stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
City of Gods
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי מקסי לי רייליס III, וסט, אלן לופז, אנדרו טאגרט, אסווד אסיף, בריטאני אמראדיו, כריסטיאן דייסוס טיידה, דוויין אברנתי ג'וניור, המזל דוויק האמל, מאליק פיפר, מארק ויליאמס, מייק דין וראול קובינה והופק על ידי AyoAA, המז, וסט, ליל נאב, אויבולטה, הצ'יינסמוקרס, טוויק טיון. זהו שיתוף הפעולה השני של וסט עם פוריין, כשהראשון הוקלט ב-2021 עבור האלבום Donda. ב-7 באפריל 2022 פרסם וסט גרסת סולו של השיר בשם "City of Gods (Part II)".‏
בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-66/5 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של פורסם ב-18 בפברואר 2022, שבוע לאחר צאת השיר, בערוץ היוטיוב של פאביו פוריין. נכון ליוני 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-17 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2022)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 43 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 66 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 16 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 36 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 46 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ | 15 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 7 |  |
|  דרום אפריקה | אנטרטיינמנט מוניטורינג אפריקה | 48 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 58 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד שירי ה-R&B | 31 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 4 |  |
|  פורטוגל | מצעד הסינגלים הפורטוגזי | 174 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 20 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 5 |  |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 91 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך | פורמט | חברת תקליטים | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Various | 11 בפברואר 2022 | הורדה דיגיטלית, הזרמת מוזיקה | ריץ' פיש, קולומביה |  |
| ארצות הברית | 15 בפברואר 2022 | רדיו מוזיקה אורבנית עכשווית | קולומביה |  |
Dance You Off

Dance You Off הוא שירו של הזמר בנג'מין אינגרוסו אשר ייצג את שוודיה באירוויזיון 2018.
מלודיפסטיבלן 2018

השיר "Dance You Off" השתבץ בחצי הגמר הראשון של המלודיפסטיבלן שהתרחש בעיר קרלסטד והעפיל לגמר מהמקום הראשון. במהלך הגמר שהתרחש בסולנה זכה אינגרוסו במקום הראשון בתחרות עם 114 נקודות מהשופטים, 67 נקודות מהקהל ו-181 נקודות בסך הכול.
רשימת השמעה

הורדה דיגיטלית
3:02 - "Dance You Off"
הורדה דיגיטלית (הרמיקס של ליטקס)
3:21 - "Dance You Off"
הורדה דיגיטלית (הרמיקס של גאלאוונט)
3:47 - "Dance You Off"
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  איסלנד | הפלייליסט | 15 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | - |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים הדיגיטליים | 61 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 65 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 69 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 80 |  |
|  צרפת | SNEP | 78 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 2 |  |
הערות שוליים

↑  ויקטור אסקוארדו, Ingrosso to 'dance you off' in Lisbon!, אתר האירוויזיון הרשמי, 10 במרץ 2018
↑  Dance You Off - Single by Benjamin Ingrosso (בAustralian English), 2018-02-24, נבדק ב-2018-05-13
↑  Dance You Off (LiTek Remix) - Single by Benjamin Ingrosso (בAustralian English), 2018-05-04, נבדק ב-2018-05-13
↑  Dance You Off (Galavant Remix) - Single by Benjamin Ingrosso (בAustralian English), 2018-05-11, נבדק ב-2018-05-13
Crew Love

Crew Love הוא שיר של הראפר הקנדי דרייק מתוך אלבום האולפן השני שלו, Take Care‏ (2011). השיר מכיל הופעת אורח של הזמר הקנדי דה ויקנד. הוא נועד במקור להיכלל במיקסטייפ הבכורה של דה ויקנד.
"Crew Love" יצא לאור כסינגל השביעי מתוך האלבום בממלכה המאוחדת ב-30 ביולי 2012.
קבלה ביקורתית

ג'ון דולאן מרולינג סטון תיאר את הרצועה כ"שופעת R&B אוונגרי" ו"שיר הלל עדין למשפחה מטפורית מול עולם שבו כולם רוצים דרייק קטן".
הצלחה מסחרית

