stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק האזרחות (ישראל)
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח שבות

חוק השבות קובע שכל יהודי זכאי לעלות לישראל (סעיף 1), כשהעלייה תהיה על-פי אשרת עולה, ההופכת באופן אוטומטי-כמעט לאזרחות ישראלית, כמבואר בסעיף 2 לחוק האזרחות. בשנת 1970 הורחב חוק השבות, ונקבע שגם בן זוגו של יהודי או צאצא של יהודי (עד דור שלישי) יהנו מחוק השבות, ובהתאם – מאזרחות ישראלית. בשנת 1999 פסק בג"ץ כי בן משפחה לא יהודי של יהודי אזרח ישראל (כל עוד אינו בנו או נכדו) אינו זכאי שבות.
המחוקק בחר ליצור הבחנה ברורה בין חוק השבות, שמעניק את הזכות להגר (לעלות) למדינה וכן מעניק אשרת עולה, לבין חוק האזרחות, שמעניק אזרחות ישראלית, בהתבסס על אשרת עולה. במילים אחרות, אין חוק השבות לבדו מעניק אזרחות ישראלית. עם זאת, בפועל, מדינת ישראל מעניקה אזרחות לכל מי שעלה לישראל על-פי חוק השבות, אלא אם הוא אינו מעוניין בכך.
יש הבדל בין אזרח ישראל שחי בחוץ-לארץ לבין אדם ממוצא יהודי שזכאי לעלות לארץ לפי חוק השבות. אדם ממוצא יהודי צריך להגיש בקשה לעלות ארצה, בקשה שמאושרת אם הוא אכן זכאי לכך, אך עשויה להידחות במקרים נדירים (אם יש לאדם עבר פלילי או אם הוא חולה במחלה מידבקת ומסוכנת). אזרח ישראל יכול להיכנס לישראל בכל עת ללא הגבלה (למעט מס מיוחד שעליו לשלם, אם לא הקפיד להסדיר את תשלומי המיסים בעת היעדרותו). מלבד זאת, אזרח ישראל רשאי להשתמש בדרכון ישראלי במסעותיו בחוץ-לארץ (דבר המעניק הקלות משמעותיות בכניסה למדינות רבות בעולם). זכאי לפי חוק השבות אינו רשאי לקבל דרכון ישראלי כל עוד לא אושרה בקשתו לאזרחות.
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח ישיבה בישראל

סעיף זה מיועד ללא-יהודים (ערבים, דרוזים, בדואים ועוד) שהיו נתיני המנדט הבריטי על ארץ-ישראל וישבו בתחומי מדינת ישראל בתום מלחמת העצמאות. לפי סעיף זה ניתנה להם אזרחות ישראלית מלאה. על מנת לקבוע אילו אנשים זכאים לאזרחות מכוח סעיף זה, ערכה המדינה בשנת 1949 מפקד אוכלוסין (רישום התושבים תש"ט). במרשם נתגלו בעיות, ולכן נערך מפקד אוכלוסין נוסף בשנות ה-80, והחוק הורחב כך שיכלול גם את אלו שלא נרשמו במפקד האוכלוסין מ-1949. חוק האזרחות אינו רטרואקטיבי, כלומר מי שהפסיק להיות תושב הארץ לפני אישור החוק אינו זכאי לאזרחות, בפסיקה נקבע כי עיקרון זה נכון גם לגבי מי שנפטר לפני חקיקת החוק. ההנמקה היא מתוך המשפט העברי "כיון שמת אדם נעשה חופשי מן המצוות" ומן הסתם גם חופשי מן החוקים, ואין חוק שיוכל להעניק מעמד אזרחות לאדם מת.
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח לידה

אדם שהוריו – שניהם או אחד מהם – ישראלים, זכאי לאזרחות ישראלית, ללא קשר למקום לידתו. פעמים רבות אדם שהוא אזרח זר ואחד מהוריו היה ישראלי, נחשב לאזרח ישראלי בלי ידיעתו. הדבר מעורר בעיות בעת כניסתו לישראל, כיוון שאזרח ישראלי חייב להציג דרכון ישראלי בכניסתו למדינה, וכיוון שעליו להסדיר את שירותו הצבאי.
גם על מי שאומץ על ידי בני זוג שלפחות אחד מהם ישראלי חלות הוראות דומות.
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח לידה וישיבה בארץ

סעיף זה הוא סעיף ספציפי, שבא לפתור בעיה מיוחדת של תושבי ישראל שנולדו לאחר קום המדינה, והם חסרי אזרחות כלשהי. כדי לקבל אזרחות מכוח סעיף זה, על המבקש לעמוד במספר תנאים, כפי שנקבע בחוק:
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח התאזרחות

