stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שוחטודה
הערות שוליים

↑  שוחטודה האלבום. בקרוב., באתר אינסטגרם, 5 במרץ 2022
↑   אורי שוחט - יפן [מארח את פלד וסימה נון], סרטון בערוץ "Ori Shochat", באתר יוטיוב (אורך: 02:59)
↑  הכרזת האלבום, באתר אינסטגרם, 13 באפריל 2022
↑  טרקליסט, באתר אינסטגרם, 22 באפריל 2022
↑  המצעד היומי, באתר ספוטיפיי, 26 באפריל 2022
1 2  מצעד האלבומים, באתר ספוטיפיי, 5 במאי 2022
איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות

איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הישראלית, עלמה גוב. האלבום יצא ב-12 במאי 2023 בהוצאה עצמית.
רקע והרכב

עלמה גוב הוציאה את אלבום הבכורה שלה "מאוחר מידי" בסוף שנת 2021. סגנון המוזיקה של גוב משלב פולק ישראלי, נגיעות ג'אז קלות ופופ ישראלי.
ב-12 במאי 2023, גוב הוציאה את אלבומה השני "איך האהבה הזאת חומקת בין האצבעות" הכולל 8 שירים וקטע דמו אחד. האלבום נכתב והולחן ברובו על ידי גוב, עם שני שירים בהפקה משותפת עם איתמר שדות, ניר קליינר וטל איפרגן.
רשימת רצועות

| מס' | שם | כותב(ים) | מפיק(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אובססיה 2  | עלמה גוב | עלמה גוב ואיתמר שדות | 2:49 |
| 2. | מה לעשות עם הזאב  | גוב | גוב | 2:49 |
| 3. | אל תמהר  | גוב | גוב וטל איפרגן | 2:45 |
| 4. | זה בסדר (בהשתתפות אללה טיון)   | גוב ואיתמר שדות | שדות | 3:37 |
| 5. | טרף  | גוב | ניר קליינר | 3:26 |
| 6. | בין האצבעות  | גוב | גוב ואיפרגן | 2:58 |
| 7. | עוד שיר קטן  | גוב | גוב | 1:53 |
| 8. | לכבות את האורות  | גוב | גל טבת | 2:59 |
| 9. | לא מבינה אותך יותר - דמו  | גוב | גוב | 1:57 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 25:18 |
הערות שוליים

1 2  יובל אראל‏, מופע האהבה של עלמה גוב, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 4 ביולי 2023
מעריב לנוער

| --- | --- |
סמליל "מעריב לנוער"סמליל "מעריב לנוער"

 תדירות:  ירחון
 מו"ל:  ציבלין הוצאה לאור
 בעלים:  אורן ציבלין
 עורך ראשי:  אורן ציבלין
 תאריכי הופעה:  1957–הווה (כ־67 שנים)
 שפה:  עברית
 מערכת:  אחד העם 28, תל אביב
 תפוצה:  100,000 בשיאו
 מדינה:  ישראל
 13tv.co.il/maariv-lanoar/
 