"Crew Love" הגיע לראשונה למקום ה-200 במצעד הסינגלים הבריטי ב-14 ביולי 2012. הוא נכנס ל-100 הראשונים במצעד שבועיים לאחר מכן במקום ה-64, ומאוחר יותר הגיע לשיאו, במקום ה-37. הרצועה הפכה גם ללהיט במצעד ה-R&B הבריטי, שם הגיעה למקום השביעי.
אף על פי שלא יצא כסינגל באופן רשמי בארצות הברית, "Crew Love" הצליח להתברג במספר מצעדי סינגלים של בילבורד בזכות השמעות רבות ברדיו קצבי וברדיו אורבני עכשווי. הוא הגיע למקום התשיעי במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ ביוני 2012, והפך לסינגל ה-24 של דרייק בעשירייה הפותחת במצעד. השיר אף הגיע למקום ה-14 במצעד שירי הראפ ולמקום ה-80 במצעד הוט 100 הראשי וגם בקנדה הוט 100.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011–2012)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011–2012)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011–2012)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2011–2012)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 80 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי ה-R&B/היפ הופ | 9 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הראפ | 14 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הקצביים | 35 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 37 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 80 |  |
נתוני מכירות

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| הממלכה המאוחדת (BPI) | זהב | 400,000 |
| ארצות הברית (RIAA) | פלטינה | 1,000,000 |
JVP

| --- | --- |


הבניין ששימש כבית המדפיס הממשלתי - חלק מרובע Margalit Startup City
 נתונים כלליים
 מייסדים:  אראל מרגלית
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים)
 מיקום המטה:  ירושלים
 ענפי תעשייה:  קרן הון סיכון
  
 www.jvpvc.com
JVP ‏(ראשי התיבות של "Jerusalem Venture Partners") היא קרן הון סיכון ישראלית המתמקדת בהשקעות בחברות הזנק בתחומי הסייבר, מדיה, תקשורת, תוכנה, מוליכים למחצה, טכנולוגיות אחסון וטכנולוגיית מזון. מרכזה ממוקם בבית המדפיס הממשלתי לשעבר שברובע המדיה בירושלים, ולה משרדים גם בבאר שבע ובניו יורק. הקרן מנהלת למעלה מ-1.4 מיליארד דולר, שהושקעו בעשרות חברות הזנק ישראליות ובינלאומיות. תחת הקרן פעלו גם שתי חממות טכנולוגיות, JVP Media Labs בירושלים, ו-JVP Cyber Labs בבאר שבע, שהשקיעו במיזמים בשלבים התחלתיים (שלב ה"סיד").
היסטוריה

קרן JVP הוקמה בשנת 1993 על ידי יזם ההייטק הירושלמי אראל מרגלית, אשר גייס את הקרן הראשונה בשנת 1993 כחלק מתוכנית יוזמה. הקרן פעלה באותה תקופה ממשרדיה בגן הטכנולוגי מלחה. במהלך השנים הפכה הקרן לאחת הגדולות והמצליחות בישראל, אשר התמקדה בטכנולוגיות ליבה עבור ענקי התקשורת והחברות הגדולות במשק.
JVP ערכה 35 אקזיטים מאז הקמתה. בין הבולטים בהם מכירת חברת כרומטיס בשנת 2000 לתאגיד התקשורת הבינלאומי לוסנט, תמורת 4.82 מיליארד דולר, וכן מכירת החברות נטרו, פרסייס, קוג'נט, סקורפיו, פנדטק, ויריאנט, ג'קדה, פרדיים ג'יאופיזיקל, מגניפייר, נייטיב נטוורקס, נבאחו (שנמכרה לסיילספורס ב-2011) XtremIO (שנמכרה ל-EMC ב-2012 בכ-450 מיליון דולר) ו-CyOptics (שנמכרה ב-2013 ל-Avago עבור כ-400 מיליון דולר).
הקרן ערכה 12 הנפקות של חברות בנאסד"ק, כולל אלוט, סייברארק וחברת הבינה העסקית Qlik שהונפקה ב-2010 בנסדא"ק ומומשה בשווי של מעל 2 מיליארד דולר, השקעה שהניבה יותר מפי 40 מגובה ההשקעה של הקרן.
JVP נבחרה על ידי המגזין PEI - Private Equity international כקרן הפריווט אקוויטי המובילה בישראל לשנים 2010 ו-2011. ב-2010 היא נבחרה על ידי PEI גם לאחת משלוש קרנות ההון סיכון המובילות באירופה, על פי סקר שנערך בקרב כ-30 אלף איש מתעשיית ההון סיכון מ-50 מדינות שונות. בשנת 2005 בחר עיתון העסקים פורבס במייסד הקרן, אראל מרגלית כאחד מ-50 אנשי ההון סיכון הטובים בעולם, ברשימת "בעלי מגע הזהב" ("מידאס"), ובכך היה למשקיע הלא-אמריקני הבכיר ברשימה. בשנת 2010 עיתון דה מארקר בחר בו כמנהל ההון סיכון הטוב ביותר בישראל, על פי קריטריון של מספר האקזיטים בעשור האחרון. בנובמבר 2012 פרסמה חברת המחקר Prequin מחקר לפיו JVP נמנית עם אחת מעשר הקרנות הטובות בעולם מבחינת שיעור ההחזר למשקיעיה לאורך השנים. בכך הייתה לקרן הישראלית היחידה בדירוג, וכן אחת משתי הקרנות היחידות שאינן אמריקאיות. על פי המחקר, מאז 1993 ועד 2012 רשמו חברות שבהן השקיעה הקרן אקזיטים בשווי של כ־17 מיליארד דולר.
ב-2012 זכתה קרן JVP במכרז של משרד התמ"ת להקמת חממה טכנולוגית נוספת בבאר שבע בשיתוף עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. החממה הוקמה במהלך 2013 ומתמקדת בהשקעות במיזמים בתחום הגנת סייבר וביג דאטה. בשנת 2014 JVP היית בין מקימי "Tech7".
נכון ל-2020, השותפים בקרן הם פיונה דרמון, יואב צרויה, גדי פורת, מיכל דריימן, טלי רבין, חיים קופנס ורינת רמלר.
רובע Margalit Startup City