אדם המעוניין להפוך לאזרח ישראלי, אך אינו זכאי לכך לפי אף אחד מהקריטריונים, יכול לפנות למשרד הפנים ולבקש אזרחות, אך קודם לכן עליו לעמוד במספר תנאים:
נמצא בישראל.
היה בישראל במשך שלוש שנים מתוך תקופה של חמש שנים שקדמה להגשת הבקשה.
זכאי לתושבות קבע.
השתקע בישראל, או שיש בדעתו להשתקע.
יודע ידיעת-מה את השפה העברית.
ויתר על אזרחותו הקודמת, או הוכיח שיחדל להיות אזרח חוץ לכשיהיה אזרח ישראלי.
הערות:
"ישראל" בחוק זה ובחוקים רבים אחרים נחשבת השטח שבריבונות אזרחית ישראלית.[דרושה הבהרה]
גם אם האדם המבקש עומד בכל התנאים הללו, עדיין הענקת האזרחות נתונה לשיקול דעתו של שר הפנים. מדיניות משרד הפנים היא לסרב לבקשת אזרחות על-פי סעיף זה, מתוך מטרה לשמור על רוב יהודי בישראל.
הוראות אחרות בחוק קובעות פטור מחלק מתנאים אלה, למשל, למי ששירת שירות סדיר בצה"ל. בנוסף, במקרה של בני זוג נשואים, נדרש רק אחד מבני הזוג לקיים את התנאים (או לקבל פטור מהם).
זכאות לאזרחות ישראלית > מכוח הענקה

לשר הפנים נתונה הסמכות להעניק אזרחות ישראלית לאנשים שהמדינה חפצה ביקרם, כגון חסידי אומות העולם, הדרוזים שלחמו לצד "ההגנה" במלחמת העצמאות, אנשי מדע, רוח, ספורט ועוד. סעיף זה מתייחס בעיקר ללא-יהודים, שלא יכולים לקבל אזרחות מכוח סעיף אחר. שר הפנים אלי ישי, לדוגמה, העניק אזרחות מכוח סעיף זה לסנדרה סמואל, אזרחית הודו שהצילה את מוישי הולצברג בן השנתיים במתקפת הטרור במומבאי.
על פי אמנות בין-לאומיות המבטיחות את חופש הנישואים ואיחוד משפחות – על מדינת ישראל לפעול כדי להסדיר את מעמדם של זרים הנישאים לישראלים. כשמדובר ביהודים בעלי אזרחות זרה, מחילים עליהם ממילא את חוק השבות. כשמדובר בלא-יהודים, עליהם להסדיר את מעמדם במסגרת ההליך המדורג. עם זאת חוק מיוחד אוסר הענקת אזרחות לאזרחי מדינת אויב שנישאו לאזרחי ישראל.
על כל המבקש לקבל אזרחות ישראלית להצהיר נאמנות על פי הנוסח:
אני מצהיר שאהיה אזרח נאמן למדינת ישראל.
ביטול אזרחות ישראלית

