stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נורית זרחי
הערות שוליים

↑  מודעה על הולדתה עמוד 3, דבר, 22 באוקטובר 1941.
↑  דברים שמוסרת חיה הופמן משיחה שערכה עם זרחי במאמר שכתבה על ישראל זרחי, "עגום העין ונדיב הקולמוס", ידיעות אחרונות, מוסף השבת, 1.12.06
↑  יותם שווימר, על "ילדת חוץ", באתר ynet, 14 באפריל 2011
↑  רותי קדוש, גירושים מאושרים. יש דבר כזה, באתר nrg‏, 27 במרץ 2002
↑  רותי זוארץ, ‏"צריך לדאוג שישראל תשרוד עוד 20 שנה": נורית זרחי הוציאה את הספר ה-100, באתר מעריב אונליין, 22 ביוני 2016
↑  שירות הידען, ‏חמישה חוקרים בכירים ושבעה אמנים יזכו בפרס מפעל הפיס לאמנות ומדעים, באתר "הידען", 3 בדצמבר 2013
↑  ynet, נורית זרחי היא זוכת פרס לאה גולדברג לשירה, באתר ynet, 19 במאי 2011.
↑  שגיא בן נון‏, הסופרת והמשוררת נורית זרחי היא כלת פרס ישראל לספרות לשנת תשפ"א, באתר וואלה, 1 במרץ 2021
↑  אלי אלון, לראשונה הוענק פרס דבורה עומר לספרות ילדים ולנוער, באתר דה מרקר קפה, ‏23/5/2014
↑  IBBY, IBBY Honour List (1956-1980), April 1980, p.31.
↑  IBBY, IBBY Honour List (1984), 1984, p.7 (e-book pages).
↑  רעיה הרניק, יחסים מוזרים, כותרת ראשית, 22 בפברואר 1984
↑  IBBY, Honour List (1998), May 1998, p.16.
↑  אלי הירש, על "עשב הזמן", ידיעות אחרונות 20/2/09
↑  אלי הירש, על "עצמות ועננים", ידיעות אחרונות 19/3/10
↑  אלי הירש, על "הליום", ידיעות אחרונות 26/8/11
↑   עינה ארדל, כל ספר של נורית זרחי הוא ברכה, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2016
↑   עופרה רודנר, "שלוש ילדות ש..." של נורית זרחי: מופע ספרותי נדיר של ילדות בריוניות, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2021
↑   מאיה בקר, פלנטה אחרת, רוחות רפאים ועולים חדשים – ספרים חדשים שכדאי לבדוק, באתר הארץ, 27 בפברואר 2024
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: נורית גוברין, אריה סיון, אפרים קישון | פרס ביאליק לספרות יפה במשותף עם אהרן אלמוג, יורם קניוק  1999 | הבא: חיים באר, מאיה בז'רנו, יואל הופמן, מרים רות |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007270134005171  BnF: cb13504936w (data)  CiNii: DA18933430  GND: 132067226  ISNI: 0000 0000 6653 3740  LCCN: n84042974  MusicBrainz: dff483a3-b45e-42d3-852c-9c65d0d6b663  NTA: 18529152X  RERO: 02-A006137351  SNAC: w64f9b03  SUDOC: 057671052  VIAF: 5087717   WorldCat (עם VIAF): 5087717
ויקרא רבה

ויקרא רבה או הגדת ויקרא או הגדה של ויקרא הוא מדרש אגדה דרשני על ספר ויקרא, שנכתב בארץ ישראל במאה החמישית או במאה השישית או באמצע המאה השביעית, ההשערה הרווחת היא כי המונח 'רבה' ניתן לו בעת קיבוצו עם שאר ההגדות על התורה והמגילות בידי המעתיקים, כיוון שהיו אחר הספר בראשית רבה, וששמו הקדום יותר היה הגדת ויקרא.
מאפיינים > מבנה ותוכן

