stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פרנק פלג
ספריו ומאמריו

דע את המוזיקה, מרחביה: הקיבוץ הארצי השומר הצעיר (ספרית פועלים: נעורים), 1946. (מהדורה ב מורחבת ומתוקנת: ספרית פועלים, 1957; מהדורה ג מורחבת ומתוקנת: עדכן והביא לדפוס אבנר בהט, גבעתיים – רמת גן: מסדה, 1975.
כלי הנגינה: אלבום אנציקלופדי מצויר; ציורים: אליס ומרטין פרובסון, תל אביב: סדן, תשכ"ה.
שיחות על מוזיקה; נערך והובא לדפוס על ידי מיכל זמורה, תל אביב: המרכז לתרבות ולחינוך – הספרייה למוזיקה, 1974.
"מלודראמה, שיעור במוזיקה ומוסר השכל"
לקריאה נוספת

יהלי וגמן, 'פרנק פלג: פסנתרן, נגן צ'מבלו, מורה, מלחין ומנצח', מוזיקה (מגזין על צלילים ואנשים) 20 (1988), 38–40.
הערות שוליים

↑  י.נ., אמן הפורש מן הבמה, מעריב, 3 בפברואר 1950
↑  רפאל בשן, פרנק פלג מספר על הופעותיו בפולין, מעריב, 29 ביוני 1956
↑  א. דינתי, "תחייתו השלישית של באך", מעריב, 25 במאי 1963
↑  מת המוסיקאי פרנק פלג, מעריב, 22 בדצמבר 1968
↑  מילות השיר "היה היה פלמ"חניק", באתר שירונט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007266316805171  PLWABN: 9810555136905606  BnF: cb14055571v (data)  GND: 121671445  ISNI: 0000 0000 8151 7431  LCCN: nr91014809  MusicBrainz: 85f71dbc-7e12-44fa-a6aa-a76a1ac61ec1  NTA: 141761326  VIAF: 71596047   WorldCat (עם VIAF): 71596047
אנלי הרפז

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  7 באוקטובר 1973 רעננה, ישראל 
 פטירה:  13 במאי 2011 (בגיל 37) ראש העין, ישראל 
 מקום קבורה:  גבעת השלושה
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  בית צבי 
 בן או בת זוג:  יורם טולדנו 
 פרופיל ב-IMDb
 
אנלי הרפז (7 באוקטובר 1973 – 13 במאי 2011) הייתה מנחה ושחקנית ישראלית.
ביוגרפיה

הרפז נולדה לשחקן שרגא הרפז, אחות לאודיל ואילור, שגם היא שחקנית.
הרפז גדלה והתחנכה ברעננה.
לאחר שירותה הצבאי למדה בבית הספר למשחק "בית צבי".
במהלך הקריירה שיחקה בהצגות תיאטרון, בסרטי קולנוע ובסדרות טלוויזיה שונות, בין היתר בהצגות "דירת הרווקים", "כובע מלא בגשם" ו"מחכות לכבודו", בסרטים "החוף הדרומי" (1998), "צומת וולקן" (1999) ו"מתנה משמיים" (2003). ובסדרות "זינזאנה", "הפוך" ו"לגעת באושר".
כמו כן הנחתה בערוץ הראשון את תוכנית המוזיקה "תוצרת הארץ".
הרפז נפטרה ב-13 במאי 2011 מסרטן השד בגיל 37 ונטמנה בבית העלמין של קיבוץ גבעת השלושה.
הרפז הותירה אחריה את בעלה, השחקן יורם טולדנו, ושני ילדים.
הערות שוליים

1 2 3  נירית אנדרמן, השחקנית אנלי הרפז מתה בגיל 37, באתר הארץ, 15 במאי 2011
↑  נסים דיין, ‏כולם יודעים למי מתכוונים, באתר גלובס, 23 בדצמבר 1999
↑  אורי קליין, הסגידה ליצר, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2003
↑  גיורא יהלום, ‏תענוג מזוקק, באתר גלובס, 4 בפברואר 2000
↑  רוגל אלפר, גורל אכזר, באתר הארץ, 18 ביולי 2001
↑  מיקי לוין, ‏כבר לא לבד: יורם טולדנו מצא אהבה חדשה והוא לא מסתיר אותה, באתר מעריב אונליין, 20 בספטמבר 2015
הילה ויסברג

| --- | --- |

 לידה:  27 ביולי 1984 (בת 40) תל אביב ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית אוניברסיטת תל אביב
 תקופת הפעילות:  מ-2001
 מקצוע:  עיתונאית
 מעסיק:  גלובס
 
הילה ויסברג (נולדה ב-27 ביולי 1984) היא עיתונאית, עורכת ומגישת הסכתים ישראלית. היא משמשת כעורכת ההסכתים וכתבת מגזין ותחקירים בעיתון ובאתר "גלובס".
ביוגרפיה

