stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סולגי
ביוגרפיה > קריירת סולו

בינואר 2015, סולגי כיכבה בתפקיד הראשי במחזמר אשר הופק על ידי SM Entertainment על הסיפור "הקוסם מארץ עוץ", בתפקיד של דורתי.
באפריל ומאי של אותה השנה, לקחה סולגי חלק בתוכנית הבידור "Off to school" של רשות השידור JTBC.
ביולי 2016, בשיתוף עם חברתה ללהקה, וונדי, יצא לאור שיר כחלק מרשימת השירים של הדרמה "Uncontrollably Found" של רשות השידור KBS2.
באוקטובר של אותה השנה השתתפה בתוכניתה ריאליטי "King Of Mask Singer".
ב-18 בנובמבר 2016, יצא לאור שיר הנושא של סדרת האנימה "Blade & Soul" אשר אותו שרה סולגי.
בנוסף,ב-30 בדצמבר, סולגי, חברתה ללהקה וונדי ועוד מספר אמנים אשר נמצאים תחת החברה SM, הוציאו סינגל דיגיטלי אותו שידרו ב"SM Station" בשם "Sound of Your Heart" .
בינואר 2017, הוצא לאור שיר נוסף של סולגי עם חברתה ללהקה וונדי לרשימת השירים של סדרת הדרמה "Hwarang: The Poet Warrior Youth" לרשות השידור KBS2. ב-22 בינואר, שוחרר דואט בשם "Draling U" עם יסונג של להקת הבנים "Super Junior" שאר שודר גם הוא ב"SM Station".
באוקטובר של אותה שנה, השתתפה סולגי בדואט נוסף בשם "Heart Stop" עם טימין של להקת הבנים "SHINee" כחלק מאלבום השני שלו בשם "Move".
בפברואר 2018, אומת כי סולגי תיקח חלק משורת השחקנים בתוכנית הבידור הקוריאנית "Law of the jungle in Mexico". בחודש אפריל של אותה שנה, אומת כי סולגי תיקח חלק משורת השחקנים בתוכנית הבידור "Secret Unnie" של רשות השידור JTBC יחד עם זמרת הסולו סונמי. סולגי לקחה גם חלק בסינגל סולו הבכורה של הזרמת והראפרית מונביול בשם "Selfsih" אשר יצא לאור במאי 2018. בספטמבר של אותה שנה, יצא הסינגל "Wow Thing" בשיתוף עם סו-יון מלהקת (G)I-dle, סין-בי מלהקת GFriend וזמרת הסולו (לשעבר חברת הלקה I.O.I) צ'ונגאה.סולגי בנוסף לקחה חלק בסינגל המצליח של אמן ההיפ הופ הדרום קוריאני Zion T בשם "Hello Tutorial" אשר יצא לאור ב-15 באוקטובר 2018 והגיע למקום שני בטבלת הלהיטים הדיגיטליים של גאון (Gaon Digital Chart).
בשנת 2019 דורגה סולגי כאמנית הקיי-פופ הפופולרית ביותר במקום הרביעי בסקר שנערך על חיילים אשר עושים שירות צבאי חובה בדרום קוריאה.
ב-20 באפריל 2020 SM Entertainment אימתו כי סולגי וחברתה ללהקה איירין ייצרו יחידת משנה ראשונה ללהקה התקרא "Red Velvet - Irene & Seulgi". ב-6 ביולי 2020 יצא סינגל הבכורה של יחידת המשנה הנקרא "Monster" שהוא שיר הכותרת אשר לוקח חלק מהמיני אלבום שלהן הנקרא "Monster" גם הוא, המיני אלבום של יחידת המשנה כלל בתוכו שיר סולו של סולגי אשר נקרא "Uncover".
פילמוגרפיה > סרט

| שנה | שם הסרט | תפקיד | הערות | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | SMTown: The Stage | עַצמָה | סרט דוקומנטרי של SM |  |
| 2020 | סיור עולמי בטרולים | גומדורי | סרט מצויר |  |
פילמוגרפיה > סדרת טלוויזיה

| שנה | שם התוכנית | רשות שידור | תפקיד | הערות | סימוכין |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Descendants of the sun | KBS2 | עַצמָה | שחקנית רקע |  |
פילמוגרפיה > מחזות מוזיקליים

| שנים | שם המחזה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014–2015 | הקוסם מארץ עוץ | דורותי | תפקיד ראשי |
פילמוגרפיה > די.ג'יי ברדיו

| שנה | שם התוכנית | ערוץ הרדיו | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Kiss the radio | KBS cool FM | Special DJ | עם uונדי |
| 2019 | Starry night | MBC | Special DJ |  |
פילמוגרפיה > וידאו קליפים

