stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפיצוצים באיראן (2020)
ציר זמן > הפיצוצים בטהרן

ב-9 ביולי 2020 דווח על פיצוץ במערב טהראן. גורמים רשמיים הכחישו שאירע פיצוץ, אך הודו שהחשמל באזור נותק.
לפי אנליסטים מערביים הפיצוץ, פגע, במתקן טילים/מחסן השייך למשמרות המהפכה. אנליסטים ששוחחו עם ה"ניו יורק טיימס", אמרו שהפיצוץ גרם לפגיעה באזור בו קיימים מתקנים תת-קרקעיים, הקשורים לחקר נשק כימי ואתר לייצור צבאי בלתי מזוהה. גורם מודיעיני אמר ל"ניו יורק טיימס" כי ייתכן שישראל עומדת מאחורי הפיצוץ.
ב-11 ביולי 2020, אירע פיצוץ גז שהרעיד בניין מגורים בטהרן אדם אחד נפצע.
ציר זמן > הפיצוץ במפעל הפטרוכימי במחשהר

ב-12 ביולי 2020, ארעה שריפה ואחריה פיצוץ שממנו נפגע המפעל הפטרוכימי של טונדגוויאן בדרום מערב מחשהר. דובר החברה הפטרוכימית אמר כי השריפה והפיצוץ התרחשו עקב "בעיות טכניות", בנוסף גם "מזג אוויר חם" תרם לאירוע.
ציר זמן > הפיצוץ במשהד

ב-13 ביולי 2020, אירע פיצוץ שפגע במתחם תעשייתי סמוך לעיר משהד שבצפון-מזרח אירן. סוכנות הידיעות מהר (אנ') האירנית, מסרה שהפיצוץ אירע כשמכל אחסון של גז דחוס התפוצץ והמשטרה חוקרת את הסיבה.
ציר זמן > הפיצוץ בצינור הנפט שבאהווז

ב-18 ביולי 2020, דווח שאירע פיצוץ בצינור הנפט בעיר אהוואז שבדרום-מערב המדינה.
ציר זמן > פיצוץ תחנת כוח עוספיה

ב-19 ביולי 2020, אירע פיצוץ שפגע בתחנת כוח במחוז איספהאן. איש לא נפגע.
חלקה של ישראל לכאורה

על פי דיווח אחד באתר החדשות הכלכליות Business Insider, המצטט פקיד ישראלי לשעבר, בלתי מזוהה ופקיד מודיעין של האיחוד האירופי, הטוענים, שישראל עומדת מאחורי חלק מהתקיפות, כאשר המקור האירופי "חושש" שמטרת ממשלת ישראל לעורר עימות צבאי עם איראן כל עוד נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ עדיין בתפקידו. לדברי פקיד האיחוד האירופי, "יהיה לישראלים הרבה פחות תיאבון להרפתקאות ולמשימות סודיות לפוצץ מתקנים גרעיניים תחת ממשל ביידן".
תגובה

באוקטובר 2020, רפאל גרוסי, מנכ"ל הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א) מאז 2019, אישר לסוכנות הידיעות AP שאיראן החלה בבניית מפעל תת-קרקעי להרכבת צנטריפוגות בעקבות הפיצוצים שאירעו באירן בשנת 2020 והוסיף שאיראן גם ממשיכה לאגור כמויות גדולות של אורניום מועשר בדרגה נמוכה. אבל לא נראה שיש לאירן מספיק אורניום מעושר כדי לייצר נשק גרעיני.
ראו גם

סטוקסנט
הסכסוך האיראני-ישראלי
החבלה במפעל הצנטריפוגות בנתנז (2021)
הפועל צפרירים חולון

הפועל צפרירים חולון היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר חולון, אשר משחקת בליגה ג'. הקבוצה הוקמה ב-1985 כתוצאה מאיחוד של שתי קבוצות: הפועל חולון, ששיחקה בליגה הארצית, וצפרירים חולון, שייצגה את שכונת תל גיבורים בחולון, ושיחקה בליגה א'. בשיאה שיחקה הקבוצה המאוחדת בליגה הבכירה בישראל, עד תחילת המאה ה-21.
היסטוריה > צפרירים חולון

