stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טאבו (תוכנית טלוויזיה ישראלית)
מבנה התוכנית

בכל פרק יוצא חנוך דאום לחופשה עם ארבעה אנשים שלכולם מכנה משותף – לקות כלשהי או השתייכות לקבוצת מיעוט. במהלך החופשה הוא מנהל איתם שיחות עומק ושומע מהצד שלהם איך נראים חייהם. בסיומה של החופשה הוא מעלה מופע סטנדאפ שנכתב במיוחד בנושא הפרק כשבשורה הראשונה יושבים ארבעת המשתתפים. קטעי המופע מושלבים במהלך הפרק.
שם הסדרה לקוח מרעיון הטאבו, בו משתמשים כדי להגיד שיש נושאים שאסור לצחוק עליהם, ובעצם מדירים נושאים מהשיח החברתי.
סקירת התוכנית

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון | מדרוג | ממוצע צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 22 באוקטובר 2022 | 11 בדצמבר 2022 | 3.9% | 103,000 |
|  | לביאות | לביאות | לביאות | 24 בדצמבר 2023 | 24 בדצמבר 2023 | 3.7% | 93,000 |
|  | 2 | 6 | 6 | 4 במרץ 2024 | 8 באפריל 2024 | 4.7% | 117,000 |
פרקים > עונה 1 (2022)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | משתתפים | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | אנשים עם עודף משקל | אורנית שרעבי, דניאל גרמן, מולי שטיין, יפעת בן נון | 22 באוקטובר 2022 | 4% | 100,000 |  |
| 2 | 2 | חולים סופניים | גיל רענן, יפעת וסרמן, סיוון מרציאנו, עדי שחר גבזו | 29 באוקטובר 2022 | 2.7% | 72,000 |  |
| 3 | 3 | בני העדה האתיופית | דני נגוסה, טרויה מלקו, מוריה טדלה, סיסאפט פנטה | 5 בנובמבר 2022 | 3.8% | 127,000 |  |
| 4 | 4 | מוגבלויות פיזיות | דוד שמאי, נתנאל יהודה הלוי, סאני רז, עדי קלינטון | 12 בנובמבר 2022 | 3.7% | 90,000 |  |
| 5 | 5 | עיוורים ולקויי ראייה | אוסמה אבו עפאש, אור בן דוד, דנה בר רע, סיסי בן סימון | 19 בנובמבר 2022 | 4.1% | 110,000 |  |
| 6 | 6 | אלמנים ואלמנות | בתיה ביורק, גיל יהושוע דרייפוס, חדוה ניסים, ניסו ללוש | 11 בדצמבר 2022 | 5.3% | 123,000 |  |
פרקים > ספיישל לביאות (2023)

| מספר פרק בתוכנית | שם הפרק | משתתפות | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | לביאות | שפרה בוכריס, טלי חדד, דינה כהן, יסמין פורת | 24 בדצמבר 2023 | 3.7% | 93,000 |  |
פרקים > עונה 2 (2024)

| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | משתתפים | תאריך שידור מקוריישראל | נתוני צפייה> אחוזי צפייה | נתוני צפייה> מספר צופים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 | 1 | מתמודדי נפש | טובה תמנה, ניר שבי, שרונה עיני, יואל אמיתי | 4 במרץ 2024 | 5.1% | 137,000 |  |
| 9 | 2 | להט"בים דתיים | ידידיה וינגרוט, מעיין גרוס, ישי מאיר, אלינעם הירשהורן | 11 במרץ 2024 | 4.9% | 106,000 |  |
| 10 | 3 | אוטיסטים | אמיר סיימון, רז רובס, עומר שורק, ליאור לזימי | 18 במרץ 2024 | 4.4% | 115,000 |  |
| 11 | 4 | מראה יוצא דופן | לימור שנקר, קרן אהרונוביץ, אודה-יה יוסף, אנג'ל אבו שרקי | 25 במרץ 2024 | 4.6% | 124,000 |  |
| 12 | 5 | גיל הזהב | איזי ריימונד, מיכל פיק, יפה בן דוד, גיורא שמי | 1 באפריל 2024 | 6% | 141,000 |  |
| 13 | 6 | הלומי קרב | יצחק קוסטיקה, שלמה בלדב, נטלי יגודייב, ירון לרמן | 8 באפריל 2024 | 3.4% | 80,000 |  |
ביקורת > עונה 1

רועי אבן מאתר "tvbee" ציין שהצלחתה של התוכנית טמון ”בחומר האנושי שמרכיב אותה, ובסיפורים הטרגיים, המורכבים ומעוררי ההשראה שהיא מביאה למסך”.
אבישי סלע מאתר "TimeOut" כתב על התוכנית שהיא ”מטפלת בנושאים ברגישות מאוד גדולה”, אך ציין שקטעי הסטאנדאפ המשולבים התוכנית ”הם החלק שעובד הכי פחות. רוב הבדיחות לא מאוד מצחיקות”.
נדב מנוחין מאתר "וואלה" כתב: ”עקב האכילס של 'טאבו' הוא הפער בין יכולות השיחה והאמפתיה של דאום, שמאפשרות את המפגשים המעניינים והכנים האלה - לבין הקומדיה הנוראה שלו”.
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2022 | סדרה עובדתית | עונה ראשונה | מועמדות |
| 2025 | פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2024  | סדרה עובדתית | עונה שנייה | בהמתנה |
הערות שוליים

