stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המס היהודי
גביית המס

על גביית המס היהודי מונה פקיד מיוחד, "המפקח על מס הגולגולת של היהודים" (לטינית: procurator ad capitularia Iudaeorum).
בפפירוסים שנמצאו במצרים, מצויות עדויות על גביית המס היהודי בפועל. אוסטרקונים ששימשו קבלות על תשלום המס, המלמדים על תשלומים רטרואקטיביים, ומעידים כי המס חויב בדיעבד, מחורבן המקדש, למרות שבפועל החלה גבייתו, לפחות במצרים, רק בשנת 72.
בימיו של הקיסר דומיטיאנוס המס נגבה באכזריות וגבייתו הורחבה לא רק ליהודים אלא גם לאנשים שהיו קרובים אל היהדות, וגם הגבלת הגיל על גבייתו בוטלה. סווטוניוס מספר שבהיותו ילד קטן היה עד לבדיקת נימולותו של זקן כבן 90. יש הטוענים שהגברת הנוקשות בגביית המס באה כתוצאה מתנועת גיור.
הירצחו של דומיטיאנוס ועליית נרווה לשלטון הביאה הקלה בגביית המס. על דבר זה מעידים המטבעות שנרווה טבע שנושאים את הכיתוב "בוטלה אכזריות גביית המס היהודי" (לטינית: fisci Iudaici calumnia sublata).
ביטול המס

על אף ההקלה במס בתקופת שלטונו של נרווה, המשיכו לגבות את המס לפחות עד ימי הקיסר יוליאנוס, במחצית השנייה של המאה ה-4.
עם זאת, לדעת כמה חוקרים, המס בוטל בשנת 95 לערך, בשנותיו האחרונות של הקיסר דומיטיאנוס בהשפעתה של משלחת חכמים בראשות רבן גמליאל דיבנה שנסעה לרומא.
הנצרות והמס היהודי

בתקופת המרד הגדול, מרבית הנוצרים החשיבו את אמונתם כפלג משיחי של היהדות ולמעשה רבים מהם היו מהעם היהודי והיו נימולים. עם זאת לא עבר זמן רב מהטלת המס ונוצרים-יהודים דרשו להכיר באמונתם כדת נפרדת מהיהדות למטרות גביית המס. שהרי המס לא נגבה מיהודים לאחר שהמירו את דתם לאחת אחרת, והנוצרים ככלל לא השתתפו במרידות כנגד הרומאים. לבסוף בתקופת הקיסר נרווה בקשתם התקבלה. ניתן לסמן אירוע זה כאחד המרכזיים בתהליך ההתפצלות של שתי הדתות.
הערות שוליים

↑  יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 7 (כתב: מנחם מור), פרק 7.2.4 המס היהודי, עמ' 152.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר ז, פרק ו, ו, 218: "על היהודים בכל מקום שהיו בו הטיל [קיסר] מס [גולגולת] של שתי דרכמות, שיש להעלותו מדי שנה בשנה אל הקפיטוליום, כשם שהיו מעלים לפנים את המס לבית המקדש בירושלים. כזה היה אז מצבם של היהודים" (תרגום ליזה אולמן).
1 2 3 4  יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 7 (כתב: מנחם מור), פרק 7.2.4 המס היהודי, עמ' 153.
↑  דיו קסיוס, היסטוריה רומאית, ספר 66, פסקה 7, סעיף 2: "החל מאותו הזמן", היהודים "היו צריכים לשלם מס שנתי בסך שני דינאר ליופיטר קפיטולינוס".
↑  אביגדור צ'ריקובר, "חפירות אדפו", בתוך כתב העת קדם, כרך א (1942), עמ' 80–84
↑  יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 7 (כתב: מנחם מור), פרק 7.2.4 המס היהודי, עמ' 154.
↑  סווטוניוס, שנים-עשר הקיסרים, דומיטיאנוס, 12.
↑  יהודה ורומא, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג, יחידה 7 (כתב: מנחם מור), פרק 7.2.4 המס היהודי, עמ' 155.
↑  יוסף דרנבורג, "משא ארץ ישראל: מימי כורש ועד אדריאנוס על פי חכמי המשנה והתלמוד", תרגום מנחם מנדל בראונשטיין, 1869, חלק שני עמ' צ; זכריה פרנקל, "דרכי המשנה" מהדורה ב, בעמ' 87; גדליה אלון, תולדות היהודים בארץ-ישראל בתקופת המשנה והתלמוד חלק א עמ' 74
העקרונות של ליטלווד

