stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עמליה דואק
ביוגרפיה

דואק נולדה בישראל. אמה היא העיתונאית נחמה דואק ואביה הוא אלוף (במיל') יוסי בן-חנן.
החלה את דרכה העיתונאית בילדותה, כאשר בשנת 2002 הגישה את מהדורת החדשות "חמש וחצי" בערוץ הילדים לצדו של ירון לונדון, בעריכת מיקי רוזנטל ועבדה במעריב לנוער ככתבת אורחת. ב-2003 הגישה פינה בתוכנית "שישי בגאון" ששודרה בערוץ הראשון.
דואק שירתה בגלי צה"ל בשנים 2008–2011, ומילאה בתחנה מספר תפקידים, בהם כתבת לענייני תקשורת, תחבורה, תעופה, תיירות ותחום המשפט. בנוסף, הגישה בגלי צה"ל מהדורות חדשות ופינות כלכלה בתוכניות שונות בתחנה ושימשה גם כעורכת משנה של יומני חדשות בגלי צה"ל.
בשנת 2011 הצטרפה לחברת החדשות של ערוץ 2 ככתבת בתוכנית הצרכנות "תוכנית חיסכון", ובשנת 2012 מונתה לכתבת לענייני תחבורה של חברת החדשות. בשנת 2013 מונתה לכתבת הכלכלית של חדשות 2.
בשנת 2016 נבחרה על ידי המגזין "פורבס ישראל" לאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל, ועוד קודם לכן הוגדרה על ידי המגזין כאחת מ-30 הצעירים המשפיעים בישראל.
בקיץ 2017 הנחתה לסירוגין את "הבוקר של קשת" בערוץ 2 של קשת, לצד יואב לימור.
משנת 2017 הגישה את התוכנית "לילה טוב ישראל" לסיכום חדשות היום.
כיום היא מגישה מחליפה בחמש עם רפי רשף, שש עם ובחדשות סוף השבוע.
החל ממלחמת חרבות ברזל משמשת כמגישת "מהדורת היום" לצידו של עופר חדד מדי יום.
דואק היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב בהצטיינות במשפטים (LL.B) ובוגרת תואר שני במנהל עסקים במסלול למנהלים, גם הוא באוניברסיטת תל אביב.
חיים אישיים

דואק נשואה לאיש העסקים משה גליקסמן. הזוג הורים לשני בנים.
הערות שוליים

↑  רוני קורן-דינר, אברי גלעד ינחה את "חמש וחצי" בערוץ הילדים, באתר TheMarker‏, 19 במאי 2003
↑  דוד אברהם, חצי נחמה: עמליה דואק מצטרפת ל"תוכנית חיסכון", באתר nana10‏, 1 באוגוסט 2011
↑  דוד אברהם‏, עמליה דואק תשמש ככתבת התחבורה של חדשות 2, באתר וואלה, 7 באוגוסט 2012
↑  הנשים המשפיעות 2016: 25. עמליה דואק ויונה לייבזון, באתר פורבס ישראל, 31 ביולי 2016
↑  30Under30: עמליה דואק, באתר פורבס ישראל, 29 בפברואר 2016
עמליה דואק, 2018
נבחרת ירדן בכדורסל

| --- | --- |
ירדן
 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורסל של ירדן
 הצטרפות:  1961
 השתייכות:  פיב"א אסיה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  35       ‎-3‏
  - ניקוד פיב"א:  375.1
 מאמן:  מריו פאלמה
 www.jbf.jo
 
 אליפות העולם בכדורסל
 הופעות:  3 (הראשונה ב-2010)
 ההישג הטוב:  מקום 23 (2010)
 אליפות אסיה בכדורסל
 הופעות:  16 (הראשונה ב-1983)
 ההישג הטוב:  כסף: 2011   ארד: 2009
 
נבחרת ירדן בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של ירדן. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל של ירדן. הדירוג הנוכחי של נבחרת ירדן ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-35 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ירידה של 3 מקומות לעומת דירוג קודם.
נבחרת ירדן השתפרה בשנים האחרונות וסיימה במקום השלישי באליפות אסיה בכדורסל שנערכה בשנת 2009, הישג שיא עד לאותה תקופה. בעקבות ההישג העפילה נבחרת ירדן לראשונה בתולדותיה לאליפות העולם בכדורסל שהתקיימה ב-2010, אך הפסידה בכל משחקיה בטורניר. 

