המשבר ההומניטרי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
סיוע הומניטרי

בחצי השנה הראשונה של שנת 2023 בממוצע 9,500 משאיות עם מזון ותרופות נכנסו לעזה מדי חודש. ב-9 באוקטובר בעקבות מתקפת הפתע ב-7 אוקטובר בה נרצחו ונהרגו כ-1,145 איש, הטילה ישראל מצור מוחלט על עזה, ומנעה כניסת סיוע הומניטרי. מצרים סגרה את גבולה כדי למנוע בריחה של אזרחים, אך אמרה כי היא תאפשר העברת סיוע דרך מעבר רפיח. ב-17 באוקטובר, עשרות משאיות עם מזון, מים, דלק ואספקה רפואית, הגיעו לצד המצרי של הגבול. העסקה לפתיחת המעבר נעצרה בגלל חששות מצרים שישראל לא נתנה את הבטחתה שתשהה את התקיפות האוויריות, ודרישה ישראלית לערוך חיפוש יסודי במשאיות הנכנסות דרך מצרים. כשבוע לאחר מכן אישרה ישראל הכנסת סיוע הומניטרי באופן רציף לרצועת עזה, בהמשך חודש אוקטובר והגיע לקצב של מאות משאיות ביום, במקרים תועדו אנשי חמאס משתלטים על הסיוע ומונעים העברתו לתושבי עזה. בנוסף אישרה ישראל הצנחת סיוע רפואי על ידי חיל האוויר הירדני לבית החולים הירדני ברצועה. ב-28 באוקטובר, פרסם הניו יורק טיימס, כי גורמים ערבים ומערביים מסרו שיש בסיס לטענות הישראליות על אגירת אספקה של מזון ודלק על ידי החמאס נחוצים מאוד לתושבי עזה. חמאס, צבר, במנהרות, מאגרים של אספקה למאבק ממושך.
ב-13 בנובמבר הודיעו נציגי האו"ם כי מאגרי הדלק שברשותם מסתיים ולא ויכלו לחלק את הסיוע ההומניטרי. במהלך הפסקת האש הזמנית ב-27 נובמבר, בעת חילופי השבויים, בין התאריכים ה-24 ל-30 בנובמבר, בממוצע בכל יום נכנסו לעזה 170 משאיות ו-110,000 ליטר דלק. לאחר הפסקת האש, ב-3 ו-4 בדצמבר, ירד מספר המשאיות שנכנסו לעזה ממצרים לכ-100 משאיות סיוע וכ-69,000 ליטר דלק. ב-29 בדצמבר, טענו אנשי אונרא כי כוחות צה"ל ירו על משאיות אספקה שחזרו מאספקת סיוע הומניטרי בצפון הרצועה. יומיים לאחר מכן, שר החוץ הישראלי אלי כהן הודיע שישראל מוכנה לשקול העברת סיוע הומניטרי מהים. חילות האוויר הצרפתיים והירדניים הפילו שבעה טונות של סיוע הומניטרי ורפואי דחוף לבית חולים בחאן יונס.
מה־24 בינואר 2024 החלו פעילי מחאה ישראלים לשבש את העברת הסיוע לרצועה דרך ישראל במטרה להפעיל לחץ על חמאס לשחרר את האזרחים הישראלים אותם חטף.
ב-20 בפברואר 2024, הודיעה תוכנית המזון של האו"ם כי היא משהה את חלוקת המזון בצפון הרצועה עד שיתקימו תנאים בטוחים לחלוקת מזון. יומיים לפני כן, עובדי הסוכנות הותקפו על ידי אזרחים שעטו על המשאיות במטרה להשיג מזון. משאיות נבזזו, נהג משאית הוכה קשות, והאספקה המוגבלת ההצליחה להגיע רק בחלקה ליעדה.
ב-2 במרץ פתחה ארצות הברית במבצע הכנסת מזון לרצועה, והצניחה ממטוס תובלה שקים עם מעל 38,000 ארוחות ליד העיר אל-מוואסי שבדרום. ירדן וצרפת ביצעו הצנחת מזון לפני כן. ב-16 במרץ הגיע משלוח הסיוע הראשון לעזה דרך הים, מזה כמעט שני עשורים. הסיוע, שכלל 200 טון מזון יבש, אורגן ונשלח מטעם World Central Kitchen.
ב-7 במרץ הודיע הנשיא ביידן בנאום על מצב האומה שארצו תבנה בעזה מזח צף לאוניות אספקה. טרם הובהר מי יהיה אחראי על חלוקת המזון לכשיגיע לרצועה. לטענת גורמים בעזה, רק חמאס יכול לפקח על חלוקת המזון.
בתחילת חודש אפריל 2024, הוגברה כניסת משאיות הסיוע שנכנסו לרצועת עזה. אולם, ישנם חילוקי דעות על מספר המשאיות הנכנסות לרצועה. כך למשל, ב-8 באפריל, דיווח מתאם הפעולות בשטחים ש-419 משאיות סיוע, מתוכם 330 משאיות מזון, נכנסו לעזה. מקורות באו"ם טענו שבתאריך זה נכנסו רק 223 משאיות והדגישו שעל מנת לסיים את המשבר ההומנטירי נדרש לכל הפחות להכפיל את מספר המשאיות שייובילו מזון מדי יום.
בסוף אוגוסט 2024, בעקבות ירי של צה"ל ברכב של האו"ם, תוכנית המזון העולמית הודיעה על הפסקת פעילותה ברצועת עזה. הרכב היה חלק משיירה ששינעה סיוע הומניטרי. לפי הארגון, הוא נפגע מעשרה קליעים בעת שהתקרב לעמדת ביקורת של צה"ל, למרות שהיה מסומן בבירור וקיבל את האישורים הנדרשים מהרשויות הישראליות להתקרב.
ב-15 באוקטובר 2024 פורסם כי המשבר ההומניטרי בצפון הרצועה מחריף, ותושבים רבים מעידים על רעב ועל מחסור חמור במצרכים בסיסיים כיוון שלא מוכנס לאזור סיוע. בקרב התושבים גבר החשש כי מדובר במדיניות מכוונת שמטרתה לאלץ אותם להתפנות פן ימותו מרעב או מירי. על פי משרד ההסברה של חמאס: "מה שקורה בצפון הוא השמדה וטיהור אתני לכל דבר". מתיו מילר, דובר מחלקת המדינה הצהיר במסיבת עיתונאים שמספר משלוחי הסיוע שנכנסו לעזה בחודש ספטמבר היה מהנמוכים ביותר מאז פרוץ המלחמה. במכתב חריף שנשלח מהממשל בארצות הברית לישראל, הזהירו שר ההגנה ושר החוץ האמריקאיים כי ארצות הברית תפסיק להעביר נשק אם זו לא תפסיק למנוע כניסת סיוע הומניטרי אמריקאי לרצועת עזה בתוך 30 יום.
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. על פי בית הדין, נתניהו וגלנט אחראים למספר פשעים, ביניהם הרעבה כשיטת לחימה. לשניים היה תפקיד במניעת סיוע הומניטרי תוך הפרה של המשפט הבינלאומי, והתנהלותם הובילה לשיבוש היכולת של ארגונים הומניטריים לספק סיוע חיוני לאזרחי עזה. בית הדין לא זיהה צורך צבאי ברור או הצדקה להגבלות שהטילה ישראל על סיוע הומניטרי לתושבי הרצועה.