stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגרינץ' שגנב את חג המולד! (ספיישל טלוויזיוני)
הפקה

הסרט הופק ובוים על ידי צ'אק ג'ונס, אשר היה בעבר אנימטור באולפני האחים וורנר שפיתח בין היתר את הסרטים המצוירים של לוני טונס ו-Merry Melodies.
דוקטור סוס עצמו היה גם מעורב ביצירת הסרט, ובמיוחד בכתיבת המילים לשירים בסרט, כולל לשיר "You're a Mean One, Mr. Grinch", אותו ביצע ת'ורל רייבנסקרופט. את פסקול הסרט הלחין אלברט האג. השחקן בוריס קרלוף מדבב הסרט הן את המספר והן את דמותו של הגרינץ'.
מדבבים

בוריס קרלוף בתפקיד הגרינץ' / המספר
ג'ון פורי בתפקיד סינדי לו מי, ילדה קטנה ותמימה שנתקלת במקרה בגרינץ' בזמן שהוא שודד את תושבי העיירה.
דאלאס מקנון בתפקיד מקס, הכלב הנאמן של הגרינץ'
מקהלת אולפני MGM בתפקיד תושבי העיירה ווויל
ראו גם

הגרינץ' שגנב את חג המולד!
הגרינץ'
אדווין סרוסי

| --- | --- |

 לידה:  26 בדצמבר 1952 (בן 72) מונטווידאו, אורוגוואי 
 ענף מדעי:  מוזיקולוגיה 
 עיסוק:  פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, מופקד על הקתדרה למוזיקולוגיה ע"ש עמנואל אלכסנדר וראש בית הספר לאמנויות
 מקום לימודים:  האקדמיה למוזיקה ע"ש הרב אלפרט של  UCLA (1988)  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 מוסדות:  האוניברסיטה העברית בירושלים (2000) 
 תלמידי דוקטורט:  שמואל רפאל 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2018)  פרס סם טולידאנו (2009) 
 
אֶדווין סֶרוּסי (נולד ב-26 בדצמבר 1952) הוא פרופסור אמריטוס למוזיקלוגיה, חוקר מוזיקה יהודית ישראלי ואתנומוזיקולוג המתמחה בעיקר בחקר המוזיקה של יהודי צפון אפריקה, האימפריה העות'מאנית ומוזיקה ישראלית עממית ופופולרית. הוא מופקד על הקתדרה למוזיקולוגיה על שם עמנואל אלכסנדר באוניברסיטה העברית בירושלים וראש בית הספר לאמנויות שם מאז שנת 2009. חתן פרס ישראל לשנת תשע"ח בתחום חקר התרבות, האמנות והמוזיקולוגיה. חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים ממאי 2024.
קורות חיים

