stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המכביה השישית
המתחרים והזוכים > כדורעף > תוצאות המשחקים

ישראל ישראל 3 - 2 צרפת צרפת
(12-15, 15-10, 15-13, 5-15, 10-15)
ארצות הברית ארצות הברית 3 - 2 ברזיל ברזיל
(16-18, 15-13, 9-15, 15-13, 3-15)
ישראל ישראל 3 - 1 ברזיל ברזיל
(5-15, 17-15, 6-15, 11-15)
ארצות הברית ארצות הברית 3 - 2 צרפת צרפת
(13-15, 15-7, 15-10, 6-15, 8-15)
ישראל ישראל 3 - 2 ארצות הברית ארצות הברית
המתחרים והזוכים > כדורסל

המשחקים נערכו באצטדיון רמת גן.
| מיקום | מדינה |
| --- | --- |
: ארצות הברית ארצות הברית
: ישראל ישראל
: אורוגוואי אורוגוואי
4: ארגנטינה ארגנטינה
5: קנדה קנדה
6: ברזיל ברזיל
7: מקסיקו מקסיקו
8: טורקיה טורקיה
9: צרפת צרפת
10: בלגיה בלגיה
המתחרים והזוכים > כדורסל > תוצאות המשחקים

קנדה קנדה 98 - 41 צרפת צרפת
ארצות הברית ארצות הברית 113 - 44 מקסיקו מקסיקו
אורוגוואי אורוגוואי 61 - 48 קנדה קנדה
ארגנטינה ארגנטינה 85 - 56 טורקיה טורקיה
ישראל ישראל 110 - 23 בלגיה בלגיה
ארצות הברית ארצות הברית 113 - 46 טורקיה טורקיה
אורוגוואי אורוגוואי 75 - 41 צרפת צרפת
ברזיל ברזיל 128 - 43 בלגיה בלגיה
ארגנטינה ארגנטינה 65 - 63 מקסיקו מקסיקו
ישראל ישראל 64 - 52 אורוגוואי אורוגוואי
קנדה קנדה 105 - 80 מקסיקו מקסיקו
טורקיה טורקיה 63 - 39 קנדה קנדה
ארצות הברית ארצות הברית 83 - 68 ישראל ישראל
(מחצית: 28 - 29)
המתחרים והזוכים > כדורת

- ס. קריסמן (ישראל ישראל)
- גורדון והרולד סטאזן (ישראל ישראל)
ישראל ישראל 21 - 16 רודזיה רודזיה
ישראל ישראל 20 - 13 דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה
המתחרים והזוכים > סיף

התחרויות נערכו בבית מכבי בחיפה.

הסייפים איב דרייפוס (צרפת צרפת) בעל מדליית ארד אולימפית (מלבורן 1956) ואלברט אקסלרוד בעל מדליית ארד אולימפית (רומא 1960) השתתפו וזכו במכביה.
- מרי מאייר ואן דר סלויס (אנ') הולנד הולנד, 6 ניצחונות 

 - ויויאן סוקול ארצות הברית ארצות הברית, 5 ניצחונות
- אלברט אקסלרוד ארצות הברית ארצות הברית
- איב דרייפוס צרפת צרפת
המתחרים והזוכים > קפיצה למים > רשימת הזוכים בתחרות

מגדל (7 קפיצות): קטי פליקר (ארצות הברית ארצות הברית) - 63 נק'
מגדל (10 קפיצות): דיקי מורס (ארצות הברית ארצות הברית) - 99.12 נק'
המתחרים והזוכים > שחייה

