stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חיל הים
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21 > לכידת אוניית הנשק "ויקטוריה"

מבצע לכידת אוניית הנשק "ויקטוריה" (Victoria), הנקרא בצה"ל 'חוק הברזל', הוא מבצע צבאי חשאי שנועד למנוע מהאנייה 'ויקטוריה' להעביר נשק מאיראן לידי ארגון הטרור חמאס ברצועת עזה. הספינה נתפסה בעודה עושה את דרכה מסוריה דרך טורקיה למצרים, כאשר בכוונתה להבריח את אמצעי הלחימה בהם רקטות קרקע-קרקע ארוכות טווח מדגם M-302, לארגוני הטרור ברצועת עזה. הנשק המוברח שנתפס היה מתוצרת איראן, ויעדו היה ארגון הטרור חמאס השולט ברצועת עזה.
ב-15 במרץ 2011 השתלטו לוחמי הקומנדו הימי על האנייה, במרחק של 200 קילומטר מחופי ישראל, בלב הים התיכון. ההשתלטות על האנייה נעשתה ללא התנגדות, והושלמה תוך זמן קצר. לאחר הבאתה של האנייה לנמל אשדוד וחיפוש במכולותיה, נמצאו עליה ארבע מכולות שהכילו אמצעי לחימה שונים. על הספינה נמצאו בין היתר 6 טילי חוף ים מתקדמים מדגם C-704 למעלה מ-2,000 פצצות מרגמה ו-66,960 כדורים לקלצ'ניקוב.
הוראות ההפעלה לאמצעי הלחימה נכתבו בפרסית, כאשר כל ארגזי אמצעי הלחימה הוחבאו בין הסחורה הרגילה שהובילה האנייה. את המבצע הוביל מפקד זרוע הים, אלוף אליעזר (צ'ייני) מרום, לצד הרמטכ"ל, רא"ל בנימין בני גנץ ושר הביטחון, אהוד ברק.
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21 > השתתפות ב'עמוד ענן'

מבצע 'עמוד ענן' היה מבצע צבאי ברצועת עזה שנמשך כשבוע, בין 14 בנובמבר 2012 ל-21 בנובמבר 2012. הלחימה החלה עם חיסולו של מפקד הזרוע הצבאית של חמאס, אחמד ג'עברי, בעקבות הסלמה בגזרה הדרומית שכללה ירי מוגבר של טילים ופצצות מרגמה אל עבר יישובי עוטף עזה. הסלמה זו התבטאה בירי מאות טילים באופן שדמה רק למצב שקדם למבצע עופרת יצוקה ארבע שנים קודם לכן. שמו של המבצע ניתן לו על שם עמוד הענן שהוביל והגן על בני ישראל ביציאתם ממצרים, המופיע בסיפור הנדודים במדבר בתורה. את המבצע הובילו הרמטכ"ל, רא"ל בני גנץ ושר הביטחון אהוד ברק, כאשר מפקד זרוע הים, אלוף רם רוטברג, הוביל את הכוחות הימיים.
בשבוע שלפני המבצע חלה הידרדרות נוספת בגבול הרצועה, החל מירי נ"ט (טיל נגד-טנקים) לעבר ג'יפ של צה"ל ועד להפעלת מטען חבלה כנגד כוח צה"ל. לאחר שבוע של חילופי אש הוחלט על יציאה למבצע, כאשר במקביל לחיסולו של ג'עברי הוחלט על פגיעה בתשתיות ארגון הטרור חמאס ברצועת עזה ופגיעה במאגרי התחמושת של הארגון.
הלחימה החלה בארבע בצהריים, בתקיפה משותפת של זרוע הים וזרוע האוויר. בין השאר נפגעו בכירי חמאס ורוב מלאי טילי הפג'ר 5, שאיימו על ערי מרכז הארץ. במשך שמונת ימי הלחימה פעלו זרוע הים, זרוע האוויר, תותחנים ויחידות נוספות להשמדת מטרות בעומק שטח הרצועה. זאת כאשר חיילות היבשה לא שולבו בלחימה, אלא רק נערכו והתכוננו לקראת מהלך קרקעי. הלחימה התמקדה בהשמדת מטרות נקודתיות בשטח הרצועה, בדגש על פגיעה במחסני אמצעי-לחימה, בכירי חמאס ותשתיות הארגון.
ספינות זרוע הים שהו אל מול חופי הרצועה לאורך כל ימי הלחימה ברצועה. בין היתר תקפו הלוחמים הימיים מחנות של חמאס ברצועה, ותשתיות. במהלכה אף חסלו את פעיל הג'יהאד העולמי, אחמד נאחל, באמצעות טיל מונחה ששוגר מהים. הלוחמים הימיים פעלו אל מול זרוע האוויר ואגף המודיעין על מנת לתקוף ביעדים מזוויות תקיפה מאתגרות וכדי להשמיד מטרות. בלחימה לקחו חלק שייטת ספינות הטילים, פלגה 916 וכוחות של הקומנדו הימי. הלחימה שיקפה את השילוביות של זרוע הים עם זרוע האוויר ופיקוד הדרום. השפעת זרוע הים על הלחימה היבשתית התעצמה באופן משמעותי.
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21 > מבצע 'חשיפה מלאה'

