שבת
הערות שוליים

↑  שבת או כיפור באתר הידברות
↑  שנאמר בראשית, ב', ט"ו "לְעָבְדָהּ וּלְשָׁמְרָהּ", לעבדה - "ששת ימים תעבוד", ולשמרה - "שמור את יום השבת לקדשו". בראשית רבה, ט"ז, ד'
↑  אמרו חז"ל: "שקולה שבת כנגד כל המצות" (שמות רבה, פרשה כ"ה, פסקה י"ב).
↑  קדושתה - טעם שבת בראשית, בה יתר שכינה ונשמה - קבועה כמחזוריות טבעית, בלתי תלויה באדם.
↑  ”חֹדֶשׁ וְשַׁבָּת קְרֹא מִקְרָא” (ספר ישעיהו, פרק א', פסוק י"ג); שמואל דוד לוצאטו, פירוש על שמות פרק יב, באתר הניווט בתנ"ך; הרב אלחנן סמט, והיה מדי חדש בחדשו - הפטרת שבת ראש חודש, באתר ישיבת ברכת משה
↑  ספר הכוזרי מאמר שני עמ' ס 119.
↑  ”מְחַלְלֶיהָ מוֹת יוּמָת כִּי כָּל הָעֹשֶׂה בָהּ מְלָאכָה וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מִקֶּרֶב עַמֶּיהָ” (ספר שמות, פרק ל"א, פסוק י"ד)
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק א', הלכה א'
↑  אינו יודע שיש איסור שבת, או אינו יודע שמלאכה זו אסורה בשבת, או אינו יודע שהיום הוא שבת.
↑  פרופ' ג'ייקוב ל' רייט, כיצד ומתי הפך יום המנוחה השביעי לשבת?, באתר "התורה", וראו גם השבת ומקבילותיה בתרבויות העולם בהמשך הערך
1 2  ראו, קונקורדנציה: שבת, בחיפוש חלקי מילים, אתר סנופי קונקורדנציה
↑  היחס בין לוח זה לשבת מודגש בספר היובלים, פרק ו'.
↑  ד"ר יום-טוב לוינסקי, אנציקלופדיה של הווי ומסורת ביהדות (1975), כרך ב', עמ' 740-41
↑  "זיכרון למעשה בראשית - המועיד לאדם תפקיד בעולם", פרופסור אליעזר שביד, השבת במדינת ישראל, בהיום השביעי, תל אביב (2001)
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ז, עמוד ב' ובתוספות שם דיבור המתחיל למען תזכור
↑  עמנואל לוינס, תשע קריאות תלמודיות (2001), עמ' 185.
↑  פילון, חיי משה ב
↑  "אמר ר' יוחנן משום רשב"י: כל המצוות שנתן הקב"ה לישראל, נתן להם בפרהסיה, חוץ משבת שנתן להם בצנעא, שנאמר: 'ביני ובין בני ישראל אות היא לעולם'. ומה נתן להם בצנעא? את הנשמה היתרה, דאמר ר' שמעון בן לקיש: נשמה יתירה נותן הקב"ה באדם בערב שבת, ולמוצאי שבת נוטלין אותה הימנו, שנאמר: 'שבת וינפש'. כיון ששבת ונסתימה השבת ווי אבדה נפש" (ביצה טז, א).
↑  נשמה יתרה של שבת, אתר ישיבה.
1 2  גדולה שבת שנתקדשה בשלש קדושות: מעשה, דיבור ומחשבה, אתר 'שומר שבס'
↑  "הבחינה החיובית בקדושת השבת היא ההתייחדות לעבודת ה'. האדם משתחרר מן השעבוד לצורכי קיומו כדי לעבוד את בוראו. עליו להכיר את אדנות הבורא על הבריאה ועליו, כדי להכיר את מקומו בעולם ואת משמעות העבודה שהוא עובד", פרופסור אליעזר שביד, השבת במדינת ישראל, בהיום השביעי, תל אביב (2001)
↑  חלק ממסורת זו מוצג בספר היובלים (נ ח-יב).
↑  "פנים רבות לה לשבת, כל תפוצה ומנהגיה, כל עדה ודרכיה. המשותף לכולם הוא שיום השבת הוא יום המובדל בקדושה משאר הימים - כפי שנאמר "בכלל זכור את יום השבת לקדשו, שצריך לזכור אותו ולקדשו בין בכניסתו ובין ביציאתו, בכניסה בקידוש וביציאה בהבדלה, לומר שהוא מובדל בקדושה בראש ובסוף משאר ימים" (משנה ברורה, סימן רצו, ס"ק א)". השבת ביהדות המתקדמת, אתר 'התנועה ליהדות מתקדמת'.