↑  כפיר אדר, רייטינג: משחקי השף הפתיעה את מאסטר שף?, באתר אייס, 23 באוקטובר 2022
↑  רייטינג: מאסטר שף בשפל, האם היא בכל זאת מובילה?, באתר אייס, 30 באוקטובר 2022
↑  רייטינג: הקרב בין המטבח המנצח למשחקי השף הוכרע, באתר אייס, 6 בנובמבר 2022
↑  רייטינג: המטה ברשת משיג יותר ממהדורת הסופש בערוץ ויותר מהפריים טיים, בערוץ הטלגרם של רן בוקר, 13 בנובמבר 2022
↑  רייטינג: לאחר הנפילה הגדולה, האם קשת תחזור להוביל?, באתר אייס, 20 בנובמבר 2022
↑  רייטינג: המונדיאל בהפסקה, כאן 11 הצליחו לשמור על ההובלה?, באתר אייס, 12 בדצמבר 2022
↑  רייטינג: חדשות 12 לוהטת, הפטריוטים מביכים את רביב דרוקר, באתר אייס, 25 בדצמבר 2023
↑  רייטינג: חולי אהבה מעל כולם, הפטריוטים ניצחו את פקין אקספרס?, באתר אייס, 5 במרץ 2024
↑  רייטינג: חולי אהבה בפער ענק, הפטריוטים בהתאוששות מרשימה, באתר אייס, 12 במרץ 2024
↑  רייטינג: חולי אהבה בשליטה, פקין אקספרס וחדשות 13 מפתיעות, באתר אייס, 19 במרץ 2024
↑  רייטינג: חולי אהבה לוהטת לקראת סיום העונה, הפטריוטים מתקשים, באתר אייס, 26 במרץ 2024
↑  רייטינג: קשת 12 שוברת שיאים, פקין אקספרס ניצחה את הפטריוטים?, באתר אייס, 2 באפריל 2024
↑  רייטינג: עדי אשכנזי סחפה את הצופים, ערוץ 14 חטף תבוסות, באתר אייס, 9 באפריל 2024
↑  רועי אבן, ‏"טאבו" עם חנוך דאום: גרסת הפרימיום של "סליחה על השאלה", באתר ‏מאקו‏, 23 באוקטובר 2022
↑  אבישי סלע, ‏טאבו אמאש'ך: חנוך דאום מצליח לא לפגוע באף אחד. וגם לא להצחיק, באתר "Time Out ישראל", 23 באוקטובר 2022
↑  נדב מנוחין‏, השיחות מקסימות, הבדיחות איומות: חנוך דאום חותר ב"טאבו" תחת עצמו, באתר וואלה, 23 באוקטובר 2022
↑   המועמדות והמועמדים לפרסי הטלוויזיה 2024, סרטון בערוץ "האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה", באתר יוטיוב, 2 במרץ 2025
1 2 3  המדרוג נכתב על פי נתוני צפייה ראשוניים, כולל צפייה נדחית עד 2:00 בלילה
1 2 3  במגזר היהודי
1 2 3  באוכלוסייה הכללית
↑  תוכנית מיוחדת בעקבות מלחמת חרבות ברזל העוסקת בנשים שנלחמו, חילצו וטיפלו בטבח שבעה באוקטובר.
שום, פלפל ושמן זית

