stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביחאווה
יהודי ביחאווה

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מאמצע המאה ה-17. עם העברת העיירה לשלטון רוסי בסוף המאה ה-18, דרשו תושביה הפולנים לאסור על ישיבת יהודים בה, אך תביעה זו לא התקבלה. בשריפות שפרצו ביישוב בשנים 1892 ו- 1910 נשרפו רבים מבתי היהודים במקום.
ביישוב הוקמו בית כנסת ובית מדרש, ורוב היהודים בו היו חסידים. באמצע במאה ה-19 ישב בעיירה הרב נחמיה יחיאל רבינוביץ', בנו של יעקב יצחק מפשיסחה, אשר ייסד במקום אדמו"רות, שפעלה עד השואה. בשנת 1900 נמנו בעיירה כ-2,300 יהודים, מתוך כ-2,800 תושבים.
פעילות ציונית התקיימה בעיירה משנת 1904, עם הקמת ארגון "בני ציון" בה, ובשנת 1917 נוסד בעיירה סניף של המזרחי. בימי מלחמת העולם הראשונה סבלו יהודי העיירה ממעשי ביזה והתנכלות מצד חיילי הצבא הרוסי, ורבים מהם עזבו את היישוב.
לאחר המלחמה גברה בעיירה הפעילות הציונית. בשנת 1921 הוקם בעיירה בית ספר עברי, ובשנת 1925 החל לפעול בה סניף של פועלי ציון, והוקם בה בית תרבות יהודי. בין מלחמות העולם פעלו בעיירה תנועות הנוער החלוץ, בית"ר, השומר הלאומי והנוער הציוני, שהקימה בעיירה קיבוץ הכשרה.
בשנות השלושים המאוחרות נפגעו יהודי העיירה מהחרם הכלכלי הפולני על עסקי יהודים.
יהודי ביחאווה > בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ערכו פולנים מקומיים ביזה של רכוש יהודי בעיירה. בסוף ספטמבר 1939 נכנס לעיירה הצבא האדום, אך כעבור מספר ימים נסוג, ולעיירה נכנסו הגרמנים. עם כניסתם, שרפו הגרמנים ספרי תורה מבית הכנסת המקומי, והחלו בלקיחת יהודים לעבודות כפייה. בד בבד, הוצא צו שחייב את היהודים לגלח את זקנם, וכאשר רב הקהילה סירב לכך, נשלח למאסר, ונפטר זמן קצר לאחר מכן. כמו כן, הוטלו על יהודי העיירה הגבלות תנועה, והם חויבו בנשיאת סרט עם מגן דוד על זרועם.
בראשית 1940 מונה בעיירה יודנרט, בראשות ברוך הירשמן, אשר נצטווה לספק לגרמנים תשלומי כופר, רכוש ועובדים לעבודות כפייה. במקרה אחד שבו לא הועברה המכסה הנדרשת, הוציאו הגרמנים להורג 7 יהודים כעונש. קבוצה גדולה של גברים יהודים מהעיירה נשלחה לעבודות כפייה בבניית ביצורים לאורך נהר בוג.
ביולי 1940 הובאו לעיירה כמה מאות יהודים שגורשו מקרקוב ומלודז', ובפברואר ומרץ 1941 הובאו אליה כ-250 יהודים נוספים. ביולי 1941 הגיע מספר יהודי העיירה לכ-2,850 איש. בתקופה זו מונה לראש היודנרט בעיירה יהושע לובלסקי.
בתחילת 1942 נצטוו יהודי העיירה למסור לגרמנים את פרוותיהם. עקב טענת הגרמנים לאי מילוי קפדני של ההוראה, הוצאו להורג חבר היודנרט שמואל ניסנבוים ומספר יהודים נוספים. בהמשך אותה שנה נרצחו בעיירה 11 יהודים נוספים. בנוסף, רבים מיהודי העיירה נפטרו כתוצאה מתנאי המחיה הקשים.
ב-10 באוקטובר 1942 לפנות בוקר פרצו אנשי ס"ס לבתי היהודים בעיירה, וריכזו אותם בכיכר המרכזית בה. או אז פתחו הגרמנים בירי אקראי לכיכר, ורבים מהיהודים בה נרצחו. למחרת גורשו יהודי העיירה לגטו בלז'יצה, רובם ברגל, ומשם שולחו עם יתר יהודי הסביבה למחנה ההשמדה בלז'ץ. כ-500 מיהודי העיירה שהושארו בה, ובהם ילדים רבים, נכלאו במחנה עבודה סגור, ממנו הועברו ב-8 במאי 1943 למחנה עבודה נוסף, ומשם למיידאנק.
מקהילת העיירה שרדו את השואה כ-50 יהודים.
ספר יזכור

יעקב עדיני (עורך), ביחאוה: ספר זיכרון, תל אביב: ארגון יוצאי ביחאוה בישראל, תשכ"ט. (ספר יזכור לקהילת ביחאווה, בספריית העיר ניו יורק)
אפקט במבי

