stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Great Escape Tour
תאריכי הופעות

| תאריך> אמריקה הצפונית | עיר> אמריקה הצפונית | מדינה> אמריקה הצפונית | מיקום> אמריקה הצפונית | אמריקה הצפונית | אמריקה הצפונית |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בספטמבר 2015 | סן דייגו | ארצות הברית | Valley View Casino Center |  |  |
| 20 בספטמבר 2015 | פרזנו | ארצות הברית | Save Mart Center |  |  |
| 24 בספטמבר 2015 | אוקלנד | ארצות הברית | אורקל ארנה |  |  |
| 25 בספטמבר 2015 | לוס אנג'לס | ארצות הברית | סטייפלס סנטר |  |  |
| 29 בספטמבר 2015 | דנוור | ארצות הברית | פפסי סנטר |  |  |
| 1 באוקטובר 2015 | מיניאפוליס | ארצות הברית | טארגט סנטר |  |  |
| 2 באוקטובר 2015 | רוזמונט | ארצות הברית | אולסטייט ארנה |  |  |
| 3 באוקטובר 2015 | אובורן הילס | ארצות הברית | הפאלאס של אובורן הילס |  |  |
| 5 באוקטובר 2015 | וושינגטון די. סי. | ארצות הברית | קפיטל ואן ארנה |  |  |
| 6 באוקטובר 2015 | בוסטון | ארצות הברית | TD גארדן |  |  |
| 8 באוקטובר 2015 | טורונטו | קנדה | סקוטיה-בנק ארנה |  |  |
| 10 באוקטובר 2015 | פילדלפיה | ארצות הברית | ולס פארגו סנטר |  |  |
| 11 באוקטובר 2015 | ברוקלין | ארצות הברית | ברקליס סנטר |  |  |
| 12 באוקטובר 2015 | ניוארק | ארצות הברית | Prudential Center |  |  |
| 15 באוקטובר 2015 | אטלנטה | ארצות הברית | סטייט פארם ארנה |  |  |
| 17 באוקטובר 2015 | מיאמי | ארצות הברית | אמריקן איירליינס ארנה |  |  |
| 18 באוקטובר 2015 | אורלנדו | ארצות הברית | אמוויי סנטר |  |  |
| 22 באוקטובר 2015 | יוסטון | ארצות הברית | טויוטה סנטר |  |  |
| 23 באוקטובר 2015 | אוסטין | ארצות הברית | Frank Erwin Center |  |  |
| 25 באוקטובר 2015 | דאלאס | ארצות הברית | אמריקן איירליינס סנטר |  |  |
| 27 באוקטובר 2015 | גלנדייל | ארצות הברית | Gila River Arena |  |  |
הערות שוליים

↑  Ramirez, Erika (10 במרץ 2014). "Exclusive: Iggy Azalea's The Great Escape Tour Rescheduled". Billboard. נבדק ב-10 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
1241

שנת 1241 היא השנה ה-41 במאה ה-13. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

ניצחון מונגולי מובהק על כוחות משותפות של המסדר הטבטוני ופולנים בקרב ליגניצה.
11 באפריל – כוחות מונגולים בראשות באטו חאן מביסים את צבא הונגריה בקרב מוהי
נולדו

4 בספטמבר – אלכסנדר השלישי, מלך סקוטלנד (נהרג ב-1286)
נפטרו

28 במרץ – ולדמר השני, מלך דנמרק (נולד ב-1170)
9 באפריל – הנריק השני החסוד, דוכס גדול של פולין (נולד ב-1192)
10 באוגוסט – אלינור מבריטני, אצילה אנגלית (נולדה ב־1184)
22 באוגוסט – גרגוריוס התשיעי, אפיפיור
23 בספטמבר – סנורי סטורלוסון, סופר ומדינאי איסלנדי (נולד ב-1179)
10 בנובמבר – האפיפיור סלסטינוס הרביעי
1 בדצמבר – איזבל מאנגליה, קיסרית האימפריה הרומית הקדושה (נולדה ב-1214)
11 בדצמבר – אוגדיי חאן, החאן השני של האימפריה המונגולית (נולד ב-1186)
ראו גם

ילידי 1241‎
נפטרים ב-1241‎
417

שנת 417 היא השנה ה-17 במאה ה-5. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 417 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