משרדי קבוצת JVP עברו ב-2007 מהגן הטכנולוגי מלחה לבית המדפיס הממשלתי שהוקם בתקופת המנדט הבריטי, בסמוך למתחם תחנת הרכבת הישנה, לאחר שבוצע בו שיפוץ ושחזור מקיף במימון הקרן. במתחם, הקרוי "Margalit Startup City Jerusalem" פועלות כיום כ-30 חברות הזנק וממוקמים בו גם משרדי הקרן, החממה הטכנולוגית, פרויקט החברתי "Margalit Startup City Community", הזרוע החברתית (לשעבר עמותת בקהילה) של Margalit Startup City שבמסגרתה פועלים עשרות מתנדבי שנת שירות מרחבי הארץ בשכונות מתקשות לקידום יזמות, חדשנות ומצוינות על מנת לצמצם פערים בחברה הישראלית. הרובע כולל גם את מועדון זאפה, מסעדת הסדנא,  עמותת JGive לגיוס המונים ופועלת בו קרן מימון ההמונים OurCrowd. המתחם צפוי להתרחב בשנים הקרובות בכ-50,000 מ"ר עם מרכז הייטק בינלאומי שצפוי להתמקד בארבעה תחומים טכנולוגיים: פודטק, סייבר, פינטק ובריאות דיגיטלית.
הערות שוליים

↑  XtremIO : זיכרון ארגוני בשליפה מהירה, באתר "חדשנות ישראלית"
↑  ענבל אורפז, נסגרה העסקה: XtremIO נמכרה ל-EMC ב-450 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 9 במאי 2012
↑  אסף גלעד, בזכות האקזיט של קליק: אראל מרגלית הוא משקיע השנה של פורום המי"ל, באתר כלכליסט, 8 בפברואר 2011
↑  שמוליק שלח, ‏PEI דירג את JVP כקרן הפרייווט אקוויטי המובילה בישראל, באתר גלובס, 13 ביוני 2012
↑  קרן JVP נבחרה כקרן הון הסיכון המובילה בישראל, באתר גלובס, 6 במרץ 2011
↑  אלי שמעוני, פורבס: אראל מרגלית - בין המשקיעים הטובים בעולם, באתר ynet, 6 בפברואר 2005
↑  גיא גרימלנד, מלך האקזיטים: אראל מרגלית - איש ההון סיכון בעל מגע הזהב, באתר TheMarker‏, 22 בפברואר 2010
↑  מאיר אורבך, האקזיטים של JVP שווים 17 מיליארד דולר, באתר כלכליסט, 13 בנובמבר 2012
↑  תומר הדר, רובע חדשנות בירושלים: אראל מרגלית ומשה ליאון חנכו את "מרגלית סטארט-אפ סיטי", באתר כלכליסט, 14 בספטמבר 2020
| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- | --- | --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |  |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • אקסלנס נשואה • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי  • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב • פסגות • פעילים • קלאריטי |  |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל  • קרן טנא •  פורטיסימו קפיטל |  |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה • בנצ'מרק ישראל |  |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |  |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |  |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | נאוי גרופ • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |  |
Civilization (סדרת משחקים)

