stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הקרן הבריטית המרכזית לסעד יהודי עולמי
קינדר-טרנספורט

ערך מורחב - קינדר-טרנספורט
בנובמבר 1938 נפגשו מנהיגים יהודים עם ראש ממשלת בריטניה נוויל צ'מברלין כדי לשכנעו לאשר לילדים יהודים מגרמניה לעלות לארץ ישראל. הפגישה הובילה להעלאת הנושא לדיון בישיבת הממשלה ובריטניה שינתה את מדיניותה ואפשרה כניסת ילדים יהודים לארץ ישראל.
לאחר שהובטחה תמיכה ממשלתית, הארגון החל במאמץ חילוץ הילדים. הוקמה תנועה לטיפול בילדים מגרמניה; יחד עם קרן בולדווין (בראשה עמד ראש הממשלה לשעבר סטנלי בולדווין) גייסה התנועה 545,000 ליש"ט (שווה ערך לכ־28.8 מיליון ליש"ט ב-2013).
אותרו אלפי משפחות יהודיות ואחרות ברחבי בריטניה שהסכימו לארח ילדים יהודים לתקופת המלחמה. בנוסף, הוקמו מקומות אכלוס זמניים בתוך מחנות קיץ שלא היו בשימוש בחוף הדרומי של אנגליה, ובוצע תיאום מול ארגונים הולנדים להעברת ילדים מגרמניה לבריטניה. מאמציהם נתמכו על ידי חרטראודה וייסמילר-מאייר, שנפגשה עם אדולף אייכמן, ושכנעה אותו לאפשר לילדים ללא ליווי לצאת לבריטניה. עד פרוץ המלחמה חילץ הארגון 9,354 ילדים מגרמניה, 90% מהם יהודים.
במלחמת העולם השנייה

ניסיונות לחלץ יהודים מהארצות הכבושות נכשלו לאחר פרוץ המלחמה.
עם זאת, ארגון הסעד המשיך לתמוך בילדים שכבר פונו והחל בפרויקטים חדשים. לאחר המלחמה, הארגון סייע לפליטים להגשת תביעות להשבת רכוש משפחותיהם. בשנת 1939, ארגון הסעד יחד עם המועצה ליהדות גרמניה שכרו בבריטניה נכס ובו שני אתרי קמפינג תמורת 350 פאונד לשנה ופתחו שם מחנה לגרמנים צעירים שהוגדרו בסיכון לגירוש, מחנה קיצ'נר בריצ'בורו . כ-3,500 איש היו שם כשפרצה המלחמה, ורבים מהם היו בוודאי נרצחים בשואה אם היו בגרמניה. המחנה פורק ב-1940, ורבים מהגברים התגייסו ונלחמו למען בריטניה. חלק מהם הגיעו לפלוגה הבריטית שפונתה מדנקרק במבצע דינמו ב-1940.
לאחר המלחמה

ארגון הסעד הקים ומימן את הוועד היהודי לסיוע בחו"ל לתמיכה בשורדי שואה ובמיוחד בניצולי מחנה הריכוז ברגן בלזן.
בשנת 1947, בני נוער להם סייע הארגון זכו לקבלת אזרחות בריטית, והארגון סייע בהגשת תביעות להשבת רכוש משפחותיהם של הפליטים.
732 ילדים יתומים ניצולי שואה הועברו בסיוע ארגון הסעד לבריטניה לאחר המלחמה, תחילה לווינדרמיר, ולאחר מכן ל-22 אכסניות ברחבי המדינה.
פעילות כיום

פירוק ברית המועצות ב-1991 מיקד את מאמצי הסיוע של הארגון לתמיכה בשני מיליון היהודים שהיו בה.
בשנת 1995 שינה הארגון את שמו מ-CBF לארגון הסעד היהודי וב-2007 אוחד עם ארגון הסיוע היהודי.
מאז תחילת שנות ה-90 הארגון מתמקד ומממן טיפול בשלושה סוגים עיקריים של פרויקטים: מענה לצרכים מיידיים של קהילות בסיכון, הבטחת פרנסה בת קיימא לחסרי כל ומתן מענה לאסונות בינלאומיים.
מתן מענה לצרכים מיידיים: הארגון פועל עם קהילות בסיכון בעיקר באוקראינה, מולדובה, בלארוס וגאורגיה, שלעיתים קרובות תלויות בפנסיות או זכויות רווחה זעומות.
פרנסה בת קיימא: תוכנית פיתוח הפרנסה של הארגון הושקה בשנת 2009, ופועלת כיום במולדובה ואוקראינה וגם עם שותפים ברואנדה כדי למתן הכשרה לילדי רחוב. מאז 2016 הארגון מפעיל תוכניות הכשרה ותעסוקה לפליטים שהגיעו לבריטניה. הארגון נחשב לספק הגדול ביותר של תמיכה תעסוקתית לפליטים שיושבו מחדש. בהמשך הושקה תוכנית להתמודדות אקלימית בבנגלדש, מיאנמר ונפאל.
תגובה לאסונות: הארגון מוביל את הקהילה היהודית הבריטית לסיוע באסונות בינלאומיים, לאחרונה פעל בהאיטי, מוזמביק ומדינות במזרח אפריקה. בשנת 2011 פעל ביפן, לסייע לילדים בעקבות הצונאמי. לאחר שיטפונות 2010 בפקיסטן, הארגון עבד עם שותפים לספק צרכים מיידיים לקהילות עקורות במחוז באג ולשקם בתים שניזוקו או נהרסו. כמו כן סייע בעקבות רעידת האדמה בהאיטי ב-2010 לאספקת שירותים רפואיים לנזקקים, ובקניה עם שותפים כדי לספק שירותי מזון לאלה הסובלים ממשבר המזון במזרח אפריקה.
ראו גם

