stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לאהוב אותך כל יום
הערות שוליים

1 2 3   "מדמיין אותך אשתי": עדן חסון ודולי ופן מוציאים שיר חופה חדש, באתר וואלה, 18 במאי 2023
↑  דודי פטימר, ‏קליט ויפה: עדן חסון ודולי ופן בבלדה חדשה ומוצלחת | האזינו, באתר מעריב אונליין, 20 במאי 2023
↑  אריאל פייגלין, ספוטיפיי חושפת: מה היו השירים שהישראלים הכי אהבו לשמוע הקיץ?, באתר ערוץ 7, 31 באוגוסט 2023
↑  מדיה פורסט - המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, ‏28 במאי - 3 ביוני 2023
↑  היטליסט - מצעד המוזיקה של ישראל, באתר היטליסט, ‏10 ביולי 2023
↑  המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג (לרשימה המלאה יש לבחור בתפריט "כל נתוני המצעד" להורדת קובץ PDF), באתר mysong.co.il, ‏26 באוגוסט 2023
↑  המצעד השנתי הישראלי תשפ"ג, באתר גלי צה"ל, 14 בספטמבר 2023
↑  דורית אסרף מזרחי, אתם בחרתם: "יוניקורן" הוא שיר השנה של כאן גימל וטיקטוק, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 14 בספטמבר 2023
↑  תוצאות המצעד השנתי 2023 של היטליסט, באתר מאקו
| עדן חסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שמישהו יעצור אותי • אלבום 2 |  |
| עדן חסון - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שמישהו יעצור אותי | "שמישהו יעצור אותי" • "ילדים כאלה" • "שיכורים" • "מתפוצץ לי הראש" • "אני מבולבל" • "היי DJ" • "כפיות" • "איך את אוהבת" • "עיניים" |  |
| אלבום 2 | "כשנגמרת הסופה" • "שמפניה" • "מה עבר עליי" • "את חסרה לי" • "איתך" • "אל תשברי לי את הלב" • "שבועיים" • "סיבובים" • "שקיעות אדומות" • "גדל לי קצת זקן" • "נוריד ת'חולצה" • "שימי פס" • "מבטיח" • "מדליקה לי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "לא מרגיש טוב" • "מה פספסתי" • "כולם רוצים אהבה" • "ככה כל יום" • "בואי נישן על זה" • "עושה לי צרות" • "מטפסים על הקירות" • "עד שתבואי עד אליי" • "שוב" • "אז מה עכשיו" • "חישגוזים" • "החיים לפניי" • "לא תראה אותי בוכה" • "ישיבות" • "לא שותה לא מעשן" • "שניפגש רק בשמחות" • "אנחנו זה גורל" • "אהובה שלי" • "צוחקת ובוכה" • "אין אותי" • "שיבולים" • "מה עשית לי" • "חורף באילת" • "לב שביר" • "אין מרחק בינינו" |  |
| שירים אחרים | "אין יותר מועדונים" |  |
| דולי ופן |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | חלק א' • צעירים לנצח |  |
| סינגלים | "אח שלי מתחתן" • "מאושרים" • "תרוצי אליו" • "ואז את תראי" • "את יודעת אמא" • "שמור עליי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "השמיים נעולים" • "בוקר טוב עולם" • "להאמין" • "אלבי" • "בשבילך" • "מנגלים" • "צעירים לנצח" • "מספיק טוב" • "עזוב אותי מטכנו" • "שחרר אותי" • "לאהוב אותך כל יום" |  |
פולדה (עיר)

פולדה (גרמנית: Fulda; נכתב לעיתים פולדא) היא עיר במדינת הסן, גרמניה. העיר יושבת על נהר הפולדה. היא אחת משבע הערים בעלות מעמד מיוחד במדינת הסן.
היסטוריה

ראשיתה של העיר במנזר פולדה אשר הוקם בשנת 744 על ידי סטורמיוס הקדוש, תלמידו של בוניפציוס הקדוש, מבשר הנצרות בגרמניה. העיר מוזכרת לראשונה כעיר בשנת 1114, עד שבשנת 1208 קיבלה פולדה מעמד של עיר, למרות התנגדות ראשי המנזר שטענו שהשטח הוא בבעלותם.
בעת מלחמת האיכרים הגרמנית שהתחוללה בין השנים 1524–1526, השתתפו מבין גברי העיר כ-10,000 לוחמים בקרבות, תחת פיקודו של הנס דאלהופף. נסיך המדינה, פיליפ מהסן, מזכיר צבא חזק ומאורגן שהשתתף בלחימה על ההר פראון.
במהלך המאה ה-18 עברה העיר תנופת בנייה בסגנון הבארוק, בין השאר בשיפוץ קתדרלת העיר וארמון המבצר על ידי יוהאן דינצנהופר. גם כנסיית העיר, נבנתה בין השנים 1771 - 1785.
בשנת 1764, נפתח בעיר מפעל חרסינה תחת בעלותו של הנסיך והבישוף הנריך פון ביברה, אך זמן קצר לאחר מותו, בשנת 1789 נסגר המפעל. בעקבות איכותה ונדירותה, מוערכת החרסינה על ידי אספנים בשווי רב.
לעיר וסביבתה נודעה חשיבות במהלך המלחמה הקרה, עקב קרבתה של העיר לגבול עם מזרח גרמניה, והיותם של הכוחות האמריקניים פרושים לאורך גבול זה.
מקור השם

