stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משטח בזלת נרחב
משטחי בזלת נרחבים והסביבה

משטחי בזלת נרחבים נחשדו פעמים רבות כגורם לשינויים אקלימיים עולמיים, ונמצא מתאם בולט בין אירועי התפרצויותיהם לבין גבולות בין עידנים ותקופות בלוח הזמנים הגאולוגי, המתבטאים בחתכים סטרטיגרפיים ובתיעוד המאובנים. נפחם הניכר מוביל להשערות הנוגעות להשפעתם על הסביבה, ובעיקר לכמות החומרים הנדיפים שהם פולטים ולהשפעתם הכימית של אלה על האוקיינוסים. לסוג זה של פעילות געשית מיוחסים כ-10% מזרימת המסה והאנרגיה מתוך כדור הארץ אל הקרום. ייתכן וזרימה זו הייתה גבוהה יותר בעבר, אולם במונחים גאולוגיים היא נחשבת אפיזודית, בניגוד לרציפות היחסית של התפשטות קרקעית הים ברכסים המרכז-אוקייניים. אפיזודות אלה מגלות מחזוריות לא יציבה בתוך המעטפת, שייתכן ונמשכת הרחק אל ראשית ההיסטוריה של כדור הארץ, ומצביעות על השפעה רבה על שינויים סביבתיים מהותיים, אם לא על גרימתם[דרושה הבהרה].
השפעתם של משטחי הבזלת מתמקדת בשני גורמים עיקריים:
שחרור נפח גדול של גופרה היוצר חומצה גופרתית באטמוספירה, שבתורו סופג חום וגורם להתקררות משמעותית ולחורף געשי.
משטחי בזלת אוקייניים עשויים להוריד באופן משמעותי את כמות החמצן במי הים, אם באמצעות חימצון ישיר במגע עם מתכות המצויות בנוזלים הידרותרמיים או בגרימת התפתחות נרחבת של אצות הצורכות כמויות גדולות של חמצן.
משטחי בזלת נרחבים והסביבה > בים ובאוויר

להיווצרות משטחי בזלת נרחבים השפעה סביבתית מתועדת, גם מקומית וגם מרחבית. ההשפעה העולמית עדיין אינה נהירה דיה, אולם ייתכן ולהיווצרות כמה מן המשטחים הייתה השפעה בקנה-מידה עולמי, בעיקר כאשר כבר הייתה נטייה למפנה. התפרצויות רבות עוצמה של לבה בזלתית היוצרות משטחי הבזלת משחררות חומרים נדיפים כגון פחמן דו-חמצני, גופרית, כלור ופלואור.
גורם חשוב המשפיע על סדרי הגודל של שחרור חומרים נדיפים אלה הוא היות ההתפרצות תת-אווירית או תת-ימית: לחצים הידרוסטטיים מעכבים היווצרות בועות ושחרור גזים של מרכיבים נדיפים (מים, גופרית, כלור ופלואור) במהלך התפרצות תת-ימית עמוקה. עם זאת, מרכיבים מסיסים פחות (פחמן דו-חמצני וגזים אצילים) משתחררים כגזים גם בעומק רב.
גורם חשוב נוסף הוא קו הרוחב שבו מתרחשת ההתפרצות. במרבית ההתפרצויות הבזלתיות, חומרים נדיפים נותרים בטרופוספירה. אולם, בקווי רוחב גבוהים הסמוכים לקטבים, הטרופופאוזה (שכבת האוויר המפרידה בין הטרופוספירה לסטרטוספירה) נמוכה יחסית ומאפשרת לשטף הבזלתי לשחרר גופרית דו-חמצנית לתוך הסטרטוספירה. חלקיקי חומצה גופרתית הנוצרים שם עמידים לאורך זמן ופיזורם נרחב מאשר לו הייתה הגופרית הדו-חמצנית נותרת בטרופוספירה. לכן, ההשפעה על האקלים ועל הכימיה של האטמוספירה רבה יותר באזורים אלה. הנפח הרב של החומרים הנדיפים המשתחררים בהתפרצויות תת-אוויריות בקווי רוחב גבוהים במהלך פרקי זמן גאולוגיים קצרים, תורמים לשינויים סביבתיים עולמיים. התפרצויות בעוצמה גבוהה עשויות לפלוט גופרית דו-חמצנית ופחמן דו-חמצני ישירות לסטרטוספירה, ללא מעבר-ביניים בטרופוספירה.
משטחי בזלת נרחבים והסביבה > התחממות, התקררות ומפלס מי הים