ויקרא רבה מחולק לשלושים ושבע פרשיות, אשר ככל הנראה היו מותאמות לסדר הקריאה הארץ ישראלי הקדום, או לפחות היו ערוכות ספרותית תוך שמירה על הזיקה לבית הכנסת, גם אם לא בהתאמה מלאה לפרשיות הנקראות על סדר היום.
כל פרשה בנויה מחטיבת פתיחתאות המהוות, בניגוד לבראשית רבה, את רוב הפרשה, מגוף הדרשה ולמעט שלוש פרשיות גם מדברי סיום. בכמחצית מן הפרשיות מופיעה המילה גופא כמילת קישור לדרשה. בדרשה עצמה חוזרים לדרוש פסוקים מתחילת הפרשה, פסוקים מפרשיה קודמת או שפותחים דיון לסוגיה אגדתית במבנה הדומה לסוגיה התלמודית הדרשות מסתיימות בעשרים וחמישה מהמקרים בדברי הגאולה העתידה, בשלוש בדברי תפילה וכפרת עוונות ובשש הנותרות הסיום מתבטא בסגירת המעגל הספרותי של הנושא הנידון בפרשה. תוכנו של המדרש מהווה את הבסיס לכחמישים פרשיות בתנחומא, ונמצא מקביל בשישים פרשיות לתלמוד הירושלמי. הפרשיות ברוב המקרים אינן זהות וישנה מחלוקת בין החוקרים איזה מן החיבורים שאב מן השני. כמו כן נמצא דמיון רב בין המדרש פסיקתא דרב כהנא לבין מדרש ויקרא רבה, ישנן חמש פרשיות שכמעט זהות וסגנון המדרשים דומה, כמו כן מקורות אשר לא היו לנגד עיניו של מחבר הפסיקתא דרב כהנא נעלמו מעיני מחבר מדרש ויקרא רבה וכמו בעניין הירושלמי המקור הקדום מביניהם לדרשות עדיין לוט בערפל.
מאפיינים > מבנה ותוכן > מדרש דרשני

מדרש ויקרא רבה הוא מן הסוג "מדרש דרשני", כלומר מדרש שאינו מפרש את פסוקי הפרשה הנידונה, ועיקרו נשיאת דרשה על נושא מסוים, כאשר הפסוקים מהווים רק הבסיס לדברי הדרשן. בסוג זה הפסוקים הנדרשים בכל פרשה הם פסוקים בודדים הפותחים את הפרשה, ולרוב הם יוצאו מהקשרם על מנת להוביל לנושא הנידון. האמרות השונות לרוב יהיו בעלות לכידות תימטית ממבט העל של נושא הדרשה, אך שונים בנושא הפרטי בין אמרה לאמרה. כמו כן בין פתיחתא לפתיחתא תשמר תכונה זו. תכונה זו הביאה את לאופולד צונץ לתאר את תצרופת האמרות היוצרות יחדיו את הלכידות התימטית "כמעשה אמנות פסיפסים". אחד ההסברים לשימוש בשיטה זו בויקרא רבה הוא שספר ויקרא דל בנושאים אגדתיים ורובו הגדול עוסק בפרקטיקה הדתית המסועפת של עבודת הקורבנות. לכן בבואו של מחבר המדרש לחבר מדרש הצמוד לספר המקראי, אך גם שומר על מנעד נושאים רחב, נאלץ הוא להוציא את המקרא מידי פשוטו, ולהצטמצם למספר מועט ככל שניתן של פסוקים.
מאפיינים > מבנה ותוכן > הפתיחתאות

