stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל
ועדות החקירה

כישלון המבצע גרם לזעזוע במוסד. שלוש ועדות חקירה שמונו לבדוק את הנושא, בהן ועדת בירור בראשות יוסף צ'חנובר, ששחבריה היו: רפי פלד ונחום אדמוני, אולם הוא הוחלף כעבור מספר ימים בדן טולקובסקי, בעקבות התבטאויותיו בתקשורת בזכות הפעולה בירדן. עתירה לבג"ץ של עמותת "אמיתי - אזרחים למען מינהל תקין וטוהר המידות" להקמת ועדת חקירה ממלכתית נדחתה.
ועדת הבדיקה הגיעה למסקנות הבאות:
הוועדה אינה מטילה אחריות על הלוחמים שנתפסו בירדן וטוענת, כי אם ימוצה עימם הדין, עלול הדבר להביא לכך שהאחראים ליחידות והמבצעים לא יפעלו, או שפעולותיהם יוגבלו לרמה שעלולה לפגוע ביכולת תיפקודם בביצוע משימותיהם. לאחר שבדקנו את דרך טיפול ראש הממשלה עם אמות המידה שקבענו, הגענו למסקנה, כי הוא טיפל במקרה באורח סביר.לא ראינו לנכון להיכנס לשאלת אחריותו המינסטריאלית של ראש הממשלה לכישלון הפעולה. קדמו לנו ועדות חקירה, בהן נקבע, כי נושא האחריות הפוליטית אינו לטיפול ועדת חקירה ובירור, ועניינו הוא בתחום היחסים שבין הבוחר לנבחריו
.
ב-25 בפברואר 1998 התפטר דני יתום מראשות המוסד, בעקבות הביקורת הקשה.
לקריאה נוספת

דני יתום, "שותף סוד: מסיירת מטכ"ל ועד המוסד", ידיעות ספרים, (פרק מתוך הספר), 2009.
מיכאל בר-זהר ונסים משעל, המוסד: המבצעים הגדולים, הוצאת ידיעות אחרונות וספרי חמד, 2010, פרק 16
יוסי מלמן ודן רביב, "מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין", הוצאת ידיעות ספרים, 2012.
הערות שוליים

↑  58 מפצועי הפיגוע עדיין מאושפזים בבתי החולים; אחד מהם במצב אנוש, באתר גלובס, 31 ביולי 1997
↑  בן כספית, נתניהו - ביוגרפיה, ידיעות ספרים, 2018, עמ' 124
1 2 3 4 5 6 7  יצחק לץ, ‏המוסד לחיסול לאומי, באתר גלובס, 23 באוגוסט 2001
↑  McGeough, Paul (2009) Kill Khalid – The Failed Mossad Assassination of Khalid Mishal and the Rise of Hamas. Quartet Books. ISBN 978-0-7043-7157-6. Page 184
1 2 3 4  יוסי מלמן, בחזרה לזירת הפשע, באתר הארץ, 24 בספטמבר 2007
↑  כתב גלובס, ‏פיגוע במדרחוב בירושלים; 6 הרוגים, 165 פצועים, באתר גלובס, 4 בספטמבר 1997
1 2  יוסי מלמן, ישראלים ששהו בקנדה בניגוד לחוק טענו שהם סוכני מוסד, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2003
↑  יוסי מלמן ודן רביב, "מלחמות הצללים: המוסד וקהילת המודיעין", הוצאת ידיעות ספרים, 2012, עמודים 424-432.
↑  ניסים משעל, אריאל שרון על בנימין נתניהו: "הוא לא עומד בלחצים. ראיתי אותו בפרשת חאלד משעל. הוא התפרק לחלקים והיינו צריכים להרכיב אותו מחדש. הוא פשוט איבד את הצפון. ישבתי עם המלך חוסיין לילה שלם כדי לשחרר את אנשי המוסד שנעצרו", באתר ynet, 30 בספטמבר 2011
1 2  זאב שיף, כמה ימים לפני ההתנקשות במשעל, חמאס הציע הפסקת אש, באתר הארץ, 30 במרץ 2006
↑  חוסיין: שיגרתי איגרת לנתניהו על הצעת החמאס להפסקת אש, באתר גלובס, 9 באוקטובר 1997
↑  גורמים מדיניים: הצעת החמאס להפסקת אש נמסרה לנתניהו יממה לאחר הפעולה בירדן, באתר גלובס, 8 באוקטובר 1997
↑  כתב גלובס, ‏הושלמה העיסקה עם ירדן: יאסין חזר לעזה, שוחררו אנשי המוסד, באתר גלובס, 6 באוקטובר 1997
↑  דני נווה: זרועות הביטחון מביאות את ההמלצות, ואח"כ מתקיים דיון בממשלה, באתר גלובס, 5 באוקטובר 1997
↑  ועדת הבירור החלה בחקירת עסק הביש בצל ביקורת ציבורית גוברת, באתר גלובס, 8 באוקטובר 1997
↑  מאת כתב גלובס, ‏דן טולקובסקי יחליף את נחום אדמוני בוועדת הבירור בפרשת משעל, באתר גלובס, 12 באוקטובר 1997
↑  שמואל דקלו, ‏עמותת אמיתי לבג"ץ: להורות על הקמת ועדת חקירה ממלכתית בפרשת משעל, באתר גלובס, 13 באוקטובר 1997
↑  שמואל דקלו, ‏המדינה: אין כל סיבה להתערבות בג"ץ בוועדת הבירור בפרשת משעל, באתר גלובס, 20 באוקטובר 1997
↑  דרור מרום, ‏דו"ח ועדת צ'חנובר: "אם ימוצה הדין עם האחראים - תיפגע יכולת תפקוד המוסד", באתר גלובס, 17 בפברואר 1998
↑  איתמר לוין, ‏דני יתום התפטר מראשות המוסד בעקבות הביקורת הקשה בפרשת משעל, באתר גלובס, 25 בפברואר 1998
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2024

| חלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני |
| --- | --- |

כוחות צה"ל בפיגוע הירי בתחנת הדלק בעלי
 תאריך:  שנת 2024
 מקום:  ישראל ישראל
 מטרה:  יהודים
 סוג:  ציר זמן
 הרוגים:  46
 פצועים:  337
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו בשנת 2024 במדינת ישראל וביהודה ושומרון, כולל בזירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל. שנה זו נפתחה עם פיגועי טרור קטלניים רבים, בין השאר בהשפעת המלחמה. הפיגועים ובפרט השימוש הגובר במטעני חבלה, הביאו את צה"ל לפתוח בסוף אוגוסט במבצע "מחנות קיץ" במחנות הפליטים בג'נין ובטול כרם.
כרוניקה

להלן, נזכרים האירועים הבולטים יותר; לצידם, התרחשו מקרים נוספים של ניסיונות פיגוע או פיגועים מתוכננים שלא פורסמו לפרטיהם. בנוסף, ישנם פיגועים שסוכלו על ידי כוחות הביטחון של ישראל בהובלת שירות הביטחון הכללי, צה"ל ומשמר הגבול ובסיוע הימ"מ ויחידות מסתערבים.
פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון,      פיגועים שיצאו מרצועת עזה,      פיגועים שיצאו מלבנון,      פיגועים שיצאו ממצרים,      פיגועים שיצאו מישראל,      פיגועים שיצאו מירדן,      פיגועים שיצאו מסוריה,      פיגועים שיצאו מטורקיה,      פיגועים שיצאו ממדינות נוספות.
כרוניקה > ינואר

בחודש זה בוצעו 515 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו 4 ונפצעו 41.
7 בינואר – לוחמת מג"ב נהרגה ו-3 לוחמים נוספים נפצעו בעת שנכנסו לסיכול טרור במחנה הפליטים ג'נין.
7 בינואר – הפיגוע בוואדי חרמיה: ערבי ישראלי בן 30 נרצח בפיגוע ירי, ערבייה נוצרייה נפצעה באורח קשה ונפטרה לאחר שלושה שבועות.
7 בינואר – פיגוע דקירה במחסום גבעת זאב, 2 חיילי צה"ל נפצעו באורח קל.
12 בינואר – חוליית מחבלים חדרה ליישוב אדורה שבהר חברון. מהירי נפצעו 2 יהודים תושבי היישוב ו-3 המחבלים חוסלו.
15 בינואר – הפיגוע המשולב ברעננה: שני מחבלים פלסטינים תושבי בני נעים שדקרו נהגת וגנבו את רכבה, פצעו מעל ל-18 אנשים ורצחו אישה כבת שבעים בפיגוע דקירה ודריסה שבוצע במספר זירות שונות ברחובות ירושלים, החרושת ואחוזה ברעננה. לאחר מכן המחבלים נעצרו.
23 בינואר – מחבל פלסטיני חמוש באקדח ורכוב על קטנוע הגיע לפילבוקס סמוך לצומת עינב, ופתח באש לעבר כוח מילואים של גדוד 9306 שהיה במקום. החיילים השיבו באש ונטרלו את המחבל. לא היו נפגעים בקרב החיילים.
29 בינואר – מחבל ניסה לבצע פיגוע דקירה בכניסה לתקוע וחוסל על ידי לוחמי גדוד תבור של חטיבת החילוץ וההדרכה.
29 בינואר – מחבל תושב טמרה ביצע פיגוע דריסה ופצע חייל צה"ל באורח קשה בכניסה לבה"ד חיל הים בחיפה. המחבל ניסה להמשיך את הפיגוע בעזרת גרזן וחוסל.
כרוניקה > פברואר

