stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרגום
טעויות תרגום > מונחים מקצועיים

בתרגום לעברית לספר "כאוס" מאת ג'יימס גליק מסופר על "חבורת קנטור" ו"חבורת מנדלברוט", בזמן שהשמות הנכונים הם קבוצת קנטור וקבוצת מנדלברוט. בלשון הדיבור זה נראה כעניין שולי של טעם, אך כאשר מדובר בעצם מתמטי, יש הבדל מהותי בין חבורה לקבוצה.
מחלה של חוסר בהורמון ADH נקראת בעברית "סוכרת תפלה", עקב טעות בתרגום. אין למחלה זו כל קשר לסוכרת, למעט תופעה של ריבוי שתן בשתי המחלות. מחלת הסוכרת נקראת בלטינית Diabetes mellitus (שמשמעותו: "שתן מתוק"), ובשפות אירופאיות רבות נהוג לקרוא למחלה בקיצור במילה אחת Diabetes. לעומת זאת, מחלה חוסר הורמון ADH נקראת Diabetes insipidus, בלטינית: "שתן תפל". המילה Diabetes (שתן) תורגמה בטעות ל"סוכרת" וכך נקראת המחלה בטעות "סוכרת תפלה".
טעויות תרגום > תרגום שמות

בתרגום הספר "המהגרים" (Die Ausgewanderten) של וינפריד גיאורג זבאלד לעברית תורגם שמו של "היכל פירות הדרום של Einsiedler", כאשר Einsiedler הוא שמו של הבעלים, ל"היכל פירות הדרום הנזיר", תרגום מילולי של השם.
טעויות תרגום > שיבושי לשון

בתרגום לאותו ספר, "המהגרים", לעברית – בפרק שבו מגיעים הגיבורים למלון דרכים, הם מקבלים בקבלת־המלון "קערה" במקום מפתח, שגגה שמקורה בדמיון הצורני בגרמנית בין Schlüssel (מפתח) ל־Schüssel (קערה), אף שהשגיאה אינה מתאימה כלל לרוח הדברים.
בספר "סיפורי עשרת העולמות" של ארתור סי. קלארק, בהוצאת מסדה, 1982, מסופר על קופה מהונדסת גנטית, שאוהבת מאוד בגדים צבעוניים ורועשים, ולו ניתן לה להתלבש כחפצה, הייתה נראית כמו "פליטה מהדשא של מרדי". במקור מדובר על "Mardi Gras", כלומר החג הקתולי מרדי גרא, ולא על grass ("עשב" או "דשא" באנגלית).
בספר מרג'ורי מורנינגסטר של הרמן ווק, בתרגום משנת 1985, וולי רונקן מתקשר אל מרג'ורי להזמינה להצגת קולג', שהוא מחבר הפזמונים שבה. במקור היא עונה, "You take my breath away", שתורגם בטעות ל"וולי, אל תתנשם כל כך". בתרגום ישן יותר התרגום מדויק יותר, אם כי בשפה יותר נמלצת: "התקת את נשמת אפי".
בהצגה בתיאטרון הבימה של המחזה "סונטת סתיו", לפי סרטו של אינגמר ברגמן, מדברת אחת הגיבורות, פסנתרנית קונצרטים מפורסמת, על איכות הביצוע שלה ל"קונצ'רטו של שוברט". אלא ששוברט לא כתב קונצ'רטו לפסנתר, ומיכאל הנדלזלץ, שהיה בקהל הצופים בהצגת הבכורה, הבחין בטעות, בדק בטקסט המחזה המתורגם והשווה אותו למקור השוודי. ואכן, במקור מדובר על קונצ'רטו של שומאן.
תרגום שעולה על המקור