במונחי היסטוריה של כדור הארץ, אירועים כאלה הם קטסטרופיים – עובדה שמעלה את השאלה אם להתפרצות משטחי בזלת נרחבים בקנה מידה גדול יש השפעה נרחבת או אף גלובלית מבחינה סביבתית ואבולוציונית. כמה מנגנונים כאלה הוצעו: שחרור כמות גדולה של פחמן דו-חמצני עשויה להעלות באופן ניכר את רמתו באטמוספירה, דבר שיש בו כדי להמריץ את אפקט החממה ותהליכים של התחממות עולמית. לעומת זאת, אם משטחי בזלת נרחבים הם תת-אוויריים, הרי שהפליטה של גופרית דו-חמצנית לאטמוספירה עשויה להוביל להיווצרות תרסיס סטרטוספירי, שיגרום להתקררות עולמית באמצעות חסימה של קרינת השמש. בעוד הדעות חלוקות באשר להשפעת משטחי הבזלת, ניתן לקבוע בוודאות כי התפרצותם על קרקעית האוקיינוס – בעוצמה ובקצב המוכרים עד כה – יגרמו להעתקת כמויות מים רבות ולעליית מפלס פני הים. בהתאם לכך, מעריכים כי היווצרות רמת אונטונג-ג'אווה גרמה לעליית מפלס פני הים בכ-10 מ'.
משטחי בזלת נרחבים והסביבה > הקשר לאירועי הכחדה

מאחר שמשטחי בזלת מסוימים התפתחו במקביל לאירועים של מיעוט חמצן באוקיינוסים והכחדות המוניות, הוצע כי תוצרי לוואי של התפרצויות אלה היוו השפעה עזה ומזיקה על הסביבה ברחבי העולם, ואף תרמו ישירות לאירועי הכחדה.
בתקופה שלפני 50–145 מיליון שנה התאפיינו האוקיינוסים בשינויים כימיים, טמפרטורות ומפלס גבוהים יחסית, השקעה תקופתית של פצלים שחורים, הפקה רבה של פחמימנים, הכחדה המונית של יצורים ימיים ושינוי במגוון הפלורה והפאונה. מתאם זמנים בין הפרצים הגעשיים הקשורים בהיווצרות משטחי הבזלת ובין שינויים סביבתיים – מחייב בחינת סיבתיוּת. ייתכן והדוגמה המרשימה ביותר היא התפרצות מדרגות סיביר לפני כ-250 מיליון שנה ומדרגות אומיישאן בסין לפני כ-260 מיליון שנה, החופפת להכחדה המונית בגבול פרם-טריאס – ההכחדה ההמונית הגדולה ביותר הידועה עד כה – בה נכחדו כ-90% ממיני הצמחים ובעלי החיים מן התיעוד הגאולוגי. דוגמה אחרת היא התפרצות לאקי באיסלנד, המספקת את התיעוד האנושי היחיד לסוג הגעשיות שמייצרים משטחי הבזלת. אף שלאקי הפיק שטפי לבה המייצגים כ-1% אחד בלבד מן הנפח הממוצע של משטחי הבזלת הנרחבים, הרי שהשפעתו המקומית על סביבתו התבטאה בהכחדת 75% ממשק החי של איסלנד ובמות 25% מאוכלוסייתה מחמת רעב.
דוגמאות חשובות נוספות:
מדרגות דקאן והכחדת קרטיקון-שלישון
קארו-פראר (Karoo-Ferrar) – חבל געשי שחלקיו העיקריים מצויים היום בדרום אפריקה ובאנטארקטיקה – וההכחדה בגבול פלינסבאך-טואר (סמוך לסוף הליאס) לפני 183 מיליון שנה
החבל הגעשי המרכז-אטלנטי והכחדת טריאס-יורה לפני כ-200 מיליון שנה
חקר פלאומגנטיזם

פלאומגנטיזם הוא המדע החוקר את הסטיות וההיפוכים בשדה המגנטי של כדור הארץ לאורך קיומו, ובהיסטוריה הגאולוגית של כדור הארץ ידועים היפוכים מגנטיים רבים. בזלת מכילה את המינרל מגנטיט, תחמוצת ברזל המושפעת משדה זה. משטחי הבזלת הנרחבים – כמו גם הבזלת הנוצרת ברכסים מרכז אוקייניים – מתעדים היטב את השדה המגנטי של כדור הארץ, כפי שהתקיים בעת קרישת סלעיהם. כיוון השדה המגנטי המוטבע בהם מאפשר תיארוך מדויק של זמן היווצרותם.
ראו גם

גאולוגיה - מונחים
נקודה חמה
תימרת מעטפת
התפרצות געשית
הערות שוליים

1 2  Volcanism and continental break-up: a global compilation of large igneous provinces
↑  האנציקלופדיה לגאולוגיה, כרך 3, עמ' 319
1 2  Origins and Environmental Impact of Large Igneous Provinces
↑  The Canary Islands Hot Spot
↑  East Mariana Basin tholeiites: Cretaceous intraplate basalts or rift basalts related to the Ontong Java plume?
↑  מקורות: רשימת התפרצויות געשיות גדולות בוויקיפדיה באנגלית ואתר הוועדה למשטחי בזלת נרחבים
צורה סכמטית של תימרת מעטפת
צילום לוויין של האטול במרומי רמת אונטונג-ג'אווה
שכבות שפכי הבזלת הנחשפות ברמת קולומביה
מפת השתרעות של מדרגות סיביר
תפוצת שולי יבשת סבילים
כיסוי לוחות טקטוניים על ידי משטחי בזלת נרחבים
רמת קרגלן
מדרגות דקאן בהודו
דניאל ליפשיץ