ישנם מקרים שבהם יכולה המדינה ליזום ביטול אזרחותו של אזרח ישראל. סעיף 11 לחוק האזרחות, כפי שתוקן באוגוסט 2008, קובע שתי נסיבות לביטול האזרחות ביוזמת המדינה:
האזרחות ניתנה על יסוד פרטים כוזבים, דהיינו על סמך מסמכים מזויפים שהקנו לו זכאות לאזרחות ישראלית מכוח חוק השבות או על יסוד נישואים פיקטיביים לאזרח ישראלי או לזכאי שבות. בג"ץ קבע שהסתרת העובדה שמקבל אזרחות ישראלית על סמך נישואים עם בת זוג ישראלית לא ניהל משק בית משותף עם בת זוגו בתקופה שלפני קבלת האזרחות היא עילה סבירה לביטול האזרחות.
האזרח עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינה. התיקון לחוק הגדיר "הפרת אמונים למדינת ישראל" כמעשה טרור לפי חוק איסור מימון טרור, או מעשה בגידה או ריגול חמור לפי סעיפים מסוימים בחוק העונשין, או רכישת אזרחות או זכות לישיבת קבע במדינת אויב (נכון לשנת 2018 הוכרזו מדינות אלה כמדינות אויב: איראן, אפגניסטן, לבנון, לוב, סוריה, עיראק, פקיסטן ותימן, וכן רצועת עזה). לפי התיקון, לא ניתן לבטל את האזרחות במקרה זה אם עקב כך האזרח יישאר חסר אזרחות אחרת, ואם הוא יישאר חסר אזרחות – אז יינתן לו רישיון לישיבה בישראל; אך נקבעה חזקה לפיה מי שיושב דרך קבע מחוץ לישראל, לא יישאר חסר כל אזרחות. דוגמה: באוגוסט 2017 בוטלה אזרחותו של תושב אום אל-פחם שביצע פיגוע דריסה.
עד התיקון לחוק, הסמכות לשלילת אזרחות הייתה בידי שר הפנים. החל מאוגוסט 2008 חל תיקון לחוק המקציב את הזמן בו שר הפנים יכול לשלול אזרחות בגלל מתן פרטים כוזבים לשלוש שנים, ולאחר מכן שלילת האזרחות היא בסמכות בית משפט לעניינים מינהליים, לפי בקשת שר הפנים באישור היועץ המשפטי לממשלה. הליך זה חל גם על כל בקשה לביטול אזרחות בגלל הפרת אמונים למדינה.
חוק גירוש מחבלים: בפברואר 2023 ניתנה סמכות לשר הפנים לבקש מבית המשפט לבטל אזרחות ישראלית למי שהורשע במעשה טרור והוא או מי מטעמו ובידיעתו קיבל מהרשות הפלסטינית, במישרין או בעקיפין, שכר או תגמול בעד הפרת האמונים למדינת ישראל. מחבל שנשללה אזרחותו יגורש, בתום ריצוי מאסרו, לשטחי הרשות הפלסטינית.
אזרח ישראלי, המעוניין לוותר על אזרחותו, יכול לפנות לשר הפנים בכתב ולבקש זאת, אולם ההחלטה הסופית בעניין היא של שר הפנים, והוא רשאי לסרב לבקשה, לפי שיקול דעתו. מדיניות משרד הפנים מקשה על המבקשים לוותר על אזרחותם, ודורשת מהם, בין היתר, להוכיח שהם חיים זמן רב מחוץ למדינת ישראל.
בין השנים 1980–2008 קבע החוק שאזרח ישראלי היוצא מישראל שלא כדין למדינת אויב, או רוכש את אזרחותה, יראוהו כמי שוויתר על אזרחותו הישראלית, והיא תתבטל מיום צאתו את ישראל. ישראלים שבקשו להגר למדינת אויב, נדרשו לוותר על אזרחותם הישראלית.
במרץ 2011 אישרה הכנסת תיקון נוסף לחוק האזרחות. התיקון מוסיף אפשרות של ביטול אזרחות מטעמי הפרת אמונים למדינה כעונש בהליך פלילי על מעשה טרור לפי חוק איסור מימון טרור, או מעשה בגידה או ריגול לפי סעיפים מסוימים בחוק העונשין (אותם סעיפים המאפשרים הגשת בקשה לבית משפט לעניינים מינהליים, בתוספת מספר סעיפים נוספים), וזאת לפי בקשת שר הפנים באישור היועץ המשפטי לממשלה, שתוגש לבית המשפט הדן בעבירה. הסייגים על שלילת אזרחותו של אדם שיישאר בשל כך חסר אזרחות חלים גם במקרה זה.
אזרחות כפולה

חוק האזרחות קובע כי לעניין חוקי מדינת ישראל רואים אזרח ישראל שהוא גם אזרח חוץ כאזרח ישראל. פירוש הדבר הוא, כי אזרח ישראלי רשאי להיות בעל אזרחות אחת נוספת או יותר (אזרחות כפולה), וכי הוא יחשב כאזרח ישראל לכל דבר ועניין, וכאזרח ישראלי בלבד, ככל שלאזרחות הישראלית קיימת נַפְקוּת (רלוונטיוּת) מבחינת החוק הישראלי.
כך לדוגמה, אזרח ישראל שהוא גם אזרח חוץ נחשב כאזרח ישראל לצורך חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו–1986, והוא חייב בשירות בצה"ל בכפוף להוראות אותו חוק; הוא נחשב כאזרח ישראל לעניין אחריות פלילית של אזרחים ישראלים על פי חוק העונשין, תשל"ז–1977; והוא נחשב כאזרח ישראל לצורך דיני המעמד האישי, כמו לעניין סמכות השיפוט של בתי דין רבניים בענייני נישואים וגירושים, לפי חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואים וגירושים), תשי"ג–1953.
גם לעניין כניסה לישראל, שהייה בה ועבודה במדינה, אזרח ישראלי שהוא גם אזרח חוץ נחשב כאזרח ישראל לכל דבר ועניין. לפיכך, הוא רשאי להיכנס לישראל ללא צורך באשרה, לשהות בה לפי ראות עיניו, לעסוק בכל מקצוע או משלח יד ולעבוד אצל כל מעסיק.
חריג להיתר החזקת אזרחות כפולה נקבע בסעיף 16א לחוק יסוד: הכנסת, לפיו חבר הכנסת אינו רשאי להצהיר אמונים אלא אם פעל להסרת אזרחותו הנוספת, אם הדבר אפשרי לפי חוקי אותה מדינה. וכן נקבע בסעיף 6(ד) לחוק יסוד: הממשלה לעניין שר.
ראו גם

חוק השבות
חוק האזרחות והכניסה לישראל
חוק גירוש מחבלים
הליך מדורג (התאזרחות)
עתירה מנהלית 27315-08-11 פלונית ואחרים נ' משרד הפנים
לקריאה נוספת

אמנון רובינשטיין וברק מדינה, המשפט החוקתי של מדינת ישראל, הוצאת שוקן, מהדורה שישית, 2005, כרך ב: רשויות השלטון ואזרחות, פרק 21 – רכישת אזרחות ואיבודה
הערות שוליים