תחרויות השחייה נערכו בבריכת גלי גיל ברמת גן.
המתחרים והזוכים > שחייה > שחייניות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | דבורה לי   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.4 דקות   שיא מכביה | לינדזי מילר(אנ')   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.7 דקות | מרלין סידלצקי   רודזיה רודזיה | 1:08.2 דקות |
| 400 מטר חופשי | לינדזי מילר   ארצות הברית ארצות הברית | 5:15.1 דקות | אלן ויילנד   ארצות הברית ארצות הברית | 5:24.5 דקות | מרילין רמנובסקי   ארצות הברית ארצות הברית | 5:28.7 דקות |
| 200 מטר חזה | ברברה צ'סנאו   ארצות הברית ארצות הברית | 3:00.7 דקות   שיא מכביה | מרילין קוברסקי   דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 3:02.9 דקות | ר. דייוויס   אוסטרליה אוסטרליה | 3:10.0 דקות |
| 100 מטר פרפר | ג'יין כץ(אנ')   ארצות הברית ארצות הברית | 1:15.8 דקות   שיא מכביה | קטי וכנר   הולנד הולנד | 1:15.8 דקות | אלן ויילנד   ארצות הברית ארצות הברית | 1:18.3 דקות |
| 100 מטר גב | מגי רוזנברג   ארצות הברית ארצות הברית | 1:15.2 דקות   שיא מכביה | קטי וכנר   הולנד הולנד | 1:16.2 דקות | ברברה צ'סנאו   ארצות הברית ארצות הברית | 1:23.2 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   מרילין רמנובסקי | 4:39.0 דקות   שיא מכביה | דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה   מ. וייניק   ק. טראוב   הלן סולטמן   ב. לייפנר | 4:57.8 דקות | ישראל ישראל | 5:09.3 דקות |
| משחה שליחות 4x100 מטר מעורב | ארצות הברית ארצות הברית | 5:09.8 דקות   שיא מכביה | דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה   הלן סולטמן   מ. וייניק   מרילין קוברסקי   ב. לייפנר | 5:31.7 דקות | ישראל ישראל   נוגה הררי   חיותה מרצביאק   גלי להב   רמה קורין | 5:47.2 דקות |
המתחרים והזוכים > שחייה > שחיינים

דייוויד אברמסון מארצות הברית (ארצות הברית) זכה ב-3 מדליות זהב וקבע 3 שיאי מכביה חדשים.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 התחרות:  
| 100 מטר חופשי | מריון שאפל   קנדה קנדה | 58.3 שניות   שיא מכביה | מרץ פרידמן   ארצות הברית ארצות הברית | 58.6 שניות | ג'רלד ספריו   ארצות הברית ארצות הברית | 58.7 שניות |
| 400 מטר חופשי | דייוויד אברמסון   ארצות הברית ארצות הברית | 4:33.0 דקות   שיא מכביה | דייוויד קרצקי   ארצות הברית ארצות הברית | 4:49.5 דקות | ג. סולטמן   דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 4:49.5 דקות |
| 1500 מטר חופשי | דייוויד אברמסון   ארצות הברית ארצות הברית | 18:45.4 דקות   שיא מכביה | ריצ'רד אברמסון   ארצות הברית ארצות הברית | 19:33.2 דקות | ג. סולטמן   דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה | 19:35.6 דקות |
| 200 מטר חזה | פיטר פוגאראסי   ארצות הברית ארצות הברית | 2:38.1 דקות   שיא מכביה | בל וייטין   ארצות הברית ארצות הברית | 2:48.3 דקות | סטיבן רבינוביץ'   קנדה קנדה | 2:49.0 דקות |
| 200 מטר פרפר | דייוויד קרצקי   ארצות הברית ארצות הברית | 2:27.3 דקות   שיא מכביה | הרי גוטמן   ארצות הברית ארצות הברית | 2:34.7 דקות | גרשון שפע   ישראל ישראל | 2:37.3 דקות |
| 100 מטר גב | ג'ק גייקין   ארצות הברית ארצות הברית | 1:06.8 דקות   שיא מכביה | יורם שניידר   ישראל ישראל | 1:08.2 דקות | מריון שאפל   קנדה קנדה | 1:09.8 דקות |
| משחה שליחים 4x200 מטר חופשי | ארצות הברית ארצות הברית   דייוויד אברמסון   ריצ'רד אברמסון | 8:46.3 דקות   שיא מכביה | ישראל ישראל | 9:23.3 דקות | דרום אפריקה (1928–1994) דרום אפריקה   ג. סולטמן   מאיר פלדברג   ב. קרמר   ה. ליפשיץ | 9:25.6 דקות |
| משחה שליחים 4x100 מטר מעורב | קנדה קנדה | 4:29.1 דקות   שיא מכביה | ארצות הברית ארצות הברית | 4:34.1 דקות | ישראל ישראל   יורם שניידר   דני טיין   אסף פורת   יצחק לוריא | 4:38.9 דקות |
ראו גם

