stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה

"כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה" הוא אלבום האוסף השביעי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1994 לאור חברת התקליטים הד ארצי על גבי תקליטור בקטלוג 15684. הוא קרוי על שם השיר "כבר אחרי חצות", שיצא לאור עוד כשהייתה חלק מהצמד המוזיקלי אילן ואילנית.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | אהבתה של תרזה די מון  | 3:52 |
| 2. | כבר אחרי חצות  | 2:40 |
| 3. | אי שם  | 3:00 |
| 4. | זמן שחלף  | 4:28 |
| 5. | נחמה  | 3:39 |
| 6. | שיר של יום חולין  | 3:33 |
| 7. | הכרתי פעם איש  | 5:05 |
| 8. | חייך וחיי  | 3:25 |
| 9. | אין מקום בחוף  | 4:31 |
| 10. | חמסין של ניסן  | 3:17 |
| 11. | גשם בלילה נוגה  | 3:15 |
| 12. | לאורך השדרה שאין בה איש  | 2:35 |
| 13. | אותם דברים יפים  | 3:17 |
| 14. | שיר לילה  | 3:19 |
| 15. | דרור  | 4:16 |
| 16. | גן הסתיו  | 4:15 |
הערות שוליים

↑  אילנית* – כבר אחרי חצות, אוסף שירי אהבה, דיסקוגס
↑  כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה באתר סטריאו ומונו
| אילנית |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | עמיחי בגבול ירדן • אילנית לילדים • אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) • אילנית (1972) • אילנית (1974) • להיטים לילדים • שירי משוררים לילדים • שירו שיר לשמש • בואו ונשיר ביחד • טיול לילי ושירים אחרים שאני אוהבת • סולו? הופעה פומבית • תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים • שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס • רגשות מעורבים • אל הדרך • מתנה לילדים – השירים שכל הילדים אוהבים • אולי עוד פעם • סרט בשחור לבן • בוא נתחיל מבראשית • חלום ברזילאי • ישראלית |  |
| אלבומי אוסף | הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית • שירי הייצוג של ישראל • להיטי הזהב של אילנית • ארבעה צדדים • עכשיו כולם ביחד • 21 הלהיטים הגדולים של אילנית • כבר אחרי חצות – אוסף שירי אהבה • נאסף תשרי, אוסף מס. 3 • אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג • ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל • כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים • שיר של יום חולין – אוסף הבלדות • ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית • המיטב • אוסף להיטים • שירים ליום חולין – אוסף כפול |  |
| ערכים קשורים | אירוויזיון 1973 • ישראל באירוויזיון 1973 • אירוויזיון 1977 • ישראל באירוויזיון 1977 • אילן ואילנית • שלמה צח |  |
| אילנית – שירים |
| --- | --- | --- |
| שנות ה-60 | "שיר בארבעה בתים" |  |
| שנות ה-70 | "אהבתה של תרזה די מון" • "רק הירח" • "פעם לאהוב" • "לאורך השדרה שאין בה איש" • "איש הסתיו" • "גוליבר" • "אי שם" • "אין מקום בחוף" • "עכשיו אני יודע" • "אחיי גיבורי התהילה" • "ללכת שבי אחרייך" • "אהבה אחת קטנה" • "אבל המנגינה" • "Chaque matin la joie du monde" • "אם ייפול הכוכב שלי" • "עיר אחרת" • "כי הנני בא" • "כשקיבלו את התורה" • "כשיבוא שלום לארץ" • "שירו שיר לשמש" • "שלום" • "כך היה כך יהיה" • "הכרתי פעם איש" • "האוניות חזרו" • "ילד בקרקס" • "עפרוני" • "דניאל" • "שיר של יום חולין" • "אל תשמעי לקול ליבך" • "ארץ" • "אדם רחוק" • "אהבה היא שיר לשניים" • "הנה הלילה" • "תבורכי" • "הנה ימים באים" • "הנה בא השלום" • "רגשות מעורבים" • "היי דנה" |  |
| שנות ה-80 | "אני לא מאמינה" • "פעם בשנה" • "חמסין של ניסן" • "הבית של פיסטוק" • "בשביל אל הכפר" • "עד עולם" • "אל הדרך" • "פרפר נחמד" • "נחמה" • "בשורה טובה" • "תצלום ישן" • "הלב" • "שיר על נחלים" • "אולי עוד פעם" • "בואו בואו" • "אם ובנה" • "בללייקה" • "עכשיו כולם ביחד" • "חלק בעולם" • "הנחמה היחידה" • "רק בינתיים" • "סרט בשחור לבן" • "קחי נשימה" • "חבר" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ef42d412-1858-412f-85ab-fa124703c899
כלא אל-ח'יאם

