stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קופצ'ווה
הערות שוליים

↑  פנקס הקהילות - ליטא, יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה, 1996
↑  דורות'י לייברס, ‏Jews of Kopcheve, ‏Avotaynu, ‏2006
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007479304205171  VIAF: 147962011   WorldCat (עם VIAF): 147962011
מזוזו

| --- | --- |
רחוב במזוזו, אוגוסט 2008
רחוב במזוזו, אוגוסט 2008
 מדינה / טריטוריה:  מלאווי מלאווי
 מחוז:  מחוז הצפון
 שפה רשמית:  אנגלית, טומבוקה
 שטח:  48 קמ"ר
 גובה:  1,254 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  221,272 (2018)
  ‑ צפיפות:  4,609.8 נפש לקמ"ר (2018)
 קואורדינטות:  11°27′00″S 34°02′00″E﻿ / ﻿11.45°S 34.033333333333°E﻿ / -11.45; 34.033333333333 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מלאווי מוגדלת) לילונגווה קרונגה בלנטייר מוזמביק זמביה טנזניה אגם מלאווי מזוזו(למפת מלאווי רגילה) לילונגווה קרונגה בלנטייר מוזמביק זמביה טנזניה אגם מלאווי מזוזו  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מזוזו (באנגלית: Mzuzu), היא בירת מחוז הצפון במלאווי הכולל 6 מחוזות מבין 23 המחוזות של מלאווי. מזוזו היא העיר השלישית בגודלה לפי גודל האוכלוסייה במלאווי. נכון למפקד האוכלוסין במלאווי לשנת 2018 בעיר מתגוררים 221,272 תושבים ועוד 20,000 סטודנטים תושבי חוץ הלומדים באוניברסיטת מזוזו (אנ'). בפאתי העיר, חיים עוד כ־1.7 מיליון אנשים שאינם תושבי העיר.
העיר ממוקמת במחוז מזמבה (אנ'). מזוזו שוכנת באוכף בין הרי ויפיה (אנ') . החקלאים באזור המקיף את העיר מתמחים בגידול תה, עצי גומי וזני קפה. מטעי ויפיה מדרום לעיר נחשבים ליער הגדול ביותר מעשה ידי אדם באפריקה. שמורות היער Lunyangwa ו-Kaning'ina שוכנות מזרחית לעיר.
חלק מהמיקומים הידועים בעיר כוללים את צ'יבאווי (Chibavi), לוינגה (Luwinga), אזור 1B, צ'יבנג'ה (Chibanja), קטוטו (Katoto), זולוזולו (Zolozolo), מסאסה (Masasa) ומצ'נגה אוטובה (Mchenga-utuba).
שם העיר

העיר התפתחה סביב תאגיד הנפט של חבר העמים הבריטי בשנת 1947 וקיבלה מעמד עיר בשנת 1985. שם העיר נובע מהגייה מוטעית של התושבים הלבנים את המילה 'ויזוזו' 'Vizuzu'. ויזוזו הם צמחים הגדלים לאורך נהר לוניאנגווה (Lunyangwa river).
דמוגרפיה > אוכלוסייה היסטורית

| שנה | אוכלוסייה |
| --- | --- |
1977: 16,108
1987: 51,904
1998: 86,980
2008: 133,968
2018: 221,272
דמוגרפיה > קבוצות אתניות

על פי מפקד האוכלוסין של 2018, בני שבט טומבוקה (אנ') הם הקבוצה האתנית הגדולה ביותר בעיר המורכבת מ-51.71% מאוכלוסיית העיר. הקבוצה האתנית הבאה היא של בני הצ'ואה עם 13.51% מהאוכלוסייה. קבוצות אתניות קטנות אחרות כוללות את הנגוני (אנ') עם 8.09% מהאוכלוסייה ואחרות.
דמוגרפיה > דת

העדה הדתית הגדולה ביותר בעיר מזוזו היא הכנסייה של מרכז אפריקה הפרסביטריאני (אנ') הכוללת 28.01% מהאוכלוסייה. דת המיעוט הגדולה ביותר היא הקתוליות הכוללת 17.28% מהאוכלוסייה. דתות קטנות אחרות כוללות את יום שביעי, בפטיזם ועוד. דת האסלאם כוללת 4.06% בלבד, מהאוכלוסייה בעיר.
תרבות

תרבות העיר היא מיזוג של תרבויות של אזור צפון מלאווי. שפת טומבוקה מדוברת באופן נרחב במזוזו, אך בהיותה עיר, מדוברות בה גם שפות אחרות כגון צ'ואה, טונגה, סווהילית, נגונדה. בעיר קיים מוזיאון המנוהל תחת רשות המוזיאונים של מלאווי שבו מוצגים חפצים שונים המתארים את תרבויות הצפון. מאכלים פופולריים כוללים את sima (מאכל העשוי מתירס), אורז, דגי batala Mormyrus longirostris (אנ'). דגי הבאטלה מגיעים מאגם מלאווי שבאזור מפרץ נקטה (אנ'). מאכלים נפוצים אחרים כוללים: תירס, בננות, קקאו, קסווה ובטטה.
בריאות

