stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אנטונוב An-178
מפעילים > הזמנות

מקסימוס אייר - נחתם מזכר כוונות
Silk Way Airlines - השקת לקוח, הזמנה נחרצת ל-10 מטוסים שהוצבו במאי 2015.
חיל האוויר הסעודי המלכותי - מזכר כוונות ל-30 מטוסים
צבא עיראק - 2 בהזמנה.
A-Star - חברת הטכנולוגיה בסין של בייג'ינג הזמינה הזמנה ל-50 מטוסים והציעה להקים קו ייצור משותף בסין.
משרד הפנים של אוקראינה - הזמנה של 13 מטוסים.
מפרטים

אורך: 32.95 מטרים
מוטת כנפיים: 28.84 מטרים
גובה: 10.14 מטרים
מנועים: 2 × Progress D-436-148FM Turbofan
מהירות: 800 ק"מש
ראו גם

אנטונוב An-148
איליושין Il-276
שלום אדרי

שלום אדרי (נולד ב-7 באפריל 1994) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי במ.ס. טירה.
קריירה

אדרי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בית"ר טוברוק, ואף רשם שלוש הופעות במדי הקבוצה הבוגרת ששיחקה אז בליגה ג'.
בקיץ 2012, אדרי חתם בהפועל רמת השרון מליגת העל. ב-17 בנובמבר 2012, אדרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד מכבי נתניה. בעונת 2014/2015, אדרי הפך לשחקן הרכב בקבוצה לאחר ירידתה של רמת השרון לליגה הלאומית ורשם 8 שערים ב-28 משחקי ליגה.
ב-27 באוקטובר, חתם במכבי נתניה מליגת העל, אך לאחר כמה חודשים חזר לרמת השרון.
ב-29 באוגוסט 2016, אדרי חתם בהפועל כפר שלם מליגה א'. אדרי, שיחק בליגה א' עד לשנת 2019 ועבר בין היתר בצעירי כפר כנא, עירוני טבריה ומ.ס. טירה.
ב-1 ביולי 2019, אדרי חזר לליגת העל כאשר חתם בבית"ר ירושלים. בבית"ר ירושלים זכה גם בתואר היחיד שלו כאשר זכה עם קבוצתו בגביע הטוטו 2019/2020.
ב-4 בפברואר 2021 חתם אדרי בהפועל חדרה עד לסיום עונת 2020/2021. ב-5 ביולי 2021 חתם בהפועל אום אל-פחם, אך בחר להתיר את חוזהו בקבוצה וב-19 באוגוסט חתם במכבי נתניה. בדצמבר 2021 חזר למ.ס. טירה.
הערות שוליים

↑  רז אמיר, ‏שלום אדרי חתם בנתניה לעונה עם אופציה לשנתיים, באתר ONE‏, 27 באוקטובר 2015
↑  מערכת גולר, שלום אדרי חתם בהפועל כפר שלם, באתר גולר, 29 באוגוסט 2016
↑  מיכאל וייסרמן, שלום אדרי חתם בבית"ר ירושלים, באתר דאבל פס, 1 ביולי 2016
↑  עמית קרקו, ‏סוף לסאגה: לירן רוטמן ושלום אדרי בהפועל חדרה, באתר ONE‏, 4 בפברואר 2021
↑  יגאל גולדשטיין, ‏שלום אדרי חתם במכבי נתניה לעונה הקרובה, באתר ערוץ הספורט, 19 באוגוסט 2021
↑  רענן ברנובסקי, ‏‏שלום אדרי עזב את מכבי נתניה וחזר למ.ס. טירה מליגה א', באתר ספורט1, 29 בדצמבר 2021
דלה ימפולסקי

דלה ימפולסקי (נולד ב־28 ביולי 1988 בניגריה) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה

ימפולסקי נולד בניגריה בשם במידלה אוגונסנה וקיבל את הכינוי "דלה". בגיל שמונה עלה לישראל לאחר שאימו היגרה לישראל שלוש שנים קודם לכן והתחתנה עם יליד ברית המועצות שמתגורר בארץ, ממנו קיבל דלה את שם המשפחה "ימפולסקי".
ימפולסקי החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של גדנ"ע יהודה ולאחר מכן עבר לקבוצת הנערים של בני יהודה תל אביב. בעונת 2004/2005 שיחק בקבוצת הנערים של מכבי נתניה ובעונה לאחר מכן כבר שיחק בקבוצת הנוער וכן ערך מספר משחקים במדי הקבוצה הבוגרת. שערו הראשון בקריירה הובקע בהופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי פתח תקווה בעונת 2006/2007. ימפולסקי שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ובשנת 2008 ערך שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
ב-13 ביולי 2011 חתם ימפולסקי בקבוצת מכבי חיפה. במשחק הבכורה במדי מכבי חיפה נכנס דלה במחצית השנייה כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול בוראץ, בישל שער וגם הבקיע. ב-27 ביולי שוב נכנס כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול מריבור וכבש את שער הניצחון (2–1). את הופעת הבכורה שלו בליגת העל במדי מכבי חיפה ערך בניצחון 4–1 על קבוצתו לשעבר, מכבי נתניה. בתום העונה הבקיע שער שוויון זמני בגמר גביע המדינה, בהפסד הקבוצה 1–2 להפועל תל אביב. בעונתו השנייה בקבוצה חל פיחות במעמדו. הוא שותף בתשעה משחקי ליגה בלבד, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.
ב-16 בספטמבר 2013 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל חיפה, תמורת חוזה של 90 אלף דולר. בהפועל חיפה שותף ימפולסקי ב-18 משחקי ליגה, ובסיום העונה שוחרר מהקבוצה.
ב-19 באוגוסט 2014 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל רעננה. בתום חוזהו ירד לליגה הלאומית וחתם בקבוצת הפועל בני לוד, אך לא מצא את מקומו בהרכב הקבוצה. בקיץ 2016 חתם ימפולסקי בסקציה נס ציונה מליגה א'.
ב-30 בדצמבר 2017 חתם ימפולסקי בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א'. ב-17 באוקטובר 2018 חתם לעונה אחת במ.ס. כפר קאסם, אך לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות חזר לבאקה אל-גרבייה.  בינואר 2019, לאחר שלושה משחקים בלבד בשורות באקה אל-גרבייה, חתם ימפולסקי בשמשון כפר קאסם.
ב-6 ביוני 2019 חתם ימפולסקי במכבי שעריים מליגה א' דרום.
ב-1 בדצמבר 2020 חתם בעירוני כסייפה מליגה א' וב-8 בדצמבר 2021 חתם בהפועל אשקלון.
ב-1 בפברואר 2022 ימפולסקי חתם בהפועל צפת מליגה ב' צפון א'.
הערות שוליים

↑  אבייתר ברק, פרסום ראשון: דלה ימפולסקי חתם בנס ציונה, באתר גולר, 10 ביולי 2016
↑  קובי פורטל, דלה ימפולסקי חתם בבאקה אל גרבייה, באתר דאבל פס, 31 בדצמבר 2017
↑  מיכאל וייסרמן, דלה ימפולסקי חתם במ.ס. כפר קאסם, באתר דאבל פס, 17 באוקטובר 2018
↑  מיכאל וייסרמן, ‏‏דלה ימפולסקי חתם בבאקה אל גרבייה: "שמח לחזור הביתה", באתר ספורט1, 27 בנובמבר 2018
↑  שלומי והבה, אופק יפרח, משה סולימנוב ודלה ימפולסקי סיכמו בשמשון כפר קאסם, באתר דאבל פס, 12 בינואר 2019
↑  מכבי שעריים החתימה לעונה את דלה ימפולסקי, באתר ONE‏, 6 ביוני 2019
↑  מיכאל וייסרמן, דלה ימפולסקי חתם במועדון ספורט כסייפה, באתר דאבל פס, 1 בדצמבר 2020
↑  ניסים קמחי, דלה ימפולסקי, אילן רנקביץ ומוחמד שדידה חתמו בהפועל צפת, באתר Jsport, 1 בפברואר 2022
זואונוסיס

| --- | --- |
 תחום:  מחלות זיהומיות 
 קישורים ומאגרי מידע
 MeSH:  D015047
 
מחלה זואונוטית היא מחלה מידבקת אשר מועברת בין מינים (לפעמים על ידי וקטור למשל וירוס, חיידק, טפיל) מבעלי חיים אחרים מאשר בני אדם לבני אדם או מבני אדם לבעלי חיים אחרים.
הגדרה רפואית אחרת אומרת שהיא מחלה שבדרך כלל מדביקה בעלי חיים אחרים, אבל גם יכולה להדביק בני אדם בו זמנית.
מרבית[דרוש מקור] המחלות הזיהומיות שהגיחו (כמו AIDS ,SARS, שפעת העופות, COVID-19 ורבות אחרות) מקורן בבעלי חיים. קיימת רשימה ארוכה מאוד של מחוללי מחלות זיהומיות שמקורם בבעלי חיים ושמסוגלים לגרום למחלות בבני אדם. מתוך 1,415 מחוללי מחלות זיהומיות ידועים בבני אדם, 61% הם בקטגוריה של מחוללים זואונוטיים.
המצב ההפוך (העברת מחלה מאדם לבעלי חיים) ידוע בתור: Anthroponotic disease.
המחלה היא בין המועמדים להכרזה כמחלת X.
סכנות הזואונוסיס

