stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרד המאג'י מאג'י
לקריאה נוספת

Flammen über Deutsch-Ostafrika Der Maji-Maji-Aufstand 1905/06 Walter Nuhn Bernard & Graefe Verlag, Bonn, 1998 ISBN 3-7637-5969-7
Hubert Gundolf, "Maji-Maji-Blut für Afrika" Eos Verlag Erzabtei St. Ottilien, 1984, 212 S.
Gwassa, G. C. K. "Kinjikitile and the Ideology of Maji Maji." In The Historical Study of African Religion, edited by T. O. Ranger and Isaria N. Kimambo, pp. 202–217. Berkeley, Calif., 1972.
הערות שוליים

↑  משרד החוץ הגרמני, אוקטובר 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545963905171  LCCN: sh85079961
סאנדיי אדטונג'י

סאנדיי דמילארה אדטונג'י (באנגלית: Sunday Damilare Adetunji; נולד ב-10 בדצמבר 1997 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק במעדת החלוץ בנבחרת ניגריה.
קריירת מועדונים

אדטונג'י שיחק בקבוצות אביה ווריורס, אנימבה, לובי סטארס, פלאטאו יונייטד וריברס יונייטד מליגת העל הניגרית, וכן בפריברם מליגת העל הצ'כית.
ב-27 באוגוסט 2021 חתם בק.פ. שקופי מליגת העל המקדונית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 54 הופעות ליגה והבקיע 31 שערים. בעונת 2021/2022 זכה עם המועדון באליפות מקדוניה הצפונית, והיה מלך השערים של הליגה עם 20 שערים. בתום עונת 2022/2023 שוחרר מהמועדון.
קריירה בינלאומית

ב-11 בספטמבר 2018 ערך אדטונג'י את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 2-1 על נבחרת ליבריה במשחק ידידות.
תארים

אליפות מקדוניה הצפונית (1): 2021/2022
נחל עבדת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 יובלים:  נחל צנע, נחל גבא, נחל מטרד 
 שפך:  נחל צין 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) נחל עבדת(למפת צפון הנגב רגילה) נחל עבדת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עבדת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל עבדת
 
נחל עבדת הוא נחל באורך 11 ק"מ ונמצא ברמת עבדת. נחל עבדת נקרא על שם עבדת הקדומה הסמוכה לשפכו.
נחל עבדת מתחיל בשוליה הדרומיים של רמת מטרד, משם הוא ממשיך לכיוון צפון מזרח עד מפגשו עם נחל צין הנמצא קילומטר ממערב לעבדת הקדומה. באפיק הנחל נובעים שלושה מעיינות סמוכים – עין מעריץ, עין עבדת ועין מור. לכל אורך הנחל נמצאים טרסות, שרידי תעלות, סלעים וחריתות ומספר בורות.
סמוך למפגש נחל מטרד עם נחל עבדת נמצאו שרידים מחווה ישנה וקרוב אלייה חציבות בצלע הנחל. ליד בורות רמלייה, על הגדה המערבית של נחל עבדת, יש חוות ניסיונות שהקימו חוקרים מהאוניברסיטה העברית ובה שיחזור של שיטות החקלאות הנבטית, שהיא חקלאות אשר היטיבה לנצל את תנאי האזור לשם גידול חקלאי.
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה מפה – כל הישובים והאתרים בישראל, הוצאת אנציקלופדיות
↑  אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, אריאל, 1982
↑  ארץ ישראל ישובים ואתרים גיאגרפיה וטבע היסטוריה וארכאולוגיה דתות ותרבויות, לקסיקון מפה, 1980
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007475815005171
נשק אוטומטי

מכונת ירייה בראונינג מוקפת בתרמילים שנפלטו בעת הירי
אנימציה המדגימה את עיקרון הפעולה של אקדח חצי אוטומטי
המושג נשק אוטומטי מתייחס לרוב לכלי ירייה המשתמש באנרגיה הנוצרת בעת הירי כדי לפלוט את התרמיל הריק ולטעון כדור חדש.
בנשק אוטומטי הלחיצה על ההדק יורה את הכדור, פולטת את התרמיל הריק, הבריח חוזר אחורה מהגז או הרתע, ואז עם קפיץ חוזר קדימה, גורף כדור מהמחסנית ודוחף אותו אל בית הבליעה, ואם ההדק לחוץ - יורה אותו. סדרת הפעולות הללו חוזרת על עצמה עד לעזיבת ההדק או עד הפסקה באספקת התחמושת.
קיימים כלי נשק המכונים חצי אוטומטיים היורים כדור אחד עם כל סחיטת הדק, ומנגנון הפעולה של כלי הירייה מביא לכך שסחיטת ההדק גם מבצעת את פעולות גריפת הכדור הבא וטעינת כלי היריה בו. לעומת זאת, בכלי נשק אוטומטיים, נורים הכדורים בזה אחר זה בקצב מהיר ("צרור") כל זמן שההדק סחוט, עד לסיום התחמושת. בכלי נשק מסוימים, דוגמת ה-M16 ניתן לבחור בין מצב פעולה חצי אוטומטי ואוטומטי.
הנשק האוטומטי נע מתת-מקלעים קטנים דוגמת העוזי 9 מ"מ עד לתותחים אוטומטיים (כמו ה-M61 וולקן) השוקלים מאות קילוגרמים ויורים פגזים בקליבר של כ-20 עד 40 מ"מ בדרך כלל.
השימוש בנשק אוטומטי מוגבל במרבית המדינות המפותחות לגופים צבאיים וכוחות משטרה, אם כי תת-מקלעים נפוצים גם בקרב ארגוני פשע - הרוכשים אותם באופן בלתי חוקי.
ראו גם

