stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוברי קוד

טקס ההשבעה של 29 דוברי קוד הנאוואחו הראשונים
אנדרטה לדוברי הקוד באוקלה, פלורידה. הכיתוב על האנדרטה הוא: "דוברי הקוד האינדיאנים משבט הנאוואחו – חיל הנחתים של ארצות הברית. עשו שימוש במיומנותם בשפת האם שלהם כדי לכוון את האש הארטילרית של חיל הנחתים של ארצות הברית בזירת האוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה. היפנים לא הצליחו לפצח את הקוד. בכך שימשו ילידים אמריקאים אלו דוגמה לרוח האדם הלוחם של אמריקה"
קבוצת דוברי קוד מבני הקומאנצ'י
מכתבו של קלייטון ב. ווגל הממליץ על השימוש בקוד הנאוואחו, מרץ 1942
המשך המכתב
דוברי קוד הנאוואחו, סאיפאן, יוני 1944. במרכז: צ'סטר נז
מדליית הזהב של הקונגרס שהוענקה לדוברי קוד הנאוואחו
דוברי קוד (באנגלית: Code talkers) היו אנשים שבמהלך המאה ה-20 עשו שימוש בשפות שהשימוש בהן לא היה נפוץ, כאמצעי להעברת שדרים סודיים בזמן מלחמה. כיום מקושר המונח בדרך כלל לחיילי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שבמהלך מלחמות העולם עשו שימוש בידע שלהם בשפות של העמים הילידיים בארצות הברית כבסיס להעברת שדרים סודיים. מדובר בעיקר על קבוצה של כ-400 עד 500 ילידים אמריקאים בחיל הנחתים של ארצות הברית שתפקידם העיקרי היה העברת שדרים טקטיים סודיים. דוברי קוד אלו העבירו את השדרים בטלפון או במכשירי קשר אלחוטיים, תוך שימוש בקודים רשמיים או בלתי רשמיים המבוססים על שפות האם שלהם. פעילותם שיפרה את מהירות ההצפנה של השדרים משני צדי קווי התקשורת במבצעים צבאיים בחזיתות במהלך מלחמת העולם השנייה.
המונח "דוברי קוד" מתקשר במיוחד לדוברי שפת הנאוואחו הדו-לשוניים שגויסו במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי חיל הנחתים לשירות ביחידות הקשר שלהם במערכה באסיה ובאוקיינוס השקט. עם זאת, דוברי הקוד הראשונים היו האינדיאנים משבטי הצ'רוקי והצ'וקטאו ששירתו במלחמת העולם הראשונה.
דוברי קוד נוספים מילידי ארצות הברית הועסקו על ידי צבא ארצות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה, כולל חיילים מבני שבטי הלקוטה, המסקוואקי והקומאנצ'י. בנוסף, גויסו לחיל הנחתים חיילים ממוצא בסקי לשמש כדוברי קוד במלחמת העולם השנייה באזורים בהם לא היה צפוי שיפעלו דוברי השפה הבסקית.
מלחמת העולם הראשונה > דוברי הקוד מבני הצ'ירוקי

השימוש הראשון הידוע בילידים אמריקאים להעברת שדרים צבאיים תחת אש, הייתה פעילותם של קבוצת בני שבט הצ'ירוקי שהאמריקאים גייסו לשירות בדיוויזיית הרגלים ה-30 ששירתה לצד הבריטים בקרב השני על הסום. על פי קצין הקשר של הדיוויזיה, התרחשה פעילות זו בספטמבר 1918 ובאותה עת הם היו תחת פיקוד בריטי.
מלחמת העולם הראשונה > דוברי הקוד מבני הצ'וקטאו

