שלמה נס
ביוגרפיה

שלמה נס נולד בארצות הברית לנפתלי (הנרי) וציפורה נס. אימו היא ניצולת שואה ובת לשושלת אדמו"רי קומרנה וקרלין סטולין. אביו הוא צאצא לצבי אלימלך שפירא (הידוע כ-'בני יששכר') ואדמו"רי בית זידיטשוב זי"ע. לפי בדיקה גניאולוגית שהזמין, נס נמצא כקשור ב-33 שושלות חסידיות.
נס סיים את לימודיו בישיבת הרב עמיאל ("היישוב החדש") בתל אביב בהצטיינות, ולאחר מכן למד בכולל. נס הוא בעל תוארי LL.B ו-Ph.D במשפטים, B.A בכלכלה ובראיית חשבון מאוניברסיטת בר-אילן, בעל השכלה במנהל עסקים וכן תואר CISA - מבקר מערכות מידע מוסמך מארצות הברית. מונה על ידי בית המשפט כנאמן וכמנהל מיוחד של חברות גדולות, ובהן רשת קו-אופ (ובשמה החדש קואופ ישראל), קבוצת מעריב, רשת קלאבמרקט, רשת בורגראנץ', קבוצת אריה את עופר, קבוצת זיקה תעשיות, פויכטוונגר השקעות, חייל אחזקות ואגרקסקו.
נס משמש מרצה בקורסים לדירקטורים ולהכשרת דירקטורים במשרד ראש הממשלה, במשרד האוצר, בפקולטה למשפטים ובבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן, בתוכנית "להב פיתוח מנהלים", באוניברסיטת תל אביב. נס מרכז ומרצה את קורסי ההכשרה לדירקטורים במשרד ראש הממשלה ובמשרד האוצר, וכן בקורסים להכשרת דירקטורים בחברות ממשלתיות ובקורסי הכשרת מנהלים ל "חבר" משרתי הקבע.
בנוסף לייעוץ המשפטי, נס מעניק ליווי וייעוץ כלכלי-ניהולי בנושאים של השקעות, תוכניות פיתוח ורכישת עסקים, גיוסי הון בישראל ובחו"ל וכן בנושאים של ממשל תאגידי, חשיפות וסיכוני אשראי וסיכונים פיננסיים ומשפטיים. בין תפקידיו במגזר העסקי היו, יו"ר וחבר דירקטוריון של חברות ציבוריות שונות: פורמולה מערכות, פרטנר תקשורת, טאו תשואות (כיום בהליכי פירוק), NMC יונייטד אנטרטיינמנט, קליקסופטוור טכנולוגיות, טמפו תעשיות בירה, מבנה נדל"ן, דרבן השקעות, ועוד.
בשנת 2001 היה שותף בקבוצה שהתמודדה במכרז להקמת ערוץ החדשות הייעודי, שלבסוף לא הוקם.
בשנת 2005 מונה ליו"ר איילון חברה לביטוח, ושימש בתפקיד עד 2009. באותה שנה גם שימש יחד עם אחרים כמפרק רשת הקמעונאות "קלאבמרקט" שקרסה כשהיא מותירה חובות כבדים של כ-2 מיליארד ₪, נס הוביל את הליך מכירתה, כולל העברת העובדים (כ-4,000) לשופרסל תמורת כמיליארד ₪. בתיק זה נפסק לנאמנים שכר טרחה של כ-26 מיליון ₪ שהתחלקו בין מספר משרדים שטיפלו בתיק.
בתחילת 2006 היה נס שותף ברכישת שלד בורסאי בשם "מ א. ליבר תעשיות תשתית", ששינה את שמו ל"יולי שוקי הון". באמצעות "יולי שוקי הון" גייס נס ושותפיו עשרות מיליוני שקלים בהנפקת איגרות חוב בבורסה, במטרה להשקיע בנדל"ן ברחבי אירופה וארצות הברית. אולם, בשל המשבר הכלכלי העולמי ב-2008 הבעלים נכנס לקשיים, והחברה נמכרה.
נס ליווה את הליך הפירוק של חברת "אגרקסקו" הממשלתית, שהייתה חברת היצוא החקלאית של ישראל. במסגרת הליך זה הגיש תביעות נגד מדינת ישראל ובהן טענות להרמת מסך, המבקשות לחייב את המדינה בסך של כמיליארד ₪, וכן תביעה נגד פירמת ראיית החשבון EY על כ-350 מיליון ₪.
