stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קינג קונג (סרט, 2005)
תקציר עלילת הסרט

עלילת הסרט מתרחשת בשנים 1932–1933 במהלך השפל הגדול.
קארל דנהאם, יוצר סרטים שאפתן שמנצל את צוותו ושוכר צוות אונייה על מנת לצאת למצוא את אי הגולגולות המסתורי. במסעם של הצוות הם מגיעים לאי המסתורי ובו שבטים פראיים אשר לוכדים את השחקנית אן מהאונייה ומביאים אותה מנחה למפלצת פראית עצומה - קינג קונג, גורילת ענק אשר מפתחת כלפיה רגשות ומחליטה לשמור אתה קרוב אליה. הצוות שולח משלחת מציאה שמתמודדת עם יצורי האי לרבות דינוזאורים קטלניים (חלקם מומצאים כמו ה"פררוקוטוס" דמוי-הטריצרטופס, ה"וונטוזאורוס" דמוי-הרפטור וה"וסטטוזאורוס רקס" הדומה לטירנוזאורוס) וכן עכבישים וחרקים ענקיים, תולעים טורפות (דומות לאותויה) ופיראנות ענק. לבסוף ג'ק, ידידה של אן מוצא אותה ומנסה לחלץ אותה בלילה אך קינג קונג זועם ומנסה לקטוע את חילוצה. השניים נמלטים אל החוף ושם לאחר מאבק קשה בין הצוות לפרימט הגדול הוא מתמוטט חסר הכרה ומובא לניו יורק כדי להציגו בתיאטרון בפני קהל. עם זאת קינג קונג משתחרר באמצע הצגה, בורח מהתיאטרון ומתחיל לחטוף שחקניות (בכוונה למצוא את אן) ואז מחולל מהומות בניו יורק בחיפוש אחרי אהובתו. אן ששומעת על הבלגן מגיעה אליו וקינג קונג נרגע איתה על אגם. כאשר הצבא יורה בו הוא בורח איתה במעלה בניין אמפייר סטייט ושם נורה בידי מטוסים. הוא מצליח להרוס כמה מטוסים אך לבסוף נהרג בידי המטוסים היורים עליו ונופל, תוך שאן מסתכלת. קארל הרואה את גופתו אומר לצלמים: "לא המטוסים הרגו אותו. זו היפה שהרגה את החיה".
צוות השחקנים

אנדי סירקיס – קינג קונג (בטכנולוגיית לכידת תנועה), גורילה מפלצתית המולכת באי. בנוסף סירקיס משחק את הטבח הממולח לאמפי.
נעמי ווטס – אן דארו, שחקנית המגיעה לאי ונתפסת בידי קינג קונג אך מתחילה לאהוד אותו. הדמות הראשית בסרט.
ג'ק בלאק – קארל דנהאם, יוצר שאפתן המתמרן צוות ספינה להגיע לאי המסתורי והוגה את לכידתו של קינג קונג.
אדריאן ברודי – ג'ק דריסקול, סופר המקורב לקארל ומתלווה בטעות לספינה. לאחר שאן נחטפת הוא מחלץ אותה מקינג קונג.
תומאס קרצ'מן – קפטן אנגלהורן, הקפטן של הספינה ומפקד הצוות. בעברו היה לוכד חיות.
קולין הנקס – פרסון, עוזרו האישי הנאמן אך הממורמר של דנהאם.
איוון פארקה – בנג'מין הייס, יורד ים ולוחם מאומן המתלווה לספינה ומשמש כדמות אב עבור ג'ימי.
ג'יימי בל – ג'ימי, ספן בעל עבר לא קל שטופל בידי הייס.
קייל צ'נדלר – ברוס בקסטר, שחקן המובא לשמש כדמות ראשית בסרט ומתברר כפחדן גדול.
ג'ון סאמר – הרב, הצלם של סרטו של דנהאם.
לובו צ'ם – צ'וי, חבר צוות סיני. ידידו הטוב של לאמפי.
קרייג הול – מייק, איש הסאונד של סרטו של דנהאם.
מארק הדלו – הארי, שחקן וודוויל.
ג'ד ברופי – עובד צוות.
הווארד שור – בתפקיד עצמו מנגן על פסנתר בתיאטרון בסוף הסרט (הווארד ידוע כמלחין של הרבה מסרטיו של פיטר ג'קסון).
פיטר ג'קסון – משחק את עצמו בתור אחד מהטייסים המנסים לירות בקונג, אך נהרג בהתרסקות מטוסו.
קוד נפוליאון

