stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ספץ
תכונות המערכת

האפליקציה משתמשת בבינה מלאכותית על מנת לאתר אנשי מקצוע בכ-400 תחומי שירות בזמן אמת בהתבסס על מיקום, זמינות שימוש בכלי בינה מלאכותית לזיהוי פעילויות קודמות, מהירות תגובה, מידת הצלחה בהיענות לעבודות ודירוגים קודמים של לקוחות. המערכת כוללת כ-400 נושאי שירות שונים, בכל יישוב בישראל, באוסטרליה ובריטניה, 24 שעות ביממה.
בעת השימוש באפליקציה, המשתמש מציין את מיקומו, תחום השירות הדרוש לו ואת מספר ההצעות שברצונו לקבל. לאחר שקלול כל הגורמים, המערכת מקשרת בין מבקש השירות לבין אנשי המקצוע הרלוונטיים. אנשי המקצוע הם שמתקשרים ללקוח כשהקשר מקודם לביצוע בתוך שניות אחדות ובממוצע הם יוצרים קשר עם המשתמש בתוך כחצי דקה עבור תיאום העבודה. לאחר ביצוע העבודה, המשתמש מתבקש לדרג את בעל המקצוע והשירות שניתן לו כך שהמידע נאגר ומשוקף למשתמשים הבאים.
לאפליקציה מודל ייחודי בתחום הפלטפורמות לאנשי המקצוע של תשלום מוטה תוצאות בלבד, כלומר, הלקוחות אינם משלמים על השימוש ואילו אנשי המקצוע הפועלים באמצעות המערכת משלמים תשלום קצוב מראש על כל פניה של צרכן.
האפליקציה פועלת בטלפונים חכמים עם מערכות הפעלה מסוג אנדרואיד, IOS ובדפדפנים.
הערות שוליים

↑  שירי חביב ולדהורן, ‏אפליקציית ספץ בדרך לבורסה האוסטרלית; המנכ"ל: "נגדל השנה ב-150%", באתר גלובס, 24 במאי 2021
1 2  Israel’s Spetz to raise $4m in pre-IPO funding to match tradies, specialists to users באתר the australian‏, 28 באפריל 2021
1 2  שירי חביב ולדהורן, ‏כששוק ההנפקות בת"א פורח, מי צריך את הבורסה באוסטרליה?, באתר גלובס, 27 במאי 2021
↑   בועות: מיכל אנסקי הולכת על היי-טק, באתר "ידיעות אחרונות", 26 בדצמבר 2018
↑  APP DEVELOPER EYES £8M IPO באתר insider‏, באוגוסט 2021
↑  DigiMax Signs MOU to Acquire 100% of Spetz Tech Limited באתר ‏, 25 באפריל 2022
↑  DigiMax Completes Acquisition of 100% of Outstanding Securities of Spetz Tech Limited, finance.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
↑  DigiMax Provides Update Details to Spetz Acquisition, finance.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Digimax Announces Change of Name To Spetz Inc., finance.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
↑  Digimax’s Spetz App and Services Launch in the USA, finance.yahoo.com (באנגלית אמריקאית)
עיר הכוכבים

עיר הכוכבים (ברוסית: Звёздный Городок, זביוזדני גורודוק) היא עיר סגורה המהווה מתקן צבאי הממוקם ביער מצפון למוסקבה, מקום מושבה של סוכנות החלל הרוסית ומרכז האימונים שלה.
היסטוריה

ב־11 בינואר 1960 מפקדת חיל האוויר הסובייטי החלה בהקמת מרכז לאימון קוסמונאוטים (Центра подготовки космонавтов ,ЦПК) ובשנת 1969 הפך המרכז למרכז ניסויים למחקר מדעי ושימש את טייסי החלל הסובייטים. מאז שנות ה־60 כל הקוסמונאוטים הרוסים מתאמנים שם לקראת טיסות חלל. בתקופה הסובייטית מתקן זה היה בעל רגישות גבוהה, מקום סודי ביותר שאפילו רוסים רבים לא ידעו איפה הוא נמצא בדיוק. המתקן לא היה מסומן על המפות והיה ניתן להגיע אליו רק באוטובוס מיוחד שלוח זמנים שלו לא פורסם באופן רשמי.
בשנת 1995 הפך המרכז למרכז הניסויים הממלכתי למחקר מדעי לאימון קוסמונאוטים על שם יורי גגארין. הקוסמונאוטים הרוסים חיים בעיר הכוכבים עם משפחותיהם וכיום עיר הכוכבים מקבלת גם טייסי חלל ממדינות אחרות שמגיעים להתאמן ברוסיה לקראת טיסה לחלל.
בשנת 2009 מרכז האימונים לטייסי חלל הועבר מאחריות משרד ההגנה הרוסי לידי סוכנות החלל הפדרלית שהוכרזה כעיר סגורה. שמו הרשמי של מרכז האימונים הוא מרכז המחקר המדעי לאימון קוסמונאוטים ע"ש גגארין.
אוכלוסייה