במזוזו נמצא בית החולים המרכזי של אזור מזוזו, אחד מארבעה בתי חולים הגדולים במדינה. הבריאות בעיר מנוהלת על ידי מרכז הבריאות Mapale הממוקם במרכז העיר ליד מרכז הקניות הראשי של העיר, שנקרא Shoprite. ישנם גם מספר בתי חולים של CHAM כגון סנט ג'ונס, בית החולים לחולי נפש סנט ג'ון האל, מרפאת Nkhorongo SDA. בעיר ישנן גם מרפאות פרטיות כמו: Katoto MASM MEDI Clinic, מומבואה, Kandindindi Evergreen. חברת ייצור התרופות Kentam Products Limited (אנ') ממוקמת גם היא במזוזו.
אקלים

| אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> ינואר.25.5.16.1.203.3 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> פברואר.25.6.16.5.179.5 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> מרץ.24.8.16.224.1 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אפריל.23.5.14.9.213 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> מאי.22.1.11.6.58.8 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> יוני.20.4.7.9.29.5 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> יולי.20.3.6.5.30.1 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אוגוסט.21.9.6.6.11.8 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> ספטמבר.25.1.8.7.10.4 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> אוקטובר.27.2.11.7.35.4 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> נובמבר.27.2.14.2.95.7 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> דצמבר.26.1.15.9.197 | אקלים במזוזו   Mzuzu   בממוצע בין השנים 1961 לבין 1990> שנה.24.1.12.2.1,288.6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: NOAA.
כלכלה ותשתיות

מזוזו מהווה מרכז מסחרי של האזור, כולל ייצור קפה, עץ לתעשייה ובניין, פירות, חלב ודבש. בנוסף הייצור כולל תרופות, קוסמטיקה. אוניברסיטת מזוזו, מייצרת כוח עבודה מיומן ביותר. אדמת המשור הדשנה הנוחה לעיבוד, מי השתייה והחשמל מהווים תשתית כלכלית טובה לכל האזור. בעיר מתקיימת ניידות הון טובה באמצעות מתקנים בנקאיים חדישים. ישנם עסקים קטנים עד בינוניים המספקים שירותי תקשורת, בתי קפה וחנויות כלבו רב תכליתיות. ניתן למצוא בעיר רשתות מסחר לאומיות כמו Chipiku, Peoples Trading ו-AC optics. העיר מהווה גם בסיס הבית של החברות הלאומיות כגון: Mzuzu Coffee, Kentam Products Limited והמגזין NorthernLife. במזוזו ישנם שני שווקים מרכזיים ביניהם, שוק טאיפה בו נמכרים פירות, בגדים, טלפונים ניידים, נעליים וכו'. מזוזו היא עיר צומחת במלאווי.
חינוך

בעיר נמצאת אוניברסיטת מזוזו, שנוסדה בשנת 1999. אוניברסיטת מזוזו, מספקת לעיר כוח עבודה מיומן ביותר. לאוניברסיטה חמש פקולטות: תיירות וניהול האירוח, חינוך, מדעי הבריאות, מדעי הסביבה ומידע ומדעי הספרייה.
המכללה הטכנית מזוזו, שנוסדה בשנת 1958 על ידי האבות הלבנים, ממוקמת גם היא במזוזו.
במזוזו ישנם 6 תיכוניים ציבוריים ופרטיים ובנוסף בתי ספר של אקדמית מזוזו (אנ').
בעיר ישנם גם עשרה בתי ספר יסודיים פרטיים וציבוריים.
הסביבה

מזוזו ממוקמת בשטח מיוער והררי. רחבי העיר בנויים בתוך יער מיומבו (אנ'). מצפון ומדרום לעיר, בהרי ויפיה מעובדים שדות ומטעים. מטעי Viphya הנטועים בהרי ויפיה מדרום לעיר נחשבים על פי דעת החוקרים כיער הגדול ביותר מעשה ידי אדם, באפריקה.
מזג האוויר במזוזו קר בעונה הקרה.
הסביבה > חקלאות