ערך זה עוסק באחד ממייסדי פתח תקווה. אם התכוונתם לשוער הכדורגל, ראו .
| --- | --- |

 לידה:  1850 ביאליסטוק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  15 ביולי 1915 (בגיל 65 בערך) 
 
דניאל (דאנה) ליפשיץ הכהן (1850 – ד' באב תרע"ה, 27 ביולי 1915) היה ממייסדי פתח תקווה.
קורות חיים

דניאל הכהן נולד בביאליסטוק שברוסיה והיה בעל בית מסחר לספרים. עם התעוררות הרעיון ליישוב ארץ ישראל נעשה מחסידיו הנלהבים, ורכש שתי חלקות מאדמת פתח תקווה, מכר את בית מסחרו ועלה ארצה בשנת תרמ"ג (1882)עם בנו בכורו שמואל בן ה-11. תחילה גרו ביפו ואחר כך ביהודיה (יהוד). שם נמנה עם חמש המשפחות הראשונות - הגרעין ממנה צמחה המושבה והיה שותף גם להקמתה של כפר סבא.
עם תחילת ההתיישבות בפתח תקווה החל דניאל להקים את משקו וחצריו, בשל איסור השלטונות הטורקיים לבנות בניינים, עמד דניאל ובנה לילה לילה, ובבוקר היו השלטונות הורסים את העבודה, עד שהצליח להקים את הגג ובכך מנע את המשך ההריסות.
דניאל ליפשיץ היה ידוע בחריצותו הרבה אשר סחפה גם את שכניו למושבה, בין השאר הקים מבנים רבים למשפחתו ולהשכרה, נטע כרמי גפנים שקדים, ופרדסים, ובחזונו ניסה לפתח תעשיות חדשות בארץ ישראל. לשם כך זרע וגידל עשב מיוחד למטאטאים, הקים מפעל לגדול תולעי משי ונטע עבורם 40 דונם עצי תות. תכנן מפעל טווייה מודרני לצמר, אשר יופעל מכוח מי הירקון, שתל שתילי גרניום כדי להקים מהם תעשיית בשמים, גידל דבורים לדבש, ועשה הכל כדי להגדיל את הכנסת תושבי המושבה. הקים את בית המקוואות, התנור, ושיכלל את הבאר, העמיד שו"ב ומלמד תינוקות והכין מלאי של תרופות מקופת הקהל לשימוש היישוב בשעת הצורך.
דניאל ליפשיץ, המופיע בכתובים גם כ"חבר להועד וסופר הקהל", לא עשה רק לעצמו, אלא היה חבר ועד המושבה (ולאחר מכן חבר מועצת העיר בין השנים 1906–1912). תכנן את בית הכנסת הגדול "בית יעקב" ברחוב חובבי ציון, העומד על תלו עד היום, ואף תרם סכום נכבד באותם ימים - אלף פרנק זהב לעבודות הבניה. בעקבותיו, ולאור בקשת תושבי ראשון לציון, תכנן גם עבורם בית כנסת דומה. הוא כתב את ספר האחוזה (מפתח קניות ומכירות קרקע בישוב), ניהל יומן מפורט של השנים הראשונות ליישוב הנמצא כיום בבית יד לבנים ומשמש נכס היסטורי חשוב לחקר התקופה, ערך את הסטטיסטיקה של היישוב ובה פרוט מדויק של מספר הנפשות בכל משפחה, כמה מהם עובדים, כמה קרקע ומטעים יש לכל אחד, כמה בהמות, כמה מחרשות ומה ההכנסה של כל בית אב. כמה נטע וזרע כל אחד, וכמה יבול הכניס. הוא כתב את תקנון ועד המושבה, ואף את ספר התקנות לכפר סבא. דניאל ליפשיץ השתתף ביסודם והנהלתם של מוסדות צדקה רבים שלא על מנת לקבל פרס.
דניאל ליפשיץ הקים בשנת תרמ'ה את בית הספר הראשון במושבה.
דניאל נמנה עם 28 משפחות הברון, היה ראש המדברים ואף הנהיג את המרד המפורסם נגד פקידיו, ונסע עם המשלחת לפריז להתלונן על שחיתותם בפני הברון. כמו כן התכתב עם גדולי האומה של התקופה וביניהם הרצל, פינס, מוהליבר ועוד. מכתבים אלו, מהם שמר העתקים, מהווים גם הם חומר היסטורי חשוב.
בארכיון הציוני בירושלים נמצא מכתב המלצה משנת 1883, אשר הפקידו בידיו של דניאל ליפשיץ חבריו לפני יציאתו לביאליסטוק להעלות את משפחתו ארצה. המכתב החתום על ידי "הוועד לתושבי יהוד" - דוד גוטרניק, יואל משה סלומון, אריה לייב פרומקין, יהושוע שטמפפר ויחיאל פינס ובין השאר הם כותבים:
”חובתם היא שנעשה להגיש לך תודתם הנאמנה על כל פעולך במושב יהוד אשר פעלת לשכלל בכל דרך, ועמלך בפועל, זה הם הם העדים נאמנים על אהבתך הנערצה לארצנו ועל חפצך העז לראותה בבנינה"”.
ליפשיץ נפטר בד' באב תרע"ה (1915) ונקבר בפתח תקווה. על שמו נקראו רחוב ופארק בפתח תקווה.
נכדו, דניאל מגן (ליפשיץ), הקרוי על שמו, היה ממקימי צה"ל ומפקד המשטרה הצבאית הראשון.
חצר דניאל ליפשיץ

