stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חשיפה להזנחה והתעללות בגיל הרך בישראל
השלכות ההזנחה וההתעללות > השלכות בטווח הארוך - התפתחות הפרעות פסיכופתולוגיות

עם נפילת הדיקטטורה הרומנית בשנת 1989, נמצא כי כ-170,000 ילדים גדלים בבתי יתומים ומוסדות ברומניה. מחקרים ארוכי טווח אשר התמקדו בהתפתחותם של ילדים בבתי היתומים האלו, אשר סבלו מהזנחה מתמשכת של צורכיהם הקוגניטיביים והרגשיים, מצאו כי השלכותיה של הזנחה מתמשכת הן קשות ומקיפות וכוללות בין היתר קשיי שליטה וויסות עצמיים, נסיגה חברתית, דימוי עצמי נמוך, טיקים, התקפי זעם, גנבות, התנהגויות של פגיעה עצמית, יכולות אינטלקטואליות נמוכות ופגיעה ביכולות התפקודיות. במסגרת הפרויקט, הם בחרו 136 ילדים בגילאי חצי שנה עד שלוש שנים, אשר גדלו בבתי יתומים מינקותם. חצי מהם נשלחו למשפחות אומנה וחצי מהם נשארו בבתי היתומים בהם גדלו, כאשר החוקרים חזרו להעריך את מצבם והתפתחותם לאורך השנים. כמו כן, הם השוו את הממצאים שנאספו לממצאים שנאספו מילדים שמעולם לא גדלו במוסד. ממצאי המחקר הצביעו על השלכותיה החמורות של השהות במוסדות. הילדים שגדלו במוסדות סבלו מעיכובים בתפקוד הקוגניטיבי, המוטורי והשפתי, מקשיים חברתיים-רגשיים ומאחוז גבוה יותר של הפרעות פסיכיאטריות. כמו כן, נמצא כי דפוס הפעילות המוחית שלהם היה שונה מדפוס הפעילות המוחית של ילדים שלא גדלו במוסדות. הילדים שהועברו למשפחות אומנה, לעומת זאת, הראו שיפור במדדי אינטליגנציה, שפה ותפקוד חברתי רגשי. הם הצליחו לבסס התקשרות בטוחה עם מטפליהם והשתפרו משמעותית ביכולת הביטוי הרגשי שלהם. למרות זאת תפקודם של ילדי האומנה עדיין היה טוב פחות משל הילדים שלא גדלו במוסדות.
נכון לשנת 2017, ההערכה היא שגדלים כ-8 מיליון ילדים ברחבי העולם במוסדות ובתי יתומים, וגם ילדים אשר אינם גדלים בבית הוריהם חשופים לא פעם להזנחה. המודעות לכך שהתפתחותם התקינה של ילדים אלו מצויה בסיכון, וכי הזנחה בשלבי החיים המוקדמים משפיעה על המוח וההתנהגות באופן משמעותי ביותר, הולכת וגדלה. הפרעה הקשורה קשר חזק לחוויות של התעללות בגיל הרך, היא "הפרעת האישיות הגבולית". בדרך כלל אנשים הסובלים ממנה תופסים את הזולת במונחים של שחור ולבן. הלוקים בהפרעה זו נוטים גם להתפרצויות גועשות של זעם ולאפיזודות חולפות של פרנויה או פסיכוזה. ההיסטוריה הטיפוסית שלהם היא של יחסים אינטנסיביים ולא יציבים, והם מרגישים ריקנות או חוסר ביטחון באשר לזהותם.
השפעת התעללות והזנחה של קטינים על התפתחות המוח