| שנה> שיתופי פעולה | שם הווידאו קליפ> שיתופי פעולה | במאי / ים> שיתופי פעולה |
| --- | --- | --- |
| 2017 | "Darling U"   (עם יסונג ) | הונג וון קי ( זניברוס ) |
| 2018 | "Wow Thing"  (עם SinB, קים צ'ונג-הא וג'ון סו-ייון ) | דורי קוואק (GDW) |
כאמן המוצג
| 2018 | "Selfish"  Moonbyul ft. Seulgi | הונג ווון קי ( זניברוס ) |
| 2018 | "Hello Tutorial" | אוי קים (GDW) |
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות בזכות | תוצאות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | פרסי מוזיקת מלון | פרס טרנד ולהיטים | Deep Blue Eyes | מועמדות |
| 2017 | פרסי Fashionista 2017 של Naver | פרס הכוכב המשתפר | לא זמין | מועמדות |
עומר גולן

עומר גולן (נולד ב-4 באוקטובר 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, מלך השערים של קבוצת מכבי פתח תקווה בכל הזמנים, וכיום המנהל הספורטיבי והמנכ"ל של המועדון.
קריירה

גולן החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובשנת 2000 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. הוא ערך את הופעתו הראשונה בקבוצה הבוגרת במשחק נגד מכבי חיפה בעונת 2000/2001. ב-14 בספטמבר 2002 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 4:2 למכבי תל אביב. בעונת 2003/2004 הגיע גולן להישג הבולט הראשון עם קבוצתו, זכייה בגביע הטוטו. בעונת 2004/2005 הוא אף סיים עם מכבי פתח תקווה במקום השני בליגת העל, והעפיל עמה עד לחצי גמר גביע המדינה.
ב-29 בספטמבר 2005 כבש גולן שלושער במשחק חוץ מול פרטיזן בלגרד בסיבוב הראשון של גביע אופ"א, והוביל את מכבי פתח תקווה לניצחון 5–2 ולעלייה לשלב הבתים. עד סוף העונה כבש גולן 7 שערים בטורניר. בקיץ 2007 האריך את חוזהו במכבי פתח תקווה בשש שנים נוספות.
ב-19 בדצמבר 2007 עבר לקבוצת לוקרן מליגת העל הבלגית, ובמהלך שנתיים וחצי בהן שיחק במועדון כבש 13 שערי ליגה ב-60 הופעות. בתחילת עונת 2010/2011 שב גולן למכבי פתח תקווה, וב-16 באוקטובר 2010 כבש צמד בניצחון 4–1 על הפועל פתח תקווה בדרבי, והפך למלך שערי הדרבי של פתח תקווה בכל הזמנים. בתום עונת 2011/2012 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-26 בפברואר 2013 כבש גולן את שערו ה-77 במדי מכבי פתח תקווה בליגה, ובכך שבר את שיאו של זאב זלצר והפך למלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים. בעונת 2012/2013 היה מלך שערי הליגה הלאומית, עם 18 שערים, וסייע לקבוצה לחזור לליגת העל.
ב-31 באוגוסט 2013 הבקיע גולן את שערו ה-81 והאחרון במכבי פתח תקווה, במשחק ליגת העל מול בית"ר ירושלים. ב-13 במרץ 2014 הודיע על פרישה ממשחק פעיל בגיל 31, בעקבות פציעה.
לאחר פרישתו מונה גולן למנהל הספורטיבי של מכבי פתח תקווה, ובהמשך מונה גולן למנכ"ל המועדון. ב-12 באפריל 2022 עקב חוסר הצלחתה של מכבי פתח תקווה להתרומם מעל לקו האדום פוטר מאמן הקבוצה הבוגרת ניר קלינגר מתפקידו, במקומו מונה גולן במקביל לתפקידו כמנכ"ל, למאמן זמני של המועדון עד לתום העונה, בארבעת משחקי הליגה שנשארו במטרה להשאיר את הקבוצה בליגה.
קריירה > נבחרת ישראל

גולן שיחק ב-5 משחקים בנבחרת ישראל הצעירה, כאשר הראשון נערך מול נבחרת סקוטלנד הצעירה, בו הפסידה ישראל 1–2.
את הופעתו הראשונה בנבחרת ישראל הבוגרת ערך גולן במשחק מול נבחרת מולדובה ב-28 באפריל 2004, שהסתיים בתיקו 1–1. ב-17 בנובמבר 2007 כבש גולן את שערו הראשון בנבחרת ישראל, בניצחון מול נבחרת רוסיה במוקדמות יורו 2008. עקב סיוע השער לנבחרת אנגליה במאבק העלייה ליורו, קיבל גולן שבחים בקרב התקשורת האנגלית שחגגה את הניצחון. עד שנת 2010 שיחק גולן בנבחרת, וכבש במדיה שמונה שערים ב-37 הופעות.
תארים

