stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כתב ליניארי ב'
פענוח

טבלת החימר הראשוני בקנוסוס נמצאה על ידי הארכאולוג הבריטי ארתור אוונס ב-1900.
המוסכמות של מספור הסימנים, שעדיין מקובלות היום, הוצעו לראשונה על ידי הפרופסור האמריקאי אמט בנט, שפענח את השיטה המטרית[דרושה הבהרה] של הטבלאות. הוא גם היה מבין הראשונים שהעלה את הרעיון שקווי א' וקווי ב' מייצגים שפות שונות.
מייקל ונטריס וג'ון צ'דוויק פענחו סמלים רבים בין השנים 1951 ו-1953. בתחילה בחר ונטריס שיטת מספור משל-עצמו, והסכים עם השערתו של אוונס שקווי ב' אינו כתוב בשפה יוונית. בהמשך בחר ונטריס לחזור לשיטתו של בנט, והגיע בסוף למסקנה שהכתב הליניארי ב' הוא אכן צורה עתיקה של אלפבית יווני.
לפני עבודתם של ונטריס וצ'אדוויק, למדה אליס קובר את קווי ב' והצליחה לקשר בין סמלים שהיו להם קשר דקדוקי חזק. קובר שמה לב שלמספר מילים בכתב זה היו סיומות ושורשים דומים. עובדה זו הובילה אותה להאמין שקווי ב' ייצג שפה בעלת הטיות, עם שמות עצם ששינו את סיומותיהם בהתאם ליחסה. עם זאת, חלק מהסמלים באמצע המילים הגיבו ללא שורש או סיומת. כיוון שגם שפות אחרות משתמשות בשיטה כזו, קובר שיערה שהסמלים הבלתי-קבועים היו הברות מקשרות, כאשר התחלת ההברה שייכת לשורש והסוף שלה שייך לסיומת.  הגיונה של ההשערה הוא שלשפה זו יש יותר מידי סמלים מכדי שתהיה שפה אלפביתית, אבל פחות מדי סמלים מכדי שתהיה לוגוגרפית; לכן נראה שכל סימן ייצג הברה.
ונטריס התבסס על עבודה של קובר, והצליח לפענח את צורת ההיגוי של ההברות לפי שמות ערים שהופיעו בטקסטים. הפענוח של קווי ב' הוכיח שהוא היה צורה כתובה של היוונית, לתדהמתו של ונטריס עצמו, אבל גם בניגוד מוחלט למבט המדעי הכללי על התקופות שבהן מדובר כשמתייחסים לקווי ב' והשפה היוונית. צ'אדוויק, שהיה למומחה ביוונית עתיקה, עזר לוונטריס לפענח את הטקסט ולבנות מחדש את אוצר-המילים והדקדוק של יוונית עתיקה מהאי כרתים.
תגליתו של ונטריס הייתה חשובה ביותר, משום שהיא הוכיחה שתרבות מינואית-מיקנית דוברת יוונית התקיימה על האי כרתים. הרוב הגדול של טבלאות קווי ב' היו רשימות ומסמכים בירוקרטים, עם טבלאות גדולות של מספרים וסכומים. עובדה זו סייעה להיסטוריונים לנתח את המבנה של הציוויליזציה המינואית העתיקה.
ראו גם

כתב ליניארי א'
יוונית עתיקה
לקריאה נוספת

סיימון סינג, סודות ההצפנה, הוצאת פרוזה, 2003, עמ' 283-313. בעמודים אלו מתאר סינג את תהליך פענוח כתב ליניארי ב', דרכי החשיבה לפיצוח הכתב ותהליך הפיצוח עצמו, כולל סקירת החוקרים שעסקו בפיצוח והנדבך שכל אחד מהם הציב עד לפענוח המלא.
הקמפוס החדש

הקמפוס החדש היא תוכנית של המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ולתקצוב לקידום מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל לחומש 2017 – 2022. התוכנית מבקשת להתמודד עם השינויים הגלובליים בעולמות ההשכלה הגבוהה ועם מהפכת האינטרנט. למהפכה זו השפעה עצומה על עולם הלמידה, מתודות המחקר, עולם התעסוקה ובעקבות כך על היעלמותם של מקצועות מסוימים והתפתותם של חדשים, על גילאי הלמידה, וכן על העברה קלה יותר של ידע בין דיסציפלינות, בין מוסדות במדינה ומחוצה לה ועוד. התוכנית בהובלת יו"ר ות"ת פרופ' יפה זילברשץ.
חזון הקמפוס החדש מתייחס לרכיבים שונים שכולם יחד יוצרים קמפוס שאמור לעודד פתיחות ויזמות ופועל להסרת המחיצות, בין הסגל לסטודנטים, בין הפקולטות השונות ובין האקדמיה לתעשייה.
למידה מקוונת

