stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ארטמיס 1
מטען > לווייני משנה

על החללת הותקנו 10 לווייני קיובסאט ששוחררו בהדרגה. כולם היו בגודל 6U. חלק מהלוויינים לא הצליחו לפעול לאחר שחרורם. 3 לוויינים פועלים בהצלחה גם בתחילת 2024.
ArgoMoon שוחרר למסלול הליוצנטרי. הוא מיועד לביצוע צילומים מפורטים של פעילות שלב ביניים של חללית "אוריון" ולמשימות נוספות. הלוויין נבנה בשיתוף פעולה עם סוכנות החלל האיטלקית. הלוויין בגודל 12*24*36 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. נכון לפברואר 2024 הוא משמיך להעביר מידע.
BioSentinel שוחרר למסלול הליוצנטרי. הוא מיועד לביצוע מחקרים בתחום ביולוגיה. הלוויין נבנה באחריות מרכז המחקר איימס. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. נכון לפברואר 2024 הוא ממשיך להעביר מידע.
EQUULEUS (EQUilibriUm Lunar-Earth point 6U Spacecraft) שוחרר למסלול סביב הירח. הוא מיועד לביצוע חקר פלזמה. הלוויין נבנה באחריות סוכנות החלל היפנית ואוניברסיטת טוקיו. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 13 ק"ג. נכון לפברואר 2024 הוא משמיך להעביר מידע.
Lunar Polar Hydrogen Mapper שוחרר למסלול סביב הירח. הוא מיועד לביצוע חקר מיקום מים על ירח. הלוויין נבנה באחריות אוניברסיטת המדינה של אריזונה. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. הוא סיים את פעילותו בפברואר 2023.
CubeSat for Solar Particles (CuSP) שוחרר למסלול הליוצנטרי. הוא היה מיועד לביצוע חקר שדה מגנטי. הלוויין נבנה באחריות מכון המחקר הדרום-מערבי. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 10 ק"ג. הקשר עם הלוויין אבד זמן קצר לאחר שחרורו.
Lunar IceCube שוחרר למסלול סביב הירח. הוא מיועד לביצוע חקר מיקום מים על ירח. הלוויין נבנה באחריות אוניברסיטת Morehead State University. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. הקשר עם הלוויין אבד ב-29 בנובמבר 2022.
Near-Earth Asteroid Scout (NEA Scout) שוחרר למסלול הליוצנטרי. הוא מיועד לביצוע חקר גופים קרובי ארץ. הלוויין נבנה באחריות מרכז טיסות החלל מרשל והמעבדה להנעה סילונית. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. לא היה קשר עם הלוויין לאחר שחרורו.
OMOTENASHI (Outstanding MOon exploration TEchnologies demonstrated by NAno Semi-Hard Impactor) שוחרר למסלול סביב הירח. הוא מיועד לביצוע נחיתה והמשך פעילות. הלוויין נבנה באחריות סוכנות החלל היפנית. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 13 ק"ג. הקשר עם הלוויין אבד זמן קצר לאחר שחרורו.
LunIR (Lunar InfraRed Imaging) שוחרר למסלול סביב הירח. הוא מיועד לביצוע צילומי הירח. הלוויין נבנה באחריות לוקהיד מרטין. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. הקשר עם הלוויין היה חלש ולא היה ניתן לקבל נתונים באיכות מתוכננת.
Team Miles שוחרר למסלול הליוצנטרי. הוא מיועד לביצוע בדיקות מערכת מדחף חדשה. הלוויין נבנה על ידי קבוצת אנשים פרטיים. הלוויין בגודל 10*20*30 ס"מ ובמשקל של 14 ק"ג. הקשר עם הלוויין לאחר שחררו לא נוצר.
משימה

המטרה המרכזית של טיסת ניסוי זו הייתה לאשר את כשירותם של משגר ה-SLS וחללית האוריון. טיסה זו בחנה בין היתר את תהליך החדירה לאטמוספירה של אוריון, נחיתתה וצניחתה במימי האוקיינוס. ארטמיס 1 שוגרה על ידי משגר SLS ‏ (Space Launch System) מסוג Block 1. השלב הראשון במשגר מורכב משלב הליבה ושתי רקטות האצה צידיות. בתחתית שלב הליבה ישנם ארבעה מנועי RS-25. יחדיו, שלב הליבה ושתי רקטות ההאצה, מספקות כוח דחף של 39,000 קילו־ניוטון בעת המראה. השלב העליון של המשגר, הונע על ידי מנוע RL10 יחיד.
בעת הגעתו של המשגר למסלול ולאחר ניתוק השלב הראשון, בצע השלב העליון של המשגר תמרון מעבר ירחי ושלח את החללית אוריון לכיוון הירח. לאחר תמרון זה, החללית אוריון התנתקה מהשלב העליון והמשיכה בטיסה לא ממונעת אל עבר הירח. לאחר התנתקותה של אוריון מהשלב העליון, נפרסו מספר לווייני קיובסאט אשר בצעו מחקרים מדעיים שונים.
בעת הגעתה, אוריון תיכנס למסלול סביב הירח במשך מספר שבועות ובסיומם תחזור לכדור הארץ.
סרטון אנימציה של מסלול משימת ארטמיס 1
מסלול משימת ארטמיס 1 כפי שתוכנן במאי 2021
משימה > ציר הזמן של משימת ארטמיס 1

