העיר העתיקה של צפת
רשימת 32 בתי הכנסת בעיר העתיקה של צפת

| מספר אתר | שם אתר (עברית) | שם אתר (אנגלית) | תיאור אתר | מיקום וכתובת | תמונה | העלאת תמונה  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | בית הכנסת צמח צדק, חב"ד |  | בית הכנסת ה'צמח צדק' הוקם על ידי חסידי הצמח צדק – ר' מנחם מנדל שניארסון, לפני כ-150 שנה. במהלך מלחמת השחרור, חרב בית הכנסת שמיקומו הוא בפתחו של הרובע היהודי, בעקבות הפגזות של כוחות ההצלה על הרובע. בשנת תשל"ג-תשל"ד נבנה מחדש על ידי הרב אריה ליב קפלן, חסיד חב"ד שעלה ישראל בשליחות הרבי מליובביץ' |   |   |  |
| 2 | בית הכנסת בית ישראל, על שם המגיד מטריסק |  | בית כנסת בן קרוב ל-95 שנה[דרושה הבהרה] שנבנה על ידי קהילת החסידים בעיר צפת על שם המגיד מטריסק. בית הכנסת נבנה בפתחו של הרובע היהודי ובזמן מלחמת השחרור היה מבין המוקדים הבודדים מאזור זה שלא נפגעו כלל מאש הכוחות הערביים. בשנים האחרונות משמש בית הכנסת את קהילת ברסלב בעיר |   |   |  |
| 3 | בית הכנסת על שם רבי יעקב בירב |  | בית כנסת אשר נבנה לאחר הרעש הגדול ב-1837 על ידי יוצאי רומניה. במחצית הראשונה של המאה ה-19, עם התמעטות מתפלליו הקבועים של בית הכנסת, הפסיק בית הכנסת את פעילותו. לאחר שחרור צפת הפך לבית הכנסת של חסידי הרב שלמה קרליבך בצפת והתפילות בו הן בנוסח קרליבך |   |   |  |
| 4 | בית המדרש מיתר שבלב |  | בית מדרש שנוסד בשנת 2004 על ידי הרב נחום גוטרמן, במטרה להגביר את התודעה היהודית בצפת (כלשון העמותה).  לרוב, מתקיימות תפילות בביה"כ אך ורק בשבתות וחגים, כאשר בימות החול נמסרים בו הרצאות ושיעורי תורה על ידי מרצי קירוב |   |   |  |
| 5 | בית המדרש מקאראב |  | בית כנסת אשר הוקם בשנת תרי"ז על ידי חסידי רבי יעקב יצחק טברסקי, האדמו"ר ממקארוב. בית הכנסת בנוי בסמטת בר יוחאי ברובע החסידי |   |   |  |
| 6 | בית המדרש טשערנאביל |  | בית הכנסת אשר הוקם בשנת 1895 בעליית ביתו של הרב אברהם אלעזר רוקח, שמסר את ביתו לחסידי טשערנאביל לטובת הקמת בית כנסת. בית הכנסת נזכר במפקד מונטיפיורי 1875, אך לא במפקדי 1855 ו-1866 |   |   |  |
| 7 | בית הכנסת על שם רבי חיים ויטאל |  | בית כנסת אשר הוקם לפני כארבע שנים בסמטת בר יוחאי ברובע החסידי ובו עוסקים מדי יום בלימוד הקבלה ותורת האר"י |   |   |  |
| 8 | בית הכנסת ויזניץ' תוניס |  | בית כנסת שהוקם בתחילת המאה ה-19, בשנת תר"ל, על ידי חסידי ויזניץ'. לאחר מלחמת השחרור, עזבו חסידי הקהילה את צפת ועברו לגור בסמיכות לרבם, במרכז הארץ. בשנת 1949 עלה לצפת מתוניס הרב יהושע פיטוסי ועמו קבוצה מתלמידיו. הרב ותלמידיו חיפשו בית כנסת לשימוש קהילתם ובסיוע הרב שמחה קפלן – רב העיר קיבלו את בית הכנסת ויזניץ', שהיה נטוש בעקבות עזיבת החסידים. מאז, נקרא בית הכנסת בפי כולם - בית הכנסת ויזניץ' תוניס |   |   |  |
| 9 | בית המדרש טשורטקוב |  | בית הכנסת אשר נבנה בשנת תרמ"ח - 1888 על ידי ר' יהושע הכהן יודהנפרוינד בהוראת האדמו"ר מטשורטקוב גליציה, |   |   |  |
