stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כף בירד (האי רוס)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  77°10′00″S 166°40′59″E﻿ / ﻿77.1667°S 166.683°E﻿ / -77.1667; 166.683
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בירד(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בירד
 
כף בירד (באנגלית:  Cape Bird) הוא לשון יבשה, המציינת את הקצה הצפוני של האי רוס, אנטארקטיקה.
אזור כף בירד מהווה חלק מהאזור האנטארקטי המוגן במיוחד מספר 116, בשל אוכלוסיות הציפורים שבסביבתו, המוגן מכוח האמנה האנטארקטית.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הכף

את הכף גילתה בשנת 1841 משלחת חקר בריטית בראשות ג'יימס קלארק רוס.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הכף ניתן לה על ידי רוס.
הכף נקראה על שם לוטננט אדוארד גוזף בירד (Edward Joseph Bird), אשר שירת עם משלחתו של רוס (אשר גילתה את האי) על הספינה "ארבוס" בין השנים 1839–1841.
הר בירד הסמוך כנראה נקרא כך בגלל קרבתו לכף בירד.
לקריאה נוספת

• 	Spurr, EB, Wilson, K-J, Sagar, PM, (1990) , Notornis, vol 37 Issue 1, pp. 37 - 44
• Osama Mustafa, Jan Esefeld, Hannes Grämer, Jakob Maercker, Marie-Charlott Rümmler, Martin Senf, Christian Pfeifer, Hans-Ulrich Peter, , ThINK - Thuringian Institute for Sustainability and Climate Protection
• Richard B. Rivkin and Mary A. Voytek, , Limnol. Oceanogr., 32(l), 1987, 249-259
• Diane K. Stoecker, Kurt R. Buck, Mary putt, , MARINE ECOLOGY PROGRESS SERIES, Vol 95: 103 - 113, 1993
הערות שוליים

1 2 3  מידע גאוגרפי והיסטורי
↑  ההכרזה על הקמת אזור אנטארקטי מוגן במיוחד 116, ותיאור האזור
1 2 3  מידע היסטורי על שם הכף
↑  מקור שמו של הר בירד
כף ארצ'ר

ערך זה עוסק בלשון יבשה בארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  76°51′00″S 162°52′00″E﻿ / ﻿76.85°S 162.866667°E﻿ / -76.85; 162.866667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף ארצ'ר(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף ארצ'ר
 
כף ארצ'ר (באנגלית: Cape Archer) היא לשון יבשה, באזור חוף סקוט, שלחוף ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מהווה את הצד הצפוני של הכניסה לנמל גרניט.
היסטוריה > מקור השם

שמה של הכף ניתן לה על ידי המחלקה הצפונית של המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה) (המשלחת אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913).
הכף נקראת על שמו של וו. וו. ארצ'ר (W.W. Archer) המנהלן הראשי (chief steward) של המשלחת.
ראו גם

אתרים נוספים הנקראים על שמו של וו. וו. ארצ'ר באנטארקטיקה:
נקודת ארצ'ר - לשון היבשה מהווה את הקצה המערבי של פתחו של מפרץ הרלד
הר ארצ'ר - הר בסמוך למפרץ הרלד
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency 1992, , P 398
• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, , P 237
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
כף בות'בי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  66°34′00″S 57°16′00″E﻿ / ﻿66.5667°S 57.2667°E﻿ / -66.5667; 57.2667
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בות'בי(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף בות'בי
 
כף בות'בי (באנגלית: Cape Boothby) היא לשון יבשה במזרח אנטארקטיקה בצידו המזרחי של חצי אי הבולט ממישור אדוארד השמיני שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה מצויה 6.4 קילומטרים צפונית לנקודת קלואה, מצפון בסמוך למפרץ אדוארד השמיני.
היסטוריה > גילוי הנקודה

הנקודה התגלתה ב-28 בפברואר 1936, על ידי אחת ממשלחות דיסקברי, שהפליגה על ספינת המחקר המלכותית ויליאם סקורסבי (RRS William Scoresby).
היסטוריה > מקור השם