הג'וינט
ועד שליחי הקהילות
ההתאחדות האנגלו-יהודית
הערות שוליים

↑  רישום העמותה, באתר register-of-charities.charitycommission.gov.uk
↑  מחנה קיצ'נר
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298392505171  ISNI: 0000 0001 2216 5760  LCCN: no2008108572  SUDOC: 153678461  VIAF: 127060449   WorldCat (עם VIAF): 127060449
וייסנזה (סדרה)

| --- | --- |

 סוגה:  סדרת דרמה משפחתית
 יוצרים:  אנטה הס
 כותבים:  אנטה הס פרידמן פרום
 בימוי:  פרידמן פרום
 שחקנים:  קטרין סאס  האנה הרצשפרונג  Hansjürgen Hürrig  Ferdinand Lehmann  Ruth Reinecke  פלוריאן לוקס  סטפן גרוסמן  Uwe Kockisch  Lisa Wagner  בפסקה זו 4 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 פרסים:  פרס גרימה, בפסקה זו 2 רשומות נוספות שטרם תורגמו 
 ארץ מקור:  גרמניה
 שפות:  גרמנית
 מקום התרחשות:  ברלין 
 מספר עונות:  4
 מספר פרקים:  24
 הפקה
 מפיק:  מארק מילר-קלדנברג רגינה ציגלר
 מפיקים בפועל:  Jutta Paarmann 
 חברת הפקה:  Ziegler Film 
 הפצה:  נטפליקס 
 עורכים:  Eva Schnare 
 אתר צילומים:  Swinemünder Brücke, Stasi Museum 
 צלמים:  Kristina Klunkert, Frederic Batier, Hendrik A. Kley, מיכאל ויזווג 
 מוזיקה:  שטפן מרטין מרטין הורנונג
 שידור
 רשת שידור:  Das Erste
 תקופת שידור מקורית:  2010–2018
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
וייסנזה (Weissensee) הייתה סדרת טלוויזיה גרמנית ששודרה בערוץ Das Erste. הסדרה מגוללת את סיפורן של משפחות קופר והאוסמן בברלין המזרחית בין השנים 1980 (עונה 1) ו-1987 (עונה 2), דרך נפילת חומת ברלין בינואר 1990 (עונה 3) ועד לאיחוד הכלכלי של גרמניה ביוני 1990 (עונה 4). הסדרה מתרחשת בעיקר ברובע וייסנזה שבמזרח ברלין.
עלילה > עונה 1

הסדרה נפתחת בשנת 1980 ומתמקדת במשפחות קופר והאוסמן. האב הנס קופר ובנו פאלק עובדים במשרד לביטחון המדינה (שטאזי), ואילו מרטין קופר, בנו השני, משרת במשטרת העם. מנגד, דוניה האוסמן היא זמרת ביקורתית כלפי המשטר. כאשר מרטי, גרוש פלוס ילדה, פוגש את הבת שלה, יוליה האוסמן ומתחיל עימה קשר רומנטי, הדבר מסבך את שתי המשפחות. יוליה נכנסת להריון.
עלילה > עונה 2

העונה מתרחשת בשנת 1987. שש שנים לאחר שיוליה נכלאה בגין בגידה במולדת, היא משתחררת מהכלא אך נאלצת להתמודד עם השלכות הכליאה. מרטין, שחי בנפרד ממשפחתו, מנסה להחזיר את הקשר עם יוליה ולגלות את האמת על בתם המשותפת.
עלילה > עונה 3

העונה מתחילה ב-9 בנובמבר 1989, עם נפילת חומת ברלין, ונמשכת עד ינואר 1990. במהלך העונה, מתרחשות הפגנות המוניות, והדמויות נקלעות לקונפליקטים פוליטיים ואישיים על רקע פירוק השטאזי. עיתונאית מהמערב בשם קטיה פוגשת את מרטין ומנסה לעזור לו.
עלילה > עונה 4

