stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גודאותה (מחוז)
יישובים עיקריים

גודאותה
אתוס החדשה
ליחני
הערות שוליים

↑  על פי מפקד שנערך בשנת 2003
| מחוזות / נפות אבחזיה |
| --- | --- | --- |
| מחוזות אבחזיה | אבחזיה אבחזיה מחוז גגרה • אבחזיה אבחזיה מחוז סוחומי • אבחזיה אבחזיה מחוז גודאותה • אבחזיה אבחזיה מחוז גולריפש • אבחזיה אבחזיה מחוז גאלי • אבחזיה אבחזיה מחוז אוצ'מצ'ירה • אבחזיה אבחזיה מחוז טקווארצ'לי |  |
| נפות גאורגיה | גאורגיה גאורגיה נפת גגרה  • גאורגיה גאורגיה נפת סוחומי • גאורגיה גאורגיה נפת גודאותה  • גאורגיה גאורגיה נפת גורילפש  • גאורגיה גאורגיה נפת גאלי  • גאורגיה גאורגיה נפת אוצ'מצ'ירה |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא אבחזיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גודאי

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  זהבה גושן
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות נוער 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  2016 
 
גודאי הוא ספר לנוער שנכתב על ידי זהבה גושן, מתורגמנית שעלתה מאתיופיה, ומעיין בן הגיא, סופרת שנולדה בדגניה ב', ויצא לאור בשנת 2016. הסיפור הוא סיפור אוטוביוגרפי על חייה של זהבה גושן, אך הוא בעצם עוסק בילדה בשם גודאי, ילדה ממוצא אתיופי שעלתה לארץ ישראל עם משפחתה בשנת 1984 ומלווה שנה בחייה.
עלילה

גודאי היא ילדה יהודייה שחיה עם משפחתה בת שבע הנפשות באתיופיה באזור כפרי חקלאי, במצב כלכלי טוב עם משק משגשג. מתוארת משפחתה המורחבת והחמה הכוללת את ההורים, האחים, הדודים, בני הדודים והשכנים, כל אלו חלק מהקהילה המעורבת של נוצרים ויהודים החיים בהרמוניה. בקהילה מתקיימת מסרות יהודית ואורח חיים מזרח אפריקאי. ברקע נשמעים הדים של צרות המתרחשות בעיר הבירה.
המבוגרים בכפר עוסקים בחקלאות ובמלאכה, ובניהם קשרים של חברות, רעות ומסחר, המבוססים על אמון ועל עזרה הדדית.
גודאי היא ילדה שמפחדת לטפס על עצים ובטוחה שהיא מכוערת, ובשונה מכל בני משפחתה, היא היחידה ששאפה ללמוד ולא לתת יד במטלות הכפר המשפחתי, דבר שלא היה מובן מאליו בכפרי אתיופיה.
הערות שוליים

↑   שלומית כהן-אסיף, "גודאי": סיפור על ילדות באתיופיה עד הנחיתה בנתב"ג, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2016
↑  נירה לוין, גודאי, באתר דףדף
↑   אבנר שפירא, זיכרונות מכפר יהודי באתיופיה מתוארים ברומן החדש "גוּדַאי", באתר הארץ, 26 ביולי 2016
גביע דייוויס 1982

| --- | --- |

 ענף:  טניס 
 ארגון מפעיל:  הפדרציה הבין-לאומית לטניס 
 תקופת התחרות:  5 במרץ 1982 – 28 בנובמבר 1982 (269 ימים) 
 מספר תחרות:  71 
 מספר מתמודדים:  60
 מדינה מארחת:  גרנובל, צרפת (משחק הגמר)
 אצטדיון:  Palais des Sports
 זוכה:  ארצות הברית (28)
 → 1981 1983 ← 
 
גביע דייוויס 1982 הייתה התחרות ה-71 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 60 נבחרות. התחרות נערכה בחסות חברת אלקטרוניקה יפנית NEC.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (2 בתי אירופה, בית אמריקה ובית המזרח). מנצחי הבתים האזוריים קיבלו זכות לעלות לבית העליון במקום 4 נבחרות החלשות של הבית העליון.
המשחק על התואר התקיים בין נבחרת ארצות הברית לבין נבחרת צרפת בגרנובל. הוא הסתיים עם התוצאה 1:4 לטובת ארצות הברית. בכך נבחרת ארצות הברית זכתה בתואר בפעם השנייה ברציפות ובפעם ה-28 בסך הכול.
משחקי הבית העליון > משחק הגמר

| צרפת   צרפת   1 | צרפת   צרפת   1 | גרנובל, צרפת    28-26 בנובמבר 1982  חימר באולם | גרנובל, צרפת    28-26 בנובמבר 1982  חימר באולם | ארצות הברית   ארצות הברית   4 | ארצות הברית   ארצות הברית   4 | ארצות הברית   ארצות הברית   4 | ארצות הברית   ארצות הברית   4 | ארצות הברית   ארצות הברית   4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | צרפת | יאניק נואה |  | 10 | 6 | 6 | 3 | 2 |
| 1 | ארצות הברית | ג'ון מקנרו |  | 12 | 1 | 3 | 6 | 6 |
| 2 | צרפת | אנרי לקונט |  | 2 | 2 | 9 | 4 |  |
| 2 | ארצות הברית | ג'ין מאייר |  | 6 | 6 | 7 | 6 |  |
| 3 | צרפת | יאניק נואה/אנרי לקונט |  | 3 | 4 | 7 |  |  |
| 3 | ארצות הברית | פיטר פלמינג/ג'ון מקנרו |  | 6 | 6 | 9 |  |  |
| 4 | צרפת | יאניק נואה |  | 6 | 6 |  |  |  |
| 4 | ארצות הברית | ג'ין מאייר |  | 0 | 1 |  |  |  |
| 5 | צרפת | אנרי לקונט |  | 2 | 3 |  |  |  |
| 5 | ארצות הברית | ג'ון מקנרו |  | 6 | 6 |  |  |  |
הבית העליון פלייאוף

