stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פאלאצו ג'וסטי (ונציה)

ערך זה עוסק בארמון על גדת התעלה הגדולה בוונציה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  ארמון 
 על שם:  Giusti 
 כתובת:  קאנארג'ו 
 מיקום:  ונציה 
 מדינה:  איטליה 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  Antonio Visentini 
 
 קואורדינטות:  45°26′27″N 12°20′01″E﻿ / ﻿45.4409474°N 12.3337144°E﻿ / 45.4409474; 12.3337144
  (למפת ונציה מוגדלת) פאלאצו ג'וסטי(למפת ונציה רגילה) פאלאצו ג'וסטי
 
פאלאצו ג'וסטי (באיטלקית: Palazzo Giusti) המכונה גם בשם פאלאצו מיאני קולטי ג'וסטי (באיטלקית: Palazzo Miani Coletti Giusti) הוא ארמון הבנוי בסגנון נאו-קלאסי, הממוקם על גדת התעלה הגדולה, בין קא' ד'אורו ופאלאצו פונטאנה רצוניקו, ברובע קאנארג'ו בוונציה שבאיטליה.
תיאור המבנה

הארמון תוכנן על ידי האדריכל אנטוניו ויסנטיני. לארמון ארבע קומות, כאשר בקומת הקרקע, בין קשתות הכניסה למבנה שלוש נישות המתוחמות בין עמודים דוריים, ובהן הוצבו פסלים.
היסטוריה

הארמון נבנה בשנת 1766, ונרכש על ידי משפחת מיאני (Miani), שלימים מכרו אותו למשפחת קולטי (Coletti), ובהמשך למשפחת ג'וסטי (Giusti) - אשר רכשו גם את ארמון קא' ד'אורו הסמוך. כיום משמשים שני הארמונות את הגלריה ג'ורג'ו פראנצ'טי אלה קא' ד'אורו. קומת הקרקע שבארמון כוללת שלוש גומחות להצגת פסלים המוקפות בפילסטרים בסגנון דורי.
הפסלים בחזית המבנה
טירת שנונסו

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שאטו 
 מיקום:  שנונסו 
 מדינה:  צרפת 
 בעלים:  תומאס בוייה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1411
 תאריך פתיחה רשמי:  1411 
 אדריכל:  פיליבר דלורם, קתרין בריסונה 
 
 קואורדינטות:  47°19′30″N 1°04′14″E﻿ / ﻿47.325°N 1.0706°E﻿ / 47.325; 1.0706
 www.chenonceau.com
  (למפת צרפת מוגדלת) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי טירת שנונסו(למפת צרפת רגילה) פריז מרסיי ליון טולוז ניס נאנט שטרסבורג מונפלייה בורדו ליל רן ריימס לה האבר סנט אטיין אנז'ה גרנובל דיז'ון קורסיקה ספרד שווייץ גרמניה בלגיה לו. איטליה הממלכה המאוחדת תעלת למאנש הים התיכון האוקיינוס האטלנטי טירת שנונסו
 
טירת שנונסו על נהר שר (2017)
מגדל מרקה והכניסה לטירת שנונסו
טירת שנונסו (צרפתית: Château de Chenonceau), הנמצאת במחוז אנדרה ולואר שבעמק הלואר בצרפת, נבנתה על אתר ליד הנהר שר שבו הייתה בעבר טחנה ישנה. הטירה הראשונה נבנתה במקום לפני האזכור הראשון שלה בכתובים במאה ה-11, והמבנה הנוכחי עוצב בתקופת הרנסאנס הצרפתי על ידי האדריכל פיליבר דלורם. כיום ניתן לראות בה ערבוב של אדריכלות גותית מאוחרת ואדריכלות רנסאנסית מוקדמת.
הארמון > החצר הקדמית ומגדל "מרקה"

כשתומאס בוייה בנה את הטירה מחדש במאה ה-16 הוא הרס את המצודה הישנה ואת הטחנה המבוצרת של משפחת מרקה, ובנה את הטירה החדשה על העמודים התומכים של הטחנה הישנה, בעודו שומר רק על הצריח המבוצר העתיק, מגדל מרקה, אותו הוא שינה בסגנון רנסאנסי. החצר הקדמית הייתה כמעט זהה לזו של הטירה העתיקה. ליד המגדל ניתן למצוא באר המעוטרת בכימרה ונשר, הסמל של משפחת מרקה.
הכניסה לטירה, שהוקמה בזמנו של פרנסואה הראשון, עשויה מעץ מפוסל ומצויר. על דלת הכניסה ניתן לראות את שלט האצולה של תומאס בוייה בצד שמאל ואת זה של אשתו, קתרין בריסונה, בצד ימין. מעל נמצאת דמות של סלמנדרה, סמלו של פרנסואה הראשון, והכיתוב: "פרנסואה, בחסד האל, מלך צרפת, וקלוד, מלכת הצרפתים".
הארמון > חדר השומרים

