stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אביב רגב
הערות שוליים

↑  Anna Nowogrodzki, Nature, How to build a human cell atlas, nature.com. 05 July 2017.
1 2  Nick Paul Taylor, Genentech lures Regev from Broad Institute to lead research and early development, Fierce Biotech, ‏2020-05-11 (באנגלית)
↑  ISCB, ISCB Honors David Haussler and Aviv Regev, iscb.org, July 18, 2008.
↑  NIH, NIH Director's Pioneer Award Recipients, nih.gov, 2008 Awardees.
↑  UUMI, Aviv Regev, PhD.
↑  ASBMB, Earl and Thressa Stadtman Young Scholar Award, asbmb.org.
↑  ISCB, ISCB Announces 2017 Award Recipients, iscb.org, February 9, 2017.
↑  MSKCC, 2017 Prize Winners, mskcc.org
↑  FASEB, FASEB Excellence in Science Award, faseb.org/About-FASEB/Awards, July 10, 2019.
↑  Keio Medical Science Prize, ms-fund.keio.ac.jp/en, 2020.12.04.
↑  FNIH, Lurie Prize in Biomedical Sciences.
↑  Molly Galvin, NAS, 2021 Allon Klein and Aviv Regev to Receive James Prize in Science and Technology Integration, nasonline.org, January 19, 2021.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009828074305171  GND: 1156723914  MGP: 240184  ORCID: 0000-0003-3293-3158  VIAF: 4479152503012510800005   WorldCat (עם VIAF): 4479152503012510800005 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים ובנושא ביולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בטאון חיל האוויר

| --- | --- |

 תדירות:  דו-חודשי
 פורמט:  A4
 בעלים:  חיל האוויר הישראלי
 עורך ראשי:  רס"ן דרור אלבכר
 תאריכי הופעה:  1948–הווה (כ־77 שנים)
 שפה:  עברית
 מערכת:  הקריה, תל אביב
 תפוצה:  כ-15,000 מנויים בארץ ובעולם
 מדינה:  ישראל
 בטאון חיל האוויר, באתר חיל האוויר הישראלי
 
שער הגיליון הראשון של הביטאון מ-20 בספטמבר 1948
בטאון חיל האוויר הוא כתב עת לנושאי תעופה ישראלי היוצא לאור מדי חודשיים, והוא המגזין הרשמי של חיל האוויר הישראלי.
הביטאון הוא יחידה צבאית של חיל האוויר.
הכתבים, הצלמים והגרפיקאים הם חיילים בשירות חובה, וחלק מהעורכים הם אזרחים עובדי צה"ל שעבדו קודם לכן במערכות תקשורת שונות. כתבי הביטאון אמונים גם על עדכון חדשות חיל האוויר באתר האינטרנט של חיל האוויר.
היסטוריה

בטאון חיל-האוויר הוקם ב-2 בספטמבר 1948. הגיליון הראשון ראה אור לראשונה ב-20 בספטמבר באותה שנה כמגזין עב-כרס היוצא לאור מדי שישה חודשים. המגזין הכיל חדשות מבסיסי החיל, סיפורי גבורה ומדור מכתבי חיילים. הוא נערך על ידי מייסדו משה הדר (פומי), ומחירו עמד על 50 מיל.
הבטאון יצא לאור לאחר הצעת אגף המנהלה של חיל האוויר בנושא דפוסי הפעולה של החיל מול אגף כוח האדם והמטה הכללי (המטכ"ל). בהצעה מצויה התייחסות גם לשיתוף הפעולה בין שירות התרבות שלו, שבראשו עמד אז ד"ר אברהם שאנן, לבין שירות התרבות הכללי. אנשי שירות התרבות פנו בקריאה לכל יחידות החיל לבוא וליטול חלק בכתיבת המאמרים לבטאון זה — אולם ללא הצלחה, ולכן נאלצו לכתוב בעצמם את רוב המאמרים. הבטאון הופיע אחת לכמה חודשים, במתכונת של חוברת עבת כרס הכוללת צילומי צבע, דבר שהיה נדיר באותה תקופה, וזכה לתפוצה רבה בין בני הנוער.
בשנת 1977 שונתה מתכונת העבודה של הביטאון, העיתון גדל, הפורמט שונה ותדירותו גדלה לשישה גיליונות בשנה. בעקבות השינוי הדרסטי מספר הגיליון שונה ל-1, כלומר החל מיספור חדש. מאז מופיע על הביטאון מספר הגיליון החדש ובסוגריים מספר הגיליון הראשון מספטמבר 1948. עם התקדמות טכנולוגיות הדפוס הוכנסו יותר ויותר עמודי צבע לעיתון, עד שבתחילת שנות התשעים הפך העיתון צבעוני לחלוטין. הבטאון מודפס על דפי כרומו (נייר צילום) וכולל כתבות על חיל-האוויר, ידיעות חדשותיות על הנעשה בישראל ומחוצה לה בנושאי תעופה, מדור היסטורי, מדור שאלות הקוראים ועוד.
למרות היותו גוף צבאי, הבטאון מתנהל כמשק עצמאי סגור. בשנת 1991, כאשר ביקש הרמטכ"ל הטרי אהוד ברק לסגור את כל הביטאונים הצבאיים, היה בטאון חיל-האוויר אחד משלושת הביטאונים שהמשיכו לצאת לאור (השניים האחרים היו "במחנה" ו"מערכות"), בין השאר בשל העובדה שהחזיק את עצמו כלכלית ולא היה לנטל על תקציב משרד הביטחון. בטאון חיל-האוויר מצליח גם כיום לכסות את עלויות ההפקה שלו ולהימצא במאזן כלכלי חיובי.
יחידת בטאון חיל-האוויר אחראית גם על אתר האינטרנט והרשתות החברתיות של החיל. האתר החל לפעול ב-16 בספטמבר 1998. צוות האינטרנט עובד משתף פעולה עם כתבי הבטאון כדי לעדכן את האתר.
מכתבי העיתון הבולטים לאורך השנים