במטרה לחקור את הקשר בין התעללות בגיל צעיר לבין פגיעה בתפקוד המערכת הלימבית, הכין טייכר (Teicher) בשנת 1984 שאלון המעריך את תדירות התופעות הקשורות באפילפסיה של האונה הרקתית (TLE) אצל מטופלים. בשנת 1993 דיווחו טייכר (Teicher) ועמיתיו על תוצאות מ-253 שאלונים שענו עליהם מבוגרים שביקרו במרפאת חוץ לבריאות הנפש לשם הערכה פסיכיאטרית. קצת יותר ממחציתם דיווחו על התעללות פיזית, מינית או שתיהן גם יחד כשהיו ילדים. בקרב מטופלים שסבלו מהתעללות פיזית (אך לא מינית), היה מדד התדירות, שנקבע ע"פ השאלונים, גבוה ב-38% לעומת מטופלים שלא דיווחו על כל התעללות, וגבוה ב-49% בקרב מטופלים שסבלו מהתעללות מינית (אך לא פיזית אחרת). להתעללות לפני גיל 18 הייתה השפעה עמוקה יותר מאשר להתעללות בגיל מאוחר יותר, וכמו כן, ההשפעה על שני המינים הייתה דומה.
במחקר נוסף שנערך בשנת 1994, ניסה צוות המחקר של טייכר (Teicher) לברר אם התעללות פיזית, מינית או פסיכולוגית בגיל הילדות קשורה לחריגות הפעילות החשמלית של המוח כפי שהן נרשמות באלקטרו-אנצפלוגרמות (EEG). זהו אמצעי המספק מדד ישיר יותר לגירוי של המערכת הלימבית, מאשר השאלון שנבנה בשנת 1984. לשם כך, סקרו החוקרים 115 תיקים עוקבים של מטופלים שנכנסו לטיפול בבית חולים פסיכיאטרי לילדים ונוער. הממצאים הראו חריגות בעלות מובהקות קלינית בפעילות גלי המוח אצל 54% מהמטופלים שהייתה בעברם טראומה מוקדמת, לעומת 27% בלבד אצל מטופלים שלא עברו התעללות. כמו כן, אצל מטופלים שבעברם תועדו התעללויות פיזיות ומיניות חמורות, נמצאו חריגות ב-72% מרישומי האא"ג. אי-הסדירות בפעילות המוח הופיעה באונה המצחית ובאונה הרקתית של המוח, ובמפתיע, רק בחציו השמאלי של המוח, ולא בשני הצדדים, כפי שהיה אפשר לצפות. ממצאים אלו עלו בקנה אחד עם מחקר שנערך באמצעות אא"ג בשנת 1978 בקרב מבוגרים שהיו קורבנות לגילויי עריות.
מחקר נוסף, שבו נערכה השוואה בין סריקות MRI של 17 מבוגרים שעברו התעללות פיזית ומינית בילדותם, ושכולם סבלו מהפרעת דחק פוסט טראומטית, לבין 17 נבדקים בריאים, שהותאמו להם מבחינת הגיל, המין, הגזע, היד הדומיננטית, שנות ההשכלה והרגלי שתיית האלכוהול, הראה כי ההיפוקמפוס השמאלי של המטופלים שעברו התעללות וסבלו מ-PTSD היה קטן ב-12% בממוצע מההיפוקמפוס של נבדקי הבקרה הבריאים, ואילו גודל ההיפוקמפוס הימני היה נורמלי. בהתחשב בתפקיד החשוב של ההיפוקמפוס בתפקודי זיכרון, אין זה מפתיע שמטופלים אלו קיבלו גם ציון נמוך יותר במבדקי זיכרון מילולי מכפי שקיבלו המטופלים בקבוצה שלא עברו התעללות. מתח מעצב את המוח וגורם לו להתנהגויות אנטי חברתיות אחדות, אך עם זאת, מותאמות לסביבה. המתח המתלווה לטראומה פיזית, רגשית, או מינית, עלול לחולל גלים של שינויים הורמונליים שיחווטו לצמיתות את מוחו של הילד להתמודד עם עולם מרושע. שרשרת המאורעות הללו מעבירה את האלימות וההתעללות מדור לדור ואף מחברה לחברה.
תוכניות מניעה והתערבות > תוכניות בעולם