העיר מזוזו נמצאת במרכז אזור חקלאי, המתמחה בטיפוח זני תה, גומי וקפה.
תיירות

האטרקציות התיירותיות בקרבת העיר התורמות אף הן לכלכלת העיר , כוללות את:
החופים החוליים של אגם מלאווי ופעילויות מים.
הפארק הלאומי Nyika (אנ'), שהוא הפארק הגדול ביותר במלאווי. הפארק מצוין לטרקים, לרכיבה על אופני הרים, ספארי לרכיבה על סוסים וטיולי
פארק הסנאים.
ישנם גם מרכזי בילוי שונים כגון פארקי שעשועים באזור מפרץ נקטה, כגון לודג' לייק וויו ומקדש מזוזו .
חובבי יער יכולים גם לבקר בגנים הבוטניים של מזוזו הנמצאים בזולוזולו.
חובבי הטבע יכולים לבקר בסכר גוליבר, המספק מים לעיר מזוזו והסביבה.
תחבורה

באזור מזוזו סיטי נמצא נמל התעופה מזוזו. ישנן תוכניות לבנות שדה תעופה חדש וגדול יותר על ידי הממשלה באזור דונדוזו אשר הבנייה שלו החלה להתבצע כפי שפורסם בשנת 2017.
מזוזו נמצא על הכביש המהיר M1 של מלאווי, העובר לאורך המדינה מצפון לדרום. ממרכז העיר מתחיל הכביש המהיר M5, העובר מזרחה דרך העמק שבהרי Viphya לכיוון מפרץ Nkhata (אנ'), ולאחר מכן פונה דרומה לאורך חוף אגם מלאווי.
אף על פי שישנם בעיר כבישים בנויים היטב הם אינם עומדים בקצב ההתפתחות של העיר המתגבר. מאידך, באזור התעשייה של העיר ישנם כבישים גרועים שאינם הולמים את מעמדה.
ספורט

כדורגל הוא ספורט פופולרי במזוזו. בעיר ישנן שתי קבוצות כדורגל המייצגות את העיר בליגה הבכירה במלאווי. אצטדיון מזוזו (בעל קיבולת של 15,000 מקומות ישיבה) הוא האצטדיון היחיד בעיר. האצטדיון נבנה בסביבות שנת 1970 באמצעות אסירים במסגרת "עבודות הכלא". מבחינת הכדורסל, Nkhulande והפיסטונס הן שתי הקבוצות הגדולות בעיר.
מוזיקה

היפ הופ ראפ, RnB ודאנסהול מושמעים בדרך כלל במזוזו.
הערות שוליים

↑  מפקד האוכלוסין לשנת 2018
↑  , Government of Malawi, National Statistical Office,december 2018
↑  אודות העיר מזוזו
↑  Viphya Mountains | highlands, Malawi, Encyclopedia Britannica (באנגלית)
↑  Thomas. "Malawi". africaguide.com. נבדק ב-18 בנובמבר 2006. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Malawi: Fragile Forests". Travel Africa Magazine (17). באוגוסט 2001. אורכב מ-המקור ב-22 באוגוסט 2006. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  אוכלוסיית הערים במלאווי
↑  מפקד האוכלוסין 2018
↑  "2018 Population and Housing Census Main Report" (PDF). Malawi National Statistical Office. נבדק ב-25 בדצמבר 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Mzuzu, Climate Normals 1961–1990". National Oceanic and Atmospheric Administration. (באנגלית) Retrieved 17 August 2021.
1 2 3 4 5  אודות העיר מזוזו
↑  "301 Moved Permanently". אורכב מ-המקור ב-10 במרץ 2012. נבדק ב-9 ביוני 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Homepage". mzuzuacademy.org.
↑  Malawi Tourism | Welcome to Malawi - Africa's Most Complete Destination, Malawi Tourism (באנגלית אמריקאית)
↑  . Government of Malawi, Lilongwe 2006 (English).
↑  ABOUT | Makuzi Beach Lodge Malawi, Mysite (באנגלית)
↑  Fig. 1. Map of Mzuzu City showing Lunyangwa Catchment area and Gulliver..., ResearchGate (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565137105171  GND: 4507238-3  LCCN: n90614882  VIAF: 144376317   WorldCat (עם VIAF): 144376317
נווה המדבר סיווה

| --- | --- |
מראה ממזרח על נווה המדבר סיווה, 2011
מראה ממזרח על נווה המדבר סיווה, 2011
 מדינה:  מצרים מצרים
 מחוז:  מטרוח
 שטח:  80 קמ"ר
 גובה:  19- מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בנווה המדבר:  25,031 (1 ביולי 2021)
 קואורדינטות:  29°11′00″N 25°33′00″E﻿ / ﻿29.18333°N 25.55000°E﻿ / 29.18333; 25.55000
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.siwaoasis.com
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מצרים מוגדלת) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםסיווה(למפת מצרים רגילה) קהיר אלכסנדריה אל-עריש אסואן אסמאעיליה לוקסור שארם א-שייח'  סואץ ישראל ירדן סודאן ערב הסעודית  ל ו ב  הים התיכון הים האדוםסיווה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
נווה המדבר סיווה (בערבית: واحة سيوة) הוא נווה מדבר הנמצא במדבר לוב בשטחה הריבוני של מצרים, במרחק של כ-50 ק"מ מהגבול המשותף עם לוב וכ-560 ק"מ מהבירה קהיר. שטח נווה המדבר משתרע על פני 80 קמ"ר ומתגוררים בו כ-23,000 תושבים. סיווה נחשבת לנקודת היישוב המבודדת ביותר במדינה.
גאוגרפיה

