stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גיא דוידי
עבודתו כבמאי

לאחר מספר שנות עבודה כצלם, דוידי החל לביים סרטי תעודה העוסקים בחיי היום יום בצל הסכסוך הישראלי-פלסטיני. ב-2006 ביים דוידי את הסרט התיעודי הקצר "בתהליך עבודה" (in working progress), העוסק בעובדי בנייה פלסטינים המועסקים בבנייה בהתנחלויות. בין השאר, הסרט הוצג בפסטיבלי סרטים בצרפת, ניו זילנד ואיטליה. ב-2008 ביים את הסרט "מתנה משמיים", המתעד את חייהם של פועלים זרים ביישובי עוטף עזה תחת מתקפות הקסאמים. הסרט הוצג בפסטיבל הסרטים קורטוסירקוויטו בספרד ובפסטיבל סרטי פועלים בחיפה. בשנת 2009 יצא לאקרנים סרטו "נשים חוצות מחסומים", המתעד מפגשי נשים ישראליות ופלסטיניות בצל ההתקפה על עזה במסגרת מבצע חומת מגן. הסרט זכה בפרס הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר בפסטיבל מונטקטיני באיטליה בשנת 2010. בשנת 2010 ביים את הסרט "מילות מפתח", דוקומנטרי קצר בהפקת הטלוויזיה החברתית, המתאר את יצירתה של ההצגה "מילות מפתח", המבוססת בין השאר על כתבותיו של גדעון לוי. הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה 2010 והשתתף בין השאר בפסטיבל sole luna באיטליה. באותה שנה אף יצא לאקרנים סרטו הראשון באורך המלא "זרמים קטועים" בבימוי והפקה משותפת של דוידי ואלכסנדר גוצ'מאן. הסרט עוסק בבעיית הנגישות למי שתייה בכפר בילעין ועוקב אחר החיים בהשפעת המחסור המתמשך במים במשך ארבע שנים. הסרט זכה בפרס "דוד מצלמת-הכסף" בפסטיבל הקולנוע היהודי בוורשה בשנת 2011 והיה מועמד לפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים ובפסטיבל קולנוע דרום.
בסוף 2011 יצא לאקרנים סרטו הארוך השני "חמש מצלמות שבורות", קופרודוקציה ישראלית–פלסטינית–צרפתית בשיתוף ערוץ 8 וערוצי טלוויזיה בצרפת ובהולנד. הסרט מבוסס על שש שנות תיעוד וידאו של הצלם תושב בילעין עימאד בורנאט ומתאר מנקודת מבטו של בורנאט את המאבק בבילעין נגד גדר ההפרדה, צד לצד להשפעה של מאבק זה על חייו האישיים ועל משפחתו של בורנאט. הסרט זכה להצלחה בינלאומית עם פרס הבימוי בפסטיבל סאנדנס, פרס הקהל ופרס חבר השופטים בפסטיבל אידפא באמסטרדם, פרס הקהל בפסטיבל שפילד ולמעלה מעשרה פרסים נוספים בפסטיבלים שונים ברחבי העולם. הסרט אף נמכר לעשרות תחנות טלוויזיה ונמכר להפצה בבתי קולנוע בעשרות מדינות בהן ארצות הברית, קנדה, אנגליה, צרפת ויפן. בישראל הוקרן הסרט בפסטיבל קולנוע דרום 2012, בו זכה בפרס על שם ג'וליאנו מר, בפסטיבל ירושלים 2012 ובשנת 2013 היה מועמד עם הסרט לפרס אופיר במסגרת התחרות הדוקומנטרית. בשנת 2013 הסרט זכה בפרס אמי הבינלאומי והיה מועמד לפרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בטקס פרסי האוסקר, בו הוא התמודד מול יצירה ישראלית נוספת "שומרי הסף". בריאיון לנדב בורנשטיין עורר דוידי סערה כשסיפר שהוא "לא מייצג את ישראל, רק את עצמו" בתחרות על הפרס הנחשב.
בשנת 2014 יצר את הסרט רגשות מעורבים על במאי תיאטרון החדר, אמיר אוריין.
בנוסף לפעילותו כיוצר, דוידי אף משמש כמנחה בקבוצות ללימוד וידאו וקולנוע בפרויקט "וידאו-אקט", המכשיר יוצרי סרטים תיעודיים, במטרה לקדם ביקורת ושינוי חברתי.
הערות שוליים

↑  במאי חמש מצלמות שבורות: "אני לא מייצג אף מדינה"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007515036805171  PLWABN: 9810551962205606  BnF: cb16692767k (data)  GND: 1053691084  ISNI: 0000 0003 9067 4553  LCCN: no2013006409  NLK: KAC201616301  NTA: 343786133  PIC: 387273  SUDOC: 174174292  VIAF: 284335284   WorldCat (עם VIAF): 284335284
גיבור-על