במקור החדר שימש חדר מנוחה לשומרי הטירה.
בחדר ניתן למצוא ארובה מהמאה ה-16 המעוטרת בסמלו של תומאס בוייה, וכן דלת מאותה תקופה המתארת את דמויותיהם של הקדושים המגנים של בני הזוג בוייה, תומאס הקדוש וקתרין הקדושה, ומתחת להם המוטו של בני הזוג: "אם אצליח לבנות את שנונסו, יזכרו אותי".
על הקירות ניתן לראות סדרה של שטיחי קיר פלמים המתארים סצנות מחיי האצולה, בקשת נישואין וציד. ישנן בחדר תיבות גותיות ורנסאנסיות שבמאה ה-16 החזיקו בתוכן כלי כסף וכלי חרס, וכן שטיחי קיר אותם העבירו יחד עם החצר ממעון אחד לשני.
התקרה, בעלת קורות חשופות, שזורה עם אותיות "H" ו-"C" בשביל אנרי השני וקטרינה דה מדיצ'י, אולם בשל אהבתו לדיאן דה פואטייה אנרי ציווה שהשילוב בין שתי האותיות יראה כאות "D", לכבודה.
הארמון > הקפלה

הדלת המפרידה בין חדר השומרים לקפלה מפוסלת בתיאור ישו תומאס הקדוש עם הכיתוב מהבשורה על-פי יוחנן: "הבא את אצבעך הנה וראה את ידי...אדוני ואלהי".
הויטראז'ים המקוריים בקפלה נהרסו על ידי פצצה שנפלה בסמוך ב-1944 והחלונות הנוכחיים נעשו ב-1954. על מרכז הקפלה שולטת גלריה מלכותית משנת 1521 שם המלכות נכחו במיסות היומיות.
שומריה הסקוטים של מרי סטוארט השאירו כתובות על קירות הקפלה. בקירות הימניים ניתן לראות כתובת מ-1543: "כעס האנשים לא מבצע את צדק האל", ומ-1546: "אל תתן לרוע לכבוש אותך". על הקירות ניתן גם לראות מספר ציורים בעלי נושאים דתיים.
הארמון > הגלריה

ב-1576 קטרינה דה מדיצ'י בנתה גלריית נשפים על הגשר של דיאן דה פואטייה. אורכו שישים מטר, רוחבו שישה מטרים והוא מואר על ידי 18 חלונות.
הגלריה נחנכה ב-1577 במהלך חגיגות שנערכו בטירה לכבוד בנה אנרי השלישי.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הבעלים של שנונסו הקים בגלריה, על חשבונו, בית חולים שטיפל בחיילים הפצועים. במהלך מלחמת העולם השנייה ניצלו אנשים רבים את המיקום המיוחד של הגלריה כמחברת בין האזור הכבוש לאזור וישי.
הארמון > חדר השינה של דיאן דה פואטייה

בחדר ישנה מיטה מתחילת המאה ה-17 וכן שני שטיחי קיר פלמים ענקיים מהמאה ה-16 המראים דמויות אלגוריות של הכוח והצדקה וסביבן סצנות מהברית הישנה.
בחדר נמצאות מספר תמונות מהמאה ה-17 וה-18 וכן ארון ספרים המחזיק בתוכו את הספרייה של שנונסו.
הארמון > חדר העבודה הירוק

קטרינה דה מדיצ'י שלטה בצרפת מחדר זה. על התקרה המקורית ניתן לראות שני "C" שזורים אחד בשני, המונוגרמה של קתרין.
בחדר נמצאים שני ארונות איטלקיים מהמאה ה-16 וכן שטיח קיר מרהיב מאותה המאה המתאר את גילויה של אמריקה ואת הפאונה והפלורה הנמצאים בה. ניתן לראות בשטיח פסיונים, אננסים, סחלבים, רימונים, ועוד חיות וירקות רבים שלא היו ידועים עד אז באירופה.
על קירות החדר ישנם ציורים של טינטורטו, ניקולא פוסן, אנתוני ואן דייק ואמנים חשובים אחרים.
הארמון > הספרייה

לחדר הקטן, שהיה בשימוש קטרינה דה מדיצ'י, יש נוף מרהיב אל נהר שר ואל גני דיאן דה פואטייה. התקרה המקושטת בקישוטים משושים (coffer ceiling) משנת 1525 היא אחת הראשונות בצרפת.
הארמון > חדר השינה של פרנסואה הראשון

