stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכשפות מאיסט אנד
שחקנים ודמויות

ג'וליה אורמונד - ג'והאנה בושאמפ: אומנית, מורה בבית ספר, ומכשפה. אמא של פריה, אינגריד ופרדריק. אביה הוא הקיסר של אסגרד ואחותה היא וונדי.
ג'נה דוואן - פרייה בושאמפ: מגלה שהיא מכשפה, מאורסת לדאש (אריק וינטר) אך מנשקת את אחיו קיליאן במסיבת האירוסין של דאש ושל פרייה. מבטלת את אירוסיה לדאש ביום חתונתה עם דאש מפני שמרגישה רגשות לקיליאן. מתה בעונה השנייה וקמה לתחייה על ידי סבא שלה. מסיימים את הסדרה בכך שהיא מתנשקת עם קיליאן שהחליף גוף עם דאש והיא לא יודעת על כך שדאש הוא קיליאן וקיליאן הוא דאש. אמה היא ג'והאנה, אביה הוא ויקטור, אחותה היא אינגריד, אחיה התאום הוא פרדריק, דודתה היא וונדי וסבה הוא הקיסר של אסגרד
רייצ'ל בוסטון - אינגריד בושאמפ: ספרנית הנחבאת את הכלים. מגלה שהיא מכשפה. בפרק ההתחלה גורמת לחברתה להיכנס להריון בעזרת כישוף. מקימה את וונדי לחיים בלי ידיעה שזה יהרוג משהו אחר שאכפת לה ממנו. בגלל כישופה חברה השוטר מת. היא מקימה את הרוח שלו לחיים אך לא מקימה אותו לחיים, מחזירה אותו לעולם הרוחות. היא המפתח והכח שלה נובע מין המוח שלה. היא המכשפה החזקה ביותר בין שתי האחיות. היא מגלה שהייתה בגלגול הקודם מנהיגת כת שמגשימה משאלות ובתמורה האנשים שהיא מגשימה להם משאלות הופכים לעבדי מין, ואז דודתה וונדי הרגה אותה. היא מתהפנטת ואז מאכילה יצור בעזרת זה שהיא מקיימת עימו יחסי מין. יוצאת מין ההיפנוט ואז אחיה פרדריק הורג את היצור. יוצאת עם דאש כיותר מחברים אך נפרדת ממנו כי הרג בן אדם. עוזרת לדאש להסתיר גופה. מקיימת יחסי מין עם דאש. עוזרת לדאש לשלוט בכוחו. מתה בעונה שתיים וקמה לתחיה על ידי סבה. בסוף הפרק האחרון מתגלה שהיא בהריון אך לא ידוע עם האב הוא דאש או היצור. אמה היא ג'והאנה, אביה הוא ויקטור, אחיה הוא פרדריק, סבה הוא הקיסר של אסגרד.
מדשן אמיק - וונדי בושאמפ: אחותה של ג'והאנה, האחיינים שלה הם אינגריד, פרייה ופרדריק. הייתה נשואה שלוש פעמים לאותו האיש. מכשפה שיכולה להפוך לחתולה שחורה. יש לה תשע נשמות אך נשארה לה רק נשמה אחת. אינגריד הקימה אותה לתחיה על חשבונו של החבר השוטר שלה. אביה קילל אותה בכך שלא תוכל להוליד ילדים. יצאה עם בן תמותה בשם טומי. אביה השתלט על טומי והרג את הנפש שלו. העבירה את נשמתה האחרונה לטומי ובכך הקימה אותו לתחיה ומתה בעצמה והלכה לעולם התחתון.
אריק וינטר - דאש גארדינר
דניאל די טומסו - קיליאן גארדינר
כריסטיאן קוק - פרדריק בושאמפ
הערות שוליים

↑  הן מתו מכישוף בכל גלגול חיים.
סדר קדשים

בול של רשות הדואר המוקדש לסדר קדשים. 

מעצבת הבול: דנה זדה
סֵדֶר קָדָשִׁים הוא הסדר החמישי במשנה.
עניינו העיקרי של הסדר הוא עבודת הקרבנות בבית המקדש ומוספים בו עניינים נוספים המתקשרים לנושא זה.
בתלמוד נדרש הפסוק "וְהָיָה אֱמוּנַת עִתֶּיךָ חֹסֶן יְשׁוּעֹת חָכְמַת וָדָעַת..." על שישה סדרי משנה. המילה הרומזת לסדר קודשים היא "חָכְמַת", כנראה מפני שההלכות שבו מורכבות ומחכימות יותר מהלכות אחרות.
המסכתות שבסדר