רוב המחלות הזואונאטיות אינן מסוכנות במיוחד לבני אדם וניתן למנוע אותן על ידי בדיקות שגרתיות לחיית המחמד ושמירה על היגיינה בסיסית. שטיפת ידיים בסבון, הרחקת בעלי החיים משולחן האוכל ושמירה על ניקיון סביבתן של חיות המחמד.
הכלבת היא הסכנה הגדולה ביותר בתחום המחלות הזואונוטיות, ולכן חשוב לחסן כלבים וגם חתולים נגדה. המחלה מידבקת ויכולה לעבור לבני אדם מכל היונקים. היא עוברת רק בנשיכה, וכדי שהנגיף יעבור, השיניים צריכות לחדור לשריר. המחלה דוגרת כחצי שנה עד להתפרצות. מי שננשך על ידי חיה החשודה כנגועה חייב לקבל סדרת זריקות חיסון בהקדם האפשרי.
הפחתת הסיכונים המאיימים על בריאות הציבור בממשק שבין אדם לחיה והמערכות האקולוגיות (כגון התנגדות מיקרוביאלית) אינה פשוטה. על מנת להפחית סיכונים אלה חייבים לקחת בחשבון את המורכבות של יחסי גומלין בין בני אדם, בעלי חיים, והסביבות השונות שהם חיים בו, הדורשים תקשורת ושיתוף פעולה בין הענפים האחראים על בריאות אדם, בריאות בעלי חיים, ואיכות הסביבה.
העברת הפתוגנים לבני אדם

הפתוגנים של המחלות הזואונוטיות עוברים מבעלי חיים לבני אדם בחמישה שלבים:
הפתוגן קיים רק בחיות, ואין כלל העברה לבני אדם. זהו מצב שבו פתוגן מסוים ידוע ככזה שיכול לתקוף רק בעלי חיים, ועד היום למרות חשיפה בין בעלי החיים לבני האדם הוא נשאר רק בבעלי החיים. למשל: המלריה שתוקפת בני אדם קיימת רק בבני אדם, אך יש בעלי חיים שיש להם מלריה ספציפית משלהם (רצפטורים ספציפיים אצל בעלי חיים מאפשרת לו לחלות במלריה שלו).
זיהום ראשוני שעובר רק מבעל החיים לאדם. הזיהום לא יכול לעבור בין בני אדם. למשל: הכלבת היא מחלה זואונוטית קלאסית שהתמותה ממנה בבני אדם היא 100% (אם לא ניתן חיסון בזמן), אך הנגיף לא יכול לעבור בין שני אנשים.
Limited outbreak: הדבקה בין בני אדם ומבעלי חיים לאדם. למשל אבולה: אחוז התמותה גבוה והמחלה פורצת בבני אדם מהר, לכן ההדבקה מוגבלת והנגיף לא גורם להתפרצויות גדולות (האדם הוא חולה שאינו מדבק למינים אחרים). על מנת שנגיף יוכל לשנות את המאכסן שלו ולעבור בין בני אדם לאחר שלפני כן עבר בין בעלי חיים, צריך להיות לנגיף כושר הסתגלות טוב, ולרוב זה לא קיים – הדבקה אפשרית בין בני אדם אך היא מוגבלת מאוד. ההדבקה בין בני אדם יכולה להיות באמצעות וקטורים שונים (למשל יתושים).
Long outbreak: מחלות כמו שפעת העופות, אשר יכולות להביא להדבקה נרחבת בין אדם לאדם. מחלה נוספת כזו היא קדחת דנגי.
יש מקרים שבהם המקור למחלה מסוימת היה בבעלי חיים, הנגיף עבר הסתגלות טובה לבני אדם והשתנה בצורה שבה הוא כבר לא יכול להדביק בחזרה את בעלי החיים. לדוגמה, איידס - מקור הנגיף הוא כנראה בקופים (ויש להם את הנגיף שלהם), אך בני אדם לא יכולים להדביק קופים – הנגיף לא יכול לחזור למאכסן המקורי שלו.
חיות היכולות להעביר מחלות זואונוטיות > חיות מחמד קטנות

