stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Final Draft (תוכנה)
הערות שוליים

↑  "The Final Draft Story".
↑  McNary, Dave. "Screenwriting Software Leader Final Draft Bought by Cast and Crew". Variety. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Screenwriting Software Company Final Draft Gets New Owner". The Hollywood Reporter. נבדק ב-18 במרץ 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא תוכנה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אטריות להכנה מהירה

| --- | --- |

אטריות בצורת בלוק טיפוסי (מיובש)
 
 מאכלים
 סוג:  אטריות
 אזור מוצא:  יפן, מזרח אסיה
 מוצא:  יפן 
 ממציא:  מומופוקו אנדו 
 תאריך יצירה:  שנות ה־50 של המאה ה־20 
 מרכיבים עיקריים:  אטריות להכנה מהירה, תבלינים, תיבול
 
אטריות להכנה מהירה או ראמן להכנה מהירה, הוא סוג מזון המורכב מאטריות הנמכרות בגוש מבושל ומיובש מראש עם אבקת טעם או שמן תיבול. גוש האטריות המיובשות נוצר במקור על ידי טיגון בשמן עמוק של אטריות מבושלות, וזו עדיין השיטה העיקרית הנהוגה במדינות אסיה; בלוקים של אטריות מיובשות באוויר מועדפים במדינות המערב. בלוקים של אטריות מיובשות מיועדות לבישול או להשרייה במים רותחים לפני האכילה. ראמן, עיבוד יפני למרק אטריות סיני, משמש לפעמים כמתאר לטעמי אטריות להכנה מהירה על ידי חלק מהיצרנים היפניים. זה הפך לשם נרדף בארצות הברית לכל מוצרי האטריות להכנה מהירה.
אטריות אינסטנט הומצאו על ידי מומופוקו אנדו מחברת "Nissin Foods" ביפן. הם הושקו בשנת 1958 תחת שם המותג "Chikin Ramen". בשנת 1971, ניסין הציגה את "Cup Noodles", המוצר הראשון של אטריות בגביע. אטריות להכנה מהירה משווקות ברחבי העולם תחת שמות ומותגים רבים.
המרכיבים העיקריים באטריות אינסטנט הם קמח, עמילן, מים, מלח ו/או קנסוי (סוג של מים מינרליים אלקליים המכילים נתרן פחמתי ובדרך כלל אשלגן פחמתי), ולפעמים כמות קטנה של חומצה זרחתית. המרכיבים הנפוצים באבקת הטעם הם מלח, מונוסודיום גלוטמט, תיבול וסוכר. חומרי הטעם הם בדרך כלל בחבילה נפרדת, אם כי במקרה של אטריות כוס, הוא לרוב רופף בכוס. חלק ממוצרי אטריות להכנה מהירה ארוזים בחותמות; ניתן לחמם אותם או לאכול אותם ישר מהחבילה/מכל.
היסטוריה