העונה הרביעית מתרחשת בשנת 1990, לאחר נפילת החומה. מרטין מנהל נגרייה ונאבק להצילה מפשיטת רגל. לו ולקטיה נולדה בת, ככה שלמרטין יש שלוש בנות משלוש נשים שונות. בתו הבכורה, שהיא כבר בת 17 ואדישה לאירועי התקופה, נוסעת לדגמן במילאנו ומנוצלת על-ידי הסוכן שלה, מרטין וקטיה נוסעים למילאנו, מתעמתים עם הסוכן ומחזירים את בתו הראשונה לברלין. ובמקביל, פאלק קופר, שנורה על ידי דוניה האוסמן, מתמודד עם נכותו ומנסה לשקם את חייו.
שחקנים ודמויות

פלוריאן לוקאס – מרטין קופר
אנה לוס – ורה קופר
אורה קונרד – דוניה האוסמן
יואכים פאול אסבך – הנס קופר
יוג'ין הארטמן – פלק קופר
האנה הרצשפרונג – יוליה האוסמן
הפקה ושידור

הסדרה שודרה בארבע עונות בין השנים 2010–2018. היא זכתה להצלחה רבה בגרמניה ושודרה גם באיטליה, רוסיה ופורטוגל תחת השם Amor em Berlim ("אהבה בברלין").
פרסים

פרס במבי לשחקנית הטובה ביותר (האנה הרצשפרונג, 2010)
פרס הטלוויזיה הגרמני (2011)
פרס גרימה (2016)
30 בדצמבר

30 בדצמבר הוא היום ה-364 בשנה (365 בשנה מעוברת), בשבוע ה-52 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשאר עוד יום אחד.
אירועים היסטוריים ביום זה

1460 – קרב וייקפילד במלחמות השושנים באנגליה
1730 – רעידת אדמה בהוקאידו שביפן
1843 – נחקקה חוקת האיטי החדשה של שנת 1843
1853 – רכישת גדסדן: ארצות הברית רוכשת ממקסיקו שטחים לאחר סיום המלחמה בין השתיים
1922 – מוקמת ברית המועצות
1922 – הרפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז הופכת לחלק מברית המועצות
1947 – מלך רומניה, מיכאי הראשון נאלץ לוותר על כיסאו בלחץ הקומוניסטים
1947 – טבח בתי הזיקוק בחיפה
1953 – הטלוויזיות הצבעוניות הראשונות מוצעות למכירה בארצות הברית
1961 – נחנך אולם "התיאטרון הקאמרי" ברחוב דיזנגוף בהעלאת ההצגה "כנרת כנרת" מאת נתן אלתרמן
1970 – אסון נאות הכיכר: סלע שניתק ממקומו עקב הגשמים מחץ חדר אוכל בבסיס צבאי ליד נאות הכיכר וגרם למותם של 19 חיילים ואזרח
1973 – צוות משימת סקיילאב 4 מבצע שיחה ועידה עם מרכז הבקרה ביוסטון ומגיעים להסכמות המבטלות את "השביתה" בחלל, עקב עומס המטלות הרב עליהם. הוסכם כי לאסטרונאוטים מגיע זמן מנוחה לפני ואחרי תקופת השינה, וגם זמן לביצוע אימון גופני ממושך
1989 – מועצת חזית ההצלה הלאומית של רומניה מחליטה על פירוק הסקוריטטה
2004 – 194 הרוגים בשרפה במועדון לילה בבואנוס איירס
2006 – סדאם חוסיין, שליט עיראק לשעבר, מוצא להורג בתלייה
2010 – משה קצב מורשע בבית המשפט המחוזי בתל אביב בשתי עבירות אינוס ובעבירות נוספות
2020 – יונתן פולארד עולה לארץ עם אשתו לאחר 30 שנה בכלא האמריקאי
נולדו

