stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאל איגנוטוש
כתביו

בשפת המקור:
A horogkeresztes hadjárat; szerzői, Bp., 1933
Kosztolányi Dezső; Cserépfalvi, Bp., 1936
Börtönnaplóm. Próza dalban elbeszélve; Látóhatár, München, 1957
Political prisoner. Recollections; Routledge and Kegan Paul, London, 1959
The Hungary of Michael Polanyi (The logic of personal knowledge) (London, 1961)
The paradox of Maupassant; University of London Press, London, 1966
Die intellektuelle Linke im Ungarn der „Horthy-Zeit” (München, 1968)
Hungary; Benn, London, 1972 (Nations of the modern world)
Csipkerózsa. Budapesti és londoni emlékek; sajtó alá rend., előszó, jegyz. Nagy Csaba; Múzsák, Bp., 1989 (Irodalmi múzeum)
Fogságban, 1949-1956 (Political prisoner); angolból ford. Margitta Nóra; Cserépfalvi, Bp., 1993
Vissza az értelemhez; vál., szerk., utószó Bozóki András; Hatodik Síp Alapítvány–Új Mandátum, Bp., 1997
Börtönnaplóm, Mikes International 2006
Jegyzetek a szabadságról; vál., szerk., előszó Bozóki András; Gondolat, Bp., 2010
בתרגום לעברית:
מסע צלב הקרס; סופרים, ב., 1933
דז'ה קוסטולאני ; Cserépfalvi, Bp., 1936
יומן הכלא שלי. בשיר פרוזה ; קו הרקיע, מינכן, 1957
אסיר פוליטי. recollections ; Routledge ו- Kegan Paul, לונדון, 1959
ההונגריה של מייקל פולאני (ההיגיון של הידע האישי) (לונדון, 1961 )
הפרדוקס של מופאסאן ; University of London Press, לונדון, 1966
שמאל בהונגריה "תקופת המיקלוש הורטי" (מינכן, 1968 )
הונגריה ; בן, לונדון, 1972 (אומות העולם המודרני)
ורד התחרה. זיכרונות מבודפשט ולונדון ; הודעה לעיתונות, הקדמה, הערה קסבה נגי; מוזיאונים, עמ ', 1989 (מוזיאון לספרות)
בשבי, 1949 - 1956 (אסיר פוליטי) ; מאנגלית לאנגלית נורה מרגיטה; Cserépfalvi, Bp., 1993
בחזרה לתבונה ; עורכת, עורכת, אחרי מילים András Bozóki; קרן סיף השישית-המנדט החדש, בודפשט, 1997
יומן הכלא שלי, מיקס אינטרנשיונל 2006
הערות על חופש ; עורכת, הקדמה András Bozóki;
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. פאל איגנוטוש
פאל איגנוטוש
הביון ההונגרי 1967-1957
הערות שוליים

↑  Születése bejegyezve a Budapest V. ker. állami születési akv. 656/1901. folyószáma alatt.
↑  50778/1908. B. M. sz.
↑  A két világháború közötti magyar újságírás egyik legragyogóbb figurája – Ignotus Pál, mazsihisz.hu
]
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262818905171  PLWABN: 9810597914105606  BnF: cb12240682f (data)  GND: 118995553  ISNI: 0000 0001 1033 1290  LCCN: n50031574  NLA: 35218368  NTA: 070370885  SELIBR: 191181  SUDOC: 031131611  Trove: 869932  VIAF: 114514387   WorldCat (עם VIAF): 114514387
פורד XY פלקון GT

| --- | --- |

Ford XY Falcon GT
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  "Ford Australia" (אנ')
 שנות ייצור:  1970–1972
 יחידות שיוצרו:  1,557
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מודל קודם:  Ford XW Falcon GT
 חברת אם:  פורד (שם מלא: Ford Motor Company)
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 אורך:  4,689 מ"מ
 רוחב:  1,869 מ"מ
 גובה:  1,397 מ"מ
 משקל:  1,325 ק"ג
 בסיס גלגלים:  2,819 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V8 צילינדרים, 5,763 סמ"ק המפיק 300 כ"ס ב-5,400 סל"ד, יחס דחיסה 11.0:1, מנוע פורד מסוג "Windsor V8", מנוע V8 קדמי אורכי בזווית בת 90° (מנוע בנזין)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות
 מהירות מרבית:  217 קמ"ש
פורד XY פלקון GT (באנגלית: Ford XY Falcon GT) היא "מכונית שרירים", 4 דלתות, סדאן, מתוצרת יצרנית הרכב Ford Australia (אנ'), חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי פורד אשר יוצרה בין השנים 1970–1972.
נתונים