בחדר ישנה ארובה מתקופת הרנסאנס עם סמליו של תומאס בוייה. הריהוט הוא מהמאה ה-15 וה-16 וכולל שידה בעל שיבוץ פנינה שניתן כמתנת חתונה לפרנסואה השני ומרי, מלכת הסקוטים.
על הקיר ישנו דיוקן של דיאן דה פואטייה המתוארת כדיאנה אלת הציד. הציור צויר בשנונסו ב-1556 והמסגרת מעוטרת בסמליה של דיאן.
על קיר אחר ישנו דיוקן של גבריאל ד'אסטרה, המתוארת אף היא בתור האלה דיאנה. בחדר ישנן תמונות רבות נוספות, בעיקר מהולנד ומגרמניה.
הארמון > חדר השינה של לואיז מלורן

לאחר ההתנקשות בחייו של אנרי השלישי ב-1589 אשתו, לואיז מלורן, פרשה לחיי תפילה והרהורים בשנונסו. היא הקיפה את עצמה בנזירות שחיו בטירה ולבשה תמיד לבן, לפי מנהג האבל המלכותי. לכן כינוייה היה "המלכה הלבנה".
חדר השינה שלה מקושט בחפצי אבל כמו דמעות עשויות כסף, חגורת אלמנות, כתרי קוצים ועוד, ומעוטר באותיות "L" ו-"H" שזורות אחת בשנייה, כדי לסמל את נישואיהם של אנרי ולואיז.
האווירה האדוקה והעגומה של החדר מודגשת על ידי ציור על עץ מהמאה ה-16 המתאר את ישו עם כתר קוצים. הריהוט בחדר הוא מאותה מאה.
הארמון > המטבחים

מטבחי שנונסו נמצאים בבסיס העמודים התומכים היושבים על קרקעיים נהר שר. למטבח יש יציאה אל הנהר דרכה העלו מצרכים מהסירות שעברו. במהלך מלחמת העולם הראשונה חודשו המטבחים מתקופת הרנסאנס עם ציוד מודרני שנדרש לבית החולים במקום.
הארמון > חדר המגורים של לואי ה-14

לזכר הביקור שהוא ערך בשנונסו ב-14 ביולי 1650, לואי הארבעה עשר העניק לדודו, סזאר, דוכס ונדום, את הפורטרט שלו שצויר על ידי היאסינת ריגו. הפורטרט, הנמצא בתוך מסגרת עץ, תלוי כיום בחדר זה.
הארובה מתקופה הרנסאנס מעוטרת בסלמנדרה וסמור, סמליהם של פרנסואה הראשון ואשתו קלוד. מעל לשידה ניתן לראות ציור של פטר פאול רובנס, אשר נקנה ב-1889 במכירת האוסף של מלך ספרד, אחיו של נפוליאון.
בחדר ניתן למצוא גם פורטרט גדול של סמואל ברנרד, הבנקאי של לואי ה-14, ושל בתו, לואיז דופן, שהייתה בעלת הטירה במאה ה-18 ושהצילה אותו מהרס בתקופת המהפכה.
הארמון > חדר השינה של חמש המלכות

שמו של החדר קרוי על שם שתי בנותיה ושלוש כלותיה של קטרינה דה מדיצ'י: מרגריט דה ולואה (שנישאה למלך צרפת אנרי הרביעי), אליזבת דה ולואה (שנישאה למלך ספרד פליפה השני), מרי סטוארט (אשתו של פרנסואה השני), אליזבת מאוסטריה (אשתו של שארל התשיעי) ולואיז מלורן (אשתו של אנרי השלישי).
התקרה מהמאה ה-16 מעוטרת בסמלי חמשת המלכות. הקירות מכוסים בשטיחי קיר מהמאה ה-16 המתארים את המצור על טרויה וחטיפת הלנה, את המשחקים בקולוסיאום, את הכתרתו של המלך דוד ואת חיי שמשון.
הארמון > חדר השינה של קטרינה דה מדיצ'י

בחדר שינה זה ניתן למצוא ריהוט מהמאה ה-16 וכן שטיחי קיר פלמים מאותה המאה המתארים את חייו של שמשון. שטיחי אלו מרהיבים במיוחד בשל שוליהם המלאים בחיות המסמלות פתגמים ומשלים.
הגנים

