stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הנדסה גנטית
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > פלסמיד Ti – אגרובקטריום

הטכניקה מתבססת על המנגנון הביולוגי בו משתמש חיידק האגרובקטריום על מנת להכתיב לתאי הצמח המאחסן אילו חומרים לייצר כלומר החדרת מקטע DNA – פלסמיד הכולל את הגנים המבוקשים: T-DNA, רצפי גבול אזור וירולנטיות המכתיב את שילוב ה-T-DNA בגרעין הצמחי. ניתן "לתפוס טרמפ" על האגרובקטריום באמצעות החלפת ה-T-DNA של זן הבר ברצף DNA המקודד לגנים המבוקשים תוך שמירה אך ורק על רצפי הגבול המקוריים של הפלסמיד.
רקומבינציה כפולה באגרובקטריום: שכלול של שיטת האגרובקטריום. במקום לטפל במולקולת פלסמיד גדולה, יוצרים פלסמיד קטן אותו מרבים בחיידקי E.coli. את הפלסמיד הקטן מעבירים לחיידקי אגרובקטריום. בחלק מהתאים מתרחש שיחלוף כפול וכך נוצר פלסמיד Ti שאותו מחדירים לצמח באמצעות חיידק האגרובקרטיום.
מערכת T-DNA בינארית: עוד שכלול של השימוש באגרובקטריום במקום ליצור פלסמיד אחד מדביקים את הצמח בחיידק אגרובקטריום שבו שני פלסמידים, אחד המכיל את הגנים אותם רוצים לשבט ופלסמיד נפרד המכיל את ה-Vir.
כל השיטות המבוססות על אגרובקטריום מוגבלות לדו-פסיגיים בעיקר ממשפחת הסולניים והן מורכבות ביותר. בכל השיטות מבודדים את התאים שהותמרו ומגדלים צמחים מתאים בודדים בתרבית על מנת לקבל צמח שלם שכל המידע התורשתי בו הותמר כך שיעבור גם לצאצאים שנוצרו ברבייה מינית.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > נגיפים

השיטה מוגבלת לנגיפים שהחומר התורשתי שלהם הוא DNA ולא RNA כגון CaMV וירוס מוזאיקת הכרובית. בשיטה זו מחדירים ל-DNA של הווירוס קטע DNA זר תוך שמירה על יכולתו של הווירוס לתקוף תאים צמחיים. לשיטה מגבלות רבות ובהן: גודל מקטע ה-DNA שניתן להכניס לווירוס מוגבל ביותר, יש חשש מזני וירוס שיעברו מוטציה לזנים אלימים, מספר הצמחים היכולים לשמש פונדקאים לווירוס מסוים מוגבל, התכונות שהועברו לצמח אינן מועברות בהכלאה מינית לצאצאים.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > איחוי תאים – הכלאה סומטית

בשיטה זו מדגירים תאים ב-PEG לצורך המסת הדופן כאשר ממברנות של שני תאים נפגשות בתמיסה שני התאים מתאחים לתא אחד המכיל את תכולת שני התאים כולל אברונים כגון מיטוכונדריה וכלורופלסטים המכילים מידע גנטי האחראי לפנוטיפים מסוימים כגון עמידות ל"אטריזין" המוכתבת בכלורופלסט. שני הגרעינים מתאחים לגרעין אחד, ניתן להרוס את הגרעין באחד התאים על ידי קרינת X על מנת להעביר את הציטופלסמה ללא גרעין.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > העברה ישירה

בשיטה זו מדגירים פרוטופלסטים שטופלו ב-PEG עם מולקולות DNA של הגן הזר. מקטע ה-DNA כולל גם גן מדווח המאפשר לזהות ולבודד את התאים שעברו התמרה.
שיטה זו, כמו שאר השיטות שלהלן מתבססת על מנגנוני התיקון הטבעיים של ה-DNA בתא, מנגנוני תיקון המביאים לכך שרצף DNA "יתום" שנמצא בתא, מודבק לעיתים לתוך הגנום ומתבצעת השלמה של הגדיל התאום על ידי האנזימים המתחזקים את ה-DNA בתא. כך שבחלק מהמקרים (אחוזים בודדים) ישתלב DNA זר בתא.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > אלקטרופורציה

שכלול של שיטת ההעברה הישירה, מגבירים את שיעור התאים המותמרים באמצעות פולסים חשמליים. שיטה זו העלתה את שיעור ההתמרה מ-3%–4% ל-6%.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > מיקרו הזרקה

דורשת שימוש בפרוטופלסטים, כלומר תאים ללא דופן, ובאמצעות מזרקים עדינים מזריקים את החומר הגנטי תחת מיקרוסקופ ישירות לתא.
אמצעים להחדרת DNA לתאים ולפרוטופלסטים > אקדח חלקיקים