תוכנית ביקורי בית-'אם בקהילה' זוכה להצלחה ומראה שיעורי אפקטיביות גבוהים, ועד כה הופעלה רק באירלנד. מטרת התוכנית היא לשפר כישורי הורות בקרב נשים בהריון ראשון המתגוררות באזורים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך. ביקורי הבית נערכים על ידי נשים מהקהילה המתנדבות להגיע לביקור אחת לחודש למשך שעה לפחות, לתקופה של שנים-עשר חודשים. מחקר שבוצע בשנת 1989 עם קבוצת ביקורת, הראה הבדלים ניכרים במדדי ההזנחה בין ילדים בני שנה ממשפחות שהשתתפו בתוכנית לבין מקביליהם. הקבוצה שהשתתפה בתוכנית הראתה מדדים טובים יותר בקטגוריות שבחנו תחושת מסוגלות הורית, תזונת האם והילד, גירויים התפתחותיים של הילד, שביעות רצון, רווחה נפשית של האם והקפדה על חיסוני הפעוט. מחקר המשך על אותה אוכלוסייה שבוצע כאשר הילדים היו בני שמונה, הראה הבדלים משמעותיים בין הילדים בשתי הקבוצות. הילדים בקבוצה שהשתתפה בתוכנית חיו במשפחות בעלות תחושת מסוגלות גדולה יותר, ההורים והילדים דיווחו על מעורבות גדולה יותר בחיי הילדים, יכולת גבוהה יותר לפתור קונפליקטים, ואלימות נמוכה יותר כלפי הילדים, ואילו הילדים עצמם נטו יותר לבקר בספריות וזכו להזנה טובה יותר מאשר אלו בקבוצת הביקורת.
מחקר שנערך בגרמניה בשנת 2015 מציג את התוכנית הנקראת "Early prevention" והוא מתבסס על ההנחה שצריך להפעיל אסטרטגיות מניעה, שמטרתן תיאום ושיפור שיתופי פעולה בין אנשי מקצוע שונים לצורך חיזוק כישורים חינוכיים של הורים. ההתערבות מתחילה עוד בתקופה שלפני הלידה וממשיכה בשלוש השנים הראשונות אחריה, והיא קריטית למשפחות בסיכון. בנוסף, התוכנית כוללת אסטרטגיות שיפור רגישות הורית ומלמדת הורים איך לספק לילדיהם טיפול ותמיכה מתאימים. חוסר מודעות וחוסר יכולת להבין את הצרכים בגיל הרך עלולים להוביל להתנהגויות תוקפניות של ההורים ולסכן את הילדים. בעקבות ההבנות האלו פותחה תוכנית התערבות קצרת טווח המיועדת למשפחות בסיכון - the Ulm Model, שמתמקדת בשינוי התנהגות על ידי שיפור רגישות אימהית. מטרתה של התוכנית היה שילוב תוצאות אמפיריות של פסיכולוגיה התפתחותית בגיל הרך ותאוריית ההתקשרות עם המושג של התנהגות ויסות עצמי (the concept of self-regulatory behavior). במהלך התוכנית שכוללת 7 ביקורי בית במהלך 3 חודשים (ביקור ב-10 ימים), הוקלטו אינטראקציות שגרתיות בין האם לתינוק, והיועץ (המדריך) מראה לאם את הקטעים הקצרים שמראים רגישות של האם לצרכיו התינוק או חוסר רגישותה לאותות התינוק. מטרת ההקלטות והדיון על נושאי ההתפתחות השונים בעקבותיהם, היא לעזור לאם להבין את צרכיו של התינוק ולהגיב אליו בהתאם. The Ulm Model יכולה להשתלב בתוך השירותים המוצעים על ידי מרכז הרווחה. במחקר הנוכחי התוכנית שימשה כתוכנית התערבות מוקדמת בשם “A Good Start to Life".
הערות שוליים

↑  דו"ח הועדה הציבורית לבדיקת מצבם של ילדים ונוער בסיכון ומצוקה
↑  אתר משרד הרווחה והשירותים החברתיים
↑  Glaser Danya, Child abuse and neglect and the brain-a review., J Child Psychol Psychiatry
↑  תפקידה של מערכת החינוך בזיהוי ואיתור ילדים בסיכון
1 2 3 4 5 6  שמואל גולדשטיין, לדבר את השתיקה- איתור ילדים ובני נוער נפגעי התעללות והזנחה בשירותי הבריאות בקהילה, עמותת אשלים
1 2  גוט אפרת ובן אריה, האפידמיולוגיה של התעללות בילדים, ילדים כקורבנות התעללות במשפחה, המועצה הלאומית לשלום הילד
↑  Bronfenbrenner ,U., and Morris P.A., The ecology of developmental processes, John Wiley & Sons, Inc: New York
↑  אדם מ. תומיסון, הזנחה- התחום המוזנח של התעללות בילדים, המועצה לשלום הילד והסתדרות רפואית
↑  steele b.f, Wounds that time won't heal: The neurobiology of child abuse, cerebrum
↑  שלומית כהן, טיפול תחת לחץ- תרומה פסיכואנליטית לטיפול בילדים בסכנה של התעללות והזנחה, שיחות
1 2  Nelson, C. A., Fox, N. A., and Zeanah, C. H, Romania's abandoned children: Deprivation, brain development, and the struggle for recovery, Harvard University Press
↑  Nelson III, C. A., Zeanah, C. H., Fox, N. A., Marshall, P. J., Smyke, A. T., and Guthrie, D, Cognitive recovery in socially deprived young children: the Bucharest Early Intervention Project, science
1 2 3  Teicher MH, Psychoanalysis and the maltreatment of children, J. Of the Am Psychoanal
1 2  Douglas B, Traumatic stress: effects on the brain, Dialogues Clin Neurosci.
1 2 3  סקירת ספרות לצורך קביעת מדיניות פיתוח שירותים לילדים החיים בהזנחה
1 2 3 4 5 6  התכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון
↑  ד"ר יואה שורק, ד"ר רחל סבו-לאל, שירותים ודרכי התערבות לשימור התא המשפחתי ולאיחוד מחדש בין ילדים ששהו בסידורים חוץ-ביתיים לבין הוריהם, באתר מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, ‏2017
1 2  Zwönitzer, A., Ziegenhain, U., Bovenschen, I., Bressem, K., Pillhofer, Fegert, J. M., Spangler, G., Gerlach, J., Gabler, S., & Künster, A. K., Effects of early intervention in children at risk: short-term and long-term findings from an attachment-based intervention program, Mental Health & Prevention
אילן גלבוע

| --- | --- |

 לידה:  22 בספטמבר 1954 (בן 70) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 
אילן גלבוע הוא מלחין, מעבד ומנהל מוזיקלי ישראלי. מנהל מוזיקלית את הגבעטרון במשך למעלה מ-30 שנה ועבד עם אמנים רבים בהם שלמה ארצי, להקות צבאיות ופסטיבלי זמר.
ביוגרפיה