הסדר כולל את אחת עשרה המסכתות הבאות:
מסכת זבחים – העוסקת בענייני קורבנות הבאים מן החי.
מסכת מנחות – העוסקת בענייני מנחות – קורבנות הבאים מן הצומח.
מסכת חולין – העוסקת בדרישות הלכתיות שונות הקיימות בבהמות חולין (שאינם קודשים), הראשון בהם הוא שחיטה, ובנוסף דיני גיד הנשה, בשר בחלב, מתנות כהונה ושילוח הקן.
מסכת בכורות – העוסקת בענייני בכורות – הן בכורות בהמה והן בכורות אדם.
מסכת ערכין – העוסקת בענייני ערכים, היינו אדם האומר "ערך פלוני עלי" מחויב להביא את ערכו בכסף לבית המקדש, וכן בדיני הֶקדשים וחרמות.
מסכת תמורה – העוסקת בדיני המחליף בקרבנו בבהמה אחרת.
מסכת כריתות – העוסקת בחייבי כרת וחיובי קורבנותיהם.
מסכת מעילה – העוסקת בדיני מעילה (הנאה מהֶקדש).
מסכת תמיד – העוסקת בענייני העבודה היום-יומית במקדש, ובפרט בקרבן תמיד.
מסכת מידות – העוסקת במידות בית המקדש.
מסכת קינים – העוסקת בענייני קרבנות העוף, הבאים מקיני העוף.
על הסיבה לסידור זה כותב הרמב"ם, שרבי יהודה הנשיא התחיל את סדר קדשים דווקא ממסכתות זבחים ומנחות כפי שבתורה דינים אלו הם הפותחים את ספר ויקרא. לאחר מכן סודרו דיני שחיטה המופיעים במסכת חולין, משום שבתורה מופיעים דיני שחיטה – "רק בכל אות נפשך תזבח ואכלת בשר..." – לאחר הפסוק "והיה המקום אשר יבחר... שמה תביאו... עולותיכם וזבחיכם...". לאחר מכן מופיעה מסכת בכורות, כי בפסוקים שלאחר מכן כתוב – "לא תוכל לאכול בשעריך... ובכורות בקרך וצאנך", ומשום שהתחיל לדבר על קדושות, סידר את מסכת ערכין שגם מדברת על קדושה. מסכת תמורה מופיעה אחרי מסכת ערכין – כפי סידורן בתורה. לאחר שדובר על כל הדינים הבסיסיים, הובאו עונשיהם במסכת כריתות ומסכת מעילה – שחומרתה פחותה. מסכתות תמיד ומידות הובאו לקראת הסוף משום ששתיהן עוסקות בתיאור מה שהיה בבית המקדש וצורתו ובסוף הובאה מסכת קינים העוסקת בעיקר בדיני תערובות בין קורבנות, שהוא עניין פחות בחשיבותו משום שאלו מקרים נדירים.
הסדר מחוץ למשנה

לכל הסדר יש תלמוד בבלי, מלבד מסכתות מידות וקינים.
התלמוד ירושלמי לסדר זה אבד. בתחילת המאה ה-20 הופיע זיוף של הירושלמי לסדר זה, אך לאחר תקופה קצרה התברר הזיוף.
הספרים המקבילים לסדר קדשים במשנה תורה לרמב"ם הם ספר עבודה וספר קורבנות. ההלכות המופיעות במסכת חולין מופיעים בספר קדושה וההלכות המופיעות במסכת ערכין מופיעות בספר הפלאה.
רוב ההלכות המופיעות בסדר אינן נוגעות לזמן הזה ולכן הן אינן נמצאות בשולחן ערוך, חוץ מההלכות המופיעות במסכת חולין הנמצאות בחלק יורה דעה וחלקים ממסכת מנחות העוסקים בהלכות ציצית, תפילין, ספר תורה ומזוזה, המופיעים באורח חיים ויורה דעה.
מיקום סדר קדשים

סדר קדשים ממוקם אחרי סדר נזיקין. הסיבה לכך היא מפני שארבעת הסדרים הראשונים של המשנה מדברים על דינים המופיעים בספר שמות ואילו הדינים המופיעים בסדר זה נמצאים רק בספר ויקרא.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי מסכת שבת דף לא' עמוד א'
↑  ספר ישעיהו פרק לג' פסוק ו'
↑  בהקדמה לפירוש המשנה.
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק ט"ו.
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק י"א.
↑  ספר דברים, פרק י"ב, פסוק י"ז.
↑  ספר ויקרא פרק כז'.
↑  ראו בבא מציעא קט, ב, "כי מטית לשחיטת קדשים", ובשיטה מקובצת שם (אתר היברובוקס).
↑  ראו בבא מציעא שם בפירוש רש"י, וכן בפירוש רש"י עירובין דף נג עמוד ב, ד"ה מסכתא.
↑  ראו בהסכמת החוזה מלובלין לספרים "ברכת הזבח" ו"צאן קדשים".
↑  יוצאות מן הכלל מספר סוגיות במסכת מנחות העוסקות במצוות ציצית ועוד, וכן פסקי הרא"ש על מסכת בכורות והלכות בכורות לרמב"ן עם פירוש המהרי"ט אלגאזי.
↑  ניתן למצוא סימוכין להשערות אלו, מכך שהריטב"א מזכיר במספר מקומות (בהם, יומא עז, ב) את חידושיו למסכת זבחים.
↑  בנוסף ישנם את פירוש הראב"ד על מסכת תמיד, שיטה לא נודע למי על מסכת מעילה (הועתק על ידי רבי בצלאל אשכנזי), ופירושי ראשונים על מסכת קינים.
↑  המהרש"א הגיה חלק ממסכת ממנחות וכתב חידושים על מסכת בכורות. כמו כן כתב את חלק "חידושי אגדות".
↑  נמצאו מספר דפי חידושים והגהות על מסכת זבחים.
↑  ראו בספרו של בנו, אתר היברובוקס.
↑  יצאו בשתי הוצאות, חידושי רבינו הגרי"מ ושיעורי רבנו יחיאל מיכל.
↑  רמב"ם בהקדמתו לפירוש המשנה
מערך הבקרה האווירית

