stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקוד טברני
סימני הניקוד הטברני > תנועות חטופות

לצד שבע התנועות המלאות התקיימו שבע תנועות קצרות יותר, כך שלכל תנועה מלאה הייתה תנועה מקבילה בעלת אורך קצר יותר. תנועות אלו נקראות תנועות חטופות.
להבדיל מהתנועות המלאות, לא הומצאו סימנים גרפיים לכל אחת מהתנועות החטופות. עובדה זו נובעת כפי הנראה מכך שהעומס הפונמטי בינן לבין עצמן היה נמוך (כלומר, לא הייתה משמעות רבה לשאלה איזו מבין התנועות החטופות יש להגות, ולכן סימונן המדויק לא היה מספיק חשוב).
לצורך סימון התנועות החטופות משמש בדרך כלל סימן השווא. לצידו משמשים עוד סימנים, הנקראים "חטפים". סימני החטפים משמשים בעיקר תחת אותיות גרוניות, אולם יש מקרים לא מועטים שחטף מופיע גם תחת אות לא גרונית, לדוגמה: הַגֳּרָנוֹת (יואל ב, כד), אֶשְׁפֲּטֶךָ (יחזקאל לה, יא).
להלן התנועות וסימניהן:
| שם הסימן | סימן גרפי | תעתיק IPA | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| שווא/חטף-קמץ | ְ ~ ֳ | [ɔ̆] | בדומה לקמץ, ייתכן שהתנועה לא הייתה [ɔ̆] אלא [ɑ̆] |
| שווא/חטף-פתח | ְ או ֲ | [ă] |  |
| שווא | ְ | [ĕ] |  |
| שווא/חטף-סגול | ְ ~ ֱ | [ɛ̆] |  |
| שווא | ְ | [ĭ] | ישנו גם סימן חטף-חיריק [ְִ] אולם הוא נדיר ביותר |
| שווא | ְ | [ŭ] |  |
| שווא | ְ | [ŏ] |  |
סימני הניקוד הטברני > סימן השווא

בשונה מיתר סימני הניקוד, השווא בשיטה הטברנית מייצג מהות פונטית גמישה הן מבחינת אורך התנועה והן מבחינת איכות התנועה. מבחינת האורך, שווא יכול לייצג גם העדר תנועה ("שווא נח"), גם תנועה חטופה ("שווא נע"), ולעיתים גם תנועה מלאה. מבחינת האיכות, סימן השווא יכול לייצג כל אחת משבע התנועות הקיימות במסורת ההגייה הטברנית.
בחלק גדול מן המקרים אין דרך לדעת מראש מתי שווא הוא נח ומתי הוא נע, והדבר תלוי בנסיבות המוזיקליות של הפסוק הספציפי. למשל, השווא במילה "אֶקְרָא" הוא נח בתהלים יח, ד אבל נע בתהלים יח, ז - אף על פי שמדובר באותה מילה[דרושה הבהרה]. זיהוי מהותו של השווא במקרים אלו אפשרי הודות לטעמי המקרא וסימן הגעיה. עם זאת, ישנם ארבעה "כללי ברזל" החלים תמיד, והם:
שווא בראש מילה - נע (למעט המילים "שְׁתַּיִם" ו"שְׁתֵּי" שבהן השווא נח; מילים אלו נהגו בקירוב "אֶשְתַּיִם", "אֶשְׁתֵּי").
שווא בסוף מילה - נח.
שווא תחת אות דגושה בדגש חזק - נע.
שני שוואים רצופים באמצע מילה - הראשון נח והשני נע.
השווא הנע נהגה בדרך כלל כתנועת [a] חטופה (כמו חטף-פתח). כאשר השווא קודם לעיצור גרוני, הוא מבוטא כתנועה החטופה המקבילה לתנועת העיצור הגרוני, למשל: מְאֹד נהגה [mŏʔoð]. כאשר השווא קודם ליו"ד עיצורית, השווא נהגה כתנועת i חטופה, למשל: בְּיוֹם נהגה [bĭjom].
מקרה מיוחד הוא שווא-געיה (שווא הבא בצירוף עם מתג). זה האחרון מבוטא לפי כללי השווא הרגיל, אולם תחת תנועה חטופה התנועה מלאה, למשל: בְּהֹנוֹת בשופטים א, ז נהגה [bohonoθ].
סימני הניקוד הטברני > סימן הדגש