נווה המדבר סיווה ממוקם בשקע גאולוגי היורד לעומק של 19 מטרים מתחת לפני הים. אורכו של השקע כ-80 ק"מ ורוחבו כ-20 ק"מ. בשטחו של השקע נובעים כ-1000 מעיינות של מים מתוקים ומליחים. שטחו של האגם הגדול ביותר בתחום נווה המדבר, בריכת סיווה, הוא 32 קמ"ר. מי האגם הם מליחים, ולא חיה בו דגה. העיירה המרכזית בנווה המדבר נקראת סיווה.
גאוגרפיה > אקלים

האקלים בנווה המדבר הוא אקלים צחיח. הטמפרטורה הממוצעת מגיעה לכדי 38 מעלות צלזיוס בחודשי הקיץ ויורדת ל-20 מעלות בחודשי החורף. כמות המשקעים השנתית הממוצעת עומדת על כ-10 מ"מ.
היסטוריה

נווה המדבר סיוה, שבלב מדבריות החול של מערב מצרים, הוא מיישובי הקבע המבודדים, ובה בעת העתיקים ביותר במצרים שמחוץ לעמק הנילוס. כבר במאה השביעית לפני הספירה הוקם בו נקרופוליס מצרי, והחל מתקופה זו היה לנקודת מפגש בין התרבות היוונית לתרבות המצרית. הרודוטוס הזכיר את המקדש המקומי לאל אמון בכתביו מן המאה החמישית לפני הספירה. הזיהוי של מקדש זה עם נקודת הציון, שבה הבטיח האורקל לאלכסנדר מוקדון את המלוכה במצרים בעת מסע כיבוש האימפריה הפרסית, מקובל כיום על מרבית ההיסטוריונים של העת העתיקה. סביב שנת 702 נכנס האזור תחת השלטון האסלאמי של בית אומיה, אך כנראה בשל הבידוד הרב וההיצמדות העיקשת אל המסורת, ובניגוד לאזורים אחרים בצפון אפריקה, לא התאסלמה האוכלוסייה המקומית כלל במשך כ-400 שנה ויותר, עד שנת 1203, עם עלייתה של השושלת האיובית.
ארכאולוגיה

עדויות ארכאולוגיות מלמדות על כך שנווה המדבר סיווה מיושב ברצף מאז המאה העשירית לפני הספירה. העדויות הראשונות בכתב המעידות על קשר בין ההתיישבות בסיווה לתרבות המצרית העתיקה, מתוארכות למאה השביעית לפני הספירה. עוד ידוע על קשרים שהתקיימו בין תושבי נווה המדבר לממלכת פרס וליוונים. בזמן הכיבוש הרומי שימשה סיווה כיעד להגליית אסירים ומתנגדי שלטון. במרכז העיר ממוקם הגרעין העתיק והמבוצר של סיווה מן המאה השלוש עשרה, אשר בנוי קומות קומות של לבני בוץ. בחלק זה של העיירה, המכונה "שאלי ע'אדי", התגוררו רבים מתושבי הקבע שלה עד שנות העשרים של המאה העשרים, אך כיום רק המסגד בו נמצא בשימוש והאזור נחשב לאתר תיירות.
האירופאי הראשון שהגיע לסיווה בעידן המודרני ואיתר את שרידי מקדש אמון, היה האנגלי ויליאם ג'ורג' בראון בשנת 1792.
סיווה סופחה למצרים בידי מוחמד עלי בשנת 1819, זאת למרות שתושבי סיווה הברברים יותר דומים במוצאם ללובים. השלטון המצרי השקיע מאמצים נרחבים לבסס את שליטתו בנווה המדבר לאחר ביקורו של המלך פואד הראשון במקום בשנת 1928. במהלך ביקורו של המלך הוא נחשף למנהגיהם הייחודיים של תושבי המקום, ובהם גם נישואים הומוסקסואליים. המלך דרש מבאי כוחו של השלטון לאכוף את החוק המצרי במקום ביתר שאת, עד ליישור קו של ערכי תושבי המקום, עם הנהוג בכלל החברה המצרית של אותה העת.
במהלך מלחמת העולם השנייה, שימשה סיווה כיעד לכיבוש במערכה על צפון אפריקה וכבסיס לקבוצת המדבר ארוכת הטווח של הצבא הבריטי. העיירה הופצצה על ידי חיל האוויר האיטלקי שיצא מלוב, שהייתה תחת שליטה איטלקית. במהלך ההפצצות נהרגו כמאה מקומיים וחיילים בריטים. במהלך המערכה השתלטו חיילי קורפוס אפריקה הגרמנים בפיקודו של ארווין רומל על נווה המדבר אך נסוגו בהמשך.
סיווה נותרה מבודדת במשך תקופה ארוכה עד לקראת סופה של המאה העשרים. במשך תקופה זאת, דרך ההגעה היחידה לאזור הייתה באמצעות אורחות גמלים. בשנת 1983 העניק נשיא מצרים חוסני מובארק לתושבי המקום מסוק שישמש אותם לצרכים רפואיים ולקשרים עם העולם החיצון. הכביש הסלול הראשון שחיבר בין סיווה לבין עיר החוף מרסא מטרוח נחנך בשנת 1986. למעשה היה כביש זה הראשון שחיבר בין נווה המדבר לעולם החיצון. בעקבות סלילת הכביש גדלו באופן ניכר היקף המסחר החקלאי וזרם התיירות הנכנסת לנווה המדבר.
דמוגרפיה

