stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גלגלון
טכניקה

בכל ענף ספורט ישנה טכניקה שונה לביצוע גלגלון, כאשר הגלגלון הקלאסי המבוצע בענף ההתעמלות תמיד מתחיל בעמידת מכרע. במצב המכרע ההתחלתי על המתעמל להרים ידיים ישרות כלפי מעלה, כשפלג הגוף העליון פונה קדימה. בשלב הבא המתעמל דוחף את הגוף בעזרת הרגל הקדמית, ומעביר את הידיים לקרקע יד לאחר יד עד שהגוף נמצא במצב של היפוך. במהלך ההיפוך על הרגלים להישאר בפיסוק רחב ככל שהמתעמל יכול לבצע, כאשר הרגליים ישרות וכף הרגל מתוחה במצב פויינט. לבסוף מניח המתעמל את הרגל החלשה ואחריה את הרגל החזקה בחזרה לעמידת מכרע עם ידיים ישרות מעלה, והמתעמל פונה לכיוון ההפוך ממנו התחיל את התרגיל. בארצות הברית, פיסוק הרגליים חייב להגיע לפחות ל-90 מעלות על מנת לקבל ניקוד על התרגיל בעת תחרות.
בענפים השונים

בענף התעמלות מכשירים, הגלגלון מבוצע על מכשיר הקרקע ומכשיר הקורה (בנות בלבד). התרגיל יכול להשתלב עם תנועות נוספות כמו ריצה או צעדים מקדימים לגלגלון. בנוסף ניתן לבצע גלגלון ללא הנחת הידיים על הקרקע בתרגיל שנקרא גלגלון בלי ידיים. ניתן לראות את התרגיל בכל ענפי ההתעמלות למעט ענף הטרמפולינה.
בריקוד הודי קלאסי בשם קראנה (Karana) תרגיל הגלגלון נקרא טלוילאסיטם(talavilasitam), ובקפואירה נקרא אוו(aú).
ראו גם

התעמלות מכשירים
התעמלות
עמידת ראש
סלטה
קפואירה
הערות שוליים

↑  אילנה כץ, התעמלות קרקע לבתי הספר, נתניה: מכון וינגייט, 1989
גלגלון המבוצע על ידי מתעמלת במכשיר הקורה
גביע אוקיאניה לאומות 2002

| --- | --- |
 מארחת:  ניו זילנד ניו זילנד
 תקופת התחרות:  5 ביולי 2002 – 14 ביולי 2002 (10 ימים)
 מספר משתתפות:  8
 הזוכה:   ניו זילנד
 מספר משחקים:  16
 מספר שערים:  64 (4 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  16,700 (1,044 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  אוסטרליה ג'ואל פורטר (6 שערים)
 → 20002004 ←
 
גביע אוקיאניה לאומות 2002 היה הטורניר השישי של גביע אוקיאניה לאומות. בטורניר השתתפו שמונה נבחרות, שחולקו לשני בתים, כאשר שתי המדורגות ראשונות בכל בית העפילו לשלב הפלייאוף, שזכתה בתואר ובזכות לייצג את התאחדות אוקיאניה בגביע הקונפדרציות 2003.
נבחרת ניו זילנד, הנבחרת המארחת בטורניר, זכתה בתואר בפעם השלישית בתולדותיה אחרי שגברה 0–1 במשחק הגמר על האלופה היוצאת, אוסטרליה.
פורמט > מוקדמות

טרם הטורניר, דורגו 12 הנבחרות החברות בקונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה על פי דירוג פיפ"א (11 נבחרות מוקמו על פי דירוגן, קלדוניה החדשה שלא הייתה חברה בפיפ"א מוקמה אחרונה בדירוג). שש הראשונות בדירוג העפילו אוטומטית לטורניר הגמר, בעוד שש האחרונות התמודדו בשלב בתים.
משחקי המוקדמות התקיימו באפיה שבסמואה, ועוד בטרם תחילתם, החליטה איי קוק לפרוש מהטורניר. בתום סיבוב משחקים אחד בשלב הבתים, הצטרפו שתי מנצחות שלב הבתים, נבחרות קלדוניה החדשה ופפואה גינאה החדשה, אל שלב הגמר.
פורמט > שלב הגמר

שמונה הנבחרות שהעפילו לטורניר הגמר חולקו לשני בתים בני ארבע נבחרות כל אחד. בשלב זה נפגשו הנבחרות ביניהן בסיבוב אחד. בתום שלב הבתים, המשיכו שתי המובילות בכל בית אל חצי גמר הטורניר, ששוחק במתכונת של משחק בודד. המנצחות המשיכו למשחק הגמר, והמפסידות התמודדו ביניהן על המקום השלישי.
שלב הבתים > בית א'

