stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קני רוג'רס

| --- | --- |

רוג'רס, 1997
 לידה:  21 באוגוסט 1938 יוסטון, טקסס, ארצות הברית
 פטירה:  20 במרץ 2020 (בגיל 81) סנדי ספרינגס, ג'ורג'יה, ארצות הברית 
 שם לידה:  קנת ריי רוג'רס
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  1958–2020 (כ־62 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת יוסטון, Northside High School, Wharton Dual Language Academy 
 עיסוק:  זמר קאנטרי, כותב שירים, צלם, מפיק מוזיקלי, שחקן ויזם
 סוגה:  קאנטרי
 סוג קול:  בריטון 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  זמרה, גיטרה, גיטרה בס, מפוחית
 חברת תקליטים:  Cue Records, Carlton Records, Mercury Records, United Artists Records, RCA Records, Reprise Records, Giant Records, Atlantic Records, Curb Records, Dreamcatcher, Capitol Nashville, WEA
 שיתופי פעולה בולטים:  ג'יימס אינגראם, קים קארנס
 בן או בת זוג:  Marianne Gordon (1 באוקטובר 1977–1993) 
 פרסים והוקרה:  פרס גראמי להופעת קאנטרי (גברים) (1977)  Favorite Country Single (1985)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1985)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1984)  פרס המוזיקה האמריקאית להצטיינות (1983)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1983)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1983)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1985)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1986)  Willie Nelson Lifetime Achievement Award (2013)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1985)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1990)  פרס גראמי לשיתוף פעולה למוזיקת קאנטרי (1987)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1987)  People's Choice Award for Favorite Country Artist (1982)  Favorite Country Single (1983)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הפופ/רוק האהוב ביותר (1982)  פרס גראמי להופעת קאנטרי (גברים) (1979)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1980)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1979)  Favorite Country Single (1978)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1979)  Favorite Country Single (1981)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1980)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1981)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1982)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הפופ/רוק האהוב ביותר (1981)  פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום הפופ/רוק האהוב (1982)  פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1981)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד  פרס הורשיו אלג'ר  היכל התהילה של מוזיקת הקאנטרי 
 KennyRogers.com
 פרופיל ב-IMDb
 
קנת ריי "קני" רוג'רס (נודע בעיקר בשם קני רוג'רס, באנגלית: Kenny Rogers‏; 21 באוגוסט 1938 – 20 במרץ 2020) היה זמר קאנטרי, כותב שירים, צלם, מפיק מוזיקלי, שחקן ויזם אמריקאי. בנוסף לקריירה המוזיקלית הארוכה של רוג'רס, לאורך השנים שיחק במספר סרטים וסדרות טלוויזיה, וכן היה בעל הזיכיון לרשת מסעדות עולמית בשם "קני רוג'רס רוסטרס", שפעלה גם בישראל במחצית הראשונה של שנות ה-90.
לאורך השנים מכר רוג'רס מעל ל-125 מיליון תקליטים, ונחשב לאחד הזמרים המצליחים בעולם.
ביוגרפיה

קני רוג'רס נולד ביוסטון, טקסס, הבן הרביעי מבין שבעה ילדים אשר נולדו לפלויד ולוסיל רו'גרס. בילדותו גדל רוג'רס באחד האזורים העניים ביותר ביוסטון. רוג'רס הושפע רבות מזמרי קאנטרי ונשמה כמו נט קינג קול, צ'רלי דניאלס, ארתור אלכסנדר וצ'אק ברי.
הקריירה של רוג'רס החלה בשנת 1956 כאשר היה בן 17, וניגן בלהקת דו-וופ מקומית בשם "The Scholars" (המלומדים). לאחר שהלהקה התפרקה, הצטרף רוג'רס בהמשך ללהקת ג'אז בשם "The Bobby Doyle Trio" (דויל בובי טריו). הלהקה התפרקה לבסוף בשנת 1965. ב-1966 הצטרף רוג'רס ללהקת הפולק New Christy Minstrels. בהמשך כאשר הלהקה התפרקה, הקים רוג'רס יחד עם חברי הלהקה מייק סטל, טרי ויליאמס ותלמה קמאצ'ו, להקה בשם "The First Edition" (המהדורה הראשונה) בשנת 1967 (שם הלהקה שונה מאוחר יותר ל-"Kenny Rogers and The First Edition"). לבסוף כאשר הלהקה התפרקה, החל רוג'רס את קריירת הסולו שלו בשנת 1976.
בשנת 1977 זכה להצלחה עצומה כאשר הוציא לשווקים את הסינגל "לוסיל", אשר הגיע לפסגת מצעדי פזמוני הקאנטרי והפופ בארצות הברית.
במהלך קריירת הסולו שלו נהג להקליט ולהופיע בהרכבים שונים. בייחוד בלטו הדואטים שלו עם זמרות כדוטי וסט (שהייתה שותפתו לכמה תקליטים), קים קארנס ("אל תתאהבי בחולם") ודולי פרטון ("איים בזרם"), שהגיעו לצמרות מצעדי הפזמונים.
בשנת 1985 הופיע בסינגל "We Are the World" עם מיטב אמני ארצות הברית, במטרה לסייע לקורבנות הבצורת באתיופיה שהתרחשה בשנה זו.
הפופולריות של רוג'רס הלכה ודעכה בשנות התשעים, אף כי הוא המשיך להקליט ולהופיע מעת לעת. ב-2010 נערך לכבודו מופע הצדעה בתוכנית טלוויזיה - "קני רוג'רס: 50 השנים הראשונות" (בהשתתפות דולי פרטון, ליונל ריצ'י ואחרים). ב-2011 הועלה המופע הזה על הבמה. ב-2013 נכנס רוג'רס ל"היכל התהילה של מוזיקת הקאנטרי", ובספטמבר 2013 הופיע בקונצרט בנשוויל, טנסי.
רוג'רס נפטר ב-20 במרץ 2020. הותיר אחריו בת וארבעה בנים, בהם תאומים אשר נולדו כשהיה בן שישים וחמש. רוג'רס היה נשוי חמש פעמים.
דיסקוגרפיה נבחרת > אלבומי אולפן

