stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תבונה ורגישות (סדרה, 1971)

| --- | --- |
 מבוסס על:  הרומן תבונה ורגישות מאת ג'יין אוסטן
 סוגה:  סדרה המבוססת על ספר 
 שחקנים:  ג'ואנה דייוויד קירן מאדן רובין אליס קלייב פרנסיס
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  4
 הפקה
 אורך פרק:  45
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  9 בינואר 1971 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
תבונה ורגישות (באנגלית: Sense and Sensibility) היא מיני-סדרה של ה-BBC עיבוד לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן. את התסריט כתב דניס קוסטנדורוס וביים דייוויד ג'יילס.
צוות השחקנים

מייקל אולדרידג' – סר ג'ון מידלטון
שילה בלנטיין – ליידי מידלטון
אזמה צ'רץ' – מרי
ג'ואנה דייוויד – אלינור דשווד
איזבל דין – גברת דשווד
רובין אליס – אדוארד פררס
קלייב פרנסיס – ג'ון וילובי
קירן מאדן – מריאן דשווד
ריצ'רד אוונס – קולונל ברנדון
פטרישה ראוטלדג' – גברת ג'נינגס
ג'ו קנדל – שרלוט פאלמר
פיטר ליירד – רוג'רס
דייוויד סטרונג – פאלמר
דייוויד בלצ'ר – רוברט פררס
פרנסס צ'וקה – לוסי סטיל
קיי גאלי – פאני דשווד
מילטון ג'ונס – ג'ון דשווד
מגי ג'ונס – ננסי סטיל
קליפורד פריש – ד"ר האריס
אליסה גרהאם – גברת פררס
תבונה ורגישות (מיני-סדרה, 1981)

| --- | --- |

עטיפת הווידאו
 מבוסס על:  הרומן "תבונה ורגישות" מאת ג'יין אוסטן
 סוגה:  דרמה היסטורית, סדרה המבוססת על ספר 
 כותבים:  אלכסנדר בארון 
 בימוי:  רודני בנט 
 שחקנים:  טרייסי צ'יילדס (Marianne Dashwood)  דונלד דאגלס  Amanda Boxer  הטי ביינס  Julia Chambers  Robert Swann (Colonel Brandon)  פיטר וודוורד (John Willoughby)  Irene Richard (Elinor Dashwood)  בוסקו הוגאן (Edward Ferrars)  Philip Bowen 
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  7 
 שידור
 תקופת שידור מקורית:  1 בפברואר 1981 – 15 במרץ 1981 
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
תבונה ורגישות (באנגלית: Sense and Sensibility) היא מיני-סדרה טלוויזיונית של ה-BBC משנת 1981, עיבוד לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן. הסדרה היא בת שבעה חלקים, את התסריט כתב אלכסנדר בארון וביים רודני בנט. בגרסה זו הושמטה דמותה של מרגרט, אחותם הצעירה של אלינור ומריאן.
בישראל שודרה הסדרה בשנות השמונים של המאה העשרים בערוץ הראשון ובטלוויזיה החינוכית. בסוף שנות התשעים יצאה הסדרה על גבי קלטות וידאו בהפצת הד ארצי במסגרת "האוסף הקלאסי של ה-BBC".
צוות השחקנים

איירין ריצ'רד - אלינור דשווד
טרייסי צ'יילדס - מריאן דשווד
בוסקו הוגאן - אדוארד פררס
רוברט סוואן - קולונל ברנדון
דיאנה פיירפקס - גברת דשווד
דונלד דאגלס - סר ג'ון מידלטון
אנני לאון - גברת ג'נינגס
פיטר וודוורד - ג'ון וילובי
מרג'ורי בלנד - ליידי מידלטון
פיטר גייל - ג'ון דשווד
אמנדה בוקסר - פאני דשווד
כריסטופר בראון - מר פאלמר
הטי ביינס - שארלוט פאלמר
ג'וליה צ'יימברס - לוסי סטיל
פיפה ספארקס - אן סטיל
פיליפ באוון - רוברט פררס
מרגוט ואן דר בורג - גברת פררס
תותח M-68

| --- | --- |

תותח L33 מוצג בבית התותחן
 מידע כללי
 סוג:  תותח הוביצר (M-68) תותח מתנייע (L33)
 מדינה מייצרת:  ישראל ישראל
 יצרן:  סולתם מערכות 
 משתמשים עיקריים:   צה"ל
 שנת ייצור:  פותח ב-1968
 תקופת השימוש:  1968–הווה (כ־56 שנים) 
 מערכה מרכזית:  מלחמת יום הכיפורים, מבצע שלום הגליל
 מידע טכני
 אורך:  5,180 מ"מ 
 משקל:  9,500 ק"ג
 מהירות:  820 מ'/ש' 
 מנוע:  מנוע דיזל - קמינגס VT-8-460Bi
 צוות:  8 חיילים
 מערכות נשק
 קליבר:  155 מ"מ
 אורך קנה:  33 קליברים (5,115 מ"מ)
 סוגי תחמיש:  פגז נפיץ
 משקל פגז:  43.7 ק"ג
 זווית עלרוד:  5- עד 75 מעלות
 טווח מקסימלי:  21 ק"מ
 
