stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סכר טבקה

| --- | --- |

 מיקום:  סוריה
 סוג:  סכר סוללה, תחנת כוח הידרואלקטרית 
 סוכר את:  נהר הפרת
 יוצר את:  אגם אסד
 אורך:  4,500 מטרים
 רוחב בבסיס:  512 מטרים
 רוחב בראש:  19 מטרים
 גובה:  60 מטרים
 ייצור חשמל:  824 מגה-ואט
 תקופת הבנייה:  1968–1973 (כ־5 שנים)
 שטח אגם:  610 קמ"ר
 קואורדינטות:  35°52′20″N 38°34′00″E﻿ / ﻿35.872222222222°N 38.566666666667°E﻿ / 35.872222222222; 38.566666666667
  (למפת סוריה מוגדלת) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהסכר טבקה(למפת סוריה רגילה) דמשק חלב חומס לטקיה חמה דיר א-זור אל-חסכה א-רקה הים התיכון  ישר. לבנון ירדן עיראק טורקיהסכר טבקה
 
סכר טבקה (בערבית: سد الطبقة, בתעתיק מדויק: סד אלטבקה; נקרא גם סכר א-ת'ורה, בערבית: سد الثورة, מילולית: "סכר המהפכה") הוא הסכר הגדול בסוריה. הסכר ממוקם על נהר הפרת, והוא נבנה על ידי מילוי עפר. הסכר נמצא כ-40 קילומטרים במעלה הנהר מהעיר א-רקה. גובה הסכר 60 מטרים ואורכו 4.5 קילומטרים. יצירתו הובילה להיווצרות אגם אסד, מאגר המים הגדול בסוריה. הסכר הוא הראשון מבין שלושה סכרים שסוריה בנתה על הפרת, כאשר השניים האחרים הם סכר תשרין וסכר הבעת'.
במקור תוכנן הסכר על מנת לייצר כוח הידרואלקטרי ועל מנת להשקות אדמות. הוא הוקם בין השנים 1968–1973 בסיועה של ברית המועצות. במהלך הקמתו ולפני הצפת אגם אסד, נחקרו אתרים ארכאולוגיים שונים, בהם תל אבו הוריירה, מורייבת, תל פרי ותל מסכנה וחבובה כבירה, במאמץ שנוהל על ידי אונסק"ו על מנת להציל את הממצאים באתרים אלו לפני שיוצפו.
בשנת 1974, כאשר צומצם הזרם בנהר הפרת בכ-25% על מנת למלא את האגם, פרצה מחלוקת בין סוריה לבין עיראק, אשר איימה להפציץ את הסכר. המחלוקת יושבה בסיוען של ערב הסעודית וברית המועצות, וסוריה הסכימה להזרים יותר מים לעיראק.
ב-11 בפברואר 2013, במהלך מלחמת האזרחים בסוריה, עבר הסכר לשליטת האופוזיציה הסורית. ארבע מתוך שמונה הטורבינות של הסכר המשיכו לפעול, ועובדי הסכר המשיכו לקבל שכר מהמממשלה הסורית. בדצמבר 2016 כבשה המדינה האסלאמית את העיר הסמוכה לסכר, א-ת'ורה. בתחילת 2017 לחם כוח משותף של הכוחות הסוריים הדמוקרטיים וצבא ארצות הברית נגד המדינה האסלאמית, וכתוצאה מכך נפגעה תחנת הכוח ההידרואלקטרית וחדלה לפעול והסכר היה בסכנת התמוטטות. הפסקת אש נקבעה כדי לאפשר תיקון חירום של הסכר. במאי 2017 עבר הסכר לשליטת הכוחות הסוריים הדמוקרטיים.
סטן למפרט

סטן "סטנלי" למפרט (באנגלית: Stan "Stanley" Lampert;‏ 1 בדצמבר 1928 – 8 בנובמבר 2015) היה אתלט יהודי-אמריקאי, שיאן עולם (1954), אלוף המכביה השלישית (1950) וסגן אלוף ארצות הברית (1949) בהדיפת כדור ברזל ואלוף המכביות (השלישית 1950 והרביעית 1953) בזריקת דיסקוס. בשנים 1949 ו-1954 קבע למפרט את התוצאה השנייה בטיבה בעולם בהדיפת כדור ברזל.
ביוגרפיה

למפרט למד באוניברסיטת ניו יורק.
ביוגרפיה > 1947

באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1947 זכה למפרט במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 15.91 מטר. בתחרות שנערכה בסולט לייק סיטי ב-21 ביוני הוא קבע שיא איש חדש של 15.97 מטר.
ביוגרפיה > 1948