תושבי נווה המדבר הם ברובם הגדול בֶּרְבֵּרִים אשר דוברים בשפה בֶּרְבֵּרִית ייחודית למקום הקרויה סיווית, או תסיווית וכן ז'לאן נ-איסיוואן ("לשון הסיווים") בצורה הנורמטיבית של השפות הנ"ל, ובערבית: واحة سيوة Wāḥat Sīwah. יתר התושבים הם בדואים או ממוצא מצרי.
דמוגרפיה > דת

תושבי המקום הם מוסלמים ברובם המכריע. בימי קדם הייתה הדת המצרית הקדומה הדת השלטת בנווה המדבר. הדת הנוצרית ככל הנראה מעולם לא הגיעה למקום למרות שהייתה הנפוצה במצרים עד עליית האסלאם, ותושבי המקום המשיכו לעבוד את האלים המצרים ובהם האל אמון (בין היתר באורקל המקומי שאף נקרא על שמו - אמוניום), עד השלטת האסלאם במקום בשנת 1150 לספירה.
כלכלה וחקלאות

חקלאות מהווה את עיקר כלכלתה של סיווה מראשית ההתיישבות בה ועד ימינו. עיקר הגידולים המקומיים הם תמרים וזיתים. ההערכה היא שכיום גדלים בשטח נווה המדבר כ-300,000 עצי דקל וכ-70,000 עצי זית. ענף גידול נוסף בסיווה הוא של המלוכיה הנאכלת.
בנוסף לחקלאות קיימת בסיווה תעשיית אריזה ושיווק של מים מינרליים וכן ענף תיירות מתפתח.
תרבות ומנהגים

הבידוד הגאוגרפי של נווה המדבר איפשֵׁר התפתחות של תרבות ייחודית למקום שבאה לידי ביטוי במנהגים, חגים, לבוש ואמנות מקומית.
תרבות ומנהגים > חגים ופסטיבלים

החג המזוהה ביותר עם סיווה הוא חג הסייאהא הייחודי למקום. החג נחגג במשך שלושה ימים שבהם הירח מלא בסביבות חודש אוקטובר מדי שנה. במהלך החג
מתאספים כל תושביו הגברים של נווה המדבר על פסגתה השטוחה של גבעה סמוכה לעיירה סיווה הנקראת עדי סיוואחה ומתפללים, סועדים, רוקדים ושרים יחדיו. החגיגות שמות דגש על השוויון והאחווה בין תושבי נווה המדבר ללא קשר למעמדם השבטי והחברתי. במהלך החגיגות נערכות סולחות רבות.
תרבות ומנהגים > נישואים ומעמד האשה

החברה הסיווית היא מאוד שמרנית בכל הנוגע לנישואים ומעמד האשה. נשים בנווה המדבר אינן רשאיות להסתובב בפומבי שלא בלווית גבר בן-משפחה, מחויבות לכסות את עצמן כליל בניקאב, והן אינן מורשות להשתתף בחגים המסורתיים. הנישואים בסיווה נערכים לרוב בין בני זוג מאותו השבט. גיל הנישואים הממוצע לבנות עומד על 14.
תרבות ומנהגים > תרבות הומוסקסואלית