שער העיתון ב-1958
מעריב לנוער הוא שבועון לנוער, שהחל לצאת לאור בשנת 1957, בהוצאות "מעריב" ונחשב למגזין הראשון בישראל שיועד לבני נוער. ב-2015 עבר השבועון ל"ציבלין הוצאה לאור", שם הוא משלב ראיונות עם כוכבים יצירות צחוק קומיקס ועוד.
בשנות ה-80, כאשר העורך היה אמנון בירב, הגיע השבועון לשיא התפוצה בכל הזמנים: כ-100,000 עותקים, והיה אחד משני המגזינים הנפוצים בישראל (לצד "לאשה"). בשנת 2006 הפסיד השבועון את הבכורה למתחרהו, ראש1 (זאת לפי נתוני סקר קוראים).
עם עורכיו הקודמים נמנים ראובן ינאי (עד 1971), אמנון בירב (עד 1993), אבי מורגנשטרן (עד 1998), גדי חגאי (עד 2008) ואלון צרפתי (עד 2010, ומ-2012 עד 2014). העורך האחראי במעריב לנוער כיום הוא אורן ציבלין.
חלק מהכתבות בעיתון נכתבות בידי בני-נוער המכונים כ"נים (כתבי נוער), המועסקים בתשלום על ידי העיתון, זאת לצד עיתונאים בוגרים, סלבריטאים אורחים ובעלי מקצוע. מאות כתבי נוער כתבו בעיתון במרוצת השנים, מה שהיווה בעצם את תחילת דרכם בעולם התקשורת, או בחיים הציבוריים, ובהם אורי אלוני, חנן עזרן, צחי הנגבי, עמנואל רוזן, יוסי ביילין, שרה נתניהו (אז בן ארצי), רפי רוזנפלד, מנחם בן, יעקב אילון, יואל אסתרון, עמיחי חסון, נריה קראוס, גפי אמיר, יגאל גלאי, יקיר אביב, אמיר גבע, אבשלום קור, עופר טלר, עופרה עופר, דורית לנדס, אילן שחורי, שהיה "כתב נוער" לתחום הספורט, רפי מן, ירון פריד, גלעד פדבה, גיא בכור, האחים בלפור והרצל חקק ורבים אחרים. כמו כן סופרי ילדים רבים התחילו את דרכם בעיתון, בהם פוצ'ו (ישראל ויסלר), סמדר שיר, משה יהלום ואדיר צבי.
ביולי 2015 רכש ציבלין את "מעריב לנוער" מ"תכלת תקשורת", והושק אתר האינטרנט של המגזין, כערוץ בתוך אתר "mako" עד ספטמבר 2020.
במאי 2017, המגזין המתחרה "ראש אחד" נסגר, וכיום "מעריב לנוער" הוא עיתון הנוער החודשי היחידי בישראל.
במאי 2021, הושק אתר האינטרנט של המגזין מחדש בתור ערוץ באתר הדיגיטל של "רשת 13".
מדורים בולטים לאורך השנים

"על בנים ועל בנות": המדור החל להופיע בשנות השבעים, היה הראשון שאיפשר לבני נוער לשאול סקסולוג ולקבל תשובות בנושאים שהיו "טאבו" לנוער באותה תקופה - כמו אוננות, קיום יחסי מין, וסת, הריון, אמצעי מניעה וכדומה. סביב פרסום המדור היה ויכוח ציבורי כאשר חלק מההורים התנגדו לחשיפה של ילדיהם לנושאים אלה בגילאים צעירים. המדור עצמו נהפך לפופולרי בעיתון וזכה לאלפי פניות בחודש. המדור נכתב במשך כ-15 שנה על ידי ד"ר אהרון (ארצ'י) בלוך. רופא ילדים ומראשוני החינוך המיני בישראל. שאלות נבחרות מהמדור קובצו ב-3 ספרי רב מכר תחת אותו שם. הספר הראשון יצא בשנת 1982
"ניב עלומים" - מדור שבועי, שהתפרש על עמוד שלם והוקדש לשירים וסיפורים קצרים, פרי עטם של מנויי העיתון ושל כתבי הנוער.
"שיישאר בינינו - מיומנה של מיכל" - קטעים מיומנה האמיתי של מיכל (שמה המלא לא פורסם). בכל שבוע, לצד קטע קצר מתוך היומן, מספרת בהרחבה על הסיפור מנקודת מבטה.
"זבנג!" - מדור הקומיקס של אורי פינק.
"שלח מכתבך על פני המים".
"און ליין" - מוסף שבועי בנושא מחשבים ואינטרנט. למרות הדעות שפקפקו בצורך במוסף מחשבים ייעודי, ובעוד שבשאר שבועוני הנוער הסתכם תחום המחשוב בכמה עמודים בודדים, המשיך "און ליין" ליהנות ממעמד של מוסף עצמאי בעיתון מאז שנת 1998 ועד לשנת 2005, אז צורף לתוך העיתון עצמו והמשיך להתפרסם עד שנת 2008.
"פצצת התום": טור סאטירה שבועי מאת תום טרגר שהתפרסם משנת 2006 עד 2012.
"מעריב לנוער שלום": מדור עצות שבועי לבני נוער.
"בחן את עצמך": מדור מבחני אישיות וטריוויה במגוון נושאים, שהפך לאחד מהמדורים הפופולריים בעיתון ובאתר האינטרנט של המגזין.
נערת השנה של מעריב לנוער