גלבוע גדל בצפון תל אביב לאם שעלתה עם משפחתה לישראל בגיל שנתיים מסלוניקי שביוון. אביו, צבי גולובוביץ', ממוצא רוסי נולד בישראל והיה אלוף הארץ בריצה לנוער. סבו, אהרון גולובוביץ היה מוזיקאי. הוא גדל בבית מוזיקלי וכבר בגיל 4 למד נגינה באקורדיון ובהמשך נגינה בפסנתר.
למד מוזיקה במשך 4 שנים בבית הספר התיכון תלמה ילין בגבעתיים, בו למד נגינה בטרומבון. הוא ייסד את פסטיבל הזמר של בית הספר עם תזמורת מלאה שפעל בו במשך עשרות שנים. הוא קיבל אז הצעה ממנצח תזמורת חיל האוויר אריך טייך להצטרף לתזמורת אך הדבר לא יצא לפועל.
גלבוע שהיה אז עדיין תלמיד תיכון, ליווה מוזיקלית חברה שהגיעה להבחן באודישנים ללהקה צבאית. רפי בן-משה שהיה אחד מהשופטים, זיהה את כישרונו והציע לו להמשיך וללוות את יתר הנבחנים באותו היום. לאחר מכן בן-משה צירף אותו כנגן טרומבון ללהקה חדשה שהקים בשם "מישראל באהבה" והורכבה מיוצאי להקות צבאיות והופיעה בסיבוב הופעות בישראל ובאירופה.
הסיבוב נעצר בעקבות טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן וגלבוע חזר לישראל. הוא גויס בינואר 1973 ושירת כטרומבוניסט בלהקת פיקוד הצפון.
אמנון ברנזון בחר בו כאחד המעבדים של להקת הכל עובר חביבי וזו הייתה ההפקה הראשונה שלו כמעבד מוזיקלי. בשנות השמונים, ניהל גלבוע מוזיקלית את שלמה ארצי במשך מספר שנים, במהלכהן היה שותף להפקת 3 תקליטים: "שלמה ארצי שר ומספר לילדים על יאן הגמד", אלבום שירי המשוררים ביש לי אישה, ילדה ולמברטה ואני גר בתל אביב, ו"רומנסה ופיוט" כלל שירים שתורגמו מלאדינו. גלבוע ניגן בהופעות כפסנתרן וטרומבוניסט, השתתף בהפקת האלבומים, הלחין חלק מהשירים והיה שותף לעיבוד. באותה תקופה חידש ארצי את השיר אני נושא עמי.
גלבוע ניהל מוזיקלית אמנים רבים בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20. בשנת 1976 הפיק את האלבום "טמבולינה" (אצבעונית) של ציפי שביט. בשנת 1978 ניהל מוזיקלית את המופע "מחכים לדודו" של דודו דותן שביים שייקה אופיר. הוא ניהל מוזיקלית גם מופעים ליוסי בנאי.
הוא הפיק וניהל מוזיקלית אירועי זמר בהם פסטיבל הזמר החסידיים ומחזות זמר כמו פיטר פן בכיכובם של חנוך רוזן וחני נחמיאס בשנת 1989.
בסוף שנת 1989, נענה גלבוע לפניית יואל פרנס שהיה מנהל להקת הגבעטרון לנהל מוזיקלית את הלהקה. הוא הפיק את כל מופעיה מאז ועיבד לה עשרות משיריה.
מאז עובד גלבוע עם להקות זמר בהן צעירי תל אביב (לא כולל שירות), מנהל אומנותית את פסטיבל עין גב במשך שנים רבות, ומפיק את פסטיבל ערד.
הוא מנהל מוזיקלית חברות זמר שונות, בהן "קולות גבעתיים" שהקים ראש העיר יצחק ירון בשנות ה-80 ומשתתפת בטקסי העיר מדי שנה וחבורת הזמר של ארגון המורים.
חיים אישיים

גלבוע נשוי לויקי ואב לילדים. הם גרים ברמת השרון.
הערות שוליים

↑  דודו דותן מאז ועד עולם, באתר "מערכונים ישראלים", 17 באוגוסט 2019
↑  תולדות הלהקה - להקת הגבעטרון, באתר להקת הגבעטרון, ‏15 באוגוסט 2017
↑  חבורת הזמר באתר ארגון המורים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 97405603   WorldCat (עם VIAF): 97405603
סנאי ניגר

| סנאי ניגר |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: מכרסמים
תת־סדרה:: דמויי סנאי
משפחה:: סנאיים
סוג:: סנאי
מין:: סנאי ניגר
שם מדעי
 Sciurus niger ‏לינאוס, 1758
תחום תפוצה