| 10 | בית המדרש האר"י האשכנזי |  | בית כנסת אשר ממוקם בסמיכות לבית הכנסת האר"י האשכנזי. על פי הערכת רשות העתיקות, מדובר בבית הכנסת היוונים (עולי סלוניקי) בו התפללו רבי משה ר' משה קורדובירו וכן רבי חיים ויטאל טרם הפך לתלמידו של האר"י ועבר לשהות במחיצתו, בבית הכנסת האר"י הספרדי |   |   |  |
| 11 | בית הכנסת האר"י האשכנזי |  | בית הכנסת שעל פי המסורת מיקומו הוא מקום ה'חקל תפוחין קדישין' – השדה בו ערך האר"י את קבלת השבת מידי ערב שבת. בצידו החיצוני של הקיר הדרומי בבית הכנסת ניתן למצוא כתובת הקדשה בעברית משנת התקצ"ה |   |   |  |
| 12 | בית הכנסת שעל יד ישיבת נחלת נפתלי |  | בית מדרש אשר הוקם בתחילת שנות ה-2000 ומהווה אחד המוקדים הבולטים של הקהילה הליטאית בעיר העתיקה בצפת. בבית המדרש פועל גם כולל אברכים ומתקיימים בו מניינים לאורך כל ימות השבוע |   |   |  |
| 13 | בית המדרש שעל יד ישיבת ההסדר |  | ישיבה אשר נוסדה בשנת 1997 בעיר העתיקה על ידי הרב בניהו ברונר. כיום עומד בראשה הרב איל יעקבוביץ' |   |   |  |
| 14 | בית הכנסת קאסוב |  | בית כנסת אשר הוקם בשנת 1847 על ידי חסידי קאסוב שעלו לארץ והשתקעו בצפת. בית הכנסת היה נחשב לאחד מהמוקדים הבולטים של הקהילה החסידית בעיר בתקופה שקדמה למלחמת השחרור |   |   |  |
| 15 | בית הכנסת אבריטש |  | בית כנסת שהקים האדמו"ר מאבריטש לאחר עלייתו ארצה מאוורוטש. בית הכנסת ידוע בזכות נס ההצלה שאירע בו בזמן רעידת האדמה הגדולה של 1837, כאשר האדמו"ר מאבריטש מאסף סביבו את חסידיו ומבטיח להם שמי שיעמוד לצידו לא יאונה לו כל רע. כל בית הכנסת חרב מלבד אותו מקום בו התאספו האדמו"ר וחסידיו |   |   |  |
| 16 | בית המדרש קרלין |  | בית כנסת אשר נבנה ב-1873 ושימש את קהילת חסידי קרלין. בית הכנסת נבנה על ידי רבי דוד בידרמן - האדמו"ר הראשון מלעלוב |   |   |  |
| 17 | בית המדרש טאלנא |  | בית מדרש אשר נבנה בימי רבי דוד מטאלנא בין 1835–1840 והוזכר בכל מפקדי מונטיפיורי. בשנת תשמ"ט חודש על ידי האדמו"ר מטאלנא רבי יוחנן טברסקי |   |   |  |
| 18 | בית הכנסת מנחת יהודה |  | בית כנסת אשר נבנה בתחילת שנות ה-2000 על ידי רונן יהודה, בחור אשר נפטר בצעירותו. בית הכנסת ממוקם בסמיכות לרחוב האר"י |   |   |  |
| 19 | בית הכנסת היכל נסים |  | בית כנסת אשר נבנה בתחילת שנות ה-2000 על שם הרב נסים שבבו, מחשובי רבני היישוב הספרדי בעיר בסוף המאה ה-20 |   |   |  |
| 20 | בית הכנסת ראדוביץ' |  | בית כנסת אשר נבנה בשנת תרל"ג על ידי רבי משה הגר מראדוביץ', נכדו של רבי חיים מקאסוב. כיום משמש בית הכנסת את קהילת חסידי ברסלב |   |   |  |
| 21 | בית המדרש ברדיטשוב |  | בית כנסת שהוקם בסוף המאה ה-20 על שם רבי לוי יצחק מברדיטשוב |   |   |  |
| 22 | בית הכנסת על שם רבי יוסף קארו |  | בית הכנסת שעל פי המסורת היה בית מדרשו של רבי יוסף קארו, מחבר ה'שולחן ערוך'. בבית הכנסת ספר עתיק משנים אלו ועל פי המסורת הוא היה המקום המרכזי ללימודי הלכה באותה תקופה בתחתית בית הכנסת קיימת חצר קטנה ובה בית מגורים אשר באחד מחדריו נמצאת 'מערת המגיד', בה על פי המסורת כתב רבי יוסף קארו את ספריו 'שולחן ערוך' ו'מגיד מישרים' ובה היה המגיד נגלה אליו ומלמדו תורה מידי לילה |   |   |  |