סגנות ליגת העל: 2004/2005
סגנות גביע המדינה: 2000/2001
גביע הטוטו: 2003/ 2004
סגנות: 2010/2011
אליפות ליגת המשנה: 2012/2013
מלך השערים של ליגת המשנה: 2012/2013 - 18 שערים (ביחד עם איציק כהן מהפועל ירושלים)
הערות שוליים

↑  ניב חביב, ‏עומר גולן מלך השערים של מכבי פ"ת בכל הזמנים, באתר ONE‏, 26 בפברואר 2013
↑  איציק יצחקי‏, עומר גולן פורש מכדורגל, באתר וואלה, 12 במרץ 2014
↑  תומר חבז, רשמית: ניר קלינגר פוטר ממכבי פתח תקווה, באתר ynet, 12 באפריל 2022
פאל קרי

| --- | --- |

 לידה:  5 באפריל 1882 בודפשט, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  15 בינואר 1960 (בגיל 77) ניו יורק, ארצות הברית 
 שם לידה:  Kramer Pál 
 מדינה:  הונגריה 
 שם עט:  Kérő Pál 
 שפות היצירה:  גרמנית, אנגלית, הונגרית 
 
פַּאל קֵרִי (במקור קראמר, בהונגרית: Kéri Pál; בודפשט, 5 אפריל 1882 – ניו יורק, 6 בפברואר 1961) היה עיתונאי יהודי הונגרי-אמריקאי, מתרגם ספרות, נאשם במשפט טיסה.
ביוגרפיה

קרי נולד במשפחה יהודית כבנם של ליפוט קראמר וברטה מילר. כעיתונאי, הוא התקבל תחילה בעיתון אשט ( Est-ערב בהונגרית), וזכה במהרה להכרה לאומית ככתב פוליטי. בשנת 1911 התקבל לתא "הבונים החופשיים". הוא השתייך לחוגו של הרוזן מיהאי קארואי ומילא תפקיד מרכזי במהלך מהפכה החרציות בשנת 1918. ב־21 במרץ 1919, כמזכירו של קארואי, ומטעמו הוא פרסם תצהיר שהעביר את השלטון ל"פרולטריון של עמי הונגריה", תצהיר שלא תיאם מראש עם קארואי, אך קארואי התייצב מאחוריו. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית היה קרי חבר ב"מנהלת העיתונות" שלפחות חמישה משבעת חבריה היו יהודים: פרנץ גנדר (קראוס), מיקלוש פרגו (שניצר), פאל קרי, לאיוש מאדיאר (מילהופר), אוסקר גלרט (גולדמן).
בשנת 1920 הואשם קרי שהיה הסופר ואינטלקטואל שעמד מאחורי התכנון של רצח אישטוואן טיסה. לפי כמה עדויות, הוא הוציא את שעונו בסביבות ארבע אחר הצהריים ביום הרצח ואמר: "טיסה לא יהיה בחיים בעוד שעה וחצי". השופט במשפט גזר עליו עונש מוות בתלייה בשנת 1921, אך בשנת 1922 הוא הועבר לרוסיה הסובייטית במסגרת חילופי אסירים. לאחר שהות קצרה במוסקבה עבר לווינה, שם הצטרף לסגל העיתון ההונגרי שהופיע בווינה. בשנת 1924 הוא התפרסם כעיתונאי ב-"Arbeiteriter Zeitung", ואז ערך את "פולקסוויל" בעיר האוסטרית גראץ. בשנת 1934 עבר לפראג בירת צ'כוסלובקיה, אך נמלט לפריז לאחר הכיבוש הנאצי. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה בשנת 1939 נסע דרך ספרד ופורטוגל לארצות הברית, שם עבד שוב כעיתונאי. הוא נפטר בשנת 1961 בניו יורק.
עבודתו > כתביו

Gas, Tank und Flugzeug; Krieg der Zukunft. – Friede der Zukunft. Lipcse, 1931.
Soldat der Revolution, Koloman Wallisch. Prága, 1934.
עבודתו > תרגומיו

