stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ירגזי אדום-גחון
בית גידול ותפוצה

הירגזי אדום-הגחון הוא מין נפוץ ביערות בדרום ובמרכז אפריקה. בזימבבואה, הוא חי בעיקר ביערות מיומבו בעלי עצים גדולים המכוסים בחזזית. הוא נפוץ ביותר בחלקים קטנים של חורש במזרח זימבבואה, אשר מקוטעים על ידי פיתוח אנושי של אדמות. בצפון נמיביה, הוא מצוי ביערות רחבי עלים ובמדבריות. הירגזי תועד לראשונה ברפובליקה של קונגו בדצמבר 1990 בסוואנת שיחים ליד ברזוויל. הוא נפוץ בדרום הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובאנגולה.
טווח התפוצה של מין זה גדול (כ-3,340,000 קמ"ר), ולכן הוא אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח. לא כימתו את גודל האוכלוסייה, אך מעריכים כי המין לא מתקרב לסף סכנת ההכחדה על פי קריטריון גודל האוכלוסייה. מגמת האוכלוסייה יציבה, ועל כן אין ירידה מהירה דיה כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. על כן, ירגזי אדום-גחון מסווג כמין ללא חשש. בזימבבואה, זהו אחד המינים הראשונים שייעלמו אם מצב היערות ימשיך להידרדר עקב פיתוח והוא נמצא בסכנת היעלמות באזורים רבים עקב הרס של מיומבו ובתי גידול אחרים. האוכלוסייה בצפון מזרח נמיביה כנראה פחות מאוימת.
טקסונומיה

הירגזי אדום-הגחון תואר לראשונה בידי ז'וזה ויסנטה ברבוסה דו בוקאז' (אנ') בשנת 1877. הסוג מלאניפרוס תואר על ידי שארל לוסיאן בונפרטה (אנ') בשנת 1850. עם זאת, שנים רבות נחשב הסוג לחלק מהסוג ירגזי. מחקר משנת 2013 הראה שהמינים האפריקאיים בסוג ירגזי יוצרים קלייד עצמאי והמליץ לפצלם לסוג מלאניפרוס, כפי שביצעו גופים אחדים, בהם IUCN‏, ו-IOC (אנ').‏ לעומתם, ITIS עדיין מציג את מיני הסוג מלאניפרוס בסוג ירגזי. ירגזי שחור-ראש וירגזי אדום-גחון נחשבו בעבר למין אחד.
העץ הפילוגנטי של הסוג מלאניפרוס על פי יוהנסון ואחרים (2013):
הערות שוליים

↑  ירגזי אדום-גחון באתר הרשימה האדומה של IUCN
1 2 3 4  Simon Harrap, Melaniparus, Tits, Nuthatches and Treecreepers, Christopher Helms, 2010, עמ' 337, 339, ISBN 978-1-4081-3458-0. (באנגלית)
1 2 3  P. J. Ginn, Swartkopmees in the Southern African Bird Atlas Project (באנגלית)
1 2 3  Waxwings and allies, tits, penduline tits – IOC World Bird List (באנגלית אמריקאית)
↑  Rufous-bellied Tit (Melaniparus rufiventris) - BirdLife species factsheet, datazone.birdlife.org
↑  José Vicente Barbosa du Bocage, Aves das possessões portuguezas d'Africa occidental, Part III: Mélanges ornilhologiqoes - Espèces nouvelles d'Angola Jornal de sciencias mathematicas, physicas, e naturaes ... da Academia Real das Sciencas de Lisboa 6, pg. 161, 1877
↑  Charles-Lucien Bonaparte, Conspectus generum avium, כרך 1, Lugduni Batavorum :: Apud E.J. Brill,, 1850
↑  British Museum (Natural History)., British Museum (Natural History), George Robert Gray, Catalogue of the genera and subgenera of birds contained in the British Museum., London,: Printed by order of the Trustees,
1 2  Ulf S. Johansson, Jan Ekman, Rauri C. K. Bowie, Peter Halvarsson, A complete multilocus species phylogeny of the tits and chickadees (Aves: Paridae), Molecular Phylogenetics and Evolution 69, 2013-12-01, עמ' 852–860 doi: 10.1016/j.ympev.2013.06.019
↑  ירגזי מפויח, באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  ITIS - Report: Parus niger, www.itis.gov
↑  Jason Anderson, Eye colour variation in Rufous-bellied Tit Melaniparus rufiventris in western Tanzania, Bulletin of the British Ornithologists' Club, 2 135, 2015, עמ' 98–107
| ירגזיים |
| --- | --- | --- |
| ירגזי | ירגזי אפרפר • ירגזי יפני • ירגזי מצוי • ירגזי ירוק-גב |       |
| מכלולופוס (אנ') | ירגזי לבן-עורף (אנ') • ירגזי טאיוואני • ירגזי שחור-פס • ירגזי צהוב הודי (אנ') • ירגזי צהוב-לחי |       |
| מלאניפרוס (אנ') | ירגזי גינאי (אנ') • ירגזי לבן-כנף (אנ') • ירגזי מפויח • ירגזי קארפ • ירגזי לבן-בטן (אנ') • ירגזי לבן-גב (אנ') • ירגזי כהה (אנ') • ירגזי אדום-גחון • ירגזי שחור-ראש (אנ') • ירגזי אדום-גרון • ירגזי מפוספס-חזה (אנ') • ירגזי סומלי (אנ') • ירגזי אפור-שת • ירגזי אפרורי • ירגזי הכף |       |
| פויסילה | ירגזי סצ'ואני • ירגזי שחור-סינר • ירגזי חלוד-חזה • ירגזי גמבל • ירגזי קרוליינה • ירגזי מקסיקני • ירגזי הדסון • ירגזי ערמוני-גב • ירגזי לבן-גבה • ירגזי פרסי • ירגזי שחור-כיפה • ירגזי סיבירי • ירגזי הרים • ירגזי ביצות • ירגזי החרמון |       |
| ירגזי-כחול | ירגזי כחול • ירגזי קנרי • ירגזי תכול (ירגזי פלסקה) |       |
| סיטיפרוס (אנ') | ירגזי לבן-מצח (אנ') • ירגזי אדום-בטן • ירגזי איריומוטה (אנ') • ירגזי רבגוני • ירגזי איזו (אנ') |       |
| לופופאנס | ירגזי מצויץ • ירגזי אפור-ציצה |       |
| באולופוס | ירגזי דו-גוני • ירגזי טקסני • ירגזי הערער • ירגזי חדגוני • ירגזי הרסן |       |
| פריפרוס | ירגזי האשוחית • ירגזי שחור-ציצה • ירגזי שחור |       |
| פרדליפרוס (אנ') | ירגזי צהוב-בטן • ירגזי פיליפיני • ירגזי פלאוואני (אנ') |       |
| מינים יחידים בסוגם | ירגזי כיפת-אש • ירגזי צהוב-גבה • ירגזי סולטני • ירגזי קרקעי |  |
יחסי מקדוניה הצפונית – צרפת