יעקב טרנר (כחלק משירותו כטייס קרב)
דרור גלוברמן
ליאור שליין
אריה אבנרי
דורית ראשוני
דורון רוזנבלום
יפעת גליק
לימור גולדשטיין
דריה מעוז
דני שלום
עורכים ראשיים לדורותיהם

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
משה הדר (פומי): 
אורי דרומי: 
| אהרון לפידות | 1993–1983 |  |
יקיר אלקריב: 
| מירב הלפרין | 1991 - 2003 | פוטרה לאחר חקירת מצ"ח |
| יעל בר | 2003 - 2017 |  |
| דרור אלבכר | 2017 - היום |  |
ראו גם

במחנה
ביבשה
הערות שוליים

↑  רס"ן אבי כהן, ‏במלחמה לעצמאות, באתר חיל האוויר הישראלי
↑  קורות חייו של אהרון לפידות
↑  חיים ביאור, עורכת ביטאון חיל האוויר פוטרה לאחר חקירת מצ"ח - ותפוצה ב-90 אלף שקל, באתר הארץ, 19 במאי 2008
רנו מונאסיקס

| --- | --- |

Renault Monasix, שנת 1928
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  רנו
 שנות ייצור:  1932–1927
 יחידות שיוצרו:  כ-40,000
 הרכבה:  צרפת צרפת
 מודל קודם:  רנו NN
 מודל אחריו:  רנו מונאקטר
 מרכב:  מנוע קדמי, הנעה אחורית
 אורך:  3,700 מ"מ
 רוחב:  1,550 מ"מ
 גובה:  1,600 מ"מ
 משקל:  1,350 ק"ג (דגם 4 דלתות סדאן)
 בסיס גלגלים:  2,650 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים בטור, 1,476 סמ"ק המפיק 26 כ"ס  6 צילינדרים בטור, 1,476 סמ"ק המפיק 33 כ"ס
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות
 מהירות מרבית:  91 קמ"ש
 מעצב:  לואי רנו
רנו מונאסיקס (בצרפתית : Renault Monasix) היא מכונית משפחתית קומפקטית, שנבנתה במספר תצורות מתוצרת יצרנית כלי הרכב הצרפתית רנו אשר יוצרה בין השנים 1932–1927 בצרפת.
במקביל היה מיוצר דגם "רנו מונהסטלה" עם מנוע חזק יותר.
תצורות

4 דלתות - סדאן
4 דלתות - טורפדו
2 דלתות - קופה
2 דלתות - קבריולה
4 דלתות - קבריולה
2 דלתות - טנדר
מדגמי "רנו מונאסיקס"

"Type RY" - יוצר בין השנים 1927–1928
"Type RY 1" - יוצר בין השנים 1928–1929
"Type RY 2" - יוצר בין השנים 1929–1930, יוצרו 20,290 יחידות
"Type RY 3" - יוצר בשנת 1931
"רנו מונאסיקס" בארץ ישראל

מכונית בודדת מדגם "רנו מונאסיקס", דגם 1931, יוצאה לארץ ישראל. התצורה הייתה 4 דלתות סדאן ברמת הגימור הגבוהה ביותר, בצבע סומק-אדום. מספר השלדה היה : 482952. הרכב יצא ממפעל הייצור ב-"Boulogne-Billancourt" (אנ') ב-26 במרץ 1931
גלריה

"רנו מונאסיקס" דגם "RY 2", שנת 1931
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 2", שנת 1931
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 2"
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 2"
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3", שנת 1930
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3"
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3"
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3" (צולם במאי 1933)
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3" - קבריולה
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3"
"רנו מונאסיקס" דגם "RY 3" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
ראו גם

