stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חבורת בשן
תצורות החבורה > בזלת הכיסוי

בזלת הכיסוי (מסומנת Pβc במפות הגאולוגיות) היא שכבת בזלת מתקופת הפליוקן התחתון, שגילן החל מ-3.5 מיליון שנה ועד 5.5 מיליון שנה. בזלת הכיסוי מכסה שטחים רחבים בדרום רמת הגולן ובגליל התחתון המזרחי, מראש פינה עד לבית שאן. בזלת הכיסוי נפוצה גם מחוץ למרחבי ארץ ישראל ומשתרעת על פני שטחים נרחבים בדרום סוריה עד הר הדרוזים, ובצפון ירדן - באזור אירביד. קילוחי בזלת הכיסוי נמצאו גם במרכז רמת הגולן וצפונה, אולם באזורים אלה היא כוסתה על ידי שכבות בזלת צעירות יותר.
בזלת הכיסוי נבעה מדייקים ומחרוטי לבה הבולטים מעל פני השטח, כגון: קרני חיטין, גבעת בזק, תל סאקי, גבעת נטור ועוד.
שכבות בזלת הכיסוי נמצאות ברמות הגבוהות משני צידי הבקע הסורי-אפריקני ולא בעמקים של הבקע עצמו. מכאן כי הן בקעו מבטן האדמה לפני היווצרות הבקע. גיל בזלת הכיסוי נדגם ונבדק בשיטת תיארוך אשלגן-ארגון (תיארוך K-Ar), ונאמד לתקופה שמלפני 5 מיליון שנה - ראשית תקופת הפליוקן. מכאן שגילו של הבקע הסורי-אפריקני נמוך יותר.
תצורות החבורה > קילוחי רומן-דלתון-ירדה

נקראה בעבר בזלת משכי (Pβm). התצורה כוללת מספר קילוחי בזלת מתקופת הפליוקן העליון, וגילן נע בין 1.8 ל-3.3 מיליון שנה:
קילוחי רומן-ירדה - קרויים על שם תל רומן, חרוט לבה הנמצא בצפון רמת כורזים (ליד כפר הנשיא). בזלות רומן מצויות בצפונה של רמת כורזים ובאזור משמר הירדן וחורבת ירדה. קילוחי רומן נמצאו גם בדרום-מערב רמת הגולן, למשל באזור יהודיה ובאזור שיורד מקצרין אל עמק הבטיחה, אולם הן כוסו בהמשך על ידי קילוחי יהודיה-דלווה.
קילוחי דלתון - מצויים ברמת דלתון הבזלתית. ברמת דלתון מצוי חרוט לבה אחד (הר יוחנן, מדרום לכרם בן זמרה) ומספר חרוטי אפר (חרוט דלתון וחרוט ריחניה). בנוסף, בזלת דלתון מצויה גם ברמת יראון.
בזלת משכי (על שמה נקראה התצורה בעבר) - בזלת המצויה בערוץ נחל חצבני (שניר) בדרום לבנון, החל מכפר משכי (Kfar Mechki) מזרחית לאגם קרעון, ועד עמק החולה. באזור עמק החולה כוסתה בזלת זו מאוחר יותר על ידי "בזלת חצבני".
תצורות החבורה > תצורת אורטל

מצויה במרכז רמת הגולן וכן בצפון עמק החולה. הבזלות הן מתקופת הפליסטוקן התחתון, וגילן 0.7–1.6 מיליון שנה:
קילוחי יהודיה-דלווה - היחידה העיקרית בתצורה זו. קילוחי בזלת אלה קרויים על שם הכפר הסורי הנטוש דלווה, מצפון לאורטל. קילוחי דלווה הם קילוחים אשר נבעו ממספר מקורות במרכז רמת הגולן. משם קלחה הבזלת מערבה ודרום מערבה לכיוון עמק החולה והכנרת. בזלת דלווה היא בזלת טרשית ולכן הפכה לאזור נוח להקמת בתי אבן קדומים עליה, וכפרים עתיקים רבים נמצאים על משטחי בזלת דלווה. מאידך, הקרקע הסלעית אינה נוחה לעיבוד חקלאי ולכן שטחי בזלת דלווה לרוב אינם מעובדים. בזלת דלווה נבעה בתשעה קילוחים עוקבים, אותם ניתן לזהות במחשופי נחלים כדוגמת נחל עורבים. בין קילוחי הבזלת ישנם שכבות של קרקע מאובנת (פלאוסול) המעידות על תקופות שקטות מספיק להיווצרות הפלאוסול בין תקופות ההתפרצות של הבזלת.
סקוריה שיבן - יחידה המרכיבה חרוטי אפר כמו תל שיבן ליד שעל ותל שעף א-סינדיאן (מדרום לרכס בשנית), על גבי בזלת דלווה. כמו כן ניתן למצוא על גבי בזלת דלווה מבנה ייחודי של חרוט טבעת. מדובר בשקע מעוגל ובמרכזו תל סקוריה נמוך, כאשר כיפת התל בנויה בזלת. תלי הטבעת על גבי בזלת דלווה משויכים גם כן לסקוריה שיבן.
בזלת ירמוך - בזלת מדרום סוריה אשר זרמה בערוץ הירמוך לפני כ-0.8 מיליון שנה.
בזלת חצבני - בזלת אשר קלחה מאזור הכפר חלתא בדרום לבנון וזרמה דרומה עד אזור קריית שמונה. בצפון עמק החולה כיסתה כאמור בזלת חצבני את קילוחי בזלת משכי.
תצורות החבורה > קילוחי גולן