| זמן UTC | אירוע | גובה |
| --- | --- | --- |
| 16 בנובמבר 06:47:44 | שיגור | 0 ק"מ   מיקום: מרכז החלל קנדי |
| 16 בנובמבר 06:49:56 | ניתוק והיפרדות של שתי רקטות ההאצה הצידיות | 45 ק"מ |
| 16 בנובמבר 06:51:00 | ניתוק מערכת המילוט | 91 ק"מ |
| 16 בנובמבר 06:55:47 | הדממת המנוע הראשי של שלב הליבה | 155 ק"מ |
| 16 בנובמבר 06:55:59 | ניתוק והיפרדות של שלב הליבה | 157 ק"מ |
| 16 בנובמבר 07:05:53 – 07:17:53 | פריסת הפאנלים הסולאריים של החללית אוריון | 484 ק"מ |
| 16 בנובמבר 07:40:40 – 07:41:02 | תמרון העלאת פריגיאה | 1,791 ק"מ |
| 16 בנובמבר 08:17:11 – 08:35:11 | תמרון מעבר ירחי | 601 ק"מ |
| 16 בנובמבר 08:45:20 | הפרדה בין המשגר לחללית, צניחת שלב הליבה אל מימי האוקיינוס |  |
| 16 בנובמבר 10:09:20 | ניתוק והיפרדות של השלב העליון (ICPS) מהחללית אוריון | 3,849 ק"מ |

מסלול מתקרב לירח וכניסה לתחום השפעתו
| 16 בנובמבר 14:35:15 | ביצוע תיקון מסלול ראשון |  |
| 17-20 בנובמבר | אוריון ממשיכה בטיסה לא ממונעת אל כיוון הירח | 3,849 ק"מ ועד 394,501 ק"מ |
| 4 ימים 7 שעות ו־18 דקות | שימוש במקלעת כבידתית (שימוש בכוח המשיכה של הירח) | מרחק מכדור הארץ: 401,643 ק"מ   מרחק מהירח: 100 ק"מ |
| 21 בנובמבר 12:44 | תמרון כניסה למסלול סביב הירח |  |
מסלול מסביב הירח
| נובמבר 21–24 | כניסה למסלול רטרוגרדי סביב הירח | 348,931 ק"מ עד 437,321 ק"מ מכדור הארץ |
| נובמבר 25–30 | שיוט במסלול רטרוגרדי סביב הירח |  |
| 1 בדצמבר 21:53 | תמרון יציאה ממסלול רטרוגרדי |  |
| 1-4 בדצמבר | שיוט לכיוון יציאה ממסלול רטרוגרדי |  |
חזרה לכדור הארץ
| 5 בדצמבר 16:43 | תמרון ממונע חזרה | 358,558 ק"מ |
| 5-11 בדצמבר | שיוט במסלול לכיוון כדור הארץ | 364,804 ק"מ עד 67,257 ק"מ |
| 11 בדצמבר | ניתוק והיפרדות תא הפיקוד מתא השירות | 5,140 ק"מ |
| 11 בדצמבר | תא הפיקוד חודר לאטמוספירת כדור הארץ | 100 ק"מ |
| 11 בדצמבר | הליך פריסת המצנחים | 7,315 מטר |
| 11 בדצמבר 17:40:30 | נחיתה במימי האוקיינוס השקט | 0 מטר |
גלריה

משגר ה-SLS והחללית אוריון, מרץ 2022
משגר ה-SLS בדרכו לכן השיגור
משגר ה-SLS בכן השיגור 39B לפני שיגורו
דגל ארצות הברית על רקע משגר ה-SLS
החללית אוריון בהכנות אחרונות לפני התקנתה מעל משגר ה-SLS
בובת המבחן "מוניקין קאמפוס" מוכן בתוך החללית אוריון
אפוד AstroRad של חברת סטמראד הישראלית שייקח חלק בניסוי MARE
בובות המבחן זוהר והלגה מוכנות בתוך החללית אוריון
דגלי המדינות המשתתפות בניסוי MARE במשימת ארטמיס 1
הערות שוליים