הטירה מוקפת בשני גנים מרהיבים, אחד בכל צד. משמאל לטירה נמצאים גני דיאן דה פואטייה, ומימין גני קטרינה דה מדיצ'י, שתי אהובותיו של אנרי השני. הגנים מוקפים במרפסות מוגבהות המגינות עליהם משיטפונות נהר.
מבט על נהר שר מטירת שנונסו
גני דיאן דה פואטייה
חדר השינה של קטרינה דה מדיצ'י
שחזור בית חולים צבאי ממלחמת העולם הראשונה
המטבח בטירת שנונסו
תערוכת כרכרות בפארק טירת שנונסו
קיר הקריאטידות שהועבר מהטירה לפארק ב-1875
הדרך בפארק המוליכה לטירת שנונסו
ציור שלוש הגראציות בטירת שנונסו
ציור של לואי ה-14
סמל הסלמנדרה בחדר של לואי ה-14
הקפלה בטירת שנונסו
הערות שוליים

↑  הבשורה על-פי יוחנן, כ', 27-28
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4306844-3  MusicBrainz: f03f4df1-d4b0-45e9-80f7-f3209250ae9e  SUDOC: 094545413  VIAF: 156659958   WorldCat (עם VIAF): 156659958 
טירת שנונסו וגני דיאן דה פואטייה
גני קטרינה דה מדיצ'י
מגדל מרקה
פסל ספינקס בכניסה לטירת שנונסו
הגלריה מבפנים
חדר השינה של דיאן דה פואטייה. על הקיר-תמונתה של קתרין דה מדיצ'י..
חדר השינה של חמש המלכות
מדרגות הירדן

| --- | --- |
סינון באתר
סינון באתר
 היסטוריה
 תרבויות:  התרבות הנאטופית
 תקופות:  התקופה האפיפלאוליתית
 אתר ארכאולוגי
 התגלה:  1999
 ארכאולוגים:  גונן שרון
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 מיקום:  על גדתו המזרחית של נהר הירדן במוצאו דרומה מעמק החולה
 קואורדינטות:  33°01′20″N 35°37′42″E﻿ / ﻿33.02215°N 35.62841°E﻿ / 33.02215; 35.62841
  (למפת אצבע הגליל מוגדלת) מדרגות הירדן(למפת אצבע הגליל רגילה) מדרגות הירדן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרגות הירדן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מדרגות הירדן
 
האתר האפי-פלאוליתי "מדרגות הירדן" (Jordan River Dureijat – JRD) הוא אתר ארכאולוגי פרהיסטורי, הממוקם על גדתו המזרחית של נהר הירדן במוצאו דרומה מעמק החולה, כקילומטר וחצי מצפון לאתר גשר בנות יעקב. בגדת הירדן באזור שפך נחל הדוריג'את לירדן, שנתן לאתר את שמו, נחשפות שכבות עשירות בכלי צור, עצמות בעלי חיים, שרידים בוטניים ושאר ממצאים ארכאולוגיים.
מיקום, גאולוגיה וכרונולוגיה

סביבת ההרבדה היא חוף של גוף מים בעל עומק מים משתנה. כאשר גובה המים עולה והאתר מכוסה במי האגם מושקעות שכבות של בוץ דק גרגר (טין). כאשר יורדים המים והסביבה הופכת לחופית שוקע באתר בנוסף לבוץ גם חול וכן כמויות גדולות של קונכיות של צדפי מים מתוקים. פעילות האדם מתועדת בשכבות בהן עומק המים נמוך והסביבה היא חוף או מי אפסים הקרובים לחוף.
באתר זוהו חמישה אופקים ארכאולוגיים המופרדים זה מזה בשכבות של בוץ אגמי. שלושת האופקים העליונים הניבו ממצאים המשייכים אותם לתרבות הנאטופית מחלקה המאוחר של התקופה האפי-פלאוליתית. שכבה 4 שייכת לתרבות הכבארית הגאומטרית (אפי-פלאולית תיכון) והשכבה התחתונה, שכבה 5, תוארכה בעזרת פחמן 14 לכעשרים אלף שנה לפני זמננו והיא שייכת לתקופה האפי-פלאוליתית הקדומה. באתר נמצאו כלי צור, בזלת וגיר וכן עצמות רבות של בעלי חיים, מיונקים גדולים כשור הבר ואיילים ועד ציפורים, דו-חיים וזוחלים. בדומה לכל האתרים השוכנים לגדות הירדן במוצאו דרומה מעמק החולה, גם שכבות האתר היו רוויות במים מאז הרבדתן והתנאים האנארוביים שנוצרו אפשרו שימור יוצא דופן של שרידים בוטניים החל באבקת פרחים, פירות וזרעים וכלה בעצים ופחם בכמויות גדולות. הממצאים הבולטים באתר מעידים כי הפעילות המרכזית בה עסקו שוכניו היא ניצול משאבים מימיים ובעיקר דיג. משקולות בזלת וגיר בגדלים שונים, עצמות דגים רבות ובעיקר קרסי דייג העשויים עצם מעידים כולם על דיג במגוון של טכניקות ברמה גבוהה של ידע טכנולוגי והיכרות מעמיקה עם המשאבים המימיים ואפשרויות ניצולם. הממצאים באתר מתעדים אלפי שנות אבולוציה טכנולוגית שבמהלכן אירע המעבר מקבוצות קטנות של ציידים לקטים נוודים בתחילת התקופה האפי-פלאוליתית לחברות המורכבות של יושבי הקבע בתרבות הנאטופית ולבסוף את הופעתן של הקהילות החקלאיות הנאוליתיות.
גילוי האתר וחפירתו