עופר אייל פרדי לבן-זנב, הוא גיבור הסרט "במבי", אשר גרם לאנשים רבים לתפוס אותו כחיית בר עדינה מכפי שהוא באמת.
אפקט במבי (באנגלית: Bambi effect) הוא ביטוי ליחס שונה לבעלי חיים הכולל חיבה או התנגדות לפגיעה בהם, כ"חמודים" כגון עופרי אייליים, דולפינים, חתולים, כלבים, פנדות, קואלות ועוד; בשעה שקיימת אדישות רבה יותר לבעלי חיים אחרים ולפגיעה בהם.
מונח זה דומה למגה-פאונה כריזמטית בו ניתן יחס דומה למינים גדולים ו"כריזמטיים" כגון פילים, קרנפים, סוסים, אריות, טיגריסים ודובים. המונח האחרון קשור יותר לשמירת טבע ולניצול היחס לחיה למען הסביבה.
ההשראה למונח

המונח נטבע בהשראת סרט ההנפשה "במבי" של חברת וולט דיסני משנת 1942, ובו מופיעה באופן בולט האנשה של דמות בעל חיים. במבי בסרט זה הוא עופר (בתחילת הסרט) של אייל פרדי לבן-זנב, שאפו חמוד ועיניו גדולות. אחת הסצנות המפורסמות בסרט לדוגמה, היא זו שבה במבי עוקב בתמימות ובסקרנות אחרי פרפר המעופף ומתיישב על חוטמו. במבי הצעיר נותר לבדו, יתום, בשלג, לאחר הריגת אמו בידי ציידים, וסצנה קורעת לב בסרט היא שיטוטיו ביער וקריאתו "אמא, אמא", ללא מענה.
השפעה

אפקט במבי משמש כדוגמה לכוחו הרב של הקולנוע ושל עולם הפרסום בהשפעה על תפיסתנו את המציאות, בעולם שבו רוב האנשים בתרבות המערבית אינם מכירים את חיות הבר, אלא מקבלים מציאות מדומה דרך הטלוויזיה או הקולנוע, שם מדובר ביצורים קטנים וחמודים שכביכול דנים בסוגיות של רומנטיקה ונאמנות של חברים.
רבים רואים באפקט במבי ביטוי לצביעות. יש המציינים כי לדמות "במבי" בסרט נוסף מראה תינוקי, בדמות עיניים גדולות וריסים, והדמויות מדובבות בקולות ילדים מתוקים. בנוסף, בסרט "במבי" אין ביער טורפים טבעיים כלל, שלא כמו במציאות, והאדם-הצייד הוא היחיד ההורג את בעלי החיים. הצירוף של מתיקות, האנשה וסילוק הטורפים הפך את "במבי" לנקודת-ציון היסטורית: המושג "אפקט במבי" שגור הן בקרב ציידים, הן בקרב תומכי זכויות בעלי חיים, לגינוי אנשים המפגינים קשר רגשי לחיות בר בגלל היותן "חמודות", וההזדהות שמעורר הסרט עם חיות בר אינה מבוססת על הבנה ריאליסטית של כוחות הטבע, אלא על התקשרות רגשית עם חיות ילדותיות וחמודות, בתוך עולם חלומי.
היחס לחתולים הוא דוגמה לאפקט במבי. החתול נחווה כבעל חיים פרוותי, חמוד ומפונק. עם זאת, חתולי הרחוב הם בעל חיים פולש הפוגע במרקם החיים האקולוגי. חתולי הרחוב הורגים מדי שנה כ־25 מיליארד ציפורים ויונקים, בארצות הברית לבדה. למרות זאת, ההתייחסות אל חתול הרחוב היא אמפתית יותר מאשר ההתייחסות לחולדות ומזיקים אחרים.
ראו גם

חמידות
מגה-פאונה כריזמטית - מונח דומה המתאר הצלה של מינים כריזמטיים יותר מאלה הפשוטים.
הערות שוליים

↑  טלי שמיר, הרוצח הכי חמוד בעולם, באתר כלכליסט, 7 במרץ 2013
↑  נדב לוי, סוגיית החתולים לאור הדיון בזכויותיהם של בעלי החיים וברווחתם, אקולוגיה וסביבה, יוני 2012, גיליון 2, (עמ' 174-180)
↑  אריאל צבל, הרג חתולים, טריפת חיות בר ואקו-פשיזם, באתר אנימלס
חתולים נראים כחיות חמודות אך חתולי רחוב במקרים רבים הם מזיקים קשים לטבע. חמידותם אינה מעוררת חשד לפגיעתם החמורה ואינה מעודדת אמפתיה למינים שהם טורפים. במקרים רבים האדם מייבא אותם לאזורים רגישים לסביבה.
בוג'אק

| --- | --- |

 מדינה:  אוקראינה אוקראינה
 קואורדינטות:  46°00′N 29°30′E﻿ / ﻿46°N 29.5°E﻿ / 46; 29.5 
 he
 