| יחסי מקדוניה הצפונית – צרפת |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: צרפת


מקדוניה הצפונית: צרפת
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 643,801
אוכלוסייה
1,820,681: 66,574,294
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 3,030,904
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 45,527
משטר
רפובליקה: רפובליקה נשיאותית למחצה

יחסי צרפת–מקדוניה הצפונית, הם יחסי החוץ בין צרפת למקדוניה הצפונית.
היסטוריה

מקדוניה וצרפת כוננו יחסים דיפלומטיים ב-27 בדצמבר 1993. שיתוף פעולה דינאמי התרחש בין שתי המדינות בתחומים רבים - בתחום התרבות, שם שיתוף הפעולה מתקיים מעת פתיחתו של מרכז התרבות הצרפתי בסקופיה בשנת 1974, והוא מבוסס על הסכם השיתוף בתחום התרבות, החינוך, המדע והטכנולוגיה (1998) והסכם השיתוף בין משרדי התרבות (2010); בתחום החינוך והמדע באמצעות מלגות רבות; קיים שיתוף פעולה דינאמי בענייני הפנים, במיוחד לאחר כניסתו לתוקף של הסכם השיתוף בתחום הביטחון הפנימי (2006); שיתוף הפעולה הביטחוני הוא רציף, בהתבסס על הסכם שיתוף הפעולה הביטחוני, והסכם עם משרד החוץ האירופי ועם חברת ההגנה והחלל האירופית - קבוצת איירבוס. בתחום הבריאות, פרויקט מערכת העירוי במקדוניה מיושם עד כה בהצלחה, ושיתופי פעולה החלו עם כמה בתי חולים באוניברסיטה. קיים גם שיתוף פעולה דינאמי עם אזור נורמנדי תחתית, שעל פי תוכנית העבודה לתקופה 2013–2016 ממוקדת בצירים הבאים: טכנולוגיות מידע חדשות, נוער, מורשת תרבותית, מדיניות תרבות, פיתוח חקלאי, תיירות וזכויות אדם.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז וקונסוליית כבוד במרסיי. מאידך, צרפת מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה וקונסולית כבוד בביטולה.
ידיעת הטבע