האתר התגלה במהלך סקר ארכאולוגי שקדם לעבודות הניקוז בערוץ הירדן העליון במוצאו מעמק החולה בשנת 1999. באתר בוצעה חפירת בדיקה בשנת 2002 ובשנת 2014 נערכה חפירת בדיקה נוספת על מנת להעריך את הפוטנציאל המחקרי של שכבות האתר. בעקבות תוצאות חפירת הבדיקה נערכו חמש עונות חפירה מלאות, כל אחת כארבעה שבועות, החל משנת 2015. סידרה של תארוכי פחמן-14 וממצאי צור הראתה כי הרצף הסטרטיגרפי באתר מתעד כעשרת אלפי שנה של פעילות אנושית לחופו של אגם החולה הקדום, בין עשרים לעשרת אלפי שנים לפני זמננו.
ממצאים עיקריים > בוטניקה

כמו בכל האתרים שנחפרו לחופו של נהר הירדן עליון במוצאו מעמק החולה, גם שכבות האתר מדרגות הירדן רוויות במים מאז הרבדתן. הכיסוי במים יוצר תנאים נטולי חמצן ומאפשר שימור ייחודי של שרידים בוטניים באתר. שכבות האתר הניבו שפע של ממצאים בוטניים החל באבקת פרחים, זרעים, פירות ועד פיסות עץ שחלקן מגיע לגודל של כחצי מטר ויותר. בנוסף שכבות האתר עשירות מאוד בשרידי פחם. לשרידים הבוטניים חשיבות רבה בשחזור הסביבה הקדומה בה פעלו שוכני האתר וכן בשחזור שינויי האקלים שחלו בדרום עמק החולה במהלך הצטברות השכבות באתר.
ממצאים עיקריים > פאונה

בכל שכבות האתר נחפרו עצמות בעלי חיים במצב שימור טוב. בעלי החיים המיוצגים במכלול נעים בגודלם מגודל בקר ואייל ועד מכרסמים, דו-חיים וזוחלים. בין עצמות בעלי החיים באתר בולטות במספרן הרב עצמות הדגים. נחשפו עצמות של דגים משלוש המשפחות העיקריות המאכלסות את גופי המים של עמק החולה גם היום – שפמנוניים, אמנוניים וקרפיוניים. עצמות הדגים כוללות מגוון רחב של מינים וכן משרע גדול של גדלים. באתר עצמות של דגים בגודל סנטימטרים בודדים ולצידם מספר הרב של שיני לוע, השייכות למין נכחד של בינית ממשפחת הקרפיוניים. השלכה מגודל השיניים שנמצאו באתר, הדומות בגודלן לאלו שנחפרו למשל באתר האשלי בגשר בנות יעקב, מעלה כי גודלם המשוער של הדגים ממין זה התקרב לשני מטרים. ממצא משמעותי נוסף הוא עצמות, בעיקר חוליות הגב, של דגים ממין טרוטה, מין ממשפחת הסלמוניים שהתקיים בעבר בעמק החולה.
ממצאים עיקריים > רכיכות

בכל שכבות האתר מכילות שפע של קונכיות של שבלולי מים מתוקים ממגוון גדול של מינים. המינים הבולטים הם צדפות הנחלים, שחרירים, סהרוניים והביתניים. מצב השימור של הקונכיות משתנה בין השכבות, ומשתפר ככל שהשכבה עמוקה יותר. בשתי השכבות התחתונות תנאי השימור טובים, וחלק מהקונכיות עדיין משמרות את צבען המקורי הנוטה להיעלם בתנאי שימור גרועים יותר. חלק מהקונכיות הורבדו לחופו של האגם אליו נסחפו לאחר מותו של בעל החיים. בשכבות הבוץ האגמי באתר נמצאות לעיתים קונכיות, בעיקר של צדפות, בסביבת החיים הטבעית שלהן, חלקן עדיין סגורות. הקונכיות מהוות סמן אקלימי טוב והמידע על המינים הנפוצים, האקולוגיה שלהם והסביבות בהן חיו הוא בעל ערך רב לשחזור הסביבה הקדומה, האקלים ותנאי ההרבדה ששררו בעמק החולה הקדום. המידע שנאסף עד היום עדיין איננו מאפשר לענות על השאלה האם היו הרכיכות חלק מתזונתם של יושבי האתר.
ממצאים עיקריים > כלי צור