העקרונות של ליטלווד הם שלושה כללים היוריסטיים באנליזה מתמטית ממשית, המדגימים את חשיבותה של תורת המידה. העקרונות מופיעים בספרו של ג'ון ליטלווד, "הרצאות על התאוריה של פונקציות", משנת 1944:
ישנם שלושה עקרונות שניתן לבטא באופן הבא: כל קבוצה מדידה היא כמעט איחוד סופי של קטעים; כל פונקציה מדידה היא כמעט רציפה; כל סדרה מתכנסת של פונקציות מדידות היא כמעט מתכנסת במידה שווה.
המונח "כמעט" בהקשר זה מתייחס להזנחה של קבוצה הקרובה כרצוננו לקבוצה ממידה אפס, ושלושה עקרונות אלה מבטאים עובדות מתמטיות מוצקות, כפי שבא לידי ביטוי בתוצאות המתמטיות המפורטות:
רגולריות של מידת לבג - הביטוי הפורמלי לעיקרון הראשון
משפט לוזין - הביטוי הפורמלי לעיקרון השני
משפט אגורוף - הביטוי הפורמלי לעיקרון השלישי
לקריאה נוספת

Littlewood, J. E. (1944). Lectures on the Theory of Functions. Oxford University Press. p. 26
הנרי וו

| --- | --- |

 הופעה ראשונה:  פארק היורה
 הופעה אחרונה:  עולם היורה: עולם חדש
 יוצרים:  מייקל קרייטון
 גילום הדמות:  בי.די. וונג
 מידע
 מקצוע:  גנטיקאי
ד"ר הנרי וו הוא דמות בדיונית של מדען מסרטי פארק היורה מאת מייקל קרייטון, שהוא הגנטיקאי הראשי של פארק היורה וראש צוות ההנדסה של תאגיד "אינגן". והיוצר של ההנגדסה הגנטית של הדינוזאורים. אף שפעילותו מדעית בעיקרה הוא הופך בסדרת הסרטים לנבל עיקרי העוזר לייצר דינוזאורים היברידים ומסוכנים למען נבלים מרושעים, אף שלבסוף הוא גואל את עצמו.
בסרטים דמותו מגולמת בידי בי.די. וונג שבדומה לדמותו בעל מוצא סיני. בתפקידו הוא מופיע בסרט הראשון, סרט הרביעי, סרט החמישי וסרט השישי וכן הוא מדבב את דמותו במשחקי המחשב Jurassic World Evolution ו-Jurassic" World Aftermath". הוא מופיע גם בסדרה עולם היורה: מחנה הקרטיקון, בה הוא מדובב בידי גרג צ'ון.
הנרי הוא הדמות שהופיעה הכי הרבה בסדרה לצד מלקולם, אך מלקולם מופיע גם בשני הספרים בעוד וו מופיע רק בראשון. עדיין הוא הדמות היחידה מהטרילוגיה הראשית שמופיעה בסרט הרביעי. הוא גם מגלם את הנבל העיקרי היחידי בזיכיון שלא נהרג אלא גאל את עצמו.
למעשה הבמאי קולין טרוורו (במאי הסרטים הרביעי והשישי) ובי. די. וונג הודיעו שהם אינם רואים בד"ר וו נבל אלא כ"מדען גאה בעל שאיפות גבוהות ופזיזות העובר שינויים לאורך הזיכיון ומבין את הסכנה בשימוש בכוח ההנדסה הגנטי המסחרי החמדני המקיף אותו, בעודו מנסה לבסוף לתקן את הנזקים להם גרם ובכך פודה את עצמו".
דמותו של הנרי וו > בספר הראשון

בספר הראשון הנרי מוצג כמדען שאפתני ותלמידו של הגנטיקאי נורמן את'רטון, אשר עבר לעבוד עם האמונד לאחר עסקה מוצלחת לשיבוט דינוזאורים תוך 5 שנים. בניגוד לדמותו הקולנועית וו אינו רוחש מזימות וגם חולק על עניינים רבים עם האמונד האדיש אליו והוא נשאר באי במשך הסערה ומנסה לעזור לשאר הניצולים. לאחר בריחת הרפטורים ממכלאותיהם. עם זאת למרות ניסיונו הוא נהרג מדקירה במעיו בידי רפטורים שעמדו לפרוץ לאכסניה, בניסיון לעזור לאלי סאטלר. הוא מוזכר בקצרה גם בספר השני.
דמותו של הנרי וו > בסרט הראשון

בסרט הראשון הנרי מופיע לזמן קצר בתור גנטיקאי במעבדה של "אינג'ן" בפארק היורה לצד האמונד. בעוד אלן גרנט, אלי סאטלר ואיאן מלקולם צופים בצוות שלו מטפל בצאצאי ולוצירפטורים שבקעו והוא משיב לטיעוניו של מלקולם שהדינוזאורים אינם יכולים להתרבות באי מאחר שכולם נקבות, מבלי להבין שהם יכולים להחליף את מינם. הוא אינו מופיע בהמשך הסרט וכנראה נמלט בעת הסופה עם עובדים נוספים, מה שהציל אותו מהסכנות באי.
דמותו של הנרי וו > בסרט הרביעי