דגש הוא נקודה הנכתבת במרכז האות (ּ). השימושים העיקריים של סימן הדגש בשיטת הניקוד הטברנית הם:
דגש קל (dagesh lene) - משמש להבחנה בין היגוי אותיות בג"ד כפ"ת חוככות (רפות) ובין היגוי אותיות בג"ד כפ"ת סותמות (קשות, פוצצות). דגש זה מופיע בראש מילה או לאחר שווא נח בלבד. לדוגמה: בָּרָא, מִדְבָּר.
דגש חזק (dagesh forte) - משמש לסימון ההכפלה של עיצור. דגש זה מופיע רק לאחר תנועה, לדוגמה: הַכְּלָבִים, ואינו מופיע באותיות אהחע"ר.
דְּחִיק או אָתֵי מֵרָחִיק (dagesh conjunctivum) - צמד מילים, שהראשונה בהן מסתיימת בהברה פתוחה שאינה מוטעמת, והשנייה פותחת בהברה מוטעמת, האות הראשונה של המילה השנייה תקבל דגש אם יחולו שאר תנאי התחולה. לדוגמה: שׂדֶה טּוֹב (יחזקאל יז, ח). חָלִלָה לְּךָ (בראשית יח, כה). אין אחידות דעים באשר למהותו הפונטית של דגש זה. בעבר סברו כי השמות השונים, דחיק ואתי מרחיק, מסמנים דגשים שונים, אולם כיום מקובל להניח שמדובר בשני שמות לאותה תופעה.
סימני הניקוד הטברני > סימנים נוספים

רפה (ֿ) - קו עליון קצר, הנכתב מעל האות, ונועד לציין את העדרו של הדגש באותיות בג"ד כפ"ת (לדוגמה: שָׁרָבֿ) וכן את נחותן של האותיות אל"ף וה"א. רפה מופיע כמעט בכל כתבי היד המקראיים, אבל לא תמיד באופן עקיב.
מפיק (ּ) - סימן זהה בצורתו לדגש, אם כי בכתבי יד הוא נכתב לעיתים גם מתחת לאות, כמו חיריק. הוא נועד לסמן הגייה עיצורית של אות ה"א בסוף מילה. לדוגמה: שֶׁלָּהּ.
נקודה דיאקריטית - נקודה מעל הזרוע הימנית או השמאלית של האות שי"ן (שׁ או שׂ). היא מסמנת את ההבחנה בין הגיית השי"ן כ-[ʃ] או כ-[s] בהתאמה.
ראו גם

הגייה טברנית
ניקוד בבלי
ניקוד ארצישראלי
ניקוד ארצישראלי-טברני
ניקוד העברית בת ימינו
לקריאה נוספת

גוטהלף ברגשטרסר, דקדוק הלשון העברית, מגרמנית: מרדכי בן אשר, ירושלים תשמ"ב. הפרקים העוסקים בניקוד הם פרקים 8 עד 11, ואף על פי שהספר מיושן מעט, הוא עדיין הדקדוק המדעי הטוב ביותר הכתוב עברית.
ישראל ייבין, המסורה למקרא, ירושלים תשס"ג. חשובים בהקשר זה בעיקר פרק 13 על הגעיה, פרק 15 על השווא ופרק 16 על הדגש.
A short introduction to the Tiberian Masoretic Bible and its reading tradition / Geoffrey Khan. Piscataway, NJ, 2013 (English).
הערות שוליים