בעיר מתגוררים 5,737 תושבים (2015), כשמרבית האוכלוסייה מהווה את עובדי סוכנות החלל הפדרלית, טייסי חלל ובני משפחותיהם.
שלטון מקומי

גופי השלטון המקומי הם
מועצת נציגי המחוז העירוני - המהווה למועצה מחוקקת מקומית בת 10 חברים ונבחרת אחת ל־5 שנים.
ראש המחוז העירוני - הנבחר על ידי התושבים בהצבעה ישירה וחשאית לכהונה בת 5 שנים. מכהן גם כיו"ר מועצת נציגי המחוז וראש העיר.
ראו גם

העיר קורוליוב
סקנסקה

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  Nasdaq Nordic (SKA-B) 
 מייסדים:  Rudolf Fredrik Berg
 תקופת הפעילות:  1887–הווה (כ־137 שנים)
 חברות בנות:  סקנסקה (נורווגיה)  סקנסקה (הממלכה המאוחדת)  Skanska Kraft AB  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מיקום המטה:  עיריית סולנה 
 משרד ראשי:  סטוקהולם, שוודיה
 ענפי תעשייה:  בנייה 
 מוצרים עיקריים:  בניין
 הכנסות:  מעל 20 מיליארד דולר
 יו"ר:  Hans Biörck
 מנכ"ל:  Anders Danielsson
 עובדים:  57,105 (2013)
  
 group.skanska.com
 
סקנסקה (באנגלית: Skanska AB, ‏OMX: SKA B) היא חברת בניה בינלאומית הממוקמת בשוודיה. מבין חברות הבניה בשוודיה היא הגדולה ביותר במדד כולל ובשוק הפרטי בתוך שלוש הגדולות. המשרדים הראשיים ממוקמים בסטוקהולם.
פרויקטים מפורסמים > בארצות הברית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
אצטדיון MetLife
פרויקטים מפורסמים > באירופה

מגדל סוויס רה
בית החולים מטר דאי (Mater Dei), במלטה
גורד השחקים הרון בלונדון
גשר ארסונד בין דנמרק לשוודיה
סקס, שקרים וארוחת ערב

| --- | --- |
 בימוי:  דן וולמן 
 תסריט:  ירמי עמיר 
 שחקנים ראשיים:  רמה מסינגר, מיכאלה עשת
 צילום:  איתמר הדר
 מדינה:  ישראל 
 הקרנת בכורה:  1996 
 משך הקרנה:  50 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט דרמה 
 דף הסרט ב־IMDb
 
סקס, שקרים וארוחת ערב הוא סרט טלוויזיה ישראלי מ-1996 בבימויו של דן וולמן.
תקציר העלילה

מיכל וטלי, אלמנות צה"ל הולכות לארוחת ערב אצל חברתה של טלי, דפנה, שגם היא אלמנת צה"ל, דפנה מתייחסת אל השכול שחוותה בדרך הומוריסטית ואף צוחקת על ה"יתרונות" הקיימים בהיותה בסטטוס זה, כמו עזרה כספית מהמדינה, מיכל משתוממת מהתנהגותה של דפנה ולא מבינה איך ניתן לצחוק על מצב עצוב זה ואף מביעה את אהבתה לבעלה שנפל, בהמשך הערב הם לומדות להכיר אחת את השנייה.
בהמשך הם הולכות יחדיו לפאב ולאחר מכן מוצאות את עצמן מזמינות שלושה גברים זרים לבית.
שחקנים ודמויות

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
רמה מסינגר: מיכל
עדי ניצן: טלי
מיכאלה עשת: דפנה
דני שטג: לקי
מיכאל שרפשטיין: ברמן
ספסרטין

