stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קרב גרונוולד
הערות שוליים

1 2 3  Jucas, pp 57-58
↑  Turnbull, pp 173
↑  Ekdhal, pp 175
↑  Turnbull, pp 92
↑  שמות הכפרים בגרמנית, ובסוגריים בפולנית.
1 2 3  Stone, pp 16
↑  Urban, pp 132
↑  Kiaupa, pp 137
↑  Turnbull, pp 20
1 2  Ivinskis, pp 336
↑  Urban, pp 130
↑  Kuczynski, pp 614
↑  Jucas, pp 51
1 2  Turnball, pp 21
↑  הסכם אסטרבה הוא הסכם בין יוגאילה לבין ויטאוטאס שנחתם ב-4 באוגוסט 1392, וסיים את מלחמת האזרחים הליטאית.
↑  Kiaupa, pp 139
1 2  Christiansen, pp 227
1 2  Turnbull, pp 30
1 2 3 4 5 6  Jucas, pp 75
↑  Jucas, pp 74
1 2 3  Turnbull, pp 25
1 2  Ivinskis, pp 338
↑  לפחות בצבאות הפולני והליטאי, הורכבו ה"דגלים" ממספר מסוים של אצילים, שכל אחד מהם הביא עמו למלחמה מספר בני לוויה. לעיתים הם הורכבו מאצילים, שהשתייכו לבית אב ("קלאן") מסוים, או שהיו ואסלים שלו.
↑  Davies, pp 98
1 2 3 4 5  Johnson, pp 43
↑  Turnbull, pp 29
1 2  Jucas, pp 56
↑  Urban, pp 139
↑  Turnbull, pp 26
↑  Urban, pp 138
↑  Turnbull, pp 28
↑  Jucas, pp 64
1 2  Turnbull, pp 33
↑  Urban, pp 141
1 2  Turnbull, pp 35
↑  Jucas, pp 63
↑  Turnbull, pp 36
↑  Urban, pp 148-149
↑  Urban, pp 149
↑  Jucas, pp 77
↑  Turnbull, pp 44
1 2  Turnbull, pp 45
↑  עם הזמן נודעו שתי החרבות הללו כחרבות גרונוולד, והפכו אחד הסמלים הלאומיים של פולין.
1 2  Jucas, pp 78
↑  Turnbull, pp 48
↑  Sužiedėlis, pp 337
↑  Urban, Ibid, pp. 152-153
↑  Ekdhal
↑  Turnbull, pp 48-49
1 2  Kiaupa
↑  Jucas, pp 83
↑  Turnbull, pp 61
1 2  Turnbull, pp 64
↑  לא ידוע מי כתב את הכרוניקה הזאת, אך ההערכה היא שזה היה אחד מהבכירים בחצר המלוכה של פולין.
↑  Turnbull, pp 66
↑  לפי "Cronica conflictus", הקרב נפתח שלוש שעות לפני שעת הצהריים, ונסתיים זמן קצר לפני רדת החשיכה.
1 2  Urban, pp 168
↑  Turnbull, pp 79
↑  Urban, pp 157
1 2  Turnbull, pp 68
1 2  jucas, pp 87
↑  Urban, pp 172
↑  Urban, pp 164
↑  Stone, pp 17
↑  Ivinskis, pp 342
1 2  Christiansen, pp 228
↑  Kiaupa, pp 142-144
↑  Turnbull, pp 78
↑  Christiansen, pp 228-230
↑  הקונפדרציה הפרוסית הוא ארגון שהוקם בפרוסיה ומטרתו הייתה להתנגד למדינת המסדר הטווטוני.
↑  Stone, pp 17-19
↑  Ekdhal, pp 179
↑  Ekdhal, pp 186
↑  Burleigh, pp 27
↑  Johnson, pp 44
1 2  Davies, pp 99
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007558299305171  PLWABN: 9810688434705606  LCCN: sh85132325  NKC: ph206854 
הטריטוריות של המסדר הטווטוני בשנים 1260 - 1410
מפה המציגה את תנועת הכוחות הלוחמים במערכה בגרונוולד
השלבים הראשונים של קרב גרונוולד
שלב הסיום של קרב גרונוולד
ציור המציג את סוף הקרב, מאת האמן הצ'כי אלפונס מוכה משנת 1924
אנדרטה לזכר הקרב בקרקוב, פולין
כרזת תעמולה גרמנית מ-1920, המציגה אביר טווטוני המאוים על ידי פולני וסוציאליסט
יאן מטייקו, קרב גרונוולד
כרטיס חכם

