stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תלמי השני
מדיניות חוץ > התפייסותם של תלמי השני ומאגאס

בקירניה היו התפתחויות חדשות בשנים האחרונות של שלטונו של תלמי השני. מאגאס מת בשנת 250 לפנה"ס, לאחר שלטונו בקירנה שארך 50 שנים, תחילה כמושל ולאחר מכן כמלך. הוא עזב את אלמנתו, הנסיכה הסלאוקית אפאמה, ואת בתו הנקראת על שם הסבתה, ברניקה. לפני מותו הוא הגיע להסכם עם אחיו למחצה, מלך מצרים, כי בתו והיורשת שלו, תתחתן עם בנו של תלמי, יורש העצר המצרי. כך שבה קירניה לידי מצרים.
לאחר מותו, עם זאת, אפאמה בעלת הרקע הסלאוקי, נשלחה למקדוניה למצוא בעל לברניקה. בעל זה היה דמטריוס "הנאה", אחיו למחצה של המלך אנטיגונוס גונאטס. באופן רשמי הוא היה בעלה, אך למעשה היה המאהב של אפאמה. ברניקה, אם כי עדיין צעירה, היא הייתה נסיכה מקדונית שאת המצב המשפיל הזה, לא הייתה מסוגלת לשאת. היא קשרה קשר כנגד דמטריוס שנרצח בחדר השינה של אמה. היא עצמה דאגה על פיקוד המבצע, ובעוד שדמטריוס נהרג, אמה ניצלה.
המשורר קאלימאכוס, שהכיר את ברניקה בתקופת מלכותה, כתב שיר אודות ילדותה. כעת, לא קיים דבר אשר הימנע מברניקה להתחתן עם תלמי הצעיר, בהתאם לתכוניותיו של אביה, ולהפוך אחת ולתמיד, כפי שהיא ללא ספק רצתה, להיות מלכת מצרים.
עם זאת, הנישואין של ברניקה לתלמי השלישי אוארגטס לא התרחשו עד שנת 245 לפנה"ס. עם הנישואין, קירנאיקה סופחה שנית למצרים תחת שלטונו של תלמי השלישי.
הספרייה והמוזיאון

בתחום ההיסטוריה התרבותית, תרומתם הגדולה ביותר של מלכי בית תלמי הייתה הקמתה ופיתוחה של אלכסנדריה כמרכז רוחני אינטלקטואלי. בה היו לא רק הישגים תרבותיים ומדעיים חדשים, אלא גם, וחשוב יותר, ספריה המכילה את המורשת הספרותית והאינטלקטואלית של יוון העתיקה שנאספה ונערכה באלכסנדריה לצורך העברתה לדורות הבאים.
מסורת פרסית וארמנית עתיקה מצביעה על כך שאלכסנדר הגדול שכשראה את הספרייה הגדולה של אשורבניפל בנינווה, התכוון לאסוף את יצירותיהם של כל העמים השונים שנכבשו על ידו ולתרגמם ליוונית. סיפור זה מבטא את רצונו כי האימפריה תכיל שעטנז תרבותי בעל אחידות הלניסטית. אלכסנדר מת טרם בנה את הספרייה האוניברסלית שלו, אך תלמי הראשון שהיה חברו, התחיל את בניית הספרייה בעיר ההלנית החדשה שנוסדה על ידי אלכסנדר עצמו.
אנו יכולים להניח בצדק שהיסודות והארגון של המוזאון והספרייה נוצרו מההמלצות של דמטריוס פאלרון, מדינאי אתונאי, פילוסוף פריפאטטי, משפטן ונואם, שגורש מאתונה על ידי דמטריוס פוליורקטס בשנת 307 לפנה"ס. בשנת 297 לפנה"ס הגיע לאלכסנדריה והתקבל בלבביות על ידי תלמי הראשון והועלה ליועץ מלכותי בענייני תרבות.
המקור הקדום ביותר ששרד, איגרת אריסטיאס, מהמאה השנייה לפנה"ס, מצביע על כך שהבנייה בפועל התרחשה תחת תלמי השני פילאדלפוס. מקורות מאוחרים יותר טוענים כי תלמי הראשון הוא שהתחיל את הבנייה. למרות האי ודאות, לא ניתן לערער על המונומנטליות המאפיינת את הספרייה האלכסנדרונית. לצורך השלמתה נדרשה תמיכתו של יותר משליט אחד. אם סוטר החל בבניית הספרייה, פילאדלפוס בהחלט היווה תפקיד חשוב בהמשך צמיחתה.
פילאדלפוס התחנך, כמו שאר מלכי בית תלמי, על ידי המלומדים הטובים ביותר של זמנו: סטראטון מלמפקאסוס, פילטאס מקוס. מלכי בית תלמי עשו מאמץ כדי למשוך מלומדים מכל העולם היווני ולהזמינם לאלכסנדריה, רוב המלומדים שנענו הגיעו מאזורים שהיו תחת השפעה התלמיית.
המוזיאון התלמיי נתפס כמרכז תרבותי המשרת את המוזות, רעיון בעל שורשים עמוקים בעולם היווני. הספרייה היוותה חלק מהמוזיאון שהוקם בתוך המתחם המלכותי. חבריו שמומנו על ידי המלוכה נדרשו להקדיש את עצמם בעיקר ללמידה, אך גם לחינוך.
משוררי החצר המוכשרים השתמשו בכישוריהם כדי להלל את המלוכה התלמיית ולשרת את המדיניות שלהם. בזמנו של תלמי השני מהחשובים ביותר היו תאוקריטוס מסירקיוז וקאלימאכוס מקירניה.
המסורת היהודית מספרת ששבעים ושניים מלומדים יהודים הוזמנו על ידי תלמי השני ונתבקשו לתרגם את התורה ליוונית, במטרה לכלולה בספרייה אלכסנדרונית. סיפור זה מצוי באיגרת אריסטיאס, וחוזרת על עצמה אצל פילון האלכסנדרוני, ואצל יוספוס פלאביוס ובמקורות מאוחרים שונים, כמו התלמוד הבבלי, שם נזכר המלך בשם המקראי "תלמי".
חייו האישיים > נישואין ראשונים