בעבר נקראה "תצורת גולן". קילוחי גולן נפוצים בצפון הגולן ומרכזו. התצורה מורכבת מסדרה של קילוחי בזלת וסלעים פירוקלסטים מתקופת הפליסטוקן העליון. סלעי התצורה נוצרו בפעילות געשית שהחלה לפני כ-0.5 מיליון שנים והסתיימה כ-0.1 מיליון שנים לפני זמננו. מרבית התילים בקו התילים הישראלי נוצרו בעקבות הפעילות הגעשית בתקופה זו. סלעי תצורה זו הם הצעירים ביותר ברמת הגולן. בשל גילן הצעיר של בזלות אלו טרם הספיקו הנחלים להתחתר בבזלת, וכתוצאה אזור צפון מזרח הגולן אינו מאופיין בערוצי נחלים עמוקים כמו בדרום הרמה.
הפרטים בתצורה זו הם:
קילוחי מוויסה - מספר קילוחי בזלת שגילן כ-0.32–0.37 מיליון שנה. קילוחי מוויסה (על שם הכפר הסורי הנטוש מוויסה, ממערב להר בנטל) קלחו על בזלת דלווה וכיסו אותה באופן חלקי. בין שני קילוחי הבזלת מצוי פליאוסול עבה יחסית. בזלת מוויסה היא טרשית פחות מבזלת דלווה ומרבית השטחים החקלאיים נמצאים על גביה.
סקוריה אודם - סקוריה המרכיבה את מרבית חרוטי האפר בקו התילים במזרח הגולן. סקוריה אודם וחרוטי האפר נוצרו לפני כ-0.11–0.12 מיליון שנה.
בזלת חבלים השייכת לקילוחי עין זיוון באזור כרז א-טווילקילוחי עין זיוון - קילוחי בזלת אשר נוצרו באותה תקופה של פעילות געשית כמו סקוריה אודם. הקילוחים נבעו מחרוטי האפר של סקוריה אודם או מסדקים נוספים תוך יצירת חרוטי לבה על בזלת מוויסה. גילן מתוארך לסביבות 0.10–0.13 מיליון שנה.
טוף אביטל - יחידת סלע המורכבת מטוף, פצצות געשיות, סקוריה דקה ורסיסי בזלת מרובדים היטב, אשר נוצרו בהתפרצויות הפריאטו-מגמתיות של הר אביטל לפני כ-0.1 מ"ש. לאחר התפרצויות אלה נבעו קילוח אביטל וקילוח בנטל לכיוון מערב. בעקבות ההתפרצויות התרוקן תא המגמה ומרכז ההר שקע ויצר את בקעת אביטל. טוף אביטל נמצא בסביבה הקרובה להר אביטל (פציאס מרום גולן) ומזרחה ממנו, בבקעת קוניטרה (פציאס קוניטרה).
בזלת רקד - קילוחי בזלת שגילן 0.35–0.48 מיליון שנה אשר נבעו ככל הנראה מתל חדר (כ-7 ק"מ צפונית-מזרחית למג'דל שמס) בשטח סוריה וזרמו דרומה עד ערוץ נחל רקד. משם המשיכה הבזלת לזרום בערוץ הרקד עד חיבורו לירמוך ומשם המשיכה בזרימה עד אזור בקעת כנרות (מדרום לכנרת). בסך הכול זרמה הבזלת מרחק של כ-90 ק"מ.
בזלת כרמים - שני קילוחים של בזלת חרסיתית וביניהם פליאוסול עבה. גיל הקילוח הראשון הוא 0.3–0.8 מ"ש וגיל הקילוח העליון הוא כ-0.25 מ"ש. בזלת כרמים נמצאת בחלק הצפוני של בריכת רם ומצפון להר כרמים.
טוף בריכת רם - יחידת טוף הנמצאת בעיקר באזור שממזרח וממערב לבריכת רם. טוף זה נוצר ככל הנראה בעת התפרצות הר הגעש שהיה במקום לפני כ-0.13 מ"ש.
בזלת סער - אחד מקילוחי הבזלת הצעירים ביותר בגולן (יחד עם קילוח אביטל). בזלת סער מצויה בעיקר באפיק נחל סער. נבעה כנראה מהר אודם ומשם זרמה באפיק הנחל עד הבניאס, לאורך כ-8 ק"מ.
תצורות החבורה > בזלת אל-ווערה

תצורה זו מכילה את הבזלות הצעירות ביותר באזורנו, אשר נוצרו בתקופת ההולוקן. בזלת אל-ווערה קלחה מתל חדר שבסוריה לכיוון מזרח. קילוח זה יצר את הלג'ה הקטנה - שטח בזלתי טרשי מאוד אותו כבש צה"ל במלחמת יום הכיפורים. גילה של בזלת אל-ווערה הוא כ-62,000 שנים.
ייתכן כי הג'ובות ברמת הגולן נוצרו באותה תקופה. ההתפרצות האחרונה הידועה באזור אירעה ככל הנראה באזור הלג'ה הגדולה לפני כ-4,000 שנים.
ראו גם

