עלינו לשבח
הערות שוליים

↑  שרגא בר און ויקיר פז, אדון הכול ויוצר בראשית: "עלינו לשבח" כתפילה אנטי־ביניטרית, מדעי היהדות 52 (תשע"ז), עמ' 22 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  כך למשל הצירוף "וּמִתְפַּלְלִים אֶל אֵל לֹא יוֹשִׁיעַ" מתוך ספר ישעיהו, פרק מ"ה, פסוק כ', והצירוף "כִּי לִי (בעלינו לשבח: לך) תִּכְרַע כָּל בֶּרֶךְ תִּשָּׁבַע כָּל לָשׁוֹן" מתוך ספר ישעיהו, פרק מ"ה, פסוק כ"ג.
↑  שרגא בר און ויקיר פז, אדון הכול ויוצר בראשית: "עלינו לשבח" כתפילה אנטי־ביניטרית, מדעי היהדות 52 (תשע"ז), עמ' 25–27, 32–33 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  Mitchell First, Aleinu: Obligation to fix the world or the text
1 2 3  פירושי סידור התפילה לרוקח, חלק ב', עמ' תקפ, מהדורת הרשלר, תשנ"ב, באתר היברובוקס
↑  עמ' קכו מהדורת הרשלר.
1 2 3  מגן אברהם, סימן קל"ב, באתר היברובוקס
↑  האר"י כותב כוונות מיוחדות לפסוק זה.
↑  הרב ברוך הלוי אפשטיין, ברוך שאמר, ירושלים תש"ל, עמ' קצט, מציע שהנוסח "ומושב יקרו" מקורו בתלמידי ישו
↑  אצל וידר: "ומושבו היקר"; "ומושב כבודו"; "ומושב הדרו"; "ומושב תפארתו"; "וכיסא כבודו". בנוסף, התקיימו מספר נוסחאות כלאיים, שעירבו נוסחאות שונות, ובחלקן נשתיירה מילת "יקרו" – סלע המחלוקת: "וכיסא יקרו"; "וכסאו היקר"; "וכיסא כבודו היקר"; "ומושב יקרו וכבודו"; "ומושב כיסא הדרו" (וידר, עמ' ח–יד (460–466)
↑  לא לגמרי ברור מהו מנהג פפד"מ בשאר השנה, כיון שהוא תמיד נאמר בלחש.
↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן קל"ג
1 2  נפתלי וידר, "בעטייה של גימטריה אנטי־נוצרית ואנטי־איסלאמית (בתפילה 'עלינו לשבח')", בתוך התגבשות נוסח התפילה במזרח ובמערב, כרך שני, ירושלים: מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, תשנ"ח, עמ' א–טז (453–468)
↑  בנוסח אשכנז בתפילת שחרית, הוא נאמר לפני "שיר של יום". בנוסח אשכנז המקורי אין אומרים פיטום הקטורת בימות החול (רמ"א או"ח קלב:ב), והפרושים שהנהיגו לאומרו הכניסו אותו אחרי שיר של יום. בשבת הוא נאמר אחרי פיטום הקטרת לפי נוסח אשכנז.
↑  בספר טעמי המנהגים הביא מרבי מנחם מנדל מקוסוב שתיקן לומר גם לאחר שחרית מאחר שקריאת התורה מהווה הפסקה. ראו: אברהם יצחק שפרלינג, טעמי המנהגים ומקורי הדינים, הוצאת אשכול, עמוד קיא, באתר היברובוקס
 וכן כתב המנהגי מהריי"ו, ומנהגי זיכרון יהודה למהר"ם א"ש וכך מנהג חסידות ויז'ניץ.
↑  הוא לא מופיע בהלל משה סרמוניטה ואנג'לו מרדכי פיאטילי, סדר תפלות כמנהג בני רומה, ירושלים תשע"ד, ולא בתכלאל תורת אבות, ימות השנה, בני ברק תשנ"ו. יכול להיות שלא אומרים עלינו במנחה משום שאין בה קבלת עול מלכות שמים, אך (לפחות לגבי מנהג איטליה) במחזור ויניציאה רמ"ו, מופיע הוראה במנחה של ערב יום כפור לומר עלינו במנחה, ואם כן, סביר להניח שבמקור עשו כמו מנהג האשכנזים (כדלקמן) שלא אמרו עלינו כשהסמיכו מנחה וערבית, ובסוף נשתרבב המנהג שלא לומר אפילו כשלא מתפללים מנחה וערבית ביחד.
