stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל נשים
הערות שוליים

↑  פתיחת עונת 23/24 תידחה בשל המלחמה, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏15 באוקטובר, 2023
↑   אריה ליבנת, "אפשר היה למצוא פתרון. קבוצות צריכות להבין שליגת העל זה לא חוג", באתר הארץ, 21 בפברואר 2024
↑  הוועדה קבעה: אס"א ירושלים תרד לליגה הלאומית, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏4 באפריל, 2024
↑  כדורסל נשים: סדרות חצי וגמר הפלייאוף בשיטת הטוב מ-5 משחקים, באתר ynet, 20 בפברואר 2024
↑  רמה"ש ורמלה ישחקו ביורוקאפ בעונת 23/24, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל, ‏14 ביולי, 2023
↑   הפועל ירושלים תארח את משחקיה בבלגרד. פיב"א הדיחה את אליצור רמלה מהיורוקאפ לנשים, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2023
עדנה אולמן-מרגלית

| --- | --- |

עדנה אולמן-מרגלית, 2008
 לידה:  21 באוגוסט 1946 ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  1 באוקטובר 2010 (בגיל 64) 
 מקום קבורה:  קריית ענבים 
 תחומי עניין:  פילוסופיה של המדע, פילוסופיה של השפה, פילוסופיה פוליטית, חינוך, חקר המקרא, שירה
 עיסוק:  מתרגמת, פעילה חברתית, סופרת 
 הושפעה מ:  לודוויג ויטגנשטיין, רוברט פרוסט, ישעיה ברלין
 מדינה:  ישראל
 בן או בת זוג:  אבישי מרגלית (?–2010) 
 
עדנה אוּלמן-מרגלית (21 באוגוסט 1946 – 16 באוקטובר 2010) הייתה פרופסור לפילוסופיה ומדעי החברה בבית הספר לחינוך ובמרכז לחקר הרציונליות באוניברסיטה העברית בירושלים, מתרגמת ופעילת זכויות אדם ישראלית וחברה במועצת האוניברסיטה הפתוחה.
ביוגרפיה

אולמן-מרגלית נולדה לליזה ולפרופ' דוד תאודור אולמן, רופא נפרולוג שעבד בבית החולים הדסה. גדלה בשכונת רחביה בירושלים וסיימה לימודיה בגימנסיה העברית בשכונה זו. השתחררה מצה"ל בשנת 1966 בדרגת סגן. לאחר לימודי מתמטיקה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית השלימה תואר שלישי באוניברסיטת אוקספורד בשנת 1973. לאחר סיום לימודיה שימשה כעמיתת מחקר באוניברסיטת אוקספורד, במכון ללימודים מתקדמים בברלין ובמכון למחקר מתקדם בפרינסטון. ב-1976 הצטרפה כחברת סגל לאוניברסיטה העברית.
בשנת 1996 נתמנתה לראשות החוג לחינוך באוניברסיטה העברית. בשנים 2005–2008 כיהנה כראש המרכז לחקר הרציונליות. החל משנת 2008 כיהנה כמנהלת בית הספר לחינוך.
אולמן-מרגלית הייתה פעילה בארגונים שונים: בשנים 1985–1993 הייתה חברה בהנהלת הקרן החדשה לישראל, ובתוך פרק זמן זה בשנים 1988–1992 שימשה סגנית נשיא הקרן. שימשה בשלוש תקופות כהונה שונות יו"ר האגודה לזכויות האזרח בישראל (1993–1994, 1999–2001, 2002–2003), והייתה חברת הנהלת "בצלם".
אולמן-מרגלית הייתה נשואה לחתן פרס ישראל הפילוסוף אבישי מרגלית, הייתה אם לארבעה והתגוררה בירושלים. אחיה הצעיר, שמעון אולמן, הוא פרופסור למדעי המחשב במכון ויצמן וחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. חתן פרס ישראל למתמטיקה ולמדעי המחשב לשנת 2015.
אולמן-מרגלית נפטרה ב-16 באוקטובר 2010 ממחלת הסרטן, בגיל 64.
הפילוסופיה של חקר מגילות מדבר יהודה

