stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מערכת בקרת טיסה
סוגי מערכות בקרת טיסה > בקרת טיסה מכנית

היגוי מכני - ההיגוי המכני הוא הגרסה הפשוטה והפרימיטיבית של מערכות בקרת טיסה. הפונקציה היחידה של מערכת זאת היא להעביר את פקודת הטייס למשטחי ההיגוי. המערכת מורכבת ממערכת כבלים וגלגלות המקשרות בין ממשקי הניהוג למשטחי ההיגוי. מערכת זאת מותקנת לרוב במטוסים קלים עקב היותה פשוטה ואמינה, אך אינה מאפשרת ניהוג במהירויות גבוהות עקב הלחצים הגבוהים על משטחי ההיגוי המקבעים את המשטחים במקומם. בנוסף אי אפשר להתקין במערכת כזאת יכולות שיכוך או טייס אוטומטי עקב הצורה הישירה בה משטחי ההיגוי נשלטים.
היגוי הידרו־מכני - מערכות הידרו-־מכניות הן בעצם מערכות מכניות המוגברות בצורה הידראולית. ההגבר ההידראולי מאפשר ניהוג במהירויות גבוהות עקב הגברת כוחו של הטייס. מערכת זאת מאפשרת בנוסף הכנסת מעין "מחשבים מכניים" המסוגלים לחשב שינויים כגון הגבלת פקודה להגאים בהתחשב בנתונים כמו מהירות אוויר ומכלולי מערבל הגאים המתאמים את הניהוג של הגאים מרובים בצורה אוטומטית. המערכת מאפשרת בנוסף התקנת מערכות חשמליות המפקדות על המערכת ההידראולית בעזרת שסתומים או עלים מגנטיים.
סוגי מערכות בקרת טיסה > בקרת טיסה חשמלית

מערכת בקרת טיסה אנלוגית - מערכת בקרת טיסה אנלוגית מורכבת ממגברים המבצעים את החישובים הנדרשים בהתאם לנתוני הטיסה בצורה אנלוגית. המערכת מסוגלת לבצע פונקציות כגון שיכוך וטייס אוטומטי אך אינה מסוגלת לבצע פונקציות מתקדמות כגון ניווט עצמאי. מערכות בקרת טיסה אנלוגיות נוטות להיות מורכבות עקב העובדה שהן מותקנות לרוב עם מערכות הידראוליות ועובדות במקביל אליהן, ובשל העובדה שאין למערכת יכולת זיהוי תקלות באופן מדויק, תקלות במערכות אלו לרוב מופיעות בזמן טיסה כתופעות טיסה, כגון מכות פתאומיות בהגאים.
מערכת בקרת טיסה דיגיטלית - מערכת בקרת טיסה דיגיטלית מעבדת את נתוני הטיסה ופקודת הטייס בצורה דיגיטלית בעזרת מחשב בקרת טיסה מרכזי המבצע בעצמו את כל הפונקציות המתקדמות כגון שיכוך וטייס אוטומטי ופולט פקודות למפעילים השולטים במשטחי ההיגוי. עקב ההתקדמות הגדולה בכל הטכנולוגיות הדיגיטליות יוצרו מערכות בקרת טיסה חשמליות לגמרי אשר לא משתמשות בשום רכיב הידראולי למעט מפעילים כדי לנהג את המטוס, מערכת המכונה טוס־על־חוט. בכך המערכת תרמה להקטנת משקל המטוס, שלא נדרש יותר למוטות, כבלים ו"מחשבים מכניים". מהירות התגובה, החישוב והאמינות של המערכת אפשרה יצירת מטוס בעל יציבות סטטית שלילית (כגון ה־F-16) שתמיד היה על סף איבוד השליטה. המערכת גם יכלה לזהות תקלות ספציפיות, אפילו אם הן לא התבטאו בתופעות טיסה והטייס לא היה מודע להן כלל.
סוגי מערכות בקרת טיסה > מערכות היגוי משולבות

בזמן הופעת מערכת ההיגוי ההידרו־מכנית הופיעו גם ראשוני המערכות החשמליות שאפשרו הוספת הפונקציות המתקדמות כדוגמת הטייס האוטומטי, לכן לרוב מערכות אלו הותקנו ביחד במטוס, כאשר המערכת החשמלית ביצעה את החישובים הדרושים ופלטה פקודה והמערכת ההידרו־מכנית ביצעה אותה. עם הופעת המחשבים הדיגיטליים הראשונים הם לרוב הותקנו כחלק ממערכת ההיגוי האנלוגית כך שבעצם המטוס הוטס בעזרת מערכות מכניות, אנלוגיות ודיגיטליות ביחד.
מפעיל הידראולי. ניתן לראות בבירור את שני המחברים החשמליים שמהווים את ממשק השליטה על המפעיל
תמונה של משדר זווית התקפה. משדר זה הוא מהחשובים למערכת בקרת טיסה
מטוס F-16 המשתמש במערכת בקרת טיסה דיגיטלית
הירש בער הורביץ

| --- | --- |
 לידה:  1785 אוקראינה
 פטירה:  15 בנובמבר 1857 (בגיל 72 בערך) קיימברידג', אנגליה
 מדינה:  ממלכת בריטניה הגדולה, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 ידוע בשל:  חברותו עם ר' נחמן מברסלב
 השכלה:  פרופסור לשפות עתיקות
 מעסיק:  אוניברסיטת קיימברידג' 
 