↑  מדריך למנהג אשכנז המובהק, עמ' 25.
↑  בספר עמק ברכה מציין שאף שברוב העדות התקבל המנהג לאומרו אף בתפילת מנחה הסמוכה לערבית, ביום כיפור השתמר המנהג הישן שאין אומרים עלינו רק לפני היציאה מבית הכנסת. הבן איש חי בספר "תורה לשמה" התייחס למנהג זה וקבע שהוא מנהג טעות ושבוש שהרי התקבל המנהג על פי האר"י לומר את "עלינו לשבח" לאחר כל תפילה. ראו: יוסף חיים בן רבי אליהו, תורה לשמה, תשובה קמ"ח, באתר היברובוקס
↑  דב סמט, מדוע צעקו אבותינו 'הוא' בתפילות ראש השנה?, בבלוג "עונג שבת", 28 באוגוסט 2020
↑  למרות המקורות מגרמניה לאמירתה אחרי קידוש לבנה וברית, בפועל לא נוהגים כן בקהילות אשכנז המערבי, עיין מדריך למנהג אשכנז המובהק, בני ברק תשע"ד, עמ' 29 לגבי קידוש לבנה, וכן לא נוהגים לומר עלינו בקהל עדת ישורון בניו יורק אחרי ברית.
↑  דברי קהלת, מנהג פרנקפורט. ואמנם מנהג זה לא מוזכר במנהגי וורמייזא. בביאור הלכה תכ"ו כותב שהסיבה היא שלא יראה שעובדים לירח. ראו: ביאור הלכה, או"ח תכ"ו, באתר היברובוקס
↑  מנהגי מגנצא. כשמלים לאחר תפילת שחרית עורכים את הברית לפני אמירת עלינו. טעם המנהג הוא לומר שהתינוק הוכנס בברית עם ישראל, ואינו משתייך לגויי הארצות.
↑  רבנו ירוחם. חוכמת אדם שער השמחה כלל קנ"א.
↑  סידור רש"י סימן תי"ט. שמחה בן שמואל מוויטרי, מחזור ויטרי, סימן צ"ט, באתר היברובוקס
↑  הגהות מנהגים של ר"א טירנא אות י"ד.
↑  טור סימן קל"ב.
↑  רבי נתן בר' יהודה, ספר המחכים, עמ' 13, קרקוב, תרס"ט, באתר היברובוקס. ספר זה מצטט מפרקי דר' אליעזר אך הציטוט אינו נמצא בספרים שלפנינו.
1 2 3  כל בו, סימן טז, דין עלינו לשבח, פיורדא, תקמ"ב, באתר היברובוקס
כל בו, סימן טז דין עלינו לשבח, ניו יורק, תשמ"ו, באתר היברובוקס
↑  רמ"א, שו"ע, אורח חיים, קל"ב
↑  בספר מטה משה כותב שעלינו בגימטריא "ומעומד".
↑  בספר יסוד ושורש העבודה כתב לכרוע כריעה גדולה. לעומת זאת המהרי"ל התנגד להשתחוויה זו כיוון שאין לכרוע במקום שלא תיקנו חכמים (מטה משה).
↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קש"ע סימן קי"ג ס"ק ה'.
↑  הרב יצחק יוסף, [ילקוט יוסף, תשסד, תפלה כרך ב, סי' קיג הערה ה].
↑  הרב דוד הלוי סגל, טורי זהב, יו"ד קע"ט סימן קטן ה', בתוך שו"ע יורה דעה, חלק שני, ירושלים תש"י, באתר היברובוקס
↑  בספרו "היום יום" כתב רבי מנחם מנדל שניאורסון הסבר נוסף למנהג: על מנת שלא לבלוע ולהנות מן הרוק שנוצר בעת הדיבור על עבודה זרה.
