stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מפרץ הונג הום

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  former bay of Hong Kong 
 מידע נוסף
 מדינות באגן הניקוז:  הרפובליקה העממית של סין 
 קואורדינטות:  22°18′00″N 114°10′59″E﻿ / ﻿22.3°N 114.183°E﻿ / 22.3; 114.183
  (למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמפרץ הונג הום(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה) בייג'ינג שאנגחאי צ'ונגצ'ינג שנג'ן הונג קונג צ'נגדו שניאנג שיאן חרבין אורומצ'י שינינג רוסיה מונגוליה קזחסטן קיר. ט. פק. הודו נפאל ב. בנ. מיאנמר תאי. לא. וי. הפ. ד.ק צ.ק יפןמפרץ הונג הום(למפת הונג קונג רגילה) גואנגדונג ים סין הדרומימפרץ הונג הום(למפת הונג קונג מוגדלת) גואנגדונג ים סין הדרומימפרץ הונג הום
 
מפה של המפרץ משנת 1915. באמצע המפרץ מסומן סלע רמזי.
מפרץ הונג הום (באנגלית: Hung Hom Bay; בסינית: 紅磡灣 ; בפין-יין: Hóngkàn Wān) היה מפרץ בנמל ויקטוריה שבהונג קונג.
המפרץ היה ממוקם בין צים שא צוי לבין הונג הום, בדרום קאולון.
היסטוריה

מאז שנת 1850 החלו לייבש חלקים מהמפרץ ועד שנת 1996 אוחזר המפרץ כולו. שכונת צים שא צוי מזרח וכן תחנת הרכבת התחתית של הונג קונג הונג הום, ורציף המעבורות הונג הום מצויים על השטח שיובש, וכן הקולוסיאום של הונג קונג, וכן נבנתה טיילת חופים בקצהו של השטח שיובש.
הייבוש העלים כמה אתרים ימיים שהיו במפרץ - ובהם סלע רמזי.
השכלה

בשטח שיובש ממוקמים מספר מוסדות השכלה גבוהה:
האוניברסיטה הפוליטכנית של הונג קונג
המכללה הקהילתית של הונג קונג (קמפוס הונג הום)
הערות שוליים

↑  תצלומי הזזת רציף המעבורות בשל אחזור השטח. תצלומים משנת 1979
↑  אתרים בהונג הום
הקולסיאום של הונג קונג
מפרץ הולם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מפרץ 
 מידע נוסף
 קואורדינטות:  67°35′00″S 62°42′00″E﻿ / ﻿67.5833°S 62.7°E﻿ / -67.5833; 62.7
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ הולם(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפרץ הולם
 
מפרץ הולם (באנגלית: Holme Bay) הוא מפרץ באדמת מק. רוברטסון שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ 35 קילומטרים, וארכו (חדירתו לתוך היבשת) 5 קילומטרים.
המפרץ ממוקם צפונית להרי פראמנס.
היסטוריה > גילוי ומיפוי המפרץ

המפרץ מופה על ידי קרטוגרפים נורווגים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן בינואר - פברואר 1937.
היסטוריה > מקור השם

המפרץ נקרא בשם זה בשל האייונים הרבים המצויים בו (במפות הוא מופיע בשם "Holmevika " שמשמעו "מפרץ האיונים"; Holme פירושו " איון " בנורווגית).
איים במפרץ הולם

| איים במפרץ הולם |
| --- | --- | --- |
| איים | גיגאנטאוס • ולץ' |  |
| קבוצות איים | איי אזימוט |  |
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  מידע על השם הנורווגי
מטבעות בר כוכבא

מטבע כסף שהוטבע מחדש על ידי המִנהל הבר כוכבאי בזמן מרד בר כוכבא. סלע - טטרדרכמה (28 מ"מ, 14.07 גרם). משמאל: חזית בית מקדש וארון הברית בתוך, וכוכב מעל. מימין: לולב עם אתרוג, והכיתוב "לחרות ירושלם" (𐤋𐤇𐤓𐤅𐤕 𐤉𐤓𐤅𐤔𐤋𐤌).
מטבע נוסף שהיה בשימוש בזמן המרד. משמאל: אשכול ענבים ולצדו הכתובת "שנת אחת לגאלת ישראל" (𐤔𐤍𐤕 𐤀𐤇𐤕 𐤋𐤂𐤀𐤋𐤕 𐤉𐤔𐤓𐤀𐤋). מימין: עץ תמר והכיתוב "אלעזר הכהן"
מטבעות בר כוכבא הם מטבעות שהוטבעו שוב ושוב על ידי המִנהל של מרד בר כוכבא (התחולל בשנים 132–136 לספה"נ) והיו בשימוש בזמן המרד.
תולדות

