stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אן באולינג
קריירה > זיהוי הורות של בעלי חיים

באולינג פיתחה כמה מבדיקות הדם הראשונות ובדיקות הורות של DNA עבור סוסים, והפכה ליועצת של מספר ארגונים המחזיקים מאגרי גזעי סוסים, כולל האיגוד לסוסים הערבים, The Jockey Club,American Quarter Horse Association ועוד. החל משנת 1976 היא פרסמה מחקרים על סוג דם של בעלי חיים ופיתחה בדיקות באמצעות סוג דם כדי לבסס את הממצאים לגבי ההורות. היא דגלה בשימוש בבדיקת סוג דם לצורך אימות הורות של בעלי חיים. בנוסף באולינג חקרה את תופעת הכימרה, שיצרה לעיתים תוצאות לא עקביות בבדיקות הורות.
עד סוף שנות ה-90, חלו התפתחויות בבדיקות הורות מבוססות DNA, ובאולינג הגיעה למסקנה שהן יעילות לאימות הורות באותה מידה כמו סיווג סוג דם. המעבדה שלה הייתה חלוצה בתחום אימות הורות מבוסס DNA של סוסים וגמלים - מינים שבאולינג עצמה ערכה מחקר עבורם תוך שימוש במיקרוסטלייט כסמנים ביולוגיים. תוכנית בדיקה זו התרחבה וכללה שמונה סוגים נוספים של יונקים.
באולינג יישמה את עבודתה על זיהוי הורות כדי לעזור לשמר את המגוון הגנטי של סוסי פרז'וואלסקי. היא חקרה את הגנטיקה של סוסי מוסטנג באזור האגן הגדול במערב ארצות הברית, ואיתרה סמנים גנטיים המקשרים אותם לגזעי סוסים מבויתים אחרים. היא גם ביצעה מחקר על סוגי הדם של הגזע Paso Fino.
חלק מהעבודות הייחודיות של המעבדה הגנטית הווטרינרית הייתה חקירה משנת 1996 של הסקוטלנד יארד. המעבדה הגנטית סייעה בזיהוי מקור של דגימת דם הקשורה לרצח. המעבדה זיהתה את מקור הדגימה בכלב שהיה בזירת הפשע, ומידע זה עזר לפיצוח המקרה על ידי הובלת חוקרים לחשוד בבעלי הכלב. באולינג באותה תקופה הייתה מנהלת המעבדה, וכתוצאה מעבודה זו, היא הצליחה להרחיב את היקפי העבודה של המעבדה כדי להגדיל את הסיוע בתחום של זיהוי בעלי החיים שהיו נוכחים בזירות פשע ובעלי חיים שבעצמם היו קורבנות לפשעים כגון גניבה או התעללות בבעלי חיים. מאוחר יותר המעבדה גם סייעה בבניה של מאגר נתונים לאומי של כלבים המשמש להעמדה לדין במקרים של קרבות כלבים. באולינג פרסמה גם מאמרים על הורות בפרד, כולל מקרה שבו היא הוכיחה מקרה נדיר של סוסת פרד פורייה על ידי בדיקת הורות.
קריירה > פרויקט גנום הסוס

בשנות ה-90, באולינג הייתה אחת ממובילות התחום בפרויקט הגנום של הסוס. גנום הסוס נרשם לראשונה בשנת 2006 ועד שנת 2009 מופה במלואו.
קריירה > פרסומים

באולינג כתבה שני ספרים ו-93 מאמרים בכתבי עת מדעיים.
השירה המקראית

השירה המקראית, או שירת המקרא, היא שירה עברית שחוברה בתקופת המקרא על ידי נביאים ומשוררים וכלולה בתנ"ך, החל משירת הים ששרו משה ובני ישראל, ושירת האזינו; דרך ספר איוב המיוחס למשה רבינו, שירת דבורה, וספרי השירה שחיברו המלכים דוד ושלמה (ספרי תהילים, שיר השירים, משלי, וקהלת); ועד למליצות של הנביאים האחרונים. השירה שונה מן הפרוזה בכך שהיא נדרשת לביאור ומפוארת ברמזים שאינם מעניין השיר, ומתייחדת מן הפרוזה במקצב ובמשקל, כמו גם בצורות דקדוקיות שונות הן בנטיות המילים והן בקישורן התחבירי, ואף באוצר מילים הייחודי לשירה. שירת המקרא היא שירת קודש המשקפת אמונה וביטחון בה', את רוח האומה הישראלית ואהבתה את הקב"ה, ערכי תורה יראה ומוסר, תפילה ושיחה בין אדם ובוראו, ואת אורחות החיים הקדמונים של יהודה וישראל.
מבנה > מבנה בסיסי