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  בית סוהר 
 מדינה:  לבנון 
 קואורדינטות:  33°19′15″N 35°36′30″E﻿ / ﻿33.320838706881°N 35.608336327423°E﻿ / 33.320838706881; 35.608336327423
  (למפת לבנון מוגדלת) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןכלא אל-ח'יאם(למפת לבנון רגילה) ביירות צור טריפולי צידון בעלבכ חלבא זחלה א-נבטיה ישראל סוריה הים התיכוןכלא אל-ח'יאם
 
כלא אל-ח'יאם
כלא אל-ח'יאם בשנת 2006 לאחר מלחמת לבנון השנייה
כלא אל-ח'יאם (בערבית: سجن الخيام, בתעתיק מדויק: סג'ן אלח'יאם), הנמצא ליד הכפר ח'יאם בדרום לבנון, היה קסרקטין של הצבא הצרפתי אשר נבנה בשנות השלושים. לאחר מכן שימש המבנה את צבא לבנון, עד שעבר לשליטת צבא דרום לבנון. בשנת 1985 הוסב לשמש כבית מעצר, בית כלא ומתקן חקירות עד לנסיגת צה"ל מדרום לבנון במאי 2000 והתפרקות צבא דרום לבנון. לאחר הנסיגה הפך חזבאללה את הכלא למוזיאון. אסירים ששהו בכלא דיווחו על חקירות קשות ושימוש בעינויים. בין השאר דווח על תאי כליאה בגובה 0.7 מטר ושטח רצפה 0.5 מ"ר, על כליאה בחושך תמידי, ועל הצלפות.
בכלא אל-ח'יאם היה גם אגף נשים עבור אסירות. האסירה המפורסמת ביותר בכלא הייתה סוהא בשארה שניסתה להתנקש במפקד צד"ל, אנטואן לאחד.
מבנה הכלא הושמד בתקיפות חיל האוויר הישראלי במהלך מלחמת לבנון השנייה.
מדינת ישראל הכחישה מעורבות ישירה בניהול הכלא וטענה שהמתקן הועבר לרשות צבא דרום לבנון בשנת 1988. לפני העברת הכלא לאחריות צבא דרום לבנון, צה"ל אישר (בשנת 1986) שאזרח אמריקאי נתפס על ידי כוחות צבא דרום לבנון, הועבר לכלא אל-ח'יאם ונחקר במחנה על ידי שני אנשי צד"ל וחוקר ישראלי על מנת לדאוג לכך שהנחקר יקבל טיפול נאות. אולם בתצהיר שמסר דן חלוץ בשם משרד הביטחון, הוא הודה במעורבות מסוימת של ישראל, כולל תשלום המשכורות לסוהרים ואנשי הכלא והכשרת חוקרים.
ב-2022, בעקבות עתירה של פעילי זכויות אדם לבג"ץ, התיר השב"כ לפרסום מסמכים ובהם תיעוד לעינויים כגון חישמול, הרעבה ומניעת טיפול רפואי. מסמכים נוספים שהתיר השב"כ לפרסם ב-2024 מלמדים כי איש שב"כ היה מפקח על חוקרי צד"ל ומנחה אותם.
ראו גם

כלא אווין
כלא אבו גרייב
הערות שוליים

↑  צור שיזף, ארץ החזבאללה
↑  עודד גרנות, ישראל אחראית לעינויי אזרח אמריקני שנתפס בידי צד"ל, מעריב, 16 באפריל 1986.
↑  בג"ץ 1951/99 רמדאן ואח' נ' שר הביטחון  - תצהיר תשובה
↑   איתי מק, לסגור את מתקן שדה תימן, ולפתוח בחקירה, באתר הארץ, 18 באפריל 2024
יצחק לוצאטו

| --- | --- |
 לידה:  1730 סן דניאל דל פריאולי, איטליה 
 פטירה:  1803 (בגיל 73 בערך) 
 
יצחק לוצאטו (באיטלקית: Isacco Luzzatto;‏ `סאן דניאל, 1730–1803) היה רופא ומשורר יהודי-איטלקי.
נולד בשנת 1730 לרפאל לוצאטו, שהיה גם הוא רופא, בן למשפחת לוצאטו הידועה, בעיר סאן-דניאל במחוז פריולי-ונציה ג'וליה באיטליה. אחיו של אפרים לוצאטו. בקהילתו נחשב לעסקן קהילתי, ובשנת 1777 נסע לווינה כדי לנסות להשפיע על השלטונות האוסטרים לתת מחסה לבני עירו, שגורשו ממנה על ידי שלטונות ונציה.
כתב שירים רבים, רובם יצאו לאור לאחר מותו בקובץ בשם "תולדות יצחק". רוב שיריו כתב כסונטות, וכן כתב פואמה על חטא אדם הראשון. כתב גם פרודיה סאטירית על מנהגי קהילתו בשם "משניות סנדניאל", עליהם הוסיף אחר כך גם "תלמוד" ו"תוספות".
בנו, בנדטו (ברוך) לוצאטו, נישא לברכה, אחותו של חזקיה לוצאטו, אביו של שד"ל. בתם של בנדטו וברכה לוצאטו היא המשוררת רחל מורפורגו.
מספריו