כרטיס חכם - תעודת זהות מאסטוניה
כרטיס חכם הוא כרטיס שיכול לספק תעודת זהות, אימות נתונים ואחסון נתונים בתוך שבב. כרטיסים חכמים גם מסוגלים לתקשר עם מערכות שמחוץ להם, לרוב בכפוף למנגנוני אבטחה שונים.
הכרטיסים החכמים מתחלקים לשני סוגים עיקריים:
כרטיסי זיכרון - בהם יש רק זיכרון בלתי מחיק.
כרטיסים שבהם גם מעבד.
היסטוריה

בשנת 1968 ממציא גרמני בשם יורגן דטלוף יחד עם הלמוט גרטרופ רשמו פטנט על שימוש בכרטיסי פלסטיק המכילים שבבים. בשנת 1970 חוקר יפני בשם קוּניטאקֶה ארימוּרה יישם את אותו הפטנט. בשנת 1974 הציג הממציא הצרפתי רולנד מורנו מיקרו-שבב שהיווה בשנה לאחר מכן את הבסיס לכרטיס פלסטיק עם מיקרו-שבב בשם la carte à puce. הכרטיס החכם שמשתמשים בו היום יושם על ידי יורגן דטלוף בשנת 1976. המחקר התפשט לכיוון אירופה והתקדם בעיקר בצרפת (עם הפיתוח של מורנו) ובגרמניה שם פיתחו גרסאות מגוונות, טכנולוגיות ויישומים שונים בכרטיסים החכמים.
היתרונות של כרטיס חכם

היתרונות של כרטיסים חכמים קשור ישירות להיקף המידע והיישומים שהוא יכול להכיל, אישורים רבים כמו רישיון נהיגה, כרטיס מועדון של חברות עוד.
חלק מהנתונים ניתנים לקריאה או כתיבה רק באמצעות "מפתח", כך שהעתקת הכרטיס תהייה קשה ביותר, מה שמשפר את רמת האבטחה.
שימושים עיקריים

ארנק אלקטרוני - להבדיל מכרטיס אשראי, המשמש כאמצעי תשלום עבור העסקה במועד מאוחר ממועד ביצוע העסקה, ארנק אלקטרוני היא שיטה בה בכרטיס עצמו מקודד סכום כסף, שהוטען עליו מבעוד מועד. מנגנון תשלום זה מוזיל את התשלום עצמו (אין צורך בתקשורת ואין צורך שהתשלום יגיע למערכות המחשוב), וכמו כן מונע את הצורך בזיהוי אישי (צנעת הפרט). כך מתקרב ה"תשלום" בכרטיס חכם במידה מרובה לתשלום בכסף נייר. השימוש ההמוני הראשון היה בצרפת (1983) לתשלום בטלפונים ציבוריים (Telecarte).
זיהוי - מערכות הטלפונים הסלולריים מסוג GSM משתמשות בכרטיס חכם מסוג SIM לזיהוי מספר הטלפון ולאגירת נתונים הדרושים למשתמש. כך ניתן בקלות להעביר מספר טלפון ממכשיר למכשיר (כולל הנתונים הנוספים כמו "ספר טלפונים" ועוד).
כרטיסים חכמים אלחוטיים כ"כרטיס עובד" או "כרטיס חבר" או אפילו כתחליף לדרכון משמשים לאישור מעבר, פתיחת דלתות ופעולות נוספות.
בצה"ל ובמשטרת ישראל, תעודות החוגר ותעודות השוטר בהתאמה, מגיעות בשנים האחרונות בתצורה של "כרטיס חכם", בעזרתו משתמשים החיילים והשוטרים כדי להיכנס למערכות המחשב השונות.
אגירת מידע - איסוף מידע מאביזרים ניידים (כמו מצלמות), שימוש כ"תיק רפואי נייד" המסייע בהצלת חיים וכולי.
מערכות "ארנק אלקטרוני"

בשנות ה-90 התחילה באירופה פעילות של שימוש בכרטיסים חכמים כמנגנון ארנק אלקטרוני. בשנת 1993 התאגדו Europay ,MasterCard ו-VISA לאיגוד EMV ליישום שימושי ארנק אלקטרוני, ופיתחו מערכת תקנית לנושא.
מאפייני תקן

מידות: לכרטיסים חכמים תקנים בינלאומיים 7816 ISO ו-7810. לפיו ממדי הכרטיס (גרסה ID-1) יהיו 85.6X53.98 מ"מ (שימוש ככרטיס אישי) או (גרסה ID-000) יהיו 25X15 מ"מ (שימוש ככרטיס SIM). עובי הכרטיס בשני המקרים יהיה 0.76 מ"מ (ישנם תקנים נוספים).
מאפייני גישה ותהליכים: מופיעים ב-ISO7816.
כרטיס חכם אלחוטי מאופיין על ידי תקני ISO14443 ו-15963.
ראו גם