איור של זוחלים ודו-חיים מתוך ספר זואולוגיה. הכרת המינים השונים של בעלי החיים והצמחים היא חלק מידיעת הטבע.
אוסף חיפושיות במוזיאון הטבע בווינה.
אוסף ידיעת טבע שמורכב בעיקר מעצמות של בעלי חיים ומשמש למטרות חינוכיות, צרפת.
ידיעת הטבע או תולדות הטבע (באנגלית: Natural History) היא שיטה מדעית לחקר הצומח ובעלי החיים. בשיטה זו נוהגים לרוב לחקור את הטבע בעזרת תצפיות ופחות בעזרת תהליכים ניסויים. אדם העוסק בידיעת הטבע נקרא חוקר טבע. במובן הרחב, מונח זה משמש גם לתחום הנגשת הידע על הטבע לקהל הרחב באמצעות מוזיאוני טבע, ספרי עיון ומדע פופולרי, הרצאות, צילום טבע, סרטי ותוכניות טבע, טיולים מודרכים ועוד.
עד אמצע המאה ה-19 נהגו אנשי המדע האירופאים לחלק את הידע לשני תחומים עיקריים. מדעי הרוח (שכללו גם את הפילוסופיה של הדת) ומדעי הטבע. מדעי הטבע נחלקו לידיעת הטבע שעסקה בתיאור הטבע ופילוסופיית הטבע שעסקה בחקר הטבע בצורה ניסויית. במונחים מודרניים ניתן להשוות בצורה גסה את ידיעת הטבע לביולוגיה וגאולוגיה ואת פילוסופיית הטבע לכימיה ופיזיקה. שני התחומים היו קשורים אחד לשני ולכן לרוב הפרסומים המדעיים נקראו על ידי אנשי מדע משני התחומים והמפגשים המדעיים היו לעיתים משותפים.
חוקרי הטבע נהגו לצאת למסעות ברחבי העולם בחיפוש אחר צמחים ובעלי חיים שאינם ידועים למדע. מסעות אלו תרמו בצורה ניכרת גם להכרת העולם ולרוב חוקרי טבע מפורסמים ידועים גם כמגלי ארצות והיו הראשונים לתיאור אזורים טרופיים באמזונאס ואפריקה. אחד מחוקרי הטבע המפורסמים ביותר היה צ'ארלס דרווין ואחד מהראשונים שביקרו בארץ ישראל הוא פרדריק הסלקוויסט.
ברחבי העולם נפוצים מוזיאוני טבע המכונים לרוב Museum of Natural History, שמתורגם בעברית לרוב כ"מוזיאון להיסטוריה של הטבע". מוזיאונים אלו כוללים פריטים רבים של בעלי חיים, צמחים, מאובנים ומינרלים (בגדולים שבהם האוספים מונים מיליוני פריטים) וכן מוצגים סינתטיים שמטרתם להמחיש נושאים בחקר הטבע (למשל: מיניאטורות ודגמים). במוזיאונים אלו ניתן למצוא דיורמות, פוחלצים של בעלי חיים, שלדי דינוזאורים, אוסף סלעים ומינרלים ועוד.
בישראל קיים מחקר ידיעת טבע מפותח שכולל שיתוף פעולה של פרופסורים לביולוגיה, חוקרים באקדמיה, מדענים מקצועיים, פעילי שימור טבע והגנת הסביבה כגון אנשי החברה להגנת הטבע, יערנים ופקחים של רשות הטבע והגנים, צלמי טבע וחובבי טבע. בין קהילת החוקרים לקהילת חובבי הטבע קיים שיתוף פעולה הדדי שכולל מחד חינוך והנגשת ידיעת הטבע לקהל הרחב, ומנגד הסתייעות בקהילת חובבי הטבע לביצוע מחקרים הדורשים תצפיות רבות (כגון שימוש במתנדבים לספירת עטלפים וטיבוע עופות).
יושי, שלד משוחזר של טריצרטופס, מוזיאון הרי הרוקי, מונטנה, ארצות הברית
איורי טבע משנת 1728 מתוך ציקלופדיית צ'יימברס
איור של רכיכות מתוך ספר זואולוגיה
איור של טווס מצוי מתוך ספר אורניתולוגיה
ראו גם

מוזיאון טבע
אנציקלופדיות ידיעת הטבע
תולדות הטבע
החי והצומח של ארץ ישראל
גופים העוסקים בידיעת הטבע
נשיונל ג'יאוגרפיק
BBC Earth
החברה להגנת הטבע ורשות הטבע והגנים בישראל
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט באוניברסיטת תל אביב, ישראל
אישים מפורסמים העוסקים בידיעת הטבע
סר דייוויד אטנבורו
עזריה אלון
פנחס אמתי
יחסי מקדוניה הצפונית – פולין

| יחסי מקדוניה הצפונית – פולין |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: פולין


מקדוניה הצפונית: פולין
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 312,685
אוכלוסייה
1,820,681: 38,438,419
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 811,229
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 21,105
משטר
רפובליקה

