stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גזרת סנדל המסומר
רקע

על אודות הרקע לתקנת חכמים זו ישנן גרסאות שונות, שנמסרו בדור הראשון והשני לאמוראי בבל. גרסה אחת מסר שמואל: ”שלופי הגזרה היו, והיו נחבאין במערה ואמרו הנכנס יכנס והיוצא אל יצא” (- ניתן להיכנס למערה, אך לא לצאת ממנה, שמא יראו האויבים אדם היוצא ממערה זו ויבאו להרוג את הנחבאים בה). ”נהפך סנדלו של אחד מהן” (- אחד מאלו שנכנסו למערה, נעל בטעות את סנדליו הפוכים, כך שנראה היה על עקבות העפר כאילו אדם יצא מהמערה) ”כסבורין הם אחד מהן יצא, וראוהו אויבים ועכשיו באין עליהן, דחקו זה בזה והרגו זה את זה יותר ממה שהרגו בהם אויבים”. גרסה שונה מסרו אמוראים אחרים:
רבי אילעאי בן אלעזר אומר במערה היו יושבין ושמעו קול מעל גבי המערה, כסבורין היו שבאו עליהם אויבים, דחקו זה בזה והרגו זה את זה יותר ממה שהרגו בהן אויבים
רמי בר יחזקאל אמר בבית הכנסת היו יושבין ושמעו קול מאחורי בהכ"נ כסבורין היו שבאו עליהם אויבים דחקו זה בזה והרגו זה את זה יותר ממה שהרגו בהן אויבים
נוסח התקנה שווה: באותה שעה אמרו אל יצא אדם בסנדל המסומר.
בקשר המעשה לסנדל המסומר בדווקא נחלקו הראשונים: רש"י מפרש שהם הרגו זה את זה על ידי שנדחפו ודחפו זה את זה והמסמרים שבסנדל נתחבו בחבריהם וגרמו למותם, ולפי התוספות הדחיפות עצמם בין האנשים שהיו במקום, גרמו למותם ללא קשר למסמרים שהיו נעוצים בנעליהם, והקשר לסנדל המסומר הוא צדדי: במעשה הראשון, שראו את הסנדל הפוך, היה זה רק מפני שהוא היה מסומר ולכן היו הפסיעות ניכרות, ובמעשה ששמעו קול מעל המערה או בית הכנסת, הסיבה ששמעו קול היה רק מפני שהסנדל היה מסומר והשמיע קול.
בתלמוד הירושלמי קיימת גרסה אחרת לטעם גזירת סנדל המסומר. דעה אחת אומרת שקול ההילוך בסנדל המסומר גרם לפחד שגרם לנשים להפיל את עוברן, ויש שגרסו כי מראה המסמרים המשוננים הפיל פחד על הנשים שהפילו את עוברן. החילוק בין שני הטעמים הוא בסנדל שאין חוד המסמר שבראשו יוצא מהסנדל וגורם לפחד.
חוקרי התלמוד מביאים את המובא בספרי הראשונים ובספרי ההיסטוריה, כי בימיהם היה דרך החיילים הרומיים ללכת בסנדל מסומר, ומכאן הפחד הגדול שנפל על היהודים כאשר ראו עקבות סנדל המסומר כך גם במדרש רבה: "אמר רבי יוחנן, בשעת השמד היו הפולחין לובשין סנדלים מסומרים והיו עושין רושם בארץ". לפי זה מסביר גם הרב חנוך ארנטרוי את הסיבה לפחד הגדול שנפל על הנשים כאשר ראו את חודו של הסנדל המסומר שרמז על בואו של החייל הרומאי.
הימים בהם נאסר סנדל המסומר

