stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הבלון השחור
פסקול

| --- | --- |

 פסקול מאת מייקל יזרסקי
 יצא לאור:  2008
 סוגה:  סרט רומנטי, סרט דרמה, סרט נעורים 
 אורך:  43:05
 חברת תקליטים:  inSync Music
 הפקה:  נורמן פרקהיל
 
אלבום הפסקול של הסרט יצא לאור בשנת 2008 בפורמט CD. האלבום מכיל 16 שירים שנכתבו ובוצעו ברובם על ידי הפזמונאי מייקל יזרסקי. השיר "Fall at Your Feet" בוצע במקור על ידי הלהקה Crowded House ובאלבום הוא מבוצע כגרסת כיסוי של הזמר גלן ריצ'רדס. בטקס Screen Music Awards האוסטרלי לשנת 2008 זכה האלבום בפרס אלבום הפסקול הטוב ביותר, ובנוסף באותו הטקס השיר "When We Get There" שנכתב על ידי יזרסקי במשותף עם הזמר המבצע אותו ג'וש פייק, זכה בפרס השיר המקורי הטוב ביותר. ב-1 ביוני 2015 האלבום הפך זמין להורדה באייטונס.
| The Black Balloon> מס' | The Black Balloon> שם | The Black Balloon> מבצע/ים | The Black Balloon> משך | The Black Balloon>  | The Black Balloon>  | The Black Balloon>  | The Black Balloon>  | The Black Balloon>  | The Black Balloon>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | When We Get There  | ג'וש פייק | 3:14 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Even  | סימון דיי | 3:43 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Heartbreak Hill  | מייקל יזרסקי | 1:55 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Black Balloon Theme  | מייקל יזרסקי | 1:32 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Bath Time / Bullet Boy  | מייקל יזרסקי | 1:53 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | In the Poo / The Bus  | מייקל יזרסקי | 1:55 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Lolly  | מייקל יזרסקי | 2:18 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | A New Game / Water Babies  | מייקל יזרסקי | 2:46 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Learning to Swim  | מייקל יזרסקי | 3:00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | The Kiss  | מייקל יזרסקי | 2:57 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | The School Fight  | מייקל יזרסקי | 1:15 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Fall at Your Feet  | גלן ריצ'רדס | 4:19 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Aftermath  | מייקל יזרסקי | 2:43 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | The Walk Home  | מייקל יזרסקי | 2:11 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | The Greatest Act in History  | דייוויד קמפבל, ברט לה-בונטה | 3:33 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Afloat! The Conga  | קלייר מקארת'י, אפרו מוזס, מרים ריאהני | 3:51 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 43:05 |  |  |  |  |  |  |
| שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)> מס' | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)> שם | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)> מבצע | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)> משך | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  | שירים נוספים מהסרט (לא הופיע באלבום)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Better  | The Screaming Jets |   |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Don't Go Now  | Ratcat |   |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Streets of Your Town  | The Go Betweens |   |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Know You Know  | The Someloves |   |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Driving Wheels  | ג'ימי בארנס |   |  |  |  |  |  |  |
ביקורות