הפתיחתא מאופיינת בלקיחת פסוק רחוק מן הפסוק הנדרש. והדרשן באמצעות היקשים, גזרות שוות ושאר מתודות פרשניות מתווה דרך השתלשלות המסתיימת בפסוק עליו המדרש דן. פתיחתא פשוטה היא פתיחתא המאופיינת בקשר מובהק התגלגל בין דרשה לדרשה. בניגוד למדרש בראשית בה, המדרש על ויקרא מכיל בנוסף לפתיחתאות הפשוטות גם פתיחתאות מורכבות. פתיחתאות אלו מורכבות מכמה חטיבות אשר נראות ללא קשר רעיוני ביניהן. אך בצירוף כולם יחדיו עולה החיבור בין הפסוק הרחוק לפסוק הנדרש. דוגמה לדבר ניתח חננאל מאק בפתיחה הראשונה לספר ויקרא:
"וַיִּקְרָא אֶל מֹשֶׁה" רבי תנחום בר חנילאי פתח (תהלים קג, כ): "בָּרְכוּ ה' מַלְאָכָיו גִּבֹּרֵי כֹחַ עֹשֵׂי דְּבָרוֹ וְגוֹ'" במה הכתוב מדבר? [...] אינו מדבר אלא בתחתונים. ד"א נקראו הנביאים מלאכים הה"ד (במדבר כ, טז): "וישלח מלאך ויוציאנו ממצרים וגו'" וכי מלאך ה' היה והלא משה היה ולמה קורא אותו מלאך אלא מכאן שהנביאי' נקראי' מלאכים. [...] "גִּבֹּרֵי כֹחַ עֹשֵׂי דְּבָרוֹ" במה הכתוב מדבר א"ר יצחק בשומרי שביעית הכתוב מדבר [...] "עֹשֵׂי דְּבָרוֹ" רבי הונא בשם ר' אחא אמר בישראל שעמדו לפני הר סיני הכתוב מדבר שהקדימו עשייה לשמיעה ואמרו (שמות כד, ז): "כל אשר דבר ה' נעשה ונשמע". "לִשְׁמֹעַ בְּקוֹל דְּבָרוֹ" א"ר תנחום בר חנילאי בנוהג שבעולם משוי שקשה לא' נוח לשנים ולשני' נוח לארבע או שמא משוי שקשה לס' רבוא נוח לאחד כל ישראל עומדים לפני הר סיני ואומרים (דברים ה, כב): "אם יוספים אנחנו לשמוע וגו'" ומשה שומע קול הדבור עצמו וחיה תדע לך שהוא כן שמכולן לא קרא אלא למשה לכך נאמר "וַיִּקְרָא אֶל מֹשֶׁה":
בתחילה מובאות ארבע דעות המפרשות על מי הפסוק בתהילים מדבר, כאשר כל דוגמה מנומקת באמצעות ראיות מפסוקים. רבי תנחום אומר כי הפסוק מתהילים לא מדבר על מלאכים עליונים אלא בשליחים בני אדם. דעה שנייה היא שהפסוק מדבר על נביאים. דעה שלישית היא שהפסוק מדבר על שומרי שמיטה ודעה רבעית היא שהכתוב מדבר על בני ישראל שעמדו לפני הר סיני. לכאורה אין קשר סיבתי בין הדרשות השונות וכל אחת עומדת בפני עצמה. את החוט השוזר את הפירושים השונים מביא רבי תנחום בסוף הפתיחתא. תחילה מביא רבי תנחום דבר שידוע במציאות. נשיאת משא הכבד לאחד לא יהיה קשה לנשיאה באמצעות שני אנשים, ובאותו אופן דבר הקשה לנשיאה בשניים יהיה נוח לנשיאה בארבע. ומכאן בהכללה אמור להיות דבר שקשה לאחד לשאת יהיה קל לאין ערוך לשישים ריבוא לשאת. ואף על פי כן משה יכול היה לשאת את הדיבור האלוהי שבני ישראל לא עמדו בפניו. מהדרשות שהובאו לעיל על קורא המדרש להסיק את עוצם גדולתו של משה. לפי הפסוק בתהילים בני ישראל הם מלאכי ה' "גִּבֹּרֵי כֹחַ עֹשֵׂי דְּבָרוֹ", המשווים לשומרי שביעית, שמוסרים נפשם על המצוות, שמשווים לנביאים. ואף על פי כן לא יכלו לעמוד בפני הדיבור ומשה עמד. ללא הראיה הכוללת של סך הדרשות כל חלק הוא עצמאי וקטן, אך הראיה הכוללת של חיבור הדרשות זו לזו נדרשת מהקורא עצמו, ואין הוא יכול לעשות זאת ללא כל הדרשות יחדיו.
מאפיינים > שפה ומקום חיבורו

מדרש ויקרא רבה כתוב בעברית מעורבת בארמית גלילית, אך ניתן למצוא בו גם מילים יווניות. בנוסף לשפה ניתן למצוא במדרש בעיקר אמוראים ארץ ישראלים אך מופיעים גם מעט אמוראים בבליים מהדור הראשון. כמו כן מוזכרים בסיפורי החכמים גם שמות של מקומות בישראל אשר רובם מתרכזים באזור הגליל. כמו כן ישנן בו עדויות על מנהגי ארץ ישראל הנוגדים את הפסיקה הבבלית.
מהדורות

לספר זה מהדורות שונות. באחדות מופיעים פרשנים שונים, ואחרות ללא פירוש.
המהדורות הנפוצות הן:
מהדורת וילנא תרל"ח, ומהדורות צילום שלה
מהדורת ברלין תרס"ג, ומהדורות צילום שלה
מדרש רבה המבואר, הרב אברהם צבי שטינברגר
מהדורות > מהדורה מדעית

מרדכי מרגליות, מדרש ויקרא רבה, ירושלים, הוצאת בית המדרש לרבנים באמריקה, תשי"ג-תשי"ד
לקריאה נוספת

