stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרקו בודה
הערות שוליים

↑  טבלת מלכי השערים של ורדר ברמן בכל הזמנים באתר הרשמי של הקבוצה
↑  טבלת שיאני ההופעות של ורדר ברמן באתר הרשמי של הקבוצה
| נבחרת גרמניה – אלופת אירופה 1996 (תואר שלישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 קפקה •  2 רויטר •  3 בודה •  4 פרוינד •  5 הלמר •  6 זאמר •  7 מולר •  8 שול •  9 בוביץ' •  10 הסלר •   11 קונץ •  12 קאן • 13 באסלר •  14 באבל • 15 קולר • 16 שניידר • 17 ציגה • 18 קלינסמן • 19 שטרונץ • 20 בירהוף • 21 איילטס • 22 רק • 23 טוט • מאמן: פוגטס |  1 קפקה •  2 רויטר •  3 בודה •  4 פרוינד •  5 הלמר •  6 זאמר •  7 מולר •  8 שול •  9 בוביץ' •  10 הסלר •   11 קונץ •  12 קאן • 13 באסלר •  14 באבל • 15 קולר • 16 שניידר • 17 ציגה • 18 קלינסמן • 19 שטרונץ • 20 בירהוף • 21 איילטס • 22 רק • 23 טוט • מאמן: פוגטס | גרמניה |
| נבחרת גרמניה – יורו 2000 |
| --- | --- | --- |
|  1 קאן •  2 באבל •  3 רהמר •  4 לינקה •  5 בודה •  6 נובוטני •  7 שול •  8 הסלר •  9 קירסטן •  10 מתאוס •   11 רינק •  12 להמן • 13 באלאק •  14 האמאן • 15 ווש • 16 ירמיס • 17 ציגה • 18 דייסלר • 19 יאנקר • 20 בירהוף • 21 ראמלו • 22 בוט • מאמן: ריבק |  1 קאן •  2 באבל •  3 רהמר •  4 לינקה •  5 בודה •  6 נובוטני •  7 שול •  8 הסלר •  9 קירסטן •  10 מתאוס •   11 רינק •  12 להמן • 13 באלאק •  14 האמאן • 15 ווש • 16 ירמיס • 17 ציגה • 18 דייסלר • 19 יאנקר • 20 בירהוף • 21 ראמלו • 22 בוט • מאמן: ריבק | גרמניה |
| נבחרת גרמניה – מונדיאל 2002 (מקום שני) |
| --- | --- | --- |
|  1 קאן •  2 לינקה •  3 רהמר •  4 באומן •  5 ראמלו •  6 ציגה •  7 נוויל •  8 האמאן •  9 יאנקר •  10 ריקן •   11 קלוזה •  12 להמן • 13 באלאק •  14 אסמואה • 15 קל • 16 ירמיס • 17 בודה • 18 בומה • 19 שניידר • 20 בירהוף • 21 מצלדר • 22 פרינגס • 23 בוט • מאמן: פלר |  1 קאן •  2 לינקה •  3 רהמר •  4 באומן •  5 ראמלו •  6 ציגה •  7 נוויל •  8 האמאן •  9 יאנקר •  10 ריקן •   11 קלוזה •  12 להמן • 13 באלאק •  14 אסמואה • 15 קל • 16 ירמיס • 17 בודה • 18 בומה • 19 שניידר • 20 בירהוף • 21 מצלדר • 22 פרינגס • 23 בוט • מאמן: פלר | גרמניה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1034662139  VIAF: 72332841   WorldCat (עם VIAF): 72332841
מצוות עונה

עונה היא חיוב הלכתי המוטל על הגבר כחלק ממצוות שאר כסות ועונה, שלא למנוע מאשתו את קיום יחסי האישות עימו. מצוות עונה חופפת עם מצווה שדומה לה מהבחינה הפרקטית, מצוות פרייה ורבייה, בה מוטל על הגבר לקיים יחסים עם אשתו כל עוד אין לבני הזוג בן ובת. על האישה מוטל לעזור לבעלה לקיים מצווה זו.
מקור המצווה ומהותה

מצווה זו מופיעה בספר שמות (כ"א, י') ביחס לאמה עברייה שאדוניה השיא אותה לבנו, והתורה מזהירה את הבן שאם יבחר לשאת אשה נוספת, לא ינהג בראשונה בזלזול בשל היותה אשה פחותת מעמד:
חכמים למדו שאיסור התורה לאדם לגרוע מרעייתו את עונתה נכון לכל אדם ולא רק לאדם הנושא את שפחת אביו או שפחתו.
המצווה היא מצוות לא תעשה, שהרי נאמר "לא יגרע", וברשימת המצוות של הרמב"ם היא מופיעה בהתאם כמצווה רס"ב ברשימת מצוות לא תעשה. יחד עם זאת, קיומה אינו מתאפשר בדרך של הימנעות מעשייה, אלא מצריך עשייה מצד הבעל.
פרטי המצווה