בסוף שנות השמונים "מעריב לנוער" החל לקיים תחרות יופי לבנות נוער (אשר התחילה את דרכה בשם "צברית השנה"). בשנת 2004 החלו לראשונה בתחרות לבחור לצד "נערת השנה", גם את "נער השנה". התחרות הופקה ושודרה בשנים האחרונות בשיתוף טלעד בערוץ 2 אך מאז הפסיקה הזכיינית לשדר בערוץ. התחרות, שהייתה לשם דבר, הופסקה באופן לא רשמי. בשנת 2006–2007 המשיכו בעיתון לנהל את תחרות היופי, אך בתור "תחרות נער ונערת השער" של העיתון. היעלמותה של התחרות נזקפת בעצם להפסקת השותפות עם טלעד ולתחרות הגוברת מצד "מלכת היופי" שמזה מספר שנים מאפשרת לנערות להשתתף גם בתחרות ואף מעניקה מספר תארים - נערת ישראל ונערת היופי-עשרה, התחרות נערכה בין היתר בתיאטרון ירושלים והפרס לזוכה היה מכונית חדשה. בשנת 2016 חודשה התחרות תחת הכותרת "נער ונערת השנה" בשיתוף סוכנות "יולי".
בתחרות זו התפרסמו לראשונה דוגמניות ושחקניות רבות בישראל. ביניהן, רוית אסף, שלי גפני, גלית גוטמן, עדי נוימן, גלית פרבר ורומי אבולעפיה.
נערת השנה של מעריב לנוער > זוכות

1986 - שלי גפני
1987- גלית מוזס
1988 - תמר בית יעקב
1989 - יעל זיגמן
1995 - איזבל אדלר
1996 - מור קציר
1997 - עדי נוימן
1998 - חן יאני
1999 - דנה פליקר
2002 - נטלי זינו
2003 - הדס שחף
2004 - ליאור פרידמן וסם הררי
2016 - מקס רימברג, ניקיטה רימברג, רותם אלמקיס
נערת השנה של מעריב לנוער > מנחים

1988 - אבי בטלהיים
1989 - יקיר אביב
1999 - סיגל שחמון
2002 - יעל בר זוהר
2003 - סיגל שחמון ועינת ארליך
הערות שוליים

↑  לפי סקר TGI לשנת 2006 / 2007. מאז לא נערך סקר נוסף הבודק את נתוני הקוראים בעיתונות הנוער.
↑  קורות החיים של שרה נתניהו באתר ראש הממשלה
↑  אותות הוקרה ל"יקירי היובל"., באתר המרכז הרפואי ברזילי, ‏2011
↑  על בנים ועל בנות, באתר סימניה, ‏סביב שנת 2019
↑  בתה של מלכת היופי דורית ילינק. ראו: פוריה גל, הגן הבלונדיני, באתר nrg‏, 20 בדצמבר 2004
| דגל ישראל שבועונים בישראל |
| --- | --- | --- |
| אקטואליה | מעריב סופהשבוע • זו הדרך • בראשית |  |
| בידור ופנאי | לאשה |  |
| המגזר החרדי | משפחה • בקהילה • שעה טובה • יום ליום • הדרך • העדה • כפר חב"ד • בית משיח • המחנה החרדי • החומה |  |
| התנועה הקיבוצית | הזמן הירוק • ידיעות הקיבוץ |  |
| המגזר הדתי-לאומי | בשבע • מקור ראשון (מוצש) • שביעי |  |
| ילדים ונוער | מעריב לנוער • מעריב לילדים • אותיות וילדים • זרקור |  |
| רשתות מקומונים | רשת שוקן • ידיעות תקשורת • קו עיתונות (דתי-חרדי) • השקמה |  |
| מקומונים | העיר • כל העיר (ירושלים ומודיעין) • Time Out תל אביב • כלבו – חיפה והצפון • ערב ערב באילת • השבוע באשדוד • צומת השרון • מלאבס – פתח תקווה |  |
| בערבית | כל אל-ערב • א-סנארה • אלמיתאק • אח'באר א-נקב • פנורמה • חדית' א-נאס |  |
| בשפות אחרות | נובוסטי נדלי (רוסית) • אוי קלט (הונגרית) |  |
| שבועונים מהעבר | הארץ שלנו • דבר השבוע • דבר לילדים • העולם הזה • הפועל הצעיר • להיטון • כולנו • משמר לילדים • עיתון מיוחד • פנים אל פנים • קונטרס • רימון  • שישי  • עולמו של דיסני • רייטינג • ראש אחד • במחנה • פנאי פלוס • צוהר |  |
ארשד נדים

ארשד נדים (בפנג'אבי ובאורדו: ارشد ندیم; נולד ב-2 בינואר 1997) הוא אתלט פקיסטני,אלוף אולימיפי (פריז 2024) סגן אלוף העולם (בודפשט 2023), אלוף חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) ושיאן משחקי חבר העמים הבריטי (90.18 מטר) בהטלת כידון.
ביוגרפיה > 2017