רנו NN
הערות שוליים

↑  Automobilia". Toutes les voitures françaises 1929 (salon [Paris, Oct] 1928). Paris: Histoire & collections. Nr. 84s: 76. 2006
↑  סגנון גוף הטורפדו היה סוג של גוף רכב ששימש בתחילת המאה העשרים עד אמצע שנות השלושים. המנוע או מכסה המנוע הונחו להיות ברמה עם קו המותניים של המכונית, והתוצאה היא קו חגורה ישר מקדימה לאחור
↑  "רנו מונאסיקס" web.archive.org/web/20061213152218
↑  דגם רנו מונאסיקס "RY 2" en.renaultclassic.com/the-renault-car-collection
↑  "רנו מונאסיקס" בארץ ישראל israelmotorindustry.org/renault-monasix-israel
הולדן EH

| --- | --- |

Holden EH
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  ג'נרל מוטורס-הולדן General Motor Holden
 שנות ייצור:  1965 – 1963
 יחידות שיוצרו:  256,959
 הרכבה:  אוסטרליה אוסטרליה
 מודל קודם:  Holden EJ (אנ')
 מודל אחריו:  Holden HD (אנ')
 חברת אם:  ג'נרל מוטורס
 אורך:  4,511 מ"מ
 רוחב:  1,727 מ"מ
 גובה:  1,478 מ"מ
 משקל:  1,152–1,243 ק"ג (ריק)
 בסיס גלגלים:  2,692 מ"מ
 מפרט טכני
 מנוע:  6 צילינדרים, 2,442 סמ"ק, המפיק 95 כ"ס, יחס דחיסה 7.7:1  6 צילינדרים, 2,442 סמ"ק, המפיק 100 כ"ס, יחס דחיסה 7.7:1  6 צילינדרים, 2,943 סמ"ק, המפיק 115 כ"ס, יחס דחיסה 8.8:1
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 3 מהירויות  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות מדגם "Hydra-Matic"
הולדן EH (באנגלית: Holden EH) היא מכונית משפחתיות גדולות אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב האוסטרלית ג'נרל מוטורס-הולדן (General Motor Holden) בין השנים 1965 – 1963 באוסטרליה.
תצורות

סדאן - 4 דלתות.
סטיישן - 5 דלתות.
מסחרית.
טנדר מסוג "utility".
"הולדן EH"

יוצרו 256,959 יחידות.
דגמי "הולדן EH" יוצרו מאוגוסט 1963 – פברואר 1965.
מנוע קדמי.
מנועי בנזין: 2.4 ליטר, 2.9 ליטר.
סוג הנעה: הנעה אחורית.
מערכת חשמל - 12 וולט.
קיבולת מכל דלק - 43.2 ליטר.
מתלים: חזית: סוג עצמאי קצר וארוך עם קפיצי סליל. מוט מייצב. זעזועים טלסקופיים צינוריים. אחורי: קפיצים חצי אליפטיים, ארבעה עלים, זעזועים טלסקופיים צינוריים.
בלמים: חזית: תופים הידראוליים בגודל 9 אינץ' (229 מ"מ), אחורי: תופים הידראוליים (229 מ"מ)
צמיגים: טיובלס, ללא צינורות, 13.0x6.40 אינץ' ארבע-שכבות, שישה-רבדים אופציונלי בדגם סטיישן.
דגמי "הולדן EH" שירתו כאמבולנסים באוסטרליה.
דגמי "הולדן EH" שירתו כניידות משטרה במשטרת ניו זילנד.
מחיר היחידה של "הולדן EH" (דגם בסיסי) עמד על 1,051 לירה שטרלינג אוסטרלית (שנת 1963).
"הולדן EH" > רמות גימור

"Standard".
"Special".
"Premier".
תמונות

"הולדן EH" דגם "Standard"
"הולדן EH" דגם "Special"
"הולדן EH" - דגם סטיישן
"הולדן EH" - דגם סטיישן
"הולדן EH" דגם "Standard" - ניידת משטרה ב"משטרת ניו זילנד"
"הולדן EH" דגם "Special", שנת 1963 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
"הולדן EH" דגם "Special"
"הולדן EH" דגם "Special"
"הולדן EH" - מסחרית
"הולדן EH" - טנדר מסוג "utility", שנת 1963
"הולדן EH" - טנדר מסוג "utility"
"הולדן EH" - אמבולנס
"הולדן EH" - אמבולנס
"הולדן EH" - אמבולנס
"הולדן EH" - אמבולנס
"הולדן EH" - אמבולנס - מבט לתא הנהג
ראו גם

הולדן FE
הולדן אפולו
הולדן FJ
הערות שוליים

↑  "הולדן EH" - היסטוריה קצרה members.tripod.com/~sixties_holdens
↑  "הולדן EH" - מפרט uniquecarsandparts.com.au/holden_EH_technical_specifications
↑  "הולדן EH" uniquecarsandparts.com.au/holden_EH_technical_specifications
אברהם גינזבורג (מתמטיקאי)

