stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רמה ברומטרית
זרימה ברמה ברומטרית

הזרימה ברמה ברומטרית היא אנטיציקלונית (נעה עם כיוון השעון). היא מאופיינת בעקמומיות בכיוון מחוגי השעון ובגזירת רוח אנטיציקלונית, כלומר הרוח חזקה יותר ככל שמתקרבים לאזור הלחץ הנמוך.
ללא השפעת חיכוך, זרימת האוויר מושפעת מכח גרדיאנט הלחץ,מהרמה החוצה, הכוח הצנטריפוגלי גם הוא פועל החוצה. מולם ככח שקול קיים כח קוריוליס שבחצי הכדור הצפוני יפעל ימינה מכיוון הרוח המקורי.  הדבר מוביל למהירות גבוהה יותר של הרוח.
תחת השפעת חיכוך (כאשר זרימת האוויר סביב הרמה קרובה מתחככת בקרקע ולעיתים גם בשכבות אוויר) נחלשת הרוח, ונוטה (בחצי כדור הארץ הצפוני) שמאלה מכיוון האיזוברים כלומר זרמי הרוח סביב הרמה עוברים התבדרות, כלומר כמות האוויר היוצאת ממנה גדולה מזו שנכנסת אליה. התוצאה היא שאוויר שהתכנס ברום (לחץ גבוה) שוקע אל הקרקע, ובכך מייבש את האוויר ומונע היווצרות עננים. דבר זה מסביר את מזג האוויר הנאה המאפיין רמות.
רמות כחלק ממערכות הלחץ העולמיות

באזור קו המשווה קיים מאזן קרינה חיובי לאור קרבתו לשמש. אנרגיית החום הזו מועברת אל עבר הקטבים במנגנון הסרקולציה הגלובלית. באזור המשווה עולה אוויר מעלה ונע ברום לכיוון הקטבי, תנועת האוויר החם שעלה ונע לכיוון הקוטב יוצר ברום באור הסובטרופי חגורה אקלימית של רמות סובטרופיות בהן האוויר שוקע מתחם ומתייבש ולכן אזור זה הוא רצועה אקלימית מדברית. תנועת האוויר מעלה באור קו המשווה, ומטה באזור הסובטרופי יוצרת תא סרקולציה (תא הדלי) שהוא חלק ממנגנון הסעת החום מקו המשווה לקטבים, המורכב מתאי הדלי משני צידי קו המשווה בהם כאמור אוויר חם מוסע לכיוון הקטבים ברום ואוויר קר מוסע לכיוון קו המשווה בשכבות האוויר הנמוכות, תאי פרל בהם אוויר חם מוסע לכיוון הקוטב בשכבות האוויר הנמוכות ואוויר קר מוסע לכיוון קו המשווה בשכבות הגבוהות, ותאים פולרים הדומי באופי זרימת האוויר בהם לתאי הדלי. חלוקה זו לתאי רקולציה נובעת מאפקט קוריוליס, שהוא כוח פיזיקלי מדומה כתוצאה מתנועה על גבי כדור.
כמו תאי הדלי, בתא הפולרי אזורי הקטבים  קיימות רמות פולריות של לחץ גבוה- כיפות של אוויר קר. הרמות מונעות היווצרות עננים ומשקעים ומזרימות רוחות מזרחיות קרות.
סוגי רמות

רמה דינמית
רמה תרמלית
השפעותיה של הרמה הברומטרית

רוח - האוויר, באופן כללי, זורם מן הרמה אל השקע. הוא לא עושה זאת בקו ישר, אלא בסיבוב. ברמה האוויר זורם עם כיוון השעון בחצי הכדור הצפוני ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי.
התמוככות האוויר - ברמה ברומטרית האוויר נע למטה, תופעה זאת מדכאת התפתחות אנכית של עננים. תופעה זו גם גורמת בדרך כלל לאינוורסיה וערפל.
כאשר יש רמה ברומטרית (H) לא ירדו גשמים באותו מקום. הרמה הברומטרית היא כמו "מטרייה" לאותו אזור.
רמות בעלות השפעה על ישראל > רמה טורקית

בחורף, הרי הקווקז ורמת אנטוליה מרכזים ביניהם לחץ אוויר. גוש אוויר קר באזור זה לאור המרחק מהים, ולכן נוטה להתפתח באזור טורקיה והקווקז רמה המכונה "רמה טורקית". הרמה עלולה להשפיע על ישראל והיא גורמת לרוח יבשה המגיעה מהמזרח כחלק מהתנועה האנטיציקלונית סביב הרמה. רמה זו גורמת למזג אוויר נאה בישראל בימי החורף.
רמות בעלות השפעה על ישראל > רמה סיבירית

בחורף, רמה הנגרמת מגוש אוויר קר המתגבש באזור סיביר ומרכז אסיה מביאה איתה אוויר קר במיוחד המתבטא בישראל ברוחות צפון מזרחיות יבשות וקרות הישר ממרכז אסיה. גלי קור אלו, שאינם מופיעים מדי שנה עלולים לגרום לקור עז ולנזקים.
רמות בעלות השפעה על ישראל > רמה אזורית

