רחוב ירושלים (חיפה)
הערות שוליים

↑  השם כבר היה שגור בתחילת שנות ה-30. ראו מעוז עזריהו, על שם ­- היסטוריה ופוליטיקה של שמות רחובות בישראל, ירושלים: כרמל, 2012, עמ' 157
↑  בהדר הכרמל, דבר, 7 במאי 1942
↑  ראו דיון אצל חן בר-יצחק, מרחב מעורב - חיפה בספרות העברית, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2024, עמ' 72-62
↑  אדר' זיוה קולודני, רשימת האתרים לשימור בחיפה, הוועדה לשימור, המחלקה לתכנון לטווח ארוך, מנהל ההנדסה, עיריית חיפה, אפריל 2000
↑  אדר' משעה פריד, רשימת האתרים המיועדים לשימור, עיריית חיפה, מאי 1984
↑  על פי שמעון שטרן, הרחוב נסלל ב-1925–1926. ראו שמעון שטרן, התפתחות המערך העירוני של חיפה בשנים 1918–1947, עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית בירושלים, 1974
↑  עוד על העבודות ראו אצל חיים אהרנוביץ, הדר הכרמל: מסכת עמל ויצירה של דור המיסדים, בהוצאת "ועד הדר הכרמל בחיפה", 1958, עמ' 25
↑  על פי ביגר מדובר ב'שכונת גנים'. ראו גדעון ביגר, ‏ערי גנים ושכונות גנים, קתדרה 112, יוני 2004, עמ' 177-175
↑  ראו גם מאוחר יותר על בנייה מעל ארבע קומות: תכניות חיפה, דבר, 8 בנובמבר 1932
1 2  יוסי בן-ארצי, "הדר הכרמל – לבה של חיפה העברית", בתוך: מרדכי נאור, יוסי בן ארצי (עורכים), חיפה בהתפתחותה 1918–1948, ירושלים: יד יצחק בן-צבי – המחלקה לחינוך והדרכה, תש"ן 1989, עמ' 256
↑  למשל על פי יהודה ת' רדאי, ניצה טל, עודדה רונן ואורי ירון (עורכים), 50 מעגלות "חוגים", כרך היובל, תשמ"ה, עמ' 16 הועבר חצי בית ספר חוגים בשנת תרצ"ט לרחוב וראו בהמשך הערך על בתי ספר נוספים
↑  למשל "פנסיון הנף" על פי פדרו זוניגה, מי יתנני במדבר מלון אורחים, 2010, עמ' 365
↑  ראו על התהליך גם בערך רחוב חסן שוקרי
↑  עירונט 158, אוקטובר 2010, עיריית חיפה
↑  עוד על הוועדה ראו באתרה נכון לסוף 2015 האתר אינו מעודכן עם כל הבתים "בעלי" השלט הכחול
↑  ראו גם אמיתי גזית, לא הוד ולא הדר, באתר כלכליסט, 6 במאי 2015
↑  יש לקרוא אַאוּרבך
↑  ספרו "מארץ האב לארץ אבות" (בעברית בהוצאת יד בן צבי ומכון ליאו בק) משמש כמקור עברי לתולדות העיר בתקופה הנדונה
↑  אפרים טובנהויז, על מזבח המדע: פעלים ותגליותיהם של שלשה אחים חלוצי־המדע מארץ ישראל, ותרומתם לתרבות העולם, הוצאת מצודה, 1964, עמ' 384
↑  יעקב סובוביץ, ראשית החינוך הגופני והספורט בחיפה
↑  קורסים פסיכולוגיים, המשקיף, 11 בפברואר 1940
↑  צבי ברסקי, חנות ותווית - מוכרי ספרים בארץ-ישראל 1948-1870, הוצאת מנגד, 2019, עמ' 225
↑  לתושבי חיפה ובנותיה, דבר, 12 באוגוסט 1927
↑  איה מרבך,  עו"ד זאב להבי, ראיון  באתר יוטיוב
↑  ראו גם מודעת הרשמת תלמידים לשנת תרצ"ד, אוסף האפמרה, הספרייה הלאומית
↑  1877, איסטנבול - 1 בספטמבר 1944, י"ג באלול תש"ד
