stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רוקדים עם כוכבים (רוסיה)
מנחים

| מוֹבִיל | עונות> ‏1 | עונות> ‏2 | עונות> ‏3 | עונות> ‏4 | עונות> ‏5 | עונות> ‏6 | עונות> ‏7 | עונות> ‏8 | עונות> ‏9 | עונות> ‏10 | עונות> ‏11 | עונות> ‏12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אנסטסיה זאבורוטניוק: 
יורי ניקולאייב: 
מקסים גלקין: 
דריה זלטופולסקאיה: 
גאריק מרטירוסיאן: 
אנדריי מלאכוב:
עונות

| עונה | תקופת השידור | זוכים | זוכים | מנחה | מנחה | חברי מושבעים (ראשי)> ‏1 | חברי מושבעים (ראשי)> ‏2 | חברי מושבעים (ראשי)> ‏3 | חברי מושבעים (ראשי)> ‏4 | חברי מושבעים (ראשי)> ‏5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14 בינואר - 5 במרץ 2006 | מריה סיטל | ולדיסלב בורודינוב | אנסטסיה זבורוטניוק | יורי ניקולאייב | סטניסלב פופוב | אירינה וינר | ולדימיר אנדריוקין | ולנטין גניושב |  |
| 2 | 6 בנובמבר - 31 בדצמבר 2006 | אנה סנטקינה | יבגני גריגורוב | אנסטסיה זבורוטניוק | יורי ניקולאייב | סטניסלב פופוב | אלה סיגלובה | ולדימיר אנדריוקין | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 3 | 16 באפריל - 1 ביוני 2008 | דריה סגלובה | אנטון קובלב | אנסטסיה זבורוטניוק | יורי ניקולאייב | סטניסלב פופוב | אלה סיגלובה | ולדימיר אנדריוקין | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 4 | 15 במרץ - 7 ביוני 2009 | יוליה סביצ'בה | יבגני פפוניישווילי | מקסים גלקין | דריה זלטופולסקאיה | סטניסלב פופוב | אלה סיגלובה | ולדימיר אנדריוקין | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 5 | 24 בינואר - 25 באפריל 2010 | אנסטסיה סטוצקיה, אלכסיי לידנב | יבגני מאלישקו, דריה רזניקובה | מקסים גלקין | דריה זלטופולסקאיה | אגור דרוז'ינין | אלה סיגלובה | סטניסלב פופוב | ניקולאי ציסקרידזה | אנדריי אוורוב |
| 6 | 30 בינואר - 24 באפריל 2011 | טטיאנה בולאנובה | דמיטרי ליאשנקו | מקסים גלקין | דריה זלטופולסקאיה | אגור דרוז'ינין | אלה סיגלובה | סטניסלב פופוב | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 7 | 6 באוקטובר - 29 בדצמבר 2012 | Gluk'oZа | יבגני פפוניישווילי | מקסים גלקין | דריה זלטופולסקאיה | אגור דרוז'ינין | אנסטסיה וולוצ'קובה | אלנה צ'ייקובסקאיה | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 8 | 14 בספטמבר - 30 בנובמבר 2013 | אלנה פודקמינסקאיה | אנדריי קרפוב | מקסים גלקין | דריה זלטופולסקאיה | אגור דרוז'ינין | ולדימיר איבנוב | אולג מנשיקוב | אלנה צ'ייקובסקאיה | ניקולאי ציסקרידזה |
| 9 | 14 בפברואר - 28 באפריל 2015 | אירינה פגובה | אנדריי קוזלובסקי | דריה זלטופולסקאיה | מקסים גלקין | מקסים קוז'בניקוב | אירינה וינר | סרגיי פילין | אלנה סמודנובה |  |
| 10 | 7 במרץ - 24 באפריל 2016 | אלכסנדרה אורסוליאק | דניס טגינצב | גאריק מרטירוסיאן | דריה זלטופולסקאיה | ולדימיר דרוויאנקו | סטניסלב פופוב | גלינה בלייבה | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 11 | 5 באפריל - 31 במאי 2020 | איוואן סטבונוב | אינה סווצ'ניקובה | אנדריי מלאכוב | אנדריי מלאכוב | אגור דרוז'ינין | דריה זלטופולסקאיה | איגור רודניק | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 12 | 17 בינואר - 21 בפברואר 2021 | סרגיי לזרב | יקטרינה אוסיפובה | אנדריי מלאכוב | אנדריי מלאכוב | אגור דרוז'ינין | דריה זלטופולסקאיה | איגור רודניק | ניקולאי ציסקרידזה |  |
| 13 | 2022 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
עובדות