מינהל בר כוכבא הטביע מטבעות לא על אסימוני מתכת חלקים, כפי שהיה מקובל, אלא על מטבעות שהיו במחזור הכספים. כך הוצאו מן המחזור מטבעות הטבועים בראשי הקיסרים הרומים, אליליהם ומקדשיהם, ועליהם באה טביעה מחודשת בסמלי המרד וסיסמאותיו. תופעה זו קשורה, ללא ספק, גם בעובדה שמחד גיסא, בתקופת המרד התקיימו ככל הנראה מספר מִטְבָּעוֹת שפעלו במקביל (דבר המוכח מריבוי טיפוסי הרושמות), ולא מן הנמנע כי לא הייתה מטבעה אחת מרכזית.
ומאידך גיסא הייתה שיטה זו מעין נקמה פורתא והצהרה פוליטית מובהקת. על רבים ממטבעות מרד בר-כוכבא אפשר להבחין בדגמים המקוריים, שכן לעיתים לא הקפידו על שיוף דגמי המטבע המקורי עד תום. בשנים הראשונות הטביעו על המטבעות נוסחת תאריך; בשנה הראשונה: "שנת אחת לגאלת ישראל";
בשנה השנייה: "חרות ישראל" או "ש ב לחר ישראל"; ובשנה השלישית: "לחרות ירושלם", (וזו תופעה הפוכה ממה שנהגו בתקופת המרד הגדול, שבו נטבעה תחילה הכתובת "חרות ציון", ובשלהי המלחמה "לגאלת ציון".) כמו כן, מופיע על חלק מהמטבעות שמו של מנהיג המרד ותוארו בשנה הראשונה: "שמעון נשיא ישראל", ובשנים לאחר מכן מופיע שמו "שמעון" בלבד. על מספר מטבעות מופיע השם "אלעזר הכהן", אשר זוהה במחקר עם רבי אלעזר המודעי.
בשדה המחקר

חוקרים רבים עשו שימוש נרחב במטבעות כדי ללמוד על המרד, וחלקם הסתמכו על מטבעות בר כוכבא כדי לענות על השאלה האם בר כוכבא כבש את ירושלים, כפי שניתן להבין מהתלמוד הבבלי ומההתעסקות הנרחבת בדיני המקדש והטהרה בספרות תקופת המרד. על סמך הסלעים (מטבעות הכסף הגדולות) של בר כוכבא, שעליהם מצוירת חזית המקדש, ועל סמך מטבעות שבהן נזכר "אלעזר הכהן", היו חוקרים שהניחו כי בר כוכבא השתלט על ירושלים וחידש את עבודת הקורבנות. היו שקשרו את הסיסמה "לחירות ירושלים" לסיסמה "לחירות ציון", המופיעה על מטבעות שנטבעות בירושלים בימי החורבן, והניחו שכשם שמטבעות אלו נטבעות בירושלים, כך הוטבעו בירושלים מטבעות בר כוכבא, הנושאים את הכתובת "לחרות ירושלים".
גדליה אלון, בהתבסס על הכיתובים שעל מטבעות בר כוכבא בירושלים, טען כי בר כוכבא כבש את ירושלים. אריה קינדלר, לדוגמה, טען כי הכיתוב "ירושלם" על המטבעות מתייחס לרשות הטביעה, שטבעה בירושלים עצמה, הכיתוב "שמעון" מתייחס למנהיג המרד, שמעון בן כוסבא, והכיתוב "אלעזר" מתייחס לאלעזר המודעי, המנהיג הדתי של המרד. ליאו מילדנברג טען שהכתובות על פני המטבעות "שמעון", "אלעזר" ו"ירושלים" אינן יכולות לייצג רשויות טביעה, מכיוון שהן משמשות ביחד עם רושמות גב מכל מיני סוגים, ולכן מסקנתו שהכתובות על המטבעות הן כתובות סמליות בלבד.
ראו גם