העיר נקראת על שם הנהר הזורם בקרבתה. מקור השם פולדה אינו ברור. השם fulda מוזכר במסמכים החל משנת 751. המקור הסביר ביותר הוא מסקסונית עתיקה folda (ארץ, אדמה), והמילה 'אהה', מלטינית "מים" (aqua).
מכיוון שההברה pol/pel נפוצה מאוד בקרב השפות הודו-אירופאיות, ניתן להניח כי מקור השם הוא Polota.
פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא תרגמת.
בשל העובדה כי מספר רב של ההודו אירופי מילים עם השורש * pel-/pol- שם, אפשר גם כי Fulda גרסה של ההודו אירופי היה Polota. שם של פולדה ולכן יכול גם כמה מערכות יחסים במזרחה של אירופה המרכזית, ראו: ב לטביה יש Palt, palte (שלולית, שלולית), אלא גם את הנהר או Peltew Pelta.
יהדות פולדה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע עד לשואה, מידע יש בערך באנצי' דעת.
הקהילה היהודית בפולדה הייתה מן הקהילות הוותיקות ביותר בגרמניה.
בשנת ד'תתקצ"ו (1235), הואשמו היהודים ברצח חמשת ילדי טוחן מקומי בחג המולד, ובשמירת דמם עבור שימוש לאפיית מצות לפסח. לאחר שלושה ימי חקירה ממושכים ועינויים הודו שני יהודים מתושבי העיר בהאשמות. בעקבות כך, בפרעות שנערכו בי"ז בטבת על ידי קבוצת צלבנים ואזרחים מקומיים ששהו בעיר, נרצחו 34 יהודים. רק בזכות הגנת חברי מועצת העיר על היהודים בגופם, נעצרו הפרעות.
בעקבות האירועים, הורה פרידריך השני קיסר גרמניה, על הקמת ועדת חקירה, שהורכבה בעיקר מיהודים מומרים שאינם מגרמניה. הוועדה קבעה, כי על פי המידע המתקבל בתנ"ך, בברית החדשה ובתלמוד, ליהודים נאסר השימוש בדם לצורכי אכילה. ולפיכך, העלילה היא מופרכת ושקרית.
בעקבות מסקנת הוועדה, הוציא הקיסר הצהרה ביולי 1236, בה הוא שולל את עלילת הדם מכל וכל, וקבע כי נוצרים שיהרגו יהודים מפני אשמה זו, יחשבו כמורדים במלך.
כרב העיר וכראש הישיבה שפעלה בעיר כיהן הרב אליהו לואנץ. ורבי שמואל אהרן בן רבי אליקים (נפטר ביום ה׳ ט׳ באייר תי״ב), ורבי אליעזר משולם ברילין, ואחריו בנו רבי יצחק (נפטר במנהיים ביום ה׳ כ״ג אדר תל״ח). וכן כיהן בה כרב הרב מאיר שיף מחבר חידושי מהר"ם שיף על התלמוד. שם העיר זכור לדורות בשמו של פרשן הירושלמי הרב אליהו מפולדא.
גאוגרפיה > אקלים

| אקלים בפולדה> חודש.שיא טמפרטורה מרבית (C°).טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).שיא טמפרטורה מזערית (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בפולדה> ינואר.14.5.2.9.-3.1.-26.8.52.8 | אקלים בפולדה> פברואר.18.1.4.8.-3.0.-25.1.42.9 | אקלים בפולדה> מרץ.23.2.9.4.0.2.-17.9.50.8 | אקלים בפולדה> אפריל.28.0.14.2.2.3.-7.5.42.5 | אקלים בפולדה> מאי.32.9.18.9.6.3.-2.1.63.1 | אקלים בפולדה> יוני.34.3.21.6.9.6.0.6.57.6 | אקלים בפולדה> יולי.36.4.23.7.11.5.3.7.74.1 | אקלים בפולדה> אוגוסט.38.7.23.5.11.1.2.0.61.0 | אקלים בפולדה> ספטמבר.30.6.19.1.7.9.-2.2.54.2 | אקלים בפולדה> אוקטובר.25.4.13.8.4.7.-8.8.55.5 | אקלים בפולדה> נובמבר.19.1.7.4.1.3.-15.1.54.1 | אקלים בפולדה> דצמבר.14.5.3.7.-1.5.-20.9.60.1 | אקלים בפולדה> שנה.38.7.13.6.3.9.-26.8.668.7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: מזג אוויר ואקלים ב פולדה
ערים תאומות

