stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אגוז ברזילאי

| אגוז ברזילאי |
| --- | --- |

מצב שימור
 מצב שימור: פגיע פגיע (VU) 
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: אברשאים
משפחה:: לציתידיים
סוג:: Bertholletia
מין:: אגוז ברזילאי
שם מדעי
 Bertholletia excelsa ‏בונפלאן
דבורת סחלבים ממין Eulaema meriana (אנ') מאביקה את פרח העץ.
אגוז ברזילאי (שם מדעי: Bertholletia excelsa) הוא מין של עץ דרום אמריקאי יחיד בסוגו ממשפחת הלציתידיים. הוא גדל במפוזר ביערות גשם על גדות נהרות האמזונאס, הריו נגרו והאורינוקו. יערות אלה נמצאים בשטחי אזור גויאנה והמדינות ונצואלה, ברזיל, מזרח קולומביה, מזרח פרו ומזרח בוליביה. זהו אחד העצים הגדולים ביער האמזונאס. אורך חייו עשוי לעלות על חמש מאות שנים.
זרעי העץ מכונים "אגוזי ברזיל" ולעיתים גם "שקדים ברזילאיים", אך מבחינה בוטנית הם אינם אגוזים או שקדים. סוג העץ נקרא בשמו המדעי על שם קלוד לואי ברטולה, כימאי צרפתי בן דורם של לבואזיה וברצליוס.
עץ האגוז הברזילאי > מבנה העץ ועלוותו

עץ האגוז הברזילאי מיתמר לגובה 25–45 מטר וקוטר גזעו נע בין 0.7 ל-2 מטרים. בדומה לעצי ענק אחרים במפלס העל של יער הגשם, צמיחת הענפים הצדדיים מתחילה בסמוך לצמרת העץ. קליפתו חלקה וצבעה אפרפר. העץ ירוק-עד, או נשיר בעונה היבשה (בדומה לעץ הבלזה). עליו מסורגים ולעיתים מחורקים, אורכם מגיע לכדי 20–35 ס"מ ורוחבם – 10–15 ס"מ. פרחיו הקטנים מרוכזים במַכְבֵּדים באורך 5–10 ס"מ וצבעם לבן ירקרק. כל פרח מורכב מגביע דו-חלקי נשיר, שישה עלי-כותרת בגוון שמנת וסכך של אבקנים. מבנהו הסבוך של הפרח נועד להבטיח כי רק חרקים המתאימים להאבקתו יגיעו אל הצוף.
עץ האגוז הברזילאי > הפריה

הפריית העץ תלויה באופן עקיף בקיומם של סחלבים מסוג מתאים. דבורים זכרים קטנים משבט דבורי הסחלבים (Euglossini) מלקטים את ניחוחות הסחלבים במאמץ רב על פי עקרון ההכבדה ואז מפיצים אותם בנוכחות הנקבות כדי להפגין בפניהן את כשירותם. הדבורים הזכרים מאביקים בתוך כך את פרחי הסחלב, בעוד הנקבות נחוצות להאבקת פרחי האגוז הברזילאי. רק חרקים המסוגלים להניף את סכך האבקנים ולהשחיל את לשונם הארוכה יזכו לטעום מהצוף שבתחתית גביע הפרח. נקבות הדבורים מצוידות בממדי הגוף הכבירים ואורך הלשון הנחוצים להאבקת פרחי העץ.
בהינתן סחלבים ודבורים, יבשיל הפרי בתוך 14 חודשים ממועד ההאבקה. הפרי הוא הלקט בקוטר 10–15 ס"מ, השוקל עד 2 קילוגרמים ודומה בצורתו לפרי הקוקוס, שגם הוא מכונה בשוגג 'אגוז'. 8–24 זרעים באורך 4–5 ס"מ מסודרים כפלחים של תפוז תחת קליפתו העבה (בעובי 0.8–1.2 ס"מ). הזרעים עטופים במיץ חום שמנוני הניחן בטעם מתוק ומרירות טאנינית. הפרי נופל לקרקעית היער, שם הוא עשוי להתיישן שנה-שנתיים באין דורש לקליפתו הקשה לפיצוח. חור עגול קטן בראש הפרי מאפשר למכרסמים גדולים, בעיקר אגוטי, לכרסם את דרכם אל הזרעים. אותם מכרסמים יאכלו חלק מהזרעים ויטמינו זרעים נוספים לשימוש עתידי. חלק מהזרעים שהוטמנו ינבטו ויצמחו לשתילים. השתילים ימתינו באפלת היער במצב רדום, אף במשך שנים, עד שתאיר עליהם השמש כתוצאה מנפילת עץ סמוך. רק אז תתחדש צמיחת השתיל.
אם כן, מחזור הרבייה של עץ האגוז הברזילאי תלוי באופן הדוק במינים מסוימים של סחלבים, דבורים ומכרסמים. פגיעה באחת האוכלוסיות עלולה להגביל את תפוצתו של עץ מאריך ימים זה.
לרוב ניתן למצוא בקרבת העץ מערום של קליפות מכורסמות של פירות העץ. לעיתים חודרים לקליפה, השלמה או המכורסמת, נמלים ועכבישים שונים הניזונים ממקצת הזרעים או מקימים בתוכה קן קרקעי.
ערך תזונתי

