stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריה תגר
קורות חייו

נולד ברזקנה שבלטביה לאל-חנן ודבורה. למד בבית ספר תיכון בסנקט פטרבורג ובאוניברסיטת מוסקבה, ממנה קיבל תואר במשפטים. בשנים 1915 - 1921 היה חבר מרכז "צעירי ציון" בריגה. בשנים 1922–1924 ייסד וערך את העיתונים היידיים "אונזער וועג" ו"דער וועג" בריגה.
בשנת 1925 עלה לארץ ישראל והתיישב בראשון לציון, שם היה פעיל ציבור וכיהן כחבר המועצה המקומית. כעבור שנה היגר לדרום אפריקה, שם היה פעיל ציוני מרכזי. היה יושב ראש המפלגה הציונית-סוציאליסטית, חבר הפדרציה הציונית בדרום אפריקה (מ-1947 עד 1952 סגן יושב ראש הפדרציה), ויושב-ראש המגבית המאוחדת.
בשנת 1952 חזר לישראל. היה חבר ההנהלה העולמית של קרן היסוד, חבר הוועד הפועל הציוני וציר בקונגרסים הציוניים.
תפקידו כסגן יושב-ראש הסניף של הפדרציה הדרום אפריקאית בישראל וכחבר מועצת המנהלים של אגודת אפרידר, שבנתה את שכונת אפרידר באשקלון, הביא אותו לעיר, ובשנת 1956 מונה לראשות העירייה מטעם מפא"י, משום שלא היו מועמדים מקומיים לבחירות, אחרי מותו הפתאומי של ראש העיר הקודם. בבחירות של 1959, הוא נבחר כראש עיר בידי התושבים.
לזכות תגר נזקף איחוד חמש שכונות העיר הראשונות, פיתוחן והרחבתן לעיר.
בית הספר "אורט הנרי רונסון" באשקלון נקרא בעבר על שמו ("תגר"). באפריל 2008 החליטה עיריית אשקלון לקרוא לשדרה בעיר על שמו.
משפחתו

בשנת 1930 נשא תגר את עליזה-גרונה, בתו של צבי הירשפלד, מייסד משק רוחמה. אמה של עליזה תגר, ברכה, הייתה בתו של חיים יעקב קרישבסקי.
בתם של אריה ועליזה תגר, דבורה, נישאה לאורי שינוק.
ספריו

ספר לטביה
חמישים שנות ציונות בדרום אפריקה
הערות שוליים

↑  "אריה תגר", עיתון "דבר", 26 במרץ 1967
↑  אישים ומוסדות, הצופה, 23 באוקטובר 1953
↑  אריה תגר - ראש עירית אשקלון, חרות, 12 באפריל 1956
יפים קופליאן

| --- | --- |

 לידה:  30 במרץ 1912 (יוליאני) רצ'יטסה, בלארוס 
 פטירה:  6 במרץ 1975 (בגיל 62) וסוולוז'סק, רוסיה 
 מקום קבורה:  ליטרטורסקיה מוסטקי 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  1935–1975 (כ־40 שנה) 
 מקום לימודים:  מכון רפין לאמנויות 
 בן או בת זוג:  Lyudmila Makarova (מאי 1941–?) 
 פרסים והוקרה:  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945 (1946)  אמן מצטיין של רוסיה הסובייטית (1957)  מדליה לציון 250 שנה ללנינגרד (1957)  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית (23 באפריל 1965)  פרס האחים וסילייב של הרפובליקה הסובייטית הרוסית (1976)  מדליה לגבורת העמל במלחמת המולדת הגדולה 1941–1945 (1945)  מדליה על הגנת לנינגרד (1944)  אמן העם של ברית המועצות (1973)  מדליה להנצחת 20 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליה להנצחת 100 שנים להולדתו של לנין 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:   
 
יפים קופליאן (ברוסית: Ефим Захарович Копелян‏; 12 באפריל 1912 - 6 במרץ 1975) היה שחקן סובייטי ממוצא יהודי. בשנת 1973 הוא קיבל תואר אמן העם של ברית המועצות.
קורות חיים