סיווה מהווה מוקד עניין עבור מחקרים אנתרופולוגים וסוציאולוגים מפאת תרבות הנישואים ההומוסקסואליים שהייתה מקובלת בה בעבר. הסברה הרווחת היא שהמסורת התפתחה בעקבות השהות המשותפת והארוכה (שנמשכה לעיתים שנים רבות) של גברים צעירים בעורף החקלאי של נווה המדבר בתנאים של בידוד מהחברה בכלל ומנשים בפרט. חוקרים ומבקרים שתיעדו את החיים בנווה המדבר דיווחו על הנורמות המקובלות באזור שכללו תרבות משכב זכר ענפה וטקסי נישואים רבי פאר בין גברים. נישואים הומוסקסואליים התאפיינו בכך שגבר, בדרך כלל בעל אמצעים, שילם מוהר למשפחת נער בו הוא מעוניין. מוהר זה היה גבוה בהרבה ממוהר מקביל בטקס של נישואי גבר ואישה; כך תיאר זאת האגיפטולוג הגרמני גאורג שטיינדורף, שביקר בסיווה בשנת 1900 "הסעודה החגיגית שהתקיימה לכבוד הנישואים לנער היו מפוארים מאוד, והכסף ששולם עבור הנער היה 15 פאונד לערך, לעומת הכסף ששולם עבור נערה שעמד על קצת יותר מאשר פאונד אחד"
בשנות השלושים והארבעים עוד סיפרו מבקרים על השכיחות יוצאת הדופן של יחסי מין אנאליים בין גברים, בקרב הסיווים. כך דיווח הארכאולוג האמריקני ביירון דה פרורוק ב-1936 על "התלהבות לדבר שאפילו בסדום לא היו מסוגלים להתחרות בה... הומוסקסואליות היא לא רק רווחת, היא בכל פינה ומשפיעה על כל תחומי החיים", ואילו סוחר סיווי סיפר לסופר הבריטי רובין מוגהאם בסוף שנות הארבעים כי הגברים הסיווים "יהרגו זה את זה בעבור נער. לעולם לא בעבור אישה". הדיווח המפורט מכולם הוא של האנתרופולוג האמריקני וולטר קליין, שחיבר ב-1936 את האתנוגרפיה המקיפה ביותר לזמנה על סיווה ומנהגיה. גם שם נאמר [מפורשות] "כל הגברים והילדים הסיווים עוסקים במעשי סדום... בינם לבין עצמם, המקומיים אינם מתביישים במעשה זה; הם מדברים על כך בפתיחות כשם שהם מדברים על אהבה לנשים, וחלק, אם לא מרבית המריבות נוצרות מתוך תחרות בין הזכרים השונים".
בדיווח זה של קליין כבר מוזכר ההבדל בין הפתיחות שבה מדברים הסיווים על הרגליהם הרומנטיים והמיניים בינם לבין עצמם, ובין בושה אפשרית שהם חשים כתוצאה ממבט חיצוני (יהא זה מערבי או מצרי) על ה"חריגות" שלהם. מכל מקום, הדיווחים על יחסים פדרסטיים, יחסים בין גבר בוגר לנער צעיר, והומוסקסואליים גלויים בסיווה פסקו לחלוטין החל משנות החמישים, וזאת במקביל להכפפתה הסופית למָרוּת הרשויות בקהיר לאחר המהפכה המצרית ב-1952, מהפכת הקצינים החופשיים, שאמנם חיזקה את החקלאים המקומיים אך הגבילה את חופש הביטוי.
תרבות ומנהגים > הומוסקסואליות באסלאם והיחס בסיווה