| --- | --- |
 ערך תזונתי ל-100 גרם
 מים:  3.42 ג'
 קלוריות:  659 קק"ל
 חלבונים:  14.32 ג'
 פחמימות:  11.74 ג'
 שומן:  67.1 ג'
 שומן רווי:  25%
 שומן חד בלתי רווי:  41%
 שומן רב בלתי רווי:  34%
 כולסטרול:  0 מ"ג
 ברזל:  2.43 מ"ג
 סידן:  160 מ"ג
 מגנזיום:  376 מ"ג
 זרחן:  725 מ"ג
 אשלגן:  659 מ"ג
 נתרן:  3 מ"ג
 סיבים תזונתיים:  7.5 ג'
 מקור: משרד החקלאות האמריקני
זרעי עץ האגוז הברזילאי, המכונים אגוזי ברזיל, עשירים במיוחד בסלניום, אם כי שיעור הסלניום בהם משתנה באופן ניכר בין אזורי גידול שונים. הם גם מקור טוב למגנזיום (0.225 גרם למאה גרם) ולוויטמין B1 (מיליגרם אחד למאה גרם).
מאה גרם אגוזי ברזיל מכילים 14 גרם חלבון, 13 גרם פחמימות ו-66 גרם שומן. חומצות השומן נחלקות בקירוב ל-25% חומצות שומן רוויות, 41% חומצות שומן חד-בלתי-רוויות ו-34% חומצות שומן רב-בלתי-רוויות. שיעור חומצות השומן הרוויות באגוזי ברזיל גבוה מזה של רוב האגוזים. תכולת השומן הגבוהה גורמת לעיפושם המהיר כאשר אינם מאוחסנים כראוי. בפרט, אגוזי ברזיל קלופים מתעפשים מהר יותר מאשר בקליפתם. ניתן לכבוש מהאגוזים שמן למאכל ולסיכה.
ערך תזונתי > אגוזי ברזיל כמקור קרינה רדיואקטיבית

בשנת 1958 נמצא לראשונה כי אגוזי ברזיל פולטים קרינה רדיואקטיבית במינון של עד 0.25 בקרל לגרם, הודות לריכוזים זעומים של רדיום. מינוני קרינה אלה גבוהים פי אלף לערך ממינון הקרינה הנפלטת ממזונות ופירות אחרים, אך אינם מסוכנים או משמעותיים ביחס למינון קרינת הרקע לה אנו נחשפים. לשם השוואה, הרדיואקטיביות של פחמן-14, איזוטופ רדיואקטיבי הנספג ברקמות הגוף מהאטמוספירה ומהמזון, מוערכת בכ-0.23 בקרל לגרם של פחמן (ראו גם תיארוך פחמן-14).
יוני המתכות הרעילות בריום ורדיום אינם ממלאים תפקיד ביולוגי בצמחים או בעלי חיים, אך הם נצברים ברקמותיהם לאור דמיונם הכימי ליוני סידן ומגנזיום. עץ האגוז הברזילאי נעזר במנגנון הולכה בררני ליונים האלקליים הללו, המצויים במים שיונקים שורשיו מהקרקע. מנגנון הולכה זה גורם לריכוז המוגבר של בריום ורדיום בעלוותו של עץ האגוז הברזילאי ובמידה פחותה יותר גם בזרעיו.
ליקוט אגוזי ברזיל

על אף שמם, היצואנית העיקרית של אגוזי ברזיל אינה ברזיל כי אם בוליביה, שם הם מכונים שקדים (almendras). אגוזים ליצוא מלוקטים מעצים הגדלים פרא ביערות הגשם ולא ממטעים מלאכותיים. מקור הכנסה זה שימש דוגמה ליכולת להפיק רווחים משימור יערות הגשם ולא מבירואם. עם זאת, מחקרים שבוצעו באזורים מיוערים מהם לוקטו אגוזים העלו ממצאים מדאיגים. ראשית, נמצא כי ליקוט האגוזים הביא לצמצום ניכר בשיעור השתילים הצעירים באזורים שנבחנו. שנית, נמצא כי רווחיהם של מלקטי האגוזים אינם מספיקים למחייתם ופרנסותיהם המשלימות כרוכות בפגיעה סביבתית. כך הסתבר שפיתוח ענף ליקוט האגוזים אינו בר קיימא ואף אינו רווחי.
אוכלוסיות מסוימות של קופי קפוצ'ין, הנבונים מבין קופי העולם החדש, למדו לפצח את קליפת הפרי על ידי הטחתו במשטח אבן. ככל הנראה, טביעת הרגל האקולוגית של קופים אלה קטנה מכדי לפגוע באופן משמעותי ברבייתו ותפוצתו של עץ האגוז הברזילאי.
תוצא אגוזי ברזיל

