stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שליטה בכפייה
ראו גם

התעללות רגשית
אלימות במשפחה
ניכור הורי
הפרד ומשול
הצבת גבולות
גזלות דעת
אלימות נגד נשים
הערות שוליים

1 2 3  Evan Stark, Coercive control : the entrapment of women in personal life, Oxford: Oxford University Press, 2007, ISBN 978-0-19-534833-0
↑  Evan Stark, Coercive control : the entrapment of women in personal life, Oxford: Oxford University Press, 2007, עמ' 206, ISBN 978-0-19-534833-0
↑  Emma Katz, Anna Nikupeteri, Merja Laitinen, When Coercive Control Continues to Harm Children: Post‐Separation Fathering, Stalking and Domestic Violence, Child Abuse Review 29, 2020-07, עמ' 310–324 doi: 10.1002/car.2611
↑  Evan Stark, 2; Is “Battering” a Treatable Problem?, Coercive control : the entrapment of women in personal life, Oxford: Oxford University Press, 2007, ISBN 978-0-19-534833-0
אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית

| --- | --- |

 ענף:  מתמטיקה 
 תאריך ייסוד:  1959 
 www.imo-official.org
 
אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית (באנגלית: The International Mathematical Olympiad; בראשי תיבות: IMO) היא תחרות בינלאומית למתמטיקה, המיועדת לתלמידי חטיבת ביניים ותיכון.
האולימפיאדה מתקיימת מדי שנה (בדרך כלל בחודש יולי), כל פעם במדינה אחרת. האולימפיאדה הראשונה התקיימה בשנת 1959 ברומניה והשתתפו בה 52 נציגים משבע מדינות. האולימפיאדה הגדולה ביותר עד כה (2021) נערכה בבריטניה בשנת 2019 בהשתתפות 621 נציגים מ-112 מדינות.
מבנה התחרות

כל נבחרת שולחת עד 6 נציגים, המלווים על ידי ראש משלחת וסגן ראש משלחת. בנוסף, ניתן לשלוח משקיפים אשר מצטרפים לראשי המשלחת או למתחרים. התחרות מורכבת מ-6 שאלות. המבחנים נמשכים יומיים, כאשר בכל יום מקבלים המתמודדים 3 שאלות. לרשותם 4 וחצי שעות כדי לפתור אותן. כל שאלה שווה 7 נקודות. אין להשתמש במחשבונים.
מבנה התחרות > השאלות

השאלות לקוחות מארבע קטגוריות: אלגברה, גאומטריה, קומבינטוריקה ותורת המספרים. פתירתן לא דורשת ידע במתמטיקה גבוהה.
את השאלות רשאיות להציע כל המדינות למעט המארחת. ועדת בחירת השאלות, אשר מורכבת מנציגי המדינה המארחת ומומחים בינלאומיים, מצמצמת את הבעיות ל"רשימה קצרה" (Short list) שבה כ-30 שאלות (7–8 מכל קטגוריה). מספר ימים לפני האולימפיאדה מתכנסים ראשי המשלחות ובוחרים 6 שאלות (1–2 מכל קטגוריה), ומסדרים אותן לפי רמת קושי.
מבנה התחרות > פרסים

כל מתמודד מקבל ניקוד על כל שאלה שהוא פתר. המתמודדים מדורגים על פי סכום כל הנקודות שהם צברו. המדינות מדורגות לפי סכום הנקודות שכל המתמודדים צברו יחד.
הפרסים מחולקים בצורה הבאה: כמחצית מהמתמודדים מקבלים מדליה, כאשר ה-1/12 הטובים ביותר מקבלים מדליית זהב, 2/12 שאחריהם מדליית כסף ו-3/12 מדליית ארד, כך שהיחס הוא 1:2:3. מתמודד שלא זכה במדליה אך פתר לפחות שאלה אחת באופן מלא זוכה בציון לשבח. בנוסף ייתכנו פרסים מיוחדים על פתרונות מקוריים במיוחד.
ישראל באולימפיאדה