בקבוצה זו נכללים מכרסמים שונים כגון שפנים, ארנבות, עכברים ועוד. גם בעלי חיים אלו יכולים להעביר לבני אדם חיידקי מעיים כמו סלמונלה, ולעיתים רחוקות גם נגיף הנקרא לימפוציטיק כוריאומנינגיטיס, שעלול לגרום לדלקת נגיפית של קרום המוח בבני אדם.
החל מ-2022, תוארה בארצות הברית התפרצות של אבעבועות הקוף, כתוצאה מיבוא חיות מחמד אקזוטיות מיבשת אפריקה. המחלה דומה מבחינה קלינית לאבעבועות שחורות, אך חומרתה פחותה.
חיות היכולות להעביר מחלות זואונוטיות > מחלות המועברות על ידי חיות משק

מגע ישיר עם בעלי חיים הגדלים בחווה עלול לחשוף בני אדם למגוון רחב של מחלות. מחוללי המחלות הזיהומיות בקבוצה זו הם חיידקי מעיים כגון סלמונלה, קמפילובקטר - הנמצאים בעיקר בעופות ובקר; וירסיניה אנטרוקוליטיקה - בעיקר בחזירים. התפרצויות לא מעטות של זיהום נגרמות על ידי סוג מיוחד של חיידק קולי המכונה O157:H7. חיידק זה גורם בשלב ראשון לשלשול ובשלב מאוחר יותר לתסמונת המוליטית אורמית, המתבטאת בחוסר דם משני וגורמת להרס כדוריות אדומות ולפגיעה כלייתית חמורה, המצריכה לעיתים דיאליזה או השתלת כליות. בארצות הברית מחלה זו היא הסיבה השכיחה ביותר לדיאליזה בקרב ילדים. חשוב לכן להקפיד על רחיצת ידיים לאחר מגע עם חיות משק או עם הפרשותיהן.
זיהומים מחיידקים הגורמים לקדחת Q ולברוצלוזיס מופצים בעיקר בעת ההמלטה. בין הזיהומים הטפיליים הקריפטוספורידיום עלול לעבור לבני אדם מסוסים, בקר וחיות משק אחרות, ולגרום לשלשול ולמחלת חום שנמשכות כשבוע. אם אדם סובל ממחלה הפוגעת במערכת החיסון, זיהום על ידי קריפטוספורידיום עלול להפוך לכרוני, עם קושי רב בהדברת הטפיל.
מדי פעם מתוארים בארץ מקרים בהם בקר או חיות משק אחרות נדבקות בכלבת, ואז יש לחסן את האנשים שבאו במגע עם בעלי החיים הנגועים.
חיות היכולות להעביר מחלות זואונוטיות > מחלות המועברות על ידי חיות בר

כעיקרון, מגע ישיר עם חיות בר למיניהן מסוכן, ויש להתבונן בהן תוך שמירת מרחק סביר. נגיעה בחיות בר עלולה לגרום הידבקות במחלות זיהומיות שונות. ידוע שבמדינות מתקדמות, כולל ישראל, ארצות הברית ואחרות, רוב מקרי הכלבת מאובחנים בחיות בר. בארצות הברית (לא בישראל) כלבת מועברת לבני אדם גם על ידי עטלפים. קופים מסוג מקוק יכולים להעביר זיהום על ידי נגיף B. זהו זיהום נדיר אך לרוב קטלני, והוא אחת הסיבות לאיסור שחל (גם במדינת ישראל) על החזקת קופים כחיות מחמד. בעלי חיים שונים, בעיקר יונקים למיניהם, עלולים להעביר לבני אדם מחלות חיידקיות מגוונות כגון: ברוצלוזיס, שחפת, דבר, טולרמיה ועוד, וגם מחלות הנגרמות על ידי טפילים ופטריות.
חיות היכולות להעביר מחלות זואונוטיות > מחלות המועברות עם המזון

קיימת רשימה ארוכה של מחוללים, בעיקר חיידקים, העלולים להגיע מהחווה לשולחן בחדר האוכל בדרכים שונות ומשונות והיכולים לפעמים לעקוף בצורות בלתי צפויות ומפתיעות את אמצעי המניעה באתר השחיטה, הייצור ואף הכנת האוכל במטבח. למשל, חיידקי סלמונלה או קמפילובקטר עלולים לזהם בשר עוף או בקר גם כשהבשר אינו מראה כל סימנים חיצוניים של זיהום. בעת הכנת האוכל במטבח, חיידקים אלו יכולים לזהם בצורה צולבת גם מאכלים אחרים שמוגשים ונאכלים ללא בישול.
חיות היכולות להעביר מחלות זואונוטיות > מחלות זיהומיות חדשות