הבלון השחור התקבל בקרב רוב המבקרים בצורה חיובית; בשבוע הראשון ליציאתו הסרט התמקם במקום העשירי ברשימת הסרטים המרוויחים ביותר באוסטרליה עם פתיחה של חצי מיליון דולר בקופות. באוסטרליה בלבד הסרט הכניס $2,265,689 מיליון דולר אוסטרלי.
בסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "At the Movies" שעורכת דיונים על סרטים שזה עתה יצאו לאקרנים, המנחה מרגרט פומרנץ ציינה כי "הסרט כל כך עוצמתי" והעניקה לו 4 כוכבים. היא שיבחה את השחקנים הראשיים והסבירה ”הדמות של תומאס היא קצה הסכין, היא בקלות יכולה להפוך ללא סימפטית, אך ריס וייקפילד גורם לנו להזדהות עם הייסורים של תומאס, ולוק פורד הופך את צ'רלי לאהוב ומרגיז בעת ובעונה אחת, שזה עוד הישג גדול. אולם הופעתה של טוני קולט מתנשאת מעל הסרט, היא פשוט טובה בכל תפקיד שהיא לוקחת על עצמה, ואריק תומסון נותן תמיכה יציבה כסיימון. הדוגמנית שהפכה שחקנית, ג'מה וורד צולחת יפה את תחום המשחק. ..זוהי הופעת בכורה משמחת עבור יוצרת הסרטים האוסטרלית הצעירה.” שותפה להנחיה דייוויד סטראטון, שהסכים עם דבריה והוסיף ”זה משוחק באופן יפהפה. ..ג'מה וורד נהדרת אף היא. היא משחקת את ג'קי בתור אדם נדיב וסימפטי שחובק את אח של חבר שלה כמו שהוא חובק את החבר שלה”, העניק לסרט 4.5 כוכבים.
מבקר הקולנוע המנוח רוג'ר איברט חשב שדמות המפתח בסרט היא מגי (טוני קולט), והסביר שדרך התמודדותה עם המציאות עוזרת לצופה להבין את מהות כל שאר הדמויות. הוא העניק לסרט 3 כוכבים באומרו ”הבלון השחור מבסס את המשפחה הזו בעזרת תערובת עדינה של רוך וכאב. ..האלמנטים בסיפור יכלו באופן מניפולטיבי להפוך את הסרט לבדוי וחמוד. ..העילוי בא לידי ביטוי בדרך שבה המשפחה, וג'קי, מגיבים לצ'רלי. קשר הנישואין של מגי וסיימון חזק מספיק כדי לשרוד את צ'רלי. אין להם זמן להיות יפי נפש; הם מתרכזים בלעשות את מה שצריך להיעשות. ..מי שמתגלה כמיוחדת זו ג'קי. ..היא יוצרת אישה צעירה ספונטנית וחמה שאכפתית כלפי תומאס, מזדהה איתו, מקבלת את צ'רלי בלי שאלות ועוזרת לו לקבל את עצמו.” איברט הוסיף וציין לשבח את הקאסט; את הדוגמנית ג'מה וורד (ג'קי) שיבח על כך ש"שום דבר מעולם הדוגמנות לא חדר אל דמותה האכפתית והחמה", את השחקן לוק פורד (צ'רלי) על "ביצוע מבריק באופן משכנע", את הליהוק של ריס וייקפילד (תומאס) בתפקידו הראשון כ"החלטה טובה המצביעה על סערה נפשית פנימית ללא הגזמה", ואת השחקנית טוני קולט (מגי) ש"מסבירה, מבלי להתאמץ יותר מדי, למה המשפחה עדיין מאוחדת למרות הכל".
באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט ממוצע 88% בהתבסס על 41 מבקרים לצד ההערה ”ציור עדין ושנון של משפחה אשר מתמודדת עם אוטיזם, הבלון השחור הוא כנה לב מבלי להטיף מוסר או להיות רגשני יתר על המידה.”
הערות שוליים

↑  The Black Balloon
1 2  Australian Films at the Australian Box Office
↑  PRINCIPAL PHOTOGRAPHY COMMENCES ON THE BLACK BALLOON
↑  58TH BERLIN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL FEBRUARY 7 - 17, 2008
↑  בקרוב: פסטיבל הקולנוע האוסטרלי בסינמטקים, באתר ynet, 26 במאי 2009
1 2  THE BLACK BALLOON (ORIGINAL SOUNDTRACK)
↑  The Black Balloon (Original Soundtrack)
↑  At the Movies: The Black Balloon
↑  THE BLACK BALLOON MOVIE REVIEW (2009)
↑  THE BLACK BALLOON (2008)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2007: רומולוס, אבי | פרסי מכון הקולנוע האוסטרלי – הסרט הטוב ביותר   2008: הבלון השחור  | הבא: 2009: שמשון ודלילה |
דן מרגלית

| --- | --- |

מרגלית באולפן רדיו תל אביב ב-2014
 לידה:  13 במרץ 1938 (בן 86) תל אביב, פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תקופת הפעילות:  מ-1962
 עיסוק:  עיתונאי, בעל טור, פובליציסט ומנחה טלוויזיה
 מעסיק:  בהווה דמוקרטtv ישראל היום בעבר הטלוויזיה החינוכית הישראלית הארץ הערוץ הראשון ערוץ 10 מעריב ערוץ 2 חרות
 צאצאים:  שירה מרגלית, קרן מרגלית 
 פרסים והוקרה:  אות אביר איכות השלטון (2017) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  Dan-Margalit-דן-מרגלית-312857462405012
 טוויטר:  Danmargalit
 
אבי בטלהיים מראיין את דן מרגלית, 19 בנובמבר 2022
דן מרגלית (נולד ב-13 במרץ 1938) הוא עיתונאי, פובליציסט, עורך ומגיש טלוויזיה ישראלי.
חיים אישיים

מרגלית היה נשוי לאליאורה (לוצ'י), ונולדו להם שלוש בנות: שירה, שכיהנה כמשנה למנכ"ל זכיינית ערוץ 2 "רשת" (הייתה אשתו של האלוף אהרון חליוה, נישאה בשנית לאילן שילוח), קרן, במאית ותסריטאית טלוויזיה, ונויה.
מרגלית נשוי בשנית, לפרופסור דנה מרגלית, ראש החוג לפסיכולוגיה שיקומית באוניברסיטת אריאל.
לאחר שנים רבות שבהן התגורר בסביון, עבר להתגורר בשכונת צהלה שבצפון תל אביב, בסמוך לבתו שירה.
ספריו