גאולוגיה של הגולן
לקריאה נוספת

דורון מור, הגולן - ארץ הרי הגעש, אקדמון, 2014.
דורון מור, התופעות הוולקניות ברמת הגולן, (מתוך) ארץ גולן והחרמון בעריכת אבי דגני ומשה ענבר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993.
הערות שוליים

↑  בצפון ישראל ובדרום סוריה ידועים חמישה אירועים של התפרצויות געשיות, ורק שלושה מהם התרחשו ברמת הגולן (המחזור הראשון, השלישי והחמישי).
↑  דורון מור, הגולן - ארץ הרי הגעש, עמ' 112–114
↑  מור, עמ' 117–119
↑  מור, עמ' 116–117
↑  מור, עמ' 115–116
↑  מור, עמ' 119–124
↑  מור, עמ' 124–125
↑  מור, עמ' 125–133
↑  מור, עמ' 133
קרני חיטין הוא חרוט לבה בגליל המזרחי אשר ממנו נבעה בזלת הכיסוי
גבעת בזק - אחד מתוך כמה חרוטי לבה בדרום רמת הגולן מהם קלחה בזלת הכיסוי.
סדרת קילוחי דלווה בראש מצוק נחל עורבים המלמדים על ההיסטוריה הגעשית של רמת הגולן. בראש המצוק עמודי בזלת ומתחתם שכבה דקה של פלאוסול (אדמה מאובנת) אדמדם אשר נוצר מבליה של הבזלת בתקופה ארוכה ללא פעילות געשית. במורד המצוק ישנן שכבות נוספות של פלאוסול (חלקן מכוסות בצמחייה או בשפכי סלעים).
שכבות של טוף אביטל בקצה המערבי של הר אביטל
IOS

ערך זה עוסק במערכת הפעלה מבית אפל. אם התכוונתם למערכת הפעלה בציוד תקשורת של חברת סיסקו מערכות, ראו .
| --- | --- |

 מפתח:  אפל
 משפחה:  macOS, יוניקס (BSD)
 מודל קוד:  קוד סגור
 מחזור חיים:  29 ביוני 2007 – הווה (17 שנים)
 גרסה אחרונה:  iOS 17 ב־18 בספטמבר 2023
 סוג גרעין:  היברידי (XNU)
 סוג רישיון:  קנייני למעט מספר רכיבי קוד פתוח
 מצב עבודה:  עדכני
 מנהל חבילות:  App Store 
 סביבת שולחן עבודה:  Cocoa Touch 
 מבוססת על:  macOS 
 פלטפורמות:  iPhone
 אתר אינטרנט:  https://www.apple.com/ios/ 
 
iOS היא מערכת הפעלה ניידת מבית אפל, המשמשת את ה-iPhone ושימשה בעבר גם את ה-iPad עד ש-iPadOS הוכרזה במקומה ב-2019. מערכת ההפעלה מבוססת על ליבת macOS. המערכת הוצגה לראשונה ב-9 בינואר 2007 כמערכת ההפעלה של ה-iPhone, ונקראה בעבר iPhone OS, כלומר מערכת ההפעלה של ה-iPhone. השם "iOS" היה שייך במקור לחברת סיסקו מערכות, ובחודש יוני 2010, אפל קיבלה זכות להשתמש בשם הזה.
אפשרויות ותוספות

בגרסה השביעית של iOS, נעשה שינוי וכעת ניתן להכניס לכל תיקייה יותר יישומים ואף לדפדף בתוך התיקייה.
בגרסה השביעית של iOS, נעשה שינוי בריבוי משימות. לחיצה פעמיים על כפתור הבית תעביר ישירות למסך המכיל תצוגות מקדימות של האפליקציות שהיו בשימוש לאחרונה, ומשיכתם כלפי מעלה תסגור את האפליקציה.
במכשירים ללא כפתור בית, פתיחת מסך התצוגות המקדימות מתבצעת על ידי החלקת האצבע מתחתית המסך לכיוון מעלה, ומשיכתה לצד.
אבטחה ואבטחת מידע

