stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1900 במדע
נולדו

19 בינואר – לזלי וייט, אנתרופולוג אמריקאי, (נפטר ב-1975)
24 בינואר – תאודוסיוס דובז'נסקי, גנטיקאי וביולוג אבולוציוני אוקראינה, (נפטר ב-1975)
9 במרץ – הווארד אייקן, חלוץ בתחום המחשוב בארצות הברית, (נפטר ב-1973)
19 במרץ – פרדריק ז'וליו-קירי,פיזיקאי צרפתי וחתן פרס נובל, (נפטר ב-1958)
25 באפריל – וולפגנג פאולי, פיזיקאי אוסטרי וחתן פרס נובל, (נפטר ב-1958)
26 באפריל – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי, על שמו נקרא סולם ריכטר, (נפטר ב-1985)
28 באפריל – יאן אורט, אסטרונום הולנדי, (נפטר ב-1992)
10 במאי – ססיליה פיין-גפושקין, אסטרונומית בריטית-אמריקאית, (נפטרה ב-1979)
5 ביוני – דֶנִיס גַאבוֹר, פיזיקאי הונגרי-בריטי יהודי. חתן פרס נובל לפיזיקה, (נפטר ב-1979)
29 ביולי – מיכאיל טיכונראבוב, מהנדס ומדען חלל סובייטי, (נפטר ב-1974)
25 באוגוסט – הנס אדולף קרבס, רופא וביוכימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה, (נפטר ב-1981)
26 באוגוסט – הלמוט וולטר (Hellmuth Walter) - מהנדס גרמני בתחום מנוע רקטי, (נפטר ב-1980)
19 בנובמבר – מיכאיל לברנטייב, מתמטיקאי סובייטי, (נפטר ב-1980)
30 באוקטובר – רגנר גרניט, מדען פיני שוודי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה, (נפטר ב-1991)
3 בדצמבר – ריכרד קון, ביוכימאי אוסטרי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה, (נפטר ב-1967)
נפטרו

13 בינואר – פיטר ווגה (Peter Waage) - כימאי נורווגי, שותף להמצאת חוק המסה האקטיבית, (נולד ב-1833)
22 בינואר – דוד יוז (David Edward Hughes), ממציא אמריקאי בתחום הטלגרפיה, (נולד ב-1831)
6 במרץ – גוטליב דיימלר, מפתח מנועים וממציא האופנוע, (נולד ב-1834)
1 באפריל – ג'ורג' מיוורט (St. George Jackson Mivart), ביולוג אנגלי, אחד ממתנגדיו הבולטים של דרווין, (נולד ב-1827)
דויד הילברט
נחיתת חירום לאהבה

| --- | --- |

 סוגה:  קומדיה רומנטית
 כותבים:  Park Ji-eun 
 שחקנים:  היון בין  Jang Hye-jin  Park Myung-hoon  הא סוק-ג'ין  Jeon Gook-hwan  Jeong Ae-ri  Im Chul-soo  Kim Sun-young  Jang So-yeon  Kim Yeong-min  Kim Jung-nan  Oh Man-seok  Cha Chung-hwa  Kim Young-pil  Ko Kyu-pil  Park Hyung-soo  Yang Kyung-won  Yoo Su-bin  Seo Ji-hye  סון יה-ג'ין  Kim Jung-hyun  Yoon Ji-min  Tang Jun-sang  Nam Kyung-eup  Hwang Woo-seul-hye  Lee Shin-young  Choi Dae-hoon  Bang Eun-jin  Hong Woo-jin 
 ארץ מקור:  קוריאה הדרומית 
 שפות:  קוריאנית 
 מקום התרחשות:  סיאול, פיונגיאנג 
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  16 
 הפקה
 חברת הפקה:  Culture Depot, Studio Dragon 
 אורך פרק:  111 דק' 
 שידור
 רשת שידור:  TvN 
 תקופת שידור מקורית:  14 בדצמבר 2019 – 16 בפברואר 2020 
 קישורים חיצוניים
 tvn.cjenm.com/ko/cloy/
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נחיתת חירום לאהבה (בקוריאנית: 사랑의 불시착; באנגלית: Crash Landing on You) היא סדרת טלוויזיה דרום קוריאנית משנת 2019–2020 שנכתבה על ידי פארק ג'י-און, בבימויו של לי ג'ונג-היו ובכיכובם של היון בין, סון יה-ג'ין, סאו ג'י-היי וקים ג'ונג-היון. סדרה זו עוסקת באשת עסקים ויורשת צ'יבול מדרום קוריאה מצליחה, שבזמן שהיא גולשת במצנחי רחיפה ליד סיאול, דרום קוריאה, נסחפת בסערה פתאומית, נוחתת בחלק הצפון קוריאני של האזור המפורז הקוריאני (DMZ), ופוגשת את הקפטן של הצבא ואת בנו של מנהל הלשכה המדינית הכללית בכוחות המזוינים העממיים של קוריאה הצפונית, שמחליט שהוא יעזור לה להתחבא. עם הזמן, הם מתאהבים, למרות הפער והמחלוקת בין מדינותיהם.
הסדרה שודרה ב-tvN בדרום קוריאה ובנטפליקס ברחבי העולם מ-14 בדצמבר 2019 ועד 16 בפברואר 2020. זוהי דרמת ה-tvN בעלת הדירוג הגבוה ביותר ודרמת הטלוויזיה הדרום קוריאנית בעלת הדירוג הרביעי בתולדות הטלוויזיה בכבלים.
הערות שוליים