העמוד הראשון של המהדורה הראשונה של קוד נפוליאון
קוד נפוליאון או קודקס נפוליאון (נקרא גם בשם הקוד האזרחי של צרפת; בצרפתית: code civil) היה הקודקס האזרחי הצרפתי, שכונן על-פי פקודתו של נפוליאון בונפרטה, שליט צרפת. החוק נכנס לתוקף ב־21 במרץ 1804, והשפעתו ניכרת עד היום. תפקיד מרכזי בעיצוב הקוד מילא ז'אן-ז'אק-רז'יס דה קמבאסרס (Jean-Jacques-Régis de Cambacérès), שכיהן כקונסול שני לצד נפוליאון בעת גיבוש הקוד.
בצרפת היו נהוגות שיטות משפט שונות: משפט קנוני, משפט רומי, משפט מנהגי ומשפט מקומי. הליך הקודיפיקציה בצרפת מסמל את תום תקופת המשפט המשותף לכל אירופה. היה זה מעבר למשפט לאומי, בתוך מגמה כללית של לאומיות באירופה, במהלך עידן חדש מבחינה פוליטית בעקבות המהפכה הצרפתית. נפוליאון נתן את הדחיפה לסיום הקודיפיקציה, שנעשתה בתוך זמן קצר ביותר ביחס למורכבות המשימה, ונכח באופן אישי בחלק מישיבות הצוות שגיבש את הקוד. קוד נפוליאון מנוסח בפשטות (בהשראת כתבי מונטסקיה) מתוך מטרה שיהיה מובן לעם ולא רק למשפטנים מומחים. הוראות יסודיות בו לא השתנו עד היום, ומהוות את עמוד השדרה של החיים הציבוריים בצרפת.
הקוד היה הראשון שנוסד במדינה עם מערכת משפטית אזרחית. הוא היווה רפורמה של החוק הצרפתי, והתבסס על ההכרה בכך שכל בני-האדם נולדו שווים ובעלי-זכות לרכוש. העובדה כי הכרזה זו כללה גם את היהודים הביאה להטבה ניכרת בזכויות היהודים גם בשאר רחבי אירופה שנכבשה על ידי נפוליאון.
הקודקס הוא אחד מדברי החקיקה המשפיעים ביותר בעולם בעקבות כיבושי נפוליאון שהפיצו את הקוד ברחבי אירופה, ובזכות הקיצור, הבהירות והניסוח שלו, שהיוו השראה לקודקסים של מדינות אחרות.
בנוסף לקודקס הזה, בצרפת שלושה קודקסים נוספים: פלילי, פרוצדורלי ומסחרי.
היסטוריה

קוד נפוליאון מבוסס על משפט צרפתי קדום יותר וכן על המשפט הרומי. בהתאם למסורת הקוד האזרחי היוסטיניאני, הקודקס מחולק לחלק כללי בעל שישה סעיפים, ואחר כך לשלושה ספרים:
מעמד אישי – משפחה, ירושה, כשרות משפטית וכו'.
קניין – החלק הגדול ביותר.
דיני חיובים – העברת קניין מיד ליד, חוזים, נזיקין וכו'.
מטרתו של נפוליאון הייתה לערוך רפורמה במערכת המשפט הצרפתי ברוח ערכי המהפכה הצרפתית, זאת מכיוון שמערכת החקיקה המלכותית והפאודלית הכילו הוראות מבלבלות ולעיתים אף מנוגדות, בעת הניסיון ליישמן. בטרם חקיקת הקוד לא הייתה בצרפת מערכת חוקים אחידה, חוקים רבים היו תלויים במנהגי המקום, ולעיתים הוגבלו על-ידי מתן פטור, פריבלגיות וזיכיונות שניתנו על ידי מלכים או שליטים פאודליים אחרים. במהפכה הצרפתית בוטלו הזכויות הפאודליות ומערכות חוקים מגוונות בכל חלקי צרפת צריכות היו להיות מוחלפות במערכת חוקים אחת, שעל כתיבתה הופקד ז'אן-ז'אק-רז'יס דה קומבסֶרֶס. אולם, עקב תהפוכות המלחמה וחוסר היציבות במדינה, לא ניתן היה להתקדם במלאכת החקיקה עד לתקופת נפוליאון, אז יכול היה קומבסֶרֶס להתרכז במלאכה.
הקוד נוסח על יסוד מגוון מנהגים בצרפת, למערכת אחידה אחת בהשראת המשפט היוסטיניאני. הקוד היווה שינוי מן היסוד לאופיה של מערכת המשפט הקונטיננטלי והפך את החוקים לנהירים הרבה יותר להמוני העם. הקוד עורר ויכוחים עזים ברשות המחוקקת בצרפת.
קורבן יולדת

קורבן יולדת הוא קורבן שהובא על ידי יולדת לבית המקדש, בזמן שהיה קיים. הקרבת הקורבן היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות. קורבן היולדת מאפשר לאישה לאכול בשר קורבן, או להיכנס אל בית המקדש, דברים שאסורים לה משעה שילדה. קורבן היולדת מובא 40 יום לאחר לידת בן, ו-80 יום לאחר לידת בת.
הקורבן מתחלק לשני חלקים - עולה וחטאת. לקורבן העולה מביאה האישה כבש בן שנה, ואם היא ענייה, היא מביאה תור או בן יונה. לקורבן החטאת מביאה האישה תור או בן יונה, בין ענייה ובין עשירה.
מקור המצווה

קורבן היולדת מפורט בתחילת פרשת תזריע (ספר ויקרא, פרק י"ב, פסוקים ו'–ח'):
וּבִמְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ, לְבֵן אוֹ לְבַת, תָּבִיא כֶּבֶשׂ בֶּן-שְׁנָתוֹ לְעֹלָה וּבֶן-יוֹנָה אוֹ-תֹר לְחַטָּאת, אֶל-פֶּתַח אֹהֶל-מוֹעֵד אֶל-הַכֹּהֵן.