ההיסטוריה של האטריות בסין מתוארכת למאות שנים רבות, ויש עדויות לכך שאטריה שמבושלת ולאחר מכן מטוגנת ומוגשת במרק, בדומה לאטריות יי, מתוארכת לסין העתיקה. לפי האגדה, בתקופת שושלת צ'ינג, שף הכניס לרתיחה אטריות ביצים שבושלו. כדי להציל אותם, הוא שלף אותם החוצה וטגן אותם בשמן חם, והגיש אותם כמרק. לפי כתב העת "Journal of Ethnic Foods", אריזות אטריות אינסטנט מוקדמות סומנו כ"איטריות יי".
אטריות להכנה מהירה מודרניות נוצרו על ידי מומופוקו אנדו ביפן. הם שווקו לראשונה ב-25 באוגוסט 1958 על ידי החברה של אנדו, "Nissin", תחת שם המותג "Chikin Ramen". אנדו פיתח את כל שיטת הייצור של טיגון אטריות מתהליכי ייצור אטריות, אידוי, תיבול ועד להתייבשות בחום שמן, ויצרו את האטריות להכנה מהירה. זה ייבש את האטריות והעניק להן חיי מדף ארוכים יותר, אפילו מעבר לזה של אטריות קפואות. כל גוש אטריות עבר תיבול מראש ונמכר ב-35 יין. האטריות הפכו מוכנות לאכילה תוך שתי דקות בלבד על ידי הוספת מים רותחים. בשל המחיר והחידוש שלהם, צ'יקין ראמן נחשבו לפריט יוקרתי בתחילה, שכן חנויות מכולת יפניות מכרו בדרך כלל אטריות טריות בשישית ממחירן. למרות זאת, האטריות זכו בסופו של דבר לפופולריות עצומה, במיוחד לאחר שקודמה על ידי תאגיד מיצובישי. בתחילה צברו פופולריות ברחבי מזרח אסיה, דרום אסיה ודרום-מזרח אסיה, היכן שהן היו בעותה עת היטב בתרבויות המקומיות של אותם אזורים, אטריות להכנה מהירה התפשטו בסופו של דבר וצברו פופולריות ברוב חלקי העולם האחרים.
טענת מקור נפרדת לאטריות להכנה מהירה מגיעה ממחוז פינגטונג שבטאיוואן. ז'אנג גוון, מקומי בפינגטונג, הגיש פטנט לאטריות להכנה מהירה בשנת 1956. ב-16 באוגוסט 1961, ז'אנג העביר לכאורה את הפטנט למומופוקו אנדו תמורת 23 מיליון יין.
עם בקרת איכות טובה יותר, היצרנים שיפרו עוד יותר את הטעם של האטריות על ידי הוספת אבקות טעם בחבילה נפרדת. בשנת 1971, ניסין הציג את "Nissin Cup Noodles", אטריות כוס שאליה מוסיפים מים רותחים לבישול האטריות. חידוש נוסף הוסיף ירקות יבשים לכוס, ויצרו מנת מרק שלמה. החידוש שילב את הפונקציות של חומרי אריזה, מכל למים רותחים וקערה שאפשר לאכול ממנה את האטריות. לקראת העלייה האחרונה בתודעת הבריאות, יצרנים רבים השיקו אטריות עם מתכונים בריאים שונים: אטריות עם סיבים תזונתיים וקולגן, אטריות דלות קלוריות ואטריות דלות נתרן.
על פי סקר יפני בשנת 2000, "היפנים מאמינים שההמצאה הטובה ביותר שלהם במאה העשרים היו אטריות להכנה מהירה". כשנכון ל-2018, כ-103 מיליארד מנות של אטריות להכנה מהירה נאכלות ברחבי העולם מדי שנה. סין צורכת כ-40 מיליארד אריזות של אטריות אינסטנט בשנה (כ-39% מהצריכה העולמית), אינדונזיה כ-12 מיליארד, הודו כ-6 מיליארד, יפן כ-5.7 מיליארד, וייטנאם 5.2 מיליארד. שלוש המדינות הצורכות לנפש המובילות הן קוריאה הדרומית (כ-74.6 מנות), וייטנאם (כ-53.9 מנות) ונפאל (כ-53 מנות).
הרכב

ישנם שלושה מרכיבים מרכזיים באטריות על בסיס חיטה: קמח חיטה, מים ומלח. מלבד שלושת המרכיבים העיקריים, תקנות USDA מאפשרות לאטריות אינסטנט להכיל שמן דקלים, תיבול, נתרן פוספטים, עמילני תפוחי אדמה ומרכיבים אחרים.
הפקה