המשנה במסכת כתובות עוסקת בשאלה מהו שיעור מצוות עונה, כלומר מהי התדירות המינימלית של קיום יחסי האישות שמחויב הבעל כלפי אשתו על מנת שלא יעבור על איסור גריעת העונה. המשנה מגדירה את תדירות היחסים בהם נדרש הבעל לעמוד על מנת לקיים את המצווה שלא לגרוע מעונתה של אשתו. קביעת תדירות היחסים מתחשבת במסוגלותו הגופנית של הבעל, ועל כן נקבעת בהתאם לאילוצים שבהם נתון הבעל לפי מקצועו ועיסוקיו:
"עונה" האמורה בתורה: הטיילים, בכל יום; הפועלים, שתיים בשבת; החמרים, אחת בשבת; הגמלים, אחת לשלושים יום; הספנים, אחת לשישה חודשים.
הטיילים הם אלה הבטלים ממלאכה, או שמלאכתם קלה מאוד, ולכן עונתם בכל יום.
עונתם של הפועלים היא פעמיים בשבוע, מפני שמלאכתם מקשה עליהם לקיים את המצווה בכל יום. לעומתם החמרים המובילים משאות באמצעות חמור, נעדרים מביתם במהלך שבוע עבודתם, ולכן עונתם פעם בשבוע. עם זאת, גם פועלים רגילים שעובדים מחוץ לעירם מחויבים בעונה רק פעם בשבוע.
הגמלים מובילים משאות במדבר, ולכן עונתם אחת לשלושים יום, והספנים מפליגים בים חודשים רבים, ולכן עונתם אחת לשישה חודשים.
הגמרא מוסיפה לרשימה תלמידי חכמים, כלומר אנשים העוסקים בלימוד תורה, שעונתן היא פעם בשבוע, מפני שלימוד התורה מתיש את כוחם. הדברים אמורים בתלמידי חכמים שלומדים בעירם, בעוד שלתלמידי חכמים שלומדים מחוץ לעירם מותר לשהות בבית רבם אפילו שנתיים או שלוש מבלי לחזור לעירם אפילו פעם אחת לקיים מצוות עונה.
הגמרא קובעת שאישה יכולה למנוע מבעלה להחליף את עיסוקו למקצוע שמביא להרחקת העונה, גם אם מדובר במקצוע משתלם יותר כלכלית.
הרמב"ם עוסק בכך בספרו משנה תורה, וכותב:
אסור לאדם למנוע את אשתו עונתה; ואם מנע כדי לצערה, עבר בלא תעשה של תורה, שנאמר "שארה כסותה ועונתה, לא יגרע" (שמות, כ"א, י'). ואם חלה או תשש כוחו, ואינו יכול לבעול, ימתין שישה חודשים, עד שיבריא, שאין לך עונה גדולה מזו. ואחר כך, או ייטול ממנה רשות, או יוציא וייתן כתובה
קיצור שולחן ערוך קובע מגבלות אחדות על קיום מצווה זו, ובהן:
לא ישמש עם אשתו אלא מרצונה, אבל כשאינה מרוצה לא ישמש עמה ומכל שכן דאסור לאנסה. וכן לא ישמש כשהיא שנואה לו או שהוא שנוא לה, דאמרה ליה: לא בעינא לך ואף על פי שרצויה בתשמיש. וכן אם גמר בלבו לגרשה והיא אינה יודעת אף על פי שאינה שנואה לו אסור לשמש עמה. גם לא ישמש עמה כשהיא ישנה ממש, גם לא ישמש כשהוא שיכור, או היא שיכורה
הרחיב בעניין זה הרב יעקב קנייבסקי, שכתב[דרוש מקור]:
כי על פי דין תורה אסור לעשות הביאה באופן שהאישה אינה מפויסת, ומחויב לפייסה בחיבוק ונישוק עד שתתאווה לחיבור, שאם לא כן הרי היא נתונה לפני ארי שדורס ואוכל. ועוון פלילי הוא לעשוק מה שמגיע לאשתו, אפילו אם מתכוון לשם מידת חסידות ופרישות, שעל גזלת אשתו אינו יכול לעשות חסידות, ולגזול אותה ולהציגה כשפחה שבויה.
חשיבות המצווה

