stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שם צופן: וריטי
ביקורות

הספר קיבל בעיקר ביקורות חיוביות עם צאתו. הניו יורק טיימס שיבח אותו כ"נובלה אפלה ומורכבת של משחקי תעתוע ומחשבה, מהסוג שעליך לקרוא פעמיים" כמו כן, הספר נמנה עם רשימה מצומצמת של ספרי נוער, אשר קיבלו ציון מקסימלי מעיתונים מובילים בארצות הברית ובריטניה
גם בארץ הספר זכה לביקורות חיוביות. בהארץ נכתב "על כריכתו של הספר מצוין שהוא רב מכר של "ניו יורק טיימס". אני מקווה שהספר הזה יקסום לקורא הישראלי ויסחף אותו לסיפור על אהבה וידידות שצמח בין נערות בתנאים קשים." בישראל היום נכתב ""שם צופן: וריטי", שראה אור לאחרונה בהוצאת עוץ, הוא ספר מסוגה שכמעט פסה מן העולם: סיפור גבורה מקסים על שתי נערות אנגליות, האחת אריסטוקרטית סקוטית מושלמת, והשנייה ממוצא יהודי צנוע, שהגורל ומלחמת העולם השנייה שזרו את חייהן יחד."
לקריאה נוספת

שם צופן: וריטי מתוך אתרה של ענבל שגיב-נקדימון - מתרגמת
שם צופן: וריטי מתוך אתר הוצאת עוץ
הערות שוליים

↑  (באנגלית) MAY 11, 2012‏ The Pilot and the Spy‏ ,MARJORIE INGALL
↑  Starred YA Book Reviews 2012
↑   עלית קרפ, "שם צופן: וריטי": שחרזאדה בכלא הגסטפו, באתר הארץ, 20 בינואר 2016
↑  אהרון לפידות, "אם הגיבורים היו גברים, הספר היה בולט פחות" | ישראל היום, באתר ישראל היום, 17 במרץ 2016
שופר יעל

אין תמונה חופשית
שופר יעל הוא כלי נשיפה שמקורו בקרנות היעל, המשמש לתקיעת שופר.
שופר זה נדיר ויקר שכן יעל היא חיה מוגנת והשגת הקרן אפשרית רק לאחר מותה הטבעי של החיה. הקרן מפיקה צליל ייחודי ועמוק הדומה לחצוצרה במנעד "בס". בשל צורתו, כונה "פשוט" על ידי חז"ל.
מצוות תקיעה בשופר מחייבת שימוש בשופר כפוף (מסולסל) אך שופר יעל ישר ואינו מסולסל.
על פי המשנה, שופר בעל פיה מוזהבת שימש בראש השנה בית המקדש כשלצד התוקע, תקעו גם בשתי חצוצרות.
קיימת מחלוקת הלכתית בחז"ל לגבי סוג השופר הנהוג בכל מועד. רבי יהודה למשל, פסק שביום הכיפורים של יובל תוקעים בשופר יעל ובראש השנה בשופר איל. רבי לוי פסק שיש לתקוע בשני המועדים בשופר יעל.
ראו גם

שופר קודו
הערות שוליים

↑  באתר קולשופר
↑  יוסף קאפח, שופר של ראש השנה, סיני, גיליון ס"ט, 1971, באתר "דעת"
↑  משנה, מסכת ראש השנה, פרק ג', משנה ג'
↑  דיני שופר 2: מהו השופר הראוי לתקיעה בראש השנה, ישיבת ההסדר ברכת משה מעלה אדומים
↑  ארי צבי זיבוטפסקי, דף שבועי מאת היחידה ללימודי יסוד ביהדות באוניברסיטת בר-אילן
↑  הרב יהודה זולדן, מועדי יהודה וישראל, מכון אור עציון תשס"ד, בחצוצרות ובקול שופר במקדש, עמ' 23–46, באתר ישיבה. [פרסום קודם: "בחצוצרות ובקול שופר במקדש", מעלין בקודש ח (אדר ה'תשס"ד), עמ' 71–96.]
ערך זה הוא קצרמרבנושא יהדות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שופרונקבשד