שיטה המאפשרת לעקוף את מגבלות השימוש בפרוטופלסטים ובאגרובקטריום. בשיטה זו מצפים חלקיקי מתכת כבדה ברצף ה-DNA אותו רוצים להחדיר לצמח, ומפגיזים רקמה עוברית או מריסטמה בחלקיקים תוך כדי האצת החלקיקים למהירות המאפשרת להם לחדור את דופן התא ללא גרימה למותו.
ביואתיקה

הטכנולוגיה של ההנדסה הגנטית פותחת ערוץ לפיתוחים מרחיקי לכת בתחומים שונים: חברה, סביבה, תזונה, בריאות ועוד, ובעקבות כך ההנדסה הגנטית מעוררת שאלות אתיות ומוסריות; הטענות בזכות ההנדסה הגנטית כוללות שיפור איכות החיים של המין האנושי על ידי ייצור תרופות ומזון ושיפור איכות הסביבה.
הנדסה גנטית בחקלאות יכולה לשפר את איכות הסביבה ולהקטין את דלדול המשאבים העולמי במספר דרכים:
מלחמה במחסור עתידי במזון עקב גידול האוכלוסין – ניתן ליצור זנים בעלי ערכים תזונתיים משופרים או עמידים למחלות, מזיקים או תנאים קיצוניים שייצרו מסה אנרגטית גבוהה יותר מאותה כמות משאבים.
הפחתת זיהום הסביבה בחנקן – בחקלאות המודרנית מעשירים את הקרקע בחנקן על ידי שימוש בדשן המזהם את הסביבה ומי התהום. על ידי גידול מינים שהונדסו גנטית לעמידות לריכוז חנקן נמוך בקרקע ניתן להפחית משמעותית זיהום זה.
הפחתת זיהום הסביבה בקוטלי מזיקים – יצירת גידולים עמידים למזיקים תפחית את הצורך בשימוש בקוטלי מזיקים המזהמים אף הם את הסביבה.
הקטנת צריכת מים – ניתן להקטין את צריכת המים לצורך הגידול על ידי פיתוח זנים עמידים ליובש.
בתחום הרפואה ניתן לגייס צמחים או בעלי חיים לייצור תרופות וחומרים חיוניים אחרים.
לצד הסוגיות המדעיות המעורבות בהנדסה גנטית היא מעלה גם סוגיות ביואתיות, הלכתיות ומשפטיות. הטענות השוללות הנדסה גנטית מבוססות על החשש מתוצאות בלתי צפויות באורגניזמים אותם משנים ובסביבתם, למשל שבמזון מהונדס גנטית ימצאו אלרגנים שקודם לא היו בו. חשש אחר הוא פגיעה באיזון האקולוגי: יצירת זן עמיד לחרקים אולי יפגע גם בחרקים אחרים במערכת האקולוגית; הכלאות אקראיות בין צמחים מהונדסים לצמחים אחרים בסביבתם יוכלו להקנות עמידות לא רצויה לצמחים מזיקים.
הסוגיות השונות נידונות בקהילה המדעית ויש ניסיון לתת מענה לתוצאות שליליות העלולות להתקבל. דיונים מסוג זה, כמו גם בתחומים מדעיים אחרים הפכו מרכזיים בעולם המדע, והוכר בצורך לגבש גישה פילוסופית כוללת כלפי יכולת האדם לשנות את סביבתו. בעקבות זאת, התפתח תחום הביואתיקה המתמקד בשאלות מסוג זה.
מזון מהונדס גנטית ורגולציה

במשך שנים רבות שיפור הגידולים נעשה על ידי השבחה גנטית של המזון (פירות, ירקות ובעלי חיים), כלומר על ידי הכלאה ברבייה מינית בין זנים שונים של אותו המין בעלי אפיונים שונים. סוג זה של התערבות ביצירת הזנים אינו נחשב להנדסה גנטית ואליו שייכים רובם המכריע של הגידולים.
בהנדסה גנטית, מועברים גנים בודדים במעבדה לאורגניזם כדי להקנות לו תכונה רצויה, למשל, הארכת חיי המדף, מתן עמידות מפני מזיקים, שיפור המראה וכדומה. מזון העשוי מגידול שעבר מודיפיקציה גנטית כזאת נקרא "מזון מהונדס גנטית".
הגידולים היחידים המהונדסים גנטית באופן מסחרי הם מינים מסוימים של תירס, סויה, קנולה וכותנה הגדלים בעיקר בארצות הברית (כ-70% מהיבול העולמי המהונדס גנטית גדל בארצות הברית). בקרב הציבור והרשויות ישנן הסתייגויות לגבי מזון זה הן בגלל החשש לגבי השפעה אפשרית לטווח ארוך על הצרכנים והן בגלל חשש לפגיעה אפשרית בסביבה שגידול מזון זה אולי יגרום.
בדומה לתרופות, בארצות הברית חייב מזון זה להיות לעבור את אישור רשות התרופות והמזון הדורשת הערכות בטיחות וגורמי סיכון. עם זאת אין חובת סימון למוצרים מהונדסים גנטית. באפריל 2004 מיושמת באיחוד האירופי תקנה EC 1829/2003, המגדירה הן את אופן בדיקת המזון ואישורו והן חובה לסמנו כמהונדס גנטית. בישראל נתון מזון מהונדס גנטית לפיקוח של משרד הבריאות בהתאם לנהלים לרישום מזון חדש. בנוסף לכך אחראי משרד החקלאות על רישוי ובדיקה של צמחים מהונדסים גנטית, ואורגניזמים מהונדסים גנטית הקשורים צמחים (כדוגמת מאביקים, פתוגנים וכו').
בשיטות משפט רבות נדונה שאלת האחריות לנזקים שמקורם באורגניזמים מהונדסים גנטית, ובכלל זה נזק שנגרם לגידולים אורגנים עקב חשיפה לגידולים מהונדסים גנטית.
הערות שוליים