רמה שמרכזה באיים האזוריים ומתרחשת לאורך כל עונות השנה. הרמה מתפשטת לעיתים מזרחה ומביאה איתה רוחות צפון מערביות. רוחות אלו העוברות מעל הים הן לחות, וה גורמות למזג אוויר נאה אך לח. הלחות הגבוהה גורמת גם לערפילים בעמקי הצפון.
ראו גם

מטאורולוגיה - מונחים
הערות שוליים

↑  יואב יאיר וברוך זיו, מבוא למטאורולוגיה - יחידות 1-4, כרך א', רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2012, עמ' 87
↑  שם, עמ' 107
↑  שם, 249
↑  שם, 250
↑  יואב יאיר וברוך זיו, מבוא למטאורולוגיה, יחידות 5-7, כרך ב', רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2015, עמ' 29
↑  שם, עמ' 31
↑  שם, עמ' 27
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי כדור הארץ. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שואה שלנו

| --- | --- |
מהדורת 2000
מהדורת 2000
 מידע כללי
 מאת:  אמיר גוטפרוינד
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  השואה
 נושא:  השואה 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2000
 מספר עמודים:  431
 פרסים
 פרס בוכמן (2001) 
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  003928190, 001968313, 003783156
 
שואה שלנו הוא ספרו הראשון של אמיר גוטפרוינד. הספר יצא לאור ב-2000 וזכה בפרס בוכמן ב-2001.
הספר מתאר את סיפור השואה כפי שהיא מתגלית לאיטה לשני נערים ישראלים: אמיר (המחבר) וחברתו אפי. על אף שחלק מהסיפורים אמיתיים וחלק מן הדמויות מבוססות על אנשים אותם הכיר המחבר, חלק מהדמויות של היהודים והגרמנים הן בדויות כך שאין זה רומן אוטוביוגרפי.
תקציר העלילה

בשכונה קטנה, בקצה קריית חיים, מתקבצים ניצולי השואה. לכל אחד יש סיפורי שואה קשים והם נמצאים בדרגות שונות של שפיות. הדבר המאחד אותם הוא השואה, וזוגות צעירים שניסו לגור בשכונה זנחו אותה תוך זמן קצר. כל מי שאיבד יותר בשואה ערכו עולה, אובדן בן זוג אחד לא נחשב, אובדן ילד אחד לא מספיק. במרכז השכונה עובר רחוב קצנלסון והתושבים משוכנעים שהכוונה למשורר השואה יצחק קצנלסון.
גם הוריו של אמיר עברו את השואה ורוב משפחתם נספתה. הם מפעילים את "חוק הדחיסה", ומאמצים קרובים רחוקים שלהם ומקנים להם את התואר סבא. בין הסבים נמצאים:
סבא לולק, שברח מהגרמנים לברית המועצות, התגייס לצבא אנדרס ושרד את קרב מונטה קסינו.
סבא יוסף, ששרד 12 מחנות ריכוז והשמדה ולאחר המלחמה מצא את ארוסתו פייגה. הם התחתנו ונולד להם משה שהיה אוטיסט.
עו"ד פרל, שהיה לפני המלחמה עו"ד ידוע בלבוב. לאחר ששרד את השואה, הגיע לשכונה ופתח חנות לדברי אינסטלציה. הוא מקדיש את חייו למעקב אחרי פושעים נאצים שרובם לא הועמדו לדין או נפטרו בעונשים קלים.
לברטוב, ניצול השואה שמתמכר לכדורי "פורמציל".
לדור הצעיר היה חוק ש"אוכל לא זורקים". בתחילה לא הסבירו מדוע אך אחר כך התברר שהסיבות הן "כי אנשים מתו בשביל תפוח אדמה אחד" או "אנשים הסגירו את ההורים שלהם בשביל קצת כרוב".
היה הסכם בלתי כתוב לא לספר לילדים על זוועות השואה ובתשובה לשאלות הילדים נאמר להם שהם "צריכים להגיע לגיל".
הראשון ששובר את הטאבו על סיפורי השואה הוא לברטוב בזכות כדורי "פורמציל" שאמיר ואפי גונבים מפייגה ונותנים לו. הוא מספר להם על שהותו בטרבלינקה ומכיר להם את סגן מפקד המחנה, איש האס אס הסאדיסט אונטרשטרומפיהרר פרנק קורט המכונה "בובה". כדי לזרז את הזקנים בדרך לתאי הגזים הוא בנה מתקן בתחילת המסלול ועליו סמל של הצלב האדום. בתוך המתקן היה רק בור. "בובה" היה משכנע את הזקן לבוא עמו למתקן ושם היה יורה בו ומשליכו לבור. לפעמים לא עמד ביצר הרצח שלו והיה חונק את הזקן בדרך למתקן. הוא נהנה ללכת למחראות, לירות שם ביהודים ולראות שהם נופלים לבור הצואה.
עם הזמן "נפתחים" גם שאר הניצולים, ואמיר מתחיל לתעד אותם, כולל את אביו. השואה שהוא מגלה שונה מהשואה המוכרת מדי שנה ביום השואה בצפירות ובטקסי בית ספר.
השואה הוא אירוע מסובך שקשה להבינו. אפילו בין אנשי האס אס היו אנשים "ישרים" שהקפידו לבצע את פקודותו של האלוהים המשופם שלהם להשמיד את הגזע היהודי כמו שהאלוהים של היהודים ציווה עליהם למחוק את זכר עמלק, ולעומתם היו סדיסטים יצירתיים בשיטות רצח והשפלה כי היה מותר להם הכול. הנורא הוא כי אנשים אלה היו לפני המלחמה נורמטיביים לחלוטין וגם כשברחו מעונש והתערו במקומות שונים הם התנהגו כמו כולם ושכניהם לא האמינו להאשמות הנוראות נגדם.
גם בין היהודים היו טובים ורעים. היו כאלה שתמכו בחבריהם בתקופות הקשות במחנות ההשמדה, ולעומתם היו קאפו סדיסטים. אמיר מתוודע לקאפו הרמן דונביץ (דמות מומצאת, המבוססת על מקרים שהיו) שהיה רוצח וסדיסט לא פחות מאנשי האס אס. לחרדתו מתברר לו כי דונביץ ברח לאחר המלחמה לקנדה וכי הוא סבה של אשתו ענת.
דמות נוספת בספר הוא גרמני בשם הנס אודרמאן, שעושה עבודת מחקר על יתמות וסבא יוסף מסכים לארחו בביתו. מסתבר שאביו של הנס הוא ילד לבנסבורן שאינו יודע את מוצאו וסבל מכך קשה, כמו מאות אלפי ילדים שנולדו על פי תוכניתו השטנית של הימלר שהבטיח לפיהרר שלו מאה ועשרים מיליון גרמנים ארים עד 1980.
רכיבים אוטוביוגרפיים ובדויים

