stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אם המושבות החדשה (שכונה)
היסטוריה

השכונה הוקמה בשנת 2003, ושנים ספורות לפני הקמתה פעלו במקום מפעלי תעשייה כבדה כמו כימיקלים, ברזל ועורות, כשמסילת רכבת הובילה את תוצרי המפעלים אל מחוץ לעיר.
במטרה לחבר את פתח תקווה לנחל הירקון ולאפשר הקמת פארק על גדותיו להנאת התושבים, ערכה הנהלת העיר שינוי תוכנית בניין עיר (תב"ע), שבעקבותיו הוחלף מוקד התעסוקה בין שני אזורי התעשייה (קריית אריה וסגולה) במרחב מגורים.
השכונה נקראה "החדשה", כדי לבדל אותה מהשכונה הצמודה אליה שהוקמה לפני עשור תחת אותו השם.
בליבה של השכונה נמצא הפארק המרכזי (פארק לב סביונים) שנטע על תל אומלבס (מלבס) שבו שרידי ישוב החל מהתקופה הביזנטית ועד התקופה העותמאנית, מייסדי פתח תקווה העדיפו לבנות את יישובם רחוק יותר מהירקון על מנת להקטין את סכנת המלריה (הקדחת) באזור כיכר המייסדים בעיר פתח תקווה.
בעבר היה מצוי בשטח השכונה חוות מלאבס, אך כיום הזכר היחידי ממנה היא גת שנשמרה מאז.
נגישות ותחבורה

השכונה קרובה אל כבישים 4 ו-5, ופועלת בה תחבורה ציבורית. השכונה בעלת קרבה רבה אל תחנת הרכבת "קריית אריה".
השכונה תוכננה עם שבילי אופניים רבים העוברים ברחובות השכונה ומחוץ לה. קיימת תוכנית לקשר את השכונה, בעזרת שבילי אופניים, לרצועה חדשה של פארק הירקון לאורך צפון השכונה, באמצעות שני מעברים תת-קרקעיים. בנוסף, ישנה תוכנית לבניית גשר לרוכבי אופניים ולהולכי רגל מעל כביש 4, בהמשך לתוכנית האב לשבילי אופניים אשר כבר מיושמת בשכונה.
סביבה

השכונה מתאפיינת בבנייה של מספר בניינים סביב פארק או גינה אחת. בשכונה נמצא פארק גדול אשר מהווה את הפארק המרכזי בשכונה. הפארק קרוי "פארק לב הסביונים" על שם פרויקט "לב הסביונים" שהקימה חברת אפריקה-ישראל, ומכונה גם "גינת הדגים". כמו כן, הוא מתפרש על שטח של 22 דונם, ונמצאים בו חלקים שונים שיוצרים שהייה מגוונת כמו אגם דגים המחולק על ידי גשרים לשלושה חלקים ופועלת בו מזרקה בשעות קבועות ביום, מתקני משחק ושעשוע, גבעות דשא, גבעת תצפית ממנה אפשר לתצפת על כל הפארק ומבנה של גת מהתקופה הביזנטית שהיא חלק משרידי תל אומלאבס.
בנוסף לפארק זה, ישנן גינות ופארקים נוספים בשכונה כדוגמת "הגינה החדשה", סקייטפארק, כיכר מרכזית ושמה "ככר הרעות" או "כיכר הקקטוסים", שתוכננה בידי האדריכל מרגולין. הכיכר מאופיינת במגוון צמחים מסוג קקטוסים וסוקולנטים. עובדה זו מייחדת את הכיכר כאחת מהבודדות בארץ. הכיכר הייחודית משמשת כמרכז פעילות לתושבי השכונה וממנה יוצאים ערב ערב, טיולי אופניים לרחבי גוש דן. בנוסף, ישנם פרויקטים סביבתיים בשכונה כמו גן ירק שכונתי.
כמו כן, השכונה גובלת בשדות פתח תקווה מהצפון, והיא ממוקמת מרחק קצר מנחל הירקון. ישנה תוכנית עתידית לפיתוח פארק ירקון נרחב שיגבול בשכונה ויהווה שטח פנאי לתושבי פתח תקווה כולה. בשטח הפארק העתידי נמצאת גם בריכת חורף, שעתידה גם כן לעבור שיקום ופיתוח.
חינוך

ברחבי השכונה פועלים מוסדות חינוך רבים לכל שכבות הגיל. ישנם כ-22 גני עירייה, 4 בתי ספר יסודיים, 2 חטיבות עליונות ובית ספר לחינוך מיוחד. כמו כן, בשכונה פועלות תנועות הנוער "הצופים" שהיא בעלת שבט צופים משלה הנקרא "שבט המושבה", ותנועת "הנוער העובד והלומד", שהיא בעלת "קן" בשכונת נווה גן הסמוכה, ופועלת גם בשכונה.
דת