הכף נקראת על שמו של לוטננט קומנדר סי. אר. יו. בות'בי (C.R.U. Boothby), מחיל המילואים הימי המלכותי, שהיה רב החובל של הספינה.
לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency  1992, , P 421
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
לביידז'ייב

| --- | --- |
כנסייה בלביידז'ייב
כנסייה בלביידז'ייב
 מדינה:  בלארוס בלארוס
 וובלסט:  מינסק (מחוז) מינסק
 ראיון:  מלדזייצ'נה
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  1,047 (2010)
 קואורדינטות:  54°18′N 26°42′E﻿ / ﻿54.300°N 26.700°E﻿ / 54.300; 26.700
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת בלארוס מוגדלת) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהלביידז'ייב(למפת בלארוס רגילה) מינסק פינסק ברסט הומל גרודנו מוהילב ויטבסק אוקראינה פולין ליטא לטביה רוסיהלביידז'ייב(למפת מחוז מינסק רגילה) מינסק בוריסוב סליהורסק ז'ודזינה סלוצק ויטבסק מוהילב הומל ברסט גרודנו ליטאלביידז'ייב(למפת מחוז מינסק מוגדלת) מינסק בוריסוב סליהורסק ז'ודזינה סלוצק ויטבסק מוהילב הומל ברסט גרודנו ליטאלביידז'ייב  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לביידז'ייב (בבלארוסית: Ле́бедзева, לביידזייבה; בפולנית: Lebiedziew; ברוסית: Лебедево, לבדבו; ביידיש: לעבעדעווע; בעברית: לבדוב או לבדובה) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תולדות היישוב

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1387, והתל הסמוך ליישוב מתוארך לסביבות שנת 1000 לפני הספירה. במהלך המאה ה-16 שימש היישוב כעיר מלכותית. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.
1323-1790 היישוב היה חלק מהממלכה הפולנית לאטבית.
1790-1915 היישוב השתייך לאימפריה הרוסית.
1915-1920 בזמן מלחמת העולם הראשונה ולאחריה התחלפה השליטה בעיירה בין גרמניה, פולין וברית המועצות.
1921-1939 בין שתי מלחמות העולם היה היישוב חלק מפולין.
1939-1941 בתחילת מלחמת העולם השנייה היישוב סופח בידי הסובייטים.
1941-1944 נכבש על ידי השלטון הנאצי.
בשנת 1944 עם סיום מלחמת העולם השנייה נכבש היישוב על ידי ברית המועצות עד שבשנת 1990 הוכרזה עצמאות למדינת בלארוס לה משתייך היישוב עד היום.
יהודי לביידז'ייב

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-900 יהודים, קרוב למחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לרבות סניף של תנועת "החלוץ הצעיר", בית ספר עברי שהיה שייך לרשת "תרבות", רשת בתי ספר עבריים ציוניים שפעלה בארצות מזרח אירופה. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.
בסוף יוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ריכזו תוך מספר ימים את הגברים היהודים בה, והובילו אותם למחנה שבויים ממנו לא שבו.
בסוף אוקטובר 1941 רוכזו יתר יהודי העיירה ויהודי כפרי הסביבה בגטו מגודר שהוקם ביישוב, בו גויסו בני 14 ומעלה לעבודות כפייה, תוך רצח 15 נערים מהגטו בדצמבר 1941.
ב-24 ביוני 1942 הוכנסו כ-650 עד 800 יהודי הגטו שבעיירה לרפת גדולה בסמוך לכפר הסמוך מרקוב, ושם נשרפו חיים לאחר העלאת המתחם באש בידי הגרמנים. בהמשך ניהלו גרמנים מצוד אחר יהודים מסתתרים מהעיירה, ורצחו עשרות מהם.
אוכלוסייה

במאה ה-19, שנת 1866- היישוב מנה 1,099 תושבים.
במאה ה-20, שנת 1997- היישוב מנה 1,172 תושבים.
במאה ה-21, שנת 2010- היישוב מנה 1047 תושבים.
אתרים

כנסיית השילוש הקדוש
בית קברות יהודי עתיק
כנסיית המולד של הבתולה הקדושה מרי
בית ספר "תרבות" בלביידז'ייב
לבסקי סופיה (כדורסל)