חבל בוג'אק בשנים 1920–1940 בימי השלטון הרומני
חבל בּוּגָ'אק, הידוע גם בכינוי "דרום בסרביה", הוא חבל ארץ על חוף הים השחור בין הנהרות דניסטר ודנובה. כעת החבל שייך לאוקראינה, שאליה הוא מקושר בשני גשרים מעל לדניסטר. החבל גובל במולדובה וברומניה ובמהלך ההיסטוריה היה חלק מנסיכות מולדובה, מהאימפריה העות'מאנית, מהאימפריה הרוסית ומרומניה.
החבל הוא ערבה וכיום הוא מחולק ל-9 נפות הכוללות 481,000 תושבים.
אצטדיון ויה דל מארה

| --- | --- |

 כינוי:  ויה דל מארה
 על שם:  Ettore Giardiniero 
 כתובת:  Viale Stadio snc, I-73024 Lecce 
 מיקום:  איטליה לצ'ה, איטליה
 קואורדינטות:  40°21′55″N 18°12′32″E﻿ / ﻿40.365278°N 18.208889°E﻿ / 40.365278; 18.208889
 אבן יסוד:  1966
 תקופת הפעילות:  11 בספטמבר 1966 – הווה (58 שנים)
 שופץ:  1976, 1985, 2019
 בעלים:  עיריית לצ'ה
 משטח:  דשא
 אדריכל:  Costantino Rozzi
 קבוצות:  לצ'ה (1966–) איי.אס.די. גאליפולי (2009–2010)
 מושבים:  31,533
 ממדי משטח:  105x68 מטר
  מפת מיקום  מפה מפורטת  he  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
סטאדיו אטורה ג'ארדיניירו ויה דל מארה (באיטלקית: Stadio Ettore Giardiniero-Via del mare; נקרא גם: ויה דל מארה) הוא אצטדיון, הממוקם בלצ'ה שבאיטליה.
האצטדיון הוא האצטדיון הביתי של קבוצת הכדורגל של לצ'ה מהסרייה ב'.
אצטדיון השלום

| --- | --- |

 כינוי:  אצטדיון השלום
 מיקום:  ישראל אום אל-פחם, ישראל
 קואורדינטות:  32°31′59″N 35°09′21″E﻿ / ﻿32.533180555556°N 35.155788888889°E﻿ / 32.533180555556; 35.155788888889
 תקופת הפעילות:  1995–הווה (כ־29 שנים)
 שופץ:  2022
 משטח:  דשא
 אדריכל:  דני קידר
 קבוצות:  מכבי אום אל-פחם   הפועל אום אל-פחם
 מושבים:  5,800
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הכרמל מוגדלת) אצטדיון השלום(למפת הכרמל רגילה) אצטדיון השלום(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון השלום(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אצטדיון השלום  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון השלום או אצטדיון א-סלאם (בערבית: ستاد السلام, תעתיק מדויק: סתאד אלסלאם) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם באום אל-פחם.
היסטוריה

האצטדיון נחנך ב-1995, ועד כה שימש את קבוצות כדורגל השונות של העיר: הפועל אום אל-פחם, מכבי עירוני ג'ת אל-אהלי, מכבי אום אל-פחם, אחווה אום אל-פחם, בית"ר אום אל-פחם ובני אום אל-פחם, ואירח גם את משחקיה של הפועל בני זלפה מהמועצה הסמוכה.
באצטדיון שלושה יציעים. שני יציעי אורך ממזרח ומערב למגרש, ויציע רוחב מדרום למגרש. בעבר הייתה קיבולת האצטדיון כ-12,000 צופים ואף יותר כשהיו יציעי עמידה, אך לאחר התקנת כיסאות ביציע המזרחי וביציע המערבי ירדה תכולתו ל-10,000 מקומות. היציע הדרומי לא אושר למשחקים בליגות הגבוהות (על ולאומית) בגלל שלא היו בו מושבים תקניים אלא רק יציע עמידה מבטון, ובלעדיו יכול להכיל האצטדיון כ-7000 צופים בלבד. דרומית-מערבית לאצטדיון קיים מגרש אימונים שמארח גם משחקים של קבוצות הנוער העירוניות ושופץ באופן מקיף באוקטובר 2016, וצפונית מזרחית לאצטדיון ממוקם "קאנטרי קלאב אלוואחה" העירוני המכיל בריכות שחייה וחדר כושר וחולק עם האצטדיון שטחי חנייה.
לרגל העפלתה של הפועל אום אל-פחם לליגה הלאומית לקראת עונת 2019/2020, החלו לבצע באצטדיון שיפוץ ניכר בעלות של כ-23 מיליון שקלים כדי להתאים אותו לדרישות המנהלת של הליגות הגבוהות. במסגרת זאת הוחלפו כל מושבי האצטדיון בחדשים כולל מושבים ביציע הדרומי, שופצו החללים שתחת היציעים כדי ליצור חדרי הלבשה משודרגים, שירותים, מזנונים וקופות לקהל, וכן הוקמה עמדת שידור מקורה ויציעי מכובדים ותקשורת ושוקם משטח הדשא. כמו כן שודרגו תאורת הזרקורים והותקן מסך תוצאות חדש. לאחר השיפוץ, מספר מקומות הישיבה צומצם ל-5,800.
ב-20 בינואר 2023 נחנך האצטדיון המחודש במסגרת משחק הליגה הלאומית בין הפועל אום אל-פחם לבני יהודה תל אביב.
מלבד משחקי כדורגל מארח האצטדיון גם פסטיבלים עירוניים, וכן עצרות של התנועה האסלאמית בישראל.
הערות שוליים

