stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
איזבלה ובר
ראו גם

עליית האינפלציה העולמית (2021 ואילך)
הערות שוליים

↑  "Isabella Weber". University of Massachusetts Amherst. נבדק ב-2023-06-14.
↑  אורי פסובסקי, ‏הכלכלנית שבטוחה מי הביא לזינוק באינפלציה - ומי משלם את המחיר, באתר גלובס, 19 במאי 2023
↑  אסף אוני, ‏"גרידפלציה": מה מסתתר מאחורי התופעה שמסעירה את הכלכלנים?, באתר גלובס, 15 ביולי 2023
↑  Isabella M. Weber, An interview with Isabella M. Weber, Project Syndicate, ‏2022-09-06 (באנגלית)
↑  Weber, Isabella (29 בדצמבר 2021). "Could strategic price controls help fight inflation?". The Guardian (באנגלית). Kings Place, London. נבדק ב-14 ביוני 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Carter, Zachary (6 ביוני 2022). "What if We're Thinking About Inflation All Wrong?". The New Yorker (באנגלית). New York City: Condé Nast. נבדק ב-14 ביוני 2023. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Isabella M. Weber, Evan Wasner, Sellers’ Inflation, Profits and Conflict: Why can Large Firms Hike Prices in an Emergency?, 2023
1 2  Carter, Zachary (2023-06-06). "What if We're Thinking About Inflation All Wrong?". The New Yorker (באנגלית אמריקאית). ISSN 0028-792X. נבדק ב-2024-08-29.
↑  PERI - Implicit Coordination in Sellers’ Inflation: How Cost Shocks Facilitate Price Hikes, peri.umass.edu
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012250569405171  PLWABN: 9812462494805606  BIBSYS: 1634281489739  GND: 119896474X  ISNI: 0000 0004 7226 7193  LCCN: n2020068871  NTA: 434787183  SUDOC: 256703051  VIAF: 20157340616509921245   WorldCat (עם VIAF): 20157340616509921245
דת בקוריאה

הדת בחצי האי הקוריאני מורכבת ממספר חלקים. בעבר נהג בה השמאניזם הקוריאני (Korean shamanism).
מאז חלוקת קוריאה לשתי מדינות ריבוניות בשנת 1945, התפצלו החיים הדתיים בשתי המדינות.
השמאניזם הקוריאני

השמאניזם הקוריאני (אנ'), הנקרא גם מוסוק, הוא דת עממית בעלת קרבה לבודהיזם אך נפרדת ממנה, אשר בניגוד לבודהיזם לא קיימת בה סמכות מרכזית אחת, אלא קיים בה מגוון רב של אמונות וטקסים שונים בקרב המאמינים. זוהי דת פוליתאיסטית, אשר סובבת סביב אלוהויות ורוחות אבות. מקום מרכזי במסורת תופסים ה"מודאנג", מומחי הפולחן, רובם נשים, אשר במערב מכנים אותם לעיתים "שמאנים", אם כי דיוק המונח הזה שנוי במחלוקת בין אנתרופולוגים. ה"מודאנג" משמשים כמתווכים בתשלום בין לקוחות לבין העולם העל-טבעי, תוך שימוש בגילוי עתידות כדי לקבוע את סיבת המזל של לקוחותיהם. הם גם מבצעים טקסי קוט, שבמהלכם הם מציעים אוכל ושתייה לאלים ולרוחות או מבדרים אותם בסיפורים, שירים וריקודים. קוט עשוי להתקיים בבית פרטי או במקדש קוטאנג, הממוקם לרוב על הר.המודאנג מתחלק לתת-טיפוסים אזוריים, כשהגדולים ביותר הם המנסין או קאנגסין-מו, שהיו בעבר דומיננטיים באזורים הצפוניים של קוריאה. סוג נוסף הוא ה־sesŭp-mu של אזורים מזרחיים ודרומיים, שהטקסים שלהם כרוכים במדיום רוח אחרת. במאה ה-16 החל להתפשט בקוריאה הבודהיזם, ובמאה ה-19 חדרה לתת היבשת הנצרות. התרבות הקוריאנית גילתה סובלנות דתית רבה, והדתות התקיימו בהרמוניה.
דת בצפון קוריאה כיום