אם גבר הלזה בלע המות, איטליה תקט"ו 1755.
מה נכבד היום: שחוברה לה יחדו, איטליה.
תולדות יצחק , שירים, יוצאים לאור בפעם הראשונה מתוך כתבי יד גנוזים עם אחרית דבר והערות על ידי ד"ר ד’ אקרט וד"ר מ’ וילנסקי, מחברות לספרות, תל אביב, תש"ד 1944.
כוחיים

| כוחיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: קשקשאים
תת־סדרה:: לטאות
משפחה:: כוחיים
שם מדעי
 Varanidae ‏מרם, 1820

כוחיים או אֶנְקִיִּים (שם מדעי: Varanidae) הם משפחה של לטאות גדולות, ביניהן הלטאות הגדולות ביותר בעולם. מפאת מאפייניהן, הן נחשבות לקרובות לנחשים. משפחה זו כוללת  88 מינים.
הכוחיים הם לטאות טורפות החיות רק בעולם הישן: באפריקה, המזרח התיכון (כולל ישראל), תת-היבשת ההודית, סין ודרום-מזרח אסיה וגם באוסטרליה וגינאה החדשה.
הכוח הגדול ביותר הוא כוח ענק מהאי קומודו באינדונזיה שאורכו 1.5–2.5 מטרים (4.9–8.2 רגל) ומשקלו 120–280 ק"ג והוא הלטאה הגדולה ביותר בעולם.
מיון

כל המינים החיים כיום שייכים לסוג כוח (Varanus) בו 88 מינים. בעבר גם המין כוח חסר אוזן (Lanthanotus borneensis) היה במשפחה, אך הוא הועבר למשפחה עצמאית.
סוגים נוספים שנכחדו:
מגלניה (Megalania priscus) - סווגו מוטל בספק
Aiolosaurus
Cherminotus?
Iberovaranus
Ovoo
Pachyvaranus?
פלאוסניווה (Palaeosaniwa)?
סניווה (Saniwa)
Saniwides?
Telmasaurus
גלריה

כח הנילוס
כח הנילוס
כח אפור
כח המים
כח המים
כח ענק
כח עצים כחול
כח עצים כחול
כח עצים כחול
כח זהוב
כח בנגלי
כח בנגלי
כח עצים ירוק
כח טימור
כח תניני
כח הסלעים
כח הסלעים
כח הסוואנה
כח הסוואנה
כח אוסטרלי
כח החולות
כח התחרה
כח התחרה
ראו גם

כוח
לטאות
זוחלים
יצחק יהודה טרונק

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1880 ה'תר"ם 
 פטירה:  1939 (בגיל 59 בערך) א' בניסן ה'תרצ"ט 
 תקופת הפעילות:  ?–1939 
 רבותיו:  אברהם בורנשטיין 
 אב:  משה פנחס טרונק 
 צאצאים:  ישעיהו טרוּנק 
 
הרב יצחק יהודה טרונק (ה'תר"ם, 1880 - א' בניסן ה'תרצ"ט, 21 במרץ 1939) היה רב ומנהיג ציבור יהודי פולני. רבה האחרון של קוטנו, ממייסדי הסתדרות המזרחי ותנועת פועלי אגודת ישראל ומראשי אגודת הרבנים בפולין.
ביוגרפיה

נולד בקוטנו לרב משה פנחס טרונק בנו של רב העיר רבי ישראל יהושע מקוטנא. בהיותו ילד עבר עם הוריו להתגורר בפרברי ורשה בשל משרות הרבנות של אביו, ובגיל 13 חזרה המשפחה לקוטנה בשל פטירת הסב, ואביו התמנה כרב העיר. הוא למד אצל רבי אברהם בורנשטיין, מחבר "אבני נזר" ומגדולי פוסקי פולין בדורו, שהיה מייסד חסידות סוכטשוב. הוא נישא לנכדת רבו, פרומה בת האדמו"ר השני מסוכטשוב, הרב שמואל בורנשטיין ("שם משמואל").
בגיל צעיר החל לכהן כרבה של לובראנייץ, בהמשך עבר לכהן כרבה של טשכנוב, ולאחר פטירת אביו בשנת ה'תרע"ב, 1912, התמנה כרבה של מולדתו קוטנה.
במשך שנים ספורות היה קרוב ברעיונותיו בסוגיית ארץ ישראל לרעיונות המזרחי, אולם בהמשך נפרדה דרכו מדרכה של התנועה אך המשיך לתמוך במפעל הציוני ובקרנותיו. בהמשך היה שותף להקמת תנועת "פועלי אמוני ישראל", גלגולה הראשון של תנועת פועלי אגודת ישראל.
הרב טרונק נפטר בוורשה בא' בניסן ה'תרצ"ט, 21 במרץ 1939.
בנו היה ההיסטוריון ישעיהו טרונק (נפטר 1981).
כתביו ופעילותו התורנית