גוטפרוינד סיפר בראיון כי הספר החל מתוך תיעוד שערך על תולדות משפחתו. כך, סיפורם של אביו ואמו הם סיפוריהם האמיתיים וסיפורו של אביו אף נלקח כמעט כלשונו מתוך העדות שנתן ב"יד ושם". דמותו של סבא לולק מבוססת על דוד של אבי המחבר שאכן לחם בצבא אנדרס. המחבר אף העיד שמשפחתו, כמו משפחת בן דמותו בספר, הנקרא אף הוא אמיר והוא בן גילו, "אימצה" סבים ודודים שלא היו מבני המשפחה ושהוא, כילד, היה מוקסם מסיפורי השואה הסודיים שהסתירו ממנו, ושהוא, כמו המספר, חקר ושקע בנושא בבגרותו.
חלק מ"גיבורי" הספר הנאצים התקיימו במציאות, כגון אונטרשטרומפיהרר פרנק קורט "בובה" והקאפו היהודי הסדיסט יחזקאל אינגסטר. עם זאת, דמויות אחרות נבראו על ידי המחבר וסיפורן מהווה פסיפס של סיפורים אותם קרא במסגרת מחקריו בארכיון יד ושם. בפרט סיפורו של הדוד יוסף, המשלב מחנות אמיתיים בסיפור עלילה השזור מקטעי עדויות רבים. כך הרבי מקאלוב, רב גדול ונערץ, בעל החיבור "העץ רענן", כביכול, שלא התקיים במציאות, אלא נכתב כדמות הבאה לייצג באדם יחיד את כל הרבנים והמנהיגים הרוחניים היהודים בשואה שעמדו בפני דילמות מוסריות נוראות. כך גם דמותו של איש האס-אס המטורף, חובב תיאטרון הבובות, ליכט וקצין האס-אס המסתורי "אחשוורוש".
דמותו של העו"ד פרל עושה שימוש באדם אמיתי שחי יחד עם אבי המחבר באותו בית בגטו בוכניה, אך נרצח. גוטפרוינד מעיד בדברי הסיום של ספרו הוא "המשיך את קו חייו" ותיאר את אותו אדם כביכול זכה לחיות ולעלות לארץ. כל המידע אותו מוסר העו"ד פרל למספר אודות פושעים נאציים שלא הובאו לדין או שדינם הומתק, אמיתי.
הערות שוליים

↑  רונית רואקס, ללא הסבר, ללא סוף, באתר הארץ, 9 באפריל 2002
↑  'אשר אימתך' בספר 'שואה שלנו', באתר הזמנה לפיוט
שכונת יוסף אבאד