הסדיסט: סיפורי-חיים מאחורי משפטים דרמטיים, תל אביב: מד, 1961.
צנחנים בכלא הסורי, תל אביב: מוקד, 1968, 1969.
יחידת קומנדו 101, תל אביב: מוקד, 1968, 1969, 1970.
שדר מהבית הלבן: עליתה ונפילתה של ממשלת הליכוד הלאומי, תל אביב: אותפז, תשל"א.
ראיתי אותם, תל אביב: זמורה-ביתן, תשנ"ז 1997. (קריאת הספר בתצוגה מקדימה באתר "גוגל ספרים" )
התפכחות, הוצאת זמורה ביתן, 2009.
הבור - הסודות האפלים מאחורי משבר המנהיגות החמור בתולדות צה"ל, כנרת, זמורה-ביתן, 2011 (יחד עם רונן ברגמן)
הערות שוליים

↑  דוד מרגלית אישים
↑  "בשנת 1944 לקחו אותי לסיור ליד הכותל, שהרחבה שלו הייתה צרה ביותר, עם אמי, אבי ד”ר ישראל מרגלית ודודי הפרופ' אהרון בלר", מאת תמר פרלשטיין, סל תרבות: הספרים שדן מרגלית קורא שוב ושוב, 11 ביוני 2016
↑  האוניברסיטה העברית בירושלים - רשימת המסיימים תשמ"ה, מעריב, 22 באוגוסט 1985
↑  יוסי לוי, הסיקריקים: אנו הצתנו את בתיהם של מרגלית וצבן, מעריב, 17 במרץ 1989
 המשך הכתבה הסיקריקים: אנו, מעריב, 17 במרץ 1989
↑  קרב עם מנצח ידוע מראש, באתר www.itu.org.il
↑  רוני דגן, לכובע שלהם שתי פינות, באתר העין השביעית, 1 במרץ 1998
↑  זוהר ישראל, דן מרגלית התפטר מרשות השידור, באתר ynet, 18 בדצמבר 2003.
↑  רן בוקר, דן מרגלית פוטר מ"ישראל היום": "פרנסתי נפלה על הגנת חופש הדיבור", באתר ynet, 6 ביוני 2017.
↑  נועה פרייס‏, סיבוב של 180 מעלות: דן מרגלית חוזר ל"הארץ" - לכתוב בעמוד הדעות, באתר וואלה, 8 ביוני 2017,
גיל קלנר, ‏זה היה מהיר: הג'וב החדש של דן מרגלית, באתר "סרוגים", 8 ביוני 2017.
↑   רויטל חובל, חמש עיתונאיות מעידות: דן מרגלית הטריד אותנו מינית, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2018
↑  אורלי אזולאי, אורלי אזולאי: "דן מרגלית תקף מינית גם אותי", באתר ynet, 18 באוקטובר 2018
שגיא בן נון‏, עדות חדשה נגד דן מרגלית: "הוזמנתי ל'ערב חדש', הוא הצמיד אותי בכוח לקיר", באתר וואלה, 17 באוקטובר 2018
↑  רן בוקר, דן מרגלית התפטר מעיתון "הארץ", באתר ynet, 18 באוקטובר 2018
רויטל חובל, דן מרגלית הודיע על סיום עבודתו ב"הארץ" בעקבות העדויות להטרדה מינית, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2018
↑  קורות חיים - ד"ר דנה מרגלית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298581905171  BnF: cb16254965d (data)  ISNI: 0000 0001 0877 5992  LCCN: n97095777  SNAC: w6g472qf  VIAF: 21429024   WorldCat (עם VIAF): 21429024
סרטן השחלה

| --- | --- |

צילום מיקרוסקופי של גידול בשחלה עם פוטנציאל נמוך לממאירות
 תחום:  אונקולוגיה 
 מיקום אנטומי:  שחלה 
 טיפול:  belotecan  נירפריב  אולפריב  ציטוקסן  ציספלאטין  doxorubicin  leuprolide  איפוספאמיד  הידרוקסיקרבמיד  chromic phosphate p-32  melphalan  ציטוקסן  vinorelbine  paclitaxel  carboplatin  כלורמבוציל  טאקסוטר  topotecan  altretamine  ציספלאטין  uracil mustard 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  article/255771 
 DiseasesDB:  9418
 MeSH:  D010051
 MedlinePlus:  000889
 סיווגים
 ICD-10:  C56, D27
 ICD-11:  2C73 
 
