stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אבי טולדנו
ביוגרפיה > שנות השמונים

לאחר מספר שנים בצרפת שב טולדנו לישראל.
בשנת 1980 הוציא את האלבום "צלע", שאת רוב שיריו כתבה שמרית אור. מתוכו זכו להצלחה הלהיטים "ליאורה", שנכתב לאשתו, ליאורה טולדנו, "אדם נשאר ילד" ו"כל חיי", שסיים במקום הלשישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל לשנת תש"ם.
במרץ 1981 השתתף לראשונה בתחרות הקדם-אירוויזיון עם השיר "קרנבל", שהלחין למילים של שמרית אור, ועיבוד של ננסי ברנדס. השיר זכה להצלחה והגיע למקום השלישי בתחרות.
ב-1982 השתתף בשנית בקדם אירוויזיון עם השיר "הורה", שהלחין למילים של יורם טהרלב, ועימו זכה במקום הראשון. בעקבות זאת ייצג טולדנו את ישראל באירוויזיון 1982, והגיע עם השיר למקום השני בתחרות. "הורה" ו"קרנבל" והשיר "ההצגה נמשכת" נכללו באלבומו של טולדנו "מפגשים", שיצא באותה שנה. כהמשך לאלבומו הקודם, גם באלבום זה נכתבו רוב השירים בידי הפזמונאית שמרית אור. בנוסף עפרה חזה הקליטה באותה שנה את לחנו של טולדנו לשיר "מכתב אהבה", שהופיע באלבומה "פיתויים". בשנה זו הוא זכה בתואר זמר השנה במצעד הפזמונים השנתי של גלי צה"ל, והקליט בדואט עם "זמרת השנה", עפרה חזה, את "שיר הנבחרים" של התחנה - "אחרי החגים". טולדנו הלחין את השיר למילים של אהוד מנור. בדצמבר אותה שנה השתתף בשירוויזון מספר 4 עם השיר "אבא אבא", שהלחין למילים של יורם טהרלב, ועיבוד של ננסי ברנדס. השיר זכה להצלחה רבה, והגיע למקום הראשון בתחרות.
בשנת 1983 הלחין לעפרה חזה את השיר "חי", שזכה גם הוא בקדם אירוויזיון, ובמקום השני באירוויזיון עצמו. השיר נבחר כ"שיר השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ג. בדצמבר אותה שנה, זכה במקום הראשון בפסטיבל שירי הילדים מספר 14 עם השיר "ביחד", שהלחין למילים של ענת שרתוק-שרים, ועיבוד של אלדד שרים.
בשנת 1984 יצא במופע יחיד שגם תועד לאלבום, "תעודת זהות", בבית ליסין, המבוסס על חייו. את רוב שירי המופע, יורם טהרלב כתב. ביניהם: "קוראים לי אבי טולדנו", אשר היה מעין "היכרות" קומית איתו.
עוד באותה שנה יצא אלבומו "אני רק עובר", שבו נכלל הדואט עם חזה "אחרי החגים". מהאלבום הצליח שיר הנושא (מילים: ענת שרים, עיבוד: אלדד שרים), שדורג במקום ה-27 במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ד. בדצמבר אותה שנה התארח בפסטיבל שירי הילדים מספר 15 עם השיר "למה במכות", שהלחין למילים של אהוד מנור, ועיבוד של אורי קריב.
בקדם אירוויזיון בשנת 1985 התחרתה ירדנה ארזי עם שיר שהלחין לה טולדנו, "עוד נגיע", למילים של אהוד מנור ועיבוד של אלדד שרים. השיר זכה להצלחה והגיע למקום ה-3 בתחרות.
ב-1986 הלחין טולדנו לקדם האירוויזיון, בעבור חיים משה, את שירה של לאה לופנפלד "לחיים" (עיבוד: ננסי ברנדס). השיר זכה להצלחה, והגיע אף הוא למקום ה-3 בתחרות.
עוד ב-1986 יצא אלבומו של טולדנו "תרקדי את הלילה". שיר הנושא, שטולדנו כתב והלחין, לעיבוד דאנס של יזהר אשדות, זכה להצלחה רבה, ודורג במקום ה-10 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ו של רשת ג'. גם השיר "בכל הכוח" מהאלבום, שאת מילותיו כתב שמוליק קלוסקי, ועיבד ננסי ברנדס זכה להצלחה, ודורג במקום ה-17 במצעד השנתי.
בשנת 1987 השתתף במחזמר "עלובי החיים" בתיאטרון הקאמרי והוציא את תקליט השדרים "אל תעשו חשבון עליי", שעיבד קובי אושרת.
בסוף שנת 1988 הוציא את האלבום "ויקטור", שבו כתב לראשונה את מרבית מילות השירים, מלבד "הבמה לוהטת" ו"מאהבה אני נשבר" אותם כתב שמוליק קלוסקי. אלדד שרים עיבד את שירי האלבום.
במרץ 1989 ניסה את כוחו שוב בתחרות הקדם אירוויזיון עם השיר "דיינו" שהלחין, למילים של אהוד מנור, ועיבוד של ננסי ברנדס. השיר הגיע למקום השני בתחרות, 8 נקודות מתחת לשיר הזוכה "דרך המלך" של הצמד גילי וגלית.
ביוגרפיה > שנות התשעים