בתחרות שנערכה בניו יורק ב- 29 במאי 1948 קבע למפרט בהדיפת כדור ברזל שיא אישי חדש של 15.99 מטר. כחודש ושבוע לאחר מכן, במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לונדון (1948) שנערכו באוונסטון, אילינוי ב-9 ביולי הוא סיים במקום שמיני בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 15.57 מטר ולא נכלל במשלחת האמריקאית למשחקים.
ביוגרפיה > 1949 > סגן אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1949 זכה למפרט במדליית כסף בתוצאה של 16.32 מטר, אחרי ג'ים פוקס היהודי שקבע שיא אליפות חדש של 17.49 מטר. בתחרות שנערכה בניו יורק ב-11 ביוני אותה שנה הוא קבע בהדיפת כדור ברזל שיא איש חדש של 17.24 מטר התוצאה השנייה בטיבה בעולם.
ביוגרפיה > 1950

באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1950 סיים למפרט במקום שישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.18 מטר.
ביוגרפיה > 1950 > אלוף המכביה

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השלישית שנערכו בסוף ספטמבר 1950 זכה למפרט בשתי מדליות זהב,  בזריקת דיסקוס בתוצאה של 36.59 מטר, לפני מרקוס מדרום אפריקה (36.23 מטר) ורפאל מאירון מישראל (34.78 מטר) ובהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 15.54 מטר.
ביוגרפיה > 1952

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת הלסינקי (1952) שנערכו בלוס אנג'לס, קליפורניה ב-27 ביוני 1952 סיים למפרט במקום שמיני בהדיפת כדור ברזל של 16.06 מטר.
ביוגרפיה > 1953

באליפות ארצות הברית שנערכה בדייטון אוהיו בשנת 1953 סיים למפרט במקום חמישי בתוצאה של 15.90 מטר. בתחרויות האתלטיקה של המכביה הרביעית שנערכו בסוף ספטמבר אותה שנה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 43.64 מטר, לפני אורי גלין מישראל (41.13 מטר) וברנרד מאייר מארצות הברית (40.50 מטר). מדליית כסף, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 15.92 מטר, אחרי ברנרד מאייר (16.36 מטר) ולפני מרטין אנגל מארצות הברית (14.22 מטר), שניהם מארצות הברית.
ביוגרפיה > 1954 > תוצאה טובה משיא העולם

בתחרות שנערכה באסבורי פארק ב-1 במאי 1954 קבע למפרט בהדיפת כדור ברזל תוצאה טובה משיא העולם - 18.13 מטר.
ביוגרפיה > 1956

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מלבורן (1956) שנערכו בלוס אנג'לס ב-29 ביוני 1956 סיים למפרט במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.31 מטר.
באליפות ארצות הברית אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.41 מטר.
שיאים אישיים

הדיפת כדור ברזל: 18.13 מטר (1954)
תארים והישגים

בשנת 2011 זכה למפרט להיכלל בהיכל התהילה של אוניברסיטת ניו יורק.
הערות שוליים

↑  STANLEY LAMPERT Obituary (באנגלית)
↑  סטן למפרט - המבחנים האמריקאים למשחקים האולימפיים עמוד 93
↑  רק שלושת האתלטים הראשונים בכל ענף, זכו לייצג את ארצות הברית במשחקים האולימפיים.
↑  מ. מייזלס, המכביה שוברת שיאים, מעריב, 1 באוקטובר 1950
↑  סטן למפרט - המבחנים האמריקאים למשחקים האולימפיים עמוד 102
↑  שיא העולם היה שייך לפרי או'בריאן מארצות הברית ועמד על תוצאה של 18.04 מטר ונקבע ב-5 ביוני 1953. שיא זה נשבר כשבוע לאחר התוצאה שקבע סטן למפרט, ב-8 במאי 1954, על ידי פרי או'בריאן בתוצאה של 18.42 מטר.
↑  סטן למפרט - המבחנים האמריקאים למשחקים האולימפיים עמוד 111
↑  סטן למפרט, באתר היכל התהילה של אוניברסיטת ניו יורק
סכר מורלוס

