stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נישואים בהלכה
הליכי יצירת הנישואים > שידוך

לפי התלמוד ”אסור לאדם שיקדש את האשה עד שיראנה, שמא יראה בה דבר מגונה ותתגנה עליו, ורחמנא אמר ואהבת לרעך כמוך.”
בקהילות יהודיות שונות יש מנהגים שונים לגבי מידת ההיכרות בין בני הזוג לפני החתונה. בקהילות חילוניות ודתיות לא חרדיות אין כמעט מגבלה על זמן ההיכרות לפני החתונה. לעומת זאת, בקרב קהילות חרדיות יש כללים פורמליים או בלתי פורמליים הקובעים את מספר המפגשים המקובל לפני ההחלטה על חתונה. לרוב, בקהילות חרדיות, לפני שבני זוג פוטנציאליים נפגשים, נעשות בדיקות התאמה על ידי שדכנים או ההורים. באופן כללי, בקרב הליטאים ניתנת לבני הזוג הזדמנות של מספר פגישות לפני החלטה הם הם מסכימים לשידוך. לעומת זאת, בקרב חסידויות מסוימות, בני הזוג נדרשים להגיע להחלטה בפגישה אחת, לעיתים חטופה. בקרב חלק מהחסידויות, יותר מסירוב אחד או שניים עלול להטיל כתם על הסרבן, ואף על כל משפחתו.[דרוש מקור]
התלמוד במסכת תענית מספרת על שלוש קבוצות של נשים: ”ת"ר יפיפיות שבהן, מה היו אומרות: תנו עיניכם ליופי שאין אישה אלא ליופי. מיוחסות שבהן היו אומרות: תנו עיניכם למשפחה לפי שאין אישה אלא לבנים. מכוערות שבהן מה היו אומרות: קחו מקחכם לשם שמים ובלבד שתעטרונו בזהובים.” (תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ל"א, עמוד א') מעבר לשיקולי היופי והעושר, בקרב היהודים נחשב הייחוס בתקופות רבות לשיקול מרכזי בבחירת מועמד לנישואין. שיקול נוסף שנהג בתקופות רבות היה נישואין עם תלמיד חכם או בת תלמיד חכם.
פוליגמיה

ביהדות, הנישואים בעיקרם הם יחס אסימטרי המייחד אישה לגבר ובכך מונע קיום יחס דומה בינה ובין כל גבר נוסף,. על מלך ישראל מוטל איסור מיוחד: ”לא ירבה לו נשים ולא יסור לבבו” (ספר דברים, פרק י"ז, פסוק י"ז). מדברי נתן הנביא המובאים בספר שמואל, למדו חז"ל שהאיסור הוא לישא יותר משמונה-עשר נשים. בתקופת הראשונים התקבל ברוב תפוצות ישראל חרם דרבנו גרשום האוסר על נישואי גבר ליותר מאישה אחת, למעט מקרים מיוחדים כגון מצוות יבום.
סיום הנישואים

למעט מיתת הבעל ומיתת האישה, הנישואים ביהדות ניתנים לסיום בכתיבת גט ומסירתו לאישה, על ידי הבעל או בשליחותו. גט זה, הקרוי בתורה "ספר כריתות", הוא שטר המעיד על סיום הנישואים. במקרה של מיתת האישה הבעל יורשהּ, ובמקרה של סיום הנישואים במיתתו או בגירושים היא זוכה בכתובה, שהיא התחייבות כספית שהבעל מקבל על עצמו בנישואים. בתקופת הראשונים התקבל ברוב תפוצות ישראל חרם דרבנו גרשום, האוסר לבעל לגרש את אשתו בעל-כרחה. במקרה שאחד הצדדים מעוניין לסיים את הנישואים והאחר מתנגד, מקובל כיום להשתמש במושג סרבנות גט. אישה שאינה חיה עם בעלה אך לא יכולה לקבל ממנו גט עקב סירובו או היעלמותו, מכונה בניב ההלכתי עגונה (מלשון עוגן).
ראו גם