ב-1990 הוציא את האלבום "שר חנוך לוין", המורכב כולו מלחניו לשירים של חנוך לוין. אחדים מהם, כ"שחמט" ו"התעמלות בוקר", התפרסמו קודם לכן בלחנים אחרים. אילן וירצברג עיבד את כל שירי האלבום. באותה שנה גם צילם סרט תיעודי במרוקו על סיפור חייו, שנקרא "בית לבן". את הסרט ביים אמנון רובינשטיין, והוא שודר בערוץ הראשון.
לקדם אירוויזיון 1991 הלחין את "הבה נגילה גילה", שביצע בתחרות אורי פיינמן.
בשנת 1992 הוציא את האלבום "מרוקר", שהכיל ברובו גרסאות עבריות למנגינות מרוקאיות עממיות. את הטקסטים כתבו דודו ברק ואהוד מנור. ננסי ברנדס ודודי רוזנטל עיבדו את שירי האלבום, מלבד השיר "בית לבן", אותו עיבד אילן וירצברג וכתב טולדנו בעצמו.
בשנת 1993 יצא אלבום אוסף של טולדנו בשם "קול שירי". באלבום נכללה גרסה חדשה של טולדנו לשיר "זוהי יפו". אגב, זהו האוסף הראשון שלו שיצא על גבי פורמט CD.
באותה שנה השתתף בסרט "הירושה" של הבמאי אמנון רובינשטיין לצידם של אלון אבוטבול ויעל אבקסיס. טולדנו גם שר את שיר הנושא של הסרט, "אלך איתך", בדואט עם בתו טל.
בשנת 1998 יצא אלבום אוסף נוסף (וכפול) של טולדנו, "כל חיי".
ביוגרפיה > שנות האלפיים

בשנת 2000 יצא במופע יחיד שנקרא "קפה פריז".
בסוף 2002 הוציא אלבום בשם "פרחי הזמן", עם חידושים לקלאיסות של שירי ארץ ישראל היפה דוגמת: "העיר באפור", "שני שושנים", "מה אומרות עינייך", "פרח הלילך" ו"הורה ממטרה".
בסוף 2005 הוציא את האלבום "ברגוע". בין שירי האלבום "גדלת לי מהר מדי" המדבר על בנו של טולדנו שהתגייס, השיר "בלדה לגרוש" על מצבו המשפחתי החדש, "זה הכל בשמך", שמדבר על “ההרג שעושים כביכול בשם האלוהים”, וכן חידוש לשירו "מה חשוב היום". שלום אוחיון עיבד את מרבית שירי האלבום וירון בכר עיבד שניים.
בשנת 2008 הוציא את האלבום "את ואני והוא", שאותו הפיץ תחילה רק ברשת האינטרנט, ורק מאוחר יותר היה ניתן לקנייה בחנויות או באתרי מוזיקה ישראלית.
בשנת 2011 השתתף בתוכנית המציאות של ערוץ 24 "היכל התהילה", והודח תוכנית אחת לפני הגמר, אך חזר ב"גלגל הצלה". בתוכנית הגמר סיים טולדנו במקום הרביעי.
באמצע 2014 הוציא את האלבום "עירום" בו כתב והלחין את מרבית השירים. את שירי האלבום עיבדו: ירון בכר, שי בכר, אילן וירצברג, ראובן חיון, אסי סבג וציקי זנטי.-
בשנים 2020–2017 החל להשתתף בסדרת הטלוויזיה "שנות השמונים" של הזכיינית "רשת" בערוץ 2 בתור עמרן אסייג, אחיו של פרוספר אסייג. טולדנו המשיך לגלם את עמרן גם בשתי העונות הבאות של הסדרה, ששודרו ברשת 13.
בשנת 2022 שב לגלם את דמותו של עמרן אסייג בסדרת ההמשך של שנות השמונים שנקראת שנות ה-90.
חיים אישיים