וְהִקְרִיבוֹ לִפְנֵי ה' וְכִפֶּר עָלֶיהָ, וְטָהֲרָה מִמְּקֹר דָּמֶיהָ: זֹאת תּוֹרַת הַיֹּלֶדֶת, לַזָּכָר אוֹ לַנְּקֵבָה.

וְאִם-לֹא תִמְצָא יָדָהּ דֵּי שֶׂה--וְלָקְחָה שְׁתֵּי-תֹרִים אוֹ שְׁנֵי בְּנֵי יוֹנָה, אֶחָד לְעֹלָה וְאֶחָד לְחַטָּאת, וְכִפֶּר עָלֶיהָ הַכֹּהֵן וְטָהֵרָה.
טעמים למצווה

ספר החינוך מסביר שהקורבן נועד לעורר את היולדת להודות לאל על כך שעשה לה נס והציל אותה מחבלי הלידה.
טעמים למצווה > חטאת היולדת

על קורבן החטאת שמביאה היולדת ישנה שאלה מפורסמת: וכי מה חטאה היולדת שעליה להביא קורבן הבא בדרך כלל על חטא?
לשאלה זו הוצעו תשובות שונות. בתלמוד הבבלי מובא הסברו של רבי שמעון בר יוחאי, לפיו הקורבן נועד לכפר על שבועת ביטוי של האישה: ”שאלו תלמידיו את רבי שמעון בן יוחי: מפני מה אמרה תורה יולדת מביאה קרבן? אמר להן: בשעה שכורעת לילד, קופצת ונשבעת שלא תזקק לבעלה, לפיכך אמרה תורה תביא קרבן”.
דבריו של רבי שמעון בר יוחאי זכו לביקורת של האמורא רב יוסף: ”מתקיף לה רב יוסף: והא מזידה היא, ובחרטה תליא מילתא! ועוד, קרבן שבועה בעי איתויי!”. כלומר: קורבן חטאת מכפר על חטאים שנעשו בשוגג, ואילו שבועה זו שמתאר רבי שמעון בר יוחאי נעשתה במזיד. בנוסף, אם אכן המטרה היא לכפר על השבועה - היה על היולדת להביא כבשה או שעירה, כדין חטאת שבועה.
לפי המדרש, קורבן החטאת בא לסמל את גדלות האל, ולעומתו את קטנות האדם, הבאה לידי ביטוי בלידה.
הרד"צ הופמן מסביר כי את קורבן החטאת מביאים כל אלה שהיו מרוחקים בבית המקדש, ובכללם היולדת.
דיני המצווה

זמן הקרבת הקרבן הוא 40 יום לאחר לידת זכר ו-80 יום לאחר לידת נקבה. את יום הלידה עצמו מחשיבים בספירה, ויש להשלים את ימי הספירה עד תומם כדי להקריב את הקרבן. לפיכך, בהלכה מקובל להגדיר את זמן הקרבן כיום הארבעים ואחד לזכר ויום השמונים ואחד לנקבה.
היולדת נחשבת למחוסרת כפרה, כלומר לכזו שלא יכולה לאכול קדשים גם לאחר שטבלה ונטהרה, כל זמן שלא הקריבה את קורבן החטאת. אמנם, אם הקריבה את החטאת וטרם הקריבה את העולה - כבר לא נחשבת למחוסרת כפרה, ויכולה לאכול קדשים.
ראו גם

טומאת יולדת
לקריאה נוספת

נחמה ליבוביץ', עיונים חדשים בספר ויקרא, קורבן היולדת. (ירושלים תשמ"ג)
קיריל קפלנקו

קיריל דמיטרייביץ' קפלנקו (ברוסית: Кири́лл Дми́триевич Капле́нко; נולד ב־15 ביוני 1999, מלדזייצ'נה, בלארוס) הוא כדורגלן בלארוסי, שמשחק כקשר מרכזי באורנבורג מליגת העל הרוסית ובנבחרת בלארוס.
קריירה > קריירת מועדונים

קפלנקו הוא בוגר האקדמיה של באטה בוריסוב וקרסנודאר וזומן לסנקט פטרבורג בגיל 21. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית במדי זניט-2 ב-22 ביולי 2017 במשחק נגד טיומן. הוא זומן להרכב הקבוצה הבוגרת וערך את הופעת הבכורה בפרמייר ליג הרוסי במדי זניט ב-18 בספטמבר 2017, במשחק נגד אופה.
ב-21 בפברואר 2020 הושאל לאורנבורג עד יולי אותה שנה ובהמשך חוזהו הוארך עד סוף עונת 2020/2021.
קריירה > נבחרת