יחסי אישות (הלכה)
עיטור אסורי שלטון המנדט

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  ישראל 
 נוסד:  1984 
 
תעודה הנלווית לעיטור אסורי שלטון המנדט
עיטור אסורי שלטון המנדט הוא עיטור ישראלי המוענק על ידי משרד הביטחון על סמך החלטת ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים, החל משנת 1984. העיטור מוענק למי שנעצר או נאסר על ידי השלטון הבריטי בשל פעילות או השתייכות לאחת המחתרות או הארגונים הצבאיים, או בעלי אופי צבאי, שנטלו חלק במאבק נגד השלטון הבריטי בארץ-ישראל בתקופה שקדמה להקמת מדינת ישראל ואשר עקב שירותו זה נכלא לתקופה העולה על שישה חודשים.
העיטור מעוצב כחלון כלא מסורג, ממנו פורץ מגן דוד כחול.
מקבלי עיטור אסורי שלטון המנדט היו זכאים באופן אוטומטי לקבל את עיטור לוחמי המדינה, שהחל מחולק בשנת 1968.
סעודת מצווה

סעודת מצווה לכבוד ברית מילה
ביהדות, סעודת מצווה היא סעודה שמצווה לאכול בה כזית לחם.[דרוש מקור] סעודת מצווה מיוחדת בכך שמותר לאכול בה בשר ולשתות יין גם בימים שאין עושים כן (כתשעת הימים), ואף בתענית בכורות מותר לבכורים לסעוד בה. כמו כן מותר לערוך סעודת מצווה גם בבית כנסת, מקום שעריכת סעודה רגילה אסורה בו.[דרוש מקור]
בתלמוד הבבלי נאמר כי לתלמיד חכם אסור לאכול בסעודות שאינן סעודות מצווה.
סוגי סעודות מצווה

ישנם תאריכים שהסעודות הנערכות בהם נחשבות סעודות מצווה: סעודות שבת ויום טוב, סעודה מפסקת בערב יום הכיפורים וסעודת פורים. סעודות מצווה אחרות נערכות לרגל אירוע של מצווה, כסעודת ברית מילה, סעודת נישואין ושבע ברכות, או סעודת סיום מסכת. סעודת פדיון הבן גם היא סעודת מצווה, ולפי מספר מקורות קבליים חשיבותה גדולה מאוד ואכילה בה נחשבת כ-84 תעניות. סעודת ראש חודש נחשבת אף היא לסעודת מצווה, אף שאין חיוב הלכתי לקיימה.
ישנן סעודות שיש מחלוקת אם הן נחשבות כסעודת מצווה או סעודת רשות. דוגמה מובהקת לכך היא סעודות חנוכה. נגזר מהמחלוקת הזו, הוא הפולמוס סביב הפיוט אכלו משמנים, אותו יש שנהגו ונוהגים לפייט בשבת חנוכה.
ביאורים

↑  בגימטריה פ"ד, האותיות הראשונות במילה "פדיון"
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף מ"ט, עמוד א'.
↑  הרב שלמה בן אליהו, ‏סעודת פדיון הבן = פ"ד תעניות,  באתר כיפה, 6 במאי 2014
↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תר"ע, סעיף ב'.
↑  הרב פרופ' נריה גוטל, הקולות לא יחדלון: עיון בפיוט אכלו משמנים, באתר הפיוט והתפילה
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
נשיא איסלנד

נשיא איסלנד (באיסלנדית: Forseti Íslands) הוא ראש המדינה הנבחר של איסלנד. הנשיא נבחר לתקופת כהונה של ארבע שנים על ידי הצבעה כללית של כלל המבוגרים. החוקה האיסלנדית לא מגבילה את מספר הפעמים שנשיא יכול להיבחר. מאז עצמאותה של איסלנד מדנמרק בשנת 1944, כיהנו באיסלנד שישה נשיאים. הנשיא הנוכחי הוא גודני יוהאנסון, שמכהן בתפקיד מ-1 באוגוסט 2016.
משכנו של נשיא איסלנד ממוקם בפֶּסָאסְטָאדִ'יר שבעיר גארדבאיר שהיא חלק מהמטרופולין רייקיאוויק. לפי החוקה האיסלנדית, במקרים בהם נבצר מהנשיא לבצע את תפקידיו (למשל בשל נסיעה לחו"ל או הרדמה רפואית), שלושת נושאי המשרות הבכירות באיסלנד – ראש הממשלה, נשיא הפרלמנט ונשיא בית המשפט העליון, ממלאים את מקומו של הנשיא, על ידי הצבעה משותפת בכל נושא שיש להכריע בגינו ללא דיחוי. הנשיא של איסלנד מקבל עם כניסתו לתפקיד גם את תואר הכבוד "נשיא מסדר הבז".
רשימת הנשיאים