| --- | --- |
סמל מערך הבקרה האווירית ומפקדת יחידות הבקרה מיח"ה 517
סמל מערך הבקרה האווירית ומפקדת יחידות הבקרה מיח"ה 517
 פרטים
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:   צה"ל
 פיקוד
 יחידת אם:   חיל האוויר הישראלי
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  ר'
סמל בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה
סמל יב"א 506 הצפונית, השוכנת על הר מירון
סמל יב"א 509 הדרומית, השוכנת על הר אריכא בקרבת מצפה רמון.
(הוקמה בשנת 1967)
מערך הבקרה האווירית ופיקוח הטיסה בחיל האוויר הישראלי אחראי על יצירת התמונה האווירית, תמונה של כל כלי הטיס הנמצאים במרחב האווירי של מדינת ישראל וסביבתה. המערך ממונה על בקרת התנועה האווירית בכל המרחב האווירי של ישראל, וכן על גילוי וזיהוי ניסיונות חדירה למרחב האווירי של מדינת ישראל, הפעלת מערכות הנשק השונות והכוונת כלי הטיס המיירטים של החיל וסוללות ההגנה האווירית אל עבר מטרות אוויריות.
המערך מחולק ליחידות בקרה אזוריות (יחידת־בקרה אווירית אֲזורית) בהר מירון (יב"א 506), בקרבת מצפה רמון (יב"א 509), יחידת גילוי על הר בעל חצור (י"ג 503) המסייעת ליב"אות ויחידת בקרה מקומית, דוגמת זו שבבסיס עובדה (בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה), הפרוסות ברחבי הארץ ומספקות כיסוי של המרחב האווירי של מדינת ישראל וסביבתה באמצעות מכ"מים. על כל יב"א מפקד קצין בדרגת סגן־אלוף. בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה הממוקם בבסיס עובדה (בח"א 10) מכשיר קצינים וחיילים לשירות במערך הבקרה של החיל – קציני בקרה אווירית ומש"קי בקרה אווירית, המשרתים ביחידות הבקרה האזוריות וקציני פיקוח טיסה ופקחי טיסה המשרתים במגדלי הפיקוח בבסיסי החיל. מגדלי הפיקוח בבסיסי הטיסה אמונים על ניהול התעבורה ושמירה על בטיחות הטיסה במרחב האווירי של הבסיסים.
בראש מפקדת יחידות הבקרה (מיח"ה 517) עומד קצין בדרגת אלוף־משנה.
תפקיד

בשגרה ממונה המערך על בקרת התנועה האווירית, צבאית ואזרחית, בכל המרחב האווירי של ישראל. יחידות הבקרה מקצות נתחים מהמרחב האווירי, בגבהים ובנתיבים שונים, לכלל סוגי כלי הטיס באוויר, בבטיחות וביעילות, ובמטרה למנוע התנגשות בין כלי הטיס. יש בקרי אוויר אזרחיים, העוסקים בתעבורה האזרחית, בקרי ״גובה נמוך״ ובקרי ״גובה גבוה״ השולטים במרבית המרחב האווירי, ובאזורי האימונים של מטוסי הסילון.
גילוי וזיהוי

בפרק זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב בה וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא שקלו לשפר את אמינות הפרק באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הפרק בצורת הערות שוליים. (9 בדצמבר 2024)
פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא הפטריוט יצא משירות.
עבודת הגילוי והזיהוי מבוצעים באמצעות כלים טכנולוגים שונים, המופעלים על ידי מש"קי בקרה אווירית וקציני הבקרה.
כל כלי טיס נראה במכ"ם במרחק של יותר מ־200 מייל ימי (כ־360 ק"מ), הרחק מגבולות ישראל. על־פי חוקי התעופה הבינלאומיים, חייב כל כלי טיס שמתקרב למרחק של 80 מייל (120 ק"מ) מגבולות ישראל להזדהות מול מערך הבקרה הישראלי. במקרה שכלי טיס לא מזדהה מול מערך הבקרה או מעלה חשדות שונים, מוזנקים לכיוונו זוג מטוסי או מסוקי קרב, שמתקרבים, ובודקים כי לא מדובר באיום. כמעט בכל חשד לחדירה מוזנק גם זוג מטוסי יירוט לאזור הקריה למחקר גרעיני בדימונה, שמוגנת גם על ידי סוללות טילי קרקע־אוויר מסוג פטריוט.
היסטוריה > במלחמת העצמאות