יהודים וספורט
יהודים במשחקים האולימפיים
הערות שוליים

↑  היום נפתחת המכביה ה-6 באצטדיון בר"ג, חרות, 29 באוגוסט 1961
↑  המכביה השישית נפתחה בטכס ממלכתי, חרות, 30 באוגוסט 1961
↑  ננעלה "המכביה" השישית, הצופה, 6 בספטמבר 1961
↑  יומן ה"מכביה", דבר, 31 באוגוסט 1961
↑  יומן ה"מכביה", דבר, 1 בספטמבר 1961
↑  ר. פלס, מיכל למדני קבעה שיא חדש בקפיצה לגובה - 1.57 מ', דבר, 3 בספטמבר 1961
↑  גלעד ב-800 מ' ולהב ב-5000 מ' הציבו שיאים ישראלים חדשים, דבר, 4 בספטמבר 1961
↑  מייק הרמן אלוף בקרב עשור צבר 6258 נק', דבר, 3 בספטמבר 1961
↑  יורם, לקח טורניר המכביה - הכדוריד "על דרך המלך", מעריב, 17 בספטמבר 1961
1 2  עליונות לארה"ב בפתיחת תחרויות השחייה במכביה זכו ב 4 מדליות זהב, חרות, 3 בספטמבר 1961
↑  שחייני לארה"ב "כבשו" את מימי "גלי-גיל", דבר, 3 בספטמבר 1961
↑  לינדזי מילר קבעה בשלב המוקדמות שיא מכביה חדש בתוצאה של 5:13.2 דקות
| משחקי המכביה |
| --- | --- | --- |
| אירופה | המכביה האירופית הראשונה (אוסטרבה 1929) • המכביה האירופית השנייה (אנטוורפן 1930) |  |
| המנדט הבריטי | הראשונה (1932) • השנייה (1935) |  |
| מדינת ישראל | השלישית (1950) • הרביעית (1953) • החמישית (1957) • השישית (1961) • השביעית (1965) • השמינית (1969) • התשיעית (1973) •  העשירית (1977) • ה-11 (1981) • ה-12 (1985) • ה-13 (1989) • ה-14 (1993) • ה-15 (1997) • ה-16 (2001) • ה-17 (2005) • ה-18 (2009) • ה-19 (2013) • ה-20 (2017) • ה-21 (2022) |  |
| מכביות החורף | הראשונה (זאקופנה 1933) • השנייה (באנסקה ביסטריצה 1936) • השלישית (רופולדינג 2023) |  |
| משחקי יהדות התפוצות | משחקי מכבי אירופה • משחקי מכבי פאן אמריקה • משחקי המכביה האוסטרלית • משחקי המכביה האפריקאית •  משחקי מכבי JCC (צפון אמריקה) |  |
כפר יעבץ

| --- | --- |
מבנה מגורים טיפוסי ביישובמבנה מגורים טיפוסי ביישוב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: לב השרון
גובה ממוצע: ‎49 מטר
תאריך ייסוד: 1932
תנועה מיישבת: הפועל המזרחי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 691 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 672 תושבי ישראל
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת נתניה מוגדלת) כפר יעבץ(למפת נתניה רגילה) כפר יעבץ(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר יעבץ(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום כפר יעבץ32°16′29″N 34°57′56″E﻿ / ﻿32.2746294613067°N 34.9655123706643°E﻿ / 32.2746294613067; 34.9655123706643  heמפת היישובים של מועצה אזורית לב השרון באדום - כפר יעבץ בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 6 מתוך 10

כְּפַר יַעְבֵּץ הוא מושב באזור השרון דרומית-מערבית לקלנסווה, בתחומי מועצה אזורית לב השרון.
היסטוריה