הִירְש בֶּער הורביץ (שמו המאוחר: הרמן הדוויג ברנרד, בלועזית: Herman Hedwig Bernard‏; 1785 – 15 בנובמבר 1857) היה משכיל יהודי־אוקראיני, פרופסור מרצה לשפה העברית באוניברסיטת קיימברידג', בריטניה. ידוע בשל חברותו עם רבי נחמן מברסלב.
ביוגרפיה

הורביץ נולד באוקראינה כ"הירש בער" ומוצאו מאומן. בצעירותו התיידד עם משכילי העיר. אביו היה 'משכיל' יהודי בשם חייקל הורביץ (1749–1822) וגיסו, 'משכיל' אף הוא, היה משה לנדא (1786–1862). בגיל 25 היה משחק שחמט עם רבי נחמן מברסלב, ואף היה מקריא לו סיפורי קלאסיקה בשפה הגרמנית. היכרותו עם הרבי החלה עת שלח לו מאומן לברסלב עותק של הספר "יין לבנון", פירוש על מסכת אבות של נפתלי הרץ וייזל. הספר הגיע בדיוק למחרת שרפה שכילתה את בית הרבי, יחד עם הודעה על דירה פנויה לבואו של הרבי לעיר אומן. לפי מסורת חסידות ברסלב כחצי שנה לאחר מכן אף עזר לחסיד ר' נתן מנמירוב להעלות על הכתב את דרשת הרבי האחרונה לחייו, שניתנה בראש השנה התקע"א.
בעסקי משפחתו נסע מדי פעם לגרמניה, שם נחשף לתרבות האירופית, לשפות ולמושגים חדשים. הוא אימץ לעצמו תפיסת עולם דאיסטית הדומה לתפיסותיו של דוד פרידלנדר.
בשל חובות כספיים ברח מאוקראינה בשנת 1825 ומצא מקלט באנגליה ושם הפך לפרופסור לשפות עתיקות, והרצה במשך שנים על השפה העברית. החוקרים חלוקים בשאלה האם התנצר או לא.
בקרב חסידי ברסלב נפוצו סיפורים ומיתוסים שונים על חייו ומותו, ועל חזרתו בתשובה בסוף ימיו. ב-2020 החלה תופעה של חסידים הנוסעים לקברו בקיימבריג' כדי לתקן את נשמתו.
סמואל טרנר (אנ'), שהיה פרופסור ללשון וספרות עברית, ציין לגבי סִפרו של הורביץ כי: "התלמיד ימצא כי ספר זה הוא יעיל מאוד ברכישת העברית הרבנית".
עבודותיו שפורסמו

קטעים נבחרים בעקרונות המרכזיים בקודש ובאתיקה של היהודים מתוך "יד החזקה" של הרמב"ם - יצא עם תרגום לאנגלית, הדגמות נרחבות מהתלמוד, וכן קובץ ראשי התיבות הנפוצים בעברית. קיימברידג' 1832
מדריך לתלמיד העברי, עם סיכום ההיסטוריה הקדושה, לונדון, 1839
ספר איוב, כפי שהוצג לתלמידיו בקיימברידג', נערך ותורגם עם הערות נוספות, מאת פ' צ'אנס, לונדון 1884
הערות שוליים

↑  שמואל הורביץ, סיפורים נפלאים, ירושלים, תרצ"ה, עמ' לו-מ
↑  חיים ליברמן, ר' נחמן מברסלב ומשכילי אומאן, אהל רח"ל ג, ניו-יורק, תשמ"ד, עמ' 323
↑  צבי מרק, מבוא, כל סיפורי רבי נחמן מברסלב, ישראל, 2014, עמ' 27-28
↑  שמואל פיינר, באמונה בלבד! הפולמוס של ר' נתן מנמירוב נגד האתאיזם וההשכלה, מחקרי ירושלים במחשבת ישראל, 1999, עמ' 89-124
↑  ארתור גרין, בעל היסורים, עמ' 243-260
↑  תופעה: פוקדים את קברו של המשכיל הירש בער הורביץ ואומרים ‘תיקון הכללי’, באתר אומן שלום
↑  Samuel H. Turner, Biographical Notices of Some of the Most Distinguished Jewish Rabbies (sic) and Translations of Portions of Their Commentaries, and Other Works, New York: Stanford and Swords, 1847, עמ' 40. (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289452905171  GND: 132970384  ISNI: 0000 0001 1736 6066  LCCN: no2004024144  NLA: 46738559  Trove: 1478143  VIAF: 1188735   WorldCat (עם VIAF): 1188735
פרנץ קמני

| --- | --- |

פרנץ קמני ממייסדי הוועד האולימפי הבינלאומי
 לידה:  17 ביולי 1860 וליקי בצ'קרק, באנאט, ממלכת הונגריה, האימפריה האוסטרית - כיום בסרביה
 התאבד:  21 בנובמבר 1944 (בגיל 84) בודפשט, ממלכת הונגריה
 שם לידה:  Kohn Ferenc 
 מדינה:  הונגריה הונגריה
 מקום קבורה:  בית הקברות הציבורי החדש בבודפשט 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד  קולז' דה פראנס  סורבון 
 
