stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רובין הוד (סדרת טלוויזיה)
עלילה > עונה 3

בפרק הראשון של העונה רואים את הנזיר טאק מגיע בסירה לחוף באנגליה בינתיים רובין הוד חוזר מארץ הקודש במטרה לנקום בגיזבורן על הרצחה של מריאן. בהמשך העונה מתגלה אחותו של גיזבורן איזבלה (לארה פולבר) אשר מתאהבת ברובין אך לאחר סירובו של רובין חוברת לצידו של הנסיך ג'ון אשר הגיע לנוטינגהאם.
בהמשך הפרקים הנסיך ג'ון מנסה לסכסך בין גיזבורן לשריף ועקב כך גורם לגיזבורן להרוג את השריף. לקראת סיום העונה מתגלה כי לרובין וגיזבורן קשר משפחתי והם מתחברים זה עם זה, עם כך מצטרף גיזבורן לפורעי החוק של רובין ויוצא איתם כנגד הנסיך ג'ון וגם מתגלה כי לשניהם אח נוסף ושמו ארצ'ר אשר מסייע להם גם הוא במאבק.
בפרק סיום העונה מתגלה כי השריף בכלל לא מת וחוזר עם צבא לעצור את רובין הוד ופורעי החוק, עקב כך מגייסים רובין הוד וחבורתו את תושבי נוטינגהאם להגן על עצמם ולהילחם בשריף ובצבאו. גיזבורן נותן לאיזבלה רעל כדי שתתאבד. בסיום הפרק מתרחש קרב בין גיזבורן ורובין נגד איזבלה והשריף שבסיומו משתמשת איזבלה ברעל ושמה אותו על החרב ולפיכך מרעילה את רובין וגם דוקרת את גיזבורן. רגע לפני מותו של רובין יורה חץ בוער לעבר חדר בטירה בו נמצאים השריף, חייליו ואיזבלה ופוגע בחביות המכילות אש ביזנטית עקב כך מפיל את הטירה ואת מי שהיו בתוכה. רובין הגוסס מגיע ליער שרווד ובו מדמיין את מריאן בחלומו ושמח ששניהם עומדים להתאחד וכעבור שניות אחדות מת על ידי הרעל.
הדמויות

רובין הוד (ג'ונאס ארמסטרונג): רובין הוא הלורד של העיירה לוקסלי שבמחוז נוטינגהאם. רובין בתחילת הסדרה חוזר לעיירת מולדתו לאחר חמש שנים שבהן נלחם בארץ הקודש במהלך מסע הצלב השלישי. הוא חוזר עם עוזרו הנאמן ויד ימינו, מאץ'. רובין מקים חבורה של פורעי חוק במטרה להשיב את הסדר על כנו להגן על תושבי המחוז ולהתחתן עם ליידי מריאן.
ליידי מריאן (לוסי גריפית'ס): בתו של השריף הקודם. מאוהבת ברובין שמאוהב בה גם אך מחויבת להתחתן עם אדון גאי מגיסבורן. מריאן היא "שומרת הלילה", דמות מסתורית שעוזרת לאיכרים. מריאן עוזרת לרובין כשהיא מרגלת בטירה, ומספרת לו על מעשיהם של גאי והשריף.
גאי מגיסבורן (ריצ'רד ארמיטאג'): יד ימינו של השריף שאחראי לגביית המיסים מלוקסלי. אציל רע לב, שקיבל את אדמותיו של רובין לאחר הוצאתו מחוץ לחוק. גאי מנסה בכל פעם לתפוס את רובין אך לא מצליח. ניסה להתנקש במלך, הנלחם במסעות הצלב. מאוהב במריאן, שהבטיחה להנשא לו כשמלך יחזור.
וייזי, השריף של נוטניגהאם (קית' אלן): השריף של המחוז. קיבל את מינויו מהנסיך. על פי פקודות הנסיך מנסה להרוג את המלך בעודו במסעות הצלב, על מנת להישאר בשלטון. השריף מרושע, ונהנה לראות את בני עמו סובלים. בעזרתו של גאי מבצע מאמצים לתפוס את רובין ופורעי החוק אך לא מצליח. מקים את מסדר האבירים השחורים שמטרתם להרוג את המלך.
מאץ' (סאם טרוטון): יד ימינו ועוזרו הנאמן של רובין שנלחם לצידו בארץ הקודש וכעת השניים חוזרים ללוקסלי ומקימים חבורת פורעי חוק משלהם שתשיב את הסדר על כנו. מאץ אינו חכם במיוחד, אך נאמן, ואמיץ.
ג'ון הקטן (גורדון קנדי): תושב לוקסלי לשעבר. מצטרף לחבורת פורעי החוק של רובין במטרה להגן על החלשים מפני השריף. אשתו ובנו חשבו שהוא מת אך במהלך אחת ממשימותיו עם רובין הם מגלים על חייו כפורע חוק. ג'ון הקטן, בניגוד לשמו הוא גבר גדול וחזק.
אלן א'דייל (ג'ו ארמסטרונג): פורע חוק שמועמד לתלייה אך ניצל על ידי רובין ומצטרף לחבורתו. השריף מוציא להורג את אחיו, שגם הוא פורע חוק. לאחר שנתפס על ידי גאי, מגיע איתו להסכם ובוגד בחבורה. בסוף העונה השנייה מחליט לחזור לעזור לרובין.
ויל סקרלט (הארי לויד): בנו של הנגר של לוקסלי. הפך לפורע חוק לאחר שאימו מתה מרעב ואביו איבד יד בהוראתו של השריף. וויל משרת לצידו של רובין. הוא בעל להט להילחם, ובעל ידיים מיומנות, בנה את המחבוא של החבורה בעונה השנייה. בסוף העונה השנייה מתאהב בג'ק ונשאר איתה.
ג'ק (אנג'לי ג'יי): סרצנית אשר הובאה ללוקסלי במסווה של גבר כדי להפוך לחלק מעבדיו של השריף אך הופכת לחלק מהחבורה של רובין שמגלים כי היא בת אך בכל זאת מעניקים לה מקום של כבוד במחתרתם. בעלת רקע ברפואה ומדע, ומצילה את חבריה פעמים רבות. שמה האמיתי הוא ספיה. את השם ג'ק היא מאמצת מאחיה שמת. מתאהבת בויל והשניים מחליטים להישאר ביחד.
עלות השחר

