stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'ובאני פונטו
ביוגרפיה

פונטו נולד כ-Jan Václav Stich ב-Žehušice שבבוהמיה, שם גם קיבל את עיקר הכשרתו המוזיקלית כנגן קרן יער וככנר. בשנות ה-20 לחייו עבר לאיטליה, ושם שינה את שמו הבוהמי הקשה לביטוי לשם הבמה ג'ובאני פונטו. אחרי תקופת מה בשירות תזמורות חצר שונות ברחבי בוהמיה וגרמניה הוא עבר לפריז, בה פעל רוב חייו.
החל משנת 1796, פונטו החל לערוך מסעות הופעות כקרנן בכל רחבי אירופה. מוצרט שמע את פונטו מנגן בפריז והיה נלהב במיוחד. מאוחר יותר שמע גם בטהובן את פונטו וכתב לו, בשנת 1800, את הסונאטה לקרן יער ולפסנתר אופוס 17, אותה ביצע יחד איתו סמוך למועד הכתיבה.
בנוסף להיותו נגן וירטואוז פונטו היה גם מלחין. הוא כתב כ-30 קונצ'רטי לקרן יער ויצירות קאמריות רבות לקרן. ביניהן שש רביעיות לקרן יער, בסון, ויולה וכינור.
חשיבותו הרבה של פונטו באה לידי ביטוי בכמה מישורים.
ראשית, בימיו של פונטו הייתה קיימת "חלוקת עבודה" בין הקרננים, כלומר היו נפוצים שני סוגים של נגינה בקרן יער. קרנני באסו - כינוי קרננים שניגנו תפקידים נמוכים ומרובי פאסאז'ים מהירים וקפיצות רגיסטרים. וקרנני אלטו- קרננים שניגנו תפקידים גבוהים, ליריים ושירתיים. פונטו איחד את שתי האסכולות, על ידי פיתוח טכניקת השימוש בכף היד השמאלית בתוך הפעמון. טכניקה זו אפשרה נגינה של צלילים נוספים שלא היו אפשריים קודם לכן. פונטו היה הראשון שניגן את שני התפקידים באותה מידה של הצלחה, ותרומתו ניכרת גם היום בכך שאופיו של הכלי הוא מצד אחד שירתי לירי ומצד שני תרועתי ו"בראסי".
שנית, פונטו הציג את רעיונותיו על נגינה בקרן ואת הווירטואוזיות של נגינתו בפני המלחינים הגדולים של תקופתו. ללא הכרות זו של המלחינים עם הקרן ויכולותיה בידי אמן אמיתי, הם לא היו משתמשים בה כפי שהשתמשו. הרי הם, בייחוד בטהובן, אלה שהכניסו את הקרן ככלי לירי נוסף בתזמורת, שווה מעמד לזה של כלי נשיפה מעץ. בניגוד למעמדה של החצוצרה, לדוגמה, שנשאר תפקיד הרמוני וריתמי בלבד באותן שנים.
שלישית, הקשור לסעיף הקודם, חשיבותו של פונטו היא לא רק בקידום חשיבותה של הקרן בתזמורת ובהרכב הקאמרי הקלאסי, אלא גם ההרחבת הרפרטואר הסולני לקרן. מוצרט הועיד את הסינפוניה קונצ'רטנטה לכלי נשיפה KV297B ואת החמישייה לכלי נשיפה ופסנתר במי במול מז'ור, ק. 452 לפונטו. שם אפשר להיווכח בהיקף השפעתו של פונטו ובסגנונו המיוחד. וכמוהו גם בטהובן, בסונאטה שהוזכרה לעיל, בשביעיה המפורסמת ובסימפוניות.
פונטו נפטר ממחלה בפריז ב-16 בפברואר 1803, ונערכה לו לוויה מפוארת, ובה נוגן הרקוויאם של מוצרט.
הערות שוליים

↑  אלפרד איינשטיין, "מוצרט", עמ' 273
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007336569905171  PLWABN: 9810621050305606  BIBSYS: 4011849  BnF: cb13932004m (data)  CiNii: DA13541921  GND: 120769158  ISNI: 0000 0001 1466 1414  LCCN: n81074651  LNB: 000276780  MusicBrainz: 6d5508bd-fbfa-4cd7-856e-c944390b1b1d  NKC: jn20010601722  NTA: 097128007  RERO: 02-A011131049  SNAC: w6sj1j9h  SUDOC: 158367103  VIAF: 2659771   WorldCat (עם VIAF): 2659771
ג'ני ההפוכה

בול "ג'ני ההפוכה"
ג'ני ההפוכה הוא כינוי לבול דואר אמריקני משנת 1918 שבו מופיעה תמונת מטוס מדגם קרטיס JN-4 כשהוא הפוך. רק 100 בולים המכילים את שגיאת ההדפסה הזו נמצאו, וכך הפך הבול עם השגיאה לאחד הנחשקים בעולם הפילטליה. בשנת 2003 נמכר בול של ג'ני ההפוכה בסכום של כ-300,000 דולר. בשנת 2005 נמכרה צימדה המכילה 4 בולים של ג'ני ההפוכה בעבור סכום של כ-2.97 מיליון דולר.
רקע