שכונת יוסף אבאד (בפרסית: محله یوسف‌آباد) היא שכונה הממוקמת ברובע ה-6 בחלק הצפוני של טהראן, בירת איראן. השכונה קרויה על שם מירזא יוסף אשתיאני (میرزا یوسف آشتیانی), בכיר בחצר הקאג'ארית. בשכונה מתגוררים בעיקר תושבים מן המעמד הבינוני-גבוה ועשירים. בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20, יהודים רבים היגרו אל השכונה. מאז זו אחת מארבע השכונות בטהראן שקיימת בהן אוכלוסייה יהודית, יחד עם השכונות שייח חאדי, גורגאן וגישה. בשכונה נמצא בית הכנסת "סוכת שלום" הידוע בכינויו "בית הכנסת יוסף אבאד".
הרחובות המרכזיים בשכונה הם יוסף-אבאד, אבן סינא, שהיד ג'האן-ארא, מהרם (מודאבר) ומוסתופי. בשכונה נמצא "מרכז שפק" שבו מרכז תרבות וספריה, בית הספר לבנות "בו עלי" ובית חולים.
הערות שוליים

↑  משה-חי הגיגת‏, מת יוסף המדאני כהן, הרב הראשי של איראן, באתר וואלה, 30 במרץ 2014
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של איראן. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאול כרמל

| --- | --- |

 לידה:  6 ביולי 1937 שטפנשט, רומניה 
 פטירה:  31 במרץ 2011 (בגיל 73) 
 שם לידה:  Saul Croitoru 
 מדינה:  רומניה 
 מקום לימודים:  בית הספר לספרות ולביקורת הספרות על שם מיכאי אמינסקו 
 שפות היצירה:  רומנית, עברית 
 
שאול כרמל (ברומנית: Shaul Carmel; נולד בשם המשפחה קרויטורו, ברומנית: Croitoru; ‏6 ביולי 1937 - 31 במרץ 2011) היה משורר, סופר, מתרגם ומחזאי ישראלי בשפה הרומנית, יהודי יליד רומניה.
ביוגרפיה

שאול כרמל נולד ביישוב שטפנשט, על יד בוטושאן. מצד אמו היה צאצא למשפחה של זמרים וחזנים. סבו, רב יוסלה שפירא היה חזן ידוע באזור, ואחיו ז'אן סספירו הפך לטנור אופרה בארצות הברית.
בשנת 1940 אביו שגויס כקצין בצבא ברומני, נזרק מהרכבת על ידי חסידי התנועה הלגיונרית ונפצע. בהמשך ראש היישוב שטפנשט ליווה את האם המחופשת בבגדי איכרה רומניה על מנת שתבקר את בעלה הפצוע בבית החולים "גלרטר" ביאשי. 
שאול כרמל, אז קרויטורו, למד בתיכון "אוגוסט טרבוניו לאוריאן" בבוטושאן, והיה פעיל בק'נקולום (חוג) הספרותי על שם אמינסקו. בעידוד מזכיר המפלגה הקומוניסטית המקומי, ובניגוד לדעת אביו, נסע לבוקרשט כדי ללמוד בבית הספר לספרות ולביקורת הספרות על שם מיכאי אמינסקו. 
את שירו הראשון פרסם במדור הספרותי של העיתון "קלופוטול" ("הפעמון") בבוטושאן, שבבעלותו של סקרלט קלימאכי. מקבץ שיריו הראשון "קרני שמש" („Raze de soare”) הוצא לאור בשנת 1956 בכתב העל "יאשול ליטראר" ("יאש הספרותית"). 
שאול כרמל עלה לישראל בשנת 1965. היה בין מייסדי התאחדות הסופרים הישראלים בשפה הרומנית ונשיאה.
שיריו תורגמו לעברית, רוסית, סלובקית וסינית. בשנת 1985 פרסם בישראל מחזה שנכתב בעברית בשם "כוחו של הערפל".
שאול כרמל תרגם לעברית שירים של משוררים רומנים, בהם מיכאי אמינסקו ואנה בלנדיאנה.
בשנת 1988 זכה שאול כרמל בפרס מיכאי אמינסקו לשירה רומנית.
פרסים ואותות כבוד

1996 הפרס לשירה על שם מיכאי אמינסקו של האקדמיה הרומנית
מספריו

1956 Raze de soare "קרני שמש"
1958 Întâia făclie ("הלהבה הראשונה")
1967 Jurnal de front "יומן קרב"
1968 Florile nisipului "פרחי חול"
1970 Răspântii "צמתים"
1977 Cu mâna pe inimă "עם היד על הלב"
1981 Războiul sărmanilor "מלחמת האומללים"
1984 Târziu "מאוחר"
1985 - המחזה ``כוחו של הערפל``
1988 Poezii de nerostit "שירים שלא לדקלום"
1993 Fuga din rai
2002 "חיוך אבוד"
"מצלע חלום"
(2002 Vânzătorul de zăpadă (מוכר השלג)
הערות שוליים

↑  "חיוך אבוד" באתר בסימניה
↑  "מצלע חלום" באתר סימניה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259578505171  GND: 1078125112  ISNI: 0000 0000 6695 5433  LCCN: no91018038  VIAF: 2031451   WorldCat (עם VIAF): 2031451 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שואוביז ואיי.ג'י.