↑  הסידרה חזרה לשידור יותר מאוחר, לפחות בפברואר 2025
↑  "21.7%: 'Crash Landing on You' sets record for tvN drama". The Korea Times. The Korea Times. ארכיון מ-19 בפברואר 2020. נבדק ב-4 במרץ 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
ערך זה הוא קצרמרבנושא טלוויזיה ובנושא קוריאה הדרומית. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אדם (רודן)

| --- | --- |

 מידע כללי
 פַּסל:  אוגוסט רודן 
 
אדם הוא פסל של אדם שנוצר בשנים 1880–1881 על ידי אוגוסט רודן והוצג לראשונה בסלון פריז ב-1881 בשם "בריאת האדם".
על היצירה

בשנת 1881 קיבל אוגוסט רודן הזמנה ממשרד האמנויות היפות ליצור שתי דמויות גדולות של אדם וחוה. רודן הציע למקם אותן משני צידי שערי הגיהנום, בהשראת קומפוזיציית ה"עבדים" של מיכלאנג'לו, אשר עיטרו את דלתות "פלאצו סטאנגה" והוצגו בלובר.
דמותו של אדם מבוססת, ככל הנראה, על עבודה מוקדמת יותר, שכן רודן הציג אותה באותה שנה תחת השם "בריאת האדם" בתערוכת הסלון של 1881. שם היצירה וכן תנוחת הדמות מעידים על השפעתו הרבה של מיכלאנג'לו, ובפרט ציורו המפורסם "בריאת האדם" בתקרת הקפלה הסיסטינית.
הפסל מציג גוף שרירי ומפותח, המשדר כוח פיזי רב, אך מנח הדמות הייחודי יוצר תחושת עינוי פנימי. אצבעו של אדם מופנית כלפי מטה, כביטוי לקשרו לאדמה ולמגבלות האנושיות, זאת בניגוד ליצירתו של מיכלאנג'לו, בה אדם מוצג ברגע קבלת הניצוץ האלוהי מידי האל.
יציקות

היצירה נוצקה לראשונה בשנת 1910, וכיום מוצגים העתקים מברונזה שלה במכון לאמנות של שיקגו, מוזיאון ישראל, במוזיאון רודן ובמוזיאון המטרופוליטן לאמנות, בין היתר.
הערות שוליים

↑  "Adam". Musee Rodin.
↑  "Adam". AIC.
↑  ארון הבגדים היהודי. מאוסף מוזיאון ישראל, ירושלים, באתר Catalog of Catalogs Online, A Bibliography of Temporary Exhibition Catalogs Since 1876 that Contain Items of Judaica
↑  "Auguste Rodin - Adam". Metropolitan Museum of Art. 1910.
מודל תלת מימד, לחץ כדי ליצור אינטראקציה.
שדרות הגעתון

| --- | --- |
אפיק הזרימה של נחל הגעתון בשדרה
אפיק הזרימה של נחל הגעתון בשדרה
 מידע כללי
 על שם:  נחל געתון הזורם לאורך השדרה
 הקמה
 תקופת הבנייה:  1934–1935
 מיקום
 מדינה:  ישראל
 עיר:  נהריה
 שכונה:  עיר צפון
 רחובות מסתעפים:  ויצמן, הרצל, לוחמי הגטאות, רמז וז'בוטינסקי, גולומב, וולפסון, עזריאל רייצ'יק, שביל הגנים וכביש 4 (רחוב העצמאות).
 אתרים:  תחנת רכבת נהריה, העירייה, מלון קרלטון נהריה,  התחנה המרכזית, קניון סטאר.
 
