stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משק הסידן
תהליך ספיגת הסידן במעי

הסידן נספג במערכת העיכול, במעי הדק המקורב - התריסריון והמעי הריק. על מנת שתהיה ספיגה בחזרה של סידן לגוף מהמעי, יש צורך בהפרשת חומצה בקיבה. במקרים בהם יש בעיה בהפרשת חומצה, כמו במקרה של תת-חומציות בקיבה, ספיגת הסידן לא תהא מיטבית, כך למשל, עם העלייה בגיל, מאחר שהחומציות במעי יורדת, ספיגת הסידן אף היא יורדת. באופן כללי, מתוך 1000 מיליגרם של סידן אשר עוברים במערכת העיכול, רק כ־200 מיליגרם נספגים בחזרה בגוף (כ־350-400 מיליגרם עוברים מהמעי למערכת הדם, ואולם מערכת הדם "מחזירה" בחזרה כ־150-200 מהסידן בחזרה למעי). יתרת 800 המיליגרם אינם נספגים בגוף.
מרבית הספיגה של סידן במעי מתבצעת בתחילת המעי הדק (תריסריון, ג'גונום - המעי הריק). הספיגה של סידן נעשית הן במנגנון סביל (בין תאים, פארא צלולרי) והן במנגנון פעיל (טרנס צלולרי, תוך תאי) ומחקרים עדכניים מראים אפשרות שקיים מנגנון שלישי, גם הוא סביל, המאפשר מעבר של קומפלקסים דרך המעי (בניגוד למעבר יוני במנגנון הסביל הראשון).
1.מנגנון פארא-צלולרי: במנגנון זה, הסידן נספג לכל אורך המעי הדק והמעי הגס במרווחים שבין התאים. יש לציין, כי אין מדובר בתהליך פשוט של דיפוזיה, היות שבין תאי המעי ישנם קשרים החוסמים דיפוזיה חופשית (tight junction), ולכן מעבר של יוני סידן (וגם מגנזיום) מווסת על ידי חלבונים מסוג claudin.
2.מנגנון טרנס-צלולרי: במנגנון זה, התלוי בפעילותו של קלציטריול, והמתרחש בעיקר בתחילת המעי הדק, הסידן חודר לתאי המעי דרך תעלות מסוימות (TRPV6, TRPV5) שנמצאות בדופן הלומינלית של התא. תעלות אלו נפתחות בנוכחות ריכוז נמוך של סידן יוני בציטוזול. לאחר כניסתו לתא, הסידן נקשר לחלבון הנקרא calbindin-D, ויוצא מהתא מהצד הבאזו-לטרלי, דרך משאבות סידן תלויות ATP, (ATP dependent Ca-ATPase) הקרויות גם PMCA1b, או על ידי משחלף נתרן/סידן, הקרוי גם NCX1 (אשר מוציא יון סידן בחזרה למערכת הדם בתמורה לשלושה יוני נתרן אשר נכנסים במקומו לתא). תפקיד ויטמין D בתהליך זה, הוא בהגברת הביטוי של תעלות הסידן הלומינליות, וכן הגברת ביטויו של החלבון calbindin. ליתר דיוק, הקלציטריול שהוא מטבוליט של ויטמין D, ונקרא גם 1,25 דיהידרוקסיויטמין D, הוא המטבוליט הפעיל של הוויטמין, והוא זה אשר פועל לצורך הגברת ספיגת הסידן במעי.
תהליך ספיגת הסידן במעי > תלות ספיגת הסידן בפרמטרים נוספים

ישנם מספר פרמטרים נוספים המשפיעים על ספיגת הסידן לגוף כאשר השניים העיקריים הם החומרים הנוספים שמתעכלים ביחד עם הסידן וריכוז הסידן במנה הנצרכת.
1. חומרים המשפיעים על ספיגת הסידן: כאשר סידן נלקח ביחד עם תזונה עשירה בפוספטים, בחלבונים או בסיבים תזונתיים ספיגתו בגוף יורדת. מחקרים הראו שכאשר סידן ופוספט מתעכלים ביחד נוצר מלח קשה תמס הנקרא סידן פוספט אשר מוריד את יכולתו של הסידן להיספג הגוף. באותה הצורה חלבונים וסיבים תזונתיים משפיעים לרעה על הספיגה של סידן. על מנת לשפר את הספיגה של הסידן לגוף יש לקחת אותו עם ארוחה דלת חלבונים, סיבים תזונתיים ומוצרי חלב (העשירים בפוספט).
2. מנגנון הספיגה הפארא-צלולרי הוא תלוי ריכוזים ולכן ככל שלוקחים כמות גדולה יותר של סידן בפעם אחת, כך אחוז הספיגה מאותה תוספת יורדת ולכן רופאים ממליצים לפזר את מנת הסידן היומית על פני היום ולא לקחת אותה בפעם אחת במרוכז.
תהליך השחלוף של סידן בעצם