בשנת 1971, נישא טולדנו לליאורה, והיה נשוי לה במשך 22 שנה עד לשנת 1993. לזוג שלושה ילדים, ובנו אורי, מנישואים אלה, הוא זמר ומפיק מוזיקלי הידוע בשם הבמה "Kayma".
ב-1998 נישא בשנית לחגית, אחותו של הזמר עופר לוי. השניים התגרשו בשנת 2014. לזוג שלושה ילדים, ובתו ליהי טולדנו, מנישואים אלה, השתתפה בתוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון" 2020 ויצאה לקריירת מוזיקלית ומשחק מקצועית.
טולדנו בזוגיות עם רונית, ומתגורר כיום בגן יבנה.
דיסקוגרפיה

אבי טולדנו עם דוד קריבושי ותזמורתו - 1968
אבי - 1969
מיטב שירי אבי טולדנו - 1970
בגן ערפילי - 1970
בשירי עמים - 1970
סתם בן אדם - 1974
זירת חיי - 1976
השירים היפים - 1977
לה בוהם - 1978
צלע - 1981
מפגשים - 1982
תעודת זהות - 1983
אני רק עובר - 1984
תרקדי את הלילה - 1986
ויקטור - 1988
שר חנוך לוין - 1990
מרוקר - 1992
קול שירי (אוסף) - 1993
כל חיי (אוסף כפול) - 1998
להיטי זהב (אוסף כפול) - 1998
פרחי הזמן - 2002
ברגוע - 2005
את אני והוא - 2008
עירום - 2014
לקריאה נוספת

אבי טולדנו: לחישות ברוח; הוצאת המחבר, 2021.
הערות שוליים

↑  שרית ישי לוי, עשיר? מה פתאום (עמ' 68–69, 76), חדשות, 22 באוקטובר 1993
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007273297405171  BnF: cb147784085 (data)  GND: 134540786  ISNI: 0000 0001 2144 6501  LCCN: n87134293  MusicBrainz: 21d634c2-d412-4c37-a718-79fd7ea83e2a  VIAF: 97376732   WorldCat (עם VIAF): 97376732
ספרה (סרט)

| --- | --- |
 מבוסס על:  Sphere 
 בימוי:  בארי לוינסון 
 הופק בידי:  מייקל קרייטון, בארי לוינסון 
 תסריט:  קורט וימר, פול אטנסיו 
 עריכה:  סטו לינדר 
 שחקנים ראשיים:  דסטין הופמן פיטר קויוטי קווין לטיפה יואי לואיס לייב שרייבר שרון סטון סמואל ל. ג'קסון ג'יימס פיקנס 
 מוזיקה:  אליוט גולדנטל 
 צילום:  אדם גרינברג 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  האחים וורנר, Baltimore Pictures 
 חברה מפיצה:  האחים וורנר, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 בפברואר 1998 
 משך הקרנה:  129 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט בלשי, סרט מבוסס יצירה ספרותית, סרט הרפתקאות, סרט מסע בזמן 
 מקום התרחשות:  אוקיאניה 
 הכנסות באתר מוג'ו:   sphere
 www.warnerbros.com/sphere
 דף הסרט ב־IMDb
 
ספרה (באנגלית: Sphere) הוא מותחן פנטזיה משנת 1998 בבימויו של בארי לוינסון על בסיס רומן בעל אותו שם מאת מייקל קרייטון.
רקע

הספר עליו מבוסס הסרט נקרא "Sphere" ויצא לאור בשנת 1987. הסיפור עוקב אחר נורמן ג'ונסון, פסיכולוג של חיל הים האמריקני, שמצטרף לצוות מדענים כדי לבחון חללית ממקור לא ידוע שהתגלתה בקרקעית האוקיינוס השקט. הרומן מתחיל כסיפור מדע בדיוני אך הופך במהרה למותחן פסיכולוגי ומתפתח לחקירת טבעו של הדמיון האנושי.
קרייטון החל לכתוב את הרומן בשנת 1967 כיצירה נלווית לרומן המתח "אנדרומדה". סיפור העלילה הראשוני שלו התחיל בכך שמדענים אמריקאים גילו חללית בת 300 שנה מתחת למים עם סימוני שבלונות באנגלית. עם זאת, מאוחר יותר הבין קרייטון שהוא "לא יודע לאן ללכת עם העלילה" ודחה את הספר עד למועד מאוחר יותר. לדבריו, הרעיון לעשות סיפור על קשר עם אינטליגנציה מעולה, נושא עתיק יומין, הוא שקשה מאוד לפתח אם עוצרים וחושבים על זה. רוב הכותבים מתחמקים מהנושא בכך שהם הופכים את החייזרים לבני אדם. גובהם 9 מטר עם שיניים קוצניות והם רוצים לאכול אותך. או שגובהם 3 מטר והם רוצים לחבק אותך. בשני המקרים זה אנושי... מה שיותר סביר במגע ראשון עם חוצן הוא שהחייזר כלל לא ייראה אנושי. אולי אפילו לא יהיה אפשר לראותו או לזהות אותו והתנהגותה תהיה בלתי מוסברת לחלוטין. הבעיה היא שקשה לחלום על סיפור שבמרכז יש משהו בלתי מוסבר, הוא טען.
תקציר העלילה