↑  למעט כמה יוצאים מן הכלל בודדים של אות גרונית דגושה במקרא (לא בעברית הישראלית). למשל, אות ר' דגושה - וּמוֹלְדוֹתַ֗יִךְ בְּי֨וֹם הוּלֶּ֤דֶת אוֹתָךְ֙ לֹא־כָרַּ֣ת שָׁרֵּ֔ךְ וּבְמַ֥יִם לֹא־רֻחַ֖צְתְּ לְמִשְׁעִ֑י (יחזקאל טז, ד), שֶׁרֹּאשִׁי֙ נִמְלָא־טָ֔ל (שיר השירים ה, ב), וכן אות א' דגושה - "וַיָּבִ֥יאּוּ ל֛וֹ אֶת־הַמִּנְחָ֥ה אֲשֶׁר־בְּיָדָ֖ם הַבָּ֑יְתָה" (בראשית מג, כו) וכן, "מִמּוֹשְׁבֹ֨תֵיכֶ֜ם תָּבִ֣יאּוּ ׀ לֶ֣חֶם תְּנוּפָ֗ה" (ויקרא כג, יז). וכן כמה מקרים של דחיק באות ר'. למשל, וְאַל־תַּ֥עַשׂ ל֖וֹ מְא֣וּמָה רָּ֑ע (ירמיהו לט, יב), אָהַ֣בְתָּ רָּ֣ע מִטּ֑וֹב (תהלים נב, ה), מַעֲנֶה רַּךְ יָשִׁיב חֵמָה (משלי טו, א).
1 2  ראו בהרחבה בערך דְּחִיק
| כתב עברי |
| --- | --- | --- |
| מערכות אלפבית | אלפבית פרוטו-כנעני • אלפבית פיניקי • אלפבית עברי עתיק  • אלפבית ארמי • אלפבית עברי |  |
| וריאציות של אלפבית עברי | כתב רש"י • כתב סת"ם • כתב רהוט • סוליטריאו |  |
| שונות | כתיב עברי • ליטון של עברית • טעמי המקרא • אותיות מנצפ"ך • גרש • אם קריאה • הגיית העברית • גימטריה |  |
| ניקוד | ניקוד טברני • ניקוד בבלי • ניקוד ארץ־ישראלי • ניקוד ארצישראלי-טברני • ניקוד שומרוני • ניקוד העברית בת ימינו • כתיב מלא |  |
| גופנים עבריים | דוד • אריאל • פרנק-ריהל • קורן • מרים • נרקיס • חיים • דרוגולין • הדסה • הצבי • כתב רש"י • סת"ם • שלום • ירושלמי • וילנא • אלף |  |
| אלפבית עברי | א • ב • ג • ד • ה • ו • ז • ח • ט • י • כ • ל • מ • נ • ס • ע • פ • צ • ק • ר • ש • ת |  |
| שפות הנכתבות בכתב עברי | עברית • ארמית • יידיש • ערבית יהודית • לאדינו |  |
חטף חיריק תחת האות קו"ף במילה "לקחי־נא". כתר ארם צובא, מלכים א, יז, יא
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
דוגמה להשפעת הטעמים על הגיית השווא: במילה העליונה (תהלים יח, ד) השווא נח, ובמילה התחתונה (תהלים יח, ז) השווא נע
שווא-געיה תחת האות בי"ת במילה "בהנות" (שופטים א, ו)
.an

| --- | --- |
 תאריך ייסוד:  1993 
 רשם:  אוניברסיטת קוראסאו 
 חסות:  אוניברסיטת קוראסאו 
 www.una.an/an_domreg/
 
‎.an הייתה סיומת האינטרנט באנטילים ההולנדיים. היא נוהלה על ידי אוניברסיטת קוראסאום. התחום בוטל לאחר הפירוק של האנטילים ההולנדיים בשנת 2010. החל מנובמבר 2010 תחום ה-.an נותר פעיל עם למעלה מ-800 תחומים הרשומים תחת .an, כולל רמות משניות. ב־31 ביולי 2015 הופסק השימוש בדומיין.
הסרת שם הדומיין

ב־31 בדצמבר 2013 התחילו להסיר שמות דומיינים בבסיסי הנתונים והמערכות. ב־31 באוקטובר 2014, התחום .an הוסר משרתי שורש ה-DNS.
ראו גם

.nl
.aw
הערות שוליים

↑  ".an". IANA. אורכב מ-המקור ב-26 באפריל 2011. נבדק ב-28 בפברואר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Internetextensie .AN per 31 juli definitief uit de lucht". versgeperst.com. 7 ביולי 2015. נבדק ב-7 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Registering .CW Domains". University of Curaçao. אורכב מ-המקור ב-17 באוגוסט 2014. נבדק ב-29 באוגוסט 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
| סיומות אינטרנט של מדינות |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 alpha-2 | ISO 3166-1 alpha-2 |  |
| A | .ac .ad .ae .af .ag .ai .al .am .ao .aq .ar .as .at .au .aw .ax .az |  |
| B | .ba .bb .bd .be .bf .bg .bh .bi .bj .bm .bn .bo .br .bs .bt .bw .by .bz |  |
| C | .ca .cc .cd .cf .cg .ch .ci .ck .cl .cm .cn .co .cr .cu .cv .cw .cx .cy .cz |  |
| D | .de .dj .dk .dm .do .dz |  |
| E | .ec .ee .eg .er .es .et .eu |  |
| F | .fi .fj .fk .fm .fo .fr |  |
| G | .ga .gd .ge .gf .gg .gh .gi .gl .gm .gn .gp .gq .gr .gs .gt .gu .gw .gy |  |
| H | .hk .hm .hn .hr .ht .hu |  |
| I | .id .ie .il .im .in .io .iq .ir .is .it |  |
| J | .je .jm .jo .jp |  |
| K | .ke .kg .kh .ki .km .kn .kp .kr .kw .ky .kz |  |
| L | .la .lb .lc .li .lk .lr .ls .lt .lu .lv .ly |  |
| M | .ma .mc .md .me .mg .mh .mk .ml .mm .mn .mo .mp .mq .mr .ms .mt .mu .mv .mw .mx .my .mz |  |
| N | .na .nc .ne .nf .ng .ni .nl .no .np .nr .nu .nz |  |
| O | .om |  |
| P | .pa .pe .pf .pg .ph .pk .pl .pm .pn .pr .ps .pt .pw .py |  |
| Q | .qa |  |
| R | .re .ro .rs .ru .rw |  |
| S | .sa .sb .sc .sd .se .sg .sh .si .sk .sl .sm .sn .so .sr .ss .st .sv .sx .sy .sz |  |
| T | .tc .td .tf .tg .th .tj .tk .tl .tm .tn .to .tr .tt .tv .tw .tz |  |
| U | .ua .ug .uk .us .uy .uz |  |
| V | .va .vc .ve .vg .vi .vn .vu |  |
| W | .wf .ws |  |
| Y | .ye .yt |  |
| Z | .za .zm .zw |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא סיומות אינטרנט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נקודה (פיסוק)