↑  נפטרה 29 בינואר 1971 ג' שבט תשל"א (תאריכי הלידה והפטירה על פי הרשום על קברם בבית הקברות חוף הכרמל ובאתר חברה קדישא חיפה)
↑  שמואל יזרעלי, היה זה או חלמתי חלום, הוצאת כנרת, 2003, פרק ז'; ניתן לקרוא גם כאן
↑  נדב מן, 100 שנה להקמת כנרת - חלק ב', באתר ynet, 24 בנובמבר 2008,
↑  מרדכי נאור (עורך), יישוב הנגב, 1900–1960: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשמ"ו 1985, עמ' 33
↑  לימים מנהל מחלקת הים והדיג בסוכנות היהודית. דניאלה רן, בין ספינה לרציף: תולדות לשכת הספנות הישראלית 1932–1982, חיפה: הוצאת פרדס, ולשכת הספנות הישראלית, תשס"ח 2008, עמ' 54
↑  עוד על קשרי המשפחות של מאירוביץ ולובמן ראו באלבום המשפחות - מוזיאון ראשון-לציון
↑  שמעון רובינשטיין (ההדיר), התזכיר של אליהו קראוזה, מנהל "מקווה ישראל", לג'מאל פשה בדבר האפשרויות החקלאיות בנגב ובסיני (12.9.1915), יער (כתב-עת ליער, חורש וסביבה) 8 (2006), 3–8
↑  אביעזר גולן, ניל"י, בתוך לוחמי החופש בישראל, הוצאת ש. פרידמן, תל אביב, תשט"ו, עמ' 157; עדות יוסף לישנסקי: יעקב יערי-פולסקין, מרגלים או גיבורי המולדת, הוצאת שומרון, 1930, עמ' 103
↑  עוד על הפרשה ראו: שמואל כץ, הרשת: ההגדה לבית אהרנסון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, עמ' 295
↑  למשל עדות איתן בלקינד לבלהה ואורי שרפמן שנמסרו לארכיון יגאל אלון בגינוסר
↑  אליעזר ליבנה, ד"ר יוסף נדבה, יורם אפרתי, ניל"י: תולדותיה של העזה מדינית, הוצאת שוקן, מהדורה ב, 1980, עמ' 350; וראו שם אזכורים על הממשקים של מזרחי עם ניל"י
↑  שלט מטעם הוועדה לשילוט היסטורי על הבניין
↑  חיפה, הארץ, 21 ביוני 1927
↑  מגי קליימן. תיקי תיעוד בניינים. בתוך: מיכה לוין (עורך), אדריכלות ישראלית – מבני מגורים בשכונת הדר בחיפה (ב) – חלק א' , הטכניון 2007
↑  אבנר אברהמי, רלי אברהמי, צילה וילבושביץ-פאלץ, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2008
↑  יהודית קציר מצטטת בספרה צילה (עמ' 321) מכתב שכתב עמינדב לוין שבו הוא מספר שגרינשפון היה גם ממייסדי "בית הספר לילדי עובדים" ששכן בבית ממול
↑  מודעות תנחומים, דבר, 10 ביולי 1936
↑  ראו מודעת אבל בארכיון הציוני המרכזי, סימול: KRU\18226, 1946
↑  תיק ISA-education-EducationalInstit-000g2y6, ארכיון המדינה
↑  על שמו של רוזן נקרא לימים בית הספר אחדות שהחל כשלוחה של בית הספר הריאלי. דורון גולן, בית ספר אחדות חוגג 80 שנה וייקרא על שמו של יחזקאל רוזן, הד הקריות, 7 ביוני 2017
↑  ז'ק קנו ועמיקם יסעור, לסייר בחיפה בעקבות סופרים, חיפה: פרדס, 2003, עמ' 64
↑  עוד על בתם דורית ראו - מיה סלע, ואצ"ג נישק את כפות רגליה ובכה, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2011
↑  ראו קישורים חיצוניים
↑  חלק מ"קצה החוט" של שמות בעלי הבתים ובוניהם נלקחו מאתר מרכז מידע הנדסי של עיריית חיפה