39 – טיטוס, קיסר רומא (נפטר ב-81)
1371 – וסילי הראשון, נסיך מוסקבה (נפטר ב-1425)
1490 – אבוסוד אפנדי, שייח' אל-אסלאם באימפריה העות'מאנית, פוסק הלכה, פרשן הקוראן, ומשפטן חנפי (נפטר ב-1574)
1819 – תאודור פונטאנה, סופר ומשורר גרמני מהזרם הריאליסטי (נפטר ב-1898)
1865 – רודיארד קיפלינג, סופר ומשורר אנגלי (נפטר ב-1936)
1869 – סטיבן ליקוק, הומוריסטן קנדי (נפטר ב-1944)
1884 – הידקי טוג'ו, גנרל בצבא היפני הקיסרי וראש הממשלה של האימפריה היפנית בזמן מלחמת העולם השנייה (הוצא להורג ב-1948)
1902 – בנימין עומר (חתולי), מלחין, מעבד, מנצח מקהלות ותזמורות ומורה למוזיקה ישראלי (נפטר ב-1976)
1904 – דמיטרי קבלבסקי, מלחין רוסי (נפטר ב-1987)
1905 – דניאיל חארמס, סופר וסאטיריקן רוסי (נפטר ב-1942)
1921 – רשיד כראמי, ראש ממשלת לבנון (נרצח ב-1987)
1924 – דוד שומרון, איש מערכת הביטחון, חבר במטה המבצעים של הלח"י וכן שירת במוסד (נפטר ב-2020)
1928 – בו דידלי, גיטריסט וזמר אמריקני (נפטר ב-2008)
1930 – אורה נודל-ירון, שחקנית כדורסל ושחמטאית ישראלית
1930 – טו יויו, מדענית סינית שהתמחתה בכימיה פרמצבטית
1935 – עומר בונגו, נשיא גבון מאז 1967 (נפטר ב-2009)
1935 – עליזה ורדי, גנטיקאית ישראלית שהתמחתה בתחום ההדרים (נפטרה ב-2014)
1935 – סנדי קופקס, שחקן בייסבול אמריקאי ממוצא יהודי
1937 – גורדון בנקס, כדורגלן אנגלי (נפטר ב-2019)
1937 – שלמה גרופמן, איש עסקים ויזם נדל"ן
1940 – גדעון פרל, רב היישוב אלון שבות וממייסדיו (נפטר ב-2021)
1940 – ג'יימס בורוז, במאי טלוויזיה אמריקאי יהודי
1940 – גילה גולן, דוגמנית ישראלית ושחקנית קולנוע הוליוודית
1942 – ולדימיר בוקובסקי, דיסידנט סובייטי (נפטר ב-2019)
1946 – פטי סמית', מוזיקאית, זמרת יוצרת, משוררת, עיתונאית וסופרת אמריקאית, זכתה לכינוי "המשוררת הרשמית של הפאנק"
1946 – ברטי פוגטס, כדורגלן גרמני
1947 – ג'ורג'יה בנקרט, מתמטיקאית ופיזיקאית (נפטרה ב-2022)
1948 – עלי מוהר, פזמונאי ופובליציסט ישראלי (נפטר ב-2006)
1948 – חנוך מרמרי, עיתונאי ועורך
1952 – אמנון גופר, טייל, מורה דרך וחוקר התרבות הגלילית
1954 – פנינה רוזנבלום, אשת עסקים וחברת הכנסת לשעבר מטעם הליכוד
1956 – עבדאללה אבו מערוף, חבר הכנסת מטעם הרשימה המשותפת
1961 – בן ג'ונסון, אתלט קנדי
1974 – אלכס אלבס, כדורגלן ברזילאי ששיחק בעמדת החלוץ (נפטר ב-2012)
1975 – טייגר וודס, שחקן גולף אמריקני
1982 – יאנה גור, דוגמנית ושחקנית ישראלית
1984 – לברון ג'יימס, כדורסלן אמריקאי
1986 – אלי גולדינג, זמרת בריטית יהודייה
1993 – יובל ספרא, שחיין מים פתוחים ישראלי
1995 – V, זמר ושחקן דרום קוריאני
1997 – מייקל ניוברי, כדורגלן אנגלי-צפון אירי (נפטר ב-2024)
נפטרו

274 – האפיפיור פליקס הראשון (תאריך לידה לא ידוע)
1331 – ברנרדו גי, אינקוויזיטור (נולד ב-1261)
1436 – לודוויג השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ (נולד ב-1378)
1460 – ריצ'רד פלנטג'נט, דוכס יורק (נולד ב-1411)
1592 – האפיפיור אינוקנטיוס התשיעי (נולד ב-1519)
1644 – יאן בפטיסט ואן הלמונט, כימאי, פיזיולוג ורופא פלמי (נולד ב-1580)
1640 – ז'אן פרנסואה רז'י, מטיף וכומר צרפתי (נולד ב-1597)
1691 – רוברט בויל, מדען אירי (נולד ב-1627)
1803 – פרנסיס לואיס, מחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית (נולד ב-1713)
1894 – אמיליה בלומר, פעילה חברתית אמריקאית בתחום זכויות הנשים (נולדה ב-1818)
1941 – אל ליסיצקי, אמן רוסי, מעצב, צלם, מורה, טיפוגרף ואדריכל (נולד ב-1890)
1944 – רומן רולן, סופר, מחזאי וחוקר מוזיקה צרפתי (נולד ב-1866)
1947 – אלפרד נורת' וייטהד, פילוסוף, פיזיקאי ומתמטיקאי בריטי (נולד ב-1861)
1966 – כריסטיאן הרטר, מדינאי אמריקני (נולד ב-1895)
1968 – טריגווה לי, פוליטיקאי נורווגי, מזכ"ל האו"ם הנבחר הראשון (נולד ב-1896)
1999 – שרה נאוס, הייתה לאדם השני הכי מבוגר אי פעם שגילו ידוע בוודאות (119) והאדם האמריקאי הכי מבוגר אי פעם שגילו ידוע בוודאות; הלכה לעולמה פחות מ-48 שעות לפני כניסת שנת 2000 (נולדה ב-1880)
2000 – ג'וליוס אפשטיין, תסריטאי אמריקאי (נולד ב-1909)
2006 – סדאם חוסיין, שליט עיראק (נולד ב-1937)
2008 – אריה בראון, חזן ישראלי, שימש כחזן הצבאי הראשי בצה"ל (נולד ב-1934)
2009 – עבד א-רחמן וחיד, פוליטיקאי ואיש דת מוסלמי אינדונזי, תאולוג ומחנך, נשיא אינדונזיה בין השנים 1999–2001 (נולד ב-1940)
2012 – ריטה לוי-מונטלצ'יני, כלת פרס נובל (נולדה ב-1909)
2014 – לואיז ריינר, שחקנית גרמניה-יהודייה שזכתה פעמיים בפרס אוסקר (נולדה ב-1910)
2018 – אדגר הילסנראט, סופר יהודי-גרמני ניצול השואה (נולד ב-1926)
2018 – הקטור טימרמן, עיתונאי, דיפלומט ופעיל זכויות אדם ארגנטינאי יהודי (נולד ב-1953)
2019 – גרטרוד הימלפרב, היסטוריונית יהודייה אמריקאית (נולדה ב-1922)
2020 – אברהם גינזבורג, פרופסור למדעי המחשב, משנה לנשיא הטכניון ונשיא האוניברסיטה הפתוחה (נולד ב-1926)
2020 – רוברט פרוש, מנהל סוכנות החלל הלאומית לאווירונאוטיקה וחלל של ארצות הברית (נולד ב-1928)
2020 – יהושע מצא, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נולד ב-1931)
2021 – צבי בורודו, זמר בריטון, שחקן תיאטרון, פזמונאי ומעבד מוזיקלי ישראלי (נולד ב-1929)
2021 – סם ג'ונס, כדורסלן אמריקאי (נולד ב-1933)
2022 – שמואל טולידאנו, איש "מוסד" בכיר, יועץ לענייני ערבים של ראשי הממשלה לוי אשכול, גולדה מאיר ויצחק רבין, וחבר הכנסת בכנסת התשיעית (נולד ב-1921)
2022 – ברברה וולטרס, עיתונאית אמריקאית (נולדה ב-1929)
2023 – יהודית היבנר, פעילה ומנהיגה במגזר הדתי-לאומי בישראל (נולדה ב-1921)
2024 – הוגו סוטיל, כדורגלן פרואני (נולד ב-1946)
2024 – מייקל ניוברי, כדורגלן אנגלי-צפון אירי (נולד ב-1997)
חגים ואירועים החלים ביום זה