| שם הנשיא   (שנות חיים) | תמונה | תחילת כהונה | סיום כהונה | מערכות בחירות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| סוון ביירנסון   1881–1952 |  | 17 ביוני 1944 | 25 בינואר 1952 | 1944   1945   1949 | עוצר איסלנד בשנים 1941–1944 ולאחר מכן היה לנשיא הראשון של איסלנד. הנשיא היחידי שמת בעת כהונתו. בכל הפעמים בהן הסתיימה תקופת הכהונה שלו, הוא היה המתמודד היחיד לתפקיד ולפיכך הוארכה תקופת הכהונה שלו באופן אוטומטי. |
| אאוסגייר אאוסגיירסון   1894–1972 |  | 1 באוגוסט 1952 | 1 באוגוסט 1968 | 1952   1956   1960   1964 | הנשיא הראשון שנבחר בבחירות כלליות. |
| כריסטיאן אלדיארן   1916–1982 |  | 1 באוגוסט 1968 | 1 באוגוסט 1980 | 1968   1972   1976 |  |
| ויגדיס פינבוגדוטיר   נולדה ב-1930 |  | 1 באוגוסט 1980 | 1 באוגוסט 1996 | 1980   1984   1988   1992 | האישה הראשונה בעולם שכיהנה בתפקיד נשיאה לאחר שנבחרה בבחירות כלליות. |
| אולפור רגנר גרימסון   נולד ב-1943 |  | 1 באוגוסט 1996 | 1 באוגוסט 2016 | 1996   2000   2004   2008   2012 | הנשיא הראשון שעשה (שלוש פעמים) שימוש בסמכותו להטיל וטו על צעדי חקיקה ולפיכך העביר את ההחלטה על צעדים אלו למשאל עם. |
| גודני יוהאנסון   נולד ב-1968 |  | 1 באוגוסט 2016 | מכהן | 2016   2020 |  |
ענה

ערך זה עוסק בדמות מקראית. אם התכוונתם לזן תפוחים, ראו .
ענה הוא דמות המוזכרת כאב קדמון בשושלות שבספר בראשית ודברי הימים.
בספר בראשית מוזכר ענה רק בפרק ל"ו, בכמה צורות: בפעמיים הראשונות (פסוקים ב' וי"ד) מוזכר, לפי נוסח המסורה, בשמה של בתו "אָהֳלִיבָמָה בַת עֲנָה בַּת צִבְעוֹן" אשת עשו, אך ענה ידוע משאר אזכוריו כזכר, ואכן, בתרגום השבעים מוזכרת כ־"Ελιβεμας θυγατρὸς Ανα τοῦ υἱοῦ Σεβεγων" – "אהליבמה בת ענה בן צבעון". בהמשך אותו פרק מוזכר כבנו של שעיר ואחיו של צבעון, וארבעה פסוקים לאחר מכן מוזכר כבנו של צבעון, ומסופר עליו ”הוּא עֲנָה אֲשֶׁר מָצָא אֶת הַיֵּמִם בַּמִּדְבָּר בִּרְעֹתוֹ אֶת הַחֲמֹרִים לְצִבְעוֹן אָבִיו” (פסוק כ"ד); פסוק לאחר מכן מוזכרים בניו דישֹן ואהליבמה בת ענה. לאחר מכן מוזכר "אלוף ענה" כאחד מאלופי החורי, הקרואים על שם דמויות שונות המוזכרות באותו פרק.
בדברי הימים מוזכר ענה בפרק א' המשכתב שושלות בספר בראשית – פעם אחת כאחד מבני שעיר החורי ואחיו של צבעון ופעם אחת כאחד מבני צבעון; בפרק זה מוזכר רק בנו דישון.
עמק הפרת מהעיר מרי ועד מישור הסחף התחתון, ובייחוד הגדה הדרום-מערבית בקרבת העיר ענת, נקראה "ארץ ענת" או "ארץ ענה" (אנ'), בעיקר בתקופת הברונזה. ההיסטוריון עדיה חורון קישר, לאור סוחרי־המדבר שהגיעו לארץ זאת בתיווך בין כנען לשומר על חמורים (כפי שהיה נהוג לפני ביות הגמל), בין ארץ זאת והסחר בה לאזכור המקראי בבראשית, ל"ו, כ"ד של ענה שמצא "ימִם" (מים מתוקים, לפי המילה הברברית imim) במדבר בזמן שרעה חמורים.
הערות שוליים

