stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יזכור
יזכור עם ישראל

ימים ספורים לאחר מאורעות תל חי ב-1920 חיבר ברל כצנלסון, מראשי הציונות הסוציאליסטית, הספד להרוגי המאורעות. ההספד הודפס בכתב העת "קונטרס". הנוסח הופץ ברחבי היישוב היהודי בארץ ישראל, והוקרא על ידי אנשי תנועת העבודה בטקסים שנערכו כל שנה בי"א באדר. בהספדו של ברל נכתב "יזכור עם ישראל".
יזכור עם ישראל את הנשמות הטהורות של בניו ובנותיו

שניאור שפושניק
אהרון שֶר
דבורה דראכלר
בנימין מונטר
(זאב) שַרף
שרה צ'יז'יק
(יעקב) טוקר
יוסף טרומפלדור

הנאמנים והאמיצים, אנשי העבודה והשלום, אשר הלכו מאחרי המחרשה ויחרפו נפשם על כבוד ישראל ועל אדמת ישראל.

יזכור ישראל ויתברך בזרעו ויאבל על זיו-העלומים וחמדת-הגבורה וקדושת-הרצון ומסירות-הנפש אשר נספו במערכה הכבדה.

אל ישקוט ואל ינחם ואל יפוג האבל עד בוא יום בו ישוב ישראל וגאל אדמתו השדודה.
וריאציה של טקסט זה שימשה גם בטקסים לזכרם של חללים אחרים ביישוב, ובטקס לזכרם של קורבנות ההעפלה.
בחוגים דתיים המשיכו להשתמש בנוסח המסורתי של "יזכור אלוהים" גם לחללי ההתיישבות וההעפלה בארץ ישראל ואף התפלמסו עם הנוסח של "יזכור עם ישראל". בחוברת "נרות שבת" שיצאה לקראת ראש השנה תש"ח (1947) מופיעה רשימה ארוכה של תפילות יזכור אלוהים לזכר מעפילים שנהרגו ואליהם מצורפים דברים המדגישים את חשיבות הזכירה של אלוהים:
יזכור אלוהים!

 אנו, ריבונו של עולם ... אין בנו, אויה, לא כח ולא מח לזכור, גם להזכיר עד מה.

 הראש סחרחר, הלב מתפקע - וכיצד נזכור?

(...)

יזכור אלוהים!

 אָניות סוערות, מטורפות בלבב ימים,

 משברי ים גועשים סביבותיהן,

 ובתוכן ובקרבן נשברי-לב דכי-רוח.

 אחד מעיר ושניים ממשפחה, שרידי פליטי חרץ,

 נכספו לערות ים-דמעותיהם על הררי ציון.

(...)

יזכור אלוהים!

 אנו - הלא אין זיכרון לראשונים, וגם לאחרונים לא יהיה להם זיכרון עִם שיהיו באחרונה - ומה ערך לזכירה שלנו?

אבל - יזכור עם ישראל!

 ומה יזכור?

 זכור את יום השבת לקדשו!
"יזכור" לחללי מערכות ישראל

נוסח "יזכור" לחללי מלחמות ישראל:
יִזְכֹּר עַם יִשְׂרָאֵל אֶת בָּנָיו וּבְנוֹתָיו הַנֶּאֱמָנִים וְהָאַמִּיצִים,

חַיָּלֵי צְבָא הַהֲגָנָה לְיִשְׂרָאֵל,

וְכָל לוֹחֲמֵי הַמַּחְתָּרוֹת וַחֲטִיבוֹת הַלּוֹחֲמִים בְּמַעַרְכוֹת הָעָם,

וְאַנְשֵי קְהִלּוֹת הַמּוֹדִיעִין, הַבִּטָּחוֹן, הַמִּשְׁטָרָה וְשֵׁרוּת בָּתֵּי הַסֹּהַר,

אֲשֶׁר חֵרְפוּ נַפְשָׁם בַּמִּלְחָמָה עַל תְּקוּמַת יִשְׂרָאֵל,

וְכָל מִי שֶׁנִּרְצְחוּ בָּאָרֶץ וּמִחוּצָה לָהּ בִּידֵי מְרַצְּחִים מֵאִרְגּוּנֵי הַטֵּרוֹר.



יִזְכֹּר יִשְׂרָאֵל וְיִתְבָּרַךְ בְּזַרְעוֹ וְיֶאֱבַל עַל זִיו הָעֲלוּמִים

וְחֶמְדַּת הַגְּבוּרָה וּקְדֻשַּׁת הָרָצוֹן וּמְסִירוּת הַנֶּפֶשׁ

שֶׁל הַנִּסְפִּים בַּמַּעֲרָכָה הַכְּבֵדָה.



