stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באטור
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי באטור שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת אגר |
| --- | --- | --- |
| יישובים | אגר • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • טרנסנטמאריה • ורפלט |  |
אתר הנופש טוקיו דיסני

| --- | --- |


 מידע כללי
 סוג:  מתקן נופש, פארק שעשועים 
 כתובת:  千葉県浦安市舞浜1番地1 
 מיקום:  Maihama 
 מדינה:  יפן 
 בעלים:  The Oriental Land Company 
 מפעיל:  The Oriental Land Company 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1983
 תאריך פתיחה רשמי:  1983 
 קואורדינטות:  35°37′47″N 139°52′58″E﻿ / ﻿35.629722222222°N 139.88277777778°E﻿ / 35.629722222222; 139.88277777778
 www.tokyodisneyresort.jp
  (למפת טוקיו מוגדלת) אתר הנופש טוקיו דיסני(למפת טוקיו רגילה) אתר הנופש טוקיו דיסני מפת הפארק
 
אתר הנופש טוקיו דיסני (באנגלית: Tokyo Disney Resort, ביפנית: 東京ディズニーリゾート) הוא אתר נופש המצוי באוריאסו שבצ'יבה ביפן, מזרחית לטוקיו. האתר נמצא בבעלות של חברת ארץ המזרח - בעלת זיכיון של חברת וולט דיסני.
אתר הנופש נפתח ב-15 באפריל 1983 עם הקמת פארק דיסנילנד באתר. במהלך השנים הוקם פארק נוסף, שני מלונות רשמיים של דיסני, ושני אתרי קניות.
פארק השעשועים בטוקיו היה פארק השעשועים הראשון של דיסני שנפתח מחוץ לארצות הברית.
נוסף על שני המלונות הרשמיים (מלון מירקוסטה הממוקם בכניסה לפארק דיסני ומלון אמבסדור) נמצאים חמישה מלונות נוספים שאינם מלונות רשמיים של הפארק.
פארקי הנופש באתר הנופש

דיסנילנד - פארק הנופש הראשון (ועד שנת 2001 היחיד) באתר הנופש. הפארק מבוסס על ממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה.
טוקיו דיסניסי - פארק הנופש השני שנפתח באתר.
איקספיירי - כפר קניות הדומה ל-דאונטאון דיסני ו-כפר דיסני.
אתר הנופש העכשווי של דיסני

| --- | --- |

המונורייל המוביל לממלכת הקסם עובר דרך מבנה המלון
 בעלות:  Walt Disney Parks and Resorts U.S. 
 בניית המלון
 אדריכל:  Walt Disney Imagineering 
 קואורדינטות:  28°24′54″N 81°34′26″W﻿ / ﻿28.415°N 81.574°W﻿ / 28.415; -81.574
 האתר הרשמי
  (למפת אורלנדו מוגדלת) אתר הנופש העכשווי של דיסני(למפת אורלנדו רגילה) אתר הנופש העכשווי של דיסני
 
לוגו האתר
אתר הנופש העכשווי של דיסני (באנגלית: Disney's Contemporary Resort) הוא בית מלון הממוקם לחוף לגונת שבעת הימים המלאכותית, בסמוך לפארק השעשועים ממלכת הקסם. המלון ממוקם בחלקו הצפוני של אתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבמדינת פלורידה שבארצות הברית.
המלון נפתח ב-1 באוקטובר 1971 והיה הראשון מבין שני המלונות שנפתחו בדיסניוורלד (השני הוא אתר הנופש הפולינזי של דיסני).
תכנון ועיצוב

