ל"ט אבות מלאכה
הערות שוליים

↑  משנה, מסכת שבת, פרק ז', משנה ב'
↑  ראה שמות כ, ט; ויקרא כג, ג; דברים ה, יד
↑  תלמוד בבלי מסכת שבת דף צו, ב: "...אמאי קרו לה אב ואמאי קרו לה תולדה? – הך דהואי במשכן חשיבא קרי לה אב, הך דלא הואי במשכן חשיבא לא קרי לה אב. אי נמי הך דכתיבא קרי אב, והאי דלא כתיבא קרי תולדה.
↑  שמות כ, ט
↑  שמות כ, י
↑  "לֹא-תְבַעֲרוּ אֵשׁ בְּכֹל מֹשְׁבֹתֵיכֶם בְּיוֹם הַשַּׁבַּת" – שמות, לה, ג
↑  "... בֶּחָרִישׁ וּבַקָּצִיר תִּשְׁבֹּת" – שמות, לד, כא (כך מפורש הפסוק על ידי רבי ישמעאל, לפי רבי עקיבא, הפסוק מתייחס לאיסור החריש והקציר בשנת השמיטה – בבלי, ראש השנה, ט, א)
↑  "וַיְצַו מֹשֶׁה וַיַּעֲבִירוּ קוֹל בַּמַּחֲנֶה... וַיִּכָּלֵא הָעָם מֵהָבִיא" – שמות, לו, ו (על פי בבלי, שבת, צו, ב. כן ניתן להבין איסור הוצאה מרשות לרשות ממעשה הניסיון ללקט את המן בשבת – ספר שמות פרק טז–כב) וַיְהִי בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לָקְטוּ לֶחֶם מִשְׁנֶה שְׁנֵי הָעֹמֶר לָאֶחָד וַיָּבֹאוּ כָּל נְשִׂיאֵי הָעֵדָה וַיַּגִּידוּ לְמשֶׁה: (כג) וַיֹּאמֶר אֲלֵהֶם הוּא אֲשֶׁר דִּבֶּר יְדֹוָד שַׁבָּתוֹן שַׁבַּת קֹדֶשׁ לַידֹוָד מָחָר אֵת אֲשֶׁר תֹּאפוּ אֵפוּ וְאֵת אֲשֶׁר תְּבַשְּׁלוּ בַּשֵּׁלוּ וְאֵת כָּל הָעֹדֵף הַנִּיחוּ לָכֶם לְמִשְׁמֶרֶת עַד הַבֹּקֶר: (כד) וַיַּנִּיחוּ אֹתוֹ עַד הַבֹּקֶר כַּאֲשֶׁר צִוָּה משֶׁה וְלֹא הִבְאִישׁ וְרִמָּה לֹא הָיְתָה בּוֹ: (כה) וַיֹּאמֶר משֶׁה אִכְלֻהוּ הַיּוֹם כִּי שַׁבָּת הַיּוֹם לַידֹוָד הַיּוֹם לֹא תִמְצָאֻהוּ בַּשָּׂדֶה: (כו) שֵׁשֶׁת יָמִים תִּלְקְטֻהוּ וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי שַׁבָּת לֹא יִהְיֶה בּוֹ: (כז) וַיְהִי בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי יָצְאוּ מִן הָעָם לִלְקֹט וְלֹא מָצָאוּ: (כח) וַיֹּאמֶר יְדֹוָד אֶל משֶׁה עַד אָנָה מֵאַנְתֶּם לִשְׁמֹר מִצְוֹתַי וְתוֹרֹתָי: (כט) רְאוּ כִּי יְדֹוָד נָתַן לָכֶם הַשַּׁבָּת עַל כֵּן הוּא נֹתֵן לָכֶם בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לֶחֶם יוֹמָיִם שְׁבוּ אִישׁ תַּחְתָּיו אַל יֵצֵא אִישׁ מִמְּקֹמוֹ בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי: (ל) וַיִשְׁבְּתוּ הָעָם בַּיּוֹם הַשְּׁבִעִי:"
↑  ספר במדבר, פרק ט"ו, פסוק ל"ב
↑  ספר שמות, פרק ט"ז, פסוק כ"ט
↑  ספר שמות פרק טז–כב) וַיְהִי בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לָקְטוּ לֶחֶם מִשְׁנֶה שְׁנֵי הָעֹמֶר לָאֶחָד וַיָּבֹאוּ כָּל נְשִׂיאֵי הָעֵדָה וַיַּגִּידוּ לְמשֶׁה: (כג) וַיֹּאמֶר אֲלֵהֶם הוּא אֲשֶׁר דִּבֶּר יְדֹוָד שַׁבָּתוֹן שַׁבַּת קֹדֶשׁ לַידֹוָד מָחָר אֵת אֲשֶׁר תֹּאפוּ אֵפוּ וְאֵת אֲשֶׁר תְּבַשְּׁלוּ בַּשֵּׁלוּ וְאֵת כָּל הָעֹדֵף הַנִּיחוּ לָכֶם לְמִשְׁמֶרֶת עַד הַבֹּקֶר:... (כט) רְאוּ כִּי יְדֹוָד נָתַן לָכֶם הַשַּׁבָּת עַל כֵּן הוּא נֹתֵן לָכֶם בַּיּוֹם הַשִּׁשִּׁי לֶחֶם יוֹמָיִם שְׁבוּ אִישׁ תַּחְתָּיו אַל יֵצֵא אִישׁ מִמְּקֹמוֹ בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי: (ל) וַיִשְׁבְּתוּ הָעָם בַּיּוֹם הַשְּׁבִעִי."