המושב הוקם לראשונה ב־10 באפריל 1932 על ידי הפועל המזרחי על 400 דונם של הקרן הקיימת. בין ראשוני המתיישבים היו טוביה המאירי, שמואל יוסף בוצין שהיה מזקני המתיישבים ושמעון פרידליך-ברגופן. בשנת 1934 נקבע שמו לכפר יעבץ, על שמו של הרב זאב יעבץ, ממייסדי תנועת המזרחי. באותה עת התגוררו במושב 10 משפחות. בנוסף לתושבים שהתה בכפר יעבץ מתחילת 1934 עד תחילת 1938 קבוצה של הקיבוץ הדתי כנקודת יישוב זמנית לפני העלייה על הקרקע. בשנתיים הראשונות לא יכלו המתיישבים לעבד את קרקעותיהם בגלל סכסוכים משפטיים.
ב-2 בדצמבר 1934 הונחה אבן פינה לבית כנסת, שמימון לבנייתו נתקבל כתרומה מיהודי מבלגיה והבנייה תוכננה להיעשות על ידי התושבים. במקום התגוררו בינואר 1935 28 חברים שהתפרנסו בעיקר מעבודה במטעי שכטרמן הסמוכים וקיבלו מים מגבעת חיים. בסוף 1935 פורסם שהמקום הולך ומתנוון בגלל מיעוט תושבים. ביוני 1936 בעקבות פרוץ המרד הערבי הגדול, בה ספג היישוב התקפות מערביי הסביבה, פרסמו חברי המושב קריאה לעזרה. בשנת 1937 התגוררו במקום 23 משפחות והוא תואר כבעל מראה דל ועלוב. חברי המושב הציעו למכור אותו לחברי הקיבוץ הדתי שעברו במקום הכשרה לקראת העלייה לטירת צבי אולם הדבר לא נסתייע. ביולי 1938 נהרג אחד מחברי כפר יעבץ וחמישה נפצעו כשעלו על מוקש בדרכם לעבודה. בתחילת 1939 ספג היישוב גל נוסף של התקפות.
בשנת 1940, בעקבות הדלדלות העבודה בפרדסים, נותרו במקום רק כ-15 משפחות, ובתנועת הפועל המזרחי הוחלט על העברת התושבים למקום אחר והקמת מחנה עבודה במקום היישוב. משא ומתן על פינוי המקום לא הגיע לידי גמר, ובינתיים הורחב שטח הכפר ל-1200 דונם. בשנת 1942 נותרו במקום 12 משפחות ובשטח ששימש קודם לכן את הקבוצה שעלתה לטירת צבי התיישבה קבוצת תימנים מחדרה.
במהלך מלחמת העצמאות זכה כפר יעבץ המבודד לכינוי "חניתה של גוש תל מונד".
כבר בסוף דצמבר 1947 הותקף כפר יעבץ על ידי מאות ערבים. לאחר מספר שעות הגיעו משוריינים בריטיים והערבים נסוגו. בצד היהודי נטען שכ-30–40 מהתוקפים נפגעו, בניגוד להודעה הבריטית הרשמית שקבעה שרק 6 תוקפים נפגעו. בצד היהודי נהרג אחד המגינים וארבעה אחרים נפצעו. הם הגיעו מתל אביב ופתח תקווה לעיבוי ההגנה על המקום. לאחר מספר ימים מת אחד הפצועים. בהמשך המלחמה נורו פעמים רבות יריות לעבר כפר יעבץ. יריות נורו במהלך קרבות עשרת הימים ובאוקטובר במהלך ההפוגה השנייה.
תושבי המקום התימנים פונו מכפר יעבץ עם פרוץ הקרבות. ב-29 ביוני 1948 עלה ליישב את כפר יעבץ גרעין "מכורה" של הקיבוץ הדתי שהורכב בעיקרו מיוצאי רומניה. לקיבוץ החדש הוקצו 1400 דונם. אנשי הקיבוץ לא שרדו במקום זמן רב.
כפר יעבץ הוקם שנית ב־1951, כמושב של תנועת הפועל המזרחי, על ידי עולים מפולין ומרומניה. בתחילת 1952 התפתח סכסוך קרקעות בין כפר יעבץ לטייבה.
בשנת 1954 התיישבו במקום עולים מתימן, המהווים את רוב תושביו כיום. בדצמבר 1955 חגגו את חיבור היישוב לרשת החשמל הארצית, את גמר סלילת הכביש לעין ורד ואת הקמת המועדון.
נכון ל-2011 מאוכלס כפר יעבץ על ידי רוב של תושבים דתיים, אשר בחרו להקים בו קהילה דתית לאומית. הכפר סגור לכלי רכב בשבתות ובחגים.
לקריאה נוספת

