stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שריון (זואוטומיה)
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של זאורופודים

חלק מהזאורופודים, בעיקר בני משפחת סלטזאוריים, היו אף הם בעלי אוסטאודרמים משובצים בין קשקשים קשיחים. עם זאת, השריון אצלם לא היה מפותח כמו אצל האנקילוזאורים.
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של תנינאים

רוב בני סדרת התנינאים מכוסים בשריון גבי המורכב מאוסטאודרמים גרמיים גדולים, חלקם עם קשקשים מחודדים. לחלק ממיני התנינאים יש גם לוחיות עצם על הגחון.
מאחר שרוב התנינאים הם טורפי-על, מטרת שריון האוסטאודרמים העיקרית איננה הגנה אלא תמיכה במשקל הגוף בעת הליכה ביבשה ותרמורגולציה (ויסות חום הגוף) מאחר שהקשקשים משמשים כרדיאטור מצוין בזכות כלי הדם הרבים שעוברים בהם (כעצם חיה).
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של יונקים

בקרב היונקים, השריון נפוץ בעיקר בבני סדרת הארמדילאים, שאצלם הוא מורכב מאוסטאודרמים המשובצים בעור עבה וציפוי קראטין. מספר יונקים אחרים מגינים על עצמם באמצעות קוצים.
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של דו-חיים

בעבר חיו דו-חיים בעלי ראש משוריין, אך כולם נכחדו לפני מיליוני שנים.
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של דגים

דגים רבים מכוסים בקשקשים המשמשים להם כשריון. בעבר חלק מהדגים, בעיקר בני מחלקת דגים בעלי שריון (Placodermi), היו מכוסים גם בלוחות עצם (בעיקר סביב אזור הראש). דגים אלו חיו בתקופת הדבון ונכחדו בסופה.
קבוצות בעלי חיים עם שריון > שריון של רכיכות

לרוב הרכיכות יש איבר הנקרא גלימה, ואיבר זה מפריש מבנה קשיח מורכב הנקרא קונכייה. הקונכייה עשויה מסריג של חלבונים, גיר, קונכיולין ודר. אצל רוב הרכיכות, בעיקר החלזונות והצדפות, הקונכייה משמשת כשריון וכאשר בעל החיים חש בסכנה הוא מתכנס לתוכה.
שלד של צב מראה את מבנה השריון
שריון מאובן של זאורופלטה, נודוזאור.
אוסטאודרמים של תנין היאור.
גליפטודון וארמדיל, יונקים בעלי שריון.
הגולגולת המשוריינת של דנקליאוסטיוס.
מגוון קונכיות של שבלולים, חלזונות ים וצדפות.
שמואל אבנרי

| --- | --- |

שמואל אבנרי
 לידה:  18 באוגוסט 1949 (בן 75) תל-אביב, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 יצירות בולטות:  כמה ביאליק יש? 
 
שמואל אבנרי (יליד תל אביב, 18 באוגוסט 1949) הוא חוקר, מסאי ועורך, העוסק גם בצילום. מאז 1989 הוא בוחן במחקריו את מכלול פועלו התרבותי והחברתי של ביאליק. מנהל הארכיון והמחקר בבית ביאליק בתל אביב בשנים 2001–2021, ומשמש כתובת לבירורים בנושאי ביאליק לחוקרים, לסטודנטים ולציבור הרחב, בארץ ומחוצה לה. מאמריו, המבוססים על תעודות ומקורות מגנזי הארכיון, מתפרסמים בעיתונות, בבמות ספרותיות ובכתבי עת מדעיים.
את שנות לימודיו לתואר הראשון עשה אבנרי כעתודאי באוניברסיטת בר-אילן, במחלקה לספרות בראשותו של פרופ' ברוך קורצווייל. כסטודנט ניהל באותה עת את הספרייה הסמינריונית של המחלקה. בין השנים 1989-1972 שירת אבנרי בצה"ל בתפקידי הדרכה ומחקר. בין חיבוריו על מלחמת לבנון הראשונה, בולט מחקרו הביקורתי, 'מכשולים בדרך הפקת הלקחים'.
עטיפת הספר 'יום קרוּשׁ ומקולל'
בשנת 2020 יצא לאור ספרו "כמה ביאליק יש?: על ריבוי פניו של המשורר הלאומי".
מפעלי עריכה