ערב מלחמת העצמאות הוחל בארגון גדוד צופי אוויר, שהורכב ממבוגרים שעברו את גיל הגיוס, בעלי כושר קרבי לקוי ונשים. הצופים פוזרו ביישובים שונים. ב־15 במאי 1948 הוקמה יחידת ביטחון אוויר 51 בפיקודו של זאב טובקין. היחידה ישבה בבית הספר ביל"ו בשדרות רוטשילד בתל אביב, ששימש את מרכז האווירייה הבריטי במלחמת העולם השנייה. בהמשך עבר חדר הסינון למוצב הפיקוד של חיל האוויר במלון הירקון. הגילוי התבצע על ידי צופים אנושיים שהוצבו על גגות תחנות משטרה ברחבי הארץ במטרה לזהות את התנועה האווירית בשמיים ולדווח באצמעיים טלפוניים לחדר הסינון שבנה את התמונה האווירית. הצופים גם נועדו לדווח למרכזי הג"א וליישובים. המערך חולק למחוזות צפון, תיכון, דרום וירושלים, ועד הרגיעה בלחימה בינואר 1949 הוקמו 23 מיצפים מתוך 55 שהתכנון המקורי הציע.
במהלך המלחמה הוצב מכ"ם מאולתר בסטלה מאריס, אתר ששימש את הבריטים לפריסת מכ"ם. מכשיר נוסף היה בגבעת אולגה, ששימש את הבריטים לגילוי ספינות מעפילים. יחידת מכ"ם ניידת, שהורכבה ממכ"ם ימי SM-1 נפרסה בבת ים. יחידות המכ"ם הוקמו על ידי טייסת 505, שהורכבה מאנשי אלקטרוניקה.
ב־13 במאי 1948 אישר דוד בן-גוריון את רכישתם של ארבעה מכ"מים בעלות של 8,000 דולר. בפברואר 1949 נסגרה יחידת ביטחון אוויר 51.
היסטוריה > בקרה מרכזית

באוקטובר 1949 הוקם גף 333 במחלקת מבצעי אוויר, אשר בראשו הועמד מפקח האוויר, כמרכז הבקרה והדיווח של חיל האוויר. בינואר 1950 הוקם פיקוד הנ"מ תחת פיקודו של אל"ם בוריס סניור שהוכפף ישירות לסגן הרמטכ"ל. מערך המיצפים ותחנות מכ"ם הועברו לאחריות הפיקוד, ובמאי 1950 הוכפף גם גף 333 מבחינה מבצעית לפיקוד הנ"מ, על אף שהמשיך להשתייך מבחינה חיילית לחיל האוויר.
פיקוד הנ"מ פורק בסוף 1950 ויחידותיו הועברו לחיל האוויר. ב־15 במרץ 1951 הוכפף גף 333 למחלקת מבצעים. ב־1952 עבר מטה חיל האוויר, וחדר השליטה של גף 333, שהפך ליב"מ (יחידת בקרה מרכזית) 333 לרמלה. ב־8 בפברואר 1953 הוכפפה היב"מ לרע"ן אוויר 3.
יחידות המכ"ם בשלב זה פעלו תחת טייסת 505 שהייתה כפופה לקצין אלקטרוניקה חיילי. ב־1952 התבססו יחידות המכ"ם בי"ק (יחידת קשר) 501 בחפץ חיים וי"ק 503 בסטלה מאריס. המכ"מים בשימוש היו מכמ"ים ימיים אמריקאיים מעודפי מלחמת העולם השנייה.
ב־1952 הוכשר הבקר הראשון בחיל האוויר הישראלי, גבי טורנר, שהשתתף בקורס בקרי מכ"ם בצרפת. ב־10 במרץ 1954 מונה טורנר כקצין בד"ח (בקרה ודיווח חיילי) בדרגת סא"ל. הבד"ח איחד תחת פיקודו את יב"מ 333 ואת י"ק 501 וי"ק 503.
במסגת עסקאות הנשק עם צרפת ערב מבצע קדש, נרכשו שני מכשירי מכ"ם חדשים עבור יחידות המכ"ם הקיימות. המכ"מים הצרפתיים החדשים הרחיבו את טווח הגילוי ל־150–180 מייל ושיפרו את יכולות הגילוי. ערב המבצע בוצע היירוט הראשון בהכוונת בקר במסגרת מבצע תרנגול בו יורט מטוס איליושין Il-14 מצרי בו טסו בכירי המטכ"ל המצרי. במהלך המבצע נתפסה תחנת מכ"ם ניידת מצרית מדגם Convoy-21 מתוצרת חברת מרקוני (אנ') האנגלית, ששימש את י"ק 503 בסטלה מאריס ובפריסות עד 1962.
ביולי 1959 עבר מטה חיל האוויר לקריה, ועימו היב"מ כחלק מיחידת השליטה המבצעית.
היסטוריה > בקרה אזורית

