הכתב העברי הקדום
הערות שוליים

1 2  פרופ' בנימין זאס, "השפעת הכתב העברי והארמי על שכנותיה של ישראל]", בתוך: מבוא לארכאולוגיה של ארץ-ישראל בתקופת המקרא, יחידה 10, סעיף 10.2.5.1, תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1989. ISBN 9653024841, עמ' 23 (קריאת הספר בתצוגה מלאה באתר "גוגל ספרים" )
↑  ד"ר הילה דיפני, תרומתם של הבדלי נוסח מחמת דמיון גרפי בין נוסח המסורה והחומש השומרוני לחקר נוסח התורה, 2020, עמוד 147
↑  יוסף נוה, ספר השומרונים, עמ' 374
↑  M. Langlois, “Dead Sea Scrolls Palaeography and the Samaritan Pentateuch”, in The Samaritan Pentateuch and the Dead Sea Scrolls (ed. M. Langlois), Leuven 2019, pp. 255–285, page 266
↑  יוסף נוה, על כתבם וכתובותיהם של השומרונים בעת העתיקה, ספר השומרונים, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי ורשות העתיקות, תשס"ב, עמ' 372–381
↑  טוביה וכסלר, צפונות במסורת ישראל, הוצאת ראובן מס, 1968. עמ' 131 עמ' 131.
↑  ספר דברים, פרק ז', פסוק י"ג
↑  למקורות, ראו: בתוספתא סנהדרין ד ה בתלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"א, עמוד ב', ובתלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ט'. להשוואה סינופטית בין שלושת המקורות ראו הכתב העברי הקדום – אנתולוגיה). לסקירה של הספרות הרבנית בנושא ראו את המאמר בהערך "כתב עברי (עתיק)", באתר ויקישיבה
1 2  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"א, עמוד ב'
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ט'
↑  (האלפבית העברי הקדום כונה בחז"ל בשם "כתב עברי", "כתב רעץ" או "כתב ליבונאה".)
↑  מכתבו של שד"ל המודפס בספרו של רפאל קירכהיים, כרמי שומרון עמ' 111.
↑  שד"ל, במכתב המודפס בסוף החיבור "כרמי שומרון" לרפאל קירכהיים, עמ' 106 (קריאת הספר בתצוגה מלאה באתר "גוגל ספרים" )
↑  משה צפור, תרגום השבעים לבראשית, אוניברסיטת בר-אילן, 2005, עמ' 568 (דף הספר באתר "גוגל ספרים" )
↑  ד"ר מאיר מלול, "עולם התנ"ך – דניאל, עזרא ונחמיה", עורך: אוריאל רפפורט, עמ' 25–26
↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ק"ד, עמוד א', מסכת מגילה, דף ב', עמוד ב', ובמדרש רבה בנוסח אחר: ”אמר רבי סימון בשם רבי יהושע בן לוי: "מנצפ"ך צופים אמרום הלכה למשה מסיני". רבי ירמיה בשם רבי חייא בר אבא אמר: "מה שהתקינו הצופים"” (בראשית רבה, פרשה א', פסקה י"א]).
↑  משנה, מסכת ידים, פרק ד', משנה ה'
↑  מקור לאגדה זו: תוספתא סנהדרין ד ה; ובמקבילות: תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"א, עמוד ב'; תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה,  פרק א', הלכה ט'. אף כי הכתב הארמי התפתח כבר במאה השמינית לפנה"ס, מאות שנים לפני זמנם של דניאל ובלשאצר, ובניגוד לנאמר באגדת חז"ל זו.
↑  הנוסח הארמני יצא לאור בספר: Eusebii ... Chronicon bipartitum, ex Arm. textu in Lat. conversum, adnotationibus auctum, Gr. fragmentis exornatum, opera J.B. Aucher, עורך: Mkrtič Augerean, בשנת 1818. עמ' 190 (עם תרגום ללטינית). לתרגומים באנגלית ראו את תרגומו של Andrew Smith ‏(2008) Chronicon, Book 1; the Hebrews, [p125, ואת תרגומו של Robert Bedrosian ‏(2008) Chronicle, Book 1; the Hebrews, [41 באתר The Tertullian Project
↑  הירונימוס, בהקדמתו לספר שמואל בתרגום הוולגטה שלו: "Helmeted Introduction". (תרגום לאנגלית באתר Christian Classics Ethereal Library).
↑  קובץ מעשי ידי גאונים קדמונים, ברלין 1856.
↑  תשובות הרמב"ם, מהדורת יהושע בלאו, חלק ב', סימן רסח, עמ' 513, ירושלים תש"כ 1960. (תעתיק הנוסח הערבי עם תרגום לעברית). תשובה ז' במהדורת ליפסיה, 1861.
↑  מקורות נוספים בפרשני ימי הביניים המתייחסים לכתב העברי הקדום הם: רש"י בפירושו לסנהדרין דף כ"א, עמוד ב' והרמב"ם בפירושו למשנה (מסכת ידיים פרק ד')
↑  אמרי בינה, פרק נ"ו (מהדורת וילנא, תרכ"ו 1866, עמ' 450), החלק השלישי שבספרו "מאור עיניים"
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
תרשים של הכתב הפיניקי והשומרוני בספר לטיני משנת 1709, Dissertationes de proestantia et usu numismatum antiquorum, של התאולוג השווייצרי אזקייל שפנהיים (גר').