לעיתים נאמר על תרגום שהוא "עולה על המקור", וזאת כאשר בשפה אליה הוא תורגם נוספות משמעויות שלא היו קיימות בשפה המקורית. דוגמה לספר שנאמר עליו שתרגומו עולה על המקור הוא "חולית" של פרנק הרברט, בתרגומו העברי של עמנואל לוטם. תרגום זה נחשב בקהילת חובבי המדע הבדיוני והמתרגמים לתרגום מופת, הטוב מכל תרגומי הספר השונים, ויש הטוענים כי אף טוב יותר מאשר גרסת המקור.
תרגום נוסף, שנעשה בו שימוש גם בדיבוב ראוי לציון, הוא שורה מהשיר "יצורים אומללים" (Poor Unfortunate Souls) מסרט האנימציה "בת הים הקטנה" של חברת וולט דיסני, שתורגם על ידי שפרירה זכאי. בשיר, אורסולה, שעומדת לסגור עסקה עם אריאל שבה אריאל תתן את קולה בתמורה לרגליים, מניעה אותה לכך בטענה "!It won't cost much, just your voice". השורה תורגמה לעברית כך: "המחיר הוא זול – רק הקול!". התרגום "עולה על המקור" מאחר שהצופה הישראלי הצופה בסרט בעברית יכול להבין את המשפט בכפל משמעות, המשמעות הרגילה של מחיר העסקה, קולה של אריאל, והמשמעות שמתארת את ערמומיותה של אורסולה, המוצגת כדמות שקרנית וערמומית בעלת הומור ציני, שפירושה שהמחיר הוא זול (לא בעל ערך), רק הכול, שלמעשה תורם לסיטואציה בה נמצאת אריאל במהלך השיר.
תרגום נוסף שנטען שהוא עולה על המקור הוא ספרו של ד"ר סוס, "לא רעב ולא אוהב",[דרוש מקור] וזאת בשל מוטיב האמא היהודייה שבא לידי ביטוי בדמותו של שמי־הוא־שב המשכנע את ה"ילד הסרבן" לאכול במשפטים כמו: "הי! אולי בחושך? זה נעים. תאכל בחושך. לא רואים". הדמות השנייה מתעקשת לא לאכול, אף על פי שמעולם לא טעמה את המאכל, ומתחמקת בתירוצים כמו "לא רעב" ו"לא טעים".
משפט המפתח בספר חוות החיות של ג'ורג' אורוול נחשב כתרגום שעולה על המקור: "All animals are equal, but some animals are more equal than others." שתורגם ל"כל החיות שוות, אך יש חיות ששוות יותר". במקרה זה, התרגום עולה על המקור, משום שבעברית למילה "שווה" יש שתי משמעויות – equal וגם worth.
חורחה לואיס בורחס בולט בדעתו שהתרגום יכול לעלות באיכותו על היצירה המקורית, ושגרסאות שונות של אותה יצירה בתרגומים שונים לאותה שפה הן תופעה רצויה ומקובלת, שכן תרגום הדבק בלשון המקור הוא בסופו של דבר שירות רע ליצירה המתורגמת. הוא אף כתב ש"המקור אינו נאמן לתרגום". כך למשל תיאר שקרא בילדותו את הספר דון קישוט בתרגום לאנגלית, וכאשר קרא בהמשך חייו את המקור הספרדי היה זה בעיניו העתק חיוור.
אנקדוטה מספרת שבתרגום של כתבי שייקספיר ליידיש הופיעה בעמוד השער ההערה "פארטייטשט אוּן פארבעסערט" (מתורגם ומשופר). הביטוי "פארטייטשט אוּן פארבעסערט" הפך להערה מלגלגת על מתרגמים שמרשים לעצמם ליטול יד חופשית ולשנות מהטקסט המקורי, בפרט כשמדובר ביצירות של גדולי הכותבים כמו שייקספיר.
תרגום מכלי שני

תרגום מכלי שני הוא תרגום על פי מסמך מתורגם ושאינו בשפת המקור.
כך, למשל, תורגמו לעברית "דון קיחוטה" בתרגום ביאליק, "קאלוואלה" בתרגום טשרניחובסקי, "המלט" ו"המלך ליר" בתרגום שלונסקי, "פר גינט" בתרגום לאה גולדברג ו"סוסון גבנונון" בתרגומה של נורית יובל.
תרגום סימולטני