ייצור האטריות מתחיל בהמסת המלח, העמילן וחומרי הטעם במים ליצירת תערובת שמתווספת לאחר מכן לקמח. לאחר מכן משאירים את הבצק לפרק זמן להבשיל, ולאחר מכן לאיחוד המרכיבים ולהידרציה של החלקיקים בבצק, הוא נלוש. לאחר הלישה, מחלקים את הבצק לשתי יריעות המורכבות לחגורת אטריות אחת על ידי הכנסתו דרך שתי גלילים מסתובבים. תהליך זה חוזר על עצמו כדי לפתח גלוטן ביתר קלות ככל שהיריעה מקופלת ומועברת דרך הגלילים מספר פעמים. זה ייצור את המרקם החוטי והלעיס המצוי באטריות להכנה מהירה. כאשר חגורת האטריות מגיעה לעובי הרצוי על ידי התאמת הרווח בגלילים, היא נחתכת מיד. אטריות בצורות גליות מיוצרות במסוע בקצב איטי והן מעוכבות על ידי משקולות מתכת ביציאה מהחריץ, מה שמקנה לאטריה את המראה הגלי שלה. אם רוצים לעצב את החוטים לצורות אחרות, אפשר להוסיף גם תיבול נוזלי. לאחר שהאטריות מעוצבות, הן מוכנות לאידוי 1–5 דקות ב-100°C כדי לשפר את המרקם על ידי הג'לטיניזציה של העמילן של האטריות. בעת האידוי, תוספת מים וחום מפרקת את מבנה הסליל ואת הגבישיות של העמילוז. העמילוז מתחיל להתפזר מתוך גרגיר העמילן ויוצר מטריצת ג'ל סביב הגרגיר.
ניתן לייבש את האטריות באחת משתי הדרכים: באמצעות טיגון או באמצעות ייבוש באוויר חם. אטריות להכנה מהירה מיובשות בטיגון שמן במשך 1–2 דקות בטמפרטורה של 140-160°C. תהליך הטיגון מקטין את תכולת הלחות מכ-30-50% לכ-2-5%. שמנים נפוצים המשמשים לטיגון בצפון אמריקה כוללים תערובות קנולה, זרעי כותנה ושמן דקל, בעוד שבאסיה משתמשים רק בשמן דקלים או באוליין דקלים.[דרוש מקור] אטריות מיובשות באוויר מיובשות במשך כ-30–40 דקות באוויר חם בטמפרטורה של 70-90°C, וכתוצאה מכך תכולת לחות של 8-12%. בתהליך הייבוש, האידוי המהיר של המים יוצר נקבוביות בכל מטריצת המזון, מה שמאפשר זמני בישול קצרים במוצר המוגמר. במקרה של אטריות מטוגנות, יצירת הנקבוביות קשורה ישירות לספיגת השומן לאטריות. יותר מכ-80% מהאטריות להכנה מהירה מטוגנות מכיוון שהדבר יוצר אטריות מיובשות בצורה אחידה יותר מאשר ייבוש באוויר חם, מה שעלול לגרום למרקם לא רצוי באטריות המוגמרות וגם לוקח יותר זמן לבישול.[דרוש מקור] עם זאת, עם אטריות מטוגנות, תכולת השמן היא כ-15-20% ומקטינה את חיי המדף של האטריות עקב חמצון, בעוד שבאטריות מיובשות באוויר חם, תכולת השמן אינה עולה על 3%.
לפני האריזה עם התיבול מצננים את האטריות לאחר הייבוש ובודקים את הלחות, הצבע והצורה שלהן. אריזת האטריות כוללת סרטים אטומים לאוויר ולמים. ישנן שתי צורות של אטריות אינסטנט ארוזות: אחת עם התיבול המצורף בשקיות קטנות בתוך האריזה או בכוס עם תיבול על האטריות. יש מגוון טעמים לאטריות, תלוי אילו מתווספים לתיבול. טעמים כאלה כוללים בשר בקר, עוף, ירקות, חזיר, שרימפס ועוד. בכוסות של אטריות להכנה מהירה, לעיתים קרובות מוסיפים חלבון סויה, ירקות ובשרים (האחרון גם לא מצוי בישראל) מיובשים להוספת טעם.[דרוש מקור]
חיי המדף של אטריות להכנה מהירה נעים בין 4 חודשים עד כשנה, תלוי בגורמים סביבתיים. היציבות שלהם נובעת מתכולת הנתרן הגבוהה עם לחות נמוכה, ופעילות מים נמוכה. ניתן להגיש אטריות אינסטנט לאחר 1–2 דקות במים רתוחים או להשרות במים חמים למשך 3–5 דקות.
תכונות גשמיות