בצפון קוריאה הקומוניסטית לא קיים חופש דת. במדינה מונהג אתאיזם כפוי, ונאסר לקיים טקסי דת. האידיאולגיה הצפון קוריאנית מקדמת את פולחן האישיות של המנהיג, אשר עשוי להיחשב מבחינת מאפייניו כסוג של דת. האזרחים נדרשים לחגוג את ימי ההולדת של המנהיג קים ג'ונג און, של אביו קים ג'ונג-איל ושל סבו קים איל-סונג, להתלבש ואף לעצב את שיערם בהתאם לקודים וחוקים נוקשים. יום ההולדת לסבו של המנהיג, מייסד האומה קים איל סונג, נחשב כיום החשוב ביותר בלוח השנה הצפון קוריאני. אזרחים אשר אינם חוגגים חגים אלה נענשים. אזרחים אשר נתפסים כשהם מקיימים טקסים דתיים אחרים נעצרים, נשלחים למחנות "חינוך מחדש", ולעיתים מוצאים להורג.
בדו"ח שפרסם בשנת 2019 ארגון Human Rights Watch על מצב זכויות האדם בצפון קוריאה, הוא דווח על אחת המדינות הדכאניות ביותר בעולם שהמשטר בה מגביל חירויות אזרחיות ופוליטיות, בהן חופש ביטוי, חופש התאספות, חופש התאגדות וחופש דת.
דת בדרום קוריאה כיום

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בדרום קוריאה, מתקיימות בהרמוניה המוסוק (שמאניזם קוריאני) והבודהיזם, הנחשבות כדתות הנפוצות ביותר, וקיימת הנצרות אם כי לרוב הדרום קוריאנים אין שיוך דתי. בדרום קוריאה קיימים מקדשים בודהיסטים ומקדשי מוסוק (שמאניזם קוריאני) רבים, חלקם מפוארים. המוסוק והבודהיזם מהווים חלק מהתרבות הפופולרית. עם זאת, חלק גדול מהתושבים מגדירים עצמם כחילונים או כאתאיסטים, ורבים אחרים נוהגים לפי דתות עממיות וקונפוציאניזם. בשנת 1954 נוסדה בדרום קוריאה כנסיית האיחוד.
הערות שוליים

↑  להאכיל את המתים כדי להגן על החיים | ד"ר ליאורה צרפתי, באתר אקספלור קוריאה - טיולים מאורגנים לקוריאה, ‏2007-01-01
↑  Liora Sarfati, Contemporary Korean Shamanism: From ritual to digital, Indiana University Press, 2021, ISBN 978-0-253-05716-7. (באנגלית)
1 2  Why shamanism continues to thrive in Korea, The Korea Times, ‏2024-10-18 (באנגלית)
↑   רועי סמיוני, כולם מדברים על קים ג'ונג און, אף אחד לא מדבר על האזרחים האומללים שלו, באתר הארץ, 29 באפריל 2020
↑  איציק יונה, נצרות בקוריאה | "הקוריאנים" - המדריך לעסקים ואנשים בקוריאה, באתר "הקוריאנים" - המדריך לקוריאה, ‏2008-02-29
↑  איציק יונה, הללויה! – על נצרות, התנצרות וארון העדות, באתר "הקוריאנים" – המדריך לעסקים ואנשים בקוריאה, ‏29 בפברואר, 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546083005171  LCCN: sh85073052  LNB: 000339533  NLK: KSH1998041782  SELIBR: 151068 
ערך זה הוא קצרמרבנושא דת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
דו-פרק חופי

| דו-פרק חופי |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צלפאים
משפחה:: מצליבים
סוג:: דו-פרק
מין:: דו-פרק חופי
תת־מין:: Cakile maritima subsp. maritima
שם מדעי
 Cakile maritima ‏סקופולי
תחום תפוצה

דּוּ-פֶּרֶק חוֹפִי (שם מדעי: Cakile maritima) הוא צֶמַח מְלֵחָה עשבוני רב-שנתי, ללא רקמות מעוצות קבועות, שגובהו 20 עד 60 ס"מ, והוא משתייך למשפחת המצליבים.
הצמח גדל בקרקעות חוליות בקרבת חוף הים, במיוחד ברצועת חגורת הרסס, האזור החשוף לרסס מי הים. עם זאת, דו-פרק חופי יכול להימצא גם באזורים מעט מרוחקים יותר מהחוף, כל עוד התנאים הסביבתיים מתאימים, כגון קרקעות חוליות עם רמות מליחות מסוימות. במקרים כאלה, הצמח עשוי לגדול במרחק מה מהים, אך עדיין בסביבה המושפעת מתנאי החוף. מדובר בצמח קטן יחסית, בעל מחזור חיים קצר (כשלושה חודשים מהנביטה עד ייצור הזרעים), ויכולת רבייה גבוהה מאוד, המגיעה עד ל-10,000 זרעים לפרט.
גיוון גנטי והתאמה אקולוגית