↑  אור אבולעפיה, ‏הדבר האמיתי: מגרשי הכדורגל הייחודיים בארץ, באתר ערוץ הספורט, 20 בדצמבר 2016
↑  שמעון אלבז, אום אל פאחם לבשה חג: צפו בחנוכת "אצטדיון השלום", באתר ynet, 20 בינואר 2023
↑  פאדי מוסטפא, ‏סלאם עליכום: מאחורי חניכת אצטדיון השלום, באתר ערוץ הספורט, 20 בינואר 2023
אקסיומת הבנייה

אקסיומת הבנייה היא אקסיומה הטוענת, שכל קבוצה היא "בת-בנייה"; או בנוסח המקורי: שמחלקת הקבוצות היא מחלקת-הקבוצות בנות-הבנייה.
מגמתה של האקסיומה זו - היא, "למזער-אונטולוגית" את מחלקת הקבוצות - עד למינימום - ולמעשה עד למחלקת-הקבוצות הנוצרת ממערכת אקסיומות צרמלו פרנקל לבדן. מובנה האינטואיטיבי של האקסיומה הוא אפוא, שכל קבוצה יכולה להיבנות ממערכת זו. מבחינה זו: יחסה של תורת הקבוצות לאקסיומת הבנייה, מקביל אל יחסה של האריתמטיקה לאקסיומת האינדוקציה - שאף היא מיועדת למזער למינימום (ולמעשה עד לקבוצת המספרים הטבעיים) את האונטולוגיה של האריתמטיקה.
הראשון שרמז לאקסיומה הזו - בכנותו אותה "אקסיומת ההגבלה" - היה המתמטיקאי אברהם הלוי פרנקל, בשנת 1922; עם זאת, הוא ניסח אותה בשפת-על (בלתי פורמלית) - כזו הכרוכה במונחים חיצוניים (כגון המונח "אקסיומות" וכדומה). המתמטיקאים של זמנו אף הסתייגו ממנה, וקראו לה "אקסיומה אד-הוק". הראשון שניסח את האקסיומה - ללא שימוש במונחים חיצוניים - אלא על ידי ניסוח תקני בשפה הפורמלית הרגילה של מערכת צרמלו-פרנקל (באופן מקביל אל תקניות הניסוח של אקסיומת האינדוקציה באריתמטיקה), היה המתמטיקאי והלוגיקן האוסטרי קורט גדל, בשנת 1935.
אקסיומת הבניה מכריעה כמה השערות מפורסמות: היא בראש ובראשונה מכריעה לחיוב את השערת הרצף המוכללת (וממילא גם את אקסיומת הבחירה הנובעת מהשערת הרצף המוכללת), כפי שהוכיח גדל בשנת 1938. מאוחר יותר התברר שהיא גם מכריעה לחיוב את ההשערה בדבר קיומה של קבוצה פשוטה בלתי מדידה של מספרים ממשיים, וכן שהיא מכריעה לשלילה את השערת סוסלין. כמו כן, אקסיומת הבניה גוררת את אקסיומת היסוד, המהווה באופן מסורתי חלק בלתי נפרד מתורת הקבוצות האקסיומטית.
חשיבותה של אקסיומת הבניה התגלתה בשנת 1940, כשגדל הוכיח כי - אם מערכת צרמלו פרנקל עקבית - אז היא תישאר כזו גם אם אליה תתווסף אקסיומת הבניה. תגלית זו איפשרה לגדל להוכיח, לראשונה, כי - אם מערכת צרמלו פרנקל עקבית - אז היא תישאר כזו גם אם אליה תתווסף השערת הרצף (מסקנה מקבילה תהיה תקפה גם לגבי כל ההשערות האחרות המוכרעות לחיוב על ידי אקסיומת הבניה).
למרות עיקביותה המוכחת של אקסיומת הבניה - ביחס למערכת צרמלו פרנקל, ועל אף שהעקביות הזו מספיקה לשם הכרעת עקביותן (לאו דווקא נכונותן) של כמה השערות מפורסמות (ובכללן השערת הרצף כאמור) - ביחס למערכת צרמלו פרנקל, הרי שעצם נכונותה של אקסיומת הבניה - שנויה במחלוקת: אפילו גדל עצמו, מנסחה הראשון (פורמלית), סבר כי היא אינה אינטואיטיבית דיה - בהגבילה אד-הוק ובאופן שרירותי ומוגזם על פניו את יקום הקבוצות. הגד דומה הועלה בזמנו כנגד גרסתה המיושנת יותר: "אקסיומת ההגבלה" (ראו לעיל).
הגדרה פורמלית