קפלנקו נולד וגדל בבלארוס. כשעבר לרוסיה, הוא קיבל אזרחות רוסית והוא זומן לנבחרת הצעירה של רוסיה בספטמבר 2018. בסתיו 2017 הוא זומן לנבחרת הנוער של בלארוס למשחקי מוקדמות יורו עד 21 מול צ'כיה ויוון, אך דחה את ההזמנה, תוך ציון כוונתו לייצג את רוסיה.
חיים אישיים

אחיו הגדול ניקיטה קפלנקו הוא גם כדורגלן, המשחק בליגת העל הבלארוסית בכדורגל ושיחק במדי דינמו מינסק.
הערות שוליים

↑  "Game Report by FNL". Russian Football National League. 22 ביולי 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Zenit-Ufa game report" (ברוסית). Russian Premier League. 18 בספטמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Полузащитник Кирилл Капленко на правах аренды переходит в ФК "Оренбург"" (ברוסית). FC Orenburg. 21 בפברואר 2020. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kaplenko profile by Russian Football Union" (ברוסית). Russian Football Union. נבדק ב-24 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Kirill Kaplenko did not show up for U21 team camp.
קולין ורנקומב

| --- | --- |

 לידה:  26 במאי 1962 ליברפול, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  26 בינואר 2016 (בגיל 53) Cork University Hospital, קורק, אירלנד 
 שם לידה:  Colin Vearncombe 
 שם במה:  Black 
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1981 
 מקום לימודים:  Prescot School, אוניברסיטת ג'ון מורס 
 סוגה:  מוזיקת פופ, מוזיקת הגל החדש 
 סוג קול:  בריטון 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 חברת תקליטים:  וורנר מיוזיק גרופ 
 מספר צאצאים:  3 
 www.colinvearncombe.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קולין ורנקומב (באנגלית: Colin Vearncombe;‏ 26 במאי 1962 – 26 בינואר 2016) המוכר יותר בשם "בלאק" (באנגלית: Black) ששימש גם כשם להקתו, היה זמר-יוצר בריטי שעיקר תהילתו בשנות ה-80 של המאה ה-20. נודע בעיקר בזכות להיטיו "Wonderful life" ו-"Sweetest smile".
קריירה

הסינגל הראשון של בלאק יצא בשנת 1981 תחת השם "Human Features". אז ההרכב, תחת השם בלאק, מנה את ורנקומב עצמו כסולן ונגן, דיין גולדינג כנגן באס וחבר משותף על תקן מתופף. בעקבות הסינגל הוציאו בשנת 1982 את הסינגל "More than the Sun" בהפקה עצמאית.
בשנת 1982 הצטרף ורנקומב כנגן לסיבוב הופעות של הרכב הניו וייב הבריטי Thompson Twins. שם זכה לחשיפה משמעותית.
בשנת 1984 הוציא את הסינגל "Hey Presto" תחת חברת התקליטים WEA שזכה לחשיפה מחוץ לגבולות בריטניה כאשר הקליפ שליווה את הסינגל הוקרן בערוץ שידורי הלוויין Music Box והסינגל הופץ למכירה גם באוסטרליה.
בשנת 1985 הוציא ורנקומב את להיטו האירוני-מלנכולי "Wonderful life", בתחילה הסינגל הופק באופן עצמאי תחת חברת הפקות בשם "Ugly Man", אך עד מהרה חברת התקליטים A&M החתימה את ורנקומב על חוזה והגרסה המחודשת של הסינגל זכתה להכרה בינלאומית. הקליפ שליווה את הלהיט צולם בשחור לבן על רקע חוף הים סמוך לליברפול, עיר הולדתו של הזמר, על ידי ג'ררד דה-טיים שזיכה אותו בפרס בפסטיבל הסרטים של ניו-יורק בשנת 1988. סינגל נוסף בשם "Everything's Coming Up Roses" לא צלח במצעדי הפזמונים, אך "Sweetest Smile" העפיל לרשימת 10 הגדולים של המצעד הבריטי.
בשנת 1987 הוציא ורנקומב אלבום בשם "Wonderful life" שקיבץ את הסינגלים הקודמים וזכה להצלחה עולמית.
בשנים 1988 ו-1991 שחרר את האלבומים Comedy ו-Black, שנמכרו יחד במעל ל-2 מיליון עותקים ברחבי העולם. במהלך אותן שנים התחתן עם הזמרת השוודית קמילה גרייסל.
בלאק הקים את חברת התקליטים העצמאית Nero Schwartz ששמה נושא את שם הבמה שלו באיטלקית וגרמנית, תחתיה הוציא את אלבומו Are We Having Fun Yet? בשנת 1993.
בשנת 1999 חזר להוציא מספר סינגלים נוספים תחת חברת התקליטים העצמאית שלו, ב-2005 הוציא את האלבום "Between Two Churches" שמתכתב באחד משיריו עם להיטו משנת 1987 "Wonderful life" ובו ורנקומב שוזר את השאלה האירונית "?Are you having a wonderful life".
ב-2009 הוציא שני אלבומים: The Given שהופץ להורדה מאתר האמן ו-Water On Stone שהיה לאלבום האולפן הראשון מזה ארבע שנים.
ב-2011 הוציא לאור את האלבום Any Colour You Like להורדה מאתר האמן.
ב-2015 הוציא את האלבום "Blind Faith" שמומן כולו באופן ציבורי מכספי גולשים באתר PledgeMusic. באותה שנה הקליט גרסה בשפה הקטלונית ללהיטו המוכר "Wonderful life" במסגרת תוכנית התרמה של ערוץ הטלוויזיה הקטלוני בספרד.
ב-10 בינואר 2016 אושפז במצב תרדמת קריטי לאחר שהיה מעורב בתאונת דרכים קשה באירלנד. ב-26 בינואר מת מפצעיו.
קינג קונג נגד גודזילה