יוסף היינימן, "פרשיות בויקרא רבה שמקוריותן מפוקפקת", תרביץ, לז, תשכ"ח, עמ' 339–354. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
הנ"ל, "אמנות הקומפוזיציה במדרש ויקרא רבה", הספרות, ב, 1971, עמ' 808–825.
עפרה מאיר, "מעשה העריכה בבראשית רבה ובויקרא רבה", תעודה, יא, מחקרים במדרשי האגדה, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, תשנ"ו, עמ' 61–90.
מרדכי מרגליות, "מבוא, נספחים ומפתחות למדרש ויקרא רבה", בתוך: הנ"ל, ויקרא רבה, ירושלים: תשי"ג.
אבינועם ביר, בכבשנה של היצירה המדרשית – מדרש ויקרא רבה: פרקי התהוות והגות, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע 2022.
ענת‏ רייזל‏, "ויקרא רבה", בלקסיקון מבוא למדרשים‏, עמ' 126; הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, תשע"א. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"
מקס קדושין, A Conceptual Commentary on Midrash Leviticus Rabbah ‏ ISBN 9781586841010
Ch. Milikowsky and M.Schlueter, "Vayyiqra Rabba through History", in: Jewish Studies at the Turn of the Twentieth Century, Leiden 1999, pp. 311–321.
.R. Sarason, "The Petihot in Leviticus Rabba", JJS 33, 1982, pp. 557–567.
הערות שוליים

1 2 3 4  יום-טוב ליפמן צונץ, הדרשות בישראל, מוסד ביאליק 1974, עמ' 79–80.
1 2 3  ענת רייזל, מבוא למדרשים, מכללת הרצוג תשע"א, עמ' 126.
↑  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, "חטאיהם של נדב ואביהוא בני אהרן על פי הפסיקתא דרב כהנא", בתוך: גם כך לא כתוב בתנ״ך, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2009, פרק יט, עמ' 213.
1 2  חנוך אלבק, "מדרש ויקרא רבה", בתוך: ספר היובל לכבוד לוי גינצבורג למלאות לו שבעים שנה, ניו יורק תש"ו, חלק עברי, עמ' כה–מג.
↑  רייזל, מבוא למדרשים, עמ' 129.
↑  רייזל, מבוא למדרשים, עמ' 130.
↑  חננאל מאק, מדרש ואגדה, האוניברסיטה המשודרת, עמ' 75.
↑  צונץ, הדרשות בישראל, עמ' 126 הערה 2.
1 2 3  מאק, מדרש ואגדה, עמ' 77–80.
1 2  ענת רייזל, מבוא למדרשים, מכללת הרצוג תשע"א, עמוד 128.
| ספרות המדרשים |
| --- | --- | --- |
| מדרשי הלכה תנאיים (בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |  |
|  מדרשי אגדה קלאסיים: תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד • פרקי רבי יוסי |  |
|  תקופת הביניים: ראשית תקופת הגאונים (בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה  • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |  |
| המדרש המאוחר: תקופת הגאונים (בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |  |
| הילקוטים: תקופת הראשונים (בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |  |
| מדרש רבה |
| --- | --- | --- |
| קובצי מדרש קדומים | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה •  אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • רות רבה • קהלת רבה |  |
| קבצים מספרות התנחומא | שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה |  |
| קבצים אירופים מאוחרים | שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286638505171  LCCN: n85093458  VIAF: 176229512   WorldCat (עם VIAF): 176229512
שי מימון

שי מימון (נולד ב-18 במרץ 1986) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה

מימון נולד בנתניה ובצעירותו שיחק בקבוצת הנוער של בית"ר טוברוק, ממנה עבר בגיל 16 למכבי חיפה. בשנים הראשונות בחיפה לא הרבה לשחק והושאל למכבי הרצליה ולמועדון ספורט אשדוד, עד שבתחילת עונת 2009/2010 חזר למכבי חיפה ואף היה שותף לניצחונות על רד בול זלצבורג, בעקבותיהם עלתה הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות.
בתחילת עונת 2011/2012 עבר למכבי פתח תקווה, עמה ירד בתום העונה לליגה הלאומית ושוחרר מהקבוצה. לאחר שלא שיחק כחצי שנה, בינואר 2013 חזר לשחק במ.ס. אשדוד. ב-3 בספטמבר 2014 חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית. לקראת עונת 2015/2016 הצטרף לעירוני טבריה מליגה א'. אחרי עונה אחת חזר לליגה הלאומית כאשר חתם בעולה החדשה עירוני נשר.
מימון נכלל בסגל הנבחרת הצעירה של ישראל כשהעפילה לאליפות אירופה בשנת 2007, ובסך הכל רשם 20 הופעות במדי הנבחרת הצעירה. ב-26 במאי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת אורוגוואי, ובסך הכל ערך שתי הופעות במדי הנבחרת הלאומית.
אחיו הוא הסטנדאפיסט קובי מימון.
סזאר סמפסון

| --- | --- |

 לידה:  18 באוגוסט 1983 (בן 41) אוסטריה לינץ, אוסטריה
 מוקד פעילות:  אוסטריה 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  זמר-יוצר, כותב שירים, דוגמן
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית, פופ
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 חברת תקליטים:  סימפוניקס מיוזיק
 פרופיל ב-IMDb
 