4 דלתות.
5 נוסעים.
דגם "פורד XY פלקון GT" מאיץ מרחק של 400 מטר ממצב מנוחה ב-14.4 שניות.
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 6.4 שניות.
מכל דלק - 75 ליטר, אופציונלי - 163.8 ליטר
צמיגים: 185x14 - E70HR14.
מספר יחידות מוגבל מדגם "פורד XY פלקון GT" יוצא לדרום אפריקה.
ראו גם

פורד פלקון
פורד פלקון XP
פורד פלקון XL
פורד פלקון XH
הערות שוליים

↑  "פורד XY פלקון GT" - מפרט uniquecarsandparts.com.au/ford_falcon_xy_gt_technical_specifications
↑  "פורד XY פלקון GT" archive.org/web/20080719144739/
↑  "פורד XY פלקון GT" carsguide.com.au/oversteer/this-xy-gt-barn-find-raises-the-question-resto-or-preserve
↑  פורד פלקון gtho motortrend.com/news/return-of-a-legend-fpv-head-wants-a-new-ford-falcon-gtho-782
פורד P100

| --- | --- |

Ford P100, שנת 1979
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  "Ford Cortina Pickup"  "Ford 1-Tonner"
 יצרן:  פורד
 שנות ייצור:  1971–1993
 הרכבה:  דרום אפריקה דרום אפריקה  פורטוגל פורטוגל
 מרכב:  Front-engine, rear-wheel-drive layout (אנ')
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1.6 ליטר (בדגם "Ford Cortina Pickup (Mark III)")  V6 צילינדרים, 2.5 ליטר (בדגם "Ford Cortina Pickup (Mark III)")  V6 צילינדרים, 3.0 ליטר (בדגם Ford 1-Tonner (Mark IV"))  4 צילינדרים, 1.6 ליטר (בדגם "Ford 1-Tonner (Mark V)")  V6 צילינדרים, 3.0 ליטר (בדגם "Ford 1-Tonner (Mark V)")  4 צילינדרים, 1.6 ליטר המפיק 73 כ"ס (בדגם "Ford P100 (Cortina Mark V based")  4 צילינדרים, 1.8 ליטר (1,753 סמ"ק) המפיק 75 כ"ס (מנוע טורבו דיזל, בדגם "Ford P100 (Sierra based"))  4 צילינדרים, 2.0 ליטר (1,998 סמ"ק) המפיק 74 כ"ס (מנוע פורד פינטו בדגם "Ford P100 (Sierra based"))
 קשר:  פורד קורטינה  פורד סיירה
פורד P100 (באנגלית: Ford P100, קרוי גם: Ford Cortina Pickup, Ford 1-Tonner) הוא טנדר מתוצרת פורד אשר יוצר בין השנים 1971–1993, בדרום אפריקה, ומאוחר יותר גם בפורטוגל.
דגמי "פורד P100" התבססו על דגם פורד קורטינה (דור שלישי, Mk3, דור חמישי Mark V), ומשנת 1988 על דגם פורד סיירה.
דגמים

"Ford Cortina Pickup (Mark III)"
"(Ford 1-Tonner (Mark IV"
"Ford 1-Tonner (Mark V)"
"Ford P100 (Cortina Mark V based"
"Ford P100 (Sierra based"
מנועים

1.6 ליטר
2.5 ליטר
3.0 ליטר
1.8 ליטר - טורבו דיזל
2.0 ליטר (מנוע פורד פינטו)
תמונות

"פורד קורטינה P100", שנת 1979
"פורד קורטינה P100"
Ford 1-Tonner/P100, שנת 1984
Ford 1-Tonner/P100
Ford 1-Tonner/P100
"פורד P100", שנת 1992, דור שני
"פורד P100", שנת 1991, דור שני
"פורד P100", דור שני
"פורד P100", דור שני
ראו גם

פורד
פורד קורטינה
פורד סיירה
פורד פינטו
לקריאה נוספת

"פורד P100" - תמונות
"פורד P100" - תמונה (flickr.com/photos/ifhp97)
הערות שוליים

↑  "פורד P100" - דרום אפריקה flickr.com/photos/ifhp97
↑  "פורד P100" - פורטוגל archive.commercialmotor.com/article/7th-january-1988/31/portuguese-pickup
↑  "פורד P100" דור שלישי Mk3  web.archive.org/web/20070919010553
↑  "פורד P100" jalopnik.com/this-ford-pick-up-is-the-fastest-coffee-powered-vehicle
↑  "פורד P100" מנוע 3,000 carmag.co.za/news-blog/from-the-archives-ford-3000
פורד LTD קראון ויקטוריה