נולדה בתל אביב ולמדה בתיכון "אליאנס". הייתה כתבת צעירה ב"מעריב לנוער" ובמהלך שירותה הצבאי הייתה כתבת צבאית בעיתון "במחנה". החל מ-2008 ובמשך שבע שנים הייתה עורכת וכתבת בעיתון דה-מרקר. לאורך תקופה זו כתבה כתבות מגזין ותחקיר בנושאי כלכלה וחברה, אי-שוויון, זכויות עובדים, גילנות, בריאות ומדע ופערים מגדריים.
ב-2017 הצטרפה לדסק הכלכלי-חברתי של תאגיד השידור הישראלי "כאן" בראשות שאול אמסטרדמסקי ככתבת כלכלית, והייתה ממייסדי ההסכת הכלכלי של כאן, "חיות כיס". ב"חיות כיס" הגישה סדרת ראיונות בשם "איך הגעתי לכאן", שבה ראיינה נשים בכירות על מסלולי הקריירה שלהן. בין המרואיינות: מנכ"לית משרד המשפטים לשעבר, אמי פלמור; נשיאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב לשעבר, פרופ' רבקה כרמי; ושותפה כללית בקרן ההון סיכון JVP, פיונה דרמון. עוד ב"כאן", כתבה על נושאים כלכליים שונים מחיי היום-יום. כמו כן, הובילה תחקירים בנושאים כלכליים-חברתיים, ובראשם חשיפת הנוהג של בתי חולים לקלוט רופאים צעירים ללא שכר.
ב-2018, הצטרפה לעיתון "גלובס" ככתבת כלכלת בריאות ועבודה. בשנת 2019 ויסברג חשפה כי קופת חולים מאוחדת הסתירה לכאורה גירעון של כחצי מיליארד שקל. כמו כן, ערכה תחקירים על הוועדות להפסקת הריון בישראל, על משבר האופיואידים בעולם ובישראל ועל אפליקציית התשלומים Bit של בנק הפועלים.
בשנת 2021 מונתה לעורכת ההסכתים של גלובס, וכן היא מגישה את הסכת האקטואליה "הצוללת של גלובס", שבו מתארחות דמויות בכירות מעולמות הכלכלה, העסקים והחברה בישראל ובעולם. בהסכת התארחו לאורך השנים נגיד בנק ישראל, פרופ' אמיר ירון; חתן פרס נובל לכלכלה, הפסיכולוג פרופ' דניאל כהנמן; הממונה על התחרות לשעבר, מיכל הלפרין; יזם ההייטק ומשקיע ההון-סיכון, דב מורן; מנכ"ל משרד האוצר לשעבר, רם בלינקוב; מנכ"לית בית ההשקעות בלקרוק ישראל, ענת לוין; ראש מכון אהרון למדיניות כלכלית, פרופ' צביקה אקשטיין; הכלכלן הבכיר, פרופ' ליאו ליידרמן; ויזם ההייטק והמשקיע, ליעד אגמון.
לויסברג תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ותקשורת מהאוניברסיטה העברית ותואר שני בתקשורת מאוניברסיטת תל אביב. היא נשואה, אם לשניים ומתגוררת ברמת השרון.
הערות שוליים