אברהם גינזבורג (1 באוגוסט 1926 – 30 בדצמבר 2020) היה פרופסור למדעי המחשב, משנה לנשיא הטכניון ונשיא האוניברסיטה הפתוחה.
קורות חייו

גינזבורג נולד ב-1 באוגוסט 1926 בנַבַהְרַדַק שבבלארוס. את השכלתו החל לרכוש בתקופת מלחמת העולם השנייה והשואה, ובסיומה עסק בהוראת המתמטיקה לילדי מחנות שארית הפליטה. ב-1949 עלה לישראל והחל ללמוד בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון, שם קיבל תואר ראשון בהצטיינות יתרה. שנה לאחר מכן קיבל תואר Ingenieur EE. שנתיים מאוחר יותר קיבל תואר תואר שני בהנדסת חשמל, ולאחר ארבע שנים, עם תום לימודי הדוקטורט ב-1959, הוענק לו על ידי הטכניון התואר D.Sc במתמטיקה. עם סיום הדוקטורט מונה כמרצה במחלקה למתמטיקה בטכניון. בין השנים 1965–1967 שהה באוניברסיטת קרנגי מלון בפיטסבורג שבפנסילבניה, שם כיהן כפרופסור אורח.
עם חזרתו לארץ ב-1967 מונה לפרופסור חבר במתמטיקה, וב-1971 לפרופסור במדעי המחשב. גינזבורג הקים את המחלקה למדעי המחשב בטכניון וכיהן בה כראש המחלקה הראשון. בהמשך דרכו בטכניון כיהן גינזבורג כממלא מקום המשנה לנשיא וכמשנה הנשיא לפיתוח.
ב-1976 נקרא גינזבורג להשתלב, כסגן נשיא, בהקמתה של האוניברסיטה הפתוחה, שנוסדה שנתיים קודם לכן ביוזמתה של קרן רוטשילד. בין השנים 1977–1987 כיהן בה כנשיא. גינזבורג ניווט את האוניברסיטה הפתוחה, גייס את גרעין העובדים, הפיח רוח התנדבות ומסירות, ויצר תחושת שותפות לקידום מצוינות אקדמית.
גינזבורג זכה לתואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הפתוחה בבריטניה (1988) ובתואר דוקטור כבוד לפילוסופיה ממכון ויצמן למדע ברחובות (1990). בשנת 2002 זכה בפרס רוטרי לקידום החינוך הגבוה בישראל.
גינזבורג נפטר ב-30 בדצמבר 2020. היה נשוי לפנינה ואב לחמישה.
מחקר ותחומי עניין

גינזבורג השלים את הדוקטורט שלו במתמטיקה בטכניון, בשנת 1959. הדוקטורט שלו נכתב בתחום האלגברה של מערכות בינאריות, בהנחייתו של פרופסור דב תמרי וחלק מפרסומיו שלאחר מכן עוסקים בתחום זה. במהלך שנות ה-60 המוקדמות עסק גינזבורג במחקר בנושאים תורת החבורות, תורת הגרפים בשילוב תורת האוטומטים, בשיתוף פעולה עם פרופסור מיכאל יואלי.
בעבודתו המוקדמת היו שתי תרומות מרכזיות. הראשונה הייתה המשפט המפורסם, משפט ארדש-גינזבורג-זיו, אותו הוא הוכיח עם המתמטיקאים פאול ארדש ואברהם זיו. משפט זה הוא תוצאה חשובה בתורת החבורות האבליות, ומצוטט עד היום.
תרומתו המרכזית השנייה הייתה בפיתוח תורת האוטומטים המסוכמת בספרו Algebraic Theory of Automata ובמאמרים נוספים.
במקביל לעבודתו במחקר, גינזבורג השקיע זמן רב בכתיבת ספרי לימוד במתמטיקה, לתלמידי תיכון ולתלמידי התואר הראשון במתמטיקה והנדסה. המרכזיים שבהם הופיעו כסדרה של שלושה ספרים תחת הכותרת "Exercises and Solution in Mathematics". ספרים אלו מכסים נושאים רבים בחשבון אינפיניטסימלי עם משתנה אחד ומשתנים מרובים.
הערות שוליים