.Showbiz and A.G (ידועים גם כ .Show and A.G), הם צמד ראפרים מהברונקס, ניו יורק, ארצות הברית. Showbiz הוא המפיק בצמד ו- .A.G (קיצור של André the Giant) הוא הראפר. הצמד התחילו באלבום Funky Technician של Lord Finesse, שיצא לאור ב-1991. .Show and A.G הם חברים בלהקה Diggin' in the Crates Crew. יחד עם הראפרים:

Lord Finesse ,Diamond D, פאט ג'ו, Buckwild ,Big L ו-או.סי..
ביוגרפיה

צמד הראפרים הוציאו לאור את הEP הראשון שלהם Soul Clap ב-1992. באותה השנה הם הוציאו לאור את האלבום הראשון שלהם Runaway Slave, האלבום הגיע למקום ה78 במצעד אלבומי הB&R/היפ הופ של בילבורד. ב-1993 Showbiz התחיל להיות פופולרי בציבור בגלל ההפקה שלו לסינגל "Sound of da Police" של KRS-One.
בשנת 1994 .Showbiz and A.G התארחו באלבום "Non-Fiction" של הלהקה Black Sheep, בשיר ".E.F.F.E.C.T". באותה תקופה Showbiz קצר את השם שלו ל-Show, ושנו את השם של הצמד ל-.Show & A.G. ב-1995 יצא לאור האלבום השני שלהם Goodfellas, שכלל את האומנים D-Flow,Lord Finesse ,DJ Premier, Roc Raida, Dres ,Diamond D ו-מת'וד מן. השיר הכי מוצלח מהאלבום היה "Next Level" שכלל רימקס של DJ Premier.
אחרי שחרור המיני אלבום Full Scale ב-1998. הצמד הפסיקו להוציא לאור הקלטות שלהם והתחילו לעבוד עם הלהקה  D.I.T.C, כמו כן הם התחילו לעבוד על קריירת הסולו שלהם. ב-1999 .A.G הוציא לאור את אלבום הסולו הראשון שלו The Dirty Version, שכלל את המפיקים: Buckwild ,showbiz ,Lord Finesse, ו-DJ Premier. ואורחים שונים כמו: פאט ג'ו, דיאמונד די ,או.סי. ,KRS-One, גורו וביג פן.
בשנת 2000 .Show & A.G נרתמו לשאר חבריהם בלהקה  D.I.T.C והוציאו לאור את האלבום (D.I.T.C. (Worldwide תחת הלייבל טומי בוי רקורדס. Showbiz היה אחד ממפיקי האלבום, ובין היתר הפיק את השירים "Get Yours", "Where You At", "Way Of Life", "Drop It Heavy", "Weekend Nights" ו-"Stand Strong" מהאלבום. .A.G התארח בשירים:
 "Thick", "Day One", "Foundation", "Drop It Heavy", "Stand Strong", "Weekend Nights" ו-"Tribute" (שיר שנכתב לזכרו של Big L שנפטר ב-1999).
דיסקוגרפיה > .Showbiz and A.G

1992 - Runaway Slave
1995 - Goodfellas
1998 - Full Scale
2012 - Mugshot Music
דיסקוגרפיה > Showbiz

2005 - Street Talk ( עם  D.I.T.C)
2011 - Godsville (עם KRS-One)
דיסקוגרפיה > .A.G

1999 - The Dirty Version
2006 - Get Dirty Radio
2009 - Oasis (עם או.סי.)
2010 - Everything's Berri
שייקה דן

| --- | --- |

שייקה דן במדי צנחן בריטיים
 לידה:  15 בנובמבר 1909 ליפקאני, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  2 במרץ 1994 (בגיל 84) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  ישעיהו טרכטנברג 
 מדינה:  ישראל 
 פרסים והוקרה:  מסדר החירות 
 
ישעיהו "שייקה" דן (15 בנובמבר 1909 - 2 במרץ 1994) היה מצנחני היישוב שנשלחו לארצות אירופה, חלקן כבושות בידי הנאצים וחלקן בנות ברית של גרמניה הנאצית; דן היה מהפעילים המרכזיים של תנועת הבריחה, וממייסדי "נתיב".
ביוגרפיה