בתחילת שלטונו, היה נשוי לארסינואי הראשונה, בתו של הדיאדוך ליסימאכוס מתראקיה. מארסינואי הוליד את תלמי השלישי, אשר לימים ירש ממנו את המלוכה, בן בשם ליסימאכוס ובת בשם ברניקי. תלמי נוסף הנקרא בספרות "הבן" הידוע כיורש העצר הרשמי בין השנים 267 - 259 לפנה"ס, היה כנראה הבן הבכור של הזוג המלכותי. יוסטינוס מספר את סיפור מותו של ליסמאכוס בקרב קורופדיום.
חייו האישיים > נישואין שניים

ארסינואי, אחותו מאב ואם של פילדלפוס, שנודעה לימים בשם ארסינואי השנייה, מצאה מקלט בביתו של תלמי פילדלפוס בנסיבות לא פשוטות: בגיל 15 נישאה ארסינואי למלך לימאכוס, אביה של ארסינואי הראשונה, וכך הפכה למלכת מוקדון, תראקיה ומקצתה של אסיה הקטנה. מנישואיהם אלו נולדו שלושה בנים. כדי למצב את בניה במלחמה על הירושה, קשרה עם תלמי קראונוס (אח מאב שלה ושל תלמי פילדלפוס) כנגד אגת'וקלס, בנו הבכור של ליסימאכוס, ליסימאכוס אסר את אגת'וקלס, ובשנת 284 לפנה"ס, הרעיל אותו תלמי קראונוס בכלאו.
לאחר מותו של ליסימאכוס בקרב קורופדיום, ומתוך רצון לשמור על שררת המלוכה בידיה למען ילדיה, נישאה ארסינואי השנייה לתלמי קראונוס (טרם עלייתו לכס המלוכה המוקדוני, תוך שאימוץ שלושת בניה על ידי תלמי קראונוס הועמד כתנאי מוקדם לנישואים).
לאחר שנחשפה מזימתה של ארסינואי השנייה ובניה להדיח את תלמי קראונוס, רצח זה שניים מבניה, והשלישי ברח צפונה. ארסינואי השנייה נמלטה לסאמותרקיה. בעקבות הפלישה הגאלית היא נמלטה שוב, ובשנת 279 לפנה"ס הגיעה לארמונו של אחיה באלכסנדריה, שם חתרה תחת ארסינואי הראשונה שעמדה בדרכה. ואכן, זמן קצר לאחר הגיעה של ארסינואי השנייה, הרשיע תלמי השני את ארסינואי הראשונה בקשר נגד המלכות, הגלה אותה לקופטוס בדרום מצרים. ונישא לארסינואי השנייה. נישואי האחים, שהיו מקובלים בחצר המלכות של מצרים העתיקה, נראו כשערורייתיים ליוונים ולמקדונים מסורתיים. בכל זאת, ואולי עקב זאת, משורר החצר תאוקריטוס, חגג את האיחוד בשירו, בו הקביל את הזוג לאלים. בנישואין אלו, חידש תלמי השני את המסורת המצרית העתיקה של נישואי המלך לאחותו, ומנהג זה אכן נמשך בשושלת התלמיית.
העברת מלכותו ומוות

בשנים עשר, או בשלושה עשר בנובמבר של שנת 247 לפנה"ס חלק תלמי השני את שלטונו עם בנו תלמי השלישי שלקח על עצמו כנראה את התפקידים המנהלתיים בממשלה. בסוף שנת 246 לפנה"ס, נפטר תלמי השני, והוא בן שישים ושלוש.
בעשרים ושמונה בינואר של שנת 245 לפנה"ס הכתיר תלמי השלישי את עצמו למלך, ונראה שהוכתר כמלך באותו יום. כבנם של תלמי השני וארסינואי השנייה, הוא כינה את עצמו ה-"Theoi Adelphoi" (אלי אח ואחות).
לקריאה נוספת > מקורות עתיקים