הרב יצחק יהודה טרונק היה המביא לבית הדפוס של כתבי סבו הנודע, רבי ישראל יהושע מקוטנא. הערותיו והוספות משלו משוקעות בכל כתבי סבו שבדפוס, ואליהם צירף קונטרסים מחידושיו. לספר "ישועות מלכו (פיעטרקוב תרפ"ז) צירף קונטרס בשם "מעט צרי" ובו הערות על משנה תורה לרמב"ם, ולספר "יבין דעת" (פיעטרקוב תרצ"ב) הוסיף קונטרס בשם "חסדי אבות", ובו תכתובת תורנית שניהל עם כמה מחשובי רבני דורו, כמו האדמו"ר הרב אברהם מרדכי אלתר מגור ורבי חיים עוזר גרודזנסקי מווילנה. קונטרס "גרם המעלות" על שאלת החשמל בשבת שהתעוררה בזמנו, וקונטרס "הכרת פנים" על ענייני היתר עגונות. הוא הכין לדפוס את הגהותיו של סבו על התלמוד הירושלמי שהודפסו במהדורת דפוס ראם של הירושלמי (וילנה תרפ"ב) והוסיף להם את חידושיו בשם "מעיני הישועה".
בשנת ה'תרצ"ו, 1936, הדפיס את ספרו "מקרא מפורש" על התורה.
הערות שוליים

↑  קיצור טלגרמות, מת הרב יצחק יהודה טרונק, דבר, 21 במרץ 1939.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007313064205171  VIAF: 36821612   WorldCat (עם VIAF): 36821612
כבסה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מנת אורז 
 מוצא:  תימן 
 מרכיבים עיקריים:  אורז 
 
כבסה (בערבית: كبسة) היא משפחה של מאכלים על בסיס בשר או עוף ואורז שמקורה בערב הסעודית, שם הכבסה נחשבת למאכל הלאומי. הכבסה נפוצה גם במדינות ערביות אחרות. במדינות המפרץ הפרסי ידוע המאכל גם בשם מכבוס (בערבית: مكبوس).
מקור השם

שם המאכל נובע מהמילה كبس ( kabasa ) שמשמעותה ללחוץ או למעוך, המרמזת על טכניקת הכנת המתכון.
הכנה

את הכבסה מכינים בדרך כלל מאורז (בדרך כלל בסמטי), בשר, ירקות ותערובת תבלינים. ישנן וריאציות שונות לכבסה. התבלינים השונים בכבסה מעניקים את טעמה: מקובל להשתמש בפלפל שחור, ציפורן, הל, זעפרן, קינמון ועלים שונים. מוצר הליבה של הכבסה הוא בשר של פרה, עז, עוף וכדומה. לכבסה מקובל גם להוסיף שקדים, צנוברים, אגוזים וצימוקים. המאכל יכול להיות מוגש גם עם דאקוס (בערבית: دقّوس) שהוא רוטב עגבניות ביתי. את הבשר של הכבסה ניתן לבשל בדרכים שונות. שיטה פופולרית להכנת הבשר נקראת מנדי. זוהי טכניקה עתיקה שמקורה בתימן, ובה הבשר נצלה בחור בקרקע שמכוסה בזמן הבישול. דרך אחרת להכנת הכבסה היא מאת'בי שבה מבשלים את הבשר על גריל על אבנים שטוחות שמונחות מעל גחלים. שיטה שלישית, שנקראת מדע'ות כוללת בישול של הבשר בסיר לחץ.
הערות שוליים

↑  משמעות המילה כבסה
↑  כבסה באתר Taste Atlas
ערך זה הוא קצרמרבנושא המזרח התיכון ובנושא מזון. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כוחות פולין במערב

הכוחות הפולנים במערב (או כוחות פולין החופשית) היו יחידות שהורכבו מחיילים של הצבא הפולני, שברחו לאחר כיבוש פולין בראשית  מלחמת העולם השנייה למדינות המערב, ובהן בריטניה וצרפת. שם הם המשיכו להילחם בנאצים באמצעות כלי נשק וציוד, שסופקו להם על ידי בריטניה וארצות הברית.
תג רקום שענדו חיילי כוחות פולין על החלק העליון של השרוול
כוחות קרקע פולניים בצבאות בעלות הברית המערביות