↑  אלכסנדר כץ, שינויים ב-TheMarker: הילה ויסברג תחליף את עידו סולומון, שמונה לכתב וידיאו באתר, באתר ביזפורטל, 10 באפריל 2011
↑  איתן כבל, כתבה מצוינת של הילה וייסברג מדה מרקר לקראת כינוס השדולה למען העסקת בני 40 פלוס. תכף מתחילים., באתר פייסבוק, ‏23/10/2013
↑  שאול אמסטרדמסקי, והפעם באולפן: צליל אברהם, עקיבא ווייס והמצטרפת הטריה לדסק הכלכלי הילה ויסברג, באתר טוויטר, ‏02/03/2017
↑  סדר יום עם קרן נויבך, ממליצים לכם על סדרת ראיונות בפודקאסט #חיות_כיס הפעם עם מנכ"ליות ונשים בכירות, בהגשת הילה ויסברג. בפרק הראשון, מנכ"לית משרד המשפטים, אמי פלמור, באתר פייסבוק, ‏07/03/2018
↑  הילה ויסברג ושאול אמסטרדמסקי, קניית בית, או השכרת בית - זאת השאלה, באתר כאן, ‏09/07/2017
↑  כאן חדשות, למה משרד הבריאות דוחף אותנו ללכת לרפואה פרטית ולשלם יותר? הילה ויסברג מהדסק הכלכלי מסבירה, באתר טוויטר, ‏05/04/2017
↑  כאן כלכלי, הילה ויסברג: איך הפכה הסכרת למחלה של עניים?, באתר יוטיוב, ‏10/08/2017
↑  כאן כלכלי, הילה ויסברג: ארבע דרכים לפתור את בעיית החופשות, באתר יוטיוב, ‏01/06/2017
↑  כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי, פסיכולוגיה בגרוש: האם צריך להיות עשיר כדי להיות פסיכולוג? | מתוך חדשות הערב 03.01.18, באתר יוטיוב, ‏03 בינואר 2018
↑  צליל אברהם, תקשיבו לזה. זה לא רק איכילוב. גם בתל השומר, בבילינסון, בהלל יפה ובמאיר קולטים רופאים ללא שכר. תחקיר של הילה ויסברג, באתר טוויטר, ‏22/08/2017
↑  חשיפה: הרופאים שעובדים ללא שכר | מתוך חדשות הערב 23.8.17, נבדק ב-2023-01-20
↑  הילה ויסברג, ‏באוצר חושדים: מאוחדת הסתירה גירעון עתק ב-2018 | בלעדי, באתר גלובס, 14 באפריל 2019
↑  הילה ויסברג, ‏כך הפכה ישראל למדינה שמאלצת נשים לשקר כדי להפיל, באתר גלובס, 31 במאי 2019
↑  הילה ויסברג, ‏השיטה: לא רק תרופות קטלניות - כך מחדירים מוצרים מסוכנים לשוק, באתר גלובס, 2 בנובמבר 2019
↑  הילה ויסברג, ‏אפליקציית התשלומים ביט משתלטת על השוק. לא כולם חושבים שזה טוב, באתר גלובס, 15 בינואר 2021
↑  הילה ויסברג, ‏"תהיה האטה מסוימת במשק": נגיד בנק ישראל בשיחה עם הצוללת, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2022
↑  הילה ויסברג, ‏פרופ' דניאל כהנמן על השקעות, קץ האנושות ואיך להיות מאושרים, באתר גלובס, 9 ביוני 2022
↑  הילה ויסברג, ‏"לא נלחמתי במונופולים? בדיוק ההפך": מיכל הלפרין מסכמת כהונה, באתר גלובס, 29 ביולי 2021
↑  הילה ויסברג, ‏דב מורן: "המשבר יוריד אותנו לתמ"ג של בולגריה. ולבולגריה אין אויבים", באתר גלובס, 18 בפברואר 2023
↑  אורי פסובסקי, ‏רם בלינקוב בראיון ראשון ולוחמני מאז שעזב את משרד האוצר, באתר גלובס, 23 במרץ 2023
↑  הילה ויסברג, ‏המומחית שמסבירה איך צריך להראות תיק ההשקעות שלכם השנה, באתר גלובס, 1 במרץ 2024
↑  הילה ויסברג, ‏היזהרו, מיתון באופק: איך תיראה כלכלת ישראל בעוד שנה מהיום?, באתר גלובס, 4 באוגוסט 2023
↑  הילה ויסברג, ‏ליאו ליידרמן ראה את הנתון הזה לגבי שוק הנדל"ן ונדהם, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2023
↑  הילה ויסברג, ‏ליעד אגמון מסביר מדוע ההייטק הישראלי נדחף לתהום, באתר גלובס, 30 במרץ 2024
סימהסאנה

סימהסאנה
"נראסימהסאנה" מתוך כתב יד מאויר של הג'וגה פראדיפיקה, 1830
סימהסאנה (בסנסקריט: सिंहासन, בתעתיק IAST (אנ'):‏ Siṁhāsana) או תנוחת האריה היא אסאנה (אנ') בהאטה יוגה וביוגה מודרנית כפעילות גופנית.
אטימולוגיה ומקורות

המילה סימהסאנה (Siṁhāsana) היא הלחם בסיסים בסנסקריט של המילים סימהא (सिंह‏ - Siṁhā), שפירושה "אריה" ואסאנה (आसन‏ - āsana) שפירושה "תנוחה" או "מושב". התנוחה זכתה גם לשם "נראסימהסאנה", כמו בכתב ביד המאויר של הג'וגה פראדיפיקה מהמאה ה-19, מסנסקריט नरसिंह, "איש-אריה", אווטאר של האל וישנו. התנוחה מתוארת ב"וימנארקנאקלפה" (Vimānārcanākalpa), טקסט מאויר המתאר את ההאטה יוגה מהמאה העשירית.
תיאור

המתרגל כורע עם הישבן על הקשתות הפנימיות של כפות הרגליים, מותח את הידיים קדימה כשהידיים פרושות ממש מהקרקע, ועושה הבעת פנים עם פה פתוח לרווחה והלשון בחוץ כדי להידמות לאריה. גורו היוגה ב.ק.ס. איינגאר (אנ') מציין שזו התנוחה המסורתית; הוא קורא לה סימהסאנה 1.
ואריאציות

סימהסאנה 2 של איינגאר מתחילה מתנוחת לוטוס (פאדמאסנה). לאחר מכן המתרגל עומד על הברכיים ומניע את הגוף קדימה עד שחלקו הקדמי של הגוף פונה לרצפה והכתפיים ישירות מעל הידיים, הידיים ישרות. הבעת הפנים זהה לתנוחת סימהסאנה 1.
ג'ורנל היוגה (אנ') תיאר גרסה של "תנוחת אריה" עם הרגליים כמו בתנוחה סידהאסאנה (אנ') עם הבעת הפנים ותנוחת הידיים כמו בסימהסאנה, והציע אותה כמושב מתאים לפראניאמה (אנ').
לקריאה נוספת

