stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אלבניה באירוויזיון 2024
לפני האירוויזיון > פסטיבלי אי קנגס ה-62 > ערב נוסטלגיה

ערב הנוסטלגיה של התחרות התקיים יום לאחר שידור חצי הגמר השני, ב-21 בדצמבר 2023 בשעה 21:00‏ CET. כלל המתמודדים ביצעו שירים מוכרים שהתחרו בפסטיבלי אי קנגס או באירועי האירוויזיון הקודמים בדואט עם משתתפים אחרים או אורחים. אדלינה איסמאילי הופיעה כאורחת מיוחדת.
| ערב נוסטלגיה – 21 בדצמבר 2023> סדר | ערב נוסטלגיה – 21 בדצמבר 2023> אמן | ערב נוסטלגיה – 21 בדצמבר 2023> אמן אורח | ערב נוסטלגיה – 21 בדצמבר 2023> שיר |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | אלדיס ארנייטי | מייפרטה לייז | "Pragu i vegjëlisë" |
| 2 | בסה קרסניקי | אירמה וארנדה ליבוחובה | "Nuk e harroj" |
| 3 | קלינסה סוסאיי	ומיכאלה פלוצה | — | "Voilà" |
| 4 | סרג'ו חאיידיני | אנדה טריפה | "Mesnatë" |
| 5 | ארסי באקו | אאוגנט בושפפה | "S'mund t'jetoj pa ty" |
| 6 | אולימפיה סמאייליי | פיטנטה טודה | "Shi bie në Tiranë" |
| 7 | יסמינה חאקו ומאל רטקוצרי | — | "Fairytale" |
| 8 | רביעיית פיטר-פן וטרוי באנד | — | "Zitti e buoni" |
| 9 | פסטינה מייזיני | פלורנט אברשי | "Mes nesh është dashuria" |
| 10 | טירי ג'וצי | סידריט ביילרי | "Erdh pranvera" |
| 11 | אנדי טנקו | אנגוס דיי | "Ku është dashuria" |
| 12 | ארינה סייטלארי (מארינה והאלמנטלס) ואולסי בלטה | — | "Hard Rock Hallelujah" |
| 13 | אירמה לפורי ושפאט דדה | — | "Nel blu dipinto di blu" |
| 14 | יחונה פונארי ומרטינה סריקי | — | "Wild Dances" |
| 15 | מלודיאן מאנצקו | אדמונד מאנצקו | "Telefonatë zemrash" |
| 16 | ביג בסטה ווסה לומה | אלטון דדה | "Qyteti i vjetër" |
| 17 | עדן באיה | אנג'לה לאחה | "Satellite" |
| 18 | אנדואל קובאצ'י | איריל שאקירי | "Udhët e mia" |
| 19 | קסטרו זיזו | ראה נוחו | "Sagapo, të dua" |
| 20 | בסה קוקדחימה | יחונה סופי | "Rrjedh në këngë e ligjërime" |
| 21 | אלסה לילה | אנריקו מלוצי | "Një serenatë për dy" |
| 22 | לואן דורמישי וסטינו דה ברטולו | — | "Insieme: 1992" |
| 23 | בלדי קאסו וסטיבי אושה | — | "Arcade" |
לפני האירוויזיון > פסטיבלי אי קנגס ה-62 > גמר