המבנה המרכזי של המלון, המכונה "המגדל העכשווי" (the Contemporary Tower) נבנה על בסיס של בטון בצורת האות A. המבנה תוכנן בשיתוף פעולה של חברת וולט דיסני ושל תאגיד הפלדה של ארצות הברית, והאדריכל וולטון בקט מלוס אנג'לס. סביב בסיס המבנה ותמוכותיו העשויים פלדה הותקנו 500 חדרי המלון שנבנו במקום אחר והובאו למיקום המלון. באותה עת נבנה בסמוך אתר הנופש הפולינזי של דיסני באותו אופן.
במרכז המבנה המשולש נבנו לובי המלון, מסעדותיו וחנויות. כמו כן עובר דרך מרכז המלון המונורייל המוביל את המבקרים אל פארק השעשועים. קירות פנים האולם המרכזי רחב הידיים עוטרו בפסיפס מעשה ידי האמנית מרי בלייר.
מגדל נוסף בחלקו הדרומי של המלון נבנה בשלב השני ובו 250 חדרים, וכן ב-11 בנובמבר 1991 נבנה מרכז כנסים ששטחו 8,300 מ"ר בסמוך למלון. בראשית 2007 נהרס האגף הצפוני של המלון על מנת להקים אתר דירות נופש חדש.
חדרי המלון עוצבו בסגנון מודרני, בסגנון האמנות המודרנית שהייתה נפוצה בארצות הברית בשנות ה-60 וראשית שנות ה-70 של המאה ה-20. בשנת 2006 שופצו חדרי המלון תוך ניסיון לשמור על עיצוב מודרני מחד אולם שיזכיר את שנות ה-70 ותקופת הקמת המלון מאידך.
פרט של הפסיפס
תחנת המונורייל במרכז המלון.
גני המלון.
המונורייל עובר דרך המלון.
אפרים חירם

אפרים חירם (פיחוטקה) (1 בינואר 1934 – 3 באוקטובר 2023) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף וראש המועצה השמיני של רמת השרון.
לקריאה נוספת

מרדכי גור, "פלוגה ד", מערכות, 1977.
אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021.
הערות שוליים

↑  קורות חיים: מפקדי ולוחמי פלוגה ב' מגדוד 890 מחזור מאי 1955, אתר הצנחנים - עשור ראשון
↑  בית הספר החקלאי ע"ש מוסינזון
↑  מרדכי גור, פלוגה ד', הוצאת משרד הביטחון, 1977, עמוד 239.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 397.
↑  אייל לוי, ‏חזרה אל המיתלה: "שום צבא בעולם לא היה יכול לעשות את זה", באתר מעריב אונליין, 18 בספטמבר 2016.
↑   עמוס הראל, "שנדע שמי שייפול בקרב נהרג מסיבה מוצדקת": עם הצנחנים בצל אנדרטת החטיבה, באתר הארץ, 22 באפריל 2015.
↑  אמיר אורן, צרות של מפסידים, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2006
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 231-217.
↑  מתן גלין, אתר צה"ל, נפטר תא"ל (במיל') אהרון דוידי, ממקימי חטיבת הצנחנים, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 12 בפברואר 2012.
↑  אילן כפיר, "האנציקלופדיה לצבא וביטחון – 'צה"ל בחילו'", הוצאת רביבים (מהדורת מעריב), 1982, כרך רביעי-"צנחנים", עמוד 181.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 25.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 50-33.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 42–45.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 384-383.
↑  אפרים חירם, "פיחוטקה – הדלקנו את אורות הבוקר", ידיעות ספרים, 2021, עמ' 392-386.
↑  הודעה בדבר תוצאות הבחירות למועצה המקומית רמת השרון, ילקוט הפרסומים 4166, עמ' 811-813
↑  מירב קריסטל, הצנחנים מקרב המתלה צנחו בתל-אביב, באתר ynet, 27 ביוני 2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010188543905171  VIAF: 2534163274268012440001   WorldCat (עם VIAF): 2534163274268012440001
אפיק דום מטאל

| --- | --- |

 מקורות סגנוניים:  דום מטאל, הבי מטאל, פאוור מטאל
 מקורות תרבותיים:  שנות ה-80, שוודיה
 מוצא:  אירופה 
 נושאים קרובים
 פנטזיה/פנטזיה אפלה, מיתולוגיה, עצב, אבדון, היסטוריה
 
אפיק דום מטאל (באנגלית: Epic Doom, בתרגום חופשי: דום אפי) הוא תת-ז'אנר של דום מטאל שנוצר על ידי הלהקה קנדלמאס (Candlemass).
מאפיינים

