stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרדכי מייזל
קורות חיים

נולד לשמואל מייזל ברובע היהודי של פראג. בשנת ה' רפ"ח.  בצעירותו נרדפו יהודי פראג בידי פרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה על רקע קנאות דתית-נוצרית, והוא ומשפחתו יחד עם שאר יהודי פראג נאלצו לעזוב פעמיים את העיר באופן זמני. מקור עושרו הרב שאפשר לו מאוחר יותר להיות פטרונה הכלכלי של יהדות פראג ולסייע לקיסרי האימפריה הרומית הקדושה במיוחד ב"מלחמות העות'מאניות", אינו ידוע.
יחד עם אשתו הראשונה חוה בנה את בית העירייה היהודית בפראג (שעודו קיים כיום) ואת "בית הכנסת הגבוה" בפראג שבו שכן בית הדין של הקהילה. עם אשתו השנייה, פרומט, בנה מייזל בין השנים 1590–1592 את בית הכנסת מייזל הקרוי על שמו ואת "הקלויז" המקומי ששימש את החברה קדישא המקומית. הוא ונשותיו תרמו למוסדות הקהילה כסף רב, שיפצו את הרובע היהודי והביאוהו לסטנדרטים המודרניים של אותם ימים, ריצפו את רחובות הרובע כולם, ובנו בית מרחץ ושירותים קהילתיים נוספים. במקביל תמכו בשכבות החלשות שבקהילה, במתן צדקה.
כך מתאר ההיסטוריון והמתמטיקאי בן הקהילה, דוד גנז בכרוניקה ההיסטורית שלו "צמח דוד" בהתלהבות, את פעילותו של מייזל בקהילה:
מרדכי מייזיל אחד מכותלי ועמודי בית המדרש, ראש הנדיבים ואב לאביונים הדורש טוב לעמו ורצוי לרוב אחיו, ראש המשביר אשר גדולת מעשיו ראוים להכתב. ראיתי להזכיר מקצת מעשיו בחתימת ספר זה שיהו נזכרים בכל עיר ועיר דור ודור משפחה ומשפחה וזכרו לא יסוף מזרעינו על כל הטובות והצדקות שעשה עמנו פה ק"ק פראג:

הוא בנה מממונו את בית הכנסת הגבוה, בית מקדש מעט, לכבוד ולתפארת. גם התנדב כמה ספרי תורות עם כלי קודש מכסף ומזהב מעשי חושב, מהם בקהלתנו מהם למדינת פולין מהם לירושלים עיר הקודש.

גם בנה את בית המרחץ להקהל, גם בנה את מקוה המים בית הטבילה, גם בנה את ההקדש לאביונים ועניים מרודים, גם עשה רצפת אבנים על כל שטח קריית חוצות היהודים, הכל על כספו והוצאותיו. על כל אלה הדברים התנדב לבו ובנה עוד בית הכנסת הגדולה צבי תפארת אשר אין דוגמתה ביופי בכל תפוצות ישראל והעמידה על כ' עמודים כולם אבני גזית... חישבו שהוציא בבנינו יותר מעשרת אלפים טאלר.
כל הדברים הנזכרים הם דברים כלליים, והדברים הפרטיים עצמו מספר, כי לא יכילם ספר, כל צדקת ה' אשר עושה:

בכל יום ויום הוא מחזיק התורה ולומדיה בעזר וספוק רב מכבד תלמידי חכמים במתנות ומנחות יפות, הלא פרס לרעבים לחמו ובערבי ימים טובים נותן לעניים שור אבוס וקמח ושומן ושאר דברים הצריכים לעניים מרודים כחומה נשגבה. מלוה כספו לעניי עירנו למחייתם, בחנוכה שעבר הלוה להם בפעם אחת ח' מאות טאלר...כל שנה הוא משיא שתי בתולות על פי הגורל... עולה סך נדבותיו במשך ב' שנים יותר מנ' אלפים (50,000) טאלר.
מייזל מימן חלק ניכר ממלחמותיו של קיסר האימפריה הרומית הקדושה, רודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה בעות'מאנים, ובתמורה לשירותיו הנאמנים הבטיח לו הקיסר כי יוכל להוריש את נכסיו לאחר מותו למי שירצה, ללא התערבות הקיסר וללא החרמת נכסיו.
מייזל נפטר בט' באדר ב' ה'שס"א, 13 במרץ 1601, ונקבר בבית הקברות היהודי העתיק בפראג. מצבת קברו חודשה שלוש פעמים: בשנים ה'תפ"ה, ה'תקי"ט וה'תר"י.
לאחר פטירתו ללא ילדים, החרים רודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה את כל הונו שנאמד ב-500,000 זהובים, בתואנה שליהודים אין אזרחות בתחומי הקיסרות, מעמדם זהה לזה של שבויים ולפיכך אין חלים עליהם דיני ירושה. זאת למרות הבטחה שקיבל לפיה יוכל להוריש את נכסיו לבני אחיו. לאחר לחץ של עשירי הקהילה שרמזו כי ייתכן שבשל התקדים ייאלצו לעזוב את העיר ולהציל את רכושם, הסכים להקצות לאלמנתו פרומט קצבה של 4,000 זהובים.
בתרבות