בקרקעית האוקיינוס השקט מתגלה חללית חוצנית. לצורך מחקרו מזמין הצבא מדענים: הפסיכולוג נורמן גודמן, הביולוגית בת הלפרין, הפיזיקאי תיאודור פילדינג והמתמטיקאי הארי אדמס. באזור הרחצה, בפיקודו של סרן הרולד בארנס, הצוות יורד לתחתית, לתחנת מים עמוקים.
לאחר שחדרו לחללית, מדענים מבינים שהיא אינה ממוצא זר, היא הגיעה מהעתיד, אולי דרך חור שחור. במרכז הספינה מגלים המדענים ספרה ענקית ואידיאלית שמכילה חומר לא ידוע. הארי מבין שזהו חומר חי ולילה אחד נופל לתוכה. במהרה הספרה באה במגע עם בני אדם. כשחברי הצוות מתחילים למות, המדענים מבינים שהספרה מסוגלת להעצים אנשים עם היכולת לממש את הפנטזיות והסיוטים שלהם.
בהתבסס על כך שלמחשב החללית חסר מידע על נסיעות בזמן, אדמס מסיק שכולם ימותו מבלי ליידע את השאר שמעל פני השטח באשר לטיב ממצאיהם. כשרק שלושה שורדים, הם מבינים כי שלושתם - הארי, בת ונורמן - באו במגע עם הספרה וצברו את היכולת לתרגם את מחשבותיהם למציאות.
שחקנים ודמויות

דסטין הופמן - נורמן גודמן
שרון סטון - אליזבת (בת) הלפרין
סמואל ל. ג'קסון - הארי אדמס
פיטר קויוטי - הרולד בארנס
לב שרייבר - פילדינג תיאודור
קווין לטיפה - אליס (טיני) פלטשר
יו לואיס - טייס מסוק
פסקול

את הפסקול לסרט כתב המלחין אליוט גולדנטל. אלבום הפסקול שיצא ב-24 בפברואר 1998 כלל את הרצועות הבאות:
Pandora’s Fanfare (1:17)
Main Titles (2:49)
Event Entry 6-21-43 (0:53)
The Gift (1:42)
Sphere Discovery (2:08)
Visit to a Wreckage (1:58)
Water Snake (2:36)
Terror Adagio (3:24)
Wave (3:18)
Fear Retrieval (3:48)
Andante (2:20)
Manifest Fire (3:48)
Manifest3 (3:47)
Their Beast Within (1:44)
עיבוד טלוויזיוני

באוגוסט 2020 נודע כי רשת HBO הזמינה מיוצרי וסטוורלד, ג'ונתן נולאן וליסה ג'וי סדרת טלוויזיה על בסיס ספרו של קרייטון, בהפקת חטיבת הטלוויזיה של האחים וורנר (Warner Bros. Television) עם רוברט דאוני ג'וניור כמפיק בפועל באמצעות חברת ההפקות שלו (Team Downey). יוצר הסדרה הוא דניס זה.
הערות שוליים

↑  Peter Gorner (1987-06-24). "An Author Of Pleasurable Fear - tribunedigital-chicagotribune". Articles.chicagotribune.com. נבדק ב-2015-10-18.
↑  ‘Sphere’ Drama Series Based On Book In Works At HBO From ‘Westworld’ Producers & Team Downey
אליזבת אולסן

| --- | --- |

אליזבת אולסן בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2019
 לידה:  16 בפברואר 1989 (בת 35) שרמן אוקס, לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית 
 שם במה:  Lizzie 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1993 
 מקום לימודים:  בית הספר לאמנויות ע"ש טיש  התיכון לאמנויות של מחוז לוס אנג'לס  תיכון קמפבל  בית ספר התיאטרון האמנותי של מוסקבה 
 פרופיל ב-IMDb
 
אליזבת צ'ייס "ליזי" אולסן (באנגלית: Elizabeth Chase "Lizzie" Olsen; נולדה ב-16 בפברואר 1989) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית המוכרת מגילום דמותה של מכשפת השני ביקום הקולנועי של מארוול.
ביוגרפיה