| --- | --- |

סמליל הסדרה
 כללי
 סוגה:  משחק אסטרטגיה מבוסס תורות, 4X
 פיתוח:  מיקרופרוס, Firaxis Games, Aspyr 
 הוצאה לאור:  מיקרופרוס 
 דרישות תוכנה
 מנוע משחק:  Gamebryo 
 מצבי משחק:  משחק וידאו למשתתף יחיד 
 פלטפורמות:  MS-DOS, פלייסטיישן 3, Xbox 360, Nintendo DS, iOS, אנדרואיד, פלייסטיישן, קומודור אמיגה, Super Nintendo Entertainment System, Microsoft Windows, macOS, N-Gage 
 civilization.com
 
ציוויליזציה (באנגלית: Civilization) היא סדרת משחקי אסטרטגיית 4X מבוססי תורות שנוצרה על ידי סיד מאייר. המשחקים בסדרה בעלי מאפיינים דומים, כגון, הנהגת ציוויליזציה שלמה מתקופת הפרהיסטוריה עד להווה. הסדרה, אשר משחקיה נחשבים לממכרים במידה רבה, נהנתה מפופולריות מתמשכת.
על המשחקים

לכל הכותרים בסדרה שיטת משחק בסיסית דומה. כל שחקן בתורו צריך להזיז את היחידות שלו על מפת העולם, לבנות בערים מבנים או יחידות, לחקור טכנולוגיות חדשות, להילחם בציוויליזציות אחרות או לנהל מולן משא ומתן על הסכמים. בין התורים של השחקן או השחקנים, שאר הציוויליזציות נשלטות על ידי המחשב ומבצעות פעולות דומות בתורן. על השחקן לקבל החלטות שוטפות, כמו אילו טכנולוגיות לחקור או אילו תשתיות לפתח, והתקדמות זו מתרחשת בהדרגה במהלך התורים. השחקן משיג את כספו, בין היתר, דרך מיסוי של תושבי הציוויליזציה שתחת שליטתו.
פיתוח טכנולוגיות בדרך כלל מאפשר לשחקן לבנות סוגים חדשים של יחידות או מבנים. המבנים השונים תורמים לפיתוחן של הערים בתחומי התרבות או הכלכלה, מאפשרים ייצור ובנייה מהירים יותר או מקנים נקודות ריגול (החל ב-Civilization IV). ניתן גם לסחור בטכנולוגיות עם הציוויליזציות היריבות באמצעות פעולות דיפלומטיות.
לפני שהשחקן מסוגל להורות ליחידות שלו לתקוף שחקן אחר, השחקן חייב להצהיר על מלחמה באופן רשמי נגד השחקן האחר. בכל משחקי Civilization ניתן להשיג ניצחון דרך כיבוש או השמדת כל הערים של הציוויליזציות היריבות, צבירת הניקוד הגבוה ביותר בסוף המשחק, או הפיכה לציווילזציה הראשונה שמשלימה את שיגורה של ספינת חלל בין כוכבית (המדמה את המירוץ לחלל). החל מ-"Civilization III" נוספה אפשרות לנצח על ידי שליטה (כיבוש של שני שלישים מאדמות העולם), מדינאות (באמצעות בחירות של האו"ם), ותרבות (כאשר המחשב מחשיב את סה"כ נקודות אשר נצברו לכלל הערים של שחקן, נקודות התרבות הן אשר יהפכו את התרבות של השחקן לתרבות בעלת ההשפעה העולמית).
המשחקים > אוספים