| --- | --- |
ספסרטין (המינרל הצהוב)
ספסרטין (המינרל הצהוב)
 תכונות המינרל
 הרכב כימי:  Mn+23Al2(SiO4)3
 מערך קריסטלוגרפי:  קובייתי
 צורת הגביש:  צורת גבישים אֵיאוֹהֶדרָליים (מפותחים היטב) היא של רומבודודקהדרון וגודלם מגיע עד 10 ס"מ, אבל גם צורת הטרפזוהדרון (פאון בעל 24 פאות) נפוצה. קיימות גם צורות גרגריות וקומפקטיות.
 צבע:  אדום, כתום אדמדם, צהוב, חום אדמדם, חום צהבהב, שחור
 ברק:  עד זגוגי
 שקיפות:  הגבישים שקופים עד שקופים למחצה
 פצילות:  אין
 שבירה:  דמוית קונכייה
 קשיות:  7.5-7 בסולם מוס
 משקל סגולי:  4.19
 שרטוט:  לבן
 מינרלים נלווים:  טורמלין, קוורץ, אלביט, מוסקוביט, רודוניט, ריבקיט, בריל, ואפטיט
ספסרטין
ספסרטין (בעבר היה מכונה גם ספסרטיט) – מינרל נזוסיליקטי השייך לקבוצת הגארנט.
תכונות

נוסחת המבנה הכימי של ספסרטין טהור היא Mn+23Al2(SiO4)3, אם כי בדרך כלל נוכחים במינרל יסודות נוספים בכמויות קטנות. ספסרטין משתתף בשורות איזומורפיות (מצב בו אטום אחד או יותר במבנה המינרל יכולים להיות מוחלפים על ידי אטומים אחרים מבלי שיחול שינוי במבנה המינרל) עם המינרלים פירופ (Mg3Al2(SiO4)3), ואלמנדין (Fe+23Al2(SiO4)3) הידועים באופן קיבוצי כקבוצת הפיראלספיט (פירופ, אלמנדין, ספסרטין), כשמגנזיום וברזל מחליפים את המנגן במבנה הספסרטין.
אופטית המינרל הוא איזוטרופי, אך למרות זאת יש דגימות בהן המינרל הוא דו-צירי בצורה חריגה. מקדם השבירה הממוצע של הספסרטין הוא 1.8, והנפיצה שלו חלשה. צבעו הנפוץ של הספסרטין הוא אדום עד כתום.
הספסרטין נתגלה לראשונה בשנת 1832 במחצבת זומר (Sommer) שברכס הרי ספסרט (Spessart), סמוך לעיירה הייבאך (Haibach), שבנפת אשפנבורג (Aschaffenburg) במדינת בוואריה שבגרמניה. מקור שם המינרל הוא ברכס ההרים בו נתגלה לראשונה.
שימושים

השימוש המסחרי הנפוץ ביותר הוא כאבן חן. הקשיות הגבוהה יחסית, והגוונים האדומים שלו הפכו אותו לאבן חן פופולרית, אם כי ספסרטין באיכות של אבן חן הוא נדיר למדי.
מקור ותפוצה

הספסרטין מופיע בעיקר בפגמטיטים גרניטיים, בגרניט, בריוליט ובסוגי סלע נלווים. כמו גם בסלעים מותמרים בדרגה נמוכה ובינונית כדוגמת פיליט, ובסלעי סקארן וסלעים עשירים במנגן שעברו מטאסומטיזם.
המקורות העיקריים לספסרטין באיכות של אבן חן הם סרי לנקה ומדינת מינאס ז'ראיס ברזיל. ספסרטין בגוון של צהוב תפוז נמצא בטסיליזינה (Tsilaizina) ובאנז'נאבונוניה (Anjanabonoina) שבמדגסקר. ספסרטין בגוון אדום-סגול נמצא בסלעי הריוליט באזור נתרופ (Nathrop) שבמחוז צ'אפי (Chafee) במדינת קולורדו, ובמדינת מיין שבארצות הברית. מקומות נוספים בהם אפשר למצוא ספסרטין כוללים את רכס הרי ספסרט (Spessart), סמוך לעיירה הייבאך (Haibach), שבנפת אשפנבורג (Aschaffenburg) במדינת בוואריה שבגרמניה (שם נמצא המינרל לראשונה); סריפוס שבאיים הקיקלאדיים שביוון; מארינפלוס (Mariefluss) שבנמיביה; ברוקן היל שבמדינת ניו סאות' ויילס באוסטרליה; ובהר סנט-אילר בפרובינציית קוויבק שבקנדה.
בישראל ניתן למצוא ספסרטין (אם כי לא באיכות של אבן חן) באפליטים ובסלעי הגרניט של נחל שלמה באזור אילת.
הערות שוליים

↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
גוש ספסרטין מסין.
עלית קרפ

| --- | --- |

 לידה:  1962 (בת 62 בערך) המעפיל, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 מקום מגורים:  כרמיאל 
 
עָלית קרפ (נולדה ב-1962) היא כותבת, עורכת ומתרגמת ישראלית. בעלת טור דעה בעיתון "הארץ" ומבקרת ספרות במוסף הספרים שלו. הייתה עורכת כתב העת לספרות "מסמרים" עם אמיר רותם.
ביוגרפיה