אפיק דום מטאל הוא אחד מסגנונות הדום מטאל הישנים. אפיק דום משלב את הצד הגרנדיוזי והאפי של ההבי מטאל, יחד עם הקצב האיטי והאווירה הפסימית של דום מטאל מסורתי יותר. אפיק דום מטאל מאופיין בגישה העוצמתית ולפעמים אף אופראית שלו לשירה, המבוצעת לרוב בקול נקי וגבוה, שניתן לעיתים להשוות לסגנון השירה בפאוור מטאל. בנוסף, התיפוף מבוצע לרוב בצורה בומבסטית. אפיק דום מטאל מנסה לתת תחושה "גדולה מהחיים". מילות השירים ודימויים שונים הם בדרך כלל בהשראת פנטזיה או מיתולוגיה, וקיימת תחושה חזקה של ליריקה (מילות שירים) דרמטית.
רשימת להקות > להקות חלוצות בסגנון

שוודיה Candlemass
ארצות הברית Solitude Aeturnus
הממלכה המאוחדת Solstice
שוודיה Veni Domine
שוודיה Sorcerer
שוודיה Isole
רשימת להקות > להקות נוספות

שוודיה Below
ארצות הברית Crypt Sermon
צ'ילה Procession
איטליה DoomSword
גרמניה Atlantean Kodex
שוודיה Memory Garden
גרמניה Lord Vigo
קנדה Smoulder
שוודיה Krux
דנמרק Altar of Oblivion
רוסיה Scald
גרמניה Fvneral Fvkk
שוודיה Memento Mori
ברזיל Archityrants
ארצות הברית Well of Souls
גרמניה Doomshine
ארצות הברית Concilium
פינלנד Iron Griffin
הממלכה המאוחדת Monolith Cult
פינלנד The Lone Madman
ראו גם

דום מטאל
Candlemass
הערות שוליים

1 2  Candlemass - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives, www.metal-archives.com
1 2  Candlemass, Riffipedia - The Stoner Rock Wiki (באנגלית)
1 2  Candlemass | Wiki | Black Metal Amino, Black Metal | aminoapps.com
1 2 3 4 5 6  Epic Doom Metal - Music genre - RYM/Sonemic, Rate Your Music (באנגלית)
1 2 3 4 5 6  The ultimate guide to the epic doom metal music style | deathdoom.com, Soliloquium (באנגלית בריטית)
1 2 3  Doom metal - the ultimate guide to doom metal music and its subgenres., Soliloquium (באנגלית בריטית)
1 2  Doom-metal.com, www.doom-metal.com
1 2  epic doom metal wiki, Last.fm (באנגלית)
הלהקה קנדלמאס (Candlemass) נחשבים ליוצרים של סגנון האפיק דום מטאל (Epic Doom Metal)
ביבירבו

נפת בּׅיבּׅירֵבוֹ (ברוסית: район Бибирево) היא נפה במחוז הצפון-מזרחי של העיר הפדרלית מוסקבה שברוסיה. שטחה הוא 6.45 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 160,447 תושבים (2020).
ביבירבו היא אחת הנפות הנקיות ביותר במוסקבה. בנפה יש שלושה פארקים וכיכר אחת גדולה ואזורי בילוי.
בביבירבו ישנם 5 קופות חולים, בית חולים ליולדות, מרפאת נשים, תחנת אמבולנס, 5 ספריות, סניף קרנות פנסיה, 5 מרכזי חינוך, כולל חינוך לגיל הרך, בתי ספר תיכוניים שאינם ממלכתיים, המכללה של האקדמיה למימון ומשפט במוסקבה.
אתרים ראויים לציון

פארק האור (רו')
פארק הכפר האתנוגרפי ביבירבו (רו')
מקדש סרג'יוס הקדוש מרדונז' (רו')
תחנות מטרו "אלטופייבו" (אנ') ו"ביבירבו" (אנ')
בחינה פסיכוטכנית

בחינה פסיכוטכנית היא כלי סינון ומיון שמהווה תנאי קבלה למספר מוסדות כגון: צה"ל, מוסדות להשכלה גבוהה ועוד. הבחינה נערכת על ידי פסיכולוגים תעסוקתיים ומטרתה לשקף מרכיבים באישיותו וכישוריו של הנבחן. בחינה פסיכוטכנית מורכבת ממספר חלקים: חלק פסיכולוגי, חלק ייעודי, חלק כמותי, חלק מילולי וחלק צורני. חלקי הבחינה השונים בודקים צדדים שונים באישיות הנבחן כאשר כל מבחן מותאם לבדיקת יכולת אישית מסוימת.
אין לבלבל בין בחינה פסיכוטכנית לבחינה פסיכומטרית שמטרתה ניבוי יכולת הנבחנים לעמוד בהצלחה בלימודים אקדמיים. הבחינה הפסיכוטכנית בודקת כישורים כלליים יותר, בעיקר חשיבה לוגית וההתמודדות עם משימות חדשות ולא מוכרות.
מבנה המבחן