באתונה ב-10 באפריל 1896. עומדים משמאל: גבהרט, גות-ירקובסקי, קמני ובאלק. יושבים: קוברטן, ויקלאס, בוטובסקי. ממייסדי הוועד האולימפי הבינלאומי.
הטבעות האולימפיות. סמל המשחקים האולימפיים המודרניים
פֶרֶנץ קֶמֵנִי (במקור קוהן (כהן), בהונגרית: Kemény Ferenc); וליקי בצ'קרק, 17 ביולי 1860 – בודפשט, 21 בנובמבר 1944) עסקן ספורט הונגרי-יהודי, מחנך, מחבר ספרי לימוד, לוחם הומניסט, חבר מייסד של הוועד האולימפי הבינלאומי, שיזם והשיק את המשחקים האולימפיים המודרניים, ומזכיר ומייסד של הוועד האולימפי ההונגרי.
ביוגרפיה

קמני נולד בעיר נַאג'בֶּצְ'קֶרֶק (Nagybecskerek) או וליקי בצ'קרק, בחבל באנאט, אז בדרום ממלכת הונגריה (היום צפון סרביה) במסגרת האימפריה האוסטרית. עיר זאת הנקראת כיום זרניאנין היא השלישית בגודלה בחבל וויבודינה של ימינו, שהיא כיום חלק מסרביה. קמני היה בן למשפחה יהודית ושמו בלידה היה פרנץ קוהן או כהן (Kohn). הוא הפך לדמות מפורסמת של עולם החינוך ההונגרי תחת השם פרנץ קמני, לאחר שינוי שמו ברוח מגמת ההונגריזציה של שמות המשפחה. בתום לימודי התיכון בהונגריה ובשטוטגרט בגרמניה המשיך בלימודיו באוניברסיטת בודפשט. שם בשנת 1883 סיים כמורה למתמטיקה ופיזיקה, בשנת 1888 רכש תואר נוסף גם בשפה ובספרות הגרמנית והצרפתית. בינתיים, משנת 1884 עד 1885 השתלם בפריז בקולז' דה פראנס ובאוניברסיטת סורבון, ויצא לסיור לימודים נוסף במערב אירופה.
בשנים 1885-1887 לימד כמורה בבית ספר ריאלי צבאי בעיר קסג ואחר כך בבית ספר ריאלי בעיר בראשוב בטרנסילבניה. בשנים 1891–1894 הוא ניהל בית ספר ריאלי בעיר אגר (כיום התיכון "אישטוואן דובו")
בין 1894 ל־1920 הוא לימד בבודפשט ברובע 6 בבית הספר התיכון הראשי למקצועות ריאליים ובהמשך הפך למפקח ולמנהל המחוזי של מקצועות אלה.
משנת 1903 נתמנה לחבר קבוע באגודה הפדגוגית ההונגרית, ובשנת 1935 (בגיל 75) הפך לחבר כבוד שלה. הוא השתתף בקביעות באירועי האגודה ומאמריו התפרסמו במגזין ההונגרי לפדגוגיה. פעילותו המחקרית והחינוכית התרחבה לנושאי המאבק לשלום, להוראת שפות זרות בהונגריה ולסוגיות כלליות של החינוך הגופני. הוא מילא תפקיד משמעותי בהונגריה ביישומם של רעיונות ותוצאות המחקר הפדגוגי מן העולם. קמני היה עורך כתב העת בשפה הגרמנית (Ungarische Pädagogische Revue) בין השנים (1901-1906) וגם ערך שני כרכים של הלקסיקון הפדגוגי ההונגרי שפורסמו בשנת 1934 ואחר כך בשנת 1936. בנוסף חיבר מאמרים לכתבי העת הפדגוגיים. מחקריו המצטיינים במדעי החברה הופיעו בהוצאת המו"ל אתנאום.
כאשר פרש לגמלאות בשנת 1920, הקדיש עוד יותר זמן ומרץ לפעילותו ההומניסטית.
חייו הסתיימו באופן טרגי. ב-19 במרץ 1944 פלש צבא גרמניה הנאצית להונגריה, והחלה התקופה המכרעת של שואת יהודי הונגריה. אחרי שאנשי מפלגת צלב החץ (התנועה הפשיסטית ההונגרית) תפסה את השלטון בהונגריה באוקטובר 1944, רצו לכלוא את הפרופסור הנערץ בגטו בודפשט שאורגן בנובמבר 1944. כדי להימנע מהגירוש, התאבדו קמני ורעייתו במרתף ביתם ב-21 בנובמבר 1944.
תרומתו החשובה לתנועה האולימפית

