stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אקוופאבה
הערות שוליים

↑  Meringue composition and methods of preparation - פטנט: הכנת מרנג מבורית, באתר "Google Patents" (באנגלית)
↑  Théorie & Mousse‏, 4 בדצמבר 2014 (בצרפתית)
↑   Le Défi FUDA - BONUS #1 Mission Pois Chiches, באתר YouTube
↑  אורי שביט, בלי ביצים: קינוחים טבעוניים, באתר ynet, 1 ביוני 2015
↑  קהילת אקוופאבה
↑  דיקלה שחף, משגב: שתי סטודנטיות המציאו קרמבו טבעוני, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 9 ביולי 2015
↑  פיסול קישוטים לעוגות על בסיס אקוופאבה
↑  Frequently Asked Questions באתר של גוס וולט
The Best Vegan Egg Replacement For Baking, באתר של The Huffington Post
↑  "Floral Frosting: Cookies & Cream Macarons / Step-by-Step
↑  Aquafaba-the recipes
↑  "Egg-Free, Dairy-Free, Vegan Italian Meringue Buttercream"
↑  "Vegan S'mores"
↑  "'Aquafaba': chickpea brine is a surprisingly egg-cellent baking substitute
↑  "13 Amazing things you can do with aquafaba"
↑  "16 Unbelievable Vegan Recipes You Can Make With Canned Bean Juice (Aquafaba)"
↑  "Homemade Vegan Mayo with Aquafaba"
↑  "Nina's Game Changing Vegan Butter w Aquafaba"
↑  "Mozzarella Aquafaba Cheese"
↑  "How to Use Aquafaba (AKA Chickpea Brine) for Vegan "Egg White" Cocktails"
↑  composition, nutritional value, health benefits, application to bread and snacks: a review
↑  הרכב של גרגרי חומוס טריים
↑  Application of unreacted-core model to in situ gelatinization of chickpea starch
↑  Nutritional composition of chickpea (Cicer arietinum L.) as affected by microwave cooking and other traditional cooking methods
↑  Aquafaba.com/nutrition
↑  Trust us. You can use the liquid from a can of beans to make dessert
בית חולים לנשים דג'אני

בית חולים לנשים דג'אני היה בית חולים לנשים ויולדות בבית חנינא. בית החולים נסגר בעקבות בקשה שהוגשה ביוני 2014 לפירוקו. בקשת הפירוק הוגשה לבית המשפט המחוזי בירושלים בעקבות חוב שנפסק כנגד בית החולים במסגרת תביעת נזיקין, לאחר שהסתבר כי ביטוח האחריות המקצועית של בית החולים לא כיסה באופן ראוי אירועי רשלנות רפואית בתקופה מסוימת, ולפיכך בעלי בית החולים לא היה מסוגל לשלם את הפיצויים שנפסקו כנגדו בתביעת הנזיקין.
נעשה ניסיון למכור את בית החולים לאחד מהרופאים שעבדו בו אולם ההסדר נכשל, בית החולים נסגר והציוד שבו נמכר לכיסוי החובות.
תיקים רפואיים של היולדות והילודים שנמצאו בבית החולים - הועברו למשמרת במשרד הבריאות.
מטאורולוגיה

ברקים
מטאורולוגיה היא ענף במדעי כדור הארץ והאטמוספירה העוסק בחיזויי מזג האוויר. מקור שמו של הענף הוא מספרו של אריסטו מטאורולוגיקה (Meteora – גרמי השמיים ו-gica – חקר) החיבור המקיף העתיק ביותר בנושא. המטאורולוגיה חוקרת את אינטראקציה בין פרמטרים שונים באטמוספירת כדור הארץ כמו: טמפרטורה, לחץ ואדי מים ואת הדינאמיקה והתרמודינמיקה בניהם. אינטראקציות אלו מאפשרות להסביר ולחזות את השינוי בערכי הפרמטרים והיתכנות הופעתן של "תופעות מטאורולוגית" (אירועי מזג אוויר נצפה (ויזואלי)) כמו תצורה ותפרוסת עננות או הופעת משקעים.
המטאורולוגיה מובדלת ממדע הקלימטולוגיה בחוקרהּ תופעות זמניות ואינה מתעניינת בתנאי מזג אוויר מקומיים לאורך זמן.
היסטוריה של המטאורולוגיה