טעינה חוזרת
מקלע
רובה אוטומטי
תת מקלע (תמ"ק)
רובה סער (רוס"ר)
תותח אוטומטי
נשק תקיפה כיתתי
ניו ג'נסיס

| --- | --- |
 סוגה:  כוכב לכת בדיוני 
 יוצר:  ג'ק קירבי
 אוכלוסייה
 גזעים:  אלים חדשים, עמים ילידים, באגס (גזע דמוי חרק)
 עמים:  אב עליון  אוריון (קומיקס)  בקה  לייטרי  מטרון (קומיקס)  לנצח אנשים
 הופעות
 הופעה ראשונה:  The New Gods #1 (February 1971)
 בספרות:  DC קומיקס
 
ניו ג'נסיס הוא כוכב לכת בדיוני המופיע בחוברות הקומיקס ביקום של חברת DC . כוכב הלכת הוא חלק ממיתוס העולם הרביעי של ג'ק קירבי, ביתם של האלים החדשים כשמנהיגם הוא אב עליון. ניו ג'נסיס היא המקבילה החיובית של אפוקוליפס, ביתם של האלים החדשים הנבלים בראשות העריץ דארקסייד.
ניו ג'נסיס הוא עולם דמוי גן עדן, שטוף אור שמש, יערות, הרים וגופי מים.  האלים החדשים מאכלסים את סופרטאון, עיר מוזהבת המרחפת מעל פני כוכב הלכת. גם ניו ג'נסיס וגם אפוקוליפס קיימים במישור קיום הממוקם ליד המקור בשונה מהיקום הרגיל של DC.
גישה לאפוקוליפס או לניו ג'נסיס דורשת בדרך כלל צורת נסיעה המכונה "צינור בום" (Boom Tube), פורטל שנוצר על ידי מכשיר המכונה קופסת אם. בכמה גרסאות, צינור הבום למעשה ממיר את גודלם של הפרטים שעוברים דרכם לפרופורציות המתאימות ליעד, כלומר, כאשר אל חדש עובר מאפוקוליפס (או ניו ג'נסיס) לכדור הארץ, הם מתכווצים בגודלם, בעוד מישהו הולך לכיוון השני, יגדל. אם מישהו יגיע איכשהו לעולם הרביעי באמצעים אחרים, הוא יגלה שתושביו הם ענקים.
היסטוריה בדיונית

ניו ג'נסיס ומקבילה האפל אפוקוליפס נוצרו על ידי הרס אורגרונד, עולמם של "האלים הישנים" (משתמע שהם האלים של המיתולוגיה הנורדית ). ל"בראשית החדשה" ניתנו כוח ואצילות מ"האטומים החיים" של האל הישן בלדר, בעוד שאפוקוליפס היה רווי ברוע ממכשפת ללא שם.  באמצעות המניפולציה של דארקסייד, שני כוכבי הלכת נכנסו למלחמה הרסנית שהסתיימה רק כאשר גנרל ניו ג'נסיס איזאיה היורש (אב עליון) נטש את דרכי המלחמה, יצר קשר עם המקור והפך לאב העליון, והסכים להסכם עם אויבו כדי להבטיח שלום.  בסופו של דבר ההסכם נפרץ והמלחמה החלה מחדש כאשר דארקסייד חטף אנשים מכדור הארץ ואב עליון הנחה את לוחמי ניו ג'נסיס להתנגד לו.
הסכסוך בין שני כוכבי הלכת מסמל את המאבק של טוב ורע בקנה מידה מיתי גדול. עם זאת, למרות שהם מייצגים באופן חד משמעי את הטוב, ניו ג'נסיס ותושביו אינם מושלמים לחלוטין. הביוגרף צ'ארלס האטפילד כותב, "מסתבר שהסאגה לא כל כך פשוטה, שכן קירבי - וזה חושפני - מטשטש את השלמות האידיאלית לכאורה של ניו ג'נסיס, ומוסיף מורכבות לאלוהיו."  באופן דומה, כותב ג'ון מורו, "קירבי ידע שהניו ג'נסיס שלו אינה גן עדן. במקום זאת, זה דומה יותר למערב החופשי במהלך המלחמה הקרה, שהיה מאוים על ידי כוחות מבפנים ומבחוץ."
אב עליון הוא מנהיג רוחני ששומר על הקשר של עמו לשדה האנרגיה הראשונית המכונה המקור. האב העליון המקורי, איזאיה היורש, נהרג מאז והוחלף בגיבור העל הארצי טאקיון. בניגוד לשממה התעשייתית של אפוקוליפס, ניו ג'נסיס הוא גן עדן של ממש מכוסה ביערות עבותים ובשטחי עשב. המיקום העירוני היחיד הוא סופרטאון, עיר צפה שנועדה לא להשפיע על פני כוכב הלכת.
היסטוריה בדיונית > שבעה חיילים