כוחות הקרקע של פולין החופשית בצרפת ב-1940 כללו כ-85,000 איש, שאורגנו במסגרת 4 דיוויזיות (דיוויזיה=10,000-20,000 איש), ושתי בריגדות עצמאיות:
דיוויזיית הרמנים הראשונה
דיוויזיית הרובאים השנייה
דיוויזיית הרגלים השלישית
דיוויזיית הרגלים הרביעית
בריגדת הפרשים המשוריינת העשירית
בריגדת חי"ר הררית.
במהלך המערכה על צרפת נהרגו כ-6,000 חיילים פולנים ו-13,000 הועברו לשווייץ. בין 20,000 ל-35,000 חיילים פולניים הועברו לבריטניה במבצעי הפינוי מדנקרק, לה הבר ושרבורג. חיילים אלו אורגנו מחדש במסגרת הקורפוס הפולני הראשון, אשר כלל את הדיוויזיה הפולנית המשוריינת הראשונה, בריגדת הצנחנים הפולנית ועוד מספר יחידות פחות ידועות.
בשנת 1941 הגיעה ממשלת פולין הגולה (בבריטניה) להסכם עם סטלין שישחרר שבויים פולנים, שנפלו לידי הסובייטים במהלך כיבוש מזרח פולין על ידי ברית המועצות ב-1939. חיילים אלו אורגנו במסגרת צבא אנדרס, שכלל כ-75,000 חיילים, והועברו למזרח התיכון דרך אירן. הם שימשו להגדלת כוחו של הקורפוס הפולני הראשון וליצירת הקורפוס הפולני השני, שכלל את דיוויזיית הרגלים החמישית והשלישית והבריגדה המשוריינת השנייה.
כוחות קרקע של פולין החופשייה השתתפו בלחימה במדבר המערבי (מצרים ולוב) במסגרת המערכה בצפון אפריקה ולאחר מכן גם במערכה בתוניסיה. בפברואר 1944 נשלח הקורפוס הפולני השני לאיטליה, שם לחם במסגרת הארמייה הבריטית השמינית, ומילא תפקיד חשוב בפריצת קו גוסטב הנאצי באביב 1944. הקורפוס הפולני הראשון השתתף במערכה בנורמנדי בקיץ 1944, במסגרת הארמייה הקנדית הראשונה ומילא תפקיד חשוב במערכה סביב כיס פאלז, שהסתיימה בהשמדת חלק גדול מכוחות הגרמניים שלחמו בנורמנדי. בספטמבר 1944 השתתפה בריגדת הצנחנים הפולנית בבמבצע המוצנח הכושל של כוחות בעלות הברית בהולנד, וספגה אבדות כבדות בקרב על ארנהם.
הדיוויזיה המשוריינת הראשונה של פולין

הדיוויזיה המשוריינת הראשונה של פולין הייתה הכוח הפעיל ביותר בכוחות פולין החופשייה כחלק מהארמייה הקנדית הראשונה (הפולנים לא הרכיבו ארמיות). הם פעלו ככוח מרכזי בהגנה על גבעה 262 בתקופת "כיס פאלז" והגנה עליה מפני התקפת ארמיית הפנצרים החמישית שהיגיע לחלץ את הארמייה השביעית מכיתור מלא, הם נצחו והארמייה השביעית כותרה בימים הבאים לכך, זהו הניצחון היחיד לכוחות פולין החופשייה שנוצח לחלוטין על ידי חיילים פולנים בלבד ללא שאר בנות הברית, לאחר מכן כוחות פולין החופשייה יהוו כוח פחות פעיל עד למבצע מרקט גארדן שבו השתתפה בריגדת הצנחנים הפולנית. הדיוויזיה המשוריינת הראשונה כללה:
885 קצינים
15,210 חיילים
381 טנקים (בעיקר שרמנים)
473 תותחים ארטילריים
4,050 משאיות וטרקטורים נושאי ארטילריה (לא תותח מתנייע)
חיל האוויר במערב