פרנץ קמני הכיר במהלך שהותו ולימודיו בפריז את הברון פייר דה קוברטן בשנות השמונים של המאה ה-19 והם הפכו לידידם קרובים. השקפת עולמם הייתה זהה לגבי הצורך בהחיאת הרעיון האולימפי והשימוש בו כאמצעי חינוכי. כאשר קוברטן הכריז באוניברסיטת סורבון בפריז על חידוש המשחקים האולימפיים, בקונגרס הייסוד של הוועד האולימפי הבינלאומי ביוני 1894, היה אך טבעי שיצרף את חברו ההונגרי פרנץ קמני כאחד מהאבות המייסדים, על אף שקמני נאלץ להיעדר מהקונגרס הזה. קמני הפך מיד למארגן וליוזם של הקמת הוועד האולימפי ההונגרי, שקיים את ישיבת הפתיחה שלו בבודפשט, ב־19 בדצמבר 1895, באולם ההתעמלות של הגימנסיה ברחוב סנטקיראי ושם נבחר למזכיר הוועד. שמותיהם של החברים המייסדים של הוועד האולימפי הבינלאומי נחקקו בשיש באצטדיון האולימפי המודרני הראשון באתונה. מול הכניסה הראשית של מגרש הספורט המפורסם הזה, בחורשת זיתים קטנה, נשא פרנץ קמני נאום בצרפתית מטעם המשלחות הזרות בפתיחת המשחקים האולימפיים המודרניים הראשונים בשנת 1896 והסיר את הלוט מעל פסלו של יוריוס אברוף, התורם ונותן החסות היווני לשיפוץ האצטדיון.
מול השער, מימין, נמצאים שמותיהם של שישה עשר המייסדים באותיות זהב. מעל הכול, פייר דה פרדי דה קוברטן, ההוגה של המשחקים. תחתיו חקוקים דימיטריוס ויקלאס, הנשיא הראשון וקוברטין שוב כמזכ"ל הראשון. חברים: ארנסט קאלו (צרפת), אלכסיי בוטובסקי (רוסיה), ויליאם מיליגאן סלואן (ארצות הברית), ויקטור באלק (שוודיה), צ'ארלס הרברט והלורד אמפתיל (בריטניה), פרנץ קמני (הונגריה), חוסה בנג'מין זוביאור (ארגנטינה), ייז'י גות-ירקובסקי (בוהמיה), ד'אנדרה קארפה ומריו לוקצ'י-פאלי (איטליה), מקסים דה בוסי (בלגיה), לאונרד קאף (ניו זילנד) ולבסוף ויליבלד גבהרדט (גרמניה). עם זאת, פרנץ קמני נדחף בהדרגה החוצה מהוועד. עד כדי כך שבשנת 1906 במלאת עשור לאולימפיאדה המודרנית הראשונה באתונה נאלץ להתפטר. הוא התפטר גם מהוועד האולימפי הבינלאומי וגם מהוועד האולימפי ההונגרי וכבר לא הוזמן לאספה הכללית של 1908. במשך עשרות שנים הושאר האיש בצל ומחוץ לתנועה האולימפית. גם חייו הסתיימו באופן טרגי. רק בשלהי שנות ה-70 של המאה ה-20 נחנך אולם הספורט של העיר אגר ונקרא על שמו. בשנת 1995 הוציא הדואר ההונגרי סדרה של שלושה בולים ליובל מאה שנה להקמת הוועד האולימפי ההונגרי. הבול הראשון מעוטר בדיוקנו של פרנץ קמני וההוא מכונה בו "מייסד הוועד האולימפי ההונגרי".
עבודותיו ומאמריו

חטיבות הביניים ההונגריות. Die Mittelschulen Ungarns (Pozsony, 1896)
אחת השיטות לפתרון בעיית השלום. A béke-probléma megoldásának egyik módja I–V. Athenaeum, 1899, 1900. Kötetben
Gesamstacademie. (Dresden – Leipzig – Wien, 1901. 148 p.)
הפדגוגיה ההונגרית. Deák Ferenc mint nevelő I. II. Magyar Paedagogia, 12. évf . (1903) 513–529., 578–594.
Entwurf einer internationalen Gegenwart und Zukunft der körperlichen Erziehung (Berlin, 1904)
המשמעות הפדגוגית של תנועת השלום. A békemozgalom paedagogiai jelentősége Magyar Paedagogia, 15. évf . (1906) 593–617
המשמעות הפדגוגית של תנועת השלום ויום השלום. A békemozgalom pedagógiai jelentősége és a békenap (Bp., 1907)
בעיית המיניות. A nemi probléma. (Szexuális pedagógia.) (Bp., 1907. 127 p.)
הפילוסופיה של המלחמה. A háború philosophiája Athenaeum, 18. évf. (1909) 431-441.
שלום עולמי A világbéke (Bp., 1911. 58 p.)
ההווה והעתיד של תנועת השלום. A békemozgalom jelene és jövője (Bp., 1914. 25 p.)
שיטת החינוך הגופני ההונגרית. Magyar testnevelési rendszer! Magyar Paedagogia, 23. évf . (1914) 505–521.)
בעניין לימוד שפות זרות. Az élő idegen nyelvek tanítása ügyében Magyar Paedagogia, 35. évf. (1926) 29–40.
טכניקה וחינוך. Technika és pedagógia. I. II. Magyar Paedagogia, 38. évf. (1929) 9–22., 96–108.
Gräfin M. Th. Brunszvik (Berlin, 1932)
לקסיקון פדגוגי. Pedagógiai Lexikon I–II. Szerk.: Kemény Ferenc (Bp., 1933–1934., 1936)
על דפורמות חינוכיות. הפדגוגיה ההונגרית. Oktatásügyi reformokról Magyar Paedagogia, 44. évf. (1936) 116–131
לקריאה נוספת