דמותו של מייזל מככבת בפסאודואפיגרפיה "נפלאות מהר"ל" (פיטרקוב 1909) של הרב יהודה יודל רוזנברג, בפרק י"ב של הספר מתואר "מופת הראשון של המהר"ל על ידי הגולם" ובו נשלח הגולם מפראג להציל את מייזל מעלילת דם שרקם נגדו "טבח ערל אחד" שהיה חייב לו סכום כסף גדול וחשב להיפטר בדרך זו מחובו.
הערות שוליים

↑  "פרומט מייזל", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית).
↑  שי"ר, מכתב, בתוך: קלמן ליעבן, גל עד: קובץ מאה ושבעים כתבי לוחות אבני זיכרון בשדה הקבורה ישן נושן ק"ק פראג יע"א, פראג: דפוס משה הלוי לנדא, ה'תרט"ז, עמ' XL, באתר היברובוקס.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 136773370  ISNI: 0000 0000 5558 2571  LCCN: nr95006062  NKC: zmp20201096992  VIAF: 54036427   WorldCat (עם VIAF): 54036427
טליה טוקטלי

| --- | --- |

טליה טוקטלי (2012)
 לידה:  1 בפברואר 1949 (בת 75) ישראל
 שם לידה:  טליה ציילר
 תחום יצירה:  פיסול
טליה טוקטלי (נולדה ב-1 בפברואר 1949) היא פסלת ואמנית קרמיקה ישראלית. טוקטלי הייתה מרצה בכירה במחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית בבצלאל והחל משנת 2009 היא משמשת כעורכת כתב העת הישראלי "1280°c"‏ (1280 מעלות צלזיוס).
ביוגרפיה

טליה טוקטלי נולדה בשנת 1949. אביה, הנס ציילר, היה ניצול שואה אוסטרי, שהיגר לארץ ישראל בשנת 1939 במסגרת עליית הנוער. המפגש הראשון של טוקטלי עם הקרמיקה היה במסגרת חוג בתקופת לימודיה התיכוניים. לאחר שירותה הצבאי למדה במחלקה לקרמיקה בבצלאל. בין מוריה שם הייתה גדולה עוגן, שהתנסתה באותה עת במעבר מקדרות ועיצוב קרמי לפיסול חופשי בקנה מידה גדול. לאחר סיום לימודי התואר הראשון בשנת 1973, הוסיפה טוקטלי שנת התמחות במסגרת לימודי postgraduate במחלקה לקרמיקה בבצלאל, ובהמשך למדה גם במחלקה לאמנות בבצלאל, שם למדה פיסול אצל יעקב אפשטיין (1976) ורישום אצל יוסף הירש (1985).
לאחר לימודיה יצרה טוקטלי עבודות פיסול פיגורטיביות. בשנת 1987 הציגה תערוכת יחיד במוזיאון הרצליה ובה נכללו פסלים בקנה מידה גדול אשר בדקו "יחסי גוף-קרקע, מתוך צורות מופשטות". במיצב (1988) שהוצג בתערוכה "חומר אחר, קרמיקה עכשווית", בחנה טוקטלי את משמעות מרכיבי העשייה הקרמית בתרבות המערבית, בהציגה קנקן עתיק מאוסף מוזיאון ארץ ישראל, עפר וחרסים מחפירה ארכאולוגית לצד חתיכות פורצלן, שיער ופירות של רימון מצוי מטופלים.
במחצית שנות התשעים של המאה ה-20 החלה טוקטלי ליצור עבודות המתייחסות אל הביוגרפיה המשפחתית שלה. בשנת 1996 הציגה טוקטלי תיבת תצוגה מזכוכית ובתוכה כרית עשויה חומר קרמי. על הכרית הוטל צילה של דוגמת עיטור רקמה, אשר הוטבעה על גבי הזכוכית. עבודות נוספות שיצרה טוקטלי, עשו שימוש בחפצים מתוך הירושה המשפחתית של אביה. פסלוני פורצלן דקורטיביים, כמו גם פריטים משפחתיים אחרים, שימשו מקור לשכפול וליצירה של עבודות שונות. ב"העפלה אל האוורסט" (2006), לדוגמה, השתמשה טוקטלי בפסלון בדוגמת כלב, אשר שוכפל בכמה עותקים שנתלו, בעזרת חוטים צבעוניים, על גבי קיר.
גלריה