| נקודה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סימני פיסוק | סימני כתב נוספים |  |  |  |  |  |
|  נקודה .   פסיק ,   נקודה ופסיק ;   סוגריים ( ) [ ] { }  נקודתיים :   מקף ־   שלוש נקודות …   קו מפריד –   סימן שאלה ?   סימן קריאה !   אפוסטרוף ’   גרש ׳   גרשיים ״   מירכאות “ ” ‘ ’   לוכסן /   סימן תמיהה ?!   |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
|  סימן קריאה הפוך ¡  סימן שאלה הפוך ¿  סימן אירוניה ⸮  |  אמפרסנד (סימן "וגם")  &   כוכבית *   כרוכית @   לוכסן שמאלי \   צלבון (פגיון) † ‡   מעלה °   סולמית #   טילדה ~   קו תחתון _   קו ניצב | ¦   פילקרו ¶   גג ˆ   סימן קרט ^   תבליט רשימה •   סימן נומרו №   סימן הסעיף §   אחוז %   פרומיל ‰   רבבית ‱   סימן מטבע ¤   שקל ₪  דולר $  סמל סימן מסחרי ™  סמל סימן מסחרי רשום ®  סמל זכויות יוצרים ©  |  |  |  |  |  |
נקודה (".") היא סימן פיסוק המשמש לרוב לציין את סיומו של המשפט.
הנקודה כמסיימת משפט

בשפות רבות בעולם משתמשים בנקודה לסיום משפט. כך נוצרת הפרדה בין המשפטים שעוזרת לקרוא בצורה ברורה יותר.
לדוגמה, בעברית: "אתמול הלכתי לטייל. בדרך ראיתי כלב."
סימן קיצור

בשפה האנגלית הנקודה משמשת לציין קיצורים לדוגמה:
סינית

בשפה הסינית משתמשים בסימן הנקודה להפריד בין שם פרטי לשם משפחה בכתיבת שמות זרים. לדוגמה:
威廉．莎士比亞 (וליאן. שאשיביה) התעתיק הסיני של שמו של ויליאם שייקספיר.
אין משתמשים בסימן זה בכתיבת שמות סיניים.
כמו כן משתמשים בנקודה על מנת להפריד בין שמו של ספר לשמו של פרק בספר כאשר אלה נכתבים אחד לאחר השני.
ארמנית

בארמנית מקובל לסמן נקודה בצורה של נקודתיים (։).
אינטרנט ומחשבים

הנקודה משמשת להפרדה בין חלקים של שמות קבצים ושמות אתרי אינטרנט. לדוגמה:
הנקודה העשרונית

הנקודה המפרידה בין שני חלקיו של שבר עשרוני קרויה נקודה עשרונית. משמאלה נכתב חלקו השלם של המספר בכיתוב עשרוני, ומימינה נכתב חלק השבר של המספר.
לדוגמה:  {1 \over 2}={5 \over 10}=0.5.
במספר מדינות אירופאיות מתהפכים תפקידי הנקודה והפסיק בכתיבת מספרים, כך שהנקודה משמשת להקלת הקריאה של מספרים גדולים והפסיק משמש לציון שבר עשרוני.
לדוגמה: 1,000.25 יוצג בצורה: 1.000,25
ראו גם

שלוש נקודות
נקודה ופסיק
טעמי המקרא
Badlands (Live from Webster Hall)

Badlands (Live from Webster Hall) הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמרת-יוצרת האמריקאית הלסי. האלבום יצא לאור ב-28 באוגוסט 2020, על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס.
אלבום ההופעה יצא לכבוד יום השנה החמישי לצאתו של אלבום הבכורה שלה Badlands. האלבום מכיל קונצרט בו הלסי ביצעה שירים שהיו חלק מהופעה חד פעמית הנקראת, "Badlands (Live from Webster Hall)", באולם "אולם וובסטר" שבניו יורק.
רקע והפקה