סמפסון באירוויזיון 2018
סזאר סמפסון (נולד ב-18 באוגוסט 1983) הוא זמר, פזמונאי ודוגמן אוסטרי. סמפסון נבחר לייצג את אוסטריה באירוויזיון 2018 עם השיר "Nobody But You" והגיע למקום השלישי בגמר עם 342 נקודות.
ביוגרפיה וקריירה > שנותיו המוקדמות

סמפסון נולד בלינץ, אוסטריה, ועבד במשך שנים בתור עובד סוציאלי. בתחום המוזיקה, הוא היה חלק מהיצרניות המוזיקליות "Symphonix International" ו-"Electric Church".
ביוגרפיה וקריירה > בתחרות הזמר של האירוויזיון

סמפסון היה לזמר ליווי בשיריה של בולגריה בשנים 2016 ו-2017.
ב-5 בדצמבר 2017 הוכרז סמפסון כנציג אוסטריה לאירוויזיון 2018, בביצוע השיר "Nobody But You". השיר הולחן על ידי בוריס מילאנוב וסבסטיאן ארמן, שהיה מעורב בעיבוד כמה משיריה של בולגריה.
ב-8 במאי 2018 הופיע סמפסון בחצי הגמר הראשון של האירוויזיון. שירה של אוסטריה היה מספר 13 בסדר ההופעות. בתום הערב הוכרז כעולה הראשון מבין עשר המדינות שעלו לשלב הגמר שהתקיים ב־12 במאי 2018, שבו זכה במקום הראשון בהצבעות השופטים ובמקום השלישי בתחרות עצמה.
הערות שוליים

↑  "Cesar Sampson tritt für Österreich beim Song Contest an" (בגרמנית). DiePresse.com. 2017-12-05. נבדק ב-2018-03-11.
↑  Jordan, Paul (5 בדצמבר 2017). "Cesár Sampson to represent Austria in 2018!". eurovision.tv. EBU. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Granger, Anthony (5 בדצמבר 2017). "Austria: Cesár Sampson To Eurovision 2018". Eurovoix. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gallagher, Robyn (5 בדצמבר 2017). "HAIL CESAR! ORF REVEALS CESAR SAMPSON WILL REPRESENT AUSTRIA AT EUROVISION 2018". Wiwibloggs. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Austria: Cesár Sampson To Sing "Nobody But You" in Lisbon - Eurovoix". Eurovoix (באנגלית בריטית). 2017-12-07. נבדק ב-2017-12-08.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1160133344  ISNI: 0000 0004 6569 6547  MusicBrainz: 679c7d2d-ad14-4b5d-958c-a63d3df0334f  VIAF: 232152821990301040000   WorldCat (עם VIAF): 232152821990301040000
סלט אוליבייה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  סלט, מנה, זקוסקי 
 על שם:  לוסיאן אוליבייה 
 מטבח:  המטבח הרוסי, המטבח הסובייטי 
 מוצא:  רוסיה 
 ממציא:  לוסיאן אוליבייה 
 מרכיבים עיקריים:  תפוח אדמה, מלפפון, ביצה קשה, מלפפון חמוץ, גזר, preserved peas, בשר, מיונז, בצל הגינה 
 
סלט אוליבייה
סלט אוליבייה במסעדה
סלט אוליבייה (ברוסית: Салат Оливье) הוא סלט תפוחי אדמה רוסי אשר ידוע בעולם על שמו של הטבח לוסיאן אוליבייה, שהיה גם הבעלים והשף של מסעדת הרמיטאז', אחת המסעדות המפורסמות ביותר במוסקבה בשעתה.
לוסיאן הציג מנה זו לראשונה במהלך המאה ה-19 (1860-1861) כאשר הגרסה המקורית הכילה מלפפונים טריים, דגים, וחלקי סרטנים. הגרסאות הסובייטיות מכילות מיונז, תפוחי אדמה, אפונה, ביצים, גזר מבושל, מלפפונים חמוצים, עוף או נקניקיות מבושלות וחתוכות. הכל נחתך לקוביות ומעורבב היטב ומושאר במקרר למספר שעות בכלי סגור. המתכון המוקדם ביותר לסלט זה פורסם במגזין Наша пища (בתרגום לעברית: המזון שלנו) בשנת 1897.
הגרסה הרומנית היא סלט דה בף והספרדית, שפופולרית במיוחד במסעדות הטאפאס של מדריד ואנדלוסיה קרויה אנסלאדייה רוסה וכוללת טונה בשמן, שמפורקת ומשמשת כחלק מרוטב הסלט.
סלט מיונז