אלפונס דודה Alphonse Daudet: Sappho. Bp., 1927, Athenaeum k.-ny.
מידע נוסף

Államrendészeti zsebkönyv. Bp., 1944, M. Kir. Belügyminisztérium.
Berényi Zsuzsanna Ágnes: Szabadkőműves páholyok Budapesten. Bp., 2006, Heraldika Kiadó.
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái I–XIX. Budapest, 1939–2002, Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete.
Borbándi Gyula: Nyugati magyar irodalmi lexikon és bibliográfia. Bp., 1992, Hitel.
Magyar prágaiak - prágai magyarok. Szerk. Gál Jenő. Praha, 2002, Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích.
Major Ottó: Égi és földi háború. Bp., 1959.
Uj lexikon. A tudás és a gyakorlati élet egyetemes enciklopédiája. Szerk. Dormándi László, Juhász Vilmos. Bp., 1936, Dante-Pantheon.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., 2002, Magyar Könyvklub.
בתרגום לעברית (לפי סדר עוקב):
ספר כיס של משטרת המדינה . Bp., 1944, M. Kir. משרד הפנים.
ז'וז'נה אגנש ברני, סככות בנייה בבודפשט . Bp., 2006, הראלדיקה מו"ל.
פאל גויאש : חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים I-XIX . בודפשט, 1939–2002, אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים.
Gyula Borbándi : לקסיקון ספרותי מערב הונגרי וביבליוגרפיה . עמ '1992, היטל.
הונגרים בפראג - הונגרים בפראג . אד. ג'ני גאל. Praha, 2002, ארגון Pražská záklandí Svazu Maďarů žijících zemích.
אוטו מאיור: מלחמת שמיים וארץ . עמ ', 1959.
לקסיקון חדש. אנציקלופדיה אוניברסלית של ידע וחיים מעשיים . אד. László Dormándi, Vilmos Juhász. Bp., 1936, דנטה-פנתאון.
אנציקלופדיה ביוגרפית הונגרית חדשה . Főszerk. László Markó. Bp., 2002, מועדון הספרים ההונגרי.
הערות שוליים

↑  המשפט שכונה "משפט טיסה" היה משפט בתקופת ממשלות של טלקי ובתלן בשנים 1920-21, שעסק ברצח ראש הממשלה לשעבר של הונגריה, אישטוואן טיסה, שנתיים קודם לכן, ביום מהפכת החרציות.
↑  עם הקמת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית (ראשית 1919) ובתקופת שלטונה (21 במרץ 1919 - 1 באוגוסט 1919) היו בדרך כלל המועצות (מנהלות) גופי השלטון וועדות הביצוע. הייתה מנהלת מחוז, עירייה, כמו גם המועצה או המנהלת המרכזית של בודפשט. מנהלות אחרות היו, של סופרים, עיתונות וכו' והתנהלו כגופים מנהלים של המדינה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007366727705171  ISNI: 0000 0001 1058 0270  LCCN: nr2004037535  VIAF: 40373342   WorldCat (עם VIAF): 40373342
פאטרוהה

| --- | --- |
סמל פאטרוההסמל פאטרוהה

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  המישור הגדול הצפוני
 מחוז:  סבולץ'-סטמאר-ברג סבולץ'-סטמאר-ברג
 נפה:  נפת קישווארדה
 שטח:  39.22 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  2,766 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°10′00″N 22°00′00″E﻿ / ﻿48.166666666667°N 22°E﻿ / 48.166666666667; 22 
 אזור זמן:  UTC +1
 https://patroha.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.פאטרוהה(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.פאטרוהה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
פאטרוהה (בהונגרית: Pátroha) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בפאטרוהה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 2,890 ובשנת 2020 2,843 תושבים.
יהודי פאטרוהה