שנתיים מאוחר יותר, בשנת 2011, ירדן הגיעה עד לגמר אליפות אסיה בכדורסל, בו הפסידה לסין 70:69 וסיימה במקום השני בטורניר. בכך קבעה את הישג השיא שלה באליפות אסיה והבטיחה את השתתפותה בטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת לונדון שנערך בשנת 2012, אולם לא הצליחה להעפיל לטורניר האולימפי. ירדן העפילה לאליפות העולם בפעם השנייה בתולדותיה בשנת 2019 וסיימה במקום ה-28. ירדן העפילה לאליפות העולם בפעם השלישית בשנת 2023 וסיימה במקום האחרון, לאחר שהפסידה בכל משחקיה.
נבחרת ירדן מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים.
כל אליפויות העולם בכדורסל

| אליפות העולם בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
ברזיל 1963: לא נרשמה
אורוגוואי 1967: לא נרשמה
יוגוסלביה 1970: לא נרשמה
פרגוואי 1974: לא נרשמה
הפיליפינים 1978: לא נרשמה
קולומביה 1982: לא נרשמה
ספרד 1986: לא העפילה
ארגנטינה 1990: לא העפילה
קנדה 1994: לא העפילה
יוון 1998: לא העפילה
ארצות הברית 2002: לא העפילה
יפן 2006: לא העפילה
| טורקיה 2010 | מקום 23 | 5 | 0 | 5 |
ספרד 2014: לא העפילה
| הרפובליקה העממית של סין 2019 | מקום 28 | 5 | 1 | 4 |
| הפיליפיניםיפןאינדונזיה 2023 | מקום 32 | 5 | 0 | 5 |
קטר (מדינה) 2027: 
| סך הכל | 3 הופעות | 15 | 1 | 14 |
כל אליפויות אסיה בכדורסל

| אליפות אסיה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
הפיליפינים 1960: לא השתתפה
טאיוואן 1963: לא השתתפה
מלזיה 1965: לא השתתפה
קוריאה הדרומית 1967: לא השתתפה
תאילנד 1969: לא השתתפה
יפן 1971: לא השתתפה
הפיליפינים 1973: לא השתתפה
תאילנד 1975: לא השתתפה
מלזיה 1977: לא השתתפה
יפן 1979: לא השתתפה
הודו 1981: לא השתתפה
| הונג קונג 1983 | מקום שמיני | 6 | 4 | 2 |
| מלזיה 1985 | מקום תשיעי | 6 | 4 | 2 |
| תאילנד 1987 | מקום עשירי | 6 | 3 | 3 |
הרפובליקה העממית של סין 1989: לא השתתפה
| יפן 1991 | מקום שמיני | 9 | 3 | 6 |
| אינדונזיה 1993 | מקום תשיעי | 7 | 5 | 2 |
| קוריאה הדרומית 1995 | מקום 17 | 6 | 2 | 4 |
| ערב הסעודית 1997 | מקום שביעי | 7 | 3 | 4 |
יפן 1999: לא העפילה
הרפובליקה העממית של סין 2001: לא העפילה
| הרפובליקה העממית של סין 2003 | מקום עשירי | 7 | 3 | 4 |
| קטר (מדינה) 2005 | מקום שביעי | 8 | 3 | 5 |
| יפן 2007 | מקום חמישי | 8 | 5 | 3 |
| הרפובליקה העממית של סין 2009 | מקום שלישי | 9 | 7 | 2 |
| הרפובליקה העממית של סין 2011 | מקום שני | 9 | 5 | 4 |
| הפיליפינים 2013 | מקום שביעי | 9 | 4 | 5 |
| הרפובליקה העממית של סין 2015 | מקום תשיעי | 8 | 5 | 3 |
| לבנון 2017 | מקום שמיני | 7 | 3 | 4 |
| אינדונזיה 2022 | מקום רביעי | 7 | 4 | 3 |
| ערב הסעודית 2025 | העפילה |  |  |  |
| סך הכל | 16 הופעות | 119 | 63 | 56 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
אלבקרקי