↑  אמנון מיכלין, תולדות הרוקחות בא" י רוקחי המושבות שהיו לרופאים, חדשות, 28 בדצמבר 1992
↑  בתחילה התנגדה הפקידות למינויו אך לחץ התושבים גבר. ראו נסים לוי, פרקים בתולדות הרפואה בארץ-ישראל 1799–1948, הקיבוץ המאוחד והפקולטה לרפואה ע"ש ברוך רפפורט – הטכניון, חיפה, 1998, עמ' 342
↑  השמשוני, כפרופסור בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון, עמד מאוחר יותר במרכזו של עימות עם אל מנספלד שפילג את הפקולטה
↑  פרס רופין של חיפה העברית, דבר, 20 בינואר 1944
↑  צילום מכתב מהמכון אל אגודת תושבי הר הכרמל כפי שמופיע באלי נחמיאס ורון שפיגל, הר הכרמל "ראשך עליך ככרמל" קורתיה של ההתיישבות בכרמל, ועד הר הכרמל, 2012, עמ' 296
↑  פעולתינו בתחומי הלשון והתרבות בארצנו בשנת ה׳׳א ת׳׳ש, הוועד הלאומי לכנסת ישראל בארץ־ישראל, מחלקת התרבות, עמ' 5
↑  דוד תדהר (עורך), "יונה דינוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 422
↑  הכתוב בספר על אודות בנימין אוראל (ב"לקריאה נוספת" להלן) הוא טעות. ראו הודעת בית משפט, על המשמר, 10 במאי 1948
↑  על היחסים בין בית המשפט לוועד הקהילה ראו ענת קדרון, לאומיות עברית חדשה התפתחותו של מוסד משפט השלום העברי ויחסיו עם ועד הקהילה בחיפה, מחקרי משפט, כ"ה, 2009
↑  דוד תדהר (עורך), "אלימלך ליפשיץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1175
↑  עמירם חרלף, חיי המשפט בחיפה בימי המנדט ובראשית המדינה, חמו"ל, 2000, עמ' 87
1 2  אלוף ודרור אור-אל
↑  על פי גילברט וסוסנובסקי, בתכנון השתתף גם ליאון ומוש (Gilbert Herbert and Silvina Sosnovsky, Bauhaus on the Carmel and the Crossroads of Empire: Haifa, the British Mandate, Jerusalem: Yad Izhak Ben-Zvi: 1993, p. 230). ומוש (1895–1970) יליד הונגריה שלמד בבודפשט, עלה לארץ ישראל ב-1921
↑  דירה מרוהטת להשכרה, דואר היום, 4 באוקטובר 1932
↑  שמעון ראם, חיפה בלהבות - מבצעי הארגון הצבאי הלאומי (אצ"ל) בחיפה והצפון 1931 - 1948, הוצאת המחבר, 2001, עמ' 315 - ריאיון עם יונה תמיר (קופ)
↑  יהודה לפידות, האצ"ל בחיפה ה"אדומה", תל אביב: ברית חיילי האצ"ל, תשס"ו 2006, באתר דעת, שער שביעי
↑  ככל הנראה מדובר על "קוסטה "kosta". ראו ראובן אהרני, לשים אוניות על המפה: עיון מחודש בסדר הפלגות העלייה הבלתי לגאלית וההעפלה 1934–1944, עלי זית וחרב ז', תשס"ז, עמ' 24-22
↑  לפידות, האצ"ל בחיפה "האדומה", עמ' 45
↑  עוד אודותיו ראו אורי דרומי, העיר הואפלה, המעפילים חמקו בחסות החשיכה, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2002
↑  אף-על-פי א', באתר מוזיאון ההעפלה וחיל הים
↑  פרוטוקול יום עיון בסוגיות בתולדות התנועה הרוויזיוניסטית בחיפה מטעם מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה  (ארכיון האינטרנט)