1976 - Love Lifted Me
1977 - Kenny Rogers
1977 - Daytime Friends
1978 - Love or Something Like It
1978 - The Gambler
1979 - Kenny
1980 - Gideon
1981 - Share Your Love
1982 - Love Will Turn You Around
1983 - We've Got Tonight
1983 - Eyes That See in the Dark
1985 - The Heart of the Matter
1985 - Love Is What We Make It
1986 - They Don't Make Them Like They Used To
1987 - I Prefer the Moonlight
1989 - Something Inside So Strong
1990 - Love Is Strange
1991 - Back Home Again
1993 - If Only My Heart Had A Voice
1996 - Vote for Love
1997 - Across My Heart
1999 - She Rides Wild Horses
2000 - There You Go Again
2003 - Back to the Well
2006 - Water & Bridges
פרסים

פרס גראמי להופעת קאנטרי (גברים) (1977)
Favorite Country Single (1985)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1985)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1984)
פרס המוזיקה האמריקאית להצטיינות (1983)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1983)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1983)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1985)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1986)
Willie Nelson Lifetime Achievement Award (2013)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1985)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1990)
פרס גראמי לשיתוף פעולה למוזיקת קאנטרי (1987)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1987)
People's Choice Award for Favorite Country Artist (1982)
Favorite Country Single (1983)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הפופ/רוק האהוב ביותר (1982)
פרס גראמי להופעת קאנטרי (גברים) (1979)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1980)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1979)
Favorite Country Single (1978)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1979)
Favorite Country Single (1981)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1980)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1981)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום אהוב – קאנטרי (1982)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הפופ/רוק האהוב ביותר (1981)
פרס המוזיקה האמריקאית לאלבום הפופ/רוק האהוב (1982)
פרס המוזיקה האמריקאית לאמן הקאנטרי האהוב ביותר (1981)
כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד
פרס הורשיו אלג'ר
היכל התהילה של מוזיקת הקאנטרי
הערות שוליים

↑  זמר הקאנטרי קני רוג'רס מת בגיל 81, באתר ynet, 21 במרץ 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007504452605171  PLWABN: 9810597887405606  BNE: XX1095196  BnF: cb138991159 (data)  GND: 134500601  ICCU: MODV295082  ISNI: 0000 0000 7367 0305  LCCN: n81010930  LNB: 000197303  MusicBrainz: c3d14b41-a48d-488f-bfed-ce0597bb0b1f  NARA: 10568378  NKC: xx0080202  NTA: 069068941  SNAC: w6b71z7f  SUDOC: 08793146X  VIAF: 74038776   WorldCat (עם VIAF): 74038776
הוועדה לענייני חיילים משוחררים של הסנאט של ארצות הברית