 קואורדינטות:  33°00′24″N 35°05′43″E﻿ / ﻿33.0066667°N 35.0951609°E﻿ / 33.0066667; 35.0951609
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) שדרות הגעתון(למפת הגליל המערבי רגילה) שדרות הגעתון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדרות הגעתון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שדרות הגעתון  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שדרות הגעתון היא שדרה ראשית המהווה את מרכז העסקים העירוני של נהריה. השדרה נקראת על שם נחל געתון הזורם במרכזה. בשדרה נמצאים סניפי בנקים, בתי קפה, מסעדות, בנייני משרדים, מרכז תחבורה וחנויות רבות.
שדרות הגעתון הם אחד הסמלים הבולטים ביותר של העיר נהריה. השדרה מתחילה בצומת נהריה ונגמרת בים התיכון בשפך הגעתון לים, שם מתחילה טיילת נהריה.
מבנה הרחוב

השדרה מתחילה בקרבת "קניון ארנה נהריה" מכיוון מזרח ומסתיימת עם "פארק תרבות הפנאי" ממערב. השדרה נבנתה כך שבמרכזה זורם נחל (נהר) הגעתון. השדרה מתחברת, בין השאר, לשני רחובות אורכיים מרכזיים בנהריה, ויצמן והרצל.
היסטוריה

שדרות הגעתון נבנו בשנת 1934 והם הרחוב הראשון שנבנה בנהריה.
בשנת 1937 גודר נחל הגעתון הזורם במרכז השדרה וניטעו עצי אקליפטוס בשני צידיו במטרה למנוע את עליית מפלס המים בנחל, שהיה אז נחל איתן, ולמנוע הצפות ושיטפונות. מאמצים אלו עלו על שרטון והאזור מועד בחורף להצפות ושיטפונות.
כבר בחורף 1944 התרחש שיטפון גדול בעיר כתוצאה מעליית מפלס מי הנחל. בשיטפון נגרמו נזקים לענף החקלאות ולענף המסחר, שני הענפים הבולטים והחשובים ביותר בעיר. כמו כן, בשיטפון נהרגו שני חיילים בריטים ותושב נהריה יהודי אחד.
בחודש ינואר 2020 עלה נחל געתון על גדותיו והציף רחובות רבים באזור מרכז העיר. ב-8 בינואר, בשיא ההצפות, ביקש ראש העיר רונן מרלי מהתושבים שלא לצאת מבתיהם וכוחות צה"ל הוזעקו לעיר על מנת לסייע בחילוץ תושבים.תושב העיר מוטי בן שבת 38 טבע בשיטפון כשניסה לסייע למשפחה שרכבה נסחף. הוא אותר ללא רוח חיים במרינה בעיר. ראש העיר העריך כי אמדן הנזקים נע בין 200 ל-300 מיליון שקלים. בדוח מבקר המדינה, שפורסם כחצי שנה לאחר האירועים, הובעה ביקורת על היערכות עיריית נהריה לשיטפון: נמצא שהעירייה לא הכינה תוכניות לתשתיות הניקוז בתחומה, ולא תחזקה אותן באופן קבוע.
החל מחורף 2022 החלה תוכנית לצמצום המים המגיעים מנחל הגעתון אל העיר, החל מגב ההר שמוביל את המים בנחל, בוצעו מספר צעדים בניהם בורת ספיגה ונקודות ריכוז של המים טרם כניסתם לנחל המוביל לעיר, והוצאתם בהדרגה אל הגעתון, יחד עם הרחבת מעבר המים הסמוך לקניון סטאר בקרבת צומת נהריה, דבר שהוביל לצוואר בקבוק וגרם לשיטפון הרב בשנת 2020.
אתרים ומבנים מרכזיים