העידן האינטרנטי מאפשר להגיע לתחומי דעת רבים באמצעים דיגיטליים שאינם בהכרח כיתה פרונטלית. במסגרת שינויים אלו החלו לפתח בעולם קורסים דיגיטליים המהווים אמצעי ליצירת חוויית הלמידה מבוססת אינטרנט כמו גם להנגשת ההשכלה הגבוהה.
הקורסים האקדמיים הדיגיטליים מופקים ברמה אקדמית ומאפשרים למרצים כלים ואפשרויות שהופכים את ההוראה לחווייתית מבחינת הסטודנט, ובכלל זה שילוב של סרטונים ומצגות אינטראקטיביות וכלי מדיה.
הקורסים הדיגיטליים חינמיים, פתוחים ונגישים ברשת לכולם, ומשכך הם תורמים לצמצום פערים בחברה. הם מאפשרים למועמדים להשכלה גבוהה ולציבור הרחב לטעום באופן חופשי ובחינם ממבואות ותחומי דעת שונים ולהעיזר בחומר המועבר בהרצאות על מנת להחליט בצורה מושכלת מה ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה.
כדי לחבור למהפכה עולמית זאת, נוצר קשר בין מיזם edX הבינלאומי, מיסודן של האוניברסיטאות הרווארד ו-MIT לבין מדינת ישראל. החיבור מאפשר למוסדות האקדמיים בישראל להעלות על הפלטפורמה בינלאומית של TEDx קורסים שמופיעים תחת הכותר IsraelX. בנוסף לכך, סייעה edX להקמת פלטפורמה ישראלית קמפוס IL שגם עליה ניתן להנגיש קורסים של המוסדות האקדמיים בישראל.
הוועדה לתכנון ולתקצוב והמועצה להשכלה גבוהה מבצעות מהלכים אלו באמצעות סדרה של קולות קוראים המעניקים תמיכה כספית להפקת עשרות קורסים דיגיטליים על פי הנורמות של edX העולמית. מטה המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי שותף למהלך זה.
למידה מקוונת > הרכב הסטודנטים

המוערך כי למידה הדיגיטלית תשנה את הרכב הסטודנטים בקמפוס. לא עוד מקום שרק סטודנטים וסטודנטיות בשנות העשרים לחייהם מגיעים אליו כדי לרכוש ידע ומקצוע שבו יעסקו כל חייהם. המהפכה הדיגיטלית מתאפיינת בכך ששוק העבודה משתנה, אנשים נוטים להחליף מקומות עבודה ואף לגוון בתחומי העיסוק. הקמפוס החדש יוכל לאפשר לאנשים בגילאים מבוגרים יותר לרכוש השכלה אקדמית לשם הרחבת הידע או שינויי קריירה.
הקמפוס החדש הוא גם המרחב שבו ממומשת התקווה הישראלית למפגש בין כל קבוצות האוכלוסייה שלה וששהותם בקמפוס תסייע ללמוד להבין איש את רעהו.
מל"ג וות"ת סבורים כי הקמפוס החדש יתאפיין בסטודנטיות וסטודנטים מכל הזרמים והקבוצות באוכלוסייה, סטודנטים צעירים בראשית דרכם לצד סטודנטים מבוגרים יותר הלומדים לקראת קריירה חדשה ועד סטודנטים בגיל השלישי המעוניינים בהשכלה אקדמית והעשרת הידע הכללי.
ציפיות מהמיזם > למידה אקטיבית

ישראל היא מדינה בעלת אופי יזמי ומובילת חדשנות, אך עד לאחרונה המוסדות האקדמיים לא ראו ביזמות וחדשנות חלק ממטרותיהם. חזון הקמפוס החדש נועד לחשוף ולהנגיש את עולם היזמות לסטודנטים מכלל הדיסציפלינות, תוך חיזוק החדשנות והיזמות בקרב החוקרים, בדומה לקיים במוסדות הטובים בעולם.
הנחת העבודה היא שהתרבות היזמית בקמפוס תהיה הרוח שמניעה את העשייה. תרבות יזמית תיווצר, בין השאר, באמצעות בניית קהילות יזמות בתוך הקמפוס וארגון אירועים שונים, כגון: תחרויות, האקתונים, מיט-אפים וכיוצא בזה. אירועים מעין אלו יוצרים עניין משותף ואשר סביבם סטודנטים וחוקרים יוכלו להיפגש תכופות, להחליף רעיונות, ללמוד, להכיר לעומק ובתקווה אף למצוא שותפים לדרך לפרויקטים מגוונים.
כמו כן "הקמפוס החדש" יאפשר לסטודנטים תקופת לימודים אקטיבית, תוך הפיכת המוסד האקדמי למרחב בו יוכלו לממש רעיונות יזמיים פורצי הדרך. לצורך כך, יוקמו בקמפוסים מרכזי יזמות וחדשנות בהם סטודנטים מדיסציפלינות שונות יקבלו הכשרה ביזמות ויפעלו יחד עם המרצים והחוקרים, ובסיוע של מנטורים מקצועיים, לקידום פרויקטים משמעותיים בעלי השפעה על החברה, הכלכלה, הבריאות ועוד. מרכזי היזמות ינצלו את הקמפוס ליצירת אקו-סיסטם יזמי ומותאם לעולמות החדשנות, המעודד יצירתיות, מסיר מחסומים ומחבר בין האקדמיה לתעשייה.
ציפיות מהמיזם > לימודים אינטרדיסציפלינריים בקמפוס החדש