דו-פרק חופי משתייך לקבוצת צמחי מלחה מצומצמת, שמהווה פחות מ-1% ממיני הצומח בעולם. צמחים בקבוצה זו מסוגלים לשרוד ולהשלים את מחזור חייהם גם בתנאי מליחות גבוהה (200 מילימולר NaCl ומעלה). דו-פרק חופי משגשג בתנאי מליחות מתונה (כ-100 מילימולר NaCl) בהתאם למדדים של הצטברות ביומסה וייצור זרעים. ריכוזי מלח גבוהים יותר (עד 500 מילימולר NaCl) פוגעים בצמיחתו אך אינם מונעים את הישרדותו והשלמת מחזור חייו. צמחים מאוכלוסיות שונות שנאספו מאזורי אקלים מגוונים בצפון אפריקה הציגו הבדלים במאפיינים מורפולוגיים (כגון גודל התרמילים וצורת העלים) ובתגובותיהם הביוכימיות למליחות.
ממצאים שונים מצביעים שדו-פרק חופי מאזורים צחיחים מתפקד כצמח מלחה מוחלט (Obligate halophyte), ואילו אוכלוסיותיו מאזורים לחים הן צמחי מלחה חלקיים (Facultative halophytes). הצמחים מאזורים צחיחים הפעילו אסטרטגיות ביוכימיות שונות להתמודדות עם מליחות, והופעלו בהם מסלולים מולקולריים ייחודיים. השוואה פרוטאומית בין אוכלוסיות מאזורים צחיחים ולחים תחת טיפול במליחות חשפה 33 חלבונים שנצברו ביתר בשתי האוכלוסיות, אך נמצאו גם 88 חלבונים ייחודיים לאוכלוסיות מאזורים צחיחים ו-64 חלבונים ייחודיים לאוכלוסיות מאזורים לחים בתגובה למליחות. נראה כי דו-פרק חופי מפעיל מסלולים גנטיים שונים בהתאם לבית הגידול שלו, מה שמעיד על יכולת הסתגלות אבולוציונית רחבה של המין לתנאים סביבתיים משתנים.
סימנים מזהים

הצמח קירח, עליו בשרניים מאוד, גזורים-מנוצים או שסועים-מנוצים פעם אחת, כאשר אונות העלה דמויות סרגל. הפרחים עם ארבע עלי כותרת לבנים או לילכיים, ואורכם נע בין 7 ל-12 מ"מ. הפרי תרמיל עבה מאוד ובשרני המורכב משני פרקים, ומכאן שמו של הסוג. כל פרק מכיל זרע יחיד, כאשר הפרק התחתון קצר ומשתייר, והעליון דמוי רומח וניתק עם ההבשלה. בשלב זה, הרקמה הבשרנית הופכת לספוגית קלה, מה שמאפשר לפירות או לחלקיהם לצוף על פני מי הים ולהתפזר באמצעותם.
תפוצה ובית גדול

דו-פרק חופי גדל בבית גידול של קרקעות חוליות בחופי ים, דלות בחומרי הזנה ובחלחול מהיר של מי גשמים המותירות אותן יבשות. בית גידול זה דומה במובנים רבים לבית גידול מדברי, בשל תנאי הסביבה הקשים. בנוסף בית הגידול הזה מאופיין:
בנוסף, בית הגידול ב:
חדירות גבוהה למי ים עקב חדירת גלי שיטפונות מלוחים.
רוחות חזקות הנושאות עמן רסס מלוח של מי ים, וגורמות לחשיפה מתמדת של הצמח והקרקע למליחות.
חול מוסע, תופעה הכוללת חשיפת שורשים עקב סחיפת החול או כיסוי הצמח בחול בעקבות נדידת דיונות או פציעתו.
קרינה חזקה בשל החשיפה הישירה לשמש, וגם קרינה עקיפה מהים ומהחולות לקרינה.
דו-פרק חופי הוא צמח עמיד היכול לגדול בקרקעות יחסית עניות ובמגוון אזורים אקלימיים. הוא זקוק לחנקן בקרקע לצורך ביצוע פוטוסינתזה מיטבית, אך אינו דורש מאקרו-מינרלים נוספים לצורך צמיחה מיטבית. כמו כן, כמות קטנה של חומר אורגני וקרקעות בסיסיות מעט בשל נוכחות גיר (CaCO₃) משאריות קונכיות משפרים את צמיחתו.
דו-פרק חופי עם יכולת הסתגלות לתנאי חוף מגוונים, מאזורי אקלים ים תיכוניים עם חורפים מתונים וקיצים חמים ללא גשמים וועד אזורים ממוזגים עם טמפרטורות קרות עד קרירים ומשקעים רבים יותר.
תחום תפוצתו הטבעי העולמי של דו-פרק חופי הוא במקרונזיה, בצפון איראן (הים הכספי) בחופי הים התיכון בחופי הים הצפוני והים הבלטי (בלגיה, דנמרק, גרמניה, הולנד ושוודיה). ובחופי האוקיינוס האטלנטי (בריטניה הגדולה, אירלנד ונורווגיה). ובחופי הים האדריאטי (בסלובניה, קרואטיה, בוסניה והרצגובינה ומונטנגרו).
דו-פרק חופי כולל ארבעה תת-מינים:
תת-מין טיפוסי (ssp. maritima) הוא צמח רב שנתי או תת-שיח שמצוי סביב אגן הים התיכון, באירופה הוא מצוי בחופי מערב וצפון-מערב אירופה, מפורטוגל ועד נורווגיה, אבל לא בטורקיה. לתת-מין זה שני טיפוסים מובחנים: האחד בעל עלים פשוטים (Entire leaves), והשני בעל מפורצים (Pinnatifid leaves - PL)
תת-מין בלטי (ssp. baltica) הוא צמח רב-שנתי שמצוי באזור הים הבלטי ובדרום-מזרח נורווגיה.
תת-מין מרוקני (subsp. integrifolia) הוא תת-שיח הגדל במרוקו ובאיים הקנריים.
ssp. euxina – צמח רב-שנתי שמצוי באזור הים השחור.
בישראל, דו-פרק חופי נפוץ בעיקר לאורך רצועת החוף מהצפון לדרום. הוא מופיע באזורים כמו חוף הגליל, עמק עכו, חוף הכרמל, השרון ודרום מישור החוף.
התאמות מבניות