יפים קופליאן נולד בשנת 1912 ברצ'יצה (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום בבלארוס) למשפחה יהודית. אביו זלמן יליד יקטרינוסלב עסק במסחר בעץ אמו מאשה מבית פרנקל הייתה ילידת רצ'יצה. במשפחה היו 6 בנים.
עד לשנת 1929 יפים קופליאן התגורר ברצ'יצה ובשנים אחרונות עבד כצייר. בשנת 1929 הוא נסע ללנינגרד והחל ללמוד אדריכלות במכון לאמנויות. עוד בהיותו סטודנט הוא התחיל להשתתף בהצגות של תיאטרון הדרמה הגדול. בשנת 1931 הוא עזב את לימודי האדריכלות והחל ללמוד משחק בסטודיו ליד התיאטרון.
בשנת 1935 קופליאן סיים את הלימודים, נכלל בסגל של התיאטרון ועבד בו כל חייו. בשנת 1956 כאשר לתיאטרון הגיע גאורגי טובסטונוגוב קופליאן הפך לשחקן מוביל של התיאטרון.
בשנות ה-50 קופליאן היה במאי של מספר הצגות בתיאטרון.
בנוסף לעבודות רבות בתיאטרון קופליאן הצטלם בסרטי קולנוע רבים, בעיקר בתפקידים משניים. התפקיד הבולט ביותר היה קריין בסדרת טלוויזיה "שבעה עשר רגעים של אביב" בשנת 1973. סדרה זו זכתה להצלחה רבה ומוקרנת בטלוויזיה הרוסית גם כיום.
קופליאן דיבב סרטים זרים רבים שנרכשו והוקרנו בברית המועצות.
קופילאן היה נשוי פעמיים, אשתו השנייה הייתה ליודמילה מקארובה, שחקנית אותו תיאטרון שזכתה בתואר אמן העם של ברית המועצות בשנת 1977.
על פעילותו בתחום התיאטרון והקולנוע קופליאן קיבל מספר עיטורים ופרסים. בשנת 1973 הוא קילב תואר אמן העם של ברית המועצות.
קופליאן נפטר בשנת 1975 מבעית לב בהיותו בבית הבראה ליד לנינגרד. הוא נטמן בבית העלמין "וולקובו" בעיר.
מחוברים

| --- | --- |

התמונה של סדרת הדוקו "מחוברים 2"
 סוגה:  מציאות תיעודית
 יוצרים:  רם לנדס דורון צברי
 בימוי:  דורון צברי עמי טיר ג'ולי שלז
 פרסים:  זוכת פרס האקדמיה לטלוויזיה בין השנים 2010 (עונת המחוברות), 2011 (עונת המחוברים), ו-2013, 2014 (מחוברים +)
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית 
 מספר עונות:  11
 מספר פרקים:  263 (נכון לעונה שמינית)
 הפקה
 חברת הפקה:  קודה תקשורת
 עורכים:  עמי טיר
 אורך פרק:  22–30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  HOT, NEXT TV, סלקום tv
 תקופת שידור מקורית:  5 ביולי 2009 – הווה
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
מחוברים (מוכר גם כ: מחוברות או מחוברים +) היא תוכנית מציאות תיעודית ישראלית, בה מספר משתתפים, גברים בעונת ה"מחוברים" או נשים בעונת ה"מחוברות", או נשים וגברים ביחד מהעונה החמישית בה נקראה התוכנית "מחוברים +" מתעדים את עצמם. יוצרי הסדרה הם רם לנדס ודורון צברי והעורך והבמאי הראשי הוא עמי טיר, עונה 2 של מחוברות בוימה על ידי ג'ולי שלז. התוכנית משודרת בערוץ HOT3.
פורמט

התוכנית עוקבת בכל עונה אחר 5 או 6 משתתפים המתעדים את חייהם באופן עצמאי, ללא מעורבות של צוותי צילום. כל אחד מהמשתתפים מקבל מצלמת וידאו והונחה איך לתעד ולתווך את שגרת יומו. המשתתפים בתוכנית הופכים עם הזמן להיות צלמים ובמאים שמשרטטים בעזרת המצלמה את הסיפור שלהם. אלפי השעות של חומר הגלם נערכים על ידי במאי ויוצרי הסדרה ל-35 פרקים של 22 דקות. הפורמט של התוכנית נמכר לחברת הפקות וערוצי שידור בכ-17 מדינות ובהן דנמרק, צרפת, אירלנד, הודו, נורווגיה ופינלנד. בפינלנד כבר מופקת העונה השלישית (עונה מעורבת), באירלנד שודרה הסדרה בערוץ בציבורי האירי RTÉ2, עוררה ויכוח ציבורי סוער וזכתה לאחוזי צפייה גבוהים במיוחד. בארצות הברית הסדרה מופקת בניו יורק עבור AOL על ידי "קודה תקשורת" הישראלית שמפיקה את הסדרה גם בישראל. מבין משתתפי העונה הראשונה בארצות הברית ניתן למצוא את השחקנית סוזן סרנדון וזוג הישראלים אלי בנדט-טייכר ועידו בנדט-טייכר, המתגוררים בניו יורק.
בתום שתי עונות עזב הבמאי והיוצר דורון צברי את ההפקה.
ב-13 בפברואר 2018 פורסם כי שלישיית מה קשור עובדים ומשתתפים בסדרת בת חדשה של יוצרי "מחוברים" בשם "מצולמים", שעלתה לשידור ביוני 2019.
הפקת צילומים