אפל הצליחה להרחיק תוכנות זדוניות מחוץ ל-App Store שלה, בצורה משמעותית יותר מ־google play. חנות האפליקציות של אפל הצליחה לשמור על בדיקה נאותה של איכות וכמות האפליקציות בחנות בגלל תהליך סקירת האפליקציה הארוך שלה. תהליך סקירת האפליקציה של אפל לוקח בערך 7–8 ימי עבודה לסקור את האפליקציה לפני העלאתה ל-App Store, שמטרתה לשמור על המערכת האקולוגית נקייה מתוכנות זדוניות. אבל זה היה קופסה שחורה עבור המפתחים, לפחות, מכיוון שרבות מהאפליקציות נדחות לעיתים קרובות גם לאחר שהגיעו לרשימה הלבנה, מכיוון שאפל לעולם לא חושפת את תהליך הבדיקה שלה. YiSpecter היה אחד מהיישומים הראשונים שעקפו את תהליך סקירת האפליקציות המחמיר של App Store. כך ש-YiSpecter היה התוכנה הזדונית הראשונה של iOS שהשתמשה לרעה בממשקי API פרטיים בסביבת ארגז חול, ומחקר שנערך לאחרונה מראה כי למעלה מ-100 אפליקציות ב-App Store משתמשות לרעה בממשקי API פרטיים, מה שלוקח את האבטחה של אפל צעד אחורה, בכך שלא הצליחה להגן על ממשקי ה-API הפרטיים שלה.
אפל שיפרה בצורה דרסטית את מודל האבטחה שלה מאז גרסה 1.0 של iOS, שכל האפליקציות פעלו כמשתמשי root והיו לה שלל פרצות אבטחה. בניגוד למה שאנחנו רואים היום, שבו לכל אפליקציה יש משתמש משלה וארגז חול בו היא חיה, היקף התקיפה הצטמצם במידה רבה. עם iOS 1.0, פגיעות בכל אפליקציה עלולה לאפשר לתוקפים להשיג הרשאות שורש במערכת ההפעלה של המכשיר, מה שמאפשר להם לבצע ניצולים מתוחכמים, מכיוון שלא היה ארגז חול או מנגנוני אבטחה חזקים אחרים. עם זאת, עם הצמיחה שלה, אפל הציגה טכניקות אבטחה רבות, מה שהופך את iOS לחזק ומצליחה להרחיק תוכנות זדוניות מ-App Store שלה באמצעות תהליך סקירת האפליקציה ומודל האבטחה החזק שלה. להלן סיכום שיטות אבטחת האפליקציות של אפל.
אבטחה ואבטחת מידע > חתימת קוד

אפל משתמשת בשיטת חתימת הקוד כדי לאמת את האותנטיות של יישומי צד שלישי, שאמורה להגיע רק מחנות האפליקציות ולא ממקום אחר. אפל חותמת את האפליקציות ב-App Store כדי לאמת זאת, והקרנל רשאי להפעיל רק יישומים חתומים. כל הדפים בזיכרון גם צריכים להיות חתומים כדי לרוץ, ללא גישה לשינוי זמן ריצה של התנהגות האפליקציה. חתימת קוד היא שלב קריטי מאוד, מכיוון שהיא מרחיקה אפליקציות לא מאומתות מ-App Store שעלולות לעשות שימוש לרעה בממשקי API פרטיים. קוד לא חתום פשוט אינו יכול לרוץ על המכשיר. עבור חתימת קוד בזמן פיתוח אפליקציה ב-Xcode, המפתח צריך להיות רשום ולהתחבר. ללא כניסה, המפתח יכול לבדוק את האפליקציה רק בסימולטור.
אבטחה ואבטחת מידע > מניעת ביצוע נתונים (DEP = Data Execution Prevention)

מניעת ביצוע נתונים (DEP) קיימת מאז iOS 5.0 והיא טכניקה לאסור על קוד שרירותי לפעול בזיכרון. DEP מגן מפני ניצול על ידי מניעת ביצוע קוד מדפי נתונים, כגון דפי הערימה המוגדרים כברירת מחדל, דפי מחסנית שונים ודפי מאגר זיכרון. זוהי דרך להבחין בין קוד לנתונים, המאפשרת להפעיל רק קוד בזיכרון. מטענים המייצרים נתונים דרך הרשת, קבצים וכו', אינם מורשים לבצע בזיכרון. עם זאת, ישנה דרך לעקיפת DEP על ידי שימוש ב-ROP (תכנות מונחה החזרה), אשר עושה שימוש חוזר בקטעי קוד הפעלה שכבר נטענו בזיכרון כדי ליצור את מטען הניצול. תוקפים משתמשים לעיתים קרובות ב-ROP כדי לעקוף את DEP. אך iOS מנסה להקשות על מעקפים כאלה על ידי אכיפת חתימת קוד, אשר נעשית על ידי אפל עצמה או על ידי רשות מהימנה כגון ארגון המשתמש ב-Apple iOS כדי להפיץ את האפליקציות הפרטיות/בתוך שלה. זה מגביל את התוקפים מלהפעיל ROP, אך לא קוד מעטפת.
פריצת iOS

מכשירי iOS תוכננו על ידי אפל כך שיריצו רק תוכנות שאושרו בחתימה מוצפנת על ידי אפל. גורמים שונים יצרו תוכנות המאפשרות לערוך שינוי קל בקושחה (firmware) של המכשירים, כך שיעקוף את בדיקת החתימה. פריצת iOS מאפשרת, בגרסאות שונות, שליטה מלאה על מראה המכשיר באמצעות ערכות נושא, והתקנה של תוספים וכלים שימושיים למערכת ההפעלה תוספים שחלקם אומצו על ידי אפל במהלך השנים. בנוסף בעזרת הפריצה ניתן להתקין כלים המאפשרים התקנה של תוכנות הזמינות בחנות ה-App Store של אפל בלי לשלם עליהן. סוג אחר של פריצה מאפשר הסרת נעילת ה-SIM. "נעילת ה-SIM" היא שינוי תוכנה שמבצעות רשתות סלולריות לכל מכשיר שנמכר אצלן כדי לגרום לכך שהמכשיר לא יעבוד ברשת סלולרית מתחרה. הסרת הנעילה מאפשרת שימוש במכשיר בכל רשת סלולרית.
אפל טוענת כי פריצת המכשירים אינה חוקית ותביא לביטול האחריות עליהם; אולם ספריית הקונגרס בארצות הברית קבעה ביולי 2010 כי הליך הפריצה אינו מהפרות זכויות היוצרים המכוסות ב"חוק המילניום הדיגיטלי" (DCMA). כלל זה אינו חל על הורדת תוכנות בלי תשלום. בין מפתחי פורצי התוכנה לאפל מתנהל מאבק מתמשך בו עדכוני תוכנה או קושחה של אפל מחוללים במערכת ההפעלה של המכשיר שינוי המבטל את הפריצה ומסיר תוכנות שהורדו בחסותו, כשמפתחי תוכנות הפריצה עמלים על דרכים לעקוף שינויים אלו.
נגישות ושימושיות

