stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מיון מסרק
האלגוריתם

הרעיון הבסיסי הוא להעלים "צבים" - ערכים קטנים המופיעים לקראת סוף המערך - היות שבמיון בועות הללו מאטים מאוד את המיון. "ארנבים" - ערכים גדולים סביב תחילת הרשימה - לא מהווים בעיה במיון בועות.
במיון מסרק, כל שני איברים שמושווים, תמיד נמצאים במרחק של 1 זה מזה. הרעיון העומד בבסיס מיון בועות הוא שהמרחק יכול להיות הרבה יותר מ-1. את הלולאה הפנימית של מיון בועות, אשר מבצעת בפועל את ההחלפה, מחליפה במיון מסרק, לולאה בה המרחק בין זוג איברים מוחלפים הולך וקטן (בכל איטרציה של הלולאה החיצונית) בצעדים של "גורם הכיווץ"  k, כלומר:  \left[{\frac {n}{k}},{\frac {n}{k^{2}}},{\frac {n}{k^{3}}},...,1\right].
המרחק ההתחלתי הוא כאורך הרשימה הממוינת  n חלקי גורם הכיווץ  k (בדרך כלל  1.3; ראה להלן) ועם מרחק זה מופעלת איטרציה אחת של מיון הבועות המעודכן כמובא לעיל. לאחר מכן, בכל שלב המרחק מחולק בגורם הכיווץ, הרשימה ממוינת עם המרחק החדש, והתהליך חוזר על עצמו עד שהמרחק הוא 1. בשלב זה, המיון ממשיך עם מרחק 1 עד שהרשימה ממוינת בשלמותה. השלב האחרון של המיון לפיכך הוא מקבילה של מיון בועות, אולם בשלב זה רוב הצבים כבר טופלו, ולכן מיון בועות יהיה יעיל.
לגורם הכיווץ יש השפעה גדולה על יעילות האלגוריתם.  k=1.3 הוצע כגורם הכיווץ האידיאלי על ידי מחברי המאמר המקורי, לאחר בדיקה אמפירית של למעלה מ-200,000 רשימות אקראיות. ערך קטן מדי מאט את האלגוריתם וגורם לו לבצע השוואות רבות שלא לצורך, בעוד שערך גדול מדי לא מצליח להתמודד ביעילות עם צבים.
הרעיון של מיון במספר שלבים עם מרחק הולך וקטן דומה למיון של, אבל במיון-של המערך כולו ממוין בכל שלב לפני שעוברים למרחק הבא. השלבים במיון מסרק לא ממיינים את כל האיברים. זוהי הסיבה לכך שלסדרת המרחקים במיון-של יש גורם כיווץ אופטימלי גדול יותר, העומד על  k=2.2 בקירוב.
האלגוריתם > פסאודו קוד

function combsort(array input)
gap := input.size // Initialize gap size
shrink := 1.3 // Set the gap shrink factor
sorted := false
loop while sorted = false
// Update the gap value for a next comb
gap := floor(gap / shrink)
if gap > 1
sorted := false // We are never sorted as long as gap > 1
else
gap := 1
sorted := true // If there are no swaps this pass, we are done
end if
// A single "comb" over the input list
i := 0
loop while i + gap < input.size // See Shell sort for a similar idea
if input[i] > input[i+gap]
swap (input[i], input[i+gap])
sorted := false
// If this assignment never happens within the loop,
// then there have been no swaps and the list is sorted.
end if
i := i + 1
end loop


end loop
end function
לקריאה נוספת

מיון בועות, אלגוריתם איטי יותר באופן כללי, מהווה את הבסיס של מיון מסרק.
מיון שייקר, או מיון בועות דו-כיווני, הוא וריאציה של מיון בועות זה גם פותר את "בעיית הצבים", אם כי ביעילות פחותה מזו של אלגוריתם מסרק.
הערות שוליים

↑  Wlodzimierz Dobosiewicz (1980). "An efficient variation of bubble sort". Information Processing Letters. 11: 5–6. doi:10.1016/0020-0190(80)90022-8.
↑  "A Fast Easy Sort", Byte Magazine, April 1991
| אלגוריתמי מיון |
| --- | --- | --- |
| רקע תאורטי | תורת הסיבוכיות • סימון אסימפטוטי • סדר מלא • רשימה • אלגוריתם תוך-מקומי • מיון יציב |  |
| אלגוריתמי מיון | אקראי • בועות • בחירה • בסיס • הכנסה • מהיר • מיזוג • מנייה • מסרק • סלים • ערימה • רשת מיון • שייקר • של |  |
| שונות | מיון טופולוגי • בעיית סידור הפנקייקים של גודמן |  |
מנהל טכנולוגיות ראשי