↑  כך בספר שמות פרק יב: "(טז) וּבַיּוֹם הָרִאשׁוֹן מִקְרָא קֹדֶשׁ וּבַיּוֹם הַשְּׁבִיעִי מִקְרָא קֹדֶשׁ יִהְיֶה לָכֶם כָּל מְלָאכָה לֹא יֵעָשֶׂה בָהֶם אַךְ אֲשֶׁר יֵאָכֵל לְכָל נֶפֶשׁ הוּא לְבַדּוֹ יֵעָשֶׂה לָכֶם: – בשבת "כל מלאכה" אסורה, ביום טוב, כל מלאכה אסורה מלבד מלאכות אשר נעשות להכנת מזון – "לכל נפש". מכאן ניתן להבין שמלאכות כמו בישול, אפייה, וכיוצא בזה אסורות בשבת. דבר העולה גם מהפסוקים בהקשר של הכנת ה"מן" לשבת שהובאו לעיל.
↑  ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוקים כ"א–כ"ב, ספר נחמיה, פרק י"ג, פסוק ט"ז
↑  ספר נחמיה, פרק י', פסוק ל"ב
↑  ספר נחמיה, פרק י"ג, פסוק ט"ז
↑  ספר ישעיהו, פרק נ"ח, פסוק י"ג
↑  פרק ז משנה ב
↑  זהות זו בין המלאכות שנעשו לצורך הקמת המשכן ובין המלאכות האסורות בשבת נלמדת מסמיכות הפרשיות בין הציווי על שמירת שבת והציווי על הקמת המשכן בספר שמות.
↑  משנה חגיגה, א, ח
↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת,  פרק ז', הלכה ב' (מד, א בדפוס וילנא)
↑  באופן די חופף אל דעת רבי יונתן בן רבי אלעזר בשם רבי שמעון בן רבי יוסי בן לקוניא (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ט, עמוד ב').
↑  מאידך, בהטיות נוספות של הביטוי – שמופיעות בתורה – בין אם עם קידומת כגון במילה "למלאכה" וכדומה ובין אם עם סיומת כגון במילה "מלאכתך" וכדומה, כמות אותיות הביטוי גדלה – מה שמגדיל גם את מספר הפסוקים אל מעבר לדרוש, ואכן כבר התלמוד הבחין בכך כשציין – שלא את כל פסוקי המלאכות יש לכלול בספירה.
↑  באופן די חופף אל דעת רבי בון בשם רב שמואל בר נחמני (בתלמוד ירושלמי שם).
↑  כלומר לא כולל: את עבודת יעקב עם לבן – כגון בפסוק "בעבדה אשר תעבד עמדי", ואת עבודת מצרים – כגון בפסוק "ויתנו עלינו עבדה קשה", ואי-עבודה – כגון בפסוקים "כל מלאכת עבדה לא תעשו" או "לא תעבד בו עבדת עבד" או "ועבדה לא יעבד".
↑  שמות לה, א
↑  טעם זה מופיע גם בתלמוד הבבלי, שבת, ע, א
↑  "לא מתמנעין רבנן דרשין בין ה"א לחי"ת" – ירושלמי, שבת, פ"ז, ה"ב (מד, א בדפוס וילנא)
↑  בבלי, שבת, עה, ב
↑  ירושלמי, שבת, פי"ב, ג (ע, א בדפוס וילנא)
↑  עיינו בפירוש התוספות לבבא קמא ב, א, ד"ה "הך דהואי במשכן"
↑  תוספות שבת ע"ג ב' ד"ה משום זורע.
↑  משנה, שבת, ז, ב
1 2  מלאכת החרישה מופיעה לאחר הזריעה, משום שבמדובר במשנה ארץ-ישראלית, ובה האדמה הקשה מחייבת חרישה שנייה לאחר הזריעה, כדי לכסות את הזרעים (על פי התלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד ב' ורש"י ד"ה "בארץ ישראל")
↑  על פי דברי רב פפא בגמרא, המלאכה שנעשתה בבניית המשכן הייתה למעה בישול, אך המשנה כתבה אפיה כדי לשמור על סדר אפיית הפת (בבלי, שבת, עד, ב)
1 2  על פי רבי שמעון בן לקיש, שחיטה היא למעשה תולדה של האב חבורה (ירושלמי, שבת, פ"ז, ה"ב [נב, א בדפוס וילנא])
1 2  על פי הבבלי שבת, עה, ב. (במשנה כתוב במקום מלאכה זו: "המולחו")
| הלכות ואיסורי שבת |
| --- | --- | --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |  |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |  |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |  |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |  |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |  |
| מלאכות שבת | מלאכות שבת |  |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |  |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |  |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |  |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |  |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |  |
| הלכות עירובין | הלכות עירובין |  |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |  |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |  |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |  |
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.