stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכי כמאל
חיים אישיים

זכי כמאל נשוי לע'אדה כמאל. ע'אדה כמאל היא משפטנית בהשכלתה ופעילה ידועה למען קידום מעמדן של הנשים בחברה הדרוזי, אשר מכהנת בהתנדבות מלאה מאז שנת 1977 כיו"ר סניף ויצו בדלית אל כרמל. על פעילותה ההתנדבותית ביצו דלית אל כרמל למען החברה בכלל, ולמען הנשים הדרוזיות בפרט, קיבלה בשנת 2015 את אות הנשיא למתנדב שנחשב לאות ההוקרה החשוב ביותר לפעילות התנדבותית בישראל.
הערות שוליים

↑  Dun’s 100 - זכי כמאל, משרד עורכי דין, באתר Dun’s 100 אתר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012289408205171  VIAF: 7510168049007438410007   WorldCat (עם VIAF): 7510168049007438410007
נונאטאק שו (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בנונאטאק באי אלכסנדר שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 גובה:  500 מ' 
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  69°33′S 71°12′W﻿ / ﻿69.55°S 71.2°W﻿ / -69.55; -71.2
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק שו(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהנונאטאק שו(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק שו(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומינונאטאק שו
 
נונאטאק שו (באנגלית: Shaw Nunatak) הוא נונאטאק בשטח שדה השלג ניקולס, בחלקו הצפוני של האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
גובהו של הנונאטאק 500 מטרים מעל פני הים.
הנונאטאק ממוקם 5.3 קילומטרים צפונית - צפונית מזרחית מנונאטאק ראצ'ניצה; 4.23 קילומטרים מגבעת טיפיץ; 7 קילומטרים מדרום-מזרח להר קלמנט אוחרידצקי שבהרי אוניברסיטת סופיה; 7.5 קילומטרים דרומית-מערבית מנונאטאק ליזארד; ו-8.1 קילומטרים צפונית - מערבית מנונאטאק טגרה.
היסטוריה > מיפוי הנונאטאק

הנונאטאק מופה בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.
הנונאטאק נסקר בשנת 1968 על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הנונאטאק ניתן לו בשנת 1977 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הנונאטאק נקרא על שמו של קולין שו (Colin Shaw), סוקר מטעם ההסקר האנטארקטי הבריטי אשר חקר את האי אלכסנדר בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1975–1976.
רועי דרור

| --- | --- |

רועי דרור עם מיכאלה משה ב-2024
 לידה:  2005  (בן 19 בערך) ישראל ישראל
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל ישראל
 ספורט
 ענף ספורט:  קשתות
 מועדון:  קשתי כוכב השרון
רועי דרור (נולד בשנת 2005) הוא קשת ישראלי. עתיד לייצג את ישראל באולימפיאדת פריז (2024).
ביוגרפיה

דרור החל להתאמן בקשתות בגיל 14 במועדון קשתית כוכב השרון בכפר סבא.
במשחקים האירופיים שנערכו בשנת 2023 סיים במקום ה-32 בקטגוריית יחידים, ובמקום ה-17 בקטגוריית זוגות מעורבים יחד עם מיכאלה משה.
בשנת 2024 זכה במדליית זהב בסבב העולמי באולם בצרפת, בתחרות גרנד פרי בקרואטיה ובתחרות גרנד פרי בלילישל.
ב-25 ביוני 2024 הבטיח את השתתפותו באולימפיאדת פריז באמצעות דירוגו העולמי.
הערות שוליים