השכונה מורכבת מיהודים אשר רובם המכריע הם חילונים. עם זאת, פועלים בשכונה 4 בתי כנסת אשר הגדול בהם הוא בית הכנסת "בראשית". שניים מבתי הכנסת נוהגים בנוסח ספרדי, אחד בנוסח משותף ואחד בנוסח תימני.
פעילות ובילוי

בשכונה ישנן מספר רב של אפשרויות תרבות ובילוי, ביניהן: מגוון חוגים ופעילויות רבות לכל הגילאים, מרכז נוער קהילתי, שתי ספריות עירוניות, היכל ספורט, אודיטוריום, קונסרבטוריון ועוד.
פעילות ובילוי > מסחר

המסחר בשכונה מפותח מאוד וישנם מרכזי מסחר רבים בה.
מרכז רום - מרכז הנמצא ברחוב יעל רום ובעל חנויות כגון: כללית, מכבי, סופר פארם, שופרסל, קפה לנדוור וסבן אילבן
עמי בוטיק סנטר - מרכז הנמצא צמוד למרכז ספיר, ושוכן ברחוב רפאל איתן. במרכז יש חנויות רבות כגון: רולדין, סושייה, סופר שכונתי, פיצרייה שכונתית, חנות ממתקים, חנות צעצועים, טיפולים לכלבים, מספרה, מאוחדת ועוד.
מרכז צים - מרכז הנמצר בקצה המזרחי של השכונה ובו חנויות, סטודיו C, מרכז רפואי של קופת חולים מכבי וכן סניף של הסופרמרקט מחסני מזון.
מרכז ספיר - מרכז חדש הנמצא צמוד ל"עמי בוטיק סנטר". במרכז זה ישנן חנויות מגוונות כמו רשת גולדה, חנות ביגוד והנעלה לתינוקות ילדים ונוער, מרכז למידה והעצמה ״חיה פינקל״, מספרה, פדיקור, "פיצה עגבנייה", "מאפיית הכפר", "הקצב במושבה", "טרי בריא", חנות מחשבים וסלולר ומכון כושר ״פרופיט״.
גיסין סנטר - מרכז קניות ובילוי הנמצא ברחוב גיסין מול מרכז רום.
כמו כן ישנם מרכזי מסחר הקרובים אל השכונה, כדוגמת:
הקניון הגדול - קניון הנמצא במרחק קצר מאוד מהשכונה ובעל מגוון חנויות רחב מאוד.
קניון אם המושבות- מרכז הנמצא בשכונת הוותיקה וצמוד לשכונה החדשה.
אוכלוסייה

האוכלוסייה בשכונה מגוונת והיא מורכבת בעיקר בחילונים ממעמד סוציו-אקונומי בינוני-גבוה, משפרי דיור וזוגות צעירים. רבים מהם באו מפתח תקווה, רמת גן והרצליה.
אחוז גבוה מאוד מתושבי השכונה, פי שניים מממוצע כלל האוכלוסייה, הם של תושבים בגילאי ה-30 וה-40 וילדים בטווח גילאי הגן והיסודי, לעומת אחוז נמוך מאוד של גילאי העשרה והעשרים ובוגרים מעל גילאי החמישים. כמו כן, סטטיסטית, רוב תושבי השכונה הם אקדמאים, אנשי הייטק ובעלי מקצועות חופשיים. ישנו מיעוט קטן מאוד של עולים המתגוררים בשכונה.
הערות שוליים

↑  נמרוד בוסו, פתח תקווה ירוקה מקנאה: בדרך לפארק ירקון משלה, באתר כלכליסט, 17 בינואר 2019
↑  'פארק הירקון' גרסת פתח תקוה: "6,000 דונם של ריאה ירוקה", באתר mynetpetahtikva, ‏2020-07-05
↑  6000 דונם של ריאה ירוקה: ראש העיר הורה להאיץ את קידום התכנית לפארק הירקון » פתח תקוואי, באתר פתח תקוואי, ‏2020-07-05
↑  אטרקציה חדשה: שלולית החורף תקום סמוך לאם המושבות בפתח תקוה, באתר mynetpetahtikva, ‏2020-03-03
↑  שיקום בריכת החורף הייחודית בעיר פתח תקווה » פתח תקוואי, באתר פתח תקוואי, ‏2020-11-16
אם עונינו רבו להגדיל

אם עונינו רבו להגדיל הוא פיוט סליחה שנכתב על ידי שלמה הבבלי. הפיוט נאמר בסליחות כמנהג אשכנז. ברוב המנהגים הוא נאמר ביום השני של הסליחות בחודש אלול, ובחלקם גם בתענית חמישי של בה"ב.
מבנה הפיוט

הפיוט בנוי משבע מחרוזות, בנות ארבעה טורים כל אחת. כל טור פותח באות אחת על סדר הא-ב, ולאחר האות ת' מגיע טור המתחילה במילה "שלומו", הטור הבא מתחיל באות "ה", הטור הבא מתחיל במילה "קטן" ושני הטורים הבאים פותחים באותיות "יח". בכל מחרוזת, ארבעת הטורים חורזים. הפיוט שקול במשקל התיבות, ובכל טור בדיוק ארבע מילים.
תוכן הפיוט