↑  תרגום השבעים לבראשית 36 פסוקים 2 ו־14 באתר Blue Letter Bible
↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק כ'
↑  ספר בראשית, פרק ל"ו, פסוק כ"ט
↑  ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק ל"ח
1 2  ספר דברי הימים א', פרק א', פסוק מ"א
↑  E. Destaing, Vocabulaire Français-Bérberè, Paris, 1938, p. 99
↑  ע. ג. חורון, קדם וערב, דביר, 2000, עמ' 174–175
עונת 2000/2001 בסופרוליג

סמל הסופרוליג
עונת 2000/2001 בסופרוליג הייתה העונה ה-44 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה התחרות העשירית במתכונת של ליגה.
המשחק הראשון התקיים ב-18 באוקטובר 2000 ותחרות הסתיימה ב-13 במאי 2001. בתחרות השתתפו 20 קבוצות.
העונה הסתיימה בניצחון של מכבי תל אביב על פנאתינייקוס בגמר, בפעם השלישית בתולדות המועדון.
אריאל מקדונלד (ארצות הברית) ממכבי תל אביב נבחר לכדורסלן המצטיין של הפיינל פור.
מירוסלב בריץ' (סרביה ומונטנגרו) מפרטיזן בלגרד זכה בפרס אלפונסו פורד.
פיצול בכדורסל אירופאי

פיב"א אירופה החלה לארגן תחרות כדורסל כלל אירופאית לקבוצות בשנת 1958.
בשנת 2000 הוקמה חברה חדשה בשם יורוליג בסקטבול שהחלה לארגן תחרות קבוצות אירופאיות בכדורסל. התברר שפיב"א לא רשמה זכויות על השם "יורוליג" ולכן החברה החדשה החלה לארגן תחרות תחת שם זה. הדבר הביא לכך שבעונת 2000/2001 התקיימו שתי תחרויות לקבוצות הבכירות בכדורסל - "סופרוליג 2000/2001" שאורגנה על ידי פיב"א ויורוליג שנוהלה על ידי החברה החדשה. הקבוצות הבכירות התפצלו בין התחרויות.
בעונת 2001/2002 פיב"א וחברת יורוליג בסקטבול הגיעו להסכמה והפיצול בוטל.
מתכונת התחרות

בתחילת התחרות התקיימו המשחקים בבתים המוקדמים. לאחר מכך, 16 קבוצות עלו לשמינית הגמר ורביעית הגמר בהם נערכו משחקים עד ל-2 ניצחונות.
מנצחות רבע הגמר נפגשו בברסי ארנה, פריז למשחקי פיינל פור.
מהלך התחרות

בשלב המוקדם נקבעו 16 עולות לשמינית הגמר.
מהלך התחרות > שלבי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שמינית הגמר | שמינית הגמר | שמינית הגמר | שמינית הגמר | שמינית הגמר |   |   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |   |   | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |   |   | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר | גמר |

