stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המושל הכללי של אוסטרליה
תוארי המושל הכללי

במהלך כהונתו של המושל, יש לפנות אליו ולבת זוגו (או כאשר מכהנת אישה בתפקיד, למושלת הכללית ובן זוגה) בתואר הוד רוממותו (His Excellency). התואר אינו ניתן לכל החיים, ונלקח מהמושל הכללי עם פרישתו מהתפקיד. בעבר היו המושלים הכלליים בני אצולה או בעלי תוארי אבירות, ואלו היו מיוחסים אליהם לאחר פרישתם; המושלת הכללית ברייס, שכיהנה בתפקיד בין השנים 2009–2014, אינה בעלת תואר מוקדם, ולפיכך לא יכלה לשמור על תואר כבוד לאחר פרישתה.
ראו גם

היסטוריה חוקתית של אוסטרליה
היסטוריה של אוסטרליה
המשנה למושל אוסטרליה
מושל כללי
מושלי מדינות אוסטרליה
סר זלמן כהן, המושל הכללי התשעה עשר של אוסטרליה (1977–1982). היהודי השני שכיהן בתפקיד זה
קוונטין ברייס, המושלת הכללית ה-25 של אוסטרליה
"בית הממשלה" המעון הרשמי של המושל הכללי, בבירה קנברה
הדפסה תלת-ממדית

מדפסת תלת-ממד בפעולה
מדפסת תלת-ממד מדגם ORDbot Quantum
מודלים של ראשי אדם מיניאטוריים שיוצרו במדפסת תלת־ממד
הדפסה תלת-ממדית היא טכנולוגיית ייצור, המאפשרת לייצר דגמים תלת-ממדיים היישר מתוך המחשב. לרוב, מכונות ההדפסה מייצרות את הדגמים (אבטיפוס) מפולימרים שונים, שכבה אחרי שכבה, ולבסוף מתקבל דגם סופי, כפי שתוכנן בתוכנות התב"ם (תכנון בעזרת מחשב - CAD).
כיום קיים מגוון גדול של מדפסות תלת-ממד - מדפסות תעשייתיות, מדפסות המדפיסות אובייקטיo צבעוניים, ומדפסות ביתיות במחירים נמוכים יחסית. לצד השימוש העיקרי ליצירת דגמים, בשנים האחרונות נעשה שימוש במדפסות תלת-ממד גם לצורך ייצור מוגבל של חלקי פולימר ומתכת מורכבים בתעשיות שונות כגון תחבורה ותעופה, אופנה, רפואה ועוד, והצפי שבעתיד עם התפתחות המכונות יעשה שימוש במדפסות תלת־ממד גם לייצור המוני. בנוסף ישנם ניסיונות לייצור מדפסות אשר ידפיסו מזון, מבנים ואף רקמות ואיברים ביולוגיים. המגבלות שעדין מעכבות את השימוש הנרחב בהדפסה תלת־ממדית הן מחיר גבוה של המכונות ושל הייצור - בעיקר בחומרים שאינם פלסטיק, בעיית איכות ושיעור גבוה יחסית של כשלים.
מעבר ליישומים המסורתיים של הדפסה תלת-ממדית בתעשיות שונות, קיימים פיתוחים חדשים המאפשרים שימוש בטכנולוגיה זו בדרכים חדשניות. אחד התחומים המתפתחים במהירות הוא הדפסת תלת-ממד של חומרים ביולוגיים ורקמות אנושיות. מדענים ברחבי העולם עובדים על פיתוח מדפסות המסוגלות לייצר איברים להשתלה, דבר שיכול לשנות את פני הרפואה בעתיד. בנוסף, קיימות מדפסות תלת-ממד להדפסת מזון, המאפשרות יצירת מנות מותאמות אישית בעיצוב מיוחד, ומדפסות הבונות מבנים גדולים כמו בתים וגשרים. תחום נוסף שמתקדם הוא הדפסה של מוצרים רב-חומריים המשלבים תכונות שונות, כגון חלקים גמישים ונוקשים במוצר אחד, מה שמרחיב את אפשרויות הייצור והשימושים הפוטנציאליים בטכנולוגיה זו .
היסטוריה

מדפסת התלת-ממד הראשונה נוצרה בשנת 1983 על ידי צ'אק האל מחברת "3D Systems", יצרנית מדפסות תלת-ממד מהגדולות בעולם. בשנת 2006 הפכה הטכנולוגיה לנחלת הכלל כשתוקף הפטנט פג.
בשנת 2004 פיתח אדריאן בווייר את פרויקט ה-Reprap, שמטרתו יצירת מדפסות תלת-ממד בקוד פתוח בטכנולוגיית FDM והפרויקט נהפך לידוע מאוד אחרי שהוא כוסה בצורה רחבה בתקשורת ב-2005. כיום ניתן למצוא 'קיטים' ומדפסות מוכנות לשימוש ביתי המבוססות על פרויקט ה-Reprap. מדפסת הדגל של הפרויקט היא Prusa I3.
תצורות מרכזיות למדפסות תלת-ממד > מדפסות תלת־ממד קלאסיות