במהלך העשור הראשון של המאה ה-20 ערך משרד הדואר של ארצות הברית מספר ניסיונות להעביר דואר באמצעים אוויריים. לפיכך החליט המשרד לחנוך שירות סדיר חדש, ב-15 במאי 1918, אשר יאפשר להעביר דואר בין הערים וושינגטון, פילדלפיה וניו יורק. משרד הדואר קבע תעריף שנוי במחלוקת, של כ-24 סנטים, עבור השירות החדש. היה זה תעריף גבוה בהרבה מ-3 הסנטים שנגבו באותה תקופה בעבור דואר מחלקה ראשונה. בעבור התעריף הגבוה הוחלט להדפיס בול מיוחד אשר צבעי האדום והכחול שלו נשאו צביון פטריוטי. הבול הציג מטוס קרטיס JN-4, אשר שימש להעברת הדואר.
מלאכת עיצוב והדפסת הבול החדש נעשתה בחיפזון רב. תהליך חריטת הבול החל רק ב-4 במאי. ההדפסה החלה ב-10 במאי בגיליונות של 100 בולים (בניגוד לנוהג המקובל של הדפסת 400 בולים וקטיעתם לגיליונות של 100 בולים).
מאחר שהבול הודפס בשני צבעים, היה צורך להזין כל גיליון פעמיים דרך מכונות ההדפסה. היה זה תהליך מועד לשגיאות, אשר גרר בעבר שגיאות היפוך בבולים שיוצרו ב-1869 ו-1901. לפחות שלושה גיליונות שגויים התגלו במהלך הייצור והושמדו. הסברה היא שרק גיליון אחד של 100 בולים שגויים שרד. מאז מנסים אספנים כבר עשרות רבות של שנים לאתר את כל הבולים.
משלוחים ראשונים של הבול החדש הגיעו למשרדי הדואר ב-13 במאי. מתוך מודעות לאפשרות שקיימים בולים עם היפוכים, פנו מספר אספנים לסניפי הדואר על מנת לרכוש את הבולים החדשים תוך חיפוש אחר שגיאות. אחד מהם היה אספן בשם W.T. רובי. במכתב לחבר מ-10 במאי מציין רובי ש"יהיה זה משתלם לאתר את הבולים המכילים שגיאות היפוך". ב-14 במאי הלך רובי למשרד הדואר כדי לקנות את הבולים החדשים. כפי שהעיד לאחר מכן, כאשר שלף הפקיד גיליון של בולים המכילים שגיאות היפוך, החסיר לבו פעימה. רובי שילם עבור הגיליון וביקש לראות גיליונות נוספים, אולם הם היו תקינים.
המשך מאורעות אותו יום אינם ידועים בוודאות. רובי החל לספר על ממצאיו לסוחרי בולים וכתבי עיתונות. לאחר שבוע שבו החביא את הגיליון מתחת למזרן וסירב לבקשות נציגי הדואר לקנות ממנו את הגיליון בחזרה, מכר רובי את הגיליון לאספן ידוע מפילדלפיה בשם יוג'ין קליין עבור סכום של כ-15,000 דולר. קליין מיהר למכור את הגיליון לקולונל H. R. גרין, בנה של הטי גרין, עבור כ-20,000 דולר.
קליין יעץ לגרין להפריד את הבולים, שכן הם יהיו שווים יותר כבודדים מאשר כגיליון אחד. מהגיליון הופרדו בלוק אחד של שמונה בולים, מספר בלוקים של ארבעה בולים, והשאר בולים בודדים. גרין שמר לעצמו מספר בולים. אחד מהם הושם בתליון עבור אשתו, התליון נמכר ב-2002 תמורת סכום לא ידוע.
גורלם של שישה בולים לא ידוע. יש כמה בולים שנפגמו, כולל אחד שנשאב לשואב אבק, ואחד שאשתו של גרין השתמשה בו למשלוח מכתב והוא היחיד שנושא חותמת.
החלפת בולים נדירים

באוקטובר 2005 נרכשה צימדה ייחודית בת ארבעה בולים על ידי רוכש אנונימי בעבור סכום של כ-2,970,000 דולר. זהות הקונה התבררה רק לאחר קנייה. היה זה כלכלן אמריקני ושמו ביל גרוס. זמן קצר לאחר ביצוע הרכישה הוא החליט לסחור בהם עם אדם ושמו דונלד סונדמן, נשיא "מיסטיק סטאמפ קומפני" וסוחר בולים, בעבור הבול הנדיר זד גריל, שקיימים ממנו רק שני עותקים בעולם. על ידי ביצוע הרכישה הפך גרוס לבעליו של אוסף הבולים השלם היחיד המכיל את כל בולי ארצות הברית מהמאה ה-19.
ראו גם