ההיסטוריה של המטאורולוגיה מתבטאת בתגליות, המצאות ואירועים אשר השפיעו על מדע זה מאז עצם קיום האדם ועד היום וסייעו בהבנת אירועי מזג האוויר.
מאז ומתמיד האדם התעניין בסובב אותו והסביר את הדברים בדרכים שונות, וכך בדיוק קרה גם עם מזג האוויר הסובב אותו. למשל, האדם הסביר את הגשמים כברכה, את הסופות וליקויי החמה כזעמם של האלים ועוד רבים אחרים. כאשר הפילוסופיה החלה להתפתח הסביר האדם את התופעות המטאורולוגיות בדרכים שונות.
אריסטו הסביר שהעולם מורכב מארבעה יסודות: אש, אוויר, מים ואדמה, אלו בהשפעת השמש, משתנים ויוצרים דברים חדשים. כך לדוגמה, הסביר אריסטו, שהשמש מחממת את האדמה ומוציאה ממנה עשן ואבק, ומחממת את המים ומוציאה מהם חומר שקוף אשר יוצר את העננים. על פי רעיונות היסודות הסביר אריסטו גם את הברקים והרעמים. על פיו הרעם הוא רעש שנוצר על ידי רוח חזקה מאוד שנושבת בין עננים והברק הוא השריפה של רוח זו.
למרות הידע המצוי בידי האנושות כיום, חלק מרעיונותיו של אריסטו אינם כה רחוקים מן המציאות. ישנם מספר קטן של רעיונות שבדיעבד מתבררים כנכונים. למשל אריסטו הסביר שכאשר השמים בצבע כתמתם-אדמדם אז עומד לרדת גשם, ואכן ידוע לנו שכאשר הלחות רבה בשמים הם מקבלים צבע כזה עקב פיזור קרני האור. קיימים רעיונות אחרים של אריסטו אשר אין בהם שום אמת, למשל שיללת זאב מבשרת על בוא הגשם.
חיזוי מזג האוויר

סקרנותו של האדם, אשר הביאה אותו מלכתחילה לחקור את תופעות מזג האוויר, גררה המצאות וגילויים רבים אחרים בתהליך הנמשך עד היום. כל הגילויים האלו הביאו להתפתחות מדע המטאורולוגיה, שבזכותו היום אנו יכולים לצפות ולחזות את אירועי מזג האוויר, במידה מוגבלת. בעזרת חיזוי מזג האוויר ניתן לדעת האם כדאי לטוס, או שמא לבטל בשל חשש לערפל או לענני סערה.
משחר ההיסטוריה האדם עסק בניסיון לחזות את מזג האוויר, וזאת כיוון שיש לכך משמעות חשובה עבור החקלאים. על פי מזג האוויר החקלאים יודעים מתי עליהם לשתול/ לקצור את התבואה. מתי הם יכולים לצאת למסעות ציד ארוכים ומתי לא. לכן, חברות פרימיטיביות פיתחו לעצמן דרכים שונות ומגוונות, מעיין "סמנים" לחיזוי מזג האוויר. לדוגמה, באמצעות צפייה בעכבישים ניתן לזהות את בוא החורף לפי אריגת קוריהם מול הרוח, בציפייה לחרקים שיעופו לעבר הקורים. כאשר הסנוניות עפות בגובה רב מהרגיל בשמים זה סימן כי הגשם קרוב וזה הזמן לזרוע ולנטוע.
הסמנים לחיזוי מזג האוויר משתנים ממקום למקום ומקהילה לקהילה: עבור בני הלואו במחוז ניאנזה, הגשם מגיע שבוע אחרי פריחת האמריליס (שושנים), אם הפרחים לבנים יהיה גשם רב ואילו פרחים כתומים מסמנים עונת גשמים ענייה. עבור בני האבאסאבו (דייגים) מערבולות מעל לאגם הן סימן לבוא הגשם.
מדע המטאורולוגיה ממשיך להתפתח, מגמה שנמשכה לאורך המאה ה-20 ואל תוך המאה ה-21.
החיזוי המודרני מתבסס על נתונים הנאספים מתחנות המפוזרות ברחבי העולם ומעובדים על ידי מחשבי-על. פלט עיבוד הנתונים מוצג בתור מפה סינופטית, המציגה את מערכות הלחץ בקנה מידה רחב היקף. כיום ניתן למצוא ברשת מספר מודלים לחיזוי מזג אוויר.
המפה הסינופטית המודרנית (תמונה מצורפת) מציגה את מערכות הלחץ ברום (קווים צבעוניים- בצורת גלים) ואת מערכות הלחץ בקרקע (קווים לבנים).
הגלים הקעורים (צורת U) מעודדים היווצרות משקעים- ונקראים אפיקי רום.
במפה המצורפת ניתן לראות כי ישראל נמצאת בתחום אפיק רום. כך גם ספרד.
ההתפתחות הטכנולוגית האחרונה שיפרה בצורה דרסטית את יכולת החיזוי. אם עד לפני שנים בודדות התחזית ניתנה ארבעה ימים קדימה בלבד, הרי שהיום ניתן לחזות חמישה ימים ואף יותר. נראה כי כמו מדעים אחרים, גם מדע המטאורולוגיה התפתח רבות כתוצאה ממלחמות. ניתן לראות זאת לדוגמה בהמצאת הלוויין, שהמוטיבציה לפיתוחו הושפעה רבות מן המלחמה הקרה. המצאה זו משמשת כיום כפלטפורמה לאמצעי חיזוי ראשונים במעלה של מזג האוויר. עם כל זאת, ככל הנראה, האנושות לעולם לא תצליח לחזות במדויק ובמספר ימים בלתי מוגבל את מזג האוויר. בהקשר זה מאוזכרת תכופות תאוריית אפקט הפרפר, כלומר כל דבר קטן כמו נפנוף בכנפיו של פרפר עשוי להיות בעל השפעה מכרעת על אירועי מזג האוויר, באופן שהוא בלתי ניתן לחיזוי מראש.
חיזוי מזג האוויר > מטאורולוגיה על ידי כדורים פורחים ותמונות לוויין