"תוצא אגוזי ברזיל" הוא תוצא (אפקט) הנקרא על שמם (השגוי) של אגוזי ברזיל. התוצא קורה כאשר מנערים תערובת של חלקיקים בעלי צפיפות דומה אך גדלים שונים, החלקיקים הקטנים נוטים להצטבר בתחתית בעוד החלקיקים הגדולים "צפים". זאת בניגוד לאינטואיציה לפיה ניעור של תערובת עושה אותה אחידה (הומוגנית) יותר בהרכבה, כשם שמנערים מיצי פירות או סלטים. ניתן לחזות בתופעה כאשר מנערים חפיסת גרנולה – תחתית החפיסה עשירה יותר בשומשום ומרכיבים גדולים יותר מצטברים מעליו.
גלריית תמונות

פרי שבוקע זה עתה. הזרע בתחתית התמונה רקוב.
זרע בקליפתו מהפרי בתמונה הקודמת. ניתן להבחין במיץ החום השמנוני שמצפה את הזרעים.
שני זרעים שטופים, אחד מקולף למחצה ונגוס.
פרי קטן יחסית לאחר שטיפה. רוחב הפנקס שלידו 7.5 ס"מ.
חישוף צמחייה סביב אגוז ברזילאי.
האבקת פרח האגוז הברזילאי.
הערות שוליים

↑  אגוז ברזילאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  Eltz, T., Whitten, W.M., Roubik, D.W., Linsenmair, K.E., 1999. Fragrance collection, storage, and accumulation by individual male orchid bees. J. Chem. Ecol. 25, 157-
176.
↑  Eltz, T., Roubik, D.W., Whitten, M.W., 2003. Fragrances, male display and mating behaviour of Euglossa hemichlora: a flight cage experiment. Physiol. Entomol. 28, 251-260.
↑  Cambridge Journals Online - Journal of Tropical Ecology - Abstract - Demography of the Brazil nut tree (Bertholletia excelsa) in the Bolivian Amazon: impact of seed extraction...
↑  ICP-MS-assisted nanoHPLC-electrospray Q/time-of-flight MS/MS selenopeptide mapping in Brazil nuts - Journal of Analytical Atomic Spectrometry (RSC Publishing)
↑  Chang, Jacqueline C.; Walter H. Gutenmann, Charlotte M. Reid, Donald J. Lisk (1995). "Selenium content of Brazil nuts from two geographic locations in Brazil". Chemosphere 30 (4): 801-802. 0045-6535.
↑  ערכים תזונתיים של זרעי האגוז הברזילאי
↑  Brazil Nuts
↑  BARIUM AND BARIUM COMPOUNDS (CICAD 33, 2001)
↑  http://www.we-energies.com/environmental/ccp_handbook_appendixb.pdf
↑  Trends in Ecology and Evolution - Sustainability in a nutshell
↑  Substrate and Tool Use by Brown Capuchins in Suriname: Ecological Contexts and Cognitive Bases - Boinski - 2008 - American Anthropologist - Wiley Online Library
↑  physicsworld.com homepage
↑  http://www.iphy.ac.cn/English/news/..%5C..%5Cchinese%5Ckjdt%5C2003071702.pdf
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000330503 
מבנה הזרע
זרע ברזיל בתוך קליפה
קלונימוס קלמן אפשטיין

רבי קלונימוס קלמן הלוי אפשטיין (ניישטאדט, פולין ה'תקי"א 1751 – קרקוב, א' בתמוז ה'תקפ"ג 1823) היה רב ומקובל; מגדולי אדמור"י תנועת החסידות. נודע בכינוי "מאור ושמש", על שם ספרו.
תולדות חייו

נולד בנובי קורצ'ין למשפחה מעוטת אמצעים בת עשר נפשות, בן לאהרון. כאשר היה בן חמש עברה משפחתו לקרקוב והוא נודע שם כעילוי מגיל צעיר. זמן קצר לאחר נישואיו בגיל שלוש-עשרה, התוודע לרבי אלימלך מליז'נסק כאשר ביקר האחרון בקרקוב והלה פרס עליו את חסותו. רבי קלונימוס קלמן עבר לליז'נסק ועל אף גילו הצעיר, הפך לאחד מבכירי תלמידיו של רבי אלימלך. כעבור מספר שנים, בשנת ה'תקמ"ה, חזר בהוראת רבו לקרקוב, התיישב בה, והחל להפיץ ברבים את תורת החסידות. עם הגיעו לעיר נתקל בהתנגדות עזה מצד הקהילה המקומית המתנגדית ואב בית הדין בעיר, רבי יצחק הלוי לנדא, ובית דינו, אף אסרו עליו בחרם להפיץ את תורתו. התנגדות זו מנעה מרבי קלונימוס קלמן להקים חצר חסידית גדולה ומהמוני חסידים להסתופף בצילו. ברבות השנים ועם התפשטות תנועת החסידות בגליציה המערבית, שככה ההתנגדות ושמו של רבי קלונימוס קלמן יצא לפניו כצדיק וכמקובל. נסע גם לרבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ולתלמידו רבי מרדכי מנשכיז. לאחר פטירתו של רבי אלימלך מליז'נסק בשנת ה'תקמ"ז ראה את עצמו כתלמידם של החוזה מלובלין, של רבי מנחם מנדל מרימנוב ושל רבי ישראל מקוז'ניץ. על פי בקשתו, לא הוקם אוהל על קברו.
חיבורו