יהודים החלו להתיישב בפטרוהה באמצע המאה ה-18. הם התפרנסו בעיקר מרוכלות, מלאכה וחקלאות.
לאחר הקרע ביהדות הונגריה בקונגרס של יהודי הונגריה (1869-1868) בין חרדים למשכילים, הצטרפו יהודי פאטרוהה לזרם האורתודוקסי. ובשנת 1885 נסתפחו לקהילת קישווארדה.
לקהילה היה בית קברות יהודי ובית כנסת.
בשנת 1941 נשלחו צעירים יהודים מפטרוהה לעבודות ביצורים ושירותים במסגרת צבאית. בשנת 1942 הופקעו נכסיהם של יהודי הכפר.
באפריל 1944 כחודש לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו יהודי פאטרוהה לגטו קישווארדה. בדרך נלקחו חפציהם בידי חיילי הז'אנדרמריה ההונגרית. בסוף מאי 1944 שולחו יהודי הגטו למחנה ההשמדה אושוויץ.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 11 |  |
| 1880 | 181 | 1,612 |
| 1910 | 167 |  |
| 1920 | 172 |  |
| 1930 | 141 |  |
| 1941 | 107 | 3,180 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  בית הקברות היהודי בפאטרוהה
↑  בית ששימש בעבר כבית הכנסת של פאטרוהה
↑  תיעוד יהודים מפאטרוהה שנרצחו בשואה באתר יד ושם
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | נירג'האזה  |  |
| ערים |  איאק •  בקטלוראנטהאזה •  בלקאן •  צ'נגר •  דמצ'ר •  דומבראד •  פהרגיארמט •  איבראן •  קמצ'ה •  קישווארדה •  מאנדוק •  מאריאפוץ' •  מאטסלקה •  נאג'אצ'ד •  נג'הלאס •  נאג'קאלו •  נירבאטור •  נירלוגוש •  נירמדה •  נירטלק •  רקמז •  טיסלק •  טיסוושווארי •  אויפהרטו •  ואיה •  ואשארושנמן •  זאהון |  |
| כפרים | קנטוריאנושי • נירקאראס • אופאי • אפג' • הודאס • נירטורה • יאנד • נירבוגדאני • פאביאנהאזה • פילפשדרוץ • גבריין • גיורטלק • יארמי • קוצ'ורד • מרק • נאג'דובוש • נירצ'הוי • נירקאטה • נירמגייש • נירפרסניה • אקריטופילפש • פפוש • ראפולט • סמושסג • טיבורסאלאש • ואלאי • אנרץ' • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • אוידומבראד • אויקנז • נג'צ'רקס • נפקור • נירפזון • שנייה • סבולץ' • טימאר • טיסנג'פלו • בשנייד • לשקוד • לוולק • מג' • ניריברון • ניריאקו • נירקרץ' • פטנהאזה • רמוצ'האזה • רוהוד • ברבאש • ברגדרוץ • ברגשוראן • צ'רודה • גלנש • גמז'ה • גולאץ' • גיירה • הטפיירצ'ה • אילק • קישוורשאן • לוניה • מארוקפפי • מאטיוש • נג'וורשאן • אולצ'ווה • פוסטדובוש • טאקוש • טרפה • טיסאדון • טיסקרצ'ן • טיססלקה • טיסוויד • ואמושאטיה • ברקס • בסטרץ • גגן • קק • נירטט • סקיי • טיסראד • ושמגייר • בוטפלאד • צגנדאניאד • צ'הולץ • צ'אסלו • צ'גלד • דרנו • פילשד • גצ'אי • גרבולץ • גיגייה • יאנקמאיטיש • קרשמיין • קישר • קישהודוש • קישנמן • קישפלאד • קישסקרש • קלצ'ה • קמרה • מגושליגט • מאנד • מהטלק • מילוטה • נאבראד • נגיאר • נג'הודוש • נג'סקרש • נמשבורזובה • אולצ'וואפאטי • פניולה • פניגה • רוז'אי • שונקאד • סמושאיי • סמושאוילק • סטמארצ'קה • טיסבץ' • טיסצ'צ'ה • טיסקורוד • טיסטברק • טוניוגמטולץ' • טיוודר • טורישטוואנדי • טוריצ'ה • ואמושורוסי • זייטה • ז'רויאן • באטורליגט • אנצ'נץ' • קישלטה • נירבלטק • נירבוגאט • נירצ'אסארי • נירדרז' • נירגלשה • נירגיולאי • נירפיליש • נירוושווארי • אמביי • פנסלק • פיריצ'ה • פוצ'פטרי • טרם • בלשה • בוי • גאוואוונצ'לה • פסב • פורצ'למה • טיסברצל • טיסטלק • צ'נגרשימה • צ'נגראויפלו • קומלודטוטפלו • פאטיוד • סמושאנגיאלוש • סמושבץ' • סמושטטארפלווה • טיוקוד • אורה • בלקאן • בירי • בקן • ארפטק • גסטרד • קאלושמיין • סקוי • בנק • אפריישקה • גיירצ'קה • קומורו • טיסבזדד • טיסמוגיורוש • טיססנטמארטון • טוז'ר • ז'ורק • סורגלמטוש • טיסדדה • טיסדוב • טיסאסלאר |  |
| יישובים בנפת קישווארדה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | קישווארדה • איאק • אנרץ' • דומבראד • דגה • פניישליטקה • גיולהאזה • יקה • קקצ'ה • לוופטרי • מזלדאן • נירקאראס • נירלווה • נירטש • פפ • פאטרוהה • רטקזברנץ' • סבולצ'באקה • סבולצ'וורשמרט • טיסקניאר • טורניושפאלצה • אוידומבראד • אויקנז |  |
עומר גפן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 ביולי 1988 (בן 36) מגדל העמק, ישראל
 מדינה:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-יולי 2006
 עיסוק:  שדרן רדיו וקריין
 בת זוג:  נעם כהן גפן
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  omergeffen
 
עומר גפן (נולד ב־21 ביולי 1988) הוא שדרן רדיו, קריין ועיתונאי ישראלי. משדר בתחנות הרדיו גלי צה"ל וגלגלצ.
ביוגרפיה

גפן נולד במגדל העמק. בילדותו עברה משפחתו לקיסריה, והוא למד באור עקיבא.
ביוגרפיה > קריירה