מערכת הפעלה זו ידועה בהיותה מערכת סגורה. בעוד שבמרבית המערכות האחרות קיימות אפשרויות מגוונות הרבה יותר כמו במערכת אנדרואיד. רבים סבורים שמערכת זו היא העדיפה מכיוון שהיא פשוטה וקלה לתפעול, מנגד, רבים אחרים טוענים שמערכות כמו אנדרואיד של גוגל עדיפה בשל שלל האפשרויות אותן היא מציעה.
הערות שוליים

↑  אהוד קינן, אפל מציגה: iOs 7 ומחשבים חדשים, באתר ynet, 10 ביוני 2013
↑  שחר שושן ואהוד קינן, אייפון יתחבר לבית החכם ב-iOS8, באתר ynet, 2 ביוני 2014
↑  "נחלת הכלל: iOS 12 תהיה זמינה ביום שני הקרוב לכולם". TGspot. 2018-09-13. נבדק ב-2018-09-13.
↑  Kunal Relan, iOS Penetration Testing, Apress, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007365079805171  BIBSYS: 12064213  BnF: cb166445811 (data)  GND: 7845187-5  LCCN: n2010039603  NKC: ph730192  SUDOC: 166106402  VIAF: 184460395   WorldCat (עם VIAF): 184460395
חיים יוסף דוד אזולאי

| --- | --- |

חיים יוסף דוד אזולאי
 לידה:  1724 ה'תפ"ד האימפריה העות'מאנית (1453–1844) ירושלים, האימפריה העות'מאנית
 פטירה:  1 במרץ 1806 (בגיל 82 בערך) י"א באדר ה'תקס"ו  ליבורנו, ממלכת אטרוריה
 כינוי:  מרן החיד"א
 מקום קבורה:  ישראל הר המנוחות, ירושלים
 מדינה:  האימפריה העות'מאנית 
 תקופת הפעילות:  ? – 1 במרץ 1806 
 השתייכות:  ישיבת המקובלים בית אל ורבני ירושלים במאה ה-18
 רבותיו:  רבי חיים בן עטר, רבי שלום שרעבי, רבי יצחק הכהן רפפורט, רבי יונה נבון ועוד
 תלמידיו:  אברהם אליעזר הלוי 
 חיבוריו:  שם הגדולים, ברכי יוסף ועוד
 אב:  רפאל יצחק זרחיה אזולאי 
 
 חתימה:   
 
ציון החיד"א בהר המנוחות ירושלים
הרב חיים יוסף דוד אֲזוּלַאי (בראשי תיבות: חִידָ"א; ה'תפ"ד – י"א באדר ה'תקס"ו; 1724 – 1 במרץ 1806) היה פוסק הלכה, דיין, שד"ר ומקובל מגדולי האחרונים. חיבר עשרות ספרים בתחומים תורניים מגוונים, וכן חיבור ביבליוגרפי וחיבור אוטוביוגרפי.
ביוגרפיה

נולד בירושלים לרבי רפאל יצחק זרחיה אזולאי, אשר היה נינו של המקובל רבי אברהם אזולאי שעלה מהעיר פאס, מרוקו, והתיישב בחברון. אמו, שרה, הייתה ממוצא אשכנזי, בתו של המקובל יוסף ביאלר, שעלה לירושלים בעליית רבי יהודה החסיד.
למד בישיבת "יפאר ענוים" אצל רבי יונה נבון (מחבר "נחפה בכסף") שהיה רבו המובהק. רבו זה הרגילו לכתוב תשובות בהלכה והיה מעבד עמו את כתביו. בישיבת כנסת ישראל אצל רבי חיים בן עטר מחבר הספר אור החיים, בישיבת "בית יעקב" אצל רבי יצחק הכהן רפפורט, ובישיבת המקובלים בית אל יחד עם רבי יום טוב אלגאזי למדו בחבורתו של רבי שלום שרעבי (הרש"ש).
ביוגרפיה > משפחתו

