stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 1954/1955 בלה ליגה

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  12 בספטמבר 1954 – 10 באפריל 1955 (211 ימים)
 מספר משתתפות:  16
 הזוכה:  ריאל מדריד
 מספר משחקים:  240
 מספר שערים:  899 (3.75 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  ספרד (1945–1977) חואן ארסה   (29 שערים)
 → 1953/19541955/1956 ←
 
עונת 1954/1955 הייתה העונה ה-24 של לה ליגה שהיא הליגה הספרדית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-12 בספטמבר 1954 והסתיימה ב-10 באפריל 1955.
הליגה כללה 16 קבוצות. קבוצות שזכו במקום 15-16 יעברו בסוף העונה לליגת משנה במקום שתי קבוצות מליגת משנה שזכו בה במקום ראשון ב-2 הבתים שלה. קבוצות שכו במקום 2-3 בכל אחת מהבתים של ליגת המשנה ישתתפו במשחקי המבחן עם קבוצות שזכו במקום 13-14 בליגה הבכירה. שתי קבוצות החזקות ממשחקי המבחן ישחקו בעונת 1955/1956 בליגה הבכירה.
מליגת המשנה עלו הרקולס, דפורטיבו מאלגה, לאס פאלמס ודפורטיבו אלאבס.
ריאל מדריד זכתה בתואר וזאת בפעם הרביעית בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות.
ראסינג סנטנדר ודפורטיבו מאלגה ירדו לליגת משנה בסוף העונה. בעקבות משחקי אספניול וריאל סוסיאדד נותרו בליגה הבכירה.
כדורגלנים מצטיינים

בהתאם לנתונים הרשמיים של ה-LFP, חואן ארסה, סביליה זכה בתואר מלך השערים עם כיבוש 29 שערים ב-29 משחקים וקיבל "פרס פיצ'יצ'י".
חואן אלונסו מריאל מדריד היה השוער הטוב של העונה. הוא ספג 24 שערים ב-24 משחקים.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ריאל מדריד (אלופה) | 30 | 20 | 6 | 4 | 80 | 31 | 49 | 46 | העפלה לגביע האלופות |
| 2 | ברצלונה | 30 | 17 | 7 | 6 | 75 | 39 | 36 | 41 | העפלה לגביע ערי הירידים |
| 3 | אתלטיק בילבאו | 30 | 15 | 9 | 6 | 78 | 39 | 39 | 39 | זכייה בגביע חנרליסימו |
| 4 | סביליה | 30 | 15 | 4 | 11 | 74 | 58 | 16 | 34 |  |
| 5 | ולנסיה | 30 | 15 | 3 | 12 | 71 | 60 | 11 | 33 |  |
| 6 | הרקולס | 30 | 11 | 9 | 10 | 46 | 57 | 11- | 31 |  |
| 7 | דפורטיבו לה קורוניה | 30 | 12 | 6 | 12 | 52 | 59 | 7- | 30 |  |
| 8 | אתלטיקו מדריד | 30 | 11 | 7 | 12 | 59 | 64 | 5- | 29 |  |
| 9 | ריאל ואיאדוליד | 30 | 11 | 5 | 14 | 48 | 56 | 8- | 27 |  |
| 10 | דפורטיבו אלאבס | 30 | 11 | 5 | 14 | 51 | 62 | 11- | 27 |  |
| 11 | סלטה ויגו | 30 | 10 | 7 | 13 | 55 | 60 | 5- | 27 |  |
| 12 | לאס פאלמס | 30 | 10 | 7 | 13 | 45 | 69 | 24- | 27 |  |
| 13 | אספניול | 30 | 8 | 10 | 12 | 42 | 46 | 4- | 26 | משחקי המבחן |
| 14 | ריאל סוסיאדד | 30 | 9 | 6 | 15 | 48 | 53 | 5- | 24 | משחקי המבחן |
| 15 | ראסינג סנטנדר | 30 | 9 | 2 | 19 | 39 | 81 | 42- | 20 | ירדה ליגה |
| 16 | דפורטיבו מאלגה | 30 | 6 | 7 | 17 | 36 | 65 | 29- | 19 | ירדה ליגה |
סטטיסטיקה > מלכי השערים

| # | שחקן | קבוצה | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרד (1945-1977) חואן ארסה | סביליה | 29 |
| 2 | ארגנטינה אלפרדו די סטפנו | ריאל מדריד | 25 |
| 3 | ספרד (1945-1977) מנואל בדנס | ולנסיה | 22 |
| 4 | ספרד (1945-1977) אריאטה | אתלטיק בילבאו | 19 |
| 5 | ספרד (1945-1977) הקטור ריאל | ריאל מדריד | 18 |
| 5 | ספרד (1945-1977) פהיניו | דפורטיבו לה קורוניה | 18 |
| 7 | ספרד (1945-1977) ווילסון | דפורטיבו אלאבס | 17 |
| 8 | ספרד (1945-1977) חוסה ארטקסה | אתלטיק בילבאו | 16 |
| 8 | ספרד (1945-1977) חואן אראוחו | סביליה | 16 |
| 10 | ספרד (1945-1977) פבלו אולמדו | סלטה ויגו | 15 |
| 10 | ספרד (1945-1977) חואקין מוריו | ריאל ואיאדוליד | 15 |
עבידות