כלי צור נחפרו מכל האופקים הארכאולוגיים באתר מדרגות הירדן. ברוב השכבות צפיפותם של כלי הצור אינה גבוהה ביחס לאתרים אחרים מן התקופה האפי-פלאוליתית, כנראה בגלל אופי הפעילות באתר המתעד ביקורים קצרי מועד ולא אתר מגורים, ששכבותיו מתעדות פעילויות מסוגים שונים על פני זמן ממושך. עם זאת, בחלק מהשכבות, כלי הצור שנתגלו, ובעיקר המיקרוליתים, מעידים על השיוך התרבותי של האופקים הארכאולוגיים השונים. ראשי חץ מטיפוס "אל-חיאם" שהתגלו בשכבה האמצעית משייכים שכבה זו לשלבים הקדומים של התקופה הנאוליתית. בשכבות הנאטופיות באתר נחשפו סהרונים, המיקרוליתים האופייניים לתרבות זו. בשכבה הרביעית התגלו מיקרוליתים מלבניים וטרפזיים המשייכים אותה לתרבות הכבארית הגאומטרית. השכבה החמישית והתחתונה, לעומת שאר השכבות, למרות הכמות הגדולה יחסית שלכלי צור שנחשפה, טרם העלתה ממצאים אינדוקטיביים היכולים לשייך אותה בוודאות לתרבות כלשהי. אחד המאפיינים של המכלול באתר מדרגות הירדן הוא השכיחות הגבוהה של נקרים ברוב שכבות האתר. הנקרים מעידים כפי הנראה על פעילות ספציפית באתר, על סמך עדויות מאתרים אחרים ייתכן שפעילות זו קשורה בעיבוד דגים או בעיבודם של צמחי המים והביצה, אך טיבה של פעילות זו עדיין לא ברור. ממצא נוסף הוא אחוז גבוה של גרעיני צור, ובעיקר גרעיני להבונים בחלק משכבות האתר. בחלק מהשכבות מספרם של הגרעינים גבוה יותר ממספרם של הלהבונים עצמם, ייתכן כיוון שהגרעינים הובאו לאתר לא כדי לייצר להבונים אלא כדי לשמש ככלים.
עדויות לדייג

הממצאים הבולטים היותר באתר, מבחינה ארכאולוגית, הן משקולות מסוגים שונים וכן כלי עצם המעידים כי אחת הפעילויות העיקריות בהן עסקו שוכני האתר היא דייג. באתר עדויות לטכניקות דיג שונות ומגוונות וכן גם להכנה של ציוד לדיג.
עדויות לדייג > משקולות

בכל שכבות האתר נחשפו שפע של חלוקי גיר מוארכים, שנלקטו כנראה בשפכי הנחלים הזורמים לעמק החולה ממערב. חלוקים אלו, שמאות מהם נחשפו בשכבות השונות, שימשו ככל הנראה כמשקולות לרשת דייג, להשקעת מלכודות דייג או לשימוש אחר כמשקולות. חלקן שימשו ללא כל עיבוד נוסף וחלקן עוצבו על ידי יצירת שקערוריות במרכז שני הצדדים שלהן בצורת האות שמונה, כדי לייצר שקע אליו ניתן לקשור חוט ולמנוע החלקה ואובדן המשקולת. חלוקי גיר מאורכים אלו שימשו החל בשכבות התחתונות של האתר ועד לשכבות העליונות, מה שמצביע מסורת של איסוף ועיצוב משקולות שנמשכה על פני אלפי שנים.
לצידן של משקולות הרשת הגדולות נמצאו באתר גם כעשר משקולות קטנות המעוצבות על חלוקי גיר ובזלת קטנים, שקוטרן סנטימטרים בודדים. המשקולות עוצבו על ידי חריטה של חריץ לכל היקפן, חריץ המיועד לקשירה של חוט דק.
עדויות לדייג > קרסים