רב קו
כרטיס אשראי
כרטיס חיוב מיידי
פקודת מבצע

פקודת מבצע שומרון. לחצו על התמונה לדפדוף בספר מעמוד 1
פקודת מבצע (פָּקָ"ם, פַּקמָ״ב) היא מתן פקודה לביצוע, תוך העברה קצרה, תכליתית וברורה ככל הניתן של הרקע לפקודה ולמשימה, הצגת המטרה והבהרת אופן הביצוע לפרטיו, בגופי ביטחון כגון הצבא, המשטרה וגופים אחרים העוסקים בנושאים ביטחוניים.
לרוב היא נעשית בצורת מסמך.
מטרת הפקודה ואופן כתיבתה

כתיבת פקודת מבצע היא חלק מעבודת מטה (עָמָ״ט) הנעשית על ידי המפקד, לעיתים בסיוע המפקדה, בשלב ההכנות למבצע, לתרגיל, או לפעילות שוטפת. לאחר קבלת יעד, או משימה, מהרמה הממונה, נעשית הערכת מצב, שהיא חלק ממה שמכונה "שלב המֶחְשַׁב", במהלכה נבחנות דרכי פעולה אפשריות (דַפָּ״אוֹת) שונות. דרך פעולה אפשרית (דַפָּ״א) שנמצאת המתאימה ביותר היא דרך הפעולה הנבחרת (דַפָּ״ן), אשר מוצגת במסגרת הצגת תוכניות לדרג הממונה. לאחר שמאשר הדרג הממונה את הדפ"ן, נכתבת על פיה הפקודה ומוצגת בקבוצת פקודות (קַפָּ״ק) לכוחות, או למפקדיהם.
לעיתים נכתבות פקודות מבצע ברמות ממונות ומהן נגזרות פקודות מבצע פרטניות ליחידות הבנות.
מבנה פקודת המבצע בצה"ל > מתכונת הפקודה בעבר

בעבר נכתבו פקודות המבצע בצה"ל לפי מתכונת סדורה שנלקחה מהצבאות הבריטי והאמריקאי וראשי הפרקים של הפקודה נקראו "יכשמ"ש":
ידיעות - רקע לפעולה ומידע על כוחותינו וכוחות אויב מולם.
כוונה - מטרת הפעולה.
ש יטה - סעיף שהתחלק לשני סעיפי משנה:
השיטה-כללי - כותרת קצרה המתארת את שיטת הביצוע.
טבלת כוחות ומשימות - טבלה שבה פורטו כלל הכוחות המשתתפים בפעולה, משימתו של כל כוח וזמני הפעלתו. לוח הזמנים נגזר על פי "שעת ה-ש'", והזמנים נמנים עד אליה; לדוגמה ש' מינוס 3 - שלוש שעות לפני שעת ה-ש', ש' פלוס 1:30 - שעה וחצי לאחר שעת ה-ש', וכדומה.
מנהלה - האמצעים הלוגיסטיים שישמשו להשגת המטרה.
שליטה - אמצעי הפיקוח ומרשם קשר של הכוחות הפועלים.
מבנה פקודת המבצע בצה"ל > מתכונת הפקודה בהווה

פקודת המבצע לבשה צורה שונה במהלך השנים, לפי מתכונת דומה של פרקים ומסתמן שהיו ויהיו התפתחויות נוספות:
ידיעות - תשתית עובדתית ומידע שהנחה את מכין הפקודה בבחירת שיטת הפעולה. הידיעות יכולות להיות אודות כוחות אויב או כוחות אחרים, תיאור טופוגרפי של השטח, תנאי מזג האוויר, וגורמים אחרים שמשפיעים על השיטה.
מטרה - תכלית הפעולה שלשמה הפקודה. מטרת הפעולה נגזרת מהמטרה של הדרג שמעל כותב פקודת המבצע. המטרה צריכה להשפיע על קבלת ההחלטות בעת הפעולה, כך שבמקרה הצורך ניתן יהיה לשנות את המשימה והשיטה (להלן) ועדיין לעמוד במטרה.
משימה - המשימה שהוטלה על כותב הפקודה, שהיא חלקו בהשגת המטרה.
שיטה - תיאור הסיבה, המשמעות, ואופן הביצוע של הפעולה:
הרעיון המרכזי - תיאור בקצרה של הסיבה שבגללה נבחרה שיטת הפעולה על פי הידיעות שהוצגו, והמשמעות של הפעולה כלפי השגת המטרה.
מימוש - תיאור פרטני של ביצוע הפעולה. כולל סעיפים רבים: כוחות, משימות משנה, שלבי ביצוע, גבולות גזרה, לוגיסטיקה, שליטה בכח ושאר המאמצים בביצוע הפעולה.
נספחים - מפות, תרשימים, רשימות, דגשי רפואה ובטיחות וכדומה.
ראו גם