↑  בג"ץ 3648/97 סטמקה ישראל ואחרים נ' שר הפנים ואחרים, ניתן ב־4 במאי 1999
↑  דרוש מקור
↑  נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט–1988), כרך ראשון עמ' 92: השפעת החקיקה על מעמדו של המת אתר דעת.
↑  אזרחות לספורטאים: אם אתה ספורטאי זר אולי אתה זכאי לאזרחות. לאן נעלם חוק השבות?, באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל, ‏2023
↑  יניב טוכמן‏, שר הפנים השתתף בישיבת הוועדה המייעצת לבחינת מתן אזרחות לספורטאים זרים, באתר וואלה, 12 ביולי 2023
↑   בר פלג, הוקמה ועדה שתמליץ על קביעת קריטריונים לבחינת מתן אזרחות לספורטאים זרים, באתר הארץ, 6 ביוני 2023
↑  חוק האזרחות (תיקון מס' 9), התשס"ח–2008, ס"ח 2176 מ-6 באוגוסט 2008
↑  בג"ץ 7348/08 גריגוריאן המלט המלט נ' משרד הפנים, ניתן ב־5 בינואר 2010
↑  לילך דניאל, נשללה אזרחותו של תושב אום אל פאחם שביצע את פיגוע הדריסה בצומת גן שמואל, באתר "תקדין", 13 באוגוסט 2017
↑  בג"ץ 10609/07 מויסר זועבי נ' שר הפנים, ניתן ב־17 במאי 2011, סעיף 35
↑  חוק האזרחות (תיקון מס' 10), התשע"א–2011, ס"ח 2289 מ-4 באפריל 2011
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו ייעוץ משפטי.
חוק זכויות החולה

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  12 במאי 1996
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ג באייר תשנ"ו
 גוף מחוקק:  הכנסת השלוש עשרה
 תומכים:  9
 מתנגדים:  1
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1591, עמ' 327
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד הבריאות
 מספר תיקונים:  13
 נוסח מלא:  חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996
 
חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996 הוא חוק ש"מטרתו לקבוע את זכויות האדם המבקש טיפול רפואי או המקבל טיפול רפואי ולהגן על כבודו ועל פרטיותו" (סעיף 1 לחוק). רוב עקרונות החוק יושמו עוד לפני חקיקתו, כנגזרות של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.
עיקרי החוק > הזכות לטיפול רפואי

כל אדם שנזקק לכך זכאי לקבל טיפול רפואי נאות, בשגרה על פי הנהוג ובמצב חירום רפואי ללא תנאי, ללא אפליה.
מטופל זכאי למידע בדבר זהותו ותפקידו של כל אדם שמטפל בו וכן לקבל חוות דעת נוספת לעניין הטיפול בו ולעבור למטפל או מוסד רפואי אחר תוך שיתוף פעולה של המטפל או המוסד הקודם.
מטופל מאושפז זכאי לקבל מבקרים על פי הנהוג.
מנהל בית חולים רשאי לקבוע הוראות בדבר הגבלה של הכנסת חמץ למבנה בית החולים, הנדרשת לשם שמירת כשרות לפסח עבור המטופלים המאושפזים בו.
כל עובדי המוסד הרפואי ישמרו על כבודו ועל פרטיותו של המטופל בכל שלבי הטיפול הרפואי.
עיקרי החוק > הסכמה מדעת לטיפול רפואי

כדי לתת טיפול רפואי כלשהו על המטפל למסור למטופל את המידע הרפואי הדרוש לו בדבר האבחון, המחלה, הפרוצדורה הטיפולית והסיכונים הכרוכים בהימנעות מטיפול והסיכונים האפשריים בטיפול המוצע, וזאת על מנת לאפשר למטופל להחליט האם לקבל את הטיפול המוצע באופן מושכל. הטיפול יינתן רק לאחר קבלת הסכמה מדעת. הגדרת המידע הרפואי הדרוש לחולה זכתה להתייחסות ענפה בפסיקת בתי המשפט. למשל, בית המשפט העליון קבע, בעניינה של אישה שביקשה לבצע בדיקות סקר גנטיות לגילוי מומים בעובר, כי חובת הגילוי במסגרת מסירת המידע לשם קבלת ההסכמה מדעת, עשויה להיות רחבה, וכוללת גם בדיקות חדשניות המוכרות בפרקטיקה הרפואית ושניתן לבצען רק באופן פרטי. באותו המקרה, לא נמסר למטופלת מידע על האפשרות לבצע בדיקה לגילוי תסמונת X שביר, ותסמונת זו התגלתה לבסוף בעובר.
ניתוח (למעט כירורגיה זעירה), צינתור, דיאליזה, רדיותרפיה, טיפולי הפריה חוץ-גופית, וכימותרפיה דורשים הסכמה מדעת כתובה. במקרים אחרים ניתן לקבל גם הסכמה בעל פה או דרך התנהגות.
בנסיבות שבהן נשקפת למטופל סכנה חמורה והוא מתנגד לטיפול רפואי, שיש לתיתו בנסיבות העניין בהקדם, רשאי מטפל לתת את הטיפול הרפואי אף בניגוד לרצון המטופל אם ועדת האתיקה, לאחר ששמעה את המטופל, אישרה את מתן הטיפול.
המטופל רשאי למנות לו מראש בא כוח, שיקבל עבורו את ההחלטות על הטיפול הרפואי.
עיקרי החוק > מידע רפואי

