 2010, "DC Entertainment" החליטה להעביר את מיקוד הפיתוח לעיבוד טלוויזיוני. במאי הקולנוע, ג'יימס מנגולד, הציג קונספט לסדרה בפני HBO, תוך התייעצות עם גיימן עצמו על בסיס לא רשמי, אך רעיון זה הוכיח את עצמו כבלתי מוצלח. בספטמבר 2010, דווח כי חטיבת הטלוויזיה של האחים וורנר מתירה את הזכויות להפקת סדרת טלוויזיה, וכי יוצר הסדרה "על טבעי", אריק קריפק, הוא המועמד המועדף עליהם לעיבוד הסאגה. במרץ 2011, הוכרז דרך הבלוג של ניל גיימן כי אף על פי שהוא ו-"DC" אהבו את רעיונותיו של אריק קריפק לסאגה של סנדמן, גיימן קיווה להשיק את הסדרה בצורה אחרת. עם זאת, התוכניות לעיבוד טלוויזיוני הוקפאו כאשר הפקת העיבוד הקולנועי החלה להתקדם במקביל.
בשנת 2018, כאשר גיימן החל לעבוד על עיבודו הטלוויזיוני של "בשורות טובות", הספר שכתב יחד עם טרי פראצ'ט, פנה אליו גויר שוב בנוגע לעיבוד טלוויזיוני עבור "סנדמן". בשלב זה, לגוייר היו מספר תסריטים מוצלחים נוספים, כולל לטרילוגיית "האביר האפל". גויר חיבר את גיימן לאלן היינברג, תסריטאי ומעריץ של יצירתו של גיימן. בעוד שהיינברג סירב בתחילה להצעתו לעבוד על הסדרה מכיוון שהוא תפס אותה בתחילה כ"בלתי ניתנת לעיבוד", גויר הצליח לשכנע אותו לעשות זאת מכיוון שתכנן לעבד את הקומיקס כסדרה.
ב-30 ביוני 2019, נמסר כי נטפליקס רכשה את זכויות הפקת הסדרה והזמינה לה עונה ראשונה בת 11 פרקים. הסדרה נוצרה על ידי היוצר אלן היינברג שעתיד גם להפיק את הסדרה לצדם של ניל גיימן ודייוויד ס. גויר. ב-20 באפריל 2020, דווח כי על אף התפרצות מגפת הקורונה, תהליך ההפקה החל באופן פעיל, ובין היתר התסריט נמצא בשלבי כתיבה ותהליכי הליהוק החלו.