יחסי מקדוניה הצפונית–פולין הם היחסים הדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית ופולין.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-30 בדצמבר 1993. ב-19 בנובמבר 2021, התקיים בסקופיה הפורום הכלכלי הפולני-מקדוני. האירוע, שאורגן על ידי סוכנות ההשקעות והמסחר הפולנית, היווה פלטפורמה לשיחות ליזמים פולנים ומקדונים ולמוסדות תמיכה לעסקים. הפורום היה החלק הכלכלי העיקרי בביקורו הרשמי של הנשיא אנדז'יי דודה במקדוניה הצפונית. שתי המדינות הן חברות נאט"ו, ופולין תומכת בהצטרפותה של מקדוניה הצפונית לאיחוד האירופי.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
פולין מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.
ירג היינריך

ירג היינריך (בגרמנית: Jörg Heinrich, נולד ב-6 בדצמבר 1969 ברטנאו שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בנבחרת גרמניה בעמדות הבלם והקשר.
קריירת מועדונים > קריירה מוקדמת, פרייבורג ובורוסיה דורטמונד

היינריך שיחק כנער במועדוני חובבים בגרמניה המזרחית, ובשנת 1990 החל לשחק בקיקרס אמדם ששיחקה אז בליגה השלישית בגרמניה. בשנת 1994 התגלה כישרונו על ידי פרייבורג, והוא חתם בקבוצה שעלתה אל הבונדסליגה עונה קודם לכן, כאשר היה בן 25. בעונתו הראשונה בקבוצה, 1994/95, פתח היינריך בהרכב ב-33 משחקים, כולל בניצחון הגדול 5-1 על באיירן מינכן, בו הבקיע את השער החמישי. בעונה זו סיימה פרייבורג באופן מפתיע במקום השלישי, כאשר בנוסף להיינריך שיחקו בה שחקנים כרודולפו קרדוסו וינס טוט. היינריך כבש שבעה שערים בעונת שיא זו. את עונת 1995/96 פתח היינריך בפרייבורג, אך בחלון ההעברות של החורף עבר לבורוסיה דורטמונד, והשתלב מיד בקבוצה. היינריך פתח בכל אחד מהמשחקים של בורוסיה דורטמונד עד לסוף העונה, וזכה עמה באליפות הבונדסליגה, והמשיך לשחק במועדון עוד שתי עונות רצופות, בהן היה שחקן קבוע בהרכב. עם בורוסיה דורטמונד היינריך זכה בליגת האלופות בשנת 1997, לאחר ניצחון 3-1 על יובנטוס במשחק הגמר, בו שיחק 90 דקות. ניצחון זה זיכה את בורוסיה דורטמונד בכרטיס לגמר הגביע הביניבשתי בדצמבר 1997. במשחק זה דורטמונד ניצחה 2-0 את קרוזיירו הברזילאית, כשהיינריך משחק 90 דקות.
קריירת מועדונים > פיורנטינה וחזרה לבורוסיה דורטמונד

בקיץ 1998 חתם היינריך בפיורנטינה מהסרייה א', שם שיחק שתי עונות, צבר 57 הופעות והבקיע חמישה שערים. בתום התקופה שב היינריך לבורוסיה דורטמונד, שם שיחק שלוש עונות נוספות. בעונת 2001/02 זכה היינריך עם בורוסיה דורטמונד באליפות נוספת בבונדסליגה, והשתתף בגמר גביע אופ"א באותה עונה, בו הפסידה הקבוצה 3-2 לפיינורד, ובעונה העוקבת השתתף עם הקבוצה בליגת האלופות, ממנה הודחה למרות שצברה עשר נקודות מתוך 18 בשלב הבתים השני. בקדנציה זו, היינריך צבר 63 הופעות בקבוצה, והבקיע שבעה שערים.
קריירת מועדונים > פ.צ. קלן ושלהי הקריירה

בקיץ 2003 חתם היינריך בפ.צ. קלן, שם שיחק עונה אחת, בסיומה פרש מכדורגל מקצועני. היינריך המשיך לשחק כדורגל בקבוצות חובבים, המפורסם שבהם הוא אוניון ברלין.
קריירה בינלאומית

היינריך שיחק בנבחרת גרמניה החל משנת 1995, והבקיע שני שערים ב-37 הופעות. היינריך השתתף עם הנבחרת במונדיאל 1998 בו שיחק בכל חמשת המשחקים של הנבחרת, עד להדחתה ברבע הגמר מול נבחרת קרואטיה, ובגביע הקונפדרציות בשנת 1999. הופעתו האחרונה של היינריך בנבחרת נערכה בשנת 2002.
תארים

עם בורוסיה דורטמונד:
אליפות הבונדסליגה (2): 1996, 2002
ליגת האלופות: 1997
הגביע הביניבשתי: 1997
יחסי מקדוניה הצפונית – פורטוגל

| יחסי מקדוניה הצפונית – פורטוגל |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: פורטוגל


מקדוניה הצפונית: פורטוגל
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 92,090
אוכלוסייה
1,820,681: 10,421,898
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 287,080
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 27,546
משטר
רפובליקה