אף על פי שאטריות להכנה מהירה יבשות עשויות לא להיראות אלסטיות, לאטריות להכנה מהירה מבושלות יש בדרך כלל גמישות גבוהה יותר מאשר סוגים אחרים של אטריות כשהן מבושלות, והצורה הגלית הייחודית מבדילה גם את אטריות האלו מאטריות נפוצות אחרות, כמו אודון או אטריות שטוחות. הצורה הגלית של האטריות נוצרת כאשר חותכים עלי בצק אטריות על ידי חותכי סיבוב. בשל ההבדל במהירות בין המסוע לסיבוב הלהב, ניתן ללחוץ על דפי בצק אטריות על ידי להבים מספר פעמים בתוך אזור מסוים, וליצור את הצורה הגלית הייחודית של האטריות. במהלך הלחיצה על ידי הלהבים הכבדים, מבנה הגלוטן הרציף נקרע בנקודות מסוימות ואינו חוזר לצורתו המקורית, אך מבני הגלוטן הנותרים חזקים מספיק כדי לשמור עליו תלוי; לכן, גדילי אטריות גליים נוצרים ונשמרים במהלך העיבוד. מלבד הקפיציות הפיזית, מבחר המרכיבים מבטיח גם גמישות גבוהה של האטריות. האטריות דורשות קמח חיטה עם תכולת חלבון גבוהה כדי להבטיח שגדילי האטריות נשברים במהלך העיבוד, וכתוצאה מכך בצק אטריות ויסקו אלסטי יותר ובכך האטריות אלסטיות יותר. יתר על כן, עמילן תפוחי אדמה, מרכיב מפתח באטריות להכנה מהירה, הוא בעל המאפיינים החשובים של טמפרטורת ג'לטיניזציה נמוכה, צמיגות גבוהה והתפחה מהירה. לכן, תוספת של עמילן יכולה להגביר עוד יותר את הגמישות של האטריות. תכולת מלח גבוהה באטריות מגבירה גם את האלסטיות של גדילי האטריות שכן היונים המומסים שלה מחזקים את האינטראקציה בין מבני הגלוטן.
המטרה הראשונית של המצאת האטריות להכנה המהירה הייתה לקצר את זמן הבישול של אטריות קונבנציונליות. לכן, זמן בישול קצר יכול להיחשב כמאפיין המכריע ביותר של אטריות אלו. אטריות אלו מבושלות במים רתוחים; לכן, שיפור אצירת המים היא השיטה העיקרית לקיצור זמן הבישול.[דרוש מקור] ג'לטיניזציה של העמילן היא התכונה החשובה ביותר באטריות להכנה מהירה שיכולה לשפר את החזקת המים במהלך הבישול. שני השלבים העיקריים המשרתים את הפונקציה להפעלת ג'לטיניזציית העמילן הם אידוי וטיגון בשמן. הג'לטיניזציה של העמילן מתרחשת כאשר גרגירי עמילן מתנפחים במים עם חום, עמילוזים דולפים מתוך גרגירי עמילן, ואלה יכולים להיקשר למים ולהגביר את הצמיגות של מטריצת הגלוטן. אידוי מציע תנאי אופטימלי לג'לטיניזציה של עמילני תפוחי אדמה. לאחר האידוי, טיגון מהיר בשמן מאדה את המים הנותרים, והג'לטינציה נמשכת עד שכל המים הנותרים מתאדים. במהלך הטיגון, מים בחוטי אטריות נודדים מהאזור המרכזי החוצה כדי להחליף את המים העיליים שמתאדים במהלך הטיגון. לכן נוצר מבנה ספוג נקבובי באטריות עקב אידוי. במהלך נדידתם, המים נושאים אנרגיה תרמית מהשמן אל הסביבה, ויוצרים חום להשלמת הג'לטיניזציה של העמילן. יתר על כן, העברת החום במהלך האידוי מגינה על האטריות מפני שריפה או בישול יתר במהלך הטיגון. יתר על כן, כתוסף נפוץ, גואר גאם יכול לא רק להגביר את הגמישות והצמיגות של האטריות כדי לשפר את המרכם, הוא גם יכול להגביר את יכולת קשירת המים של האטריות במהלך הבישול.
בריאות ותזונה

האטריות להכנה המהירה זוכות לעיתים קרובות לביקורת כדבר לא בריא או כג'אנק פוד. מנה אחת של אטריות להכנה מהירה עשירה בפחמימות, מלח ושומן, אך דלה בחלבון, סיבים תזונתיים, ויטמינים ומינרלים חיוניים.
צריכה מוגברת של האטריות נקשרה להשמנה ולתסמונת מטבולית בקוריאה הדרומית, שבה יש את צריכת האטריות להכנה מהירה הגבוהה ביותר לנפש (כ-74.1 מנות של אטריות להכנה מהירה לאדם בשנת 2014) ברחבי העולם. המחקר כלל 3,397 סטודנטים (1,782 גברים; 1,615 נשים) בגילאי 18–29 שהשתתפו בבדיקת בריאות. ניתוח סטטיסטי באמצעות מודל ליניארי כללי שהותאם לגיל, מדד מסת הגוף, מגדר, הכנסה משפחתית, התנהגויות הקשורות לבריאות וגורמים תזונתיים אחרים החשובים לסיכון קרדיומטבולי, הראה קשר חיובי בין תדירות בצריכת אטריות להכנה מהירה ורמות טריגליצרידים בפלזמה, לחץ דם דיאסטולי ורמות גלוקוז "בצום" בכל הנבדקים. בהשוואה לקבוצה עם התדירות הנמוכה ביותר של צריכת האטריות (אחד או פחות בחודש), יחס הסיכויים להיפרטריגליצרידמיה בקבוצה עם צריכה של שלושה או פחות בשבוע היה 2.639 [רווח בר-סמך 95% (CI), 1.393-5.000] עבור כל הנבדקים, בעוד שזה היה 2.149 (95% CI, 1.045-4.419) ו-5.992 (95% CI, 1.859-21.824) עבור סטודנטים וסטודנטיות, בהתאמה. בנוסף, מחקר שנערך על ידי חוקרים מאוניברסיטת הרווארד על 10,711 מבוגרים (54.5% נשים) בגילאי 19–64 דיווח על סיכון גבוה ב-68% לתסמונת מטבולית בקרב נשים שצורכות אטריות להכנה מהירה לעיתים קרובות יותר מפעמיים בשבוע, אך לא אצל גברים.
הרעלת עופרת באטריות המיידיות של המותג "Maggi" של נסטלה עלה לכותרות בהודו, עם פי שבעה מהמגבלה המותרת; כמה מדינות בהודו אסרו את המוצר, וכך גם נפאל. ב-5 ביוני 2015, רשות הבטיחות והתקנים של הודו (FSSAI) אסרה את כל תשע הגרסאות המאושרות של האטריות מהמותג "Maggi" שבהודו, וכינתה אותן "לא בטוחות ומסוכנות" למאכל אדם.
צריכה