M-68 הוא תותח הוביצר 155 מילימטר נגרר תוצרת סולתם מערכות. התותח מבוסס על התותח הפיני 122 K60 ועל סדרת ה-155 K68 שפותח לראשונה באמצע שנות ה-60 על ידי חברה פינית בשם טמפלה. האב-טיפוס הראשון הושלם בשנת 1968 והועבר לצה"ל, שהיה מרוצה מיכולותיו. בשנת 1970 החל ייצור סדרתי שלו והוא הוכנס לשירות לפני מלחמת יום הכיפורים. התותח עבר שיפורים בהם קנה ארוך יותר, ראש צילינדר ובריח חדש והדגם החדש נקרא M-71.
מלבד ישראל שירת התותח בצבאות צ'ילה, הפיליפינים, סינגפור ותאילנד.
L33 (רועם)

תותח סולתם M-68 מותקן על גבי תובת טנק שרמן בעל מנוע דיזל - קמינגס VT-8-460Bi. כ-200 יחידות כאלו יוצרו והם שירתו במלחמת יום הכיפורים ובמבצע שלום הגליל. התותח הוצא משירות.
ראו גם

תותח M-71
ATMOS
תקנות קנדיאה

תקנות קנדיאה היא אסופה של מאות תקנות, שתיקנו חכמי קנדיאה (כיום הרקליון) בירת כרתים, בשנים 1504–1583. התקנות עוסקות בתחומים רבים בהלכה ובאורחות חיי הקהילה.
רקע

חכמי קנדיאה היו עדה של רבנים, שהתגבשו בקנדיאה לאחר שנאלצו לברוח מספרד במהלך גזירות קנ"א (1391) ולאחר גירוש ספרד (1492), רובם התגוררו בקנדיאה עד 1669, שאז כבשה האימפריה העות'מאנית את האי מידי הרפובליקה של ונציה, ומרבית הקהילה היהודית התפזרה בארצות אירופה. תקופה זו נחשבת לתור הזהב של יהדות כרתים, ו"תקנות קנדיאה" נחשבות לסמל והכותר של תקופה זו, כמו גם המזכרת מחכמי האי. מזכרת נוספת שנותרה מחכמי קנדיאה היא הגדת שאלתיאל, שהייתה בקנדיאה באותן שנים שנכתבו התקנות.
רב הקהילה היה רבי יהודה חן, מרבני משפחת חן שגלו לקנדיאה מקטלוניה.
התקנות

התקנות נערכו על גבי ע"ה סימנים, ונעתקו בקצ"ב עמודים, הראשונים של כתב יד ששון. עורך התקנות היה רבי יצחק אטליוטי, אחד מהעורכים הוא רבי אליהו קפשאלי. העריכה נעשתה ביוזמת רבי עמנואל חן לבית שאלתיאל, (שישב בדין תורה עם הרא"ם) אביו של רב העיר, רבי יהודה.
סעיף בולט בתקנות קנדיאה הוא איגרת, שנשלחה בט"ו בתמוז ה'שכ"ח (11 ביולי 1568) לחכמי קנדיאה מאת חכמי צפת. האיגרת פותחת במילים:
הגבירים השועים, בני ציון היקרים, אנשי תבונה ומדע, מנהיגי ק"ק שבאי קנדיאה יצ"ו, ובראשם החכם השלם הכולל הרב כמהר"ר יאודה חן נר"ו, לשלום אין קץ
האיגרת עוסקת בגדרי צניעות ואישות, ובאיסור לכנות בעל תשובה בכינויי גנאי. חתומים עליה הרדב"ז, רבי יוסף קארו, המבי"ט ורבי ישראל בן מאיר.
לקריאה נוספת

תקנות קנדיאה וזכרונותיה, אליה שמואל הרטום ומשה דוד קאסוטו, כרך א', הוצאת מקיצי נרדמים, 1943 ירושלים.
תולעי ריסים

| תולעי ריסים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: תולעים שטוחות
מחלקה:: תולעי ריסים
שם מדעי
 Turbellaria ‏אהרנברג, 1831

תולעי ריסים (שם מדעי: Turbellaria) היא מחלקה אחת מתוך שלוש שנמצאת תחת מערכת תולעים שטוחות. דוגמה לתולעי הריסים היא פלנריה.
מאפיינים

