stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
יום אבל לאומי (ישראל)
הערות שוליים

1 2  אחמד חטיב, ‏הכרזת אבל לאומי, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 5 במאי 2009
↑  שלשים ימי אבל לישוב, המשקיף, 17 בדצמבר 1942
1 2  צפירה ממושכת ו-2 דקות דומיה יסמנו צאת מסע ההלוייה, הַבֹּקֶר, 24 באפריל 1963
1 2  צבי לביא, ‏23 מהרוגי אסון הובאו אתמול למנוחות. היום - 35 הלוויות נוספות, באתר גלובס, 6 בפברואר 1997
↑  צבי לביא, חקיקה: במות המנהיג ייסגרו המסעדות אוטומטית, באתר ynet, 4 במרץ 2008
↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק הכרזת אבל לאומי, התשס"ח-2008, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
↑  אטילה שומפלבי ורונן מדזיני, נתניהו: יום אבל לאומי. מפקד הכיבוי: לא אופטימי, באתר ynet, 2 בדצמבר 2010
↑  הממשלה הכריזה על שלושה ימי אבל לאומי על מות נשיא ארה"ב, דבר, 25 בנובמבר 1963; המשך
↑  יחיאל לימור, לוויית אשכול מחר ב־8.30 בבוקר, מעריב, 27 בפברואר 1969
↑  ערן אלדר, הדרך ל-77': קריסתה של הגמוניית מפלגת הפועלים, עם עובד, 2018, עמ' 121
↑  יורם פרי, מה עוד צריך לקרות?, דבר, 19 בנובמבר 1982
↑  הנשיא: היום אבל לאומי, מעריב, 12 ביוני 1985
↑  ישעיהו אביעם, אטימות, מעריב, 13 ביוני 1985
↑  לינוי בר גפן ואפרת וייס, הממשלה הכריזה על יום אבל לאומי, באתר ynet, 11 בספטמבר 2001
↑  אבישי בן חיים ולינוי בר גפן, היום: אבל לאומי להרוגי אסון המטוס, באתר ynet, 11 באוקטובר 2001
↑  הממשלה אישרה: יום אבל לאומי בעקבות האסון במירון יוכרז ביום ראשון, באתר מעריב אונליין, 30 באפריל 2021
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  שירית אביטן כהן, הממשלה אישרה: יום אבל לאומי לציון שנה ל-7 באוקטובר יתקיים בכ"ה בתשרי, באתר ישראל היום, 13 באוקטובר 2024
↑  יום האבל הלאומי תוכנן להתקיים בכ"ד בתשרי, יומיים אחרי שמחת תורה בה התרחשה מתקפת הפתע, אך נדחה בעקבות יום השבת.
חטיבת ההפעלה המבצעית

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צבא הגנה לישראל
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2007–הווה (כ־17 שנים)
 מקים היחידה:  ניצן אלון
 פיקוד
 יחידת אם:   אגף המודיעין
 דרגת המפקד:   תת-אלוף
 מפקד נוכחי:  מני ליברטי
 מפקדים:  רשימת המפקדים
חטיבת ההפעלה המבצעית היא יחידה צבאית השייכת לאגף המודיעין של צה"ל, והיא הגוף האמון על ריכוז פעילותם של מערכי המודיעין השונים באגף, ניהול מבצעי היחידות המיוחדות הכפופות לאגף המודיעין, וחיזוק התקשורת בין דרגי המודיעין הבכירים והאסטרטגיים לבין קציני המודיעין בשטח, כדי להביא להשמדתן של מטרות איכות במערכי האויב בזמן קצר. מלבד הכנת בנק המטרות אחראית החטיבה גם על איסוף מודיעין רגיש ומדויק על בכירי ארגוני הטרור.
בראש היחידה עומד קצין בדרגת תת-אלוף.
היסטוריה > הקמה

בשנת 2007 החליט ראש אמ"ן, האלוף עמוס ידלין, על הקמת החטיבה בעקבות לקחי מלחמת לבנון השנייה ובהם הצורך במודיעין איכותי על יעדים בטרם פעולה צבאית והצורך ב"בנק מטרות" איכותי ורחב. מפקד חטיבת ההפעלה הראשון היה ניצן אלון.
היסטוריה > המערכה שבין המלחמות

מאז תחילתה של המערכה שבין המלחמות (המב"מ)[דרושה הבהרה] לוקחת חלק חטיבת ההפעלה המבצעית באמ"ן תפקיד בגיבוש המערכה, עיצובה ואמצעי הפעולה שלה.
היסטוריה > מלחמת חרבות ברזל

כשלושה חדשים לפני מתקפת הפתע התכנס דיון בפורום סגור אצל ראש חטיבת ההפעלה באמ"ן, תא"ל ג'. באותו הדיון הוא קבע "אין לישראל מודיעין אינטימי בקרב מקבלי ההחלטות בחמאס. וראוי שהמפקדים בשטח ייערכו בהתאם".
מבנה