בנוזל החוץ תאי, כפי שצוין לעיל, קיים מאגר של כ־1 עד 2 גרם סידן. מתוכו, כ-500 מיליגרם עוברים שחלוף מול יוני הסידן שבעצם (כחלק מתהליכי השחלוף בעצם) כך שכמותו בנוזל החוץ תאי אינה משתנה.
העצם היא רקמה דינמית, אשר עוברת תהליכים של הרס ובניה לכל אורך החיים. תהליכים אלו קרויים תהליכי שחלוף, והם מתבצעים על ידי תאים ייחודיים לעצם (אוסטאובלסטים - בוני עצם, אוסטאוקלסטים - מפרקי עצם). המרכיב החוץ תאי של העצם כולל שני מרכיבים: מרכיב אורגני, רובו (90%) עשוי מקולגן סוג 1, וכן מחלבונים שונים המשמשים לקשירת סידן, העברת אותות ועוד. המרכיב השני הוא מרכיב מינרלי - בעיקר הידרוקסיאפטיט.
תהליך השחלוף של סידן בעצם > אוסטאובלסטים

אוסטאובלסטים הם תאים האחראים על תהליך בניית העצם. הם מייצרים את המצע החלבוני של העצם ופעילים בהשקעת המינרלים. מקור תאים אלו בתאים מזנכימאליים, והתמיינותם מושפעת מהורמונים כגון קלציטריול, PTH וגורמי צמיחה שונים. תאים אלו אחראים לייצר ולהפריש את המרכיב האורגני של העצם. מלבד זאת, תאים אלו מייצרים חלבונים החיוניים להתמיינות של אוסטאוקלסטים (ראו להלן) (כגון RANKL) אולם גם חלבונים אשר מעכבים התמיינות של אוסטאוקלסטים (osteoprotegerin). האוסטאובלסטים הפעילים נמצאים על פני שטח עצם חדשה, ולאחר השקעת המינרלים במצע האורגני הם הופכים לאוסטאוציטים - אלו הם תאי עצם בוגרים אשר שקועים ברקמת העצם ומחוברים ברשת של תעלות. תפקיד האוסטאוציטים הוא ככל הנראה סנסור מכני, הם חשים עומס מכני המופעל על העצם ומעבירים מידע זה באמצעות רשת התעלות אל האוסטאובלסטים ואל תאי האב שלהם.
תהליך השחלוף של סידן בעצם > אוסטאוקלסטים

אוסטאוקלסטים הם תאים האחראים על תהליך פירוק העצם. אלו הם תאים מרובי גרעינים, הפעילים בתהליך ספיגת העצם, ומקורם מתאי מקרופאגים (נוצרו כתוצאה מהתמזגות תאים מהשורה המונוציטרית- מקרופאגית). רוב ההורמונים המשפיעים על תפקוד תאים אלו פועלים עליהם באופן עקיף, כך למשל, על האוסטיאובלסט (תא בונה עצם) קיימים קולטנים אליהם נקשרים חומרים שונים (כגון, PTH, אסטרוגן, קלציטריול), ועל ידי היקשרות זו משפיע האוסטיאובלסט על פעילותו של האוסטיאוקלסט. לעומת זאת, קלציטונין נקשר ישירות לקולטן ספציפי על האוסטיאוקלסט ומדכא את פעילותו (למעשה, תורם לבניית העצם). האוסטיאוקלסטים נצמדים לחלבוני מצע בשטח העצם, (כגון osteopontin) באמצעות אינטגרינים- חלבוני קישור. כתוצאה מהקישור נוצרת סביבה המפרידה או ממדרת בין תא האוסטאוקלסט לבין פני העצם- קרום התא הפונה לעצם הופך לקרום מזוגזג (ruffled border) ומכיל משאבות פרוטונים ותעלות כלוריד. כתוצאה מפעילות המשאבות והתעלות, יוצא HCl אל האזור המפריד בין התא לבין פני העצם, וגורם להחמצה. הסביבה החומצית ממיסה את מינרל העצם וחושפת את המצע האורגני. במקביל, משחרר האוסטיאוקלסט אנזימים אשר מפרקים את המצע האורגני (כגון, cathepsin K).
תהליך השחלוף: בתהליך זה, העצם נבנית ונהרסת באופן מחזורי. התהליך מתרחש לכל אורך החיים, והוא מתוזמן ומבוקר על ידי תאי עצם הנקראים BMU- basic multicellular unit. תהליך זה מתרחש לצורכי תחזוקה ותיקון נזקים, וכן לצורך אספקת סידן וזרחן בכמויות שיתאימו לשמירת מאזן הסידן והזרחן בגוף (ההומיאוסטזיס). מחזור השחלוף מתחיל בשלב פעיל של ספיגת (פירוק) עצם (תהליך הנמשך כ-3 שבועות) - על ידי האוסטאוקלסטים, ולאחריו התמיינות של אוסטיאובלסטים (אשר ככל הנראה מושפעת כתוצאה מהשתחררות גורמי צמיחה שונים במהלך פירוק העצם) לתאים בשלים ויצירת עצם חדשה במשך כ־3 חודשים. ניתן להבחין באמצעות סימנים ביוכימיים האם מתבצעת ספיגת עצם (נבחין בתוצרי פירוק של קולגן או אנזימים של האוסטיאוקלסט) או האם יש בניית עצם (נבחין בתוצרי ביניים של תהליך יצירת הקולגן או אנזימים של האוסטאובלסט, אוסטאוקלצין - חלבון רגולטורי).
ספיגת הסידן בכליה והפרשתו בשתן