1 2  ynet ספורט, לראשונה אי פעם: שני קשתים ישראלים ישתתפו במשחקים האולימפיים, באתר ynet, 25 ביוני 2024
↑  ליאור ברטל, ‏מדליית זהב לקשת רועי דרור בסבב האינדור העולמי, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 21 בינואר 2024
↑  אורן אהרוני, היסטוריה: אחרי 15 שנה בהתעמלות, מיכאלה משה תייצג את ישראל בפריז בענף חדש, באתר ישראל היום, 25 ביוני 2024
↑  רותם פלדברג, ‏הקשת רועי דרור זכה במדלית הזהב בגרנד פרי, באתר ערוץ הספורט, 8 ביוני 2024
|  משלחת ישראל לאולימפיאדת פריז (2024)  |
| --- | --- | --- |
|  אופניים | איתמר איינהורן • רותם גפינוביץ • תומר זלצמן • מיכאל יעקובלב |  |
|  אתלטיקה | גשאו איילה • גירמה אמרה • בלסינג אפריפה • מאור טיורי • מארו טפרי • לונה צ'מטאי-סלפטר |  |
|  בדמינטון | מישה זילברמן |  |
|  ג'ודו | טוהר בוטבול • מאיה גושן •  רז הרשקו • ים וולצ'ק •   ענבר לניר • שגיא מוקי •  תמנע נלסון-לוי •  פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר   נבחרת ישראל בג'ודו (טוהר בוטבול • מאיה גושן • רז הרשקו • ים וולצ'ק • ענבר לניר • שגיא מוקי • תמנע נלסון-לוי • פיטר פלצ'יק • גפן פרימו • שירה ראשוני • ברוך שמאילוב • גילי שריר) |  |
|  גלישת גלים | ענת ליליאור |  |
|  התעמלות אמנותית | דריה אטמנוב    נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (שני בקנוב, דיאנה סברצוב, הדר פרידמן, רומי פריצקי, אופיר שחם) |  |
|  התעמלות מכשירים |  ארטיום דולגופיאט • ליהיא רז |  |
|  טאקוונדו | אבישג סמברג |  |
|  טריאתלון | שחר שגיב |  |
|  ירי תחרותי | סרגיי ריכטר |  |
|  כדורגל | נבחרת ישראל בכדורגל (מוחמד אבו ניל, איתן אזולאי, ניב אליאסי, נועם בן הרוש, עמרי גאנדלמן, שון גולדברג, אוסקר גלוך, אושר דוידה, עדי יונה, אור ישראלוב, סתיו למקין, אלעד מדמון, עומר ניראון, ליאל עבדה, עיליי פיינגולד, איינאו פרדה, רוי רביבו, עידו שחר, דור תורג'מן) |  |
|  סיף | יובל פרייליך |  |
|  שחייה | אביב ברזלי • איתן בן שטרית • דריה גולובטי • אנסטסיה גורבנקו • אלכסיי גליבינסקי • דוד גרצ'יק • מירון חרותי • גל כהן גרומי • דניס לוקטב • אנדראה מורז • אדם מראענה • בר סולובייצ'יק • איילה ספיץ • לאה פולונסקי • רון פולונסקי • תומר פרנקל • מרטין קרטאבי |  |
|  שחייה אומנותית | שלי בובריצקי • אריאל נשיא |  |
|  שחייה במים פתוחים | מתן רודיטי |  |
|  קשתות | רועי דרור • מיכאלה משה |  |
|  רכיבה | אשלי בונד • דניאל בלומן • רובין מוהר • איזבלה רוסקוף |  |
|  שיט | עומר ורד וילנצ'יק • דור זרקה • ניתאי חסון • נועה לסרי • גל צוקרמן •  שרון קנטור •  תום ראובני • שי קקון |  |
סער 62

| --- | --- |

סער 62 מתוצרת מספנות ישראל בשירות חיל הים של הונדורס
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת סיור
 צי:  אזרבייג'ן אזרבייג'ן קזחסטן קזחסטן קפריסין קפריסין הונדורס הונדורס
 סדרה קודמת:  סער 4.5
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  ישראל מספנות ישראל
 תחילת הבנייה:  2014
 תקופת הפעילות:  2016–הווה (כ־8 שנים)
 מידות
 הֶדְחֶק:  כ-500 טון
 אורך:  62 מטר
 נתונים טכניים
 מהירות:  32 קשר (59 קמ"ש)
 גודל הצוות:  35
 טווח שיוט:  5000 ק"מ
 אמצעי לחימה
 מסוקים:  Airbus Helicopters H135
"סער 62" הוא דגם של ספינת סיור שתוכנן במספנות ישראל ונבנה במספנות אלה ובמספנות באזרבייג'ן.
היסטוריה

6 ספינות מדגם סער 62 הוזמנו על ידי משמר חופים של אזרבייג'ן בשנת 2014. חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות סיפקה לספינות טילי ספייק.
הספינות נבנו באזרבייג'ן במספנות חדשות בטורקאן, באקו בשיתוף עם מספנות ישראל.
במהלך תערוכת הנשק "Euronaval" ‏2016 שהתרחשה בפריז, חתמה מספנות ישראל על ההזמנה לדגם זה עם קפריסין. ב-15 בדצמבר 2017 נמסרה הספינה לקפריסין. הספינה שנבנתה עבור קפריסין אינה כוללת האנגר לאחסון מסוק ומנחת על סיפון הספינה, והיא בנויה ל-30 אנשי צוות. הספינה היא ראשונה מתוך הזמנה של שלוש ספינות בעלות של 55 מיליון יורו לכל אחת.
במהלך שנת 2019 נמסרה ספינה מדגם זה להונדורס. הספינה, עתידה לשמש כספינת הדגל בצי המקומי.
הספינה