סלט מיונז או סלט רוסי הוא סלט ישראלי שמקורו במטבח האשכנזי, והוא גרסה של סלט המוכר בעולם כסלט רוסי מסורתי, אוליבייה. מרכיביו הבסיסיים הם תפוחי אדמה, גזר ואפונה מבושלים, חתוכים לקוביות, שלאחר שהתקררו מעורבים עם מיונז. יש המוסיפים גם ביצה קשה קצוצה. אצל יהודי רומניה מוסיפים לו בשר עוף מבושל קצוץ ומלפפון חמוץ קצוץ, מחליקים את פני הסלט, מורחים שכבת מיונז עליונה ומקשטים מעליה בפלחי ביצה קשה ובגמבה. הסלט מוגש קר.
גרסה פשוטה שלו - סלט תפוחי אדמה - מכילה רק תפוחי אדמה, בצל יבש או ירוק (או שניהם) ומיונז.
לסלט רוסי המוגש במדינות אחרות מוסיפים לעיתים בשרים קרים נוספים, כגון לשון כבושה, שינקן, נקניקים שונים, לובסטר. מעטרים אותו לעיתים בצלפים ופילטים של אנשובי.
עובדות נוספות

בשנת 2009 החלו בעיתונות הרוסית להתייחס ל"מדד אוליבייה" שמכיל מרכיבי מזון בסיסי לתקופה הזאת המהווה מדד בלתי פורמלי לשווי כוח הקנייה של מטבעות, וגם מדד להערכת שערי חליפין ועלויות סחורה במדינה, בדומה למדד ביג מק.
ראו גם

סלט תפוחי אדמה
הערות שוליים

↑  רועי ירושלמי, סלט אוליבייה - היסטוריה ומתכון, באתר Rex.co.il
סלט רוסי
עוני בקוריאה הצפונית

אישה ענייה בקוריאה הצפונית
העוני בקוריאה הצפונית קיים בהיקפים נרחבים, אף שקיים קושי משמעותי בקבלת נתונים מהימנים בנושא בעקבות מאמצי השלטון הצפון קוריאני להסתיר את ממדיו, בשילוב עם צנזורה דרקונית ומניפולציה תקשורתית נרחבת מטעם המשטר.
התקשורת המערבית מרבה לדווח על העוני בקוריאה הצפונית, כאשר מרבית הדיווחים מתייחסים לרעב ההמוני שפקד את המדינה באמצע שנות ה-90. לפי דיווח משנת 2006, קוריאה הצפונית נזקקה ל-5.3 מיליון טון דגנים מדי שנה על מנת להאכיל את כל אוכלוסייתה, בעוד שהצליחה להפיק רק כ-4.5 מיליון טון, ולכן נסמכה על סיוע חוץ כדי להתגבר על המחסור.
גם בעשור השלישי של המאה ה-21 העוני ממשיך להוות בעיה משמעותית בקוריאה הצפונית. בין היתר, בשנת 2021 התקבלו דיווחים על רעב בהיקפים נרחבים בקוריאה הצפונית,
וזאת במידה רבה כתוצאה ממדיניות כושלת של המשטר הצפון-קוריאני. במקביל, ההכנסה הממוצעת לנפש במדינה עומדת על כ-1,800 דולר לשנה, השיעור הנמוך בעולם.
לפי הערכות עדכניות, נכון לשנת 2020, כ-60% מאוכלוסיית קוריאה הצפונית חיה מתחת לקו העוני, כאשר ארבעה מכל עשרה תושבים, כ-10 מיליון בני אדם, סובלים מרעב כרוני.
במהלך שנת 2023, המשטר הצפון-קוריאני הוציא התאבדויות מחוץ לחוק. לפי הערכות מערביות, צעד זה נובע בעיקר מהיקף העוני הנרחב במדינה המסוגרת.
ראו גם

כלכלת קוריאה הצפונית
הרעב ההמוני בקוריאה הצפונית
לקריאה נוספת

Kich, Martin (2006). "Korea, North".  In Odekon, Mehmet (ed.). Encyclopedia of World Poverty. Vol. 1. Thousand Oaks: SAGE Publications. pp. 615–617. ISBN 978-1-4522-6518-6.
Smith, Hazel (ביוני 2009). "North Korea: Market Opportunity, Poverty and the Provinces" (PDF). New Political Economy. 14 (2): 231–256. doi:10.1080/13563460902826005. {{cite journal}}:  (עזרה)
הערות שוליים