18 במרץ – זוסימוס מתמנה לאפיפיור
נפטרו

12 במרץ – האפיפיור אינוקנטיוס הראשון
ראו גם

ילידי 417‎
נפטרים ב-417‎
Bonsoir

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"Bonsoir" (בעברית: "בונסוואר") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן. השיר יצא לאור ב-13 באוגוסט 2019, בהוצאת חברות התקליטים ארומה מיוזיק ושרית הפקות, כסינגל שלא מתוך אלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-10 במצעד של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי משה בן אברהם, אלעד טרבלסי והולחן על ידי בן זקן, אופק יקותיאל ומשה בן אברהם. יוסי חרסונסקי הפנה כלפי השיר ביקורת מעורבת, תוך שהעניק לו ציון של שניים וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
וידאו קליפ

את תסריט הווידאו קליפ כתבה בן זקן והפיקה בשיתוף לירן סגל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
הערות שוליים

↑  עדן בן זקן, אופק יקותיאל, משה אברהם
1 2  עדן בן זקן - Bonsoir, ביקורת, באתר יוסימיוסיק
1 2  אגרוף, באתר genius (באנגלית)
↑  Bonsoir, נבדק ב-2019-08-13
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  עדן בן זקן כותבת תסריט לקליפ שלה בעצמה, ‏7 באוגוסט 2019
↑  עדן בן זקן מצלמת קליפ, ‏7 באוגוסט 2019
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godparent" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
418

שנת 418 היא השנה ה-18 במאה ה-5. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 418 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

בהתאם להחלטת פלביוס אוגוסטוס הונוריוס שטחים בגאליה אקוויטניה מועברים לשליטת ויזיגותים והקמת ממלכת ויזיגותים.
נפטרו

26 בדצמבר – האפיפיור זוסימוס
ראו גם

ילידי 418‎
נפטרים ב-418‎
42

ערך זה עוסק בשנת 42 לספירה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
שנת 42 היא השנה ה-42 במאה ה-1. זוהי שנה רגילה, שאורכה 365 ימים. באותה תקופה הלוח הגרגוריאני עוד לא היה קיים, ולכן שנה זו קיימת בלוח היוליאני בלבד. ספירת הנוצרים, המקובלת כיום, החלה בשנת 525, ולכן המספר הסודר של שנת 42 ניתן לה בדיעבד.
כל התאריכים שלהלן הם לפי הלוח היוליאני.
אירועים

הקיסר הרומי קליגולה נרצח על ידי המשמר הפראיטוריאני. יורשו: קלאודיוס
הרומאים משתלטים על סאוטה שבצפון אפריקה. הטריטוריות שכיום מכונות מרוקו ואלג'יריה הופכות להיות פרובינקיות רומאיות
נולדו

סיקסטוס הראשון, האפיפיור השביעי של הכנסייה הקתולית (מת ב-124).
ראו גם

ילידי 42‎
נפטרים ב-42‎
שידור מוצפן

בקריפטוגרפיה, סכימת שידור מוצפן (באנגלית: Broadcast Encryption) היא טכניקה לשידור יעיל של תוכן מוצפן לקבוצה דינאמית של משתמשים מורשים באופן שרק הם יוכלו לפענחו. כלומר כל המשתמשים שברשותם מקלט מתאים מסוגלים לקלוט את התוכן המשודר, אך רק קבוצה של משתמשים מורשים תוכל ליהנות ממנו, בעוד שהיתר אמורים לראות תוכן בלתי קריא. לעיתים נוח להתייחס לזה כאל 'סכימת ביטול' שמטפלת בצורך למנוע ממקלט אחד או יותר מלקלוט שידור מסוים.
שידור מוצפן לעיתים משולב עם "מנגנון מעקב" שמאפשר להתחקות אחר חשיפת תוכן בלתי חוקית או הפרת זכויות. במיוחד איתור וזיהוי מקור החשיפה, כך שהמערכת תוכל להגיב בהתאם. בדרך זו אפשר להתגונן מפני העתקה בלתי חוקית או שימוש בהתקנים לא חוקיים כמו מפענח פיראטי. יישומים אפשריים של שידור מוצפן כוללים:
שלם וצפה; שיטות שידור בתשלום של תוכן אחיד למשתמשים מרובים.
רב-נתיב; פרוטוקול תקשורת לניתוב מידע יחיד לנקודות מרובות.
וידאו על פי דרישה; שירות אינטראקטיבי להעברת תכנים לפי דרישה.
הזרמת מדיה; טכניקות העברת מדיה רציפה ומתמשכת על ידי ספקי תוכן.
זכויות יוצרים; הגבלת גישה והגנה מפני העתקה פיראטית של מדיה דיגיטלית כמו תקן Advanced Access Content System.
שימוש אפשרי נוסף הוא אבטחת שיתוף מידע במחשוב ענן.
היישומים השונים מכתיבים גישות שונות לניהול ועדכון רשימת המשתמשים הלגיטימיים. משתמשים מוסרים מהרשימה עקב אי תשלום, תפוגה של מנוי או שימוש בלתי הולם. מקרה מיוחד של הבעיה נקרא "State-less", כלומר משתמש לגיטימי לא יוכל להקליט את היסטוריית התכנים שקיבל כדי לשנות את מעמדו באופן שיאפשר לו לראות תכנים בלתי מורשים. במקרה זה ההחלטה האם משתמש רשאי לקבל תוכן מבוקש מתבססת רק על השידור הנוכחי והקונפיגורציה הראשונית שלו. 'משתמש חסר מעמד' נחוץ במקרים בהם השידור מופץ להתקנים שאינם בהכרח מקוונים, כגון נגן DVD במקרה זה ה"שידור" הוא בעצם התקליטור.
היסטוריה