בשנת 2006 פרסמה פרופ' אולמן-מרגלית את הספר "Out of the Cave" בהוצאת מאגנס והוצאת Harvard University Press. בספרה היא בוחנת את התאוריות השונות לגבי כותבי מגילות מדבר יהודה מנקודת המבט של הפילוסופיה של המדע. התאוריה המרכזית טוענת כי כותבי המגילות הם בני כת האיסיים וכי חרבת קומראן הסמוכה למערות בהן נתגלו המגילות שימשה את אנשי הכת. פרופ' אולמן-מרגלית בוחנת את הנימוקים לתאוריה הזו ומוצאת שזו נולדה "בדרך נס": הראשון שהציע אותה היה פרופסור אלעזר סוקניק, והמגילה שהביאה אותו למסקנה הייתה סרך היחד, שהייתה מהראשונות שהתגלו. האיסיים אינם מוזכרים בשמם במגילות עצמן, אין כל ממצאים בקומראן המוכיחים קשר כלשהו לאיסיים או למערות הסמוכות להן. באותם כלים היא גם בוחנת את התאוריות החולקות על התאוריה המרכזית ומוצאת גם בהן ליקויים.
לדברי אולמן מרגלית "התפקיד שלי אינו להגיד מה נכון ומה לא נכון. הפילוסוף של המדע איננו שופט. תפקידו לחשוף את הלוגיקה של המחקר. הוא איננו חלק מן המדע. הוא רק מתבונן על התהליך המדעי מן הקומה השנייה".
המשורר ישראל אלירז הקדיש לזכרה של אולמן-מרגלית פרק בספרו "האם צפויה התבהרות" (מוסד ביאליק, 2011; שם הפרק: "זה הזמן ללכת אל עבר הפתוח").
ספריה

1977 The Emergence of Norms, Clarendon, Oxford
The Prism of Science: The Israel Colloquium: Studies in History, Philosophy, and Sociology of Science - Volume 2, Kluwer 1986
Editor with Avishai Margalit Isaiah Berlin: A Celebration, University of Chicago Press & Hogarth Press 1991
Out of the Cave: A Philosophical inquiry into the Dead Sea Scrolls Research, Magnes Press and Harvard University Press 2006
כמתרגמת:
לודוויג ויטגנשטיין, על הוודאות, הוצאת כתר 1986
לודוויג ויטגנשטיין, חקירות פילוסופיות, הוצאת מאגנס (סדרת ספרי-מופת פילוסופיים) 1994
הערות שוליים

↑  מי באמת כתב את מגילות מדבר יהודה, בבלוג שלו "היגיון בשיגעון", 12 בינואר 2007 (ראיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269272405171  BIBSYS: 90138903  BnF: cb12060238x (data)  CiNii: DA02564561  GND: 1047958368  ISNI: 0000 0001 0883 1907  LCCN: n77001608  NKC: vse2012730564  NLA: 35716030  NTA: 07414474X  RERO: 02-A000165542  SUDOC: 028852664  Trove: 1055095  VIAF: 29555740   WorldCat (עם VIAF): 29555740
עין מורכבת

עין מורכבת של קריל אנטארקטי תחת הגדלה של מיקרוסקופ אלקטרונים. ניתן להבחין במבנה המורכב משושים משושים שזו הדרך הטובה ביותר לרצף שטח מישורי.
עין מורכבת (מכונה גם "עין פסיפס" או "עין תשבץ") היא מערך של עיניים זעירות וצמודות רבות, כפי שיש לרוב החרקים בראשם, וגם לחלק קטן מפרוקי הרגליים האחרים. כל עין זעירה כזו מכונה "אומטידיום". כל אומטידיום במערך הוא בעל טווח ראייה של ארבע מעלות ונותן תמונה גסה של מה שמולו. כל אומטידיום מכיל עדשה קטנה, רשתית קטנה ותא או תאי עצב. מתוך האומטידיום יוצא אקסון אל אונת הראייה במוח. באונת הראייה משתקללות התמונות מכלל האומטידיה שבעין המורכבת, ומחושבים מיקומו וצורתו של העצם הנראה.
אצל חלק מהחרקים, מערך העיניים המורכבות הוא גדול מאוד ומכסה את רוב שטח הפנים. אצל חלקם אפילו את רוב שטח הראש. כאשר מערך העיניים המורכבות הוא כה גדול, כל אונת ראייה של כל אחת משתי העיניים המורכבות גדולה יותר משאר המוח. לחלקם יש גם עיניים זעירות נוספות ומבודדות, שאינן חלק ממערך העיניים המורכבות.
אחת השיטות להרחיק זבובי בית, היא להשתמש בשקית תלויה (לעיתים עם מטבעות בפנים), הסיבה לכך קשורה לעצם העובדה שהזבובים בעלי עין מורכבת. אמנם הדעה על נכונות השיטה במחלוקת, ואין מחקרים שמראים וודאות של הצלחת השיטה
סכמת קטע מעין מורכבת
תצלום ראש של זבובאי שהתקבל ממיקרוסקופ פלואורסצנטי. ניתן לראות בו את הפלואורסצנציה של העיניות הפשוטות ועיני התשבץ המורכבות מאומטידיומים, שבראש החרק
עיניים מורכבות בראשה של נקבת זבוב סוסים
הערות שוליים