השימוש בדוברי קוד על ידי הכוחות המזוינים של ארצות הברית החל כאשר הוכח שאנשי המודיעין של צבא הקיסרות הגרמנית, לא רק ששלטו באנגלית בצורה מושלמת, אלא גם הצליחו ליירט את הקודים הצבאיים של האמריקאים ולפצח אותם.
קצין בצבא ארצות הברית, קולונל א. וו. בלור, מפקד רגימנט הרגלים ה-142, הבחין בכמה חיילים אינדיאנים ששירתו תחת פיקודו בצרפת. כאשר הוא שמע במקרה שניים מהם משוחחים ביניהם, עלה בדעתו שהוא לא מסוגל להבין מילה אחת מתוך דבריהם. מכאן הוא גם הסיק שאם הוא לא מסוגל להבין את דבריהם, גם הגרמנים לא יוכלו להבין אותם, ללא כל קשר לרמת האנגלית שלהם, מאחר שרבות מהשפות של הילידים האינדיאנים לא הועלו מעולם על הכתב. באמצעות שיתוף הפעולה של החיילים מבני הצ'וקטאו, הוא בחן והכניס לפעולה קוד שעשה שימוש בשפת הצ'וקטאו כתחליף לקוד הצבאי הרגיל.
הניסיון הראשון שבו נעשה שימוש בקוד זה בפעולה קרבית היה ב-26 באוקטובר 1918, כאשר הורה קולונל בלור על נסיגה "מעודנת" של שתי פלוגות מהגדוד השני משופילי לשרדניי. המהלך היה מוצלח. "האויב היה מופתע לחלוטין וכך הוכח שהוא לא היה מסוגל לפענח את השדרים", העיר בלור. קצין גרמני שבוי אישר שהם היו "מבולבלים לחלוטין מהעברת השדרים בשפת הצ'וקטאו ובשום אופן לא עלה בידם להפיק מידע כלשהו" מהאזנות הסתר שלהם.
ילידים אמריקאים כבר שירתו כשליחים וכרצים בין היחידות. על ידי הצבת חייל משבט הצ'וקטאו בכל פלוגה, ניתן היה להעביר הודעות מבלי לחשוש לציתות של הגרמנים לקווי הטלפון או לרשתות האלחוט.
בזיכרונותיו לאחר המלחמה, הביע קולונל בלור את שביעות הרצון שלו. "היה לנו ביטחון באפשרויות השימוש בקווי הטלפון בלי להסתכן בציתות לקווים". עם זאת, שפת הצ'וקטאו כשלעצמה לא הייתה יכולה לספק באופן מלא את אוצר המונחים הצבאיים שהיה אז בשימוש. לדוגמה, לא היו קיימים כלל מילים או משפטים בשפת הצ'וקטאו שאפשר היה לתאר באמצעותם את המונח מקלע. עקב כך השתמשו בני הצ'וקטאו במונחים מאולתרים. למונח תותח הם קראו "רובה גדול" ולמקלע הם קראו "רובה קטן שיורה מהר". "התוצאות היו מאוד משביעות רצון", סיכם בלור.
19 מבני הצ'וקטאו שירתו כדוברי קוד במלחמת העולם הראשונה. כולם היו מבני השבט או בני תערובת. כולם נולדו בטריטוריה האינדיאנית של "אומת הצ'וקטאו" במה שהיום הוא החלק הדרום-מזרחי של אוקלהומה, שבאותה תקופה הייתה רפובליקה בממשל עצמי.
מלחמת העולם השנייה > דוברי הקוד מבני הקומאנצ'י

ברשותו של אדולף היטלר היה מידע על השימוש המוצלח בדוברי הקוד במלחמת העולם הראשונה. עוד לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה הוא שלח צוות של כ-30 אנתרופולוגים לארצות הברית כדי ללמוד את השפות של הילידים האמריקאים. משימה זו הוכחה כקשה מדי עבורם, שכן היה עליהם ללמוד שפות וניבים רבים. עקב המאמצים של האנתרופולוגים הגרמנים ללמוד את השפות הללו, הפעיל צבא ארצות הברית את תוכנית דוברי הקוד בזירה האירופית בקנה מידה מצומצם.
ארבעה עשר דוברי קוד מבני הקומאנצ'י לקחו חלק בפלישה לנורמנדי והמשיכו לשרת בדיוויזיית הרגלים הרביעית במבצעים אחרים בזירה האירופית. הקומאנצ'ים של פלוגת הקשר הרביעית יצרו אוצר מילים שכלל מעל מאה מילות קוד תוך שהם עושים שימוש במילים או במשפטים בשפתם. בעשותם שימוש חלופי הדומה לזה של בני הנאוואחו, יצרו הקומאנצ'ים מילת קוד לטנק במונח "צב", מפציץ היה "מטוס בהריון", מקלע היה "מכונת תפירה" ואת אדולף היטלר הם כינו "האיש הלבן המשוגע". בכל רגימנט הוצבו שני דוברי קוד מבני הקומאנצ'י והשאר הוצבו במפקדת הדיוויזיה. זמן קצר לאחר הנחיתה בחוף יוטה ב-6 ביוני 1944 החלו הקומאנצ'ים להעביר שדרים. כמה מהם נפצעו אך אף אחד מהם לא נהרג.
ב-1989 העניקה ממשלת צרפת לדוברי הקוד מבני הקומאנצ'י את אות אביר "מסדר ההצטיינות הלאומי" (Ordre national du Mérite). ב-30 בנובמבר 1999 העניקה מחלקת ההגנה של ארצות הברית לצ'ארלס צ'יביטי, דובר קוד משבט הקומאנצ'י, את "פרס נולטון" (Knowlton Award).
מלחמת העולם השנייה > דוברי הקוד מבני המסקוואקי

בני המסקוואקי עשו שימוש בשפתם בפעולות הלחימה נגד הגרמנים שבהם הם השתתפו במערכה בצפון אפריקה. 27 מבני המסקוואקי, אז 16% מאוכלוסיית השבט באיווה, התגייסו לצבא ארצות הברית יחדיו בינואר 1941.
מלחמת העולם השנייה > דוברי הקוד הבסקים