מקור השם צפרירים במתנ"ס צפרירים בשכונת תל גיבורים. הקבוצה צפרירים חולון הוקמה בשנת 1972 ושיחקה בליגה ג' מחוז דן. בעונת 1973–1974 הגיעה הקבוצה לשמינית גמר גביע המדינה ונעצרה על ידי הכח רמת גן. בסיום עונת 1974/1975 העפילה לראשונה לליגה ב'. בסיום עונת 1981/1982 העפילה הקבוצה לליגה א' מהמקום הראשון. כבר במחזור הפתיחה של עונת 1982/1983 נפגשה לדרבי היסטורי מול היריבה העירונית הוותיקה הפועל חולון והפסידה 2-0.
שחקני עבר בולטים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הפועל צפרירים חולון אלי כהן  ליאון פנסו  חיים גולדברג  בני דמתי  מרקו בן ברוך  רן חפיף  אבי פס  ארז שקרוקה |   אורן פלאש  מוטי פליטר  דודי ביטרן  קונסטנטין מרקו  יוסי בלאס  דרור אהרונוב  אפרים דוידי  זאהי ארמלי  אבי ספיחה |   יוסי אבוקסיס  אלכסנדר ז'ידקוב  גיורגי דרסליה  אורן זיתוני  שי הולצמן  אורן נסים  טל חן  זיו קבדה  משה סיני |
ראו גם

הפועל חולון
מועדון כדורגל חולון ירמיהו
מכבי חולון
לקריאה נוספת

זוהיר בהלול, רמי ברוש, יגאל ביטון, האנציקלופדיה לכדורגל ישראלי, כרך ג', עמ' 239 - 241, הוצאת ישראגול, 2011
הערות שוליים

↑  שכ' תל גיבורים חגגה עלית צפרירים לליגה ב', בעיתון מעריב 8 ביוני 1975
↑  מי עוד תרד מצפון ב', בעיתון חדשות הספורט (עמוד 7) 16 במאי 1982
↑  הפועל חולון גברה על צפרירים, בעיתון מעריב 10 באוקטובר 1982
↑  קלמן ליברמן, בעלי מכבי פרדס כץ: "בגול ה-17 הבנתי שזה חריג", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 17 בינואר 2023
↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - ליגות, באתר www.football.org.il
סמלו הישן של המועדון
לוקסו ג'וניור

| --- | --- |

 בימוי:  ג'ון לאסיטר 
 הופק בידי:  ג'ון לאסיטר, ויליאם ריבס 
 תסריט:  ג'ון לאסיטר 
 מוזיקה:  צ'יק קוריאה 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פיקסאר 
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  1986 
 משך הקרנה:  2 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  סרט קומדיה, סרט לכל המשפחה 
 www.pixar.com/luxo-jr
 דף הסרט ב־IMDb
 
לוקסו ג'וניור (באנגלית: .Luxo Jr) הוא סרט האנימציה הראשון שחברת "פיקסאר" יצרה. הסרט הקצר יצא לאור ב-17 באוגוסט 1986 והוקרן לראשונה בכנס SIGGRAPH בדאלאס, טקסס. בשנת 1999 הסרט חודש (הופק מחדש) והופץ בבתי הקולנוע יחד עם הקרנת הסרט "צעצוע של סיפור 2".
בסרט הקצר מוצגת מנורה המשמשת כסמלה הידוע של חברת "פיקסאר" ומהווה את ה"I" ב-PIXAR.
עלילה

בחדר חשוך, מנורת שולחן גדולה ומוארת בעלת זרוע מאוזנת בשם לקסו רואה כדור צהוב קטן עם פס כחול וכוכב אדום מתגלגל אליו. הוא מביט בכדור בסקרנות ודוחף אותו משם, אך הכדור חוזר אליו. הוא דוחף אותו שוב. והכדור חוזר אליו, אבל הפעם, הוא מתגלגל על פניו. מנורת שולחן קטנה יותר, בשם לקסו ג'וניור, מדלג וממשיך לשחק עם הכדור. אז לקסו ג'וניור מאזן את עצמו מעל הכדור, אך קופץ חזק מדי וגורם לכדור להתפוצץ. לקסו ג'וניור מעיף את הכדור על צדו ומביט אל לקסו, שמפנה בעדינות את בנו. אז לקסו ג'וניור מדלג מחוץ למסך ונראה מאוחר יותר משחק עם כדור חוף. לקסו מביט במצלמה ואז מנענע את ראשו במבוכה.
הפקה

הסרט נכתב, בוים והופק על ידי ג'ון לאסיטר. מפיק נוסף לסרט היה ויליאם ריבס. הפסקול של הסרט הופק על ידי בריאן בנט וצ'יק קוריאה.
גדעון תדמור