באליפות אסיה שנערכה בבובנשוואר שבהודו ביולי סיים נדים במקום השביעי בהטלת כידון בתוצאה של 78.00 מטר.
ביוגרפיה > 2019

באליפות אסיה שנערכה בדוחה שבקטר באפריל סיים נדים במקום השישי בהטלת כידון בתוצאה של 78.55 מטר.
באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר באוקטובר סיים נדים במקום 16 בהטלת כידון בשיא לאומי חדש של 81.52 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים נדים במקום החמישי בהטלת כידון בתוצאה של 84.62 מטר.
ביוגרפיה > 2022

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית ביולי סיים נדים במקום החמישי בהטלת כידון בתוצאה של 86.16 מטר.
ביוגרפיה > 2022 > אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת באוגוסט זכה נדים במדליית זהב בשיא תחרות ושיא לאומי חדש של 90.18 מטר, לפני אנדרסון פיטרס מגרנדה (88.64 מטר) וג'וליוס יגו מקניה (85.70 מטר).
ביוגרפיה > 2023 > סגן אלוף העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט זכה נדים במדליית כסף בתוצאה של 87.82 מטר, אחרי ניראז' צ'ופרה מהודו (88.17 מטר) ולפני יאקוב ואדלייך מצ'כיה (86.67 מטר).
ביוגרפיה > 2024

באולימפיאדת פריז זכה במדליית זהב בתוצאה של 92.97 שהיא שיא אולימפי ושיא אסיה. נדים הפך לאתלט הפקיסטני הראשון שזוכה במדליה אולימפית  והפקיסטני הראשון שזוכה בזהב אולימפי בספורט יחידני. נדים זכה במדליה הראשונה של פקיסטן מאז 1992, והזהב הראשון של המדינה מאז 1984.
שיאים אישיים

הטלת כידון: 92.97 מטר, שיא אולימפי (2024)
הערות שוליים

↑  Jan, Paras. "2024 Paris Olympics: Arshad Nadeem Wins First-Ever Olympic Gold For Pakistan With An Olympic Record". Forbes (באנגלית). נבדק ב-10 באוגוסט 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Yam, Kimmy (12 באוגוסט 2024). "Pakistan's first individual gold medalist, whose village helped fund Olympic path, returns a hero". NBC News. נבדק ב-14 באוגוסט 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Syed, Armani (9 באוגוסט 2024). "Why Arshad Nadeem's Olympic Gold for Pakistan is Significant". TIME (באנגלית). נבדק ב-10 באוגוסט 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14698105
קבורה אזרחית בישראל

בית הקברות האזרחי "מנוחה נכונה" בכפר סבא
קבורה אזרחית בישראל היא קבורה שאינה מתבצעת על ידי גופי קבורה דתיים, הפועלים לפי ההלכה (כפי שנעשה במרבית בתי הקברות בישראל), אלא מתבצעת על פי השקפת העולם והאמונה של המנוח ובני משפחתו. קבורה אזרחית אינה בהכרח קבורה חילונית, והיא יכולה לכלול מרכיבים מהקבורה האורתודוקסית, הקונסרבטיבית, החילונית וכל שילוב אחר.
המאבק המשפטי