במאי 1942, לאחר שקיים פגישה עם כ-60 חיילי חיל הנחתים ממוצא בסקי בבסיס בסן פרנסיסקו, השתכנע קפטן פרנק ד. קרנזה, שהיה בנם של מהגרים בסקים, בישימותו של הרעיון לשימוש בשפה הבסקית ליצירת מערכת קודים. הממונים על קפטן קרנזה היו מודאגים, שכן היה ידוע על יישובים של אנשים ממוצא בסקי באזור האוקיינוס השקט. בהירושימה הייתה קהילה של ישועים ממוצא בסקי בהנהגת פדרו ארופה. בסין ובפיליפינים היו מושבות של שחקני חאי אלאי ובאסיה היו בסקים תומכי מפלגת ה"פלנחה", מפלגתו של הרודן הספרדי, פרנסיסקו פרנקו. דוברי הקוד הבסקים-אמריקאים הורחקו מזירות אלו. הם הופעלו בעיקר בהעברת שדרים בנושאים לוגיסטיים מהוואי לאוסטרליה.
ב-1 באוגוסט 1942 הועברה הודעה באמצעות דוברי קוד בסקים אל האדמירל צ'סטר נימיץ, על דבר המבצע המתוכנן למגר את היפנים מאיי שלמה. הם גם העבירו את התאריך המתוכנן לתחילת קרב גוודלקנל, 7 באוגוסט. עם התרחבות המלחמה באוקיינוס השקט, התגלה מחסור בדוברי בסקית ורשויות הצבא האמריקאים העדיפו לקדם תוכנית מקבילה שהתבססה על דוברי שפת הנאוואחו.
מלחמת העולם השנייה > דוברי הקוד מבני הנאוואחו > עקרונות השיטה

| האות באנגלית | מילת הקוד   (באנגלית) | מילת הקוד   (בנאוואחו) | איות מודרני |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Ant   (נמלה) | Wol-la-chee | Wóláchííʼ |
| B | Bear   (דוב) | Shush | Shash |
| C | Cat   (חתול) | Moasi | Mósí |
| D | Deer   (צבי) | Be | Bįįh |
| E | Elk   (דישון) | Dzeh | Dzeeh |
| F | Fox   (שועל) | Ma-e | Mąʼii |
| G | Goat   (עז) | Klizzie | Tłʼízí |
| H | Horse   (סוס) | Lin | Łį́į́ʼ |
| I | Ice   (קרח) | Tkin | Tin |
| J | Jackass   (חמור) | Tkele-cho-gi | Téliichoʼí |
| K | Kid   (ילד) | Klizzie-yazzi | Tłʼízí yázhí |
| L | Lamb   (כבש) | Dibeh-yazzi | Dibé yázhí |
| M | Mouse   (עכבר) | Na-as-tso-si | Naʼastsʼǫǫsí |
| N | Nut   (אגוז) | Nesh-chee | Neeshchʼííʼ |
| O | Owl   (ינשוף) | Ne-ash-jah | Néʼéshjaaʼ |
| P | Pig   (חזיר) | Bi-sodih | Bisóodi |
| Q | Quiver   (אשפת חיצים) | Ca-yeilth | kʼaaʼ yeiłtįįh |
| R | Rabbit   (ארנב) | Gah | Gah |
| S | Sheep   (כבשה) | Dibeh | Dibé |
| T | Turkey   (תרנגול הודו) | Than-zie | Tązhii |
| U | Ute   (יוטה) | No-da-ih | Nóódaʼí |
| V | Victor   (מנצח) | a-keh-di-glini | Akʼehdidlíní |
| W | Weasel   (סמור) | Gloe-ih | Dlǫ́ʼii |
| X | Cross   (צלב) | Al-an-as-dzoh | Ałnáʼázdzoh |
| Y | Yucca   (יוקה) | Tsah-as-zih | Tsáʼásziʼ |
| Z | Zinc   (אבץ) | Besh-do-gliz | Béésh dootłʼizh |
קוד הנאוואחו היה מבוסס על אלפבית צלילי תוך המרה של המילים שייצגו את האותיות השונות למילים המקבילות להן בשפת הנאוואחו. לכל אות בשפה האנגלית ניתנה מילה המתחילה בה וייצגה אותה. מילה זו תורגמה לשפת הנאוואחו וכדי לומר את המילה שהיה צורך לקודד, היה דובר הקוד מקריא את רצף המילים בשפת הנאוואחו שייצגו כאמור את האותיות שיצרו את המילה שאותה רצה לקודד.
לדוגמה: כאשר היה צורך לקודד את המילה נחתים (באנגלית: Marines), יצר דובר הקוד בשלב ראשון את רצף המילים שייצגו את האותיות שבמילה. כלומר: Mouse, Ant, Rabbit, Ice, Nut, Elk, Sheep. בשלב השני תורגם רצף מילים אלו לרצף המילים המקבילות בשפת הנאווחו, שהיה השדר המקודד שהועבר בקשר. כל שנותר לדובר הקוד שקיבל את המסר הוא לתרגם בחזרה את רצף המילים בשפתו לאנגלית וללקט את האותיות המתחילות בהן, כך קיבל את המילה המקודדת. בדוגמה זו הועבר למעשה רצף המילים: עכבר, נמלה, ארנב, קרח, אגוז, דישון, כבשה. לדובר שפת הנאווחו שלא הוכשר כדובר קוד היה רצף מילים זה חסר משמעות לחלוטין. הוא הבין את כל אחת מהמילים, אך הוא לא היה מסוגל להבין את משמעות המשפט.
קוד זה הוחלף מעת לעת והיו במקביל כמה קודים ששימשו בהזדמנויות שונות. למושגים שכיחים, כמו כלי נשק, דרגות, ותרגולות לחימה, ניתנו מילות קוד מיוחדות בשפת הנאוואחו, כך שלא היה צורך לקודד אותם.
מלחמת העולם השנייה > דוברי הקוד מבני הנאוואחו > ניתוח השיטה