חלק פסיכולוגי - נועד לאבחון תכונות אופי מסוימות, כישורים חברתיים, צורות התנהגות, יחסי אנוש, עבודת צוות וכדומה.
חלק ייעודי - נועד לאתר תכונות אופי המהוות חלק מדרישות הקבלה של הגוף הרלוונטי, למשל: דמיון, מקוריות, יצירתיות ועוד.
חלק כמותי - בחינת יכולת החשיבה הכמותית. בחלק הכמותי אפשר למצוא מבחנים שונים כמו: מבחני אומדן, ידע בחשבון בסיסי, בעיות מתמטיות, ניתוח מידע ועוד. חלק זה רלוונטי במיוחד למועמדים בתחומי המחשבים וההנדסה.
חלק מילולי - נועד לבחינת יכולת החשיבה המילולית, היכולת להסיק מסקנות והבנת טקסטים. בחלק המילולי אפשר למצוא מבחנים כמו: מבחני לוגיקה, השלמת משפטים, הבנת הנקרא, מבחני דקדוק, איות ואוצר מילים ועוד. המבחנים נעשים בשפה העברית ובשפה האנגלית.
חלק צורני - נועד לאבחון יכולות הסקה והשלכה לוגית מסדרות צורניות. מבחנים אלו יתבססו על יכולת תפיסה מרחבית מולדת.
סוגי בחינות פסיכוטכניות

מבחן קבלה צבאי - מהווה מדד מרכזי לקביעת הקב"א (קבוצת איכות) והתפקיד העתידי בצבא. המבחן הוא חד פעמי, נעשה במהלך הצו הראשון ואורך כשעתיים. המבחן הוא ממוחשב ומטרתו לבחון מיומנויות אנליטיות ומילוליות של המועמד, ולכן הוא מורכב משלושה חלקים: צורני, מילולי ומספרי.
מבחני קבלה בחברות השמה - כלי מיון שנועד לבחון מיומנויות חשיבה, יכולות אישיות וחברתיות ואת רמת האינטליגנציה של המועמדים ועל פיהם לאתר את המועמדים הרלוונטיים ביותר לתפקיד.
מבחני קבלה באקדמיה (למקצועות העיצוב) – כלי שמטרתו לבחון כישורים אישיים ותכונות אופי, כגון יצירתיות, מקוריות, דמיון, ראייה תלת־ממדית, ראייה מרחבית, ועוד.
ההבדלים בין מבחן פסיכומטרי לפסיכוטכני

מבחן פסיכומטרי אינו מנסה לבדוק את האישיות של הנבחן, אלא מנסה לבחון את הפוטנציאל של המועמד להצליח בלימודיו (ללא קשר לתחום הלימוד). הבחינה הפסיכומטרית בישראל כוללת פרקים בעברית, אנגלית ומתמטיקה ובודקת את הכישורים המנטליים של הנבחן.
לעומת זאת, המבחן הפסיכוטכני בודק את ההתמודדות של הנבחן עם משימות חדשות ולא מוכרות, את החשיבה הלוגית שלו, את האיזון בין מהירות לאיכות והאם יש למתמודד יכולת התמדה.
ככלל, שתי הבחינות הן אמצעי סינון של המועמדים הרבים וככאלו הן יחסיות, אינטנסיביות ואף שנויות במחלוקת.
ארז'בט טוט

| --- | --- |

 לידה:  28 באוגוסט 1951 (בת 73) טטבאניה, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 פרסים והוקרה:  Laureate of the Hungarian Republic (2013)  פרס אטילה יוז'ף (1995)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
ארז'בט טוט (בהונגרית: Tóth Erzsébet; נולדה ב-28 באוגוסט 1951) היא משוררת הונגרייה.
ביוגרפיה