|   |  ישראלמכבי תל אביב | 81 | 85 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  פולין שליונסק | 75 | 62 |   |   |   |   |  ישראלמכבי תל אביב | 80 | 84 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  איטליהסקאבוליני פזארו | 91 | 83 | 85 |   |   |   |  איטליה סקאבוליני פזארו | 69 | 77 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  טורקיהאולקר | 81 | 96 | 85 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  ישראלמכבי תל אביב | 86 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 94 | 77 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 80 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  בלגיה טלינדוס אוסטנדה | 76 | 70 |   |   |   |   |  רוסיהצסק"א מוסקבה | 78 | 82 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  צרפתאסוול | 73 | 94 | 73 |   |   |   |  צרפת אסוול | 63 | 76 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  סרביה ומונטנגרו פרטיזן בלגרד | 80 | 76 | 62 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  ישראלמכבי תל אביב | 81 |   |   |  |  |
|   |  יווןפנאתינייקוס | 82 | 86 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  יוון פנאתינייקוס | 67 |   |   |  |  |
|   |  סלובניה קרקה נובו מסטו | 65 | 79 |   |   |   |   |  יווןפנאתינייקוס | 87 | 71 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  גרמניהאלבה ברלין | 67 | 88 | 86 |   |   |   |  גרמניה אלבה ברלין | 77 | 69 |   |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  יוון אירקליס סלוניקי | 78 | 77 | 75 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  יווןפנאתינייקוס | 74 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  טורקיהאפס פלזן | 89 | 69 | 86 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  טורקיה אפס פלזן | 66 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  ליטא ליאטובוס ריטאס | 78 | 73 | 67 |   |   |   |  טורקיהאפס פלזן | 95 | 64 | 82 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  קרואטיהק.ק ספליט | 79 | 85 |   |   |   |   |  קרואטיה ק.ק ספליט | 69 | 72 | 59 |   | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי | משחק על המקום השלישי |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  צרפת פו אורטז | 78 | 83 |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | טורקיהאפס פלזן |   | 91 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | רוסיהצסק"א מוסקבה |   | 85 |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
מהלך התחרות > משחק הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13 במאי 2001 | ישראל מכבי תל אביב | 67:81 | יוון פנאתינייקוס | ברסי ארנה פריז צופים: 13,200 שיפוט: אדוארדו סנצ'ה (ספרד),  פסקל דוריזון (צרפת) |
| 13 במאי 2001 | אריאל מקדונלד 21   נייט האפמן 21   אנתוני פארקר 13   נדב הנפלד 7   טל בורשטיין 5   דריק שארפ 5   ראדיסאב צ'ורצ'יץ' 4   מארק בריסקר 3   גור שלף 2 |  |  | ברסי ארנה פריז צופים: 13,200 שיפוט: אדוארדו סנצ'ה (ספרד),  פסקל דוריזון (צרפת) |
ישראל בתחרות

מכבי תל אביב שיחקה בבית ב' וסיימה אותו במקום הראשון. בשמינית הגמר היא ניצחה את שליונסק מפולין ועלתה לרבע הגמר בו היא ניצחה את סקאבוליני פזארו ועברה לפיינל פור. בחצי הגמר היא ניצחה את צסק"א מוסקבה 80-86 ועלתה למשחק הגמר במשחק הגמר היא ניצחה את פנאתינייקוס 67-81 וזכתה בתואר בפעם השלישית בתולדות המועדון.
הייתה זאת נקמה מתוקה של הצהובים שהפסידו במשחק הגמר שנה קודם לכן לפנאתינייקוס
מכבי עירוני רעננה שיחקה בבית א' של העונה הסדירה וסיימה אותו במקום האחרון.
נציגויות דיפלומטיות של אוזבקיסטן בעולם

זוהי רשימת הנציגויות הדיפלומטיות של אוזבקיסטן. המדינה המרכז-אסייתית משתרעת על חלוקה פוליטית מעניינת בתחומי ההשפעה של רוסיה, סין והעולם האסלאמי. במקביל אוזבקיסטן מחפשת את הונה הכלכלי והפוליטי על ידי יצירת קשרים הן עם ארצות הברית והן עם האיחוד האירופי, על אף הביקורת על התיעוד הירוד של זכויות האדם במדינה. הרשת הדיפלומטית במדינה משקפת את העדיפויות המתחרות הללו.
אפריקה

מצרים מצרים – קהיר, שגרירות
אמריקה

ארצות הברית ארצות הברית – וושינגטון די. סי., שגרירות. ניו יורק, קונסוליה כללית
אסיה