↑  אשלי סטריקלנד, ‏ "NASA's mega moon rocket arrives at launchpad ahead of liftoff", ‏ 18 באוגוסט 2022, CNN
↑  וונדי וויטמן קוב, ‏ "George H.W. Bush’s overlooked legacy in space exploration", ‏ 5 בדצמבר 2018, The Conversation
↑  ‏ "Bush sets ‘new course’ for moon and beyond", ‏ 14 בינואר 2004, NBC News
↑  ג'ונתן אמוס, ‏ "Obama cancels Moon return project", ‏ 1 בפברואר 2010, BBC
↑  קנת' צ'אנג, ‏ "Trump Announces That the Moon Is Astronauts’ Next Destination", ‏ 11 בדצמבר 2017, ניו יורק טיימס
↑  איתי נבו, "האפוד הישראלי בדרך לירח: השבוע בחלל", 18 באוגוסט 2022, מכון דוידסון לחינוך מדעי
↑  עודד כרמלי, "גאווה ישראלית: בעוד שבוע "זוהר" הישראלית תמריא לירח עם ארטמיס 1", ‏ 21 באוגוסט 2022, סוכנות החלל הישראלית
↑  אשלי סטריקלנד, ‏ "Snoopy, mannequins and Apollo 11 items will swing by the moon aboard Artemis I", ‏ 16 באוגוסט 2022, CNN
↑  עודד כרמלי, מחר: נאס"א חוזרת לירח עם ארטמיס 1; על הסיפון: "זוהר" הישראלית, ‏ 28 באוגוסט 2022, סוכנות החלל הישראלית
↑  ‏ "Artemis I Official Flight Kit", נאס"א
↑  ‏ Artemis I Overview, ‏ אתר נאס"א
↑  סטיבן קלארק, ‏ "NASA’s hopes waning for SLS test flight this year", ‏ 31 באוגוסט 2021, Spaceflight Now
↑  ‏ NASA Artemis I Press Kit - בחלק "Ascent & Mission Timeline",‏ אתר נאס"א
אפוד AstroRad בתחנת החלל הבין-לאומית
ארטמיס 1 בכן השיגור LC-39B, 
17 באוגוסט 2022
שיגור SLS Block 1 
 מכן השיגור LC-39B,
 16 בנובמבר 2022
בייסינגסטוק

| --- | --- |
כנסיית מייקל הקדוש בבייסינגסטוק
כנסיית מייקל הקדוש בבייסינגסטוק
 מדינה:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 אומת הבית:  אנגליה אנגליה
 אזור:  דרום-מערב אנגליה
 מחוז:  המפשייר המפשייר
 שטח:  29.185 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  107,355 (2011)
  ‑ במטרופולין:  152,573 (2001)
 קואורדינטות:  51°15′46″N 1°05′10″W﻿ / ﻿51.262826°N 1.0861976°W﻿ / 51.262826; -1.0861976 
 אזור זמן:  UTC
 /www.basingstoke.gov.uk
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הממלכה המאוחדת מוגדלת) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים בייסינגסטוק(למפת הממלכה המאוחדת רגילה) לונדון בלפסט אדינבורו ליברפול ברמינגהאם ניוקאסל מנצ'סטר לידס פורטסמות' קארדיף גלאזגו פלימות' האוקיינוס האטלנטי  הים הצפוני  תעלת למאנש  האוקיינוס האטלנטי  צרפת אירלנד איי שטלנד  אורקני האיים ההברידיים בייסינגסטוק(למפת אנגליה רגילה) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי בייסינגסטוק(למפת אנגליה מוגדלת) לונדון ברמינגהאם לידס ברדפורד מנצ'סטר ליברפול בריסטול לסטר פורטסמות' פלימות' ניוקאסל סקוטלנד צרפת ויילס צ. אירלנד  איר. תעלת למאנש הים הצפוני  הים האירי בייסינגסטוק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בייסינגסטוק (באנגלית: Basingstoke) היא עיר בצפון מזרח מחוז המפשייר שבדרום אנגליה. היא משתרעת לאורך עמק במקורות הנהר לודון. העיר מצויה כ-77 ק"מ דרומית-מערבית ללונדון, 48 ק"מ צפונית לסאות'המפטון ו-25 ק"מ דרום-מערבית לרדינג.
נכון ל-2006 מתגוררים בעיר כ-80,477 תושבים. מבחינה פוליטית, בייסינגסטוק היא חלק מאזור בייסינגסטוק ודין (שלו 155,400 תושבים) ויש לה נציג אזורי בפרלמנט הבריטי.
בייסינגסטוק נחשבת לעיר מבוססת יחסית ויש בה אחוז אבטלה נמוך. נמצאים בה בין היתר המרכז הארצי של "איגוד הרכב הבריטי" (Automobile Association), חברת ההשקעות Sun Life Financial, חברות תרופות כמו Shire וחברות רכב, ביטוח ואלקטרוניקה.
אתלטיקה באולימפיאדת אתונה (1906)

