stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
צ'יפ ודייל: יחידת הצלה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  "יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל"
 בימוי:  עקיבא שפר 
 הופק בידי:  דייוויד הוברמן טוד ליברמן
 תסריט:  דן גראגור, דאג מאנד 
 שחקנים ראשיים:  ג'ון מולייני טרס מקנייל קיגן-מייקל קי סת' רוגן ג'יי קיי סימונס פלולה בורג דניס הייסברט ויל ארנט אריק באנה אנדי סמברג קיקי לייני Tim Robinson 
 מדבבים:  ג'ון מולייני אנדי סמברג
 מוזיקה:  בריאן טיילר 
 צילום:  לארי פונג 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  אולפני וולט דיסני Mandeville Films
 חברה מפיצה:  דיסני+ 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ארצות הברית 20 במאי 2022 ישראל 16 ביוני 2022 (דיסני+) ישראל 23 בפברואר 2024 (ערוץ דיסני)
 משך הקרנה:  96 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  הנפשה ממוחשבת/לייב אקשן, הרפתקאות, קומדיה
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
לוגו הסרט
צ'יפ ודייל: יחידת הצלה (באנגלית: Chip 'n Dale: Rescue Rangers) הוא סרט קולנוע אמריקאי בשילוב הנפשה ממוחשבת ולייב אקשן, מסוגת הרפתקאות וקומדיה, שמבוסס על סדרה בעלת אותו שם של Disney Television Animation מאת אלן זאסלוב וטד סטונס. הסרט בוים על ידי עקיבא שפר, הופק על ידי דייוויד הוברמן וטוד ליברמן ונכתב על ידי דן גראגור ודאג מאנד. הסרט הופק על ידי החברות אולפני וולט דיסני ו-Mandeville Films.
הסרט עלה לשידור ב-20 במאי 2022 בשירות הסטרימינג דיסני+. בישראל, הסרט יצא לאקרנים עם דיבוב בעברית ב-16 ביוני של אותה השנה יחד עם השקת דיסני+, אם כי היה זמין בשירות יום לפני כן. בערוץ דיסני ישראל הסרט שודר ב-23 בפברואר 2024 בהקרנת בכורה.
הסרט זכה בפרס אמי לבידור בפריים-טיים לסרט טלוויזיה יוצא מן הכלל לשנת 2022.
תקציר העלילה

30 שנה לאחר שסדרת הטלוויזיה "יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל" הסתיימה, צ'יפ עובד כאיש מכירות ודייל עבר "ניתוח הנפשה ממוחשבת" ומקווה לשחזר את ימי הזוהר. כאשר חברם לצוות לשעבר מונטריי ג'ק נעלם במסתוריות, מוכרחים צ'יפ ודייל לאחד את שאר החבורה על מנת להציל את חבריהם ולשפר מחדש את חברותיהם.
שחקנים ומדבבים

הדיבוב העברי בוים על ידי תומר שביט, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא באולפני דאבי דאב.
ג'ון מולייני/דני לשמן - צ'יפ, המנהיג והמייסד של יחידת ההצלה.
מייסון גלומברג - צ'יפ הקטן
אנדי סמברג/דן קיזלר - דייל, המייסד של יחידת ההצלה וחברו בר המזל של צ'יפ.
ג'ולייט דוננפלד/אליענה מגון - דייל הקטן
סת' רוגן/יובל גרבש - בוב הגמד, עוזרו של סוויט פיט.
רוגן דיבב בסרט גם את פומבה מגרסת הלייב-אקשן של "מלך האריות" (בעברית: רובי מוסקוביץ'), את מאסטר מנטיס מהסרט "קונג פו פנדה" ואת ב.ו.ב מהסרט "מפלצות נגד חייזרים".
קיקי ליין/נעמה שטרית - אלי סטקלר, שוטרת מתחילה ומעריצה של הסדרה "יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל".
ויל ארנט/גדי לוי - סוויט פיט, גרסה מבוגרת של פיטר פן והנבל הראשי של הסרט.
אריק באנה/צביקה פורמן - מונטרי ג'ק, עכבר אוסטרלי אוהב גבינה וחבר ביחידת ההצלה של צ'יפ ודייל.
טרס מקניל/מונה מור - גאדג'ט האקוורנץ', עכברה יפה וחכמה וחברה ביחידת ההצלה של צ'יפ ודייל. לאחר אירועי הסדרה התחתנה עם זיפר ויש להם ילדים.
דניס הייסברג/אליעזר וייס - זיפר, חבר ביחידת ההצלה של צ'יפ ודייל. לאחר אירועי הסדרה התחתן עם גאדג'ט ויש להם ילדים, בסרט הוא מדבר, לאחר שבסדרה הוא משמיע קולות זמזום.
ג'יי קיי סימונס/שמחה ברבירו - קפטן פוטי, בלש מאנימציה בפלסטלינה, חבר טוב של יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל, מאוחר יותר הוא מתגלה כאויב.
כריס פרנל/אלי לולאי - דייב בולינארי, הסוכן של דייל.
טים רובינסון/אורי זלצמן - סוניק מכוער, הגרסה הראשונה והמקורית של סוניק הקיפוד מסוניק – הסרט. מככב בתוכנית טלוויזיה על ה-FBI.
פלולה בורג/ערן מור - די ג'יי הרזוגנארץ', די ג'יי דמוי נחש המעריץ את צ'יפ ודייל.
קיגן-מייקל קי/גלעד קלטר - ביורנסון מוכר הגבינה, איש דמוי השף השוודי מהחבובות ועוזרו של סוויט פיט.
דאבון מקדונלד - ג'ימי, דוב קוטב ועוזרו של סוויט פיט.
שחקנים ומדבבים > הופעות קמע

