stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבחרת ישראל בכדורגל
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת לקראת המשחקים נגד אסטוניה ונורווגיה ב-22 במרץ וב-25 במרץ 2025 בהתאמה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
מעודכן ל-18 בנובמבר 2024.
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שוער | עומרי גלזר | 11 במרץ 1996 | 17 | 0 | סרביה הכוכב האדום בלגרד |
|  | שוער | יואב ג'ראפי | 29 באוגוסט 1993 | 4 | 0 | ישראל הפועל חיפה |
|  | שער | דניאל פרץ | 10 ביולי 2000 | 4 | 0 | גרמניה באיירן מינכן |

|  | הגנה | אלי דסה | 3 בדצמבר 1992 | 65 | 0 | רוסיה דינמו מוסקבה |
|  | הגנה | שון גולדברג | 13 ביוני 1995 | 17 | 0 | ישראל מכבי חיפה |
|  | הגנה | רז שלמה | 13 באוגוסט 1999 | 16 | 2 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | הגנה | מיגל ויטור | 30 ביוני 1989 | 12 | 0 | ישראל הפועל באר שבע |
|  | הגנה | עידן נחמיאס | 17 במרץ 1999 | 9 | 0 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | הגנה | רוי רביבו | 22 במאי 2003 | 8 | 0 | ישראל מכבי תל אביב |

|  | קישור | דור פרץ | 17 במאי 1997 | 47 | 6 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | קישור | מוחמד אבו פאני | 27 באפריל 1998 | 27 | 2 | הונגריה פרנצווארוש |
|  | קישור | נטע לביא | 25 באוגוסט 1996 | 23 | 0 | יפן גמבה אוסקה |
|  | קישור | אוסקר גלוך | 1 באפריל 2004 | 18 | 3 | אוסטריה רד בול זלצבורג |
|  | קישור | דולב חזיזה | 5 ביולי 1995 | 18 | 0 | ישראל מכבי חיפה |
|  | קישור | מחמוד ג'אבר | 5 באוקטובר 1999 | 10 | 0 | ישראל מכבי חיפה |
|  | קישור | דן ביטון | 20 ביולי 1995 | 3 | 0 | ישראל הפועל באר שבע |
|  | קישור | אליאל פרץ | 18 בנובמבר 1996 | 2 | 0 | ישראל הפועל באר שבע |
|  | קישור | ירין לוי | 21 במרץ 1995 | 0 | 0 | ישראל בית"ר ירושלים |

|  | התקפה | תאי בריבו | 15 בינואר 1998 | 18 | 3 | ארצות הברית פילדלפיה יוניון |
|  | התקפה | ליאל עבדה | 3 באוקטובר 2001 | 15 | 1 | ארצות הברית שארלוט |
|  | התקפה | דיא סבע | 18 בנובמבר 1992 | 13 | 3 | ישראל מכבי חיפה |
|  | התקפה | ענאן ח'לאילי | 3 בספטמבר 2004 | 9 | 3 | בלגיה סן-ז'ילואז |
|  | התקפה | דין דוד | 14 במרץ 1996 | 8 | 1 | ישראל מכבי חיפה |
|  | התקפה | דור תורג'מן | 24 באוקטובר 2003 | 6 | 0 | ישראל מכבי תל אביב |
|  | התקפה | ירדן שועה | 16 ביוני 1999 | 1 | 1 | ישראל בית"ר ירושלים |
סגל הנבחרת > צוות מקצועי

| --- | --- |
מאמן ראשי: רן בן שמעון
עוזר מאמן: גל כהן, אמיר שלח
מאמן כושר: ערן שדו
מאמן שוערים: איתי זילפה
ראו גם

רשימת כדורגלני נבחרת ישראל שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 21 – גברים עד גיל 21; נודעת גם בשם "הנבחרת האולימפית" עד גיל 23
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 20 – בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20; נודעת גם בשם "נבחרת המונדיאליטו"
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19 – נבחרת נוער א', נודעת גם בשם "נבחרת הנוער"
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 18 – נבחרת נוער ב'
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 17 – נבחרת נערים א', נודעת גם בשם "נבחרת הנערים"
נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 16 – נבחרת נערים ב'
נבחרת ישראל בכדורגל נשים – נשים בגיל בוגרות
עודד גולדרייך

| --- | --- |

גולדרייך, יולי 2006
 לידה:  4 בפברואר 1957 (בן 68) תל אביב-יפו, ישראל 
 ענף מדעי:  מדעי המחשב, מתמטיקה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל (30 ביוני 1980)  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל (28 בפברואר 1982)  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל (1 ביוני 1983) 
 מנחה לדוקטורט:  שמעון אבן 
 מוסדות:  מכון ויצמן למדע (1 במרץ 1994) 
 תלמידי דוקטורט:  יהודה לינדל, נועם ליבנה, אלון רוזן, אור מאיר, רון רוטבלום, תום גור, אמיר הרצברג, בועז ברק, הוגו קרבצ'יק, ארז פטראנק, רן קנטי, רועי תל 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2021)  פרס קנות' (2017)  עמית האגודה הבינלאומית למחקר קריפטוגרפי (2009) 
 בן או בת זוג:  דנה רון 
 אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 מחקרים תאורטיים ביסודות הקריפטוגרפיה ובתורת הסיבוכיות החישובית
 