↑  Hy-Sang Lee (2001). North Korea: A Strange Socialist Fortress. Greenwood Publishing Group. p. 11. ISBN 978-0-275-96917-2.
↑  Hugh Dyson Walker (בנובמבר 2012). East Asia: A New History. AuthorHouse. p. 657. ISBN 978-1-4772-6516-1. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  Khan, Mehreen (בדצמבר 2014). "Six charts that show how North Korea became the most miserable place on earth". {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Professor Tae-Hwan Kwak; Professor Seung-Ho Joo (28 במרץ 2014). North Korea and Security Cooperation in Northeast Asia. Ashgate Publishing, Ltd. p. 65. ISBN 978-1-4724-1786-2. {{cite book}}:  (עזרה)
↑  "As winter looms, reports of starvation in North Korea". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-11-05. נבדק ב-2023-03-03.
↑  "Global Profile of Extreme Poverty". Sustainable Development Solutions Network. 10 באוקטובר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  אסף יחזקאלי, נפתלי הילגר, ‏חשיפה לצפון: איך נראים החיים בקוריאה הצפונית?, באתר ‏מאקו‏, 29 בנובמבר 2013
↑  Crespo Cuaresma, Jesús; Danylo, Olha; Fritz, Steffen; Hofer, Martin; Kharas, Homi; Laso Bayas, Juan Carlos (17 במרץ 2020). "What do we know about poverty in North Korea?". Palgrave Communications. 6 (1): 1–8. doi:10.1057/s41599-020-0417-4. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  שגרה יומיומית בצפון קוריאה: "משלמים שוחד כדי לשרוד", באתר ynet, 28 במאי 2019
↑  גיא רייט, ‏בהוראת הרודן: התאבדויות הוצאו מחוץ לחוק בקוריאה הצפונית, באתר ‏מאקו‏, 7 ביוני 2023
מיגל אנחל לופס (רוכב אופניים)

| --- | --- |

לופס, לאחר ניצחונו בטור דה סוויס 2016
 לידה:  4 בפברואר 1994 (בן 30) פסקה, קולומביה
 כינוי:  סופרמן לופס
 גובה:  170 ס״מ 
 משקל:  65 ק"ג 
 תחום:  כביש
 התמחות:  טיפוס
 קבוצות עבר:  אסטנה (2020-2015)   קבוצת מוביסטאר (2021)   אסטנה (2022)
 הישגי שיא:  וולטה אה קטלוניה (2019)   טור דה סוויס (2016)   2 קטעים בוואלטה אספנייה (2017)   מילאנו–טורינו (2016)    קטגוריית הרוכב הצעיר בג'ירו ד'איטליה (2018, 2019)
 
מיגל אנחל לופס מורנו (בספרדית: Miguel Ángel López Moreno; נולד ב-4 בפברואר 1994) הוא רוכב אופני כביש קולומביאני בקבוצה הקולומביאנית מדרג קונטיננטל, Team Medellin - EPM. לופס הוא מנצח טור דה סוויס משנת 2016, ומנצח הוולטה אה קטלוניה משנת 2019. סיים שלישי בג'ירו ד'איטליה 2018 ווואלטה אספניה 2018, כשבג'ירו באותה המהדורה ניצח את קטגוריית הרוכב הצעיר. החל מיולי 2023 הוא מרצה עונש השעיה של ארבע שנים בשל עבירות בנושא סמים בספורט.
קריירה > 2014: ניצחון בטור דה ל'אווניר

לופס ניצח במרוץ היוקרתי לרוכבים הטור דה ל'אווניר, שנחשב למרוץ היוקרתי ביותר לרוכבים עד גיל 23. במרוץ עצמו, ניצח את הקטע השישי, וניצח את קטגוריית מלך ההר. הוא זכה במרוץ כולו בפער של 30 שניות מרוברט פאוור האוסטרלי. הוא סיים רביעי באליפות קולומביה עד גיל 23. באליפות העולם עד גיל 23, סיים במקום ה-36 במקצה נגד השעון, 2:37 דקות פער מהמנצח, קמפבל פלייקמור האוסטרלי. במרוץ הכביש, הוא סיים במקום ה-26, לאחר שהגיע עם הפלוטון במרחק של שבע שניות מהמנצח, סוון אריק בייסטרום.
קריירה > קבוצת אסטנה (2015 - 2020) > 2015

לופס חתם בקבוצת אסטנה (אופניים) הקזחית, הוא סיים שמיני באליפות קולומביה. והשתתף בטור של טורקיה, שם סיים שני בקטע השישי ובמקום ה-15 הכללי, 3:51 דקות מקריסטיאן דוראסק הקרואטי שניצח במרוץ. לופס סיים שביעי בטור דה סוויס, 3:06 דקות אחרי סימון שפילאק הסלובני שניצח במרוץ. בוואלטה אה בורגוס, לופס ניצח את הקטע הרביעי וסיים רביעי גם בדירוג הכללי (12 שניות פער מריין טאראמה האסטוני שניצח).
קריירה > קבוצת אסטנה (2015 - 2020) > 2016: ניצחון בטור דה סוויס