שאול מייזליש ואהרון עמר, כפר יעבץ - גבורות, הוצאת כפר יעבץ, 2012
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  ר' טוביה המאירי ז"ל, הצופה, 18 במאי 1947
↑  שמואל יוסף בוצין, הצופה, 9 בפברואר 1955
↑  ב-1946 הייתה הפגזה ירדנית, פגז פגע בבית פרידליך וגרם לשריפה. בעקבות זאת עבר שמעון עם משפחתו לקדימה.
↑  שמות חדשים ליישובים עבריים, דואר היום, 24 ביולי 1934
↑  יעקב ליפשיץ, השרון פורח,  הירדן, 8 בנובמבר 1934
↑  נקודות ההתיישבות של הפועל המזרחי, דבר, 12 בנובמבר 1934
↑  בשער השרון הצפוני, הצופה, 4 במרץ 1938
↑  מיכאל חזני, זעקת כפר יעבץ, הצופה, 1 במאי 1938
↑  כפר יעבץ, דואר היום, 2 בדצמבר 1934
↑  כפר יעבץ, דבר, 16 בינואר 1935
↑  כפר יעבץ, דואר היום, 7 בנובמבר 1935
↑  שתי התקפות על כפר יעבץ, דבר, 3 ביולי 1936
↑  קול לעזרה של כפר יעבץ, דבר, 8 ביוני 1936
ההתקפות על כפר יעבץ, דבר, 14 באוגוסט 1936
נהדפה התקפה עזה על כפר יעבץ ורמת הכובש, דבר, 16 בספטמבר 1936
↑  כפר יעבץ, דבר, 10 ביוני 1937
↑  ההתפוצצות ליד כפר יעבץ, הַבֹּקֶר, 26 ביולי 1938
↑  ההתקפה על כפר־יעבץ, דבר, 12 בפברואר 1939
↑  זעקת חברי כפר יעבץ, הארץ, 24 ביולי 1940
↑  בעיות השעה במושב העובדים הדתי, הצופה, 30 בספטמבר 1940
העברת מתיישבי כפר יעבץ, הארץ, 12 בדצמבר 1940
לקראת פירוקו של כפר יעבץ ממושב חזרה למחנה עבודה, הַבֹּקֶר, 20 בדצמבר 1940
↑  כפר יעבץ, הצופה, 16 בפברואר 1941
↑  גבעת חיים - כפר יעבץ, דבר, 26 באפריל 1942
↑  בנתיבות המשולש, דבר, 10 באוגוסט 1949
↑  נהדפה התקפה על כפר יעבץ, דבר, 28 בדצמבר 1947
↑  30-40 מתקיפי כפר יעבץ נפגעו, דבר, 29 בדצמבר 1947
↑  נרצח - הנעדר מהקרב על כפר יעבץ גופתו נמסרה אחר מו"מ מיגע, הַבֹּקֶר, 29 בדצמבר 1947
↑  הקרבן השני של הגנת כפר יעבץ, הַבֹּקֶר, 31 בדצמבר 1947
↑  כפר יעבץ וכפר הס הופגזו, דבר, 11 ביולי 1948
↑  העיראקים פתחו אש על כפר יעבץ, דבר, 10 באוקטובר 1948
תכונה באזור המשולש, דבר, 22 באוקטובר 1948
כפר יעבץ הופגז אתמול במשך שעתיים, הצופה, 19 באוקטובר 1948
↑  גאולי תימן טרם נגאלו, מעריב, 8 במאי 1952
↑  16 עליות על הקרקע מיום הכרזת המדינה, דבר, 1 באוגוסט 1948
יישובים שקמו בשנת העצמאות, על המשמר, 4 במאי 1949
↑  הקיבוץ היה קיים בינואר 1950 בעת הקמת המועצה האזורית תל מונד: ועד גוש תל מונד - מועצה מקומית, דבר, 9 בינואר 1950
↑  הסכסוך טייבה כפר יעבץ בעינו עומד, הַבֹּקֶר, 25 בינואר 1952
↑  ג. שרון, שמחה בכפר יעבץ, מעריב, 18 בדצמבר 1955
↑  חגיגה משולשת בכפר יעבץ, למרחב, 14 בדצמבר 1955
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588269705171  VIAF: 317132524   WorldCat (עם VIAF): 317132524
לאסלו ודנאי

| --- | --- |

 לידה:  6 ביוני 1904 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  18 באפריל 1967 (בגיל 62) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 שם לידה:  Wolf László 
 מדינה:  הונגריה 
 
לאסלו ודנאי (במקור וולף, בהונגרית: Vadnay László; בודפשט, 21 במרץ 1904 – בודפשט, 18 באפריל 1967) היה סופר, קומיקאי, מנחה קברט, תסריטאי יהודי-הונגרי יוצר הסצנות והדמויות של האצ'ק ושאיו.
ביוגרפיה

לאסלו וולף נולד בבודפשט במשפחה יהודית כבנם של הוגו ודנאי (וולף) (1865–1928) ושל אמה פריד. סבו וסבתו מצד אביו היו ברנאט וולף (1831–1901) סוחר, ואמה פוקס, סבו וסבתו מצד אמו היו מארק פריד ופאני רדיץ. ודנאי החל את דרכו כעיתונאי בתחילת שנות העשרים של המאה ה-20 כעובד ב"עיתון של בוקר". עד מהרה התפרסם כמחבר קברט. הוא מוזכר בקרב הקלאסיקות של הקברט ההונגרי כממציא את הדמויות והסצנות האצ'ק ושאיו ואת הדרמטורגיה של הדיאלוגים. לטענתו, כתב יותר מאלף מזירות הוויכוחים העזים של בית הקפה (מערכונים של האצ'ק ושאיו שמתרחשים סביב שולחן בבית קפה). בנוסף, כתב יותר ממאתיים סצנות, הצגות ותסריטים. עבודותיו הוצגו בקברט ובתיאטראות הבאים:
Apolló Kabaré (1924)
Terézkörúti Színpad (1924–1938)
Papagáj Kabaré (1924–1925)
Rakéta Kabaré (1925)
Komédia Kabaré (1925, 1932, 1941)
Talkie Kabaré (1929)
Clarus Kabaré (1930)
Omnia Kabaré (1930–1931)
Femina (1931)
Komikusok Kabaréja (1931–1932)
Király Kabaré (1932)
Terézváros Kabaré (1932)
Pódium Kabaré (1936–1942)
Pavillon Kabaré (1936–1937)
Bethlen téri Színpad (1930–1932)
Blaha Lujza Színház (1925–1933)
Kamara Varieté (1947)
Vídám Színpad (1957–1958, 1963, 1978)
בשנת 1938 היגר לארצות הברית, גם שם הצליח. הוא ביקר בהונגריה שלוש פעמים לאחר המלחמה (1948, 1960, 1967). בהונגריה, אף על פי שהמשיכו להציג את האצ'ק ושאיו, הוא נשכח כמעט לחלוטין. הוא נפטר בשנת 1967 בביקורו בבודפשט.
עבודות הבמה