ישראל משתתפת באולימפיאדה, החל משנת 1979 (פרט לשנים 1984 ו-1987).
המשלחת הישראלית לאולימפיאדה נבחרת מתוך תלמידי נבחרת ישראל במתמטיקה. הקבלה לנבחרת נעשית על פי מספר תחרויות ארציות במתמטיקה.
נכון ל-2024, ההישג הגבוה ביותר של הנבחרת היה בשנת 2021, בה ישראל הגיעה למקום ה-7 מתוך 107 מדינות, עם 3 מדליות זהב, 2 מדליות כסף ומדליית ארד אחת.
נכון לאותה השנה, בסה"כ, זכתה ישראל ב-IMO ב-22 מדליות זהב, 68 מדליות כסף, 107 מדליות ארד ו-23 ציונים לשבח.
| הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> שנה | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> גודל המשלחת | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מקום | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדינות משתתפות | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> אחוזון | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות זהב | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות כסף | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות ארד | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' ציונים לשבח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | 6 | 16 | 108 | 85.98% | 2 | 2 | 2 | 0 |
| 2023 | 6 | 14 | 112 | 88.29% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2022 | 6 | 10 | 104 | 91.26% | 1 | 4 | 1 | 0 |
| 2021 | 6 | 7 | 107 | 94.34% | 3 | 2 | 1 | 0 |
| 2020 | 6 | 21 | 105 | 80.77% | 1 | 2 | 3 | 0 |
| 2019 | 6 | 15 | 112 | 87.39% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2018 | 6 | 26 | 107 | 76.42% | 0 | 2 | 4 | 0 |
| 2017 | 6 | 32 | 111 | 71.82% | 0 | 3 | 2 | 0 |
| 2016 | 6 | 22 | 109 | 80.56% | 0 | 3 | 3 | 0 |
| 2015 | 6 | 40 | 104 | 62.14% | 1 | 0 | 2 | 2 |
| 2014 | 6 | 18 | 101 | 83.00% | 0 | 5 | 1 | 0 |
| 2013 | 6 | 13 | 97 | 87.50% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2012 | 6 | 31 | 100 | 69.70% | 0 | 3 | 1 | 1 |
| 2011 | 6 | 23 | 101 | 78.00% | 1 | 0 | 4 | 1 |
| 2010 | 5 | 53 | 95 | 44.68% | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 2009 | 6 | 46 | 104 | 56.31% | 0 | 0 | 3 | 2 |
| 2008 | 6 | 27 | 97 | 72.92% | 1 | 1 | 2 | 2 |
| 2007 | 6 | 50 | 93 | 46.74% | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 2006 | 6 | 25 | 90 | 73.03% | 0 | 3 | 1 | 2 |
| 2005 | 6 | 30 | 91 | 67.78% | 0 | 2 | 3 | 1 |
| 2004 | 6 | 15 | 85 | 83.33% | 1 | 1 | 4 | 0 |
| 2003 | 5 | 21 | 82 | 75.31% | 0 | 2 | 3 | 0 |
| 2002 | 6 | 18 | 84 | 79.52% | 0 | 3 | 3 | 0 |
| 2001 | 6 | 17 | 83 | 80.49% | 1 | 2 | 1 | 1 |
| 2000 | 6 | 11 | 82 | 87.65% | 2 | 1 | 3 | 0 |
| 1999 | 6 | 25 | 81 | 70.00% | 0 | 0 | 5 | 1 |
| 1998 | 6 | 24 | 76 | 69.33% | 0 | 0 | 5 | 0 |
| 1997 | 6 | 22 | 82 | 74.07% | 0 | 1 | 5 | 0 |
| 1996 | 6 | 15 | 75 | 81.08% | 1 | 2 | 2 | 0 |
| 1995 | 6 | 13 | 73 | 83.33% | 1 | 2 | 2 | 1 |
| 1994 | 6 | 24 | 69 | 66.18% | 0 | 1 | 4 | 1 |
| 1993 | 6 | 18 | 73 | 76.39% | 1 | 2 | 2 | 0 |
| 1992 | 6 | 20 | 56 | 65.45% | 0 | 2 | 2 | 1 |
| 1991 | 6 | 23 | 56 | 60.00% | 0 | 1 | 2 | 1 |
| 1990 | 6 | 26 | 54 | 52.83% | 0 | 1 | 3 | 0 |
| 1989 | 6 | 26 | 50 | 48.98% | 0 | 2 | 1 | 0 |
| 1988 | 6 | 13 | 49 | 75.00% | 1 | 0 | 4 | 1 |
| 1986 | 6 | 14 | 42 | 63.89% | 0 | 2 | 2 |  |
| 1985 | 6 | 16 | 37 | 59.46% | 0 | 1 | 0 |  |
| 1984 |  |  | 38 |  |  |  |  |  |
| 1983 | 6 | 16 | 34 | 51.61% | 0 | 0 | 5 |  |
| 1982 | 4 | 18 | 32 | 41.38% | 0 | 0 | 1 |  |
| 1981 | 6 | 15 | 30 | 46.15% | 1 | 0 | 3 |  |
| 1980 |  |  | 27 |  |  |  |  |  |
| 1979 | 8 | 17 | 23 | 27.27% | 0 | 0 | 2 |  |
ישראל באולימפיאדה > היסטוריה