ביתם של דניאל ורחל ליפשיץ, הנמצא בחצר ברח' חובבי ציון 25, הכניסה לחצר הנה דרך קשת (היחידה במבני פתח תקווה) שתמכה את הבניין ושימשה כמעבר לחצר הגדולה ומשני צדי הקשת חנויות. החצר כללה גם את החלקה הסמוכה ונמשכה מרחוב חובבי ציון ועד השוק (רחוב סלור נסלל רק באמצע המאה הקודמת). בחצר היו מספר מבנים נוספים, הבנויים גם הם לבני כורכר, בעלי שתי קומות עם רצפת אריחים צבעוניים (ולא רצפת עץ) אחד מהם שימש את המשפחה המורחבת ושני אחרים שימשו להשכרה, בניגוד לטעות נפוצה שצצה כנראה ברישומי מאן דהו והשתרשה - הבניין מעולם לא יועד לבית יתומים (אלא אם הכוונה לבניו של דניאל לאחר מותו) ולא שימש כמלון דירות. בחצר היה בניין נוסף בנוי עץ אשר חולק ליחידות דיור להשכרה. הבניין נטוש כיום וחסר גג עקב שרפה שפרצה בשנת 2009 בחצר סמוכה (חצר פינשטיין) והוכרז על ידי העירייה כבניין לשימור. במבנה נוסף שעמד בחצר גודלו זחלים לתעשיית המשי.
הערות שוליים

↑  דובי זכאי, חוזרים לבית הכנסת, באתר ynet, 11 בספטמבר 2002
↑  חצר דניאל ליפשיץ באתר "פתח תקווה - אם המושבות"
↑  פרוטוקול ישיבת מועצה מן המניין, מס' 39 מיום 26.06.201, החל מעמוד 86
חצר דניאל ליפשיץ
פיוטר קרופוטקין

| --- | --- |

 לידה:  27 בנובמבר 1842 (יוליאני) מוסקבה, מחוז מוסקבה, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  8 בפברואר 1921 (בגיל 78) דמיטרוב, מחוז מוסקבה, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית 
 מדינה:  האימפריה הרוסית, הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 השכלה:  הפקולטה לפיזיקה ומתמטיקה של אוניברסיטת סנקט פטרבורג  פז'סקי קורפוס  גימנסיית מוסקבה הראשונה 
 בן או בת זוג:  Sophie Kropotkin 
 חתימה:   
 
פיוטר אלכסייביץ' קְרוֹפּוֹטְקִין (ברוסית: Пётр Алексе́евич Кропо́ткин;‏ 9 בדצמבר 1842, מוסקבה – 8 בפברואר 1921, דמיטרוב שליד מוסקבה) היה, אחרי מות מיכאל באקונין, התאורטיקן הראשי של האנרכו-קומוניזם.
חייו > נעורים

קרופוטקין נולד למשפחת אצולה מנסיכות סמולנסק אשר התגוררה במוסקבה והחזיקה גם אדמות מרובות בשלושה מחוזות, וכ-1,200 צמיתים (על משפחותיהם) שמעמדם היה כמעמד עבדים עד לרפורמה של 1861. אביו, אלכסיי פטרוביץ' קרופוטקין, שירת בצבא בימי ניקולאי הראשון בתפקידי מטה, ואימו הייתה ביתו של גנרל קוזאקי. היה הבן השלישי במשפחה בת ארבע נפשות, ובגיל שלוש וחצי התייתם מאימו, ושנתיים אחר כך נשא אביו אישה אחרת. בילדותו התחנך בביתו על ידי מלמדים, בגיל 11 למד בגימנסיה ה-1 במוסקבה - שם נמשך למדעי הגאוגרפיה, ובשנת 1857, בגיל 15 נתקבל לבית הספר לפז'ים בפטרבורג - בית ספר חצי-צבאי לילדי אצילים אשר יועד להכשיר את אנשי החצר של הצאר, ש-150 תלמידיו אף היו משרתים את הצאר ומשפחתו במהלך לימודיהם. על אף אופיו השמרני של בית הספר, נחשף קרופוטקין הצעיר לרעיונות פילוסופיים, וקיים תכתובת קבועה בנושאים אלו עם אחיו אלכסנדר אשר למד בבית ספר צבאי אחר, ואף נחשף לכתביהם של לב טולסטוי ואלכסנדר הרצן. הוא גיבש סביבו קבוצת תלמידים ששוחחו ביניהם בחשאי בסוגיות פוליטיות. נטיית לבם הייתה לרפורמות במעמד האיכרים. חזון זה נתגשם חלקית באמנסיפציה שהוכרזה ב-1861, על פיה יכלו האיכרים 'לקנות' את חירותם. קרופוטקין נמשך אחר ההיסטוריה של המהפכה הצרפתית, ורעיונותיהם של האנציקלופדיסטים הצרפתים. כבר בנעוריו, ויתר על כינוי התואר קניאז, ואף נהג לתקן את ידידיו כשכינוהו כך. כמו כן הלכה והתפתחה התעניינותו במצבם של בני מעמד האיכרים ככל שהתבגר.
חייו > שירות צבאי