מנהל טכנולוגיות ראשי או מנהל טכני ראשי (באנגלית: Chief Technology Officer או Chief Technical Officer; בקיצור: CTO) הוא תפקיד בדרג הניהולי הבכיר של חברה או ארגון. אדם הנושא במשרה זו מטפל בנושאים המדעיים והטכנולוגיים שבתוך הארגון, אם כי לא קיימת הגדרת תפקיד אחת המקובלת על הכל. תחומי האחריות של CTO נקבעים במידה רבה בהתאם לגודל ולמבנה של החברה, ותחומי הפעילות שלה.
תפקיד ה-CTO התגבש עם העלייה של תעשיית טכנולוגיות המידע (IT), ומאז הפך נפוץ בכל סוגי התעשיות מבוססות הטכנולוגיה, כדוגמת: פיתוח משחקי מחשב, מסחר אלקטרוני, רשתות חברתיות, וכדומה. בהיותו דמות מהדרג הניהולי הבכיר בחברה, ה-CTO מדווח בדרך כלל ישירות למנהל מערכות מידע (מנמ"ר; Chief Information Officer - CIO), והוא מטפל בעיקר בנושאים ש"לטווח הרחוק" ו"בתמונה הרחבה" (תוך היותו בעל ידע טכני מעמיק בתחומים הרלוונטיים).
בהתאם למבנה הפנימי ולהיררכיה בחברה, יכולים להיות בה גם בעלי תפקידים כמו מנהל מחקר ופיתוח (director of R&D) וסמנכ"ל הנדסה (vice president of engineering), שה-CTO נמצא איתם באינטראקציה או מפקח עליהם. בנוסף לכך, ה-CTO מטפל גם בעניינים רגולטוריים (לדוגמה: עבודה מול ה-FDA במקרים הרלוונטיים) ונושאים של קניין רוחני, כדוגמת: פטנטים, סודות מסחריים וחוזי רישיון. על ה-CTO להיות באינטראקציה עם גורמים משפטיים ועם הרשויות על מנת ליישם שיקולים אלה בתכנון העסקי (strategic planning) ובמשא ומתן שבין חברות.
השוואה עם תפקידים דומים > מנהל מערכות מידע (CIO)

ניתן להשוות את תפקיד ה-CTO עם זה של מנהל מערכות מידע (מנמ"ר; Chief Information Officer - CIO). בדרך כלל המנמ"ר יתרכז בפתרון בעיות ארגוניות באמצעות רכישה והתאמה של טכנולוגיות קיימות (בייחוד כאלה מתחום ה-IT), בעוד שה-CTO מפקח בעיקר על הפיתוח של טכנולוגיות חדשות (מסוגים שונים). בחברות גדולות רבות קיימות שתי המשרות.
הבדל משמעותי נוסף הוא בין הטכנולוגיות שהחברה מפתחת למטרות רווח, לבין טכנולוגיות תומכות שהיא עושה בהן שימוש, המאפשרות לה לבצע את הפעילות השוטפת שלה. ה-CTO מתרכז בטכנולוגיות הקשורות במוצרים שנמכרים ללקוחות והוא אחראי על ניסוח האסטרטגיות הנוגעות לקניין רוחני ובניצול של טכנולוגיות קייניות. לעומת זאת, תפקיד המנמ"ר הוא יותר ממוקד-פנימה ומתרכז בטכנולוגיות הדרושות לניהול החברה, ובתחומי ה-IT, הוא אחראי על תחזוקת תשתיות התוכנה המשמשות לפיתוח יישומים חדשים.
בארגון שהנושאים הטכנולוגיים העיקריים שהוא נוגע בהם מקבלים מענה על ידי טכנולוגיות קיימות (להבדיל מחברות שמטרתן הראשית היא פיתוח של טכנולוגיות חדשות), המנמ"ר יכול להיות המנהל הראשי שמפקח על העניינים הטכנולוגיים. בארגון שמטרתו הראשית היא לפתח או למכור טכנולוגיות חדשות, סביר יותר שה-CTO יהיה המנהל הבכיר שמטפל בנושאים אלה.
השוואה עם תפקידים דומים > מנהל אבטחת המידע התפעולי והפיזי (CSO)