אשתו הראשונה הייתה רחל בת הרב נסים ברכה מחכמי ירושלים. ממנה נולדו לו שני בנים (שאף הם היו שד"רים) ושלוש בנות:
הרב רפאל ישעיה – אב בית-דין באנקונה שבאיטליה
הרב אברהם – מגדולי חכמי ירושלים
שרה – נישאה לתושב ליבורנו
שמחה – אשת הרב אברהם פארדו, בנו של הרב דוד פארדו
קלרה – שנפטרה בילדותה
בעת היותו בתוניס בשליחות הקהילה היהודית בחברון קיבל את ההודעה שנפטרה אשתו בחברון שבעה חודשים קודם לכן. הוא הסתיר זאת מאנשי המקום כדי שלא ידחקו בו ויציעו לו אישה מקהילתם. הוא מתאר שהוא התאבל רבות לבד, אך לדבריו כאב האובדן יחד עם הצורך להתאבל לבד ולהסתיר את הבשורה הקשה גרמו לו לחלות במרה שחורה המתבטאת בעצבות חוזרת ונשנית שתקפה אותו לאורך שנים רבות. בכמה מקרים הוא מתאר שסירב להצטרף לסעודות עם מארחיו והעדיף להישאר לבדו, ואף נרדם והפסיד תפילות ערבית ושחרית בשל כך. עם העצבות ניסה להתמודד בעזרת טיולים. לאחר שעבר לגור בליבורנו בסוף שנת תקל"ח נשא לאישה את מרת רחל בת הרב משה הלוי מפיזה.
ביוגרפיה > אילן יוחסין

א) הרב חיים יוסף דוד אזולאי – הרב חיד"א, אשתו רחל. [חתן ר' ניסים ברכה מגדולי ירושלים]
ב) הרב רפאל יצחק זרחי' אזולאי, אשתו שרה. [חתן מו"ה יוסף מביאלע, אשתו הינדא]
ג) הרב ישעי' אזולאי
ד) הרב יצחק אזולאי מח"ס זרע יצחק
ה) הרב אברהם אזולאי מח"ס חסד לאברהם
ו) הרב מרדכי אזולאי מפאס
ז) הרב אברהם אזולאי הזקן ממגורשי קשטיליא
ביוגרפיה > מסעותיו

את מסעותיו הארוכים תיעד החיד"א ביומן מסע שכתב לעצמו בשם "מעגל טוב". בד' בשבט ה'תקי"ג (20 בינואר 1752) יצא אל מסעו הראשון לטובת הקהילה בחברון, שנמשך שש שנים, וחזר לירושלים ביום ד' ניסן ה'תקי"ח (12 באפריל 1758). בשנת ה'תקכ"א (1761) הוצעה לחיד"א משרת ה'חכם' בקהילה הספרדית והפורטוגזית באמסטרדם, החשובה והעשירה מבין הקהילות הספרדיות בעולם, אך הוא סירב להצעה ונשאר כמה שנים בירושלים וכיהן בה כדיין.
בין שתי השליחויות מטעם קהילת חברון יצא החיד"א לקושטא כשליח יהודי ירושלים, כדי לנסות ולשכנע את השלטונות העות'מאניים לבטל מינוי לא ראוי של מנהיג לקהילה, אך נכשל במשימתו. בשבט ה'תקכ"ד (ינואר 1764) עבר למצרים והיה רב ואב בית הדין בנא אמון היא אלכסנדריה במשך חמש שנים עד ה' באדר ב' ה'תקכ"ט (14 במרץ 1769). בכ"ד בסיוון (29 ביוני) בעקבות אירועים פוליטיים במצרים, חזר לארץ והתיישב בחברון.
בערב ר"ח חשוון ה'תקל"ג (26 באוקטובר 1772) יצא למסעו האחרון לטובת הקהילה היהודית בחברון ממנו לא שב. בכ"ח אלול ה'תקל"ח (20 בספטמבר 1778) הוא סיים את שליחותו בליבורנו ולבקשתה של הקהילה היהודית המקומית השתקע בעיר עד פטירתו. הוא הסכים למשרה זו בתנאי שיוכל להקדיש מזמנו לכתיבת חיבוריו והדפסתם, ואכן שם פורסמו מרביתם ושם גם נפטר ונקבר. בכל התקופה שבה היה החיד"א קבור בעירם, זכרו יהודי ליבורנו את פעלו: הכיסא שעליו ישב החיד"א בישיבת פירירא הוצג בבֵּית הנְכוֹת (מוזיאון) של הקהילה,[דרוש מקור] ובערבי ימים נוראים הלכו להשתטח על קברו.
במסעותיו כשליח (שד"ר) הקהילה היהודית הקטנה בארץ ישראל, סייר רבות באירופה והותיר רושם בקהילות יהודיות שביקר בהן. מסעותיו הביאוהו לרחבי אירופה, ובכל מקום אליו הגיע הוא בחן את אוספי הספרים שמצא, בספריות ובארכיונים, רבים מהם בכתבי יד שלא הודפסו, מהם גם העתיק בספריו.
הנצחתו