↑  גם ילדיו של תמיר, פלג (מנהל וחבר דירקטריונים של חברות תעשייה ישראליות) ואוריאל (לימים תא"ל ומנהל החברה לכבלים וחוטי חשמל), היו חברי האצ"ל
↑  שי חורב, ספינות בטרם שחר - לקסיקון ההעפלה 1934 - 1948, הוצאת פרדס, 2004, עמ' 35; ספר בית"ר: קורות ומקורות, כרך ב: אל העם, חלק שני, עמ' 677
1 2 3 4 5 6  ראו בערך הנדון בנסים לוי ויעל לוי, רופאיה של ארץ ישראל 1799–1948; עריכת תוכן, עיצוב וסדר: חדוה רוקח, איתי בחור, זכרון יעקב: איתי בחור - הוצאה לאור, 2008
↑  רשימת השימור של עיריית חיפה, נכון ליוני 2017 (על אף השגיאה בשם בעל הבניין)
↑  על האדריכל ביהם ראו באתר לזכרו שהקים נכדו אלי ביהם
↑  המדריך הכללי של ארץ ישראל - 1941, עמ' 40
↑  רשימות חברי סיעה, ועד ופעילים של מפ"ח, הארכיון ע"ש אבא חושי
↑  אליהו כרמל (עורך), אישים בישראל, המכון להוצאה לאור בישראל, 1960, ערך שלון: לאחר מכן עבר הזוג להתגורר ברח' ויתקין 30 באחוזה
↑  בין תפקידיו: חבר מועצת עיריית חיפה והנהלתה, חבר מפקדת ההגנה בחיפה, חבר בוועד הקהילה העברית, יו"ר אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל, יו"ר הוועד הפועל של מכון התקנים הישראלי, ממייסדי המכון לפריון העבודה והייצור, סגן יו"ר הקורטריון של הטכניון, יו"ר אגודת הידידות ישראל-ארצות הברית
↑  שרון גבע, האשה מה אומרת? - נשים בישראל בשנות המדינה הראשונות, הוצאת מאגנס, 2020, עמ' 229
1 2  אנשי מדע תעשיה וחקלאות ידליקו את משואות החג, מעריב, 17 באפריל 1980
↑  רשימת המוזמנים לחגיגת פתיחת בית הספר המקצועי, 15 במרץ 1934, הארכיון ההיסטורי של הטכניון, הספרייה המרכזית ע"ש אלישר
↑  ראו גם צפרירה דין, חקר המורל ב'הגנה', עיונים בתקומת ישראל 9, 1999
↑   אלדד חרובי-המנדט הבריטי, סרטון  באתר יוטיוב, ערוץ פלג לוי
↑  תיאור סיפורי של המשרד ניתן למצוא ברומן של חיים באר, חלומותיהם החדשים, עם עובד, 2014
↑  הסבר מלא על המשרד ניתן לקרוא ב-צדוק אשל, מערכות ההגנה בחיפה, משרד הביטחון, אפריל 1978, עמ' 235–239
↑  רשימת המוזמנים לחגיגת פתיחת בסמ"ת ורישום בפנקס הבוגרים של כנסת ישראל בחיפה 1938
↑  ילקוט הפרסומים, י' בשבט תשכ"ג, 4 בפברואר 1963, רשימת הרופאים בעלי תואר מומחה: רוברט פישר, רח' ירושלים 12, חיפה, מס' רישיון מומחה בקרדיולוגיה: 886, עמ' 746
↑  המדריך הכללי הארץ ישראלי, 1941
↑  מרברג, ד”ר הילדה באתר החברה הפסיכואנליטית בישראל
↑  כך רשום בתיקי העירייה, ובספר על אוראל, שככל הנראה שאב את המידע ממנו. בהודעת בית המשפט, דבר, 30 באפריל 1953, בתיק אזרחי 544/52 מוזכר גם אמיל לנגר כבעל הבניין
↑  ראו להשוואה את תמונת בית אנגל, שהיה הבניין הראשון על עמודים בתל אביב ותוכנן על ידי זאב רכטר
↑  אליהו כרמל (עורך), אישים בישראל, המכון להוצאה לאור בישראל, 1960, עמ' 79