יחסי מקדוניה הצפונית–פורטוגל הם היחסים הדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית ופורטוגל.
סקירה כללית

שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 בנובמבר 1994. מכון התרבות הפורטוגזי Instituto Camões פעיל מאוד במקדוניה הצפונית, ואף מחזיק מרצה באוניברסיטת סקופיה.
יחסי סחר

ב-2015 פעלו במקדוניה הצפונית 54 חברות פורטוגזיות. באותה שנה, מקדוניה הצפונית ייבאה סחורות בשווי 3.088 מיליון אירו מפורטוגל, שכללו בעיקר תאית, טקסטיל, מכונות וציוד, פלסטיק וגומי, עץ ושעם. באותה תקופה, פורטוגל ייבאה סחורה ממקדוניה הצפונית בשווי 3.534 מיליון אירו, שכללו בעיקר מזון, מכונות וציוד, מינרלים ועפרות, פלסטיק וגומי. זה הציב את פורטוגל במקום ה-37 בסחר החוץ של מקדוניה הצפונית, הן כקונה והן כספק. בסחר החוץ של פורטוגל דורגה מקדוניה הצפונית במקום ה-132 כלקוח ובמקום ה-121 כספק.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מיוצגת בפורטוגל באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בליסבון.
פורטוגל מיוצגת במקדוניה הצפונית באמצעות שגרירותה בבלגרד, סרביה.
יחסי מקדוניה הצפונית – צ'כיה

| יחסי מקדוניה הצפונית – צ'כיה |
| --- | --- |
מקדוניה הצפונית: צ'כיה


מקדוניה הצפונית: צ'כיה
שטח (בקילומטר רבוע)
25,713: 78,867
אוכלוסייה
1,820,681: 10,703,802
תמ"ג (במיליוני דולרים)
14,761: 330,858
תמ"ג לנפש (בדולרים)
8,108: 30,910
משטר
רפובליקה

השגרירות המקדונית בפראג
יחסי מקדוניה הצפונית–צ'כיה הם היחסים המדיניים הדו-צדדיים בין צ'כיה למקדוניה הצפונית. שתי המדינות חברות במועצת אירופה ובנאט"ו. כמו כן צ'כיה היא חברה באיחוד האירופי ומקדוניה הצפונית היא מועמדת להצטרפות לאיחוד האירופי.
היחסים הדו-צדדיים מצוינים ולמרות העובדה שמקדוניה הצפונית הפכה למדינה עצמאית רק בשנת 1991, ליחסים בין המדינות יש מסורת ארוכה.
יחסים היסטוריים

לפני 1991, רוב היחסים התרחשו כחלק מהיחסים בין יוגוסלביה לצ'כוסלובקיה.
בין שתי מלחמות העולם, בין השנים 1924–1938, הייתה לרפובליקה הצ'כוסלובקית קונסוליה בסקופיה, אשר באותה תקופה הייתה (כמו כל מקדוניה הצפונית של ימינו) חלק מממלכת יוגוסלביה.
קונסול צ'כוסלובקיה בסקופיה בשנת 1928, ולדימיר זנוימסקי, הדגיש בדוחותיו את קיומה של אומה מקדונית באזור מקדוניה, שהיא "שונה מהלאומים האחרים, שאנשיה מדברים בשפה אחרת ומרגישים אחרת".
בתקופה שבין 1918 למלחמת העולם השנייה צ'כוסלובקיה תמכה בכמה יוזמות מקדוניות בנושא הכרה באומה המקדונית. באותה תקופה, האומה המקדונית לא הוכרה על ידי רשויות ממלכת יוגוסלביה. במקום זאת, המקדונים נחשבו לסרבים (דרומיים).
בשנת 1968, כאשר נערכה פלישת ברית ורשה לצ'כוסלובקיה, הרפובליקה הסוציאליסטית של מקדוניה (באותה תקופה רפובליקה בתוך הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) תמכה בצ'כוסלובקיה. הרבה הפגנות נערכו שם במטרה לתמוך בצ'כוסלובקיה ולמחות נגד המתרחש.
היחסים כיום

שגרירות צ'כיה במקדוניה הצפונית נפתחה בספטמבר 2006 והיא ממוקמת בסקופיה, ואילו שגרירות מקדוניה הצפונית בצ'כיה, שנפתחה בינואר 2008, ממוקמת בפראג.
צ'כיה מציעה תמיכה מתמשכת במקדוניה הצפונית בהתחשב בהצטרפותה של המדינה לאיחוד האירופי, שהיא בין העדיפויות האסטרטגיות המובילות במקדוניה הצפונית.
שיתוף הפעולה בתחום הכלכלה בין מקדוניה הצפונית לצ'כיה טוב ומשתפר כל העת. רמת חילופי הסחר בין שתי המדינות מציגה מגמה חיובית. חברות צ'כיות רבות השקיעו במקדוניה הצפונית. תחומים אחרים של שיתוף פעולה טוב בין שתי המדינות הם תיירות וחינוך.
צ'כיה היא גם מדינה שהכירה בצפון מקדוניה בשמה החוקתי לשעבר רפובליקת מקדוניה, לפני הסכם פרספה. לפיכך הייתה צ'כיה אחת מבין 131 מדינות בסך הכול, שהכירו במקדוניה הצפונית בשמה החוקתי לשעבר.
נציגויות דיפלומטיות