לכליה יש תפקיד מרכזי בשמירת מאזן קבוע של סידן. באופן כללי, בין 8 ל-10 גרם של סידן יוני או סידן הקשור לאניונים, עובר סינון בגלומרולוס שבכליה. כ־98% מכמות זו, חוזרת בחזרה לגוף, כך שרק 200 מיליגרם מופרשים בשתן.
תפקוד תקין של תהליכים אלו יבטיח כי מאזן הסידן בגוף יישמר, (1000 מיליגרם בתזונה לעומת הפרשה של 800 מיליגרם ממערכת העיכול (צואה) ו- 200 מיליגרם במערכת השתן).
כאשר צריכת הסידן נמוכה יותר, הגוף פועל לצורך ספיגה גדולה יותר מהכמות הנצרכת (יכול לספוג בין 20% ועד 60% מהכמות הנצרכת). גם כאשר צריכת הסידן אינה משתנה, אולם ישנם תהליכי גדילה (או לחלופין, הריון) גדלה יכולתו של הגוף לספוג את הסידן באופן יעיל יותר.
1. אבובית מקורבת, לולאת הנלה - באזורים אלו של הנפרון ספיגת הסידן מתבצעת באופן סביל. מרבית הספיגה מתבצעת באבובית המקורבת (בין 65%-70%) בצמידות לספיגה של NaCl ומים (מנגנון של solvent drag). בזרוע העולה של לולאת הנלה מתקיימת ספיגה פאסיבית של כ־20% נוספים מהסידן, במנגנון של מפל חשמלי: נוצר מפל חיובי בחלל האבובית כתוצאה מפעילותו של הסימפורטר NA-K-2CL וחזרתו של כלוריד לקפילרות. המפל החיובי משפיע על יציאתו של הסידן מתוך התא אל הנוזל הבין תאי (כדי ליצור שוויון במפל הריכוזים החשמלי). בלולאת הנלה ישנה בקרה על ספיגת הסידן, על ידי קיומם של קולטנים רבים (CaSR) לסידן בצד הבאזו-לטרלי של התא אשר "חשים" את ריכוז הסידן בדם: אם יש עלייה ברמת הסידן הנספג, חל עיכוב בפעולתו של הסימפורטר וכך פוחתת הספיגה הטובולרית של הסידן. ספיגת הסידן לאורך חלק זה מתבצעת כאמור באופן סביל, בין התאים (מנגנון פארא-צלולרי), ואולם גם כאן, כמו במעי, ישנם קשרים בין תאיים- tight junction, כך שיש צורך בקיומו של החלבון paracellin 1 (שהוא מאותה משפחה של חלבון ה- claudin אשר קיים במעיים) לצורך מעבר הסידן. מוטציות בחלבון זה גורמות להפרעה בספיגה חזרה של סידן, וליתר סידן בשתן - היפרקלציאוריה.
2.אבובית מרוחקת - ספיגת הסידן באזור זה מתבצעת באופן מבוקר על ידי ההורמון PTH והסידן עצמו. בחלק זה, נספג בחזרה כ־10% מהסידן, במנגנון טרנס-צלולרי (תוך תאי). הספיגה היא ספיגה פעילה של סידן, כנגד מפל ריכוזים ומטענים חשמליים, ופועלת באופן הבא: הסידן נכנס לתאי האבובית על ידי תעלות סידן (ECAC), כשמספר תעלות אלו מווסת על ידי קלציטריול ועל ידי הסידן עצמו - שני אלו משרים את יצורן של התעלות. ההורמון PTH מקל על פתיחת התעלות למעבר הסידן, והסידן משונע דרך התא כשהוא קשור לחלבון calbindin (כך נמנעת עלייה בריכוז הסידן החופשי בתוך התא, היות שהוא קשור לחלבון). גם יצירה של חלבון זה תלויה בקלציטריול, בדומה למנגנון הספיגה במעי. הסידן יוצא באופן פעיל מהתא כנגד מפל כימי, באמצעות משחלף נתרן/סידן, או על ידי משאבת סידן אקטיביות (תלויות ATP)- ההורמון PTH מעודד את תהליך יצוא הסידן מהתא. גם ב- collecting duct מתבצעת ספיגה של סידן (פחות מ-5%) באופן אקטיבי ובהשפעת ההורמון PTH.
היפרקלצמיה