קריקטורה המתארת גיבור-על מקורי של מיעוט אתני אמריקאי
גיבורת העל סלינה (Selina the Moon Maiden) בתעופה
הקמע של כנס קומיק-קון, קונטיקט, בדמות גיבור-על
גיבור-על הוא דמות בדיונית, לרוב בעלת יכולות על-אנושיות, בהן היא עושה שימוש לטובת הכלל, מתמודדת עם סכנות ונאבקת בנבלי-על.
היסטוריה של גיבורי-העל

דמויותיהם של גיבורי-על מושפעים רבות מדמות הגיבור הלאומי בפולקלור ובתרבות שלדמותם אנשים רבים ייחסו תכונות משותפות. דוגמאות בולטות של גיבורים עממיים שכאלו כרובין הוד וז'אן ד'ארק הם דוגמה מובהקת למוטיב המודרני של גיבורי-העל. בספרות העת החדשה, ניתן למצוא את השורשים של גיבורי-העל עוד בספרות הוויקטוריאנית, שם התגבש הרעיון של גיבור בודד שמצליח להתגבר על קשיים עצומים בקלות ובאלגנטיות. בין הדוגמאות הבולטות ביותר אפשר למצוא את הבלש שרלוק הולמס. גם בתחילת המאה ה-20 הופיעו דמויות בעלות יכולות מופלאות, אם כי אנושיות. באותה תקופה נכתבו הסיפורים על זורו, טרזן ועוד. אלו היו אנשים פשוטים שעקב הנסיבות נעשו לגיבורים, ותמיד עמדו כנגד אויב מר.
גיבורי-העל בצורתם הנוכחית מבוססים על גיבורי רצועות קומיקס בעיתונות היומית בתקופת השפל הגדול בארצות הברית של שנות השלושים. בין הגיבורים שהופיעו אז ניתן למנות את דיק טרייסי, זורו, הצל והפנטום. דמויות אלו הופיעו גם בחוברות קומיקס "מלאות". לגיבורים אלו בדרך כלל היו כוחות-על ולא היה אלטר אגו.
בעלילותיהם של הרבה גיבורי-על אנושיים יש הסבר לכוחות העל שלהם. פעמים רבות (בעיקר בגיבורי-על שהומצאו באמצע המאה ה-20) מדובר בתאונה בה מעורבים חומרים רדיואקטיביים, ובמקום להרוג את הגיבור, העניקה לו כוחות על. אלמנט סיפורי זה משותף גם לרבים מהארכי-נבלים שמופיעים בעלילה, אלא שבמקרה שלהם לתאונה יש לפעמים תוצאה נוספת – עיוות צורתם עד לבלי הכר. הנדסה גנטית ומוטציות (כחלק מניסוי מדעי או כתוצאה מחשיפה לקרינה רדיואקטיבית) הם מקורות נפוצים לכוחות-על (דבר הנפוץ במיוחד בסדרת האקס-מן של מארוול קומיקס). מקורות נוספים נפוצים לכוחות העל הם מפגשים עם ישויות קוסמיות (כגון חייזרים) או מכושפות/קסומות (כגון אלים, שדים ומכשפים).
קיימים גם גיבורי-על לא-אנושיים כמו צבי הנינג'ה, אנושיים למחצה (כמו רייבן) או חייזרים (כמו מיס מאדים).
עם התפשטות הקולנוע והתפתחות הטלוויזיה הגיעו הגרסאות הקולנועיות לסיפוריהם של גיבורי-העל. במאה ה-21 סרטים אלו זוכים להצלחה רבה ורווחים גבוהים. כיום סרט הקומיקס בעל ההכנסה הגבוהה ביותר הוא "הנוקמים: סוף המשחק" שהכניס 2.799 מיליארד דולר.
מאפיינים