משחקי בית א' נערכו כולם באצטדיון מאונט סמארט שבאוקלנד.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 21 | 0 | 21 |
|  ונואטו | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 2 | 2 | 0 |
|  פיג'י | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 10 | -8 |
|  קלדוניה החדשה | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 14 | -13 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  פיג'י | 2 – 1 | קלדוניה החדשה   |
|  אוסטרליה | 2 – 0 | ונואטו   |
|  ונואטו | 1 – 0 | פיג'י   |
|  אוסטרליה | 11 – 0 | קלדוניה החדשה   |
|  ונואטו | 1 – 0 | קלדוניה החדשה   |
|  אוסטרליה | 8 – 0 | פיג'י   |
שלב הבתים > בית ב'

משחקי בית ב' נערכו כולם באצטדיון נורת' הארבור שבאולבני.
| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערים> זכות | שערים> חובה | שערים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ניו זילנד | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 19 | 2 | 17 |
|  טהיטי | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 6 | 7 | -1 |
|  איי שלמה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 9 | -6 |
|  פפואה גינאה החדשה | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 12 | -10 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  פפואה גינאה החדשה | 0 – 0 | איי שלמה   |
|  ניו זילנד | 4 – 0 | טהיטי   |
|  טהיטי | 3 – 2 | איי שלמה   |
|  ניו זילנד | 9 – 1 | פפואה גינאה החדשה   |
|  טהיטי | 3 – 1 | פפואה גינאה החדשה   |
|  ניו זילנד | 6 – 1 | איי שלמה   |
שלבי הנוקאאוט

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | הגמר | הגמר |  |

|  | 12 ביולי - אוקלנד | 12 ביולי - אוקלנד |  |  |  |  |  |
|  |   אוסטרליה |  2 |   |  |  |  |  |
|  |   טהיטי |  1 |   |  |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 14 ביולי - אוקלנד | 14 ביולי - אוקלנד |  |
|  |   |   |   |   |   אוסטרליה |  0 |  |
|  |   |   |   |   |   ניו זילנד |  1 |  |

|  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | המשחק על המקום השלישי | המשחק על המקום השלישי |  |
|  | 12 ביולי - אוקלנד | 12 ביולי - אוקלנד |   |  | 14 ביולי - אוקלנד | 14 ביולי - אוקלנד |  |
|  |   ניו זילנד |  3 |   |  |   טהיטי |  1 |  |
|  |   ונואטו |  0 |   |  |   ונואטו |  0 |  |
שלבי הנוקאאוט > חצי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 ביולי 2002 |  אוסטרליה | 1 - 2‏ה |  טהיטי | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 400 שיפוט: ניו זילנד דרק ראג |
| 12 ביולי 2002 | ג'ואל פורטר  88'   דמיאן מורי  96' |  | טבה זברוני  38' | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 400 שיפוט: ניו זילנד דרק ראג |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 ביולי 2002 |  ניו זילנד | 3 - 0 |  ונואטו | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 1,000 שיפוט: אוסטרליה מת'יו בריז |
| 12 ביולי 2002 | מארק ברטון  13', 65'   כריס קילן  23' |  |  | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 1,000 שיפוט: אוסטרליה מת'יו בריז |
שלבי הנוקאאוט > משחק על המקום השלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביולי 2002 |  טהיטי | 1 - 0 |  ונואטו | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 1,000 שיפוט: פיג'י לאון רקארוי |
| 14 ביולי 2002 | טטאהיו אאוראה  65' |  |  | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 1,000 שיפוט: פיג'י לאון רקארוי |
שלבי הנוקאאוט > גמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביולי 2002 |  ניו זילנד | 1 - 0 |  אוסטרליה | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 4,000 שיפוט: טהיטי צ'ארלס אריוטימה |
| 14 ביולי 2002 | ראיין נלסן  78' |  |  | אצטדיון מאונט סמארט, אוקלנד, ניו זילנד צופים: 4,000 שיפוט: טהיטי צ'ארלס אריוטימה |
בן-חילף טף