קיימת מחלוקת תנאים, בכל תקנה שנתקנה עקב מעשה מסוים וחד פעמי, האם אסרו כליל את האופן שבו קרתה תקלה, שכן חכמים הבינו כי אופן מסוים זה הוא אכן מועד לתקלות חמורות מעין אלו, או שתקנות חכמים אלו נתקנו רק באותו אופן בדיוק שהייתה הגזירה. מחלוקת דומה היא גם באיסור לטלטל מי חטאת בספינה, משום מעשה שהיה שנמצאו מי החטאת טמאים, שנחלקו החכמים האם אסרו רק בירדן ובספינה - כמו אותו מעשה עצמו, או בכל הנהרות.
לפי הדעה הראשונה, מכיוון שהבעיה באותה שעת הגזירה הייתה בעקבות הכמות הרבה של האנשים שהיו במקום אחד - במערה ובבית הכנסת - כדי להתפלל שדחקו זה את זה, כנהוג בשבת שכל היהודים גם אלו שאינם באים באמצע השבוע לבית הכנסת מפאת טורח הפרנסה באים ביום זה לבית הכנסת, ועל כן אסרו שבכל זמן שנקבצים יחד, ומדובר ביום שאסור בעשיית מלאכה, שהוא הגורם להתקבצות זו (להוציא תענית ציבור) אסור.
בנידון זה, אפילו לפי דעת רבי חנינא בן עקיבא שהתקנות תוקנו רק באותו אופן בדיוק בו התרחשה התקלה, מכל מקום איסור סנדל המסומר אינו נאמר רק על שבת אלא גם על יום טוב, מכיוון שהוא נחשב ליום שווה במהותו לשבת והוא דומה לו ברוב ההלכות - ”אין בין יום טוב לשבת אלא אוכל נפש בלבד”, אך לא בתענית ציבור.
הימים בהם נאסר סנדל המסומר > גדר התקנה

האיסור הוא שלא לצאת בסנדל המסומר, לא רק לרשות הרבים, אלא אפילו שלא לטייל בו מחדר לחדר וממיטה למיטה בבית. נחלקו התנאים האם קיים איסור לטלטל את הסנדל לצורך גופו כמוקצה מחמת איסור, או שחמור יותר, רבי אלעזר ברבי שמעון אוסר מכיוון שבאה תקלה על ידו.
סנדלים שונים > סנדל העשוי לנוי

חכמי האמוראים קבעו, כי סנדל המסומר נחשב לכזה רק אם המסמרים שבו הם חלק בלתי נפרד מהמנעל, והם עשויים לחזק אותו, אך לכאלו העשויים לנוי בלבד. בגדר המדויק המפריד בין סנדל המסומר לסנדל שיש בו מסמרים לנוי נחלקו החכמים:
בדור התנאים היו שלוש דעות: דעתו של רבי נהוראי שקבע כי חמישה מסמרים הם סבירים אך שבעה אסורים, דעתו של רבי נתן שסבר שגם שבעה מסמרים הם מספר סביר לנוי, ודעתו של רבי יהודה הנשיא שהרחיב את המספר לשלושה עשר מסמרים.
בדור הראשון לאמוראי ארץ ישראל, נחלקו החכמים במחלוקת זו: לפי רבי יוחנן עד חמש בכל נעל (ועד בכלל), נחשבים המסמרים כעומדים לנוי. לפי רבי חנינא, גם שבע בכל נעל, נחשבים עדיין כאילו מפארים את הנעל ואינם עשויים לחזקו. רבי יוחנן הסביר את המחלוקת ביניהם לתלמידו רב שמן בר אבא, שהוא - רבי יוחנן - סובר שסביר לתקוע חמישה מסמרים בנעל ליופי, שתים מכל צד ואחד ברצועות הנעל, והסביר שלפי שיטתו של עמיתו רבי יוחנן, גם שלוש מכל צד ואחד באמצע, הוא נוהג סביר. הלכה למעשה, נהגו תלמידיו של רבי יוחנן כרבם ותלמידיו של רבי חנינא כרבם. לפסקו של רבי חנינא הצטרף רבי אמי או רב אסי שהורה כי עד שבעה נחשבים המסמרים כעשויים לנוי.
מסופר, כי רבי חייא שפסיקותיו היו מקלים יותר, אמר, כי לולי קראו לו בבלאי שרי איסורי היה מתיר לטלטל סנדל המסומר, אפילו אם יש בו עשרים וארבעה מסמרים (לפי גרסת ישיבת פומבדיתא) או עשרים ושניים (לפי גרסת ישיבת סורא).
סנדלים שונים > ההבדל בין סנדל למנעל

בתלמוד מסופר כי רצען אחד שאל את רב אמי האם מותר לתפור סנדל שקבעו בתוכו חתיכת עור, על מנת ללכת בו בשבת, ורב אמי השיב כי מקובל מרבותיו שמותר הדבר (אף על פי שאינו מבין למה). רב אשי תלמידו הסביר כי כאשר יש מבפנים חתיכת עור, החוצה הכלי נחשב למנעל כיוון שעיקרו עור, ולא לסנדל שהוא רק כזה העשוי מעץ.
סנדלים שונים > סנדל העשוי בצורה אחרת