בשנת 2006 זכתה התוכנית בפרס TEFI בקטגוריה "תוכנית בידור: משחק".
התוכנית "ההבדל הגדול" כללה מערכון פרודי על התחרות.
אולגה וסרגיי קונובלצב, סגני אלופי רוסיה ומחזיקי גביע אליפות אירופה הופיעו בכל פרק בעונה הרביעית.
במהלך עונה 4 היה צורך לבצע שינויים בהרכב משתתפי התוכנית, בשל העובדה שכמה מהם סירבו להופיע מסיבות אישיות.
לתוכנית הייתה גרסת "קרח" - "רוקדים על הקרח". סרגיי לזרב, לרה קודריאבצבה, אנטולי ז'ורבליוב ויוליה סביצ'בה לקחו חלק הן ב"רוקדים עם כוכבים" והן ב"רוקדים על הקרח".
הזוכים בעונה הראשונה השתתפו באירוויזיון לרוקדים 2007.
הערות שוליים

↑  "Пригласили няню танцевать". Известия. 2006-01-12.
↑  "Режиссер Олег Бондарчук: "Киркоров мне кричал: "Зачем я с тобой связался?!"". קומסומולסקאיה פראבדה в Украине. 2012-06-25.
↑  ""Танцы со звездами": удивляя - удивляйся". Вести.ру. 2012-11-23.
↑  "Алексей Франдетти: «Время «поющих голов» прошло»". Известия. 2016-11-11.
↑  https://www.youtube.com/watch?v=KPJeXncRQto&lc=z22tjp2aaxaszpmak04t1aokgmuw3h23k0i5owsgdnwtrk0h00410 на 02:42:15
↑  Канделаки получила «ТЭФИ» за «Детали» // Lenta.ru
↑  "Сама пародия".
↑  "20.04.2009 Танцы со звездами. Сезон-2009. Ольга и Сергей Коновальцевы. – смотреть видео онлайн в Моем Мире | Телеканал Россия Т". נבדק ב-2021-02-21.
↑  "Победители всех сезонов шоу Танцы со звездами на канале Россия". Успех – про успешных людей и победителей (ברוסית). נבדק ב-2021-02-21.
↑  "Russia at Eurovision Dance Contest 2007 Россия на Танцевальном Евровидении 2007". esckaz.com. נבדק ב-2021-02-21.
רומן בזוס

רומן אנטוליוביץ' בזוס (באוקראינית: Роман Анатолійович Безус; נולד ב-26 בספטמבר 1990 בקרמנצ'וג) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדות הקשר בקבוצת אומוניה ניקוסיה מהליגת העל הקפריסאית ובנבחרת אוקראינה.
קריירה

בזוס החל את קריירת הכדורגל שלו במועדון הכדורגל קרמן קרמנצ'וג מהליגה האוקראינית השנייה. הוא גדל במחלקת הנוער שלה וב-2006 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. כשהיה בן 19 עבר לקבוצת וורסקלה פולטבה מליגת העל של אוקראינה. בוורסקלה שיחק בעמדת חלוץ. היה שותף לזכייתה של וורסקלה בגביע אוקראינה בשנת 2009. בתום עונת 2011/2012 נבחר לשחקן הצעיר הטוב ביותר בליגה האוקראינית.
בשנת 2013 חתם על חוזה ל-5 שנים בקבוצת הצמרת האוקראינית דינמו קייב. אבל, כעבור שנתיים, נמכר כרטיס השחקן שלו לקבוצת דניפרו. לאחר עונה אחת בדניפרו - עבר לשחק בבלגיה, בקבוצת סנט טרוידן מליגת העל הבלגית. הוא חתם על חוזה לשנה אחת, אך בסופו של דבר שיחק 3 שנים בקבוצה. בשנת 2019 עבר לקבוצת גנט. באוגוסט 2022 חתם באומוניה ניקוסיה הקפריסאית.
נבחרת