↑  "היהדות המתקדמת רואה את "מנוחת השבת" בבחירת "עשיה" שהיא היא שמייחדת את היום הזה מימי החול... פעילות, שבהזדמנות אחרת היא פעילות של פנאי בלבד, הופכת להיות ביטוי של שבת כשהיא נעשית במודע כהשלמה לפעילויות הקודש, שהן חלק מהמסורת היהודית." השבת ביהדות המתקדמת, אתר 'התנועה ליהדות מתקדמת'
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק ג'
↑  ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק ג'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף צ"ו, עמוד ב'
↑  ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק כ"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף ח', עמוד ב'
↑  ספר במדבר, פרק ט"ו, פסוק ל"ה
↑  ספרי שמות טו לב
↑  ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוקים כ"א–כ"ב, ספר נחמיה, פרק י"ג, פסוק ט"ז
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ב
↑  ספר נחמיה, פרק י"ג, פסוק ט"ז
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ח, פסוק י"ג
↑  משנה, מסכת שבת, פרק ז', משנה ב'
↑  משנה, מסכת תמורה, פרק ב', משנה א'.
↑  הרמב"ם פסק את דין התוספת רק לגבי יום הכיפורים ולא לגבי שבת.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ח, עמוד ב'
↑  הרב מרדכי אליהו, הכנות לשבת במחשבה בדיבור ובמעשה, "קול צופיך" גיליון 388, באתר 'Yeshiva.org.il'
↑  ספר שמות, פרק ל"א, פסוקים ט"ז–י"ז
↑  תפילה זו משתנה בין שלוש תפילות השבת, להוציא הסיום ('רצה נא במנוחתנו') והחתימה ('מקדש השבת') שהם קבועים.
↑  פסוקים אלו נאמרים גם בתפילה עצמה ובקידוש.
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קי"ט, עמוד ב'
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רס"ח, סעיף ד', ט
↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רס"ח, סעיף י"ג
↑  לדוגמה, סידור התפילה של הקהילה הרפורמית בהמבורג מכיל את הנוסח "למשה ציוית" לתפילת מוסף של שבת (כבמנהג תימן וספרד הקדום) במקום "תכנת שבת" (שהוא הנהוג כיום ברוב העדות) תוך השמטת אזכור הקורבנות בו הם רואים רעיון ישן ובלתי מתקדם ברוחו.
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רצ"א, סעיף ב'
↑  מנהג זה שגור היה כבר מימי התלמוד (שבת קיח-קיט). ראו גם,מגן אברהם סימן רמב
1 2  יום-טוב לוינסקי, אנציקלופדיה של הווי ומסורת ביהדות, כרך ב', עמ' 745
↑  מדרש ילקוט שמעוני ויקהל רמז ת"ח. שולחן ערוך אורח חיים סימן ר"צ סעיף ב'.
↑  מתוך: על פרשת דרכים, מאמר נ"א - שבת וציוניות, בפרויקט בן יהודה
↑  אליעזר שביד, השבת במדינת ישראל, מתוך היום השביעי, תל אביב (2001)
↑  דוד פז, עוז אלמוג, שי רודין, השבת בחברה החילונית בישראל, "אנשים" - המדריך לחברה הישראלית
↑  אגרות תרצ"ג, א'תכב, באתר פרויקט בן יהודה. ראו גם ביאליק ו"עקת הריקנות התרבותית והדתית" בארץ-ישראל, באתר הארץ.