הדגש המיוחד שמוענק בקוראן ליחסי מין בין גברים בסיפור סדום, מהדהד את הפרשנות ביהדות ובנצרות לגביו. הכתוב בסוּרוֹת השונות אינו מוסיף איסור או עונש. במקום זאת, הוא מסתפק רק בשאיפה ללמד את הקוראים לקח מן הסיפור. אלא שלרשות מסורות היהדות והנצרות, בבואן לאסור יחסי מין בין גברים באופן שאינו משתמע לשתי פנים, עומדים פסוקים בעלי תוכן משפטי בספר ויקרא ולא רק משלים היסטוריים. לעומת זאת, בקוראן אין אמירות בדבר משכב זכר המופנות ישירות למאמינים. הפסוק שמקובל לפרשו כמכיל רמז לכך הוא 4:16 "אם יעשוה [תועבה] שניים מביניכם, הענישו אותם, ואם יתקנו את דרכם, הניחו להם. אלוהים רוצה בתשובת עבדיו ורחום"
בקוראן קיימת אוריינטציה משפטית ברורה לנושא היחסים ההומוסקסואליים בסוגת החדית'. בהקשר זה יש להזכיר שאף על פי שגם החדית' מדבר על הדמויות ההיסטוריות של ראשית האסלאם, ובראשן הנביא מוחמד, בגלל מעמדו כמודל לחיקוי בכל עת ומצב, ההיקש ההלכתי הנובע ממעשיו מובהק בהרבה מזה של סיפור קדם אסלאמי הלקוח מהקוראן. בניגוד למסר המעורפל של הסורות השונות, לפיו הדת אמנם רואה יחסים אלה כדבר שלילי באופן עקבי אך אינה קובעת עונש עבורם ואינה פונה בנושא זה ישירות לאומה האסלאמית (אלא דרך לקח היסטורי ופסוק שלשונו עקיפה), הרי שהמסר מן האחאדית' השונים משאיר הרבה פחות מקום לפרשנות: יחסי מין הומוסקסואליים (לואט; שם העצם נגזר מסיפור אנשי לוט, וממנו גם שם החוטא, לוטי) הם חטא חמור, וגוררים ענישה חמורה. כך, חדית' מן הקובץ של אבו דאוד הוא זה המטיל עונש מוות על שני המשתתפים באקט המיני באופן שווה:
"הנביא (ששלום יבוא עליו) אמר: אם אתה מוצא מישהו פועל כשם שאנשי לוט פעלו, הרוג את אותו אדם שעושה זאת, ולאדם שהתבצעה עליו הפעולה".
בסיווה, שמבחינת חלוקה לאסכולות היא שייכת לאסכולה המאלכית, ניתן לראות כי חכמי ההלכה ויתרו בסיווה ויתור נוסף לשאר האוכלוסייה[דרוש מקור], בדיוק כפי שהגבילו את עצמם שלא להשתמש באחאדית' הלוחמניים נגד ההומוסקסואליות ושלא להילחם בה כל עוד היא מתרחשת מאחורי דלתיים סגורות; הסיבה לכך שלא התרחש עימות בין חכמי הדת לשאר אנשי סיווה נדמית כפוליטית, הרבה יותר מאשר אידאולוגית; לפי אחת ההשערות, חכמי הדת ידעו שלא יוכלו לבטל את מנהג הנישואים ההומוסקסואליים[דרוש מקור]. אפשרות אחרת היא שהם השתמשו במנגנון הלכתי אחר על מנת "להכשיר" את הנישואים הללו[דרושה הבהרה]. ייתכן שדווקא שימוש במושג העֻרף, המנהג השבטי שיש לו תוקף של חוק, הוא שנתן לגיטימציה לטקסי הנישואין הללו[דרוש מקור]. זאת, לאור המבנה השבטי הנוקשה של סיווה, והעובדה שמוסד הנישואים ההומוסקסואליים קשור בעבותות במעמד השומרים והמשרתים של העיירה, הזגאלה שלא הורשו להיכנס לעיר בלילות[דרוש מקור] נקשרו רומנטית ומינית זה לזה[דרוש מקור].
גלריה

דיונות חול סמוך לסיווה
נביעת מים מתוקים בדיונות הסמוכות לסיווה
אגם סיווה
מרכז העיירה סיווה
מבט על חורבותיה של סיווה העתיקה ואגם סיווה
שרידי מקדש לאל אמון
הדרך המובילה מהעיירה סיווה לאגם סיווה
הערות שוליים

↑  Siwa Oasis | Egypt, Map, History, & Facts | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-03-15 (באנגלית)
↑  John Watson, Overview of the Siwa Oasis in Egypt: Part I: Geology and Geography, Tour Egypt(הקישור אינו פעיל, 31.03.2018)
↑  Siwa Oasis climate info | what’s the weather like in Siwa Oasis, Egypt, www.whatstheweatherlike.org
↑  Jimmy Dunn, Egypt: The History of the Siwa Oasis, Tour Egypt
↑  D Firestone, Matthew (2010), Lonely Planet Egypt, ISBN 978-1-74179-314-7
↑  Tour Egypt presents the Siwa Oasis in Egypt
↑  Cline, Walter (1936, p. 43), Notes on the People of Siwa, Menasha, Wisconsin, USA: George Banta Publishing Co
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4200068-3 
המסגד באתר מקדש האל אמון בסיווה
הנרי מידלטון

הנרי מידלטון ( 1717 – 13 ביוני 1784) היה פוליטיקאי ובעל מטעים(אנ') מדרום קרוליינה שבאמריקה. כחבר בית המחוקקים הקולוניאלי, הוא השתתף במהלך המהפכה האמריקאית בקונגרס הקונטיננטלי הראשון ושימש כנשיא הקונגרס למשך ארבעה ימים בשנת 1774 לאחר קבלת "ההסכם הקונטיננטלי", עליו גם חתם. הוא עזב את הקונגרס הקונטיננטלי השני עוד לפני שהוכרזה העצמאות. עם חזרתו לדרום קרוליינה, כיהן כנשיא הקונגרס המחוזי וחבר בסנאט בממשלת המדינה החדשה. לאחר שנשבה על ידי הבריטים בשנת 1780, הוא קיבל את התבוסה וחזר למעמד של נתין בריטי עד סוף המלחמה.
חייו המוקדמים