האופן המקובל לסמן את מה שטוענת אקסיומת הבניה, הוא: V=L, זאת כאשר V מסמן את מחלקת הקבוצות, בעוד ש-L מסמן את מחלקת הקבוצות הניתנות לבניה.
המחלקה L מוגדרת באינדוקציה טרנספיניטית על פני כל הסודרים:  L_{\alpha +1} מוגדר להיות אוסף כל הקבוצות הגדירות מתוך איברים של  L_{\alpha }, במודל  (L_{\alpha },\in ). בסודרים גבוליים לוקחים את איחוד כל השלבים הקודמים.
אפשר לראות כי קבוצה גדירה בתוך מודל מהצורה  (A,\in ) אם ורק אם היא תת-קבוצה של A שמתקבלת באמצעות הפעלה בסדר מסוים של הפעולות הבאות על הקבוצות ההתחלתיות  A_{n,i,j}^{=}=\{x\in A^{n}|x_{i}=x_{j}\},\,A_{n,i,j}^{\in }=\{x\in A^{n}|x_{i}\in x_{j}\} (האינדקסים רצים על כל המספרים הטבעיים):
חיתוך של זוג קבוצות (מקביל להפעלת הקשר הלוגי "וגם").
לקיחת משלים ביחס ל-An המתאים (מקביל להפעלת הקשר הלוגי שלילה).
הטלה לפי קואורדינטה מסוימת (מקביל להפעלת הכמת "קיים").
כלומר ניתן לבנות אותה מתוך הקבוצה המקורית באמצעות אוסף מצומצם של פעולות בסיסיות, ומכאן השם.
ראו גם

השערת הרצף
השערת סוסלין
קבוצה מדידה
אקסיומת היסוד
| נושאים בתורת הקבוצות |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | תורת הקבוצות הנאיבית • תורת הקבוצות האקסיומטית • קבוצה • יחידון • הקבוצה הריקה • קבוצת החזקה |  |
| עוצמות | עוצמה • קבוצה בת מנייה • קבוצה שאינה בת מנייה • עוצמת הרצף |  |
| פעולות | איחוד • חיתוך • משלים • הפרש סימטרי • מכפלה קרטזית |  |
| אקסיומות | אקסיומת ההיקפיות • אקסיומת האיחוד • אקסיומת הקבוצה האינסופית • אקסיומת ההחלפה • אקסיומת קבוצת החזקה • אקסיומת היסוד • אקסיומת הבחירה • השערת הרצף |  |
| משפטים | האלכסון של קנטור • משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין • הלמה של צורן • משפט הסדר הטוב |  |
| פונקציות | פונקציה • פונקציה חד-חד-ערכית • פונקציה על • פונקציה חד-חד-ערכית ועל • פונקציית הזיווג של קנטור |  |
| יחסים | יחס • יחס רפלקסיבי • יחס סימטרי • יחס אנטי-סימטרי • יחס טרנזיטיבי • יחס שקילות • יחס הופכי |  |
| סדר | סדר חלקי • סדר מלא • סדר טוב • טיפוס סדר • מספר סודר |  |
| שונות | הפרדוקס של ראסל |  |
ארווינד אדיגה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  23 באוקטובר 1974 (בן 49) צ'נאי, הודו 
 מדינה:  הודו 
 מקום לימודים:  מודלין קולג', אוניברסיטת קולומביה, St. Aloysius College 
 שפות היצירה:  אנגלית, קאנדה 
 יצירות בולטות:  הטיגריס הלבן 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 פרסים והוקרה:  פרס בוקר (2008) 
 www.aravindadiga.com
 
ארווינד אדיגה (בקאנדה: ಅರವಿಂದ ಅಡಿಗ; נולד ב- 23 באוקטובר 1974) הוא סופר ועיתונאי הודי, בעל אזרחות אוסטרלית, זוכה פרס מאן בוקר לשנת 2008 בעבור הרומן הטיגריס הלבן.
אדיגה נולד ב-1974 בצ'נאי בירתה של מדינת טמיל נאדו למשפחה אמידה כלכלית, אשר מוצאה ממדינת קרנאטקה, המצויה בדרום הודו, סבו היה יו"ר בנק קרנאטקה. שפות האם של הסופר הן קאנדה ואנגלית, הוא סיים את לימודי התיכון ב-Canara High School ואת לימודיו האקדמיים השלים אדיגה במספר מוסדות להשכלה גבוהה מחוץ להודו, בהן אוניברסיטת קולומביה - שם למד ספרות אנגלית.
אדיגה החל את הקריירה העיתונאית שלו ככתב כלכלי בעיתון Financial Times. ב-2008 רומן הביכורים שלו טיגריס לבן עורר הדים בעולם הספרות, תורגם לשפות רבות ואף הביא לזכייתו בפרס מאן בוקר.
ספרו השני, "בין הרציחות", תורגם אף הוא לשפות רבות והוא מתאר את הווי החיים בהודו בשנות השמונים, אדיגה משתמש בעיר ההודית דמיונית בשם קיטור כמקום התרחשות הסיפורים המתוארים בספר. וציר הזמן של הספר מצוי בין רצח אינדירה גנדי לבין רצח בנה רג'יב גנדי.
ספריו שתורגמו לעברית