הקרבה לים על כל השלכותיה דורשות מדו-פרק חופי התאמה כפולה: פיזיולגיים ומבניות ושילוב ביניהם. ההתאמות המבניות מאפשרות עמידות דו-פרק חופי כצמח מלחה מובהק בחגורת הצומי הקרובה ביותר לים.
גובה נמוך ושרוע של דו-פרק חופי מפחית את החשיפה לרוחות חזקות ולרסס מלח. צפיפות עלים גבוהה מצמצמת איבוד מים ומגנה מפני קרינת שמש חזקה. נמצא כי קיימים שני מופעים מורפולוגיים (מורפוטיפים) של עלי דו-פרק חופי: עלים בשרניים פשוטים וגם עלים בשרניים מפורצים-מנוצים שעמידים יותר לתנאי עקה. ונמצאים בשכיחות גבוהה יותר באזורים שבהם הסביבה דינמית יותר, למשל אזורים הסובלים מסחיפה מוגברת של קו החוף.
מבנה העלים בשרניים מהווים דוגמה לשלוב התאמה מבנית לצד הבנה פיזיולוגית: אגירת מים ודילול ריכוזי מלח ברקמות, תוך שמירה על הטמעה יעילה. בדיקות היסטולוגיות בעלים של דו-פרק חופי גילו מבנים מיוחדים הקשורים להתמודדות עם מליחות, ביניהם: שכבת קוטיקולה עבה: מונעת התאדות ומגנה מפני חדירת מלח. הקוטיקולה העבה בדו-פרק חופי בנויה כך שהיא בלתי חדירה למים אך חצי חדירה לגזים, כלומר פחמן דו-חמצני עדיין מצליח לעבור, אם כי באיטיות רבה יותר. תאי פרנכימה מפותחים: מסייעים באגירת מים ומעניקים לעלה יציבות בלחצים אוסמוטיים גבוהים. תאי אגירת מים (parenchyma). הידתודות (hydathodes) המפרישות עודפי מלחים. גבישי מלח בתוך דפנות תאי האפידרמיס.
מבנה העלים הבשרניים מהווה דוגמה לשילוב בין התאמה מבנית להתאמה פיזיולוגית: הם תומכים באגירת מים ובדילול ריכוזי מלח ברקמות תוך שמירה על הטמעה יעילה.
פיוניות בצד התחתון של העלים: מפחיתות את איבוד המים בתגובה לרוחות חזקות ולרסס מי ים.
תאי פרנכימה מפותחים: מסייעים באגירת מים ותומכים ביכולת העלה להתמודד עם לחצים אוסמוטיים גבוהים.
הידתודות (hydathodes): מפרישות עודפי מלחים כחלק ממנגנון ההגנה של העלה.
גבישי מלח באפידרמיס: מסייעים בנטרול ריכוזי מלח גבוהים ומקטינים את נזקי המליחות.
תכונות אלה ממחישות את האיזון בין מבנה לתפקוד, המאפשר לעלים הבשרניים להתמודד עם אתגרי הסביבה המלוחה.
פיוניות בצד התחתון של העלים: מפחיתות איבוד מים כתוצאה מרוחות חזקות ורסס.
מערכת שורשים עמוקה ורחבה: מאפשרת קליטת מים מאזורים עמוקים ומפוזרים יותר בקרקע.
התאמות פיזיולוגיות