גם אפוקוליפ וגם ניו ג'נסיס הושמדו לכאורה בסכסוך אחרון, בדומה לזה שהרס את אורגרונד, ביתם של האלים הישנים לפני המיני-סדרה של גרנט מוריסון, שבעת החיילים: מיסטר מיראקל . עם זאת, הגיליון האחרון של אותה סדרה רמז שהאירועים הקודמים של הסיפור היו בסך הכל חזיונות שנראו על ידי הגיבור כחלק ממבחן של האל החדש מטרון. נראה שאף אחד מהאירועים הללו לא התרחש בפועל, שכן המיני-סדרה "מותם של האלים החדשים" מתרחשת על ניו ג'נסיס ואפוקוליפס בגיליון הראשון, ורבים מהאלים החדשים ודמויות אחרות מהעולם הרביעי נראים בסגנון הסטנדרטי שלהם לאורך רוב הכותרות: ספירה לאחור (Countdown), ספירה לאחור אל מסתורין (Countdown to Mystery) וסופרמן/באטמן (Superman/Batman) . בנוסף לכך שניו ג'נסיס ואפוקוליפס עדיין קיימים והדמויות מוצגות כפי שהן תמיד, אין אזכור לאף אחד מאירועי שבעת החיילים.
מאז נחשף כי שבעה חיילים הם אכן חלק מההיסטוריה המבוססת, שכן הדמויות שלו מופיעות שוב במשבר הסופי ומתייחסים לאירועים שלו. מסתבר שכאשר דארקסייד מת (מתי ואיך, נושא שנוי במחלוקת מסוימת בפני עצמו) הוא נפל אחורה בזמן. הוא, ורבים מהאלים החדשים האחרים, התגלמו אז בגופים אנושיים קיימים. רובם, אם לא כולם, נהרגו במהלך המשבר האחרון, ושחררו את המהות האלוהית שלהם.
היסטוריה בדיונית > מותם של האלים החדשים

בסוף המיני-סדרה "מותם של האלים החדשים", כשכל האלים מתים, ישות המקור ממזגת את אפוקוליפס וניו ג'נסיס לכוכב לכת אחד ומציינת שאולי הוא יאוכלס מחדש.
היסטוריה בדיונית > המשבר האחרון

בסוף הסיפור הזה, בגיליון מס' 7, האלים החדשים של סופרטאון נולדו מחדש באפוקוליפס שבעצמו נולד מחדש כניו ג'נסיס.
היסטוריה בדיונית > ה-52 החדשים

ב"The New 52", אתחול מחדש של היקום של DC קומיקס, ניו ג'נסיס זהה במידה רבה למה שהייתה, אם כי פני השטח של ניו ג'נסיס זרועים כעת בהריסות הערים הקודמות של ניו ג'נסיס, שנהרסו על ידי מלחמת בראשית/אפוקוליפיס החדשה.
תושבים

ישנם שני סוגים של תושבים וגזעים של ניו בראשית. הראשונים נקראים "אלים" או "אלים חדשים" (המעמד העליון), גזע של בני אלמוות רבי עוצמה, חיים בסופרטאון. וה"באג" (המעמד הנמוך) התפתח מ"מיקרו-חיים" שהתפשטו על פני כדור הארץ במהלך מלחמת האלים. הם חיים על פני כדור הארץ, בכוורות או ב"תלולית החרקים". מדי פעם יש דעות קדומות בין שני הגזעים הללו, שכן רבים מהאלים מחשיבים את אנשי החרק (הבאג) כמין נחות.
מלבד האלים החדשים והחרקים של בראשית החדשה, יש גם גזע של עמים ילידים הנקראים פרימיטיבים שחיים ביערות של בראשית החדשה.
גאוגרפיה