| --- | --- |

 בימוי:  אישירו הונדה 
 הופק בידי:  טומיוקי טאנקה, ג'ון בק 
 תסריט:  Shinichi Sekizawa, ויליס ה. או'בריאן 
 שחקנים ראשיים:  מיה המה Tadao Takashima אקיקו ואקבאיאשי Yū Fujiki Tatsuo Matsumura Akemi Negishi לס טרמיין ג'ון טזאקי Shoichi Hirose Kenji Sahara Akihiko Hirata Haruo Nakajima Ichirō Arishima הארי הולקומב 
 מוזיקה:  Akira Ifukube 
 מדינה:  יפן יפן
 חברת הפקה:  טוהו
 חברה מפיצה:  טוהו, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  11 באוגוסט 1962 
 משך הקרנה:  98 דק' 
 שפת הסרט:  יפנית
 סוגה:  סרט מדע בדיוני, סרט פעולה, סרט בסוגת ספרות עלילה ספקולטיבית, סרט הרפתקאות, טוקוסאטסו, סרט אימה, קאייג'ו, קרוסאובר, סרט פנטזיה, סרט קומדיה 
 סרט קודם:  גודזילה מכה שנית
 סרט הבא:  מות׳רה נגד גודזילה
 tt13364334/ דף הסרט ב־IMDb
 
קינג קונג נגד גודזילה (ביפנית: キングコング対ゴジラ, באנגלית: King Kong vs Godzilla) הוא סרט מפלצות-ענק ואסונות יפני ואירוע קרוסאובר מבית היוצר של טוהו בבימויו של אישירו הונדה שיצא לאקרנים ביפן ב-11 באוגוסט 1962. סרט זה מאתחל את אירועי הסרט קינג קונג משנת 1933, ומפגיש את גודזילה (שעודנו נבל) עם קינג קונג.
עלילה

מר טאקו, הוא מנהל תוכנית טלוויזיה כושלת יפני, המתוסכל מתוכניתו הכושלת וחברי התאגיד היוזם של התוכנית שלו מעוניינים שהוא יביא משהו שישפר את הדירוגים של תוכנית הטלוויזיה. כאשר הרופא של טאקו אומר לו שהוא שמע על מפלצת-ענק שהוא גילה על האי פארו הקטן, טאקו מאמין שזה יהיה רעיון מבריק להשתמש במפלצת כדי לזכות בפרסום. טאקו מיד שולח שני גברים, אוסמו סאקוראי וקינסאבורו פורו, כדי למצוא ולהביא את המפלצת המסתורית של פארו אך נלכדים שם על ידי כפר הילידים של האי. בינתיים, הצוללת האמריקאית בשם סיהוק עולה על שרטון. הקרח מתמוטט, משחרר את גודזילה, ולאחר מכן הורס את הצוללת ובסיס צבאי ארקטי שנמצא בקרבת מקום.
על האי פארו, תמנון ענק תוקף את הכפר הילידים. מפלץ פארו המסתורי, שמתברר כקינג קונג עצמו, מגיע ונלחם נגד התמנון. קונג שותה מיץ אוכמניות אדומות וכתוצאה מכך משתכר ונרדם. אסומו וקינסאבורו מפנים מקום לקונג על האונייה שלהם והם מעבירים אותו ליפן. מר טאקו מגיע לאונייה המסיעה את קונג, אך ספינת JSDF עוצרת אותם ומצווה עליהם להחזיר את קונג לאי פארו אך טאקו מסרב. בינתיים, גודזילה מגיע ליפן ומתחיל להשמיד אזור כפרי בקרבת המקום. קונג מתעורר ויוצא מהאונייה. בהגיעתו ליבשה, קונג מתעמת עם גודזילה, זורק עליו סלעי ענק ודוחף לו עץ לתוך פיו של גודזילה. אך גודזילה מפוצץ את העץ באמצעות הנשיפה האטומית שלו ושורף את פרוותו של קונג. בעודו מובס, קונג מבין שאגרופיו העוצמתיים הם אינם כוחות מול נשיפה אטומית, קשקשים עבים וסיבולת רבה מאוד.
חיילים ברשות ה-JSDF חופרים בור עמוק עמוס בחומרי נפץ וגז רעיל ומפתה את גודזילה לתוכו, אך גודזילה לא נפגע למרות הגז והפיצוצים. הם מחברים מחסום קווי חשמל ברחבי העיר ומילאו אותם ב-1,000,000 וולט, אשר מחשמלים את גודזילה אך לא הורגים אותו. קונג אז מתקרב לטוקיו ומתחשמל, אך נראה כי החשמל הופך אותו לחזק יותר. קונג חוטף את פומיקו, אחותו הקטנה של אסומו, ומטפס על מגדל העיר. לאחר-מכן, ה-JSDF מביאים לקונג משקה אלכוהול, מה שגורם לו להשתכר שוב ולהירדם. אחר-כך החיילים מעבירים אותו לגודזילה במטרה שהם יהרגו אחד את השני.
למחרת בבוקר, קונג יורד ליד גודזילה בפסגה של הר פוג'י והשניים עוסקים בקרב המכריע. גודזילה, באמצעות הנשיפה האטומית שלו, כמעט שורף את קונג למוות, אך ברקים משיבים את קונג לחיים והוא מחשמל את גודזילה באגרופים. קונג ממשיך לזרוק סלעי ענק על גודזילה כדי לתקוף אותו כאשר גודזילה משתמש בנשיפתו האטומית כדי לשמור על מרחק מקונג. 2 מפלצות-הענק הורסים את האדמה עליה נמצאים ונופלים יחדיו לתוך האוקיינוס השקט. לאחר קרב תת-ימי, רק קונג שב ליבשה. קונג מתחיל לשחות לעבר האי פארו, וה-JSDF אינם מוצאים שום סימן לגודזילה, אך משערים כי הוא אכן שרד.
דמויות ושחקנים