↑  צמחים מהונדסים – החשש והכורח, באתר "הידען", 10 באוקטובר 2003
↑  Ye, X; Al-Babili, S; Klöti, A; Zhang, J; Lucca, P; Beyer, P; Potrykus, I (2000). "Engineering the provitamin A (beta-carotene) biosynthetic pathway into (carotenoid-free) rice endosperm". Science. 287 (5451): 303–5. doi:10.1126/science.287.5451.303. PMID 10634784.
↑  מאמר על הנדסה גנטית בהלכה
1 2  מזון מהונדס גנטית, באתר משרד הבריאות
↑  רישום מזון חדש, באתר www.health.gov.il
↑  צמחים מהונדסים גנטית | משרד החקלאות ופיתוח הכפר, באתר www.moag.gov.il
↑  רונן פרי, מאמר על אחריות לנזקים הנובעים מאורגניזמים מהונדסים גנטית בכתב העת לדיני נזיקין אירופאיים (2011)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562692605171  BNE: XX528379  BnF: cb119581948 (data)  GND: 4071722-7  LCCN: sh85053855  NARA: 10638941  NDL: 00575253  NKC: ph120487 
עלים של בוטן מול עלי הצמח המהונדס גנטית לעמידות לזחל מזיק, שניהם לאחר תקיפת הזחלים
אין פה רגע בלי חתול

אין פה רגע בלי חתול הוא ספר ילדים מאת הסופר דויד גרוסמן המלווה באיוריה של נעמי בנזימן. הספר יצא לאור בספטמבר 2022 בהוצאת עם עובד בירושלים. הספר השתתף בפרויקט ספריית פיג'מה.
תקציר העלילה

הילדה מעיין הולכת עם אמה לגן, ובדרך מספרת לה על חלום שחלמה בלילה: היא ראתה חתול צהוב עם עיניים כחולות זוהרות הולך ברחוב. לפתע החתול הסתובב ואמר לה: "אין פה רגע בלי חתול". כאשר מעין הגיעה לגן גילתה שכל הילדים חלמו את אותו החלום על החתול. לאחר מכן באותו יום, הגיע לגן הדוד הצוחק יוסף נחמיה ובידו קופסת קרטון, שבה מסתתר החתול מהחלום, ומעכשיו הוא יהיה החתול של הגן.
רקע ספרותי

מקור השם של הספר "אין פה רגע בלי חתול" הוא מחלומו של גרוסמן. בראיון שנערך עמו מספר כי המשפט התנגן בראשו בזמן שישן, וכשקם, לא יכל להתנגד למקצבו. מקור הבחירה בחתול הוא תפיסת החתולים בעיני גרוסמן. בעיניו החתולים הם חיה שנמצאת בכל מקום, אך עדיין מעוררת סקרנות רבה. יש בהם איזו חידה, הם כל כך בתוך עצמם. וזה מה שהופך אותם למעניינים. הם חיה עם אינטרס שאם תספק אותו יהיו חמודים מאוד ואם לא, יהיו עוינים לך. על פי גרוסמן, כתיבת הסיפור גרמה לו להרגיש מחובר לילדות שלו, לילדות של הילדים, ולילדות של הנכדות שלו. הוא אומר שזה עוזר לו להתחבר חזרה לילדותו ולמקום שבו היה מלא אור ולא היו מגבלות חברתיות, וילדים, בנדיבותם, נותנים לו לשוב למקום הזה דרך הכתיבה. בסיפור, לכל הילדים בגן חלום משותף ורק למבוגרים לא. מה שעומד מאחורי רעיון זה הוא הניסיון לדמות את תדר המשותף שיש לכל הילדים, שעוזר להם להתחבר זה לזה, ושהמבוגרים כבר לא קולטים.
אפיון הדמויות