יִהְיוּ חַלְלֵי מַעַרְכוֹת יִשְׂרָאֵל עֲטוּרֵי הַנִּצָּחוֹן

חֲתוּמִים בְּלֵב יִשְֹרָאֵל לְדֹר דֹּר.
הנוסח המקורי של "יזכור" נכתב בזמן מלחמת העצמאות על ידי אהוביה מלכין, והתבסס על ההספד של ברל כצנלסון להרוגי תל-חי. נוסח זה הודפס בספר יזכור הראשון שהוציאה היחידה להנצחת החייל במשרד הביטחון. עם השנים נוספו ל"יזכור" חללי צה"ל שנפלו אחרי מלחמת העצמאות, וכן חללים ממחתרות עבריות בארץ ישראל, ארגוני מודיעין צבאי במערכת הביטחון הישראלית, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, ונפגעי פעולות איבה.
הנוסח המקורי הסתיים במילים "יִהְיוּ חַלְלֵי מלחמות יִשְׂרָאֵל עֲטוּרֵי הַנִּצָּחוֹן". בשנות ה-90 שונה הנוסח, ובמקום המילה "מלחמות" נכתב "מערכות", בעקבות לחצים שהפעילו הורים שכולים של חללי אסון הנ"ד ותאונות מבצעיות נוספות שלא אירעו במהלך מלחמה כלשהי. נוסח זה, הנפתח במילים "יזכור עם ישראל", הודפס בספרי יזכור השונים עד שנת 1995. לאחר מלחמת ששת הימים הפיצה הרבנות הצבאית הראשית נוסח שונה, הנפתח במילים "יזכור אלוהים". נוסח זה הוקרא בטקס פתיחת אירועי יום הזיכרון ברחבת הכותל, אף על פי שבטקס הדלקת המשואות הוקרא נוסח ה'יזכור' עם הפתיחה המקורית, על ידי הקריין עמיקם גורביץ'. גרסת "יזכור עם ישראל" הייתה הגרסה הרשמית גם בפקודות המטכ"ל.
בשנת 2011, בעת כהונת הרמטכ"ל בני גנץ, התעורר דיון ציבורי באשר לנוסח הראוי. את המחאה הציבורית הובילה יהודית ביאלר (אמו של יורם ביאלר שהונצח בשיר "יורם") והיא החתימה למעלה מ-60,000 איש על עצומה שקראה להשיב את הנוסח המקורי. בעקבות הדיון מינה הרמטכ"ל ועדה בראשות האלוף ישי בר לבחינת נוסח תפילת "יזכור". באוגוסט 2011 המליצה הוועדה לומר את נוסח "יזכור עם ישראל". הרמטכ"ל בני גנץ אימץ את החלטת הוועדה.
"יזכור" לחסידי אומות העולם

ב-2014 כתב רני יגר ממייסדי בית תפילה ישראלי ומנהל מיזם התנ"ך במכון שלום הרטמן תפילת "יזכור" ייעודית לחסידי אומות העולם. יגר, בן לניצולת שואה מבולגריה ציין כי התפילה היא חלק מהחובה המוסרית שיש לעם ישראל כלפי חסידי אומות העולם.
יִזְכֹּר עַם יִשְׂרָאֵל אֶת חֲסִידֵי אֻמּוֹת הָעוֹלָם, אֲשֶׁר שָׂמוּ נַפְשָׁם בְּכַפָם לְמַעַן אַחֶינוּ וְאַחְיוֹתֵינוּ הַנִּרְדָּפִים וְהמעוּנִים

בִּשְׁנוֹת הַשּׁוֹאָה ת"ש-תש"ה וְהָיוּ כְּכוֹכָבִים מְאִירִים בְּאֲפֵילָת הָרֶשַׁע הָרוֹבֶצֶת.

אֶת שֶׁהִשְׁמִיעוּ קוֹל בְּעֵת דְּמָמָה,

אֶת שֶׁהִצִּיעוּ מִקְלָט וּתְעוּדַת חַיִּים בְּעֵין סְעָרַת הָרֶצַח,

אֶת שֶׁסָּמְכוּ נוֹפְלִים וְהוֹשִׁיטוּ יָד, מָזוֹן וּלְבוּשׁ,

אֶת שֶׁעָנוּ לַאֲנָשִׁים, נָשִׁים וְטַף בְּעֵת שַוְּעָם.

גְּבָרִים וְנָשִׂים, עוֹבְדֵי אֲדָמָה וְיוֹשְׁבֵי עִיר,

פְּשוּטֵי עַם וְרָמֵי מַעֲלָה,

אָנְשֵׁי אֱמוּנָה וּמַצְפּוּן -

בְּגֵיא צַלְמָוֶת עָמְדוּ כָּל אֵלֶּה עִם בְּנֵי עַמֵּנוּ וְהִצִּילוּ מִן הַתֹּפֶת יְחִידִים, מֵאוֹת וְאַף רְבָבוֹת. בַּמָּקוֹם שֶׁלֹּא הָיָה אִישׁ הָיוּ הֵם אֲנָשִׁים.