מספר הצגות הבכורה שלו שנרשמו במאגר התיאטרון (1958-): 19.
כבוד הית הנבחרים (1934)
הרפתקאות נאפולי (1934)
קונרד השלישי
נערה מכוערת
תסריטים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  הונגרי Kati katonája (1927)  Csókolj meg édes (1932)  Éjféli tangó (1932)  Vica a vadevezős (1933)  Meseautó (film, 1934)|Meseautó]  Ez a villa eladó (1935)  Csúnya lány (1935)  Havi 200 fix (1936)  Szenzáció (1936)  Lovagias ügy (1937)  (1937) Hotel kikelet  Pesti mese  Az ember néha téved (1938) |  אמריקאי Realizmus és fantázia (Oscar-díj jelölt)  Egy frakk története (1942, főszerepben: Gregory Peck)  Kétes dicsőség (1944)  A nagy gyémántrablás (1953)  Tíz cent Glóriával (1962)  Világos feladja (1964)  A bizsu (1966, főszereplő: Marlene Dietrich)  Jó firma (1976, tévéfilm) |
ספריו

Hacsek és Sajó. 3. sor.; Reggeli Újság, Bp., 193?
Hacsek és Sajó; ill. Temmerné Schillinger Ági; Reggeli Újság, Bp., 1933
Hacsek és Sajó összegyűjtött legjobb mókái; Globus Ny., Bp., 1933
Hacsek és Sajó a családról; ill. Szigethy István; Hacsek és Sajó Könyvek Kiadója, Bp., 1935 (Hacsek és Sajó)
Hacsek és Sajó a politikában; ill. Szigethy István; Hacsek és Sajó könyvek kiadója, Bp., 1935
Hacsek és Sajó színházról és sportról; ill. Szigethy István; Hacsek és Sajó könyvek kiadója, Bp., 1935
Előkészületek téli háborúra. Emlékirat; Stádium Ny., Bp., 1943
Vadnay László leghíresebb Hacsek és Sajó párbeszédei; Foreign Language Book Publishing, New York 1959
Hacsek és Sajó összegyűjtött legjobb mókái; vál., szerk., utószó Vinkó József; Babits, Szekszárd 1990
Hacsek és Sajó összegyűjtött legjobb mókái. Válogatott kabarétréfák; vál., szerk. Labányi Ágnes, előszó Bohuniczky Jenő, utószó Vinkó József; Ciceró, Bp., 2000
לקריאה נוספת

עורך לקסיקון הומור: מיקלוש קפושי (2001); ISBN 963-86162-3-7)
לאסלו ודנאי בספריית השחקנים. אוסף איסטוואן טאקץ'.
טיבור קלמר: המצחיקים הגדולים. הוצאת קושוט (2010) ISBN 978-963-09-6570-5
מאגר התיאטרון. המוזיאון הלאומי והמכון להיסטוריה של התיאטרון
לקסיקון יהודי הונגרי. פטר אויווארי. בודפשט. 1929
הערות שוליים