ישראל שולחת משלחת ל-IMO החל משנת 1979. את השתתפות ישראל באולימפיאדה יזם פרופ' יוסף גיליס ממכון ויצמן. בין השנים 1990 ו-2009 ישראל השתתפה גם בתחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה. פרופ' גיליס אימן את הנבחרת עד מותו בשנת 1993. לאחר מכן, הפרויקט עבר לטכניון בניהולו של פרופ' שי גירון, שאימן יחד עם ד"ר שוני גלבוע (אז ד"ר שוני דר) את הנבחרת. בסוף שנות התשעים, ריכוז המשלחת עבר לאוניברסיטת חיפה, יחד עם פרופ' גירון. בשנת 2010 הפרויקט חזר למכון ויצמן, בניהולו של פרופ' דמיטרי נוביקוב. לתפקיד המאמן הראשי מונה אז לב רדזיוילובסקי שממשיך בתפקיד זה ברצף עד היום. עם מעבר זה הפרויקט הורחב באופן משמעותי וקיבל את מתכונתו: תלמידים במספר קבוצות גילאים המתאמנים עשרות ימים בשנה על-ידי צוות מאמנים רחב. בשנת 2012 נוספה לפרויקט גם תוכנית אימונים לתלמידים צעירים יותר בהנהלתו של יוסף חפץ. בשנת 2013 עבר הפרויקט לאוניברסיטת ת"א בהנהלת פרופ' אילון סולן, עם אותו צוות המאמנים. בשנת 2016 החלה ישראל להשתתף גם ב-אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות (EGMO).
בשנת 2017 הפכה ההשתתפות
באולימפיאדה לחלק ממיזם "נבחרות ישראל במדעים", המשותף למשרד החינוך ומרכז מדעני העתיד. המיזם כולל גם את נבחרות ישראל בפיזיקה, במדעי המחשב, בכימיה ובביולוגיה ואת נבחרת ישראל הצעירה במדעים (הנבחרת הצעירה). בהתאם, עבר אימון התלמידים בגילאי חטיבת הביניים לנבחרת הצעירה, בה הם מתאמנים גם בתחומי מדע אחרים. החל משנת 2019, ישראל משתתפת גם ב-RMM. בשנת 2020 החליף פרופ' יהודה שלום את פרופ' סולן. בשנת 2021 עבר הפרויקט למכון ויצמן בהנהלת פרופ' אברהם איזנבוד, עם אותו צוות המאמנים. החל משנת 2023, הפרויקט מובל על ידי פרופ' דמיטרי נוביקוב.
הדחות מהתחרות

קוריאה הצפונית הודחה פעמיים מהתחרות בשנים 1991 ו-2010 עקב רמאויות. זוהי המדינה היחידה שהודחה באופן מלא מהתחרות. מאז פלישת רוסיה לאוקראינה  בשנת 2022 החליט ועד ה-IMO שלא לאפשר לרוסיה לשלוח משלחת שתייצג אותה. עם זאת הוא אפשר לראשי הנבחרת הרוסית לשלוח 6 מתמודדים מרוסיה שיתמודדו באופן עצמאי מבלי שייצגו שום מדינה.
לוח מדליות שיאי כל הזמנים

להלן רשימת שיאי מס' המדליות ל-10 הדירוגים הראשונים, נכון לשנת 2022:
| דירוג | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכול |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין (CHN) ‏ | 174 | 36 | 6 | 216 |
| 2 | ארצות הברית ארצות הברית (USA) ‏ | 141 | 118 | 30 | 289 |
| 3 | רוסיה רוסיה (RUS) ‏ | 106 | 62 | 12 | 180 |
| 4 | דרום קוריאה דרום קוריאה (KOR) ‏ | 89 | 77 | 28 | 194 |
| 5 | הונגריה הונגריה (HUN) ‏ | 85 | 169 | 112 | 366 |
| 6 | רומניה רומניה (ROM) ‏ | 80 | 153 | 110 | 343 |
| 7 | ברית המועצות ברית המועצות (USS) ‏ | 77 | 67 | 45 | 189 |
| 8 | וייטנאם וייטנאם (VNM) ‏ | 67 | 113 | 80 | 260 |
| 9 | בולגריה בולגריה (BUL) ‏ | 56 | 126 | 115 | 297 |
| 10 | גרמניה גרמניה (GER) ‏ | 54 | 109 | 84 | 247 |
| סך הכול (10 מדינות) | סך הכול (10 מדינות) | 929 | 1,030 | 622 | 2,581 |
↑  ברית המועצות השתתפה ב-IMO בפעם האחרונה בשנת 1991. משנת 1992, רוסיה, מדינה סובייטית לשעבר, משתתפת בנפרד.
ראו גם > תחרויות בינלאומיות במדעים