לבסקי סופיה (בולגרית: БК "Левски София), היא קבוצת כדורסל בולגרית מהעיר סופיה, המשחקת בליגת העל הבולגרית ובליגה הבלקנית.
היסטוריה

הקבוצה נוסדה בשנת 1923, וזכתה 19 פעמים באליפות בולגריה. 17 פעמים זכתה בגביע הבולגרי. בין ההשתתפות הבינלאומית של הקבוצה: סופרוליג בשנת 1984, יורוקאפ בשנת 1978 ו-1979.
בעונת 2009/10, זכתה הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון בגמר מול קבוצת לובצ'ן צטיניה. בעונת 2011/12 הגיעה הקבוצה עד לגמר הליגה הבלקנית והפסידה לקבוצת הפועל גלבוע גליל. בעונת 2012/13 שוב הגיעה הקבוצה לגמר הליגה הבלקנית והפסידה לגלבוע גליל. בעונת 2013/14 זכתה שוב באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 69–75 מול גלבוע גליל, באליפות בולגריה ובגביע הבולגרי. בעונת 2014/15 משתתפת הקבוצה במסגרת הליגה האדריאטית.
תארים והישגים

הליגה הבולגרית :
אליפות (20): 1942, 1945, 1946, 1947, 1954, 1956, 1960, 1962, 1978, 1979,
 1981, 1982, 1986, 1993, 1994, 2000, 2001, 2014, 2018, 2021
מקום שני: 1943, 1958, 1969, 1970, 1971, 1974, 1975, 1977, 1980, 1983,
 1984, 1985, 1987, 1988, 1992, 1999, 2003, 2010, 2011, 2012, 2013
הגביע הבולגרי :
זכייה (17): 1951, 1967, 1968, 1969, 1971, 1972, 1976, 1979, 1982, 1983,
 1993, 2001, 2009, 2010, 2014, 2019, 2020
גמר: 2000, 2002, 2007, 2011, 2012, 2013
הליגה הבלקנית:
אליפות (3): 2010, 2014, 2018
גמר: 2012, 2013
כלכלת נורווגיה

| --- | --- |

גרף המתאר את צמיחת התל"ג והתמ"ג.
 דירוג עולמי:  תמ"ג: 31; תמ"ג לנפש: 9
 מטבע:  כתר נורווגי 
 סטטיסטיקה
 תמ"ג:  485,513
 תמ"ג לנפש:  86,880
 צמיחה כלכלית:  1.60% (דירוג: 149; הערכה לשנת 2015)
 מדד ג'יני:  26.8 (דירוג: 134; 2010)
 כוח עבודה:  2,777,000 (הערכה לשנת 2015)
 אבטלה:  3 אחוז (נכון ל־2014) 
 הנתונים מבוססים בעיקר על:  ספר העובדות העולמי של ה-CIA הסכומים הנקובים בדולרים בערך זה, הכוונה לדולר אמריקאי, אלא אם כן צוין אחרת
 
הכלכלה הנורווגית מתבססת על שילוב בין פעילות שוק חופשי והתערבות ממשלתית. נורווגיה עשירה במשאבים טבעיים כגון נפט, כוח הידרואלקטרי, דגה, עץ ומינרלים.
נורווגיה היא מדינת רווחה מפותחת ובה מיסים גבוהים. נטל המס הכולל עומד על קרוב ל-50% מהתל"ג. בכל חברה עם יותר מ-50 עובדים, 1/3 ממועצת המנהלים הם נציגי האיגוד המקצועי. שוויוניות התחלקות ההכנסות בנורווגיה מהגבוהות בעולם, 0.25 על פי מדד גיני. כלכלת נורווגיה מבוססת בעיקר על הפקת נפט ויצור אנרגיה הידרואלקטרית. השכר הממוצע לעובד יצור בנורווגיה APW עמד בשנת 2004 על 300,000 קרונות נורווגיות לשנה (36,000 אירו). כ-50% מכוח העבודה הנורווגי חבר באיגודים המקצועיים אך כלל כוח העבודה נהנה מהסדרים קיבוציים. הממשלה היא בעלת רובו של סקטור האנרגיה.
היסטוריה