סרטן השחלות (באנגלית: Ovarian cancer) הוא שם למספר סוגי סרטן המתפתחים ברקמת השחלה אצל האישה, אותם נהוג לחלק לשלוש קבוצות. הגדולה ביותר בין הקבוצות, מעל ל-90% מהמקרים מוגדרת כסרטן מסוג אפיתליאלי (שמקורו בשכבת האפיתל המצפה את השחלה), וסוגים נוספים של סרטן שחלות מקורם בתאי הביצית (הנקראים germ cell tumor) או מתאים התומכים בזקיקים המכילים ביציות (סרטן מסוג sex cord, stromal cancer).
הסיכון לסרטן עולה עם הגיל. הסיכון לחלות בסרטן השחלות עומד על כ-1.6%, אולם לנשים להן קרובת משפחה החולה בסרטן שחלות יש 5% סיכון לחלות בסרטן זה. לנשים עם מוטציה בגן BRCA1 או BRCA2 יש סיכון שנע בין 25% ל-60% ללקות בסרטן השחלות, כשהדבר תלוי בסוג המוטציה.
בסך מקרי המוות של נשים מסרטן, סרטן השחלות מדורג במקום החמישי כסיבת הפטירה.
לסרטן השחלות יש תסמינים קליניים לא ספציפיים ומכאן הקושי בגילוי מוקדם שלו. אבחנה של סרטן שחלות מתחילה באמצעות בדיקה גופנית, לקיחת בדיקות מעבדה הכוללות מרקרים לסרטן השחלות (כגון CA 125) וביצוע אולטראסאונד. הדיאגנוזה הסופית ניתנת רק לאחר ביצוע ניתוח, סקירת כל חלל הבטן, הוצאת הגידול ולקיחת ביופסיות.
במרבית המקרים, הגורם לסרטן השחלות נשאר בלתי ידוע. נשים מבוגרות יותר, או נשים בעלות קרובת משפחה מדרגה ראשונה שחלתה במחלה, או מוטציות גנטיות כפי שפורטו לעיל, הן בעלות סיכון גבוה יותר לחלות במחלה. נשים שאינן פוריות, נשים שחלו באנדומטריוזיס ונשים הנוטלות טיפול הורמונלי תחליפי לאחר גיל המעבר נמצאות בסיכון מוגבר אף הן.
סיווג

סרטן השחלות מסווג לפי ההיסטולוגיה של הגידול, המתקבלת על ידי עריכת ביופסיה. יש מספר סוגי סרטן שחלות על פי סוג הרקמות המעורבות:
קרצינומה אפיתליאלית של השחלות (ovarian epithelial carcinoma): הסוג השכיח ביותר של סרטן השחלות, הכולל תת-סוגים שונים. שיעורו עומד על כ-90% מכלל סוגי סרטן השחלות.
סרטן מסוג sex cord stromal tumor: סרטן הנובע מתאים בתוך השחלה כגון תאי גרנולוזה המייצרים אסטרוגן. מהווים כ- 8% מכלל סרטני השחלות, ומביניהם סוגי הגרנולוזה נחשבים איטיים, ומתאפיינים בשיעור החלמה גבוה.
סרטן מסוג germ cell: מהווה כ- 30% מסך גידולי השחלה, אולם רק כ-5% מסך סרטני השחלה (מרבית גידולים אלו הם גידולים שפירים, בעיקר גידול מסוג טרטומה). גידולים מסוג germ cell מתרחשים לרוב בילדות ובנשים צעירות, והפרוגנוזה לרוב טובה מאוד.
גידולים מעורבים - כוללים מספר אלמנטים מכמה סוגי סרטנים כפי שפורטו לעיל.
בשחלות יכולות להימצא גרורות מגידול באיבר אחר בגוף, אז הסרטן בשחלות ייקרא סרטן שניוני. גרורות בשחלות מהוות כ-7% מסך סרטני השחלה (שאר המקרים הם סרטנים ראשוניים ממקור שחלתי). סוגי סרטן עיקריים השולחים גרורות לשחלות הם, בין השאר, סרטן השד וסרטן במערכת העיכול (לדוגמה Krukenberg cancer).
דירוג שלבי המחלה