↑  מגזין הפקולטה למדעי המחשב בטכניון, גיליון מס' 7, אביב 2010
↑  Honorary Degrees | Degree ceremonies, www.open.ac.uk
↑  Ph.D. Honoris Causa, Academic Affairs Office, ‏2015-07-01 (באנגלית)
↑  פרופ' אברהם גינזבורג, באתר www.openu.ac.il
↑  F. Kirzhner, V. Sherbaum, G. Borodyanski, R. Armon, Combustion of Sewage Sludge and Coal Powder, International Journal of Environmental Science and Development 5, 2014, עמ' 561–565 doi: 10.7763/ijesd.2014.v5.546
↑  D. Tamari, A. Ginzburg, Representation of Multiplicative Systems by Families of Binary Relations (I), Journal of the London Mathematical Society s1-37, 1962, עמ' 410–423 doi: 10.1112/jlms/s1-37.1.410
↑  A. Ginzburg, Representation of Groups by Generalized Normal Multiplication Tables, Canadian Journal of Mathematics 19, 1967, עמ' 774–791 doi: 10.4153/cjm-1967-072-2
↑  D. Tamari, A. Ginzburg, Representation of binary systems by families of binary relations, Israel Journal of Mathematics 7, 1969-03, עמ' 21–32 doi: 10.1007/bf02771743
↑  A. Ginzburg, M. Yoeli, Vector addition systems and regular languages, Journal of Computer and System Sciences 20, 1980-06, עמ' 277–284 doi: 10.1016/0022-0000(80)90009-4
↑  Michael Yoeli, Abraham Ginzburg, On homomorphic images of transition graphs, Journal of the Franklin Institute 278, 1964-11, עמ' 291–296 doi: 10.1016/s0016-0032(64)90583-6
↑  Abraham Ginzburg, Michael Yoeli, Products of automata and the problem of covering, Transactions of the American Mathematical Society 116, 1965, עמ' 253–253 doi: 10.1090/s0002-9947-1965-0201228-x
↑  Alain J. Martin, Asynchronous Circuits for Token-Ring Mutual Exclusion, 1990-06-18
↑  Jared Bass, Improving the Erdős–Ginzburg–Ziv theorem for some non-abelian groups, Journal of Number Theory 126, 2007-10, עמ' 217–236 doi: 10.1016/j.jnt.2006.10.020
↑  Abraham Ginzburg, Algebraic Theory of Automata, Elsevier, 1968, עמ' 55–62, ISBN 978-1-4832-0013-2
↑  A. Ginzburg, About Some Properties of Definite, Reverse-Definite and Related Automata, IEEE Transactions on Electronic Computers EC-15, 1966-10, עמ' 806–810 doi: 10.1109/pgec.1966.264264
↑  Calculus Problem Solutions with MATLAB®, De Gruyter, 2020-03-23, עמ' 1–4, ISBN 978-3-11-066697-7
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007298609105171  LCCN: n88653879  MGP: 215255  SUDOC: 136341810  VIAF: 111728781   WorldCat (עם VIAF): 111728781
תענית

ערך זה עוסק בימי צום ביהדות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
ביהדות, תַּעֲנִית היא יום צום בעל משמעות דתית. ישנן שש תעניות קבועות במהלך השנה: יום הכיפורים שהוא חיוב מן התורה ומטרתו תשובה וכפרה על חטאים, תשעה באב, שבעה עשר בתמוז, צום גדליה, עשרה בטבת שהן תעניות אבל על אירועים מצערים שאירעו בתאריכים אלו, ותענית אסתר שהיא לזכר התענית שהתענו יהודי שושן בעקבות גזירות המן. בנוסף, ההלכה עוסקת בתעניות אחרות, באופנים שיחידים או קהילות מחליטים לצום, או באופנים שונים שיש לצום או שראוי לצום בעקבות או לרגל אירועים שונים. ההלכות הקשורות לתעניות מפורטות במשנה ובתלמוד בעיקר במסכת תענית, וכן במסכת יומא העוסקת ביום הכיפורים.
שורש המילה תענית הוא ע-נ-ה, במשמעות של עינוי עצמי, ואולי במובן של רצון למענה.[דרוש מקור]
מטרת התעניות

בנבואות ישעיה, יואל ועמוס מופיעה ביקורת על תעניות הנעשות באופן טקסי מן השפה ולחוץ בלא הכנעה פנימית ותשובה על עיוות הדרכים.
הֲכָזֶה יִהְיֶה צוֹם אֶבְחָרֵהוּ יוֹם עַנּוֹת אָדָם נַפְשׁוֹ הֲלָכֹף כְּאַגְמֹן רֹאשׁוֹ וְשַׂק וָאֵפֶר יַצִּיעַ הֲלָזֶה תִּקְרָא צוֹם וְיוֹם רָצוֹן לַיהוָה. הֲלוֹא זֶה צוֹם אֶבְחָרֵהוּ פַּתֵּחַ חַרְצֻבּוֹת רֶשַׁע הַתֵּר אֲגֻדּוֹת מוֹטָה
בתלמוד בבלי מבואר ש”אגרא דתעניתא צדקתא” (תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ו', עמוד ב'), כלומר ששכר התענית, קיומה האידיאלי, הוא בחלוקת צדקה המבטאת את התשובה.
הרמב"ם וחכמים אחרים חזרו והדגישו כי מטרת הצום והתענית היא חזרה בתשובה, וכי התענית עצמה אינה מועילה אם אין שינוי של המעשים הרעים של האדם.
התעניות הקבועות

