רצח העם הבוסני
בית הדין הפלילי הבינלאומי לאחר המלחמה

כבר ב-1993, בית הדין הפלילי הבינלאומי ליוגוסלביה לשעבר הוקם לפי החלטה של מועצת הביטחון של האומות המאוחדות. סמכות השיפוט שלו השתרעה על ארבע קבוצות של פשעים שבוצעו בשטח יוגוסלביה לשעבר: הפרות חמורות של אמנות ז'נבה, הפרות של דיני המלחמה, רצח עם ופשעים נגד האנושות. העונש הכבד ביותר שבית הדין מוסמך להטיל על נאשם שהרשיע הוא מאסר עולם. מאז ראשית פעולתו ב-1994 התנהלו בפניו משפטיהם של 161 איש. בית הדין נסגר ב-21 בדצמבר 2017, לאחר 24 שנות פעילות. בתוך בית המשפט התנהלו מספר סדרות של משפטים שחולקו לפי המערכה שלה היו קשורים במסגרת מלחמות יוגוסלביה. אחת מהן הוקדשה לרצח העם בבוסניה.
התביעה מטעם העם הבוסניאקי הוגשה בידי פרנסיס בויל, יועץ לנשיא בוסניה איזטבגוביץ'. פרשת ההעמדה לדין של המעורבים בפשעי המלחמה ובפשעים נגד האנושות שאירעו במסגרת רצח העם הבוסני נסגרה סופית ב-26 בפברואר 2007. סגל השופטים חולק להרכב בינלאומי, כאשר רוזלין היגינס כיהנה בתור הנשיאה ועון שווכת אל-ח'סאונה (לימים ראש ממשלת ירדן) מונה לסגן הנשיאה. המשפט היה לתביעה של בוסניה והרצגובינה נגד סרביה ומונטנגרו (הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה). בית הדין הפלילי הבינלאומי קבע כי לפי הרישום הדמוגרפי שלו מוערך כי 69.8%, משמע 25,609 מהאזרחים שנהרגו במלחמת בוסניה היו בוסניאקים (בנוסף נהרגו 42,501 חיילים בוסנים).
במהלך ההעמדה לדין של המעורבים ברצח העם הבוסני נקבעו שתי פרשנויות משפטיות להגדרה של רצח העם הבוסני: לפי פרשנות אחת רק טבח סרברניצה נחשב להיות רצח עם מכוון, בעוד כל ההשמדות שבוצעו נגד בוסניאקים קודם לכן במהלך המלחמה נחשבים לפשעים נגד האנושות והקדמה לקראת רצח עם. זוהי הפרשנות הרשמית של בית הדין הפלילי הבינלאומי ליוגוסלביה לשעבר. לפי הפרשנות השנייה מחנות הריכוז שנוהלו בידי הרפובליקה סרפסקה ואירועי הטבח וההשמדה שבוצעו במהלך שלוש שנות המלחמה שקדמו לסרברניצה (כגון טבח פריידור ווישגרד), מהווים ביחד הוכחה לכך שמלכתחילה הייתה קיימת כוונה לבצע רצח עם בבוסניאקים. מכאן שאותם מחנות ריכוז ואירועי טבח המוניים היו חלק מרצח העם הבוסני. זוהי העמדה הרשמית של בית הדין האירופי לזכויות אדם ובית המשפט העליון של גרמניה.