29 בדצמבר – 31 בדצמבר
דצמבר
לוח אירועים שנתי
טיטוס
הידקי טוג'ו
טייגר וודס
ריצ'רד דוכס יורק
סדאם חוסיין
עבד א-רחמן וחיד
15 בספטמבר

15 בספטמבר הוא היום ה-258 בשנה (259 בשנה מעוברת), בשבוע ה-37 בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה נשארו עוד 107 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

533 – כוחות האימפריה הביזנטית בפיקודו של בליסאריוס מביסים את הוונדלים בקרתגו
668 – קונסטנס השני, קיסר האימפריה הביזנטית, נרצח על ידי מתנקשים באמבטיה שלו, בעיר סירקוזה
994 – כוחות האימפריה הביזנטית מפסידים לכוחות השושלת הפאטימית בקרב אורונטס על העאסי
1556 – קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לשעבר, חוזר לספרד
1789 – מחלקת המדינה של ארצות הברית מוקמת
1812 – נפוליאון מגיע לקרמלין שבמוסקבה
1821 – קוסטה ריקה, גואטמלה, הונדורס, ניקרגואה ואל סלוודור מכריזות ביחד על עצמאותן מספרד
1830 – מסילת הרכבת ליברפול מנצ'סטר נפתחת בבריטניה - זוהי מסילת הרכבת הבין-עירונית הראשונה בעולם המונעת בקיטור
1873 – החייל הגרמני האחרון עוזב את צרפת אחרי מלחמת צרפת–פרוסיה
1916 – הפעלה מבצעית ראשונה של הטנק, במהלך מלחמת העולם הראשונה, בקרב על הסום
1919 – נחתם הסכם בין לויד ג'ורג', ראש ממשלת בריטניה, לבין ז'ורז' קלמנסו ראש ממשלת צרפת. לפיו פינו האנגלים את האזורים שכבשו מצפון לקו שנמתח בין ראש הנקרה לבין בואזיה בחולה ומסרו את צפון ארץ ישראל לטובת המנדט הצרפתי
1935 – חוקי נירנברג שוללים אזרחות מיהודי גרמניה הנאצית
1935 – גרמניה הנאצית מאמצת דגל לאומי חדש ובמרכזו – צלב קרס
1940 – יום השיא בקרב על בריטניה במלחמת העולם השנייה. חיל האוויר המלכותי מצליח להפיל מטוסי לופטוואפה רבים
1945 – בסופת הוריקן בפלורידה ואיי הבהאמה 366 מטוסים ו-25 צפלינים נהרסים
1947 – 1,077 איש נהרגים בסופת טייפון ביפן
1948 – ה-F-86 סייבר קובע שיא מהירות חדש לכלי טיס של 1,080 קמ"ש
1954 – יום רביעי השחור – יום עומס תעופתי בניו יורק
1962 – אחד הגורמים לפריצת משבר הטילים בקובה: הספינה הסובייטית פולטבה פונה לעבר קובה
1968 – החללית זונד 5 של ברית המועצות, החללית הראשונה שהקיפה את הירח וחזרה לכדור הארץ, משוגרת
1973 – קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה מוכתר למלך שוודיה
1974 – מטוס בואינג 727 בטיסה 706 של אייר וייטנאם עם 75 איש עליו, נחטף ומתרסק על המסלול בניסיון להנחית אותו
1981 – ונואטו מצטרפת לאומות המאוחדות
1981 – סנדרה דיי או'קונור מתמנה לשופטת בבית המשפט העליון של ארצות הברית, האישה הראשונה בתפקיד
1983 – 18 יום לאחר שהודיע כי בכוונתו להתפטר מתפקיד ראש ממשלת ישראל, מגיש מנחם בגין, לאחר לחץ פרלמנטרי, את התפטרותו לנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג
1987 – מזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ורג' שולץ ושר החוץ של ברית המועצות, אדוארד שוורדנדזה, חותמים על הסכם שמטרתו הורדת הסיכויים למלחמה גרעינית
1990 – צרפת מכריזה שתשלח 4,000 חיילים למפרץ הפרסי בעקבות מאורעות תחילת מלחמת המפרץ
1997 – הוקם מנוע החיפוש גוגל
2000 – נפתחה אולימפיאדת סידני
2017 – גשושית המחקר קאסיני שנשלחה לשבתאי בשנת 1997, התרסקה בצורה מכוונת לתוך כוכב הלכת ונשרפה בחלק העליון של האטמוספירה שלו
2020 – ישראל חתמה על הסכמי נורמליזציה עם איחוד האמירויות הערביות ובחריין בבית הלבן, כחלק מהסכמי אברהם
2021 – הכרזה על ברית ההגנה AUKUS בין ארצות הברית, אוסטרליה ובריטניה
נולדו