גיבור-על דבק בקוד אתי ומוסרי גבוה ושואף לטובת הכלל.
גיבורי-על מבצעים, כנגזר משמם, מעשי גבורה – משמע ניצבים במצבים הדורשים מהם אומץ והקרבה ומתמודדים עם כוחות אשר עולים על כוחם, מותחים את גבולות היכולת שלהם ומסכנים אותם.
גיבורי-על מאופיינים בנטייתם להוציא עצמם מכלל החברה וליטול את החוק לידיהם כדי שייאכף.
כשם שאורח חייו של גיבור-העל קיצוני והחורג את גבולות היכולת האנושית כך גם האיומים והסכנות מולם הם יתמודד יהיו הקצנה של הסכנות בהם יתקל האדם הממוצע. הרוע איתו יתמודד גיבור-העל יהיה מוקצן וגרנדיוזי, ולרוב יופיע בדמותו של נבל-על (אנטגוניסט לגיבור).
גיבורי-העל אינם מוגבלים לסוג ספציפי של יכולת ויכולים להיות בעלי סוגים שונים ומגוונים של יכולות ובלבד שאילו יקנו להם עליונות על שאר בני האדם.
סימן היכר: חלק ניכר מגיבורי-העל לבושים בחליפות צבעוניות ההופכות אותם לבולטים. עוד אלמנטים נפוצים הם מסכה, גלימה, מגפיים, סמל על החזה, נשק קבוע. דוגמאות: המקבת של תור והרטייה של ניק פיורי.
ציוד: בעוד שיש גיבורי-על הפועלים ללא ציוד מיוחד, לאחרים יש פריט ציוד – בדרך כלל כלי נשק – המזוהה עמם. במקרים רבים ציוד זה הוא מיוחד או קסום. לדוגמה: הטבעת של גרין לנטרן, הפלצור של וונדר וומן, המקבת מיולניר של תור ועוד. במקרים רבים אחרים הציוד הוא טכנולוגיה עילית הנגישה לגיבור בזכות גאוניותו ומשאביו הרבים. לדוגמה: הציוד הרב של באטמן (כולל הבאטמוביל ורובה חבלים), חליפת השריון המתקדמת של איירון מן ועוד.
סוגים

גיבורי-העל מתחלקים למספר קבוצות, לפי קריטריון סוג ומקור הכוחות שבעלותם. החלוקה לסוגים אינה מוחלטת ורוב גיבורי-העל משתייכים לשני סוגים או יותר:
מנטליים – בעלי כוחות שמקורם מנטלי כגון טלפתיה וטלקינזיס.
לדוגמה: צ'ארלס אקסבייר, ג'ין גריי, אמה פרוסט.
חייתיים – בעלי כוחות שמקורם בבעלי חיים כגון חושים מוגברים יכולות חייתיות ותוספות לגופם מעולם החי.
לדוגמה – ספיידרמן, חיה, וולברין, הפנתר השחור, צבי הנינג'ה והאנימורפס.
בעלי יכולות משופרות – בני אדם בעלי יכולות או חושים משופרים.
לדוגמה: דרדוויל, דדפול, קפטן אמריקה, הפלאש.
משני הצורה – בני אדם המשנים צורתם בשעת הצורך.
לדוגמה: אטום, איש הנמלה, הענק הירוק וסדרת הטלוויזיה פאוור ריינג'רס.
מיתיים – שמקורם במיתולוגיה ובפולקלור העממי.
לדוגמה: תור (אל הרעם הנורדי), וונדר וומן (אמזונה).
טכנולוגיים – מצוידים במיכשור אלקטרוני מתקדם או בשריון קרב משוכלל.
לדוגמה: באטמן (ברוב הגרסאות), איירון מן, וור משין, סטיל.
חוצניים – שמקורם או מקור כוחם בעולמות רחוקים ומופלאים. מזוהים גם עם גיבורים קוסמיים.
לדוגמה: סופרמן, סופרגירל, גרין לנטרן, הצייד ממאדים, קפטן מארוול (מארוול קומיקס), גלדיאטור וקבוצות שומרי הגלקסיה והבלתי אנושיים.
מיסטיים – בעלי כוחות קסם, כישוף ומאגיה.
לדוגמה: דוקטור סטריינג', זטאנה, שאזאם, גוסט ריידר, מכשפת השני, אלן סקוט, Spawn, הלבוי, דארקנס, וויצ'בלייד.
קיברנטיים – קיבורגים או בעלי תוספים קיברנטיים מתוחכמים לגופם.
לדוגמה: סטיב אוסטין, רובוקופ, חייל החורף, סייבורג, קייבל.
כישרוניים – המצטיינים ביכולות אשר אינן חורגות מגבולות היכולת האנושית (כגון אמנויות לחימה ומדעים) ולרוב מפצים על מגבלותיהם האנושיות באמצעות גאונות נדירה, נחישות רבה ולעיתים גם משאבים אדירים.
לדוגמה: באטמן, החץ הירוק, הוקאיי, אלקטרה, האלמנה השחורה.
גיבורים קוסמיים – גיבורים אשר חיים בכוכבים אחרים, אך כוחותיהם לא קשורים ממקום מחייתם. בדרך כלל בעלי תכונות וכוחות מוזרים ומיוחדים יותר מרוב גיבורי-העל.
לדוגמה: הגולש הכסוף, הוקמן, הבלתי אנושיים, שומרי הגלקסיה, חיל הפקחים הירוקים, קפטן יוניברס.
פרודיות