איטליה קומו, איטליה (מ־1960)
צרפת ארל, צרפת (מ־1964)
רוסיה סרגייב פוסאד, מוסקבה, רוסיה (מ־1991)
ארצות הברית וילמינגטון, דלאוור, ארצות הברית (מ־1997)
צ'כיה ליטמוריץ', צ'כיה (מ־2001)
דניאל קרייצ'יק

| --- | --- |
קרייצ'יק בסרט "המקום בו פרפרים לא עפים"
קרייצ'יק בסרט "המקום בו פרפרים לא עפים"
 לידה:  24 ביוני 1994 (בן 30) צ'כיה מלאדה בולסלאב, צ'כיה
 מדינה:  צ'כיה 
 מקום לימודים:  בית הספר התיכון לפאז'ובו
 בן זוג:  מאטיי סטרופניצקי (2017–)
 פרופיל ב-IMDb
 
דניאל קרייצ'יק (בצ'כית: Daniel Krejčík; נולד ב-24 ביוני 1994) הוא שחקן קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ומדבב צ'כי.
ביוגרפיה

קרייצ'יק נולד בעיר מלאדה בולסלאב שבצ'כיה, למשפחה שבבעלותה שירותי הלוויות בצ'כיה. בשנת 2012 סיים את לימודיו בבית הספר התיכון לפאז'ובו שבעיירה ייצ'ין. לאחר מכן הצטרף קרייצ'יק כשחקן בתיאטרון ז'זניצקה (Divadlo v Řeznické) במדינה, ובמהלך הכשרתו שם השתתף בהצגה "יחסים שייקספיריים ביותר" (Velmi shakespearovské vztahy) בבימויו של ייז'יו יוסקה, וב-2014 גם בהצגה "לני" (Leni) בתפקיד הורסט קטנר. בנוסף, ב-2015 הוא הופיע בהצגה "חתול על המסילות" (Koček na koleích) בבימויה של מיכל פבליק, וב-2016 בהצגה "קוק" (Cock), שעבור הופעתו בה היה מועמד בקטגוריית "השחקן הטוב ביותר" בטקס פרסי תאליה (אנ'), המוענקים על ידי אגודת השחקנים הצ'כית.
בשנת 2017 הקים יחד עם השחקנית פטרה הורבאטובה את תיאטרון SpoluHra, בו הוא הופיע באופן קבוע וכן היה אחראי על הדרמטורגיה בו. משכנו העיקרי של SplouHra הייתה במרכז התרבות "לה פבריצה" (La Fabrice) שבהולושוביצה (אנ'). בתחילת הדרך, התיאטרון הפיק את המחזה "בשעת הלינקס" (V hodině rysa). באותה שנה, קרייצ'יק היה מועמד לפרס יוקרתי בטקס פרסי מבקרי התיאטרון הצ'כי (צכ'), בקטגוריית "כישרון השנה" לשנת 2016. בתוך אחריותו על הדרמטורגיה השתתף בכתיבת מחזות עבור התיאטרון (אחד מהם היה "הקשר של גדאונוב" – Gedeonův uzel). באותו זמן השתתף בהצגה "אחרי סוף העולם" (Po konci světa) בתיאטרון סלטנה. בתחילת 2019 כיכב במחזה "ליקוי חמה מלא" (Úplné zatmění) בתפקיד ארתור רמבו בתיאטרון "לה פבריצה", בו שיחק לצד בן זוגו בחיים, מאטיי סטרופניצקי, והשחקנית סנדרה נובאקובה.
הוא החל לשתף פעולה עם קבוצת האמנים העצמאית OLDstars, הפועלת בתיאטרון הביתי "קושיצקה" (Košické), בו הוא משחק במחזה "כל הדברים הנפלאים" (Všechny báječné věci), שעלה בבכורה באוגוסט 2018.
מאז 2019, הוא שחקן קבוע בתיאטרון פידלובצ'צה (Divadlo na Fidlovačce), בו הוא מגלם את הדמות הראשית במחזמר "שנות התן" (אנ') וגם את הדמות הראשית בבכורה העולמית של המחזמר "הנערה הדנית" (Dánská dívka). הוא מופיע בקביעות בפסטיבל "שייקספיר בקיץ" (אנ') ("הלילה השנים עשר, או כרצונכם", בבימויה של יאנה קאלישובה). כמו כן, הוא משתף פעולה עם קבוצת האמנים "ילדים מדוכאים משתוקקים לכסף" (Depresivní děti touží po penězích) שבראשה עומד יאקוב צ'רמאק, במסגרתה השתתף במחזה "120 הימים של סדום" ובתפקיד סבסטיאן הקדוש במחזה "מרטיריום או אמנות הסבל" (Martyrium aneb umění trpět).
ביוגרפיה > טלוויזיה