הפיוט פונה אל הקב"ה, ומבקש ממנו שאף אם עוונות עם ישראל גרמו לריחוק בינו ובין הקב"ה, דבר שגרם לישראל לרדת ממצבו הטוב, ולצאת לגלות, הקב"ה ירחם על עם ישראל. הפיוט מתאר את מצבו הקשה של ישראל בגלות, ומתפלל שהקב"ה יזכור את בריתו לאבות ובזכותם יגאל את עם ישראל.
לקריאה נוספת

עזרא פליישר, פיוטי שלמה הבבלי, ירושלים תשל"ג, עמודים 299–301
דניאל גולדשמידט, סדר הסליחות כמנהג פולין, מוסד הרב קוק, ירושלים תשכ"ה, עמוד כט, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
הערות שוליים

↑  עזרא פליישר קרא את האקרוסטיכון השמי כ"ש(למה) הק(טן) יח(י).
אמי ורדינאה

אמי ורדינאה (מכונה גם: שפיר נאה) הוא אמורא ארץ-ישראלי בדור השלישי. מוסר בשם ר' אבהו. היה משמש חכם בבית הנשיא שהיו שואלים ממנו הוראות באיסור והיתר ומראים לו בכור שנפל בו מום. ביום טוב לא היה רואה את הבכורות.
ביאור שמו

לדעה אחת המובאת ברש"י מורה כינוי "ורדינאה" שהיה נאה כוורד, והוא זהה עם חכם בשם אמי שפיר נאה, שמסר פעם אחת הלכה בשם רבי יוחנן, ורב נחמן בר יצחק העיד על דבריו "וכי משום ששמו אמי שפיר נאה יאמרו מאמר שמועות שאינן נאות?".
אך לדעת רש"י עצמו הכינוי "ורדינאה" הוא על שם מקומו ורדינא.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת נידה, דף י"ט, עמוד ב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ז, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ז, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף מ"א, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ערובין, דף מ"ט, עמוד א'
| אמוראי ארץ ישראל |
| --- | --- | --- |
| הדור הראשון (עד 250) | אבא כהן ברדלא • אבא יודן •  רבי אושעיא • רבי אפס • בר קפרא • רבי בנאה • רבן גמליאל ברבי • רבי הלל • רבי חייא • רבי חנינא בר חמא •  חזקיה • רבי זכאי דכבול • יהודה בן רבי חייא • רבי יהודה נשיאה • רבי יצחק מגדלאה • רבי יוסי בן פטרוס • רבי יוסי בן שאול • רבי יונתן בן אלעזר • רבי ינאי • רבי יהודה בן קנוסא • רבי ירמיה (הראשון) • רבי יהושע בן לוי • רבי יוסי בן זמרה • רב כהנא (הראשון) • לוי בר סיסי • רבי נחוניא דמן חוורן • רבי שמעון בן יהוצדק • רבי שבתי |  |
| הדור השני (עד 280) | אבא דמן יפו • רבי אבא בר אבינא • רבי אבא בר זבדא • רבי אבא בר אחא • רבי אלעזר בן פדת • אילפא • רבי אביתר • רבי אפטוריקי • בר פדא • רבן גמליאל הרביעי • זעירי • רבי חייא בר יוסף • רבי חנינא תורתייא • רבי יוחנן •  רבי יהושע אוניא •  רבי יהודה בר נחמני • רבי יאשיה (אמורא) • רבי יצחק נפחא • רבי יוסי בר חנינא • רבי יעקב בר אידי • רב יוסף בריה דרבי יהושע בן לוי • רב כהנא (השני) • רבי לוי • רבי מנחם • רבי מני בר פטיש • רבי סימון •  ריש לקיש • רבי שמעון בר אבא • רבי שמואל בר נחמני • רבי שמלאי • רבי שמעון בן אליקים • רבי שמעון חסידא • רבי תנחום • רבי תנחום בר חנילאי |  |
| הדור השלישי (עד 310) | רבי אמי • רבי אסי • רבי אבהו • רבי אבין • רבי אבדימי דמן חיפה • רבי אייבו • רבי אבא בר פפא • רב אושעיא • אמי ורדינאה • אבא בר קורייה • רבי אבא דמן עכו • רבי אבא הראשון • רבי אלכסנדרי • אבימי בר פפי • רבי אלעאי • רבי אבא מקרטיגנא • רבי אחא בר חנינא • רבי אבא בר ממל • רבי בנימין בר יפת • רבי חלבו • רבי חמא בר עוקבא • רבי חנינא בן עגיל • רבי חנינא בר פפא • רבי חנינא בן פזי • רב הושעיא • רבי זירא • רבי חייא בר אבא • רבי חנינא בר פפי • רב חנינא • רבי ירמיה (השני) • רבי יהודה נשיאה השני • רבי יוסי דמן יוקרת • רבי יודן בן ישמעאל • רבי יהודה בן פזי • רבי יצחק בר אבא • רבי יצחק • רבי יצחק עטושיא • רבי כרוספדאי • עולא • רבי עוירא • רבי ענני בר ששון • רבי פדת •  רבי פנחס בר חמא • רבי פרידא • רבה בר בר חנה • רבי שילא איש כפר תמרתא • רב שמואל בר יהודה • רב שמואל בר רב יצחק • תחליפא בר מערבא |  |
| הדור הרביעי (עד 340) | רבי אחא • רבי אבא בר זבינא • רבי אבא בר כהנא • רבי אבא בר פפי • רב אויא • אבימי בריה דרבי אבהו • אבימי בר טובי • רבי ברכיה • רבן גמליאל החמישי • אבא אושעיא איש טריא • רבי זריקא • חסא דאשתמוע • רבי חלקיה • רבי חזקיה • רבי ירמיה • רבי יונה • יצחק בן אלישיב • רבי יוסנא • רבי יהודה בר טיטס • רב יהודה בר שילא • רבי יהושע דסכנין • רבי יוסי צידוניא • יעקב איש כפר נבוריא |  |
| הדור החמישי (עד 380) | הלל נשיאה • רב חנניה • רבי יהודה בר שלום • רבי יוסי ברבי בון • רבי יוסי בר זבידא • רבי יונה בוצרייא • רבי יוסטא בר שונם • רבי מנא • רבי מתניא • רבי שמעון בר כרסנא |  |
| הדור השישי (עד 410) | רבי אבא (השלישי) • רבי יהודה נשיאה השלישי • רבי תנחומא • רבי שמואל בן רבי יוסי ברבי בון |  |
| לרשימת אמוראי בבל | לרשימת אמוראי בבל |  |
אם סי אייט