לדעת הרמב"ן מצוות עונה מוגדרת כעיקר הנישואים. דבר זה בא לידי ביטוי בשלושה תחומים:
מצד האיש, מצוות עונה היא חובתו מן התורה, בעוד חיוב מזונות וכסות הם חובות שהטילו עליו חכמים.
מצד האישה, סירובה לעשות את המלאכות שהיא חייבת בהם אינו מפעיל דין מורדת על בעלה, בניגוד למרידה מקיום יחסים, משום שמלאכה איננה עיקר הנישואים.
לא ניתן להתנות על חיוב העונה ולומר "אני נושא אותך לאישה בתנאי שאיני מחויב לך במצוות עונה", מה שאין כן בחיובי הממון שבינו לבינה.
יחסי אישות ללא מצוות עונה

ישנם מקרים בהם ביחסי אישות לא מתקיימת מצוות עונה. למשל, אישה שמוותרת על קיום היחסים, אין מצוות עונה כיון שהאיש מצווה לספק את "עונתה" של האישה והיא יכולה למחול עליה. רבי אברהם דוד מבוטשאטש הסתפק האם יש מצוות עונה בחודשי ההריון בהם קיום יחסי אישות קשה לאישה או לעובר. כמו כן, כלפי פילגש וכלפי כל מי שאינה אשתו של האדם, אין חיוב במצווה מלכתחילה.
רעיונות והלכות ביחסי אישות

היהדות רואה את התשוקה ואת ההנאה ביחסי אישות בין בני זוג כמרכיבים חיוביים, ובלבד שהשימוש בהם ייעשה גם לשם מצווה. השקפה זו נובעת מתוך גישה של קידוש החומר כשהוא נעשה בכוונה נכונה ובאופן של קדושה וצניעות. עם זאת, אין דעת חכמים נוחה מריבוי קיום יחסי אישות, והרמב"ן מכנה את ה"שטוף בזימת אשתו" ומפריז בקיום יחסי אישות "נבל ברשות התורה".
ההלכה מונה מקרים ומצבים שונים בהם יש לאדם לקיים יחסי אישות עם אשתו, וכן ישנם מקרים שאסור לקיים יחסי אישות אף שהיא אינה אסורה עליו מצד עצמה. בראש ובראשונה התורה אוסרת קיום יחסי אישות עם אשתו בזמן שהיא נדה. חכמים למדו מדרשת הפסוקים שאסור לקיים יחסי אישות ביום הכיפורים, והם הוסיפו אף את תשעה באב. כמו כן, מובא בהלכה שלא ראוי לקיים יחסי אישות בזמן שהאיש והאישה אינם שלמים בדעתם ובאהבתם. מצבים אלו מכונים בני תשע מידות.
ראו גם

מצוות פריה ורבייה
בעילת מצווה
לקריאה נוספת

יהודה ברנדס, אגדה למעשה - עיונים בסוגיות משפחה חברה ועבודת השם, ספריית אלינר, 2005, עמ' 153–181
הרב אליעזר מלמד, שמחת הבית וברכתו, הוצאה פנימית למדריכי חתנים ומדריכות כלות, מכון הר ברכה ה'תשע"ד
הרב משה אהרון שוחטוביץ, בנין הבית - מאמרי הדרכה בעניין קדושת הבית היהודי, ירושלים תש"ע
הערות שוליים

↑  מהתורה. אולם חכמים הוסיפו חיוב ללדת עוד ילדים כפי כוחם של ההורים (משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ו, הלכה ט"ז).
↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ט"ו, עמוד ב', תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף פ"ד, עמוד ב'.
↑  בדומה לאיסור "לא תותירו ממנו עד בוקר", שהוא מצוות לא תעשה המחייבת עשייה (אכילה) כדי להימנע מלעבור עליה.
↑  משנה, מסכת כתובות, פרק ה', משנה ה'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ס"ב, משנה תורה לרמב"ם, הלכות אישות, פרק י"ד, הלכה א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ס"ב, עמוד ב'
↑  הלכות אישות, פרק יד
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"ו, עמוד ב' בדיבור המתחיל "הרי זו מקודשת ותנאו בטל"
↑  להרחבה ולדעות נוספות, ראו מאמר של הרב משה ארנרייך בקובץ ארץ חמדה חלק ב תשס"ב עמוד 42 ואילך
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף מ', עמוד א', וכן נפסק בשולחן ערוך עו ו
↑  "עזר מקודש" אבן העזר סימן עו סעיף א
| חיי אישות ביהדות |
| --- | --- | --- |
| סדר הנישואין היהודי | שידוך • אירוסים • שטר תנאים • קידושין • חופה וקידושין • ברכת אירוסין • כתובה • חדר ייחוד • שבע ברכות • בעילת מצווה • ברכת בתולים |  |
| מצוות והלכות בזוגיות | פרייה ורבייה • לידה בהלכה • שאר כסות ועונה • יחסי אישות • איסור משכב עם נידה • איסור עריות • לא תנאף • שיור • הוצאת זרע לבטלה • ביאה שלא כדרכה • ביאה דרך איברים |  |
| טהרת המשפחה | דם בתולים • דם חימוד • נידה • זבה • שומרת יום כנגד יום • יולדת  • פולטת שכבת זרע • רואה כתם • רואה מחמת תשמיש • פרישה סמוך לווסת • הפסק טהרה • שבעה נקיים • טבילה • בדיקת עד |  |
| צניעות | שמירת נגיעה • איסור הסתכלות בערווה • איסור ייחוד • כיסוי ראש לנשים |  |
| מסכתות בסדר נשים | יבמות • כתובות • נדרים • נזיר • סוטה • גיטין • קידושין |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
נאיר אל-סיף

