stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'מיל ח'אדר
קריירה

ח'אדר הוא יליד הכפר סולם. התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל בית שאן והיה שותף לעלייה של המועדון לליגה הבכירה בסיום עונת 1993/1994 לראשונה בתולדותיה. ב-10 בספטמבר 1994 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית בניצחון 2-3 נגד הפועל צפרירים חולון. ב-5 בנובמבר הורחק בניצחון 0-2 נגד מכבי הרצליה. ב-19 במרץ 1999 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה בהפסד 2–3 נגד הפועל פתח תקווה. בסיום העונה בית שאן ירדה לליגה השנייה וח'אדר עזב את המועדון.
בקיץ 1999 חתם בבני סכנין במדיה שיחק ארבע עונות כאשר באחרונה רשם עליית ליגה נוספת, גם היא הראשונה בתולדות המועדון.
בקיץ 2003 הצטרף להפועל אסי גלבוע במדיה שיחק עונה וחצי, ממנה עבר להפועל כפר כנא.
בנובמבר 2004 חזר לקדנציה שנייה בהפועל בית שאן במדיה שיחק שתי עונות, אותה עזב בינואר 2006.
בהמשך הקריירה שיחק בהפועל אכסאל, הפועל בני ערערה, מכבי אחי אכסאל, הפועל כפר סולם, הפועל בני מוסמוס, הפועל אום אל גאנם ומכבי סולם.
אנדרה סולטנר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  20 בנובמבר 1932 אלזס, צרפת 
 פטירה:  18 בינואר 2025 (בגיל 92) 
 מסעדות:  לטוס 
 פרסים והוקרה:  קצין במסדר ההצטיינות הלאומי 
 
אנדרה סולטנר (בצרפתית: André Soltner;‏ 20 בנובמבר 1932 – 18 בינואר 2025) היה שף וסופר צרפתי שעבד בארצות הברית.
קריירה כשף

אנדרה סולטנר נולד באלזס, צרפת. הוא החל את הקריירה שלו בגיל 15 באוטל די פארק, מילוז, בחבל הולדתו.
ב-1962 פתח אנדר סירמן את מסעדת "לטוס" (Lutèce) במנהטן, ניו יורק. הוא הביא את אנדרה סולטנר לשמש כשף המסעדה. מעט אחרי כן סולטנר נכנס לשותפות עם סירמן והם ניהלו את המסעדה ביחד, עד שסירמן עזב אותה ופתח מסעדות במקומות אחרים. סולטנר נהיה השף-בעלים של "לטוס" עד שהוא מכר אותה ל־Ark Restaurants ב-1994. המסעדה נסגרה ב-14 בפברואר 2004, לאחר ירידה בהכנסות, זאת מכיוון שנטשו אותה לקוחות ותיקים, אחרי שאופיה ותפריטה השתנו בעקבות מכירתה ובעקבות פיגועי 11 בספטמבר, שגרמו ללקוחות להוציא פחות כספים. למסעדה היה סניף בסטריפ של לאס וגאס. בזמן שסולטנר היה שף המסעדה זכתה לניקוד מקסימלי של ארבעה כוכבים מהניו יורק טיימס, היא ירדה לשלושה כוכבים תחת הבעלים החדשים.
בין התבשילים המפורסמים של מסעדת "לטוס" היו טארט בצל אלזסי וכבד אווז מוקפץ עם רוטב שוקולד כהה ומרמלדת תפוז מרה.
סולטנר החמיץ רק חמישה ימים מתוך 34 שנותיו ב"לטוס".
הוא היה מחבר-שותף של הספר The Lutèce Cookbook.
הישגים

הוא זכה ביותר מ-25 פרסים, בכללם לגיון הכבוד וקצין מסדר ההצטיינות הלאומי, Meilleur Ouvrier de France, אביר מסדר ההצטיינות החקלאית מממשלת צרפת ופרס על מפעל חיים מקרן ג'יימס בירד.
סולטנר היה חבר במספר ארגונים קולינריים בכללם המכון האמריקאי לאוכל וליין, שבו הוא ואשתו סימון הקימו את מלגת החינוך לאוכל על-שם אנדרה וסימון סולטנר, שנועדה לסייע לטבחים בתחילת דרכם. סולטנר היה חבר בפדרציה הקולינרית האמריקאית, בהתאחדות השפים של אמריקה ובחברת הטבחים של צרפת. הוא שימש במשך למעלה מעשרים שנה כמאסטר שף של צרפת (Délegué Général of the Maîtres Cuisiniers de France) וכן ישב בחבר הנאמנים של חברת הנדבנות הקולינרית.
ב-13 במאי 2010 סולטנר ושפים נוספים מהמכון הקולינרי הצרפתי כמו ז'אק פפין, ז'אק טורס ואלן סאייאק, הכינו ארוחת ערב בעלות של $30,000 לזוג עבור מסע גיוס הכסף של נשיא ארצות הברית ברק אובמה במלון סנט רג'יס במנהטן.
סולטנר כיהן כדיקן ללימודים קלאסיים במכון הקולינרי הצרפתי, חלק ממרכז קולינרי בין-לאומי, בעיר ניו יורק.
חיים אישיים