גורמים רבים אשר קובעים את מזג האוויר נמצאים באטמוספירה. במאה ה-19, התחילו לבצע מדידות מטאורולוגיות באטמוספירה על ידי כדורים פורחים הנקראים רדיוסונדות. על כדורים אלו הוצבו מדי לחץ, מד טמפרטורה ומד לחות.
מטאורולוגיה, קלימטולוגיה, ופיזיקה אטמוספירית הם תתי נושאים בחקר האטמוספירה.
מקור שם התחום היא בתאוריה של אריסטו שהחשיבה את כל הדברים מעל לירח כדברים קבועים ועל מנת לתרץ את המטאורים ראתה אותם כחלק ממזג האוויר.
הים והתפתחות המטאורולוגיה

כדור הארץ מכונה "כוכב הלכת הכחול" וזאת משום שיותר משני שלישים משטחו מכוסים במים. לים השפעה עצומה על מזג האוויר בכדור הארץ. הים מוליך חום וקור בעזרת זרמי המים שבתוכו למקומות רבים ושונים בעולם. נוסף על כך, הים הוא המקור העיקרי לגשמים ולשאר המשקעים ובכך מהווה גורם משפיע על מזג האוויר ומעצב אותו.
סקרנות האדם הביאה אותו לים כבר לפני עשרות אלפי שנים. לפני כעשרים אלף שנים היו ברשות האדם כלי שיט פרימיטיביים דרכם הגיע ליבשת אוסטרליה. יתר על כן, לפני כעשרת אלפים שנים התפתח השיט בים האגאי. הפרעונית חתשפוסת יזמה משלחות וסחר ימי דרך הים האדום בין מצרים לארץ פונט. כבר במאה ה-7 הקיפו הפיניקים את אפריקה. כמו כן, הוויקינגים גילו את אמריקה כשחצו את האוקיינוס האטלנטי.
התפתחות רבה בחקר האוקיינוסים החלה במלחמת העולם השנייה עם עליית השימוש בצוללות. מידע רב על זרמי האוקיינוסים נאסף במסגרת מדע זה, הנקרא אוקיינוגרפיה.
כמו שהאטמוספירה עצמה אינה אחידה בטמפרטורה בה, כך גם הים. עקב התחממות בלתי אחידה של כדור הארץ לאוקיינוסים ולימים טמפרטורות שונות בכל אזור ואזור. השכבות העליונות של האוקיינוסים מתחממות ונעות לעבר הקטבים. בדרכן מתקררות השכבות ושוקעות וכך חוזרות חזרה לכיוון קו המשווה. ישנם גם הבדלי מליחות קלים בין ימים שונים.
מטאורולוגיה בתרבות > מטאורולוגיה בתלמוד

בדף כ"ה במסכת בבא בתרא, העוסק בכיוון נשיבת הרוח ובתדירותה, נאמר כי הרוח הצפונית היא הרוח התדירה ביותר, וכי הרוח הדרומית היא הקשה ביותר ”ד' רוחות מנשבות בכל יום ורוח צפונית עם כולן... ורוח דרומית קשה מכולן”.
התלמוד אף עסק בנושא המשקעים. הפרק הראשון של מסכת תענית עוסק בירידת הגשמים. בפרק נטען כי הטל והרוחות אינם נעצרים. הפרק עוסק גם במעלתם של הרוחות, העננים והשמש הבאים לאחר הגשם, ועל כך ששלגים להרים תועלתם היא פי חמישה מתועלת הגשמים להרים. נושאים נוספים שנידונו בתלמוד כוללים את זמנו של היורה וזמנו של המלקוש, איזה זמן ביום עדיף לירידת הגשמים, כמות הגשמים שעל ידה לא תקרא השנה שנת בצורת, הסימנים לבוא הגשם ולהפסקת הגשם, וההבדלים שבין ארץ ישראל לבבל בעניין זה.
במסכת עירובין, התקיים דיון הלכתי על השאלה מאין מגיעים הגשמים. גם בשאר תופעות מטאורולוגיות דן התלמוד, כגון: מקורם של הברקים והרעמים, צבעי ברקים שונים וסוגי רוחות, וארבע עונות השנה.
מטאורולוגיה בתרבות > מטאורולוגיה בקולנוע

