stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עילי בוטנר וילדי החוץ
היסטוריה

בסוף שנת 2011 החל בוטנר בשיתוף פעולה עם הזמרים אדר גולד ואוהד שרגאי, שהתפרסמו שניהם כשהשתתפו בתוכנית הטלוויזיה "כוכב נולד". לאורך שנת 2012 יצאו חמישה סינגלים של ההרכב: "רץ אלייך", "תיתן לי יד", "תם ולא נשלם", "נעים עכשיו" ו"קדימה הלאה". שירים אלו זכו להצלחה רבה במצעדי הפזמונים השונים, והביאו לזכייתו של ההרכב בתואר "תגלית השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' לשנת תשע"ב. בינואר 2013 יצא אלבום הבכורה של ההרכב, "תם ולא נשלם", בהפקתם המוזיקלית של הצמד גיא מנטש ויהל דורון. בוטנר כתב והלחין את כל שירי האלבום. בשיר "כל עוד נשאר לאהוב" השתתפה גולד בכתיבה. בוטנר גם שר שיר אחד באלבום, "נהר".
באוגוסט 2013 זכה האלבום "תם ולא נשלם" בתואר אלבום זהב. בספטמבר 2013 נבחרו עילי בוטנר וילדי החוץ - לאנשי השנה במצעד של גלגלצ ו-ynet, הרכב השנה ברשת ג' ברדיו קול רגע. בשנת 2013 זכה שירם "תם ולא נשלם" בטקס נבחרי הילדים (של ערוץ הילדים) בתואר שיר השנה.
בשנת 2014 התפרסמו שני סינגלים של ההרכב: "בוקר יעלה" ו"תצרח". בינואר 2015 יצא הסינגל "טיפות", בו בוטנר הוא הסולן. השיר הגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט. שירים אלו נכללו באלבום הכפול "מילים, לחן, גיטרות: עילי בוטנר" שיצא במרץ 2015. תקליטור אחד של האלבום כלל את השירים החדשים של ההרכב וכן אוסף של שירים מאלבומיו הקודמים של בוטנר והתקליטור השני כלל הופעה חיה של "עילי בוטנר וילדי החוץ". מן השירים החדשים התפרסם כסינגל גם השיר "על קצות האצבעות".
בדצמבר 2016 הצטרפו להרכב שני זמרים נוספים: תום גפן וגל לוגסי. בספטמבר 2017 יצא אלבומם השני של עילי בוטנר וילדי החוץ, "בית". האלבום הוא אלבום קונספט הסובב סביב גירושי הוריו של בוטנר והשפעתם עליו. באפריל 2018 עזבה לוגסי את ההרכב.
באפריל 2020 הוציא ההרכב שיר ראשון מזה שלוש שנים: "ניפגש בחלומות", אותו כתב נעם חורב והלחין עילי בוטנר, העוסק בהתמודדות עם הבדידות שהגיעה בעקבות התפשטות נגיף הקורונה. כל אחד מחברי ההרכב הקליט את השיר וצילם את הקליפ מביתו.
ב-20 ביולי 2023 הוציאו את הסינגל "זוכר הכל". השיר הגיע למקום העשירי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
ב-7 במאי 2024, הוציאו שיר בשם "בית לחזור" יחד עם פצועי צה"ל לדורותיהם. את השיר כתב והלחין בוטנר לאחר שנפגש עם 10 נכים ממלחמות ישראל בבית הלוחם בתל אביב, שם שיתפו עמו את חוויותיהם. השיר נועד להוקיר את רוחם של פצועי צה"ל ולתת ביטוי לתהליך שיקומם וגבורתם, לדברי עידן קלימן, יו"ר ארגון נכי צה"ל.
ב-4 באוגוסט 2024 פורסם כי ההרכב יתפרק עד סוף שנת 2024, כשבוטנר יקים הרכב עם מופע חדש שיבצע שירים שכתב.
בדצמבר הוצגו במופע פותח בקיבוץ יקום חברי ההרכב החדש: לינוי כהן, נווה מאמו, יהלום דוד, נבו קנר, לורן דרויס ורון וקנין.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

תם ולא נשלם (2013)
בית (2017)
דיסקוגרפיה > סינגלים

"רץ אלייך"
"תיתן לי יד"
"תם ולא נשלם"
"נעים עכשיו"
"קדימה הלאה"
"בוקר יעלה"
"על קצות האצבעות"
"תצרח"
"ילדים כמונו"
"טיפות"
"ניפגש בחלומות"
"רק טוב"
"אולי"
"זוכר הכל"
"בית לחזור"
"כמעט שנתיים"
פרסים ומועמדויות

| שנה | פרס | קטגוריה | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הרכב השנה במוזיקה | מועמדות |
| 2020 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הרכב השנה במוזיקה | מועמדות |
| 2021 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הרכב השנה במוזיקה | מועמדות |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הרכב השנה במוזיקה | מועמדות |
הערות שוליים