בחודש זה בוצעו 475 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו 5 ונפצעו 24.
8 בפברואר – פיגוע ירי לעבר חיילים ב'צומת המנגלים' דרומית לשבי שומרון. מלבד פגיעה בקסדה של חייל לא היו נפגעים בקרב החיילים. המחבל חוסל, ובמהלך חילופי האש נפגעו שני עוברי אורח פלסטינים.
16 בפברואר – פיגוע הירי בצומת ראם: מחבל תושב מחנה הפליטים שועפאט שהגיע עם רכב לצומת ראם פתח באש לעבר תחנת אוטובוס בה המתינו אנשים. 2 גברים נרצחו, ארבעה אנשים נפצעו, שניים מתוכם פצועים באורח קשה. המחבל נהרג.
22 בפברואר – פיגוע הירי במחלף הזיתים: שני מחבלים פלסטינים פותחים בירי לעבר מכוניות במחסום בכביש 1 בסמוך למעלה אדומים, אחד נרצח, 11 אנשים נפצעו בהם 2 באורח אנוש, שני המחבלים חוסלו.
29 בפברואר – הפיגוע בתחנת הדלק בעלי: 2 ישראלים בהם נער בן 16 נרצחו בפיגוע ירי בתחנת דלק בכניסה לעלי שבשומרון.
כרוניקה > מרץ

בחודש זה בוצעו 493 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו 2 ונפצעו 30.
2 במרץ – ישראלי נפצע בינוני בפיגוע דקירה במרפאת שיניים בכפר בדרום הר חברון.
5 במרץ – לוחם צה"ל נפצע קשה בפיגוע דקירה בצומת יצהר הגדולה שבשומרון. המחבל הדוקר נהרג.
6 במרץ – ישראלי נפצע קל-בינוני בפיגוע דקירה בתחנת אוטובוס בשכונת נווה יעקב שבירושלים. המחבל, בן 14 תושב מזרח ירושלים נעצר.
8 במרץ – 7 חיילים נפצעו בפיגוע משולב של מטען חבלה וירי ליד חומש שבשומרון - 3 באורח בינוני ו-4 באורח קל.
13 במרץ – 2 פצועים קל ובינוני, מאבטח וחיילת, בפיגוע דקירה במחסום המנהרות בירושלים. המחבל נהרג.
14 במרץ – פיגוע הדקירה בצומת בית קמה - מחבל תושב רהט הגיע למתחם הקניות בצומת בית קמה ודקר 4 אנשים. אחד נהרג ו-3 נוספים נפצעו באורח קל. המחבל נוטרל.
16 במרץ – 2 מחבלים תושבי העיר חברון חדרו ליישוב היהודי בחברון וירו לעבר ילדים ובתי תושבים בעיר. ללא נפגעים. אחד המחבלים, שכיהן כאימאם במסגד בחברון, פתח בירי על ילדים ונהרג על ידי כוחות צה"ל.
19 במרץ – 2 ישראלים נפצעו, בהם אחד קשה, בפיגוע ירי סמוך לעוז וגאו"ן שבגוש עציון, המחבל נהרג.
22 במרץ – פיגוע הירי בצומת הפרסה חייל נהרג ו-6 ישראלים נפצעו בפיגוע ירי צליפה לעבר מיניבוס בצומת הפרסה שבבנימין - 2 במצב קשה, 1 במצב בינוני והיתר במצב קל. המחבל נהרג על ידי מסוק קרב בתום מצוד של כמעט 5 שעות. על גופתו נמצאה מערכת נשק צלפים בקליבר 7.62 מ"מ.
28 במרץ – 3 ישראלים נפצעו, מתוכם 1 במצב בינוני ושניים במצב קל בפיגוע ירי בכביש 90 סמוך לכפר הפלסטיני עוג'ה א-תחתא. המחבל, קצין ברשות הפלסטינית ותושב הכפר, הסגיר את עצמו למחרת לידי צה"ל.
31 במרץ – אזרח כבן 20 וחייל נפצעו קל בפיגוע דקירה בתחנה המרכזית בבאר שבע. המחבל תושב רהט - חוסל.
31 במרץ – פיגוע הדקירה בגן יבנה: מחבל מדורא שבנפת חברון דקר 3 ישראלים בקניון "פרנדלי" שבגן יבנה. אחד נפצע אנושות ונפטר לאחר שבוע. שניים נפצעו באורח קשה, המחבל נהרג.
כרוניקה > אפריל