הצרכים של המשק משתנים, התעשייה מחפשת אנשים בעלי ראייה רחבה שיודעים לעבוד בשיתופיות ויכולים לתת מענה למנעד רחב של תחומים.
הקמפוס החדש ישמר את תחומי הדעת הקיימים זה עשרות ומאות שנים אך יפעל להסרת המחיצות בין הפקולטות השונות ועידוד לימודים אינטרדיסציפלינריים. חזון הקמפוס החדש מתאפיין בתוכניות רבות של לימודים דו חוגיים שיאפשרו שילובים חדשים ומגונים המשלבים עולמות דעת שונים. כך למשל, סטודנטים במדעים ילמדו את מדעי הרוח והחברה, וסטודנטים במדעי החברה והרוח יחשפו למקצועות הלימוד המדעיים.
ציפיות מהמיזם > חיזוק הבינלאומיות בהשכלה הגבוהה

קמפוס עתידי ומפותח חייב שיהיו בו סטודנטים מכל העולם. פרויקט הבינלאומיות נועד ליצור תשתית במוסדות להשכלה גבוהה להשגת מטרה חשובה זו. חיזוקה של הבינלאומיות תעלה את הרמה והתחרותיות של האקדמיה הישראלית על ידי קליטה של סטודנטים מצטיינים מחוץ לישראל וחיזוק המוניטין הבינלאומי של המוסדות בישראל. מעבר לכך, לקידום הבינלאומיות בהשכלה הגבוהה ישנה חשיבות רבה גם בהיבטים המדיניים (קשרים דיפלומטיים עם מדינות זרות), חברתיים וכלכליים, וכן בהיבטים ציוניים של פתיחת המוסדות בפני יהדות העולם והפיכת ישראל למגדלור אקדמי.
על פי נתוני ות"ת, שיעור הסטודנטים הבינלאומיים הלומדים בישראל עומד על כ־1.4%, שיעור זה נמוך משמעותית מממוצע מדינות ה-OECD העומד על כ-6%. השיעור הנמוך של סטודנטים בינלאומיים נובע, בין היתר, מקשיי שפה שכן רוב הלימודים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל הם בעברית. כמו כן, ישנם חסמים מדינתיים כגון ויזות ואישורי עבודה לבני הזוג שמעקבים את היכולת לפתוח את שערי המוסדות לסטודנטים זרים.
במסגרת התוכנית נקבעו יעדים כמותיים לקליטת סטודנטים בינלאומיים ולפיהם: בשנת 2022 צפויים ללמוד בישראל כ-24,000 סטודנטים בינלאומיים לעומת כ-11,000 סטודנטים בינלאומיים בשנת 2017.
ציפיות מהמיזם > חזון "המדע הפתוח"

המעבר למתודת "מדע פתוח" (open science) הוא חלק ממגמה עולמית להפיכת המחקר המדעי לנגיש לכל: הן חוקרים באקדמיה שמחקר בסיסי, מוטה סקרנות, הוא עיקר עיסוקם, והן חוקרים בתעשייה ובארגונים חוץ-אקדמיים שעיקר עיסוקם מחקר יישומי, כמו גם הציבור המתעניין בכללותו. "המדע הפתוח" כולל בתוכו את כל שלבי המחקר המדעי, מאיסוף הנתונים, עיבודם וניתוחם ועד לשלב הפרסום. בשלב איסוף הנתונים, מדובר על מעבר לשיתוף בנתונים (data sharing) על ידי שימוש בטכנולוגיות המאפשרות לחוקרים לחלוק מדידות כבר מהניסוי הראשוני מתוך הבנה כי ממצאים שאינם בעלי ערך לחוקר אחד עשויים להיות יקרים מפז לחוקר אחר. בשלב עיבוד וניתוח הנתונים מדובר בהנגשה רחבה ומהירה של מתודות וכלי מחקר חדשניים לטובת דיסציפלינות קרובות כמו גם רחוקות. בשלב הפרסום מדובר על מעבר לגישה פתוחה (open access) אשר מאפשרת הפצה של ממצאי המחקר בצורה שוויונית ומהירה: תהליך הערכת עמיתים (peer review) נעשה באופן שקוף, לעיתים לאחר הפרסום, והגישה לפרסום עצמו אינה חסומה על ידי דמי מנוי. העצמת השיתופיות בצורה זו, כמו גם בשלבי האיסוף וניתוח הנתונים, עתידה לקדם מאוד את המחקר ולהעצים את ההישגים המדעיים הקולקטיביים.
תוכניות במחקר