סרוסי נולד במונטווידאו בירת אורוגוואי, שם קיבל את ראשית חינוכו המוזיקלי בלימודי כינור, קומפוזיציה והלחנה. מוצאה של משפחתו הוא מלוב, והיא היגרה לאלכסנדריה שבמצרים ומשם ב-1926 לדרום אמריקה. סבו, אליאס (אליהו) סרוסי, היה ממנהיגי הקהילה היהודית במונטווידאו. אמו הייתה פסנתרנית וזמרת אופרה. הוא עלה לישראל ב-1971. למד לתואר ראשון ושני במוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים ולמד קומפוזיציה אצל פרופ' אנדרה היידו. את עבודת ה-MA שלו כתב על שירת הבקשות של יהודי מרוקו. בשנת 1987 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס על עבודה שכותרתה "Schir Hakawod and the Liturgical Music Reforms in the Sephardi Community in Vienna, ca. 1881-1925: A Study of Change in Religious Music".
עם שובו לישראל הרצה בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת תל אביב ומכללת לוינסקי לחינוך. ב-1990 החל ללמד באוניברסיטת בר-אילן, שם שימש בשנים 1994–1998 כראש המחלקה למוזיקה. במהלך כהונתו כראש המחלקה פיתח בה את מחלקת הקומפוזיציה, את המחלקה לתרפיה במוזיקה ואת המעבדה למוזיקה ומחשבים.
סרוסי פרסם שבעה ספרים ועשרות מאמרים מדעיים על המוזיקה בחברות היהודיות הספרדיות והמזרחיות עם דגש על מסורות צפון אפריקאיות, האימפריה העות'מאנית וקהילות האנוסים במערב אירופה. חיבוריו עוסקים בקשת מוזיקלית רחבה, שבה כלולים בין היתר המוזיקה של יהודי מרוקו שבה התמחה, דרך מוזיקה של קהילת יהודי וינה ועד פיוטי ר' ישראל נג'ארה. בנוסף פרסם מאמרים על הזמר העברי והמוזיקה הפופולרית הישראלית. כתב עם מוטי רגב ספר בשם "מוזיקה פופולרית ותרבות לאומית בישראל" (הוצאת אוניברסיטת קליפורניה, 2004), שתורגם על ידי הוצאת האוניברסיטה הפתוחה. בשנת 2000 עבר אל האוניברסיטה העברית ומאז הוא מנהל את המרכז לחקר המוזיקה שם. הוא מלמד אתנו-מוזיקולוגיה, מוזיקת עולם, תאוריה ומתודולוגיה בחקר מסורות שבע"פ ומוזיקה פופולרית. בשנים 2009–2013 הוא יסד וניהל את בית הספר לאמנויות באוניברסיטה העברית. בשנת 1995 הוא ערך ספר של אלברטו חמזי Cancionero sefardí.
סרוסי הוזמן כפרופסור אורח וכמרצה באוניברסיטת טורונטו, אוניברסיטת ברקלי, אוניברסיטת מוסקבה ועוד. בדארטמות' קולג' הוא פרופסור אורח מאז 2008. זכה בפרסים על עבודתו, בהם פרס מארגון מורשת יהודי ספרד בניו-יורק.
בשנת 2024 צורף לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.
מחקריו מתמקדים בתרבות המוזיקלית בארצות הים-התיכון והמזרח-התיכון, ביחסי-הגומלין בין התרבות היהודית והאסלאמית (בעיקר בסוגות מוזיקה אמנותית) ובמוזיקה פופולרית בישראל. הוא חוקר תהליכי הכלאה, תפוצות, לאומנות וטראנס-לאומיות. הוא שם דגש על תפקיד הפרט בעיצוב תרבות עממית ופופולרית, על רשתות חברתיות ועל השפעת קבלת המוזיקה וצריכתה בגיבוש התרבות המוזיקלית.
לצד פעילותו האקדמית הוא פעיל גם בזירה המוזיקלית בישראל ובחו"ל כיועץ בפסטיבלי מוזיקה, כחבר בוועדות ממלכתיות בנושאי מוזיקה ואמנות וכמפיק תוכניות מוזיקליות. סרוסי ארגן והפיק קונצרטים של מסורות מוזיקה יהודית בפסטיבלים בעולם, ואחראי על סדרת התקליטורים "אנתולוגיה של מסורות מוזיקה בישראל". בשנת 1995 הגה וניהל את סדרת הקונצרטים "שיח מוזיקלי ים-תיכוני", שבה השתתפו מוזיקאים מטורקיה, איראן, אלג'יריה, אזרבייג'ן, יוון וארמניה. הסדרה חודשה ב-2011.שימש יו"ר הוועדה הישראלית של המועצה הבינלאומית למוזיקה (אונסק"ו) והאיגוד הישראלי למוזיקולוגיה, והוא חבר בחבר הנאמנים של רננות – המכון למוזיקה יהודית, ושל תזמורת הבארוק ירושלים. הקים את "בית הספר למוזיקה שורשית" באוניברסיטת בר-אילן, ואת ה"שיח המוזיקלי הים תיכוני" של משכנות שאננים.
פרסומים עיקריים

מוטי רגב ואדווין סרוסי, מוזיקה פופולרית ותרבות בישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 2013
ישן וחדש בשירת הבקשות של יהודי מרוקו: היבטים היסטוריים, חברתיים-תרבותיים ומוזיקליים של מנהג שירת הבקשות (1981)
אדווין סרוסי, מזמרת קדם: חייו ויצירתו המוסיקאלית של הרב יצחק אלגאזי מתורכיה, ירושלים: רננות המכון למוסיקה יהודית, 1989
שארית ישראל - ר׳ ישראל נאג׳ארה, מבואות וביאורים: בארי טובה, סרוסי אדוין, שני כרכים, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 2023.
מדריך למוזיקה עות’מאנית קלאסית בלדינו בכתב יד מהמאה ה-18, חקרי מערב ומזרח, תשע"א, עמ' 491–503
מבוא לחוויה המוזיקלית הישראלית, זמנים, 110, 2010, עמ' 56–64
נבואת ביאליק על המוזיקה המזרחית בתרבות העברית החדשה, פעמים, 119, תשס"ט-2009, עמ' 173–180
בלחן אחד: מוזיקאים יהודים בארצות האסלאם, מנחה למנחם, תשס"ח-2008, עמ' 489–498
חורבנה של ירושלים בלחן אחד : קינה עברית מספרד ומקבילתה הנוצרית, לאות זיכרון, תשס"ז, עמ' 347–362
יסוד אחד להן : גילוי המזרח ואחדותן של מסורות המוזיקה היהודיות במשנת אברהם צבי אידלסון, פעמים 100, תשס"ד-2004, עמ' 125–146
עולמו המוזיקלי של רבי משה זכות לאור שירת הקודש שלו, פעמים 96, תשס"ג-2003, עמ' 53–70
אדוין סרוסי ואריק קרסנטי, ‏לחקר המוזיקה הליטורגית של יהודי אלג’יריה, פעמים 91, תשס"ב-2002, עמ' 31–50
זמרת הפיוט הספרדי בקוצ’ין (הודו), מסורת הפיוט, ב, תש"ס-2000, עמ' 231–248
אדוין סרוסי ובועז דוידוף, ‏למחקרה של מסורת המוזיקה של יהודי אפגאנסתאן, פעמים 79, תשנ"ט-1999, עמ' 159–170
המוזיקה של השיר העממי בלדינו, פעמים 77, תשנ"ט-1999, עמ' 5–19
מוזיקה עות’מאנית קלאסית בקרב יהודי שאלוניקי, לאדינאר, א, תשנ"ח-1998, עמ' 79–91
מוזיקה טורקית ושירת קודש עברית באימפריה העות’מאנית, פעמים 70, תשנ"ז-1997, עמ' 124–128
המקאם הטורקי בשירת יהודי ספרד בקיסרות העות'מאנית, אפיריון, 32, 1994, עמ' 43–47.
כוחם של פרגמנטים : שירי לאדינו ברפרטואר של ברכה צפירה, מכאן ט"ו, מאי 2015, עמ' 471–494
הערות שוליים