מכיוון שתקנות אלו תוקנו, כמוזכר, רק באותו אופן בדיוק כמו שבעת הגזירה, קבעו החכמים רבי אבא בר אבינא ורבי יוסי ברבי חנינא כי מותר לנושאו אם המסמרים נתחבו בתוכו בצורה שונה, כאשר למסמר אחד יש שני ראשין חדין וכפופין שננעצים בעץ.
כמו כן סנדל שלא נעשה לנוי, אם נשרו בו רוב מסמרותיו בצורה שניכר שהיו בו מסמרים רבים והם נפלו מותר לטלטלו. אם המסמרים נפלו בצורה שלא ניתן להבחין בחסרונם, אסור לטלטלו אלא אם נותרו בו רק ארבעה או חמישה.
אזכור דין הסנדל אצל אוריגנס

דין הסנדל המסומר נזכר אצל אוריגנס, מאבות הכנסייה שפעלו בארץ ישראל באמצע המאה ה-3, כדוגמה להלכות דקדקניות חסרות הגיון של רבני היהודים. אלא שאוריגנס לא הבין את ההלכה או שיבש אותה או סילף אותה, שכן הוא מציין שמותר ללכת בסנדל מסומר בשבת, אך אסור ללכת בסנדל שאינו מסומר.
לקריאה נוספת

יובל שחר, "איסור הסנדל המסומר – למקרה ההיסטורי של הלכה אחת", בתוך: עמוס קלונר ויגאל טפר (עורכים), מערכות המסתור בשפלת יהודה, תל אביב תשמ"ז, עמ' 395–404.
חנן אשל, "סנדלים מסומרים במקורות היהודיים, וממצא חדש ממערה בכתף יריחו", ציון נג [ב] (תשמ"ח), עמ' 191–198. (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
חנן אשל, "סנדלים ממוסמרים במקורות היהודיים והממצא ממערות המפלט", בתוך: חנן אשל ודוד עמית (עורכים), מערות המפלט מתקופת מרד בר-כוכבא, תל אביב תשנ"ט, עמ' 225–231.
זאב ספראי, "תופעת המסתור כפי שהיא משתקפת במסורת חז"ל", בתוך: אהרן טבגר, זהר עמר, מרים ביליג (עורכים), במעבה ההר: מחקרי הר אפרים ובנימין, א, תשע"ב (2011), סנדל מסומר, עמ' 35–39.
הערות שוליים

↑  המהרש"ל והמהר"ם בשיטת התוספות
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ו', הלכה ב'
↑  ראו מאמרו של הרב חנוך ארנטרוי.
↑  דברים רבה, הוצאת ליברמן עמ' 18
↑  תלמוד בבלי, מסכת יבמות, דף קט"ז, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף כ"ג, עמוד א'.
↑  עיפה, בשבת ס ב "אתון תלמידי דרבי יוחנן.. אנן נעביד כרבי חנינא
↑  לפי רבינו חננאל.
↑  לפי היעב"ץ
↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף י"ט, עמוד ב', ורש"י בשבת ס ב.
↑  זאב ספראי, "תופעת המסתור כפי שהיא משתקפת במסורת חז"ל", בתוך: אהרן טבגר, זהר עמר, מרים ביליג (עורכים), במעבה ההר: מחקרי הר אפרים ובנימין, תשע"ב (2011), עמ' 38. ראו: Origen, De Principiis, IV, 1, 17.
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
שטח גלילי

אתר חירייה, המצוי בשטח גלילי
שטח גלילי הוא אזור שאינו מצוי בתחום שיפוטה של שום רשות מקומית.
בדרך כלל, שטחים גליליים מצויים באזורים שלא מתגוררים בהם תושבים, אך בחלקם יש כפרים בלתי מוכרים או מבני מגורים בודדים.
בישראל