בחודש זה בוצעו 513 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נחטף ונרצח אחד ונפצעו 28.
3 באפריל – מחבל ערבי-ישראלי, תושב טירה, דרס 4 שוטרים שנפצעו באורח קל עד בינוני סמוך לכוכב יאיר צור יגאל. משם נמלט למעבר אליהו (הסמוך לאלפי מנשה), ניסה לדקור מאבטחים ונהרג.
5 באפריל – ניסיון פיגוע בצומת מגידו: מחבל ערבי-ישראלי בן 17 ניסה באמצעות פטיש לפגוע בשוטרים אשר שהו בתחנת דלק, בוצע לעברו ירי והוא נוטרל כשהוא במצב קל.
7 באפריל – מחבל פלסטיני פתח בירי לעבר כלי רכב ישראלים בכביש 55 ליד צומת נבי אליאס. חיילת בת 19 נפצעה באורח קשה ואדם נוסף נפצע קל עד בינוני.
12 באפריל – רצח בנימין אחימאיר: הנער הישראלי בנימין אחימאיר בן ה-14 מחוות מלאכי השלום נרצח בסמוך למאחז מלאכי השלום בעת שרעה צאן על ידי מחבל מהכפר הערבי אל-מוע'ייר.
21 באפריל – ישראלי נפצע קל בפיגוע תופת בבנימין לאחר שבעט בדגל אש"ף ממולכד.
21 באפריל – פיגוע ירי וניסיון דקירה לעבר כוח צה"ל בבית ענון, סמוך לקריית ארבע, ללא נפגעים. המחבלים נוטרלו במקום.
22 באפריל – 3 ישראלים נפצעו קל בפיגוע דריסה בשכונת רוממה בירושלים. המחבלים, תושבי חברון, נעצרו לאחר מרדף משטרתי.
24 באפריל – פצוע קל בפיגוע דקירה בכביש 60, המחבלת חוסלה.
26 באפריל – יהודיה בת 18 נפצעה באורח קשה מאוד בפיגוע דקירה ברמלה על ידי מחבל ערבי-ישראלי. השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר הגיע לזירה ונפצע בתאונת דרכים בדרך חזרה מזירת הפיגוע.
30 באפריל – מחבל מוסלמי ממוצא טורקי דקר שוטר בשער הפרחים בירושלים ופצע אותו באורח בינוני. המחבל חוסל.
כרוניקה > מאי

בחודש זה בוצעו 531 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו שלושה ונפצעו 12.
26 במאי – מחבל שניסה לבצע פיגוע דקירה בציר שבין קריית ארבע לגוש עציון, בצומת בית ענון שליד חברון, נוטרל על ידי הכוחות במקום. לא היו נפגעים.
29 במאי – פיגוע הדריסה בצומת המטווחים: מחבל פלסטיני שהגיע משכם דרס שני חיילים בצומת המטווחים שבכניסה הדרום מזרחית של שכם. שני החיילים נפצעו אנוש ואחר כך נקבע מותם. המחבל נמלט לשכם.
כרוניקה > יוני

בחודש זה בוצעו 398 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו שניים ונפצעו 25.
10 ביוני – שני מחבלים חמושים חדרו לחוות שדה אפרים שבגוש טלמונים והציתו מבנה יביל שבו התגוררו זוג נשוי שלא שהה במקום. אחד המחבלים חוסל בידי כוחות צה"ל וימ"ס באותו יום, והמחבל השני נעצר.
22 ביוני – רצח אמנון מוכתר: אזרח ישראלי נורה ונרצח כאשר נכנס עם רכבו הפרטי לקלקיליה על מנת לקנות פירות וירקות. לאחר מכן הוצת רכבו. באוגוסט 2024 חוסלו שני המחבלים האחראים לפיגוע בתקיפה אווירית של חיל האוויר בטול כרם.
27 ביוני – צוות לוחמים שנסע בפנתר תאג"ד בג'נין נפגע ממטען גחון, וכאשר פרק מהכלי והגיע כוח חילוץ מסיירת חרוב הופעל בשלט רחוק מטען חבלה נוסף שגרם לרוב הנפגעים. באירוע נהרג מפקד מחלקת צלפים מסיירת חרוב סרן אלון סאקאג'יו, ונפצעו 16 לוחמים, מהם אחד במצב קשה. שלושת המחבלים שביצעו את הפיגוע חוסלו בשבוע שלאחר מכן.
כרוניקה > יולי

בחודש זה בוצעו 500 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו שלושה ונפצעו 27.
3 ביולי – פיגוע הדקירה בקניון בכרמיאל: מחבל ערבי-ישראלי תושב נחף ביצע פיגוע דקירה ופצע 2 באורח קשה בקניון בכרמיאל, בהמשך נקבע מותו של אחד מהם. המחבל חוסל.
7 ביולי – רצח יוחאי אבני: יוחאי אבני, כלבן בשירות בתי הסוהר, נרצח על ידי מחבל פלסטיני, שדקר אותו עשרות פעמים בכל גופו ולאחר מכן הצית את גופתו ואת דירתו שבגבעון החדשה.
14 ביולי – פיגוע דריסה בתחנת אוטובוס בצומת ניר צבי: 4 ישראלים נפצעו; אחד באורח אנוש, אחד באורח קשה והיתר באורח קל-בינוני. המחבל, תושב כפר עקב נוטרל. אחד הפצועים מת מפצעיו לאחר כעשרה ימים.
16 ביולי – מחבל בן 19, תושב עזה, דקר לוחם מג"ב בעיר אל-בירה ופצע אותו באורח קל. בתגובה, לוחם אחר ירה לעברו וחיסל את המחבל.
16 ביולי – שלושה ישראלים נפצעו באורח קל מירי מחבלים בצומת רמין. כוחות צה"ל פתחו במצוד אחר שלושת המחבלים. בזירת הפיגוע נמצאו 53 תרמילים של כדורי 5.56. בינואר 2025 אחד המחבלים שביצעו את הפיגוע חוסל בתקיפה אווירית בטולכרם.
18 ביולי – ארבעה ישראלים (ביניהם תינוק בן שנה וחצי) נפצעו באורח בינוני וקל מפיצוץ מטען חבלה סמוך ליישוב חרמש. חמישה ימים לאחר מכן, המחבל זאהר רדאד נעצר ומת מפצעיו ב-25 באוגוסט לאחר שנפצע קשה במעצרו.
22 ביולי – אזרח זר קנדי-טורקי מוסלמי ניסה לבצע פיגוע דקירה נגד חבר כיתת כוננות ליד נתיב העשרה ונורה למוות ללא נפגעים.
25 ביולי – בפיגוע ירי בצומת נבי אליאס שבכביש 55 נפצעו שלושה חיילים באורח קל עד בינוני. המחבל נמלט.
כרוניקה > אוגוסט