אולסן נולדה בשכונת שרמן אוקס, לוס אנג'לס שבארצות הברית, הוריה הם ג'רנט ודייוויד אולסן. גדלה לצד אחיותיה הגדולות מרי קייט ואשלי ואחיה הגדול טרנט.
אולסן החלה לשחק בגיל ארבע לצד אחיותיה הגדולות. לאחר מכן למדה משחק בבית הספר טיש לאומנויות באוניברסיטת ניו יורק וגם בבית הספר למשחק התיאטרון האטלנטי במנהטן.
קריירה

בשנת 2011 שיחקה אולסן בתפקיד הראשי הראשון בקריירה שלה במותחן העצמאי "מרתה מרסי מיי מרלין". באותה שנה, שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "על אהבה ואי הבנה".
ב-2013 הופיעה בסרטו של ספייק לי "שבעה צעדים".
בשנת 2014 שיחקה בסרט "גודזילה". מאותה שנה היא מגלמת את ונדה מקסימוף / מכשפת השני ביקום הקולנועי של מארוול בקולנוע ובטלוויזיה.
בשנת 2023 שיחקה בסדרה "אהבה ומוות" בתפקיד קנדי מונטגומרי. על תפקידה קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה.
חיים אישיים

אולסן מגדירה עצמה כאתאיסטית עוד מגיל 13, משום שהיא מאמינה ש"דת צריכה להיות אודות קהילה ולא משהו שצריך לקבוע את חירויות הנשים". קו הבגדים של אחיותיה "אליזבת וג'יימס" נקרא על שמה ועל אחיה הגדול.[דרוש מקור: בביוגרפיה שלה וגם בביוגרפיה של אחיותיה מרי קייט ואשלי אולסן מוזכר אח אחד בשם טרנט]
משנת 2011 עד ינואר 2015 אולסן הייתה בזוגיות עם השחקן בויד הולברוק. בשנת 2016 החלה לצאת עם המוזיקאי רובי ארנט. בשנת 2019 השניים התארסו ובשנת 2021 התחתנו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | מרתה מרסי מיי מרלין | מרתה |  |
| 2011 | בית שקט | שרה |  |
| 2011 | על אהבה ואי הבנה | זואי |  |
| 2012 | אורות אדומים | סאלי אוון |  |
| 2012 | מדעי הרוח | זיבי |  |
| 2013 | הרוג את יקיריך | אדי פארקר |  |
| 2013 | בחורות טובות | ג'רי פילדס |  |
| 2013 | בסתר | תרזה רקווין |  |
| 2013 | שבעה צעדים | מרי סבסטיאן / מאיה דוצ'ט |  |
| 2014 | קפטן אמריקה: חייל החורף | וונדה מקסימוף |  |
| 2014 | גודזילה | אלי ברודי |  |
| 2015 | הנוקמים: עידן אולטרון | וונדה מקסימוף |  |
| 2015 | ראיתי את האור | אודרי ויליאמס |  |
| 2016 | קפטן אמריקה: מלחמת האזרחים | וונדה מקסימוף |  |
| 2017 | אינגריד מאבדת את הצפון | טיילור סלואן |  |
| 2017 | רוחות קרות | ג'יין באנר |  |
| 2017 | קודאכרום | זואי קרן |  |
| 2018 | הנוקמים: מלחמת האינסוף | ונדה מקסימוף / מכשפת השני |  |
| 2019 | הנוקמים: סוף המשחק | ונדה מקסימוף / מכשפת השני |  |
| 2022 | דוקטור סטריינג' בממדי הטירוף | ונדה מקסימוף / מכשפת השני |  |
| 2023 | His Three Daughters | כריסטינה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018–2019 | Sorry for Your Loss (אנ') | לי שו | תפקיד ראשי (2 עונות); 20 פרקים גם מפיקה בפועל |
| 2021 | וונדה-ויז'ן | ונדה מקסימוף / מכשפת השני | תפקיד ראשי; 9 פרקים מועמדת פרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקנית ראשית במיני-סדרה או בסרט (אנ') (2021) |
| 2023 | אהבה ומוות | קנדי מונטגומרי | מיני-סדרה  מועמדת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה (2024) |
פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - הנפשה

| --- | --- |
 מיקום הטקס:  ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 תקופת הפרס:  2006–הווה (כ־19 שנים)
 www.goldenglobes.com
 