מאור ושמש - ליקוטי תורותיו ותורות רבותיו על התורה והמועדים. כתיבתו החלה בשנות חייו האחרונות על ידי בנו רבי אהרן ובפיקוחו של רבי קלונימוס קלמן. יצא לאור לראשונה בשנת ה'תר"ב. שמו של הספר ניתן על ידי רבי אריה לייב ליפשיץ מירוסלב, רב ואדמו"ר בווישניצא, שנתן את הסכמתו עליו. הספר נחשב לאחד מספרי החסידות החשובים ביותר והנלמדים ביותר ואף תואר על ידי אחדים ממנהיגי החסידות כ"שולחן ערוך של החסידות". בספר נידונים לעומק נושאים עיקריים בשיטת החסידות, מהות הצדיק ועוד. כיוון שהספר הודפס כפירוש על התורה במספר דפוסי חומשים, הוא זכה לתפוצה רבה ולפופולריות בציבור החסידי ואף מחוצה לו.
שושלתו

בניו היו; רבי אהרן ממלא מקומו בקרקוב ותלמידו של רבי שלמה מרדומסק, חתן רבי ישראל בן החוזה מלובלין. נפטר בז' בכסלו תרמ"ב. ;רבי יוסף ברוך ('היהודי הטוב') מניישטאט. נפטר בי' באדר תרכ"ז. חתניו היו רבי דוד יצחק ברומברג ("ר' דוד'ל חריף") מפיוטרקוב ורבי משה אב"ד קשונז (-י"ד בתשרי תקצ"ג) בנו של רבי יעקב מאפטא.
רבי קלונימוס קלמן בנו של רבי יוסף ברוך מניישטאט. נפטר בט' טבת תרס"ג.
רבי מרדכי, רב בלודז'.
רבי משה. חותנו של רבי אלתר מריגליץ.
רבי חיים מאיר. היה מפורסם בגדלותו בתורה ובאהבת ישראל. נפטר בז' בטבת תרע"ד.
רבי אברהם מסטופניץ. נפטר בכ"א בתשרי תרצ"ג.
רבי נתן דוד מניישטאט. חתן רבי שמואל אליהו מזוואלין.
רבי שמואל אליהו מניישטאט. נולד בשנת תרנ"ב. כיהן בקילץ. היה תלמידו של רבי יהושע פלאטה אב"ד ניישטאט. בשנת תרפ"ח היגר לארצות הברית.
רבי אליעזר מזאלושיץ. נולד בשנת תר"מ. חתן רבי יעקב משה מקומרנה. מתרע"ד אדמו"ר בניישטאט ומתרע"ו בזאלושיץ. היה מפורסם בטוב ליבו. נרצח בשואה.
רבי יוסף דוד מסוקולוב. כיהן בחיי אביו באדמו"רות. היה חתנו של רבי דוד מפשצלה (גזע רופשיץ). נרצח בשואה.
חתנו רבי שמואל בומבך בן הרב אליהו אב"ד אושפיצין חתן רבי יעקב משה מקומרנה. כיהן בבנדין. נרצח בשואה.
רבי קלונימוס קלמן (תרי"ג - י' בסיוון תרפ"ה) מוויאדמה. בן בתו של רבי יוסף ברוך מניישטאט. חתן רבי עמנואל מפשדבורז'. כיהן ברבנות ובאדמו"רות בוויאדמה.
רבי ישעיהו. חתן רבי אליעזר מחנטשין. היה לבוש טלית ותפילין כל היום. נרצח בקילץ.
רבי יוסף ברוך, חתן רבי לייבוש מטומשוב. כיהן בוויאדמה ובפשדבורז' משנת תרצ"ד. נרצח בשואה.
חתנו רבי אביגדור מצ'נסטוכוב.
רבי משה אבא בעער מאיסטריק חתנו של רבי יוסף ברוך מניישטאט. חתנו היה רבי ישראל הורוביץ רבה של ויסלוביץ.
מנכדתו חנה ברכה בת רבי חיים שמואל מחנצ'ין נולדו רבי קלונימוס קלמיש שפירא מפיאסצ'נה - מחבר ספר 'אש קודש', נרצח בשואה, והאדמו"ר רבי ישעיהו שפירא שכונה האדמו"ר החלוץ.
נינו הוא הרב קלמן בר, הוא הרב הראשי לישראל.
הערות שוליים