הוא נפטר בשארלוטסוויל, וירג'יניה, ב-18 בינואר 2025.
עומר מאייר

| --- | --- |

מאייר במדי מכבי תל אביב, 2024
 לידה:  8 באוקטובר 2006 (בן 18) רמת גן, ישראל 
 עמדה:  רכז 
 גובה:  1.9 מטרים
 קבוצות כשחקן
 2023–:  מכבי תל אביב
 הישגים כשחקן
 אליפות המדינה בכדורסל (2024)  גביע ווינר סל (2024)  גביע המדינה בכדורסל (2025)
 
עומר מאייר (נולד ב-8 באוקטובר 2006) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז במכבי תל אביב מליגת העל בכדורסל והיורוליג.
ראשית חייו

מאייר נולד ברמת גן וגדל ברמת השרון. כשהיה בבית הספר היסודי החל לשחק במחלקת הנוער של מכבי תל אביב וכבר בכיתה י' עלה לקבוצת הנוער של המועדון, בה משחקים נערים בכיתות י"א וי"ב. ב-2022 זכה מאייר עם קבוצת הנערים א' של המועדון בגביע המדינה לאחר שקלע 24 נקודות ואת סל הניצחון ב-73–72 על הפועל עמק חפר, וב-2023 זכה עימה בדאבל של אליפות וגביע.
בעונת 2023/24 הוביל את קבוצת הנוער של המועדון לזכייה בליגת העל בכדורסל לנוער לאחר ניצחון בגמר על עמק חפר, ונבחר לשחקן המצטיין של הפלייאוף.
קריירה מקצועית

ב-26 ביולי 2023 הוכרז שמאייר יצטרף לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון המשחקת בליגת העל בכדורסל וביורוליג, ולצד זאת המשיך לשחק בקבוצת הנוער. ב-26 באוקטובר 2023 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ביורוליג כששיחק 6 דקות בהפסד 79–107 למונקו במסגרת המחזור השני של עונת 2023/2024, וב-30 בנובמבר, בגיל 17 ו-53 ימים, הפך מאייר לשחקן הצעיר ביותר בהיסטוריה של מכבי תל אביב שרושם נקודות במסגרת אירופית כשקלע שלוש נקודות בניצחון 101–82 על אלבה ברלין. ב-11 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה כשקלע 9 נקודות ומסר 6 אסיסטים בניצחון 94–74 על בני הרצליה, וב-26 במאי 2024 רשם שיא קריירה של 16 נקודות, כולל 4 שלשות, בניצחון 117–95 על עירוני קריית אתא. בסיום עונת 2023/2024 זכה עם הקבוצה באליפות המדינה.
קריירה בנבחרת

ב-2021 שיחק מאייר במדי נבחרת ישראל בכדורסל עד גיל 16 בטורניר הצ'לנג'ר האירופי שנערך בנובי סאד, סרביה, וקלע 8.8 נקודות בממוצע למשחק. ב-2022 שוב שיחק בנבחרת הקדטים, הפעם באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 16 בה סיימה ישראל במקום החמישי, ורשם ממוצעים של 15 נקודות ו-4 ריבאונדים למשחק.
ב-2023 ייצג את נבחרת הנוער באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18, בה סיימה ישראל במקום השישי, והעמיד ממוצעים של 15.6 נקודות ו-3.9 אסיסטים למשחק. ב-2024 הוביל את הנבחרת להישג השיא שלה, המקום הרביעי, כשהעמיד ממוצעים של 18.3 נקודות, 6.6 ריבאונדים ו-5.1 אסיסטים למשחק ורשם פעמיים דאבל דאבל.
הערות שוליים

↑  משה הליקמן, מאייר המאייר: 17 דברים שלא ידעתם על הכוכב הצעיר של מכבי תל אביב, באתר Sports Rabbi, ‏28 בדצמבר 2023
↑  פרופיל, באתר מכבי תל אביב
↑  יובל בר, ‏מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה לנערים א, באתר ONE‏, 12 באפריל 2022
↑  יובל בר, ‏מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה לנוער, באתר ONE‏, 29 במרץ 2023
יובל בר, ‏יש דאבל: מכבי ת"א זכתה באליפות המדינה לנוער, באתר ONE‏, 11 ביוני 2023
↑  עומר מאייר כיכב, מכבי ת"א זכתה באליפות הנוער, באתר ערוץ הספורט, 3 ביוני 2024
↑  תומר גבעתי, בגיל 16: עומר מאייר מצטרף לסגל של מכבי תל אביב, באתר ישראל היום, 26 ביולי 2023
↑  לא נעים: מכבי תל אביב הושפלה 107:79 במונאקו, באתר ONE‏, 26 באוקטובר 2023
↑  משה הליקמן, מאייר בראש: הישראלים הכי צעירים שקלעו ביורוליג, באתר Sports Rabbi, ‏1 בדצמבר 2023
↑  אור שקדי‏, עומר מאייר זכה למחמאות: "ברור שזאת הזדמנות. אני חלק מהקבוצה", באתר וואלה, 12 בדצמבר 2023
↑  מאייר: "מתרכז ברגע וכל השאר יבוא לבד", באתר מכבי תל אביב, ‏26 במאי 2024
↑  היכרות עם נבחרת הקדטים של ישראל 2021, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  פרופיל, באתר טורנירי הצ'לנג'ר עד גיל 16 2021
↑  אבי סגל, הקדטים סיימו במקום ה-5 באליפות אירופה, באתר ישראל היום, 20 באוגוסט 2022
↑  פרופיל, באתר אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 16 2022
↑  אבי סגל, הכי גבוה מאז 2002: נבחרת הנוער סיימה במקום השישי באליפות אירופה, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2023
↑  פרופיל, באתר אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18 2023
↑  פרופיל, באתר אליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18 2024
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני, גל הטרור בישראל (2023) |
| --- | --- |