פרס גלובוס הזהב עבור הסרט הטוב ביותר - הנפשה הוענק בפעם הראשונה בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-64 בשנת 2007. זו הייתה הפעם הראשונה שפרסי גלובוס הזהב יצרו קטגוריה נפרדת עבור סרטי אנימציה מאז הקמתם. המועמדים מוכרזים בינואר וטקס הפרסים מתקיים מאוחר יותר באותו החודש. בתחילה, רק שלושה סרטים היו מועמדים לסרט האנימציה הטוב ביותר, בניגוד לחמישה מועמדים במרבית הפרסים האחרים. הסרט של אולפני פיקסאר, "מכוניות" היה הזוכה הראשון בפרס. פרס סרט האנימציה הטוב ביותר לאחר מכן ניתן לאולפני פיקסאר שבע פעמים: "רטטוי" קיבל את הפרס ב-2008, "וול-E" קיבל את הפרס ב-2009, "למעלה" קיבל את הפרס ב-2010, צעצוע של סיפור 3 זכה ב-2011, אמיצה זכה ב-2013, והקול בראש זכה ב-2016. ב-2012, מכוניות 2 הפסיד להרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן, ב2014, "בית ספר למפלצות" היה הראשון שלא זכה במועמדות וגם בשנת 2016, "הדינוזאור הטוב" הפסיד ל"הקול בראש". בשנת 2017, "מוצאים את דורי" גם לא זכה במועמדות. בשנת 2018 "קוקו" קיבל את הפרס. ובשנת 2019 "משפחת סופר על 2" הפסיד ל"ספיידרמן: ממד העכביש". איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד נותן חסות לטקס פרסי גלובוס הזהב משנת 1944.
סרטים באנגלית יכולים להיות מועמדים לקטגוריה אחת בלבד. לכן, סרטים המועמדים לקטגוריה זו אינם זכאים להיות מועמדים בסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי, או לסרט הטוב ביותר - דרמה אם הדיאלוג העיקרי שלהם הוא באנגלית. למרות זאת, סרטים המועמדים עבור הסרט הזר הטוב ביותר זכאים להתמודד בקטגוריה זו.
זוכים ומועמדים

ב-17 בנובמבר 2009, איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד הודיע שבטקס ה-67 של גלובוס הזהב, יהיו חמישה מועמדים עבור סרט האנימציה הטוב ביותר, שכן חברי האיגוד הצביעו בעד תיקון הכללים של הקטגוריה: סרטים זכאים חייבים להיות באורך סרט (70 דקות או יותר) עם לא יותר מ-25% פעולות חיות. אם פחות משמונה סרטי אנימציה יהיו זכאים למועמדות, הפרס לא יינתן, ובמקרה זה הסרטים יהיו זכאים למועמדות בפרס הסרט הטוב ביותר. אם פחות מ-12 סרטי אנימציה יהיו זכאים למועמדות, הקטגוריה תהיה מוגבלת לשלוש מועמדויות לשנה.
הערות:
הזוכה בכל שנה מוצג ברקע זהוב.
"†" מציין סרט שזכה בפרס האוסקר.
"‡" מציין סרט שהיה מועמד לפרס אוסקר.
"§" מציין זוכה בגלובוס הזהב שלא היה מועמד אפילו עבור פרס האוסקר בקטגוריה זו.
ראו גם

פרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר
הערות שוליים

↑  Lisa Respers France, See who won at the Golden Globe Awards, CNN, ‏2025-01-06 (באנגלית)
| פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - הנפשה |
| --- | --- | --- |
| העשור הראשון של המאה ה-21 | מכוניות (2006) • רטטוי (2007) • וול-E ‏(2008) • למעלה (2009) • צעצוע של סיפור 3 (2010) |  |
| העשור השני של המאה ה-21 | הרפתקאות טינטין: תעלומת החד-קרן (2011) • אמיצה (2012) • לשבור את הקרח (2013) • הדרקון הראשון שלי 2 (2014) • הקול בראש (2015) • זוטרופוליס (2016) • קוקו (2017) • ספיידרמן: ממד העכביש (2018) • מיסטר לינק (2019) |  |
| העשור השלישי של המאה ה-21 | נשמה (2020) • אנקאנטו (2021) • גיירמו דל טורו מציג: פינוקיו (2022) • הילד והאנפה (2023) ‏•‏‏ עם הזרם (2024) |  |
| פרס גלובוס הזהב |
| --- | --- | --- |
| פרסי קולנוע | הסרט הטוב ביותר - דרמה • הסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי • הסרט הטוב ביותר - הנפשה • השחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה • השחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי • השחקן הטוב ביותר - סרט דרמה • השחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי • שחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע • שחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע • הבימוי הטוב ביותר • התסריט הטוב ביותר • הפסקול הטוב ביותר • השיר המקורי הטוב ביותר • הסרט הזר הטוב ביותר |  |
| פרסי טלוויזיה | סדרת הדרמה הטובה ביותר • סדרת הקומדיה או הסדרה המוזיקלית הטובה ביותר • מיני-סדרה או סרט טלוויזיה הטוב ביותר • השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה • השחקנית הטובה ביותר בסדרת קומדיה או סדרה מוזיקלית • השחקנית הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה • השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה  • השחקן הטוב ביותר בסדרת קומדיה או סדרה מוזיקלית  • השחקן הטוב ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה  • שחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני-סדרה או סרט טלוויזיה  • שחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת טלוויזיה, מיני-סדרה או סרט טלוויזיה |  |
| טקסים | 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
| מיוחדים | פרס ססיל ב. דה-מיל למפעל חיים בתעשיית הקולנוע • פרס קרול ברנט למפעל חיים בתעשיית הטלוויזיה • מיס גלובוס הזהב • איגוד העיתונאים הזרים בהוליווד |  |
מחוננות