עם התקדמות חיל האוויר הישראלי ולצידו חילות האוויר הערביים לעידן הסילון במהלך שנות הששים, נוצר צורך לחדש את המערך. המכ"מים הצרפתיים ששימשו את המערך לגילוי מטוסי בוכנה לא התאימו לגילוי מטוסי סילון. לצד זאת, מהירותם העולה של המטוסים הצריכה צמצום הגורמים במעורבים בבקרה.
ב־1961 נחתמה עסקת רכש עם ארצות הברית, בה נרכשו מערכות מכ"ם מדגם FPS-100, לצד מערכות זע"ט ומכ"מים ניידים מדגם TPS-44 ולאחר מכן גם מדגם TPS-43. בנובמבר 1961 בוצע שינוי ארגוני כאשר הבד"ח הפך לענף אוויר 6 תחת מחלקת אוויר.
ב־1962 החל ענף אוויר 6 לפרסם תוכניות לקראת המעבר לבקרה אזורית. בנובמבר 1962 שונה כינויין של יחידות המכ"ם מי"ק (יחידת קשר) לי"ב (יחידת בקרה). ב־1 ביוני 1966 עבר חיל האוויר לבקרה אווירית, כאשר שני הי"ב הפכו ליב"אות, ולצידם החלה י"ב 509 לפעול כיחידת בקרה משימתית הכפופה ליב"א 501 שבחפץ חיים. פריצת מלחמת ששת הימים ב־5 ביוני 1967 וכיבוש סיני במהלכה הביאו לכיבוש יחידת מכ"ם מצרית שפעלה באום מורג'ום והפיכתה לאתר מכ"ם פורס ולאחר מכן ליב"א 511.
בספטמבר 1967 הפכה י"ב 509 ליב"א 509 וקיבלה את האחריות לבקרה במרחב הדרומי, בעוד יב"א 501 הפכה לי"ב 501. באפריל 1968 הצטרפה יב"א 506 שבהר מירון, כשיב"א 503 הורדה למדרגת י"ב ובנובמבר 1968 נסגרה. ביולי 1969 הוכזרה י"ב 511 כיב"א וקיבלה אחריות על מרחב מערב סיני.
אמצעים טכנולוגיים

כל יב"א מצוידת במכ"מים מתקדמים השוכנים בתוך ראדומים. המכ"מים מאפשרים לגלות כלי טיס במרחק של יותר מ־200 מייל ימי (כ־360 ק"מ).
אמצעים טכנולוגיים > בלוני תצפית

בנוסף למכ"מים הקרקעיים פועלת במערך הבקרה יחידת בלוני תצפית הנושאים מכ"ם ושייכת ליב"א 509 הדרומית. יחידת בלוני התצפית של חיל האוויר הוקמה בספטמבר 1990 והבלון הראשון נכנס לשירות במרץ 1991. המכ"ם בבלון צופה כלפי מטה ומשלים את התמונה האווירית על ידי גילוי כלי טיס בגובה נמוך. המכ"ם הנישא כיום על הבלון מבוסס על מכ"ם "אורן ירוק" של מערכת ה"חץ 2" שפותח על ידי חברת "אלתא", והוא נחשב לאחד המתקדמים בעולם בתחומו. המערכות שעל הבלון מספקות גם מידע מטאורולוגי לחיל האוויר, באמצעות גף כמוס.
גודלו של בלון התצפית הוא 71 מטר והוא עשוי מסיבי דקרון־פוליאסטר בעלי ציפוי מיוחד. הוא עמיד למים, זליגות גז וקרינה אולטרה־סגולה. הבלון קשור כל הזמן לכבל המחובר למערכת עגינה מיוחדת, או למערכת העגינה ישירות. מלבד החזקת הבלון, מספק הכבל את החשמל ואת התקשורת לבלון באמצעות סיבים אופטיים והוא מוחלף פעם בשלוש שנים. לכבל יש סיכוך, כך שגם אם ברק יפגע בכבל, הבלון לא ייפגע. הבלון מוצב באזור הדרום, במרחק של קילומטרים רבים מיב"א 509 ונראה בקלות בכל האזור.
בלונים ישנים של צה"ל שימשו את יחידת המסוקים של משטרת ישראל.
ב-2022 נוסף למערך בלון התצפית "טל שמיים" המאפשר לגבש תמונה מדויקת ורחבה של המרחב האווירי, גם בטווחים רחוקים ובגבהים נמוכים יחסית. הוא מופעל מאתר ייעודי בצפון ישראל, שהקים אגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון ונושא מערכת מכ"ם שפותחה בחברת אלתא.
אמצעים טכנולוגיים > מיכשור וציוד בתקופות שונות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מערכת "טל שמיים".
מכ"ם נישא על בלוני התצפית והגילוי, מבוסס על מכ"ם "אורן ירוק".
מתקן המכ"ם בדימונה.
תחנת המכ"ם האמריקאית THAAD‏ מסוג FBX-T system, שגם ממנה מתקבל מידע, מופעלת בטכנולוגיית X-Band radar (אנ') ונמצאת בסמוך להר קרן.
מכ"ם נייד דו־ממדי AN/TPS-44 (אנ'), תוצרת קרדיון אלקטרוניקס (Cardion Electronics), ארצות הברית.
מכ"ם נייד תלת־ממדי AN/TPS-43 המספק גם נתוני גובה. תוצרת Westinghouse Defense and Electronic Division, ארצות הברית.
מכ"ם חיפוש ראשי נייח AN/FPS-100 מותקן בתוך ראדום, תוצרת בנדיקס (אנ'), ארצות הברית.
מכ"ם גובה נייח AN/FPS-89 מותקן בתוך ראדום, תוצרת ג'נרל אלקטריק, ארצות הברית.
מעכ"ן "פָּרַש" ‒ מערכת כיוון שכללה את המכ"ם Super Fledermaus D-7 (אנ') ויחידת השליטה ששימשה במקור לאיכון והכוונת תותחי בופורס.
מערך הבקרה עשה לעיתים שימוש, לצורך תגבור וכיסוי "שטחים מתים" ברשת הגילוי המכ"מית, גם במכ"מים של סוללות טילי ההוק.
מכ"ם רמית.
מכ"ם C-70 לגילוי והכוונה (יצרן לא ידוע).
מכ"ם D-3 (יצרן וייעוד לא ידועים).
מכ"ם ימי SO9 Naval RADAR דו־ממדי (2D) ששופץ והוסב על ידי חברת "תומסון" הצרפתית, למכ"ם קרקעי נייד RAMFIS (ראשי תיבות של: "מכ״ם נייד עבור ישראל"). מכ"ם זה יועד לגילוי נמוך של מטרות שטח ואוויר באזור הים, ושימש בעיקר להתרעה מוקדמת. נכנס לשימוש ב-1956 טרם מלחמת סיני.
מכ"ם ימי מוטס SCR-010 Naval RADAR תלת־ממדי (3D) ששופץ והוסב על ידי חברת "תומסון" הצרפתית, למכ"ם קרקעי נייח RAFIS (ראשי תיבות של: "מכ״ם נייח עבור ישראל"). מכ"ם תלת־ממדי זה, היה בעל טווח מרבי של 60 מייל, עם אפשרות למדידת גובה המטרה. מכ"ם זה פעל במשולב עם מכ"ם ההתרעה המוקדמת RAMFIS הנזכר לעיל, כאשר לאחר איתור המטרה, הופנה המכשיר באופן ידני על ידי המפעיל לכיוון הרצוי ומדד את גובה המטרה. נכנס לשימוש ב-1956 טרם מלחמת סיני.
מכ"ם נייד SCR-7, תוצרת ארצות הברית (יצרן וייעוד לא ידועים).
מכ"ם SM, תוצרת ארצות הברית (יצרן וייעוד לא ידועים).
מכ"ם SC, תוצרת ארצות הברית (יצרן וייעוד לא ידועים).
מכ"ם מתוצרת "קרדון", לפריסה ולהצבה באתרים רחוקים (דגם וארץ יצור לא ידועים).
מכ"ם גובה מתוצרת "וסטינגהאוס אלקטריק" (דגם לא ידוע).
יחידות המערך