לרוב בארגונים גדולים קיים (Chief Security Officer) – CSO אחראי על אסטרטגיית האבטחה הפיזית והדיגיטלית של הארגון, מספק מנהיגות ניהולית ותקציבית של מערך האבטחת מידע, זיהוי והפחתת סיכוני אבטחה פוטנציאליים, אחראי על יישום אמצעי אבטחה להגנה על נכסי הארגון.
בארגונים המחזיקים (Chief Security Officer) – CSO הוא מקביל לCISO (Chief Information Security Officer) האחראי גם על האבטחה הכוללת של ארגון, אך עם התמקדות ספציפית במידע והבטחת עמידה בדרישות הרגולטוריות הקשורות לאבטחת מידע, ושתי התפקידים האלו תחת הCIO מנהל מערכות מידע.
לחברות מודרניות יש הרבה נכסים פיזיים ודיגיטליים יקרי ערך. שרתים פיזים, שרתים בענן, תוכנה, תשתית IT ופריטים אחרים הנדרשים לתפעול השוטף.
פרצות אבטחה עלולות לשבש את לוחות הזמנים של העבודה ולהשפיע משמעותית על השורה התחתונה. חברות מסתמכות על ה-CSO כדי להקדים ולטפל בבעיות האבטחה, לפתור בעיות ולהבטיח שהארגון פועל בצורה חלקה.
בנוסף, נדרשת מומחיות של CSO כדי ליישם מנגנוני הגנה ודיווח לניהול סיכונים לעמידה ברגולציה.
ראו גם

מנהל כללי
מנהל מערכות מידע
מנהל סיכונים ראשי
מנהל תשתיות מחשוב
מדען ראשי
ארכיטקט תוכנה
מיזם אלף הגנומים

מיזם אלף הגנומים (אנגלית: The 1000 Genomes Project) הוא מאמץ מחקרי בינלאומי לייסד קטלוג של הגנום האנושי. יעדם של המדענים היה לרצף גנומים של לפחות אלף משתתפים אנונימיים השייכים לקבוצות אתניות שונות בתוך שלוש שנים, באמצעות שימוש בשיטות  ריצוף מהדור החדש. המיזם הושק בינואר 2008, ובשנת 2010 הסתיים שלב ההרצה, שתואר בפירוט בכתב העת Nature. באוקטובר 2012, הושלמו ריצופם של 1092 גנומים. מאורע זה הוכרז בפרסום ב-Nature.
המיזם מאחד צוותי מחקר רב-תחומיים ממכוני מחקר ברחבי העולם, בין היתר מהרפובליקה העממית של סין, איטליה, יפן, קניה, ניגריה, פרו, בריטניה וארצות הברית, אשר תורמים למאגר הרצפים ומשפרים את פרויקט גנום האדם, אשר זמינים לציבור הרחב במאגרי מידע חופשיים.
נתינת סקירה כוללת של השונות הגנטית בין בני האדם, ולא רק של האזורים המוכרים עד כה לעולם המדעי, מאגר זה מהווה כלי מחקר חשוב לתחומים רבים בביולוגיה, ובהם גנטיקה, רפואה, פרמקולוגיה, ביוכימיה וביואינפורמטיקה.
רקע

מאז השלמת פרויקט הגנום האנושי, האצה במחקרים בתחומי גנטיקה של אוכלוסיות וגנומיקה השוואתית אפשרה הבנה עמוקה יותר של השונות הגנטית. עם זאת, בשנים האחרונות החלו להבין את התהליכים השונים המובילים לשונות ברמות הביטוי ובתבנית הביטוי בתוך מין מסוים ובין מינים שונים. תהליכים אלו כוללים בין היתר שינויים מבניים (מוטציות, רצפים חוזרניים (CNV), רטרואלמנטים), סניפים וברירה טבעית.
רקע > שונות גנטית בבני אדם

הבחירה האקראית בגמטות במהלך התורשה ברבייה מינית מוביל לסחף גנטי - שוני אקראי בתדירות האללים בין דור לדור. בהיעדר השפעה חיצונית על התהליך, השונות הגנטית תאבד. ההשערה היא שתדירות הסחף הגנטי הוא ביחס הפוך לגודל האוכלוסייה, והוא עשוי להיות מואץ בתנאים מסוימים כגון במצבי צוואר בקבוק, שבו גודל האוכלוסייה מצטמצם לפרק זמן, ובמצבי אפקט המייסד (אוכלוסייה שמקורה בפרטים בודדים).
מלבד מוטציות, סניפים ושינויים מבניים נוספים כמו רצפים חוזרניים בגנום (CNV) תורמים לשונות הגנטית בבני אדם. באמצעות מערך DNA, זוהו 1500 אזורים של רצפים חוזרניים, המכסים כ-12% מהגנום וכוללים גנים, אזורי מחלה, אלמנטים פונקציונליים והכפלות מקטעים כחלק מפרויקט ה-HapMap. למרות שהתפקיד הספציפי של רצפים חוזרניים אינו ידוע, העובדה שישנם יותר רצפים כאלה מאשר סניפים מדגישה את החשיבות של החזרות בגיוון הגנטי ובאבולוציה.
חקירת השונות בגנום האנושי אוצרת בקרבה פוטנציאל גדול לזיהוי גנים המקנים עמידות שונה למחלות וכן למטבוליזם של תרופות.
תיאור המיזם > מטרות