נָאִיר אַל-סַיִף (מערבית نيّر السّيف - "נאיר א-סיף", הבהיר שבחרב) או ι באוריון, הוא כוכב בולט בקבוצת הכוכבים אוריון עם בהירות מדרגה 2.77 שנמצא בקצה האסטריזם שמייצג את החרב של אוריון. הכוכב נמצא כחצי מעלה מדרום לערפילית אוריון אך מרחקו ממערכת השמש הוא כמעט כפול ועומד על כ-2,300 שנות אור.
תכונות

נאיר אל-סיף הוא למעשה מערכת בת ארבעה כוכבים כאשר שניים מהם מקיפים זה את זה במרחק קטן מאוד שנע בין 0.15 יחידה אסטרונומית (כ-31 רדיוסי שמש) ליחידה אסטרונומית אחת, בזמן הקפה של 29 ימים, 3 שעות ו-12.6 דקות. בשל קרבתם הרבה לא ניתן למדוד את הבהירות של כל אחד מהם אלא רק את בהירותם המשותפת, אך באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות ניתן לזהות את מאפייניהם. עוצמת הארתם המשותפת באור נראה היא פי 24,000 מעוצמת ההארה של השמש, אך לשניהם טמפרטורה גבוהה מאוד כך שרוב קרינתם היא בתחום העל-סגול ועוצמת ההארה הכוללת שלהם גדולה בהרבה. את הזוג מקיפים במרחק גדול בהרבה שני כוכבים נוספים, עמומים בהרבה שלא ניתנים לצפייה ללא ציוד עזר. נאיר אל-סיף הוא חלק מהצביר הפתוח NGC 1980 שמקיף אותו וזהו הכוכב הבהיר ביותר בצביר.
תכונות > תכונות נאיר אל-סיף Aa

נאיר אל-סיף Aa הוא ענק כחול מסיווג ספקטרלי O9 III, מסתו גדולה מאוד ועומדת על כ-23 מסות שמש, רדיוסו למעלה מ-8 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-32,500 קלווין ומצירוף הטמפרטורה והרדיוס ניתן להעריך שעוצמת ההארה הכוללת שלו היא פי 68,000 מעוצמת ההארה של השמש. בדומה לכוכבים אחרים מסוגו, גילו צעיר ומוערך בפחות מ-5 מיליוני שנים, אך הוא למעשה נמצא בשלב התפתחות מתקדם והוא בדרך להפוך לעל-ענק אדום. בשל מסתו הגדולה הוא צפוי לסיים את חייו בסופרנובה.
תכונות > תכונות נאיר אל-סיף Ab

נאיר אל-סיף Ab הוא גם כן ענק כחול, מעט פחות חם מבן זוגו, עם סיווג ספקטרלי B1 III-IV. מסתו כ-13 מסות שמש, רדיוסו כ-5.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-27,000 קלווין כך שעוצמת הארתו הכוללת היא בערך פי 14,000 מעוצמת ההארה של השמש. באופן לא רגיל, גילו כפול מזה של בן זוגו ועומד על כ-9.4 מילון שנים וגם הוא למעשה נמצא בתהליך של התנפחות בדרך להפוך לענק אדום. הסיבה להבדל הגילאים בין שני כוכבים כל כך קרובים זה לזה אינה ידועה בוודאות, אך משערים שבניגוד לרוב הכוכבים הכפולים שנוצרו ביחד כזוג, כוכבים אלה נוצרו בנפרד והפכו לזוג לפני כ-2.5 מיליון שנים.
תכונות > נאיר אל-סיף B ונאיר אל-סיף C