לתולעי ריסים מבנה הגוף הדומה לחץ, יש לה איברים דמוי ראש ודמוי עיניים. אלו יצורים מפותחים יותר מההדרות אבל עדיין חסרי מערכות שונות בגוף.
מנגנון הובלה – הובלת חמצן ותוצרי נשימה בדיפוזיה בלבד.
הובלת מזון מעוכל בדיפוזיה מהמעי המסועף.
סילוק פסולת חנקנית בעזרת פרוטונפרידיות המפוזרות בגוף.
קליטת מזון – המזון נשאב בהדרגה על ידי הפרינקס (פתח הלוע) השרירי. הפרשות תאי הבלוטה מסייעות להחלקת הטרף פנימה ואולי אף מתחילות את תהליך העיכול, המזון הנבלע עובר לאורך המעי בעזרת פעילות תאי השריר הנמצאים סביב למעי.
אפיתל המעי מורכב משני טיפוסי תאים:
א. תאים בעלי יכולת לשלוח פסוידופודיה התופסים חלקיק מזון מחלל המעי ומעבירים אותם לתוך התאים - פגוציטוזה.
ב. תאים בעלי גרנולות (גרגרים)
תנועה – בתולעי הריסים התנועה בעיקר על ידי התכווצות שרירים מתחת לעור ומעט בעזרת הריסים.
תומאס ברטולד

תומאס ברטולד (בגרמנית: Thomas Berthold; נולד ב-12 בנובמבר 1964 בהנאו שבמערב גרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר באיינטרכט פרנקפורט ובשטוטגרט בעמדת הבלם.
ברטולד ייצג את גרמניה המערבית, ולאחר מכן את גרמניה בשלושה מונדיאלים ובטורניר יורו.
קריירת מועדונים

ברטולד שיחק בקבוצות הנוער של איינטרכט פרנקפורט, ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1982. ברטולד שיחק חמש עונות בפרנקפורט, צבר 111 הופעות והבקיע 17 שערים בבונדסליגה. בשנת 1987 עבר ברטולד לשחק בסרייה א' האיטלקית, תחילה שיחק שנתיים בהלאס ורונה, שם צבר 52 הופעות והבקיע שני שערים, ולאחר מכן עבר לרומא, שם שיחק שנתיים, צבר 62 הופעות, הבקיע שלושה שערים, וזכה בגביע האיטלקי בשנת 1991, אך הפסיד באותה שנה בגמר גביע אופ"א לאינטר מילאנו במפגש כפול, בו פתח בשני המשחקים.
בקיץ 1991 חזר ברטולד אל הבונדסליגה, וחתם בבאיירן מינכן. ברטולד שיחק שנתיים בקבוצה, צבר 30 הופעות בבונדסליגה והבקיע שער אחד, אך לא הגיע להישגים משמעותיים בשתי העונות בקבוצה, ובשנת 1993 חתם בשטוטגרט, בה שמר על יציבות יחסית ושיחק שבע עונות. עם שטוטגרט זכה ברטולד בגביע הגרמני בשנת 1997, שזיכה את הקבוצה בכרטיס לגביע אירופה למחזיקות גביע בעונת 1998. שטוטגרט הגיעה בטורניר זה עד לגמר, בו הפסידה 1-0 לצ'לסי, כשברטולד פותח בהרכב. סך הכל, צבר ברטולד 191 הופעות והבקיע ארבעה שערים בבונדסליגה בשבע שנותיו בשטוטגרט.
בשנת 2001 חתם ברטולד באדאנאספור מליגת העל הטורקית בכדורגל בה מיעט לשחק, ופרש ממשחק פעיל באותה שנה.
קריירה בינלאומית

לברטולד הייתה קריירה עשירה במדים הלאומיים. תחילה שיחק בגרמניה המערבית, והשתתף במונדיאל 1986 בו הפסידה הנבחרת במשחק הגמר לנבחרת ארגנטינה. אחר כך ייצג את גרמניה המערבית ביורו 1988 בו הודחה הנבחרת בחצי הגמר, ובמונדיאל 1990 היה חלק משמעותי מהנבחרת שזכתה בתואר, לאחר שגמלה לארגנטינה במשחק הגמר על ההפסד בגמר המונדיאל הקודם. ברטולד לא שיחק ביורו 1992, אך חזר לנבחרת במונדיאל 1994, בו הודחה ברבע הגמר על ידי נבחרת בולגריה, ומעט אחריו פרש מהנבחרת. סך הכל צבר ברטולד 62 הופעות במדי גרמניה המערבית וגרמניה, וכבש שער אחד.
לאחר הפרישה

ברטולד החל לעסוק לאחר פרישתו בתקשורת ופרשנות ספורט.
תארים

עם רומא:
הגביע האיטלקי: 1990/91
עם שטוטגרט:
הגביע הגרמני: 1996/97
עם נבחרת גרמניה המערבית:
מונדיאל: 1990
תובנות על ארגון אל-קאעידה

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  בנימין בן סימון
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  2011
 