בכל עונה מקבלים חמישה או שישה משתתפים ישראליים מצלמה ומתבקשים על ידי ההפקה לתעד את חייהם למשך שנה שלמה ללא הפסקות. בכל שבוע מעבירים המחוברים את התיעוד שלהם להפקת התוכנית. לאחר שפרק מוכן, מתכנסים המחוברים לצפייה משותפת בפרק במשרדי ההפקה, דנים בו ומאשרים אותו לשידור. בנוסף, לעיתים ההפקה מחלקת מצלמות נוספות, במקרה של בני זוג, בני משפחה או חברים שהסיפור האישי שלהם תומך ומאיר בזויות נוספות את הסיפור של הדמות הראשית.
משתתפי התוכנית > עונה ראשונה - מחוברות (2009)

אליזרין וייסברג - בלוגרית צעירה וסטודנטית לתקשורת חזותית בשנקר. ידועה בכינויה "זרובבלה" או "זרוב".
דנה ספקטור - עיתונאית ובעלת טור שבועי.
חנה רטינוב - תלמידת תיכון.
ליאת בר און - בלוגרית.
מירי חנוך - סופרת, עיתונאית ותסריטאית.
משתתפי התוכנית > עונה שנייה - מחוברים (2010)

שי גולדן - בן 39, נשוי ואב לשניים, מתגורר בבנימינה. עורך מוסף הארץ, מבקר טלוויזיה וסופר שפרסם כבר ארבעה ספרים.
דודו בוסי - בן 45, גרוש ואב לבת 20, תושב יפו. סופר מוערך שפרסם ארבעה ספרים. חתן פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים.
רן שריג - בן 39, נשוי פעם שנייה ואב לשלוש בנות, שתיים מהן מאשתו הראשונה ואחת, תינוקת בת שנה, מאשתו השנייה. תושב גבעתיים, סופר, שדרן רדיו ותסריטאי. כתב ביחד עם אדיר מילר את סדרת הקומדיה המצליחה "רמזור".
לואיס אדרי - נער בן 18, תלמיד י"ב מהפנימייה למדעים ואומנויות במצפה רמון. לפני גיוס ליחידה קרבית.
ישי גרין - בן 30 נשוי, תושב תל אביב. יזם הייטק אשר בגיל 26 הקים חברה שנמכרה כעבור שנתיים למקאפי האמריקאית תמורת 20 מיליון דולר.
משתתפי התוכנית > עונה שלישית - מחוברות 2 (2011)

ננה שרייר
שיר נוסצקי
הילי עמנואל
מיקה קרני
דינה אברמסון
משתתפי התוכנית > עונה רביעית - מחוברים 2 (2012)

גדעון לוי - בן 58, גרוש ואב לשניים. עיתונאי ב"הארץ", הכותב טור פובליציסטי.
אשר סוויסה (סקאזי) - בן 36, חי בזוגיות. יוצר מוזיקה אלקטרונית.
אמירם טובים - בן 37, נשוי לדורין ואב לשלושה, סטנדאפיסט.
חנוך דאום - בן 36, נשוי לאפרת ואב לארבעה, גר בהתנחלות אלעזר.
ג'ייסון דנינו הולט - בן 24, רווק גיי. שחקן, במאי תיאטרון וכתב בתוכנית "ערב טוב עם גיא פינס".
משתתפי התוכנית > עונה חמישית - מחוברים + (2013)

לאחר שתי עונות של "מחוברים" ושתי עונות של מחוברות החליטה ההפקה לאחד את שתי התוכניות ולהפיק עונה בה מככבים גברים ונשים יחד. החל מעונה זו התוכנית נקראת "מחוברים +".
שירלי ברנר - בת 36, שחקנית ומפיקה המתגוררת בלוס אנג'לס. נשואה למפיק ולמנהל האישי ברוס רובינשטיין ולהם שתי בנות.
נדב אבקסיס - בן 41, קומיקאי רווק והומוסקסואל פלוס ילדה.
ליאור דיין - בן 29, עיתונאי וסופר. בנם של אסי דיין וקרוליין לנגפורד. נשוי לרוני זילבר.
בועז רוזנברג - בן 37, במאי ומפיק. נשוי לנתי קלוגר ולהם תאומות.
אילון נופר - בת 42, מייסדת ומנהלת אמנותית של להקת מיומנה. רווקה.
משתתפי התוכנית > עונה שישית - מחוברים + 2 (2014)