סכר מורלוס (בספרדית: Presa Morelos) הוא הסכר האחרון על נהר הקולורדו, ומעבר לו המים אינם זורמים יותר בערוץ המקורי של הנהר. הסכר נבנה בשנות ה-50 של המאה ה-20 לאחר שארצות הברית ומקסיקו חתמו ב-1944 על הסכם לחלוקת מי הנהר. הסכר שוכן כ-2 קילומטרים דרומית למפגש הגבולות בין קליפורניה לעיירה לוס אלגודונס (Los Algodones) במדינת באחה קליפורניה בצפון-מערב מקסיקו. הסכר נבנה על ידי מקסיקו ומתוחזק על ידה אף על פי שהמחצית המזרחית של הסכר נמצאת בתחומי מחוז יומה באריזונה בדרום-מערב ארצות הברית.
הסכר קרוי על שם חוסה מריה מורלוס (José María Morelos), מגיבורי עצמאות מקסיקו מספרד. אורך הסכר 426.72 מטרים, והוא כולל 20 שערים רדיאליים על נהר הקולורדו ומבנה ההטיה הכולל 12 שערים רדיאליים השולטים על ההטיה למערכת התעלות במקסיקו. החלק של הנהר מתוכנן לעמוד בשיטפון של עד 9,911 מטרים מעוקבים בשנייה, ומתקן ההטיה מסוגל להעביר עד 226 מטרים מעוקבים בשנייה.
הסכר מאפשר למקסיקו להטות מים מנהר הקולורדו לאדמות המעובדות בחקלאות שלחין בעמק מקסיקלי, שהוא בין האזורים החקלאיים הפוריים ביותר במקסיקו.
את הסכר מנהלת ועדת הגבול הבינלאומי והמים (International Boundary and Water Commission בראשי תיבות IBWC) המשותפת לשתי המדינות.
ב-23 במרץ 2014 נפתחו השערים על הנהר בסכר מורלוס והחלה זרימה מתוכננת בת שמונה שבועות בערוץ הנהר המקורי. המטרה הייתה לחדש את צמחיית הגדות המדברית של הדלתה של הקולורדו, באזור בו סייר חוקר הטבע אלדו לאופולדו ב-1922 ותיאר ביומן המסע שלו "A Sand County Almanac" כ"ג'ונגלים כבירים" וכ"חורשות נהדרות".
הערות שוליים

↑  Colorado River Boundary Section
↑  Border Water Source of Conflict and Cooperation: What Makes Management of Border Water Resources a Challenge?
↑  International Boundary and Water Commission
↑  Historic "Pulse Flow" Brings Water to Parched Colorado River Delta
עיר עתיקה

ערך זה עוסק ברובע ההיסטורי בערים רבות. אם התכוונתם לעיר העתיקה בירושלים, ראו .
העיר העתיקה בירושלים
מבט מלמעלה על גגות העיר עתיקה של רגנסבורג ובמרכזה קתדרלת סנט פטרוס.
העיר העתיקה של טובינגן, גרמניה
"העיר העתיקה" הוא השם המקובל בערים רבות בעולם לרובע היסטורי בעיר, שעיקר בנייתו הסתיימה לפני מאות שנים, ומהווה את הגרעין המקורי של העיר.
הגדרה ומינוח

על פי רוב מתייחס המונח "העיר העתיקה" לחלק חי ונושם של העיר, שמקורו בימי הביניים או בתחילת העת החדשה, ולא לאתר ארכאולוגי מן העת העתיקה. בערים רבות הרובע הנקרא "העיר העתיקה" מוקף חומה או שניתן למצוא בו שרידים לחומה כזאת, וכן ביצורים נוספים, שנועדו להגן על העיר מאויבים.
"העיר העתיקה" ברבות מערי העולם כוללת ריכוז של מבנים ואתרים בעלי חשיבות היסטורית, ארכיטקטונית, אמנותית, תרבותית וכדומה, ומבטאת את המורשת של המקום. רק באמצע המאה ה-19 החלה להתעורר ברחבי העולם המודעות לשימור אתרים המהווים חלק ממורשת המקום, והמגמה הרווחת של הריסת מבנים ישנים על מנת לפנות מקום לפרויקטים חדשים הוחלפה במגמת שיפוץ, שימור ושיחזור שלהם. במרבית הערים בהן קיימת "עיר עתיקה", מהווה זו מוקד משיכה תיירותי. ערים עתיקות קיימות גם בערים מוסלמיות, ונקראות קסבות. הקסבות של הערים המוסלמיות מאופיינות בסמטאות צרות ומפותלות, בנייה עתיקה וצפופה, ולעיתים גם בשוק עממי שפועל במרכזן.
ערים ואזורים