הנרי חוזר בסרט הרביעי, לאחר פעילות של רביית דינוזאורים לא-חוקיים שונים בין הסרטים, הפעם בפארק "עולם היורה" של סיימון מאסראני, בו הוא גם משמש כגנטיקאי הראשי. בפארק החדש שהוקם הוא הולך עם השיבוט הגנטי רחוק יותר ומצליח להחזיר מגוון דינוזאורים ואף מוסזאורוס גדול לחיים ועם זאת רוקם בסתר עסקה עם ויק הוסקינס, אחראי הביטחון של הפארק ומייצר עבורו דינוזאור כלאיים טורפני ואיטיליגנטי שיועד לשימושים צבאיים. לאחר בריחתו של היצור המכונה "אינדונימוס רקס" מכלובו, סיימון מגיע להתעמת איתו אך הוא טוען שהוא רק פעל אחר הוראותיו ליצור יצור מרשים. לאחר מכן הוא נמלט במסוק עם עוברים, בעוד מובטח לו מעוסרו של הוסקינס שהוא יקבל שכר הולם, ולא נראה עוד בסרט. הוסקינס שנשאר על האי נטרף בידי הרפטורית "דלתא" וגם האינדונימוס רקס נטרף בידי המוסזאורוס בסוף הסרט. לאחר האירועים, כנראה בעידוד הבעלים מאסראני, הוא מפוטר מחברת אינגן שפושטת את הרגל ונמצא אשם בהמצאה לא-אתית בידי הקהילה המדעית ששוללת את תאריו.
הוא מופיע גם בעולם היורה: מחנה הקרטיקון כאשר הוא עורך ביקור למחנה הקרטיקון עד שברוקלין נכנסת למשרדו ומגלה פרטים במחשבו האישי ואז הוא מסלק אותם. לאחר מכן הוא מוצג בתור היוצר של היצור ההיברידי המסוכן "סקרופיוס רקס" ובהמשך חוזר לחלץ את מחשבו ואת ממצאיו, אך החבורה לוקחת לו אותם. האנשים שלו לוכדים את ברוקלין אך היא נמלטת בעזרת החבורה שמוליכה לעברו עדר אנקילוזאורוסים. במהלך המהומות נשבר מחשבו האישי והוא עולה על המסוק חזרה. למרות פעולות החבורה הוא מתנגד לניסיונו של הוקס להרוג אותם מאחר שהם אינם חלק מהמשימה.
דמותו של הנרי וו > בסרט החמישי

הנרי חוזר בסרט החמישי, הפעם באחוזתו של לוקווד בעודו רוקם עסקה עם אלי מילס על יצירת בן כלאיים חדש בשם "אינדורפטור" בניסיון להרביע אותו. צוות מיוחד נשלח לחלץ את עצמות האינדונימוס מהלגונה בפארק. האינדורפטור מוצג במכירה פומבית באחוזה, נמכר, אף שנאמר שאינו למכירה, אך משוחרר ברחבי האחוזה ומחסל אנשים עד שלבסוף הוא משופד על קרני טריצרטופס למוות. הנרי מורדם בידי פרנקלין ווב שמזריק לו חומר הרדמה. עם זאת אנשיו של מילס מגיעים ולוקחים אותו למקום בטוח.
דמותו של הנרי וו > בסרט השישי

הנרי חוזר בסרט השישי, בעודו עובד ב"ביוסין" עם דודג'סון והוא משבט עבורו חגבי ארבה פרהיסטוריים הזורעים הרס ברחבי העולם, למעט בזרעי התאגיד. עם זאת הנרי סבור שלבסוף הארבה יצליח לפגוע גם בתבואה של התאגיד ומחפש דרך להשמיד אותו. לשם כך הוא מבקש להביא את מייזי לוקווד ואת "בטא", הרפטורית התינוקת של "בלו" - שניהם נולדו ללא התעברות אמם עקב מבנה DNA מהונדס שהנרי מנסה להפנות נגד הארבה וליצור בו פתוגנים. מייזי מגיעה למעבדה כעוסה והנרי מרגיע אותה בכך שהכיר את אמה, שרלוט לוקווד שעבדה לצידו בפארק ואף מראה לה סרטונים שלה, וכן מבקש ממנה לעזור לו לפתח נוגדן מה-DNA שלה. כאשר דוד'גסון שמע אותו הוא ביקש שיצא לתת הסברים, מה שנתן תירוץ למייזי לברוח יחד עם "בטא". לאחר שהחבורה מתאחדת ובורחת מגיגאנוטוזאורוס, הנרי מתוודה בפניהם שטעה ושיוכל לתקן את נזק הארבה ולמרות הכעס עליו עקב האירועים שיצר הם משוכנעים בידי מייזי לתת לו הזדמנות לתקן. אז הוא בורח עם החבורה מהגיגאנוטוזאורוס (אף שזרועו נשברת בבריחה) וטס איתם מהעמק. הנרי מופיע בהמשך עם חגב הנושא פתוגן שישלוט באוכלוסיית הארבה ומצליח לחולל מהפכה גנטית, אותה הוא זקף לעבודתה של שרלוט.
הערות שוליים