בשנת 2010 זומן בזוס לנבחרת הצעירה של אוקראינה. הוא שיחק 13 משחקים במדי הנבחרת הצעירה והבקיע 5 שערים.
בנבחרת הלאומית של אוקראינה משחק בזוס מאז נובמבר 2011. משחקו הראשון במדי הנבחרת היה משחק ידידות מול גרמניה. את שערו הראשון במדי הנבחרת הבקיע ב-7 ביוני 2013 במהלך משחק ידידות מול מונטנגרו.
תארים

הגביע האוקראיני: 2009, 2014
הגביע הבלגי: 2021/2022
רבי יוסי בר זבידא

| --- | --- |
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  דור חמישי לאמוראים
 בני דורו:  רבי יוסי ברבי בון
 
רבי יוסי בר זבידא היה אמורא בארץ ישראל בדור החמישי. הוא מופיע רבות בתלמוד הבבלי במחלוקות עם חברו רבי יוסי בר בון. אמורא זה, שהיה אמורא ארץ ישראלי, לא מופיע בתלמוד הירושלמי בכלל, ועל כן הועלתה ההשערה כי כל מקום בתלמוד הירושלמי שכתוב "רבי יוסי" סתם וכן "רבי יסא" הכוונה לרבי יוסי בר זבידא.
ייחוסו ככהן

לפי גרסת התלמוד ירושלמי (מסכת שביעית דף טז עמוד ב), עולה כי רבי יוסי בר זבידא נמנה ככהן, ואילו יש שינוי נוסח שהשם הוא רבי יסא.
לקריאה נוספת

מרדכי מרגליות (עורך), הערך "יוסי בר זבידא", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת יבנה וספרי חמד, מהדורה מחודשת בידי יהודה איזנברג, 2006, כרך ב, עמ' 212.
הערות שוליים

↑  ראו אצל זכריה פרנקל, מבוא המשנה ואצל הרב אהרן היימן, להלן בקישורים חיצוניים.
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
רבי יוסי בן קיסמא

מירון – מערת קבורה במירון המיוחסת לרבי יוסי בן קיסמא
רבי יוסי בן קיסמא היה תנא בדור השלישי של תקופת התנאים.
מתואר בגמרא אירוע שבו התקיים ויכוח בין רבי אלעזר לבין רבי יוסי בבית כנסת בעיר טבריה. הוויכוח היה חריף עד שבמהלך הוויכוח נקרע ספר תורה. ר' יוסי בן קיסמא שראה זאת אמר "תמיה אני אם לא יהיה בית כנסת זה בית עבודה זרה” ולסיום הגמרא מספרת שכך אכן היה.
גם בכל מה שנוגע לגזירות הרומאים באותה תקופה, הייתה דעתו מתונה יותר ביחס לחכמים אחרים. בהקשר לכך מתואר בגמרא ויכוח בינו לבין רבי חנינא בן תרדיון, אחד מעשרת הרוגי מלכות, לגבי לימוד תורה כנגד איסור הרומאים על כך. לפני מותו ביקש מתלמידיו שיקברו אותו בעומק האדמה מחשש לחילול קברו על ידי העמים השונים.
הגמרא מתארת כי כשמת רבי יוסי בן קיסמא הלכו גדולי רומי לקוברו, וכשחזרו מקבורתו מצאו את רבי חנינא בן תרדיון כשהוא מלמד תורה ברבים, והוציאו אותו להורג בשרפה.
במשנה מובא מאמרו של רבי יוסי:
פעם אחת הייתי מהלך בדרך ופגע בי אדם אחד ואמר לי שלום, החזרתי לו שלום. אמר לי, רבי מאיזו עיר אתה? אמרתי לו מעיר גדולה של חכמים וסופרים אנוכי. אמר לי רבי רצונך שתדור עמנו במקומנו, ואני אתן לך אלף אלפים כסף וזהב אבנים טובות ומרגליות? אמרתי לו, אם אתה נותן לי כל כסף וזהב אבנים טובות ומרגליות שבעולם, איני דר אלא במקום תורה! שכך כתוב בספר התהילים "טוב לי תורת פיך מאלפי זהב וכסף"
בגמרא מסופר ששאלו אותו תלמידיו "אימתי בן דוד בא". והשיב להם: ”לכשיפול השער הזה ויבנה, ויפול, ויבנה, ויפול, ואין מספיקין לבנותו עד שבן דוד בא.”
במספר מקורות מובא שקברו הוא בהר מירון. הציון מזוהה כיום על "דרך בורמה א'", לצד קברי רבי יהודה בן בתירא, רבי אלעזר חסמא, רבי בנימין בן יפת ורבי יוסי חטופא. אגודת אהלי צדיקים טוענת שזיהויים אלו שגויים, וקברו נמצא במערת קבורה ביער הדרום-מזרחי למירון לצד קברו של רבי טרפון, על דרך העפר ליד ציונו של רב המנונא סבא, העולה מצומת כביש 866 ("דרך בורמה ב'") ל"דרך מהדרין" בדרום מירון.
לקריאה נוספת