לפי רוברט לאות', העיקרון השולט בשירה המקראית הוא עיקרון התקבולת, אך החוקרים שאחריו הוכיחו כי המבנה השולט הוא טור בן שתי צלעות (או שלש) קצרות, אשר השנייה קשורה לראשונה וממשיכה אותה. התקבולת היא אחד האמצעים ליצירת קשר בין שני צלעות הטור, אך לא האמצעי היחיד. יעקב כדורי מונה אמצעים נוספים ליצירת קשר בין צלעות הטור:
לכלול בצלע ב' משהו שמחזיר את הקורא לצלע א', לדוגמה: ”גֶּפֶן מִמִּצְרַיִם תַּסִּיעַ / תְּגָרֵשׁ גּוֹיִם וַתִּטָּעֶהָ”, הטיית היחס "וַתִּטָּעֶהָ" מחזירה את הקורא אל הגפן שבצלע א'.
השמטת חלק משפט (בדרך כלל פועל) מצלע ב', כך שהשלמתו מתאפשרת רק בצירוף צלע א', לדוגמה: ”מִן אֲרָם יַנְחֵנִי בָלָק / מֶלֶךְ מוֹאָב מֵהַרְרֵי קֶדֶם” השלמת צלע ב' היא "[ינחני] מֶלֶךְ מוֹאָב מֵהַרְרֵי קֶדֶם".
שימוש במילת זיקה היוצרת קשר בין הצלעות, לדוגמה: ”יְהִי חַסְדְּךָ ה' עָלֵינוּ / כַּאֲשֶׁר יִחַלְנוּ לָךְ”, מילת הזיקה "כַּאֲשֶׁר" מקשרת בין הצלעות.
צלע א' היא פנייה המהווה קישור הכרחי לצלע ב', לדוגמה: ”ה' אֱלֹהִים צְבָאוֹת / עַד מָתַי עָשַׁנְתָּ בִּתְפִלַּת עַמֶּךָ?”
חלוקה של צמד מילים שגור בין הצלעות, לדוגמה חסד ואמת: ”וְהוּכַן בַּחֶסֶד כִּסֵּא / וְיָשַׁב עָלָיו בֶּאֱמֶת”.
חזרה על מונח זהה בשני הצלעות, לדוגמה: ”רָאוּךָ מַּיִם, אֱ‍לֹהִים / רָאוּךָ מַּיִם – יָחִילוּ”.
מבנה > מבנים מורחבים

לעיתים המבנה רחב יותר והטור אינו עומד בפני עצמו אלא בצירוף הטורים שלפניו או שלאחריו, אף במקרים אלו נשמרת התבנית הבסיסית הקושרת בין שתי הצלעות, כשלאחריהם הפוגה קצרה, ואילו הסיום הסופי בא רק לאחר הטור האחרון, לדוגמה: ”הַאֲזִינוּ הַשָּׁמַיִם וַאֲדַבֵּרָה / וְתִשְׁמַע הָאָרֶץ אִמְרֵי פִי. יַעֲרֹף כַּמָּטָר לִקְחִי / תִּזַּל כַּטַּל אִמְרָתִי. כִּשְׂעִירִם עֲלֵי דֶשֶׁא / וְכִרְבִיבִים עֲלֵי עֵשֶׂב”, הטור האחרון אינו עומד בזכות עצמו, ומכל מקום הוא בנוי מצלעות מקבילות המהוות יחידת משנה לעצמה.
לעיתים יש בטור אחד שלש צלעות, לדוגמה: ”יִפֹּל מִצִּדְּךָ אֶלֶף / וּרְבָבָה מִימִינֶךָ / אֵלֶיךָ לֹא יִגָּשׁ”. גם במקרה כזה לא נפגעת תחושת הסדירות שיוצרים הטורים הקצרים יותר, ואדרבה, טורים מוארכים משמשים לפעמים ככלי לגיוון.
מבנה > צורות התקבולת