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית אוכל
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 הפקה
 אורך פרק:  30 דקות
 שידור
 רשת שידור:  הערוץ הראשון (1995–2017) כאן 11 (2024–היום)
 תקופת שידור מקורית:  1995 – 2017 2024 – הווה
פתיח התכנית בערוץ הראשון שאייר יוחנן לקיצביץ
שום, פלפל ושמן זית היא תוכנית הטלוויזיה הראשונה בישראל שהוקדשה באופן מלא לבישול. הערוץ הראשון של רשות השידור הפיק את הסדרה, שמנתה כ-300 פרקים ושידר אותה החל משנת 1995 ועד לסגירת רשות השידור בשנת 2017. כיום משודרת התוכנית בכאן 11 לאחר שחודשה בפרק בכורה ב-19 בינואר 2024. הסדרה שודרה גם בשידורים חוזרים בערוץ 33. היוזם, העורך והמפיק היה אילון גויטיין. הוא הציע את התוכנית על-בסיס סדרת טלוויזיה אמריקאית משנות ה-70 עם השפית ג'וליה צ'יילד שבישלה מתכונים מיוחדים לצופים בימי ראשון בערב. בהנהלת רשות השידור בתחילה לא ששו לרעיון ולא האמינו שיהיה מי שירצה לראות תוכנית בישול בטלוויזיה והציעו קודם להכין פרק פיילוט לניסיון.
פרק הפיילוט צולם במטבח ביתו של אילון גויטיין בהרצליה והשתתפו בו מיטב השפים בישראל כולל יונתן רושפלד, חיים כהן, גיל חובב (שהיה לו אז טור שבועי על אוכל בעיתון "העיר"), ישראל אהרוני ואיילת לטוביץ', שהייתה סגנית שף לחיים כהן. להנחיית התוכנית נבחרו בתחילה איילת לטוביץ וגיל חובב, והיא שובצה לשידור שבועי. התוכנית עסקה בעיקר בבישול ים-תיכוני, ולפיכך הייתה נחוצה לה תפאורה ים-תיכונית. לפיכך נעשה צילום הסדרה במטבח על גג שצפה לנמל יפו. כעבור כשנתיים, בשנת 1997, החל חיים כהן להנחות את הסדרה יחד עם אור ישראלי. חיים כהן, חסר ניסיון קודם בהופעה בטלוויזיה, זכה לפופולריות רבה, ומשנת 2000 החל להנחות את התוכנית לבדו. בשלב הראשון הופקו כ-50 תוכניות שזכו לאהדה רבה ורייטינג צפייה גבוה.
משנת 2000 עברה הפקת התוכנית לידיי אמנה כהן שעבדה עם הבמאית חנה אטיאס ברוך. מדי שבוע בישל חיים כהן במטבח ביפו, ואירח אורח אחר. בשנת 2007, הילה אלפרט, שבעצמה הייתה המגישה הראשונה של התוכנית המתחרה "טעמים" עם צחי בוקששתר, של הטלוויזיה החינוכית, הוסיפה כתבות שטח. העורכת הקולינרית נעמה אברמוביץ' הגישה קטעי מעבר מקצועיים בנושאים משתנים. מיטב השפים ואנשי האוכל בארץ לקחו חלק בסדרה, לחלקם הייתה זאת גם ההופעה ראשונה בטלוויזיה.
בהמשך צולמה הסדרה גם באיטליה ויוון. חיים כהן ואלי לנדאו יצאו לחקור את מקורות האוכל היהודי וחזרו עם סיפורי אוכל מרתקים.
תמרה אהרוני הגישה תוכנית המשך בשם "שום פלפל ברחבי ישראל".
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | 2024 | תוכנית אירוח וראיונות, תרבות ופנאי | "שום, פלפל ושמן זית" · עונה 1 | בהמתנה |  |
הערות שוליים

↑  שגיא בן נון‏, "טהרן" ו"מותק בול באמצע" חוזרות, וגם חיים כהן: כל מה שיעלה בכאן 11, באתר וואלה, 11 בספטמבר 2023
↑  תיקי גולן, חיים כהן: "טלוויזיה בלי פרסומות ובלי שת"פים זה עולם אחר", באתר ynet, 28 באוקטובר 2016
↑  אסף אביר, איך נעמה אברמוביץ' עורכת ספר בישול באתר "מה הטעם"
↑  אמיר קמינר, תמרה אהרוני: "לפעמים אני לא מקבלת עבודות דווקא בגלל שאני הבת של", באתר ynet, 14 ביוני 2024
↑   המועמדות והמועמדים לפרסי הטלוויזיה 2024, סרטון בערוץ "האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה", באתר יוטיוב, 2 במרץ 2025
התעשייה האווירית לישראל

.
| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ממשלתית
 בורסה:  הבורסה לניירות ערך בתל אביב
 מייסדים:  אל שווימר
 תקופת הפעילות:  1953–הווה (כ־72 שנים) 
 חברות בנות:  אלתא מערכות 
 מיקום המטה:  לוד 
 קואורדינטות:  32°0′16.44″N 34°54′9.34″E﻿ / ﻿32.0045667°N 34.9025944°E﻿ / 32.0045667; 34.9025944
 משרד ראשי:  נמל התעופה בן-גוריון
 ענפי תעשייה:  יצרן תעופה וחלל, תעשיית הנשק 
 מוצרים עיקריים:  תעופה, חלל, יבשה, ים וסייבר
 הכנסות:  5.33 מיליארד דולר (2023)
 רווח תפעולי:  376 מיליון דולר (2023)
 רווח:  318 מיליון דולר (2023)
 הון עצמי:  1.50 מיליארד דולר (2023)
 סך המאזן:  7.73 מיליארד דולר (2023)
 יו"ר:  גבי סרוסי
 מנכ"ל:  בועז לוי
 עובדים:  כ־15,000 (בסוף 2016)
  