הסרט "היום שאחרי מחר" עוסק בתרחיש של שינוי אקלים מהיר שנוצר עקב התנתקות קרחון ושיבוש של זרמי ים שמובילים לכניסה לעידן קרח חדש. הסרט "2012" מציג תרחיש שבו פעילות שמש מוגברת גורמת לפעילות געשית, רעידות אדמה, גלי צונאמי ענקיים ועליית מפלס המים.
"עולם המים" מתאר מציאות שבה החיים בכדור הארץ מתנהלים על מושבות צפות ומים מתוקים ודלק הם משאבים נדירים. הסרט "טוויסטר" מציג את תופעת "ציידי הסופות" הרודפים אחרי סופות טורנדו כדי לשפר את מערכת ההתראה על סופות.
ראו גם

סינופטיקה
הסיבה לירידת משקעים
מודלים לחיזוי מזג אוויר
אפיק רום
אלפרד וגנר
אקלים ארץ ישראל
לקריאה נוספת

גדעון מירון, חיזוי מזג אוויר, 'מערכות ים' דצמבר 1970, עמ' 24–26.
גלן ט. טריוורתה, מבוא לתורת האקלים, הוצאת יחדיו, 1976
שמואל יפה, מזג־אוויר ואקלים, הוצאת מסדה
ד"ר דוד גרשון וד"ר בני רזניק, מזג אוויר, ספרית מעריב, 1995
יאיר גולדרייך, האקלים בישראל, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן
הערות שוליים

↑  PETER TYSON, WHERE IS PUNT?, Nova - PBS
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף כ"ה, עמוד א'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ג', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ו', עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ו', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ט', עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף מ"ה, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף נ"ט, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף צ"ד, עמוד ב'
| גאוגרפיה פיזית |
| --- | --- | --- |
| תחומים | גאוגרפיה סביבתית • גאומורפולוגיה • הידרולוגיה והידרוגרפיה • חקר קרחונים • מדעי האטמוספירה • מטאורולוגיה • קלימטולוגיה • פלאוקלימטולוגיה • אוקיינוגרפיה • אוקיינוגרפיה פיזיקלית • אוקיינוגרפיה כימית • אוקיינוגרפיה ביולוגית • אוקיינוגרפיה מטאורולוגית |  |
| מונחים יבשתיים | קרקע • טקטוניקת הלוחות • יבשת • מצר יבשה • ארכיפלג • אי • חצי אי • אטול • מדבר • נווה מדבר • חולות נודדים • חולית • ערבה • סוואנה |  |
| מונחים ימיים | אוקיינוס • ים • זרם ים • אגם • מעיין • נהר • נחל • דלתה • מפרץ • מפרצון • מצר ים • יובל |  |
ראו גם גאוגרפיה פיזית – מונחים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529316105171  BNE: XX524540  BnF: cb11932496x (data)  GND: 4038953-4  HDS: 024475  LCCN: sh85084334  NARA: 10644747  NDL: 00566014  NKC: ph115269 
אריסטו
המפה הסינופטית המודרנית. (מפת 500 מ"ב + קרקע)
ענני גשם מתהווים בשל התאיידות מקווי מים. לאחר ירידתם כמי גשם, המים יחזרו למקווים בתהליך מחזורי.
מלק

| --- | --- |
סמל מלקסמל מלק

מנזר מלק
 מדינה:  אוסטריה אוסטריה
 מדינה:  אוסטריה תחתית אוסטריה תחתית
 מחוז:  מלק
 ראש העיר:  תומאס ווידריך
 שטח:  25.71 קמ"ר
 גובה:  213 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  5,529 (1 בינואר 2018)
  ‑ צפיפות:  200 נפש לקמ"ר (2012)
 קואורדינטות:  48°13′36″N 15°19′50″E﻿ / ﻿48.22673°N 15.33049°E﻿ / 48.22673; 15.33049 
 אזור זמן:  UTC+1
 http://www.melk.gv.at
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת אוסטריה מוגדלת) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ לכ. גרמניה צ'כיה סלוב. איטליה סלובניה הונגריהמלק(למפת אוסטריה רגילה) וינה זלצבורג גראץ אינסברוק לינץ קלגנפורט שווייץ ל גרמניה צ'כיה ס. איטליה סלובניה הונ.מלק(למפת אוסטריה תחתית רגילה) סנקט פלטן וינר נוישטאדט באדן קרמס צ'כיה סלו. הונגריה בורגנלנד שטיריה אוסטריה עילית  וינהמלק(למפת אוסטריה תחתית מוגדלת) סנקט פלטן וינר נוישטאדט באדן קרמס צ'כיה סלובקיה הונגריה בורגנלנד שטיריה אוסטריה עילית  וינהמלק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מלק (גרמנית: Melk. באיות עתיק: Mölk) היא עיר במדינת אוסטריה תחתית שבאוסטריה. העיר נמצאת בקצה עמק ואכאו על גדות נהר הדנובה.
העיר מפורסמת עקב המנזר הבנדיקטיני הבנוי בסגנון הבארוק ונמצא בשטחה.
היסטוריה