↑  ירון צור, פרס ישראל לחקר התרבות, האמנות והמוזיקולוגיה יוענק לפרופ' אדווין סרוסי, באתר הארץ, 13 בפברואר 2018
↑  שמונה חברים וחברות חדשים לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ‏21 במאי 2024 (ארכיון)
↑  אדווין סרוסי באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267975805171  PLWABN: 9810657421105606  autores.uy: 12786  BnF: cb12494615n (data)  GND: 1037811674  ISNI: 0000 0001 0867 1819  LCCN: nr91040916  NTA: 189996617  ORCID: 0000-0001-5006-1520  SUDOC: 034160221  VIAF: 7492745   WorldCat (עם VIAF): 7492745
מירטאזאפין

| --- | --- |

 
 נתונים כימיים
 מסה מולרית:  265.158 יחידת מסה אטומית מאוחדת 
 בטיחות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון B3 (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  N06AX11 
 מספר CAS:  85650-52-8
 PubChem:  4205
 ChemSpider:  4060
 
מירטאזאפין (Mirtazapine) מוכרת גם בשמות המסחריים: מירו, רמרון ומירטאזפין טבע. היא תרופה לטיפול בדיכאון השונה הן מקבוצת נוגדות הדיכאון הטטרציקליות והן מקבוצת נוגדות הדיכאון החוסמות ספיגה חוזרת של סרוטונין. היא מעכבת את הקולטנים הפרה-סינפטיים אלפא-2-אדרנרגיים, מה שגורם לשחרור מוגבר של סרוטונין ונוראפינפרין.
תרופה ייחודית בין התרופות המשמשות לטיפול בדיכאון מג'ורי בכך שמעלה הן את הנוראדרנלין והן את הסרוטונין. זה נעשה באמצעות מנגנון שונה מנוגדות דיכאון אחרים. שונה מחסימת ספיגה חוזרת (כמו תרופות מקבוצת ה-SSRI), שונה מחסימת נשאים (כמו הטריציקליים) ושונה מעיכוב מונואמין אוקסידאז (כמו במקרה של פנלזין או טרנילציפרומין). מירטאזאפין (Mirtazapine) נוטה להפחית בחילות ושלשולים, תוצאה של השפעותיה על קולטני סרוטונין 5-HT3. תופעות הלוואי האופייניות לתרופה כוללות תיאבון מוגבר ורדימות.
למירטאזאפין יש השפעה נוגדת חרדה, היכולה להתאים בטיפול באנשים הסובלים מדיכאון המשולב עם הפרעת חרדה. בנוסף, מירטאזאפין משפרת את דפוסי השינה בקרב אנשים הסובלים מדיכאון.
התרופה סונתזה לראשונה בחברת התרופות האמריקאית אורגנון (Organon) ופורסמה ב-1989. היא אושרה לשימוש לראשונה לטיפול בבעיות דיכאון חמורות בהולנד ב-1994 והוכנסה לשימוש בארצות הברית ב-1996 תחת שם המותג רמרון. בדצמבר 2002 אישר בית המשפט האמריקאי לטבע תעשיות פרמצבטיות ולמיילן לשווק את התרופה באופן גנרי.
כמו שאר התרופות נוגדות הדיכאון והחרדה, מירטאזאפין עלול להעלות את הסיכון להתנהגות ומחשבות אובדניות במטופלים בו, עד גיל 25.
מירטאזאפין איננו מומלץ כתרופת הרגעה לאנשים עם דמנציה: בשנת 2021 פורסמו תוצאות ניסוי מבוקר הקצאה אקראית בשם SYMBAD (השפעת מירו על אנשים עם דמנציה ואי-שקט, ראשי תיבות: StudY of Mirtazapine for Agitated Behaviors in Dementia). לאחר 3–4 חודשי טיפול, לא נמצא הבדל משמעותי במדד האי שקט בין קבוצת הטיפול במירטזאפין לקבוצת הביקורת (טיפול בפלאסבו), ועלה אף חשד לעקה גבוהה יותר של המטפלים העיקריים ולתמותה מוגברת של המטופלים (7 לעומת 1).
שימושים רפואיים > דיכאון