| --- | --- |

 גוף פרלמנטרי:  הסנאט של ארצות הברית
 ייסוד הוועדה:  1970
 יו"ר:  ג'רי מורן (המפלגה הרפובליקנית) כהונה מ-3 בינואר 2025
 חבר בכיר:  ריצ'רד בלומנטל (המפלגה הדמוקרטית)
 תחומי שיפוט:  יוצאי הכוחות המזוינים של ארצות הברית
 חברים
 נכון ל:  הקונגרס ה-119 של ארצות הברית
 המפלגה הרפובליקנית: ג'ון בוזמן, ביל קסידי, תום טיליס, דן סאליבן, מרשה בלקברן, קווין קריימר, טומי טוברוויל, ג'ים בנקס, טים שיהי המפלגה הדמוקרטית: פטי מארי, ברני סנדרס, מייזי הירונו, מגי האסן, אנגוס קינג, תמי דקוורת', רובן גייגו, אליסה סלוטקין
  אתר האינטרנט הרשמי של הוועדה לענייני חיילים משוחררים של הסנאט של ארצות הברית
הוועדה לענייני חיילים משוחררים של הסנאט של ארצות הברית (באנגלית: United States Senate Committee on Veterans' Affairs) היא ועדה קבועה בסנאט של ארצות הברית האמונה על טיפול בסוגיות ובעיות הנוגעות ליוצאי הכוחות המזוינים של ארצות הברית. הוועדה הוקמה ב-1946, וכיום עומד בראשה הסנאטור ג'רי מורן ממדינת קנזס.
תולדות הוועדה

הוועדה נוסדה ב-1970 במטרה להעביר תחומי אחריות הנוגעים לחיילים משוחררים מוועדת הכספים ומוועדת העבודה אל פאנל אחר. משנת 1947 עד ל-1970, עניינים הקשורים לשיפוי ומימון חיילים משוחררים הופנו באופן כללי לוועדת הכספים, ואילו עניינים הנוגעים לשיקום מקצועי, חינוך, טיפול רפואי, סעד אזרחי והסתגלות מחדש לחיי אזרחות של יוצאי צבא הועברו לוועדת העבודה והרווחה הציבורית.
החקיקה בקונגרס של ארצות הברית הנוגעת לחיילים משוחררים השתנתה במרוצת השנים. עבור חיילי הכוחות המזוינים של ארצות הברית ובני משפחותיהם שלחמו במלחמותיה של ארצות הברית — מלחמת העצמאות, מלחמת 1812, מלחמת ארצות הברית–מקסיקו, מלחמת האזרחים האמריקנית ומלחמת ארצות הברית-ספרד — תמיכה מצד הממשלה הפדרלית הייתה מהותית מבחינה כלכלית. היה זה ברור כי תמיכה שכזו הייתה בתחום השיפוט של ועדת הפנסיות של הסנאט, אשר נוסדה כאחת מוועדות הקבע המקוריות של הסנאט ב-1816 ופעלה עד לפירוקה מכוח "חוק הארגון החקיקתי מחדש" שנחתם ב-1946.
במהלך מלחמת העולם הראשונה אופי התגובה של הקונגרס לצורכי החיילים המשוחררים השתנה למערכת מיזמים תוכניות מגוונים יותר. תוכנית לביטוח סיכון מלחמתי, שהופנתה לוועדת הכספים של הסנאט, שינתה את שיקול ההטבות שהוענקו ליוצאי צבא. ועדת הכספים הייתה הוועדה הפרלמנטרית של הסנאט שהייתה אמונה על תוכניות עבור חיילים משוחררים בשנים 1917–1946. לאחר מלחמת העולם השנייה טיפלה ועדת הכספים ב"חוק ההסתגלות מחדש של יוצאי צבא" (G.I. Bill) משנת 1944, שהרחיב שירותים חיוניים עבור חיילים משוחררים ומשפחותיהם והעניק סיוע ביציאה ממעגל האבטלה וכניסה למערכות החינוך, הכשרה מקצועית, ערבויות לדיור והלוואות עסקיות וכן הטבות רפואיות ופנסיות. מומחים רבים סבורים כי חוק זה היה אחד המרכיבים החשובים ביותר בהרחבת מעמד הביניים לאחר מלחמת העולם השנייה.
בקונגרס הראשון בו התכנסה הוועדה לענייני חיילים משוחררים, הקונגרס ה-92 (1973-1971), מנתה הוועדה תשעה חברים. בהווה, בימי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית, בוועדה חברים 18 סנאטורים: תשעה חברי רוב מהמפלגה הדמוקרטית ותשעה חברי מיעוט מהמפלגה הרפובליקנית.
הערות שוליים