פרנץ קמני:הפדגוגיה ההונגרית. Gyulai Ágost: Kemény Ferenc (1860–1944) Magyar Paedagogia, 53–55. évf (1944–1946) 51–52.
פרנץ קמני והתנועה האולימפית. Kozák Péter: Kemény Ferenc és a magyar olimpiai mozgalom kezdetei. 1894–1907. In: Olimpiatörténeti tanulmányok. (Szerk.: Som Ferenc, Szakály Sándor) Eötvös Kollégium, Bp., 1989. 67–94. old.
מי ומי בספורט ההונגרי. Ki kicsoda a magyar sportéletben? I–III. Írta és szerkesztette Kozák Péter. Babits Kiadó, Szekszárd, 1994–1995
האולימפיה המודרנית מאתונה עד מלבורן 1956. Mező Ferenc: Az újkori olimpia Athéntől Melbourne-ig (1896–1956). Sport Lap- és Könyvkiadó, Bp., 1956
הלקסיקון הפדגוגי ההונגרי Pedagógiai lexikon II. rész. Szerk.: Fináczy Ernő, Kornis Gyula és Kemény Ferenc. Révai Irodalmi Intézet kiadása, Budapest, 1936, 35. l
האירועים לחגיגת 1000 שנה להונגריה וההשפעה של המשחקים האולימפיים המודרניים (בהונגרית) A millenniumi rendezvények és az újkori olimpizmus hatása. In: Magyarország a XX. században
A MOB története
Kemény Ferenc szobra a TF-en
לקסיקון יהודי הונגרי Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 469. o. Online elérés
הערות שוליים

↑  פרנץ קמני. קורות חיים.
↑  פרנץ קמני. היהודי הראשון שהיה חבר בוועד האולימפי הבינלאומי וממקימיו
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810622072305606  BIBSYS: 1523345893535  BnF: cb10315546s (data)  GND: 12338575X  ISNI: 0000 0000 7865 5382  LCCN: no2003099137  NTA: 072218576  RERO: 02-A000097771  SUDOC: 244116962  VIAF: 50133865   WorldCat (עם VIAF): 50133865
אליצור עירוני נתניה

אליצור עירוני נתניה היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר נתניה המשחקת בליגת העל, אשר נקראה בעבר גם "ברק נתניה" ו"אליצור נתניה".
בעונתה האחרונה תחת השם ברק נתניה לפני שהקבוצה התפרקה בקיץ 2015 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית, בעונת 2016/17 קמה הקבוצה מחדש תחת השם אליצור עירוני נתניה בליגה הארצית. ביוני, 2021 העפילה הקבוצה לליגת העל אך לא הצליחה לעמיד תקציב מינימום ונשארה בליגה הלאומית. במאי 2024, העפילה הקבוצה לליגת העל.
ניהולה המקצועי של הקבוצה הוא תחת חברת "שחקן אמיתי" אשר נמצאת בבעלותו של עידן אבשלום.
היסטוריה > אליצור עירוני נתניה

אליצור נתניה עלתה לליגה הראשונה בשנת 1985. כבר בעונתה הראשונה העפילה הקבוצה לגמר הפלייאוף מול מכבי תל אביב אך הפסידה בשני משחקי הפלייאוף וסיימה כסגנית האלופה. בין כוכביה הבולטים של אליצור נתניה היו: וילי סימס, קרל נברסון, טרי פייר, דני ברכה וג'ימי הול. בעונתה השנייה בליגה הבכירה סיימה הקבוצה במקום הרביעי, בעונתה השלישית (1987/1988) העפילה הקבוצה לגמר גביע המדינה בכדורסל, אך הקבוצה נוצחה בידי הפועל גליל עליון 77-79.
בעונת 1988/1989 נאבקה הקבוצה נגד הירידה לליגה השנייה, לבסוף הקבוצה ניצלה וסיימה במקום העשירי. למרות זאת הקבוצה לא יכלה לפתוח את העונה הבאה ולמעשה לא הופיעה כלל למשחקים עקב חובות כבדים והקבוצה הידרדרה לליגות הנמוכות. בסך הכל שיחקה הקבוצה במשך 4 עונות רצופות (1985–1989) בליגה הראשונה. מול שתי עונות בשתי קדנציות (1987/1988), (1997/1998), של מכבי נתניה. בעונת 1987/1988 הקבוצות נפגשו פעמיים ל"דרבי נתנייתי" היסטורי בליגה הראשונה.
היסטוריה > אליצור מכבי ברק נתניה