השטחים הגליליים נוצרו כתוצאה משתי סיבות עיקריות:
חוסר בהירות וטעויות בפירוש המפות שהותירו אחריהם הבריטים, ושלא תוקנו מעולם.
קביעה מכוונת, כפי שנעשה לגבי מתקנים מסוימים של חברת החשמל, מקוה ישראל, נמל התעופה בן-גוריון, בעבר בתי הזיקוק, ועוד; בדרך כלל, קביעה מכוונת כזו נקבעה כדי להבטיח כביכול את פעילותו התקינה של מתקן בעל חשיבות לאומית, מבלי ששיקולים מקומיים ישפיעו עליו.
מאחר שאין שלטון מקומי בשטח הגלילי, מצד אחד אין גוף שבסמכותו להתקין ולאכוף חוקי עזר או להטיל תשלום ארנונה, ומצד שני אין מי שמספק שירותים לתושבים ולבתי העסק המצויים בו. ההסדרה היחידה של שטחים גליליים בחקיקה ראשית מצויה בחוק התכנון והבנייה, שבו נקבע כי המוסד התכנוני המוסמך בשטח הגלילי הוא הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. רישוי עסקים מתבצע בפועל על ידי משרד הפנים.
מאז שנות ה-90 המגמה הרווחת במשרד הפנים היא לפעול לסיפוחם של שטחים גליליים לרשויות מקומיות. כך, למשל, סופחה רמת בקע לבאר שבע ובתי הזיקוק סופחו לחיפה.
בהצעת חוק העיריות, שיזם משרד הפנים, הוצע להסדיר בשטחים הגליליים תחומים מוניציפליים נוספים, באמצעות הממונים על המחוזות במשרד הפנים או רשויות מקומיות הגובלות בשטח הגלילי.
מלבד נמל התעופה בן-גוריון, מצויים בשטחים גליליים גם מפעלי התעשייה האווירית, פארק הכרמל, מתקני השפד"ן, מקווה ישראל, פארק אריאל שרון, וכן בסיסים שונים של צה"ל, ובהם חלק ניכר מבסיס צריפין ובעבר גם בסיס חיל האוויר לוד, לפני שנסגר.
השטח הגלילי הגדול ביותר בישראל נמצא ב"אזור הסייג" שבו רוכזו בשנות ה-50 הבדואים בנגב, ונמצא בין באר שבע, דימונה וערד. בגלל היעדר שלטון מקומי באזור, כל הבנייה הבדואית בו היא בלתי חוקית, והיישובים שבשטח הם בלתי מוכרים. עם השנים הוקמו עיירות בדואיות בחלק מהשטח ביוזמת המדינה, וחלק מהיישובים הבלתי מוכרים קיבלו מעמד רשמי במסגרת המועצה האזורית אבו בסמה.
בארצות הברית > אזורים אינסולריים

מדובר באזורים שהם טריטוריה של ארצות הברית אך אינם מהווים חלק מ-50 מדינות ארצות הברית.
אזורים אלה הם בדרך כלל אזורים התלויים בארצות הברית. אזרחי האזורים הם אזרחי ארצות הברית, אולם פטורים מתשלום מיסים למערכת הפדרלית, ואינם יכולים להצביע בבחירות לנשיאות ארצות הברית או לקונגרס (בית הנבחרים של ארצות הברית).
פרטים נוספים בערך אזורים מבודדים (ארצות הברית).
בהקשר של האזורים המבודדים של ארצות הברית, המילה "לא מאוגדת" מתייחסת לטריטוריות שבהן הקונגרס של ארצות הברית קבע שרק חלקים נבחרים של חוקת ארצות הברית חלים עליהם ושלא שולבו רשמית בארצות הברית. נכון לעכשיו, חמשת אזורי הבידוד הגדולים של ארצות הברית הבלתי מאוגדים הם סמואה האמריקאית, גואם, איי מריאנה הצפוניים, פוארטו ריקו ואיי הבתולה של ארצות הברית. אזורים מבודדים לא מאוגדים יכולים להיות מסופחים לאומה אחרת או לקבל עצמאות. לארצות הברית יש אזור אינסולרי בלתי מאוגד אחד, אטול פלמירה. ההתאגדות שם נחשבת כתמידית על ידי הממשל הפדרלי של ארצות הברית; לאחר התאגדותו, לא ניתן לפרק את השטח. האיים הקטנים המרוחקים של ארצות הברית ללא אוכלוסייה אזרחית קבועה(אנ') הם "לא מאורגנים" במובן זה שאין להם ממשל מקומי, והם מנוהלים על ידי המשרד לענייני אינסולר(אנ'). סמואה האמריקנית המאוכלסת היא "לא מאורגנת" במובן זה שהקונגרס לא העביר חוק אורגני, אבל יש לה חוקה ורשות מחוקקת ורשות מבצעת טריטוריאלית שנבחרה מקומית.
בארצות הברית > שטחים מאוכלסים