קיימות מספר צורות של הקבלה תוכנית בין הצלעות:
תקבולת שלמה, בה לכל אבר בצלע א' ישנה מקבילה בצלע ב', לדוגמה: ”מַחְשְׁבוֹת צַדִּיקִים מִשְׁפָּט / תַּחְבֻּלוֹת רְשָׁעִים מִרְמָה”.
תקבולת חלקית, בה חסר באחת הצלעות איבר המופיע בחברתה המשלימה את חסרונו, לדוגמה: ”זָכַרְתִּי לָךְ חֶסֶד נְעוּרַיִךְ / אַהֲבַת כְּלוּלֹתָיִךְ. לֶכְתֵּךְ אַחֲרַי בַּמִּדְבָּר / בְּאֶרֶץ לֹא זְרוּעָה”, בכל צלע שנייה חסר הפועל, אך הוא מושלם על ידי קודמתה כאילו נאמר: "זָכַרְתִּי לָךְ אַהֲבַת כְּלוּלֹתָיִךְ" או "לֶכְתֵּךְ אַחֲרַי בְּאֶרֶץ לֹא זְרוּעָה".
תקבולת פשוטה, בה הצלעות חוזרות על אותו עניין במילים שונות, לדוגמה: ”אָשִׁירָה לַה' בְּחַיָּי / אֲזַמְּרָה לֵאלֹהַי בְּעוֹדִי”.
תקבולת הפוכה, בה שני הצלעות מהוים דבר והיפוכו, לדוגמה: ”נֶאֱמָנִים פִּצְעֵי אוֹהֵב / וְנַעְתָּרוֹת נְשִׁיקוֹת שׂוֹנֵא”.
מבנה מקובל בשירה המקראית הוא שצלע ב' מרחיבה ומעצימה את צלע א', לדוגמה: ”יָדַע שׁוֹר קֹנֵהוּ / וַחֲמוֹר אֵבוּס בְּעָלָיו / יִשְׂרָאֵל לֹא יָדַע / עַמִּי לֹא הִתְבּוֹנָן”, החמור צייתן פחות מהשור, אבל לאבוס הוא מגיע בשעת ההאכלה. אפילו רמה כזו של צייתנות, מציין ישעיהו, אין עם ישראל מצייתים לה'.
לעיתים צלע ב' מסבירה את צלע א', לדוגמה: ”שִׁמְעוֹן וְלֵוִי אַחִים / כְּלֵי חָמָס מְכֵרֹתֵיהֶם”, כל בני יעקב הם אחים, לכן הוצרכה צלע ב' לפרש במה נתייחדה אחוותם של שמעון ולוי.
בספרות החכמה נפוץ השימוש בתבנית טור השיר, כשצלע א' מכילה משל וצלע ב' מביאה את הנמשל. לפעמים בפירוש כמו: ”כִּי כְקוֹל הַסִּירִים תַּחַת הַסִּיר / כֵּן שְׂחֹק הַכְּסִיל”; ולפעמים בסתם, וההשואה עולה מהתקבולת, לדוגמה: ”נְשִׂיאִים וְרוּחַ וְגֶשֶׁם אָיִן / אִישׁ מִתְהַלֵּל בְּמַתַּת שָׁקֶר”, הפסוק משוה איש המשתבח בנדיבותו ואינו נותן, לעננים ורוח הבאים מבלי להוריד גשם.
מבנה > היחס בין הטורים

אף על פי שבדרך כלל ישנו רצף של אחידות רעיונית בין טורי השירה המקראית, לעיתים מהוים הטורים יחידות עצמאיות עד כדי התרופפות הקשר בין טור לטור, לדוגמה: ”אוֹדְךָ כִּי עֲנִיתָנִי / וַתְּהִי לִי לִישׁוּעָה. אֶבֶן מָאֲסוּ הַבּוֹנִים / הָיְתָה לְרֹאשׁ פִּנָּה. מֵאֵת ה' הָיְתָה זֹּאת / הִיא נִפְלָאת בְּעֵינֵינוּ”.
לעיתים חל מפנה בין הטורים אך הוא אינו מצוין, לדוגמה: ”ה' רֹעִי – לֹא אֶחְסָר. בִּנְאוֹת דֶּשֶׁא יַרְבִּיצֵנִי / עַל מֵי מְנֻחוֹת יְנַהֲלֵנִי. [...] שִׁבְטְךָ וּמִשְׁעַנְתֶּךָ הֵמָּה יְנַחֲמֻנִי. תַּעֲרֹךְ לְפָנַי שֻׁלְחָן / נֶגֶד צֹרְרָי, דִּשַּׁנְתָּ בַשֶּׁמֶן רֹאשִׁי / כּוֹסִי רְוָיָה.”, במילים "תַּעֲרֹךְ לְפָנַי שֻׁלְחָן" יוצא המשורר מדמות השה המטפורית אותה ייצג מתחילת המזמור, ותפנית זו אינה מצוינת כלל.
מבנה > בתים

בשירים אחדים במקרא ניתן להבחין בוודאות בצירופם של טורים מסוימים לבתים, אך בדרך כלל אין הקבלה מלאה במבנה הבתים השונים שבשיר. חקר הבתים המפורט במזמורי תהילים ובפרקי נבואה שונים חושף תופעות מענינות רבות ועושר צורני מתוחכם, אך לא נמצא בתחום זה נוהג קבוע.
מקצב השירה

המקצב הרגיל בשירה המקראית הוא של שלוש הטעמות לצלע ושתי צלעות בטור (סימון מקובל: 3+3), ברובם של הפרקים השיריים משמש מקצב זה אם כי לא בעקביות גמורה, צלעות של שתי הטעמות או של ארבע מעורבות בהם. המקצב 2+3 (שלש הטעמות בצלע הראשונה ושתים בשנייה) כונה "מקצב הקינה" מחמת המצאו בקינת "אני הגבר" (איכה, ג') אך נראה שלא התייחד דווקא לקינות. ישנם מקצבים נוספים המשתנים לפי האווירה והעניין של השיר, כמו מקצבים של 4+4 הטעמות, 2+2+2, או 5+5.
סגנון השירה