ערך זה עוסק בזמן תחילת היום בהלכה. אם התכוונתם למבצע ברצועת עזה שנערך באוגוסט 2022, ראו .
זמן עלות השחר, ניתן לראות את הירח ואת השפעת הדמדומים
זריחת השמש
השמיים בהירים לאחר שקיעת השמש, באופן דומה נראים השמים בעלות השחר.
עלות השחר או עַמּוּד הַשַׁחַר הוא זמן תחילת היום בהלכה. זמן עלות השחר נקבע לפי הופעת אור השמש על פני השמים, בעוד שהשמש עצמה איננה נראית ועודנה מתחת לאופק. בספרות חז"ל מצוי גם הביטוי איילת השחר, ויש שרצו לייחס לו את ראיית כוכב הלכת נוגה המופיע לעיתים לפני זריחת השמש.
קביעת עלות השחר

בתלמודהובאה מחלוקת האם זמן עלות השחר הוא כזמן הליכה של 4 או של 5 מיל לפני הזריחה - בתקופת ניסן ותשרי בהם היום והלילה שווים. כמו כן, בסוגיא זו תלויה מחלוקת נוספת: מהו השיעור של זמן הליכת מיל.
ובפוסקים הראשונים והאחרונים נחלקו כמי נפסקה ההלכה.
לפי מנהג רוב קהילות הספרדים, זמן עלות השחר מוקדם להנץ החמה ב-72 דקות (4 מיל * 18 דקות). רוב הנוהגים בשיטה זו, מחשבים 72 דקות מהנץ החמה אחורה, וזהו זמן עלות השחר בין בקיץ ובין בחורף. אך הרבה פוסקים סוברים שצריכים לחשב על פי מעלות, שכן הופעתו של אור אינו שוה בכל השנה ובכל מקום, ולפי זה משתנה הפער בין עלות השחר להנץ החמה לפי עונות השנה ולפי המקום (בקיץ הפער גדול יותר, ובחורף יותר גדול מאשר באביב ובסתיו, ובמקומות יותר רחוקים מקו המשווה, הפער מאריך יותר).
לפי מנהג האשכנזים בירושלים (וכך כתב בלוח ארץ ישראל לרב יחיאל מיכל טוקצינסקי) זמן עלות השחר הוא 90 דקות (4 מיל * 22.5 דקות) לפני הנץ החמה, והוא מחשב זמן זה לפי מעלות.
מאידך גיסא, הוכיח רבי אברהם חיים נאה, שלדעת רוב הראשונים והרבה אחרונים זמן עלות השחר הוא 120 דקות לפני הנץ החמה (5 מיל * 24 דקות).
העיקר להלכה בין לאשכנזים ובין לספרדים הוא כ-72 דקות לפי מעלות.
הלוחות החדשים משתמשים בנוסחאות המתפרסמות באלמנך של הצי האמריקאי, כדי לחשב את מיקום השמש מתחת לאופק במעלות קשת, בזמן עלות השחר בימי השוויון, ומכך להסיק על הזמן המדויק בשאר עונות השנה.
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף צ"ד, עמוד א'
↑  בוויכוח חריף שניהל עם הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי מעל דפי "קול ישראל" - ראו בקובץ "יגדיל תורה" שנה שישית גיליון ג (כג) עמ' 23 - 65.
↑  כך סבר גם בדעת השו"ע הרב. וכן הדפיס בלוח כולל חב"ד.
אך יש רבים הסוברים שלדעת בעל השו"ע הרב הוא 96 דקות לפני הזריחה. (הרב אריה ליב קפלן בספרו משולחן הארי והר"א אלאשווילי בקונטרס 'אהלי שם')
| זמני היום בהלכה |
| --- | --- | --- |
| בוקר | קריאת הגבר • עמוד השחר • משיכיר • הנץ החמה • סוף זמן קריאת שמע • סוף זמן תפילה |  |
| צהריים | חצות היום • מנחה גדולה • מנחה קטנה • פלג המנחה |  |
| ערב | שקיעת החמה • בין השמשות • צאת הכוכבים |  |
| לילה | חצות הלילה • אשמורות הלילה |  |
| ראו גם | שעות זמניות • קו התאריך בהלכה • הלוח העברי |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
טובין מדרגיים