טוט נולדה בטטבאניה שבצפון-מערב הונגריה. היא למדה מנהל עסקים ועבדה בין השנים 1981 ו-1985 בשירות חברת השקופיות ההונגרית. לאחר מכן התמסרה לכתיבה. טוט פרסמה את ספר הביכורים שלה, "אמצעו של שיר אינסופי", בשנת 1979. לאחר מכן התפרסמו ספריה "יום הנר" (1982) ו"מאחורי פניך" (1993). אמנם היקף יצירתה הספרותית אינו רחב, אולם שיריה מעוררים עניין ותשומת לב בצלילות הבעתם ובעוצמת תיאוריהם.
אפרים חזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  6 בספטמבר 1943 (בן 81) ג'רבה, תוניסיה
 ענף מדעי:  ספרות עם ישראל
 תלמידי דוקטורט:  אבי שמידמן 
 
אפרים חזן (נולד בג'רבה, תוניסיה, ו' באלול ה'תש"ג, 6 בספטמבר 1943) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לספרות עם ישראל שבאוניברסיטת בר-אילן וחבר האקדמיה ללשון העברית. תחום מחקרו העיקרי הוא הפיוט והשירה ביהדות צפון אפריקה. יושב ראש עמותת אלגריבה לבניית בית כנסת בירושלים המשמר במבנהו ובעיצובו את בית הכנסת העתיק אלגריבה שממוקם באי ג'רבה.
ביוגרפיה

חזן עלה לישראל בשנת 1952 יחד עם הוריו, והם השתכנו במעברת פרדס חנה. מגיל צעיר התבלט בכישוריו הלימודיים, ועבר ללמוד בעיר הסמוכה חדרה. בשנות התיכון למד בישיבת הדרום ברחובות שם גם למד בסמינר למורים.
לאחר סיום לימודיו ושירותו הצבאי למד באוניברסיטה העברית בחוג לספרות עברית ובחוג ללשון. בשנת 1967 קיבל מלגה על שם יצחק בן צבי לצורך מחקר על הפיוט והשירה העממית העברית בתוניסיה. הוא קיבל תואר שני בספרות עברית בשנת 1973. את עבודת הדוקטורט שלו כתב בתחום שירת ימי הביניים אודות פיוטיו של רבי יהודה הלוי בהדרכתו של הפרופסור אהרון מירסקי. עבודה זו שהוקדשה לחקר הפואטיקה של שירת ספרד ראתה אור בספרו 'תורת השיר בפיוט הספרדי לאור שירת הקודש של ר' יהודה הלוי', (ירושלים תשמ"ו). ברבות השנים הוא הרחיב את מחקרו זה ובחן גם את מורשת הפואטיקה הספרדית בארצות המזרח במאות האחרונות.
פעילותו של פרופ' חזן בתחום חקר השירה העברית בארצות המזרח בכלל, ובצפון אפריקה בפרט, הביאה לפריצת דרך בתחום בו לא עסק המחקר עד אז. בשנת 1976 הוא הוציא לאור מהדורה של שירי פרג'י שוואט (ירושלים תשל"ו), שהייתה המהדורה המדעית הראשונה שהוקדשה לאחד מפייטני צפון אפריקה. במהלך השנים הוציא לאור מהדורות של פיוטי משוררים נוספים ויוזכרו הספרים 'פיוטי רבי משה בוג'נאח איש טריפולי' (ירושלים תשמ"ט), וכן 'תהלה לדוד: שירת רבי דוד בן חסין (בשיתוף עם פרופ' דוד אליהו אלבאז, לוד תשנ"ט). חשיבות מיוחדת נודעת לספריו שניסו למפות את מכלול שירתם של משוררי צפון אפריקה, כגון האנתולוגיה 'השירה העברית בצפון אפריקה' (ירושלים תשנ"ה), והאנתולוגיה 'השירה העברית באלג'יריה' (לוד תשס"ט).
בשנת 1984 קיבל את פרס הברמן של מכון הברמן למחקרי ספרות.
פרופ' חזן הוא חבר האקדמיה ללשון העברית, כתב מאמרים על לשון-השירה, והוציא לאור ספר מיוחד המוקדש ללשון השירה העברית בספרד (תל אביב תשס"ג). פעיל בברית עברית עולמית ובמסגרת זו השתתף בכנס בודפשט של הברית אשר התקיים בשנת 2013. פרופ' חזן לימד שנים רבות במכללות להכשרת מורים כגון מכללת אפרתה ומכללת דוד ילין וכן שימש כמפקח ארצי בתחום לימודי הספרות בבתי הספר היסודיים והעל-יסודיים בחינוך הממלכתי דתי, וכראש החוג לספרות עם ישראל וכדיקן הסטודנטים באוניברסיטת בר-אילן.
פרופ' חזן נשוי לחוה, ולהם שישה ילדים.
ספריו