במרחק זוויתי של כ-11 שניות קשת מהזוג נאיר אל-סיף A, נמצא כוכב עמום עם בהירות מדרגה 7.0, שמסווג גם כן כענק כחול מסוג ספקטרלי B8 III. בשל קרבתו לנאיר אל-סיף A הבהיר בהרבה לא ידוע הרבה על תכונותיו, אך קווי הפליטה של הליום בקרינתו חלשים בהרבה מהרגיל בכוכבים מסוגו . הוא מקיף את נאיר אל-סיף A במרחק של לפחות 4,400 יחידות אסטרונומיות ובזמן הקפה של לפחות 75,000 שנים.
במרחק זוויתי של כ-50 שניות קשת מהזוג נאיר אל-סיף A, נמצא כוכב עמום עוד יותר עם בהירות מדרגה 11 לא ידוע הרבה על תכונותיו, אך נראה שמדובר בכוכב הסדרה הראשית מסוג A או F. הוא מקיף את נאיר אל-סיף A במרחק של לפחות 20,000 יחידות אסטרונומיות (כ-0.3 שנות אור) ובזמן הקפה של לפחות 700,000 שנים.
התנגשות זוגות כוכבים

אחת ההשערות שהועלו על מנת להסביר את הפרש הגילאים בין נאיר אל-סיף Aa ונאיר אל-סיף Ab הוא שלפני כ-2.5 מיליוני שנים אירע מפגש קרוב בין שני זוגות של כוכבים. כתוצאה מהמפגש הקרוב התפרקו שני הזוגות, שניים מארבעת הכוכבים נזרקו במהירות לכיוונים מנוגדים והשניים הנותרים, שמקורם בזוגות שונים, הפכו לזוג שכיום הוא נאיר אל-סיף A. הכוכבים μ ביונה ו-AE בעגלון הם שני כוכבים בורחים שעל פי גודל מהירותם וכיוונה, יצאו לפני כ-2.5 מיליון שנים מהאזור בו נמצא נאיר אל-סיף, וייתכן שהם היו בני הזוג המקוריים של נאיר אל-סיף Aa ונאיר אל-סיף Ab.
הערות שוליים

1 2  SIMBAD: ι Orionis
1 2 3 4  W. G. Bagnuolo Jr., R. L. Riddle, D. R. Gies & D. J. Barry: ι Orionis-Evidence for a Capture Origin Binary, The Astrophysical Journal, Vol. 554, Iss. 1, p. 362 (2001)
1 2 3 4 5  S. V. Marchenko, G. Rauw, E. A. Antokhina, I. I. Antokhin, D. Ballereau, J. Chauville, M. F. Corcoran, R. Costero, J. Echevarria, T. Eversberg, K. G. Gayley, G. Koenigsberger, A. S. Miroshnichenko, A. F. J. Moffat, N. I. Morrell, N. D. Morrison, C. L. Mulliss, J. M. Pittard, I. R. Stevens, J.-M. Vreux & J. Zorec: Coordinated monitoring of the eccentric O-star binary Iota Orionis: optical spectroscopy and photometry, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 317, Iss. 2, pp. 341 (2000)
↑  SIMBAD: i Orionis B
↑  M. M. Dworetsky: HELIUM-3 in IOTA Orionis B, Astrophysical Journal, vol. 184, p. L75 (1973)
↑  A. Gualandris, S. P. Zwart & P. P. Eggleton: N-body simulations of stars escaping from the Orion nebula, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, Vol. 350, Iss. 2, p. 615 (2004)
מתיאש ג'רג' צ'אקאן

| --- | --- |

 לידה:  25 באפריל 1946 בודפשט, הרפובליקה ההונגרית 
 פטירה:  14 בינואר 2022 (בגיל 75) בודפשט, הונגריה 
 שם לידה:  Csákány György Mátyás 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת זמלווייס 
 תפקידים:  רופא, רופא מיילד, גינקולוג 
 פרסים והוקרה:  פרס לאסלו בתיאני שטראטמן (2019)  מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית (2008) 
 
מתיאש ג'רג' צ'אקאן (בהונגרית: Csákány M. György;‏ בודפשט, 25 באפריל 1946 − בודפשט, 14 בינואר 2022) זוכה פרס לאסלו בתיאני שטרַטמן (פרס לאסלו בתיאני שטראטמן הוקם בשנת 1992 על ידי שר הבריאות של הרפובליקה של הונגריה. הוא פרס ממלכתי גבוה על מפעל חיים למי שעבודתו המקצועית או שירותו הציבורי תרמו לבריאות ולפיתוח טיפול חברתי ומשפחתי יוצאת דופן של השגים שהושגו בפעילות זו במשך עשור לפחות).
צ'אקאן היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, מומחה למיילדות ולגינקולוגיה, פרופסור לרפואה, קנדידט דוקטור למדעים (1983) (.CSc). בשנת 1994 היה המקים המפעיל והמפתח של רישום הלידות ההונגרי, מסד הנתונים על שם וילמוש טאופר    במשך יותר מ-30 שנה היה הרפרנט ההונגרי העיקרי לסטטיסטיקה מיילדותית של המכון הלאומי למיילדות וגינקולוגיה (OSZNI), ההרופא הראשי של מחלקת המיילדות של בית החולים ומרפאת החוץ Jahn Ferenc Dél-Pest, החלוץ בהונגריה בלידה ללא נוכחות רופא בפיקוח ובהובלת מיילדת עצמאית בתנאי בית חולים.    בשל כך איגוד המיילדות ההונגרי כיבד אותה בתואר "מיילדת כבוד".
קורות חייו