↑  הרכב הוועדה הנוכחי בקונגרס ה-117, באתר הרשמי של הסנאט של ארצות הברית (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n79033063  NLA: 35356818  VIAF: 127826924   WorldCat (עם VIAF): 127826924
ועדת הכוחות המזוינים של הסנאט של ארצות הברית

| --- | --- |
 הוועדה דנה בנושא תקציב מחלקת ההגנה, מרץ 2024
הוועדה דנה בנושא תקציב מחלקת ההגנה, מרץ 2024
 גוף פרלמנטרי:  הסנאט של ארצות הברית
 ייסוד הוועדה:  2 בינואר 1947
 יו"ר:  רוג'ר ויקר (המפלגה הרפובליקנית) כהונה מ-3 בינואר 2025
 חבר בכיר:  ג'ק ריד (המפלגה הדמוקרטית)
 תחומי שיפוט:  פיקוח ובקרה על הכוחות המזוינים של ארצות הברית, אנרגיה גרעינית, מו"פ צבאי, ביטחון לאומי
 חברים
 נכון ל:  הקונגרס ה-119 של ארצות הברית
 המפלגה הרפובליקנית: דב פישר, טום קוטון, ג'וני ארנסט, מייק ראונדס, דן סאליבן, קווין קריימר, ריק סקוט, טומי טוברוויל, מארקוויין מולין, טד באד, אריק שמיט, טים שיהי, ג'ים בנקס  המפלגה הדמוקרטית: ג'ין שאהין, קירסטן ג'יליברנד, ריצ'רד בלומנטל, מייזי הירונו, טים קיין, אנגוס קינג, אליזבת וורן, גרי פיטרס, תמי דקוורת', ג'קי רוזן, מארק קלי, אליסה סלוטקין
 https://www.armed-services.senate.gov/
יושב ראש הוועדה קארל לוין וקודמו בתפקיד ג'ון וורנר מאזינים בשימוע שנערך לאדמירל מייקל מאלן לשם מינויו לתפקיד יושב ראש המטות המשולבים בפני ועדת הכוחות המזוינים, יולי 2007.
ועדת הכוחות המזוינים של הסנאט של ארצות הברית (באנגלית: United States Senate Committee on Armed Services; לעיתים נכתבת בראשי התיבות SASC באתר האינטרנט שלה) היא ועדה קבועה של הסנאט של ארצות הברית, אשר תפקידה לקיים פיקוח פרלמנטרי על הכוחות המזוינים של ארצות הברית, מחלקת ההגנה, מחקר ופיתוח צבאי, אנרגיה גרעינית וביטחון לאומי, הטבות לחברי הכוחות המזוינים, מערכת השירות הסלקטיבי ועניינים אחרים הקשורים למדיניות הביטחון של ארצות הברית. הוועדה נוסדה מכוח חוק הארגון החקיקתי מחדש 1946 (Legislative Reorganization Act of 1946) בעקבות ניצחון ארצות הברית במלחמת העולם השנייה, בינואר 1947. סמכויות הוועדה ותחומי אחריותה הם מיזוג של אלה של הוועדה לענייני הצי והוועדה לענייני הצבא שנוסדו שתיהן ב-1816.
הוועדה נחשבת לאחת הוועדות המשפיעות והמרכזיות ביותר בסנאט, ותחום סמכותה הרחב איפשר לה לדון על הצעות חקיקה משמעותיות בשנות המלחמה הקרה ולהציגן להצבעה במליאת הסנאט, כולל חוק הביטחון הלאומי משנת 1947. הוועדה נוטה לנקוט בגישה דו-מפלגתית יותר מוועדות אחרות, בין השאר משום שרבים מהסנאטורים החברים בה שירתו בעבר בצבא ארצות הברית או מייצגים מדינות שלהן אינטרסים משמעותיים הקשורים לתחום הביטחון הלאומי.
תחומי שיפוט

על פי הכללים הקבועים של הסנאט של ארצות הברית, כל חקיקה, עתירה, משימה, הקמת אנדרטה ועניינים אחרים הקשורים לנושאים הבאים מופנים לוועדת הכוחות המזוינים:
פעילויות אווירונאוטיקה וחלל הקשורות או קשורות בעיקר בפיתוח מערכות נשק או פעולות צבאיות.
הגנה משותפת.
ענייני מחלקת ההגנה, מחלקת הצבא, מחלקת חיל האוויר ומחלקת הצי של ארצות הברית.
תחזוקה ותפעול של תעלת פנמה, כולל ניהול, תברואה וממשל של אזור התעלה.
מחקר ופיתוח צבאי.
היבטי ביטחון לאומי של אנרגיה גרעינית.
עתודות נפט ימיות, למעט אלה שבאלסקה.
תשלום, קידום, פרישה והטבות אחרות של אנשי הכוחות המזוינים, כולל חינוך לאנשי הכוחות ומשפחותיהם השוהים מחוץ לארצות הברית.
מערכת השירות הסלקטיבי.
חומרים אסטרטגיים וחיוניים הדרושים להגנה משותפת.
הערות שוליים

↑  Jennifer Steinhauer, "With Chairmanship, McCain Seizes Chance to Reshape Pentagon Agenda, The New York Times, June 8,2015
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007592557405171  BnF: cb11863692s (data)  GND: 42827-9  ISNI: 0000 0001 2155 9813  LCCN: n84002801  NLA: 35565654  SUDOC: 079945600  VIAF: 129601041   WorldCat (עם VIAF): 129601041
רבא