החתול: החתול גדול מאוד, פרוותו בצבע צהוב ועיניו בצבע כחול.
מעיין: ילדה עם עיניים כחולות ושיער בלונדיני. בסיפור מעיין עונה בצורה רגילה ופשוטה לשאלת אמה על החלום. על פי הכתוב, ניתן להסיק כי גישתה של מעיין לעניין היא תכליתית, ונטולת התחכמויות. מעיין, נקראה על שם נכדתו של גרוסמן, ואילו את הדמות עצמה כתב גרוסמן על עצמו:" אני הילדה שבספר".
האם, הגננת: נציגות עולם המבוגרים. הן לא יכולות להיכנס לעולם הילדים ולכן לא חלמו את החלום ונותר להן רק להסתכל עליו מבחוץ ולנסות להבין אותו. בנוסף, לא רואים את בסיפור את פניה של האם, אלא רק חלק מגופה. יש היגידו שהאם היא קול ההיגיון.
ניתוח ספרותי

הגן עצמו, בא לייצג את עולם הילדות, שגרוסמן נאחז בו. שבו הוא מניח לדמיון להתמזג עם המציאות. "פינת הפטפוט", שבה יושבות מעיין וחברתה עלמה, מאפשרת לדמיון לתפוס פיקוד. באיור של אותו עמוד נראות שתי סירות צעצוע על שידה: כשמעיין ועלמה ישוחחו על החלום שחלמו, הן ישוטו בסירות הללו, אל עבר הדמיון.
לצד אמה של מעיין, שחשוב לה להבין מיד את משמעות החלום, ולנוכח תסכולה של הגננת, המבקשת שישתפו אותה בסיפור החלום, יש מבוגר נוסף שגרוסמן מכניס אל גן החלומות, הדוד הצוחק יוסף נחמיה, הסיבה להכנסת כל המבוגרים הללו לסיפור וכתיבת תגובתם לחלום מדגישה את הדרך של גרוסמן להדגיש שגם במציאות, הבוגרים מנסים "להשתלט על הסיפור". ולקבוע את חיי הילדים.
ביקורות > ביקורות ספרותיות

מבקרי ספרות שנתנו חוות דעתם על הסיפור אומרים כי לא הצליחו לרדת לדעתו של הסיפור לבד, כיוון שחבויות בו משמעויות נסתרות. בנוסף אומרים בהתחלה, לא הבינו את הסיפור, לא הצליחו לעלות בדעתם תרחיש שבו כל הילדים חלמו את אותו החלום - הרי זה מצב שאינו מציאותי בעוד שהסיפור מתרחש במקום מציאותי. לאחר קריאת הספר הבינו כי זה ספר שבאמת נועד לקטנטנים, שמסוגלים עדיין להאמין שלפעמים חלומות מתגשמים, וזה אכן ייתכן שכל הילדים יחלמו את אותו החלום.
עוד נאמר כי הספר לילדים "אין פה רגע בלי חתול" הוא ממש תענוג לקריאה. הוא ספר חשיבתי ופילוסופי כיוון שהוא לוקח רעיון ומפתח אותו לאורך כל הסיפור. ויוצר מפגש בין עולם הילדים למבוגרים.
בניגוד לכך, מבקרים נוספים טוענים כי הפתיח של הספר נורא בנאלי ופשוט. הפתיח אינו מעניין במיוחד חוץ מזה שיש בו חתול מדבר. בכך, גרוסמן מעודד את הקוראים להתמקד בעיקר בפשט העלילה שחיבר. ניתן לראות את הגישה התכליתית בתשובת מעיין לאמה כאשר היא שואלת אותה מה רצה החתול להגיד. יופיו של הסיפור מצוי בפשטות ובדיוק שמציגה מעיין הן בהתייחסה אל משמעות החלום והן אל התגשמותו המפתיעה.
ביקורות > ביקורות על האיורים

בתקופת הילדות, הקו המבדיל בין מציאות לדמיון נורא דק. מאוד קל להתבלבל בין השניים. מבקרי ספרות ואיור לילדים טוענים כי האיורים בספר מתארים זאת בצורה נפלאה בכך שחושפים את האלמנטים הדמיוניים יותר ויותר תוך איור סיטואציה מציאותית ונורמטיבית למדי: האיור מתחיל רגיל - מעיין ואמה מתוארות בפתח הספר צועדות בשביל מציאותי, לאט לאט נכנס היבט הדמיון- הן עוברות מתחת לעץ כחול ענקי ופלאי, כשברקע גגות רעפים כחלחלים וציפורים צבעוניות המעופפות פה ושם, החתול מוצג בגדול באמצע הדף ועל המים מצוירות סירות הפוכות. כל זה קורה כאשר מעיין, מתחילה לספר על חלומה. ואז שוב, חוזרת המציאות בעמוד הבא. חלקם אף משבחים ואומרים כי המאיירת עשתה עבודה מצוינת בכך שבאיוריה בזמן החלום של מעיין הגדלים אינם מציאותיים, אך כאשר מעין מתעוררת הגדלים חוזרים להיות יחסיים ואמיתיים.
הערות שוליים