השכבות הנאטופיות באתר מדרגות הירדן הניבו את האוסף הגדול ביותר של קרסי דייג העשויים עצם. כעשרים קרסים נמצאו עד היום בשכבות האתר, מהם שבעה שנמצאו בשלמותם. הקרסים, שמצב שימורם יוצא דופן, מייצגים מגוון רחב של צורות וגדלים ומעידים על רמה טכנולוגית גבוהה בייצורם ועל היכרות מעולה של סוגי הדגים החיים באגם והשיטה המתאימה לדייג של כל מין. הקרסים מעוצבים בגדלים שונים, זוויות פתיחה שונות, בעלי מגוון של זיזים וחודים ואפילו מעדים על טכנולוגיות קשירה שונות ומגוונות. קרסי דייג מעצם נחפרו מכמה אתרים נאטופיים בעבר. מכלול הקרסים מהאתר מדרגות הירדן הוא הגדול ביותר והמגוון ביותר שנמצא עד היום מאתר נאטופי כל שהוא. הם הקרסים הקדומים ביותר הידועים לנו מהלבנט, אם כי באוקיינוס השקט (במזרח טימור) נמצאו קרסים קדומים בהרבה העשויים צדף.
ראו גם

גשר בנות יעקב (אתר ארכאולוגי)
גונן שרון – מנהל החפירות באתר
התקופה הפרהיסטורית באזור הלבנט
לקריאה נוספת

שרון, גונן. 2016. הפרהיסטוריה של נהר הירדן במוצאו מעמק החולה - מיליון השנים הראשונות. בתוך - מים ונחלים בגליל העליון,47–59. יד יצחק בן צבי, ירושלים.
Sharon, Gonen, Leore Grosman, Ethel Allué, Alon Barash, Daniela E. Bar-Yosef Mayer, Rebecca Biton, Elizabeth Bunin, Dafna Langgut, Yoel Melamed, Steffen Mischke, Francesco Valletta, and Natalie Munro: 2020. Jordan River Dureijat: 10,000 years of intermittent Epipaleolithic activity on the shore of Paleolake Hula. PaleoAnthropolgy 2020:34–64. DOI:10.4207/PA.2020.ART141.
Marder, Ofer, Rebecca Biton, Elisabetta Boaretto, Craig S. Feibel, Yoel Melamed, Henk K. Mienis, Rivka Rabinovich, Irit Zohar, and Gonen Sharon. 2015. Jordan River Dureijat - A new Epipaleolithic site in the Upper Jordan Valley. Mitekufat Haeven - Journal of the Israel Prehistoric Society 45:5–30.
Sharon, Gonen, Ofer Marder, and Elisabetta Boaretto. 2002. A note on 14C dates from the Epipaleolithic site at Gesher Benot Ya’aqov. Journal of The Israel Prehistoric Society 32:5–15.
Sharon, Gonen, Craig S Feibel, Shmuel Belitzky, Ofer Marder, Hamoudy Khalaily, and Rivka Rabinovich. 2002. 1999 Jordan River Drainage Project Damages Gesher Benot Ya’aqov: A Preliminary Study of the Archaeological and Geological Implications. In Eretz Zafon - Studies in Galilean Archaeology, edited by Zvi Gal, pp. 1–19. Israel Antiquities Authority, Jerusalem.
מפות המתארות את מיקום האתר
החפירה באתר מדרגות הירדן
צדפים וקונכיות מהאתר
ממצאי הצור - כלים ומיקרוליתים
חלק מקרסי הדיג והמשקולות
סיסטמה דוס אוחוס

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  מקסיקו מקסיקו
 מיקום:  קינטנה רו, מקסיקו
 קואורדינטות:  20°19′29″N 87°23′31″W﻿ / ﻿20.324722222222°N 87.391944444444°W﻿ / 20.324722222222; -87.391944444444
 עומק:  119.1 מטר
 אורך:  82.472 מטר
 תאריך גילוי:  נובמבר 1987
 מספר כניסות:  28 סנוטות
 קושי:  צלילת מערות מתקדמת
  (למפת מקסיקו מוגדלת) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו סיסטמה דוס אוחוס(למפת מקסיקו רגילה) מקסיקו סיטי גוודלחרה מונטריי פואבלה טיחואנה לאון סיודאד חוארס סלטיו סן לואיס פוטוסי ארצות הברית גוא. ב. הונ. האוקיינוס השקט  מפרץ מקסיקו סיסטמה דוס אוחוס(למפת קינטנה רו רגילה) צ'טומל קנקון פלאיה דל כרמן סן מיגל דה קוסומל פליפה קריו פוארטו טולום מפרץ מקסיקו  הים הקריבי  בליז ק מ פ צ' ה  גוא. יוקטןסיסטמה דוס אוחוס(למפת קינטנה רו מוגדלת) צ'טומל קנקון פלאיה דל כרמן סן מיגל דה קוסומל פליפה קריו פוארטו טולום מפרץ מקסיקו  הים הקריבי  בליז ק מ פ צ' ה  גואטמלה יוקטןסיסטמה דוס אוחוס
 