אנשים שאינם דוברים שפה מסוימת יתקלו בקושי רב להבחין במדויק בצלילים לא מוכרים הנמצאים בשימוש באותה שפה. בנוסף, הדרך שבה נשמע דובר השפה שרכש את הדיבור בה בילדותו, שונה לחלוטין מאדם שלמד את הדיבור באותה שפה בבגרותו. כך מופחתת האפשרות לשליחת מסרים על ידי מתחזים. לבסוף, הרובד הנוסף של שימוש בצופן אלפבית, הוסף כדי למנוע את יירוט המסרים על ידי דוברי השפה שלא הוכשרו כדוברי קוד, במקרה של נפילתם בשבי בידי האויב.
שפת הנאוואחו הייתה בחירה מוצלחת לבסס עליה את הקוד בשל העובדה שאנשים מעטים שלא נמנו על עם הנאוואחו למדו לדבר אותה. כמעט ולא פורסם אף ספר בשפה זו. מעבר להיבט השפה, קוד הנאוואחו לא היה מורכב במיוחד בסטנדרטים קריפטוגרפיים. הקוד יכול היה להיות מפוענח ככל הנראה רק אם אדם שדובר את השפה מילדותו היה עובד בשיתוף פעולה עם קריפטוגרף. ליפנים הייתה הזדמנות לעשות זאת כאשר הם שבו את ג'ו קיומיה בפיליפינים ב-1942 במהלך צעדת המוות בבטאן. קיומיה, שהיה סמל בצבא ארצות הברית, בן לעם הנאוואחו, אך לא דובר קוד, הצטווה על ידי היפנים לתרגם את שידורי האלחוט מאוחר יותר. אך מאחר שהוא לא השתתף בתוכנית האימונים של דוברי הקוד, המסרים שנמסרו לו לתרגום לא אמרו לו דבר. כאשר הוא טען שהוא לא מסוגל להבין את המסרים, עינו אותו שוביו. הן הצבא היפני הקיסרי והן הצי הקיסרי היפני לא הצליחו מעולם לפצח את השדרים של דוברי הקוד.
הערכת פועלם

דוברי קוד הנאוואחו לא זכו להכרה על פועלם עד להסרת החיסיון אודותם ב-1968. עד אז נשמר דבר פעולתם בסוד. ב-1982 הוענקו להם תעודות הכרה על ידי נשיא ארצות הברית רונלד רייגן, שקבע את 14 באוגוסט אותה שנה כ"יום דוברי קוד הנאוואחו".
ב-21 בדצמבר 2000 חתם הנשיא ביל קלינטון על חוק שאושר על ידי הקונגרס של ארצות הברית, על פיו הוענקה ל-29 דוברי קוד הנאוואחו המקוריים מדליית הזהב של הקונגרס. כמו כן הוענקה מדליית הכסף של הקונגרס לכל מי שהוכשר כדובר קוד הנאוואחו (כ-300 איש). ביולי 2001 העניק הנשיא ג'ורג' ווקר בוש באופן אישי את המדליות לארבעה מתוך חמשת דוברי הקוד המקוריים שנותרו בחיים (דובר הקוד החמישי לא היה מסוגל להשתתף בטקס), בטקס שהתקיים בבניין הקפיטול בוושינגטון די. סי.. מדליות זהב הוענקו גם לבני משפחותיהם של 24 דוברי הקוד שהלכו לעולמם.
ב-17 בספטמבר 2007 הוענקה ל-18 דוברי קוד הצ'וקטאו, לאחר מותם, מדליית הגבורה של טקסס על פועלם במלחמת העולם השנייה.
ב-15 בנובמבר 2008 חתם הנשיא ג'ורג' ווקר בוש על "חוק ההכרה בדוברי הקוד" (The Code Talkers Recognition Act) שאושר על ידי הקונגרס. החוק מכיר בכל יליד אמריקאי ששירת כדובר קוד במסגרת שירות צבאי במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה (למעט דוברי קוד הנאוואחו שכבר הוכרו קודם לכן). על פי החוק הוענקה מדליית הזהב של הקונגרס, לכל אחד מהשבטים בעיצוב מיוחד לכל שבט והעתקים מכסף של המדליות הוענקו לכל דוברי הקוד שנותרו בחיים ולבני משפחותיהם של אלה שהלכו לעולמם. נכון לשנת 2013 זוהו 33 שבטים שבניהם היו דוברי קוד והם כובדו בטקס שנערך בבניין הקפיטול. בטקס נכח אחד מדוברי הקוד שנותר בחיים, אדמונד הרחו.
שימושים בדוברי קוד בצבאות אחרים