Civilization II: Multiplayer Gold Edition (שנת 1998), כולל בתוכו את Civilization II כמו גם את שתי ההרחבות הנוספות שלו: Conflicts in Civilization וגם Fantastic Worlds.
Civilization III: Gold Edition (שנת 2003), כולל בתוכו את Civilization III ואת גרסת ההרחבה הראשונה, Play the World.
Civilization III: Complete Edition (שנת 2005), כולל בתוכו את Civilization III כמו גם את שתי ההרחבות הנוספות שלו: Play the World וגם Conquests.
Civilization Chronicles (שנת 2006), כולל את כל המשחקים העיקריים בסדרה החל מ-Civilization עד ל-Civilization IV.
Civilization V: Gold Edition (שנת 2013), כולל בתוכו את Civilization V, את גרסת ההרחבה Gods and Kings ואת כל תוכני ההורדה (DLC) שכוללים מפות וציוויליזציות חדשות.
המשחקים > משחקים נוספים הקשורים לסדרה

CivCity: Rome, (שנת 2006) - משחק אסטרטגיה המבוסס על בניית ערים.
Colonization, (שנת 1994) - פותח על ידי Microprose.
Civilization IV: Colonization, (שנת 2010) - גרסה מחודשת של Coloniztion. התבסס על המנוע של Civilization IV.
כאשר סיד מאייר פרש מ-MicroProse בשנת 1996 הזכויות לסדרת Civilization היו שייכות עדיין מבחינה חוקית ל-MicroProse, תקופת ביניים זו הובילה ליצירת המשחקים הבאים:
Sid Meier's Alpha Centauri (שנת 1999) - פותחה על ידי קבוצת הפיתוח של סיד מאייר ב-Firaxis Games.
Civilization: Call to Power (שנת 1999) - פותחה על ידי Activision.
Civilization II: Test of Time (שנת 1999) - פותחה על ידי MicroProse.
Sid Meier's Alien Crossfire (שנת 1999) - גרסת ההרחבה ל-Alpha Centauri.
Call to Power II (שנת 2000) - גרסת המשך ל-Civilization: Call to Power. בעקבות בעיות בנוגע לזכויות על הסדרה, Civilization לא היה יכול להיות חלק משם הכותר.
המשחקים > משחקי מעריצי הסדרה

Freeciv (שנת 1996)
C-evo (שנת 2006)
משחקים דומים

Master of Orion - משחק ניהול ציוויליזציה בחלל בין גזעי חייזרים שונים.
Master of Magic - משחק ניהול ציוויליזציה בעולם פנטזיה עם קסמים, ייצורי פלא ועוד.
atwar - משחק כיבוש שטחי העולם, הדומה רעיונית לשילוב בין civilization לסיכון.
הערות שוליים

↑  דניאל מאיר, vgames, ביקורת משחק: Civilization IV - Warlords, באתר ynet, 6 באוקטובר 2006
| Civilization |
| --- | --- | --- |
| משחקי Civilization | Civilization • Civilization II • Civilization III • Civilization IV • Civilization V • Civilization VI • Civilization VII |  |
| כותרים נוספים | Colonization • CivCity:Rome • Civilization: Beyond Earth |  |
| שונות | Baba Yetu |  |
Eesti Gaas

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  1990–הווה (כ־34 שנים) 
 חברת אם:  Infortar AS 
 חברות בנות:  Gaso  Elenger 
 מיקום המטה:  טאלין 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הנפט 
 מוצרים עיקריים:  גז טבעי 
  
 www.gaas.ee
 
Eesti Gaas AS היא חברת גז אסטונית המייבאת ומוכרת גז טבעי והיא חולשת על כל שוק הגז באסטוניה ומפעילה את מערכת הובלת הגז האסטונית.
Eesti Gaas נמצאת בבעלות תאגיד גזפרום הרוסי (37.03%), חברת E.ON (33.66%), קונצרן Fortum (17.72%) וחברת Itere (9.99%).
James while John had had had had had had had had had had had a better effect on the teacher

James while John had had had had had had had had had had had a better effect on the teacher הוא משפט באנגלית שמדגים את חשיבות סימני הפיסוק. את המשפט עצמו קשה מאוד להבין בגלל החזרה המרובה על המילה "had" במשפט, אך עם פיסוק מתקבל המשפט הבא:
פירוש המשפט הוא: "ג'יימס, בזמן שג'ון השתמש במילה 'had', השתמש בצירוף המילים 'had had' (לציון past perfect). ל-'had had' הייתה השפעה טובה יותר על המורה".
המשפט משמש גם להמחשת המורכבות של השפה האנגלית וריבוי המשמעויות של המילה "had".
ראו גם