אליהו מידניק, 'יום קרוש ומקולל' (מבחר סיפורים ומכתבים), הוצאת עמדה/ביתן, תל אביב 2002. אבנרי ההדיר את יצירתו של סופר עלום זה, שפעל באודסה בראשית המאה ה-20, וכן צירף לספר מחקר מסכם, שבו הוא דן בסגולותיה של יצירת מידניק ובקשר שבין סיפוריו של מחבר רב-כישרון זה לבין מסכת חייו הקצרה, שנגדעה עם התאבדותו בגיל עשרים-ושלוש. בעקבות גאולתו זו של הסופר מתהום הנשייה, זכה הספר לפרס משרד התרבות והמדע לקלסיקה עברית לשנת ה'תשס"ג.
בשנים 2008-2007 כתב אבנרי וערך את תצוגת הקבע החדשה של מוזיאון בית-ביאליק המשופץ, לצדן של האוצרת הראשית איילת ביתן שלונסקי, היועצת ד"ר נירית שלו כליפא, ואדריכלית השימור פרופ' ניצה מצגר-סמוק. על מכלול עבודתו זו הוענק לאבנרי פרס עובד החינוך המצטיין של אגף התרבות והאמנויות בעיריית תל אביב-יפו לשנת ה'תשס"ח.
במסגרת אירועי התרבות של בית ביאליק, עורך אבנרי (בעזרת יהודית דנון ויקיר בן-משה) ערבי עיון וסדרות מפגשים הקשורים ביצירת ביאליק לגווניה, שבהם נוטלים חלק בכירי החוקרים באקדמיה. בכלל זאת ראויה לציון הסדרה בת תריסר המפגשים 'ביאליק וסופרי זמנו: חברויות, השפעות גומלין, מחלוקות', שהתקיימה במהלך שנת 2013, עם מלאות 140 שנה להולדתו של ביאליק. כן כותב אבנרי ועורך פוסטים על דיוקנו של ביאליק ומורשתו בדף הפייסבוק של בית ביאליק.
צילום

הצילום הוא תחום עניין נוסף של אבנרי, ובולטים בו תצלומיו מעשרות שנות שוטטות במרחבי מדבר יהודה ונקיקיו. חלק מתצלומיו לנופי בראשית אלה הציג בתערוכת יחיד (1995), ובתערוכות קבוצתיות (1998 ו-1999). את התערוכה של שנת 1999, אשר התקיימה בבית ביאליק, אצרה האמנית יהודית מצקל, תחת הכותרת 'לשון המראות'. במסגרת זו נתבקשו המשתתפים (חברי העמותה התל אביבית לאמנות הצילום) לאייר את יצירותיו של ביאליק בתצלומיהם. בהשראת התערוכה כתב אבנרי את מאמרו "ביאליק באספקלריה צילומית", שבו ניסה להבהיר כיצד ראה ביאליק את קשר הגומלין שבין המילה הכתובה לאיור המלווה אותה.
בין יצירותיו של אבנרי, שהוצגו בתערוכת 'לשון המראות', בולטת תמונת 'הנשר' מהפואמה "מתי מדבר" לביאליק, המכוונת אל פסוקי השיר הבאים:
וְרִפְרֵף עַל-גַּבָּם מִלְמָעְלָה, רַחֵף וָשׁוֹט בְּטִיסָה...
וּפִתְאֹם יִזְדַּעְזַע הָאַוִּיר – וּמַשַּׁק כְּנָפַיִם – וּמַפָּל!
המַחְצָב שממנו כורה אבנרי את רוב חומריו - הוא מדבר יהודה. התצלום נעשה ממרומי מצוקי דרגות שמעל מצפה שלם, כשברקע ים המלח, ומעבר לו הרי מואב.
גם בעבודותיו בתחום הצילום ניכרת טביעת ידו של אבנרי כעורך: החלק 'האמיתי' של התצלום הוא חציו הימני המתאר ענף עץ. אך בדמיונו ראה כאן אבנרי מעין חצי כנף, והוא השלים את התמונה לכדי נשר, בכך שצירף אליה תמונת ראי של אותה כנף.
בשפך נחל קדרון מצא אבנרי גם את 'הנחש' מ'מתי מדבר' לביאליק - ואף לו נתן ביטוי צילומי-דמיוני בטריפטיכון, שהוצג בתערוכת "לשון המראות".
הערות שוליים