גמר התחרות התקיים ב-22 בדצמבר 2023 בשעה 21:00‏ CET. עשרים ושניים האמנים שהעפילו לשלב זה התחרו על המקום הראשון, ואילו כל משתתפי הקדם (כולל אלו שהפסידו בשלבי חצאי הגמר) הועמדו לייצג את אלבניה באירוויזיון 2024, בהתאם להחלטת הקהל בלבד. אאורלה גאצ'ה, זוכת פסטיבלי אי קנגס ה-38, ה-40 וה-49; ניק ג'לילאיי ולה פאזאני, זוכת העונה הראשונה של פסטיבלי אי קנגס בקוסובו הופיעו במשדר. השיר הזוכה היה "Çmendur" בביצוע מאל רטקוצרי. זו שזכתה במירב הנקודות מהקהל, ובעצם נבחרה לייצג את אלבניה לאירוויזיון 2024 הייתה בסה קוקדחימה עם השיר "Zemrën n'dorë".‏
זוכה
מקום שני
מקום שלישי
זוכה הצבעות הקהל
| סדר | אמן | שיר | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | קסטרו זיזו | "2073" | — |
| 2 | מאל רטקוצרי | "Çmendur" | מקום ראשון |
| 3 | ארינה והאלמנטלס | "Jetën n'skaj" | — |
| 4 | מלודיאן מאנצקו | "Nuk jemi më" | — |
| 5 | טירי ג'וצי | "Në ëndërr" | מקום שני |
| 6 | קלינסה סוסאיי | "Pikturë" | — |
| 7 | אירמה לפורי | "Më prit" | — |
| 8 | פסטינה מייזיני | "Melos" | — |
| 9 | אלדיס ארנייטי | "Një kujtim" | — |
| 10 | מרטינה סריקי | "Vetëm ty" | פרס המבקרים |
| 11 | בסה קרסניקי | "Esenciale" | — |
| 12 | סרג'ו חאיידיני | "Uragan" | — |
| 13 | אולימפיה סמאייליי | "Asaj" | — |
| 14 | אנדואל קובאצ'י | "Nan'" | — |
| 15 | מיכאלה פלוצה | "Për veten" | — |
| 16 | רביעיית פיטר-פן | "Edhe një herë" | האמן החדש הטוב ביותר |
| 17 | בסה קוקדחימה | "Zemrën n'dorë" | זוכת הקהל |
| 18 | ארסי באקו | "Zgjohu" | — |
| 19 | אלסה לילה | "Mars" | — |
| 20 | אנדי טנקו | "Herë pas here" | — |
| 21 | שפאט דדה | "S'mund t'fitoj pa ty" | מקום שלישי |
| 22 | ביג בסטה ווסה לומה | "Mbinatyrale" | — |
| — | בלדי קאסו | "Çdo gjë mbaroi" | — |
| — | עדן באיה | "Ajër" | — |
| — | יסמינה חאקו | "Ti" | — |
| — | יחונה פונארי | "Evol" | — |
| — | לואן דורמישי | "Përsëritja" | — |
| — | אולסי בלטה | "Unë" | — |
| — | סטינו דה ברטולו | "Dua të rri me ty" | — |
| — | סטיבי אושה | "Askush si ty" | — |
| — | טורי באנד | "Horizonti i ëndrrave" | — |
לפני האירוויזיון > הכנה וקידום

בינואר 2024 אישרה בסה כי "Zemrën n'dorë" יעבור תהליך הפקה חדש לקראת התחרות. הגרסה החדשה, שהושרה בשפת האנגלית, פורסמה ב-11 במרץ בליווי וידאו קליפ. שמה הוא "Titan".‏
כחלק מקידום השיר לקראת התחרות אישרה בסה את השתתפותה ב-PrePartyES במדריד ב-30 במרץ, במסיבת האירוויזיון בברצלונה ב-6 באפריל, במסיבת האירוויזיון של לונדון ב-7 באפריל, בקונצרט האירוויזיון באמסטרדם ב-13 באפריל, במסיבת האירוויזיון הנורדית בסטוקהולם ב-14 באפריל ובמסיבת האירוויזיון של קופנהגן ב-4 במאי. ב-22 במרץ ביצעה את "Titan" במהלך משחק כדורגל בין אלבניה לצ'ילה, שנערך בפארמה שבאיטליה. בנוסף, הופיעה בכפר האירוויזיון במאלמה ב-7 במאי.
באירוויזיון

קייסי טולה (מימין), נציגת אלבניה לאירוויזיון 2009, שנערך במוסקבה שברוסיה. היא דורגה במקום ה-17. רונה נישליו (משמאל), נציגת אלבניה לאירוויזיון 2012, שנערך בבאקו שבאזרבייג'ן. היא דורגה במקום החמישי. שתי האמניות נבחרו להופיע בסרטון הגלויה של אלבניה באירוויזיון 2024.
על פי חוקי האירוויזיון נדרשות כל האומות, למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים על בסיס דפוסי הצבעה דומים וקשרים גאופוליטיים משותפים, על מנת להפחית את הסיכוי לתיאום הצבעות על רקע זה. ב-30 בינואר 2024 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. ‌אלבניה השתתפה בחלקו הראשון של חצי הגמר השני, שנערך ב-9 במאי.
לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. אלבניה הופיעה שנייה, אחרי מלטה ולפני יוון. ב-9 במאי עלתה בסה על בימת חצי הגמר השני של האירוויזיון וביצעה את שירה "Titan". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי, לאחר שסיימה במקום ה-15 עם 14 נקודות.
שני חצאי הגמר והגמר שודרו באלבניה ב-RTSH 1,‏ RTSH Muzikë ו-Radio Tirana. פרשנות סופקה בכל המשרדים על ידי אנדרי ג'אחו.
ה"גלויות" הן קטעי וידאו קצרים בני 40 שניות, שמוקרנים במהלך שידור הטלוויזיה ותכליתם לאפשר מעבר חלק ככל הניתן בין שיר לשיר בעיצובה השונה של הבמה. לקראת אירוויזיון 2024 הוחלט כי נושא ה"גלויות" השנתי יהיה שני שירי עבר מכל מדינה. לאחר הקרנת שני השירים הנבחרים הוצג וידאו קצר על הנציג העכשווי של אותה המדינה, שצולם על ידו במצב סלפי. אלבניה בחרה להציג את קייסי טולה, נציגת המדינה לאירוויזיון 2009 ואת רונה נישליו, נציגת המדינה לאירוויזיון 2012, שדורגה במקום החמישי.
באירוויזיון > חצי הגמר