במדפסות תלת-ממד קלאסיות (מדפסות תלת-ממד שמבוססות על מערכת צירים קרטזית) ראש ההדפסה זז על צירי X ו-Y בזמן ההדפסה, וכשהוא מסיים להדפיס שכבה משטח ההדפסה יורד בציר Z, וכך הראש יכול להדפיס את השכבה הבאה.
תצורות מרכזיות למדפסות תלת-ממד > מדפסות תלת־ממד להדפסת איברים

מכונות ההדפסה המיועדות להדפסת רקמות מיוצרות במיוחד לשימוש בחומרים ביולוגיים, זאת בשל המורכבות הן של האלגוריתם והן של החומרים הביולוגיים. מכונת הדפסה בתלת-ממד סטנדרטית עובדת עם חומרים פלסטיים אחדים המודפסים שכבה אחר שכבה כאשר עיקר הפעולה היא בניית המבנה המרחבי. במקרה של הדפסת חומר ביולוגי, החומרים המכילים את השכבה הבודדת צריכים להיות משולבים יחדיו, כמו כן רבים מהחומרים הביולוגיים נמצאים במצב צבירה נוזלי, על כן כאשר מודפסת שכבה מסוימת עלולה להתרחש דיפוזיה וכך המבנה יישבר, או יפעפע לשכבות תחתונות יותר, מה שנמנע בהדפסות סטנדרטיות באמצעות קיבוע של השכבה (לרוב באמצעות חשיפה לאור) שבמקרה זה אינו מתאפשר. במכונת הדפסה ביולוגית לרוב בשל המורכבות, התנועה בציר ה Z תהיה של ראש המזרק ולא של משטח ההזרקה כמו ברוב מדפסות תלת הממד הקלאסיות.
תצורות מרכזיות למדפסות תלת-ממד > מדפסות תלת־ממד מסוג דלתא

מדפסות תלת־ממד מסוג דלתא הן מדפסות תלת-ממד, אשר מנגנון התנועה שלהן שונה ממנגנון התנועה של מדפסות תלת-ממד המבוססות על מערכת צירים קרטזית. במדפסות הדלתא האובייקט המודפס מונח על משטח ההדפסה ואינו נע במהלך הדפסתו. הראש המדפיס את האובייקט נע באופן מקביל למשטח ההדפסה (דבר הנובע מהגאומטריה של המדפסת). יתרונות מדפסות הדלתא על מדפסות תלת-ממד בעלות מערכות צירים קרטזיות על מדפסות תלת-ממד רגילות:
לעומת מדפסות תלת הממד בעלות מערכות הצירים הקרטזיות, למדפסות הדלתא יש יציבות גבוהה יותר הנובעת מכך שהאובייקט המודפס אינו נע - מגש ההדפסה סטטי.
ראש ההדפסה קל, דבר המאפשר תנועה מהירה יותר ותאוצות גבוהות יותר (מומנט אינרציה נמוך).
יכולת תנועה מהירה ותאוצה גבוהה בכל הכיוונים (גם בכיוון של ציר Z). יכולת זו משפרת את איכות ההדפסה ומאפשרת דילוגים מעל אזורים שכבר הודפסו.
יצרניות מדפסות תלת-ממד