↑  אסור לפספס‏, לא להאמין: הטריק הפשוט למנוע מזבובים להיכנס לבית, באתר וואלה, 25 ביוני 2023
↑  Does Hanging Water In A Clear Plastic Bag Repel Flies? An Expert Answers, IndiaTimes, ‏20 February 2023
↑  A Review of Alternative Controls for House Flies – Bags of Water with Coins.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545621205171  GND: 4164884-5  LCCN: sh85029411 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עין מסילה

|  מיקום המעיין |
| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 אזור:  מחוז ירושלים 
 קואורדינטות:  31°48′35″N 35°00′48″E﻿ / ﻿31.809722222222°N 35.013333333333°E﻿ / 31.809722222222; 35.013333333333
 גישה למעיין
  (למפת השפלה מוגדלת) עין מסילה(למפת השפלה רגילה) עין מסילה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מסילה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עין מסילה he
 
עין מסילה (בערבית: ביר דובאן) הוא מעיין נובע ממקווה מים הנראה כבאר ונמצא בערוצו של נחל דרך בורמה, בצד המזרחי של הדרך בתחומי יער אשתאול.
לאחר החורף ניתן לחזות בריכוז של סוף מצוי. בסביבה גדלים גם עצי חרוב. הבאר שימשה מקור מים לעובדים בסביבה ולעוברים בדרך בורמה בעת מלחמת העצמאות. שביל קצר עובר מהבאר למקום שבו מוצבים שני לוחות אבן שמוצג בהם משחקי לוח קדומים: מנקלה, הידוע ומשחק הטחנות. לא רחוק מהבאר נמצאת בריכת שכשוך, שמימיה מגיעים מצינור מים שהניחה חברת מקורות.
המעיין נקרא על שם המושב הסמוך, מסילת ציון.
עדת התביעה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

כרזת הסדרה
 מבוסס על:  סיפור קצר מאת אגאתה כריסטי
 סוגה:  מסתורין  דרמה  מתח
 כותבים:  שרה פלפס
 בימוי:  ג'וליאן ג'רולד
 שחקנים:  טובי ג'ונס  אנדראה רייסבורו  דייוויד הייג  מוניקה דולן  בילי האוול  פול רדי  טים מקמולן  היילי קרמייקל  קים קטרל
 ארץ מקור:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שפות:  אנגלית
 מספר עונות:  1 
 מספר פרקים:  2 
 הפקה
 מפיק:  קולין ראטן
 מפיקים בפועל:  מתיו פריצ'רד הילרי סטרונג קארן תרוסל דמיאן טימר מתיו ריד שרה פלפס
 חברת הפקה:  Mammoth Screen Agatha Christie Productions Acorn Productions A&E Networks
 הפצה:  BBC
 שידור
 רשת שידור:  BBC One
 פורמט (תמונה):  HDTV 1080i
 פורמט (קול):  סטראו
 תקופת שידור מקורית:  26 בדצמבר 2016 – 27 בדצמבר 2016
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
עדת התביעה (באנגלית: The Witness for the Prosecution) היא מיני-סדרה בריטית מסוגת דרמת מתח משנת 2016 ששודרה בערוץ BBC One בימי חג המולד של שנת 2016. התוכנית בת שני החלקים מבוססת על סיפור קצר באותו שם מאת אגאתה כריסטי. שרה פלפס עיבדה את הסיפור לטלוויזיה וביים ג'וליאן ג'רולד. העלילה מבוססת על הסיפור המקורי של כריסטי, והיא שונה מעיבודים קודמים של הסיפור שנעשו לתיאטרון, לקולנוע ולטלוויזיה, כולל הגרסה הקולנועית משנת 1957 של בילי ויילדר.
תקציר עלילה