כדרכה של שירה, אף השירה המקראית מתאפיינת בעושר של דימויים, מטפורות וביטויים מושאלים. דימויים רבים מקורם בטבע. לעיתים הדימויים מתחלפים בצפיפות ומורכבים, ולעיתים הם פשוטים וזוכים לפיתוח ולהרחבה, לדוגמה:
קוּמִי אוֹרִי כִּי בָא אוֹרֵךְ / וּכְבוֹד ה' עָלַיִךְ זָרָח. כִּי הִנֵּה הַחֹשֶׁךְ יְכַסֶּה אֶרֶץ / וַעֲרָפֶל לְאֻמִּים, וְעָלַיִךְ יִזְרַח ה' / וּכְבוֹדוֹ עָלַיִךְ יֵרָאֶה. וְהָלְכוּ גוֹיִם לְאוֹרֵךְ / וּמְלָכִים לְנֹגַהּ זַרְחֵךְ.
הנביא מפתח את הדימוי של כבוד ה' המופיע על ירושלים לשמש הזורחת בחושך, כאשר העמים האחרים הולכים לאורה.
בטורים הבאים הנביא מתאר את התחדשותה של ירושלים, אך בסוף הוא שב אל התמונה שבה פתח:
לֹא יִהְיֶה לָּךְ עוֹד הַשֶּׁמֶשׁ לְאוֹר יוֹמָם / וּלְנֹגַהּ הַיָּרֵחַ לֹא יָאִיר לָךְ. וְהָיָה לָךְ ה' לְאוֹר עוֹלָם / וֵאלֹהַיִךְ לְתִפְאַרְתֵּךְ. לֹא יָבוֹא עוֹד שִׁמְשֵׁךְ / וִירֵחֵךְ לֹא יֵאָסֵף, כִּי ה' יִהְיֶה לָּךְ לְאוֹר עוֹלָם / וְשָׁלְמוּ יְמֵי אֶבְלֵךְ.
במגילת קהלת נמצא תיאור מפורט של הידרדרות הגוף לעת זקנה, בו במקום להשתמש בתיאור מילולי של חלקי הגוף השתמש המשורר בשרשרת תמונות מן העולם החיצוני.
לשון השירה

השירים הקדומים שבתורה (שירת למך, ברכת יעקב ואחרים) מלמדים על שלמות אמנותית עוד לפני התפתחות הספרות ההיסטורית הישראלית, כך במסגרת שימור אמנות השירה נשתמרו צורות לשוניות קדומות למשל הסיומת ־מוֹ (במקום הסיומת ־ם) בפעלים כמו: תִּמְלָאֵמוֹ, תּוֹרִישֵׁמוֹ, תְּבִאֵמוֹ וְתִטָּעֵמוֹ (שירת הים) וכן בשמות כמו: צָרֵימוֹ, אֱלֹהֵימוֹ, זְבָחֵימוֹ (שירת האזינו). כך גם הסיומת ־כִי (במקום הסיומת ־ך) כמו: עֲו‍ֹנֵכִי, תַּחֲלֻאָיְכִי, חַיָּיְכִי, הַמְעַטְּרֵכִי, נְעוּרָיְכִי (תהילים ק"ג). ייתכן שהשימוש בצורות אלו נובע מצרכיו של המקצב.
כמו כן ישנם מילים שהשימוש בהם ייחודי לשירה, כמו אנוש, גבר (במשמעות אדם), אוֹרַח, דור ודור (כלומר לעולם), שחת, שחקים ועוד. הטעם לכך נעוץ בתקבולת המחייבת את המשוררים להזקק רבות למילים נרדפות. פרט זה השפיע גם על התגבשות צמדי מילים כמו "משפט" ו"צדקה".
גבולות השירה

בדרך כלל קל להבחין בין טורים הבנויים בדפוס השירה המקראית לבין סדרת משפטים של סיפור או פרוזה אחרת, אך לעיתים הגבול ביניהם מיטשטש; ישנם סיפורים הכתובים בצורה שירית ומתחלקים בקלות לטורים בני שתי צלעות, נבואות העומדות בין שירה לפרוזה, או מזמורים הכתובים בצורה הקרובה לפרוזה. זאת מאחר שצורת טור השיר הייתה פשוטה עד שיכלה לחדור גם אל דיבורי סיפר רגילים, ומאידך צורתו הייתה גמישה כך שמחברים שונים יכלו למתוח את גבולותיה.
זיקה לשירה האוגריתית

מהשוואת צורות התקבולת והמליצות עולה דמיון בין שירת המקרא לשירה האוגריתית, ממנו הסיק משה דוד קאסוטו כי שניהם ממשיכים את מסורת השירה הכנענית. אך בעוד עיקרה של שירת אוגרית הוא אפוסים על נושאים מיתיים, נעדרה צורה זו מן המקרא מחמת תוכנה, שהיה קרוב מידי לאמונות הפוליתאיסטיות של הכנענים. אוצר המקצבים וגמישותם רב יותר בשירה המקראית מאשר בשירה האוגריתית.
ראו גם