מרד בר כוכבא
מערכות המסתור של בר כוכבא
משקולות בר כוכבא
לקריאה נוספת

חנן אשל, בועז זיסו, 'מטבעות מרד בר כוכבא - עדכון גאוגרפי: מה נתחדש בעשרים השנים האחרונות (1980–2000)', בתוך: הנ"ל (עורכים), חידושים בחקר מרד בר כוכבא, רמת גן: 2001, עמ' 25.
חנן אשל, "מדיניות טביעת המטבעות במהלך מרד בר-כוכבא לאור התגליות במדבר יהודה", מחקרי יהודה ושומרון, ה, (תשנ"ה-1996), עמ' 173–182.
חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", לאוריאל, 2005 (תשס"ו), עמ' 29-40.
יובל גורן, פטר פביאן, "מערך המטבע בתקופת מרד בר כוכבא לאור הממצא מאתר המחילות באזור יתיר", נקרות צורים, 7, תשמ"ג-1983, עמ' 60–66.
אריה קינדלר, "מטבעות מלחמת בר כוכבא", בתוך: א' אופנהיימר (עורך), מרד בר-כוכבא, ירושלים: 1980, עמ' 172–181.
יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1999.
דן בר"ג, "שולחן לחם הפנים וחזית בית-המקדש על מטבעות מלחמת בר-כוכבא", קדמוניות, כ', 1–2 (תשמ"ז-1998), עמ' 22–25.
L. Mildenberg, The Coinage ofthe Bar Kokhha War, 1984.
L. Mildenberg, 'Bar Kokhba Coins and Documents', Harvard Studies in Classical Philology, Vol. 84. (1980), pp. 311-335.
G. Bijovsky,'The Coins from Kh. Bad-Isa-Qiryat Sefer'. In: Y. Magen, D.T. Ariel, G. Bijovsky, Y. Tzionit and O. Sirkis, The Land of Benjamin, JSP, 3, 2004. pp. 243-300.
G. Bijovsky, 'The Coins from Horbat Tzalit', Atiqot, 39 (2000), pp. 155-189.
Barag, D. 'A Note on the Geographical Distribution of Bar-Kokhba Coins', INJ 4 (1980), pp. 30-33.
Boaz Zissu and Hanan Eshel, 'The Geographical Distribution of Coins from the Bar Kokhba War', INJ, 14 (2000-2002), pp. 157-167.
Amit David and Bijovsky Gabriela, 'A Numismatic Update on the Northwestern Border of the Territory Controlled by Bar Kokhba Rebels', INR, (Israel Numismatic Research) 2, 2007, pp 133-136.
Barag, D., 'The Table of the Showbread and the Faחade of the Temple on Coins of the Bar Kokhba Revolt', in H. Geva (ed.) Ancient Jerusalem Revealed, Jerusalem: Israel Exploration Society 1994, pp. 272-276.
D. Barag, 'The Two Mints of the Bar Kokhba War', INJ, 14 (2002), pp. 153-156.
Yehoshua Zlotnik, Coin Finds and the Question of the Conquest of Jerusalem by Bar Kokhba, INR 3, 2008, pp. 137-146.
הערות שוליים

↑  על פי יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, ירושלים 1999.
↑  איתי בלומנטל, מטבע מתקופת מרד בר כוכבא התגלה בירושלים, ynet
↑  לנושא המטבעות ראו: אריה קינדלר, "מיטבעה ניידת של בר-כוכבא בח’רבת עקד", בתוך: מרד בר-כוכבא, מחקרים חדשים, (עורך: אהרון אופנהיימר), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשמ"ד-1984, עמ' 172–181.
↑  מילדנברג ליאו, "מטבעות מורדים באימפריה הרומית", קתדרה, 52, (תשמ"ט), עמ' 90–99.
↑  חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", לאוריאל, 2005 (תשס"ו), עמ' 35-34.
↑  חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", לאוריאל, 2005 (תשס"ו), עמ' 35.
↑  יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1999, עמ' 125. חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", לאוריאל, 2005 (תשס"ו), עמ' 35.
↑  יעקב משורר, אוצר מטבעות היהודים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1999, עמ' 125.
↑  L. Mildenberg, The Coinage ofthe Bar Kokhha War, 1984.
↑  חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", לאוריאל, (תשס"ו), 2005, 29–40.
↑  בבלי, סנהדרין פרק חלק, על הפסוק בחבקוק..."עוד חזון למועד, ויפח לקץ, ולא יכזב" - "אלא: מלכות ראשון שבעים שנה, מלכות שנייה חמשים ושתים, מלכות בן כוזיבא שתים שנים ומחצה".
↑  חנן אשל, ""חרבה ביתר ונחרשה העיר": ירושלים, אליה קפיטולינה ומרד בר כוכבא", ארץ ישראל, כ"ח, תשס"ח, עמ' 23–25.
↑  גדליה אלון, תולדות היהודים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, א, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1970, עמ' 16–47.
↑  A. Kindler, Coins in the Land of Israel: Collection of the Bank of Israel: A Catalogue, Jerusalem, 1974, pp. 69.
↑  L. Mildenberg, The Coinage of the Bar Kokhha War, 1984
↑  חנן אשל סיכם השתלשלות הבנות אלו, במאמרו "התאריכים ששמשו במרד בר כוכבא" (אנגלית, באסופה על מלחמת בר כוכבא) ונטה להנחה שירושלים כלל לא נכבשה (הערות 9 ו-13 שם).
בשנת 2006 ראה אור מחקרו של חוקר המטבעות יהושע זלוטניק, "סוגיית כיבוש ירושלים על ידי בר-כוכבא", הדוחה אחת לאחת טענות אלו, ומסיק שככל הנראה אכן ירושלים נכבשה בימי בר כוכבא, אך אין ראיות ארכאולוגיות לגבי כינון מקדש.
מטבע נוסף שהיה בשימוש בזמן המרד. מצד אחד חצוצרות מוקפות בכיתוב "לחירות ירושלים", מצד שני: נבל עם הכיתוב "שנה ב' לחירות ישראל".
נבוישה מרינקוביץ'