העיר נזכרת לראשונה בשם מדיליקה בשנת 831. השטח מסביב למלק נמסר בשנת 976 ללאופולד הראשון, המרגרייב של אוסטריה, כדי לשמש אזור חיץ בין השטח המדיארי ממזרח ובוואריה ממערב. ב-996 נקרא האזור בשם אוסטאריכי, מה שהיווה את המקור לשם הגרמני של אוסטריה, אשר בשימוש עד היום.
על הצוק שעליו ממוקם מנזר מלק נבנה במקור מבצר של בית באבנברג, אשר שלטו באזור זה. ב-1089 נמסר האתר לנזירים מקומיים מהעיר הסמוכה לאמבאך. מלק קיבלה זכויות של עיר שוק בשנת 1227 וב-1898 הפכה לעיר.
בשלהי מלחמת העולם השנייה, מה- 21 באפריל 1944 ועד ה-15 באפריל 1945 פעל במלק אחד ממחנות החוץ של מחנה הריכוז מאוטהאוזן.
בין האתרים ההיסטוריים החשובים במלק ניתן למנות את מנזר מלק, אשר נבנה בסגנון הבארוק, וניצב על צוק מעל העיר על גדות הדנובה, כמו כן הכנסייה העירונית, בניין הדואר העתיק, מזרקת קולומאן הקדוש, "הבית על הסלע" (הבניין העתיק ביותר בעיר שהשתמר עד היום, נבנה במאה ה-15), כיכר העירייה.
הערות שוליים

↑  באתר melk memorial
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007555056005171  GND: 4038547-4  LCCN: n80106654  MusicBrainz: 45235d00-cdfe-460b-910a-158c88d8132e  NKC: ge448214  VIAF: 131349646   WorldCat (עם VIAF): 131349646 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים באוסטריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הקארסט הסלובקי

הקרסט הסלובקי (בסלובקית: Slovenský kras) הוא רכס הרים קרסטי בהרי סלובנסקה רודוהורייה (Slovenské rudohorie) בדרום סלובקיה, המהווים בתורם חלק מהרי הקרפטים. הקרסט הסלובקי הוכרז כאזור נוף מוגן לראשונה בשנת 1973 וב-1 במרץ 1977 הוכרז כשמורה ביוספרית. ב-1995 זכו מספר מערות ברחבי הרכס למעמד של אתר מורשת עולמית יחד עם מערות נוספות בפארק הלאומי אגטלק שבתחומי הונגריה השוכן מדרום לו, וב-1 במרץ 2002 הוא הוכרז כ"פארק הלאומי הקרסט הסלובקי" (Národný park Slovenský kras). הרכס והפארק משתרעים על שטח של 346,110 דונם בתחומי מחוז קושיצה, ולהם אזור חיץ המקיף 117,410 דונם נוספים.
גאולוגיה, גאוגרפיה ואקלים