ב־1-3 באוקטובר
| מיקום | מנצחים | ניקוד | מפסידים |
| --- | --- | --- | --- |
| בואנוס איירס, ארגנטינה, חימר | מקסיקו | 2-3 | מערב גרמניה |
| ברצלונה, ספרד, חימר | בריטניה | 2-3 | ספרד |
| דונייצק, ברית המועצות, חימר | ברית המועצות | 1-4 | הודו |
| מקסיקו סיטי, מקסיקו, חימר | רומניה | 2-3 | מקסיקו |
הבית העליון פלייאוף > העברות לקראת שנת 1983

בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון ארגנטינה, בריטניה, רומניה וברית המועצות נותרו בבית העליון. הודו, מקסיקו, ספרד וגרמניה המערבית ירדו לבתים אזוריים.
בעקבות משחקי הבתים האזוריים פרגוואי, אינדונזיה, אירלנד ודנמרק עלו לבית העליון.
ישראל בגביע דייוויס

נבחרת ישראל שובצה בבית אירופה א' ושיחקה נגד נבחרת בלגיה.
| בלגיה   בלגיה   0 | בלגיה   בלגיה   0 | בלגיה, יופן    13-11 ביוני 1982  | בלגיה, יופן    13-11 ביוני 1982  | ישראל   ישראל   3 | ישראל   ישראל   3 | ישראל   ישראל   3 | ישראל   ישראל   3 | ישראל   ישראל   3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | בלגיה | ז'אק גרנדז'אן |  | 3 | 6 | 8 | 0 | 5 |
| 1 | ישראל | שחר פרקיס |  | 6 | 3 | 6 | 6 | 7 |
| 2 | בלגיה | ברנר בואלו |  | 6 | 6 | 3 | 6 | 4 |
| 2 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 3 | 8 | 6 | 4 | 6 |
| 3 | בלגיה | ברנר בואלו/תיירי סטבו |  | 1 | 12 | 9 | 4 | 2 |
| 3 | ישראל | שלמה גליקשטיין/דוד שניידר |  | 6 | 10 | 7 | 6 | 6 |
| 4 | בלגיה | ברנר בואלו |  |  |  |  |  |  |
| 4 | ישראל | שחר פרקיס |  |  |  |  |  |  |
| 5 | בלגיה | ז'אק גרנדז'אן |  |  |  |  |  |  |
| 5 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  |  |  |  |  |  |
לאחר הניצחון על בלגיה, נבחרת ישראל שיחקה נגד הונגריה והפסידה.
| הונגריה   הונגריה   4 | הונגריה   הונגריה   4 | הונגריה, בודפשט    11-9 ביולי 1982  | הונגריה, בודפשט    11-9 ביולי 1982  | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 | ישראל   ישראל   1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| . | . | . | . | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 1 | הונגריה | בלאז' טרוצי |  | 7 | 6 | 6 |  |  |
| 1 | ישראל | שחר פרקיס |  | 5 | 4 | 2 |  |  |
| 2 | הונגריה | יאנוש בנייק |  | 1 | 0 | 2 |  |  |
| 2 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 6 | 6 | 6 |  |  |
| 3 | הונגריה | פטר סקה/בלאז' טרוצי |  | 3 | 6 | 2 | 7 | 8 |
| 3 | ישראל | שלמה גליקשטיין/דוד שניידר |  | 6 | 3 | 6 | 5 | 6 |
| 4 | הונגריה | יאנוש בנייק |  | 5 | 8 | 6 | 9 |  |
| 4 | ישראל | שחר פרקיס |  | 7 | 6 | 2 | 7 |  |
| 5 | הונגריה | בלאז' טרוצי |  | 7 | 6 |  |  |  |
| 5 | ישראל | שלמה גליקשטיין |  | 5 | 2 |  |  |  |
ברית המילה (אירוע מקראי)

מילת יצחק על ידי אברהם, ספר תורה מרגנסבורג, שנת 1300 לערך.
ברית המילה היא סיפור מקראי המופיע בסוף פרשת לך לך שבספר בראשית, במהלכו כרת אברהם ברית עם ה' כאשר חלקו של אברהם בברית הוא מילת כל צאצאיו הזכרים, ואף מילת עבדיו וצאצאי עבדיו. חלקו של ה' בברית הוא הבטחה לריבוי עמים שייצאו מאברהם, להשגחתו המיוחדת של ה' על אברהם ועל זרעו מיצחק, מעבר להשגחה הרגילה שמשגיח ה' על ברואיו, ולמתן ארץ כנען לזרעו של יצחק, שבעת ישיבתם בה יהיו מושגחים על ידו.
הרקע לברית