ב-17 באוגוסט 2020, החלה הלסי להעלות בעמוד האינסטגרם שלה תמונות בהן מצטטת מילות מאלבום הבכורה שלה Badlands. לאחר מספר ימים שהעלתה ציטוטים מתוך שירי האלבום החלו לעלות מעריציה השערות שהלסי תוציא מהדורה מחודשת לאלבומה הבכורה לכבוד יום השנה החמישי לצאתו. ב-25 באוגוסט, הכריזה הלסי כי היא מתכוונת להוציא אלבום הופעה שיכיל את הופעתה באולם אולם וובסטר שהקליטה בניו יורק כחלק מהופעה חד פעמית הנקראת "Badlands (Live from Webster Hall)". האלבום יכלול דיסק ראשון כ-75 דקות מן הקונצרט ודיסק שני את מהדורת דלוקס של האלבום הבכורה Badlands, שיצא בשנת 2015. השירים אשר מן המופע הם שירים מהאלבום הבכורה שלה Badlands. ב-28 באוגוסט, יצא האלבום בכל רשתות המדיה דיגיטלית ושירותי הזרמות המוזיקה.
היסטוריית יציאות לאור

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 28 באוגוסט 2020 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | קפיטול |  |
הערות שוליים

↑  Jordan, Chris. "Halsey helps employees of famed NYC club with new 'Badlands (Live from Webster Hall)'". Asbury Park Press.
1 2  Badlands (Live from Webster Hall), Discogs (באנגלית)
↑  Halsey's First-ever Live Album 'Badlands (Live from Webster Hall)' Out Now; Watch, republicworld, ‏2020-08-31 (באנגלית)
↑  Verified 🌵 All We Do Is Drive, instagram, ‏2020-08-17 (באנגלית)
↑  there’s no use cryin about it, instagram, ‏2020-08-18 (באנגלית)
↑  please stop, you’re scaring me., instagram, ‏2020-08-23 (באנגלית)
↑  Halsey Setlist, setlist, ‏2020-08-31 (באנגלית)
↑  Halsey MAY 8 2019 WED Webster Hall, jambase, ‏2020-08-31 (באנגלית)
↑  Halsey helps employees of famed NYC club with new 'Badlands (Live from Webster Hall)', app, ‏2020-08-31 (באנגלית)
↑  Halsey announces first live album, ‘Badlands: Live From Webster Hall’, nme, ‏2020-08-31 (באנגלית)
↑  Badlands (Live from Webster Hall) by Halsey, spotify (באנגלית)
↑  Badlands (Live from Webster Hall) by Halsey, amazon (באנגלית)
↑  Badlands (Live from Webster Hall) by Halsey, apple (באנגלית)
↑  Badlands (Live from Webster Hall) by Halsey (באנגלית)
| הלסי |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | Badlands • Hopeless Fountain Kingdom • Manic • If I Can't Have Love, I Want Power • The Great Impersonator |  |
| מיני-אלבומים | Room 93 • Collabs |  |
| אלבומי הופעה | Badlands (Live from Webster Hall) • HFK (Live from Webster Hall) |  |
| סינגלים | "Ghost" • "New Americana" • "Colors" • "Castle" • "Not Afraid Anymore" • "Now or Never" • "Bad at Love" • "Alone" • "Without Me" • "Nightmare" • "Graveyard" • "You Should Be Sad" • "I Am Not a Woman, I'm a God" • "You Asked for This" • "So Good" • "Lucky" • "Lonely Is the Muse" "Ego" |  |
| השתתפות בסינגלים | "Hands" • "Closer" • "Boy with Luv" • "11 Minutes" • "Him & I" • "Eastside" • "Earth" • "The Other Girl" • "Be Kind" • "Life's a Mess" |  |
| סינגלים שיווקיים | "Hurricane" • "Hold Me Down" • "Eyes Closed" • "Strangers" • "Clementine" • "Finally // Beautiful Stranger" • "Suga's Interlude" • "The End" |  |
| שירים אחרים | "Gasoline" • "Sorry" • "Forget Me Too" |  |
| סיבובי הופעות | Badlands Tour • Hopeless Fountain Kingdom Tour • Manic World Tour • Love and Power Tour |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2351c113-62db-4ab5-be4a-c0f421b8ef52
נקודות קרדינליות

באופטיקה גאוסיינית, הנקודות הקרדינליות מורכבות משלושה זוגות של נקודות הממוקמות על הציר האופטי של מערכת אופטית אידיאלית. עבור מערכות אידיאליות, תכונות הדמות (כלומר גודל הדמות, מיקומה וכיוונה) נקבעים על ידי המיקום של הנקודות הקרדינליות; למעשה צריך רק ארבע נקודות: נקודות המוקד ובנוסף או הנקודות העיקריות או נקודות הצומת. אולם המערכת האידיאלית היחידה שהושגה אי-פעם בפועל היא מראה מישורית. כתוצאה מכך השימוש המעשי עם נקודות קרדינליות הוא מוגבל מאוד. למרות זאת, הנקודות הקרדינליות שימושיות מאוד עבור קירובים של מערכות סימטריות וממוקדות. שלושת הזוגות של הנקודות הקרדינליות הם:
נקודות המוקד
הנקודות העיקריות
נקודות הצומת
מידול מערכות אופטיות בתור טרנספורמציות מתמטיות