↑  Why Colin Trevorrow Won’t Let the T. Rex Die
↑  Clark, Anne Victoria (March 29, 2022). Vulture. Retrieved July 29, 2022 "BD Wong Answers Every Question We Have About the  Jurassic Park Films"
בי.די. וונג, השחקן שמגלם את ד"ר הנרי וו.
הנוכלים

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת דרמה 
 יוצרים:  טוני ג'ורדן 
 שחקנים:  אדריאן לסטר רוברט גלניסטר מאט די אנג'לו קלי אדמס רוברט ווהן ג'יימי מארי מארק וורן רוב ג'רוויס אשלי וולטרס
 פסקול:  סיימון רוג'רס
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת 
 שפות:  אנגלית 
 מספר עונות:  8 
 מספר פרקים:  48 
 הפקה
 מפיקים בפועל:  קארן וילסון הווארד בורץ' טוני ג'ורדן סיימון קרופורד קולינס
 אורך פרק:  60 דקות
 שידור
 רשת שידור:  BBC One 
 תקופת שידור מקורית:  24 בפברואר 2004 – 17 בפברואר 2012
 קישורים חיצוניים
 אתר הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
הנוכלים (באנגלית: Hustle) היא סדרת טלוויזיה בריטית מסוגת הדרמה הקומית. במרכז הסדרה קבוצת נוכלים המונהגת על ידי מייקל סטון (מגולם על ידי אדריאן לסטר). קבוצת הנוכלים רוקמת הונאות ורמאויות ארוכות טווח, שמטרתן בדרך כלל רווח אישי, סיוע לאחד מחברי הקבוצה או לאחד מידידיהם. הם גאים בקוד מוסרי - לעולם לא לרמות אדם שתורם לחברה ולעולם לא לקחת את כספו האחרון של אדם, מה שגורם לדעתם למזל רע. הסדרה עלתה לראשונה למסך הטלוויזיה בבריטניה בערוץ BBC One בשנת 2004. בסך הכל הופקו 8 עונות של הסדרה, והפרק האחרון המסכם שודר ב-17 בפברואר 2012. בישראל שודרו עונות של הסדרה בערוץ 1 ובערוץ BBC Entertainment.
כמעט כל פרק מתחיל במעקב אחר דמות רעת-לב או חמדנית, כשבדרך כלל אלברט הוא העוקב. לאחר מכן החבורה מתכנסת במלון ואש או מייקל מסבירים על הדמות והחבורה מעלה רעיונות איך לרמות אותה, כשמייקל (או דני, בעונה הרביעית) מחלק את התפקידים. לעיתים, כשנדמה שידם על התחתונה מתגלה פתאום שהכל היה מתוכנן מראש והמצלמה "חוזרת אחורה בזמן" ומראה איך החבורה חשבה כמה צעדים קדימה.
דמויות ראשיות ושחקנים

מייקל סטון (עונות 1–3, 5–8) - מנהיג הקבוצה והוגה תוכניות ההונאה, מכונה "מיקי בריקס" (מגולם על ידי אדריאן לסטר). בעונה הרביעית לקח פסק זמן מעסקי הרמאויות, אך חזר בעונה החמישית.
אלברט "אלבי" סטרולר - נוכל מזדקן המשמש כמין אב רוחני לקבוצה. מאתר את מטרות הקבוצה ומפתה הקורבנות להיכנס למלכודת ההונאה, ולעיתים משמש ברמאויות כזקן תמים (מגולם על ידי רוברט ווהן).
אש מורגן - איש המחשבים והציוד של החבורה. בין השאר דואג לפברק אתרי אינטרנט לצורך הרמאויות (מגולם על ידי רוברט גלניסטר).
סטייסי מונרו (עונות 1–4) - משמשת כפאם פאטאל (מגולמת על ידי ג'יימי מארי).
דני בלו (עונות 1–4) - נוכל צעיר המבקש להתלמד בקבוצה ומשתתף במעשי ההונאה שהם מבצעים (מגולם על ידי מארק וורן). בעונה הרביעית מחליף את מייקל כמנהיג.
אדי - בעל הבר המשמש כמקום ההתכנסות של החבורה, וקורבן מתמיד לתעלולים שלהם (מגולם על ידי רוב ג'רוויס).
שון קנדי - (מהעונה החמישית) נוכל צעיר ופזיז. הוא ואחותו אמה מנסים להונות את החבורה, שבמקביל מנסה להונות אותם, עד שמחליטים לחבור לקבוצה אחת (מגולם על ידי מאט די אנג'לו).
אמה קנדי - (מהעונה החמישית) אמנית תחפושות, אחותו של שון, בינה לבין מייקל מתקיים מתח מיני לאורך פרקי הסדרה (מגלמת קלי אדמס).
בילי בונד (עונה רביעית) - רמאי צעיר שדני לקח תחת חסותו והפך לחבר קבוע בעונה זו (מגולם על ידי אשלי וולטרס).
דמויות ראשיות ושחקנים > שחקנים אורחים