מבצע "חשיפה מלאה" היה מבצע של זרוע הים לתפיסת אוניית הנשק "קלוס סי" (Klos-C) בניסיונה להבריח נשק מאיראן דרך סודאן לרצועת עזה, אשר התקיים ב-5 במרץ 2014. המבצע נערך במימי הים האדום, אל מול קו החוף שבין סודאן לאריתריאה, במרחק 1,500 ק"מ מישראל. את עצירת האונייה, שהפליגה תחת דגל פנמה, ביצעו לוחמי שייטת ספינות הטילים מאח"י חץ (סער 4.5) ואח"י חנית, ולוחמי הקומנדו הימי. על המבצע פיקד מפקד זרוע הים, האלוף רם רוטברג, מעמדת הפיקוד על קורבטת הטילים אח"י חנית בלב הים האדום. על גבי אניית המשא התגלו מכולות, אשר בהן הוסתר נשק, שנשלח מאיראן והוסתר תחת שקי מלט. נשק זה יועד להגיע לארגוני טרור ברצועת עזה. בין אמצעי הלחימה שנמצאו בספינה היו רקטות מסוג M-302, המגיעות לטווח של 100 ק"מ, פצצות מרגמה וכמות עצומה של כדורים לנשק קל. צוות הספינה הניח לזרוע הים להשתלט על הספינה ללא כל התנגדות ולא היה מודע לסוג הסחורה שהוביל. מרגע ההשתלטות על האנייה הכחישה איראן כל קשר אליה או לסחורה שעליה, אך על השקים בהם הוחבאו אמצעי הלחימה נכתב שארץ ייצור התכולה היא איראן. לאחר ההשתלטות הובלה האוניה לנמל אילת על מנת לפרוק את הנשק שנמצא עליה.
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21 > מניעת הברחת נשק לרצועת עזה

ב-26 במרץ 2014 הטביעה דבורה שתי סירות פלסטיניות שעסקו בהברחת אמצעי לחימה לרצועת עזה. הפלסטינים פתחו באש לעבר כלי השיט של זרוע הים אך לא פגעו בה. הפגיעות בסירות גרמו לפיצוצי משנה של התחמושת וחומר הנפץ שהוברחו בסירות ולבסוף גם נהרגו המבריחים שעל הסירות.
היסטוריה > העשור השני של המאה ה-21 > מבצע "צוק איתן"

ב-8 ביולי 2014 יצא צה"ל למבצע צבאי נרחב ברצועת עזה. המבצע החל בעקבות ירי מתגבר של רקטות ופצצות מרגמה לעבר יישובים ישראליים בדרום הארץ, שהיווה תגובת חמאס ל"מבצע שובו אחים" שנערך ביהודה ובשומרון. המבצע נפתח בתקיפות נרחבות של זרוע הים וזרוע האוויר, כאשר בהמשך הצטרפו כוחות היבשה ויחידות נוספות אל הלחימה. במהלך המבצע פעלו כוחות הקומנדו הימי יחד עם היחידות המיוחדות, לוחמי חיל רגלים וסוללות של חיל תותחנים, זאת במקביל לפעילות ימית ואווירית של זרוע הים וזרוע האוויר.
לוחמי זרוע הים פעלו בכל ימי הלחימה, בפעילות אינטנסיבית שהחלה טרם הכניסה הקרקעית והסתיימה לאחר שאחרון הלוחמים היבשתיים יצא משטח הרצועה. התקיפות בוצעו על ידי פלגה 916 הפועלת בזירה הדרומית של הים התיכון, לוחמי ספינות הטילים ולוחמי הקומנדו הימי. הכוחות פעלו בתיאום עם כוחות האוויר על מנת לחסל מטרות ולהשיג את יעדי המבצע. עם כניסת הכוחות הקרקעיים, התחזק ערך השילוביות ויכולתה של זרוע הים להשתלב ולקחת חלק משמעותי בקרב היבשה, דבר אשר בא לידי ביטוי בסיוע מסיבי באש ובתצפית לכוחות המתמרנים ברצועה.
במהלך המבצע פעל מערך השליטה הימית באופן אינטנסיבי בבניית התמונה הימית, אשר כללה גורמי מעקב מאתגר והשתנתה במהירות לאורך כל ימי המבצע. בקריות השליטה אף סייעו בסיכול חדירת מחבלים סמוך לקיבוץ זיקים על ידי כך שעקבו והכווינו כוחות לוחמים אל המחבלים, בניסיונם לחדור לישראל דרך המרחב הימי קרוב לגבול עם רצועת עזה. המחבלים חוסלו על ידי לוחמי זרוע הים וכוחות יבשתיים ואוויריים לאחר שהוקפצו למקום בעקבות הזיהוי.
על אירוע חסימת חדירת המחבלים מהים במבצע צוק איתן, זכה מפקד סיירת כריש, סרן אורי ניסים, בצל"ש הרמטכ"ל ובקרית השליטה, רב"ט נועה טייטל, זכתה בתעודת הערכה ממפקד זרוע הים.
היסטוריה > שנות ה-20 של המאה ה-21 > השתתפות במבצע "שומר החומות"