באזור הסהר הפורה ישנן ערים עתיקות רבות. בישראל קיימת עיר עתיקה בערים אחדות, ובהן ירושלים, חברון, יפו, צפת, עכו, ובאר שבע (אם כי בניית העיר העתיקה של באר שבע החלה רק בשנת 1900). רוב הבינוי בערים אלו הוא מהמאות ה-18 וה-19 אך קיימים בהם גם מבנים עתיקים הרבה יותר אשר השתמרו לאורך ההיסטוריה. בישראל, על פי רוב, מכוון הביטוי "העיר העתיקה" לבדו לעיר העתיקה בירושלים.
רבות מערי אירופה כוללות רובע היסטורי המוגדר כ"עיר עתיקה", ובהן פראג, לונדון, סטוקהולם, רודוס ועוד. כמעט בכל הערים האירופאיות, העיר העתיקה היא למעשה גרעין העיר של ימי הביניים ואף ימי הביניים המאוחרים. כמעט ולא קיימים בערי אירופה מרקמים עירוניים מהעת העתיקה הממשיכים לתפקד כמרקם עירוני פעיל. ברומא לדוגמה, נשתמר בחלקו הפורום רומנום אך אינו חלק פעיל מהעיר מאז נפילת האימפריה הרומית.
ראו גם

קסבה
אקרופוליס
עיר ומלואה

| --- | --- |

עטיפת הספר במהדורת 1999 שלו
 מידע כללי
 מאת:  ש"י עגנון
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  סיפורת
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1973
 מספר עמודים:  724
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  001216828, 001895621, 001060246
עיר ומלואה הוא אסופת סיפורים של ש"י עגנון שהביאה לדפוס בתו, אמונה ירון, ב-1973, כשלוש שנים לאחר פטירתו. הסיפורים מתרחשים כולם בעיר הולדתו בוצ'אץ' ונכתבו אחרי השואה וחורבן הקהילה היהודית של העיר. וכך הוא כותב בהקדמה לספר, שהוא הארוך בספריו:
זה ספר תולדות העיר ביטשאטש היא בוטשאטש אשר כתבתי בצערי וביגוני למען ידעו בנינו אשר יקומו אחרינו שעירנו עיר מלאה תורה וחכמה ואהבה ויראה וחיים וחן וחסד וצדקה הייתה למן היום הוסדה ועד שבא השיקוץ המשומם והטמאים והמטורפים אשר עמו ועשו בה כליה.
בסיפורים הכלולים בספר זה חזר עגנון לקרוא לעירו ביטשאטש במקום הכינוי "שִבּוּש" שבו כינה אותה ביצירות מוקדמות, כאשר חש כי השתבש משהו בחיי תושביה[דרוש מקור].
הסיפורים הכלולים בספר מספרים על העיר מראשיתה, על אנשיה בעיקר היהודים אך גם הגויים, על שקיעתה ועל חורבנה וכוללים קטעים אוטוביוגרפיים רבים.
את הכרך חותם הסיפור "הסימן", שראה אור כבר בשנת 1962, בכרך "האש והעצים". על מיקומו של הסיפור בסוף "עיר ומלואה" העירה ניצה בן-דב: "הבחירה העריכתית לחתום בסיפור זה קובץ, העוסק בעיר המולדת בוצ'אץ', מרמזת שזה סופו הנורא וזו חתימתו האחרונה של אותו עולם ומלואו תוסס וחיוני שעגנון תיעדו באהבה, במסירות ובביקורתיות בכרך זה וביצירות אחרות."
תוכן הספר

הספר מתחלק לארבעה ספרים.
ראו גם

"בשעה אחת" - מסיפורי "עיר ומלואה"
לקריאה נוספת

יעקב רבי, התורה, האמונה ומירמת הצדקה, על המשמר 12 באוקטובר 1973.
שולמית אלמוג, עיר, משפט, סיפור : מקום המשפט בעיר ומלואה של ש"י עגנון, הוצאת שוקן, 2002.
יהודה פרידלנדר מסכת שיבה ופרידה - מ "אורח נטה ללון" דרך "האש והעצים" ל "עיר ומלואה", הארץ, 1 ביוני 1973.
שמואל ורסס, "בין אדם לבעלי חיים - מוטיבים וגלגוליהם ב'עיר ומלואה'", בספרו ש"י עגנון כפשוטו, מוסד ביאליק, 2000, עמ' 212-189.
עמר ברטוב, Anatomy of a Genocide: The Life and Death of a Town Called Buczacz, Simon & Schuster, 2018
ההסטוריון בעקבות גיא ההריגה, מעריב, 21 באפריל 2020
הערות שוליים