עונה שישית לסדרה מחוברים. עונה שנייה תחת המותג "מחוברים+", בה המשתתפים הם גברים ונשים כאחד.
אורלי וילנאי - בת 42, מגישת טלוויזיה ידועה ונשואה לגיא ושניהם מגישים יחד את התוכנית "אורלי וגיא".
גיא מרוז - בן 53, מגיש טלוויזיה ידוע ונשוי לאורלי ושניהם מגישים יחד את התוכנית "אורלי וגיא".
דניאל אסייג - בן 21, נשוי פלוס ילד. סטנדאפיסט ובנו של שלום אסייג.
דרור רפאל - בן 40, שדרן רדיו ידוע ב-103FM, ידוע בעיקר כחצי מהצמד "שי ודרור".
עדי שילון - בת 26, מפיקה ועורכת טלוויזיה ומנחה, בתו של המנחה דן שילון.
ליאור דיין - לאחר שהשתתף בעונה החמישית, דיין הפך לראשון בתולדות הסדרה אשר המשיך לעונה נוספת, במהלכה נפטר אביו.
משתתפי התוכנית > עונה שביעית - מחוברים + 3 (2016)

עונה שביעית לסדרה, ועונה שלישית תחת המותג "מחוברים+", עלתה לשידור ב-20 במרץ 2016.
ציפי רומנו - בת 37, בעלת משרד יחסי ציבור.
ניר פרידמן - בן 44, מוזיקאי ושחקן, בן זוגה של השחקנית והדוגמנית שחר רוזנצוויג.
טל טלמון - בת 33, שחקנית.
תומר ירוחם - בן 22, כדורגלן.
דנה פאן לוזון - בת 37, מגישת טלוויזיה ומדריכת פילאטיס. נשואה למאמן הכדורגל גיא לוזון.
אורן ברזילי - בן 42, מוזיקאי, סולן להקת מופע הארנבות של ד"ר קספר.
משתתפי התוכנית > עונה שמינית (2017)

עונה שמינית לסדרה, הפעם שוב בשם "מחוברים" (על אף שגם בה משתתפים גברים ונשים כאחד). עלתה לשידור ב-19 בספטמבר 2017.
איתי לוי - בן 29, זמר.
אמיר פרישר גוטמן - בן 41, זמר, שחקן ובמאי (שהלך לעולמו ב-23 ביולי 2017 לפני עליית העונה, המוקדשת לזכרו), בן זוגו של ינאי פרישר גוטמן.
רינת גבאי - בת 43, שחקנית, זמרת, כוכבת ילדים. נשואה לדורון מור, המשמש גם כמנהלה האישי.
קרול צבי וינר - בת 36, אשת חיי לילה ומנהלת הבר "גאולה" בתל אביב יחד עם בן זוגה מיקי וינר.
ארקדי דוכין - בן 53, זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי. נשוי לסימה לוי-דוכין.
משתתפי התוכנית > עונה תשיעית (2021)

עונה זו, ששודרה תחת השם "מחוברים", החלה את צילומיה באוגוסט 2020 ועלתה ב-14 באפריל 2021.
עברי לידר - בן 46, זמר-יוצר, מלחין, ופזמונאי. בזוגיות, אב לבן מהליך פונדקאות.
דורין אטיאס - בת 46, מבקרת אופנה, סטייליסטית ומנחת טלוויזיה ישראלית, גרושה ואם לשניים.
לוסי אהריש - בת 39, עיתונאית, שחקנית ומגישת טלוויזיה ערבייה-ישראלית, נשואה לשחקן והזמר צחי הלוי.
מיכל אנסקי - בת 39, גסטרונומית, עיתונאית אוכל ומנחת טלוויזיה ישראלית, נשואה ואם לשתי בנות.
דור רפאלי - בן 34, איש עסקים וממפתחי אפליקציית בליינדספוט, רווק, אחיה של הדוגמנית בר רפאלי.
משתתפי התוכנית > עונה עשירית (2023)

עונה זו עלתה ב-9 בפברואר 2023.
קרן פלס – בת 42, זמרת ומוזיקאית. בזוגיות ואם לשניים.
אורי ששון – בן 31, ג'ודוקא.
אורנה בנאי – בת 55, שחקנית וקומיקאית. אם לשניים.
מיקי בוגנים – בן 48, מעצב שיער ומנחה טלוויזיה.
הדר מרקס – בת 36, קריינית ושדרנית רדיו. גרושה ואם לשלושה.
יעל שלביה – בת 20, דוגמנית ושחקנית.
משתתפי התוכנית > עונה אחת עשרה (2024)

עונה זו עלתה ב-12 בספטמבר 2024. בטרם עליית העונה לשידור הוקרן בינואר 2024 פרק מיוחד שתיעד את משתתפיה במהלך החודש הראשון של מלחמת חרבות ברזל. העונה עוסקת במציאות המלחמתית בישראל בעקבות אירועי השבעה באוקטובר. המשתתפים החלו לצלם את חייהם מיד לאחר אירועי מתקפת הפתע.
מעיין אדם – בת 37, עיתונאית, פובליציסטית, מגישת טלוויזיה ושדרנית רדיו
גיא זוארץ – בן 51, מנחה טלוויזיה, שחקן וזמר
יעל פוליאקוב – בת 47, שחקנית, קומיקאית, תסריטאית ומגישת טלוויזיה
ליהי טולדנו – בת 22, זמרת-יוצרת ושחקנית
זיו קורן – בן 54, צלם עיתונות ודוקומנטרי
לקריאה נוספת