הסער 62 היא ספינת סיור המבוססת על ספינות הטילים מדגם סער 4.5, מותאמת לפעילות של משמר חופים, על סיפון הספינה יש מרחב גדול למערכות שליטה ובקרה, אמצעים לתגובה מהירה ופעולות הצלה, האנגר לאחסון מסוק סיור. על סיפון הספינה מנחת באורך 15 מטרים, מנוף לטעינה עצמאית, אמצעים לפריסת סירות גומי וכלי שיט בלתי מאוישים.
אורך הספינה הוא 62 מטר, מכאן שם הדגם "סער 62".
ראו גם

סער 72
הערות שוליים

↑  עמי רוחקס דומבה ספינת "סער-62" של אזרבייג'ן שיגרה טיל Spike NLOS במסגרת תרגיל, באתר "IsraelDefense", 13/10/2016
↑  ‏‏ Euronaval 2016: Israel Shipyards secures first Saar 72 construction order באתר IHS Jane's 360, ‏24 באוקטובר 2016 (באנגלית)
↑  קפריסין קיבלה את ספינת הOPV של מספנות ישראל, באתר "IsraelDefense"
↑  ליאור גוטמן, מספנות ישראל מכרו ספינת הגנה לאסדות הגז בקפריסין המוחזקות על ידי תשובה. המחיר: כשליש מהתשלום של חיל הים לטיסנקרופ הגרמנית, באתר כלכליסט, 21 בספטמבר 2017
↑  אודי עציון, הצי של הונדורס יתחדש השבוע בספינת הדגל החדשה שלו - סער-62 הישראלית, באתר כלכליסט, 23 ביוני 2019
דגל דרנתה

| --- | --- |

 קבלת מעמד רשמי:  1947 
 מוטיבים עיצוביים:  כוכב בעל 5 קודקודים, tower 
 
דגל דרנתה (בהולנדית: Vlag van Drenthe) הוא דגל מחוז דרנתה שבהולנד.
תיאור הדגל

הדגל מחולק לשלושה פסיים אופקיים, העליון והתחתון לבנים. האמצעי מורכב משני פסים אופקיים אדומים, שבמרכזם פס אופקי לבן. במרכזו של הפס המרכזי טירה שחורה, ושישה כוכבים אדומים בעלי חמישה קצוות (שלושה מכל צד של הטירה).
הצבעים של הדגל (אדום ולבן) הם הצבעים המסורתיים של סקסוניה (אחת מ-16 המדינות המרכיבות את גרמניה); וכן אלה הצבעים של הארכיבישוף של אוטרכט אשר שלט בעבר על דרנתה. ששת הכוכבים מייצגים את ששת האזורים (dingspil) של המחוז והטירה התייחסות לעיירה העתיקה קובורדן (Coevorden), בירת המחוז בעבר.
היסטוריה

הדגל אומץ רשמית ב-19 בפברואר 1947.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6  תיאור הדגל וההיסטוריה של הדגל
| דגלי ממלכת ארצות השפלה |
| --- | --- | --- |
| בית המלוכה ההולנדי | דגלי בית המלוכה ההולנדי |  |
| מדינות הממלכה | הולנד • ארובה • סנט מארטן • קוראסאו |  |
| מחוזות הולנד | אוברייסל • אוטרכט • דרום הולנד • דרנתה • זיילנד • חלדרלנד • חרונינגן • לימבורג • פלבולנד • פריסלנד • צפון בראבנט • צפון הולנד |  |
| הולנד הקריבית (טריטוריות מעבר לים) | בונייר • סאבא • סנט אוסטתיוס |  |
| ערים בהולנד | אמסטרדם • וירט • מאסטריכט • סכוונינגן • רוטרדם |  |
| דגלים היסטוריים | איי הודו המזרחיים ההולנדיים • האנטילים ההולנדיים • גינאה החדשה ההולנדית • חברת הודו המזרחית ההולנדית • סורינם ההולנדית |  |
TMS אינטרטיינמנט