Aelianus, Various History.
Appian, The Syrian Wars.
The Letter of Aristeas, Charles, R. H. ed. Oxford: The Clarendon Press, 1913.
Athenaeus, Deipnosophistae, book 13.
Catullus, Gaius Valerius, Carmen 66.
Diodorus Siculus, The Library of History.
Diogenes Laertius, Lives of Eminent Philosophers.
Josephus, Antiquities.
Justinus, Epitome of Pompeius Trogus "Philippic Histories".
Pausanias, Description of Greece.
Polybius, Histories.
Strabo, Geography.
Theocritus, Idylls.
לקריאה נוספת > מקורות מודרניים

דוד גולן, תולדות העולם ההלניסטי. ירושלים: מאגנס, 2006.
Bagnall Roger S. The Administration of the Ptolemaic Possessions Outside Egypt. Leiden: Brill, 1976.
Bevan, E. R. “The second Ptolemy, Philadelphus”. In The House of Ptolemy, 56-78, 1927.
"Ptolemy II Philadelphus", In Brill's New Pauly: Encyclopaedia of the Ancient World: Antiquity, pp. 134–136, Leiden; Boston: Brill, 2002.
"Ptolemy III Euergetes", In Britannica Online Encyclopaedia.
Hazzard, R. A. "The Regnal Years of Ptolemy II". Phoenix 40.2 (Summer 1987): 140-15.
Hölbl, G. A History of the Ptolemaic Empire. London: Routledge, 2001.
McKechnie, P. Ptolemy II Philadelphus and his World. Leiden: Brill, 2008.
Phillips, H. "The Great Library of Alexandria?". Library Philosophy and Practice (2010). University of Nebraska–Lincoln. Retrieved 23 January 2013.
Thompson D. J. "Ptolemy II Philadelphus", In The Oxford classical dictionary 4th ed., pp. 1234–1235. Oxford; New York Oxford University Press, 2012.
דיאטה

ערך זה עוסק במשטר תזונה. אם התכוונתם לסוג פרלמנט, ראו .

דִּיאֵטָה (מיוונית: Δίαιτα, אורח חיים, בעברית: בָּרוּת או תַּפְרִיט תְּזוּנָה) היא כלל המזון הנצרך על ידי אורגניזם, או לחלופין, דפוס התזונה של אורגניזם. בבני אדם דפוס זה משתנה לפי מגבלותיו של הפרט, השקפת עולמו או המסגרת החברתית שבה הוא חי.
בעברית בשפת היום-יום, המילה "דיאטה" מתייחסת לרוב לדיאטת הרזיה – ואילו בלועזית היא מתייחסת בכלליות לכל "אורח חיים תזונתי".
תזונה נכונה

מזון משמש להפקת אנרגיה ולבניית רקמות הגוף וחידושן. חוסר איזון בין כמות האנרגיה הנצרכת לזו המנוצלת על ידי הגוף מתבטאת ברעב, או לחלופין בגדילה בנפח רקמת השומן בגוף. כמו כן, חוסר איזון בחומרי הבניין, בין אם מדובר בעודף או בחסר, עלול גם כן לגרום למחלות או לתפקוד לקוי של הגוף. מבחינה בריאותית, לצורך שמירה על איזונים אלה, על האדם לפתח הרגלי תזונה המבוססים על כל אבות המזון: חלבונים, פחמימות, שומנים, ויטמינים ומינרלים. הרגלים אלה נקראים "תזונה נכונה".
בחברת השפע המערבית, מזון נמצא בשפע על כל סוגיו, לכן גם אנשים אשר אינם מעוניינים בירידה או עלייה במשקל מתייעצים לעיתים עם תזונאי כדי לוודא צריכה של כל אבות המזון בכמות המתאימה וכדי להרכיב תפריט יומי שיכלול את כולם. כך ניתן למנוע מצב של חסרים בגוף, אם כי רוב מחלות החסר הפכו נדירות ביותר בעשרות השנים האחרונות. עם זאת, תפריט יומי לא מאוזן באופן קיצוני עלול עדיין לגרום להן. ניתן לבצע בדיקת דם על מנת לגלות עודף או חסר בחומרים חיוניים בגוף.
משרד הבריאות בכל מדינה מפרסם המלצות לתזונה נכונה. ניתן לבדוק על פי המלצות אלה כי התפריט היומי אכן מגוון ומכיל את כל אבות המזון. המלצות אלה כלליות בלבד, לא מכילות כמויות מומלצות (בשל השוני בין הנתונים של כל אדם) ותלויות במחקרים שונים שמתבצעים בכל מדינה. בארצות הברית לדוגמה, עלתה קרנן של דיאטות דלות-פחמימות כגון דיאטת אטקינס, ובעקבות שיטפון המאמרים בגנות עודף הפחמימות שנצרכות על ידי העם האמריקאי, עדכנה מחלקת הבריאות האמריקאית את המלצותיה והפחיתה את כמות מנות הפחמימות המומלצות לצריכה.
ישנם מחקרים הקושרים בין הדיאטה בינקות לכושר ההשתכרות בבגרות. מחקר שהתפרסם בכתב העת הרפואי הבריטי "The Lancet" מצא כי אנשים גואטמלים שהניקו אותם היטב מיד לאחר שנולדו, מרוויחים בממוצע יותר מ-50% במשכורת מאשר אלו שלא הניקו אותם. "The blind trial" ביצע מחקר בו למספר מסוים של פעוטות הוענקה תוספת תזונתית גבוהה, ולמספר מסוים של פעוטות הוענקה תוספת תזונתית נמוכה. תוצאת המחקר הייתה, שהפעוטות שקיבלו תוספת תזונתית גבוהה, קיבלו בממוצע שכר גבוה יותר כמבוגרים.
בשנת 2021 צוות חוקרים מאוניברסיטת טאפטס, בשיתוף תאגיד דנונה, פרסם בכתב העת Nature Food מטעם Nature מחקר, אותו כינו "מצפן מזון", ובו שכללו החוקרים למעלה מ־8,000 מאכלים על פי 54 קריטריונים, ודירגו את המאכלים השונים בציונים בין 1 ל־100, במטרה לספק נתונים שיאפשרו הרכבה פשוטה של דיאטה המבוססת על מזון בריא.
דיאטה מבוססת צרכים בריאותיים