הרפובליקה העממית של סין עשתה שימוש בבני הוונג'ואו (Wenzhou) כדוברי קוד במהלך מלחמת סין-וייטנאם ב-1979. במלחמת יום הכיפורים הפעיל צבא מצרים חיילים ממוצא נובי ששימשו כדוברי קוד בשפתם.
דוד אלעזר, הרמטכ"ל במלחמת יום כיפור, וחיים בר-לב, ששימש בפועל כאלוף פיקוד דרום, שוחחו ביניהם בקשר במהלך המלחמה בסרבו-קרואטית, שפה ששניהם הכירו כמי שגדלו ביוגוסלביה והכירו זה את זה שם בצעירותם.
בתרבות הפופולרית

בסרט "מעטים מול רבים" משנת 1959 מגלם צ'ארלס ברונסון את סמל ג'ון דנפורט, דובר קוד הנאוואחו.
"דובר קוד" (Code Talker) הוא רומן היסטורי המתאר קבוצה של בני נאוואחו המשרתים בחיל הנחתים בזירת האוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה.
צ'סטר נז (2014-1921), האחרון מבין הקבוצה המקורית של דוברי קוד הנאוואחו, כתב ספר זכרונות על פועלו ועל פועלם של חבריו לנשק, "דובר קוד: ספר הזכרונות הראשון והיחיד של אחד מדוברי הקוד המקוריים במלחמת העולם השנייה". נז סייע לפיתוחו של הקוד ועשה בו שימוש תחת אש כדי להוכיח את ישימותו.
בשנת 2002 יצא לאקרנים הסרט "לחישות מלחמה"('אנ) בכיכובם של ניקולס קייג' ואדם ביץ' המספר את סיפורם של דוברי קוד הנאוואחו במהלך המלחמה בסאיפאן.
לקריאה נוספת

Aaseng, Nathan. Navajo Code Talkers: America’s Secret Weapon in World War II. New York: Walker & Company, 1992.
Durrett, Deanne. Unsung Heroes of World War II: The Story of the Navajo Code Talkers. Library of American Indian History, Facts on File, Inc., 1998.
McClain, Salley. Navajo Weapon: The Navajo Code Talkers. Tucson, Arizona: Rio Nuevo Publishers, 2001.
Meadows, William C. The Comanche Code Talkers of World War II. Austin: University of Texas Press, 2002.
Stanley, Captain John W. Personal Experience of a Battalion Commander and Brigade Signal Officer, 105th Field Signal Battalion in the Somme Offensive, September 29 – October 12, 1918. U.S. Army, 1932.
Holm, Tom. Code Talkers and Warriors- Native Americans and World War II. New York: Infobase Publishing, 2007.
David Kahn, The Codebreakers: The Story of Secret Writing, 1967.
הלוגן

הלוגן הוא כל יסוד השייך למשפחת ההלוגנים: קבוצת יסודות אל מתכתיים (מלבד האסטטין (At) שהוא מתכת למחצה), המאכלסים את העמודה ה-7 (17/VIIB) בטבלה המחזורית. היסודות ההלוגנים הם רעילים, צבעוניים במצב צבירה גזי. מצב הצבירה שלהם בטמפרטורת החדר משתנה, הם מתמוססים במים ובעלי ריח חריף.
הלוגנים
מקור השם "הלוגן" הוא שילוב המילים ביוונית 'הלוס' ו'גנו' שפירושן "יוצר מלחים".
היסודות ההלוגנים

היסודות ההלוגנים הם פלואור (F), כלור (Cl), ברום (Br), יוד (I), אסטטין (At) וטנסין (Ts).
צורת היסוד של הלוגנים טהורים היא מולקולה דו-אטומית. בטבע מופיעים ההלוגנים בתרכובות רבות, ולא ניתן למצוא אותם בצורתם הטהורה בשל פעילותם הכימית הגבוהה. כאשר הלוגן בא במגע עם מתכת, נוצר מלח.
להלוגנים יש שבעה אלקטרונים ברמת האנרגיה החיצונית (7 אלקטרוני ערכיות); דבר זה גורם להלוגנים להיות פעילים במיוחד, ולהגיב בעוצמה עם חומרים רבים. פלואור, בנוסף, הוא היסוד האלקטרושלילי ביותר בכל הטבלה המחזורית; גם עובדה זו אחראית לכך שזהו אחד היסודות הפעילים ביותר.
בשפות רבות קיימת תבנית מסוימת לשמות ההלוגנים, דבר המעיד על הקשר ההדוק ביניהם. באנגלית, למשל, מסתיימים כל שמות ההלוגנים ב-ine: כלור נכתב Chlorine, פלואור – Fluorine וכן הלאה.
תרכובות אורגניות סינתטיות רבות, כמו פלסטיק, המכילות הלוגנים, ידועים בשם תרכובות הלוגניות.
בגוף האדם