עלית קרפ נולדה בקיבוץ המעפיל. אביה ממשפחה של ניצולי השואה מהונגריה שהצילה שרה שלקהאזי, חסידת אומות העולם, ואימהּ ממשפחה מסלוניקי, ממקימי נמל חיפה.
בצעירותה עברה לירושלים ולאחר מכן חזרה לקיבוץ. למדה ספרות אנגלית; במשך שנה וחצי שימשה נספחת תרבות בשגרירות ישראל בסטוקהולם, בירת שוודיה. לאחר שובה לישראל הפיקה שנים מספר את תוכנית סרטי הילדים והנוער בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.
בתחילת שנות האלפיים הייתה עורכת לשון וחברת מערכת ב"צפון 1", מקומון של רשת שוקן בגליל המערבי, וכתבה במקומונים אחרים של רשת שוקן. שירים מפרי עטה התפרסמו בכמה גיליונות של כתב העת "הליקון".
מחזהּ של קרפ "הנסיכה עדינה מארץ קלמנטינה" היה אירוע החוצות המרכזי בפסטיבל חיפה להצגות ילדים בשנת 2002.
בשנת 2007 הצטרפה לצוות העורכים של "מסמרים", כתב עת לספרות שייסדה נועה דנציגר ב-2005 בהשראת כתב העת הבריטי "גרנטה". כתב העת יצא לאור עד שנת 2011.
קרפ שימשה מבקרת ספרים במוסף הספרים בעיתון "הארץ", והיא מנהלת את קבוצת הפייסבוק "לא סופרים - מועדון הקריאה של "הארץ". היא מתרגמת טקסטים אקדמיים, עורכת וכותבת דרך קבע מאמרי דעה. רבים ממאמריה תורגמו לאנגלית וזכו לתגובות.
בסוף 2018 יצא לאור ספרה "אווזים: רשמי מסע בשוודיה" בהוצאת אפיק.
בתחילת 2019 התחילה לפרסם ביקורות ספרים במוסף השבת של "מקור ראשון".
חיים אישיים

קרפ נשואה ללביא, פרופסור במכללה האקדמית להנדסה בראודה, ואם לשניים ומתגוררת בכרמיאל.
ספרים שערכה

קרפ ערכה עשרות ספרים, בהם:
"זמן אשה", מאת עליזה שנהר, הוצאת כנרת, 2008
"הניפו דגל! דגלי השומר הצעיר – מאה השנים הראשונות" (עריכת לשון), הוצאת גבעת חביבה, יד יערי, 2014
"פתאום אביב בסתיו", מאת סמדר גונן ומנשה כהן, הוצאת כרמל, 2015
"מי יכול לכסף הגדול", מאת מ"מ סילבר, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2016
ספרים שתרגמה

"הרפובליקה הרומית בראי ההגות המדינית", מאת פרגוס מילאר, הוצאת החברה ההיסטורית הישראלית, 2002
"קפה סוקרטס – טעם חדש לפילוסופיה", מאת כריסטופר פיליפס, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2009
"התפילה היהודית – מבט חדש על תולדות הליטורגיה היהודית", מאת שלמה קלמן רייף, הוצאת דביר, 2010
"פרימו לוי – החיים כחומר", מאת ברל לאנג, הוצאת כרמל, 2015
כמו כן תרגמה יצירות קצרות רבות.
סיפורים קצרים

קרפ פרסמה סיפורים קצרים בכתב העת "מסמרים" וב"מעריב". כמה מהם תורגמו לאנגלית ולשפות אחרות ופורסמו בכתבי עת ובעיתונים בעולם. הסיפור "הנסיכה" פורסם ב"הגרדיאן" והסיפור "יקוב" פורסם בכתב העת "World Literature Today" (אנ') בשם "Made Flesh".
הערות שוליים

↑  עלית קרפ, האפיפיור בנדיקטוס ה-16 וסבתא שלי, באתר הארץ, 12 בפברואר 2013
↑  דפנה לוי, עלית-יסטית?, ‏14 באוקטובר 2010.
↑  ניתן לעיין בעותק מקוון של הספר בקישור הבא: http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=98317590#5.1870.6.default
↑  עלית קרפ, The Princess, באתר הגרדיאן, ‏2 בפברואר 2016 (באנגלית).
↑  עלית קרפ, Made Flesh, באתר "World Literature Today", ‏ספטמבר 2017 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313328605171  LCCN: n2017055960  VIAF: 100880976   WorldCat (עם VIAF): 100880976
סקנדרבו קורצ'ה