↑  הגהת השל"ה בהרב אברהם הלוי הורביץ, עמק ברכה, סימן מ', אמשטרדם תפ"ט, באתר היברובוקס
↑  הרב אברהם לעוויזאהן, מקורי מנהגים, סימן כ', ברלין תר"ז, באתר היברובוקס
↑  אברהם אליעזר הירשאוויץ, מנהגי ישרון, סימן ס"ט, ווילנא תרנ"ט, באתר היברובוקס
↑  תשובות הגאונים "שערי תשובה" סימן מ"ג. ראו תשובה המיוחסת לרב האי גאון בספר "יד נאמן" מאת הרב אברהם מיראנדה, שאלוניקי תקס"ד. בספר "עיון תפילה" ובהרב ישראל משה חזן, הגהות "איי הים" על תשובות הגאונים, ליוורנו תרכ"ט, עמ' כ"א, באתר היברובוקס, פיקפק בייחוס תשובה זו לרב האי גאון.
↑  רבי נתן בר' יהודה, ספר המחכים, עמ' 13, קרקוב, תרס"ט, באתר היברובוקס
↑  אהרן הכהן מלוניל, ארחות חיים, הלכות אחר י"ח, ירושלים תשט"ז, באתר היברובוקס
↑  אלעזר אזכרי, ספר חרדים, הקדמה, למברג 1859, באתר היברובוקס
↑  ראו בספר סדר היום.
↑  בר-אילן סתרי תפילה והיכלות, עמוד 32
↑  על פי תלמוד ירושלמי ראש השנה א, ג ועבודה זרה א, ב שם מצוטט מתוך ה"תקיעתות ד(בי )רב".
↑  שרגא בר און ויקיר פז, אדון הכול ויוצר בראשית: "עלינו לשבח" כתפילה אנטי־ביניטרית, מדעי היהדות 52 (תשע"ז), עמ' 44 (המאמר זמין לצפייה במאגר JSTOR לאחר הרשמה)
↑  "עלינו", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
↑  יוסף היינימן, התפילה בתקופת התנאים והאמוראים, מהדורה שנייה מתוקנת, ירושלים, תשכ"ו, עמ' 158, 175, באתר היברובוקס
↑  סדר רב עמרם גאון, דף מו, מהדורת קורנל, חלק א, ווארשא תרכ"ה 1865, באתר היברובוקס
סדר רב עמרם השלם, חלק ב', עמ' 302, מהדורת פרומקין, ירושלים תרע"ב 1912, באתר היברובוקס
↑  סדור רב סעדיה גאון, עמוד רכא, חברת מקיצי נרדמים, הוצאת ראובן מס, תשכ"ג, באתר היברובוקס
↑  מורה באצבע סימן ל"ה
↑  מאיר רפלד, למעמדה של תפילת 'עלינו לשבח' במוספי הימים הנוראים, דף שבועי 1033, אוניברסיטת בר-אילן, ראש השנה, תשע"ד
1 2 3  בני גזונדהייט, מה הכיל הרי"ק שב"עלינו לשבח"?, באתר הארץ, 30 ביולי 2003
↑  שמחה בן שמואל מוויטרי, מחזור ויטרי, סימן צ"ט, באתר היברובוקס
↑  שמחה בן שמואל מוויטרי, מחזור ויטרי, סימן קצ"ג, באתר היברובוקס
↑  דב שחור, עיונים בתפילת "עלינו לשבח", ניב המדרשיה כ"ד-כ"ה (תשנ"ג-נ"ד) עמ' 68
↑  כף החיים, או"ח, חלק ב', סימן קל"ב, סעיף י"א, ירושלים תער"ג, באתר היברובוקס
↑  יוסף חיים בן רבי אליהו, תורה לשמה, תשובה קמ"ח, באתר היברובוקס
↑  אמנם בכלבו כתוב "ואחר כל התפילות אומר עלינו", אך לא בהכרח הכוונה אחר כל תפילות היום, אלא ייתכן שמדובר אחר כל התפילות של הבוקר.