אולימפיאדת הביולוגיה הבינלאומית (IBO)
האולימפיאדה הבינלאומית במדעי המחשב (IOI)
אולימפיאדת הפיזיקה הבינלאומית (IPhO)
אולימפיאדת הכימיה הבינלאומית (IChO)
אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות (EGMO)
תחרות מאסטר המתמטיקה הרומנית (RMM)
התחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה
התחרות הבין-לאומית במתמטיקה לתלמידי אוניברסיטאות (IMC)
ראו גם > תחרויות ישראליות במתמטיקה

תחרות הערים
אולימפיאדת המתמטיקה הארצית לנוער על שם יוסף גיליס
אולימפיאדת המתמטיקה על שם פרופ' ירמיהו גרוסמן
ראו גם > נבחרות

נבחרת ישראל במתמטיקה
נבחרות ישראל במדעים
הערות שוליים

1 2  ההישגים של ישראל לאורך השנים, באתר ה-IMO
↑  העמוד של ישראל, באתר ה-IMO
↑  International Mathematical Olympiad, www.imo-official.org
↑  International Mathematical Olympiad Scores, www.polyomino.org.uk
↑  IOI, Contests.
↑  Results IMO 2021
↑  Ranking of countries. International Mathematical Olympiad.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011427799605171  PLWABN: 9810703687805606  BIBSYS: 7014344  BnF: cb165675125 (data)  GND: 4169097-7  LCCN: n2002160737  NDL: 01139593  NKC: kn20100412004  VIAF: 153803549   WorldCat (עם VIAF): 153803549 
האחוזון אליו הגיעה נבחרת ישראל בין כל המדינות המשתתפות. ככל שהאחוזון גבוה יותר כך ההישג טוב יותר. ישראל לא השתתפה בשנים 1984 ו-1987. ב-1980 לא התקיימה האולימפיאדה
נבחרת ישראל במתמטיקה

נבחרת ישראל במתמטיקה מונה כ-50 בני נוער מצטיינים. חברי הנבחרת מתאמנים יחד לקראת תחרויות מתמטיקה בינלאומיות, אליהן נשלחים מצטייני הנבחרת כדי לייצג את ישראל. תחרות המתמטיקה העיקרית היא אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית (International Mathematical Olympiad, או, בקיצור, IMO).
התוכנית שייכת למיזם נבחרות ישראל במדעים, המשותף למשרד החינוך ולמרכז מדעני העתיד. היא מנוהלת על-ידי מכון ויצמן למדע.
מטרות

לתוכנית שתי מטרות מרכזיות:
לייצג את ישראל באולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית ולהוביל אותה להישגים מיטביים.
לטפח את השכבה העליונה של התלמידים המצטיינים במתמטיקה שעתידים להפוך לחוד החנית של המדע, ההוראה, התעשייה וצה"ל בכל הנוגע למתמטיקה.
סוגי התחרויות בהשתתפות ישראל

ישראל שולחת משלחות לתחרויות הבאות:
סוגי התחרויות בהשתתפות ישראל > IMO – אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית

אולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית, היא התחרות המרכזית במתמטיקה בעולם. כל מדינה שולחת לתחרות זאת משלחת של עד 6 בני נוער. התחרות מתקיימת בקיץ. האירוע כולו אורך כשבוע, כאשר התחרות עצמה אורכת יומיים. בכל יום המתחרים מנסים לפתור 3 בעיות ברמות קושי שונות במשך 4.5 שעות. הניקוד המרבי על כל בעיה הוא 7 נקודות. כמחצית מהמשתתפים, שהישגיהם הגבוהים ביותר, זוכים במדליה – ארד, כסף או זהב - כאשר כמויות המדליות מחולקות בהתאם ליחס 1:2:3, כלומר, כ-1/12 מהתלמידים זוכים במדליית זהב, 2/12 נוספים זוכים במדליית כסף, ו-3/12 נוספים במדליית ארד. משתתפים אשר לא זכו במדליה אך פתרו לפחות בעיה אחת במלואה, זוכים בציון לשבח. בנוסף מתפרסם דירוג מלא של המתמודדים ודירוג המדינות המשתתפות.
סוגי התחרויות בהשתתפות ישראל > EGMO – אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות

EGMO – אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות (European Girls’ Mathematical Olympiad), היא תחרות המיועדת לבנות בלבד. התחרות מתקיימת באירופה, אך כל מדינה בעולם יכולה להשתתף. כל מדינה שמשתתפת שולחת לתחרות זאת משלחת של עד 4 תלמידות. התחרות מתקיימת באביב. התחרות דומה במתכונתה ל-IMO.
סוגי התחרויות בהשתתפות ישראל > RMM - תחרות מאסטר המתמטיקה הרומנית