| --- | --- |

Ford LTD Crown Victoria סדאן, 4 דלתות
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  פורד  "St. Thomas Assembly" (אנ') (בקנדה - חברת בת של "פורד")
 שנות ייצור:  1958–1960
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית  קנדה קנדה
 מודל קודם:  Ford LTD (Americas) (אנ')
 מודל אחריו:  Ford Crown Victoria (אנ')
 פלטפורמה:  Ford Panther platform (אנ')
 אורך:  5,359 מ"מ  5,479 מ"מ (דגם סטיישן יוצר בין השנים 1990-1991)  5,486 מ"מ (דגם סטיישן יוצר בין השנים 1988-1989)
 רוחב:  1,968 מ"מ  2,014 מ"מ (סטיישן)
 גובה:  1,412 מ"מ  1,435 מ"מ (סטיישן)
 בסיס גלגלים:  2,903 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  V8 צילינדרים, 4,942 סמ"ק המפיק 147 כ"ס ב-3,600 סל"ד, יחס דחיסה 8.4:1 (מנוע מסוג "Windsor V8")  V8 צילינדרים, 4,766 סמ"ק המפיק 182 כ"ס ב-3,600 סל"ד, יחס דחיסה 8.3:1 (מנוע מסוג "Windsor V8")
 הילוכים:  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות מסוג "Ford AOD transmission" (אנ')
 מהירות מרבית:  180 קמ"ש (מנוע 4,942 סמ"ק)
 צריכת דלק:  11.8 ליטר ל-100 ק"מ (דגם סטיישן, מנוע 4,942 סמ"ק)
פורד LTD קראון ויקטוריה (באנגלית: Ford LTD Crown Victoria) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב פורד אשר יוצרה בארצות הברית ובקנדה בין השנים 1978–1991.
בקנדה יוצרו דגמי "פורד LTD קראון ויקטוריה" באמצעות חברת בת של "פורד" "St. Thomas Assembly" (אנ').
יוצרו 1,902,820 יחידות, ובשנת 1979 יוצרו 356,535 יחידות.
דגמי "פורד LTD קראון ויקטוריה" השתתפו בסדרות טלוויזיה ובסרטים.
גרסאות

4 דלתות - סדאן
2 דלתות - קופה
5 דלתות - סטיישן
תאוצות

תאוצת דגם "פורד LTD קראון ויקטוריה" סטיישן, שנת 1983, מנוע 4,942 סמ"ק, בין 0 - 100 קמ"ש היא 12.9 שניות.
תאוצת דגם "פורד LTD קראון ויקטוריה" קופה, שנת 1983, מנוע 4,942 סמ"ק, בין 0 - 100 קמ"ש היא 12.4 שניות.
תאוצת דגם "פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן, 4 דלתות, שנת 1983, מנוע 4,942 סמ"ק, בין 0 - 100 קמ"ש היא 12.4 שניות.
תמונות

"פורד LTD קראון ויקטוריה" קופה
"פורד LTD קראון ויקטוריה", שנת 1987 קופה
"פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן
"פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן
"פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן
"פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן
"פורד LTD קראון ויקטוריה" סדאן
"פורד LTD קראון ויקטוריה", שנת 1987 - סטיישן
"פורד LTD קראון ויקטוריה", שנת 1990 - סטיישן
"פורד LTD קראון ויקטוריה", שנת 1990 - סטיישן
"פורד LTD קראון ויקטוריה" - סטיישן
ראו גם

פורד
פורד קרסטלין סקילין
לקריאה נוספת

"פורד LTD קראון ויקטוריה" - תמונות
הערות שוליים

↑  "פורד LTD קראון ויקטוריה" - מפרט automobile-catalog.com/model/ford_usa/ltd_crown_victoria
↑  "פורד LTD קראון ויקטוריה" - ייצור  grandmarq.net/tiggie
↑  "פורד LTD קראון ויקטוריה" בסרטים ובסדרות טלוויזיה imcdb.org
↑  "פורד LTD קראון ויקטוריה" 4 דלתות - מפרט catalog.com/make/ford_usa/ltd_crown_victoria/ltd_crown_victoria_base_4-door
↑  "פורד LTD קראון ויקטוריה" 2 דלתות - מפרט catalog.com/make/ford_usa/ltd_crown_victoria/ltd_crown_victoria_base_2-door
פורד ZX2