ישנם מיקומים שונים בניו ג'נסיס:
מקלט האלים או בית המחסה של האלים - בית משוגעים על ניו ג'נסיס שבו כלואים אלים חדשים שהשתגעו.
תלולית החרקים- ביתם של גזע ה"באג".
רכס לונאר (Lonar's Range ) - אזור של מדבר בו חיים העמים הילידים של ניו ג'נסיס שנקראים הפרימיטיבים.
כלא ייחודי (Singularity Stockade) - כלא רב-תכליתי המשמש לעיתים קרובות את האלים החדשים של ניו ג'נסיס.
סופרטאון - ידועה גם בשם העיר השמימית, סופרטאון היא עיר צפה, בירת ניו ג'נסיס והבית של האלים החדשים שלה.
אזכורים במדיות אחרות > טלוויזיה

ניו ג'נסיס הופיעה בסדרה ליגת הצדק בפרק "דמדומים".
התייחסות לניו ג'נסיס בסדרה ליגת הצדק - הדור הבא בפרק "Disordered".
אזכורים במדיות אחרות > משחקי וידאו

ניו ג'נסיס מוצג ב- DC יוניברס אונליין כאזור עולם פתוח להשלמת משימות עם או נגד באגים.
הערות שוליים

↑  Who's Who: The Definitive Directory of the DC Universe #16 (June 1986). DC Comics.
↑  The Multiversity Guidebook #1 (March 2015). DC Comics.
↑  Jack Kirby's Fourth World #1 (March 1997). DC Comics.
↑  New Gods (vol. 4) #10 (August 1996)
↑  Who's Who: The Definitive Directory of the DC Universe #1 (March 1985). Marvel Comics.
↑  New Gods #7 (March 1972). Marvel Comics.
1 2  Who's Who: The Definitive Directory of the DC Universe #10 (December 1985). Marvel Comics.
↑  Hatfield, Charles (2011). Hand of Fire: The Comics Art of Jack Kirby. University Press of Mississippi. p. 196. ISBN 978-1617031786.
↑  Morrow, John (Spring 2019). "Gallery". The Jack Kirby Collector. 26 (76): 34. נבדק ב-3 בספטמבר 2020. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  New Gods #1. DC Comics.
↑  Wonder Woman (vol. 2) #22. DC Comics.
↑  New Gods (vol. 4) #7. DC Comics.
↑  Green Lantern (vol. 5) #37. DC Comics.
סדרן

ערך זה עוסק במי שתפקידו לפקח על הסדר באירועים. אם התכוונתם לסדרן סחורה, ראו .
סדרנים בבית קולנוע בוושינגטון
סדרן הוא אדם המפקח על הסדר באירועים מרובי משתתפים, שבהם יש צורך בשליטה בהמון, כגון: בתי קולנוע, תיאטראות, אירועי ספורט וטקסים ואירועים שונים. מתפקידי הסדרן: ייצוג האולם בו מתקיים אירוע וקבלת פני קהל המבקרים, בקרת כניסה של אנשים לאירוע, הכוונתם למקום הישיבה שלהם, השגחה על התנהגות נאותה ומתן מידע ועזר כללי למשתתפים באירוע.
במקומות מסוימים, מצפים מהסדרנים לעזור גם באבטחה ולוודא שרק אנשים בעלי היתרים יגיעו אל מאחורי הקלעים. הסדרנים עוקבים אחרי הקהל וביכולתם להזעיק את אנשי האבטחה.
סדרנים בבית קולנוע באדמונטון, קנדה
סדרן בקולנוע

הסדרן בקולנוע הוא איש הקשר בין בית הקולנוע לקהל הצופים. הוא אחראי לכך שהלקוחות יקבלו את השירות התקין ביותר במהלך הסרט. בין תפקידיו, לבדוק שהסרט באיכות טובה (קול באיכות תקינה, תמונת מסך במקום הנכון, כתוביות ניתנות לקריאה), שכל הצופים יושבים במקומם, לוודא שיש אווירה שקטה באולם הקולנוע, לשמור על ניקיון האולם ולעיתים, גם לנקות ולטאטא את האולם בין הקרנה להקרנה. בבתי קולנוע רבים, בנוסף לסדרנים הנמצאים באולמות, ישנם סדרן או שניים הניצבים בכניסה לבית הקולנוע, אשר מוודאים כניסה לסרט עם כרטיס תקין.
סדרן באירועי ספורט