בשנת ה'תשט"ז, כאשר מלאו מאה וחמישים שנה לפטירת החיד"א, יזם הרב יצחק נסים, הרב הראשי לישראל, שחיבה מיוחדת הייתה לו לחיד"א, לפועלו ולכתביו, את העלאת עצמותיו מאיטליה לארץ ישראל, יחד עם בנו פרופ' מאיר בניהו, וידידו איש ליבורנו ד"ר שלמה אומברטו נכון.
בשנת ה'תשי"ט הקימו הרב נסים וד"ר נכון את אגודת נאמני 'יד החיד"א'. זו השיגה אישור מקהילת ליבורנו, ומרבה של ליבורנו הרב אליהו טואף, להעברת עצמות החיד"א לישראל, דאגה למקום הקבורה בהר המנוחות, לטקס ההלוויה, להעלאת דמותו של החיד"א בבתי הספר ולהקמת 'יד החיד"א' – מבנה על קברו של החיד"א כדי לאפשר עלייה המונית לקברו.
בשנת ה'תש"ך (1960) הועלו עצמותיו לירושלים עיר הולדתו, ושם הוא נקבר בכ' באייר. מכיוון שהר הזיתים, מקום קבורתם של חבריו ורבותיו של החיד"א, היה נתון באותה העת בשליטת הירדנים, נקבר החיד"א בהר המנוחות. הרב נסים מינה את הרב מרדכי אליהו לעסוק בקבורתו. הרב אליהו סיפר כי לא ידע כיצד לסדר בארון את העצמות, ולכן "ביקש" זאת מהן, והסתדרו בעצמן. לימים, נקבר הרב אליהו בעצמו בסמוך לקבר החיד"א, ואוהל משותף הוקם מעל ציוני קבריהם.
על שמו של החיד"א נקראו מספר רחובות בישראל.
חיבוריו

ברשימה מעודכנת של ספרי החיד"א משנת תש"ע נמנו 122 חיבורים. כחמישים מהם הוא הדפיס בחייו. השתמרו כמה מחיבוריו בכתב-יד, וחלקם יצא-לאור בדפוס במשך הזמן.
הרב אזולאי עסק בתחום נושאים נרחב: הלכה, מדרש, קבלה, תנ"ך, היסטוריה וביבליוגרפיה. עבודתו ההיסטורית-ביבליוגרפית העיקרית, "שם הגדולים", נקראה על שם פסוק מספר דברי הימים ”וְעָשִׂיתִי לְךָ שֵׁם כְּשֵׁם הַגְּדוֹלִים אֲשֶׁר בָּאָרֶץ”. ספר תיאור מסעותיו קרוי "מעגל טוב". רשימה ביבליוגרפית של כל ספרי החיד"א התפרסמה בספר רשימת יוא"ל.
מכון העוסק בהוצאת כתבי החיד"א לאור קיים בירושלים.
חיבוריו > ספרי שו"ת

טוב עין
חיים שאל, שני חלקים
יוסף אומץ
שאלות ותשובות מרבנא חיים יוסף דוד אזולאי
חיבוריו > ספרי הלכה

מחזיק ברכה חלק א' – על חלק אורח חיים שבשולחן ערוך ובמיוחד בענייני תפלה על פי מנהגי המקובלים מחזיק ברכה חלק ב' – על חלק יורה דעה שבשולחן ערוך; שיורי ברכה – תוספות למחזיק ברכה
ברכי יוסף – פירוש לשולחן ערוך מלוקט מראשונים ואחרונים שכתבי היד שלהם לא הובאו לדפוס עד אז.
לדוד אמת – על הלכות ספר תורה
חיבוריו > גמרא וסוגיות הש"ס

מראית העין – חידושים וביאורים על הש"ס
יעיר אזן – על כללי הש"ס
זיכרון משה – שלושה חלקים ( א', ב', ג') על גמרא ופוסקים, יצא לאור על ידי נכדו הרב משה אזולאי
אחורי תרעא – על מסכת הוריות
שער יוסף – פירוש על מסכת הוריות עם פירושי גדולי הראשונים מכתבי יד
העלם דבר – מאה ארבעים ושתים קושיות על גדולי עולם
זרע אנשים – פסקים וחידושים ממחברים אחרים
חיבוריו > מוסר

כסא דוד – תוכחות מוסר
חדרי בטן – דרושי מוסר על סדר הפרשיות, בירושלים תש"ן
לב דוד – פרקי מוסר. חמשת הפרקים הראשונים הם קונטרס בענייני תשובה שהעתיק מכתב יד של ר' חיים ויטאל.
חיבוריו > פרשנות ודרוש

אהבת דוד – דרשות
דברים אחדים – דרושים לשלשה רגלים
פתח עיניים – על אגדות התלמוד, נספח בחלק מהמהדורות הישנות של עין יעקב
פתח עיניים – על המשניות
כיסא רחמים – על מסכתות קטנות
חיבוריו > פרשנות ודרוש > הגדה של פסח

בתי הנפש – על הגדה של פסח
גאולת עולם – על הגדה של פסח
שמחת הרגל – על הגדה של פסח
פה אחד – על הגדה של פסח
שפה אחת – על הגדה של פסח
חיבוריו > פרשנות ודרוש > מסכת אבות

זרוע ימין – על מסכת אבות
חסדי אבות – על מסכת אבות
ככר לאדן – על אבות דרבי נתן
חיבוריו > סדרי תפילות וסדרי לימוד

בית מנוחה – סדר לימוד ליארצייט
למודי ה' – לימודים לשלושה רגלים
כרם חמ"ר – תפילה לחינוך, מילה, רפואה
מדבר קדמות (חלק א') – מבנה אנציקלופדי של ערכים לפי א"ב. דבש לפי – חלק ב'
עבודת הקודש המכיל את "שבעת כוכבי הלכת":
מורה באצבע – הנהגות;
ציפורן שמיר – מוסר, הנהגות ותפילות;
קשר גודל – פסקי הלכות;
כף אחת – תפילות;
יוסף בסדר – תיקונים;
סנסן ליאיר – תיאור ”סדר אשר נעשה באחת הערים לעורר הרחמים“;
שומר ישראל – דברים מועילים לשמירה.
חיבוריו > פירושים על תנ"ך