מיח"ה (מפקדת יחידות הבקרה) 517 – מפקדת המערך
יב"א 506, היב"א הצפונית ‒ על הר מירון.
יב"א 509, היב"א הדרומית ‒ על הר אריכא בקרבת מצפה רמון.
גדוד הגילוי 503 – בשנת 2023 התמזגו ליצירתו, היחידות י"ג 503, י"ג 511 וטל שמיים.
בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה 528.
טייסת 122 – מפעילה מטוסים בהם מותקנים מערכות מכ"ם. שוכנת בבסיס נבטים.
מב"א (מכלול בקרה אוגדתי) 143.
יחידות המערך > יחידות בקרה, גילוי ול"א בעבר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
י"ב 155 ‒ יחידת איכון והכוונה, בתחילה פעלה מכנף 2 ולאחר הפרדת והעתקת הכנף, נשארה בבסיס פלמחים. כמו כן פרסה במקומות רבים ושונים ובהם אום חשיבה. (היסטורי)
יחידת בקרה מרכזית 333 (יב"מ 333) ‒ במטה חיל האוויר (בתחילה ברמלה ולאחר מכן בקריה). הפכה ליחידת שליטה מרכזית (יש"מ) 333 וכיום נקראת יחידת השליטה והמבצעים.
יב"א 501 ‒ בסיס חפץ חיים ליד גדרה, בה היה "שולחן מצפים מרכזי". (היסטורי)
יב"א 503 ‒ על הר הכרמל בבסיס סטלה מאריס. פורקה בנובמבר 1968. (היסטורי)
י"ג 503 ‒ על הר בעל חצור, ב-2023 התמזגה אל גדוד הגילוי.
י"ב 505 ‒ יחידת גילוי ול"א על הר חרמון.
י"ג 511 – במחנה כמוס ליד דימונה, ב-2023 התמזגה אל גדוד הגילוי.
יב"א 511, החלה את דרכה כ־י"ב 511, על הר אוּם מרג'ום במערב סיני ופורקה ב־1979, בעקבות הסכם השלום עם מצרים (היסטורי). היחידה הוקמה מחדש כי"ג 511 (יחידת גילוי) בשנת 1991.
י"ב 518 ‒ בסמוך לימת בארדאוויל או על ג'בל עתקה. (היסטורי)
י"ב 528 ‒ על הר צפרא, אזור שארם א-שייח', דרום סיני. החל מפתיחתה מחדש בשנת 2003, שכנה היחידה בבח"א 10 בעובדה. בשנת 2020 הפכה היחידה לבית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה.
י״ב 545 ‒ יחידת ל"א אזורית על הר אום חשיבה, מערב סיני. (היסטורי)
י"ק 546 – יחידת גילוי במילואים שהשתייכה לי"ק 503.
י"ב/י"ג 547 ‒ יחידת גילוי חלופית (של חיילי מילואים) על ג'בל יעלק, מערב סיני. (היסטורי)
י"ב 548 ניידת ‒ הוצבה לפי הצורך בהרי יהודה כדי לצפות לעבר ירדן. (היסטורי)
י"ק 549 – יחידת גילוי במילואים שהשתייכה לי"ק 501.
י"ב/פריסת מכ"ם נח"ל ים (י"ב מספר ?) – בתקופת מלחמת ההתשה ועד מלחמת יום כיפור. (היסטורי)
מפקדי המערך