ישנם שני סוגים של שונות גנטית הקשורים למחלות. הסוג הראשון הם שינויים נדירים בעלי השפעה חמורה על תכונות פשוטות (למשל סיסטיק פיברוזיס ומחלת הנטינגטון). הסוג השני, היותר נפוץ, הם שינויים גנטיים שיש להם השפעה מתונה ומעורבות בתכונות מורכבות (כגון קוגינציה, סוכרת, מחלות לב). הטווח שבין שני סוגי השונות לוט בערפל, ומטרת המיזם נועד לנסות לגשר על פער הידע.
המטרה העיקרית של המיזם היא ליצור קטלוג מלא ומפורט של השונות הגנטית האנושית, אשר יכול להוות בסיס למחקרים הקושרים שונות גנטית למחלות. בעזרת קטלוג זה החזון הוא לגלות מעל ל-95% מהשינויים שנמצאים בתדירות של 1% בגנום ו-0.1%-0.5% באזורים שמקודדים לגנים. בנוסף, להעריך את תדירות האללים באוכלוסייה, הרקע להפלוטיפים ותבניות לתאחיזה לא שוויונית של אללים שונים.
יעדי המשנה של המיזם הם הרחבת מבחר ה-SNP והגלאים למחקרים עתידיים, וכן שיפור רצף התייחסות האנושי.
במהלך הפרויקט פותח פורמט קבצים SAM.
ראו גם

פרויקט הגנום האנושי
הערות שוליים

↑  Durbin, R. M.; Abecasis, G. R.; Altshuler, R. M.; Auton, G. A. R.; Brooks, D. R.; Durbin, A.; Gibbs, A. G.; Hurles, F. S.; McVean, F. M.; Donnelly, P.; Egholm, M.; Flicek, P.; Gabriel, S. B.; Gibbs, R. A.; Knoppers, B. M.; Lander, E. S.; Lehrach, H.; Mardis, E. R.; McVean, G. A.; Nickerson, D. A.; Peltonen, L.; Schafer, A. J.; Sherry, S. T.; Wang, J.; Wilson, R. K.; Gibbs, R. A.; Deiros, D.; Metzker, M.; Muzny, D.; Reid, J. (2010). "A map of human genome variation from population-scale sequencing". Nature 467 (7319): 1061–1073. doi:10.1038/nature09534. PMC 3042601. PMID 20981092.
מיקרוסופט אופיס 2019

| --- | --- |


בכיוון השעון משמאל למעלה: Word, Excel, Outlook ו-PowerPoint.
 מפתח:  מיקרוסופט
 מחזור חיים:  24 בספטמבר 2018 (ארצות הברית)  אוקטובר 2018 (בריטניה)  אוקטובר 2018 (הודו) – 14 באוקטובר 2025
 מערכת הפעלה:  Windows 10, Windows 11, Windows Server 2019, macOS Sierra
 סוג רישיון:  Trialware
 קטגוריה:  שימוש משרדי
 products.office.com/en-us/get-started-with-office-2019
Microsoft Office 2019 היא הגרסה הנוכחית של Microsoft Office. היא הופצה עבור Windows 10 וmacOS החל מ-24 בספטמבר 2018 בארצות הברית. כמה תכונות שבעבר הוגבלו למנויי אופיס 365 זמינות במהדורה זו.
היסטוריה

ב-27 באפריל 2018, פרסמה מיקרוסופט תצוגה מקדימה של Microsoft Office 2019 ללקוחות מסחריים עבור Windows 10. ב-12 ביוני 2018, מיקרוסופט שחררה תצוגה מקדימה גם עבור macOS.
תכונות חדשות

Office 2019 כוללת תכונות רבות מאופיס 365, יחד עם שיפור דיות, אנימציות חדשות לPowerPoint כולל זום, נוסחאות חדשות ותרשימים חדשים בExcel לצורך ניתוח נתונים.
OneNote לא נכלל בחבילה Office 2019, אך עדיין ניתן להורדה כ-OneNote 2016, דרך תוכנית ההתקנה.
עבור משתמשי מקינטוש, יתווספו מצב מיקוד ב-Word ומפות ל-Excel. מעברים חדשים, תמיכה בפורמט SVG וייצוא לווידאו באיכות 4K יתווספו ל-PowerPoint.
דרישות מערכת, התקנה ותמיכה

Office 2019 דורש Windows 10, Windows 11, Windows Server 2019 או macOS סיירה.
הרכישה של Office 2019 לmacOS תתבצע דרך אתר מיקרוסופט, וההורדה תוכל להתבצע דרך mac App Store.
גרסאות קודמות של Office ניתן להתקין גם באמצעות התקנה מסורתית וגם דרך יישום Click-To-Run. את Office 2019 ישנה רק אפשרות Click-To-Run, מלבד עבור משתמשי שרת.
רוכשי חבילת Office 2019 יקבלו שנתיים של תמיכה מורחבת ועוד שלוש שנים של תמיכה כללית.
הערות שוליים