בראשית המאה ה-20 נחשבה נורווגיה לארץ דייגים ענייה. התיעוש הגיע באיחור לנורווגיה, אך במהלך המאה ה-20 התקדמה נורווגיה והגיעה לרמת תוצר של מערב אירופה. עם זאת, עד שנות ה-60 של המאה ה-20 נודעה נורווגיה כשכנתה הענייה של שוודיה. קרקעותיה של נורווגיה הרריות ברובן, ורק מעט מהן מתאימות לחקלאות, בעיקר מרעה. המבנה ההררי הקשה על התחבורה בנורווגיה. בנורווגיה היו מעט מכרות ברזל ומרבצי פחם גדולים באי שפיצברגן.
הנפט בנורווגיה

במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 החלו מתגלים מאגרי נפט בים הצפוני בשטחים הנמצאים תחת ריבונות נורווגית. הכלכלה הנורווגית מסתמכת במידה רבה על משק הנפט כמקור הכנסה מרכזי (35% מכלל היצוא הכלכלי בשנת 1999 היו נפט וגז). משום כך תלוי המשק הנורווגי במידה רבה בתנודות שוק הנפט העולמי, בביקוש, בהיצע ובעיקר במחירו. רק רוסיה וערב הסעודית מייצאות יותר נפט מנורווגיה, אשר אינה חברה באופ"ק.
בשל הסתמכות זאת על ענף הנפט כמקור הכנסה לא התפתחה התעשייה הנורווגית והיא בעיקר מסתמכת על יבוא מוצרי תעשייה.
מדיניות הממשלה

הממשלה שולטת בשווקים מרכזיים כגון שוק הנפט והאנרגיה החיוני למדינה וזאת באמצעות שלושה תאגידים ממשלתיים. על אף רמת החיים הגבוהה בנורווגיה החלה הממשלה בנקיטת צעדים על מנת לדאוג לעתיד בו ידלדל מלאי הנפט הנורווגי ועל כן שומרת הממשלה רזרבות נפט המוערכות ב-114 מיליארד דולר וכן הוקמה קרן העושר של נורווגיה, אליה מופרשים חלקים מהכנסות המדינה מנפט.
נורווגיה ואירופה

נורווגיה בחרה להישאר מחוץ לאיחוד האירופי בשני משאלי עם שנערכו במדינה, ב-1972 וב-1994. בשנת 2008 סגנית שר החוץ אליזבת ואלאס ציינה שהנושא לא נמצא על סדר היום של הממשלה.
יחד עם ליכטנשטיין ואיסלנד נורווגיה חברה בשוק האירופי המשותף.
עיקר סחר החוץ של נורווגיה מתבצע עם מדינות האיחוד האירופי.
לקריאה נוספת

ג'ורג' לייקי, כלכלה ויקינגית, הקיבוץ המאוחד (2021).
הערות שוליים

↑  ארנון מגן, שבדיה העשירה ונורבגיה הענייה, למרחב, 20 בדצמבר 1961
| כלכלת מדינות העולם |
| --- | --- | --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • המדינה האסלאמית  • הרשות הפלסטינית • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק  • קטר  • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה  • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |  |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק  • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה  • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |  |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה   • איי קיימן • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה  • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל   • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי  • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס  • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |  |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל   • איי שלמה  • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה  • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה ובנושא נורווגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
כף וולדרון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית,
 קואורדינטות:  66°34′00″S 115°33′00″E﻿ / ﻿66.5667°S 115.55°E﻿ / -66.5667; 115.55
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף וולדרון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיכף וולדרון
 
כף וולדרון (באנגלית: Cape Waldron) היא לשון יבשה המכוסה קרח, בארץ וילקס שבאנטארקטיקה.
לשון היבשה ממוקמת בסמוך ממערב לקרחון טוטן.
היסטוריה > גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה מופתה לראשונה, בשנת 1955, על ידי ג'י. די. בלוג'ט (G.D. Blodgett), בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947.
היסטוריה > מקור השם