שגיאת היפוך
איסוף בולים
השקעה בולאית
לקריאה נוספת

Amick, George. The Inverted Jenny: Mystery, Money, Mania. Scott Pub Inc Co (May 1, 1987). ISBN 0-89487-089-0
Smithsonian Institution article on the Inverted Jenny on display at the National Postal Museum
הערות שוליים

↑  סיפור שנחשף ב-בי.בי.סי אודות "ג'ני הפוכה" מזויפת, 5 דצמבר 2006
↑  
,2005-05-25, "בולים נדירים ויקרי ערך יוצגו בקרוב", וושינגטון פוסט
בול ללא הפגם המפורסם
צימדה המורכבת מארבעה בולי ג'ני ההפוכה
ג'ני טומסין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  22 במרץ 1938 לידס, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  3 בינואר 2012 (בגיל 73) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ני טומסין (באנגלית: Jenny Tomasin;‏ 22 במרץ 1938 - 3 בינואר 2012) הייתה שחקנית אנגלייה הידועה מהופעתה בסדרות הטלוויזיה "על אדונים ומשרתים" ו"אמרדייל".
ביוגרפיה

טומסין נולדה בעיר לידס שבאנגליה. תפקידה הגדול הראשון היה בשנות השבעים של המאה העשרים כשהצטרפה לצוות השחקנים של סדרת הדרמה התקופתית "על אדונים ומשרתים" של רשת LWT בתפקיד רובי, עוזרת הטבחית בבית משפחת בלאמי.
היא שיחקה בסדרה מ-1972 עד לסיומה ב-1975, בסך הכל הופיעה ב-41 פרקים. אחרי סיום הסדרה תוכננה סדרת ספין אוף בהשתתפותה של טומסין יחד עם הדמויות של מר הדסון וגברת ברידג'ס. אבל התוכנית לא יצאה לפועל בשל מותה של השחקנית אנג'לה באדלי. אחר כך הופיעה טומסין בטלוויזיה בעיקר בשיחות על התקופה בה השתתפה בסדרה "על אדונים ומשרתים" ועל הקשיים במציאת עבודה במשחק.
ב-1985 כיכבה טומסין בתפקיד אורח בשני פרקים בשם "Revelation of the Daleks" בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו" בדמות טאסמבקר. היא שיחקה באופרת הסבון "אמרדייל" בשני תפקידים שונים. בשנים 1981 ו-1982 שיחקה בתפקיד נעמי טולי, בתו של אנוך טולי, שנהרגה בתאונה. תפקידה השני היה בדמות נורין בל שנהרגה ב-2006. זה היה תפקידה האחרון.
בקולנוע השתתפה בסרטים "The Adventures of Barry McKenzie" (מ-1972), "מיסטר קווילפ" (1975), "צרות עם מרגלים" (1987) ו-"Just Ask for Diamond" (מ-1988).
ביוגרפיה > חיים אישיים

טומסין נפטרה ב-3 בינואר 2012 ממחלת לב.
פילמוגרפיה

| שנה | שם | שם באנגלית | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1972 |  | The Adventures of Barry McKenzie | שרה גורט |  |
| 1975 | מיסטר קווילפ | Mr. Quilp | גברת סימונס | ללא קרדיט |
| 1972–1975 | על אדונים ומשרתים | Upstairs, Downstairs | רובי |  |
| 1975 |  | The Russell Harty Show | רובי | בפרק "Russell Harty Goes.... Upstairs, Downstairs" |
| 1976 | המופע של דיק אמרי | The Dick Emery Show |  | סדרת טלוויזיה (פרק אחד) |
| 1976 |  | Brensham People | פרו | בפרק "William Hart, Wainwright" |
| 1977 | קו אונידין | The Onedin Line | גברת פורביס | בפרק "The Hostage" |
| 1977–1978 |  | Midnight Is a Place | רוז ספרוגס | סדרת טלוויזיה |
| 1974–1979 |  | Crossroads | פלורנס בייקר | סדרת טלוויזיה |
| 1980–2006 | אמרדייל | Emmerdale | נורין בל / נעמי טולי |  |
| 1982 |  | Man and Superman | חדרנית | סרט טלוויזיה |
| 1984 |  | Tripper's Day | מיני | בפרק "Games People Play" |
| 1985 |  | That's My Boy | ברנדה קרוס | בפרק "Hello Young Mothers" |
| 1985 | דוקטור הו | Doctor Who | טסמבקר | בפרק "Revelation of the Daleks" |
| 1987 | צרות עם מרגלים | The Trouble with Spies | מרתה |  |
| 1988 |  | Diamond's Edge | שוטרת תנועה |  |
| 1994 | מרטין צ'זלוויט | Martin Chuzzlewit | משרתת של ג'ונאס | מיני-סדרה |
| 2000 | סינדרלה | Cinderella | טבחית | סרט טלוויזיה |
הערות שוליים