לצד חוסר סידן בדם קיימת גם תופעה של עודף סידן הנקראת היפרקלצמיה (מלשון קלציום - סידן בלטינית). יש שתי סיבות עיקריות להיפרקלצמיה - עודף צריכה הרבה מעבר לרמה המומלצת. הפרשה מוגברת של סידן בשתן עד לרמה של יצירת אבנים בכליות היא סיבה נוספת לבעיה זו.
היפרקלצמיה, במיוחד קשה, יכולה לגרום לרפיון שרירים, עצירות, השתנה מוגברת ועוד. במקרים הקשים ביותר יכולה להביא לתרדמת ואף למוות.
קשה עד בלתי אפשרי להגיע לעודף צריכת סידן ממזונות טבעיים. אחת הדוגמאות לכך היא בני שבט המסאי, שצריכת הסידן שלהם עומדת על כ-5,000 מ"ג ליום ואף יותר מזה (הרמה המומלצת לפי ה־DRI היא עד 1,300 מ"ג ליום). חרף צריכת הסידן המוגברת מהמזון, לא פיתחו בני השבט את המחלה. היפרקלצמיה מופיעה רק בצריכה לא מבוקרת של תוספי מזון המכילים סידן.
גם אבנים בכליות לא נגרמות בדרך כלל מצריכת סידן בתזונה. לרוב, חולים עם אבנים בכליות מגיעים לרמות סידן גבוהות בגלל דליפת סידן מהכליה.
היפוקלצמיה

היפוקלצמיה היא מצב של ירידת רמת הסידן בדם, מסיבות שונות, ביניהן, חוסר מולד או נרכש בהורמון PTH, או אצל חולים הסובלים מאי ספיקת כליות כרונית, הפגיעה הכלייתית מביא לפגיעה בפינוי הפוספט מהגוף, והפוספט העודף בדם קושר סידן, וכתוצאה מכך תיווצר היפוקלצמיה. היפוקלצמיה חמורה יכולה לגרום למוות.
מחקר סין

"מחקר סין" הוא ספרו של פרופ' קולין קמפבל, ביוכימאי אמריקאי מאוניברסיטת קורנל שיצא בשנת 2005. הספר מסכם מחקר ארוך שנים שבוצע בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20. במחקר זה טוען פרופ' קמפבל, בין טענותיו הרבות, שצריכה מוגברת של חלבון מן החי וסידן ממוצרי חלב היא מזיקה.
מאז יצאו מספר מחקרים הסותרים את ממצאיו של פרופ' קולין קמפבל, למשל בנוגע לחלבון מהחי ולסידן ממוצרי חלב.
ראו גם