נבוישה מרינקוביץ' (בסרבית: Небојша Маринковић; נולד ב-19 ביוני 1986) הוא כדורגלן סרבי. נבוישה הוא אחיו של שחקן הכדורגל ננאד מרינקוביץ'.
קריירה

מרינקוביץ' התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של טימוצ'נין, בגיל מאוחר יותר הוא הצטרף לזו של פרטיזן בלגרד. ביוני 2004 חתם על חוזה במועדון, אך לא זכה לדקות משחק ושיחק לרוב בטלאופטיק (קבוצת המילואים של פרטיזן). את עונת 2005/2006 התחיל עם 4 שערים ב-7 הופעות, אך בינואר 2006 הוחלט להשאילו לאוביליץ'. בעונת 2006/2007 חזר למועדון וסיים כמלך השערים של המועדון בכל המסגרות עם 14 שערים. במהלך התקופה שלו בפרטיזן, הוא הושאל פעמים רבות ובקיץ 2008 שוחרר מהמועדון וחתם בצ'וקריצ'קי. בינואר 2009 הושאל לז'ימנסטיק טרגונה.
בינואר 2010 חתם במכבי פתח תקווה. כבר בהופעת הבכורה שלו נגד מכבי נתניה כבש את שער הבכורה שלו במשחק שנגמר בתיקו 2-2. בקיץ 2011 חתם בהפועל עכו, ובקיץ 2013 חתם בהפועל חיפה. לאחר שמיעט לשחק בהפועל חיפה, עזב את ישראל וחתם בפרת' גלורי האוסטרלית.
באוקטובר 2017 חזר לסרביה וחתם בראד בלגרד מליגת העל הסרבית. בינואר 2018 חתם בסראוואק המלזית.
משמר האמזונאס

| --- | --- |
 מדינה:  ארצות הברית 
 מטה הארגון:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1996–הווה (כ־28 שנים) 
 www.amazonwatch.org
 
משמר האמזונאס (באנגלית: Amazon Watch) הוא ארגון ללא כוונת רווח הפועל להגנה על יערות הגשם ולקידום זכויותיהם של עמים ילידים באגן האמזונאס.
הארגון

הארגון נוסד ב-1996 ומטהו באוקלנד שבקליפורניה.
מטרתו העיקרית של הארגון היא הפועל להגן על יערות הגשם ולקידום זכויותיהם של עמים ילידים באגן האמזונאס. הוא משתף פעולה עם ארגונים מקומיים וסביבתיים באקוודור, פרו, קולומביה וברזיל בקמפיינים למען זכויות אדם, אחריות תאגידית ושימור המערכות האקולוגיות של האמזונאס.
הארגון שימש כתובע במספר תביעות נגד חברות נפט וגורמים ממשלתיים באקוודור, פרו וברזיל.
בשנת 2014 הקים הארגון את הארגון "Amazon Watch Sweden", על מנת להגביר את מאמצי ההסברה וגיוס התרומות באירופה.
ב-2016 פרסם הארגון דו"ח שמסיק כי יבוא נפט גולמי על ידי ארצות הברית גורם להרס יערות הגשם באמזונס ומשחרר גזי חממה משמעותיים.
הערות שוליים

↑  "US judge annuls Ecuador oil ruling against Chevron". BBC News (באנגלית בריטית). 2014-03-04. נבדק ב-2022-06-09.
↑  Occidental Petroleum Corporation v. Carijano, SCOTUSblog (באנגלית אמריקאית)
↑  Michael I. Krauss, Chevron V. Donziger: The Epic Battle For The Rule Of Law Hits The Second Circuit, Forbes (באנגלית)
↑  Court Hears Appeal In $9 Billion Chevron Ecuador Debacle, FindLaw, ‏2015-04-23 (באנגלית)
↑  OPINION: Following trial, the Court finds that foreign judgment was procured by fraud and that defendants Steven Donziger, The Law Offices of Steven Donziger and Steven R for Chevron Corporation v. Donziger et al :, Justia Dockets & Filings (באנגלית)
↑  Jones, Ashby (2014-03-04). "Highlights from the Chevron/Donziger Opinion". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2022-06-09.
↑  Paul Hastings LLP-Rachel Snyder, Chevron v. Donziger: an enforcement action drama, Lexology, ‏2014-04-07 (באנגלית)
↑  Yaiguaje v. Chevron Corporation: enforcing an Ecuadorian judgment against a U.S. company in Ontario, Lexology, ‏2014-02-26 (באנגלית)
↑  Press Kit for Landmark Legal Case, Aguinda v. ChevronTexaco | Amazon Watch, ‏2009-02-03 (באנגלית אמריקאית)
↑  Michael I. Krauss, Judge Kaplan On Chevron: American Tort Law Is Not 'Robin Hood Justice', Forbes (באנגלית)
↑  FindLaw's United States Second Circuit case and opinions., Findlaw (באנגלית אמריקאית)
↑  US drives rainforest destruction by importing Amazon oil, study finds, the Guardian, ‏2016-09-28 (באנגלית)
משה נתן נטע גולדמן