חברת 3D Systems מהחלוצות בתחום, מספקת פתרונות תוכן להדפסת תלת-ממד וכן מדפסות תלת-ממד, חומרי הדפסה ושירותי חלקים מותאמים אישית על פי דרישה. שיטת ההדפסה היא באמצעות נוזל פולימר שמתמצק תחת תאורת על-סגול, מתחת למכל ישנה מערכת לייזר ומראות שמשרטטת את הצורה על כל השכבה המודפסת, שהופכת לקשיחה, וכך שכבה אחר שכבה עד לסיום ההדפסה.
חברת Mcor Technologies פיתחה בשנת 2005 תהליך הדפסה באמצעות גיליונות נייר משרדי רגילים, דבק ולהב המורכב מטונגסטן קרביד (Tungsten carbide) לחיתוך הצורה.
חברת סטרטסיס עברה בשנת 2012 מיזוג עם חברת Objet Geometries הישראלית. בשיטת ההדפסה של החברה נעשה שימוש בפולימרים רגישים לקרינה אולטרה סגולה. הפולימר מונח על שולחן הייצור על ידי ראש הדפסה רגיל לחלוטין ומוקשה בשכבות של כ-16 מיקרון עד קבלת מודל אחיד. ב-20 ביוני 2013 רכשה Stratasys את יצרנית המערכות השולחניות להדפסה בתלת-ממד MakerBot בכ-400 מיליון דולר. חברת סטרטסיס מייצרת מדפסות המיועדות בעיקרן לשוק המקצועי והיא לוקחת חלק מרכזי ברבים מהפרויקטים החדשניים. לחברה אין פעילות בשוק הקטן של מדפסות תלת-ממד לשוק הביתי, ש-MakerBot נחשבת לאחד הגורמים החלוציים והמובילים בו. באוגוסט 2016 חשפה החברה דגם הדגמה של מדפסת תעשייתית בטכנולוגיית Infinite Build, המבוססת על הדפסה אנכית, ואשר מסוגלת להדפיס רכיבים ללא מגבלת גודל. המדפסת פותחה בשיתוף בואינג האמריקנית ויצרנית הרכב פורד.
חברת ננו דיימנשן הישראלית, העוסקת בפיתוח וייצור מדפסות תלת-ממד לתעשיית האלקטרוניקה.
חברת EOS היא היצרנית המובילה בתחום של ההדפסה התלת-ממדית תעשייתית של חלקים המוכנים לשימוש בשיטת SLS - DMLS, בישראל יש כבר מספר מדפסות של החברה גם בהדפסה של פולימרים וגם בהדפסה באבקת מתכת.
בשנת 2014 הוקמה חברת creality הסינית, שמתמחה במדפסות תלת־ממד בשיטות FDM ושרף.
בשנים האחרונות נכנסו לתחום גם חברות ענק כמו HP, דאסו סיסטמס וג'נרל אלקטריק.
שימושים

תכנון ואדריכלות
ייצור סדרתי של סדרות קטנות
עיצוב מוצר
מרכזי מבקרים ומוזיאונים
רפואה
ענף המזון
ענף הבנייה
אומנות, פיסול, קרמיקה
מדפסות תלת-ממד ביולוגיות

בשנת 2009 יצרה חברת Organovo את NovoGen MMX Bioprinter, מדפסת תלת-ממד אשר מאפשרת להדפיס רקמות תא אנושי. התהליך מתבצע במספר שלבים. בתחילה מגדלים תאי גזע אנושיים בתרבית. בשלב הבא, כאשר ישנה כמות מספקת של תאים, נעשה שימוש באנזים ייחודי המאפשר את "אריזתם" של תאי הגזע למבנה דמוי כדוריות אותו מדפיסים.
בשנת 2011 הציגו החוקרים אנטוני אטהלה, ג'ואן אנריקואז ולוק מסלה כליה אנושית המורכבת מתאי גזע אנושיים אותה הדפיסו במדפסת תלת-ממד. זהו אב טיפוס בתחילת דרכו ועד היום עדיין לא הושתל איבר מודפס בגוף אנושי חי. מאז הודפסו איברים נוספים, כגון אוזן אנושית.
בשנת 2019 פיתחו באוניברסיטת תל אביב שיטה להדפסה תלת-ממדית של לב האדם העשוי מרקמת תאים שנלקחו מגוף החולה עצמו.
בשנת 2021 צוות חוקרים מאוניברסיטת תל אביב הצליח להדפיס בתלת-ממד גידול קטלני המדמה את התנהגות התאים הסרטניים בסביבתם הטבעית, במטרה לאפשר לפתח נגדו טיפולים ותרופות.
ראו גם

הדפסת בניין
הדפסת איברים
נשק חם שנוצר באמצעות מדפסת תלת-ממד
שוק הדפסת תלת-ממד
לקריאה נוספת

הוד ליפסון, מלבה קורמן, תלת-ממד: המהפכה התעשייתית החדשה, הוצאת ר. סירקיס, ידיעות ספרים, 2014
הערות שוליים