במהלך מבצע שומר החומות, כוחות של חיל הים תקפו מטרות של הקומנדו הימי של חמאס, בהם כלי שיט, מוצבים, מרכזי שליטה ופיקוד, מחסני אמל"ח ועוד. זרוע הים תקפה גם מטרות טרור נוספות באש תותחים וטילים, וכן באמצעות שייטת 13. בנוסף הוצבה ספינת טילים עם C-Dome (כיפת ברזל הימית) וטילי ברק כדי להגן על אסדת הגז שמול אשקלון.
היסטוריה > שנות ה-20 של המאה ה-21 > השתתפות במבצע "מגן וחץ"

ב-9 במאי 2023, פתח צה"ל יחד עם השב"כ במבצע "מגן וחץ", שתכליתו פעולה ממוקדת ופגיעה בבכירי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי בעזה שהיוו גורם מערער ליציבות הביטחונית. במהלך היום השלישי למבצע 11 במאי, כלי שיט של חיל-הים תקף מתחם צבאי שבו ממקומות עמדות בשימוש הכוח הימי של הגא"פ במרכז רצועת עזה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

ב-7 באוקטובר 2023 פתח חמאס במתקפת הפתע על ישראל, שבה נהרגו מאות חיילים ואזרחים ישראלים. לוחמי פלגה 916 בלמו את המחבלים שניסו לחדור לישראל דרך הים בזמן מתקפת הפתע לחוף זיקים. מתוך 7 כלים ימיים שעליהם ניסו 38 מחבלים לחדור מרצועת עזה, הכוח הימי פגע ב-5 כלי שייט וחיסל 22 מחבלים. הנותרים ביצעו את הטבח בחוף זיקים. בהמשך המלחמה הרגו לוחמי הפלגה עשרות מחבלים בים וביבשה, וסייעו לכוחות המתמרנים באש ובתצפית.
לוחמי שייטת 13 השתתפו בלחימה היבשתית במחבלים שחדרו לישראל. בנוסף ביצעה שייטת 13 עשרות סיכולים ומעצרים של מחבלים מהים, כולל פשיטות על חוף הרצועה. לוחמי שייטת 13 לקחו בשבי את סגן מפקד החטיבה הדרומית בכוח הימי בעזה של החמאס.
לוחמי יחידת סנפיר של הזירה דרומית השתתפו בסיכול חדירות מחבלים מהים ובקו החוף. חיל הים סיכל במהלך המלחמה ניסיונות אפשריים של חמאס לשלוח כצב"מים (כלי צוללת בלתי מאוישים) לים.
לאחר ניסיון שיגור מלט"ים וטילים ארוכי טווח בחזית התימנית, ספינות טילים של החיל הגיעו לים סוף, כחלק מההגנה מפני טילים וכלי טיס המשוגרים מתימן.
סטי"לים מדגם "סער 6" של שייטת ספינות הטילים תקפו לראשונה מאז שהפכו למבצעיים. שתי הספינות הגדולות תקפו מתקן לייצור אמצעי לחימה ברצועה. ספינות הסער 6 השתתפו בתקיפה של יעדים ברצועת עזה במהלך המלחמה. כלי השיט החדשים, בהם אח"י עוז ואח"י מגן, נכנסו לפעולות כבר מיומה הראשון של המלחמה, ושתיים מהן רשמו את התקיפה המוצלחת הראשונה - ברצועת עזה. הירי מתוך הסטי"לים גרם נזק משמעותי לתצפיות, לאתרי האמל"ח ולמתקני השיגור של ארגון הטרור.
עם הרחבת הלחימה והפעילות היבשתית הורחב גם שיתוף הפעולה הרב זרועי לטובת מאמץ הסיוע לכוחות היבשה. כוחות זרוע הים משתתפים בסיוע ובחיפוי לכוחות היבשה על ידי תקיפות סיוע באש ותקיפות מטרות אשר הוכוונו על ידי כוחות היבשה. כחלק ממאמץ שיתוף הפעולה הרב זרועי הוצבו קצינים בכירים מחטיבות היבשה במוצבי השליטה של הזירה הימית הדרומית והובילו יחדיו תקיפות מדויקות בהכוונת כוחות חי"ר ושריון. הכוחות נמצאים בקשר ישיר בזמן אמת ופועלים בתיאום לפעילות היבשתית. בחלק מהמקרים נתקפו מהים איומים שהביאו לחיסול מחבלים והגנה על כוחות היבשה.
במהלך הקרב בצפון הרצועה והעיר עזה תקפו כוחות חיל הים מבנים המשמשים את ארגון הטרור חמאס כנגד כוחות צה"ל. כמו כן, נתקפו מחסני אמל"ח בהם נמצא ציוד של הקומנדו הימי של חמאס. בהכוונת כוחות חי"ר בשטח הרצועה אשר זיהו מטרות צבאיות בתוך מבנים באזור מחנה שאטי, כוחות זרוע הים תקפו מבנים בשירות חמאס.
בחזית הצפונית ספינות טילים של חיל הים תקפו ב-17 בספטמבר 2024 את היחידה הימית של חזבאללה, טיבעו עשרות כלי שיט קטנים והרגו עשרות לוחמים. החיל סיפק מודיעין להשמדת הצי הסורי בנמליו בידי חיל האוויר הישראלי.
במסגרת מבצע חץ הבשן, ב-9 בדצמבר 2024, הושמדרוב הצי הסורי על ידי ספינות הצי וכן מטוסי חיל האוויר.
שיתוף פעולה בינלאומי