בין היתר מופיעים בסרט גם פאולה עבדול בצעירותה יחד עם החתול אם סי סקאט קאט (מהקליפ לשירה של עבדול "Opposites Attract"), רוג'ר ראביט, הדוד קמצוץ, שלושת החזירונים, המרבד מאלאדין, קולונל מ"על כלבים וגנבים", פלאונדר מבת הים הקטנה, לומייר מהיפה והחיה, באלו מגרסת הלייב-אקשן של "ספר הג'ונגל", פומבה מגרסת הלייב-אקשן של "מלך האריות", לינדה פלין-פלטשר מפיניאס ופרב, השוטרים וינצ'ל ודאנקן מראלף ההורס, דמויות הסרט קאטס, דמות מהסרט מכוניות, הבית הקטן מסרטון בעל אותו שם שיצא בשנת 1952, הגרסה הראשונה של סוניק הקיפוד מסוניק – הסרט, הדמויות הראשיות של הפוני הקטן שלי: חברות היא קסם, מאסטר מנטיס מהסרט "קונג פו פנדה", ב.ו.ב מהסרט "מפלצות נגד חייזרים", רנדי מארש מסאות' פארק, הי-מן וסקלטור מהי-מן ושליטי היקום, דוק רופאת צעצועים, באטמן מהיקום הקולנועי של DC ואי.טי.. כמו כן ישנם אזכורים בסרט לזיכיונות נוספים כמו: שרק, לוני טונס, אלווין והצ'יפמאנקס, ביוויס ובאטהד, גארפילד, עידן הקרח, משפחת סופר-על, ריק ומורטי, משפחת סימפסון, גברת דאוטפייר, מהיר ועצבני, סרט לגו וכו'. פיט הופיע בתור אלאדין. שמותיהם של יוגי דב וסקווידוויד הופיעו בשדרת הכוכבים של הוליווד בסרט. ג'וני בראבו ודאג ופורקצ'ופ הטלוויזיה "החיים על פי דאג" הופיעו בכרזות. הביגפוט מ"גופי: הסרט" הופיע בהופעת אורח.
הפקה > פיתוח

ב-31 בינואר 2014, הכריזה חברת וולט דיסני על סרט לייב אקשן המבוסס על סדרת ההנפשה "יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל" של The Disney Afternoon יחד עם אפקטים של הנפשה ממוחשבת, בדומה לסרט "אלווין והצ'יפמאנקס" של פוקס המאה ה-20. רוברט הוגן נבחר לביים את הסרט.
במאי 2019, עקיבא שפר נבחר לביים את הסרט, והחליף את הוגן. דן גראגור ודאג מאנד יכתבו את התסריט, וישכתבו את התסריט של בארי שוורץ. דייוויד הוברמן וטוד ליברמן יפיקו את הסרט. הסרט יופק באולפני וולט דיסני ו-Mandeville Films.
הפקה > שחקנים

בנובמבר 2020, הוכרז שקורי בארטון ידבב שוב את זיפר כמו שדיבב בסדרה. אף על פי שאמרו שבארטון ידבב גם את דמותו של דייל, בדצמבר 2020 הוכרז כי אנדי סמברג ידבב את הדמות. באותו יום, נודע כי ג'ון מולייני ידבב את צ'יפ וסת' רוגן יהיה בתפקיד אורח בסרט.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ב-16 במרץ 2021 בלוס אנג'לס ולארי פונג צילם את הסרט.
הפצה