הקרבה לים על כל השלכותיה דורשות מדו-פרק חופי התאמה כפולה: התאמות מבניות והתאמות פזיולגיות, כמו גובה נמוך עד שרוע צפיפות העלים וגם התאמות פיזיולוגיות. דו-פרק חופי כצמח מלחה צריך להתמודדות לא רק עם הנזקים האפשריים מן המלח לרקמותיו הצמח, אלא גם לניהול יעיל של משק המים והמלחים בתוך תאי הצמח. ולא רק זאת ההתאמות חייבות לאורך חיי הצמח ועד שמירת חיוניות הזרעים ונביטתם.
דו-פרק חופי הוא צמח מלחה מובהק, השייך לחגורת הצומח הראשונה, הקרובה ביותר לים. הוא נחשף למליחות הן בקרקע והן באוויר, בשל רסס מי הים (תכונה המאפיינת אירוהלופיטים – צמחי מלחה העמידים למליחות אטמוספירית).
דו-פרק חופי אינו רק עמיד לטווח רחב של ריכוזי מליחות – צמיחתו התקינה ושגשוגו תלויים בנוכחות מלח, כלומר הוא צמח הלופילי (דורש מלח לצמיחה אופטימלית). עם זאת, כאשר ריכוזי המלח עולים מעבר לטווח האופטימלי, מופיעים סימני נזק. בשל תלותו במלח, דו-פרק חופי אינו יכול לגדול בסביבה נטולת מליחות או בעלת מליחות נמוכה מדי.
התאמות פיזיולוגיות > הנזקים הנגרמים ממליחות

בסביבות חוף ים ישנם שני מלחים נפוצים: נתרן כלורי (NaCl) ומגנזיום סולפט (MgSO₄) שניהם גורמים נזקים. אולם, נתרן כלורי מאתגר יותר את הצמחים כי נתרן מהווה יון רעיל שמפריע לפעולות חיוניות בתוך התא, ההשפעה האוסמוטית של NaCl גדולה יותר, ולכן הצמחים צריכים להשקיע יותר אנרגיה כדי למשוך מים בסביבת נתרן. ואילו מגנזיום סולפט פחות מזיק לרוב הצמחים אם כי בריכוז גבוה ובעודף, הוא הופך לבעייתי, הוא פוגע במאזן היונים ובקליטת יונים חשובים אחרים.
התאמות פיזיולוגיות > הנזקים הנגרמים ממליחות > הנזקים הנגרמים ממלח בישול נתרן כלורי (NaCl)

יוני הנתרן (Na⁺) - ריכוז גבוה של יוני נתרן בתאים גורמת למספר נזקים: ערעור מאזן היונים בתא ופגיעה בפעילות אנזימטית תקינה. הצמח זקוק ליונים כמו אשלגן (K⁺) שמשתתף בתהליכים ביוכימיים חשובים, כגון הפעלת אנזימים, ויסות פתיחת וסגירת פיוניות, ושמירה על פוטנציאל הממברנה כאשר יוני נתרן מצטברים בריכוז גבוה, הם "מתחרים" עם האשלגן על אתרי הקשירה בממברנות ובאנזימים, וכך פוגעים בתפקודם התקין של תהליכים אלה. תהליך זה גורם לשלב הבא.
פגיעה בסינתזת חלבונים: ריכוז גבוה של נתרן גורם לעקת חמצן (רדיקלים חופשיים) ופוגע ביכולת התא לייצר חלבונים באופן תקין, מה שמוביל להצטברות נזקים ורדיקלים חופשיים בתאים שפוגעים במבנים תאיים כמו ממברנות, חלבונים, וחומצות גרעין. הנזק הזה פוגע עוד יותר בפעילות התא ומחמיר את חוסר האיזון, מה שמוביל להמשך הנזק ולעיתים אף למוות תאי. כל שלב בתהליך מגביר את הנזק לשלב הבא, ויוצר מעגל הרס עצמי בתא שנחשף לרמות גבוהות של נתרן.
התאמות פיזיולוגיות > הנזקים הנגרמים ממליחות > הנזקים הנגרמים מיוני כלוריד (Cl⁻)