זרוע הים מהווה גוף נוח לפיתוח יחסים עם ציים אחרים. בשנת 1994 ייסדה ברית נאט"ו את תוכנית הדו-שיח הים-תיכוני שבה נכללה ישראל. תוכנית שבמסגרתה בוצעו בין היתר ביקורים בנמלים ותרגילים משותפים בין חילות ים של ישראל ומדינות אירופה. ב-2009 ביקר בישראל כוח SNMG-2 של נאט"ו. ב-27 בדצמבר 2017 דווח כי חיל הים השתתף בתרגיל בן שבועיים של ברית נאט"ו באזור כרתים. התרגיל אורח על ידי הצי היווני והשתתפו בו כוחות ים מארצות הברית, בריטניה, בולגריה, רומניה ואיטליה. ב-8 ביולי 2018 בוצע תרגיל בין כוחות מחיל הים הישראלי עם כוחות מהצי הצרפתי. באפריל 2019 התקיים תרגיל Novel Dyna בנושא איתור צוללות בהשתתפות יחד עם כלי שיט של הצי היווני וצי ארצות הברית.
ב-7 בדצמבר 2020 התקיים עם כוח נאט"ו תרגיל הרפואה הימי המשותף - "מים צלולים". ב-6 באוגוסט 2021 דווח כי חיל הים ערך מפגש ותרגיל בשנית עם כוח המשימה הימי ללוחמה במיקוש SNMCMG-2 של ברית נאט"ו שפועל באזור הים התיכון לאורך כל ימות השנה.
ב-31 באוגוסט 2021 דווח כי חיל הים הישראלי ערך לראשונה תרגיל משותף עם הצי החמישי של ארצות הברית בים האדום.
ב-10 בנובמבר 2021 נערך בים האדום תרגיל משותף בן 5 ימים בין ישראל, איחוד האמירויות, בחריין ופיקוד המרכז של הצבא האמריקני.
ב-17 בפברואר 2022 דווח כי חיל הים הישראלי השתתף לראשונה בתרגיל IMX. התרגיל הימי הגדול בעולם שהתקיים במרחבים הימיים של בחריין וים סוף, והשתתפו בו כ-60 ציים וארגונים בינלאומיים, בהובלת הצי החמישי של ארצות הברית.
במרץ 2022 השתתף חיל הים בתרגיל הימי "נובל דינה 2022", ביחד עם יוון, קפריסין, צרפת וארצות הברית. לקחו חלק בתרגיל מטעם חיל הים ספינות הטילים אח"י חנית, אח"י כידון ואח"י רומח, וכן, הצוללת אח"י תנין. בין ה-27 במרץ ל-5 באפריל 2022 הצי החמישי האמריקני וחיל הים ביצעו תרגיל משותף במרחב ים סוף בשם Intrinsic Defender (״שומר חיוני״) שבו השתתפו כ-300 חיילים מחיל הים הישראלי. בתרגיל השתתפה ספינה מדגם סער 6.
ב-22 בספטמבר 2022 הסתיים תרגיל "מגן דיגיטלי", של זרוע הים והצי החמישי שהתקיים בזירת ים סוף. בתרגיל השתתפו כלים מאוישים מזרוע הים וכלים לא מאוישים של "צוות 59" מהצי החמישי של צבא ארצות הברית. בסך הכל דיווח צה"ל על 14 שיתופי פעולה עם צבאות זרים שנערכו בשנת 2022.
בסוף ינואר 2023 בוצע תרגיל ״אלוני בזלת״ (Juniper Oak) בין ארצות הברית לישראל, שבמהלכו בוצעו תמרונים משותפים בין כלי שיט ישראליים לנושאת מטוסים אמריקאית.
במרץ 2023 השתתף חיל הים בתרגיל הבינלאומי "נובל דינה". התרגיל התרחש במשך שבועיים בים התיכון באזור שבין כרתים לישראל והשתתפו בו כוחות מיוון, קפריסין איטליה, צרפת, ישראל וארצות הברית. לראשונה השתתפה ספינת סער 6 בתרגיל בינלאומי.
קצין רפואה בכיר מהצבא האיטלקי
חיילים מחיל הים במפגש עם קצינה אמריקאית
קצינה מחיל הים הישראלי משוחחת עם קפטן קלי ג'ונס, מפקדת משחתת USS Donald Cook
מפקדי חיל הים