סדרן באירועי ספורט הוא איש ביטחון שתפקידו לסייע למשטרה בשמירת הסדר בעת משחק או אירוע ספורט. בישראל, העוסק בתחום זה מחויב לעבור קורס בן 3 ימים במשך 5 שעות לימוד. לאחר השלמת הקורס מקבל האדם תעודת סדרן בטיחות באירועי ספורט. [דרוש מקור]
הסדרן נועד ככוח עזר לשוטרי משטרת ישראל באבטחת אירועי ספורט כגון אבטחת משחקי כדורגל.
סדרן באירועי ספורט > תפקידיו וחובותיו

הסדרן שומר על הסדר במהלך המשחק, מבצע בדיקות ביטחוניות על מנת למנוע הכנסת אמצעים אסורים לשימוש למגרש הכדורגל, רשאי להוציא אוהדים מתפרעים בכוח, מכווין תנועה של הקהל במקרה של אירוע חריג במגרש.
סדרן באירועי ספורט > סמכויות הסדרן

חיפוש בכליו ובגופו של אדם במקום האירוע ובסביבתו;
קריאה ושמירה על הסדר הציבורי;
התראה ולאחריה דרישה לעזוב את המקום;
הוצאת האדם מחוץ למגרש, לרבות אחיזה בידיו ובגבו;
התנגד האדם, יפעיל הסדרן כוח סביר ומסירתו לשוטר
אישים ידועים שעבדו כסדרנים

רוני אורן-סינמטק ירושלים
לורן באקול-תיאטרון סנט ג'יימס
ארל הולימן-תיאטרון בלואיזינה
ג'ייסון מקאסלין
קלאוס נומי-דויטשה אופר ברלין
פרץ סנדלר-בית הקולנוע "אדיסון"
אהרון פול-קולנוע סרטי יוניברסל
וולאס פורד-תיאטרון בקנדה
צ'בי צ'ייס-תיאטרון בניו יורק
אדי קבטנר-תיאטרון גשר
חאווייר קמארה-תיאטרון פיג'ארו
דייוויד קרוזו-בית קולנוע בניו יורק
מתן בלומנבלט

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  8 בנובמבר 1984 (בן 39) רחובות
 סוגה מועדפת:  קומדיה 
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  תסריטאי, סטנדאפיסט, מאייר, קומיקסאי
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרופיל ב-IMDb
 
מתן בלומנבלט (נולד ב-8 בנובמבר 1984) הוא תסריטאי, קומיקסאי, קומיקאי, סטנדאפיסט ומאייר ישראלי. יוצר של הוובקומיקס הישראלי "הו לא".
ביוגרפיה

בלומנבלט נולד בעיר רחובות. הוא בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל מאוניברסיטת תל אביב.
בשנים 2008–2010 היה חבר בקבוצה הקומית "ץ סופית" אותה הקים יחד עם אביתר חלימי. בקבוצה השתתפו אריאל ויסמן, טל שפר, ירון פרידמן, יואב רבינוביץ' ולירון תאני בתפקיד עצמו. הקבוצה הפיקה תוכניות רדיו, מופעים וסרטים קצרים.
ב-2009 יצר את הובקומיקס "הו לא", מאופיין בהומור שחור וגישה פסימית, שלפי תיאורו של בלומנבלט הוא עוסק ב"דיכאון, בדידות, אלוהים, מסע בזמן וגיבורי-על". בכך הקומיקס משלב בין ביקורת אודות נורמות חברתיות התמודדות עם אובדנות, סוגיות פוליטיות ודתיות, תוך שימוש במושגים מתרבות הפופ (גיבורי על, דמיות מסדרות ילדים), תאוריות מדעיות (מסע בזמן, חוקים פיזיקאלים, יקומים מקבילים) ודמויות היסטוריות.
בלומנבלט החל להופיע כסטנדפיסט בשנת 2013 במועדן האוזןבר, והיה חלק מקבוצת הסטאנדפיסטים "הערב סטנדאפ הזה", לצד גיא אדלר, לילך ברנע לשם, אלי חביב, לילך וולך, דור כאהן, מתן פלד.
ב-2016 הופיע בפרק הבכורה של התכנית "הכל אבוד עם טל פרידמן" בערוץ 10. בשנים 2017–2018 כתב בתוכנית הסאטירה "גב האומה" ברשת 13 ובתוכנית החפרנים בכאן חינוכית.
בלומנבלט כותב בתוכניות היהודים באים, קופה ראשית, לבד בבית, זה לא אולפן שישי, מה שתגידו, והאחיין שלי בנץ. בזו האחרונה אף גילם את דמותו של הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה.
פרסים

תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער: התסריט הטוב ביותר בסדרה קומית: "האחיין שלי בנץ" (עם דרור ויידמן, ברק כהן, מאיה סובול, אייל אפטר, לילך לשם ברנע והדר תדמור) (2022)
פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה: התסריט הטוב ביותר בתוכנית בידור, סאטירה ומערכונים: "היהודים באים" (עם אסף בייזר, נטלי בר מרכוס, ליאת שביט, רמי פרג, משה מלכה, יובל פרידמן, דור מוסקל ורשף שי) (2023)
הערות שוליים

↑   אתר האינטרנט הרשמי של "הו לא"
1 2  אבשלום חלוץ, לא מבליגים, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2010
↑  העמוד הערב סטנדאפ הזה באתר פייסבוק
↑   האחיין שלי בנץ 2 😈 מסיבת פריג'מות - פרק 17, תוכנית טלוויזיה בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב, 28 במאי 2023
נחל סער

| --- | --- |

מפל סער בנחל סער
 מידע כללי
 אורך:  11 ק"מ
 אגן ניקוז:  26 קמ"ר
 מוצא:  "עין סער" ליד מג'דל שמס
 גובה מוצא הנהר:  1125 מטרים
 שפך:  נחל חרמון
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל ישראל
 
נַחַל סַעַר (וָאדִי חַשַׁבֶּה) הוא נחל הזורם בצפון רמת הגולן. הנחל ידוע בעיקר בזכות מפל סער, הנמצא סמוך לכביש 99, ומתאפיין בזרימה מרשימה לאחר הגשמים.
הנחל נשפך אל נחל חרמון כ־500 מטר מדרום-מערב למעיין הבניאס. נחל סער מהווה גבול גאוגרפי בין רמת הגולן והחרמון.
גאוגרפיה

מקורו של נחל סער בעין סער שמדרום ל"גבעת הצעקות", ליד מג'דל שמס. בהמשך מסלול זרימתו הוא מנקז את בקעת יעפורי ומעיינותיה, ממשיך מצפון לברכת רם, ופונה מערבה סמוך לכפר מסעדה. משם הוא עובר ב"תפר" הגאולוגי שבין סלעי הגיר והדולומיט של מורדות החרמון לבין הבזלת של הגולן. נחל סער נחשב כגבול הגאוגרפי בין הגולן לחרמון.
בערוץ הנחל ישנם שני מפלי מים גבוהים: מפל רסיסים - כקילומטר ממזרח לגשר הידידות בכביש העולה לעין קיניה, ומפל סער - ממערב לגשר סער צמוד לכביש 989 העולה לנווה אטי"ב. מפלי המים הם תוצאה של ירידה חדה ברום הנחל לאורך מרחק קצר: ירידה של 550 מטר רום לאורך 6 קילומטר בלבד.
לפני כ-120,000 שנים פרץ קילוח לבה מאזור ברכת רם. הנחל התחתר בבזלת זו ויצר את הערוץ הנוכחי. מלבד שני המפלים הגדולים ישנם בערוץ הנחל עוד כמה עשרות מפלונים ואשדות מים קטנים.
במדרון הצפוני, למרגלות היישוב עין קיניה, נצפתה תופעה של גלישת קרקע, הקרויה: "הגלישה הגדולה". המסלע במקום הוא חול חווארי (מגיל הסנון שבתקופת הקרטיקון העליון) ותלול, ולכן כאשר המדרון רווי במים גושי סלע מהדרגש העליון (תצורת יעפורי בעבר נקרא דרגש צומהופן) מחליקים במורד המדרון אל ערוץ הנחל.
הידרולוגיה

באופן טבעי הנחל הוא נחל איתן שמימיו זורמים כל ימות השנה, אבל כבר לפני שנים רבות השתמשו תושבי הסביבה במי המעיינות של עמק יעפורי כך שהנחל זרם למעשה רק בחורף. בשנות ה-80 של המאה ה-20 התחילו לשאוב מים מהנחל גם בחורף ומאז זורמים בו מים רק כאשר עוצמת הזרימה בו עולה על ספיקת המשאבות (אחרי גשם חזק), או כאשר המאגרים מלאים, לרוב רק במחציתו השנייה של החורף. בשיאה של עונת הגשמים עשויה זרימתו להגיע לשיעור מרשים, והמוני מטיילים פוקדים אז את מפל סער.
צמחייה