על פי הנוהג, יכלו בוגרי בית הספר לפז'ים לבחור לעצמם עם סיום לימודיהם לאיזה גדוד ירצו להיכנס, והתחילו שירותם במעמד קצונה. קרופוטקין החליט להתגייס דווקא לשירות בסיביר, וזאת מתוך עניין גאוגרפי בחבל ארץ נידח זה - ועורר עליו את תמיהתם של חבריו ללימודים. למעשה התאווה לצאת ללימודים אקדמיים, אולם אביו התנגד לאוניברסיטה, והוא ביקש שלא להתעמת איתו. תחילה שירת למשך תקופה כמזכירו האישי של מושל עבר הבאיקל בצ'יטה, ואחר כך נסתפח לגדוד הקוזקים של סיביר המזרחית באירקוטסק. בסיביר נחשף בין היתר לגולים מהמרד הפולני, מתיישבים שרבים מהם היו למעשה פושעים אשר ריצו את עונשם, ואף דוחובורים שחיו בשיתוף אשר תרמו אף הם לגיבוש תפיסת עולמו, שהלכה והתרחקה מהמקובל בקרב בני מעמדו. שם ניצל גם את מעמד הקצונה שלו, כמו גם את המינהל הסיבירי שהיה פתוח יותר בדעותיו מאשר המנהיגות הפוליטית בבירה, במטרה לנסות ולקדם רפורמות חברתיות ומוניציפליות. בהמשך השתתף ואף עמד בראש מספר משלחות מחקר באזור גבול רוסיה-סין. מסעותיו הניחו את היסוד לחקר המדעי של המזרח הרחוק הרוסי בתחומי האנתרופולוגיה, הגאולוגיה והגאוגרפיה. לאחר מרד הגולים הפולנים ב-1866 החליטו הוא ואחיו אלכסנדר לעזוב את הצבא, ועשו כן באביב 1867.
השקפותיו

עם שאר הפלגים האנרכיסטים שלל גם קרופוטקין כל צורה של מרות כפויה – של מדינה וממשל ריכוזי, של שלטון כלכלי או כנסייתי, אבל שלילתו נבעה בעיקר מראייתו את הקבוצות הקטנות והמהודקות כקרקע נוחה להתפתחותן של הנטיות הטבעיות באדם לעזרה הדדית, כיבוד הזולת ודמוקרטיה צומחת מלמטה, מתוך תאי היסוד של החברה. קרופוטקין תמך במלאכה, להבדיל מן התעשייה, מתוך ההעדפה של התא המצומצם על פני הגוף הגדול, ואף כי ראה את התפתחות המכונה ועתידה, הטיף לניצולה למען המלאכה בצוותים קטנים.