גדעון תדמור (נולד ב-9 בינואר 1963) הוא איש עסקים ישראלי העוסק בתחום חיפושי נפט וגז והפקתם. בעשור השני של המאה ה-21 החל לעסוק גם בהפקת סרטי קולנוע, במסגרת חברת Sipur (אנ').
ביוגרפיה

גדעון תדמור נולד בתל אביב וגדל בהרצליה פיתוח. למד בתיכון גימנסיה הרצליה. אביו עקיבא כהן שינה את שם משפחתו לתדמור. סבו של תדמור רכש קרקעות בארץ ישראל. אביו ודודו ד"ר דוד כהן בנו על הקרקעות שכונות מגורים במסגרת חברת "כהן פיתוח". את שירותו הצבאי כקצין בחיל התותחנים סיים בדרגת רב-סרן.
לאחר מות אביו, תדמור השתלב בחברת כהן פיתוח ומבני תעשייה בע"מ והחל להחזיק בחלק ממניות החברה.
לתדמור תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1991 הקים יחד עם דודו, אמו חנה והגאולוג אלי רוזנברג את חברת אבנר קידוחים, שותפות לחיפוש גז ונפט. ב-1999 התגלה מאגר ים תטיס בו החזיקה אבנר 23%. במקביל לתפקידו בחברת אבנר השתלב תדמור בקבוצת דלק. בשנת 2001 מונה למנכ"ל דלק אנרגיה, וב-2007 מונה ליו"ר דלק קידוחים. בזמן כהונתו כיו"ר דלק קידוחים התגלה מאגר תמר בשנת 2009 ומאגר לוויתן בשנת 2010. הוא הוביל לחיבור בין חברת נובל אנרג'י לדלק קידוחים. במקביל שימש כמנכ"ל חברת אבנר חיפושי נפט. בשנת 2016 סיים את תפקידו בחברה והקים את חברת נאוויטס פטרוליום העוסקת בחיפושי נפט וגז בצפון אמריקה.
תדמור עמד בחזית המאבקים מצד קבוצת דלק לאורך פעילותם של ועדת ששינסקי, ועדת צמח ובמאבקים סביב מתווה הגז.
חבר בוועד המנהל של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
מפיק סרטים

תדמור הקים את חברת Tadmor Entertainment, (כיום Sipur (אנ')) העוסקת בהפקת סרטים. במסגרת החברה הופקו בין היתר הסרט נורמן: עלייתו המתונה ונפילתו התלולה של מאכער אמריקאי בבימויו של יוסף סידר, והסרט ג'נקשן 48.
הערות שוליים

↑  נאוויטס פטרוליום - אודות
↑  ליאור גוטמן, גדעון תדמור עוזב את דלק, אבל אולי יתחרה בה בקרוב, באתר כלכליסט, 9 בינואר 2016
↑  מלכיאור: "ועדת ששינסקי נכנעה לסחטנות של גדעון תדמור ומרעיו", באתר TheMarker‏, 3 בינואר 2011
חוצן במבחן

| --- | --- |

כרזת הסרט באנגלית
 בימוי:  גארי ריידסטרום 
 הופק בידי:  קתרין סרפיאן 
 תסריט:  גארי ריידסטרום 
 עריכה:  סטיב בלום 
 מוזיקה:  מייקל ג'אקינו 
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פיקסאר
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 הקרנת בכורה:  12 באוקטובר 2006
 משך הקרנה:  5 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית 
 סוגה:  מדע בדיוני קומי, מדע בדיוני, סרט מדע בדיוני, סרט קומדיה 
 אתר רשמי
 דף הסרט ב־IMDb
 
חוצן במבחן (באנגלית: Lifted) הוא סרט אנימציה ממוחשבת קצר, שנוצר באולפני האנימציה של פיקסאר. הסרט יצא בשנת 2006 בבימויו של גארי ריידסטרום ויוצר על ידי קתרין סרפיאן, שיצרה בהמשך גם את הסרט "אמיצה".
הסרט הוצג לראשונה ב-12 באוקטובר 2006, בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי ה-42 בשיקגו, והוצג בקולנוע ובמדיה הביתית עם הסרט "רטטוי" ב-29 ביוני 2007. הסרט הופץ גם באוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר, חלק 1.
עלילה