מועדון כדורגל סקנדרבו קורצ'ה (באלבנית: Klubi Futbollistik Skënderbeu Korçë), שנוסד בשנת 1925, הוא מועדון כדורגל מהעיר קורצ'ה שאלבניה.
היסטוריה

המועדון נוסד ב-1925 כתוצאה מאיחוד של מספר מועדונים קטנים מהעיר קורצ'ה, המפורסם שבהם הוא "ולאזריה קורצ'ה" שנוסד בשנת 1909. המועדון נקרא על שמו של סקנדרבג, שנחשב לגיבור לאומי באלבניה. המגרש הביתי של המועדון הוא אצטדיון סקנדרבו המכיל 5,724 מקומות.
בשנת 1933 זכה המועדון באליפות הראשונה שלו. בשנים שלאחר מכן המועדון לא זכה באף תואר ואף שיחק מספר עונות בליגה השנייה. בשנת 2011 זכה המועדון באליפות השנייה שלו והראשונה לאחר 78 שנים, מאז המועדון זכה באליפות בכל העונות שבאו לאחר מכן (נכון ל-2015).
בעונת 2015/2016 הפך סקנדרבו למועדון האלבני הראשון שמצליח להגיע לשלב בתים של מפעל אירופי, לאחר שהפסיד בפלייאוף מוקדמות ליגת האלופות לדינמו זאגרב ונשר לשלב הבתים של הליגה האירופית.
תארים

ליגת העל האלבנית:
אליפויות (8): 1933, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013, 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016, 2017/2018
עולה על שולחנות

"עולה על שולחנות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מארינה מקסימיליאן בהפקת הדי ג'יי איתי גלו. הוא יצא לאור ב-12 ביולי 2022, בהוצאת חברת התקליטים D-Music, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבו והלחינו מקסימיליאן ורון ביטון להפקה של גלו.
השיר הגיע למקום החמישי במצעד של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי מארינה מקסימיליאן ורון ביטון והופק על ידי איתי גלו. בכתבה שפורסמה בוואלה! בסמוך ליציאתו של "עולה על שולחנות" נכתב כי הוא ”אחד מלהיטי הדאנס המבטיחים של הקיץ”. בסרוגים פורסמה כתבה בה נכתב שמקסימיליאן משנה את הכיוון המוזיקלי שלה בשיר הזה.
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-4 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

קליפ המילים הרשמי של השיר פורסם ב-12 ביולי 2022 בסמוך ליציאתו של "עולה על שולחנות" כסינגל.
נכון לספטמבר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-4 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 7 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד השנתי של גלגלצ ומאקו | 40 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 11 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 12 ביולי 2022 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | D-Music |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  מארינה מקסימיליאן & איתי גלו - עולה על שולחנות, נבדק ב-2023-09-16
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  עולה על שולחנות: הסינגל החדש של מארינה מקסימיליאן ואיתי גלו, באתר חדשות 13, 12 ביולי 2022
↑  קשת ברגסון, ‏מארינה מקסימיליאן משנה כיוון בסינגל חדש, באתר "סרוגים", 13 ביולי 2022
↑  עולה על שולחנות, 2022-07-12, נבדק ב-2023-09-16
↑  מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית)
עמרי כץ

| --- | --- |

 לידה:  30 במאי 1976 (בן 48) לוס אנג'לס, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  1983–2002 (כ־19 שנים) 
 פרופיל ב-IMDb
 
עמרי חיים כץ (באנגלית: Omri Haim Katz; נולד ב-30 במאי 1976) הוא שחקן עבר אמריקאי-ישראלי.
ביוגרפיה

כץ נולד וגדל בלוס אנג'לס, קליפורניה שבארצות הברית, לזוג הורים ישראלים בשם רינה ויורם כץ. לו אח גדול בשם מייקל ואחות גדולה בשם לאלי. בילדותו התגורר במשך כשנה בישראל.
החל מפברואר 2022, בבעלותו של כץ חברת קנאביס.
כץ מתגורר כיום בלוס אנג'לס עם אשתו מישל ווטרס ושני ילדיהם.
קריירה