אולימפיאדת אתונה (1906) נערכה באתונה, יוון. תחרויות האתלטיקה נערכו בין 25 באפריל לבין 1 במאי 1906. נערכו 21 תחרויות באתלטיקה במשחקים אלו, בהשתתפות 233 משתתפים מ-20 מדינות.
אירועים בולטים > האתלטים הבולטים

מרטין שרידן (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-5 מדליות מהן 2 מדליות זהב ו-3 מדליות כסף. פול פילגרים (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-2 מדליות זהב, וריי יורי (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה ב-2 מדליות זהב. אריק למינג (שוודיה שוודיה) שזכה ב-3 מדליות, מהן מדליית זהב אחת ושתי מדליות ארד. נוסף לכך, הוא זכה במדליית ארד במשיכת חבל.
מאיר פרינסטיין היהודי (ארצות הברית ארצות הברית) שזכה במדליית זהב בקפיצה לרוחק.
בילי שרינג מקנדה מנצח בריצת המרתון
ריצת 110 מטר משוכות
ניקולאוס גאורגנטס זורק דיסקוס בסגנון עתיק
ניקולאוס גאורגנטס מנצח בזריקת אבן
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית | 11 | 6 | 6 | 23 |
| 2 | בריטניה בריטניה | 3 | 5 | 1 | 9 |
| 3 | שוודיה שוודיה | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 4 |  הונגריה | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 5 |  יוון | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 6 | קנדה (1868-1921) קנדה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 7 | רוסיה פינלנד | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 | צרפת צרפת | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  גרמניה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 10 | בלגיה בלגיה | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 | אוסטרליה אוסטרליה | 0 | 0 | 2 | 2 |
הזוכים במדליות > גברים > מקצועות המסלול

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| ריצת 100 מטר | ארצ'י האן   ארצות הברית ארצות הברית | 11.2 שניות | פיי מולטון   ארצות הברית ארצות הברית |  | נייג'ל ברקר   אוסטרליה אוסטרליה |  |
| ריצת 400 מטר | פול פילגרים   ארצות הברית ארצות הברית | 53.2 שניות | וינדהם הלסוול   בריטניה בריטניה |  | נייג'ל ברקר   אוסטרליה אוסטרליה |  |
| ריצת 800 מטר | פול פילגרים   ארצות הברית ארצות הברית | 2:01.5 דקות | ג'יימס לייטבודי   ארצות הברית ארצות הברית |  | וינדהם הלסוול   בריטניה בריטניה |  |
| ריצת 1500 מטר | ג'יימס לייטבודי   ארצות הברית ארצות הברית | 4:12.0 דקות | ג'ון מק'גאו   בריטניה בריטניה | 4:12.6 דקות | קריסטיאן הלסטרם   שוודיה שוודיה | 4:13.4 דקות |
| ריצת 5 מייל | הנרי הוטרי   בריטניה בריטניה | 26:11.8 דקות | יון סבנברג   שוודיה שוודיה | 26:19.4 דקות | אדוארד דאל   שוודיה שוודיה | 26:26.2 דקות |
| ריצת מרתון   (41,860 ק"מ) | בילי שרינג   קנדה (1868-1921) קנדה | 2:51:23.6 שעות | יון סבנברג   שוודיה שוודיה | 2:58:20.8 שעות | ויליאם פרנק   ארצות הברית ארצות הברית | 3:00:46.8 שעות |
| ריצת 110 מטר משוכות | רוברט לוויט   ארצות הברית ארצות הברית | 16.2 שניות | לפרד הילי   בריטניה בריטניה |  | וינסנט דונקר    גרמניה |  |
| 1500 מטר הליכה | ג'ורג' בונהאג   ארצות הברית ארצות הברית | 7:12.6 דקות | דונלד לינדן   קנדה (1868-1921) קנדה | 7:19.8 דקות | קוסטנטינוס ספטסיוטיס    יוון | 7:22.0 דקות |
| 3000 מטר הליכה | גיורגי סנטיס    הונגריה | 15:13.2 דקות | הרמן מילר    גרמניה | 15:20.0 דקות | יוריוס סרידקיס    יוון | 15:33.0 דקות |
הזוכים במדליות > גברים > מקצועות השדה