| --- | --- |
דגל אלבקרקידגל אלבקרקי

קולאז'
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ניו מקסיקו ניו מקסיקו
 מחוז:  ברנליאו
 ראש העיר:  טים קלר (דמוקרטי)
 תאריך ייסוד:  1706
 על שם:  Francisco Fernández de la Cueva, 10th Duke of Alburquerque 
 שטח:  469.5 קמ"ר
 גובה:  1,619 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  564,559 (1 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  1,079.90 נפש לקמ"ר
 קואורדינטות:  35°06′39″N 106°36′36″W﻿ / ﻿35.11083°N 106.61000°W﻿ / 35.11083; -106.61000
 אזור זמן:  UTC -7
 www.cabq.gov
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אלבקרקי(למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה אלבקרקי(למפת ניו מקסיקו רגילה) סנטה פה לאס קרוסס ריו ראנצ'ו רוזוול פרמינגטון כלוביס אלמוגורדו מערות קרלסבד תרבות צ'אקו א ר י ז ו נ ה  יו. קולורדו א. טקסס מקסיקואלבקרקי(למפת ניו מקסיקו מוגדלת) סנטה פה לאס קרוסס ריו ראנצ'ו רוזוול פרמינגטון כלוביס אלמוגורדו מערות קרלסבד תרבות צ'אקו א ר י ז ו נ ה  יו. קולורדו א. טקסס מקסיקואלבקרקי   tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מבט על העיר מכיוון ההרים
אלבקרקי (באנגלית: Albuquerque) היא העיר הגדולה והמאוכלסת ביותר במדינת ניו מקסיקו שבארצות הברית. העיר היא מושב מחוז ברנליאו והיא שוכנת במרכז המדינה, על גדות נהר ריו גראנדה וממערב לרכס הרי סנדיה. נכון לשנת 2022 אוכלוסיית העיר מונה 562,559 תושבים, והיא העיר ה-32 בגודלה בארצות הברית. ביולי 2008 מנתה האוכלוסייה במטרופולין העיר 845,913 תושבים. כמחצית מאוכלוסיית ניו מקסיקו מתגוררת באזורה של אלבקרקי.
היסטוריה

סביבת העיר הייתה מיושבת על ידי אינדיאנים במשך מאות שנים לפני הגעת האירופאים. העיר נוסדה בשנת 1706 על ידי מתיישבים ספרדיים. היא נבנתה על-פי הדפוס הספרדי המסורתי: כיכר ראשית המוקפת בבניינים ממשלתיים המוקפים בבתי מגורים וכנסייה. במהלך השנים עברה הכיכר המרכזית שיפוצים וכיום היא משמשת מוזיאון לשימור מורשת העיר. העיר בתחילה הייתה כפר חקלאי שבסביבתו מבצר צבאי. בזמן מלחמת האזרחים האמריקנית, בפברואר 1862, העיר נכבשה על ידי צבא הקונפדרציה והתקיימו בסביבתה כמה קרבות.
התפתחותה של העיר החלה בשנת 1889 עם בנייתה של מסילת סנטה פה, מסילת רכבת בין החוף המערבי לחוף המזרחי של ארצות הברית ועם הקמתה של אוניברסיטת ניו מקסיקו.
בשנת 1939 הוקם נמל התעופה הבין-לאומי אלבקרקי סאנפורט.
בשנת 1988 הוקם בעיר מוזיאון השואה והאי-סובלנות.
אקלים

אלבקרקי נמצאת באזור אקלים צחיח למחצה קר. הפרשי הטמפרטורה בעיר בין היום ללילה קיצוניים מאוד לעיתים ויכולים להשתנות מן הקצה אל הקצה.
האקלים של אלבקרקי חם, בהיר ויבש עם ממוצע של 3,415 שעות שמש בשנה. 278 ימים בשנה הם ימי שמש. הקיץ מאופיין בלחות גבוהה עם ממוצע של 38 מעלות חום, ובחודשים יוני-יולי הן גם יכולות לטפס אל מעבר ל-38.
בחורף, החודשים דצמבר וינואר הם החודשים הקרים ביותר ובהם יש עננות מורחבת ובלילות הטמפרטורות יורדות גם אל מתחת לאפס, אולם נדיר שהעננות נמשכת יותר מיומיים שלושה. בעיר ממוצע של 10 ס"מ שלג בשנה והיא חווה כמה אירועי שלג מצטברים מדי שנה בעיקר ליד ההרים בצפון מזרח העיר.
ב-2006 בסוף חודש דצמבר חוותה העיר סערה חורפית קשה כאשר באזורים מסוימים בעיר ירדו סביב ה-27 ס"מ שלג. בסוף פברואר 2015 הצטברו 30 ס"מ שלג אירוע הנחשב לנדיר ביותר בעיר.
דמוגרפיה

בשנת 2015 הוערכה אוכלוסיית העיר בכ-559,000 נפש.
היהדות היא הקבוצה השנייה הדתית שאינה נצרות בעיר ואחריה האסלאם. קהילת אלברט הוא בית כנסת של הקהילה הרפורמית הוותיקה בעיר, הוא הוקם ב-1897.
דמוגרפיה > חלוקה גזעית