↑   ניצה בן-דב, חיים כתובים – על אוטוביוגרפיות ספרותיות ישראליות, הוצאת שוקן, 2011, פרק ראשון: חמלת ה' במבט אירוני – חווית השואה ב"הסימן" של עגנון, עמ' 52-31.
| כתבי שמואל יוסף עגנון |
| --- | --- | --- |
| רומנים | הכנסת כלה • סיפור פשוט • אורח נטה ללון • תמול שלשום • שירה • בחנותו של מר לובלין |  |
| נובלות | בדמי ימיה • והיה העקוב למישור • עד הנה • שבועת אמונים • תהלה |  |
| סיפורים קצרים | אגדת הסופר • אחות • אצל חמדת • בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש • בין שתי ערים • בשעה אחת • בתוך עירי • האדונית והרוכל • המלבוש • הסימן • הפרוטה • הרופא וגרושתו • השיר אשר הושר • התרנגול ותפילת בני אדם • לאחר הסעודה • מאויב לאוהב • מלאך המות והשוחט • מעשה העז • מעשה רבי גדיאל התינוק • עגונות • עד עולם • עובדיה בעל מום • עידו ועינם • פנים אחרות • פרנהיים • פת שלימה • שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו |  |
| סיפורים | לפנים מן החומה • הנדח • בלבב ימים |  |
| קובצי סיפורים | אלו ואלו • פולין: סיפורי אגדות (מתוך "אלו ואלו") • על כפות המנעול • סמוך ונראה • פרקים של ספר המדינה (מתוך "סמוך ונראה") • ספר המעשים • עד הנה • האש והעצים • עיר ומלואה • לפנים מן החומה • פתחי דברים  • קורות בתינו • תכריך של סיפורים |  |
| מכתבים | אסתרליין יקירתי (עם אשתו) • ש"י עגנון – ש"ז שוקן: חילופי אגרות (תרע"ו – תשי"ט) (עם המוציא לאור) • מסוד חכמים |  |
| אנתולוגיות | ימים נוראים • אתם ראיתם  • ספר סופר וסיפור • סיפורי הבעש"ט |  |
| שונות | כלב חוצות • ספר האותיות (ספר ילדים) • מעצמי אל עצמי (קובץ מאמרים ונאומים) • יידישע ווערק (קובץ סיפורים ושירים ביידיש) |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סכר לואיסטון

| --- | --- |

סכר לואיסטון 2008
 מיקום:  מחוז טריניטי, קליפורניה, ארצות הברית
 סוג:  סכר סוללה
 סוכר את:  הנהר טריניטי
 יוצר את:  אגם לואיסטון (אנ')
 אורך:  227 מטרים
 גובה:  28 מטרים
 ייצור חשמל:  0.35 מגה-ואט
 תקופת הבנייה:  1961–1963 (כשנתיים)
 שטח אגם:  0.003 קמ"ר
 מפעיל:  לשכת הטיוב של ארצות הברית
 קואורדינטות:  40°43′30″N 122°47′46″W﻿ / ﻿40.725°N 122.796111°W﻿ / 40.725; -122.796111
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סכר לואיסטון(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה סכר לואיסטון(למפת קליפורניה רגילה) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטסכר לואיסטון(למפת קליפורניה מוגדלת) סקרמנטו לוס אנג'לס סן פרנסיסקו סן דייגו סן חוזה פרזנו בייקרספילד אורגון נבדה א ר י ז ו נ ה  מקסיקו האוקיינוס השקטסכר לואיסטון
סכר לואיסטון (באנגלית: Lewiston Dam) הוא סכר עפר וסלעים על הנהר טריניטי, סמוך לוויברוויל (אנ'), במחוז טריניטי בצפון-מערב מדינת קליפורניה בארצות הברית. הסכר שוכן 11 קילומטרים במורד הנהר מסכר טריניטי ונבנה על ידי לשכת הטיוב של ארצות הברית בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 כחלק ממיזם העמק המרכזי הפדרלי לאספקת מי השקיה לעמק סן חואקין (אנ') הצחיח.
גובהו של סכר לואיסטון 28 מטרים, והוא יוצר את מאגר המים אגם לואיסטון (אנ'). הסכר כולל תחנת כוח הידרואלקטרית קטנה. מהסכר מופנים רוב המים מהנהר דרך מנהרה באורך 17.2 קילומטרים לעמק סקרמנטו.
הערות שוליים

