stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מלכודת הנזילות

תחום מלכודת הנזילות בעקומת הביקוש לכסף
מלכודת הנזילות היא מצב מאקרו כלכלי בתאוריה הקיינסיאנית בו מדיניות מוניטרית מרחיבה של הבנק המרכזי להורדת שער הריבית (אנ') לא משפיעה עליו. המאפיין הבולט של מלכודת הנזילות הוא ששיעורי הריבית קרובים לאפס ותנודות בכמות הכסף אינן מתורגמות לשינויים בשער הריבית. על פי קיינס, מלכודת הנזילות מתקיימת כאשר ישנה ציפייה של הציבור לאירועים שליליים (מלחמה, דפלציה וכו') והיא גורמת להם להעדיף להחזיק כסף מזומן נזיל על פני האלטרנטיבה של קניית אג"ח, שבשערי ריבית נמוכים כל כך, אינם אטרקטיביים מספיק. ציפיות הציבור (המובעות בעקומת הביקוש של הציבור לכסף) אינן ידועות לממשלה, כך שהיא אינה יכולה לאמת קיום מלכודת הנזילות. רק לאחר שהגדלת היצע הכסף לא מביאה להורדת שער הריבית המצופה, יכולה הממשלה להבין כי עקומת הביקוש לכסף נמצאת בתחום מלכודת הנזילות. הכלי המוניטרי העיקרי של הבנק המרכזי להורדת הריבית הוא הגדלת היצע הכסף. כאשר עקומת הביקוש לכסף נמצאת בתחום מלכודת הנזילות, מדיניות זו לא יעילה ומכאן מלכוד, שנובע בעיקרו מהעדפת הציבור להחזיק כסף נזיל מזומן על פני קניית אג"ח ומכאן שם התופעה. במקרה זה, על פי קיינס, הפתרון היחיד להוצאת המשק ממיתון הוא לנקוט במדיניות פיסקלית מרחיבה בתחום מלכודת הנזילות, כמו הגדלת תקציבי התשתיות והחינוך, במטרה להגדיל את התוצר, התעסוקה, הכנסות הפרטים והצריכה.
כלכלנים לא-קיינסיאנים, ובמיוחד המוניטרסטים, סבורים שאין לתורה זו בסיס אמפירי.
מקרים ידועים ביחס אליהם נטען שאירעה מלכודת נזילות הם "השפל הגדול" בשנת 1929, והמשבר המתמשך בכלכלת יפן מאז שנות ה-90 (אותו חקר הכלכלן הנאו-קיינסיאני פול קרוגמן, זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2008, אשר העלה מחדש את נושא מלכודת הנזילות לסדר היום הכלכלי-אקדמי).
כיצד מתפתחת מלכודת נזילות

הנחה נוספת בניתוח שוק הכסף היא, כי הנכס הפיננסי החלופי היחיד לכסף הוא איגרת חוב, המהווה את צורת מתן ההלוואות במשק ושיעור התשואה שניתן לקבל עליה לפי השער שלה בשוק הוא שער הריבית במשק. לפיכך, ככל ששער הריבית קטן, הציבור יהיה מעוניין להחזיק חלק גדול יותר מנכסיו הפיננסיים ככסף ולא כאיגרת חוב. נקודת שיווי המשקל בשוק הכסף היא שער הריבית בו כמות הכסף המבוקשת משתווה להיצע הכסף (כמות הכסף המצויה).
כאשר משק מצוי במצב של מלכודת הנזילות, נקודת שיווי המשקל בשוק הכסף נמצאת על אותו חלק גמיש לחלוטין של עקומת הביקוש לכסף: בשער הריבית של שיווי המשקל כמות הכסף אשר הציבור מעוניין להחזיק היא אינסופית ואין בציבור עניין בהחזקת חלק מהנכסים הפיננסיים כאיגרות חוב ובהתעסקות עימם וכל כמות כסף שתתווסף לידי הציבור, הציבור יהיה מעוניין לשמור במצב נזיל. במצב זה אין אפשרות לשנות את הריבית במשק על ידי שינוי בכמות הכסף (אלא אם כן כמות הכסף מצטמצמת לכמות בה שיווי המשקל בשוק הכסף יהיה גבוה יותר מזו של מלכודת הנזילות, הריבית במשק היא הנמוכה ביותר היכולה להיות ואין אפשרות (וממילא גם אין טעם) להורידה עוד יותר.
משמעות המילה "מלכודת" היא, כי היעדר עניין בהתעסקות עם איגרות חוב גורר מצב של שוק איגרות חוב (המהווה, כאמור, את הדרך למתן הלוואות לגורמים הזקוקים לכך) בלתי פעיל או בעל פעילות דלילה מאוד - מה שעלול לפגוע בפעילות המשקית הריאלית (קרי: בתוצר הלאומי) וברמת התעסוקה במשק. כן, היעדר אפשרות או טעם להוריד את שער הריבית במשק מונעים אפשרות של הגדלת ההשקעות הריאליות במשק (ציוד, מכונות, מבנים וכו') אשר הייתה מגדילה את התוצר והתעסוקה במשק.
מצב בו מעדיף הציבור להחזיק בידיו מזומנים או שווה מזומנים, ואינו מוסיף בצורה אפקטיבית לביקוש המצרפי במשק - יהיה המשק ללא צמיחה או יציאה ממיתון.
המצב נוצר כאשר הביקוש לכסף גמיש לחלוטין- כלומר, הקטע בעקומת הביקוש לכסף, אשר בו כל שינוי בהיצע הכסף לא יגרום לשינוי בשער הריבית במשק. שעור ריבית זה, הוא אותו שעור אשר אין אפשרות לרדת מתחתיו. תאוריית מלכודת הנזילות מתייחסת למצבי שפל כלכלי בלתי - אינפלציוניים, ואינה מתייחסת למדיניות פיסקאלית היכולה לעורר את הכלכלה.
הערות שוליים

