יוסף בן מתתיהו
הערות שוליים

↑  הגיית השם ביוונית: יוֹספּוֹס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה הראשונה); הגיית השם בלטינית: יוֹספוּס, במלעיל (ההטעמה בהברה השנייה)
↑  בשמות הרומאיים היה נהוג שם קדמי (praenomen), שם בית האב (nomen gentile) ושם לוואי (cognomen), ובסדר הזה. יוסף בן מתתיהו קיבל שם רומי עם התקבלותו כאזרח רומא, וכנהוג במקרה זה היה האזרח מאמץ את השם הקדמי ואת שם המשפחה של פטרונו, ושמו הקודם היה הופך לשם לוואי, המצוין לבסוף. כך קיבל יוסף בן מתתיהו את שמו הקדמי של פטרונו "טיטוס", את שם בית האב של פטרונו "פלאוויוס", ושמו הקודם (בצורתו היוונית) "יוספוס" הפך לשם לוואי (וראו על כך גם בהערה 4). (השם-הקדמי (praenomen) "טיטוס" לא נמצא מתועד במפורש, אולם אין ספק שזה היה שמו)
↑  נהוג לתעתק את 'השם-הקדמי' הרומי בתוך זוג סוגריים מרובעים, למעט האות הראשונה. צורת כתיב זו משקפת את נוהגי כתיבת השם ברומא העתיקה, בה רק האות הראשונה של השם-הקדמי נכתבה
↑  הצורה הנכונה של שמו היא פלאוויוס יוספוס ולא "יוספוס פלאוויוס", זאת משום שכנהוג בזרים שקיבלו אזרחות באימפריה הרומית, היה שמם הקודם הופך לשם לוואי (cognomen) המצוין לבסוף, ואילו את "השם הקדמי" (praenomen) ואת "שם המשפחה" (nomen gentile) הקיימים בכללי השם הרומי היו נוהגים לאמץ מהאדם שהשיג עבורם את האזרחות, ובמקרה שלפנינו טיטוס פלוויוס פטרונו של יוספוס. ראו: Werner Eck, "Flavius Iosephus, nicht Iosephus Flavius", Scripta Classica Israelica (SCI), 19 (2000) pp 281-283. תורגם לעברית על ידי דניאל שוורץ, "לשמו הרומי של יוספוס: פלאוויוס יוספוס, לא יוספוס פלאוויוס", בתוך: "חיי יוסף", נספח ג', בהוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים 2007. עמ' 162–163.
↑  מנחם שטיין, חיי יוסף, פרק 1, הערה 2: "ובכן נולד בשנת 37/38 לפני הספירה הרגילה".
↑  יוספוס נולד בין 14 בספטמבר 37 ל-17 במרץ 38. זאת אנו למדים מכך שבספרו חיי יוסף הוא מספר כי נולד בשנתו הראשונה של גאיוס קליגולה (שהסתיימה ב-17 במרץ 38): ”ואני נולדתי למתתיה בשנה הראשונה לשלטונו של גאיוס”'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'(חיי יוסף, פרק א, סעיף 5, תרגום שוורץ), ובנוסף, בספר "קדמוניות היהודים" (כ, 267) הוא מספר שבשנה ה-13 לדומיטיאנוס קיסר הוא היה בן 56. השנה ה-13 של אותו קיסר החלה ביום 14 בספטמבר 93. מהצלבת שני הנתונים מתקבל טווח תאריכים זה (ראו: דניאל שוורץ, חיי יוסף, פרק א, סעיף 5, הערה 16, עמ' 65).
↑  היא משמרת יהויריב, עליה נמנתה גם משפחת החשמונאים. אולם מנחם שטיין סבור כי לו הייתה זאת משפחת יהויריב, יוסף לא היה נמנע מלציין זאת במפורש (חיי יוסף, פרק 1, הערה 2). כמו כן, לא ידוע אם כיוון למשמרת הראשונה בימי בית המקדש הראשון (משמרת יהויריב) או בית המקדש השני (משמרת ידעיה).[דרוש מקור]
1 2  חיי יוסף, פרק 1
↑  רז מוסטיגמן, "תוספת לרשימת המקורות היהודיים על הורדוס? אילן היוחסין של יוספוס", בתוך" י' שחר, א' אופנהיימר, ר' מוסטיגמן (עורכים), בארץ ובתפוצות בימי בית שני בתקופת המשנה: ספר זיכרון לאריה כשר, תל אביב: אוניברסיטת תל אביב, 2012, עמ' 102-110.