מירטאזאפין יעילה לטיפול בדיכאון. יש לה השפעה מרדימה מאוד, ההופכת אותה לבחירה מתאימה לשימוש בחולים דיכאוניים עם נדודי שינה חמורים או ארוכי שנים. חלק מהחולים מוצאים את שהרדימות שהתרופה משרה בתחילת הטיפול בולטת מאוד ומפריעה. הרדימות הקיצונית של התרופה פוחתת לרוב במהלך השבוע הראשון של הטיפול. לעיתים יש עליה משמעותית בתיאבון. השילוב של שתי התופעות (תיאבון מתגבר ורדימות) הופך את המירטאזאפין למתאים לחולים דיכאוניים עם מאפיינים מלנכוליים כמו נדודי שינה וירידה במשקל. קשישים הם מועמדים טובים לתרופה. מבוגרים צעירים יותר יש יותר סיכוי שיגלו התנגדות לפרופיל תופעות הלוואי הספציפי שהוזכר.
מירטאזאפין נתנת לעיתים קרובות בשילוב עם תרופה מקבוצת ה-SSRI או עם ונלפאקסין (venlafaxine). הסיבה היא גם חיזוק התגובה נוגדת הדיכאון וגם נטרול תופעות הלוואי הסרוטונינרגיות. בתופעות לוואי מכוונים בעיקר: בחילות, אי שקט, נדודי שינה. למירטאזאפין אין אינטראקציה פרמקולוגית משמעותית עם התרופות שהוזכרו קודם.
שימושים רפואיים > טיפול בחולי סרטן

המירטזאפין חוסם את קולטני 5-HT3, מנגנון הקשור לתרופות המשמשות למאבק בתופעות הלוואי החמורות של מערכת העיכול של על רקע טיפול בחומרים כימותרפיים. קיים שימוש במירטאזאפין לצורך דומה. השילוב של הרגעת מערכת העיכול, טיפול הרגעה ועזרה לשינה ומבקביל עלייה בתיאבון לאוכלוסיית המטופלים בכימותרפיה פרופיל זה ובכלל זה תופעות הלוואי יכול מאוד להתאים.
שימושים רפואיים > טיפול בחיות

משמש לטיפול בחיות מחמד כנגד בחילות והעלאת התיאבון.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי

תופעות לוואי שכיחות מאוד של מירטאזאפין (מעל 10% מהמטופלים) כוללות תיאבון מוגבר, עלייה במשקל, ישנוניות, כאב ראש ויובש בפה.
תופעות שמופיעות ב-1% עד 10% מהמטופלים כוללות בעיות זיכרון (במקרה כזה מומלץ להפסיק את הטיפול ולדווח לרופא מייד), עייפות, סחרחורת, אי יציבות, רעד, בחילה, הקאה, עצירות או שלשול, כאב גב, כאב שרירים, תת-לחץ דם בקימה לעמידה, בצקת ברגליים, חלומות מוחשיים, בלבול, חרדה ובעיות שינה.
בילדים נמצאה גם שכיחות עד 10% לסרפדת, עליה במשקל ועליה בטריגליצרידים בדם.
קיימות גם תופעות לוואי המצריכות הפסקה מיידית של הטיפול למרות ששכיחותן איננה ידועה, הן כוללות: מחשבות אובדניות, נגעים עוריים סגולים או אדומים, שלפוחיתיים או מפושטים, סימני זיהום עם דיכוי ייצור תאי דם לבנים, אדומים או טסיות, פירכוס אפילפטי, תסמונת סרוטונין ותמס שריר.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > ישנוניות