רשימת אתרים ומבנים מרכזיים בשדרות הגעתון, מסודרים ממערב למזרח:
טיילת נהריה - לאורך חוף הים.
פארק תרבות ופנאי - פארק ספורט ומשחקים ששטחו 18 דונם. בפארק רחבה מרכזית המיועדת לאופניים, גלגיליות וסקייטבורד, מסלולים צדדים לאופניים וגלגיליות, מגרש הוקי גלגיליות, מגרש כדור-סל, מגרש קטרגל ומתקני שעשועים. בפארק הושקעו 8 מיליון ש"ח. בשנות ה-50 של המאה ה-20 ובשנות ה-60 של המאה ה-20 היה במקום מגרש ששימש את תלמידי בית הספר ויצמן וזכה לכינוי "גן אריה", על שם אריה צימרינג, המורה לחינוך גופני בבית הספר. ביוזמתו של צימרינג, הוכשר הפארק לאימוני אתלטיקה קלה: קפיצה לרוחק, קפיצה לגובה, זריקת דיסקוס, הדיפת כדור ברזל והטלת כידון.
אמפיתיאטרון - בשדרות הגעתון 46 שוכן אמפיתיאטרון שבשנות החמישים שימש כקולנוע ותיאטרון. היציע בנוי מאבנים שהונחו באופן מדורג. כיום משמש המקום לפעילויות ספורט.
בית כהן - הפנסיון השני בנהריה.
מאפיית זליג ויעקב - המאפייה הראשונה בנהריה, נפתחה בשנת 1938. לפי רשמים גרמניים שונים, המאפייה אפתה לחם, לחמניות ועוגות. המבנה של המאפייה עדיין קיים וכיום שוכנת בו חנות "צ'וקולטה".
מספרת בליצבלאו - אחת משתי המספרות הראשונות בנהריה. ב-26 במאי 1948 התרסקה במקום פצצה. מר בליצבלאו סיפר על כך: ”אחר הצהריים היו אנשים במספרה, ביניהם ילד בן שלוש וחצי, דניאל נוימן ואימו וכן ארנון גולדברג, שעבד במודעות שטיינברג. דניאל לא היה שקט ובכה בשעת התספורת, הצעתי לאמו לעמוד ליד הדלת ואכן הילד נרגע. אז החליטה אמו לקנות לו ממתק. כשעמדה ליד הדלת בדרכה חזרה למספרה, נפלה הפצצה. האם עפה למרחק שני מטר, היא ניצלה, אך הילד דניאל מת במקום.”
קפה פלטוב - בית קפה-בר שנקרא בהמשך קפה גינתי. גבי זוהר ז"ל, תושב העיר, סיפר על המקום: ”בקצה המזרחי של החצר, בסמוך לעצים הגבוהים שהיו גם גבול החלקה, במת עץ עם 4 עמודים תומכי גגון מיצל, כשממערב לבמה רחבת ריקודים חלקה. את הבמה איישו בין שלושה לארבעה נגנים, ובכל יום החל מהשעה 5 בערב היו מתכנסים הרבה אנשים, יושבים, שותים קפה ואוכלים גלידה והנגנים משמיעים מוזיקה לריקודים. המקום היה נסגר בד"כ בחצות ולפעמים גם לאחר מכן. תוך כדי השמעת המוזיקה היו עולים זוגות לרחבה ורוקדים.”
פינגוין - בית קפה ומסעדה שנוסדה בשנת 1940 על ידי משפחת אופנהיימר, והיה הוותיק והמוכר בעיר עד סגירתו בשנת 2023.
מלון קרלטון - הפנסיון הראשון בעיר נהריה. המלון נוסד בשנת 1936 על ידי טוטי לוי ובעלה פאול לוי. במלחמת העולם השנייה התגייסו השניים לצבא הבריטי ויוסף נויברגר, עורך דין בהכשרתו, החליף אותם. לאחר שהמלחמה הסתיימה, חזרה לוי לנהל את המלון.
עיריית נהריה - בניין משרדי העירייה ורחבה גדולה.
מודעות שטיינברג - בגעתון 41 הוצא בעבר המקומון "מודעות שטיינברג" שהיה המקומון הראשון בארץ. במקומון הופיעו פרסומות, דיווחים על אירועי תרבות, דיווחים על אירועים פרטיים (נישואין, לידות ופטירות). המקומון יצא משנת 1944 ועד תחילת שנות האלפיים. נכון לשנת 2020, נמצא במקום סניף של שופרסל.
זוגלובק - בשנת 1937 ייסדו המשפחות קבליצקי וזוגלובק בשדרות הגעתון את חנות המפעל של זוגלובק - מפעל לעיבוד בשר. חנות המפעל זכתה להצלחה רבה, אם זאת נסגרה לאחר 86 שנה בשנת 2023.
קנין סטאר נהריה- קניון ומרכז קניות בעל 2 קומות וחניון, בקרבת צומת נהריה המקביל לשדרות הגעתון.
מתחם אגד - תחנה מרכזית נהריה ומסוף האוטובוסים המרכזי של העיר נהריה והגליל המערבי. מרכז מסחרי המכיל חנויות רבות.
פסאז' הגעתון - תחנת הרכבת נהריה המשרתת את אזור הגליל המערבי, מרכז מסחרי, מלון ומשרדים.
צומת נהריה - כביש 4 וכביש 89.
לקריאה נוספת

שאול מ. שאשא (עורך), לטייל בנהריה - מדריך למבקר בעיר (עמ' 35-49), ביחד, 2012
הערות שוליים

↑  הצפות כבדות בנהריה. התושבים קיבלו הנחיה לא לצאת מהבתים, באתר כיפה, ‏08.01.2020
1 2  דן לביא ועדי חשמונאי, ההצפות בנהריה: לוחמי צה"ל הוזעקו לסייע בחילוץ תושבים, ‏08.01.2020 19:41
↑  נעה שפיגל, שלג החל לרדת בצפון, עיריית נהריה ביקשה מהתושבים להישאר בבתים, באתר הארץ, 8 בינואר 2020
↑  אחיה ראב"ד, נהריה: ניסה לחלץ בני משפחה בהצפות - וטבע למוות, באתר ynet, 8 בינואר 2020
↑  אחיה ראב"ד, "נהריה עיר מוכת אסון, התשתית נהרסה כמעט כליל", באתר כלכליסט, 9 בינואר 2020
↑  משה כהן, ‏מערכות הניקוז לא תוחזקו: ביקורת על היערכות הרשויות המקומיות לשיטפונות ולהצפות, באתר מעריב אונליין, 30 ביוני 2021
ירון דרוקמן, המבקר: ישראל לא ערוכה למזג האוויר הקיצוני, סכנת הצפות בערים - ללא מענה, באתר ynet, 30 ביוני 2021
↑  היערכות הרשויות המקומיות לשיטפונות ולהצפות ותפקודן במהלך חורף 2020 (עמ' 1194–1195), באתר מבקר המדינה, ‏התשפ"א – 2021
↑  פארק תרבות ופנאי, באתר עיריית נהריה
ילדים החיים בעוני