לגבי כל מטופל על המטפל חובה לנהל רשומה רפואית וזכותו של המטופל לקבל מידע מרשומה זו.
על כל עובדי המוסד הרפואי לשמור על סודיות המידע הרפואי של המטופלים, אך הם רשאים למסור מידע רפואי לאחר במקרים הבאים:
עיקרי החוק > ועדות

ועדת בדיקה - ועדה המוקמת לשם בדיקת תלונה מסוימת או לשם בדיקת אירוע חריג הנוגע למתן טיפול רפואי. בית משפט רשאי להורות על מסירת הפרוטוקול למטופל, לנציגו או למטפל.
ועדת בקרה ואיכות - ועדה פנימית של מוסד רפואי לשם הערכת הפעילות הרפואית ושיפור איכותו של הטיפול הרפואי. תוכן הדיונים שהתקיימו בוועדת הבקרה והאיכות וכן סיכומיה ומסקנותיה, יהיו חסויים בפני כל אדם לרבות המטופל הנוגע בדבר ולא ישמשו ראיה בכל הליך משפטי.
ועדת אתיקה - ועדה הכוללת: יושב ראש (אדם הכשיר להתמנות שופט בית משפט מחוזי), שני רופאים במומחיות שונה, פסיכולוג או עובד סוציאלי, נציג ציבור או איש דת ואחות מוסמכת.
היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק, המהווה תשלובת מגובשת של חמש הצעות חוק פרטיות שיזמו חברי כנסת שושנה ארבלי-אלמוזלינו, מיכאל בר-זוהר, גדעון גדות, רן כהן ויאיר צבן, פורסמה ב-16 במרץ 1992. דברי ההסבר להצעת החוק נימקו את הצורך בחוק:
החוק אושר בכנסת ב-1 במאי 1996, ונכנס לתוקף ב-12 באוגוסט 1996, בתום שלושה חודשים מיום פרסומו.
מאז אישורו תוקן החוק 13 פעמים. תיקונים עיקריים:
בתיקון מס' 8 לחוק הוסדרה זכותו של מטופל לכך שאדם המלווה אותו, לפי בחירתו, יהיה נוכח בעת קבלת טיפול רפואי.
בתיקון מס' 9 לחוק נקבע שכאשר הובא לידיעתו של מטפל כי הורה הורשע בביצוע עבירת מין או אלימות כלפי ילדו הקטין, או הוגש נגדו כתב אישום בשל ביצוע עבירה כאמור ועדיין מתנהל ההליך הפלילי נגדו, לא תידרש הסכמתו של אותו הורה לטיפול רפואי באותו ילד ולא יימסר לאותו הורה מידע לגבי טיפול רפואי באותו ילד.
בתיקון מס' 13 לחוק נקבע שמנהל בית חולים רשאי לקבוע הוראות בדבר הגבלה של הכנסת חמץ למבנה בית החולים בפסח. התיקון נעשה בעקבות פסק דין של בג"ץ שקבע שאין להתיר הגבלה כזו ללא הסמכה בחוק. עמדת משרד הבריאות, לאחר התיקון לחוק, היא ש"החוק אינו מאפשר להסמיך עובד לערוך חיפוש אחר חמץ על גופו של אדם, וכן בכלי תחבורה, במטען או בטובין אחרים של באי בית החולים או השוהים בו".
ראו גם

אתיקה רפואית
לקריאה נוספת

יהושע שמר, שמוליק בן יעקב, יוסי ווייס (עורכים), חוק זכויות החולה - המהפכה שטרם הושלמה, ידיעות ספרים
נעמה ויצ'נר, "ועדות כחול לבן - על ועדות האתיקה שבחוק זכויות החולה", משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 6 עמוד 41, 2015
ח' גוטמן, הפרשנות לחוק זכויות החולה, הוצאת "אוצר המשפט".
דני סורדו

דניאל (דני) סורדו קסטילו (באנגלית: Daniel "Dani" Sordo Castillo, נולד ב-2 במאי 1983) הוא נהג מרוצי מכוניות ספרדי המתחרה בסבב אליפות העולם בראלי עבור קבוצת יונדאי מוטורספורט.
קריירה