↑  Vezetékneve több forrásban Vadnai.
↑  "Vadnai (Wolf) Hugó halotti bejegyzése a Budapest IV. kerületi polgári halotti akv. 1072/1928. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-06-25.
↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 79/1897. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-06-25.
↑  "Wolf Bernát halotti bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári halotti akv. 1111/1901. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-06-25.
↑  2011. április 16.-i lekérdezés
↑  Társszerző: Márkus Alfréd
↑  Társszerző: Békeffi István
↑  Társszerzők: Békeffi István, Márkus Alfréd, Komjáti Károly
↑  Társszerző: Vitéz Miklós
↑  Hunyady Sándor regényéből
↑  Zeneszerző: Ábrahám Pál
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010685515705171  BNE: XX4963694  GND: 139814612  ISNI: 0000 0000 8095 906X  LCCN: no90010561  NKC: mzk2012722522  VIAF: 16784455   WorldCat (עם VIAF): 16784455
יוזף רות

| --- | --- |

יוזף רות, 1926
 לידה:  2 בספטמבר 1894 ברודי, ממלכת גליציה ולודומריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  27 במאי 1939 (בגיל 44) פריז, צרפת 
 שם לידה:  Moses Joseph Roth 
 מדינה:  אוסטריה, ציסלייטניה (ארצות אוסטריה) 
 מקום קבורה:  בית הקברות טיאה בפריז 
 אירועים משמעותיים:  שריפת הספרים בגרמניה הנאצית (1933) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת וינה 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 סוגה:  סאטירה 
 יצירות בולטות:  מארש ראדצקי, איוב, קברות הקפוצ'ינים
 בן או בת זוג:  אירמגרד קוין 
 www.josephroth.de
 חתימה:   
 
לוחית זיכרון בשדרת קורפירסטנדאם שבברלין-שרלוטנבורג
יוזף (מימין) ופרדריקה (פרידל) ברכיבה עם אדם לא-מזוהה, בסביבות 1925
קברו של יוזף רות
יוזף רוֹת (לעיתים רוט; Joseph Roth; ‏2 בספטמבר 1894, ברודי – 27 במאי 1939, פריז) היה סופר ועיתונאי יהודי-אוסטרי ממוצא גליציאני.
תולדות חייו ויצירתו

משה יוסף רוֹת נולד בעיירה בְּרוֹדִי הסמוכה ללבוב שבגליציה, שהייתה אז חלק מן האימפריה האוסטרו-הונגרית, לאם יהודייה; את אביו לא הכיר. הוא גדל בסביבה יהודית מובהקת בברודי.
האירוע המעצב של חייו היה מלחמת העולם הראשונה וקריסת האימפריה שלאחריה. רות נאלץ לקטוע את לימודיו בווינה ולחזות בהתמוטטות המדינה שבה ראה את מולדתו. כל שנות מלחמת העולם הראשונה שירת בצבא האוסטרי-הונגרי. ב-1920 הגיע לברלין, ועבד שם כעיתונאי ב-Neue Berliner Zeitung (גר') ובעיתונים אחרים. ב-1925 עזב את ברלין, וב-1933, עם עליית הנאצים לשלטון, עזב את גרמניה. ב-1928 חלתה אשתו פרדריקה בסכיזופרניה, והדבר היה עליו לנטל כלכלי ופסיכולוגי כבד.
בספריו מתאר רות את גורלם של אנשים חסרי מולדת, התועים ונודדים בעולם: יהודים שגורל עמם כפה עליהם חיים בגולה, אוסטרים שאינם מוצאים את מקומם במדינה הרב-לאומית של האימפריה האוסטרו-הונגרית – המדינה היחידה המאפשרת, לדעת רות, "להיות פטריוט ואזרח העולם הגדול" בו בזמן.
בעוד שבתחילת דרכו כתב רות עלונים קומוניסטיים תחת הכינוי "יוזף האדום", הרי שביצירתו המאוחרת נטה למלוכנות וביקש להשיב לקיסרות האוסטרית את זוהרה שאבד. פנייה זו אל העבר ניתן לראות כתגובה ללאומנות הגואה, בעוד שהקיסרות האוסטרית נתפסה בידי נתיניה היהודים כמיטיבה עמם.
היצירה הייצוגית של תקופה זו בפועלו היא הרומן "מארש רדצקי" (1932) – סאגה רב-דורית על משפחת קצינים בצבא הקיסרות. ברומן "קברות הקפוצ'ינים" מתאר רות את המשך קורותיו של גיבור "מארש רדצקי" בשנות השלושים. המפורסמת מבין יצירותיו העוסקות ביהדות היא הרומן "איוב".
'איוב: סיפורו של איש פשוט' מתאר את ניסיונותיו הקשים של גיבור ושמו מנדל זינגר, מהלומות הגורל פוקדות אותו, בתחילה בגטו שברוסיה הצארית ואחר כך ברחובות ניו יורק, עד שהוא מאבד אמונתו באלוהים; אך אז, לאחר שאפסה כל תקווה, קורה דבר מה שמחזיר למנדל את אמונתו. רות, שעבד רוב חייו כעיתונאי, הותיר אחריו גם כמות נכבדת של טורי פליטון ותיאורי מסע שחלקם נאספו בספר "מה שראיתי - רשימות מברלין 1920–1932" שטרם תורגם לעברית. ברומן "אגדת השתיין הקדוש" טיפל ברשמיו מהאלכוהוליזם שלו, שליווה אותו מאז שנותיו המוקדמות.
בשנת 1939 נפטר רות בפריז כתוצאה מסיבוך של דלקת ריאות, כשהוא עני ונתון בחובות. הוא קבור בפריז, ובברודי עיר הולדתו, מציין שלט קטן באוקראינית ובגרמנית את בנה המפורסם של העיר הקטנה.
ספרי יוזף רות בעברית