מחוננות היא יכולת אנושית שמתבטאת במצוינות. ישנן מספר הגדרות המשתנות בין מדינות או בין חוקרים שונים. רוב ההגדרות מתבססות על מדדים גבוהים של חשיבה, הבנה וסקרנות. מנת המשכל (IQ) של מחוננים גבוהה בהרבה מהממוצע בקרב כלל אוכלוסיית בני גילם. מחוננות מוזכרת בדרך כלל בהקשר של ילדים או נוער.
היסטוריה

לואיס טרמן היה הראשון שערך מחקר מדעי בנושא מחוננים. משנת 1925 הוא עקב אחרי קבוצה של כ-1,500 ילדים בקליפורניה, שמבחני מנת משכל מצאו אצלם IQ שבין 135 ל-196. טרמן וצוותו עקבו אחריהם במהלך 50 שנה, וכתבו דו"חות מפורטים בהם נבחנו ביצועיהם במספר קטגוריות החל בילדותם ועד לזקנתם. ממחקרו התברר, כי הקבוצה הזו הגיעה לרמת הישגים יוצאת דופן בתחומים רבים (הישגים בתחום המחקר, בפרסום הישגים יוצאי דופן ותפוקות גבוהות בתחום פרסומים מקצועיים).
הגדרות

איגוד הפסיכולוגים האמריקני מתייחס בעיקר לפוטנציאל. לאחר מכן, נמדדים הישגים וכישרון מפותח המתבטאים בהצטיינות.
בשנת 1991 פרסמה קבוצת קולומבוס הגדרה למחוננות שהיא יכולת קוגניטיבית גבוהה השונה באופן בולט מהנורמה. התפתחות של מחוננים נוטה להתפתח באופן אסינכרוני כלומר אין הלימה בין הגיל והפיזיות לצמיחה השכלית, כך גם עם תפקוד קוגניטיבי, חברתי ורגשי.
שכיחות

שכיחות באבחנה במחוננות נובעת בין היתר מהגדרתה.
בארצות הברית מחוננות נקבעת בדרך כלל על פי מנת המשכל, אשר מתפלגת בצורה נורמלית באוכלוסייה הכללית. הגורם המשפיע הוא בחירת ציון ה-IQ שממנו והלאה אדם מסוים יחשב כמחונן. הקריטריון למחונן הוא ציון 130, ומשמעו ש-3% מהאנשים נחשבים למחוננים.
מאפיינים

מחוננים רבים מתאפיינים בזיכרון גבוה לטווח הארוך, סקרנות ורצון לדעת ולהתנסות, חשיבה מהירה ופתרון בעיות מהיר, והעדפה לפתור בעיות מורכבות יותר. רבים מבטאים מוטיבציה גבוהה, ומשקיעים מאמץ כאשר ניצב בפניהם אתגר. לרבים יש דמיון מפותח המתבטא בכישורים יצירתיים ואמנותיים. מאפיינים אלו הם תוצאה של רמת האינטליגנציה הגבוהה וכן יכולת לקשר בין ידע קודם לידע חדש.
מקובל לחשוב שהצרכים הרגשיים והבעיות החברתיות של ילדים מחוננים הם כשל שאר הילדים בני גילם. עם זאת, ישנם מספר מתאמים סטטיסטיים לקשיים אשר אותם ילדים חשופים להם יותר; חלקם נובעים מהיכולות הקוגניטיביות של הילד, וחלקם מיחסי הגומלין שלו עם הסביבה.
זיהוי מחוננות