איצ'ירו ארישימה - מר טאקו, מנהל תוכנית טלוויזיה כושלת המעוניין להביא את קונג לתוכניתו אך נכשל.
טדאו טאקאשימה - אוסמו סאקוראי, גבר צעיר, אחיה הגדול של פומיקו סאקוראי.
יו פוג'יקי - קינסאבורו פורו, גבר צעיר, חבר של אוסמו סאקוראי.
מיה האמה - פומיקו סאקוראי, נערה צעירה, אחותו הקטנה של אוסמו סאקוראי.
דמויות ושחקנים > מפלצות-ענק

קינג קונג - גורילה ענקית ממין זכר. הגיבור הראשי של הסרט. בסרט, גודלו של קינג קונג הוא לפחות פי חמישה מגודלו בסרט המקורי האמריקני.
גודזילה - תרופוד ענק ועתיק יומין. הנבל הראשי של הסרט.
קוד פוזיטיבי

קוד פוזיטיבי הייתה מערכת שנועדה להתריע מפני חטיפת מטוסים.
המערכת פותחה על ידי חברת אלביט מערכות, לאחר שהוזמנה על ידי משרד התחבורה הישראלי, כלקח מפיגועי 11 בספטמבר.היא נכנסה לשירות מבצעי בישראל ב-1 במרץ 2010.
המערכת מבוססת על כרטיס חכם שנמצא ברשות הטייס המטיס כלי טיס אזרחיים. לקראת הנחיתה בארץ, אמור הטייס לשדר קוד זיהוי אישי וסודי אל מרכז בקרה שהוקם לשם כך בבית דגן.
ניסויים מוקדמים במערכת החלו בשנת 2007, וניסוי מלא התקיים במשך כחודש, החל ב-4 במרץ 2009‏. סך הכל נבדקה המערכת בלמעלה מ-3,200 טיסות, . המערכת הייתה אמורה להיכנס לשימוש החל מ-1 באפריל 2009, וכל מטוס אזרחי של התעופה הכללית המבקש להיכנס למרחב האווירי של ישראל היה אמור להשתמש בה. אולם במערכת נתגלו שורה של ליקויים, והיא נכנסה לשירות באיחור של כשנה.
עם זאת, ארגון חברות התעופה הבינלאומי (יאט"א), הפדרציה הבינלאומית של איגודי הטייסים (International Federation of Airline Pilots' Associations, IFALPA) ואיגוד הטייסים הישראלי הביעו התנגדות חריפה להכנסת המערכת לשימוש, ולדברי האחרון:
"תרומתה לביטחון שולית ביותר, אם בכלל. בניגוד למה שמנסים להציג, יכולתה למנוע חטיפות מטוסים מוטלת בספק גדול. המערכת יוצרת שורה ארוכה של בעיות אחרות, הן בתחום הביטחון והן בתחום בטיחות הטיסה. בנוסף, עולה חשש כבד כי במצבי קיצון יביא השימוש במערכת להפלת מטוס תמים על יושביו."
לראיה מצביעים המתנגדים על שתי תקריות בהם הוזנקו מטוסי חיל האוויר לעבר מטוסי נוסעים בעת שקרבו לישראל, לטענתם בשל בעיות במערכת. התקרית הראשונה התרחשה באפריל 2007 (טיסת של חברת קונטיננטל איירליינס), והשנייה באפריל 2009 (טיסה של דלתא איירליינס), שלאחריה הסתבר כי חלה שגיאה בהפעלת המערכת. איגוד הטייסים הבינלאומי חזר על התנגדותו להפעלת המערכת, בכנס השנתי שלו שנערך בחודש מרץ במרקש.
בתחילת 2011 המערכת הופעלה במטוסיהן של חמש חברות תעופה בטיסותיהן לנמל התעופה בן-גוריון בתל אביב - אייר קנדה, קונטיננטל איירליינס, דלתא איירליינס, יו אס איירווייז ואתיופיאן איירליינס על בסיס וולונטרי, ונעשה ניסיון לכפות את השימוש בה על חברות נוספות, שהתנגדו להתקנתה. לאחר כמה חודשים הופסק השימוש במערכת, לאור ההתנגדות של חברות תעופה, איגודי הטייסים ומנהלת התחבורה של הנציבות האירופית.
הערות שוליים

