היסטוריה של רמת גן
הערות שוליים

↑  מתוך הארכיון הבווארי - אוסף פלשתינה
↑  למעשה לא במקומו אלא כמה מטרים מעליו
↑  גבעת באלפין, על שמו של מפקד הגיס ה-21, אדוארד באלפין, היא גבעת סוקולוב בבני ברק היכן שהיו ממוקמות אנטנות צבאיות של גלי צה"ל ומסומנת כגבעה 255 במפות הבריטיות
↑  אילן גל-פאר, הרכבת ל"עיר גנים": פרשה מראשיתן של רמת גן ושכונת בורוכוב, אריאל, חוברת 147–148, 2001
↑  התוואי המלא ראשיתו בנמל יפו, דרך תחנת הרכבת יפו, למסעף הרכבת יפו-לוד, לימים תחנת הרכבת תל אביב, בקרבת בית הדר של ימינו ומשם לעבר קו החזית, שהתייצב בסוף דצמבר 1917, מצפון לשפיים, במסלול שחצה את ואדי מוסררה (נחל איילון) בגשר שרונה, ונמתח לאורך "דרך פתח תקווה" ו"דרך אבא הילל סילבר", היום ברמת גן, עד לגדה הדרומית של הירקון, חציית הירקון על גשר באזור 'עשר טחנות', מול ח'ירבת הדרה, היא רמת החייל ופנייה צפון מערבה לעבר 'גבעת ג'נקינס' (גבעה 216 במפות הבריטיות) בין ג'ליל לרמת השרון, על בסיס דרך הרצליה עם הסתעפות לכיוון שייח מוניס. שלוחה נוספת כקילומטר אורכה הסתעפה מן המסילה הראשית מיד לאחר שזו חצתה את ואדי מוסררה על גבי גשר שרונה ונסללה דרך הרחובות שפירא והמתמיד של ימינו והובילה לפרדסי הכפר סלמה, היום דרומית לרחוב כצנלסון בגבעתיים, שם התמקם מחנה צבא בריטי. השלוחה הונחה, כנראה, לקראת מתקפת הסתיו של הגנרל אלנבי בספטמבר 1918, מתקפה שהבקיעה את קו העוג'ות.
↑  י שלוח, שאלת הספוח של רמת גן ובנותיה לעיר אחת, חרות, 18 בספטמבר 1949
↑  חגיגות רמת־גן העיר, הַבֹּקֶר, 2 בפברואר 1950
↑  פצועים קשה ובינוני מפגיעה ישירה ברמת גן, באתר www.inn.co.il
↑  ראש עיריית רמת גן בעקבות הפגיעה ברמת אפעל: "אין ברירה אלא להרוס את כל בית הספר" | קולות מהשטח | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-12-19
מבט על רמת גן הישנה מראש "גבעת אברהם", לכיוון מתחם הבורסה
אנדרטת צליחת הירקון במלחמת העולם הראשונה, ברמת גן
בצילום ניתן לראות את 'העמק' של אנשי עיר גנים (1) בו עוברים כיום רחובות ביאליק והרצל. ואת הגבעות המקיפות אותו שעל שמם נקראת העיר רמת גן. גבעת שאול (2), גבעת אברהם (3) - צילום אוויר משנת 1913.
צילום אווירי של הטייסת הבווארית ה-304 הגרמנית מ-13.8.1918. על הציר האלכסוני דרום מזרח צפון מערב (הדרום בתחתית התמונה), גשר שרונה שהוליך את כביש יפו-שכם מעל ואדי מוסררה במעבר מוסררה. הגשר מברזל הונח על ידי העות'מאנים ב-1895. מגשר הברזל ניתן לראות שביל עפר המסתיים בבניין ה'נוקטה' (ראשית ההתיישבות של הקבוצה הקנדית). ערוץ הואדי נמתח ממזרח למערב, מימין הגשר לשמאלו, לעבר נקודת המפגש עם נחל הירקון. עשרות מטרים מצפון לגשר מזלג דרכים: הדרך ימינה היא ציר ז'בוטינסקי- דרך פתח תקווה ואילו הדרך השמאלית היא דרך אבא הלל סילבר של ימינו. הכתם הכהה הוא חלקו הדרומי של פרדס גולדברג. לאישוש הזיהוי ראו: "The changing land between the jordan and the sea aerial photographs from 1917 to the present", Benjamin Z. Kedar, עמוד 100–101. זיהוי המקום כיום: "גשר ברזל נוסף הוא גשר שרונה (שבמקומו נמצא כיום הגשר הצפוני על מחלף ארלוזורוב המחבר את דרך בגין בתל אביב לציר ז'בוטינסקי ברמת גן)", שמואל אביצור, התפתחות הרכבת בא"י, חומר רקע לכנס, המדור לידיעת הארץ בתנועה הקיבוצית, 1987
פסל של חיים נחמן ביאליק, בכיכר רמב"ם
בית אברהם קריניצי השוכן בבית מגוריו של קריניצי ברחוב הנושא את שמו (נובמבר 2008)
בית החרושת "עלית" ברמת גן, שנות ה-30
אנדרטת שלוש המחתרות ברמת גן
סימני ההפצצה המצרית במלחמת העצמאות על הבית ברחוב הפרסה 1 ברמת גן
שלט בבית הספר בן-גוריון המזכיר כי במקום זה שכן המטה הכללי הראשון של צה"ל
שלט הסבר בכניסה לבית הספר בן-גוריון בו שכן המטכ"ל הראשון של צה"ל
בית "יד לבנים" ברמת גן, הניצב בראש גבעה ומשקיף על כל גוש דן
בריכת השחייה "גלי גיל" ברמת גן, 1950
קבר אברהם קריניצי בפארק הלאומי
נזק כבד שנגרם למבנה ברמת גן מפגיעת טיל סקאד עיראקי