בשלושת העשורים האחרונים הופיע מספר רב של מחלות זיהומיות חדשות כגון: איידס, מחלות נגיפי קורונה כסארס וכCOVID-19, תסמונת ריאתית על ידי נגיף Hanta, ומחוללים רבים אחרים. מוצע לכנות מחלות אלו "מחלות מַפציעות או "מחלות מגיחות", כתרגום למונח "Emerging infections". ניתוח של התפרצויות אלו מלמד על מודל שחוזר על עצמו ללא יוצא מן הכלל: מקור המחולל הוא תמיד בחיית בר מסוימת, במקרה של איידס, מדובר בתת-מין של שימפנזה - PAN TROGLODITES TROGLODITES. חציית המחסום בין המינים נעשה בדרך כלל רק במספר מועט של מקרים. המעבר מתאפשר על פי רוב כתוצאה משינויים אקולוגיים או משינויים מעשי ידי אדם הנותנים הזדמנות יוצאת דופן לחציית המחולל בין המינים. תהליך ההתפשטות של המחולל בין בני האדם מתאפשר על ידי "מגברים" מעשה אדם. לדוגמה, במקרה של סארס: בתי מלון, בנייני מגורים או בתי חולים ענקיים, בהם מתפשט הנגיף בקלות מאדם לאדם.
תרומתם של פתוגנים זואונאטיים להעברת המחלה במזון

ב-2006 נערך בברלין כנס שהתמקד בנושא של השפעות פתוגן המחלות הזואונאטיות על בטיחות מזון. הכנס דחק בממשלות להתערב, וגרם לציבור להיות ערני לסיכונים של מחלות שמקורן בחיות אשר סופקו מהחוות ישירות אל הצרכן הסופי.
ניתן לקשר התפרצויות רבות של הרעלת מזון לפתוגני הזונסיס. סוגים רבים ושונים של מזון יכולים להיות מזוהמים כשנלקחים מבעלי חיים. כמה מזונות נפוצים הקשורים לזיהומי הזואונסיס כוללים ביצים, פירות ים, בשר, מוצרי חלב, וירקות.
הערות שוליים

↑  מחלה זואונוטית
↑  L H Taylor, S M Latham, M E Woolhouse, Risk factors for human disease emergence., Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences 356, 2001-07-29, עמ' 983–989 doi: 10.1098/rstb.2001.0888
↑  מחלות המועברות מבעלי חיים לבני אדם ממגזין פארמציליין
↑  מאמר בנושא מחלות זואונוטיות המועברות מחיות מחמד.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007536541905171  BNE: XX528485  BnF: cb119626189 (data)  GND: 4121949-1  LCCN: sh85150001  NDL: 00971020  NKC: ph136895 
כלב חולה כלבת
קרציה שחורת רגליים
אייל בטבע
ג'וקי ארקין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  26 במרץ 1933 נווה צדק, ישראל 
 פטירה:  27 בינואר 1996 (בגיל 62) תל אביב-יפו, ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות נחלת יצחק 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'וקי ארקין (26 במרץ 1933 - 27 בינואר 1996) היה פנטומימאי, רקדן, כוריאוגרף ושחקן ישראלי.
ביוגרפיה

נולד בנווה צדק בשם יעקב ארקין למרגלית לבית מויאל ולמשה ארקין, במשפחה בת ארבעה ילדים וגדל בתל אביב. אחותו היא גליה ארקין. אמו הייתה נכדתו של אהרון מויאל, ממייסדי נווה־צדק ואביו שימש כשוטר במשטרת המנדט.
אביו נרצח ב-1938 על ידי ערבי כשיצא מישיבה במטה משטרת יפו.
ביוגרפיה > עלי במות

היה בוגר המחזור הראשון של להקת פיקוד מרכז. למד משחק באולפן הדרמטי של משה הלוי ופנטומימה אצל שייקה אופיר. באמצע שנות החמישים שיחק בתיאטרון הפנטומימה שהקים שייקה אופיר. הופיע כפנטומימאי בלהקתו של מרסל מרסו. 
ארקין היה מורו של סמי מולכו.
בשנים 1960 - 1970 התגורר ועבד בארצות הברית,
הופיע בברודוויי במחזות הזמר "אני והסרז'נט" של איירה לוין, "חלב ודבש" (1961) ו"בלי תנאים" (1962).
בשנת 1965 שיחק בישראל בתפקיד הראשי במחזמר "איך להצליח בעסקים בלי להתאמץ" בהפקת גיורא גודיק. בחודש יולי 1966 הופיע עם הגיטריסט דון חוליו (יואל דן), יגאל חרד וגאולה גיל  בהרכב "שלישיית גאולה גיל" בפני יהודים ברחבי ברית המועצות.
ייסד וניהל בית ספר למחול ולג'אז, ואת להקת בנות הג'אז.
ביוגרפיה > קולנוע