שופרונקבשד (בהונגרית: Sopronkövesd) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי שופרונקבשד

בשופרונקבשד חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 9 |  |
| 1880 | 16 | 1,216 |
| 1910 | 9 |  |
| 1920 | 9 |  |
| 1930 | 2 |  |
| 1941 | 2 | 1,649 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת שופרון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שופרון • אגיאגושסרגן • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטד • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטוסנטמיקלוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אויקר • אונד • ולצ'יי • ז'ירה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007562352105171  LCCN: n85125450  VIAF: 150160645   WorldCat (עם VIAF): 150160645 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שגרירות גרמניה בישראל

| --- | --- |

מגדל אדגר 360, בו שוכנת השגרירות
 מידע כללי
 כתובת:  מגדל אדגר 360 
 עיר:   תל אביב-יפו
 קואורדינטות:  32°03′42″N 34°47′19″E﻿ / ﻿32.061666666667°N 34.788611111111°E﻿ / 32.061666666667; 34.788611111111
 תאריך פתיחה:  אוגוסט 1965
 דיפלומטיה
 חלק מ:  יחסי גרמניה–ישראל
 שגריר:  שטפן זייברט
 שטח האמנה:  ישראל ישראל
 מדינה מיוצגת:  גרמניה גרמניה גרמניה המערבית גרמניה המערבית (1965-1990)
 tel-aviv.diplo.de
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) שגרירות גרמניה בישראל(למפת תל אביב רגילה) שגרירות גרמניה בישראל(למפת גוש דן רגילה) שגרירות גרמניה בישראל(למפת גוש דן מוגדלת) שגרירות גרמניה בישראל  he שגרירות גרמניה בישראלhe שגרירות גרמניה בישראלמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שגרירות גרמניה בתל אביב היא הנציגות הדיפלומטית של גרמניה בישראל. השגרירות הוקמה ב-1965 על ידי גרמניה המערבית, ועם איחוד גרמניה ב-1990 הפכה לשגרירות גרמניה המאוחדת (גרמניה המזרחית לא החזיקה מעולם בנציגות בישראל).
השגרירות ממוקמת במגדל אדגר 360 שברחוב השלושה 2, בתל אביב. בשגרירות נמצאים גם קונסוליה, מחלקות שונות והנספח צבאי. השגריר הנוכחי (מאז 2022) הוא שטפן זייברט.