אילת כהן, "מחוברות: A peep without a show", בתוך: העברית שפה חיה, כרך ו' (תל אביב: הקיבוץ המאוחד והמכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר, אוניברסיטת תל אביב, 2013), עמ' 178–198
הערות שוליים

↑  עכבר העיר, מוכנים להתחבר? הכירו את משתתפי "מחוברים+", באתר הארץ, 10 במרץ 2016
↑  לי-אור אברבך, ‏דורון צברי | במאי ויוצר, "מחוברות" ו"מחוברים", באתר גלובס, 16 בספטמבר 2010
↑  גילי איזיקוביץ, מחוברות 2 - גרסת הבמאית ג'ולי שלז, באתר הארץ, 1 באפריל 2011
↑  אופיר בר-זהר, "כשאני רואה מחוברות אני מרגישה נורמלית", באתר הארץ, 23 בספטמבר 2009
↑  אופיר בר-זהר, נערות הריאליטי ממומבאי, באתר הארץ, 3 במרץ 2011
↑  לי-אור אברבך, ‏שתי מדינות במזרח אירופה יפיקו גירסאות ל"מחוברות", באתר גלובס, 28 בנובמבר 2010
↑  רותה קופפר, "מחוברים" נמכרה גם לאירלנד, ותופק לראשונה באנגלית, באתר הארץ, 14 בינואר 2014
↑  עכבר העיר, "מחוברים" נמכרה לארצות הברית: "זו טלוויזיה פורצת דרך", באתר הארץ, 5 באוקטובר 2010
לי-אור אברבך, ‏הצלחה ישראלית במיפ: "מחוברים" נמכרה לשידור בארה"ב, באתר גלובס, 5 באוקטובר 2010
↑  גילי איזיקוביץ, יוצר "מחוברים" דורון צברי: מיציתי את הסדרה, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2010
↑  דרור פויר, ‏להיות דנה ספקטור, באתר גלובס, 25 ביולי 2009
↑  עכבר העיר, ג'ייסון דנינו הולט בדרך ל"מחוברים 2", באתר הארץ, 2 באוקטובר 2011
↑  חגית גינזבורג, עכבר העיר, מחוברים פלוס: איך אפשר לזייף את המציאות?, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2013
↑   שני ליטמן, העונה החדשה של מחוברים מטפלת בעדינות ברגעי משבר אמתיים, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2017
↑  רן בוקר, לוסי אהריש מצטרפת ל"מחוברים", באתר ynet, 3 באוגוסט 2020
↑  מאיה גדש, ‏הפורמט של "מחוברים" ממשיך לעבוד, גם כשרואים את גיא זוארץ מתקן פנצ'ר, באתר מעריב אונליין, 13 בספטמבר 2024
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2009 - לונדון פינת בן יהודה | פרס האקדמיה לטלוויזיה - סדרת התעודה הטובה ביותר  2010, 2011 | הבא: 2012 - חי ב-LA LA לנד |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2012 - חי ב-LA LA לנד | פרס האקדמיה לטלוויזיה - תוכנית דוקו-ריאליטי  2013, 2014 | הבא: 2015 - בייבי בום |
לוגו העונה "מחוברים+"
רעידת האדמה בצפת (1837)

| --- | --- |
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  1 בינואר 1837 
 שעה:  אחרי הצהריים
 מגניטודה:  Ms>7
 במדינות או באזורים:  ארץ ישראל, לבנון
 מוקד:  עמק החולה ובקעת הלבנון
 הרוגים:  5,000–7,000 (הערכה)
 קואורדינטות:  33°00′00″N 35°37′00″E﻿ / ﻿33°N 35.616666666667°E﻿ / 33; 35.616666666667
  (למפת הצפון מוגדלת) רעידת האדמה בצפת(למפת הצפון רגילה) רעידת האדמה בצפת
 
רעידת האדמה של שנת 1837 (תקצ"ז) הייתה רעידת אדמה חזקה שפגעה באזור הגליל בארץ ישראל ובלבנון, הותירה אלפי הרוגים והחריבה את העיר צפת וסביבותיה, וכן פגעה קשות בעיר טבריה. כמו כן נפגעו בצורה קלה יותר הערים שכם, עכו, נצרת, צור וצידון.
רקע

לרעידה זו קדמו מספר אסונות אשר פגעו בצפת והגליל. שתי רעידות אדמה קודמות החרידו את צפת ב-24 במאי 1834 – האחת בשעת הצהריים, והשנייה בערך בשעה תשע בערב. רעידות אלו גרמו לנזק רב לרכוש, אך לנפגעים מועטים.
רעידת האדמה