עודד גולדרייך (נולד ב-4 בפברואר 1957) הוא מדען מחשב ישראלי, העוסק בעיקר ביסודות התאורטיים של קריפטוגרפיה (תורת ההצפנה) ובתורת הסיבוכיות החישובית. גולדרייך הוא פרופסור מן המניין למתמטיקה ומדעי המחשב במכון ויצמן למדע ברחובות. הוא זוכה פרס קנות' ב-2017, חתן פרס ישראל בתחום חקר המתמטיקה ומדעי המחשב לשנת תשפ"א (2021) וחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
ביוגרפיה

גולדרייך קיבל תואר ראשון (ב-1980), שני (ב-1982) ושלישי (ב-1983) במדעי המחשב מהטכניון. את עבודת הדוקטורט עשה בהנחייתו של פרופסור שמעון אבן. בשנים 1983–1986 ביצע השתלמות פוסט-דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. בשנת 1983 הצטרף לסגל הטכניון בדרגת מרצה, בשנת 1986 עלה לדרגת מרצה בכיר ובשנת 1988 מונה לפרופסור חבר. החל משנת 1994 נמנה עם הסגל של המחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע, ובשנת 1995 עלה לדרגת פרופסור מן המניין. בשנת תשע"ב (ספטמבר 2011 – אוגוסט 2012) היה חוקר אורח במכון למחקר מתקדם בפרינסטון, ובשנת תש"ף (2019–2020) היה מדען אורח באוניברסיטת קולומביה.
הוא ידוע בזכות תרומותיו הרבות ליסודות התאורטיים של הקריפטוגרפיה ולתורת הסיבוכיות החישובית. עבודותיו הידועות ביותר מתייחסות להוכחה באפס ידיעה ולבנייה של פרוטוקולים בטוחים למימוש כל משימה חישובית רצויה. עבודות נוספות עוסקות בפסבדו-אקראיות, בשימוש באקראיות בבדיקת הוכחות (בפרט מערכות PCP), ובתחום בדיקת תכונות מדגמית (property testing).
חיבר מספר ספרים בתחומי המחקר שלו, בהם הספר (בעל שני הכרכים) "יסודות הקריפטוגרפיה" והספר "תורת הסיבוכיות החישובית".
בשנת 2017 הוענק לו פרס קנות' על תרומתו למדעי המחשב התאורטיים.
בשנת 2024 נבחר גולדרייך לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
סוגיית זכייתו בפרס ישראל

במרץ 2021 החליטה ועדת פרס ישראל להעניק לגולדרייך את הפרס. בנימוקיה להענקת הפרס ציינה הוועדה, בראשותו של פרופ' נגה אלון: "פרס ישראל במתמטיקה ובמדעי המחשב מוענק לפרופ' גולדרייך על תרומות מעמיקות ופורצות דרך בסיבוכיות ובקריפטוגרפיה, ובפרט ביצירת מושגי יסוד חשובים, לרבות פונקציות פסאודו-אקראיות, חישוב רב משתתפים בטוח, ערפול תוכנה ובדיקת תכונות. מחקריו ביססו את התחום של מערכות הוכחה, הוכחות אפס-מידע וקידוד שניתן לבדיקה מקומית (אנ'), תוך הבנת תפקידה של אקראיות בחישוב."
סוגיית זכייתו בפרס ישראל > השתלשלות הענקת הפרס