שיחק בסרט מתחת לאף (1982) בתפקיד יעקב ובסרטים "סלומוניקו" ו"גרין". בסרטים רבים שימש ככוריאוגרף בין היתר ב"אסקימו לימון 2 - יוצאים קבוע".
ביוגרפיה > טלוויזיה

ב-1977 השתתף בספיישל "הערב עם צביקה פיק" בערוץ הראשון. ב-1978 שיחק בשני הפרקים של התוכנית ללימוד אנגלית "Mission Possible". בשנת 1988 התארח בתוכנית המסעדה הגדולה. בשנת 1991 הופיע בתפקיד אורח בתוכנית מסיבת גן, בתור רובין הוד, וכן באחד הפרקים בסדרה "איצ'ה".
היה נשוי במשך חמש שנים להלן פרקר. השניים התגרשו בתחילת 1968. לבני הזוג בן משותף, ג'ונתן, החי בארצות הברית וגם הוא בדומה לאביו פנטומימאי, שחקן וכוריאוגרף.
ג'וקי ארקין נפטר ב-27 בינואר 1996 בגיל 63 בבית החולים איכילוב בתל אביב ממחלת הסרטן. הלווייתו נערכה בבית העלמין בנחלת יצחק.
הערות שוליים

↑  מודעה, דבר, 10 במרץ 1965
↑  ג'וקי ארקין, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי"
↑  דף התכנית באתר הטלוויזיה החינוכית (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012676076105171  VIAF: 19167562325498492274   WorldCat (עם VIAF): 19167562325498492274
עמראן אלקרינאווי

עמראן אלקרינאוי נולד ב-21 בפברואר 1996 הוא כדורגלן בדואי-ישראלי המשחק בעירוני מודיעין מליגה א' דרום כשחקן כנף.
חיים מוקדמים

אלקרינאווי נולד ברהט, ישראל, למשפחה מוסלמית בדואית.
קריירה

בעונת 2016/2017 הושאל ממ.ס כפר קאסם להפועל בני לוד .
בעונת 2017/2018 הושאל אלקרנאווי ממועדון כפר קאסם להפועל עכו. ב-2 באוגוסט 2017, אל קרנאווי עלה לראשונה בהתאחדות לכדורגל בניצחון 1–2 של הפועל עכו על הפועל חיפה בגביע הטוטו. ב-8 באוגוסט 2017 כבש אל קרנאווי את שערו הראשון בהפועל עכו בניצחון 2–1 על בני סכנין בגביע הטוטו.
בעונת 2018/2019 הושאל אל קרנאווי למ.ס אשדוד.
ב-21 בספטמבר 2022 חתם במ.ס. דימונה.
הערות שוליים

↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל עכו פתחה את אימוניה, שלושה שחקנים חדשים של דודו דהאן חתמו, באתר וואלה, 2 ביולי 2017
↑  מאור לוי, עמראן אלקרינאוי הושאל מבאר שבע למ.ס אשדוד, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
↑  ניסים קמחי, עמראן אלקרינאוי חתם במ.ס דימונה, באתר גולר1, 21 בספטמבר 2022
עדי נמני

עדי נמני (נולד ב-27 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני במכבי יבנה.
קריירה

נמני התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי נתניה, וב-6 בפברואר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 2-2 נגד מכבי פתח תקווה. בעונת 2010/2011 צורף לסגל הקבוע של הקבוצה הבוגרת, ורשם 15 הופעות בליגת העל, ובמקביל המשיך לשחק גם בקבוצת הנוער.
לאחר שהתחיל את עונת 2011/2012 בנתניה, בספטמבר 2011 הושאל להפועל רעננה מהליגה הלאומית. ב-31 באוקטובר 2011 קיבל כרטיס אדום ראשון בקריירה בתיקו 0-0 נגד סקציה נס ציונה. ב-2 בדצמבר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–2 נגד מכבי באר שבע. נמני המשיך ברעננה גם בעונה שלאחר מכן, וב-17 במאי 2013 הבקיע במשחק העלייה של רעננה לליגת העל. לאחר שנתיים בהן היה מושאל, סיים נמני את חוזהו בנתניה וחתם על חוזה חדש ברעננה. בעונת 2015/2016 היה שותף להעפלתה של הקבוצה לפלייאוף העליון לראשונה בתולדותיה.
ב-31 במאי 2020, לאחר שלא הגיע לסיכום על תשלום שכרו עם בעלי הקבוצה, עזב נמני את הפועל רעננה.
ב-20 בינואר 2021, נמני חתם בהפועל רמת גן ב-2 באוגוסט 2021 חתם בהפועל ראשון לציון.. ב-12 ביוני 2022 חתם במ.ס. טירה.
ב-28 בספטמבר 2022, חתם נמני במכבי יבנה.
הערות שוליים