.
| בן-חילף טף |
| --- | --- |
 גרגרי טף בשיבולת
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: חד פסיגיים
סדרה:: דגנאים
משפחה:: דגניים
סוג:: בן-חילף
מין:: בן-חילף טף
שם מדעי
 Eragrostis tef ‏טרוטר
| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 מים:  8.82 ג'
 קלוריות:  367 קק"ל
 חלבונים:  13.3 ג'
 פחמימות:  73.13 ג'
 שומן:  2.38 ג'
 שומן רווי:  0.449%
 כולסטרול:  0 מ"ג
 ויטמינים:  ‏
  ‑ ויטמין B1:  0.39 מ"ג
  ‑ ויטמין B2:  0.27 מ"ג
  ‑ ויטמין B3:  3.363 מ"ג
  ‑ ויטמין B6:  0.482 מ"ג
 ברזל:  7.63 מ"ג
 סידן:  180 מ"ג
 מגנזיום:  184 מ"ג
 זרחן:  429 מ"ג
 אשלגן:  427 מ"ג
 נתרן:  12 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  8 ג'
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
טֵף, או בשמו המלא בן-חילף טֵף (שם מדעי: Eragrostis Tef; געז ጣዕፍ טַעף, אמהרית: ጤፍ, טֵף; תיגרינית: ጣፍ, טַף; אורומו: Xaafii) הוא דגן, מהסוג בן-חילף. מקורו באפריקה, בעיקר באתיופיה, שם הוא מהווה כרבע מתוצרת הדגן ומשמש להכנת אנג'רה, לחם ומחמצות.
גרגירי הטף קטנים מאוד בהשוואה לדגנים אחרים: משקלו הממוצע של גרגר טף עומד על 0.33 גרם, אורכו כ-1.08 מילימטר וקוטרו כ-0.63 מילימטר. עונת הזריעה היא בתחילה החורף, בתקופת זריעתם של החיטה והשעורה. הוא מוכר כגידול חקלאי כבר למעלה מ-2000 שנה. אתיופיה אחראית לכ-90% מכלל גידולי הטף בעולם. ישראל מייבאת טף בצורת גרגרים מאתיופיה ודרום אפריקה
הטף, תחליף הקמח של האתיופים משמש למאכלים של העדה כגון, אנג'רה, לחם דאבו ומחמצות
בישראל צורכים את קמח הטף כ-95% מיוצאי אתיופיה, אשר משתמשים בו כתחליף לקמח החיטה, ואוכלוסיות נוספות כגון חולי צליאק, מאחר שהוא אינו מכיל גלוטן. כשלוש מאות טון טף נצרכים בישראל בכל שנה.
זני הטף

קיימים 4 סוגים עיקריים של טף: לבן, מָגְנָה, אדום ומעורב.
זני טף המָגְנָה והטף הלבן נחשבים כאיכותיים יותר ובהתאם גם יקרים יותר. הטף האדום והטף המעורב נחשבים כזנים זולים ונגישים יותר לרוב האוכלוסייה באתיופיה. מבחינת תכולת מתכות, כגון, נחושת, סידן, אבץ וברזל, לטף האדום ולטף המעורב תכולה גבוהה יותר מאשר מאשר לחיטה.
זני הטף > ערכים תזונתיים ויתרונות בריאותיים

טף הוא הדגן ללא גלוטן הזעיר בעולם בדומה לזרעי הפרג ועשיר בערכים תזונתיים ומינרלים, במיוחד ברזל, סידן, מגנזיום, וזרחן. הוא מכיל שמונה חומצות אמינו חיוניות לבריאות האדם. הטף האדום עשיר בפחמימות (57.27%) וחלבונים (20.9%). בקרב האוכלוסייה באתיופיה הטף האדום נחשב לטף הבריאותי ביותר. לצריכת הטף מספר יתרונות בריאותיים: ריכוזים גבוהים של חומצות אמינו הכרחיים EAA, ריכוזים גבוהים של מינרלים, אינדקס גליקמי נמוך (GI), ריכוז סיבים גבוה, חיי מדף ארוכים של הקמח ושל מוצרי לחם בהשוואה למוצרים אפויים מקמח חיטה, סורגום, אורז, שיבולת שועל ותירס.
זני הטף > שימושים

טף יכול להחליף דגנים המכילים גלוטן ואף לשמש כמספוא לבעלי חיים. הטף כמו כל דגן, קטניות וצמחים אחרים מכיל אנטי-נוטריינטים - חומרים מעכבי ספיגה, כדי להתגונן מפני מזיקים, ואלה מהווים את המקור לטעמו החמצמץ. ניתן לנטרל חומרים אלה על ידי השריה ארוכה, הנבטה ובמיוחד התססה.
זני הטף > תנאי גידול והיקף יבול

הטף הוא דגן עמיד יחסית, ובעל מחזור גידול מתון. הטף גדל באופן מיטבי על קרקע חרסיתית כהה, אך יכול להתפתח במגוון רחב של קרקעות, בסביבות אקולוגיות ואקלימיות שונות, ואף בגובה העולה על-2,800 מטר מעל פני הים.
לצמיחת הטף נדרשים 450–550 מ"מ של משקעים במהלך עונת הגידול, וטמפרטורה של 10-27 מעלות צלזיוס. הבשלתו אורכת בין 60 ל-120 ימים לאחר נביטתו. האקלים האידיאלי עבורו הוא באזורים חמים, בהם הטמפרטורה ביום גבוהה ובלילה חמימה. אתיופיה היא היצרנית של הרוב המוחלט (90%) מהטף, אולם קיימים גידולי טף גם באירופה, ארצות הברית, דרום-אפריקה, ואף בישראל. בארץ נעשו ניסיונות לגידולו של הטף עוד משנת 1936. מחקר שנעשה בשנת 2020 במטרה לבדוק כדאיותו עבור מספוא להזנת צאן וסוסים חיזק את היתכנות הגידול למטרה זו.
זני הטף > הטף באתיופיה > חקלאות