1254 – מרקו פולו, מגלה ארצות איטלקי (נפטר ב-1324)
1613 – פרנסואה דה לה רושפוקו, סופר וסאטיריקן צרפתי (נפטר ב-1680)
1675 – וחטנג השישי, הוואלי של ממלכת כארתלי הגאורגית (נפטר ב-1737)
1789 – ג'יימס פנימור קופר, סופר אמריקאי (נפטר ב-1851)
1835 – ריצ'רד אולני, שר המשפטים ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נפטר ב-1917)
1857 – ויליאם הווארד טאפט, נשיאה ה-27 של ארצות הברית ונשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-1930)
1876 – ברונו ולטר, מנצח אוסטרי-יהודי (נפטר ב-1962)
1879 – ג'וזף ליונס, ראש ממשלת אוסטרליה העשירי (נפטר ב-1939)
1888 – חנה רובינא, שחקנית ישראלית (נפטרה ב-1980)
1890 – אגאתה כריסטי, סופרת ומחזאית בריטית (נפטרה ב-1976)
1891 – משה יעקב בן גבריאל, סופר ועיתונאי (נפטר ב-1965)
1894 – ז'אן רנואר, במאי קולנוע צרפתי (נפטר ב-1979)
1902 – יעקב מטריקין, אדריכל ישראלי (נפטר ב-1981)
1903 – ישראל קרישטל, ניצול השואה והגבר המבוגר בעולם (נפטר ב-2017)
1907 – פיי ריי, שחקנית קולנוע קנדית, זכורה בעיקר בשל תפקידה בסרט "קינג קונג" (נפטרה ב-2004)
1921 – משה שמיר, סופר, מחזאי, פובליציסט, חבר הכנסת ואיש ציבור ישראלי (נפטר ב-2004)
1923 – יוסף חריש, היועץ המשפטי השמיני לממשלה, שופט וסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב (נפטר ב-2013)
1923 – ברוס מאזליש, היסטוריון יהודי אמריקאי (נפטר ב-2016)
1924 – מרדכי צפורי, חבר הכנסת, שר התקשורת וסגן שר הביטחון בממשלות ישראל (נפטר ב-2017)
1926 – ז'אן-פייר סר, מתמטיקאי צרפתי
1929 – מארי גל-מאן, פיזיקאי אמריקאי (נפטר ב-2019)
1929 – הלינה בירנבאום, סופרת, מתרגמת ומשוררת ישראלית
1932 – עבד אל-חלים ח'דאם, פוליטיקאי סורי ששימש במשך שנים רבות כסגן נשיא סוריה (נפטר ב-2020)
1937 – פרננדו דה לה רואה, עורך דין ופוליטיקאי ארגנטינאי, שכיהן כראש הממשלה הראשון בבואנוס איירס וכנשיא ארגנטינה (נפטר ב-2019)
1937 – רוברט לוקאס, כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-2023)
1937 – עמוס אטינגר, משורר, פזמונאי, תסריטאי, מראיין ומגיש רדיו וטלוויזיה ישראלי (נפטר ב-2023)
1941 – יאיר נפשי, תת-אלוף בצה"ל
1945 – ג'סי נורמן, זמרת אופרה רסיטלים אמריקאית (נפטרה ב-2019)
1945 – כרמן מאורה, שחקנית ספרדייה
1946 – אוליבר סטון, במאי קולנוע אמריקאי
1947 – עמוס קולק, סופר, במאי, תסריטאי, מפיק ושחקן קולנוע
1951 – יוהאן ניסקנס, כדורגלן ומאמן כדורגל הולנדי (נפטר ב-2024)
1954 – נאוה סמל, סופרת, מחזאית ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-2017)
1956 – מגי ריילי, זמרת ופזמונאית סקוטית
1956 – אילנה וייזר-סנש, סופרת, מחזאית, תסריטאית ועורכת ישראלית
1959 – תמיר גרינברג, משורר, מחזאי ואדריכל
1963 – סמדר ברבר-צדיק, מנכ״ל הבנק הבינלאומי הראשון
1968 – שי להב, זמר, קלידן ומפיק ישראלי
1977 – ג'ייסון טרי, כדורסלן אמריקני
1977 – טום הארדי, שחקן קולנוע בריטי
1981 – בן שוורץ, שחקן, קומיקאי, סופר, במאי ומפיק אמריקאי-יהודי
1984 – הנסיך הארי, נסיך הממלכה המאוחדת
1988 – שי-לי הירש, שחקנית ישראלית
1989 – אילנור זאקארין, רוכב אופני כביש רוסי
1991 – רוני דלומי, זמרת-יוצרת ושחקנית ישראלית
1993 – שגיא ברייטנר, אמן ביטבוקס, דוגמן ושחקן
1994 – ווט ואן ארט, רוכב אופני כביש וסייקלו – קרוס בלגי
2004 – דוד פופוביץ', שחיין רומני
נפטרו