טובין מדרגיים (Positional Goods) הם טובין שערכם נקבע לפי הקצאתם בין חלקי החברה, ולא לפי כמותם הכוללת. טובין מדרגיים מתקיימים במציאות של משחק סכום-אפס, בה ככל שפרט מסוים מחזיק בפחות מאותם טובין (בכמות או באיכות), כך ערכם עבורו יורד. באופן הזה, ובשונה מסוגים אחרים של טובין, ערכם של הטובין המדרגיים אינו תלוי רק בכמות האבסולוטית של הטובין, אלא בכמות היחסית שאדם מחזיק בה, לעומת הכמות שנמצאת בידי אחרים. דוגמה מובהקת לטובין מדרגיים היא תארים אקדמיים: ערכו של תואר ראשון בשוק העבודה עולה כאשר לרוב העובדים יש רק תעודות בגרות, ולהפך: אם רבים מחזיקים בתואר ראשון, ערכו של התואר הראשון עבור העובד בשוק העבודה יורד.
היסטוריה

ב-1899 טען הכלכלן האמריקני תורסטן ובלן, כי קיימת נטייה צרכנית לקניית מוצרים שנועדו להרשים את הזולת, במטרה להפגין עליונות מעמדית. ובלן כינה את התופעה הזו 'צרכנות ראווה', בה ערכו של מוצר איננה כשלעצמו, אלא כשהוא קיים ביחס לחסרונו בקרב אחרים. בשליש הראשון של המאה ה-20, טרם נטבע המושג טובין מדרגיים, מפני שאלה נמצאו בשולי הכלכלה המערבית, וחסרונם לא ניכר במידה רבה - בין היתר בשל העובדה שאוכלוסיית העולם לא עלתה על שני מיליארד בני אדם, ושחיקתם של טובין מהסוג הזה הייתה זניחה באופן יחסי.
כשנטבע המושג לראשונה, בידי הכלכלן פרד הירש בספרו גבולות חברתיים לצמיחה (1976), היה זה לאורם של שינויים שניכרו לעין באותו זמן; אוכלוסיית האנושות בשנות ה-70 יותר מהוכפלה מאז שנות ה-20 של המאה, ושחיקתם של טובין מדרגיים שונים הורגשה באופן מוחשי: אוויר (זיהום אוויר עירוני), חופש תנועה (פקקי תנועה), מרחב עירוני (התדרדרות פיזית וסוציו-אקונומית של מרכזי ערים), טבע (הרס נופים בשל צפיפותם של אתרי תיירות), קרקע (זיהום קרקע בשל שימושים תעשייתיים, צבאיים וכדומה). כל אלה דוגמאות שלא התקיימו קודם לכן בקנה מידה רחב.
הירש, שביקש לספק מסגרת תאורטית חדשה לדיון על צמיחה כלכלית, בעולם שבו צורכי קיום מסופקים די הצורך, הסביר כי ישנו סוג מסוים של טובין, אשר אינו יכול לספק את הכלל, והסב את תשומת הלב לכך שזכויות, אובייקטים ושימושים שונים, שעד המחצית השנייה של המאה ה-20 היו בשפע ולא ניכר בהם מחסור, הפכו כעת למוגבלים בשל הגידול החד באוכלוסיית העולם, והצמיחה המסחררת בכלכלות המפותחות. שכבת האוזון, מים ראויים לשתייה, נוף טבעי, תשתיות של כבישים וביוב, עתיקות ושכיות חמדה, היו דוגמאות נוספות לתופעה. כל אלה, שאספקתם או קיומם הוגבלו או נשחקו, כונו על ידו בשם טובין מדרגיים.
אחת התרומות החשובות של הירש לדיון על טובין מדרגיים הוא אפיונם של אלה כ'סופיים', ומכאן נגזרה כמותם המוגבלת. זאת לעומת טובין חומריים אחרים (כמו שולחנות), שניתן לייצרם למעשה ללא הגבלה. הכלכלה הקלאסית תפסה טובין חומריים ככאלה הבאים לספק את צרכיו הגופניים של האדם. הנחת היסוד הכלכלית הייתה, כי גידול בביקושים הוא דבר חיובי, המוביל ליצירת מקומות עבודה, ומגדיל את הצמיחה הלאומית. התחרות נתפסה ככוח בעל ערך מיטיב, המפרק מונופולים רווחיים וגורם למחירי השוק לשקף את עלויות הייצור והעדפות הצרכנים. מדדי הצמיחה הלאומיים, כפי שנמדדו בנתוני התל"ג, נתפסו כמשקפים את רמת הרווחה החברתית. הגדרתם של טובין כמדרגיים שמה קץ לפשטנות הדיון הכלכלי בצמיחה, משום שהטובין הללו נמצאים במחסור מובנה, ואין אפשרות לספקם לכלל החברה. בזמנו של ובלן נחשב הדבר ליוצא דופן, אולם בשנות ה-70 של המאה ה-20, הפך המושג לעובדה מוגמרת.
תכונות הטובין המדרגיים