ככלל, הקבורה בישראל נערכת על ידי גופים דתיים אשר הוסמכו על ידי אחת מהרשויות הדתיות בישראל. יוצאים מהכלל הם הקיבוצים שבחלקם מתבצעת קבורה חילונית, אולם הקבורה בהם למי שאינו תושב המקום הייתה, לא תמיד אפשרית.
המאבק במונופול של חברות קדישא בנושא הקבורה החל באמצע שנות השמונים, כשעו"ד אברהם גל מירושלים, הקים את עמותת "מנוחה נכונה", במטרה לאפשר לכל אדם בישראל להיקבר בטקס ובצורה התואמים את השקפת עולמו, אמונתו ורצונו. במאי 1992 פסק בג"ץ כי "אין מחלוקת על זכותה של מנוחה נכונה לקבל רישיון קבורה, לצורך קיום שירותי קבורה ולקבל שטח למטרה זו".
בחודש מרץ 1995 קיבלה ועדת שרים, שכללה את שרי המשפטים, הקליטה והשיכון דאז, החלטה היסטורית: לאשר עקרונית את הקמתם של בתי קברות אזרחיים בישראל.
בשנת 1996 נחקק חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, המאפשר לאזרחי ישראל לבחור אם ירצו בטקס אזרחי על ידי תאגידי קבורה פרטיים, כדוגמת עמותת "מנוחה נכונה" הפועלת בבאר-שבע או התנועה ליהדות מסורתית והתנועה ליהדות מתקדמת. עוד נקבע בחוק כי המדינה תקים בתי עלמין לקבורה אזרחית חלופית או תקצה לכך שטחים בבתי עלמין קיימים. ככל קבורה אחרת, הקבורה בבתי העלמין האזרחיים ממומנת על ידי המוסד לביטוח לאומי. בהמשך הוקמה ועדת שרים בין משרדית לענייני קבורה, המקצה קרקעות לבתי קברות יהודים ולמי שאינם יהודים ולקבורה אזרחית חלופית.
פסיקות שונות של בתי המשפט ומספר דוחות של מבקר המדינה לאורך השנים טענו כי המדינה לא הביאה את החוק לכדי מימוש כך שאף שעברו למעלה מעשרים שנים מאז עבר החוק בכנסת הרי שהאפשרויות לקבורה אזרחית במימון המדינה הן מעטות מאוד. ובשנת 2014 אף חייב בשל כך בית המשפט את המשרד לשירותי דת להשתתף במימון קבורה אזרחית של שני תובעים.
סוגי קבורה אזרחית בישראל

ב-1999 חנכה עמותת מנוחה נכונה את בית הקברות האזרחי הראשון, בבאר שבע. בדצמבר 2005 נחנך בית הקברות האזרחי השני של עמותת מנוחה נכונה, בקריית טבעון. בית העלמין השלישי, מנוחה נכונה נחנך בכפר סבא בשנת 2009. בית העלמין הרביעי נמצא בראשון לציון, בצמוד לבית עלמין גני אסתר.
סוגי קבורה אזרחית בישראל > קבורה חילונית בישראל

קבורה חילונית בישראל, היא קבורה אשר אינה נעשית על פי חוקי ההלכה האורתודוקסית או חוקי דת כלשהם לצורך העניין. לרוב, תיעשה קבורה חילונית בטקס קבורה אלטרנטיבי לפי בחירתו של הנפטר או של משפחתו. קבורה חילונית מיועדת ליהודים שהלכו לעולמם, שלא רצו או לא ניתן לקברם על פי ההלכה בטקס אורתודוקסי. לרוב יהיו אלו אנשים שחיו אורח חיים חילוני והביעו רצונם להיקבר על פי השקפת עולמם זו. קבורה חילונית מתאפשרת בבתי עלמין אזרחיים או בחלקות מיוחדות אזרחיות בבתי עלמין רגילים או לתושבי הקיבוצים בבתי העלמין בקיבוצים. כיום, ישנם כ-40 בתי עלמין אזרחיים וחלקות אזרחיות בהם ניתן להיקבר אזרחית.
לקריאה נוספת

זהר גזית, עושים את המוות - ארגונים חברתיים המקדמים תפיסות והסדרים חלופיים בנושא מוות בישראל, רסלינג: תל אביב, 2016.
Nissan Rubin, New rituals old societies: invented rituals in contemporary Israel, Boston: 2009.
ניסן רובין, "מבנה חברתי ודפוסי אבל", חברה ורווחה ז, 231-219, 1987.
הערות שוליים

↑  קבורה אזרחית – קבורה חילונית בישראל
1 2  קבורה: בדרך למנוחה נכונה
1 2  קבורה ואבלות בחברה החילונית בישראל
↑  יהודית יהב, קבורה חילונית: אפשר גם אחרת, באתר ynet, 10 בפברואר 2004
↑  יאיר ברלין ואריאל פינקלשטיין, [http://izs.org.il/wp-content/uploads/2016/08/מחקר-קבורה-אזרחית-24.8-1.pdf עשרים שנה לחוק הזכות לקבורה אזרחית
חלופית התשנ"ו-1996]
↑  ^ תא"מ 12-05-29187, חוה לב נ' המשרד לשירותי דת
↑  קבורה חילונית, בויקיפדיה הגרמנית (בגרמנית)
↑  קבורה אזרחית – קבורה חילונית בישראל, באתר מנוחת עולם - בית הקברות האלטרנטיבי בחיפה
בית העלמין 'מנוחה נכונה' בבאר שבע
אריה (אלבום)

אריה הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית יסמין מועלם. האלבום יצא לאור ב-27 בפברואר 2020, על ידי חברת התקליטים תקליטי יהלום.
רקע והפקה