המחלקות בשגרירות כוללות את המחלקה המדינית המקשרת בין הממשלה הגרמנית לממשלה הישראלית ומעדכנת על אותן התפתחויות, הנספחות הצבאית שאחראית על קשרים בין משרד ההגנה הגרמני (אנ') ומשרד הביטחון, מחלקה לעניינים משפטיים וקונסולריים, המחלקה הכלכלית שעובדת בשיתוף פעולה עם לשכת המסחר ישראל-גרמניה, מחלקת התרבות שמשתפת פעולה בין היתר עם מכון גתה, מחלקה לעבודה ורווחה ומחלקת עיתונות.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בשנת 1965 החליטו ממשלות ישראל וגרמניה המערבית לכונן ביניהן יחסים דיפלומטיים ולפתוח באופן הדדי שגרירויות. רולף פאולס התמנה לשגרירה הראשון של גרמניה בישראל והחל בתפקידו ב-19 באוגוסט 1965. שיגור השגריר היה מלווה בהיסוסים משני הצדדים. גרמניה עמדה תחת לחץ של מדינות ערב שלא לקיים יחסים דיפלומטיים עם ישראל, ואילו ישראלים רבים לא ראו בעין יפה קיום יחסים דיפלומטיים עם גרמניה שני עשורים בלבד לאחר השואה. במאי 1965 קיבלה הכנסת החלטה על כינון היחסים. ישראל שלחה לבון את השגריר אשר בן נתן, וגרמניה שלחה לתל אביב את השגריר פאולס. מינויו לשגריר בישראל גרר גל נרחב של מחאות בציבור הישראלי, חלק מההפגנות כנגד מינויו היו סוערות ואלימות. ביטויי המחאה בישראל הבליטו את היותו של פאולס קצין בורמאכט הנאצי, את עיטורו בצלב הברזל הנאצי ואת שירותו כנספח צבאי בשגרירות גרמניה בטורקיה.
פאולס התקבל אצל הנשיא זלמן שזר ומסר לו את כתב האמנתו ב־19 באוגוסט 1965. השגריר החדש התקבל ברגשות של כאב וזעם. מכוניתו הותקפה באבנים, ואלפי מפגינים הפגינו כנגדו. מנחם בגין נשא נאום שבו האשים את ישראל כי בקבלה את האמנתו של פאולס כשגריר היא בוגדת בזכרם של קדושי השואה.
פאולס הוכיח בתפקידו רגישות ודיפלומטיה, ופעולתו הראשונה כשגריר הייתה ביקור ביד ושם. במהלך כהונתו פעל פאולס לחיזוקם של היחסים בין גרמניה וישראל.
ב-1977 התבצר אנדריי קילצ'ינסקי, צייר ישראלי, בבניין השגרירות כשהוא חמוש באקדח כמחאה על האנטישמיות והסחבת בהליכים המשפטיים נגד פושעים נאצים בגרמניה. במאי 1978 הצית עצמו קילצ'ינסקי על יד השגרירות על אותו רקע ונפגע קל מכוויות. בדצמבר 1978 התבצר במרכז התרבות של השגרירות עם בת ערובה, במחאה על חוק ההתיישנות הגרמני המונע העמדה לדין של פושעים נאצים.
באוקטובר 1980 הפגינו פעילי "האיגוד היהודי העולמי לנפגעי השלטון הנאצי" מול השגרירות, כמחאה על פעילות נאו-נאצית במערב אירופה, ובתביעה לתשלום פיצויים לנפגעי השואה.
בינואר 1983 הוטל רימון יד בחצר השגרירות, בשם ארגון בשם "בל נשכח".
מאז 1984 מארגנת שגרירות גרמניה בישראל טקס אזכרה שנתי בבית הקברות לחיילים הגרמנים בנצרת.
שגרירים