↑  בשם ה"קדושת ציון" מבאבוב.
↑  יצחק רפאל (עורך) אנציקלופדיה לחסידות: אישים כרך א עמ' קסה, מוסד הרב קוק, תשמ"ו
↑  היה תלמידם של החוזה מלובלין, רבי ישראל מקוז'ניץ, רבי יעקב יצחק מפשיסחא ורבי ישעיהו מפשדבורז'. בסוף ימיו עבר לאואזד. מתלמידיו היו רבי חנוך העניך מאלכסנדר, רבי שלמה מרדומסק ורבי יעקב דוד מאמשינוב. חיבר את הספר חידושי הרד"ח. נפטר בשנת תקפ"ז.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303716205171  PLWABN: 9810682491305606  GND: 136614590  ISNI: 0000 0000 7884 807X  LCCN: nr91004289  VIAF: 301590409   WorldCat (עם VIAF): 301590409
Internet Control Message Protocol

Internet Control Message Protocol (בראשי תיבות: ICMP) הוא פרוטוקול תקשורת משלים לפרוטוקול IPv4. הוא חלק מחבילת פרוטוקולי תקשורת באינטרנט, ומוגדר ב־RFC 792. הודעות ICMP עלולות להיווצר כתגובה לשגיאות בחבילות של פרוטוקול IP  או למטרות אבחון וניתוב, כמפורט ב־RFC 1122.
הגרסה של ICMP המיועדת לפרוטוקול IPv4 ידועה גם בתור  ICMPv4, בתוקף היותה חלק מפרוטוקול זה. ל־IPv6 יש פרוטוקול ייעודי מקביל.
הודעות ICMP נבנות בשכבת ה־IP, בדרך כלל מחבילת IP רגילה, אשר יצרה תגובת ICMP.‏ IP עוטף את הודעת ה ICMP המתאימה בכותרת IP חדשה, כדי לשולחה חזרה למכונה ששלחה את ההודעה המקורית, ולהעביר את החבילה הנוצרת באופן הרגיל.
לדוגמה, כל מכונה (למשל נתבי ביניים) שמקדמת חבילת IP, צריכה להקטין את שדה ה־(Time to Live (TTL של החבילה באחד. אם ה־TTL מגיע לאפס, הודעת ICMP, האומרת כי הייתה חריגה ממשך הזמן המוקצב במהלך המעבר, נשלחת חזרה למקור החבילה.
כל הודעת ICMP עטופה ישירות בחבילת IP אחת, ולפיכך, בדומה ל־UDP, פרוטוקול ICMP אינו מבטיח מסירה.
אף כי הודעות ICMP מוכלות בחבילות IP תקניות, הודעות ICMP מטופלות על פי רוב כמקרה מיוחד, הנבדל מן הטיפול בחבילות IP רגילות, ולא כתת-פרוטוקול רגיל של IP.
במקרים רבים, הכרחי לבחון את תוכנה של הודעת ICMP ולהעביר את הודעת השגיאה המתאימה ליישום שיצר את חבילת ה־IP המקורית, אשר גרמה לשליחת הודעת ה ICMP.
כלי רשת נפוצים רבים מבוססים על הודעות ICMP. הכלי traceroute מיושם באמצעות שידור חבילת UDP או ICMP עם שדות TTL בעלי ערך ספציפי, ובדיקת הודעות חוזרות האומרות כי הייתה חריגה ממשך הזמן המוקצב במהלך המעבר, או כי היעד אינו נגיש. הכלי פינג (ping) מיושם תוך שימוש בהודעות ה־ICMP "הד" ו-"הד תשובה".
רשימת הודעות ICMP מותרות

0 – הד תשובה

1 – שמור

2 – שמור

3 – יעד בלתי נגיש

4 – Source Quetch

5 – הודעת הכוונה מחודשת

6 – כתובת מכונה חלופית

7 – שמור

8 – בקשת הד

9 – פרסום נתב

10 – Router Solicitation

11 – זמן תם

12 – בעיית פרמטר

13 – חותמת זמן

14 – תשובת חותמת זמן

15 – בקשת מידע

16 – תשובת מידע

17 – בקשת מסכת כתובת

18 – תשובת מסכת כתובת

19 – שמור לאבטחה

20-29 – שמור לניסויי רובוסטיות

30 – Traceroute

31 – שגיאה בהמרת חבילה

32 – Mobile Host Redirect

33 – IPv6 היכן אתה

34 – IPv6 הנה אני

35 – Mobile Registration Request

36 – Mobile Registration Reply

37 – בקשת שם תחום

38 – תשובת שם תחום

39 – SKIP Algorithm Discovery Protocol

40 – Photuris, כשלי אבטחה 

41-255 -שמור

(הרשימה אינה שלמה!)