שפתליה (פרט), 2009-2012
טכניקה מעורבת
תצוגה בתערוכה בבית האמנים, ירושלים
תערוכות יחיד

1978 - בית אות המוצר, ירושלים
1987 - מוזיאון הרצליה, הרצליה
1989 - "עבודות בחומר 89", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1993 - "תבליטים ופסלים 1991-93", גלריה שרה קונפורטי, תל אביב-יפו
2000 - "ילד ׀ ילדה ׀ חי ׀ צומח ׀ דומם", גלריה עמי שטייניץ, תל אביב-יפו
2000 - "סוויטה לבית בהשאלה", פיסול בשיתוף כוריאוגרפיה של איריס גורן, מקום לאמנות עכשווית אצל דפנה נאור, ירושלים
2006 - "ארס קרמיקה", גלריה פריסקופ, תל אביב-יפו
2009 - "נאום החפץ, עשור", הגלריה הפתוחה, קריית האוניברסיטה הפתוחה, רעננה
2012 - "חברות חדשה", בית האמנים ירושלים
2017 - "אני רואה אותך", (משותפת עם תרצה פרוינד), הגלריה לאמנות גבעת חיים איחוד
2019 - "ראשית צעדיה בארץ", יד יצחק בן צבי, ירושלים
השכלה

1973 - בוגרת המחלקה לעיצוב קרמי, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1974 - התמחות, המחלקה לעיצוב קרמי, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1976 - לימודי פיסול, המחלקה לאמנות, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1985 - לימודי רישום, המחלקה לאמנות, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
הוראה

1981 - אמן-מורה, אגף הנוער, מוזיאון ישראל, ירושלים
1991-1992 - מרצה-אורחת, המחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1994- 2018 המחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
1998-2001 - מרכזת מסלול פיסול, המחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
פרסים

1987 - ציון לשבח, World Triennial Exhibition of Small Ceramics, זאגרב, יוגוסלביה
1996 - פרס עידוד היצירה, המדור לאומנויות פלסטיות, משרד החינוך והתרבות
2012 - פרס העיצוב, מינהל התרבות, משרד המדע התרבות והספורט
2014 - ציון לשבח, פרס על שם מוד פרידלנד, עמותת אמנים יוצרים בישראל
2020 - פרס מוד פרידלנד לאמנות קרמית, עמותת אמנים יוצרים / אגודת אמני הקרמיקה
2021 - פרס מפעל חיים ע”ש מרדכי איש-שלום, בית האמנים, ירושלים.
2024 - פרס שר התרבות לאמנים ותיקים ע"ש אריק איינשטיין בתחום האמנות
הערות שוליים

↑  נעמי טנהאוזר, אני עדיין שולפת אותה מתוכי כשזה נחוץ לי, באתר ערב רב, 29 בינואר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 279293  NLI: 987007517019205171  ULAN: 500477479  VIAF: 308267768   WorldCat (עם VIAF): 308267768
חופש המצפון

חופש המצפון (או חירות המצפון) היא זכות אדם, הקובעת כי כל אדם רשאי להחזיק בערכי מוסר התואמים את מצפונו. ערכים אלה אפשר שיתקיימו בזיקה לאמונה דתית או אידאולוגית.
חופש המצפון קובע כי לכל אדם הזכות להכריע בין טוב לרע ולפעול בהתאם להכרעה זו, וזאת בכפוף לחוקי המדינה  התקפים בזמן ובמקום.
מדינות מיישמות זכות זו ברמות שונות. ישנן מדינות המכירות בחופש המצפון בצורה רחבה, ויש כאלו שאינן מכירות בו או מכירות בו בצורה מוגבלת. דוגמה לתחום הקשור לחופש המצפון היא פציפיזם, שיש מדינות המכירות בזכותם של אזרחים לנהוג על פי מצפונם ויש כאלו שלא.
חופש המצפון בא לידי ביטוי בסעיף י"ח של ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם:
כל אדם זכאי לחירות המחשבה, המצפון והדת. חירות זו כוללת את הזכות להמיר את דתו או את אמונתו ולתת ביטוי לדתו או לאמונתו – לבדו או בציבור, ברשות היחיד או ברשות הרבים, דרך הוראה, נוהג, פולחן ושמירת מצוות.
הפילוסופית מרתה נוסת'באום גורסת כי יש לכבד את המצפון של אנשים כחלק מחובתו לכבד את יכולתם של אנשים לבצע שיפוטים מוסריים, ולכן נדרשת יותר מסובלנות לחופש המצפון. הפילוסוף בריאן לייטר לעומתה מבקש לטעון כי הטעמים שנוסבאום מציגה יותר מתאימים לכבוד מסוג "recognition respect" (כבוד שבהכרה, כאבחנתו של המלומד Darwall), וככזה הם דורשים סובלנות בלבד (להבדיל מ-"appraisal respect"). הנימוק המרכזי לגישתו של האחרון הוא שמצפוניותו של אדם יכולה להביא גם למחויבות פנימית לפעולות איומות, אשר בתורן אינן ראויות לכבוד מסוג הערכה.
חופש המצפון בישראל