כלור הוא ההלוגן היחיד שהאדם זקוק לו בכמויות יחסית גדולות בצורתו היונית. הוא הכרחי, לדוגמה, ליצירת חומצות קיבה (או חומצת מימן כלורי, HCl).
יוד נצרך בכמויות קורט והוא משמש ליצירת הורמוני התירואיד (תירוקסין). בנוסף לכך מחסור ביוד יכול לגרום לפיגור שכלי.
נתונים נוספים על הלוגנים

| הלוגן | מסה אטומית | סמל | נקודת היתוך | נקודת רתיחה | אלקטרושליליות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פלואור | 18.9984 | F2 #gas | 53.53 | 85.03 | 3.98 |
| כלור | 35.5 | Cl2 #gas | 171.6 | 239.11 | 3.16 |
| ברום | 80 | Br2 #liquid | 265.8 | 332.0 | 2.96 |
| יוד | 127 | I2 #solid | 396.85 | 457.4 | 2.66 |
| אסטאטין | 210 | At2 #solid | 575 | 610 | 2.2 |
| טנסין | 294/293 | * | * | * | * |
ראו גם

נורת הלוגן
קבוצה (כימיה)
הערות שוליים

↑  טנסין נוצר באופן מלאכותי, אך טרם נחקר כל צרכו. הנתונים חושבו לפי מחזוריות הטבלה המחזורית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548385105171  BnF: cb11982008r (data)  GND: 4158874-5  LCCN: sh85058508  NDL: 00562982  NKC: ph120637
קוגנט

קוגנטים, המכונים גם קוגנטים לקסיקליים, הם מילים שמקורן האטימולוגי הוא משותף. קוגנטים עוברים בדרך כלל בירושה משפת אב משותפת.
לדוגמה, המלים באנגלית צלחת (dish), דיסק (disk) ושולחן כתיבה (desk), המילה הגרמנית Tisch (טיש, "שולחן") והמילה הלטינית Discus (דיסקוס, "דיסק") הם קוגנטים מכיוון שכולם מגיעים מיוונית עתיקה δίσκος (dískos, "דיסק"), מילה המתייחסת למשטחים השטוחים שלהם.
לעיתים המילים אינן באות משורש אחד אלא פשוט שאולות משפה אחרת. ייתכן שקוגנטים התפתחו לבעלי משמעויות דומות, שונות או אפילו הפוכות. יש מילים שנשמעות דומות, אך אינן באות מאותו שורש; אלה נקראות קוגנטים כוזבים. יש מילים שאכן נובעות זו מזו אך משמעותן השתנתה. דמיון בין מילים שאינו דמיון במשמעות מוביל לקיומם של צמדי מילים הנקראות ידידות כוזבות.
המילה קוגנט מגיעה משם העצם הלטיני cognatus, שפירושו "קרוב דם".
קוגנטים אינם בהכרח בעלי אותה משמעות, שאולי השתנתה ככל שהשפות התפתחו בנפרד. לדוגמה באנגלית להרעיב ובהולנדית sterven או בגרמנית sterben ("למות"), שואבים מאותו שורש, * sterbaną ("למות"). הדיסקוס הוא מיוונית δίσκος (מהפועל δικεῖν "לזרוק"). נגזר אנגלי מאוחר ונפרד של דיסקוס, ככל הנראה בתיווך desca שבלטינית מימי הביניים, הוא שולחן.
דוגמה בשפות הודו-אירופיות למילה ששימרה את המשמעות היא המילה "לילה": night (אנגלית), Nacht - נכט (גרמנית), וצורות דומות בעשרות שפות, בהן: צרפתית, אפריקאנס, שוודית, נורווגית, פולנית, דנית, רוסית, ספרדית, פורטוגזית, איטלקית ועוד, שבכולן המילה "לילה" נגזרת מ-*nókʷts ("לילה") שבשפה ההודו-אירופית הקדומה. הדמיון בין سلام ("סלאם") בערבית ל"שלום" בעברית הוא גם כן דוגמה לקוגנט השאוב מהמקור הפרוטו-שמי. ברם, יש קוגנטים שהם הפכים סמנטיים. למשל, בעוד המילה העברית "חוצפה" משמעותה עזות פנים, הקוגנט הערבי שלה حصافة (ḥaṣāfah) משמעותו שיקול דעת. באנגלית ובספרדית המילים שמשמעותן הרבה – מָאץ' / מוּצ'וֹ (much / mucho) – נראות דומות ויש להן משמעות דומה, אך הן לא קוגנטים, מאחר שהן התפתחו ממקורות שונים.
לקריאה נוספת

Thigo (2011), Cognate Linguistics, Kindle Edition, Amazon.
הערות שוליים

↑  Crystal, David, ed. (2011). "cognate". A Dictionary of Linguistics and Phonetics (6th ed.). Blackwell Publishing. p. 104. ISBN 978-1-4443-5675-5. OCLC 899159900.
↑  "cognate", The American Heritage Dictionary of the English Language, 4th ed.: "Latin cognātus: co-, co- + gnātus, born, past participle of nāscī, to be born." Other definitions of the English word include "[r]elated by blood; having a common ancestor" and "[r]elated or analogous in nature, character, or function".
↑  Wehr, Hans (1994) [1979].  J. Milton Cowan (ed.). Dictionary of Modern Written Arabic. Urbana, Illinois: Spoken Language Services, Inc. ISBN 0-87950-003-4.
↑  Ringe, Don. "A quick introduction to language change" (PDF). Univ. of Pennsylvania: Linguistics 001 (Fall 2011). ¶ 29. pp. 11–12. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-06-20. נבדק ב-15 ביוני 2014. {{cite web}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: location (link)
עציץ שאינו נקוב