↑  לירון זייד, ‏אלבום זהב לעילי בוטנר וילדי החוץ, באתר ‏מאקו‏, 26 באוגוסט 2013
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏8–14 בפברואר 2015
↑  עילי בוטנר וילדי החוץ - ניפגש בחלומות, באתר ‏מאקו‏, 7 באפריל 2020
↑  אריאל פייגלין, עילי בוטנר ופצועי צה"ל: "איך הם מתים ורק אני ממשיך לחיות?", באתר ערוץ 7, 7 במאי 2024
↑  ערן סויסה, אחרי 13 שנה יחד: עילי בוטנר וילדי החוץ מתפרקים, באתר ישראל היום, 4 באוגוסט 2024
 אחרי 13 שנה יחד: עילי בוטנר וילדי החוץ נפרדים, באתר חדשות 13, 4 באוגוסט 2024
↑  איתי סגל, ‏עילי בוטנר על ההחלטה המפתיעה והפצע של חייו, באתר ‏מאקו‏, 27 בדצמבר 2024
↑  וואלה תרבות‏, "ילדי החוץ" 2: עילי בוטנר הציג את זמרי ההרכב החדש שלו, באתר וואלה, 28 בדצמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007388394405171  LCCN: n2017068156  VIAF: 18151110642737061627   WorldCat (עם VIAF): 18151110642737061627 
עילי בוטנר וילדי החוץ בהופעה
גינטאוטס פאלוצקס

גינטאוטס פאלוצקס (בליטאית: Gintautas Paluckas; נולד ב-19 באוגוסט 1979) הוא פוליטיקאי ליטאי, וראש הממשלה ה-18 של ליטא. פאלוצקס כיהן כסגן ראש עיריית וילנה בין השנים 2015 ל-2019, והיה מנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית הליטאית (LSDP) משנת 2017 עד שנת 2021. בשנת 2024, כסגן מנהיג המפלגה, הוא הוצע כמועמד לתפקיד ראש ממשלת ליטא. מועמדות זו הייתה במקום ראש המפלגה, ויליז'ה וינקיוויציוט (Vilija Blinkevičiūtė), שבחרה לא להתמודד על ראשות הממשלה מטעמים אישיים. בנובמבר 2024 זכה בבחירות לראשות הממשלה ובכך החליף את אינגרידה שימוניטה.
ביוגרפיה

פאלוצקאס נולד בפוניבז' שבליטא, להורים אקדמאים, אביו הוא מהנדס ואימו כלכלנית. משנת 2000 עד 2001 למד אנגלית בבית ספר לשפות בלונדון. ב-2003 סיים תואר ראשון בפקולטה למתמטיקה ומדעי המידע באוניברסיטת וילנה, וב-2004 סיים תואר בבית הספר הבינלאומי לעסקים של אותה אוניברסיטה. לאחר מכן המשיך ללמוד בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת וילנה.
ביוגרפיה > מנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית

בשנת 2017 זכה פאלוצקס בבחירות להנהגת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של ליטא לאחר שניצח את שר הכלכלה דאז מינדאוגס סינקביצ'יוס בסיבוב השני. במהלך הבחירות טען חבר המפלגה, ארקדיג'וס וינוקוראס, על חשדותיו להונאת בחירות במספר ערים. צוות הבחירות של מינדאוגאס סינקביצ'יוס אף הגיש תלונה בפועל על ההצבעה. פאלוצקס נבחר מחדש כמנהיג המפלגה גם ב-2019.
ביוגרפיה > בחירות לפרלמנט בליטא 2020

בשנת 2020 נבחר פאלוצקס לפרלמנט הליטאי כמנהיג המפלגה. הוא סיים שני במחוז הבחירה של אוטה, לאחר ספירה חוזרת עקב קבלת אותו מספר קולות בדיוק כמו יריבו בספירה הראשונית.
ב-22 בינואר 2021 התפטר פאלוצקס מתפקידו כמנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של ליטא, בתגובה לתוצאות הבחירות לפרלמנט בליטא ב-2020, אשר הובילו לצמצום משמעותי של המושבים של המפלגה, ובעקבות טענות כי מנהיגותו לא עמדה בסטנדרטים הצפויים.
ביוגרפיה > מועמדות לראשות ממשלת ליטא