אחד המקרים המוקדמים של טובין מדרגיים מגיע מסן ג'ימיניאנו - עיר מימי הביניים בחבל טוסקנה. העיר נחשבה למנהטן של ימי הביניים בשל מגדליה הרבים - בעבר ניצבו בה שמונים מגדלים. המגדלים נבנו על ידי משפחות האצולה כדי להפגין בפני הציבור את כוחן, עושרן ומעמדן.
במקרה זה, בעליו של מגדל צרך שיעור חיובי של טובין מדרגיים כמו למשל עוצמה שקיבלה הכרה, על חשבון משפחה שלא הייתה בעלת מגדל או שהחזיקה ברשותה מגדל נמוך יותר, וצרכה שיעור שלילי של טובין מדרגיים, כלומר, היא צרכה את החשיפה שנבעה מעוצמתו של בעל המגדל הגבוה. מסיבה זו, התקיים משחק סכום אפס בצריכתן של המשפחות. צד אחד נהנה מצריכה חיובית של טובין מדרגיים, ובאותו זמן צד נגדי צורך כמות שלילית מאותם טובין. משפחות האצולה - בעלות מגדל - נהנו מהצריכה החיובית של הטובין המדרגיים, כלומר הייתה להן תועלת חיובית הנובעת מהטובין.
המגדלים לא נבנו בצמוד זה אל זהː הדבר היה מקטין את עלויות הבנייה כי חלק מהקירות היו נבנים במשותף. במקום זאת, הקפידו הבונים על מרווחים בין המגדלים, שלא היה גדולים דיים למעבר אדם - לרוב היו ברוחבה של לבנה. הסיבה לרווח הצר הזה הייתה הרצון לשמור על עלויות בנייה גבוהות, ולשלול את הצריכה החיובית של טובין מדרגיים ממשפחות שלא היו עשירות דיין לבנות את כל המבנה. מסיבה זו, הטובין המדרגיים קשורים לתמחור גבוה יותר. המקרה של מגדלי סן ג'ימיגנאנו מסביר שלוש משמעויות של טובין מדרגיים, שכל אחת מהן מתבססת על קיומו של מחסור חברתי:
משחק סכום-אפס בשוק צריכה
משחק סכום-אפס בערך הנובע מהמגדל (ערכי שימוש)
מנגנון תמחור גבוה יותר שנועד למנוע מאחרים יכולת צריכה
טובין מדרגיים הם טובין שהתועלת מצריכתם היא יחסית לצריכתם של האחרים. אפיון נוסף של טובין מדרגיים נובע מהשפעתו של אפקט ובלןː המצב בו אנשים מוכנים לשלם מחירים גבוהים יותר עבור מוצרים זהים מבחינת שימושם (חלק משוק מוצרי היוקרה הוא כזה, למשל). השפעת "אפקט ובלן" תורמת להבנה מדוע ירידה ניכרת במחיר, לא מובילה לעלייה בביקוש, אלא לירידה, משום שהמעמד החברתי הנגזר מרכישת הסחורה המדוברת עלול לצנוח (וכאן יש לזכור את תפקידו של הרווח בין מגדלי סן ג'ימיניאנו). במובן זה, טובין מדרגיים הם סחורות אשר שביעות הרצון מהן נובעת, לפחות בחלקה, מתמחור גבוה יותר. הדבר מוביל להקבלה בין טובין מדרגיים, כמו מוצרי מותרות, ומה שמכונה סחורות גיפן (Giffen Goods), אותן סחורות שככל שמחירן עולה, הן מבוקשות יותר (ולהפך). כך הופכים מוצרי צריכה לרצויים דווקא בגלל נדירותם ומחירם הגבוה הנובע ממנה. במקרה של אותם טובין, ירידה גדולה במחיר תביא לחיסולה של הדרישה.
משולש הטובין הכלכליים