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר תיאור של התוכניות של "הקמפוס החדש" לפעילות בתחומים המתוארים.
תוכניות במחקר > רפואה ממוקדת אישית

רפואה ממוקדת אישית היא גישה למניעת מחלות ולטיפול בהן, המביאה בחשבון את השונות הגנטית, הביולוגית, ההתנהגותית והסביבתית בין בני האדם. כך למשל, הידע הנרחב אשר מצטבר בשנים האחרונות במעבדות המחקר ובמוסדות הרפואה מצביע על שונות משמעותית בין חולים הסובלים מאותה מחלה עצמה. לדוגמה, גידולים סרטניים מאותו מקור רקמתי (כגון: סרטן שד או סרטן הערמונית), אשר מתפתחים בחולים שונים, עשויים להיות שונים מאוד זה מזה בממאירותם ובעמידותם לטיפולים תרופתיים שונים. שונות דומה נצפתה במגוון רחב של מחלות באדם, וברוב המקרים, המקור לשונות אינו ידוע. מצב זה מקשה על פיתוח תרופות וגישות טיפוליות כלליות והן דורשות שיטות טיפול המותאמות באופן מיטבי לסוג המחלה של כל חולה וחולה.
תוכנית המחקר לרפואה ממוקדת אישית (רמ"א) תאפשר לחוקרים ישראלים לקדם מחקרים נרחבים המתבססים על נתוני עתק (big data) המצויים במסדי הנתונים של בתי החולים וקופות החולים בישראל. הנגשת נתונים קליניים אלה ובנוסף לכך הצלבתם עם ריצופים גנומים של מתנדבים תקדם את יכולות המחקר בתחום בישראל, תסייע בהאצת קצב התגליות ופוטנציאל היישום של גישות טיפוליות חדשות, ותשלב אקדמאים מישראל בתחום הרפואה הממוקדת אישית.
תוכניות במחקר > מדע וטכנולוגית קוונטים

השקעה משמעותית ועקבית ברמה הלאומית בפיתוח תחום המדע והטכנולוגיה הקוונטיים, ובפרט בפיתוח תשתיות המחקר שבו, צפויה לשפר את יכולות המחקר הישראליות בתחום.
פיתוח מדע וטכנולוגיה קוונטום נשען על הבנת האינטראקציה בין דרגות חופש בודדות של המערכת (למשל, פוטונים ואטומים בודדים) ופיתוח הטכנולוגיה הנדרשת לשליטה בהן. יכולות אלו יאפשרו, ובחלקן כבר מאפשרות היום, בניית מחשוב חזק לאין שעור מהקיים היום, תקשורת מוצפנת חסינה מהאזנה, סימולציה של מערכות מורכבות מכדי לחשבן באמצעות מחשבים קיימים, חישה ברגישות גבוהה מהשיטות המקובלות, פיתוח חומרים בעלי תכונות ייחודיות, ועוד.
תוכניות במחקר > מדע הנתונים

תחום מדע הנתונים מתייחס לאיסוף, ניהול, עיבוד, ניתוח וויזואליזציה של נתונים המשויכים למנעד רחב של דיסציפלינות אקדמיות ואפליקציות מסחריות. התחום חווה צמיחה מוגברת ומואצת והשקעות כספיות, הן מצד התעשייה והן מצד אוניברסיטאות ומכוני מחקר פרטיים. הסיבות להתפתחות התחום נעוצות בגידול המשמעותי בכמות ובזמינות של נתונים המיוצרת בעולם, בפיתוח מתמשך של שיטות, אלגוריתמים וטכנולוגיות זמינות ובהתפתחויות בחומרה ייעודית לתקשורת, אחסון ועיבוד נתונים.
למדעי הנתונים יש נגיעה לכמעט כל תחומי התוכן של המרחב האקדמי, והם טומנים בחובם פוטנציאל חדשנות ופריצת דרך לא רק במדעים המדויקים אלא גם במדעי החברה והרוח. צפוי כי קידום התחום ישפר את ההוראה והמחקר בשלל רב של דיסציפלינות.
ראו גם