↑   אורלי אילני, מאבקים ציבוריים בנושא השבת, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
1 2  אליעזר שביד, השבת במדינת ישראל, מתוך היום השביעי, תל אביב (2001)
↑  יאיר שלג, אחרי שהכירו את ארון הספרים היהודי, החילונים רוצים גם להתפלל, באתר הארץ, 9 ביוני 2006
↑  חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון מס' 18), התשע"ח-2018, ס"ח 2725 מ-21 ביוני 2019
↑  הצעת חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (חוקי עזר בעניין פתיחתם וסגירתם של עסקים בימי מנוחה), התשע"ח-2018, באתר הכנסת
↑  שחר אילן, דרעי החליט שלא לאשר חוקי שבת בחמש ערים, באתר כלכליסט, 5 באוגוסט 2018
↑  עקיבא ווייס, פרסום ראשון: משרד הפנים דחה חוקי עזר עירוניים לעקיפת חוק המרכולים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 באוגוסט 2018
↑  מתוך הוראות הפיקוד העליון מאתר צה"ל, סעיף 3.0903. ראו, שבתות ומועדי ישראל בצה"ל
↑  ראו, בט"ש בשבת ובמועד - הנחות הלכתיות, הרבנות הצבאית הראשית
↑  פליקס פריש, בצה"ל מציגים: טלפון שומר שבת, באתר nrg‏, 3 בינואר 2006
↑  הל' רוצח ושמירת נפש, פרק י"א הלכה ד
↑  הרב יהושע בן מאיר, תוקפם של הוראות בטיחות בצה"ל אתר דעת, מכללת הרצוג ללימודי יהדות ורוח
↑  יום זה כונה גם בשם "אוּם נוּח לבּ" - 'יום מנוחת הלב' - שמשמעותו הרווחת הייתה: יום פיוס לבם של האלים על ידי פולחנם. ראו, קאסוטו, פירוש ספר בראשית, מאדם ועד נח, עמ' 43, או בנימין אופנהיימר, שבת - שמיטה - יובל: מקורן ומשמעותן של שבת שמיטה ויובל , באתר 'מקראנט'
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ב.
↑  THE 364-DAY “QUMRAN' CALENDAR AND THE BIBLICAL SEVENTH-DAY SABBATH: A HYPOTHESIS SUGGESTING THEIR SIMULTANEOUS INSTITUTIONALIZATION BY NEHEMIAH.
↑  ראו גם, בנימין אופנהיימר, שבת - שמיטה - יובל: מקורן ומשמעותן של שבת שמיטה ויובל , אתר 'מקראנט'
↑  K.A.D. Smelik, The Literary Structure of the Yavneh-Yam Ostracon, Israel Exploration Journal, 1992, in JSTOR
↑  ד"ר יום-טוב לוינסקי, אנציקלופדיה של הווי ומסורת ביהדות, כרך ב', עמ 741
↑  יוספוס פלביוס, נגד אפיון, מאמר שני, פרק לט.
↑  כך מובא בספר דורות הראשונים, כרך א, פרק ה, מחבר: יצחק אייזיק הלוי,"...ובתוך הדברים בא שם באות 12: "בימי משרת הפריטאן ארטעמאן האימפעראטער דאלאבעלא אל הסענאט ואל המאגיסטראט ואל העם מעפעזוס (העיר הראשה Ephesus באסיא) אלכסנדר בנו של טהעאדארוס שלוחו של הורקנוס בן אלכסנדר ינאי הכהן הגדול ונסיך היהודים הודיע לי כי היהודים לא יוכלו לקחת חלק בין צבא המלחמה, מפני כי ביום השבת לא יוכלו לשאת כלי זיין(ט"ו) וללכת בשבת (חוץ לתחום) וגם לא יוכלו למצוא שם מאכלות המותרות להם על פי החק ועל פי מנהגם, כי על כן הנני נותן להם חופש מעבודת הצבא ככל אשר עשו להם גם כל ההולכים לפני וכו׳ והנני מצווה לפרסם פקודתי זאת בכל עיר."
↑  פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, עמ' 123.
↑  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק כב; השוו גם: קדמוניות היהודים, ספר יב, סעיפים 4–7, שם מכנה אגאתרכידס את השבת (בתרגום אברהם שליט) "אמונה תפלה".
↑  Plutarch, De Supestitione, section 3; section 8
↑  Plutarch, Quaestiones Convivales, Book IV, chapter 6, section 2; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, יין, עמ' 136 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
1 2  יוסף בן מתתיהו, נגד אפיון, מאמר שני, פרק ב.
↑  אריה כשר, (יוספוס פלאוויוס) נגד אפיון, כרך שני, פירוש לספר שני, פרק ב, הערה 26, עמ' 300.
↑  פומפיוס טרוגוס, היסטוריה פיליפיקה, ספר 36, פרק 2.
↑  טאקיטוס, דברי־הימים, ספר חמישי, פרקים ג-ד; תרגום מרומית: שרה דבורצקי.