לופס פתח את העונה בטור דה סן לואיס, וניצח את הקטע השישי והגיע למקום הרביעי הכללי (38 שניות פער מדאייר קינטנה המנצח), וניצח את דירוג הצעירים. הוא סיים רביעי באליפות קולומביה בנגד שעון, וסיים שלישי בטור דה לאנגווקי (ניצח את הקטע הרביעי). בחודש יוני, רשם את אחד מההישגים הגדולים בקריירה שלו, כאשר ניצח את מרוץ הטור דה סוויס ואף סיים שני בקטע ה-7 וה-8. הוא נבחר לראשונה לגראנד טור, כאשר רכב במרוץ הוואלטה אספנייה, אך פרש במהלך הקטע השישי. בנוסף לכך, לופס ניצח את המרוץ החד יומי האיטלקי, מילאנו–טורינו.
קריירה > קבוצת אסטנה (2015 - 2020) > 2017: ניצחון בשני קטעים בוואלטה אספנייה

לופס סיים שני בקטע הפרולוג בטור של אוסטריה, וניצח את הקטע הרביעי, בסופו של דבר, סיים במקום השני הכללי (מרחק של 22 שניות מדליו פרננדז הספרדי שניצח). הוא ניצח את הקטע החמישי בוואלטה של בורגוס, וסיים רביעי כללי. לאחר שהבכורה שלו בוואלטה אספנייה ב-2016, לא הלכה טוב והוא פרש בקטע השישי, ב-2017 הוא כבר ניצח שני קטעים. את הקטע ה-11, כשהוא מקדים את כריסטופר פרום ווינצ'נצו ניבאלי. ואת הקטע ה-15, כשהוא מקדים את אילנור זאקארין וווילקו קלדרמן. בסופו של דבר, סיים במקום השמיני הכללי, מרחק של 9:13 דקות מכריס פרום המנצח.
קריירה > קבוצת אסטנה (2015 - 2020) > 2018: מקום שלישי בג'ירו ד'איטליה ובוואלטה אספנייה

לופס ניצח את הקטע ה-5 בטור של עומאן, וסיים שני כללי וניצח את דירוג הצעירים. הוא סיים שלישי כללי בטור של אבו דאבי, וניצח גם שם את דירוג הצעירים. הוא סיים במקום ה-16 הכללי במרוץ הטירנו - אדריאטיקו, וניצח את הקטע השני בטור של האלפים, אך סיים במקום השלישי הכללי (מרחק של 15 שניות מטיבו פינו הצרפתי). בג'ירו ד'איטליה, שימש לופס כמוביל קבוצתו והיה חלק ממאבקי הדירוג הכללי, לאחר קריסתם של סיימון ייטס ודומניקו פוצוביבו בקטע ה-19, עלה לופס למקום השלישי הכללי ושמר עליו עד לסיום, 4:57 מכריסטופר פרום הבריטי שניצח, וניצח את קטגוריית הרוכב הצעיר ביתרון של 47 שניות על ריצ'רד קאראפז האקוואדורי. הוא ניצח את דירוג המאיצים בוואלטה אה בורגוס, וסיים במקום השני הכללי, לאחר איוואן רמירו סוסה המנצח.. לאחר מכן התחרה בוואלטה אספנייה וסיים במקום השלישי הכללי (2:04 שניות מסיימון ייטס המנצח), לופס היה קרוב לניצחון בקטע ה-20, אך נכנע לאנריק מאס בספרינט הסיום. לקראת סוף העונה התחרה במילאנו–טורינו והיה בעמדה טובה לקראת ניצחון שני במרוץ, אך התנגש בדוד גאודו בדיוק לאחר שהתקיף, וסיים את המרוץ במקום השני, אחרי טיבו פינו המנצח.
קריירה > קבוצת אסטנה (2015 - 2020) > 2019: ניצחון בטור של קולומביה

לופס ניצח את הטור של קולומביה. הוא סיים שני באליפות קולומביה בנגד השעון וניצח את מרוץ הוולטה אה קטלוניה, וגם את דירוג הצעירים במרוץ ואת הקטע הרביעי. בג'ירו ד'איטליה, הוא סיים במקום השביעי הכללי, מרחק של 7:26 דקות מריצ'רד קאראפז המנצח, אך ניצח את דירוג הצעירים במרוץ. בקטע ה-20 במרוץ, רשם תקרית לא נעימה כאשר התעמת פיזית עם אוהד שהפריע לו במהלך הרכיבה.