ניתן לציין את משפטי נירנברג לפושעי המלחמה הנאצים בתום מלחמת העולם השנייה (1945) כאירוע המכונן את התרגום הסימולטני בין שפות. נוצר צורך מידי ליצור מערכת תרגום דו־כיווני. מאחר שהיה מדובר בתרגום בין ארבע שפות (אנגלית, צרפתית ורוסית מצד אחד, וגרמנית - מן הצד השני), הרי שנדרשו בכל עת נתונה 12 מתרגמים שונים להיות זמינים. חברי בית הדין והנאשמים ישבו עם אוזניות לאוזניהם ומיקרופונים, והתרגומים הועברו בכבלים אל חדרי המתרגמים ומהם. צוות של שלושים ושישה מתרגמים התחלפו ביניהם בכל 85 דקות. הפעולה הזו שהופעלה לראשונה, כמעט יש מאין, הצליחה היטב.
תרגום סימולטני היא בוודאי פעולה מתישה ביותר את העושה אותה, שכן עליו להתגבר במהירות רבה ובדיוק רב על מספר קשיים. חלקם הם קשיים פיזיים ונפשיים שבו אדם מאזין לטקסט שמדבר זולתו, ובה בעת אומר טקסט אחר (את התרגום למה שהוא שמע שניות אחדות קודם לכן), וזאת בניגוד לנטייה האנושית לא להאזין כשמדברים ולשתוק כשמאזינים.
הקושי הגדול הוא בעובדה ששפות שונות מורכבות ממשפטים בעלי מבנה תחבירי שונה, ועל פי רוב יש להאזין למשפט עד תומו כדי להתחיל ולתרגמו, או להתחיל לתרגמו מחדש אם הדובר בחר תוך כדי דיבור בביטוי חליפי או שינה דעתו תוך כדי דיבור. קיימים תחומי שיח שבהם הדיבור הוא פתלתל במכוון (נאומים פוליטיים למשל) ודווקא בהם נעשה שימוש רב בתרגום סימולטני. ויש כמובן מי שדיבורו מהיר או בלתי ברור.
קיימים גם מצבים המקלים את עבודת המתרגם הסימולטני. כך הדבר כשהוא מקבל לידיו את הנאום שיוקרא כשהוא מודפס מראש, ויכול להכין את התרגום מראש וכל שנותר הוא לעקוב אם הנואם משנה את הגרסה תוך כדי נאום.
כיום המעסיקים הגדולים של מתרגמים סימולטניים הם האו"ם על אגפיו השונים וגופים בינלאומיים דומים. האו"ם מחשיב כיום שש שפות כשפות רשמיות בינלאומיות (אנגלית, ספרדית, צרפתית, סינית, ערבית ורוסית). התקן הוא של משמרת במשך 30 דקות בתרגומי השפות אנגלית, צרפתית, ספרדית ורוסית, ומשמרת במשך 20 דקות בתרגום השפות ערבית וסינית. יום דיונים של ועידה בינלאומית מצריך צוות של 60 מתרגמים (בכל עת נתונה 30 מתרגמים המתחלפים ביניהם). תקציב ההוצאה לתרגום סימולטני הוא גדול ביותר, מה גם שמתרגמים לשפות מסוימות טסים כל העת מוועידה לוועידה.
תרגום סימולטני כמקצוע מצריך ידע ברמה של שפת אם בשתי שפות לפחות, מצריך הכשרה מיוחדת, תרגול רב וגם מבנה אישיות העשוי לעמוד בלחצים.
תרגום באמצעות מחשב

תרגום באמצעות מחשב עלה לדיון כבר בראשית ימיהם של המחשבים, החל מעבודתו החלוצית של יהושע בר־הלל.
תרגום מילים בודדות באמצעות מחשב נעשה כעת בהצלחה רבה, לעיתים אף ללא צורך בהקלדת הטקסט. תרגום טקסטים שלמים הוא משימה קשה לאין שיעור, משום שלא די בו בהבנת התרגומים האפשריים של כל מילה, אלא נדרשת הבנה של משמעות הטקסט. על הקושי שבביצוע משימה זו ניתן ללמוד מהסיפור (הבדיוני, כנראה) הבא:
תוכנת תרגום התבקשה לתרגם מאנגלית לרוסית את המשפט (שמקורו בברית החדשה – הבשורה על־פי מתי, פרק כ"ו, פסוק 41) The spirit is willing but the flesh is weak (תרגום: "הרוח אמנם חפצה, אך הגוף חלש"). כדי לבדוק את נכונות התרגום התבקשה התוכנית לתרגם את פרי עמלה חזרה מרוסית לאנגלית, והתוצאה שפלט המחשב הייתה The vodka is good but the meat is rotten (תרגום: הוודקה טובה אבל הבשר רקוב).
עם התפתחות הבינה המלאכותית החלו להשתמש בכלי זה אף לתרגום. זוהי מגמה שמורגשת בהוצאות הספרים.
בספרו של דאגלס אדמס מדריך הטרמפיסט לגלקסיה מוצג "דג בבל", שנעיצתו באוזן מאפשרת שמיעה חופשית של כל שפה. על שמו של יצור מופלא זה קרוי פרויקט Babel Fish של Oscar Jofre, המספק תרגום של טקסטים שאותרו באינטרנט.
תרגום סרטי קולנוע

בתרגום סרטי קולנוע יש להתגבר גם על הבעיה הטכנולוגית, של הקרנת התרגום במקביל להקרנת הסרט.
מתקופת הראינוע ועד שנות ה־50 הוקרן התרגום בסרט נוסף שהוקרן לצד הסרט הראשי, באמצעות פנס קסם. לגלגול סרט התרגום במקביל לעלילה היה אחראי אדם שזה היה תפקידו היחיד. כשהופיע הסרט המדבר נדרש אדם זה גם להבנה בשפת הסרט על מנת שיקדם את הסרט בקצב הנכון. אדם זה ישב יחד עם המסריט בחדר ההקרנה ובשלב מסוים הוא עבר לשבת עם הקהל לאחר שהוכן לו שלט־רחוק פרימיטיבי שהפעיל מנוע של פטיפון להזזת סרט התרגום.
בתחילת שנות החמישים נכנסה לשימוש השיטה של תרגום בגוף הסרט, כלומר הדפסת התרגום על־גבי הסרט עצמו.
ראו גם