| 23 | בית המדרש צאנז |  | בית הכנסת אשר הוקם בשנת תר"ל על ידי רבי ברוך דוד כהנא, בהוראת האדמו"ר בעל הדברי חיים מצאנז. כיום נחשב בית הכנסת לפעיל ביותר בעיר העתיקה בצפת ומתקיימים בו מניינים לאורך כל שעות היום |   |   |  |
| 24 | בית הכנסת אבוהב |  | בית כנסת אשר במקורו הדעות חלוקות: יש הטוענים שזהו הבית-הכנסת המקורי שנוסד על ידי רבי יצחק אבוהב עצמו ובו למד והתפלל. ויש הטוענים כי בית הכנסת 'אבוהב' המקורי נהרס כליל ברעש האדמה של 1837 ומדובר בבית הכנסת אחר, גם הוא מהמאה ה-16, שהיה נקרא 'בית הכנסת הגדול'ובעקבות-כך שהועבר אליו ספר התורה של רבי יצחק אבוהב לאחר הרעש שהחריב כליל את בית הכנסת המקורי, נהיה שגור שמו בפי כולם כבית הכנסת 'אבוהב'. בבית הכנסת מוחזקים שני ספרי תורה מאותה תקופה: האחד, ספר תורה אשר נכתב על ידי רבי יצחק אבוהב. והשני, סר תורה אשר נכתב על ידי רבי סולימאן אוחנה – מגורי האר"י |   |   |  |
| 25 | בית הכנסת האלשיך |  | בית הכנסת בו על פי המסורת התפלל ולמד האלשיך הקדוש – רבי משה אלשיך. בבית הכנסת שמורים מספר רב של ספרי תורה עתיקים, כאשר על פי המסורת חלקם בני למעלה מאלף שנה |   |   |  |
| 26 | בית הכנסת הצדיק הלבן |  | בית כנסת שנוסד במאה ה-15 על ידי קבוצה מעולי ספרד ונקרא על שמו של התנא רבי יוסי בנאה, אשר על פי המסורת קבור בסמוך לבית הכנסת, כשספר התורה בו קרא מידי שבת קבור למראשותיו. לבית הכנסת אזכור מכובד במקורות העתיקים |   |   |  |
| 27 | בית הכנסת חברת זוהר |  | בית כנסת אשר נוסד בשנת התרמ"ב (1881) והיה נחשב למקום משובם של רבים מזקני צפת, בו התפללו, למדו וערכו תיקון חצות מידי לילה. על פי המסורת של מתפללי בית הכנסת עליה ניתן לקרוא גם בחזית בית הכנסת, במקום בו עומד כיום בית הכנסת קראו מידי לילה חכמי צפת במאה ה-16 את 'תיקון חצות' |   |   |  |
| 28 | בית הכנסת שערי רחמים |  | בית כנסת אשר נבנה בין 1870 ל-1880 על ידי רבי יהודה שבתאי רפאל ענתבי, הידוע בשם היש"ר |   |   |  |
| 29 | בית הכנסת האר"י הספרדי |  | בית כנסת אשר ממוקם בקצה העיר העתיקה ועל פי המסורת, בו התפלל ולמד האר"י ובו למדו תלמידיו מפיו את תורת הקבלה. בית הכנסת נבנה בין המאה ה-13 למאה ה-14 ובמקור היה נקרא 'בית הכנסת אליהו הנביא'. על פי האגדה אף אליהו הנביא התפלל בבית כנסת זה |   |   |  |
| 30 | בית המדרש ברסלב |  | בית המדרש המרכזי של קהילת ברסלב בצפת. קהילה אשר נוסדה בשנות ה-60 על ידי הרב אלעזר קעניג, ועבורה נבנתה קריית ברסלב - קריית ענק המשתרעת על פני בניינים רבים אשר נבנו בקצה הרובע היהודי בעיר העתיקה. בנייתה של קרייה זו היוותה גורם משמעותי לשינוי פני העיר העתיקה |   |   |  |
| 31 | בית הכנסת בית אליהו |  | בית כנסת אשר הוקם בעשור הראשון של שנות ה-2000 ונמצא בלב קריית האומנים בעיר העתיקה |   |   |  |
| 32 | בית המדרש לעלוב |  | בית מדרש שהוקם על ידי רבי שמעון נתן נטע, מהאדמורי"ם לבית לעלוב. בית הכנסת נמצא בסוף קריית האומנים והעיר העתיקה, נחשב לפעיל מאוד ומתקיימים בו מניינים ושיעורים רבים במהלך ימי השבוע |   |   |  |