1 2  חיי יוסף, פרק 2
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 32: רק כך יכול היה לתקשר עם הרומאים כשנשלח לרומא בגיל 26
↑  תרגום מנחם שטיין לחיי יוסף, פרק 2, הערה 2; תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 26, הערה 43
↑  חיי יוסף, פרק 3.
1 2  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 30.
↑  חיי יוסף, פרק 4
↑  חיי יוסף, פרק 7
↑  חיי יוסף, פרק 12
↑  חיי יוסף, פרק 37
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כ, פסקאות ד–ו
↑  חיי יוסף, פרק 14
↑  חיי יוסף, פרק 22
1 2  תרגום ליזה אולמן לתולדות מלחמת היהודים ברומאים, ישראל שצמן, נספח ו: המונחים הצבאיים בחיבוריו של יוספוס, ב. מונחים לציון קציני צבא, עמ' 626–627: אלה מונחים יוונים, המופיעים גם במקורות יוונים אחרים, המציינים כמה מדרגות הפיקוד העיקריות בהיירארכיה הצבאית הרומית.
ביוונית: "מפקד עשרה" (dekadarches), "מפקד מאה" (hekatontarches), "מפקד אלף" (chiliarchos) ו"מפקד טאגמה" (hegemon tagmatos) הם בלטינית: דקוריון (decurio), קנטוריון (centurio), טריבון צבאי (tribunus militaris/militum) ולגט של לגיון (legatus legionis)
↑  חיי יוסף, פרק 24
↑  אוריאל רפפורט, יוחנן מגוש חלב, עמ' 79–81
↑  חיי יוסף, פרקים 16, 25
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקאות א–ב, סעיפים 585–594
↑  אוריאל רפפורט, יוחנן מגוש חלב, עמ' 147
↑  חיי יוסף, פרק 10, סעיפים 43–45
↑  חיי יוסף, פרק 13
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקה ו; חיי יוסף, פרקים 16–20
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקאות ג–ד; חיי יוסף, פרקים 26–29
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקאות ח–י; חיי יוסף, פרקים 32–35
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקה ז, סעיפים 626–629; חיי יוסף, פרקים 38–40
↑  השוו: חיי יוסף, פרק 68
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, פרק 43, סעיף 213, הערה 251, עמ' 105: קצין בדרגת כיליארכוס, "שר אלף"=טריבון
↑  חיי יוסף, פרקים 41–43
↑  חיי יוסף, פרקים 44–46
↑  חיי יוסף, פרקים 46–52
↑  חיי יוסף, פרקים 52–56
↑  חיי יוסף, פרקים 56–61
↑  חיי יוסף, פרקים 62–63
↑  חיי יוסף, פרקים 64, 66
↑  חיי יוסף, פרק 67
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ד, פסקה א; חיי יוסף, פרק 71
↑  חיי יוסף, פרקים 71–72
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ו, פסקה א
1 2  חיי יוסף, פרק 74
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ו, פסקה ג, סעיפים 127–131
1 2  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה ב
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקאות ג–ו
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה ח, סעיף 162
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקאות י–יג, סעיפים 171–188
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקאות יד–כ, סעיפים 191–225
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה כ, סעיפים 226–228; פסקה כב, סעיפים 234–235
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה כג, סעיף 251
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה כה, סעיפים 258–260
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ג, פרק ז, פסקה כה, סעיפים 260–261
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקאות כו–כח
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה לג, סעיף 316
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה לג, סעיף 319
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה לד, סעיפים 323–328
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ז, פסקה לו, סעיפים 336–339
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ח, פסקאות א–ד
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ח, פסקאות ה–ז