| שם | תקופה |
| --- | --- |
רולף פאולס: 1965–1968
קארל הרמן קנוקה: 1968–1971
גסקו פון פוטקאמר: 1971–1974
פר פישר: 1974–1977
קלאוס שולץ: 1977–1981
נילס הנסן: 1981–1985
וילהלם הס: 1985–1990
אוטו פון דר גאבלנץ: 1990–1993
פרנץ ברטלה: 1993–1996
תאודור וולאו: 1996–2000
רודולף דרסלר: 2000–2005
הרלד קינדרמן: 2006–2011
אנדריאס מיכאליס: 2011–2015
קלמנס פון גטצה: 2015–2018
סוזאנה ואזום-ראינר: 2018–2022
שטפן זייברט: מאז 2022
ראו גם

נציגויות דיפלומטיות בישראל
יחסי גרמניה–ישראל
שגרירות ישראל בברלין
הערות שוליים

↑  החשוד בנסיון לחטוף גרמנים- נעצר ל־ 5ימים, מעריב, 13 באוקטובר 1977
↑  נעצרו 3 אנשים שהשתלטו על מכון התרבות הגרמני בת"א, דבר, 12 בדצמבר 1978
↑  אבי רז, קילצ'ינסקי פלש שוב למוסד גרמני בתל־אביב - נמנע ונעצר, מעריב, 12 בדצמבר 1978
↑  הפגנה נגד פעולות הניאו-נאצים באירופה ליד שגרירות גרמניה, דבר, 21 באוקטובר 1980
↑  דנקה הרניש, שמירה למוסדות גרמניים בעקבות הרימון בשגרירות, דבר, 31 בינואר 1983
↑  תום שגב, המיליון השביעי, ו, 3, עמ' 359.
↑  אינגה דויטשקרון, פון פוטקאמר ־ מועמד לשגריר בון בישראל, מעריב, 28 בפברואר 1971
↑  פר פישר - שגריר החדש של בון בישראל, מעריב, 24 בספטמבר 1974
↑  שלמה שפיר, חילופי הביקורים - סימן לאיכות היחסים, דבר, 8 ביולי 1975
↑  שלום לשגריר, מעריב, 31 ביולי 1990
↑  אוטו פון דר גאבלנץ - שגריר חדש של גרמניה המערבית בישראל, מעריב, 19 ביולי 1990
↑  פגישת השר לוי ושגרירי מערב אירופה, משרד החוץ, 20 ביוני 2000
↑  אי.פי., השגריר הגרמני יחל בתפקידו למרות התבטאותו, באתר ynet, 9 באוגוסט 2000
↑  "Seibert wird neuer Botschafter in Israel" (בגרמנית). Der Tagesspiegel. 2022-07-12. נבדק ב-2022-07-12.
עמוד מתוך עלון מחאה על מינויו של רולף פאולס לשגריר גרמניה המערבית הראשון בישראל. העלון הופץ בהפגנה שהתקיימה בתל אביב באוגוסט 1965.
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
שו דמיי

זהו שם סיני; שם המשפחה הוא .
שו דמיי (בסינית: 徐徳妹; נולדה ב-23 במאי 1967) היא אתלטית סינית, אלופת עולם (טוקיו 1991) ואלופת אסיה (קואלה לומפור 1991) בהטלת כידון.
ביוגרפיה

שו נולדה בג'ג'יאנג שברפובליקה העממית של סין.
ביוגרפיה > 1989 > סגנית אלופת אסיה

באליפות אסיה שנערכה בנובמבר בניו דלהי שבהודו זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 57.32 מטר.
ביוגרפיה > 1990 > סגנית אלופת משחקי אסיה

במשחקי אסיה שנערכו בספטמבר-אוקטובר בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 61.92 מטר.
ביוגרפיה > 1991 > אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בספטמבר בטוקיו שביפן זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 68.78 מטר, לפני פטרה פלקה (68.68 מטר) וזילקה רנק (66.80 מטר), שתיהן מגרמניה.
ביוגרפיה > 1991 > אלופת אסיה

באליפות אסיה שנערכה באוקטובר בקואלה לומפור שבמלזיה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 59.84 מטר.
ביוגרפיה > 1992

באולימפיאדת ברצלונה שנערכה ביולי-אוגוסט סיימה במקום 14 בהטלת כידון בתוצאה של 59.98 מטר.
שיאים אישיים

הטלת כידון: 68.78 מטר (1991)
שופר ראם

ראש של ראם
שופר ראם (מכונה גם שופר אוריקס) הוא כלי נגינה עתיק, עשוי מקרן של אנטילופה מסוג ראם. לשופר הראם צליל עוצמתי ומיוחד, והוא בעל היסטוריה עשירה וסימבוליקה מיוחדת ביהדות.
מקור ושימושים

שופר הראם עשוי מקרן של אנטילופה מסוג ראם, חיה שהייתה נפוצה בישראל בעבר. יש המזהים את שופר הראם כשופר שהיה בשימוש הלוויים בבית המקדש. שופר הראם זה מתאפיין בצליל עוצמתי שמזכיר חצוצרה. למרות היותו כשר מבחינה הלכתית, כיוון שקרנו חלולה, יש מחלוקת האם ניתן למלא את מצוות תקיעת שופר בקרן זו, בשל היותה ישרה ולא כפופה.
השופר משמש ככלי נגינה בתזמורות אתניות, ובעבר שימש גם ככלי נגינה לצורכי פולחן. כיום הוא מבוקש מאוד על ידי אספנים בשל יופיו ונדירותו.
ביהדות