RMM - תחרות מאסטר המתמטיקה הרומנית (Romanian Master in Mathematics), היא תחרות בינלאומית המתקיימת ברומניה. הנבחרת משתמשת בתחרות זו כהכנה ל-IMO. כל מדינה שולחת לתחרות זו משלחת של לפחות 4 תלמידים ותלמידות. התחרות מתקיימת בתחילת האביב. התחרות דומה במתכונתה ל-IMO.
סוגי התחרויות בהשתתפות ישראל > התחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה

במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21, התקיימה התחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה. התחרות התקיימה לסירוגין בישראל ובהונגריה.
מבנה הנבחרת

הנבחרת מתחלקת לשתי קבוצות:
קבוצת רותם - הקבוצה מורכבת מתלמידים מתקדמים יותר. תלמידים אלו הם המועמדים למשלחת ה-IMO לשנה הקרובה.
קבוצת ירדן - הקבוצה מורכבת מתלמידים צעירים יותר. תפקידה הוא לאמן את התלמידים לקראת תחרויות בינלאומית בשנים הבאות.
תהליך המיונים

תהליך המיונים מתבסס על ארבע התחרויות הארציות המרכזיות במתמטיקה:
התחרות הארצית במתמטיקה של משרד החינוך. התחרות המתקיימת באופן מקוון בבתי הספר בכל רחבי הארץ. בתחרות משתתפים אלפי תלמידים. החל מה'תשפ"ב צפוי להתווסף לתחרות, שלב שיתקיים בארבעה מוקדי בחינות ברחבי המדינה.
האולימפיאדה ע"ש יוסף גיליס (אולימפיאדת גיליס) - מתקיימת במכון ויצמן.
אולימפיאדת המתמטיקה על שם פרופ' ירמיהו גרוסמן (אולימפיאדת גרוסמן) - מתקיימת בטכניון.
תחרות הערים - תחרות בינלאומית מבוזרת, שישראל משתתפת בה. בארץ, היא מתקיימת במספר מוקדים ובשני מועדים: סתיו ואביב. את המיונים משמש בעיקר מועד הסתיו.
בני הנוער, שהצטיינו באחת מהתחרויות לעיל, מוזמנים להשתתף בגמר אליפות הארץ במתמטיקה - תחרות הדומה באופייה ל-IMO אך נגישה יותר וחד-יומית. התחרות פתוחה למוזמנים בלבד (בין 100 ל-200 משתתפים). קבלת התלמידים לנבחרת מתבצעת על פי ביצועיהם בתחרויות אלה. במקרים חריגים מתחשבים גם בתחרויות אחרות.
תהליך המיונים > מיוני המשלחות

המשלחות נקבעות על סמך ביצועי התלמידים בתחרויות מיון ייעודיות, שמתקיימות במחנות האימונים של הנבחרת. לכל תחרות בינלאומית נקבעת משלחת לפי תנאי התחרות, ולפי תחרויות המיון שקדמו לה.
תהליך המיונים > חברי נבחרת על תנאי

לאורך השנה, יש תלמידים שמסיימים את מסלולם בנבחרת. תלמידים חדשים מוזמנים להצטרף למקומות שמתפנים, ולהשתתף כחברי נבחרת על תנאי, על סמך ביצועיהם בתחרויות במתמטיקה המתקיימות במהלך השנה (מועד אביב של תחרות הערים ותחרויות המיון שמתקיימות בסתיו, לפני גמר אליפות הארץ).
תוכנית האימונים

תוכנית האימונים היא שנתית, והתלמידים מתאמנים לאורך כל השנה. כל חורף מתקבלים תלמידים חדשים לנבחרת, לאחר שעברו את תהליך המיונים. קבלה זאת תקפה לשנה (עד סבב המיונים הבא).
תוכנית האימונים > אימונים שוטפים

לאחר קביעת הנבחרת, המצטרפים החדשים מתחלקים לקבוצות. בראש כל קבוצה עומד מדריך האחראי לאימונים השוטפים של הקבוצה, ומהווה החונך של תלמידיה. הפגישות השוטפות מתקיימות כאחת לשבוע, ובהן התלמידים מתאמנים בבעיות הדומות לבעיות ב-IMO, ולומדים חומר במתמטיקה הקשור אליהן. התלמידים מקבלים גם מטלות בית לצורך האימונים.
חלק מהקבוצות נפגשות באופן פיזי וחלקן באופן מקוון.
תוכנית האימונים > מחנות