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| קפיצה לרוחק | מאיר פרינסטיין   ארצות הברית ארצות הברית | 7.20 מטר | פיטר אוקונור   בריטניה בריטניה | 7.025 מטר | הוגו פרנד   ארצות הברית ארצות הברית | 6.96 מטר |
| קפיצה משולשת | פיטר אוקונור   בריטניה בריטניה | 14.075 מטר | קון ליהי   בריטניה בריטניה | 13.98 מטר | תומאס קרונן   ארצות הברית ארצות הברית | 13.70 מטר |
| קפיצה לגובה | קון ליהי   בריטניה בריטניה | 1.775 מטר | לאיוש גנצזי    הונגריה | 1.75 מטר | הרברט קריגן   ארצות הברית ארצות הברית  תמיסטוקליס דיאקידיס    יוון | 1.725 מטר |
| קפיצה במוט | פרנאן גונדה   צרפת צרפת | 3.50 מטר | ברונו סדרסטרם   שוודיה שוודיה | 3.40 מטר | אדוארד גלובר   ארצות הברית ארצות הברית | 3.35 מטר |
| קפיצה לרוחק מהמקום | ריי יורי   ארצות הברית ארצות הברית | 3.30 מטר | מרטין שרידן   ארצות הברית ארצות הברית | 3.095 מטר | לוסון רוברטסון   ארצות הברית ארצות הברית | 3.05 מטר |
| קפיצה לגובה מהמקום | ריי יורי   ארצות הברית ארצות הברית | 1.56 מטר | מרטין שרידן   ארצות הברית ארצות הברית  לוסון רוברטסון   ארצות הברית ארצות הברית  לאון דופו   בלגיה בלגיה | 1.40 מטר |  |  |
| הדיפת כדור ברזל | מרטין שרידן   ארצות הברית ארצות הברית | 12.325 מטר | מיהאי דוד    הונגריה | 11.83 מטר | אריק למינג   שוודיה שוודיה | 11.26 מטר |
| זריקת דיסקוס | מרטין שרידן   ארצות הברית ארצות הברית | 41.46 מטר   שיא עולם | ניקולאוס גאורגנטס    יוון | 38.06 מטר | ורנר יארווינן   רוסיה פינלנד | 36.82 מטר |
| זריקת דיסקוס   סגנון עתיק | ורנר יארווינן     רוסיה פינלנד | 35.17 מטר | ניקולאוס גאורגנטס    יוון | 32.80 מטר | אישטוואן מודי    הונגריה | 31.91 מטר |
| הטלת כידון | אריק למינג   שוודיה שוודיה | 53.90 מטר   שיא עולם | קנוט לינדברג   שוודיה שוודיה | 45.17 מטר | ברונו סדרסטרם   שוודיה שוודיה | 44.92 מטר |
| זריקת אבן 6.4 ק"ג | ניקולאוס גאורגנטס    יוון | 19.925 מטר | מרטין שרידן   ארצות הברית ארצות הברית | 19.035 מטר | מיכאליס דוריזס    יוון | 18.585 מטר |
| קרב חמש (עתיק)  קפיצה לרוחק מהמקום, זריקת דיסקוס בסגנון יווני, הטלת כידון, ריצת 192 מטר והיאבקות בסגנון יווני רומי | יאלמאר מלנדר   שוודיה שוודיה | 24 נק' | אישטוואן מודי    הונגריה | 25 נק' | אריק למינג   שוודיה שוודיה | 29 נק' |
בותריום

| בותריום |
| --- | --- |
 שלד של בותריום
תקופה
פליסטוקן-הולוקן כ-781–11 אלף שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכפילי פרסה
משפחה:: פריים
סוג:: בותריום
מין:: Bootherium bombifrons
שם מדעי
 Bootherium bombifrons ‏הרלן, 1825

גולגולת הבותריום
בותריום (שם מדעי: Bootherium) הוא סוג נכחד של יונק מקבוצת היעלים שדמה במראהו לכבש המושק וחי בתקופת הפליסטוקן עד תחילת ההולוקן לפני 0.781-0.011 מיליון שנה ונכחד מעט אחרי עידן הקרח.
מאובניו של הבותריום נמצאו מאלסקה עד לקליפורניה, טקסס, מיזורי, אוקלהומה, וירגיניה, צפון קרוליינה ובניו ג'רזי והוא סווג ב-1852 בידי החוקר ג'וזף ליידי.
במראהו הוא דמה לכבש מושק מודרני והגיע למשקל 423.5 ק"ג והוא היה גבוה ורזה יותר מכבש מושק. קרניו היו עבות יותר, הזכירו מעטה קסדה והוא היה בעל חרטום ארוך יותר. קרניו היו גדולות מאוד והסתעפו מטה ואז פנו בעיקול מעלה, בדומה לקרני תאו אסייתי.
הוא חי בערבות שלאורך אמריקה הצפונית, לצידם של כבשי מושק דומים כמו האאוצרתריום והסוארגליה. בערבות אלה רעו גם סוסים וגמלים קדמונים שנכחדו כבר וכן ממותות ענקיות.
ארניס