בסה השתתפה בחזרות טכניות למופע ב-29 באפריל וב-2 במאי, ולאחר מכן בעוד שלוש חזרות גנרליות ב-6 וב-7 במאי.
הופעתה של אלבניה נפתחת בתצלום של בסה עומדת במרכז הבמה החשוכה, כשאור זרקור מאיר עליה ואחת הרקדניות יושבת מולה. היא לבושה בשמלת טורקיז, וקפוצ'ון בגוון כהה יותר. הרקדניות ושני זמרי הליווי לבושים בבגדי כסף. בקטע המקשר בין הבית הראשון לפזמון מוקרנים על המרקע המרכזי של הבמה שתי כפות ידיים. כשהפזמון הראשון מתחיל בוקע מבעד למסכים אור צהוב, שמחכה לפרוץ מבעד לערמת אבנים. רק בקטע הראפ מצטרפת הרקדנית השנייה של בסה. בפזמון השני מופיעות ארבע כפות ידיים בכל קצה של רצפת הבמה, ובמסך המרכזי מוקרנת דמות אישה. בגשרית עולים לבמה שני זמרי הליווי, והאור שהוסתר בידי האבנים מתפרץ והופך לכחול. שלל דמויות, הן של נשים והן של גברים, מוקרנים על המסך לסירוגין. בקטע הסיום עומדים המלווים מסביב לבסה, ששרה את המילים האחרונות של השיר.
בסוף המופע הוכרז כי אלבניה סיימה את הערב בין שש המדינות שכשלו בניסיון להעפיל לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי היא דורגה במקום ה-15 עם 14 נקודות.
באירוויזיון > הצבעה

במהלך שלושת המופעים העניקה כל מדינה שני סטים של הצבעה (הקהל והשופטים של אותה המדינה). מספר הנקודות ששתי הקבוצות יכולות להעניק נע בין 1–8, 10 ו-12 נקודות. ההרכב המדויק של חבר השופטים הלאומי ופירוט הנקודות שלהם ושל הקהל של כל מדינה פורסמו לאחר הגמר. חבר השופטים האלבני הורכב מראל חוג'ה, יוליאן בולקו, ארינה סייטלרי, אולימפיה סמאיילאיי וזנה פרלה. בחצי הגמר השני הגיעה אלבניה למקום ה-15 עם 14 נקודות, ולא העפילה לשלב הגמר. אף מדינה לא העניקה לה את "12 הנקודות" בחצי הגמר. היא העניקה בגמר את 12 הנקודות שלה לשווייץ (שופטים) ולקרואטיה (קהל).
מגיש ההצבעה מטעם אלבניה היה אנדרי ג'אחו, מנחה טלוויזיה אלבני.
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו לאלבניה > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות | קהל> סך הכל |
| --- | --- | --- |
| 12 נקודות |  | 0 נקודות |
| 10 נקודות |  | 0 נקודות |
| 8 נקודות |  | 0 נקודות |
| 7 נקודות |  | 0 נקודות |
| 6 נקודות |  | 0 נקודות |
| 5 נקודות |  יוון | 5 נקודות |
| 4 נקודות |  איטליה | 4 נקודות |
| 3 נקודות |  שווייץ | 3 נקודות |
| 2 נקודות |  סן מרינו | 2 נקודות |
| נקודה אחת |  | 0 נקודות |
| סך הכל | 4 מדינות | 14 נקודות |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי אלבניה > חצי הגמר

| קהל> ציון | קהל> מדינות |
| --- | --- |
12 נקודות:  ישראל
10 נקודות:  הולנד
8 נקודות:  יוון
7 נקודות:  גאורגיה
6 נקודות:  ארמניה
5 נקודות:  שווייץ
4 נקודות:  אוסטריה
3 נקודות:  אסטוניה
2 נקודות:  בלגיה
נקודה אחת:  נורווגיה
סך הכל: 10 מדינות
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי אלבניה > חצי הגמר > תוצאות הצבעה מפורטות