במהלך השנה מתקיימים 5–6 מחנות אימונים. כל אחד מהם נמשך 4–6 ימים.
המחנות מהווים רצף של ימים, בהם התלמידים מתאמנים ולומדים לאורך כל היום (למעט פעילויות הפגה). המחנות כוללים הרצאות, תרגולים, פעילויות חברתיות, תחרויות מיון ועוד. רוב הפעילויות נפרדות לכל אחת מהקבוצות (רותם וירדן), אך ישנן גם פעולות משותפות.
בעבר, התקיימו מחנות האימונים גם בטכניון, באוניברסיטת חיפה, בגבעת חביבה ובנורדיה. רוב המחנות מתקיימים בכפר הנוער על שם לאוב אשר במכון ויצמן למדע. חלק מהמחנות מתקיימים במקומות אחרים בארץ, במטרה לאפשר לתלמידים להיחשף למוסדות אקדמיים שונים, ולחזק את הפריפריה. בתקופת מגפת הקורונה, התקיימו המחנות באופן מקוון.
תוכנית האימונים > ימי עיון

במהלך השנה מתקיימים מספר ימי עיון, חלקם פיזיים וחלקם מקוונים. ימי העיון דומים למחנות בתוכנם, אך אינם כוללים לינה.
תוכנית האימונים > חניכה אישית

לחברי משלחת ה-IMO ממנים חונכים אישיים, האחראים על האימונים.
היסטוריה

ישראל שולחת משלחת ל-IMO החל משנת 1979. את השתתפות ישראל באולימפיאדה יזם יוסף גיליס במכון ויצמן. גיליס אימן את חברי המשלחת לקראת האולימפיאדה. בתחילה האימונים היו ספורדיים, אך עם השנים נהיו שיטתיים יותר, והחלו לכלול גם תלמידים המועמדים למשלחת, בטרם נקבע ההרכב הסופי שלה. בתקופה זאת החל משרד החינוך לתמוך בתוכנית.
בין השנים 1990 ו-2009, השתתפה ישראל גם בתחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה.
גיליס אימן את הנבחרת עד מותו בשנת 1993. לאחר מכן הפרויקט עבר לטכניון בניהולו של שי גירון, שאימן יחד עם שוני גלבוע (אז שוני דר) את הנבחרת. בסוף שנות התשעים הפרויקט עבר לאוניברסיטת חיפה יחד עם שי גירון.
בשנת 2010 הפרויקט עבר למכון ויצמן, בניהולו של דמיטרי נוביקוב. לתפקיד המאמן הראשי מונה לב רדזיוילובסקי, שממשיך בתפקיד זה ברצף עד היום. עם מעבר זה, הורחב הפרויקט באופן משמעותי, וקיבל את מתכונתו הנוכחית: תלמידים במספר קבוצות גילאים המתאמנים עשרות ימים בשנה על-ידי צוות מאמנים רחב.
בשנת 2012, נוספה לפרויקט גם תוכנית אימונים לתלמידים צעירים יותר בהנהלתו של יוסף חפץ.
בשנת 2013, עבר הפרויקט לאוניברסיטת ת"א בהנהלת אילון סולן, עם אותו צוות מאמנים.
בשנת 2016, החלה ישראל להשתתף גם ב-EGMO.
בשנת 2017, הפך הפרויקט לחלק ממיזם נבחרות ישראל במדעים המשותף למשרד החינוך ומרכז מדעני העתיד. המיזם כולל גם את נבחרות ישראל בפיזיקה, במדעי המחשב, ובכימיה ואת נבחרת ישראל הצעירה במדעים (הנבחרת הצעירה). בהתאם עבר אימון התלמידים בגילאי חטיבת הביניים לנבחרת הצעירה, בה הם מתאמנים גם בתחומי מדע אחרים.
החל משנת 2019, ישראל משתתפת גם בתחרות מאסטר המתמטיקה הרומנית (RMM).
בשנת 2020, החליף יהודה שלום את סולן בתפקידו.
בשנת 2021, עברה הכשרת הנבחרת למכון ויצמן למדע בהנהלת אברהם איזנבוד, עם אותו צוות מאמנים.
בשנת 2023, החליף דמיטרי נוביקוב את איזנבוד בתפקידו.
ביצועי הנבחרת לאורך השנים > ביצועים ב-IMO