חופש המצפון בישראל קיבל ביטוי במגילת העצמאות, בה נכתב כי המדינה שתקום תבטיח בין היתר גם חירות זו:
מדינת ישראל [...] תקיים שוויון זכויות חברתי גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין; תבטיח חופש דת, מצפון, לשון, חינוך ותרבות;
ב"חוקת השיפוט תש"ח" נהוג היה לאפשר פטור מצפוני מפעולות צבאיות, ובמלחמת העצמאות הצבא אף נמנע מלהתעמת מול מי שביקשו לסרב לבצע פעולות מסוימות על-רקע מצפוני. הסעיף בחוקה היה סעיף 76, ולפיו טעמים שבמצפון לא פטרו חייל מעבירה, אך אפשרו הקלה בעונשו:
א. בהתאם לכלל שנקבע בפרק הזה בתקנה 61 – טענת הנאשם כי נאלץ לעבור עבירה בגלל טעמי מצפון, לא תוכל לשחררו מהאחריות לעבירה; לכל היותר יכולה טענה כזו לשמש כמסבה המקילה על העונש.
ב. טעמי מצפון אינם שאלת חוק אלא עובדה, ועל הנאשם לשכנע את בית הדין שאמנם היו לו טעמי מצפון ושגרמו לעבירתו.
ג. טעמי מצפון – פירושם טעמים אשר מקורם ברגשותיו הדתיים או המוסריים של הנאשם או בעיקרי השקפת העולם שלו אבל אינם כוללים טעמים אשר מקורם בדעותיו הפוליטיות גרידא.
סעיף זה היווה פשרה, כאשר נעשו מספר ניסיונות בבית המחוקקים להעביר פטור מלא.  בהמשך, עם קום המדינה, כמעט והכיר בית המחוקקים בפציפיזם, אך לבסוף בוטלה חוקת תש"ח ובמקומה ניתן פטור מצומצם משירות צבאי עבור נשים שיצהירו כי הן מנועות מלשרת מסיבות דתיות.
נכון להיום, ניתן לקבל פטור משירות צבאי מטעמי פציפיזם להלכה, אך מקובל לטעון שאין אפשרות מעשית כזו. עוד רווחת בצבא תופעה של סרבנות "אפורה", במסגרתה הפרט מסרב לבצע פעולות הנוגדות את מצפונו, ובתמורה לשמירה על דיסקרטיות הסירוב נמחל סירובו.
חופש המצפון וחופש דת

בשיטות משפט רבות בעולם, מקובל לחשוב כי בניגוד לחופש המצפון, חופש הדת הוא זכות ייחודית הראויה להגנה מוגברת, בהיותה מקרה מיוחדת של חופש המצפון. כך, למשל, הצ'רטר הקנדי מזכיר חופש המצפון וכן כמה חוקות אירופאיות, אבל כל ההליכים המשפטיים עוסקים בטענות של מצפון דתי. הכוונה במצפון דתי בהקשר זה אינה תחומה לתאיזם, שכן גם דתות שאינן תאיסטיות זוכות להכרה ייחודית זו על-פי התפיסה המקובלת בשיטות המשפט השונות.
המלומד בריאן לייטר במאמרו "Why Tolerate Religion?" בוחן את השאלה האם ישנם טעמים לכבד טעמים של מצפון דתי באופן מובחן מחופש המצפון באופן כללי. מסקנתו היא שאף שיש טעמים היסטוריים להתפתחות זו של הדין, הרי שמבחינה פילוסופית אין טעם להכיר במצפון דתי כמקרה מובחן ממצפון באופן כללי. לייטר מסביר כי אף אם מקבלים את טענותיו, אין בכך כדי להביא לשינוי משפטי, משום שישנם טעמים פרגמטיים להימנע מלהכיר בחופש המצפון באופן כללי – משום שקל הרבה יותר להוכיח מחויבות לדוקטרינה דתית.
ראו גם