נוהל
D-Day
הערות שוליים

↑  רוב ראשי התיבות בערך זה הם מתוך: צה"ל, מח' תו"ל, מפקדות, הדרכה ובטיחות, "מילון הקיצורים וראשי התיבות", אלול התש"ע אוגוסט 2010
↑  אל"ם מתתיהו פלד, "עבודת מטה בצה"ל", מערכות 130, אוגוסט 1960, ע"ע 34-36
↑  ר' Five paragraph order וכן Operations order
↑  סא"ל נפתלי, "על עבודת מטה", מערכות 167, מאי 1965, עמ' 43
באנגלית: SMEAC: Situation, Mission, Execution, Administration, Command
↑  סא"ל יעקב, "בעיה של מינוח: - שעת ה-"ש"", מערכות 227, ינואר 1973, ע"ע 22-23
1 2  סא"ל (מיל') ד"ר יהודה אלבק, "עברית צה"לית שפה קשה", מערכות 415, נובמבר 2007, ע"ע 61-62
↑  סא“ל עידן ניר, ‏איכות היא שם המשחק - ייעול פקודת המבצע, מערכות 484, 2019
| אמנות המלחמה |
| --- | --- | --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |  |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |  |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |  |
| טקטיקה ומערכים צבאיים | טקטיקה ומערכים צבאיים |  |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |  |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |  |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |  |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה | אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |  |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |  |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |  |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |  |
טרי יוטלי

| --- | --- |

טרי והנשיא רייגן, 1982
 לידה:  19 בנובמבר 1961 (בת 63) Cabot, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  womenleadersoflove
 טוויטר:  terrileabritt
 terribritt.com
 
טרי יוטלי (באנגלית: Terri Utley; נולדה ב-1961) היא עיתונאית אמריקאית. מיס ארצות הברית לשנת 1982.
ביוגרפיה

יוטלי נולדה בארקנסו ובתיכון הייתה סגנית נשיאת הכיתה.
ב-1982 היא נבחרה למיס ארקנסו ובתחרות מיס ארצות הברית היא לקחה את המקום הראשון ובכך נהייתה נציגת ארקנסו הראשונה שזכתה בתואר זה. היא נודעה גם עקב שיערה הקצר שכן רוב מלכות היופי בתקופתה היו בעלות שיער ארוך. בתחרות מיס תבל היא עלתה לגמר ונבחרה לסגנית הרביעית.
היא למדה עיתונאות באוניברסיטה ונהייתה לכתבת בתחנת חדשות, לאחר מכן היא עבדה בערוץ E! וסיקרה אירועים וטקסים שונים כמו גלובוס הזהב ופסטיבל קאן.
ב-2011 יצא הספר שכתבה "The Enlightened Mom".
היא נשואה ולה שלוש בנות.
בשבילה גיבורים עפים (ספר)

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  אמיר גוטפרוינד
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  רומן
 הוצאה
 הוצאה:  זמורה ביתן
 תאריך הוצאה:  2008
 מספר עמודים:  667
 
בשבילה גיבורים עפים הוא ספרו הרביעי של אמיר גוטפרוינד. הספר יצא לאור ב-2008.
הספר הוא רומן רחב יריעה המתאר את יחסיהם של חמישה חברי ילדות, למן ילדותם בתקופה שלאחר מלחמת ששת הימים ועד לרצח רבין ב-1995, עת הם קרבים לשנתם ה-40. רוב הרומן מתרחש בשיכון המהווה חלק משכונת פועלים בחיפה. במרכז הרומן עומדת דמותו של אריק, הגיבור המספר וסביבו נטווה באיטיות סיפור אהבה. במקביל, מתאר הרומן את דיירי השיכון - את דמויותיהם, יחסיהם אחד עם השני ואת ההווי השורר בשיכון. הרומן מתייחס כל העת לאירועים הלאומיים המתרחשים ברקע במקביל לסיפורם של חמשת חברי הילדות מן השיכון: מלחמות, פוליטיקה, כדורגל, ושינויים חברתיים ותרבותיים שחוותה ישראל באותן שנים. הספר תורגם לצרפתית ב-2015, ב-2010 יצא לאקרנים הסרט "פעם הייתי" בבימויו של אבי נשר, המבוסס על הספר, וב-2018 יצאה לאור סדרת הטלוויזיה "בשבילה גיבורים עפים" המבוססת באופן רופף על החלק האחרון בספר.
עם יציאתו זכה הספר להצלחה מסחרית. לאחר יציאת סדרת הטלוויזיה בעלת השם הזהה ב-2018, חלה עלייה מחודשת במכירת הספר.
עלילה