למרות היותו שופר כשר, שופר הראם אינו משמש באופן מסורתי לתקיעות בראש השנה בבתי הכנסת. הסיבה לכך היא, ככל הנראה, העדפה הלכתית לשופרות בעלי קרן כפופה, וכן היעדר מסורת של שימוש בשופר זה לצורך תקיעת שופר.
הערות שוליים

↑  שופר אוריקס (ראם), באתר מרכז הקדושה שדרות
↑  שופר ראם במחיר מיוחד עשוי מקרן גולמית מובחרת קול שופר ייצור שופרות, באתר קול שופר ייצור שופרות
↑  אסף גולן, מחזה נדיר ומשמח: עדר ראמים לבנים שנולד בטבע נצפה בנגב, באתר ישראל היום, 27 בפברואר 2024
↑  קדחו ותקע בו יצא – שופר, באתר פורטל הדף היומי
↑  שופר ראם אורייקס, באתר שופרות מהדרין יודאיקה
שער לטינה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שער העיר 
 מיקום:  רומא 
 מדינה:  איטליה 
 מייסדים:  פלביוס אוגוסטוס הונוריוס 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – המאה ה־5
 תאריך פתיחה רשמי:  המאה ה־5 
 חומרי בנייה:  טרוורטין 
 קואורדינטות:  41°52′35″N 12°30′09″E﻿ / ﻿41.8765°N 12.5025°E﻿ / 41.8765; 12.5025
  (למפת רומא מוגדלת) שער לטינה(למפת רומא רגילה) שער לטינה
 
פורטה לטינה, ציורו של גוזפה ואסי
שער לטינה (בלטינית: Porta Latina - "פורטה לטינה" - השער הלטיני") היה שער ובו קשת אחת, בחומת אורליאנוס ברומא העתיקה.
מן השער יצאה הדרך ויה לטינה, ועל שמה קרוי השער. בסמוך ניצבת כיום הכנסייה הקרויה על שם השער סן ג'ובני אה פורטה לטינה.
היסטוריה

המבנה הנמצא באתר כיום מקורו בתקופת הקיסר הונוריוס. מבנה זה כולל את השער, ושני מגדלי שמירה משני צדדיו, שצורתם מחצית העיגול. מגדלים אלה עשויים בטון ומצופים לבנים אדומות. ככל הנראה המגדלים נבנו מחדש במהלך המאה השישית.
השער בנוי אבני טרוורטין, ומעליו חמישה חלונות.
שופרונהורפאץ'

שופרונהורפאץ' (בהונגרית: Sopronhorpács) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי שופרונהורפאץ'

בשופרונהורפאץ' חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 8 |  |
| 1880 | 7 | 837 |
| 1910 | 4 |  |
| 1920 | 3 |  |
| 1930 | 4 |  |
| 1941 | 3 | 822 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת שופרון |
| --- | --- | --- |
| יישובים | שופרון • אגיאגושסרגן • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטד • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטוסנטמיקלוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אויקר • אונד • ולצ'יי • ז'ירה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 133127299   WorldCat (עם VIAF): 133127299 
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שופרונמטי

שופרונמטי (בהונגרית: Sopronnémeti) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי שופרונמטי

בשופרונמטי חיו 8 יהודים בשנת 1880 ו-3 בשנת 1910.
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד תושבים יהודיים באזור צ'ורנה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת צ'ורנה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | צ'ורנה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • צקוהאזה • דר • אגייד • פאראד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד  • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סאן • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • ואג |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שיטת התיקוף

תיקוף (Validation) או שיטת התיקוף או שיטת פייל (Feil) היא שיטה ליצירת תקשורת הדדית עם אנשים חסרי התמצאות בזקנה מתקדמת (מעל גיל 80) ואנשים תשושי נפש. הגישה המיושמת על ידי אנשי מקצועות עזרה (עובדים סוציאליים, מרפאים בעיסוק, אחיות, מלווים רוחניים, רופאים, מטפלים שונים וכן על ידי מתנדבים שהוכשרו להשתמש בשיטה), במקומות כמו בתי אבות, בתים סיעודיים, דיור מוגן הוספיס ועוד. תכלית שיטת התיקוף היא לאפשר קשר ותיקשורת מילולית ולא מילולית עם אדם שיכולתו להשתמש בשפה נפגעה (בדרך כלל על רקע של דמנציה מסוג אלצהיימר). מערך הכלים שמציעה שיטת התיקוף נועד ליצור קשר עם המטופל מתוך עמדה מכבדת ואמפתית ומתוך דאגה כנה לצרכיו הרגשיים של הזקן. את עקרונות השיטה ניתן ליישם בעבודה פרטנית (עם אדם בודד) או בקבוצה.
היסטוריה