הישגי הנבחרת, מאז 1979, בה החלה ישראל להשתתף ב-IMO, ידעו עליות ומורדות לאורך השנים.
נכון ל-2024, ההישג הגבוה ביותר של הנבחרת היה בשנת 2021, בה ישראל הגיעה למקום ה-7 מתוך 107 מדינות, עם 3 מדליות זהב, 2 מדליות כסף ומדליית ארד אחת.
נכון לאותה השנה, בסה"כ, זכתה ישראל ב-IMO ב-22 מדליות זהב, 68 מדליות כסף, 107 מדליות ארד ו-23 ציונים לשבח.
| הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> שנה | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> גודל המשלחת | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מקום | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדינות משתתפות | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> אחוזון | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות זהב | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות כסף | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' מדליות ארד | הישגי ישראל ב-IMO לאורך השנים> מס' ציונים לשבח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | 6 | 16 | 108 | 85.98% | 2 | 2 | 2 | 0 |
| 2023 | 6 | 14 | 112 | 88.29% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2022 | 6 | 10 | 104 | 91.26% | 1 | 4 | 1 | 0 |
| 2021 | 6 | 7 | 107 | 94.34% | 3 | 2 | 1 | 0 |
| 2020 | 6 | 21 | 105 | 80.77% | 1 | 2 | 3 | 0 |
| 2019 | 6 | 15 | 112 | 87.39% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2018 | 6 | 26 | 107 | 76.42% | 0 | 2 | 4 | 0 |
| 2017 | 6 | 32 | 111 | 71.82% | 0 | 3 | 2 | 0 |
| 2016 | 6 | 22 | 109 | 80.56% | 0 | 3 | 3 | 0 |
| 2015 | 6 | 40 | 104 | 62.14% | 1 | 0 | 2 | 2 |
| 2014 | 6 | 18 | 101 | 83.00% | 0 | 5 | 1 | 0 |
| 2013 | 6 | 13 | 97 | 87.50% | 1 | 3 | 2 | 0 |
| 2012 | 6 | 31 | 100 | 69.70% | 0 | 3 | 1 | 1 |
| 2011 | 6 | 23 | 101 | 78.00% | 1 | 0 | 4 | 1 |
| 2010 | 5 | 53 | 95 | 44.68% | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 2009 | 6 | 46 | 104 | 56.31% | 0 | 0 | 3 | 2 |
| 2008 | 6 | 27 | 97 | 72.92% | 1 | 1 | 2 | 2 |
| 2007 | 6 | 50 | 93 | 46.74% | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 2006 | 6 | 25 | 90 | 73.03% | 0 | 3 | 1 | 2 |
| 2005 | 6 | 30 | 91 | 67.78% | 0 | 2 | 3 | 1 |
| 2004 | 6 | 15 | 85 | 83.33% | 1 | 1 | 4 | 0 |
| 2003 | 5 | 21 | 82 | 75.31% | 0 | 2 | 3 | 0 |
| 2002 | 6 | 18 | 84 | 79.52% | 0 | 3 | 3 | 0 |
| 2001 | 6 | 17 | 83 | 80.49% | 1 | 2 | 1 | 1 |
| 2000 | 6 | 11 | 82 | 87.65% | 2 | 1 | 3 | 0 |
| 1999 | 6 | 25 | 81 | 70.00% | 0 | 0 | 5 | 1 |
| 1998 | 6 | 24 | 76 | 69.33% | 0 | 0 | 5 | 0 |
| 1997 | 6 | 22 | 82 | 74.07% | 0 | 1 | 5 | 0 |
| 1996 | 6 | 15 | 75 | 81.08% | 1 | 2 | 2 | 0 |
| 1995 | 6 | 13 | 73 | 83.33% | 1 | 2 | 2 | 1 |
| 1994 | 6 | 24 | 69 | 66.18% | 0 | 1 | 4 | 1 |
| 1993 | 6 | 18 | 73 | 76.39% | 1 | 2 | 2 | 0 |
| 1992 | 6 | 20 | 56 | 65.45% | 0 | 2 | 2 | 1 |
| 1991 | 6 | 23 | 56 | 60.00% | 0 | 1 | 2 | 1 |
| 1990 | 6 | 26 | 54 | 52.83% | 0 | 1 | 3 | 0 |
| 1989 | 6 | 26 | 50 | 48.98% | 0 | 2 | 1 | 0 |
| 1988 | 6 | 13 | 49 | 75.00% | 1 | 0 | 4 | 1 |
| 1986 | 6 | 14 | 42 | 63.89% | 0 | 2 | 2 |  |
| 1985 | 6 | 16 | 37 | 59.46% | 0 | 1 | 0 |  |
| 1984 |  |  | 38 |  |  |  |  |  |
| 1983 | 6 | 16 | 34 | 51.61% | 0 | 0 | 5 |  |
| 1982 | 4 | 18 | 32 | 41.38% | 0 | 0 | 1 |  |
| 1981 | 6 | 15 | 30 | 46.15% | 1 | 0 | 3 |  |
| 1980 |  |  | 27 |  |  |  |  |  |
| 1979 | 8 | 17 | 23 | 27.27% | 0 | 0 | 2 |  |
ביצועי הנבחרת לאורך השנים > ביצועים ב-EGMO