(מקור: IANA ICMP Parameters)
ראו גם

ICMPv6
IRDP
מונחים ברשת מחשבים
לקריאה נוספת

RFC 792
IANA ICMP PARAMETERS
הערות שוליים

↑  IANA ICMP Parameters
| סיווג פרוטוקולים על פי מודל ה־OSI |
| --- | --- | --- |
| שכבת היישום | HTTP • SMTP • FTP • RTP • IRC • SNMP • SIP • DNS • DHCP |  |
| שכבת הייצוג | MIME • ASCII • Unicode • TLS |  |
| שכבת השיחה | ASP • PPTP • SSH • NFS • RPC • SOCKS |  |
| שכבת התעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת הרשת | IP (IPv4 • IPv6) • ICMP • IPX • ניתוב |  |
| שכבת הקו | אתרנט • Token ring • FDDI |  |
| השכבה הפיזית | E1 • 10Base-T • RS-232 • DSL • SONET |  |
| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- | --- | --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |  |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |  |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |  |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4585818-4
לאוניד ביברמן

| --- | --- |

 לידה:  7 באפריל 1915 פותי, גאורגיה 
 פטירה:  23 בספטמבר 1998 (בגיל 83) מוסקבה, רוסיה 
 מקום קבורה:  בית העלמין וגנקובסקויה 
 מקום לימודים:  המכון להנדסת אנרגיה של מוסקבה 
 מנחה לדוקטורט:  ולנטין פבריקנט 
 מוסדות:  המכון להנדסת אנרגיה של מוסקבה 
 תלמידי דוקטורט:  Andrey Nikolaevich Lagarkov 
 פרסים והוקרה:  עיטור הדגל האדום של העמל  מדליה על הגנת לנינגרד  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945 
 
לאוניד (לאון) ביברמן  (ברוסית: Леонид (Леон) Михайлович Биберман‏; 7 באפריל 1915 - 23 בספטמבר 1998) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בחישובים של מעבר חום וחקר פלזמה.
קורות חיים

לאוניד ביברמן נולד בשנת 1915 בפותי (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום בגאורגיה) למשפחה יהודית.
ביברמן סיים לימודי בית ספר ובשנת 1935 והחל לימודים במכון להנדסת אנרגיה במוסקבה. בשנת 1940 הוא סיים לימודי הנדסה והחל לימודי תואר שלישי.
בשנת 1941 ביברמן התגייס לשורות הצבא האדום, סיים קורס קצינים ושירת ביחידת קשר. הוא שוחרר בשנת 1945.
בשנת 1945 ביברמן חזר למוסקבה וחידש לימודי תואר שלישי אותם סיים בשנת 1946. בשנת 1959 הוא סיים עבודת פוסט-דוקטורט.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 ביברמן שפיתח שיטות לחישוב חימום מעטפת חיצונית של חלליות בזמן כניסה לאטמוספירה. פיתוח זה היה חשוב לבניית חלליות בעלות יחידת נחיתה וחלליות מאוישות.
בשנת 1966 ביברמן החל לעבוד במכון לחקר טמפרטורות גבוהות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. הוא ביצע מספר מחקרים בתחום חקר פלזמה.
במקביל ביברמן המשיך ללמד במכון להנדסת אנרגיה בו כיהן בדרגת פרופסור.
בשנת 1979 ביברמן נבחר לחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות.
בשנת 1998 ביברמן נפטר במוסקבה ונטמן בבית העלמין וגנקובסקויה.
קסאלפיניים

| קסאלפיניים |
| --- | --- |
 Senna italica
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: צמחים וסקולריים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: קטניתאים
משפחה:: קטניות
תת־משפחה:: כליליים
שם מדעי
 Caesalpinioideae ‏קנדול, 1825

קֶסְאַלְפִּינִיִּים (שם מדעי: Caesalpinioideae) היא אחת מתוך שש תת-משפחות במשפחת הקטניות. תת-משפחה זו מקיפה עצים, שיחים ולעיתים נדירות מטפסים, וכוללת 163 סוגים ו-4,774 מינים, שתפוצתם בעיקר באזורים טרופיים. בעבר נחשבה למשפחה עצמאית בסדרת הקטניתיים. כיום יש לה מעמד של תת-משפחה במשפחת הקטניות שכלולה בסדרה הקטניתאים.
תת-משפחת הקסאלפיניים נחשבת  לקבוצה פרפילטית, כלומר לקבוצה קדומה יותר המכילה את האב הקדמון המשותף לה ולתת-משפחת אחרות, אך לא את כל הצאצאים שהתפתחו ממנה. למידע נוסף על אילן היוחסין שלה ושל קרוביה, ועל תהליך השינוי הטקסונומי ראו בערך "קטניות".
השם "קֶסְאַלְפִּינִיִּים" קרוי על שם הסוג קסאלפיניה שנגזר משמו של הבוטנאי האיטלקי בן המאה ה-16, אנדריאה צ'זאלפינו (Andrea Caesalpino), שנחשב לאחד מאבות הטקסונומיה הבוטנית המודרנית. בשנת 2003 השם קֶסְאַלְפִּינִיִּים הוחלף בשם עברי "כליליים" הגזור מאחד הסוגים הבולטים בתת-משפחה זו בישראל.
המאפיינים של הקסאלפיניים, המבדילים אותה מתת-משפחות אחרות כוללים פרחים שאינם סימטריים אך גם אינם פרפרניים.
מאפיינים