↑  "Jenny Tomasin: Actress best known for 'Upstairs, Downstairs'". The Stage. נבדק ב-6 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Some sources (, ) cite 30 November 1936.
1 2  Adam Bernstein. "Jenny Tomasin, known as maid Ruby Finch on 'Upstairs, Downstairs', dies". The Washington Post. נבדק ב-6 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "After 32 years, the surviving stars of Upstairs, Downstairs ...and what happened next". dailymail.co.uk. נבדק ב-6 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Jane Slade "Curse of the TV Classics", Daily Mail, 25 November 1998.
↑  "Doctor Who Classic Episode Guide - Revelation of the Daleks - Details". BBC. נבדק ב-6 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 5009 4384  LCCN: nr2003012085  VIAF: 73796951   WorldCat (עם VIAF): 73796951
בלנדר (תוכנה)

| --- | --- |


צילום מסך של Blender 4.0.2
 מפתח:  קרן בלנדר (אנ')
 מחזור חיים:  2 בינואר 1998 – הווה (26 שנים) 
 גרסה אחרונה:  4.2.0 (16 ביולי 2024) 
 מערכת הפעלה:  Microsoft Windows, Mac OS X, לינוקס ו-FreeBSD
 נכתבה בשפות:  C, C++ ופייתון
 סוג רישיון:  GNU General Public License גרסה 2 ומעלה
 קוד מקור:  https://projects.blender.org/blender/blender.git 
 קטגוריה:  תוכנות גרפיקה תלת־ממדיות
 blender.org
 
בלנדר (באנגלית: Blender) היא תוכנה חופשית לגרפיקת תלת-ממד המאפשרת הפקת הנפשה, אפקטים ויזואליים, יישומים תלת־ממדיים ומשחקי וידאו.
מאפייני בלנדר כוללים מידול תלת-ממדי, מיפוי UV, מיפוי טקסטורה, אנימציית שלד, סימולציות נוזל ועשן, מערכת חלקיקים, הנפשה ממוחשבת, רינדור, עריכת וידאו וקומפוזיציה.
בלנדר מתאפיינת בממשק משתמש ייחודי, בו כמעט כל פעולה מתבצעת על ידי קיצור מקשים מסוים. ממשק זה מקשה על המשתמש החדש אך מאפשר עבודה יעילה ביותר לאחר שלב הלימוד.
היסטוריה

ב־1998 הקים טון רוזנדל (אנ') ההולנדי חברה בשם NaN, ראשי תיבות של Not a Number. החברה הייתה חברה-בת של NeoGeo, אחת החברות לאנימציה תלת-ממדית הגדולות ביותר בהולנד (שאף אותה הקים רוזנדל). NaN הוקמה במטרה לבנות תוכנה לעיצוב תלת־ממדי, שבעזרתה יוכלו עובדי NeoGeo לפתח אנימציה.
בלנדר החלה את דרכה כתוכנה קניינית של NaN. שאיפותיה של NaN לא תאמו את יכולות החברה ואופי השוק באותה תקופה. כתוצאה מכך, באפריל 2001 צומצם כוח האדם בחברה ונמצאו לה משקיעים חדשים. לאחר שישה חודשים הוציאה החברה את Blender Publisher, תוכנה המיועדת לשוק הגדל של מדיה אינטראקטיבית תלת־ממדית שבה משתמשים באינטרנט. מכירות התוכנה היו נמוכות מהציפיות, והמשקיעים המאוכזבים החליטו להפסיק את פיתוח בלנדר ולסגור את NaN.
למרות חסרונות רבים שהיו לתוכנה רצו אנשים רבים בהמשך קיומה, אך בגלל המצב הכלכלי לא היה סיכוי לגייס כספים ולהקים חברה חדשה שתמשיך את הפיתוח. בשנת 2002 החליט רוזנדל להקים מלכ"ר - קרן בלנדר (Blender Foundation).
מטרתה הראשונה של הקרן הייתה להבין כיצד ניתן להמשיך לפתח ולקדם את בלנדר כתוכנה חופשית-קהילתית. בשנת 2002 שכנע רוזנדל את המשקיעים להסכים על תוכנית "לשחרר את בלנדר" (Free Blender), במטרה להפוך את בלנדר לתוכנה חופשית. מטרת התוכנית הייתה גיוס 100,000 אירו שתמורתם יירכשו הזכויות על התוכנה. לאחר שבעה שבועות הצליחו לגייס את הכסף הדרוש, וב-13 באוקטובר 2002 שווקה בלנדר לראשונה ברישיון חופשי, GPL.
היסטוריה > סוזן