בחודש זה בוצעו 489 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו חמישה ונפצעו 29.
4 באוגוסט – פיגוע דקירה בחולון: מחבל פלסטיני תושב סלפית דקר מספר אנשים, ורצח אשה בת 70 וגבר בן 80, ועוד שני פצועים במצב קשה ובינוני.
6 באוגוסט – לוחמת מג"ב נפצעה באורח קל בפיגוע דקירה במחסום המנהרות, המחבל נוטרל.
11 באוגוסט – הפיגוע בצומת מחולה: שלושה מחבלים חמושים פתחו בירי בצומת מחולה בכביש 90 בבקעת הירדן, רצח ישראלי ופצע אחר באורח בינוני.
12 באוגוסט – אזרח ישראלי נפצע קשה בפיגוע ירי בקלקיליה שבוצע על ידי מחבל חמאס בן 18 שהיה בעבר אסיר ביטחוני ושוחרר בעסקת שחרור החטופים בנובמבר 2023. כוח צה"ל חיסל את המחבל.
18 באוגוסט – הפיגוע בפארק בראון: מחבל פלסטיני מקלקיליה שעבד בפארק התעשייה בראון ליד קדומים הכה מאבטח בפטיש, פצע אותו אנושות, חטף את נשקו, גנב רכב עם לוחית זיהוי ישראלית, ונמלט מהמקום. המאבטח נפטר מפצעיו בבית החולים.
18 באוגוסט – פיגוע התאבדות בתל אביב: מחבל פלסטיני מאזור שכם פוצץ מטען חבלה רב עוצמה שהיה עליו, בדרום תל אביב בסמוך לבית כנסת ברחוב לח"י. רוכב קורקינט שנסע ברחוב נפצע באורח בינוני. המחבל היה חלק מתשתית חמאס בשכם שהונחתה על ידי מפקדת חמאס בטורקיה לבצע פיגועי תופת בישראל.
25 באוגוסט – פיגוע דריסה בצומת אריאל גבר בן 39 נפצע קל, אישה בת 68 לקתה בחרדה.
שני המחבלים חוסלו.
25 באוגוסט – מטען חבלה התפוצץ על אוטובוס אזרחי בסמוך לכפר מראח רבאח שבחטמ"ר עציון, נגרם נזק לאוטובוס, לא היו נפגעים.
30 באוגוסט – בתחנת הדלק בצומת גוש עציון, מחבל פלסטיני ניסה לבצע פיגוע באמצעות מכונית תופת. חיילים חיסלו את המחבל. מפקד חטיבת עציון נפצע באורח קל והמשיך לפקד על חיסול המחבל, כמו כן נפצעו קצין לוחם נוסף באורח בינוני וקצין במילואים המשרת כרבש"ץ אחד היישובים הסמוכים במרחב באורח קל.
30 באוגוסט – מחבל חדר חדר ליישוב כרמי צור, סייר הביטחון פתח במרדף רכוב, התנגש ברכבו של המחבל ולאחר מכן פרק מהרכב וחיסל את המחבל. במהלך חילופי האש התפוצץ מטען חבלה שהיה ברכב המחבל.
כרוניקה > ספטמבר

בחודש זה בוצעו 462 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו שבעה ונפצעו 13.
1 בספטמבר – פיגוע הירי במחסום תרקומיא – בפיגוע ירי בכביש 35 ליד מעבר תרקומיא מחבלים רצחו שלושה שוטרים ממחוז יהודה ושומרון.
2 בספטמבר – מחבלים מלכדו מכונית עם שני בלוני גז שחוברו למנגנון הפעלה חשמלי, בסמוך לכניסה ליישוב עטרת, ותכננו לפגוע ברכב הסעות של תלמידים שיצא מהיישוב. המכונית נוטרלה בידי חבלנים של המשטרה. באוקטובר 2024 חיל האוויר חיסל בטולכרם את מתכנן הפיגוע.
8 בספטמבר – הפיגוע במעבר אלנבי: 3 ישראלים נרצחו בפיגוע ירי במעבר אלנבי, המחבל הירדני חוסל.
11 בספטמבר – פיגוע הדריסה בצומת גבעת אסף: חייל נרצח בפיגוע דריסה בצומת גבעת אסף שבבנימין, המחבל נוטרל ונעצר.
15 בספטמבר – שוטר נפצע באורח קל בפיגוע דקירה בשער שכם, המחבל, בדואי תושב ערערה בנגב, חוסל.
כרוניקה > אוקטובר