משק הזרחן
קלצינוזיס גידולית
הערות שוליים

↑  Absorption of calcium oxalate does not require dissoc... [J Nutr. 1999] - PubMed - NCBI
↑  http://www.jbmr.org/details/journalArticle/510123/Dose_dependency_of_calcium_absorption_A_comparison_of_calcium_carbonate_and_calc.html
↑  Maurice E Shils, Moshe Shike, A CAtharine Ross, Benjamin Cabalero, Robert J. Cousins, Modern Nutrition in helth and desease 10th edition p208, Lippincott Williams and Wilkins
↑  כאן Heaney RP, Layman DK. Amount and type of protein influences bone health. Am J Clin Nutr. 2008;87:S1567-70
↑  Meng X, Zhu K, et al. A 5-Year Cohort Study of the Effects of High Protein Intake on Lean Mass and BMC in Elderly Postmenopausal Women. J Bone Miner Res. 2009;24:1827-34
↑  Vatanparast H, Bailey DA, Baxter-Jones AD, Whiting SJ. The Effects of Dietary Protein on Bone Mineral Mass in Young Adults May Be Modulated by Adolescent Calcium Intake. J Nutr. 2007;137:2674-9
↑  Darling AL, Millward DJ, et al. Dietary protein and bone health: a systematic review and meta-analysis. Am J Clin Nutr. 2009;90:1674-92
↑  Kerstetter JE. Dietary protein and bone: a new approach to an old question. Am J Clin Nutr. 2009; 90:1451-52
↑  Isaia G, D'Amelio P, et al. Protein intake: the impact on calcium and bone homeostasis. J Endocrinol Invest. 2007;30:S48-53
↑  Massey LK. Dietary animal and plant protein and human bone health: a whole foods approach. J Nutr. 2003;133:S862-5
↑  Hunt JR, Johnson LK, et al. Dietary protein and calcium interact to influence calcium retention: a controlled feeding study. Am J Clin Nutr. 2009;89:1357-65
↑  Guéguen L, Pointillart A. The bioavailability of dietary calcium. J Am Coll Nutr. 2000;19:S119-36
↑  Expert group on vitamins and minerals. Review of calcium. 2002. www.food.gov.uk/multimedia/pdfs/evm0112p.pdf
↑  Dietary Reference Intakes for Calcium, Phosphorus, Magnesium, Vitamin D, and Fluoride. Washington, D.C. THE NATIONAL ACADEMY PRESS, 1999
↑  Institute of Medicine Food and Nutrition Board. Consensus Report: Dietary Reference Intakes for Calcium and Vitamin D. November 2010. www.nap.edu/catalog.php?record_id=13050
↑  Rafferty K, Heaney RP. Nutrient effects on the calcium economy: emphasizing the potassium controversy. J Nutr. 2008;138:S166-71
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293777905171  LCCN: sh85018772  NKC: ph183365
סום טאם

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  green papaya salad 
 מוצא:  תאילנד 
 מרכיבים עיקריים:  פפאיה, בצל, שעועית, עגבנייה, לימון 
 
סום טאם
סום טאם (בתאית: ส้มตำ) הוא סלט המכיל פפאיה שמקורו בלאוס ובאזור איסאן שבצפון מזרח תאילנד.
מקור השם

משמעות המילה "סום" (ส้ม) בלאית ובשפת אזור איסאן היא "חמוץ" ומשמעות המילה "טאם" (ตำ) בשפות אלה - "כתוש" - בשל צורת ההכנה של מאכל זה. המאכל נקרא גם "פפאיה פוק פוק" - בשל הצליל של כתישת הפאפאיה בעלי ומכתש, וכן "טאם מק האנג" "ตำหมากหุ่ง" שמשמעו "פפאיה כתושה".
מרכיבים והכנה

סלט זה מכיל פפאיה לא בשלה המגורדת ונכתשת עד שהיא רכה דיה לאכילה, לה מוסיפים פלפל צ'ילי, שום, לימית, ורוטב דגים. לעיתים מוסיפים לסלט זה עגבניות ושעועית ירוקה.
גרסאות אחרות של סלט זה מכילות גזר במקום הפפאיה ויש המוסיפים גם סוכר דקלים. הסלט מוגש בטמפרטורת חדר, בתוספת אורז מבושל. יש גרסאות הכוללות חסילונים וכן יש גרסאות המחליפות את הפפאיה בפרי מנגו שאינו בשל (גרסה זו נקראת "טאם מא מואנג" -ตำมะม่วง), מלפפון ("טאם מק טנג") או שעועית ירוקה ("טאם מק טואה").
נשק תקיפה כיתתי

לוחם צה"ל עם מקלע נגב, 2002
נשק תקיפה כיתתי או נשק כיתתי אוטומטי (באנגלית: Squad automatic weapon או SAW) המוכר גם בשם "נשק סיוע קל" (LSW), הוא נשק אוטומטי המופעל ברמת הכיתה או החוליה למתן סיוע אש רציף בכינון ישיר.
נשקים הממלאים ייעוד זה הם לרוב מקלעים קלים, או רובי סער המותאים לקצב אש גבוה ובטווח רב יותר, לרוב אלו כוללים שימוש בדורגל, קנה מעובה ומוזנים בשרשיר תחמושת. נשק התקיפה הכיתתי משתלב בדוקטרינה של צבאות רבים בידי חייל אחד בחוליה שתפקידו סיוע אש ישיר לצד עוד 2–3 התפקידים בחוליה, כך לדוגמה חוליית חיל רגלים בצבא ארצות הברית מורכבת ממפקד, רובאי, מטולאי (גרנדיר) ורובאי אוטומטי הנושא נשק תקיפה כיתתי.
נשקי התקיפה הכיתתי הנפוצים ביותר כיום מתבססים על משפחת ה-RPK (המבוססת על משפחת ה-AK) ומשפחת המקלע הקל FN Minimi (עליו מבוסס גם הנגב הצה"לי).
דוגמאות