אברם, אבי האומה הישראלית, נצטווה על ידי ה' לעזוב את מולדתו וללכת לארץ כנען, בה זרעו יפרה וירבה ויירש אותה. אולם במשך עשר שנות שהותו בארץ כנען עם שרי אשתו, לא זכו לילד. שרי הציעה לאברם שישא את שפחתה הגר, שאולי ממנה יזכה לפרי בטן. אברם נשאה, ואכן נולד לו ממנה ישמעאל. כעבור כשלוש עשרה שנים לאחר מכן, נגלה ה' אל אברם, שינה את שמו לאברהם וכרת עימו את ברית המילה. באותו מעמד שינה ה' גם את שם אשתו לשרה, והתחייב לאברהם שייוולד לו ממנה בן שנה לאחר מכן, שייקרא יצחק, ושעִמו ועם זרעו הוא יקיים את הברית שכורת עם אברהם וזרעו. כעבור שנה אכן נולד יצחק, בהיות אברהם בן 100 ושרה בת 90.
תיאור הברית

כשהיה אברם בגיל 99 שנים, נגלה אליו ה' ופתח דבריו בקביעה ובהבטחה: ”אֲנִי אֵל שַׁדַּי הִתְהַלֵּךְ לְפָנַי וֶהְיֵה תָמִים: וְאֶתְּנָה בְרִיתִי בֵּינִי וּבֵינֶךָ וְאַרְבֶּה אוֹתְךָ בִּמְאֹד מְאֹד”. על פי רבים מפרשני המקרא, משמעות הקביעה היא שיש בידו של ה' לעשות כל שיחפוץ, ולכן אם יקיים אברהם את חלקו בברית, יפרהו ה' וירבהו בילדים נוספים, על אף גילו המופלג.
תיאור הברית > חלקו של ה' בברית

לאחר שאברהם נפל על פניו בהאזנה לדברי ה', הציג ה' בפניו את חלקו של ה' בברית, המתחלק לשלושה חלקים:
התחייבות שאברהם יהיה אב לאומות רבות, לאחר שינוי שמו מ'אברם' ל'אברהם': ”אֲנִי הִנֵּה בְרִיתִי אִתָּךְ וְהָיִיתָ לְאַב הֲמוֹן גּוֹיִם: וְלֹא יִקָּרֵא עוֹד אֶת שִׁמְךָ אַבְרָם וְהָיָה שִׁמְךָ אַבְרָהָם כִּי אַב הֲמוֹן גּוֹיִם נְתַתִּיךָ: וְהִפְרֵתִי אֹתְךָ בִּמְאֹד מְאֹד וּנְתַתִּיךָ לְגוֹיִם וּמְלָכִים מִמְּךָ יֵצֵאוּ”. חלק זה התקיים בשנים עשר העמים שיצאו מזרעו של ישמעאל, בששת העמים שיצאו מששת בניה של קטורה, בעמים שיצאו מזרעו של עשיו, ובעיקר בעם ישראל, שנבחר להיות העם המושגח על ידי ה'.
התחייבות שה' יהיה אלוהיהם של אברהם וזרעו: ”וַהֲקִמֹתִי אֶת בְּרִיתִי בֵּינִי וּבֵינֶךָ וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם לִבְרִית עוֹלָם לִהְיוֹת לְךָ לֵאלֹהִים וּלְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ”. חלק זה התקיים במעמד הר סיני, עת כרת ה' ברית עם עם ישראל שיהיה להם לאלוהים תחת שמירת מצוות התורה.
התחייבות שזרעו של אברהם יירש את ארץ כנען לאחוזת עולם, ושם הוא ישגיח על זרעו ויהיה לו לאלוהים: ”וְנָתַתִּי לְךָ וּלְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ אֵת אֶרֶץ מְגֻרֶיךָ אֵת כָּל אֶרֶץ כְּנַעַן לַאֲחֻזַּת עוֹלָם וְהָיִיתִי לָהֶם לֵאלֹוהִים”. חלק זה התקיים בהורשת עם ישראל, בהנהגת יהושע, את ארץ כנען מידי הכנענים שישבו בה, והתיישבותם בכל מרחביה.
תיאור הברית > חלקם של אברהם וזרעו בברית

לאחר שפרט ה' את התחייבויותיו במסגרת הברית, הציג בפני אברהם את חלקו של אברהם וזרעו בברית, והוא: מילת (חיתוך) הערלה העוטה את אבר המין הזכרי. חובת המילה כוללת גם עבדים שנרכשו על ידי זרעו של אברהם מאדם שאינו מזרעו (מקנת כסף), או שנולדו לעבדים שנקנו על ידי בני אברהם (יליד בית). עונשו של מפר הברית, דהיינו שנמנע מלמול את ערלתו, הוא כרת:
וַיֹּאמֶר אֱלֹהִים אֶל אַבְרָהָם וְאַתָּה אֶת בְּרִיתִי תִשְׁמֹר אַתָּה וְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם: זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ הִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר: וּנְמַלְתֶּם אֵת בְּשַׂר עָרְלַתְכֶם וְהָיָה לְאוֹת בְּרִית בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם: וּבֶן שְׁמֹנַת יָמִים יִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר לְדֹרֹתֵיכֶם יְלִיד בָּיִת וּמִקְנַת כֶּסֶף מִכֹּל בֶּן נֵכָר אֲשֶׁר לֹא מִזַּרְעֲךָ הוּא: הִמּוֹל יִמּוֹל יְלִיד בֵּיתְךָ וּמִקְנַת כַּסְפֶּךָ וְהָיְתָה בְרִיתִי בִּבְשַׂרְכֶם לִבְרִית עוֹלָם: וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ אֶת בְּרִיתִי הֵפַר
שינוי שמה של שרי והבטחת הזרע ממנה