ב-30 באוקטובר 2024 מנהיגת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, ויליז'ה וינקיוויציוט (Vilija Blinkevičiūtė), הודיעה במסיבת עיתונאים שהיא לא מעוניינת להיות מועמדת מפלגת LSDP לראשות הממשלה. עוד הבהירה כי נשיאות המפלגה החליטה להציע את פאלוצקס כמועמד לתפקיד ראש ממשלת ליטא. זאת, על אף שבמהלך קמפיין הבחירות הצהירה על רצונה להתמנות לראש הממשלה בליטא. היא ציינה כי שיקולים אישיים, ובפרט הגיל שלה ובעיות בריאות, הובילו להחלטתה לוותר על התפקיד. עם זאת ויליז'ה ההבהירה כי היא מתכוונת להשלים את כהונתה כחברת הפרלמנט האירופי עד 2029.
נשיאות המפלגה הסוציאל-דמוקרטית אשרה פה אחד למנות את פאלוצקס. לפי מנהיגת ה-LSDP פאלוצקס מחזיק בניסיון רב בשלטון המקומי ובפוליטיקה הלאומית של ליטא. בנוסף, צוין כי פאלוצקס זכה לתמיכה ציבורית משמעותית, כאשר 60,000 תושבים ליטאים הצביעו עבורו. על פי נתוני בחירות רשמיים, פאלוצקס קיבל 58,827 קולות, מה שמציב אותו במקום השני ברשימת המפלגה, אחרי ויליז'ה וינקיוויציוט שהוביל עם 91,526 קולות.
על אף טענות מהאופוזיציה המורות על חוסר ניסיון, ב-21 בנובמבר, פאלוצקס מונה לראש הממשלה על ידי הפרלמנט של ליטא, עם 88 קולות בעד.
חיים אישיים

פאלוצקס נשוי לאילמה ולהם שני ילדים נכון לשנת 2023, פאלוצקס הוא החבר המדורג שני מבחינת הון בפרלמנט הליטאי, עם נכסים בשווי של כ-2.13 מיליון אירו. כמו כן, בבעלות משפחתו מטע אגוזי מלך בטורקיה וכן חלקת אדמה בברזיל.
מלבד היותו דובר ליטאית כשפת אם, פאלוצקס דובר אנגלית שוטפת, רוסית, ספרדית ופורטוגזית בסיסית. הוא ידוע כחובב דיג, כדורסל וגידול תרנגולות וברווזים. בנוסף, לפאלוצקס חברות באיגוד הרובאים הליטאי (Lithuanian Riflemen's Union).
כמו כן פאלוצקס עסק בפובליציסטיקה, וחיבר מספר מאמרים פוליטיים בעיתונות הארצית.
הערות שוליים

↑  Körömi, Csongor (29 באוקטובר 2024). "On Sunday, she won Lithuania's election. Now, she's not sure she wants the job". POLITICO. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Gintautas Paluckas patvirtintas būsimos Vyriausybės premjeru" [Gintautas Paluckas confirmed as Prime Minister of the future Government]. infa.lt (בליטאית). 2024-11-21. נבדק ב-2024-11-24.
↑  "LSDP partijos pirmininku išsirinko Gintautą Palucką". Alkas.lt (בליטאית). 22 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Platūkytė, Domantė (31 באוקטובר 2024). "Nupiešė Palucko portretą: ir aukštas, ir gražus, bet politiko gyslelės nėra". lrt.lt (בליטאית). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Paluckas, Sinkevičius qualify for 2nd round of SocDem leader election". The Lithuania Tribune. 10 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Vilnius vice-mayor Paluckas elected as Lithuania's SocDem Party leader". The Lithuania Tribune. 24 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Socialdemokratai išrinko pirmininką: juo tapo G. Paluckas". lrt.lt (בליטאית). 22 באפריל 2017. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Paluckas re-elected to leadership of Lithuanian Social Democratic Party". lrt.lt (באנגלית). 29 באפריל 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "2020 m. spalio 25 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai (II turas) — Utenos (Nr.51) apygarda" (בליטאית). Central Election Commission. 2020.
↑  "Two Lithuanian candidates tied after receiving exact same number of votes". lrt.lt (באנגלית). 26 באוקטובר 2020. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Paluckas atsistatydino iš LSDP pirmininko pareigų" (בליטאית). Delfi.lt. 22 בינואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bankauskaitė, Beatričė; Skėrytė, Jūratė (22 בינואר 2021). "Partijos bendražygiai apie G. Palucko atsistatydinimą: buvo padaryta labai daug klaidų" (בליטאית). 15min.lt. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "LSDP prezidiumas teikia Gintauto Palucko kandidatūrą į LR Ministro pirmininko pareigas". Lithuanian Social Democratic Party (בליטאית). 31 באוקטובר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2024 m. spalio 13 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai (I turas). Lietuvos socialdemokratų partija Pirmumo balsai" (בליטאית). Central Election Commission. 2024.
↑  Platukytė, Domanta; Narkūnas, Vilius (21 בנובמבר 2024). "Oficialu: Paluckas tapo naujuoju Lietuvos premjeru" (בליטאית). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2024 parliamentary elections. Candidate's declared private interests: Gintautas PALUCKAS" (בליטאית). Central Election Commission. 2024.
↑  Biržietis, Dominykas (27 ביוני 2024). "Who are the richest Lithuanian MPs?". lrt.lt (באנגלית). {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Lėka, Aušra (6 בנובמבר 2024). "Koks bus Gintautas Pirmasis" (בליטאית). Kauno diena. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2024 parliamentary elections. Candidate biography: Gintautas PALUCKAS" (בליטאית). Central Election Commission. 2024.
↑  "2020 parliamentary elections. Candidate biography: Gintautas PALUCKAS" (בליטאית). Central Election Commission. 2020.
↑  "Autorius: Gintautas Paluckas" [Author: Gintautas Paluckas]. lrt.lt (בליטאית). 24 באפריל 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1351013971  VIAF: 2728154260513224480001   WorldCat (עם VIAF): 2728154260513224480001
מכון שלום הרטמן