לאונרד וול נעצר על רצח אישה עשירה ומבוגרת בשם אמילי פרנץ'. מבלי שהייתה מודעת לכך שוול נשוי, היא שינתה את צוואתה והורישה לו את כל רכושה, ובכך הוטל עליו החשד ברציחתה. כשאשתו רומיין מעידה במשפט, היא לא עושה זאת מטעם ההגנה אלא מטעם התביעה. החלטתה של רומיין היא חלק מתוכנית מורכבת שנועדה לשחרר את בעלה. בהתחלה היא מעניקה לתביעה ראיות חזקות לאשמתו של לאונרד, אבל אחר כך היא ממציאה ראיות חדשות שפוגעות באמינותה. לדעתה זה משפר את סיכוייו של לאונרד לצאת זכאי בדין. לבסוף מתברר שלאונרד וול אכן רצח את אמילי פרנץ'.
צוות השחקנים

בילי האוול – לאונרד וול, הנאשם
אנדראה רייסבורו – רומיין היילגר, אשתו של וול
מוניקה דולן – ג'נט מקינטייר, משרתת אישית
קים קטרל – אמילי פרנץ', קורבן הרצח
טובי ג'ונס – ג'ון מייהו, עורך דין
דייוויד הייג – סר צ'ארלס קרטר, בריסטר
טים מקמולן – סר הוגו מרדית, תובע
רוברט איסט – השופט גרוויל פאריס
דוריאן לוך – הבלש ברים
היילי קרמייקל – אליס מייהו, אשתו של ג'ון מייהו
פול רדי – טריפ
הערות שוליים

↑  "Toby Jones, Andrea Riseborough and Kim Cattrall to star in The Witness For The Prosecution for BBC One". BBC. 12 באוגוסט 2016. נבדק ב-24 בנובמבר 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "BBC One orders major adaptation of Agatha Christie's The Witness For The Prosecution - Media Centre". Bbc.co.uk. נבדק ב-24 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "BBC - BBC One - Media Centre". Bbc.co.uk. נבדק ב-24 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "BBC - An Interview with Sarah Phelps - Media Centre". Bbc.co.uk. נבדק ב-9 בנובמבר 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
עונת 2014/2015 בליגת העל בכדורסל

| --- | --- |

 מספר משתתפות:  12
 זוכה:  הפועל ירושלים
 סגנית:  הפועל אילת
 עלייה:  עירוני נהריה
 ירידה:  הפועל גלבוע גליל
 מספר משחקים:  198 (עונה סדירה)   23 (רבעי וחצאי גמר הטוב מ-5)   2 (גמר בית-חוץ)
 השחקן המצטיין:  MVP העונה: ישראל ליאור אליהו (הפועל ירושלים)  MVP הגמר: ארצות הבריתברייסי רייט (הפועל ירושלים)
 מלך הסלים:  ארצות הבריתמארק ליונס (עירוני נהריה)  18.4 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ארצות הבריתג'וליאן רייט (בני הרצליה)  9.8 למשחק
 מלך האסיסטים:  ארצות הבריתג'רמי פארגו (מכבי תל אביב)  6.8 למשחק
 → 2013/20142015/2016 ←
 
עונת 2014/2015 בליגת העל בכדורסל  הייתה העונה ה-61 של תחרות ארצית בישראל והעונה ה-15 של ליגת העל. מספר הקבוצות היה 12. לאחר הסיבוב השלישי שמונה קבוצות החלו בסדרות רבע גמר של הטוב מחמישה משחקים, כאשר המנצחות העפילו לסדרות חצי הגמר ומשחקי הגמר (בית וחוץ).
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלתה עירוני נהריה.
העונה הסדירה החלה ב-13 באוקטובר 2014 והסתיימה ב-10 במאי 2015. העונה הסתיימה במשחקי הגמר בהם הפועל ירושלים ניצחה בכך היא זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון.
עונה זו הייתה הראשונה בהיסטוריה שבמשחקי הגמר לא הייתה קבוצה מתל אביב והפעם השנייה שמכבי תל אביב לא העפילה לגמר הליגה, לראשונה מאז עונת 1993.
בהתאם לתוצאות הפועל גלבוע גליל ירדה ליגה.
טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלי זכות | סלי חובה | הפרש סלים | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מכבי תל אביב | 33 | 27 | 6 | 2867 | 2611 | 256 | 60 |
| 2 | הפועל ירושלים | 33 | 25 | 8 | 2794 | 2427 | 367 | 58 |
| 3 | הפועל חולון | 33 | 17 | 16 | 2675 | 2669 | 6 | 50 |
| 4 | הפועל אילת | 33 | 17 | 16 | 2718 | 2708 | 10 | 50 |
| 5 | מכבי חיפה | 33 | 17 | 16 | 2655 | 2668 | 13- | 50 |
| 6 | מכבי ראשון לציון | 33 | 17 | 16 | 2643 | 2621 | 22 | 50 |
| 7 | הפועל תל אביב | 33 | 17 | 16 | 2674 | 2591 | 83 | 50 |
| 8 | עירוני נס ציונה | 33 | 15 | 18 | 2647 | 2705 | 58- | 48 |
| 9 | בני הרצליה | 33 | 14 | 19 | 2826 | 2850 | 24- | 47 |
| 10 | עירוני נהריה | 33 | 12 | 21 | 2634 | 2855 | 221- | 45 |
| 11 | מכבי אשדוד | 33 | 11 | 22 | 2650 | 2799 | 149- | 44 |
| 12 | הפועל גלבוע גליל | 33 | 9 | 24 | 2518 | 2797 | 279- | 42 |
פלייאוף עליון