דירוג השלבים של סרטן השחלות מתבצע רק לאחר ניתוח, אשר יכול לכלול בחלק מן המקרים גם כריתת רחם, הסרת שתי השחלות והחצוצרות, הסרת האומנטום ושטיפה פריטונאלית.
הדירוג מתבצע על פי המידה בה הגידול התפשט, הימצאות גרורות והתפשטות לבלוטות לימפה. שלושת השלבים הראשונים נעים על רצף של שלושה תתי-שלבים: A,‏ B ו-C.
שלב I‏ (Stage I‏) - בשלב זה הגידול מוגבל רק לשחלות.
תת-שלב 1A - גידול המוגבל לשחלה אחת, ללא מעורבות של הקפסולה וללא גידול על פני השטח של השחלה.
תת-שלב 1C - כולל או מעורבות וקריעה של הקפסולה, או מעורבות פני השטח של השחלה או התקדמות נוספת אחרת בהתפשטות הגידול כגון שטיפות שיצאו חיוביות.
שלב II‏ (Stage II‏) - השלב בו הגידול התפשט לאיברי אגן נוספים.
IIA - תת-שלב זה פירושו התפשטות של הגידול לרחם או לחצוצרות,
IIC - תת-שלב כולל התפשטות הגידול לאיברי אגן אחרים ושטיפה חיובית.
שלב III‏ (Stage III‏) - השלב בו הגידול התפשט אל מחוץ לאגן ואל חלל הבטן (הפריטונאום). תתי-שלב זה נעים בין IIIA - תת-שלב בו יש התפשטות מיקרוסקופית של הגידול לחלל הפריטונאלי. לבין תת-שלב IIIC - גרורות בגודל של מעל 2 ס"מ בפריטונאום.
גרורות בבלוטות לימפה שהן פרה-אאורטליות נחשבות לתת-שלב IIIC, משם הסרטן עלול להתפשט במהירות לריאות ולהפוך לשלב IV.
שלב V‏ (Stage V‏) - שלב בו נמצא גידול עם גרורות מרוחקות (למשל, גרורות בכבד או גרורות מחוץ לחלל הפריטונאלי).
תסמינים

קיים קושי לאבחן את המחלה בשלביה הראשונים. התסמינים הקליניים אינם ממוקדים ואינם מכוונים את הרופאים לאבחנה מדויקת. כך גם החולות בסרטן השחלה אינן מודעות לכך שחלו כיוון שאינן מרגישות בתסמינים אלו. לכן, לעיתים מתארים את סרטן השחלות כ"רוצח שקט" היות שהסימפטומים מתפתחים עד לשלב בו המחלה נחשבת מתקדמת מאוד, והסיכוי להירפא ממנה קטן מאשר אם היה מתגלה מוקדם יותר.
בשלבים המוקדמים של המחלה יש הרחבה של הבטן כתוצאה מכך שלגידול יש מקום להתרחב ונוצרת מסה באגן. תסמינים נוספים יכולים לכלול:
תחושת מלאות בבטן
כאבי בטן ואגן
כאבים בגב וברגליים
שלשול, גזים, בחילה, עצירות
סימפטומים הקשורים למערכת השתן (תכיפות ודחיפות במתן שתן)
כאבים בזמן קיום יחסי מין (דיספראוניה)
דימום ווגינלי לא מוסבר
קוצר נשימה וקשיי נשימה
ירידה במשקל
התהוות של מיימת בחלל הבטן
סיבות

במרבית המקרים, לא ניתן לדעת מהי הסיבה בגינה מתפתח סרטן השחלות, הסיכוי לפתח סרטן זה מושפע מגורמים שונים:
ילדים - ככל שלאישה יש יותר ילדים, כך פוחת הסיכון שלה לסרטן שחלות.
היריון - היריון בגיל צעיר או היריון אחרון בגיל מאוחר מפחיתים את הסיכוי לסרטן שחלות.
גלולות למניעת היריון - הקשר שבין השימוש בגלולות למניעת היריון לבין סרטן השחלות נבדק במספר רב של מחקרים. במרביתם נמצא כי נשים אשר השתמשו בגלולות למניעת היריון במשך כלמעלה מ-10 שנים, הראו הפחתה של 60% בסיכון לחלות בסרטן השחלות.
גנטיקה - נשאיות של מוטציות בגנים BRCA1 או BRCA2 הן בעלות סיכון מוגבר לחלות בסרטן שחלות, בעיקר באוכלוסיות מסוימות (נשים אשכנזיות) להן סיכון מוגבר לחלות הן בסרטן השד והן בסרטן השחלות. נשים שבמשפחתן יש מקרי סרטן שחלות או סרטן שד הן בעלות סיכוי מוגבר ללקות בסרטן שחלות. גם נשים עם מחלה קולרקטלית הידועה בשם HNPCC, בעלות סיכון מוגבר לחלות בסרטן השחלה.
אלכוהול - מספר מחקרים הצביעו על עליה בסיכון לסרטן השחלות כתוצאה מצריכה יתרה של אלכוהול.
במחקרים מצאו סיבות נוספות לאירעות סרטן השחלה. בין הסיבות שנמנו נמצא גם קשר בין שתיית חלב וקשר בין מחסור בוויטמין D לעליה בסיכון לסרטן השחלות.
דיאגנוזה