תרגום מכונה
חקר התרגום
תרגומי התנ"ך
תרגום בכתוביות
אי־היקבעות התרגום
התרגום כמנוף לתחיית השפה העברית
לקריאה נוספת

רחל ויסברוד, לא על המילה לבדה – סוגיות יסוד בתרגום, בית ההוצאה לאור של האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
אשר רייך, הנשיקה מבעד למטפחת, מבחר השוואות תרגומי שירה, עם עובד, 2001.
זיוה שמיר, המוזה בארץ המראות: הדים ממסורות המערב בשירת ביאליק ואלתרמן – מסות ותרגומים, הוצאת אבן־חושן, 2015.
שמעון זנדבנק, לעשות שיר משיר: מסות על תרגום שירה, מוסד ביאליק, 2017.
ראובן גפני, לעברת את שרלוק הולמס – פרשייה ספרותית-אידאולוגית מתקופת המנדט, יד יצחק בן-צבי, 2022.
אביבה קרינסקי וגילה שילה, "שני תרגומים לעברית לספר ילדים גרמני – השוואה סיפרותית-לשונית-סגנונית", ביקורת ופרשנות 47, תשפ"ב, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן עמ' 263–291
Douglas R. Hofstadter, Le Ton beau de Marot, In Praise of the Music of Language, Basic Books, New York, 1997.
David Bellos, Is that a fish in your ear? The Amazing Adventure of Translation, Penguin Books, London, 2012, pp. 268–282.
Alexander Pushkin, Eugene Onegin: A Novel in Verse, Translated by Vladimir Nabokov, Vol. I: Introduction and translation, Princeton University Press, 1964.
הערות שוליים

↑  מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, עִנְיְנֵי לָשׁוֹן, בפרויקט בן־יהודה
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מ"ט, עמוד א'
↑  סדריק פרק 15 מ-3:45
↑  איך נעלמו פצעי ישוע מן הסיפור "הענק וגנו", באתר הארץ, 18 במרץ 2003
↑  דורון פישלר, מניח רעפים נוצרי, עין הדג, 28 בפברואר 2001
↑ למשל:
יהודה ויזן‏, כריכה קשה: המלצות קריאה ליום כיפור, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2010
"חוד הכישור", רובין מקינלי(הקישור אינו פעיל, 26.6.2020), באתר "גיבורים קטנים", 24 בספטמבר 2007
↑  רמי שלהבת, מ"חולית" ועד "קיצור תולדות הזמן", המתרגם הוותיק שנפטר אתמול בגיל 80 השאיר אחריו מורשת מפוארת של הפצת מדע, וקהילה חיה של חובבי מדע בדיוני שהלכו בדרכו, באתר מכון דוידסון, ‏8 בינואר 2024
↑  Charles Paul Freund, Labyrinths of Identity – Does it change Borges' fiction to know about Borges' life?, March 2005, Reason Online
↑  פארטײשט אוּן פארבעסערט
↑   רונן סוניס, קו המשווה | הפרי האסור של התרגום, באתר הארץ, 26 באפריל 2022
↑  תרגום באמצעות מחשב
↑  עמי פרידמן, הפרק האחרון? ה־AI משתלטת על ענף הספרות, באתר ישראל היום, 27 ביוני 2024
↑  פרויקט Babel Fish
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007546111705171  BNE: XX534583  BnF: cb119336910 (data)  GND: 4061418-9  HDS: 030728  LCCN: sh85136958  LNB: 000063588  NARA: 10632699  NDL: 00563405  NKC: ph124891 
Alice's Adventures in Wonderland
חיספין