ילדים החיים בעוני מצויים במשפחות הנמצאות מתחת לקו העוני שאינן מסוגלות לדאוג לרווחתם, ולעיתים קרובות נסמכות על סעד מהמדינה או חיות במצוקה וללא משאבים מינימליים. קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים מעריכה כי 356 מיליון ילדים בעולם חיים בעוני קיצוני, וכי כמחצית מהילדים בעולם סובלים מתנאי עוני, בהם ממחסור במגורים, מזון או מי שתייה.
מחקרים מצאו כי לילדים החיים בעוני קשה מאוד לצאת ממעגל העוני כשהם מתבגרים, וכי תוחלת החיים שלהם נמוכה יותר.
הגדרה

ההגדרה המקובלת לילד היא "אדם מתחת לגיל שמונה עשרה". קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים מגדירה ילדים החיים בעוני ככאלה ש"חווים חסך במשאבים החומריים, הרוחניים והרגשיים הדרושים כדי לשרוד, להתפתח ולשגשג, מה שמותיר אותם ללא יכולת ליהנות מזכויותיהם, למצות את מלוא הפוטנציאל שלהם ולהשתתף כחברים מלאים ושווים בחברה".
מדדי עוני אצל ילדים

בדרך כלל ילד נחשב לעני אם משפחתו נמצאת מתחת לקו העוני, כלומר – ההכנסה הכספית במשפחה נמצאת מתחת לרף המאפשר רמת חיים נאותה. בישראל ובמדינות אירופה קו העוני מוגדר כ-50% מההכנסה הפנויה החציונית, למשפחה.
מחקר משנת 2003 שנערך על ידי חוקרים מאוניברסיטת בריסטול הגדיר מדד מפורט יותר, הכולל רמת תזונה נאותה, גישה למי שתייה, גישה לשירותי בריאות, תנאי מגורים סבירים, לימודים במוסדות חינוך, וכן גובה ומשקל תקינים. לפי מדד זה, 56% מתוך 1.8 מיליארד ילדים במדינות מתפתחות חיו בעוני. באפריקה שמדרום לסהרה ובדרום אסיה מספר זה עלה ליותר מ-80%, וכן נמצא כי ילדים כפריים מאזורים אלו חיים בתנאי עוני קיצוניים ביותר.
שיעור הילדים החיים בעוני לפי מדינה

הטבלה להלן מציגה את שיעור הילדים החיים בעוני לפי מדינה, על פי מידע שפורסם על ידי המדינות, ובחלקו רוכז על ידי הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ביולי 2024.
| מדינה | ילדים בעוני |
| --- | --- |
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין: 31.1%
ארצות הברית ארצות הברית: 20.8%
ישראל ישראל: 20.6%
צ'ילה צ'ילה: 20.5%
ספרד ספרד: 20.5%
מקסיקו מקסיקו: 19.1%
לוקסמבורג לוקסמבורג: 16%
איטליה איטליה: 15.7%
סלובקיה סלובקיה: 14.4%
אוסטרליה אוסטרליה: 13.3%
יוון יוון: 13.2%
הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת: 12.7%
פורטוגל פורטוגל: 12%
צרפת צרפת: 11.9%
אוסטריה אוסטריה: 11.9%
שווייץ שווייץ: 10.8%
גרמניה גרמניה: 10.6%
ליטא ליטא: 9.9%
הולנד הולנד: 9.6%
לטביה לטביה: 9.6%
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית: 9.5%
קנדה קנדה: 9.5%
אירלנד אירלנד: 9.5%
שוודיה שוודיה: 8.5%
צ'כיה צ'כיה: 8.4%
פולין פולין: 8.3%
אסטוניה אסטוניה: 8%
בלגיה בלגיה: 7.9%
נורווגיה נורווגיה: 7%
איסלנד איסלנד: 5.4%
הונגריה הונגריה: 5.2%
סלובניה סלובניה: 5.2%
דנמרק דנמרק: 4.8%
פינלנד פינלנד: 3.8%
גורמים לעוני