קרופוטקין לא כפר בהשקפתו של מרקס בדבר גידול הריכוז הקפיטליסטי המוליך להפיכתו של הפועל לחלקיק חסר צורה של "כוח עבודה", אבל טען לקיומן של נטיות חזקות לא פחות הפועלות בכיוון הפוך, נטיות העשויות לגבור, בתנאי שמעמד הפועלים יכוון לכך את רצונו. ניתן יהיה לבטל כל צורך בכפייה סוציאלית כאשר תהיינה קהילות אוטונומיות קטנות, שיש בהן מידה של פיקוח על אמצעי הייצור ועל שיתוף הקניין. קהילות אלו יהוו יסוד לחקלאות, מלאכה ותעשייה מאוזנת. בתנאים אלו תצמח דמוקרטיה פדרליסטית מלמטה. קולקטיבים חקלאיים רבים בספרד הושפעו רבות מתאוריה זו.
בהשקפותיו הפוליטיות היה קרופוטקין רחוק מן הקיצוניות האופיינית בדרך כלל לתעמולה האנרכיסטית. בשלהי המאה ה-19 קרא לאנרכיסטים בצרפת לא להתנגד להארכת השירות הצבאי בשביל לאפשר לדמוקרטיה של צרפת לעמוד בפני האימפריאליזם הגרמני. בימי מלחמת העולם הראשונה תמך במדינות ההסכמה נגד גרמניה, ואחרי מהפכת פברואר, עם חזרתו לרוסיה, קרא לחידוש בריתה של רוסיה עם המערב נגד הקואליציה הגרמנית. עקב התנגדותו לדיקטטורה וטרור סירב, אחרי מהפכת אוקטובר, לתמוך במשטר הבולשביקי. "למרבה הצער ניסיון זה נעשה ברוסיה תחת דיקטטורה מפלגתית ריכוזית קשה. אני מוכרח לאמר שלהשקפתי הניסיון הזה לכונן רפובליקה קומוניסטית על בסיס ריכוזיות מדינתית קומוניסטית תחת חוק הברזל של דיקטטורה מפלגתית מוכרח להסתיים בכישלון. אנו לומדים לדעת ברוסיה כיצד לא ליישם את הקומוניזם, אף לא עם אנשים העייפים מן המשטר הישן ושאינם מפגינים כל התנגדות פעילה לניסוייהם של השליטים החדשים" כתב לעמיתיו באירופה.
כתביו העיקריים הם: "עזרה הדדית", "כיבוש הלחם", "שדות, מפעלים וסדנאות", "המדע המודרני והאנרכיזם", "פעל בעצמך" ו"המדינה: תפקידה ההיסטורי". רבים מכתביו תורגמו ליידיש. מיעוטם תורגם גם לעברית עד סוף שנות ה-50 של המאה ה-20. כחלק מפעילותו של הארגון אחדות, מתורגמים כתבים נוספים שלו, כגון "חוק וסמכות".
כתביו שראו אור בעברית

זכרונות של ריבולוציונר (תרגום: מנחם פוזננסקי), תל אביב : הסתדרות העובדים העברים הכללית בארץ ישראל - ועדת התרבות, תרפ"ה-תרפ"ו. (מהדורה נוספת: "זכרונות של מהפכן", תל אביב: אגודת הסופרים העברים בישראל ליד מסדה, תש"י.)
המהפכה הצרפתית הגדולה (תרגם: א' שלונסקי, תל אביב: חברה (דפוס הפועל הצעיר), [תר"ץ].
הפילוסופיה של אנרכיה / פיוטר קרפוטקין (תורגם על ידי אבא גורדין), לוס אנג'לס – בואנוס איירס: ש' ינובסקי, 1957.
המוסר של אנרכיה / פיוטר קרפוטקין (תורגם על ידי אבא גורדין), לוס אנג'לס: ש' ינונבסקי; ועד לתרבות על ידי סניף קרפוטקין, 1958.
דבר אל הדור הצעיר / פיוטר קרפוטקין (עם הקדמה מאת המתרגם אבא גורדין), לוס אנג'לס: ש' ינונבסקי; ועד לתרבות על ידי סניף קרפוטקין, 1958.
לקריאה נוספת

אברהם יסעור (עורך), אנרכיזם - אנתולוגיה, הוצאת רסלינג, 2004.
הערות שוליים

↑  יוסף קרוק, תחת דגלן של שלוש מהפכות - כרך ב', תל אביב, מחברות לספרות, 1970, עמ' 228
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007264141405171  PLWABN: 9810574048405606  BIBSYS: 90399238  BNC: 000138855  BNE: XX998172  BnF: cb11910132z (data)  CANTIC: a10109791  CiNii: DA00421348  GND: 118567055  HDS: 028373  ICCU: CFIV032276  ISNI: 0000 0001 2281 103X  LCCN: n79033037  LNB: 000030557  MusicBrainz: 0b586bc5-bd60-4f9a-a6d4-133d6e978d02  NDL: 00446393  NKC: jn19992015180  NLA: 49782402  NLG: 88697  NLK: KAC199615518  NSK: 000176530  NTA: 068204582  RERO: 02-A000100201  RSL: 000080009  SELIBR: 210381  SNAC: w6fx7dzb  SUDOC: 029801834  Trove: 1526977  VcBA: 495/188747  VIAF: 66469467   WorldCat (עם VIAF): 66469467 
קרופוטקין בתקופת שירותו הצבאי 1864
קרופוטקין בימי ישיבתו באנגליה
הלווייתו של קרופוטקין
גן הדרום

| --- | --- |

מדינה: ישראל ישראל
מחוז: המרכז
מועצה אזורית: גדרות
גובה ממוצע: ‎39 מטר
תאריך ייסוד: 1951
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 584 תושבים
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אשדוד מוגדלת) גן הדרום(למפת אשדוד רגילה) גן הדרום(למפת השפלה רגילה) גן הדרום(למפת השפלה מוגדלת) גן הדרום31°48′16″N 34°42′03″E﻿ / ﻿31.8044681347081°N 34.7008243843498°E﻿ / 31.8044681347081; 34.7008243843498  heמפת היישובים של מועצה אזורית גדרות (in English: Gederot Regional Council) באדום - גן הדרום בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 8 מתוך 10