| --- | --- |

Ford ZX2
 מאפיינים כלליים
 נקרא גם:  פורד אסקורט ZX2
 יצרן:  פורד
 שנות ייצור:  1997–2003
 הרכבה:  ארצות הברית ארצות הברית  קנדה קנדה (בין השנים 1998-2000)  מקסיקו מקסיקו (בין השנים 1998-2000)
 מודל קודם:  פורד פרוב 
 מודל אחריו:  פורד פוקוס 
 אורך:  4,450 מ"מ
 רוחב:  1,710 מ"מ
 גובה:  1,320 מ"מ
 משקל:  1,124 ק"ג (ריק)
 בסיס גלגלים:  2,560 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, בטור, 2,000 סמ"ק המפיק 190 כ"ס, יחס דחיסה 10.2:1 (מנוע "2.0 L Zetec")
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 5 מהירויות (תמסורת מאזדה מסוג "Mazda G5M transmission")  תמסורת אוטומטית - 4 מהירויות (תמסורת "פורד" מסוג "Ford F-4EAT transmission")
 מהירות מרבית:  240 קמ"ש
 
פורד ZX2 (באנגלית: Ford ZX2) היא מכונית ספורט בתצורת קופה, 2 דלתות אשר יוצרה על ידי פורד בין השנים 1997–2003, בארצות הברית, ובין השנים 1998–2000 בקנדה ובמקסיקו.
דגם "פורד ZX2" התבסס על "פורד אסקורט", דור שלישי, אשר יוצר בצפון אמריקה.
תאוצת דגם "פורד ZX2" בין 0 - 60 מייל (96.56 ק"מ) היא 7.4 שניות.
דגמים

ZX2
ZX2 S/R (יוצרו 2,100 יחידות)
תמונות

"פורד ZX2"
"פורד ZX2"
"פורד ZX2"
"פורד ZX2", שנת 1998
"פורד ZX2"
"פורד ZX2"
"פורד ZX2", שנת 2003
"פורד ZX2", שנת 2003
"פורד ZX2"
ראו גם

פורד
הערות שוליים

↑  פורד ZX2 - מבחן דרכים motortrend.com/cars/ford/escort/1997/1997-ford-escort-zx2
↑  פורד ZX2  nadaguides.com/Cars/2003/Ford/ZX2
↑  פורד ZX2  roadandtrack.com/car-culture
↑  פורד ZX2 autoblog.com/buy/2003-Ford-ZX2
עליית אעלה בתמר

עליית אעלה בתמר הייתה עלייה של יהודים מתימן לארץ ישראל בשנים תרמ"א-תרמ"ב (1881) מעט לפני העלייה הראשונה. העולים קישרו את עלייתם עם הפסוק "אָמַרְתִּי אֶעֱלֶה בְתָמָר" (שיר השירים, ז', ט'), משום שהמילה "בתמר" היא שינוי סדר האותיות של תרמ"ב.
גורמי העלייה