יִזְכֹּר עַם יִשְׂרָאֵל אֶת גְּדֻלַּת רוּחָם, גְּבוּרָתָם וְטֹהַר לִבָּם, יִצְרוֹר אֱלֹהִים בִּצְרוֹר הַחַיִּים אֶת נִשְׁמוֹתֵיהֶם,

וְיִתְקַיֵּם בָּהֶם וּבָנוּ הַכָּתוּב: "כַּעֲבוֹר סוּפָה וְאֵין רָשָׁע, וְצַדִּיק יְסוֹד עוֹלָם" (משלי י 25).
לקריאה נוספת

שלמה פריהף "הזכרת נשמות" HUCA v. 36 (1965) p. 179-189 (אנגלית)
שמואל גליק, עוד על מנהג ה"יזכור" ולמקומו של מנהג זה בשלוש רגלים אצל עדות אשכנז, סיני, קכ"ב, אב-אלול תשנ"ח, עמ' רכ-רכח
הערות שוליים

↑  מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז בתוך ירושתנו י (תשע"ט), עמ' 23.
↑  כגון קהל עדת ישורון בניו יורק.
↑  מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז בתוך ירושתנו י (תשע"ט), עמ' 59.
↑  שלמה האאס, כרם שלמה, תר"ג, אורח חיים, תקס"ח, באתר היברובוקס
↑  ועוד טעמים, ראו: ספר כרם שלמה אורח חיים, סימן תרס"ח; ספר שערי אפרים, פתחי שערים, שער י', אות ל"ב.
↑  ראו: נח וז'ונסקי, האם לצאת ב"יזכור"?, תחומין יז, עמ' 54 (מופיע כאן)

דוד ספקטור, לצאת ב"יזכור" או להישאר? 
 שי פירון, האם נכון לצאת בזמן יזכור, אתר כיפה
↑  יעקב קופל דושינסקי, מזכיר נשמות, פרנקפורט אם מאין, תרפ"ד, עמ' 8, באתר היברובוקס
↑  אהרן יעלינעק, קונטרס המקונן, וויען, תרמ"א, עמ' 7, באתר היברובוקס
↑  א.ר., "יזכור", דבר, 16 באוקטובר 1939
↑  תפילת יזכור לקדושי השואה, באתר של חברה קדישא גחש"א ת"א-יפו והמחוז
↑  תפילת יזכור לחללי השואה, באתר "יד ושם"
↑  ראו למשל במחזורי "רינת ישראל"
↑  שמואל גליק, עוד על מנהג ה"יזכור" ולמקומו של מנהג זה בשלוש רגלים אצל עדות אשכנז, סיני, תשנ"ח
↑  דוד פרישמן, הזכרת נשמות, פרויקט בן יהודה
↑  ברל כצנלסון, (יזכור), קונטרס, כ"ט, כ"ב אדר תר"ף, עמ' 1.
↑  רמת הכובש מזכירה חלליה, דבר, 5 בספטמבר 1938
↑  שפי גבאי, זכרם של 2000 קרבנות ההעפלה הועלה בעצרת המונית בנמל יפו, דבר, 31 באוגוסט 1964
↑  הרב מרדכי הכהן, יזכור, נרות שבת, ראש השנה תש"ח, עמ' 1–2, באתר היברובוקס
↑  הנוסח הרשמי מופיע באתר "יזכור":
↑  אילנה שמיר, שינויים בנוסח ה"יזכור", באתר "יזכור" של משרד הביטחון.
↑  הרב הראשי לצה"ל ערך תפילה במרומי הר סיני, דבר, 15 ביוני 1967
↑  תשובת מנהל המחלקה להנצחת החייל לרב הצבאי הראשי שלמה גורן ב-1955 הייתה שהנוסח המופיע בפקודות מטכ"ל הוא ללא אזכור שם אלוהים: http://www.izkor.gov.il/Page.aspx?pid=32
↑  עומרי אפרים, יורם נשאר בן 20, אמו מחתימה: לא לשינוי "יזכור", באתר ynet, 19 ביוני 2011
↑  עמוס הראל, האלוף ישי בר יעמוד בראש הצוות לבחינת תפילת יזכור, באתר הארץ, 24 ביוני 2011
↑  האלוף (במיל') ישי בר, המלצת ועדת ה"יזכור" – הנוסח המלא, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 4 באוגוסט 2011.
↑  הרמטכ"ל קבע: נוסח ה"יזכור" יהיה "יזכור עם ישראל", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 4 באוגוסט 2011.
↑  תפילת יזכור לחללי השואה, באתר "יד ושם"
↑  "יד ושם" תיקן את נוסח תפילות "יזכור" ו"אל מלא רחמים" ליום הזיכרון לשואה ולגבורה, כך שיתייחס גם ליהודי ארצות ערב ולא רק ליהודי אירופה, באתר מרכז מורשת יהדות לוב
↑  יום הזיכרון לשואה ולגבורה באתר "מכון שיטים"
↑  לראשונה תפילת יזכור לחסידי אומות העולם, באתר כיפה.
↑  החוב שלי: מדוע כתבתי את תפילת "יזכור" לחסידי אומות העולם, באתר מכון שלום הרטמן.
יזכור ממחזור שהודפס בווילנה בשנת 1876
סדר יזכור ממחזור רעדעלהיים ליום כיפור 1807
אבן עם כיתוב של יזכור לחללי מערכות ישראל בבית הקברות הצבאי קריית שאול
יזכור בעברית וסורת אל-פאתחה בערבית באנדרטת הלוחם הבדואי
מדבקת יזכור לחללי מערכות ישראל באשדוד
פרס המוזיקה של בילבורד לשיר ההוט 100 המוביל