סרבן מצפוני
הערות שוליים

↑   תקנות שעת חירום (חוקת השיפוט תש"ח), התש"ח-1948, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  עתון רשמי מס' 20 מיום ד' באלול תש"ח – 8 בספטמבר 1948, תוספת ב', חלק ג' – עבירות עונשין, פרק א'– על האחריות לעבירה (עמ' 117), באתר נבו הוצאה לאור, ‏8 בספטמבר 1948
↑  דב חנין, מיכאל ספרד, שרון רוטברד (עורכים), משפטי הסרבנים: התובע הצבאי נגד חגי מטר, מתן קמינר, נעם בהט, שמרי צמרת, אדם מאור. התובע הצבאי נגד יונתן בן ארצי, הוצאת בבל, 2004.
↑  Sarah Galer, Brian Leiter Discusses "Why Tolerate Religion?", University of Chicago Law School, ‏24.03.2013
↑  https://shows.acast.com/elucidations/episodes/57b49a2f0b5f3f772a760091
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4132798-6  NKC: ph126308
What a Wonderful World

| --- | --- |

 סינגל בביצוע לואי ארמסטרונג
 מתוך האלבום What a Wonderful World
 יצא לאור:  אוקטובר 1968
 סוגה:  מוזיקת פופ
 שפה:  אנגלית 
 אורך:  2:21
 חברת תקליטים:  ABC (ארצות הברית ארצות הברית) HMV (הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת)
 כתיבה:  בוב ת'יל, ג'ורג' דייוויד וייס
 לחן:  בוב ת'יל, ג'ורג' דייוויד וייס
 הפקה:  אלן ווגט
 
"What a Wonderful World" (בעברית: "איזה עולם נפלא") הוא שיר שנכתב על ידי בוב ת'יל וג'ורג' דייוויד וייס. השיר בוצע במקור על ידי הזמר לואי ארמסטרונג ופורסם לראשונה כסינגל בשנת 1968. השיר הגיע לראש מצעדי הפזמונים בבריטניה, אך בארצות הברית לא זכה להצלחה בשל התנגדותו של לארי ניוטון, נשיא תקליטי ABC, שלא רצה את השיר.
לאחר שהשיר הופיע בסרט המצליח "בוקר טוב, וייטנאם", פורסם השיר שוב כסינגל בשנת 1988, והגיע למקום ה-32 במצעד הבילבורד הוט 100. ב-1999 צורפה הקלטת השיר על ידי ארמסטרונג להיכל התהילה של גראמי.
היסטוריה

השיר נכתב על ידי בוב ת'ייל (הרשום כ"ג'ורג' דאגלס") והולחן על ידי המלחין והמבצע ג'ורג' דייוויד וייס. על פי מקור אחד השיר הוצע בתחילה לטוני בנט, שדחה אותו. עם זאת, ריקי ריקארדי, הביוגרף של ארמסטרונג, חולק על קביעה זו. ג'ורג' וייס טוען בספרו שהשיר נכתב במיוחד עבור ארמסטרונג, לאחר שהתרשם מאוד מאישיותו של הזמר ויכולתו לאחד בין אנשים מגזעים שונים. השיר נכתב על רקע הפגנות התנועה האפרו-אמריקאית לזכויות האזרח והמחאות נגד מלחמת וייטנאם, תקופה טעונה מבחינה גזעית ופוליטית בארצות הברית. השיר נכתב בנימה של תקווה ואופטימיות, ומספר על יופיו של העולם, על רגעי האושר בחיי היומיום, ובעל טון אופטימי בכל הקשור לעתיד.
ארמסטרונג הקליט את השיר בלוס אנג'לס, שבה היה באותה עת בהופעה. ההקלטה הייתה אמורה להתחיל בשעה 2:00 לפנות בוקר, לאחר הופעת החצות של הזמר. ארמסטרונג חתם עם תקליטי ABC זמן לא רב לפני כן, ונשיא החברה, לארי ניוטון, הגיע גם הוא להקלטה כדי לצלם את ארמסטרונג. ניוטון רצה שיר ג'אז בקצב סווינג, בסגנון השיר "הלו דולי!" שהיה להיט גדול של ארמסטרונג שלוש שנים מוקדם יותר (והיה השיר המוצלח ביותר של ארמסטרונג לאורך כל הקריירה שלו), כאשר היה חתום בחברת מוזיקה אחרת. ניוטון הופתע כששמע את המקצב האיטי של השיר החדש, וניסה להפסיק את ההקלטה. הוא הוצא מהאולפן וננעל בחוץ, ואז צצה בעיה חדשה: קטרים של רכבות משא שעברו בסמוך צפרו בקול רם, והיה צורך להפסיק את ההקלטה פעמיים ולהתחיל אותה מחדש. ארמסטרונג קיבל את ההפרעות ברוח טובה, ושמר על שלוותו. ההקלטה נמשכה יותר מן הצפוי והסתיימה בשעה 6 בבוקר. כדי לוודא שכל חברי התזמורת יקבלו את מלוא שכרם על השעות הנוספות שביצעו, הסתפק ארמסטרונג ב-250 דולר (כ-2,400 דולר במחירי 2020).
בתחילה נחל השיר כישלון בארצות הברית. לאחר השקתו נמכרו פחות מ-1000 עותקים בשל העובדה שלארי ניוטון לא אהב את השיר וסירב לקדם אותו. בניגוד למצב בארצות הברית זכה השיר להצלחה רבה בבריטניה, הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי והיה לסינגל הנמכר ביותר בבריטניה במהלך שנת 1968. הצלחתו של השיר בבריטניה הפכה את ארמסטרונג לגבר המבוגר ביותר שהגיע לפסגת המצעד, שנשבר רק ב-2009 על ידי טום ג'ונס, שהיה אז בן 68. בארצות הברית הגיע השיר למקום ה-16 במצעד השירים מתחת להוט 100 של הבילבורד. בעקבות ההצלחה הרבה לה זכה הסינגל בבריטניה, הפיקה ABC לבסוף את אלבום האולפן What a Wonderful World.
עם הזמן זכה השיר לפופולריות בארצות הברית. השיר הושמע בפרק של רחוב סומסום ובוצע בפרק של תוכנית החבובות, שצולם ב-1977 ושודר ב-1978; את השיר שר הכלב ראולף, לכלבלב. ב-1978 בוצע השיר בפרקי הסיום של סדרת הרדיו של ה־BBC, מדריך הטרמפיסט לגלקסיה, וב-1981 בוצע השיר בסדרת הטלוויזיה. בסוף שנות ה-80 זכה השיר להצלחה בינלאומית מחודשת לאחר שבשנת 1988 שולבה ההקלטה המקורית של השיר, בביצועו של לואי ארמסטרונג, בסרט "בוקר טוב וייטנאם" (אם כי שילוב השיר בסרט היה אנכרוניזם, שכן הסרט מתרחש ב-1965, שלוש שנים לפני מועד ההקלטה המקורית). בעקבות שילוב השיר בסרט שוחרר השיר שוב כסינגל, שהגיע למקום ה-32 במצעד הסינגלים האמריקני במהלך פברואר 1988. במצעד הסינגלים האוסטרלי הגיע השיר למקום הראשון בסוף יוני 1988. השיר היה גם שיר הסיום של הסרט 12 קופים, ב-1995.
היסטוריה > רשימות כל הזמנים