איוב: סיפור של איש פשוט , תרגם יצחק למדן, ברלין: א. י. שטיבל, תרצ"ב 1932.
תרגום נוסף: איוב: סיפור של איש פשוט, תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה ביתן, תשמ"ה 1985.
מארש ראדצקי, תרגמה אילנה המרמן, הספריה לעם, עם עובד, 1980.
קברות הקפוצינים, תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה ביתן, תשמ"ו 1986.
טאראבאס: אורח עלי אדמות, תרגם שלמה טנאי, תל אביב: זמורה ביתן, תש"ן 1990.
הנביא האילם, תרגמה רות לבנית, תל אביב: זמורה ביתן, תשנ"א 1991.
בריחה ללא קץ, תרגם שלמה טנאי, תל אביב: זמורה ביתן, 1992.
מלון סבוי, תרגם יוסף שריג, תל אביב: זמורה ביתן, תשנ"ב 1992.
סיפורו של הלילה האלף ושניים, תרגם צבי ארד, תל אביב: זמורה ביתן, 1993.
יהודים נודדים, תרגם יונתן ניראד, ירושלים: סמטאות, 2011.
אגדת השתיין הקדוש; מנהל התחנה פלמראייר , תרגם אהוד אלכסנדר אבנר, ירושלים: סמטאות, 2012.
תרגום קודם: אגדת השיכור הקדוש, תרגם פ' שדה, בתוך ד' אורן (עורך), מבחר הספור הארופאי, תל אביב: הדר, תשי"ט.
הלוויתן, תרגם גדי גולדברג, תל אביב: זיקית, 2015.
אפריל; בית הפאר ממול; ניצחון היופי, תרגמו שירה מירון ומרט וינטראוב, תשע נשמות, 2017.
תותים, תרגמה שירה מירון, תשע נשמות, 2018.
לקריאה נוספת

גרשון שקד, "יוסף רות, איוב והגורל היהודי", ממרכזים למרכז, תשס"ה-2005.
—, "אימת התרבות והכיסופים למוות: הלוויתן מאת יוסף רות והמיתיזציה של סיפור העיירה", צפון, ב', תשנ"ג-1993.
—, "ארצות אבותיו של יוסף רות", אין מקום אחר, 1988.
וולפגנג איזר, "גרשון שקד על הסופרים היהודים בעת שקיעת הממלכה ההבסבורגית", ספרות וחברה בתרבות העברית החדשה, 2000.
רות נצר. מעשה בלוויתן. בתוך: נפש הספרות - מסות על ספרות ושירה במבט יונגיאני. כרמל. 2021
תכשיטיתיים

| תכשיטיתיים |
| --- | --- |
   בוגר    זכר, בוגר
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: שפיראים
תת־סדרה:: שפריריות
משפחה:: תכשיטיתיים
שם מדעי
 Calopterygidae ‏לונשאן, 1850
תַּכְשִׁיטִית זוֹהֶרֶת בעין חרדלית, נחל כזיב, ישראל
תַּכְשִׁיטִיתִיִּים (שם מדעי: Calopterygidae) הם משפחה של שפיראים, בתת-הסדרה שפריריות. באנגלית הן ידועות בשמות העממיים שפריריות רחבות כנפיים (broad-winged damselflies), או כנפי תכשיטים (Jewelwings). שפריריות גדולות אלו בעלי מוטת כנפיים של 50–80 מ"מ, הן לרוב בצבע מתכתי, וניתן להבדילן משפריריות אחרות על ידי החיבור הרחב יותר בין הכנפיים לגוף, בניגוד לחיבור הצר הנראה במשפחות אחרות של שפריריות. המשפחה מכילה כ-150 מינים.
התכשיטיתיים נפוצים בכל יבשת מלבד אנטארקטיקה. הם חיים לאורך נהרות ונחלים.
השם המדעי נגזר מיוונית, kalos, שפירושו יפה ו-ptery שפירושו מכונף.