עונה שנייה – לי אינגלבי, פיי ריפלי, רוברט ליואלין
עונה שלישית – ריצ'רד צ'מברלין, לינפורד כריסטי, שרה קוקס, פול ניקולס
עונה שישית – לוליטה צ'קרבארטי (אשתו של אדריאן לסטר), אינדירה וארמה, מארק בנטון, סיימון דיי, דני וב
עונה שביעית – אנה צ'אנסלור, אנג'לה גריפין, דייוויד היירווד, קלייב סוויפט, האנה גורדון, קלייר גוס
עונה שמינית – שילה הנקוק, מרטין קמפ, פטרסון ג'וזף, ג'ון בארומן
שידור הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (הממלכה המאוחדת)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (הממלכה המאוחדת)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 24 בפברואר 2004 | 30 במרץ 2004 |
|  | 2 | 6 | 6 | 29 במרץ 2005 | 3 במאי 2005 |
|  | 3 | 6 | 6 | 10 במרץ 2006 | 14 באפריל 2006 |
|  | 4 | 6 | 6 | 3 במאי 2007 | 7 ביוני 2007 |
|  | 5 | 6 | 6 | 8 בינואר 2009 | 12 בפברואר 2009 |
|  | 6 | 6 | 6 | 4 בינואר 2010 | 8 בפברואר 2010 |
|  | 7 | 6 | 6 | 7 בינואר 2011 | 18 בפברואר 2011 |
|  | 8 | 6 | 6 | 13 בינואר 2012 | 17 בפברואר 2012 |
הסכם לכבוד הדדי

הסכם לכבוד הדדי הוא הסכם טרום-נישואים להסדרת יחסי הממון בין בני הזוג ולמניעת סרבנות גט שיצא לאור בישראל בשנת 2001. ההסכם, עליו חותמים בני הזוג לפני הנישואין, כולל סעיפים ממוניים המחייבים את האיש והאישה באופן סימטרי או תוך העדפת האישה. המבוא להסכם מגדיר את מטרתו כדלהלן: ”המטרה העיקרית בהסכם שלהלן היא: לדאוג לאשה שאין שלום בית בביתה, יהיה לה קיום הגון ופרנסה ראויה. במקביל, ההסכם דואג גם לאיש הנמצא במצב דומה.”
לפי ההלכה, גירושין מתקיימים רק במסירת גט מהבעל לאישה מרצונם החופשי, או בהתקיים עילה המצדיקה אכיפת הגט. בישראל, הנישואים ההלכתיים הם גם הבסיס לרישום האזרחי של מעמדם האישי של יהודים. ההסכם נועד לאפשר לכל אחד מבני הזוג להוביל לסיום הנישואים בתוך זמן סביר לפי שיקול דעתו הבלעדי. לפיכך ההסכם מחייב את הצדדים לתשלום מזונות מוגדלים מבן זוג המסרב להתגרש למשנהו, החל מ-180 ימים לאחר שאחד מבני הזוג שולח הודעה על כוונתו לממש את ההסכם. סעיף נוסף מחייב את דורש הגירושין להשתתף בתהליך שיקום הנישואין במקרה שהנתבע לגירושין דורש זאת.
ההסכם חובר על ידי הרב אלישיב קנוהל, הרב ד"ר דוד בן זזון והטוענת הרבנית ד"ר רחל לבמור, בהתייעצות עם מומחים - ביניהם דיינים, שופטים, משפטנים, אקדמאים, פסיכולוגים וארגונים לשינוי חברתי. ההסכם קיבל את הסכמתו של הרב זלמן נחמיה גולדברג בשעתו. ההסכם תורגם לשפות שונות ולהסכם המקורי נוסף סעיף כדי להעניק להסכם אפשרות אכיפה בינלאומית כאשר אחד מבני הזוג אינו גר בישראל בעת הצורך לממושו. במקרה זה ההסכם הופך להסכם בוררות כאשר הבורר הממונה הוא "בית הדין דאמריקא" הממוקם בניו יורק, ארצות הברית. ההסכם שכולל סעיף זה מצוי בעברית, באנגלית, ברוסית, בצרפתית ובספרדית.
ההסכם עורר מחלוקת בעולם הרבני. בהסכם תמך ארגון הרבנים בית הלל. ומאידך, התנגדו להסכם דיינים ומורי הוראה אשר טענו שגט שניתן מכוח ההסכם פסול, בהם הרב אוריאל לביא, הרב אברהם דב אוירבך, הרב דוב ליאור, הרב שלמה מחפוד, הרב שלמה אבינר והרב גדליהו אקסלרוד.
מקורות הלכתיים