החטיבה בנויה משלשה זירות אזוריות:
| שם> זירות אזוריות | תפקיד> זירות אזוריות |
| --- | --- |
זירה פלסטינית: אמונה על פעילות אמ"ן יהודה ושומרון ורצועת עזה.
זירה צפונית: אמונה על פעילות אמ"ן במרחב הלבנט.
זירת העומק: אמונה על איראן ושאר המזרח התיכון.
יחידות נוספות
המרכז למבצעי תודעה (מל"ת): היחידה ללוחמה פסיכולוגית
המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי (מש"ב): עוסקת בשיתופי פעולה מודיעיניים בינלאומיים.
מחלקת שבויים ונעדרים: אחראית על התיאום מטעם צה"ל וכן מטעם ראש הממשלה לטיפול בנושא השבויים והנעדרים והערכת המצב המודיעינית למשא ומתן.
ראשי חטיבת ההפעלה המבצעית

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| ניצן אלון | 2007–2009 | מקים החטיבה וראשה הראשון. לימים ראש אמ"ץ |
| הרצי הלוי | 2009–2011 | לימים הרמטכ"ל |
| ליאור כרמלי | 2011–2013 | לימים ראש אגף התקשוב וההגנה בסב"ר |
| ק' | 2013–2016 |  |
| גבי פורטנוי | 2016–2019 | לשעבר מפקד יחידה 9900 |
| יוסי שריאל | 2019–2021 | לימים מפקד יחידה 8200 |
| ג' | 2021– 2024 |  |
| מני ליברטי | 2024– מכהן | מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל |
הערות שוליים

↑  עמיר רפפורט, מבחני ביון: איך נראה המודיעין בישראלי ב-2014?, באתר nrg‏, 7 במרץ 2014.
↑  יוני שנפלד ונועה הורוויץ, קמ"ן נטול אגו, במחנה, ‏ 20 במאי 2009.
↑  יאיר בר כוכבא, כשבדמשק יכבה האור, באתר nana10‏, 12 ביולי 2007.
↑  אמיר בוחבוט‏, "הסנדק" של אמ"ן: איש הצללים שמחליט מתי יופצץ הבונקר של נסראללה, באתר וואלה, 22 באפריל 2016
1 2  יואב זיתון, תקיפות עוצמתיות - ולא רק עם פצצות: הצצה נדירה לחטיבת ההפעלה באמ"ן, באתר ynet, 21 באפריל 2022
↑  הוועידה הדרמטית בשעות שלפני המתקפה, והאזהרה חודשים לפני: "לא יודעים איך סינוואר יפעל", באתר וואלה, 4 בדצמבר 2023
↑  חנן גרינברג, עמיחי אתאלי, רונן דמארי, אלון מורה: המרוץ לצמרת של ניצן אלון, באתר nrg‏, 23 בדצמבר 2011
↑  אמיר אורן, למרות הזלזול במחאה באיראן, מאיר דגן זכה בשנה שמינית בתפקידו, באתר הארץ, 26 ביוני 2009
↑  מערכת אתר צה"ל, תא"ל ליאור כרמלי מונה לראש חטיבת ההפעלה באמ"ן, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 11 באוקטובר 2011
↑  צה"ל על חשיפת זהות מפקד 8200: "תקלה, הנושא יבדק", באתר ישראל היום, ‏5 באפריל, 2024
↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 17 ביולי 2023
ערך זה הוא קצרמרבנושא יחידות צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מועצת הג'יהאד
הערות שוליים

↑  אילן אביתר ויונה ג'רמי בוב, המוסד בטהרן, ידיעות ספרים, 2024, עמ' 118
↑  ספיר ליפקין, ‏רשת קשרים בינ"ל, התנקשויות והיחידה ש"יותר מפחידה מאלוהים": הצצה למנגנון השליטה של חיזבאללה, באתר ‏מאקו‏, 20 בינואר 2024
↑  ליאור בן ארי, הכוורת של נסראללה - והאיומים, באתר ynet, 8 בינואר 2024
↑  Tal Beeri, Hezbollah’s General Staff – The Jihad Council and its main subordinate units, Alma: Research and Education Center, ‏27 בנובמבר 2023
↑  צה"ל מודיע באופן רשמי: מספר 2 בחיזבאללה, פואד שכר אבו מוחסן - חוסל, באתר ישראל היום, ‏31 ביולי 2024
כפרית תעשיות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 תקופת הפעילות:  1993–הווה (כ־31 שנים)
 מיקום המטה:  כפר עזה
 שליטה בחברה:  כפר עזה
 ענפי תעשייה:  חומרי גלם לתעשיית הפלסטיק
 שווי שוק:  701 מיליון ש"ח (19 בנובמבר 2024)
 הכנסות:  1.12 מיליארד ש"ח (2023)
 רווח תפעולי:  84.0 מיליון ש"ח (2023)
 רווח:  46.9 מיליון ש"ח (2023)
 הון עצמי:  487 מיליון ש"ח (2023)
 סך המאזן:  932 מיליון ש"ח (2023)
 יו"ר:  איציק שריר
 מנכ"ל:  דניאל זינגר
 עובדים:  543, מתוכם 150 בישראל (נכון ל-31 בדצמבר 2022)
  