פארק צ'ארלס קלור, 2007
 תאריך:  7 באפריל 2023
 תאריך עברי:  י"ז בניסן ה'תשפ"ג
 מקום:  ישראל פארק צ'ארלס קלור, תל אביב-יפו, ישראל
 מטרה:  יהודים
 קואורדינטות:  32°03′58″N 34°45′45″E﻿ / ﻿32.0662142°N 34.7625579°E﻿ / 32.0662142; 34.7625579
 סוג:  פיגוע דריסה
 הרוגים:  1
 פצועים:  6
 מבצע:  יוסף אבו ג'אבר
 מספר מפגעים:  1
 מניע:  טרור פלסטיני
 he
 
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור התרחש בליל שבת, 7 באפריל 2023, י"ז בניסן ה'תשפ"ג, על ידי יוסף אבו ג'אבר, מחבל ערבי ישראלי, תושב כפר קאסם בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב-יפו. אבו ג'אבר דרס עוברי אורח. בפיגוע נרצח תייר מאיטליה, ונפצעו שישה נוספים, שלושה מתוכם באורח בינוני ושישה באורח קל, גם הם תיירים. המחבל נורה למוות על ידי צוות שיטור עירוני סל"ע וקצין משטרה.
הפיגוע

בליל שבת, 7 באפריל 2023, סמוך לשעה 21:50 בערב, דרס מחבל ערבי-ישראלי מכפר קאסם עוברי אורח באזור פארק צ'ארלס קלור עד שנהרג בידי צוות של שיטור עירוני סייר ושוטר סל"ע וקצין משטרה לאחר שהתהפך עם רכבו. קצין המשטרה וצוות שיטור עירוני סל"ע ששהה בתחנת דלק סמוכה, שמע את ההתהפכות הרכב ורץ לעבר המדשאה עם סייר יחידת השיטור העירוני של עיריית תל אביב. כאשר הגיעו אל הרכב, הם הבחינו בנהג מנסה להגיע לחפץ דמוי רובה שהיה עמו, והרגו אותו. לפי מקור במשטרה, הנשק לא היה תקני אלא רובה צעצוע.
בדריסה נרצח אלסנדרו פאריני, תייר איטלקי, ונפצעו שישה, תיירים מבריטניה ומאיטליה.
ראש עיריית כפר קאסם, עאדל בדיר, גינה את הפיגוע.
הערות שוליים

↑   יהונתן ליס, בר פלג, רן שמעוני ויהושע בריינר, הנרצח בפיגוע בטיילת בתל אביב: אלסנדרו פאריני, אזרח איטליה בן 35, באתר הארץ, 8 באפריל 2023.
↑  אלון חכמון, ‏"זו לא דרכנו": בכפר קאסם מגנים בחריפות את הפיגוע בטיילת בתל אביב, באתר מעריב אונליין, 8 באפריל 2023.
הראשון בבידור

| --- | --- |

סמליל התוכנית
 סוגה:  בידור, אירוח
 מנחים:  דודו טופז
 משתתפים:  אדיר מילר, אלי ומריאנו, עדי הימלבלוי, מדונה, דסטין הופמן, סילבסטר סטאלון, סטינג, רוברטו בניני, חוליו איגלסיאס וגלן קלוז, צ'יצ'ולינה ועוד
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  11
 הפקה
 חברת הפקה:  אביב גלעדי הפקות
 אורך פרק:  כ-60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ 2 (קשת)
 תקופת שידור מקורית:  1994–2004
 
דודו טופז, מנחה התוכנית
הראשון בבידור הייתה תוכנית אירוח ובידור ישראלית בהנחיית דודו טופז ששודרה בערוץ 2 במסגרת שידורי קשת, במהלך 11 עונות בשנים 1994–2004. התוכנית זכתה לפופולריות רבה ואחוזי רייטינג גבוהים בחלק מתקופת שידורה, ותרמה לעלייה בפופולריות של המנחה, דודו טופז. מנגד, התוכנית ספגה ביקורת על רדידות התכנים שהוצגו בה.
היסטוריית התוכנית