הסכמתו של הרב זלמן נחמיה גולדברג על ההסכם לכבוד הדדי.
הרב דוד בן זזון, על הסכמי קדם נישואים
הרב דוד בן זזון, הסכמי קדם נישואין-דילמות ערכיות, הלכתיות ומעשיות, צהר כ (טבת תשנ"ה)
טו"ר ד"ר רחל לבמור, גירושין, סירוב גט והסכם למניעתו: עובדות מהשטח, צהר כ (טבת תשנ"ה)
טו"ר ד"ר רחל לבמור, הסכמי קדם-נישואין מול הרומנטיקה: הדרכה מעשית להצגת הנושא
טו"ר ד"ר רחל לבמור, הסכם לכבוד הדדי: סעיפיו ויתרונותיו
הרב אלישיב קנוהל, הכתובה והסכמי ממון בנישואין, תחומין כא (תשס"א)
הרב אלישיב קנוהל, טו"ר ד"ר רחל לבמור וטו"ר עו"ד דרורית רוזנפלד, נישואין של כבוד, באתר ערוץ 7, 15 באפריל 2004
"האם מותר לערוך הסכם לכבוד הדדי?", שו"ת באתר "דין"
אליעזר מלמד, הסכם קדם נישואין - לא לחתום, באתר "ישיבה"
שלמה אבינר, ‏מועצת הרבנות הראשית על הסכם קדם נישואין: "הצעות הבל", באתר "סרוגים", 10 במאי 2015
מאמרים בתקשורת
הסכם לכבוד הדדי, על השימוש בהסכם בקיבוץ הדתי, באתר הקיבוצים
כתובה של יסאק פריירה ורחל בת אברהם דה-פינטו, הולנד 1648, גירושין זה כואב, באתר nrg‏, 8 במרץ 2005
שיר-לי גולן-מאירי, גבירותיי, היהדות מתקדמת, באתר ynet, 28 באוגוסט 2005
צבי שיימן, ‏רבנים נגד הסכם קדם נישואין: גורם לפסילת הגט, באתר "סרוגים", 5 בינואר 2016
לקריאה נוספת

רחל לבמור, מנעי עיניך מדמעה: הסכמי קדם-נישואין למניעת סירוב גט, הוצאת אריאל - מפעלי תורה בשיתוף עם מועצת רבני ישראל הצעיר, ירושלים תשס"ט
עמיחי רדזינר, גיטין – מצוות התלויות בארץ? הסכם קדם-נישואין למניעת סרבנות גט: בין אמריקה לישראל, משפטים, כרך מז, (תשע"ח), עמ' 59-5.
הערות שוליים

↑  קנוהל, אלישיב, "הכתובה והסכמי ממון בנישואין", תחומין כ"א (תשס"א), עמ' 339-324.http://www.iyim.org.il/uploads/files/mamar-new.pdf
↑  האיש מתחייב בסעיף ה' לשלם לאישה דמי מזונות מיום חתימת ההסכם והאישה מתחייבת בסעיף ו' לשלמם רק אם לא תסכים לסיום הנישואים במועד המוגדר בהסכם; סעיף א.1. לנספח מאפשר לאישה בלבד לדרוש מהבעל חמישים אלף ש"ח ובמקביל למנוע את מימוש חוק יחסי ממון בין בני זוג; סעיף ז' מבהיר ביחס לאישה בלבד שהסכמתה לסיום הנישואים כדת משה וישראל, אפילו אינה מסכימה לתנאים או דרישות אחרות, אינו נחשב כסירוב לסיום הנישואים.
↑  רחל לבמור, מנעי עיניך מדמעה, הסכמי קדם-נישואין למניעת סירוב גט, ירושלים: אריאל, תשס"ט, עמ' 173-209
↑  הסכם לכבוד הדדי עם סעיף בינלאומי ; The Agreement for Mutual Respect: A Prenuptial Agreement for the Prevention of Get-Refusal, International Young Israel Movement In Israel http://www.iyim.org.il/prenup
↑  אתר בית הדין דאמריקא http://www.bethdin.org
↑  "בית הלל" קוראים לחתימה על הסכמי קדם נישואין, באתר כיפה, ‏2013-05-28
↑  צבי שיימן, ‏גם הרב ליאור: הסכם קדם נישואים פוסל את הגט, באתר "סרוגים", 14 בינואר 2016
↑  המאבק בהסכמי קדם נישואין ממשיך: הגר"ג אקסלרוד מצטרף - "הם סטו ממסורת ההלכה, נראה שאינם רבנים אורתודוקסיים", באתר רדיו קול חי
הדגשת תחביר