 iai.co.il
 
הלוויין אופק 7 משוגר על גבי משגר "השביט"
התעשייה האווירית לישראל בע"מ, או בקיצור: התעשייה האווירית, בראשי תיבות: תע"א (באנגלית: Israel Aerospace Industries; בראשי תיבות: IAI) היא חברה ממשלתית ישראלית, אשר מפתחת ומייצרת מוצרים תעופתיים, יבשה וים, מערכות חלל, מערכות ביטחוניות וצבאיות, סייבר ומוצרי אלקטרוניקה. התעשייה האווירית היא החברה הגדולה בישראל בתחום תעשיית המטוסים והחלל. משרדיה ומתקניה העיקריים של התעשייה האווירית נמצאים בחלקו המזרחי של נמל התעופה בן-גוריון על פני שטח של כ־2,000 דונם. בנוסף קיימים מפעלים ביהוד, באשדוד, בבאר יעקב, בבאר שבע, בשדה התעופה עטרות, ברמת הגולן, בתל אביב ובפתח תקווה. נכון לשנת 2016 מועסקים בחברה כ־15,000 עובדים, רובם מהנדסים, הנדסאים וטכנאים, בנוסף מועסקים עוד כמה אלפי עובדים מקומיים בחברות קשורות וחברות בת ברחבי העולם.
בסוף 2019 דווחה החברה על התקשרויות בהיקף שיא בעסקאות עם לקוחות, בסך של כ־4.1 מיליארד דולר מתחילת שנת 2019, וגידול בצבר ההזמנות לסך של 13.4 מיליארד דולר. איגרות החוב של החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
תולדות החברה

החברה נוסדה בשנת 1953 על ידי אל שווימר, בסיועם ובעידודם של בן-גוריון ושמעון פרס, פעלה בהאנגר בלוד שנקרא "המכון הממשלתי לבדק מטוסים", ונודעה בשם "חברת בדק מטוסים". שווימר שימש המנכ"ל הראשון של התעשייה האווירית והתמיד בתפקידו זה במשך 24 שנים. עיקר עיסוקה של החברה בשנותיה הראשונות היה עבודות תיקון ושירות למטוסי הבוכנה ומטוסי הסילון הראשונים של חיל האוויר הישראלי. בשנת 1957 נחתם הסכם עם היצרן הצרפתי על הרכבה ברישיון של מטוס הפוגה מגיסטר ב"בדק מטוסים". בשנת 1965 הפכה החברה מיחידת סמך לחברה בֶּדֶק תְּעוּפָה בע"מ ובאותה שנה מונה מיכאל פירון ליו"ר החברה. בעקבות מלחמת יום הכיפורים התרחב הייצור של התעשייה האווירית ומספר עובדיו עלה מ־13,500 ל־15,000.
במשך השנים, גדלה התעשייה האווירית ממפעל קטן בשם "בדק מטוסים" והפכה לאחת מתעשיות התעופה הגדולות והידועות בעולם. החברה מחזיקה נציגויות באוסטרליה, ארצות הברית, בלגיה, הודו, צ'ילה, צרפת, קולומביה, קוריאה הדרומית, רוסיה ותאילנד.
לאורך שנות קיומה עסקה התעשייה האווירית בייצור ובשיפור מטוסי קרב, בבנייה ופיתוח מטוסי מנהלים בדגמי וסטווינד, ייצור מטוסי מנהלים של חברת גאלפסטרים (Gulfstream) וכן ביצעה עבודות אחזקה למטוסים צבאיים ואזרחיים. לחברה אף חטיבת מערכות טילים וחלל העוסקת בבניית מערכות טילים והנחיה. אף שעיקר פעילותה של התעשייה האווירית הוא בתחום תעשיית המטוסים ואמצעים אלקטרוניים מוטסים, החברה גם מייצרת מערכות צבאיות לכוחות יבשתיים וימיים. רבות מן המערכות הללו מעוצבות לצרכיו של צה"ל, חלקן מיוצאות לצבאות זרים.
ב־6 בנובמבר 2006 שונה שם התעשייה האווירית לישראל והלוגו באנגלית מ־"Israel Aircraft Industries" ל־"Israel Aerospace Industries". על פי החברה השם החדש מייצג נכון יותר את תחומי העסקים של החברה, לא רק תעשיית מטוסים אלא גם תעשיית מערכות בתחומי החלל, הים והיבשה.
מנכ"ל בולט נוסף היה משה קרת (ששימש בתפקיד מעל 20 שנה). בסוף שנת 2005, לאחר שנמנע מקרת למלא את תפקידו עקב חקירה בחשד שוחד, מונה המשנה למנכ"ל, עובדיה הררי, למ"מ מנכ"ל בפועל של התעשייה האווירית. הררי, שהיה ראש פרויקט הלביא בתעשייה האווירית בשנים 1980–1987, לא מונה כמנכ"ל קבע. בפברואר 2006 מונה יצחק ניסן, על ידי היו"ר יאיר שמיר לתפקיד המנכ"ל. ביולי 2012 מונה למנכ"ל יוסי וייס.
בעקבות המשבר הכלכלי העולמי ב־2008 ירדה הרווחיות של הפעילות האזרחית של החברה, בין היתר בשל ירידת ביקושים למטוסי מנהלים. נוכח תוצאותיה העסקיות הסכימו ועד העובדים והנהלת החברה ב־2016 על הסכם הבראה ותוכנית התייעלות שבמסגרתה יפרשו 830 מעובדי החברה, מהם 100 עובדים זמניים, במטרה לחסוך לחברה כ־2 מיליארד ש"ח בשנים הקרובות.
בתחילת 2019 בוצע שינוי ארגוני רחב היקף בחברה כאשר מרכז הנדסה, חטיבת בדק, חטיבת כלי טיס אזרחיים ומפעל להב מוזגו לחטיבת תעופה החדשה.
בסוף 2020 אישרה ועדת השרים לענייני הפרטה שהחברה תצא להנפקה חלקית, בה עד 49% ממניות החברה יונפקו בבורסה. כך, רוב המניות עדיין יישארו בידי המדינה.
בשנת 2023 פורסם כי ימונו 2 סמנכ"לים נוספים בנוסף ל-15 הקיימים בחברה הביטחונית.
תולדות החברה > המנהלים הכלליים של החברה