תובנות על ארגון אלקאעידה הוא ספרו של בנימין בן סימון שיצא לאור בשנת 2011. הספר דן ברקע להקמת ארגון אל-קאעידה, סקירה היסטורית על אל-קאעידה בין השנים 2005-1988, האידאולוגיה של הארגון ומאפייניו הארגוניים.
המחבר, בנימין בן סימון הוא קצין מודיעין לשעבר.
פרק מספר זה, העוסק באידאולוגיה, זכה בפרס מטעם קרן ענבר עטיה, שהיא קרן הנצחה לעידוד המחקר למאבק בטרור בשיתוף המרכז למורשת המודיעין.
הרקע להקמת ארגון אל-קאעידה

לדעת בנימין בן סימון, אל-קאעידה הוקם על יסוד שלושה אדנים: הראשון, פנים-אסלאמי, נעוץ במצבן הרעוע של ארצות האסלאם בשלהי המאה העשרים; השני הוא כוונתו של אל-קאעידה לנהל ג'יהאד נגד המערב, במטרה לגרשו מאדמות האסלאם; השלישי, עניינו ברצונו של אל-קאעידה להוביל את מאבקה של התנועה האסלאמית הרדיקלית במערב ובמשטרים המקומיים, על רקע מה שנראה בעיניו ככישלון לתפוס את השליטה הפוליטית בארצות האסלאם והותרתה בידיהם של שליטים מושחתים הנתונים לשליטתו הבלעדית של המערב.
אל-קאעידה סקירה היסטורית

בשער השני דן הספר באירועים העיקריים שעברו על אל-קאעידה בשני העשורים לקיומו, החל בהתגבשותו של הארגון במלחמת אפגניסטן-ברית המועצות ועד לשנת 2005 לערך. הספר מנתח אירועי מפתח בקורותיו של הארגון. הראשון שבהם מלחמת אפגניסטן–ברית המועצות, שבמהלכה גויסו מוסלמים רבים ממדינות מוסלמיות רבות ויצרו כוח רב-אתני ועל-לאומי, שהפך בסופה של המלחמה לארגון אל-קאעידה. לאחר מכן, סוקר הספר את התבססות אל-קאעידה בסודאן, שם הושקעה עבודה רבה בעיצוב אל-קאעידה, לרבות עיצוב אופיו הבינלאומי. תקופה חשובה נוספת היא פרק הזמן באפגניסטן, שאליה חזר בן לאדן מנהיג הארגון דאז וחבר לטליבאן, עד שזה הובס על ידי ארצות הברית ב-2001. אירוע חשוב שבו התמקד הספר היה התקפת הטרור ב-11/9 בארצות הברית. שער זה מסתיים בטרור של אל-קאעידה באירופה, תוך שימת דגש על שני אירועי טרור שונים: האחד, פיגועי הטרור בבריטניה ב-7.7.2005, והאחר, פיגוע הטרור בספרד ב-11.3.2004.
האידאולוגיה הארגונית

האידאולוגיה של אל-קאעידה, תוך שימת דגש על האופן שבו נתפש המערב בעיני הוגי אל-קאעידה ותוך מאמץ להבין מהן העוולות העיקריות שהוגיו של אל-קאעידה ייחסו למערב. בספר נעשה ניסיון לזהות מהי "התוכנית הגדולה" של אל-קאעידה לגבי המערב, מהן מטרותיו של אל-קאעידה ואיזו אסטרטגיה יש בדעתו לנקוט כדי להשיגן.
התיזה העיקרית

התיזה העיקרית של מחבר הספר היא שלדעתו אל-קאעידה הוקם על רקע ההתנגשות הפוליטית הפנימית בארצות האסלאם ולאחר שמנהיגיו הגיעו לתובנה שעל מנת שיוכל להילחם במשטרים המקומיים ולהיות אלטרנטיבה הולמת להם, עליו להילחם קודם כול במערב ובראשו ארצות הברית. אל-קאעידה הוא ארגון טרור ששאיפותיו פוליטיות ושעיקר תוכניתו היא להפוך לאליטה פוליטית אשר תתפוס את השלטון במדינות המרחב הערבי-מוסלמי ותאחדן למדינה אסלאמית מאוחדת.
תייסיר ח'לף

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1967 (בן 57 בערך) קוניטרה, סוריה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דמשק 
 
תייסיר ח'לף (בערבית: تيسير أحمد خلف, נולד ב-1967) הוא סופר והיסטוריון פלסטיני-סורי שפרסם מעל ל-50 ספרים. הרומן שלו "טבח הפילוסופים" היה מועמד לפרס הבינלאומי לספרות ערבית בשנת 2017.
קורות חיים