668 – קונסטנס השני, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-630)
1231 – לודוויג הראשון, דוכס בוואריה (נולד ב-1173)
1326 – דמיטרי מטבר, נסיך ולדימיר (נולד ב-1299)
1504 – אליזבת מבוואריה, בתו של גאורג, דוכס בוואריה (נולדה ב-1478)
1596 – ליאונרד ראוולף,  רופא, בוטנאי וחוקר טבע גרמני (נולד ב-1535)
1700 – אנדרה לה נוטר, אדריכל נוף צרפתי (נולד ב-1613)
1859 – איזמבארד קינגדום ברונל, מהנדס אנגלי (נולד ב-1806)
1914 – דוד וולפסון, פעיל ציוני ונשיאה השני של ההסתדרות הציונית העולמית (נולד ב-1856)
1926 – רודולף אויקן, פילוסוף גרמני זוכה פרס נובל לספרות (נולד ב-1846)
1933 – הרב ישראל מאיר הכהן, "החפץ חיים" (נולד ב-1839)
1938 – תומאס וולף, סופר אמריקאי (נולד ב-1900)
1944 – מלה צימטבאום, צעירה יהודייה מבלגיה שברחה ממחנה הריכוז והשמדה אושוויץ בירקנאו, נתפסה והתנגדה בגבורה לשוביה הגרמנים בטרם הוצאתה להורג (נולדה ב-1922)
1945 – אנטון וברן, מלחין אוסטרי (נולד ב-1883)
1953 – אריך מנדלסון, אדריכל אמריקאי יהודי (נולד ב-1887)
1971 – ג'ון דזמונד ברנל, קריסטלוגרף ופיזיקאי בריטי (נולד ב-1901)
1977 – נחום נרדי, מלחין, מעבד מוזיקלי ופסנתרן ישראלי (נולד ב-1901)
1980 – ביל אוונס, פסנתרן ג'אז אמריקאי (נולד ב-1929)
1988 – פאני לוביץ', שחקנית ומורה למשחק, מראשוני הבימה (נולדה ב-1903)
1989 – רוברט פן וורן, משורר וסופר אמריקאי (נולד ב-1905)
1990 – דוד זיצ'ק, בוטנאי, מייסד "אגודת אסטרונומים חובבים בישראל", ומקים מצפה הכוכבים הראשון והפלנטריום הראשון בישראל (נולד ב-1904)
1994 – חנוך אבנארי, מוזיקולוג ישראלי, חתן פרס ישראל לחקר המוזיקה (נולד ב-1908)
2000 – אהרן רבינוביץ, משורר ישראלי (נולד ב-1911)
2006 – אוריאנה פלאצ'י, עיתונאית וסופרת איטלקייה (נולדה ב-1929)
2008 – ריצ'רד רייט, קלידן להקת פינק פלויד (נולד ב-1943)
2014 – יצחק חופי, איש הפלמ"ח, אלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת יום הכיפורים וראש המוסד (נולד ב-1927)
2014 – ניקולאי רומנוביץ' רומנוב, נשיאה של אגודת משפחת רומנוב (נולד ב-1922)
2015 – מאיר פעיל, אלוף-משנה בצה"ל, היסטוריון צבאי, חבר הכנסת ופעיל שמאל ישראלי (נולד ב-1926)
2017 – הארי דין סטנטון, שחקן וזמר אמריקאי (נולד ב-1926)
2018 – בועז עברון, עיתונאי, פובליציסט ומתרגם ישראלי (נולד ב-1927)
2018 – מרדכי סובול, חזן ומנצח (נולד ב-1951)
2020 – אורה זיטנר, זמרת, פסנתרנית ומנצחת מקהלות ישראלית (נולדה ב-1946)
2021 – אפרים פרדיננד איינהורן, איש עסקים ורב אוסטרי-בריטי אורתודוקסי (נולד ב-1918)
2022 – סול קריפקי, פילוסוף יהודי-אמריקאי (נולד ב-1940)
2022 – גיל אלקבץ, אנימטור, קריקטוריסט ומאייר ישראלי (נולד ב-1957)
2023 – בורהאן סרגון, כדורגלן טורקי (נולד ב-1929)
2023 – פרננדו בוטרו, צייר ופסל קולומביאני נאו-פיגורטיבי (נולד ב-1932)
2023 – אמנון גור, מבכירי מאמני האתלטיקה בישראל (נולד ב-1937)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום הדמוקרטיה הבינלאומי (החל מ-2007)
יום ההנצחה לקרב על בריטניה
יום העצמאות של קוסטה ריקה, גואטמלה, הונדורס, ניקרגואה ואל סלוודור
בהודו – יום המהנדסים
יום המודעות לסרטן הערמונית
14 בספטמבר – 16 בספטמבר
ספטמבר
לוח אירועים שנתי
מרקו פולו
וויליאם ה. טאפט
חנה רובינא
אגאתה כריסטי
קונסטנס השני
דוד וולפסון
ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל

שולחן "סעודת השבת" ברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות, עם יותר מ-200 כיסאות, המייצגים את מספר החטופים והנעדרים המוחזקים על ידי חמאס ברצועת עזה.
מיצב "המיטות הריקות" בכיכר הבימה (כיכר התרבות) בתל אביב, שבו מוצגות מיטות ריקות ובפרט מיטות ולולים של ילדים, שמייצגות את החטופים
ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל היא המאמץ הישראלי במסגרת המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל.
מאבק זה מתקיים בצל העובדה שכשבוע לאחר פרוץ המלחמה בטבח שבעה באוקטובר נסגר משרד ההסברה הישראלי, ומשאבי המשרד עברו למנהלת תקומה החדשה, ותפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא מאז באחריות משרד החוץ.
בפן הציבורי, מקיים גם העורף הישראלי פעולות הסברה, בעיקר ברשתות החברתיות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגנים על ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית.
מנהיגים בולטים בעולם, בעיקר במערב, ביניהם מנהיגי ארצות הברית, הממלכה המאוחדת, גרמניה הולנד וצרפת, הביעו תמיכה בישראל, ואף ביקרו בה, תוך כדי הלחימה.
הסברה מטעם מדינת ישראל > משרד החוץ ודובר צה"ל

עד 20 באוקטובר נרשמו יותר ממיליארד חשיפות לתכני ההסברה של משרד החוץ, חלקן בערבית ופרסית. גם בצה"ל ישנה שותפות במאמץ ההסברתי, כאשר סרטון זוועות "מעיניים של חמאס" שפורסם על ידי דובר צה"ל זכה לשישה מיליון צפיות ביומו הראשון. צה"ל פרסם סרטונים רבים נוספים וחקירות מחבלים רבות. גם צה"ל וגם משרד החוץ מצנזרים מעט מאוד, על מנת לגרום לזעזוע בעולם, שיוביל לתמיכה בישראל. משרד החוץ הקרין את הסרט המתעד את זוועות חמאס בעשרות נציגויות ישראל בעולם, וממשיך בכך.
דובר צה"ל תא"ל דניאל הגרי ערך מדי יום תדריך לתקשורת, לרוב בעברית ולעיתים – כאשר הציג מידע חשוב – גם באנגלית. עם התקדמות המלחמה, דובר צה"ל חשף מידע מודיעיני וראיות שהושגו על ידי הלוחמים ויחידת התיעוד המבצעי בשטח, לכך שחמאס משתמש באזרחים ותשתיות אזרחיות כמגן אנושי באופן נרחב, כולל הצגת סרטוני וידאו וראיות מפלילות לכך שחמאס ניצל בתי חולים לצורכי טרור, ובפרט את בית החולים שיפא, בו הקים מפקדה תת-קרקעית.
אביחי אדרעי, דובר צה"ל בערבית, שסרטוניו מגיעים לקהל נרחב בפייסבוק וב X.
הממונה על המחלקה הבין-לאומית בדובר היה סא"ל ריצ'רד הכט. תחתיו שירת במילואים במשך רבים מחודשי המלחמה סא"ל (מיל') פיטר לרנר. לאחר שחרורו ממילואים מתח לרנר ביקורת על תפקודה של ממשלת ישראל בנושא ההסברה.