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
תורת השיר בפיוט הספרדי לאור שירת הקודש של ר' יהודה הלוי, הוצאת מאגנס, ירושלים תשמ"ו, 1986.
מי כמוך: פיוטים על נס והצלה מקומיים בקהילות צפון אפריקה, בשיתוף עם רחל חיטין-משיח, באר שבע : הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשע"ג.
השירה העברית בצפון אפריקה, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשנ״ה.
השירה העברית באלג'יריה, הוצאת אורות יהדות המגרב, 2008.
לשון חכמים והתחומים הנושקים לה – מבחר מאמרים לכבוד שמעון שרביט, ביחד עם זהר לבנת, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2010.
פרקים בתולדות הלשון העברית, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2003.
ספר תהילה לדוד: קובץ שירתו של רבי דוד בן חסין פייטנה של יהדות מרוקו, ביחד עם פרופ' דוד אלבז, הוצאת אורות יהדות המגרב, 1999.
שירת ההלכה: עיונים באזהרות ובפיוטי הלכה במעגל השנה, עם פרופ' בנימין בר תקוה, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991.
ביקורת ופרשנות 32, עם שמואל רפאל, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס״ו.
תרשים מחקרים ביהדות תוניסיה, עם חיים סעדון, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2009.
לשון חכמים והתחומים הנושקים לה-מבחר מאמרים לכבוד שמעון שרביט, עם פרופ' לבנת זהר, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2010.
לאות זיכרון: מחקרים בשירה העברית ובמורשת ישראל, ספר זיכרון לאהרון מירסקי, ביחד עם יוסף יהלום, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2006.
דרושה, פקודה, שקולה: דיוקן ארץ-ישראל בפיוטיה, ביחד עם ישראל רוזנסון, הוצאת כרמל, 2014.
חן ונוף יופי : שירת ר’ מנדיל בן אברהם אבי זמרה, מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, ירושלים 2022.
ספריו > מאמרים

מעוז צור ישועתי למשורר ושמו מרדכי, חנוכה תשע"ד, באתר האקדמיה ללשון העברית.
חלום בשירה האישית ובשירת הקודש של רבי יהודה הלוי, מכאן ט"ו, מאי 2015, עמ' 247–261.
שיר הקינה לרדב"א חסין:"טיבם וייחודם, כתב עת "מקדם ומים " ד' (תשכ"א), עמוד 13–23.
ארמית ועברית בשירת רבי דוד חסין, כתב עת "ממזרח וממערב" 3 (תשמ"ד), עמוד 111–123.
הנהגה ומנהיגות בשירתו של רבי דוד חסין, כתב עת "ההתחדשות ומסורת", תשס"ה, עמוד 116–124.
שיריו האישים של רבי דוד בן אהרון חסין, בתוך: מחקרים בספרות עם ישראל ותרבות תימן", הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1991, עמוד 279–301.
הערות שוליים

↑  הוענקה מילגה ע"ש יצחק בן צבי, למרחב, 21 בדצמבר 1967
↑  רשימת בוגרי האוניברסיטה העברית, דבר, 21 ביוני 1973
↑  משורר מטוניס, דבר, 19 במרץ 1976
↑  פרס א"מ הברמן תשמ"ד, מעריב, 27 באפריל 1984
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262564305171  BnF: cb13480577w (data)  GND: 1108293255  ISNI: 0000 0001 0918 4537  LCCN: n86072153  NKC: ola20241232252  NTA: 07112876X  ORCID: 0000-0003-1021-3280  SUDOC: 09258991X  VIAF: 78778237   WorldCat (עם VIAF): 78778237
בה"ד החינוך והנוער

|  מידע על המבנה |
| --- | --- |
 סוג:  בסיס הדרכה
 נשלט על ידי:  חיל החינוך והנוער
 קואורדינטות:  31°03′35″N 34°50′51″E﻿ / ﻿31.059805555556°N 34.847416666667°E﻿ / 31.059805555556; 34.847416666667
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) בה"ד החינוך והנוער(למפת צפון הנגב רגילה) בה"ד החינוך והנוער(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בה"ד החינוך והנוער(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בה"ד החינוך והנוער
 