↑  Stene, Eric A. (1996). "Trinity Division: Central Valley Project". U.S. Bureau of Reclamation. אורכב מ-המקור ב-2013-02-22.
סנטה ברברה

ערך זה עוסק בעיר בארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
סנטה ברברה (באנגלית: Santa Barbara) היא מושב מחוז סנטה ברברה במדינת קליפורניה שבארצות הברית. אוכלוסיית העיר מונה כ-90,000 תושבים, ובשטחה המטרופוליני (הכולל עיירות סמוכות) מתגוררים כ-200,000 נפש. העיר ממוקמת על חוף האוקיינוס השקט, כ-140 קילומטר מצפון-מערב ללוס אנג'לס.
אזור סנטה ברברה ידוע באקלים הנוח שלו (הדומה לאקלים ים תיכוני), באיכות חיים גבוהה ובסגנון חיים נינוח ורגוע. בשנים האחרונות הפכו העיר וסביבותיה יעד מבוקש להגירה פנימית, ומחירי הנדל"ן בעיר וסביבתה עלו מאוד.
ב-1942, במהלך מלחמת העולם השנייה, הפציצו צוללות של צבא יפן את קו החוף של קליפורניה, באזור סנטה ברברה.
בסנטה ברברה ישנה קהילה יהודית גדולה ומבוססת ועל פי הערכת פדרציית יהודי סנטה ברברה בעיר חיים כ-20,000 יהודים.
ערים תאומות

פרו קוסקו, פרו
עולם חדש (שיר של אביב גפן)

| --- | --- |

 סינגל בביצוע אביב גפן
 מתוך האלבום סדקים
 יצא לאור:  2 במרץ 2014
 פורמט:  הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
 שפה:  עברית 
 אורך:  3:09
 חברת תקליטים:  הליקון
 כתיבה:  אביב גפן
 לחן:  אביב גפן
 הפקה:  אביב גפן, יועד נבו
 
"עולם חדש" הוא סינגל של אביב גפן שיצא במסגרת אלבומו סדקים בשנת 2014. השיר נכתב והולחן על ידי גפן ועבר עיבוד על ידי גפן ויועד נבו.
רקע

השיר הוקלט "בהשראה יפנית חדשנית", וכולל גם כלי נגינה יפניים מסורתיים.
תוכן השיר

השיר נתפס כמתיחת ביקורת על "עולם הסמארטפונים והסטרימינג האינסופי".
וידאו קליפ

לשיר צולם וידאו קליפ ביפן במשך יומיים בקווסאקי ובטוקיו. הקליפ כולל במאי ושחקנים מקומיים שאינם דוברי אנגלית, והיה צורך במתורגמן לשם הפקתו. גפן מוצג בקליפ כסייבורג ש"ניעור לחיים כאשר ילדה יפנית מחברת אותו לחשמל או למחשב", ובהמשך מגלה שהוא מבוקש.
באתר מאקו נכתב על הקליפ שהוא "אחד הקליפים היפים שנראו בישראל בשנים האחרונות" ושהוא צולם ב"השקעה גדולה".
מצעדים > מצעדים שבועיים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
מצעדים > מצעדים שנתיים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 38 |  |
הערות שוליים

1 2 3  עולם חדש (אביב גפן), מתוך אתר פזמונט
1 2  אביב גפן ביפן: תראו את הקליפ והתמונות, באתר ynet, 2 במרץ 2014
↑  עמי פרידמן, אביב גפן: "זה שיר אהבה לאבא שלי", באתר ynet, 12 במאי 2014
1 2  אסף נבו, ‏אביב גפן ספק אדם-ספק מכונה בקליפ "עולם חדש" שצולם ביפן, באתר ‏מאקו‏, 2 במרץ 2014
↑  אסף נבו, ‏הזמר הכי מושמע השנה בישראל: אריק איינשטיין ז"ל, באתר ‏מאקו‏, 22 בספטמבר 2014
| אביב גפן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | זה רק אור הירח (1992) • עכשיו מעונן (1993) • אביב גפן III‏ (1994) • שומקום (1995) • המכתב (1996) • חלולים (1998) • לילות לבנים (1999) • יומן מסע (2000) • ממנטו מורי (2002) • עם הזמן (2006) • Aviv Geffen‏ (2009) • פסיפס (2012) • סדקים (2014) |  |
| אלבומי הופעה | Live‏ (2008) • עכשיו מעונן (2011) |  |
| אלבומי אוסף | ירח מלא – האוסף (1997) • רק שירי אהבה (2007) |  |
| סינגלים שלא נכללו באלבומים | רוקנרול (1999) • הילד של כולנו (2008) • אור קטן בלב (2009) |  |
| אלבומים עם בלאקפילד | Blackfield‏ (2004) • Blackfield II‏ (2007) • Welcome to My DNA‏ (2011) • Blackfield IV‏ (2013) • Blackfield V ‏(2017) • For the Music ‏ (2020) |  |
| מופעים | נשף רוק |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא שירים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עבד אל-עזיז ג'ראד