חייזר צעיר בשם סטו, נמצא בתוך חללית ועושה מבחן של חטיפת בן אדם. הוא צריך לחטוף חקלאי יישן בשם ארני תחת עינו הפקוחה של הבוחן האדיש שלו ששמו מר B. על ידי שימוש רק בזיכרון שלו, סטו צריך להשתמש בלוח בקרה שעליו אלפי מתגים זהים על מנת לחטוף את החקלאי.
סטו מהסס על איזה מתגים עליו ללחוץ ובמהלך הניסיונות שלו למצוא את המתג הנכון הוא גורם לארני להיתקל בקירות ובתקרה, אך למרות זאת ארני לא מתעורר. סטו מתעצבן על כך שהוא לא מוצא את המתג הנכון ומתחיל ללחוץ באקראיות על מתגים וגורם לארני לעופף סביב החדר באקראיות כמו כדור פינבול. בסופו של דבר, לאחר שהסתכל ברשימותיו, סטו מצליח לתמרן את ארני מבעד לחלון ולמעלה לתוך הספינה, אבל הוא סוגר את קרן הגרירה מבלי לסגור את פתח המטען. וארני צונח לעבר הקרקע, מר B תופס פיקוד ומצליח לתפוס את ארני לפני שהוא מתרסק על הקרקע, ואז הוא דוחף את סטו רחוק ממנו מתחיל לעבוד על מתגים במהירות מדהימה, מר B מחזיר את ארני למיטה שלו ומסדר את הבלאגן שסטו ייצר.
מדוכא מכישלונו, סטו נאבק לעצור את הדמעות. באנחה, מר B מאפשר לו להטיס את החללית חזרה לחלל. סטו תופס בשמחה את מוט ההיגוי ומתחיל לתמרן, כעבור רגע הספינה מתרסקת על האדמה, מוחצת את ביתו של ארני. כאשר החללית מתרוממת, החלק התחתון שלה מכוסה בעפר ופסולת, ושום דבר לא נשאר מהבית מלבד עמוד עפר גבוה במרכז מכתש, שנוצר על ידי פתח המטען הפתוח. על העמוד הזה ארני עדיין ישן שינה עמוקה במיטתו.
עם סיום הקרדיטים, נשמע קול השעון המעורר של ארני, ואחריו פיהוקו, צרחה וחבטה - מה שמעיד על כך שהוא נפל לתוך המכתש.
הפקה

ההפקה על הסרט החלה באמצע שנת 2005 והושלמה בקיץ 2006. בהכנת הסרט לא היו שימושים בטכנולוגיות מתקדמות, חוץ משימוש בתוכנה חדשה בשם Jiggle. תוכנה זו נותנת לאנימטורים ליצור תהודה, או לנענע, חלקים מסוימים של הגוף. האנימטור יכול לשלוט כמה רחוק תהיה התהודה (לדוגמה רק בתוך איבר), או למנוע תנועה רק מחלקים מסוימים של הגוף.
פרסים

חוצן במבחן היה מועמד לפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר ב-23 בינואר 2007 בטקס פרסי אוסקר ה-79.
המשחק של גרי

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  ג'אן פינקווה
 הופק בידי:  קארן דופילהו
 תסריט:  ג'אן פינקווה
 עריכה:  ג'ים קלאטט
 שחקנים ראשיים:  בוב פיטרסון
 מדבבים:  בוב פטרסון 
 מוזיקה:  גאס ויסוור
 מדינה:  ארצות הברית ארצות הברית
 חברת הפקה:  פיקסאר
 חברה מפיצה:  בואנה ויסטה
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  24 בנובמבר 1997
 משך הקרנה:  5 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט מונפש, סרט לכל המשפחה, קומדיה 
 פרסים:  פרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר (ג'אן פינקווה) 
 www.pixar.com/geris-game
 דף הסרט ב־IMDb
 
המשחק של גרי (באנגלית: Geri's game) הוא סרט קצר קומי בהנפשה ממוחשבת של חברת פיקסאר מ-1997. הסרט נכתב ובוים על ידי ג'אן פינקווה, והוקרן לפני הסרט באג לייף.
הסרט זכה בפרסים רבים, ובניהם בפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.
עלילה