האדמו"ר מזוועהיל עם אביו בשמחת הברית לבנו
הרב משה נתן נטע גולדמן (נולד בז' בשבט ה'תשמ"ג, 21 בינואר 1983) הוא האדמו"ר הנוכחי מזווהיל, התשיעי בשושלת.
חיים אישיים

נולד לרב שלמה גולדמן, האדמו"ר השמיני מזוועהיל,  ולשושנה בתו של הרב משה נתן נטע למברגר גאב"ד מאקווא ונקרא על שמו.למד בישיבת 'בית מרדכי' זוועהיל, ונישא לשרה, נכדת הרב חי יצחק טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא ארצות הברית.
התגורר בירושלים, ולאחר מכן בביתר עילית. בשנת תשפ"ב מונה על ידי אביו האדמו"ר למשגיח בישיבה גדולה 'בית מרדכי' זוועהיל.
לאחר פטירתו הפתאומית של אביו, באלול תשפ"ב, מונה לממלא מקומו כאדמו"ר מזוועהיל.
האדמו"ר מתגורר כיום בביתר עלית.
מרכזי החסידות הם בשכונת בית ישראל בירושלים ובגבעה B בביתר עילית. שלוחות נוספות של החסידות ישנן בערים: ביתר עילית, בני ברק, בית שמש, עמנואל וצפת.
משפחתו

בנו הרב מרדכי, נשוי לבת הרב יוחנן שטרן, חתן האדמו"ר מלעלוב בני ברק.
בתו גיטל, נשואה לישראל, בן הרב חיים מאיר רוטנברג, בן האדמו"ר מקוסון וחתן רבי מנחם נחום טברסקי האדמו"ר מצ'רנוביל.
הערות שוליים

↑  התרגשות בחסידות: הבן הבכור מונה לאדמו"ר בסיום ימי ה'שבעה', באתר JDN‏
| אדמו"רי חסידות זווהיל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון | משה גולדמן • יחיאל מיכל גולדמן • מרדכי גולדמן  • יחיאל מיכל גולדמן מקביל לאחיו שלמה גולדמן |  |
| אדמו"רי החסידות בישראל | שלמה גולדמן • גדליה משה גולדמן  • מרדכי גולדמן •  אברהם גולדמן • שלמה גולדמן • משה נתן נטע גולדמן |  |
| אדמו"רי החסידות בארצות הברית | שלמה גולדמן בן מרדכי האדמו"ר מזווהיל-צאנז ביוניון סיטי • אליעזר גולדמן בן יעקב לייב, מ"מ דודו שלמה האדמו"ר מזווהיל-צאנז במונסי • יעקב לייב גולדמן בן יוסף, מ"מ דודו שלמה האדמו"ר מזווהיל-מונסי |  |
| רבנים נוספים בחסידות | יעקב לייב גולדמן בן מרדכי רב בית כנסת זווהיל בבני ברק • דוד גולדמן בן מרדכי, מ"מ אחיו רב בית כנסת זווהיל בבני ברק  • גדליה משה גולדמן בן אברהם האדמו"ר מ"קהילת זווהיל" |  |
משמר האמזונות

משמר האמזונות הוא כינוי שניתן על ידי עיתונאים מערביים לנזירות המהפכניות (בערבית: الراهبات الثوريات; אלראהבאת אלת'וריאת), יחידת עלית של שומרות הראש של נשיא לוב לשעבר, מועמר קדאפי.
מטרת היחידה, אשר שירתו בה נשים בלבד, הייתה להגן על שלומו וביטחונו של קדאפי.
היסטוריה