שר החינוך יואב גלנט (הליכוד) סירב להעניק לגולדרייך את הפרס בנימוק שהוא חתום על פנייה לפרלמנט הגרמני לבטל את ההכרה בתנועת ה-BDS כתנועה אנטישמית, לצד חתימה על עצומה הקוראת להחרים את אוניברסיטת אריאל.
בתגובה השיב גולדרייך כי קריאה לסנקציות כלפי מדינת ישראל בשל מדיניותה בשטחי יהודה ושומרון, "אינה אנטישמיות אלא ביקורת לגיטימית, ופעולה פוליטית לגיטימית". עוד הוסיף וציין כי "עוגמת נפש הכרוכה בלחיצת ידם של שני מנוולים ראשיים, ראש הממשלה ועושה דברו שר החינוך" בטקס הענקת פרס ישראל, "זניחה ביחס לעוגמת הנפש שיש לי כל יום ממדיניות הממשלה".
ועדת הפרס עתרה לבג"ץ כדי שיורה לגלנט לקיים את החלטתה. בהחלטת ביניים הורה בג"ץ לשר לבדוק תוך 30 ימים האם עמדותיו של פרופ' גולדרייך מנוגדות לחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם ולכן מצדיקות שלא לאשר את המלצת הוועדה. עקב עיכוב זה נמנעה הענקת הפרס לגולדרייך ביום העצמאות, ולכן נערך על מדשאות מכון ויצמן טקס אלטרנטיבי שבו פרופ' דוד הראל, חתן פרס ישראל למדעי המחשב לשנת 2004, העניק לגולדרייך את פסלון הפרס שבו זכה הוא עצמו. גלנט הודיע שהחליט שלא להעניק את הפרס לאף אחד באותה שנה.
בחודש יולי 2021 הודיעה שרת החינוך יפעת שאשא-ביטון (תקווה חדשה) שהחליפה את גלנט, כי לא תשנה את החלטת קודמה בתפקיד. באוגוסט 2021 ביטל בג"ץ את החלטתו של גלנט, והורה לשרת החינוך לבחון שוב את הנושא. שאשא-ביטון לא שינתה את ההחלטה, אך במרץ 2022 הורה לה בג"ץ להעניק את הפרס לגולדרייך, והוא קיבל את הפרס באפריל באותה שנה. גולדרייך הודיע שיתרום את סכום הפרס לחמישה ארגונים שהוא רואה בהם תורמים לסיום הכיבוש, לשוויון ממשי לכל תושבי המדינה, ולצדק חברתי, והם: בצלם, שוברים שתיקה, עדאלה, קו לעובד, ועומדים ביחד.
ספריו

Modern Cryptography, Probabilistic Proof and Pseudorandomness, Springer, 1998
Foundations of Cryptography: Basic Tools (Volume 1), Cambridge University Press Press, 2001
Foundations of Cryptography: Basic Applications (Volume 2), Cambridge University Press Press, 2004
Computational Complexity: A conceptual Perspective, Cambridge University Press Press, 2008
P, NP, and NP-Completeness: The Basics of Computational Complexity, Cambridge University Press Press, 2010
A Primer on Pseudorandom Generators, ULECT series (Nr. 55), AMS, 2010
Introduction to Property Testing, Cambridge University Press Press, 2017
משפחתו

עודד גולדרייך נשוי מאז 1990 לדנה רון, מדענית מחשב ופרופסור להנדסת חשמל באוניברסיטת תל אביב. להם מאמרים מדעיים משותפים אחדים. הם מתגוררים בתל אביב.
הערות שוליים