| מספר | דיוקן | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | אל שווימר | 1953–1977 |
| 2 |  | גבריאל גידור | 1977–1982 |
| 3 |  | מאיר דביר | 1982–1983 |
| 4 |  | נמרוד שלום אריאב | 1983–1985 |
| 5 |  | משה קרת | 1985–2005 |
| 6 |  | יצחק ניסן | 2006–2012 |
| 7 |  | יוסי וייס | 2012–2018 |
| 8 |  | נמרוד שפר | 2018–2020 |
| 9 |  | בועז לוי | 2020 – מכהן |
תולדות החברה > יושבי ראש מועצת המנהלים

| מספר | דיוקן | שם | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | מיכאל פירון | 1965–1977 |
| 2 |  | ישראל סחרוב | 1977–1982 1983–1985 |
| 3 |  | דוד עברי | 1982–1983 1985–1986 |
| 4 |  | מרדכי הוד | 1987–1993 |
| 5 |  | צבי צור | 1993–1996 |
| 6 |  | יאנוש בן גל | 1996–1999 |
| 7 |  | אורי אור | 1999–2002 |
| 8 |  | יאיר שמיר | 2005–2011 |
| 9 |  | דב בהרב | אוגוסט 2011 – אוקטובר 2013 |
| 10 |  | רפי מאור | נובמבר 2013 – ספטמבר 2016 |
| 11 |  | הראל לוקר | ספטמבר 2017 – אוגוסט 2021 |
| 12 |  | עמיר פרץ | דצמבר 2021 – דצמבר 2024 |
פעילות עסקית בין-לאומית > 1967

כניסה לייצור ושיווק מטוסי מנהלים בשוק הבין-לאומי, על ידי רכישת מפעל "רוקוול סטנדרד" מארצות הברית והעברתו לישראל.
פעילות עסקית בין-לאומית > 1983

חברת הבת "בדק" החלה לפעול מחוץ לישראל, עם פתיחת מפעל בבריסל, בלגיה, בשותפות עם חברה מקומית, לאחר שקיבלה חוזה לשיפוץ, פירוק והסבה של 100 מסוקים של צבא ארצות הברית. שנה אחר כך הקימה "בדק" מפעל בנמל התעופה הבין-לאומי מיאמי, פלורידה. המפעל, "קומודור אוויאיישין", הוקם במיאמי משום שהמקום היה לצומת תעופה חשוב בין אמריקה הצפונית לדרומית. ב-1997 הורחב מפעל "קומודור אוויאיישין". המפעל מספק שירותי תחזוקה ושיפוץ לחברות תעופה. בשנת 2001 התגלו אי סדרים כספיים בחברת "קומודור אוויאיישן" והנהלתה הודחה.
פעילות עסקית בין-לאומית > 1996

חתימה על הסכם בסך מיליארד דולר עם הרפובליקה העממית של סין, בשיתוף ממשלת רוסיה ואיש העסקים שאול אייזנברג, לאספקת 4 מערכות התרעה מוקדמת מדגם "פאלקון" על מטוסים רוסיים מדגם "איליושין-76". בעקבות לחץ של הממשל האמריקאי, בוטלה העסקה ביולי 2000. במרץ 2002 הסכימה מדינת ישראל לשלם פיצוי של 350 מיליון על ביטול העסקה. במרץ 2004 נחתם ההסכם לאספקת מערכת "פאלקון" דומה להודו, המטוס הראשון סופק במאי 2009.
פעילות עסקית בין-לאומית > 1997