החל מאירוויזיון 2023 המדינות העולות מחצאי הגמר אל הגמר נקבעות רק על בסיס הצבעות הקהל. נוסף על כך, משנה זו, קהל במדינות אשר לא משתתפות בתחרות יכול אף הוא להצביע. כל ההצבעות של המדינות האחרות אשר לא משתתפות מחוברות יחד לסל הצבעות נוסף של 1–8, 10 ו-12 נקודות ונקרא הצבעות שאר העולם.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | מיקום | נקודות |
| 01 |  מלטה | 14 |  |
| 02 |  אלבניה |  |  |
| 03 |  יוון | 3 | 8 |
| 04 |  שווייץ | 6 | 5 |
| 05 |  צ'כיה | 11 |  |
| 06 |  אוסטריה | 7 | 4 |
| 07 |  דנמרק | 13 |  |
| 08 |  ארמניה | 5 | 6 |
| 09 |  לטביה | 12 |  |
| 10 |  סן מרינו | 15 |  |
| 11 |  גאורגיה | 4 | 7 |
| 12 |  בלגיה | 9 | 2 |
| 13 |  אסטוניה | 8 | 3 |
| 14 |  ישראל | 1 | 12 |
| 15 |  נורווגיה | 10 | 1 |
| 16 |  הולנד | 2 | 10 |
באירוויזיון > הצבעה > נקודות שהוענקו על ידי אלבניה > גמר > תוצאות הצבעה מפורטות

צוותי השיפוט בתחרות מונים חמישה אנשי מקצוע בתעשיית המוזיקה, אזרחי המדינה אותה הם מייצגים. שמותיהם פורסמו לפני התחרות בשם השקיפות. כל צוות שיפוט דירג את 26 השירים שהתחרו בגמר על פי יכולות ווקאליות, ההופעה על הבמה, הרכב השיר ומקוריותו. בנוסף, נאסר על כל שופט להיות קשור בצורה כלשהי עם אחד האמנים המתחרים. הדירוגים האישיים של כל שופט וכן תוצאות הצבעות הקהל פורסמו זמן קצר לאחר מכן.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| סדר | מדינה | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | שופטים | קהל | קהל |
| סדר | מדינה | שופט 1 | שופט 2 | שופט 3 | שופט 4 | שופט 5 | דירוג | נקודות | דירוג | נקודות |
| 01 |  שוודיה | 12 | 14 | 23 | 12 | 26 | 19 |  | 12 |  |
| 02 |  אוקראינה | 17 | 11 | 22 | 16 | 9 | 14 |  | 4 | 7 |
| 03 |  גרמניה | 18 | 17 | 15 | 13 | 10 | 16 |  | 16 |  |
| 04 |  לוקסמבורג | 6 | 20 | 4 | 6 | 11 | 7 | 4 | 22 |  |
| 05 |  הולנד  | 26 | 25 | 14 | 17 | 8 | 17 |  | N/A |  |
| 06 |  ישראל | 22 | 24 | 26 | 22 | 12 | 23 |  | 2 | 10 |
| 07 |  ליטא | 21 | 12 | 20 | 15 | 23 | 21 |  | 19 |  |
| 08 |  ספרד | 23 | 23 | 18 | 26 | 25 | 25 |  | 14 |  |
| 09 |  אסטוניה | 7 | 22 | 19 | 19 | 16 | 15 |  | 23 |  |
| 10 |  אירלנד | 19 | 21 | 13 | 3 | 17 | 12 |  | 11 |  |
| 11 |  לטביה | 16 | 13 | 21 | 23 | 18 | 22 |  | 24 |  |
| 12 |  יוון | 5 | 2 | 12 | 8 | 3 | 4 | 7 | 7 | 4 |
| 13 |  הממלכה המאוחדת | 15 | 8 | 8 | 25 | 7 | 11 |  | 25 |  |
| 14 |  נורווגיה | 11 | 19 | 2 | 4 | 6 | 5 | 6 | 15 |  |
| 15 |  איטליה | 3 | 6 | 3 | 1 | 2 | 2 | 10 | 3 | 8 |
| 16 |  סרביה | 8 | 7 | 9 | 9 | 14 | 10 | 1 | 9 | 2 |
| 17 |  פינלנד | 20 | 18 | 11 | 21 | 15 | 20 |  | 21 |  |
| 18 |  פורטוגל | 2 | 4 | 10 | 10 | 13 | 6 | 5 | 20 |  |
| 19 |  ארמניה | 4 | 3 | 5 | 5 | 1 | 3 | 8 | 10 | 1 |
| 20 |  קפריסין | 24 | 16 | 24 | 20 | 19 | 24 |  | 6 | 5 |
| 21 |  שווייץ | 1 | 1 | 1 | 2 | 5 | 1 | 12 | 8 | 3 |
| 22 |  סלובניה | 10 | 5 | 7 | 11 | 20 | 9 | 2 | 17 |  |
| 23 |  קרואטיה | 9 | 9 | 6 | 7 | 21 | 8 | 3 | 1 | 12 |
| 24 |  גאורגיה | 14 | 10 | 16 | 18 | 22 | 18 |  | 13 |  |
| 25 |  צרפת | 13 | 15 | 17 | 14 | 4 | 13 |  | 5 | 6 |
| 26 |  אוסטריה | 25 | 26 | 25 | 24 | 24 | 26 |  | 18 |  |
ביאורים