שמה של לשון היבשה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הכף נקראת על שמו של ריצ'רד ראסל וולדרון (Richard Russell Waldron), ששירת על הסלופ וינסנס (USS Vincennes), אשר שימשה את משלחת החקר של ארצות הברית (שנערכה בין השנים 1838–1842), בפיקודו של לוטננט צ'ארלס וילקס.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  מידע גאוגרפי והיסטורי
לוח חזון

לוח חזון הוא קולאז' של תמונות, איורים, ומשפטים מעוררי השראה המביעים חלומות ותשוקות של יוצר הלוח.
מטרת יצירת הלוח היא לעורר השראה ומוטיבציה עבור יוצר הלוח באופן ויזואלי, בכך שחלומותיו ותשוקותיו יופיעו לנגד עיניו.
לוח החזון הוזכר בסרט וספר "הסוד" כחלק מ"כוח המשיכה" שלפיו אדם שחושב מחשבות חיוביות על נושאים שונים, היקום דואג להביא להגשמתן.
כליה

| --- | --- |

מבנה הכליה
 שיוך:  מערכת השתן, המערכת האנדוקרינית 
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי של גרנאט 
 מזהים
 לטינית (TA98):  ren 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A08.1.01.001 
 TA2 (2019):  3358 
 FMA:  7203 
 קוד MeSH:  A05.810.453 
 מזהה MeSH:  D007668 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0022646 
 
כְּלָיוֹת (ביחיד כִּלְיָה) הן זוג איברים השייכים למערכת ההפרשה וממוקמים מאחורי חלל הבטן.
הכליות הן האיברים הפעילים ביותר במערכת השתן, כאשר כמות הפלזמה העוברת בכליות נאמדת ב־180 ליטרים ביום. הכליות מווסתות את משק המים, את מאזן היונים ואת חומציות הגוף. הן מסננות את הדם ומפרישות חומרי פסולת מטבוליים (במיוחד שתנן) וחומרים כימיים זרים. הכליות גם מסנתזות גלוקוז מחלבונים (תהליך המכונה "גלוקונאוגנזה") ומפרישות לתוך הגוף הורמונים שונים.
הכליות ממוקמות מאחורי הצפק בצד האחורי של חלל הבטן, משני צדי עמוד השדרה, מאחורי המעי ומתחת לסרעפת. הדם נכנס אליהן מאבי העורקים הבטני דרך סעיפיו, העורקים הכלייתים (הימני והשמאלי), ויוצא מהן לווריד הנבוב התחתון דרך ורידי הכליה.
הענף העוסק במחקר ובטיפול במחלות כליה נקרא נפרולוגיה.
אנטומיה > מבנה כללי

לכליה (TA: Ren; Nephrons) צורה הדומה לשעועית, עם חלק קעור הפונה לכיוון תיכון. דרך החלק הקעור המכונה "שער הכליה" (Hilum renale), מתחברים לכליה עצבים, עורק הכליה, וריד הכליה והשופכן. אורכה של כליה ממוצעת הוא כעשרה סנטימטרים, רוחבה כחמישה וחצי סנטימטרים ועובייה כשלושה סנטימטרים.
כל כליה עטופה בקופסית (Capsula fibrosa renis), הנחלקת לשני אזורים: קליפה חיצונית (cortex) וליבה פנימית (medulla). הקופסית עשויה רקמת חיבור סיבית חזקה ועטופה ברקמת שומן ("השומן שמסביב לכליה", Capsula adiposa perirenalis) – שכבת שומן זו ממלאה גם את הסינוסים של הכליה. את רקמת השומן עוטפת מחתלת (Fascia renalis) המקבעת את הכליה למקומה. פנימה יותר לכיוון חלל הבטן, נמצא הצפק הדופני (למעשה, הכליות אחוריות לצפק), וחיצונית יותר ולכיוון הגב, נמצאת שכבה שומנית נוספת (Corpus adiposum pararenale) העוטפת חיצונית את מחתלת הכליה. המחתלת עוטפת גם את בלוטות יותרת הכליה (בלוטת האדרנל). במקרים בהם שתי שכבות המחתלת לא מתחברות בחלקן התחתון, ייתכן מצב בו הכליות יצנחו כלפי מטה.
הכליה עצמה מורכבת בחלקה החיצוני מקליפת הכליה (Cortex renalis) ובחלקה הפנימי מלשד הכליה (או ליבת הכליה, Medulla renalis). הקליפה והלשד מכילים בעיקר נפרונים שהם יחידות התפקוד היסודיות של הכליה. לשד הכליה מורכב בעיקר מכתריסר מבנים דמויי פירמידה (Pyramides renales). רקמת קליפה הנמצאת בין הפירמידות מכונה עמודי הכליה (Columnae renales).
מחודי הפירמידות נמשכים גביעים משניים (Calices renales minores) המתאחדים לגביעים ראשיים (Calices renales majores) ואלו מתאחדים לחלל אחד בשם "אגן הכליה" (Pelvis renalis). אגן הכליה מתחבר לשופכן.
הכליה הימנית נמוכה יותר מהכליה השמאלית, כאשר שער הכליה השמאלית עובר ב-transpyloric plane (מישור רוחבי שעובר דרך שער הקיבה). הסיבה להבדל בגובה הכליות הוא הלחץ שמפעיל הכבד על הכליה הימנית, שגורם לכך שהיא נמוכה יותר. גובה הכליות הוא בין החוליה החזית השתים עשרה של עמוד השדרה (T12) לחוליה המותנית השלישית (L3).
אנטומיה > נפרון