מבחינה גאולוגית עשוי הקרסט הסלובקי משתי שכבות. השכבה התחתונה היא שכבה בלתי חדירה של אבן חול, אבן גיר וצפחה מתור הטריאס המוקדם, ומעליה שכבת אבן גיר ודולומיט בעובי של שני ק"מ מהטריאס האמצעי והמאוחר.
רמת הגיר נחרצה על ידי נהרות שיצרו בה עמקים עמוקים, והיא מתאפיינת בכל התופעות האופייניות לנוף הקרסטי, ובמיוחד בבולענים. בולענים אלה מגיעים בממוצע לרוחב של 100 מטר ולעומק של 20 מטר, ולרוחק מקסימלי של עד 250 מטר ולעומק של עד 45 מטר. באזור מאות מערות שהידועות שבהן הן מערת דומיצה (Domica) שאורך מעבריה מגיע ל-25 ק"מ ואלה חוצים את הגבול להונגריה, מערת אוחטינסקה ארגוניטובה (Ochtinská aragonitová), מערת גומבסצקה (Gombasecká) ומערת יסובסקה (Jasovská) הפתוחות כולן לקהל. מערות אחרות הן מערת קרסנוהורסקה (Krásnohorská) ומערת הרושובסקה (Hrušovská), ותופעה ייחודית, בהתחשב בגובה הטופוגרפי של האזור, היא קיומן של שתי "מערות קרח" - מערת דובשינסקה לאדובה (Dobšinská ľadová) ומערת סילצקה לאדניצה (Silicka ľadnica).
באזור זורם נגר עילי רק בין אגני ההרים והוא מנוקז במלואו אל נהר סלאנה (Slaná) הנשפך בסופו של דבר אל נהר טיסה בהונגריה. על יובליו של הסלאנה נמנים השטיטניק (Štítnik) והטורניה (Turňa), ושלושת הנהרות ניזונים גם מזרימת מים קרסטית תת-קרקעית. זרימה זו נעשית במערכת תת-קרקעית מורכבת, שעיקרה בסלע שהונח במקום בתקופת הטריאס האמצעית על מצע הקרקע האטום. המקור העיקרי לנגר התת-קרקעי הוא ממשקעים המחלחלים ישירות אל תוך הקרקע, אולם גם מנגר עילי. בשטח מספר אגמים קרסטיים שהידוע שבהם הוא אגם ישטריצ'ייה (Jašteričie jazero), וההר הגבוה ביותר הוא הר ילני (Jelení vrch) הנישא לגובה של 947 מטר.
האקלים ממוזג, יבשתי ולח ובו ארבע עונות מובחנות, וקיץ ממושך יחסית. טמפרטורות המינימום נעות בין C°-3 ל-6-°C בהתאם לגובה הטופוגרפי, וטמפרטורות המקסימום מגיעות ל-C°16 עד C°18 בהתאמה. כמות המשקעים השנתית עומדת על 650 עד 800 מ"מ בממוצע, ושלג מכסה את האזור משך 40 עד 50 ימים בשנה בממוצע.
היסטוריה

לפי ממצאים ארכאולוגיים שימשו מספר מערות כמקום מגורים, פולחן וקבורה כבר לפני 38,000 עד 30,000 שנים, וייתכן שאף קודם לכן. המערות שימשו כמקום מגורים ומסתור בעונות החורף בתקופת האבן החדשה ומערת דומיצה סיפקה ממצאים עשירים במיוחד מתקופה זו. בעונות הקיץ נהגו תושבי האזור להתפזר ברחבי הרמה הקרסטית.
בתקופת הברונזה, מסוף המאה ה-15 לפנה"ס ועד לתחילת המאה ה-8 לפנה"ס, גדל היישוב באזור, ובשתיים מהמערות נחשפו שרידי קברים. מסכות פולחן עשויות מגולגולת אדם ושברי עצמות שהתגלו באזור רומזים על קיומה של תרבות קניבלית, ותרבות זו הותירה אחריה כלים לא רק מארד אלא גם מעופרת.
היישוב בקרסט הסלובקי המשיך והתקיים גם בעת תרבות האלשטאט בתקופת הברזל, אך בניגוד ליישובים הקודמים, הותיר זה את חותמו בעיקר על פני הקרקע, בדמות יישובים מבוצרים עם חומות שנישאו לגובה של עד שלושה מטרים. תרבות לה טן הקלטית (המאה ה-4 לפנה"ס עד המאה ה-1 לפנה"ס) הותירה גם היא שרידים במערות ועל פני הקרקע, ומטבעות רומיים מתקופת הקיסר מרקוס אורליוס מעידים על נוכחות אנושית בסביבה במאה ה-2.
כתובת הוסיטית משנת 1447 מ-1452 נחקקה על קירותיה של מערת יסובסקה, והתיעוד המדעי הראשון של האזור הוא מהמאה ה-16. מפות ראשונות הופיעו בתחילת המאה ה-18 וב-1846 הייתה מערת יסובסקה לראשונה שנפתחה לקהל הרחב. לחלק מהמערות מסורת ארוכה של טיפולים רפואיים בבעיות כמו קצרת ומחלות ריאה אחרות.
החי והצומח

הפלורה בקרסט הסלובקי היא עירוב של צמחיית הרים קרפטית עם צמחייה האופיינית למישורי הונגריה, כשהראשונה גדלה בחלקים העליונים והחשופים של הרמה ובעמקים הקרים, בעוד שהאחרת משתרעת על מורדות הגבעות הדרומיים והיבשים יחסית. בשל עובדה זו מהווה האזור את הנקודה הדרומית ביותר לחלק ממיני הצמחים ההרריים והצפונית ביותר למספר מינים ים-תיכוניים. כ-70% מהשטח מכוסים ביערות של מספר מיני אלון ומספר מיני עצים נוספים כמו האשור.
על היונקים בקרסט הסלובקי נמנים הזאב המצוי, השונר הצפוני, האייל האציל, אייל הכרמל, חזיר הבר, חתול הבר והגירית המצויה. תשומת לב מדעית מיוחדת מושך עולם החי התת-קרקעי המתקיים במערות הקרסטיות, והכולל תולעים, חיפושיות, סוגים שונים של רכיכות וסרטנאים ו-21 מיני עטלפים.
מערת הקרח דובשינסקה לאדובה
קניון זאדייל בפארק הלאומי הקרסט הסלובקי
הקרסט הסלובקי בדרום-מזרח סלובקיה (פסים שחורים ולבנים)
פתחו של קניון זאדייל
זכויות להט"ב באריתריאה