ערך זה עוסק ביישוב קהילתי דתי בדרום רמת הגולן. אם התכוונתם לכפר עתיק, וכפר סורי שהתקיים עד מלחמת ששת הימים, ראו .
| --- | --- |
שקיעה בחיספין
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: גולן
גובה ממוצע: ‎419 מטר
תאריך ייסוד: 1973
סוג יישוב: יישוב 2,000‏–4,999 תושבים
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף דצמבר 2024 (אומדן)
  - אוכלוסייה: 2,026 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 2,021 תושבי ישראל
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎+3.1% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל העליון מוגדלת) חיספין(למפת הגליל העליון רגילה) חיספין(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חיספין(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חיספין32°50′44″N 35°47′38″E﻿ / ﻿32.845524892101°N 35.7937562883419°E﻿ / 32.845524892101; 35.7937562883419  heמפת היישובים של מועצה אזורית גולן באדום - חיספין בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 3 מתוך 10
http://www.hispin.org.il
חיספין (נכתב גם: חספין) הוא יישוב קהילתי דתי בדרום רמת הגולן השייך למועצה אזורית גולן והיישוב הגדול במועצה. היישוב מהווה מרכז חינוכי לגוש המושבים הדתיים בדרום רמת הגולן (נוב, אבני איתן ורמת מגשימים) שנקרא גוש חיספין. שמו של היישוב ניתן לו על שמה של חספיה, יישוב יהודי שהתקיים בימי בית שני. שרידיו נמצאים בקרבת מקום. בכניסה ליישוב שוכנת שמורת טבע אירוס הביצות נוב. רב היישוב הוא הרב שי וינטר. בחיספין גרות כ-350 משפחות (נכון לשנת 2024).
היסטוריה

בשנת 1973 התיישב בצומת פיק גרעין נח"ל תעשייתי, והיישוב נקרא "כפר גנ"ת" (ראשי תיבות של "גרעין נח"ל תעשייתי"), אך בהמשך הוקם יישוב הקבע ב"מרכז חיספית", ומאוחר יותר היסב את שמו ל"חיספין". מקור השם הוא יישוב יהודי מתקופת בית שני, המשנה והתלמוד בשם חספיה, שהשתמר בשם הכפר הערבי "ח'ספין" ששכן בסמוך עד מלחמת ששת הימים.
היישוב "חספיה" נזכר כאחת העיירות היהודיות בתחום סוסיתא בכתובת רחוב ובתלמוד לעניין מצוות התלויות בארץ.
חינוך

בחיספין בית ספר יסודי ממלכתי-דתי אזורי 'גולן', תלמוד תורה לבנים לכיתות א' - ח', ישיבה תיכונית המונה למעלה מ-400 תלמידים (ישיבה תיכונית חיספין), מכללה טכנולוגית מטעם חיל האוויר הנקראת "אדיר במרום", ישיבת הסדר חרדית טכנולוגית "ברקאי", וישיבת הסדר גדולה (ישיבת הגולן).
בית הספר היסודי 'גולן' הוקם בשלהי מלחמת יום כיפור, במהלך מלחמת התשה שנערכה אז, לאחר שנסיעת התלמידים לבית הספר בקיבוץ לביא הפכה למסוכנת עקב הפגזות תכופות על ציר הנסיעה. בית הספר הוקם ברמת מגשימים אף שמנה מספר תלמידים זעום, בשל הצורך הביטחוני. הסעות התלמידים מהישובים הסמוכים נעשו בנגמ"ש כבד מסוג BTR-60, עד חתימת הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה. מאוחר יותר עבר בית הספר לחספין.
בעבר פעל ביישוב כולל האידרא, בנשיאות הרב שלמה גורן. בין תלמידי הכולל נמנו רבים שהפכו בהמשך דרכם לאישי ציבור ידועים, ביניהם רב העיר צפת שמואל אליהו, מנכ"ל רשות השידור מרדכי שקלאר, מנהל בתי הדין הרבניים וסגן שר הביטחון הרב אליהו בן דהן, שמעון אדלר ואברהם ליפשיץ - ראשי האגף לחינוך דתי במשרד החינוך (חמ"ד), ועוד.
תעסוקה

ביישוב קיימת אכסניה שנפתחה בשנת 2004. באכסניה ישנו 'מרכז סיור ולימוד מדרשת הגולן', המספק שירות הדרכת טיולים לכלל ישראל.
רוב תושבי חיספין מתפרנסים מהוראה במוסדות התורניים שביישוב, בטבריה ובצפת. ישנם מספר חקלאים והיתר עצמאים[דרושה הבהרה].
מאגר המים בני ישראל