הספר נפתח ביום בו יצא צה"ל לפעולת כראמה (מרץ 1968) הזכור למספר, אריק (באותה עת בן 11), כיום בו הגיע לבלוק הילד החדש, יורם, המתבלט מיד כמנהיג טבעי ומגבש חבורה של חמישה חברים: יורם, בני, גדעון, ציון ואריק. בגיל 14 מגלה אריק כי הפך לנער יפה תואר שנשים מתעניינות בו והוא נמשך אליהן, תכונה המלווה אותו לאורך כל הספר. במקביל, הוא מפגיש בשוגג את אביו עם חבר ילדותו, השדכן החרדי יענקל'ה ברייד, ששרד יחידי ממשפחתו בשואה. ברייד שוכר את שירותיו של אריק כבולש אחרי מועמדים ומועמדות לשידוכים. הוא עוסק בעבודה צדדית זו עד גיל 18, ובמהלכה הוא מתוודע לעולם הזנות ולומד לבדות שקרים במומחיות.
ימיו הראשונים של מבצע שלום הגליל, בהם מעורבים חמשת החברים כאנשי מילואים צעירים, כל אחד בגזרתו הוא, הם קו שבר בחייהם, אשר משפיע עליהם בהמשך דרכם. אחד מהם נהרג ושניים מהאחרים, כולל אריק, מפתחים סוגים שונים של תגובת קרב. אריק מתחיל ומפסיק ללמוד במספר אוניברסיטאות, מחליף עיסוקים כשהוא נגרר אחרי יזמויותיו האופורטוניסטיות של יורם ומחליף חברות ומאהבות חדשות לבקרים. כל זאת, בשעה שהוא ממשיך לשמור על קשר קרוב עם דיירי השיכון ובמיוחד עם משפחתו של חברו, בני, שכוללת את אחותו הצעירה של בני, מיכל.
בעת שאריק וחבריו כבר בני 38, והקשרים ביניהם למעשה נותקו בשעה שכל אחד פנה בחייו לכיוון שונה, הם מתאחדים פעם נוספת וטסים לשיקגו, ארצות הברית, במטרה לחלץ את מיכל מתוך כת אליה הצטרפה. הספר מסתיים כשאריק שב בטיסה משיקגו, בשעה שהוא מתקרב לחופי ישראל ב-4 בנובמבר 1995, הוא תוהה לעצמו, האם כבר הסתיימה עצרת השלום בכיכר מלכי ישראל בה נואם רבין.
ביקורת