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| בילבורד | 500 שירי הפופ של כל הזמנים | 283 |  |
גרסאות כיסוי

לאורך השנים הוקלטו גרסאות כיסוי רבות לשיר, כאשר בין המבצעים הבולטים ביותר היו הפליימינג ליפס, איווה קסידי, רוד סטיוארט, סטיבי וונדר, סלין דיון, קין, טוני בנט, ניק קייב, ישראל קמקוויוואולה, ג'ואי ראמון, קני ג'י, קליף ריצ'רד, דיאנה רוס, ווילי נלסון וקולדפליי.
מאור כהן ועלי מוהר כתבו גרסה עברית לשיר, בשם "אחלה עולם". גרסה זו התפרסמה בביצועם של כהן וגידי גוב, במסגרת תוכנית הטלוויזיה "לילה גוב".
אזכורים בתרבות

לאורך השנים השיר נכלל בסרטים שונים, בהם "בוקר טוב וייטנאם" (1987), "12 קופים" (1995), "לפגוש את ג'ו בלאק" (1998), "באולינג לקולומביין" (2002), "מדגסקר" (2005), "הרולד וקומר 2: בורחים ממפרץ גואנטנמו" (2008) ו"מוצאים את דורי" (2016). כמו כן השיר שימש בתור נעימת הנושא של העונה הראשונה של הסיטקום האמריקני הפופולרי "אריזה משפחתית".
הערות שוליים

↑  Soul Music - What A Wonderful World באתר BBC.
↑  על פי אתר measuringworth.com.
↑  The 500 Best Pop Songs (Nos. 500-301): Staff List, בילבורד, ‏17 באוקטובר 2023 (באנגלית אמריקאית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17048791z (data)  LCCN: no2016132518  MusicBrainz work: e7364956-ed0f-3fba-ae9a-d85faa558629  VIAF: 31146574878238150397   WorldCat (עם VIAF): 31146574878238150397
קטי פרי

| --- | --- |

רב-גונדר קטי פרי כנציבת בתי הסוהר, 2021
 לידה:  1964 (בת 60 בערך)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 בן זוג:  עופר פרי
 מספר צאצאים:  3
 השתייכות:   שירות בתי הסוהר
 תקופת הפעילות:  1987–2024 (כ־37 שנים)
 דרגה:   רב-גונדר
 תפקידים בשירות
 ראש מִנְהֶלֶת תפני"ת מפקדת מחוז דרום  נציבת בתי הסוהר
 