ארניס (ידוע גם בשמות אסקרימה או קאלי) הוא שם המתאר את סגנונות אמנויות לחימה המסורתיות הפיליפיניות.
אמנות לחימה ייחודית זו, שהתפתחה עם השנים בשבטים הפיליפינים, מושפעת גם מתורות לחימה שהגיעו לאיים הפיליפינים, הן מהכובשים השונים והן מאלו שהגיעו לאיים במהלך מסעם. בלחימה הפיליפינית ניתן למצוא שימוש בכלי נשק רבים, אמנויות הלחימה הפיליפיניות מתמחות בלחימה במוטות עץ קצרים, בלוחמה בסכין ושילוביהם השונים (שני מקלות, מקל וסכין, חרבות וכו').
בפיליפינים הסגנון הנפוץ ביותר הוא שימוש במקלות (מקל בודד, שני מקלות, מקל וסכין וכו'), מספר שיטות מתמחות בסכינים או חרבות, אך הדגש לרוב הוא עבודת המקל.
אמנויות לחימה פיליפיניות כוללות:
מקלות, סכינים, חרבות, דולו ויד ריקה (הכולל גם היאבקות).
לוחם בשיטה זו מכונה "ארניסדור" או "אסקרימדור".
מקור השם

ארניס: השם נובע מהמילה arnés שפירושה "שריון" בספרדית עתיקה.
אסקרימה: השם נובע מהמילה esgrima, שהיא גרסה פיליפינית של המילה הספרדית לסייף.
קאלי: שם זה נפוץ בעיקר בארצות הברית. המילה חדשה יחסית בשימושה, ויש מספר סברות למקור ולפירוש המילה:
מהמילה "קאליס" המילה לחרב בטאגאלוג.
שיוך לאלה ההודית קאלי, אלת המוות וההרס.
קיצור המילים "קאמוט" (יד) ו"ליהוק" (תנועה), בהתייחסות לתנועות היד.
היסטוריה

שיטות הארניס הושפעו רבות מסגנונות יפנים. מאסטרים ורבים ממתאמני ומייסדי הסגנונות למדו בעבר קראטה, ג'ודו, ג'ו ג'יטסו, קנג'יטסו.
היו גם השפעות רבות מהכובש הספרדי בכל הנוגע לשימוש בכלי נשק להביים, מסייף ועד מגוון רחב של שימוש בחרבות ופגיונות שהיו מאוד מגוונים מאזור אירופה. וכן מהסינים וכל העמים שבאו במגע עמם. 
לוחמי ארניס עושים כיום שימוש נרחב בלימוד לחימה בשילוב כלי נשק שונים, כגון מקל קצר, שני מקלות, לחימה בסכין, לחימה בשני סכינים, סכין מול סכין, סכין מול מקל, מקל עם סכין ועוד.
שיטת הארניס חייבת את עושרה הלחימתי לגישה הפתוחה של אנשיה ולמגוון האתני והתרבותי הרב שלה.
המצב שבו הפיליפינים היא מדינת איים אשר מפוזרים ומנותקים זה מזה, יצרה הפרדה בין הסגנונות השונים של הארניס והתפתחות של סגנונות רבים ושונים זה מזה.
המצב הכלכלי והחברתי בפיליפינים, האלימות הקשה והפשיעה הרחבה בנוסף למלחמות השבטיות חייב את הפיליפינים להתאים את עצמם וליצור שיטות יעילות וחזקות להגנה עצמית.
תור הזהב של האסקרימה היה בשנות ה-50, אז נפתחו בתי ספר רבים ללימוד אסקרימה בפיליפינים.
מספר המתאמנים גדל בצורה משמעותית.
קבוצות של מאסטרים ומתאמנים שיתפו פעולה והתאחדו ויצרו איגודים וסגנונות חדשים רחבים ומגוונים.
תחרויות רבות וקרבות רחוב ללא חוקים התקיימו כדי לבחון את יעילות הסגנונות ולמשוך את הקהל לבתי הספר של המנצחים בתחרויות.
למשל, במהלך התחרויות הללו נוצר סגנון חדש אשר נקרא באלינטאווק, שהוא איחוד של מספר שיטות אסקרימה.
האסקרימה החלה להיות מופצת במערב הודות למספר מהגרים פיליפינים אשר היגרו לארצות הברית בשנות השבעים כגון אנחל קבאלס מייסד שיטת הסראדה האסקרימה אשר מתמחה בלחימה עם מקלות קצרים,
לאו גירון מייסד הגירון אסקרימה שלחם כנגד הכיבוש היפני בעזרת סגנונו בידיים ריקות,
ג'ון לאקוסטה, דוסה פארס, לייטנינג סיינטיפיק ארניס ועוד.
פאמבואן ארניס