תג חיל החינוך
בסיס הדרכה 6610 הוא בסיס ההדרכה למקצועות החינוך והנוער בחיל החינוך והנוער בצה"ל. הבסיס מכשיר חיילים למקצועות במסלולים שונים, שעיקרם חינוך, הדרכה והוראה. ההכשרות שמתקיימות בבה"ד החינוך הן: קורס חינוך והסברה, קורס הו"ד, קורס מפקדי נוער, מד״ן חינוך ומפקדי פרק משימה, ההשלמה החילית של החיל וקורס מפקדי פלוגות. מפקדת הבה"ד נכון לשנת 2023 היא סא"ל שיר הנץ, מפקדת מגמת קצינים היא רס"ן נטע טירקל ומפקד מגמת הכשרות יסוד הוא רס"ן סל לובנשטיין.
במקור, היה הבה"ד ממוקם במחנה שערי אברהם, סמוך לצומת מסמיה. לאחר מכן עבר למחו"ה אלון שבגליל, משם למתקן אל"ח בעכו; וחזרה לשערי אברהם[דרוש מקור]. ביולי 2015 עבר בה"ד החינוך והנוער אל עיר הבה"דים.
המורות החיילות, אשר גם שייכות לחיל, עוברות את הכשרתן במתקן אזרחי בשם "רמות שפירא" הנמצא במושב בית מאיר ליד ירושלים ולא בבה"ד החינוך. גם החיילים שעוברים קורס כתבים (שבו מוכשרים להיות כתבי העיתון "במחנה" או "ביטאון חיל האוויר") לא עברו את הכשרתם בבה"ד, כמו גם הלהקות הצבאיות, שעוברות את הכשרתן במדור הפקות שבתל השומר.
ארז'וויליק

| --- | --- |
סמל ארז'וויליקסמל ארז'וויליק

כנסיית סנט ג'ורג' (נבנתה ב-1855)
 מדינה:  ליטא ליטא
 מחוז:  טאורגה
 מחוז משנה:  יורבורג
 גובה:  45 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  429 (2011)
 קואורדינטות:  55°26′N 22°7′E﻿ / ﻿55.433°N 22.117°E﻿ / 55.433; 22.117
 אזור זמן:  UTC+2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ליטא מוגדלת) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד ארז'וויליק(למפת ליטא רגילה) וילנה קלייפדה שיאוליאי מריאמפולה קובנה פוניבז' אוטנה אליטא טלז טאורגה לטביה בלארוס פולין רוסיה מחוז קלינינגרד ארז'וויליק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
ארז'וויליק (בליטאית: Eržvilkas, ארז'ווילקס; בפולנית: Erzwiłki, אז'ווילקי; ברוסית: Эржвилки, ארז'ווילקי; בגרמנית: Erschwilken, ארשווילקן; ביידיש: ערזוויליק) היא עיירה במחוז טאורגה שבמערב ליטא. לפי מסורת מקומית, מקור שמה של העיירה הוא במילים "סוס הרבעה" (eržilas) ו"זאב" (vilkas) בליטאית. לפי מסורת זו, כאשר הגיעו הצלבנים לעיירה הם כבשו את הטירה המקומית. בעל הטירה לבש עור של זאב, הסתובב בקרב סוסיהם של הצלבנים, שרעו בדשא לפני הטירה, וריחה של פרוות הזאב הבריח את הסוסים. הצלבנים יצאו מהטירה כדי ללכוד את סוסיהם הבורחים וכך ניצלה הטירה.
בעיירה מרכז שירותי בריאות, מחלבה, ספריה, כנסייה ומצבה לזכר "מגיני החירות הליטאיים". באזור אתר קבורה מהמאות ה-9 עד ה-13. העיירה עצמה מתועדת במסמכים מהמאה ה-16. במאה ה-17 נבנתה בה הכנסייה הראשונה, שהייתה עשויה מעץ. כנסייה זו שופצה במאות ה-18 וה-19, והורחבה ב-1907.
ב-1847 נפגעה העיירה בשריפה, ובעת המרד הפולני של 1863-1864 ("מהפכת נובמבר") כבש אותה צבא המורדים לתקופה קצרה. בסוף המאה ה-19 נפתחו בעיירה בית חולים, בית מרקחת והוספיס ובשנות השלושים של המאה ה-20 הוקם בעיירה מפעל לניצול אנרגיית המים. בתקופת השלטון הקומוניסטי הייתה צורת ההתיישבות המרכזית בעיירה חווה קולקטיבית.
ב-1941 פונו חלק מתושבי העיירה עקב פלישת הגרמנים לברית המועצות. לאחר מלחמת העולם השנייה גורשו חלק מתושבי העיירה על ידי שלטונות ברית המועצות עקב חשד לפעילות אנטי קומוניסטית.
יהודי ארז'וויליק