הרב שלום אלשיך, שהיה לימים הרב הראשי וראב"ד ליהודי תימן בירושלים כותב בזיכרונותיו כי השמועה שרוטשילד קנה אדמות בארץ הקודש למען יהודי העולם היא הסיבה לעליית היהודים מתימן: ”...כי רוטשילד קנה הרבה מקומות בארץ ישראל וכי הרשות נתונה מאת המלך ליהודים אשר בכל תפוצות העולם לבוא ולהתיישב בארץ ישראל”. אולם, רוטשילד החל את פעילותו רק ב-1883, ואפשר שהשמועות שהגיעו לתימן היו בעקבות פעולותיו של לורנס אוליפנט, שקיבל זיכיון להתיישבות יהודית בארץ הגלעד. מכל מקום, השמועה עוררה התרגשות בקרב יהודי תימן, ורבים מכרו את מטלטליהם ורכושם כדי לעלות לארץ הקודש. הראשונים יצאו בחודש סיון ה'תרמ"א (1881), והגיעו באמצע חודש תמוז של אותה שנה. אחריהם הגיעה קבוצה נוספת בחודש אלול ה'תרמ"א, וקבוצה השלישית בתשרי (סוכות) ה'תרמ"ב 1881.
בנוסף ייתכן שגל ההגירה היהודית מתימן היה בהשפעת שינויים מדיניים באזור לאחר כיבוש מרכז הארץ על ידי העות'מאנים ב-1872. הפיכת האזור לפרובינציה עות'מאנית אפשרה תנועה קלה יותר במרחב הגאוגרפי, כולל ארץ ישראל. חשיבות רבה הייתה לחידושים הטכנולוגיים שהביאו עמם העות'מאנים, כמו דואר סדיר וטלגרף. כמו כן, הגעתם של סוחרים ומבקרים מתימן ומחוצה לה הובילה להתהדקות הקשרים בין הקהילה היהודית בתימן וקהילות יהודיות אחרות ואין ספק שיהודי תימן היו מודעים לגידול האוכלוסייה היהודית בארץ-ישראל, ובירושלים במיוחד.
גם פרופ' יוסף טובי התייחס לנסיבות הגאו-פוליטיות באזור בתקופה. גורמי העלייה לדעתו היו:
(א) האמונה במימוש חזון הנביאים לקיבוץ גלויות וחידוש מלכות ישראל בארץ ישראל; (ב) מציאות גאו­פוליטית חדשה במזרח – הכללת תימן בתחומי האימפריה העו̇תמאנית (1872), שבה נכללה גם ארץ ישראל, ופתיחת תעלת סואץ (1869) שהקלה על הנסיעה מתימן לארץ ישראל; (ג) מציאות מדומיינת בחלקה של אפשרות לחיים נורמליים בארץ ישראל, על סמך השמועות על התחזקות היישוב היהודי וחלוקת קרקעות לעולים אליה.
העולים וקשייהם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
עולי תימן היו אדוקים. הם היו רגילים לעבודה ולא הסתמכו על תרומות השד"רים מחו"ל.
קשיי העולים החלו כבר בדרכם לארץ ישראל. במסעם הם הגיעו עד לבומביי (מומבאי) שבהודו ולבצרה שבעיראק, ומשם לאלכסנדריה שבמצרים בדרך ליפו.
לאחר עלייתם לארץ ישראל, סבלו עולי תימן במשך השנים משני קשיים עיקריים – דיור ופרנסה.
חלק מהם השתקע מצפון ליפו, והקים את שכונת כרם התימנים. הם הצליחו לעיתים למצוא פרנסה בחקלאות במושבות יהודה והשרון. הם עסקו בענף הבניין, בחקלאות, בצורפות ועוד. לאט לאט החלו להתבסס שכונות תימנים כמעט בכל המושבות.
הקשיים שהיו לעולי תימן, יחד עם ניכור מצד האשכנזים, והעדה הספרדית שלא סייעה להם כנדרש, מפני שגם לעדה הספרדית היה קשה מבחינה כלכלית. היו גם כאלה מתושבי ירושלים שפקפקו ביהדותם של עולים אלו, ובכך גרמו ליהודי תימן להסתגר בתוך עצמם.
שכונת כפר השילוח

אנשי הגל השני של העלייה בראשות הרב סעדיה מדמוני הגיעו לירושלים, אבל העדה הספרדית שם לא סייעה להם עקב קשיים כלכליים שלה עצמה. הם נתקלו בבעיית דיור, בעיה שהייתה קיימת בירושלים לגבי רוב היהודים, ונאלצו לגור במערות סביב ירושלים ובפחונים, בסביבות כפר השילוח.
מי שסייע להם במיוחד היה איש היישוב הישן החסידי, ישראל דב פרומקין, עורך העיתון "חבצלת", שארגן קרן "להצלת נדחי ישראל" על מנת לסייע להם להקים משכני קבע. הקרן המשיכה להתקיים ולעזור לנזקקים יהודים גם לאחר מכן.
הארגון קיבל חלקת אדמה בכפר השילוח שנתרמה על ידי בועז הבבלי, ובנה ליהודי הכפר דירות אשר נבנו במבנים מוארכים, הדומים לאלה שבמשכנות שאננים. לכל משפחה נזקקת ניתנה דירה אשר כללה חדר חיצוני עם חלונות וכן חדר פנימי. בצורה זו נבנו כ-65 דירות וכן נבנה בית כנסת, אשר עומד עד היום (והחל משנת 2014 [תשע"ה] חזר לשמש כבית כנסת) – המבנה היחידי מבין בתי ההקדש ששרד את חורבן הכפר ב-1937 (תרצ"ח) – ומבני ציבור נוספים. כל הבתים והמבנים הוקדשו כחוק ל"עניי ירושלים היהודים" והיו לבתי הקדש. כל משפחה נזקקת גרה בבית כשלוש שנים, ולאחר מכן התחלפה במשפחה נזקקת אחרת. לימים התבצע ניהול בתי ההקדש על ידי "ועד העדה הספרדית בירושלים".
לאחר כמה שנים בבתי ההקדש התבססו המשפחות והחלו לקנות לעצמן אדמות ובתים בכפר השילוח. חלק מהאדמות שנרכשו רשומות גם היום במרשם הטאבו (כ-10 דונמים לפחות). בשיא פריחתו מנה כפר השילוח בין 150 ל-200 משפחות, אשר גרו ב-65 בתי ההקדש ובעוד כ-45–65 בתים פרטיים. בכפר השילוח פעלו מוסדות ציבור הנצרכים לקהילה, כגון בתי כנסת, מקוואות, מרפאה, חנויות מכולת, בית המורי – בית ספר, גן ילדים ועוד.
פרנסתם של אנשי הכפר התבססה על חקלאות, גידול בקר, וכן על התמחותם בסיתות אבנים ומצבות בהר הזיתים.
ראו גם