| --- | --- |


הכניסה למכון
 ארגון
 על שם:  שלום הרטמן 
 תקופת הפעילות:  1976–הווה (כ־49 שנים) 
 מייסדים:  דוד הרטמן 
 מיקום
 מיקום:  המושבה הגרמנית בירושלים
 מדינה:  ישראל ישראל
 קואורדינטות:  31°46′00″N 35°13′03″E﻿ / ﻿31.766604444331°N 35.217574017787°E﻿ / 31.766604444331; 35.217574017787
 hartman.org.il
 he
 
מכון שלום הרטמן הוא מרכז חינוך ומחקר יהודי פלורליסטי במושבה הגרמנית בירושלים. המכון הוקם על ידי הרב פרופסור דוד הרטמן בשנת 1976, ונקרא על שם אביו.
היסטוריה

דוד הרטמן עלה לישראל ב-1971 ושימש תחילה כמרצה בכיר בחוג למחשבת ישראל ובחוג לחינוך באוניברסיטה העברית. הוא הקים את המכון ב-1976 שבמקביל המשיך לשמש כמרצה וכיועץ לשר החינוך בנושא חינוך יהודי. בשנים הראשונות המכון שכן במבנה שכור ברחוב רחל אמנו בשכונת קטמון הישנה, ששימש קודם את שגרירות ונצואלה בירושלים.
בשנת 1980 הקים המכון סניף בארצות הברית, העוסק בגיוס תרומות למכון ומפעיל בית מדרש וסמינר בלוס אנג'לס.
בשנת 1985 הקים המכון בית ספר תיכון, תיכון הרטמן, שהחל לפעול בשנת הלימודים תשמ"ו.
בשנת 1994 עבר המכון למתחם חדש שהוקם עבורו ברחוב גדליה אלון על גבול שכונת טלביה והמושבה הגרמנית, בתכנונו של האדריכל לו גלרטר, שהוקם בתרומות של יהדות ארצות הברית. החל מ-2004 התורמת העיקרית למכון היא קרן קלוז (Claws Foundation) של אנשי העסקים ארתור דנצ'יק וג'פרי יאס.
פעילות

המכון עוסק בהכשרת חוקרים, מחנכים, תלמידים, מנהיגים ורבנים מכל הזרמים. "המכון מפתח אפיקים חדשים בחשיבה, במחקר ובחינוך היהודי ופועל למען הכשרת מנהיגות יהודית המושתת על ערכי הפלורליזם". הרב ד"ר דניאל הרטמן הוא נשיא המכון.
המכון מחולק לשלושה מרכזים:
מרכז קוגוד לחקר מחשבה יהודית בת זמננו
מרכז חינוכי לטיפוח זהות ישראלית-יהודית
מרכז לפיתוח יוזמות מנהיגותיות בצפון אמריקה
עמיתי המכון הבכירים מונים כארבעים חוקרים, ובהם: אבי שגיא, משה אידל, ישראל קנוהל ומנחם פיש. תחומי המחקר כוללים: יהדות ישראלית, יהדות העולם, דת ודתיות, ספרות מופת, אתיקה, פוליטיקה ומדיניות ציבורית, הלכה, מגדר. למכון הוצאת ספרים המפיקה ספרים של עמיתי המכון. תקופה מסוימת במכון עבד כריסטר סטנדל.
החל משנת 2020 מקדם המכון את הרעיון של הלכה ישראלית - הצבת ההלכה כמרכיב משמעותי בתרבות היהודית הישראלית, אך מתוך גישה פלורליסטית.
המכון חבר באיגוד ההתחדשות היהודית "פנים".
בספרו "זהויות מתנגשות" האשים פרופ' אבינועם רוזנק את מכון הרטמן ואת העומד בראשו, דניאל הרטמן, בתמיכה אידאולוגית וחינוכית בנישואי תערובת.
תוכניות במכון