להלן רשימה חלקית של הנאשמים, חלקם בפשעים וגזר דינם:
| שם | פירוט | סעיפי אישום בהם הורשע | גזר הדין |
| --- | --- | --- | --- |
| סלובודן מילושביץ' | נשיא יוגוסלביה עד להדחתו מהשלטון בהתקוממות עממית ב-2000. בשנת 2001 ממשלת יוגוסלביה הסגירה אותו לידי בית הדין הפלילי הבינלאומי. במהלך מלחמת קוסובו הואשם מילושביץ' בפשעי מלחמה ובפשעים נגד האנושות שבוצעו בהוראתו בקוסובו. לאחר הסגרתו לבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג, נוספו לכתב האישום אישומים במעורבותו ברצח עם שבוצע בבוסניה ובפשעי מלחמה שבוצעו בקרואטיה. החל מ-2004 התדרדר מצבו הבריאותי ומונה עבורו סנגור למרות התנגדותו. ב-11 במרץ 2006, טרם סיום משפטו, נמצא ללא רוח חיים בתאו בגיל 64, לאחר שנפטר מהתקף לב. | נפטר טרם נקבע גזר דינו הסופי. לאחר פטירתו נקבע כי פעל לביצוע טיהור אתני וכי הפר את אמנה בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם. | נפטר קודם הכרעתו של המשפט. |
| מומצ'ילו קריישניק | מאבות 'המפלגה הדמוקרטית הסרבית' הלאומנית לצד קאראג'יץ'. לאחר פטירתו של מילושביץ' היה נושא המשרה הגבוהה ביותר שהועמד למשפטים. בעקבות הסכם דייטון כיהן עד 1998 כחבר בטריומווירט נשיאות בוסניה והרצגובינה. הוא נתפס בשנת 2000 בידי יחידת כוחות מיוחדים של הצי הצרפתי ונשלח לבית המשפט הפלילי הבינלאומי. הוא נמצא אשם בסדרת סעיפים ונשלח ל-20 שנות מאסר שאותם החל לרצות 2009. מאסרו קוצר והוא שוחרר ב-2013. נפטר ב-2020 מסיבוכי לקות ב-COVID-19. | 5 סעיפים של פשעים נגד האנושות (רצח, השמדה, רדיפה, גירוש, מעשים אחרים בלתי-אנושיים) רצח כפשע מלחמה ומעורבות ברצח עם. | 27 שנות מאסר (2006), קוצר ל-20 (2009). שוחרר ב-2013. |
| רדובאן קאראג'יץ' | פוליטיקאי, פסיכיאטר ומשורר, נשיא רפובליקה סרפסקה הראשון בין 1992 ל-1996. טען לנכונות סרבית לשליטה על שטחים שתושביהם הסרבים נעקרו מהם במלחמת העולם השנייה. הוא הואשם שלא בפניו בבית הדין הפלילי הבינלאומי ברצח עם בשל טבח סרברניצה וכן בגין המצור בן 43 הימים שהטילו הסרבים הבוסנים על בירת בוסניה, סרייבו, במהלכו נספו כ-11 אלף מתושבי העיר. במשך 12 שנים היה מבוקש עד אשר ב-2008 הודיע נשיא סרביה בוריס טאדיץ' על לכידתו והעמדתו לדין. | 10 סעיפי אישום, אחד בנוגע לרצח עם דרך אחריותו לטבח סרברניצה, אחד בנוגע למצור על ערי בוסניה והרצגובינה ועוד 8 סעיפים הנוגעים לפשעים נגד האנושות ופשעי מלחמה בימי מלחמת בוסניה. | גזר הדין הסופי (לאחר ערעור שנדחה) ניתן ב-2016, והטיל על קאראג'יץ' 40 שנות מאסר. |
| רדיסלב קרסטיץ' | שירת בצבא רפובליקה סרפסקה בדרגת מייג'ור גנרל. מפקד החיל של הצבא שהיה האחראי על אזור סרברניצה במסגרת מלחמת בוסניה. היה האחראי על ארגון וסידור ההכנות לקראת טבח סרברניצה. גזר הדין שלו נקבע שלא בפניו ואחרי שניתן הוא נעצר בדצמבר 1998 בידי כוח הייצוב של נאט"ו. הוא נלקח למשפט שבמהלכו לא הכחיש את מעורבותו בפעולות ההשמדה של בני העם הבוסני והורשע בכל הסעיפים שבהם נאשם במקור. | 2 סעיפים בדבר רצח עם: אחד של מעורבות ישירה והשני של תמיכה בביצוע ובהוצאה לפועל, 4 סעיפים של פשע נגד האנושות (השמדה, שני סעיפי רצח ורדיפה). | 46 שנות מאסר, בהמשך קוצר ל-35 שנים. |