מרבית הקליפה ולשד הכליה מורכבים ממבנים מיקרוסקופיים הנקראים "נפרונים". ישנם כ־1.25 מיליון נפרונים בכל כליה.
לנפרון מבנה של צינור שקצהו העיוור הוא קופסית באומן בתוכה נתונים צרורות של נימים הנקראים פקעיות. חלקיו הבאים של הצינור מכונים האבובית המקורבת, לולאת הנלי והאבובית המרוחקת. האבובית המרוחקת מתנקזת לצינור מאסף המהווה חלק ממערכת מאספת גדולה יותר שסופה בגביעי הכליה ואגן הכליה. המבנה של כל נפרון נמשך מהקליפה עד לשלד (לכל אורך השלד לכיוון אגן הכליה או לאורך חלק מהשלד), בחזרה עד אזור קופסית באומן, ושוב דרך הצינורות המאספים עד אגן הכליה.
אנטומיה > אספקת דם

הדם מגיע לכליה ישירות מאבי העורקים דרך עורק הכליה, עם קצב זרימה של 1.2 ליטרים לדקה (לשתי הכליות) מגיעים לכליות כעשרים אחוזים מהדם שמזרים הלב. בגלל שהכליה זקוקה לכמות דם גדולה, איסכמיה בלב בדרך כלל מובילה לאיסכמיה בכליה. עורקי הכליה מתפצלים מאבי העורקים – העורק השמאלי אשר מספק את הכליה השמאלית הוא מעט קצר יותר מהעורק הימני, מאחר שאבי העורקים נוטה מעט שמאלה מקו האמצע של הגוף. מעורקי הכליה ישנם מספר פיצולים של עורקים קטנים יותר המספקים את האונות השונות של הכליה: הפיצול הראשון מעורק הכליה הוא לפן האחורי של הכליה (או לאונה האחורית) ולאחר מכן קיימים פיצולים לארבע אונות – החלק העליון והחלק התחתון של הכליה, והחלק הקדמי עליון והקדמי תחתון של הכליה. אצל 30% מהאוכלוסייה קיים עורק נוסף אשר יוצא מאבי העורקים בנפרד, ונקרא עורק הלוואי של הכליה (accessory renal artery).
בכליה מבנה ייחודי לכלי הדם המתבטא במערכת נימים כפולה. לאחר הפיצולים של עורק הכליה לעורקים ועורקיקים וכן הלאה עד גודל של נימים המהווים את הפקעות בתוך קופסיות באומן, נאספים בחזרה הנימים לעורקיק ולא לוורידון ומתפצלים בשנית למערכת נימים העוטפת את אזור המשכו של הנפרון והצינורות המאספים. המערכת השנייה של הנימים נאספת לוורידונים שמתאחדים לוורידים גדולים יותר ויותר עד וריד הכליה שמתנקז לווריד הנבוב התחתון ומשם הלאה לעבר הלב.
אנטומיה > עצבוב