לפני מלחמת העולם השנייה חיו בארז'וויליק כ-180 יהודים שקיימו בית ספר עברי, ספרייה ובית מדרש. הגרמנים כבשו את העיירה ביוני 1941 וביולי ריכזו את היהודים בגטו. בספטמבר 1941 גורשו יהודי ארז'וויליק למחנה ריכוז ומשם הובלו ליער ונרצחו בירי.
אפרים חוזר לצבא

| --- | --- |
 כתיבה:  יצחק לאור 
 שפה:  עברית 
 
"אפרים חוזר לצבא", הוא מחזה מאת יצחק לאור שעורר סערה באמצע שנות השמונים של המאה ה-20, לאחר שהמועצה לביקורת סרטים ומחזות סירבה להתיר את הצגתו, וגרם לביטול הצנזורה על מחזות בישראל.
המחזה נכתב בשנת 1984, ותיאטרון חיפה רכש את הזכות להעלותו על במה. ב־2 בספטמבר 1985 פסלה המועצה לביקורת סרטים ומחזות את המחזה ואסרה על העלאתו. לאור ואחרים עתרו לבג"ץ כנגד החלטה זו, באמצעות עו"ד דב חנין. העתירה הוכרעה בפברואר 1987, ובג"ץ פסל את החלטת המועצה והמחזה הותר בהצגה.
תוכן המחזה

תיאור תמציתי של תוכן המחזה ניתן בתחילת פסק הדין:
"אפרים חוזר לצבא" הוא מחזה בן עשר תמונות. המקום העיקרי להתרחשות האירועים הוא חדר המושל הצבאי, ביהודה ושומרון. שאר האירועים מתרחשים מחוץ לחדר המושל, ואינם נראים לעיני הצופים, אלא נשמעים בחדר המושל או מתוארים לצופים על ידי השחקנים. האירוע העיקרי סביבו נסב המחזה הוא מותו של מפגין, שנורה על ידי שלמה, חייל בפלוגה המוצבת בממשל, בעת הפגנה בה נזרקו אבנים על פלוגתו. גיבורי המחזה הם אפרים, המושל הצבאי, סגנו גדליה, החיילים שלמה ודוד, החיילת נחמה (המקיימת יחסים אינטימיים עם המושל) אשתו של המושל, ושתי חיילות חוקרות. ברקע המחזה נשמע אסיר ביטחוני בעת חקירתו. כן מופיעים כתב טלוויזיה, צלם ומקליט, המקיימים ריאיון עם אפרים בתמונה הראשונה במחזה, שעניינה הפרת הסדר בתחום הממשל.
שם המחזה הוא פרפרזה לשם נובלה שכתב הסופר ס. יזהר, "אפרים חוזר לאספסת", אחת היצירות הבולטות של סופרי דור תש"ח.
נימוקי הפסילה

בנימוקיה של המועצה לביקורת סרטים ומחזות להחלטתה נאמר:
ההצגה מעלה את דמותו של הממשל הצבאי בצורה מסולפת, מעוותת, מרושעת וזדונית אף תוך העלאת השוואה עם המשטר הנאצי. הרושם המצטבר מקריאת המחזה הוא שהתרת הצגתו תעורר בציבור הצופים תגובה רגשית קשה של יחס שלילי כלפי המדינה, של תעוב וסלידה כלפי צה"ל בכלל וכלפי הממשל הצבאי בפרט. קל וחומר כשמדובר בציבור צופים ערבי שיהיה רשאי, כמו כל אזרח ישראלי אחר, לצפות במחזה אשר יוכל להיות מוצג גם בגרסה ערבית ברחבי המדינה, והמועצה סבורה שקרוב לודאי כי התגובות לכך תתלוונה בהסתה והתססה ובפעילות אנטי ממשלית עוינת.