Buffalo buffalo Buffalo buffalo buffalo buffalo Buffalo buffalo
That that is is that that is not is not is that it it is
JTA

| --- | --- |

 תחום:  מדיה חדשותית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  ניו יורק 
 מייסדים:  Jacob Landau 
 תקופת הפעילות:  1917–הווה (כ־107 שנים) 
 jta.org
 
סוכנות הידיעות היהודית (באנגלית: Jewish Telegraphic Agency, או בראשי-תיבות: JTA; מילולית: סוכנות הטלגרף היהודית) היא סוכנות ידיעות המפיצה ידיעות ברחבי העולם בנושאים בעלי זיקה לחיים היהודיים, לציונות, לתרבות, לחברה, לפוליטיקה ולארגונים יהודיים בעיקר בארצות הברית, ישראל וחבר המדינות.
היסטוריה

הסוכנות נוסדה ב-6 בפברואר 1917 כיט"א (ביידיש: יידישע טלעגראף אגענטור), בעיר האג, בהולנד על ידי יעקב לנדאו (1892–1952), יליד אוסטריה שהיה ממייסדי תנועת-הנוער בלאו-וייס בסייע של תרומות של יהלומנים יהודים מאנטוורפן. במטרה לאסוף ולהפיץ ידיעות הקשורות לעולם היהודי. עד מהרה החלה יט"א לפעול נגד טענות אנטישמיות שלפיהן היהודים אחראים למלחמת העולם הראשונה, פעלה להפיץ את העמדה היהודית בפתרון "השאלה היהודית", שעיקרה זכות ההגדרה העצמית ליהודים. הסוכנות הפיצה ידיעות, תזכירים ומאמרים, בין השאר של מקס נורדאו וישראל זנגוויל, לעיתונות העולמית, מוסדות וארגונים בינלאומיים.
בשנת 1919 עברה הסוכנות לפעול מלונדון והרחיבה את פעילותה עם כתבים בכל רחבי אירופה. לנדאו הקפיד שהסוכנות לא תהיה מזוהה עם ארגון יהודי ספציפי, גישה פוליטית או זרם יהודי-דתי מסוימים, כך שהידיעות יופצו באופן נרחב ולא יעוררו מחלוקת. מטה הסוכנות עברה אחר כך לניו יורק. בארץ ישראל הקימה והפעילה יט"א את סט"א (סוכנות טלגרפית ארץ-ישראלית). בנוסף הקימה ב-1925 את "The Palestine Bulletin" עיתון שהפך אחר כך ל"ג'רוזלם פוסט".
בשנת 1934 החליטה הסוכנות היהודית להקים סוכנות ידיעות מתחרה בשם "פלקור", ראשי-תיבות של סוכנות הכתבים הפלסטינית (Palestinian Correspondence Agency), ביוזמת דוד בן-גוריון שטען שכתבי סט"א מוטים לטובת הרוויזיוניסטים. סוכנות "פלקור" לא הצליחה להתחרות ביט"א ונסגרה כעבור שנים ספורות. ב-1937 אף ניסה משה שרת למזג את פעילותה של "פלקור" עם יט"א, או לכל הפחות להגיע להסכם שיתוף פעולה.
בשנת 1935 מונה ג'ורג' בקר (Backer) לנשיא יט"א בארצות-הברית. בקר היה פעיל יהודי וחבר מועצת העיר ניו-יורק כנציג מפלגת העבודה האמריקאית.
בשנת 1940 הקים לנדאו סוכנות נוספת בשם "אונה-אוברסיז", סוכנות לא־יהודית מבחינת מטרותיה ששמה לה למטרה לקדם ידיעות ונושאים הקשורים למיעוטים בכל העולם.
לאחר הקמת המדינה סט"א המשיכה לפעול כסוכנות ידיעות ישראלית. במאי 1949 שהה יעקב לנדאו בישראל והכריז שהוא מבקש להעביר את מרכז פעילותה של יט"א מניו-יורק לישראל, ולהפוך אותה לסוכנות הידיעות הרשמית של מדינת ישראל. יעקב לנדאו נפטר מהתקף לב ב-1952, בגיל 58, בניו יורק.
סוכנות סט"א המשיכה לפעול בישראל עד סוף שנות ה-50. אחר כך מוזגה פעילותה לתוך סוכנות "עתי"ם שהקימו העיתונים היומיים בישראל. הידיעות שלה מישראל הופצו אחר כך תחת השם עתי"ם-סט"א או בקיצור עסת"א.
פעילות