1 2  בקרוב: מטוסים הנכנסים למרחב האווירי של ישראל יזדהו באמצעות קוד סודי, 12 בינואר 2009, באתר "פורט2פורט"
↑  אורלי פלג-מזרחי, ‏יו"ר ארגון הטייסים הבינלאומי למופז: מערכת "קוד פוזיטיבי" בעייתית ויוצרת פרצות אבטחה, באתר גלובס, 20 בינואר 2009
↑  משרד התחבורה
↑  זוהר בלומנקרנץ, משרד התחבורה מכניס מערכת אזהרה מפני חטיפות מטוסים; איגוד הטייסים הארצי: המערכת לא יעילה, באתר TheMarker‏, 24 בינואר 2010
↑  זוהר בלומנקרנץ, למרות הביקורת, מערכת "קוד פוזיטיבי" תוכנס לשימוש ממחר, באתר הארץ, 28 בפברואר 2010
↑  זוהר בלומנקרנץ, טייס "דלתא" דיווח בטעות שנחטף, מטוסי קרב הוזנקו, באתר הארץ, 12 באפריל 2009
↑  זוהר בלומנקרנץ, איגוד הטייסים הבינ"ל: מתנגדים להפעלת מערכת התרעה מפני חטיפות מטוסים שפיתחה אלביט, באתר TheMarker‏, 6 באפריל 2010
↑  זוהר בלומנקרנץ, מנכ"ל יאט"א: "ישראל כופה על חברות תעופה להשתמש במערכת של אלביט", באתר TheMarker‏, 24 באפריל 2011
↑  אריה אגוזי, מערכת לזיהוי טייס: ההתקפלות המבישה, באתר IsraelDefense, 11 בדצמבר 2011
קיריל קונדראשין

| --- | --- |

 לידה:  6 במרץ 1914 מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  7 במרץ 1981 (בגיל 67) אמסטרדם, הולנד 
 מקום קבורה:  וסטרפלד 
 מוקד פעילות:  האימפריה הרוסית, ברית המועצות 
 תקופת הפעילות:  מ-1943 
 מקום לימודים:  הקונסרבטוריון של מוסקבה 
 סוגה:  מוזיקה קלאסית 
 שפה מועדפת:  רוסית 
 פרסים והוקרה:  פרס סטלין  אמן העם של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית  עיטור הדגל האדום של העמל  אמן העם של ברית המועצות  פעיל מצטיין באמנויות  של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית של רוסיה 
 פרופיל ב-IMDb
 
קיריל קונדראשין (ברוסית: Кири́лл Петро́вич Кондра́шин;‏ 6 במרץ 1914, מוסקבה – 7 במרץ 1981, אמסטרדם) היה מנצח סובייטי והולנדי
ביוגרפיה > לימודים

קונדראשין למד בקונסרבטוריון של מוסקבה משנת 1931 עד 1936 אצל מנצח סובייטי אחר, בוריס חייקין (שהיה מבוגר בשלוש שנים בסך הכל מקונדראשין עצמו). בין השנים 1938 ל-1942 ניצח על תזמורת תיאטרון מאליי בלנינגרד ועל תזמורת תיאטרון בולשוי במוסקבה משנת 1943. ניצוחו על הסימפוניה הראשונה של דמיטרי שוסטקוביץ' משך עליו את תשומת לבו של המלחין והייתה זו ראשיתה של הידידות ביניהם. בשנת 1947 קיבל קונדראשין את מדליית סטלין.
ביוגרפיה > קריירה עיקרית