גַּן הַדָּרוֹם הוא מושב חקלאי באזור מישור החוף, ליד העיר אשדוד, הדרומי והמערבי ביותר מבין יישובי המועצה אזורית גדרות.
הקמת המושב

המושב הוקם בשנת 1951 על ידי עולים מעיראק שהגיעו לישראל במסגרת מבצע עזרא ונחמיה. המתיישבים הראשונים בגן הדרום שוכנו במעברה בגן יבנה הסמוכה עד השלמת בתי המגורים במושב. לפני עלייתם לארץ היו המתיישבים במושב בני המעמד הבינוני-גבוה, רובם עסקו במסחר ומיעוטם במקצועות חופשיים. לאחר המעבר למושב עסקו המתיישבים בחקלאות, בהתאם להכוונה של הסוכנות היהודית. בשנים 1957–1958 נבנו בכפר 20 בתים נוספים בהם התיישבו 15 משפחות עולים שבאו מפולין, חלקם עזבו במהלך השנים, במשך השנים הצטרפו למושב משפחות מרקעים מגוונים.
החיים במושב כיום

בימינו מתפרנסים רוב התושבים מעבודה בערים הסמוכות (אשדוד, יבנה) והמיעוט אשר מתפרנס מחקלאות מתרכז בעיקר בענפי הלול, ההדר, האבוקדו, כמו גם גידולים חקלאיים נוספים.
במושב מתגורר אושיית הרשת דילן דרור. למשך כשנתיים התגוררה בגן הדרום גם הזמרת נסרין קדרי.
מקור שם המושב

בעת הקמת המושב נציגי רשויות השלטון הציעו את השם "משולם", המתיישבים התנגדו והציעו את השם הנוכחי משום היותם ממוקמים בין היישובים גן יבנה ובני דרום.
בדיעבד ניתן לפרש את שם היישוב בשתי דרכים:
ג"ן בגימטריה שווה 53 - על שם גדוד 53 של חטיבת גבעתי שישב במקום במלחמת העצמאות.
חכמי בבל אמרו כי החוכמה תינתן למדרים כי שם היו מרכזי החוכמה ("הרוצה להעשיר יצפין והרוצה להחכים - ידרים").
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף אוקטובר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588162105171  VIAF: 317132436   WorldCat (עם VIAF): 317132436
AMIA

| --- | --- |

לוח זיכרון להרוגי הפיגוע, בחזית בניין AMIA
לוח זיכרון להרוגי הפיגוע, בחזית בניין AMIA
 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 מטה הארגון:  בואנוס איירס 
 www.amia.org.ar
 
Asociación Mutual Israelita Argentina (AMIA), "האגודה לערבות יהודית הדדית בארגנטינה" הוא הארגון המרכזי של הקהילה היהודית בארגנטינה. מרכזו ממוקם בבירת ארגנטינה, בואנוס איירס. מטרותיה העיקריות של האגודה, הן לקדם את הרווחה והפיתוח של הקהילה היהודית בארגנטינה, ולשמור על המסורת והערכים של הקהילה. בבניין האגודה בוצע בשנת 1994 הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה בידי ארגון הטרור חזבאללה.
הארגון מספק חוויות איכותיות באמצעות מספר רב של פעילויות פורמליות ובלתי פורמליות, הן פעילויות פנאי והן פעילויות תרבותיות וחינוכיות, למשתתפים מכל הגילאים. הארגון מעודד מעורבות ברמה גבוהה בחיים היהודיים ובקהילה היהודית.
היסטוריה

הארגון הוקם ב-11 בפברואר 1894, בשם "חברה קדישא" (Sociedad de entierro del rito mosaico en Buenos Aires Jevrá Kedusha) JKA. הפעילויות הראשונות שלו נועדו ליצור את התנאים הדרושים למימוש המסורת היהודית. אחת מפעולותיו הראשונות הייתה ייסוד בית קברות קהילתי, פעולה שנועדה למסד את הנוכחות היהודית כמיעוט מכונן בחברה הארגנטינאית.
עם ההגירה המתמשכת של יהודים לארגנטינה, תוך זמן קצר גדלו פעילויות הארגון. החל משנות ה-20 של המאה העשרים, עם השתלבות האוכלוסייה היהודית בחברה הכללית, הפך AMIA למרחב הביטוי והייצוגיות של כל היהודים בארגנטינה.
ב-18 באפריל 1941 הוחלף שמו של הארגון מ Jevrá Kedushá - JKA לשמו הנוכחי AMIA.
ב-26 באוגוסט 1945 חנכה הקהילה את ביתה ההיסטורי, ברחוב לואי פסטר ברובע "אונסה" בבואנוס איירס.
AMIA משמש כארגון הגג ומרכז חיי הקהילה היהודית בארגנטינה, והוא מקום היווצרותם של יוזמות חשובות שעיצבו את הקהילה היהודית, כגון ועד החינוך היהודי, ועד הקהילות היהודיות בארגנטינה, "קרן צדקה", הרבנות הראשית של הקהילה האשכנזית בארגנטינה ועוד.
בשנת 1994, התקיימו סדרת חגיגות, לרגל ציון מאה שנה לייסוד הארגון, שנקטעו על ידי הפיגוע הרצחני ב-18 ביולי, בו נרצחו 85 אנשים.
בניין AMIA, שנהרס כליל בפיגוע, נבנה מחדש באותו אתר, ברחוב פסטר 633. בבניין, שנחנך מחדש בשנת 1999, שוכנים מוסדות קהילתיים שונים, בהם נציגות הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית, ארגון דאיה - ארגון למלחמה באנטישמיות - וארגון DAC, האחראי על ביטחון הקהילה היהודית.
אירופלוט