↑  Warren, Tom (26 בספטמבר 2017). "Microsoft is releasing Office 2019 next year". The Verge. Vox Media. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Warren, Tom (27 באפריל 2018). "Microsoft releases Office 2019 preview". The Verge. Vox Media. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Warren, Tom (12 ביוני 2018). "Microsoft releases Office 2019 for Mac preview". The Verge. Vox Media. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Devereux, William (18 באפריל 2018). "The best version of OneNote on Windows". Microsoft Office 365 Blog. מיקרוסופט. נבדק ב-19 באפריל 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Warren, Tom (18 באפריל 2018). "Microsoft Office 2019 kills off OneNote desktop app in favor of Windows 10 version". The Verge. מיקרוסופט. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Frequently Asked Questions about OneNote in Office 2019". Office.com. מיקרוסופט. נבדק ב-1 באוגוסט 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Parrish, Kevin (6 במאי 2018). "Microsoft Office 365 apps will hit the revamped Mac App Store later this year". Digital Trends. Designtechnica. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Office 2019 perpetual volume license products available as Click-to-Run". Support. מיקרוסופט. 27 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Caldas, Bernardo; Spataro, Jared (1 בפברואר 2018). "Changes to Office and Windows servicing and support". Windows IT Pro Blog. מיקרוסופט. נבדק ב-29 באוגוסט 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
| מיקרוסופט אופיס |
| --- | --- | --- |
| מוצרים | Word • Excel • PowerPoint • Outlook • FrontPage • Access • Publisher • OneNote • Skype for Business • Project • Visio |  |
| גרסאות | אופיס 2003 • אופיס 2007 • אופיס 2010 • אופיס 2013 • אופיס 2016 • אופיס 2019 • מיקרוסופט 365 (עד 2020, "אופיס 365") |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1177397358  NKC: ph1031291
מצביע חכם

במדעי המחשב, מצביע חכם הוא מעטפת (wrapper) למצביע (pointer) תוך מתן תכונות נוספות, למטרת ניהול זיכרון אוטומטי.
בשפת C ו-++C, בניגוד לשפות בעלות מנגנון איסוף זבל כדוגמת Java או #C, האחריות על שחרור הזיכרון שהוקצה מוטלת על המתכנת. עם זאת, השפה לא אוכפת בזמן ההידור את ניהול הזיכרון. מסיבה זו, באגים הנובעים מטעויות בניהול זיכרון הם בעיה חמורה ושכיחה ביותר בתכנות בשפת C/++C. בין הבאגים הנפוצים ביותר ניתן למנות את דליפת הזיכרון הנגרמת כתוצאה מהקצאת זיכרון שלא שוחררה ומצביע מתנדנד (dangling pointer) המצביע לזיכרון שכבר שוחרר.
מצביעים חכמים מונעים את מרבית הבאגים הקשורים לזיכרון על ידי הסרת האחריות מהמתכנת על שחרור הזיכרון והריסת האובייקט. אובייקט המנוהל על ידי מצביע חכם נהרס אוטומטית וזיכרונו משוחרר כאשר הבעלים האחרון (או היחיד) של האובייקט נהרס. למשל, אם המצביע החכם הוא משתנה מקומי, האובייקט ייהרס והזיכרון המוקצה ישתחרר עם היציאה מהסקופ. בצורה זו נמנע מצב של דליפת הזיכרון שהרי הזיכרון המוקצה משתחרר ללא תלות בנקודת היציאה מהסקופ וכן לא ייווצר מצביע מתנדנד מכיוון שהשחרור יתבצע רק כאשר המצביע לא יהיה עוד בשימוש.
קיימים מספר סוגים של מצביעים חכמים. החלוקה הבסיסית היא למצביעים עם בעלות ייחודית על אובייקט ולמצביעים המאפשרים בעלות משותפת על אובייקט. למצביעים המאפשרים בעלות משותפת ישנו מונה פנימי הסופר את מספר המצביעים המתייחסים אליו. ברגע שמספר ההתייחסויות יורד ל-0 (קרי, לא נותרו עוד מצביעים המפנים לזיכרון), האובייקט נמחק באופן אוטומטי.
ראו גם

איסוף זבל (מדעי המחשב)
Boost
ערך זה הוא קצרמרבנושא מדעי המחשב. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מעבדות יאנדקס