שיטת הפאמבואן ארניס, זוכה כיום לפופולריות רבה, הן בקרב אמני הלחימה בארצות הברית והן בישראל.
ראש השיטה כיום הוא אמה-גורו (ראש שיטה) רפי פמבואן, דור שישי לשיטת פמבואן ארניס, הביא את השיטה לארצות הברית כאשר היגר אליה בשנת 1983. אמה-גורו רפי מחויב לשימור השיטה והפצתה בחוג המשפחה וגם לאנשים נבחרים מחוץ לה, כאלה המגלמים את ערכיה: עבודה קשה, מחויבות ורצון ללמוד.
המשפחה שנקראה במקור סאן-בואנאוונטורה, נאבקה כמחתרת בכובש הספרדי ששלט בפיליפינים ונאלצה להתחבא ולשנות את שמה ל-פמבואן, כשם העיר שבסביבתה פעלה. מורשת זו נזכרת במספר עקרונות הנלמדים כיום, כמו: Tulisan-Caballero ("התנהג כג'נטלמן, הילחם כשודד")
ובאמרה “Do not open your umbrella unless it is raining” כלומר, אל תחשוף את הידע שלך בארניס אלא אם כן אתה חייב להגן על עצמך או על הקרובים לך.
אמה-גורו ליקט את הידע המשפחתי מאביו, איזידרו פמבואן ומקרובים נוספים בעירם סנטה-קרוז שבאי לגונה והשתלם גם באיגרוף ובקראטה. לאחר בואו לארצות הברית המשיך לפתח את השיטה תוך כדי אימוניו עם טאטאי בלתזר 'בו' סאיוק.
כיום, מורכבת השיטה משמונה תחומים הקשורים ומשפיעים זה על זה:
מקל- סולו באסטון.
שני מקלות- דאבל באסטון.
גרפלינג מקל- דומאג.
יד ריקה- מאנו מאנו.
סכין- דאגה.
לחימה בטווח רחוק (חרב ומקל)- לארגו מאנו.
לחימה בטווחים קצרים וארוכים- אספאדה אי דאגה (חרב וסכין, אבל הכוונה היא לשימוש בשני כלי נשק באורכים שונים).
כלי נשק גמישים- לאטיגו (שוט), סארונג (ביגוד מסורתי) שיטות המתמחות בכלי נשק גמישים כגון" חבלים, חגורות וכיוצא בזה.
ארניס מודרני

פותח על ידי רמי פרס (Remy Presas) במטרה ליצור סביבת אימון נטולת פציעות תוך שמירה על עקרונות הארניס המסורתי. לשם כך נעשה שימוש באימונים במקל קצר, שאורכו כ-70 ס"מ.
רמי פרס העביר את אימון הארניס מודרניזציה כדי לשמר את אמנות הלחימה הפיליפינית והחליף את שיטת האימון מ"מקל מכה ביד" ל"מקל מכה במקל" על מנת שיותר אנשים יוכלו להתנסות באמנות זו.
כיום ארניס מודרני מופץ על ידי מספר ארגונים בכל העולם, ביניהם הפדרציה הבינלאומית לארניס מודרני (IMAF) וכמו כן על ידי התאחדות לארניס מודרני (WMAA).
בנוסף הארניס מופץ במדינות בהם הארניס מאוד פופולרי כגון: ארצות הברית, קנדה, גרמניה וכמובן בפיליפינים.
לייטנינג סיינטיפיק ארניס