היספנים- 46.7%
לבנים- 42.1%
אפרו-אמריקאים- 3.3%
אסייתים- 2.6%
פוליטיקה וממשל

העיר מנוהלת על ידי מועצת העיר המורכבת מתשעה נציגים הנבחרים בתשעה מחוזות אחת ל-4 שנים, כאשר כל שנתיים ישנן בחירות בהן בוחרים 4-5 מחברי המועצה. ראש המועצה גם הוא נבחר אחת ל-4 שנים. הבחירות למועצת העיר ולראשה אינן מפלגתיות. חלק מרכזי מאחריותו של ראש המועצה הוא הגשת הצעת תקציב עד ה-1 באפריל בכל שנה, כאשר המועצה מחויבת לעבוד על ההצעה בחודשיים שלאחר מכן. המועצה היא הרשות המחוקקת של העיר, והיא נפגשת פעמיים בחודש. ראש העיר יכול להטיל וטו על החלטת מועצה, כאשר רוב של שני שלישים מחברי המועצה יכול לבטל את הוטו.
טלוויזיה

בעיר אלבקרקי צולמו מספר סדרות טלוויזיה, משום שמדינת ניו מקסיקו הציעה תמריצים לתעשיית הטלוויזיה והקולנוע. בין הסדרות שצולמו בעיר: "שומרת סוד", "שובר שורות" וכן סדרת הספין אוף שלה "סמוך על סול". עסקים רבים בעיר פיתחו תלות כלכלית בהפקת הסדרה "שובר שורות" במשך שבע שנות ההסרטה שלה, ומשזו הסתיימה בשנת 2013, עלה חשש לפשיטת רגל של עסקים אלה. עם זאת, לאחר הצלחתה של הסדרה קמה בעיר תעשיית מוצרים נלווים לסדרה, כגון סיורים מודרכים בין אתרי הצילום ששימשו אותה.
שונות

בחודש אוקטובר מדי שנה, מארחת העיר פסטיבל בינלאומי לכדורים פורחים.
ערים תאומות

טורקמניסטן אשגבאט, טורקמניסטן
מקסיקו גוודלחרה, מקסיקו
מקסיקו צ'יוואווה, מקסיקו
ספרד חיחון, ספרד
יפן ססבו, יפן
גרמניה הלמשטדט, גרמניה
ישראל רחובות, ישראל
טאיוואן חוואליין, טאיוואן
הערות שוליים

↑   הניו יורק טיימס, בעיר אלבקרקי חוששים מהיום שאחרי "שובר שורות", באתר TheMarker‏, 29 בספטמבר 2013
| דגל ניו מקסיקו מדינת ניו מקסיקו |
| --- | --- | --- |
| בירת המדינה | סנטה פה |  |
| אזורים גאוגרפיים | לאנו אסטאקאדו • הרי סאנגרה דה קריסטו |  |
| היישובים הגדולים ביותר | אלבקרקי • לאס קרוסס • ריו ראנצ'ו • סנטה פה • רוזוול • פרמינגטון • קלוביס • הובס • אלאמוגורדו • קרלסבד • גאלופ • דמינג • לוס לונאס • סאנלנד פארק • לאס וגאס • פורטאלס • ארטסיה • לאבינגטון • סילבר סיטי • אספניולה |  |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות ניו מקסיקו |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007547797705171  BNE: XX4939331  BnF: cb122602117 (data)  GND: 4217452-1  LCCN: n79079329  MusicBrainz: 075e1cc9-9567-4317-a931-4f6dcecc688f  NARA: 10045474  NKC: xx0115379  SUDOC: 184430445  VIAF: 137143216   WorldCat (עם VIAF): 137143216
טווח שמיעה

טווחי השמיעה של בעלי חיים אחדים, בסקלה לוגריתמית
טווח שמיעה מתאר דרך כלל את טווח התדרים שבני אדם או בעלי חיים אחרים מסוגלים לשמוע. מקובל כי טווח השמיעה האנושי הוא בין כ-20 עד 20,000 הרץ, למרות שיש שונות ניכרת בין אנשים, במיוחד בתדרים גבוהים, ואובדן הדרגתי של רגישות לתדרים גבוהים יותר עם הגיל נחשב נורמלי. הרגישות גם משתנה בהתאם לתדירות, כפי שמוצג על ידי קווי מתאר בעוצמה שווה. בדיקה של אובדן שמיעה כוללת בדרך כלל אודיוגרמה, המראה רמות סף שמיעה ביחס לנורמה.
קיימים בעלי חיים היכולים לשמוע תדרים הרבה מעבר לטווח השמיעה האנושי. חלק מהדולפינים והעטלפים, למשל, יכולים לשמוע תדרים מעל 100,000 הרץ. פילים יכולים לשמוע צלילים בטווח מ-16 עד 12,000 הרץ, בעוד שחלק מהלווייתנים יכולים לשמוע צלילים תת-קוליים נמוכים, החל מ-7 הרץ.
מדידה