התעניות הקבועות הן תעניות הקבועות בלוח השנה וחוזרות על עצמן מדי שנה ללא תלות באירוע מסוים. בין התעניות הקבועות ישנן תעניות החובה, שחייבים להתענות בהן מדאורייתא (יום הכיפורים) או מדרבנן (תעניות החורבן), ישנן תעניות רשות שמקורן במנהג, וישנן גם תעניות רשות של יחידים, שלא נהוגות בידי כל הציבור אלא רק בידי בודדים הבוחרים לצום בהן.
התעניות הקבועות > יום הכיפורים

תענית אחת בלבד מצווה מדאורייתא, והיא יום הכיפורים. תענית זו חלה בתאריך י' בתשרי, ונחשבת ליום גזירת הדין וליום הקדוש בשנה. מטרת תענית זו אינה אבלות, אלא עינוי הגוף לצורך התעלות והיטהרות הנפש. תענית זו נחשבת לחמורה יותר - מלבד שחיובה מהתורה בניגוד לשאר התעניות, בכך שכוללת חמישה עינויים: אכילה, שתייה, סיכה, נעילת הסנדל ותשמיש המיטה. ביום כיפור חלה התענית כבר משעות הערב שלפניו. בפרטים אלו דומה לה רק תענית תשעה באב.
התעניות הקבועות > תעניות החורבן

בעקבות החורבן של בית המקדש הראשון ושל בית המקדש השני, נקבעו ארבעה ימי תענית המציינים אבלות על החורבן:
עשרה בטבת – יום תחילת המצור של נבוכדנצר על ירושלים, שבסופו נכבשה ירושלים ונחרב בית המקדש הראשון. תאריך זה משמש גם לציון יום הקדיש הכללי.
שבעה עשר בתמוז – מציין את הבקעת חומות ירושלים, הן על ידי צבא נבוכדנצר בבית ראשון, והן על ידי צבא טיטוס לפני חורבן בית המקדש השני.
תשעה באב – יום התענית העיקרי לזכר החורבן, המציין את היום שבו חרבו ירושלים ושני בתי המקדש.
צום גדליה, בג' בתשרי – מציין את היום שבו נרצח גדליה בן אחיקם, הנציב היהודי שנותר בירושלים לאחר חורבן בית ראשון, ולפיכך סופה המוחלט של ריבונות יהודית בארץ עד ימי שיבת ציון.
ארבע תעניות אלו, או לכל הפחות תעניות מקבילות בארבעת החודשים האלו, מוזכרות בתנ"ך בספר זכריה:
”כֹּה אָמַר ה' צְבָאוֹת: צוֹם הָרְבִיעִי וְצוֹם הַחֲמִישִׁי וְצוֹם הַשְּׁבִיעִי וְצוֹם הָעֲשִׂירִי יִהְיֶה לְבֵית יְהוּדָה לְשָׂשׂוֹן וּלְשִׂמְחָה וּלְמֹעֲדִים טוֹבִים וְהָאֱמֶת וְהַשָּׁלוֹם אֱהָבוּ.”
התעניות הקבועות > תענית אסתר

מלבד תעניות אלו, נהוגה תענית קבועה נוספת – תענית אסתר בי"ג באדר, היום לפני חג הפורים. שנקבעה לזכר התעניות שהתענו בעקבות גזירות המן. לדעת הרמב"ם - כזכר לשלשת ימי התענית שהתענו לפני שניגשה אסתר המלכה אל אחשוורוש, ולדעת רב אחאי גאון ורבינו תם כזכר לתענית שלדבריהם התענו בעת הקרב שהיה לאחר ביטול הגזירה. המהרי"ט מסביר בדעת הרמב"ם, שאף על פי ששלשת ימי התענית ההם היו בניסן, היות שההלכה האוסרת להתענות בניסן, הקדימו את התענית בחודש.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > תענית בכורות

תענית מיוחדת, הנוהגת ברוב הקהילות ומקורה במסכת סופרים, היא תענית בכורים בערב פסח. תענית זו אינה נחשבת ליום אבל או תשובה, אלא רק כזכר להצלת בכורי ישראל ממכת בכורות (אשר הייתה בליל פסח). לעומת זאת, יש בתענית זו החמרה, שאף הילדים הבכורים מחויבים בצום, והאב (ולחלק מהמנהגים האם כשהאב אף הוא בכור) מתענים במקומם. למעשה נהוג להיפטר מהתענית על ידי השתתפות בסיום מסכת.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > תענית בה"ב