↑   עמרי זרחוביץ', עוברים להדפיס כסף? HP גילתה מה תוקע את שוק מדפסות התלת ממד - ומסתערת, באתר TheMarker‏, 14 באוגוסט 2016
↑  ישי פלג, בדרך לכבוש את העולם? למה מדפסות התלת-ממד עדיין לא שם, באתר מקור ראשון, ‏24 בספטמבר 2018
↑  Weimin Yang, Ranran Jian, Polymer 3D Printing and 3D Copying Processes, Singapore: Springer Nature Singapore, 2023, עמ' 17–82, ISBN 978-981-99-0100-5
↑  מיכל אריאלי, להדפיס את העולם בתלת מימד: "זה מדהים, זה מרגש וזה יכול לתרום לילדים שלנו המון", באתר הידברות, 19 ביולי 2017
↑   צח יוקד, בארה"ב עשו היסטוריה: הושלם הבית הראשון שהודפס במדפסת תלת-ממד, באתר הארץ, 19 בינואר 2022
↑   חגי עמית, סטרטסיס רכשה את חברת מייקרבוט; שווי העסקה כ-400 מיליון ד', באתר TheMarker‏, 20 ביוני 2013
↑  שי סלינס, סטרטסיס רוכשת חברה אמריקאית למדפסות תלת מימד ב-403 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 20 ביוני 2013
↑  סטרטסיס חושפת מדפסת רובוטית לרכב ותעופה, באתר TechTime‏, 31 באוגוסט 2016
↑   דרור רייך, ננו דיימנשן חשפה את גירסת האלפא למדפסת התלת-ממד שלה, באתר TheMarker‏, 14 באפריל 2015
↑  אלכס שפירו, תדפיס לי שריר, באתר ynet, 19 במרץ 2013
↑  Anthony Atala, Printing a human kidney, Youtube, March 8, 2011
↑  נכון ל-25 ביוני 2013 האוזן לא נבחנה על ידי בני אדם;  רויטרס, האוזניים המודפסות כבר כאן, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2013
↑  אבי בליזובסקי, ‏חוקרים ישראלים הצליחו להדפיס לב מתאי גזע מושרים של אדם; האם בעתיד ידפיסו לבבות מתאי החולים עצמם?, באתר "הידען", 16 באפריל 2019
↑  פריצת דרך רפואית באוניברסיטת ת"א: הדפסת גידולים נגד סרטן, באתר ynet, 18 באוגוסט 2021
↑  לראשונה בעולם: חוקרים מישראל הדפיסו בתלת מימד גידול סרטני פעיל, באתר וואלה, 18 באוגוסט 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547777105171  BnF: cb16708689c (data)  GND: 1032223197  LCCN: sh2009006799  NKC: ph884112 
הדפסת תלת־ממד של פרט אדריכלי (כיפת כנסייה) לשילוב במודל אדריכלי
אלכס קושניר

אלכסנדר (אלכס) קושניר (באוקראינית Алекс Кушнір,נולד ב-2 בנובמבר 1978, ב' בחשוון ה'תשל"ט) הוא חבר כנסת לשעבר מטעם ישראל ביתנו, אשר כיהן גם כיו"ר ועדת הכספים. בנוסף, כיהן גם כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
ביוגרפיה

אלכסנדר קושניר נולד בדרוהוביץ', אוקראינה הסובייטית. בן יחיד. בשנת 1992 עלה לישראל עם אמו לעיר אשקלון.
שירת בצה"ל כלוחם בחטיבת גבעתי. בתפקידו האחרון היה מפקד פלוגה. משרת במילואים בדרגת סרן.
עם שחרורו מצה"ל התגייס לשירות הביטחון הכללי, שם מילא מגוון תפקידי שטח במשך תשע שנים.
בוגר תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית ותואר שני במנהל עסקים עם התמחות במימון מהקריה האקדמית אונו.
מילא תפקידי ניהול בסקטורים מגוונים כגון אנרגיה, קמעונאות ומימון. כיהן כנציג של ארגון JDC בבלארוס.
פעילות פוליטית

בשנת 2015, לקראת הבחירות לכנסת ה-20 הוצב במקום ה-17 ברשימת ישראל ביתנו.
ביולי 2016 מונה כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה תחת השרה סופה לנדבר מאותה מפלגה.תפקיד בו כיהן עד לשנת 2018. במקביל לתפקיד זה שימש גם כמנכ"ל נתיב בשנים 17–2016. עם כניסתו של ח"כ יריב לוין לתפקיד מ"מ שר הקליטה, פוטר מתפקידו ללא התרעה מוקדמת, דבר שעורר את זעם ארגוני העולים.
בפברואר 2019 הוצב במקום השביעי לרשימת ישראל ביתנו לקראת הבחירות לכנסת ה-21, ובאותו מקום גם ברשימה לכנסת ה-22.
בספטמבר 2019 נבחר לכהן כח"כ לכנסת ה-22 מטעם מפלגת ישראל ביתנו.
באוקטובר 2020 שימש כציר בקונגרס הציוני העולמי ה־38.
ב־16 ביוני 2021 נבחר ליו"ר ועדת הכספים של הכנסת.
לאחר בחירתו מחדש לכנסת ה-23 מונה לראשות ועדת המשנה לחיילים בודדים בשירות ובשחרור, תת-ועדה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, הוצב שוב במקום השביעי ברשימת ישראל ביתנו לכנסת ולא נבחר לכנסת, אחרי שמפלגתו קיבלה רק 6 מנדטים.
חיים אישים