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 בורסה:  נאסד"ק (YNDX) 
 תקופת הפעילות:  2008–2012 (כ־4 שנים) 
 חברת אם:  יאנדקס 
 מיקום המטה:  פאלו אלטו 
 משרד ראשי:  קליפורניה, ארצות הברית
  
 http://www.yandex.com/
 
נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב בביקור במשרדי יאנדקס בקליפורניה, 24 ביוני 2010.
מעבדות יאנדקס (באנגלית: Yandex Labs, או Yandex Laboratories) הייתה חברה שהתקיימה בשנים 2008–2012 כחברת בת של יאנדקס שפעלה בפאלו אלטו שבעמק הסיליקון, ארצות הברית, לאחר מכן עברה החברה לסן חוזה שהיה המשרד היחיד של יאנדקס בארצות הברית.
על פתיחת המשרד החדש הוכרז ב-20 ביוני 2008 במטרה לפתח את טכנולוגיות החיפוש של יאנדקס. בראש החטיבה עמד וויש מחיג'אני, שניהל בעבר את חטיבת החיפוש של יאהו!. מספר העובדים עמד בתחילה על כ-20 איש. בסוף מאי 2009, וויש עזב את החברה. בשנת 2010, למנכ"ל החברה מונתה אניה ברסקי.
ביוני 2010, נשיא רוסיה דאז דמיטרי מדבדב ביקר במשרדי מעבדות יאנדקס, במסגרת ביקורו בארצות הברית. ב-2011, המעבדות החלו לעבוד גם על אינדקס טקסטים באנגלית (בעבר "מעבדות יאנדקס" היו גם מעורבות בשיפור טכנולוגיות החיפוש) ובוצעו שינויים במצבת כוח האדם בחברה.
בתחילת 2012 מעבדות יאנדקס חדלו מלהתקיים.
פיתוחים

המטרה העיקרית של המשרד בקליפורניה של יאנדקס היה לתמוך בשירות Yandex.com. עם זאת, בנוסף, "מעבדות יאנדקס" ידועים בפיתוח כמה ממוצרי החברה:
בוט חיפוש מהיר בשם Orange שנועד לדפי אינדקס של אתרים המתעדכנים בתדירות גבוהה (אתרי סוכנויות ידיעות וכו'). פיתוח משותף יחד עם אנשי החברה במוסקבה.
פיתוח טכנולוגיית החיפוש בזמן אמת (פותח עם המשרד במוסקבה).
פיתוח האפליקציה Wonder ("פלא"), המתמקדת אך ורק במשתמשים דוברי אנגלית ומסוגלת לתת המלצות בהתבסס על העדפות המשתמש ברשתות חברתיות. השירות הביא לעיתים לחסימת פייסבוק.
פיתוח ממשק שליטת תוכן על מסך הטלוויזיה.
הערות שוליים

↑  Все офисы Яндекса на карте мира
↑  Yandex Laboratories — в Силиконовой долине
↑  Yandex Labs opens!
↑  Google’s Russian threat (באנגלית)
↑  В Yandex Labs смена руководства
↑  Аня Барски назначена исполнительным директором Yandex Labs
↑  Посещение компании Yandex Labs
↑  Яндекс реструктурирует свой офис в Пало Альто
↑  Яндекс вложился в американский проект уволившегося главы «Яндекс.Поиска по картинкам» Андрея Ярошевского, Roem.ru
↑  «Яндекс» научили искать в режиме реального времени
↑  «Яндекс» запустил Wonder
↑  Yandex Labs сделала приложение hands free для чтения соцсетей через ТВ
מעברת ראש פינה

מעברת ראש פינה הוקמה ב-1950 לצורך קליטת העולים החדשים לארץ ישראל. אך עקב מכלול סיבות מעברה זו הייתה מהראשונות להתפנות ואף חוסלה בכוח ונעלמה בין דפי ההיסטוריה אל עיירת הפיתוח חצור הגלילית.
רקע

לאחר קום המדינה נפתחה האפשרות לעלות לארץ ישראל עבור יהודים בכל העולם. במהרה עלו יהודים רבים וקליטת העולים הפכה לפרויקט הלאומי של המדינה הצעירה. מהקמת המדינה עד סוף 1949 הגיעו לישראל כ-350,000 עולים ואוכלוסיית המדינה גדלה בלמעלה מ-50%.
ההתרחבות המהירה של האוכלוסייה בארץ דרשה מהעולים להתמודד עם קשיים בהם: העדר מקומות דיור, מקורות פרנסה, חוסר בתשתיות ואמצעים אשר היו זקוקים להם. העולים בהתחלה גרו במחנות ולאחר מכן במעברות שחלק היו לצד יישובים וותיקים.
עם קום המדינה המושבה הוותיקה ראש פינה (שהוקמה בשנת 1882), שקלטה בהצלחה עוד טרם הפרויקט הלאומי הגדול 40 משפחות מרומניה, קיבלה על עצמה קליטה של עולים נוספים. הרעיון שעמד מאחורי החלטה זו הוא הרצון להגדיל את כוח האדם העובד במושבה, הגדלת מספר משלמי מיסים למושבה והגדלת שטחה הגאוגרפי. מצד אחד מעשה זה בא לחזק את המושבה ומצד שני גם לעזור במאמץ הלאומי.
הקמת המעברה והקשיים שלה