 kafrit.com/he
 
כפרית תעשיות (1993) בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית המייצרת חומרי גלם לתעשיית הפלסטיק. מטה החברה שוכן בקיבוץ כפר עזה, ולה חברות בנות בבעלותה המלאה במדינות שונות בעולם.
היסטוריה

חברת כפרית תעשיות (1993) בע"מ נוסדה בפברואר 1993 בכפר עזה, ובהמשך אותה שנה נרשמו מניותיה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב. קיבוץ כפר עזה מחזיק 57.63% מהבעלות בחברה. החברה עוסקת בפיתוח, ייצור ומכירה של תרכיזים, תוספים ותערובות לתעשיית הפלסטיק.
מטה החברה ואחד ממפעלי הייצור שלה שוכנים בכפר עזה, ולה חברות בנות המייצרות בסין, בגרמניה, בקנדה, בארצות הברית ובשוודיה.
מוצרי החברה:
תרכיזים להקניית תכונות ללוחות קירוי, זיגוג ויישומים אחרים העשויים מפוליקרבונט.
תרכיזים להקניית תכונות ליריעות ורשתות בשימוש חקלאי.
תרכיזים מעכבי בעירה.
תרכיזים להענקת צבע למוצר הסופי.
תרכיזים לייעול את הייצור של יריעות לשימושי אריזה.
חומרים מבוססי HDPE (High-density polyethylene) לייצור צנרת להולכת מים חמים, חימום תת-רצפתי, נפט, גזים וכדומה.
תרכיזים ליריעות המיוצרות במתיחה דו-כיוונית על בסיס פוליפרופילן.
תערובות פולימריות מוליכות, לאריזות אנטי סטטיות, חלקי רכב וחלקי אלקטרוניקה הרגישים לחשמל סטטי ועוד.
תרכיזים נוספים, להקניית תכונות שונות כגון תרכיזים מקציפים להפחתת המשקל הסגולי של מוצר הסופי, תרכיזי ריח לאריזות, משפרי שקיפות, מיצבי חום, מונעי חמצון, מונעי הידבקות ועוד.
בטבח בכפר עזה במתקפת הפתע על ישראל נרצחו שלושה מעובדי החברה, בהם סמנכ"ל הפיתוח העסקי נדב גולדשטיין, אשר אשתו ושלושת ילדיו נחטפו, והושבו בעסקה לאחר 51 ימים. מפעל הייצור בכפר עזה הושבת זמנית, וחזר לפעול כעבור חודש.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  כפרית תעשיות (1993) בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
1 2  כפרית תעשיות (1993) בע"מ - דוח תקופתי לשנת 2022, באתר "מאיה"
↑  אורן אהרוני, בני משפחתו של הטריאתלט נדב גולדשטיין, שנרצח ב-7 באוקטובר, בין המשוחררים מעזה, באתר ישראל היום, 26 בנובמבר 2023
↑  אלמוג עזר, הבשורה שהמפעל לא ניזוק, נמהלה בעצב עמוק משנודע כי 3 עובדי כפרית נרצחו, באתר כלכליסט, 16 באוקטובר 2023
↑  אלמוג עזר, חודש לאחר הטבח: מפעל כפרית בקיבוץ כפר עזה שב לפעילות, באתר כלכליסט, 8 בנובמבר 2023
חסן חלמורזייב

חַסַן מָגוֹמֵטוֹבִיץ' חַלְמוּרְזַיֵיב (ברוסית: Хасан Магометович Халмурзаев; נולד ב-9 באוקטובר 1993 בנזראן, רוסיה) הוא ג'ודוקא רוסי ממוצא קווקזי אינגושטי. חלמורזייב מתחרה בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג והוא אלוף אולימפי מאולימפיאדת ריו 2016.
ביוגרפיה