בינואר/פברואר 2002 זה היה די ברור ש-NaN לא תמשיך להתקיים ותיסגר סופית במרץ. אף על פי כן, יצאה לאור גרסה נוספת, 2.25. ובתור סוג של ביצת פסחא, החליטו האומנים והמפתחים להוסיף את מודל (primitive mesh) ראש השימפנזה.
הוא נוצר על ידי וילאם פול (הידוע בכינויו: SLiD3), שקרא לו סוזן, על שם האורנגאוטן מסרטו של קווין סמית' ג'יי ובוב השקט מכים שנית.
סוזן משמשת כאלטרנטיבה של בלנדר ל"מבחן המודלים" כדוגמת קנקן התה. סוזן היא גם דרך מהירה וקלה לבדיקת חומרים, אנימציות, טקסטורות והתקנת אורות. בתחרות הגדולה של בלנדר מעניקים על שמה את "פרס סוזן".
תכונות

לבלנדר יש התקנה קטנה יחסית והיא רצה על מספר פלטפורמות מחשוב פופולריות, הכוללות את לינוקס, Mac OS X ו־Microsoft Windows, יחד עם FreeBSD, IRIX, NetBSD, OpenBSD ו־Solaris. בנוסף קיימות נגזרות בלתי רשמיות ל־AmigaOS 4, BeOS, MorphOS, Pocket PC ו־SkyOS. אף על פי שלעיתים היא מופצת ללא מסמכים או תמונות להמחשה, התוכנה מכילה מאפיינים של תוכנת מידול יוקרתית. היכולות שלה הן, בין היתר:
תמיכה במגוון רב של פרימיטיבים גאומטריים הכוללים צלעות משתלבות, מידול תת־שטח מהיר, עקומות בזייה, משטחי NURBS, מטאבולס (Metaballs), פיסול דיגיטלי וגופנים.
אינטגרציה עם YafaRay, תוכנה חופשית למעקב קרניים.
יכולת רינדור (תיצוג, Rendering) בשני מנועים שונים - המנוע הפנימי בשיטת מעקב קרניים (scanline/raytracing), ומנוע מבוסס GPU בשם Cycles בשיטת Path trace.
כלי אנימציה הכוללים קינמטיקה הפוכה, קרס (Hook), עקומות (Curve) ועיוות מבוסס־סריג (Lattice-based), דינמיקת גוף רך כולל איתור התנגשות, דינמיקת נוזלים, דינמיקת גוף קשיח, שיער מבוסס־חלקיקים, ומערכת חלקיקים עם איתור התנגשות.
מסגלים (Modifiers) לאפקטים בלתי־הרסניים.
תמיכה בסקריפטים של פייתון.
עריכת וידאו/אודיו בסיסיים ויכולת קומפוזיציה.
משחקי בלנדר: פרויקט משנה המציע תכונות אינטראקטיביות כגון זיהוי התנגשות, מנוע דינמי ותכנות לוגיסטי. הוא מאפשר גם תכנות עצמי, יישומי זמן אמת להדמיה אדריכלית ולבניית משחקי וידאו.
תמיכה מלאה של צמתים (Node-based) בתוך צינור הרינדור.
בקרה בזמן־אמת בסימולציית פיזיקה.
תמונות בתלת ממד עם מעקב קרניים והשפעה סביבתית (ambient occlusion) שמודלה בבלנדר והשתמשה ברנדר YafaRay
סינטל והדרקון שלה מרונדרים בבלנדר.
נוף עם סימולצית אוקיינוס במנוע הרינדור Cycles
תכונות > ממשק משתמש

לבלנדר יש מוניטין של תוכנה קשה לקליטה עבור משתמשי תוכנות תלת־ממד אחרות. כמעט לכל פונקציה יש מקש קישור ישיר ומקשים שמהווים מספר קיצורים.
מאז שבלנדר הפכה לתוכנה חופשית, חל מאמץ לסדר את התפריטים כראוי כמו גם את השימוש בכלים הגיוניים ויעילים יותר. היו גם מאמצים בשיפור ויזואלי של ממשק המשתמש, עם ערכת הצבעים, תפריטים שקופים ש"צפים", שיפור עץ סקירת האובייקט, ושינויים קטנים נוספים (כגון כלי אוסף הצבעים).
ממשק המשתמש של בלנדר משלב את המושגים הבאים:
תכונות > דרישות מערכת

לבלנדר יש דרישות מערכת נמוכות יחסית לתוכנות תלת־ממד אחרות, אך עבור אפקטים מתקדמים ומודלים מורכבים דרושה מערכת מהירה.
דרישות מערכת
|  | דרישות מינימליות | דרישות מומלצות | דרישות להפקה |
| --- | --- | --- | --- |
| מעבד | 300MHz | 2GHz Dual core | 2 GHz, Multi-core (64-bit) |
| זיכרון מחשב | 128MB | 2GB | 8–16GB |
| כרטיס גרפי | כרטיס OpenGL עם 16MB Ram | כרטיס OpenGL עם 128 או 256MB Ram | כרטיס OpenGL עם 1 GB RAM, ATI FireGL או Nvidia Quadro |
| צג | 1024^768 עם 16bit color | 1920^1200 עם 24bit color | 1920^1200 עם 24bit color |
| קלט | עכבר עם שלושה כפתורים | עכבר עם שלושה כפתורים | עכבר עם שלושה כפתורים ומשטח רישום דיגיטלי |
תכונות > פורמט הקובץ