אזורים לא מאוגדים עם אוכלוסיות קבועות בארצות הברית מוגדרים על ידי המכון הגאולוגי של ארצות הברית כ"מקומות מאוכלסים". מדובר במקום או אזור עם מבנים מקובצים או מפוזרים ואוכלוסייה אנושית קבועה, ללא גבולות חוקיים ורשמיים. לדוגמה, סנדסטון (וירג'יניה המערבית).
בארצות הברית > סוגיות נוספות הקשורות לערך זה בארצות הברית

לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית - קהילה לא מאוגדת עשויה להיות חלק ממקום ייעודי למפקד אוכלוסין - CDP-Census-designated place(אנ') המונח CDP מכוון לאזור המוגדר על ידי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית למטרות סטטיסטיות בלבד. זהו אזור מאוכלס שכולל בדרך כלל קהילה אחת המיועדת רשמית לסקר, אך כיום לא מאוגדת שעבורה נקרא ה-CDP, בתוספת אזור כפרי מיושב מסביב בממדים שונים, ולעיתים גם קהילות קטנות יותר לא מאוגדות.
משלוח דואר בארצות הברית - קהילות לא מאוגדות רבות מוכרות גם כשמות מקומות מקובלים לשימוש בכתובות דואר על ידי שירות הדואר של ארצות הברית. אכן, לחלקן יש סניפים משלהן, ו-לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית משתמשת בשמות של כמה קהילות לא מאוגדות כמקום ייעודי למפקד אוכלוסין (CDP) שעבורם הוא מציג טבלאות של נתוני מפקד.
קנדה

בקנדה, בהתאם לפרובינציה, יישוב לא מאוגד הוא כזה שאין לו מועצה עירונית השולטת אך ורק על היישוב. זה בדרך כלל, אבל לא תמיד, חלק משלטון עירוני גדול יותר. אלה נעים בין כפרים קטנים לאזורים עירוניים גדולים הדומים בגודלם לעיירה או לעיר.
באלברטה, קהילות לא מאוגדות יכולות להיות מסווגות ככפר או מקום (Hamlet)(אנ'), יישוב(אנ') או עיירה(אנ'). המלט היא קהילה בלתי מאוגדת שניתן להגדיר על ידי מועצת המחוז העירוני או העירייה המתמחה בתחומיהן, או על ידי שר העניינים העירוניים בגבולות מחוז.
בקולומביה הבריטית, התנחלויות לא מאוגדות שוכנות מחוץ לגבולות המוניציפליים לחלוטין, ומנוהלות ישירות על ידי ממשלות אזוריות/מחוזיות בדומה לשיטה האמריקאית.
התנחלויות לא מאוגדות עם אוכלוסייה בין 100 ל-1,000 תושבים, עשויים לקבל מעמד של מקום ייעודי בנתוני מפקד האוכלוסין הקנדי.
בפרובינציות מסוימות, שטחים גדולים של שממה לא מפותחת, או מדינה כפרית, הם אזורים לא מאורגנים הנופלים ישירות לתחום השיפוט הפרובינציאלי. לחלק מההתנחלויות הבלתי מאוגדות באזורים לא מאורגנים כאלה, ייתכן שיש סוגים מסוימים של שירותים עירוניים המסופקים להם על ידי סוכנות מעין-ממשלתית כמו מועצת שירותים מקומית באונטריו. בניו ברונסוויק, שבה מתגוררת אוכלוסייה משמעותית במחוז שירות מקומי, ענייני מיסוי ושירותים עשויים להגיע ישירות מהפרובינציה.
אוסטרליה

בניגוד למדינות רבות אחרות, לאוסטרליה יש רק רמה אחת של שלטון מקומי מיד מתחת לממשלות מדינתיות וטריטוריאליות(אנ'). אזור שלטון מקומי (LGA) מכיל לעיתים קרובות מספר ערים ואפילו מטרופולינים שלמים. לפיכך, מלבד אזורים מיושבים מאוד ומעט מקרים ייחודיים אחרים, כמעט כל אוסטרליה היא חלק מ-LGA כלשהו. אזורים לא מאוגדים נמצאים לעיתים קרובות במקומות מרוחקים, מכסים שטחים נרחבים או בעלי אוכלוסיות קטנות מאוד.
כתובות דואר באזורים לא מאוגדים, כמו בחלקים אחרים של אוסטרליה, משתמשות בדרך כלל בשמות הפרברים או היישובים שבשימוש המדינה או הממשל הטריטוריאלי הרלוונטי. לפיכך, אי בהירות לגבי כתובות קיימת רק לעיתים רחוקות באזורים לא מאוגדים.
גרמניה