ישנוניות היא תופעת הלוואי השכיחה ביותר של מירטאזאפין, השכיחות שלה היא יותר מ-50 אחוז מהלוקחים את התרופה. לכן אנשים המתחילים מירטאזאפין צריכים לנקוט משנה זהירות בעת נהיגה או הפעלת מכונות מסוכנות אזהרה זו מלווה רבות מהתרופות אך מודגשת במיוחד בהקשר של מירטאזאפין. יש להיזהר במקרה שלה גם כשקמים מהמיטה בלילה. השפעה שלילית זו היא הסיבה שמירטאזאפין נלקחת תמיד לפני השינה.
מירטאזאפין (Mirtazapine) מעצימה את ההשפעה המרדימה והמרגיעה של תרופות אחרות המדכאות את מערכת העצבים המרכזית. לכן במהל השימוש במירטאזאפין יש להימנע מתרופות מרגיעות ומרדימות ובכללן תרופות ללא מרשם ואלכוהול.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > תיאבון ועליה במשקל

נצפתה עליה בתיאבון אצל כשליש מהמטופלים במירטאזאפין, מלווה בעליה במשקל. מדובר בתופעת לוואי שאינה מסוכנת אך היא שכיחה ומביאה לעיתים קרובות להפסקת הטיפול.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > סחרחורת

מירטאזאפין (Mirtazapine) גורם לסחרחורת ב-7% מהאנשים מטופלים בתרופה.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > תופעות לוואי הנחשפות בבדיקות דם

אצל 15% מהמשתמשים בתרופה נצפתה עלייה בכולסטרול בסרום ב-20% ויותר מעל הגבול העליון של הנורמה. אצל 6% מהמשתמשים בתרופה נצפתה עלייה בטריגליצרידים. רמות האלאנין טרנסאמינאז עלו לפי שלושה מהגבול העליון של הנורמה ב-2% מהמטופלים במירטאזאפין, לעומת 0.3% מהנבדקים בביקורת פלצבו.
בניסיון מוקדם ומוגבל לפני שיווק של מירטאזאפין נצפתה ב-0.3% מהמטופלים ירידה בספירת הנויטרופילים המוחלטת ל-500/mm3 או פחות תוך חודשיים מתחילת השימוש. חלק מהמטופלים פיתחו זיהומים סימפטומטיים. המצב ההמטולוגי היה הפיך בכל המקרים. הסבירות להופעת הירידה בנויטרופילים עלתה במקביל לקיום גורמי סיכון נוספים לנויטרופניה. לא נצפתה עלייה בתדירות הדיווחים על נויטרופניה במהלך השיווק הנרחב של התרופה. אנשים המפתחים חום, צמרמורות, כאב גרון, כיבים בריריות, או סימני זיהום אחרים קיימת המלצה לפנות בהקדם להערכה רפואית. אם נמצאה ספירת כדוריות לבנות נמוכה, יש להפסיק את הטיפול במירטאזאפין ולעקוב אחרי מצב הדלקת מקרוב.
בגלל הסיכון לאגרנולוציטוזיס הקשור לשימוש במירטאזאפין אנשים צריכים להיות מכוונים לסימני זיהום ולקשר האפשרי שלהם לטיפול התרופתי.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > תת-לחץ דם אורטוסטטי (orthostatic hypotension)

מספר קטן מהמשתמשים במירטאזאפין חווים תת-לחץ דם אורטוסטטי.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > היריון ולידה

השימוש במירטאזאפין על ידי נשים בהריון לא נחקר דיו. מאחר שהתרופה עשויה להיות מופרשת בחלב אם, מומלץ לא ליטול אותה בהנקה על ידי אימהות.
אזהרות ותופעות לוואי תופעות לואי > תופעות לוואי ששכיחותן נמוכה או לא קיימת

מירטאזאפין כנראה אינו מגביר את הסיכון להתקפי התכווצויות.
מאניה או היפומאניה התרחשו בניסויים קליניים בשיעור דומה לזה של תרופות נוגדות דיכאון אחרות.
אינטראקציה עם תרופות אחרות

השימוש במקביל במירטאזאפין עם אלכוהול או בנזודיאזפינים יכול להעצים את אפקט ההרדמה וההרגעה שלהם.
מתן במקביל של מירטאזאפין עם תרופות מקבוצת המונואמין אוקסידאז אינו מומלץ, ההמלצה היא להפסיק במתן התרופה מקבוצת המונואמין אוקסידאז לשבועיים ורק אז להתחיל במתן המירטאזאפין.
הערות שוליים