Saraswati, Swami Janakananda (1 בפברואר 1992). Yoga, Tantra and Meditation in Daily Life. Weiser Books. ISBN 978-0-87728-768-1. {{cite book}}:  (עזרה)
Saraswati, Swami Satyananda (1 באוגוסט 2003). Asana Pranayama Mudra Bandha. Nesma Books India. ISBN 978-81-86336-14-4. {{cite book}}:  (עזרה)
Saraswati, Swami Satyananda (בינואר 2004). A Systematic Course in the Ancient Tantric Techniques of Yoga and Kriya. Nesma Books India. ISBN 978-81-85787-08-4. {{cite book}}:  (עזרה)
ביאורים

↑  תנוחת גוף, במקור ועדיין כינוי כללי לתנוחת מדיטציה בישיבה
↑  התרגול היוגי של התמקדות בנשימה
הערות שוליים

1 2  "Yoga Journal - Lion Pose".
↑  Williams, George M. (2008). Handbook of Hindu Mythology. Oxford University Press. p. 223. ISBN 978-0-19-533261-2.
הבחירות לנשיאות ישראל (1983)

הבחירות העשיריות לנשיאות ישראל נערכו בכנסת ב-22 במרץ 1983, בעקבות סיום תקופת כהונתו בת חמש השנים של הנשיא החמישי יצחק נבון.
נבון החליט שלא להתמודד שוב על הכהונה, על מנת לנסות ולהתמודד על מנהיגות מפלגת העבודה לקראת הבחירות לכנסת האחת עשרה. בכך היה לנשיא היחיד שחזר לפעילות פוליטית לאחר פרישתו מכס הנשיאות.
המועמדים

חיים הרצוג: אלוף בצה"ל, שגריר ישראל באו"ם לשעבר, עורך דין, וחבר הכנסת מטעם המערך.
מנחם אלון: חוקר המשפט העברי וחתן פרס ישראל בתחום, משפטן ושופט מכהן בבית המשפט העליון בזמן ההתמודדות, מועמדה של הקואליציה לתפקיד.
תוצאות הבחירות

| המועמד | מפלגה | מפלגה | קולות |
| --- | --- | --- | --- |
| חיים הרצוג |  | המערך | 61 |
| מנחם אלון |  | הליכוד | 57 |
| פתק לבן | פתק לבן | פתק לבן | 2 |
| פתקים פסולים | פתקים פסולים | פתקים פסולים | 0 |
| לא הצביעו | לא הצביעו | לא הצביעו | 0 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 120 |
למרבה ההפתעה גבר הרצוג על מועמד הקואליציה אלון בהפרש של ארבעה קולות, ונבחר לתפקיד. היו אלו הבחירות הצמודות ביותר בתולדות הנשיאות (משה קצב גבר על שמעון פרס בבחירות בשנת 2000 בהפרש של שלושה קולות בלבד, אך מכיוון שלא זכה ברוב מוחלט נערך סיבוב נוסף בו זכה ברוב גדול יותר). בעקבות ניצחונו הושבע הרצוג לתפקיד ב-5 במאי באותה השנה.
הרוחות בקרב תומכי אלון סערו לאחר ההפסד, ויושב ראש הקואליציה אברהם יוסף שפירא טען כי לפחות שבעה חברי כנסת "שיקרו במצח נחושה" בהצהירם כי יתמכו באלון, אך מנגד ראש הממשלה מנחם בגין ביקש להרגיע את הכעס בליכוד והכריז כי "אין צורך להעניש עריקים".
הערות שוליים

↑  ירון דרוקמן, המירוץ לנשיאות: ההיסטוריה מוכיחה שהכל פתוח, באתר ynet, 8 ביוני 2007
דינורה פרידמן מורבינסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1975 (בת 49 בערך)
 ענף מדעי:  ביוכימיה, ביולוגיה מולקולרית
 מקום לימודים:  אורוגוואי (יוני 1995)  מרכז רפואי הדסה (נובמבר 1997)  מכון סאלק לביולוגיה (1 בנובמבר 2010) 
 מנחה לדוקטורט:  פרופסור זליג אשחר
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע  אוניברסיטת תל אביב
 אתר רשמי
 
דינורה פרידמן מורבינסקי (באנגלית: Dinorah Friedmann-Morvinski, נולדה ב-1975) היא פרופסור ישראלית ילידת אורוגוואי, חוקרת ומרצה בכירה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית בפקולטה למדעי החיים של אוניברסיטת תל אביב. מחקרה מתמקד בגליובלסטומה (גידולי מוח).
השכלה וקריירה