תקבולת
לקריאה נוספת

שמריהו לוין, שירת ישראל, ורשה: אחיאסף תרנ"ו.
שמואל ליב גורדון, ספר תהלים, מבוא לספר תהלים (ע' CXII-I), תל אביב ורשה, תרפ"ח.
שלמה לוינזון, מליצת ישורון, וינה 1816.
אהרן הראל-פיש, שירת מקרא: עדות ופואטיקה, מאנגלית: סמדר מילוא, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשנ"ג
יעקב כדורי, שירת המקרא - הא כיצד?, בתוך: ספרות המקרא - מבואות ומחקרים, יד בן צבי, עמ' 287–306
רפאל ספן, הייחוד התחבירי של לשון השירה המקראית, הוצאת קריית ספר, ירושלים תשל"ו
בנימין הרשב, "מקצבי המקרא", בספרו תולדות הצורות של השירה העברית מן התנ"ך עד המודרניזם, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ח, עמ' 27–40.
מנחם זהרי, נתיבות בשירה המקראית, כרמל, 1933
שלום להב, שירה במקרא, 1999
יהושע מנחם רוזנברג, אמצעים ספרותיים בשירה המקראית, על המקרא ועל הוראתו, חוב' א', משרד החינוך והתרבות – המינהל הפדגוגי – האגף לתוכניות לימודים, תשנ"ג, עמ' 48–76.
יצחק אבישור, החזרה והתקבולת בשירה המקראית והכנענית, פרסומי מרכז ארכאולוגי, 2002.
מבוא למקרא, יחידות 3 ,4 ,5, האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ח 1988–תש"ן 1990, עמ' 50–59.
גוסטלייט

| --- | --- |

 בימוי:  קלי או'סאליבן אלכס תומפסון
 הופק בידי:  אלכס תומפסון צ'לסי קראנט פירס קרייבן איאן קייזר אדי לינקר אלכס וילסון
 תסריט:  קלי או'סאליבן
 עריכה:  מייק ס. סמית'
 שחקנים ראשיים:  קית' קופפרר דולי דה לאון קתרין מאלן קופפרר טארה מאלן
 מוזיקה:  קווין צן
 צילום:  לוק דירה
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברה מפיצה:  IFC Films
 הקרנת בכורה:  ארה"ב 18 בינואר 2024 (פסטיבל סאנדנס) ארה"ב 14 ביוני 2024 ישראל 11 בינואר 2025 (פסטיבל חיפה)
 משך הקרנה:  115 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט דרמה 
 הכנסות:  767,857 דולר
 דף הסרט ב־IMDb
 
"גוסטלייט" (באנגלית: Ghostlight) הוא סרט דרמה קומית משנת 2024, שנכתב על ידי קלי או'סאליבן ובוים על ידי או'סאליבן יחד עם בן זוגה אלכס תומפסון. הסרט עוסק במשפחת שחקנים אמיתית – קית' קופפרר, בתו קתרין מאלן קופפרר ואשתו טארה מאלן, המגלמים משפחה המתמודדת עם אובדן בנם.
עלילה

העלילה מתמקדת בדן (קית' קופפרר), עובד בנייה המוצא עצמו באופן בלתי צפוי מעורב בהפקה מקומית של המחזה "רומיאו ויוליה". במהלך ההשתתפות, הוא נחשף לעולם התיאטרון ונשבה בקסמו. הקהילה הצבעונית של שחקנים חובבים מספקת לו נחמה ועוזרת לו למצוא את דרכו בחיים.
הסרט עוסק באבל גברי, נושא נדיר בקולנוע, ומציג אותו כפן אנושי עדין ועמוק.
הפקה

קלי או'סאליבן, בהשראת ההפקה של "רומיאו ויוליה" שצפתה בה במהלך סגר במהלך מגפת הקורונה, כתבה תסריט שבו אב מוצא נחמה בתיאטרון קהילתי תוך כדי עיבוד תחושות האובדן שלו. או'סאליבן כתבה את דמותו של דן בהשראת התבוננות אישית וביקורת על הדור של גברים שאינם מביעים את רגשותיהם בגלוי.
לסרט לוהקו משפחת שחקנים אמיתית – קית' קופפרר, בתו קתרין מאלן קופפרר ואשתו טארה מאלן, המגלמים את הדמויות הראשיות בסרט. הדינמיקה בין חברי המשפחה האמיתיים עזרה ליצירת כימיה אותנטית בסצנות, כאשר הבמאים שילבו אימפרוביזציה יחד עם תסריט כתוב.
הסרט צולם עם השראה מסרטים תיאטרליים קודמים כמו "מחכים לגופמן", "חזרה גנרלית" ו"מוכת ירח" והצילומים עצמם נמשכו זמן קצר, ואנשי הצוות עבדו באופן אינטואיטיבי ומהיר כדי לעמוד בלוחות הזמנים. הסצנות בתיאטרון הותאמו בקפידה כדי לשקף בצורה אורגנית את דינמיקת החזרות האמיתית של התיאטרון. הסרט צולם בווקיגן, אילינוי, תוך שימוש במשאבים מקומיים, כמו תלבושות ואביזרים שהושאלו מתיאטראות בעיר.
הסרט הופק במהירות רבה, כשצילומיו הסתיימו באוקטובר 2023 והוא הוצג בפסטיבל סאנדנס בינואר שלאחר מכן.
קבלה וביקורות