אנשים בעלי מגבלות בריאותיות לעיתים נאלצים להתאים את אורח חייהם, לרבות הדיאטה שלהם, למגבלותיהם הגופניות ולהתמיד בכך, על מנת לשמור על בריאותם. דוגמאות להתאמת הדיאטה לצרכים בריאותיים ניתן למצוא בקרב חולי סוכרת, אשר נוהגים בדיאטה דלת־סוכר, בקרב בעלי לחץ דם גבוה, אשר נוהגים בדיאטה דלת־מלח, ובקרב הסובלים מאלרגיה או רגישות לחומרי מזון מסוימים, אשר נמנעים מלאכול מאכלים המכילים חומרים אלה.
דיאטה מבוססת דת ותרבות

ישנם סוגי תרבויות ודתות המגבילים את סוגי המזון המקובלים בדיאטה שלהם. איסורים אלה אף גובלים בטאבו. דוגמאות לדיאטה מבוססת דת ניתן למצוא ביהדות, שבה קיים ציווי לאכול אוכל כשר בלבד, באסלאם, שבו קיים ציווי לאכול רק חלאל, ובהינדואיזם, שבו אין אוכלים בשר של פרה. כמו כן, בתרבות המערבית מקובל שלא לאכול חרקים, אך במדינות מסוימות במזרח הרחוק הדבר כן מקובל.
דיאטה מבוססת דת ותרבות > דיאטה מסורתית

דיאטה מסורתית היא דיאטה המורכבת מסוגי מזון שאדם יכול למצוא או לגדל בסביבתו הקרובה, וזאת בנוסף למגבלות של התרבות שבה הוא חי. הדבר אופייני לתרבויות ילידיות, כגון האינדיאנים באמריקה או האבוריג'ינים באוסטרליה. דיאטה מסוג זה היא עונתית ותלויה גם במיקום הגאוגרפי. למשל, אנשים הגרים בסמוך לים יתבססו על דיג.
בשל תהליכי הגלובליזציה, הדיאטה המסורתית הולכת ופוחתת בעולם. כנגד מגמה זו פועל ארגון מזון איטי, השם לו למטרה לשמר את המזון המסורתי.
דיאטה מבוססת השקפת עולם

ישנן קבוצות של אנשים הבוחרים לוותר על מקורות אוכל מחיות, מטעמי בריאות, מוסר או צמצום הפגיעה האנושית בסביבה. ויתורים אלה משתנים בהיקפם ובהם ניתן למנות את הצמחונות, הטבעונות, הטבעונאות והפרוטרייניזם. סופרים כמו ג'ונתן ספרן פויר, מייקל פולן ומארק ביטמן מעודדים לצמצום בצריכת בשר החיות בעולם המפותח, על מנת לשפר את הבריאות ולצמצם את הפגיעה בסביבה. עם זאת, לאורחות חיים אלה נלווית לעיתים לקיחת תוספי תזונה על מנת להשלים חסרים תזונתיים שעלולים לנבוע מאותם ויתורים.
כמו כן, ישנם אנשים הנמנעים מאכילת מזון שאינו אורגני משום שבתעשיית המזון משתמשים בכימיקלים להדברה, בדשנים כימיים, בתרופות, בהורמונים ובהנדסה גנטית על מנת להגדיל את הייצור.
דיאטה מבוססת יכולת כלכלית

בנוסף לתרבות, דת והשקפת עולם, דיאטה גם מושפעת מהכלכלה. לאורך ההיסטוריה וגם בזמננו, עוני הוא לעיתים קרובות הסיבה לתת-תזונה, עקב אי היכולת לעמוד במחיר של מזון איכותי, או מזון דל קלוריות נטול סוכר וכדומה, אשר לרוב יקר יותר.
דיאטות לניהול משקל