אהל יוסף – פירוש על תהלים
חומת אנ"ך – (יצא לאור: פיסא, תקס"ג–תקס"ד) פירוש על אוריתא נביאי כתובי (תנ"ך)
יוסף תהלות – פירוש על תהילים
לחם מן השמים – פירושים על התורה
ראש דוד – פירושים על התורה
נחל אשכול – על חמש מגילות
נחל קדומים – פירוש על התורה.
פני דוד – פירושים מגדולי ישראל על הפרשות.
צוארי שלל – פירוש על ההפטרות
חיבוריו > היסטוריה וביבליוגרפיה

שם הגדולים
ועד לחכמים – שיריי שם הגדולים
זעיר שם – תוספות ל"שם הגדולים", נדפסו בתוך ספר ככר לאדן. כולל גם פירוש על מדרש רבה
מעגל טוב – יומן מסע בשלשה חלקים, חלק ראשון על מסעו הראשון כשליח קהילת חברון למצרים, איטליה, גרמניה, צרפת, הולנד ואנגליה. חלק שני על מסע ממנו לא שב למצרים, תוניסיה (שם הגיע ללא תכנון עקב התעללות של רב החובל וחשש מפני אניות מלחמה רוסיות ששטו במימי הים התיכון), איטליה, צרפת, הולנד ושוב חזרה לאיטליה שם סיים את חייו, במהלך מסע זה נמנע מלחזור למדינות אשכנז עקב החשדנות הרבה ששודרה כלפיו במסעו הקודם. חלק שלישי עוסק בחידושי תורה אותם הוא אסף תוך כדי מסעותיו. בספר זה כולל החיד"א רשומות של כספים אותם אסף למען עניי חברון וארץ ישראל ומתעד בהם ממבטו את חיי הקהילות והתנהלותם במאה ה-18. במקומות רבים בספר זה מספר החיד"א על ביקורים באתרים בעלי חשיבות היסטורית וממלכתית כארמונות ורסאי, הספרייה הלאומית של פריז, גן החיות הלאומי באמסטרדם ועוד. כמו כן מתאר החיד"א בספרו מפגשים עם אישים רמי מעלה כמלך צרפת ונכבדים המקורבים אליו, פרנסי קהילות מפורסמות, כמו קאיד (אנ') תוניס ר' ישועה בסיס, בביתו שהה כשד"ר; רבנים חשובים, בהם רבי יהושע פאלק מחבר "פני יהושע" על ש"ס, ועוד.
חיבוריו > ספרים ערוכים מכתביו

בדורנו יצאו לאור כמה ספרי ליקוט ערוכים מכתביו על נושאים שונים, לדוגמה, "סידור החיד"א" – החיד"א לא ערך סידור אבל מחברים הדפיסו סידור בנוסחאות שונות עם פירושים, הערות, פסקי הלכה, וכו' מלוקטים מספריו. מהם:
סידור החיד"א – ליקוט מספרי החיד"א הלכות ופירושים על התפילה.
פסקי סידור החיד"א ריח ניחוח – 4 כרכים.
פרדס החיד"א – ליקוטים מתורת החיד"א על שבת ומועד. עורך הרב שמעון גוטמן.
תורת החיד"א – פירושים, רמזים ודרשות על פרשת השבוע מלוקטים מספרי החיד"א 5 כרכים.
אגרות והסכמות רבינו חיד"א – עם תולדות חייו, רשימת ספריו, מכון רבינו חיד"א בני ברק, תשס"ו.
חומש החיד"א – 10 כרכים, חמישה חומשי תורה עם תרגום אונקלוס, פירוש רש"י ופירושי החיד"א מלוקטים מתוך ספריו ומתוך כתבי יד שטרם הודפסו.
פניני החיד"א – 2 כרכים, אוסף פנינים, משלים ודרשות על פרשות השבוע.
לקריאה נוספת

מאיר בניהו, רבי חיים יוסף דוד אזולאי (שני כרכים), ירושלים: מכון בן צבי ומוסד הרב קוק, תשי"ט–1959.
חיים רוזנברג, חבורי רב חיד"א וכתביו שלא ראו עדיין אור הדפוס, ירושלים 1928.
יעל לוין, הכמיהה לבניין המקדש בכתבי חיד"א, קובץ הציונות הדתית, ב, תשנ"ט–1999, עמ' 160–175.
אברהם מאיר ועקנין, עוללות בספרי החיד"א ותולדותיו, מוריה, 18, א–ב, תשנ"ב–1992, עמ' קח–קטז.
גרשון קיציס, לשונות עינוי, צער וכאב בכתבי החיד"א (פרק מתוך אוצר לשונו של החיד"א), שמעתין, 71, תשמ"ג–1983, עמ' 61–69.
שלמה מ.ד. ועקנין, אגרות והסכמות רבינו חיד"א, עם תולדות חייו, רשימת ספריו, מכון רבינו חיד"א בני ברק, תשס"ו
עודד כהן, סבב הולך הרוח – מרחבים תרבותיים בעולמו של החיד״א, הוצאת מאגנס, 2023.