בסיום עונת 1998/1999 התאחדה הקבוצה עם מכבי נתניה והוסב שמה ל"אליצור מכבי נתניה". ושנה לאחר מכן התווספה המילה "ברק" לשם הקבוצה בעקבות התרסקות מטוסו של אוהד הקבוצה צבי ברק וכניסתו לקומה.
הקבוצה טיפסה בשנים האחרונות מליגה א' (הליגה הרביעית) עד לליגה הלאומית (הליגה השנייה). בעונת 2007/2008 הקבוצה הייתה קרובה לעלות לליגת העל אך הפסידה לאליצור קריית אתא בסדרת הפלייאוף על המקום השלישי שהוביל לליגת העל. הקבוצה הייתה יכולה לעלות גם דרך ניצחון בסדרת חצי הגמר, אך היא הפסידה אותה למכבי חיפה.
בעונת המשחקים 2008/2009 הובילה נתניה את הטבלה וספגה רק הפסד אחד במשך העונה הסדירה. בפלייאוף באותה העונה ניצחה הקבוצה ברבע הגמר את הפועל טבעון 2:0 בסדרה. אחר כך העפילה לחצי הגמר נגד הוד השרון, שבו ניצחה 3:0 בסדרה והעפילה לליגת העל. בסדרת הגמר פגשה את הפועל עפולה וניצחה אותה בתוצאה 2:0 בסדרה של הטוב משלושה משחקים.
בעונת 2009/2010 סיימה נתניה במקום החמישי בטבלה, ולאחר מכן קבעה ניצחון היסטורי 3:1 בסדרת הפלייאוף מול מכבי חיפה ועלתה לפיינל פור בחצי הגמר הפסידה למכבי תל אביב ובמשחק על המקום השלישי הפסידה להפועל ירושלים.
בעונת 2010/2011 ניצחה ברק נתניה את הפועל תל אביב בחצי גמר גביע המדינה, ולאחר מכן הפסידה בגמר 70–106 למכבי תל אביב.
בקיץ 2014 ירדה לליגה לאומית בעקבות קשיים כלכליים.
בעונת 2014/2015 סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום החמישי והודחה בחצי גמר הפלייאוף על ידי עירוני קריית אתא.
היסטוריה > פירוק וחזרה לפעילות

בקיץ 2015 הקבוצה נקלעה לקשיים כלכליים והבעלים צביקה ליבר החליט לפרק את הקבוצה.
בשנת 2016 קמה הקבוצה מחדש תחת השם אליצור עירוני נתניה.
בסיום עונת 2016/17 סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה אך הודחה בגמר הפלייאוף לאחר הפסד למכבי קריית מוצקין 2-1 בסדרת הגמר כאשר הפסידה את שני משחקי הבית וניצחה את משחק החוץ.
בסיום עונת 2017/18 סיימה הקבוצה במקום השני, בחצי הגמר גברה על הפועל עכו 0–2 ובגמר ניצחה 1–2 את א.ס רמת השרון פעמים בחוץ והפסד בבית ועלתה לליגה הלאומית.
בסיום עונת 2018/19 סיימה הקבוצה במקום ה-9 בעונה הסדירה ונשארה בליגה הלאומית לעונה נוספת.
היסטוריה > פירוק וחזרה לפעילות > שחקן אמיתי