↑  Oded Goldreich, באתר של המכון למחקר מתקדם (באנגלית)
↑  Oded Goldreich, Silvio Micali, and Avi Wigderson.
Proofs that Yield Nothing But their Validity or All Languages in NP have Zero-Knowledge Proofs" Journal of the ACM, Vol. 38, No. 3, July 1991, pages 691-729
↑  Oded Goldreich, Shafi Goldwasser, and Silvio Micali. How to Construct Random Functions, Journal of the ACM, Vol. 33, No. 4, Oct. 1986, pages 792-807.
Oded Goldreich and Leonid Levin. Hard-core Predicates for any One-Way Function. Proceedings of the 21st ACM Symp. on Theory of Computing, 1989, pages 25-32
↑  Oded Goldreich, Shafi Goldwasser, and Dana Ron, Property testing and its connection to learning and approximation, Journal of the ACM, 1998, pages 653-750
↑  Foundations of Cryptography, באתר של מכון ויצמן למדע
↑  Computational Complexity: A Conceptual Perspective, באתר של מכון ויצמן למדע
↑  Knuth Prize, IEEE Computer Society
2017 Knuth prize is Awarded to Oded Goldreich, sigact, June 13, 2017
↑  עודד גולדרייך באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
↑  פרופ' עודד גולדרייך באתר פרס ישראל
↑  עוזי ברוך, סער: עצומת המרצים - פרובוקציה, באתר ערוץ 7, 9 בינואר 2011
↑  עמית סגל, ‏גלנט פנה לחברי ועדת פרס ישראל: אל תעניקו את הפרס למדען שתומך בתנועת החרם על ישראל, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2021
↑  עודד גולדרייך, על התערבותו הבוטה של שר החינוך גלנט: יומן פרס ישראל בעידן נתניהו, באתר זו הדרך, ‏14 במרץ 2021
↑  ועדת פרס ישראל במתמטיקה ומדעי המחשב עתרה לבג"ץ נגד גלנט כי סירב לקבל את המלצתה, באתר הארץ, 30 במרץ 2021
↑  בג"ץ 2199/21 ועדת השופטים להענקת פרס ישראל לשנת תשפ"א בתחום חקר המתמטיקה, חדר מדעי המחשב נ' שר החינוך ואחרים, ניתן ב־8 באפריל 2021
↑  דוד הראל, פרס ישראל לעודד גולדרייך, 11 באפריל 2021
 Prof. Goldreich's Alternative Israel Prize Award ceremony  טקס  פרס ישראל אלטרנטיבי לפרופ' גולדרייך, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 24:57)
↑  תמר טרבלסי חדד, גלנט: פרס ישראל בחקר המתמטיקה ומדעי המחשב לא יוענק לאף אחד, באתר ynet, 11 ביוני 2021
↑  לירן כוג׳הינוף, סערת פרס ישראל: שאשא-ביטון לא תתערב בהחלטת גלנט, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 5 ביולי 2021
↑  בג"ץ 2199/21 ועדת השופטים להענקת פרס ישראל לשנת תשפ"א בתחום חקר המתמטיקה, חקר מדעי המחשב נ' שר החינוך ואחרים, ניתן ב־12 באוגוסט 2021
↑  ציוץ של יפעת שאשא ביטון בטוויטר, 18 בנובמבר 2021
↑  גלעד מורג, בג"ץ נגד שאשא ביטון: להעניק פרס ישראל לפרופ' עודד גולדרייך, באתר ynet, 29 במרץ 2022;
בג"ץ 8076/21 ועדת השופטים להענקת פרס ישראל לשנת  תשפ"א בתחום חקר מדעי המחשב נ' שרת החינוך ואחרים, ניתן ב־29 במרץ 2022
↑  תמר טרבלסי חדד, עינב חלבי, סוף לסאגה: פרופ' עודד גולדרייך קיבל את פרס ישראל בטקס מצומצם, באתר ynet, 11 באפריל 2022
↑   עודד גולדרייך, אמשיך לעשות ככל יכולתי למען המאבק לסיום הכיבוש, באתר הארץ, 13 באפריל 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007587342805171  ACM DL: 81336489395  BIBSYS: 99050614  BnF: cb13631960t (data)  CANTIC: a11186495  CiNii: DA11809499  dblp: g/OdedGoldreich  GND: 120549255  ISNI: 0000 0001 2213 2475  LCCN: n98097979  MGP: 19348  NDL: 00864540  NKC: xx0046196  NTA: 189601280  ORCID: 0000-0002-4329-135X  RERO: 02-A003306019  SUDOC: 067739938  VIAF: 85591491   WorldCat (עם VIAF): 85591491
בוב אודנקירק

| --- | --- |

בוב אודנקירק בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2018
 לידה:  22 באוקטובר 1962 (בן 62) ברווין, אילינוי, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 תקופת הפעילות:  מ-1987 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת דרום אילינוי קרבונדייל  מכללת דופייג'  אוניברסיטת מרקט  תיכון נייפרוויל צפון  מכללת איטקה 
 בת זוג:  נעמי יום-טוב אודנקירק
 מספר צאצאים:  2 
 פרסים והוקרה:  פרס אמי לבידור בפריים טיים לכתיבה לתוכנית קומית או מוזיקלית (1993)  פרס גילדת שחקני המסך למשחק מצוין לאנסמבל שחקנים בסדרת דרמה (2014)  פרס אמי 
 https://bobodenkirk.com
 פרופיל ב-IMDb
 
רוברט ג'ון "בוב" אודנקירק (באנגלית: Robert John "Bob" Odenkirk;‏ נולד ב-22 באוקטובר 1962) הוא שחקן, קומיקאי, תסריטאי, מפיק ובמאי אמריקאי. זוכה שני פרסי אמי. נודע בזכות תפקידו כעורך הדין סול גודמן בסדרות "שובר שורות" ו"סמוך על סול" ובסרט "סתם אחד" בו כיכב.
ביוגרפיה

אודנקירק נולד בעיר ברווין שבאילינוי שבארצות הברית, להורים קתוליים ממוצא גרמני ואירי. הוריו הם וולטר וברברה (לבית באייר) אודנקירק. הוריו התגרשו ואביו סבל מאלכוהוליזם, דבר שהשפיע רבות על ילדותו ונעוריו של בוב. הוא למד באוניברסיטת מרקווט שבמילווקי משם הוא עבר לאוניברסיטת דרום אילינוי שבקרבונדייל, אילינוי. אחיו הוא המפיק והתסריטאי זוכה שלושה פרסי האמי ביל אודנקירק, ממפיקי סדרת האנימציה "משפחת סימפסון".
כסטודנט החל לכתוב מערכונים בהשפעת סדרות הטלוויזיה "הקרקס המעופף של מונטי פייתון" ומוודי אלן. למד בבית הספר לאלתור The Players Workshop of the Second City שבשיקגו.
ביוגרפיה > קריירה > תסריטאות