קברי צדיקים בארץ ישראל בהוצאת כרטא - בערך יוסי בן קיסמא
הרב ישראל דנדרוביץ, אתה נותן לי כל כסף וזהב שבעולם (על כך שלא היה בהצהרתו זו של ריב"ק משום נפש רחבה כבלעם), בתוך: ספר הנחמדים מזהב, ערד תש"ע, פרק יד, עמודים: 223–232.
רבנו (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |
 סוגה:  סדרה תיעודית
 כותבים:  אור ישר
 בימוי:  אור ישר
 פסקול:  אביתר בנאי, תמיר מוסקט וחיליק פרנק
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר פרקים:  3
 הפקה
 מפיק:  יואב לשם
 מפיקים בפועל:  גיא ברק
 עורכים:  אייל דץ
 צלמים:  ליאור לינר ואורי גרודר
 שידור
 רשת שידור בישראל:  כאן 11
 
רבנו היא סדרת טלוויזיה תיעודית בת שלושה פרקים ששודרה בכאן 11 ב-2020 העוסקת בחסידות ברסלב ובמנהיגה רבי נחמן מברסלב. הבמאי והתסריטאי של הסדרה הוא אור ישר, והקריין הראשי בסדרה הוא הזמר והשחקן שולי רנד. בסדרה, שצילומה ארכו כשנתיים, מופיעים אישים רבים ובהם איתי תורג'מן, צבי יחזקאלי ונעה ירון דיין. המוזיקה המקורית נכתבה על ידי אביתר בנאי ותמיר מוסקט. גם החוקרים ארתור גרין, חביבה פדיה, נסים ליאון, צבי מרק, עמוס שוקן ותומר פרסיקו התראיינו לסדרה.
הפרק הראשון עוסק בחסידות באופן כללי ובחסידות ברסלב בפרט. הפרק השני של הסדרה עוסק במשיכתם של חוזרים בתשובה לחסידות זו. הפרק השלישי עוסק בהתקבלותו של רבי נחמן ותורתו בחברה הישראלית המודרנית.
אריאנה מלמד מעיתון הארץ ביקרה את הסדרה וטענה שאינה אובייקטיבית ונוטה להאדיר את דמותו של רבי נחמן. לעומת זאת, העיתונאי אלישיב רייכנר ממקור ראשון שיבח את הסדרה ואת המורכבות שלה. גם המבקרים נדב מנוחין ודורון ברוש מוואלה! וממעריב פרסמו ביקורות חיוביות על הסדרה.
נכון לאוגוסט 2023, פרקי הסדרה צברו כ-436,000 צפיות באתר יוטיוב.
הערות שוליים

↑  אלישמע סנדמן, ‏"רבנו": הסדרה שתגרום לכם להבין את חסידי ברסלב| צפו בפרק הבכורה, באתר "סרוגים", 31 באוגוסט 2020
↑  'רבנו' – סדרה חדשה על ר' נחמן מברסלב,  באתר כיפה, 16 באוגוסט 2020
↑  איך הצליחה ברסלב לסחוף את בעלי התשובה? | 'רבנו' פרק 2. צפו, באתר "סרוגים", 6 בספטמבר 2020
↑   אריאנה מלמד, אפילו קולו המהפנט של שולי רנד לא ישכנע אותי שמדובר בעובדות היסטוריות, באתר הארץ, 3 בספטמבר 2020
↑    אלישיב רייכנר, ‏הסדרה "רבנו" מזכירה לנו שברסלב זה לא רק אומן, בעיתון מקור ראשון, 17 בספטמבר 2020
↑  נדב מנוחין‏, הדיסנילנד של רבי נחמן: למרות העריכה ההיפראקטיבית, "רבנו" מנטרלת מוקש חשוב במיוחד, באתר וואלה, 2 בספטמבר 2020
↑  דורון ברוש, ‏"רבנו" מלמדת שסיפורו של רבי נחמן מברסלב עמוק בהרבה מהשיח התקשורתי עליו, באתר מעריב אונליין, 11 בספטמבר 2020
רוקדת (שיר)