בשנת 1983 לוהק כץ לתפקיד של ג'ון רוס יואינג השלישי (אנ'), בנו של ג'יי אר יואינג (לארי הגמן) לעונה השביעית של סדרת הטלוויזיה הפופולרית "דאלאס" מבית רשת CBS, אותו גילם עד לסיום שידורי הסדרה ב-1991.
בשנת 1991, לאחר ביטולה הסדרה "דאלאס", החל כץ לככב בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה "אירי, אינדיאנה" ברשת NBC. עלילת הסדרה מתמקדת במרשל טלר (כץ), נער בן 13 אשר עבר עם משפחתו מניו ג'רזי לעיירה מסתורית ומפחידה, שם הוא עד לאירועים מסתוריים רבים. הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת, למרות ששבע שנים לאחר מכן הופקה לה סדרת המשך אך כץ לא לקח חלק בה.
בשנת 1993 גילם כץ את מקס דניסון, הדמות הראשית בסרט הקומדיה והפנטזיה "הוקוס פוקוס", אודות נער שבטעות שובר קללה עתיקה ומחזיר שלוש מכשפות מסוכנות מן המתים.
בשנת 1999 ביצע הופעת אורח בסדרה הקומית "זרוקים ויורמים" ברשת NBC.
בשנת 2002 שיחק בסרט הקצר "Journey Into Night" בתור שון; זהו תפקידו האחרון של כץ נכון להיום.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1993 | הצגה יומית | סטן |  |
| 1993 | הוקוס פוקוס | מקס דניסון |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 1983 - 1991 | דאלאס | ג'ון רוס יואינג השלישי (אנ') | תפקיד משני (עונות 14-7); 149 פרקים |
| 1984 | Simon & Simon | ילד | פרק: "Yes, Virginia, There Is a Liberace" |
| 1991 - 1992 | אירי, אינדיאנה | מרשל טלר | תפקיד ראשי; 19 פרקים |
| 1991 | זורו | ג'ק אדמס | פרק: "The Man Who Cried Wolf" |
| 1991 | הרפתקאות דינוזאורים | טימי | סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני |
| 1992 | The Torkelsons | ג'ייסון | פרק: "Double Date" |
| 1993 - 1995 | המופע של ג'ון לרוקט | טוני המינגוויי | 6 פרקים |
| 1996 | Dallas: J.R. Returns | ג'ון רוס יואינג השלישי (אנ') | סרט טלוויזיה של CBS |
| 1999 | זרוקים ויורמים | בראד | פרק: "Tests and Breasts" |
| 2000 | ג'נרל הוספיטל | מקעקע | פרק: "26 April 2000" |
| 2018 | Childhood Thoughts | מרשל טלר (מאירי, אינדיאנה) | פרק: "אירי, אינדיאנה" |
הערות שוליים

↑  'Hocus Pocus' Cast: Where Are They Now?, usmagazine, ‏2023-10-10 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb141925598 (data)  GND: 1018668071  ISNI: 0000 0001 1442 243X  LCCN: no2007039647  VIAF: 39150635   WorldCat (עם VIAF): 39150635
פדרה (סנקה)

פדרה הוא מחזה מהמאה הראשונה לספירה. המחזה נכתב על ידי סנקה, והוא מבוסס על סיפורה של פדרה מהמיתולוגיה היוונית.
עלילת המחזה