אודנקירק זכה בשני פרסי אמי בתחילת שנות ה-90 על תסריטים קומיים שכתב בצוותא עם צוות התוכניות "סאטרדיי נייט לייב" ו"המופע של בן סטילר". בהמשך שנות ה-90 עבד אודנקירק עם קונאן או'בריאן ככותב בצוות תוכנית הלייט נייט שלו. ב-1995 יצר ביחד עם חברו ושותפו המקצועי דייוויד קרוס את תוכנית המערכונים "Mr. Show with Bob and David" שהפכה לקאלט. על עבודתו ככותב, מפיק וכוכב הסדרה אודנקירק הועמד לשני פרסי אמי.
ביוגרפיה > קריירה > בימוי

בשנת 2003 ביים אודנקירק את סרטו הראשון "מלווין הולך לארוחת ערב", דרמה קומית שזכתה להצלחה ולביקורות חיוביות מגופי קולנוע עצמאיים. בשנת 2006 ביים את הקומדיה "בוא איתי לכלא". סרט זה היה לפופולרי ביותר של אודנקירק ובו הוא שיתף פעולה עם המפיק המוערך מארק אברהם. ב-2007 ביים את הקומדיה "האחים סולומון" בה הוא גם שיחק בתפקיד משני. את התסריט לסרט כתב חברו של אודנקירק, השחקן ויל פורט.
בשנת 2013 היה אודנקירק שותף לפרויקט הקומי "סרט 43", עבורו ביים שתי עלילות קצרות.
ביוגרפיה > קריירה > משחק

אודנקירק החל לשחק בראשית שנות ה-90 בתוכנית המערכונים של בן סטילר וג'אד אפאטו "המופע של בן סטילר", שיחק בתוכנית במספר דמויות לצידם של סטילר ואנדי דיק. כמו כן שיחק במהלך שנות ה-90 בסיטקום "המופע של לארי סנדרס" בתפקיד סטיבי גראנט, הסוכן של מגיש הטוק שואו לארי סנדרס (גארי שנדלינג).
ב-2003 הופיע במספר מגוון של דמויות לצידו של דייוויד קרוס בקומדיה "רוץ רוני רוץ", אותה הם כתבו ביחד.
ב-2009 החל לשחק בסדרת הפשע המצליחה "שובר שורות", הוא שיחק בסדרה בעונה השנייה כשחקן אורח בשלושה פרקים בתפקיד עורך הדין הפלילי סול גודמן. בזכות הפופולריות שצברה הדמות החליט יוצר הסדרה, וינס גיליגאן, לתת לגודמן במה רחבה יותר בעונות הבאות, ובהמשך אף סדרה משלו: "סמוך על סול".
מלבד "שובר שורות" השתתף אודנקירק בסדרה הקומית "איך פגשתי את אמא", בתור ארתור הובס, הבוס של עורך הדין מרשל אריקסון (ג'ייסון סיגל), ובסרטים "קח אותי הלילה הביתה" ו "האיש המכני הענק".
בשנת 2013 שיחק אודנקירק בדרמה העצמאית המוערכת של אלכסנדר פיין "נברסקה" בתפקיד רוס, בנו של וודי גרנט (ברוס דרן), ובדרמה "לחיות את הרגע".
ב-2014 הופיע בסדרת הטלוויזיה "פארגו" בתפקיד ביל אוסוולט, מפקד תחנת משטרה.
בשנים 2015–2023 היה אודנקירק מועמד שש פעמים לפרס אמי לבידור בפריים טיים לשחקן ראשי בסדרת דרמה על משחקו ב"סמוך על סול" ושש מועמדויות לפרס אמי לבידור בפריים טיים לסדרת הדרמה הטובה ביותר כמפיק הסדרה.
בשנת 2018 דיבב את איש העסקים וינסטון דיבר בסרט "משפחת סופר-על 2".
בשנת 2021 שיחק בתפקיד הראשי בסרט "סתם אחד" את דמותו של האצ' מנסל, מתנקש ממשלתי לשעבר.
בשנת 2025 אודנקירק כיכב בהפקה של המחזה גלנגרי גלן רוס (אנ') בברודווי החל ממרץ 2025. ההפקה מתוכננת להסתיים ב-14 ביוני 2025.
ביוגרפיה > חיים אישיים