מדידה בסיסית של טווח שמיעה מוצגת על ידי אודיוגרמה, גרף של סף השמיעה (רמת הצליל המינימלית שניתן להבחין בו) בתדרים שונים בטווח השמיעה הסטנדרטי של האורגניזם. למדידת ספי השמיעה של בני אדם ובעלי חיים אחרים משתמשים בבדיקות שמיעה התנהגותיות או בבדיקות פיזיולוגיות. עבור בני אדם, הבדיקה כוללת הצגת צלילים בתדרים ספציפיים ובעוצמות שונות. כאשר הנבדק שומע את הצליל, הוא מציין זאת באמצעות הרמת יד, לחיצה על כפתור או חיווי אחר. בבדיקה מתעדים את העוצמה הנמוכה ביותר שבה הגיב הנבדק לצליל. בבדיקה של ילדים ניתן לציין את התגובה שלהם לצליל על ידי סיבוב של הראש או על ידי שימוש בצעצוע. ניתן להשתמש בטכניקה דומה בניסויים בבעלי חיים, כאשר מזון משמש כפרס לתגובה לצליל. המידע על שמיעתם של יונקים שונים התקבל בעיקר על ידי בדיקות שמיעה התנהגותיות.
בדיקות פיזיולוגיות אינן מצריכות שהמטופל יגיב במודע.
בני אדם

בבני אדם, גלי קול עוברים לתוך האוזן דרך תעלת האוזן החיצונית ומגיעים אל עור התוף. התנודות של גלי הקול מרעידות את הקרום הדק הזה, וגורמים לרטט סימפתטי דרך עצמות השמע באוזן התיכונה, הנוזל הבזילרי שבשבלול, והשערות שבתוכו. שערות אלו מכסות את השבלול, והחלק המגורה ועוצמת הגירוי נותנים אינדיקציה לאופי הצליל. מידע שנאסף מתאי השערות נשלח דרך עצב השמיעה לעיבוד במוח.
הטווח הנורמלי של השמיעה האנושית הוא 20 עד 20,000 הרץ. בתנאי מעבדה אידיאליים, בני אדם יכולים לשמוע צלילים בין 12 ל-28,000 הרץ, אם כי הסף אצל מבוגרים גדל בחדות ב-15,000 הרץ, המתאים לערוץ השמיעה האחרון של השבלול . מערכת השמיעה האנושית רגישה ביותר לתדרים בין 2,000 ל-5,000 הרץ. טווח השמיעה האישי משתנה בהתאם למצב הכללי של אוזניו ומערכת העצבים של האדם. הטווח מתכווץ במהלך החיים, הירידה בטווח השמיעה, בעיקר בסף העליון של טווח השמיעה, מתחילה בדרך כלל בסביבות גיל שמונה. נשים נוטות פחות לאבד שמיעה בתדירות נמוכה בהשוואה לגברים. זה נובע מהרבה גורמים חברתיים וחיצוניים. לדוגמה, גברים מבלים יותר זמן במקומות רועשים, וזה קשור לא רק לעבודה אלא גם לתחביבים ופעילויות אחרות. לנשים יש ירידה חדה יותר בשמיעה לאחר גיל המעבר. אצל נשים הירידה בשמיעה גרועה יותר בתדרים נמוכים ובינוניים חלקית, בעוד שגברים נוטים יותר לסבול מאובדן שמיעה בתדרים גבוהים.
אודיוגרמות של שמיעה אנושית מופקות באמצעות אודיומטר, המציג תדרים שונים לנבדק, בדרך כלל באמצעות אוזניות מכוילות. הרמות משוקללות בתדירות ביחס לגרף סטנדרטי המכונה עקומת השמיעה המינימלית, שנועדה לייצג שמיעה "רגילה". סף השמיעה נקבע סביב 0 על קווי המתאר של עוצמה שווה (כלומר 20 מיקרופסקל - בערך הצליל השקט ביותר שבו יכול להבחין אדם צעיר בריא), מתוקנן בתקן ANSI ל-1000 הרץ. תקנים המשתמשים ברמות ייחוס אחרות, יוצרים אודיוגרמות שונות. תקן ASA-1951, למשל, משתמש ברמה של 16.5 dB SPL (רמת לחץ קול) בתדירות 1000 הרץ, בעוד שהתקן החדש יותר ANSI-1969/ISO-1963 משתמש ב 6.5 dB SPL, בתיקון של 10 דציבל לאנשים מבוגרים.
פרימטים אחרים