לאחר שסיים ה' את הצגת צדדי ההתחייבות בברית, הורה לאברהם ששמה של אשתו יהיה מעתה 'שרה' ולא 'שרי', והבטיח לו שייוולד לו ממנה בן שממנו ייצאו עמים ומלכים: ”וַיֹּאמֶר אֱלֹוהִים אֶל אַבְרָהָם שָׂרַי אִשְׁתְּךָ לֹא תִקְרָא אֶת שְׁמָהּ שָׂרָי כִּי שָׂרָה שְׁמָהּ: וּבֵרַכְתִּי אֹתָהּ וְגַם נָתַתִּי מִמֶּנָּה לְךָ בֵּן וּבֵרַכְתִּיהָ וְהָיְתָה לְגוֹיִם מַלְכֵי עַמִּים מִמֶּנָּה יִהְיוּ” (בראשית פרק י"ז, פסוקים ט"ו-ט"ז) .
אברהם התפלא בליבו, האיך לזקן בן 100 וזקנה בת 90 ייוולד בן לאחר עשרות שנות עקרות, ולכן ביקש מה' שבישמעאל תתקיים ההבטחה לריבוי הזרע: ”וַיִּפֹּל אַבְרָהָם עַל פָּנָיו וַיִּצְחָק וַיֹּאמֶר בְּלִבּוֹ הַלְּבֶן מֵאָה שָׁנָה יִוָּלֵד וְאִם שָׂרָה הֲבַת תִּשְׁעִים שָׁנָה תֵּלֵד: וַיֹּאמֶר אַבְרָהָם אֶל הָאֱלֹהִים לוּ יִשְׁמָעֵאל יִחְיֶה לְפָנֶיךָ” (בראשית פרק י"ז, פסוקים י"ז-י"ח).
אולם ה' שב וקבע: משרה ייוולד לך בן, שייקרא 'יצחק', ועמו תתקיים ברית המילה. אך גם ישמעאל, אף שהתחייבות הברית איננה כלפיו, יזכה לברכת הרבייה: ”וַיֹּאמֶר אֱלֹוהִים אֲבָל שָׂרָה אִשְׁתְּךָ יֹלֶדֶת לְךָ בֵּן וְקָרָאתָ אֶת שְׁמוֹ יִצְחָק וַהֲקִמֹתִי אֶת בְּרִיתִי אִתּוֹ לִבְרִית עוֹלָם לְזַרְעוֹ אַחֲרָיו: וּלְיִשְׁמָעֵאל שְׁמַעְתִּיךָ הִנֵּה בֵּרַכְתִּי אֹתוֹ וְהִפְרֵיתִי אֹתוֹ וְהִרְבֵּיתִי אֹתוֹ בִּמְאֹד מְאֹד שְׁנֵים עָשָׂר נְשִׂיאִם יוֹלִיד וּנְתַתִּיו לְגוֹי גָּדוֹל: וְאֶת בְּרִיתִי אָקִים אֶת יִצְחָק אֲשֶׁר תֵּלֵד לְךָ שָׂרָה לַמּוֹעֵד הַזֶּה בַּשָּׁנָה הָאַחֶרֶת” (בראשית פרק י"ז, פסוקים י"ט-כ"א).
שינוי שמה של שרי והבטחת הזרע ממנה > ביצוע הברית על ידי אברהם וביתו

לאחר שסיים ה' את דבריו לאברהם אודות כריתת הברית, לקח אברהם את ישמעאל ואת כל עבדיו, הן ילידי ביתו והן מקנת כספו, ומל אותם יחד עמו: ”וַיִּקַּח אַבְרָהָם אֶת יִשְׁמָעֵאל בְּנוֹ וְאֵת כָּל יְלִידֵי בֵיתוֹ וְאֵת כָּל מִקְנַת כַּסְפּוֹ כָּל זָכָר בְּאַנְשֵׁי בֵּית אַבְרָהָם וַיָּמָל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתָם בְּעֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה כַּאֲשֶׁר דִּבֶּר אִתּוֹ אֱלֹוהִים” (בראשית פרק י"ז, פסוק כ"ג).
לפי פרקי דרבי אליעזר פרק כ"ט, הברית נערכה ביום הכיפורים שנאמר בו "בעצם היום הזה". לפי סדר עולם פרק ה' אברהם נימול בי"ג בניסן וביום השלישי באו המלאכים לבקרו בט"ו בניסן. לפי ספר היובלים פרק ט"ו הברית נערכה ב-15 בחודש השלישי שהוא חג השבועות בלוח השנה במגילות קומראן.
שינוי שמה של שרי והבטחת הזרע ממנה > אזכורים נוספים במקרא

המילה נזכרת במקרא גם בסיפור מילת אנשי עירו של שכם כחלק ממעשה שכם ודינה, במילת ציפורה את בנה, לקראת ליל מכת בכורות כתנאי מקדים לאכילת קרבן פסח, ובמעמד המילה הגדול שבגבעת הערלות בעת כניסת עם ישראל לארץ בהנהגת יהושע בן נון.
מצוות המילה