קרייצ'יק הופיע במספר סדרות טלוויזיה בצ'כיה: "Ordinace v růžové zahradě 2" (אנ'),‏ "Dáma a Král" (צכ'), "Polda" (צכ'), "V.I.P. vraždy" (צכ'), "Specialisté" (צכ') ועוד. בשנת 2016, הוא צילם בהפקה משותפת עם הבמאי אוליבר הירשביגל (אנ') מיני-סדרה בשם "תחת רקיע אחד" (Pod jedním nebem), וכן את סרט הטלוויזיה "בלדת הטייס" (Balada o pilotovi).
ביוגרפיה > קולנוע

בשנת 2019, הצטלם לסרטו של רומן נמק, "המקום בו פרפרים לא עפים", בו הוא מגלם את התפקיד הראשי, נער בן 19 בשם דניאל. הסרט הוקרן בבכורה שנתיים לאחר מכן, ב-17 במאי 2021.
ביוגרפיה > דיבוב

בנוסף לעבודתו במשחק על הבמה ועל המסך, קרייצ'יק הוא מדבב פעיל במיוחד. הוא השתתף בדיבוב של מעל ל-800 סדרות וסרטים שונים, ביניהם "ההוביט", "הכתר", "קרא לי בשמך", "הרפתקאותיה המצמררות של סברינה", "ספיידרמן" ו"ילד מחוק". בין השחקנים שדיבב את דמויותיהם נמנים טימותי שאלאמה, אדי רדמיין, ג'ונתן ריס מאיירס, לוקאס הדג'ס, ג'וש או'קונור וטיילור לאוטנר.
ב-2019 קרייצ'יק היה מועמד לפרס הדיבוב ע"ש פרנטישק פיליפובסקי (אנ'), עבור דיבוב דמותו של השחקן מטיאס אינווד, ריצ'רד בורבג', בסדרת הדרמה "Will" (אנ').
חיים אישיים

מאז 2017 קרייצ'יק נמצא בזוגיות עם מאטיי סטרופניצקי (אנ'), פוליטיקאי ופובליציסט, לשעבר יו"ר מפלגת הירוקים הצ'כית.
בשנת 2018, קרייצ'יק וסטרופניצקי קנו את הטירה "אוסצ'אני" (צכ'), תמורת כ-12 מיליון קורונה צ'כית. זאת על מנת לתקן את הטירה הרעועה, במטרה להחיות אותה מבחינה תרבותית. קרייצ'יק עורך במקום את "בימת תיאטרון הקיץ" (Letní divadelní scénu) ואירועי תרבות נוספים על מנת להציל את האנדרטה.
תפקידים

הערה: רשימות התיאטרון, הפילמוגרפיה והדיבוב הן חלקיות, וכוללות הצגות, סדרות וסרטים נבחרים בלבד.
תפקידים > תיאטרון

תיאטרון פידלובצ'צה - "שנות התן" - אדה / תינוקות
תיאטרון פידלובצ'צה – "הנערה הדנית" – איינר / לילי
OLDstars - "כל הדברים הנפלאים" (Všechny báječné věci) - ילד
תיאטרון SpoluHra – "בשעת הלינקס" (V hodině rysa) – ילד
תיאטרון "לה פבריצה" (שיתוף פעולה) – "ליקוי חמה מלא" (Úplné zatmění) – ארתור רמבו
תיאטרון סלטנה (שיתוף פעולה) - "אחרי סוף העולם" (Po konci světa) - מארק
תיאטרון "ונושה וה שוולובצה" – "120 הימים של סדום"
פסטיבל "שייקספיר בקיץ" - "הלילה השנים עשר, או כרצונכם" (Večer tříkrálový aneb Cokoli chcete)
תיאטרון ז'זניצקה – "לני" (Leni)
תיאטרון ז'זניצקה – "קוק" (Cock)
תיאטרון ז'זניצקה - "יחסים שייקספיריים ביותר" (Velmi shakespearovské vztahy)
תיאטרון ז'זניצקה - "חתול על המסילות" (Koček na koleích)
קבוצת האמנים "ילדים מדוכאים משתוקקים לכסף" - "לכולם מגיע פורגטוריום" (Očistec si zaslouží každý) – ייז'י אובצ'אצ'ק / מתאבד אלמוני
תפקידים > קולנוע