עצים, שיחים, לעיתים נדירות מטפסים.
העלים לרוב מנוצים, לפעמים מנוצים-כפולים, לעיתים נדירות פשוטים או בעלי עלעל אחד. בבסיס העלה צומחים בדרך כלל שני עלי לוואי.
התפרחות לרוב באשכולות או במכבד (אשכול מורכב).
הפרחים דו-מיניים בלתי נכונים והם פנטמריים, כלומר חלקי הפרח מסודרים בקבוצות של חמש: חמישה עלי גביע, חמישה עלי כותרת, חמישה אבקנים או כפולות של חמש.
הכותרת בעלת חמישה עלי כותרת, כשהגדול שבהם, המכונה מפרש, עטוף בשאר עלי הכותרת, שלא כמו בפרפרניים בהם המפרש הוא העלה החיצוני. זהו ההבדל העיקרי בין הפרחים הכליליים לפרחי הפרפרניים הדומים להם מאוד.
האבקנים לרוב 10, לפעמים 5, לעיתים נדירות מרובים, בעלי זירים חופשיים או פחות או יותר מאוחים בבסיס, לעיתים קרובות מצטמצמים ל-3 פוריים עם אבקנים מנוונים, או פחות מכך.
השחלה עילית בעלת עלה שחלה אחד ומגורה אחת ללא מחיצות, עם שליה שפתית (Marginal placentation), כלומר השליות והביציות מסודרות לאורך קו החיבור של שולי עלה השחלה (לאורך הצד הפנימי של תפר הבטן).
הפרי מסוג תרמיל, שמוצאו משחלה עילית בעלת עלה שחלה יחיד שהביציות ממוקמות לאורך קו החיבור של שוליו. התרמיל הוא פרי יבש הנפתח על פי רוב לאורך שני תפרים - תפר הבטן ותפר הגב - לשחרור הזרעים. פרי החרוב הוא יוצא דופן ואינו נפתח באופן הזה.
הזרעים עשירים ביותר בחלבונים, בעיקר בעוברים.
תפוצה

תפוצתה של המשפחה היא באזורים הטרופיים והסובטרופיים בשני חצאי הכדור. רוב הסוגים צומחים בעולם הישן, ורק כשנים עשר סוגים צומחים בעולם החדש.
המינים בישראל

בצמחיית הבר בארץ ישראל מיוצגת המשפחה על ידי שלושה סוגים בלבד: כסיה - בה שני מינים מדבריים, נדירים יחסית בישראל, חרוב - עץ נפוץ בחורשים הים תיכוניים וכליל החורש - עץ הצומח בחורשים באזורי ההר.
לרבים מבני משפחת הכליליים נודעת חשיבות כלכלית רבה. תרמילי החרוב משמשים למספוא ולמאכל, הקסאלפיניה משמשת להפקת צבע ולשימוש בעצתה המשובחת, הכסיה, והתמרינדי משמש להכנת משקה. מינים אחרים משמשים כעצי נוי פופולריים, מהם נפוצים בגינות הנוי בישראל בוהיניה, צאלון, שלטית ועוד.
שמה של הארץ ברזיל נגזר ממין העץ Caesalpinia echinata הוא עץ ברזיל.
מאורע משלים

בתורת ההסתברות, המשלים של מאורע כלשהו A, אותו נהוג לסמן בתור ′A,‏ Ac או A, הוא המאורע שבו A לא מתרחש. צמד המאורעות A ו-A הם ממצים ומוציאים זה את זה, כלומר: בוודאות אחד מהם יתרחש, אבל לא ייתכן ששניהם גם יחד יתרחשו (במונחים של תורת הקבוצות: האיחוד שלהם הוא כל המאורעות האפשריים והחיתוך שלהם הוא הקבוצה הריקה). בהינתן מאורע כלשהו, המאורע והמשלים שלו יחדיו מגדירים ניסוי ברנולי: האם המאורע קרה או לא?
לדוגמה, אם מטילים מטבע רגיל, התוצאה יכולה להיות אחת משתיים: או שהוא יראה "עץ" או שהוא יראה "פלי". מכיוון ששתי תוצאות אלו כוללות את כל האפשרויות שייתכנו, וגם לא ייתכן ששתיהן יתרחשו בו-זמנית, אז כל אחת מהן היא משלים של התוצאה השנייה. ניתן גם לומר שמבחינה לוגית "פלי" שקול ל"לא-עץ" וש"עץ" שקול ל"לא-פלי".
דוגמה נוספת: אם מאורע A הוא: "מחר יירד גשם או ברד או שלג", אז המאורע המשלים A הוא: "מחר לא יירד לא גשם, לא ברד ולא שלג".
כלל המשלים