עבידות מתייחסת לקלות בה יכול חומר להגיע לגימור פני שטח רצוי באמצעות מכונות. "עבידות טובה" מייצגת חומרים שדרוש מעט כח יחסית לשבבם (מלשון "עיבוד שבבי"), הם נחתכים במהירות, מאפשרים גימור טוב בקלות יחסית ואינם שוחקים מאוד את כלי העבודה שמשבבים אותם.
לעיתים קרובות, פאקטורים שמשבחים את החומר למשימות מסוימות דווקא מפחיתים את טיב העבידות שלו, ולכן לשם ייצור חסכוני, מהנדסים מחפשים דרכים לשפר עבידות מבלי לפגוע באיכויות החומר הדרושות.
עבידות קשה לחיזוי מאחר שלמכונות משתנים רבים מאוד. במרבית המקרים, החוזק והקשיות של החומר הם פאקטורים מהותיים. באופן טבעי, חומרים עם רמות גבוהות של חוזק וקשיות קשים יותר לשיבוב מהסיבה הפשוטה שנדרש כוח רב יותר לשם עיבודם. חיסכון באנרגיה הוא מטרה נוספת של יצרנים כיום לשם הוזלת עלויות הייצור ועמידה בתקנים סביבתיים, בהתאם למדינה בה הייצור מתבצע.
פאקטורים חשובים נוספים הם הרכבו הכימי, המוליכות התרמית והמבנה המטלורגי של החומר המעובד. כך גם הגאומטריה של כלי החיתוך ופרמטרים שונים של המכונה עצמה.
לפעמים, בעיקר כשמדובר בחומרים אל-מתכתיים, גורמים משניים הופכים למהותיים. לדוגמה, חומרים רכים כמו פלסטיק עשויים להיות קשים לעיבוד בשל מוליכות חום גרועה שלהם.
מדידת עבידות

בעבר, לא הייתה דרך מקובלת אחת למדידת עבידות. עבידות נמדדה לרוב על בסיס כל מקרה לגופו, והחומרים מבחנים ייעודיים לצורכי תהליך מיכון מסוים. מטריצות נפוצות להשוואה כוללות את אורך חיי הכלי, גימור פני שטח, טמפרטורת חיתוך, וכן כוחות כלים וצריכת אנרגיה.
אורך חיי הכלי
מבוסס על כמות הזמן שהכלי ממשיך לעבד את החומר עד להפיכתו ללא שמיש. בדיקה זו יעילה כאשר משווים בין חומרים בעלי תכונות דומות וצריכת אנרגיה דומה, אך אחד מהם שוחק יותר מהשני, וכך מקצר את אורך חיי הכלי. החיסרון של שיטה זו נעוץ בעובדה שאורך חיי הכלי תלוי בגורמים רבים נוספים מלבד החומר המעובד. גורמים לשחיקת הכלי עשויים להיות גם החומר ממנו עשוי הכלי, הגאומטריה שלו, מצב המכונות, חוזק קליבת הכלי בתושבתו, מהירות החיתוך, כמות החומר המוסרת ועומק השיבוב. אגב כך, העבידות עבור סוג אחד של כלי אינה ניתנת להשוואה עם כלי אחר, מן הסתם.
כוחות כלים וצריכת אנרגיה
הכוח הדרוש לכלי על מנת לשבב את דרכו דרך חומר אחר קשור ישירות לכמות האנרגיה הנצרכת על ידי המכונה. זאת הסיבה שבגינה כוחות הכלים מסומנים לפעמים ביחידות של אנרגיה. כך נוצרה שיטת דירוג שבה צריכת אנרגיה גבוהה פרושה עבידות נמוכה. היתרון בשיטה זו הוא שלגורמים חיצוניים יש פחות השפעה על התוצאה.
גימור פני-שטח
חומרים רכים, אלסטיים, נוטים ליצור גרדים, שינון גס על פני השטח. פלדות בלתי-מחלידות וחומרים נוספים שלהם יכולת הקשיית מעוותים גבוהה גם הם שואפים לייצר גרדים. סגסוגות אלומיניום, פלדות מעובדות בקור וחומרים שמעובדים היטב תחת כוחות גזירה לא נוטים ליצור גרדים בולטים ולכן הם נחשבים לחומרים שעבידותם טובה יותר.
היתרון של שיטה זו הוא שניתן למדוד אותה בקלות עם המכשור המתאים. החיסרון הוא שהקריטריון הזה אינו רלוונטי במקרים רבים. לדוגמה, בחיתוך גס אין שום עניין בגימור טוב. ובכל מקרה, שיבוב לגימור טוב בכל מקרה מצריך דיוק רב וכיוון נכון של המכונה.
השיטות סותרות זו את זו פעמים רבות. לדוגמה, סגסוגות טיטאניום יקבלו דירוג גבוה בשיטת גימור פני-השטח, דירוג נמוך בשיטת אורך-חיי הכלי ובינוני בכל הנוגע לצריכת אנרגיה.
דירוג עבידות
דירוג העבידות הוא השיטה המקובלת כיום להערכת חומרי גלם. דירוג זה מנסה לכמת את העבידות של חומרים שונים על ידי השוואתם לחומר אחד מסוים. הדירוג כתוב באחוזים, או במספר עשרוני (100%=1). ה-AISI (המכון האמריקאי לברזל ופלדה) קבע דירוג עבידות למגוון רחב של חומרים על ידי ביצוע מבחנים ב-180 SFPM; כך נבחרה פלדת B1112 (עם חוזק של 160BNL) כבעלת עבידות של מאה אחוז. את הדירוג בחרו על פי ממוצע משוקלל של מהירות חיתוך נורמלית, טיב פני השטח ואורך חיי הכלי בהתייחס לכל חומר. מכאן והלאה כל שנותר היה לערוך השוואה בין כל החומרים ולייחס לכל חומר את אחוז העבידות שלו ביחס ל- B1112: חומרים שלהם דירוג עבידות גבוה יותר ממאה, הם חומרים בעלי עבידות טובה יותר, ולכן קלים יותר לשיבוב. ככל שהאחוז יורד, כך הופך החומר לפחות קל לעיבוד.
מתכות