.
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  22 באוקטובר 1946 – הווה (78 שנים)
 חברת אם:  סגה 
 חברות בנות:  Telecom Animation Film  Liverpool  Toon Additional Pictures  Marza Animation Planet 
 מיקום המטה:  נאקאנו 
 ענפי תעשייה:  תעשיית הסרטים, תעשיית אנימה 
 מוצרים עיקריים:  אנימה 
 יו"ר:  Tadashi Takezaki 
 עובדים:  235 (נכון ל־31 במרץ 2020) 
  
 www.tms-e.co.jp
 
TMS אינטרטיינמנט (ביפנית: 株式会社トムス・エンタテインメント) הוא אולפן אנימציה יפני. האולפן נוסד בשנת 1946.
מטה החברה ממוקם כיום ברובע נאקאנו (אנ') שבטוקיו.
TMS אינטרטיינמנט הוא אחד מאולפני האנימה הוותיקים והנודעים ביותר ביפן. הפקות אנימה בולטות לאורך השנים כוללות בין היתר את לופן השלישי, אנפנמן, סוניק X, והבלש קונאן. לאורך השנים האולפן היה גם מעורב בפיתוח של סדרות אנימציה מערביות כמו מכסחי השדים - האמיתיים, הרפתקאות פו הדוב, עלילות טייני טון, באטמן: איש העטלף, אנימניאקס, וספיידרמן: סדרת האנימציה.
בשנת 2010 TMS אינטרטיינמנט הפכה לחברת בת בבעלות מלאה של סגה סמי אחזקות (אנ'), אשר נוסדה כתוצאה ממיזוג התאגידים סגה ו-Sammy Corporation (אנ') בשנת 2004.
סמסונג גלקסי נוט 5

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  דגם 
 יצרן:  סמסונג 
 סדרה:  סמסונג גלקסי נוט 
 הקודם בסדרה:  סמסונג גלקסי נוט 4 
 הבא בסדרה:  סמסונג גלקסי נוט 7 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד לוליפופ 
 סוללה:  סוללת יוני ליתיום 
 מידות
 רוחב:  76.1 מ"מ 
 גובה:  153.2 מ"מ 
 עובי:  7.6 מ"מ 
 משקל:  171 ג' 
 אתר רשמי
 
סמסונג גלקסי נוט 5 (באנגלית: Samsung Galaxy Note 5) הוא פאבלט מבוסס אנדרואיד שעוצב, פותח, מיוצר ומשווק על ידי סמסונג אלקטרוניקה. נחשף ב־13 באוגוסט 2015, הוא ממשיך דרכו של הגלקסי נוט 4 וחלק מסדרת הגלקסי נוט.
הגלקסי נוט 5 קיבל תכונות חומרה ותוכנה מגלקסי S6, כולל עיצוב מחודש עם גב זכוכית, מצלמה משופרת וסורק טביעות אצבע. המכשיר גם כולל אפשרות להזרמת תוכן מצולם בשידור חי, כמו גם תכונות שנועדו לשימוש של עט הסטיילוס עם המכשיר. המכשיר יצא יחד עם הגלקסי S6 אדג'+ של סמסונג.
המכשיר זכה לביקורות חיוביות של מבקרים, ששיבחו את איכות הבנייה המשודרגת לעומת דגמים קודמים, יחד עם שיפורים בביצועים, במצלמה ובשינויים אחרים. בדומה ל־S6, סמסונג ספגה ביקורת על כך שהסוללה של גלקסי נוט 5 לא נשלפה, והסרה את היכולת להרחיב את האחסון שלה באמצעות כרטיס microSD.
הנוט 5 הוחלף על ידי הגלקסי נוט 7 של סמסונג, שיצא בספטמבר 2016. עם זאת, מכשיר זה נקרא לתיקון בסופו של דבר ונלקח מהשוק לאחר תקריות חוזרות ונשנות בהן הסוללות התחממו יתר על המידה ועלו באש. הנוט 7 שהופסק הושק בהמשך כגלקסי נוט FE, פאן אדישן (מהדורת המעריצים) ביולי 2017.
מפרט > חומרה

הגלקסי נוט 5 מאמצת עיצוב ובניה דומה לגלקסי S6, הכוללת מסגרת מתכתית וגיבוי זכוכית ייחודית, אם כי בניגוד ל־S6 הרגילה, החלק האחורי של המכשיר מעוגל. הוא מוצע בגימורי צבע כחול כהה, לבן, זהב וכסף. בנוגע לעט הסטיילוס, ה־S Pen משתמש במנגנון קפיץ כדי לשלוף את העט.
לגלקסי נוט 5 סוללת ליתיום-יון 3,000 mAh שאינה ניתנת להסרה ותומכת בתקן הממשק הפתוח של Qi.
הנוט 5 כולל צג סופר AMOLED בגודל 14.5 אינץ' בגודל 1440p. 4GB של זיכרון RAM של LPDDR4. המכשיר זמין עם 32GB או 64GB של אחסון ("מהדורת החורף" המיוחדת בלעדית לדרום קוריאה מציעה נפח אחסון של 128GB), ומשתמש בסוללה של 3020 מיליאמפר / שעה עם תמיכה לטעינה אלחוטית ומהירה. בדומה ל־S6, הנוט 5 אינו מציע אחסון הניתן להרחבה או יכולת להסיר את הסוללה, שלא כמו קודמתה. בדומה ל-S6, סורק טביעות האצבע בכפתור הבית משתמש כעת במנגנון סריקה מבוסס מגע ולא מבוסס החלקה, והמכשיר תומך גם ב־Samsung Pay. המצלמה שמאחור היא בעלת 16 מגה פיקסל זהה ל־Galaxy S6, עם צמצם af / 1.9, ייצוב תמונות אופטיות, מיקוד אוטומטי של עצמים ומיקוד HDR בזמן אמת.
מפרט > תוכנה