חברותא - תוכנית קדם צבאית המפגישה בין בני נוער ישראלים ואמריקאים מכל זרמי היהדות, ועוסקת בפילוסופיה, מחשבת ישראל והגות יהודית.
עמיתי מחקר צעירים / בית מדרש מתקדם: תוכניות רב-שנתיות עבור דוקטורנטים ותלמידי מ"א מצטיינים.
תוכנית משכילות: מסלול המסייע לדוקטורנטיות מבטיחות במדעי היהדות להשלים את מחקרן על מנת שתתפוסנה עמדות מנהיגות בחיי האקדמיה והתרבות בישראל.
סדר נשים - בית מדרש ליהדות ומגדר: תוכנית בינתחומית בנושא לימודי יהדות ולימודי נשים הפועלת לגיבוש פתרונות מקוריים לסוגיות של מגדר ויהדות מודרנית.
כנסים בינלאומיים: כנסים שנתיים בנושאי פילוסופיה ותאולוגיה המקדמים לימוד משותף ודיאלוג רב-תרבותי בין היהדות, הפילוסופיה המערבית ודתות אחרות.
תוכנית להכשרת מנהיגות נוצרית: קורס שנתי בשיתוף עם הוועד היהודי האמריקני המפגיש מנהיגים נוצרים רמי-דרג עם עיקרי האמונה וההלכה היהודית כיום.
מחלקת הוצאה לאור: מחלקה המפרסמת ספרים, כתבי עת וחומרי לימוד המפיצים את תוכני המחקר של המכון בישראל ומחוצה לה.
מלמדים: תוכנית מ"א בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב המכשירה מורים ורבנים-מחנכים מכל הזרמים.
מעצים: מרכז משאבים לבתי ספר ממלכתיים בישראל.
מרכז העשרה ומשאבים ארצי המפתח מסגרות לחינוך יהודי. מיזם ייחודי המדריך מורים, מנהלים וכותבי תוכניות לימודים ב-20 בתי ספר מובילים בארצות הברית להתמודד עם אתגרי החינוך היהודי בתפוצות.
תוכנית חזון: תוכנית המיועדת לסטודנטים ולסטודנטיות מצטיינים.ות ולצעירים וצעירות אקטיביסטים.ות ממנעד הקשת הפוליטית, הדתית, העדתית והאידאולוגית, המחויבים ליהדות וציונות ליברלית ומעוניינים להיות סוכני שינוי בשדה הציבורי החברתי והפוליטי בישראל.
בתי ספר ותוכניות דידקטיות > בצפון אמריקה

סמינר בן שבוע למנהיגי קהילות מכל הזרמים הכולל לימוד מקורות, הרצאות של הוגים ואישי ציבור, ומפגשים עם החברה והתרבות בישראל.
בתי ספר ותוכניות דידקטיות > בישראל

פנים אולם בית המדרש במכון שלום הרטמן
חזית בית המדרש במכון שלום הרטמן
לקריאה נוספת

מכון שלום הרטמן-ישראל באתר גיידסטאר
הערות שוליים

↑  יאיר אטינגר, מת דוד הרטמן, מראשי המחנה הליברלי ביהדות האורתודוקסית, באתר הארץ, 11 בפברואר 2013
1 2  ד"ר הרטמן — יועץ לשר־החינוך בנושא חינוך יהודי, על המשמר, 5 בדצמבר 1977
↑  משה הורוביץ, קובלנתו של הרטמן, כותרת ראשית, 2 ביולי 1986
↑  Hartman Los Angeles: Building Jewish Community (באנגלית)
↑  נפתחת הרשמה לישיבה תיכונית חדשה ליד מכון שלום הרטמן ללימודי היהדות בירושלים, כל העיר, 22 בפברואר 1985
↑  ג'ודי מלץ, מממני פורום קהלת תרמו מיליוני דולרים למכון הרטמן שמקדם חינוך פלורליסטי, באתר הארץ, 2 בפברואר 2023
↑  אליוט סאקס, עימות בין איש ההלכה לאיש האמונה הבודד, באתר הארץ, 21 בינואר 2002
↑  וידאו: צפו בשני המושבים של כנס "מחלף ההלכה", באתר מכון הרטמן-מרכז פלורליסטי למחקר, להגות, ולחינוך יהודי, ‏2020-02-09
↑  אבינועם רוזנק, זהויות מתנגשות, ירושלים: הוצאת כרמל, תשפ"ג, עמ' 332-339.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265230805171  ISNI: 0000 0001 2298 7860  LCCN: n85314124  VIAF: 155058099   WorldCat (עם VIAF): 155058099
שון לנון