↑  Paul Krugman, Thinking About the Liquidity Trap, Journal of the Japanese and International Economies 14, 2000-12, עמ' 221–237 doi: 10.1006/jjie.2000.0458
↑  שינוי בשער הריבית במשק- ליתר דיוק בתשואה על איגרות חוב - המכשיר שבאמצעותו ניתנות הלוואות, ואשר מודל שוק הכספים מניח כאלטרנטיבה פיננסית להחזקת כסף נזיל במזומן או בחשבון עו"ש.
↑  Anton Korinek, Alp Simsek, Liquidity Trap and Excessive Leverage, American Economic Review 106, 2016-03-01, עמ' 699–738 doi: 10.1257/aer.20140289
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4215386-4 
מלכודת הנזילות במודל  IS-LM. הרחבה מוניטרית לא משנה את הריבית והרחבה פיסקלית מגדילה את כמות הכסף אבל לא משנה את הריבית אף היא.
(i-ריבית, y-כמות הכסף)
מידענות רפואית

מידענות רפואית היא תת-תחום של מידענות העוסק בשרותי מידע וידע בתוך תחום הרפואה. כל יום חדש מביא איתו גילויים חדשים בתחום זה. על כן יש צורך גדול לנתב את הידע המתאים אל המקום בו נזקקים לו. החלק הוותיק יותר בתחום הוא המידענות הרפואית המיועדת לרופאים, אך בעשור השני של המאה ה-21 הולך ומתגבש לו תפקיד של מידענות רפואית המיועדת למטופלים.
מידענות המיועדת לרופאים

מידענות מסוג זה קיימת כבר שנים רבות. כל יום מתפרסמים מאמרים חדשים בנושאי מחלות, תרופות, אנטומיה ותגליות מדעיות המשנים את מדע הרפואה מקצה לקצה. השינויים הללו מהווים אתגר לרופאים המנסים נואשות לעמוד בקצב. מידענות רפואית מנסה לעשות סדר בדברים. מידען רפואי יעמוד בקשר עם חברות העוסקות במחקר, ויכיר את כלי החיפוש המתאימים כדי לאתר את המחקר הנחוץ בזמן הנחוץ. המידען אינו רופא, הוא אינו מטפל במחלות, או מאבחן אותם. הוא משמש כסוג של מנוע חיפוש. לרופא שעמוס בעבודה אין זמן לשבת שעות ולעבור על כל החומרים כדי לאתר לבסוף את המידע הנחוץ לו. בדיוק לשם כך קיימים מידענים. חברות שעוסקות במחקרים רפואיים מסתייעות כולם במידענים רפואיים. המידען העובד מול רופאים נזקק לידע מקצועי בתחום על מנת לספק ידע רלוונטי. עבודתו חייבת להיות מהירה ומדויקת. רופאים וחוקרים מנסים לכנס את הידע שלהם בצורה שתאפשר את שליפתו המהירה בעת הצורך. קיימים ארגונים כגון ההתאחדות הבינלאומית לאינפורמטיקה רפואית שמאגדים בתוכם מרכזי ידע ברפואה.
שינויים בתחום

מידענות רפואית הפונה לרופאים הייתה קיימת בספריות רפואיות. הספרן היה מידען רפואי. הוא הכיר את מאגרי המידע, ואת הכלים העומדים לרשותו לחיפוש מידע, והוא גם הכיר מספיק את התחום כדי להיות מסוגל לסייע לרופאים למצוא את הידע הדרוש להם. המצב החל להשתנות, יחד עם התהליכים שהתרחשו בתחום. משרד הבריאות החל ברפורמה אדירה, נחקק חוק זכויות החולה, ומאגרי מידע רבים נפתחו ברשת האינטרנט. כך שהידע הרפואי והאחריות על הטיפול כבר אינם בידי הרופאים בלבד.
מידענות המיועדת למטופלים