פגיעה בקליטת מים: ריכוז גבוה של NaCl בקרקע מוריד את הפוטנציאל האוסמוטי, כך שדו-פרק חופי צריך להשקיע יותר אנרגיה כדי למשוך מים מהקרקע (באמצעות יצירת מומסים בתאים כדי "למשוך" מים).
שיבוש תהליך הפוטוסינתזה עקב פגיעה במאזן היונים: יוני הכלוריד (Cl⁻) מתחרים עם **יוני המגנזיום (Mg²⁺) – המרכיב המרכזי במולקולת הכלורופיל, הפיגמנט החיוני לפוטוסינתזה. עודף כלוריד משבש את מאזן היונים בתא, כולל את מאזן המגנזיום. בשל תחרות זו פוחתת קליטת המגנזיום הדרושה לסינתזת כלורופיל חדש, דבר הפוגע ביכולתו של הצמח לבצע פוטוסינתזה ביעילות.
הצטברות רעילה של יוני כלוריד ופגיעה ברקמות העלה: ריכוז גבוה של יוני כלוריד בעלים, בעיקר בשוליהם, עלול להצטבר לרמות רעילות. מצב זה גורם לעֲקָה חִמְצוֹנִית (oxidative stress) ולהיווצרות רדיקלים חופשיים (ROS) הפוגעים במבנה התא: קרומי התא (ממברנות), אברונים, וכלורופלסטים – האברונים שבהם מתרחשת הפוטוסינתזה.
הפגיעה בכלורופלסטים גורמת לפירוק הכלורופיל (Chlorophyll degradation), מה שמוביל להצהבת העלים (כלורוזיס), סימן מובהק לעקה ולהידרדרות בריאות הצמח.
התאמות פיזיולוגיות > הנזקים הנגרמים ממליחות > הנזקים הנגרמים מגנזיום סולפט (MgSO₄)

יוני מגנזיום (Mg²⁺): מגנזיום הוא יון חיוני לפוטוסינתזה (מרכיב מרכזי במולקולת הכלורופיל), אך בעודף הוא עלול לדחוק יונים אחרים כמו סידן (Ca²⁺) או אשלגן (K⁺).
יוני סולפט (SO₄²⁻) הם פחות רעילים מיוני הכלור, אך בעודף הם עלולים לפגוע במאזן המינרלים בתא. והם פחות בעייתיים בקליטת מים: המגנזיום אינו מוריד את הפוטנציאל האוסמוטי באותה רמה כמו נתרן, ולכן פוגע פחות ביכולת ספיגת המים.
המינים בסוג בדו-פרק (Cakile)

שבעת המינים של דו-פרק מותאמים לשגשג בקרקעות חוליות בקרבת חוף הים, ובנוסף מותאמים לאזורים אקלימיים שונים: ארקטי, תת-ארקטי, ממוזג, סובטרופי, מדברי וטרופי יבש עונתי. מתוך שבעת המינים, ארבעה מצויים באמריקה, ושניים מהם מותאמים לאקלים טרופי יבש עונתי.
באזורים ארקטיים ותת-ארקטיים גדל מין אחד
דו-פרק ארקטי (Cakile arctica) הוא בן שיח שתפוצתו הטבעית משתרעת בצפון אירופה, כולל איי פארו, איסלנד ונורווגיה, וכן בצפון רוסיה. בנוסף, הוא נפוץ גם בסבאלברד (Svalbard) – ארכיפלג בצפון האוקיינוס הארקטי השייך לנורווגיה, שבו שורר אקלים ארקטי קיצוני עם חורפים קפואים וקיצים קצרים וקרים. עם זאת, במהלך הקיץ השמש אינה שוקעת במשך כשלושה חודשים, דבר המאפשר לצמח לנצל את האור המתמשך ליצירת זרעים ולהפצתם.
באזורים הממוזגים גדלים שני מינים
דו-פרק חופי (Cakile maritima) כולל ארבעה תת-מינים. תת-מין 'בלטי' (baltica) ותת-מין 'הים-השחור' (euxina) – צמחים עשבוניים רב-שנתיים הגדלים באזור הממוזג (צפון אירופה, הים הבלטי, הים השחור והאגאי). תת-מין 'עלה-תמים' (integrifolia) – בן-שיח סובטרופי הגדל באיים הקנריים ובמרוקו. תת-מין 'חופי' (maritima) – צמח רב-שנתי או בן-שיח הנפוץ באזורים ממוזגים, כולל חופי אירופה, הים התיכון וצפון איראן.
דו-פרק קהה (Cakile edentula) הוא צמח עשבוני חד-שנתי או רב-שנתי, שתפוצתו הטבעית משתרעת לאורך חופי האוקיינוס האטלנטי, מאזור לברדור ועד צפון קרוליינה, וכן באזור האגמים הגדולים.
באזורים סובטרופיים גדל מין אחד באמריקה
דו-פרק מכווץ (Cakile constricta) הוא צמח עשבוני חד-שנתי, שתפוצתו הטבעית משתרעת בחופי דרום-מזרח ארצות הברית (פלורידה, לואיזיאנה, מיסיסיפי, טקסס).
באזורים מדבריים ובשחיות יבשות גדל מין אחד
דו-פרק ערבי (Cakile arabica) הוא צמח עשבוני חד-שנתי, שתפוצתו הטבעית משתרעת מאזור ירדן ועד דרום-מערב איראן, כולל חצי האי ערב. הוא מצוי במדינות המפרץ, איראן, עיראק, כווית, עומאן, פלסטין וערב הסעודית.
באזורים טרופיים יבשים עונתיים באמריקה גדלים שני מינים
דו-פרק צר-עלים (Cakile lanceolata) הוא צמח עשבוני חד-שנתי או בן-שיח, שתפוצתו הטבעית משתרעת מחופי דרום פלורידה ועד קולומביה, כולל הקריביים.
דו-פרק מכונף (Cakile geniculata) הוא צמח עשבוני חד-שנתי, שתפוצתו הטבעית משתרעת לאורך חופי מפרץ מקסיקו, וכוללת את לואיזיאנה, טקסס ומדינות מקסיקו טמאוליפס ווֵרָקרוּס.
הערות שוליים