דן נולד כישעיהו טרכטנברג בעיירה ליפקאני שבבסרביה, אז חלק מן האימפריה הרוסית (מ-1918, ברומניה) לחיים ורבקה טרכטנברג. הוא היה השלישי מתוך 4 אחים ואחיות: הבכורה הייתה שפרה (טרכטנברג) ויצרבין, בעקבותיה נולד ניסן, אחריהם שייקה, ולבסוף דוב. בנעוריו היה חובב כדורגל ושיחק בקבוצת הכדורגל היהודית של ליפקאני. כנער פיתח תודעה ציונית, והצטרף לתנועת מכבי. במסגרת התנועה הצטרף להכשרה חלוצית, והפך במשך הזמן לפעיל ולמארגן בתנועה.
ב-1935 עלה לארץ ישראל. כיוון שלא מצא מענה לשאיפתו לחיים חלוציים שיתופיים במסגרת 'מכבי', חזר לרומניה ומשם לצ'כוסלובקיה, ונטל חלק בארגון המכבי הצעיר. כעבור זמן קצר חזר לארץ, והתיישב בקיבוץ ניר חיים, לימים ניר עם.
ביוגרפיה > מלחמת העולם השנייה ואחריה

ב-1944 הוצנח שייקה דן יחד עם יצחק בן-אפרים לשטחי האויב ברומניה. תפקידם היה לסייע בחילוץ מספר טייסים בריטים ואמריקאים שצנחו ברומניה, ובמקביל להציל שם יהודים ולארגן עלייתם ארצה. בתום מלחמת העולם השנייה המשיכו השניים ועסקו בשיקום התנועה הציונית ברומניה.
מינואר 1947 פעל שייקה דן  בארגון הבריחה שפעל להעלאת יהודי בולגריה ארצה, ועם הקמת המדינה נשלח ליוגוסלביה לפעול להעלאת היהודים גם משם לארץ. במהלך פעילותו הוא נתפס על ידי המשטרה החשאית והובא לשיחה עם מפקדה, שם אמר בחקירתו: "אינני אויב לכם, באתי להשיב את היהודים למדינתם". באופן מפתיע, התייחס אליו הקצין הבכיר בכבוד ואף והציע לו עזרה בכל מה שיצטרך. בהמשך אכן נעזרה בו מדינת ישראל, בהבאת נשק חיוני רב בחשאי לארץ.
בשנות ה-50 היה דן ממייסדי לשכת הקשר ליהודי ברית המועצות ("נתיב"). מבסיסו בווינה הוא עסק במילוט יהודים ממדינות מזרח אירופה לארץ.
שייקה דן היה נציג ממשלת ישראל במשא ומתן עם שלטונות רומניה לנושא פדיון יהודי רומניה בכסף, ונהג לשאת עמו משלוחי כסף מזומן לשם כך.
בראשון לציון ובתל אביב נקראו רחובות על שמו. כמו כן, כהוקרה על פעילותו, הוענק לו פרס יגאל אלון לשנת ה'תשנ"ג.
לקריאה נוספת

עמוס אטינגר, צניחה עיוורת, הוצאת זמורה ביתן, 1986.
שייקה טרכטנברג - שלישי מימין, ב-1944
ריבניצה

ריבניצה (ברומנית: Rîbnița, ברוסית: Рыбница, ביידיש: ריבניץ) היא עיר במולדובה בשטח בשליטת רפובליקת טרנסניסטריה. נכון ל-2010, מונה אוכלוסיית העיר 50,100 תושבים. בעיר מתגוררים תושבים ממוצא אוקראיני, רוסי ומולדבי.
היסטוריה

העיר ידועה מהמאה ה-15. לראשונה נזכרת ב-1657. באותה תקופה הייתה חלק מפולין. תקופה קצרה בסוף המאה ה-17 נכבשה על ידי טורקיה. ב-1793 בחלוקת פולין השנייה צורפה לאימפריה הרוסית. הייתה חלק מחבל פודוליה והייתה שייכת לאזור באלטה. ב-1922 נהייתה חלק מהרפובליקה המולדובית האוטונומית, שהייתה חלק מאוקראינה. מ-1938 במעמד של עיר. ב-1939 חלק מרפובליקת מולדובה בברית המועצות. ב-1941 בכיבוש גרמני ורומני כחלק מטרנסניסטריה. ב-1944 חזרה לברית המועצות. מ-1991 במולדובה העצמאית, אך בגלל ריבוי האוכלוסייה הלא רומנית בעיר החליטה להצטרף לרפובליקה הטרנסדינסטרית המולדובית הבלתי מוכרת.
יהודים

ב-1926 היהודים היוו 38% מתושבי העיר, בעוד הלאום השני בגדלו, האוקראינים, רק 33.8%. רוב היהודים הושמדו במחנות בטרנסניסטריה. מ-1945 עד 1973 התגורר בעיר הצדיק, ר' חיים זנוויל אברהמוביץ', הצדיק מריבניצה. הרבי מריבניצה נשאר האדמו"ר ה (כמעט) יחיד בשטחי ברית המועצות אחרי 1945, יהודים מכל ברית המועצות היו נוסעים אליו לקבל את ברכתו.
כיום קיימת קהילה יהודית קטנה בריבניצה. בהנהגת שליח חב"ד הרב זלמן אבלסקי, הרב הראשי למולדובה, הוקם בית כנסת ומרכז חסד לרווחת הקהילה.
לקריאה נוספת