סוג זה של מידענות רפואית התחיל בעקבות הצורך של חולים להבין יותר את מחלתם, ולהתמודד טוב יותר עם שטף המידע הקיים בהישג ידם. אחוזים ניכרים מהציבור יתייעצו עם מנוע חיפוש בנוגע לבריאותם. כמות המידע הקיימת ברשת עשויה לבלבל, ולפעמים גם לפגוע. מטופל צריך מידע אמין, נכון ורלוונטי למצבו. בשביל כל אלו הוא נזקק למידען רפואי. מידען רפואי העובד מול מטופלים עובד לפי שלבים המאפיינים את המטופלים שלו. הידע שלו ברפואה לא חייב להיות גבוה כמו עמיתו העובד מול רופאים. אך כישוריו הבין אישיים חייבים להיות טובים יותר.
שלבים במידענות רפואית מול מטופלים

מידען רפואי שעובד מול מטופל חייב לזהות את השלב בו המטופל נמצא, כל שלב דורש סוג מידע אחר:
איבחון: השלב שבו המטופל צריך מידע אודות מצבו הרפואי. שלב זה מאופיין באנשים במצב נפשי מעורער, הם סובלים, והם לא יודעים למה, או מה לעשות. גם אם האיבחון הוא למחלה קשה, קיימת הקלה מסוימת בעצם הגילוי. מידען אמור להבין יחד עם המטופל מה צריך לעשות כדי להגיע לאיבחון. הוא מכיר את המערכת הרפואית ויודע לנווט בתוכה לטובת החולה.
גילוי: מדובר בשלב שבו החולה מגלה מה יש לו. זהו שלב רגיש. החולה לא מבין את מצבו הרפואי לאשורו, והרופא לא תמיד מצליח להעביר את המידע שהחולה נזקק לו באותו הרגע. פעמים רבות נוצרים חיכוכים אם הרופא אינו ער דיו לצרכיו של החולה. כאן תפקידו של המידען הוא להרגיע ולהסביר. עקרונות חשובים הם לא להכביד במידע, אלא לענות על הצרכים המיידים ולנהוג ברגישות גבוהה.
טיפול: בשלב זה נגמרת אי הוודאות ומתחילים הפחדים. יש המון אפשרויות טיפול, חלקן עובדות וחלקן לא. לחלק מהטיפולים יש תופעות לוואי, חלק שנויים במחלוקת. החיים השתנו מקצה לקצה. אל מול הפחדים האלה המידען צריך להרגיע. לתת מידע במשורה (לא להעמיס על המטופל) להתמקד בדברים ברורים ובמה שצריך לעשות. חייו השתנו ועליו להתרגל לשינוי. עליו למצוא מסגרות תומכות שיוכלו לסייע לו. המידען אמור לכוון את המטופל למקומות שיוכלו לסייע לו.
חיים עם המחלה: זהו שלב שבו המטופל מרגיש קצת יותר בשליטה על מצבו הבריאותי. שלב זה מאפשר למטופל ללמוד יותר על מצבו הבריאותי. הוא כבר מכיר את התחום קצת ולא נבהל מכל פיסת מידע שנתקל בה. על המידען לכוון אותו למקומות שיכולים לחזק את תחושות היכולת שלו.
ההבדל בין מטופל לחולה

מידען רפואי הפונה למטופלים אינו פונה לאדם החולה בלבד. הוא פונה למטופלים, שיכולים להיות חולים, לבני משפחת המטופל, חברים וכדומה. תפקידו של המידען הוא להתייחס לעובדה כי לא רק המטופל, אלא גם הסובבים אותו זקוקים למידע רפואי. הפניה טיפוסית היא לפורומים, או לאתרים שעוסקים בהתמודדות עם המחלה, לחולה עצמו וגם למשפחתו.
לקריאה נוספת

בליצר, ר' ופדלון, ג' (2004). מהפיכת המידע והשפעתה על מערכת היחסים בין הרופא למטופל. הרפואה, 143, 10 .752-749
הערות שוליים

↑  נירה שלום ומרים פרבר, מידענות רפואית ומידענות בריאותית - התמחויות חדשות בתחום המידענות
↑  Shalom, N. (Unprinted). The Health Information Specialist: A New Role for Channeling Web Information to Promote Patient Empowerment
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532144005171  BNE: XX4720019  BnF: cb11941520x (data)  GND: 4038261-8  LCCN: sh89005069  NKC: ph122500
מערכת מצומדת