לקראת עונת 2019/20 הוחלט להעביר את הניהול המקצועי של הקבוצה לחברת "שחקן אמיתי" אשר נמצאת בבעלות של עידן אבשלום, שמונה למנהל המקצועי של הקבוצה. ביולי 2019 מונה רובן נייברגר למאמן הקבוצה וליאור ליובין כמנהלה המקצועי של הקבוצה.. במסגרת הפרויקט ניתנת במה לשחקנים צעירים ישראלים בגילאי 18-23, כאשר אותם שחקנים לוקחים גם חלק בפרויקט פיתוח השחקנים של שחקן אמיתי ומשלבים מעטפת מקצועית רחבה. באותה שנה שיחקו בקבוצה השחקנים איתי מושקוביץ ואייל ננקין. בסיום העונה, בשל הפסקת הליגה עקב מגפת הקורנה, סיימה הקבוצה במקום ה-8 במאזן של 11 ניצחונות ו-11 הפסדים.
את עונת 2020/21 סיימה הקבוצה במקום ה-5 והעפילה לסדרת רבע גמר הפלייאוף, בסדרה זו גברה 2–1 על אליצור קריית אתא מהמקום ה-4 והעפילה לחצי הגמר בו פגשה את ה-1 אליצור "איתו" אשקלון, בצמד המשחקים הראשונים הפסידה נתניה לאשקלון, אך במשחק ה-3 בסדרה גברה הקבוצה בנק' אחת בסל בשניית הסיום וצמצמה ל-2–1 בסדרה, במשחק ה-4 ניצחה הקבוצה בבית והשוותה ל-2-2 ובמשחק מספר 5 שנערך באשקלון גברה הקבוצה 83–75 והעפילה לליגת העל לאחר 7 עונות בהן נעדרה מהליגה הבכירה. בסיום העונה נבחר נייברגר למאמן העונה ומושקוביץ' לחמישיית העונה בלאומית.
בספטמבר 2021 לאחר סאגה ארוכה שכללה את אי אישור אולם ישורון, ערער והחלטת בית הדין שהקבוצה תוכל לשחק באולם חלופי ולאחר מכן אי מעבר בבקרה תקציבית של איגוד הכדורסל, בוטלה עליית הקבוצה לליגת העל והיא תשחק עונה נוספת בליגה הלאומית. בעקבות פסילת אולם ישורון, הוחלט בעיריית נתניה כי יוקם אולם ספורט חדש אשר יוכל לאכלס כ-2,500 צופים, בסמוך לאצטדיון הכדורגל בעיר.
בעונת 2021/2022 העפילה הקבוצה לפלייאוף לאחר שסיימה במקום השביעי, בסדרת רבע הגמר הודחה הקבוצה לאחר הפסד 3-1 בסדרה להפועל חבל מודיעין. בסיום העונה נבחר שחקן הקבוצה, רועי פריצקי לחמישיית העונה בלאומית ואיתן בורג לשחקן השישי של העונה.
בעונת 2022/23 סיימת נתניה במקום הרביעי את העונה הסדירה, אך הפסידה בחצי הגמר 3-2 להפועל עפולה ולא העפילה לליגת העל. בעונה זו שיחקו בקבוצה בן שרף, שנבחר לתגלית העונה והשחקן השישי בלאומית, בורג שנבחר לחמישיית העונה וג'סטין רובינסון, בנו של שחקן העבר דייוויד רובינסון. בסיום אותה עונה שקל אבשלום מעבר לאחת מקבוצות ליגת העל, אך בסופו של דבר נשאר כמנהל המקצועי של המועדון.
בעונת 2023/24, סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום השני והגיעה לסדרה על עלייה לליגת העל מול עירוני נהריה. נתניה ניצחה את נהריה 3-0 בסדרה והעפילה לליגת העל.
החל מעונת 2024/2025 הקבוצה משתתפת בליגת ווינר סל וממשיכה להיות חממה לפיתוח שחקנים צעירים ומוכשרים בליגת העל.
תארים והישגים

סגנות (1): 1985/1986
סגנות (1): 1987/1988
זכייה (1): 2023/2024
תארים והישגים > ליגות נמוכות

זכייה (2): 1978, 2017
שחקנים בולטים

שחקנים בולטים בקבוצה לאורך השנים:
| --- | --- |
 שמוליק ברנר  אור גורן  ליאור חכמון  אלירן גואטה  ערן אסנטי  אלכס צ'וברביץ'  אדריאן בנקס  חוזה וייטמן  קרל נברסון  מרקו קילינגסוורת'  טרי פייר:  יהוא אורלנד  טוני וושהאם  סטיב מאלוביק  דני ברכה  דוואן רובינסון  רון מור  בריאן אסברי  רועי פריצקי  איתי מושקוביץ  ברייס וושינגטון  רז אדם  בן שרף  איתן בורג
ראו גם

אליצור נתניה (כדורסל נשים)
הערות שוליים

↑  כפיר חודדה, ‏"התמונה הושלמה: אליצור נתניה עלתה ללאומית", באתר ONE‏, 9 במאי 2018
↑  כפל תפקידים: ליאור ליובין מונה למנהל המקצועי של אליצור נתניה, באתר ynet, 7 ביולי 2019
↑  עמית ניר, ‏"ניקח תואר עם צעירים". מבט לפרוייקט של אליצור נתניה, באתר ערוץ הספורט, 7 באפריל 2023
↑  ברק חקלאי, בית הדין קבע: אליצור נתניה רשאית לשחק בליגת העל, באתר ynet, 19 באוגוסט 2021
↑  סופית, נתניה תשחק בליגה הלאומית
↑  בתוך שנתיים: אולם כדורסל חדש בנתניה
↑  עמרי מנהיים, ‏בעלות של כ-50 מיליון: האולם החדש בנתניה, באתר ערוץ הספורט, 2 בינואר 2023
↑  אבק כוכבים: דייויד רובינסון הגיע לצפות במשחק מהליגה הלאומית, באתר וואלה, 22 בפברואר 2023
↑  על אבא, אהבה וסל שבור: ג'סטין רובינסון מאליצור נתניה פותח הכל
↑  עידן אבשלום עשוי לעזוב את נתניה לניהול מקצועי בליגת העל
↑  בתור "מכבי נתניה"
סמלה של הקבוצה קודם להוספת "ברק" לשם
סמל "ברק נתניה"
אברהם פריד