אטריות להכנה מהירה הן מאכל פופולרי במקומות רבים בעולם, העוברים שינויים בטעם כדי להתאים לטעמים המקומיים. בשנת 2018, איגוד הנודלס העולמי (WINA) דיווח כי 103,620 מיליון מנות נצרכו ברחבי העולם. סין (כולל הונג קונג) צרכה כ-40,250 מיליון מנות ואינדונזיה צרכה כ-12,540 מיליון, שלושת האזורים השולטים בצריכת אטריות להכנה מהירה העולמית. קוריאה הדרומית מובילה את העולם בצריכה לנפש עם כ-75 מנות בשנה. אחריה וייטנאם עם כ-54 מנות, ונפאל עם כ-53.
| מדינה | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הרפובליקה העממית של סין סין | 44.40 | 40.43 | 38.52 | 38.97 | 40.25 | 41.45 | 46.35 |
| אינדונזיה אינדונזיה | 13.43 | 13.20 | 13.01 | 12.62 | 12.54 | 12.52 | 12.64 |
| הודו הודו | 5.34 | 3.26 | 4.27 | 5.42 | 6.06 | 6.73 | 6.73 |
| יפן יפן | 5.50 | 5.54 | 5.66 | 5.66 | 5.78 | 5.63 | 5.97 |
| וייטנאם וייטנאם | 5.00 | 4.80 | 4.92 | 5.06 | 5.20 | 5.43 | 7.03 |
| ארצות הברית ארצות הברית | 4.28 | 4.08 | 4.10 | 4.13 | 4.40 | 4.63 | 5.05 |
| הפיליפינים הפיליפינים | 3.32 | 3.48 | 3.41 | 3.75 | 3.98 | 3.85 | 4.47 |
| קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 3.59 | 3.65 | 3.83 | 3.74 | 3.82 | 3.90 | 4.13 |
| תאילנד תאילנד | 3.07 | 3.07 | 3.36 | 3.39 | 3.46 | 3.57 | 3.71 |
| ברזיל ברזיל | 2.37 | 2.37 | 2.35 | 2.23 | 2.37 | 2.45 | 2.72 |
| רוסיה רוסיה | 1.94 | 1.84 | 1.57 | 1.78 | 1.85 | 1.91 | 2.00 |
| ניגריה ניגריה | 1.52 | 1.54 | 1.65 | 1.76 | 1.82 | 1.92 | 2.46 |
| נפאל נפאל | 1.11 | 1.19 | 1.34 | 1.48 | 1.57 | 1.64 | 1.54 |
| מלזיה מלזיה | 1.34 | 1.37 | 1.39 | 1.31 | 1.37 | 1.45 | 1.57 |
| מקסיקו מקסיקו | 0.90 | 0.85 | 0.89 | 0.96 | 1.18 | 1.17 | 1.16 |
כפי שמוזכר לעיל, המספרים מציגים את הכמויות במיליארדים. מקור: איגוד האיטריות להכנה המהירה העולמי
בישראל

בישראל נמכרות מספר מותגים תחת חברות שונות כגון: "מנה חמה" של חברת "אסם", "מנת השף" של חברת "וילי פוד", "מג'יק" של חברת "נטו" ועוד. בישראל האטריות נמכרות בטעם עוף, בקר, ירקות, פטריות ועוד. בניגוד לרוב מדינות העולם, הטעמיים ה"בשריים" נמכרים כאשר אינם מכילים בשר כלל (פרווה), זאת על מנת ששומרי כשרות יוכלו לאכול את המוצר ללא צורך לחכות עד האפשרות לאכילת חלב, בנוסף לכך שזו אופציה זולה יותר.
ראו גם

אטריות
מנה חמה
הפיגוע באוניברסיטה העברית (2002)

| חלק מהאינתיפאדה השנייה |
| --- | --- |

אתר הנצחה לקורבנות הפיגוע
 תאריך:  31 ביולי 2002
 מקום:  האוניברסיטה העברית, ירושלים
 קואורדינטות:  31°47′33″N 35°14′44″E﻿ / ﻿31.7925°N 35.24555556°E﻿ / 31.7925; 35.24555556
 סוג:  פיגוע התאבדות
 נשק:  מטען חבלה
 הרוגים:  9
 פצועים:  100
 מבצע:  חמאס חמאס
  (למפת ירושלים מוגדלת) הפיגוע באוניברסיטה העברית(למפת ירושלים רגילה) הפיגוע באוניברסיטה העברית
 