בדיאטות לניהול משקל נוצר פער בין האנרגיה הנצרכת באמצעות מזון לבין האנרגיה המנוצלת על ידי הגוף. כאשר מדובר בדיאטות הרזיה האנרגיה המנוצלת גדולה מזו הנצרכת, ואילו כאשר מדובר בדיאטות השמנה האנרגיה הנצרכת גדולה מזו המנוצלת. ישנן סיבות שונות לניהול דיאטת משקל: מראה חיצוני, עיסוק בספורט ובריאות, לרבות בריאות הלב וכלי הדם ומניעת סרטן. דיאטות אלו בדרך כלל מומלצות בשיתוף עם התעמלות. במקרים קיצוניים של דיאטות מסוג זה מדובר בהפרעות אכילה, כגון אנורקסיה או בולימיה.
ראו גם

צום
צום מיצים
דיאטת הרזיה
דיאטת השמנה
הערות שוליים

↑  הגדרה מס' 1 askoxford.com
↑  ‏BBC חדשות – בריאות
↑  מערכת וואלה! בריאות‏, מדענים דירגו אלפי מזונות וקבעו מי הכי בריא ומי הכי מזיק, באתר וואלה, 1 בנובמבר 2021
↑  Dariush Mozaffarian, Food Compass is a nutrient profiling system using expanded characteristics for assessing healthfulness of foods, Nature, ‏14 October 2021
↑  רחל טלשיר, יש צמחונים זיגזג, באתר הארץ, 24 בפברואר 2011
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553023505171  GND: 4012031-4  LCCN: sh85037853
היפה והגלדיאטור

| --- | --- |

 בימוי:  איג'יניו סטראפי
 הופק בידי:  איגיניו סטראפי
 תסריט:  מייקל ג'יי וילסון
 עריכה:  סרנה דווי
 שחקנים ראשיים:  ג'וליאן יו לוקה ארגנטרו לורה צ'יאטי
 מדבבים:  Belén Rodríguez ג'וליאן הו Giovanni Petrucci Luca Argentero Emanuela Postacchini בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 מוזיקה:  ברונו זמבריני 
 מדינה:  איטליה
 חברת הפקה:  Rainbow CGI 
 חברה מפיצה:  Big Bang Media, Medusa Film 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  ישראל14 בפברואר 2013 איטליהנובמבר 2012
 משך הקרנה:  90 דקות
 שפת הסרט:  איטלקית אנגלית
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט פנטזיה, סרט ילדים 
 תקציב:  $40,000,000
 www.gladiatoridiroma.it
 דף הסרט ב־IMDb
 
היפה והגלדיאטור (באיטלקית: Gladiatori di Roma) הוא סרט הנפשה איטלקי משנת 2012 בבימויו של איג'יניו סטראפי. הסרט הופץ בישראל ב-14 בפברואר 2013. את הסרט הפיקה חברת ההנפשה האיטלקית "Rainbow S.p.A", שידועה בהפקת הסדרה "מועדון ווינX".
תקציר העלילה

טימו הגלדיאטור הלא מוצלח הצעיר אומץ על ידי הגנרל קרינו, וגדל באקדמיה המפורסמת ביותר לגלדיאטורים שברומא, אבל טימו לא קורץ מאותו חומר ממנו עשויים גלדיאטורים. כל שברצונו לעשות הוא להסתובב עם חברים שלו ולהימנע מהאימונים הקשים של אביו החורג. כשטימו פוגש את לוסילה המקסימה, הוא מחליט לשנות את חייו כדי להראות לה את הגיבור החבוי בו. דרך כישופים ואימונים נוראיים של דיאנה המאמנת, טימו צריך להפוך לגלדיאטור הגדול של כל הזמנים בשביל להראות ללוסילה מי הוא באמת.
שם הסרט בישראל

אף שהסרט נקרא במקור "Gladiatori di Roma" ("גלדיאטורים מרומא") הוחלט בישראל לקבוע לו שם אחר. בעמוד הפייסבוק של החברה המפיצה פורום פילם התבקשו הגולשים להציע שמות לסרט בעברית, ולבסוף נבחר השם "היפה והגלדיאטור".
שם הסרט בישראל > דמויות ומדבבים

טימו הגלדיאטור (ג'ון שווב/תובל שפיר)
לוסילה היפה (ג'ו וייט/אליאנה תדהר)
דיאנה המאמנת (פלמיניה פגרוטי/דנה פרידר)
קורונה (גלן ורג'/יורם יוספסברג)
קציוס (בעברית: סער בדישי)
פריסקה (בעברית: טלי בן-יוסף)
וליה (בעברית: בת חן סבג)
קסיו  (טים בקמן/תום שוורצברג)
שלום שמואלוב
אהוד אביבי

| --- | --- |

אביבי, 2019
 לידה:  7 בספטמבר 1930 ה'תר"ץ ירושלים, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  21 באפריל 2023 (בגיל 92) רחובות, ישראל
 ענף מדעי:  מטלורגיה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  הטכניון
 תרומות עיקריות
 ממייסדי הקריה למחקר גרעיני בנגב
טקס הנחת אבן הפינה לבית-הכנסת העל-עדתי ובית המדרש נתיבי-עם בהנחיית אהוד אביבי, באר שבע 1970
בית הכנסת העל-עדתי, טקס חנוכה ופתיחת בתי-הכנסת. אהוד אביבי, נושא דברים ומברך בחג האורים, תשל"ג
אהוד אביבי (אבורביע) (7 בספטמבר 1930 – 21 באפריל 2023) היה פרופסור למטלורגיה, מחלוצי מדעני הגרעין בישראל וממייסדי הקריה למחקר גרעיני – נגב (קמ"ג). כיהן כסגן ראש עיריית באר שבע ויו"ר הוועדה לתכנון ובנייה.
ביוגרפיה