ז'אנר גיבורי העל זכה לפרודיות רבות. הקומדיה סופרהירו היא פרודיה על סרטים, ידוענים ונושאים פופולריים רבים ובין השאר גם על סרטי גיבורי-על מהמאה ה-21. בעברית יצא הקומיקס סופר שלומפר (מאת אורי פינק) המציג גיבור-על נמוך עם תלבושת טפשית, ולועג למוסכמות הז'אנר (הייצוגיות והמראה, הגלימה, הצגת הרע כמפלצת מכוערת ועוד).
בסדרת הקומיקס לילדים קפטן תחתונים, גיבורי הסדרה, שני ילדים בבית ספר יסודי, ממציאים גיבור-על על סמך מאפיין מרכזי של גיבורי-על: ”רוב גיבורי העל נראים כאילו הם עפים בתחתונים שלהם... אז הגיבור הזה באמת עף בתחתונים שלו!”.
לקריאה נוספת

Edward Avery-Natale, AN ANALYSIS OF EMBODIMENT AMONG SIX SUPERHEROES IN DC COMICS, Social Thought and Research, 2013 doi: 10.17161/STR.1808.12434
הערות שוליים

↑  Packer, Sharon (2009). Superheroes and Superegos: Analyzing the Minds Behind the Masks. Greenwood Publishing Group. p. 52. ISBN 978-0313355363.
↑  לורה אוונס, Sherlock Holmes Was the World's Best Superhero Long Before the MCU, CBR, ‏2022-10-06 (באנגלית)
↑  ג'ונתן ה. קנטור, The Nuclear Option: 15 Radioactive Superheroes and Villains, CBR, ‏2017-04-21 (באנגלית)
↑  Avengers: Endgame, Box Office Mojo
| סיפר |
| --- | --- | --- |
| דמות | פרוטגוניסט • דמות שנייה בחשיבותה (אנ') • דמות שלישית בחשיבותה (אנ') • סיידקיק • אנטגוניסט • נבל-על • דמות משנה • דמות חוזרת • מספר • גיבור • אנטי-גיבור |  |
| עלילה | דיאלוג • מצג • מבנה דרמטי (אנ') • סיפור מסגרת • כלי עלילתי • מקגאפין • נקודת שיא • עימות • תת-עלילה • פלשבק/פלשפורוורד |  |
| רקע | דיסטופיה • אוטופיה • יקום בדיוני • יקום משותף • היסטוריה • היסטוריה בדיונית |  |
| תמה | מוטיב • לייטמוטיב • סאבטקסט • מוסר השכל |  |
| סגנון | אמצעים פיגורטיביים • טכניקות ספרותיות • נקודת תצפית • השעיית הספק • סימבוליזם • אתנחתא קומית |  |
| סיפורת | משל • מעשייה • סיפורת בזק • רומן • נובלה • מחזה • שירה • תסריט • נובליזציה • סיפור קצר |  |
| סוגה | רומן הרפתקאות • רומן פשע • רומן מלחמתי • רומן מערבון • רומן מסתורין • רומן היסטורי • רומן ריאליסטי • רומן רומנטי • רומן ביוגרפי • רומן מכתבים • רומן גרפי • רומן פילוסופי • רומן פוליטי • רומן ארוטי • רומן חניכה • סאגה • פנטזיה (אפלה, חרבות וכשפים) • ספרות בלשית • ספרות אימה • ריאליזם קסום • סאטירה • מדע בדיוני (קשה, צבאי, אופרת חלל, סייברפאנק, סטימפאנק) • מותחן • ספרות ספקולטיבית • ספרות זולה • קומיקס |  |
| נושאים קשורים | זרם התודעה • קהל • מחבר • תורת הספרות • מבנה נרטיבי • נרטולוגיה • רטוריקה |  |
פורטל: ספרות
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007549639005171  GND: 4291285-4  LCCN: sh2007009593  LNB: 000294962  NKC: ph872417 
חוברת הקומיקס America's Best Comics
איירון מן, מהנדס שבנה לעצמו שריון
אורי-און, קומיקס גיבורי-על הראשון בישראל בצבע מלא, שנוצר על ידי הקריקטוריסט הישראלי-אמריקאי מיכאל נצר בשנת 1987
גוואחירה

הגוואחירה (Guajira) היא סגנון מוזיקה קובנית מסורתית, המתבססת על כלי מיתר ושירה טרובדורית, במסורת הספרדית.
היסטוריה

מקורה של הגוואחירה הוא בחבל חקלאי בקובה שעל שמו היא קרויה. הסגנון התפתח במקור בתור מוזיקת איכרים עממית, שנוגנה בעיקר על ידי חקלאים קשי יום במטעי הסוכר והטבק.
בשנות השלושים של המאה ה-20, החל תהליך של חדירת הסגנון לזרם העיקרי של התרבות בקובה. תהליך זה חב רבות לפועלו של נגן הגיטרה והמלחין גווילרמו פורטבלס, אשר סגנונו המוקפד זכה לכינוי "גוואחירה סלונית".
בימינו, קיים מספר קטן יחסית של להקות המבצעות שירי גוואחירה. בין הבולטות והידועות שבהן ניתן למנות את Buena Vista Social Club, בשירים כגון El Carreteo (העגלון).
מאפיינים מוזיקליים