התוכנית עלתה לשידור לראשונה בערב יום שישי, 31 בדצמבר 1993, שבועות ספורים לאחר תחילת שידורי קשת במסגרת ערוץ 2 המסחרי. התוכנית נקראה תחילה בשם "רשות הבידור", הייתה מוקלטת מראש, ושודרה בימי שישי בערב. בתוכנית נהג טופז ליצור קשר בלתי אמצעי עם הקהל, ויצא עם צוות צילום בזמן שידור התוכנית, כדי להפתיע אנשים בביתם בזמן הצפייה בתוכנית.
בשנת 1995, לאחר שתי עונות של "רשות הבידור", הוחלף שם התוכנית ל"ראשון בבידור" והיא שודרה בשידור חי בימי ראשון, לאחר החלפת ימי השידור של זכייניות ערוץ 2 בפעם הראשונה. שם התוכנית "ראשון בבידור" התייחס בכפל משמעות ליום השידור החדש וכן למעמדו של טופז בעקבות הצלחתו בטלוויזיה המסחרית. "הראשון בבידור" הפך בעקבות זאת גם לאחד מכינוייו של טופז בציבור והשם בתוספת ה"א הידיעה "הראשון בבידור" נשמר גם כאשר ימי השידור של התוכנית הוחלפו שוב במהלך השנים (כולל שובה לימי שישי באחת העונות).
גם בתוכנית זו המשיך טופז בקשר קרוב עם הצופים, ובהתאם לבקשות ומכתבים שנשלחו אליו נהג למשל ליזום פעילות של השכנת שלום בין אנשים מסוכסכים. קטעים אלו הוקלטו מראש, ובזמן התוכנית הוצגו הצדדים המסוכסכים כאשר הם יושבים בקהל, בתוכנית היו גם תוכניות מיוחדות כגון שידוך בין שני אנשים, תחרות מלכת היופי של נהגות המוניות ועוד. התוכנית נודעה בכך שהיא הגיעה לשיאים חדשים של אמצעי בידור לצופים, כגון חלוקת פרסי ענק לאנשים במצוקה, משימות ותחרויות מקוריות בין הצופים או אנשים בקהל שבאולפן.
התוכנית כללה גם פינות סטנדאפ בהן זכו לחשיפה משמעותית ראשונה סטנדאפיסטים ובדרנים צעירים שונים, שהפכו לידועים בהמשך כמו אלי ומריאנו. במהלך תחרות דוגמנות שנערכה בתוכנית (נערת פלפל) נחשפה לראשונה גם עדי הימלבלוי, שזכתה בתחרות.
במהלך העשור בו שודרה התוכנית, התארחו בה ידוענים רבים מישראל ומהעולם, בהם מדונה, דסטין הופמן, סילבסטר סטאלון, סטינג, רוברטו בניני, חוליו איגלסיאס וגלן קלוז. לידוענים נערכו ראיונות, ולעיתים הם הופגשו עם דמות מעברם וניסו להיזכר מהיכן הם מכירים אותה. אירוח הפוליטיקאית ושחקנית הפורנוגרפיה האיטלקייה צ'יצ'ולינה בתוכנית, ספג ביקורת בשל ריקוד בעל אופי מיני וחשיפת שדיה אל מול מצלמות הטלוויזיה בשידור ישיר, והוגשה תלונה על כך לנציב תלונות הציבור של הרשות השנייה. ביקורת דומה עלתה כאשר טופז נשך את זרועה של השחקנית נטליה אוריירו שהתארחה בתוכניתו.
ביוני 2004 ירדה התוכנית מהמרקע לאחר 11 עונות.
הצלחת התוכנית