קיימות שתי גישות עיקריות להתמודדות עם הגדרת המחוננות: הגישה האיכותית והגישה הכמותית.
בגישה הכמותית מניחים כי קיימים הבדלים תפקודיים של אוכלוסיית המחוננים ביחס לרוב בני האדם כך שכישורים מסוימים מפותחים באופן בולט משאר בני גילם. בגישה האיכותית נבחנת יכולת תפקוד הכוללת שילוב של יכולות קוגניטיביות גבוהות בשילוב יכולות רגשיות בהקשר חברתי היוצרת נקודת מבט שונה על הסביבה ותפקוד שונה באיכותו. הנטייה הרווחת היא להגדיר את המחוננות באמצעות הגישה הכמותית.
ילדים מחוננים יגלו לרוב יכולת אינטלקטואלית כללית הכוללת; זיכרון, הבעה עצמית וכושר חשיבה, כישורי למידה גבוהים; ידע, גילוי עניין מוגבר בתחום מסוים, יכולת מתמטית גבוהה וקריאה / כתיבה מוקדמת (ללא הקניה או לימוד). תכונות נוספות המאפיינות מחוננים הן מוטיבציה גבוהה ויצירתיות.
מלקולם גלדוול מבקר את שיטת מיון המחוננים כיום. לטענתו המחוננים שנבחרים אינם בהכרח מחוננים אלא פשוט בשלים יותר. נקודה זו הוצגה בספרו מצוינים שהיה לרב-מכר. הספר מתחיל במחקר של גלדוול עם השאלה מדוע מספר לא פרופורציונלי של שחקני ההוקי הטובים ביותר בקנדה נולדים בחודשים הראשונים של השנה הקלנדרית. התשובה, הוא מציין, היא מפני שהקבוצות בליגות הנוער בהוקי בקנדה קובעות את הקבלה לפי שנה קלנדרית (ילדים שנולדו ב-1 בינואר משחקים בליגה יחד עם אלו שנולדו ב-31 בדצמבר באותה שנה). ילדים שנולדו בתחילת השנה הם גדולים יותר ובעלי בשלות רבה יותר מאשר המתחרים הצעירים שלהם ולכן הם מזוהים לעיתים קרובות כספורטאים טובים יותר, מה שמוביל לאימון נוסף שגורם לכך שהם ישתפרו עוד יותר מה שגורם לסבירות גבוהה יותר להתקבל לקבוצות הטובות בהוקי שם הם ישתפרו יותר וחוזר חלילה. הנקודה היא שבעוד בהתחלה הילדים לא היו טובים יותר אלא רק בשלים יותר כתוצאה מהאימונים הם נהייו באמת טובים יותר (מה שיוצר סוג של נבואה המגשימה את עצמה). תופעה זו, שבה "העשירים מתעשרים והעניים נהיים עניים יותר", גלדוול מכנה "יתרון מצטבר של גלדוול". גלדוול מציע שמיון המחוננים יערך בגיל מאוחר יותר כדי שהשפעות השוני בגילאים יהיו קטנות ככל האפשר.
לדברי ד"ר צבי סבר, איראן נמצאת במקום הראשון בעולם באיתור, קידום וטיפוח מחוננים.
זיהוי מחוננות > קושי לאתר בעיות נוספות

ישנם מצבים רבים אשר עשויים לפגוע בתפקודו או איכות חייו של האדם ולהתקיים במקביל למחוננות. למשל פגיעה בתפקודים ניהוליים. האדם המחונן יכול לנסות ולהצליח להתגבר על קשיים שונים בחייו באופן יעיל על ידי שימוש באינטליגנציה הגבוהה שלו. יש בכך בעייתיות כאשר המחוננות מסתירה קושי מסוים ובכך מונעת את איתורו ואת הטיפול בו.
לדוגמה, בהקשר של לקויות למידה או הפרעת קשב - ככל שיכולותיו השכליות של האדם גבוהות יותר, כך הוא נמצא בסיכון יתר לאי-גילויה של הלקות ולהתחלה מאוחרת של הטיפול בה, לעיתים מאוחרת הרבה יותר מדי. למעשה, ייתכן גם מצב שבו לאדם מסוים יהיה שילוב משולש של מחוננות, ליקוי למידה והפרעת קשב.
היכולת של מחוננות להסתיר קשיים בתחומים אחרים נובעת בין היתר מכך שליקוי שבדרך כלל מקושר לפתולוגיה יכול להקנות יתרון בתחום היצירתיות בנוכחותן של יכולות קוגניטיביות אחרות, כמו אינטליגנציה.
למשל - מנת משכל גבוהה יכולה לשמש כגורם ממתן ומועיל עבור הנמכה בעכבה סמויה ובכך לשנות את הביטוי שלה מפגיעה בקשב להגברת היכולת היצירתית.
היחס בין מחוננות ללקות פועל באופן הדדי בשני הכיוונים. קיימים גם מקרים רבים בהם לקות מטשטשת את המחוננות. לכן יש לאתר מחוננות גם בקרב אנשים בעלי לקויות בתחומים שונים (פסיכולוגי, נוירולוגי, פיזי, חברתי או משפחתי).