עבד אל-עזיז ג'ראד (בערבית: عبد العزيز جراد; 12 בפברואר 1954) הוא פוליטיקאי אלג'יראי אשר כיהן כראש ממשלת אלג'יריה.
ביוגרפיה

ג'ראד נולד בח'נשלה (אנ'). בשנת 1976 סיים תארים ראשון ושני במדעי המדינה ויחסים בינלאומיים, ולאחר מכן סיים דוקטורט באוניברסיטת נאטרה בפריז (אנ'). עבד כמרצה וחוקר מדעי המדינה באוניברסיטת אלג'יר (אנ') ופרסם מספר ספרים.
ב-28 בדצמבר 2019 מונה ג'ראד לתפקיד ראש ממשלת אלג'יריה על ידי הנשיא עבד אל-מג'יד תבון. ב-2 בינואר 2020 הושבעה ממשלתו. ב-30 ביוני 2021 סיים את כהונתו והוחלף על ידי איימן בן עבד א-רחמאן (אנ').
סיגריד ראוסינג

| --- | --- |

 לידה:  29 בינואר 1962 (בת 62) לונד, שוודיה 
 מדינה:  שוודיה 
 מקום מגורים:  Aubrey House 
 השכלה:  אוניברסיטת יורק  יוניברסיטי קולג' לונדון 
 
סיגריד מריה אליזבת ראוסינג (אנגלית: Sigrid Maria Elisabet Rausing; נולדה ב-29 בינואר 1962) היא פילנתרופית שוודית, העוסקת גם באנתרופולוגיה ובהוצאה לאור. בשנת 2019 הייתה האישה העשירה ביותר בבריטניה. היא המייסדת של קרן סיגריד ראוסינג, אחד המוסדות הפילנתרופיים הגדולים ביותר בבריטניה, וכן הבעלים של כתב העת גרנטה והוצאת הספרים Granta Books.
קורות חייה

סיגריד ראוסינג היא בת למשפחת ראוסינג (אנ'), בעלת התאגיד הבינלאומי טטרה פאק.
היא גדלה בלונד, שוודיה ובשנים 1983 עד 1986 למדה היסטוריה באוניברסיטת יורק. בעלת תואר שני ושלישי באנתרופולוגיה חברתית מיוניברסיטי קולג' לונדון. לצורך עבודת הדוקטורט היא התגוררה בשנים 1993–1994 בחווה שיתופית, דמוית קיבוץ, באסטוניה. על תקופה זו כתבה מספר מאמרים מחקריים ושני ספרים.
ראוסינג פרסמה מאמרים בנושאי זכויות אדם בניו סטייטסמן, בגרדיאן ובסאנדיי טיימס.
בשנת 2005 רכשה, יחד עם בעלה אריק אברהם, את כתב העת הספרותי גרנטה ואת הוצאת הספרים שלו.
בשנת 2013 הופיעה ברשימת מאה הנשים החזקות ביותר בבריטניה לפי ה-BBC.
נדבנות

בשנת 1988 ראוסינג הקימה ארגון צדקה בשם Sea Foundation. בשנת 2003 שונה שם הקרן ל-Sigrid Rausing Trust. הקרן תורמת כ-200 מיליון ליש"ט מדי שנה לארגוני זכויות אדם ברחבי העולם. אחד הארגונים המרכזיים הנתמכים על ידי הקרן הוא "Hope not Hate (אנ')", הפועל בבריטניה נגד גילויי גזענות ופשיזם וערך קמפיינים נגד ארגוני אסלאם קיצוני ונגד אנטישמיות. בין השאר תרמה הקרן לפליטים מבורמה, לקורבנות תעשיית המין באלבניה, לדיירי שכונות עוני בקניה ולקורבנות אלימות נגד נשים בבריטניה. כמו כן תרמה הקרן לארגוני זכויות האדם בישראל, בהם המוקד להגנת הפרט והאגודה לזכויות האזרח בישראל.
לראוסינג הוענקו מספר פרסים על פעילותה לקידום זכויות האדם בעולם.
בין השאר היא חברת דירקטוריון ב"מסדר הכפית", ארגון שוודי הפועל נגד קיצוניות פוליטית ודתית ובעד סובלנות, ששמו מבוסס על דברים שנשא עמוס עוז.
בשנים 2009 ו-2010 הייתה חברת ועדת השופטים שהמליצה על פרסי אמנסטי אינטרנשיונל בתחומי המדיה. מכהנת בוועדה המייעצת לבית הדין הפלילי הבינלאומי, וחברת כבוד במועצה הבינלאומית של Human Rights Watch.
חיים אישיים