ניתן להגדיר את משולש הסחורות הכלכליות - סחורות פרטיות, ציבוריות ומדרגיות - במונחים של צריכה עצמית וצריכה כוללת. סחורות פרטיות מאופיינות בכך שהן נצרכות רק על ידי יחידים; במקרה של סחורות ציבוריות, הציבור כולו נכלל בשיעורי צריכה חיוביים. לעומת זאת, כאשר אנשים מסוימים צורכים סחורות מדרגיות, אנשים אחרים חייבים להיות כלולים בצריכת שיעור שלילי יחסי מאותן סחורות מדרגיות. ניתן להגדיר סחורות מדרגיות טהורות כטובין אשר כמות מסוימת של צריכה חיובית מהם על ידי סוכן אחד, מתאימה לסכום שלילי של צריכה מהם על ידי סוכן אחר. כלומר, במקרה של טובין מדרגיים, לרמות צריכה חיוביות של אנשים יש תמונת מראה של צריכה שלילית. עם זאת, ישנם גם טובין מדרגיים מסוג אחר, כמו למשל מדליות אולימפיות, שהן טובין חדשים שנוצרו יש מאין; מוצרים כאלה לא יגרמו להשפעות שליליות, במיוחד אם גם המקום האחרון באולימפיאדה נחשב יוקרתי מספיק כדי להביא תועלת חיובית למתחרה.
דוגמאות לטובין מדרגיים

פרד הירש ממחיש בציטטה הבאה את משמעותה של המדרגיות בקביעת ערכם של טובין כמו חינוך, רכב חדש או בית קוטג' כפריː
"(...) התועלת שתצמח מהוצאה על רמת השכלה מסוימת, כאמצעי לגישה למשרות המבוקשות ביותר, תרד ככל שיותר אנשים ישיגו את אותה רמת ההשכלה. הערך של החינוך שלי עבורי, תלוי לא רק בכמה חינוך יש לי, אלא גם בכמה חינוך יש לאיש שלפני בתור לעבודה. שביעות הרצון הנובעת מבעלות על רכב פרטי או קוטג' כפרי, תלויה בתנאים בהם ניתן לעשות בהם שימוש. תנאים אלה יושפעו מאוד מעד כמה אנשים אחרים משתמשים בהם. גורם זה, שהוא חברתי מיסודו, עשוי להיות בעל השפעה חשובה יותר על שביעות רצוני, מאשר המאפיינים של טובין אלה כטובין פרטיים (כמו מהירותו של הרכב, או רוחב מידותיו של הקוטג'). מעבר לנקודת סף מסוימת, שחברות תעשייתיות צפופות כבר עברו אותה, תנאי השימוש נוטים להישחק ככל שהשימוש נעשה נפוץ יותר."
הירש מצביע על כך שמדרגיות של טובין קובעת את ערכם, לא פחות מאשר תכונותיהם הפנימיות, כמו מהירות המכונית או מידותיו של בית הקוטג'. למכונית עצמה ישנו ערך בשוק (מחיר נקוב), אולם ההנאה מן השימוש בה מושפעת מכמות המכוניות שיש בידי אחרים, וטיבן היחסי לעומת ביצועיה של המכונית שבידי. כך, גם אם יש בידי מכונית חדשה ומפוארת, כל עוד אני עומד בפקקים שהם תוצאה מכך שלאחרים יש מכוניות משל עצמם, ערכה של המכונית עבורי תלוי פחות במפרט הטכני שלה.
דוגמה טובה נוספת היא ציורים של אמנים שהלכו לעולמם, שערכם נקבע פחות לפי מידת האסתטיות שלהם, ויותר לפי נדירותם. בעשורים שלאחר מלחמת העולם השנייה, מחיריהם של ציורים שכאלה עלו בשיעור שנתי של כמעט 10% יותר מאשר מדד עלות-המחייה(אנ') האמריקני. ייצוג תרבותי לכך קיים בשיר "סיפורו של או.ג'יי", בו מציין הראפר ג'יי-זי את נסיקת הערך המהירה של יצירות אמנות אותן קנה.
ראו גם

טובין
תורסטן ובלן
הא-ג'וּן צ'אנג (אנ')
לקריאה נוספת

Fred Hirsch, Social Limits to Growth, 1976
Adam Swift, How Bot to Be a Hypocrite: School Choice for the Morality Perplexed Parent, 2003
William S. Koski & Rob Reich, When “Adequate” Isn’t: The Retreat from Equality in Educational Law and Policy and Why It Matters, 56 Emory L.J 545, 2006
הערות שוליים