היחידה הוקמה בראשית שנות ה-80, לאחר "התפטרותו" של קדאפי ממשרת ראש המדינה של לוב שלאחריה העניק לעצמו את התואר "המנהיג–האח ומורה הדרך של מהפכת 1 בספטמבר של הרפובליקה הערבית הלובית הסוציאליסטית העממית". בפועל, המשיך להחזיק בכל סמכויות השלטון. צעד זה הפתיע רבים, לאור התבטאויותיו המיזוגיניות הרבות, ומשנתו הפוליטית שפרסם בספר הירוק, לפיה תפקידן של הנשים מוגבל לעבודות משק בית וטיפול בילדים.
לפי דיווחים שונים המהלך של גיוס שומרות ראש במקום גברים נבע מתקוותו של קדאפי שגברים ערבים יהססו לפגוע בנשים, ולכן נשים יגנו עליו יותר טוב מהתנקשות. מועמר קדאפי אף התבטא באחת הפעמים כי הגבר הערבי הפסיק להיות גבר כאשר נוצח על ידי הגבר היהודי, ולכן הוא סומך מעתה רק על נשים. אולם ההערכה הרווחת שיחידת שומרות הראש אינה אלא היבט אחד מני רבים של התנהגותו האקסצנטרית של קדאפי ורצונו להיות מוקף בנשים צעירות ונאות.
המועמדות למשמר האמזונות עברו הכשרה אינטנסיבית בשימוש בכלי נשק ואמנויות לחימה, נדרשו להצהיר על בתוליהן, ונבחרו אישית על ידי קדאפי. לפני הצטרפותן לכוח, נשות המשמר עוברות אימונים בשימוש בנשק ובאמצעי לחימה אחרים באקדמיה מיוחדת. החברות במשמר נהנו מזכויות יתר המקנות להן רשות להתלבש ולהתאפר בסגנון מערבי, בניגוד למקובל אצל נשים מוסלמיות.
הקמת משמר האמזונות ספגה ביקורת קשה בלוב בטענה שקדאפי גורם לצעירות במשמר שלא להינשא ולהקים משפחות.
ב־1998 נהרגה עיישה, אחת משומרות ראשו של קדאפי, במהלך מארב מתוכנן של קיצונים אסלאמיים לשיירת מכוניות בה נסע קדאפי. היא הטילה עצמה לפניו וספגה את כדורי הרובים, ובכך אולי הצילה את חייו. שבע שומרות נוספות נפצעו בתקרית.
בנובמבר 2006, כשקדאפי הגיע לנמל התעופה של אבוג'ה בניגריה, יחד עם יחידה של 200 שומרות ראש חמושות, נוצרה תקרית דיפלומטית כאשר המאבטחים המקומיים ניסו לפרוק אותן מנשקן. קדאפי עזב בכעס כשהוא מצהיר כי בכוונתו לגמוא את 40 הק"מ לבירה ברגל וחזר בו רק לאחר התערבותו של הנשיא הניגרי אולוסגון אובסנג'ו שהזדמן לנמל התעופה במקרה.
לאחר נפילתו של קדאפי מהשלטון ב-2011 הואשם קדאפי על ידי כמה משומרות ראשו שכפה עליהן להצטרף למשמר, ושהן היו קורבן לאונס והתעללות מינית מידיו וידי בניו ומקורביו.
הערות שוליים

1 2  סוכנויות הידיעות, ‏כולם היו בניו, באתר גלובס, 21 בפברואר 2011
↑  גיא בניוביץ', מפת הדרכים של הכובען המטורף, באתר ynet, 19 במאי 2009
↑  הארץ, מאבטחות קדאפי מאשימות: הוא אנס אותנו, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2011
תמונה של נשים במשמר, מוזיאון טריפולי
מטבעון מדבר

| מטבעון מדבר |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: נחשים
משפחה:: זעמניים
סוג:: Spalerosophis
מין:: מטבעון מדבר
שם מדעי
 Spalerosophis diadema ‏שלגל, 1837

מַטְבְּעוֹן מִדְבָּר או מטבעון מדברי (שם מדעי: "Spalerosophis diadema") הוא נחש השייך למשפחת הזעמניים. הוא נפוץ בעיקר באזורי מערב אפריקה ועד למרכז אסיה.
פירוש השם

השם העברי ניתן לו על שום הכתמים דמויי המטבע המצויים על גבו. פירוש השם הלטיני הוא ה"נחש הבוגדני" (spaleros בלטינית פירושו "לרמות" או "לבגוד", ו-ophis בלטינית פירושו "נחש"). שם המין (diadema) מציין עטרה או כתר, כלומר פירוש שמו המלא הוא ה"נחש הבוגדני המעוטר". לתת-המין המצוי בישראל קוראים "S.d.cliffordi", לכבודו של הקונסול ההולנדי בלוב בראשית המאה ה-19, שאסף בלוב את הפרט הראשון מתת-המין הזה שתואר למדע.
מידע כללי > תפוצה

מטבעון מדבר נפוץ בעיקר בשטחי מערב אפריקה ועד למרכז אסיה. תפוצתו בישראל היא באזור הנגב, מדבר יהודה ושטחי החולות שבמישור החוף הדרומי אולם העלמות שטחי החולות באזורים אלו מסכנים מאוד את קיומו בתפוצה זו
. בכל השטח הזה ניתן להבחין ב-5 תת-מינים (חלק מהחוקרים מאמינים כי אלו 5 מינים שונים). תת-המין הנפוץ בארץ הוא גם תת-המין הנפוץ ביותר בכל אזור התפוצה. שטחי המחיה שלו הם בפני הקרקע, בשטחים פתוחים של מישורי לס, מדרונות מסולעים של ואדיות וחולות.
מידע כללי > מבנה גוף והתנהגות