ב-1997 נישא למפיקה האמריקאית-יהודייה, נעמי יום-טוב, ולהם שני ילדים שגדלים כיהודים (דתה של אשתו).
ב-27 ביולי 2021 לקה אודנקירק באירוע לב, התמוטט והובהל לבית חולים, במהלך צילומי העונה השישית והאחרונה של "סמוך על סול" בניו מקסיקו. מצבו הוגדר "יציב". שלושה ימים אחר כך, ב-30 ביולי, צייץ השחקן בחשבון הטוויטר שלו מסר מרגיע, שהוא חווה "התקף לב קל", וישוב לפעילות "בקרוב".
אקטיביזם

באוקטובר 2023 חתם אודנקירק, יחד עם שחקנים, קומיקאים ומנהלי בידור מהוליווד על מכתב פתוח לנשיא ביידן. הם קראו לשחרור בני ערובה המוחזקים על ידי ארגון הטרור חמאס. הקמפיין שהושק לצד המכתב נקרא #NoHostageLeftBehind. המכתב מדגיש את הרצון לחופש הן לישראלים והן לפלסטינים לחיות בשלום ומגנה את האלימות של חמאס.
פילמוגרפיה > קולנוע

עולמו של ויין 2 (1993)
איש הכבלים (1996)
פריצות (1997)
ד"ר דוליטל (2001)
מונקיבון (2001)
Run Ronnie Run!‏ (2002)
שרה סילברמן: ישו הוא קסם (2005)
איזה מין הורים (2006)
עולם נפלא (2009)
מבצע:סוף המשחק (2010)
קח אותי הלילה הביתה (2011)
שמש הבוקר (2011)
האיש המכני הענק (2012)
סרט מיליון הדולר של טים ואריק (2012)
עסק עם אדיוטים (2012)
לחיות את הרגע (2013)
נברסקה (2013)
ישבן לאחור (2013)
להתמודד עם אידיוטים (2013)
גיהנום ובחזרה (2014)
קיטצ'ן סינק (2015)
לגיהנום ובחזרה (2015) - דיבוב
העיתון (2017)
יום החברה (2017)
משפחת סופר על 2 (2018)
מה הסיכוי? (2019)
נשים קטנות (2019)
קוראים לי דולמייט (2019)
סתם אחד‏ (2021) - גם מפיק
Life Upside Down‏ (2022)
סתם אחד 2 (2025) - גם תסריטאי ומפיק
The Room Returns!‏ (TBA)
פילמוגרפיה > טלוויזיה

המופע של לארי סנדרס (1993–1998)
מר שואו (1998-1995)
עיקר החדשות (1998-1997)
סיינפלד (1997) (עונה 8 פרק 9)
איך פגשתי את אמא (2008–2012)
שובר שורות (2009–2013)
המשרד (עונה 9 פרק 16)
פארגו (2014)
טריפ טנק (2014) – דיבוב
עם בוב ודייוויד (2015) - גם יוצר, תסריטאי ומפיק בפועל
סמוך על סול (2015–2022)
רגעים מתים (2018-2017)
בלתי גמור (2019) – דיבוב
תאגיד (אנ') (2020)
דודתי המגניבה (2021) – דיבוב
המזל של האנק (2023)
פילמוגרפיה > כבמאי

מלווין הולך לארוחת ערב (2003)
בוא איתי לכלא (2006)
האחים סולומון (2007)
סרט 43 (2013)
פילמוגרפיה > כתסריטאי

סאטרדיי נייט לייב (1987–1995)
המופע דניס מילר (1992)
המופע של בן סטילר (1992–1993)
קונאן (1993–1994)
הערות שוליים