יט"א היא מוסד ללא כוונות רווח שמטהו נמצא בניו יורק ושכתביו פרוסים בצפון אמריקה, ישראל, מוסקבה, דרום אמריקה, דרום אפריקה, אירופה ואוסטרליה.
הערות שוליים

1 2 3 4  יוסף נדבה, בחברתו של יעקב לנדאו, הַבֹּקֶר, 20 במאי 1949
1 2  מיום ליום - יט"א מציינת בימים אלו "חצי יובל", הארץ, 3 באפריל 1942
↑  מניות ה"פלשתין פוסט", הארץ, 3 במאי 1934
↑  פלקור, באתר העין השביעית
1 2  יומני משה שרת - יומן העבודה לונדון, 26.3.1937
↑  ג'ורג' בקר נפגש עם בן-גוריון, הארץ, 15 בדצמבר 1943
↑  ראיתי שמעתי - היובל של סט"א, הארץ, 21 ביוני 1949
↑  מסיבת עורכי העיתונים עם מנהל סט"א, על המשמר, 17 במאי 1949
↑  יעקב לנדאו איננו, הַבֹּקֶר, 1 בפברואר 1952
↑  סדרי שירות של יט"א - סט"א, הארץ, 23 במרץ 1958
↑  רפל בנקלר, מה רצה סוכן הידיעות הסובייטי?, על המשמר, 12 בפברואר 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299740905171  BnF: cb118706254 (data)  ISNI: 0000 0001 1512 6990  LCCN: n85134273  NKC: zmp2018979591  SUDOC: 026462192  VIAF: 134418638   WorldCat (עם VIAF): 134418638
Impossible Princess

Impossible Princess (בעברית: נסיכה בלתי אפשרית; היה קרוי למשך תקופה זמנית באירופה Kylie Minogue) הוא אלבומה השישי של הזמרת-יוצרת האוסטרלית, קיילי מינוג. האלבום יצא לראשונה ביפן על ידי BMG ב-22 באוקטובר 1997 וגם בפולין וברוסיה.
בהמשך יצא האלבום גם במדינות אחרות בעולם עד שבסופו של דבר יצא בכל העולם ב-18 בנובמבר 2008 להורדה דיגיטלית. בעוד ביפן יצא על ידי BMG, בשאר העולם הוא יצא על ידי מאשרום רקורדס ודיקונסטרקשן רקורדס.
רקע וסוגה

באלבום זה קיילי מינוג החליטה לקחת שליטה יותר מבכל אלבום אחר שלה. היא הייתה שותפה בכתיבת כל השירים בו (וכתבה שניים מתוכם לבדה) והייתה שותפה להפקה המוזיקלית ולהלחנה של חלק מהשירים בו. בנוסף למינוג עצמה, את האלבום הפיקו גם דייב בול, ג'יימס דין ברדפילד, ג'יי בורנט, רוב דוגן, דייב ארינגה, אינגו ואוק, האחים רית'ם, ג'יי בורנט, רוב דוגן, דייב ארינגה, אינגו ואוק. מבחינה מוזיקלית, האלבום הוא סטייה מהסגנונות מוזיקה הקודמים של מינוג, בתקופה זו מינוג הושפעה ממהפכת הטכנו והבריט-פופ שהתרחשה באמצע שנות ה-90.
האלבום נחשב כאלבום ניסיוני והוא מכיל סאונד קודר יותר מאלבומיה הקודמים ומאופיין במוזיקת טכנו, מוזיקה ניסיונית, טריפ הופ, מוזיקת תופים ומוזיקת בס אלקטרו והיפ-הופ. בנוסף לכך, האלבום מושפע גם מאלמנטים תרבותיים כאשר מכיל אלמנטים של מוזיקה ים תיכונית וקלטית.
מבחינה לירית, האלבום מתמקד בגילוי העצמי של מינוג לאחר סדרת טיולים שעשתה באסיה, אמריקה ואוסטרליה כאשר העמיקה את חופש הביטוי, מערכות היחסים והרגשות שלה.
ביקורות והצלחה