בעת ביצוע ניסוי, כלל ההסתברויות של כל המאורעות האפשריים שיכולים לקרות בניסוי חייב להסתכם ל-1, כלומר: מאורע כלשהו חייב להתרחש. מצד שני, מאורע והמשלים שלו לא יכולים לקרות שניהם. מכאן נובע שההסתברות להתרחשות A היא 1 פחות ההסתברות להתרחשות A :
לדוגמה:
אם:  P(A)=68.7\%
אז: : P(A^{c})=100\%-68.7\%=31.3\%
חשוב לציין שהכלל תקף רק אם אכן מדובר במאורעות משלימים. לדוגמה, המאורע "תוצאת הקובייה תהיה 3" והמאורע "תוצאת הקובייה תהיה 4" מקיימים את התכונה שהחיתוך ביניהם הוא הקבוצה הריקה, אבל הם לא מכילים את כל המאורעות האפשריים (שכן תוצאת הקובייה יכולה להיות גם 6,5,2,1). דוגמה נוספת: המאורע "תוצאת הקובייה תהיה גדולה מ-2" והמאורע "תוצאת הקובייה תהיה קטנה מ-5" אמנם כוללות את כל התוצאות האפשריות, אך יש גם חפיפה ביניהן (שני המאורעות יתרחשו יחדיו אם התוצאה תהיה 3 או 4), לכן הכלל לא תקף גם במקרה זה.
ראו גם

לא (לוגיקה)
XOR
התפלגות ברנולי
משלים (מתמטיקה)
האנדרטה הלאומית והמוזיאון לפיגועי 11 בספטמבר

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  מוזיאון, אתר הנצחה, אטרקציה תיירותית 
 על שם:  פיגועי 11 בספטמבר 
 מיקום:  מנהטן/מחוז המסחר 
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 11 בספטמבר 2011
 תאריך פתיחה רשמי:  21 במאי 2014 
 אדריכל:  מיכאל ארד, דייוויס ברודי בונד, הנדל ארקיטקטס, סנופטה 
 קואורדינטות:  40°42′41″N 74°00′49″W﻿ / ﻿40.711388888889°N 74.013611111111°W﻿ / 40.711388888889; -74.013611111111
 www.national911memorial.org
 he
 
סמליל המוזיאון
הדמיה של אתר האנדרטה והמוזיאון
אתר ההנצחה וברקע מגדל החירות
מנהג ידוע באתר ההנצחה להניח שושנה לבנה על שם של הרוג ביום הולדתו
האנדרטה הלאומית והמוזיאון לפיגועי 11 בספטמבר (באנגלית: National September 11 Memorial and Museum) הם אנדרטה ומוזיאון בעיר ניו יורק שבארצות הברית, שהוקמו להנצחת הנספים בפיגועי 11 בספטמבר 2001, בניו יורק, בוושינגטון, ובפנסילבניה, בהם נספו 2977 נפשות, וכן בפיגוע במגדלי התאומים בשנת 1993, בו נספו שישה אנשים.
האנדרטה, הניצבת באתר בו ניצבו מגדלי התאומים במרכז הסחר העולמי, נחנכה בטקס שנערך ב-11 בספטמבר 2011, במלאת עשור לפיגועים. המוזיאון, השוכן באותו אתר, נחנך בשנת 2014. האנדרטה והמוזיאון תוכננו על ידי האדריכל מיכאל ארד ומשרד האדריכלים פיטר ווקר (Peter Walker).
האנדרטה > המבנה

האנדרטה ממוקמת ברחבה פתוחה דמוית מעוין, המשתרעת על פני כמחצית השטח בן 65 הדונמים שעליו ניצב בעבר מרכז הסחר העולמי המקורי. על פני שטח רחבת האנדרטה נטועים עצים – למעלה מארבע מאות במספר.
ליבה של האנדרטה הוא שני בורות מרובעים הניצבים במרכז הרחבה. שטח כל אחד מהם הוא כ-4,000 מטרים מרובעים. גבולותיהם חופפים לגבולות ריבועי השטח שעליהם ניצבו שני המגדלים שנהרסו (אלו נקראים "The footprints of the Twin Towers"). מפלי מים זורמים על פני דפנות הגרניט האנכיות של הבורות, נקווים על קרקעיתם וזורמים אל תוך בורות מרובעים קטנים הממוקמים במרכז כל אחד מהם.
מעקות העשויים לוחות ארד, המקיפים את שפות שתי הבריכות, נושאים את שמותיהם של כל החללים בפיגועים בניו יורק, בוושינגטון ובפנסילבניה. אותיות השמות נרשמו על גבי 152 הלוחות בחיתוך למלוא עוביים, באופן שמראה מימי הבריכות משתקף דרכם. בכל תאריך בו חל יום הולדת של אחד הקורבנות, מציבה הנהלת האתר פרח בתוך אותיות שמו.