אפגניסטן אפגניסטן – קאבול, שגרירות. מזאר-י-שריף, קונסוליה.
אזרבייג'ן אזרבייג'ן – באקו, שגרירות;
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין – בייג'ינג, שגרירות; גואנגג'ואו, קונסוליה כללית; שאנגחאי, קונסוליה כללית.
הודו הודו – ניו דלהי, שגרירות.
אינדונזיה אינדונזיה – ג'קרטה, שגרירות.
איראן איראן – טהראן, שגרירות.
ישראל ישראל – תל אביב, שגרירות.
יפן יפן – טוקיו, שגרירות.
קזחסטן קזחסטן – נור-סולטן, שגרירות; אקטאו, קונסוליה כללית; אלמטי, קונסוליה כללית.
כווית כווית – כווית סיטי, שגרירות.
קירגיזסטן קירגיזסטן – בישקק, שגרירות.
מלזיה מלזיה – קואלה לומפור, שגרירות.
עומאן עומאן – מסקט, שגרירות.
פקיסטן פקיסטן – אסלאמאבאד, שגרירות.
ערב הסעודית ערב הסעודית – ריאד, שגרירות; ג'דה, קונסוליה כללית.
סינגפור סינגפור – סינגפור, שגרירות
דרום קוריאה דרום קוריאה – סיאול, שגרירות
טג'יקיסטן טג'יקיסטן – דושנבה, שגרירות.
תאילנד תאילנד – בנגקוק, שגרירות
טורקיה טורקיה – אנקרה, שגרירות; איסטנבול, קונסוליה כללית.
טורקמניסטן טורקמניסטן – אשגבאט, שגרירות
איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות – אבו דאבי, שגרירות; דובאי, קונסוליה כללית.
אירופה

אוסטריה אוסטריה – וינה, שגרירות
בלארוס בלארוס – מינסק, שגרירות
בלגיה בלגיה – בריסל, שגרירות
צרפת צרפת – פריז, שגרירות
גרמניה גרמניה – ברלין, שגרירות; פרנקפורט, קונסוליה כללית.
יוון יוון – אתונה, שגרירות
איטליה איטליה – רומא, שגרירות
לטביה לטביה – ריגה, שגרירות
פולין פולין – ורשה, שגרירות
רוסיה רוסיה – מוסקבה, שגרירות; סנקט פטרבורג, קונסוליה כללית; נובוסיבירסק, קונסוליה כללית; קאזאן, קונסוליה כללית; רוסטוב על הדון, קונסוליה כללית; יקטרינבורג, קונסוליה כללית; ולדיווסטוק, קונסוליה כללית.
ספרד ספרד – מדריד, שגרירות
אוקראינה אוקראינה – קייב, שגרירות
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת – לונדון, שגרירות
ראו גם

יחסי החוץ של אוזבקיסטן
סקרודרייבר

| --- | --- |

 נתונים
 מרכיבים:  וודקה, קוביית קרח, פלח תפוז, מיץ תפוזים, כוס הייבול 
 אופן ההכנה:  מזיגה ישירה
 כוס:   כוס הייבול
 קישוט:  פלח תפוז
 
מברג או סקרודרייבר (באנגלית: Screwdriver, מברג) הוא קוקטייל מפורסם. מורכב מ-50 מ"ל וודקה ו-100 מ"ל מיץ תפוזים. את המרכיבים מוזגים במזיגה ישירה לכוס גבוהה ("הייבול") מלאה בקוביות קרח ומקשטים בפרוסת תפוז.
גרסאות לקוקטייל

סמרטו (באנגלית: Samerreto) - מוסיפים מעט ליקר שקדים (רצוי מסוג אמרטו)
טאנג בנגר - (באנגלית: Tang banger) אורנג'דה במקום מיץ התפוזים
ראו גם

זיון איטי ונוח כנגד הקיר
סעודת אסתר

סעודת אסתר הוא כינוי לתוספת מאכל בסעודה של היום השני של חג הפסח שנהגו בו חלק מהיהודים האשכנזים, לכבוד המשתה שהביא לתליית המן שעל פי דברי חז"ל אירע ביום זה (ט"ז בניסן).
מקור המנהג