הגוואחירה היא מוזיקה אקוסטית, על מקצב סימטרי 4:4 אירופאי, בניגוד למרבית המוזיקה הקובנית.
הכלי הדומיננטי בגוואחירה הוא הטרס, אשר מנגנת מקצב חוזר בדומה למונטונו בסון, אך בהשפעות ספרדיות- פריטה מהירה וצביטה של המיתרים. בנוסף נפוץ השימוש בגווירו, ולעיתים תופי בונגו.
השירה בגוואחירה היא במבנה קלאסי של המוזיקה הקובנית: הזמר הראשי שר בית, ואחריו זמרי הליווי שרים פזמון חוזר (הנקרא "קורו"). השיר מגיע לרוב לשיא בסיומו, או שכלל אינו מגיע לשיא, אלא פשוט נמוג (וזאת מאחר שמסורת השירה היא עממית, ללא כתיבה מראש של המילים).
בשירת הגוואחירה נפוצות שריקות (שמקורן במסורת האיכרים והעגלונים), ודיבור רקע של זמרי הליווי במהלך הבתים שמבצע הזמר הראשי. הנושאים בהם עוסקת השירה נוטים להיות פשוטים, בעיקר הווי החיים של איכרים, שאיפותיהם וחוויות חייהם.
בעיית k המרכזים

בתורת הגרפים, בעיית k המרכזים היא בעיית אופטימיזציה, המבקשת להקים ברשת נתונה מספר קבוע מראש של "מרכזי שירות", כך שהמרחק של ה"לקוח" הרחוק ביותר מכל המרכזים יהיה קטן ככל האפשר.
פורמלית, הבעיה מקבלת גרף ממושקל בעל n צמתים ומטרתה למצוא תת-קבוצה בגודל k, המביא למינימום את המרחק בין כל צומת בגרף לאחד הצמתים בקבוצה k. האלגוריתמים הידועים לבעיה מניחים שהמרחקים בגרף מקיימים את אי-שוויון המשולש.
הגדרה פורמלית

יהי G גרף מלא לא מכוון ממושקל ותהיינה V ו-E קבוצת הצמתים והקשתות בגרף בהתאמה. יהי המרחק  d(V_{i},V_{j})\in N המרחק בין הצמתים i ו-j המקיים את אי-שוויון המשולש.
יש למצוא תת-קבוצה S של V בגודל k כך שהערך המקסימלי (על-פני  \ v\in V) של כל ערכי המינימום  \min _{s\in S}d(v,s), הוא הקטן ביותר האפשרי.
סיבוכיות

בעיית k המרכזים ידועה כבעיה NP שלמה מכיוון שניתן באמצעות רדוקציה חישובית להראות שבהינתן פתרון לבעיית k המרכזים ניתן למצוא פתרון לבעיית הקבוצה השולטת (Dominating set) בגרף כלשהו.
סיבוכיות > אלגוריתמי קירוב

קיימים מספר אלגוריתמי קירוב לבעיה. בשנת 1985 הראה טופילו גונזלס אלגוריתם חמדן הפותר את הבעיה עם שגיאת קירוב 2 ובונה את הפלט S תוך שימוש ב-k איטרציות. באיטרציה הראשונה האלגוריתם בוחר צומת שרירותי ומוסיף אותו ל-S. לאחר מכן, בכל איטרציה בוחר האלגוריתם את הצומת הרחוק ביותר מצומת כלשהו ב-S ומוסיף אותו ל-S. זמן הריצה הכולל של האלגוריתם הוא (O(kn.
אלגוריתם קירוב נוסף בעל שגיאה דומה מבצע רדוקציה לבעיית מציאת קבוצה בלתי תלויה מקסימלית (Maximal independent set) בגודל k בגרפים המתקבלים על ידי הוספת צומתי G לקבוצה הריקה, העלאת G בחזקה (Power Graphs) ומציאת הגרף הקטן ביותר עבורו ניתן למצוא קבוצה שולטת מלאה בגודל k.
הערות שוליים

↑  Approximation algorithms, Vijay Vazirani, עמודים 47-48
↑  כלומר, אורך המסלול המקסימלי בו הוא לכל היותר פי 2 מאורך המסלול המקסימלי בפתרון האופטימלי.
↑  Dorit S. Hochbaum & David B. Shmoys, A unified approach to approximation algorithms for bottleneck problems, Journal of the ACM (JACM), 1986, Volume 33, Issue 3 (July 1986).
גמר יורו 2024