בספטמבר 2013, זכה חלמורזייב במדליה הראשונה שלו בקריירה המקצוענית כאשר זכה בזהב בגראנד פרי אלמטי. ביוני 2014 זכה בגראנד פרי בודפשט ומאוחר יותר באותה השנה זכה במדליית כסף בגראנד פרי אסטנה. במאי 2015, זכה חלמורזייב במדליית ארד בגראנד פרי זאגרב ובמדליית זהב בגראנד סלאם באקו. בגראנד סלאם אבו דאבי הפסיד בקרב על הארד ובנובמבר 2015 זכה בכסף בגראנד פרי צ'ג'ו. בינואר 2016 הוא זכה בגראנד פרי הוואנה.
ביוגרפיה > אלוף אירופה ואלוף אולימפי

ב-22 באפריל 2016, זכה בזהב באליפות אירופה שהתקיימה בקאזאן שברוסיה אל מול הקהל הביתי לאחר שגבר בגמר על אבטנדיל צ'ריקישווילי מגיאורגיה.
ב-9 באוגוסט 2016, התחרה באולימפיאדת ריו 2016 וזכה בזהב. בקרב הראשון שלו אשר היה בסיבוב השני, הוא ניצח את סעיד מולאי האיראני ובסיבוב השלישי ניצח את מוחמד עבד אל-עאל המצרי, ברבע הגמר גבר על אנטואן ואלואה-פורטייה הקנדי. בחצי הגמר ניצח באיפון את סרג'יו תומא המולדובי אשר התחרה עבור איחוד האמירויות הערביות ובגמר ניצח את טרוויס סטיבנס האמריקאי באיפון.
ביוגרפיה > אחרי ריו 2016

במאי 2017, זכה בגראנד סלאם יקטרינבורג. ב-31 באוגוסט 2017, זכה במדליית הארד באליפות העולם בבודפשט, חלמורזייב הגיע עד חצי הגמר שם הפסיד לאלכסנדר ויצ'רצ'ק הגרמני ונשר לקרב על הארד שם ניצח ג'ודוקא מונגולי. באותה השנה גם זכה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בסנט פטרבורג שבמדינת הולדתו כאשר ניצח בגמר את בן-ארצו אסלן לאפינגוב.
באוקטובר 2023 הביע תמיכה במתקפת הטרור של חמאס על יישובי עוטף עזה. בעקבות זאת, השהה איגוד הג'ודו העולמי את חלמורזייב מכל פעילות ספורטיבית.
זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | גראנד פרי | אלמטי | קזחסטן קזחסטן |
| 2014 | גראנד פרי | בודפשט | הונגריה הונגריה |
| 2015 | גראנד סלאם | באקו | אזרבייג'ן אזרבייג'ן |
| 2016 | גראנד פרי | הוואנה | קובה קובה |
| 2017 | גראנד סלאם | יקטרינבורג | רוסיה רוסיה |
| 2017 | מאסטרס | סנט פטרבורג | רוסיה רוסיה |
חיים אישיים

לחלמורזייב יש אח תאום בשם חוסן. גם הוא ג'ודוקא, אשר זכה במדליית ארד באליפות אירופה 2017. חלמורזייב הוא סמל במשטרה ומשרת ב'שירות משמרות הסיור' של משרד הפנים הרוסי באינגושטיה.
ב-25 באוגוסט 2016, הוענק לו עיטור הידידות עבור "הישיגיו הספורטיביים הגבוהים מאולימפיאדת הקיץ ה-21 בשנת 2016 בריו דה ז'ניירו (ברזיל), על רצונו לניצחון ותחושת המטרה".
הערות שוליים

↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
↑  אורן אהרוני, בושה: האלוף האולימפי הביע תמיכה במתקפת הטרור של החמאס, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2023
↑  אחרי שתמך בחמאס - האלוף האולימפי בג'ודו הושעה מכל פעילות, באתר ynet, 12 באוקטובר 2023
↑  Oleg Bogatov (25 ביוני 2016). "Дзюдоист Халмурзаев: когда зазвучал гимн России, еле сдерживал слезы" [Judoka Khalmurzaev: I can hardly fight back my tears after hearing the Russian Hymn] (ברוסית). R-Sport. נבדק ב-9 באוגוסט 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑
↑  В МВД России наградят олимпийского чемпиона – сержанта полиции Хасана Халмурзаева
↑  Указ Президента Российской Федерации от 25.08.2016 № 429 «О награждении государственными наградами Российской Федерации»
|  אלופים אולימפיים בג'ודו – משקל חצי בינוני (גברים) |
| --- | --- | --- |
| עד 70 ק"ג | 1972: יפן טויוקאזו נומורה   •   1976: ברית המועצות ולדימיר ניבזורוב |  |
| עד 78 ק"ג | 1980: ברית המועצות שוטה חברלי   •   1984: גרמניה המערבית פרנק וינקה   •   1988: פולין ולדמר לגיין   •   1992: יפן הידהיקו יושידה   •   1996: צרפת ג'מאל בוראס |  |
| עד 81 ק"ג | 2000: יפן מקוטו טקימוטו   •   2004: יוון איליאס איליאדיס   •   2008: גרמניה אולה בישוף   •   2012: קוריאה הדרומית קים ג'ה-בום   •   2016: רוסיה חסן חלמורזייב   •   2020: יפן טקאנורי נגאסה   •   2024: יפן טקאנורי נגאסה |  |
יחידת התקיפה הכפרית של משמר הגבול