| שם> קצין בד"ח | תקופת כהונה> קצין בד"ח | הערות> קצין בד"ח |
| --- | --- | --- |
| סא"ל גבריאל טורנר | 1953 |  |
| סא"ל צבי אורן | 1959 | בנובמבר 1961 הפך לרע"ן אוויר 6 |
רע"ן אוויר 6
| סא"ל שמואל כסלו | 1962 |  |
קשל"ב
| סא"ל מנחם זהבי | 1969 |  |
| סא"ל אריה רביב | 1972 |  |
| סא"ל עמי אילון | 1973 |  |
מפקדי מיח"ה
| אל"ם שמעון לסר | 1978 |  |
| אל"ם צבי ימי | 1981 |  |
| אל"ם יעקב אלמוג | 1983 |  |
| אל"ם עוזי רום | 1985 |  |
| אל"ם רן כץ | 1989 |  |
| אל"ם בני כהן | 1995 |  |
| אל"ם אלי שרמייסטר | 1999 |  |
| אל"ם איל כהן | 2001 |  |
| אל"ם מאיר בן שיה | 2004 |  |
| אל"ם משה מנור | 2007 |  |
| אל"ם רן תורג'מן | 2010 |  |
| אל"ם ערן זליגמן | 2014 |  |
??: 
| אל"ם א' | 2019–2021 |  |
| אל"ם א' | 2021–2024 |  |
| אל"ם ר' | 2024 |  |
סיכות בקרי אוויר, מש"קי בקרה וקציני פיקוח טיסה

| --- | --- |
:  סיכת מש"ק בקרה, חדשה   סיכת בקר אוויר, חדשה (החל ממרץ 2020, למידע נוסף)  סיכת בקר אוויר, ישנה (למידע נוסף)  סיכת בקר אוויר מוטס, חדשה (החל משנת 2005, למידע נוסף)  סיכת בקר אוויר מוטס, ישנה (שנות התשעים, למידע נוסף)  סיכת בקר אוויר מוטס, ישנה (1994–2005, למידע נוסף)  סיכת בקר אוויר מוטס, ישנה (1978-1994, למידע נוסף)  סיכת קצין פקח טיסה, חדשה (החל ממרץ 2020, למידע נוסף)  סיכת פקח טיסה, ישנה (עד מרץ 2020, למידע נוסף)  סיכת פקח טיסה, ישנה, לא רשמית (עד מרץ 2020, למידע נוסף)
ראו גם

בקרה אווירית קדמית
חוליית בקרת אוויר טקטית
לקריאה נוספת

יורם רומם, "אני לוקח", הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, שנת 2021, "מגן עורף", עמודים 162–201
דני שלום, ‏כרעם ביום בהיר, באוויר – פרסומי תעופה, שנת 2002, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
אריה הלל, ‏ וידי אדם מתחת כנפיהם, הוצאת " מערכות" / משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ט 1999, פרק ז', החל מעמ' 117, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר
וידי אדם מתחת כנפיהם,  במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
שלומי אבידר, "מערך הבקרה: העיניים של המדינה", הוצאת משרד הביטחון, שנת 1998. מסת"ב 9650509682 או מסת"ב 9789650509682
הערות שוליים