אביבי נולד בירושלים ב-7 בספטמבר 1930 (י"ד באלול ה'תר"ץ) לרבקה ולרב עמרם אבורביע. בני הזוג התגוררו בבית הצמוד לבית הכנסת אור זרוע שבנה הרב אבורביע בשכונת נחלת אחים בירושלים. סבו מצד אמו, הרב יוסף חיים הכהן עלה לארץ ישראל ממרוקו בשנת 1864, ואביו עלה ממרוקו בשנת 1906.
עם סיום לימודיו בתלמוד תורה ניסה להתקבל לבית ספר דתי, אך כשסורב בזלזול, החליט אביו שימשיך ללמוד בגימנסיה העברית בעיר, במגמות ריאליות של מתמטיקה ופיזיקה.
בנעוריו גויס בידי יצחק נבון לש"י, ובסיום לימודיו התגייס לשירות בפלוגת יהונתן של "ההגנה", ולקח חלק בקרבות על ירושלים. בגיל 20 החל ללמוד לתואר ראשון ושני בהנדסת מתכות בטכניון, ועמד בראש אגודת הסטודנטים של הטכניון. במקביל ללימודיו שירת במילואים בחיל המודיעין כסייר אוויר.
עם סיום לימודיו החל לעבוד במפעל מתכות. בתמיכת מנהל המפעל המשיך ללימודי דוקטורט במטלורגיה בצרפת, לאור העובדה שבישראל לא היו כורים גרעיניים. ספרי הלימוד במטלורגיה לא היו בעברית בתקופה זו, ואביבי תרגם אותם לעברית יחד עם מרצה נוסף מהטכניון, תוך שהוא נעזר במשנה כדי לחדש מילים שלא היו קיימות בעברית.
לאחר קבלת תואר דוקטור חזר לישראל, השתכן בבאר שבע והחל לעבוד בקמ"ג (הקריה למחקר גרעיני) שבדימונה עם הקמתה. לאחר תקופה קודם לדרגת מנהל בכיר, ועסק במחקר ובפיתוח בכוּר במשך שנים רבות.
בתחילת שנות ה-70 ייסד מועצה לענייני תנ"ך בנגב, ועמד בראשה. כן ייסד בקמ"ג חוג ללימוד תנ"ך עבור טכנאים ועובדים מהקריה. בבאר שבע נמנה עם מייסדי אגודת בית הכנסת המרכזי בשכונה ה' לדוגמה, והשתתף בהקמת בית הכנסת העל-עדתי הכיפה ובית המדרש נתיבי-עם.
בשנים 1975–1978 שימש כנציג ישראל בארגון הבינלאומי לאנרגיה אטומית. תוך כדי מילוי תפקידו התבקש לשמש גם כנציג ישראל בארגון האו"ם לפיתוח תעשייתי (UNIDO).
בשנת 1978 מונה כממלא מקומו של אליעזר טל כמנהל המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח.
בשנת 1986 יצא לשנת שבתון ושימש כיועץ המדעי של ראש ממשלת ארץ הבסקים.
במקביל לתפקידיו בקמ"ג היה אביבי מעורב בפעילות ציבורית בבאר שבע ובין היתר היה חבר מועצת העיר, סגן ראש העיר ויו"ר הוועדה לתכנון ובנייה. פעל להנחלת מורשתו של אביו ובהפצת ספריו. ערך והוציא לאור את הספרים שו"ת 'ויכלכל יוסף' ושו"ת 'מנחת כהן' של סבו, הרב יוסף חיים הכהן. כמו כן, הוצא לאור מילואים לאפו"ד, הכולל את דרשותיו על התורה.
חיים אישיים

אביבי היה נשוי לשרה ניסנבוים, ולהם שלושה ילדים. בשנותיו האחרונות התגורר ברחובות, שם העביר מדי יום שיעור תורה והפעיל חוג ללימודי תנ"ך.
נפטר בל' בניסן ה'תשפ"ג,21 באפריל 2023, בגיל 92.
חיבוריו

הספר מילואים לאפו"ד – ספר פירושים מקוריים לתורה, המשלב גם היבטים מדעיים. נערך על ידי יעבץ נתנאל, בנו של הרב עובדיה יעבץ.
הערות שוליים