| --- | --- |

 לידה:  22 במאי 1971 (בן 53) קומפטון, ארצות הברית 
 שם לידה:  ארון ברנרד טיילר
 שם במה:  אם סי אייט
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  מ-1989 
 סוגה:  ג'י פאנק
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  פסנתר 
 חברת תקליטים:  Real Talk Entertainment 
 www.mceiht.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ארון ברנרד טיילר (באנגלית: Aaron Bernard Tyler;‏ נולד ב-22 במאי 1971), הידוע גם בשם הבמה שלו אם סי אייט (MC Eiht), הוא ראפר אמריקאי. רבים משיריו מבוססים על חייו בקומפטון. שם הבמה שלו נוצר בחלקו בהשראת הספרה בשמו של KRS-One. הוא בחר ב-Eiht בשל הקשרים שלה ל"תרבות רחוב", כולל Olde English 800 (משקה אלכוהול) ונשק קליבר 38.
הוא הוביל את הרכב ההיפ הופ קומפטון מוסט וונטד. הוא ידוע גם בהשתתפות בסרט "Menace II Society" משנת 1993, כמו גם בגילום הדמות ריידר במשחק הווידאו Grand Theft Auto: San Andreas משנת 2004.
קריירה

טיילר נולד בקומפטון, קליפורניה, וזכה לתהילה בחוף המערבי כחבר בהרכב הראפ קומפטון מוסט וונטד. לאחר שזכה להצלחה עם ההרכב, שהגיעה לשיא עם האלבום "Music to Driveby" משנת 1992, טיילר השתתף בסרט המצליח "Menace II Society", כמו גם בפסקול שלו. הסרט דרבן אותו לקריירת סולו, למרות ששני האלבומים הבאים שלו "We Come Strapped" ו-"Death Threatz" כללו שיתוף פעולה של ההרכב קומפטון מוסט וונטד. האלבומים הללו נחשבו לטובים ביותר שלו והתרחשו במהלך השנים הכי מתוחות של הסכסוך בין טיילר לדי ג'יי קוויק.
הוא הצהיר כי לא רצה לככב בסרטי קומדיה על מנת לשמור על תדמיתו הציבורית. מאוחר יותר הוא הופיע רק בסרטים דלי התקציב "Reasons, Thicker than Water" ו-"?Who Made the Potatoe Salad" כמו גם סיפק את הקול של לאנס 'ריידר' ווילסון במשחק הווידאו Grand Theft Auto: San Andreas. המוזיקה שלו נכללה גם בסדרת Grand Theft Auto, גם לבד וגם עם קומפטון מוסט וונטד.
הוא הוציא לאור את האלבום "Last Man Standing", האלבום הראשון שבוצע ללא ההרכב שלו, ולאחר מכן נפרד מחברת התקליטים שלו. ב-1999 הוציא לאור את האלבום "Section 8", תחת חברת התקליטים פריוריטי רקורדס.
ב-2004 וב-2006 הוא הוציא לאור אלבומים יחד עם ספייס 1 וברודה לינץ' האנג. בשנת 2006, טיילר השתתף בסינגל "Candy (Drippin' Like Water)" באלבומו של סנופ דוג "Tha Blue Carpet Treatment".
באוקטובר 2012, טיילר השתתף בשיר "M.A.A.D City" של קנדריק לאמאר, מתוך האלבום "Good Kid, M.A.A.D City". ב-4 בינואר 2013 הוא הוציא לאור את המיני אלבום "Keep It Hood"
בקיץ 2014, טיילר הוציא לאור סינגל עם האאוטלוז, הרכב הראפ של טופאק שאקור, שכותרתו "Shut 'Em Down", שהתייחסו לחברי האאוטלוז הוותיקים טופאק וקדאפי.
דיסקוגרפיה > אלבומי אולפן