תייסיר אחמד ח'לף נולד בקוניטרה. סיים תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטת דמשק בשנת 1993, ולאחר מכן החל לכתוב רומנים והצטרף לאיגוד הסופרים הערבים. כמו כן פרסם ספרי עיון אודות ההיסטוריה הערבית.
בין מחקריו ההיסטוריים נמנים ספר אודות מסעו של המצרי מוסטפא אסאעד אל-לוקימי (אנ') במאה ה-18 לירושלים, שהייתה אז בשלטון האימפריה העות'מאנית, מספר ספרים על ההיסטוריה של רמת הגולן על פי כתבים של היסטוריונים ערבים, ומחקר אודות מסעו של איש התיאטרון הסורי אבו ח'ליל קבאני (אנ') לארצות הברית בסוף המאה ה-19.
בשנת 2009 פרסם את מחקרו ההיסטורי "אנציקלופדיה למסעות ערבים ומוסלמים לפלסטין", שיצא לאור בשמונה כרכים וזכה להערכה רבה.
ברומנים שלו משלב ח'לף אירועים היסטוריים רבים. לדוגמה, הספר "טבח הפילוסופים" מתרחש על רקע הכיבוש הרומי של העיר תדמור ומתאר את חייה של זנוביה, מלכת תדמור. עלילת הספר איננה היסטורית אלא פילוסופית, ומתארת חילוקי דעות בין אסכולות שונות בנאופלאטוניזם. ח'לף למד את כתביהם של ניקולאוס איש דמשק, פלוטינוס, פורפיריוס ויאמבליכוס, והשתמש ברעיונותיהם כדי לטוות את עלילת הספר.
בספר "הדרורים של דרווין" מתואר מסעה של משלחת האימפריה העות'מאנית בספינה לתערוכה העולמית של שיקגו שהתקיימה בשנת 1893, וחילוקי דעות שהתגלעו בארצות הברית בין אנשיה לבין מארגני התערוכה, המשמשים משל להתנגשות הציביליזציות.
נכון לשנת 2017, ח'לף מתגורר בדובאי.
הערות שוליים

↑  رواية "ملك اللصوص" لتيسير خلف, ‏23 במאי 2022 (בערבית).
↑  حوار مع تيسير خلف المرشح في القائمة الطويلة, אתר הפרס הבינלאומי לספרות ערבית, ‏19 בינואר 2017 (בערבית).
↑  Darwin’in Serçeleri, ‏6 ביוני 2022 (בטורקית).
↑  Interview with longlisted author Taissier Khalaf, אתר הפרס הבינלאומי לספרות ערבית, ‏19 בינואר 2017 (באנגלית).
תבהלה

.
תבהלה (בלעז: פאניקה) היא תחושת פחד פתאומית וחזקה, עד כדי ביטול של כל חשיבה הגיונית, והחלפתה בחרדה ובדאגה קיצוניות, המביאה לתגובה חייתית (אינסטנקטיבית) של "הילחם או ברח".
תבהלה עשויה להתרחש אצל יחידים ואף בקרב קבוצה גדולה, למשל במצבי היסטריה המונית או פאניקה מוסרית.
מקור המילה פאניקה הוא מהמילה היוונית πανικός, מהאל פאן מהמיתולוגיה היוונית. ייתכן כי מקורה באגדות אודות השתעשעותו של האל פאן בהפחדה פתאומית של עדרי עזים וכבשים, או בפחד הפתאומי שחש מי שנתקל באל פאן באזור שומם, או הפחד שעלה משמיעת קולות מוזרים ומעוררי אימה שהיו אנשים שומעים בלילות, אשר יוחסו לאל פאן.
כבר בתקופה הפרהיסטורית השתמש האדם בהשפעותיה של התבהלה למטרות ציד. על ידי שימוש ברעש פתאומי, או באובייקט בולט ומאיים כלשהו, נהגו בני האדם הקדמונים לתמרן עדרים שלמים אל תוך מלכודות שהוכנו על ידם מראש.
הסוציולוג ניל סמלסר (אנ'), שעסק בהתנהגות קולקטיבית, תיאר בספרו "Theory of Collective Behavior" דרכים להתמודדות עם תבהלה המונית. מחקרים רבים בתחום נועדו לפתח דרכים להתמודדות עם תבהלה שניתנות ליישום בצבאות ושירותי חירום ברחבי העולם.
עוד לפני כן, שימשו השפעותיה של התבהלה ככלי חשוב במהפכות חברתיות רבות במהלך ההיסטוריה. ההבנה שגם בני אדם פועלים בשיטת העדר, גרמה למנהיגים רבים לנצל עובדה זו למטרותיהם הפוליטיות[דרוש מקור].
במצבים קיצוניים, אדם החווה התקפי תבהלה חוזרים ונשנים לעיתים תכופות, וחש דאגה רבה מהישנותם, עשוי להיות מאובחן כלוקה בהפרעת פאניקה.
החוקר הבריטי סטנלי כהן תיאר בשנת 1972 את התאוריה שלו בהקשר לפאניקה מוסרית.
ראו גם