המקום בו פרפרים לא עפים
Rozkoš
Výpadek
תפקידים > טלוויזיה

Polda (צכ')
V.I.P. vraždy (צכ')
Ordinace v růžové zahradě 2 (אנ')
Pod jedním nebem (מיני-סדרה)
Balada o pilotovi (סרט טלוויזיה)
תפקידים > דיבוב

2017: קרא לי בשמך (בצ'כית: Dej mi své jméno)
2017: The Jungle Bunch (בצ'כית: Esa z pralesa) (אנ') – מוריס
2018: Épouse-moi mon pote (בצ'כית: Vezmeš si mě, kámo?) (אנ')
2018: The Commuter (בצ'כית: Cizinec ve vlaku) (אנ') – דני מקאולי
2021: Generation (אנ')
הערות שוליים

↑  Leni, Divadlo v Řeznické
↑  Kočka na kolejích, Divadlo v Řeznické
↑  Cock, Divadlo v Řeznické
↑  GEDEONŮV UZEL - La fabrika, www.lafabrika.cz (בצ׳כית)
↑  Po konci světa, Divadlo v Celetné
↑  OLDstars > Repertoár > Všechny báječné věci, www.oldstars.cz
↑  Jednou mi fotr povídá. Fidlovačka zahraje Šakalí léta divočejší, iDNES.cz, ‏2019-03-23 (בצ׳כית)
↑  Večer tříkrálový aneb Cokoli chcete - Letní shakespearovské slavnosti, Divadlo
↑  Petra, Daniel Krejčík hraje prvního člověka na světě, který změnil pohlaví! Je z něj Dánská dívka, Jo magazín, ‏2019-11-19 (ב־)
↑  Daniel Krejčík, Dabingforum.cz
↑  Matěj Stropnický zachraňuje zámek. Každou neděli jej otevírá veřejnosti, iDNES.cz, ‏2019-03-16 (בצ׳כית)
↑  O zámku, Zámek Osečany bude! (באנגלית)
↑  Stropnický s přítelem koupili zámek. Zachráníme kulturní dědictví, říkají, iDNES.cz, ‏2018-08-12 (בצ׳כית)
↑  Delight (2013) - IMDb, נבדק ב-2022-11-06
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: xx0245618  VIAF: 3567158630995423370006   WorldCat (עם VIAF): 3567158630995423370006
בית ברנשטיין (תל אביב)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 סוג:  בית מגורים 
 על שם:  אליעזר ברנשטיין
 כתובת:  יהודה הלוי 45 
 מיקום:  תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל ישראל
 מייסדים:  אליעזר ברנשטיין 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – העשור של 1930
 תאריך פתיחה רשמי:  שנות ה־30 של המאה ה־20 
 מידות
 קומות:  3 
 קואורדינטות:  32°03′43″N 34°46′24″E﻿ / ﻿32.062050323468°N 34.77331624456°E﻿ / 32.062050323468; 34.77331624456
  (למפת תל אביב מוגדלת) בית ברנשטיין(למפת תל אביב רגילה) בית ברנשטיין(למפת גוש דן רגילה) בית ברנשטיין(למפת גוש דן מוגדלת) בית ברנשטיין
 
בית ברנשטיין בתל אביב-יפו הוא מבנה לשימור בן שלוש קומות ברחוב יהודה הלוי 45 פינת אלנבי 9. הבית נרכש על ידי קבוצה של 22 משקיעים והוא חלק מפרויקט התחדשות עירונית. במסגרת הפרויקט עומדים להוסיף לבית שתי קומות נוספות. קומה אחת מתוכננת למסחר והקומה הנוספת תכלול 22 דירות חדשות.
אליעזר ברנשטיין יזם את בניית הבית בתחילת שנות השלושים של המאה העשרים כהשקעה, לכן הבית מכונה "בית ברנשטיין". בבית יש משרדים ובתי עסק.
בשנת 1931, כשהבית נוהל על-ידי אליעזר ברנשטיין, נפתח במקום בית מסחר למחוכים ולחזיות. בשנת 1938 התמקם בו הסופר משה סמבטיון, והפעיל עסק יוצא דופן – ‘מכון למתן שמות עבריים’. בשנת 1941 שכרו שמואל ובלה ורבה אגף אחד של הבניין, והם פתחו בו את ‘מלון גלים’.
ברנשטיין היה הבעלים של הבניין עד 1958, אז מכר את הבניין ליחזקאל עזיזאדה. מיקומו של ‘בית ברנשטיין’ במרחק של עשרות מטרים מהים כשהוא חשוף לרוחות וללחות כבדה הוביל לכך שהוא הלך והפך לבלתי ראוי למגורים, כפי שקרה עם רבים מהבניינים בסביבה, עד אשר שופץ. במסגרת עבודות השימור חוזק הבניין, הורחבו הקומות הקיימות ונוספו שתי קומות. כיום, הבניין משמש למגורים.
חיים או משהו כזה