1 2  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ח, פסקאות ח-ט
↑  Cassius Dio, Roman History, LXVI, 1.4: "יהודי בשם יוספוס...שקודם לכן נתפס על ידי אספסיאנוס ונאסר, צחק ואמר: 'אתה יכול לאסור אותי עכשיו, אך בעוד שנה מעכשיו, כשכבר תהיה קיסר, אתה תשחרר אותי'"
↑  סויטוניוס, שנים־עשר הקיסרים, אספסיאנוס האלוהי, 5
↑  את מעשה ה"נבואה" מספר יוסף עצמו, אבל גם היסטוריונים רומאיים; הביוגרף סווטוניוס וכך גם קאסיוס דיו (66.14). מסורות חז"לית מאוחרת המובאת בחיבור אבות דרבי נתן ובתלמוד הבבלי מייחסת את מעשה זה לרבי יוחנן בן זכאי, אולם בקרב החוקרים מקובל שאגדת חז"ל זו היא מאוחרת ואינה משקפת את ההיסטוריה. ראו גם: שטרלינג, עמ' 232, הערה 31, וראו אברהם שליט,'"`UNIQ--nowiki-0000004A-QINU`"'נבואותיהם של יוסף בן מתתיהו ורבן יוחנן בן זכאי על עלית אספסינוס לשלטון, ספר היובל לכבוד שלום בארון, תשלה 1975, עמ' 397-432
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 22. ראו גם תלמוד בבלי,'"`UNIQ--nowiki-0000004C-QINU`"'מסכת גיטין,'"`UNIQ--nowiki-0000004C-QINU`"'דף נ"ו, עמוד א' בהקשר זה: "'"`UNIQ--templatestyles-0000004D-QINU`"'כי מטא להתם, אמר: "שלמא עלך מלכא, שלמא עלך מלכא". אמר ליה: "מיחייבת תרי קטלא; חדא דלאו מלכא אנא וקא קריית לי מלכא"..."
1 2 3 4  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ט
↑  מלחמת היהודים, ספר ג, פרק ט, פסקה א
↑  מלחמת היהודים, ספר ד, פרק י, פסקה ז
1 2 3 4  חיי יוסף, פרק 75
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ה, פרק ט, פסקאות ב–ד
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק י, פסקה א
↑  מלחמת היהודים, ספר ה, פרק יג, פסקאות א, ג
↑  כך במקור ביוונית ("בשפה העברית"); אולם לדברי ישראל שצמן בתרגום אולמן לתולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר שישי, הערה לסעיף 96: "בכל זאת סבורים חוקרים רבים, הכוונה היא לשפה הארמית".
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ו, פרק ב, פסקה א
↑  מלחמת היהודים, ספר ו, פרק ז, פסקה ב
1 2 3 4 5  חיי יוסף, פרק 76
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 34: השם "פלוויוס" הוענק גם לאלפי קליינטים קיסריים אחרים
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ז, פרק יא, פסקאות א–ד
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 21
↑  קדמוניות היהודים, ספר כ, פרק יב, פסקה א, סעיף 263
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 34
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 38
↑  משנה,'"`UNIQ--nowiki-00000067-QINU`"'מסכת כתובות,'"`UNIQ--nowiki-00000067-QINU`"'פרק ב', משנה ה'
↑  מרדכי א' ראבילו, גירושים אצל יוסף בן מתתיהו, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 157
↑  קדמוניות היהודים, ספר ג, פרק יב, פסקה ב, סעיפים 276–277: "על הכוהנים הטיל חובת קדושה כפולה... עיכב בידם לשאת שפחה או שבויה".
נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ז: "בעת המלחמה הגדולה אשר הייתה בימינו, מחברים הכוהנים הנשארים (בחיים) מחדש ספרים מתוך הכתבים הישנים, ובודקים את הנשים הנותרות לפליטה, ואת שמות הנשים השבויות במלחמה אינם שמים בספריהם בחשדם בהן, פן נטמאו על ידי הנכרים, כדבר אשר יקרה כפעם בפעם"
↑  Ψελλός, פּסֶלוֹס.
↑  Ψελλός, פּסֶלוֹס.
↑  Ἠφαίος, אֶפאיוֹס.
↑  Ἠφαίος, אֶפאיוֹס.
↑  Κυρτὸς, קוּרטוֹס.
↑  Κυρτὸς, קוּרטוֹס.
↑  משה ויסטוך,'"`UNIQ--nowiki-00000074-QINU`"'מי אתה יוספוס פלביוס - היסטוריון או תועמלן?, באתר ישראל היום, 20 באוקטובר 2022
↑  מסכת קידושין ע' עמוד ב'
↑  הרב אורי שרקי, מהם הספרים החיצוניים? - מבוא לתושב"ע שיעור 8, 28 ביוני 2018, אתר יוטיוב
↑  דוד פלוסר, יוספוס פלביוס, אוניברסיטה משודרת, עמ' 19: "אי־אפשר, לדעתי, לראות בו בוגד"; עמ' 20: "בכך שנפל אל הרומיים, לדעתי, לא הייתה בגידה".