בכימיה, מערכת מצומדת היא מערכת אטומים הקשורים קוולנטית אחד לשני בקשרים כפולים וקשרים יחידים, לסירוגין (לדוגמה: C=C-C=C-C), במולקולה של תרכובת אורגנית. במערכת זו קיים אל-איתור של האלקטרונים לאורך אורביטלי p של האטומים, המקבילים זה לזה. תופעת האל-איתור משפרת את יציבות המולקולה, כלומר מפחיתה את האנרגיה הכוללת שלה.
מנגנון האל־איתור וצימוד

תופעת האל-איתור יוצרת תחום בו האלקטרונים אינם מוגבלים לקשר או אטום בודד, אלא לקבוצת קשרים או אטומים. דוגמה לכך היא החומר פנול (C6H5OH; בנזן עם קבוצת הידרוקסיל), לו מערכת של 6 אלקטרונים מעל ומתחת לטבעת המישורית, וכמו כן סביב קבוצת ההידרוקסיל. בשרטוט, המולקולה מסומנת כבעלת קשרים כפולים ויחידים לסירוגין, אך במציאות אין הבחנה בין הקשרים, והאלקטרונים משתתפים בכולם באופן דומה. זוהי דוגמה לחומר ארומטי.
צימוד יכול להתרחש גם במקרים נוספים, מעבר למקרה הקלאסי של קשרים יחידים וכפולים לסירוגין. כל עוד לכל אטום בשרשרת אורביטל p, השרשרת יכולה להיות מצומדת. לדוגמה, פוראן (בשרטוט משמאל) הוא טבעת מחומשת, בעלת שני קשרים כפולים, ואטום חמצן בעמדה 1. לחמצן שני זוגות אלקטרונים בלתי קושרים; אחד מהזוגות תופס אורביטל p בכיוון המתאים לשאר המערכת, ובכך שומר על הצימוד. נוכחות חנקן בטבעת או קבוצות בעמדת α לטבעת, כמו קרבוניל (C=O), אימין (C=N), ויניל (C=C) או אניון יכולים לשמש מקור לאורביטלי p, ליצירת מערכת מצומדת.
קיום קשרים כפולים ויחידם לסירוגין אינו תנאי מספיק לצימוד חזק במערכת. קיימים פחמימנים טבעתיים, כמו ציקלואוקטטטראן, המקיימים תנאי זה, אך הצימוד בהם חלש. הסיבה לכך היא המבנה המרחבי של המולקולה, בצורת "סירה", ולא בצורה מישורית. כיוון שאורביטלי p של המולקולה אינם מקבילים, קשה לאלקטרונים לעבור ביניהם, ולכן הצימוד ביניהם חלש. עדיין ניתן לומר שזוהי מערכת מצומדת, אך היא אינה ארומטית.
צבעי המערכות המצומדות

למערכות מצומדות תכונות מיוחדות, הנותנות לתרכובות צבעים חזקים. בפיגמנטים רבים מערכות מצומדות, כמו השרשרת הפחמימנית המצומדת של בטא-קרוטן, היוצרת צבע כתום חזק. כאשר אלקטרון בשרשרת בולע פוטון של אור באורך הגל המתאים, הוא מעורר לרמה אנרגטית גבוהה יותר (ראו מודל חלקיק בקופסה). ככל שאורך המערכת גדל, כך ההפרשים בין רמות האנרגיה קטנים, והחומר יבלע פוטונים באורכי גל ארוכים יותר (תדירויות נמוכות יותר).
רוב המעברים האלקטרונים הם מאורביטל פאי קושר לאורביטל פאי אנטי-קושר (π ל-*π), אך גם אלקטרונים לא-קושרים יכולים לבצע מעבר (n ל-*π). מערכות מצומדות בעלות פחות משמונה קשרים כפולים מצומדים בולעים קרינה רק בטווח העל-סגול, ואין להם צבע נראה.
ניתן לכמת את בליעת האור בטווח העל-סגול והאור הנראה בעזרת ספקטרוסקופית UV/VIS. בליעת האור מהווה את הבסיס לתחום הפוטוכימיה.
מערכות מצומדות מהוות את הבסיס לכרומופורים, שהם החלקים בולעי האור של מולקולה, וגורמים לה להיות צבעונית. ניתן למצוא כרומופורים בתרכובות אורגניות שונות, ולעיתים גם בפולימרים צבעוניים או זוהרים בחושך. הכרומופורים הם בדרך כלל מערכת מצומדות טבעתיות עם קשרים כמו C=O או N=N בנוסף לקשרי C-C המצומדים.
דוגמאות לחומרים מצומדים