כוחות פולין במערב כללו גם יחידות חיל אוויר, שכללו בשיאם 16 טייסות מפציצים ומטוסי קרב (טייסת=12-24 מטוסים). במערכה על צרפת ב-1940 השתתפה טייסת קרב אחת ומספר יחידות קטנות יותר שהצטרפו ליחידות צרפתיות ובריטיות. 130 טייסים פולנים השתתפו בלחימה, והפילו 55 מטוסים גרמניים במחיר 15 הרוגים.
באוגוסט 1940 (לאחר נפילת צרפת) הוקמו 2 טייסות קרב פולניות. בקרב על בריטניה השתתפו 4 טייסות פולניות - שתי טייסות מפציצים (300 ו-301) ושתי טייסות קרב (302 ו-303), כ-145 טייסים פולנים לחמו בקרב על בריטניה. הטייסים הפולנים שלחמו במסגרת כוחות בעלות הברית המערביות, היו בעלי ניסיון קרבי עשיר יחסית, כי הם לחמו עוד עם צבא פולין ב-1939, במערכה על פולין, וגם במערכה על צרפת. מכל הטייסות של בעלות הברית, שלחמו במסגרת הקרב על בריטניה, טייסת הקרב הפולנית ה-303 הפילה הכי הרבה מטוסים גרמניים. בסך הכל נזקפו לזכותה 126 הפלות של מטוסי אויב. הטייסים הפולנים היוו 5% מהטייסים של בנות הברית במערכה על שמי בריטניה, אך היו אחראים ל-12% מההפלות של מטוסי אויב (סך הכל 203 מטוסים). מהמחצית השנייה של שנת 1941, טייסות המפציצים של פולין החופשייה היוו חלק מפיקוד המפציצים של בריטניה, ונשלחו במערכה האווירית נגד גרמניה הנאצית. עד לתום המלחמה ספגו טייסות המפציצים הפולניות אבדות קשות, כ-929 הרוגים בסך הכל. מספר האבדות הכולל של יחידות חיל האוויר הפולני, שלחמו בשורות צבאות בעלות הברית המערביות, עמד על 1,803 הרוגים מתוך 19,400 טייסים פולניים. ב-1943 טייסות הקרב הפולניות לחמו במערכה בתוניסיה נגד מה שנשאר מההתנגדות האווירית והקרקעית של כוחות הציר בצפון אפריקה.
ראו גם

צבא אנדרס
המפה הפולנית הגדולה של סקוטלנד
תוכנית פקינג
לא יהיה כלום

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יניר קוזין, הילה קובו 
 איורים:  גיא מורד 
 שפת המקור:  עברית 
 נושא:  פוליטיקה של ישראל, ציטוט 
 הוצאה
 הוצאה:  דני ספרים 
 תאריך הוצאה:  מרץ 2019 
 מספר עמודים:  262 עמוד 
 עורך:  חגי ברקת 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  990050765610205171
 
לא יהיה כלום - המשפטים הגדולים של הפולטיקה הישראלית, הוא ספר מאת העיתונאים הילה קובו ויניר קוזין, העוסק במשפטים שנאמרו על ידי פולטיקאים ישראלים בשנים 2009–2019. הספר יצא לאור בהוצאת דני ספרים במרץ 2019.
תוכן הספר

בספר 12 פרקים:
"בטוב טעם": עוסק בעקיצות אישיות,
"ברמת שפת אם": עוסק במשפטים בנושא תחביר,
"הוצא מהקשרו": עוסק במשפטים המכילים טעויות מילוליות,
"רק בני אדם": עוסק במשפטים על ספורט ותרבות,
"תורת היחסים": עוסק במין וביחסים,
"קצת פורפורציות: עוסק בהגזמות,
"ערבי טוב": עוסק במשפטים על ערבים,
"ילקוט הכזבים": עוסק בהבטחות,
"התשקורת": עוסק במשפטים על התקשורת,
"הדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון": עוסק במשפטים על דמוקרטיה ומשטר,
"קשר משפחתי": עוסק במשפטים על בני המשפחה של הפוליטיקאים,
"מטבעות לשון": עוסק במטבעות לשון שנטבעו על ידי פוליטיקאים.
לצד כל ציטוט קצר המופיע בספר מתוארות נסיבות אמירתו, וניתן מידע האם האמירה התגשמה או התגלתה ככוזבת.
גיא מורד אייר את הספר, הספר הוא רב מכר.
שם הספר נלקח מביטוי של בנימין נתניהו, "לא יהיה כלום, כי אין כלום".
הערות שוליים

↑  ראו באתר גל"צ
יצחק לויטץ

יצחק א' לויטץ
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
יצחק אייזיק לְוִיטַץ (נהגה בהגייה אשכנזית: יִצְחוֹק; 3 בספטמבר 1907 – ספטמבר 1985) היה סופר יידיש מחנך והיסטוריון יהודי ליטאי-אמריקאי.
ביוגרפיה

נולד בזאגר שבמחוז שאוולי בליטא. קיבל חינוך מסורתי דתי ולמד בישיבת רמיילס בווילנה. את השכלתו החילונית השלים בבית ספר תיכון עברי בבירת המחוז, שאוולי. הוא עבר כמורה בבית ספר של רשת "תרבות" בקורשן, אף היא במחוז שאוולי.
ב-1926 היגר לארצות הברית והתיישב בניו יורק. הוא התפרנס מהוראת עברית והחל ללמוד באוניברסיטת קולומביה שבה השלים תואר ראשון ב-1929, ואחר כך תואר שני בספרות עברית ב-1933 בשיתוף עם המכון היהודי לדת (אנ').
במימון מלגת מחקר מאוניברסיטת קולומביה, עשה לויטץ חמש שנים בארץ ישראל (1935-1940), בהן התגורר בחיפה ובפתח תקווה. לאחר שובו לארצות הברית כיהן בתפקידי ניהול במוסדות חינוך יהודיים שונים.
לויטץ היה כותב פורה, הוא פרסם מאמרים ב"ייוו"א בלעטער", כתב העת של ייוו"א. ערכים באנציקלופדיה לחינוך (שראתה אור בין השנים 1957–1959 בניו יורק בעריכת היימן בס) ומאמרים רבים ב"הדאר" ובדי צוקונפט (רו').
ארכיונו שמור בספרייה הלאומית במחלקת הארכיונים.
ספרו