הוא נולד במשפחה יהודית ניצולת שואה. ב-1971 סיים את לימודיו באוניברסיטת זמלווייס לרפואה. בשנת 1975 עבר את בחינת מומחה המיילדות-גינקולוגיה ולאחר מכן עבד במחלקה המיילדות-גינקולוגית של בית החולים לספורט. עם מלגה אקדמית הלך למרפאה למיילדות וגינקולוגיה של האוניברסיטה לחינוך רפואי, שם ביצע את עבודתו בהדרכתו של פרופסור אישטוואן גאטי. התחום המקצועי העיקרי שלו היה מחקר בנושא סוכרת הריונית (GDM). שם התגבשה קבוצת העבודה, אשר - בשיתוף רופאים פנימיים, דיבטולוגים, מיילדים-גינקולוגים ורופאי ילדים - סיפקה טיפול באמהות עם סוכרת ואמהות טרום-סוכרתיות. נושא עבודת הגמר של הקנדידט שלו (1983) הוא השפעת מחזור השליה על התפתחות העובר (Uteroplacental circulation in late pregnancy toxemia).
פרסים והוקרה

כהוקרה על פועלו, הוענק לו צלב האביר של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה ההונגרית בשנת 2008,
בשנת 2019 קיבל את הכבוד היוקרתי ביותר שניתן להעניק במגזר הבריאות ההונגרי: פרס לאסלו בתיאני-שטרטמן כהכרה בפעילותו יוצאת דופן בפיתוח שירותי הבריאות.
שמו קשור למה שנקרא יצירת דגם פשט הדרום.
הוא קיבל תעודת זהב מהאוניברסיטה ב-2021.
חברויות

הוא היה חבר באספת הנציגים של המחלקה ההונגרית המרכזית של החברה הגינקולוגית ההונגרית
חבר במועצה המייעצת של החברה ההונגרית למיילדות וגינקולוגיה אולטרסאונד
חבר בצוות ההנהלה של קבוצת העבודה בנושא הריון הקשור לסוכרת של האגודה ההונגרית לסוכרת
מזכירת המכללה המקצועית למיילדות וגינקולוגיה
משפחתו

אביו היה פרופסור ד"ר ג'רג' צ'אקאן, רדיולוג, ואמו היא מרתה צ'אקאן (במקור מרתה שטיינר), במאית סרטים מדובבים. אחותו היא העורכת ז'וז'ה צ'אקאן, אלמנתו של במאי הקולנוע מיקלוש יאנצ'ו. אשתו הראשונה הייתה ד"ר קטלין אנה בור, רדיולוגית, ונישואיהם הביאו לעולם שני בנים: פטר צ'אקאן, מומחה IT, וד"ר טיבור צ'אקאן מנתח עמוד השדרה הראשי של המרכז הלאומי לעמוד השדרה (OGK), מומחה לאורתופדיה. אשתו השנייה, אגנש שרולטה אליאש, הייתה עוזרת מעבדה.
חשיבותו

על אף שדוקטור צ'אקאן התנגד באופן עקבי ללידת בית, הוא ראה שאחת המשימות המקצועיות החשובות ביותר שלו היא מימוש הלידה המוסדית הבלתי מופרעת והאנושית בין כותלי בית החולים.Az otthonszülés veszélyei - Beszélgetés dr. Csákány M. György szülész-nőgyógyász főorvossal, Nemzeti Audiovizuális Archívum (בהונגרית) הוא היה ממפתחי הרקע המקצועי והמשפטי של לידת בית בהונגריה. TV2 Play, tv2play.hu מאז שנת 2006, מיילדות במחלקת יולדות של בית החולים Jahn Ferenc Dél-Pest במסגרת מודל דרום פשט יכולות לערוך לידות המובטחות ללא סיכונים באופן עצמאי.
לקריאה נוספת

יתרונות וחסרונות של לידת בית
"Visszautasítja a "sunyi vádat" a szakorvos". נבדק ב-2022-02-09.
"XXIII. Országos Szülésznői Konferencia / SE-TK/2015.I./00326 kódszámon akkreditált továbbképző tanfolyam". נבדק ב-2022-02-09.
נשים קונות ביטחון תמורת תעריף שחור
הרופא המיילד-גינקולוג הראשי דיבר
הם לא שואלים את המיילדת שהביאו
הערות שוליים