בתחרות הפסנתר הבינלאומית על שם צ'ייקובסקי בשנת 1958 ניצח על הופעתו של ואן קלייברן, שזכה בפרס הראשון. אחרי התחרות, יצא לסיור בארצות הברית עם קלייברן, לנגינת הקונצ'רטו הראשון לפסנתר של רחמנינוב והקונצ'רטו הראשון לפסנתר של צ'ייקובסקי (שזיכה את קלייברן בפרס הראשון בתחרות). קונדראשין היה המנצח הסובייטי הראשון שהוזמן לאמריקה מאז החלה המלחמה הקרה. בין השנים 1960 ל-1975 כיהן קונדראשין כמנהל אמנותי של הפילהרמונית של מוסקבה ובתקופה זו ניצח על ביצוע הבכורה של הסימפוניות ה-4 וה-13 של שוסטקוביץ'. במשך השנים הופיע באירופה ובאמריקה עם מוזיקאים רוסים מפורסמים כמו הצ'לן מסטיסלב רוסטרופוביץ', הכנר דוד אויסטרך והפסנתרן סביאטוסלב ריכטר.
ביוגרפיה > יציאה למערב אירופה

קונדראשין עזב את ברית המועצות בשנת 1978 לאחר שהגיש בקשה למקלט מדיני לממשלת הולנד בזמן סיור קונצרטים שם. בתגובה מיידית לכך החרים המשטר הסובייטי את כל הקלטותיו הקודמות. הוא קיבל משרת מנצח אורח קבוע בתזמורת הקונצרטחבאו באמסטרדם באותה שנה ונשאר במשרה זו עד מותו מהתקף לב ב-1981, יום לאחר שניצח על תזמורת רדיו צפון גרמניה.
הערות שוליים

↑  http://develp.envi.osakafu-u.ac.jp/staff/kudo/dsch/pree.html
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: סמואיל סאמוזוד | מנהלים מוזיקליים, הפילהרמונית של מוסקבה 1960-1975  | הבא: דמיטרי קיטאיינקו |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387899905171  PLWABN: 9810626858705606  BIBSYS: 1053293  BNE: XX872172  BnF: cb13896091d (data)  CiNii: DA07118086  GND: 119033569  ISNI: 0000 0001 1032 9967  LCCN: n81132098  LNB: 000125030  MusicBrainz: ca668bdc-b289-4ca9-b4d2-5a20ff057fb5  NKC: ola2004235532  NLA: 36076493  NSK: 000666467  NTA: 069321388  RERO: 02-A018756887  SNAC: w62n71rx  SUDOC: 078974496  Trove: 1207647  VIAF: 112951240   WorldCat (עם VIAF): 112951240
קלש אחמד-ביי

קלש אחמד-ביי שרוואשידזה (1747 - 2 במאי 1808) היה שליט נסיכות אבחזיה בערך מ-1780 ועד מותו ב-2 במאי 1808.
חייו

קלש-ביי היה בנו של מאנוצ'ר שרוואשידזה. בילדותו הוא נלקח לאיסטנבול שבטורקיה כבן ערובה, ושם גם התאסלם. הוא חזר לאבחזיה מאיסטנבול בשנות השבעים של המאה השמונה עשרה, במטרה להשתלט על השלטון במולדתו. בעזרת כוחות טורקיים, הצליח קלש-ביי להדיח את דודו, זוראב שרוואשידזה, והשתלט על הכתר האבחזי.
קלש-ביי נודע בפעילותו הנמרצת לחיזוק כוחה של הנסיכות כאשר יזם מאבקים כנגד נסיכות מגרליה השכנה ממזרח. בשנת 1802 הוא הצליח לקבל תמיכה טורקית והשתלט על מבצר המגרלי, אנאקליה. בשנת 1803, לאחר הצטרפותה של מגרליה לאימפריה הרוסית, ניסה קלש-ביי, להגיע למערכת יחסים קרובה וידידותית עם האימפריה הרוסית, שהובילה לניתוק הקשר בין אבחזיה לאימפריה העות'מאנית. העות'מאנים מצידם הודאגו, במידה הולכת וגוברת, מהתקרבותה של רוסיה לאבחזיה, וניסו להעביר את קלש-ביי מתפקידו בכוח. אולם הם נכשלו. בסופו של דבר הצליחו העות'מאנים להדיח את קלש-ביי מתפקידו על ידי כך שהם חברו לבנו של קלש-ביי, אסלן ביי, שהרג את אביו בהתנקשות, והפך לשליטה החדש נסיכות אבחזיה.
קיריל קפריזוב

| --- | --- |

 לידה:  26 באפריל 1997 (בן 27) Kuzedeyevo, רוסיה 
 מידע כללי
 מדינה:  רוסיה 
 משקל:  84 ק"ג 
 גובה:  1.75 מטרים
 ספורט
 ענף ספורט:  הוקי קרח 
 הישגים
 פרסים והוקרה:  מדליית זהב אולימפית (2018)  עיטור הידידות (רוסיה) (2018)  תואר של כבוד בספורט של רוסיה (2018) 
 
קיריל אולגוביץ' קפריזוב (ברוסית: Кирилл Олегович Капризов; נולד ב-26 באפריל 1997) הוא חלוץ הוקי קרח, קפטן חלופי (alternate captain) במועדון מינסוטה ויילד מליגת ההוקי הלאומית (NHL).