בצמחייה הטבעית של נחל סער נפגשים צומח הבזלת של הגדה הדרומית עם צומח הגיר והחוואר של הגדה הצפונית, ומעט צומח-נחלים (בעיקר הרדוף) באפיק. בגדה הדרומית (במפנה צפוני) הצומח הוא חלק מיער אודם, המותאם למפנה צפוני תלול: חורש צפוף מאוד וגבוה למדי בשליטת אלון מצוי עם אלון תולע, אלה ארצישראלית עם אלה אטלנטית, הרבה אחירותם החורש, עוזרר קוצני (וגם עוזרר חד-גלעיני), אגס סורי, ער אציל ולבנה רפואי. בתת-יער מתבלטת שרכיה אשונה מפותחת ושופעת. בגדה הצפונית גולש צומח מורדות החרמון. בקטע שבין עין קיניה למפל רסיסים נחשף במפנה זה סלע חווארי, ועליו עולה חורש בשליטת אלון התולע, עם הרבה סחלביים.
נחל סער, פברואר 2006
מפל סער, מרץ 2007
מפלון בנחל סער, סמוך לגשר הידידות בעין קנייא
נחל סנונית

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 שפך:  נחל תנינים 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הכרמל מוגדלת) נחל סנונית(למפת הכרמל רגילה) נחל סנונית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל סנונית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל סנונית
 
נחל סנונית הוא נחל ברמות מנשה הנשפך אל נחל תנינים. בערבית שמו של הנחל הוא ואדי א-סינדיאנה - "נחל אלוני התבור", על שם יער אלוני התבור בסביבתו.
תוואי הנחל

ראשיתו של הנחל כ-4 ק"מ דרומית מזרחית למושבה זכרון יעקב. הוא חובר לנחל תנינים מזרחית למחצבות בנימינה.
בשולי הנחל נחצב פיר אלכסנדרוני בסלע קירטון ובו מדרגות היורדות אל מנהרה תת-קרקעית שנחצבה בסלע שאורכה כ-200 מטרים. בתוך המנהרה נחצבו כמה פירים וגומחות קטנות ששימשו להדלקת נרות חרס. בתוך הנקבה זורמים מים מתוקים. מערכת זו נועדה לאגירת מים מהאקויפרים בסביבה, עבור השדות בסביבה. ככל הנראה נחצבו הנקבות בתקופה הרומית.
הערות שוליים

↑  סלמאן אבו רוכן, יעקב שורר (ע), מדריך ישראל החדש: הכרמל וחופו ורמות מנשה, כרך 5, ירושלים: כתר, 2001, עמ' 165
מראה עקומה

השתקפויות במראה קמורה. הצלם משתקף בצד ימין למעלה
מראה עקומה היא מראה עם משטח מחזיר עקום. המשטח עשוי להיות קמור (בולט כלפי חוץ) או קעור (שקוע פנימה). לרוב המראות העקומות יש משטחים המעוצבים כחלק מכדור, אך לעיתים משתמשים במכשירים אופטיים בצורות אחרות. הסוג הלא-כדורי הנפוץ ביותר הוא מחזירי אור פרבוליים, הנמצאים במכשירים אופטיים כמו טלסקופים מחזירים המדמים עצמים (אובייקטים) רחוקים, מכיוון שמערכות מראה כדוריות, בדומה לעדשות כדוריות, סובלות מסטייה כדורית. מראות מעוותות משמשות לבידור. יש להם אזורים קמורים וקעורים המייצרים תמונות מעוותות במכוון. הם גם מספקים תמונות מוגדלות מאוד או קטנות יותר (קטנות יותר) כאשר האובייקט ממוקם במרחקים מסוימים.
מראות קמורות

מראה קמורה או מראה מבדרת היא מראה עקומה בה המשטח המחזיר בולט לעבר מקור האור. מראות קמורות מחזירות אור כלפי חוץ, ולכן הן לא משמשות למיקוד האור. מראות כאלה תמיד יוצרות דמות מדומה (וירטואלית) של אובייקט הנמצא לפניהן, שכן המוקד (F) ומרכז העקמומיות (2F) הן נקודות דמיוניות "בתוך" המראה, באזור שאליו לא ניתן להגיע. כתוצאה מכך, לא ניתן להקרין על המסך תמונות שנוצרו על ידי מראות אלה, והדמות נראית כאילו היא נמצאת בתוך המראה. הדמות קטנה מהאובייקט, אך היא הולכת וגדלה ככל שהאובייקט מתקרב למראה.
קרני אור מקבילות מתבדרות אחרי השתקפות במראה קמורה, מפני שכיוונו של קו המאונך למשטח המחזיר משתנה מנקודה לרעותה.
מראות קמורות > שימושים במראות קמורות