↑  Dr. Csákány György Mátyás, a Jahn Ferenc Dél-Pesti Kórház és Rendelőintézet nőgyógyász főorvosa, - PDF Free Download, docplayer.hu
↑  "Szülészeti és nőgyógyászati osztályvezetők kibővített baráti találkozója". נבדק ב-2022-03-01.(הקישור אינו פעיל, 2022-12)
↑  Csákány M., György (2014). "A „Tauffer", a magyar szülészeti regiszter múltja, jelene, jövője és haszna | Past, present, future and benefits of "Tauffer", the Hungarian obstetric registry". Orvosi Hetilap (בהונגרית). 155 (19): 750–754. ISSN 0030-6002.
↑  "Magyar Orvos 2007/09 Él−e még a Tauffer−statisztika? Ha igen, mi ez, és mi a haszna?" (PDF). נבדק ב-2022-02-09.
↑  "A szülészeti adatszolgáltatás helyzete hazánkban". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "Breech presentation: its predictors and consequences. An analysis of the Hungarian Tauffer Obstetric Database (1996–2011) First published: 10 December 2015". אורכב מ-המקור ב-2022-02-20. נבדק ב-2022-02-20.
↑  ""Nem akarunk műteni"". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "Bábaszövetség: reális az otthon szülésről elkészült tervezet".
↑  "Otthon szülés: kész tervezet, hiányos szakmai-jogi háttér?". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "„Az a legfőbb vágyam, hogy mindenki úgy szülhessen, ahogy szeretne"". נבדק ב-2002-02-09.
↑  "Ők kaptak Batthyány-Strattmann László- és Pro Sanitate-díjat". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "WebOrvos online egészségügyi magazin". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "Hogyan képzelem a szervezett és legális otthonszülést?". נבדק ב-2022-02-09.
↑  "Bábáskodók". נבדק ב-2022-02-09.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ORCID: 0000-0002-1222-9713
מתיאש פלד

| --- | --- |

 לידה:  28 באוקטובר 1876 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  13 בדצמבר 1953 (בגיל 77) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Rosenfeld Mátyás 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 
קברו ביחד עם אביו בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה
מתיאש פלד (במקור רוזנפלד עד 1929, בהונגרית: Mátyás Feld, Mátyás Föld; בודפשט, 28 באוקטובר 1876 – בודפשט, 13 בדצמבר 1953) היה שחקן יהודי-הונגרי, במאי תיאטרון, מנהל תיאטרון, בנו של השחקן והבמאי ז'יגמונד פלד, אח של השחקנית אירן פלד ושל העיתונאי אאורל פלד.
ביוגרפיה

מתיאש רוזנפלד נולד במשפחה יהודית. כבר בילדותו הופיע בתיאטרון הילדים של אביו ז'יגמונד פלד. אמו הייתה קטלין פּלֶש. קריירת המשחק שלו החלה בשנים 1896–1897 בתפקיד אופרטה-בופו קומי בעיר סקשפהרוואר ומשנת 1898 המשיך את הקריירה שלו בחוג התיאטרון של הפארק העירוני (Városliget Szinkör). תוך זמן קצר, הקהל הכיר אותו גם כבמאי. ב-1915 ניהל את קברט 42 (בכתובת Nagymező u. 21). מ-1919 היה סגן מנהל חוג התיאטרון של הפארק העירוני ובין 1926 לבין 1935, היה מנהל התיאטרון.
הוא כתב הצגות ילדים מ-1894, אך זכה להצלחה רבה עם הפארסות, הרביו והפארודיות שלו, שהועלו בחוג התיאטרון ותיפקדו כאטרקציות הקיץ של בודפשט. משנת 1929 היה ידוע בשם Mátyás Föld ולא Feld (שפירוש בהונגרית ארץ או אדמה=föld). בשנת 1938, הוא השיק את העיתון "שליח תיאטרון" (Színházi Futár).
פלד הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.
חייו הפרטיים

אשתו הראשונה הייתה אילונה קרדוש, אותה נשא ב-22 במאי 1909 בבודפשט, אך לאחר מכן התגרש. הוא נשא את מריה וומבדיטש לאחר מכן ב-26 באוגוסט 1935 בבודפשט.
הדרמות שלו

בודפשט הצוחקת (1894)
קובי בליצוייס (1896)
טרילביק (1897)
בריגדיר אוצ'קה (1901)
שלום פשט (1914)
שלום בלגרד (1914)
בולשה ויקי (1918)
אין כבר יהודים בבודפשט (1924)
האם תעיז, מתי? (1928)
אל תוותר, דולפי שלי! (1933)
ספריו