1 2  שרון קנטור, "לפעמים החירות היחידה שיש לבן אדם היא לנסח את הטרגדיה שלו במילים שלו", באתר ynet, 16 בספטמבר 2022
1 2  אין פה רגע בלי חתול (המלצה על ספר), באתר פילוסופיה עם ילדים, קרן סדן, ‏2023-07-02
1 2 3   דוד רפ, חתול אחד נכנס לגן: דויד גרוסמן מערבב בין בנאליה לפנטזיה בספרו החדש, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2022
1 2  נוריתה
↑  אין פה רגע בלי חתול דויד גרוסמן, באתר המתלהבת | עטרה אופק
גאורגי פיאטקוב

| --- | --- |

 לידה:  6 באוגוסט 1890 (יוליאני) גורודישצ'ה, Tsherkassy County, האימפריה הרוסית 
 הוצאה להורג:  30 בינואר 1937 (בגיל 46) מוסקבה, ברית המועצות 
 שם לידה:  Георгій Леонидовичъ Пятаковъ 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית, ברית המועצות 
 השכלה:  Kiev Real School  אוניברסיטת סנקט פטרבורג 
 מפלגה:  המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית 
 פרסים והוקרה
 עיטור הדגל האדום  עיטור לנין 
 
גאורגי פיאטקוב בשנות ה-30 של המאה ה-20
גאורגי פיאטקוב (ברוסית: Георгий Леонидович Пятаков;‏ 6 באוגוסט 1890 – 30 בינואר 1937) היה מהפכן רוסי, מראשי המשק הסובייטי בשנות ה-20 של המאה ה-20.
ראשית חייו ופעילותו הפוליטית

פיאטקוב נולד בקרבת קייב (אז בתחומי האימפריה הרוסית). אביו היה מנהל מפעל לייצור סוכר. בשנת 1907 הוא סיים בית הספר בקייב והחל ללמוד בפקולטה למשפטים באוניברסיטת סנקט פטרבורג. בשנת 1910 סולק מהלימודים עקב פעילות מהפכנית, ובאותה שנה הוא הצטרף לבולשביקים. בשנת 1912 הוא מונה לראש הסניף הבולשביקי בקייב.
פיאטקוב נעצר מספר פעמים ובסופו של דבר נשלח לסיביר. בהיותו בסיביר הוא התחתן ובשנת 1914 נמלט עם אשתו לשווייץ. החל משנת 1915 היה עורך הירחון "קומוניסט" ביחד עם ולדימיר לנין. עקב חילוקי דעות הוא עזב את מערכת הירחון ועבר לשוודיה. בשנת 1916 גורש לנורווגיה.
תקופת המהפכה ומלחמת האזרחים

לאחר מהפכת פברואר חזר פיאטקוב לרוסיה. באפריל 1917 הוא מונה ליושב ראש סניף הבולשביקים בקייב. בסתיו הועבר לפטרוגרד והיה פעיל במהלך מהפכת אוקטובר בעיר.
במהלך דיונים לקראת חוזה ברסט-ליטובסק היה פיאטקוב בעד המשך הלחימה נגד גרמניה. כצעד מחאה הוא עזב את הממשלה ונסע לקייב. בהיותו בקייב פעל להקמת שלטון סובייטי באזור. בנובמבר 1918 הוא מונה לראש הממשלה של הממשל הסובייטי באוקראינה וכיהן בתפקיד זה עד לינואר 1919. בעקבות משבר פנימי בממשל הוא הועבר מתפקידו והוחלף על ידי כריסטיאן רקובסקי. במהלך 1919 הוא כיהן בתפקידים שונים בממסד הסובייטי ובצבא האדום.
במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית הוא כיהן בתפקיד פוליטי בצבא. לאחר כיבוש חצי האי קרים מידי הצבא הלבן מונה פיאטקוב לראש הוועדה שהייתה אחראית על "טרור אדום" בחצי האי, שבמסגרתו הוצאו להורג אלפי תומכי הצבא הלבן לשעבר.
על פעילותו במהלך המלחמה הוענק לו עיטור הדגל האדום.
פעילות במשק הסובייטי