אינדיגו כרמין
ויטמין A
ויטמין D
בנזן
ראו גם

כרומופור
רזוננס כימי
היפרקוניוגציה
המבנה הכימי של פנול.
ניתן לקבל צימוד גם בנוכחות קבוצות תורמות אורביטלי p שונות מפחמן. לכן, גם המולקולה פוראן היא מערכת מצומדת.
הקונפורמציה הטבעית של ציקלואוקטטטראן. הקשרים הכפולים השכנים אינם באותו מישור, ולכן הצימוד ביניהם חלש. צימוד בתרכובות טבעתיות גורם לארומטיות, תופעה המייצבת מאוד את התרכובות הללו.
המבנה הכימי של בטא-קרוטן. עשרת הקשרים המצומדים מסומנים באדום, והם מהווים את הכרומופור (החלק הגורם לצבע) של המולקולה
מרוץ כלבים

כלבי גרייהאונד במרוץ
כלב גרייהאונד במרוץ
כלבי ויפט במרוץ
מרוץ כלבים הוא תחרות ספורטיבית בין כלבים, בדרך כלל מגזע גרייהאונד, הנערכת לרוב לצורך הימורים או גיוס תרומות.
מועדון המרוצים הראשון נוסד באנגליה בשנת 1776, ובמהרה נוסדו עוד רבים כמותו. בתקופה זו נהגו לשסות את הכלבים בארנבת כדי לעודד אותם לרוץ. רק לאחר 100 שנה, ב-1876, הוחלפה הארנבת האמיתית בארנבת מכנית שנוסעת במהירות על מסילה/מעקה, ושיטת המרוץ השתנתה לשיטה כפי שהיא מוכרת כיום. כיום מרוצי כלבים פופולריים בעיקר באנגליה ובארצות הברית.
הכלב המפורסם ביותר מתחום המרוצים, ובעל הערך הכספי הגבוה ביותר, היה הכלב "אינדיאן ג'ון", שנמכר בסכום של 72,000 דולר.[דרוש מקור]
לצד הפופולריות הרבה של מרוצי הכלבים, ישנו צד אחר שגורם לביקורת רבה בחוגים שונים בציבור הרחב – הימורים שמתקיימים במהלך המרוץ.
כלבים רבים, שסיימו את תפקידם ככלבי מרוץ, נשארים ללא בתים. קיימות מספר עמותות, שהוקמו במיוחד לשם כך, העוסקות במציאת בתים מאמצים לכלבים ש"פרשו לגמלאות".
מרוצי כלבים בישראל

החוג הישראלי לכלבי רוח עורך אימוני שדה מדי חודש לחברי החוג, בהם משתתפים כלבי ויפט וסלוקי בעיקר.
ראו גם

אג'יליטי (כלבנות)
כלבי רוח
מפל הקרח סלדג'רס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  71°28′00″S 163°12′00″E﻿ / ﻿71.4667°S 163.2°E﻿ / -71.4667; 163.2
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח סלדג'רס(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח סלדג'רס
 
מפל הקרח סלדג'רס או מפל הקרח סלג'רס (באנגלית: Sledgers Icefall) הוא מפל קרח, בהרי באוורס, באזור חוף פנל (אזור חוף אנטארקטיקה שבין כף ויליאמס וכף אדייר), שבאנטארקטיקה.
מפל הקרח מצוי באמצעו של קרחון סלדג'רס.
המפל ממוקם מצפון לקצהו של רכס ריילי.
היסטוריה > מקור השם

מפל הקרח נקרא על שם הקרחון שבאמצעו הוא ממוקם.
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1967–1968.
השם ניתן לזכרם של החוקרים האנטארקטיים, אשר חקרו אזורים אלה ברגל, כשהם גוררים בעצמם מזחלות (באנגלית sledgers - "גוררי מזחלות"); ובייחוד לזכרם של חוקרי משלחת הסקר הגאולוגי של ניו זילנד אשר חקרו את האזור בתנאי מזג אוויר קשים במיוחד.
מידע פנים