1994 - We Come Strapped
1996 - Death Threatz
1997 - Last Man Standing
1999 - Section 8
2000 - N' My Neighborhood
2001 - Tha8t'z Gangsta
2002 - Underground Hero
2003 - Hood Arrest
2004 - Smoke in tha City
2004 - Veterans Day
2006 - Affiliated
2006 - Compton's O.G.
2017 - Which Way Iz West
2020 - Official
2020 - Lessons
2022 - Revolution in Progress
2023 - Lessons 2
דיסקוגרפיה > אלבומי שיתוף פעולה

2004 - The Pioneers (יחד עם ספייס 1)
2006 - The New Season (יחד עם ברודה לינץ' האנג)
2006 - Keep It Gangsta (יחד עם ספייס 1)
הערות שוליים

↑  "MC Eiht on His Praying Hands Face Tat, Violence Decreasing in Compton". youtube.com. אורכב מ-המקור ב-2021-12-22.
↑  Thug Radio (אורכב 04.12.2004 בארכיון Wayback Machine).
↑  MC Eiht biography.
↑  thaformula.com Accessed 2007-10-21.
↑  "Amazon.com: Keep It Hood [Explicit]: MC Eiht: MP3 Downloads". Amazon. נבדק ב-9 במרץ 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 135069769  ISNI: 0000 0000 5553 4596  LCCN: no95028288  MusicBrainz: 103555b8-ae47-4e99-8fc3-e31bdfd7854e  VIAF: 61128794   WorldCat (עם VIAF): 61128794
אפרטורה וקלאוסורה

אפרטורה וקלאוסורה (Apertura y Clausura; "פתיחה" ו"סגירה" בספרדית) הן שמות שני חלקי עונת הכדורגל במספר ליגות באמריקה הלטינית. מאז ראשית שנות התשעים של המאה העשרים החלו ליגות כדורגל רבות באזור זה, כולל אלו במקסיקו, בארגנטינה (בעבר) ובפרגוואי, לחלק את עונת הכדורגל לשני חלקים, כאשר מוענק תואר אליפות לכל אחת בנפרד. בהאיטי דוברת הצרפתית, אלו נקראות ה"אוברטור" וה"קלוטור".
אפרטורה נערכת במחצית הראשונה של השנה האזרחית בצ'ילה, בפרגוואי, בקולומביה, באקוודור ובפרו והקלאוסורה במחצית השנייה, ואילו בארגנטינה (בזמן שהתקיימה השיטה), בבוליביה ובמקסיקו האפרטורה נערכת במחצית השנייה של השנה והקלאוסורה בראשונה. בכל ליגה 20 קבוצות, כאשר הראשונה בתום 19 משחקים בכל ליגה היא האלופה ואילו השתיים האחרונות יורדות לליגות המשנה.
בליגת העל הארגנטינאית הפכו האפרטורה והקלאוסורה בעונות 2012/13 ו-2013/14 ל"איניסיאל ופינאל" בהתאמה. אחריהם נערך טורניר קצר נוסף במחצית השנייה של 2014 המכונה "טורניר מעבר" (Trancision), כמעבר בין הטורנירים הקצרים לארוכים. בהתאם לכך, בשנת 2015 התבטלה לחלוטין החלוקה לשתי אליפויות ונוסד טורניר שמתפרס על שנה שלמה.
בליגת העל המקסיקנית, בין השנים 1996 ו-2002, נקרא הטורניר הראשון (ששוחק במחצית השנייה של השנה) "אינביירנו" (Invierno, חורף), והשני - "וראנו" (Verano, קיץ).
ערך זה הוא קצרמרבנושא כדורגל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנה פרויד

| --- | --- |

 לידה:  3 בדצמבר 1895 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  9 באוקטובר 1982 (בגיל 86) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  פסיכואנליטיקאי 
 מקום קבורה:  Golders Green Crematorium 
 מוסדות:  אוניברסיטת ייל 
 פרסים והוקרה:  מפקדת במסדר האימפריה הבריטית (1967)  עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים  מדליית הזהב הגדולה להוקרה על שירות הרפובליקה האוסטרית  Honorary Fellow of the British Psychological Society 
 www.annafreud.org
 