לייטנינג סיינטיפיק ארניס היא אמנות לחימה פיליפינית מסורתית, אשר נוסדה בשנת 1937 בפיליפינים. 
הסגנון מתמקד בשימוש בכלי נשק: מקל בודד, שני מקלות, סכינים, חרבות, חרב/מקל ופגיון ביחד (אספדה אי דגה), ואף לחימת יד ריקה (לא חמושה) ועוד. 
זוהי שיטת "אספדה אי דגה סראדה" (מספרדית - חרב/מקל וסכין) והעיקרון המרכזי בה הוא לחימה תוך כדי יציאה מטווח הראייה של היריב ("סראדה"). השיטה מתמקדת בשימוש מהיר ועוצמתי בכלי נשק ובעיקר במקלות. 
זוהי שיטה הדרגתית, הבסיס נלמד עם מקל ומתקדמים בהדרגה לכלים נוספים.
תועלות האימון בלייטנינג סיינטיפיק ארניס מפתח כושר גופני, זריזות, כוח, קואורדינציה, סיבולת, תנועת גוף, שליטה בגוף ועוד. ארניס טוב למטרות ספורט וכושר, הגנה עצמית, יחידות אכיפת חוק, ואפילו רק עבור כיף או היופי שבאמנות.
שיטות הלחימה
מקל יחיד: בשיטה זו משתמשים הלוחמים במקל או אלה בסדרה של הגנות והתקפות המשתנות בהתאם למרחק הלחימה.
שני מקלות: שימוש בטכניקות המצריכות שני מקלות מאפשרות ללוחם להשתמש בקומבינציות של מכות שזורות. דרושה רמה גבוהה של קואורדינציה ומודעות גבוהה כדי לייצר מכה מדויקת. למרות שליריבים לא תמיד יש שני מקלות, כישורים אלו נדרשים מכיוון שבמהלך קרב תמיד תיתכן האפשרות שמקלו של היריב יילקח ויעשה בו שימוש.
אספדה אי דגה (חרב וסכין): אספדה אי דגה היא בדרך כלל שיטת טווח קצר-טווח אמצע המשתמשת בשני כלי נשק מאורכים שונים. בטכניקה זו המתאמן משתמש בנשק ארוך, בדרך כלל חרב ונשק קצר, בדרך כלל סכין כדי להגן ולהתקיף. מטרת הנשק הארוך היא בדרך כלל כדי לחתוך את היריב בזמן שהסכין יכולה להשתחל לכל פתח שנוצר על ידי החרב. כשהיד של הסכין ריקה, היא משמשת כדי לבדוק ולכוון את מכות היריב, לזה קוראים "יד חיה".
אספדה אי דגה סראדה (חרב וסכין בטווח קרוב): בשיטה זו הארניסדור משתמש בשני כלי נשק כדי להתאמן בשיטות דחיפה, חיתוך ושיסוף מול התקפה מבוקרת. לרוב משתמשים במקל וסכין. המונח סראדה נלקח מהביטוי הספרדי "לסגור" המתגונן סוגר את ההתקפה ובכך לא מאפשר ליריב להמשיך בהתקפה. במהלך אימונים, על היריב להמשיך בהתקפה למרות השינוי בכיוון.
ביגאי טאמה: זהו אימון תקיפה-הגנה. הוא מכיל תוקף שמטרתו היא להגיש התקפות מובנות מכיוונים שונים שבוחנים את יכולות המותקף להגן ולתקוף בחזרה. אימון זה ניתן לעשות תוך כדי שימוש במגוון כלי נשק וקומבינציות ומהירויות שונות.
פריקת נשק: שיטות פריקת נשק נלמדות בשלב מאוחר יותר של הלימודים. פריקות מקל מול מקל מתמקדות בלקיחת מקלו של היריב תוך כדי שימוש במקלו שלו ובמקרים מסוימים בשימוש בשני המקלות בעוד היריב נותר בידיים ריקות. פריקות בידיים ריקות מאפשרות ליריב למנוע מיריב עם נשק להשתמש בו, לפרוק את היריב מנשקו ובכך לסיים קרב.
ידיים ריקות: שיטות "יד ריקה" בלסא"י נלקחות מהתנועות בהם משתמשים באספדה אי דגה, הסגנון המרכזי בלסא"י. היריב בולם את התקפות יריבו ותוקף בחזרה. התקפות אלו מכילות אגרופים, מכות ביד ריקה, מכות מרפק, נעילת מרפקים והטחות. גם התקפות אלונלמדות בשלב מאוחר יותר.
כלי נשק
סכינים
מקלות לחימה
סמלו הבינלאומי של הארגון, לייטנינג סיינטיפיק ארניס אינטרנשיונל
באנוש

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנה 
 מוצא:  גליציה 
 מרכיבים עיקריים:  מאכל תירס, שמנת, smetana 
 
באנוש (באוקראינית: бануш; בפולנית: banusz; ברומנית: bălmuș) הוא מאכל אוקראיני העשוי מקמח תירס בתוספת סמטנה (שמנת), ומעליו גלדי שומן חזיר, פטריות, ברינדזה וכו'. המנה נחשבת לחלק מהמטבח האוקראיני, בפרט של ההוצולים. הוא מוגש בדרך כלל במסעדות אוקראיניות וכן זמין בסופרמרקטים אוקראינים, אך הוא פופולרי במיוחד באזור הרי הקרפטים במערב אוקראינה וברומניה.
ראו גם

פולנטה
ממליגה
רשימה של מנות תירס
מטבח אוקראיני
לקריאה נוספת

Банош // Food Obozrevatel. Архівовано з джерела 11 листопада 2021. Процитовано 11 листопада 2021.
Банош – частина гуцульської душі // Kolyba. Архівовано з джерела 30 березня 2013. Процитовано 22 лютого 2013.
Гастрономічний рекорд: в Івано-Франківську зварили тонну баноша // УНІАН. — 2020. Архівовано з джерела 11 січня 2020. Процитовано 11 січня 2020.
הערות שוליים

↑  "Banosz ze skwarkami i bryndzą". picantecooking.com (בפולנית). נבדק ב-31 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "ᐉ Інтернет магазин доставки товарів Сільпо - замовляй онлайн з доставкою по всій Україні | shop.silpo.ua". shop.silpo.ua (באוקראינית). נבדק ב-2023-05-01.
↑  "Przepis na huculski Banusz:". czujczuj.blogspot.co.uk. נבדק ב-31 באוגוסט 2017. {{cite web}}:  (עזרה)