↑  תמי הראל בן שחר, השוואה כלפי מטה בחינוך, עיוני משפט מ', 2017, עמ' 123
↑  יוסי דהאן, המשפט בשירות ההפרטה - על אוטונומיה הורית ושוויון הזדמנויות, משפטים מ"ג, 2013, עמ' 1036
↑  Steven Pressman, Reviewed Work: Luxury Fever: Why Money Fails to Satisfy in an Era of Excess by Robert H. Frank, Jstore, ‏Sep. 2000
↑  Tibor Scitovsky, Preface, Limits to Growth, Routledge, 1976, עמ' xi
1 2  Fred Hirsch, Social Limits to Growth, 1976, עמ' 2
↑  Tibor Scitovsky, Preface, Limits to Growth, Routledge, 1976, עמ' xi
↑  Tibor Scitovsky, Preface, Limits to Growth, Routledge, 1976, עמ' xii
↑  Vatiero, Massimiliano (2011). "The Institutional Microeconomics of Positional Goods" (PDF). Mimeo (presented to ISNIE 2011, Stanford University
↑  Michael Schneider, The Nature, History and Significance of the Concept of Positional Goods, History of Economics Review 45, 2007-01, עמ' 60–81 doi: 10.1080/18386318.2007.11681237
↑  Massimiliano Vatiero, Positional Goods and Robert Lee Hale's Legal Economics, SSRN Electronic Journal, 2011 doi: 10.2139/ssrn.2469111
↑  Tibor Scitovsky, Social Limits to Growth, 2005-06-23 doi: 10.4324/9780203982341
↑  Jay-Z, The Story of O.J.
↑  תמי הראל בן שחר, השוואה כלפי מטה בחינוך, עיוני משפט, עמ' 7
↑  תמי הראל בן שחר, השוואה כלפי מטה בחינוך, עיוני משפט, עמ' 8
↑  פסק-דין בתיק בג"ץ 5004/14, שמשון ג'קלין ואח' נ. משרד החינוך, 7.8.2019
1 2  הא ג'ון צאנג, 23 דברים שלא מספרים לנו על קפיטליזם, כנרת זמורה ביתן, 2011, עמ' 207-212
↑  נחום בלס, [דווקא מיעוט ההשקעות, ההסדרים המוסדיים, והמדיניות הכלכלית והחברתית הנהוגה בישראל, הם הגורמים שהשפיעו חזק יותר על פריון העבודה פריון עבודה, מערכת החינוך והישגים במבחני פיזה], באתר מרכז טאוב, ‏31.01.2016
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "טובין מדרגיים".
תורסטן בונדה ובלן, 1857-1929
סן ג'ימיניאנו, מבט מחוץ לעיר
סלבטור מונדי מאת דה וינצ'י. נמכר ב-2017 תמורת למעלה מ-450 מיליון דולר, והיה לציור היקר בהיסטוריה
תרומת דם

ניידת להתרמת דם של בית החולים לילדים בבוסטון
תרומת דם היא לקיחה של דם מאדם לשם נתינתו או נתינת תוצריו, באמצעות עירוי דם, לאדם אחר. תרומת הדם בישראל מתבצעת במנות של 480 מ"ל + 3 מבחנות לבדיקת סוג הדם וכן שהדם אינו נגוע ב-HIV, בצהבת, או בעגבת.
עירוי דם הוא תהליך שבו מבוצעת העברת דם או מרכיביו מאדם בריא אל אדם הזקוק לתוספת לנפח הדם בשל דימום או למרכיבי דם מסוימים בשל ירידה באיכות הדם. מנות הדם לעירוי נלקחות מאנשים אחרים, באמצעות תרומת דם.
הגבלות רפואיות לתרומת דם > שמירה על בריאות התורם

כדי שלא לפגוע בבריאות התורם, ניתן לתרום מדי שלושה חודשים.
תרומת הדם מותנית ברמת המוגלובין בין 12–16 לנשים ובין 13–18 לגברים, הנבדקת באמצעות דקירת אצבע.
הגבלות רפואיות לתרומת דם > שמירה על איכות הדם הנתרם

בהעברת הדם יש סיכון להעברת מחלות מהתורם לחולה, ועל כן כל מנות הדם נבדקות לפני שמשתמשים בהן. אולם ישנם מקרים נדירים בהן מנות דם נגועות בגורמים מחוללי מחלה אשר לא זוהו בבדיקות. בנוסף, בחלק מהמחלות, קיימים חלונות זמן בהן הבדיקות אינן רגישות דיין כדי לזהות נוכחות של גורמים מחוללי מחלה במנת הדם. על כן, בתרומות דם נהוג שלא לקחת דם מאנשים שיש סבירות גבוהה מהרגיל באוכלוסייה שהם נושאים בדמם גורמים מחוללי מחלה.
מצבים בהם לא ניתן לתרום:
על התורם להרגיש טוב במשך שלושת הימים שלפני התרומה; אם לא מתקיים תנאי זה, התורם אינו יכול לתרום.
נטילת תרופות מסוימות או סמים בהזרקה או בהסנפה.
עבודה בזנות.
חולי המופיליה.
שהייה במדינות שבהן קיימת שכיחות גבוהה של מחלת האיידס או ספגת המוח ("הפרה המשוגעת").
עשיית קעקוע או עגיל בגוף בתקופה של שישה חודשים שלפני התרומה.
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים יכולים לתרום דם, אך מנת הפלסמה שנתרמה תוקפא למשך 4 חודשים ותיבדק לזיהוי מחלות העלולות לעבור בעירוי. אם התשובה שלילית, המנה תסופק לטיפול בחולים. בישראל, הומוסקסואלים רשאים לתורם דם מאז 2018 לאחר תקופת דחייה של אי קיום יחסים של 12 חודשים. ביוני 2021 הודיע שר הבריאות ניצן הורוביץ כי יסיר את כל ההגבלות על תרומות דם הכוללים בשאלון תרומת הדם של מד"א את השאלה בנוגע לקיום יחסי מין בין גברים ובכך יתיר באופן גורף להומוסקסואלים לתרום דם – ללא קשר למועד האחרון שבו קיימו יחסים.
ההליך