נושא הצפנה משודרת הועלה כבר ב-1991 על ידי שמשון ברקוביץ שהציע שימוש בחלוקת סוד כדי לפתור את הבעיה. הגדרה הפורמלית ראשונה וניתוח יסודי של הבעיה ניתנו ב-1993 על ידי עמוס פיאט ומוני נאור. הם הציעו אלגוריתם המבוסס על עץ בינארי שמאפשר למנוע מכל מספר של משתמשים מלקבל תוכן כל עוד לא יותר מ- k מהם משתפים פעולה נגד המערכת. כמות המפתחות המוצפנים היא בסדר גודל של  O(k{\text{ log}}^{2}k) וכל משתמש צריך לאחסן מספר מפתחות שהוא ביחס לוגריתמי ל- k. כמות העבודה הנדרשת מכל משתמש היא  O(r/k) פענוחים. כמו כן הפרוטוקול תומך בסביבת Stateless ואינו דורש נוכחות (בלתי מקוון).
רעיון השימוש בלוגיקה של עץ היררכי הומצא בנפרד ב-1990 על ידי וולנר (Wallner) וונג (Wong) שפיתחו שיטות לתקשורת בטוחה בתרחיש רב-נתיב (multicast) במצב מקוון. בשיטה זו שנקראת בקיצור LKH (להלן) יש צורך לשדר  2{\text{ log }}N מפתחות בכל פעם שמעדכנים את הרשימה (מבטלים משתמש), כל משתמש נדרש לאחסן  {\text{log }}N מפתחות וכן כמות העבודה שכל משתמש נדרש לבצע היא  {\text{log }}N פעולות פענוח (בממוצע רק 1). הפרוטוקול בטוח ללא תלות ב- k אך כמות המידע המשודר היא  r{\text{ log }}N שזה יחסית גבוה אלא אם כן כל משתמש יאחסן יותר מידע. הנושא נחקר על ידי רבים אחרים.
השיטה subset difference (להלן) שהוצעה ב-2002 על ידי נאור ולוצפיץ' היא הטובה ביותר למצב Statesless. לפי שיטה זו התוכן המשודר דורש רק  1.38r הצפנות במקרה הממוצע כדי לבטל  r משתמשים, כמות האחסון של כל מקבל היא  \textstyle {\frac {1}{2}}{\text{ log}}^{2}N מפתחות. אין הגבלה על  r וכן תהליך הקצאת המפתח הוא חישובי ולא מסתמך על תורת האינפורמציה. שמיר הלוי ואחרים הציעו שיפור לשיטה זו שנקרא LSD כמות האחסון מצטמצמת לפיה ל- {\text{log}}^{1+\epsilon }N וכמות התוכן היא בפקטור  r/\epsilon , כאשר  \epsilon  יכול 2.
שיטות ומבנים