מדרשת הגולן שוכנת ליד "מאגר בני ישראל", הגדול מבין מאגרי המים בגולן. המאגר הוקם בין השנים 1980 ל-1984. נפחו 5.5 מיליון ממ"ק, גובה המים בשנה גשומה - 15 מטר, וגובה המים בשיא הוא 415 מטרים מעל פני הים. אורך הסוללה 2300 מ'.
לאחר הקמת היישוב חיספין האזור נוקז, ונבנה בו סכר ענק המנצל את מרבצי החרסית המצויים בתשתיתו כחומר אוטם לחלחול מים. הסכר אוגר את מי השיטפונות הזורמים במסלול של נחל אל על.
השם שניתן למאגר מנציח את האתר שלפנים היה קרוי "קובור בני איסראיל". בשם זה כינו התושבים הבדואים את שדות הרוג'ומים (ערימות ענק של אבנים שעליהן יש דולמנים). הבדואים שלא מצאו הסבר לגלי האבן הענקיים שהיו פזורים במרחב, זיהו אותם כמפעלי הקבורה של בני ישראל הקדומים הכול יכולים ועל כן כינוי כך את המקום.
מגדל המים

מאז הקמתו שכן ביישוב מגדל מים ישן אותו בנו הסורים. המגדל היווה סמל של היישוב, קושט ועוצב עם כתובת "שלום עם הגולן" והיה חלק בלתי נפרד מנוף היישוב. בשנת 2011 הוחלט להרוס אותו, לצורך הרחבת בית הכנסת המרכזי של היישוב, הסמוך אליו.
גלריית תמונות

מכללת אדיר במרום
שקנאים במאגר בני ישראל. ברקע: החרמון
מכתש זיתים מעוטר במנורת 3 קנים, תקופת התלמוד
משקוף מהכנסייה הביזנטית
מאגר בני ישראל
מד שמודד את גובה המים במאגר בני ישראל
פסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד, בו נזכרת חספיה כעיירה יהודית בתחום סוסיתא
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  דביר עמר, הרב שי וינטר נבחר לרב היישוב חיספין, באתר ערוץ 7
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת דמאי,  פרק ב', הלכה א'.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007520210505171  VIAF: 146992081   WorldCat (עם VIAF): 146992081
איסמאל אטומן

איסמאל אטומן (באנגלית: Ismael Athuman; נולד ב-1 בפברואר 1995) הוא כדורגלן קנייתי-ספרדי המשחק במרידה מהליגה הספרדית השלישית בכדורגל בעמדת הבלם.
קריירת מועדונים

אטומן נולד בכפר ליד לאס פאלמאס דה גראן קנריה שבספרד, לאב קנייתי ולאם ספרדייה. אטומן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של וסינדאריו. בגיל 16, הצטרף לזו של לאס פאלמס.
אטומן שיחק בקבוצות השלישית והשנייה. בינואר 2016 אטומן הושאל לקסארניו.
ב-31 בינואר 2017 אטומן הצטרף לגרנדה ב'.
ב-12 ביולי 2017 אטומן חתם בפאונלברדה, וכעבור שנה חזר לקבוצת המילואים של לאס פאלמס.
ב-28 באוגוסט 2021 אטומן חתם בריאל מורסיה.
ב-17 באוגוסט 2022 הצטרף לסבאדל.
בקיץ 2023 אטומן חתם באגילאס.
קריירה בינלאומית

בזכות אביו הקנייתי, אטומן זכאי לשחק בנבחרת קניה, ובמאי 2016 אטומן זומן לראשונה לסגל הנבחרת.
ב-31 במאי 2016 אטומן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד סודאן. היה חלק מסגל הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2019.
סדריק סוארס

סדריק ריקרדו אלבש סוארס (בפורטוגזית: Cédric Ricardo Alves Soares; נולד ב-31 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן פורטוגלי המשחק בעמדת המגן הימני בסאו פאולו ובנבחרת פורטוגל.
קריירת מועדונים > ספורטינג ליסבון

סוארס נולד בסינגן ממדינת באדן-וירטמברג, גרמניה, להורים מהגרים מפורטוגל. כשהיה בן שנתיים, חזרה משפחתו לפורטוגל. כשהיה בן שבע, הצטרף סוארס לקבוצת הילדים של ספורטינג ליסבון. ב-8 במאי 2011, ערך סוארס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 לוויטוריה סטובל.
בעונת 2011/2012 הושאל לאקדמיקה עם חברו לקבוצה אדריאן סילבה. סוארס היה שותף לזכייה של הקבוצה בגביע הפורטוגלי.
בקיץ 2012 חזר סוארס לספורטינג. ב-15 בדצמבר 2012, הבקיע סוארס את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 1-1 נגד נסיונל.
ב-31 במאי 2015, הורחק סוארס בגמר הגביע בדקה ה-14, בו הפסידה ספורטינג.
קריירת מועדונים > סאות'המפטון