במהלך תרומת הדם (ומעט לאחריה) מוצב התורם בשכיבה. לקיחת הדם נמשכת כ-12 דקות בממוצע. על התורם להרבות בשתיית מים ושתייה מתוקה, וכן לאכול לפני התרומה ואחריה, כדי לשמור על נפח הדם והנוזלים בגוף, על רמת הסוכר בדם וכן גם על לחץ דם תקין לפני התרומה ובמהלכה. מנת דם סטנדרטית מכילה 420 מ"ל.
על מנת שלא יורגש מחסור במנות דם, נדרשים 40 תורמים לכל 1,000 איש באוכלוסייה.
יום תרומת הדם הבין-לאומי

יום תרומת הדם הבין־לאומי הוא מועד בין־לאומי של האומות המאוחדות וארגון הבריאות העולמי המצוין מדי שנה ב-14 ביוני. ציון המועד החל בשנת 2004, ומטרתו היא העלאת מודעות לצורך בתרומת דם ברחבי העולם והכרת תודה לתורמי הדם. המועד נקבע ל-14 ביוני, יום הולדתו של הרופא והביולוג, זוכה פרס נובל קרל לנדשטיינר אשר ידוע בשל סיווג הדם.
בישראל

בישראל מנוהל בנק הדם על ידי מגן דוד אדום, שהוא הגוף המופקד על עריכתן של תרומות דם. בעיתות שבהן קיימים חוסרים מדם מסוג מסוים, מד"א שולח מסרונים לאנשים שתרמו דרכו דם בעבר ומבקש מהם להתנדב ולתרום דם כדי להשלים את המלאי.
לצד מגן דוד אדום פועל ארגון תורמי דם מתנדבים בישראל, המביא חברים קבועים לתרומות דם לפי הצורך.
ראו גם

תרומת איברים
דם טבורי
עירוי תאי דם אדומים
עירוי טסיות דם
נטילת דם ורידי
הקזת דם
הערות שוליים

↑  מי יכול/לא יכול לתרום דם, באתר מד"א.
↑  איתי גל, היסטוריה: ישראל מקבלת תרומות דם מהומואים ויוצאי אתיופיה, באתר ynet, 14 ביוני 2017
↑  רותם אליזרע, מהפכה בתרומות הדם: מד"א ביטל ההגבלות להומואים, באתר ynet, 10 בינואר 2018.
↑  השר ניצן הורוביץ מתכנן להסיר את כל ההגבלות על תרומות דם של הומואים, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4146089-3  LNB: 000333976  NARA: 10638274  NKC: ph301304 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ציוד המשמש לתרומת דם בבית חולים שיבא - תל השומר
ציוד של מד"א להתרמת דם בגבעת שמואל במהלך מלחמת חרבות ברזל
VGFreak

| --- | --- |

 סוג:  בלוג
 סלוגן:  רטרו גיימינג
 תקופת הפעילות:  2014–הווה (כ־10 שנים)
 מייסדים:  אבי פישמן
 בעלות:  פרטית
 עריכה:  אבי פישמן
 vgfreak.com
 
VGFreak (נקרא גם "ויג'יפריק" או VGF) הוא אתר אינטרנט (מסוג בלוג) רטרו-גיימינג ישראלי שהוקם בשנת 2014 על ידי אבי פישמן, שמתפקד כעורך הראשי שלו עד היום.
האתר נקרא על שם מגזין פריק משנות התשעים אשר אבי פישמן היה בילדותו אחד הכתבים הבולטים בו.
האתר משתמש במערכת ניהול התוכן וורדפרס.
היסטוריה

הבלוג הוא אבולוציה של אתר שהתמקד בעיקר באמולטורים. האתר המקורי הוקם ב 2001, מה שהופך אותו לאחד מאתרי הגיימינג הוותיקים בישראל שעדיין פעילים.
בתחילה האתר עסק במשחקי ארקייד וקונסולות ובמיוחד באמולטור הארקייד MAME ואמולטורים נוספים של קונסולות ישנות. מהיותו אתר מידע ומדריכים, ופחות אתר חדשות, במשך שנים רבות הוא עודכן בתדירות נמוכה יחסית, והמשיך להיות מתוחזק בעיקר כדי לתמוך בפורום ובקהילת הגיימרים שלו. הקהילה עברה כמעט כולה לקבוצת הפייסבוק "רטרו ישראל", אשר בניהול דף הפייסבוק של האתר.
על הבלוג