הגורם המרכזי לעוני אצל ילדים הוא שהם נולדו להורים עניים. לכן, הגורמים לעוני אצל מבוגרים, בהם מדיניות ממשלתית, חוסר השכלה, אבטלה, מחסור בשירותי רווחה, מוגבלויות ואפליה – גורמים לכך שהילדים במשפחות אלה חיים בעוני. ילדים הגדלים במשפחה שיש בה מצוקה כלכלית לא מסוגלים למצות את ההזדמנויות שלהם. הוריהם מודאגים מהמצב הכלכלי במשפחה, ולעיתים קרובות נאלצים לגדל את ילדיהם בשכונות שאינן בטוחות וללא משאבים קהילתיים. תנאים אלו עלולים להוביל לדכדוך ולבעיות נפשיות אצל ההורים, ולהקשות עליהם לספק את הסביבה הרגשית הנדרשת לטיפוח הצמיחה הקוגניטיבית והרגשית של הילדים.
כמו כן נמצא כי גורמים נוספים לעוני אצל ילדים הם דעיכת ערכי המשפחה, ילד מחוץ לנישואים, היריון בגיל נעורים, היריון לא מתוכנן ומספר גדל של אימהות חד-הוריות. חלק ניכר מאלה תלויים בשירותי הרווחה.
מעגל העוני

מעגל העוני מתאר מצב שבו משפחה חיה בתנאי עוני במשך דורות רבים ברציפות. אחת הדרכים לצאת ממעגל העוני הוא הקניית סביבה חינוכית נאותה לילדים מזמן לידתם ועד גיל 9, שבו הילדים לומדים בכיתה ג'. מחקרים מראים שילדים בעלי הישגים נמוכים בגיל גן חובה נמצאים בסיכון מאד גבוה להישגים חינוכיים גרועים בעתיד, ורוב הילדים שעדיין נמצאים בפיגור בלימודי כיתה ג' לא יצליחו לעולם לסגור את הפער. דרכים נוספות המסייעות לצאת ממעגל העוני הן גישה לשירותי בריאות ומתן תמריצים כספיים.
בשלבי הילדות המוקדמים אין הבדל בין שיעורי העוני אצל בנים ואצל בנות, אך המעבר לגיל ההתבגרות ולשנות הפוריות מגדיל את הפער המגדרי בעוני. נשים בעולם הרבה יותר עניות מגברים, ויש יותר ילדים עניים החיים במשקי בית בראשות נשים. לכן, תוכניות רווחה שנועדו לצאת ממעגל העוני מתמקדות לעיתים באימהות חד-הוריות ומסייעות להן בתחומי חינוך, תזונה, בריאות וסיוע פסיכולוגי.
ילדים החיים בעוני במדינות מפותחות ובמדינות מתפתחות

ילדים רבים חיים בעוני במדינות מפותחות. בארצות הברית, למשל, יש 16.7 מיליון ילדים החיים בעוני, יותר ממספר תושבי ניו יורק.
מחקרים רבים הוכיחו קשר חזק בין עוני בילדות לבין הישגיהם כמבוגרים בתחומי החינוך, בריאות, חיברות, פוריות, שוק העבודה וההכנסה. ילדים להורים בעלי הכנסה נמוכה נמצאים בסיכון מוגבר לבעיות עיכוב התפתחותי ומוגבלות שכלית התפתחותית. בעיות אלו מגדילות את הסיכוי של ילדים שגדלו בעוני להישאר בעוני.
באופן יחסי, ילד עני שגדל במדינה מתפתחת סובל מקשיים רבים יותר מאשר ילדים החיים בעוני במדינה מפותחת. עוני במדינות מתפתחות הוא מצב המאופיין בדרך כלל במחסור של צרכים בסיסיים. ילדים רבים חיים בעוני במדינות מתפתחות, במיוחד באזורים כפריים באפריקה שמדרום לסהרה ובדרום אסיה, באזורים שבהם נפוצים מצבי מלחמה, מחלות, שחיתות, מחסור במשאבים ותנאים סביבתיים קשים.
יעד 1 לפיתוח בר קיימא קורא למיגור העוני על כל צורותיו. קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים הגדירה יעד של צמצום שיעור הילדים החיים בעוני במחצית עד שנת 2030.
ילדים החיים בעוני בישראל

מדיניות הרווחה בישראל הייתה שוויונית מקום המדינה ועד לשנות השבעים, אך מאז היא נהפכה למדינה שממדי העוני והאי-שוויון בה הלכו וגדלו מעשור לעשור לפחות עד תום העשור הראשון של שנות האלפיים, והפערים החברתיים-כלכליים שבה התרחבו בהתאמה.
תחולת העוני בישראל היא מן הגבוהות במדינות ה-OECD. לפי דו"ח העוני של הביטוח הלאומי לשנת 2022, 28,2% מהילדים בישראל חיו מתחת לקו העוני  (873.3 אלף ילדים). כמו כן נמצא כי משנת 2010 עד 2018 נרשמה ירידה מתונה בשיעורי בעוני של ילדים בישראל, ומאז לא חל שינוי משמעותי.
נכון לשנת 2023, זוג עם שני ילדים ייחשב עני אם ההכנסה שלו תהיה נמוכה מ־10,637 שקלים, וזוג עם ארבעה ילדים ייחשב עני אם ההכנסה שלו תהיה נמוכה מ־14,127 שקלים.
מחקר של מרכז טאוב משנת 2018 מצא כי כמעט שליש מהילדים והילדות עד גיל 4 בישראל חיים מתחת לקו העוני, ומעל מחצית מהילדים החרדים והערבים בקבוצת גיל זו חיים במשקי בית שנמצאים מתחת לקו העוני. כמו כן נמצא שילדים מתחת לקו העוני חיים בדרך כלל בבתים צפופים יותר ובאזורי מגורים המשתייכים לאשכולות חברתיים-כלכליים נמוכים.
על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי, תחולת העוני במשפחות גדולות (שבהן 4 ילדים ויותר) עמדה בשנת 2001 על 42%, שיעור הגבוה כמעט פי שלושה ממשפחות קטנות יותר, שבהן 1 עד 3 ילדים.
הערות שוליים