סורדו החל להתחרות בגיל 12 במרוצי מוטוקרוס ובהמשך השתתף גם בתחרויות קארטינג וטורינג. את מרוץ הבכורה שלו במסגרת אליפות העולם בראלי ערך בשנת 2003 בראלי קטלוניה בו סיים במקום ה-18, באותה שנה זכה באליפות ספרד בקטגוריית הג'וניור. בשנת 2004 זכה שוב בתואר והשתתף בארבעה מרוצים בסבב העולמי.
קריירה > 2005-2010: סיטרואן

בשנת 2005 הצטרף לקבוצת קרונוס טוטאל הבלגית והתחרה בסבב אליפות העולם לצעירים (JWRC), כשהוא נוהג בסיטרואן C2 S1600. סורדו ניצח ארבעה מתוך שמונת המרוצים בעונה והבטיח לעצמו את תואר האליפות. בעקבות הזכייה באליפות צורף בשנת 2006 כנהג שלישי לקבוצת קרונוס סיטרואן בסבב הבכיר, כאשר התכנון המקורי היה שימשיך להתחרות בסבב ה-JWRC ויגן על תואר האליפות. ההישגים הטובים בתחילת העונה, כולל הגעה לפודיום בראלי קטלוניה ובצרפת הובילו לוויתור על סבב הג'וניור והתמקדות בסבב הבכיר - סורדו קודם להיות הנהג השני בקבוצה לצד סבסטיאן לב. את העונה הוא סיים במקום החמישי עם 49 נקודות וארבעה פודיומים.
לקראת שנת 2007 הודיעה קבוצת סיטרואן כי סורדו יהיה הנהג השני, לצידו של לב וינהג בדגם הC4 WRC החדש, שהחליף את דגם הקסארה בה נעשה שימוש בעונה הקודמת. במרוץ פתיחת העונה, שהתקיים במונטה קרלו, סיים במקום השני ועד סוף העונה הגיע 5 פעמים נוספות לפודיום. את העונה סיים במקום הרביעי עם 65 נקודות.
בשלושת המרוצים הראשונים של עונת 2008 הצליח להשיג רק 3 נקודות, אך בשני המרוצים הבאים סיים במקום השלישי והשני. ב-12 ביולי השתתף בסבב החמישי של אליפות פינלנד בראלי, בו התכוון להשתתף לצורך אימון, אך קבוצת סיטרואן החליטה לרשום אותו כמתחרה על מנת להעלות את ביטחונו לקראת ראלי פינלנד שהתקיים בסוף אותו חודש. סורדו זכה במרוץ ורשם את ניצחונו הראשון בתחרויות הראלי. בראלי פינלנד זכה במקום הרביעי, אך בשלושת המרוצים הבאים סיים במקום השני אחרי בן קבוצתו, לב, וקבוצת סיטרואן פתחה פער של 27 נקודות על פני פורד באליפות היצרנים. במרוץ סיום העונה, שנערך בווילס, סיימו לב וסורדו במקום הראשון והשלישי, בהתאמה, והבטיחו זכייה רביעית רצופה באליפות היצרנים ומקום שלישי לסורדו. את עונת 2009 סיים שוב במקום השלישי, כאשר לזכותו 7 פודיומים ורק נקודה אחת פחות מהעונה הקודמת, אף על פי שהעונה הייתה קצרה בשלושה מרוצים.
בחמשת מרוצי הפתיחה של עונת 2010 לא הצליח להגיע לפודיום. התוצאות השתפרו בראלי פורטוגל ובולגריה בהם סיים במקום השלישי והשני, למרות השיפור הוא הוחלף בראלי פינלנד על ידי סבסטיאן אוז'ייה כנהג השני של הקבוצה ועבר להתחרות בקבוצת המשנה. החלפה דומה נעשתה גם בראלי יפן ובראלי ווילס.
קריירה > 2011-2012: מיני

בעונת 2011 הצטרפה לסבב התחרויות יצרנית הרכב מיני באמצעות קבוצת פרודרייב והחתימה את סורדו כנהג המוביל שלה. בעונת הבכורה השתתף רק בשישה מרוצים ובסיומה דורג במקום השמיני. גם בעונת 2012 התחרה באופן חלקי, כאשר השתתף רק בשבעה מרוצים עבור קבוצת מיני ופרודרייב (שנפרדו במהלך העונה) ומרוץ נוסף כנהג מחליף ליארי-מאטי לאטוולה בקבוצת פורד. בסיום העונה החליטה יצרנית המיני על הפסקת ההשתתפות בסבב האליפות.
קריירה > 2013: סיטרואן

בסיום עונת 2012 הודיע סבסטיאן לב על פרישה מסבב אליפות העולם בראלי וסורדו חזר לסיטרואן לתפוס את מקומו. במהלך ראלי גרמניה, שהתקיים באוגוסט, ניצל את העובדה שסבסטיאן אוז'ייה נאלץ לפרוש בשלב מוקדם ויארי מאטי לאטוולה איבד זמן רב לאחר שסטה מן הדרך בשביל לסיים במקום הראשון ולרשום ניצחון בכורה בסבב הבכיר.
קריירה > 2014-הווה: יונדאי