"רוקדת" הוא שיר של אניה בוקשטיין ועופר ניסים אשר יצא לאור בשנת 2017 כחלק מהאלבום הנושא את שם זה. השיר נכתב והולחן על ידי בוקשטיין ועבר עיבוד על ידי עופר ניסים ואסי טל.
רקע ותוכן השיר

בפוסט שכתבה בפייסבוק סיפרה בוקשטיין על השיר כי הוא "סיפור של הפוגה ממסע של חיפוש אהבה. על לילה שמשכיח ומערפל כאב ובדידות. על רגע שמתמסר לחוויה ולתנועה". כמו כן סיפרה כי כתבה אותו בהשראת האנשים האהובים עליה ביותר.
באשר לשיתוף הפעולה עם עופר ניסים הוסיפה כי היא "מאוד מתרגשת לחשוף שיתוף פעולה עם אחת מאגדות המוזיקה הגדולות שצמחו כאן, אומן שטבע את חותמו על סצנת הלילה והמועדונים בארץ ובעולם".
ביקורת

בביקורת של האלבום כתב יוסי חרסונסקי על השיר:
בוקשטיין שרה על עצמה, על "זרימה" בחיים, על שרידות מודעת ('בלב שלך את מרימה לך מסיבה') ושינוי. הפרדוקס: ההפקה אולי משטחת את השיר, אבל מצד שני משדרת: אני שורדת, אני בעניינים. הצליל הזה ישמור אותי בחיים.
וידאו קליפ

הקליפ, שגרר תגובות חיוביות בסיקורים שונים שלו, כולל קטעי ריקוד על עמוד של בוקשטיין.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 9 |  |
|  ישראל | רשת ג' | 1 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (2017)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |  |
|  ישראל | רשת ג' | 30 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 30 |  |
רומן ביוגרפי

רומן ביוגרפי הוא סוג מובחן של רומן בעל מאפיינים ביוגרפיים. רומן ביוגרפי מלווה את סיפור חייה של אישיות אמיתית, אך בשונה מביוגרפיה של ממש, מספק לדמות רקע ופעילות בדיוניים כדי לשוות לסיפור מראה של רומן. במקרים רבים הרומן הביוגרפי אינו מזכיר את שמם האמיתי של נשואי הרומן, אף כי בדרך כלל דואג הסופר שהדבר יהיה ברור מתוך העלילה.
ישנם גם רומנים ביוגרפיים פיקטיביים, שנטוו על חייה של דמות ידועה, אבל אינם מבוססים על מידע אמיתי מחיי אותה דמות. דוגמה לרומן כזה הוא הרומן "Süsskind von Trimberg" (זיסקינד מטרימברג).
אישים מפורסמים שנכתב עליהם רומן ביוגרפי

כעין תת-ז'אנר של הרומן הביוגרפי, מהווים רומנים ביוגרפיים שנכתבו על רקע חייהם של אישים ידועי-שם. ניתן למנות כדוגמה את האישים הללו:
חיים אבן עטר - יצחק גורמזאנו גורן, שמש ממערב: אגדת חייו של ר' חיים בן עטר. רמת גן: מסדה, 1985.
אנטון צ'כוב - אירן נמירובסקי, חיי צ'כוב: רומן ביוגרפי, מצרפתית: עמנואל פינטו, הוצאת כתר, 2011.
לאה גולדברג - עמיה ליבליך, אל לאה, רומן ביוגרפי, 1996.
רשימה של אישים נוספים שנכתבו רומנים על-פי חייהם ראו כאן.
ראו גם

רומן היסטורי
סרט ביוגרפי
לקריאה נוספת

ש. צמח, הרומן הביאוגרפי, מאזנים, כרך א, גליון ו', ניסן תרפ"ט, עמ' 11–12, באתר JSTOR
הערות שוליים