מפקד חיל הים הישראלי (בראשי תיבות: מח"י), שתארו הצה"לי הפורמלי הוא מפקד זרוע הים, בהתאם לשמו החדש של החיל, הוא קצין בדרגת אלוף.
מקימו של הצי הצבאי הישראלי, שנקרא אז "השירות הימי", וראשו הראשון, היה גרשון זק. עם זאת, המינוי הראשון ל"מפקד חיל הים" היה מינויו של פול שולמן, שנשא דרגת קברניט (מקבילה לדרגת אלוף), כאשר השירות הימי הפך לחיל. תקופה מסוימת שניהם חלקו בסמכויותיהם כאשר זק משמש יותר בתפקידי המטה ושולמן בתפקיד הביצועי.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מפקדי חיל הים
| שם | תקופת כהונה | הערות | תמונה |  |  |
| גרשון זק | 17 במרץ 1948 – 12 באפריל 1949 | ראש שירותי חיל הים |  |  |  |
| פול שולמן | 17 באוקטובר 1948 – 12 באפריל 1949 | ראש מטה חיל הים במלחמת העצמאות |  |  |  |
| שמעון פרס | 12 באפריל 1949 – 13 ביוני 1949 | ראש שירותי חיל הים |  |  |  |
| שלמה שמיר | 16 במאי 1949 – 14 בדצמבר 1950 | נעשה מפקד חיל האוויר השלישי |  |  |  |
| מרדכי לימון | 14 בדצמבר 1950 – 1 ביולי 1954 |  |  |  |  |
| שמואל טנקוס | 1 ביולי 1954 – 1 בינואר 1960 | במלחמת סיני |  |  |  |
| יוחאי בן-נון | 1 במרץ 1960 – 1 בינואר 1966 |  |  |  |  |
| שלמה אראל | 1 בינואר 1966 – 1 בספטמבר 1968 | במלחמת ששת הימים |  |  |  |
| אברהם בוצר | 1 בספטמבר 1968 – 1 בספטמבר 1972 | במלחמת ההתשה |  |  |  |
| בנימין תלם | 1 בספטמבר 1972 – 23 בספטמבר 1976 | במלחמת יום הכיפורים |  |  |  |
| מיכאל ברקאי | 23 בספטמבר 1976 – 12 בינואר 1979 |  |  |  |  |
| זאב אלמוג | 12 בינואר 1979 – 31 בינואר 1985 | במלחמת לבנון הראשונה |  |  |  |
| אברהם בן-שושן | 31 בינואר 1985 – 1 בפברואר 1989 |  |  |  |  |
| מיכה רם | 1 בפברואר 1989 – 7 ביולי 1992 |  |  |  |  |
| עמי אילון | 7 ביולי 1992 – 1 בינואר 1996 | לימים ראש השב"כ |  |  |  |
| אלכס טל | 1 בינואר 1996 – 2 בינואר 2000 |  |  |  |  |
| ידידיה יערי | 2 בינואר 2000 – 23 בספטמבר 2004 | לימים מנכ"ל רפאל |  |  |  |
| דוד בן בעש"ט | 23 בספטמבר 2004 – 8 באוקטובר 2007 | במלחמת לבנון השנייה |  |  |  |
| אליעזר (צ'ייני) מרום | 8 באוקטובר 2007 – 6 באוקטובר 2011 | במהלך המשט לעזה ומבצע עופרת יצוקה |  |  |  |
| רם רוטברג | 6 באוקטובר 2011 – 27 בספטמבר 2016 | במהלך מבצע חשיפה מלאה ומבצע צוק איתן |  |  |  |
| אלי שרביט | 27 בספטמבר 2016 – 2 בספטמבר 2021 | במהלך מבצע שומר החומות |  |  |  |
| דוד סער סלמה | 2 בספטמבר 2021 ואילך | במהלך מלחמת חרבות ברזל |  |  |  |
תתי אלופים חדשים במילואים ינואר 2020.
נשים בחיל הים

עד אמצע שנות ה-70 שרתו נשים בחיל הים רק בתפקידי תמיכה על החוף ולא שרתו על כלי שיט כלל. הנשים שרתו בעיקר בתפקידי מנהלה, כפקידות, חיילות מודיעין, זקיפות, נהגות, אקונומיות ומפעילות מכ"ם. באמצע שנות ה-70 נפתחו תפקידי מכ"ם וקשר באניות לנשים. בספטמבר 1977 הסתיים קורס ראשון של קצינות אג"ם ים שיועד בכללו להכשיר קצינות לתפקידי אג"ם ביבשה, אולם חלק קטן מבוגרותיו שירתו גם כקצינות בים. חלק מהקורס, שכלל 9 חיילות, התקיים ביחד עם קורס חובלים של הגברים. במאי 1979, על שלוש ספינות של חיל הים שעברו בתעלת סואץ היו שלוש חיילות, בהן ראש מדור היסטוריה בחיל הים.
בשנת 1998 נפתח קורס החובלים של החיל בפני נשים. בשנת 2018 סיימו שלוש נשים מתוך שלושים צוערים את קורס חובלים, מספר המסיימות הגבוה ביותר מאז החל שילובן של נשים בקורס. בשנת 2004 נפתחה היחידה למשימות תת-מימיות לנשים. יחידת סנפיר שהוקמה בשנת 2006 היא יחידה לוחמת מעורבת בה משרתים נשים וגברים יחדיו.
בשנת 2011 מונתה לתפקיד ראש מספן כוח אדם בחיל אלוף-משנה מיכל תשובה, שהייתה האישה הראשונה בתפקיד ושימשה בתפקיד עד שנת 2015.
נשים אינן משרתות בחיל הים בצוללות.
מדים ודרגות בחיל הים