ערך זה מפרט את הזוכים והמועמדים בפרס המוזיקה של בילבורד לשיר ההוט 100 המוביל. מאז הקמת קטגוריה זו בשנת 1990, איש לא זכה בפרס יותר מפעם אחת.
זוכים ומועמדים

הזוכים רשומים ראשונים וכתובים באותיות מודגשות.
זוכים ומועמדים > שנות האלפיים

| שנה | שיר | אמן | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
2000: 
| 2000 | "Breathe" | פיית' היל |  |
| 2000 | "I Wanna Know" | ג'ו |  |
| 2000 | "Maria Maria" | סנטנה (בהשתתפות The Product G&B) |  |
| 2000 | "Smooth" | סנטנה (בהשתתפות רוב תומאס) |  |
2001: 
| 2001 | "Hanging by a Moment" | לייפהאוס |  |
| 2001 | "All for You" | ג'נט ג'קסון |  |
| 2001 | "Drops of Jupiter" | טריין |  |
| 2001 | "Fallin'" | אלישה קיז |  |
2002: 
| 2002 | "How You Remind Me" | ניקלבק |  |
| 2002 | "Dilemma" | נלי (בהשתתפות קלי רולנד) |  |
| 2002 | "Foolish" | אשנטי |  |
| 2002 | "Hot in Herre" | נלי |  |
2003: —
2004: 
| 2004 | "Yeah!" | אשר (בהשתתפות ליל ג'ון ולודאקריס) |  |
| 2004 | "Burn" | אשר |  |
| 2004 | "If I Ain't Got You" | אלישה קיז |  |
| 2004 | "This Love" | מארון 5 |  |
2005: 
| 2005 | "We Belong Together" | מריה קארי |  |
| 2005 | "Since U Been Gone" | קלי קלרקסון |  |
| 2005 | "Let Me Love You" | מריו |  |
| 2005 | "Hollaback Girl" | גוון סטפאני |  |
2006: 
| 2006 | "Bad Day" | דניאל פאווטר |  |
| 2006 | "Promiscuous" | נלי פורטדו (בהשתתפות טימבלנד) |  |
| 2006 | "Temperature" | שון פול |  |
| 2006 | "Hips Don't Lie" | שאקירה (בהשתתפות וייקליף ז'אן) |  |
2007–09: —
זוכים ומועמדים > שנות ה-2020

| שנה | שיר | אמן | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
2020: 
| 2020 | "Old Town Road" | ליל נאז X (בהשתתפות בילי ריי סיירוס) |  |
| 2020 | "Bad Guy" | בילי אייליש |  |
| 2020 | "Someone You Loved" | לואיס קפלדי |  |
| 2020 | "Truth Hurts" | ליזו |  |
| 2020 | "Señorita” | שון מנדס וקמילה קביו |  |
2021: 
| 2021 | "Blinding Lights” | דה ויקנד |  |
| 2021 | "Mood" | 24kGoldn (בהשתתפות איאן דיור) |  |
| 2021 | "I Hope" | גבי בארט (בהשתתפות צ'ארלי פות') |  |
| 2021 | "Go Crazy" | כריס בראון ויאנג ת'אג |  |
| 2021 | "Rockstar" | דה-בייבי (בהשתתפות רודי ריץ') |  |
2022: 
| 2022 | "Stay" | דה קיד לארוי וג'סטין ביבר |  |
| 2022 | "Kiss Me More" | דוג'ה קאט (בהשתתפות סיזה) |  |
| 2022 | "Levitating" | דואה ליפה |  |
| 2022 | "Good 4 U" | אוליביה רודריגו |  |
| 2022 | "Save Your Tears" | דה ויקנד ואריאנה גרנדה |  |
2023: 
| 2023 | "Last Night" | מורגן וולן |  |
| 2023 | "Flowers" | מיילי סיירוס |  |
| 2023 | "Creepin'" | מטרו בומין, דה ויקנד ו-21 סבאג' |  |
| 2023 | "Anti-Hero" | "Anti-Hero" |  |
| 2023 | "Kill Bill" | סיזה |  |
2024: 
| 2024 | "Lose Control" | טדי סווימס |  |
| 2024 | "Beautiful Things" | בנסון בון |  |
| 2024 | "Lovin on Me" | ג'ק הארלו |  |
| 2024 | "I Had Some Help" | פוסט מאלון בהשתתפות מורגן וולן |  |
| 2024 | "A Bar Song (Tipsy)" | שאבוזי |  |
מספר פרסים ומועמדויות

4 מועמדויות
מארון 5
דה ויקנד
3 מועמדויות
Boyz II Men
קייטי פרי
פוסט מאלון
2 מועמדויות
אדל
אלישיה קיז
מריה קארי
הצ'יינסמוקרס
סלין דיון
נלי
צ'ארלי פות'
סנטנה
TLC
אשר
ויז קאליפה
קארדי בי
מורגן וולן
בטבאיאן