| --- | --- |

טרקטרון המשמש את לוחמי יחידות התקיפה הכפרית
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   משמר הגבול
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  2022–הווה
 מלחמות:  טבח שבעה באוקטובר קרב אופקים
 פיקוד
 יחידת אם:  יחידת תקיפה כפרית חוף  יחידת תקיפה כפרית דרום  יחידת תקיפה כפרית צפון  יחידת תקיפה כפרית מרכז
יחידת התקיפה הכפרית של משמר הגבול או בראשי תיבות: ית"כ היא יחידה משמר הגבול אשר הוקמה באוגוסט 2022 ומטרתה להילחם ולהתמודד עם פשיעה חקלאית ומתן חיזוק הביטחון האישי של התושב מהמרחב הכפרי. כיום ארבע יחידות תקיפה כפרית בפריסה במרחבים: דרום, מרכז, חוף וצפון של משמר הגבול.
היסטוריה

היחידה לראשונה הוקמה באוגוסט 2022 תחת מג"ב צפון. לשם הקמת היחידה גויסו 67 לוחמים, שיפעלו למיגור הפשיעה במחוז הצפוני של מג"ב. אחוזים ניכרים מלוחמי היחידה הם משרתי קבע, בוגרי שירות קרבי במג"ב ובצה"ל. מקצתם לוחמי סדיר של החיל, שהתגייסו ליחידה במסלול ייעודי.
בפברואר 2023 הוקמה יחידת הית"כ של מג"ב דרום. זמן קצר לאחר הקמתה לוחמי ית"כ דרום הובילו לחשיפת חממת ענק ושטח גידול של סמים מסוכנים צפונית לאשדוד. באוקטובר 2023 במהלך מתקפת הפתע על יישובי עוטף עזה, לקחו חלק לוחמי הית"כ בקרבות הבלימה מול המחבלים בעיר אופקים כאשר במהלכו נהרג פקד ניסים לוגסי, סגן מפקד יחידת תקיפה כפרית במג”ב דרום.
ייחודיות והכשרה

חלק מהייחודיות של יחידת התקיפה הכפרית היא שימוש בטרקטרונים ואמצעי הסוואה מיוחדים, וכן שימוש באמצעי תצפית ברמה הטכנולוגית מהגבוהות ביותר במשמר הגבול.
מסלול ההכשרה של לוחם ית"כ כולל קורס יסמ"ג וקורס מתיל"ן הכולל מארבים, תצפיות, יירוט ולוחמה ניידת, המקנה להם יכולות הסוואה והיטמעות בשטח.
גלריה

טרקטורון של יחידת התקיפה הכפרית
לוחמי הית"כ של משמר הגבול מאבטחים את ביקור של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בישראל
לוחם של יחידת התקיפה הכפרית
לוחמי יחידת התקיפה הכפרית בפעילות
כלבן של יחידת התקיפה הכפרית
הערות שוליים

↑  הכירו את יחידת תקיפה כפרית, במג"ב צפון | צפו » חדשות NWS, ‏2022-08-24
↑  שי רבין, תיאבק בפשיעה החקלאית: יחידה חדשה נחנכה במשמר הגבול, באתר הידברות, ‏24 באוגוסט 2022
1 2  משה סידי, נא להכיר – יחידת התקיפה דרום של משמר הגבול. "למשטרה ולמשמר הגבול יש יכולת להגיע לכל פורעי החוק והעבריינים", באתר אשדוד אונליין, ‏2023-08-10
↑  מפקד מג"ב דרום, בריאיון מיוחד על סיפורי הגבורה שלו ושל פקודיו, באתר הביטחוניסטים, ‏7 בדצמבר 2023
↑  תיאבק בפשיעה החקלאית: יחידה חדשה נחנכה במשמר הגבול, באתר www.hidabroot.org, ‏2022-08-24
| משמר הגבול |
| --- | --- | --- |
| מרחבים | מג"ב צפון • מג"ב מרכז • מג"ב דרום • מג"ב ירושלים • מג"ב עוטף ירושלים • מג"ב איו"ש • מג"ב חוף • החטיבה הטקטית• החטיבה לביטחון פנים |  |
| יחידות | ימ"מ (היחידה ללוחמה בטרור) • ימ"ס • סיירת משמר הגבול (סמ"ג) • שחר 101 • מתיל"ן • יחידת הסיירות מג"ב ירושלים • מתמי"ד • יחידת התקיפה הכפרית  • המשמר הלאומי |  |
| מרחבים ויחידות שנסגרו | ימ"ג  • יחידת רימון  • מג"ב עזה-רמון-ערבה |  |
| מפקדים | פנחס קופל • שמעון אשד • חיים לוי • צבי בר • פנחס שחר • משולם עמית • יצחק אהרונוביץ' • ישראל סדן • יצחק דדון • יעקב גנות • דוד צור • חסין פארס • ישראל יצחק • יורם הלוי • עמוס יעקב • קובי שבתאי • אמיר כהן • בריק יצחק |  |
| אירועים בולטים | טבח כפר קאסם • אסון צור הראשון • אסון צור השני • האינתיפאדה הראשונה • מהומות מנהרת הכותל • מהומות אוקטובר • האינתיפאדה השנייה • מבצע שומר החומות • קרב שדרות • קרב אופקים |  |
| ראו גם | משטרת ישראל • חיל הספר • אנדרטת משמר הגבול • ז'נדרמריה |  |
מדבקה לזכרו של ניסים לוגסי שנפל בקרבות הבלימה מול המחבלים באופקים
אנסטסיה דוברובולסקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בפברואר 1984 (בת 40) רוסיה 
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 משקל:  60 ק"ג 
 גובה:  1.74 מטרים
 ספורט
 ענף ספורט:  חתירה, שחייה תחרותית 
 