מקדוניה הצפונית מחזיקה בצ'כיה שגרירות בפראג.
צ'כיה מחזיקה במקדוניה הצפונית סוכנות קונסולרית בסקופיה.
יש דין ויש דיין

יש דין ויש דיין הוא ביטוי תאולוגי המופיע במקורות היהדות, המבוסס על האמונה בשכר ועונש אלוהיים. גם היפוכו של ביטוי זה נפוץ במקורות: "אין דין ואין דיין" (בארמית: "לית דין ולית דיין"), והוא מתאר מצב של אנרכיה ושל הפקרות משפטית, בה "אִישׁ הַיָּשָׁר בְּעֵינָיו יַעֲשֶׂה". הביטוי משמש בהתייחסות לאירועים שהתרחשו שהדובר מוצא בהם מימוש של צדק אלוהי, או גם כאזהרה לעתיד.
בשפה העברית המודרנית הביטוי הפך למטבע לשון המתייחס גם לגמול או ענישה בידי-אדם, ובמובן זה הוא ההפך מהמצב המתואר במקרא בו מחמת חולשת השלטון איש הישר בעיניו יעשה.
על הביטוי

בתרגום ירושלמי לספר בראשית מופיעים הביטוי והיפוכו בוויכוח שבין קין להבל: ”עָנֵי קַיִן וַאֲמַר לַהֶבֶל: לֵית דִין וְלֵית דַיָין וְלֵית עֲלָם אָחְרָן וְלֵית לְמִיתַּן אֲגַר טַב לְצַדִיקַיָא וְלֵית לְמִפְרָעָא מִן רַשִׁיעַיָא. עָנֵי הֶבֶל וְאָמַר לְקַיִן: אִית דִין וְאִית דַיָין וְאִית עָלָם אָחְרָן וְאִית לְמִתַּן אֲגַר טַב לְצַדִיקַיָא וְאִית לְמִתְפְּרַע מִן רַשִׁיעַיָא” (בעברית: ענה קין ואמר להבל: אין דין ואין דיין ואין עולם הבא ואין שכר לצדיקים ואין עונש לרשעים. ענה הבל ואמר לקין: יש דין ויש דיין, ויש עולם הבא ויש שכר טוב לצדיקים ויש עונש לרשעים).
גם בבראשית רבה מופיעים הביטוי והיפוכו: ”אמר רבי עקיבא "עַל מֶה נִאֵץ רָשָׁע אֱלֹהִים אָמַר בְּלִבּוֹ לֹא תִּדְרֹשׁ" (תהלים, י) לית דין ולית דיין אבל אית דין ואית דיין”.
התייחסויות בפוליטיקה ובתרבות

לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות טענו מתנגדי ההתנתקות שפוליטיקאים שתמכו בתוכנית סיימו את תפקידם או נענשו כתוצאה מהתערבות אלוהית, כי "יש דין ויש דיין". המטה להצלת העם והארץ, הפיץ גישה זו בפליירים ובחוברות. גישה זו הוצגה גם בשיר "יש דין ויש דיין" שכתב ושר הזמר אריאל זילבר בשנת 2007. השיר נכלל באלבומו השמיני "פוליטיקלי קורקט", והופק גם כווידאו קליפ.
בתעמולת הבחירות לכנסת השבע עשרה השתמשה מפלגת תפנית בססמה "אין דין. יש דיין" כמשחק מילים על שמו של מספר 1 במפלגה, עוזי דיין.
"יש דין ויש דיין" הוא גם שמו של אחד מסרטיו של יהודה גרובייס משנת 2003, העוסק בסיפור אודות הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש.
הערות שוליים

↑  ספר שופטים, פרק י"ז, פסוק ו'.
↑  דוגמה: "יש דין ויש דיין והאנשים האלו יתנו את הדין על כך", הרב לבנון: יש דין ויש דיין, באתר ערוץ 7, 5 בספטמבר 2011.
↑  למשל: מועצת הכבלים והלוויין: יש דין ויש דיין, באתר The New Com,‏ 11 במאי 2012.(הקישור אינו פעיל, 1.6.2020)
↑  תרגום ירושלמי (יונתן) על בראשית, ד, ח
↑  בראשית רבה, כו, ו
↑  nrg מעריב, קללת ההתנתקות: יד המקרה או קונספירציה, באתר nrg‏, 26 ביולי 2012
↑  יהושע בריינר‏, "קללת ההתנתקות": בימין מרוצים מהסתבכותו של שחם - וואלה חדשות, באתר וואלה, 26 ביולי 2012
↑  אפרת וייס, אריאל זילבר: "עוד תראו מה יקרה לאולמרט", באתר ynet, 6 ביולי 2007
ילדים בשליחות