גמר יורו 2024 של אופ"א היה משחק כדורגל לקביעת הנבחרת הזוכה ביורו 2024. המשחק היה הגמר ה-17 של אליפות אירופה, טורניר ארבע שנתי בו מתמודדות נבחרות הגברים של האיגודים החברים באופ"א כדי להכריע את אלופי אירופה. המשחק התקיים באצטדיון האולימפי בברלין, גרמניה, ב-14 ביולי 2024.
במשחק התמודדו נבחרת ספרד מול נבחרת אנגליה. בדקה ה-47 הרים לאמין ימאל את הכדור לניקו ויליאמס שנגח אותו לשער ובכך קבע 1–0 לטובת ספרד. בזכות מסירה זו הפך ימאל לשחקן הצעיר ביותר שמבשל בגמר יורו. בדקה ה-73, שלוש דקות לאחר שהוחלף, בעט קול פאלמר את הכדור מחוץ לרחבה אל השער של אונאי סימון שנגע בכדור אך הוא נכנס בסופו של דבר ובכך שינה פאלמר את התוצאה ל-1–1. בדקה ה-86 כבש מיקל אויארסבאל שער לטובת ספרד ובכך קבע את תוצאת המשחק 2–1 לטובת ספרד.
בסיום המשחק נבחר ניקו ויליאמס לשחקן המשחק, בעוד רודרי נבחר לשחקן הטורניר ולאמין ימאל נבחר לשחקן הצעיר המצטיין של הטורניר והפך לשחקן הצעיר ביותר שזוכה ביורו.
האצטדיון המארח

הגמר יתקיים באצטדיון האולימפי בברלין, גרמניה, הממוקם בווסטנד ברובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף. ב-27 בספטמבר 2018, אופ"א הודיעה שטורניר יורו 2024 יתקיים בגרמניה לאחר שהביסה את טורקיה בהצבעה על בחירת המארחת בניון, שווייץ.
האצטדיון האולימפי נפתח בשנת 1936 בפארק אולימפיה בברלין אשר שימש במיוחד עבור אולימפיאדת הקיץ של 1936. האצטדיון נמצא בבעלות עיריית ברלין והוא האצטדיון הביתי של מועדון הכדורגל הרטה ברלין מאז 1963. גם נבחרת גרמניה שיחקה מדי פעם את משחקי הבית שלה באצטדיון. האצטדיון האולימפי אירח גם מספר משחקים משמעותיים, כולל מספר משחקים במונדיאל 1974 ו-2006, שכללו את הגמר בין איטליה לצרפת. זהו האצטדיון המארח את משחק הגמר של הגביע הגרמני מדי שנה מאז 1985. הוא שימש גם כמקום אירוח למונדיאל הנשים 2011 וכן את גמר ליגת האלופות 2015 בין ברצלונה ליובנטוס.
מהלך המשחק > פרטים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 ביולי 2024 |  ספרד | 2–1 |  אנגליה | האצטדיון האולימפי, ברלין צופים: 65,600 שיפוט: פרנסואה לטסייה (צרפת) |
| 14 ביולי 2024 | ויליאמס  47'   אויארסבאל  86' | (סיקור) | פאלמר  73' | האצטדיון האולימפי, ברלין צופים: 65,600 שיפוט: פרנסואה לטסייה (צרפת) |
| --- | --- |
              ספרד :               אנגליה 
שחקן מצטיין: 
ניקו ויליאמס (ספרד)

שופט ראשי: 
 פרנסואה לטסייה (צרפת)

קוונים: 
 סיריל מונייר (צרפת)
 מהדי רחמוני (צרפת)

שופט רביעי: 
 שימון מרצ'יניאק (פולין)

שופט VAR ראשי: 
 ז'רום בריסארד (אנ') (צרפת)

עוזרי שיפוט VAR: 
 ווילי דלג'וד (אנ') (צרפת)
 מסימיליאנו איררתי (אנ') (איטליה)
מהלך המשחק > סטטיסטיקות המשחק

| נבחרת |  ספרד |  אנגליה |
| --- | --- | --- |
| שערים שהובקעו | 2 | 1 |
| סך הכל בעיטות | 14 | 9 |
| בעיטות למסגרת | 5 | 3 |
| הצלות | 2 | 3 |
| אחוזי החזקת כדור | 63% | 37% |
| בעיטות קרן | 10 | 2 |
| עבירות | 11 | 5 |
| כדורי נבדל | 1 | 0 |
| כרטיסים צהובים | 1 | 3 |
כרטיסים אדומים: 0
הערות שוליים