אחוז הפחמן בפלדה משפיע מאוד על עבידותה. פלדות עשירות פחמן קשות לעיבוד מאחר שהן קשות וכן מאחר שהן מכילות קרבידים השוחקים את הכלי. מצד שני, פלדות דלות פחמן בעייתיות אף הן לשיבוב מאחר שהן רכות מדי. לעיתים קרובות הן ניתכות על הכלי עצמו ויוצרות הצטברות חומר המקצרת את חיי הכלי. לכן לפלדות עם אחוז ממוצע של פחמן (0.20 לערך) הן פלדות שעבידותן טובה.
כרום, מוליבדן ומסגסגים אחרים מוספים לפלדות פעמים רבות על מנת לשפר את תכונותיהן. יחד עם זאת, הם מורידים את טיב העבידות. 
מתכות באופן כללי, ובעיקר האוקסידיות, עשויות לשחוק את הכלי. מתכות לעיבוד במכונה צריכות להיות חופשיות מאותם אוקסידים (תחמוצות).
תוספי שימון

מגוון רחב של כימיקלים, מתכתיים ואל-מתכתיים, מוספים לפלדות על מנת להפכן לקלות יותר לשיבוב. תוספים אלה יוצרים שימון בנקודות המגע של הכלי והחומר, מנמיכים את עמידות החומר בכוחות גזירה או מגביהים את שבירות השבב. היסטורית, עופרת וגופרית היו התוספים הנפוצים ביותר. כיום נהוג להשתמש בביסמות או בבדיל ממניעים סביבתיים.
עופרת משפרת עבידות מאחר שהיא פועלת כלובריקנט פנימי באזור השיבוב. מאחר שעופרת נגזרת בקלות יחסית, היא מאפשרת לשבב לנוע בחופשיות אל מעבר לכלי החיתוך. כאשר היא מוספת בכמויות קטנות לפלדה היא משפרת את עבידותה תוך פגיעה מינימלית בחוזקה.
גופרית משפרת עבידות על ידי הורדת העמידה בכוחות גזירה באזור החיתוך. בנקודות אלה עולה המתח והחומר נחלש, מה שמאפשר את עיוותו ביתר קלות.
פלדות בלתי מחלידות

לפלב"מ עבידות גרועה ביחס לפלדות פחמן רגילות מאחר שהן חזקות יותר, גמישות ונוטות להתקשות במהירות. הקשיית הפלב"מ במעט מנמיכה את גמישות החומר והופכת אותו קל יותר לשיבוב. AISI 303 ו- 416 קלים יותר לשיבוב בשל תוספת גופרית וזרחן.
אלומיניום

אלומיניום רך בהרבה מפלדה וטכניקות להטבת עבידותו לרוב עוסקות בהפיכתו לפריך יותר. שגשגות אלומיניום 2007, 2011 ו- 6020 הן שגשוגות אלומיניום שעבידותם טובה.
חומרים אחרים

חומרים תרמופלסטיים (שניתנים להתכה מחדש) קשים למיכון בשל מוליכות חום גרועה. תכונה זו מביאה לבניית חום גבוה באזור השיבוב שמתיך את הפלסטיק מקומית וגורם לו לפלוט גזי כלור המזיקים לעמידות כלי העבודה. כשהפלסטיק נמס הוא פשוט מצטבר לאורך קו החיתוך במקום להיות מוסר על ידו. ניתן להיטיב את העבידות עם שימוש בנוזלי קירור בשימון גבוה ושמירה על שטח הפנים חופשי ממבני שבבים שהתאחו.
לחומרים מרוכבים העבידות הגרועה ביותר מאחר שהם משלבים את מוליכות החום הגרועה של השרפים הפלסטיים עם האיכויות השוחקות של חומר המטריצה.
עבידותם של גומי וחומרים רכים דומים משתפרת תוך שימוש בנוזלי קירור קרים מאוד, כגון פחמן דו-חמצני נוזלי. הטמפרטורה הנמוכה מקפיאה את החומר בנקודת החיתוך כך שאין לו אפשרות להתעוות או להידבק לקו החיתוך. כך ניתן להפחית את הבלאי לכלי ולהקל על המכונה.
סקרנוזאורוס