התקף פאניקה
הפרעת פאניקה
נפגע חרדה
תותח אוטו מלרה 76 מ"מ

| --- | --- |

תותח 76 מ"מ אוטו מלרה על אח"י חרב (סער 4.5)
 מידע כללי
 סוג:  תותח ימי
 מדינה מייצרת:  איטליה איטליה
 יצרן:  לאונרדו, אוטו מלרה 
 משתמשים עיקריים:  הצי האיטלקי 
 משתמשים משניים:  ישראל ישראל: חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי
 שנת ייצור:  1964–היום
 תקופת השימוש:  1964–הווה (כ־60 שנה) 
 מערכה מרכזית:  מלחמת לבנון השנייה, מבצע עופרת יצוקה, מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל
 מידע טכני
 משקל:  ריק 7.5 טון
 מערכות נשק
 קליבר:  76.2 מילימטרים (3.00 אינץ')
 משקל פגז:  12.34 קילוגרם (27.2 ליברות)
 זווית צידוד:  360°, במהירות 60° בשנייה
 זווית עלרוד:  -15°/+85°, במהירות 35° בשנייה
 קצב אש:  85–120 פגזים בדקה
 מהירות לוע:  925 מטר לשנייה
 טווח מקסימלי:  20 קילומטרים (12 מיל)
 
תותח אוטו מלרה 76 מ"מ הוא תותח ימי שמקורו באיטליה, המותקן על גבי אניות מלחמה ונמצא בשימוש ציים רבים בעולם. התותח מיועד להפגזת חוף וכן לשימוש בקרבות ים-ים. לתותח קצב אש גבוה ביותר ובעזרת מערכות הקיימות כיום מגיע לדיוק רב. זהו תותח חשמלי הידראולי בעל 7 לוחות חשמל ו-3 מערכות הנעה לצידוד והגבהה וכן מערכת שליטה ובקרה. מערכת הקירור של התותח מבוססת על מי ים.
לאוטו מלרה יש דגם מתקדם, הנקרא Super-Rapid, ולו קצב אש גבוה יותר לצד שיפורים נוספים.
שימוש בצה"ל

תותחים מדגם זה מותקנים ברוב ספינות הטילים של חיל הים הישראלי, פרט לספינות סער 5 וספינות נגד צוללות.
בספינות מסדרת סער 6 מותקן תותח ימי מדגם Super-Rapid, דגם משופר ומהיר-ירי של האוטו מלרה 76 מ"מ.
העתקים

בספטמבר 2006, נחשפה לתקשורת מערכת פג'ר 27 - תותח ימי מתוצרת איראן, המבוסס על תותח אוטו מלרה 76 מ"מ.
גלריה

תותח 76 מ"מ בירכתי ספינת סער 4.5 בתרגיל ירי.
תותח אוטו מלרה 76 מ"מ על אח"י תרשיש (סער 4.5)
תותח 76 מ"מ מתוצרת אוטו מלרה מותקן על גבי פריגטה גרמנית מדגם ברנדנבורג
תובע (משפט פלילי)

תובע או קטגור, בהקשר של המשפט הפלילי, הוא בא כוח המאשימה במשפט הפלילי.
מקור השם

מקור המונח קטגור במילה ביוונית העתיקה κατήγορος קטגורוס במשמעות 'מי שמאשים' (מהרעיון 'לדבר מול קהל נגד מישהו', מהמילים κᾰτᾰ קאטא 'נגד' וἀγορεύω אגוראו 'לדבר מול קהל', מἀγορά אגורא 'קהל').
במשפט הישראלי

במשפט הישראלי יכול התובע להיות עורך דין, לרוב איש פרקליטות המדינה, או יחידת התביעות של משטרת ישראל. בכתבי אישום המוגשים בשל עבירות על חוק התכנון והבנייה או חוק רישוי עסקים, חוקי איכות הסביבה וכיוצא בזה, המוגשים, אם על ידי רשות מקומית או על ידי רשות מרשויות הממשלה - משרד ממשלתי או רשות ממשלתית, יכול התובע להיות עורך דין פרטי, המקבל לשם כך הסמכה מהיועץ המשפטי לממשלה.
כאשר מוגשת קובלנה פלילית, יכול התובע להיות אף אדם פרטי, או עורך דין פרטי, המייצג את הקובל.
ביהדות > במשפט עברי

במשפט עברי יש להבחין בין שני סוגי משפט, דין אזרחי (משפט פלילי) ודיני ממונות. בדיני ממונות התובע יכול להיות רק מי שנוגע בדבר, או בא כוחו הממונה בתנאים מדויקים באמצעות הרשאה, בעוד שכנגד אדם אחר יכול הנתבע לומר "לאו בעל דברים דידי את".
בדין הפלילי קשה להגדיר מי התובע ונראה שאין לכך התייחסות מספקת. בהלכה נצרך שיעידו שני עדים כנגד הנאשם, ונראה שהם התובעים.
ביהדות > באגדה