↑  Germany to host UEFA EURO 2024, UEFA, ‏27 בספטמבר 2018 (באנגלית)
| אליפויות אירופה בכדורגל |
| --- | --- | --- |
| טורנירי גמר | צרפת 1960 • ספרד 1964 • איטליה 1968 • בלגיה 1972 • יוגוסלביה 1976 • איטליה 1980 • צרפת 1984 • מערב גרמניה 1988 • שוודיה 1992 • אנגליה 1996 • בלגיה והולנד 2000 • פורטוגל 2004 • אוסטריה ושווייץ 2008 • פולין ואוקראינה 2012 • צרפת 2016 • פאן-אירופאי 2020 • גרמניה 2024 • בריטניה ואירלנד 2028 • איטליה וטורקיה 2032 |  |
| משחקי גמר | 1960 • 1964 • 1968 • 1972 • 1976 • 1980 • 1984 • 1988 • 1992 • 1996 • 2000 • 2004 • 2008 • 2012 • 2016 • 2020 • 2024 • 2028 • 2032 |  |
| טורנירי מוקדמות | 1960 • 1964 • 1968 • 1972 • 1976 • 1980 • 1984 • 1988 • 1992 • 1996 • 2000 • 2004 • 2008 • 2012 • 2016 • 2020 • 2024 • 2028 • 2032 |  |
| נבחרת ספרד – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 ראיה •  2 קרבחאל •  3 לה נורמן •  4 נאצ'ו •  5 ויוויאן •  6 מרינו •  7 מוראטה •  8 רואיס •  9 חוסלו •  10 אולמו •   11 פראן טורס •  12 גרימלדו • 13 רמירו •  14 לאפורט • 15 באנה • 16 רודרי • 17 ויליאמס • 18 סובימנדי • 19 ימאל • 20 פדרי • 21 אויארסבאל • 22 נבאס • 23 סימון • 24 קוקורייה • 25 לופס • 26 פרס • מאמן: לואיס דה לה פואנטה |  1 ראיה •  2 קרבחאל •  3 לה נורמן •  4 נאצ'ו •  5 ויוויאן •  6 מרינו •  7 מוראטה •  8 רואיס •  9 חוסלו •  10 אולמו •   11 פראן טורס •  12 גרימלדו • 13 רמירו •  14 לאפורט • 15 באנה • 16 רודרי • 17 ויליאמס • 18 סובימנדי • 19 ימאל • 20 פדרי • 21 אויארסבאל • 22 נבאס • 23 סימון • 24 קוקורייה • 25 לופס • 26 פרס • מאמן: לואיס דה לה פואנטה | ספרד |
| נבחרת אנגליה – יורו 2024 |
| --- | --- | --- |
|  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט |  1 פיקפורד •  2 ווקר •  3 שו •  4 רייס •  5 סטונס •  6 גהי •  7 סאקה •  8 אלכסנדר-ארנולד •  9 קיין •  10 בלינגהאם •   11 פודן •  12 טריפייר • 13 רמסדייל •  14 קונסה • 15 דאנק • 16 גלאגר • 17 טוני • 18 גורדון • 19 ווטקינס • 20 בואן • 21 אזה • 22 גומז • 23 הנדרסון • 24 פאלמר • 25 וורטון • 26 מיינו • מאמן: סאות'גייט | אנגליה |
גוואהטי

| --- | --- |

 מדינה:  הודו הודו
 מדינה:  אסאם
 שטח:  216 קמ"ר
 גובה:  51 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  1,116,267 (2020)
 קואורדינטות:  26°10′50″N 91°45′01″E﻿ / ﻿26.1805876°N 91.750238°E﻿ / 26.1805876; 91.750238 
 אזור זמן:  UTC+5:30
 https://eodbassam.in/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הודו מוגדלת) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיגוואהטי(למפת הודו רגילה) ניו דלהי מומבאי קולקטה היידראבאד בנגלור אחמדאבאד צ'נאי סוראט פונה ג'איפור לאקנאו קאנפור נאגפור פטנה לודהיאנה טריוונדרום פורט בלייר פקיסטן אפגנ. הרפובליקה העממית של סין  נפאל בהו. בנג. מיאנמר ת. ס"ל מפרץ בנגל  הים הערבי  האוקיינוס ההודיגוואהטי(למפת אסאם רגילה) דיספורגוואהטי(למפת אסאם מוגדלת) דיספורגוואהטי  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
גוואהטי (באסאמית: গুৱাহাটী; באנגלית: Guwahati; בהינדי: गुवाहाटी) היא עיר גדולה בהודו. העיר ממוקמת במחוז אסאם שבמדינה ההודית אסאם. מספר התושבים בעיר היה 1,116,267 נכון ל-2020. גוואהטי היא העיר הגדולה ביותר באסאם בפרט ובאזור צפון-מזרח הודו בכלל. העיר דיספור, בירת אסאם, היא פרוור של גוואהטי.
דפוסי אקלים