↑  יחד עם ד"ר ארתור אסנהיים וגב' קורנפלד. ראו - יהודה גורן, טניס משחקים מגיל 8 עד 80, מעריב, 31 בדצמבר 1980
1 2  השביתה בבניני ג. וילבושביץ, הצפון, 5 במרץ 1926
↑  סוקולוביץ' דוד ופולט - אנשי העלייה הראשונה, באתר אנשי העלייה הראשונה, ‏1 בנובמבר 2022
↑  מת אריה אפרתי, הארץ, 3 בדצמבר 1963
↑  דוד תדהר (עורך), "דוד (שמעון) סקולוביץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יב (1962), עמ' 4107
↑  אלי לירן, בעקבות בנייני הארכיטקט אלכסנדר ברוולד בחיפה, חיפה – ביטאון העמותה לתולדות חיפה, גיליון 4
↑  נדב מן, העיקר הבריאות: ראשית הרפואה בעמק יזרעאל, באתר ynet, 22 בספטמבר 2010
↑  ראו את תיאורה של טניה על ידי הנרייטה סאלד בדבורה הכהן, מנהיגה ללא גבולות - הנרייטה סאלד - ביוגרפיה, עם עובד/ספריית אופקים, תל אביב, 2019, עמ' 263
↑  דף לזכר רותי גילוץ, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
↑  אבי משה-סגל, בית גילוץ, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
↑  ככל הנראה הבניין קשור ל"לעבודתו של אלכסנדר אהרנסון" והמודיעין הבריטי ראו  יואב גלבר הבולשת חוקרת ,CID, סרטון  באתר יוטיוב, ערוץ פלג לוי
↑  ארכיון א.ב. יפה בספרייה הלאומית
↑  –, זיכרון בספר: שלונסקי החברהמן והילד רן, בבלוג "עונג שבת", 18 ביולי 2012
↑  שבה אירחו השניים למשל את דני קיי; ראו תמונה מארכיון ע"ש אבא חושי
↑  העיתון הרשמי מס' 36, 10 בדצמבר 1948
↑  צדוק אשל, אבא חושי איש חיפה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2002, עמ, 103
↑  על אף שאחת הדמויות בספרו של באר לעיל נקראה בשם זה ומאפייניה דומים לא הכיר הסופר את הדמות במציאות. ראו גם רותי אופק, כאשר הדמיון פוגש במציאות, או: כאשר המציאות פוגשת את הדמיון, יקינתון MB, גיליון 286
↑  פנקס התושבים הבוגרים בחיפה, 27.1.1929, ארכיון העיר חיפה
↑  פרסומת עם כתובת הבניין, פלסטיין פוסט, 27 בדצמבר 1933
↑  Palestine-Directory & Handbook, II, 1926, p. 12
↑  גבריאל קדוש, גאולת קרקעות בחיפה על ידי חב' הכשרת היישוב, חיפה: [חמו"ל], 2003, עמ' 11
↑  ברכה חבס, אחד ודורו, דבר, 20 באוקטובר 1950
↑  נתן ברון, שופטים ומשפטנים בארץ ישראל 1900–1930, ירושלים: מאגנס, 2008, פרק רביעי
↑  ראו אודותיה בדוד תדהר (עורך), "פאולה בארט", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ג (1949), עמ' 1394
↑  יובל אליצור, הבנקאים: סיפורה של הרפתקה, הוצאת דומינו, 1984, עמ' 39
↑  גבריאל אלכסנדר, ‏ייסודה של חברת הימנותא בע"מ ותפקידיה הראשונים (1938–1940), קתדרה יוני 1993
↑  מרדכי ש' פרידמן, הכיפה בעיר האדומה, ספריית בית אל, 2015, עמ' 214
↑  על אף שהתוכנית חתומה על ידי בעלה, דוד. ראו ראיון של רוני דניאל איתה בתיקי תיעוד בניינים. בתוך: מיכה לוין (עורך), אדריכלות ישראלית – מבני מגורים בשכונת הדר בחיפה (ב) – חלק ב' , הטכניון