↑  שלמה וייס‏, הפועל רעננה: עדי נמני ובן בנימין עוזבים מיידית, באתר וואלה, 31 במאי 2020
↑  מערכת וואלה! ספורט‏, לאומית: עדי נמני חתם בהפועל רמת גן, בוזורגי בהפועל עפולה, באתר וואלה, 20 בינואר 2021
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגלנים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נקודה של אור

"נקודה של אור" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איתי לוי בהשתתפות הרב יגאל כהן. את השיר הוציאה ב-25 בספטמבר 2024 לאור חברת התקליטים רות הפקות. הוא הופץ לשירותי הסטרימינג דרך Mobile1 Music כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.
רקע וכתיבה

"נקודה של אור" נכתב על ידי כהן, מושיקו שטרן, אבי אוחיון ורון ביטון. השניים האחרונים גם הלחינו את השיר לצד מתן דרור, שהפיק אותו מוזיקלית. השיר מתמקד באדם ובמאבקיו האישיים והרגשיים, תוך התחברותו לאמונה ולחיפוש אחר האור במצבים קשים. בבית הראשון, פונה הדובר אל אדם ישן, ומזמין אותו להתעורר, לכתוב את מחשבותיו ולזכור שגם בזמני קושי השמש תמיד תזרח מחדש. השיר מעודד לא לדאוג, ולמצוא נקודת אור שתסדר את הכול.
בבית השני מתייחס השיר לאמונה ולפשטות האדם, כשהמספר מצהיר שהוא שם את מבטחו באלוהים, ומוצא חוכמה גם בטעויות. יש קריאה לשמור על השפיות ולהילחם בשיגעון שהולך ומתגבר, תוך בקשה לאהבת האל. השיר מסתיים בקריאה לאדם להפסיק לרדוף אחרי מטרות חומריות, ומציין את המשפט "טוב שם משמן טוב". לבסוף יש שאיפה לאחדות בעם ישראל.
הצלחה מסחרית

"נקודה של אור" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. הוא הגיע בשיאו למקום העשירי במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |  |
|  ישראל | היטליסט | 67 |  |
הערות שוליים

↑   איתי לוי & הרב יגאל כהן - נקודה של אור, סרטון בערוץ "איתי לוי", באתר יוטיוב, 25 בספטמבר 2024
ג'ון סלדן רואן

ג'ון סלדן רואן (באנגלית: John Selden Roane ;‏ 8 בינואר 1817 –  8 באפריל 1867) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מארקנסו, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל ארקנסו הרביעי בשנים 1849–1852. לפני כן הוא פיקד על רגימנט הרגלים הרכוב של ארקנסו בעקבות מותו של המושל לשעבר, הקולונל ארצ'יבלד יל בקרב בואנה ויסטה (אנ') במלחמת ארצות הברית-מקסיקו. רואן גם היה קצין בכיר בצבא הקונפדרציה, שפיקד על כוחות בזירה הטרנס-מיסיסיפית.
ראשית חייו

ג'ון סלדן רואן נולד במחוז וילסון שבטנסי. הוא התחנך בקולג' קמבלרנד, שבאותה תקופה שכן בפרינסטון, קנטקי. ב-1837 הוא עבר למדינת ארקנסו שאך נוסדה, למד משפטים והתקבל ללשכת עורכי הדין.
קריירה פוליטית

ב-15 בנובמבר 1840, בסיועו של אחיו, נבחר רואן כתובע הראשון של המחוז השיפוטי השני של ארקנסו שהוקם אז, ושמטהו שכן בוון ביורן שבמחוז קרופורד. ב-1842 הוא שב למחוז ג'פרסון, וב-19 בספטמבר אותה שנה נבחר מטעם המפלגה הדמוקרטית לבית הנבחרים של ארקנסו. ב-1844 הוא נבחר שוב לבית הנבחרים. ברוב של 36 מול 32 הוא נבחר כיושב ראש הבית.
מלחמת ארצות הברית-מקסיקו

עם פרוץ מלחמת ארצות הברית-מקסיקו, מונה רואן כקצין בדרגת לוטננט קולונל ברגימנט הרגלים הרכוב של ארקנסו, ולאחר נפילתו בקרב של הקולונל ארצ'יבלד יל, לשעבר מושל המדינה, הוא החליפו בפיקוד על הרגימנט, והוא הדף את מתקפת המקסיקנים בקרב בואנה ויסטה. ב-28 בפברואר 1847 מונה רואן רשמית כקולונל. הוא נודע בקנאותו לכבוד של מדינתו. באחת הפעמים הוא אתגר את אלברט פייק בקריאה לדו-קרב בשל מה שנתפש כאמירות פוגעניות בנוגע לפעולות הרגימנט במלחמה. הדו-קרב נערך, אך אף אחד משניהם לא נפגע.
מושל ארקנסו