נשוי לאלונה קושניר ואב לילדה, מתגורר באשקלון.
הערות שוליים

↑  נינה פוקס וחסן שעלאן, סגן רמטכ"ל, טייס קרב וסגנית מיס אירופה: הח"כים החדשים, באתר ynet, 18 בספטמבר 2019
↑  יפעת גדות, אלכס קושניר מונה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, באתר News1 מחלקה ראשונה, 25 ביולי 2016
↑  אמיר אלון, ארגוני עולים נגד פיטורי מנכ"ל משרד הקליטה, באתר ynet, 27 בדצמבר 2018
↑  צירים לקונגרס הציוני הל"ח - ישראל, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
↑  אלכס קושניר נבחר ליו"ר ועדת הכספים: "המשימה הראשונה - אישור תקציב", באתר ynet, 16 ביוני 2021
| יושבי ראש ועדות הכנסת ה-25 |
| --- | --- | --- |
| ועדות קבועות | יו"ר ועדת הכנסת: אופיר כץ • יו"ר ועדת הכספים: משה גפני • יו"ר ועדת הכלכלה: דוד ביטן • יו"ר ועדת החוץ והביטחון: יולי אדלשטיין • יו"ר הוועדה לביטחון לאומי: צביקה פוגל • יו"ר ועדת הפנים והגנת הסביבה: יעקב אשר • יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט: שמחה רוטמן • יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: עודד פורר • יו"ר ועדת החינוך, התרבות והספורט: יוסי טייב • יו"ר ועדת העבודה והרווחה: ישראל אייכלר •  יו"ר ועדת הבריאות: אוריאל בוסו • יו"ר הוועדה למיזמים ציבוריים: אוהד טל • יו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה: מיקי לוי • יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי: פנינה תמנו שטה • יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה: איימן עודה |  |
| מיוחדות  (הפועלות כיום) | יו"ר הוועדה המיוחדת לפניות הציבור: יצחק פינדרוס • יו"ר הוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל: בועז ביסמוט • יו"ר הוועדה לזכויות הילד: אליהו דלל • יו"ר הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל: לימור סון הר-מלך • יו"ר הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים: נעמה לזימי • יו"ר הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל: מיכאל ביטון • יו"ר הוועדה מיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה: אברהם בצלאל • יו"ר הוועדה המיוחדת לטיפול בשורדי השואה: מירב כהן |  |
| שונות | יו"ר ועדת האתיקה: ינון אזולאי |  |
שירים באמצע הלילה

שירים באמצע הלילה הוא אלבום הסולו השני של הזמרת נורית גלרון.
האלבום מכיל 11 שירים הממשיכים את רוח שירי אלבום הבכורה של גלרון. באלבום לחנים מקוריים לשירים ופזמונים של המשורר נתן זך, שאף כתב הקדמה לאלבום שהופיעה על העטיפה. זך הוא גם מי שהעניק לאלבום את שמו: "זו השעה בה נכתבו מקצת השירים וזו גם השעה שבה אני עצמי מרבה לשמוע מוזיקה ומוצא בה הרבה שמחה והפוגה מטרדות היום" (מתוך ההקדמה לאלבום).
בהלחנת השירים השתתפו מוזיקאים שהיו בשיאם באותה עת: יוני רכטר, מתי כספי, שלום חנוך, אילן וירצברג, שלמה יידוב, חנן יובל. כמו כן הולחנו שניים מהשירים על ידי סשה ארגוב (שגם ניגן בשיר על הפסנתר) ועל ידי אשר ביטנסקי מפיק האלבום.
בשנת 2013 יצאה מהדורה חדשה לאלבום, שכללה לבד מהאלבום המקורי דיסק בונוס, הכולל חמישה שירים שהוקלטו במופע פומבי שנערך והוקלט על ידי גלי צה"ל ב-1979 באולם צוותא בתל אביב. האירוע נערך לכבוד הוצאתו לאור של ספר שיריו של נתן זך "צפונית מזרחית". את המופע ניהל מוזיקלית משה זורמן. לבד מחמשת שירי המופע, נכללה בדיסק גם הקלטה חדשה, שגם היא הוקלטה בהופעה פומבית שנערכה ב-2013 בהפקתו המוזיקלית של צח דרורי.
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו על ידי נתן זך.
עד מחר (לחן: יוני רכטר) - 3:02
כמעט טוב (לחן: מתי כספי) - 4:10
כי האדם עץ השדה (לחן: שלום חנוך) - 4:19
עם החשכה (לחן: אילן וירצברג) - 3:42
כולנו זקוקים לחסד (לחן: אילן וירצברג) - 4:14
אין לי (לחן: שלמה יידוב) - 3:50
כשצלצלת רעד קולך (לחן: חנן יובל) - 3:45
את חייכת (לחן: סשה ארגוב) - 2:39
שיר באמצע הלילה (לחן: יוני רכטר) - 4:16
פזמון חוזר (לחן: אשר ביטנסקי) - 4:18
ועוד לא אמרתי הכל (לחן: אילן וירצברג) - 3:43
בונוסים במהדורת 2013
שיר לאוהבים הנבונים (לחן: דפנה אילת) - 4:18
ציפור שנייה (לחן: מישה סגל) - 3:43
לא טוב היות האדם לבדו (לחן: אבנר קנר ויוני רכטר) - 4:18
היין המר (לחן: גארי ברתיני) - 3:43
עד מחר (לחן: יוני רכטר) - 4:18
השתתפו באלבום