↑  אוגוסטינוס, עיר האלוהים, ספר 6, פרק 11; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, עמ' 128 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  סנקה, מכתבי מוסר, צה (סעיף 47); בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, אור, עמ' 136 (תרגום מרומית: אהרן קמינקא).
↑  רחל בירנבאום, יובנאליס: הסטירות, סטירה יד, טור 105, עמ' 298.
↑  רחל בירנבאום, יובנאליס: הסטירות, סטירה ו, טורים 157–160, עמ' 134.
↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ט', משנה ה'.
↑  דבורה גילולה, הלצות על יהודים בספרות הרומית (מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי, כרך תשמ"ו), ח. יובנאליס, עמ' 31.
↑  Rutilius Namatianus, De Reditu Suo, I, 391-398; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, עמ' 129–130 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  Meleager, no. XXVI; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, קור, עמ' 137 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  Brevis Expositio in Vergilii Georgica, I, 336; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, קור, עמ' 137 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  Rutilius Namatianus, De Reditu Suo, I, 389; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, קור, עמ' 137 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  Vettius Valens, Anthologiae, II, 28-29
↑  M. Stern, Greek and Latin Authors on Jews and Judaism, Vol. II: CV. Vettius Valens, p. 174
↑  Tibullus, Elegiae, Liber I, 3:18
↑  פרונטינוס, תחבולות מלחמה, ספר שני, 1, 17.
↑  Cassius Dio, Historia Romana, XXXVII, 16, 2-4; 17, 3; XLIX, 22, 4-5
↑  Horatius, Sermones, I, 9:63-72
↑  אובידיוס, אמנות האהבה, א, 76, 416-413; רפואות האהבה, 220-217.
↑  Pliny the Elder, Naturalis Historia, XXXI, 18, השוו לסמבטיון.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, ספר ז, פרק ה, פסקה א.
↑  Persius, Saturae, V, 179-184; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, אור, עמ' 134–135 (תרגום מאנגלית: להד לזר).
↑  מנחם שטרן, מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני, עמ' 472.
↑  סטראבון, גאוגרפיקה, ספר 16, פרק 2, סעיף 40.
↑  פטרוניוס, Fragmenta, no. 37; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, יום צום, עמ' 133; תרגום מאנגלית: להד לזר.
↑  Martialis, Epigrammata, IV, 4; בתוך: פטר שפר, יודופוביה, פרק 4 שבת, יום צום, עמ' 133.
↑  סויטוניוס, חיי שנים־עשר הקיסרים, אבגוסטוס האלוהי, 76; תרגם מרומית: אלכסנדר שור.
↑  השבת בחברה החילונית בישראל
| סדר השבת |
| --- | --- | --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |  |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |  |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |  |
פורטל שבת ומועדי ישראל
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548640505171  PLWABN: 9810539388605606  BnF: cb11968784t (data)  GND: 4178803-5  LCCN: sh85116179  LNB: 000113997  NDL: 001096013  NKC: ph210487 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
”זכור את יום השבת” בפפירוס נאש, המאה השנייה לספירה
חלה ונרות שבת.
הדלקת נרות בכל בית מציינת את כניסת השבת.
חלה מונחת על צלחת הגשה לשבת שעליה כתוב "זכור את יום השבת לקדשו"
הבדלה – הברכה על היין, תחריט על עץ מהמאה ה-14.
צלחת חמין, מאכל נפוץ לשבת בכל עדות ישראל
לויתן זיז ושור הבר, ציור קיר, 1238, אולם (גרמניה)
ציור גרמני מהמאה ה-19 המתאר יהודים נאספים מחוץ לבית-כנסת בשבת.
כרזה של עיריית תל אביב נגד "חילול שבת בפרהסיה", 1933
רחוב רבי עקיבא בבני ברק בשבת
"שבתרבות" – הלחם בין המילים "שבת" ו"תרבות" – היא אירוע פתוח לקהל, בו מתקיימות שיחות עם אנשי ציבור בנושאי תרבות ואקטואליה. אירועים אלו הם מהמאפיינים של השבת החילונית. בתמונה: הזמנה בלוח מודעות ציבורי ל"שבתרבות" בבאר שבע, 2013.
שלט בתחנת דלק המדווח שהיא סגורה בשבת
הדרך לכותל המערבי חסומה למכוניות בשבת
מודעה משנת 1911 באונטריו, המפרטת מספר חוקים האוסרים באופן גמור כל עבודה ביום המנוחה.