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר | רבע הגמר |  |  | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר | חצי הגמר |  |  | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר | משחק הגמר |
 
|   | 1 |  מכבי תל אביב | 89 | 75 | 90 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  עירוני נס ציונה | 88 | 56 | 73 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  עירוני נס ציונה | 88 | 56 | 73 |   |   |   |   | 1 |  מכבי תל אביב | 91 | 86 | 98 | 79 | 76 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 1 |  מכבי תל אביב | 91 | 86 | 98 | 79 | 76 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 4 |  הפועל אילת | 82 | 74 | 104 | 92 | 79 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל אילת | 95 | 68 | 85 | 62 | 85 |   |   | 4 |  הפועל אילת | 82 | 74 | 104 | 92 | 79 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 4 |  הפועל אילת | 95 | 68 | 85 | 62 | 85 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 5 |  מכבי חיפה | 74 | 76 | 79 | 69 | 75 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 4 |  הפועל אילת | 65 | 68 |  |  |   |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 2 |  הפועל ירושלים | 80 | 88 |  |  |   |
|   | 2 |  הפועל ירושלים | 75 | 98 | 77 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל תל אביב | 67 | 83 | 73 |   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 7 |  הפועל תל אביב | 67 | 83 | 73 |   |   |   |  | 2 |  הפועל ירושלים | 81 | 76 | 90 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | 2 |  הפועל ירושלים | 81 | 76 | 90 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | 3 |  מכבי ראשון לציון | 73 | 75 | 74 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  הפועל חולון | 76 | 56 | 83 | 81 |  |   |   | 3 |  מכבי ראשון לציון | 73 | 75 | 74 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 3 |  הפועל חולון | 76 | 56 | 83 | 81 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 6 |  מכבי ראשון לציון | 80 | 79 | 64 | 93 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
במפעלים האירופים

| מועדון | מפעל | שלב |
| --- | --- | --- |
| מכבי תל אביב | יורוליג | רבע הגמר |
| הפועל ירושלים | יורוליג | סיבוב המוקדמות ה-2 |
| הפועל ירושלים | יורוקאפ | שלב הבתים |
כדורסלנים מצטיינים

מארק ליונס מעירוני נהריה היה מלך הסלים עם 18.4 סלים למשחק.
סילבן לנדסברג ממכבי תל אביב היה מלך הסלים הישראלי עם 14.9 סלים למשחק
ליאור אליהו מהפועל ירושלים נבחר לשחקן העונה.
ראו גם

גביע המדינה בכדורסל 2014/2015
גביע ווינר בכדורסל 2014/2015
סחר העבדים הערבי

תחריט מאירופה מתקופת המאה ה-19 המתאר שיירה של סוחרי עבדים המעבירים עבדים אפריקנים מעבר למדבר סהרה
סחר העבדים הערבי התרחש בעיקר בין ימי הביניים לבין תחילת המאה ה-20. הסחר בעבדים בעולם הערבי היה נפוץ בעיקר במערב אסיה, צפון אפריקה, דרום מזרח אפריקה, קרן אפריקה ואירופה. סחר זה נעשה בעיקר באמצעות שוקי עבדים באזורים אלה, כאשר העבדים נלקחו בעיקר מאפריקה.
היקף המסחר