מידע פנים הוא מידע על חברה, שהנפיקה ניירות ערך הנסחרים בבורסה, אשר עשוי להשפיע על מחיר ניירות הערך ושטרם פורסם ברבים, אלא ידוע רק לעוסקים בענייניה הפנימיים של החברה. מידע פנים מעניק למחזיק בו יתרון רב על-פני הציבור בעת המסחר בניירות הערך הרלוונטיים, ולכן השימוש בו נחשב לעבירה פלילית (עבירת צווארון לבן) במדינות רבות ובהן ישראל.
האיסור על השימוש במידע פנים הוא איסור מודרני שנולד בארצות הברית בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 ופותח במהלך השנים על ידי הרגולטורים והמשקיעים בשווקים השונים בעולם. האיסור נועד להתמודד עם בעיית חוסר השוויון במידע מתוך כוונה לעודד שוק יעיל ומתוך הכרה בנחיצות שמירת אמון הציבור באמינות מנגנוני שוק ההון.
לא כל מידע פנימי בחברה הוא מידע פנים כהוראתו בחוק. המידע חייב שיהיה בעל אפיון מיוחד אשר אילו נודע לציבור היה בו כדי לגרום לשינוי משמעותי במחיר נייר ערך של חברה.
רשות ניירות ערך מקפידה לחקור חשדות על שימוש במידע פנים, והביאה להטלת עונשי מאסר בפועל על מי שעברו עבירה זו.
מידע פנים בישראל

בישראל לא היה איסור על שימוש במידע פנים בשנות ה-60 וה-70. העיתונים היו מפרסמים תנועות בלתי מוסברות במניות שונות ומפרסמים שהשינויים ככל הנראה נובעים ממידע פנימי. סוחרים בבורסה נהגו לקפוץ על מניות עם עליות בלתי מוסברות ולברוח ממניות עם ירידות בלתי מוסברות, מתוך הנחה שהן נובעות ממידע פנים. הנהלת הבורסה הייתה מודאגת מאיבוד אימון הציבור הרחב בעקבות מקרים של שינויים גדולים ובלתי מוסברים בשערי מניות, שהיה חשד שנבעו משימוש במידע פנים.
איסור על שימוש במידע פנים הועלה לדיון בכנסת בשנת 1979 ביוזמת הבורסה. היוזמה זכתה להתנגדות של הבנקים שחששו מהשלכות החוק עליהם, ובעקבות זאת רוכך החוק.
לבסוף נוסף פרק ח'1, העוסק במידע פנים, לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, במאי 1981.
מידע פנים מוגדר בחוק זה בסעיף 52א: "מידע על התפתחות בחברה, על שינוי במצבה, על התפתחות או שינוי צפויים, או מידע אחר על החברה, אשר אינו ידוע לציבור ואשר אילו נודע לציבור היה בו כדי לגרום שינוי משמעותי במחיר נייר ערך של החברה".
דוגמאות: מידע על חתימה על חוזה או בדבר משא ומתן המתנהל לסגירת עסקה, זכייה במכרז, נתונים על תוצאות כספיות ודוחות כספיים ועוד.
אין רואים מידע כמידע פנים אם נמסר לרשות או לבורסה דו"ח על המידע והרשות או הבורסה פרסמו אותו, או ניתן לו פרסום בדרך אחרת מקובלת לצורך הבאת המידע לידיעת הציבור ועבר יום מסחר בבורסה לאחר יום הפרסום כאמור. לא פרסמו הרשות או הבורסה את המידע תוך ארבעה ימים מיום שדווח עליו, יחדל המידע להיות מידע פנים בתום תקופה זו.
מידע פנים בישראל > שימוש במידע פנים פירושו

העושה עסקה בנייר ערך של חברה (למעט נייר ערך של חברה בת או חברה קשורה שאינה נסחרת בבורסה או שלא הנפיקה ני"ע לציבור על פי תשקיף) או העושה עסקה בנייר ערך אחר שנייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו, והכל – כאשר מידע פנים מצוי בידו.
המוסר מידע פנים או חוות דעת על נייר ערך של חברה, או נייר ערך אחר שנייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו, כאשר מידע פנים מצוי בידו, לאדם אשר הוא יודע או שיש יסוד סביר להניח כי יעשה שימוש במידע פנים, או ינצלו לצורך עסקה או ימסור אותה לאחר.
בעניין משה קרן נ' מדינת ישראל עשה מזכיר חברה שימוש במידע סודי שהגיע לידיו בקשר למציאת עתודות נפט ומסרו ליועץ ההשקעות שלו קודם שהודעה זו נמסרה לפרסום בבורסה. הוא הואשם בשימוש במידע פנים.
בניגוד לדעה המקובלת בציבור, שימוש במידע פנים כשלעצמו אינו מהווה עבירה לפי חוק ניירות ערך. סעיף 52ב לחוק המגדיר מהו "שימוש במידע פנים" אינו קובע לו סנקציה פלילית בדמות עונש מאסר או קנס. האיסור הפלילי הקבוע בעניין מידע פנים בחוק ניירות ערך נוגע לעבירות הבאות בלבד, ורק לגביהן נקבעה ענישה:
שימוש במידע פנים שמקורו מאיש פנים כאמור בסעיף 52ג
שימוש במידע פנים בידי איש פנים כאמור בסעיף 52ד
יחד עם זאת, במישור האזרחי סעיף ח52 לחוק מרשה לחברה שבנייר הערך שלה נעשה שימוש במידע פנים לתבעו מאותו אדם את הריווח שנבע לו כתוצאה מכך. במקרה זה לא נדרש להוכיח כי מקור מידע הפנים באיש פנים או אם השימוש בו נעשה בידי איש פנים.
בית המשפט העליון בדק את התנאים להחלתו של האיסור על שימוש במידע פנים וקבע כי נדרשים שני תנאים:
עשיית שימוש בקיומו של מידע ייחודי בחברה
בעל המידע יהיה איש פנים
מידע פנים בישראל > הגדרת איש הפנים