מספר פרימטים, במיוחד קטנים, יכולים לשמוע תדרים הרחק בטווח האולטראסוני. במדידה עם אות 60 dB SPL, טווח השמיעה לגלגו הסנגלי הוא 92 עד 65,000 הרץ ו-67 עד 58,000 הרץ עבור הלמור הטבעתי. מבין 19 פרימטים שנבדקו, למקוק היפני היה הטווח הרחב ביותר, 28 עד 34,500 הרץ.
חתולים

לחתולים טווח שמיעה רחב מאוד. הם יכולים לשמוע צלילים גבוהים יותר מאשר בני אדם או רוב הכלבים, ומזהים תדרים מ-55 עד 79,000 הרץ.
 חתולים אינם משתמשים ביכולת של שמיעת התדרים האולטרא-סוניים לצורך תקשורת, אך היא כנראה חשובה בציד, מאחר שמינים רבים של מכרסמים פולטים צלילים בתדירויות בתחומים אלה. השמיעה של החתול רגישה ביותר בטווח של 500 עד 32,000 הרץ. רגישות זו מוגברת עוד יותר על ידי האוזניים החיצוניות הגדולות של החתול, אשר מגבירות את הצלילים ומסוגלות להתכוונן למקור הקול ולסייע לחתול לזהות את הכיוון שממנו מגיע הקול.
כלבים

יכולת השמיעה של הכלב תלויה בגזע ובגיל, אם כי טווח השמיעה הוא בדרך כלל בין 67 עד 45,000 הרץ בערך. כמו אצל בני אדם, טווחי השמיעה של חלק מהגזעים של כלבים, כמו רועה גרמני ופודל מיניאטורי, מצטמצמים עם הגיל. כאשר כלבים שומעים צליל, הם יזיזו את אוזניהם לעברו על מנת למקסם את הקליטה. על מנת להשיג זאת, אוזני הכלב נשלטות על ידי 18 שרירים לפחות, המאפשרים לאוזניים להתכוונן למקור הקול. צורת האוזן מאפשרת גם לשמוע את הצליל בצורה מדויקת יותר. לגזעים רבים יש לרוב אוזניים זקופות ומעוגלות, המכוונות ומגבירות צלילים.
ככל שכלבים שומעים צלילים בתדר גבוה יותר מבני אדם, יש להם תפיסה אקוסטית שונה של העולם. צלילים שנשמעים חזקים לבני אדם כוללים לעיתים קרובות צלילים בתדר גבוה שיכולים להפחיד כלבים. משרוקיות המפיצות צליל אולטרא-סוני, הנקראות משרוקיות כלבים, משמשות באילוף כלבים. בטבע, כלבים משתמשים ביכולות השמיעה שלהם כדי לצוד ולאתר מזון. גזעים ביתיים משמשים לעיתים קרובות לשמירה על רכוש בשל יכולת השמיעה המוגברת שלהם.
עטלפים

עטלפים פיתחו שמיעה רגישה מאוד לצורך הפעילות הלילית שלהם. טווח השמיעה שלהם משתנה לפי מינים; עבור מינים מסוימים הגבול התחתון של טווח השמיעה הוא כ-1,000 הרץ, ועבור מינים אחרים הגבול העליון מגיע ל-200,000 הרץ. בכל מקרה, הטווח הרגיש ביותר של שמיעה של עטלפים הוא צר יותר: כ-15,000 ועד 90,000 הרץ.
עטלפים מנווטים סביב חפצים ומאתרים את טרפם באמצעות הד. עטלף יפיק צליל חזק מאוד וקצר, ומאזין להד החוזר. עטלפים צדים חרקים מעופפים; חרקים אלה מחזירים הד קלוש של קריאת העטלף. ניתן לקבוע את סוג החרק, גודלו והמרחק לפי איכות ההד והזמן שלוקח להד לחזור. ישנם שני סוגים של תדר קבוע (CF), ותדר מאופנן (FM) שיורדים בגובה הצליל. כל סוג חושף מידע שונה; CF משמש לזיהוי אובייקט, ו-FM משמש להערכת המרחק שלו. פעימות הקול שמפיק העטלף נמשכות רק אלפיות שנייה בודדות; המרווחים בין הפעימות נותנות זמן להאזנה למידע שחוזר בצורה של הד. עדויות מצביעות על כך שעטלפים משתמשים בשינוי בגובה הצליל המופק באמצעות אפקט הדופלר כדי לאמוד את מהירותם ביחס לחפצים סביבם. המידע לגבי גודל, צורה וטקסטורה נבנה ממאפייני ההד המוחזר, ומשמש ליצור תמונה של סביבתם ומיקום הטרף שלהם. באמצעות אלה יכול העטלף יכול לעקוב בהצלחה ולצוד את טרפו.
עכברים