להלן פירוט שלוש שיטות בסיסיות לפתרון בעיית שידור מוצפן שהמכנה המשותף שלהן בתהליך הקצאת המפתחות הוא השימוש במבנה דמוי עץ. מקצים מפתח ראשי לשורש העץ ולכל יתר הצמתים והעלים מקצים מפתחות בשיטת GGM שהוצעה על ידי גולדרייך, גולדווסר ומיקאלי שהיא סוג של פונקציה פסאודו-אקראית.
Subset Cover > תיאור הסכימה > 1. אלגוריתם אתחול

כל משמש  u מקבל מידע סודי  I_{u} באופן כזה שעבור כל  1\leq i\leq w כאשר  u\in S_{i}, מאפשר לו לחלץ את המפתח  L_{i} לקבוצה שלו  S_{i}. את  L_{i} אפשר להכין בשתי דרכים, בחירה אקראית (אמיתית) ונפרדת עבור כל מפתח, מה שמספק ביטחון אבסולוטי מהיבט של תורת האינפורמציה כמו פנקס חד-פעמי או כפונקציה של מידע סודי אחר שאז ביטחונו נשען על הפונקציה הפסאודו-אקראית מה שמספק ביטחון חישובי.
Subset Cover > תיאור הסכימה > 2. אלגוריתם שידור

מרכז שמעוניין לשדר או להפיץ תוכן מוצפן פועל כדלהלן;
Subset Cover > תיאור הסכימה > 3. אלגוריתם פענוח

מקבל מורשה  u הקולט את השידור:  [\langle i_{1},i_{2},...,i_{m},C_{1},C_{2},C_{m}],M'\rangle  פועל כדלהלן:
עיקר העבודה ביישום הסכימה האמורה היא (1) הכנת אוסף של כל תת-הקבוצות האפשריות של המשתמשים הרשומים (2) הקצאת מפתח לכל תת-קבוצה אפשרית באוסף, (3) "כיסוי" כל המשתמשים הלגיטימיים פחות המבוטלים בתת-קבוצות נפרדות ו-(4) הגדרת שיטה שבה כל משתמש יוכל למצוא את המפתח המתאים לקבוצה שלו. אלגוריתם Subset-Cover ניתן למימוש באופן הבא: אוסף הקבוצות מתאים לכל תת-העצים בעץ בינארי מלא בעל  N עלים, כל עלה כנגד משתמש אחד. סך הכול עלים וצמתים הוא  2N-1. כל צומת  v_{i} מייצג תת-עץ בעץ הכללי, כל משתמש  u נמנה עם תת-הקבוצה  S_{i} אך ורק אם שורש תת-הקבוצה  v_{i} הוא אב קדום שלו. לכל צומת מוקצה מפתח  L_{i} וכל משתמש  u מקבל  {\text{log }}N+1 מפתחות המשויכים לכל הצמתים במסלול המקשר מהעלה שלו לשורש העץ. אם אוסף המשתמשים  u_{1},...,u_{r} שייכים לקבוצה  {\mathcal {R}}, מפרידים את יתר העלים בעץ לתת-קבוצות נפרדות על ידי הכנת "עץ שטיינר" מכוון, בקיצור ( ST({\mathcal {R}} שהוא עץ פורש מינימלי הנוצר על ידי  r העלים  u_{i} המקושרים לשורש העץ באמצעות תוספת קשתות המינימלית האפשרית. כעת תת-הקבוצות האחרות הן למעשה כל תת-העצים "התלויים", כלומר העצים אשר שורשיהם סמוכים לצמתים בעץ  ST({\mathcal {R}}) בעלי דרגה 1, אך אינם נמצאים בו. אוסף הקבוצות הללו נקרא "כיסוי" ומספרם הוא בערך  r\cdot (i-{\text{log }}r)+1. ישנן כמה דרכים כדי למצוא במהירות וביעילות חברות באחת מהקבוצות של משתמש נתון  u, אפשר להשתמש למשל בטבלת גיבוב או בקוד תיקון שגיאות. רצוי שהמידע בכותר יהיה דחוס ככל האפשר. עם אופטימיזציה אפשר להגיע לתצורה שבה החיפוש נעשה בסיבוכיות של  {\text{log log }}N השוואות. כמות המפתחות שכל משתמש יאחסן תעמוד על  {\text{log }}N, מספר המפתחות המוצפנים שהשרת משדר  \textstyle r{\text{ log }}{\frac {N}{r}} ואילו התוכן מוצפן רק פעם אחת.
CPRM/CPPM