E-learning
קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים
מיומנויות המאה ה-21
למידה שיתופית ברשת
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21  המועצה להשכלה גבוהה, הקמפוס החדש, באתר המועצה להשכלה גבוהה
↑  רותם אברום, [http://ianethics.com/wp-content/uploads/2013/06/digital-learning-AR-2013.pdf למידה דיגיטלית
רציונל והמלצות ליישום], ‏9.5.2021
מריה, נסיכת באדן (1834–1899)

מריה, נסיכת באדן (בגרמנית: Prinzessin Marie Amalie von Baden‏; 20 בנובמבר 1834 - 21 בנובמבר 1899), הייתה בתו של לאופולד, הדוכס הגדול של באדן ואשתו של ארנסט לאופולד, נסיך ליינינגן.
ביוגרפיה

מריה נולדה בקרלסרוהה ב-20 בנובמבר 1834, ללאופולד, הדוכס הגדול של באדן ולסופיה, נסיכת שוודיה, בתם של גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה ופרדריקה מבאדן.
במהלך מהפכות אביב העמים ברחו בני המשפחה לקובלנץ, ורק לאחר שוך המהומות חזרו לקרלסרוהה. בשנת 1852 מת אביה לאופולד, הדוכס הגדול של באדן, ואחיה לודוויג השני, הדוכס הגדול של באדן עלה לשלטון במקומו.
ב-11 בספטמבר 1858 התחתנה מריה עם ארנסט לאופולד, נסיך ליינינגן, שהיה אחיינה למחצה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת, ונולדו להם שני ילדים. ב-21 בנובמבר 1899 מתה מריה באמורבאך, והיא בת 65 שנים.
משפחתה

ב-11 בספטמבר 1858 התחתנה מריה עם ארנסט לאופולד, נסיך ליינינגן, ממנו נולדו לה שני ילדים:
אלברטה, נסיכת ליינינגן (1863–1901)
אמיך, נסיך ליינינגן (1866–1939)
יוסי לוי-ספרי

יוסי לוי-ספרי (נולד ב-8 באוגוסט 1972) הוא דיפלומט ישראלי המכהן כשגריר של ישראל בסופיה, בולגריה.
ביוגרפיה

לוי-ספרי נולד וגדל ברחובות. למד לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ועסק בעריכת דין בין השנים 1997–2006. בשנת 2000 סיים לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטה העברית, ובשנת 2006 השלים תואר שני בחקר סכסוכים באותה אוניברסיטה.
בשנת 2006 הצטרף לקורס הצוערים של משרד החוץ. בין השנים 2007–2010 שירת כקונסול, קצין מנהלה וממלא מקום השגריר בשגרירות ישראל במונטווידאו, אורוגוואי. בין השנים 2011–2014 כיהן כממונה על היחסים בשגרירות ישראל באנקרה, טורקיה, לאחר הורדת דרג היחסים בין המדינות בעקבות פרשת המרמרה. 
בין השנים 2015–2017 כיהן כמנהל מחלקת תנאי שירות של הדיפלומטים הישראלים בחו"ל במטה משרד החוץ. ב-1 בינואר 2017 מונה לקונסול כללי של ישראל באיסטנבול, טורקיה. הוא החל למלא את תפקידו באוקטובר 2017, אך במאי 2018 גורש על ידי הנשיא ארדואן במחאה על הרג פלסטינים במהלך העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה
לוי ספרי כיהן כיו"ר ועד העובדים של משרד החוץ ב-2023 מונה לשגריר ישראל בבולגריה.
הערות שוליים

↑  רונן מדזיני, תגבור לשגרירות באנקרה: נשלח דיפלומט שני, באתר ynet, 21 בנובמבר 2011
↑  מינויים בשירות החוץ, 1 בינואר 2017, באתר משרד ראש הממשלה
↑  המשבר עם טורקיה: גם הקונסול הישראלי יוסי לוי ספרי, התבקש לחזור, באתר כל הזמן, ‏16 במאי 2018
שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב

| --- | --- |
 חוֹתָם וסמל מחלקת המדינה של ארצות הברית

 מידע כללי
 סוג:  סניף, נציגות דיפלומטית 
 כתובת:  71 HaYarkon Street, Tel Aviv-Yafo, רחוב הירקון 71, תל אביב-יפו 
 מיקום:   תל אביב-יפו
 מדינה:  ישראל 
 מפעיל:  שגרירות ארצות הברית בישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 14 במאי 2018
 תאריך פתיחה רשמי:  14 במאי 2018 
 קואורדינטות:  32°04′36″N 34°46′00″E﻿ / ﻿32.076666666667°N 34.766666666667°E﻿ / 32.076666666667; 34.766666666667
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת תל אביב מוגדלת) שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב(למפת תל אביב רגילה) שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב(למפת גוש דן רגילה) שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב(למפת גוש דן מוגדלת) שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב  he שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביבhe שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביבמפת  מרכז __ תל אביב (in English: Tel Aviv) [‌גוש דן וסביבותיו‌]ממזרח: __ בני ברק (in English: Bnei Brak), __ רמת גן (in English: Ramat Gan), __ גבעתיים (in English: Givatayim) ממערב: הים התיכון (in English: PAM) tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שלוחת שגרירות ארצות הברית בתל אביב היא חלק מהנציגות הדיפלומטית של ארצות הברית במדינת ישראל. המתחם נפתח בשנת 1966 כשגרירות ארצות הברית בישראל, ונמצא ברחוב הירקון 71 בתל אביב. ב-14 במאי 2018 הועתק מושב השגרירות לירושלים, אך המתחם בתל אביב ממשיך לאכלס את מרבית הפעילויות והצוות של שגרירות ארצות הברית. הבניין נבנה על ידי אדריכל מקס טינטנר.
בדצמבר 2017 הכיר הנשיא דונלד טראמפ בירושלים כבירת ישראל והורה להעביר את שגרירות ארצות הברית לשם. שגרירות ארצות הברית בישראל עברה לשכונת ארנונה של הבירה, שבה שכנה עד 14 במאי 2018 הקונסוליה של ארצות הברית בירושלים. באותו מבנה נחצב חלל לשטח משרדים לשגריר ולצוות קטן. שגריר ארצות הברית בישראל ימשיך לנהל את מרבית עסקי השגרירות בתל אביב, שם הוגדרה השגרירות הישנה כמשרד סניף השגרירות. מהלך זה עלה בקנה אחד עם חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל.
היסטוריה

ארצות הברית הייתה המדינה הראשונה שהכירה במדינת ישראל לאחר הקמתה ב-14 במאי 1948, מיד לאחר הכרזת העצמאות של ישראל. בהמשך הודיע נשיא ארצות הברית הארי ס. טרומן כי יתקיימו חילופי משלחות, הושגה הסכמה בין ממשלת ארצות הברית לממשלת ישראל הזמנית על הקמת משלחת דיפלומטית של ארצות הברית בישראל ומשלחת של ממשלת ישראל הזמנית בארצות הברית. כן הושגה הסכמה על חילופי נציגים מיוחדים.
ב-22 ביוני התקשר קלארק קליפורד, עוזרו של הנשיא טרומן, לג'יימס מקדונלד ואמר לו כי הנשיא רוצה שמקדונלד יהיה הנציג הראשון של ארצות הברית לישראל. במהלך תפקידו כשגריר סייע מקדונלד בחיזוק היחסים בין שתי הממשלות. לדוגמה, בשנת 1950 קיימו ארצות הברית וישראל "הסכם תעופה" שאפשר לטראנס וורלד איירליינס (TWA) לפעול באופן מלא מחוץ לישראל ולאל על לשלוח טיסות סדירות לארצות הברית. השגריר מקדונלד קיווה שחתימת ההסכם הרשמי הראשון בין שתי הממשלות תהיה הראשונה בשורת הסכמים דומים אשר יחברו בהדרגה את שתי המדינות והעמים קרוב יותר לעבודה שיתופית יצירתית.
מסוף 1965 ועד תחילת שנות ה-90 פעלה בבניין השגרירות שלוחה של סוכנות ההסברה של ארצות הברית, שהפעילה במקום ספרייה ואולם הרצאות.
במשך שנים רבות הייתה מחלוקת סביב מיקומה התל אביבי של שגרירות ארצות הברית מכיוון שישראל זיהתה את ירושלים כבירתה בעוד שארצות הברית לא הכירה בירושלים כבירת ישראל. עם זאת בסוף 2017 הכיר נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בירושלים כבירה והודיע על הכוונה להעתיק את שגרירות ארצות הברית, אירוע שהתרחש בפועל ב-14 במאי 2018.
וולוורת ברבור שימש כשגריר ארצות הברית בישראל בשנים 1961–1973 ובמהלך שירותו התמקמה השגרירות במיקומה ברחוב הירקון 71. הוא נכנס לתפקידו כשכבר הכיר היטב את המזרח התיכון ודרום מזרח אירופה, אך ללא "שום עניין מיוחד בישראל בדרך זו או אחרת". למרות זאת, ברבור היה שגריר בישראל במשך 12 שנים וכשנשאל מדוע הוא נשאר כל כך הרבה זמן הוא ענה, "אני אוהב את זה". בית הספר האמריקאי הבינלאומי באבן יהודה נקרא על שמו.
לפני שעברה השגרירות לירושלים בשנת 2018, השגרירות בתל אביב הייתה אחת מהשגרירויות האמריקניות הבודדות שלא נמצאו בבירה הלאומית (אחרות כללו את שגרירות ארצות הברית בהאג ושגרירות ארצות הברית באטארד).
ארגון