| סקרנוזאורוס |
| --- | --- |

תקופה
קרטיקון עליון, 83–70 מיליון שנה לפני זמננו PreЄ Є O S D C P T J K Pg N       
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: זוחלים
סדרה:: בעלי אגן דמוי עוף
תת־סדרה:: צרפודה
משפחה:: הדרוזאוריים
סוג:: סקרנוזאורוס
מין:: Secernosaurus koerneri
שם מדעי
 Secernosaurus ‏Brett-Surman, 1979

סקרנוזאורוס (שם מדעי: Secernosaurus; מילולית: "לטאה קטועה") הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת ההדרוזאוריים אשר חי באמריקה הדרומית במשך הקרטיקון העליון לפני 82 עד 70 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר ב-1979 והתקיים בו מין אחד - Secernosaurus koerneri, כשמין נוסף הועבר לסוג קריטוזאורוס.
מאפיינים

המאובנים של דינוזאור זה התגלו בתצורות "Los Alamitos Formation" ו-"Lago Colhué Huapí Formation" שבארגנטינה.
בעוד שאר ההדרוזאורים התגלו לאורך לאוראסיה, לרוב באסיה ובאמריקה הצפונית סוג זה נחשב לאורניתופוד היחיד שהתקיים בקרטיקון של גונדוונה, עד לגילוי הסוג וילינקווה (Willinakaqe), אשר כיום נחשב לטקסון מוטל בספק.
הממצאים שלו כללו רק שרידים קטועים של עצם השכם ואגן הירכיים וללא גולגולת, אך המבנה של השרידים דומה לזה של הדרוזאורים כמו האדמונטוזאורוס והקריטוזאורוס.
הדינוזאור שהתגלה הגיע לאורך של 4 עד 5 מטרים אך כנראה שהשתייך לפרט צעיר, כך שפרטים בוגרים הגיעו לגודל כפול.
בתרבות

דינוזאור זה הופיע בסדרה כוכב פרהיסטורי.
סקוט סקיילס

| --- | --- |

סקיילס בשנת 2011
 לידה:  5 במרץ 1964 (בן 60) לה פורטה שבאינדיאנה, ארצות הברית
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.85 מטר
 מכללה:  אוניברסיטת המדינה של מישיגן
 דראפט:  בחירה מספר 22, 1986 מילווקי באקס
 קבוצות כשחקן
 1986–1987   1987–1989   1989–1994   1994–1995   1995–1996   1996–1997:  מילווקי באקס   אינדיאנה פייסרס   אורלנדו מג'יק   וושינגטון בולטס   פילדלפיה 76'   פאוק סלוניקי
 הישגים כשחקן
 השחקן המשתפר של העונה (1991)
 קבוצות כמאמן
 1997   1997–1999   1999–2002   2003–2007   2008–2013   2015–2016:  פאוק סלוניקי   פיניקס סאנס (עוזר)   פיניקס סאנס   שיקגו בולס   מילווקי באקס   אורלנדו מג'יק
סקוט אלן סקיילס האב (באנגלית: .Scott Allen Skiles Sr; נולד ב-5 במרץ 1964) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1986–1996, ואימן בה לסירוגין בין השנים 1997–2016. כמו כן שימש כשחקן וכמאמן בקבוצת פאוק סלוניקי בעונת 1996/1997. לאורך קריירת ה-NBA רשם ממוצעים של 11.1 נקודות ו-6.5 אסיסטים למשחק.
במהלך עונת 1990/1991 קבע את שיא ה-NBA עבור מספר אסיסטים של שחקן במשחק בודד, כשמסר 30 אסיסטים כשחקן אורלנדו מג'יק במשחק מול דנוור נאגטס.
נעורים ומכללות

סקיילס נולד בעיר לה פורטה שבאינדיאנה, ולמד בפלימות' הסמוכה. בשנת 1982 הוביל את קבוצת הכדורסל של "תיכון פלימות'" לזכייה באליפות התיכונים של אינדיאנה, כשקלע 39 נקודות במשחק הגמר אשר כלל שתי הארכות. לאורך אותה עונה הוביל סקיילס את כל שחקני המדינה עם ממוצע של 30.2 נקודות למשחק.
בשנת 1982 החל ללמוד ולשחק באוניברסיטת המדינה של מישיגן, לצד שחקן האולסטאר לעתיד קווין ויליס. בשלוש עונותיו הראשונות באוניברסיטה הציג יכולת סולידית עם ממוצעים של כ-14.9 נקודות ו-5.1 אסיסטים למשחק, ובעונתו הרביעית פרץ כשקלע את ממוצע הנקודות השני בגובהו בכל ליגת המכללות, 27.4, והוביל את קבוצתו למעמד שמינית גמר אליפות המכללות ("Sweet Sixteen"). בסיום העונה זכה בפרס השחקן המצטיין של מחוז ה-Big Ten, ונבחר לחמישיית העונה השנייה של ליגת המכללות (Second-Team All-American).
באוגוסט 1984, במהלך לימודיו במישיגן, נעצר סקיילס לאחר שהואשם באחזקת הסמים קוקאין ומריחואנה. האישום בגין אחזקת הקוקאין בוטל, ובגין אחזקת המריחואנה שוחרר סקיילס על תנאי לאחר שהודה באשמה. כשבועיים לאחר מכן נגזר עליו עונש של 15 ימים במאסר לאחר שנתפס נוהג בשכרות, ובשנת 1985 הפר את תנאי השחרור של הרשעתו באחזקת המריחואנה, ונאסר לתקופה נוספת של 30 יום בבית סוהר בפלימות'.
קריירת משחק ב-NBA > מילווקי באקס ואינדיאנה פייסרס