פרידמן מורבינסקי נולדה וגדלה באורוגוואי, שם למדה כימיה בתיכון. ב-1995 היא סיימה תואר ראשון בביוכימיה באוניברסיטת אורוגוואי, ועלתה לישראל על מנת ללמוד לימודי תואר שני.
ב-1997 היא סיימה תואר שני בבית הספר לרפואה של הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-2005 השלימה דוקטורט במחלקה לאימונולוגיה במכון ויצמן למדע בהנחיית פרופסור זליג אשחר. עבודת הגמר שלה הייתה בתחום האימונולוגיה הגידולית תוך התמקדות בהנדסה גנטית של תאי T באמצעות הכנסת קולטן לאנטיגן כימרי (CAR).
היא המשיכה לפוסט-דוקטורט במעבדה של פרופסור אינדר ורמה במכון סאלק, באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, ארצות הברית. שם התמקדה בסרטן המוח, ותכננה מודלים חדשים של עכברים במטרה ארוכת טווח של פיתוח גישות טיפוליות חדשות המבוססות על יכולתם של המודלים לעקוב אחר התקדמות הגידול. במכון סאלק עבדה כחוקרת עשר שנים.
ב-2015 חזרה לישראל והצטרפה לסגל הבכיר של אוניברסיטת תל אביב כחוקרת במחלקה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית. ב-2021 מונתה לפרופסור במחלקה.
מחקריה

ב-2018 הובילה מחקר שמצא כי עלייה בפעילות של החלבון MMP-2 אצל אנשים שאוכלים מזון עתיר שומן מביאה לחיתוך הקולטנים ללפטין, הורמון שמופרש מרקמות שומן ומעורר תחושת שובע. כשאלה מפסיקים לתפקד אובדת גם תחושת השובע לכן ניטרול החלבון מאפשר לצמצם את הנטייה להשמנה של חולדות שניזונו מתפריט עתיר שומן. המחקר הראה שהחלבון MMP-2 עשוי לשמש מטרה לטיפול בהשמנת יתר חולנית של בני אדם. טיפול יעיל להשמנה יוכל אולי להיות תרופה ממוקדת שמנטרלת את הפעילות של החלבון רק בהיפותלמוס – שם מתרחשות בפועל ההשפעות השליליות של דיאתזונה עתירת שומן.
כיום עיקר מחקרה במעבדתה, בפקולטה למדעי החיים של אוניברסיטת תל אביב הוא תחום הגליובלסטומה (גידולי מוח). היא עוסקת במחקר של הגידולים הנחשבים לאגרסיביים ביותר. לגידולים אלו אין תרופה קיימת ותקופת השרידות של החולים לאחר גילוי המחלה היא עד כשנה וחצי. המחקר במעבדה מתבסס על מודל עכברי שמחקה את המחלה בבני אדם. המעבדה חוקרת את מיקרו סביבת הגידול - כיצד הגידול מתקשר עם הסביבה וכיצד הוא "מתכנת" אותה מחדש לצרכיו, זאת בכדי להבין בצורה טובה יותר כיצד לתקוף את המחלה, למצוא את "עקב האכילס שלה". מבחינת דרכי ההתמודדות עם המחלה והטיפול בה, המעבדה חוקרת שני כיוונים: אימונותרפיה - חיזוק המערכת החיסונית של החולה עצמו כדי שתוכל להילחם בגידול, וננוטכנולוגיה רפואית - פיתוח ננו חלקיקים ספציפיים לגידול הסרטני כך שיפגעו רק בו ולא בסביבה שלו.
המעבדה בראשותה בוחנת את המנגנונים של תכנות מחדש של תאים סרטניים ואת התרומות של המיקרו-סביבה של הגידול לתהליך זה. באמצעות גישה אינטגרטיבית לחקר נוירוביולוגיה ואונקוביולוגיה ספציפית לגידול מוח (גליומה), המחקר במעבדה בוחן את השינויים המקבילים באונקוגנזה והשראת פלוריפוטנטיות. הבהרת המנגנונים המעורבים בפלסטיות של תאים סרטניים, הבנת הבסיס המולקולרי של ההטרוגניות של תאי הגידול והתרומה של המיקרו-סביבה של הגידול, זיהוי האירועים המולקולריים המעורבים בגליאוגנזה, עיצוב גישות טיפוליות חדשות המשלבות טיפול גנטי חיסוני אדפטיבי וננוטכנולוגיה.
ב-2020 הייתה שותפה לפרסום מחקר עם חוקרים נוספים בראשות פרופסור דן פאר. החוקרים פיתחו טכנולוגיה חדישה – מערכת הובלה של ננו-חלקיקים אשר מובילים שליח גנטי (רנ״א שליח) המקודד לאנזים הקריספר קאס 9 לתאי מטרה סרטניים – ומנטרלים אותם גנטית. פיתוח המערכת החדשה על ידי החוקרים הוביל לכך שהיא הצליחה לחסל תאים סרטניים ולהאריך דרמטית את תוחלת החיים בסרטן מוח וסרטן שחלות. החוקרים בחרו בשניים מהגידולים הקטלניים ביותר: סרטן מוח מסוג גליובלסטומה וסרטן שחלות גרורתי. החוקרים הוכיחו שבאמצעות טיפול בודד עם מערכת הקריספר ניתן להכפיל את זמן החיים הממוצע ולשפר בכ-30% את השרידות של עכברי מודל עם גידולי גליובלסטומה במוח, וב־80% בעכברות מודל של סרטן שחלות גרורתי.
ב-2021 פרסמה מחקר לגבי סרטן מוח מסוג גליובלסטומה, בו נעשה שימוש במודל שבוחן את התפתחות התאים הסרטניים בקרב חיות בעלות מערכת חיסון תקינה. בצורה כזו הסרטן מתפתח בצורה מדורגת עד להתפתחות גידול מאסיבי מה שמאפשר מעקב צמוד אחר התפתחותו ולכל אורך הדרך ניתן לעקוב אחר האינטראקציה של תאי הסרטן עם תאים שונים של מערכת החיסון. במסגרת המחקר, גילו החוקרים כי לתאים הנקראים נויטרופילים תפקיד קריטי באינטראקציה עם הגידול הסרטני. נויטרופילים הם תאים במערכת החיסון, שמקורם במח העצם, ומטרתם לבלוע או לחסל חיידקים ופטריות ולטהר את הזיהומים שנגרמו מהם.
פרסומים