| --- | --- |

אריתריאה
 מעמד בחוק:  פלילי, עונש: 10 ימים עד 3 שנות מאסר
 טרנסג'נדריות:  אין הכרה בשינוי מגדר
 שירות צבאי:  לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים לא רשאים לשרת
 הגנה מפני אפליה:  אין הגנה מפני אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית
 זכויות משפחה
 הכרה בזוגיות חד־מינית:  אין הכרה בזוגיות חד-מינית
 אימוץ:  אין הכרה באימוץ על ידי זוגות חד-מיניים
 
 הצבעה על הצהרת האו"ם:  נגד (תמכה בהצעה הנגדית מטעם סוריה)
זכויותיהם של לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) באריתריאה כפופות לרדיפה ואפליה רשמית, בעודם מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שלא נתקלים בהם תושבים הטרוסקסואלים בעלי תחושת התאמה לזהותם המגדרית. פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה מוגדרת כעבירה פלילית בשטחי המדינה ועלולה לשאת עונש של 10 ימים עד 3 שנות מאסר. אזרחי להט"ב אריתריאים דווחו לאורך השנים כמי שמובאים לדין באופן קבוע על ידי הממשלה ומתמודדים עם סטיגמטיזציה רחבה בקרב האוכלוסייה על רקע נטייתם המינית או זהותם המגדרית.
מעמד בחוק

פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה מוגדרת כעבירה פלילית באריתריאה על פי סעיף II (סטיות מיניות) של הקוד הפלילי משנת 1957 שעבר בירושה לאריתראה מאתיופיה ומוגדר כמורשת בריטית אירופאית בכך שהוטל בכל רחבי הקולוניות לשעבר של האימפריה הבריטית. על פי סעיף 600  לקוד ניתן להעניש "עבירות גשמיות לא טבעיות" במאסר של בין 10 ימים ל-3 שנות מאסר. בפועל, מעט ידוע על השימוש בסעיף, שכן העיתונות האריתראית שבשליטת המדינה אינה מדווחת כלל על העמדה לדין נגד הומוסקסואליות אם הן מתקיימות בפועל או לא. עם זאת, שגרירות הממלכה המאוחדת באסמרה דיווחה שאנשים שנמצאו כמשתתפים בפעילות הומוסקסואלית מובאים לדין בקביעות ונמצאים אשמים. לדבריה, הממשלה מבצעת מעצרים באופן שגרתי בגין קיום פעילות הומוסקסואלית בהסכמה, ועוסקת מעת לעת בסקירות של לסביות והומוסקסואלים מוכרים או חשודים במדינה. במקרים רבים, לא מוגשים כתבי אישום ומשפחותיהם של ההומוסקסואלים הנאשמים מנועים מקבלת מידע על מצבם או היכן הם מוחזקים. מערכת המשפט האריתראית הוגדרה כ-"אטומה" בנושא ולעיתים קרובות שרירותית בהתמודדות עם האשמות בפעילות הומוסקסואלית. התעללות, עינויים והכאות של אסירים הוגדרו כ-"דבר שבשגרה", וחלקם דיווחו שאסירים מוצאים להורג באופן בלתי חוקי. למרות זאת, משרד החוץ וחבר העמים דיווח כי עונש המוות במדינה לא הופעל ב-2013.
בשנת 2003 נעצרו שישה הומוסקסואלים בחדר שירותים ציבורי באסמרה ולאחר מכן הועברו למתקן הכליאה עדי אביטו, הידוע בשיכון של אסירים פוליטיים.
משלחת אריתריאה דחתה את ההמלצות של מדינות שונות לבטל את ההפללה הקיימת של פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה בקוד הפלילי שלה בסיום הסקירה התקופתית האוניברסלית (אנ') של מעמד זכויות האדם בשטחה על ידי מועצת זכויות האדם של האו"ם ב-2007 בטענה כי המעשה מוגדר "בניגוד ישיר לערכים ולמסורות של העם האריתראי".
תנאי מחיה