בניגוד לספריו הקודמים של אמיר גוטפרוינד, שזכו לאהדת המבקרים וזכו בפרסים ספרותיים, התאכזבו חלק מהמבקרים מ"בשבילה גיבורים עפים". עמיחי שלו, מבקר הספרות של ynet, מחלק את הספר לשניים, כשהקו המפריד הוא מלחמת לבנון. על החלק הראשון הוא אומר: "בחלק הראשון של הרומן אנחנו נעים בתוך סיפור התבגרות שגרתי, מכמיר לב, מלא דרמות קטנות וגדולות, אבל אנחנו עדיין בתחושה שהסופר ניסה להקיף אותנו במשהו גדול, לאומי, ואנחנו עדיין לא יודעים מה זה," ועל החלק השני הוא כותב: "בחלק השני רוב דמויות המשנה מוסטות הצידה, הן הופכות להיות סוג של נוף הכרחי, לא מעבר לכך, ואנו מתחילים להרגיש, להכיר, לאהוב יותר את אריק עצמו." הוא מסכם ואומר כי זהו הספר המרשים והיומרני ביותר של הסופר, אך מצר על חוסר באמירות נוקבות ועל העדפתו של גוטפרוינד להישאר במיינסטרים.
המבקר אריק גלסנר נחרץ הרבה יותר. הוא מגדיר את הספר כ"מקומם בזלזולו בקוראיו" הוא טוען כי "הכריכה של הלאומי בפרטי מאולצת וריקה מתוכן. גוטפרוינד פשוט מעמיד זה בצד זה אירועים מכוננים בתולדות הישראליות ואירועים מכוננים בחיי הדמויות ומחכך ידיו בהנאה: הא לכם יצירה "קנונית"!" הוא מוסיף ומכנה את הספר כ"יצירה של נוסטלגיה מזויפת ומשומשת, המתעכבת בתחנות קלישאות הנוסטלגיה הישראליות הדביקות: שוב האירוויזיון, שוב "מכבי", שוב אנטבה." גלסנר מכיר בכישרונו של גוטפרוינד ורואה בו "כמי שהצליח להציג בעבר את ראיית העולם הציונית כתקווה מכמירת לב של אנשים רמוסים, אוטופיה תמימה, לא דורסנית, לגיטימית", אך מסכם את ביקורתו בהצהרה כי זהו "רומן חלטוריסטי שנכתב בלי השראה וחשק".
מבקר הספרות של "הארץ", עמרי הרצוג, נחרץ לא פחות. הוא מבקר את הסופר על יצירת דמויות שטוחות וקלישאתיות המתאימות לסטריאוטיפים המקובלים בחברה הישראלית. הוא קובע כי הקו המאחד בין כל הדמויות וקטעי האנקדוטות המופיעות בספר הוא הבוז העמוק ואפילו משטמה כלפי כל צורה של שונות מהקונצנזוס. הוא מוסיף וכותב: "והנה, בחלק האחרון הספר נהפך לפתע לרומן פעולה קדחתני, שחוגג בסערה את שיקומה של החברות הגברית הפגומה....שמטרתו להציל עלמה במצוקה (שאינה יודעת שהיא במצוקה)", אבל ממשיך ואומר כי "יידרש יותר ממבצע צבאי נועז כדי להשיב לי את האמון בכתיבתו של גוטפרוינד.". הוא מסכם את ביקורתו בהגדרת הרומן כאובד דרך וכותב: "אובדן הדרך מתבטא בדשדוש במקום - דשדוש מונוטוני, שנמשך לאורך 667 עמודים ארוכים.
לעומתם, רואה צור ארליך, במאמרו ב"מקור ראשון", גם נקודות חיוביות בספר. הוא כותב: "גוטפרוינד הוא איש מצחיק ובעל דמיון וכושר המצאה, וכך הוא מגלגל את הקורא על פני תרס"ז עמודי הספר מאנקדוטה לאנקדוטה ומהברקה להברקה". ונוסף, "גוטפרוינד מרענן את הנוף הספרותי המוכר לנו, ומבטא נקודת מבט ציונית, פרו-ישראלית. הוא אינו מסתבך במורכבויות סרק ביחסו לטרור, מסרב להתעלם מהתוקפנות הערבית, ואף מחדש לקורא המצוי כמה דברים לגביה". אך גם הוא רואה בספר נקודות חולשה: "כל זה מספיק כדי ליצור ספר מהנה ומבדר, מרגש וסוחף, אבל אין בו כדי לומר משהו חדש על החברה הישראלית" ו"שרשרת הסיפורים והקריקטורות, מכסה על מחסור באמירה מגובשת של ממש". הוא מסכם: "ייתכן שבספר הזה מרוב עצים לא רואים את היער, אבל העצים יפהפיים."
הערות שוליים

↑  גיבור הספר הוא אוהד קבוצת הכדורגל הפועל חיפה, נקודה החוזרת על עצמה לאורך כל הספר
↑  Pour elle, volent les héros, באתר הוצאת גלימאר (בצרפתית)
1 2  עמרי הרצוג, "בשבילה גיבורים עפים", אמיר גוטפרוינד - רעות שכזאת, באתר הארץ, 27 באוקטובר 2008
↑  24.9.2008 רבי מכר הארץ, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2008
↑   עדי דברת-מזריץ, 3 ב-99 שקל: זה מה שעושות רשתות הספרים כשהקוראים בורחים לנטפליקס, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2018
↑  עמיחי שלו, גיבור על חלשים, באתר ynet, 24 בספטמבר 2008
↑  אריק גלסנר, על "בשבילה גיבורים עפים", של אמיר גוטפרוינד, הוצאת "זמורה ביתן", בבלוג הספרות "מבקר חופשי", 26 באוקטובר 2008
↑  צור ארליך, העצים טובים מהיער: על 'בשבילה גיבורים עפים' מאת אמיר גוטפרוינד, בבלוג "מהמחסן של צור ארליך", 11 בפברואר 2010 (הרשימה הופיעה במקור ראשון ב-28 בנובמבר 2008)
גביע קוראץ'

| --- | --- |

גביע התחרות של גביע קוראץ'
 ענף:  כדורסל
 תאריך ייסוד:  1971
 תאריך פירוק:  2002
 ארגון מפעיל:  פיב"א אירופה
 תקופת התחרות:  ?–2002 
 מספר מתמודדים:  67 
 יבשת:  אירופה
 זוכה אחרון/נה:  לוקומוטיב זאגרב
 הכי הרבה זכיות:  פלקנסטרו קאנטו (4)
 אתר רשמי
 