נורית גלרון - שירה
מתי כספי - פסנתר, סינטיסייזר, גיטרות, תופים, קונגס
מורדי פרבר - גיטרה חשמלית
אילן וירצברג - גיטרות, קלידים וקולות
משה לוי - פסנתר
שם טוב לוי - חליל
אהר'לה קמינסקי - תופים
אלון הלל - תופים
ירוסלב יעקובוביץ - ליריקון
ישראל בורוכוב - טמבורה, פעמונים
מוטי דיכנה - בס, קולות
מיקי שביב - בס
אוהד אינגר - בס
אילן שול - קלרינט
יואל לרנר - קולות
נגני התזמורת הפילהרמונית הישראלית - מיתרים
נגנים נוספים:
יוני רכטר - פסנתר ב"עד מחר" ו"שיר באמצע הלילה"
שלום חנוך - גיטרה אקוסטית וקולות ב"כי האדם עץ השדה"
חנן יובל - גיטרה ב"כשצלצלת רעד קולך"
שלמה יידוב - גיטרות ב"אין לי"
סשה ארגוב - פסנתר ב"את חייכת"
דריו מלכי - פסנתר וסינטיסייזר
שלמה חממי - תופים
סופה לנדבר

סופה לנדבר, 2009
סופיה (סוֹפָה) סוניה לַנְדְבֶר (נולדה ב-28 באוקטובר 1949) היא פוליטיקאית ישראלית שכיהנה בעבר כחברת הכנסת מטעם מפלגת העבודה ומפלגת ישראל ביתנו כמו כן כיהנה כשרת העלייה והקליטה. מ־2024 מכהנת כחברת מועצת עיריית אשדוד, לאחר שכיהנה בתפקיד בתחילת שנות ה-90.
חיים אישיים

לנדבר מתגוררת בעיר אשדוד. היא אלמנה ואם לבת.
הערות שוליים

↑  ילקוט הפרסומים 6524, רשומות.
1 2  תמי אברהמי, השרה לשעבר סופה לנדבר חוזרת להיות חברת מועצת העיר לאחר 28 שנה, באתר אשדוד היום, ‏3 במרץ 2024
↑  דיון ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק הקמת אוניברסיטה בעיר אשדוד, התשס”א-2001, באתר הכנסת, פרוטוקול מס' 413 של הוועדה, ‏12 בפברואר 2002
↑  גדי גולן, ‏הושקעו 8 מיליון שקל בשלב א' של קמפוס המכללה אשדוד, באתר גלובס, 23 במרץ 2005
↑  סמדר שמואלי ואלי סניור, הכנסת אישרה: בית חולים באשדוד, באתר ynet, 23 בינואר 2002
↑   חברי כנסת גונבים מול המצלמות, כתבה מחדשות ערוץ 2, סרטון  באתר יוטיוב
↑  פרוטוקול מישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה 22 ביולי 2002
↑  טל ימין-וולבוביץ, לנדבר נתנה עדות בפרשת לרנר, באתר nrg‏, 27 במאי 2004
↑  רוני זינגר, הממשלה אישרה פה אחד: אביגדור ליברמן הוא שר הביטחון החדש, באתר כלכליסט, 30 במאי 2016
↑  צירים לקונגרס הציוני הל"ח - ישראל, באתר ההסתדרות הציונית העולמית
↑  מורן אזולאי, סוף דרכה בכנסת: סופה לנדבר מחוץ לרשימת ישראל ביתנו, באתר ynet, 19 בפברואר 2019
↑  חן מור אטיאס, אין להם עוד אשדוד: הרשימה של הלן גלבר למועצת העיר, באתר כאן דרום אשדוד, ‏20 בספטמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297951105171  ISNI: 0000 0004 0221 2090  VIAF: 297541913   WorldCat (עם VIAF): 297541913
אליפות צרפת הפתוחה 1980

| --- | --- |

פרסי התחרות
 ענף:  טניס 
 תקופת התחרות:  26 במאי 1980 – 8 ביוני 1980 (14 ימים) 
 מספר תחרות:  79 
 כספי זכייה:  400 אלף $
 עיר מארחת:  פריז 
 אצטדיון:  אצטדיון רולאן גארוס
 זוכה:  גברים:ביורן בורג (שוודיה) נשים:כריס אוורט (ארצות הברית) זוגות גברים: ויקטור אמייה/הנק פיסטר (ארצות הברית) זוגות נשים: קתי ג'ורדן/אן סמית' (ארצות הברית) זוגות מעורבים:אן סמית'/בילי מרטין (ארצות הברית)
 
 → אליפות צרפת הפתוחה 1979 אליפות צרפת הפתוחה 1981 ← 
 
אליפות צרפת הפתוחה 1980 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-26 במאי והסתיימו ב-8 ביוני. זו הייתה האליפות ה-79 מאז ייסודה.
הפרסים