בפארק שליו בפריס, על רקע שלכת בתחילת אוקטובר 1997, וקולותיו של אקורדיון שמנגן A Night in Tunisia, הדמות הראשית, גרי (שדובב על ידי בוב פיטרסון, אם כי הדמות מעולם לא אומרת שום מילים), קשיש מקריח בחליפה משחק משחק שחמט נגד עצמו. הוא "הופך" לכל שחקן אחרי כל סיבוב על ידי הליכה לאט לצד השני של לוח השחמט, שם הוא משנה את אישיותו ומלביש או מסיר את משקפיו כדי להראות את שינוי האופי הזה.
ככל שהמשחק מתקדם, הקיצוצים מואצים ונראה יותר ויותר כאילו יש שני אנשים שמשחקים; בשלב מסוים, אחריי 2 דקות ו-25 שניות, הפריים אפילו מציג את ידו של "היריב" בקדמת הבמה ואת גרי האחר בפוקוס ברקע. האלטר אגו האגרסיבי של גרי, שמשחק כשחור, זוכה במהרה נגד גרי המקורי, ולוכד את כל חייליו למעט המלך והמלכה. לאחר מהלך רע אחד של המלך, מלכתו של גרי נלכדת ונמצאת במהרה בשחמט.
עם זאת, גרי מנצח את עצמו על ידי זיוף התקף לב כדי להסיח את דעתו של האלטר-אגו כדי שיוכל לסובב את הלוח סביבו ומפיל את קופסת החלקים מהשולחן עליו הוא משחק. בעוד העצמי החלופי שלו שמח לאיד, גרי מנסה לבדוק מה הוא עכשיו מלך יריבו. כשהוא מגלה שהוא עכשיו זה שמפסיד, והבין מה קרה, גרי המקורי מנצח במשחק בכך שהוא מטיל את מלכו ומעביר לידיו סט תותבות כפרס. לאחר מכן מכניס אותם גרי לפיו, מגחך ומתבדר בניצחונו כשהוא יושב ואילו המצלמה נמשכת לאחור ומגלה שהוא היה לבדו כל הזמן.
הפצה

בכורת הסרט לעצמו נעשתה ב-24 בנובמבר 1997 בתיאטרון בסנטה מוניקה, קליפורניה, ארצות הברית. ב-25 בנובמבר 1998 (כשנה לאחר הבכורה) החל הסרט להופיע לפני "באג לייף". בהמשך הופיע הסרט גם במהדורת ה-VHS וה-DVD של "באג לייף". קלטת VHS של הסרט לעצמו יצאה בסוף 1998 במהדורה מוגבלת, וזו נחשבת כיום לנדירה במיוחד. עם זאת, הסרט נכלל במארז ה-DVD "אוסף הסרטים הקצרים של פיקסאר – חלק 1".
חוסר עקביות בשחמט

במהלך הסרט נראים מהלכים בלתי אפשריים בשחמט וחוסר עקביות. למעשה, המשחק בו שיחק לכאורה גרי היה לא נכון ובלתי חוקי.
המשחק מתחיל בסדר 1.e4 e5 2.f3 d5 3.Be2 Nc6 4.Na3 Bxa3‎, לאחר מכן נעלם הרץ הלבן אשר עבר למשבצת e2 ומופיע ללא כל קשר במשבצת f1. לאחר מכן ממשיך המשחק בסדר 5.d4 Nxd4 6.Nh3, ואז נעשה מהלך בלתי אפשרי: חייל שחור נעמד על משבצת C3 בה הוא אינו יכול לעמוד על אף שבפריים שלאחר מכן הוא חוזר למשבצת a3. לאחר מכן ממשיך המשחק במהלכים בלתי אפשריים ולא חוקיים, לאחר מכן ממשיך המשחק וכמה וכמה פעמים נעשה מט אם כי דמותו של גרי לא הבחינה בכך.
פרסים

| פרס | קטגוריה | שנה |
| --- | --- | --- |
| פרס אוסקר | הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר | 1997 |
| אנימה מונדי – פסטיבל האנימציה | הסרט הטוב ביותר | 1998 |
| פרס אנני | הישג יוצא דופן בסרט קצר | 1998 |
| פסטיבל הסרטים של פלורידה | הסרט הקצר הטוב ביותר | 1998 |
אזכורים תרבותיים