↑  הולנד הודחה כמה שעות לפני הגמר.
ארן אראל

| --- | --- |

 לידה:  23 ביולי 1982 (בן 42) 
 מדינה:  ישראל 
 
אַרן אֶראל (נולד ב-23 ביולי 1982) הוא סופר מתח ישראלי ומנהל פעילות חברת אף 5 בישראל, יוון, קפריסין, ספרד ופורטוגל.
ביוגרפיה

ארן אראל גדל בהוד השרון והיה אלוף הארץ בסיף בצעירותו.
 בצה"ל שירת בממר"ם באבטחת מידע. לאחר שחרורו עבד בטלדור מערכות מחשבים בתפקידי אבטחת מידע וניהול צוות ההנדסה. במקביל, הקים להקת רוק בשם "קרחת", שהקליטה אלבום שלא ראה אור והופיעה ברחבי הארץ, בין השאר בבארבי. לאחר מכן עבד בשתי חברות הזנק, באחת מהן היה אחד משני המייסדים. בהמשך עבד שבע שנים בסיסקו מערכות כסמנכ"ל הטכנולוגיות וסמנכ"ל המגזר העסקי בישראל.
באוגוסט 2019 מונה אראל למנהל פעילות חברת F5 בישראל, יוון וקפריסין. הסניף הישראלי מונה כ-300 עובדים.
ביוני 2023 מונה בנוסף לכך למנהל פעילות החברה בספרד ובפורטוגל.
אראל בוגר תואר ראשון בכלכלה וניהול במסלול האקדמי המכללה למינהל.
הוא בוגר תוכנית קלוג-רקנאטי לתואר שני במנהל עסקים למנהלים המשותפת לאוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו.
שני ספריו של אראל הם מסוגת המותחן, שניהם היו לרבי מכר. הרקע לכתיבת ספרו הראשון הגיע מחברת סטארט אפ שהקים עם חברו הטוב ביותר; השותפות קרסה בראשיתה והשותף המשיך לפתח את הרעיון בחברה אחרת.
כיום (יולי 2023) הוא עובד על ספרו השלישי, וספרו השני נמצא בשלבים סופיים של הוצאתו לאור בשפה האנגלית בארצות הברית.
ספריו

חריצים ומשבצות, ידיעות ספרים: ספרי חמד, עריכה: שי גלעד, 2011.
אלן דביר מקים סטארט-אפ יחד עם חברו הטוב ביותר, עמית פלד. הם מוצאים איל הון המוכן להשקיע בחברה. אלן מקבל חבילה שתוכנה מפתיע אותו ומשנה כליל את הידוע על האנשים הקרובים לו. הספר היה רב-מכר. אורית ענבר, כתבה בפנאי פלוס על הספר: "התוצאה הכוללת היא עלילת מתח שאינה פוסקת לרגע להטעות את הקורא ולשמוט שוב ושוב את השטיח מתחת לרגליו. בכל פעם שנדמה לקורא שהנה הוא מתחיל לפצח את התעלומה, הוא מוצא עצמו חוזר לנקודת ההתחלה, מבולבל מתמיד".
לקום ולהרוג, כנרת זמורה-ביתן דביר, עריכה: תמר ביאליק, 2021.
אייזיק גורדון המציא תכשיר קוסמטי מהפכני, שהיווה את הבסיס לפעילות חברת הקוסמטיקה המשפחתית "לומייר". קרן, הבת האמצעית, היא מנכ"לית החברה; ינון, הבן הבכור, הוא המנהל התפעולי של משרדי החברה הנמצאים בעמק הסיליקון בקליפורניה, ודניאל, הבן הצעיר, הוא מנהל הפיתוח שלה. "לומייר" מקבלת הצעת רכישה במאות מיליוני דולרים. באותו היום פושטת המשטרה על משרדי החברה בטענה להעסקת עובדים בלתי חוקיים. קרן, המנכ"לית, נמצאת תלויה בדירתה, בעת שאחיה הצעיר, דניאל, ישן בדירה. דניאל יוצא לחקור את רצח אחותו וחושף סודות מהעבר. הרקע לכתיבת ספרו השני הוא עולם מכירות מוצרי הקוסמטיקה על ידי ישראלים בקליפורניה, ארצות הברית. הספר נכלל ברשימות רבי-המכר של רשת הספרים סטימצקי. ואתר עברית.
חיים אישיים