ארווינד אדיגה, תרגום: יואב כ"ץ, הטיגריס הלבן, פן הוצאה לאור, ספרי חמד, הוצאת ידיעות אחרונות, 2008
ארווינד אדיגה, תרגום: יואב כ"ץ, בין הרציחות, פן הוצאה לאור, ספרי חמד, הוצאת ידיעות אחרונות, 2010
אצטדיון וייט סיטי

| --- | --- |

האצטדיון במהלך המשחקים האולימפיים של 1908
 מיקום:  לונדון שבאנגליה
 קואורדינטות:  51°30′49″N 0°13′39″W﻿ / ﻿51.513619444444°N 0.2274°W﻿ / 51.513619444444; -0.2274
 תקופת הפעילות:  27 באפריל 1908 – 1984 (כ־75 שנים)
 נהרס:  1985
 משטח:  דשא
 מושבים:  150,000 (כולל מקומות עמידה) 68,000 (ישיבה בלבד)
 ממדי משטח:  105 × 68 מטר
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת לונדון מוגדלת) קנט סארי ברקשייר בקינגהאם הרטפורדשייר אסקסאצטדיון וייט סיטי(למפת לונדון רגילה) קנט סארי בר. בקי. הרטפורדשייר אסקסאצטדיון וייט סיטי(למפת רובע האמרסמית' ופולהאם רגילה) אצטדיון וייט סיטי(למפת רובע האמרסמית' ופולהאם מוגדלת) אצטדיון וייט סיטי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
אצטדיון וייט סיטי (באנגלית: White City Stadium; באופן מילולי: "אצטדיון העיר הלבנה") היה אצטדיון ספורט שנבנה בלונדון על מנת לשמש כאצטדיון המרכזי עבור אולימפיאדת לונדון בשנת 1908.
היסטוריה

אצטדיון זה היה האצטדיון הראשון שנבנה במיוחד עבור משחקים אולימפיים. הקמת המבנה הושלמה תוך עשרה חודשים מתחילת עבודות הבנייה, והאצטדיון נחנך על ידי המלך אדוארד השביעי ב-27 באפריל 1908, כשבו מושבים עבור 68,000 צופים. המגרש הפנימי באצטדיון כלל את בריכת השחייה באורך של 100 מטר ואת הבריכה לקפיצה למים. במהלך האולימפיאדה נערכו באצטדיון מרבית התחרויות.
האצטדיון שימש עבור תחרויות אתלטיקה עד שנת 1914. נעשו מספר ניסיונות שכשלו למכור את האצטדיון בשנת 1922. בשנת 1924 התאמנו האתלטים הבריטים באצטדיון עבור אולימפיאדת פריז.
בשנת 1927 כוסו מסלולי הריצה בדשא, ובאצטדיון נעשה שימוש לתחרויות כלבים ולתחרויות מרוצים של כלי רכב. בשנת 1931 הותקן באצטדיון מסלול מרוצים חדש עבור תחרויות AAA שנערכו בו בין 1932 ו-1970.
בתחילת אוגוסט 1934 נערכו באצטדיון חלק מתחרויות משחקי האימפריה הבריטית והתחרויות של המשחקים העולמיים לנשים.
בשנת 1966 נערך באצטדיון המשחק בין נבחרות אורוגוואי לצרפת במסגרת משחקי גביע העולם בכדורגל לשנת 1966.
האצטדיון נהרס בשנת 1985 על מנת לאפשר את הקמת בניין BBC וייט סיטי.
גלריה

האצטדיון ממבט על
נבחרת בריטניה המארחת במצעד המשלחות. בריכת השחייה נמצאת במרכז האצטדיון, ברקע.
ראשי הקבוצות לוחצים ידיים בסיום משחק פוטבול בין ארצות הברית לקנדה ב-14 בפברואר 1944.
בארי קליבו

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  Swiss Stock Exchange (BARN) 
 תקופת הפעילות:  1996 (מיזוג של "קקאו בארי" ו"קליבו") – הווה
 חברות בנות:  Van Houten 
 מיקום המטה:  ציריך 
 משרד ראשי:  ציריך, שווייץ
 ענפי תעשייה:  תעשיית המזון 
 מוצרים עיקריים:  שוקולד
 הכנסות:  6.67 מיליארד פרנקים שווייצריים (2016)
 רווח תפעולי:  402 מיליון פרנקים שווייצריים (2016)
 רווח:  219 מיליון פרנקים שווייצריים (2016)
 יו"ר:  פטריק דה מאסנייר
 מנכ"ל:  אנטואן דה סנט-אפריק
 עובדים:  כ-9,900 (2016)
  
 www.barry-callebaut.com
 
חברת בארי קליבו היא בין יצרניות ומעבדות הקקאו הגדולות בעולם, עם היקף ייצור שנתי ממוצע של 1.7 מיליון טונות של קקאו. החברה נוצרה בשנת 1996 כתוצאה של מיזוג של יצרנית השוקולד הבלגית קליבו (אנ') והחברה הצרפתית "קקאו בארי" (Cacao Barry). מטה החברה ממוקם בציריך, שווייץ, והיא פועלת בכ-30 מדינות ברחבי העולם.
לקוחות החברה הם יצרנים וקמעונאים בתחום מזון, וכן מאפיות, שוקולטיירים ועוד.
החברה נסחרת בבורסת SIX השווייצרית, סימון: BARN.
היסטוריה > קקאו בארי