מכיוון שלגרמניה אין רמה מנהלית הדומה לעיירות של מדינות אחרות, רובה המכריע של המדינה, קרוב ל-99%, מאורגן בעיריות (בגרמנית: Gemeinde, ברבים Gemeinden), המורכבות לרוב ממספר התנחלויות שאינן נחשבות לעיריות. מכיוון שליישובים אלה אין מועצה משלהם, בדרך כלל ממונה אורטסבורסטהר או אורטסבורסטהרין (יו"ר/יו"ר הכפר) על ידי מועצת העירייה הקרובה, למעט בכפרים הקטנים ביותר.
בשנת 2000, מספר השטחים הלא מאוגדים בגרמניה, הנקראים Gemeindefreie Gebiete (אזורים ללא עירייה) או יחיד Gemeindefreies Gebiet, היה 295 עם שטח כולל של 4,890 קמ"ר, וכ-1.4% משטחה. עם זאת, לרוב מדובר באזורים לא מאוכלסים כמו יערות, אגמים וסביבתם, אזורי אימונים צבאיים וכדומה.
נכון ל-31 בדצמבר 2007, היו לגרמניה 248 אזורים לא מאוכלסים (מתוכם 214 ממוקמים בבוואריה), שאינם שייכים לאף עירייה, המורכבים בעיקר מאזורים מיוערים, אגמים ונהרות גדולים יותר. כמו כן, התקיימו שלושה אזורים לא מאוכלסים, שכולם שימשו אזורי אימונים צבאיים: Osterheide ו-Lohheide בסקסוניה התחתונה, ו-Gutsbezirk Münsingen בבאדן-וירטמברג.
הולנד

עד שנת 1963, השטחים הלא מאוגדים היחידים היו כאלה שסופחו להולנד מגרמניה אחרי מלחמת העולם השנייה, והוחזרו לגרמניה בשנה זו.
בין השנים 1959 – 1968.יובשה חלק מקרקעית ימת אייסלמיר והיא נהפכה להיות שטח בלתי מאוגד. או אז החלה פעילות לעיבוד הקרקע והכנתה לבנייה. בנייתו של הבית הראשון שם הושלמה ב-1976 וב-1984 הוגדר השטח כרשות מקומית חדשה - אלמיירה כרשות מקומית.
ראו גם

טרה נוליוס
ביאורים

↑  גליל פירושו בתנך אזור. הבלשן רוביק רוזנטל מתקשה להסביר מדוע 'גליל' פירושו אזור, גם בשפות אחרות כמו ארמית סורית. לדבריו, אפשר לשער שהאזור נראה להם כאילו הוא נפרש ונגלל לכל רוחב העין, אבל זו השערה בלבד. סימוכין ראו כאן. במשרד הפנים לא נמצאה תשובה לשאלה.
↑  כשמדובר באזור לא מאוגד שיש בו התיישבות כלשהי של בני אדם, בדרך כלל מפוזרת מאד על פני השטח, התיישבות זו נקראת "קהילה בלתי מאוגדת או באנגלית Unincorporated community.
↑  קהילה שקובעת את חוקיה ונוהלי העבודה באמצעות מפגשים פתוחים עם אנשי הקהילה, בניגוד לקבלת החלטות על ידי נציגים נבחרים שזו הצורה הבאה.
↑  הכוונה לאזור בלתי מאוגד, אך שנמצא בתחום שיפוטו של מחוז, וכפוף להחלטותיו מחד, ונהנה משירותיו מאידך.
↑  סנדסטון (וירג'יניה המערבית) היא דוגמה אופיינית. אזור המאוכלס בדלילות רבה, לאורך קטע של הניו ריבר (נהר) ולאורך קטע של מסילת הברזל של צ'יספיק אוהיו(אנ'), עם תחנת דלק, חנות כלבו מסעדה וסוכנות דואר הממוקמים האחד בצמוד לאחרים, ומרכז מבקרים של שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית בסמוך להם. ממאות התושבים הקבועים באזור מתגוררים בבקתות המפוזרות לאורך קטע הנהר.
↑  גם כאן סנדסטון (וירג'יניה המערבית) היא דוגמה אופיינית. המסעדה, תחנת הדלק, חנות הכלבו וסוכנות הדואר מהווים מקום מיפגש לתושביה הקבועים של האזור.
↑  גם למקרה זה נידרש לדוגמה של סנדסטון (וירג'יניה המערבית) שהיא קהילה בעלת סניף דואר ומיקוד 25985.
הערות שוליים