לאחר סיום מלחמת האזרחים מילא פיאטקוב מספר תפקידים במשק הסובייטי. החל ממרץ 1922 הוא היה סגן יושב ראש הוועדה לתכנון המשק. בשנים 1923–1927 הוא היה סגן יושב ראש ועדה לניהול המשק. פיאטקוב היה בין מחברי תוכנית החומש הראשונה ופעל לתיעוש מהיר של אוקראינה הסובייטית.
בשנת 1923 הצטרף פיאטקוב לשורות האופוזיציה השמאלית ובשנת 1927 סולק מהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות בעקבות תמיכתו בלב טרוצקי. בשנת 1928 חודשה חברותו במפלגה.
בשנת 1928 פיאטקוב מונה לסגן יושב ראש הבנק המרכזי ובאביב 1929 ליושב ראש הבנק. באוקטובר 1930, בעקבות כישלון של הרפורמה המוניטרית, הוא שוחרר מהתפקיד.
פיאטקוב חזר לעבודה בוועדה לניהול המשק ובשנים 1931 היה סגן יושב ראש הוועדה. בשנים 1932–1936 כיהן פיאטקוב כסגן הקומיסר העממי לתעשייה כבדה. במהלך ההכנות למשפט מוסקבה הראשון הוא הביע נכונות להיות התובע ובהופעות פומביות דרש עונש מוות לנאשמים. לאחר מעצר אשתו הודיע פיאטקוב שהוא מאמין שהיא פעלה נגד השלטון.
ב-12 בספטמבר 1936 נעצר פיאטקוב והיה בין הנאשמים במשפט מוסקבה השני. במהלך המשפט הוא נתן מידע מפורט על הפגישות שכביכול היו לו עם לב טרוצקי. בהתאם לבדיקת הודאתו בבית המשפט על ידי גוף נייטרלי התברר שהעובדות שהוא מסר אינן נכונות ואינן סבירות לחלוטין. ב-20 בינואר 1937 הוא נשפט ונגזר עליו גזר דין מוות. בשנת 1988 פיאטקוב נוכה מכל אשמה וחודשה חברותו במפלגה.
ולדימיר לנין העריך את פיאטקוב ואמר עליו שיש לו "יכולות ניהול בלתי רגילות אך לא ניתן לסמוך עליו בנושאים פוליטיים".
בסרטים שצולמו בתקופת סטלין, פיאטקוב היה מוצג כאחד מראשי הקושרים נגד השלטון הסובייטי. בסרטים של שנות ה-70 פיאטקוב הוצג כמנהיג אוקראיני בתקופת מלחמת האזרחים ברוסיה אף על פי שבאופן פורמלי בתקופה זו הוא לא זוכה מהאשמה.
חיים אישיים

פיאטקוב היה נשוי פעמיים. היו לו שני ילדים שנולדו בשנת 1923 ו-1929. אשתו הוצאה להורג בשנת 1937 וגורל ילדיו לאחר הוצאת הוריהם להורג אינו ידוע.
ביאורים

↑  6 באוגוסט לפי הלוח היוליאני; 18 באוגוסט לפי הלוח הגרגוריאני.
| נגידי הבנקים המרכזיים של רוסיה וברית המועצות |
| --- | --- | --- |
| מנהלי הבנק הממלכתי של האימפריה הרוסית, 1860—1917 | שטיגליץ • למאנסקי • צימסן • ז'וקובסקי • פלסקה • טימאשב • קונשין • שיפוב | סמל בנק רוסיה |
| הקומיסרים הראשיים של הבנק העממי של רוסיה הסובייטית, 1917—1920 | פסטקובסקי • אובולנסקי • פיאטקוב • ספונדה (ממלא מקום) • פופוב • פיאטקוב • גאנצקי (ממלא מקום) | סמל בנק רוסיה |
| יושבי ראש דירקטוריון גוסבנק, 1921—1991 | אהרון שיינמן • ניקולאי טומאנוב (ממלא מקום) • שיינמן • פיאטקוב • קלמנוביץ' • מריאסין •קרוגליקוב • גריצ'מאנוב • בולגנין • סוקולוב • בולגנין • גולב • פופוב • בולגנין • קורובושקין • פוסקונוב • סוויישניקוב • אלחימוב • דמנצב • גארטובסקי • גראשצ'נקו • זוורב (ממלא מקום) | סמל בנק רוסיה |
| נגידי בנק רוסיה | מאטיוחין • גראשצ'נקו • פראמונובה (ממלאת מקום) • חאנדרוייב (ממלא מקום) • דובינין • גראשצ'נקו • איגנאטייב • נביאולינה | סמל בנק רוסיה |
| ראשי אוקראינה |
| --- | --- | --- |
| בתקופה הסובייטית | גאורגי פיאטקוב (1919) • סטניסלב קוסיאור (1919–1920, 1928–1938) • ויאצ'סלב מולוטוב (1920–1921) • דמיטרי מנואילסקי (1921–1923) • עמנואל קווירלינג (1923–1925) • לזר קגנוביץ' (1925–1928, 1947) • ניקיטה חרושצ'וב (1938–1947, 1947–1949) •לאוניד מלניקוב (1949–1953) • אלכסיי קיריצ'נקו  (1953–1957) • ניקולאי פודגורני (1957–1963) • פיוטר שלסט (1963–1972) • ולדימיר שצ'רביצקי (1972–1989) • ולדימיר איוואשקו (1989–1990) • סטאניסלב גורנקו (1990–1991) |  |
| נשיאי אוקראינה | ליאוניד קרבצ'וק (1991–1994) • ליאוניד קוצ'מה (1994–2005) • ויקטור יושצ'נקו (2005–2010) • ויקטור ינוקוביץ' (2010–2014) • אולכסנדר טורצ'ינוב (2014) • פטרו פורושנקו (2014–2019) • וולודימיר זלנסקי (2019 ואילך) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007349854305171  GND: 1057570796  ISNI: 0000 0001 1094 162X  LCCN: no2006086445  LNB: 000260535  NKC: js2011664284  NLA: 35879225  NTA: 071000984  SUDOC: 224210009  Trove: 1128243  VIAF: 98118541   WorldCat (עם VIAF): 98118541
מרצ'ין ביילסקי