תימני כנרת
בתי גורל
מארי אברהם אלנדאף
לקריאה נוספת

יהודה ניני, תימן וציון: הרקע המדיני, החברתי והרוחני לעלויות הראשונות מתימן, 1800–1914, ירושלים ותל אביב: הספרייה הציונית ואוניברסיטת תל אביב, 1982.
ניצה דרויאן, חלוצי העלייה מתימן: פרקים בהתיישבותם, תרמ"ב-תרע"ד, ירושלים: מרכז זלמן שזר, 1982.
ניצה דרויאן, באין מרבד קסמים: עולי תימן בארץ ישראל, תרמ"ב-תרע"ד, 1881–1914, ירושלים: מכון בן צבי, 1983.
אמנון מעבי ונורית קורן, שקופים זקופים : סיפור קליטתם של עולי תימן 1954-1881 בארץ-ישראל ובמדינת ישראל, 2022.
הערות שוליים

↑  ההיסטוריוגרפיה של יהודי תימן וגיוסה להבניית הזהות הלאומית, יסוי דהאן והנרי וסרמן (ע), ההיסטוריוגרפיה של יהודי תימן וגיוסה להבניית הזהות הלאומית, להמציא אומה : אנתולוגיה / עורכים - יוסי דהאן, הנרי וסרמן
פתח דבר מאת אריק הובסבום, רעננה: האוניברסיטה הפתוחה, 2006, עמ' 301
אחד מן העולים בכפר התימנים בשילוח בצילום מראשית המאה ה-20
כפר השילוח (כפר התימנים), 1891
פארק פטיט סבלון

| --- | --- |

פארק פטיט סבלון
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  1890 
 אדריכל:  Hendrik Beyaert 
 מיקום
 מדינה:  בלגיה בלגיה
 מיקום:  בריסל 
 קואורדינטות:  50°50′22″N 4°21′24″E﻿ / ﻿50.839503°N 4.356582°E﻿ / 50.839503; 4.356582
  (למפת בריסל מוגדלת) פארק פטיט סבלון(למפת בריסל רגילה) פארק פטיט סבלון
 
פארק פטיט סבלון (מצרפתית: Petit Sablon Park),  הוא פארק פסלים קטן בבריסל.
פטיט סבלון מצוי  סמוך לקתדרלת נוטרדאם דה סבלון.
הפארק במתכונתו הנוכחית תוכנן על ידי האדריכל הנדריק בייארט (אנ') ונחנך ב-1890.
לפארק מבנה של טרפז שווה-שוקיים.
הפארק מוקף בגדר מעוטרת מברזל יצוק, הגדר מנוקדת בעמודי אבן גבוהים, על גבי כל עמוד נמצא פסל של בעל מקצוע היסטורי אחד או יותר, סך הכל 48 פסלים. הפסלים עוצבו על ידי הצייר קסבייר מלרי (אנ') ונוצרו על ידי פסלים שונים.
במרכז הפארק ניצבת מזרקה ובראשה פסל   מאת צ'ארלס אוגוסט פרייקין של לאמורל, רוזן אגמונט ופיליפ דה מונמורנסי, רוזן הורן ממנהיגי המרד ההולנדי שהוצאו להורג. המזרקה מוקפת בחצי עיגול של עשרה פסלי אבן של דמויות פוליטיות, אינטלקטואלים ואמנים מהמאה ה-16.
גלריה

השער הראשי, עם פסלי צייר ושען משני צידיו
פנים הפארק
גדר הפארק עם פסלי בעלי מקצוע
רוזני אגמונט והורן
קתדרלת נוטרדאם דה סבלון במבט מתוך הפארק.
עין ירקעם

| --- | --- |

 מיקום המעיין
 מדינה:  ישראל ישראל
 אזור:  הנגב 
 קואורדינטות:  30°56′16″N 35°02′28″E﻿ / ﻿30.937789°N 35.041065°E﻿ / 30.937789; 35.041065
 גישה למעיין
  (למפת צפון הנגב מוגדלת) עין ירקעם(למפת צפון הנגב רגילה) עין ירקעם(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ירקעם(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין ירקעם
 