↑  Cakile maritima, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
1 2  דו-פרק חופי, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
↑  Report for Cakile maritima, eHALOPH, ‏15-2-2025
↑  Mir R, Mircea DM, Ruiz-González MX, Brocal-Rubio P, Boscaiu M, Vicente O., Cakile maritima: A Halophyte Model to Study Salt Tolerance Mechanisms and Potential Useful Crop for Sustainable Saline Agriculture in the Context of Climate Change, Plants (Basel) 13(20):2880, 2024 Oct 15 doi: 10.3390/plants13202880
1 2 3 4 5 6  מיכאל זהרי, מגדיר חדש לצמחי ישראל, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 176, 201
1 2 3 4 5 6 7  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 265
↑  Cakile maritima subsp. maritima, POWO plants of the World Online. Published on the Internet
↑  Ciccarelli D., Balestri M., Pagni A.M., Forino L.M.C, Morpho-functional adaptations in Cakile maritima Scop. subsp. maritima: Comparison of two different morphological types, Caryologia 63, 2010, עמ' :411–421 doi: 10.1080/00087114.2010.10589754
1 2 3  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, מגדיר לצמחי התרבות בישראל, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 140
1 2 3 4  מיכאל זהרי, כל עולם הצמחים, תל אביב: עם עובד בע"מ, 1982, עמ' 394-400
↑  א. פאהן, אנטומיה של הצמח, מהדורה שניה, מורחבת ומעודכנת, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1987, עמ' 197, 203, 531, 561, 599
דו-פרק חופי בחוף אשדוד
דת בירדן

הדת בירדן
אסלאם (93%)
נצרות (6%)
אחר (1%)
מסגד המלך עבדאללה הראשון בלילה בעמאן הבירה. משפחת המלוכה של ירדן, ההאשמים, דובקת בענף הסוני באסלאם.
האסלאם הסוני היא הדת הדומיננטית בירדן. המוסלמים מהווים כ-95% מאוכלוסיית המדינה.
בירדן נמצאת אוכלוסייה קטנה של אחמדים, ושל שיעים, רובם מהגרים עיראקים ולבנונים.
המדינה מתגאה באחת הקהילות הנוצריות הוותיקות בעולם, המתקיימת ביחד עם שאר האוכלוסייה. הם היוו כ-4.2% מהאוכלוסייה בשנת 2005, כשבירדן חיו 5 מיליון תושבים. משנות השלושים, קיימת ירידה של כ-20%, בעיקר כתוצאה משיעורי הגירה מוסלמים גבוהים למדינה. יותר ממחציתם יוונים אורתודוקסים. השאר הם לטיניים ויוונים טקסיים-קתולים, אורתודוקסים סורים, פרוטסטנטים וארמנים. נוצרים ירדנים במדינה של כמעט 10 מיליון מונים כ־250,000-400,000 למעט עשרות אלפי נוצרים סורים ועיראקים במדינה. במחקר משנת 2015 מעריכים כי 6,500 מאמינים נוצרים מגיעים מרקע מוסלמי במדינה, רובם שייכים לסוג של פרוטסטנטיות.
ישנם כ-20,000 עד 32,000 דרוזים המתגוררים בעיקר בצפון ירדן, ואילו ישנם פחות מ-800 ירדנים בהאים, בעיקר גרים בכפר אדסיה ליד בקעת הירדן.
אין מגבלות חוקיות על יהודים, אך בשנת 2006 דווח כי אין אזרחים יהודים. הבהאים ומיעוטים דתיים אחרים לא מוכרים עומדים בפני כמה הגבלות.
תפוצה