ישראל משתתפת ב-EGMO מאז 2016.
נכון ל-2021, ההישג הגבוה ביתר של הנבחרת היה בשנת 2017, בה ישראל הגיעה למקום ה-6 מתוך 44 מדינות עם 3 מדליות כסף. סה"כ, ישראל זכתה ב-EGMO ב-2 מדליות זהב, 8 מדליות כסף, 2 מדליות ארד ו-3 ציונים לשבח.
מבוגרי התוכנית

בוגרי התוכנית מהווים רשת מקצועית ענפה. יחד, הם מארגנים סמינרים וקבוצות דיון. הבוגרים מהווים גם את עיקר המדריכים בתוכנית עצמה.
רבים מבוגרי הנבחרת הפכו למדענים ולדמוית מפתח בהיי-טק, בצה"ל ובהוראת המתמטיקה. ביניהם נמנים:
מתמטיקאים: דן אבראמוביץ', יורי רבינוביץ', יעל קרשון, אהוד פרידגוט, זיו שאמי, פאול בירן, שוני גלבוע, גדי קוזמה, איתן סייג, אילון לינדנשטראוס, ארז לפיד, אברהם גולדשטין, אורי בדר, ספי לדקני, גיל אלון, אלכסנדר ברוורמן, רום פינחסי, עומר אנגל, לב בוחובסקי, בועז קלרטג, נתן קלר, דורון פודר, רן טסלר, אלכסי אנטין, איגור שלוחין ואינה אנטובה-איזנבוד.
מדעני המחשב: יוסי עזר, גיא אבן, שחר לובט ומרק ברוורמן.
פיזיקאי: אורי גנור
היסטוריון המתמטיקה: רועי ווגנר
כלכלן: גיא מאירז
הובילו/מובילים את אימוני נבחרת ישראל במתמטיקה: שוני גילבוע, לב רדזיוילובסקי ודן כרמון
מייסדת ומנהלת מועדון המתמטיקאי הצעיר: מריה גרינגלז
הערות שוליים

1 2  ההישגים של ישראל לאורך השנים, באתר ה-IMO
↑  העמוד של ישראל, באתר ה-IMO
האחוזון אליו הגיעה נבחרת ישראל בין כל המדינות המשתתפות. ככל שהאחוזון גבוה יותר כך ההישג טוב יותר. ישראל לא השתתפה בשנים 1984 ו-1987. ב-1980 לא התקיימה האולימפיאדה
חוסר אונים

חוסר אונים
חוסר־אונים הוא רגש הנוצר כשהפרט חווה חוסר יכולת (או יכולת מוגבלת) לענות על צורך או צרכים שלו, או להשיג מטרה מסוימת.
חוסר־אונים יכול להתעורר בעקבות תפיסה של כישלון. כלומר, די בכך שהאדם תופס סיטואציה ככישלון שלו כדי שירגיש חוסר אונים.
היות שאנשים נוטים להימנע מעשייה כאשר הם מאמינים שאינם יכולים לשלוט במצב מסוים, פסיביות היא אחד הביטויים המרכזיים של חוסר־אונים בכלל, וחוסר־אונים נרכש בפרט.
זאת להבדיל מלמידת בריחה ומלמידת הימנעות, שהן בעלות אופי פעיל יותר.
חוסר־אונים עשוי להתבטא בהתכנסות וקיפאון, או בעצבנות ובאי־שקט. כאשר חוסר־האונים גובר, עשוי האדם להרגיש כעס, דכדוך, דיכאון ואדישות כלפי המתרחש סביבו.
חוסר־אונים שנמשך בקביעות לאורך זמן רב עלול להגביר תגובות אלו ולגרום לשחיקה נפשית משמעותית המקשה על התפקוד התקין. מרטין זליגמן תיאר תופעה זו כחוסר אונים נלמד.
חוסר אונים נרכש

חוסר אונים נרכש הוא מצב פסיכולוגי הנוצר בעקבות חוויות מרובות של היעדר שליטה, בהן אין לפרט יכולת לשנות מצב בלתי נעים.
במקרים אלו תחושת חוסר האונים נוצרת לאור התפיסה שלא קיימת תלות בין התגובות של הפרט לבין התוצאות שלהן.
חוסר אונים נרכש שונה מלמידת בריחה, המאפשרת הפסקת גירוי בלתי נעים ומלמידת הימנעות, המאפשרת הימנעות עתידית מגירוי בלתי נעים פוטנציאלי. זאת משום שבשני המקרים הללו הפרט מאמין שיש בכוחו להשפיע על הסביבה, לשנות את המצב הקיים או את התגלגלות האירועים הבאים. להבדיל, חוסר אונים נרכש מאופיין בקבלה פסיבית של המצב ללא ניסיון להוביל לשינוי.
ראו גם

אבוליה