↑  על פי פנקס הבוחרים לוועד הקהילה ב-1942, במקום גרו הוריו של מינץ, בונים (בן אליעזר) ויהודית (בת יעקב) מינץ
↑  אליהו כרמל (עורך), אישים בישראל, המכון להוצאה לאור בישראל, 1960, עמ' 160: ישראלי נולד ב-1907 ברוסטוב (רוסיה) ועלה לארץ ב-1924. בוגר הטכניון
↑  מודעה של ד"ר א. וונדרליך, הארץ, 25 בספטמבר 1931
↑  ח. בן-ירוחם, ספר בית"ר: קורות ומקורות, כרך א: מן העם, תשכ"ט 1969, עמ' 271
↑  על פי הרשום על קברו בבית העלמין היהודי הישן של חיפה
↑  מודעה על פתיחת בית החולים, דבר, 25 בדצמבר 1927
↑  ד. כהן, האגודה להשתלמות במדע בחיפה, דבר, 25 ביולי 1932
↑  העיתון הרשמי של ממשלת פלשתינה (א"י), מס', 867, 23 בפברואר 1939, עמ' 164
↑  דוד תדהר (עורך), "ד"ר יצחק ויצמן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יד (1965), עמ' 4565
1 2  יהושע בר יוסף ומרדכי לבנון (עורכים), ההסתדרות בחיפה, הוצאת מועצת פועלי חיפה, אפריל 1965, עמ' 288
↑  רול, י. יסעור, י. (עורכים), חיפה, תשי"ד: ספר העירייה, המחלקה לפיתוח של עיריית חיפה, תשי"ד, 1954, עמ' 312
↑  1890–1961; עלה ב-1926
↑  אמירה קהת,  תיירת בעירי: סיפורי בתים ואנשים באחוזת הרברט סמואל, העמותה לתולדות חיפה, 2013, עמ' 153
↑  אוסף יוחנן זובלזון באתר ביתמונה
↑  חיפה כלכלה ומשק בשנים 1979/80, לשכת המסחר והתעשייה חיפה, עמ' 63
↑  אמציה פלד, רחוב נתנזון, בתוך "מדריך רחובות חיפה", באתר האינטרנט של עיריית חיפה; דוד תדהר (עורך), "שלמה זלמן נתנזון", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 305
↑  המשפחה עברה לגור ברח' הירקון 14, בשכנות למשפחת נתן קייזרמן
↑  קבלת הקהל בועד הקהלה, הַבֹּקֶר, 11 באוקטובר 1938
↑  חנה עברה אף קורס מ"כים והצטיינה בו (מרדכי נאור, יעקב דורי: הרמטכ"ל הראשון, הוצאת מערכות/מודן, 2011, עמ' 86)
↑  על פי צדוק אשל, הבחורות ההן... ספר חברות ההגנה בחיפה, ארגון חברי ההגנה בחיפה ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1997, עמ' 47 קיבלה חנה את הפיקוד על מד"א מידי רחל שלון שכנתה לרחוב
↑  בארץ ובגולה עם גזירת הקרקע, דבר, 6 במרץ 1940
↑  צדוק אשל, מערכות ההגנה בחיפה, משרד הביטחון, אפריל 1978, עמ' 216–219
↑  קובי כהן-הטב, ועדי-הקהילות בארץ-ישראל בתקופת המנדט - ירושלים וחיפה, דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות, חטיבה ה, תשנ"ז
↑  עוד על הוועד ראו ענת קדרון, בין לאום למקום: הקהילה העברית בחיפה המנדטורית, יד יצחק בן-צבי והעמותה לתולדות חיפה, 2012
↑  כך נרשם השם בכל ארץ-ישראל תרצ"ב-1932, הוצאת מסחר ותעשייה חברה להוצאות ולתערוכות בע"מ תל אביב, תרצ"ב
↑  המלט ויוצרו - "נשר" ביובלו, הוצא לאור על ידי מפעלי מלט פורטלנד ישראליים "נשר", 1976,עמ' 40
↑  לשם מה הרדימו את הנהג אטקין?, דואר היום, 23 בספטמבר 1932