באתיופיה כיום מהווה הטף כרבע מתוצרת הדגן, היקף גידולו עולה על כל גידולי הדגנים האחרים, ושדות הטף מעסיקים יותר משישה מיליון חקלאים. אולם, בבחינת שטח גידול הטף באתיופיה (14.2 מיליון דונם) לעומת התוצרת (1.63 טון ל-10 דונם), נחשבת פרודוקטיביות הגידול כנמוכה מתחת למצופה.
הטכניקות החקלאיות ושיטות העיבוד לגידול הטף הן מסורתיות וכוללות חרישה על ידי בהמות ואיסוף תבואה בעזרת קלשון. בנוסף, השימוש בדשנים זניח, האזורים המושקים מועטים ולא מתקיים טיפוח זנים להגדלת היבול והשבחתו. עם זאת, לאור העלייה בצריכה והצורך להגדלת היבול, עולה הצורך לקדם התייעלות בתחום תוך שילוב של כלים מודרניים בשיטות החקלאיות.
זני הטף > הטף באתיופיה > חשיבות חברתית ותרבותית > ביטחון תזונתי

חשיבות הטף עולה בין היתר מהביטחון התזונתי שהוא מספק לתושביה. אתיופיה נחשבת לאחת המדינות העניות בעולם (על פי מדדי GDP) ותושבים רבים בה סובלים מחוסר-ביטחון תזונתי. בהתאם, הטף מהווה באתיופיה מוצר יסוד מזין, המספק חלק ניכר מהתזונה היומית באתיופיה. עם זאת, כיום רבים מהתושבים אינם ניזונים מהטף עצמו, אלא מתערובות זולות יותר של הטף עם דגנים אחרים.
זני הטף > הטף באתיופיה > חשיבות חברתית ותרבותית > מזון ותרבות: אנג'רה

לטף טעם עדין ואגוזי. באתיופיה הוא משמש בעיקר כקמח ללא גלוטן, להכנת אנג'רה, לחם אמיסה ודאבו ומחמצות. הלחם האתיופי המסורתי, האנג'רה, מורכב בעיקרו מטף. זהו מאכל הדומה לפיתה גדולה ושטוחה עם אין-ספור שקעים קטנים על פניה כתוצאה מתהליך התסיסה, וטעמה חמצמץ בשל תהליך ההחמצה שעובר הבצק. מקור האנג'רה מאתיופיה והיא מהווה כיום חלק חשוב במטבח האתיופי, הסומלי והאריתראי.
בחברה האתיופית למדו לשמר את הידע הנוגע לתהליך הכנת האנג'רה והטיפול בטעמה החמצמץ. דרך ההכנה המסורתית נשמרה בעיקר על ידי נשים, שהקפידו לשמור את ה'אירשו'- מחמצת הטף, שהיא הבסיס למאכל. כיום יש המכינים אנג'רה בעזרת אבקת אפייה ושמרים (שלא היו זמינים בעבר באתיופיה). נוסף על היותה מאכל נפוץ, האנג'רה מהווה מרכיב מרכזי בטקסים דתיים ותרבותיים רבים באתיופיה. אכילת האנג'רה המסורתית על פי המטבח האתיופי, מקבצת סביבה סועדים רבים, המשתמשים בה לגריפת תבשילים והאכלת איש את רעהו, כפרקטיקה המסמלת נאמנות וידידות. הטקס מסתיים בשתיית הקפה האתיופי המסורתי.
מעבר לשימוש המרכזי בקמח המופק מדגן הטף עבור הכנת האנג'רה, הוא ניתן לשימוש גם כבצק לפסטה, לחמים, ומיני מאפים, כמו גם להכנת משקאות חריפים וסוגי בירות. בנוסף, חציר הטף משמש גם כמזון מצוין לבעלי חיים וכבסיס להכנת טיח לבנייה.
זני הטף > הטף באתיופיה > מדיניות ורגולציה במסחר ובחקלאות