ב־2006 התקבל לשירות צבאי בגלי צה"ל כקריין ומגיש. הגיש עם עמרי רחמימוב את התוכנית "שישי חם" בגלי צה"ל. החל מ־2007 עבר מוקד הפעילות שלו לגלגלצ. הוא הגיש את "סוף שבוע רגוע" ותוכניות ספיישל, ואת "קולות החיילים" ב־2008–2009. קריין מהדורות חדשות בשתי התחנות.
עם שחרורו ב־2009 קריין חדשות ברדיו האזורי (שהופעלו באותה תקופה על ידי ערוץ עשר) ושידר ברדיו תל אביב ובאקו 99FM (שנקרא אז "רדיו 99"). לאחר כשנה חזר לגלגלצ והגיש את "מדינה בדרך" בימי חמישי ותוכניות נוספות בסוף השבוע. את "מדינה בדרך" הוא מגיש עם בני כבודי, עורך דיווחי התנועה הראשי בתחנה. במסגרת שידורו בתוכנית יזם גפן את פינת "השיר הטוב בעולם", בה הכריז שוב ושוב שהשיר הטוב בעולם הוא "Africa" של "טוטו". בהסכת מיוחד שייחד לשיר הסביר שאף שבהכרזה שלו היה "אלמנט של צחוק ושל הומור", והשיר הוא "לא הכי גדול בעולם", עם כל זאת הוא "הכי טוב בעולם" משום שהוא "קפסולת זמן מושלמת לאידיאל של האייטיז". החל מדצמבר 2023 הפסיק לשדר את "מדינה בדרך" בימי חמישי, והחל לשדר ברצועת אחר-הצהריים בגלגלצ במקום ערן אביגל שעזב את התחנה.
עם המיתוג החדש של רצועת סוף השבוע בגלגלצ ב־2018, הפכה תוכנית הצהריים של גפן ביום ו' לתוכנית המתבססת על טעמו האישי, ותוארה כ"שלוש שעות של רוק לסוף השבוע". במסגרת התוכנית הושקה פינה חדשה בשם "האזנה מודרכת", במסגרתה חוקר גפן את סיפוריהם של מוזיקאים או שירים שהם קלסיקות רוק באמצעות קטעי סאונד, ראיונות וקטעי ארכיון. הפינה התחילה כפינה קצרה באורך 1–2 דקות, אך התפתחה להסכת מוערך באורך של כ־20 דקות. את התוכנית נוהג גפן לסיים עם שיר של שלום חנוך וברכת ”שבת שלום חנוך”.
גפן הגיש שידורים מיוחדים, ובהם ימי הולדת 70 לדני סנדרסון, גידי גוב (תוכנית שכללה מצעד משיריו), יוני רכטר ויהודה פוליקר, שכללו ראיונות והופעה באולפן, ספיישל קולנוע לרגל פרס האוסקר, מצעד שירי דיסני ומצעד שירי "קווין" עם דלית רצ'שטר, ואת מצעד שירי האצטדיונים עם הדר מרקס. הגיש את "20 הגדולים" במצעד העשור המחודש של שנות ה־90 של המאה ה־20. הגיש עם דלית רצ'שטר את "30 הגדולים" במצעד "מוזיקה מהמסך – השירים הגדולים מהסדרות ומהסרטים". סיקר מטעם גלגלצ את ההופעה של "קולדפליי" בעמאן ב־2019.
היה במשך ארבע שנים מנהל התקשורת של "Waze" בישראל. עובד כקריין פרסומות (בין השאר נתן את קולו לג'ינגל "גלגלצ בשיתוף הרלב"ד ומשרד התחבורה").
ביוגרפיה > חיים אישיים

גפן נשוי לנעם כהן גפן, שהייתה עורכת בכירה בגלגלצ, מפיקה ראשית וסגנית מנהל התחנה עד חודש ספטמבר 2022 להם בן. השניים הכירו במקום עבודתם בגלגלצ, בעקבות תוכנית משותפת לציון 50 שנה לאלבום "Pet Sounds" של "הביץ' בויז", שכללה ריאיון עם מייסד הלהקה, בריאן וילסון. הם מתגוררים בגבעתיים.
גפן אוהד את קבוצת הכדורגל מכבי חיפה ומשמש מדי פעם כרוז במשחקיה.
הערות שוליים