בחודש זה בוצעו 491 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו 11 ונפצעו 76.
1 באוקטובר – פיגוע הירי ביפו: פיגוע ירי בשדרות ירושלים וברחוב עזה שביפו. 7 אזרחים נרצחו ועוד 16 נפצעו, מחבל 1 חוסל ואחד אושפז במצב קשה.
6 באוקטובר – הפיגוע בתחנה המרכזית של באר שבע: מחבל תושב הפזורה הבדואית רצח שוטרת ופצע עוד 8 בפיגוע משולב של ירי ודקירה בתחנה המרכזית בבאר שבע, בהם שניים באורח קשה, 4 באורח בינוני והיתר באורח קל. המחבל חוסל.
6 באוקטובר - פורעים ערבים יידו אבנים לעבר שני רכבים בכביש 5525 בין היישובים יצהר לחוות גלעד. כתוצאה מכך נפצעה צעירה בת 23 במצב קל והיא נזקקה לטיפול רפואי בבית חולים.
9 באוקטובר – פיגוע הדקירה בחדרה: אברך נרצח ו-5 ישראלים נפצעו, בהם אחד באורח אנוש ו-3 באורח קשה בפיגוע דקירה במספר זירות בחדרה, המחבל - פלסטיני שהתאזרח בישראל בשנת 2012, תושב אום אל-פחם - נוטרל.
15 באוקטובר – פיגוע הירי בכביש 4: ישראלי נרצח ושניים נוספים נפצעו באורח בינוני-קשה בפיגוע ירי במחלף יבנה ובצומת ניר גלים, המחבל חוסל.
18 באוקטובר – שני חיילי צה"ל נפצעו באורח בינוני בפיגוע ירי בנאות הכיכר על ידי שני מחבלים שחדרו משטח ירדן וחוסלו לאחר מרדף.
27 באוקטובר – פיגוע הדריסה בגלילות: ישראלי נרצח ו-35 ישראלים נפצעו, חלקם באורח קשה. המחבל תושב קלנסווה נוטרל לאחר שניסה לרדת מהמשאית עם סכין.
27 באוקטובר – מחבל תושב מזרח ירושלים ניסה לדרוס חיילים בחיזמא ונוטרל.
כרוניקה > נובמבר

בחודש זה בוצעו 423 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נפצעו 15.
11 בנובמבר – מחבל שנהג ברכב לא חוקי, דרס כוח של צה"ל סמוך לאל-ח'דר ונמלט. שני לוחמי צה"ל נפצעו באורח קל ובינוני. יממה לאחר מכן שני חשודים הסגירו את עצמם לכוחות הביטחון בתום מצוד אחריהם.
13 בנובמבר – שתי לוחמות צה"ל נפצעו באורח קל בפיגוע דריסה בכניסה לכפר דיר קדיס. המחבל נמלט מהזירה אך אותר ונתפס בהמשך.
29 בנובמבר – תשעה ישראלים נפצעו מירי לעבר אוטובוס לא ממוגן בדרכו מאריאל לתל אביב בצומת גיתי אבישר. מבין הפצועים נפצעו שלושה באורח קשה, אחד באורח בינוני וחמישה באורח קל. המחבל חוסל במקום.
כרוניקה > דצמבר

בחודש זה בוצעו 479 פיגועים, כולל יידויי אבנים, בהם נהרגו שניים ונפצעו 19.
7 בדצמבר – מחבל הגיע למעבר קלנדיה כשהוא חמוש בסכין, וירה זיקוקים בכינון ישיר לעבר כוחות הביטחון שפעלו במקום, ונוטרל מיידית על ידי מאבטח אזרחי שביצע ירי לעבר המחבל, ללא נפגעים בקרב כוחות הביטחון. המחבל לבש חולצה של ארגון הטרור המדינה האסלאמית.
7 בדצמבר – מחבל ביצע פיגוע דריסה בצומת אל פוואר בהר חברון, ופצע חייל צה"ל באורח קשה ושני אזרחים נוספים באורח קל. המחבל נמלט והסגיר את עצמו כמה שעות לאחר מכן.
10 בדצמבר – 2 ישראלים נפצעו באורח קל בפיגוע דריסה בבני ברק שבוצע על ידי מחבל ערבי-ישראלי. המחבל נעצר.
12 בדצמבר – פיגוע הירי בכביש המנהרות ילד בן 10 נרצח ועוד 3 אנשים נפצעו בפיגוע ירי נגד אוטובוס במחסום המנהרות.
15 בדצמבר – מחבל ירה לעבר רכב ישראלי סמוך לאזור התעשייה ברקן, לא היו נפגעים. המחבל נמלט.
19 בדצמבר – מחבל חנק ודקר אישה בת 70, תושבת מרכז ירושלים, שנפצעה קשות. כמה שעות לאחר מכן, חיילי צה"ל עצרו את המחבל בן 60, תושב שכונת סילואן שמרכז חייו באזור רמאללה שבשטחי יהודה ושומרון.
27 בדצמבר – קשישה בת 83 נרצחה בפיגוע דקירה בהרצליה פיתוח, המחבל תושב טולכרם נוטרל ונעצר.
ראו גם

פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2023
פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2025
ביאורים

1 2  בהתאמה לדוחות השב"כ החודשיים, מניין זה לא כולל את הנפגעים במלחמת חרבות ברזל
הערות שוליים

| פיגועי טרור נגד ישראלים בשנות ה-20 של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 • 2025 |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | פיגוע הירי באלכסנדריה (8 באוקטובר 2023) • רצח צבי קוגן (21 בנובמבר 2024) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
צבי הירש אורליאנסקי

| --- | --- |

שער ספרו דרשות מהרצה"א
 לידה:  11 באוגוסט 1864 ט' באב ה'תרכ"ד
 פטירה:  16 בספטמבר 1940 (בגיל 76) י"ג באלול ה'ת"ש ניו יורק
 כינוי:  המגיד מסקידעל
 מדינה:  הרפובליקה הפולנית השנייה, אנגליה 
 מקום מגורים:  רוסיה, אנגליה, ניו יורק
 תקופת הפעילות:  ? – 16 בספטמבר 1940 
 תחומי עיסוק:  דרשנות
 רבותיו:  הרב חיים זונדל מכבי[דרוש מקור], הרב אברהם אהרון יודלביץ [דרוש מקור]
 חיבוריו:  דרשות מהרצה"א שני חלקים
 אב:  יצחק
 
הרב צבי הירש אורליאנסקי (ט' באב ה'תרכ"ד, 11 באוגוסט 1864 – י"ג באלול ה'ת"ש, 16 בספטמבר 1940) היה מגיד ברוסיה, אנגליה וניו יורק, כונה "סקידלר מגיד".
ביוגרפיה

נולד בט' באב ה'תרכ"ד בעיירה דובראוויא (מחוז סאקאלקא פלך גרודנה) לרבי יצחק, בצעירותו למד בישיבה שבעיר הורודנה, לאחר מכן למד בבילסק אצל ר' אריה לייב יעלין בעל יפה עיניים, בהמשך הגיע לבוצ'קי וקיבל התר הוראה מרב המקום ר' מלכיאל צבי טננבוים, משם הלך לעיירה סוויסלוץ' שם קיבל התר הוראה מרבי מאיר יונה ברנצקי מחבר הפירוש על ספר העיטור.
בגיל שבע עשרה התגורר בסוויסלוץ ושם התחיל לשמש כמגיד, בשנת תרמ"ג שימש כמגיד בעיר לונה, בחורף אותה שנה (ה'תרמ"א) נשא את שרה פייגל בת ר' נחמן יהושע ברקוביץ מסקידל.
החל מנישואיו לבת העיירה סקידל נקרא "סקידלר מגיד", והתחיל לשמש כמגיד נודד וביקר בעיירות רבות ונשא בהם מדרשותיו בעיקר בנושאי יישוב ארץ ישראל.
בח' בתמוז ה'תרנ"ב הגיע לטלז ופגש שם את ר' אליעזר גורדון שהשתתף בדרשותיו והורה לישיבתו לשמוע מדרשותיו.
בשנת תרנ"ה עזב את רוסיה והיגר ללונדון שם התמנה על ידי הרב חיים זונדל מכבי לרב ומגיד של "חברת תורה" אותה הקים מכבי, לאחר ארבע שנים (תרנ"ט) כיהן כרב ומגיד בבית כנסת "קאוונער שול" ולאחר שנתיים נבחר לרב ומגיד בעיר גלאזגו בהמשך עבר לעיר לידס שם שימש שנתיים כמגיד.
בשנת תרס"ה היגר לארצות הברית וקבע את מושבו בניו יורק וגם שם שימש כרב ומגיד בבתי כנסיות כתר ישראל אוהב שלום ועוד.
בשנת תרפ"ב הדפיס בניו יורק את דרשותיו בספר בשם "דרשות מהרצה"א", בתרפ"ז הוציא חלק שני לספר, בהקדמתו כותב שהדפיס ארבע ושלשים דרשות מתוך שלוש מאות שבכתב יד.
נפטר בשנת ת"ש בניו יורק, בניו שנו את שם משפחתם ל"ארלינס".
לקריאה נוספת

חיים ראובן רבינוביץ, 'המטיפים לציון: ... הרב צבי הירש אורליאנסקי; בתוך: יצחק רפאל, ש. ז. שרגאי (עורכים), הציונות הדתית: עיונים, מאמרים, רשימות, תעודות, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ז, כרך א, עמ' 480–481.
הערות שוליים