התוכנית נחלה הצלחה גדולה בשנים הראשונות לשידורה והניבה רווחים רבים לזכיינית "קשת". מעבר שידורה לימי ראשון ב-1995 הניב לה אחוזי צפייה נוספים.
במהלך אחת התוכניות, ב-5 בינואר 1997, כאשר הודיע טופז על אירוע של נחיתת חוצנים לכאורה, הגיע הרייטינג בתוכנית לשיא מאז החלה מדידתו - 46.8 אחוזי צפייה. שיא זה נשבר אמנם מאוחר יותר, אך מאז נהפך כינויו של טופז, "מלך הרייטינג", לנפוץ בקרב הציבור ותעשיית הבידור. כמו כן הפכו לפופולריות אמרות קבועות שהושמעו בתוכניתו, בהן: "אין לי זמן!" ו"נעבור לפר-סו-מות".
בשנותיה הראשונות נמדדו אחוזי הצפייה בתוכנית על ידי סקרי צפייה, אותם ערכה חברה פרטית עבור הרשות השנייה; נתוני הצפייה נחשבו גבוהים ביחס לכל תוכניות ערוץ 2 והביאו את התוכנית לעמוד בראש טבלאות הרייטינג למשך תקופות ארוכות. התוכנית הוכיחה את הצלחתה גם בנתוני מערכת המדרוג הרשמית, כאשר החלה לפעול, בפברואר 1998.
נתוני הצפייה הגבוהים נשמרו עונה אחר עונה, עד לעונה השמינית של התוכנית, בשנת 2001, במהלכה התמעטו נתוני הצפייה ביחס לעונות הקודמות, אך נשארו גבוהים ביחס לאחוזי הצפייה הכלליים של ערוץ 2. באותה שנה, חוו כל תוכנית ערוץ 2 ירידה חדה, בעקבות שידורן של אופרות סבון ישראליות פופולריות בכבלים ("לגעת באושר", "לחיי האהבה") במקביל לשידורי הפריים טיים של הערוצים הכלליים.
בעונה שלאחר מכן, העונה התשיעית, עלו אחוזי הצפייה בתוכנית במידה ניכרת מהעונה השמינית, אך לא הצליחו לשחזר את הצלחת העונות הראשונות. שתי העונות האחרונות, ששודרו בשנתיים שלאחר מכן, התייצבו על נתוני צפייה דומים, עד לירידת התוכנית משידור.
ירידת התוכנית

לקראת המכרז השני להפעלת ערוץ 2 ובעקבות פולמוס ציבורי על התנהגותו של טופז בתוכנית, החליטה הזכיינית קשת להקפיא את תוכניתו. העונה ה-11 והאחרונה של התוכנית בטרם המכרז הגיעה לקצה ביוני 2004. לאחר מספר חודשים בהם עתידו של טופז בזכיינית היה מעורפל, לקראת סוף 2004 הוחלט ב"קשת" שלא להתקשר יותר עם טופז, גם לא במסגרת תוכנית חדשה. ההחלטה ספגה ביקורת, שהציגה אותה כמוּנעת מניסיון של "קשת" לזכות במכרז ערוץ 2 שנערך באותה תקופה.
לאחר ירידת התוכנית, המשיך טופז להנחות תוכניות דומות במתכונתן ל"הראשון בבידור", במסגרת הזכיינית המתחרה "רשת" ולאחר מכן בערוץ 10. עם זאת, הפופולריות לתוכניותיו החדשות של טופז לא הצליחה להגיע לאלו של "הראשון בבידור". ב-2007 פרש מהנחיית תוכניות בידור והתמקד בפרויקטים אחרים.
הערות שוליים

↑  אלי אשד, מדודו טופז ועד למשה רבנו
↑  הדברים שאתם לא אוהבים, באתר ynet, 13 באוגוסט 2001.
↑  נתוני הרייטינג של התוכנית, על פי "הוועדה הישראלית למדרוג" וחברת "טלסקר"
↑  אביבה קרול, ‏1.5 מיליון צפו בגמר המונדיאל, באתר גלובס, 14 ביולי 1998
↑  אביבה קרול, ‏שיא רייטינג חדש: %48.8 בממוצע ל"רשימת שינדלר", באתר גלובס, 26 באפריל 1998
↑  אביבה קרול, ‏רייטינג מרץ: שוויון בין שילון לרשף, באתר גלובס, 8 באפריל 1997
סמליל התוכנית בתקופה מוקדמת של השידור
ניתוח רשתות חברתיות

- תרשים רשת חברתית המציג רשת הקשרים בין חברי קבוצה בפייסבוק.
ניתוח רשתות חברתיות (באנגלית: SNA או Social Network Analysis) הוא גישה מדעית לחקר קשרים חברתיים, מרמת הפרט ועד מבנים חברתיים. בבסיסו של הניתוח הרשתי עומדת ההנחה שכדי להבין תופעה חברתית, לא מספיק לבחון את מאפייני האנשים היחידים הקשורים לתופעה, אלא יש לבחון את קשרי-הגומלין ביניהם במבנה החברתי.
את הקשרים ניתן להציג בתרשים הנקרא 'סוציוגרם' בו הפרטים, השחקנים או הגורמים (נקרא גם: צמתים, ע"ע תורת הגרפים) מוצגים כנקודות, והקשרים (נקרא גם: קשתות) מוצגים כקווים.
גישה זו משתמשת במושגים הלקוחים מתורת הגרפים המתמטית וממדע הרשתות.
מתוך ניתוח הקשרים בין הגורמים השונים ברשת, ניתן ללמוד על מרכזיותו של כל אחד מהם, על היררכיה בקבוצה, על הצפיפות של הקבוצה ועוד.
חקר רשתות חברתיות נועד גם להבין תופעות שאינן נראות לעין ברמת היחיד ורק ניתוח רשתי של התופעה חושף אותה. למשל, מהו המרחק הממוצע, המינימלי או המקסימלי בין חברי רשת (באורכי קשת), מהו מבנה הרשת, לדוגמה רשת כוכב, רשת תאית, רשת שהתפלגות קשריה היא מסוג "זנב ארוך" למול רשת ממוצעית המתפלגת נורמלית ועד לרשת המתפלגת פואסונית וכו'.
ניתוח הרשת החברתית מאפשר ניתוח סטטי בודד (Snapshot) אך גם ניתוח דינמי של השתנות הרשת.
אחד מיתרונות השימוש בניתוח רשתות חברתיות הוא שהשיטה מאפשרת ביצוע מחקר על הרשת ומרכיביה, ללא הנחה מוקדמת לגבי אופי ומהות החברים בקבוצה, על ידי שימוש במדדי הרשת כגורם מכווין לשאילת השאלות.
למרות השוני הרב בין סוגי הקשרים החברתיים, מדע הרשתות מאפשר לזהות תופעות שפועלות בצורה זהה בכל רשת חברתית ובכל רשת "עולם אמיתי" באשר היא, כלומר, בכל רשת הקיימת בטבע.
מקובל לחלק בין ניתוח רשת חברתית כתחום חקר בסוציולוגיה ומדעי הניהול הנשען על מדדים סוציומטיים, לבין אנליזה מתמטית של רשת חברתית המהווה תחום חקר במתמטיקה, הנדסת תוכנה ומדעי הנתונים, הנשען על כלים מתמטיים וסטטיסטיים, החל מתורת הגרפים למידול בסיסי של רשת ועד ל-ERGM למידול אקספוננציאלי של רשת.
היסטוריה