↑  ראו שאלת צירופם של שטחי נמל התעופה בן-גוריון לעיריית לוד, פסקה 1.2 באתר הכנסת
↑  הצעת חוק העיריות
↑  History of County Government Part II., NACO - National Assocciation of Counties, by WayBack Machine
1 2  History of County Government Part I., NACO - National Assocciation of Counties, by WayBack Machine
↑  County Government, Illinois Assocciation of Counties Board Members, by WayBack Machine
↑  L.A. County Land Acknowledgment, County of L.A.
1 2  Definitions of Insular Area Political Organizations, U.S. Department of Interior
↑  Can the Federal Government Sell Puerto Rico?, Puerto Rico Report, July 15,2020
↑  Domestic Names - What is in GNIS?, U.S.G.S. - U.S. Board on Geographic Names
↑  Census Designated Place (CDP) Program for the 2010 Census — Proposed Criteria, Federal Register / Vol. 72, No. 66 / Friday, April 6, 2007 / Notices. p.17326, 2nd row.
↑  USPS City Versus Census Geography, United States Census Bureau
↑  Hamlet, Locality and Townsite Point, Alberta Government, February 5, 2024
↑  Designated place (DPL), Statistics Canada, February 8, 2017
↑  Final Report: Appendix E & Appendix G, Constitutional Recognition of Local Government by WayBack Machine
↑  Baden-Württemberg mit nunmehr 1 101 Gemeinden und zwei unbewohnten, gemeindefreien Gebieten, Gutsbezirk Münsingen wird neu aufgegliedert, Stuttgart, 30. Dezember 2010., by WayBack Machine
↑  Almere 2.0, almere20.nl
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4156496-0
כיסופים

.
| --- | --- |
מפת קיבוץ כִּיסּוּפִים
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: אשכול
גובה ממוצע: ‎85 מטר
תאריך ייסוד: 1951
תנועה מיישבת: התנועה הקיבוצית
סוג יישוב: קיבוץ
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 343 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 330 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת מערב הנגב מוגדלת) כִּסּוּפִים(למפת מערב הנגב רגילה) כִּסּוּפִים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כִּסּוּפִים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כִּסּוּפִים31°22′31″N 34°23′57″E﻿ / ﻿31.3752673328651°N 34.3991297216477°E﻿ / 31.3752673328651; 34.3991297216477  heמפת היישובים של מועצה אזורית אשכול באדום - כיסופים בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10
http://www.kissufim.org.il
יצחק הרצוג ומיכל הרצוג בביקור בכיסופים 7 באוקטובר 2024 במסגרת מסע זיכרון ביישובי עוטף עזה במלאת שנה להתקפת החמאס
כִּיסּוּפִים הוא קיבוץ במחוז הדרום שבמדינת ישראל. הוא שוכן בנגב-המערבי שבעוטף עזה, כ-39 ק"מ ממערב לעיר באר שבע, כ-25 ק"מ מדרום-מערב לעיר שדרות, כ-18 ק"מ ממערב לעיר נתיבות וכ-2 ק"מ ממזרח לרצועת עזה. משתייך לתנועה הקיבוצית.
שם הקיבוץ

השם "כיסופים" מבטא את הגעגועים לארץ ישראל. פעלים מן השורש כס"ף במשמעות של ערגה, כמיהה, השתוקקות מצויים במקרא: "כְּאַרְיֵה יִכְסוֹף לִטְרֹף" (תהלים יז, יב); "נִכְסְפָה וְגַם כָּלְתָה נַפְשִׁי" (שם פד, ג). בלשון הפיוט הארץ־ישראלי הקדום מוצאים את שם העצם כִּסּוּף, ובימינו נהוגה צורת הרבים כִּסּוּפִים.
היסטוריה