בעקבות הביקוש הגדל לדגן הטף, ומתוך הניסיון למנוע עליית מחירים שעלולה לפגוע בתושבים המקומיים, הממשלה באתיופיה שואפת להגן על הצרכנים המקומיים באמצעות רגולציה. בין השנים 1975 ל-1990 הלאימה ממשלת אתיופיה הסוציאליסטית את כל הסחר בדגנים על ידי הקמת איגודים ממשלתיים שהגדירו מכסות לגידול, הגבילו מחירים ומנעו סחר פרטי. בעקבות כך, המשק החקלאי נכנס למצב של קיפאון שפגע ביצרנים ובצרכנים.
החל מ־1991, עם שינויי השלטון באתיופיה, שינתה הממשלה את מדיניותה והחלה לעודד תחרות על ידי הגברת הייצור במשקים קטנים, הרחבת האזורים המושקים וחיזוק רשתות השיווק. בנוסף, משנת 2006 הממשלה האתיופית מקפידה לייצא קמח טף ומוצרי מזון מעובדים, תוך שהיא מונעת ייצוא של זרעי הטף עצמם. מטרת ההגבלה על יצוא זרעי הטף היא למנוע סכנת ריקון של המלאי הנדרש לתצרוכת המקומית, וכן לשמר מקומות תעסוקה לתושבים המקומיים. ואכן, האיסור המוזכר על יצוא זרעי טף, הוביל מקומות נוספים בעולם להתחיל ולגדל את הדגן האמור. מצב חדש זה, העלה חשש כי אף על פי שהיקפי גידול הטף באתיופיה הם מהגבוהים בעולם, חקלאיה לא ייהנו מהצריכה העולמית ההולכת וגוברת. כיום ההתעניינות הגלובלית הגדלה ביבול הטף מאפשרת הזדמנות לצמיחה עבור השוק האתיופי, אך גם מאיימת עליו מכיוון שמקומות נוספים בעולם החלו לגדל את הדגן.
בעשור האחרון נעשו מאמצים רבים לייעל את תפוקת הטף. בעזרת הרשויות התבצע ניסיון להטמיע טכניקות של שתילה מתקדמות ושימוש בכלים חדשניים, שיצמצמו את אובדן היבולים לפני הקציר. מהלך זה הראה שיפור משמעותי בקרב מיליוני חקלאים, בין היתר דרך קידומן של שיטות גידול יעילות יותר, כדוגמת גידול בשורות ובחירת זני זרעים מניבים יותר, שיאפשרו ייצור כמות גדולה יותר, אשר תאפשר להגדיל את היקף הייצוא.
בנוסף, בתמיכת הבנק העולמי וקרנות סיוע שווייצריות ללא מטרות רווח, קודמו קואופרטיבים לייעול כלכלי, שירותי ייעוץ, מידע, הכשרה וקידום מרכזי מחקר ותמיכה בפיתוח קהילתי כפרי. נערכו מחקרים וניסויים על מנת לאמוד את ההבדלים בכמות היבול, בהתחשב בשיפור הטכנולוגי ובייעול תהליך הייצור. כל זאת, תחת פיקוח הממשלה האתיופית שמנסה להתמודד בעצמה עם גידול האוכלוסין, המחסור התזונתי והעלייה בביקוש העולמי לטף. לאור כל זאת, הטף נמצא במקום מרכזי על סדר היום המדיני באתיופיה בכל הקשור למדיניות ופיתוח חקלאי.
זני הטף > מסחר בטף ותוצריו

הטף ממלא תפקיד משמעותי בארוחות לבתי הספר ובתוכניות סיוע לשעת חירום, ואף מסייע בהתמודדות עם תת-תזונה בקרב ילדים ומתבגרים ברחבי העולם. כמו כן, בשל היותו מותאם לדרישה העולמית למזון ללא גלוטן, מתרחש מאמץ רב לפיתוח ייצור המוני של מוצרים המבוססים על טף כגון עוגות וביסקוויטים. בעבר רוב צרכני האנג'רה היו יוצאי אתיופיה, אולם כיום המוצרים נדרשים גם בחנויות טבע ובריאות ובמסעדות אתניות במקומות רבים בעולם.
דוגמה לחברות העוסקות במכירת תוצרי הטף באתיופיה ובעולם הם 'מאמא פרש' ו'טוביה טף'. 'מאמא פרש' היא חברה משפחתית ויצרנית האנג'רה הראשונה באתיופיה המייצרת באופן תעשייתי אנג'רה טרייה למסעדות ולמלונות בבירה אדיס אבבה, ואף מייצאת לשווקים בארצות הברית ואירופה. 'טוביה טף' היא חנות אינטרנטית, שהוקמה ב-אנגליה בשנת 2008 על ידי סופי ומני קבדה ומוכרת מוצרי טף שונים: לחם, דגני בוקר, קמח, אנג'רה.
זני הטף > גידול וצריכת טף בישראל