הקמת חברת הבת "גלקסי איירוספייס" לייצור מטוסי מנהלים, בשותפות עם תאגיד הייאט של משפחת פריצקר. "גלקסי איירוספייס" ייצרה שני דגמים של מטוסי מנהלים, מטוס ה"אסטרה–SPX", שפותח עוד לפני הקמת החברה, וה"גלאקסי" מטוס חדש שטיסת הבכורה שלו נערכה עם הקמת החברה החדשה. המטוס הורכב בתעשייה האווירית, אך הגימור והשיווק שלו נעשה במפעל בטקסס המטוס ביצע טיסה טראנס-אטלנטית ראשונה, למרחק 6,012 ק"מ, בין פריז לניו יורק באוקטובר 1998.
פעילות עסקית בין-לאומית > 1999

חברת הבת "בדק" פתחה מפעל בנמל התעופה לה בורז'ה שבפריז, צרפת. המפעל היה מיזם משותף עם חברת "קלסטרום" של יוצאי חיל האוויר, לשירותי תחזוקה ותמיכה לחברות תעופה המפעילות מטוסי בואינג-737 ברחבי אירופה.
באותה שנה זכתה החברה לראשונה בגלוי במכרז בהודו, להשבחת עשרות מסוקי קרב מתוצרת רוסיה מסוג מי-35.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2001

חברת גאלפסטרים איירוספייס, חברת בת של תאגיד ג'נרל דיינמיקס, רכשה את חברת "גלקסי איירוספייס" של התעשייה האווירית ומשפחת פריצקר. ביוני 2001 הודיעה גאלפסטרים כי לא תשתמש יותר בשמות מותגי המטוסים של גלאקסי, אלא תשתמש בשמות מותגים של מוצרים שלה. ה"גלאקסי" שווק בשם "גולפסטרים–200", וה"אסטרה–SPX" שווק בשם "גולפסטרים–100". פסי הייצור של שני המטוסים המשיכו לפעול בתעשייה האווירית כקבלן משנה ראשי. ב־3 במאי 2005, בוצעה בהצלחה טיסת בכורה למטוס המנהלים חדש, "גולפסטרים-G150". מטוס, מקטגוריה בינונית שיכול להטיס שמונה נוסעים, שפותח ויוצר בתעשייה האווירית עבור גאלפסטרים.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2004

נחתם הסכם שיתוף פעולה בין חברת הבת רמת"א לתאגיד הקנדי בומברדייה, לייצור משותף של 86 קרונות דו־קומתיים עבור רכבת ישראל, עם אופציה להגדלת ההזמנה לכ־500 קרונות. לצורך הפרויקט הוקם מפעל בהשקעה של כ־10 מיליון דולר, רמת"א הכשיר, במפעלי בומברדיה באירופה, כוח אדם לעבודה בפרויקט ולעובדי רמת"א הצטרפו למשך כשנה שלמה כ־15 טכנאים ומהנדסים של חברת בומברדיה מאירופה. ביצועה של ההזמנה החל באוגוסט 2005 ומערך הקרונות הראשון מתוצרת המפעל נמסר לרכבת ישראל בדצמבר 2005. לאחר השלמת ההזמנה נסגר המפעל והמבנה שיש לו קישור לרשת המסילות של רכבת ישראל נמכר.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2007

הקמת חברה בהודו לשיתוף פעולה עם קבוצת טאטא. החברה עסקה בייצור מקומי של מערכות מכ"ם.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2008

טקסיבוט – פרויקט משותף של התעשייה האווירית, לופטהנזה, וקבוצת TLD. בשנת 2011 נוסה הכלי בגרירת מטוס איירבוס A340-600 בטולוז, ומטוס בואינג 747-400 בנמל התעופה הבין-לאומי של פרנקפורט.
הכלי מיועד לחסוך לחברות התעופה אחוזים ניכרים של דלק סילוני. לדוגמה; מטוס בואינג 747, צורך בממוצע 1.25 טונות דלק, ב־17 הדקות הקודמות להמראה. לעומת זאת הטקסיבוט צורך בין 25 ל־30 ליטר דלק בלבד.
בנובמבר 2014 קיבל הטקסיבוט אישור של רשות התעופה האזרחית והסוכנות האירופית לבטיחות תעופה (EASA) לגרירת מטוסי בואינג 737, ובפברואר 2015 החל לפעול בשירות לופטהנזה בנמל התעופה הבין-לאומי של פרנקפורט.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2009

נחתמה עסקה לאספקת 50 מזל"טים מתוצרת התעשייה האווירית לרוסיה. שנה אחר כך הורחבה העסקה, שנחתם הסכם למכירת מכלולים של מל"טים ומערכות שונות לייצור מקומי שלהם.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2020