חברת קקאו בארי נוסדה על ידי צ'ארלס בארי בשנת 1842. מייסד החברה נסע לאפריקה על מנת לחפש סוגים של פולי קקאו שיאפשרו לו ליצור שוקולד איכותי וייחודי. בשנת 1923 לקח על עצמו אלכסנדר לאקארה להציל את החברה שהייתה בקשיים, וגרם לחברה לקחת מספר פרויקטים שאפתניים לצורך כך. בשנת 1952 החלה קקאו בארי לפעול בתחום שוקולדי גורמה. בשנת 1973 השיקה החברה את מותג "Your demonstration partner" המספק סיוע אישי לחובבנים ולמקצוענים בתחום השוקולד. בשנת 1996, טרם המיזוג, השיקה החברה את המותג "Pure Origine of Cacao Barry".
היסטוריה > קליבו

חברת קליבו נוסדה בשנת 1850 על ידי אאוגניוס קליבו כמבשלת שיכר בעיירה וויז שבבלגיה. החברה החלה לייצר טבלאות שוקולד בשנת 1911, וזמן קצר לאחר מכן הפסיקה לייצר מוצרים אחרים ומאותה נקודת זמן עסקה רק בייצור שוקולד. בשנת 1925 החלה החברה לייצר Couverture chocolate - שוקולד איכותי המכיל אחוז גבוה של חמאת קקאו.
היסטוריה > המיזוג וההנפקה

קקאו בארי וקליבו התמזגו לחברה אחת בשנת 1996. בשנת 1998 הונפקה החברה הממוזגת לראשונה בבורסת SIX השווייצרית, ומאז היא נסחרת שם.
היסטוריה > רכישות לאחר המיזוג

1999 – רכשה את יצרנית השוקולד השווייצרי Carma AG.
2002 – רכשה את יצרנית השוקולד הגרמנית Stollwerck (ומכרה אותה ב-2011).
2003 – רכשה את החברה ההולנדית-בלגית .Luijckx Chocoladen N.V.
2004 – רכשה את החברה השוודית AM Foods amba.
2007 – רכשה את החברה האמריקאית FPI Food Processing International.
2008 – רכשה את החברה המלזית KL-Kepong Cocoa Products Sdn Bhd.
שוקולד רובי

בשנת 2017, דיווחה בארי קליבו כי היא השלימה את פיתוחו של סוג חדש של שוקולד, לאחר שעברו 80 שנים מאז שפותח השוקולד הלבן, סוג השוקולד האחרון שהומצא. לשוקולד החדש היא נתנה את השם: "שוקולד רובי", בשל צבעו הוורדרד. לשוקולד זה יש באופן טבעי (ללא חומרי טעם וצבע) טעם פירותי מתוק-חמצמץ וצבע ורוד.
הערות שוליים

↑  חלב, מריר, לבן ו"רובי": לראשונה זה 80 שנה - יש סוג חדש של שוקולד, באתר כלכליסט, 5 בספטמבר 2017
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 267769173   WorldCat (עם VIAF): 267769173
בוגאטי 252

| --- | --- |

 מאפיינים כלליים
 יצרן:  בוגאטי (Bugatti)
 שנות ייצור:  1957–1962
 יחידות שיוצרו:  1
 אורך:  3959 מ"מ
 רוחב:  1650 מ"מ
 גובה:  1050 מ"מ
 משקל:  1179 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2280 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  1.5 ל׳ Inline four
בוגאטי 252 (באנגלית: Bugatti Type 252) היא מכונית ספורט שפותחה בין השנים 1957–1962 בידי יצרנית הרכב הצרפתית בוגאטי, אך לא עברה מעולם את שלב האב-טיפוס. המכונית שוכנת כיום במוזיאון Cité de l'Automobile במולהאוס, צרפת.
היסטוריה

בוגאטי 252 היא תוצאת מחקר על מכוניות ספורט בנפח בינוני (1.5 ליטר) שנערך בשנת 1954 בניצוחו של רולנד בוגאטי, בנו הצעיר של מייסד החברה אטורה בוגאטי ואחיו של ז'אן בוגאטי, המכונית אינה עברה לשלב הייצור הסדרתי מעולם, הרכב שוכן כיום במוזיאון Cité de l'Automobile במולהאוס, צרפת, ב-2014 שוחזר הדגם על ידי המוזיאון וכיום הוא פעיל.
אקסטרפולציה

אֶקְסְטְרַפּוֹלַצְיָה (בעברית: חִיּוּץ) היא שיטה להעריך בקירוב נתונים לא ידועים על סמך נתונים ידועים.
במתמטיקה