חוגרים וקציני חוף עד דרגת סגן: מכנסיים וחולצה בצבע חקי בהיר.
נגדים מדרגת רס"ל, קצין שסיים קורס חובלים וקציני חוף מדרגת סרן: מכנסיים בצבע כחול כהה וחולצה לבנה.
דרגות החוגרים הקצינים והנגדים בצבע זהב על רקע כחול.
ביום חיל הים, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ויום העצמאות, וכן בטקסים דוגמת טקסי סיום הכשרה, כל חיילי החיל וקציניו לובשים את מדי האירועים של החיל שצבעם לבן. לקצינים כובע מצחייה לבן עם סרט זהב, לנגדים מדרגת רס"ל כובע מצחייה לבן עם סרט שחור. קצינים ונגדים מדרגת רס"ל ומעלה לובשים חגורה לבנה בעת לבישת מדי ייצוג לבנים, ונועלים נעליים לבנות (הקצינים מדרגת רס"ן, ונגדים מדרגת רס"ר) בעת לבישת מדי האירועים הלבנים.
מדים ודרגות בחיל הים > תהליכי התפתחות המדים

תוך כדי מלחמת השחרור הורה ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון שחיל הים יצטייד במדים לבנים. היה זה המשך לכוונתו שחיל הים צריך לייצג את המדינה הצעירה בעולם הגדול.
מדי חיל הים וסימוני הדרגה היו בהתאם למסורת של הצי המלכותי הבריטי והצי האמריקני. קוד הלבוש הופרד בהתאם למסורת זו לשלוש קטגוריות:
קצינים: כובע קצינים עם סמל ח"י ודרגות שרוול וכתף בהתאם לתקן הצי האמריקאי.
נגדים: כובע קצינים עם סמל ח"י קטן ודרגות יד פרט לסמל ראשון.
חוגרים: בגדי מלחים וחולצת מלחים וכובע מלחים עליו רשום שם האונייה.
כומתת החיל היא בצבע כחול כהה עם סמל חיל הים מוזהב. הסמל העכשווי מורכב מעוגן, חרב עם עלה של זית, מעוטר באצות ים וכיתוב "חיל הים".
דרגות קציני חיל הים היו שונים מדרגות קצינים בצה"ל עד לשנת 1970. אלוף אברהם בוצר שינה את נוהג המדים כחלק ממדיניות כוללת של הבראת חיל הים ושיוכו לכלל צה"ל. המטרה הייתה [דרוש מקור] שינוי תדמיתי של החיל שסבל משני אסונות מבצעיים, טיבוע המשחתת אילת וטביעת הצוללת דקר, שגררו התייחסות לחיל זה כחיל בלתי מקצועי. בתקופה זו מדי החוגרים הוחלפו למדי חאקי רגילים וכומתה כחולה ועליה סמל חיל הים כאשר קציני חיל הים חבשו כובע קצינים ונגדים כובע נגדים. שינוי משמעותי נוסף היה שבגדי העבודה שודרגו לבגדי דגמ"ח, הימאים והקצינים נעלו נעליים שחורות גבוהות.
בשנת 1978 יחד עם כלל צה"ל בוטלו מדי החורף בחיל הים. בתחילת שנות השמונים, בהוראת האלוף זאב אלמוג, הכומתה הכחולה לחוגרים הוחלפה בכובע מלחים לבן כבצי האמריקאי ועליו סמל של עוגן. "כובע פופאי המלח" זכה לקבלת פנים צוננת. חבישתו בוטלה וכיום כלל חיילי חיל הים, קצינים נגדים וחוגרים חובשים כומתה כחולה. חידוש נוסף שהוכנס באותה עת הוא תגי כתף בהתאם ליחידות הראשיות של החייל. תגי הכתף שמרביתם עוצבו על ידי מ. אריה, התקבלו בברכה והם בתוקף עד היום.
בטקסים ובמפגשים עם ציים זרים נוהג הלבוש הוא כובע קצינים וסימני דרגה ושרוול לקצינים כנהוג בצי האמריקאי.
בתקופת הרמטכ"ל אמנון ליפקין-שחק הותר כי מפקד חיל הים ישא דרגת שרוול המקבילה לדרגת צי אמריקאי של Vice Admiral השקולה לדרגת רב-אלוף בצה"ל ואילו תת-אלוף ישא דרגת שרוול של Rear Admiral Upper Half השקולה לדרגת אלוף בצה"ל במעמד טקסי ייצוג בלבד.
מדי ב' לחימה של זרוע הים
מדי צוער קורס חובלים
מדי ייצוג לבנים של זרוע הים
מדים ודרגות בחיל הים > דרגות > דרגות חיל הים

להלן דרגות קצונה וחוגרים בחיל הים בהשוואה לצי ארצות הברית והצי המלכותי הבריטי:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |



: קצינים מוסמכים
סימן: 
| חיל הים הישראלי | אלוף | תת-אלוף | אלוף-משנה | סגן - אלוף | רב-סרן | סרן | סגן | סגן-משנה |
|  הצי האמריקאי | Rear-Admiral Upper Half | Rear-Admiral Lower Half | Captain | Commander | Lt. Commander | Lieutenant | Lieutenant Junior Grade | Ensign |
|  הצי המלכותי הבריטי | Rear-Admiral | Commodore | Captain | Commander | Lt. Commander | Lieutenant | Sub Lieutenant | Midshipman |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |



|  | נגדים משק"ים | נגדים משק"ים | נגדים משק"ים | נגדים משק"ים | נגדים משק"ים | נגדים משק"ים | חוגרים | חוגרים | חוגרים | חוגרים |
| סימן |  |  |  |  |  |  |  |  |  | אין |
|  חיל הים | רב-נגד | רב-נגד משנה | רב-סמל בכיר | רב-סמל מתקדם | רב-סמל ראשון | רב-סמל | סמל ראשון | סמל | רב-טוראי | טוראי |
| הצי האמריקאי | Command Master Chief Petty Officer | Master Chief Petty Officer | Senior Chief Petty Officer | Chief Petty Officer | Petty Officer 1st Class | Petty Officer 2nd Class | Petty Officer 3rd Class | Seaman | Seaman Apprentice | Seaman Recruit |
מדים ודרגות בחיל הים > דרגות > דרגות העבר בחיל הים

בראשית דרכו היו דרגות הקצונה בחיל הים שונות מאלה של צה"ל הן בצורתן והן בשמן. הדרגות היו:
משיט – בוגר קורס חובלים (פס כסף אחד על הכותפה). דרגה זו בוטלה לאחר זמן קצר.
סגן חובל – סגן משנה (שני פסי כסף על הכותפה).
חובל – סגן (שלושה פסי כסף על הכותפה).
חובל ראשון – סרן (פס זהב ועוגן על הכותפה).
רב חובל – רב-סרן (שני פסי זהב ועוגן על הכותפה).
סגן קברניט – סגן-אלוף (שלושה פסי זהב ועוגן על הכותפה).
קברניט – אלוף (ארבעה פסי זהב ועוגן על הכותפה).
בסוף שנת 1949 נוספה בצה"ל דרגת אלוף-משנה. בחיל הים הוחלט שדרגת אל"ם תהיה "קברניט" (ארבעה פסי זהב ועוגן על הכותפה) ואילו המקבילה לאלוף תהיה "אלוף ים" (פס זהב רחב ועוגן על הכותפה).
בשנת 1951 אוחדו שמות דרגות הקצונה בחיל הים עם אלו של צה"ל וסימניהן השתנו כפי שמופיע בציור שלהלן.
דרגות אלה שימשו בחיל הים עד שנות ה-70 והן משמשות עדיין כדרגות הייצוג למדי שרד של חיל הים.
מדים ודרגות בחיל הים > דרגות > דרגות ייצוג בחיל הים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| אלוף (אחרי 1999) | תת-אלוף | אלוף-משנה | סגן אלוף | רב-סרן | סרן | סגן | סגן משנה |
בראשית חיל הים נשא מפקד חיל הים (שדרגתו הייתה אלוף כבר אז) דרגת כתף עם סימון שרוול של אלוף-משנה.
בשנת 1950 הוכנסה לצה"ל דרגת אלוף-משנה ולכן מפקד חיל הים נשא דרגת שרוול של תת-אלוף.
בשנת 1968 הוכנסה לצה"ל דרגת תת-אלוף ולכן מפקד חיל הים נשא דרגת שרוול של אלוף.
בהיתר מיוחד שהחל בימי הרמטכ"ל ליפקין-שחק מטעמי נוהג בלבד מול ציים זרים, נושא מפקד חיל הים דרגת שרוול השקולה לזו של רב-אלוף ואילו תת-אלוף נושא דרגת שרוול המקבילה לאלוף כמופיע בצידו הימני של האיור. כך נוצר מצב שמדלגים על דרגת שרוול של תת-אלוף. בפועל היררכיית הפיקוד הִנה כמצוין בצִדו השמאלי של האיור סגן משנה עד אלוף (Rear Admiral או Rear Admiral Upper Half) כולל תת-אלוף הנקראת Commodore או Rear Admiral Lower Half.
בראשית ימי חיל הים סימון דרגות הקצונה היה מבחין בין קציני מכונה וימאים ברקע מתחת לסרטי הזהב. קצין מכונה היה עם רקע אדום כנהוג בצי המסחר.
דגלים ואותות בחיל