מלבד תיאור מעמד ברית המילה בספר בראשית, מעוגנת ברית זו גם במצוות עשה המופיעה בפרשת תזריע שבספר ויקרא: ”וּבַיּוֹם הַשְּׁמִינִי יִמּוֹל בְּשַׂר עָרְלָתוֹ” (ספר ויקרא, פרק י"ב, פסוק ג'). מצוות המילה, יחד עם מצוות הקרבת קרבן פסח, הן שתי מצוות עשה שהמבטלן נענש בכרת.
כמו כן, מצוות המילה היא בין המצוות היחידות שקיומן דוחה את השבת, כפי שדרשו חז"ל מהפסוקים.
ראו גם

ברית מילה
ברית בין הבתרים
הערות שוליים

↑  פרשני המקרא (רמב"ן, ראב"ע, ועוד) נחלקו אם הציווי היה בעודו בעיר מולדתו, אור כשדים, או בחרן, אליה הגיע במהלך מסעו של אביו, תרח, לארץ כנען.
↑  ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק א'-ב.
↑  חז"ל אף קבעו שחל איסור להזכיר את שמו הקודם, למעמדו ההלכתי של איסור זה, ראו: מאור אקלר, קריאת שם אברם, ירחון האוצר, גיליון 61, שבט תשפ"ב, עמ' קצז - רג
↑  נְבָיֹת וְקֵדָר וְאַדְבְּאֵל וּמִבְשָׂם: וּמִשְׁמָע וְדוּמָה וּמַשָּׂא: חֲדַד וְתֵימָא יְטוּר נָפִישׁ וָקֵדְמָה (ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק י"ג-ט"ו).
↑  וַתֵּלֶד לוֹ אֶת זִמְרָן וְאֶת יָקְשָׁן וְאֶת מְדָן וְאֶת מִדְיָן וְאֶת יִשְׁבָּק וְאֶת שׁוּחַ (ספר בראשית, פרק כ"ה, פסוק ב').
↑  שהיה אז בן 13 שנה (ספר בראשית, פרק י"ז, פסוק כ"ה).
↑  ספר ויקרא, פרק כ"ג.
↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף פ"ו, עמוד ב'.
↑  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק מ"ח.
| ספר בראשית |
| --- | --- | --- |
| פרשת בראשית | בריאת העולם • תוהו ובוהו • רקיע • המים העליונים • בריאת אדם וחוה • אדם וחוה • פרייה ורבייה • גן עדן • נחש הקדמוני • חטא עץ הדעת • קללת האדם והאשה • עץ החיים • קין והבל • שירת למך • מעשה בני האלוהים |  |
| פרשת נח | תיבת נח • המבול • ברית הקשת • שבע מצוות בני נח • שכרות נח • תולדות בני נח • מגדל בבל |  |
| פרשת לך לך | מסע אברהם לארץ כנען • ירידת אברהם למצרים • פרידת אברהם ולוט • מלחמת ארבעת המלכים את החמישה • מלכי-צדק • ברית בין הבתרים • בריחת הגר ולידת ישמעאל • ברית המילה |  |
| פרשת וירא | ביקור המלאכים באוהל אברהם • מהפכת סדום ועמורה • לוט ובנותיו • ירידת אברהם לגרר • גירוש הגר וישמעאל • ברית אברהם ואבימלך • עקדת יצחק |  |
| פרשת חיי שרה | רכישת מערת המכפלה • מציאת אישה ליצחק • נישואי אברהם וקטורה • תולדות ישמעאל |  |
| פרשת תולדות | לידת יעקב ועשו • מכירת הבכורה • ירידת יצחק לגרר • הריב על הבארות • ברית יצחק ואבימלך • גנבת הברכות • בריחת יעקב מעשו |  |
| פרשת ויצא | חלום יעקב • נישואי יעקב עם רחל ולאה • לידת בני יעקב • מעשה הדודאים • בריחת יעקב מלבן • ברית יעקב ולבן |  |
| פרשת וישלח | מפגש יעקב ועשו • מאבק יעקב והמלאך • מעשה שכם ודינה • מעשה שמעון ולוי • קיום הנדר בבית אל • מות רחל וקבורתה • מעשה ראובן ובלהה • פרשת שמונת מלכי אדום |  |
| פרשת וישב | מכירת יוסף • מעשה יהודה ותמר • לידת פרץ וזרח • יוסף ואשת פוטיפר • חלומות שר המשקים ושר האופים |  |
| פרשת מקץ | חלומות פרעה • ירידת אחי יוסף למצרים |  |
| פרשת ויגש | התוודעות יוסף לאחיו • ירידת יעקב למצרים • מכירת ארץ מצרים לפרעה |  |
| פרשת ויחי | שבועת יוסף ליעקב • ברכת אפרים ומנשה • ברכת יעקב לבניו • מות יעקב וקבורתו |  |
| דמויות מרכזיות | אדם וחוה • קין והבל • נח • אברהם ושרה • לוט • הגר וישמעאל • יצחק ורבקה • עשו • יעקב רחל ולאה • בלהה וזלפה • ראובן • שמעון • לוי • יהודה • תמר • יששכר • זבולון • דן • נפתלי • גד • אשר • יוסף • בנימין |  |
ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים
תינוק יהודי נימול על ידי מוהל. הכרית שעליה שוכב התינוק מונחת על ברכיו של הסנדק.
גלים (יהודה)