↑  Talha N. Jilani, Jonathan R. Gibbons, Rubina M. Faizy, Abdolreza Saadabadi, Mirtazapine, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024. (באנגלית)
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  R. Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 637
↑  Kaspersen FM, Van Rooij FA, Sperling EG, Wieringa JH (בספטמבר 1989). "The synthesis of org 3770 labelled with 3H, 13C AND 14C". Journal of Labelled Compounds and Radiopharmaceuticals. 27 (9): 1055–1068. doi:10.1002/jlcr.2580270911. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Remeron New FDA Drug Approvalh". Centerwatch.
↑  שלמה גרינברג, ‏לחץ חזק כלפי מטה, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2002
↑  Organon, Inc. v. Teva Pharmaceuticals, Inc., 244 F. Supp. 2d 370 (D.N.J. 2002), Justia Law (באנגלית)
1 2  אוניפארם בע"מ, מירו 30, 45 - עלון לצרכן, באתר israeldrugs.health.gov.il, ‏03/2023
↑  Sube Banerjee, Juliet High, Susan Stirling, Lee Shepstone, Ann Marie Swart, Tanya Telling, Catherine Henderson, Clive Ballard, Peter Bentham, Alistair Burns, Nicolas Farina, Chris Fox, Paul Francis, Robert Howard, Martin Knapp, Iracema Leroi, Gill Livingston, Ramin Nilforooshan, Shirley Nurock, John O'Brien, Annabel Price, Alan J. Thomas, Naji Tabet, Study of mirtazapine for agitated behaviours in dementia (SYMBAD): a randomised, double-blind, placebo-controlled trial, Lancet (London, England) 398, 2021-10-23, עמ' 1487–1497 doi: 10.1016/S0140-6736(21)01210-1 (באנגלית)
↑  Mirtazapine (What you need to know according to a vet), Petlearnia (באנגלית אמריקאית)
1 2 3  R. Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 637-638
1 2 3 4  R. Boland ,Verduin ,Dr. Pedro Ruiz, Kaplan & Sadock's Synopsis of Psychiatry, 2021, עמ' 638
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NKC: ph271399 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית

ציר זמן של תוכנת שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית
שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית (באנגלית: Peer-to-peer file sharing) הוא דרך להפצה ושיתוף של מדיה דיגיטלית באינטרנט באמצעות טכנולוגיית עמית לעמית (P2P). רשתות שיתוף קבצים מסוג עמית לעמית מאפשרות למשתמשים לקבל גישה לקובצי מדיה, כגון ספרים, מוזיקה, סרטים ומשחקים, באמצעות תוכנת עמית לעמית המחפשת מחשבים אחרים שמחוברים לרשתות עמית לעמית על מנת לאתר את התוכן הרצוי. ה-nodes ברשתות הללו הם משתמשי הקצה ושרתי הפצה.
טכנולוגיית שיתוף קבצים מסוג עמית לעמית התפתחה בכמה שלבים שונים, מהרשתות המוקדמות, כגון נאפסטר, שפרסמה בתחילת הדרך את הטכנולוגיה, למודלים המאוחרים יותר כמו פרוטוקול ביטורנט. מיקרוסופט משתמשת כיום ברשת ביטורנט על מנת לאפשר הורדה של עדכונים למערכת Windows 10 ומשחקי וידאו מקוונים שונים (כגון Skyforge) משתמשים בביטורנט כרשת להפצת תוכן לצורך הורדת קבצים גדולים במיוחד - חלופה שאינה כרוכה בעלויות דרמטיות עבור רוחב הפס שנחוץ כאשר ההורדות מבוצעות ממקור יחיד.
מספר גורמים תרמו לכך ששיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית הפך נפוץ ברחבי העולם לאורך השנים - אחת הסיבות הייתה ההגדלה המאסיבי של רוחב הפס למרבית משתמשי האינטרנט בעולם, וסיבות נוספות כוללות את העובדה שמרבית התוכן התרבותי הפיזי בעולם עבר דיגיטציה לאורך השנים, וכמו גם העלייה הדרמטית ביכולות של המחשב האישי (במיוחד היכולת לנגן קובצי וידאו ואודיו).
כתוצאה מהשינויים הללו קל יחסית להעביר קובץ אחד או יותר ממחשב אחד למשנהו דרך האינטרנט באמצעות רשתות שיתוף קבצים שונות.
שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית ניתן לעשות באמצעות יישומי שיתוף קבצים חינמים.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית זכן בתחילת הדרך לפופולריות עצומה בסוף שנות ה-90 בזכות תוכנת שיתוף הקבצים נאפסטר אשר אפשרה למשתמשיה לשתף קובצי מוזיקה ישירות בין המשתמשים. נאפסטר השתמשה בשרת אינדקס מרכזי על מנת לנהל את התוכן המשותף של כל המשתמשים בתוכנה, ובאופן זה הקלה במיוחג על תהליך החיפוש וההורדה של קבצים. עם זאת, בשל הסתמכותה על שרת מרכזי, נאפסטר התמודדה עם אתגרים משפטיים בגין הפרת זכויות יוצרים וכתוצאה מכך לבסוף נאפסטר נסגרה ביולי 2001, ובהמשך התוכנה חזרה כשירות בתשלום.
לאחר סגירתה של נאפסטר, צצו מספר תוכנות שיתוף קבצים חדשות מסוג עמית לעמית כמו גנוטלה וקאזה, אשר אפשרו למשתמשים בהם לשתף מגוון רחב יותר של קבצים, כולל סרטים ומשחקים. בניגוד לנאפסטר, השירותים הללו פעלו ללא שרתים מרכזיים, ובשל כך היה קשה בהרבה לסגור אותם מבחינה טכנית. אף על פי כן, משום שהמשתמשים עדיין היו תלויים בתוכנות לקוח ספציפיות, נעשו ניסיונות לתבוע את יוצרי התוכנות. בשל כך תוכנות שיתוף קבצים בולטות מסוג עמית לעמית כמו קאזה, Morpheus(אנ') ו-LimeWire(אנ') נסגרו בסופו של דבר, והדבר סלל את הדרך לפופולריזציה של פרוטוקול ביטורנט, אשר פעל בצורה בהרבה יותר מבוזרת. משתמשי ביטורנט, אשר לא יכלו לבצע חיפוש קבצים מתוך תוכנות הביטורנט עצמם, נדרשו להשתמש באתרי צד שלישי על מנת לאתר קובצי טורנט, והדבר הקשה בהרבה את השבתת הפעילות של החלפת הקבצים ברשתות הביטורנט.
השפעה כלכלית > תעשיית המוזיקה