סנאי ניגר או סנאי שועלי (שם מדעי: Sciurus niger) הוא מין של סנאי ממשפחת הסנאיים החי ביערות ממוזגים לאורך מזרח ארצות הברית ודרום-מזרח קנדה וכן בקצה הצפוני של מקסיקו, אם כי הוא מצוי גם בחלק קטן ממערב אמריקה. הוא הגדול שבסנאים של אמריקה הצפונית. קל לבלבל בין מין זה לסנאים דומים כמו סנאי אדום אמריקני או סנאי אפור.
סנאי זה מגיע לאורך 45–70 ס"מ, בעל זנב באורך 20–33 ס"מ ומשקלו מגיע ל-500 עד 1,000 גרם בממוצע. אין הבדלי גדלים בין הזכרים לנקבות, אך הפרטים המערביים נוטים להיות קטנים יותר. סנאי זה בעל גוונים כתומים וחומים בהירים, מעט אפורים לאורך הפרווה והוא בעל זנב שעיר וארוך כמו של שועל. החלק התחתון של הגוף כתום והפנים כתומות עם שפתיים אפורות ואף ועיניים שחורים. לעיתים נולדים סנאים שחורים לגמרי (אנ') או לבקנים.
הסנאי הוא שוכן עצים אך לעיתים הוא יורד אל הקרקע, באזורים בהם מצויים פחות טורפים. בדרך כלל הוא חי ביערות של מיני עצים גדולים ורחבים כמו אלון, אורן, פקאן, היקורי ואגוז מלך, שאת אגוזיהם הוא אוכל. הסנאי הצליח להגיע למדינות המישורים הגדולים כמו קנזס, בעיקר בזכות נטיעות של עצי צפצפה לאורכם.
הסנאי ניזון ממגוון מזונות מהחי ומהצומח, בין השאר מאגוזים, ניצנים, פקעות, פירות, פירות יער, נבטים, פטריות, חרקים, ביצים וציפורים קטנות. הוא ניזון גם מגידולים חקלאיים כמו תירס וממייפל.
לרוב הסנאים הם פעילי יום והם לא טריטוריאליים, המאפשרים לסנאים שונים לבקר במאורתם שבעצים, בה הם ישנים בחורף.
הערות שוליים

↑  סנאי ניגר באתר הרשימה האדומה של IUCN
פרט לבקן של סנאי ניגר
זינוס E10

| --- | --- |

Zenos E10
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  Zenos Cars (אנ')
 שנות ייצור:  2015–2016
 הרכבה:  בריטניה בריטניה
 מרכב:  Rear mid-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  3,800 מ"מ
 רוחב:  1,870 מ"מ
 גובה:  1,130 מ"מ
 משקל:  700-725 ק"ג (ריק)
 בסיס גלגלים:  2,300 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V4 צילינדרים, 16 שסתומים, 1,999 סמ"ק  המפיק 200 כ"ס ב-6,800 סל"ד  V4 צילינדרים, 16 שסתומים, 1,999 סמ"ק  המפיק 250 כ"ס ב-7,000 סל"ד (מגדש טורבו)  V4 צילינדרים, 16 שסתומים, 2,261 סמ"ק  המפיק 350 כ"ס ב-6,000 סל"ד (מגדש טורבו)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות (דגמים: "זינוס E10", "זינוס E10 S")  תמסורת ידנית - 6 מהירויות (דגם "זינוס E10 R")
 מהירות מרבית:  223 קמ"ש (מנוע 200 כ"ס)  249 קמ"ש (מנוע 300 כ"ס)
זינוס E10 (באנגלית: Zenos E10) היא מכונית ספורט מסוג רודסטר המוגדרת כמכונית על מתוצרת יצרנית מכוניות הספורט הבריטית Zenos Cars (אנ') אשר יוצרה בין השנים 2015–2016 בבריטניה.
דגמי "זינוס"

"זינוס E10".
"זינוס E10 S".
"זינוס E10 R".
דגמי "זינוס" > "Zenos E10"

מנוע V4 צילינדרים, 16 שסתומים, 1,999 סמ"ק  המפיק 200 כ"ס ב-6,800 סל"ד.
תאוצה בין 0–97 קמ"ש היא 4.5 שניות.
דגמי "זינוס" > "Zenos E10 S"

מנוע פורד מסוג "Ford EcoBoost engine" (אנ') (מנוע בנזין, מגדש טורבו, הזרקת דלק ישירה).
תאוצה בין 0–97 קמ"ש היא 4.0 שניות.
דגמי "זינוס" > "Zenos E10 R"

מנוע פורד מסוג "Ford EcoBoost engine" (אנ') (מנוע בנזין, מגדש טורבו, הזרקת דלק ישירה).
תאוצה בין 0–97 קמ"ש היא 3.0 שניות.
"זינוס E10"