נשק חי"ר אוטומטי M27
מקלע קל נגב
מקלע M249
מקלע קל RPK-74M
נשק תקיפה כיתתי XM250
נשק סיוע קל QJB-95
נשק סיוע קל L86A2
ננסי מיטפורד

| --- | --- |

 לידה:  28 בנובמבר 1904 לונדון, הממלכה המאוחדת
 פטירה:  30 ביוני 1973 (בגיל 68) ורסאי, צרפת
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 מקום קבורה:  Church of St Mary, Swinbrook 
 עיסוק:  סופרת, ביוגרפית
 שפות היצירה:  אנגלית 
 יצירות בולטות:  The Pursuit of Love; Love in a Cold Climate; Noblesse Oblige
 תקופת הפעילות:  1931–1973 (כ־42 שנים) 
 בן או בת זוג:  פטר רוד (4 בדצמבר 1933–1958) 
 פרסים והוקרה:  מפקדת במסדר האימפריה הבריטית  קצינה בלגיון הכבוד 
 www.nancymitford.com
 
ננסי פרימן-מיטפורד (באנגלית: Nancy Freeman-Mitford ‏CBE‏; 28 בנובמבר 1904 – 30 ביוני 1973) הייתה סופרת, ביוגרפית ועיתונאית אנגלייה. היא אחת מהאחיות לבית מיטפורד והשתייכה לחוג העילית בחברה הלונדונית בתקופה שבין מלחמות העולם. היא זכתה למוניטין בעקבות הרומנים שחיברה על חיי החברה הגבוהה באנגליה ובצרפת, ובזכות שנינותה הנועזת. בנוסף, זכתה להערכה כמחברת ביוגרפיות עממיות של דמויות היסטוריות.
ביוגרפיה

מיטפורד גדלה למשפחה מבוססת, כבתו הבכורה של דייוויד פרימן-מיטפורד, הברון השני של רידסדייל. היא התחנכה על ידי מורים פרטיים. בשנת 1931, בגיל 27, פרסמה רומן ראשון פרי עטה, אך הוא לא עורר רושם, וכך גם שלושת הרומנים שפרסמה אחריו. לאחר מלחמת העולם השנייה, פרסמה שני רומנים אוטוביוגרפיים למחצה, בשם "The Pursuit of Love"‏ (1945), ו-"Love in a Cold Climate"‏ (1949), אשר ביססו את המוניטין שלה.
מיטפורד הייתה נשואה שלא-באושר מאז 1933 לפיטר רוד (Rodd). רק ב־1957 הסכים רוד לגירושין. במהלך מלחמת העולם השנייה ניהלה מיטפורד רומן עם קצין המחתרת הצרפתית בשם גסטון פאלבסקי, שהפך אהבת חייה. מערכת היחסים לא הייתה הדדית ולאחר המלחמה עקרה מיטפורד לצרפת בעקבותיו של פלאבסקי למרות ניסיונותיו להניא אותה מכך. מיטפורד נשארה לגור בצרפת עד מותה. היא קיימה קשרים חברתיים עם החברה הגבוהה האנגלית ועם משפחתה באמצעות חליפת מכתבים וביקורים מעת לעת.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 היא זוהתה עם ההבחנה המכונה "אנגלית U לאנגלית לא-U", שלכאורה הציעה מבחן לקביעת מוצאו המעמדי של אדם לפי בחירות מסוימות באוצר המילים שבפיו. מיטפורד התכוונה להתבדח, אך רבים קיבלו את הרעיון כפשוטו, והחלו להחשיב את מיטפורד כפוסקת בענייני נימוסים והליכות, ועל כך חלק ניכר מפרסומה.
בשנותיה המאוחרות זכתה להצלחה רבה של הביוגרפיות ההיסטוריות שפרסמה של מאדאם דה פומפדור, וולטר, ולואי הארבעה עשר, מלך צרפת, אך יחסיה עם פאלבסקי הגיעו אל קיצם. בריאותה התרופפה בסוף שנות ה-60, ולאחר מספר שנות מחלה, נפטרה בשנת 1973.
ספרים > רומנים

Highland Fling
Christmas Pudding
Wigs on the Green
Pigeon Pie
The Pursuit of Love
Love in a Cold Climate
The Blessing
Don't Tell Alfred
ספרים > ביוגרפיות