ביום ראשון, 1 בינואר 1837 (כ"ד בטבת), זעזעה רעידת אדמה חזקה את העיר צפת וכן את העיר טבריה, והחריבה אותן. יש קושי מסוים בקביעת מגניטודה של רעידת האדמה, שכן השימוש בכלים סייסמולוגים מודרניים עוד לא היה קיים, וסולם ריכטר לקביעת גודלן של רעידות האדמה נקבע לשימוש רק כמאה שנה מאוחר יותר, בשנת 1935.
ברם, ניתן להעריך ואף לחשב, בשיטות מחקר מאקרוסייסמיים את מגניטודת רעידת האדמה מהעידן הטרום מכשירני. ניקולאס אמברייזיס, מאבות המחקר המאקרוסייסמי, ניתח תעודות היסטוריות שתיארו אפקטים סייסמיים שהתרחשו ברעידת האדמה הזו, והסיק שמגניטודת רעידת האדמה הזו הייתה Ms>7.
בתים רבים קרסו בשעת הרעש ונחרבו על יושביהם. ככל הנראה הנזק הכבד שנגרם לה היה תוצאה של הקרקע הבעייתית באזור שהביאה למפולות (גלישות קרקע) גדולות. התנאים להתרחשותן של גלישות אלו הועצמו, מכיוון שלרעידת האדמה קדמו כמה ימי גשם כבד שהעמיס משקל נוסף על הקרקע, ותרם למישורי החלקה על סלעי האם של המדרונות שמהווים תנאי חשוב לקיומן של גלישות. ההרס והחורבן הועצמו על ידי שורה של גלי צונאמי שעלו מתוך ים כנרת ופגעו קשות בטבריה. על פי דיווחי הפחה הטורקי, מספר הנספים בצפת היה בין 1,700 ל-1,800, ובטבריה כ-600. בסה"כ ההערכות הן שנהרגו בין 5,000 ל-7,000 בני אדם ברעידת האדמה.
רוב הידוע על אירועי הרעש ותוצאותיו מגיע מדיווחו של הכומר האמריקני ויליאם מקלור תומסון שחש לאזור האסון. דיווחו המפורט, שפורסם תחילה בעיתון מיסיונרי בבוסטון, הועתק בנספח לספרו של אדוארד רובינסון, גדול חוקרי ארץ ישראל במאה ה-19, ומשם לחיבורים רבים.
הקהילה היהודית בצפת ורעידת האדמה