הסרט עלה לשידור בשירות הסטרימינג דיסני+. בנובמבר 2021 נחשף שהסרט ישודר ב-20 במאי 2022.
הטריילר הרשמי הראשון של הסרט פורסם לראשונה ביוטיוב ב-15 בפברואר 2022. הטריילר זכה לתגובות מעורבות בעיקר בהתייחסות לקולם החדש של צ'יפ ודייל בסרט, שבניגוד לשאר הופעותיהם שבהם היה להם קול גבוה והצייצני, בסרט קולם היה קולם הרגיל של המדבבים עצמם.
ביקורות

במאגר ביקורות הקולנוע "Rotten Tomatoes", עומד שיעור הדעות החיוביות על 80%, עם דירוג של 6.9/10, בשקלול 135 ביקורות. סיכום הביקורות הוא: "לפעמים יש ריבוטים שנופלים אל הקרשים, אבל "צ'יפ ודייל: יחידת הצלה" קיבל רפיון אל סרט מצחיק ומהיר שאף פעם (כמעט) אינו נכשל". באתר "Metacritic" מקבל עומד דירוג הסרט על 66/100 בשקלול 25 ביקורות, המוגדרות כאהובות בדרך כלל.
פרנק שק מאתר "הוליווד ריפורטר" נתן לסרט ביקורת חיובית וציין כי הסרט הצליח היכן שהסרט "ספייס ג'אם: אגדה חדשה" נכשל. כמו כן, הוא אמר "זה הסרט הכי מצחיק של השנה עד עכשיו, לא משנה אם זה הנפשה או לייב-אקשן. או במקרה הזה, לאחר כי הסרט מערבב בין שני הדברים באופן מתוחכם בחכמה רבה מאז הסרט "מי הפליל את רוג'ר רביט"".
טד ג'ונס, היוצר המקורי של הסדרה "יחידת ההצלה של צ'יפ ודייל" שיבח את הסרט וקרא לו "פנטסטי".
הערות שוליים

↑  Tenreyro, Tatiana (15 בפברואר 2022). "John Mulaney and Andy Samberg star in bizarrely meta Chip 'N Dale: Rescue Rangers trailer". The A.V. Club. נבדק ב-17 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  Disney Reveals the Cast and Delightful Premise for the New 'Chip 'n Dale: Rescue Rangers' Movie
1 2 3 4 5 6 7 8 9  Palmer, Roger (15 בפברואר 2022). "Chip 'n Dale: Rescue Rangers Disney+ Original Teaser Trailer Released". What's on Disney+. נבדק ב-15 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "'Chip N' Dale: Rescue Rangers' Starts Filming".
↑  "Exclusive: New Details on Disney's 'Chip 'n Dale: Rescue Rangers'".
1 2  Exclusive: Corey Burton Joins ‘Chip N Dale Rescue Rangers’ Disney+ Movie
↑  Kit, Borys (31 בינואר 2014). "Disney Reviving 'Chip 'n Dale' for a Live-Action Feature (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-31 בינואר 2014. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Kit, Borys (17 במאי 2019). "Disney's Meta Take on 'Rescue Rangers' Finds Its Director With Lonely Island's Akiva Schaffer (Exclusive)". The Hollywood Reporter. נבדק ב-17 במאי 2019. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  Exclusive: Disney’s Live-Action ‘Chip ‘n Dale: Rescue Rangers’ Will Debut on Disney+ The DisInsider, October 19, 2020
↑  Salazar, Andrew (17 בנובמבר 2020). "Larry Fong Joins Disney's Live-Action 'Chip 'n Dale: Rescue Rangers' Film (EXCLUSIVE)". DiscussingFilm. נבדק ב-17 בנובמבר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Anderson, Jenna (16 במרץ 2021). "Disney's Chip 'N' Dale: Rescue Rangers Reboot Begins Filming". Comicbook.com. נבדק ב-16 במרץ 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Chip 'n Dale: Rescue Rangers Movie Release Window Revealed by Disney+, Movies (באנגלית)
↑   צ'יפ ודייל: יחידת הצלה, בביצוע הטריילר הרשמי, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 2:01)
↑  Chip 'n Dale: Rescue Rangers. Rotten Tomatoes, retrieved May 28, 2022
↑  Chip 'n Dale: Rescue Rangers. Metacritic, retrieved May 28, 2022
↑  Scheck, Frank (17 במאי 2022). "'Chip 'n Dale: Rescue Rangers': Film Review". The Hollywood Reporter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tad Stones [@TadStones] (15 בפברואר 2022). "Have you seen my series, Darkwing Duck? I loved episodes that broke the format. This is not the old show, it's not trying to be, but it's still a comedy adventure that looks like it could be hilarious" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tad Stones [@TadStones] (19 במאי 2022). "It was fantastic!" (Tweet) – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
שיאי עולם באתלטיקה