גלים הייתה עיר מקראית בהר יהודה. היא מוזכרת בקבוצה 9 של רשימת ערי יהודה, במסגרת תיאור נחלת שבט יהודה. הקבוצה נשמטה מנוסח המסורה ושרדה רק בתרגום השבעים, בספר יהושע, פרק ט"ו, אחרי פסוק נ"ט. במחקר מקובל להתייחס לנוסח החסר כאל פסוק 59ג, בו נמנות הערים הבאות:
אפרתה, תקוע, עיטם, פעור, בית לחם, שרש\צבה(?), כרם, גלים, ביתר, מנחת. השם הסתום "טטם" הוא אולי שיבוש מנטופה.
זיהוי

הופעתה של גלים מיהודה במקרא היא יחידאית, ומיקומה ידוע מתוכו רק באופן כללי מאד: בתחומי הערים המזוהות שבקבוצה, שכולן דרומית לירושלים.
רשימת ערי יהודה בה נזכרת גלים מתוארכת במחקר לחציה השני של תקופת המלוכה. היא ערוכה בסדר גאוגרפי לא חמור, ונחלקו הדעות אם שיקפה חלוקה מנהלית של ממלכת יהודה, ובאיזה שלב: בימי חזקיהו טרם מסע סנחריב, או סביב ימי יאשיהו בשלהי התקופה. מכלל המחקר ומסקר הר יהודה כולו עולה כי תארוך לימי חזקיהו אפשרי, אך יש עדיפות לתארוך לימי יאשיהו. גלים התקיימה, איפוא, בתקופה של ימי חזקיהו או יאשיהו.
יישוב בשם גלים נזכר גם כעירו של פלטי(אל) בן ליש, בעלה השני של מיכל בת שאול. אולם יישוב זה נמצא בבנימין, מצפון לבחורים, כפי שעולה מהתיאור המקראי של לקיחת מיכל מפלטיאל על ידי איש בשת ואבנר. איש בשת לוקח את מיכל מפלטיאל (דהיינו, מהעיר גלים), אל דוד בחברון, ואז מסופר: "וַיֵּלֶךְ אִתָּהּ אִישָׁהּ הָלוֹךְ וּבָכֹה אַחֲרֶיהָ עַד בַּחֻרִים"; כלומר, גלים זו נמצאת צפונית לבחורים. ואילו בחורים עצמה נמצאת צפונית לירושלים, עובדה המוכחת מתיאור מסע בריחתו של דוד מאבשלום: דוד מתחיל את מסעו מירושלים צפונה, ומגיע עד בחורים שם יוצא ומקלל אותו שמעי בן גרא. מכל זה יוצא שגלים זו היא עיר בבנימין, צפונה מירושלים ולא קרובה אליה ביותר, ולפיכך אינה יכולה להיות זהה עם גלים שבקבוצה 9 של רשימת ערי יהודה.
בתחום המוגדר על ידי הערים המזוהות בקבוצה 9, היישוב הבולט שעשוי לשמר את שמה של גלים הוא בית ג'אלה. ההצעה שעלתה לפיה הוא משמר את שמה של גילה מקבוצה 5 של ערי יהודה, בדרום ההר, אינה אפשרית, שכן בית ג'אלה נמצאת בצפון הר יהודה. לפיכך יש להניח כי גלים אכן שכנה בסביבות בית ג'אלה. במחקר לא הועלתה הצעה לזיהוי האתר הקדום, והאזור כולו טרם נסקר בסקר פרטני. האתר שנחשף בשכונת גילה יכול היה להיות מועמד לזיהוי, אלא שהיישוב עצמו הוא רק משלב 1 של תקופת הברזל; נתגלה אמנם ממצא מתקופת הברזל 2ג-ד, זמנה של רשימת ערי יהודה, אלא שהוא כלל מגדל שמירה בלבד.
הערות שוליים

↑  אלברכט אלט, Judas Gaue unter Josia PJb 21, 1925}, עמ' 100-117. נמצא גם בכרך II של מאמריו, 1953: 267-288.
↑  נדב נאמן, רשימות הערים של יהודה ובנימין וממלכת יהודה בימי יאשיהו. ציון נד, תשמ"ט, עמ' 17–71.
↑  אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 1: 74-92, 4: 21-25.
↑  ספר שמואל א', פרק כ"ה, פסוק מ"ד
↑  ספר שמואל ב', פרק ג', פסוקים י"ג–ט"ז
↑  ספר שמואל ב', פרק ט"ו, פסוק ל' עד פרק ט"ז, פסוק ה'
↑  אבי עופר, הר יהודה בתקופת המקרא (עבודת ד"ר), אוניברסיטת תל אביב, 1993, עמ' 3: 19.
ג'קסון שוואלטר

| --- | --- |

 לידה:  5 בפברואר 1860 מינרווה, ארצות הברית 
 פטירה:  5 בפברואר 1935 (בגיל 75) לקסינגטון, ארצות הברית 
 הישג בולט:  היה מס' 9 בעולם במהלך שנת 1901
 מד כושר מרבי:  2676 (בספטמבר 1897)
 מדינה:  ארצות הברית
 פרסים והוקרה:  אלוף ארצות הברית חמש פעמים
 