תחביר HTML מודגש
הדגשת תחביר או צביעת תחביר היא תכונה של עורכי טקסט המשמשים לתכנות, סקריפטים או שפות סימון, כגון HTML. הדגשת תחביר מציגה טקסט, במיוחד קוד מקור, בצבעים שונים ובגופנים בהתאם לקטגוריית המונחים וכללי התחביר. תכונה זו מאפשרת כתיבה בשפה מובנית כגון שפת תכנות או שפת סימון שכן מבנים ידועים ושגיאות תחביר נבדלים מבחינה ויזואלית. תכונה זו משמשת גם בהקשרים רבים הקשורים לתכנות (כגון מדריכי תכנות), בצורה של ספרים צבעוניים או אתרי אינטרנט מקוונים כדי להקל על הבנת קטעי קוד עבור הקוראים. הדגשה אינה משפיעה על משמעות הטקסט עצמו; אלא הוא מיועד רק להקל על קורא אנושי.
הדגשת תחביר היא סוג של סימון משני, מכיוון שהדגשים אינם חלק ממשמעות הטקסט, אלא משמשים לחיזוקו. חלק מהעורכים משלבים גם הדגשת תחביר עם תכונות אחרות, כמו בדיקת איות או קיפול קוד, ככלי עזר לעריכה שאינם חיצוניים לשפה.
יתרונות מעשיים

הדגשת תחביר היא אסטרטגיה אחת לשיפור הקריאות וההקשר של הטקסט; במיוחד עבור קוד המשתרע על מספר עמודים. הקורא יכול להתעלם בקלות מחלקים גדולים של הערות או קוד, תלוי מה שהם מחפשים. הדגשת תחביר מסייעת גם למתכנתים למצוא שגיאות בתוכניות שלהם. לדוגמה, רוב העורכים מדגישים מחרוזות מיליליות בצבע שונה. כתוצאה מכך, זיהוי חוסר במפריד הרבה יותר קלה בגלל צבעים מנוגדים של הטקסט. התאמת סוגרים (Brace matching) היא תכונה חשובה נוספת בקרב עורכים פופולריים. זה מאפשר לך לראות אם הסוגר הושאר בחוץ או לאתר את התאמת הסוגר שהסמן נמצא בו על ידי הדגשת הצמד בצבע אחר.
מחקר שפורסם בכנס PPIG העריך את ההשפעות של הדגשת תחביר על הבנת תוכניות קצרות, ומצא כי נוכחות הדגשת תחביר מפחיתה משמעותית את הזמן שלוקח למתכנת להפנים את הסמנטיקה של תוכנית. בנוסף, נתונים שנאספו ממעקב עיניים במהלך המחקר העלו כי הדגשת תחביר מאפשרת למתכנתים להקדיש פחות תשומת לב לרכיבים תחביריים סטנדרטיים כגון מילות מפתח.
תמיכה בעורכי טקסט

עורכי טקסט מסוימים יכולים גם לייצא את הסימון הצבעוני בפורמט המתאים להדפסה או לייבוא לעיבוד תמלילים ולסוגים אחרים של תוכנת עיצוב טקסט; למשל כגרסת HTML, צבעונית LaTeX, PostScript או RTF של הדגשת התחביר שלה. ישנן מספר ספריות תחביר או "מנועים" בהן ניתן להשתמש ביישומים אחרים, אך אינן תוכניות שלמות בפני עצמן, למשל סיומת ה-Generic Syntax Highlighter (GeSHi ) עבור PHP.
עבור עורכים התומכים ביותר משפה אחת, המשתמש יכול בדרך כלל לציין את שפת הטקסט, כגון C, LaTeX, HTML, או שעורך הטקסט יכול לזהות אותה באופן אוטומטי על בסיס סיומת הקובץ או על ידי סריקת תוכן הקובץ. זיהוי שפה אוטומטי זה מביא לבעיות אפשריות. לדוגמה, משתמש עשוי לרצות לערוך מסמך המכיל:
יותר משפה אחת (למשל בעת עריכת קובץ HTML המכיל קוד JavaScript מוטבע),
שפה שאינה מוכרת (למשל בעת עריכת קוד מקור לשפת תכנות לא ברורה או חדשה יחסית),
שפה שונה מסוג הקובץ (למשל בעת עריכת קוד מקור בקובץ ללא סיומת בעורך המשתמש בסיומות קבצים כדי לזהות את השפה).
במקרים אלה, לא ברור באיזו שפה להשתמש, וייתכן שמסמך אינו מודגש או מודגש באופן שגוי.
אלמנטים תחביריים