ערך זה עוסק באמורא רבא, חברו של אביי. אם התכוונתם לחכמים נוספים בשם דומה, ראו .
| --- | --- |

מערת אביי ורבא ליד צפת
 לידה:  278 מחוזא, האימפריה הפרתית 
 פטירה:  352 (בגיל 74 בערך)
 תקופת הפעילות:  דור רביעי לאמוראי בבל
 השתייכות:  ישיבת פומבדיתא, שעברה בתקופת כהונתו כראש הישיבה למחוזא
 רבותיו:  רב נחמן, רב חסדא, רב יוסף (בר חייא)
 תלמידיו:  רב פפא, רב הונא בריה דרב יהושע, רב נחמן בר יצחק, רבינא הראשון, אמימר, מר זוטרא, רב אשי (לפי הרמב"ם) ועוד
 בני דורו:  אביי
 
רָבָא (278–352) היה מראשי הדור הרביעי של אמוראי בבל במאה הרביעית. מפורסם במחלוקות הרבות שלו עם אביי, שבהן נפסקה ההלכה על פיו כמעט בכל מחלוקת. דיוניהם בגמרא ידועים בשם "הוויות אביי ורבא", ו"הם שיא בדרכי העיון של ההלכה והמשפט התלמודי". אביו היה רב יוסף בר חמא, ורבו המובהק היה רב נחמן. לאחר פטירתו של אביי עברה ישיבת פומבדיתא, שהייתה המרכז לפעילות ההלכתית באותה העת, למחוזא, עירו של רבא, והוא כיהן בה 14 שנה כראש הישיבה.
ייחוסו ככהן

רבא נולד במחוזא שליד החידקל לרב יוסף בר חמא. באגרת רב שרירא גאון כתוב שרבא נפטר בשנת ד'קי"ב (352) (בן 73 שנה לערך). לעומת זאת, קיימת גרסה בתלמוד האומרת, שרבא חי ארבעים שנה בלבד, מכיוון שהיה צאצא של עלי הכהן שבניו נתקללו שצאצאיהם ימותו בגיל צעיר, אך רבות הראיות כי הגרסה המדויקת היא "רבה" ולכן מדובר על רבה – דודו של אביי שאכן היה כהן, ולא על רבא.
תקופת לידתו

על זמן לידתו של רבא נאמר בתלמוד: "כשמת רבי עקיבא נולד רבי כשמת רבי – נולד רב יהודה, כשמת רב יהודה – נולד רבא, כשמת רבא נולד רב אשי, ללמדך שאין צדיק נפטר מן העולם עד שנברא צדיק כמותו, שנאמר וזרח השמש ובא השמש". אולם, גרסת הרמב"ם היא "עד שלא מת רב יהודה נולד רבא", וגם אם מקבלים את גרסת הגמרא ניתן לפרש שהדברים אינם מכוונים לתאריך מדויק אלא לרעיון כללי. אכן, החוקר הרב יצחק אייזיק הלוי (ובעקבותיו הרב אהרן היימן) סובר שרבא נולד לפני פטירת רב יהודה, בגלל מספר פעמים בתלמוד שבהן מובא שרבא מסר דברי תורה משמו של רב יהודה כמו כן, רבא פגש גם את עולא שנפטר עוד לפני רב יהודה. ראיה נוספת לכך שרבא נולד לפני פטירת רב יהודה היא שרבא היה בערך בן גילו של אביי, שראה גם הוא את רב יהודה ואת עולא. הרב יצחק אייזיק הלוי מביא עוד ראיות, בהן שבנו של רבא עוד הספיק ללמוד אצל רב יוסף. בעקבות כל אלו כותבים כהרב היימן והרב יצחק אייזיק הלוי שרבא נולד ככל הנראה בשנת תקפ"ט לשטרות (278 לספירה), ובעת פטירתו של רב יהודה בשנת תר"י לשטרות (299) הוא היה בן 21.
לעומת זאת, חוקרים אחרים, כמו פרופ' חנוך אלבק ואייזיק הירש וייס, כותבים שרבא נולד כשמת רב יהודה, ובמקומות שבהם מובאים דברי תורה בין רב יהודה לרבא, הגרסה הנכונה היא "רבה", כפי שמוכח בגרסאות ישנות ובכתבי יד.
ילדותו ורבותיו