החאן בָּטְבַּאיָאן (בבולגרית: Батбаян;‏ 640 משוער – 690), היה מנהיג שבטי בקרב הבולגרים (עם טורקי), שליט בולגריה הישנה ובנו בכורו של קובראט מייסדה של בולגריה הישנה ובולגריה של הוולגה. קובראט היה אחיהם של הנסיך אספרוך מייסד האימפריה הבולגרית הראשונה, קובר, קוטראג ואלצק ומוצאו מ שושלת דולו שמקורה בחבל גאנסו שבסין.
ב-665 הלך לעולמו קובראט מייסד בולגריה הישנה ובולגריה שעל הוולגה ובטבאיאן הבכור הפך לראש השבט המרכזי ומנהיג בולגריה הישנה. תחום שלטונו השתרע מפולטבה דרך השטחים צפונית לים השחור ועד ים אזוב. כשעלה לשלטון כבר היה נתונה הישות הבולגרית תחת פלישה מסיבית של שבטי כוזרים. בטבאיאן מתועד לראשונה ב-668 כאשר במהלך מלחמות שבטיות עם הכוזרים נסוג לאזור חצי האי קרים. הכוזרים תקפו והשתלטו על השטח שבין הנהר דון לבין הרי אורל. בטבאיאן הובס ובהתאם להסכם השלום שנחתם עם הכגן הכוזרי קאבאן נלקחו בטבאיאן ואחותו חוּבָּה בשבי. לפי חלק מהמקורות הורשה בטבאיאן לשלוט על חלק מממלכתו המקורית תחת התואר אלטבר והיה וסל כוזרי. מ-671 פסק התיעוד הישיר לגבי בטבאיאן. לפי מקורות משניים מעריכים כי הלך לעולמו ב-690.
הערות שוליים

↑  Golden, Peter, An introduction to the history of the Turkic peoples: Ethnogenesis and state-formation in medieval and early modern Eurasia and the Middle East, Harrassowitz, 1992
יוסף סגל (רב)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  תרנ"ד
 פטירה:  א' באייר תשל"ד (בגיל 80 בערך)
 השכלה:  ישיבת טלז  ישיבת וולוז'ין 
 
 תפקידים נוספים:  רב העיר נס ציונה
 
הרב יוסף הלוי סגל (תרנ"ד, 1894 בערך – א' באייר תשל"ד, 1974) היה רב בליטא ולאחר עלותו לארץ ישראל שימש רבה הראשון של נס ציונה.
ביוגרפיה

נולד בליטא, בנו של חיים נתן סגל. למד בישיבת טלז והיה מתלמידי רבי אליעזר גורדון, וכן למד בישיבת וולוז'ין והיה מתלמידי הרב רפאל שפירא. עמד בקשרי מכתבים עם רבי יוסף רוזין, ה"רוג'צובר".
נשא את מרים, בת הרב יעקב משה ספיר, אב בית דין סאראטוב. לאחר נישואיו שימש כרבה של קולטינן שבליטא.
בשנות ה-20 עלה לארץ ישראל והתמנה לרבה הראשון של נס ציונה. לאחר כמה שנים נסע עם משפחתו לארצות הברית, וכיהן כרב בשיקגו.
חיבר את סדרת הספרים "תורת הלויים", ובה דינים השייכים ללויים בזמן הזה.
בנו הרב זאב סגל (אנ') היה רב ומנהיג קהילה בניוארק, מאמצע שנות ה-40 עד מותו בתאונת דרכים ב-2008, ונשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה בשנים 1968–1970. נכדיו הם העיתונאי שעיה סגל ופרופסור חיים סוקניק.
ספריו

תורת לוִיִם (3 חלקים). לחלק א, חלק ב ו-חלק ג בגישה מקוונת.
חזון יוסף - דרשות (2 חלקים). לחלק א בגישה מקוונת
ילקוט לוים - אוסף מדרשים על עניינים לוים. לגישה מקוונת
הערות שוליים

↑  Dovid Zaklikowski, When Leadership Can Be Difficult, TheRebbe.org
↑  Dennis Hevesi, Rabbi Zev Segal, Orthodox Leader Who Took Interfaith Approach to Social Issues, Dies at 91, The New York Times, March 9, 2008
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515065505171  LCCN: nr95014086  VIAF: 12195805   WorldCat (עם VIAF): 12195805
כריש סנפירתן

| כריש סנפירתן |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
מחלקה:: דגי סחוס
סדרה:: כרישאים
משפחה:: כרישיים
סוג:: כריש
מין:: כריש סנפירתן
שם מדעי
 Carcharhinus plumbeus ‏Nardo, 1827
תחום תפוצה