ארן אראל נשוי לעדי ברגמן-אראל, מעצבת פנים ולו שני ילדים.
לקריאה נוספת

על "חריצים ומשבצות"
לירי הלפרין, הקולמוס האלקטרוני שלי, עכבר העיר, 17 בפברואר 2011, עמ' 22.
לילית וגנר, יוצא מהמשבצת, מוסף 24 שעות, ידיעות אחרונות, 30 במרץ 2011, עמ' 16.
"חריצים ומשבצות", סינמטק, 3 באפריל 2011.
הערות שוליים

↑  ארן אראל, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
1 2  יוסי הטוני, היי-טקיסט בכיר בימים – סופר בלילות, אנשים ומחשבים, 29 ביולי 2021
1 2  ארן אראל מונה לנהל את פעילות F5 גם באזור ספרד ופורטוגל, אנשים ומחשבים, 20 ביוני 2023
1 2 3 4  שירי לב־ארי, "אני מביא לכתיבה מיומנויות מההייטק", באתר כלכליסט, 19 באוגוסט 2021
1 2  יניב הלפרין, ארן אראל מונה למנהל הפעילות של F5 בישראל, אנשים ומחשבים, 3 בספטמבר 2019
↑  יוסי הטוני, "נדרש לגשר על הפער בין קבוצות הפיתוח וה-IT", אנשים ומחשבים, 16 בינואר 2020
1 2  טליה לוין, ‏ארן אראל הוא יזם הייטק וסופר שהוציא כבר שני רבי מכר - עכשיו הספר שלו יוצא באנגלית, באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2023
1 2 3  זהר נוי, מסע חיים. הכתבה התפרסמה באוגוסט 2021 ברשת מקומוני מעריב; למשל: חדשות השרון והסביבה, 6 באוגוסט 2021, עמוד השער, עמ' 38, 40.
1 2 3  רבי המכר של חודש דצמבר, באתר סטימצקי
1 2  למשל 'לקום ולהרוג' היה מקום 2 בקטגוריית מתח ומקום 4 בקטגוריית פרוזה באתר עברית, ידיעות אחרונות, 7 לילות, 6 באוגוסט 2021, עמ' 17
↑  אפי טריגר, בואו נדבר על זה: "לקום ולהרוג" מאת ארן אראל, אוגוסט 2021
↑  אורית ענבר, פנאי פלוס, גיליון 1158, 27 באוקטובר 2011, עמ' 68.
↑  רבי המכר של חודש נובמבר, באתר סטימצקי
↑  רבי המכר של חודש אוקטובר, באתר סטימצקי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007443204705171  GND: 1089698399  LCCN: no2011072044  VIAF: 381145856884322920398   WorldCat (עם VIAF): 381145856884322920398
ארדקוושד

| --- | --- |
סמל ארדקוושדסמל ארדקוושד

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  צפון הונגריה
 מחוז:  הווש הווש
 נפה:  נפת פטרוואשארה
 שטח:  17.17 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  629 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  48°02′28″N 20°06′04″E﻿ / ﻿48.041°N 20.101°E﻿ / 48.041; 20.101 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.erdokovesd.hu
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ארדקוושד(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.ארדקוושד  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ארדקוושד (בהונגרית: Erdőkövesd) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.
כמו יישובים רבים באירופה גם בארדקוושד מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 735 תושבים ובשנת 2023 רק 641 תושבים.
האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1248.
יהודי ארדקוושד

יהודים חיו בארדקוושד במאה ה-18 ובמאה ה-19 החל משנת 1885 הייתה הקהילה כפופה לקהילת יהודי פטרוואשארה. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1840 | 4 |  |
| 1880 | 8 | 724 |
| 1910 | 9 |  |
| 1920 | 13 |  |
| 1930 | 11 |  |
| 1941 | 11 | 1,078 |
הערות שוליים