הקיבוץ נוסד בשנת 1951, על ידי גרעין תנועת נוער של עולים מארצות הברית וכן מדרום-אמריקה. בשנים שלאחר הקמתו נשלחו גרעיני נח"ל של חניכי הנוער העובד, בעיקר מקרב עדות המזרח, לעבות את הקיבוץ.
שטחי הקיבוץ משתרעים על כ-9,500 דונם. בעשרות משנותיו הראשונות פעל בקיבוץ מפעל לייצור משקפיים. ענפי החקלאות הם רפת, לול, מטע אבוקדו, פרדסים וגידולי שדה. בכיסופים מוזיאון ובו ממצאים ארכאולוגיים מן האזור (באר שמע ועוד) והוא נקרא על שם עמי שאול, אביו של הבמאי דרור שאול.
הקולנוען דרור שאול, במאי הסרטים הישראליים "מבצע סבתא" ו"אדמה משוגעת" גדל בקיבוץ זה, וסרטיו מבוססים על הקיבוץ, על-אף שלא צולמו שם. הסופר והעיתונאי הישראלי-אמריקאי שאול זינגר הוא אחד מתוך שניים ממחברי רב-המכר "מדינת הסטארט-אפ", התגורר בקיבוץ שנים אחדות, במהלך שנות ה-70.
בשדות הקיבוץ נמצאה בשנות ה-70 של המאה ה-20 שרידיה של כנסייה ביזנטית שרצפתה כללה תיאור של בעלי חיים במחזות ציד וחיים שלווים.
בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם  התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה. בעבר פעל בקיבוץ גרעין חיילים של תוכנית "עם;וארץ" מטעם עמותת עין פרת - המדרשה למנהיגות חברתית.
היסטוריה > הטבח והקרבות על הקיבוץ (2023)

ב-7 באוקטובר 2023, כחלק ממתקפת הפתע של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני על יישובי עוטף עזה ותושביהם, חדרו עשרות מחבלים מהזרוע הצבאית של חמאס לקיבוץ כיסופים, וערכו בו רצח המוני. לפחות 12 מחברי הקיבוץ ו-6 עובדים זרים מתאילנד נרצחו, וחבר קיבוץ אחד, שלמה מנצור,  נחטף לרצועת עזה, ובהמשך נודע כי נהרג באותו היום וגופתו היא שחטופה. מלבד הטבח בקיבוץ, התחולל קרב בין עשרות רבות של מחבלים פלסטיניים לבין חיילי גדוד 51 של חטיבת גולני של צה"ל, במוצב כיסופים הסמוך לקיבוץ. חלק מלוחמי הגדוד נלחמו במקביל לקרב בתוך הקיבוץ.
לאחר הטבח פונו תושבי הקיבוץ לבית מלון בסמוך לים המלח.
היסטוריה > לאחר הפינוי

הקיבוצים נחשונים וכיסופים חתמו על הסכם שיתוף, לפיו חברי הקיבוץ שנפגע יעברו באופן זמני לשטח נחשונים ויסתייעו בשירותי החינוך, הבריאות והתרבות של נחשונים וגם של הקיבוצים השכנים עינת, חורשים וגבעת השלושה. מאוחר יותר דווח כי רוב חברי קיבוץ כיסופים יעברו זמנית ליישוב הדרומי הסמוך עומר.
הקיבוץ בתרבות

"כיסופים" – סרט דרמה היסטורית ישראלי שיצא ב-2024
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  מקום בלב (משמעויות שמות ישובים בקווי העימות), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  רותי קדוש, ‏סרט דוקו חדש מפריך את הטענות ליחס מפלה בקיבוצים כלפי עדות המזרח, באתר מעריב אונליין, 14 במרץ 2022
↑  ענפי הקיבוץ (ארכיון)
↑  תקנה 12(ב) לתקנות פיצויי פיטורים (חישוב הפיצויים, והתפטרות שרואים אותה כפיטורים), תשכ"ד-1964
↑  בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה ניתן לתושב יישוב זה זיכוי ממס הכנסה בשיעור מסוים מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית, בתנאי שהתגורר ביישוב שנה לפחות. ראו חוברות ניכויים חודשיות - לוח עזר לחישוב מס הכנסה ממשכורת ושכר עבודה, באתר של רשות המיסים
↑  גיא נרדי, "קיבוצים אחים": תושבי כיסופים יעברו לגור בקראווילות בנחשונים, באתר כלכליסט, 30 באוקטובר 2023
↑  מתן צורי, אילנה קוריאל, חברי קיבוץ כיסופים החליטו: יעברו למגורים זמניים ביישוב עומר, באתר ynet, 14 בינואר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007467984305171  VIAF: 55151431590456301706   WorldCat (עם VIAF): 55151431590456301706