קטי פרי (נולדה ב-1964) היא קצינה בדימוס בדרגת רב-גונדר בשירות בתי הסוהר שכיהנה כנציבת שירות בתי הסוהר בשנים 2021–2024.
ביוגרפיה

נולדה בשם קטי יפרח. שירתה בצה"ל בשנים 1982–1984 בפיקוד המרכז.
לאחר שחרורה מהצבא, למדה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובמהלך לימודיה התגייסה לשירות בתי הסוהר ב-1987.
בעלת תואר ראשון ושני בלימודי אסלאם והמזרח התיכון מהאוניברסיטה העברית בירושלים, וכן בעלת תואר שני במדע המדינה מהמכללה לביטחון לאומי (מטעם אוניברסיטת חיפה).
קריירה

שירתה בחטיבת המודיעין כקצינת הערכה פלילית וכקצינת מקורות וכתקציבנית. ב-1999 מונתה לקצינת הערכה פעילות חבלנית עוינת ופלילית במחוז דרום, ולאחר מכן שימשה כקצינת מודיעין בבית הסוהר איילון.
ב-2002 מונתה לקצינת מודיעין גוש מרכז. סיימה קורס בין-שירותי למודיעין, וב-2006 מונתה לסגנית-מפקד בית המעצר הדרים. ב-2007 מונתה לקצינת מודיעין במחוז מרכז, ב-2008 מונתה לראש מחלקת האסיר, וב-2010 מונתה למפקדת בית המעצר הדרים. בתפקידיה הבאים שימשה הראש מינהל משאבי אנוש וכסגנית-מפקד מחוז מרכז.
באפריל 2018 קודמה לדרגת גונדר, ומונתה למפקדת הראשונה של מִנְהֶלֶת שטח המחיה וחלופות מאסר שהוקמה בעקבות בג"ץ האגודה לזכויות האזרח נגד השר לביטחון פנים. בתקופתה הפכה למִנְהֶלֶת תפני"ת (תכנון, פיתוח, ניהול ותיאום).
באוגוסט 2019 מונתה למפקדת מחוז דרום. היא האישה הראשונה שמונתה לתפקיד מפקדת מחוז בשב"ס.
בדצמבר 2020 החליט השר לביטחון הפנים, אמיר אוחנה, למנות את פרי לנציבת השב"ס ה-18. עד הדיון באישור מינויה בממשלה מונתה לממלאת מקום נציב בתי הסוהר.
ב-24 בינואר 2021 מונתה פרי לנציבת בתי הסוהר והועלתה לדרגת רב-גונדר.
במהלך כהונתה כראש השב"ס – התרחש המחדל בו נמלטו 6 האסירים הביטחוניים – מכלא גלבוע. לאחריה, שכרה פרי את יועץ התקשורת רונן צור, באופן פרטי ובעלות מוערכת של עשרות אלפי שקלים.
ביולי 2023 הודיעה כי תפרוש מתפקידה בתום השנה, ברקע המחלוקות בינה לבין השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר. ב-20 בדצמבר 2023 פרי הודיעה לשר איתמר בן גביר שלאור מלחמת חרבות ברזל של מדינת ישראל, כי היא מעמידה את עצמה לרשות בתי הסוהר להמשיך בכהונתה, עד תום מצב החירום. אולם ב-26 בדצמבר הודיע לה השר בן גביר על כך שהחליט שלא-להאריך את כהונתה.
חיים אישיים

נשואה לעופר פרי, בנקאי השקעות עצמאי ובעברו מנכ"ל 012 Smile ובזקכל, וסמנכ"ל שיווק ברשות הדואר, ולהם שלושה ילדים.
שניים מאחיה של פרי הורשעו בעברות מרמה ושוחד, שכללו שיחוד עובדים ב"מי אביבים", תאגיד המים והביוב של תל אביב-יפו, וריצו תקופות מאסר במקביל לשירותה של פרי בשב"ס. פרי טענה שהיא נמצאת בנתק מוחלט מאחיה מזה שש שנים ומעולם לא עסקה בעניינם.
ראו גם