סניף שגרירות ארצות הברית בתל אביב מקיים ומקדם יחסים דיפלומטיים בין ארצות הברית לישראל. במשרד הסניף יש צוות גדול של קצינים ומומחים האחראים לכל תחומי היחסים הכלכליים, הפוליטיים, המסחריים, הצבאיים, התקשורתיים, החינוכיים, התרבותיים וההומניטריים. תל אביב מפעילה את אחת ממחלקות הוויזה של מחלקת המדינה, המייצרת את היקף הוויזה הגבוה ביותר של אשרות הגירה במזרח התיכון. היחידה לשירות אזרחי ארצות הברית היא המשרד השלישי בגודלו במחלקת המדינה בחו"ל, ונפח הדרכונים האמריקניים שהונפקו הופך את תל אביב למנפיקת הדרכונים השנייה בגודלה בעולם. יש גם סוכן קונסולרי אמריקאי בחיפה.
עיתונות ותרבות במשרד סניף שגרירות ארצות הברית בתל אביב
המרכז האמריקני בירושלים
יוזמת השותפות במזרח התיכון
ועדת פולברייט לישראל
השירות המסחרי של ארצות הברית בישראל
הסוכנות האמריקאית לפיתוח בינלאומי בישראל
אכיפת מכס והגירה בישראל
לשכת החקירות הפדרלית בישראל
משרד נספח ההגנה האמריקני בישראל
חוק שגרירות ירושלים

חוק השגרירות בירושלים, שעבר בקונגרס בשנת 1995, חייב את ארצות הברית להעביר את שגרירותה בישראל מתל אביב לירושלים עד 31 בדצמבר 1999 וכי ירושלים תוכר כבירת ישראל. השגרירות נותרה בתל אביב מכיוון שהחוק גם איפשר לנשיא "לעכב את יישום החוק ללא הגבלת זמן אם המהלך מציג חששות לביטחון הלאומי." הנשיאים ביל קלינטון, ג'ורג' וו. בוש וברק אובמה הפעילו בקביעות את הסעיף ועיכבו את מעבר השגרירות לירושלים.
ב-6 בדצמבר 2017, הנשיא דונלד טראמפ הכיר בירושלים כבירת ישראל בכפוף להגדרה נוספת לגבי גבולות והורה על העברת השגרירות לירושלים. תהליך המעבר היה אמור לארוך במקור כ-4 שנים. ב־23 בפברואר 2018, הוכרז כי שגרירות ארצות הברית בישראל תעבור למתקן האגף הקונסולרי בשכונת ארנונה של הקונסוליה הכללית בארצות הברית ב-14 במאי 2018.
עד תחילת מרץ 2019 קיימה ארצות הברית קונסוליה כללית נפרדת בירושלים לניהול מערכות יחסים עם ירושלים, הגדה המערבית ורצועת עזה. הקונסוליה הכללית קיימת עוד משנת 1844 מהתקופה העות'מאנית. ב-18 באוקטובר 2018, מזכיר המדינה של ארצות הברית, מייק פומפאו, הודיע על מיזוג שגרירות ארצות הברית והקונסוליה הכללית בירושלים לכדי משימה דיפלומטית אחת. ב-4 במרץ 2019 הפסיקה הקונסוליה הכללית של ארצות הברית לפעול כנציגות עצמאית ושולבה רשמית בשגרירות ארצות הברית. במתחם רחוב אגרון פועלת יחידה מיוחדת לענייני פלסטינים, שממלאת רבות מתפקידיה הקודמים אך מדווחת ישירות לשגרירות.
ראו גם