בישראל קיימת צריכה קבועה של כ-8,000 טון טף בשנה, בעיקר מצד יוצאי אתיופיה, אריתריאה, ותושבים ישראלים שוחרי בריאות (נחשב כ-super food). הביקוש עולה, אך אין גידול של טף בישראל, והאספקה כיום מתבססת בעיקר על ייבוא מאתיופיה, אך מותר לייבאו גם מדרום אפריקה. ישראל כיום היא הצרכנית העיקרית של הטף המיוצא מאתיופיה, כאשר היא צורכת 28% מסך הטף המיוצא.
העדה האתיופית בישראל צורכת טף כמרכיב בתזונה היומיומית ולכן נחתם מתווה עם ממשלת אתיופיה שמבטיח אספקה לישראל לרווחת תושביה האתיופים. אולם, אספקת הטף ידעה עליות ומורדות עקב תקופות בצורת באתיופיה והתפתחות סחר בשוק השחור. ההגבלות ביצוא הטף מאתיופיה, יחד עם העלייה העולמית לביקוש עבורו, יצרו מחסור במוצר בישראל ומחוצה לה.
על מנת להפחית את התלות במזון מיובא ובשל העניין הגובר לצריכת טף, חוקרים ישראלים החלו לבחון את האפשרות לגידול וטיפוח הטף בעמק החולה כגידול למזון אדם. החוקרים טוענים כי הטף יכול להיות גידול אטרקטיבי לתנאי האקלים בישראל בזכות עונת הגידול הקצרה, מחירם הגבוה של הגרגרים ואיכותו הגבוהה גם כמספוא מזין.
המחקר בגידול הטף בישראל מתקיים ביחידת המחקר והפיתוח של היצור החקלאי באזור הצפון בתמיכת החברה לפיתוח הגליל החל מחודש פברואר 2018, ויימשך עד ינואר 2021, לבחינת ופיתוח זנים ושיטות גידול. המסקנות הראשוניות של הניסוי הראו כי ניתן לגדל טף בהצלחה בתנאי האקלים ואדמת עמק החולה. בהמשך ייבחנו השיטות המתאימות לגידול ייחודי זה.
זני הטף > הטף בהלכה

הפסיקה ההלכתית הרווחת מתייחסת אל הטף כקטנית ולא כאחד מחמשת מיני דגן ולכן מברכים "שהכל" או "בורא פרי האדמה" על מאכלים שהמרכיב העיקרי בהם הוא טף. בהתאם, טף מוגדר ככשר לפסח, אך יש מחלוקת האם נחשב כקטניות בפסח לנוהגים איסור בהן.
במסורת יהודי אתיופיה, נחשבים הטף והאנג'רה המיוצרת ממנו לחמץ.
ראו גם

אנג'רה
דגנים
המטבח האתיופי
גלגלת

ציור 1. ארבע גלגלות: המתיחות בחבל היא רבע מהמשקולת, התזוזה בחבל פי ארבעה מתזוזת המשקולת.
ציור 2. שתי גלגלות: המתיחות בחבל היא מחצית מהמשקולת, התזוזה בחבל כפולה מתזוזת המשקולת.
מערכת גלגלות מאפשרת להרים 25 קילוגרמים במשיכה קלה
גלגלת היא מכונה פשוטה המורכבת מגלגל בעל דפנות משני צדדיו המקנות אחיזה לחבל.
הגלגלת תוארה לראשונה על ידי ארכימדס שחי בין השנים 287 – 212 לפנה"ס. הגלגלת היא אחת משש המכונות הפשוטות (לצד המישור המשופע, הגלגל, המנוף, הטריז והבורג).
הגלגלת מאפשרת, בעזרת חבל והפעלת כוח, להרים משאות שונים. שימוש אחד של הגלגלת הוא לשנות את כיוון התנועה של המשא. למשל, כאשר אדם ימשוך חבל כלפי מטה, המשא יעלה למעלה. שימוש חשוב של הגלגלת הוא הפחתת הכוח הדרוש להרמת המשא - באמצעות עיקרון היתרון המכני.
הגלגלת כמפחיתת כוח

כאשר מחברים גלגלת אחת או יותר באופן בו הגלגלת משנה את גובהה, הכוח שיידרש להרמת המשא יקטן, אך יידרש להימשך אורך חבל גדול יותר. כאשר במתקן נעה גלגלת אחת, הכוח שיידרש להנפת המשא יקטן בחצי, אך אורך החוט שימשך יוכפל בשתיים. בצורה דומה, כאשר במתקן ינועו שתי גלגלות, הכוח שיידרש להנפת המשא יקטן פי 4, אך החבל אותו יש למשוך גדל פי 4. עם זאת, כאשר ישתמשו בכמות גדולה של גלגלות במתקן אחד, החיכוך הרב שיוצר בין החלקים השונים יפחית מיעילות המערכת. מניחים לצורך החישוב שהגלגלת חסרת משקל ושאין כוחות חיכוך ומתקיים הכלל של שימור האנרגיה לפיו המתיחות בחבל כפול התזוזה של המשקולת היא ערך קבוע.
מיון