בשנת 2009, הוזכר נס בתור אחד המועמדים שנבחנו לתפקיד שר האוצר.
בשנת 2013 שימש כנאמן מנהל של העיתון "מעריב" יחד עם עורך דין ירון ארבל, והשניים ביקשו שכר טרחה של כ-18 מיליון שקל. בנוסף במסגרת ההליך מכר את בית הדפוס של העיתון, עסקה שנסגרה חודש בלבד לאחר ש"מעריב" נכנס להקפאת הליכים. נס ביקש שכר טרחה של 5 מיליון שקל על המכירה. כונס הנכסים הרשמי ביקש להפחית את שכר הטרחה ונס פנה לבית המשפט, לבסוף הוסכם שיקבל 10 מיליון שקל.
בקיץ 2014, הורשע השופט דן כהן בקבלת שוחד של עשרות מיליוני שקלים מחברת סימנס. בעקבות ההרשעה נחשף מנגנון השוחד, אשר באמצעותו קיבל כהן שוחד בתמורה להטיית מכרז לרכישת טורבינות, והוא שימש גם להעברת כספים לבכירים נוספים. נס נחקר על ידי רשות ניירות ערך בחשד למעורבות בשוחד, שכן כיהן בעבר כיו"ר חברת החשמל (כ-10 שנים לפני האירוע הנחקר). למרות שנמצאו בחשבונו של נס בשווייץ חצי מיליון דולר, הוחלט בפרקליטות מיסוי וכלכלה על סגירת התיק הפלילי נגדו, בעילה של חוסר ראיות מספיקות.
בשנת 2018, מונה נס לנאמן בהליכי הפירוק של רשת קואופ, יחד עם רו"ח חן ברדיצ'ב. השניים הובילו למכירה מהירה של נכסי חברת קואופ למחסני השוק תמורת 148 מיליון שקל ופעלו למימושים נוספים וגבייה שהביאה לפי הבקשה לתקבולים בסך 500 מיליון שקל. באוקטובר 2024, אישר בית המשפט המחוזי בירושלים את בקשתם לשכר טירחה בסך 16 מיליון ש"ח, כפי שביקשו, וזאת על אף שלטענתם על-פי התקנות הרלוונטיות הגיע להם שכר של 26 מיליון ש"ח ולמרות שההליך הסתיים בהצלחה יתירה. השכר סוכם במסגרת הסדר מול כונס הנכסים הרשמי (כיום הממונה על חדלות פירעון), אשר לקח בחשבון את העבודה שהושקעה ותוצאות ההליך. ביולי 2024, הגישו השניים תביעה על-סך 50 מיליון ש"ח כנגד דירקטורים ומהמנכ"ל לשעבר עופר פיינשטיין, בטענה שהפרו את חובת הזהירות, חילקו דיבידנדים בניגוד לדין, הצגת רווחיות מדומה בדו"חות הכספיים, פיקחו באופן לקוי על עלויות שכר ובונוסים וכן טענו לליקויים ברישום נדל"ן.
בינואר 2019 התמזג משרדו למשרד עורכי הדין דורון, טיקוצקי, קנטור, גוטמן, נס, עמית גרוס ושות', אך בסוף שנת 2023 פרש משרדו מגרוס והתמזג למשרד פירון.
בשנת 2020, תבע יזם נדל"ן את נס ושותפים נוספים על סך של 32 מיליון שקל בטענה כי נישלו אותו מפרויקטים בתחום הנדל"ן שבהם השקיע. התביעה נדחתה.
בשנת 2022, ייצג את הקרן האמריקאית הגדולה BRG, שהייתה בעלת השליטה המרכזית בקבוצת NSO העוסקת בפיתוח ושיווק של מוצרי סייבר התקפי, בטיפול בקשיים שנוצרו בקבוצה וברכישה מחודשת של חלק מהקבוצה העוסק בסייבר הגנתי.
בשנת 2024, ייצג נס את החברה "כיטוב מערכות" בבקשה לפתיחת הליכי חדלות פירעון. החברה היא חברת הזנק המפתחת פלטפורמת תוכנה לתכנון וביצוע בדיקות איכות ויזואליות עבור תעשיות ויצרנים גדולים, ומספקת שירותים בין היתר לתעשיות הביטחוניות ולמערכת כיפת ברזל.
בשנת 2024, ליווה נס את הרב יעקב ישראל איפרגן ("הרנטגן") בהסדר חובות מול רשות המיסים.