ב-1949 הוקם מחנה אוהלים סמוך למושבה באדמות הכפר הנטוש ג'אעונה שנכלל בתחומי המושבה. בסוף 1950 הוקמה המעברה שהחליפה אותו. תושבי המעברה היו עולים מארצות האסלאם וממזרח אירופה והגיעו מתימן, מצרים, טורקיה, פרס, רוסיה, פולין, רומניה, מרוקו, תוניס, עיראק ואלג'יר.
לאחר הקמתה של המעברה, המועצה אזורית הגליל העליון, שהייתה בעלת ידע וניסיון בקליטה וניהול המעברה, התעניינה בתושבי המעברה כידיים עובדות. על כן המועצה האזורית דרשה שהמעברה תעבור לרשותה. המועצה האזורית עזרה למעברת ראש פינה בארגון, הדרכה, חינוך ותעסוקה. משרד הפנים בדרך כלל עודד את הרשויות המקומיות לספח לתחומן את המעברות ולדאוג להם. אולם, משרד הפנים ניסה לספח את מעברת ראש פינה אל המושבה ראש פינה, ולא אל המועצה האזורית, בטענה שמניעיה של המועצה האזורית פוליטיים.
ראש פינה דרשה כסף עבור ההוצאות השותפות של המעברה (מים, תאורה, פינוי אשפה) אך העולים לא יכלו לשלם וגופי הממשלה שילמו רק חלק מהסכום. ראש פינה לא עמדה בנטל הכלכלי ועל כן המעורבות שלה במעברה הייתה מינימלית כאשר המועצה האזורית התחילה לנהל אותה בפועל.
המצוקה הכלכלית במעברה

לתושבי המעברה לא היה תעסוקה קבועה, הדבר הביא לעוני שגרר אחריו הפגנות קשות ופשיעה. המושבה בראש פינה נקלעה גם היא לקושי כלכלי כי תשלומי המעברה הוטלו עליה כאשר אין לה מקור הכנסה נוסף ובשונה מקליטת המשפחות הראשונות מרומניה תושבי המעברה לא שילמו כלל והיו לנטל כלכלי.
במכתב של מועצת ראש פינה אל משרד הפנים נכתב כי ישנו קושי לגבות כסף מעולים אשר חיים בפחונים ובחוסר עבודה ו"שחברת מקורות, שחייבים לה סכומים רבים, לא מעיזה להפסיק לתושבי המעברה את המים מפחד התפרצותם של מרי נפש אלה שאין להם מה להפסיד". ניכר כי הקשיים הכלכליים הללו הכבידו על קיומה של מעברת ראש פינה ומראים על חוסר שביעות רצונה של הנהגת המושבה מניהולה המורכב של המעברה.
החשש משינוי פוליטי

ניכר כי היה קיים פער דמוגרפי בין תושבי המעברה לבין תושבי המושבה. עקב כך תושבי המושבה חששו משינוי פוליטי בבחירות הקרובות לרשות המקומית ורצו למנוע מתושבי המעברה את זכות הצבעתם. בפסק דין עקרוני בעניין זכות הבחירה לתושבי המעברות נקבע כי תהייה לתושבי המעברה זכות בחירה מלאה גם ברשות בה הם נמצאים בטענה ש"די בכך שהתושבים הגיעו עם כוונה שזה יהיה מקום מגוריהם כדי להקנות להם זכות בחירה ואין לשלול אותה מהם רק עקב זמניות הדיור". תושבי ראש פינה חששו מפסיקה זו שכן בקלות יחסית יכלו תושבי המעברה לזכות ברוב ברשות המקומית בצורה דמוקרטית. החשש מהשינוי הפוליטי התווסף למצוקה הכלכלית במעברה והביאו להסתייגות מהרצון לניהול המעברה על ידי המושבה ראש פינה.
משבר המים

בתאריך 22 בפברואר 1953 הודיעה חברת מקורות שאם לא ישולם החוב של המעברה היא תנתק את המעברה ואת העולים מרומניה ממים הדבר הרתיע מאוד את ועד ראש פינה שפנתה בדחיפות לממשלה להתערב. בנקודה זו ועד ראש פינה החליט על חיסול המעברה סופית. במכתב שכתב יעקב גלילי, מזכיר מועצת ראש פינה, למשרד הפנים כתוב כי מעברת ראש פינה, הוקמה בניגוד לרצונה של מועצת ראש פינה ובלחץ הסוכנות ומשרד הפנים. עוד נכתב כי עקב אי האפשרות לגבות מיסים או תשלום בעד מים מתושבי המעברה, המעברה היוותה מעמסה כבדה על תקציב מועצת ראש פינה.
חיסול המעברה