| --- | --- |

 לידה:  22 במרץ 1959 (בן 65) י"ב באדר ב' ה'תשי"ט קראון הייטס, ארצות הברית 
 שם לידה:  אברהם שבתי הכהן פרידמן 
 שם במה:  אברהם פריד
 מוקד פעילות:  ארצות הברית, ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1979
 מקום לימודים:  מוסד אהלי תורה 
 עיסוק:  זמר, מלחין
 סוגה:  מוזיקה חסידית, מוזיקה יהודית מקורית, מוזיקת נשמה, סווינג, פופ, רוק
 סוג קול:  טנור
 שפה מועדפת:  יידיש, עברית, אנגלית 
 חברת תקליטים:  גל פז
 שיתופי פעולה בולטים:  ישי ריבו, חנן יובל, חנן בן ארי, מרדכי בן-דוד, יוסי גרין, רמי קליינשטיין, ארי היל, אביב גפן, שולי רנד, יעקב שוואקי הערשי וינברגר
 www.avrahamfried.com
 
אברהם פריד (שם מלא: אברהם שבתי הכהן פרידמן, נולד בי"ב באדר ב' ה'תשי"ט, 22 במרץ 1959) הוא זמר ויוצר חסידי-אמריקאי. נחשב לאחד מגדולי הזמר החסידי. פריד החל את דרכו המוזיקלית בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 והוציא עשרות אלבומים ובהם שירים שהפכו ללהיטים. כמה מאלבומי האולפן שלו זכו למעמד אלבום פלטינה וזהב. מראשית המאה ה-21 הוא משתף פעולה גם עם יוצרים ישראלים בולטים.
ביוגרפיה

נולד בשכונת קראון הייטס בארצות הברית לרב יעקב משה ומרים צימל פרידמן. את דרכו המוזיקלית החל פריד כילד בגיל 9, בתלמוד תורה אהלי תורה כששימש סולן במקהלת הילדים החב"דית "אלי והילדים" בניצוחו של אלי ליפסקר שהופיעה בקרב קהילות יהודיות ברחבי ארצות הברית. חלק מקטעי הסולו שלו כסולן הלהקה שנשתמרו על סלילי הקלטה ישנים שולבו על ידי פריד בכמה משיריו במשך השנים כשהוא מלווה את עצמו בקולו העכשווי. גדל והתחנך בישיבה חב"דית, חתם על תקליטו אברהם פריד כשם במה, ולאורך כל שנות הקריירה הוא מכונה כך.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשוי לצביה; אב לשישה, מתגורר בשכונת קראון הייטס בברוקלין שבניו יורק.
ביוגרפיה > קריירה מוזיקלית > תחילת דרכו

באחת מהופעותיו החובבניות במחנה קיץ לפני ילדי המחנה, הבחין בו המפיק שייע מנדלוביץ' והחליט כי בנער גלום פוטנציאל גדול שכדאי לממשו. לאחר שיצר עמו קשר ושכנע אותו להוציא תקליט ראשון הקליט פריד את תקליטו הראשון "No Jew Will Be Left Behind" ("אף יהודי לא יישאר מאחור"), שהפך מיד ללהיט בקרב הציבור החרדי-דתי בישראל ומחוצה לה, ושבר את ההגמוניה של כוכב המוזיקה החסידית המרכזי עד אז – מרדכי בן-דוד.
שני תקליטיו הראשונים, נחשבים לחובבניים יחסית, ופריד עצמו התבטא פעם כי היום הוא מתבייש להאזין להם. התקליט השלישי "תנו שבח" נחשב לאלבומו המקצועי הראשון, ואחד המוצלחים מביניהם[דרוש מקור].
בשנת ה'תשמ"ה (1985). כשנערך סיום לימוד מסלול הרמב"ם היומי הראשון, ביקשו מארגני הכינוס את אישורו של רבי מנחם מנדל שניאורסון להופעה בישראל, וקיבלו תשובה חיובית. מאז החל פריד להופיע בארץ בצורה סדירה.
באחת הפעמים הורה הרב שניאורסון לפריד לשים בתחילת ההופעה ובסופה דולר בקופת צדקה, ומאז ממשיך פריד לעשות זאת בכל הופעה. לעיתים הוא משלב במהלך ההופעות את הסיפור על קופת הצדקה ושני הדולרים שקיבל מהרבי.
באלול תשנ"ז (1997) ערך באמפיתיאטרון תיאטרון המעלות בהר הצופים בירושלים הופעה שהחלה בשעה 4 לפנות בוקר והסתיימה אחרי הזריחה, על פי רעיון של הרב יוחנן פריד ובהפקת יצחק זוננשיין. בהופעה השתתפו תזמורת משטרת ישראל בניצוחו של נצ"מ מנשה לב-רן, מקהלת החזנים "שפתי נועם" מנתניה, מקהלת "פרחי גנים", "פרחי רעננה" ו"פרחי ישיבת יבנה", בניצוחו של יענקל'ה רוטנר, צפו בה אלפי אנשים.