יהדות אורתודוקסית בתל אביב
הקהילות החסידיות של תל אביב

החסידויות שקבעו את מרכזן בתל אביב היו בעלז, ביאלא, מונקאטש, לעלוב, הוסיאטין, סדיגורה, מודז'יץ, בוהוש, אוז'רוב, סטריקוב, וסלוי, נדבורנה, קוז'ניץ, קוידנוב ועוד. לפחות ארבעים חסידויות שכנו במרכז העיר.
גם קבוצות חסידיות שאדמו"רן לא קבע את מקומו בתל אביב, יסדו קהילות גדולות בעיר. על קבוצות אלו נמנות חב"ד, אמשינוב, סקרנביץ, מעזריטש, רדומסק וקרלין. הידועה ביותר מקבוצות אלו היא חסידות גור, שמאות מבניה התגוררו בעיר. בשנת תרצ"ט היו בעיר 25 בתי כנסת של חסידות גור.
האדמו"ר שמואל אליהו טאוב, ממודז'יץ היה כנראה המנהיג החסידי הראשון שהתיישב בתל אביב. הוא עלה ארצה בשנת ה'תרצ"ה והתיישב בתל אביב, שם קיבל שם משרת רבנות. הוא הקים תחילה בית מדרש ברחוב לילינבלום, לאחר מכן ברחוב כפר גלעדי ולאחריו ברחוב דיזנגוף, בלב העיר. הרבי, שהיה מלחין מוכשר, הלחין ניגון מיוחד לרגל חנוכת נמל תל אביב. הניגון נקרא 'שמחה לארצך', ומהדהדים בו דנדוני פעמוני הגמלים והחמורים שנשאו מלט להקמת הנמל. ר' שמואל אליהו הוכתר לאדמו"ר לאחר פטירת אביו, בשנת תש"ז. לאחר שהחלו אדמו"רים אחרים לעבור לבני ברק, נשאל על ידי חסידיו מדוע לא יעבור גם הוא? "בבני ברק לא צריך אותי", ענה, "שם יש עשרות כמוני". על אף זאת גם חסידות זו עקרה לבני ברק בתשנ"ה.
האדמו"ר רבי ישראל פרידמן מהוסיאטין היה גם הוא מראשוני האדמו"רים שהתיישבו בתל אביב. הוא עלה ארצה מווינה בשנת תרצ"ז, עקב עליית הנאצים לשלטון בגרמניה והתגברות האנטישמיות באוסטריה. הוא הקים בית כנסת ובית מדרש ברחוב ביאליק. בשתים עשרה שנות חייו בארץ, המה ביתו חסידים שבאו להתייעץ עמו ולבקש ממנו ברכות ותפילות. כאשר נפטר בשנת תש"ט, המשיך חתנו - רבי יעקב פרידמן לנהל את החסידות, עד פטירתו לאחר כשמונה שנים. עם זאת, בית הכנסת של חסידי הוסיאטין קיים ופעיל עד היום.
האדמו"ר רבי אברהם יעקב מסדיגורה, שעלה לארץ בשנת תרצ"ח, התיישב אף הוא בתל אביב, לאחר שסבל בווינה מרדיפות הנאצים. האדמו"ר הקים בית כנסת ובית מדרש, בסמוך לרחוב נחמני, בהם התפללו ולמדו חסידים רבים. גם אחיו של האדמו"ר, ר' שלמה חיים פרידמן, שעסק בפעילות ציבורית ובהצלת יתומים, התגורר בתל אביב.
אדמו"ר אחר משושלת סדיגורה היה רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן. אף הוא כדודיו התגורר בתל אביב, ובנה בה בית כנסת ובית מדרש. הוא נימק את בחירתו בתל אביב בשלוש סיבות: 1. אם אדמו"רים לא יתגוררו בתל אביב, היא עלולה להיות כעיר הנידחת, 2. בירושלים ובחיפה נשמעים פעמוני הכנסיות, מה שאין כן בתל אביב, 3. "כשיבוא המשיח יתקוטטו עליו חוגי החרדים בירושלים. אזי יבוא להנפש בביתי בתל אביב"... בית הכנסת היה במשך עשרות שנים ברחוב בצלאל יפה, והועבר אחר כך לרחוב פנקס. שם הוא עדיין פעיל, אף כי בנו וממלא מקומו של האדמו"ר, רבי אברהם יעקב פרידמן, עבר לבני ברק.
האדמו"ר רבי נחום מרדכי פרידמן מצ'ורטקוב עלה ארצה בתרצ"ט. הוא קבע את משכנו במרכז תל אביב, ברחוב אחד העם פינת החשמונאים, ופתח בית כנסת בביתו. גם דודו, רבי צבי אריה טברסקי, התגורר וכיהן בעיר, ולאחר פטירת אחיינו מילא את מקומו באדמו"רות.
שלושת האדמו"רים האחרונים, הנמנים עם שושלת רוז'ין, היו צועדים לעיתים יחדיו ברחובותיה של תל אביב, והדרת פניהם עוררה רגש כבוד אף מצד יהודים חילוניים לגמרי.
האדמו"ר רבי יחיאל יהושע רבינוביץ מביאלא עלה ארצה בשנת תש"ז והתגורר גם הוא בתל אביב, שם היה גרעין של חסידי דודו רבי מאיר שלמה יהודה רבינוביץ ממעזריטש - ביאלא שנפטר בוורשה בשנת תש"ב. עם עלותו ארצה דבקו בו חסידי דודו. בית מדרשו היה ברחוב זבולון 25 בעיר. בשנת ה'תשט"ו עלה לירושלים בה חי עד לפטירתו בשנת תשמ"ב.