↑  נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  תיעוד יהודי ארדקוושד שנרצחו בשואה
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז הווש |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | אגר  |  |
| ערים |  בלפאטפלווה •  פיזשאבון •  ג'נג'ש •  ג'נג'שפטה •  הטוון •  הווש •  קישקרה •  לרינצי •  פטרוואשארה •  ורפלט |  |
| כפרים | אפץ •דורמאנד •אצ'ד • אנדורנקטאליה • באטור • דמיין • אגרבקטה • אגרבוץ' • אגרצ'הי • אגרסלוק • אגרסולאט • פלדברה • פלשטארקאן • הוושרניוש • קרצ'נד • מקלאר • נג'טאליה • נוסוואי • נובאי • אושטורוש • סרוושקה • סוץ' • אבשאר • אטקאר • אדאץ' • דטק • דומוסלו • ג'נג'שהלאס • ג'נג'שאורוסי • ג'נג'שוימוש • ג'נג'שטריאן • הלמאיוגרה • קראצ'ונד • קישנאנה • לודש • מרקז • נג'פיגד • נג'רדה • פאלושוורשמרט • וץ' • וישונטה • ויסנק • מאטראסנטאימרה • אטאן • בוצונאד • ארדטלק • ארק • הוושווזקן • קמלה • פיי • טרנבוד • טרנמרה • טרנארש • טרנסנטמיקלוש • טרנז'דאן • טנק • טיסנאנה • זראנק • בולדוג • צ'אן • הרד • הורט • קרקהרסט • נג'קקנייש • פטפיבאניה • רוז'סנטמארטון • סיצ'י • זג'ווסאנטו • בלטון • בקלצה • ביקסנטמארטון • נג'ווישניו • סילוואשווארד • אלדברה • בשנייטלק • אגרפרמוש • קאל • קאפולנה • קומפולט • מזסמרה • מזטארקאן • נגיוט • פורוסלו • שרוד • סיהלום • טופלו • אוילרינצפלווה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש• אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
| יישובים בנפת פטרוואשארה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פטרוואשארה • בודון • ביקסק • ביקסנטארז'בט • ארדקוושד • פדמש • אישטנמזיה • איוואד • קישפיזש • מאטרבלה • מאטרדרצ'קה • פראד • פראדששוואר • רצ'ק • שירוק • סאילה • סנטדומונקוש • טרנללס • טרפש • וארסו |  |
אסמבלאז'

קורט שוויטרס, "מרץ
(אנ') 1925"
אסמבלאז' (Assemblage) היא טכניקה אמנותית בה יוצרים אובייקט תלת-ממדי מחיבור של חפצים שונים. האסמבלאז' יכול לתפקד כפסל חופשי בחלל או כתבליט.
מקורו של האסמבלאז' הוא בעבודות הקולאז' של חברי תנועת הדאדא והסוריאליזם. מבין האמנים הראשונים שיצרו אסמבלאז' ניתן למנות את מאן ריי, פבלו פיקאסו ואחרים. המונח "אסמבלאז'", הופיע לראשונה בתחילת שנות החמישים, אז יצר האמן הצרפתי ז'אן דובופה (Jean Dubuffet) סדרה של קולאז'ים המכילים כנפי פרפרים, אותם כינה "assemblages d'empreintes".
ראו גם

קולאז'
רדי מייד
הערות שוליים

↑  אליק מישורי, תולדות האומנות, מבוא כללי, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2000, עמוד 407
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295884405171  BnF: cb11957775d (data)  GND: 4274878-1  LCCN: sh85008764  NKC: ph174174 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אמנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנפילד (רובע)

רובע אֶנְפִילְד של העיר לונדון (באנגלית: London Borough of Enfield, ‏האזנהקובץ:En-uk-LBEnfield.ogg‏Ⓘ‏) הוא הצפוני ברובעי העיר לונדון.
היסטוריה

עד ראשית המאה ה-20 היה אנפילד כפר קטן במרחק יום רכיבה על סוס מלונדון.
הכפר אנפילד נוסד בתקופה הרומית, לצד רחוב ארמיין - הדרך הרומאית שיצאה מלונדיניום והגיעה עד יורק. בשנת 790 העניק המלך אופה ממרסייה את אדמות אדמונטון למנזר סנט אלבנס. לאחר כיבוש מזרח אנגליה על ידי הדנים, נבנה במקום מבצר על ידי אלפרד הגדול על מנת להגן על הנהר לי מפני הדנים. לאחר הכיבוש הנורמני היו בכפר אנפילד 400 תושבים ובאדמונטון הסמוכה 300 תושבים, ובשני הכפרים היו כנסיות (הכפרים מוזכרים בספר יום הדין). ספר יום הדין אף מציין שבאנפילד היה "פארק" - אזור ציד. אזור צייד זה היה פופולרי ביותר בימי הביניים ועשירי לונדון נהגו לצוד בו. בשנת 1303 העניק המלך אדוארד הראשון צ'ארטר המתיר לכפר לקיים מדי שבוע יום שוק (מסורת שנמשכת גם כיום).
עם חיבורה של העיירה אנפילד טאון בקווי רכבת ללונדון החלה העיירה לגדול כפרוור של העיר לונדון.
בשלהי המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 גדלה העיר והקיפה את הכפר שהפך לחלק מלונדון רבתי.
רובע אנפילד נוצר בשנת 1965 לאחר איחודם של הרובע המוניציפלי של סאות'גייט, הרובע המוניציפלי של אנפילד והרובע המוניציפלי של אדמונטון.
בריאות