ראשוני יהדות אשכנז תיקנו לצום בימי שני - חמישי - שני הראשונים של חודש חשוון וחודש אייר. בדורות האחרונים צומות אלו נהוגים רק אצל בודדים, אך בחלק מהקהילות עדיין אומרים סליחות ביום זה, וכן נהוג לומר תפילת מי שברך למתענים בשבת שלפני התענית.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > שובבי"ם

מנהג אשכנזי ישן לצום בימי פרשות שמות עד משפטים של שנה מעוברת. על פי הקבלה הוכנס מנהג זה בכל השנים, ובשנים מעוברות נוספו גם פרשיות תרומה תצווה (שובבי"ם + ת"ת). לפי מנהגים שונים, יש הצמים רק בימי שני וחמישי ויש אומרים שרק ביום חמישי. צדיקים ומקובלים גדולים היו צמים אף ממוצאי שבת ועד לאחר קידוש השבת הבאה ברצף מלא - תענית שנקראת "תענית הפסקה". יש מקומות הנוהגים לומר סליחות בימי הצום, והרש"ש תיקן סליחות עם כוונות מיוחדות.
על פי הקבלה מסוגלים ימים אלו לתיקון פגמים הנוצרים מעבירות שונות, ובעיקר מהוצאת זרע לבטלה. כשלכל חטא ישנו מספר תעניות שאותו יש לצום בשביל הכפרה, וקיום התעניות בימי השובבי"ם מועיל לכך, לדוגמה, על הוצאת זרע לבטלה יש לצום פ"ד תעניות, כדי למלא את פ"ד התעניות ממש נהוג לצום בכל ימי השבוע, ופעמים במהלך תקופת השובבי"ם לצום יומיים רצוף (צום כפול כזה הוא שווה ערך לכ"ז תעניות) - סה"כ פ"ד תעניות (54 משני הצומות הכפולים ועוד 30 יום בכל השבועות). ישנם סדרי תפילה מיוחדים לימי הצומות האלו, והם נערכים בעיקר בישיבות המקובלים שבירושלים, כגון 'שער השמים' 'השלום' ו'נהר שלום'
ימי השובבי"ם מסוגלים אף לפדיון התעניות הנזכרות בצדקה על פי מפתח מסוים של נתינת ערך כספי כנגד יום תענית. את הפדיון לחטא עורכים בתפילת מנחה של השבוע המתאים ובה מוסיפים את תפילת "עננו" של הרש"ש. התפילה מלאה יסודות קבליים שבהם מבקש האדם לצרף ולזכך את נפשו מכל סיגיה וחטאיה (זאת על ידי הזכרת וכוונת שמות קודש שונים על ידי השליח ציבור). במהלך התפילה והתענית תוקעים בשופרות, לומדים תורה ומתוודים על העוונות.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > יום כיפור קטן

הרמ"ק תיקן לצום בערב ראש חודש, המכונה "יום כיפור קטן", עקב היות ראש חודש זמן כפרה, ומכיוון שאסור לצום בראש חודש, הנהיג הרמ"ק לצום בערב ראש חודש. בדורות האחרונים כמעט אין מתענים ביום זה, אך בחלק מן הקהילות בציבור הליטאי נהוג לומר סליחות ביום זה. בחלק מהקהילות נהוג לציין יום זה בסליחות וצום רק בערב ראש חודש ניסן ואלול. לעיתים מתפרסמת קריאה לכלל הציבור לנהוג תענית ביום זה בשל אירועים מיוחדים, לדוגמה בעת פרוץ מגפת הקורונה.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > ימים נוראים

בימים הנוראים היו נהוגות תעניות נוספות מלבד צום גדליה ויום כיפור. במדרש תנחומא מובא שבעשרת ימי תשובה צמים רבים, וכן פסק הרמ"א (על פי המרדכי) שהמדקדקים יצומו בעשרת ימי תשובה אך מספיק צום של חצי יום. גאוני ארץ ישראל קבעו שיש חובה לצום בכל עשרת ימי תשובה והמדקדקים החלו לצום שבעה ימים לפני ראש השנה, אך גאוני בבל סברו שזהו רק מנהג טוב. המהרי"ל כתב שאין צמים בחגים ושבתות של עשרת ימי תשובה ועל כן יש לצום בימי הסליחות שלפני ראש השנה. במשך הדורות הופסקו התעניות, והטור כותב שנוהגים לצום ביום הראשון של סליחות. במהלך הדורות גם צום זה הופסק.
במדרש תנחומא (פרשת אמור) נאמר שבערב ראש השנה גדולי הדור צריכים לצום. בטור מביא שמנהג אשכנז להתענות ביום זה וכן פסק בשולחן ערוך. המהרי"ל אמר שאף ילדים צריכים לצום ביום זה. המשנה ברורה כותב שתענית זו נחשבת כתענית ציבור, ואין צורך לקבל אותה ביום שלפני כמו בתעניות שיחיד מקבל על עצמו.
התעניות הקבועות > תעניות קבועות נוספות > תענית צדיקים