↑  נציגי הסטודנטים בטכניון - לפגישה עם שר החינוך, הַבֹּקֶר, 15 בדצמבר 1953
↑  חידון תנ"ך איזורי בישיבת "בני עקיבא" בבאר שבע, הצופה, 7 במאי 1969
↑  חוגי תנ"ך בנגב, למרחב, 18 בינואר 1971
↑  אביבי לתפקידו כמ"מ מנהל המועצה למחקר, דבר, 15 בדצמבר 1978
↑  ד"ר אליעזר טל חזר לתפקידו כמנהל המועצה למחקר ופיתוח, מעריב, 26 ביולי 1979
↑  אמיר רוזנבליט, באר שבע: נאווי לקדנציה חמישית, דבר, 10 בנובמבר 1983
↑  אמיר רוזנבליט, פרסום נשואין, הצופה, 12 בפברואר 1956
↑  דביר עמר, גרעין תורני, באתר ערוץ 7, 12 ביולי 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310867105171  BnF: cb16552810w (data)  ISNI: 0000 0001 3902 6441  SUDOC: 075098210  VIAF: 196960130   WorldCat (עם VIAF): 196960130
הצ'מפיונשיפ לנשים

| --- | --- |
סמל הליגה
 ענף:  כדורגל נשים
 תאריך ייסוד:  2014
 ארגון מפעיל:  התאחדות הכדורגל האנגלית
 מספר מתמודדים:  11
 מדינות משתתפות:  אנגליה אנגליה
 יבשת:  אירופה
 זוכה:  לסטר סיטי ליידיס
 מפעל גבוה יותר:  הסופר ליג האנגלית לנשים
 מפעל נמוך יותר:  הליגה הלאומית הצפונית הליגה הלאומית הדרומית
 אתר הליגה
 
ליגת הצ'מפיונשיפ של ה-FA לנשים (באנגלית: FA Women's Championship) היא ליגת המשנה במערכת הליגות של כדורגל הנשים באנגליה. מעליה נמצאת הסופר ליג ומתחת לה נמצאות הליגה הלאומית הצפונית והליגה הלאומית הדרומית לנשים. משחקי הליגה נערכים בשיטת בית וחוץ, כאשר כל קבוצה משחקת פעמיים נגד כל קבוצה אחרת בליגה, והנקודות מחולקות כמו במשחקי כדורגל לגברים.
ליגה זו הוקמה ב-2014 לאחר התפרקות ליגת הפרימייר ליג לנשים שנה לפני כן. בתחילה הליגה נקראה "ליגת ה-FA לנשים - הסופר ליג השנייה" (FA Women's Super League 2 (WSL 2)). הקבוצות המשחקות בליגה הן מקצועניות למחצה, והן מסונפות למועדונים המקבילים בפרמייר ליג של הגברים ובפוטבול ליג.
הקבוצות המשחקות בליגה מתחרות גם בגביע ה-FA לנשים ובגביע הליגה לנשים.
משנת 2014 ועד 2016 הליגה שנקראה WSL 2, נערכה בקיץ, בעת הפגרה של ליגות הגברים, והיו חד שנתיות. ב-2017 הפכה התחרות לעונתית על גבי שנתיים קלנדריות. החל מעונת 2018/2019 שינתה הליגה את השם ל"ליגת הצ'מפיונשיפ של ה-FA לנשים".
המועדונים בליגה

קבוצות הליגה נכון לעונת 2020/2021 הן:
| קבוצה | עיר | אצטדיון | תכולה | מיקום בעונה הקודמת (2019/2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בלקברן רוברס | במבר ברידג', לנקשייר | איירונגייט | 3,000 | 7 |
| צ'רלטון אתלטיק ליידיס | בקסלי, לונדון | דה אווקווד | 1,180 | 11 |
| קובנטרי יונייטד ליידיס | קובנטרי | באטס פארק ארנה | 4,000 | 10 |
| קריסטל פאלאס ליידיס | ברומלי, לונדון | האייאס ליין | 5,000 | 9 |
| דרהאם ליידיס | דרהאם | מיידן קאסל | 3,000 | 3 |
| לסטר סיטי | קורן, לסטרשייר | אצטדיון פארלי וואי | 1,400 | 6 |
| ליברפול ליידיס | בירקנהד, מרזיסייד | פרנטון פארק | 16,547 |  |
| ליוויס ליידיס | ליוויס | דה דריפינג פאן | 3,000 | 8 |
| לונדון ביז | קנונס פארק, לונדון | אצטדיון הכוורת | 5,176 | 5 |
| לונדון סיטי ליונסס | דרטפורד | פרינסס פארק | 4,100 | 4 |
| שפילד יונייטד ליידיס | שפילד | אולימפיק לגאסי פארק | 2,000 | 2 |
אלופות הליגה

| עונה | אלופת המדינה | סגנית | מקום שלישי |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | סנדרלנד ליידיס | דונקסטר רוברס בלס | רדינג |
| 2015 | רדינג | דונקסטר רוברס בלס | אברטון ליידיס |
| 2016 | יאוביל יונייטד | בריסטול סיטי | אברטון ליידיס |
| 2017 | אברטון ליידיס | דונקסטר רוברס בלס | מילוול ליונסס |
| 2017/2018 | דונקסטר רוברס בלס | ברייטון אנד הוב אלביון | מילוול ליונסס |
| 2018/2019 | מנצ'סטר יונייטד ליידיס | טוטנהאם הוטספר | צ'רלטון אתלטיק ליידיס |
| 2019/2020 | אסטון וילה ליידיס | שפילד יונייטד ליידיס | דרהאם ליידיס |
| 2020/2021 | לסטר סיטי | דרהאם ליידיס | ליברפול ליידיס |
זכיות לפי מועדון