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  סטפן הרק 
 הופק בידי:  ג'ון דייוויס ארנון מילצ'ן
 תסריט:  ג'ון סקוט שפרד דיינה סטיבנס
 עריכה:  טרודי שיפ 
 שחקנים ראשיים:  אנג'לינה ג'ולי אדוארד ברנס טוני שלהוב
 מוזיקה:  דייוויד ניומן(אנ')
 צילום:  סטיבן בֵּרוּם
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Regency Enterprises Davis Entertainment
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  26 באפריל 2002
 משך הקרנה:  103 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  דרמה קומית; קומדיה רומנטית
 תקציב:  40 מיליון דולר
 הכנסות:  16,872,671 דולר (בבתי הקולנוע) (30 ביוני 2002)
 הכנסות באתר מוג'ו:   lifeorsomethinglikeit
 דף הסרט ב־IMDb
 
"הנביא ג'ק" מנבא ללייני את יום מותה.
(צילום מסך)
חיים או משהו כזה (מאנגלית: Life or Something Like It) הוא סרט קולנוע דרמטי-קומי רומנטי אמריקאי משנת 2002 בכיכובם של אנג'לינה ג'ולי, אדוארד ברנס וטוני שלהוב. ביים סטיבן הרק לפי תסריט של ג'ון סקוט שפרד ודיינה סטיבנס, והפיקו ג'ון דייוויס וארנון מילצ'ן.
העלילה הנפרשת על פני שבוע, עוסקת במוטו שלפיו התנהלותו של אדם קובעת את גורלו, ובשאלה הספקולטיבית מה קורה לאדם שיודע שנותר לו שבוע לחיות. הסרט יצא לבתי הקולנוע ב-26 באפריל 2002, נחל כישלון מסחרי, וב-15 באוקטובר באותה שנה יצא לצפייה ביתית בהזרמת מדיה וב-DVD.
על תפקידה בסרט, ג'ולי הייתה מועמדת לפרס פטל הזהב ההיתולי לשנת 2003 בקטגוריית השחקנית הגרועה ביותר.
ליהוק

| שחקנים | דמויות |
| --- | --- |
אנג'לינה ג'ולי: לייני קאריגן
אדוארד ברנס: פיט סקנלון
טוני שלהוב: הנביא ג'ק
כריסטיאן קיין: קאל קופר
מליסה אריקו: אנדריאה
גרגורי גיצין: דניס
מקס בייקר: וין, טכנאי הקלטות
ג'סי ראת'רפורד (אנ'): טומי
ליסה ת'ורנהיל: גוון
סטוקרד צ'אנינג: דבּרה קונורס
ג'יימס גאמון: פאט קאריגן
מריקה אנוויק: לייני בגיל 10
אשלין מורגן ויליאמס: לייני בגיל 5
קייסי סטיבנס: גוון בגיל 15
הפקה

עיקר הסרט צולם באתרים אותנטיים (On location) ברחבי סיאטל, וחלקים אחרים צולמו בוונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה, ובמנהטן, ניו יורק. תחנת הטלוויזיה הבדיונית KQMO מוקמה בתחנה האמיתית KOMO-TV(אנ') בסיאטל, כאשר הלוגו של התחנה שונה לצורך הצילומים באולפן ערוץ החדשות "KOMO 4", על ניידות שידור ועל המיקרופונים, וכמה מבכירי המנחים של KOMO-TV תרמו לסרט הופעת קמע. סצנת הריאיון עם דברה קונורס, המתרחשת כביכול בניו יורק, צולמה למעשה באולפני BCTV בוונקובר.
הפצה והכנסות

הסרט הופץ לבתי הקולנוע ב-26 באפריל 2002 ונחל כישלון בקופות, כאשר כנגד תקציב של 40 מיליון דולר, ההכנסות הסתכמו ב-16,872,671 דולר. כאמור לעיל, ב-15 באוקטובר 2002 הופץ הסרט לצפייה ביתית והכניס ממכירה ומהשכרה 24 מיליון דולר.
ביקורות