דוס אוחוס (בספרדית: Dos Ojos, מילולית: "זוג עיניים"; רשמית סיסטמה דוס אוחוס, Sistema Dos Ojos) היא מערכת מערות מוצפות הממוקמות בצפון טולום, על החוף הקריבי של חצי האי יוקטן, במדינת קינטנה רו, מקסיקו. חקר המקום החל בשנת 1987 ועודנו ממשיך. החלק שנסקר במערכת המערות הוא בהיקף של 82 ק"מ וידוע על 28 כניסות בולענים, שנקראות בשפה המקומית סנוטות.
דוס אוחוס משתרעת במקביל ומצפון למערכת המערות סאק אקטון. דוס אוחוס נמנית עם עשרת, אם לא בין שלוש, מערכות המערות התת-ימיות הארוכות ביותר בעולם מאז שנות ה-80. דוס אוחוס מכילה את קטע המערה הידוע העמוק ביותר קינטנה רו שעומקו 119.1 מטר הנמצא ב"בור" שהתגלה בשנת 1996 על ידי חוקרי המערות שעשו את כל הדרך מהכניסה הראשית כ-1,500 מטר משם. הקטעים העמוקים כוללים את "חדר וקולה", "המעבר מעבר לבסיס הראשי", "חדר ג'יל" ו"מעבר הדור הבא". באוגוסט 2012 דוס אוחוס חוברה בדרך היבשה לסיסטמה סאק אקטון. במרץ 2014 האורך הכולל של המערכת המשולבת הוערך ב-319.05 מטרים.
השם דוס אוחוס מתייחס לשתי סנוטות שכנות המתחברות לתוך חלל מערה גדול מאוד, המשותף בין השתיים. שתי סנוטות אלה נראות כמו זוג עיניים גדולות לתוך קרקע. חקר מערכת המערות במקור החל דרך סנוטות אלה. מערכת המערות התת-קרקעיות של דוס אוחוס הוצגה ב-2002 בסרט IMAX, מסע לתוך מערות מדהימות, וב-2006 ב-BBC/ערוץ דיסקברי בסדרת עולם מופלא. חלקים מהסרט ההוליוודי מ-2005 המערה צולמו במערכת המערות דוס אוחוס.
טמפרטורת המים היא 25 מעלות צלזיוס לאורך כל השנה, והעומק המרבי ליד הסנוטות בדוס אוחוס הוא כ-10 מטרים. המים צלולים במיוחד כתוצאה של מי גשמים שעוברים סינון דרך אבן גיר, ושיש מעט מאוד עפר באזור זה היות שאבן הגיר מאוד טהורה.
עולם החי

ישנם כמה סוגים של דגים חיים במערה, כשהאורך של רובם לא עולה על 10 סנטימטרים, ולפחות שני מינים של שרימפס החי במים מתוקים.
תיירות

הסנוטות של דוס אוחוס הן אתר פופולרי לשנורקלינג ולצלילת מערות בו מבקרים בדרך כלל מאה או יותר תיירים ביום. רוב הצלילות הן בעומק 5–7 מטרים. צלילת המערות המודרכת כוללת על פי רוב שתי צלילות ביום אחד, באורך 45 דקות כל אחת בתוספת מרווח של 60 דקות על פני השטח. ניתן לעבור מתחת למים לתוך סנוטה נוספת סמוכה בשם "מערת העטלף", שגם היא משמשת לשנורקלינג. הראות טובה, ובדרך כלל מוגבלת על ידי האור הזמין מאשר שקיפות המים.
שיא צלילה חופשית

ב-3 בנובמבר 2010, דוס אוחוס אירחה את שבירת השיא של קרלוס קוסטה בצלילה חופשית. קוסטה שחה 150 מטר בנשימה אחת והפך למחזיק שיא גינס על "המרחק הארוך ביותר שנשחה מתחת למים בנשימה אחת (מים פתוחים)".
לקריאה נוספת

סטיב ג'רארד (2000). הסנוטות בריביירה מאיה. ISBN 0-9677412-0-3. גרסה מקוונת. אוחזר ב-13 בינואר 2011.
הערות שוליים

1 2 3 4  "List of Long Underwater Caves in Quintana Roo Mexico". Quintana Roo Speleological Survey. National Speleological Society.
↑  Bob Gulden, Jim Coke. "World longest underwater caves". NSS Geo2 Committee on Long and Deep Caves.
↑  Guinness World Records