עצבוב הכליה הוא אוטונומי, וכולל עצבוב סימפתטי ופאראסימפתטי אשר נמצאים במקלעת הכליה (Plexus nervosus renalis):
הסיבים הפאראסימפתטיים מגיעים מה-Truncus vagalis posterior (למעשה, המשך של העצב התועה, Nervus vagus X) – עצבים פאראסימפתטיים אלו מעצבבים את הכליה, את בלוטת האדרנל ואת החלק העליון של השופכן.
הסיבים הסימפתטיים לכליה מגיעים מה-Nervus splanchnicus imus (אשר עושה סינפסה ב-Ganglia aorticorenalia) – עצבוב זה מגיע לכליה, לבלוטת האדרנל ולחלקים המקורבים (פנימיים לכיוון הגוף) של השופכן. החלקים המרוחקים של השופכן מקבלים עצבוב משני מקורות:
עצבוב פאראסימפתטי – מסיבים בחוליות S2-S4 שנכנסים למקלעת העצה ונפרדים ממנו ליצירת ה-Nervi splanchnici pelvici
עצבוב סימפתטי – מה-Nervi splanchnici sacrales.
פיזיולוגיה

השתן הנוצר בנפרונים נקרא שתן ראשוני וכמותו נאמדת ב־180 ליטרים ליום. לאורך הנפרונים והצינורות המאספים יש המוני משאבות קטנות שתפקידן להחזיר לדם את החומרים החיוניים לגוף כגון גלוקוז. בנפרונים ובצינורות המאספים מתרחשת ספיגה מחדש של מרבית השתן חזרה לנימים המקיפים אותם, וכך כמות השתן היוצאת מהגוף ביום היא כ-2 ליטר בלבד.
כניסת חומרים לנפרון נעשית על ידי לחץ כאשר עורקיק הופך לנים ונעשה דק יותר ויותר עד כי כל חומר שיכול לעבור בין התאים של דפנותיו מגיע לנפרון. החומרים שאינם עוברים הם תאי דם וחלבונים למיניהם, זאת משום גודלם. כאשר נמצאים חלבונים או גלוקוז בשתן זוהי עדות לבעיות בתפקוד הנפרון.
בנוסף לתפקידן בהפרשת שתן, הכליות אחראיות על כמה תהליכים:
שמירה על הומאוסטזיס.
הכליות שומרות על נפח תקין של הדם על ידי שליטה על ספיגת החומרים בדם בתעלות הקטנות ובנימים.
איזון חומציות הדם.
שמירה על לחץ דם תקין.
תאים בכליה מפרישים את ההורמון אריתרופויאטין, הגורם ליצירת תאי דם אדומים במֵחַ העצם.
הכליות מפרישות עודפי מים, מלחים, ושתנן. שתנן הוא חומר רעיל הנוצר מחיבור שגורם לו הכבד של אמוניה עם CO2.
את איכות תפקוד הכליות מודדים על ידי בדיקות דם או בדיקות שתן וזאת מודדים על פי המושג פינוי, שהוא נפח הדם המטוהר בפרק זמן מוגדר, לדוגמה: ערכו התקין של החומר החנקני קריאטינין הוא מאה מ"ל לדקה (בגבר ממוצע), כלומר שבכל דקה מפנות הכליות את החומר קריאטינין מ-100 מ"ל דם.
מחלות בכליה

במחלות כליה, בדיקות השתן מגלות חריגות בתרכובת השתן כגון חלבונים או תאי דם. כיוון שהכליות חיוניות ביותר לגוף האדם, חולי כליות למיניהם נזקקים לתחליף מלאכותי הנקרא דיאליזה. מומים בכליות נפוצים יותר מבכל מערכת אחרת בגוף האדם.
מחלות בכליה > מומים מולדים בכליות