שורשיו התאורטיים של חקר הרשתות החברתיות מונחים בעבודתם של סוציולוגים מוקדמים כגון גאורג זימל ואמיל דורקהיים, שכתבו אודות החשיבות שבעיון בדפוסי יחסים שמחברים בין סוכנים חברתיים. מדעני חברה החלו להשתמש במושג "רשתות חברתיות" באיבה של המאה ה-20 כשכוונתם לכל מערכת יחסים מסובכת בין חברי מערכות חברתיות מכל קנה מידה שהוא, מהרמה הבין-אישית ועד לרמה הבין-לאומית. בשנות השלושים של המאה ה-20, יעקב מורנו והלן ג'נינגס הנהיגו לראשונה שיטות ניתוח רשתי בסיסיות.
מורנו היה בין הראשונים להשתמש בסוציוגרם כשמיפה קשרי חברות בין תלמידים בבתי ספר יסודיים בארצות הברית.
בשנת 1954 החל ג'ון ארונדל ברנס לעשות שימוש במושג דרך קבע כשם לדפוסי קשרים, כאשר הוא כולל בתוכו רעיונות שעד אז היו שכיחים הן בקרב הציבור והן בתחום מדעי החברה: קבוצות (דוגמת שבט או משפחה) וקטגוריות חברתיות (כמו מגדר ושיוך אתני). מלומדים וביניהם רונלד ברט, קתלין קארלי, מארק גרנובטר, דייוויד קראקהרדט, אדוארד Laumann, Anatol רפופורט, בארי ולמן, דאגלס ר לבן, הריסון לבן התרחב השימוש השיטתי רשת חברתית ניתוח. גם במחקר של ספרות, ניתוח רשת הוחל על ידי Anheier, Gerhards ורומו, Wouter דה Nooy, ו-Burgert Senekal.
חלוצי המידול המתמטי של הרשתות היו פול ארדש ואלפרד רניי (במידול הרשת האקראית), ומנגד, חלוץ המחקר הסוציולוגי והסוציומטי ברשתות החברתיות (בהגדרת מדדי המרכזיות ברשתות) היה לינטון פרימן שנחשב למפתח מדדים רשתיים מרכזיים כדוגמת Betweenness Centrality, Freeman Centralization ועוד, תוך שבמאמרו המרכזי בתחום הראה שלא די בניתוח הפרטים ברשת על פי מס' הקשרים הישירים היוצאים מהם לשאר חברי הרשת, היות שבכל רשת חברתית ישנם לפחות שני אנשים עם אותו מס' קשרים (ובדרך כלל יש הרבה יותר בעלי מס' קשרים זהה) ולכן יש צורך להגדיר מדדי מרכזיות נוספים המביאים בחשבון גם את מיקום הפרט בתוך הרשת, קרבתו לפרטים אחרים (הנמדדת בסכימת המסלול הקצר ביותר לפרטים האחרים ברשת), מידת התיווך שלו (ברוקריות) וכו'. כמו כן Freeman היה הראשון שהגדיר, במאמרו המרכזי משנת 1977, את מדד צפיפות הרשת כיחס בין מס' הקשרים בפועל חלקי מס' הקשרים הפוטנציאלי האפשרי.
כניסת אתרי הרשתות החברתיות כדוגמת פייסבוק איפשרו לבצע ניתוח רשתות חברתיות על נתוני עתק (Big Data) של מיליוני צמתים וקשרים ברשת. התפתחות זו איפשרה הרחבה של תאוריות סוציולוגיות, פסיכולוגיות, סטטיסטיות והתנהגותיות לתחום העולם הדיגיטלי.
דוגמאות למחקרים מפורסמים בתחום חקר הרשתות החברתיות