גביע קוראץ' היה טורניר כדורסל אירופי מטעם פיב"א אירופה; השלישי בחשיבותו באירופה אחרי הסופרוליג וגביע ספורטה. הטורניר הוקם בשנת 1971 והתקיים עד לשנת 2002 אז אוחד עם גביע ספורטה לצ'מפיונס קאפ.
הטורניר נקרא על־שם הכדורסלן היוגוסלבי רדיבוי קוראץ', שנהרג בתאונת דרכים ליד סרייבו בשנת 1969.
זוכות בגביע

ראשונת הזוכות בגביע הייתה לוקומוטיב זאגרב, ואחרונה - נאנסי. קאנטו האיטלקית זכתה בו ארבע פעמים, והיא שיאנית הזכיות; שלוש פעמים זכו בגביע פרטיזן בלגרד ולימוז', ושתי זכיות יש ליוגופלסטיקה ספליט, חובנטוד בדאלונה, אולימפיה מילאנו, וירטוס רומא וברצלונה.
ישראליות בגביע

מעולם לא העפילה קבוצה ישראלית לגמר גביע קוראץ'. הפועל תל אביב הגיעה פעמיים, בשנים 1980 ו־1988, לחצי הגמר, ובשתיהן נוצחה על ידי ציבונה זאגרב. מכבי רמת גן הגיעה שלוש פעמים לשלב רבע הגמר בשנים 1984, 2001 ו-2002, ואילו הפועל רמת גן גבעתיים הגיעה לרבע הגמר פעם אחת, ב-1977.
כל משחקי הגמר

| עונה | אלופה | סגנית | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001/2002 | צרפת נאנסי | רוסיה לוקומוטיב רוסטוב | 74-95, 98-72 |
| 2000/2001 | ספרד אוניקאחה מאלגה | סרביה ומונטנגרו המופארם ורשאץ' | 77-47, 69-71 |
| 1999/2000 | צרפת לימוז' | ספרד אוניקאחה מאלגה | 51-60, 80-58 |
| 1998/1999 | ספרד ברצלונה | ספרד אסטודיאנטס מדריד | 97-70, 77-93 |
| 1997/1998 | איטליה מאש ורונה | סרביה ומונטנגרו הכוכב האדום בלגרד | 64-73, 74-68 |
| 1996/1997 | יוון אריס סלוניקי | טורקיה טופאש בורסה | 88-70, 66-77 |
| 1995/1996 | טורקיה אפס פילזן | איטליה אולימפיה מילאנו | 70-77, 76-68 |
| 1994/1995 | גרמניה אלבה ברלין | איטליה אולימפיה מילאנו | 85-79, 87-87 |
| 1993/1994 | יוון פאוק סלוניקי | איטליה פלקנסטרו טריאסטה | 100-91, 75-66 |
| 1992/1993 | איטליה אולימפיה מילאנו | איטליה וירטוס רומא | 106-91, 95-90 |
| 1991/1992 | איטליה וירטוס רומא | איטליה סקאבוליני פזארו | 99-86, 94-94 |
| 1990/1991 | איטליה קאנטו | ספרד ריאל מדריד | 95-93, 73-71 |
| 1989/1990 | ספרד חובנטוד בדאלונה | איטליה סקאבוליני פזארו | 96-86, 99-98 |
| 1988/1989 | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | איטליה קאנטו | 101-82, 76-89 |
| 1987/1988 | ספרד ריאל מדריד | יוגוסלביה ציבונה זאגרב | 93-94, 102-89 |
| 1986/1987 | ספרד ברצלונה | צרפת לימוז' | 97-86, 106-85 |
| 1985/1986 | איטליה וירטוס רומא | איטליה יובנטוס קזרטה | 73-72 84-78 |
| 1984/1985 | איטליה אולימפיה מילאנו | איטליה פלקנסטרו וארזה | 78-91 |
| 1983/1984 | צרפת פו אורטז | יוגוסלביה הכוכב האדום בלגרד | 73-97 |
| 1982/1983 | צרפת לימוז' | יוגוסלביה שיבנקה שיבניק | 86-94 |
| 1981/1982 | צרפת לימוז' | יוגוסלביה שיבנקה שיבניק | 84-90 |
| 1980/1981 | ספרד (1977) חובנטוד בדאלונה | איטליה רייר ונציה | 104-105 |
| 1979/1980 | איטליה סבסטיאני ריאטי | יוגוסלביה ציבונה זאגרב | 71-76 |
| 1978/1979 | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | איטליה סבסטיאני ריאטי | 98-108 |
| 1977/1978 |  יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | יוגוסלביה בוסנה סרייבו | 110-117 |
| 1976/1977 | יוגוסלביה ק.ק ספליט | איטליה פורטיטודו בולוניה | 84-87 |
| 1975/1976 | יוגוסלביה ק.ק ספליט | איטליה צ'ינמרטיני טורינו | 82-82, 97-84 |
| 1974/1975 | איטליה קאנטו | ספרד (1945-1977) ברצלונה | 110-85, 71-69 |
| 1973/1974 | איטליה קאנטו | יוגוסלביה פרטיזן בלגרד | 68-75, 99-86 |
| 1973 | איטליה קאנטו | בלגיה מכלן | 85-94, 106-75 |
| 1972 | יוגוסלביה לוקומוטיב זאגרב | יוגוסלביה אוקק בלגרד | 94-73, 71-83 |
ראו גם