הגלקסי נוט 5 משווק עם אנדרואיד לוליפופ. הפונקציה החדשה "תזכיר מסך כבוי" מאפשרת להעיר את הטלפון ישירות למסך פתקים כאשר הסמל מוחלף. אפליקציית המצלמה ב־Note 5 מאפשרת גם הזרמות ציבוריות ופרטיות של תוכן מצולם בשידור חי ישירות ל־YouTube, ותומכת בייצוא של תמונות RAW.
בפברואר 2016, סמסונג החלה לשחרר את אנדרואיד מרשמלו לגלקסי נוט 5.
הגלקסי נוט 5 קיבל בהדרגה גם את עדכון נוגט (אנדרואיד 7.0) עם TouchWiz גרייס UX במהלך הרבעון הראשון והשני של 2017.
שיווק באירופה

הגלקסי נוט 5 לא שוחרר באירופה, לטובת שיווק בלעדי של ה־S6 אדג'+ באזור. סמנכ"ל המותג והשיווק האירופי של סמסונג, רורי אוניל, הסביר כי ההחלטה התבססה על מחקרי שוק שהראו כי צרכנים באזור רואים בעיקר בטלפונים עם מסך גדול מכוונים לבידור ולא לפרודוקטיביות.
יציאה לשוק > ביקורות

ה־Verge החמיא לבנייה באיכות גבוהה יותר של הגלקסי נוט 5, ותיאר אותו כ"מכשיר אנושי יותר" בשל הבנייה הקלה עם הלוחות הדקים יותר בהשוואה לגלקסי נוט 4, יחד עם התצוגה, הביצועים ותכונות ה־S-Pen הנוספות שלו. עם זאת, הגלקסי נוט 5 קיבל ביקורת חריפה על כך שלא הציע סוללה נשלפת, אחסון הניתן להרחבה או גרסת 128GB, בהתחשב בציפיות למכשיר בסדרה ש"נועדה באופן לא מתנצל למשתמשי קצה". המכשיר תואר גם כתוצאה של עיכוב מכוון של סמסונג, כשהעדיפו לזנוח את "ההיצע הבלתי מוגבל של הנוט הקודם" לטובת פיתוח מכשיר "ידידותי לצרכן" עם שדרוגים קלים בלבד ביחס לגלקסי S6.
TechRadar חלק מידה דומה של חיוביות כלפי גלקסי נוט 5 וציין כי "ההקרבות שסמסונג הרגישה שהיא צריכה לעשות כדי להגיע לעיצוב הפרימיום הזה של הנוט 5 אכזבו כמה משתמשים ותיקים. למרבה המזל, יש יותר מה לאהוב בשדרוג המכשיר הזה מאשר לא לאהוב."
יציאה לשוק > בעיות

לאחר שחרורו התגלה כי הכנסת העט לחריץ האחסון של הנוט 5 בצורה הפוכה עלולה לגרום לנזק תמידי לקפיץ, לגרום לעט להיתקע בפנים או לפגוע בחיישן המזהה את הוצאת העט מהמכשיר; כל התרחישים הללו הופכים את העט לבלתי שמיש. סמסונג הייתה מודעת לנושא זה והצהירה כי היא סיפקה אזהרה מפני הכנסת עט לאחור במדריך לצרכן שבאריזה, אך הציבה תוויות אזהרה בולטות יותר על המכשיר עצמו רק במשלוחים מאוחרים יותר. בינואר 2016 דווח כי תכנון המנגנון תוקן כדי לאפשר חילוץ בטוח של עט שהוכנס בטעות בצורה הפוכה, מבלי לגרום נזק לחיישן.
יציאה לשוק > מכירות