האלבום הופק על ידי מפיקים שונים, בהם מועלם עצמה, אמיר ובן, די ג'יי מש ושקל, שמשתתף בסינגל השלישי מתוך האלבום, "מסיבה", שהגיע למקום ה-39 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת תש"ף.
ביקורת

האלבום זכה לביקורות חיוביות. סער גמזו מישראל היום ביקר את האלבום בחיוב: "צריך להתעכב על המילים של מועלם. הכתיבה שלה טובה, ממש טובה, אבל זה לא הדבר הכי מסקרן בה. הכתיבה שלה מגוונת לא פחות מהסגנונות שבהם היא פועלת. לא רק ברמה המבנית (שירי פופ מול קטעי ראפ), אלא ביכולת לכתוב כמה קולות של עצמה. היא חזקה ושבירה, אוהבת ומשחררת, מקנאה ומחייכת, תמימה ומלאת ניסיון. אולי פה נמצא הכוח הגדול ביותר של "אריה" - ביכולת שלו לגרום לי לראות, אפילו אחרי האזנות ספורות, את היוצרת שלו כדמות עגולה, שלמה ומסקרנת מאוד". גם בן שלו מהארץ ביקר את האלבום בחיוב, באומרו כי "יסמין מועלם היא השתקפות מדויקת של הרגע הנוכחי בפופ".
סינגלים

"אריה" - יצא לאור ב-14 בספטמבר 2018, כסינגל הראשון מתוך האלבום.
"ככה עדיף לי" - יצא לאור ב-1 בדצמבר 2019, כסינגל השני מתוך האלבום.
"מסיבה" - יצא לאור ב-14 בינואר 2020, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
"כמה מתוק" - יצא לאור ב-20 בפברואר 2020, כסינגל הרביעי מתוך האלבום.
רשימת רצועות

| אריה> מס' | אריה> שם | אריה> משך | אריה>  | אריה>  | אריה>  | אריה>  | אריה>  | אריה>  | אריה>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ככה עדיף לי  | 2:46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | 42  | 3:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | אין לי מקום  | 3:19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | תל אביב  | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | כמה מתוק  | 3:12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | כסף  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | מסיבה (בשיתוף שקל)   | 3:22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | נראה לי  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | עפה על עצמי  | 1:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | אריה  | 3:29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | שיר סיום (פריסטייל)  | 2:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | 33:00 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  יסמין מועלם, די ג'יי מש, שקל, יובל מעיין, אור זורף, טהר שפי, אמיר ובן
↑  סער גמזו, נא להכיר: יסמין מועלם, באתר ישראל היום, 1 במרץ 2020
↑   בן שלו, יסמין מועלם היא השתקפות מדויקת של הרגע הנוכחי בפופ, באתר הארץ, 1 באפריל 2020
| יסמין מועלם |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אריה • אין עולם |  |
| סינגלים | "מסיבה" • "מחילה" • "יחפים" • "לא היה מעולם" • "סהרה" • "צונאמי" • "יהיה טוב" • "יום כיפור" • "דאמ" • "תן לי את האששש" |  |
פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית

| --- | --- |

שולחן הנשיאות בטקס חלוקת מלגות לשנת 2015 - התשע"ו
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  עיריית תל אביב-יפו 
 תקופת הפרס:  2015–הווה (כ־9 שנים) 
 נקרא על שם:  עובדיה יוסף 
 
ראש העיר רון חולדאי מעניק את הפרס למאיר סבג, הזוכה הראשון בתולדות הפרס (2015)
הפרס לכתיבה הלכתית על שם הרב עובדיה יוסף הוא פרס הניתן בנושא הכתיבה ההלכתית. הפרס מחולק מטעם עיריית תל אביב-יפו.
היסטוריה

פרס זה נוסד ביוזמתו של נתן אלנתן, סגן ראש עיריית תל אביב-יפו, כדי להנציח את הרב יוסף, שכיהן כרב הראשי של העיר תל אביב-יפו (1968–1972), לפני עלותו לכהן כראשון לציון וכרבה הראשי של ישראל.
הפרס ניתן החל משנת 2015 לשם "עידוד מצוינות בכתיבה הלכתית בקרב הצעירים" (עד גיל 45) תושבי תל אביב-יפו בלבד העוסקים בתחום הכתיבה התורנית הלכתית ובעקבות כך מבנה הפרס מחולק לשתי קטגוריות: פרסים עיקריים ופרסי משנה.
החל משנת 2017 יתאפשר גם ללומדים ברחבי העיר תל אביב-יפו להשתתף בתחרות גם ללא מגורים בפועל על פי התקנון המלא.
גובה הפרס בשנים 2015–2022 הוא: פרס ראשון - 9,000 ש"ח, פרס שני - 6,000 ש"ח, פרס שלישי -3,000 ש"ח, פרסי משנה: 1,500 ש"ח כל אחד.
היסטוריה > ועדות השיפוט