↑  אלי לירן, קצין צוללות במלחמת העולם הראשונה, האדריכל אלכסנדר ברוולד, חיפה - עיתון העמותה לתולדות חיפה, גיליון 13
↑  זאב כרמי, מייסד ומנהל בית ספר עממי, נאלץ לשכור את בית פיליפס לאחר שפונה מביתו על ידי השלטונות הבריטיים לטובת "אזורי ביטחון" (זאב כרמי, "מחנך ודרכו" בפרויקט בן-יהודה)
↑  פרסומת עצמית, דבר, 20 באפריל 1931
↑  1891, ברלין – 30 בינואר 1971, חיפה
↑  אמציה פלד, רחוב אוסטרובסקי, בתוך "מדריך רחובות חיפה", באתר האינטרנט של עיריית חיפה
↑  מתוניס למורדות הכרמל -זיכרונות לאה גרינברג, מגדה הלנה (מדינה) לבית אטיאס, הוצאת "משעולי חיים", אוקטובר 2017, עמ' 114
↑  על נישואיה של יעל עם קצין בריטי ראו מוטי גולני ודניאלה רייך, בין שליחות למנודות: המפגש בין בנות היישוב לבין לובשי המדים מהצבא הבריטי, ציון, החברה ההיסטורית הישראלית, חוברת תשס"ה
↑  שלמה שחורי, אריאלה ראובני, עמוס כרמלי, חיפה: אירועי 20 שנה, תש"ח-תשכ"ח, הוצאת דבר, 1986, עמ' 81
↑  עמוס כרמלי, חיפה - 100 שנות עשייה בחיפה רבתי 1906-2006, הוצאת ניר, 2006, עמ' 106
↑  ראו אתר המועדון
↑  1890 - 24 בספטמבר 1973
↑  דוד תדהר (עורך), "שמואל סגל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 181
↑  על פי אליעזר פרנקל, ב-1923 (פרנקל, כרונולוגיה תולדות האמנות, הוצאת מכללת הסביבה - הסדנה לעיצוב ואדריכלות תל אביב 1993, עמ' 546); על פי "השלט הכחול" – ב-1924; על פי גלויה שנשלחה על ידי אחד מהמסתתים הבניין היה עדיין בבנייה ב-1926 (ראו קישורים חיצוניים) וראו כתבה על בנייני גדליהו וילבושביץ
↑  השני היה בית הבראה ארזה; ברוך רביד, יוסף ברלין, ארכיטקט: בין תל אביב הקטנה לעיר הלבנה, בנין ודיור, 2004, עמ' 69
↑  וגם על מנת לעמוד בתקנות העירייה. ראו  קשת רוזנבלום, החיים החדשים של בית הרמן שטרוק בחיפה, באתר הארץ, 22 באוקטובר 2013
↑  אלי ס"ט, בית האבן האחרון שסיתתו יהודים
↑  אבישי גולץ, רפואת אף-אוזן-גרון בארץ-ישראל 1948-1911, זכרון יעקב: איתי בחור - הוצאה לאור, 2009, עמ' 112
↑  על הקהילה באתר העמותה
↑  ברכות לחתונה, הארץ, 28 בפברואר 1935
↑  רשימת בוחרים לאספה המכוננת, ארכיון המדינה, תיק: ISA-MOIN-InteriorLocalElct-000z7cc
↑  בדומה לשכונות אחרות (ראו כרמל מרכזי) גם להדר הכרמל היה מפעל מים משלה. הספקת המים שימשה "שוט" בידי ועד השכונה על מנת לכפות על התושבים לשלם את מסי הוועד ובכלל זה את "הגרוש הנוסף", ששימש לפיתוח השכונה
↑  אורי דרומי, אבי היתרון האופטי של רפא"ל, באתר הארץ, 24 ביולי 2003
↑  בתם, זהרה, הייתה ידידה קרובה של אבא חושי, כאמור דייר אחר ברחוב. ראו: דוד דה פריס, אבא חושי בחיפה ודימוי שלטונה של תנועת העבודה במגזר העירוני במפנה שנות העשרים. יהדות זמננו (עורך: יחיעם ויץ), כרך 14, הוצאת מאגנס (בשיתוף המכון ליהדות זמננו, האוניברסיטה העברית בירושלים. מוסד הרצל לחקר הציונות, אוניברסיטת חיפה)