לאחר המלחמה רכש רואן אחוזת מעטים והעסיק את עצמו בניהולה ובעריכת דין. ב-1849, התפטרותו של המושל תומאס סטיבנסון דרו משכה אותו בחזרה לפוליטיקה. אספת המפלגה הדמוקרטית בחרה בו ב-8 בדצמבר 1848 בסבב ההצבעה החמישי ברוב של 44 מול 22. רואן לא היה פופולרי במיוחד בקרב חוגי המפלגה וגם לא בסיעה השלטת במפלגה, ומנגד גם ליריביו לא היה דבר מה מיוחד נגדו, והוא נבחר כמועמד המפלגה לתפקיד מושל ארקנסו. ב-14 במרץ 1849 הוא ניצח בקושי בבחירות המיוחדות שהתקיימו את מועמד המפלגה הוויגית, סיירוס ו. וילסון, שהיה חבר הסנאט של ארקנסו מטעם מחוזות פולאסקי ופרי. תוצאות ההצבעה הסופיות היו 3,486 קולות לרואן ו-3,323 קולות לווילסון.
כמושל, קידם רואן עבודות ציבוריות, את הקמת הקולג' המדינתי (אם כי הוא התנגד לחינוך ציבורי בתמיכת המדינה), ומשיכת מהגרים לארקנסו. הוא קיווה לממן את תוכניתו לא באמצעות הכנסות ממיסים, אלא באמצעות מכירת קרקעות פדרליות שהוחזרו לידי המדינה. על כל פנים, האספה הכללית של ארקנסו העבירה סדרה של חוקים שהעבירו את הכספים למיזמים במחוזות שאותם ייצגו המחוקקים. רואן ידע שהאתגר הגדול ביותר של ארקנסו היה למצוא דרך להשיג הכנסה מספיקה לשיקום האשראי הפיננסי של המדינה לאחר הכישלון הרה האסון של בנק המדינה ובנק המקרקעין. האספה הכללית הגיבה למשבר בהורדת בסיס המס וכך הפחיתה את ההכנסות ממסים.
ברמה הלאומית, אהד רואן את הרדיקלים הדרומיים, בהאמינו שהמדינות היו ריבוניות לגורלן, שהעבדים היו רכושם של אדוניהם, שלקונגרס לא הייתה שום זכות להתערב בנושא העבדות, ושלכל מדינה עמדה הזכות לפרוש מן האיחוד. עקב אי ההצלחה של האספה הכללית לטפל במשבר הפיננסי הרציני של המדינה, בחר רואן שלא להתמודד על תקופת כהונה נוספות כמושל ב-1852. הוא שב אחוזתו בפיין בלאף ולא החזיק בשום משרה ציבורית.
מלחמת האזרחים האמריקנית

ב-20 במרץ 1862 מונה רואן כקצין בדרגת בריגדיר גנרל בצבא הקונפדרציה. לאחר שרוב כוחות הקונפדרציה עברו מארקנסו אל מעבר לנהר המיסיסיפי, הוא הוצב כאחראי על הגנת ארקנסו. באותו זמן הייתה ארקנסו כמעט ומחוסרת הגנה, ורואן, יחד עם המפקד החדש של מחוז טרנס-מיסיסיפי (שהיה ידוע גם כמחלקה מספר 2), מייג'ור גנרל תומאס הינדמן, דאגו לכוח הגנה רציני. רואן השתתף במספר קרבות בזירה הטרנס-מיסיסיפית, כולל בקרב ויטני ליין ופריירי גרוב.
חיים אישיים

ב-1855 נשא רואן לאישה האת מרי קים סמית' מדאלאס, ארקנסו. ג'ון סלדן רואן נפטר במחוז ג'פרסון שבארקנסו ב-7 באפריל 1867. הוא נטמן בבית הקברות אוקלנד שבליטל רוק.
לקריאה נוספת

Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 66.
עאטף אבו בילאל

עאטף אבו בילאל (בערבית: عاطف ابو بلال; נולד ב-2 במאי 1984) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמד הקשר במרכז שבאב בלאטה. אבו בילאל הוא ממוצא בדואי, ומחזיק גם באזרחות פלסטינית. שיחק לשעבר בסגל נבחרת פלסטין.