יוסיין בולט שובר את שיא העולם בריצת 100 מטר באליפות העולם שנערכה בברלין 2009
שיאי עולם באתלטיקה מאושרים על ידי התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית, והם כוללים את רשימת התוצאות הטובות ביותר (שיא עולם) שהושגו אי־פעם במקצועות האתלטיקה.
שיאי עולם באצטדיון

עדכני ל-13 באוקטובר 2024
שיאי עולם באצטדיון > ריצת שליחים מעורבת (2 אתלטיות ו-2 אתלטים)

| מקצוע | תוצאה | אתלט/ית | מדינה | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4X400 מטר | 3:08.80 דק' | ג'סטין רוביסנון   רוזי אפיונג   מתיו בולינג   אלכסיס הולמס | ארצות הברית ארצות הברית | בודפשט | 2023 |
שיאי עולם באצטדיון > ריצת שליחים מעורבת (2 אתלטיות ו-2 אתלטים) > שיאי נשים במרוצי כביש

בשנת 2011, התאחדות האתלטיקה הבינלאומית קבעה כי שיאי נשים במרוצי כביש יוכרו רק בריצות בהשתתפות נשים בלבד. ההחלטה עוררה מחאה בעיקר בבריטניה, מפני שהיא גרמה לכך ששיאה של פאולה רדקליף בריצת מרתון מ-2003 לא יוכר, ובמקום תוכר תוצאה שהיא קבעה ב-2005. בעקבות זאת, בחודש נובמבר אותה שנה החליטה התאחדות האתלטיקה הבינלאומית על הכרה בשני סוגים של שיאים: אחד בריצות בהן גברים ונשים מוזנקים באותו הזמן ומתחרים ביחד (Mixed Gender) והשני בריצות בהן נשים רצות לבד (Women Only).
שיאי עולם באצטדיון > מקצועות השדה

עדכני ל-26 באוגוסט 2024
| מקצוע | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> אתלטית | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תאריך | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> אתלט | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קפיצה לגובה | 2.10 מ' | ירוסלבה מהוצ'יך | אוקראינה אוקראינה | פריז | 2024 | 2.45 מ' | חאבייר סוטומאייר | קובה קובה | סלמנקה | 1993 |
| קפיצה לרוחק | 7.52 מ' | גלינה צ'יסטיאקובה | ברית המועצות ברית המועצות | לנינגרד | 1988 | 8.95 מ' | מייק פאוול | ארצות הברית ארצות הברית | טוקיו | 1991 |
| קפיצה במוט | 5.06 מ' | ילנה איסינבייבה | רוסיה רוסיה | ציריך | 2009 | 6.26 מ' | ארמנד דופלנטיס | שוודיה שוודיה | פולין | 2024 |
| קפיצה משולשת | 15.67 מ' | יולימאר רוחאס | ונצואלה ונצואלה | טוקיו | 2021 | 18.29 מ' | ג'ונתן אדוארדס | בריטניה בריטניה | גטבורג | 1995 |
| הדיפת כדור ברזל | 22.63 מ' | נטליה ליסובסקאיה | ברית המועצות ברית המועצות | מוסקבה | 1987 | 23.56 מ' | ראיין קראוזר | ארצות הברית ארצות הברית | לוס אנג'לס | 2023 |
| הטלת כידון | 72.28 מ' | בארבורה שפוטאקובה | צ'כיה צ'כיה | שטוטגרט | 2008 | 98.48 מ' | יאן זלז'ני | צ'כיה צ'כיה | ינה | 1996 |
| זריקת דיסקוס | 76.80 מ' | גבריאלה ריינש | מזרח גרמניה מזרח גרמניה | נאובראנדבורג | 1988 | 74.35 מ' | מיקולאס אלקנה | ליטא ליטא | אוקלהומה, ארצות הברית | 2024 |
| יידוי פטיש | 82.98 מ' | אניטה ולודרצ'יק | פולין פולין | ורשה | 2016 | 86.74 מ' | יורי סדיך | ברית המועצות ברית המועצות | שטוטגרט | 1986 |
| קרב שבע (נשים) | 7291 נק' | ג'קי ג'וינר קרסי | ארצות הברית ארצות הברית | סיאול | 1988 |  |  |  |  |  |
| קרב עשר (גברים) |  |  |  |  |  | 9126 נק' | קווין מאייר | צרפת צרפת | בורדו | 2018 |
שיאי עולם באולם