| --- | --- |

שון לנון, 1998
 לידה:  9 באוקטובר 1975 (בן 49) ניו יורק, ארצות הברית
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1991
 מקום לימודים:  בית הספר פילדסטון לאתיקה תרבותית, בית הספר התיכון דולטון, לה רוזי 
 עיסוק:  זמר, כותב שירים, סופר, שחקן
 סוגה:  רוק • רוק אקספרימנטאלי • פולק רוק • רוק אלטרנטיבי • אינדי רוק
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, גיטרה בס, פסנתר, תופים
 חברת תקליטים:  קפיטול רקורדס  גראנד רויאל רקורדס
 בן או בת זוג:  Kemp Muhl (25 בפברואר 2005–?) 
 האתר הרשמי
 פרופיל ב-IMDb
 
שון טארו אונו לנון (באנגלית: Sean Taro Ono Lennon; נולד ב-9 באוקטובר 1975) הוא זמר, מלחין ושחקן אמריקאי זוכה פרס גראמי, בנם של המוזיקאים ופעילי השלום ג'ון לנון ויוקו אונו. החל משנת 2015 הוא חבר בלהקת The Claypool Lennon Delirium.
חייו > ילדותו

שון לנון נולד בעיר ניו יורק. לאחר הולדתו, טיפל בו אביו, ג'ון לנון, עד להירצחו בשנת 1980, כאשר היה בן חמש. הוא חונך בשני בתי ספר פרטיים יוקרתיים באינסטיטוט לה רוזי בשווייץ (בו גם למדו הנסיך אדוארד, אלברט השני מלך הבלגים ודודי אל פייד) ובבית הספר דאלטון, בעיר ניו יורק.
חייו > שנותיו הראשונות במוזיקה

הקלטתו הראשונה הייתה באלבומה של אימו, "עונת הזכוכית" המבוסס על סיפור שאביו נהג לספר לו. בגיל 9, הוא ביצע את השיר "זה בסדר" (It's Alright) המופיע באלבום הצדעה לאימו בשם "לכל איש יש אישה", משנת 1984. בשנת 1988 הופיע שון בקבוצת השחקנים של "Moonwalker" של מייקל ג'קסון. שון העיד כי העבודה עם ג'קסון הייתה בגדר חוויה מפרה עבורו. מאוחר יותר במהלך חייו, נסיונותיו לפרוץ כמוזיקאי רציני באו לידי ביטוי בשיתוף פעולה עם יוצרים אחרים: הוא הופיע באלבום של לני קרביץ "Mama Said", בשנת 1991 וכן הקים להקת רקע לאלבומה של אימו, "Rising", בשנת 1995.
חייו > השפעות מוזיקליות

שון לנון טען שבריאן וילסון והביץ' בויז היו מקור השראה ראשון במעלה עבור שיריו וריאיון שערך עם בריאן וילסון מופיע באלבום בעל תפוצה מוגבלת בעל השם "מילים ומוזיקה". במהלך ההפצה של האלבום "אל תוך השמש" (Into The Sun), שון הרבה לדבר אודות הערצתו ללהקה הברזילאית אוס מוטנטס. בעת שהותו בברזיל הופיע שון עם ארנלדו בפטיסטה (נגן הבס והזמר של אוס מוטנטס). לאחר מכן הוא עיצב את העטיפה לאלבום הלהקה משנת 2000 הקרוי "Tecnicolor". שון אף ציין בעת ראיונות את השפעת הביטלס והוריו.
דיסקוגרפיה > אלבומים

"אל תוך השמש" (1998) U.S. #153
"אש ידידותית" (2006) U.S. #152
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גראמי | 2025 | המארז או מהדורה מוגבלת מיוחדת הטוב ביותר | Mind Games | זכייה |  |
הערות שוליים

↑  2025 GRAMMYs: See The Full Winners & Nominees List | GRAMMY.com, grammy.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13896548n (data)  GND: 13509769X  ISNI: 0000 0001 1476 179X  LCCN: no2006125224  MusicBrainz: 722c6718-0c61-4db2-a8bc-993a8c5d2baf  NDL: 01150875  NKC: js20061110004  NTA: 074609297  SNAC: w65c2wmr  VIAF: 84255875   WorldCat (עם VIAF): 84255875
מנחם מנדל שניאורסון