יחסי ארצות הברית–ישראל
שגריר ארצות הברית בישראל
הערות שוליים

↑  With Capitals in Jerusalem and Tel Aviv, Israelis Have Their Own Tale of Two Cities By JAMES FERON Special to The New York Times. New York Times (1923-Current file). New York, N.Y.:Sep 13, 1966. p. 9 (1 pp.).
1 2  "Proclamation 9683 of December 6, 2017" (PDF). Federal Register. 82 (236): 58331–58332. 11 בדצמבר 2017. נבדק ב-26 בפברואר 2018. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Nauert, Heather. "Opening of U.S. Embassy Jerusalem". United States Department of State. נבדק ב-25 בפברואר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hacohen, Hagay (23 בפברואר 2018). "Israeli leaders embrace US decision to open Embassy in Jerusalem in May". The Jerusalem Post. נבדק ב-26 בפברואר 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Truman Appoints Mission to Israel By Anthony Leviero Special to The New York Times; New York Times (1857-Current file); Jun 23, 1948; ProQuest Historical Newspapers The New York Times (1851 - 2004) pg. 24.
↑  Two Neophytes in a Troubled World By Thomas Surgue. New York Times (1857-Current file); Aug 26, 1951; ProQuest Historical Newspapers The New York Times (1851 - 2004) pg. BR1.
↑  Israel and U.S. Si, has been so for 3,00gn Aviation Agreement Special to The New York Times. New York Times (1857-Current file); Jun 14, 1950; ProQuest Historical Newspapers The New York Times (1851 - 2004) pg. 62.
↑  הספריה האמריקנית עוברת לשגרירות ברח' הירקון, מעריב, 28 בדצמבר 1965
↑  A New Struggle For Jerusalem (New York Times, March 2, 1997)
↑  U.S. to Recognize Jerusalem as Israel’s Capital, Trump Says, Alarming Middle East Leaders (New York Times, December 6, 2017)
↑  Quiet Envoy to Israel Special to The New York Times New York Times (1923-Current file); Apr 3, 1971; ProQuest Historical Newspapers The New York Times (1851 - 2007) pg. 12.
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2011-09-02. נבדק ב-2011-09-13. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2011-09-02. נבדק ב-2011-09-13. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-2010-07-07. נבדק ב-2011-05-27. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Pompeo, Mike. "On the Merging of U.S. Embassy Jerusalem and U.S. Consulate General Jerusalem". U.S. Consulate General in Jerusalem. אורכב מ-המקור ב-11 בפברואר 2019. נבדק ב-21 באוקטובר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Palladino, Robert. "Merger of U.S. Embassy Jerusalem and U.S. Consulate General Jerusalem". U.S. Embassy in Israel. אורכב מ-המקור ב-6 במרץ 2019. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "US closes Jerusalem consulate, demoting Palestinian mission". Times of Israel. Associated Press. 4 במרץ 2019. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Hansler, Jennifer (4 במרץ 2019). "US Consulate in Jerusalem will merge with embassy". CNN. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Keinon, Herb; Lazaroff, Tovah (4 במרץ 2019). "US Consulate for Palestinians to be merged with Embassy Monday". Jerusalem Post. נבדק ב-4 במרץ 2019. {{cite news}}:  (עזרה)
הקונסוליה הכללית ברחוב אגרון, ירושלים
זליג רוסצקי

זליג רוסצקי (1891 - 14 במרץ 1960) היה חבר המפקדה הארצית של ההגנה, סגן יו"ר הוועד למען החייל ומראשי מכבי.
ביוגרפיה

רוסצקי נולד למשפחה אמידה בוורשה. אביו, בן ציון רוסצקי היה ספורטאי חובב. בעת שלמד באוניברסיטה בוורשה, עוד לפני מלחמת העולם הראשונה, הקים יחד עם מ. גורדון וח. קרונגולד תנועת ספורט יהודית ראשונה בפולין. בהמשך היה חבר הנהלת מכבי ועמד בראש תנועת מכבי בפולין. הוא גם ייסד את השבועון "ספורט צייטונג". בתחילת 1932 הוא הגיע לארץ ישראל כדי להכין את המכביה הראשונה ולאחר המכביה שב לפולין לחסל את ענייניו שם ועלה לארץ ישראל. הוא עבד תחילה עבור חברת ווסטינגהאוז ואז היה מזכיר כללי ומנהל הספורט בהסתדרות מכבי. הוא היה חבר הנהלת מכבי ויו"ר מפקדת מכבי הצעיר. הוא היה חבר המפקדה הארצית של ההגנה משנת 1940 עד פיזורה לאחר הקמת מדינת ישראל.
לאחר הקמת מדינת ישראל היה למנהל אגף הנכסים במשרד הביטחון וסגן יושב ראש הוועד למען החייל, בה פעל לארגון אימוץ יחידות צה"ל על ידי עיריות ברחבי ישראל. במקביל המשיך להיות פעיל במכבי, היה ממארגני המכביה החמישית ומקימי כפר המכביה.
בתחילת 1960 רוסצקי אובחן כחולה בסרטן ונסע לבוסטון לניתוח. אולם הוא נפטר בבית החולים בבוסטון ב-14 במרץ 1960 ונקבר בבית העלמין קריית שאול ב-21 במרץ 1960.
האמפיתיאטרון במחנה הנופש לחיילים בגבעת אולגה נקרא על שמו.