סך הפרסים היה 400 אלף $.
התחרות > תחרות זוגות גברים

בתחרות השתתפו 64 זוגות. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
בריאן גוטפריד (ארצות הברית ארצות הברית) וראול רמירס (מקסיקו מקסיקו), מנצחי תחרויות בשנים 1975 ו-1977, הפסידו במשחק הגמר
פיטר פלמינג (ארצות הברית ארצות הברית) ותומאס שמיד (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), הודחו בסיבוב השלישי
פול מקנמי ופיטר מקנמרה (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השלישי
היינץ גונטהארט (שווייץ שווייץ) ופאבל סלוז'יל (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), הודחו ברבע הגמר
פאולו ברטולוצ'י ואדריאנו פנטה (איטליה איטליה), הודחו ברבע הגמר
וויטק פיבק (פולין פולין) ואיוואן לנדל (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), הודחו בחצי הגמר
פרנסיסקו גונסאלס (פרגוואי פרגוואי) ובוב לוץ (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו ברבע הגמר
טים גוליקסון וטום גוליקסון (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
ברוס מנסון (ארצות הברית ארצות הברית) ובלאז' טארוצי (הונגריה הונגריה), הודחו בחצי הגמר
קווין קורן וסטיב דנטון (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השני
רוס קייס וג'ף מסטרס (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השלישי
ויקטור אמייה והנק פיסטר (ארצות הברית ארצות הברית), ניצחו בתחרות
סטניסלב בירנר ויאן קודש (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה), הודחו בסיבוב הראשון
ויטס גרולייטיס (ארצות הברית ארצות הברית) ופרד סטולי (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו ברבע הגמר
מארק אדמונדסון וקים ווריק (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו בסיבוב השלישי
בילי מרטין ופרדי טייגן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השלישי
מנצחי תחרות 1979 האחים ג'ין מאייר וסנדי מאייר (ארצות הברית ארצות הברית) לא השתתפו בתחרות. במשחק הגמר ויקטור אמייה והנק פיסטר (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם בריאן גוטפריד (ארצות הברית ארצות הברית) וראול רמירס (מקסיקו מקסיקו) וניצחו ב-4 מערכות.
התחרות > תחרות זוגות נשים

בתחרות השתתפו 32 זוגות. להלן הזוגות החזקות שזכו בדירוג:
בילי ג'ין קינג (ארצות הברית ארצות הברית) ואילנה קלוס (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה), הודחו בסיבוב הראשון
קתי ג'ורדן ואן סמית' (ארצות הברית ארצות הברית) ניצחו בתחרות
כריס אוורט (ארצות הברית ארצות הברית) וונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה), הודחו ברבע הגמר
מימה יאושובץ (יוגוסלביה יוגוסלביה) ובטי שטוב (הולנד הולנד) הודחו ברבע הגמר
וירג'יניה רוזיצ'י (רומניה (1965-1989) רומניה) ווירג'יניה וייד (בריטניה בריטניה), הודחו ברבע הגמר
האנה מנדליקובה ורנטה טומנובה (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה) הודחו ברבע הגמר
איוואנה מדרוגה ואדריאנה ויז'גראן (ארגנטינה ארגנטינה), הפסידו במשחק הגמר
אנדראה יגר ובטי נייגלסן (ארצות הברית ארצות הברית), הודחו בסיבוב השני
מנצחות תחרות 1979 בטי שטוב (הולנד הולנד) וונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה) השתתפו בתחרות עם פרטנרים חדשים. במשחק הגמר קתי ג'ורדן ואן סמית' (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם איוואנה מדרוגה ואדריאנה ויז'גראן (ארגנטינה ארגנטינה) וניצחו בשתי מערכות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות וימבלדון.
התחרות > תחרות זוגות מעורבים

בתחרות השתתפו 28 זוגות.
מנצחי תחרות 1979 בוב יואיט (דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה) וונדי טרנבול (אוסטרליה אוסטרליה) לא השתתפו בתחרות. במשחק הגמר אן סמית' ובילי מרטין (ארצות הברית ארצות הברית) נפגשו עם רנטה טומנובה וסטניסלב בירנר (צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה) וניצחו ב-3 מערכות.
ישראל ברולאן גארוס

שלמה גליקשטיין השתתף בתחרות הגברים וזוגות גברים. בסיבוב הראשון של תחרות הגברים הוא שיחק נגד סטניסלב בירנר מצ'כוסלובקיה והפסיד לו ב-3 מערכות. בתחרות זוגות גברים הוא שיחק לצד וורן מאהר מאוסטרליה. בסיבוב הראשון הם הפסידו ב-2 מערכות.
ביורן בורג, מנצח התחרות
כריס אוורט, מנצחת התחרות
יוליה שמאלוב-ברקוביץ'