ברובע אנפילד פועלים שני בתי חולים מרכזיים: בית החולים צ'ייס פארם ובית החולים צפון מידלסקס. בית החולים היילנדס שפעל בעבר ברובע, נסגר בשנת 1993.
השכלה

לאוניברסיטת מידלסקס שלושה קמפוסים ברובע אנפילד: בפונדרז אנד, בקט היל ובטרנט פארק. כמו כן ברובע פועלת המכללה הטכנולוגית אוק היל (Oak Hill Theological College).
ספורט

ברובע אנפילד ממוקמים מגרשי ג'ורג' החמישי הקרויים על שם המלך ג'ורג' החמישי. מגרשים אלה כוללים את האצטדיון לאתלטיקה על שם המלכה אליזבת השנייה, ומגרשי כדורגל, רגבי וכדור בסיס.
ברובע פועלים מועדון הכדורגל אנפילד ומועדון הכדורגל אנפילד טאון, וכן מועדון הקריקט צפון אנפילד.
תחבורה

בשנת 1840 חברת הרכבות נורת'רן ואיסטרן הקימה קו רכבת מסטרטפורד לברוקסבורן. קו זה כלל תחנות בסמטת ווטר (Water Lane) בסמוך לדרך אנג'ל (Angel Road), ובפונדרז אנד (Ponders End). בשנת 1855 נוספו תחנות באנפילד לוק (Enfield Lock) - אתר מפעל ייצור האקדחים המלכותי, וב-1884 הוקמה תחנת רכבת בברימסדאון (Brimsdown). קו המקשר בין ווטר ליין לאנפילד טאון (Enfield Town) נפתח בשנת 1849, וב-1880 קו זה הוארך עד בוש היל פארק (Bush Hill Park). קו ישיר המקשר בין אנפילד ללונדון נפתח בשנת 1872. בשנת 1891 נפתח קו רכבת מעגלי המקשר את אדמונטון, סאות'בורי (Southbury), רחוב טרקי (Turkey Street) שבפורטי היל (Forty Hill) וצ'שנט (Cheshunt).
בשנת 1871 הקימה חברת הרכבות גרייט נורת'רן תחנת רכבת באנפילד, ובשנת 1910 הוקם קו רכבת לקאפלי (Cuffley). קווים אלה מהווים כיום את קו הרכבת הרטפורד לופ.
ברובע עוברות מספר דרכים ראשיות: הדרך הצפונית המעגלית, דרך M25 ודרך A10.
תחבורה > קו הרכבת התחתית

קו פיקדלי של הרכבת התחתית של לונדון מקשר את אנפילד עם מרכז העיר. קו זה כולל תחנות בארנוס גרוב (Arnos Grove), סאות'גייט (Southgate), אוקווד (Oakwood) - תחנה שנקראה בעת הקמתה בשם "אנפילד מערב" (Enfield West) וקוקפוסטרז (Cockfosters) שברובע.
תרבות

ברובע אנפילד ממוקמים המוזיאון לעיצוב ביתי ולארכיטקטורה, וכן המוזיאונים אחוזת פורטי היל, אחוזת קאפל ובית מידלטון המהווה חלק מפארק לי ואלי.
יהדות

ברובע ממוקם בית העלמין עדת ישראל.
תחנות הרכבת התחתית של אנפילד המהוות חלק מקו פיקדילי של הרכבת התחתית של לונדון.
ארטמה נפילית

| ארטמה נפילית |
| --- | --- |
 ארטמה נפילית
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישנים
סדרה:: עכבישאים
משפחה:: רעדניים
סוג:: ארטמה
מין:: ארטמה נפילית
שם מדעי
 Artema nephilit ‏Aharon, Huber and Gavish-Regev, 2017
ארטמה נפילית (שם מדעי: Artema nephilit) הוא מין של עכביש ממשפחת הרעדניים בעל גוף קטן ורגליים ארוכות, הנחשב לגדול ביותר במשפחת הרעדניים. מוטת רגליו מגיעה ל-14 סנטימטרים. העכביש התגלה לראשונה בשנת 1939 במערות הר סדום על ידי פרופ' אהרן שולוב, אך נחשב בתחילה בטעות למין אחר של ארטמה. רק בדצמבר 2017 תואר לראשונה על ידי חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים כמין חדש שלא היה מוכר עד אז למדע.
הערות שוליים

↑  ארז ארליכמן, תגלית במערות: עכביש מרעידן ענק, באתר ynet, 8 בינואר 2018
↑  Aharon, S., Huber, B. A., & Gavish-Regev, E. (2017). Daddy-long-leg giants: revision of the spider genus Artema Walckenaer, 1837 (Araneae, Pholcidae). European Journal of Taxonomy, (376). https://doi.org/10.5852/ejt.2017.376
ערך זה הוא קצרמרבנושא בעלי חיים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.