ב-18 ביוני 2015 חתם סוארס בסאות'המפטון מליגת העל האנגלית לארבע שנים, תמורת כ-6.5 מיליון אירו. ב-30 ביולי, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד ויטסה ארנהם במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. עשרה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג בתיקו 2-2 נגד ניוקאסל יונייטד.
ב-18 במרץ 2018 כבש סוארס את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד ויגאן את'לטיק.
ב-26 בינואר 2019 הושאל סוארס לאינטר מילאנו מהסרייה א' האיטלקית, עם אופציה לרכישה תמורת 9.5 מיליון פאונד בתום תקופת ההשאלה. בסיום העונה, חזר לסאות'המפטון.
קריירת מועדונים > ארסנל

ב-31 בינואר 2020 הושאל סוארס לארסנל האנגלית, עד לסיום העונה. בהופעת הבכורה שלו מול נוריץ' סיטי ב-1 ביולי נכנס כמחליף בדקה ה-77 וכבש שער כבר לאחר ארבע דקות בניצחון 0–4 של קבוצתו.
ב־24 ביוני 2020 חתם על חוזה קבוע בארסנל.
ב-31 בינואר 2023, הושאל סוארס לפולהאם מהפרמייר ליג, עד לתום העונה.
קריירה בינלאומית

בצעירותו, שיחק סוארס בנבחרות הצעירות של פורטוגל. ב-11 באוקטובר 2014, ערך סוארס את הופעת הבכורה שלו בהנבחרת הבוגרת בהפסד 1–2 לצרפת. סוארס היה שותף לזכייה של הנבחרת ביורו 2016, לראשונה בתולדותיה.
ב-17 ביוני 2017, הבקיע סוארס את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד מקסיקו במסגרת גביע הקונפדרציות 2017.
סוארס השתתף עם נבחרת פורטוגל גם במונדיאל 2018 שנערך ברוסיה.
תארים

הגביע הפורטוגלי: 2011/2012
הגביע הפורטוגלי: 2014/2015
מגן הקהילה: 2020, 2023
אליפות אירופה בכדורגל: 2016
הערות שוליים

↑  Four players extend stay at club, Arsenal F.C. 24 June 2020
↑  Fulham FC, Cédric Arrives On Loan, Fulham FC
| נבחרת פורטוגל – יורו 2016 (אלופת אירופה) |
| --- | --- | --- |
|  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 פונטה •  5 גריירו •  6 קרבאליו •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 אדר •  10 סאנצ'ס •   11 וייריניה •  12 לופש • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 גומש • 16 מריו • 17 נאני • 18 רפא • 19 אליסאו • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 אדוארדו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש |  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 פונטה •  5 גריירו •  6 קרבאליו •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 אדר •  10 סאנצ'ס •   11 וייריניה •  12 לופש • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 גומש • 16 מריו • 17 נאני • 18 רפא • 19 אליסאו • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 אדוארדו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש | פורטוגל |
| נבחרת פורטוגל – גביע הקונפדרציות 2017 (מקום שלישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 נטו •  5 גריירו •  6 פונטה •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 א. סילבה •  10 ב. סילבה •   11 סמדו •  12 סה • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 גומש • 16 פיזי • 17 נאני • 18 ז'לסון • 19 אליסאו • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 בטו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש |  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 נטו •  5 גריירו •  6 פונטה •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 א. סילבה •  10 ב. סילבה •   11 סמדו •  12 סה • 13 דנילו •  14 ויליאם • 15 גומש • 16 פיזי • 17 נאני • 18 ז'לסון • 19 אליסאו • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 בטו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש | פורטוגל |
| נבחרת פורטוגל – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 מ. פרננדש •  5 גריירו •  6 פונטה •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 א. סילבה •  10 מריו •   11 ב. סילבה •  12 לופש • 13 דיאש •  14 ויליאם • 15 ריקרדו • 16 ב. פרננדש • 17 גדש • 18 ז'לסון • 19 רוי • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 בטו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש |  1 פטריסיו •  2 אלווש •  3 פפה •  4 מ. פרננדש •  5 גריירו •  6 פונטה •  7 רונאלדו •  8 מאוטיניו •  9 א. סילבה •  10 מריו •   11 ב. סילבה •  12 לופש • 13 דיאש •  14 ויליאם • 15 ריקרדו • 16 ב. פרננדש • 17 גדש • 18 ז'לסון • 19 רוי • 20 קווארסמה • 21 סדריק • 22 בטו • 23 אדריאן • מאמן: סנטוש | פורטוגל |
אנפה אדמונית-בטן

| אנפה אדמונית-בטן |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: שקנאים
משפחה:: אנפתיים
סוג:: אנפת אגם
מין:: אנפה אדמונית-בטן
שם מדעי
 Ardeola rufiventris ‏סונדוואל, 1851
תחום תפוצה