עודכן לאחרונה ב-28 בפברואר 2025
שיאי עולם באולם > ריצות והליכות

| מקצוע | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> אתלטית | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תאריך | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> אתלט | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 מטר | 5.96 שנ' | אירינה פריבלובה | רוסיה רוסיה | מדריד | 1995 | 5.56 שנ' | דונובן ביילי | קנדה קנדה | רינו | 1996 |
| 50 מטר משוכות | 6.58 שנ' | קורנליה אושקנט | מזרח גרמניה מזרח גרמניה | ברלין | 1988 | 6.25 שנ' | מארק מקקוי | קנדה קנדה | קובה | 1986 |
| 60 מטר | 6.92 שנ' | אירינה פריבלובה | רוסיה רוסיה | מדריד | 1993 | 6.34 שנ' | כריסטיאן קולמן | ארצות הברית ארצות הברית | אלבקרקי, ניו מקסיקו | 2018 |
| 60 מטר משוכות | 7.68 שנ' | סוזנה קאלור | שוודיה שוודיה | קרלסרוהה | 2008 | 7.27 שנ' | גרנט הולוואי | ארצות הברית ארצות הברית | אלבקרקי | 2024 |
| 200 מטר | 21.87 שנ' | מרלין אוטי | ג'מייקה ג'מייקה | לייווה (אנ') | 1993 | 19.92 שנ' | פרנקי פרדריקס | נמיביה נמיביה | לייוון (אנ') | 1996 |
| 400 מטר | 49.17 שנ' | פמקה בול | הולנד הולנד | גלאזגו | 2024 | 44.49 שנ' | כריסטופר מוראלס ויליאמס | קנדה קנדה | פאייטוויל | 2024 |
| 800 מטר | 1:55.82 דק' | יולנדה צ'פלאק | סלובניה סלובניה | וינה | 2002 | 1:42.67 דק' | וילסון קיפקטר | דנמרק דנמרק | פריז | 1997 |
| 1000 מטר | 2:30.94 דק' | מריה מוטולה | מוזמביק מוזמביק | סטוקהולם | 1999 | 2:14.20 דק' | אייאנלה סולימאן | ג'יבוטי ג'יבוטי | סטוקהולם | 2016 |
| 1500 מטר | 3:53.08 דק' | גודאף צגאי | אתיופיה אתיופיה | לייוון (אנ') | 2021 | 3:29.63 דק' | יקוב אינגבריגטסן | נורווגיה נורווגיה | לייווה (אנ') | 2025 |
| מייל | 4:13.31 דק' | גנזבה דיבאבה | אתיופיה אתיופיה | סטוקהולם | 2016 | 3:45.14 דק' | יקוב אינגבריגטסן | נורווגיה נורווגיה | פריז | 2025 |
| 2000 מטר | 5:23.75 דק' | גנזבה דיבאבה | אתיופיה אתיופיה | סבדל | 2017 | 4:49.99 דק' | קנניסה בקלה | אתיופיה אתיופיה | ברמינגהאם | 2007 |
| 3000 מטר | 8:16.6 דק' | גנזבה דיבאבה | אתיופיה אתיופיה | סטוקהולם | 2014 | 7:22.91 דק' | גרנט פישר | ארצות הברית ארצות הברית | ניו יורק | 2025 |
| 5000 מטר | 14:18.86 דק' | גנזבה דיבאבה | אתיופיה אתיופיה | סטוקהולם | 2015 | 12:44.09 דק' | גרנט פישר | ארצות הברית ארצות הברית | בוסטון | 2025 |
שיאי עולם באולם > מקצועות השדה

| מקצוע | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> אתלטית | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לנשים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לנשים> תאריך | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תוצאה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> אתלט | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מדינה | שיא עולם באתלטיקה לגברים> מקום | שיא עולם באתלטיקה לגברים> תאריך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| קפיצה לגובה | 2.08 מ' | קייסה ברגקוויסט | שוודיה שוודיה | ארנשטאט | 2006 | 2.43 מ' | חאבייר סוטומאייר | קובה קובה | בודפשט | 1989 |
| קפיצה במוט | 5.03 מ' | ג'ן שור | ארצות הברית ארצות הברית | ברוקפורט | 2016 | 6.27 מ' | ארמנד דופלנטיס | שוודיה שוודיה | קלרמון-פראן | 2025 |
| קפיצה לרוחק | 7.37 מ' | הייקה דרקסלר | מזרח גרמניה מזרח גרמניה | וינה | 1988 | 8.79 מ' | קרל לואיס | ארצות הברית ארצות הברית | ניו יורק | 1984 |
| קפיצה משולשת | 15.74 מ' | יולימאר רוחאס | ונצואלה ונצואלה | בלגרד | 2022 | 18.07 מ' | הוגו פבריס זנגו | בורקינה פאסו בורקינה פאסו | אובייר, צרפת | 2021 |
| כדור ברזל | 22.50 מ' | הלנה פיבינג'רובה | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | יבלונץ | 1977 | 23.38 מ' | ראיין קראוזר | ארצות הברית ארצות הברית | איידהו | 2023 |
| קרב חמש (נשים) | 5055 נק' | נפיסטו ת'יאם | בלגיה בלגיה | איסטנבול | 2023 |  |  |  |  |  |
| קרב שבע (גברים) |  |  |  |  |  | 6645 נק' | אשטון איטון | ארצות הברית ארצות הברית | איסטנבול | 2012 |
ראו גם