הפיגוע באוניברסיטה העברית היה פיגוע התאבדות שאירע ב-31 ביולי 2002 (כ"ב באב ה'תשס"ב), בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית בירושלים. הפיגוע התרחש בקפטריית "פרנק סינטרה" בזמן ארוחת הצהריים, בעת שסעדו במקום עשרות סטודנטים, מרצים ואורחים. בפיגוע נרצחו תשעה אנשים - חמש עובדות האוניברסיטה וארבעה סטודנטים ממדינות שונות - ונפצעו כ-100 אנשים נוספים.
הפיגוע בוצע על ידי חוליית סילואן ממזרח ירושלים שפעלה תחת חסות חמאס. חבריה נתפסו ונשפטו למאסר עולם בכלא הישראלי בעקבות ביצוע פיגוע זה ובעקבות ביצוע פיגועים אחרים נוספים. אבראהים חאמד, שהיה בין האחראים לתכנון פיגוע זה ואחרים, נתפס, הועמד לדין ונדון בשנת 2012 ל-54 מאסרי עולם.
פיגוע זה היה אחד מגל הפיגועים של פלסטינים נגד מדינת ישראל במהלך האינתיפאדה השנייה.
הפיגוע

הפיצוץ התרחש בסביבות השעה 13:30 בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית, בקפטריית "פרנק סינטרה", בעת שסעדו במקום עשרות סטודנטים, מרצים ואורחים.
היעד לפיגוע הוצע בידי חבר חוליית סילואן, מוחמד עודה, שהכיר את האוניברסיטה מעבודות השיפוץ באוניברסיטה שבהן השתתף. הקפטריה צמודה לבניין שבו ממוקמת המזכירות לענייני תלמידים. במזכירות נרשמים תלמידים חדשים לקראת השנה הבאה, ולכן האזור שוקק חיים גם בימי הקיץ. כמו כן, באותו היום הייתה במקום קבוצת עולים גדולה, סטודנטים זרים ומבקרים בתערוכת אמנות שהוצגה במקום.
לפיגוע קדם ניסיון כושל שלושה ימים קודם. מטען חבלה שכלל טלפון נייד להפעלה מרחוק הושם בתיק ונזרק מעבר לגדר האוניברסיטה. התיק נאסף בידי עודה והושאר על ידו בקפטריה. לאחר שניסה להפעיל את המטען ללא הצלחה, שב עודה לקפטריה, אסף את התיק עם המטען והחזיר אותו למעבדת החמאס. הניסיון השני שהתרחש שלושה ימים לאחר מכן בוצע באופן דומה.
הפיצוץ העז הרס את הקפטריה לחלוטין – חלקים מהתקרה קרסו, כל החלונות נופצו והקירות רוססו בדם. ההדף בחלל הסגור הוא שגרם לתוצאות הקשות. בפיגוע נהרגו תשעה אנשים. שבעה מהם מתו במקום והשניים האחרים מתו מפצעיהם בשבועות שלאחר הפיגוע. כמאה בני אדם נפצעו בפיגוע. בין הפצועים היו אזרחים ישראלים, ערבים, אמריקאים וסטודנטים דרום-קוריאנים.
תגובת החמאס לפיגוע

ארגון החמאס נטל אחריות על ביצוע הפיגוע. דובר מטעם הארגון הודיע ברשת "אל-ג'זירה" כי מדובר בתגובה לחיסולו של ראש הזרוע הצבאית של חמאס בעזה, סלאח שחאדה, שהתרחש בשבוע הקודם, ושהם ימשיכו בהתנגדות.
עבד אל-עזיז א-רנתיסי, מדוברי חמאס בעזה, אמר: "אני אומר לציונים כי זוהי רק תגובה ראשונה ואם הם לא רוצים להיפגע הרבה יותר עליהם לשוב למדינות מהן הגיעו".
מחמוד א-זהאר, דובר חמאס, אמר ש"זו הוכחה טובה לממשלה הישראלית שמבצעת פשעים נגד הפלסטינים. היא תיתקל בהתנגדות בכל מקום ובכל זמן. אני מציע לממשלת ישראל לחשוב ביסודיות אם היא מתכוונת להמשיך ולתקוף, מכיוון שאם היא תעשה זאת היא תמשיך להיתקל בכזו התנגדות עד לסיום הכיבוש. אם הממשלה הישראלית מתכוונת לתקוף אזרחים מהצד הפלסטיני היא תיתקל בתגובה זהה".
יו"ר הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת, אמר בתגובה לפיגוע כי "הרשות הפלסטינית מגנה את הפיגועים ואת האלימות כלפי אזרחים ישראלים ופלסטינים" ערפאת אמר את הדברים בתום פגישתו ברמאללה עם הכומר האמריקני, ג'סי ג'קסון.
מאוחר יותר באותו היום מאות תומכים של תנועת החמאס נהרו ברחובות העיר עזה כדי לחגוג את ההתקפה והבטיחו שזו רק ההתחלה מתוך שרשרת של פיגועים שעתידה לבוא. בכיר החמאס, אסמאעיל הנייה, לימים ראש ממשל חמאס ברצועת עזה, אמר: "אם הם מתכוונים לתקוף את ילדינו, הם צריכים להיות מוכנים לשתות את אותו כוס הדמים".
תגובת ישראל > תגובת הממשלה