↑  Süsskind von Trimberg. Roman. Fischer, Frankfurt am Main 1972, ISBN 3-10-079002-2.
| סיפר |
| --- | --- | --- |
| דמות | פרוטגוניסט • דמות שנייה בחשיבותה (אנ') • דמות שלישית בחשיבותה (אנ') • סיידקיק • אנטגוניסט • נבל-על • דמות משנה • דמות חוזרת • מספר • גיבור • אנטי-גיבור |  |
| עלילה | דיאלוג • מצג • מבנה דרמטי (אנ') • סיפור מסגרת • כלי עלילתי • מקגאפין • נקודת שיא • עימות • תת-עלילה • פלשבק/פלשפורוורד |  |
| רקע | דיסטופיה • אוטופיה • יקום בדיוני • יקום משותף • היסטוריה • היסטוריה בדיונית |  |
| תמה | מוטיב • לייטמוטיב • סאבטקסט • מוסר השכל |  |
| סגנון | אמצעים פיגורטיביים • טכניקות ספרותיות • נקודת תצפית • השעיית הספק • סימבוליזם • אתנחתא קומית |  |
| סיפורת | משל • מעשייה • סיפורת בזק • רומן • נובלה • מחזה • שירה • תסריט • נובליזציה • סיפור קצר |  |
| סוגה | רומן הרפתקאות • רומן פשע • רומן מלחמתי • רומן מערבון • רומן מסתורין • רומן היסטורי • רומן ריאליסטי • רומן רומנטי • רומן ביוגרפי • רומן מכתבים • רומן גרפי • רומן פילוסופי • רומן פוליטי • רומן ארוטי • רומן חניכה • סאגה • פנטזיה (אפלה, חרבות וכשפים) • ספרות בלשית • ספרות אימה • ריאליזם קסום • סאטירה • מדע בדיוני (קשה, צבאי, אופרת חלל, סייברפאנק, סטימפאנק) • מותחן • ספרות ספקולטיבית • ספרות זולה • קומיקס |  |
| נושאים קשורים | זרם התודעה • קהל • מחבר • תורת הספרות • מבנה נרטיבי • נרטולוגיה • רטוריקה |  |
פורטל: ספרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph969574 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספרות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רבי יוסי בן שאול

| --- | --- |
 לידה:  המאה ה־3 סוריה פלשתינה, רומא העתיקה 
 מקום פעילות:  ארץ ישראל
 תקופת הפעילות:  דור ראשון לאמוראים
 השתייכות:  אמוראי ארץ ישראל
 רבותיו:  רבי יהודה הנשיא
 תלמידיו:  רבי חייא בר גמדא, רבי יהושע בן לוי, רבי יעקב
 
רבי יוסי בן שאול היה אמורא ארצישראלי בן הדור הראשון.
ביוגרפיה

רבו המובהק היה רבי. הוא שאל אותו שאלות ונשא ונתן עמו בהלכה, ואף מסר בשמו מימרות רבות. מסר הלכות גם בשם "קהלא קדישא דבירושלם".
בעל סדר הדורות כתב שהיה תלמידו של רב יוסף בר אדא, אך כתב הרב נפתלי משכיל לאיתן, שטעה בזה בעל סדר הדורות, משום שחכם זה לא נזכר בשום מקום. במסכת ביצה הוא מוסר הלכה גם בשם רב, אך הרב נפתלי משכיל לאיתן כותב שצריך לגרוס שם "רבי".
אחת מהשאלות ששאל את רבי, היא האם לפי הדעה האומרת שבית חוניו אינו נחשב מקדש של עבודה זרה, מותר להשתמש בבית המקדש בכלים שהשתמשו בהם בבית חוניו, ורק כהנים שעבדו שם פסולים לעבודה בבית המקדש משום שקנסו אותם, או שגם בכלים אסור להשתמש. רבי ענה, שיש פסוק המלמד שהם אסורים, אך הוא אינו זוכר אותו. רבי יוסי ניסה להקשות על דבריו ולהוכיח שכלים של עבודה זרה מותרים לשימוש בבית המקדש, מן הפסוק: ”כָּל הַכֵּלִים אֲשֶׁר הִזְנִיחַ הַמֶּלֶךְ אָחָז בְּמַלְכוּתוֹ בְּמַעֲלוֹ הֵכַנּוּ וְהִקְדָּשְׁנוּ וְהִנָּם לִפְנֵי מִזְבַּח ה'” (דברי הימים ב', כ"ט, י"ט). כששמע רבי את דבריו, שמח ואמר: ”ברוך אתה לשמים שהחזרת לי אבדתי”, משום שזהו הפסוק שהוא שכח, שממנו לומדים שהכלים של בית חוניו אסורים, משום שכוונת הפסוק היא שגנזו את הכלים, והקדישו אחרים במקומם.
תלמידיו האומרים בשמו הם רבי חייא בר גמדא ורבי יהושע בן לוי. במסכת שבת אומר רבי יעקב מימרא בשמו, שם הוא נקרא "רבי אסי בן שאול".
במסכת שבת מובאת מחלוקת שלו עם רבי יוחנן בן שאול, ונראה שהוא היה אחיו. כמו כן, נראה שגם רבי חלפתא בן שאול המוזכר עמו בירושלמי היה אחיו.
מתורתו