סחר העבדים הערבי, אשר היה נפוץ ברחבי מדבר סהרה וחצה את האוקיינוס ההודי, החל לאחר שסוחרים מוסלמים השתלטו על החוף הסוואהילי ועל נתיבי הים בראשית ימי הביניים. סוחרים אלה כבשו עמי בנטו (בעיקר משבט הזאנג', Zanj) מתוך קניה, מוזמביק וטנזניה, והביאו אותם לחוף. שם, העבדים התבוללו בהדרגה ואף נטמעו באזורים הכפריים.
מעריכים כי כ-17 מיליון בני אדם נמכרו לעבדות בחופי האוקיינוס ההודי, המזרח התיכון וצפון אפריקה, וכחמישה מיליון עבדים אפריקאים נרכשו על ידי סוחרי עבדים מוסלמים ונלקחו מאפריקה על פני הים האדום, האוקיינוס ההודי ומדבר סהרה בין השנים 1500 ו-1900.
העבדים נמכרו ברחבי המזרח התיכון. סחר זה הואץ עם התפתחות ענף הספנות ומנוע הקיטור שאפשרו סחר גדול יותר, ומכאן נוצרה עלייה בביקוש לעבודה במטעים במדינות הקולוניאליות. בסופו של דבר, עשרות אלפי שבויים נלקחו מדי שנה.‏‏
הסחר באוקיינוס ההודי היה רב כיווני, והשתנה לאורך זמן. כדי לענות על הביקוש לעבודות שונות, עבדים רבים מעמי הבנטו נרכשו על ידי סוחרי עבדים ערבים מדרום אפריקה במשך מאות שנים עבור לקוחות במצרים, חצי האי ערב, המפרץ הפרסי, הודו, מושבות אירופיות במזרח הרחוק, איי האוקיינוס ההודי, אתיופיה וסומליה.
העבדות במזרח אפריקה של אנשי הזאנג' שחיו לאורך החוף המזרחי של אפריקה נמשכה במשך מאות שנים, כאשר אלו נשלחו כעבדים על ידי סוחרים ערבים לכל המדינות הגובלות באוקיינוס ההודי. הח'ליפויות, האומיית והעבאסית גייסו עבדים זאנג'ים רבים כחיילים, וכבר בשנת 696 היו התקוממויות של זאנג' נגד המשטר הערבי שלהם בעיראק.
הזאנג' שנלקחו כעבדים למזרח התיכון שימשו לעיתים קרובות כעבדים בעבודה חקלאית מאומצת. ככל שהתפתחה כלכלת המטעים והערבים נעשו עשירים יותר, החקלאות וכל עבודת כפיים אחרת נחשבו כמבזות. מחסור בכוח העבודה הוביל לעלייה בהיקפיו של שוק העבדים.
תפקיד הזאנג' היה לשקם את הדלתא של החידקל-פרת שהפך לאדמת ביצות נטושה כתוצאה מהצפות חוזרות ונשנות. בעלי הון עשירים קיבלו מענקים נרחבים של אדמה פורייה בתנאי שהם יעבדו אותה. גידול קני סוכר היה בין הבולטים, במיוחד במחוז ח'וזסתאן. העבדים הועסקו גם במכרות המלח של מסופוטמיה, בעיקר סביב בצרה.
עבודתם הייתה לפנות את הקרקעית החנקנית מה שיאפשר את עיבוד האדמה. גם במקרה זה תנאי העבודה נחשבו קשים ביותר.
היסטוריית סחר העבדים הערבי