האיחוד האירופי – התעשייה האווירית ו־Airbus זכו במכרז בפוטנציאל של עשרות מיליוני דולרים, במסגרתו יחכירו מערכות מל"ט הרון ימי, ל־Frontex של האיחוד האירופי ובמסגרתו יוחכרו מערכות מל"ט הרון ימי לארגון. הסכם המסגרת שנחתם כולל מתן שירותי סיור ימי, ציוד הטסה ותחזוקה, למשך כארבע שנים במדינות מסוימות באירופה. ההיקף המוערך של העסקה הוא עשרות מיליוני דולרים, והיא מהווה הבעת אמון נוספת ביכולותיו של מל"ט ההרון הימי, אשר הוכחו בניסוי בכרתים ב־2018, ובפעילויות מבצעיות רבות של צה"ל ומפעילים נוספים ברחבי העולם. מערכות ההרון הימי ישמשו לביצוע משימות פטרול ימי והגנת חופים. הטיסה מבוצעת במרחב האווירי האזרחי האירופאי.
בחריין – התעשייה האווירית: חתמה בשנת 2020 על הסכם היסטורי למתן שירותי רציף (Line maintenance) עם חברת התעופה הלאומית של בחריין Gulf Air. ההסכם נחתם בטקס חגיגי במעמד מנכ"ל חברת Gulf Air, קפטיין ואליד אבולחאמיד אל אלאווי, וסמנכ"ל התעשייה האווירית ומנהל חטיבת תעופה, יוסי מלמד, במסגרת הגעת משלחת אנשי העסקים מבחריין, אותה הוביל אל אלאווי במסגרת ההסכם תעניק חטיבת תעופה של התעשייה האווירית מענה טכני כולל לכל מטוסי Gulf Air שצפויים לנחות בנמל התעופה בן-גוריון, שיכלול טיפול לאחר טיסה, אחזקה יומית, הכנה לטיסה (PreFlight) ותמיכה בתקלות חריגות.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2023

ב-29 במרץ שוגר בהצלחה הלוויין התצפית המכ"מי 'אופק 13' לחלל. השיגור בוצע באמצעות משגר לוויינים תלת שלבי מסוג "שביט", משדה ניסויים במרכז הארץ.
התעשייה האווירית נבחרה לספק לאזרבייג'ן שני לוויינים בשווי של 120 מיליון דולר.
ב-30 יולי שוגר לוויין התצפית המכ"מי DS-SAR ממשגר PSLV C56 מאתר השיגור בהודו. הלוויין נכנס למסלולו המתוכנן סביב כדור הארץ, החל לשדר נתונים ונמסר ללקוחות בסינגפור, DSTA ו-ST Engineering.
התעשייה האווירית זכתה בחוזה לאספקת מערכות חימוש משוטטות לאסטוניה.
פעילות עסקית בין-לאומית > 2024

נחתם הסכם להקמת חברה בהחזקה משותפת של התעשייה האווירית והחברה ההודית הממשלתית Baharat Electronics Limited (BEL). במסגרת העסקה התעשייה האווירית תחזיק 60% מהחברה החדשה ו-BEL ב-40%. החברה החדשה תספק שירותי תמיכה ותחזוקה למוצרי מערכות לחימה, הגנה אווירית ומערכות טילים של התעשייה האווירית בהודו.
ביולי 2024 חתמה החברה על עסקת אספקה של ציוד צבאי בהיקף מיליארד דולר לתקופה של כחמש שנים. הסברה שמדובר בעסקת לוויינים עם מרוקו.
פעילות עסקית וקווי מוצרים עיקריים

תכנון וייצור לווייני ריגול ולווייני תקשורת
תכנון וייצור טילים
תכנון וייצור מערכות הגנה
תכנון וייצור מטוסי מנהלים ומטוסי קרב
תחזוקה, השבחה והסבה של מטוסים צבאיים ואזרחיים ומסוקים
תכנון וייצור כלי טיס בלתי מאוישים מסוגים וגדלים שונים, עבור מגוון זירות ושימושים
הסבת מטוסי נוסעים למטוסי מטען
פיתוח מערכות סייבר הגנתיות ומרכזי בקרה
תכנון וייצור מערכות מכ"ם למגוון זירות, טווחים ושימושים
תחזוקת מנועי מטוסים ואביזרים
ייצור חלקי מטוסים ליצרנים אחרים
ייצור כני נסע ואביזרים הידראוליים
ייצור ערכות מיגון למטוסים, מסוקים, ספינות ודחפורים
מערכות יבשה – פתרונות חדשניים ללוחמת יבשה בשדה הקרב המודרני
הסבת כלי צמ"ה לכלים בלתי־מאוישים הנשלטים בשלט רחוק (כגון ה"חלוץ" ו־D9T) ביחד עם זוקו שילובים
חליפות תקיפה והגנה ימיות
מערכות ניווט מתקדמות
פתרונות HLS
חלליות
פעילות עסקית וקווי מוצרים עיקריים > תכנון וייצור מערכות הגנה