ניתן למיין את הגלגלות לשלוש קבוצות:
גלגלת קבועה -הגלגלת קבועה ורק החבל נע
גלגלת נעה - החבל קבוע בקצה אחד והגלגלת נעה
גלגלת מרכבת - שילוב של גלגלת קבועה עם גלגלות נעות
תמונות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| גלגלת קבועה | גלגלת נעה | גלגלת מרכבת | גלגלת מרכבת |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| גלגלת נעה, המתיחות בחבל היא מחצית העומס | גלגלת מרכבת,  המתיחות בחבל היא מחצית העומס | גלגלת מרכבת,  המתיחות בחבל היא שליש העומס | גלגלת מרכבת,  המתיחות בחבל היא שליש העומס |
ראו גם

כננת
גלגלת נקבים
דוד לוי (ראש מועצה)

דוד לוי (נולד ב-1953 לערך) הוא איש ציבור ישראלי, כיהן כראש המוצעה האזורית ערבות הירדן בין 1990 ל-2004.
ביוגרפיה

לוי נולד וגדל בירושלים, והיה חניך תנועת בית"ר.
הצטרף למושב ארגמן שבבקעת הירדן ומילא בו שורת תפקידים לרבות חבר המזכירות ומזכיר המושב. היה חבר הליכוד, ונמנה עם תומכיו של יצחק שמיר במפלגה.
ב-1990, לאחר פרישתו של ישראל נדיבי מראשות מועצת בקעת הירדן, התמודד לוי על התפקיד מול חמישה מועמדים אחרים. הוא ניצח ונבחר לראשות המועצה. כיהן בתפקיד במשך שלוש קדנציות, עד 2004. בתקופת כהונתו התמודדה בקעת הירדן עם השלכותיהם של הסכמי אוסלו, הסכמי קמפ דייוויד והאינתיפאדה השנייה.
במקביל לכהונתו כראש מועצה היה חבר במועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
לאחר פרישתו מראשות המועצה שימש כעוזרו של שר הביטחון שאול מופז. לאחר מינויו של מופז לשר התחבורה, מינה אותו לראש מינהל בחברה הלאומית לדרכים, לאחר שכשלו ניסיונותיו למנותו למשנה למנכ"ל משרד התחבורה ולמנכ"ל נתיבי איילון.
בפברואר 2006 פגע רכבו בהולכת רגל פלסטינית שחצתה את כביש הבקעה בכפר עוג'ה א-תחתא ונהרגה כתוצאה מהפגיעה. הוא הורשע בגרימת מותה בבית המשפט לתעבורה. לוי ערער לבית המשפט המחוזי, שזיכה אותו פה אחד מאשמה, לאחר שהתביעה לא הצליחה להוכיח את גרסתה.
ב-2008 מונה לראש "צוות אב לתחבורה ירושלים". המינוי ספג ביקורת משום ששר התחבורה מופז לחץ למנותו לתפקיד, ולכן במכרז הוכנסו דרישות מותאמות עבורו שאינן רלוונטיות לתפקיד כמו תואר במדעי החברה. בג"ץ פסל את המכרז ועיריית ירושלים פרסמה מכרז מתוקן, שגם בו זכה לוי. ב-2010 בשל טענות נוספות על פגמים בהליך המינוי, הוא פרש מהתפקיד.
הערות שוליים

↑  עמיר שפירא, המעיין היבש של ארגמן, על המשמר, 27 ביולי 1976
↑  פגישת לוי שמיר, מעריב, 10 בפברואר 1987
↑  חנן שלאין, היום בחירות למועצת בקעת הירדן, מעריב, 1 ביולי 1990
↑  אביבה לורי, כוח לאלמונים, חדשות, 9 באפריל 1993
↑  אבי בר-אלי, "מופז מנסה למנות מקורב למנהל פרויקטים בירושלים", באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2008
↑  אביעד גליקמן, דרס למוות אשה – וזוכה מגרימת מוות ברשלנות, באתר ynet, 31 באוגוסט 2009
↑  אבי בר-אלי‏, שר התחבורה לוחץ למנות מנכ"ל צוות אב לתחבורה בירושלים, באתר וואלה, 24 בינואר 2011
דוד שמואל גוטסמן

דוד שמואל גוטסמן (באנגלית: David Samuel Gottesman;‏ 1885–1956) היה איש עסקים ונדבן יהודי-אמריקאי.
גוטסמן נולד במונקאץ', שהייתה באותה תקופה חלק מן האימפריה האוסטרו-הונגרית. בילדותו היגרו הוריו לארצות הברית. את עיקר הונו עשה מעסקי ייצור נייר. בנוסף, היה ממקימי ה-Central National Bank in New York City, ששייך כיום (לאחר סדרה של מיזוגים) לקבוצת JPMorgan Chase.
גוטסמן ידוע בישראל בעיקר בשל התרומה הנדיבה שהעניק להקמת היכל הספר במוזיאון ישראל בירושלים: גוטסמן סייע ברכישת ארבע ממגילות מדבר יהודה ובמימון הבנייה. בתמורה, דרש כי תכנון המבנה יוטל על חתנו, האדריכל ארמן פיליפ בארטוס. בחירתו של בארטוס (שעבד יחד עם האדריכל פרדריק ג'ון קיזלר) עוררה ביקורת עזה בקרב אדריכלים ישראליים, שטענו כי התכנון היה צריך להיות מוטל על אדריכל ישראלי.
תרומות חשובות אחרות שלו כוללות תרומה להרחבת ספריית העיר ניו יורק, תרומה לבניית ספריית בית הספר לרפואה של ישיבה יוניברסיטי (שגם נקראת על שמו, D. Samuel Gottesman Library).
גוטסמן הוא דודו של המיליארדר דייוויד גוטסמן. בתו סלסט-רות (רעייתו של ברטוס) היא אספנית אמנות ונדבנית ידועה בשם עצמה.
ברוס באנר (היקום הקולנועי של מארוול)