Content Protection for Recordable Media and Pre-Recorded Media היא טכנולוגית ניהול זכויות דיגיטלי שפותחה ב-2001 על ידי 4C Entity (התאגדות של ארבעה ענקי אלקטרוניקה; IBM, אינטל, פנסוניק וטושיבה). CPRM/CPPM נועד בעיקר למצב 'חסר מעמד' (statelss). זהו מנגנון הכולל שיטות להגבלה ושליטה על מדיה דיגיטלית פיזית כמו תקליטורי DVD, כרטיסי זיכרון כמו SD או זיכרון הבזק בהתקן מארח (מחשב אישי או נגן).
מרכז רישוי כלשהו מפיץ רשימת מפתחות סודיים להטמעה בכל התקן בעת ייצורו. מרכז הרישוי מספק גם בלוק מפתח (MKB) שנועד לצריבה בכל מדיה מתאימה. בלוק המפתח (Media Block Key) למעשה נחשב מעין "כותר" המכיל טקסט-מוצפן של מפתח השיחה איתו הוצפנה המדיה. ההנחה היא שהבלוק ממוקם בשטח מיוחד שבו מתאפשרת כתיבה חד-פעמית בלבד. המדיה הצרובה על גבי התקליטור למעשה מקודדת במצב מוצפן כאשר מפתח ההצפנה מוסתר בכותר. כאשר המשתמש מכניס תקליטור, ההתקן מחלץ את מפתח השיחה מהכותר בעזרת המפתח הסודי המוטמע בו וכך מפענח את המדיה שעל גבי התקליטור.
האלגוריתם שמיישם CPRM הוא למעשה וריאציה של שיטת פיאט-נאור שנקראת סכימת Subset-Cover. הוא מגדיר טבלה עם  A שורות ו- C עמודות, ומתייחסים לכל התקן (מקלט) כאל אוסף של  C כניסות בטבלה, אחת בכל עמודה, כלומר  u=[u_{1},...,u_{C}] כאשר  u_{i}\in \{0,1,...,A-1\}. אוסף כל תת-הקבוצות האפשריות  S_{1},...,S_{w} המוגדר על ידי האלגוריתם מתאים לאוסף התקנים שנמצאים באותה כניסה בעמודה נתונה. למשל  S_{r,i} כולל את כל ההתקנים  u=[u_{1},...,u_{C}] כך ש- u_{i}=r. עבור כל שורה  i ועמודה  j הסכימה מקצה מפתח המיוצג על ידי  L_{i,j}. בכל התקן  u=[u_{1},...,u_{C}] מוטמע מידע פרטי (סודי)  I_{u} הכולל  C מפתחות  L_{u_{1},1},L_{u_{2},2},...,L_{u_{C},C}.
עבור קבוצה  {\mathcal {R}} של התקנים "מבוטלים" (Revoked), האלגוריתם מחלק את  {\mathcal {N}}\setminus {\mathcal {R}} כך שכל תת-קבוצה  S_{i,j} מכוסה רק אם  S_{i,j}\cap {\mathcal {R}}=\emptyset . בעוד שהסכימה מבטיחה שהתקן לא מאושר לא ייכלל בכיסוי, יש סיכוי נמוך שהתקן מאושר לא ייכלל גם הוא. כלומר ייתכן התקן לגיטימי שייחשב כלא תקף. בניגוד לשיטת נאור, תת-הקבוצות בסכימת CPRM/CPPM אינן זרות לגמרי ולכן הכיסוי אינו משולם. יתרה מזו הסיכוי שהתקן מאושר יפסל גדל ככל ש- r גדל (מספר ההתקנים המבוטלים).
לשם השוואה לשיטת נאור אם  C={\text{log }}N ו- A=r אזי מנגנון CPRM/CPPM דורש  r{\text{ log }}N הצפנות, כמות האחסון במקלט או התקן עומדת על  {\text{log }}N מפתחות, וכמות החישוב הדרושה בצד ההתקן היא רק פעולת פענוח אחת. למשל ב-DVD בלוק המפתח MKB מכיל 3MB. חיסרון נוסף הוא בעובדה ש- r מוגבל, כלומר מספר המכשירים המבוטלים המקסימלי שאפשר להגדיר בשיטה זו הוא בערך 10,000. בשיטת נאור אפשר להגיע ל-250,000.
LKH