נציבות האו"ם לפליטים קבעה כי קיים "טאבו חברתי חזק" כלפי הומוסקסואליות בתוך אריתריאה. באופן דומה, מחלקת המדינה של ארצות הברית דיווחה שהומוסקסואלים ולסביות מתמודדים עם "אפליה חברתית חמורה" במדינה. באופן כללי, הנושאים הללו אינם נדונים בגלוי במדינה וזכויות להט"ב לא נחשבות לנושא עבור דיון ציבורי. קיימת מודעות ציבורית מוגבלת לקיומם של מיעוטים מיניים ומגדריים במדינה למעט רשויות אכיפת החוק המופקדות על מאבק בהומוסקסואליות. לאורך השנים לא נודע על קבוצות או ארגונים למען קידום זכויות להט"ב שפעלו במדינה. בדו"ח שפרסם הארגון "Freedom House" (אנ') נמצא באופן דומה שהפללה של פעילות הומוסקסואלית הביאה לאפליה חברתית ומשפטית כאחד. ממשלת אריתריאה טענה פעמים רבות כי הומוסקסואליות "מנוגדת לערכים ולנורמות המסורתיות במדינה" אשר בנוסף, בתחילת שנות ה-2000 שידרה מספר תוכניות רדיו וטלוויזיה בתחנות ממשלתיות שפירטו את "הסכנות של הומוסקסואליות".
הומוסקסואלים ולסביות שמשרתים בצבא אריתריאה דיווחו כי "היו נתונים להתעללות חמורה" אם כי דיווחים אלה נותרו ללא אישור רשמי. מבקש מקלט הומוסקסואל אריתראי בממלכה המאוחדת מ-2002 דיווח שהוא ובן זוגו, ששירתו בכוחות המזוינים של אריתראה, "סבלו מהתעללות פיזית, מילולית ואיומים, הן מצד הממונים והן מצד עמיתיו לשירות".
אפליה חברתית נגד אנשים שחיים עם HIV/איידס הוגדרה כ-"תחום דאגה" בדו"ח מחלקת המדינה של ארצות הברית על מעמד זכויות האדם באריתריאה. האיגוד הבינלאומי "ILGA" ומספר קבוצות למאבק ב-HIV/איידס גינו את ההפללה הקיימת של פעילות הומוסקסואלית על ידי סעיף 600 לאורך השנים, בטענה שהיא "מערערת את יעדי בריאות הציבור" ובכך, הופכת תוכניות מניעה שמכוונות לגברים המקיימים יחסי מין עם גברים ל-"קשות מאוד לביצוע".
לאורך השנים, ממשלת אריתריאה האשימה שוב ושוב את מדינות המערב ב-"קידום הומוסקסואליות בתוך המדינה כדי לערער את יציבות המשטר". מתנגדים או חשודים למתנגדי המשטר תויגו כ-"הומוסקסואלים, בוגדים, אנסים, פדופילים וסוחרים" בניסיונות לדכא מתנגדים ולקיים דה-לגיטימציה לביקורת על הממשלה.
בשנת 2004, שלושה עובדי בתי מלון גורשו מאריתריאה על רקע הומוסקסואליות כאשר לפחות אחד מהעובדים תואר כהומוסקסואל גלוי.
בשנת 2010, יחד עם מספר מדינות אפריקאיות אחרות, דחתה אריתריאה את עקרונות יוגיאקרטה (אנ'), אשר קראו ליישם סטנדרטים מפותחים של זכויות אדם בנושאים של נטייה מינית וזהות מגדרית.
בשנת 2013 פאולו מנינה, אזרח איטלקי הומוסקסואל גלוי, פוטר מעבודתו כפרופסור לספרות בבית ספר טכני באסמרה וגורש מאריתריאה. מנינה הסכים לעזוב על פי הדיווחים מחשש לביטחונו. לא ניתן הסבר רשמי לגירושו מהמדינה, אך ממשלת אריתריאה הצהירה כי מנינה הוא "אדם מסוכן שעלול לערער את היציבות לסדר המוסרי ולציבור של המדינה". בחקירה לאחר מכן של פקידים איטלקיים, ממשלת אריתריאה הבהירה כי למרות היעדר אזכור של נטייה מינית בחוזים של בתי ספר איטלקיים הפועלים במדינה, הגירוש "מוצדק על בסיס סעיף 7 להסכם על בתי ספר טכניים איטלקיים באריתריאה". ההסכם מחייב ציות לחוקים המקומיים, והממשלה טענה כי סעיף 600 לקוד הפלילי של אריתריאה נכלל בתוכנו. פקידים דיפלומטיים איטלקיים גינו את גירושו של מנינה.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (פלילי, עונש: 10 ימים עד 3 שנות מאסר)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים: 
חוקים נגד אפליה בתעסוקה: 
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים: 
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה): 
נישואים חד-מיניים: 
הכרה בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור): 
אימוץ משותף על ידי זוגות חד-מיניים: 
אימוץ ילד חורג בקרב זוגות חד-מיניים: 
גישה להפריה חוץ-גופית בקרב זוגות לסביות: 
הכרה משפטית בשינוי מגדר: 
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא: 
איסור על ביצוע טיפול המרה בחוק: 
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים: 
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם:
ראו גם

זכויות להט"ב
זכויות להט"ב באפריקה