ההשפעה הכלכלית של הפרת זכויות יוצרים באמצעות שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית על ההכנסות של תעשיית המוזיקה היא שנויה במחלוקת וקשה לכמת אותה. בעוד שמחקרים מסוימים מצביעים על השפעה שלילית על מכירות התקליטים, קשה למדיי לבודד את הגורם הספיצפי הזה מההשפעה של מגמות אחרות כמו רכישות חוקיות של מוזיקה באינטרנט, הירידה במחירי התקליטורים, והמעבר מחנויות מוזיקה עצמאיות לקמעונאים גדולים.
השפעה כלכלית > תעשיית הסרטים

גם תעשיית הסרטים התמודדה עם אתגרים מהותיים בעקבות שיתוף הקבצים ברשתות עמית לעמית. איגוד הסרטים של אמריקה דיווח על הפסדים מהותיים לאורך השנים. מחקר משנת 2010 שהוזמן על ידי לשכת המסחר הבינלאומית ובוצע על ידי החברה הצרפתית TERA העריך שהורדה בלתי חוקית של מוזיקה, סרטים ותוכנות עולה לתעשיות היצירתיות של אירופה מיליארדי דולרים מדי שנה וחזה הפסדים משמעותיים אם המגמה תימשך.
שימוש בקרב הציבור

לפי ההערכות בשנת 2004 כ-70 מיליון אנשים לקחו חלק בשיתוף קבצים באינטרנט. על פי סקר של CBS News, כמעט 70 אחוז מבני 18 עד 29 חשבו ששיתוף קבצים מקובל בנסיבות מסוימות ו-58 אחוז מכל האמריקאים שעקבו אחר סוגיית שיתוף הקבצים חשבו שזה מקובל לפחות בנסיבות מסוימות. בינואר 2006, 32 מיליון אמריקאים מעל גיל 12 הורידו לפחות סרט עלילתי אחד מהאינטרנט, ו-80 אחוז מהם עשו זאת אך ורק באמצעות רשתות שיתוף מסוג עמית לעמית. מתוך האוכלוסייה שנדגמה, 60 אחוז סברו שהורדת סרטים מהאינטרנט אשר מוגנים בזכויות יוצרים אינה מהווה עבירה חמורה במיוחד, אולם 78 אחוז סברו שגניבה של סרט DVD מהחנות מבלי לשלם על המוצר מהווה עבירה חמורה למדיי.
לפי הערכה מיולי 2008 כ-20 אחוזים מאוכלוסיית אירופאה השתמשה ברשתות שיתוף קבצים על מנת להוריד מוזיקה, בעוד ש-10 אחוז השתמשו בשירותי מוזיקה דיגיטלית בתשלום כמו iTunes.
על פי סקר שנערך בשוודיה בעשור הראשון של המאה ה-21, 75 אחוזים מהמצביעים הצעירים בשוודיה (בגילאים 18 עד 20) תמכו בשיתוף קבצים כאשר הציגו בפניהם את ההצהרה: "אני סבור שזה בסדר להוריד קבצים מהרשת, גם אם זה לא חוקי". מתוך הנשאלים, 38 אחוז אמרו שהם "מסכימים בתוקף" בעוד 39 אחוזים אמרו שהם "מסכימים חלקית".
מחקר אקדמי שנערך בקרב סטודנטים אמריקאים ואירופים מצא שאכיפת זכויות היוצרים באינטרנט יצרה תגובה נגדית, ואף החריפה את הרצון של אנשים להוריד קבצים באמצעות רשתות שיתוף הקבצים.
ראו גם