סקיילס נלקח בבחירה ה-22 של דראפט ה-NBA‏ 1986 על ידי קבוצת מילווקי באקס. לאחר עונה אחת במילווקי, בה שותף ב-13 משחקים בלבד, נשלח בטרייד לאינדיאנה פייסרס בתמורה לבחירת דראפט עתידית. בשתי עונותיו עם הפייסרס שימש כמחליפו מהספסל של הרכז ורן פלמינג, ורשם ממוצעים של 5.9 נקודות ו-4.4 אסיסטים למשחק.
קריירת משחק ב-NBA > אורלנדו מג'יק

בדראפט ההרחבה של שנת 1989, בו השתתפו קבוצות הליגה החדשות אורלנדו מג'יק ומינסוטה טימברוולבס, נבחר סקיילס על ידי אורלנדו בבחירה ה-11, ובכך הועבר אליה יחד עם חוזהו. בעונתו הראשונה בקבוצה קלע 7.7 נקודות בממוצע למשחק כשחקן ספסל, אך בעונה הבאה זכה למספר הדקות הגבוה ביותר בקבוצתו (34.4) כרכז הפותח שלה, והציג יכולת מצוינת עם ממוצעים של 17.2 נקודות ו-8.4 אסיסטים למשחק. במשחק שנערך ב-30 בדצמבר 1990, כחודשיים מפתיחת אותה עונה, שבר סקיילס את שיא ה-NBA למספר אסיסטים של שחקן במשחק בודד, כשמסר 30 אסיסטים בניצחון קבוצתו מול דנוור נאגטס. על אף מאזנה השלילי של קבוצתו (31–51) זכה סקיילס בפרס השחקן המשתפר של העונה.
בעונות 1992 ו-1993 המשיך סקיילס להציג יכולת טובה באורלנדו עם ממוצעים של 14.8 נקודות ו-8.4 אסיסטים למשחק, ובעונת 1994 פינה את מקומו בחמישייה הפותחת לטובת הרוקי פני הארדוויי. בסיום אותה עונה השתתף בפעם היחידה בקריירה בפלייאוף ה-NBA, כאשר קבוצתו הפסידה לאינדיאנה פייסרס בסיבוב הראשון, בתוצאה 0–3.
קריירת משחק ב-NBA > וושינגטון בולטס ופילדלפיה 76'

לקראת עונת 1994/1995 נשלח סקיילס בטרייד לוושינגטון ויזארדס, אשר סיימה במקום האחרון באזור המזרחי עם מאזן 21–61. בפתיחת העונה העוקבת חתם על חוזה בפילדלפיה 76', אך בינואר 1996, לאחר 10 משחקים בלבד בפילדלפיה, עזב את הקבוצה בשל חוסר שביעות רצונו מסגנון המשחק של הקבוצה, ובשל רצונו לפתוח בקריירת אימון. בעת פרישתו ממשחק ב-NBA ניצב סקיילס במקום הרביעי בתולדות ה-NBA באחוזי קליעה מקו העונשין, אחרי מארק פרייס, ריק בארי וקלווין מרפי, עם 88.91%.
הליגה היוונית

בקיץ 1996 עבר סקיילס ליוון כשחתם על חוזה לעונה אחת בקבוצת פאוק סלוניקי, אשר השתתפה בגביע קוראץ'. במהלך העונה ביקש סקיילס לעזוב את הקבוצה בשל פציעה בכתפו, אך מספר שעות לאחר מכן פוטר מאמן הקבוצה מישל גומס, וסקיילס מונה למחליפו כמאמן הראשי. תחת סקיילס העפילה פאוק לשלב רבע הגמר בטורניר גביע קוראץ', ובליגת העל היוונית סיימה במקום השלישי, מה שהעניק לה "כרטיס כניסה" למפעל היורוליג בעונה העוקבת.
קריירת אימון ב-NBA > פיניקס סאנס