מטבעון מדבר אינו ארסי. יש לו גוף גדול (מגיע לאורך של 1.5 מטרים ולמשקל של חצי קילו) שדומה, באופן כללי, לגופם של בני הסוג זעמן. צבעו היסודי חום בהיר עד צהוב. ראשו רחב מהצוואר, ועובר עליו פס חום המחבר את שתי עיניו (ככל הנראה כדי להסוות אותן). לאורך גבו ישנה שורת כתמים חומים דמויי מטבע וביניהם רווחים בהירים. השוליים של הכתמים הם לבנים בהירים. מטבעון מדבר הוא שוכן קרקע זריז מאוד, אשר פעיל בקיץ בשעות הקרירות של היום, כלומר בשעות אחר הצהריים המאוחרות ובשעות הדמדומים. בחורף הוא פעיל גם בשעות הצהריים. בדרך כלל פעילותו היומית די מוגבלת. ראייתו טובה יותר מזו של שאר הנחשים השייכים למשפחתו. המטבעון עלול להיות גם תוקפני בעת פחד מאויב, ולכן הוא מרבה לתקוף בנשיכות (שאינן מסוכנות מאחר שהוא אינו נחש ארסי, אך הן כן יכולות להכאיב מעט, כנעיצת מחטים קטנות). ניזון בעיקר ממכרסמים, אך אם יזדמן לו יטרוף גם ציפורים. פעילותו בשעות הערב מקבילה לשעות הפעילות של המכרסמים, ובכך הוא מגדיל את סיכוייו לתפוס את הטרף.
מידע כללי > רבייה

ההזדווגויות של מטבעון מדבר מתרחשות בחודש יוני. אין נאמנות בין בני הזוג, מכיוון שדרכיהם נפרדות לחלוטין מיד עם תום ההזדווגות. המטבעונה מטילה ביצים כ-40 עד 50 ימים לאחר ההזדווגות. בכל הטלה מוטלות 3–16 ביצים. רוב ההטלות מתרחשות בחודשי הקיץ (יולי ואוגוסט). בדרך כלל, הנקבות מטילות ביצים פעם בשנתיים, אך נצפו גם מקרים של מספר הטלות בעונה אחת. אורך הגוף הממוצע של הצעירים הוא כ-40 ס"מ, והם עצמאיים לחלוטין מיד עם הבקיעה. בגרותם המינית של המטבעונים המדבריים מגיעה בגיל 4 שנים.
קריאה נוספת

אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. ISBN 978-965-91880-2-4, עמודים: 171-173
הערות שוליים

↑  מטבעון מדבר באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  פנחס אמתי., ועמוס בוסקילה. מדריך לזוחלים ודוחיים בישראל. ירושלים: כתר הוצאה לאור (2006). עמ' 244
↑  עזריה אלון, "החי והצומח של ארץ-ישראל: אנציקלופדיה שימושית מאוירת", כרך 5 - זוחלים ודו-חיים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור
נדב בן ירבעם

נָדָב הוא דמות מקראית, מלך ישראל השני, איש שבט אפרים. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 907 לפנה"ס עד 906 לפנה"ס. היה בנו של ירבעם.
מיד לאחר מות אביו ירש את מקומו בתרצה, בירת ממלכת ישראל. המקרא מתאר אותו: "וְנָדָב בֶּן-יָרָבְעָם מָלַךְ עַל-יִשְׂרָאֵל בִּשְׁנַת שְׁתַּיִם לְאָסָא מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ עַל-יִשְׂרָאֵל שְׁנָתָיִם. וַיַּעַשׂ הָרַע בְּעֵינֵי ה' וַיֵּלֶךְ בְּדֶרֶךְ אָבִיו וּבְחַטָּאתוֹ אֲשֶׁר הֶחֱטִיא אֶת-יִשְׂרָאֵל" (ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוקים כ"ה–כ"ו).
גם מלך צעיר זה יזם תנופה חדשה במלחמת האחים בין ממלכת ישראל לממלכת יהודה. כיוון שחשש לתקוף את יהודה במישרין לאחר התבוסות שנחלה ממלכת ישראל בקרבות עם אביה, הוא בחר לצור על גבתון וללוכדה מידי הפלשתים במטרה לתקוע טריז בין יהודה לפלשת, ולכתר את ממלכת יהודה ממערב [דרוש מקור]. גבתון השתייכה לממלכת עקרון, אחת מחמשת המרכזים הפלשתים, שגבלה בממלכת יהודה. לעקרון השתייכו, מלבד גבתון, הערים אלתקה, תמנה, ואפשר שגם גזר.
בשעת המצור על גבתון, בעת שעמד בראש הצבא הצר, נרצח נדב על ידי בעשא בן אחיה לבית יששכר שהמליך עצמו כמלך: "וַיִּקְשֹׁר עָלָיו בַּעְשָׁא בֶן-אֲחִיָּה לְבֵית יִשָּׂשכָר וַיַּכֵּהוּ בַעְשָׁא בְּגִבְּתוֹן אֲשֶׁר לַפְּלִשְׁתִּים וְנָדָב וְכָל-יִשְׂרָאֵל צָרִים עַל-גִּבְּתוֹן. וַיְמִתֵהוּ בַעְשָׁא בִּשְׁנַת שָׁלֹשׁ לְאָסָא מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו" (ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוקים כ"ז–כ"ח).
מפרצת שארקו-בושאר