מאחר שהתסמינים של סרטן השחלה בשלבים המוקדמים, שלב I ושלב II, אינם ספציפיים, קשה לאבחן סוג סרטן זה. בבדיקה הגופנית על הרופאים לבדוק האם ישנה התרחבות של הבטן ואת קיומה של מיימת, אותה ניתן למצוא לרוב בשלבים מתקדמים. בבדיקה וגינלית בימנואלית - מישוש של שחלה מוגדלת ואיברי אגן מוגדלים.
במידה וקיים חשד, יש לערוך בדיקות דם הכוללות ספירת דם מלאה ואלקטרוליטים. 
רמת BHCG צריכה להילקח בנשים שבהן יש לחשוד גם בהריון. בנוסף יש למדוד את רמת AFP (אלפא-פטו-פרוטאין) ורמות LDH בעיקר אצל נשים צעירות וילדות בהן חושדים בגידול מסוג germ cell tumor.
כדי לאבחן את המחלה, משתמשים גם במרקר מסוג CA-125. זהו מרקר אשר יכול לעזור באבחון המחלה, אולם הספציפיות והרגישות שלו הם נמוכים יחסית. זהו חלבון המקודד על ידי גן הנקרא MUC16. חלבון זה הוא מרכיב של חלקים בעין, מערכת הנשימה ומערכת הרבייה הנשית. השימוש בו נעשה בעיקר לצורך אבחון של סרטן השחלות, אולם רמותיו עולות במצבים נוספים. למשל, רמות של חלבון זה עולות בעת סרטן הרחם, החצוצרות, הריאות, השד ומערכת העיכול.  רמות של חלבון זה עולות  גם במצבים שפירים או שאינם סרטניים שמביאים למתיחה, גירוי והגדלה של איברי האגן, כגון: היריון, אנדומטריוזיס או מחלות דלקתיות. רמות נורמליות של חלבון זה נעות בין 0-35 (μg/mL).
עוד הליכים המבוצעים כדי לאבחן סרטן זה הם בדיקות הדמיה שונות כמו אולטראסאונד, MRI,‏ ו-CT.
האבחנה הסופית נערכת על ידי ניתוח: הניתוח יכול להיעשות בגישה פתוחה (לפרוטומיה - חתך דרך קיר הבטן) או באמצעות לפרוסקופיה. במהלך הניתוח, מוסר הגידול וכן נעשית סריקה בחלל הבטן אחר גרורות. הווה אומר, התהליך הניתוחי הוא גם תרפויטי וגם דיאגנוסטי. משמע, הליך שיש בו כדי להעניק טיפול לחולה כמו גם לאבחנה.
טיפול

הטיפול בסרטן השחלות הוא טיפול כירורגי (ניתוחי) אשר לרוב משולב עם כימותרפיה, במיוחד כאשר הגידול מאובחן כשהחולה בשלבים המתקדמים של המחלה.
היקף הניתוח תלוי במידת התפשטות הגידול. המנתחים יכולים להסיר שחלה אחת או שתיים (אופורקטומי), את החצוצרות ואת הרחם וכן לכרות את הפריטונאום והאומנטום במידה והגידול התפשט לחלל הבטן. טיפול כימותרפי יכול להינתן לפני או אחרי הניתוח, ובמקרים של מעורבות פריטונאלית ניתן להשתמש בכימותרפיה אינטראפריטונאלית.
אצל חולות בשלב IA טיפול כמותרפי אינו משנה את ההישרדות הכללית לאחר הניתוח. לכן, מטופלות אלו אינן מקבלות טיפול כימותרפי. שאר המטופלות יטופלו בכימותרפיה סיסטמית, כאשר בסרטן אפיתליאלי התרופות הכימותרפיות שהראו עליה בהישרדות הן ציספלטין, קרבופלטין, ציקלופוספמיד ופקליטקסל. השילוב היעיל ביותר כיום הוא טיפול בקרבופלטין ובפקליטקסל (carboplatin & paclitaxel). הטיפול המקובל במישלב זה הוא מתן 6 מחזורים של טיפול כימותרפי. תופעות הלוואי כוללות בחילה, הקאות, שלשולים, נשירת שיער, פגיעה בכליות ודיכוי מח העצם.
טיפול בקרינה בסרטנים אפיתליאליים מקובל פחות כיוון שטיפול זה גורם נזק לאיברים נוספים בחלל הבטן. בגידולים מסוג germ-cell, קיים שימוש מוצלח בהקרנה, בעיקר בחולות עם גידול מסוג דיסגרמינומה.
פרוגנוזה