רעידת האדמה פגעה קשות בקהילה היהודית בעיר צפת, ובעקבותיה עזבו יהודים רבים את צפת. בין ההרוגים היו ר' אליעזר מסלונים, ר' יוסף מטשורטקוב, ר' דויד מוויסקה דליטא, מרבני הפרושים בצפת בעת ההיא, המקובל ר' נסים זרחיה אזולאי (נולד בירושלים ב-1780, נכדו של הרב חיים יוסף דוד אזולאי) ועמו נקברו תחת עיי המפולת אוצר הספרים וכתבי היד שהיו ברשותו, וכן מנכבדות הקהילה הגב' שרה בת רבי יהושע ממינסק.
מלאכת חילוץ הלכודים בהריסות העיר נמשכה זמן רב. הימים היו ימי ינואר קרים וגשומים, והאנשים הבריאים שנותרו בעיר התקשו בחילוץ ובהגשת עזרה רפואית. הראשונים להגיש עזרה היו מיסיונרים אמריקנים ואנגלים, שהגיעו מביירות שבלבנון.
משה מונטיפיורי בביקורו בשנת 1839 בארץ ישראל פקד לבצע מפקד לאוכלוסייה היהודית, במפקד יהודי צפת נרשמה לחלק מהמשפחות הערה שהיא נפגעת רעש האדמה בנפש וברכוש.
הרעש של 1837 שינה גם את פני הקהילה היהודית בגליל. האוכלוסייה התדלדלה גם משום שרבים נהרגו וגם משום שחלקים בחרו לעזוב את האזור מוכה האסון. למשל, רוב מכריע של הפרושים עזבו לירושלים, בפרשם את האירוע כעונש על העדפת צפת, והותירו את העיר חסידית בעיקרה. גם חלק מאנשי הקהילה החסידית בחרו לעבור לירושלים והניחו שם תשתית לכולל חסידי שהלך וגדל.
היו שהאמינו שהיה זה עונש משמיים על כך שמוקד התיישבות העולים היה בצפת, תוך התעלמות מקדושתה של ירושלים. יהודים אחרים, לעומת זאת, הגיעו לצפת בעקבות רעידת האדמה, בהאמינם כי זהו סימן לחבלי משיח שיגיע בקרוב. מנהיג הציבור הפרושי, צבי הירש לעהרן, כתב ביחס לרעידת האדמה באיגרת ששלח לקהל תלמידי הגר"א: "ועוד כתב [ר' ישראל משקלוב] שמצפה שהיא [רעידת האדמה] אתחלתא דגאולה ונסמך מחז"ל 'והגליל יחרב'" כלומר, לפי המשנה האחרונה במסכת סוטה: "בעקבות משיחא (כלומר לקראת בוא המשיח) חוצפא יסגא (תִרבה), ויוקר יאמיר... והגליל יחרב". נרמז שחורבן הגליל הוא סימן מבשר לבוא המשיח, סימן המתאים גם לציפייה המשיחית בקרב קבוצה זו לקראת בוא המשיח בשנת ה'ת"ר (1840). בעקבות הרעש עברו תלמידי הגר"א ששרדו לירושלים.
מסופר שהרב אברהם דב מאבריטש היה אז בבית מדרשו והתפלל תפילת מנחה. כשהתחילו הזעזועים ציווה הרב לכל המתפללים להתאסף סביבו, ואילו הוא עצמו השתטח על הארץ. הזעזועים גברו וחלק גדול מבית המדרש התמוטט, אבל אותו חלק שבו הצטופפו כולם נשאר עומד על תילו, וגם הגג נשאר תלוי באוויר והמתפללים ניצלו. בספרו "בת עין" מסופר שאמר בדרשה כי רעידות האדמה הן סימן לבוא הגאולה.
אף שהפרושים עזבו, הקהילה היהודית של צפת הצליחה להתגבר על המשבר הדמוגרפי החמור שנגרם מן 'הרעש הגדול' ב-1837. מתוך השברים שבה האוכלוסייה היהודית לגדול וצמחה בלמעלה מפי חמישה עד סוף המאה ה-19. צפת אומנם איבדה את הבכורה לירושלים אך עדיין הייתה לריכוז היהודי השני בגודלו בארץ, אחרי ירושלים. רבע מכלל האוכלוסייה היהודית שבארץ-ישראל התגוררה בצפת וביחד עם יהודי טבריה הייתה במשך כמה עשורים 40% מאוכלוסייתה היהודית של הארץ. עד שנות השבעים המאוחרות רוב הקהילה האשכנזית בארץ התרכז בצפת ובגליל.
מי שהוביל את הצמיחה וההתאוששות היה הרב שמואל הלר, ראש הקהילה האשכנזית הגדולה בעיר, בעצמו קורבן של רעידת האדמה. ב'רעש הגדול' איבד הלר את אשתו וילדיו. הוא עצמו שהה בעת האירוע בבית מדרש האר"י ונלכד בין הריסות המבנה. כך תיאר זאת לימים אחד מכותבי קורות אותו אירוע:
שנים ארוכות לאחר הרעש עוד ציינו יהודי צפת את היום המר והנמהר ההוא, כ"ד בטבת תקצ"ז (1 בינואר 1837) כיום אבל וסכנה.
רעידת האדמה בטבריה

בטבריה נהרגה הרבנית ציזיא חנה מזל מצ'רני-אוסטראה מרעידת אדמה זו.
הכומר הגרמני יוהאן נפומוק ויזינו ביקר בטבריה באותה שנה ותיאר את שראה: "בכל מקום שאליו הופנה מבטי, נתקל הוא בתלי חורבות...אלה שנשארו בחיים נטו מספר אוהלים גרועים מעל למפולת, בהם הם מנסים כעת להתגורר. בשום מקום לא ראיתי אפילו ניסיון להקים מחדש את הקירות ההרוסים; המסכנים רבצו על החורבות במצב של בטלה ויאוש דומם". אל ויזינו ניגשה "יהודיה צעירה", שהזמינה אותו אל אוהלה וסיפרה לו את מה שקרה לה:
במקומות נוספים

חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן שסייר בארץ ישראל בשנת 1863 ושוב בשנת 1870, תיעד את השפעות רעידת האדמה במספר מקומות. בעקבות ביקורו בטובאס שבצפון השומרון, כתב שרבים מבתי העיירה, וכן המסגד המקומי, נחרבו ברעידת האדמה של 1837 ולא נבנו מחדש.
הערות שוליים