בשלושת הימים הראשונים למכירה נמכרו בדרום קוריאה מעל 75,000 יחידות של הנוט 5 (כולל גלקסי S6 אדג'+), מעבר לשיעור המכירות של דגמי השנה הקודמת. מחקר שערך AnTuTu פירט כי סמארטפון זה היה אחד ממכשירי האנדרואיד הפופולריים ביותר במחצית הראשונה של 2016.
הערות שוליים

1 2  "Samsung Galaxy S6 Edge+ and Galaxy Note 5 unveiled". BBC News. נבדק ב-27 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Galaxy Note 7 is dead". The Verge. Vox Media. נבדק ב-11 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung permanently stops Galaxy Note 7 production". BBC News. 11 באוקטובר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Maggio, Edoardo (3 ביולי 2017). "Samsung is bringing back the Galaxy Note 7 with a new 'Fan Edition'". Business Insider (באנגלית). ארכיון מ-3 ביולי 2017. נבדק ב-3 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3 4  "Samsung Galaxy Note 5 review". Techradar. Future. נבדק ב-27 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung Galaxy Note 5 Firmware review". Firmware File Info. Future. אורכב מ-המקור ב-2011-07-05. נבדק ב-27 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  "Samsung fixes the Galaxy Note 5's backwards pen problem". Engadget. נבדק ב-27 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Painter, Lewis (18 במרץ 2015). "How to add Qi wireless charging capabilities to your smartphone". TechAdvisor. נבדק ב-18 בנובמבר 2016 – via PC Advisor. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Samsung Announces the Galaxy S6 and S6 Edge". Anandtech. Purch Inc. 1 במרץ 2015. נבדק ב-1 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung unpacks Galaxy S6 and Galaxy S6 edge at MWC 2015". GSMArena. נבדק ב-1 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung bumps up Galaxy Note 5 to 128 gigabytes". CNET. נבדק ב-27 בפברואר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung takes aim at iPhone 6's camera, suggests the Galaxy S6 camera is way better in low light". PhoneArena. נבדק ב-1 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung commences Marshmallow roll out for the Galaxy Note 5". androidcentral.com. 19 בפברואר 2016. נבדק ב-1 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung didn't launch the Note 5 in the UK because you're not productive enough". Techradar. נבדק ב-27 בפברואר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Samsung Galaxy Note 5 review". The Verge. 20 באוגוסט 2015. נבדק ב-26 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Inserting your S Pen backwards could damage your phone". Phonearena. 24 באוגוסט 2015. נבדק ב-26 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung on Galaxy Note 5 broken stylus slot: Read the manual". The Verge. 25 באוגוסט 2015. נבדק ב-26 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Over 75,000 units sold in 3 days". Yonhap. 23 באוגוסט 2015. נבדק ב-25 באוגוסט 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Samsung Galaxy Note 5 and S6 Edge+ are selling faster than Note 4 and Note Edge". Phonearena. 24 באוגוסט 2015. נבדק ב-25 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Samsung Galaxy Note 5 Is The Most Popular Android Smartphone In The World". The Cryd's Daily. נבדק ב-2016-07-10.
↑  "AnTuTu: Samsung Galaxy Note5 was world's most popular smartphone in H1 2016". נבדק ב-2016-07-10.
↑  "Top 10 populaire smartphones h1 2016 volgens Antutu" (בהולנדית). 2016-07-07. אורכב מ-המקור ב-2016-08-16. נבדק ב-2016-07-10.
סבב אורוגוואי

סבב אורוגוואי היה סבב דיונים שהתנהל בין השנים 1986 ל-1994, במטרה להגיע לנוסח חדש להסכם GATT לסחר רב-צדדי. הכוונה הייתה להסדיר את הסחר החופשי בין המדינות בעולם. ההסכם שנחתם בסוף סבב הדיונים החליף את אמנת הוואנה, שלא הגיעה לכלל ביצוע.
הדיונים התנהלו על ידי סבבי שיחות סחר רב-צדדיים להפחתת מכסים בהם השתתפו המדינות החתומות על הגרסה הקודמת של הסכם GATT. עם השנים התווספו מדינות נוספות להסכם ולסבבי השיחות. סבב אורוגוואי היה השמיני במספר. בתחילתו היו חברות בהסכם 102 מדינות ובסופו חתמו על ההסכם החדש 128 מדינות.
רקע