↑  Child poverty, קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים (באנגלית)
↑  David Gordon, Shailen Nandy, Christina Pantazis, Simon Pemberton and Peter Townsend, Child poverty in the developing world, ‏אוקטובר 2003 (באנגלית)
↑  Income and wealth distribution databases, טבלת "Key indicators", באתר הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, ‏יולי 2024 (באנגלית)
↑   נדן פלדמן, ליאור דטל, צבי זרחיה, OECD: שיעור העוני בישראל - הגבוה ביותר מבין הכלכלות המפותחות, באתר TheMarker‏, 15 במאי 2013
1 2  Corcoran, Mary (2001). "4: Mobility, Persistence, and the Consequences of Poverty for Children: Child and Adult Outcomes". In Danziger, Sheldon; Haveman, Robert H. (eds.). Understanding Poverty. New York, USA, עמ' 141 (באנגלית)
↑  קרין תמר שפרמן, עוני ואי-שוויון בישראל, פערים חברתיים-כלכליים, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2 באוגוסט 2012
↑  עמירם ברקת, ‏דוח העוני: ישראל המדינה הענייה ביותר בין מדינות ה-OECD, באתר גלובס, 6 בדצמבר 2017
↑  לירן סהר ויאיר חסון, OECD: הפערים בישראל מתרחבים, הכי הרבה עניים, באתר ynet, 13 בינואר 2016
↑  ניצה (קלינר) קסיר, רינה פינס, נתנאל פלאם, דו״ח ממדי העוני והאי-שוויון בהכנסות - 2022, באתר המוסד לביטוח לאומי, ‏ינואר 2024
↑  ניצה (קלינר) קסיר, רינה פינס ונתנאל פלאם, דוח ממדי העוני והאי-שוויון בהכנסות - 2023, באתר המוסד לביטוח לאומי, ‏דצמבר 2024
↑  יעל נבון וליאורה בוורס, ילדים בגיל הרך מתחת לקו העוני, באתר מרכז טאוב, ‏דצמבר 2023
↑  מינהל המחקר והתכנון, ממדי העוני ואי השוויון בהתחלקות ההכנסות במשק - 2001, באתר ביטוח לאומי
רונה-לי שמעון

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1983 (בת 42) כ"ד בטבת ה'תשמ"ג רמת גן, ישראל 
 מדינה:  ישראל
 עיסוק:  שחקנית, רקדנית, זמרת
 בן או בת זוג:  סטטיק (2023–2024) 
 פרופיל ב-IMDb
 
רונה-לי שמעון (נולדה ב-9 בינואר 1983, כ"ד בטבת ה'תשמ"ג) היא רקדנית, שחקנית וזמרת ישראלית, הייתה מועמדת פעמיים לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה, על תפקידיה בסדרות "פאודה" ו"עלומים".
ביוגרפיה