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אלה ורזוב וחנה אוירכמן
 
ספרי הסדרה
"ילדים בשליחות" היא שמה של סדרת ספרים המספרת על עולמם של ילדי וילדות שלוחי חב"ד מכל קצות תבל, שנכתבה על ידי אלה ורזוב וחנה אוירכמן.
רקע לסדרה

הסדרה מספרת על חיי היומיום של ילדיהם של שלוחי חב"ד, החיים לרוב במרוחק מקהילה יהודית, ממשפחתם ומיהודים בני גילם.
הסדרה נכתבה על ידי אלה וורזוב שליחת חב"ד במוסקבה, רוסיה, וחנה אוירכמן שליחת חב"ד בטאלאהאסי, פלורידה, במטרה להכיר לקוראים צעירים את חייהם של ילדים כמותם, בגילם, החיים במרחקים, דומים להם אך גם שונים.
הסדרה המצולמת ממחישה את השוני והמיוחדות של כל ילד דרך תיאור שגרת יומו, סביבתו הקרובה, הנוף באזור מגוריו, השפות בהן הוא דובר, חבריו המקומיים והאתגרים הניצבים בפניו.
דרך הסיפורים ובעזרת צילומים אותנטיים מבקרים הקוראים בארצות שונות ובאתרים מגוונים ולומדים להכיר את עולמם של המספרים. בכל אחד מספרי הסדרה משולבות עובדות על המקום, ידע היסטורי ומידע גאוגרפי ואף מילון קצר המקנה מילים בשפת המקום.
סדרת "ילדים בשליחות", המצולמת על ידי הצלם ישראל ברדוגו, ומתורגמת לאנגלית, יוצאת לאור בהוצאת ספרים 'חיש'.
הספרים בסדרה

תמר מוונציה (2012): מספר על תמר ריבר בת השבע שנולדה בישראל, כשהייתה בת חודשיים יצאה יחד עם הוריה לשליחות לוונציה שבאיטליה, הבנויה על המים, לבית הספר תמר נוסעת בספינה, ובכיתתה לומדות רק שתי תלמידות.
משה מיפן (2013): משה סודקביץ' בן שמונה, נולד ביפן וגר בעיר הבירה, טוקיו. משה לומד אחר הצהריים בבית ספר וירטואלי, ובכיתתו – תלמידים מכל רחבי העולם. החבר שגר הכי קרוב אליו - הוא מסין, והמרחק ביניהם הוא חמש שעות טיסה.
מנדי מסיביר (2013): מנדי וגנר בן החמש גר ברוסיה, באזור סיביר. מקום בו החורף נמשך יותר מחצי שנה. מנדי אוהב לטייל בעיר הבנויה כולה מקרח ולקראת חנוכה עוזר לבנות חנוכיית-קרח.
רבקה'לה מתאילנד (2014): מספר על רבקה'לה בת הרב נחמיה וילהלם, ילדה בת שמונה שנולדה בבנגקוק, בירת תאילנד. רבקה'לה אוהבת לבקר בשוק הצף, שותה חלב קוקוס ישר מהפרי ועוזרת בהכנות לליל הסדר הגדול.
מוטי מפרגוואי (2014): מספר על מוטי פייגלשטוק בן התשע גר באסונסיון, בירת פרגוואי. מוטי מתעורר בכל בוקר לקול קרקור התרנגולים שבחצר ביתו. הוא אוהב לעזור לאימו להכין גבינות מהחלב שחלבו יחד עם אבא בכפר הסמוך ולהשתעשע עם האפרוחים הקטנטנים שבחצר.
שיינא מנורווגיה (2015): זהו ספר על שיינא וילהלם בת התשע שגרה באוסלו, בירת נורווגיה, שם ימי הקיץ לא נגמרים, השמש אינה שוקעת, והלילה מואר כמו היום. שיינא אוהבת ללכת לנמל הקרוב ולקנות דג היישר מהדייג. שכניה של שיינא הם המלך והמלכה של נורווגיה.
שניאור מחברון (2015): שניאור כהן הוא ילד בן תשע שגר בעיר חברון בארץ ישראל. הוא עוזר לאביו בחול המועד סוכות לזכות חיילים במצוות ארבעת המינים ומארגן שמחת בית השואבה בשכונת אברהם אבינו.
מוסיא ממרוקו (2016): מוסיא באנון בת השש גרה במרוקו, בעיר קזבלנקה. מחלון ביתה רואה מוסיא רוכלים המובילים סחורה על גבי חמורים לצד מכוניות חדישות. מוסיא ואחיה מסיירים במלאח - הרובע היהודי העתיק וקונים תבלינים בשוק המקומי.
חני מויומינג (2016): חני מנדלסון בת השבע גרה במערב ארצות הברית, בעיירה ציורית השוכנת בעמק מוקף הרים גבוהים. מחלונה נראים בוקרים רכובים על סוסים, מובילים בקר למרעה. בחורף רועים בעיירה הקטנה איילים יפי קרניים, וכשחני יוצאת לטייל בסביבה - עליה להצטייד בתרסיס נגד דובים.
יוסי מניגריה (2018): יוסי אוזן בן השש גר באפריקה, במדינת ניגריה. יוסי אוהב לקטוף בננות במטע הסמוך לביתו ומחלק לחבריו בכל יום שישי חלות לכבוד שבת.
מנדי מאוסטרליה (2023) מנדי קופר בן התשע גר בשכונת מלברון שבאוטרליה, מנדי הוא ילד מיוחד, כשנולד אובחנה אצלו תסמונת אנגלמן. מנדי מתנייד בעזרת כיסא גלגלים, ומתקשר באמצעות מסך. בספר סדר יומו, הדברים שאוהב לעשות, הסביבה בה גדל, האופן בו לוקח חלק בשליחות. כל זאת, לצד תיאורים מרתקים של המדינה והיבשת, על חיות הכיס הייחודיות שבה ואגמיה הוורודים.
הערות שוליים