עציץ שאינו נקוב הוא מושג הנזכר בהלכה לגבי מצוות התלויות בארץ. בתורה, המצוות התלויות בארץ מתייחסות לצמחים הגדלים בקרקע של ארץ ישראל.
בימי המשנה התחילו לגדל צמחים גם בעציצים, והתעוררו שאלות שונות הקשורות לצמחים אלה. בפרט, התעוררה השאלה האם המצוות התלויות בארץ חלות על צמחים בעציצים. בניגוד ל"עציץ נקוב" שעל פי ההלכה נחשב כמחובר לקרקע, והמצוות התלויות בארץ נוהגות בו כמו בקרקע, אך "עציץ שאינו נקוב" נחשב מנותק מהקרקע, והמצוות התלויות בארץ אינן נוהגות בו מן התורה, אולם חלקן נוהגות בו מדרבנן.
מצוות שלגביהן נזכר עציץ שאינו נקוב > תרומה

אדם שיש לו כמה כלים עם יבולים מאותו סוג, וכולם חייבים בתרומה, יכול להפריש את כל התרומות מכלי אחד, ובכך הוא פוטר את כל שאר הכלים. אולם, אם חלק מהכלים מכילים יבולים הפטורים מתרומה, הוא לא יכול להפריש תרומה מכלי פטור על כלי חייב. על-רקע זה, נשאלת השאלה האם אפשר להפריש תרומה מיבול שגדל בעציץ, על יבול שגדל בשדה. ההלכה היא, ש"עָצִיץ נָקוּב - הֲרֵי זֶה כָּאָרֶץ", ולכן ניתן להפריש תרומה מיבול עציץ נקוב על יבול שדה. אבל עציץ שאינו נקוב - אינו נחשב כארץ, ולכן לא ניתן להפריש תרומה מיבול עציץ שאינו נקוב, על יבול שדה או על יבול עציץ נקוב.
אם בכל-זאת הפריש אדם תרומה מעציץ שאינו נקוב, חז"ל גזרו שהיבול שהופרש יהיה אסור באכילה לישראל כתרומה רגילה, גזירה שמא תתחלף בתרומה מיבול עציץ נקוב.
מצוות שלגביהן נזכר עציץ שאינו נקוב > כלאיים

שתילי ירקות שנשתלו בתוך כרם נחשבים לכלאי הכרם, והם "מקדשים" ואוסרים באכילה את כל תבואת הכרם. עציץ נקוב שהונח בתוך כרם נחשב כאילו נזרע שם, ולכן הוא מקדש (ואוסר באכילה) את הכרם. אבל עציץ "שֶׁאֵינוֹ נָקוּב - אֵינוֹ מְקַדֵּשׁ".
למרות זאת, חז"ל אסרו להעביר עציץ שאינו נקוב בכרם, גזירה שמא יתחלף בעציץ נקוב.
מצוות שלגביהן נזכר עציץ שאינו נקוב > טומאת אוכלים

לפי התורה, זרע הזרוע בארץ אינו מקבל טומאת אוכלים: ”וְכִי יִפֹּל מִנִּבְלָתָם עַל כָּל זֶרַע זֵרוּעַ אֲשֶׁר יִזָּרֵעַ - טָהוֹר הוּא” (ויקרא יא לז). לפי חז"ל, עציץ נקוב "אֵינוֹ מַכְשִׁיר אֶת הַזְּרָעִים" לקבל טומאה, כי הזרעים הגדלים בו נחשבים מחוברים לארץ; אבל עציץ "שֶׁאֵינוֹ נָקוּב - מַכְשִׁיר אֶת הַזְּרָעִים": הזרעים הגדלים בו נחשבים מנותקים מהארץ ויכולים לקבל טומאה.
מצוות שלגביהן נזכר עציץ שאינו נקוב > ביכורים

המגדל עץ בעציץ נקוב, מביא ממנו ביכורים ואף קורא את מקרא ביכורים, בדיוק כמו המגדל עץ בארץ. אבל המגדל עץ בעציץ שאינו נקוב, אינו קורא את מקרא ביכורים כי אינו נחשב שגדל בארץ (הוא עדיין צריך להביא ממנו ביכורים).
מצוות שלגביהן נזכר עציץ שאינו נקוב > שמיטה