הטמפרטורה הממוצעת השנתית באזור גוואהטי היא 22.5 מעלות צלזיוס. החודש החם ביותר הוא אוגוסט, כאשר באותו החודש הטמפרטורה הממוצעת היא 28.8 מעלות צלזיוס, והחודש הקר ביותר בשנה הוא ינואר, כאשר באותו החודש הטמפרטורה הממוצעת היא 14.1 מעלות צלזיוס. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 2,054 מילימטרים. החודש הגשום ביותר בשנה הוא יוני, כאשר ממוצע המשקעים בחודש זה הוא 360 מ"מ והחודש היבש ביותר בשנה הוא דצמבר, כאשר ממוצע המשקעים בחודש זה הוא 10.
הערות שוליים

↑  מידע ממפקד 2011 על העיר גוואהטי באתר מפקד 2011 (באנגלית).
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007557384005171  GND: 4368296-0  LCCN: n50051193  NKC: ge1043452  VIAF: 126636867   WorldCat (עם VIAF): 126636867 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהודו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'ו-אן ואן דייק

ג'ו-אן ואן דייק (באנגלית: Jo-Ane van Dyk; נולדה ב-3 באוקטובר 1997) היא אתלטית דרום אפריקאית, סגנית אלופה אולימפית (פריז 2024), אלופת משחקי אפריקה (אקרה 2023) ופעמיים אלופת אפריקה (סנט פייר 2022 ודואלה 2024) בהטלת כידון.
ביוגרפיה > 2015 > אלופת אפריקה עד גיל 20

באליפות אפריקה עד גיל 20 שנערכה באדיס אבבה שבאתיופיה במרץ זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 49.47 מטר.
ביוגרפיה > 2015 > מדליית ארד במשחקי אפריקה

במשחקי אפריקה שנערכו בברזוויל שברפובליקה של קונגו בספטמבר זכתה במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 50.52 מטר.
ביוגרפיה > 2016 > סגנית אלופת אפריקה

באליפות אפריקה שנערכה בדרבן שבדרום אפריקה ביוני זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 56.22 מטר.
ביוגרפיה > 2016 > סגנית אלופת עולם עד גיל 20

באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בבידגושץ' שבפולין ביולי זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בשיא אישי חדש של 57.32 מטר.
ביוגרפיה > 2018 > סגנית אלופת אפריקה

באליפות אפריקה שנערכה באסאבה שבניגריה באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 53.72 מטר.
ביוגרפיה > 2019 > סגנית אלופת משחקי אפריקה

במשחקי אפריקה שנערכו ברבאט שבמרוקו באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 55.38 מטר.
ביוגרפיה > 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 24 בהטלת כידון בתוצאה של 57.69 מטר.
ביוגרפיה > 2022 > אלופת אפריקה

באליפות אפריקה שנערכה בפור לואי שבמאוריציוס ביוני זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 60.65	מטר.
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, ביולי, סיימה במקום 15 בהטלת כידון בתוצאה של 57.79 מטר.
ביוגרפיה > 2023

באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט סיימה במקום עשירי בהטלת כידון בתוצאה של 57.43 מטר.
ביוגרפיה > 2024 > אלופת משחקי אפריקה

במשחקי אפריקה שנערכו באקרה שבגאנה במרץ זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אליפות חדש של 60.80 מטר.
ביוגרפיה > 2024 > אלופת אפריקה

באליפות אפריקה שנערכה בדואלה שבקמרון זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 57.03 מטר.
ביוגרפיה > 2024 > סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 63.93 מטר, אחרי הארוקה קיטגוצ'י מיפן (65.80 מטר) ולפני ניקולה אוגרודניקובה מצ'כיה (63.68 מטר). בשלב המוקדמות קבעה שיא אישי חדש של 64.22 מטר.
שיאים אישיים

הטלת כידון: 64.22 מטר (2024)
גיבץ' (כלי בישול)

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  חרס 
 
הגיבץ' (בטורקית: Güveç) הוא משפחה של סירי חרס המשמשים במטבחים בבלקן, במטבח הפרסי, הטורקי והלבנטיני. תבשילים שונים של תבשילי קדרה או נזידים המבושלים בהם נקראים גיבץ' על שם הכלי. הסיר רחב ובינוני-גבוה, ניתן לשימוש עם זיגוג או ללא זיגוג, והתבשיל מבושל בו עם מעט או ללא נוזלים נוספים.
ייצור הכלי

חימר משולב עם מים וחול וכן שילוב כלשהו של קש, חציר, נסורת או אפר עץ ולישה ביחד כדי להסיר בועות אוויר. הסיר מעוצב באובניים או בעבודת יד חופשית, ומונח להתייבש חלקית. ומחלקים את המשטחים שלו, כדי להפוך אותם לא נקבוביים. לאחר שהסיר מתייבש לחלוטין, הוא מזוגג ונשרף בכבשן.