↑  עומר גפן בגלגלצ, באתר גלגלצ, בדיקה אחרונה ב־11 בפברואר 2022
1 2  מתן גילור ועמית פרלה, עומר גפן מתארח ב"נובחים בירוק", הסכת לאוהדי מכבי חיפה, פרק 278, באתר matangilor.wordpress.com, ינואר 2022, בדיקה אחרונה ב־2 באוקטובר 2022
↑  לוח שידורים גל"צ (קובץ DOC), באתר infor.co.il, דצמבר 2008, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  אלו הזוכים בפרס מפקד גלי צה"ל, באתר ערוץ 7, 20 באוגוסט 2020, בדיקה אחרונה ב־11 באפריל 2022
↑  עומר גפן, האזנה מודרכת : Africa - Toto, ההסבר החל מ־9:13, באתר גלגלצ, 28 באוגוסט 2020, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  האזנה מודרכת, באתר גלגלצ, בדיקה אחרונה ב־11 בפברואר 2022
↑  הדס סיון, ‏מאהוד בנאי ועד נטע: 5 פודקאסטים על מוזיקה, באתר "סרוגים", 30 ביוני 2021
↑  שבעים לדני סנדרסון, עומר גפן מארח את דני בתוכנית חגיגית, באתר גלגלצ, 27 בנובמבר 2020, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  מצעד שירי גידי גוב, באתר גלגלצ, 31 ביולי 2020, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  עומר גפן חוגג 70 ביוני רכטר עם כל הקלאסיקות הגדולות, באתר גלגלצ, 19 בנובמבר 2021, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  עומר גפן חוגג 70 ליהודה פוליקר בתוכנית חגיגית, באתר גלגלצ, 25 בדצמבר 2020, בדיקה אחרונה ב־13 בפברואר 2022
↑  מצעד השירים הגדולים מסרטי דיסני, באתר גלגלצ, 28 במאי 2020, בדיקה אחרונה ב־14 בפברואר 2022
↑  הפתעה בפסגה: "A Whole New World" מ"אלאדין" זכה במצעד שירי דיסני של גלגלצ ו-וואלה! תרבות, באתר וואלה, 28 במאי 2020
↑  מצעד שירי "קווין" (עם דלית רצ'שטר), באתר מאקו, 2016, בדיקה אחרונה ב־21 במרץ 2022
↑  מצעד שירי אצטדיונים, באתר גלגלצ, 5 במאי 2017, בדיקה אחרונה ב־14 בפברואר 2022
↑  מצעד העשור שנות ה־90: עומר גפן עם מקומות 1–20, באתר גלגלצ, 23 באוגוסט 2019, בדיקה אחרונה ב־14 בפברואר 2022
↑  מוזיקה מהמסך – השירים הגדולים מהסדרות ומהסרטים – 30 הגדולים, באתר גלגלצ, 18 במרץ 2022, בדיקה אחרונה ב־20 במרץ 2022
↑  עומר גפן עם השמעות בלעדיות מקולדפליי בירדן, באתר גלגלצ, 29 בנובמבר 2019, בדיקה אחרונה ב־15 בפברואר 2022
↑  Waze בחרה בקבוצת דבי לניהול מערך יחסי הציבור, באתר ynet, 15 במרץ 2018
↑  ערן סויסה, סויסה כבר יודע, באתר ישראל היום, 22 במרץ 2018, בדיקה אחרונה ב־11 בפברואר 2022
↑  חילופי מנכ"לים ב-eco99: נעם כהן-גפן תחליף את אביעד רוזנבוים, באתר וואלה, 9 באוגוסט 2022
פאל רנשבורג

| --- | --- |

 לידה:  3 בינואר 1870 גיור, הונגריה 
 פטירה:  13 בינואר 1945 (בגיל 75) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות הציבורי החדש בבודפשט 
 לימודי רפואה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד, בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 תפקידים:  פסיכיאטר, פסיכולוג, פרופסור, נוירולוג 
 
ד"ר פאל רנשבורג (בהונגרית: Ranschburg Pál; גיור, 3 בינואר 1870 – בודפשט, 12 בינואר 1945) היה פסיכולוג יהודי-הונגרי בעל שם בינלאומי, נוירולוג, פרופסור באוניברסיטה, מייסד הפסיכולוגיה הניסיונית והפסיכולוגיה של החינוך המיוחד בהונגריה. הוא אחיו הצעיר של המוציא לאור ויקטור רנשבורג. מת בגטו בודפשט שישה ימים לפני שחרור הגטו.
ביוגרפיה