↑  Greg Evans, All-Female ‘Glengarry Glen Ross’ Expected For Broadway Following Kieran Culkin, Bob Odenkirk & Bill Burr Limited Engagement, Deadline, ‏2025-03-17 (באנגלית אמריקאית)
↑  Bob Odenkirk on 'Nebraska' and 'Breaking Bad', Jewish Journal, ‏2013-11-15 (באנגלית)
↑  Naomi Odenkirk Wiki: 5 Facts To Know About Bob Odenkirk's Wife, pandagossips.com (באנגלית)
↑  Tapp, Tom (July 27, 2021). Bob Odenkirk Collapses On New Mexico Set Of ‘Better Call Saul,’ Is Rushed To Hospital. Deadline Hollywood. Retrieved July 31, 2021
↑  Tapp, Tom (July 28, 2021). Bob Odenkirk In Stable Condition After “Heart Related Incident” On ‘Better Call Saul’ Set, Reps Say. Deadline Hollywood. Retrieved July 31, 2021
↑  Tapp, Tom (July 30, 2021). Bob Odenkirk Says He Had “Small Heart Attack” But Will “Be Back Soon”. Deadline hollywood. Retrieved July 31, 2021
↑  Matt Donnelly, Hollywood Stars and Executives Thank President Biden for Leadership, Call for Release of All Hamas Hostages, Variety, ‏2023-10-23 (באנגלית אמריקאית)
| פרס פטל הזהב לבמאי הגרוע ביותר |
| --- | --- | --- |
| 1980–1999 | רוברט גרינוולד (1980) ‏•‏‏ מייקל צ'ימינו (1981) ‏•‏‏ קן אנאקין / טרנס יאנג (1982) ‏•‏‏ פיטר סאדי (1983) ‏•‏‏ ג'ון דרק (1984) ‏•‏‏ סילבסטר סטאלון (1985) ‏•‏‏ פרינס (1986) ‏•‏‏ נורמן מיילר / איליין מאי (1987) ‏•‏‏ בלייק אדוארדס / סטיוארט רפיל (1988) ‏•‏‏ ויליאם שאטנר (1989) ‏•‏‏ ג'ון דרק (1990) ‏•‏‏ מייקל להמן (1991) ‏•‏‏ דייוויד סלצר (1992) ‏•‏‏ ג'ניפר לינץ' (1993) ‏•‏‏ סטיבן סיגל (1994) ‏•‏‏ פול ורהובן (1995) ‏•‏‏ אנדרו ברגמן (1996) ‏•‏‏ קווין קוסטנר (1997) ‏•‏‏ גאס ואן סנט (1998) ‏•‏‏ בארי זוננפלד (1999) |  |
| 2000–2019 | רוג'ר כריסטיאן (2000) ‏•‏‏ טום גרין (2001) ‏•‏‏ גאי ריצ'י (2002) ‏•‏‏ מרטין ברסט (2003) ‏•‏‏ פיטוף (2004) ‏•‏‏ ג'ון מלורי אשר (2005) ‏•‏‏ מ. נייט שאמלאן (2006) ‏•‏‏ כריס סיברסון (2007) ‏•‏‏ יובה בול (2008) ‏•‏‏ מייקל ביי (2009) ‏•‏‏ מ. נייט שאמלאן (2010) ‏•‏‏ דניס דוגן (2011) ‏•‏‏ ביל קונדון (2012) ‏•‏‏ אליזבת בנקס, סטיבן בריל, סטיב קאר, ראסטי קנדייף, ג'יימס דאפי, גריפין דאן, פיטר פארלי, פטריק פורסברג, וויל גרהם, ג'יימס גאן, בוב אודנקירק, ברט ראטנר וג'ונתן ואן טולקן (2013) ‏•‏‏ מייקל ביי (2014) ‏•‏‏ ג'וש טראנק (2015) ‏•‏‏ דינש ד'סוזה וברוס סקולי (2016) ‏•‏‏ טוני ליאונדיס (2017) ‏•‏‏ איתן כהן (2018) ‏•‏‏ טום הופר (2019) |  |
| 2020–הווה | סיה (2020) ‏•‏‏ כריסטופר אשלי (2021) ‏•‏‏ משין גאן קלי ומוד סאן (2022) ‏•‏‏ רייס פרייק-ווטרפילד (2023) |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007404197405171  PLWABN: 9810608966905606  BIBSYS: 14042324  BNE: XX1674704  BnF: cb15603421p (data)  GND: 143041428  ISNI: 0000 0001 1483 8590  LCCN: nr2002001085  MusicBrainz: 038eff64-f42b-4f25-94ab-de12c6269560  NLK: KAC2019G1726  NTA: 396038034  SUDOC: 191818607  VIAF: 167196008   WorldCat (עם VIAF): 167196008
דייוויד מרשל

דייוויד סול מרשל  (באנגלית: David Saul Marshall; ‏12 במרץ 1908 – 12 בדצמבר 1995) היה עורך דין ופוליטיקאי סינגפורי ממוצא יהודי. מונה בשנת 1955 לשר הראשי (מקביל לתפקיד ראש הממשלה, השר הראשי - chief minister) הראשון של השלטון העצמי (תחת חסות בריטית) בסינגפור, והתפטר כעבור שנה.
קורות חיים