לרשימת הפרסומים של דינורה פרידמן מורבינסקי
הערות שוליים

1 2  פרופ' דינורה מורבינסקי | אוניברסיטת ת"א, באתר www.tau.ac.il
↑  ד"ר דינורה פרידמן-מורבינסקי, באתר www.tau.ac.il
1 2 3  Paving the way back: An interview with Dr. Dinorah Friedmann-Morvinski - ScienceAbroad, ‏2015-12-30 (באנגלית אמריקאית)
↑  India, Press Trust of (2012-10-21). "Scientists discover why brain tumours are difficult to treat". Business Standard India. נבדק ב-2023-03-18.
↑  Rafi Mazor, Dinorah Friedmann-Morvinski, Tom Alsaigh, Oded Kleifeld, Erik B. Kistler, Liat Rousso-Noori, Cheng Huang, Joyce B. Li, Inder M. Verma, Geert W. Schmid-Schönbein, Cleavage of the leptin receptor by matrix metalloproteinase-2 promotes leptin resistance and obesity in mice, Science Translational Medicine 10, 2018-08-22, עמ' eaah6324 doi: 10.1126/scitranslmed.aah6324
↑  החלבון שמעודד השמנה, באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, ‏2018-10-17
↑  נעה חסלוביצר, המעבדה שחוקרת את הסרטן האלים במוח, באתר ynet, 17 בדצמבר 2018
↑  מערכת 'מדינט', חוקרים מאוניברסיטת תל אביב הוכיחו: ניתן להשתמש במערכת קריספר כדי לטפל בסרטן גרורתי אלים, באתר מדינט - בריאות ורפואה, ‏2020-11-23
↑   אסף רונאל, לראשונה, כלי העריכה הגנטי קריספר עצר התפתחות סרטן בתאים בגוף, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2020
1 2  Daniel Rosenblum, Anna Gutkin, Ranit Kedmi, Srinivas Ramishetti, Nuphar Veiga, Ashley M. Jacobi, Mollie S. Schubert, Dinorah Friedmann-Morvinski, Zvi R. Cohen, Mark A. Behlke, Judy Lieberman, Dan Peer, CRISPR-Cas9 genome editing using targeted lipid nanoparticles for cancer therapy, Science advances 6, 2020-11-18, עמ' abc9450 doi: 10.1126/sciadv.abc9450
↑  פורטל הכרמל, התגלית שעשויה לסייע במלחמה נגד הסרטן, באתר פורטל הכרמל והצפון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007420837005171  ORCID: 0000-0002-6394-9876  VIAF: 51156218108204740257   WorldCat (עם VIAF): 51156218108204740257 
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "דינורה פרידמן מורבינסקי".
עין בוסוואר

| --- | --- |
 מדינה:  לבנון לבנון
 מחוז:  א-נבטיה
 נפה:  א-נבטיה
 גובה:  900 מטרים
 קואורדינטות:  33°28′26″N 35°31′08″E﻿ / ﻿33.473848303708°N 35.518826826586°E﻿ / 33.473848303708; 35.518826826586 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןעין בוסוואר(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןעין בוסוואר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עין בּוּסְוָואר (בערבית: عين بوسوار, בהגייה מדוברת לבנונית: עַיְן בִּסְוַ֫אר) הוא כפר לבנוני בנפת א-נבטיה במחוז נבטיה, כשלושה ק"מ מצפון לכפר גָ'רְג'וּע (جرجوع) וכשני ק"מ מדרום לג'באע.
גאוגרפיה

הכפר שוכן מצפון-מזרח לא-נבטיה, בגובה ממוצע של כ-900 מטר מעל פני הים והוא משקיף על כל האזור שממערב, עד לים התיכון.
בעבר, הכפר היה ידוע כמקום גידול תולעי משי. כיום, גדלים ביישוב עצי פרי, בעיקר תפוחים ואגוזי מלך וכן כרמי ענבים.
אטימולוגיה