ועדת השיפוט בפרס הרב עובדיה יוסף מורכבת משני שלבים:
הראשון לציון המכהן - יו"ר הוועדה
נציג הרבנות תל אביב-יפו.
נציג הרבנות הראשית לישראל.
נציגי ועדה זו קובעת את הזוכים בפרס.
אירוע חלוקת הפרס לזוכים בשנת התשע"ח - 2017 התקיים בחול המועד סוכות ב"היכל מנורה מבטחים - אצטדיון יד אליהו" ושולב באירוע שמחת בית השואבה עם הזמר יעקב שוואקי.
היסטוריה > הזוכים בפרס

| שנת הפרס | חברי ועדת השיפוט העליונה | הזוכים בפרס |
| --- | --- | --- |
| 2015 - התשע"ו | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב משה מאיה רבה של שכונת יד אליהו, הרב ניסים בן שמעון. | מקום ראשון: מאיר סבג מקום שני: הרב אסי יצחקוב מקום שלישי: יצחק בן אהרון |
| 2016 - התשע"ז | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב יהודה לנדאו רבה של צפון תל אביב, הרב יצחק דניאל, נציג הרבנות הראשית לישראל. | מקום ראשון: דוד שמעוני מקום שני: הרב ליאור מונסה מקום שלישי: אחיקם אלירז |
| 2017- התשע"ח | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב יצחק לוי רב העיר נשר. | מקום ראשון: ברוך קייקוב מקום שני: הרב אדיר עמרוצי מקום שלישי: יעקב ישראל מימון |
| 2018- התשע"ט | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב שלמה דנינו רב היישוב יערה. | מקום ראשון: יוסף חיים חממי מקום שני: יניב כרייף מקום שלישי: אלישע אזרפרד |
| 2019- התש"ף | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב שלמה דנינו רב היישוב יערה. | מקום ראשון: הרב עמיאל ארבה מקום שני: הרב נריה גפרי מקום שלישי: הרב יעקב ישראל לסרי |
| 2021- התשפ"ב | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב חגי שושן  | מקום ראשון: הרב מסעוד אשר משולם מקום שני: הרב עידן שמאי מקום שלישי: יהודה שמסיאן |
| 2022 - התשפ"ג | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב עובדיה יוסף ראש ישיבת אוהל יוסף | מקום ראשון: הרב מאיר אמיר חאלו מקום שני: הרב רזיאל יוספי מקום שלישי: הרב מאיר ירחי |
| 2023 - התשפ"ד | יו"ר הוועדה: הראשון לציון הרב יצחק יוסף חברי הוועדה: הרב זבדיה כהן ראש אבות בתי הדין תל אביב-יפו, הרב עובדיה יוסף ראש ישיבת אוהל יוסף | מקום ראשון: אור שמעון שמעונוב הלוי מקום שני: דוד פרייב מקום שלישי: אלעד מזרחי |
הערות שוליים

↑  פרס הרב עובדיה יוסף - תנועת שס תל אביב יפו, באתר תנועת שס תל אביב יפו, ‏20 בנובמבר 2023
↑  "טקס חלוקת פרס מרן הגאון הגדול רבי עובדיה יוסף זיע"א - רדיו קול חי". רדיו קול חי. 2017-10-09. נבדק ב-2017-10-19.
| פרסי עיריית תל אביב-יפו |
| --- | --- | --- |
| כללי | יקיר העיר תל אביב-יפו |  |
| אדריכלות | פרס רוקח לאדריכלות • פרס קרוון לאדריכלות גנים ונוף |  |
| חינוך וספורט | פרס דב הוז לספורט • פרס לעובדים בתחום החינוך העברי |  |
| עיתונות | פרס דוש לקריקטורה • פרס סוקולוב לעיתונות הכתובה והאלקטרונית |  |
| מדעים | פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים • פרס סולד לרפואה והיגיינה ציבורית • פרס נפתלי למדעי הכלכלה והחברה |  |
| ספרות | פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ביאליק לספרות יפה ולחכמת ישראל • פרס איינהורן לחקר הלשון והספרות הרפואית העברית • פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית • פרס מנדלי מוכר ספרים לספרות בלשון יידיש |  |
| אמנות | פרס דיזנגוף לאמנות הציור והפיסול • פרס משה הלוי לאמנות הבימה • פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה • פרס אנגל ליצירה מוזיקלית ולמחקר המוזיקה העברית |  |
מנוחה נכונה (עמותה)