סבב טוקיו, אשר קדם לסבב אורוגוואי, הסתיים בשנת 1979. כמעט מיד לאחר סיומו הרגישו המדינות כי יש צורך לפתוח בסבב שיחות חדש מאחר שמצבן של המדינות המתפתחות הידרדר ולא היה באפשרותן לקיים את החלטות סבב טוקיו.
עם השנים נוצר מתח בין מדינות המערב למדינות מתפתחות אשר נבע מהגבלות שונות על הסחר והרגשתן של מדינות העולם השלישי כי ההסכמים אינם תורמים לפיתוחן ואף פוגעים ביכולות הייצוא והייבוא שלהן, כמו גם מתח פנימי בין מדינות המערב. בסופו של דבר נוצרה קואליציה רחבה שתמכה בפתיחת סבב שיחות חדש, שינסה להסדיר את הבעיות שנוצרו ויתרום לליברליזציה של הסחר.
בעיות רבות עלו מתוך המערכת הבינלאומית, למשל העדרן של מדינות רבות מן ההסכם. כמו כן ניתן לציין את הדומיננטיות הברורה של ארצות הברית בהסכם ה-GATT המקורי אל מול סיומה של המלחמה הקרה תוך כדי סבב אורוגוואי והיחלשותה היחסית של ארצות הברית בסחר העולמי. סיבה נוספת לצורך בפתיחת סבב שיחות הייתה העלייה של הפרוטקציוניזם החדש. בסוף שנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80 מדינות רבות השתמשו בהגבלות שונות על המסחר הבינלאומי אשר עוקפות את הסכמי ה-GATT, למשל סובסידיות שונות, שימוש ממושך בהגבלות המותרות בהסכם רק לטווח קצר (כגון הגבלות נגד היצף) ועוד. עליית הפרוטקציוניזם ערערה את בסיסו של הסכם ה-GATT כאשר ההערכה היא כי בין 25 ל-30 אחוז מהסחר העולמי הושפעו מפרוטקציוניזם זה. כמו כן האמונה הרווחת בין המדינות המפותחות היא כי פרוטקציוניזם מוביל בסופו של דבר למלחמה, כפי שקרה לאחר המשבר הכלכלי של שנות ה-30 ופרוץ מלחמת העולם השנייה, ולכן יש למנוע את עלייתו המחודשת.
כמו כן, התברר כי למנגנון יישוב הסכסוכים הקיים בהסכם אין מספיק סמכות לאכוף את ההסכם ונוצר צורך לחזקו. לא נכללו במנגנון לוחות זמנים מסודרים לפעולות ופרוצדורה מפורטת, היה קל לחסום את החלטותיו ובמקרים רבים התמשכו הסכסוכים לאורך זמן ללא החלטה בעניינם.
גורם בעייתי נוסף היה העלייה הברורה בהסכמי סחר אזוריים, על חשבון מחויבותן של המדינות לליברליזציה רב-צדדית. באותה תקופה נחתמו הסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה והסכמי האזור הכלכלי האירופי ואיגוד הסחר החופשי האירופי, והחשש היה כי במקום להוות "אבני בניין" לחיזוק הסחר העולמי החופשי יהפכו הסכמים אזוריים כאלו ל"אבני נגף" בפני הסחר החופשי וההסכמים הרב-צדדיים התומכים בו.
בספטמבר 1986 הושק סבב השיחות בפונטה דל אסטה, אורוגוואי. סדר היום כלל את רוב תחומי הסחר הבינלאומי, לרבות נושאים חדשים שלא דנו בהם עד אז, כגון סחר בשירותים וקניין רוחני, וכן דיון בתעשיות רגישות כגון חקלאות וטקסטיל. בסופו של דבר כל סעיפי הסכם ה-GATT עמדו לדיון.
הסבב הסתיים בשנת 1994, 4 שנים לאחר המועד שנקבע, בהצהרת מרקש אשר נושאה העיקרי היה הקמת ארגון הסחר העולמי והכנסת כל ההסכמים הקיימים תחת סמכותו ואחריותו.
GATT 1994

הסכמי סבב אורוגוואי החליפו את הסכם ה-GATT המקורי משנת 1947. ההסכם שמר על עקרונותיו הכלליים של ההסכם המקורי משנת 1947 והם:
עקרון המדינה המועדפת והגישה לשווקים – לפי עיקרון זה, מדינה המעניקה הטבות סחר למדינה חברה אחת מחויבת להחיל הטבות אלו על שאר המדינות החברות בהסכם. יוצא הדופן היחיד הוא מצב של אינטגרציה כלכלית כדוגמת אזורי סחר חופשיים ואיחודי מכסים. עיקרון זה מתייחס גם לסוגיית היחס הלאומי (National Treatment) לאחר כניסת הסחורה לתוך שטחה של המדינה, לפיו יש להתייחס באותו אופן לסחורה מקומית ולסחורה מיובאת, מרגע שנכנסה למדינה.
עקרון ההדדיות – על כל המדינות החתומות על ההסכם להפחית את המכסים עליהם הוסכם בזמן מוקצב.
שקיפות – על כל מדינה לדווח על פעילויותיה אשר להן השפעה על סחר בינלאומי, כדוגמת חקיקה ורגולציה.
הסכם GATS