הניסוי של סטנלי מילגרם על שש דרגות של הפרדה.
"עוצמתם של קשרים חלשים" של הסוציולוג האמריקאי מארק גרנובטר.
מחקרו של ויין זכארי על קשרים במועדון קראטה (אנ') בשנות השבעים של המאה ה-20 שבמהלכו התפצל המועדון לשתי חבורות. זכארי עשה שימוש באלגוריתם זרימה מקסימלית - חתך מינימלי מתורת הגרפים כדי להדגים שניתן היה לחזות את הפיצול.
מדדים בניתוח רשתות חברתיות

את המדדים ניתן לסווג למדדים ברמת הצמת/ים, מדדים ברמת הקשת/ות, מדדים ברמת הקבוצה/קהילה ומדדים ברמת הרשת כולה.
מדדי צמתים

מרכזיות (אנ'): מכמתת את חשיבותו והשפעתו (במובנים שונים) של צומת מסוים או של קבוצה מסוימת בתוך רשת.
המדדים הנפוצים לצומת בהם נעשה שימוש בניתוח רשתות חברתיות.:
דרגה או Degree - מספר הקשרים הנכנסים לצומת מתוך צמתים אחרים ברשת
דרגה נכנסת (בגרף מכוון) - מספר הקשרים הנכנסים לצומת מתוך צמתים אחרים ברשת
דרגה יוצאת (בגרף מכוון) - מספר הקשרים היוצאים מהצומת ומחברים אותו לצמתים אחרים ברשת
דרגה ממושקלת (בגרף ממושקל) – סכום הקשרים של הדרגה היוצאת והנכנסת.
Betweenness Centrality - מודד עד כמה צומת מסוים מקשר בין צמתים אחרים, שאילולא הוא היה מחבר אותן, צמתים אלו לא היו מקושרים זה עם זה. נמדד על ידי חישוב סך כל המסלולים הקצרים העוברים דרך הצומת ברשת.
בהקשר חברתי מדד זה יכונה "גשריות":
גשר (Bridge (graph theory)): אדם אשר קשריו החלשים ממלאים חור מבני (Structural holes), ומספקים את הקשר היחידי בין שני פרטים או גושים. מושג זה כולל גם את המסלול הקצר ביותר כאשר המסלולים הארוכים מדי אינם יעילים כתוצאה מחשש לעיוות המסר או כשל במסירתו.
Closeness Centrality - מודד עד כמה צומת קרוב בממוצע לכל שאר הצמתים ברשת.,
מדד וקטור עצמי (Eigenvector Centrality) - מודד עד כמה הצומת מקושר לצמתים אחרים בעלי דרגה גבוהה.
מדדי צמתים > מדדי קשרים

ברשתות מסומנות, סימן חיובי מייצג קשר חיובי (ידידות, ברית, אהבה) ואילו סימן שלילי מייצג יחס שלילי (שנאה, יריבות, כעס).
ניתן להשתמש בגרף מסומן כזה כדי לחזות מראש את התפתחות הרשת בעתיד. לפי תאוריית האיזון (Balance theory), מערכת מאוזנת מוגדרת כמעגל (מערכת שבה ניתן להגיע מכל צומת לעצמו בלי לחזור על קשתות) שבו מכפלת כלל הסימנים חיובית, ומערכת בלתי מאוזנת היא מעגל בו אותה מכפלה היא שלילית. לפי תאוריית האיזון, מערכת בלתי מאוזנת היא בעלת סבירות גבוהה יותר לשינוי דעתם של חלק מהחברים בה על חברים אחרים. לדוגמה, אם A ו-B מקיימים בניהם קשר חיובי ו-B ו-C גם הם מקיימים יחס חיובי, אבל C ו-A מקיימים יחס שלילי, קיים סבירות גבוהה שהמערכת תהפוך לבלתי יציבה, לדוגמה אם רק בין A ל-B ישנו יחס חיובי ואילו ל-A ול-B יחס שלילי ל-C. אם כן, ניתן להשתמש ברעיון של מערכות יציבות ובלתי-יציבות ככלי לניבוי עתידה של רשת.
בהקשר של מחקרים חברתיים, קשר חזק נקשר להומופיליה קרבה וטרנזיטיביות. קשר חלש נקשר עם גשרים.
את עוצמת הקשר מבטאים על ידי מתן ציון מספרי לקשר. עוצמת הקשר ברשת יכולה להיות מנורמלת (בין 0 ל-1) או יכולה להופיע כעוצמה לא מנורמלת (המספר הממשי לדוגמה: כמות השיחות בין 2 אנשים בטלפון).
מולטיפלקסיות: מספר האופנים שבהם מתקיים קשר. למשל, לזוג אנשים שקיימת ביניהם חברות ובנוסף לכך הם גם חולקים מקום עבודה משותף יש מולטיפלקסיות של 2. הוצעה תלות בין חוזק הקשר לבין מולטיפלקסיות שלו.
הומופיליה: המידה שבה פרטים ייצרו קשרים עם הזולת אם הוא דומה להם, לעומת מצב שבו הוא שונה מהם. דמיון מוגדר כשוויון מגדר, גיל, עיסוק, סביבה חינוכית, מעמד, ערכים או כל מאפיין בולט אחר.
סגירת משולשים (Triadic Closure): מדד של השלמות של שלישיות המקיימות ביניהם יחסים. ההנחה של פרט שקיימת בקבוצה בה הוא חבר מעגליות רשתית (כלומר, שחבריו מיודדים) נקראת טרנזיטיביות, והיא תוצר של הצורך של הפרט או המצב בסגירת-מעגל קוגניטיבית.
קרבה (Propinquity) (אנ'): נטייה של פרטים ליותר קשרים עם פרטים אחרים שקרובים אליהם גאוגרפית.
מדדי צמתים > מדדי רשת (המתייחסים למבנה הרשת בכללותה)