שיטת התיקוף נוצרה על ידי נעמי פייל (נולדה ב-1932), עובדת סוציאלית קלינית בהכשרתה. השיטה נולדה כתוצאה מעבודת שטח שעשתה פייל עם דיירי בית אבות בו עבדה בקליבלנד אוהיו. עבודת השטח היא שאיפשרה לפייל לפתח מאוחר יותר את התאוריה שמאחורי השיטה. המחקר הראשון אודות השיטה התפרסם ב 1967 וכותרתו "טיפול קבוצתי בבית אבות". ב-1982 פורסמה המהדורה הראשונה של הספר "תיקוף, שיטה פורצת דרך: שיטת פייל". בשנים הבאות אומצה השיטה ברחבי העולם, בהתחלה באוסטריה והולנד ובהמשך במקומות נוספים בעולם. ספרה הראשון של פייל וספרים נוספים שלה שיצאו בהמשך פורסמו בשפות רבות. מבחינת פייל, פרסומים אלה היו בעלי משמעות רבה בהתפתחות השיטה, שכן המשובים שקיבלה פייל לרעיונותיה סייעו להתפתחות של רעיונות חדשים, והתאמת הגישה לסביבות עבודה שונות ותרבויות שונות. כן תרם הפרסום להעמקה ושיכלול של שיטות הכשרת מטפלים לעבודה עם שיטת התיקוף.
שיטת התיקוף כיום

שיטת התיקוף נחשבת היום לחלק משמעותי מארגז הכלים המקצועי של בעלי מקצועות שונים העובדים עם זקנים במצבי דמנציה (גם דמנציה מתקדמת). הגישה מיושמת במדינות שונות בעולם בבתי אבות, בתים סיעודיים, מסגרות דיור מוגן וכדומה. המכון להכשרת מטפלים בשיטת התיקוף פועל באוסטריה, בלגיה, צרפת, גרמניה, איטליה, יפן, שווייץ שוודיה וארצות הברית. המכון מציע הכשרה בתיקוף להכשרת מטפלים וכן מעניק תעודות הסמכה לטיפול באמצעות השיטה. שיטת התיקוף מיושמת במקומות שונות ברחבי העולם: בצפון אמריקה, אירופה ואוסטרליה.
המטופלים

המטופלים בשיטת התיקוף הם במרבית המקרים זקנים מעל גיל 80, שאיבדו חלק ניכר מיכולתם לתקשר עם העולם באופן יעיל והפכו בחלק מהמקרים לחסרי התמצאות במקום ובזמן. מצבים אלה יכולים להתרחש על רקע של מחלת אלצהיימר במצב מתקדם, או מחלות אחרות הכרוכות באובדן כישורי התמצאות וכישורי שפה. חלק מאוכלוסייה זו מסומן לעיתים על ידי צוות המוסד כמטופלים בעייתיים, מרדניים, עקשנים, או לחלופין פשוט מטופלים בסיכון גבוה. בחלק מהמקרים קיימת בנוסף לדמנציה גם הפרעה נפשית, ו/או מחלה כרונית כלשהי. פייל ציינה שהשיטה אינה יעילה לטיפול בחולי דמנציה צעירים יחסית (בעשור השישי לחייהם). בנוסף לזקנים הסובלים מדמנציה, יכולה השיטה להועיל גם לזקנים החיים עם סכיזופרניה, בעיקר כשמדובר בטיפול פליאטיבי תקופת סוף החיים.