רב יוסף בר חמא, אביו של רבא, דאג לו וסיפק את כל צרכיו עד שלא הייתה מוטלת על כתפיו שום טרדה, ולימים אמר רבא "גם אם הייתה עוקצת אותי כינה כבר לא הייתי יכול ללמוד באותה התמדה שלמדתי". אביו זכה לראות את בנו רבא כאשר כבר היה גדול בתורה, ובתלמוד אף מוזכרים דיונים הלכתיים בין שניהם. רבא שימש רב עוד לפני שמלאו לו ארבעים שנה. בתלמוד הביאו על כך את אמרתו של רב הונא בשם רב: ”כִּי רַבִּים חֲלָלִים הִפִּילָה וַעֲצֻמִים כָּל הֲרֻגֶיהָ” "זה תלמיד שהגיע להוראה ואינו מורה, ועד כמה? עד ארבעים שנים" (משנולד, על פי רש"י). והקשו על כך, איך ייתכן שרבא הורה לפני שמלאו לו ארבעים שנה ותירצו שלא היה גדול בעירו של רבא יותר ממנו, ולכן היה מותר לו להורות על אף שלא הגיע לגיל ארבעים.
כבר מצעירותו בלטו כשרונותיו, וכך נכתב במסכת ברכות:
אביי ורבא הוו יתבי קמיה דרבה. אמר להו רבה: למי מברכין? אמרי ליה: לרחמנא. ורחמנא היכא יתיב? רבא אחוי לשמי טללא; אביי נפק לברא אחוי כלפי שמיא. אמר להו רבה: תרווייכו רבנן הויתו – היינו דאמרי אינשי: בוצין בוצין מקטפיה ידיע
ובתרגום לעברית: אביי ורבא ישבו לפני רבה, אמר להם: למי מברכים? אמרו לו: לרחמן (ה'). והרחמן איפה יושב? רבא הצביע למעלה ואביי יצא החוצה והצביע לשמים. אמר להם רבה: שניכם חכמים תהיו. כמו שאומרים אנשים: "כל דלעת ודלעת, משעה שמתחיל בה השרף (כלומר, כאשר הדלעת מתחילה לגדול) יודעים מה יצא ממנה (משל הוא, שלפי מה שהאדם בצעירותו יודעים מה יהיה בבגרותו). יש המפרשים קטע זה על רבא בר חנן, שהיה בן פומבדיתא כרבה וכאביי, ולא על רבא בר יוסף, שהיה בן מחוזא ולא סביר שהיה בקטנותו עם אביי בעיר אחרת.
חוכמתו ומעשיו

רבא סיפר על עצמו: "הני תלת מילי בעאי קמי שמיא. תרתי יהבו לי, חדא לא יהבו לי: חוכמתיה דרב הונא ועותריה דרב חסדא – ויהבו לי, ענותנותיה דרבה בר רב הונא – לא יהבו לי". בתרגום לעברית: שלושה דברים ביקשתי מהשמים. שניים נתנו לי, ואחד לא נתנו לי: חוכמתו של רב הונא ועושרו של רב חסדא – נתנו לי, ענוותנותו של רבה בר רב הונא – לא נתנו לי. לפעמים כאשר היה רבא במצב של יישוב הדעת ופתיחת הלב, היה אומר על עצמו: הריני כבן עזאי בשוקי טבריה, שניתן היה לשאול אותו כל דבר בכל תחום שהוא וענה. הוא העיד על עצמו שלפקחותו סייעו גם יינות ובשמים טובים שבהם היה רגיל.
רבא היה בקי גם בקבלה מעשית, ואף ברא גולם – אדם, על ידי ספר יצירה, ושלח אותו לרבי זירא, שניסה לדבר עמו אך זה לא ענה לו. הבין רבי זירא מיד כי מדובר באדם שנוצר על ידי ספר יצירה, ואמר לו: שוב לעפרך!
רבא היה מהדר במצוות. במיוחד הידר בכבוד התורה ובכבודם של זקנים. כאשר בא לפניו תלמיד חכם, לא היה מניח את ראשו על משכבו עד שהיפך בזכותו, וכאשר היה עובר אדם זקן היה מושיט לו את ידו כדי לעזור לו ללכת. גם על כבוד תורתו היה מקפיד, כאשר חיתן את בנו, השקה את החכמים שסעדו בסעודת הנישואים, כאשר מזג כוס לתלמידיו רב פפא ורב הונא בריה דרב יהושע הם קמו בפניו, ואילו כאשר מזג כוס לתלמידיו רב מרי ורב פנחס בריה דרב חסדא הם לא קמו בפניו, ורבא הקפיד על כך. למרות זאת, רבא לא נמנע מלהודות בטעותו, וכאשר חזר בו מדברי תורה שאמר, קרא לאמורא שמסר את תורתו ואמר לו לפרסם "דברים שאמרתי לפניכם טעות הם בידי!". כאשר חלה, היה עורך לעצמו חשבון נפש, ובאחת הפעמים שחלה, זמן קצר לאחר שהורה לאחד משואליו פסק הלכה המנוגד לדעתם של רב יהודה ורבה בר אבוה, הוא תלה את חוליו בהוראתו זו, ואמר לתלמידיו: שמא נענשתי על שחלקתי על זקני האמוראים.
רבא גם עסק רבות בצדקה, הוא היה אוסף צדקה כדי לתת לעניים, ובעצמו כפה על רב נתן בר אמי, שהיה עשיר, לתת ארבע מאות זוז לצדקה. רבא אמר לבני העיר מחוזא: בבקשה מכם, עשו צדקה וחסד זה עם זה כדי שיהיה לכם שלום מן המלכות. פעם אחת קיבל מעות לצדקה מאיפרא הורמיז, אמו של שאפור המלך, לאחר שזו שלחה אותם לרבי אמי שסירב לקבלן ולחלקן לצדקה. כאשר שמע רבי אמי שרבא קיבל את הכסף וחילקו לצדקה הוא הקפיד על רבא שמרבה את זכויותיה של המלכות הרשעה וגורם שלא תיפול. ורבא חילקם לעניי עובדי כוכבים בשביל שיהיה שלום מלכות, ועל כך רב אמי מסכים שעדיף לעשות כך מאשר להימנע לגמרי מלקבל את המעות ולפגום בשלום המלכות.
מעמדו