↑  מלחמת היהודים, ספר ב, פרק כא, פסקה ב
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ב, פרק כא, פסקה ג
↑  תרגום מנחם שטיין לחיי יוסף, פרק 13, הערה 1; פרק 35, הערה 1; פרק 52, הערה 1. בפרק 75, הערה 5, שטיין גם מסביר את עזיבתה של אשתו השבויה של יוסף: "יש מקום להשערה, שהאישה בחלה בבוגד והשתמשה בעת הכושר להפטר ממנו"
↑  חיי יוסף, בתרגום מנחם שטיין, 1968, פרקים שביעי ושמיני, עמ' קיב-קיג
↑  חיי יוסף, בתרגום מנחם שטיין, 1968, פרק רביעי, עמ' קט-קי
↑  חיי יוסף, בתרגום מנחם שטיין, 1968, פרק שמיני הערה 1
↑  חיי יוסף, בתרגום מנחם שטיין, 1968, פרק שמיני, עמ' קיג
↑  יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, כרך ה, עמ' 189, הערה 18
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ה, פרק ו, פסקה ב
↑  תרגום ליזה אולמן לתולדות מלחמת היהודים ברומאים, הערה 346, עמ' 346
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ג, פרק ח, פסקאות ג-ה
1 2  יוסף קלוזנר, היסטוריה של הבית השני, כרך ה, עמ' 191-189
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 25
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ג, פרק ח, פסקה ז
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ג, פרק ט, פסקאות ה-ו
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר ו, פרק ב, פסקאות א-ג
↑  תרגום ליזה אולמן לתולדות מלחמת היהודים ברומאים; הקדמה מאת ליזה אולמן, עמ' 6
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  חיי יוסף, פרק 65
↑  חיי יוסף, פרק 17
↑  חיי יוסף, פרק 54
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 77
↑  דניאל שוורץ, מבוא לחיי יוסף, עמ' 7
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 62
↑  דניאל שוורץ, מבוא לחיי יוסף, עמ' 10-9
↑  חיי יוסף [אבטוביוגרפיה], תרגם: ד"ר מנחם שטיין, עמ' קסה, הערה 1
1 2  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 64
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, עמ' 90, הערה 159
1 2  חיי יוסף, פרק 9
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק י (סעיף 53). "מגונה" בתרגום שוורץ ל"חיי יוסף"; "פחזותו" בתרגום שטיין ל"חיי יוסף"; "שפלים" בתרגומי שמחוני וכשר ל"נגד אפיון"
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, עמ' 73, הערה 77
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 68
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, עמ' 74, הערה 79
↑  חיי יוסף, פרק 70
↑  חיי יוסף [אבטוביוגרפיה], תרגם: ד"ר מנחם שטיין, עמ' קסח, הערה 3; ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 66
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 73
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 67
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, עמ' 75, הערה 83
↑  דניאל שוורץ, חיי יוסף, עמ' 74, הערה 80; ראו גם: ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 68, הערה 23
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 63
↑  ירון דן, יוסף בן מתתיהו ויוסטוס מטבריה, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 65
↑  חיי יוסף [אבטוביוגרפיה], תרגם: ד"ר מנחם שטיין, עמ' קסט, הערה 2
↑  חיי יוסף [אבטוביוגרפיה], תרגם: ד"ר מנחם שטיין, עמ' קע, הערה 1
↑  חיי יוסף [אבטוביוגרפיה], תרגם: ד"ר מנחם שטיין, עמ' קע, הערה 2
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 23
↑  תולדות מלחמת היהודים ברומאים (תרגום אולמן), ספר א, פתח דבר, פסקה ד, סעיפים 12-9
↑  Polybius, Historiae, XXXVIII, 4