באופטיקה גאומטרית כל קרן שנכנסת למערכת תהיה נקודת יציאה יחידה ובודדת. במונחים מתמטיים, מערכת אופטית מעברת העתקה שמעבירה כל קרן מהעצם לקרן בדמות. קרן מהעצם וקרן מהדמות המתאימה לה נקראים צמודים; ניתן לומר שקרן הדמות היא צמודה לקרן המתאימה בעצם או להפך. ניתן להשתמש במונח זה עבור זוגות של נקודות ומישורים בעצם ובדמות.
מידול מערכות אופטיות בתור טרנספורמציות מתמטיות > מרחבים אופטיים

מרחבים אופטיים מאפשרים מידול של מערכות אופטיות כהעתקות מתמטיות. מרחב אופטי הוא מרחב קואורדינטות מתמטי כגון מערכת קרטזית שקשורה למקדם השבירה. הניתוח של מערכת אופטית הוא נעשה פשוט יותר על ידי שימוש במרחבים אופטיים שמאפשרים למתכננים למקם את הראשית של מערכת הצירים בכמה מקומות נוחים. בתכנון של מערכת אופטית בעלת שני ממדים אופטיים, מרחב העצם ומרחב הדמות תמיד בשימוש. בנוסף מרחבים אמצעיים נמצאים בשימוש לעיתים קרובות.
ניתן להרחיב מרחבים אופטיים לאינסוף בכל הכיוונים. מרחב העצם לא נמצא רק בצד הכניסה של המערכת, וכן מרחב הדמות אינו נמצא רק במוצא של המערכת. כל המרחבים האופטיים חופפים לחלוטין. בדרך כלל, המקור ולפחות חלק מהקורדינטות על הצירים של כל מרחב שונות. זה אולי לא יהיה אפשרי להבחין בציור לאיזה מרחה שייכת כל נקודה, קרן או מישור אלא אם כן איזו מוסכמה מונהגת. מוסכמה נפוצה משתמשת באותיות גדולות כדי לסמן נקודות, ואותיות קטנות כדי לציין מרחקים.
מסמנים בעזרת אות זהה את הצמוד בין עבור מרחקים ובין עבור נקודות. יוצאת הדופן היחידה היא האות F ו'F שמסמנות בהתאמה את מוקד העצם ומוקד הדמות (שאינם צמודים). הביטוי "נקודת עצם" לא מתייחס בהכרח לנקודה ספציפית בעצם אלא לנקודה במרחב העצם, וכן לגבי "נקודת דמות".
אפשר לתהות כיצד נקודת עצם יכולה להיות בצד היציאה של מערכת אופטית או לחלופין כיצד נקודת דמות יכולה להיות ממוקמת בצד הכניסה של מערכת אופטית. התשובה לשאלות אלו היא שנקודות אלו הם וירטואליות. מרחבים אופטיים מחולקים לחלק ממשי וחלק מדומה. לכן, נקודת עצם ביציאה מהמערכת היא החלק המדומה של מרחב העצם ונחשבת כנקודת עצם מדומה. נקודת עצם בצד הכניסה נמצאים בחלק הממשי של מרחב העצם והם נקודות ממשיות. אותו המצב קיים גם ביחס לנקודות הדמות.
זהו מנהג נפוץ לקבוע את הציר האופקי של המרחב האופטי כציר Z עם הכיון החיובי מימין לשמאל. באופן דומה, ציר הY הוא הציר האנכי כלפי מעלה כחיובי.
הסבר מפורט

הנקודות הקרדינליות ממוקמות על הציר האופטי של המערכת האופטית. כל נקודה מוגדרת על ידי השפעה של המערכת אופטית על קרניים העוברות בנקודה זו, על-פי הקירוב הפרקסיאלי. הקירוב הפרקסיאלי מניח שכל הקרניים נעות בזווית קטנה ביחס לציר האופטי, כך ו  \sin \theta \approx \theta  וכן  \cos \theta \approx 1 השפעות הצמצם מוזנחות. קרניים שאינן עוברות את הצמצם של המערכת אינן מחושבות בדיון להלן.
הסבר מפורט > מישור המוקד