עמית לעמית
הערות שוליים

↑  Tyson, Jeff (2000-10-30). "How the Old Napster Worked". howstuffworks.com. ארכיון מ-2011-08-25. נבדק ב-2011-05-21.
↑  "Copyright and Peer-To-Peer Music File Sharing: The Napster Case and the Argument Against Legislative Reform". murdoch.edu.au. במרץ 2004. ארכיון מ-2010-07-09. נבדק ב-2011-05-21. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Smith, Ethan. March 21, 2007. "Sales of Music, Long in Decline, Plunge Sharply: Rise in Downloading Fails to Boost Industry; A Retailing Shakeout" (אורכב 09.08.2017 בארכיון Wayback Machine), The Wall Street Journal Website
↑  Mundell, Ian. Piracy in Europe costs $13.7 billion, Variety. March 18, 2010.
↑  Delgado, Ray. Law professors examine ethical controversies of peer-to-peer file sharing (אורכב 25.06.2008 בארכיון Wayback Machine). Stanford Report, March 17, 2004.
↑  Poll: Young Say File Sharing OK - CBS News, web.archive.org, ‏2013-10-29
↑  "Solutions Research Group - Movie File-Sharing Booming: Study" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-17 בפברואר 2012. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  BBC NEWS | Technology | Warning letters to 'file-sharers', web.archive.org, ‏2010-10-30
↑  Young voters back file sharing - The Local, web.archive.org, ‏2010-08-15
↑  Copyright Backlash by Ben Depoorter, Sven Vanneste, Alain Van Hiel :: SSRN, web.archive.org, ‏2022-02-05
CDC 6600

| --- | --- |

קונסול המחשב בחזית התצוגה. המסכים העגולים מציגים בגרפיקה וקטורית טקסט בשלושה גדלים, והמחשב יכול להציג עליהם גם גרפיקה.
 מידע כללי
 סוג:  מחשב על
 מפתח:  סימור קריי 
 יצרן:  קונטרול דאטה 
 תאריך הכרזה:  1964
 תאריך הפצה:  1964
 תאריך הפסקת שיווק:  1969
 סדרה:  סדרת CDC 6000 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  COS, SCOPE, Kronos
 זיכרון:  עד 128K מילים של 60 סיביות
 
CDC 6600 היה מחשב של חברת קונטרול דאטה, בפיתוחו של סימור קריי שהוצג ב-1964, והיה המחשב המהיר בעולם עד 1969, אז הוצג יורשו וממשיך דרכו, CDC 7600 (אנ'), גם הוא בפיתוחו של קריי.
הוא נחשב בדרך כלל מחשב העל המוצלח הראשון, וביצועיו עלו פי שלושה על המחשב שקדם לו, IBM 7030 Stretch (אנ'). ה-6600 הוא הדגם הראשון והמרכזי בסדרת 6000 של החברה.
6600 היה הצלחה מסחרית, ומעל מאה מחשבים נמכרו, אף על פי שהיה אחד המחשבים היקרים, עם תג מחיר של עד 9 מיליון דולר. הוא סימן את תחילת שליטתה של CDC בשוק מחשבי העל, שנמשכה עם ממשיך דרכו, CDC 7600.
המחשב תוכנן על ידי צוות קטן, בהנהגת סימור קריי, שהגה ומימש את הרעיונות המרכזיים. CDC איבדה את ההגמוניה בשוק מחשבי העל כאשר הוצג המחשב קריי 1 (אנ'), גם הוא בתכנון קריי, שעזב את החברה ופתח חברה משלו.
תכנון המחשב נחשב פורץ דרך בתחומים רבים. הוא נחשב בדרך כלל למעבד הראשון בארכיטקטורת RISC, שנים לפני שזו הוגדרה וזכתה בשמה, היה אחד המחשבים הראשונים שנבנו בעזרת טרנזיסטורי סיליקון, והציג חדשנות בעיצוב הפיזי ובטכנולוגית קירור מתוחכמת. כל אלו נועדו למטרה אחת אותה הציב קריי - ליצור את "המחשב הגדול בעולם", המושג המקובל אז למחשב המהיר בעולם. קריי וצוותו עמדו במשימתם בהצלחה מרשימה, והמחשב היה הצלחה מסחרית, והשפיע על עיצוב מחשבים בדורות הבאים.