דמותו של גרי הופיעה בסרט "צעצוע של סיפור 2" כמתקן צעצועים שתיקן את וודי.
בסרט "למעלה" ניתן להבחין בעלון בית האבות בדמות הדומה לגרי.
בסרט "ראלף ההורס", מנהל חנות משחקי הווידאו דומה לגרי.
נמל אשקלון - קצא"א

| --- | --- |
מבואות נמל אשקלון ומקשריו.
מבואות נמל אשקלון ומקשריו.
 מיקום
 מדינה:  ישראל 
 מיקום:  אשקלון 
 קואורדינטות:  31°38′06″N 34°29′41″E﻿ / ﻿31.635°N 34.494722222222°E﻿ / 31.635; 34.494722222222
 פרטים
 מפעיל:  חברת קו צינור אירופה אסיה
 
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נמל אשקלון - קצא"א(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נמל אשקלון - קצא"א(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נמל אשקלון - קצא"א(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נמל אשקלון - קצא"א  he נמל אשקלון - קצא"אhe נמל אשקלון - קצא"אמפת  __ אשקלון [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון, ממזרח ומדרום: __ מועצה אזורית חוף אשקלון ממערב: הים התיכון tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
נמל אשקלון - קצא"א הוא נמל וחוות מכלים לאחסון מוצרי נפט, השוכן דרומית לעיר אשקלון. הנמל הוא חלק ממיזם קו צינור אילת-אשקלון שנועד להזרמת נפט ומוצריו מנמל אילת לים התיכון. בכך נועד הצינור לשמש גשר יבשתי בין הימים הללו תוך עקיפת תעלת סואץ ולייצא נפט שמקורו באיראן למדינות אירופה. הנמל הופעל משנת 1970, ועד 2019 על ידי חברת קו צינור אילת אשקלון ומאז על ידי ממשיכתה - "חברת קו צינור אירופה אסיה". החל משנת 2003 משמש הנמל גם ל"הזרמה הפוכה", כלומר הזרמת מוצרי נפט שנפרקים בים התיכון ומובלים לים סוף.
מתקני הנמל

מתקני הנמל כוללים מקשרים למכליות דלק וגז, מזח לפריקת פחם מאוניות תפזורת, מעגן לגוררות המסייעות להתקשרויות השונות וחוות מכלים לאחסון דלק מסוגים שונים.
מתקני הנמל > המקשרים

הנמל מורכב ממִקְשָרִי מכליות הממוקמים 3.2 ק"מ מהחוף בעומק מים של 31 מטר ולהם קצב פריקה וטעינה של 7,500 מטרים מעוקבים בשעה. מיקשרים אלה יכולים לקלוט מכליות במעמס של עד 250,000 טון.
מיקשר מס' 1 למוצרי דלק (רב מצופי).
מיקשר מס' 2 למוצרי דלק ולמזוט ב-2 קווים ימיים נפרדים (רב מצופי).
שני מיקשרים חד מצופיים, מס' 3 ומס' 4, לנפט גולמי
מיקשר גפ"מ (רב מצופי).
מקשר חד מצופי- SINGLE POINT MOORING (SPM) הוא מצוף יחיד שחלקו התחתון מעוגן לקרקעית הים בעזרת מספר רב של עוגנים, חלקו העליון הוא צריח מסתובב על צירו ויכול לפנות ללא הפרעה לשני הכיוונים (בדומה לצריח של טנק) צנרת הדלק עוברת במרכז המצוף דרך תוף (מכל) מתוחכם המאפשר הזרמת הדלק תוך כדי תנועת הצריח.
המכלית נקשרת למצוף בעזרת חבל התקשרות שיוצא מצריח המצוף ומתחבר לחרטום האוניה. במצב זה חרטום האוניה פונה כל הזמן לכיוון הרוח והגלים, מה שמאפשר פריקה וטעינה של המכלית בתנאי ים גבוה. ישנם מצופים המאפשרים פעולות פריקה וטעינה עד גלים בגובה של 4 מטר.
מקשר רב מצופי - או מקשר קונבנציונלי- (CBM) CONVENTIONAL BOUY MOORING בנוי ממספר מצופים בין 4 ל-9 כתלות בעומק המים, גודל האוניות וחשיפתו לתנאי מזג האוויר. בסיום רתיקת האוניה, חרטום האוניה יפנה לכוון שנקבע שממנו מגיעים מרבית הגלים והרוח במשך השנה. צנרת הולכת הדלקים מונחת על קרקעית הים ומחוברת לאוניה בסיום פעולות הרתיקה. מאחר שהאוניה לא זזה ממקומה בכול זמן הפריקה/ טעינה מקשר זה מוגבל בגובה גלי הים שבו ניתן להמשיך ולפעול בביטחה.
מתקני הנמל > מזח הפחם