הסרט קיבל ציון "טרי מוסמך" (Certified Fresh) עם 99% מהביקורות החיוביות באתר Rotten Tomatoes, המבוסס על 101 ביקורות מבקרים. ציון הקהל, המכונה "Popcornmeter", עומד על 92% בהתבסס על יותר מ-500 דירוגים. הסרט מתואר כסרט קטן שמעורר תגובה רגשית עצומה, דרמה על אובדן וחיבור אנושי והמבקרים שיבחו את המשחק של קתרין מאלן קופפרר על הופעה יוצאת דופן. בנוסף, הסרט זכה לציון של 83 מתוך 100 באתר Metacritic, המבוסס על 21 ביקורות מבקרים, עם שבחים אוניברסליים, בעוד ציון הקהל עומד על 7.9 מתוך 10, בהתבסס על 42 דירוגים.
הסרט זכה לשבחים על היותו דרמה קומית עדינה, נוגעת ללב ומשעשעת, המדגישה את הקשר בין החיים לאמנות. קלי או'סאליבן ואלכס תומפסון, שיצרו בעבר את הסרט "פרנסס הקדושה" (2019), ממשיכים לשלב בין הומור לרגש ביצירתם הנוכחית. קהל שאינו מעולם התיאטרון ציין כי הסרט הזכיר להם חוויות אישיות מתקופת התיכון או דמויות קרובות אליהם.
פיטר דברוז' מ-Variety כתב כי הסיפור "מסופר בצורה יפה" ושהחוויה היא "משהו מיוחד". Indiewire תיארו את הסרט כ"חינני, מצחיק וחקירה אנושית מאוד של קשרים המשנים את מסלול חיינו." המבקר סטיבן רומיי מהעיתון "The Australian" תיאר את הסרט כ"סרט מרגש ואינטליגנטי העוסק באהבה, אובדן, חרטה וחיבור אנושי", וציין שכוכב הסרט ראוי למועמדות לאוסקר. שרה מישל פטארס מהאתר "MovieFreak" כתבה כי הבמאים קלי או'סאליבן (שאחראית גם על התסריט) ואלכס תומפסון יצרו דרמה שקטה, חזקה ומלאת תקווה, שלא עוקבת אחר מסלולים מסורתיים. הסרט תואר כאחד מהטובים ביותר לשנת 2024 על ידי מספר מבקרים, ביניהם בילגה איבירי מ"ניו יורק".
קבלה וביקורות > פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס גות'הם | 2 בדצמבר 2024 | ההופעה הראשית הטובה ביותר | קית' קופפרר | מועמדות |  |
| פרס סטלייט | 26 בינואר 2025 | הסרט הטוב ביותר – קומדיה או מחזמר | "גוסטלייט" | מועמדות |  |
| פרס סטלייט | 26 בינואר 2025 | השחקן הטוב ביותר בסרט קולנוע - קומדיה או מחזמר | קית' קופפרר | זכייה |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 22 בפברואר 2025 | ההופעה הראשית הטובה ביותר | קית' קופפרר | בהמתנה |  |
| פרס אינדפנדנט ספיריט | 22 בפברואר 2025 | פרס ג'ון קאסבטס | קלי אוסאליבן; אלכס תומפסון; פירס קרייבנס, איאן קייזר, צ'לסי קראנט, אדי לינקר ואלכס וילסון | בהמתנה |  |
הפצה

בינואר 2024 חברת IFC Films ו-Sapan Studio רכשו את זכויות ההפצה בצפון אמריקה לסרט לאחר בכורתו העולמית בפסטיבל סאנדנס. סקוט שומן, ראש חטיבת הסרטים של AMC Networks, אמר שהסרט "מייצג את כל מה שנרצה לראות ולהשיג מתוך פסטיבל כמו סאנדנס." באפריל 2024, פורסם כי הסרט ייצא לאקרנים בניו יורק ובשיקגו ב-14 ביוני 2024, ולאחר מכן יופץ בכל רחבי ארצות הברית בשבוע שלאחר מכן.
הערות שוליים

↑  Ghostlight, Box Office Mojo
1 2 3 4 5 6  Stephen Saito, Interview: Kelly O'Sullivan & Alex Thompson on "Ghostlight", The Moveable Fest, ‏2024-06-16 (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  I Believe in Me: Alex Thompson and Kelly O’Sullivan on Ghostlight | Interviews | Roger Ebert, www.rogerebert.com, ‏2024-06-13 (באנגלית אמריקאית)
1 2  Ghostlight (2024) | Rotten Tomatoes, www.rottentomatoes.com (באנגלית)
↑  Ghostlight Reviews, www.metacritic.com (באנגלית)
1 2  Brent Lang, IFC Films, Sapan Studio Buy ‘Ghostlight’ Following Critically Acclaimed Sundance Debut (EXCLUSIVE), Variety, ‏2024-01-25 (באנגלית אמריקאית)
↑  Clayton Davis, ‘A Different Man’ Takes Best Feature at Gotham Awards: Full Winners List, Variety, ‏2024-12-03 (באנגלית אמריקאית)
↑  I. P. A. Admin, IPA Reveals Winners for the 29th Satellite Awards | International Press Academy (באנגלית אמריקאית)
↑  Missy Schwartz and Steve Pond, 'Anora,' 'I Saw the TV Glow' Lead 2025 Indie Spirit Awards Nominations, TheWrap, ‏2024-12-04 (באנגלית אמריקאית)
↑  Valerie Complex, ‘Ghostlight’: IFC Films To Release Alex Thompson & Kelly O’Sullivan Drama In Theaters This June, Deadline, ‏2024-04-18 (באנגלית אמריקאית)
אנדרטת התצפיתניות

| --- | --- |

המצפה, גבול ישראל עם עזה.
 מידע כללי
 סוג:  מצפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  2024
 תאריך פתיחה רשמי:  27 ביולי 2024
 