מפרצת שָארְקוֹ-בּוּשָאר (או מיקרו-מפרצת; באנגלית: Charcot-Bouchard aneurysm) היא מפרצת בכלי דם קטנים במוח (פחות מ-300 מיקרומטר). רוב המפרצות מסוג זה מתרחשות באזור גזע המוח ומופיעות בהקשר ליתר לחץ דם כרוני. ככל מפרצת, יש להן נטייה לגדול עד שהן נקרעות (על פי חוק יאנג לפלס Young–Laplace equation). קריעה של מפרצת שרקו-בושרד תוביל לדימום במוח הגדול (דימום תוך צרברי), היכול להוביל לשבץ דימומי, המופיע באופן טיפוסי כשיתוק או אובדן תחושה פתאומיים.
סוג זה של מפרצת קרוי על שם הרופא הצרפתי שארל-ז'וזף בושאר, אשר גילה אותו במסגרת מחקר לדוקטורט בהנחייתו של ז'אן-מרטן שארקו.
ראו גם

דימום תוך-גולגולתי
ערך זה הוא קצרמרבנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מקלדת עברית

שרטוט מקלדת המחשב האנגלית-העברית המקובלת. המקשים המשותפים למקלדת המחשב ולמכונת הכתיבה מודגשים בתכלת, מקשי הפונקציות בכתום, מקשי פד הספרות בסגול בהיר, מקשי החצים בירוק, מקשי האנטר בצהוב, מקש התפריט בסגול כהה, מקשי החלונות בוורוד ומקשי פקודות נוספות בלבן
צילום של מקלדת עם אותיות עבריות ולטיניות
מקלדת עברית היא מקלדת שעל מקשיה נמצאות אותיות האלפבית העברי. רוב המקלדות העבריות הן דו-לשוניות וכוללות את האותיות של האלפבית העברי סימני מקלדת אנגלית. קיימות גם מקלדות תלת-לשוניות, ובהן השפה השלישית היא ערבית או רוסית.
פריסות > מקלדת עברית סטנדרטית – ת״י 1452

הפריסה העברית הסטנדרטית היא של 101 מקשים, כמו המקלדת האנגלית הסטנדרטית, מקלדת QWERTY. פריסה עברית זו באה מהסדר שהיה נהוג במכונות כתיבה. במחשבים המריצים את מערכת ההפעלה Windows בשבע גרסאותיה הראשונות, צירוף המקשים Alt+Shift מחליף בין השפות. במערכת ההפעלה Windows 8, צירוף המקשים Windows+רווח מבצע את ההחלפה. גם כאשר הפריסה העברית מופעלת, לחיצה ארוכה על מקש ה"Shift" או לחיצה על מקש ה"Caps Lock" תגרום להקלדה באותיות אנגליות גדולות (uppercase).
בפריסת 102 המקשים, קיימים שני מקשי "לוכסן שמאלי", אחד מימין למקש ה-Shift השמאלי, ואחד מעל ה-Shift הימני. כתוצאה מכך, מקלדות בפריסה זו הן נפוצות פחות, כי אין סיבה שיהיו שני מקשים זהים.
מקש זה נמצא לפעמים על מקש האנטר, במקום בשורה העליונה, של המספרים, שם הוא נמצא בדרך כלל.
התקן של מכון התקנים הישראלי למקלדת עברית נקרא ת"י 1452 (או SI 1452). בשנת 2013 יצאה גרסה חדשה של התקן שבה שונה המיקום של מקשי הניקוד וכן ונוספו סימנים נוספים[דרוש מקור: תוכן התקן?] העבודה עליה החלה עוד בשנת 2009[דרוש מקור] וגרסה מוקדמת נמצאת במערכת ההפעלה Windows 8. גרסאות חדשות יותר של מערכות ההפעלה[דרושה הבהרה] כוללות אותה.