עד המאה ה-5 לפני הספירה, נראה כי רוב העבדים היו רכושם של מלכים, כוהנים ומקדשים, ורק חלק קטן יחסית היו ברשות עצמם. הם הועסקו בשדות ורעו את עדריהם של אדוניהם המלכותיים והכוהנים, אך בנוסף נראה שהם מילאו גם תפקיד קטן בייצור כלכלי, שהיה שייך בעיקר לחקלאים קטנים ולבעלי מלאכה.
סחר העבדים הערבי מקרב הזאנג' (בנטו) בדרום מזרח אפריקה הוא סחר העבדים מן העתיקים ביותר, אשר קדם ב-700 שנים לסחר העבדים הטרנס-אטלנטי האירופאי‏ עבדים גברים שימשו לעיתים קרובות כמשרתים, חיילים או פועלים על ידי בעליהם, ואילו השפחות, נשלחו למדינות וממלכות המזרח התיכון על ידי סוחרים ערבים ושימשו פילגשים ומשרתות. סוחרים ערבים, אפריקנים ואוריינטליים היו מעורבים בכיבוש ובהעברת עבדים צפונה על פני מדבר סהרה ואזור האוקיינוס ההודי אל המזרח התיכון, פרס והמזרח הרחוק.
במהלך המאות ה-16 וה-17, באזור בו נמצאת כיום הרפובליקה המרכז אפריקאית, החלו סוחרי עבדים מוסלמים לפשוט על האזור כחלק מהרחבת נתיבי העבדים של סהרה והנילוס. הם שיעבדו את שבויי הקרבות מקרב הכפרים, ואלו בתורם נשלחו לחוף הים התיכון, לאירופה, מערבה, או לנמלי העבדים ולמפעלים לאורך המערב וצפון אפריקה או מדרום לנהר האובנקי ונהר הקונגו.‏
מ-1800 ל-1890, בין 25,000-50,000 עבדים מקרב אנשי הבנטו נמכרו בשוק העבדים של זנזיבר לסומליה.
במחצית השנייה של המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20, היה ביקוש רב לעבדים מאתיופיה בשווקים של חצי האי ערב ובמקומות אחרים במזרח התיכון. רובם היו משרתים ביתיים, אך חלקם שימשו פועלים חקלאיים, או נושאי מים, רועים, ימאים, נהגי גמלים, סבלים, כובסות, בונים, עוזרי חנות ומבשלות. בעלי המזל עבדו כפקידים או שומרי ראש של השליט והאמירים, או כמנהלים עסקיים עבור סוחרים עשירים. חלקם נהנו מחופש אישי משמעותי, ולעיתים היו להם עבדים משלהם.
מלבד בנות סיניות שהובאו מהמזרח הרחוק, היו נשים צעירות מאתיופיה "אדומות" (שאינן שחורות), שנחשבו בין הפילגשים המוערכות ביותר. היפות ביותר נהנו לעיתים קרובות מאורח חיים עשיר, והפכו לגברות מקרב האליטה או אפילו לאימהות של שליטים, לאחר שהרו בתור פילגשים של השליט והולידו את יורשי העצר, כאשר אלה האחרונים עלו לשלטון בתור נערים, הייתה לנשים אלו השפעה גדולה בתור אמו של יורש העצר. המקורות העיקריים של עבדים אלה, היו החלקים הדרום-מערביים של אתיופיה, במדינת אורומו וסידמה.
מרד הזאנג'

מרד הזאנג' הוא הכינוי להתקוממות עבדים מאורגנת בין השנים 869–883, באזור עיראק של ימינו כנגד הח'ליפות העבאסית. המורדים היו עבדים שחורים ממזרח אפריקה, אשר כונו "זאנג'". בהמשך המרד הצטרפו אליהם עבדים רבים בני לאומים שונים מכל אזורי הח'ליפות, והמרד גבה עשרות אלפי קרבנות לפני שדוכא בידי העבאסים. סופרים מוסלמיים בני אותה תקופה מתארים את המרד בתור אחד האירועים היותר האלימים ועקובים מדם שפקדו את הח'ליפות העבאסית.
הביקוש לכוח עבודה זול גבר באותה תקופה בקרב בעלי אדמות עשירים אשר רכשו אדמות ביצה נרחבות מסביב לעיר בצרה. בניגוד לפרסים שקדמו להם, העבדים נכלאו במחנות ועבדו בתנאים קשים ביותר. העבודה כשלעצמה הייתה קשה מאוד, והם לא זכו להפסקות.
בשנת 863 ניסה עלי איבן מוחמד לעורר מרד כנגד הח'ליפות במזרח ערב. המרד נכשל בשל חוסר תמיכה מצד המקומיים, וב-868 עלי עבר להתגורר באזור בצרה ונעצר על ידי השלטונות. עלי צבר כוח פוליטי ודתי בקרב המתנגדים לאסלאם השלטוני והחל להטיף בדרשות ימי שישי במסגדים.
המרד פרץ לבסוף בספטמבר 869, והתרכז בעיקר במרכז הח'ליפות במחוז עיראק. הזאנג' לחמו בשיטת גרילה, וביצעו פשיטות ליליות על עיירות כפרים ומחנות צבא. הם החרימו כלי נשק, סוסים ומזון, ושחררו את העבדים. בהדרגה המורדים החלו לכבוש שטחים סביב העיר בצרה, באמצעות לחימה או הסכמים. הלחימה כנגד הזאנג' הופקדה בידי מושלי המחוזות, אשר צבאם היה למעשה מיליציה שהורכבה ממתנדבים. ככל שהמרד התחזק, המורדים בנו מבצרים, צי מלחמתי אשר שימש לתנועה בנהר שט אל-ערב, וכן גבו מיסים בשטחים שבשליטתם וטבעו מטבעות משלהם.
ההצלחות והכיבושים הביאו את עלי ולוחמיו לכבוש את בצרה ולבזוז אותה. המצב החדש הבהיל את השלטון העבאסי, ועוד כוחות נשלחו לצורך דיכוי המרד. בהדרגה הצליחו העבאסים לדחוק את הזאנג' מכל כיבושיהם, ואל-מואפק שחרר את בצרה בסוף שנת 879. ב-881 הטיל אל-מואפק מצור על אל-מכתרה, והציע תנאים נדיבים למורדים, אשר גרמו לרבים מהם לערוק. באוגוסט 883 נפלה אל-מכתרה, ועלי אבן מוחמד נהרג. המורדים הנותרים נכנעו או נטבחו.
דרכי גיוס העבדים