| --- | --- |

הענק הירוק (בלכידת תנועה של מארק ראפלו), כפי שהופיע בכרזה פרסומית לסרט היקום הקולנועי של מארוול "הנוקמים: מלחמת האינסוף".
 הופעה ראשונה:  הענק הירוק 
 גילום הדמות:  אדוארד נורטון (2008) מארק ראפלו (2012-הווה)
 דיבוב:  מארק ראפלו ("מה אם...?")
 מידע
 שם אמיתי:  רוברט ברוס באנר
 כינויים:  הענק הירוק מר ירוק
 מקצוע:  נוקם גלדיאטור
 תואר:  דוקטור האלוף של סאקאר
 שיוך:  הנוקמים אוניברסיטת קולוור 
 כלי נשק:  שריון האלקבסטר כפפת ננו
 אזרחות:  אמריקאית
 דמויות קשורות
 משפחה:  ג'ניפר וולטרס (בת-דודה)
 חברים:  נטשה רומנוף תור טוני סטארק סטיב רוג'רס קלינט ברטון
 אויבים:  אבומיניישן אולטרון הלה תאנוס המסדר השחור
 
רוברט ברוס באנר (באנגלית: Robert Bruce Banner), הידוע בדרך כלל בשם של האלטר אגו שלו – הענק הירוק (Hulk), הוא דמות בדיונית המגולמת במקור על ידי אדוארד נורטון ולאחר מכן על ידי מארק ראפלו בזיכיון הסרטים של היקום הקולנועי של מארוול (MCU). הדמות מבוססת על דמות בעלת אותו שם בפרסומה של חברת מארוול קומיקס.
באנר מתואר כפיזיקאי גאון שלאחר ניסוי כושל – שנועד לחקות את תוכנית חייל-העל באמצעות קרינת גמא – הופך ליצור גדול ושרירי בעל עור ירוק בכל פעם שהדופק שלו עולה מעל ל-200 פעימות לדקה או כשהוא עומד בפני סכנת חיים. בתור הענק הירוק, יש לו יכולות על אנושיות, כולל כוח ועמידות מוגברים. עם הזמן, באנר מפגין יכולת הולכת וגדלה לשלוט בשינוי, והוא הופך לחבר מייסד של הנוקמים. לאחר הסכסוך עם אולטרון, באנר עובר לסאקאר ללא כוונה, שם הוא נשאר בדמות הענק הירוק במשך מספר שנים. הוא חוזר לכדור הארץ במהלך העימות נגד תאנוס. בשנים שלאחר ההתפוררות, באנר לומד לשמור על דמות הענק הירוק כשהוא שולט בענק. באנר שותף למשימת הנוקמים להשגת אבני האינסוף מהעבר באמצעות מסע בזמן, כדי לבטל את פעולותיו של תאנוס. באנר משיב לחיים בהצלחה טריליוני חיים ברחבי היקום. לאחר מכן, באנר משתתף בקרב האחרון נגד תאנוס. כשג'ניפר וולטרס, בת דודתו, מקבלת בטעות מדמו, באנר מאמן אותה להתמודד עם השינוי החדש שלה ל"ענקית הירוקה", לפני שהוא עוזב שוב לסאקאר. לאחר מספר חודשים הוא חוזר עם בנו, סקאאר.
נכון לשנת 2023, באנר הופיע בתשעה סרטים: "הענק הירוק", "הנוקמים", "איירון מן 3" (סצנת אמצע הכתוביות), "הנוקמים: עידן אולטרון", "תור: ראגנארוק", "הנוקמים: מלחמת האינסוף", "קפטן מארוול" (סצנת אמצע הכתוביות), "הנוקמים: סוף המשחק", "שאנג-צ'י ואגדת עשר הטבעות" (סצנת אמצע הכתוביות). באנר מופיע בשלושה פרקים בסדרה "שי-האלק: עורכת דין בשירות החוק". כמו כן, גרסאות חלופיות של הדמות מופיעות בסדרה "מה אם...?" בדיבובו של ראפלו.