שיטת Logical-tree-hierarchy פותחה בעיקר לרב-נתיב במצב מקוון ונכללה בהצעה לתקן RFC-2627. המערכת מנהלת מפתח הצפנה משותף יחיד עבור קבוצת כל המשתתפים הפעילים  {\mathcal {N}} שנקרא Net Key שמועבר אליהם באמצעות פרוטוקול העברת מפתח קריפטוגרפי כמו דיפי-הלמן. המערכת מוסיפה או מסירה משתתף (אחד בכל מהלך) על ידי אלגוריתם הקצאת מפתח שבו המערכת מחשבת ומקצה מפתחות הצפנה לכל המשתתפים הלגיטימיים. התהליך מנוהל על ידי שרת שמדווח לכל משתתפים על המהלכים שבוצעו. המשתתפים מיוצגים על ידי העלים בעץ בינארי מאוזן בגובה  {\text{log }}N, לכל צומת  v_{i} מוקצה מפתח  K_{i}. כל משתתף  u_{i} מקבל (בתהליך שנקרא Rekeying באמצעות המפתח הראשי) את כל המפתחות המשויכים לכל הצמתים במסלול המקשר משורש העץ לעלה שלו (לדוגמה בתרשים משתתף מספר 3 מקבל את המפתחות B,I,M). כדי להסיר את העלה  u מקצים מפתחות חדשים  K_{i}' לכל הצמתים  v_{i} לאורך המסלול המקשר מהעלה שהוסר ועד שורש העץ. כעת אם  v_{i} הוא צומת הנמצא על המסלול,  v_{j} צומת בן הנמצא על המסלול ו- v_{l} הוא צומת בן שאינו על מסלול. את המפתח  K_{i}' של הצומת  v_{i} מצפינים על ידי המפתחות  K_{j}' ו- K_{l} (שימו לב שהאחרון לא התעדכן) כלומר  \langle E_{K_{j}'}(K_{i}'),E_{K_{l}}(K_{i}')\rangle . במקרה ש- v_{i} הוא צומת אב של העלה  u מבצעים רק הצפנה אחת עם הצאצא של  u. המפתחות החדשים המוצפנים משודרים לכל המשתתפים הפעילים. האלגוריתם מחייב העברה של  2{\text{ log }}N מפתחות בכל פעולה כזו, כל משתתף נדרש לאחסן  {\text{log }}N מפתחות וכמות העבודה המקסימלית הנדרשת מכל משתתף היא  {\text{log }}N הצפנות (בממוצע נדרשת רק הצפנה אחת).
להלן טבלה להמחשה של תהליך הפצת מפתחות (Rekeying) של פרוטוקול LKH שתי העמודות האחרונות מתייחסות למספר המשתתפים שצריכים לקבל שידור בכל פעם שנוסף או מבוטל משתתף אחד בשידור.
| מספר משתתפים | מעלה ( k) | אחסון פר משתתף | שידורי מפתח יחיד ( kd-1) | שידורי מפתחות מרובים  d(k-1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 | 2 | 4 | 5 | 8 |
| 16 | 2 | 5 | 7 | 16 |
| 2048 | 2 | 12 | 21 | 2048 |
| 131072 | 2 | 18 | 33 | 131072 |
Subset Difference