↑  Ambraseys, N., N. 1997, The earthquake of 1 January 1837 in Southern Lebanon and N orthern Israel, Annals of geophysics = Annali di geofisica 40(4) p. 927–929
1 2  מרדכי אליאב, 'עדות ראייה על מוראות הרעש בצפת תקצ"ז (1837), קתדרה 79 (מרץ 1996), עמ' 53–78
↑  תרגום לעברית חלק מסיפורו של תומסון מובא אצל מיכאל איש-שלום בספרו מ-1965 מסעי נוצרים לארץ ישראל, עמ' 453–455
↑  מאיר בניהו, רבי חיים יוסף דוד אזולאי, ירושלים תשי"ט, א, עמ' פד, ב עמ' תקב–תקד
↑  על נספי הרעש מקהילת הפרושים ראו: יצחק ריבקינד, 'הרוגי צפת ברעש תקצ"ז', ספר השנה של ארץ-ישראל, ב–ג, תרפ"ד–תרפ"ה, עמ' 100–109
↑  כך אמר החתם סופר בהספד שערך בפרשבורג להרוגי רעידת האדמה. נדפס בתוך רבי משה סופר, תורת משה – ויקרא, תרמ"א, פרשת אמור, דפים נח–נט, באתר היברובוקס
↑  אגרות הפקוא"ם, כרך 8, דף 45 ע"ב
↑  נספחים, בסוף הליקוטים
↑  רבקה אמבון, "הרב שמואל הלר (1803–1884) ומקומו בקהילה היהודית בצפת", עבודת דוקטור, הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב, 2016
↑  משה ריישר, שערי ירושלים, ורשה תרכ"ט, עמ' 22
↑  מיכאל איש-שלום, מסעי נוצרים לארץ ישראל, עמ' 477–478
↑  ויקטור גרן, תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ-ישראל – כרך רביעי: השומרון (א), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1983, עמ' 237
| רעידות אדמה באזור הלבנט |
| --- | --- | --- |
| העידן הקלאסי | רעידת האדמה באנטיוכיה ב-115 • רעידת האדמה ביהודה ב-130 • רעידות האדמה בגליל ב-363 • רעידת האדמה באנטיוכיה ב-526 • רעידת האדמה בביירות ב-551 |  |
| ימי הביניים | רעידת האדמה בגליל ב-749 • רעידת האדמה בדמשק ב-847 • רעידת האדמה בעכו ב-881 • רעידת האדמה בבקעת הירדן ב-1033 • רעידת האדמה במזרח הקרוב ב-1068 • רעידת האדמה בעמק הירדן ב-1138 • רעידת האדמה בחלב ב-1138 • רעידת האדמה בחמה ב-1157 • רעידת האדמה בסוריה ב-1170 • רעידת האדמה בסוריה ב-1202 |  |
| התקופה העות'מאנית | רעידות האדמה במזרח הקרוב ב-1759 • רעידת האדמה בירושלים ב-1834 • רעידת האדמה בגליל ב-1837 |  |
| העת המודרנית | רעידת האדמה ביריחו ב-1927 • רעידות האדמה בנפת שוף בלבנון ב-1956 • רעידת האדמה בשארם א-שייח' ב-1969 • רעידת האדמה במפרץ אילת ב-1995 • רעידת האדמה בטורקיה ב-2023 |  |
רשימת היישובים שנפגעו ומספר הנספים ברעש שהופיע בעיתון הטיימס
המציבה על בית מדרשו של האדמו"ר מאבריץ'
וסלי קראשר

| --- | --- |
וסלי קראשר, מתוך הפרק "Journey's End", עונה 7 של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", 1994.
וסלי קראשר, מתוך הפרק "Journey's End", עונה 7 של "מסע בין כוכבים: הדור הבא", 1994.
 שם סרט:  "מסע בין כוכבים: נמסיס"
 תוכנית טלוויזיה:  "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 הופעה ראשונה:  "Encounter at Farpoint", הפרק הראשון של "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 הופעה אחרונה:  "Ouroboros, Part II", פרק 20 בעונה השנייה של "מסע בין כוכבים: פרודיג'י"
 מספר הופעות:  86 פרקים של "מסע בין כוכבים: הדור הבא"
 יוצרים:  ג'ין רודנברי 
 גילום הדמות:  ויל ויטון (עיקרי) ויליאם וולאס
 דיבוב:  ויל ויטון
 מידע
 כינויים:  ווס (Wes)
 תאריך לידה:  2348 
 גזע:  אנושי
 מין:  זכר
 מקצוע:  הגאי
 אזרחות:  פדרציית הכוכבים המאוחדת
 דמויות קשורות
 משפחה:  ד"ר בברלי קראשר - אמא ג'ק קראשר - אבא ג'ק קראשר (השני) - אח למחצה
 חברים:  ג'ורדי לה פורג' ויליאם רייקר
 
וסלי קראשר (באנגלית: Wesley Crusher), בגילומו של השחקן האמריקאי ויל ויטון, הוא דמות בדיונית ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים", המופיעה בקביעות בעונות 1–4 של סדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: הדור הבא". לאחר מכן הופיע וסלי בהופעות אורח, בשני פרקים בעונה 5 ובשני פרקים בעונה 7, בסרט מסע בין כוכבים: נמסיס בסדרה מסע בין כוכבים: פיקארד ובעונה השנייה של מסע בין כוכבים: פרודיג'י.