| --- | --- |
דמותו של מנרצין ביילסקי בהעתק לפי תחריט מעץ מן המאה ה-16
דמותו של מנרצין ביילסקי בהעתק לפי תחריט מעץ מן המאה ה-16
 לידה:  1495 ביאלה (ביאלה שלאחצקה), פולין , האיחוד הפולני ליטאי, כיום בגמינה ז'ונשיה בפרובינציית לודז' 
 פטירה:  18 בדצמבר 1575 (בגיל 80 בערך) פאיינצ'נו, האיחוד הפולני ליטאי כיום בפרובינציית לודז' של פולין 
 מדינה:  כתר ממלכת פולין, האיחוד הפולני-ליטאי 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה היגלונית 
 שפות היצירה:  פולנית 
 יצירות בולטות:  Universal Chronicle, בפסקה זו 7 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 תקופת הפעילות:  1535–1575 (כ־40 שנה) 
 צאצאים:  יואכים ביילסקי 
 
מרצ'ין ביילסקי או וולסקי (בפולנית:Marcin Bielski או Wolski ,‏ 1495 - 18 בדצמבר 1575) היה היסטוריון, כרוניקן, משורר סאטירי, סופר ומתרגם פולני מתקופת הרנסאנס. היה הסופר הראשון בשפה הפולנית ולכן נחשב אבי הפרוזה הפולנית.
הוא השתייך למשפחת השלאכטה "פראבג'יץ".
קורות חייו

מרצ'ין ביילסקי היה צאצא למשפחת אצילים מביאלה (ביאווה), בנפת פיינצ'נו, במחוז שייראדז, מביאלה נגזר שם המשפחה שלו.  הוא ידוע גם כוולסקי, על שם אחוזתו בוולה מזובייצקה.
ביילסקי התחנך בחצר הנסיך יאנוש השלישי של מזוביה. למד באוניברסיטה היאגלונית של קראקוב, מיסודו של קז'ימייז' הגדול (1364). הוא קם נגד החינוך סכולסטי הכנסייתי וכתב את יצירותיו לא בלטינית אלא בפולנית. הצטיין בהשכלתו, וכאדם בעל סקרנות ותובנות , שהתעניין בתהליכים החברתיים והפוליטיים.
הוא כיהן זמן מה בתפקיד של מושל צבאי של קראקוב. כמו כן השתתף כאיש צבא במלחמות נגד הרומנים והטטרים (ב-1524 ו-1534). 
הוא שירת תחת דגלו של הריטמייסטר סטניסלב באליצקי ממשפחת זאדור. כמו כן שירת את הרוזן, מרשל הכתר פיוטר קמיטה.
ביילסקי לחם בקרב אוברטין בפוקוטיה שבגליציה 
(כיום מחוז איוואנו -פרנקיבסק) ב-22 באוגוסט 1531 בין מלך פולין, זיגמונט הזקן לשליט מולדובה, פטרו רארש
ביילסקי חי שנים רבות בקארקוב.  
בגיל 80 עבד על המהדורה הרביעית של הכרוניקה שלו, אותה השלים והמשיך בנו יואקים.
פעילותו ההיסטורית והספרותית

יצירתו העיקרית הייתה "כרוניקת העולם" - הספר הפולני הראשון להיסטוריה אוניברסלית. היא פורסמה שלוש פעמים בחייו - ב-1564, 1554 וב-1551
הכרוניקה הזאת השפיעה גם על ההיסטריוגרפיה המזרח-סלאבית, במיוחד האוקראינית. 
היא כוללת גם מידע בעל ערך על תולדות אוקראינה (התחלות הקוזקים, התנועות העממיות בשנות-1590)
בתארו את המסע מ-1489 של הנסיך יאן אולברכט עגד הטטרים במזרח פודוליה
ציין ביילסקי כי הצבא הפולני התקדם בהצלחה, גם בזכות הקוזקים ששימשו לו למורי דרך. ב-1516 כשדיבר על המסע של הסטרוסטה פרדסלב לנצקורונסקי אל בלגורוד דנייסטרובסקי ציין שלראשונה הופיעו שם קוזקים. ביילסקי ציין שבשנת 1489 היו קוזקים שעבדו כשרתים בבתי כמה מגנאטים פולנים. הוא סיפר על צמיחת כוחם של הקוזקים ועל רדיפתם בימי המלך סטפאן באטורי. כמו כן הקדיש מקום רחב למלחמות הקוזקים נגד פלישות הטטרים והאימפריה העות'מאנית
חייו הפרטיים