אנה פרוייד, 1956
אנה פרויד (באנגלית: Anna Freud;‏ 3 בדצמבר 1895 – 9 באוקטובר 1982) הייתה פסיכואנליטיקאית בריטית ממוצא יהודי-אוסטרי. פרויד הייתה ממשיכת דרכו של אביה, זיגמונד פרויד, אבי הפסיכואנליזה, ובעבודתה התמקדה בעיקר בחשיבות האגו ובהעמקה במנגנוני ההגנה של הנפש. בנוסף היא נחשבת לאחת מחלוצות ענף הפסיכואנליזה בילדים.
קורות חיים

פרויד נולדה בווינה שבאוסטריה והתחנכה שם. היא בת הזקונים (שישית במספר) של זיגמונד פרויד ורעייתו מרתה ברנייס. כבר מגיל צעיר נמשכה פרויד אל עבודותיו ורעיונותיו של אביה. ב-1912 סיימה את לימודיה בתיכון בווינה, ונסעה לאיטליה ולאנגליה. ב-1914, בעקבות תחילת מלחמת העולם הראשונה, חזרה לווינה, שם עבדה כמורה בבית הספר התיכון שבו למדה.
ב-1918 החל אביה לטפל בה בשיטות טיפול פסיכואנליטיות, ועניינה בגישה זו גבר. ב-1922 פרסמה את מאמרה הראשון, "Beating Fantasies and Daydreams", והתקבלה ל"חברה הפסיכואנליטית". ב-1923 החלה לעבוד כמתמחה בטיפול פסיכואנליטי בילדים, ולאחר שנתיים החלה ללמד טכניקות טיפול בילדים במוסד להכשרה פסיכואנליטית בווינה. לאחר שאובחנה אצל אביה מחלת הסרטן ב-1923, סייעה אנה פרויד בטיפול במחלתו. בנוסף לקחה על עצמה תפקידים שונים בארגונים שבהם היה חבר, כגון תפקיד המזכירה הכללית של האגודה הפסיכואנליטית הבינלאומית, בשנים 1924–1925.
ב-1935 הפכה למנהלת המוסד להכשרה פסיכואנליטית בו לימדה. ב-1936 פרסמה את ספרה החשוב "האגו ומנגנוני ההגנה", בו הרחיבה את המודל הסטרוקטורלי של אביה בדבר חלוקת הנפש לאיד, אגו וסופר אגו; כן טענה כי בניגוד לדעה המקובלת בזמנו, לפיה מנגנוני הגנה הם תמיד פתולוגיים – להגנות קיימות לעיתים קרובות השפעות חיוביות, המאפשרות תפקוד והסתגלות. הספר היווה בסיס לגישת פסיכולוגיית האגו, וביסס את מעמדה של פרויד כתאורטיקנית פורצת דרך בפני עצמה.
לאחר סיפוח אוסטריה על ידי גרמניה הנאצית ב-1938, ברחה אנה פרויד עם כל משפחתה לאנגליה. ב-1939 נפטר אביה בביתם שבהמפסטד, בצפון לונדון.
בתקופה זו החלה אנה פרויד להתמקד בפסיכולוגיה של הילד. בתקופה זו נוצרו חילוקי דעות עמוקים בתוך החברה הפסיכואנליטית באנגליה, בעקבות ההבדלים התאורטיים בין גישתה של אנה פרויד בנושא הפסיכולוגיה ההתפתחותית של הילד, שהתמקדה בתאוריה על "קווים התפתחותיים", לבין גישתה של הפסיכואנליטיקאית מלאני קליין, שפיתחה את תאוריית יחסי האובייקט.
במהלך מלחמת העולם השנייה יסדה פרויד בלונדון מספר מעונות לטיפול בילדים ובתי יתומים, וחקרה את השפעות המלחמה והיעדרות ההורים על מצבם הנפשי של ילדים. היא פרסמה סדרת מאמרים, בשיתוף עם עמיתתה וחברתה דורותי ברלינגהם-טיפאני, בנושא השפעת דחק על ילדים, ויכולתם למצוא תחליפים רגשיים כשההורים נעדרים. בעבודתה הדגישה את חשיבותו הקריטית של הקשר הראשוני בין הילד לאם.
ב-1947 פתחה בהמפסטד תוכנית הכשרה לטיפול בילדים, בשיתוף עם קייט פריידלנדר, וב-1953 יסדה קליניקה לטיפול בילדים. משנות ה-50 ועד מותה עסקה פרויד במתן הרצאות באנגליה וברחבי ארצות הברית, ומשנות ה-70 עסקה גם בחקר עיכובים התפתחותיים של ילדים והתפתחותם של ילדים בסיכון.
בשנת 1971 הגיעה לראשונה מאז בריחתה לביקור בעיר הולדתה, וינה.
פרויד נפטרה ב-1982, ולבקשתה נשרפה גופתה. ביתה בהמפסטד, שהיה גם מקום מגוריו האחרונים של אביה, הפך לבקשתה למוזיאון לזכרו; אחד ממוצגיו הוא חדרה של אנה פרויד. ב-1984 נקראה על שמה הקליניקה שיסדה בהמפסטד, "מוסד אנה פרויד".
משנתה