ערך זה עוסק באדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד-לובביץ'. אם התכוונתם לאדמו"ר השלישי של החסידות, ראו .
.
רבי מנחם מנדל שניאורסון (כונה הרבי מלוּבָּבִיץ' בראשי תיבות: רמ"מ, רמ"ש או רממ"ש; י"א בניסן תרס"ב, 18 באפריל 1902 – ג' בתמוז תשנ"ד, 12 ביוני 1994) היה האדמו"ר השביעי והאחרון של חסידות חב"ד-לובביץ' מ-י' בשבט ה'תשי"א, 17 בינואר 1951, ועד פטירתו.
הקים את מפעל השלוחים ובתי חב"ד במקומות רבים בעולם, והכריז על עשרה מבצעים לעידוד קיום מספר מצוות. שיחותיו ומאמריו נדפסו בספרים רבים בחייו ולאחר פטירתו. הוא נחשב לאחד מהרבנים הבולטים בתקופתו.
נודע בעיסוקו הרב למען החשת הגאולה. בשנותיו האחרונות ראו בו חסידיו את המשיח, ורבים מהם מאמינים בכך אף לאחר מותו. השאלה אם האמין בכך בעצמו ואם עודד את האמונה בכך שנויה במחלוקת. עסק רבות גם בניסיונות לתיקון הגדרת יהודי בחוק השבות ולמניעת מסירת שטחים.
בית מדרשו, השוכן במרכז חב"ד העולמי – 770 ברובע ברוקלין, ואוהל קברו ברובע קווינס שבניו יורק, משמשים מוקדי עלייה לרגל.
קורות חייו

נולד בעיר מיקולאייב שבאימפריה הרוסית (כיום באוקראינה) כבן בכור לרב לוי יצחק שניאורסון ולחנה שניאורסון (אנ'). מצד אביו היה צאצא של הצמח צדק, האדמו"ר השלישי בשושלת חב"ד (נין בנו בכורו רבי ברוך שלום שניאורסון, בן אחר בן. ראו להלן בעץ המשפחתי), ועל שמו הוא נקרא. אמו הייתה בתו של רב העיר, הרב מאיר שלמה ינובסקי.
בשנות ילדותו ונערותו למד בעיקר מפי אביו. בשנת 1909, בגיל 7, עבר עם משפחתו לעיר יקטרינוסלב, לאחר שאביו התמנה בה לרב. הרב שניאור זלמן וילנקין נשכר על ידי אביו כמלמד פרטי עבורו וממנו למד חומש עם פירוש רש"י, נ"ך, משנה וגמרא כארבע וחצי שנים, מגיל שבע עד גיל אחת עשרה. אחר כך שכר לו אביו את המלמד הרב איסר ניסן דריבין שלימדו במשך שנה בביתם. את רוב זמנו העביר בלימוד תורה, קבלה וחסידות.
בשנת 1919, בהיותו בן שבע עשרה, עודדו אביו להוסיף במקביל ללימודיו התורניים גם לימודי חול באופן עצמאי, ורשם אותו ללימודי בגרות הוא ביקש מישראל בר-יהודה ששימש כמנהל הגימנסיה העירונית ביקטרינוסלב, שיעניק לו הכוונה בלימודי הבגרות. בר יהודה סיפר שהרב שניאורסון אמר לו שאביו התנה עמו שילמד לימודי קודש 16 שעות ביממה, וביתר השעות ילמד את לימודי החול באופן עצמאי בבית.
בסוכות תרפ"ג (1922) נפגש ברוסטוב על הדון לראשונה עם חותנו לימים, רבי יוסף יצחק שניאורסון מליובאוויטש, השישי בשושלת אדמו"רי חב"ד. בקיץ של אותה שנה הזמינו חותנו לעתיד לעיר הנופש קיסלובודסק שבה שהה אז עם משפחתו, מתוך רצון לשדכו לבתו, חיה מושקא שניאורסון. מאותה עת התקרב מנחם מנדל הצעיר למשפחת האדמו"ר. שנה לאחר מכן קיבל סמיכה לרבנות מדודו הרב שמואל שניאורסון. החל מנובמבר 1926 השתתף מנחם מנדל באוניברסיטת לנינגרד כשומע חופשי בשיעורי מתמטיקה והנדסה, לפי דרישת חמיו המיועד ובמימונו[דרוש מקור] (עם זאת, לאחר שהפך לאדמו"ר בעצמו הביע התנגדות חריפה ללימודים באוניברסיטה). באותם ימים פגש את הרב יוסף רוזין ("הרוגצ'ובר"), שאותו העריץ. על פי תצהיר שנתן מאוחר יותר, כתובתו באותה תקופה הייתה בבית חותנו. עם זאת, ישנן עדויות כי התגורר במקומות אחרים. בני הזוג התחתנו בנובמבר 1928, בי"ד בכסלו ה'תרפ"ט, בוורשה. לדברי החוקרים פרידמן והיילמן, בני הזוג עמדו בקשר במשך למעלה מחמש שנים לפני החתונה, פרק זמן בלתי מקובל בעולם הדתי, בפרט במשפחות אדמו"רים.
עוד קודם לכן, בשנת 1927, עזב מנחם מנדל את ברית המועצות ועבר להתגורר בברלין. בשנים 1928–1932 למד לימודים אקדמיים באוניברסיטת הומבולדט של ברלין בתחומי המתמטיקה והפילוסופיה של הטבע, וכן למד בבית המדרש לרבנים ע"ש עזריאל הילדסהיימר, וקיבל הסמכה לרבנות מהרב יחיאל יעקב וינברג שעמד בראש המוסד.
באוניברסיטה הכיר את הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בוסטון) שלמד באותן שנים ואף למד שנה אחת בבית המדרש לרבנים. פרנסתו העיקרית התקיימה על אביו, וכשהתדרדר מצבו הכלכלי של אביו - הוא התקיים בעיקר על תמיכת חותנו בעת שהתגורר בברלין ובפריז. אחרי החתונה המשיך להתגורר בברלין, ולמשך סמסטר וחצי למד מתמטיקה, פיזיקה ופילוסופיה כשומע חופשי באוניברסיטת ברלין.
בשנת 1933 עבר לפריז, שם סיים לימודי הנדסת חשמל בבית הספר ESTP להשכלה גבוהה בעבודות ציבוריות. החל מקיץ 1934 שהו בני הזוג בפולין כמעט שנה. בתאריך 24 ביולי 1937 קיבל תואר מהנדס חשמל. בנובמבר 1937 נרשם ללימודי מתמטיקה בסורבון, ובנובמבר 1938 ללימודי המשך בתחום המדעים המדויקים, לימים סיפר שלמד גם פיזיקה בסורבון. הלימודים באוניברסיטה בפריז היו הסיכוי היחיד של בני הזוג לקבל אשרת שהיה בפריז.
בזמן שהותו בברלין ובפריז נהג לכתוב חידושי תורה שלו ומנהגים שראה בחצר חותנו. רשימות אלה התגלו לאחר פטירתו במחברות שהשאיר בחדרו, ופורסמו בסדרת ה"רשימות".
קורות חייו > בואו לניו יורק