אתלטיקה במשחקים האולימפיים
אליפות העולם באתלטיקה
אליפות העולם באתלטיקה באולם
שיאי אירופה באתלטיקה
אליפות אסיה באתלטיקה
אליפות אפריקה באתלטיקה
שיאי ישראל באתלטיקה
קירוב WKB

בפיזיקה מתמטית, קירוב WKB או שיטת WKB היא שיטת קירוב ליניארי לצורך מציאת פתרונות של משוואות דיפרנציאליות חלקיות עם מקדמים המשתנים במרחב. בדרך כלל, נעשה שימוש בשיטה זו עבור חישוב סמי-קלאסי במכניקה קוונטית, שבו פונקציית הגל מתנהגת כפונקציה אקספוננציאלית, המתפשטת סמי-קלאסית במרחב ואשר או המשרעת או הפאזה של פונקציה זו משתנים באופן איטי.
מקור השם WKB הוא בראשי תיבות של המדענים ונצל-קרמרס-ברילואן (Wentzel–Kramers–Brillouin). קירוב זה ידוע גם כקירוב LG או קירוב ליוביל-גרין (Liouville–Green). לעיתים הוא נקרא  JWKB או WKBJ כאשר ה-J מתייחסת לג'פרי (Jeffreys).
היסטוריה

קירוב WKB קרוי על שם הפיזיקאים: גרגור ונצל, הנס קרמרס ולאון ברילואן (Wentzel–Kramers–Brillouin), אשר פיתחו אותה בשנת 1926.
בשנת 1923, פיתח המתמטיקאי הבריטי הרולד ג'פרי שיטה כללית של קירוב לפתרונות משוואות ליניאריות דיפרנציאליות מסדר שני. שנתיים מאוחר יותר פותחה משוואת שרדינגר וונצל, קרמרס, וברילואן שלא היו מודעים לעבודה המוקדמת של ג'פרי, פיתחו קירוב ליניארי כללי שניתן ליישמו כפתרון למשוואת שרדינגר.
מקורות מוקדמים יותר לשיטה ניתן למצוא בעבודתם של : קרליני (1817), ליוביל (1837), גרין 1837, ריילי (1912) וגנז בשנת 1915. יש הסבורים כי ניתן לזהות את ז'וזף ליוביל וג'ורג' גרין כאבות השיטה ולכן קירוב זה ידוע גם כקירוב LG או קירוב ליוביל-גרין (Liouville–Green).
תרומתם של ונצל, קרמרס, וברילואן לשיטה הייתה הכללת הטיפול של נקודות מפנה (אנ'), על ידי "תפירת" הפתרונות התנודתיים והזמניים (אנ') משני צדי נקודת המפנה. לדוגמה, פתרון משוואת שרדינגר עם גבעת אנרגיה פוטנציאלית (אזור סביב מקסימום מקומי של אנרגיה פוטנציאלית).
שיטת WKB

באופן כללי, תאוריית WKB היא שיטה למציאת קירוב לפתרון משוואות דיפרנציאליות אשר נגזרתה הגבוהה ביותר מוכפלת בפרמטר קטן,  \epsilon :
\epsilon {\frac {\mathrm {d} ^{n}y}{\mathrm {d} x^{n}}}+a(x){\frac {\mathrm {d} ^{n-1}y}{\mathrm {d} x^{n-1}}}+\cdots +k(x){\frac {\mathrm {d} y}{\mathrm {d} x}}+m(x)y=0~\quad (1)
מניחים פתרון בצורת הרחבה לטור אסימפטוטי:
y(x)\sim \exp \left[{\frac {1}{\delta }}\sum _{n=0}^{\infty }\delta ^{n}S_{n}(x)\right]\quad (2)
בגבול שבו  \delta \rightarrow 0.
דוגמה