VGFreak במתכונתו הנוכחית כבלוג כתבות התחיל לפעול באמצע 2014. הכתבות הראשונות בבלוג היו על רטרו גיימינג כללי והתמקדו באמולטורים, משחקי ארקייד, ההיסטוריה של קונסולות המשחקים ועוד.
בשנת 2015 האתר רשם את הדומיין VGF.co.il כמעביר אוטומטית לדומיין הוותיק שלו, VGFreak.com.
ב 2016 החלו להתפרסם סקירות גם על משחקים ספציפיים, ובעיקר על משחקי רטרו מסוף שנות השמונים ותחילת שנות התשעים.
ב 2017 עורך האתר קיבל הזמנה לבקר בתערוכת E3 בלוס אנג'לס כנציג מדיה. בעקבות ההזמנה והביקור בתערוכה, החלו להתפרסם גם כתבות על משחקים יותר חדשים, עם דגש על משחקי "ניו-רטרו" – משחקים חדשים שמחקים את הגיימפליי והפרזנטציה (גרפיקה וסאונד) של המשחקים הקלאסיים, בעיקר מטרואידוואניות וביטאמאפים ("מכות רחוב").
ב 2018 עורך האתר ביקר שוב ב E3, ואז גם נכנס למאגר העיתונאים של חברות יח"צ שמקדמות משחקים, והבלוג החל לקבל הצעות של מפתחי ומפיצי משחקי אינדי וניו-רטרו על מנת לכתוב עליהם.
באמצע 2021 עבר VGFreak שינוי עיצוב משמעותי עם התמקדות בתוכן המקורי שהוא הספיק לצבור, תוך מזעור ערוצי הסושיאל והפרסומות.
הבלוג עוסק בעיקר במשחקים (תוכנה) אבל גם בחומרה, לרבות שלטי משחק וקונסולות (רטרו וחדשות), לרבות סקירות והשוואות ביניהן.
בסוף כל שנה הבלוג בוחר את משחק השנה.
תדירות פרסום הכתבות ב VGFreak היא לכל הפחות אחת לחודש, וסקירות משחקים מתפרסמות רק לאחר משחק בהם עד לסיומם. בנוסף, האתר מתחייב שכל התוכן הכתוב בו הוא מקורי וללא שימוש בכלי AI.
שיתופי פעולה

מרבית הכתבות בבלוג נכתבו על ידי עורך האתר אבי פישמן, אך הבלוג מארח מדי פעם גם כותבים אורחים, כמו: בן נחום (מומחה ואספן רטרו ידוע), דימה חריטונוב מערוץ היוטיוב YallaBalagan, ג'וני דקל מערוץ היוטיוב Lord AuroMetalSaurus, ועוד.
כתבות האתר פורסמו גם באתרים אחרים, כמו אתר הטכנולוגיה הישראלי HTmag.
VGFreak עשה גם שת"פים רבים נוספים במיוחד עם פודקאסטים וערוצי יוטיוב, כמו: YallaBalagan, Bibo Gaming ו Lord AuroMetalSaurus.
הערות שוליים

↑  אתר VGFreak המקורי, באתר old.vgfreak.com
↑  קבוצת פייסבוק "רטרו ישראל", באתר www.facebook.com
↑  העיצוב הקודם של הבלוג, באתר Internet Archive
↑  אודות מגזין פריק, באתר VGFreak
↑  כתבות של בן נחום, באתר VGFreak.com
לוגו האתר 2014–2021
יריעה חלקה

יריעה חלקה או יריעה דיפרנציאלית היא יריעה טופולוגית שבה המפות מתנגשות באופן חלק, כלומר אם  \ (U,\varphi ) ו-  \ (V,\psi ) הן מפות אז הפונקציה  \varphi \circ \psi ^{-1} היא פונקציה חלקה מהמרחב האוקלידי אל עצמו. האטלס של היריעה החלקה (שהוא אוסף המפות) נקרא אטלס דיפרנציאלי. שני אטלסים נקראים שקולים אם האיחוד שלהם יוצר שוב אטלס דיפרנציאלי, כלומר המבנים שמוגדרים על ידי כל אחד מהאטלסים לא "מתנגשים" אחד בשני. (אפשר לראות בקלות שזהו באמת יחס שקילות על קבוצת כל האטלסים.)
היריעה החלקה היא מבנה חשוב באנליזה שמאפשר הכללות של משפטים בסיסיים (כמו משפט הפונקציות הסתומות, משפט הקיום והיחידות במשוואות דיפרנציאליות רגילות וכו') מהמרחב האוקלידי.
עצמים מתמטיים רבים בנויים כיריעה דיפרנציאלית עם תוספת מבנה לדוגמה אם נוסיף ליריעה דיפרנציאלית מבנה של חבורה (כך שפעולות הכפל וההופכי הן חלקות) נקבל חבורת לי, אם נבנה על היריעה מטריקה חלקה - נקבל יריעה רימנית וכן הלאה.