בעניין שמיטת קרקעות, לא נזכרה בתלמוד הבחנה בין עציץ שאינו נקוב לעציץ נקוב, אלא הבחנה בין "עציץ מלא עפר" לבין "עציץ מלא גללים": מותר לבדוק את הזרעים (כלומר, לזרוע לא כדי להצמיח אלא כדי לראות אם הם תקינים) בעציץ מלא גללים, אבל לא בעציץ מלא עפר. האחרונים הבינו, שהיתר זה קיים אפילו בעציץ נקוב. ופוסקי דורנו הסיקו מכאן מסקנות שונות לגבי זריעה בעציץ בשמיטה:
לפי הרב שלמה זלמן אוירבך, זריעה בשמיטה בעציץ, אפילו נקוב, אסורה רק מדרבנן (אולם חרישה בעציץ נקוב אסורה מהתורה);
לפי הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, היה אפשר לומר שזריעה בשמיטה בעציץ שאינו נקוב מותרת לגמרי, אולם למעשה הוא העדיף להחמיר בזה;
לפי הרב יונה נבון, אסור מדרבנן לעבוד בשמיטה בעציץ שאינו נקוב, גזירה שמא יתחלף בעציץ נקוב - כמו הגזירות מדרבנן בעניין כלאיים ותרומה.
אמנם הרב שלמה זלמן אוירבך כתב, שהגזירה היא רק במצוות תדירות כגון תרומות וכלאיים, אבל בשמיטה הנוהגת רק פעם בשבע שנים לא גזרו. ולדבריו, אין יסוד ברור שדיני שביעית נוהגים, אפילו מדרבנן, בעציץ שאינו נקוב. איסור ספיחין, לדעתו, אינו נוהג אפילו בעציץ נקוב. גם חזון איש הסתפק אם חז"ל גזרו בעציץ שאינו נקוב, או שמא לא גזרו משום חיי נפש. אולם הרב שמואל הלוי ואזנר כתב שיש איסור מדרבנן בשמיטה כמו בכל שאר המצוות התלויות בארץ, כי אילו היה הבדל בין הדינים, היה הדבר מפורש בגמרא.
יש להדגיש, שההיתר הנזכר בתלמוד לזרוע בעציץ הוא רק לצורך בדיקת הזרעים, ולא לצורך הצמחת יבול.
הפסיקה המקובלת בימינו היא:
בעציץ שאינו נקוב הנמצא תחת כיפת השמיים, בחצר או בגינה - נוהגים כל דיני שמיטה מדרבנן.
בעציץ שאינו נקוב הנמצא בבית או חממה - לא נוהגים דיני שמיטה. עציץ כזה נקרא מצע מנותק.
הגדרת עציץ שאינו נקוב > גודל הנקב

ברוב סוגי הגידולים, צריך שיהיו בעציץ נקבים לצורך ניקוז המים. אם הנקבים מספיק קטנים כך ששורשים קטנים לא יכולים לעבור דרכם, העציץ עדיין נחשב כ"עציץ שאינו נקוב". כך עולה מהמשנה בעניין הכשרת זרעים:
"כַּמָּה הוּא שִׁעוּרוֹ שֶׁל נֶקֶב? - כְּדֵי שֶׁיֵּצֵא בוֹ שֹׁרֶשׁ קָטָן."
וכך עולה גם מהגמרא:
"ניקב ככונס משקה - עדיין כלי הוא להכשיר בו זרעים; ניקב כשורש קטן - טהור מלהכשיר בו זרעים, ועדיין כלי הוא לקבל בו זיתים".
אם יש נקב קטן, המאפשר מעבר נוזלים אבל לא מאפשר מעבר שורשים, העציץ עדיין נחשב למנותק מהקרקע. מאותו מקור ניתן ללמוד, שגודלו של שורש קטן הוא פחות מגודלו של זית.
למעשה, מחמירים בשני הכיוונים:
כשהנקב מתיר (למשל מתיר תרומה מעציץ נקוב על הארץ), דורשים שגודל הנקב יהיה לפחות 2 ס"מ.
אך כשהנקב אוסר (למשל אוסר זריעה בשביעית) דורשים שגודלו יהיה לכל היותר 1 ס"מ או 0.5 ס"מ או אף 1 מ"מ, כך שיהיה בגודל המינימלי הדרוש ליציאת מים לצורך קיום הגידולים.
הגדרת עציץ שאינו נקוב > גודל העציץ

בחממות תעשייתיות מקובל להשתמש במשטחי-גידול גדולים ונייחים, והפוסקים דנו בשאלה האם משטח כזה עדיין יכול להיחשב כמנותק מהקרקע. הבסיס לדיון הוא דברי הרא"ש, שכרם הנטוע על גג של בית נחשב מחובר לקרקע אף יותר מעציץ נקוב, וחייב בתרומה ובערלה; דין "עציץ שאינו נקוב" מתייחס רק לדבר המטלטל, כמו עציץ וספינה. הרב אגלי טל הסיק מכאן, שכל כלי גדול שאינו מטלטל נחשב כמחובר לקרקע.
למעשה, בימינו מחשיבים גם משטחי-גידול גדולים ונייחים בחממות כ"עציץ שאינו נקוב", מכמה סיבות:
רוב הראשונים לא פסקו להלכה כדברי הרא"ש;
גם הרא"ש דיבר רק על בניינים המחוברים לקרקע ונחשבים כחלק ממנה;
המשטחים בחממות עשויים מיריעות סינתטיות שאינן בטלות לקרקע ואינן נחשבות חלק ממנה, להפך, היריעות נועדו במיוחד להרחיק ולנתק את הגידולים מהקרקע.