על מקור השם יש כמה הסברים וביניהם:
אדם צרפתי עבר במקום בליל ירח שהאיר כל האזור, מה שגרם לו לומר בצרפתית: "!Quel beau soir" (הגייה: קֶל בּוֹ סְוָאר) - ”איזה ערב יפה!“ ולכן היישוב נקרא, בתערובת של ערבית וצרפתית: עין בוסוואר, או עין אָבִּי סְוָאר.
הסבר מילולי, לכאורה, נגזר מהשורש س.أ.ر. ס.א.ר. במשמעות שאר (שארית), אך הסבר זה לא מרחיב מעבר לכך.
היסטוריה

הכפר שכן לא הרחק מרצועת הביטחון.
בנובמבר 1988 הייתה התנגשות בין כוחות אמל לחזבאללה ליד הכפר, והתנגשות דומה אירעה בינואר 1989. במאי 1992 דווח על עמדות חזבאללה בכפר ותקיפתן בידי חיל האוויר הישראלי.
אוכלוסייה

בשנת 2014 התגוררו בכפר כ-2,000 תושבים, מהם 868 בעלי זכות בחירה לפרלמנט. ביניהם היו 2 נוצרים.
הערות שוליים

↑  مشوار بلبنان - جباع الحلاوة - عين بسوار (טיול בלבנון – ג'באע אל-חלאווה – עין בוסוואר), סרטון באתר יוטיוב, הקישור מוביל לנקודה הרלוונטית בסרטון
1 2 3  جباع-عين بوسوار, اتحاد بلديات اقليم التفاح
↑  "הפצצות ישראל בלבנון מנעו שיחרור של בני־ערובה זרים", מעריב, 4 בנובמבר 1988
↑  חיזבאללה פתח במתקפה על כפרי אמל בדרום לבנון. לפתוח 28 נהרגו בקרבות, חדשות, 9 בינואר 1989
↑  אהרן ברנע, סוכנות הידיעות, לבנון 2: ”ירי סורי לעבר מטוסי ח"א", חדשות, 27 במאי 1992
1 2  بلدة عين بوسوار, lub-anan.com, ‏2014
קרינת השמש

השתקפות קרני שמש במימי אגם.
חדירת קרני אור מבעד לעננים, חוף בת-ים, 2021
אור השמש הבוקע מהעננים.
קרינת השמש היא הקרינה המגיעה מהשמש אל כדור הארץ ואל יתר מערכת השמש. קרינת השמש היא המקור העיקרי לאור ולחום על פני כדור הארץ. קרינת השמש היא גם מקור האנרגיה לכל תהליכי הפוטוסינתזה בעולם הצומח וכן לכל התהליכים האטמוספיריים והזרמים האוקיאניים – תהליכים חיוניים לחיים על כדור הארץ.
יציבות הקרינה

קרינת השמש היא יציבה מאוד וכמעט אינה משתנה, על אף שבשמש, כמו בכוכבים אחרים בעלי גיל, הרכב וגודל דומה, ישנם תהליכים ושינויים רבים. השינוי הבולט והמוכר ביותר הוא כתמי השמש שעוצמתם הממוצעת ומספרם הכולל משתנים במחזוריות של 11 שנים, אך הם עדיין בלתי צפויים. יציבות זו הביאה בעבר להגדרה של הקבוע הסולרי שהוא הספק ממוצע של קרינת השמש כשכדור הארץ נמצא במרחקו הממוצע מהשמש. קבוע זה הוגדר כ-1.3 קילו-ואט למטר מרובע. כיום, כשמתאפשרות מדידות הספק מדויקות (שמבוצעות בלוויינים), ידוע שקרינת השמש משתנה ללא הפסקה, אך במידה מעטה – כמה עשיריות אחוז. אף על פי שיש מתאם ברור בין מחזוריות כתמי השמש לשינויים קלים בקרינת השמש, אין הבנה ברורה של הדרך שבה תופעות אלו משפיעות על האקלים.
למרות שהפליטה מהשמש היא כמעט קבועה, השינויים בקרינה המגיעה אלינו עשויים להיות גדולים יותר, עקב שינויים אטמוספיריים. החור באוזון ואפקט החממה הם שני מקרים שבהם שינויים באטמוספירה משנים את הקרינה שמגיעה אל כדור הארץ.
ספקטרום