האדמו"ר רבי אברהם אביגדור נחום לנדא מסטריקוב, עלה ארצה בתש"א. הוא הקים בית כנסת ובית מדרש בתל אביב, והתגורר בה במשך עשרות שנים, עד תשמ"ו (1986), אזי עקר לבני ברק.
האדמו"ר רבי אהרן רוקח מבעלז, שהגיע ארצה בשנת תש"ד, קבע את משכנו ברחוב אחד העם בתל אביב. הוא נימק זאת בכך, שבניגוד לערים אחרות בארץ אין בתל אביב כנסיות נוצריות.
האדמו"ר מאוז'רוב, רבי משה יחיאל הלוי אפשטיין, עלה ארצה בשנת תשי"ג. אף כי חסידיו רצו לשכור עבורו דירה בבני ברק, העדיף הרבי להתגורר בתל אביב. הוא הקים בית כנסת בשדרות רוטשילד פינת רחוב לונץ, בסמוך לבית הספר ביל"ו.
האדמו"ר מנדבורנה, רבי איתמר רוזנבוים, התגורר לסירוגין בניו יורק ובתל אביב, בשכונת יד אליהו. בית המדרש שהקים שימש לאחר פטירתו את בנו, האדמו"ר רבי יצחק אייזיק רוזנבוים מזוטשקא. בנו רבי חיים מרדכי רוזנבוים התגורר ביפו שם פתח בית מדרש וישיבה ובהמשך עבר לבני ברק.
האדמו"ר מווסלוי, רבי יעקב יוסף שלמה הלפרין, עלה ארצה מרומניה ולאחר ניסיונות התיישבות שונים, השתכן בתל אביב. הוא הקים בה מרכז רוחני ועסק בפעילויות חסד והחזרה בתשובה. כיום ממשיך בנו את פעילויותיו אלו, אף שאינו מתגורר בעיר.
בתל אביב היה גם פלג של חסידות סלונים, בהנהגתו של רבי אברהם יהושע העשיל ויינברג. בהיותו בחו"ל הוא כיהן כאדמו"ר, אך כשעלה ארצה סירב להמשיך בכך ולפרנסתו פתח בית מסחר ברחוב הרצל בעיר. עם זאת, לא הזניח את הפעילות הציבורית, והיה מיוזמי הקמת תלמוד התורה החסידי "סיני".
רבי יצחק טברסקי, אדמו"ר משושלת סקווירא.
האדמו"ר מלוצק, הרב יוסף דוד קצנלנבוגן, שעלה בשנת תרפ"ח וקיבל מגרש מהעירייה ברחוב האר"י, ולבניית ביתו חיים נחמן ביאליק גייס את תלמידי גימנסיה הרצליה. לאחר פטירתו בשנת תרצ"ה מונה בנו רבי אברהם כממלא מקומו, עד לפטירתו בשנת תש"ג. בשנת תש"ז, עלה בנו של רבי אברהם, ר' ברוך, שהיה אסיר ציון יותר מעשר שנים, והתיישב בבית הוריו והמשיך לנהל את בית המדרש עד לפטירתו.
רבי חיים מאיר הגר מויז'ניץ, התגורר ברחוב ליליינבלום 16 מספר שנים ובשנת תשי"א לאחר הקמת שיכון ויז'ניץ עבר לבני ברק.
רבי יצחק פרידמן מבוהוש, התגורר בשדרות רוטשילד פינת רחוב שינקין, ובסוף שנות ה-80 עבר לבני ברק.
רבי משה מרדכי בידרמן מללוב.
רבי חיים יהודה מאיר הגר מווישווא, כיהן באדמו"רות בעיר.
בין השנים 1920 ל-1950 היה בתל אביב מרכז חסידות חב"ד בארץ ישראל. לאחר מכן עבר מרכז החסידות לכפר חב"ד. עם זאת ארגון צעירי אגודת חב"ד נשאר במקום עד לשנת 1988.
החסידים הנהיגו בתל אביב את טקס "שירת הים". בליל שביעי של פסח היו נוהרים אלפי איש ובראשם האדמו"רים אל עבר חוף הים, בדרך כלל בסוף רחוב אלנבי. שם היו פותחים בקריאה נרגשת של שירת משה ובני ישראל, אותה שרו - על פי המסופר בתורה - כאשר נבקע ים סוף והם חצו בתוכו בחרבה. עד היום מתקיים טקס זה, אם כי מספר המשתתפים בו פחת במשך השנים עקב התמעטות היהודים האורתודוקסים בה.
כאמור, תהליך ההגירה השלילית לא פסח על הקהילות החסידיות. אף כי עדיין ישנם מספר אדמו"רים המפעילים בעיר בתי כנסת ומוסדות חסד ותורה, וכן מספר אדמו"רים הפועלים בעצמם בתל אביב כמו האדמו"ר מווסלוי והאדמו"ר מקוז'ניץ. בשנים האחרונות התיישב בעיר רבי אפרים דב טייטלבוים, האדמו"ר מהוסאקוב, שהתיישב בבית הכנסת של חמיו, רבי משה לופוביץ' האדמו"ר מבוקרשט, וכיום בבית הכנסת של חסידות בוהוש בשדרות רוטשילד. הוא מפעיל במקום הכנסת אורחים ובית תמחוי. גם ביפו נותר אדמו"ר אחד, הרבי מביטשקוב. כמו כן קיימות עד היום קהילות של חסידות גור חסידות בעלז וחסידות חב"ד.