בבית דין של מעלה, תפקיד הקטגור מיוצג על ידי השטן. תפקיד זה מבוטא בפסוק בספר זכריה: ”וַיַּרְאֵנִי אֶת יְהוֹשֻׁעַ הַכֹּהֵן הַגָּדוֹל עֹמֵד לִפְנֵי מַלְאַךְ יְהוָה וְהַשָּׂטָן עֹמֵד עַל יְמִינוֹ לְשִׂטְנוֹ.” (ספר זכריה, פרק ג', פסוק א'). חז"ל דרשו: ”אמר ר"ל הוא שטן הוא יצר הרע הוא מלאך המות” (תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ט"ז, עמוד א'), ולפי אבחנה זו ממשיכים לדרוש את התפקיד המשולש שלו:
”במתניתא תנא יורד ומתעה ועולה ומשטין נוטל רשות ונוטל נשמה” (שם)
חז"ל המשילו את העבירה לקטגור ואת המצוות לסנגור. ובכך הסבירו את הסיבה שהכהן גדול ביום הכיפורים כאשר הוא נכנס לקודש הקודשים, אין הוא לובש את בגדי כהן גדול כי אם בגדי לבן: היות שיום הכיפורים נועד לכפר על חטא העגל, שנעשה מזהב, אין ראוי שייעשה הקטגור - סנגור. ולכן לובש הכהן הגדול את בגדי הלבן.
הערות שוליים

↑  לפי גירסת הרמב"ם, במורה הנבוכים, ג', כ"ב
↑  משנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה י"א.
↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ו, עמוד א'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548562005171  GND: 4056631-6  LCCN: sh85108746  NDL: 00565548  NKC: ph126200  NLK: KSH1998008495
תאילנד במשחקים הפאראלימפיים

תאילנד השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים בניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) כששלחה משלחת של ארבעה ספורטאים, גברים בלבד, למשחקים. במשחקי החורף לא נטלה תאילנד חלק מעולם.
היסטוריה

המשלחת הראשונה אותה שלחה תאילנד למשחקים הפאראלימפיים חזרה למולדתה בידיים ריקות. במדליה הפאראלימפית הראשונה, זכתה תאילנד במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) כשהאתלט סאקול קומטן זכה במדליית הכסף בתחרות הטלת הכידון עם תוצאה של 33.52 מטרים, ונכנע רק הוברט בורשגנס הגרמני שקבע שיא עולם של 39.68 מטרים.
המשלחת התאילנדית לא הצליחה לזכות במדליית זהב פאראלימפית עד המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) בה קטפה מדליות בחמישה מקצים: ארבעה באתלטיקה ואחת בשחייה.
הספורטאי המצליח ביותר בתולדות המשלחת התאילנדית למשחקים הפאראלימפיים הוא האתלט פראוואט ואהורם שזכה ב-16 מדליות, מהן 7 מדליות זהב. הסייפת סייסוני ג'אנה היא האישה הראשונה בתולדות המשלחת התאילנדית שזכתה במדליית זהב וסך הכל ב-6 מדליות פאראלימפיות.
מדליות לפי אולימפיאדה

| אולימפיאדה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984): 0
| המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) | 5 | 4 | 2 | 11 |
| המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) | 3 | 6 | 6 | 15 |
| המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) | 1 | 5 | 7 | 13 |
| המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) | 4 | 2 | 2 | 8 |
| המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) | 6 | 6 | 6 | 18 |
| המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) | 5 | 5 | 8 | 18 |
| סה"כ | 24 | 29 | 34 | 87 |
ראו גם

תאילנד במשחקים האולימפיים
תאילנד במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  המשתתפים בניו יורק וסטוק מנדוויל 1984
↑  Seoul 1988 Paralympic Games Athletics Men's Javelin A3A9
תולעים טפיליות

ביצי תולעי מעיים
תולעים טפיליות, או הלמינתים (באנגלית: Helminths), הן קבוצה לא-טקסונומית של יצורים איקריוטיים טפילים, אשר בניגוד לטפילים חיצוניים כמו כינים או פרעושים, חיים בתוך גופו של הפונדקאי שלהם וניזונים בו, בעודם מפריעים למערכות גופו, למשל על ידי תחרות על חומרי מזון או גרימת מחלות. אלו החיים בתוך מערכת העיכול של הפונדקאי משתייכים לקבוצת טפילי המעיים. התולעים הטפיליות יכולות לחיות בתוך בעלי חיים שונים, כולל באדם, וחלקן אף טפילים בלעדיים של האדם.
התולעים הטפיליות נחלקות לתולעים נימיות ולתולעים שטוחות, אשר בתורן נחלקות לעלקות ולשרשורים. ענף המחקר החוקר את מחלקת התולעים הטפיליות נקרא הלמינתולוגיה.
ראו גם

תולעת סיכה
מבנדאזול (התרופה "ורמוקס")
שמח (שיר של עברי לידר)

שמח הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עברי לידר. השיר יצא לאור ב-5 במאי 2021, בהוצאת חברת התקליטים "הליקון". הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי עומר טובי. השחקנית שני קליין הופיעה ביחד עם לידר בקליפ.
ביקורות