לנקודת המוקד הקדמית של מערכת אופטית, מעצם הגדרתה, יש את התכונה שכל קרן שעוברת דרכה תצא במקביל לציר המערכת האופטית. נקודת המוקד האחורית של המערכת מתאפיינת להפך: קרניים שנכנסות למערכת במקביל לציר האופטי ממוקדות כך שהם עוברים דרך נקודת המוקד האחורי.
מישורי המוקד הקדמי והאחורי מוגדרים כמישורים שניצבים לציר האופטי שעוברים דרך נקודות המוקד הקדמי והאחורי בהתאמה. עצם שמגיע מהאינסוף ביחס למערכת האופטית יוצר דמות במישור המוקד האחורי. עבור עצמים במרחק סופי, הדמות נוצרת בכל מיקום אחר, אולם קרניים שיוצאות במקביל מהמערכת יחצו את מישור המוקד האחורי.
הדיאפרגמה או "צמצם" במישור המוקד האחורי מאפשרים לסנן לפי קרניים ע"פ הזווית, שכן:
זה מאפשר מעבר רק לקרניים שחולפים בזווית (יחסית לציר האופטי) קטנה מספיק. (צמצם קטן באופן אינפיטיסימלי מאפשר רק לקרניים המקבילות לציר האופטי לעבור.)
לא משנה מהיכן הקרן בעצם מגיעה, הקרן תעבור את המפתח, כל עוד הזווית שבה הוא פוגע מספיק קטנה.
ראוי לציין, כי חובה למקם את הצמצם במרכז הציר אופטי על מנת שהנאמר לעיל יתקיים. שימוש בצמצם קטן מספיק במישור המוקד יהפוך את העדשה לעדשה טלנטית.
באותו אופן, ניתן לסנן את טווח הזויות המותרות במוצא של העדשה על ידי הצבת צמצם במישור המוקד הקדמי של העדשה (או קבוצת עדשות בתוך המכלול). דבר זה חשוב עבור מצלמת רפלקס בעלי חיישני CCD. הפיקסלים בחיישנים אלו רגישים יותר לקרניים שפוגעים בהם בזווית ישרה מאשר אלה שפוגעים בזווית. עדשה שלא תשלוט בזווית הפגיעה של הגלאי יגרמו להאפלה של פיקסלים בדמות.
הסבר מפורט > נקודות ומישורים עיקריים

לשני המישורים העיקריים יש את התכונה שקרן הנכנסת למערכת חוצה את המישור העיקרי האחורי באותו מרחק מהציר שהקרן חצתה את המישור העיקרי הקדמי, כפי שנראה מחלקה הקדמי של העדשה. משמעות הדבר היא כי ניתן להתייחס כאילו כל השבירות התרחשו במישורים העיקריים. המישורים העיקריים הם בעלי חשיבות קריטית בקביעת התכונות האופטיות של המערכת, שכן המרחק של העצם והדמות מן המישורים העיקריים הקדמי והאחורי קובעים את ההגדלה של המערכת. הנקודות העיקריות הן הנקודות שבהן המישורים העיקריים חוצים את הציר האופטי.
אם לתווך המקיף את המערכת האופטית יש מקדם השבירה של 1 (למשל, אוויר או ואקום), אז המרחק בין המישורים העיקריים לבין נקודות המוקד המתאימות הוא אורך המוקד של המערכת. באופן כללי, המרחק למוקד הוא אורך המוקד מוכפל במדד השבירה של התווך.
עבור עדשה דקה באוויר, המישורים העיקריים נמצאים על העדשה. לנקודה שבה הם חוצים את הציר אופטי הנקרא לפעמים בטעות המרכז האופטי של העדשה. שים לב, כי עבור עדשה אמיתית המישורים העיקריים לא בהכרח עוברים דרך מרכז העדשה, ובאופן כללי ייתכן ולא יהיו כלל בתוך העדשה.
הסבר מפורט > קודקודי המשטחים

קודקודי המשטחים הם הנקודות שבו כל מישור חוצה את הציר האופטי. הם חשובים בעיקר משום שהם פרמטרים מדידים פיזית למיקום אלמנטים אופטיים, וכן מיקומם של הנקודות הקרדינליות האחרות חייב להיות ידוע ביחס לקודקודים כדי לתאר את מערכת פיזית.
הסבר מפורט > נקודות צומת