עד סבב אורוגוואי עסקו שיחות הסחר בעיקר במסחר בטובין. בסבב זה נכנס גם נושא המסחר בשירותים ובסופו נחתם הסכם GATS ‏( General Agreement on Trade in Services). הסכם זה מרחיב את בסיסו של הסכם ה-GATT ומחיל אותו גם על סחר בשירותים, כאשר מוגדרים בו ארבעת סוגי הסחר בשירותים האפשריים. אותם עקרונות העומדים בבסיסו של הסכם ה-GATT עומדים גם בבסיסו של ה-GATS והם עיקרון המדינה המועדפת, הדדיות ושקיפות. ההסכם מקיף את כל השירותים המסחריים, אך ישנם גם יוצאי דופן אשר הכללים לגביהם מופיעים בפרק נפרד, בהם שירותי טלקומוניקציה ובנקאות. כמו כן ניתנה אפשרות למדינות אשר חתמו על הסכם בנושא שירותים עם מדינות אחרות לשמור על ההטבות כלפי מדינות אלו, למרות היותן חתומות על הסכם זה. בנוסף, מדינות מחויבות לפי ההסכם רק באותם תחומי שירותים בהם נטלו מחויבות ספציפית.
הסכם TRIPS

הסכם זה נחתם לאחר משא ומתן אשר יצר מתח רב, הן ביחסי צפון – דרום והן ביחסי צפון – צפון. בתחילה חששו מדינות הדרום כי הסכם שכזה המגביל שימוש בקניין רוחני ימנע העברה של טכנולוגיה וידע למדינות המתפתחות ובכך יאט את התפתחותן. בסופו של דבר התברר כי מתח קיים גם בין מדינות הצפון לבין עצמן. המדינות המפותחות טענו כי יש צורך בהגבלות אלו כדי להילחם בפיראטיות ובשימוש לרעה בטכנולוגיות אשר על התעשיות שלהם להשקיע בכך מיליוני דולרים במקום לייעדם למחקר ופיתוח. לעומתן טענו המדינות המתפתחות כי הטלת הגבלות על העברת ידע וטכנולוגיה יטיל על הכלכלה שלהם עלויות אשר אינן פרופורציונליות וכן כללים נוקשים ימנעו מהן נגישות לידע וטכנולוגיה חדשים ויכולת שיתוף פעולה עם פירמות זרות. בסופו של דבר התברר כי מדינות רבות כבר החלו לאמץ חוקים בהקשר של קניין רוחני על מנת למשוך השקעות זרות ישירות וכן כדי לפתח את הכלכלה על ידי עידוד מחקר ופיתוח בתוך המדינה, כך שבסופו של דבר ההסכם אומץ על ידי מדינות הצפון והדרום גם יחד. ההסכם מכיל 5 נושאים: ראשית העקרונות הבסיסיים כמו בהסכמים הקודמים – אי-אפליה והדדיות, וכן עקרון נוסף האומר כי גם ההגנה על הקניין הרוחני צריכה לתרום לחידושים ולקידום החברה. שנית חוקים בסיסיים משותפים לכל המדינות החתומות כיצד להגן על הקניין הרוחני. שלישית דרכים לאכיפת החוקים האלו. רביעית כיצד ליישב סכסוכים הנובעים מסחר בקניין רוחני בין המדינות החברות בהסכם. חמישית, הקצבת זמן למדינות שונות לחקיקת החוקים האלו – מדינות מפותחות- שנה, מדינות מתפתחות- 5 שנים, מדינות לא מפותחות- 11 שנים.
הסכם TRIMS

הסכם חלש יחסית לכל שאר ההסכמים אשר הושגו בסבב אורוגוואי העוסק בהשקעות סחר של מדינות. על כל מדינה לדווח על השקעות הסחר שלה ולדאוג לאיזון של הסחר בתוך תקופה מסוימת. ההסכם הוא אך ורק על מסחר בטובין ואינו חל על שירותים. הרעיון העומד מאחורי ההסכם הוא לשמור על עקרונות כגון שוויון ואי-אפליה על ידי פיקוח על השקעות הקשורות לסחר. ההסכם מונה אילו השקעות מותר ואסור למשקיעים זרים לבצע על מנת למנוע מצב של אפליה של מוצרים ממדינות אחרות.