אנסטסיה דוברובולסקי (נולדה ב-1 בפברואר 1984) היא ספורטאית פאראלימפית ישראלית. ייצגה את ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008).
מאפיינים

דוברובולסקי נולדה ברוסיה כשהיא קטועת יד שמאל. בשנת 1993 עלו הוריה לישראל והיא התחילה בפעילות ספורט שיקומי. בגיל 17 צורפה אל הנבחרת הלאומית של שחייה פאראלימפית והיא נשקלה כמועמדת להתחרות בשחייה במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004), בהם לא השתתפה בסופו של דבר ובאותה תקופה עזבה את הענף.
בשנת 2006 הצטרפה לאימוני חתירה במסגרת רביעייה. באליפות העולם 2007 דורגו במקום התשיעי ועמדו בקריטריון הזכאות למשחקים הפאראלימפיים. היא השתתפה במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) (עם אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) והם דורגו במקום ה-12 בדירוג הכללי.
דוברובולסקי בוגרת הטכניון בלימודי ביולוגיה ומשנת 2011 עובדת בחברות היי-טק בתחום הבטחת איכות.
הערות שוליים

↑  The Power of Perseverance
|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)  |
| --- | --- | --- |
|  אופני יד | נתי גרוברג |  |
|  אתלטיקה | בזה נבבה |  |
|  חץ וקשת | עמית דרור |  |
|  חתירה | פסקל ברקוביץ •  אלי נאווי • חתירה זוגית (איגור קוגן, מרי קוגן) רביעייה מעורבת (אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) |  |
|  טניס |  שרגא ויינברג • אילנית פרידמן •  בועז קרמר |  |
|  טניס שולחן | דוד אלטרץ • לירן גבע • זאב גליקמן • שמואל שור |  |
|  כדורסל | נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים (גברים) (אריאל אוטולנגי, אלון דור-און, ליאור דרור, דוד דרעי, לירן הנדל, שי חיים, אבי לרמן, דותן מישר, רון פורמן, רותם פיליפס (קפטן), רועי רוזנברג, אייל שרטוב) |  |
|  קליעה |  דורון שזירי |  |
|  רכיבה | עומר בן-דור |  |
|  שחייה | זיו בטר • יזהר כהן • קרן לייבוביץ' • ליעוז עמר •  ענבל פיזרו • ענבל שוורץ • איאד שלבי |  |
|  שיט | צוות סונאר (ארנון אפרתי, בני וקסלר, דרור כהן) |  |
יוסף עטאל

יוּסף עטאל (בערבית: يوسف عطال; נולד ב-17 במאי 1996) הוא כדורגלן אלג'יראי המשחק בעמדת המגן הימני בא-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת אלג'יריה.
קריירת מועדונים

עטאל התחיל את הקריירה שלו במספר קבוצות נוער במולדתו, אלג'יריה, האחרונה שבהן הייתה פראדו. בקיץ 2015 הצטרף לקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה השנייה באלג'יריה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הראשונה בתום עונת 2016/2017.
ב-16 באוגוסט 2017 עטאל הושאל לקורטרייק מליגת העל הבלגית עד לסיום העונה. ב-31 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד וואסלנד-בוורן.
ב-17 ביולי 2018 חתם בניס מליגת העל הצרפתית תמורת 3 מיליון אירו. ב-28 באפריל 2019 הבקיע שלושער בניצחון 0-3 נגד גנגאן.
נבחרת אלג'יריה