↑  מלמד
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306750805171  ISNI: 0000 0004 0207 5436  LCCN: no2006036767  VIAF: 297387244   WorldCat (עם VIAF): 297387244
צ'ורבה

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  מרק 
 מטבח:  המטבח הטג'יקי, המטבח הטורקמני, המטבח האוזבקי, המטבח הקזחי, המטבח הקירגיזי, Caucasian cuisine 
 מרכיבים עיקריים:  בשר 
 
צלחת מרק צ'ורבה
צ'וֹרְבָּה (ברומנית: Ciorbă, בטורקית: Çorba), מילה שפירושה מרק חמוץ, ובעברית היא מתייחסת בדרך-כלל למרק רומני המכיל ירקות, עלי לאושטיאן, (צמח תבלין ממשפחת הסלרי) ובשר. המילה קיימת גם בערבית בצורה "שורבה" (شوربة) וגם בשפות אחרות המדוברות בבלקן ובסביבותיו, אולם מקורה אינו ברור.
רקע

בעוד סוּפָּה (Supa) ברומנית ובלאדינו הוא כל מרק, צ'ורבה הוא כל מרק חמוץ, החמיצות מהווה את טעמו האופייני של מרק צ'ורבה, ומושגת על ידי הוספת לֶאוּשְטִיאָן, לימון, מי גבינה חמוצים, או חומרי טעם חמוצים אחרים כמו מי כבישת כרוב חמוץ. ברומניה שרר בעבר מחסור בפירות הדר ולימונים, וחמיצות הצ'ורבה הושגה על ידי הוספת מחמצת (bors) - העשויה מסובין ודגנים שונים השרויים במים בתוך סיר חרס עמוק ואטום - תהליך המזכיר במעט הכנת שאור ללחם.
ואריאציות

ישנם סוגים רבים של צ'ורבה, בנוסף למרק הכרוב והבשר, ה"שקמבה צ'ורבה" הוא מרק חמצמץ מקיבת בקר, "צ'ורבה דה פרישוארה" הוא מרק עם כדורי בשר מתובלים, "צ'ורבה דה פסואלה" הוא מרק שעועית, "צ'ורבה דה פשטה" הוא מרק דגים ובנוסף, קיימת גם גרסה צמחונית של המרק - "צ'ורבה דה לגומה". גרסאות צמחוניות לרוב יכילו תפוחי אדמה, כרוב וקטניות.
באזורים שונים ברומניה יש גרסאות שונות לצ'ורבה, כשרובם מבוססים על ציר בקר או עצמות, אבל יש גם אלה שעשויים מעוף, דגים או חלקי פנים.
לכל מרקי הצ'ורבה מכנה משותף של מרכיב המעניק חמיצות למרק: מיץ לימון, ירק הלאושטיאן ועוד. בעבר היה קל להשיג בשווקים לאושטיאן אבל כיום קשה יותר להשיג. ניתן כתחליף להשתמש בתערובת של עלי סלרי, תרד, שמיר או כוסברה או עלי חמציץ.
המרק מוגש לרוב עם אורז לבן או אטריות.
בתרבות

פתגם בלאדינו (שפתם של יהודי אסיה הקטנה והבלקן) אומר: "מי שנִכוֶה מצ'ורבה נושף ומקרר גם את היוגורט" (מקביל לפתגם: מי שנכווה ברותחין נזהר בצוננין).
במערכון "המוסך" של הגשש החיוור, מסופרת בדיחה על "שר האוצר נכנס למסעדה רומנית אוכל צ'ורבה".
סוגים

צ'ורבה בוסני ולחם סומון
צ'ורבה בולגרי
צ'ורבה מקירגיזסטן
מרק סרבי
מרק אלג'יראי
מרק ממונטנגרו
לקריאה נוספת

Radu Anton Roman: Bucate vinuri si obiceiuri romanesti, editura Paideia 2009
הערות שוליים

↑   לימור לניאדו תירוש, זוגיות נצחית עם צ'ורבה, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2015
יוסף אחיטוב

| --- | --- |

 לידה:  5 בינואר 1933 ז' בטבת תרצ"ג חבל הסאר, גרמניה רפובליקת ויימאר
 פטירה:  5 ביוני 2012 (בגיל 79) ט"ו בסיוון תשע"ב עין צורים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 כינויים נוספים:  יוסקה
 פעילות בולטת:  איש חינוך, מהוגי הקיבוץ הדתי
 בת זוג:  יפה אחיטוב (לבית זילברשיין)
 מספר צאצאים:  7
 פרסים והוקרה:  דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בר-אילן (2004)
 
יוסף (יוסקה) אחיטוב (ז' בטבת תרצ"ג, 5 בינואר 1933 – ט"ו בסיוון תשע"ב, 5 ביוני 2012) היה מורה, הוגה דעות ומחנך ציוני דתי, מחשובי אנשי הרוח של הקיבוץ הדתי.