הלוגו הישן של החברה
אירופלוט (ברוסית: Аэрофлот — Российские авиалинии) היא חברת התעופה הלאומית של רוסיה, הנחשבת לחברת התעופה הגדולה ביותר בפדרציה הרוסית ואשר יחד עם חברות הבת שלה רוסיה, אורורה ופובדה מרכיבה את קבוצת החזקות התעופה הגדולה ברוסיה. בסיסה הוא בנמל התעופה שרמטייבו במוסקבה. בשיאה, נחשבה אירופלוט לחברת התעופה הגדולה בעולם.
בשנת 2018 זכתה החברה בתואר "מחלקת העסקים הטובה ביותר" ובמשך שנתיים רצופות (2018-2019) הוכתרה לחברת התעופה הטובה ביותר במזרח אירופה על פי המגזין הבריטי Business Traveller.
החל מתאריך ה-8 במרץ 2022 הפסיקה החברה את טיסותיה הבין לאומיות, כולל מישראל, בשל חשש מהחרמת מטוסים כחלק מהסנקציות המערביות
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה הוא הצעיר בעולם מתוך חברות המפעילות מעל 100 מטוסים.
צי המטוסים של החברה נכון לפברואר 2020:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> W | נוסעים> W | נוסעים> E | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A320-200 | 76 | — | 20 | — | 120 | 140 |  |
| איירבוס A320-200 | 76 | — | 8 | — | 150 | 158 |  |
| איירבוס A320neo | — | 6 | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע |  |
| איירבוס A321-200 | 33 | — | 28 | — | 142 | 170 |  |
| איירבוס A321-200 | 33 | — | 16 | — | 167 | 183 |  |
| איירבוס A321neo | — | 3 | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע | טרם נקבע |  |
| איירבוס A330-200 | 5 | — | 34 | — | 207 | 241 |  |
| איירבוס A330-300 | 12 | — | 34 | — | 268 | 302 |  |
| איירבוס A350-900 | 1 | 14 | 28 | 24 | 264 | 316 | יימסרו בשנים 2019-2023 |
| בואינג 737-800 | 47 | — | 20 | — | 138 | 158 |  |
| בואינג 777-300ER | 19 | 3 | 30 | 48 | 324 | 402 |  |
| סוחוי סופרג'ט 100 | 54 | 95 | 12 | — | 75 | 87 |  |
| MC-21 | — | 50 | 16 | — | 159 | 175 | ייכנסו לשירות בשנים 2018-2024. |
| סה"כ | 247 | 171 |  |  |  |  |  |
פעילות החברה בישראל

החברה, יחד עם חברות הבת שלה, מפעילה 46 טיסות שבועיות בין שתי המדינות:
נכון לדצמבר 2018 - 36 טיסות שבועיות מנמל התעופה שרמטייבו לנמל התעופה בן-גוריון - מבוצעות בכל סוגי המטוסים של החברה, ובעיקר הגדולים שביניהם. הקו בין שתי הערים נחשב לאחד הקווים העמוסים של החברה
.
טיסה יומית מנמל התעופה הבינלאומי פולקובו בסנקט פטרבורג לנמל התעופה בן-גוריון - מבוצעות על ידי החברה הבת רוסייה (חברת תעופה) במטוסי איירבוס A320.
2 טיסות שבועיות מרוסטוב על הדון לתל אביב - על ידי חברת הבת רוסייה (חברת תעופה) במטוסי איירבוס A319.
בעונת החורף מפעילה החברה שתי טיסות שבועיות ממוסקבה לנמל התעופה עובדה במטוסי איירבוס A320.
חברות בת

Jet-Airlines Vostok - מפעילת טיסות לאח"מים
אירופלוט נורד
אירופלוט קרגו - מפעילת טיסות מסחר ותובלה
רוסיה
פובדה
הסכמים לשותפות קוד

החברה חתומה על הסכמים לשותפות קוד עם 29 חברות.