| ראטקו מלאדיץ' | ראש המטה הכללי של צבא רפובליקה סרפסקה בשעת מלחמת בוסניה, המוציא לפועל של טבח סרברניצה והאחראי על המצור על סרייבו. נעצר בסרביה בשיתוף אינטרפול וסוכנות הביון הסרבית ב-26 במאי 2011, והורשע בבית הדין הפלילי הבינלאומי. בעקבות מעצרו של מלאדיץ', הודיע נשיא סרביה בוריס טאדיץ', כי זהו "סיום פרק אפל בהיסטוריה של סרביה". מלאדיץ' טען כי מעשי הטבח בעם הבוסניאקי הם נקמה על הדיכוי העות'מאני של הנוצרים בבלקן שהגיע לקיצו 80 שנה לפני הטבח. | ב-2017 הורשע ב-10 אישומים: 1 של רצח עם, חמישה של פשעים נגד האנושות (אחריות על אונס המוני, כליאה המונית של בוסנים בתנאים תת-אנושיים, טרור כלפי אוכלוסייה אזרחית, השמדה וגירוש) וארבעה הפרות של דיני מלחמה. | מאסר עולם לכל החיים. הגיש מספר ערעורים שהאחרון שבהם נדחה ב-2021. |
| זדרבקו תולימיר | עוזר המפקד למודיעין ואבטחה של המטה הראשי של צבא רפובליקה סרפסקה במהלך מלחמת בוסניה. עמד לדין על כך שביצע, תכנן, יזם, הורה וסייע בכל דרך אחרת בתכנון, הכנה וביצוע של פשעים נגד בוסניאקים בסרברניצה ובזפה (Žepa; עיירה בוסנית בה אירע טבח ב-1995 שבמסגרתו נרצחו 116 איש), לרבות ביצוע רצח עם. רשימת השיטות הלא-אנושיות שהיה אחראי על השימוש בהן בעת ביצוע אותם הפשעים הובילה להחרמת עונשו. | 2 סעיפים בדבר רצח עם: אחד של מעורבות ישירה והשני של תמיכה בביצוע ובהוצאה לפועל, 4 סעיפים של פשע נגד האנושות (רצח, השמדה, רדיפה על בסיס לאום או דת וגירוש בכפייה). | מאסר עולם לכל החיים. |
| ביליאנה פלאבשיץ' | אקדמאית ופוליטיקאית (במקור עבדה כפרופסורית באוניברסיטת זאגרב, טרם התפרקות יוגוסלביה בשנות התשעים), כיהנה כנשיאה של רפובליקה סרפסקה אחרי קאראג'יץ' בין 1996 ל-1998. טענה כי הטיהור האתני שמתבצע בבוסניאקים הוא תהליך טבעי, וקידמה עקרונות המבוססים על תורת הגזע לפיהם הסרבים עליונים מבחינה גזעית על הבוסניאקים. היא הסגירה עצמה באופן עצמאי לרשויות בית הדין הפלילי הבינלאומי. היא הודתה באשמה ונשלחה לרצות את מאסרה בבית כלא בשוודיה. | 2 סעיפים של ביצוע ג'נוסייד, 5 סעיפים של פשעים נגד האנושות (רצח, השמדה, רדיפה, גירוש, מעשים אחרים בלתי-אנושיים), סעיף 1 של הפרת דיני מלחמה (רצח אזרחים). | 11 שנות מאסר (קוצר בשליש). |
| ז'לקו רזנטוביץ' | מנהיג מיליציית הפושעים "נמרי ארקאן". היה ברשימות הפושעים המבוקשים ביותר של האינטרפול במהלך שנות ה-80 וה-70 בעבור מעשי רצח ושוד במדינות אירופה ובמרץ 1999 הוציא בית הדין הפלילי הבינלאומי צו הדורש את העמדתו לדין. בשנת 2000, קודם העמדתו לדין, נמצאו עקבותיו בידי איש הבריגדה הניידת של המשטרה הסרבית אשר התנקש בחייו. רק לאחר ההתנקשות בחייו של רזנטוביץ' פורסם בפומבי צו העמדתו לדין בידי בית הדין הפלילי הבינלאומי. | לאחר מותו הרשיע אותו בית הדין הפלילי הבינלאומי ב-24 האשמות של פשעים נגד האנושות, הפרות חמורות של אמנות ז'נבה והפרות חוזרות של דיני מלחמה. | נרצח טרם הרשעתו. |