Madame de Pompadour. London: Hamish Hamilton. 1954. OCLC 432649137. Illustrated edition (1968)
תרגום לעברית: מדם דא-פומפאדור. מאנגלית - רנה לוטן, תל אביב: אנקור, תשט"ז
Voltaire in Love. London: Hamish Hamilton. 1957. OCLC 459588409.
The Sun King: Louis XIV at Versailles. London: Hamish Hamilton. 1966. OCLC 229419330.
Frederick the Great. London: Hamish Hamilton. 1970. ISBN 0-241-01922-2.
הערות שוליים

↑  על אף ששם המשפחה הרשמי היה פרימן-מיטפורד, נראה שלא ננסי ולא אחיותיה השתמשו בו מעבר למסמכים רשמיים. כל פרסומיה היו תחת השם מיטפורד בלבד, וזה הכיתוב על מצבתה.
1 2  Nancy Mitford, Love from Nancy: the letters of Nancy Mitford, Sceptre paperback edition, London: Sceptre/Hodder & Stoughton, 1994, עמ' 434, ISBN 978-0-340-59921-1
↑  Russell Lynes, Nancy Mitford (ע), Introduction, Noblesse Oblige, New York: Harper & Brothers, 1956, עמ' ix-xviii
↑  ספרה היחיד שתורגם לעברית, בידי רנה לוטן, הוצאת אנקור, תשט"ז
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265580805171  PLWABN: 9810553106805606  BIBSYS: 90182006  BNE: XX1368557  BnF: cb119163110 (data)  CANTIC: a10987812  CiNii: DA01481119  GND: 118784269  ICCU: RAVV025876  ISNI: 0000 0001 2126 6252  LCCN: n50034891  LNB: 000005190  Léonore: 265554  NDL: 00471748  NKC: jn19990005761  NLA: 35669561  NLG: 124777  NSK: 000012375  NTA: 068213255  RERO: 02-A003599333  SELIBR: 327202  SNAC: w63j3hxq  SUDOC: 027032191  Trove: 1035108  ULAN: 500290748  VIAF: 32000532   WorldCat (עם VIAF): 32000532
נחל שלף

| --- | --- |

 מידע כללי
 שפך:  נחל דליה
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הכרמל מוגדלת) נחל שלף(למפת הכרמל רגילה) נחל שלף(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שלף(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל שלף
 
נחל שלף הוא נחל איתן באזור רמות מנשה. הוא אחד מיובליו של נחל דליה. שמו של הנחל בערבית ואדי אלפואר (בתרגום לעברית: "הנחל השופע מים"). בשנת 2008 הוכרז אזור המשתרע על פני כ-800 דונם באזור נחל דליה ויובליו כשמורת טבע.
תוואי הנחל

תחילתו צפונית לקיבוץ עין השופט, חיבורו לנחל דליה דרומית מזרחית ליישוב בת שלמה. שני מעיינות נובעים באזור הנחל העליון לצד כביש 672 המוביל מאליקים לקיבוץ דליה, עין דמומית ועין שלף. מימיו של הנחל אינם ראויים לשתייה.
צמחיית הנחל

את המעיינות עוטפת צמחיית סבך האופיינית לנחלים. ניתן לחזות בערבה, פטל, צבר מצוי, צפצפה, תאנה, רימון וגפן. ליד גבעה 186 פורחים כלניות, רקפות וצבעונים בעונתם.
אתרים באזור הנחל

צפונית לנחל ממוקם הכפר הערבי דאלית א-רוחה (אנ') שנחרב בשנת 1948 במלחמת העצמאות ותושבי הכפר ברחו לג'נין. דרומית מערבית למעיינות ניתן לראות שרידי טחנת קמח ואמת המים. טחנה זו שימשה את הכפר הערבי ששכן במקום. המים הגיעו אליה מהמעיינות. בהמשכו של נחל שלף נובע מעין נוסף, עין מחוללים. שמו של מעיין זה מזכיר את אסיפות המתיישבים שבהן יצאו במחולות התושבים, ליד קיבוץ דליה. מהמעיין ממשיכה "דרך המוביל". הדרך פונה לכיוון מערב ובהמשך לדרום. הדרך עוברת מעל המוביל המים הארצי. לאורכו של הנחל מסלול המסומן בצבע כחול ופונה לגבעה 186. בהמשך מובילה דרך זו אל נחל דליה. בגבעה תצפית על רמות מנשה והאזור.
הערות שוליים