תמונה א: היפוליטוס, בן תזאוס מלך אתונה, מספר על כוונתו לצאת ולחפש את אביו המאחר לחזור ממסעותיו. במהלך שיחה עם מורו, תרמנס, מגלה היפוליטוס כי פדרה, אמו החורגת, רודפת אותו מזה זמן רב משום כעסה אליו. בנוסף לכך, מתגלה אהבתו של היפוליטוס לאריקיה, ניצולה יחידה ממשפחת המלוכה הקודמת, הכלואה בארמונו של תזאוס.
תמונה ב: פדרה כלאה את עצמה בחדר שלא תראה אף אחד, היא מתענה בייסורים. אנונה האומנת שלה מצליחה להוציא ממנה את הסיבה: פדרה מאוהבת בבנה החורג, היפוליטוס. ימים רבים היא רדפה את היפוליטוס כדי להרחיק אותו ממנה, אך הכל עלה בתוהו ורק מוות יגאל אותה מאהבתה אליו. באותו הזמן בארמון מובאת הבשורה כי תזאוס, אביו של היפוליטוס, נהרג בדרך. מה שאומר שעכשיו אהבתה של פדרה להיפוליטוס כבר איננה חטא כי אביו (תיזאוס שהוא בעלה של פדרה) מת, ואנונה משכנעת אותה שהכל יהיה בסדר ואסור לה לוותר. עליה לעשות יד אחת עם היפוליטוס על הממלכה ולהישמר מפני אריקיה.
תמונה ג: היפוליטוס, שעוד בצעירותו לא האמין באהבה, מתאהב באריקיה ונותן לה את הכתר של אתונה. פדרה מגיעה לבקש מהיפוליטוס עזרה, כי היא במצב נפשי לא טוב, אך בו בזמן היא מתוודה לפניו על אהבתה אליו. היפוליטוס אחוז תדהמה. פדרה תופסת את החנית ומתכננת להתאבד, אבל אנונה מסכלת זאת.
תמונה ד: פדרה שולחת את אנונה לדבר על לבו של היפוליטוס, שייקח לו את המלוכה ולא ייטור לה שנאה. אך בזמן שהיא מחכה לתשובתו, נשמע קול העם שמריע לתזאוס שחזר מהמלחמה - השמועות על מותו היו שקריות. שוב נקלעת פדרה ליאוש וצרה כי היא יודעת שהסוד שלה גלוי עכשיו. היא מבקשת לשים קץ לחייה, אך אנונה מסבירה לי שאם תעשה זאת היא תבייש את בניה וביתה. היא מציעה לה להאשים את היפוליטוס בכל מה שקרה. פדרה נבהלת מהרעיון, ואוזרת כוחות לשמור על טוהר נפשה, לפתע מגיעים תזאוס והיפוליטוס, היא אינה מעזה לראות את פניו של תזאוס ובורחת לחדרה.
תמונה ה: תזאוס שומע מאנונה כי היפוליטוס פגע בכבודה של פדרה. הוא כועס על היפוליטוס, גוזר עליו גלות וקורא לאלים לנקום בו נקמת מוות. היפוליטס שומע את מה שהעלילו עליו אבל מחליט לכבד את אביו, ולא מספר לו את האמת. פדרה מתחננת לפני תזאוס שלא יהרוג אותו, שלא ישפוך דם, ובאה לספר לו את האמת, תזאוס מספיק לפני וידויה לספר לה כי היפוליטוס מאוהב בלא אחרת מאשר אריקיה. בעודה שומעת זו היא מתלהטת – הקנאה אוחזת בה. היא שוב רוצה למות, וכאשר אנונה מנסה לעורר בה תקוות חיים היא מגרשת אותה.
תמונה ו: היפוליטוס קורא לאריקיה לברוח אתו מהארמון המקולל. תזאוס נקרע בין שני העולמות של רחמי אב וקנאת בעל, בייחוד כשמתחיל לקנן בו הספק שהיפוליטוס לא אשם. פתאום מגיעה לארמון בשורה כי אנונה התאבדה ופדרה מבקשת להתאבד. תזאוס מבין כי נפלה טעות, והוא קורא שישיבו לו את בנו. אך המורה הזקן, תרמנס, מגיע ומספר כי היפוליטוס נהרג, וכי הקללה שתזאוס ביקש התגשמה. פדרה הרעילה את עצמה למוות והרעל זורם בעורקיה, מתוודה לפני תזאוס כי היא מאוהבת בהיפוליטוס ומתה לרגליו של תזאוס. תזאוס עומד על מפולת ביתו, שאהבה ומוות החריבו אותו.
ניתוח

ניתן לטעון כי המחזה עוסק בגבולות גילוי העריות. סופו מציין את האיום שגילוי עריות מציב על ההמשכיות ועל הפריון. המלך תזאוס אינו זוכה להוריש את מלוכתו. המבנה של מחזה המתחיל באהבה גדולה ומסתיים במוות הוא המבנה הקלאסי של טרגדיה, אלא שכאן קטיעת רצף הדורות מקושרת באופן ישיר למהלך ה"בלתי טבעי" של אם הנמשכת לבנה. המחזה מתחבר בכך לשורה של מחזות מופת בתרבות המערב הבוחנים יחסים מיניים בין הורים לילדים, שהבולט שבהם הוא כמובן אדיפוס המלך. מעניין כי בפדרה גילוי העריות הוא גבולי. מבט על מספר יצירות מופת יווניות חושף גישה שורשית יותר להתמודדות עם טאבו בתחום המשפחה. כך למשל סיפורה של מדיאה של אוריפידס המציג אם הרוצחת את ילדיה, או אלקטרה של סופוקלס. לא כך במחזה שלפנינו, המרחיב את גילוי העריות מהבסיס הביולוגי שלו, אל עבר מהלך תרבותי נורמטיבי היוצר טאבו גם על שיתוף בני זוג בין מספר בני משפחה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432235305171  PLWABN: 9810676985005606  BnF: cb122935102 (data)  GND: 4134140-5  LCCN: n83212237  NLA: 35355205  SUDOC: 028962745  VcBA: 492/7785  VIAF: 174594406   WorldCat (עם VIAF): 174594406
סרצנים