יוצרו 100 יחידות
מטה ומפעל היצרן ממוקמים בעיר "Wymondham" (אנ') במחוז נורפוק ב-מזרח אנגליה
דגמי "זינוס E10" מאופיינים במשקל נמוך: 700-725 ק"ג (ריק)
2 דלתות
2 מושבים
מנוע מרכזי
מנוע בנזין
סוג הנעה: הנעה אחורית
בלמי דיסק מאווררים
מערכת היגוי - מימין (בבריטניה)
דגמי "זינוס E10" יוצאו ל-ארצות הברית
מחיר היחידה החל מ-40,000 שטרלינג (2016, בבריטניה)
דגמי "זינוס" כוללים שלדה מאלומיניום שאליו משולבים הנהג והנוסע, ה"מארז" של הדגם נוצר מ"צינורות סריג" מפלסטיק שהם הליבה, שיוצרו בין שכבות סיבי פחמן היוצרים מבנה קלוע משולש המגביר את הכוח והנוקשות של המסגרת
דגמי "זינוס" יכולים להכיל נוסעים שגובהם בין 1.55 מטר - 1.91 מטר
2 מסכים מרכזים (מאפשר להציג לנוסע מידע שבדרך כלל גלוי רק לנהג)
המושבים מרוכבים מעור כפול עם ארבע רתמות מרוץ
תמונות

"זינוס E10 R"
"זינוס E10"
"זינוס E10 S"
"זינוס E10 S"
"זינוס E10"
"זינוס E10"
הערות שוליים

1 2  "זינוס E10" bmmagazine.co.uk/get-funded/zenos-cars-launches-funding-seedrs
↑  "זינוס E10" - פנים הרכב כולל תמונות autocar.co.uk/car-review/zenos/e10/interior
↑  ששה סיבות מדוע דגם "זינוס E10 S" היא מכונית הספורט הטובה ביותר carthrottle.com/post/6-reasons-why-the-zenos-e10-s-is-the-best-sports-car-youve-never-heard-of
↑  דגם "זינוס E10 S" autocar.co.uk/car-news/new-cars/zenos-e10-s-boosted-280bhp-upgrade
↑  "זינוס E10 R" autocar.co.uk/car-review/zenos/e10/first-drives/2016-zenos-e10-r
↑  "זינוס E10 R" topspeed.com/cars/zenos/2016-zenos-e10-r
↑  יצרנית "זינוס" פתחה סוכנות בארצות הברית skiddmark.com/2014/03/zenos-cars-sets-shop-u-s
↑  תערוכת המכוניות בלונדון 2016 / ראו "Zenos E10 R" carkeys.co.uk/news/cool-cars-at-the-2016-london-motor-show
↑  חדשנות בענף כלי רכב נישה בבריטניה / ראו "זינוס E10" theengineer.co.uk/issues/august-2014-online/innovation-in-the-uk-niche-vehicles-sector
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "זינוס E10".
תמיסה מוצקה

תרשים 1 דיאגרמת פאזות בינארית המציגה תמיסות מוצקות בכל הטווח הריכוזים היחסיים.
תמיסה מוצקה היא תערובת הומוגנית בין מומס (אחד או יותר) וממס הנמצאים בפאזה מוצקה. התערובת נחשבת תמיסה ולא תרכובת כאשר המבנה הגבישי של הממס אינו משתנה וגם יש פזה הומוגנית משותפת לתערובת. המומס יכול להשתלב במבנה הגבישי של הממס באמצעות החלפה של חלקיק ממס בגביש, או באמצעות השתלבות בין חלקיקי הממס ללא החלפתם (פגם חדירה). שני סוגי התמיסה המוצקה משפיעים על תכונות החומר בכך שהם מעוותים את הסריג הגבישי ומפרים את ההומגניות הפיזית והחשמלית של החומר הממס. כאשר יש הבדל ברדיוס האטומי של מרכיבי התמיסה המוצקה משתנה גודלו של תא היחידה. אפשר, במקרה זה, להשתמש בחוק וגארד על מנת לחשב את הרכב התמיסה לפי השינוי בפרמטר הסריג המדוד של התמיסה.
תערובות מסוימות יטו ליצור תמיסות מוצקות עבור טווח רחב של ריכוזים, בעוד אחרות לא יהפכו לתמיסות מוצקות כלל ויישארו כתערובת. הנטייה של שני חומרים ליצור תמיסה מוצקה היא עניין מורכב המושפע מהתכונות הכימיות, הקריסטלוגרפיות והקוונטיות של החומרים הנידונים. בהתאם לחוקי יום-רותרי תמיסות מוצקות יכולות להיווצר אם לממס ולמומס יש:
רדיוס אטומי דומה (עד 15% הבדל).
מבנה גבישי זהה במצב טהור (BCC, FCC, וכו').
אלקטרושליליות קרובה
ערכיות זהה
דיאגרמת הפאזות (תרשים 1) מתארת סגסוגת של שתי מתכות היוצרות תמיסה מוצקה בכל ריכוז יחסי בין שני החומרים. במקרה זה, הפזות הטהורות של כל יסוד (ערכי הקצה של הריכוזים) הן בעלות אותו מבנה גביש, ותכונות דומות של היסודות מאפשרים החלפה חופשית ביניהם בכל ריכוז יחסי.
לתמיסות מוצקות יש שימושים מסחריים ותעשייתיים חשובים, שכן במקרים רבים יש להם תכונות עדיפות על אלו של מתכות טהורות. סגסוגות רבות הן תמיסות מוצקות. אפילו ריכוזים קטנים של מומס יכולים להשפיע על התכונות החשמליות והפיזיות של המומס.
תרשים 2 דיאגרמת פזות בינארית זו מתארת שתי תמיסות מוצקות:  α ו-β.
דיאגרמת הפאזות של תמיסה הבינארית (תרשים 2) מציג את הפאזות של תערובת אאוטקטית (eutectic) של שני חומרים בריכוזים שונים. האזור המסומן ב-α ("אלפא") הוא תמיסה מוצקה, כאשר החומר בטא מומס במטריקס של אלפא, ובקצה השני של הסקלה, התחום המסומן ב-β ("בטא") הוא תמיסה מוצקה, כאשר החומר אלפא מומס במטריקס של בטא. התחום המוצק הגדול בין אלפא ובטא המסומן כ-α+β אינו תמיסה מוצקה. בדיקה של המבנה ברמה המיקרוסופית בטווחי ריכוזים אלו תראה שמדובר בשתי פאזות שונות- תמיסה מוצקה של אלפא מומס בטא ותמיסה מוצקה של בטא מומס באלפא, אולי בצורת למלא[דרושה הבהרה] או גרגירים.
אקסולוציה