אנה פרויד הייתה הראשונה שהדגישה את מרכזיותו של האני בתהליכים המתרחשים באישיות, וסללה למעשה את הדרך לשאר ה"ניאופרוידיאנים" שבאו בעקבותיה. היא נשארה נאמנה לעקרונות הבסיסיים שהתווה אביה – היא לא ביטלה את חשיבות הסתמי והאני העליון, אלא רק הדגישה יותר את חשיבות האני (האגו). היא טענה כי האני הוא המרכיב המהותי והחשוב ביותר באישיות. בהתאם לכך, על המטפל בפסיכואנליזה לשאוף להביא את האגו לתפקוד תקין ולשליטה באישיות ובחיי הנפש. האגו על פי אנה פרויד הוא מבנה בעל נוכחות ובולטות, שלא נכנע לתכתיביו של האיד. דרך האגו ניתן גם ללמוד רבות על האיד, על הסופר אגו ואודות האגו עצמו, ידע שלא ניתן להשיג מכל מקור אחר (שכן האיד והסופר-אגו נמצאים ברובם בלא מודע של האדם).
משנתה > מנגנוני הגנה

אנה פרויד הוסיפה ושכללה את משנתו של אביה בכל הנוגע למנגנוני ההגנה של הנפש. כך למשל העמיקה את ההבנה בעניין מנגנון ההכחשה. היא הוסיפה מספר מנגנונים על אלו שהגדיר אביה:
הזדהות עם התוקפן – חיקוי עמדות והתנהגויות של אדם שנוא, למשל תסמונת סטוקהולם.
דחיית צרכים – מנגנון הגנה המשמש בעיקר מתבגרים. בהתאם למנגנון זה, יכול המתבגר למנוע מעצמו שאיפות, משאלות לב ואף צרכים רבים, כשבכך הוא "מעניש" את האיד אשר הוא בעל תשוקות ורצונות משלו, בעיקר בתחום המיניות.
פנייה נגד העצמי – הפניית הדחפים על ידי האגו כלפי עצמו, מנגנון שתוצאתו היא נזק נפשי או פיזי לאדם. מנגנון זה עשוי להתבטא בעוצמות שונות, מחבלה עצמית קלה ועד למזוכיזם. יש המכנים את המנגנון בשם "שנאה עצמית".
כניעה אלטרואיסטית – זוהי צורה מסוימת של השלכה – האדם מספק את צרכיו על ידי הזדהות עמוקה עם סיפוק צורכי הזולת. כך למשל, מעביד שחושש לבקש העלאה בשכרו ממעסיקיו, ממהר להעלות את שכרם של עובדיו.
היפוך – גרסה של מנגנון "היפוך תגובה" שניסח זיגמונד פרויד. מנגנון ההיפוך מבטא שינוי מדחף בצורה פעילה לדחף בצורה פסיבית. כך למשל בחור הטוען שבחורה אשר דחתה אותו – עודנה אוהבת אותו.
החידוש החשוב ביותר של אנה פרויד, אשר זכה לאישוש מסוים במחקרים אמפיריים, הוא בקביעתה שמנגנוני ההגנה השונים אינם מאפיינים אך ורק את האדם החולה בנפשו, אלא הם מתקיימים בצורה זו או אחרת אצל כל אדם ואדם, והם אף בעלי ערך הסתגלותי ניכר; מנגנוני ההגנה של האדם הבריא הם גמישים, ואינם גוזלים ממנו אנרגיה. לפיכך, מטרת הטיפול הפסיכולוגי, לדבריה, היא להביא לכך שהמטופל יהיה מודע לאופן השימוש שהוא עושה ביומיום במנגנוני ההגנה השונים, על מנת שיוכל לבחור את אלו מביניהם התורמים להסתגלות מוצלחת, ולוותר על אלה שאינם תורמים לכך.
משנתה > פסיכולוגיה התפתחותית

עבודתה של אנה פרויד עם ילדים שהופרדו מאימותיהן בתקופת מלחמת העולם השנייה ואחריה הובילה אותה להדגיש את חשיבות אהבת האובייקט הראשונית בין התינוק לאמו. היא גילתה שההיקשרות של התינוק לאם אינה ממצה את עצמה לפני תום השנה השנייה לחייו, כשהפעוט שלא היה מסוגל תחילה להבחין בין האם לבין עצמו ולשמר את דמותה בהיעדרה, מגיע להכרה בנפרדותה ובקביעותה. קשר זה הוא כה חשוב שהוא קובע את כל היחסים החברתיים וההתפתחותיים להבא (דיבור, חינוך לניקיון, שליטה ביצרים). אי לכך סבלו הילדים פליטי המחנות מנסיגה בהרגלי ניקיון, התנהגות אוטו-ארוטית (מציצה ואוננות מופרזים), תוקפנות והתפרצויות זעם, פיגור בדיבור ובכל התחומים.
לאור זאת מדגישה אנה פרויד את "האחדות הביולוגית" עם האם שעומדת ביסוד מצבי הסכנה והחרדה (חרדת פרידה) הקדמוניים. היא חוזרת ומייחסת את מרבית ההפרעות הנפשיות להשפעות הסביבתיות הקשורות להיעדר אם על צורותיו השונות. קשה להביא לברית הטיפולית ילדים שהופרדו מאמם ולא פיתחו יחסי אובייקט, אך המטפל יכול תמיד לשמש להם מושא חדש ולגרום לחוויה מתקנת.
הערות שוליים