המראה בצד הנוסע ברכב היא בדרך כלל מראה קמורה. במדינות מסוימות יש לסמן מראות כאלה עם אזהרת הבטיחות "אובייקטים במראה קרובים יותר מאשר הם נראים". זאת, כדי להזהיר את הנהג מההשפעות המעוותות של המראה הקמורה על תפיסת המרחק. מראות קמורות מועדפות ברכבים מכיוון שהן נותנות דמות זקופה (לא הפוכה), אם כי קטנה יותר, ומכיוון שהם מספקים שדה ראייה רחב יותר בגלל קמירותן.
מראות קמורות נמצאות לעיתים קרובות במסדרונות של בניינים שונים כולל בתי חולים, בתי מלון, בתי ספר, חנויות ובנייני דירות. הם מותקנים בדרך כלל על קיר או תקרה שבהם מסדרונות מצטלבים זה בזה, או במקום בו הם מבצעים סיבובים חדים. המראות מאפשרות לאנשים לראות מכשולים בהם הם עלולים להיתקל במסדרון הבא או אחרי הפנייה הבאה. משתמשים במראות קמורות גם בכבישים, בחניונים, ובסמטאות כדי להגדיל את שדה הראיה בעקומות ובסיבובים.
מראות קמורות משמשות לעיתים במכשירי בנק אוטומטיים – ATM כדי לאפשר למשתמשים לראות מה קורה מאחוריהם.
מראות קמורות עגולות בשם "Oeil de Sorcière" (בצרפתית "עין מכשף") היו פריט יוקרה פופולרי מהמאה ה-15 ואילך, פריט שהוצג בתיאורים רבים של חללי פנים מאותה תקופה. בעזרת הטכנולוגיה של המאה ה-15 היה קל יותר ליצור מראה עקומה רגילה (על ידי ניפוח זכוכית) מאשר ליצור משטח שטוח לחלוטין. הם נקראו גם "עיני הבנקאים" בשל העובדה ששדה הראייה הרחב שלהם היה שימושי לאבטחה. דוגמאות מפורסמות באמנות כוללות את "דיוקן ארנולפיני" מאת יאן ואן אייק ואת האגף השמאלי של "מזבח הוורל" מאת רובר קמפן.
מראות קמורות > תמונת מראה קמורה

הדמות במראה קמורה היא תמיד "מדומה" (קרניים אינן עוברות דרך הדמות; ההמשכים של הקרניים עוברים דרך הדמות כמו שמתרחש במראה רגילה), קטנה יותר ו"זקופה (לא הפוכה)". ככל שהאובייקט מתקרב למראה, הדמות הולכת וגדלה עד שהיא מגיעה לגודל האובייקט בערך כאשר הוא נוגע במראה. ככל שהאובייקט מתרחק, הדמות קטנה ומתקרבת בהדרגה למוקד, עד שהיא מצטמצמת לנקודה במוקד כאשר האובייקט נמצא במרחק אינסופי. תכונות אלה הופכות את המראות הקמורות למועילות מאוד: מכיוון שהכל נראה קטן יותר במראה, הן מכסות שדה ראייה רחב יותר מאשר מראה מישורית רגילה, ומכאן השימושים בסעיף הקודם. הטבלה הבאה מסכמת את הדברים הללו והיא מבוססת על הניתוח המובא בהמשך.
| עמדת האובייקט ( S ),  מוקד ( F ) | דמות | תרשים |
| --- | --- | --- |
|  S>F,\ S=F,\ S<F |  מדומה  זקופה  מוקטנת |  |
מראות קעורות

למראה קעורה, או מכנסת, יש משטח מחזיר השקוע פנימה (הרחק מהאור הפוגע). מראות קעורות מחזירות אור פנימה למוקד אחד. הן משמשות למיקוד האור. שלא כמו מראות קמורות, מראות קעורות מציגות סוגי דמות שונים בהתאם למרחק בין האובייקט למראה.
מראות קעורות נקראות "מראות מכנסות" מכיוון שהן נוטות לאסוף אור שנופל עליהן, וממקדות מחדש את הקרניים הנכנסות המקבילות לעבר המוקד. הסיבה לכך היא שהאור מוחזר בזוויות שונות בנקודות שונות במראה, שכן הקו המאונך למשטח המראה משתנה מנקודה לרעותה.
מראות קעורות > שימושים במראות קעורות

מראות קעורות משמשות בטלסקופים מחזירי אור. הם משמשים גם כדי לספק דמות מוגדלת של פני האדם העוסק במריחת איפור או בגילוח. בתחום התאורה, מראות קעורות משמשות לאיסוף אור ממקור קטן וכוונו כלפי חוץ בקרן כמו בפנס, או בזרקור. בתחום אנרגיית השמש המרוכזת משתמשים במראות קעורות כדי לאסוף אור משטח רחב ולמקד אותו לשטח קטן. דבר זה נעשה במגדל שמש או בצלחת סולארית. מראות קעורות משמשות בתחום הלייזרים ליצירת מהודים אופטיים. ברפואת שיניים משתמשים במראות פה קעורות כדי לספק דמות מוגדלת. מערכת עזר לנחיתה והמראה בנושאות מטוסים מודרניות משתמשת גם היא במראה קעורה.