אובידיו קראנגה, רבניצה, אנציקלופדיה של המחנות והגטאות (כרך III, עמ' 747–748), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
ריבית קצוצה

בהלכה, ריבית קצוצה (קבועה) היא ריבית גמורה והיא אסורה מהתורה. היא נקראת כך מכיוון שריבית אסורה מהתורה רק אם קבעו ("קצצו") את דמיה מראש, בניגוד לריבית מאוחרת הבאה לאחר ההלוואה ללא דרישה מוקדמת וללא שההלוואה נעשית בתנאי זה, ריבית כזו אינה אסורה מהתורה (אלא מדרבנן) והיא נקראת "אבק ריבית".
המקור לכך שריבית קצוצה היא רק כזו שקצצו וקבעו את דמיה מראש, הוא מהפסוק ”את כספך לא תתן לו בנשך” - איסור ריבית חל רק על הזמן שבו מוענקת ההלוואה, על קביעה בזמן הנתינה כי תשולם עבור ההלוואה ריבית.
מהי ריבית קצוצה

קיימות אפשרויות שונות שעליהן נחלקו בהלכה האם הן נחשבות לריבית קצוצה. אחת מהן היא אודות אדם שהלווה את חבירו "סתם" ולא קצץ עמו בשעת ההלוואה, ולאחר זמן תבע חובו ואמר לו הלווה "דור בחצֵרי עד שאפרע לך חובך". יש אומרים שאינה אלא אבק ריבית. ויש אומרים שהדבר תלוי בעיתוי אמירת הלווה, אם הלווה אמר זאת למלווה באותה שעה שהאריך את זמן ההלוואה, זו ריבית קצוצה, שכן הארכה זו נחשבת כהלוואה, ושעת ההארכה חשובה שעת הלוואה. אבל אם המלווה כבר האריך את זמן ההלוואה ללווה, ובתוך הזמן בא הלווה למלווה ואמר לו "דור בחצרי בשביל מעותך שהן בטלות אצלי" – אין הדבר נראה כריבית קצוצה, והוא אבק ריבית בלבד.
הוצאת הריבית מהמלווה בבית הדין

נחלקו החכמים אודות ריבית קצוצה האם יכול הלווה להוציאה חזרה מידי המלווה על ידי תביעה בבית הדין. וכך נאמר בתלמוד הבבלי:
אמר רבי אלעזר רבית קצוצה יוצאה בדיינין, אבק רבית אינה יוצאה בדיינין. רבי יוחנן אמר אפילו רבית קצוצה נמי אינה יוצאה בדיינין. אמר רבי יצחק מאי טעמא דרבי יוחנן. דאמר קרא: "בַּנֶּשֶׁךְ נָתַן וְתַרְבִּית לָקַח וָחָי לֹא יִחְיֶה אֵת כָּל הַתּוֹעֵבוֹת הָאֵלֶּה עָשָׂה" למיתה ניתן ולא להשבון. רב אדא בר אהבה אמר אמר קרא: "אַל תִּקַּח מֵאִתּוֹ נֶשֶׁךְ וְתַרְבִּית וְיָרֵאתָ מֵאֱלֹהֶיךָ", למורא ניתן ולא להשבון. רבא אמר מגופיה דקרא שמיע ליה "מוֹת יוּמָת דָּמָיו בּוֹ יִהְיֶה", הוקשו מלוי רבית לשופכי דמים מה שופכי דמים לא ניתנו להשבון אף מלוי רבית לא ניתנו להשבון. אמר רב נחמן בר יצחק מאי טעמא דרבי אלעזר, וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ אהדר ליה כי היכי דניחי
דעתו של רבי אלעזר היא שריבית קצוצה יוצאה בדיינים ומקור דבריו הוסבר בהמשך על ידי רב נחמן בר יצחק. אך רבי יוחנן חלוק עליו, ושלושה אמוראים נחלקו בדעתו. מקורותיהן של כל השיטות הם משני פסוקים בלבד: הפסוק הראשון הוא ”בַּנֶּשֶׁךְ נָתַן וְתַרְבִּית לָקַח וָחָי לֹא יִחְיֶה, אֵת כָּל הַתּוֹעֵבוֹת הָאֵלֶּה עָשָׂה מוֹת יוּמָת דָּמָיו בּוֹ יִהְיֶה”, והפסוק השני הוא ”"אַל תִּקַּח מֵאִתּוֹ נֶשֶׁךְ וְתַרְבִּית וְיָרֵאתָ מֵאֱלֹהֶיךָ וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ"”. מהפסוק הראשון, לומד רבי יוחנן, לפי הסברו של רבי יצחק שעונשו של מלווה בריבית הוא בידי שמים "לא יחיה", ולא בידי אדם. רב אדא בר אהבה מצא מקור אחר לשיטת רבי יוחנן מהמילים "ויראת מאלקיך" משמע שמדובר במצווה שבין אדם למקום ולא בחובה משפטית, אך לעומת זאת, אף דעתו של רבי אלעזר הוסברה על ידי רב נחמן בר יצחק מאותו פסוק  עצמו, שבסופו כתוב "וְחֵי אָחִיךָ עִמָּךְ", שלדבריו מפורשים בצורה האומרת כי על המלווה להחזיר את דמי ההלוואה. לפי רבא מקורו של רבי יוחנן מסופו של הפסוק הראשון: "מות יומת בו דמיו יהיה", שממנו משמע שהתורה מחשיבה את המלווה בריבית לרוצח, שכן על ידי הריבית שהוא גובה מהעני הוא עלול לפעמים לגרום למותו ברעב.
הוצאת הריבית מהמלווה בבית הדין > להלכה