ג'קסון ויפס שוואלטר (באנגלית: Jackson Whipps Showalter;‏ 5 בפברואר 1860 - 5 בפברואר 1935), שחמטאי אמריקאי שהיה אלוף ארצות-הברית לשחמט חמש פעמים.
חייו

שוואלטר היה אלוף ארצות-הברית לשחמט בשנים 1890, 1892, 1892-1894, 1895-1898 ו-1906–1909. זכה באליפות ארצות-הברית בדו-קרבות מול שמואל ליפשוץ (פעמיים), מקס ג'וד, אמיל קמני וג'ון ברי. שוואלטר הפסיד בדו-קרבות מול שמואל ליפשוץ, מקס ג'וד, הרי נלסון פילסבורי ופרנק מרשל.
עקב סגנון משחקו התוקפני, ושערו שהיה כרעמה עבה עד קצה ערפו, כונה שוואלטר "האריה מקנטקי".
הסתעפות של גמביט המלכה הנרצה 1. ד4 ד5 2. ג4 ד:ג4 3. פג3 קרויה על שמו.
התמרון הידוע של חוסה ראול קפבלנקה המכונה תמרון הפישוט של קפבלנקה בהסתעפות של גמביט המלכה הנדחה 1. ד4 ד5 2. ג4 ה6 3. פג3 פו6 4. רז5 רה7 5. ה3 פבד7 6. פו3 0-0 7. צג1 ג6 8. רד3 ד:ג4 9. ר:ג4 פד5 בוצע על ידי שוואלטר שנים רבות לפני שקפבלנקה שיחק כך.
ממשחקיו

לבן: הרי נלסון פילסברי שחור:  ג'קסון שוואלטר  ברוקלין 1897
במשחק זה ניכר הבט פסיכולוגי חשוב, הלבן השיג יתרון מכריע, אך שמט אותו לחלוטין. השחור שחש במשך מסעים רבים שעמדתו אבודה, לא השכיל לנצל את ההזדמנות שניתנה לו ולסיים בתיקו, ועשה מצידו משגה קשה שהחזיר ללבן את היתרון הגדול.
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Pillsbury - Showalter US Championship"]
[Site "Brooklyn, New York USA"]
[Date "1897.03.15"]
[EventDate "1897.02.10"]
[Round "11"]
[Result "1-0"]
[White "Harry Nelson Pillsbury"]
[Black "Jackson Whipps Showalter"]
[ECO "D63"]
[WhiteElo "?"]
[BlackElo "?"]
[PlyCount "131"]
1. d4 d5 2. c4 e6 3. Nc3 Nf6 4. Bg5 Be7 5. e3 Nbd7 6. Nf3 O-O
7. Rc1 a6 {מקובל יותר 7...ג6 ככל הנראה הכוונה היא להכות את הרגלי, ולאחר שהרץ יכה בחזרה ללכת ב5 ולפתח את הרץ ל-ב7}
8. cxd5 exd5 9. Bd3 c6 10. O-O Re8 11. Bb1 Ne4 {מסע טוב שמשווה לגמרי את העמדה}
12. Bf4 Ndf6 13. Ne5 Bf5 {עדיף 13...פ:ג3 והעמדה שקולה}
14. f3 Nxc3 15. bxc3 Bxb1 16. Rxb1
Ra7 {עדיף מהג8. הצריח ב-א7 לא ממוקם טוב}
17. Qd3 Bd6 18. Bg5 h6 {אם 18...ר:ה5 19. ד:ה5 צ:ה5 20. מהד4 מתקיפה את שני הצריחים מהב8 מגינה על שניהם 21. רו4 וזוכה בטיב}
19. Bh4 g5 {מתבקש 19..צה6. החלשת המלך השחור בצורה כזו לא סבירה}
20. Bg3 Nh5 21. Qf5 {הלבן החמיץ זכייה מהירה על ידי 21. פ:ו7! מ:ו7 22. מהח7+ מה6 23. ו4 עם יתרון מכריע}
Qf6 {מתבקש ב5 או ר:ה5}
22. Ng4 Qxf5 23. Nxh6+ Kh7 24. Nxf5 Bxg3 25. hxg3 b5 26. Kf2
Kg6 27. Rh1 Kxf5 28. Rxh5 {אפשר גם 28. ז4+ מה6 29. ז:ח5 גם נוצר רגלי חופשי בטור ח' וגם נפטרנו מהרגלי הכפול בטור ז'}
Rae7 29. Rh6 f6 {הכאת הרגלי ב-ה3 תגרור מט מהיר 30. ז4 מו4 31. ו3 מט}
30. Re1 a5 31. g4+
Ke6 32. f4 gxf4 {עדיף 32...צז8 }
33. exf4+ Kd7 34. Rxe7+ Kxe7 35. Rh7+ Kd6
36. Rf7 Ke6 37. Ra7 {הצריח הלבן חופשי לגמרי בשורה השביעית, ומכה את הרגלים כרצונו. המשחק הוכרע}
b4 38. Rxa5 {טעות גסה של הלבן. חיוני היה 38. ג:ב4 המסע במשחק שומט את היתרון הגדול של הלבן}
bxc3 39. Rc5 Kd6 40. Rxc3 Re4
41. g5 fxg5 42. fxg5 Rxd4 43. Re3 c5 {זו עמדה שהייתה אמורה להביא לתיקו למשל 43...צד2+ או 43...צז4 או 43...צו4+}
44. 
g6 Ra4 45. a3 d4  {השחור גומל ללבן בטעות משלו. 45...ד4 מפסיד את המשחק. הדרך לתיקו היא 45...צא7 46. צז3 צז7}
46. Rg3 Ra8 47. g7 Rg8 48. Rg5 c4 49. Ke2 Ke6 50. a4 Kf6
51. Rg3 Kf5 52. a5 Kf4 53. Rf3+ Ke5 54. Rf7 d3+ 55. Kd2 Kd4
56. Rd7+ Kc5 57. a6 Re8 58. a7 Kb4 59. Rb7+ Kc5 60. Rb8 Re2+
61. Kd1 c3 62. Rc8+ Kd4 63. Rc4+ Ke3 64. a8=Q c2+ 65. Rxc2
Re1+ 66. Kxe1 1-0
הערות שוליים