הקושי לאבחן את סרטן השחלה בשלבים מוקדמים, מגביל את יכולות הרופאים לטפל במחלה. מעל ל-60% מן החולות, יאובחנו כשהן בשלבים מתקדמים. ההישרדות הממוצעת לאחר חמש שנים עומדת על כ-45%, כאשר בשלבים מוקדמים יותר שיעור ההישרדות גבוה יותר. לעומת זאת, אצל חולות בשלבים מתקדמים, סיכויי ההישרדות פוחתים וכך למשל השרידות ל-10 שנים אצל חולות סרטן נעה בין 84.1% אצל נשים בשלב 1A (גילוי מוקדם של המחלה) ועד 10.4% נשים בשלב IIIC. לגידולים מסוג germ cell יש פרוגנוזה טובה בהרבה היות שהם נוטים לגדול במהירות ולכן מאובחנים יחסית מוקדם.
הקושי לאבחן מתבטא בתחלואה ותמותה של סרטן השחלות. בשנת 2020 מאחוז מקרי סרטן השחלה בישראל היו 2.2% אצל נשים יהודיות ו 3.1 אצל נשים ערביות. לעומת זאת מקרי התמותה מסרטן השחלה עמדו באותה שנה על כ 5%.
ראו גם

גידול תא נבט של השחלה
כריתת חצוצרות מניעתית
הערות שוליים

↑  פקטורים בריפוי גרנולוזה
↑  [=http://cat.inist.fr/?aModele=afficheN&cpsidt=15016574 מרכז רפואי בוסטון]
↑  מחקר 125 נשים, בוסטון
↑  משרד הבריאות. הרישום הלאומי לסרטן, עדכון נתונים לגבי הארעות סרטן ותמותה מסרטן לשנת 2020, באתר health.gov.il, ‏2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007478765105171  GND: 4013746-6  LCCN: sh2010104661  NDL: 00569292  NKC: ph257185 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
צורך בייחודיות

הצורך בייחודיות (באנגלית: Need for uniqueness) הוא הצורך או הרצון של האדם לדעת שיש מאפיינים ייחודיים המבדילים אותו מאנשים אחרים. על פי תאוריית הייחודיות של סניידר ופרומקין, התגובה הרגשית שלנו למידע על דמיון ביננו לבין אדם אחר תלויה במידת הדמיון. במצב של חוסר דמיון תהיה תגובה שלילית רגשית; כלומר, בדרך כלל אין אנו מחבבים אנשים השונים מאתנו מאוד, ואנו נוטים שלא לשמוח לנוכח הידיעה כי אנו מאוד שונים מן האנשים שסביבנו. ברמת דמיון גבוה תהיה תגובה רגשית חיובית. כלומר, אנו נוטים לחבב אנשים הדומים לנו במידת מה, ולשמוח לנוכח הידיעה כי אנו דומים לאנשים שסביבנו. ברמת דמיון קיצונית, שוב תהיה תגובה רגשית שלילית. כלומר, אנו נוטים שלא לחבב אנשים הדומים לנו מאוד, ולא לשמוח לידיעה כי אנו דומים לחלוטין לאנשים שסביבנו, שאין בנו כל ייחוד. התופעה רווחת בתרבות המערב.
מחקרים