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  כפר סבא 
 מייסדים:  בועז מואב 
 תקופת הפעילות:  1986–הווה (כ־38 שנים) 
 www.mn-lekulam.org
 
שלט הכניסה לבית העלמין "מנוחה נכונה" בכפר סבא


מנוחה נכונה לכולם היא עמותה לקבורה אזרחית בישראל - קבורה שאינה כפופה לכללי דת כלשהי. במקביל אליה פועלות בישראל עמותות אחדות לקידום קבורה אזרחית ביישובים שונים: "מנוחה נכונה - פתח תקווה", "מנוחה נכונה - נס ציונה" וכו'.
היסטוריה

העמותה הוקמה ב-1986 על ידי בועז מואב במטרה לאפשר לכל אדם בישראל להיקבר בטקס ובצורה התואמים את השקפת עולמו, אמונתו ורצונו, ובסמוך למקום מגוריו. שם העמותה שאוב מתפילת האשכבה "אל מלא רחמים".
בעקבות מאמציה נחקק ב-1996 חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית. בשנת 1999 החלה העמותה להפעיל בבאר שבע את בית העלמין החילוני הראשון. ומאז שנת 2006 פועלת חלקה אלטרנטיבית של מנוחה נכונה גם בקריית טבעון. בחודש מאי 2009 התחיל לפעול בית העלמין מנוחה נכונה כפר סבא, זהו בית העלמין האזרחי הציבורי הראשון ברשות מקומית במרכז הארץ. בשנת 2012 שינתה העמותה את שמה ל"מנוחה נכונה לכולם", יוזם שינוי השם היה מר שלום נוי, מקים בית העלמין האזרחי ויו"ר העמותה באותה עת, אשר פעל בכנסת ובערכאות משפטיות להקמת בתי עלמין אזרחיים בכל רחבי ישראל. העמותה פועלת בשיתוף פעולה עם עמותות מקומיות כעמותת גג לבתי עלמין אזרחיים בכל הארץ.

על בסיס שינוי השם ובמטרה לשנות את מדיניות העמותה, הוגשה עתירה על ידי עיריית כפר סבא וחברה קדישא המקומית נגד עמותת מנוחה נכונה לכולם. לאחר כשמונה שנים פסק בית המשפט בסוף שנת 2020 כי אין בכוונתו להתערב בנושא.
מנכ"לית העמותה היום היא ברכה לוי, ויו"ר העמותה הוא ערן גרינברג.
חזון העמותה

העמותה פועלת על פי הקווים המנחים הבאים:
אין לכפות אמונות ומנהגי קבורה על הנפטר ועל משפחתו.
יש לנהוג בסובלנות כלפי כל זרם דתי וכל זרם חילוני באשר הוא.
אלה המעוניינים בטקס חילוני או דתי, בנוסח כלשהו, ראויים לקיום טקס על פי רצונם.
פעילות העמותה כוללת:
איתור שטחי קבורה, לתכנון בתי עלמין ולהפעלת שירותי קבורה אזרחית בכל הארץ.
עריכת הלוויה בהתאם לרצון הנפטר וקרוביו.
העמותה אינה שוללת טקסי קבורה דתיים ומאפשרת למעוניינים בכך להיקבר בחלקה המיועדת ליהודים בלבד.
מנוחה נכונה כפר סבא

"מנוחה נכונה כפר סבא" הוא בית עלמין אזרחי יהודי, המופעל על ידי העמותה. בית העלמין החל לפעול במאי 2009 במזרח העיר כפר סבא.
ראו גם

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחה נכונה כפר סבא
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בשביל מנוחה נכונה בראשון לציון
הערות שוליים

↑  נעמי מי-עמי, ‏יישום חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית בישראל, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 16 בדצמבר 2007
↑  בית המשפט המחוזי מרכז-לוד ת"א 46717-06-12
↑  זמן מעריב, כפר סבא: נפתח בית קברות ציבורי עם קבורה אזרחית, באתר nrg‏, 8 ביוני 2009