כאשר יציבות התמיסה המוצקה מתערערת (עקב קירור לדוגמה), מתרחשת אקסולוציה (הפרדת תמיסה למרכיביה) ושתי הפאזות נפרדות בצורה מובהקת ברמה המיקרוסקופית או כלמלא שניתן לראותן בעין בלתי מזוינת. אקסולוציה אופיינית לחומר אאוטקטי (Eutectic system). דוגמה לכך ניתן למצוא במינרל אלקלי פלדספר מזן פרטיט בו ניתן להבחין בשכבות דקות של אלביט לבן בתוך מיקרוקלין ורוד.
לקריאה נוספת

Callister, William D. Jr. (2006). Materials Science and Engineering: An Introduction (7th ed.). New York: John Wiley & Sons. ISBN 0-471-73696-1.
שיר תירוש

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  2 ביוני 1999 (בת 25)
 עמדה:  קלעית
 גובה:  1.70 מטר
 מספר:  8
 קבוצות כשחקנית
 2018-2016   2019-2018   2020-2019   2021-2020   2022-2021   2022-:  מכבי רעננה   מכבי רעננה הס   אליצור נתניה   אליצור תל אביב   הפועל כפר סבא   הפועל לב ירושלים
 הישגים כשחקנית
 גביע המדינה בכדורסל (2024)   3 x אליפות הליגה הלאומית (2021, 2022, 2023)   3* גביע האיגוד (2019, 2022, 2023)
 
שיר תירוש (נולדה ב-2 ביוני 1999) היא שחקנית כדורסל המשחקת בעמדת הקלעית בהפועל לב ירושלים בליגת העל. תירוש החלה את דרכה בכדורסל במכבי רעננה שם זכתה במספר תארים בגילאי הנוער וגם שיחקה בקבוצה הבוגרת. תירוש זכתה פעם אחת בגביע המדינה, שלוש פעמים פעמים באליפות הליגה הלאומית ושלוש פעמים בגביע האיגוד. תירוש גם משתתפת בתחרויות כדורסל 3*3.
קריירה > גילאי נוער

תירוש החלה את דרכה בכדורסל במחלקת הנוער של מכבי רעננה. בעונת 2013/14 ובעונת 2014/15 זכתה תירוש עם רעננה באליפות המדינה לנערות ב', כאשר בעונת 2014/15 זכתה גם בגביע המדינה. בעונות 2015/16 ו-2016/17 עם קבוצת נערות א' של רעננה זכתה תירוש בדאבל (אליפות הליגה וגביע המדינה). במקביל שיחקה תירוש בקבוצת הכדורסל של תיכון אוסטרובסקי ברעננה. בעונות 2015/16 ו-2016/17 זכתה תירוש באליפות ליגת העל לתיכונים.
תירוש התבלטה בכשרונה בגילאי הנוער. היא נבחרה על-ידי אתר ספסל לשחקנית העונה בעונת 2015/16 ולחמישיית העונה ולשחקנית ההגנה של העונה בעונת 2016/17.תירוש גם הייתה הקלעית המובילה של רעננה בשני משחקי גמר הגביע של נערות א' בהם השתתפה וגם הייתה הקלעית המובילה של תיכון אוסטרובסקי בשני משחקי הגמר של ליגת התיכונים בהם השתתפה.
קריירה > בנבחרות הצעירות של ישראל