בניגוד לחברו אביי, וכעדותו של רבא על עצמו "ביקשתי משמים את עושרו של רב חסדא ונתנו לי", רבא נודע כאיש אמיד, בעל שדות שהחכיר לאריסים ובעל עסקים נוספים. הורה לתלמידיו שיפרנסו עצמם ביומי ניסן וביומי תשרי, באופן שיאפשר להם לפנות זמן לתורה ביתר חודשי השנה. רבא נודע גם בחוגי המלכות. אם המלך העריצה אותו, והגנה עליו כשחמת בנה התעוררה לאחר שאביי דן גוי והענישו.
במחלוקותיו המרובות עם אביי, הלכה כמותו בכל מקום, למעט שישה מקרים, שסימנם יע"ל קג"ם.
לאחר פטירת רב יוסף, ראש ישיבת פומבדיתא, היה רבא מועמד לתפקיד, אך אביי מונה לראש הישיבה, ורבא חזר לעירו מחוזא. לאחר פטירתו של אביי עברו חכמי ישיבת פומבדיתא לישיבת מחוזא, למשך ארבע עשרה שנה שבהן היה רבא ראש הישיבה, עד לפטירתו.
רבותיו > רב נחמן

רבא היה תלמיד של רב נחמן, ואף נחלק עמו פעמים רבות. אחת מהן היא במעשה שהיה, שבו נחלקו רב נחמן ורבא בדין עדים הסותרים זה את זה וזילותא דבי דינא. הוא פסק והכריע בבעיות אלה במקרה שנדון בפניו, כאשר שני אנשים טענו לפני בית הדין לבעלות על קרקע. טענו העדים של הצד הראשון שהקרקע הייתה שייכת לאבותיו של הצד הראשון ושהוא מוחזק בה ואכל את פירותיה במשך שלוש השנים האחרונות. לעומת זאת, טענו העדים של הצד השני כי הצד השני היה בעל הקרקע ואכל את פירותיה בשלוש השנים האחרונות. עם זאת, הם לא סתרו את טענת העדים הראשונים שהעידו כי הקרקע הייתה בעבר בבעלות אבותיו של הצד הראשון.
רב נחמן, שהיה ראש בית הדין, פסק לטובת הצד הראשון ומסר לו את הקרקע כיוון שהביא עדים שהקרקע הייתה בבעלות אבותיו ועל כך לא התגלתה סתירה בין שני זוגות העדים. כנגדו טען רבא, אשר ישב גם הוא באותו בית דין, כי מכיוון שהעדים סותרים אלו את אלו, אחד משני הזוגות מעיד שקר ועל כן יש לפסול את כל העדויות מחמת הספק. ההלכה הוכרעה על פי פסיקתו של רב נחמן והקרקע ניתנה לצד הראשון שהביא עדים שהקרקע הייתה בבעלות אבותיו.
לאחר ביצוע פסק הדין, חזר הצד השני והביא גם הוא עדים שהקרקע הייתה בבעלות אבותיו. כעת, לכל צד היו עדים שהקרקע הייתה בעבר בבעלות אבותיו וכן שהוא מוחזק בה. מחלוקת התגלתה בין רב נחמן לבין רבא האם על בית הדין לחזור בו בעקבות העדויות החדשות. רב נחמן פסק כי יש לבטל את פסק הדין הקודם. רב נחמן הסתמך על דברי תנאים הסוברים שאין חשש לזילות בית הדין במקרים אלו. לעומת זאת טען רבא כי מאחר שלא ידוע למי באמת שייכת הקרקע, אין לבטל את הפסיקה הקודמת על מנת שלא לפגוע בכבוד בית הדין. רבא הביא ראיה לדבריו מברייתא שבה פסק רבי מנחם בר יוסי שחוששים לזילות בית הדין גם במקרים חמורים של חשש איסור עריות במקרה של ספק של תרי ותרי.
רבא שהה בפטירתו של רב נחמן. מסופר כי כאשר גסס רב נחמן, אמר רב נחמן לרבא: תתפלל עלי שמלאך המוות לא יצער אותי בשעת הפטירה. שאל אותו רבא: וכי כבודו אינו אדם חשוב דיו שתתקבל תפילתו? השיב לו רב נחמן: מכיוון שבאה שעתו של אדם להיפטר מן העולם ונמסר ביד מלאך המוות, אינו חשוב באותה שעה כדי שתתקבל תפילתו. רבא ביקש מרב נחמן שיבוא אליו לאחר פטירתו ויאמר לו כיצד עבר עליו תהליך הפטירה. ואכן, לאחר פטירתו נגלה רב נחמן לרבא. שאל אותו רבא: כיצד עבר עליך תהליך הפטירה, האם חשת בייסורים כלשהם. השיב לו רב נחמן, לא חשתי כל כאב, שכן מיתתי הייתה קלה כקלות הוצאת שערה שחורה מכוס חלב, ולמרות זאת, גם לו יאמר לי הקדוש ברוך הוא שאחזור לחיות שוב ואחר כך אמות לא אסכים לעבור שוב את התהליך מפני הפחד הגדול ממלאך המוות.
רבותיו > רב חסדא