המקור הקדום ביותר למנהג "סעודת אסתר" הוא בספר שני לוחות הברית של הרב ישעיה הלוי הורוביץ בו כתוב: "וראיתי מאחד מהמדקדקים שהיו עושים בסעודתם של יום שני של פסח איזה זכר לסעודת אסתר כי בו ביום נתלה. כדי להזכיר שבחו של מקום ברוך הוא".
לאחר מכן נזכר המנהג, בין השאר, במגן אברהם, בערוך השולחן ובקיצור שולחן ערוך. אצל הרב יאיר חיים בכרך מצוין שהמדקדקים אוכלים "בשר יבש חתיכה הראוי להתכבד". בספר מנהגי החת"ם סופר מצוין כי הוא נהג לאכול לשון מיובשת בסעודת אסתר. בחוץ לארץ היום השני של פסח הוא יום טוב ועל כן מתקיימת בו ממילא סעודת חג.
בחסידות

אצל חסידים היו מנהגים שונים לגבי המאכל שהיו מוסיפים לסעודה וכן נוספו זמירות. הרב אהרן בראנדוויין מפלעשטין והרב יואל טייטלבוים מסאטמר נהגו לאכול פשטידה מיוחדת. הרב אהרון רוקח מבעלז נהג לאכול "חרעמזלעך" (לביבות מטוגנות) והרב אליעזר פלטיאל רויטבלאט, אב"ד שעניצא, נהג לאכול מאכל שנעשה משאריות חרוסת.
הרבי מנחם מנדל שניאורסון דן בשאלה מדוע מציינים את נס פורים בימי הפסח, שהרי נס הפורים טפל לגאולת מצרים. הוא עונה שיש מעלה בפורים בכך שהיה בו התעוררות מלמטה, מצד עם ישראל, בניגוד לגאולת מצרים שהייתה בה התעוררות מלמעלה.
הערות שוליים

↑  ישעיה הלוי הורביץ, שני לוחות הברית, מהדורת אמסטרדם, ת"ח, מסכת מגילה, עמוד הצדקה, דף רסא, בהג"הה, באתר היברובוקס
↑  ר' אברהם סג"ל גומבינר, מגן אברהם, מגני ארץ, דיהרן פארט תנ"ב, אורח חיים, סימן תצ, עמ' רמח ע"ב
↑  ערוך השולחן, אורח חיים, תצ, א
↑  קיצור שולחן ערוך, סימן קג, סעיף ו'
↑  שערי המועדים חג הפסח חלק ב, עמוד סה, סעודה ביום ב' דפסח לזכר סעודת אסתר
| פורים |
| --- | --- | --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות  • רעשן • בובת המן |  |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגי תוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |  |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |  |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • תן כתף • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |  |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |  |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |  |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |  |
חגי ישראל ומועדיו
| חג הפסח |
| --- | --- | --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |  |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |  |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • קריאת ההלל (התחלה) • שפוך חמתך • הלל (המשך) • הלל הגדול • ברכת השיר • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |  |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |  |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |  |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |  |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |  |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |  |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |  |
חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים
נציגויות דיפלומטיות בכף ורדה

בסגול, מדינות שבהן קיימת נציגות דיפלומטית של כף ורדה. באדום, כף ורדה.
בכף ורדה פועלות כ-14 נציגויות דיפלומטיות שמתוכן 12 שגרירויות וקונסוליה כללית הפועלת בפראיה, בירת המדינה.
שגרירויות

פראיה
אנגולה אנגולה
ברזיל ברזיל
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
קובה קובה
צרפת צרפת
לוב לוב
לוקסמבורג לוקסמבורג
פורטוגל פורטוגל
רוסיה רוסיה
סנגל סנגל
ספרד ספרד
ארצות הברית ארצות הברית
קונסוליות כלליות

פראיה
גינאה ביסאו גינאה ביסאו
משלחות

האיחוד האירופי האיחוד האירופי
נציגויות לא תושבות

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  דקר (סנגל) בלגיה בלגיה  בורקינה פאסו בורקינה פאסו  קמרון קמרון  קנדה קנדה  מצרים מצרים  אתיופיה אתיופיה  גרמניה גרמניה  הוותיקן הוותיקן  ישראל ישראל  איטליה איטליה  יפן יפן  מאלי מאלי  הולנד הולנד  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית  רומניה רומניה  דרום אפריקה דרום אפריקה  שווייץ שווייץ  טורקיה טורקיה  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת |  פורטוגל (ליסבון) ארגנטינה ארגנטינה  אוסטרליה אוסטרליה  אוסטריה אוסטריה  קרואטיה קרואטיה  קפריסין קפריסין  דנמרק דנמרק  פינלנד פינלנד  מלטה מלטה  יוון יוון  נורווגיה נורווגיה  שוודיה שוודיה |  במקום אחר אינדונזיה אינדונזיה (אבוג'ה)  מקסיקו מקסיקו, (ניו יורק)  סרביה סרביה, (ניו יורק)  סלובקיה סלובקיה, (אבוג'ה)  סלובניה סלובניה, (בריסל)  וייטנאם וייטנאם, (לואנדה) |
ראו גם