תירוש השתתפה עם נבחרת הקדטיות באליפות אירופה דרג ב' שנערכה ב-2014 באסטוניה, שם סיימה הנבחרת במקום ה-12 ובאליפות אירופה דרג ב' שנערכה ב-2015 במקדוניה, שם סיימה הנבחרת במקום התשיעי.
ב-2016 השתתפה תירוש עם נבחרת הנערות באליפות אירופה שנערכה בהונגריה. הנבחרת נשרה לדרג ב' בתום הטורניר. ב-2017 שיחקה עם נבחרת הנערות באליפות אירופה דרג ב' שנערכה באירלנד, שם סיימה הנבחרת במקום השביעי.
קריירה > קבוצות בוגרות

בעונת 2016/17 צורפה תירוש לקבוצת הבוגרות של רעננה ושיחקה לראשונה בליגת העל. תירוש התגייסה לצה"ל ושירותה הצבאי, כפקחית טיסה בבסיס נבטים, לא איפשר להמשיך לשחק בליגת העל. בעונת 2018/19 שיחקה תירוש בקבוצת עירוני רעננה הס, קבוצת בת של רעננה, בליגה הארצית. תירוש זכתה עם הקבוצה בגביע האיגוד (הייתה זו הפעם הראשונה בה קבוצה מהליגה הארצית זוכה בו) רעננה הס עלתה לליגה הלאומית, אך תירוש בחרה להמשיך לשחק בארצית ובעונת 2019/20 שיחקה באליצור נתניה. נתניה עלתה לליגה הלאומית בתום העונה.
בעונת 2020/21 שיחקה תירוש באליצור תל אביב בליגה הלאומית. היא זכתה עם הקבוצה באליפות הליגה הלאומית ונבחרה על-ידי אתר ספסל לחמישיית העונה במחוז הדרומי. בעונת 2021/22 שיחקה תירוש בהפועל כפר סבא וזכתה עמה באליפות הליגה הלאומית ובגביע האיגוד. תירוש נבחרה על-ידי אתר ספסל לשחקנית העונה בליגה הלאומית.
בעונת 2022/23 שיחקה תירוש בהפועל לב ירושלים ושוב זכתה באליפות הליגה הלאומית ובגביע האיגוד. תירוש נבחרה לשחקנית העונה בסקר מאמנים שבוצע על-ידי איגוד הכדורסל. בעונת 2023/24 חזרה תירוש לליגת העל עם הפועל לב ירושלים ובמרץ 2024 זכתה עם הקבוצה בגביע המדינה לאחר ניצחון במשחק הגמר על אליצור רמלה. תירוש נבחרה לשחקנית המצטיינת של משחק הגמר. לב ירושלים הגיע גם לגמר הפלייאוף, שם הפסידה לרמלה. במאי 2024 הוארך החוזה של תירוש בקבוצה לעונה נוספת.
כדורסל 3*3

תירוש החלה להשתתף בתחרויות כדורסל 3*3 עוד בגילאי נוער. בין השאר השתתפה תירוש באליפות אירופה לנערות ב-2016 שנערכה בהונגריה, שם סיימה הנבחרת במקום התשיעי.
הערות שוליים

↑  אלופות ומחזיקות גביע נערות א’, נערות ב’, ילדות, באתר ספסל
↑  נבחרות העונה נערות א’ לאומית לאורך השנים, באתר ספסל
↑  מאיר פרייליכמן, נערות א': מצטיינות העונה, באתר ספסל, ‏12 במאי, 2017
↑  ערב הגמרים לבנות (נערות א’, נערות ב’, ילדות), באתר ספסל
↑  גמרי ליגת העל לתיכונים – בנות, באתר ספסל
↑   אריה ליבנת, כדי לחזור לליגת העל, היא היתה צריכה להאמין בקבוצה. ושיאמינו בה, באתר הארץ, 7 במרץ 2024
↑  שי ברק, רעננה מהארצית מחזיקת גביע האיגוד!, באתר ספסל, ‏20 במרץ,2019
↑  שי ברק, מצטיינות העונה בלאומית נשים - מחוז דרום, באתר ספסל, ‏28 באפריל, 2021
↑  שי ברק, מצטיינות העונה בלאומית נשים 21-22, באתר ספסל, ‏18 במאי, 2022
↑  נבחרות העונה בלאומית נשים, באתר ספסל
↑  צור מרגוליס, ‏סנסציה: לב ירושלים זכתה בגביע המדינה לנשים, באתר ONE‏, 7 במרץ 2024
↑  נועם שפירא, ‏שיר תירוש ממשיכה לעונה שלישית בהפועל לב ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 27 במאי 2024