בתחילת עונת 1997/1998 מונה סקיילס לעוזרו של מאמן פיניקס סאנס, דני איינג', ונשאר בתפקיד זה עד אמצע עונת 1999/2000, בה החליף את איינג' כמאמן הראשי. באותה עונה העפילו הסאנס לפלייאוף ה-NBA בפעם ה-12 ברציפות, ועברו את הסיבוב הראשון לראשונה מזה 5 עונות, לאחר שגברו על האלופה היוצאת סן אנטוניו ספרס בתוצאה 3–1. בשלב הפלייאוף השני הודחה הקבוצה מול לוס אנג'לס לייקרס, האלופה שבדרך, בתוצאה 2–4. בעונה הבאה רשמה פיניקס מאזן ניצחונות חיובי 51–31, בהובלתם של ג'ייסון קיד ושון מריון, אך הפסידה כבר בסיבוב הפלייאוף הראשון מול סקרמנטו קינגס (1–3). לקראת עונת 2001/2002 החליפה פיניקס את קיד בסטפון מרבורי, ולאחר פתיחת עונה מאכזבת של 25 ניצחונות לעומת 26 הפסדים הודיע סקיילס על התפטרותו מאימון הקבוצה.
קריירת אימון ב-NBA > שיקגו בולס

באמצע עונת 2003/2004 מונה סקיילס למאמנה הראשי של שיקגו בולס, במקומו של ביל קרטרייט. באותה עונה התבססה הקבוצה על השחקנים הצעירים אדי קרי, טייסון צ'נדלר, קירק היינריך וג'מאל קרופורד, וניצחה 23 משחקים בלבד. בעונה העוקבת עזב את הקבוצה קרופורד, אך צורפו שלושת הרוקיז לואול דנג, בן גורדון ואנדרס נוצ'יוני אשר הפתיעו בתרומתם ועזרו לקבוצה לרשום שיפור של 24 ניצחונות לעומת העונה הקודמת. עם מאזן 47–35 העפילו הבולס לפלייאוף, לראשונה מאז זכו באליפות עונת 1997/1998, אך הפסידו מול וושינגטון ויזארדס בסיבוב הראשון בתוצאה 2–4. בעונת 2005/2006 רשמה שיקגו מאזן 41–41, והפסידה בסיבוב הפלייאוף הראשון לאלופה שבדרך, מיאמי היט, בתוצאה 2–4.
בעונת 2006/2007 צירפו הבולס את הסנטר בן וולאס, אשר עזר לקבוצה לרשום את המאזן השלישי בטיבו באזור המזרחי (49–33) ולהעפיל לשלב חצי גמר המזרח, לאחר שהביסה את ההיט בסיבוב הראשון בתוצאה 4–0. בחצי גמר המזרח הודחה שיקגו על ידי דטרויט פיסטונס בתוצאה 2–4. לאחר שפתח את עונת 2007/2008 עם מאזן שלילי 9–16 פוטר סקיילס מתפקידו, לאחר כ-4 שנים בקבוצה.
קריירת אימון ב-NBA > מילווקי באקס

לקראת עונת 2008/2009 מונה סקיילס למאמנה של מילווקי באקס, במדיה שיחק כרוקי 22 שנים קודם לכן. בעונתו השנייה במילווקי רשמה מילווקי שיפור של 12 ניצחונות לעומת העונה הקודמת, וסקיילס סיים במקום השני בהצבעה לפרס מאמן העונה, אחרי הזוכה סקוט ברוקס. ב-4 וחצי עונותיו כמאמן הבאקס בלטו בשורותיה השחקנים אנדרו בוגוט וברנדון ג'נינגס, והיא רשמה מאזן כולל של 162 ניצחונות לעומת 182 הפסדים (47.1%). במהלך עונתו החמישית בקבוצה, 2012/2013, עזב סקיילס את הקבוצה והוחלף בשנית על ידי ג'ים בוילן, אשר כ-5 שנים קודם לכן תפס את מקומו כמאמן הבולס.
קריירת אימון ב-NBA > אורלנדו מג'יק

בעונת 2015/2016 אימן סקיילס את אורלנדו מג'יק, אותה הובילו השחקנים הצעירים ניקולה ווצ'ביץ', ויקטור אולדיפו, טוביאס האריס ואוון פורנייה. בעונתו היחידה בקבוצה בטרם התפטר רשמו המג'יק מאזן שלילי 35–47.
הערות שוליים