↑  איך אומרים משלוח מנות באיטלקית?, אתר בחדרי חרדים 20.3.2019
↑  צביקה קליין, ילדי שלוחי חב"ד, כפי שמעולם לא הכרתם, באתר nrg‏, 14 בספטמבר 2014
↑  עיר אחת, שני עמים: הצצה מרתקת לחיי ילדי הישוב היהודי בחברון, באתר כיכר השבת, 05.04.2015
↑  כפרה עליהם: במרוקו מתכוננים ליום הכיפורים, באתר ynet, 20 בספטמבר 2015
↑  מיוחד: הצצה נדירה לחיי השלוחים בניגריה חשוון תשע"ח באתר col.
↑  הנער החרדי חגג בר מצווה ותרם מים נקיים לכפר המוסלמי, באתר בחדרי חרדים
ילדים אהבה שירה

"ילדים אהבה שירה" הוא שיר שבוצע בידי הלהקה הישראלית ג'יין בורדו, ויצא לאור ב-15 באוגוסט 2021.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן בידי סולנית הלהקה דורון טלמון ועובד והופק בידי טלמון יחד עם בן-זוגה מתי גלעד ורועי אביטל.
השיר שוחרר בצירוף קליפ שבוים בידי עומר אלוני. בקליפ נראית טלמון כשהיא מאוכזבת וזועמת מהכותרות בעיתונים ובטלוויזיה, ומחליטה לרוץ לנשיאות. בהמשך היא אכן נבחרת כנשיאה, אולם בסוף הקליפ היא נראית מחזיקה עיתון בו נכתב שהיא התפטרה מתפקידה משום שהיא "מעדיפה להתרכז בילדים אהבה ושירה".
הקליפ מלא ברמיזות למצב הפוליטי והכלכלי בישראל במהלך מגפת הקורונה, וכולל גם קריצות לשירי עבר של הלהקה.
ביקורת

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, והעניק לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |  |
הערות שוליים

↑  איך שיר נולד: ג'יין בורדו מציגים את "ילדים. אהבה. שירה", באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2021
↑  ילדים אהבה שירה יוסמיוסיק, 15 באוגוסט 2021
↑  מדיה פורסט, ‏22 באוגוסט 2021
ילדים ביער

| --- | --- |
 סוגה:  דרמת מתח
 יוצרים:  דלית קהן
 כותבים:  דלית קהן
 בימוי:  אילן עבודי דלית קהן
 שחקנים:  דלית קהן יפתח קליין לי בירן נעמי לבוב אלון חמאווי מירב גרובר שרון אלכסנדר לידור אדרי יוסי בהר
 פסקול:  אסא רביב תום מאירה ארמוני
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10
 הפקה
 חברת הפקה:  אנדמול שיין ישראל
 שידור
 רשת שידור בישראל:  יס
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
ילדים ביער היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמת מתח, אשר נוצרה על ידי דלית קהן. הסדרה עוסקת במלחמה בסחר בינלאומי בתינוקות, ותסריטה נבחר לאחד מ-15 הסדרות המבטיחות בעולם בפסטיבל MIA ברומא בשנת 2018.
הסדרה עלתה לשידור ב-10 בפברואר 2022 ביס.