מבנה subset difference מגדיר אוסף של תת-קבוצות של משתמשים  S_{1},...,S_{w} כאשר  S_{j}\in {\mathcal {N}}. לכל תת-קבוצה מקצים מפתח הצפנה  L_{j}, לכל משתמש  u משייכים מידע סודי  I_{u} איתו הוא יכול לחלץ את המפתחות של תת-הקבוצות אליהן הוא משויך. בהינתן הקבוצה  {\mathcal {R}} של משתמשים מבוטלים, יתר המשתמשים מחולקים לקבוצות זרות  S_{i_{1}},...,S_{i_{m}} מהאוסף אשר 'מכסות' לגמרי את כל המשתמשים, כלומר כל משתמש חבר בלפחות קבוצה אחת כזו. מפתח שיחה  K מוצפן  m פעמים עם  L_{i_{1}},...,L_{i_{m}} והתוכן מוצפן עם  K. כל המשתמשים משויכים לעלים בעץ בינארי מאוזן בגובה  {\text{log }}N אוסף הקבוצות  S_{1},...,S_{w} בהגדרה הוא מהצורה "קבוצה  G_{1} פחות הקבוצה  G_{2}" כאשר  G_{2}\subset G_{1}. שתי הקבוצות מתאימות לעלים של שני תת-עצים בינאריים בהתאמה. לכן תת-קבוצה  S כלשהי מיוצגת על ידי שני צמתים בעץ הראשי  v_{i},v_{j} כך ש- v_{i} הוא אב קדום של  v_{j} מסמנים זאת על ידי  S_{i,j} (כמתואר בתרשים). העלה  u הוא בתת-קבוצה  S_{i,j} אם ורק אם הוא בתת-העץ שהשורש שלו הוא  v_{j}. במילים אחרות  u\in S_{i,j} אם  v_{i} הוא אב קדום שלו אך לא  v_{j}. הרעיון הוא שעבור כל תת-קבוצה  {\mathcal {R}} של משתמשים מבוטלים אפשר למצוא קבוצה של לכל היותר  s2-1 תת-קבוצות מהאוסף אשר מכסה את כל המשתמשים ב- {\mathcal {N}}\setminus {\mathcal {R}}.
אם יוקצה עבור כל משתמש מפתחות קבועים עבור אוסף כל הקבוצות מספר המפתחות עבור כל משתמש יהיה  N. במקום זאת אפשר לצמצם את המידע הזה באופן כזה שרק  \textstyle {\frac {1}{2}}{\text{ log}}^{2}N מפתחות יאוחסנו, את המפתח הנכון המשתמש מחלץ באמצעות מבנה עץ דמוי GGM. לכל צומת מקצים שלושה מספרים אקראיים באמצעות מחולל פסאודו-אקראי בטוח, לכל צומת מצמידים תוויות המכילות את המספרים האקראיים  G_{L} תווית עבור צד שמאל,  G_{R} תווית עבור צד ימין ו- G_{M} תווית המייצגת את המפתח הסודי המשויך לעלה (כמתואר בתרשים). שימו לב שלא ניתן לשחזר את המפתח של צומת נתון ללא ידיעת צומת האב.
בעת הפענוח המשתמש  u מקבל את המחרוזת הבאה:
תחילה מוצא את תת-הקבוצה  S_{i,j} אליה הוא משויך ומחשב את המפתח המתאים  L_{i,j} באמצעות הפעלת הפונקציה הפסאודו רנדומלית על צומתי האב  {\text{log }}N פעמים. באמצעות טבלת גיבוב אפשר לצמצם את פעולת החיפוש של המשתמש ל- O({\text{loglog }}N). לאחר מכן כל מה שנדרש הוא פעולת פענוח אחת כדי לחלץ את התוכן המוצפן.
הפונקציות  F_{K} ו- E_{L} מייצגות אלגוריתמים להצפנה כאשר הראשון מומלץ שיהיה צופן זרם והאחרון צופן בלוקים כמו AES.
הערות שוליים

↑  Berkovits, S. (1991). "How to Broadcast a Secret". Advances in Cryptology—EUROCRYPT'91, Lecture Notes in Computer Science, vol. 547, ed. D.W. Davies. Springer, Berlin, 535–541.
↑  Fiat, A. and M. Naor (1994). "Broadcast encryption". Advances in Cryptology—CRYPTO’93, Lecture Notes in Computer Science, vol. 773, ed. D.R. Stinson. Springer, Berlin, 480–491.
↑  Wallner, D.M., E.J. Harder, and R.C. Agee (1999). "Key management for multicast: Issues and architectures". Internet Request for Comments 2627. Available: ftp.ietf.org/rfc/rfc2627.txt
↑  Naor, D., M. Naor and J. Lotspiech (2001). "Revocation and tracing schemes for stateless receivers". Advances in Cryptology—CRYPTO 2001, Lecture Notes in Computer Science, vol. 2139, ed. J. Killian. Springer, Berlin, 41–62. Full version: ECCC Report 43, 2002
↑  Amos Fiat; Moni Naor (1994). "Broadcast encryption". Proc. Advances in Cryptology – CRYPTO '93 (Extended abstract). Lecture Notes in Computer Science 773: 480–491.
↑  Key Management for Multicast: Issues and Architectures
תיאור עץ LKH
תיאור עץ משתמשים בשיטת Subset Difference
Lil' ½ Dead