1 2  סטטיסטיקות הקריירה של סקיילס ב-NBA, באתר basketball-reference.com
1 2  סקיילס: "המשחק שלעולם לא אשכח", באתר הרשמי של המג'יק, 14 ביוני 2005
↑  הלילה בו הפך ילד לבן ושמן לאגדה באינדיאנה, באתר thegruelingtruth.net,‏ 9 במרץ 2018
↑  סקיילס נכנס להיכל התהילה של הכדורסל באינדיאנה, באתר הרשמי של הבאקס, 16 בדצמבר 2008
↑  סטטיסטיקות והישגים של סקיילס בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
↑  הקשיים בדרך לתהילה של סקיילס, באתר לוס אנג'לס טיימס, 16 במרץ 1986
↑  סקיילס נכנס לבית הסוהר, באתר הניו יורק טיימס, 4 במאי 1986
↑  רשימת נבחרי דראפט 1986, באתר basketball-reference.com
↑  סיכום דראפט ההרחבה 1989, באתר הניו יורק טיימס, 16 ביוני 1989
↑  סקיילס נשלח בטרייד לוושינגטון, באתר nbatrades.tumblr.com,‏ 29 ביולי 1994
↑  סקיילס עוזב את פילדלפיה, באתר orlandosentinel.com,‏ 6 בינואר 1996
↑  מחזור האימון של סקיילס, באתר thesportsquotient.com,‏ 11 בדצמבר 2015
↑  סקיילס מתפטר מאימון הסאנס, באתר הניו יורק טיימס, 18 בפברואר 2002
↑  שיקגו בולס מפטרת את סקיילס, באתר ESPN,‏ 25 בדצמבר 2007
↑  מילווקי ממנה את סקיילס למאמן הקבוצה, באתר ESPN,‏ 22 באפריל 2008
↑  סקוט ברוקס זוכה בתואר מאמן עונת 2009/2010, באתר ESPN,‏ 22 באפריל 2010
↑  סקיילס עוזב את מילווקי, באתר הרשמי של הבאקס, 8 בינואר 2013
↑  אורלנדו ממנה את סקיילס למאמן הקבוצה, באתר הרשמי של ה-NBA,‏ 29 במאי 2015
↑  סקיילס מתפטר מאימון המג'יק, באתר הרשמי של הקבוצה, 12 במאי 2016
ענבי הגפן בענבי הגפן

ענבי הגפן בענבי הגפן (דבר נאה ומתקבל), היא אמרת חז"ל שהשתרשה בשפה העברית, ומתארת שידוך הולם בין גבר לאישה.
בספרות חז"ל

מקור האמרה הוא בתלמוד:
לעולם ימכור אדם כל מה שיש לו, וישא בת תלמיד חכם, וישיא בתו לתלמיד חכם, משל לענבי הגפן בענבי הגפן, דבר נאה ומתקבל; ולא ישא בת עם הארץ, משל לענבי הגפן בענבי הסנה, דבר כעור ואינו מתקבל.
לפי פירוש המהרש"א, האמרה מכוונת גם כלפי זיווג בת כהן עם גבר כהן.
המשמעות המילולית של הביטוי היא הרכבת זמורה משיח גפנים משובח ("ענבי גפן") בכנה משיח גפנים משובח, והאמרה מציינת שהכלאה זו מניבה פרי מוצלח - "דבר נאה ומתקבל".
מופע נוסף של הביטוי קיים גם בילקוט שמעוני פרשת יתרו: "נשא אדם בת תלמיד חכם סוף שיהו בניו תלמידי חכמים. משלו משל ענבי הגפן בענבי הגפן".
יש שפירשו את הביטוי כרומז על צאצאים מוצלחים מזיווג ראוי שכזה, משום שכשם שהגפן, קרי היין, ראוי וזוכה לברכה משל עצמו, המשמשת לרוב בטקסים דתיים, כך ראויים בניהם של אלו.
הערות שוליים

↑  על פי המצוין בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ד, עמוד א' שבנותיו של רב חסדא (שהיה כהן) לא נישאו לכוהנים; "..עיר אחת הייתה בארץ ישראל וגופנית שמה שהיו בה שמנים זוגות אחים כהנים נשואים לשמנים זוגות אחיות כהנות ובדקו רבנן מסורא ועד נהרדעא ולא אשכחו בר מבנתיה דרב חסדא דהוו נסיבן לרמי בר חמא ולמר עוקבא בר חמא ואע"ג דאינהי הוו כהנתא אינהו לא הוו כהני" ופי' המהרש"א שם, וז"ל "שהיו מדקדקים כ"כ ביחוס שכהן ישא כהנת, כדאמרינן פרק אלו עוברין 'בת כהן לישראל אין זווגן עולה יפה'. ואפשר שלכך נקרא העיר 'גופנית' על שם אשתך כגפן פריה וגו' כענבי הגפן בענבי הגפן"
סקרמנטלים

סקרמנטלים הוא שם כולל לחפצי קודש, טקסים דתיים וסמלים ליטורגיים, שקיימים בכנסייה כחלק מהפולחן הרומי בכנסייה הקתולית. הסקרמנטל הוא פעולה טקסית, שבניגוד לסקרמנט, איננה מזכה את המאמין "בחסד אלוהי" אלא רק מגבירה את תחושת הקרבה שלו לאל, ולכן הוא אינו חייב להיות מתֻווך על ידי איש הכמורה. לפי אמונת הכנסייה הקתולית החסד האלוהי מועבר רק דרך הכמורה והיא היחידה שביכולתה לערוך את הסקרמנטים הנוצריים.
הסקרמנטלים בנצרות הקתולית