שר החוץ, שמעון פרס, אמר בראיונות שנתן לתקשורת בארצות הברית כי הפיגוע בירושלים איננו בגדר שום תגובה לפעולת סיכול ישראלית. לדבריו "החמאס רצח ישראלים עוד לפני פרשת שחאדה וימשיך לעשות זאת גם אחריה, כי זוהי מטרתו. הגיע הזמן שהפלסטינים יהפכו את ארגוני הרצח האלה לבלתי לגיטימיים בחברה. הם פוגעים לא רק בנו אלא הורסים גם את עתידו של העם הפלסטיני".
שרת החינוך, לימור לבנת, אמרה בתגובה לפיגוע: "צריך להפסיק את המגעים של פרס עם בכירים פלסטינים משום שלא רק שהרשות הפלסטינית לא עושה דבר כדי למנוע את הפיגועים, היא פועלת ללבות אותם". לבנת קראה להפסיק את מתן אישורי העבודה לפלסטינים בתחומי ישראל ולעצור את תזרים הכספים לרשות.
סגן שר הביטחון, ויצמן שירי, אמר בעקבות הפיגוע כי מלחמה בטרור לבדה לא תשיג את מטרתה: "במלחמה בלבד לא ניתן לחסל את הטרור, והפרדוקס הוא שהיום נתנו לפלסטינים שבעים מיליון שקל והם החזירו לנו בשבעה הרוגים".
הוא הוסיף כי "זהו פיגוע קשה מאוד. אני חושב שכיום, לו הייתי ראש ממשלה, הייתי פונה אל הפלסטינים, מציע להם הפסקת אש טוטאלית לתשעים יום, ואחר כך נכנס למשא ומתן ולא עוזב עד שיוצא עשן לבן". לדברי שירי, "במצב הנוכחי הכל נהרס - גם הכלכלה וגם האזרחים. העצוב הוא שהתרגלנו להשלים עם המצב, ואנחנו מברכים היום על כל פיגוע שמסתיים בפצועים וללא הרוגים".
תגובת ישראל > תגובת נשיא האוניברסיטה העברית

בתגובתה הרשמית של האוניברסיטה העברית לפיגוע ציין נשיא האוניברסיטה, פרופסור מנחם מגידור כי הייתה זו פגיעה גם בסמל של פלורליזם, סובלנות ו"תחיית עם ישראל בארצו". בלשון התגובה נאמר כי "זהו פשע לא רק כנגד ישראל או כנגד העם היהודי, זהו פשע נגד העולם החופשי הנאור והפתוח". לדברי מגידור בתגובה פעולה זו ודומות לה לא יצליחו לסכל את השאיפה לשלום.
תגובות בעולם > תגובת האו"ם

ביום הפיגוע מזכ"ל האו"ם, קופי אנאן, פרסם הצהרה בה כתוב: "המזכירות הכללית נחרדת בעקבות הפיגוע שהתרחש באוניברסיטה העברית בירושלים, במהלכו נהרגו שבעה אנשים ויותר מ-80 נפצעו. היא מגנה לחלוטין כל פיגוע המתבצע כנגד אזרחים. אני שב וקורא לכל הנוגעים בדבר לסיים את מעגל האלימות והנקמה, וקורא לשני הצדדים לחזור לנתיב המשא והמתן בשביל להשיג הסדר קבוע בדרך לשלום".
תגובות בעולם > תגובת ארצות הברית

נשיא ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש, גינה בחריפות את הפיגוע ואמר לכתבים: "אני רוצה לגנות בצורה הברורה והבוטה ביותר את הפיגוע שהתרחש בישראל. ישנם רוצחים השונאים את המחשבה על שלום, ובעקבות כך מוכנים לקחת את שנאתם לכל מיני מקומות, כולל האוניברסיטה. ארצות הברית מגנה סוג כזה של רצח, ואנו שולחים את האהדה העמוקה שלנו לסטודנטים ולבני משפחותיהם. אני גם רוצה להבהיר לרוצחים שהפיגוע לא יעצור אותנו מללכד את העולם להילחם כנגד מעשי טרור מסוג זה. הם לא יעצרו את חזוננו על הבאת השלום". הוא גם הוסיף: "אני כועס כפי שישראל כועסת ברגע זה. אני זועם על כך שחיים תמימים אבדו. עם זאת, למרות כל הכעס שאני מרגיש, אף על פי שאני רותח מזעם, אני עדיין מאמין שהשלום אפשרי.
תגובות בעולם > תגובת ממשלת סין