טמפרטורת פני השטח של השמש היא כ-6,000 מעלות קלווין. בהתאם, ספקטרום הקרינה מתפלג דומה לקרינת גוף שחור באותה טמפרטורה, וכחצי מהקרינה נפלטת בתחום הנראה. עקומת הרגישות של העין זהה לעקומת ההתפלגות הספקטרלית של קרינת השמש, ושיא הרגישות שלה הוא באור ירוק, שהוא גם שיא הפליטה של קרינת השמש. מקובל להניח שהתאמה זו היא תוצאה של תהליכים אבולוציוניים רבי שנים.
מלבד הקרינה הנראית מכילה קרינת השמש גם מרכיבים בתחום האינפרה אדום והאולטרה סגול. בנוסף כוללת הקרינה גם קרני רנטגן, קרני גמא וגלי רדיו, אך מרכיבים אלו הם פחות מעשירית אחוז של ההספק הכולל.
סכנות הקרינה

על אף שקרינת השמש היא הכרחית לקיום חיים על כדור הארץ, היא מהווה גם סכנה לאדם. המרכיבים המסוכנים העיקריים בה הם קרינת גמא וקרינה אולטרה-סגולה, שתיהן סוגים של קרינה מייננת שגורמת לפירוק מולקולות בגוף האדם ולסכנה של סרטן. קרינת גמא היא המסוכנת יותר כי היא חודרת לעומק (ואין כל דרך מעשית להתגונן מפניה) אך כמותה קטנה בהרבה. הקרינה האולטרה סגולה מהווה את המרכיב המזיק יותר כי כמותה גדולה, במיוחד בשעות הצהריים שבהן הבליעה האטמוספירית מעטה. עם זאת, יכולת החדירה של הקרינה נמוכה והיא בעיקר פוגעת בשכבות החיצוניות של העור ובעיניים. הסכנה העיקרית היא סרטן העור וקטרקט. תכשירי הגנה ומשקפי שמש מספקים הגנה נאותה.
רגישות לאור השמש

הצמחים רגישים לאור: העלים משתמשים באנרגיית השמש ליצירת חומרים חיוניים להם בדרך הפוטוסינתזה, וביניהם גם הצבען הירוק – כלורופיל. אם נצמיד פיסת נייר שחור לעלה חי ירוק למשך שבועות מספר היא תשאיר סימן ירוק-חיוור.
הדפסה באור השמש: חומרי צבע וצבענים מסוימים, הנחשפים לאור-שמש ישיר, נוטים לדהות, וסוגי נייר מסוימים – מצהיבים. תוכלו לראות זאת אם תניחו עצם מסוים, עלה למשל, על פיסת עיתון בשמש. הנייר יצהיב, חוץ מאשר באותו אזור שהעצם הגן עליו מפני פעולת קרני השמש.
שיזוף: עור האדם רגיש לקרני השמש. גם הקרינה הנראית לעין וגם קרינה על-סגולה ממריצות את הפקתו של צבען כהה בעור, שהוא השיזוף. אזורים בעור המוסתרים מקרני השמש, למשל על ידי שעון יד ורצועתו, נראים כאזורים בהירים יותר.
ראו גם

רוח השמש
ננו-אנטנה
ספקטרום קרינת השמש
זיו רום

| --- | --- |

 לידה:  4 באוגוסט 1972 (בן 52)
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1990
 דרגה:   אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 מפקד דבורה  מפקד אח״י סופה  מפקד פלגה 32  מפקד שייטת ספינות הטילים
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון השנייה מבצע חשיפה מלאה   מבצע צוק איתן
 
זיו רום (נולד ב-4 באוגוסט 1972) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף. שימש מפקד שייטת ספינות הטילים. אבא לשני ילדים, עומר (19) ולי (14).
ביוגרפיה

רום התגייס לצה"ל בשנת 1990. הוא בוגר קורס חובלים ושימש במגוון תפקידי פיקוד ומטה בשייטת ספינות הטילים. בין היתר שימש כמפקד דבורה בפלגה 915 בגזרת ים סוף, כמפקד אח"י סופה, כמפקד אח"י אילת וכראש מדור תכנון במחלקת מבצעים של זרוע הים וכמפקד פלגה 32. בשנים 2015–2017 שימש כמפקד שייטת ספינות הטילים. ב-27 בנובמבר 2017 פורסם כי ימונה לראש מחלקת אמצעי לחימה בחיל הים.
ב-9 באוגוסט 2020 סיים את תפקידו כראש מחלקת אמצעי לחימה בחיל הים.[דרוש מקור]
הערות שוליים

↑   "אני שב הביתה עם לב בוער מהתלהבות ופועם מהתרגשות", באתר צה"ל, 13 באוגוסט 2017
↑  אוראל אלחדד, אחרי שנתיים: אל״ם זיו רום מסיים את תפקידו כמפקד שייטת ספינות הטילים, אתר חיל הים, ‏ 13.08.2017.
זהבה פדנס

| --- | --- |

זהבה פדנס, 2019
 לידה:  12 בדצמבר 1954 (בת 69) קריית אתא, ישראל 
 לאום:  ישראלית
 תחום יצירה:  ריקוד
 פרסים והוקרה:  המקום השלישי בגוט טאלנט ישראל
 
זהבה פדנס (נולדה ב-12 בדצמבר 1954) היא רקדנית וכוריאוגרפית ישראלית, זוכת המקום השלישי בגוט טאלנט ישראל.