רבא היה גם תלמיד מובהק של רב חסדא, ואף ייחס את פרנסתו לזכותו. על כך מסופר בתלמוד, כי רבא לא היה סמוך אל רב חסדא בשעת פטירתו, ושמע על כך ברמז מן השמים: אריסו של רבא היה מביא לו עופות שליו בכל יום (שהיה מוצא בכל יום). יום אחד לא הביא. שאל רבא את עצמו: מה פשר הדבר? עלה לגג, שמע ילד שאומר את הפסוק ”שָׁמַעְתִּי וַתִּרְגַּז בִּטְנִי לְקוֹל צָלֲלוּ שְׂפָתַי” שמשמעותה "רעד אחזני לקול השמועה, עד ששפתי נוקשות זו לזו". רבא הבין כי מדובר ברמז מהשמיים כי רב חסדא נפטר, ופרנסתו באה לו בזכות רב חסדא, ולכן נפסקה בפטירתו. אף על פי שרבא היה תלמידו של רב חסדא, אנו מוצאים כי הוא חלוק עליו בהלכה, ולפעמים אף על קודמיו. במסכת יומא מתועדת מחלוקת הלכתית בין רבא ורב חסדא בפירוש אמרה של רב הונא.
רבותיו > רב יוסף

רבא למד גם אצל רב יוסף. כאשר רבא היה נפרד מרב יוסף היה הולך לאחוריו ביראת כבוד עד שרגליו נפצעו מקירות בית המדרש שנתקל בהם, והכתלים הושחרו בדם. כאשר שמע מכך רב יוסף, שהיה סגי נהור, הוא בירכו שיהיה ראש ישיבה על כל בני העיר. ברכה זו אכן התקיימה, ורב שרירא גאון כותב כי אף על פי שלאחר פטירתו של רב חסדא לא התמנה ראש ישיבה בסורא, התפרשה שליטתו של רבא באופן מיוחד על פומבדיתא ואף על סורא. רבא היה נוהג למזוג את היין בצורה מיוחדת ורב יוסף היה מזהה את אופן המזיגה המיוחד של רבא. רבא היה חשוב מאוד בעיני רב יוסף, וכאשר בנו של רבא למד אצל רב יוסף היה שואל אותו רב יוסף לעיתים תכופות על דעתו של רבא בעניינים מסוימים.
לאחר פטירתו של רב יוסף חי רבא 28 שנה (13–14 שנים בהן שימש אביי כראש הישיבה, ועוד 14 שנה בהן שימש רבא כראש הישיבה).
כמו כן נמנו על רבותיו רב אסי, זעירא, רב חסא, רבין, בר אהינא, בר המדורא, שמואל בר אבא ועוד. כן נמנה עם רבותיו רב סחורה, תלמידו של רב הונא. אמרותיו של רב סחורה בשם רב הונא מופיעות בתלמוד כעשר פעמים, וכולן נמסרו על ידי תלמידו של רב סחורה – רבא. רבא היה משבח את רב סחורה לפני רב נחמן ואמר עליו שהוא אדם גדול.