לקראת עונת 2014 הצטרפה יונדאי לסבב האליפות עם דגם היונדאי i20 WRC ומינתה את תיירי נויביל ויוהו האנינן כנהגים המובילים של הקבוצה, בנוסף החתימה הקבוצה החדשה את סורדו כנהג בקבוצת המשנה שלה. הוא השתתף רק בשלושה מבין שמונת המרוצים הראשונים בעונה ולא הצליח לסיים אף אחד מהם. בראלי גרמניה היה המרוץ הראשון בו צבר נקודות בעונה, כשסיים על הפודיום במקום השני. עד סיום העונה השתתף בשני מרוצים נוספים אותם סיים במקום הרביעי והחמישי.
בעונתו השנייה בקבוצה קודם להיות הנהג השני בקבוצה לצידו של נויביל. הוא הצליח לסיים את כל מרוצי העונה, אך הגיע רק פעם אחת לפודיום, כשסיים במקום השלישי בראלי ספרד. בעונת 2016 מונה להיות הנהג המוביל של הקבוצה.
סטטיסטיקה > JWRC

| שנה | קבוצה | רכב | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | מיקום | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | דני סורדו | סיטרואן C2 S1600 | מונקו 4 | מקסיקו | איטליה 1 | יוון פרש | פינלנד 1 | גרמניה 1 | צרפת 2 | ספרד 1 | 1 | 53 |
הערות שוליים

↑  Citroen reward rising star Sordo, BBC.co.uk, 5 September 2006
↑  Sordo wins Finland`s O.K. Auto-Ralli, Crash.net
↑  רוני שטרן, ראלי ספרד: אליפות היצרנים לסיטרואן. האלוף ייקבע בבריטניה, אוטו, 5 באוקטובר 2009
↑  בעונת 2009 התקיימו רק 12 מרוצים, לעומת 15 מרוצים בעונת 2008
↑  רועי צוקרמן, עכשיו זה רשמי: מיני חוזרת למרוצי ראלי, אוטו, 27 ביולי 2010
↑  דובי מילר, הוא רעב, debuzzer.com‏, 29 בדצמבר 2012
↑  בן חסון, ראלי גרמניה 2013: פולקסווגן מאוכזבת, אוטו, 26 באוגוסט 2013
↑  רועי צוקרמן, מיני מוכנה לדקאר, יונדאי מצטרפת ל-WRC, באתר ynet, 11 בדצמבר 2013
↑  הנהג המוביל של הקבוצה מחויב להשתתף במינימום של 10 תחרויות בעונה
שדרת הערבולים של פון קרמן

תופעת מערבולות פון קרמן בזרימה סביב גליל
שדרת הערבולים של פון קרמן (אנגלית: Kármán vortex street) היא מושג במכניקת הזורמים לתיאור דפוס חוזר של מערבולות המתרחשת כאשר זורם כגון מים או אוויר חולף על פני גוף קהה במהירות מסוימת, כתלות בגודל ובצורת הגוף. בתופעה זו נוצרות שורות של מערבולות מכל צד (עם כיוונים מנוגדים) ובכך משתנה חלוקת הלחץ. מערבולות אלו גורמות לכוחות מתחלפים לצידי הגליל וגורמים לו לרטוט. אם התדירות מגיע לתדירות הטבעית של הגוף מתקבלת תהודה. זוהי תופעה של תבנית חוזרת של מערבולות הנגרמות על ידי הפרדת זרימה של נוזל באמצעות גוף השקוע בנוזל.
הפרדות זרימה מתרחשת כאשר שכבת הגבול מתקדמת בכיוון הפוך לגרדיאנט הלחצים. מקור התופעה הוא בצמיגות הנוזל והתופעה תלויה במספר ריינולדס של הזורם וכן בעובי הגוף החשוף לזורם. טווח מס' ריינולדס בו תתקבל התופעה ישתנה כתלות בגודל והצורה של הגוף היוצר את ההפרעה וצמיגות הנוזל (עבור גליל עגול  47<Re<10^{5} ). התופעה הוסברה לראשונה על ידי המהנדס תיאודור פון קרמן ( Theodore von Kármán) בשנת 1912.
זרימה סביב גופים קהים במספרי ריינולדס גדולים מספיק גורמים ליצירת מערבולות בצורה מחזורית – זוהי תופעת שדרת הערבולים של פון קרמן. ניתן לחזות בתופעה זו מאחורי קווי טלפון – הנשמעים כמו צלילים צורמים של רוח, מאחורי בניינים, ארובות וגופים קהים נוספים. ניתן גם לחזות בהיווצרות מערבולות אחרי גופים הרחוקים מלהיות גליליים, למשל ליד הרים או ספינות. תכונה אופיינית של שדרת הערבולים היא הדמיון הגאומטרי שלה, שהוא כמעט בלתי תלוי בגוף הקהה היוצר אותה. מאפיין זה רומז לנו שצריך להיות קשר אנליטי בין מספר ריינולדס למספר סטרוהאל ומקדם הגרר. כאשר מספר ריינולדס מתאר את תנאי השפה עם הגוף ומספר סטרוהאל ומקדם הגרר מתארים את פרמטרי הערבולים.
תופעת הערבולים של פון קרמן כפי שנצפתה מעל האי רובינזון קרוזו ליד צ'ילה. האי יוצר הפרעה לרוחות וכך נוצרת התופעה.
הגדרת הפרמטרים