↑  עטרת זקנים בשם "לחם מן שמים" לחיד"א. וכן בשו"ת תורה לשמה של הבן איש חי יוסף חיים בן רבי אליהו, תורה לשמה, תשובה קמ"ח, באתר היברובוקס. כמו כן כתב הרדב"ז (תשובות מכתב יד אורח חיים ל"ג) ורבי משה בן מכיר בסדר היום. שניהם מתייחסים לנושא יחוד ה' בעלינו לשבח הנצרך אף במנחה
↑  הרב חיים בנבנישתי מציין בספרו "כנסת הגדולה" מספר מקורות על פיהם אין אומרים עלינו במנחה ולבסוף מציין "ומנהגינו לאומרו בלחש", חיים בנבנישתי, כנסת הגדולה, או"ח, טור סימן רלד, ליוורנו, ת"ח 1648, באתר היברובוקס
↑  אסתר רבה, ז, י"ג, באתר ספריא
↑  הרב שלמה אלקבץ, מנות הלוי על מגילת אסתר, ג', ט"ו, ד"ה ובמדרש רבתי, באתר היברובוקס; הרב דוד הלוי סגל, "טור זהב", על אורח חיים, קל"ב
↑  ליפמן מילהויזן, ספר ניצחון, סימן שמ"ז, באתר היברובוקס
↑  ראו למשל: שמחה בן שמואל מוויטרי, מחזור ויטרי, סימן ש"ל, באתר היברובוקס המכיל את הציון: "נמחק בכונה"
↑  פרייסען, הכרמל, 3 ביולי 1860
↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ל"ב, עמוד ב'
↑  פירושו למסכת ברכות. "...צריך לשהות מעט אחר התפילה... ולפיכך תיקנו לומר שיר מזמור או עלינו לשבח...".
↑  ואומר עלינו לשבח... ונפטרין לבתיהן לשלום.
↑  סימן קל"ב.
↑  פרשת עקב דף תקמב.
↑  אברהם יצחק שפרלינג, טעמי המנהגים ומקורי הדינים, הוצאת אשכול, עמוד קיא, באתר היברובוקס
↑  תשובות מכתב יד אורח חיים ל"ג.
↑  תכלאל שנת ת"ה.
↑  עוזיאל אליהו, להתפלל אחרת, שאל את הרב
↑  סדר היום, שער הכוונות, כף החיים.
↑  משנה ברורה. ברכי יוסף סימן כ"ה " בבן איש חי מבאר לזאת טעם קבלי.
↑  הובא גם ב"מטה משה" ובשל"ה ובמשנה ברורה סימן קל"ב.
↑  סימן ס"ה. בשם מחצית השקל ואליה רבא.
↑   עלינו לשבח, בביצוע אהרלה סמט, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:46)
↑  עלינו לשבח, משולם גרינברגר, להאזנה באתר יוטיוב.
↑  כורעים, לוי כהן, להאזנה באתר יוטיוב.
| סדר תפילות יום הכיפורים על פי ההלכה הנוהגת כיום |
| --- | --- | --- |
| טרם החג | כפרות • תפילת מנחה • סעודה מפסקת |  |
| ערבית | לך אלי תשוקתי/תפילה זכה • כל נדרי • תפילת שבע עם וידוי • סליחות • וידוי |  |
| שחרית | תפילת שבע עם וידוי • וידוי • אבינו מלכנו • קריאת התורה והפטרה • תפילה לשלום המדינה או תפילה לשלום המלכות • ונתנה תוקף |  |
| מוסף | תפילת שבע עם וידוי • עלינו לשבח • סדר העבודה • ברכת כהנים • סליחות • וידוי |  |
| מנחה | אשרי יושבי ביתך • קריאת התורה • ספר יונה • תפילת שבע עם וידוי • סליחות |  |
| תפילת נעילה | אשרי יושבי ביתך • תפילת שבע עם וידוי • חזרת הש"ץ • וידוי וברכת כהנים • סליחות • תקיעת שופר • לשנה הבאה בירושלים • תפילת ערבית • ברכת הלבנה |  |
| שונות | יום הכיפורים בבית המקדש • שעיר לעזאזל • עבודת כהן גדול • חמשת העינויים • יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים • פיוטי יום הכיפורים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007518551905171 
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.