דירקטור, מנכ"ל, בעל מניות עיקרי בחברה או אדם אחר שמעמדו או תפקידו בחברה או קשריו עימה נתנו לו גישה למידע פנים.
בן משפחה של אחד המנויים בפסקה 1.
תאגיד שבשליטתו של אחד המנויים בפסקאות 1+2.
אין מקום לעשות הבחנה בין מי שיש לו גישה למידע פנים ובידו להעריך את השפעת המידע על החברה ובין איש שאין בידו כלי הערכה. דהיינו, גם פקיד זוטר שהגיעה לידו פיסת מידע חשובה שלא נתגלתה לציבור ובעקבותיה רכש את מניות החברה יחשב כאיש פנים למרות שלא מצוי בידו מידע על מצבה הפיננסי של החברה.
מידע פנים בישראל > הגדרת ציבור

ציבור הוא זה שיש לו עניין בשוק ההון וקבלת מידע זה או אחר יכולה להשפיע על התנהגותו בשוק ההון. ציבור זה כולל לדוגמה משקיעים גדולים או קטנים, אנליסטים, פרשני שוק ההון ואפילו כאלה המקורבים לשוק ההון. המבחן הוא מבחן היפותטי הידוע בציבור כ"משקיע הסביר".
לנאשם בשימוש במידע פנים ובעשיית רווח משימוש במידע פנים קיימות הגנות המפורטות בסעיף 52ז והוא לא יישא באחריות פלילית אם ישכיל להוכיח את אחת מחלופות ההגנה המצויות בסעיף זה.
מניעי האיסור לעשות שימוש במידע פנים

בפסק דין (ע"פ 4675/97 ישראל רוזוב נ' מדינת ישראל) שעסק בסוגיה זו, נימק השופט מישאל חשין את האיסור לעשות שימוש במידע פנים:
לעומת זאת, יש כלכלנים הטוענים שמסחר במידע פנים הוא בעל השפעה חיובית על השוק בכך שהוא מביא את מחירי המניות לערכים נכונים יותר, על סמך מידע עדכני.
לקריאה נוספת

מאור אבן-חן, האיסור הפלילי על שימוש במידע פנים - ניתוח כלכלי התנהגותי, הוצאת נבו, 2008.
יוסף גרוס, "האיסור בדבר ניצול מידע-פנים בחברות", עיוני משפט טו (תש"ן) 481.
עמרי ידלין, "גבולות האיסור על שימוש במידע-פנים", עיוני משפט כה (תשס"א-תשס"ב) 143.
נ' מימון-שעשוע, "שימוש במידע פנים – בין אסור למותר", הפרקליט מו (תשס"ב-תשס"ג) 85.
זוהר גושן, ג' פרחמובסקי, "הטעמים בעד ונגד השימוש במידע פנים: הערכה מחודשת", ספר שמגר (כרך ג, תשס"ג) 321.
זוהר גושן, ג' פרחמובסקי, "האיסור על שימוש במידע-פנים – מונופול של אנשי-פנים או תחרות בין אנליסטים?", עיוני משפט כה (תשס"א-תשס"ב) 655.
מנחם מנדל פרידמן

רבי מנחם מנדל פרידמן (ג' בתמוז תרל"ו - י"א בתשרי תש"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות בוהוש, יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי.
תולדותיו