הוא נולד בעיר גיור שבמערב הונגריה, קרוב לגבול אוסטריה וסלובקיה למשפחה יהודית עם ילדים אחדים. הוריו היו הרב דר' שלמה רנשבורג ואמיליה ברל. אביו זכה בתואר רב בשנת 1857, והפך למנהיג דתי יהודי בעירו, עד מותו היה מורה לדת מסור. פאל התחמק מאמונת אבותיו, ואת לימודיו סיים בגימנסיה הבנדיקטינית בעיר הולדתו בשנת 1888. לאחר מכן למד בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת זמלווייס האוניברסיטה ההונגרית המלכותית בבודפשט. את לימודיו סיים בלייפציג, שם היה תלמידו של וילהלם וונדט. בשנת 1897 התקבל ל"תא הבונים החופשיים הדמוקרטיים" והפך לחבר פעיל[2]. בשנת 1899 הקים מעבדה פסיכולוגית ניסיונית לצד המרפאה הפסיכיאטרית בבודפשט, ואז ארגן את ממשיכו המשפטי, "המעבדה ההונגרית המלכותית לחינוך מיוחד ופסיכולוגיה". בשנת 1906 קיבל את תואר הפרופסור באוניברסיטה ובשנת 1908 הוענק לו התואר פרופסור אוניברסיטאי מיוחד.
בשנת 1916 הוא הפך לרופא הראשי לנוירולוגיה בפוליקליניקה (מרפאות חוץ) אפוני, ומשנת 1924 הפך ליועץ בריאות מלכותי. כשעזב את הנהלת המעבדה, הוא נשאר מפקח מדעי, כולל המרצה להכשרת מורים לחינוך מיוחד וחבר בוועדות בחינות שונות. רנשבורג עבד במקביל בתחומים רבים. הוא הרצה בקורסים, כנסים, קונגרסים בנושאים רפואיים, פסיכולוגיים ופדגוגיים. הוא הקים את "האגודה הפסיכולוגית ההונגרית" בשנת 1928 והיה נשיאה במשך שלוש שנים, ואז נשיא הכבוד שלה.
בשנות ה-30 של המאה ה-20 כל פעילות המרפא שלו הושעתה בשל האנטישמיות שהתגברה מאוד ואף הייתה במגמת עלייה מתמדת בהונגריה, אך אפילו בשנת 1943 פרסם מאמרים בכתב העת Medical Training. במהלך מלחמת העולם השנייה, בימי המצור על בודפשט, הוא נפטר ב־12 בינואר 1945 שישה ימים לפני שחרור בודפשט על ידי הצבא האדום הסובייטי.
פעילותו

לאחר שרכש ידע רפואי כללי, התעניינותו פנתה לפסיכיאטריה. בגיל 24 הראה תוצאות מדהימות בהכרה ובטיפול עמוק יותר בהפרעות נפשיות. הוא הקים מעבדת תצפית ובשנת 1899 היה הראשון בהונגריה שהקים מכון מחקר פסיכולוגי ניסיוני. סדנה מדעית זו הפכה במהרה למעבדה ההונגרית המלכותית לחינוך מיוחד ופסיכולוגיה. הכמות המוגבלת של הסיוע הממלכתי גרמה לקשיים מתמידים. חוסר התמיכה הכספית כוסה לעיתים קרובות על ידי רנשבורג עצמו.
פעילותו כרופא ילדים נחשב על ידו כחלק החשוב ביותר בעבודתו הרפואית. תוצאות מרפאותיו הנוירולוגיות הוכרו ברחבי העולם. לעיתים קרובות הופיע בקונגרסים זרים. הוא היה ב -1904 בקונגרס הראשון לפסיכולוגיה ניסיונית בגיסן, שם פרסם לראשונה את "רנשבורג-פנומן"(גר') על "חוק העיכוב ההומוגני" (המכונה גם "עיכוב רנשבורג" ו"תופעת רנשבורג") שפורסם בחו"ל בשנת 1902 ידוע גם כ"רנשבורג-פנומן" ). לדבריו, מאז פורסמו בספרות בינלאומית מעט ספרי לימוד או מדריכים לפסיכולוגיה ניסיונית שלא יזכירו תופעה זו ואת הדיונים המדעיים שהתעוררו עמה.
בסקירה של שני כרכים בשם "המוח האנושי", שפורסמה בשנת 1923, הוא ניתח את עמדתו לגבי תורת הנפש. הוא הבחין בין תורת הנפש לבין פסיכולוגיה. במעבדתו ייצג את אחדות העבודה המעשית והמחקרית, עליה העידו רבים מחברי בית הספר למדע סביבו. המעבדה פיתחה נוהלי בדיקה חדשים, תכננה, בנתה וייצרה מכשירים (מינמטרים, פנטומי תודעה, מקרנים טכיסטוסקופיים וכו'), ופיתחה נוהלי מדידה. הנתונים והמסקנות שפורסמו על הפרעות קריאה, כתיבה וספרות בילדות הם מקוריים לחלוטין, קשורים בינלאומית לרנשבורג, וחלקם לא פורסמו בכלל בהונגרית. בהיסטוריה של החינוך המיוחד ההונגרי, גם ההסברים הפדגוגיים התאורטיים הכלליים שלו הם משמעותיים. השקפותיו על המושג חינוך מיוחד, על חינוך ריפוי, על אחדות והתמחויות של חינוך מיוחד ועל הכשרה מיוחדת של אנשי מקצוע היו מכריעות ומתמשכות. יש לו ספרות עשירה בהונגרית, בצרפתית ובגרמנית.
כתביו

מאות, אם לא אלפי כתביו משתרעים לאורך למעלה מחמישים שנה משנת 1894 ועד 1946 (עד לאחר מותו).