מניחים משוואה דיפרנציאלית ליניארית מסדר שני כגון:
\epsilon ^{2}{\frac {d^{2}y}{dx^{2}}}=Q(x)y\quad (3)
כאשר  Q(x)\neq 0.
מציבים:
y(x)=\exp \left[{\frac {1}{\delta }}\sum _{n=0}^{\infty }\delta ^{n}S_{n}(x)\right]\quad (4)
ומקבלים:
עבור הסדר המוביל, אפשר לקרב את משוואה  \quad (5) :
בגבול שבו  \delta \rightarrow 0, האיבר הדומיננטי ניתן על ידי:
{\frac {\epsilon ^{2}}{\delta ^{2}}}S_{0}'^{2}\sim Q(x)\quad (7)
כך ש- \delta  פרופורציונלי ל- \epsilon .
הצבת 2 גדלים אלו כשווים והשוואת החזקות של  \epsilon  ב"סדר 0" מניבה:
\epsilon ^{0}:\quad S_{0}'^{2}=Q(x)\quad (8)
המוכרת כמשוואה איקונלית (אנ') עם הפתרון:
השוואת החזקות של  \epsilon  בסדר הראשון קובעת:
\epsilon ^{1}:\quad 2S_{0}'S_{1}'+S_{0}''=0\quad (10)
המוכרת כמשוואת מעבר (אנ') עם הפתרון:
S_{1}(x)=-{\frac {1}{4}}\ln Q(x)+k_{1}\quad (11)
כאשר  k_{1} הוא קבוע שרירותי.
מאחר ש- S_{0} יכול להיות הן חיובי והן שלילי, קירוב WKB של  \quad (3) בסדר ראשון יהיה צירוף ליניארי של זוג פתרונות כדלהלן:
ניתן לקבל פתרונות לסדרים גבוהים יותר  (n\geq 2) על ידי חישוב דומה של:
ראו גם

תורת ההפרעות
מקדם העברה
מנהור קוונטי
לקריאה נוספת

Bender, Carl; Orszag, Steven (1978). Advanced Mathematical Methods for Scientists and Engineers. McGraw-Hill. ISBN 0-07-004452-X
Child, M. S. (1991). Semiclassical mechanics with molecular applications. Oxford: Clarendon Press. ISBN 0-19-855654-3.
Griffiths, David J. (2004). Introduction to Quantum Mechanics (2nd ed.). Prentice Hall. ISBN 0-13-111892-7.
Hall, B.C. (2013). Quantum Theory for Mathematicians. Springer.
Liboff, Richard L. (2003). Introductory Quantum Mechanics (4th ed.). Addison-Wesley. ISBN 0-8053-8714-5.
Olver, Frank William John (1974). Asymptotics and Special Functions. Academic Press. ISBN 0-12-525850-X.
Razavy, Mohsen (2003). Quantum Theory of Tunneling. World Scientific. ISBN 981-238-019-1.
Sakurai, J. J. (1993). Modern Quantum Mechanics. Addison-Wesley. ISBN 0-201-53929-2.
הערות שוליים

↑  R.B. Dingle,'"`UNIQ--nowiki-00000000-QINU`"'Asymptotic Expansions: Their Derivation and Interpretation, Academic Press, 1973
↑  Adrian E. Gill,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'Atmosphere-ocean dynamics, Academic Press, 1982, עמ' 297, ISBN 978-0-12-283522-3
דוקטור לרפואה

ד"ר אליזבת בלקוול, האישה הראשונה שקיבלה את התואר ד"ר לרפואה בארצות הברית והאישה הראשונה שנרשמה בפנקס הרופאים באנגליה
דוקטור לרפואה (בקיצור: ד"ר; M.D.) הוא תואר אקדמי המוענק למי שסיים הכשרה מקצועית ומדעית בבית ספר לרפואה.
התואר דוקטור לרפואה שונה מתואר דוקטור לפילוסופיה (PhD), ובדרך כלל קצר יותר במשכו, בדומה לתואר דוקטור ברפואת שיניים,  ודורש הגשת עבודת מחקר ותיזה קטנים בהרבה מעבודת המחקר שבתואר דוקטור לפילוסופיה. . הקיצור הנפוץ בצפון אמריקה לדוקטור לרפואה הוא M.D (מלטינית: Medicinae Doctor) ו-M.B.B.S (מלטינית: Medicinae Baccalaureus Baccalaureus Chirurgiae) בבריטניה ובמדינות שאימצו ממנה שיטה זו.
בישראל, כדי שבעל תואר דוקטור לרפואה יהיה רשאי לעבוד בתור רופא עליו לעבור רישוי על ידי משרד הבריאות, אשר ניתן לאחר השלמת מבחני הסמכה ממשלתיים - במידה והבוגר אינו בוגר אוניברסיטה ישראלית, ולאחר השלמת שנת הסטאז׳.
היסטוריה