סניידר ופרומקין בדקו את ניבויי תאוריית הייחודיות בעזרת סדרה של ניסויים. בניסוי של פרומקין (1972) הנבדקים בניסוי השיבו על שאלון ארוך בעל חזות מדעית, שעסק בתכונותיהם, בעמדותיהם, הערכים שבהם הם מחזיקים, תחומי העניין שלהם, ועוד. לאחר זמן מה קיבלו המשתתפים פלט מחשב ארוך שבו מסוכמות תשובותיהם לשאלון. בפלט, ליד כל שאלה הופיעו התשובה של הסטודנט עצמו על אותה שאלה, וכן התשובה הממוצעת שניתנה כביכול על ידי 10,000 סטודנטים אחרים לשאלה זהה. בדרך זו, סיפק הפלט מידע אודות מידת הדמיון הקיימת כביכול בין תשובתיהם לשאלון בין תשובתיהם של 10,000 סטודנטים אחרים. המידע שקיבל כל נבדק היה תלוי בתנאי הניסוי לו הוקצה. לחלק מן הנבדקים ניתן מידע שגרם להם להאמין כי תשובתיהם כמעט זהות לאלה של רוב הסטודנטים האחרים. לנבדקים אחרים נגרם להאמין כי התשובות שלהם שונות מאוד מאלה של רוב הסטודנטים האחרים, וכך הלאה, בהתאם לתנאי הניסוי שבו השתתף כל נבדק.
סניידר ופרומקין שיערו כי לנבדקים תהיה תגובה שלילית רק לנוכח המידע שהם דומים דמיון רב מאוד לאנשים אחרים. על מנת לבדוק טענה זו צריך היה ליצור אצל הנבדקים אשליה שהם דומים כמעט בכל התחומים לסטודנטים אחרים. לו נמסר להם למשל, רק מידע על דמיון בינם לבין אחרים בתחביבים שבהם הם עוסקים, יכלו הנבדקים להמשיך ולתפוס את עצמם כבעלי מאפיינים ייחודיים. למשל, הם יכלו לחשוב "אמנם החוקר אומר לי כי כמו כמעט כל הסטודנטים האחרים באוניברסיטה אני חובב מכונית ספורט, אבל הוא לא מסר לי מידע על עמדותיהם של הסטודנטים האחרים, וסביר שנדירים האנשים כמוני שהם גם צמחוניים וגם מתנגדים לעישון". לפיכך, החליטו החוקרים למסור למשתתפים בניסוי מידע מקיף אודות הדמיון הקיים כביכול בינם לבין סטודנטים אחרים בתחומים רבים.
לאחר קבלת המידע התבקשו הנבדקים להשיב על שאלון שבדק את מצב רוחם. בדרך כלל התגובות הרגשיות שנמצאו עולות בקנה אחד עם ניבויים הנגזרים מן הצורך בייחודיות. נבדקים שסברו כי הם דומים במידה בינונית לסטודנטים אחרים חשו רגשות חיוביים, יחסית לנבדקים שסברו שהם כמעט זהים לסטודנטים האחרים. בנוסף, נבדקים שסברו שהם דומים במידה בינונית לסטודנטים אחרים חשו רגשות חיוביים יחסית לנבדקים שסברו שהם מאוד שונים מהסטודנטים האחרים. נמצא אם כן, כי הן הידיעה שאנו כמעט זהים לאחרים והן הידיעה כי אנו מאוד שונים מאחרים אינה רצויה לנו.
הזהות החברתית

הצורך בייחודיות קיים גם לגבי הזהות החברתית. סכסוכים מדיניים רבים מבטאים את הנטייה של קבוצות אתניות לשאוף להכרה בזהותן הייחודית הנפרדת, ולשמור עליה מפני היטמעות בקבוצות הסובבות אותן. למשל, בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 עלה לכותרות המאבק של תושבי חבל קוויבק בקנדה לשמירת זהותו הייחודיות הקשורה למורשת צרפתית, ולא להיטמע בתרבות הקנדית הכללית האנגלית. הרצון לשמור על זהות קבוצתית ייחודית כה חזק, שאנשים רבים נכונים להקריב את חייהם למענו. ההנחה כי הצורך בייחודיות נוגע גם לזהות הקבוצתית שימש בסיס לתאוריית הייחודיות האופטימלית (אנ'). על פיה, אנו מונעים בידי שנים צרכים מנוגדים: צורך בהשתייכות לקבוצה גדולה ולחוש דמיון לאחרים, והצורך בייחודיות.
ראו גם

האדרה עצמית
הערות שוליים

1 2 3 4 5  Frank W. Schneider, Review of Uniqueness: The Human Pursuit of Difference., Canadian Psychology / Psychologie canadienne 21, 1980-10, עמ' 197–199 doi: 10.1037/h0081340
1 2 3 4 5 6  Fromkin, H. L. (1972). Feelings of interpersonal undistinctiveness: An unpleasant affective state. Journal of Experimental Research in Personality, 6(2-3), 178–185.
1 2 3  C. R. Snyder, Howard L. Fromkin, Uniqueness, SpringerLink, 1980 doi: 10.1007/978-1-4684-3659-4
↑  Henri Tajfel, John C. Turner, The Social Identity Theory of Intergroup Behavior, Psychology Press, 2004, ISBN 978-0-203-50598-4
↑  Geoffrey J. Leonardelli, Cynthia L. Pickett, Marilynn B. Brewer, Optimal Distinctiveness Theory, כרך 43, Elsevier, 2010, עמ' 63–113, ISBN 978-0-12-380946-9. (באנגלית)
פרעות רינדפלייש

פרעות רינדפלייש (בגרמנית: Rintfleisch-Pogrom או Rintfleisch-Verfolgung) היו סדרת פרעות ביהודים שנערכו בדוכסות בוואריה שבאימפריה הרומית הקדושה (כיום שטחי פרנקוניה ופפאלץ עלית) בקיץ 1298, ה'נ"ח. קיימות הערכות שונות לגבי מספר היהודים שנרצחו בפרעות והן נעות בין 4,000 ליותר מ-100 אלף. האירועים מציינים את תחילת ההתמוטטות של המרכז היהודי באשכנז בימי הביניים.