הסקרמנטלים הנוצריים התפתחו לאורך ההיסטוריה של הנצרות ביחד עם הסקרמנטים ולמעשה עד המאה ה-13 לא הייתה הפרדה ברורה ביניהם.
רק במאה ה-13 החל פטר לומבארד (אנ') לפסול את המספר העצום של סקרמנטים שהיו קיימים עד תקופתו ומנה רק שבעה לסקרמנט כאשר כל השאר הפכו במהרה לסקרמנטלים, דהיינו מעשים סימבוליים בלבד שלא נגוע בהם כוח אלוהי.
רשימתו של פטר לומבארד אושרה לראשונה במאה ה-15 בוועידת פירנצה ובשנית במאה ה-16 בוועידת טרנטו.
מספר הסקרמנטלים בדת הנוצרית רב וקשה למנות את כולם, ולמעשה משתנה מאוד בין מדינה למדינה בהתאם למסורת המקומית. עם זאת, ניתן תאורטית לחלק את הסקרמנטלים הנוצרים לשני סוגים: הראשון, "טקסי" דהיינו טקס פולחני שנעשה למען האל, מתקיים על ידי איש כמורה כמו למשל בעת ברכת לחם הקודש לפני ביצוע האורכיסטה או בזמן טקס רחיצת הרגלים ביום חמישי שלפני פסחא. כמו כן, טקסים מסיומים יכולים אפוא להתבצע גם על ידי המאמין הפשוט כמו למשל בזמן עלייה לרגל, צום, תפילה ואבלות. לעומתם, הסוג השני של סקרמנטלים הוא כלי הפולחן הנוצריים המשמשים את הכמרים בעבודתם בכנסייה או כלי פולחן סימבולים המשמשים את האדם הפרטי במזבח הביתי לצורכי תפילה. כלי פולחן המשמש לעבודת הקודש בנצרות יכול להיות סמל הצלב, שרידי קדושים, כלי הפולחן לצורך טקס המיסה בהם נמנים הקטורת, נרות, גביע הנסך והכלי המחזיק את לחם הקדוש. ואם זאת, המאמין הנוצרי הפשוט יכול להשתמש כסקרמנטלים בחפצים שונים כגון ספרי תפילה, נרות, מחרוזת תפילה, איקונין, שימוש במים שקודשו בידי הכומר ומדליות שונות. לבסוף ניתן למנות כסקרמנטלים גם את פולחן קדושים ופולחן הבתולה המתבססים הן על העלאת אדם למעמד קדושה והן על סמך התגלות.
סקרמנטלים בכנסייה האנגליקנית

בכנסייה האנגליקנית נשמרה במידה מסוימת המסורת בשימוש של סקרמנטלים רק בצורה מאופקת יותר.
לדוגמה מחרוזת תפילה עדיין נפוצה בקרב נוצרים המגדירים את עצמם כאנגליקנים, כמו כן מספר ספרי תפילה קתולים בתרגום האנגלי שלהם ממשיכים לשמש את הכנסייה האנגליקנית לצורכי פולחן עד עצם היום הזה, ומלבד זאת עדיין באנגליה ישנו שימוש בפולחן הקדושים הנוצרי רק שרשימת הקדושים האנגלית שונה מזאת הקיימת אצל הכנסייה הרומית.
גלריית סקרמנטלים ידועים

מחרוזת תפילה מהמאה ה-16 שנמצאה על סיפון אוניית המפרשים מרי רוז
אגן מים קדושים בסנטה מריה דגלי אנג'לי אי דאי מרטירי שברומא
האיקונין הנודע של המדונה השחורה מצ'נסטוחובה (פולין)
קרוסיפיקס
הרליקוואריום וגולגלתו של איבו הקדוש מקרמרטין (צרפת)
סקרמוש (סרט)

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 מבוסס על:  רומן של רפאל סבטיני
 בימוי:  ג'ורג' סידני
 הופק בידי:  קארי וילסון
 תסריט:  רונלד מילאר, ג'ורג' פורשל
 עריכה:  ג'יימ ס ניוקומב
 שחקנים ראשיים:  סטיוארט גריינג'ר אלינור פארקר ג'נט לי מל פרר
 מוזיקה:  ויקטור יאנג
 צילום:  צ'ארלס רושר
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  מטרו גולדווין מאייר 
 חברה מפיצה:  מטרו גולדווין מאייר
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  27 ביוני 1952
 משך הקרנה:  115 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט דרמה, סרט סייפים נועזים, סרט רומנטי, סרט מבוסס יצירה ספרותית 
 תקציב:  3,005,000 דולר
 הכנסות:  6,746,000 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
סטיוארט גריינג'ר וג'נט לי בסקרמוש
סקרמוש (באנגלית: Scaramouche) הוא סרט רומנטי אמריקאי בצבעי טכניקולור משנת 1952 בבימויו של ג'ורג' סידני, עם סטיוארט גריינג'ר (אנ'), אלינור פארקר, ג'נט לי ומל פרר בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס באופן רופף על הרומן סקרמוש של רפאל סבטיני משנת 1921. הסרט עשיר בקרבות דו-קרב החרבות. ובסופו יש את הדו-קרב הארוך ביותר בקולנוע שאורך שבע דקות.
התקופה היא סוף המאה ה-18 בצרפת, לפני המהפכה הצרפתית, מתגבשת התנגדות לשלטון האריסטוקרטים ואחד ממנהיגי ההתנגדות נאלץ להסתתר מאנשי המלך כשהוא מחופש לסקרמוש (ליצן שובב בקומדיה דל'ארטה).