בלנדר מאפשרת לארוז את כל הסצנות לתוך קובץ אחד (שנקרא קובץ ".blend")
כל קובצי ".blend" הם חוצי-פלטפורמה וניתן לפתוח אותם בגרסאות אחרות של בלנדר. הם משמשים גם כספרייה שניתן ללוות משם מפרויקט אחד לפרויקט אחר.
קובץ ".blend" נשמר-אוטומטית על ידי התוכנה מדי פעם, בשביל להקל במקרה שהתוכנה קרסה.
כל הסצנות, האובייקטים, החומרים, הטקסטורות, הצלילים, התמונות, אפקטים של אנימציה ניתנים לאחסון בקובץ ".blend" אחד.
פיתוח

מאז שבלנדר פתחה את קוד-המקור, היא עוברת יעילות משמעותית בקוד-הבסיס ותוספות באפיון התוכנה.
בין השיפורים החשובים ניתן למצוא:
מנוע רנדרינג פיזיקלי חדש בשם Cycles עם חיבור למעבד הגרפי, ותצוגה בזמן אמת (Viewport Rendering).
תמיכה מלאה ב -(OSL (Open Shading Language, שפת תיכנות לשיידינג שפותחה על ידי Sony Pictures Imageworks
מנוע מידול חדש
מערכת קומפוזיטינג מעודכנת ל - GPU, עם כלי "מסך-ירוק" מתקדמים, מיסוך ועוד כלי אפקטים.
API משודרג לסקריפטים של פייתון
3D Tracker - מעקב תנועה מתקדם לשילוב צילום חי יחד עם תלת-ממד
צבע דינאמי
שיפורים במערכת הפיסול - מברשות חדשות, מיסוך וטופולוגיה דינאמית (שינוי טופולוגיה בהתאם למברשת ללא תלות בטופולוגיה של שאר האובייקט)
Bsurfaces - כלי ריטופולוגיה מתקדמים
כלי UV מתקדמים
מערכת אנימציה משופרת - מאפשרת לעשות אנימציה כמעט לכל חלק בתוכנה
מנוע משחקים משופר
מערכת תוספים משופרת ונוחה
החל מגרסה 2.75 התווספה גם אפשרות לרנדר בתלת מימד לתצוגה עם משקפי תלת מימד
בחודש שלאחר יציאת בלנדר 2.44, הורדה התוכנה כ-800,000 פעם.
חלק מהפיתוחים האלו קודמו באמצעות הפרויקט קיץ הקוד של גוגל, שקרן בלנדר משתתפת בו מאז 2005.
תמיכה

יתרון גדול לתוכנת בלנדר (ובכלל לתוכנות בקוד פתוח) הוא הנגישות לתוכנה, בדרך כלל הנגישות הזו יוצרת זמינות גדולה וקהילה גדולה בהתאם. לבלנדר קהילה פעילה מאוד ורוב משתמשי בלנדר לומדים דרך מדריכים ודיונים בערוצי הקהילות השונות כגון Blender Artists.
אחרים לומדים בעזרת הורדה ובדיקה של מודלים מוכנים, או באתרים כגון BlenderArt Magazine - מגזין חופשי להורדה - והאתר BlenderNation, שמספק מידע על כל דבר מסביב בלנדר. כמו כן יש אלפי מדריכים לצפייה ביוטיוב.
כאמור ישנן קהילות רבות בשפות שונות ולפי תחומי עניין שונים (מעצבי אופנה, ויזואליים, אנימטורים, אמנים, מפתחים ועוד רבים). בישראל ישנה קהילה ואתר, בשנים האחרונות עיקר פעילות הקהילה קורה בקבוצת הפייסבוק.
שימושים בתקשורת המונים

בלנדר התחילה בתור כלי לשימוש פנימי בחברת NeoGeo הולנדית לאנימציות תלת-ממדית מסחריות/פרסומיות. מאז היא מופיעה בפרסומות טלוויזיה במספר מקומות בעולם הכוללים בין היתר את אוסטרליה, איסלנד, ברזיל, רוסיה שוודיה ובריטניה.
הפרויקט המקצועי הראשון שהשתמש בבלנדר היה בסרט ספיידרמן 2, שם הוא שימש בעיקר ליצירת אנימציות וחיזוי-מוקדם במחלקת Storyboard.
ככל שהזמן עובר התעשייה המקצועית החלה להטמיע את בלנדר יותר ויותר, וניתן לראות פרויקטים בהיקף רחב שכללו ואף התבססו כמעט בלעדית על בלנדר, כמו הפיצ'ר NextGen של נטפליקס, The man in the high castle של אמאזון, כותרות הסיום של WonderWoman, במשחקים כמו The Walking Dead, ואפילו סטוריבורד ב - Jurassic World 2.
אפילו בישראל היה ניסיון לייצר פיצ'ר על ידי סטודיו פיצ'י פוי, שמתבסס על סיפורו של אפרים סידון - "מעלה קרחות".
שימושים בתקשורת המונים > פילים חולמים (פרויקט סרט פתוח: תפוז)