שיטפון בעין ירקעם, ינואר 2015
עין ירקעם הוא מעיין עונתי הנובע בחלק העליון של נחל חתירה, ממזרח למכתש הגדול. המעין נובע בעיקר בחורף. בעונה זאת, עולה מפלס מי התהום אל מעל גובה הקרקע ("תמילה"). לרוב מימיו מוצפים גם במי גשם ושיטפונות, וממלאים גב גדול לעומק של עד 5 מטרים. לקראת סוף הקיץ נשארים מים מעטים רק בחלקו התחתון של הגב וחלקו העליון מתייבש, אך מי התהום של המעיין נותרים יחסית גבוהים ובעלי החיים מהאזור מצליחים להגיע אליהם עם מעט חפירה בחול. המעיין מוקף בצמחייה רבה של, בעיקר, קנה ואשל.
בקיר הגדה הצפונית של הנחל חצובות מדרגות עתיקות שככל הנראה, שימשו להורדת גמלים לשתייה מהגב. בסמוך למעיין נמצא מצד ירקעם מהתקופה הביזנטית ששימש כנקודת אבטחה.
שביל ישראל עובר בעין ירקעם. למקום ניתן להגיע רגלית מחניון קטן הצמוד לכביש 206, ממנו ישנה ירידה בשביל המסומן בירוק לאורך כ-500 מטרים, עד למדרגות החצובות היורדות למעין. בהתאם להנחיות רשות הטבע והגנים, אסורה לינה באתר. זאת, על מנת לאפשר לחיות לפעול בו בשעות החשיכה. עם זאת, חניון לילה נמצא ממש בסמוך ליד הכביש.
מבנה הנחל

בקירו הצפוני של הנחל יורדות מדרגות חצובות מן השביל שמעל למעוק עד לקרקעיתו. אלו הן מדרגות עתיקות, שנחצבו כדי שגמלים יוכלו להגיע אל נקודות הנביעה ואל הגב הגדול.
המפלים והמעוק בעין ירקעם התפתחו בנקודות המעבר של אפיק הנחל מתחום סל הקרטון והצור מגיל הסנון, אל גג שכבת הגיר הקשה מגיל הטורון. סדרת המפלים דמויי המרזב, שגובהם כ-10 מטרים, יצרה כאן בראש המעוק מעין אולם גבוה ועגול, דמוי טאבון.
במקום מעין קלחת סגורה של סלעים, שנוצרה כתוצאה משחיקת תשתית הגיר שבקרקעית הנחל על ידי מי שיטפונות. מהקלחת נמשך נקיק קצר ועמוק, שבקרקעיתו, מכתשת גדולה ועמוקה המחזיקה מי שיטפונות. מהסדקים שבקירות הקלחת נובעים מים, המזינים לאחר תקופות גשומות פלג מים לאורך הנקיק.
הערות שוליים

↑  הבאר המסורתית ומתקני השאיבה של פעם, באתר המידע של מדרשת שדה בוקר
↑  כל מקום ואתר, משרד הביטחון
↑  אנציקלופדיה מפה, הוצאת אינציקלופדיות, 2001
↑  מדריך ישראל החדש, משרד הביטחון, 2001
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008370888805171
פטרונטו

קלוב אתלטיקו פטרונטו דה לה חובנטוד קתוליקה הוא מועדון כדורגל ארגנטינאי מהעיר פרנה שבפרובינציית אנטרה ריוס. המועדון נוסד ב-1 בפברואר 1914 וכיום משחק בליגת העל הארגנטינאית.
המועדון שיחק לראשונה בליגת העל הארגנטינאית בשנת 1978. בדצמבר 2015, פטרונטו חזרה לליגה זו.
עונת 2016/2017 בליגה הלאומית בכדורסל

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  10 באוקטובר 2016 
 תאריך סיום:  12 במאי 2017 
 מספר משתתפות:  14
 זוכה:  עירוני נס ציונה
 מספר משחקים:  עונה סדירה: 26 מחזורים   רבע הגמר : הטוב מחמישה   חצי הגמר : הטוב מחמישה   הגמר : הטוב מחמישה   בית תחתון: חמישה משחקים בשיטת ליגה.
 השחקן המצטיין:  דנזל ליוינגסטון
 מלך הסלים:  סטורם וורן (מכבי הוד השרון)  23.63 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ג'רמיין ג'ורדן (הפועל גליל/ק.שמונה)  11.59 למשחק
 מלך האסיסטים:  ורנון טיל (מכבי הוד השרון)  7.81 למשחק
 http://ibasketball.co.il/league/4039
 → 2015/20162017/2018 ←
 