לעכברים יש אוזניים גדולות יחסית לגופם. הם שומעים תדרים גבוהים יותר מבני אדם; טווח התדרים שלהם הוא 1000 עד 70,000 הרץ. הם מתקשרים באמצעות רעשים בתדר גבוה, שחלקם אינם נשמעים על ידי בני אדם. קריאת מצוקה של עכבר צעיר עשויה להיות בתדר של 40,000 הרץ. העכברים משתמשים ביכולתם להפיק צלילים מחוץ לטווחי התדרים של טורפים כדי להזהיר עכברים אחרים על סכנה, מבלי לחשוף את עצמם, אם כי יש לציין שטווח השמיעה של חתולים מקיף את כל טווח הקול של העכבר. הציוצים שבני אדם יכולים לשמוע הן בתדירות נמוכה יותר ומשמשות את העכבר לביצוע שיחות למרחקים ארוכים יותר, שכן צלילים בתדר נמוך יכולים לנוע רחוק יותר מצלילים בתדר גבוה.
עופות

השמיעה היא החוש השני בחשיבותו של עופות. אוזני העופות בנויות בצורת משפך והן ממוקמות מעט מאחורי ומתחת לעיניים. צורת ראשו של העוף יכולה גם להשפיע על שמיעתו.
השמיעה של ציפורים רגישה ביותר בין 1000 ל-4,000 הרץ, אבל טווח השמיעה המלא שלהם דומה בערך לטווח השמיעה האנושית, עם גבולות גבוהים או נמוכים יותר בהתאם למין הציפור. אף מין של עוף לא נצפה מגיב לקולות אולטרא-סוניים, אבל סוגים מסוימים של ציפורים יכולים לשמוע קולות אינפרא-סוניים.
יונים מסוגלות לשמוע קולות אינפרא-סוניים. היונה ממוצעת מסוגלת לשמוע צלילים נמוכים עד 0.5 הרץ. הן יכולות לזהות סופות רחוקות, רעידות אדמה ואפילו התפרצויות הרי געש.
חרקים

טווח שמיעה של עש השעווה (אנ') הוא הרחב ביותר המוכר. העש מסוגל לשמוע תדרים של עד 300,000 הרץ, מה שמאפשר להם להתחמק מעטלפים.
חרקים > אבולוציה של השמיעה של חרקים

החרקים הראשונים היו חירשים. הם היו צריכים לפתח אוזניים, ולאורך 480 מיליון שנות ההיסטוריה שלהם, הם עשו זאת ב־19 הזדמנויות שונות לפחות, וכמעט על כל חלק גוף שניתן להעלות על הדעת. אוזניים קיימות על ברכיהם של צרצרים וחרגולים, על בטני ארבה וציקדות, ועל פיותיהם של רפרפים. יתושים שומעים עם המחושים שלהם. זחלי דנאית מלכותית שומעים עם זוג שערות על אמצע הגוף שלהם. לחגב השלפוחית יש שישה זוגות אוזניים לאורך בטנו, בעוד שלגמלי שלמה יש אוזן קיקלופית אחת באמצע החזה.
אוזני חרקים הן מגוונות כל כך מכיוון שרובן התפתחו ממבנים רגישים לתנועה הנקראים איברים כורדוטונאליים, הנמצאים על פני כל גופו של החרק. איברים אלה מורכבים מתאי חישה הממוקמים ממש מתחת לקוטיקולה החיצונית הקשה, ומגיבים לרטיטות ולתנועות מתיחה. הם מגלים לחרקים על מיקום חלקי הגוף שלהם עצמם - כנפיים מתנפנפות, גפיים נעים, מעיים מתנפחים. אבל מאחר שאיברים כורדוטונאליים יכולים גם להגיב לצלילים חזקים מאוד הנישאים באוויר, כמעט שיש להם נטייה מוקדמת להפוך לאוזניים. הם רק צריכים להיעשות רגישים יותר, ודבר זה נעשה בקלות על ידי הקלשת הקוטיקולה המכסה עליהם ליצירת עור תוף. מאחר שדבר זה יכול לקרות כמעט בכל מקום על הגוף, חרקים מסוגלים לצמח אוזניים במקומות הכי פחות מתקבלים על הדעת.
דגים