↑  שמורת נחל דליה ויובליו, טבע ונופים בישראל
1 2 3  סלמאן אבו רוכן, יעקב שורר, כרך 5: הכרמל וחופו ורמות מנשה / מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2001, ע"מ  171-170
עין מחוללים
ניצן ב'

| --- | --- |
קרווילות טרום אכלוס
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הדרום
מועצה אזורית: חוף אשקלון
גובה ממוצע: ‎37 מטר
תאריך ייסוד: 2007
סוג יישוב: יישוב כפרי אחר
מוצא המייסדים: מפוני גוש קטיף
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 317 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-15.7% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) ניצן ב'(למפת השפלה רגילה) ניצן ב'(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניצן ב'(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ניצן ב'31°44′11″N 34°38′12″E﻿ / ﻿31.7362901277238°N 34.6366131102987°E﻿ / 31.7362901277238; 34.6366131102987  heמפת היישובים של מועצה אזורית חוף אשקלון (in English: Hof Ashkelon Regional Council) באדום - ניצן ב' בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 5 מתוך 10

ניצן ב' (נִצָּן ב') הוא יישוב קהילתי דתי זמני המיועד לאכלוס מפוני גוש קטיף מרצועת עזה. היישוב שייך למועצה אזורית חוף אשקלון, וממוקם בחולות ניצנים, סמוך ליישוב ניצן.
היסטוריה

בתחילה היה היישוב הרחבה של היישוב ניצן ממזרח. בהרחבה זו שוכנו מאות משפחות ממפוני גוש קטיף בשנת 2005, ובמקום הוצבו כ-500 יחידות דיור זמניות ("קרווילות"), שאמורות היו לשמש את המפונים במשך 4 שנים, עד לסיום בניית בתי הקבע שלהם. בפועל, לאחר שהתברר שבניית בתי הקבע תתעכב זמן רב מהמשוער, הוחלט בשנת 2007 להפריד את ההרחבה ליישוב חדש - ניצן ב'.
בניית האתר נעשתה בחיפזון רב: האתר הוקם חודשיים לאחר אישור התהליכים הסטטוטוריים הכרוכים בשינוי ייעוד הקרקעות, והקמתו נמשכה פחות משלושה חודשים. הקמת האתר נעשתה על פי פטור מיוחד בדיני תכנון ובנייה למשך 4 שנים, שהוארך לאור העיכובים בפינוי האתר. בתחילה, עתרו תושבי היישוב ניצן לבג"ץ נגד הקמת האתר אולם משכו את עתירתם לאחר שהובטח להם שהמדינה תפנה מהאתר כל מבנה שהמשפחה המאכלסת אותו תעבור לבית קבע.
לאחר שהסתיימה בניית האתר, הועברה האחריות על תפעולו לאחריות משרד הבינוי והשיכון, שעבורו מנהלת את האתר חברת עמיגור, כמו גם את אתרי המגורים הזמניים שהוקמו במבקיעים, ביד בנימין וביד חנה.
במהלך השנים הוצבו באתר עשרות מבנים בלתי חוקיים למגורים של ילדי מפונים שהתחתנו, וכן לצורך פעילות של מבני ציבור ועסקים.
עם תום בניית בתי הקבע של המפונים, צפוי היישוב להיסגר, ואדמתו תחזור לחוכרים הקודמים ולייעוד חקלאי.
גלריית תמונות

הנוף הנשקף מניצן.
הקרווילות.
הכיכר המרכזית בניצן.
אחד הרחובות.
עבודות בנייה.
הבתים במזרחה של ניצן.
דגל ישראל מונף לפני אחד הבתים.
חזית קרווילה טיפוסית (2/06).
קרווילה (2/06).
מקלט טילים בניצן ב'
ראו גם

מנהלת תנופה
תוכנית ההתנתקות
שיקום מפוני גוש קטיף וצפון השומרון
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון - דין וחשבון, ‏6 ביוני 2010, עמוד 228.
| יישובים שהוקמו או הורחבו עבור שיכון מפוני תוכנית ההתנתקות |
| --- | --- | --- |
| יישובים חדשים | באר גנים • בני דקלים • בני נצרים • גני טל • כרמי קטיף • נווה • נטע • נצר חזני • שבי דרום • ניצן ב' |  |
| יישובים שהורחבו | אבני איתן • בוסתן הגליל • בית חגי • בת הדר • טנא עומרים • יד בנימין • יד חנה • כרמיה • מבקיעים • משכיות • נווה ים • ניצן • פלמחים • שוקדה • תלמי יפה |  |
| שכונות חדשות | שכונת הנשיא הרצוג באשקלון • שכונת נצר אריאל באריאל |  |
| יישוב שאוכלס מחדש | שומריה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588153905171