כָּרִישׁ סְנַפִּירְתָן (שם מדעי: Carcharhinus plumbeus) הוא כריש ממשפחת הכרישיים, אורכו הממוצע 2.5 מטר ומשקלו הממוצע 50 ק"ג. גופו מאורך ורחב והוא בעל סנפיר גב גבוה במיוחד, צבע גופו אפור. הסנפירתן הוא כריש מים עליונים ומקורו בים התיכון, משם הגיע דרך תעלת סואץ גם למפרץ אילת. הוא ניזון מדגים וחסרי חוליות. הסנפירתן חש בקרבה לצוללים ונמנע ממגע עימם, והוא אינו מוכר כמסוכן לאדם, אבל בגלל גודלו וקרבתו לשונית יש להיזהר מפניו.
הסנפירתן הוא בין המינים המאוימים ביותר ומוכרז בסכנת הכחדה (EN) בים התיכון על פי הרשימה האדומה של מינים מאוימים של ה-IUCN. גורמים רבים מאיימים על עתידו של הסנפירתן, בהם דיג יתר, סחר בסנפירי כרישים, זיהום ים ושינוי אקלים. כרישי סנפירתן נתפסים בטעות ברשתות דיג המיועדות למינים אחרים, מה שגורם לתמותה רבה שלהם. הביקוש לסנפירי כרישים במטבח האסייתי מוביל לציד בלתי חוקי נרחב של כרישים אלו. זיהום ים פוגע בבית הגידול של הסנפירתן ופוגע בבריאותו, בעוד שהתחממות מי הים כתוצאה משינוי אקלים עלולה לפגוע ביכולת שלו לשרוד.
בישראל

עשרות כרישים ממין זה נצפים מדי שנה בחופי חדרה במסגרת תופעת הכרישים בחדרה. כמו כן, הכריש סנפירתן הוא אחד ממיני הכרישים המוצגים בבריכת הכרישים בפארק המצפה התת-ימי באילת.
הערות שוליים

↑  כריש סנפירתן באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  מילון בעלי חיים: כריש, באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Patrick L. Jambura, Ilija ćEtković, JüRgen Kriwet, Julia TüRtscher, Using historical and citizen science data to improve knowledge about the occurrence of the elusive sandbar shark Carcharhinus plumbeus (Chondrichthyes – Carcharhinidae) in the Adriatic Sea, Mediterranean Marine Science 22, 2021-02-04, עמ' 169 doi: 10.12681/mms.24624
↑  Heather Marshall, Gregory Skomal, Paige G. Ross, Diego Bernal, At-vessel and post-release mortality of the dusky (Carcharhinus obscurus) and sandbar (C. plumbeus) sharks after longline capture, Fisheries Research 172, 2015-12, עמ' 373–384 doi: 10.1016/j.fishres.2015.07.011
↑  Diego Cardeñosa, Stanley K. Shea, Huarong Zhang, Gunter A. Fischer, Colin A. Simpfendorfer, Demian D. Chapman, Two thirds of species in a global shark fin trade hub are threatened with extinction: Conservation potential of international trade regulations for coastal sharks, Conservation Letters 15, 2022-09 doi: 10.1111/conl.12910
↑  Daniel P Crear, Rich W Brill, Peter G Bushnell, Robert J Latour, Gail D Schwieterman, Rachel M Steffen, Kevin C Weng, The impacts of warming and hypoxia on the performance of an obligate ram ventilator, Conservation Physiology 7, 2019-01-01 doi: 10.1093/conphys/coz026
↑  אסף קמר, מפגש פראי: לצלול עם כרישים בחדרה, באתר ynet, 25 בדצמבר 2017
↑   משה גלעד, הכרישים הגדולים הגיעו לחדרה והביאו עמם המון שאלות, באתר הארץ, 2 בינואר 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555970205171  LCCN: sh85117220 
ערך זה הוא קצרמרבנושא דגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מתנות עניים

על פי ההלכה, מתנות עניים הם חיובים להשאיר חלק מהיבול לעניים או למוסרו לעניים. רוב חיובי מתנות עניים חלים על בעלי השדות.
יש הכוללים במתנות עניים גם את מעשר עני וצדקה, ויש המצמצמים את הביטוי רק למצוות הנוגעות להשארת יבול בשדה. לדיון ב"מעשר עני" ו"צדקה" ראו ערכים אלה.
הפסוקים בתורה ספר ויקרא

מתנות עניים מוזכרות בתורה בשלושה מקומות:
בפרשת קדושים:
וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם: 
לֹא תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ לִקְצֹר, וְלֶקֶט קְצִירְךָ לֹא תְלַקֵּט. 
וְכַרְמְךָ לֹא תְעוֹלֵל, וּפֶרֶט כַּרְמְךָ לֹא תְלַקֵּט -
לֶעָנִי וְלַגֵּר תַּעֲזֹב אֹתָם, אֲנִי ה' אֱלֹהֵיכֶם
בפרשת אמור באמצע תיאור המועדים:
וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם: 
לֹא-תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ בְּקֻצְרֶךָ, וְלֶקֶט קְצִירְךָ לֹא תְלַקֵּט. 
לֶעָנִי וְלַגֵּר תַּעֲזֹב אֹתָם, אֲנִי ה' אֱלֹהֵיכֶם.
בפרשת כי תצא - דיני ההתחשבות בחלשים בארץ ישראל:
כִּי תִקְצֹר קְצִירְךָ בְשָׂדֶךָ וְשָׁכַחְתָּ עֹמֶר בַּשָּׂדֶה: 

לֹא תָשׁוּב לְקַחְתּוֹ - לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה. 

לְמַעַן יְבָרֶכְךָ ה' אֱלֹהֶיךָ בְּכֹל מַעֲשֵׂה יָדֶיךָ.
כִּי תַחְבֹּט זֵיתְךָ: לֹא תְפַאֵר אַחֲרֶיךָ - לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה.