ספרו של לויטץ ראה אור בהוצאת אוניברסיטת קולומביה (אנ') בשנת 1943 ועוסק באוטונומיה המשפטית והחברתית של יהודי רוסיה במחצית השנייה של המאה ה-18 ובמחצית הראשונה של המאה ה-19.
Isaac Levitats The Jewish Community in Russia, 1772–1844, Columbia University Press, 1943
לקריאה נוספת

Jewish Board of Education in America, doctoral dissertation, Syracuse University, 1952 (באנגלית) (עבודת הדוקטורט שלו)
יחסי וייטנאם–קובה

| יחסי וייטנאם–קובה |
| --- | --- |
וייטנאם: קובה


וייטנאם: קובה
שטח (בקילומטר רבוע)
331,210: 110,860
אוכלוסייה
101,141,305: 10,969,035
תמ"ג (במיליוני דולרים)
429,717: 107,352
תמ"ג לנפש (בדולרים)
4,249: 9,787
משטר
רפובליקה סוציאליסטית חד מפלגתית: רפובליקה סוציאליסטית

יחסי וייטנאם–קובה הם היחסים הבילטרליים שבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם לבין הרפובליקה של קובה. היחסים מבוססים על מסחר, השקעות ואשראי הדדי שגדלו משמעותית מאז שנות ה-90 ועל היותן שתיהן מדינות סוציאליסטיות שחולקות אידאולוגיה משותפת. המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-12 בדצמבר 1960. מאז, עבור קובה, וייטנאם היא שותפת הסחר השנייה בגודלה באסיה, אחרי סין.
מסחר

וייטנאם היא בעלת ברית פוליטית וכלכלית של קובה. המסחר בין המדינות מורכב מסחורות דוגמת אורז, טקסטיל, הנעלה, מחשבים, אלקטרוניקה, עץ וקפה. היקף המסחר בין המדינות עומד על 200 מיליון דולר. במהלך ביקורו בווייטנאם באוקטובר 2012, הביע מרינו מוריו, סגנו של ראול קסטרו, תקווה שווייטנאם תתמוך בקובה ובפיתוח החלקאות שלה תוך שימת דגש על גידולים תעשייתיים וגידול מזון.
בנובמבר 2018, נשיא מועצת המדינה של קובה, מיגל דיאס-קאנל ביקר בווייטנאם במסגרת סבב הביקורים הראשון שלו מחוץ למדינה אחרי שנכנס לתפקיד. בביקורו נפגש עם עמיתו הווייטנאמי נווין פו טרונג, ולאחר פגישתם נחתמו הסכמי סחר ומימון במטרה להגדיל את המסחר.
יחסים ביטחוניים

סגן השר לכוחות המזוינים המהפכניים בקובה ביקר בהאנוי ב-18 בספטמבר 2012 ונפגש עם ראש ממשלת וייטנאם דאז, נווין פו טרונג. ממשלת וייטנאם הצהירה על כוונתה
להגדיל את שיתוף הפעולה בתחומי הטכנולוגיה הצבאית, בניין הצבא והכשרת קצינים.
עדכון המודל הקובני

בשנות שלטונו של ראול קסטרו החלה המפלגה הקומוניסטית לערוך רפורמות במדינה והתירה יזמות ובעלות על קניין פרטי. נווין פו טרונג, מזכ"ל הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית בווייטנאם ביקר בהוואנה באפריל 2012 ואילו ראול קסטרו ביקר בהאנוי ביולי אותה שנה.
במהלך ביקורו של מרינו מוריו, סגנו של קסטרו בווייטנאם באוקטובר 2012 במטרה ללמוד מהרפורמות בכלכלת וייטנאם ומכלכלת השוק הסוציאליסטית.
כינוי רמז

כינויי הרמז הם תת-קבוצה של שמות גוף, המשמשים תחליף לשם ומציינים עצם שכבר הוזכר.
כינוי רמז הוא כינוי המצביע על שם עצם מסוים. הוא מצביע על:
מין (זכר/נקבה)
ריבוי (יחיד/רבים)
קרבה (קרוב/רחוק)
כינויי הרמז בעברית