בספטמבר 2005, מספר אמני ומפתחי בלנדר ידועים התחילו לעבוד על סרט קצר בתוכנה חופשית. יוזמה זאת כונתה בשם "פרויקט סרט תפוז" (Orange Movie Project).
התוצאה הייתה הסרט פילים חולמים (Elephants Dream), שהוצג לראשונה ב-24 במרץ 2006.
בתגובה להצלחה של חלומות פילים קרן בלנדר הקימה את מוסד בלנדר (Blender Institute) כדי לעשות פרויקטים נוספים: ביג באק באני (Big Buck Bunny) ואת יו פרנקי (Yo Frankie).
שימושים בתקשורת המונים > ביג באק באני (פרויקט סרט פתוח: אפרסק)

ב-1 באוקטובר 2007, צוות חדש התחיל לעבוד על פרויקט פתוח שני, "Peach", כדי להפיק את הסרט הקצר ביג באק באני. הסרט הוצג ב-10 באפריל 2008.
שימושים בתקשורת המונים > יו פרנקי! (פרויקט משחק פתוח: משמש)

משמש הוא פרויקט ליצירת משחק המבוסס על העולם והדמיות של סרט אפרסק (ביג באק באני) שממומש בתוכנה חופשית. המשחק נקרא יו פרנקי. הפרויקט החל ב-1 בפברואר 2008, והפיתוח הושלם בסוף יולי 2008. סיום הפרויקט היה מיועד לסוף אוגוסט, אך היציאה נדחתה. המשחק יצא ב-9 בדצמבר 2008, תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו ועם כל התוכן תחת הרישיון Creative Commons.
שימושים בתקשורת המונים > סינטל (פרויקט סרט פתוח: דוריאן)

במאי 2009 הודיעה קרן בלנדר על סרט פתוח הידוע בשם הקוד פרויקט דוריאן" (Project Durian). הסרט תוכנן להיות סרט פנטזיה אקשן, באורך של כ-12 דקות.
הסרט נקרא לבסוף סינטל. הוא הושלם והוצג בפסטיבל הסרטים של הולנד ב-27 בספטמבר, ויצא לרשת ב-30 בספטמבר 2010.
משחק (בלתי רשמי) לסרט נמצא כרגע בתהליכי פיתוח והוכרז רשמית באתר Blenderartists.org ב-12 במאי 2010.
שימושים בתקשורת המונים > דמעות פלדה (פרויקט סרט פתוח: מנגו)

דמעות פלדה הוא פרויקט הסרט הפתוח הבא מטעם קרן בלנדר. הוא מתמקד בפיתוח יכולות האפקטים הוויזואליים של בלנדר ושילובם עם צילומים חיים. העלילה סובבת בגרסה עתידית אפשרית של אמסטרדם. הסרט עצמו פורסם ב־26 בספטמבר.
לקריאה נוספת