בשנת 1703 העניקה אוניברסיטת גלאזגו לבוגר הראשון של בית הספר לרפואה שלה, סמואל בניון, את התואר ד"ר לרפואה .M.D. סקוטלנד המשיכה עם חלוקת תואר זה עד שבמאה ה-19 בוצע יישור קו בין כל האוניברסיטאות בבריטניה, והוחלט לאמץ את התואר החדש M.B.B.S. בהמשך, אוניברסיטאות בארצות הברית החליטו להשתמש בתואר ההיסטורי M.D ומאז תואר זה הוא הנהוג ברוב העולם.
בישראל, בשנת 1952 הוענקו לראשונה 63 תוארי "ד"ר לרפואה (M.D)" למסיימי המחזור הראשון של בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
הסמכת נשים

האשה הראשונה לקבל תואר דוקטור לרפואה בארצות הברית הייתה אליזבת בלקוול, שהוסמכה בינואר 1849. ב-1 בינואר 1859 הייתה אליזבת בלקוול לאישה הראשונה שנרשמה בפנקס הרופאים בממלכה המאוחדת. בשנת 1877 הייתה סופיה ג'קס-בלייק לאישה הראשונה מסקוטלנד שקיבלה תואר דוקטור לרפואה. בשנת 1903 הוסמכה מרת ד. פאסקער, שלמדה רפואה באוניברסיטת פריז, כאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור לרפואה באימפריה הרוסית.
התואר בישראל

בישראל, שמונה אוניברסיטאות שלהן יש פקולטות לרפואה רשאיות להעניק את התואר ד"ר לרפואה, והן:
הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה.
הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
הפקולטה למדעי הבריאות של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
הפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט של הטכניון בחיפה.
הפקולטה לרפואה בצפת ע"ש עזריאלי של אוניברסיטת בר-אילן.
הפקולטה לרפואה ע"ש אדלסון של אוניברסיטת אריאל.
הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת חיפה.
הפקולטה לרפואה של מכון ויצמן.
התואר המוענק בישראל הוא תואר M.D כמקובל בארצות הברית ובמדינות נוספות. כדי לקבל את התואר, על הסטודנטים להשלים מסלול לימודים שאורכו שש שנים והוא מחולק לשלוש שנים של לימודים פרה-קליניים (לימודי בסיס ויסודות), שבסופן זכאים הסטודנטים לתואר בוגר במדעי הרפואה (B.Sc.Med.), ושלוש שנים של לימודים קליניים שמתרחשים בבתי החולים שמסונפים למוסד הלימודים. בנוסף נדרשים הסטודנטים להגיש גם עבודת מחקר ולבצע שנת סטאז' במהלכה מתנסה הסטאז'ר בעבודת הרופא. לאחר מסלול זה, זכאים המסיימים לקבל את התואר ד"ר לרפואה וכן זכאים לרישיון לעסוק ברפואה בישראל. הרישיון לעסוק ברפואה במדינת ישראל, מסמיך את הרופא לעסוק ברפואה כללית, ללא תחום התמחות ספציפי. כדי לבצע התמחות, יש להשלים מסלול התמחות כנקבע על ידי המועצה הרפואית לישראל (הר״י), שנמשך בין 4 ל-6 שנים עבור התמחות בסיס, ובין 1 ל-3 שנים עבור התמחות על.
קיים בישראל גם מסלול לימודים מקוצר של ארבע שנים לבוגרי תואר ראשון. מסלול זה קיים באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן, במכון ויצמן ובאוניברסיטת אריאל. לאחר ארבע שנים, נדרשים הסטודנטים במסלול זה לעשות שנת סטאז' שלאחריה הם זכאים לתואר ד"ר לרפואה.
בישראל פועלים להגדלת מספר בוגרי הרפואה, כדי להתאים לקצב גידול האוכלוסייה. כדי להעלות את מספר הסטודנטים הישראלים במקצועות הרפואה, הוחלט במועצה להשכלה גבוהה על סגירתן של תוכניות בינלאומיות ברפואה לסטודנטים מחו"ל החל משנת הלימודים האקדמית תשפ"ד, וקליטתם של סטודנטים ישראלים במקומם, ובכך צפוי מספר הלומדים הישראלים לגדול בכ-130 סטודנטים. נוסף על כך, במשרד הבריאות פועלים כדי להעלות את מספר הסטודנטים בלימודי הרפואה. במשרד כינסו ועדה לטיפול במצוקת כוח האדם במערכת הבריאות, אחד מיעדי הוועדה הוא העלאת מספר הסטודנטים המתחילים ללמוד מדי שנה ל-2,000 (בעוד שמספרם נכון לשנת 2023 הוא כ-800 בלבד).
ראו גם

רופא
תואר שני
דוקטור
לימודי רפואה בישראל
מסלול MD-PhD