ב-1540 הוא התחתן עם יורשת אחוזת ביאלה שלאחצקה, סמיקובסקי-אוקז'יצ'ובנה. 
בנו, יואכים ביילסקי, מזכיר המלך זיגמונט השלישי ואזה, היה גם הוא היסטוריון ומשורר.
ביילסקי הושפע על ידי רעיונות הרפורמציה אבל לא המיר את הדתו הקתולית.
הוא מת ב-1575 בפיינצ'נו, שם הובא לקבורה.
ב-1603 היה ביילסקי המחבר הפולני הראשון שהוכנס לרשימת הספרים האסורים בפולין
(אינקס) על ידי הבישוף ברנרד מצ'יובסקי
כתביו

1535 -  Zywoty Filozofów (חיי הפילוסופים)
1564-1550 - Kronika Swiata (כרוניקה עולמית) "מהזמנים המוקד
מים ועד היום" - מחולקת לששה חלקים.
כרוניקה זאת היה הראשון בין ספרי ההיסטוריה העולמית שנכתבו בפולנית והניסיון הראשון להבין את ההיסטוריה המקיפה של פולין בין השנים 1580-550.
במהדורה השנייה ב-1554 מתיחסת גם לאמריקה.
אחרי מותו, בנו יואכים ביילסקי (1599-1540) המשיך בה, ערך אותה מחדש ועידכן אותה עד לשנת 1597 תחת הכותרת Kronika Polska
היא פורסמה שוב בשנים 1764, 1829, 1833 ו-1856
1569 - *Sprawa Rycerskiego (מעשה באביר) ספר לימוד על האמנות הצבאית, לפי תורת המלחמה של היוונים הקדומים. כולל שמונה חלקים ויש בנתונים בעלי ערך על הצבא הפולני של פעם ועל נושאים דומים.
*Seym Majowy -(חלום של מאי קובץ שירים סאטיריים  - פורסם אחרי מותו , מתארים את הידרדרות ממלכת הונגריה באותה תקופה וקול קורא אל בני האזור להתנהל לפי סטנדרד גבוה של החיים (דיאטת מאי, 1590)
1595-1586 Seym Niewiesci (פרלמנט הנשים) - ניתוח התנאים הפוליטיים שבפולין.
1586 Sen majowy pod gajem zielonym jednego pustelnika (חלום של מאי של נזיר) בחורשה הירוקה
1557 - הקומדיה של יוסטיניאן וקונסטנציה
1587.Rozmowa nowych prorokow dwu baranow o jednej głowie …
דו שיח בין הנביאים החדשים: שני איילים עם ראש אחד
צבע כוזב

פסיפס הבנוי מסדרה של 53 תמונות שצולמו באמצעות שלושה מסנני ספקטרום על ידי מערכת ההדמיה של גלילאו בזמן טיסה מעל האזורים הצפוניים של הירח בדצמבר 1992.
המונחים צבע כוזב, צבע מדומה, צבע שווא או צבע שקר (באנגלית: False color) מתייחסים לקבוצה של שיטות לעיבוד צבע, המשמשות להצגת תמונות צבע אשר צולמו בחלק הנראה או הבלתי נראה של הספקטרום האלקטרומגנטי. תמונת צבע כוזב היא תמונה שמתארת אובייקט צבעוני באופן שונה בהשוואה לתמונה רגילה. גרסאות אחרות של צבעי כזב, כגון צבע מדומה, צפיפות חיתוך וחלוקה נושאית, משמשות לויזואליזציה של מידע, הן של נתונים שנאספו מטווח גוני האפור בלבד, והן של נתונים שלא מתארים חלקים של הספקטרום האלקטרומגנטי (למשל תבליטי מפות או סוגי רקמות בהדמיית תהודה מגנטית).
סוגים של הדמיות צבע > צבע אמת

תמונת צבע אמת (True color) היא תמונה שמציגה את הצבע הטבעי או מתקרבת לכך. משמעות הדבר היא שצבעי האובייקט בתמונה נראים לעיני הצופה האנושי באותו אופן שבו היה נראה האובייקט אילו היה מסתכל בו בעין בלתי מזוינת: עץ ירוק נראה ירוק, תפוח אדום נראה אדום, שמיים כחולים נראים כחולים וכך הלאה. בתמונות שחור־לבן, המשמעות של צבעי אמת היא שבהירות האובייקט שצולם נשמרת על ידי התמונה.
עיבוד צבע אמת הוא בלתי אפשרי באופן מוחלט. ישנם שלושה גורמים עיקריים לעיוותי צבע:
ספקטרום רגישות שונה של העין האנושית בהשוואה לחיישן המצלמה.
ספקטרום פליטה או השתקפויות שונה של אובייקט, בהשוואה לתהליך עיבוד התמונה (למשל מדפסת או צג).
הבדל בעוצמת הקרינה במקרה של אובייקטים משתקפים.
תוצאת עיוות כזה תהיה, למשל, תמונה של עץ ירוק שיראה בגוון ירוק שונה מאשר במציאות, גוון אדום שונה עבור תפוח אדום, גוון כחול שונה עבור שמיים כחולים וכן הלאה. ניהול צבע (אנ') יכול להקל על הבעיה בהתחשב במגבלות הפיזיות.