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | קרוב | קרוב | רחוק | רחוק |
|  | יחיד | רבים | יחיד | רבים |
| נקבה | זו / זאת | אלו / אלה | ההיא | ההן |
| זכר | זה | אלו / אלה | ההוא | ההם |
מקורן של צורות הנקבה וצורות הרבים השונות מצוי בהבדלים שבין לשון המקרא ללשון חכמים. בלשון המקרא מקובלות הצורות 'זאת' ו'אלה', בעוד שבלשון חכמים רווח השימוש בצורות 'זו' ו'אלו'.
בעת הוספת יידוע מקובל להוסיף יידוע לצורות מלשון המקרא ולא לצורות מלשון חכמים (הילדה הזאת, או ילדה זו; אך לא: הילדה הזו).
כינויי רמז נוספים עשויים לשמש הביטויים 'הלז' (ליחיד) 'הללו' (לרבים).
לדוגמה: הנרות הללו אנו מדליקים.
כינוי הרמז יכול לבוא לפני או אחרי השם שהוא רומז עליו. כאשר כינוי הרמז בא אחרי השם ומתאים לו ביידוע, הוא משמש כלוואי במשפט.
לדוגמה: בית זה נבנה במאה ה-19. החוקרים האלה ידועי שם.
אולם כאשר כינוי הרמז בא לפני השם שהוא רומז עליו, הוא אינו מיודע ומשמש כנושא במשפט. במשפט (שמני) השם יכול להיות מיודע או בלתי מיודע.
לדוגמה: זה בית מן המאה ה-19 / זה הבית מן המאה ה-19. אלה חוקרים ידועי שם / אלה החוקרים ידועי השם.
כינויי הרמז לקרוב ולרחוק קיימים גם בשפות נוספות. בערבית هَذَا (הַדַֿא: זה / הזה), هَذِهِ (הַדִֿהִ: זאת / הזאת), هَولَاءِ (הַוּלַאִ: אֵלֶּה / האלה), ذَلِكَ (דַֿלִךָּ (זה לך): ההוא), تِلْكِ (תִּלְכִּ (תהא לך): ההיא), أَولَئِكَ (אַוּלַאִיךָּ (אליך) - ההם/ההן).
כינוי הרמז בערבית לעולם יבוא לפני השם שהוא רומז עליו, זו הילדה تِلْكِ البنت, ההם הילדים أَولَئِكَ الولاد...
אך מבחינה תחבירית השימוש בו זהה לעברית (יכול לשמש כלוואי או כנושא במשפט). اولئيك الولاد قعدُوهُ في الكرسي ההם הילדים ישבו בכסא. هي رايت تِلْكِ البنت היא ראתה את זו הבת.
לקריאה נוספת

חגית אהרווף, ללוש לשון, הוצאת משרד החינוך והתרבות המנהל הפדגוגי האגף לתוכניות לימודים ירושלים, 1993
מ.מ. מנסוביץ, הדקדוק המעשי, הוצאת "תושיה", 1927
סייד פרז' ראשד, השפה העברית, דאר אלמריח', 1993
הערות שוליים

↑  יהושע בלאו, תורת ההגה והצורות, הקיבוץ המאוחד 1992
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph482825 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כבר אחרי חצות

| --- | --- |
עטיפת הסינגל שהופץ בגרמניה
עטיפת הסינגל שהופץ בגרמניה
 סינגל בביצוע אילן ואילנית
 מתוך האלבום סביב לעולם, בוא ונשתגע בחולות
 יצא לאור:  1968
 שפה:  עברית
 חברת תקליטים:  ישראפון
 כתיבה:  עמוס אטינגר
 לחן:  נורית הירש
"כבר אחרי חצות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים ישראפון, והוא נכלל כרצועה ה-12 והאחרונה באלבום האולפן השני של הצמד "סביב לעולם", וכרצועה השנייה במיני-אלבום "בוא ונשתגע בחולות".
על השיר

נכתב על ידי עמוס אטינגר והולחן על ידי נורית הירש. הוא עוסק בשעות הלילה המאוחרות, רגע לפני עלות השחר. הבתים מספרים על העיסוקים שעתידים לבוא בבוקר, כמו קריאת עיתון, ניקיון האתמול מן הרחובות וכיבוי אורות הירח והכוכבים, ובקשה להמתין איתם, על מנת לאפשר עוד רגע קט לאוהבים.
ב-1 ביוני 1969, כשנה לאחר יציאתו, נכנס למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל. ב-27 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד. אילנית הקליטה גרסת סולו משלה, שהופצה גם כן באופן מסחרי.
ב-1971 הוציאה אילנית תקליטון ובו גרסה אנגלית לשיר (מילים: חנה בן-ארי), בשם "Midnight Has Come and Gone".
בשנת 2005 הוציאה הזמרת דין דין אביב גרסת כיסוי לשיר, שהגיעה בשיאה למקום ה-14 במצעד השבועי של רשת ג'.
מיקומי שיא > גרסתם של אילן ואילנית

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (1969)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1969)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1969)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1969)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (1969)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | גלי צה"ל | 18 |  |