ינה פראגו – מתיאש פלד: משפחת Smokk. פארסת בודפשט ; שנק, בודפשט, 1909 (הספרייה הנעה)
זיכרונותיו של מאתיאש פלד. נסיעה ברחבי הפלד / כולם כלולים ; בודפשט, 1941
קישורים חיצוניין

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
לקריאה נוספת

לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורכת ראשית. אגנש קניירש. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1969-1967.
לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מתיאש פלד
הערות שוליים

↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 254778/1929. Forrás: MNL-OL 30793. mikrofilm 436. kép 3. karton
↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 1555/1876. folyószáma alatt".
↑  Képkönyvtár - Search, kepkonyvtar.hu
↑  "Házasságkötési bejegyzése Kardoss Ilonával a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 702/1909. folyószáma alatt".
↑  "Házasságkötési bejegyzése Wambedits Máriával a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1439/1935. folyószáma alatt".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7920 2916  VIAF: 121474707   WorldCat (עם VIAF): 121474707
נבלט (אתר מקראי)

תצפית על הגבעה של נְבַלָּט מעבר לערוץ נחל נְבַלָּט
פסיפסים וגתות עתיקות בגבעה של נְבַלָּט
נְבַלָּט היה יישוב מקראי. בתקופת שיבת ציון כאשר התאפשרה חזרתם של הגולים מבבל לארץ ישראל לאחר הכרזת כורש, יושבה נבלט על ידי בני שבט בנימין, על פי המסופר בספר נחמיה:
”וּבְנֵי בִנְיָמִן מִגָּבַע מִכְמָשׂ וְעַיָּה וּבֵית אֵל וּבְנֹתֶיהָ: עֲנָתוֹת נֹב עֲנָנְיָה: חָצוֹר רָמָה גִּתָּיִם: חָדִיד צְבֹעִים נְבַלָּט”.
במאה ה-20 הציעו לזהותה בבית נבאלא, הסמוכה למושב בית נחמיה של ימינו, מצפון מזרח ללוד, ואשר נמצאת צפונית לתל חדיד, וזאת בהתאם להקשר המקראי.
בתל הסמוך לבית נבאלא נתגלו שרידים מתקופת הברונזה עד התקופה הביזנטית.
יש לציין כי בתוספתא נזכרת על ידי חז"ל "משפחת בית נבלטא", וכמו כן, בשטר גירושין בארמית ממדבר יהודה, המתוארך לתקופת המרד הגדול, מצוין כי שם האישה הוא "מרים בת יהונתן מן הנבלטא".
הנחל העובר באזור נקרא כיום נחל נבלט, על שם העיר מקראית, ובראשית ימיו נקרא מושב בית נחמיה בשם "בית נבלטא".
לקריאה נוספת

הערך: נבלט, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 644.
יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 165.
הערות שוליים

↑  ספר נחמיה, פרק י"א, פסוקים ל"א–ל"ד.
↑  אתר רשות העתיקות.
↑  תוספתא, מסכת פיאה, ד, יא.
↑  ראו: פרופ' יגאל ידין, החיפושים אחר בר-כוכבא, עמ' 188.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009349144505171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תנ"ך. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נבלי אלברט

| נבלי אלברט |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: ציפורי שיר
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: נבליים
סוג:: נבלי
מין:: נבלי אלברט
שם מדעי
 Menura alberti ‏בונפרטה, 1850

נבלי אלברט (שם מדעי: Menura alberti) הוא מין של ציפור שיר אוסטרלית ממשפחת הנבליים וקרוב משפחתו של הנבלי ההדור.
מאפיינים

נבלי זה קטן ונדיר יותר מקרובו. אורך הזכרים 75-90 ס"מ, מוטת כנפיהם 76-79 ס"מ ומשקלם עד 930 גרם. הם בעלי נוצות חומות-אדמוניות, בטן צהובה, ראש אפור-כחול וסנטר כתום. הזנב אפור כהה ומכיל פחות ציצות ארוכות המשתלשלות למעלה. כמו הנבלי ההדור הזכרים גדולים ומקושטים בהרבה מהנקבות וגם אינם עוזרים לנקבות כלל בקינון ובגידול הצאצאים.
לנבלי יש יכולת קולית לחקות מינים אחרים, בדומה לקרובו.
הנבלי חי ביערות שבין ויקטוריה לדרום-מזרח קווינסלנד. הנבלי מצוי רוב זמנו על הקרקע ומחפש באדמה תולעים וחרקים.
הנבלי אינו בסכנה עדיין אך נמצא בירידה בגלל כריתת היערות לגידול אקליפטוסים או אורנים, צמחייה פולשת המשתלטת על האזור, קרבה לערים רועשות והבאת מיני טורפים לאוסטרליה כמו שועלים, חתולים וכלבים.
הערות שוליים

↑  נבלי אלברט באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563645005171