עונת 2017/2016 בליגה הלאומית בכדורסל היא העונה ה-51 של הליגה השנייה בחשיבותה בכדורסל בישראל.
קבוצות

| קבוצה | עיר | אולם ביתי | מושבים |
| --- | --- | --- | --- |
| הפועל חיפה | חיפה | היכל הספורט רוממה | 5,000 |
| הפועל באר שבע-בני שמעון | באר שבע ומועצה אזורית בני שמעון | אולם הקונכייה | 3,000 |
| הפועל גליל/ק.שמונה | מ. א. גליל עליון וקריית שמונה | הפיס כפר בלום | 2,200 |
| מכבי רעננה | רעננה | מטרווסט | 1,850 |
| הפועל רמת גן/גבעתיים | רמת גן וגבעתיים | אולם זיסמן | 1,400 |
| עירוני רמת גן | רמת גן | אולם זיסמן | 1,400 |
| עירוני נס ציונה | נס ציונה | לב המושבה | 1,200 |
| אליצור קריית אתא | קריית אתא | אולם חדש רמז | 1,000 |
| הפועל עפולה | עפולה | אולם עירוני עפולה עלית | 1,000 |
| הפועל מגדל העמק | מגדל העמק ומועצה אזורית עמק יזרעאל | אולם יערת העמק | 900 |
| א.ס רמת השרון | רמת השרון | אולם אורנים | 900 |
| הפועל כפר סבא | כפר סבא | אולם היובל כפר סבא | 680 |
| מכבי רחובות | רחובות | אולם קציר | 500 |
| מכבי הוד השרון | הוד השרון | אולם עתידים | 400 |
טבלת הליגה > עונה סדירה

|  | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | זכות | חובה | הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | מכבי רעננה | 26 | 18 | 8 | 2104 | 1926 | 178 |
| 2. | הפועל כפר סבא | 26 | 18 | 8 | 2112 | 2028 | 84 |
| 3. | הפועל באר שבע-בני שמעון | 26 | 17 | 9 | 2210 | 1922 | 88 |
| 4. | עירוני נס ציונה | 26 | 16 | 10 | 2108 | 1909 | 199 |
| 5. | הפועל רמת גן/גבעתיים | 26 | 16 | 10 | 2055 | 1980 | 75 |
| 6. | מכבי רחובות | 26 | 14 | 12 | 2056 | 1972 | 84 |
| 7. | עירוני קריית אתא | 26 | 15 | 11 | 2060 | 1980 | 80 |
| 8. | מכבי הוד השרון | 26 | 15 | 11 | 2194 | 2125 | 69 |
| 9. | הפועל עפולה | 26 | 12 | 14 | 2015 | 2024 | -9 |
| 10. | הפועל חיפה | 26 | 10 | 16 | 2119 | 2167 | -48 |
| 11. | הפועל מגדל העמק | 26 | 10 | 16 | 2117 | 2212 | -95 |
| 12. | הפועל גליל עליון/קריית שמונה | 26 | 10 | 16 | 2088 | 2189 | -101 |
| 13. | א.ס רמת השרון* | 26 | 5 | 21 | 1914 | 2230 | -316 |
| 14. | עירוני רמת גן* | 26 | 4 | 22 | 2094 | 2382 | -288 |
פלייאוף עליון

8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי). המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).
| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מכבי רעננה | 2-0 | מכבי הוד השרון | 73:69 | 83:81 |  |  |
| הפועל כפר סבא | 0-2 | אליצור קריית אתא | 69:78 | 70:75 |  |  |
| הפועל באר שבע-בני שמעון | 0-2 | מכבי רחובות | 63:66 | 69:73 |  |  |
| עירוני נס ציונה | 0-2 | הפועל רמת גן-גבעתיים | 82:90 | 79:83 |  |  |
פלייאוף עליון > חצי גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל כפר סבא | 3-1 | הפועל באר שבע-בני שמעון | 70:80 | 69:66 | 83:75 | 68:57 |  |  |
| עירוני נס ציונה | 1-3 | מכבי הוד השרון | 76:83 | 105:99 | 80:94 | 79:91 |  |  |
פלייאוף עליון > גמר

| קבוצה 1 | תוצאה בסדרה | קבוצה 2 | משחק ראשון | משחק שני | משחק שלישי | משחק רביעי | משחק חמישי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הפועל באר שבע-בני שמעון | 3-0 | עירוני נס ציונה | 102:93 | 74:69 | 72:68 |  |  |