יוליה שַׁמָאלוֹב-ברקוביץ' (ברוסית; נולדה ב-1 באפריל 1964, י"ט בניסן ה'תשכ"ד) היא פוליטיקאית ואשת תקשורת ישראלית. כיהנה כיו"ר הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, הקימה את ערוץ תשע לציבור הרוסי וכיהנה כחברת כנסת בכנסת ה-18 מטעם סיעת "קדימה". שימשה כמנכ"לית חדשות 13.
ביוגרפיה

נולדה בשם יוליה שמאלובה בסמרקנד שבאוזבקיסטן הסובייטית (בברית המועצות דאז). בשנת 1979, בגיל 15, עלתה לישראל עם משפחתה, שהתיישבה במרכז הקליטה בשכונת גילה שבירושלים. בשל שיתוק מלידה בידה השמאלית, לא גויסה לצה"ל והתנדבה לשירות לאומי בבית חולים גריאטרי. בשנת 1984 סיימה לימודי תעודה בעיתונות וטלוויזיה, ב-1988 סיימה תואר ראשון בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה, וב-1998 השלימה את לימודי התואר השני במינהל עסקים, שניהם באוניברסיטת תל אביב.
במקצועה היא יועצת אסטרטגית בתחום השיווק ואמצעי התקשורת. בין השנים 1992–2001 כיהנה כמנכ"לית העיתון "וסטי", שהפך בתקופתה לעיתון המוביל בישראל לציבור דוברי הרוסית. בשנים 2001–2004 הייתה שותפה להקמתה של תחנת הטלוויזיה המסחרית לקהל דוברי הרוסית, "ישראל פלוס", שם שימשה מנכ"לית ועורכת ראשית. בין השנים 2004–2009 כיהנה, בין השאר, כחברה במועצה הישראלית לתרבות ואמנות. עד כניסתה לכנסת, שימשה כחברת דירקטוריון ב"היכלי הספורט בע"מ" וכחברת נשיאות הוועד הפועל הציוני. היא נבחרה ליושבת ראש התאחדות היזמים בישראל במשך ארבע קדנציות רצופות, עד שנת 2008.
ביוגרפיה > כפוליטיקאית

ב-2006 הייתה מועמדת לכנסת ה-17 מטעם מפלגת "קדימה". בבחירות לרשויות המקומיות ב-2008 התמודדה כמספר שתיים ברשימה עצמאית למועצת העיר הרצליה אך לא נבחרה.
לקראת הבחירות לכנסת ה-18 התמודדה בפריימריז של מפלגת קדימה והגיעה למקום ה-29 במסגרת שריוּן לעולים אך המפלגה זכתה ב־28 מנדטים. לאחר מכן מונתה לסמנכ"לית אסטרטגיה ופיתוח במפלגה. ב-2 ביולי 2009 החלה לכהן כחברת הכנסת בעקבות התפטרותו של חיים רמון.
בשנת 2010 נבחרה למקום ה-48 ברשימת האנשים המשפיעים ביותר על ענף התקשורת בישראל של המגזין "פירמה" בעיתון "גלובס", הודות לתרומתה לקידום הרפורמה בענף בשנה זו. היא כיהנה כחברה בוועדת הכלכלה, ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות והוועדה לפניות הציבור, ושימשה כממלאת מקום קבועה בוועדת החינוך של הכנסת. שמאלוב ברקוביץ' עמדה בראש שלוש שדולות פרלמנטריות, לרבות "השדולה לצריכה סלולרית נבונה", "שדולת הציונות - הדור הבא!" ו"השדולה לקידום מעמד העולים מחבר העמים".
לקראת הבחירות לכנסת ה-19 ב-2013, ולאור מצבה של קדימה בסקרים, הודיעה שמאלוב-ברקוביץ' על הצטרפות לליכוד. בבחירות המקדימות בליכוד היא לא הגיעה למקום ריאלי. סמוך למועד הגשת הרשימות היא הגישה לוועדת הכנסת בקשה לפרוש מסיעת "קדימה", אך הבקשה לא אושרה. זמן קצר לאחר מכן היא הצטרפה למפלגת "כלכלה" והוצבה בראש הרשימה בבחירות לכנסת ה-19. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה, ובבחירות לכנסת העשרים ב-2015 היא לא שולבה ברשימת המפלגה לכנסת.
ביוגרפיה > בתקשורת

באוקטובר 2017 נבחרה לכהן כיושבת-ראש הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. בעקבות תלונה של ארגון העיתונאים כתב מנכ"ל משרד התקשורת דוח חמור על התנהלותה, שבעקבותיו בנובמבר 2018 הודיע משרד התקשורת כי היא לא מועמדת לתפקיד במועצת הרשות השנייה הבאה. בינואר 2022 סיימה את תפקידה.