המחאה למען שוויון בנטל
חקיקה ופעולות מחאה בשנות האלפיים

בבג"ץ רובינשטיין שהוגש ב-1998 לאחר ששיעור הפטורים מגיוס טיפס ל-7.4 אחוז, התערב בג"ץ לראשונה וקבע שעקב מספר הפטורים שניתנו, סמכות זו אינה בידי שר הביטחון והורה לחוקק חוק שיסדיר את העניין בכנסת תוך שנה. בעקבות בג"ץ זה, הקימה הכנסת את ועדת טל.
החל מ-1999 במהלך הבחירות לכנסת החמש עשרה ובתחילת שנות האלפיים הוליכה את המחאה מפלגת שינוי.
בשנת 2000, החלה מחאה עממית כאשר הוקמה תנועת "התעוררות" על ידי בחורים צעירים יוצאי יחידות לוחמות, ביניהם איתי בן חורין ובועז נול מתוך התנגדות למתווה הדחייה והפטור משירות שהוליכה ועדת טל. ביולי 2000 קיימו אף שביתת רעב בת 8 ימים מול משרד ראש הממשלה במחאה על הכוונה לעגן בחוק את מסקנות ועדת טל. בסיום שביתת הרעב הודיעו כי מאבקם לא הסתיים ויציעו הצעה אלטרנטיבית שתביא לשוויון בנשיאה בנטל. השר מתן וילנאי אמר כי במהלך הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית יילקחו בחשבון הצעות השובתים.
ב-23 ביולי 2002 אושר בכנסת, בעקבות המלצותיה של ועדת טל, חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002. החוק, שנודע בשם "חוק טל", איפשר המשך מתן דחיית גיוס לבחורי הישיבות בכפוף לתנאים המפורטים בו וניתן לו תוקף לחמש שנים. ב־18 ביולי 2007 החליטה הכנסת על הארכת תוקפו של חוק טל ב-5 שנים נוספות.
בשנת 2007 הוקם "הפורום לשוויון בנטל" במחאה כנגד מתכונתו של חוק טל ובמטרה לפעול לקידום חלוקה שוויונית של נטל השירות במדינת ישראל, לקידום שרות אזרחי כתחליף לשירות החובה ולפעול לקידום תגמול למי שמשרת שירות צבאי או אזרחי.
בשנת 2009 הוקמה עמותת חדו"ש לחופש דת ושוויון שאחת ממטרותיה היא שוויון בנטל וקידום יציאתם של גברים חרדיים לשוק העבודה.
ב־21 בפברואר 2012 פסק בג"ץ בדעת רוב שהחוק אינו חוקתי, ולכן אין להאריכו מעבר למועד פקיעתו הצפוי, 1 באוגוסט 2012. בג"ץ קרא לכנסת לגבש הסדר חדש, שיתבסס על המסגרת שהוקמה כחלק מחוק דחיית השירות, תוך שהכנסת תתן דעתה לפגמים עליהם הצביע בג"ץ, הנובעים מכך שהחוק אינו כולל כל אמות מידה, קריטריונים ויעדים לביצועו, וכן שאינו כולל מרכיב כלשהו של חובת שירות (לא על בסיס של גיל, לא על בסיס של כשירות לשירות ולא על חובת תחליף של שירות אזרחי או השתלבות בעבודה)
בעקבות פסילת החוק הוקמה הוועדה לקידום השוויון בנטל (ועדת פלסנר), ובה עשרה חברים, בהם ח"כים ונציגי ציבור במטרה לגבש חוק חלופי לחוק טל. הוועדה החלה בדיוניה ב-21 במאי 2012, וראש הממשלה ביקש שהמסקנות יגובשו עד סוף חודש יולי 2012.