במאי 2017 זומן לראשונה לסגל נבחרת אלג'יריה, על אף שקבוצתו שיחקה בליגה השנייה במולדתו. ב-6 ביוני 2017 עטאל ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-2 נגד גינאה. ב-17 בנובמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-4 נגד טוגו.
הסתה לטרור ואנטישמיות

לאחר מעשי הטבח והזוועות של חמאס בישראל ב-7 באוקטובר 2023, פרסם עטאל סרטון של מטיף מוסלמי בשם שייח' מחמוד אל חסנאט שקרא לאל "לשלוח יום שחור לעם היהודי", וכן "לסייע בידיהם של הפלסטינים אם יזרקו אבנים".
בעקבות זאת, הושעה על ידי מועדון הכדורגל הצרפתי בו שיחק באותה עת, ניס, ולאחר מכן גם הורחק על ידי הליגה הצרפתית לשבעה משחקים. ב-24 בנובמבר, נעצר עטאל על ידי משטרת צרפת.
נכלל בסגל נבחרת אלג'יריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
תארים

הליגה האלג'יראית השנייה: 2016/2017
גביע אפריקה לאומות: 2019
הערות שוליים

↑  יוסף עטאל נעצר בחשד להסתה על רקע דתי, באתר ‏מאקו‏, 24 בנובמבר 2023
| נבחרת אלג'יריה – גביע אפריקה לאומות 2019 (אלופת אפריקה) |
| --- | --- | --- |
|  1 דוקה •  2 מאנדי •  3 טחראט •  4 בנלארמי •  5 חליש •  6 פארס •  7 מחרז •  8 בלעלי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 אונאס • 13 סלימאני •  14 בודאווי • 15 דלור • 16 אוקידז'ה • 17 קדיורה • 18 זפאן • 19 עביד • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • מאמן: בלמאדי |  1 דוקה •  2 מאנדי •  3 טחראט •  4 בנלארמי •  5 חליש •  6 פארס •  7 מחרז •  8 בלעלי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 אונאס • 13 סלימאני •  14 בודאווי • 15 דלור • 16 אוקידז'ה • 17 קדיורה • 18 זפאן • 19 עביד • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • מאמן: בלמאדי | אלג'יריה |
| נבחרת אלג'יריה – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 זרבה •  2 מאנדי •  3 טאהראת •  4 בן אל-עמרי •  5 טוגאי •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 בלקבלה • 13 סלימאני •  14 בן דבכה • 15 בולאיה • 16 אוקידז'ה • 17 בדראן • 18 אונאס • 19 זורקאן • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 שתי • 25 בן עיאדה • 26 עמורה • 27 בנרחמה • 28 חלאימיה • מאמן: בלמאדי |  1 זרבה •  2 מאנדי •  3 טאהראת •  4 בן אל-עמרי •  5 טוגאי •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 אבראהימי •  12 בלקבלה • 13 סלימאני •  14 בן דבכה • 15 בולאיה • 16 אוקידז'ה • 17 בדראן • 18 אונאס • 19 זורקאן • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 שתי • 25 בן עיאדה • 26 עמורה • 27 בנרחמה • 28 חלאימיה • מאמן: בלמאדי | אלג'יריה |
| נבחרת אלג'יריה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 זגבה •  2 מאנדי •  3 גיטון •  4 תוגאי •  5 תובה •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 עוואר •  12 אונאס • 13 סלימאני •  14 בודאווי • 15 איית-נורי • 16 מנדראה • 17 שעיבי • 18 עמורה • 19 בן טאלב • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 בלעיד • 25 לערוסי • 26 בן בוט • מאמן: בלמאדי |  1 זגבה •  2 מאנדי •  3 גיטון •  4 תוגאי •  5 תובה •  6 זרוקי •  7 מחרז •  8 בלאילי •  9 בונג'אח •  10 פגולי •   11 עוואר •  12 אונאס • 13 סלימאני •  14 בודאווי • 15 איית-נורי • 16 מנדראה • 17 שעיבי • 18 עמורה • 19 בן טאלב • 20 עטאל • 21 בנסבאיני • 22 בן-נאצר • 23 מבולחי • 24 בלעיד • 25 לערוסי • 26 בן בוט • מאמן: בלמאדי | אלג'יריה |
פנגסיוס פאנגס

| פנגסיוס פאנגס |
| --- | --- |
 פנגסיוס פאנגס
מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: שפמנונאים
משפחה:: שפמנוני כריש
סוג:: Pangasius
מין:: פנגסיוס פאנגס
שם מדעי
 Pangasius pangasius ‏המילטון, 1822