רוב העורכים עם הדגשת תחביר מאפשרים לתת צבעים וסגנונות טקסט שונים לעשרות תת-אלמנטים שונים של תחביר. אלה כוללים מילות מפתח, הערות, הצהרות זרימת בקרה, משתנים ורכיבים אחרים. מתכנתים לעיתים קרובות מכוונים מאוד את הגדרותיהם בניסיון להציג מידע שימושי ככל האפשר מבלי להקשות על קריאת הקוד.
עורכים מסוימים מציגים גם אלמנטים תחביריים מסוימים בדרכים נעימות יותר מבחינה ויזואלית, לדוגמה על ידי החלפת מצביע כמו -> בקוד המקור בסמל חץ אמיתי (→), או שינוי רמזים לקישוט טקסט כמו /italics/, *boldface*, או _underline_ בתגובות קוד המקור על ידי נטוי אמיתי, מודגש או מצגת מודגשת.
אלמנטים תחביריים > דוגמאות

להלן השוואה של קטע קוד C:
| עיבוד סטנדרטי | הדגשת תחביר |
| --- | --- |
/* Hello World */ #include <stdlib.h> #include <stdio.h>  int main() {  printf("Hello World\n");  return 0; } 
להלן קטע נוסף של תחביר קוד ++C מודגש:
// Create "window_count" Window objects:
const auto window_count = int{10};
auto windows = std::array<std::shared_ptr<Window>, max_window_count>{};
for (auto i = int{0}; i < window_count; ++i) {
 windows[i] = std::make_shared<Window>();
}
בדוגמה ++C, העורך זיהה את מילות המפתח const, auto, int ו-for. ההערה בהתחלה מודגשת גם באופן ספציפי כדי להבדיל אותה מקוד העבודה.
ראו גם

ניתוח מחרוזות
הערות שוליים

↑  Jim D'Anjou; Sherry Shavor; Scott Fairbrother; Dan Kehn; John Kellerman; Pat McCarthy (2005). The Java developer's guide to Eclipse (2nd ed.). Boston: Addison-Wesley. ISBN 978-0-321-30502-2.
↑  Sarkar, Advait (2015). "The impact of syntax colouring on program comprehension". Proceedings of the 26th Annual Conference of the Psychology of Programming Interest Group: 49–58. נבדק ב-5 בספטמבר 2015. {{cite journal}}:  (עזרה)
הדגשת ההשפעה של מפריד חסר (אחרי watch = 'false ) ב-JavaScript
gedit תומך בהדגשת תחביר
העקומה הפוטופית

העקומה הפוטופית
העקומה הפוטופית מתארת את יחס השטף האורי שיזוהה בעין האנושית בראייה פוטופית, כלומר ראייה באור יום, ביחס להספק נתון. העקומה מנורמלת כך ששיא גובהה הוא 1. גובה זה מתקבל באורך גל של 555 ננומטר (צבע ירוק).
כדי לחשב את השטף האורי בהינתן הספק (כלומר התפלגות פליטה של מקור אור) מסוים, יש לסכום את מכפלת ההספק הספקטרלי ורגישותה הספקטרלית של העין:
L=683.002\int _{0}^{\infty }V(\lambda )J(\lambda )d\lambda
כאן  \ J הוא ההספק ביחידות ואט,  \ V הוא גובה העקומה הפוטופית עבור אורך הגל הנתון ו- \ L הוא השטף האורי המתקבל, ביחידות לומן. בחישובים מעשיים משתמשים לרוב ב-683 בתור מקדם ומזניחים את ה-0.002.
בראייה בחשיכה (ראייה סקוטופית) עקומת הרגישות היא שונה, והמקסימום שלה מוזז לאורכי גל קצרים יותר. גם המקדם של האינטגרל שונה ושווה ל-1746. כלומר, רגישותם של הקנים (חיישני העין לראיית לילה) גבוהה בערך פי 2.5 מזו של המדוכים (החיישנים לראיית יום).
ראו גם

העקומה הסקוטופית
צבע
רודופסין
הסגת גבול (סרט, 2006)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  אנתוני מינגלה
 הופק בידי:  אנתוני מינגלה, סידני פולאק
 תסריט:  אנתוני מינגלה
 עריכה:  ליסה גאנינג
 שחקנים ראשיים:  ג'וד לאו ז'ולייט בינוש רפי גברון 
 מוזיקה:  גבריאל יארד
 צילום:  בנואה דלום
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית בריטניה בריטניה
 חברת הפקה:  מירמקס 
 חברה מפיצה:  מירמקס
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  13 בספטמבר 2006
 משך הקרנה:  120 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סרט פשע 
 הכנסות:  8.9 מיליון דולר
 הכנסות באתר מוג'ו:   breakingandentering
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
הסגת גבול (באנגלית: Breaking and Entering) הוא סרט פשע רומנטי משנת 2006 בכתיבה ובימויו של אנתוני מינגלה (סרטו האחרון), עם ג'וד לאו, ז'ולייט בינוש, רפי גברון ורובין רייט בתפקידים הראשיים.
מינגלה ביים מקודם את ג'וד לאו בקולד מאונטן ובהכישרון של מר ריפלי ואת ז'ולייט ביינוש בהפצוע האנגלי. זה סרטו האחרון.
הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו ב-13 בספטמבר 2006.