ראוסינג נשואה לאריק אברהם, מפיק טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון שנולד בדרום אפריקה. הם מתגוררים בלונדון, ובבעלותם גם אחוזה בסקוטלנד.
ספריה

Rausing, Sigrid (2004). History, Memory, and Identity in Post-Soviet Estonia: The End of a Collective Farm. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-926318-9.
Rausing, Sigrid (14 במרץ 2014). Everything is Wonderful: Memories of a Collective Farm in Estonia. Grove/Atlantic, Incorporated. ISBN 978-0-8021-9281-3. {{cite book}}:  (עזרה)
Rausing, Sigrid (2017). Mayhem : a memoir. Hamish Hamilton. ISBN 978-0-241-25926-9.
הערות שוליים

↑  סאנדיי טיימס: עידן עופר וטדי שגיא בין 50 עשירי בריטניה, באתר כלכליסט, 12 במאי 2019.
↑  סטיוארט ג'פריז, השלדים של אצולת קרטוני החלב נחשפים, באתר הארץ, 20 ביולי 2012.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007429600605171  PLWABN: 9810536629105606  BIBSYS: 4039105  BnF: cb145593896 (data)  GND: 1043693661  ISNI: 0000 0001 1588 4636  LCCN: n2004026909  LNB: 000050270  NKC: xx0235818  NTA: 416257313  RERO: 02-A003729403  SELIBR: 374569  SUDOC: 088051951  VIAF: 5172732   WorldCat (עם VIAF): 5172732
עיר סודית (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  דרמה פוליטית ומותחן ריגול
 ארץ מקור:  אוסטרליה אוסטרליה
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  2 
 מספר פרקים:  12 
 הפקה
 חברת הפקה:  Foxtel Matchbox Pictures
 הפצה:  Foxtel, נטפליקס 
 אתר צילומים:  קנברה 
 שידור
 רשת שידור:  Showcase Foxtel Netflix
 תקופת שידור מקורית:  5 ביוני 2016 – הווה 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
עיר סודית היא סדרת טלוויזיה אוסטרלית, מז'אנר המותחן הפוליטי המבוססת על הרומנים "תיקי המרמלדה", "קוד המנדרין" ו"משחק הצללים" מאת כריס אולמן וסטיב לואיס.
פרק הבכורה הועלה לראשונה בשרת Foxtel של רשת Showcase ב-5 ביוני 2016 ובנטפליקס בינלאומית ב-26 ביוני 2018. הסדרה מופקת על ידי Matchbox Pictures ו-Foxtel.
סדרת המשך בשם העיר הסודית: תחת הנשר הוזמנה בפברואר 2018 ושודרה ב-4 במרץ 2019 באוסטרליה וברחבי העולם בנטפליקס ב-6 במרץ 2019.
עלילת ההמשך סוטה מהספרים שכתבו אולמן ולואיס, שהצטרפו לסדרה כיועצי תסריט.
תקציר עלילת הסדרה

מתחת לחזות השקטה של קנברה, בין מתח מתגבר בין סין לארצות הברית, עיתונאית חוקרת מקנברה, הרייט דאנקלי (אנה טורב), מפלסת את דרכה קרוב יותר לאמת וחושפת עיר חשאית של קונספירציות שלובות המאיימות על הקריירה שלה ועל חייה ומסכנים את החופש של כל אזרח אוסטרלי באשר הוא.
הסיפור מתאר את הרייט זמן לא רב מבית הסוהר ומוצאת עצמה נשבית מבלי משים במשימת חיפוי צבאית ופוליטית, בהן ניכרות טביעות אצבעותיה של קטריונה ביילי (ג'קי וויבר). החיפוש של הרייט אחר האמת מוביל אותה חזרה למסדרונות הכוח של קנברה, והפעם היא עובדת עבור חבר פרלמנט עצמאי. מה שהיא חושפת היא תוכנית צבאית כל כך סודית שאפילו ראש הממשלה אינו יודע דבר על קיומה.