נולד לרבי דוד פרידמן, בנו של רבי יצחק פרידמן, אבי השושלת, ולשיינא דבורה בת רבי אברהם יהושע השיל (מז'יבוז') מזינקוב. אביו נפטר בחיי סבו, ולא כיהן באדמו"רות, עם זאת חסידי סבו היו מסתופפים אצל אביו.
נישא לבלומה רייזל בת דודו רבי ישראל שלום יוסף פרידמן, לימים האדמו"ר מבוהוש. הקים יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי את ישיבת "בית ישראל" שהתקיימה בין השנים תרס"ט - תרע"ו והעמידו את חמיהם בנשיאותה. בישיבה למדו כ-100 תלמידים בחמש כיתות.
לאחר פטירת חמיו בשנת תרפ"ג, מונה לממלא מקומו יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי. השניים הנהיגו יחדיו את החצר, וקבלו בצוותא את החסידים, כל המכתבים שיצאו מהחצר נשאו את הסמליל בראש העמוד של שניהם, ושניהם היו חתומים עליו. בהמשך עבר גיסו ליאס והוא כיהן לבדו.
בזמן מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים יהודים, כמו לניצולי פרעות יאשי.
נפטר בי"א בתשרי תש"ג ונקבר בבוהוש. אחיינו וחתנו של רבי מנדל, רבי יצחק פרידמן, מילא את מקומו. ילדיו האחרים של רבי מנדל מבוהוש היו ר' יצחק פרידמן, ושתי בנותיו, שרה דבורה ומלכה רחל שהתחתנו עם (בן דודו) רבי יצחק בנו של רבי משה יהודה לייב מפאשקאן. נכדו - בן בתו שרה דבורה, היה הרב ישראל פרידמן בן-שלום האדמו"ר מפאשקאן.
הערות שוליים

↑  מנחם מנדל ברייאר, ‏הישיבות ברומניה, באתר "דעת", בתוך: מוסדות תורה באירופה בבנינם ובחורבנם, בעריכת שמואל ק. מירסקי, הוצאת עגן, ניו יורק, תשט"ז, 1956.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007511878105171  VIAF: 308281004   WorldCat (עם VIAF): 308281004
מפל הקרח ראגוצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 קואורדינטות:  80°03′S 158°00′E﻿ / ﻿80.05°S 158°E﻿ / -80.05; 158
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח ראגוצקי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח ראגוצקי
 
מפל הקרח ראגוצקי (באנגלית: Ragotzkie Icefall) הוא מפל קרח ברכס בריטניה, שבאנטארקטיקה.
רוחבו של מפל הקרח 4 קילומטרים, והוא ממקם במזרח-מרכז קרחון רגוצקי.
קרחון רגוצקי זורם במפל הקרח רגוצ'קי אל קרחון אלי והוא מהווה יובל מרכזי של קרחון זה.
היסטוריה > גילוי הקרחון

קרחון רגוצקי מופה באמצעות תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית.
היסטוריה > מקור השם

שמו של המפל ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
המפל נקרא על שם רוברט א. ראגוצקי (Robert A. Ragotzkie), שהיה מנהל פרויקטים בתוכנית החקר האנטארקטית של ארצות הברית, בתחום מחקרי העמקים שאינם מכוסים קרח באנטארקטיקה. בנוסף הוא חקר את ארץ ויקטוריה בעונת המחקר 1963–1962.
מפל הקרח סירקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  79°38′00″S 156°30′00″E﻿ / ﻿79.6333°S 156.5°E﻿ / -79.6333; 156.5
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח סירקל(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומימפל הקרח סירקל
 
מפל הקרח סירקל (באנגלית: Circle Icefall) הוא מפל קרח, בסמוך לרכס טנטאקל שבאנטארקטיקה.
גובהו של מפל הקרח 45 מטרים, ואורכו 28 קילומטרים.
המפל מקיף בקשת את כל רוחבו של קרחון דרווין.
היסטוריה > מקור השם

שמו של מפל הקרח ניתן לו על ידי משלחת החקר של קרחון דרווין, אשר הייתה חלק מהמשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1958–1956.
המפל נקרא בשם זה, בשל צורתו, הדומה לצורת המעגל של המושבים בבתי אופרה.
לקריאה נוספת

• Jane G. Ferrigno, Kevin M. Foley, Charles Swithinbank, and Richard S. Williams, Jr, , הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
מרקורי האדום

המרקורי האדום הוא הבול הנדיר ביותר מבין בולי העיתון (בולים שנועדו לשליחת עיתונים) של אוסטריה.
בולים אלו הופיעו לראשונה בשנת 1851. הם הציגו פרופיל של מרקוריוס, האל הרומי. צבע הבול הצביע על ערכו. צבע כחול היה שווה ערך ל-6/10 מדד קרוצר לעיתון אחד, צהוב - 6 קרוצר ל-10 עיתונים, ורוד - 30 קרוצר ל-50 עיתונים.
בשנת 1856 הודפס העיצוב מחדש באדום ויחד עם הוורוד הפך לשווה ערך ל-6 קרוצר. אולם הוא הוחלף בעיצוב חדש שיצא לאור בשנת 1858 ורק עותקים ספורים ממנו שרדו.
במכירות פומביות שנערכו לאחרונה נמכר הבול בכ-40,000 דולרים אמריקאים. עותקים לא משומשים של הבול שווים עשרה אחוזים פחות ממשומשים.
ראו גם

(Linn's, 1989) ‏ Philatelic Gems 1