להלכה נפסק שריבית דאורייתא יוצא בדיינין, כלומר שכופתין אותו ומכין אותו עד שתצא נפשו עד שיקיים מצות עשה ד"וחי אחיך", כדין כל מצוות עשה שבית הדין כופין על כל יהודי לקיימה, בכפייה ובמכות עד שיסכים או עד שתצא נפשו. אבל אין בית דין יורדין לנכסיו להגבותו ללווה אם אינו בפנינו, שהרי במקרה כזה הוא אינו מקיים את מצוות "וחי אחיך עמך", מכיוון שאין כאן הוא בעצמו לכופו לקיים העשה.
מכיוון שהוצאת הריבית מידי המלווה בבית הדין אינה חוק משפטי אלא מצווה המוטלת על המלווה, אין ריבית קצוצה יוצאה בדיינין אלא כל זמן שהמלוה חי. אבל אם מת – אין הבנים צריכין להחזיר אף על פי שהיא ריבית, כדעת רבא במסכת בבא קמא, שמסביר, שהמילים "וחי אחיך עמך" שמהם נלמד החיוב המשפטי של ריבית קשורים לתחילת הפסוק שבו כתוב "אל תיקח מאתו נשך ותרבית", כך שהדין האומר "וחי אחיך עמך" הוא רק על נוטל הריבית (רמי בר חמא חלוק על הלכה זו, וסבור שחיוב ההשבה מוטל גם על הבנים, אך ההלכה לא נפסקת כמותו). אבל אם הריבית היא חפץ מסוים, למשל אם האב נטל עבור הריבית פרה או בגד, צריכים היורשים להחזיר את החפץ, שכן נוכחות החפץ אצל הבנים כאשר ידוע שהגיע לידם על ידי עבירה שעבר האב, אינה לכבוד האב, והם מחויבים בכבודו אף לאחר מותו כחלק ממצוות כיבוד אב ואם. אך חובה זו מוטלת עליהם דווקא אם עשה אביהם תשובה בחייו על אסור הריבית, אלא שלא הספיק להחזירו עד שמת. אבל אם לא עשה תשובה – אין צריכין להחזירו משום כבודו, שאין הבנים חייבים בכבודו של אב רשע.
הערות שוליים

↑  ספר ויקרא, פרק כ"ה, פסוק ל"ז
↑  לבוש מלכות יורה דעה סימן קס"ו
↑  ויקרא כה, לו.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף קי"ב, עמוד ב'.
↑  לבוש יורה דעה סימן קס"א.
שגר אותי לחלל, סשה!

| --- | --- |
 בימוי:  גנית אורין
 הופק בידי:  שינגה הפקות
 תסריט:  גנית אורין
 עריכה:  אלון לובנפלד ורודד יצחקי (סטודיו רוביקון, קצרין)
 שחקנים ראשיים:  עמירם עיני, אנה ווליקובסקי, רומן גרשקוביץ', מיכאל לרנר, קטיה קוסוי ופולינה חריטונסקי
 צילום:  ארבל רום (מעין השופט הפקות)
 מדינה:  ישראל
 הקרנת בכורה:  2014 
 משך הקרנה:  80 דק' 
 שפת הסרט:  עברית 
 סוגה:  סרט קומדיה 
 beammeup.weebly.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
שגר אותי לחלל, סשה! (באנגלית נקרא: "Beam me up, Sasha!") הוא סרט קולנוע רומנטי ישראלי מז'אנר המדע הבדיוני משנת 2014 על אודות מדען שעלה לישראל מליטא ועובד במכון סודי אי שם בדימונה, המתבקש על ידי אוליגרך רוסי לפתח תוכנה שתשדך בין אנשים ברחבי העולם.
פוסטר הסרט "שגר אותי לחלל, סשה!"
הסרט הוקרן לראשונה בשנת 2014 במסגרת פסטיבל אוטופיה לסרטי פנטזיה ומד"ב בתל אביב והיה מועמד לפרס אופיר לשנת 2014 בקטגוריית סרט עלילתי במסלול פרינג'.
בשנת 2016 הוקרן בהקרנות מסחריות בסינמטק תל אביב.
הסרט מיוצג ומופץ בחו"ל על ידי Adler & Associates Entertainment.