האחוזים משתנים מעט בערים ואזורים שונים, למשל בדרום ירדן ובערים כמו זרקא יש את האחוז הגבוה ביותר של מוסלמים, ואילו בעמאן, אירביד, מידבא, סלט וכרכ יש קהילות נוצריות גדולות מהממוצע הארצי, והעיירות פוח'ייס, אל חוסן ואלג'ון יש רוב נוצרי או קהילה נוצרית גדולה יותר מהממוצע הארצי. בכפרים אחדים היו אוכלוסיות נוצריות/מוסלמיות מעורבות, כמו קופראנג'ה וריימון בצפון.
אנגליקנים / אפיסקופלים בירדן נמצאים תחת פיקוחו של הבישוף האנגליקני בירושלים. כנסיית הגואל בעמאן היא הקהילה הגדולה ביותר מכל הבישופות האנגליקניות בירושלים. כנסיות אפיסקופליות אחרות נמצאות באשראפייה, סלט, זרקא, מחנה הפליטים מארקה, אירביד, אל חוסן ועקבה.
חיי חברה

באופן כללי, מוסלמים ונוצרים חיים יחד ללא בעיות משמעותיות ביחס להבדלים ואפליה.[דרוש מקור] עם זאת, המיעוטים הקטנים ביותר, המורכבים משיעיים, דרוזים ובהאיים, חווים את מידת האפליה הדתית הגדולה ביותר מצד הממשלה. דוגמאות כוללות מקרים של דחיית ממשלת ירדן להכיר בבני האמונה הבהאית ובכנסייה האנגליקנית.
חופש דת

דת המדינה הלאומית היא אסלאם, אך החוקה הירדנית מאפשרת את החופש לעסוק בדת אחרת בהתאם למנהגים הנשמרים בממלכה, אלא אם כן הם מפרים את הסדר הציבורי או את המוסר.
נושאים מסוימים, כגון המרת דת, שנויים במחלוקת. אף על פי שהתאסלמות נקייה יחסית מסיבוכים משפטיים, מי שרוצה לעזוב את דת האסלאם מסתכן באובדן זכויות אזרח ומתמודד עם לחץ חברתי עצום. בין המגבלות נגד מיעוטים דתיים ניתן למנות:
ממשלת ירדן יכולה לשלול הכרה בדת.
הבהאים אינם מורשים להקים בתי ספר, מקומות תפילה או בתי קברות.
מלבד נוצרים, לכל שאר המיעוטים שאינם מוסלמים אין בתי משפט משלהם לפסוק מעמד אישי וענייני משפחה.
מיסיונרים נוצרים אינם רשאים להטביל או להמיר מוסלמים.
נשים מוסלמיות אינן יכולות להינשא לגברים לא מוסלמים כמו נוצרים עד שהגברים מתאסלמים על פי חוק.
מכיוון שנאסר על מוסלמים להמיר את דתם לפי חוק השריעה, המומרים מהאסלאם אינם יכולים לשנות את דתם ברשומות הממשלתיות. עם זאת, המתאסלמים נדרשים לשנות את הזיהוי הדתי שלהם ל"מוסלמי" ברשומות הממשלתיות ובמסמכים האזרחיים."
ביוני 2006, פרסמה הממשלה את "האמנה הבינלאומית לזכויות אזרחיות ומדיניות" בעיתון הרשמי של הממשלה. סעיף 18 באמנה זו מספק חופש דת.
הערות שוליים

↑  "Culture and Religion". Jordan Embassy US. 9 באפריל 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Chapter 1: Religious Affiliation". The World's Muslims: Unity and Diversity. Pew Research Center. 9 באוגוסט 2012. נבדק ב-26 באוקטובר 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kurshid, Ahmad. "Propagation of Islam". Al Islam. נבדק ב-16 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Nicky, Adam (27 בנובמבר 2012). "Shiites in Jordan maintained low profile while marking Ashura observance". The Media Line. The Jewish Journal. אורכב מ-המקור ב-28 בנובמבר 2012. נבדק ב-16 במרץ 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Who are the Christians in the Middle East, Betty Jane & J. Martin Bailey, pp. 168–169
↑  Kildani, Hanna (8 ביולי 2015). "الأب د. حنا كلداني: نسبة الأردنيين المسيحيين المقيمين 3.68%" (בערבית). Abouna.org. אורכב מ-המקור ב-2016-10-05. נבדק ב-17 ביולי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Johnstone, Patrick; Miller, Duane (2015). "Believers in Christ from a Muslim Background: A Global Census". IJRR. 11: 14. נבדק ב-20 בנובמבר 2015. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Jordan International Religious Freedom Report 2005". U.S. Department of State. נבדק ב-2014-04-09.
↑  US Department of State (2006), International Religious Freedom Report 2006.
↑  البهائيون في الأردن
↑  "2018 Report on International Religious Freedom: Jordan". אורכב מ-המקור ב-2019-06-23.
↑  "The Berkley Center for Religion, Peace, and World Affairs at Georgetown University: Religious Freedom in Jordan". אורכב מ-המקור ב-2015-07-10. נבדק ב-2014-11-10.
↑  الطائفة البهائية تتقدم بطلب اعتراف من الداخلية
↑  "Jordan". United States Department of State (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-11-05.