"הערות שחרור". Blender.org.
הערות שוליים

↑  "דרישות מערכת".
↑  "Meeting Agenda, April 15th 2007". 2007-04-15. אורכב מ-המקור ב-2007-10-13. נבדק ב-2010-09-29.
↑  Blender Artist, הפורום Blender Artist
↑  Blender Art
↑  Blender Nation
↑  blender.org
↑  בלנדר בפרסומות טלוויזיונית, אוסטרליה
↑  חברת Midstraeti בלנדר שואו-ריל, איסלנד
↑  "קמפיין (בשימוש בלנדר) לפיאט החדשה". BlenderNation. נבדק ב-2010-07-25.
↑  "OVNI VFX". אורכב מ-המקור ב-2012-11-04. נבדק ב-2013-01-22.
↑  בלנדר בפרסומות לסודה, רוסיה,
↑  Apoteksgruppen - ELW TV Commercial made with Blender
↑  Gecko Animation Ltd
↑  Animatics for Motion Pictures
↑  Blender (2018-11-04), Blender and Next Gen: a Netflix Original, נבדק ב-2019-07-13
↑  Blender Foundation, Visual Effects for The Man in the High Castle, blender.org (באנגלית)
↑  Blender Foundation, Title Design: from Wonder Woman to xXx, blender.org (באנגלית)
↑  Blender Foundation, Goodbye Kansas Studios, blender.org (באנגלית)
↑  Blender (2018-11-04), Blender Workflow for Feature Films - Jama Jurabaev, נבדק ב-2019-07-13
↑  ריאיון עם גלעד רוזנאו
↑   סינטל, סרטון  באתר יוטיוב
↑  הכרזה על סינטל המשחק
↑   דמעות פלדה , מנגו, סרטון  באתר יוטיוב
↑  ההכרזה על פרסום הסרט "דמעות פלדה" מתוך אתר מיזם מנגו של בלנדר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007369493605171  BIBSYS: 1037942  GND: 4588284-8  LCCN: n00063653  NKC: ph1149975  VIAF: 179004264   WorldCat (עם VIAF): 179004264 
טון רוזנדל, היו״ר של קרן בלנדר (אנ') והדמות "ביג באק באני", 2008
צילום מסך של Blender 2.4
סוזן
הממשק למשתמש שודרג בגרסה 2.5
מצלמת רפלקס 35mm של ניקון. שנוצרה ב-Yafray ו-Blender.
מנוע הרנדרינג החדש בבלנדר, Cycles, בתצוגה בזמן אמת
מנוע משחק עושה שימוש ב-GLSL.
פוסטר של פילים חולמים
פוסטר של ביג באק באני.
פוסטר של סינטל.
פוסטר של דמעות פלדה.
ג'יפסי (סרט, 1962)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  מחזה של ארתור לורנץ
 בימוי:  מרווין לרוי
 הופק בידי:  מרווין לרוי
 תסריט:  לאונרד ספיגלאס
 עריכה:  פיליפ אנדרסון
 שחקנים ראשיים:  רוזלינד ראסל נטלי ווד קרל מלדן
 מוזיקה:  ג'ול סטיין
 צילום:  הארי סטרדלינג
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Warner Bros. Pictures 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  2 בנובמבר 1962
 משך הקרנה:  143 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט ביוגרפי, סרט המבוסס על יצירה ספרותית, סרט מוזיקלי, דרמה קומית, סרט דרמה 
 תקציב:  4,000,000‏$
 הכנסות:  11,000,000‏$
 דף הסרט ב־IMDb
 
נטלי ווד כג'יפסי לי רוז
ג'יפסי (באנגלית: Gypsy) הוא סרט מוזיקלי אמריקאי משנת 1962 בבימויו של מרווין לרוי, עם רוזלינד ראסל, נטלי ווד וקרל מולדן בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על ספר ומחזה בשם זה מאת ארתור לורנץ המבוסס על האוטוביוגרפיה של שחקנית הוודביל והחשפנית ג'יפסי רוז לי משנת 1957 ובו תיאור חייה עם אחותה ג'ון ואמה רוז האבוק (אנ').
המחזמר הועלה לראשונה בברודוויי בשנת 1957 עם שירים של ג'ול סטיין למילים של סטיבן סונדהיים וכוריאוגרפיה של ג'רום רובינס.
ב-1993 הופק סרט הטלוויזיה "ג'יפסי" בכיכובה של בט מידלר.
תקציר העלילה

רוז האבוק (רוזלינד ראסל) היא שחקנית וודביל מתוסכלת, גרושה שלוש פעמים ואם ללואיז (נטלי ווד) ולג'ון (אן ג'יליאן). ג'ון היא הכישרונית והמוחצנת ולואיז היא ביישנית ומופנמת.
אל השלושה מצטרף המפיק הרבי סומרס (קרל מולדן) המאוהב ברוז ורוצה להתחתן אתה אך היא דוחה אותו כל פעם. הבנות מופיעות בתיאטרוני וודביל עם קבוצת נערים.
לואיז וג'ון רוצים שרוז תתחתן עם הרבי והן יוכלו לקיים משפחה נורמלית. והן שרות "If Mama Was Married".
רוז מתייחסת לבנותיה כילדות אף על פי שהן גדלות. ג'ון מתייאשת ובורחת ביחד עם נער מהלהקה. הרבי ולואיז מנסים לשכנע את רוז להפסיק את ההופעות אך היא מסרבת. היא מקימה להקת בנות ומכריחה את לואיז להשתתף בה.
הם מגיעים לתיאטרון בורלסקה בויצ'יטה שם השחקניות הולכות חשופות ביותר. הרבי מסרב להופיע שם אך רוז מסכימה והוא עוזב אותן. אחת השחקניות של הבולרסקה חסרה ורוז משכנעת את לואיז להופיע במקומה.
לואיז מתגברת על ביישנותה ומופיעה באופן מגרה וחושפני ומכאן מתחילה הקריירה המזהירה שלה כחשפנית והיא משנה את שמה לג'יפסי רוז לי.
רוז באה לבקר אותה אך ג'יפסי מסבירה לה שכעת היא ברשות עצמה. לאחר שרוז שרה את שיר חייה "Rose's Turn" הן מתפייסות.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רוזלינד ראסל | רוז הוביק |  |
| נטלי ווד | לואיז הוביק |  |
| קרל מולדן | הרבי סומרס |  |
| אן ג'יליאן | ג'ון הוביק |  |