האלבום זכה לשבחים רבים מהמבקרים באזורים רבים בעולם כמו בריטניה, אמריקה ואוסטרליה שהדגישו את היצירתיות והשינוי המוזיקלי לטובה של מינוג. האלבום הגיע לעשרת המובילים בסקוטלנד, אוסטרליה ובריטניה ואף הגיע למעמד פלטינה באוסטרליה בפעם הראשונה מזה שש שנים.
באירופה, האלבום לא זכה להצלחה כלל כאשר לא נכנס לאף מדינה של מצעד אירופאי מלבד בריטניה וסקוטלנד.
סינגלים

מהאלבום יצאו חמישה סינגלים: "Some Kind of Bliss", "Did It Again", "Breathe" ו-"Cowboy Style" אשר יצאו כסינגלים רגילים מהאלבום וזכו להצלחה בינונית והשיר "Too Far" שיצא כסיגנל שיווקי. על מנת לקדם את האלבום יצאה מינוג לסיבוב ההופעות "Intimate and Live" באירופה ואוסטרליה אשר זכה להצלחה מסחרית ולביקורות חיוביות.
עם השנים האלבום הפך לאלבום האהוב על המבקרים של מינוג וזכה לדירוגים גבוהים ברשימות של מגזינים אך למרות זאת מינוג הצהירה כי לא תוציא יותר אלבומים בסגנון.
רשימת רצועות

| Impossible Princess> מס' | Impossible Princess> שם | Impossible Princess> משך | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  | Impossible Princess>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Too Far  | 4:43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Cowboy Style  | 4:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Some Kind of Bliss  | 3:34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Did It Again  | 4:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Breathe  | 3:40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Say Hey  | 3:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Drunk  | 3:59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I Don't Need Anyone  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Jump  | 4:03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Limbo  | 4:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Through the Years  | 4:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Dreams  | 3:44 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 48:04 |  |  |  |  |  |  |  |
Cron

Cron הוא כלי המשמש לתזמון עבודות במערכות הפעלה דמויות יוניקס. הכלי משמש בדרך כלל לתזמן משימות, פקודות או תסריטים במרווחים או בתאריכים קבועים, ולכן הוא נפוץ במיוחד בתחזוקה ובניהול מערכות. השם cron מגיע מהמילה היוונית לזמן, χρόνος כרונוס.
היסטוריה

Cron נכתב על ידי בריאן קרניגהאן למערכת ההפעלה יוניקס גרסה 7 אשר ראתה אור בשנת 1979. המימוש בגרסה זו היה פשוט: קריאת קובץ ההגדרות, בדיקת התאמה של כל תבנית זמן, הפסקה למשך דקה וחוזר חלילה. ב-UNIX System V בשנת 1983 נוסף ל-cron התמיכה בריבוי משתמשים ומשימות ייחודיות לכל משתמש. בגרסה זו ובגרסאות נוספות שונה המימוש והתווסף אלגוריתם יעיל יותר לתזמוני המשימות.
כחלק מפרויקט גנו ולינוקס, נכתבו מספר גרסאות מודרניות של Cron. המוכר מביניהם הוא זה של פול ויקסי שנכתב בשנת 1987. גרסה 3 של cron זה נכתבה בשנת 1993, ובגרסה 4.1 בשנת 2004 שונה הפרויקט לשם ISC cron.
פעולה

cron מבצע עבודות על פי קובץ crontab, קובץ תצורה המכיל פקודות מעטפת המופעלות על פי לוח זמנים נתון. משתמשים יכולים להיות בעלי קובץ crontab משלהם, ולעיתים קרובות קיים גם קובץ תצורה גלובאלי, בדרך כלל ב-/etc/crontab, אשר רק מנהלי מערכת יכולים לערוך. 
כל שורה בקובץ מייצגת עבודה, ומורכבת מביטוי CRON, ולאחריו פקודת מעטפת לביצוע. ברוב המימושים של cron, קיים גם שדה המציין את המשתמש שאיתו תרוץ העבודה, רק בקובץ הגלובאלי.
פעולה > דוגמאות

השורה הבאה מריצה תסריט פרל בשם test.pl בכל שעתיים:
0 */2 * * *  /home/username/test.pl
השורה הבאה מריצה תסריט פרל בשם example.pl בכל חמש דקות:
*/5 * * * *  /home/username/example.pl
השורה הבאה מריצה תסריט פרל בשם backup.pl בכל יום בשעה 4:30:
30 4 * * *  /home/username/backup.pl