נציגויות דיפלומטיות של כף ורדה בעולם
סקרוטיפריה

| סקרוטיפריה |
| --- | --- |
 מינים מקבוצת הסקרוטיפריה, משמאל למעלה עם כיוון השעון: ביזון אירופי, לווייתן גדול-סנפיר, אוזנן חום, טיגריס סיבירי, פנגולין הכף וקרנף הודי.
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
על־סדרה:: לאורסיאתריה
קבוצה:: סקרוטיפריה
שם מדעי
 Scrotifera ‏Waddell & Cao & Hauf & Hasegawa, 1999

סקרוטיפריה (שם מדעי: Scrotifera) היא קבוצת יונקי שליה בני הקבוצה לאורסיאתריה הכוללת את רוב הסדרות בקבוצה זו, למעט אוכלי החרקים. קבוצה זו התפתחה לאחרונה לפני 73.1 עד 85.5 מיליון שנה, בסופו של הקרטיקון ואז המינים היו קטנים בהרבה מכפי שהם היום.
יונקים אלה התפתחו ליונקים גדולים ומהירים, שונים בהרבה מאבותיהם קרובי האאוארכונטוגליריים, בהם נמצאים המכרסמים, הארנבאים והפרימטים. הזיקה בין חברי הקבוצה נובעת מבדיקות מולקולריות באנטומיה של יונקים אלה.
הקבוצה מחולקת לשתי קבוצות פנימיות: סדרת העטלפים שכוללת את היונקים היחידים היכולים לעוף והקבוצה פרונגולטה (Ferungulata).
מיון

סדרה עטלפים (Chiroptera)
קבוצה פרונגולטה (Fereuungulata)
קבוצה פריה (Ferae)
סדרה טורפים (Carnivora)
סדרה פנגולינאים (Pholidota)
סדרה קראודונטים (Creodonta) - נכחדה
קבוצה Euungulata
סדרה קונדילרסים (Condylarthra) - נכחדה
סדרה דינוצרטים (Dinocerata) - נכחדה
סדרה מזוניכידים (Mesonychia) - נכחדה
סדרה מפריטי פרסה (Perissodactyla)
קבוצה צטרומיננטיה (Cetruminantia)
סדרה מכפילי פרסה (Artiodactyla)
סדרה לווייתנאים (Cetacea)
קבוצה מרידיונגולטיים (Meridiungulata)? - נכחדה
גלריה

נשפון דק-אוזן
יגואר
פנגולין הודי
זברה מצויה
איילנד מצוי
לווייתן כחול
סקרוטיפריה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
סעודת השייטים

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  פייר-אוגוסט רנואר
 תאריך יצירה:  1881
 טכניקה וחומרים:  שמן על בד
 ממדים בס"מ
 רוחב:  173 ס״מ 
 גובה:  130 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 זרם אמנותי:  אימפרסיוניזם 
 מספר יצירה:  1637 (אוסף פיליפס) 
 מיקום:  אוסף פיליפס, וושינגטון די. סי.
 
סעודת השייטים (בצרפתית: Le déjeuner des canotiers) הוא ציור בצבעי שמן של הצייר הצרפתי פייר-אוגוסט רנואר, שנוצר בשנת 1881. היצירה הוצגה לראשונה בתערוכה השביעית של האימפרסיוניסטים בשנת 1882, והיא נחשבת לאחת הטובות ביותר שהוצגו באותה השנה בתערוכה. כיום, הציור מוצג ב"אוסף פיליפס" שבוושינגטון די. סי. בציור ניכר תוכן עשיר, גיוון במשיכות המכחול ושימוש במוטיבי אור.