הסרט התקבל באכזבה אצל מבקרי הקולנוע, אף על פי שהופעתה של ג'ולי זכתה להתייחסויות חיוביות בדרך כלל. במאגר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes קיבל הסרט ציון 28% על בסיס 122 ביקורת, עם דירוג ממוצע של 4.5 מתוך 10. סיכום הביקורות היה שאף על פי שג'ולי מצודדת, "חיים או משהו כזה" הוא סרט מאולץ וצפוי מכדי להעביר באופן משכנע את המסר שצריך לעצור כדי להריח את הוורדים. באתר Metacritic, הסרט קיבל דירוג ממוצע של 31% על בסיס 32 ביקורות שהוגדרו כשליליות באופן כללי.
רוג'ר איברט סבר שזהו סרט מסורבל ומובנה באופן לא הגיוני, וניכר שיוצריו לא מתמצאים בעבודת הטלוויזיה. כפרפרזה על המימרה שגמל הוא סוס שתוכנן על ידי ועדה, אזי הסרט תוכנן על ידי אותו גמל, לדברי איברט, המוסיף שג'ולי במשחקה "בוחנת את הגבולות התאורטיים של המשחק המוגזם ההיסטרי". איברט העניק לסרט כוכב אחד מתוך חמישה. פיטר בראדשו כתב בהגרדיאן הבריטי שלאנג'לינה ג'ולי, עם כל יתרונותיה ומגוון הדמויות שהיא יכולה לגלם, אין כישורים הדרושים לתפקיד קומי-רומנטי, והיה אפשר לחשוב על ליהוק מוצלח יותר לדמותה של לייני קאריגן, כגון קייט הדסון או בריטני מרפי. ואילו ברנס הוא אחת הדמויות הראשיות הגבריות חסרות ההבעה, שלא לומר המשעממות ביותר שיש בהוליווד. בדומה לאיברט, בראדשו העניק לסרט כוכב אחד. סטיב סיימלס, אשר נתן גם הוא כוכב אחד, ציין שהופעתה של סטוקרד צ'אנינג מבריקה בדמות דברה קונורס, תואמת ברברה וולטרס, וזמן המסך שניתן לה היה קצר עד כדי פשע כלפיה.
בניגוד לאיברט, בראדשו וסיימלס, מיק לסאל כתב בסן פרנסיסקו כרוניקל שמדובר בדרמה רומנטית שנמצאת בדרך למצוינות, עם שני כוכבים המסברים את העיניים (ג'ולי וברנס) ותסריט עם מסר משמעותי על הקושי לאזן בין לחיות את היום אך ללכת לשום מקום, ובין לחיות עבור המחר ולהיות חסרי חיים. הסרט, סבור לסאל, מעז לרמוז משהו שנשים טוענות, אבל לסרטים על נשים אין אומץ להודות בו: עבור נשים, הדרך לצמרת המקצועית דורשת מחויבות לכל החיים וכרוכה בבחירות קשות ובוויתורים. חולשת הופעתה של ג'ולי נעוצה בכך שהיא לא למדה טכניקות של שידור טלוויזיה לצורך התפקיד, אבל היא מביאה לתפקיד משהו חשוב בהרבה: רק לפי חזותה וסגנונה החיצוניים, הצופה יכול להבין את הרעיון מבלי שיספרו לו: אישה שהשאפתנות שלה מכתיבה לה אילוצים, והיא משקיעה אנרגיות עצומות במימוש חלום שבסופו של דבר יגביל אותה. לדברי לסאל, ג'ולי מיטיבה לשחק את האישה שמשתחררת מעכבות, אבל הצופה יכול להבין אותה כאשר היא מתפרקת, כי אולי משהו בה היה חייב להתפרק. לגבי ברנס, בסגנון של בחור רגוע והגון, הוא מגלם את האנטיתזה של לייני, והסרט רומז שאם הוא היה אישה, התחייבויותיו בחיים היו שונות מעט. עוד סבור לסאל, שהבמאי סטיבן הרק מעביר את המסרים בחסכנות ובדרך של לשון המעטה, ובסיכום הדברים, מדובר בסרט נשים ראוי. גם אריק ד. סניידר שהעניק שלושה כוכבים, סבור שבכללותו, הסרט מקסים וחינני על אף שהוא לא חף מבעיות כגון סוף שטחי ומושלם מדי, ותסריט מרושל לעיתים. סניידר טוען שדמותה של לייני רדודה דיה כדי להיות אמינה, וידידותית באופן שובה לב דיו כדי להתחבב. אמנם יש בסרט כמה סצנות מטופשות להפליא כמו הפגנת נהגי האוטובוסים, אבל כאשר הן נעשות בסגנון ובגישה המתאימים – הן מצליחות.
לקריאה נוספת

Life or Something Like It : Production Notes. Cinema.com, Retrieved April 2, 2019.
הערות שוליים