בתחום האנליזה הנומרית, אקסטרפולציה הוא שמו של התהליך המתאר יצירת נקודות חדשות מחוץ לתחום סופי של נתונים ידועים. התהליך דומה לאינטרפולציה, שזהו התהליך ליצירת נקודות בתוך התחום הנתון, אולם הוודאות והדיוק של האקסטרפולציה חלשים יותר מאלה של האינטרפולציה. כמו כן באקסטרפולציה עצמה, ככל שהנקודה החדשה רחוקה מתחום המדידה, כן פוחתת ודאותה.
אחת הדרכים הבסיסיות לביצוע אקסטרפולציה היא יצירת פונקציה על מסד הנתונים הקיימים והצבה של ערכים מחוץ לתחום בפונקציה שהתקבלה.
במתמטיקה > אקסטרפולציה ליניארית

אקסטרפולציה ליניארית נעשית על ידי לקיחת הערכים האחרונים בתחום, יצירת ישר העובר ביניהם והמשכתו אל מחוץ לתחום. שיטה זו יעילה בעיקר למקרים שהגרף של הנתונים קרוב לקו ישר, והמרחק של הערכים החדשים מהנתונים הוא קטן.
ניתן לשפר את הדיוק של האקסטרפולציה על ידי חישוב השיפוע הממוצע בין הערכים הנתונים, או בין חלק מסוים של ערכים נתונים.
במתמטיקה > אקסטרפולציה באמצעות פולינום

בהינתן אוסף נקודות  (x_{k},y_{k}),k=1\ldots n קיים פולינום אחד ויחיד ממעלה שאינה עולה על  \ n-1 אשר עובר דרך כל הנקודות הנתונות, וכל שנותר הוא לחשב אותו.
במתמטיקה > אקסטרפולציה באמצעות פולינום > צורת לגראנז'

דרך אחת לחשב את הפולינום היא באמצעות השיטה שמכונה "הפולינום בצורת לגראנז'": עבור אוסף הנקודות, הפולינום בצורת לגראנז' המתאים הוא:
p(x)=\sum _{j=1}^{n}y_{j}\prod _{k=1;k\neq j}^{n}{\frac {x-x_{k}}{x_{j}-x_{k}}}
קל לראות כי לכל  \ q\neq j מתקיים  \ P_{j}(x_{q})=0 וכן:  \ P_{j}(x_{j})=y_{j}. לכן ברור כי:  \forall k:P(x_{k})=y_{k}, כלומר הפולינום שהוגדר בצורת לגראנז' אכן עובר דרך הנקודות הנתונות.
במתמטיקה > אקסטרפולציה באמצעות פולינום > צורת ניוטון

דרך נוספת לחשב את הפולינום היא באמצעות צורת ניוטון. לשיטה זו יתרונות על פני השיטה הקודמת בכך שהיא דורשת פחות פעולות חישוב, וקל להוסיף לפולינום הקיים נקודות נוספות, בעוד שבשיטת לגראנז' יש לחשב הכול מחדש.
צורת ניוטון מחושבת כך:
\ p(x)=\sum _{i=1}^{n}[x_{1},x_{2},\dots ,x_{i}]\prod _{k=1}^{i-1}\left(x-x_{k}\right)
כאשר הביטוי  [x_{1},x_{2},\dots ,x_{i}] נקרא "הפרש מחולק", והוא מוגדר בצורה הרקורסיבית הבאה:
\ [x_{k}]=y_{k}
[x_{1},x_{2},\dots ,x_{k}]={\frac {[x_{2},\dots ,x_{k}]-[x_{1},x_{2},\dots ,x_{k-1}]}{x_{k}-x_{1}}}
שיטה זו מניבה אותו הפולינום שהניבה שיטת לגראנז', אך השימוש בה יעיל יותר; כדי להוסיף נקודה נוספת לאקסטרפולציה די לחשב את האיבר החדש שמוסיפים לסכום, ואין צורך לחשב את הסכום כולו מחדש.
במדעים המדויקים

במדעים המדויקים כמו אסטרונומיה, קוסמולוגיה ופיזיקה, משתמשים לרוב באקסטרפולציה לשם הכללת נתונים נצפים לטווח זמן גדול יותר או למרחבים יותר גדולים. לדוגמה:
ההנחה בפיזיקה היא שחוקי הכבידה מתקיימים לא רק במקומות בו צפו בהם אלא גם בכל מקום שהוא ביקום.
ההנחה בקוסמולוגיה היא שאם התפשטות היקום כרגע היא בקצב מסוים ניתן לחשב אחורה בעזרת אקסטרפולציה את גיל היקום, ואת התחלתו מנקודה בודדת בתהליך המכונה המפץ הגדול.
הערות שוליים

↑  חִיּוּץ במילון סטטיסטיקה (תש"ו, תשי"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
אפרים צבי

אפרים צבי (נולד ב-9 באוקטובר 1951) הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעיקר בהפועל באר שבע בעמדת החלוץ.