↑  איזי מן וניר אורטל, שבת אחים ואחיות - סיפורן של ארבע משפחות, הוצאת יד בן צבי, 2021, עמ' 42
↑  פרסומת עצמית, דבר, 23 בנובמבר 1928
↑  רופא נוסף שגר בבניין על פי פרסומת עצמית הוא ד"ר סמי מוס (ולא כמו שכתוב בספרם של לוי), גינקולוג שעבד בבית החולים עזרה
↑  עוד פרסומת עצמית, דבר, 3 בפברואר 1933
↑  יעקב מרקוביצקי, ימים של דם ואש - פעילות לח"י בחיפה האדומה, מוסד הרצל - אוניברסיטת חיפה והעמותה לתולדות חיפה, 2011, עמ' 67
↑  עוד על החיים בבניין ותכננו ראו: דבורה ברנשטיין וטליה פפרמן, מחיפה לברלין: בורגנות יהודית בפלשטינה א"י, עיונים, גיליון 33, תש"פ 2020, עמ' 166 ואילך
↑   "הכתר הבריטי" - תעלומת הקשת השטוחה בחלונות ירושלים, תמר הירדני, סרטון בערוץ "Tamar Hayardeni", באתר יוטיוב (אורך: 27:44)
↑  ספר טלפונים, חיפה, 1965
↑  1887 - 1958, עלה ב-1925. על פי הנדסה ואדריכלות - עיתון אגודת האינג`ינרים והארכיטקטים בישראל, 1958, עמ' 238
↑  הוצא צו נגד המפקח על המזונות, על המשמר, 25 ביוני 1952
↑  על פי תמונה המצוייה באוסף הספרייה הלאומית
↑  יעקב שורר, לטייל בחיפה - בין כרמל לים, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2003, עמ' 127
↑  עוד עדות על מגוריו בחיפה: בעלי מקצוע חפשי, דואר היום, 21 במאי 1931
↑  שמעון ראם, מצבות מספרות בחיפה, הוצאת המדרשה הלאומית ללימודי המחתרות, 2009, עמ' 81
↑  בית החולים נפתח ב-1925 בבית איצקוביץ, עבר לכאן בסוף 1927 ונסגר ב-1930 (אליהו אורבך, מארץ האב אל ארץ האבות - הרופא היהודי הראשון בחיפה, הוצאת יד יצחק בן-צבי ומכון ליאו בק, 1997, עמ' 358)
↑  פרידה הימן, דואר היום, 23 במרץ 1930
↑  רס״ן אבי כהן, תולדות חיל־האוויר במלחמה לעצמאות ממטוסים קלים ־ למטוסי קרב והפצצה, משרד הביטחון, 2004, עמ' 38
↑  על חלק מן הפעילות של הקלוב ניתן לקרוא בעודד מרום (עורך), אבני גזית - יד לפועלו של אל"ם שעיה גזית - טייס, לוחם ומפקד, הוצאת עמותת חיל האוויר, עמ' 11 (עמוד הספר באתר העמותה)
↑  יהושע בר יוסף ומרדכי לבנון (עורכים), ההסתדרות בחיפה, הוצאת מפ"ח, אפריל 1965, עמ' 90
↑  אתר מתנ"ס הדר
↑  פרוטוקול ישיבת מועצת העיר יוני 2024
↑  ברוך זלץ ואלי נחמיאס, מפ"ח ב"חיפה האדומה" 1921–2003, הוצאת אחווה, 2003, עמ' 126–127
↑  יוסף אלמוגי, בעובי הקורה, ספרי ידיעות אחרונות, 1980, עמ' 99
↑  תולדות משפחת בלומנטל-בנטל ותולדות בית החולים בלומנטל בחיפה, הוצאת המשפחה, עמ' 39
↑  עוד על "קבוצות הצלה" ראו חיים צרפתי, הקמת הג"א חיפה ופעילותו בזמן ההפצצות האוויריות על העיר במלחמת העולם השנייה (1942-1940), משטרה והיסטוריה 5, 2023, עמ' 13–47
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
בית שרה ואליהו מזרחי
בית סטרומזה
בית סגל. מאחוריו בית נתנזון
בית וילבוש