1 2   מערכת את"צ, מפקד חדש למערך הבקרה האווירית ופיקוח הטיסה, באתר צה"ל, 3 בנובמבר 2024
↑  "מילון הקיצורים וראשי התיבות", צה"ל - אגף המבצעים - חט' תוה"ד - המדור לפרסומים ולמינוח, אוגוסט 2010, עמ' 75.
↑  על פסגת ההר: יחידת הגילוי של חיל-האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי.
↑  ליהי חנן, ‏גוזרים את הסרט: נפתח בית הספר החדש לבקרה אווירית ופיקוח טיסה, באתר חיל האוויר הישראלי, 21 ביולי 2020.
1 2 3  אבידר, עמ' 22–32
1 2  אבידר, עמ' 36–38
↑  אבידר, עמ' 38–39
↑  אבידר, עמ' 42–43
↑  אבידר, עמ' 47–49
↑  אבידר, עמ' 56–57, 59
↑  אבידר, עמ' 51
↑  אבידר, עמ' 84–85
↑  אבידר, עמ' 90–95
↑  אבידר, עמ' 96
↑  אבידר, עמ' 96–98
↑  אבידר, עמ' 99
↑  אבידן, עמ' 118–119
↑  אבידר, עמ' 128–126
↑  אבידר, עמ' 143–144
↑  יורם רומם, אני לוקח, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר 2021, "מגן עורף", עמ' 162-201.
1 2  שחר צורני, ‏טיפוס מרחף, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 במאי 2016.
1 2 3  גבוה, רגיש ועצמאי, באתר חיל האוויר הישראלי, גיליון 161, 22 בפברואר 2005.
↑  יהונתן מרוז, ‏"כמוס" בעופרת יצוקה, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 בינואר 2009.
1 2  רוני ווינקלר, ‏הבלונים של משטרת ישראל, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 בפברואר 2002.
↑  גורמי ביטחון: המכ"ם האמריקני יחשוף סודות צבאיים, בעיתון מקור ראשון, בארכיון nrg‏, 3 באוקטובר 2008
↑  תחנת המכ"ם האמריקני המתקדם נגד טילים איראניים הועברה מנבטים לבסיס עצמאי אמריקני הממוקם על הר קרן בנגב, באתר תיק דבקה, 7 במרץ 2010
↑  שלושה אמריקאים בקרון באירופה יגנו על ישראל מהטילים של איראן, באתר "הארץ", מאורכב בארכיון האינטרנט
↑  הצד השלילי של הצבת מערכת מכ"ם ה X-band האמריקאי בישראל, דיון באתר "פרש", החל מ-24 באוגוסט 2008
↑  "פרשים וינשופים - סיפורה של יחידת ההכוונה 155", עופר צידון ואנשי היחידה, שנת 2023, עמ' 13
↑  לחסל פעילי חמאס עם הרחפן ששיגרו: הצצה נדירה לחמ"ל, באתר ‏מאקו‏, 20 במאי 2021
↑  על קו התפר: הכירו את המב"א, באתר חיל האוויר הישראלי, 9 בנובמבר 2021
↑  מלחמת יום הכיפורים – מפות ומבצעים, עמ' 283, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 2023, באתר צה"ל.
קישור נוסף: 
שגיאות פרמטריות בתבנית:אתר צה"ל 
סוג לא תואם [ 3 ]  מלחמת יום הכיפורים – מפות ומבצעים, באתר צה"ל, עמ' 283 – עמ' 143 בקובץ
↑  "כל כלי במרחב האווירי עלול להפוך לפצצה מתקתקת", באתר "IsraelDefense‏", 5 בינואר 2021
↑  מפקד מערך הבקרה ופיקוח הטיסה היוצא מסכם שירות, באתר חיל האוויר הישראלי, 8 בנובמבר 2021
↑  מאי פלג, ‏חשיפה ראשונה: מערך הבקרה משנה את פניו, באתר חיל האוויר הישראלי, 1 במרץ 2020.
מכשור וציוד
1 2  פגיעת טיל ביב"א בהר צפרא בסיני במלחמת יוה"כ, באתר פרש
1 2 3 4  דני שלום, "כרעם ביום בהיר", עמ' 36
1 2  דני שלום, "רוח רפאים מעל קהיר", כרך א', עמ' 72
↑  שימש לתגבור מערך הבקרה בשטחים מתים.
↑  סוללה 9 - יולי 1966, באתר Wix.com
1 2  היסטוריית בסיס במצ"א 108, באתר Wix.com
1 2  אריה הלל, "וידי אדם מתחת כנפיהם: תולדות המערך הטכנולוגי בחיל-האוויר, 1973-1948", הוצאת "מערכות" / משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ט 1999, עמ' 119 בספר, עמ' 117 בקובץ המקושר, באתר "הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר"
1 2  דני שלום, "כרעם ביום בהיר", עמ' 35
1 2 3  דני שלום, "כרעם ביום בהיר", עמ' 28
בקרי יב"א 509 דרומית במהלך מלחמת חרבות ברזל
פעילות בחדר ביב"א 509 במהלך מבצע "מבצע שומר החומות"
תפירה איטית

תפירה איטית (אנגלית: Slow Stitch), הוא השם שניתן בתחילת שנות ה-2000 ליצירת טקסטיל או עיבוד טקסטיל בעבודת כפיים בצורות מסורתיות ולא מתועשת, לשם קישוט, תיקון או ליצירת אמנות. התנועה היא חלק מתנועת האטה, שבה אנשים החליטו להאט את קצב החיים, בבישול, בקניות והפסקת הבזבוז והנטיה להשתמש בבגדים שקנו לזמן מועט ולזרוק. התפירה האיטית קשורה לרעיונות של קיימות, מיחזור, וחשיבה וכיבוד העשייה בידיים והשתדלות לשוב ולהשתמש בבדים ובגדים שכבר אינם בשימוש. תפירה איטית נחשבת כעיסוק מעורר קשיבות, ומאפשרת התרגעות והרפיה.