מספר ריינולדס:
את תדירות המערבולות הנוצרות נקבל ממספר סטרוהאל.
מספר סטרוהאל:
כאשר:
Re – מספר ריינולדס (Reynolds number) זהו מספר חסר מימד המראה את היחס בין כוחות האינרציה לכוחות הצמיגות, אשר עוזר לחזות תבניות זרימה במצבים שונים.

St – זהו מספר סטרוהאל (strouhal number). זהו מספר חסר מימד המתאר תנועת גופים מתנדנדים (רוטטים). 

d – קוטר הגליל (או אורך אופייני עבור גופים אחרים) 

V – מהירות הזורם

ν – צמיגות הזורם

ρ – צפיפות הזורם

f – תדירות המערבולות
קשר נפוץ בין מספר סטרוהאל, מקדם הגרר ומספר ריינולדס אשר התקבל משימור מסה, שימור מומנטום ושיקולי אנרגיה.
קשר זה נכון עבור מספרי ריינולדס  250\leq Re\leq 2\cdot 10^{5}
שימוש נפוץ לתופעה זו הוא מד ספיקה

אחת הדרכים לקבלת קשר בין מספר ריינולדס למספר סטרוהאל היא באמצעות מד ספיקה.
מכשיר זה התגלה כמבטיח במדידת ספיקה של גזים ונוזלים מאז הצגתו בסוף שנות ה-60. עקרון המדידה של המתקן מבוסס על תופעת שדרת המערבולות של פון קרמן, שבה תדירות המערבולת פרופורציונלית למהירות הזורם הממוצעת. 

במצב זה ישנו הפרש לחצים בין הקירות, אשר נגרם עקב תנודות הזורם ונפילת לחץ הנגרמת מהמערבולות. באמצעות גוף התונד מהפרש לחצים זה ניתן לחלץ את תדירות המערבולת וכך לחשב את הספיקה בצינור.
לקריאה נוספת

Grzegorz L. Pankanin, Artur Kulinczak, Jerzy Berli'nski, ́Investigations of Karman vortex street using flow visualization and image processing, 17 April 2007
P. C. JAIN and B. S. GOEL, SHEDDING OF VORTICES BEHIND A CIRCULAR CYLINDER, 15 March 1976
Zhiyong Li Zhiqiang Sun, Development of the Vortex Mass Flowmeter with Wall Pressure Measurement, 1, 2013
A. K. EL WAHED and J. L. SPROSTON, The influence of shedder shape on the performance of the electrostatic vortex flowmeter, 2 July 1991
Tansley, Claire E.; Marshall, David P. (2001). "Flow past a Cylinder on a Plane, with Application to Gulf Stream Separation and the Antarctic Circumpolar Current". Journal of Physical Oceanography 31 (11): 3274–3283. Bibcode:2001JPO....31.3274T. doi:10.1175/1520-0485(2001)031<3274:FPACOA>2.0.CO;2.
מס' סטרוהאל כפונקציה של מס' ריינולדס בזרימה סביב גליל
רגשות וזיכרון

רגשות וזיכרון קשורים אחד לשני באופן שבו המצב הרגשי של האדם יכול להשפיע על תהליכי הקידוד והשליפה מהזיכרון.
מחקרים רבים הראו כי רגשות משפיעים על הזיכרון: הזיכרונות האוטוביוגרפיים החדים והבהירים ביותר הם של אירועים בעלי משמעות רגשית. אנו נוטים להיזכר מהר יותר באירועים מסוג זה ביחס לאירועים נייטרליים, והזיכרון ברור ומפורט יותר. עם זאת, השפעת הרגש על הזיכרון עשויה להיות חיובית או שלילית.
עוררות רגשית וזיכרון

אחד המודלים הנפוצים בחקר הרגשות מציע כי ניתן לאפיין חוויות רגשיות באמצעות שני ממדים: עוררות (arousal) וערכיות (valence). ממד העוררות נע בין "מרגיע" (עוררות נמוכה) ל"מרגש/מסעיר" (עוררות גבוהה), בעוד שממד הערכיות נע בין "חיובי מאוד" ל"שלילי מאוד". מרבית המחקרים על הקשר בין רגשות וזיכרון התמקדו בממד העוררות והשפעותיו על הזיכרון בשלבי הגיבוש השונים שלו: קידוד, אחסון ושליפה.