פנגסיוס פאנגס (שם מדעי: Pangasius pangasius) הוא מין של דג גדול מהמשפחה שפמנוני כריש, החי במים מליחים ומתוקים לאורך דרום אסיה בהודו, בנגלדש, מיאנמר ופקיסטן ואולי גם בקמבודיה ווייטנאם והוא קרובו של המין פנגסיוס ענק ולעיתים מבלבלים ביניהם.
מאפיינים

דג גדול זה נפוץ באורך 40 סנטימטרים, אך יכול להגיע לאורך מרבי של 3 מטרים ולמשקל של עד 100 קילוגרם. בניגוד למרבית השפמנונים הוא בעל אונות סנפיר חדות וארוכות איתם הוא שוחה ביעילות במים. הוא בעל צבעים כהים וכסופים והראש קטן יחסית עם עיניים גדולות ופה קטן פונה מעט מעלה ולצידיו 3–4 זיפים ארוכים העוזרים לו לחוש בזרמי המים.
הדג יכול לחיות בטבע מעל 10 שנים ומגיע לבגרות מינית באורך 60 סנטימטרים. הפרטים הצעירים בוקעים מביצים במים רדודים, בהם יש מיעוט טורפים אך עם גדילתם הם נודדים לאתרים עמוקים ושוצפים יותר, בהם יש יותר מזון. השפמנון ניזון מדגים אחרים, רכיכות וסרטנים ועוד חסרי חוליות שהוא לוכד סביב הקרקעית.
זהו דג מאכל נפוץ אצל תושבי דרום אסיה.
הערות שוליים

↑  פנגסיוס פאנגס באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph1036475
דיוק ניוקם: פרויקט מנהטן

דיוק ניוקם: פרויקט מנהטן (באנגלית: Duke Nukem: Manhattan Project) הוא משחק וידאו מסוגת הפלטפורמה שפותח על ידי Sunstorm Interactive, יצא לאור על ידי 3D Realms והופץ על ידי Arush Entertainment למחשב האישי ב-14 במאי 2002, לקונסולת המשחקים Xbox 360 ב-23 ביוני 2010 ולמערכת ההפעלה iOS לטלפונים הניידים ב-18 בדצמבר 2013 ומהווה ספין אוף לסדרת המשחקים דיוק ניוקם.
משחקיות

דיוק ניוקם: פרויקט מנהטן נבנה על בסיס המנוע הגרפי התלת-ממדי Prism3D. גם השלבים וגם הדמויות ממודלות בתלת מימד באופן מלא וכן השחקן והמצלמה יכולים לנוע לכל ציר, אך תנועת השחקן מוגבלת למשטח דו-ממדי. המנוע מאפשר לשחקן לקרב או לרחק את המצלמה על פי צרכיו: לראות אילו אויבים מתקרבים ולקבל מבט כללי על השלב. דיוק יכול להתכופף, לרוץ, לקפוץ ולהחליק.
המשחק מחולק ל-8 שלבים (המכונים פרקים), אשר כל אחד מהם מחולק לשלושה חלקים. בחלק השלישי של כל שלב, מתקיים קרב של דיוק נגד בוס. על מנת לסיים חלק, על דיוק לשחרר בחורה (המכונה בייב) מידיהם של המוטנטים ולהשיג כרטיס גישה. כמו כן, בכל חלק קיים פריט בשם ניוק (Nuke), אשר נמצא מפוזר במפה וניתן לאוספו. על כל 10 ניוקס שנאספו, דיוק מקבל תוספת של 2 אגו וכן תוספת תחמושת לכלל נשקיו. בנוסף לכך, במפות מפוזרות שלושה סוגי חפיצים אשר נותנים כוחות זמניים לדיוק: נזק כפול המכפיל את הנזק של דיוק, שדה כוח המגן על דיוק מנזק ותרמיל ריחוף המאפשר לדיוק לרחף ולעבור מכשולים בקלות רבה יותר. דיסק המשחק מגיע עם עורך שלבים בשם "PrismEd", אך זה לא הצליח לצבור פופולריות בקרב השחקנים ונכון ל-2020, קהילת עורכי השלבים מאוד קטנה אך פעילה.
פרויקט מנהטן אינו מהווה המשך ישיר למשחקים הקודמים בסדרה. סגנונו מזכיר את המשחק הראשון בסדרה, כמו העובדה שהאנטגוניסט נראה ומתנהג כמו ד"ר פרוטון, האנטגוניסט הראשי במשחק הראשון. כמו כן, פיצ'ר גלילה בצד גם כן קיים במשחק.
העלילה המקורית של פרויקט מנהטן כללה את ד"ר פרוטון בתור האנטגוניסט, אך זה שונה על מנת למנוע שגיאות המשכיות עם דיוק ניוקם לנצח, אף על פי שבסופו של דבר המשחק לא כלל בכלל את ד"ר פרוטון והוא הופיע רק בהרחבה The Doctor Who Cloned Me.