הוועדה כללה נציגים ממפלגות הקואליציה למעט נציגי המפלגות החרדיות (ש"ס ויהדות התורה) שהחרימו את הוועדה. לקראת סיום עבודתה, כחודש וחצי לאחר שהוקמה, הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו על פירוק הוועדה, זאת לאחר שמספר נציגים ממפלגות הקואליציה פרשו ממנה. חרף זאת, פרסם ח"כ יוחנן פלסנר, יו"ר הוועדה, את המלצותיו.
לאחר הבחירות לכנסת בינואר 2013 והרכבת ממשלת ישראל השלושים ושלוש, הוקמה בעקבות ההסכם הקואליציוני ועדת שרים בראשותו של יעקב פרי, שהמליצה על תוכנית גיוס אשר לפיה יהיו פטורים מגיוס רק 1,800 "מתמידים" בכל שנתוןוהכינה הצעת חוק בתחום זה. חוק זה, חוק השוויון בנטל אושר בכנסת שנת 2013.החוק קבע כי צעירים חרדים יתגייסו בהדרגה לשירות צבאי ואזרחי לפי מכסות (5,200 מתגייסים ב-2017). אם לא ימולאו המכסות, ב-2017 תחול חובת גיוס על כל חרדי מגיל 21, למעט 1,800 "עילויים" - כולל סנקציות פליליות.
בשנים 2012 - 2015 התקיימו פעילויות מחאה רבות ביוזמת "הפורום לשוויון בנטל", לאחר פסילת חוק טל ובעקבות חקיקת חוק השוויון בנטל שהחל בדחיית ההחלטה על גיוס חרדים בארבע שנים. חלק מהפעילויות התבצעו תחת הכותרת "מחאת הפרייארים" או "מאבק הפרייארים".פעילויות הפורום קיבלו תמיכה מחברי כנסת ממפלגות שונות. תרומתו של איש העסקים דאז ניר ברקת סייעה להניע את פעילויות הפורום בתחילת דרכו. בנוסף, יואב קיש החל את דרכו הציבורית כאחד מראשי מאבק המילואימניקים לשוויון בנטל והשתתף כנציג הציבור בדיוני ועדת פלסנר.
בנובמבר 2015, כמה חודשים לאחר שהוקמה ממשלת ישראל השלושים וארבע וברקע של אישור תקציב המדינה, הוכנס תיקון לחוק שרות הביטחון הכללי, בהתאם להסכמים הקואליציוניים בין הליכוד והמפלגות החרדיות שהתנו את תמיכתן בנתניהו בדחיית החוק. התיקון שאושר בכנסת איפשר את דחיית יישום חוק השוויון בנטל בשש שנים (לשנת 2023), ולמעשה הסיר מעל צעירים חרדים את חובת הגיוס לצה"ל. בנוסף בוטלו למעשה הסנקציות הפליליות במקרה שהחרדים לא היו עומדים ביעדי הגיוס. זאת, משום שבלשון התיקון לחוק נקבע כי הסמכות לחלוקת פטורים מגיוס תהיה בידי שר הביטחון, שיוכל לעשות זאת כראות עיניו "על פי יעדי הממשלה".
פחות משנתיים לאחר מכן, ב-2017, בעקבות פנייה לבג"ץ קבע בית המשפט כי החוק החדש גורם לפגיעה בשוויון ובזכות לכבוד האדם. עם זאת ההחלטה הייתה לבטלו רק בחלוף שנה מפרסום ההחלטה, כדי שבפרק זמן זה תוכל המדינה להסדיר בדרך אחרת - הפעם חוקתית - את מעמד לומדי התורה. בהמשך האריכו השופטים, לבקשת המדינה, את תוקפו מספר רב של פעמים, בין היתר בגלל המשבר הפוליטי בשנים 2022-2019.
תוקפו של חוק זה פקע סופית ב-1 ביולי 2023. החל מאותו יום בוטלו הדחייה והפטורים לצעירי המגזר החרדי, שנהנו מהם במשך עשרות שנים. החל מתאריך זה, הם נכללים בחוק שירות ביטחון ומחויבים בגיוס לצה"ל.