הבריחה מבית הסוהר גלבוע
הערות שוליים

↑  אלי סניור, מפכ"ל המשטרה המיועד: מפקד מג"ב קובי שבתאי, באתר ynet, 15 בדצמבר 2020
↑  ערוץ 7, השר ארדן אישר הקמת 'מנהלת שטח המחיה וחלופות המאסר בשירות בתי הסוהר'., באתר ערוץ 7, 15 באפריל 2018
↑  דניאל כהן, חילופי מפקדים בשב"ס: לראשונה תפקד אשה על מחוז דרום, באתר mynet‏ באר שבע, 14 באוגוסט 2019
↑  רענן בן צור, סבב מינויים בשב"ס: גונדר קטי פרי תפקד על אלפי אסירים ביטחוניים, באתר ynet, 5 ביולי 2019
↑  חן מענית, ‏השר אוחנה ימליץ על ניצב יעקב שבתאי לתפקיד מפכ"ל המשטרה; ניצב כהן יפרוש, באתר גלובס, 15 בדצמבר 2020
↑  קטי פרי אתר שירות בתי הסוהר
↑  פרידה של מ.מ נציבת שירות בתי הסוהר ממחוז דרום עליו פיקדה, אתר שירות בתי הסוהר
↑  ישראל מושקוביץ, כמעט שעתיים מהדיווח הראשוני: תוצאות הספירה גילו – אסירים ברחו, באתר ynet, 6 בספטמבר 2021
↑  תומר מיכלזון, נציבת שב"ס קטי פרי שכרה את רונן צור לאחר הבריחה מכלא גלבוע. המטרה: להסיט את האש אל הכפופים לה, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 9 בפברואר 2022
↑  איציק סבן, "מעמידה את עצמי לרשות שב"ס עד תום מצב החירום": קטי פרי כבר הודיעה על פרישה - וחזרה בה, באתר ישראל היום, 20 בדצמבר 2023
↑  חזקי ברוך, בן גביר החליט: כהונת נציבת שב"ס לא תוארך, באתר ערוץ 7, 26 בדצמבר 2023
↑   אבי בר-אלי, "הוא שלנו. איש ליכוד": הקשר הנשכח בין יועץ נתניהו לבעלה של נציבת שב"ס, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2021
↑   יהושע (ג'וש) בריינר, גורמים בשב"ס: קטי פרי עסקה בשיבוץ אחיה בכלא גלבוע כשהיתה בכירה בארגון, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2021
פרס מרטה

| --- | --- |
 הגוף המעניק:  פיפ"א 
 תקופת הפרס:  2024–הווה 
 נקרא על שם:  מרטה ויירה דה סילבה 
 
פרס שער השנה של פיפ"א על שם מרטה, הידוע בתור פרס מרטה, הוא פרס כדורגל יוקרתי שנוסד על ידי פיפ"א ב-2024. הפרס מוענק לכדורגלנית שכבשה את השער היפה ביותר של השנה, על פי הצבעתם של גולשי אתר האינטרנט של פיפ"א. הפרס מוענק מדי שנה בערב הגאלה שמארגנת פיפ"א, במהלכו מוענקים גם הפרסים לכדורגלן ולכדורגלנית השנה בעולם.
הפרס נקרא על שמה של מרטה ויירה דה סילבה, החלוצה והקפטנית של נבחרת הנשים של ברזיל במשך למעלה משני עשורים (מ-2002 עד 2024); מרטה עצמה זכתה בפרס בשנתו הראשונה, על שער שכבשה במשחק ידידות נגד ג'מייקה.
זוכות ומועמדות > 2024

| דירוג | שחקנית | קבוצה | יריבה | תוצאה | מפעל | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ברזיל מרטה |  ברזיל |  ג'מייקה | 4–0 | משחק ידידות | 22 |
| 2 | ניגריה אסיסאט אושואלה | ספרד ברצלונה | פורטוגל בנפיקה ליסבון | 5–0 | ליגת האלופות 2023/2024 | 20 |
| 3 | צרפת סקינה קרחאווי |  צרפת |  שוודיה | 1–0 | מוקדמות אליפות אירופה 2025 | 16 |
| 4 | איטליה ג'וזפינה מורקה | איטליה לאציו | איטליה בולוניה | 2–0 | סרייה ב' 2023/2024 | 15 |
| 5 | מקסיקו מיירה פלאיו-ברנאל |  מקסיקו |  ארצות הברית | 2–0 | 2024 CONCACAF W Gold Cup | 12 |
| 6 | גרמניה פוליינה קרומביג | גרמניה הופנהיים | גרמניה דיסבורג | 2–0 | הבונדסליגה 2023/2024 | 12 |
| 7 | צרפת דלפין קסקרינו | צרפת אולימפיק ליון | פורטוגל בנפיקה ליסבון | 2–1 | ליגת האלופות 2023/2024 | 10 |
| 8 | ארצות הברית טריניטי רודמן |  ארצות הברית |  יפן | 1–0 | המשחקים האולימפיים 2024 | 9 |
| 9 | גרמניה מרינה הגרינג | גרמניה וולפסבורג | גרמניה אסן | 2–1 | הבונדסליגה 2023/2024 | 9 |
| 10 | אנגליה בת' מיד | אנגליה ארסנל | אנגליה וסטהאם יונייטד | 2–0 | הסופר ליג האנגלית 2023/2024 | 9 |
| 11 | סרביה נינה מאטאייץ' |  סרביה |  אנגליה | 1–0 | אליפות אירופה עד גיל 19 2024 | 6 |