צפיפות (אנ'): היחס בין כמות הקשרים הישירים ברשת לבין המספר המרבי של קשרים אפשריים כאלה.
לדוגמה, אם ישנם 21 משתתפים, המספר הגבוה ביותר של קשרים פוטנציאליים למשתתף הוא 20. הצפיפות הגבוהה ביותר היא 100% (במקרה דנן 20/20); צפיפות של 5% משמעותה שקיים רק קשר אחד מתוך כלל הקשרים האפשריים (1/20).
מרחק: המספר המזערי ביותר של קשרים שנצרכים על מנת לחבר בין כל שני פרטים ברשת. כפי שהרעיון הופץ על ידי סטנלי מילגרם בניסוי העולם קטן ובמושג של שש דרגות של הפרדה.
חורים מבניים: חוסר בקשרים בין שני חלקים של רשת. זיהוי וניצול של חור כזה עשוי להעניק ליזם יתרון תחרותי. המושג הזה פותח על ידי רונלד בורט (Ronald Stuart Burt) ולפעמים הוא מוצג כתפישה אלטרנטיבית של הון חברתי.
מדדים נאיביים כגון: מספר הצמתים, מספר הקשרים, מספר הקשרים ההדדיים, מספר הקשרים העצמיים (צומת מקושר לעצמו)
מודולריות - מדד הבודק עד כמה הרשת ניתנת להגדרה על ידי קהילות.
ניתן לעשות שימוש במדד הממוצע של הצמתים ברשת (למשל Betweenness ממוצע או Closeness ממוצע על פני כל הרשת וכדומה).
מדדי צמתים > מדדי קבוצות וקהילות

שימוש בניתוח רשתות חברתיות מאפשר לזהות 'מעגלים חברתיים' על בסיס הקשרים של הצמתים המייצגים את הפרטים בקבוצה ולזהות את מידת הליכוד שלה גוש מלוכד. קבוצה המגיעה ללכידות מקסימלית מוגדרת כ'קליקות' (Clique), כלומר, לכל פרט יש קשר ישיר לכל פרט אחר בקבוצה.
לכידות קבוצתית מתייחסת למספר המינימלי של צמתים שבהיעדרם תתפרק הקבוצה.
מדדים נוספים לקהילות:
Reciprocity (הדדיות) - עד כמה הקשרים בין חברי הקהילה הם הדדיים,
Density (צפיפות) - עד כמה מנוצל פוטנציאל הקשרים של כל חברי הקהילה לדבר עם כולם.
ניתן לעשות שימוש במדד הממוצע של הצמתים בקהילה (למשל Betweenness ממוצע או Closeness ממוצע על פני כל הקהילה וכדומה).
ויזואליזציה של רשתות

| --- | --- |
 :  ראו גם – רשת חברתית, רשת חברתית מקוונת
ייצוג ויזואלי של רשתות חברתיות הוא חשוב מפני שהוא מסייע להבין אינטואיטיבית את הנתונים שנאספו על אודות הרשת, וכן להנגישם בצורה נוחה למתבונן. מספר רב של שיטות וטכניקות להצגה ויזואלית של מידע שהושגה באמצעות ניתוח רשת הוצג לאורך השנים. תוכנות מחשב ניתוחיות מציעות כלים לוויזואליזציה כזו. הרשתות נחקרות על ידי פריסתן בדרכים שונות, ועל ידי הוספת ערכי צבע, גודל ותכונות מתקדמות אחרות לצמתים השונים. ייצוג ויזואלי של רשתות הוא אמנם כלי רב-עצמה ושימושי למי שמעוניין להציג מידע מורכב וסבוך, אבל יש לשים לב לכך שהצגת רשתות באמצעות ייצוג חזותי בלבד עלולה להוביל לחוסר דיוק או לפספוס של תכונות רשתיות שהיו נתפסות באמצעות ניתוח כמותי. תוכנות הוויזואליזציה המובילות הן NodeXL, Gephi, UciNet וכו'.