שמעון נולדה וגדלה ברמת גן כבת בכורה ולה שלושה אחים קטנים. אחת מהם היא השחקנית סיון נועם שמעון.
היא החלה לרקוד בגיל שלוש, ובגיל 12 הצטרפה ללהקת המחול "בת-דור". בשנות התיכון שלה, בתיכון בליך, למדה במגמת המחול.
שמעון לא שירתה בצה"ל, ובמקום זאת היא החלה ללמוד באקדמיה לבלט המלכותי שבאמסטרדם ולמדה משחק בארצות הברית. [דרוש מקור]
ב-1993 השתתפה שמעון בקלטת הווידאו לילדים "אצלנו בפסנתר" לצד מיקי קם, חיים צינוביץ ורינת גבאי.
בשנת 2005 זכתה לחשיפה ראשונה, כשהצטרפה לקבוצת המתמודדים של תוכנית המציאות של "קשת", "נולד לרקוד". היא הגיעה בתוכנית למקום השישי, לאחר שהודחה בשלב חצי-הגמר. מיד לאחר הדחתה, השתתפה במופע של עידו תדמור, "רוקד".
בתחילת 2006 הצטרפה לסדרת הטלוויזיה "השיר שלנו", בה שיחקה בעונות השלישית והרביעית את דמותה של שירי גולד, זמרת צעירה בלהקה צבאית. בסוף אותה שנה החלה להיות הפרזנטורית של "נטורל פורמולה".
בשנת 2011 החליפה את יעל בר זוהר בתפקידה בהצגה "לילה לא שקט" המבוססת על שיריו של שלמה ארצי. באותה שנה גם השתתפה בהצגות "שיקגו" ו"שלוש אחיות" במסגרת לימודיה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין, ובסרט "השוטר".
בשנת 2012 השתתפה בסדרת הילדים "יומני החופש הגדול". בינואר 2012 הוצגה הצגת הבכורה של "קומדיה של טעויות" של ויליאם שייקספיר, בהפקת התיאטרון הקאמרי, בה הופיעה שמעון. ב-2012 הופיעה גם בתפקיד רוחל'ה בהצגה "סטמפניו" בתיאטרון הקאמרי.
ב-2014 הופיעה בתפקיד הבתולה ב"דבר מצחיק קרה" בתיאטרון הקאמרי ובהצגה "הפושעים החדשים" של התיאטרון הקאמרי. במהלך 2016 החלה להשתתף במחזמר "סיפור הפרברים" בתיאטרון הקאמרי בתפקיד אניטה. באותה שנה גם יצא לאקרנים הסרט "לב שקט מאוד" שביים איתן ענר, בו שיחקה.
משנת 2015 היא משחקת בסדרת הדרמה "פאודה" שם היא מגלמת את נורית, קצינת מודיעין ולוחמת ביחידת המסתערבים. תפקידה בסדרה העניק לה מועמדות ראשונה בקטגוריית "השחקנית הטובה ביותר" בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה.
בינואר 2020 הופיעה בתפקיד משני בסדרת מבית נטפליקס ששמה "איש הניסים". שנה אחר כך, החל שידורה של סדרת הטלוויזיה האמריקאית "Y: האיש האחרון", אשר מבוססת על הקומיקס "Y: האיש האחרון, בה שמעון גילמה את דמותה של הרמטכ"לית צאלון ("אלטער").
בשנת 2020 החלה שמעון לשחק במחזמר "לא רק בלונדינית" בתפקיד ברוק וינדהאם, מאמנת הכושר.
ב-2021 נטלה חלק במופע הפסטיגל. באותה שנה שיחקה בסדרה "עלומים" בכאן 11 בתפקיד מיטל מלכא. על תפקידה בסדרה קיבלה מועמדות נוספת בפרסי האקדמיה לטלוויזיה בקטגוריית "שחקנית המשנה הטובה ביותר".
ב-2022 וב-2023 כיהנה כשופטת בסדרת הריאליטי "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12.
ב-2022 השתתפה בתפקיד אווה בעונה השנייה של סדרת הנוער "סקיי" בערוץ TeenNick.
ב-2023 החלה לשחק (לסירוגין עם ענת מגן-שבו) את אביבה בעיבוד של תיאטרון הבימה לסרט "אביבה אהובתי". באותה שנה שיחקה בסרט הפעולה האמריקאי "הלוטוס השחור" לצדו של פרנק גרילו.
בשנת 2024 שיחקה בסרט הפעולה האמריקאי "לוחמות ללא גבול" (אנ') שביים מרטין קמפבל ומככבת לצדה אווה גרין הצרפתייה, רובי רוז האוסטרלית ומריה בקלובה הבולגרייה.
שמעון היא רווקה. בשנים 2023–2024 הייתה בזוגיות עם הזמר לירז רוסו.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | במאי | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | השוטר | הכלה | נדב לפיד |  |
| 2016 | לב שקט מאוד | מאיה | איתן ענר |  |
| 2023 | הלוטוס השחור (הול') | שירה | טודור צ'פקנוב | סרט אמריקאי |
| 2024 | לוחמות ללא גבול (אנ') | רוקי | מרטין קמפבל | סרט אמריקאי |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | נולד לרקוד | עצמה | תוכנית מציאות; מתמודדת; מקום שישי; עונה 1 |
| 2006–2007 | השיר שלנו | שירי גולד | תפקיד ראשי (עונות 3–4) |
| 2012 | יומני החופש הגדול |  | תפקיד חוזר |
| 2015–הווה | פאודה | נורית | תפקיד ראשי |
| 2020 | איש הניסים |  | סדרה של נטפליקס; תפקיד משני |
| 2021 | Y: האיש האחרון | הרמטכ"לית צאלון "אלטער" | סדרת טלוויזיה אמריקאית |
| 2021 | עלומים | מיטל מלכא | תפקיד משני |
| 2022 | סקיי | אווה | עונה 2 |
| 2022–2023 | רוקדים עם כוכבים | עצמה | שופטת; תוכנית מציאות; עונות 1–2 |