כליית סיבוב לא תקין
כליה מוגדלת
כליה דמוית פרסה או דמוית האות S
כליה ניידת/אקטופיה
כליה אגנית
היעדר התפתחות כליות/תסמונת פוטר
כליה לקויה
כליה פוליציסטית (רב-כיסייתית)
PKD – מחלה גנטית דומיננטית ובה מתרבים עם הגיל הפצעים הפנימיים (פוליציסטיס) עד לאי תפקוד הכליות וצורך בדיאליזה או השתלה.
כליה ציסטית לשדית
ראו גם

מחלות כליה
היסטולוגיה של הכליה
השתלת כליה
לקריאה נוספת

Vander A, Sherman J, Luciano D. Human physiology, 7th Ed., McGraw-Hill, 1998, pp 502-549
Thibodeau GA, Patton KT. Anatomy & Physiology, 2nd Ed., Mosby-Year Book, 1993, pp 702-768
איור של נפרון מוגדל המתאר את מיקום חלקיו ביחס למבנים בכליה
כוס יין

כוסות יין מהמאה ה-18 שיוצרו מזכוכית אטומה
כוס יין היא כלי המשמש לשתייה ולטעימת יין. הכוס מורכבת משלושה חלקים: בית קיבול (גביע), רגל ארוכה, ותחתית. ישנן כוסות שונות עבור סוגי יין שונים. מאחר שחימום היין עלול להשפיע על טעמו, כוסות היין בנויות כך שניתן יהיה להחזיק אותן מרגליהן ולא מדפנותיהן, וכך נמנע חימום היין על ידי חום היד האוחזת.
חומרים

מרבית הכוסות מיוצרות מזכוכית. הכוסות הנחשבות לאיכותיות במיוחד היו עשויות מבדולח, וכך השותה נהנה מראייה צלולה של צבע היין, אך שימוש בחומר זה מביא עימו סכנות בריאותיות עקב נוכחות העופרת בבדולח ולכן השימוש בהם הולך ופוחת לטובת כוסות העשויות מזכוכית נטולת עופרת. ישנן כוסות המיוצרות ממתכת או חרס.
הכוס

השפעתה של צורת הכוס על טעמו של היין לא הוכרעה על ידי מחקר מדעי כלשהו. עם זאת, יש המאמינים שצורת הכוס מרכזת את הטעם ואת הארומה במטרה להדגיש את המאפיינים של הזנים שונים.
כוס יין אדום

כוס יין אדום מאופיינת בבית קיבול ופתח רחבים ובצורה מעוגלת. צורתה מותאמת ליין אדום כדי שאוויר יפתח אותו וישחרר ארומות וטעמים שאצורים בתוכו. ישנם סוגים מסוימים של יין אדום שלהם כוסות משלהם.
כוס זכוכית ליין אדום
כוסות יין לבן

כוס יין לבן מאופיינת בבית קיבול צר וארוך יותר, היות שטעמיהם של היינות הלבנים עדינים ופחות מורכבים מאלו של היינות אדומים. ויש פחות צורך באוויר שישחרר טעמים וארומות. ישנם יינות לבנים עם כוסות משלהם; בין השאר קיימות כוס שמפניה הצרה והארוכה, וכוס ליין מזן שרדונה שצורתה צרה וקצרה.
כוס ארוכה וצרה שמתאימה לינות מבעבעים
כוס המתאימה בעיקר ליינות שרדונה
כוסות ליין מחוזק

הכוס המכונה "קופיטה" (copita) מעוצבת עם בית קיבול גבוה ורחב יחסית על מנת לחזק את הארומות של יינות מחוזקים דוגמת פורט, שרי, ואפריטיפים נוספים. יש גם המשתמשים בכוסות דוגמת כוס ה"שונר" (Schooner) (אנ') הגדולה (המשמשת להגשת שרי בבריטניה, ובאזורים אחרים משמשת להגשת סוגי בירה מסוימים) ובסוגים נוספים של כוסות, בהתאם למשקה ולאזור.
כוס "קופיטה" לשרי ואפריטיפים נוספים
פינו (Fino) (אנ') מוגש בכוס קופיטה
כוס שרי צרה דמוית חרוט שהוצגה במוזיאון המטרופוליטן לאמנות