מה שהתחיל בצפיות גדולות ובברכה של הקמת מעברת ראש פינה, הסתיים בלחץ ואיומים (ניתוק ממים, צרכניה, פינוי אשפה ושירותי המעברה). בסופו של דבר חייבו את העולים במעברה לשלם את חובם ולעזוב לחצור הגלילית הסמוכה. בשל העובדה כי תושבי המעברה לא סיפקו ידיים עובדות למושבה, החשש משינוי צביונה של המושבה ראש פינה, והקושי הכלכלי אליו נקלעה עקב הצורך לתמוך במעברה, הכריע ולא הותירו שריד למעברה. עד היום חצור הגלילית וראש פינה סמוכות מאוד, אך אין ביניהם כביש והן לא מתאחדות. מעברת ראש פינה נעלמה כליל בלי להשאיר אזכור למקומה הגאוגרפי וההיסטורי שלה .
לקריאה נוספת

דבורה הכהן, "היישוב הוותיק מול העולים: רשויות מקומיות מול מעברות" בתוך דליה עופר, בין עולים לוותיקים: ישראל בעלייה הגדולה, ירושלים: יד בן צבי, 1996, מסת"ב 965217131X
כל מקום ואתר: מדריך לכל מקום ואתר בארץ ישראל 2000
גואטה-בוקובזה, שמחה. יחסי מושבה-מעברה בראש פנה בשנים 1953-1950 מחקרים חדשים של הגליל: ספר שלישי (קובץ בעריכת ציונה גרוסמרק, חיים גורן, יאיר זלטנרייך, מוסטפא עבאסי וזאביק גרינברג) 2018
הצופה 13 ביולי 1953 פס"ד עקרוני בעניין זכות בחירה לתושבי מעברות
חרות 12 אפריל 1953
מעריב 4 מרץ 1953 במעברה – על יין ועבודה
משרד הפנים אל המועצה המקומית ראש פינה, 26 בנובמבר 1950, ג- 1901/7
דוח מסכם שפרץ לייזר שלח עם סיום תפקידו למנכ"ל משרד הפנים, 15 באוגוסט 1951, א"ג, ג- 1901/7
מועצת ראש פינה למשרד הפנים, 22 באפריל 1953 ג- 1901/7
משרד הפנים אל המועצה המקומית ראש פינה, 26 בנובמבר 1950, ג- 1901/7
מועצת ראש פינה למשרד הפנים, 28 בדצמבר 1953, ג- 1901/7
מועצה אזורית גליל עליון אל משרד הפנים, 3 בדצמבר 1953, ג- 1901/7
המפקח הארצי על הבחירות, הקריה אל פקיד הבחירות לראש פינה, 8 בינואר 1953 א"מ ג 1901/7
מועצה מקומית ראש פינה אל מנהל המחלקה לישובי עולים במשרד הפנים, 22 באפריל 1953, ג- 1901/7
משרד הפנים אל חברת מקורות, 21 במאי 1953 א"מ ג 1901/7
מתיישבי חצור לנשיא המדינה ולמשרד הפנים, מחלקה ליישובי עולים, מרץ 1953 א"מ ג 1966/36
תיק מעברת ראש פינה, ארכיון ראש פינה
מועצת ראש פינה למשרד הפנים, 7 באוגוסט 1953, ג- 1901/7
חברת מקורות אל מעברת ראש פינה, התראה מס 0352, 22.2.53, ארכיון המדינה תיק ג- 1901/7
הערות שוליים

↑  הכהן, 1996, עמ' 99
1 2 3 4 5 6 7  גואטה-בוקובזה, 2018
↑  נחום זכאי, עזרת-אחים ניתנה למעברת-עולים בראש פינה ע"י משקי הגליל, על המשמר, 7/12/1950
↑  הכהן, 1996, עמ' 113
↑  ארכיון המדינה, מועצה אזורית גליל עליון אל משרד הפנים, 3 בדצמבר 1953, ג- 1901/7
↑  ארכיון המדינה, מועצה מקומית ראש פינה אל מנהל המחלקה לישובי עולים במשרד הפנים, 22 באפריל 1953, ג- 1901/7
↑  הצופה, פס"ד עקרוני בעניין זכות בחירה לתושבי מעבדות, באתר www.nli.org.il, ‏13 ביולי 1953
↑  ארכיון המדינה, המפקח הארצי על הבחירות, הקריה אל פקיד הבירות לראש פינה, 8 בינואר 1953, ג- 1901/7
↑  ארכיון המדינה, מועצת ראש פינה למשרד הפנים, 28 בדצמבר 1953, ג- 1901/7