בתלמוד הירושלמי מסופר, שאדם אחד שנא לקיים מצוות, ואשתו אהבה אותן, והוא לא הניח אותה לקיימן. פעם אחת היא הכניסה עני לבית בשעה שהבעל לא היה בו, וכשהגיע הבעל היא החביאה אותו בעליית הגג. לאחר מכן הבעל נכנס לאכול ונמנם, ובינתיים בא נחש והטיל ארס באוכל שהיה לפני הבעל. כשהתעורר הבעל ורצה לאכול, האורח רץ ומנע אותו מלאכול את האוכל המורעל. רבי יוסי בן שאול פסק שהאורח אינו חשוד על איסור ייחוד, משום שהוא הזהיר את הבעל ומנע ממנו למות מארס הנחש.
הוא מסר בשם רבו רבי, את ההלכה האומרת שאף על פי שקטן אינו יכול להצטרף לזימון, ניתן לצרף אותו לתשעה אנשים ולהזכיר את שם השם - "אלוהינו".
מסר בשם רבו גם את הדרשה הלומדת שראש בית דין צריך לקדש את החודש, מן הפסוק: ”וַיְדַבֵּר מֹשֶׁה אֶת מֹעֲדֵי ה' אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל” (ויקרא, כ"ג, מ"ד).
במסכת כתובות אומר תלמידו רבי חייא בר גמדא בשמו, את המימרא הבאה, המדברת על המתרחש בעולמות העליונים בשעה שצדיק נפטר:
בשעה שהצדיק נפטר מן העולם, אומרים מלאכי השרת לפני הקב"ה: ריבונו של עולם, צדיק פלוני בא! אומר להם: יבואו צדיקים ויצאו לקראתו. ואומרים לו: יבא בשלום ינוחו על משכבותם.
קלרה פלום

קלרה פלום-סימון (נולדה ב-20 בנובמבר 1947) היא אתלטית ישראלית בעבר, 9 פעמים ברציפות אלופת ישראל (1967–1973 ו-1985), שיאנית ישראל ו-3 פעמים אלופת המכביה (1973, 1977 ו-1989) בהטלת כידון.
ביוגרפיה

פלום נולדה בארגנטינה. התאמנה בקבוצת הפועל תל אביב בהדרכתו של עמיצור שפירא.
ביוגרפיה > 1967 > אלופת ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1967, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 33.21 מטר, לראשונה בקריירה שלה.
ביוגרפיה > 1969 > שיאנית ישראל

בתחרות שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1969, קבעה פלום שיא ישראלי חדש של 44.68 מטר, שיפור לשיא הישראלי הוותיק בן 12 השנים של עדנה מדליה (40.93 מטר).
בתחרויות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכו באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 36.77 מטר, אחרי פילר מהולנד שקבעה שיא מכביה חדש של 42.01 מטר ולפני פאולה נתן מאוסטרליה (36.68 מטר)..
ביוגרפיה > 1970

באליפות ישראל שנערכה בשנת 1970, זכתה פלום במדליית זהב, בהטלת כידון בתוצאה של 40.87 מטר, לפני אלישבע רוש מהפועל באר שבע (36.73 מטר) ורות ניסן מהפועל חדרה (34.48 מטר).
ביוגרפיה > 1971

בתחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל התשיעי שנערכו במאי 1971, זכתה פלום במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 42.94 מטר, אחרי הובר מאוסטריה (45.04 מטר) ולפני חוה שחר מישראל (39.62 מטר).
ביוגרפיה > 1972