לזרוע הים קיימים שני דגלים: דגל רשמי והדגל הרגיל שאינו רשמי.
הדגל הרשמי הוא דגל ייצוגי המוצג במספר מועדים: במסדרים רשמיים, ביום חיל-הים, ובמסדר החלפת פיקוד.
הדגל הרגיל מוצג בתרנים, בכניסה לבסיסים, לקישוט בטקסים, ובלשכות, ועל כלי השייט השונים, בגודל שונה.
הדגל הלאומי
 (מונף בנמל כדגלון חרטום של אוניות החיל.)
דגל חיל הים 
 מונף על גף התורן הראשי. בעת עגינה בנמל מועבר לתורן הירכתיים)
נס הנשיא
דגל ראש הממשלה
דגל שר הביטחון
דגל הרמטכ"ל
דגל מפקד חיל הים
נס הקצין הבכיר – מוצג כל זמן שנוכח על הסיפון קצין בכיר.
נס השירות הפעיל
כמו כן, דגל הכבוד של האישיות המכובדת ביותר הנמצאת בכלי השיט מונף במעלן הימני של ניצב התורן הראשי.
ראו גם

הצי הישראלי
מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי
מתנדבי היישוב לצי המסחרי המגויס
הזירה הימית במלחמת סיני
משט יום העצמאות
לקריאה נוספת

אברהם רבינוביץ', ספינות שרבורג, (תרגום מאנגלית: אריה מרמרי), 2001
מיכאל (מייק) אלדר, שייטת 13 – סיפורו של הקומנדו הימי, תל אביב: ספריית מעריב
מיכאל (מייק) אלדר, שייטת 11 – הקרב על הצל"ש, תל אביב: ספריית מעריב
מיכאל (מייק) אלדר, דקר וסיפורה של שייטת הצוללות, הוצאת אריה ניר
מיכאל (מייק) אלדר, האויב והים, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון
שלמה אראל, לפניך הים, תל אביב: הוצאת משרד הביטחון
יורם בר-ים, כלי שיט ישראליים בממד הרב יעיהוצאת עמותת דולפין
שמשון עדן, אנשי הברזל על ספינות העץ, הוצאת עמותת ידידי חיל הים
ענת קדרון, חיל הים הישראלי – שנת ההקמה: הקמת וגיבוש חיל הים במהלך מלחמת העצמאות. עבודת גמר, אוניברסיטת חיפה, 2000. העתק דיגיטלי באתר הפלי"ם(הקישור אינו פעיל, 31.12.2023)
מספן כוח אדם, דרך הים נוהגים טקסים ודרך ארץ בחיל הים הישראלי, ההוצאה לאור – משרד הביטחון, 2004
דניאלה רן, בין ספינה לרציף תולדות לשכת הספנות הישראלית 1932–1982, פרדס הוצאה לאור, 2008, עמ' 16, 54–55, 86, 89, 97, 105, 107, 111–114, 155, 168, 170, 195–202, 205, 213
עמי רוחקס דומבה, חיל הים 2.0 ISRAEL DEFENSE גיליון 34, ספטמבר–אוקטובר 2016, עמ' 52–53
אבנר שור, אבירם הלוי, בשיתוף טל בשן, האש והדממה יוחאי בן נון-ביוגרפיה, הוצאת כתר, 2017
טלי סטמבולצ'יק, מלחמת מים - גרסת 2017, באתר צה"ל, 30 במאי 2017
פסח מלובני, דגל אדום מעל המזרח התיכון, 'המעורבות הצבאית הסובייטית באזור וסיפורה של "מסרגה" ביחידה 8200', הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2017 עמ' 137, 287, 290, 324, 350, 432, 454–453
זאב אלמוג, הכוח הימי המודרני של ישראל, שפותח לאחר מלחמת יום הכיפורים, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2018
אלוף אלי שרביט וסא"ל דובי רז, "מ "השירות הימי" לזרוע אסטרטגית", הוצאת מערכות, גיליון 477
שאול ברונפלד וזאב אלרון, "המטכ"ל מול חיל הים בעשור עגום 1953–1962", צה"ל מחלקה להיסטוריה "יסודות", גיליון 1 2019, עמ' 167–218
ענת קדרון, סערה בים – מהשירות הימי לחיל הים, בתוך: המלחמה המעצבת הראשונה – שבעה מאמרים במלאת שבעים שנה למלחמת העצמאות, מודן, משרד הביטחון וצה"ל/ המחלקה להיסטוריה, 2018, עמודים 187–252
ביאורים

↑  מימין לשמאל: תא"ל מיל' עפר דורון, מח"י - אלוף אלי שרביט, תא"ל מיל' אייל שגב, תא"ל מיל' דניאל מעוז.
↑  היום (30 ביולי 2020), התקיים טקס הענקת תעודות הערכה לקומנדו הימי, שייטת ספינות הטילים, שייטת הצוללות, פלגת הביטחון השוטף 916 ויחידות נוספות בזרוע הים ומחוצה לה.
תוכנית הגשה

תוכנית הגשה היא מכלול של תוכניות וטפסים המוגשים עבור קבלת היתר בנייה לוועדה המקומית לתכנון ובנייה. תוכנית ההגשה מכונה "גרמושקה" (מכיוון שהיא מקופלת כמו אקורדיון), "הרמוניקה" ו-"התיק הוורוד" (מכיוון שהיא מאוחסנת בתיק קרטון בצבע ורוד). על פי תיקון 101 לחוק התכנון והבנייה יועברו החל מינואר 2016 תוכניות הגשה כקבצים בלבד.