מדרום למקשרי הנפט נבנה מזח המיועד לפריקת פחם לתחנת הכוח רוטנברג. אורך המזח העגינה הוא כ-300 מטר ומאפשר קשירת אוניית תפזורת אחת מצדו הצפוני. אל מזח העגינה מוביל גשר באורך כ-2,100 מטר המאפשר תנועת רכב עליו. בצידו הדרומי מסוע המוביל את הפחם הנפרק מהאנייה אל מכלי האחסון בחוף. עומק המים באזור הפריקה נע בין 22 ל-27 מטר, והוא מסוגל לטפל באוניות במעמס של עד 170,000 טון.
מזח הפחם החליף הובלה של פחם ברכבת מנמל אשדוד, עקב העלות הגבוהה של הפקריה השינוע שלו מאשדוד. הקמת המזח החלה ב-1997, בידי קונצרן יונדאי שזכה במכרז להקמתו, בשיתוף החברות א. ארנסון ושפיר הנדסה ותעשייה. המזח הושלם בפברואר 1999.
מתקני הנמל > חוות מכלים

מערך מכלי אחסון דלק כולל יש 30 מכלים לאחסון בגדלים שונים ועוד מספר מכלים להפרדת מים. יכולת אחסון של כ-2.3 מיליון טון. המכלים מוזנים מקו הצינור ומנמל אשקלון ומזרימים דלק גולמי לבתי הזיקוק באשדוד או לנמל אשקלון.
הזרמה הפוכה

פרויקט "הזרמה הפוכה" נולד עקב מצוקת אחסון של דלקים שנוצר בעקבות רגולציה של האיחוד האירופי שלא מאפשר חידוש/שיקום/שיפוץ של מכלים ישנים באירופה ולא מאפשר בניית מכלי אחסון חדשים. כמו כן השפעת ה"ירוקים" על הרגולציה באיחוד חייבה סגירה של בתי זיקוק לכל רוחב ביבשת.  בעוד חוות המכלים של קצאא באילת עמדה הרבה שנים כמעט ללא שימוש לאחר סיום הסכם אספקת הנפט ממצרים שנקבע הסכם השלום עם מצריים. הרעיון היה לאחד את חוות המכלים באילת עם החווה באשקלון. מה שיאפשר להגדיל מאוד את כושר האחסון של החברה עבור הלקוחות שלה. כך הפכה קצא"א לאחת מחוות האחסון הגדולות בעולם.
ציוני דרך

15 בינואר 1970 - הפעלת הנמל, לאחר ששר התחבורה עזר ויצמן, חתם על צו המכריז על הקמתו ועל גבולותיו של הנמל.
17 בפברואר 1970 - מכלית נפט ראשונה מגיעה לנמל ומתחילה לשאוב נפט מן המעגן הצף, אשר אליו מוזרם הדלק בצינור מאילת, שהופעל לראשונה באותו החודש.
ינואר 1972⁩ - הנמל החל לספק בעצמו שירותי־ים למכליות העוגנות בו, עד אז סיפקה שירותים אלה מחלקת הים של נמל אשדוד.
1973 - הנחת קו "18 לאורך 36 ק"מ מנמל אשקלון לבתי הזיקוק באשדוד.
*שנים 1983–1988 הנמל משמש לפריקת ציוד לבניית תחנת הכוח רוטנברג.
1996 - הופעל מסוף ימי ויבשתי למזוט.
1998 - הופעלה חוות גפ"מ כולל מסוף ימי בקיבולת של 1,500 טון. החווה קולטת גפ"מ מן הים והיבשה ומנפקת אותו במכליות כביש להפצה ברחבי הארץ.
6 בפברואר 1999 - הופעל מזח פחם בנמל אשקלון עבור תחנת הכוח רוטנברג וקצא"א החלה לספק את השירותים הימיים לחברת החשמל לישראל.
2003 - החל הנמל לשמש גם ל"הזרמה הפוכה".
2019 - הזיכיון של חברת קו צינור אילת אשקלון הסתיים. הפעילות של צינור הנפט ונמלי אשקלון ואילת הועברה לחברת "קו צינור אירופה אסיה בע"מ".
במאי 2019 הגיעו 2 גוררות חדשות לנמל, אחת מהם נקראה על שמו של אורי לוברני שבמשך שנים רבות היה נציג האוצר בדירקטוריון קצא"א.
במאי 2020 חתמה קצא"א על הסכם עם מדינות המפרץ במסגרת הסכמי אברהם, ההסכם הנוכחי יניב לקצא"א תזרים של עד כ-700 מיליון דולר בתוך תקופת זמן של כ-8 שנים ובמסגרתו יועבר נפט למסוף קצא"א שבמפרץ אילת, ומשם יועבר הנפט למסוף החברה באשקלון.
תאונות