1 2 3  Thakure, Radeep (2010). "Angelina Jolie: The Word's Most Powerful Celebrity?". Radeep Thakure & Sons, Punjab, India. ISBN 978-81-908705-9-7. p 110
1 2  LIFE OR SOMETHING LIKE IT. Rotten Tomatoes. Retrieved April1, 2019.
↑  Life or Something like it Awards. IMDb. Retrieved April 2, 2019.
↑  בתחילת הסרט, לייני בת ה-5 נראית בסרטון וידאו ישן צופה בסצנה עם מונרו מהסרט "גברים מעדיפים בלונדיניות".
↑  Kendle, Kristin (March 20, 2019). Movies Filmed in Seattle and Tacoma. Trip Savvy. retrieved April 2, 2019.
1 2 3 4  Life or Something Like It (2002). 2000's Movie Guide. Retrieved April 2, 2019.
↑  Life or Something Like It (2002). On the Set of New York. Retrieved April 2, 2019.
↑  Life, or Something Like It. Box Office Mojo. Retrieved April 2, 2019.
↑  What if you only had 7 days to live?. Movie Info. Retrieved April 2, 2019.
↑  Life or Something Like It 2002. Metacritic. Retrieved Aprhl 2, 2019.
↑  Ebert, Roger (April 26, 2002). LIFE OR SOMETHING LIKE IT. rogerebert.com.
↑  Bradshaw, Peter (march 28, 2003). Life or Something Like It. The Guardian.
↑  Simels, Steve. Life Or Something Like It. TV Guide. Retrieved April 2, 2019.
↑  LaSalle, mick (Aprhl 26, 2002). Jolie and Burns give 'Life' to drama. SF Gate.
↑  Snider, Eric D. Angelina Jolie at her most tolerable. eFilm Critic. Retrieved April 2, 2019.
ליירה מקי

| --- | --- |

 לידה:  31 במרץ 1990 בלפסט, הממלכה המאוחדת 
 נרצחה:  18 באפריל 2019 (בגיל 29) דרי, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Lyra Catherine McKee 
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום מגורים:  בלפסט, דרי 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העירונית של ברמינגהאם, St Gemma's High School 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 סוגה:  עיון
 נושאי כתיבה:  הסכסוך בצפון אירלנד
 יצירות בולטות:  מלאכים עם פנים כחולות, הילדים האבודים 
 בת זוג:  שרה קאנינג
 פרסים והוקרה:  פורבס 30 מתחת ל-30 (2016)  פרס הגאווה של אטיטיוד (2019) 
 
ליירה קתרין מקי (באנגלית: Lyra McKee‏; 31 במרץ 1990 - 18 באפריל 2019) הייתה עיתונאית מצפון אירלנד ודוברת ופעילה עבור הקהילה הלהט"בית. היא כתבה על ההשלכות של הסכסוך בצפון אירלנד והייתה בעיצומו של כתיבת ספר על הנושא. היא הייתה גם עורכת של פיד החדשות Mediagazer. ב-18 באפריל 2019, מקי נהרגה מכדור תועה בחילופי יריות שנורו באזור קרגאן, הנחשב למעוז לאומני בעיר דרי הסמוכה לגבול אירלנד, אחרי פשיטה של המשטרה במקום. המשטרה מתייחסת להריגתה כרצח.
ביוגרפיה

מקי נולדה בבלפסט, צפון אירלנד. ההתעניינות שלה בעיתונות החלה בגיל ארבע עשרה כאשר כתבה בעיתון בית הספר בתיכון סנט ג'מה. בשנה שלאחר מכן היא הצטרפה ל-Children's Express (שמאז הוחלף שמו ל־Headliners (אנ')), ארגון צדקה שתומך בצעירים על ידי עזרה בפיתוח מיומנות עיתונאיות. היא כתבה כתבות נגד בריונות, בעד הורדת גיל ההצבעה ל-16 והשתתפה בכנס בינלאומי לאיידס בטורונטו. בגיל 16 זכתה מקי בפרס העיתונאי הצעיר על ידי סקיי ניוז בשנת 2006. היא למדה באוניברסיטת ברמינגהאם סיטי וסיימה עם תואר שני בעיתונות מקוונת.
בריאיון לאייריש טיימס ב-2017 סיפרה שיצאה מהארון כלסבית בגיל 21 ושהיה לה מזל שמשפחתה קיבלה את זה.
חשבתי בגיל 14 שאתה לא יכול להיות בחוץ וגאה! שזה סוד שצריך לשמור עליו בכל מחיר. האמנתי שמוטב להיות מת מאשר מחוץ לארון. האמנתי בזה בגלל ספרי הדת. נהגתי לשבת בבית שלי בלילה ולהתמקח עם אלוהים שלא ישלח אותי לגיהנום. אני לא חושבת שילדים צריכים לעבור את זה
מקי עברה מספר חודשים לפני מותה לדרי כדי לחיות יחד עם בת זוגה שרה קאנינג, אחות בית חולים.