ביוני 1940 בעקבות כיבוש הנאצים עבר מפריז לווישי. באוגוסט 1940, בעקבות הפיכת וישי לממשלת בובות של הנאצים, נמלט לניס שהייתה תחת שלטון איטליה. ביוני 1941 נמלט דרך ליסבון באונייה בעלת דגל פורטוגל הנייטרלית לארצות הברית. ובכ"ח בסיוון ה'תש"א הגיע עם אשתו לארצות הברית, לעיר ניו יורק, שם הצטרפו למשפחת חמיו, האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון, שהתגוררה במרכז חב"ד העולמי – 770 בשכונת קראון הייטס שבברוקלין. לקראת הגיעו, ביקש חמיו משלושה מחסידיו הבולטים לנסוע לנמל לקבל את פניו, בהוסיפו: "אם רצונכם לדעת מיהו חתני? הוא בקיא בבבלי וירושלמי, רי"ף, רא"ש ורמב"ם, הוא עורך תיקון חצות כל לילה ובקיא בכל ה'לקוטי תורה' עם העיין'ס".
עם בואו לניו יורק מינה אותו חותנו לנהל את המוסדות המרכזיים שהקים – מרכז לענייני חינוך וארגון מחנה ישראל. בשנת תש"ב התמנה על ידי חמיו למנהל הוצאת הספרים קה"ת, ובשנת תש"ג לעורך הראשי, בשנה זו יצא גם ספרו הראשון, 'היום יום'. לצד עבודתו זו בהנהלת המוסדות המרכזיים של חב"ד, עבד בהנדסת חשמל לאוניות הצי האמריקני בניו יורק. לאחר שהעבודה במוסדות חב"ד רבתה, התפטר מעבודתו כמהנדס.
בשנת תש"ז נסע לפריז לפגוש ולקבל את אמו, לאחר שהצליחה לצאת מברית המועצות, בדרכה לארצות הברית. מאז פטירת חמיו, לא יצא ממדינת ניו יורק ומאז קבלתו את הנהגת חב"ד, פרט לשלושה ביקורים ב"קעמפים" גן ישראל של חסידיו בהרי קטסקיל, הוא לא יצא במשך שנות הנהגתו אף מהעיר ניו יורק.
במהלך הקפות בליל שמיני עצרת תשל"ח עבר התקף לב ואושפז בחדרו שבמרכז החסידות. הוא יצא אל חסידיו לראשונה בראש חודש כסלו באותה שנה, תאריך שהפך ליום שמחה בחסידות חב"ד.