הגנה מפני טילי שיוט ורקטות – המערכת הראשונה בסדרה הייתה ברק 1, המערכת האחרונה היא ברק 8 להגנה מערכתית. המערכת נועדה להגן על ספינות מפני טילי ים-ים או מטוסים מנמיכי טוס, המערכת פותחה במפעל מבת. עיקרון הפעולה הוא שלאחר קליטת המטרה על ידי מכ"ם ראש הטיל, הטיל מתביית אל המטרה באופן עצמאי עד להשמדתה.
הגנה מפני טילי שיוט, טילי ים-ים וכלי טיס: מערכת ברק MX המבוססת על 3 סוגי מיירטים, בעלת גרסה ימית וגרסה יבשתית. ביצעה ניסוי מוצלח ב־2021 וב-2022 ומותקנת על ספינות סער 6 של חיל הים הישראלי.
סדרת טילי חץ היא מערכת הגנה שנועדה להשמיד טילי קרקע–קרקע (בעיקר בליסטיים), במסלולם. זוהי המערכת הראשונה במערב אשר נכנסה לשירות מבצעי ונחשבת מן המתקדמות בעולם. חץ 3, פותח לשם יירוט בחלל של טילים בליסטיים גרעיניים. הטיל נוסה בהצלחה ביולי 2019 באלסקה, ארצות הברית.
הדור הרביעי של טילי החץ – חץ 4 נמצא בתהליך פיתוח על ידי התע"א ומתוכנן להביא בעשור הקרוב לקפיצת מדרגה טכנולוגית ומבצעית בשדה הקרב העתידי ולהתמודד עם איומים חדשים. בפרויקט שותפות התעשיות הביטחוניות בארץ, משרד הביטחון והסוכנות האמריקאית להגנה בפני טילים – MDA.
הגנה מפני רחפנים – מל"טים קטנים ורחפנים עשויים לשמש למטרות עוינות כגון איסוף מודיעין, הברחות או אפילו נשיאת חימוש. על מנת להתמודד עם האיום לאחר איתורו, אלתא פיתחה ומוכרת פתרון מוכלל המשלב גילוי, זיהוי, שיבוש ונטרול האיום, מבלי להסב נזק לתקשורת של תשתיות אזרחיות הנמצאות בסביבה. באופן זה, ניתן לשבש פעילות של המל"ט העוין עד להשבתתו: שובו לנקודה ממנה המריא או התרסקותו.
מערכת הסקורפיוס – מערכת ירוט נגד איומים אוויריים באמצעות אלומות אלקטרומגנטיות. המערכת מבחינה בין עשרות מטרות עוינות לידידותיות. המערכת מיוצרת על ידי התעשייה האווירית לישראל.
פעילות עסקית וקווי מוצרים עיקריים > תכנון וייצור מערכות אימון ותיחקור

מערכת האימון והתחקור האוטונומית "אהוד" (AACMI) של התעשייה האווירית, המערכת מהווה כלי משמעותי לתחקור, תדרוך, למידה, ופיתוח מיומנויות לחימה אוויריות על ידי שחזור תרגילים שנערכו ממספר זוויות. המערכת מתעדת ומשדרת באופן רציף נתונים שהיא מייצרת ואוספת מכלי הטיס. הנתונים מעובדים בזמן אמת לבניית תמונת מצב דינמית, שמציגה את התמרונים והטקטיקות של המשתתפים ומדרגת אותם. נתוני הטיסה מסונכרנים עם מקליטי הווידאו והשמע של המטוס.
מערכת ה"אהוד", שהוצגה לראשונה בשנות ה־90', מורכבת מפוד/קופסה אווירית המותקנת על כלי הטיס. הפודים תואמים את הממשקים החשמליים והפיזיקליים של כלי נשק סטנדרטים של מטוסים, כגון טילי AIM 9-L וטילי R73 רוסים. המערכת אינה תלויה בטווחי תקשורת ואימונים יבשתיים או מוגבלת על ידם, היא מאפשרת לכוחות המשימה לבצע אימונים במסגרת משימות נרחבות בים. ה"אהוד" צפויה להיות מערכת ה־AACMI הראשונה הנפרסת על נושאת מטוסים שתספק תמונת אוויר בזמן אמת. הדור האחרון של ה"אהוד" מתמקד בשיפור כמעט כל היבטי המערכת. הוא כולל התרעות על התנגשויות אוויריות אפשריות, מערכת למניעת התנגשויות על הקרקע וכן פונקציות "כלב שמירה", שמוודאות כי הטייסים עומדים במגבלות המרחב האווירי. עוד נוספה הדמיית מערכות נשק אוויר–אוויר ואוויר–קרקע. ה"אהוד" נחשב לסטנדרט דה פקטו עבור כל מכשורי האימון הקרבי האווירי של נאט"ו. שנמצאות בשימוש בעיקר בקרב כוחות יבשתיים, ייכנסו בקרוב לשימוש של כוח ימי גדול, כך על פי פרסום של החברה. במסגרת התוכנית החדשה, יותקנו מערכות הדור הבא של ה"אהוד" על מטוסי קרב ופלטפורמות ימיות, כולל נושאות מטוסים.