 קואורדינטות:  31°26′27″N 34°30′18″E﻿ / ﻿31.440778755987°N 34.504973084658°E﻿ / 31.440778755987; 34.504973084658
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) מצפה התצפיתנית(למפת מערב הנגב רגילה) מצפה התצפיתנית(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה התצפיתנית(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום מצפה התצפיתנית
 
אנדרטת התצפיתניות היא אתר הנצחה שהוקם לזכר התצפיתניות שנפלו בקרב נחל עוז במהלך טבח שבעה באוקטובר ב-2023.
האנדרטה ממוקמת בין מוצב נחל עוז ליישובי עוטף עזה, הערים שדרות ונתיבות, ונועדה להמחיש את תפקידן החיוני של התצפיתניות בהגנה על גבולות מדינת ישראל.
הקמת האנדרטה בוצעה ביוזמת ארגון "שדות במקום גדרות", הורי התצפיתניות וקרן קיימת לישראל בשיתוף פעולה עם מתנדבים, תורמים וסטודנטים ממכללת ספיר בשדרות. המצפה מהווה חלק ממסלול "דרך תקומה" - פרויקט מורשת והנצחה המאפשר למשפחות הנופלים להנציח את יקיריהן. מטרת המסלול היא למשוך מבקרים לאזור ולחבר את הציבור הרחב למורשת הקרב של הלוחמים שהגנו על המולדת במלחמת חרבות ברזל.
האתר משמש כעדות היסטורית לפועלן של התצפיתניות ותרומתן לביטחון המדינה, ומדגיש את חשיבות תפקידן במערך ההגנה של ישראל.
אנדרטה לזכר התצפיתניות שנפלו
לאורך השביל המוביל לעמדת התצפית מוצבים סלעי הנצחה המעוטרים בתמונותיהן של התצפיתניות שנפלו במוצב נחל עוז במהלך מתקפת הטרור של חמאס ב-7 באוקטובר 2023. סלעי ההנצחה מוקמו על גבעה המשקיפה על האזור, כחלק מהמערך הכולל של אתר ההנצחה. הצבת התמונות על הסלעים מאפשרת למבקרים להתחבר באופן אישי לסיפורן של התצפיתניות ולזכור את הקרבן שהקריבו בהגנה על המדינה.
הערות שוליים

↑  הדר גיל-עד, הקרב בנחל עוז: הורי התצפיתניות חוזרים למוצב, באתר ynet, 18 בספטמבר 2024
1 2 3  פלד ארבלי, ‏"שדות במקום גדרות": מיזם להנצחת התצפיתניות שנפלו, באתר מעריב אונליין, 27 ביולי 2024
1 2   שלי קלינג, המלחמה תקפיץ את מספר האנדרטאות בארץ. כך הן ייבנו, באתר TheMarker‏, 11 באוקטובר 2024
↑  חיילות של אף אחד, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
ג'ון רודג'רס

ג'ון ס. רודג'רס (באנגלית: John S. Rodgers; נולד ב-29 ביולי 1965) הוא פוליטיקאי אמריקאי, המכהן כסגן המושל ה-82 של מדינת ורמונט מאז ינואר 2025. רודג'רס הוא חבר המפלגה הרפובליקנית. טרם היבחרו לסגן המושל כיהן כחבר האספה הכללית של ורמונט, תחילה כחבר בית הנבחרים של ורמונט ולאחר מכן כחבר הסנאט של ורמונט, מטעם המפלגה הדמוקרטית.
ביוגרפיה