הנרי מידלטון נולד בשנת 1717 באחוזת המשפחה, "האלונים", סמוך לצ'ארלסטון שבמושבת דרום קרוליינה. הוא היה בנו השני של סוזן (לבית אמורי) מידלטון (1690–1722) ושל ארתור מידלטון (1681–1737), בעל מטעים עשיר ששימש כמושל בפועל של דרום קרוליינה. סבו, אדוארד מידלטון, היגר מאנגליה דרך ברבדוס. הוא למד באנגליה, ולאחר מכן חזר לדרום קרוליינה כדי לרשת את אחוזת אביו. עם הזמן הפך לאחד מבעלי האדמות הגדולים ביותר במושבה, עם שטח של 50,000 אקרים וכ-800 עבדים.
הקריירה הציבורית

מידלטון מילא תפקידים ציבוריים שונים בדרום קרוליינה. הוא שימש כשופט שלום וחבר בבית הנבחרים הקולוניאלי, ואף נבחר כיושב ראש הבית בשנים 1747, 1754 ו-1755. הוא היה חבר במועצה הפרובינציאלית, אך התפטר מתפקידו בשנת 1770 במחאה על מדיניות בריטניה.
בשנת 1774, עם פרוץ המהפכה האמריקאית, נבחר מידלטון לשמש כנציג בקונגרס הקונטיננטלי. הוא כיהן כנשיא הקונגרס בימים האחרונים של הקונגרס הראשון, לאחר פרישתו של פייטון רנדולף. מידלטון התנגד להכרזת עצמאות מבריטניה, ובעקבות כך פרש מהקונגרס הקונטיננטלי השני בפברואר 1776 כאשר החלו נציגים רדיקליים לדרוש עצמאות. בנו, ארתור מידלטון, שהיה רדיקלי ממנו, החליף אותו בקונגרס ואף היה בין החותמים על הכרזת העצמאות.
לאחר חזרתו לדרום קרוליינה, נבחר מידלטון לנשיא הקונגרס המחוזי, וב-16 בנובמבר 1775 החל לכהן במועצת הביטחון. בשנת 1776, הוא ובנו ארתור סייעו בניסוח חוקת מדינה זמנית. בשנת 1779 נבחר לסנאט של המדינה החדשה.
כאשר הבריטים כבשו את צ'ארלסטון בשנת 1780, קיבל מידלטון את תבוסת המושבה ומעמדו כנתין בריטי. עם זאת, תבוסתו לא פגעה במוניטין שלו לאורך זמן, כנראה בשל תמיכתו המוקדמת במהפכה. אחוזותיו לא הופקעו, בניגוד לרבים מהנאמנים לבריטניה שסבלו מאובדן רכושם לאחר המלחמה.
הערות שוליים

↑  http://www.philipmould.com/catalogue.php?p=aa&sid=2235
↑  http://www.philipmould.com/catalogue.php?p=aa&sid=2235
↑  Allen Johnson,  American Council of Learned Societies, Dictionary of American biography, New York : Scribner's, 1995
↑  Middleton Place Historic Site, House Museum, and History Tours, www.middletonplace.org (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1177836386  ISNI: 0000 0000 4351 7641  LCCN: no92005320  SNAC: w6fk37wd  US Congress: M000698  VIAF: 34022753   WorldCat (עם VIAF): 34022753
קונאקרי

| --- | --- |
קונאקרי ממעוף הציפור
קונאקרי ממעוף הציפור
 מדינה:  גינאה גינאה
 מחוז:  מחוז קונאקרי
 שטח:  450 קמ"ר
 גובה:  13 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,667,864 (2014)
 קואורדינטות:  9°30′33″N 13°42′44″W﻿ / ﻿9.5091666666667°N 13.712222222222°W﻿ / 9.5091666666667; -13.712222222222 
 אזור זמן:  UTC +1
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת גינאה מוגדלת) נזרקורה קינדייה קאנקאן לאבה האוקיינוס האטלנטי  סיירה לאון  ליבריה חוף השנהב  מאלי סנגל גינאה ביסאו קונאקרי(למפת גינאה רגילה) נזרקורה קינדייה קאנקאן לאבה האוקיינוס האטלנטי  סיירה לאון  ליבריה ח. השנ.  מאלי סנגל גינאה ביסאו קונאקרי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
קונאקרי (בצרפתית: Conakry) היא בירת גינאה. בעיר מתגוררים 1,660,973 תושבים, נכון ל-2014. קונאקרי היא עיר נמל השוכנת לחוף האוקיינוס האטלנטי. העיר נחשבת לעיר הבירה הגשומה ביותר בעולם עם כ-4800 מ"מ בממוצע בשנה (לשם השוואה: כמות הגשמים הממוצעת בתל אביב היא 510 מ"מ).