מבקר המוזיקה הישראלי, יוסי חרסונסקי, הפנה אל השיר ביקורת חיובית, תוך שהוא כותב כי ”יש בו קצב דאנס מרקיד, אלמנטים של מוסיקת חתונות בעלת ניחוח מזרחי, וגם הטקסט יאומץ קלי קלות על ידי החוגגים מבלי שיחושו באמירה על חברה חומרנית, נהנתנית וחלולה”. חרסונסקי העניק לשיר ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 13 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברות תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 5 במאי 2021 | הורדה דיגיטלית • סטרימינג | הליקון |  |
הערות שוליים

↑  מוכן לשבירת הכוסות: עברי לידר משחרר את "שמח", באתר ‏מאקו‏, 5 במאי 2021
↑  עברי לידר סאם חלבי - שמח
↑  שמח
↑  שמח - Single
| עברי לידר |
| --- | --- | --- |
| אלבומים | מלטף ומשקר • יותר טוב כלום מכמעט • האנשים החדשים • זה לא אותו דבר • בקצב אחיד בתנועות של הגוף • מישהו פעם • האהבה הזאת שלנו • עברי לידר עופר מאירי |  |
| אלבומי הופעה | Live CD‏ • Live DVD‏ • עברי לידר ותזמורת המהפכה בהופעה חיה • קיסריה Live |  |
| מיני-אלבומים | FIGHT!‎ • ניו יורק בשמש |  |
| ערכים קשורים | TYP • יועד נבו • הליקון |  |
| עברי לידר - שירים |
| --- | --- | --- |
| מלטף ומשקר | "לאונרדו" • "תמיד אהבה" • "אף אחד משנינו" |  |
| יותר טוב כלום מכמעט | "הכוס הכחולה" • "בחולצת פסים" • "יותר טוב כלום" |  |
| האנשים החדשים | "בתי קפה" • "על קו המים" • "האנשים החדשים" • "איש יקר" |  |
| זה לא אותו דבר | "זכיתי לאהוב" • "ניסים" • "להבין את המים" • "זה לא אותו דבר" |  |
| בקצב אחיד בתנועות של הגוף | "רק תבקש" • "מתעורר" • "הדרכים הארוכות" • "אלוף העולם" • "ביחד מפחד" |  |
| מישהו פעם | "מישהו פעם" • "מזל טוב ישראל" • "תרמיל" • "לרגע קטן" • "אסתר אוכלת פחמימה" |  |
| האהבה הזאת שלנו | "הייתי כאן" • "הכול בוער" • "האהבה הזאת שלנו" • "מקום ליותר" • "ילדות והעיר הגדולה" |  |
| שירים אחרים | "סינדרלה רוקפלה" • "מוגזם" • "נסיכה שלי" • "הנשף" • "מהכפר אל הכיכר" • "לרקוד עם דמעות בעיניים" • "תזכור הכל" • "המזרח התיכון" • "הרגע הריק" • "השמיים נעולים" • "שמח" ‏•‏‏ "חלומות שנמחקים" |  |
תאים (בית המקדש)

התאים, הם לשכות שהקיפו את ההיכל ואת קודש הקודשים במרחק של 5 אמות מצפונם, מדרומם וממערבם.
במקדש הראשון והשני

במקדש הראשון והשני היו 38 תאים. בצפון היו 15 תאים. הם התפרסו על שלוש קומות ובכל קומה היו 5 תאים, וכך גם היה בדרום. במערב היו 8 תאים. הם התפרסו על שלוש קומות: בכל אחת משתי הקומות התחתונות היו 3 תאים, ובעליונה היו 2 תאים.
לרוב התאים, היו 3 פתחים: 2 פתחים לתאים שמימין ומשמאל ופתח לתא שמעליו. לתא שהיה הכי צפוני-מזרחי, היו 5 פתחים:
אחד להיכל
אחד למסיבה
אחד לאולם
אחד לתא הסמוך לו
ואחד לתא שמעליו.
בנוסף, לתא הדרום-מזרחי היו שני פתחים נוספים על השלושה הרגילים:
אחד להיכל
פשפש לאולם אך נעול וסגור עולמית, עליו נתנבא יחזקאל (אף שהיה זה בהקשר לבית שלישי):
וַיָּשֶׁב אֹתִי דֶּרֶךְ שַׁעַר הַמִּקְדָּשׁ הַחִיצוֹן הַפֹּנֶה קָדִים וְהוּא סָגוּר: וַיֹּאמֶר אֵלַי ה' הַשַּׁעַר הַזֶּה סָגוּר יִהְיֶה לֹא יִפָּתֵחַ וְאִישׁ לֹא יָבֹא בוֹ כִּי ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל בָּא בוֹ וְהָיָה סָגוּר:
הרוחב של תאי הקומה התחתונה היה חמש אמות, של האמצעית שש אמות ושל העליונה שבע אמות.