כִּי תִבְצֹר כַּרְמְךָ: לֹא תְעוֹלֵל אַחֲרֶיךָ - לַגֵּר לַיָּתוֹם וְלָאַלְמָנָה יִהְיֶה.

וְזָכַרְתָּ כִּי עֶבֶד הָיִיתָ בְּאֶרֶץ מִצְרָיִם - 

עַל כֵּן אָנֹכִי מְצַוְּךָ לַעֲשׂוֹת אֶת הַדָּבָר הַזֶּה.
הפסוקים בתורה ספר ויקרא > המקורות בדברי חז"ל

פירוט הדינים של מתנות עניים מופיע במשנה במסכת פאה. במשנה תורה לרמב"ם מופיעות הלכות מתנות עניים בספר זרעים ובשולחן ערוך מופיעות ההלכות בחלק יורה דעה.
פירוט מתנות העניים > פאה

פאה או פאת השדה היא כמות של תבואה בסוף השדה אשר בעל השדה צריך להשאיר לעניים ולא לקצור. אין חובה מהתורה לגבי כמות התבואה שיש להשאיר בסוף השדה, אולם חז"ל תקנו להשאיר אחד משישים.
חל על בעל השדה איסור לשמור פאה עבור עני מסוים אלא עני הקודם לקחת זוכה בפאה. אין באפשרותו של עני הרוצה בכך לשמור לעצמו על ידי פריסת בגד על הפאה וסימון הפאה כפאה "שלו" ואם עשה כן מותר לעני אחר ליטול ממנו.
פירוט דיני פאה מובא במסכת פאה בארבעת הפרקים הראשונים.
פירוט מתנות העניים > לקט ופרט

לקט מתייחס לכמות קטנה של שיבולים הנופלת מיד הקוצר בעת הקצירה. לפי ההלכה, שיבולת אחת או שתיים שנופלות על בעל השדה להשאיר לעניים, אך אם נפלו שלוש שיבולים ומעלה אין על השיבולים דין לקט, ומותר לבעל השדה לקחת את השיבולים שנפלו.
אם בעל השדה עבר על האיסור לקחת את הלקט ולקחו וטחנו ואפילו אפה אותו, הוא מחויב לתת אותו לעניים.
במגילות רות מסופר כיצד רות הלכה ללקט שיבולים בשדה של בעז: "אלכה נא השדה ואלקטה בשיבולים". בעז דואג שרות תוכל ללקוט כמות גדולה ומצווה על נעריו להפיל שיבולים בכוונה: "ויצו בעז את נעריו לאמר גם בין העומרים תלקט ולא תכלימוה. וגם שול תשולו לה מן הצבתים ועזבתם ולקטה ולא תגערו בה".
פירוט דיני לקט מובא במסכת פאה פרקים ד'-ה'.
פרט - בדומה ללקט, רק הלקט תקף לגבי תבואה ואילו פרט תקף לגבי ענבים בכרם.
פירוט מתנות העניים > שכחה

שכחה היא תוצרת חקלאית שנשכחה במקום גידולה אשר התורה מצווה להשאירה לעניים. על פי ההלכה, השכחה מתייחסת לעד שתי אלומות (או שאר אוספים של גידולים) אשר נשכחו בשדה ולא היו נמצאות על ידי בעל השדה אלא אם בעל השדה היה מבצע סריקה מיוחדת לצורך כך. על כן, כל אלומה מיוחדת אשר מקומה, צורתה או תוכנה היו מזכירים לבעל השדה את השכחה אינם נחשבים לשכחה ובעל הבית לא חייב להשאירם לעניים.
פירוט דיני שכחה מופיעים במסכת פאה מסוף פרק ה' עד התחלת פרק ז'.
פירוט מתנות העניים > עוללות

העוללות הם ענבים אשר גדלו ללא אשכול, ואף אותם חובה להשאיר לעניים.
פירוט דיני עוללות מובא במסכת פאה בפרקים ז-ח.
פירוט מתנות העניים > עוללות > העוללות בתנ"ך

כאשר גדעון מבקש לרצות את בני אפרים הוא אומר להם: ”הֲלוֹא טוֹב עֹלְלוֹת אֶפְרַיִם מִבְצִיר אֲבִיעֶזֶר”, כלומר: מה שאפרים לא טורחים לבצור יותר טוב ממה שמשפחת אביעזר בוצרים. בנבואת עובדיה מוזכרות העוללות כענבים אשר הבוצרים משאירים ואינם לוקחים: ”אִם בֹּצְרִים בָּאוּ לָךְ הֲלוֹא יַשְׁאִירוּ עֹלֵלוֹת” גם בנבואת ישעיהו אומר הנביא כי לאחר הפורענות יישארו מעם ישראל רק מעטים – כמו עוללות: ”וְנִשְׁאַר בּוֹ עוֹלֵלֹת כְּנֹקֶף זַיִת שְׁנַיִם שְׁלֹשָׁה גַּרְגְּרִים בְּרֹאשׁ אָמִיר, אַרְבָּעָה חֲמִשָּׁה בִּסְעִפֶיהָ פֹּרִיָּה”
עקרונות משותפים