| המועדון | זכיות | סגנויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| דונקסטר רוברס בלס | 1 | 3 | 2017/2018 |
| סנדרלנד ליידיס | 1 | - | 2014 |
| רדינג | 1 | - | 2015 |
| יאוביל יונייטד | 1 | - | 2016 |
| אברטון ליידיס | 1 | - | 2017 |
| מנצ'סטר יונייטד ליידיס | 1 | - | 2018/2019 |
| אסטון וילה ליידיס | 1 | - | 2019/2020 |
| לסטר סיטי | 1 | - | 2020/2021 |
| בריסטול סיטי | - | 1 | - |
| ברייטון אנד הוב אלביון | - | 1 | - |
| טוטנהאם הוטספר | - | 1 | - |
| שפילד יונייטד ליידיס | - | 1 | - |
| דרהאם ליידיס | - | 1 | - |
חשבונית שכיר

שירות חשבונית שכיר הוא שירות שבו אדם, שאינו מעוניין להירשם ברשויות המס כעצמאי, מציג עצמו, בפיקציה רישומית, כשכיר של חברה המוציאה חשבונית מס על השירות שסיפק אותו אדם, ומשלמת לאדם משכורת, לאחר ניכוי המיסים ממנה. במקום קשר ישיר בין נותן השירות למקבל השירות, נוסף במסגרת זו גורם נוסף, שאינו תורם דבר לביצוע השירות, ובא לפתור בעיה פורמלית, שספק האם הוא פותר אותה. תמורת השירות של הוצאת חשבונית גובה החברה עמלה, כ-5% בדרך כלל.
השירות הוכרז והועלה לראשונה בשנת 1992, ובשנת 1995, לאחר שלוש שנות התנסות בפועל, נפתח כשירות ארצי על ידי חברת "החשבונית של השכיר בע"מ", שהוקמה לשם מתן שירות זה. במשך השנים נפתחו עוד לשכות שירות מסוג הזה, על ידי חברות ועוסקים פרטיים.
השירות בא לשחרר את העובד מהביורוקרטיה הכרוכה בהוצאת חשבונית מס (רישום במשרדי מס הכנסה, מע"מ והמוסד לביטוח לאומי, ניהול פנקסי חשבונות, הגשת דו"חות). כיוון שבמסגרתו נוסף מעסיק (מוציא החשבונית), השירות מצריך מתן מענה לשלל שאלות בתחום דיני העבודה.
המוסד לביטוח לאומי מתנגד לפעילות זו, שבה הוא רואה התחזות של עצמאי לשכיר, והגיש למשתמשי השירות תביעות לתשלום דמי ביטוח לאומי כעצמאיים. בית הדין האזורי לעבודה תמך בגישתו של המוסד לביטוח לאומי, ודחה בקשה של חברות חשבונית למתן פסק דין הצהרתי כנגד המוסד לביטוח לאומי, אשר יצהיר כי בין החברות לבין המשתמשים בשירותיהן התקיימו יחסי עובד-מעביד. על פסק דין זה הוגש ערעור לבית הדין הארצי לעבודה, אך הערעור נדחה.
רשות המיסים מתנגדת אף היא לפעילות זו, בנימוק שהוצאת חשבונית עבור עבודה או שירות שבוצעו על ידי אחר או ניכוי תשומותיו של אחר מהוות עבירת מס. בפסק דין של בית המשפט המחוזי בתל אביב נפסק שחברות המספקות שירות זה ומנהליהן אשמים בעבירות על חוק מס ערך מוסף, ועל המנהלים נגזרו עונשי מאסר וקנסות. בקשת רשות ערעור על הרשעות אלה ועל חומרת העונש נדחתה בבית המשפט העליון.
בעקבות זאת נסגרו רבות מלשכות השירות שכבר נפתחו, אך נותרו ספקי שירות המציעים של שירות "חשבונית שכיר".
הערות שוליים

↑  עובד עצמאי המדווח כשכיר בחברה, באתר המוסד לביטוח לאומי
↑  בל (ת"א) 5062/06 חברת במה ותקשורת בע"מ ואחרים נגד המוסד לביטוח לאומי, ניתן ב-13 מאי 2013
↑  עבל (ארצי) 13632-06-13 ייעול שכיר בע"מ נגד המוסד לביטוח לאומי, ניתן ב-23 ביוני 2014
↑  עפ (ת"א) 7366/09 מדינת ישראל / מס קניה ומע"מ ת"א נגד דב לוין ואחרים, ניתן ב-15 בספטמבר 2010
↑  רע"פ 802/12 דב לוין ואחרים נ' מדינת ישראל, ניתן ב־10 ביוני 2013