לדגים טווח שמיעה צר בהשוואה לרוב היונקים.
יונקים ימיים

מכיוון שלסביבות מימיות יש תכונות פיזיות שונות מאוד מסביבות יבשתיות, ישנם הבדלים באופן שבו היונקים הימיים שומעים בהשוואה ליונקים יבשתיים. ההבדלים במערכות השמיעה הובילו למחקר מקיף על יונקים ימיים, במיוחד על דולפינים.
חוקרים נוהגים לחלק את היונקים הימיים למספר קבוצות שמיעה על סמך טווח השמיעה התת-ימי שלהם: בתדירות נמוכה - לווייתני מזיפות כמו לווייתנים כחולים (7 עד 36,000 הרץ); בתדירות בינונית - לווייתני שיניים כמו רוב הדולפינים והראשתנים (150 עד 160,000 הרץ); בתדירות גבוהה - לווייתנים בעלי שיניים כמו פוקניים ורוב הדולפינים (275 עד 160,000 הרץ); כלבי ים (50 עד 86,000 הרץ); דובי ים ואריות ים (60 עד 39,000 הרץ).
מערכת השמיעה של יונק יבשה פועלת בדרך כלל באמצעות העברת גלי קול דרך תעלות האוזן. בכלבי ים, אריות ים וניבתנים תעלות אוזניים דומות לאלו של יונקים יבשתיים, שעשויות לתפקד באותו אופן. בלווייתנים ודולפינים, לא לגמרי ברור כיצד גלי קול מתפשטים לאוזן, אך מחקרים מסוימים מראים כי הקול מועבר לאוזן על ידי רקמות באזור הלסת התחתונה. לווייתני השיניים משתמשים בהד לצורך איכון הד, למשל במטרה לאתר טרף. לווייתני השיניים יוצאי דופן גם בכך שהאוזניים מופרדות מהגולגולת ומרוחקות זו מזו, מה שמסייע להם לאתר את מקור הקול.
מחקרים מצאו שיש שני סוגים שונים של שבלול באוכלוסיית הדולפינים. סוג I נמצא בדולפינים של נהר האמזונס ופוקנה מצויה. סוגים אלה של דולפינים משתמשים באותות בתדר גבוה במיוחד לצורך איכון הד. הפוקנות מפיקות צלילים בשני תחומים, אחד ב-2,000 הרץ והשני מעל 110,000 הרץ. השבלול בדולפינים אלו מתמחה לעבד צלילים בתדר גבוה במיוחד והוא צר מאוד בבסיסו.
שבלול מסוג II נמצא בעיקר בלווייתני מים הפתוחים, כמו הדולפינן. הצלילים המופקים על ידי דולפינים נמוכים בתדירותם ונעים בדרך כלל בין 75 ל-150,000 הרץ. התדרים הגבוהים משמשים לאיכון הד, והתדרים הנמוכים יותר ממשמשים לאינטראקציה חברתית, שכן אותות אלה יכולים להתפשט למרחקים גדולים בהרבה.
יונקים ימיים מפיקים קולות בדרכים רבות ושונות. דולפינים מתקשרים באמצעות לחיצות ושריקות, ולווייתנים משתמשים בגניחות בתדר נמוך או באותות דופק. כל אות משתנה מבחינת תדירות ואותות שונים משמשים לתקשורת היבטים שונים. הדולפינים משתמשים בהד לזיהוי ולאפיון אובייקטים ושריקות משמשות כאמצעי זיהוי ותקשורת בתוך קבוצות דולפינים.
ראו גם

אודיולוגיה
לקריאה נוספת

D'Ambrose, Christoper; Choudhary, Rizwan (2003).  Elert, Glenn (ed.). "Frequency range of human hearing". The Physics Factbook. נבדק ב-2022-01-22.
Hoelzel, A. Rus, ed. (2002). Marine Mammal Biology: An Evolutionary Approach. Oxford: Blackwell Science. ISBN 9780632052325.
Ketten, D. R. (2000). "Cetacean Ears".  In Au, W. L.; Popper, Arthur N.; Fay, Richard R. (eds.). Hearing by Whales and Dolphins. New York: Springer. pp. 43–108. ISBN 9780387949062.
Richardson, W. John (1998). Marine mammals and noise. London: Academic Press.
Rubel, Edwin W.; Popper, Arthur N.; Fay, Richard R. (1998). Development of the auditory system. New York: Springer. ISBN 9780387949840.
יקיר באר שבע

| --- | --- |
 מיקום הטקס:   באר שבע
 מדינה:  ישראל ישראל
 הגוף המעניק:  עיריית באר שבע 
 תקופת הפרס:  1975–הווה (כ־49 שנים) 
 אתר רשמי
 
אות יקיר באר שבע הוא עיטור הוקרה המוענק מדי שנה על ידי ראש עיריית באר שבע, לנבחרים מבין ותיקי באר שבע, שעסקו בפעילות ציבורית למען העיר ותושביה במהלך חייהם, כאות תודה והוקרה על תרומתם לפיתוח העיר והאדרת המוניטין שלה. האות מוענק אחת לשנה, ל-7 אנשים שנבחרים מקרב ההמלצות והמועמדויות שהוצגו.