המשותף לרוב מתנות העניים, למעט מעשר עני וצדקה הוא התועלת השולית של התוצרת לבעל השדה, ביחד עם הדרישה מהעני לפעול באופן אקטיבי ליטול את המתנות. כך יוצא שההפסד לבעל השדה הוא שולי ואפילו זניח, בעוד לעני מדובר על עזרה ממשית. בנוסף, העני נדרש לעמול כדי לאסוף את מתנות העניים וכך נמנע מצב בו העני מפתח תלות סובייקטיבית בסובבים אותו.
הלקט מתייחס לשיבולת או שניים שנפלו בעת הקצירה ולא כדאי לקוצר להתכופף כדי לאוספם. בדומה לכך הפרט בענבים והפאר בזיתים הם שאריות פרי שלא כדאי להשקיע בקטיפתם. שכחה מתייחסת לאלומה אחת או שניים שבעל השדה שכח ואין סיכוי שימצא אותם אלא אם יעשה סריקה נוספת בזבזנית מבחינת כח אדם. העוללות הם ענבים אשר לא שייכים לאשכול וקשה לבוצרם כאחת. ייתכן שגם הפאה ניתנת להסבר בהתייחס לכך שבסוף הקציר הפועלים עייפים ולא תמיד כדאי להשקיע בקצירה עד השיבולת האחרונה.
לעומת זאת, בכל המתנות האלו העניים נדרשים להשקיע מאמץ על מנת לאסוף את מתנות העניים. לבעל השדה אסור להתערב בדרך בהם מתנות העניים נלקטות בשדה ורק במקרים של סכנת נפשות (בענבי דלית גבוהים ובדקל) מותר לבעל הבית לעזור בחלוקה. אפילו במעשר עני, נדרשים העניים להגיע אל השדה בעת החלוקה. במעשר עני המחולק בשדה, בניגוד לשאר תרומות ומעשרות אין טובת ההנאה לבעלים, כלומר בעל השדה חייב לתת לכל עני שמבקש והוא אינו רשאי להעדיף עני אחד על פני חבירו. רק אם נשאר מעשר עני בשדה, ובעל השדה מוביל את התוצרת לביתו, מותר לבעל השדה להחליט למי יחלק את המעשר.
הרשאים ליטול

רק מי שמוגדר כעני רשאי ליטול מתנות עניים. המשנה קובעת שאדם שיש לו מספיק כסף לפרנסה לשנה (200 זוז) אינו רשאי ליטול מתנות עניים. כך גם, מי שיש לו 50 זוז והוא סוחר בהם אינו רשאי ליטול מתנות עניים. רק סכומים פנויים נחשבים בבדיקה האם אדם רשאי ליטול. כך למשל, אדם שיש לו כסף אך הוא משועבד לכתובת אשתו רשאי ליטול מתנות עניים. 
הטור קובע שהסכומים הללו היו נכונים לזמן התלמוד ובכל דור מעריכים את הסכומים לפי מינימום הקיום באותו זמן.
מתנות עניים בזמן הזה

הרמב"ם על פי המשניות במסכת פאה, כתב שאלה מצוות התלויות בארץ (ישראל), מציין שקיומן הוא על פי האמור בתורה, ובחו"ל המצוות הן מדרבנן.
בתלמוד הבבלי רב ששת קבע שאין להשאיר מתנות לאביונים, מכיוון שנכרים לוקחים את התבואה. הרמ"א פסק שמתנות עניים אינן נוהגות כלל בימינו, על פי ההבנה שהדברים הללו נאמרו באופן כללי, ולא רק בבבל, מקומו של רב ששת. הוא הוסיף שהדבר מהווה טורח לעניים יהודים, אשר קל להם הרבה יותר לקבץ נדבות כסף. רבים חלקו על הרמ"א - אך דעתו נתקבלה להלכה ובחו"ל לא נהגו להשאיר מתנות לאביונים בשדה.
עם שיבת ציון הרב טיקוצינסקי ביקש לחדש את החובה להשאיר מתנות לאביונים בשדה, ובתנאי שבעל השדה יודיע לעניים על כך. באופן זה פעלו בקיבוצים ובמושבים הדתיים, וכך נוהגים גם בחלק מהמשקים הדתיים ביהודה ובשומרון. אולם אין הקפדה על מצוות אלו בהכשרים, כיוון שבפועל העניים לא טורחים להגיע בימינו לשדות.
קיימת גם מחלוקת לגבי סוגי הפירות והירקות עליהם חלה המצווה. ישנם הקובעים שהמצווה חלה רק על שדות חיטה ושעורה ('דגן') כרמי גפנים ('תירוש') ומטעי זיתים ('יצהר'). אחרים טוענים שהמצוות חלות על כל סוגי הגידולים. בין אלו המחייבים מתנות אביונים על כל סוגי הגידולים יש מחלוקת נוספת אם זו חובה על פי התורה (מדאורייתא) או על פי חכמים (מדרבנן).
ראו גם

לקט ישראל
עניי עירך קודמים