אנפה אדמונית-בטן (שם מדעי: Ardeola rufiventris) היא מין של אנפה מהסוג אנפת אגם המצויה בטבע באפריקה שמדרום לסהרה לאורך דרום-מזרח אפריקה, דרום-מרכז אפריקה ובמזרח אפריקה הדרומית. האנפה נמצאה במדינות הבאות: אנגולה, בוצואנה, בורונדי, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, קניה, לסוטו, מלאווי, מאלי, מוזמביק, נמיביה, רואנדה, דרום אפריקה, סווזילנד, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה.
מאפיינים

האנפה מגיעה לאורך 38 עד 39 סנטימטרים, עם דמיון גדול בין הזכרים והנקבות, אף שהנקבות בעלות גוון חום או מפויח יותר ובעלי פס שמנת על הצוואר. האנפה בעלת נוצות אפורות-כהות לאורך הגב, הכתפיים, הצוואר והראש בעוד הזנב, הכנפיים והבטן בעלי גוון אדום-כחול כהה והרגליים צהובות בעלות אצבעות ארוכות. הראש כחול-כהה עם עיניים ומקור צהובים.
זוהי אנפה החיה לאורך ביצות ואגני ניקוז של נהרות כמו באוקוונגו וכן בערבות עשב לחות, מישורים ושדות פפירוס. היא ניזונה על הגדות מדגים כמו אמנוניים או בינית (ברבוס), דו-חיים ומסרטנים וחרקים מימיים שונים. האנפה ניזונה ביחידות או בזוגות כשבכמה מקרים נמצאו אנפות בקבוצה של 8 פרטים. בלילה הם נחים על עצים נמוכים. האנפה מקננת בקבוצות גדולות על הענפים ביחידות זוגיות ובקן הנקבה מטילה 2 עד 3 ביצים.
הערות שוליים

↑  אנפה אדמונית-בטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
אנפית סוף מלגשית

| אנפית סוף מלגשית |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: בסכנת הכחדה סכנת הכחדה (EN) 
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: שקנאים
משפחה:: אנפתיים
סוג:: אנפת אגם
מין:: אנפית סוף מלגשית
שם מדעי
 Ardeola idae ‏הארטלאוב, 1860
תחום תפוצה


אנפית סוף מלגשית (שם מדעי: Ardeola idae) היא מין של אנפה מהסוג אנפת אגם החיה במזרח אפריקה במדינות: קניה, טנזניה, אוגנדה, רואנדה וזמביה ובסיישל, בעיקר באלדברה ובמדגסקר שבאוקיינוס ההודי והיא מצויה בסכנת הכחדה בטבע. האנפה תוארה בידי החוקר הגרמני גוסטב הארטלאוב (אנ').
האנפה מגיעה לאורך 45 עד 50 סנטימטרים ולמשקל 250 עד 350 גרם בממוצע, ללא הבדלים גדולים בין הזכרים והנקבות. היא בעלת נוצות חומות-אדמדמות מסורטטות על גופה כשהראש והכיפה חומים-שחורים והמקור הארוך אפור-צהוב ובסיסו עירום מנוצות. בעונת הרבייה משנה האנפה את גווניה ללבן לאורך הגוף, כשהפנים כחולות וגם תחילת המקור בעוד העיניים צהובות. הרגליים גם צהובות וקצרות יחסית והצוואר לבן בעל נוצות זקורות רבות לאורכו בעת הרבייה.
האנפה מצויה ברחבי ביצות, בריכות, גדות נהר, אגמים ושדות אורז ובמספר מקומות גם לאורך חופי ים, יערות מנגרובים ולגונות עד לגובה 1,800 מטרים. האנפות החיות במדגסקר נוהגות לנדוד צפונה עד למזרח אפריקה וחזרה כשהפרטים הלא-בוגרים אינם נודדים. זוהי אנפה החיה לבדה ותתקוף פולשים, אף שבעת הרבייה היא מתקהלת עם אנפות נוספות. היא מחפשת מזון סמוך למים או בין הצמחים הנמוכים ומהם חוטפת דגים, סרטנים וחרקים מימיים.
בתורה היא עלולה להיטרף בידי נחשים גדולים ותנינים. עם זאת האיום העיקרי שלה כיום הוא פגיעה מצד האדם, אשר הורס את בתי גידולה לטובת פעילות חקלאית, הורס ביצות ופוגע בתהליך הרבייה. בנוסף האנפה נמצאת בתחרות גוברת עם אנפית סוף, המצליחה להסתגל בהצלחה ומתחרה איתה על משאבים משותפים.
הערות שוליים

↑  אנפית סוף מלגשית באתר הרשימה האדומה של IUCN