↑  דיודורוס סיקולוס, ביבליותקה היסטוריקה, ספר 32, פרק 26, סעיף 1: "מגודל הצרה אין אדם יכול לכתוב או לקרוא עליה בלי להזיל דמעה" (תרגום: יונתן פרייס)
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 41-40
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק ח
↑  נגד אפיון, מאמר ראשון, פרק י
↑  מגן ברושי, מהימנותו של יוסף בן מתתיהו: נתוני ריאליה במלחמת היהודים ומקורותיהם, בתוך: היסטוריון של ארץ־ישראל, עמ' 25-23
↑  מלחמת היהודים (תרגום שמחוני), ספר א, פתיחה, פסקה ה
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 60-59
↑  אריה כשר, אליעזר ויצטום, הורדוס, מלך רודף ורדוף, 2007; מבוא, עמ' 26
↑  לדוגמה - Cohen, Shaye J. D., "Masada: Literary Tradition, Archaeological Remains, and the Credibility of Josephus”, The Journal of Jewish Studies, vol. 33, New York, 1982, pp. 385-405
↑  דורות ראשונים, חלק ב', עמוד 700-701
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 25, 34
↑  מתיה קם, רולי זילברשטיין, יוסף בן מתתיהו (יוספוס פלביוס), מאמר באתר תרבות-il כאן
↑  קדמוניות היהודים, ספר ראשון, הקדמה, פרק ד, סעיף 25; ספר רביעי, פרק ח, פסקה ד, סעיף 198; ספר עשרים, פרק יב, פסקה א, סעיף 268
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 29, 35
↑  אוסביוס, היסטוריה כנסייתית, ספרים III-I. (תרגום אנגלי באתר New Advent)
1 2  אוסביוס, היסטוריה כנסייתית, ספר III, פרק 9, פסקה 2. (תרגום אנגלי באתר New Advent)
↑  Studies in Hellenistic Judaism. By Feldman, Louis H עמוד 238 ליד הערה 6
↑  Reuven Firestone, Holy War in Judaism: The Fall and Rise of a Controversial Idea, Oxford University Press, 2012. עמ' 38;‏ Yael Zerubavel, Recovered Roots: Collective Memory and the Making of Israeli National Tradition, University of Chicago Press, 1997. עמ' 62.;‏ להרחבה: Vered Noam, Lost Historical Traditions: between Josephus and the Rabbis, בתוך: Sybils, Scriptures, and Scrolls: John Collins at Seventy, הוצאת בריל, 2017
↑  מלחמת היהודים, ספר ז, סעיפים 157-123
↑  תרגום ליזה אולמן למלחמת היהודים ברומאים, מבוא מאת יונתן פרייס, עמ' 24, הערה 41
↑  למשל בפתח התרגום העברי של "קדמוניות היהודים" (כרך א) בתרגום אברהם שליט, שם נכתב תחת התמונה: "פרוטומה של יוסף בן מתתיהו (לפי השערת רוברט אייסלר)".
↑  ראו: Robert Eisler, "Deux sculptures de l'antiquité classique représentant des Juifs", Aréthuse (26, 1930; New ser.: v. 7), ISSN 0004-0975 pp 29-37.
וראו גם: Plagnieux, P. "Les sculptures Romanes", Dossiers d'Archéologie (January 2001), pg 15
1 2  Magen Broshi, "How to Recognize a Jew" (1993), in Bread, Wine, Walls and Scrolls, 2001, Chapter 3, 1. Identifying Josephus, pp. 46-47
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007300003805171  PLWABN: 9810598530405606  BIBSYS: 90057636  BNE: XX901356  BnF: cb11909011p (data)  CANTIC: a10488960  CiNii: DA00423434  GND: 118640003  ICCU: BVEV003796  ISNI: 0000 0001 2123 5616  KulturNav: 095d1ddf-a9b3-48d6-a825-955e97ae0a66  LCCN: n80015583  LNB: 000042964  NDL: 00444936  NKC: jn19981001581  NLA: 35254596  NLG: 99756  NLK: KAC199614229  NSK: 000088757  NTA: 069071632  RERO: 02-A000095558  SELIBR: 191979  SNAC: w65x39cg  SUDOC: 026940434  Trove: 883891  VcBA: 495/53647  VIAF: 22143666   WorldCat (עם VIAF): 22143666 
ציור רומנטי של יוסף בן מתתיהו, שהופיע במהדורה משנת 1817 של תרגום מאת ויליאם ויסטון לחיבוריו
תרגום אנגלי מהמאה ה-17 של עבודותיו של יוסף בן מתתיהו על ידי תומאס לודג'
הפרוטומה המזוהה עם יוספוס, לפי השערת רוברט אייזלר.