↑  ג'נט סיירס, אימהות הפסיכואנליזה, תל אביב: דביר, 2000, עמ' 191
↑  אנה פרויד, תקינות ופתולוגיה בילדות: הערכות על ההתפתחות, תל אביב: דביר, 1978
↑  שם, עמ' 145-147
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261472805171  PLWABN: 9810556227805606  BIBSYS: 90097419  BNE: XX1087259  BnF: cb119035824 (data)  CANTIC: a12360405  CiNii: DA00136432  GND: 118535307  ICCU: CFIV000044  ISNI: 0000 0001 2118 4716  LCCN: n79056228  LNB: 000030558  NDL: 00440155  NKC: jn20000700562  NLA: 35805966  NLG: 65407  NLK: KAC201507316  NSK: 000012387  NTA: 068355033  RERO: 02-A003263079  SELIBR: 187449  SNAC: w6rj4png  SUDOC: 026874938  Trove: 1095684  VIAF: 4930067   WorldCat (עם VIAF): 4930067 
אנה עם אביה זיגמונד פרויד, 1913
אנה פרויד בכנס של פסיכואנלטיקאים, 1971
גן על שם אנה פרויד בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים
אסיה נייפלד

| --- | --- |

אסיה נייפלד
 לידה:  10 בדצמבר 1982 (בת 41) סלוביאנסק, ברה"מ 
 מדינה:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
אסיה נייפלד
אסיה נייפלד על כרזת הסרט "חדר 514"
אסיה נייפלד (נולדה ב-10 בדצמבר 1982) היא שחקנית תיאטרון וקולנוע ישראלית.
תפקידים

תיאטרון
| הצגה | תיאטרון | מחזאי | במאי | שנה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תש"ח | תיאטרון חיפה | יורם קניוק | נויה לנצט | 2011 |
| תופעת לוואי | תיאטרון חיפה | ארי רמז והשחקנים | ארי רמז | 2010 |
| הדיבוק | אנסמבל עיתים של רנה ירושלמי | רנה ירושלמי | רנה ירושלמי | 2007/8 |
| בלאז, בתפקיד מארי | תיאטרון חיפה | קלוד מאניה | אלכסיי פרנקל | 2003 |
קולנוע
| סרט | במאי | תפקיד | שנה | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| בוקר טוב ילד | שרון בר-זיו |  | 2018 |  |
| סרט עם קתרין דנב | עמרי יבין | תפקיד נשי ראשי, נטלי | 2015 |  |
| חדר 514 | שרון בר-זיו | אנה | 2012 | פסטיבל רוטרדם 2012, פסטיבל טרייבקה 2012 וקיבל בו ציון לשבח. היה בפסטיבל קאן במסגרת ACID. וקיבל פרס מיוחד בפסטיבל הסרטים על שם טרקובסקי ברוסיה. פרס להישג אמנותי בסרט ישראלי לשחקנית, פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה |
| אליס | דנה גולדברג | אירה | 2012 | זכה בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2012 בשלושה פרסים: פרס קרן גוטליב לתסריט עלילתי באורך מלא, ציון לשבח לסרט עלילתי ופרס השחקנית לאילנית בן-יעקב. ציון לשבח לסרט עלילתי באורך מלא בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות. |
| חנוכת בית (סרט קצר) | לינה גרצמן | ריטה | 2010 | פסטיבל קולנוע דרום, הפסטיבל הבינ"ל ה-7 לסרטי נשים ברחובות, פרס השחקנית מפסטיבל SUNSCREEN |
טלוויזיה
| סדרה/סרט | ערוץ | במאי | תפקיד | שנה | מידע נוסף |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| בלו נטלי עונה שנייה | Yes Drama HD | עודד לוטן |  | 2013 |  |
| בין השורות | סדרה בyes Raduga! | יבגני רומן | לובה | 2009/10 |  |
| וריאציות לפסנתר בשש ידיים | סרט בyes Raduga! | איתן יבגני מלמד | אנה | 2009 | פסטיבל הקולנוע ירושלים 2009 |
הערות שוליים

↑  פרס לסרט "חדר 514" בפסטיבל גרנדה אתר וואלה! תרבות, 17 ביוני 2012
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb177495508 (data)  LCCN: no2013065879  SUDOC: 17832664X  VIAF: 304433475   WorldCat (עם VIAF): 304433475