.
"סָרָצֶנִים" או "סָרָקֶנִים" (ביוונית: Σαρακηνοί, בלטינית: Saraceni) היה הכינוי שנתנו הרומאים העתיקים לכל השבטים "הפראיים" שממזרח לאימפריה שלהם. בימי הביניים (בייחוד בתקופת מסעות הצלב) היה סרצנים הכינוי לערבים, לפרסים, לטורקמנים, ולמוסלמים בכלל בפי הנוצרים, בין אם מוצאם מחצי האי ערב, מאסיה הקטנה או מכל מקום אחר.
בכתובת דו־לשונית נבטית־יוונית מופיע, במקביל למונח היווני τὸ τῶν θαμουδηνῶν ἔθνος (העם התמודים (אנ')), המונח הנבטי "שרקת תמודו"; ייתכן שמדובר בעדות לכך שמקור המונח "סרקנים" הוא בצורת ההתייחסות של הסרקנים לעצמם בשפתם. יש המשערים כי מקור המילה במונח הערבי شرقيين (שַׁרְקִיִין), שמשמעותו "מזרחים". מלומדים נוצרים יצרו פרשנויות מקראיות רבות ושגויות למונח; בכתבים הנוצריים מבואר המונח כמכוון ל"אלו שאינם מצד שרה", לאמור צאצאי ישמעאל בן הגר.[דרוש מקור] בזמנים מאוחרים יותר שימש המונח גם לציון שודדי ים מן הים התיכון.
המונחים "סרצנים", "טורקים", "הגרנים" (בני הגר) ו"פגנים" שימשו לעיתים בערבוביה לתיאור המוסלמים תוך דגש על שיוך דתי.
הערות שוליים

1 2 3  זאב רובין, ‏על מאוויה (Mavia) מלכת הסאראקנים, קתדרה 47, מרץ 1988, עמ' 43
↑  "Saracen." Encyclopædia Britannica. 2007. Britannica Concise Encyclopedia. 23 Sept. 2007.
↑  היסטוריה: כתב עת של ההברה ההיסטורית הישראלית, החברה, 2001, עמ' 81
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4118436-1  HDS: 008723 
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עכסן מוהאבי

| עכסן מוהאבי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: צפעיים
סוג:: עכסן
מין:: עכסן מוהאבי
שם מדעי
 Crotalus scutulatus ‏Kennicott, 1861
תחום תפוצה


סרטון של עכסן מוהאבי צד ירבוען
עכסן מוהאבי (שם מדעי: Crotalus scutulatus) הוא מין של נחש ארסי מהסוג עכסן החי בדרום ארצות הברית ובמקסיקו. הוא קרוי על שם המדבר בו הוא מצוי - מדבר מוהאבי והוא הארסי מכל מיני העכסנים ונחשי צפון אמריקה.
הוא חי בטבע רק באזורי המדבר ותת-המדבר שסביב דרום קליפורניה, דרום נבדה, דרום-מערב יוטה, אריזונה, דרום ניו מקסיקו וחלק מטקסס וכן במקסיקו דרומה עד לדרום פואבלה.
עכסן זה מגיע עד לאורך 137.3 ס"מ, אך נפוץ יותר באורך מטר והוא בעל קשקשים אפורים בהירים המותאמים לצבעי הסלעים והחול של המדבר, למעט קשקשי העכסן השחורים שבקצה הזנב. הוא מסתתר ביום בין אבנים או מתחת לסבכים או קקטוסים ועצי יהושע וממתין ללילה הקריר. הנחש בעל ראש גדול עם לסתות בעלות שיני ארס ארוכות, בהם נוירוטוקסין קטלניים. הוא הקטלני מכל העכסנים וארסו יעיל לא פחות משל כמה פתניים.
העכסן משתמש בארסו כדי להרוג טרף הכולל מיני מכרסמים ולטאות וכן נחשים אחרים. השימוש בארס להגנה הוא משני לחלוטין והנחש יעדיף להתרחק מהאיום. נחשים אלה מתרבים באזור יולי עד ספטמבר ומשריצים עד 17 צאצאים.
לעכסן 2 תת-מינים:
C. scutulatus salvini
C. scutulatus scutulatus
הערות שוליים

↑  עכסן מוהאבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
עפיין

| עפיין |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: סרדינאים
תת־סדרה:: Clupeoidei
משפחה:: עפייניים
סוג:: עפיין
שם מדעי
 Engraulis ‏קיווייה, 1816

עַפְיָן או אַנְשׁוֹבִי (שם מדעי: Engraulis) הוא סוג של דג במשפחת העפייניים.
מינים

עפיין אירופי (Engraulis encrasicolus)
עפיין יפני (Engraulis japonicus)
עפיין ארגנטינאי (Engraulis anchoita)
עפיין צפוני (Engraulis mordax)
עפיין פרואני (Engraulis ringens)
עפיין לבן (Engraulis albidus)
Engraulis australis
Engraulis capensis
Engraulis eurystole