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  13 בספטמבר 1972 (בן 52) לונג ביץ', ארצות הברית 
 שם במה:  Lil' ½ Dead 
 מוקד פעילות:  לונג ביץ', קליפורניה, ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 סוגה:  היפ הופ
 
דונלד סמית' (באנגלית: Donald Smith; נולד ב-13 בספטמבר 1972), ידוע בשם הבמה ליל ½ דיד (Lil' ½ Dead), הוא ראפר אמריקאי מלונג ביץ'. הוא בן דודם של האמנים נייט דוג, סנופ דוג ובוץ' קסידי.
בשיר "Lil Ghetto Boy" (מהאלבום של ד"ר דרה "The Chronic 2001") ו-"Hennesey N Buddah" (מהאלבום של סנופ דוג "Tha Last Meal").
מקורו של שם הבמה שלו הוא מהדמות חצי מת בסרט "Penitentiary", שיצא בשנת 1979.
תום והסיפור האמיתי

| --- | --- |
 מוקד פעילות:  ישראלישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1985
 סוגה:  אינדי
 חברת תקליטים:  NMC‏, Sunflower Records
 חברים
 עירית ולדמן - שירה, מילים ולחן  ישראל ולדמן - מילים ולחן, עיבודים, גיטרות ושירה  הרכב מלווה:  אילן אליאס - תופים (עד 1992)  יואב מירב - גיטרה בס, קולות  רואי פפר - תופים  רואי שטופלר - קלידים ופסנתר כנף
 
תום והסיפור האמיתי הם בני הזוג עירית (המכונה תום) וישראל ולדמן, צמד מוזיקלי ישראלי.
להקת תום והסיפור האמיתי מוציאים את אלבומיהם ללא כוונות מסחריות.
1992-1989 - פריצה תקשורתית

הצמד התחיל להקליט שירים ב-1985, וב-1989 זכה לחשיפה תקשורתית ראשונה עם הסינגל הראשון "דני". את השיר כתבו יוסי בבליקי ועוזי וייל והלחין אותו בבליקי, שנה לפני שהקים את להקתו פונץ'. השיר הפך ללהיט, ונכלל באלבום הבכורה שהוציא הצמד ב-1992 (ולא ב-1994, כפי שרבים טועים לחשוב), "בעיניים עצומות", בחברת NMC (למרות שבפועל לא היו לצמד כוונות מסחריות). סגנונו של האלבום, שהיה אסופה של שירים שהקליטו תום וישראל בין השנים 1985–1992, הוא רוק ברוח שנות השבעים בעל אופי נאיבי. פרט לזוג הנשוי ובבליקי, השתתפו ביצירת השירים גם עובדיה חממה וברוך פרידלנד. בטלוויזיה שודרו וידאו קליפים לחמישה משירי האלבום (שצולמו עוד ב-1989, ושעטיפת האלבום היא תצלום של קטע הלקוח מאחד מהם) ולאחריו יצאו הסינגלים "לעוף", "הבוקר שבא (אל תפחד)", "יאלי" ו"תגיד לי". האלבום הוקדש לזכרו של המתופף אילן אליאס, אשר השתתף באלבום וזמן קצר לאחר צאתו נהרג בתאונת דרכים.
1996 - חלום הקרח

ב-1996, לאחר 3 שנים של דממה תקשורתית, שחרר הצמד את אלבומו "חלום הקרח", גם הוא בהפצת NMC. הפעם היה זה אלבום קונספט ששילב מוזיקה אלקטרונית עם רוק פסיכדלי. האלבום כלל שירים מקוריים, חלקם בשיתוף יוסי בבליקי ואשתו ריי, וקטע בשם "יום הדייג הגדול", המפוצל ל-15 שירים קצרים וקטעים אינסטרומנטליים. מתוך אלבום זה בלטו השירים "הארפר" (ממנו זכורה השורה "איך תנהג בחושך ללא אורות"), "גשם אחרון", "ואלס געגועים", "קהות תחושה", "כוכבית", "חטא לסוף שבוע" ושיר הנושא. לשיר "הארפר" יצא קליפ שביים אילן בשור.
ב-1997 השתתפו תום וישראל בערב שירי משוררים בגלריה בתל אביב-יפו, שם העלו מופע אקוסטי משיריהם כאשר ברקע הוקראו שירי המשוררים שהוצגו בגלריה. הצמד הופיע לצידם של רועי הראבן, תופעת דופלר ויוסי בבליקי.