↑  Harry Nelson Pillsbury vs Jackson Whipps Showalter (1897), www.chessgames.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7271 1646  LCCN: no2009175634  NTA: 140752862  VIAF: 102994360   WorldCat (עם VIAF): 102994360
גבריאל אטאל

גבריאל אטאל (בצרפתית: Gabriel Attal ; נולד ב-16 במרץ 1989) הוא פוליטיקאי צרפתי ממוצא יהודי, אשר כיהן כראש ממשלת צרפת. ראש הממשלה הצרפתי השמיני, שהוא יהודי או ממוצא יהודי.
חבר במפלגת הרנסאנס. קודם לכן, שימש כדובר הממשלה בין השנים 2020 ל-2022, שר הפעולות הציבוריות והחשבונות בין 2022 ל-2023 ושר החינוך והנוער ב-2023 תחת הנשיא עמנואל מקרון.
בגיל 34, הפך לאדם הצעיר ביותר וההומו המוצהר הראשון שכיהן כראש ממשלת צרפת וכן ללהט"ב הגלוי התשיעי והאדם הצעיר ביותר שכיהן כראש מדינה או ממשלה בעולם.
חיים מוקדמים וחינוך

גבריאל ניסים אטאל נולד ב-16 במרץ 1989 בקלמארט. הוא גדל ברובע ה-13 וה-14 של פריז עם שלוש אחיות.
אביו, איב אטאל (צר'), היה עורך דין ומפיק סרטים יהודי; אימו ממשפחה מאלזס ואביו ממשפחה תוניסאית.
אמו, מארי די-קוריס (Marie de Couriss), עבדה כשכירה בחברת הפקת סרטים. אטל הוטבל לנצרות בקתדרלת סנט אלכסנדר-נבסקי וגודל כנוצרי אורתודוקסי, דתה של אימו. הוא עצמו מחשיב את עצמו כאדם לא מאמין.
אטאל למד בבית ספר פרטי, ברובע ה-6. פעילותו הפוליטית החלה כאשר השתתף במחאת הנוער בצרפת ב-2006. לאחר שהחל ללמוד ב-Sciences Po בשנת 2007, הוא הקים ועדה לתמיכה באינגריד בטנקור, בת הערובה הצרפתית-קולומביאנית שהוחזקה על ידי FARC.
הוא סיים את לימודיו ב-2012 עם תואר שני בעניינים ציבוריים, לאחר שלמד משפטים באוניברסיטת פנתיאון-אסס מ-2008 עד 2011, כשנה עבד עם אריק דה שאסי, מנהל אקדמיית צרפת ברומא.
לאחר התמחות באספה הלאומית הצרפתית אצל מריסול טוריין במהלך הקמפיין לנשיאות, גבריאל אטאל עבד במשך חמש שנים כיועץ לשר הבריאות, תפקיד שכלל קשר פרלמנטרי וכתיבת נאומים.
קריירה פוליטית > חבר במועצה העירונית של ואנבס

בבחירות המוניציפליות ב-2014 הוצב אטאל במקום החמישי ברשימת המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית. הוא נבחר לאחד מארבעת חברי המועצה של המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית של ואנבס וקיבל לידיו את הנהגת האופוזיציה, לאחר התפטרותו של ראש הרשימה הסוציאליסטית.
קריירה פוליטית > חבר האספה הלאומית

אטל נבחר לאספה הלאומית הצרפתית ב-18 ביוני 2017, המייצג את אזור הבחירה העשירי של הוט-דה-סיין, כשהוא מנצח את היורש המיועד של אנדרה סנטיני.
אטל נחשב במהירות לאחד מחברי הפרלמנט החדשים המוכשרים ביותר. כסגן האספה הלאומית הפך לחבר בוועדה לענייני תרבות וחינוך, שם שימש כמצליף של קבוצת La République En Marche! .
בדצמבר 2017 מונה אטאל לכתוב את הצעת החוק בנושא נגישות להשכלה גבוהה.
אטאל מונה לדובר של מפלגת רנסאנס בינואר 2018 ובספטמבר 2018, לאחר בחירתו של ריצ'רד פרנד לנשיאות האספה הלאומית, הוא התמודד כמועמד לרשת אותו אך הסיר את מועמדותו יום לפני הבחירות כשהוא נחשב לאחד משלושת המועדפים.