מרשל נולד בסינגפור למשפחת משעל, משפחת סוחרים עשירה שמוצאה מיהדות עיראק. שמו המקורי היה דוד שאול משעל, אך לאחר שהחל בפעילות ציבורית תחת השלטון הבריטי שינה את שם משפחתו למרשל.
מרשל נבחר לראש ממשלתה הראשון של סינגפור, כראש מפלגת הפועלים, בשנת 1955. הממשלה שהקים הייתה בעלת רוב מצומצם ולא זכתה ליציבות או לשיתוף פעולה הן פרלמנטרי והן בינלאומי - דבר שהקשה על תפקודה.
במאי 1955 פרצו במדינה מהומות, שבמהלכן נהרגו ארבעה אנשים. באפריל 1956 קידם מרשל שיחות עם השלטון הבריטי במטרה להפוך את סינגפור לבעלת עצמאות מלאה, אך השיחות נתקלו בקשיים בשל ההתנגדות והחשש מצד הבריטים להשפעות הקומוניסטים במדינה ולשחרור אסירים פוליטיים. בעקבות זאת, פרש מרשל מראשות הממשלה, ואת מקומו תפס לי קואן יו, שמאוחר יותר הפעיל יד קשה כנגד מפלגת הפועלים.
מרשל המשיך לתפקד כפוליטיקאי גם לאחר פרישתו מתפקיד ראש מפלגת הפועלים בשנת 1957, לאחר שהקים את מפלגת פועלי סינגפור. בשנת 1959 איבד את מושבו בבחירות לפרלמנט. לאחר שבשנת 1963 פרש מהפרלמנט, חזר לעבוד כעורך דין, אך עם זאת, המשיך בפעילות פוליטית עד לשנת 1972.
בין השנים 1978–1993 שימש מרשל כשגריר סינגפור בצרפת, פורטוגל, ספרד ושווייץ. כשגריר מדינתו, הגן על האינטרסים של סינגפור, למרות חילוקי הדעות הגדולים בינו לבין ראשי השלטון באותה העת. בשנת 1993 פרש מהחיים הדיפלומטיים.
בנו היה קצין בריטי ובזמן מלחמת העולם השנייה נפל בשבי היפני.
מרשל נפטר בשנת 1995 בעקבות מחלת סרטן הריאה.
הערות שוליים

↑  משפחת משעל
| ראשי ממשלת סינגפור |
| --- | --- | --- |
| השר הראשי | דייוויד מרשל • לים יו הוק | סינגפור |
| ראשי ממשלה | לי קואן יו • גו צ'וק טונג • לי הסיין לונג | סינגפור |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007446542005171  GND: 139857192  ISNI: 0000 0001 1496 3885  LCCN: n82126536  NLA: 35329721  NTA: 071676651  SNAC: w6rj6vq6  SUDOC: 085001139  Trove: 913826  VIAF: 102695960   WorldCat (עם VIAF): 102695960 
ערך זה הוא קצרמרבנושא פוליטיקאים ובנושא סינגפור. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
פסלון של דייוויד מרשל בבית הספר למשפטים באוניברסיטת סינגפור
קריית שלום

| --- | --- |

שדרות ישראל גורי, רחובה הראשי של קריית שלום
 מידע
 עיר:  תל אביב-יפו
 תאריך ייסוד:  1950
 שטח:  1,239 דונם (יחד עם פארק החורשות)
 אוכלוסייה:  8,830 (2012)
 קואורדינטות:  32°02′40″N 34°46′36″E﻿ / ﻿32.04438611°N 34.77675°E﻿ / 32.04438611; 34.77675
 שכונות נוספות בתל אביב-יפו
  מפת מיקום  מפה דינמית #invoke:תבנית חוזרת tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
קריית שלום היא שכונה בדרום תל אביב, השוכנת מדרום לדרך קיבוץ גלויות, מצפון לדרך בן צבי, ממזרח לתל כביר וממערב לנתיבי איילון.
ראשוני השכונה, האוכלוסייה הוותיקה של השכונה התחלפה או הסתלקה. כיום, רוב אוכלוסיית השכונה מורכבת מיהודים יוצאי בוכרה שעלו לישראל והתיישבו במקום בשנות ה-60 וה-70.
גאוגרפיה

השכונה תחומה מדרום על ידי דרך בן-צבי, במזרח על ידי נתיבי איילון ובמערב על ידי רחוב פנחס לבון. כיום מקובל שהשכונה תחומה מצפון על ידי דרך קיבוץ גלויות. באזור הצפון מערבי של השטח מדרום לדרך קיבוץ גלויות נמצא שיכון סלע של הסתדרות העובדים הלאומית. האזור הדרום מערבי מאכלס את שיכון צבא הקבע והאזור המזרחי כולל את שיכון הוותיקים של ההסתדרות.
בעת הקמת השכונה, הוקמו ארבעה שיכונים שלה מצפון לדרך קיבוץ גלויות, מדרום וממזרח לשכונת שפירא המקורית. במזרח, קרוב לדרך חיל השריון, נמצא שיכון בשם פרדס קטן. ממערב לה, מצפון מדרום לבית ספר בר יוחאי, בו נמצא כיום מרכז קהילתי שפירא, נבנו שיכוני הפועל המזרחי ופועלי אגודת ישראל. עוד ממערב, מדרום לשדרות חכמי ישראל הוקמה השכונה הקרויה  פרדס גדול.