נקודות הצומת הקדמי והאחורי מאופיינים בכך שקרן שמכוונת לאחת הנקודות תשבר על ידי המערכת כך שהיא תצא מהנקודה השנייה באותה הזווית ביחס לציר האופטי. נקודות הצומת קשורות לזוויות כמו שהמישורים העיקריים קשורים למרחקים הרוחביים. אם התווך בשני הצדדים של המערכת האופטית זהה (למשל, אוויר), אז נקודות הצומת הקדמי והאחורי חופפות את הנקודות העיקריות הקדמית והאחורית, בהתאמה.
ישנם 3 זוגות של נקודות קרדינליות:
H - מישור עיקרי במרחב העצם
H' - מישור עיקרי במרחב הדמות
V - קצה ההתחלה של המערכת האופטית
V' - קצה הסיום של המערכת האופטית
N - נקודת צומת במרחב העצם
N' - נקודת צומת במרחב הדמות
E.F.L - Effective Focal Length -אורך מוקד אפקטיבי. נמדד מנקודת H למוקד.
B.F.L - Back Focal Length -אורך מוקד אחורי. נמדד מ-V עד למוקד.
הנקודות הקרדינליות בעדשה עבה באוויר.
F, F' הן נקודות המוקד, P, P' הנקודות העיקריות ו-V, V' הן קצות ההתחלה והסיום של המערכת האופטית
עדשות שונות והמישורים העיקריים בהן
1940 בברית המועצות

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| «««  1939   1938  1937 | דגל רוסיה | 1940  בברית המועצות |  »»»  1941   1942  1943 |
כל ערכי השנים בברית המועצות אירועים בולטים בעולם ב-1940 לוח שנה של שנת 1940
1940 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-23 למהפכת אוקטובר.
הנהגה

ראש הממשלה - ויאצ'סלב מולוטוב
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - מיכאיל קלינין
מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה.
אירועים בולטים > ללא מועד

במהלך פברואר-אפריל כ-250 אלף פולנים ואלפי אוקראינים גורשו לסיביר במטרה לסלק את האוכלוסייה החשודה באזורים שנכבשו.
נולדו

4 במרץ – ולדימיר מורוזוב, ספורטאי סובייטי, זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
7 במרץ – ויקטור סביניך, קוסמונאוט סובייטי
24 במאי – יוסף ברודסקי, משורר סובייטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1996)
6 ביולי – ויקטור קוזקין, ספורטאי סובייטי, זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטר ב-2008)
20 ביולי – דוד טוכמנוב, מלחין סובייטי ורוסי
26 בספטמבר – ליודמילה מקסקובה, שחקנית סובייטית ורוסית
28 בספטמבר – אלכסנדר איוואנצ'נקוב, קוסמונאוט סובייטי
28 באוקטובר – גנדי סטרקלוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2004)
נפטרו

27 בינואר – איסאק בבל, סופר סובייטי ממוצא יהודי, הוצא להורג (נולד ב-1894)
2 בפברואר – וסבולוד מיירהולד, במאי סובייטי, הוצא להורג (נולד ב-1874)
2 בפברואר – מיכאיל קולצוב, עיתונאי וסופר סובייטי, הוצא להורג (נולד ב-1899)
2 בפברואר – מאיר טריליסר, לשעבר ראש מערך הביון הסובייטי, הוצא להורג (נולד ב- 1883).
4 בפברואר – ניקולאי יז'וב, מראשי הנ.ק.ו.ד., הוצא להורג (נולד ב-1896)
10 במרץ – מיכאיל בולגקוב, סופר סובייטי (נולד ב-1891)
21 באוגוסט – לאון טרוצקי, מדינאי סובייטי, ממנהיגי מהפכת אוקטובר נהרג בהתנקשות (נולד ב-1879)
הצבא האדום נכנס לריגה
לאון טרוצקי
BOM

BOM - או byte-order mark (סימן סדר-סיביות) הוא תו היוניקוד שערכו U+FEFF המופיע לרוב בתחילת מסמך או קובץ (באופן שאינו נראה לקורא האנושי בדרך כלל), ומטרתו לסמן אם התוכן המקודד שבהמשך הוא מסדר big-endian או מסדר little-endian - שתי אפשרויות שונות לקריאת הקידוד במסגרת הקידוד UTF-16. כמו כן, הסימן משמש גם להבחנה בין הקידודים UTF-8, UTF-16 ו-UTF-32.
כאמור, בקידוד UTF-8 אין שום משמעות לסימן, מלבד סימון הטקסט כבעל קידוד זה; סדר הסיביות בפענוח UTF-8 הוא תמיד זהה. באופן עקרוני, חתימה זו אמורה להיות בלתי-נראית, אם כי לעיתים מדווחות תקלות (נפוצות) בקריאת התו על ידי דפדפנים שונים באינטרנט (פירוט להלן). מאחר ש-UTF-8 הוא קידוד היוניקוד הנפוץ ברשת, מוטב שלא להוסיף את תו ה-BOM; עם זאת, תוכנות רבות במערכת ההפעלה חלונות (כמו למשל Notepad) מוסיפות את הסימן הזה, לצורך זיהוי עצמי של הקובץ כמקודד בקידוד זה.