אוכלוסיית העבדים גויסה בארבע דרכים עיקריות – על ידי לכידה, מחווה, צאצאים ורכישה.
דרכי גיוס העבדים > לכידה

לכידה של אנשים במהלך מלחמה או כאשר הם חצו גבולות מדינה. במאות הראשונות של האסלאם, בתקופת הכיבוש וההתפשטות, זה היה המקור החשוב ביותר. עם הייצוב של הגבול, המספרים שגויסו בדרך זו פחתו, ובסופו של דבר סיפקו רק חלק קטן מאוד מדרישות העבדים. לוחמת הגבול והפשיטות הימיות הניבו מספר שבויים, אבל אלה היו מעטים יחסית, והם הוחלפו בדרך כלל. במאות מאוחרות יותר, לוחמה באפריקה או בהודו סיפקה מספר עבדים על ידי לכידה. עם התפשטות האסלאם וקבלת מעמדם של הד'ימים (אזרחים לא מוסלמים אשר חיים במדינה מוסלמית), הוגבלו באופן משמעותי אפשרויות הגיוס באמצעות לכידה.
דרכי גיוס העבדים > מחווה

לעיתים עבדים היו חלק מן המחווה הנדרשת ממדינות גובלות למדינות האסלאם כאות לפיוס או תמורה. האמנה הראשונה שנעשתה אי פעם, כללה היטל שנתי של עבדים שיסופקו מנוביה (חבל ארץ היסטורי בעמק הנילוס) וזו אכן הייתה הסיבה מדוע נוביה לא נכבשה במשך זמן רב. הסכמים דומים שסיפקו מסירת עבדים, הוטלו על ידי הכובשים הערבים הראשונים על נסיכים שכנים באיראן ובמרכז אסיה, אך היו קצרים יותר.
דרכי גיוס העבדים > צאצאים

ילדי העבדים המשיכו ברוב הפעמים את עבדות הוריהם. גיוס אוכלוסיית העבדים על ידי גידול טבעי נראה קטן, ועד ימינו, לא מספיק כדי לשמר את כמות העבדים הנחוצה. זאת בניגוד לתנאים בעולם החדש, שם גדלה אוכלוסיית העבדים במהירות רבה. כמה גורמים תרמו להבדלים אלה, החשוב ביותר הוא שאוכלוסיית העבדים במזרח התיכון האסלאמי הייתה מתרוקנת ללא הרף על ידי שחרור העבדים – לפעמים כאקט של חסד אך בדרך כלל באמצעות ההכרה והשחרור על ידי האיש החופשי אשר אבותיו היו עבדים.
היו סיבות נוספות לגידול הטבעי הנמוך של אוכלוסיית העבדים בעולם האסלאמי שכללו בין היתר:
סירוס – חלק נכבד של עבדים גברים היו מיובאים כמו סריסים ולכן מנועים מלהביא צאצאים.
קבוצה של עבדים שעלו לתפקידי מפתח וכן עבדים צבאיים שוחררו בדרך כלל בשלב כלשהו בקריירה שלהם.
רק העבדים מהמעמד הנמוך יותר – מקומיים ועובדי כפיים נותרו במצב של עבדות והעבירו את המצב לצאצאיהם.
היה שיעור מוות גבוה בקרב כל המעמדות של עבדים. עבדים באו בעיקר ממקומות נידחים, והיו לא מחוסנים ולכן מתו ממספר רב של מחלות.
דרכי גיוס העבדים > רכישה

עבדים נרכשו באמצעות כסף או מוצרים יקרי ערך בגבולות העולם האסלאמי ולאחר מכן יובאו למרכזים הגדולים, שם היו שוקי עבדים מאוד נפוצים.
בנוסף, אוכלוסיית העבדים גויסה גם על ידי מכירה, נטישה או חטיפה של ילדים. אנשים חופשיים יכלו למכור את עצמם או את צאצאיהם לעבדות. כמו כן, אנשים שלא הצליחו לפרוע את חובותיהם היו משועבדים לעבדות על מנת לשלם את אותם חובות.