דובר משרד החוץ של סין, קונג קוואן, אמר: "סין המומה ומגנה בחריפות את הפיגועים בקמפוסים. המציאות מוכיחה לנו שמקרים של אלימות גוררים בעקבותיהם רק מוות נוסף ופציעות של שני הצדדים. אנו קוראים לישראלים ולפלסטינים להפסיק את התקפות מסוג זה נגד אזרחים חפים מפשע, ולעשות מאמצים לקידום השלום כדי למנוע החמרה של המצב".
תגובות בעולם > תגובת ממשלת דרום אפריקה

דובר מטעם ממשלת דרום אפריקה מסר שמדינתן חשה צער עמוק על אובדן החיים ועל הפציעות שנגרמו במהלך פיגוע הטרור. סגן שר החוץ, מר פהד, אמר: "צורות כאלו של התקפות טרוריסטיות המכוונות כנגד אזרחים ישראלים לא יכולה להיות מוצדקת כמעשה לגיטימי של התנגדות, וחייבים לגנות אותן באופן חד משמעי".
בעקבות הפיגוע

בעקבות ההתקפה ישראל אימצה אסטרטגיית הרתעה לפיה היא הורסת בתים של מחבלים מתאבדים. ישראל גנזה חלק ממדיניות זו בפברואר 2005.
האוניברסיטה העברית תגברה את האבטחה של הקמפוסים בעקבות הפיגוע. הכניסות למוסד צוידו בגלאי מתכות נוספים ואוישו בעשרות מאבטחים. בשנת 2005 התחילה האוניברסיטה להעסיק כלבי גישוש המאולפים לאיתור פצצות. בשנת 2006 האוניברסיטה העברית כבר לא העסיקה כלבי גישוש. נכון לשנת 2024 האוניברסיטה עדיין מעסיקה כלבי גישוש אשר סורקים את הקמפוס כמה פעמים ביום.
הערות שוליים

↑  אמיר בוחבוט‏, סוף לטרור: 1,350 שנות מאסר למתכנן 54 פיגועים, באתר וואלה, 1 ביולי 2012
↑  הלל כהן, כיכר השוק ריקה: עלייתה ונפילתה של ירושלים הערבית 1967-2007, ירושלים: מכון ירושלים לחקר ישראל, 2007. עמ' 85-86.
1 2 3  עלי ואקד, החמאס חגג בעזה: נהרוג 100 ישראלים, באתר ynet, 31 ביולי 2002
↑  המסמך הרשמי של הרשות הפלסטינית בעקבות הפגישה עם ארגון הכנסיות בראשות ג'סי ג'קסון (אתר הגישה לספרייתי - אנגלית)
↑  לוס אנג'לס טיימס - על הפיגוע והנפגעים (אנגלית) - הציטוט והדיווח על החגיגות בעזה בסוף הכתבה.
1 2 3  דיאנה בחור וסמדר שמואלי, "בשלב הזה, מדיניות ההקלות תימשך", באתר ynet, 31 ביולי 2002.
↑  עמוד הזיכרון באתר האוניברסיטה העברית.
↑  הצהרה לעיתונות סימוכין-SG/SM/8320(הקישור אינו פעיל, 11.4.2022), באתר האו"ם.
↑  Wendy S. Ross. Bush Condemns Bombing at Israeli University, United States Embassy in Israel July 31, 2002.
↑  Foreign Ministry Spokesperson Kong Quan on the bombing on the campus of the Hebrew University in Jerusalem on July 31, Chinese embassy in Zimbabwe. August 16, 2002.
↑  Statement Following the Bomb Blast at the Hebrew University, Department of International Relations and Cooperation, Republic of South Africa, August 2, 2002.
| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- | --- | --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |  |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) • מתקפת הטרור במומבאי (26 בנובמבר 2008) |  |
 1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029
קיסוס מייק

ענן הפטרייה שהפיק ניסוי קיסוס מייק
קיסוס מייק (באנגלית: Ivy Mike) היה שמו של הניסוי הראשון בהיסטוריה במתקן תרמו-גרעיני, אשר נערך ב-1 בנובמבר 1952. הניסוי נערך על ידי ארצות הברית באטול אנווטאק באיי מרשל שבמרכז האוקיינוס השקט. הניסוי הוכתר בהצלחה, ועוצמת ההתפוצצות שהושגה בו הייתה שקולה להתפוצצות של 10.4 מגאטון TNT.