יורוצ'לנג'
גביע ספורטה
קלושה בוואליה

קלושה בווליה (באנגלית: Kalusha Bwalya; נולד ב-16 באוגוסט 1963 במופאלירה) הוא כדורגלן עבר זמבי, שהיה קפטן נבחרת זמביה.
בתאריך ה-28 באפריל 1993 התרסק מול חופי גבון המטוס עליו הייתה נבחרת זמביה. כל אנשי הנבחרת וצוותה שהיו במטוס נהרגו, למזלו קלושה בווליה לא היה על הטיסה וניצל.
קלושה בוואליה נבחר בשנת 1988 לכדורגלן  השנה באפריקה וב-1996, דורג במקום ה-14 בתואר כדורגלן השנה בעולם. אחיו ג'ונסון בווליה היה גם הוא כדורגלן נבחרת זמביה.
לזכותו 100 הופעות ו-50 שערים במדי נבחרת זמביה, הראשונה מול אוגנדה ב-1983.
קורנל מקושינסקי

| --- | --- |

קורנל מקושינסקי, 1931
 לידה:  8 בינואר 1884 סטרי, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  31 ביולי 1953 (בגיל 69) זאקופנה, פולין 
 מדינה:  פולין 
 מקום קבורה:  Pęksowy Brzyzek National Cemetery in Zakopane 
 עיסוק:  סופר ילדים
 מקום לימודים:  הפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת לבוב 
 שפות היצירה:  פולנית
 פרסים והוקרה:  זרי דפנה אקדמיים מוזהבים  קצין במסדר פולוניה רסטיטוטה  אביר בלגיון הכבוד  מפקד במסדר פולוניה רסטיטוטה 
 חתימה:   
 
קברו של מקושינסקי בזאקופנה
קוֹרנֶל מָקוּשינסקי (בפולנית: Kornel Makuszyński;‏ 8 בינואר 1884 – 31 ביולי 1953) היה סופר ילדים פולני.
ביוגרפיה

נולד בעיירה סְטְרִי שבגליציה, אוסטריה (לימים בפולין; כיום באוקראינה), ולמד בבית ספר בעיר לבוב. את שיריו הראשונים כתב בגיל 14, שירים אשר פורסמו כעבור שנתיים בעיתון "סלובו פולסקי" שבו עבד כעבור זמן לא רב כמבקר תיאטרון. הוא למד שפות וספרות באוניברסיטת לבוב ובפריז. הוא פונה לקייב בשנת 1915, שם ניהל את התיאטרון הפולני והיה יושב ראש קהילת הסופרים והעיתונאים הפולנים. ספריו של מקושינסקי לילדים ולנוער זכו להצלחה רבה בתקופה שבין מלחמת העולם הראשונה לשנייה, ויצירתו הפטריוטית "שיר למולדת" זיכתה אותו בפרס ממשלת פולין.
בשנת 1918 עבר לוורשה, שם כתב ספרות לבני נעורים. ספריו זכו להצלחה רבה בפולין ותורגמו לשפות רבות, ביניהן לעברית.
קורנל מקושינסקי נקבר בזאקופנה, שם חי משנת 1945. בעיר יש מוזיאון המוקדש לזכרו.
ספריו של מקושיסקי היו פופולריים בזמנו גם בישראל, ויעידו על כך התרגומים עוד משנות העשרים והשלושים של המאה העשרים, וחלקם אף חודשו וזכו לתרגומים חדשים ומעודכנים כדוגמת "השד מכיתה ז'" שנקרא בתרגום המחודש "השד מהשביעית", "איגרת מעולם האמת" שתורגם מחדש בשנת 2003, ו"שניים שגנבו את הירח" שזכה לתרגום חדש בשנת 2002. עם זאת, בספר "מסע בסימן כלב" מ-1936 דמות היהודי בספר תוארה בצורה שלילית, אבל גם ספר זה שתורגם על ידי אורי אורלב זכה להצלחה.
חלק מספריו של קורנל מקושינסקי עובדו לקולנוע. בסרט "שניים שגנבו את הירח" השתתפו כילדים התאומים לך אלכסנדר קצ'ינסקי וירוסלב קצ'ינסקי שכיהנו ברבות הימים כנשיא פולין וכראש ממשלת פולין.