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן ביולי 1972 זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.24 מטר, לפני חוה שחר מהפועל עמק חפר (37.58 מטר) ומרינה מנדלסון (35.05 מטר).
ביוגרפיה > 1973

באליפות ישראל שנערכה ביוני 1973 זכתה פלום במדליית זהב, בהטלת כידון בתוצאה של 42.32 מטר, לפני חוה שחר (38.94 מטר) ונעמי פיינברג (30.28 מטר) שתיהן מהפועל עמק חפר.
ביוגרפיה > 1973 > אלופת המכביה

בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי 1973, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 41.38 מטר, לפני קרי פילר מהולנד (39.58 מטר) וחוה שחר (39.58 מטר).
ביוגרפיה > 1977

בתחרויות האתלטיקה של המכביה העשירית שנערכו ביולי 1977, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 39.12 מטר, לפני רינדה בקלמן מארצות הברית (37.26 מטר) ונעמי פיברגר מישראל (33.58 מטר) ובכך הגנה על תוארה.
ביוגרפיה > 1979

בתחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-11 שנערכו במאי 1979, זכתה פלום במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 42.16 מטר, אחרי סופיה סקורפה מיוון (58.92 מטר) ולפני ברברה באורטאשי משווייץ (40.30 מטר).
ביוגרפיה > 1985

באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ב-6 ביולי 1985 זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.62 מטר, לפני צביה וייספלד (40.20 מטר).
ביוגרפיה > 1989

בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו ביולי 1989 זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.02 מטר, 12 שנים לאחר זכייתה האחרונה, במכביה העשירית, לפני מיטל בראל (38.40 מטר) ודורית אשכנזי (37.20 מטר), שתיהן מישראל.
שיאים אישיים

הטלת כידון: 44.68 מטר (1969) שיא ישראלי בעבר
הערות שוליים

↑  הכידון של קלרה פלום שבר שיא של תריסר שנים, מעריב, 12 במאי 1969
↑  עדנה מדליה מוסרת לספורטאית קלרה פלום גביע אישי, דבר, 12 ביוני 1969
↑  אברהם פז, חמישה שיאי מכביה ושיא ישראלי ביום השני של תחרות האתלטיקה, מעריב, 5 באוגוסט 1969
↑  יעקב פתאל, שיא חדש של גונטובניק בברזל, דבר, 5 ביולי 1970
↑  ברוך דגון, הגנאית אנום רצה 100 מ' ב 11.2 ש' באחת הריצות המהירות בעולם, דבר, 4 במאי 1971
↑  שמואל קליגר, וישניצר ובאלס ניכשלו בהכנעת המינימום, דבר, 9 ביולי 1972
↑  יעקב פתאל, באליפות ישראל - וכמבחן לקראת המכביה ה-9, דבר, 24 ביוני 1973
↑  ברוך דגון, 3 שיאי מכביה חדשים הוצבו בנעילת תחרויות האתלטיקה, דבר, 17 ביולי 1973
↑  יעקב פתאל, ביום האחרון לתחרויות הא"ק לא השתנתה התמונה: משעמם!, דבר, 20 ביולי 1977
↑  אתמול בכינוס, דבר, 7 במאי 1979
↑  אלכס פרלסמן, יואב שרון - הישראלי המהיר ביותר, מעריב, 7 ביולי 1985
קריפו

תג של חוקר קריפו
הצד האחורי של תג משטרת הפלילים הפדרלית.
קריפו (בגרמנית: Kriminalpolizei; קיצור של "קרימינלפוליציי", מילולית: משטרה פלילית) הוא המונח הסטנדרטי לציון סוכנות החקירה הפלילית בכוחות המשטרה של גרמניה, אוסטריה והקנטונים דוברי הגרמנית של שווייץ. בגרמניה הנאצית, קריפו הייתה המשטרה הפלילית של הרייך כולו. כיום, ברפובליקה הפדרלית של גרמניה, משטרת המדינה (Landespolizei) מבצעת את רוב החקירות. מחלקת החקירה הפלילית שלה ידועה בשם "קרימינלפוליציי" (Kriminalpolizei), או "קריפו".
החטיבה המקבילה של משטרת נורווגיה מכונה קריפוס, ומקור השם בראשי תיבות דומים בנורווגית.