ב-28 בדצמבר 1976 נהרג צולל קו צינור אילת-אשקלון בתאונת עבודה תוך כדי צלילה בנמל הנפט באשקלון.
ב-23 בדצמבר 1980 נספה צולל נוסף של קו צינור אילת-אשקלון בנסיבות דומות.
ב-5 בנובמבר 2009 נהרג עובד קו צינור אילת-אשקלון בעת פעילות בגוררת בנמל הנפט באשקלון.
תאונות > קריסת מזח הפחם

ב-13 במרץ 2023 קרס עגורן במזח הפחם, בשל מזג אוויר חריג ורוחות עזות. אחד העובדים חולץ במצב בינוני והובהל לבית החולים ברזילי. שני עובדים אחרים הוכרזו נעדרים. כעבור יומיים נמצאה גופתו של אחד משני הנעדרים (גמלאי של חברת החשמל שנפגע בשעה שעסק בדייג באזור). רק לאחר כ-5 שבועות, אותרה גופתו של הנעדר השני מתחת להריסות המזח.
קריסת מזח הפחם השביתה את האפשרות לספק לתחנת הכוח רוטנברג פחם באמצעות אוניות, וחברת החשמל נאלצה להעביר אותו ב-170 משאיות מדי יום, בנסיעה מנמל חדרה לאשקלון. בהמשך בוצע אספקה גם במשאיות דרך נמל אשדוד. בניית המזח מחדש נמשכה כשני וחצי, בעלות של 300 מיליון שקל.
איכות הסביבה

נמל אשקלון - קצא"א הוקם למרות החשש מפגיעה באיכות הסביבה, עקב דליפות נפט ופגיעה בחופי אשקלון. ואכן במשך השנים אירעו עשרות מקרים של דליפות נפט בנמל, במהלך פריקה או העמסה של מכליות או ממתקני האחסון של החברה. כבר בשנה הראשונה להפעלת הנמל אירעו 4 מקרי דליפה, שגררו קנסות.
לאחר חתימת ההסכם לשינוע נפט מאיחוד האמירויות דרך מפרץ אילת ואשקלון, גברו זיהומי הנפט באזור הנמל.
במאי 2020, תושבים באשקלון התלוננו על ריח חריף של דלק המגיע מהנמל.
דלף נפט מהנמל לים ומשרד הבריאות הורה למתקן התפלה אשקלון להשבית את פעילותו בשל הדליפה.
באוגוסט 2021, דלף מצינור קצא"א ליד אשקלון.
מנהלי הנמל

מנהל הנמל הוא עובד חברת קצא"א אשר שר התחבורה ממנה אותו לתפקידו במינוי רשמי.
מישאל שחם בשנת 1968 היה חבר בצוות ההקמה ומונה למנהלו הראשון, תפקיד אותו מילא עד ליציאתו לגמלאות בשנת 1977.
בדצמבר 1978 מונה לאל"ם מיל' צבי גבעתי. גם הכשיר עובדים לריתוך צינור תת-מימי שנפגע בסערה. בכך חסך לחברה כסף רב. שימש בתפקיד עד 1988.
אינג שלמה כהן עד 1992
סא"ל מיל' מרדכי שלו, 1993 - 2005, קלט את נושא הגפ"מ.
משה מרודי, 2005 - 2012.
אלון שופ, 2012 - 2023.
זאביק אשכנזי, 2023 - היום.
לקריאה נוספת

מלי כהן, קרוזו – מערבות סיביר לקומנדו הימי - סיפורו של צבי גבעתי, אב סב לוחם, פרק על ניהול נמל אשקלון, דוקוסטורי בע"מ, 2021, עמ' 146–153.
Port of Ashkelon - INFORMATION, OPERATIONAL PROCEDURES AND REGULATIONS HANDBOOK. EUROPE ASIA PIPELINE CO. OPERATIONS DIVISION JANUARY 2021.
ביאורים

↑  הדגמה לפעולת מקשר חד מצופי.
↑  קשירת מכלית בחיבור רב-מצופי.
↑  לדוגמה: סגירת בתי הזיקוק בקפריסין.