רודג'רס נולד בסנט ג'ונסברי (St. Johnsbury) שבוורמונט, וגדל בחווה חקלאית לגידול בקר לחלב של משפחתו בגלובר, ורמונט, שם הוא מתגורר גם בהווה. בשנת 1983 השלים את לימודיו התיכונייפ בבית הספר סייקרד הארט שבניופורט בוורמונט. בשנת 1985 השלים לימודי תעודה במכללה הטכנולוגית-מקצועית של ניו המפשייר בברלין שבניו המפשייר. לאחר סיום לימודיו הגבוהים הקים רודג'רס את חברת ".JS Rodgers Masonry Inc" העוסקת בעבודות בניית אבן יבשה ועבודות חפירה.
בשנת 2002 נבחר רודג'רס לראשונה אל האספה הכללית של ורמונט. ב-8 בינואר 2003 החל לייצג את מחוז הבחירה הראשון אורלינס-קלדוניה בבית הנבחרים של ורמונט. כנציג אזור "ממלכת הצפון-מזרח" (Northeast Kingdom) הכפרי והשמרני יחסית, רודג'רס החזיק בעמדות ייחודיות בנושאים מסוימים שהיו מנוגדות לעמדות המפלגה הדמוקרטית, בה היה חבר עד שנת 2024. הוא נודע בהתנגדותו הנחרצת לחוקי פיקוח על נשק, והיה אחד ממתנגדיו הבולטים של חוק בקרת הנשק המשמעותי הראשון שהתקבל בוורמונט.
ב-2012 נבחר אל הסנאט של ורמונט מטעם מחוז אסקס-אורלינס. הוא כיהן כחבר הסנאט בין השנים 2013–2021. בבחירות 2018 התמודד לתפקיד מושל ורמונט בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית. הוא גרף 36.7% מהקולות ולא נבחר למועמדות. בשנת 2020 הציג רודג'רס חוק שעורר מחלוקת בוורמונט משהציע לאסור שימוש בטלפון נייד על תושבים מתחת לגיל 21.
במאי 2024 הכריז רודג'רס על מועמדותו לתפקיד סגן מושל ורמונט מול סגן המושל המכהן דייוויד צוקרמן. מאוחר יותר, ב-13 באוגוסט אותה שנה, נבחר למועמד המפלגה הרפובליקנית לתפקיד, וקיבל את תמיכתו של המושל הרפובליקני המכהן פיל סקוט. רודג'רס מחשיב את עצמו כרפובליקני מתון, והצהיר כי לא יצביע עבור מועמד המפלגה הרפובליקנית לנשיאות ארצות הברית דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות 2024. ב-5 בנובמבר 2024 זכה רודג'רס במרב קולות הבוחרים עם 46.2% לעומת 44.6 האחוזים שגרף צוקרמן. מועמד "מפלגת החירות והשלום של ההרים הירוקים" איאן דיימונדסטון סיים במקום השלישי עם 3.7% מהקולות.
מכיוון שחוקת ורמונט דורשת רוב מוחלט (מעל 50%) לבחירת סגן המושל, האספה הכללית של ורמונט נדרשה להצביע ב-9 בינואר 2025 כדי לקבוע את זהות המנצח. אמנם צוקרמן הודה בהפסדו ב-7 בנובמבר 2024, אך לא הצהיר אם יתמודד על התפקיד בהצבעה של האספה הכללית בינואר. אף על פי שהאספה הכללית מאשרת מאז 1976 את המועמד שזכה ברוב קולות הבוחרים, דיימונדסטון קרא לאספה לבחור בצוקרמן בטענה כי רוב המצביעים תמכו בשני המועמדים הליברליים יותר במרוץ. בשעה שהודה בתבוסתו, הביע צוקרמן תמיכה בטענתו של דיימונדסטון ואמר כי יפנה את תשומת ליבם של המחוקקים לעובדה זו, אך ציין כי לא ינהל "מאמץ משמעותי" למען עצמו וכי מטיל ספק בהחלטת האספה הכללית לבחור בו.
ב-9 בינואר 2025 נבחר רודג'רס באורח רשמי לתפקיד סגן המושל ה-85 של ורמונט בהצבעה של 158 בעד מול 18 נגד, והושבע לתפקיד.
הערות שוליים

↑  Senator John Rodgers, באתר האספה הכללית של ורמונט (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  אלן ג'. קיז, UPDATED: Rodgers, vocal gun rights advocate, weighs run for governor, באתר VTDigger‏, 10 באפריל 2018 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  John Rodgers (Vermont), באתר Ballotpedia (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  גרג נורמן, Vermont Democrat lawmaker introduces bill to ban cellphones for people under 21, באתר פוקס ניוז, 10 בינואר 2020 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  שון רובינסון, Vermont’s Republican lieutenant governor primary puts party affiliation to the test, באתר VTDigger‏, 26 ביולי 2024 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  פול היינץ, David Zuckerman concedes lieutenant governor’s race to John Rodgers — but with a caveat, באתר VTDigger‏, 7 בנובמבר 2024 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
↑  לולה דאפוט, Vermont lawmakers elect Republican John Rodgers as lieutenant governor, באתר Connecticut Public‏, 9 בינואר 2025 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000004-QINU`"'
עונת 2006/2007 בליג 1

| --- | --- |
 מארחת:  צרפת צרפת
 תקופת התחרות:  4 באוגוסט 2006 – 26 במאי 2007 (296 ימים)
 מספר משתתפות:  20
 הזוכה:  ליון
 מספר משחקים:  380
 מספר שערים:  855 (2.25 בממוצע למשחק)
 מספר צופים:  8,286,414 (21,806 בממוצע למשחק)
 מלך השערים:  פורטוגל פאולטה (15 שערים)
 → 2005/20062007/2008 ←
 
עונת 2006/2007 בליג 1 (בצרפתית: Ligue 1, או בשמה המלא: Championnat de France de football) הייתה העונה ה-69 של התחרות המאורגנת על ידי ההתאחדות הצרפתית לכדורגל (Ligue de Football Professionnel, ובקיצור: LFP). העונה החלה ב-4 באוגוסט 2006 והסתיימה ב־26 במאי 2007.
ליון זכתה באליפות בפעם השישית בתולדותיה ובפעם השישית ברציפות. בסיום העונה ירדו לליג 2 הקבוצות טרואה, סדאן ונאנט.
שחקנה הפורטוגלי של פריז סן-ז'רמן פאולטה זכה בתואר מלך השערים עם 15 כיבושים.