יש הנוהגים להתענות בימים שבהם, על פי המסורת, אירעו צרות גדולות. גם תעניות אלו נחשבות לתענית יחיד וחלקן מכונות בשם "תעניות צדיקים".
התאריכים ע"פ המסורת והאירוע הבולט שבהם המסמל את צרות התקופה:
א' בניסן - מתו שני בני אהרון, נדב ואביהוא.
י' בניסן - נפטרה מרים הנביאה.
כ"ו בניסן - נפטר יהושע בן נון.
י' באייר - מת עלי הכהן ושני בניו וארון הברית נשבה.
כ"ח באייר - נפטר שמואל הנביא.
כ' בסיוון - עלילת הדם בבלואה בצרפת בשנת ד'תתקל"א 1171. כ' בסיון נקבע גם לזכר גזירות ת"ח ת"ט, ורבי שבתי כהן (ה'ש"ך') חיבר סליחות ליום זה, בנוסף על מה שהיה מזמן הראשונים. עד ערב מלחמת העולם השנייה הייתה תענית זו מקובלת ברחבי אירופה ככל התעניות הקבועות.
כ"ג בסיון - נפסקה הבאת הביכורים לירושלים בימי ירבעם בן נבט.
כ"ה בסיוון - נהרגו רבן שמעון בן גמליאל הזקן, רבי ישמעאל ורבי חנינא סגן הכהנים (מעשרת הרוגי מלכות).
כ"ז בסיון - נשרף רבי חנינא בן תרדיון ושרף תורה עמו. (עשרת הרוגי מלכות).
א' באב - נפטר אהרון הכהן.
י"ח באב - כבה הנר המערבי בימי המלך אחז.
י"ז באלול - מתו עשרת המרגלים.
ה' בתשרי - נתפס רבי עקיבא והייתה שעת שמד.
ז' בתשרי - נגזרה גזירה על אבותינו שימותו ברעב בחרב ובדבר בשל מעשה העגל.
ז' בחשוון - עוורו את המלך צדקיהו והמיתו את בניו.
כ"ח בכסלו - שרף המלך יהויקים את המגילה שכתב ברוך בן נריה בשם ירמיהו.
ח' בטבת - נשלם תרגום התורה ליוונית, מה שמוכר היום כ'תרגום השבעים'.
ט' בטבת - נפטרו עזרא הסופר ו-נחמיה בן חכליה.
ה' בשבט - מתו הזקנים שהיו בימי יהושע בן נון.
כ"ג בשבט - המלחמה בין שבטי ישראל לשבט בנימין בעקבות פרשיית פילגש בגבעה.
ז' באדר - יום לידת ופטירת משה רבינו.
ט' באדר - פרצה המחלוקת בין בית הלל לבית שמאי.
תעניות לא קבועות > תענית יחיד

על פי ההלכה, אדם יכול לקבל על עצמו תענית אם הוא מרגיש צורך בכך. אדם זה צריך לקבל עליו את התענית על פי נוסח מיוחד בתפילת מנחה ביום שלפני התענית. כמו כן ניתן להתענות זמנים קצרים יותר, עד חצות היום או עד זמן מנחה, אופנים אלו מכונים "תענית שעות".
כמו כן, יש המתענים תענית יחיד בשביל תיקון על עבירות. בספרות הראשונים והמקובלים יש סדרי צומות מיוחדים לכל עבירה. כמו כן יש מקרים בהם נפסק בהלכה לצום, כמו אם נפלו לאדם התפילין או שראה ספר תורה שנפל.
תעניות לא קבועות > תענית יחיד > תענית חלום

אדם שחלם חלום רע וחושש ממשמעותו - יכול לקבל על עצמו "תענית חלום" על פי הנאמר בגמרא שתענית מסוגלת לבטל את הגזירה שאולי נרמזה בחלום. לפי רוב הדעות מדובר לכל היותר בהמלצה בלבד, אך ישנם שכתבו ש"צריך" להתענות או שהיא "קרבוה להיות חובה" למי שמצטער מהחלום הרבה, כמו החיוב בתענית בעת צרה. או מאחר שהחלום נועד לעוררו לתשובה, שמתבטאת ונגרמת על ידי תענית. תענית זו, מטבע הדברים, אינה צריכה קבלה מראש כשאר תעניות. והיא מועילה אך ורק אם מקיימים אותה ביום החלום.
תענית זו מתענים אף בשבת וביום טוב. אך צריך להתענות שוב באחד מימי השבוע ככפרה על שביטל מצוות עונג שבת. אדם שהתענה פעם אחת תענית חלום בראש השנה מחויב מכאן ואילך להתענות בראש השנה בכל השנים הבאות.
ישנם דעות שבזמן הזה, שאיננו בקיאים בפתרון חלומות, בטל העניין בתענית חלום, ולפיכך היא אסורה בשבת.