↑  ש' אבנרי, ‏'מכשולים בדרך הפקת הלקחים', מערכות 413, יולי 2007, עמ' 72-79
↑  על 'מכשולים בדרך הפקת הלקחים', יעקב חסדאי, יוהרת הקצין הבכיר, באתר ynet, 31 באוגוסט 2007
↑   ניצה בן-דב, בקרוב יופיע שם מישהו וישחט את כולנו! והוא בוא יבוא!, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2020
 דן מירון, צעד רחב לקראת ביוגרפיה מוסמכת ראשונה של המשורר הלאומי, באתר הארץ, 30 ביוני 2021
אבנר הולצמן, יומן קריאה: כמה ביאליק יש?, בבלוג "עונג שבת", 16 ביולי 2021
↑  ניצה בן-דב, ביום שלפני גוויעת העולם, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2002
↑  בני מר, מרפסת פתוחה לעולם, באתר הארץ, 6 בינואר 2012
↑  סדרת המפגשים ביאליק וסופרי זמנו: חברויות, השפעות גומלין, מחלוקות
↑  עמוד הפייסבוק של בית ביאליק
↑  ביקורת ופרשנות, 36-35, אוניברסיטת בר-אילן, ה'תשס"ב, עמ' 67–72 (ועוד 8 עמודי תצלום)
↑  'מתי מדבר באספקלריה צילומית', באתר הארץ, 12 באפריל 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297361705171  ISNI: 0000 0000 4408 8252  LCCN: no2003025458  VIAF: 51372417   WorldCat (עם VIAF): 51372417 
הנשר מ'מתי מדבר', תערוכת 'לשון המראות' - 1999
נשיא המדינה יצחק הרצוג עם הספר "כמה ביאליק יש?" ומחברו שמואל אבנרי
תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה

תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה היא תוכנית לסטודנטים מצטיינים מטעם בית ספר לאודר לממשל, דיפלומטיה ואסטרטגיה באוניברסיטת רייכמן. התוכנית ממשיכה את מסורתו של השגריר שלמה ארגוב, מקנה לסטודנטים ידע תאורטי וכלים פרקטיים ונועדה להכין צעירים בעלי כישורים מיוחדים לייצג את האינטרסים של מדינת ישראל והעם היהודי בזירה הבינלאומית.
רקע

תוכנית ארגוב במנהיגות ובדיפלומטיה מכשירה מדי שנה כ-20 סטודנטים לתפקידי מנהיגות עתידיים בישראל ובעולם היהודי. באמצעות תוכנית לימודים בין-תחומית ומאתגרת, התוכנית מבקשת לסייע לתלמידים לרכוש את הידע, הכלים, המיומנויות ויכולות החשיבה הביקורתית הנדרשות לצורך עמידה באתגרים הרבים הניצבים בפני ישראל בסביבה העולמית המורכבת של ימינו.
התוכנית נלמדת כולה בשפה האנגלית, ומיועדת לסטודנטים מצטיינים מכלל בתי הספר ותוכניות הלימוד באוניברסיטת רייכמן בשנת הלימודים האחרונה לתואר הראשון.
במסגרת תוכנית הלימודים הסטודנטים זוכים להיפגש עם אישים בכירים ומומחים בתחומי מדיניות ציבורית ודיפלומטיה מהארץ ומהעולם, ויוצאים לסיורים לימודיים ברחבי ישראל. שיאה של התוכנית הוא סיורים לימודיים באירופה, ארצות הברית ובסין, הכוללים ביקורים במוסדות ממשל, זירות עסקים, ארגונים בינלאומיים ואוניברסיטאות מובילות.
היסטוריה

מקורה של התוכנית בחזונו של שלמה ארגוב אשר היה דיפלומט, פקיד בכיר במשרד החוץ של ישראל ושגריר ישראל. שלמה ארגוב שירת בתפקידים רגישים ומאתגרים רבים, כאשר תחילה הוצב בגאנה וניגריה ולאחר מכן שירת בניו-יורק, וושינגטון (כציר בכפיפות לשגריר יצחק רבין) וכשגריר במקסיקו, הולנד ובריטניה. ארגוב היה ידוע בשל כישוריו כדיפלומט, מתווך ולוחם ללא פשרות על זכויותיה של ישראל לביטחון ושלום והיה אחד משגריריה המועילים ביותר של מדינת ישראל. הוא דבר שש שפות, כתב ונאם רבות ובנחישות מול קהל וגורמי התקשורת. מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר, הנרי קיסינג'ר, כינה אותו הדובר המועיל ביותר שהיה לישראל בוושינגטון. שלמה ארגוב נפצע במהלך ניסיון התנקשות בחייו אשר אירע בלונדון ב-3 ביוני 1982 ושם קץ לעבודתו. הוא נפטר בירושלים ב-2003:
ישראל לא נועדה להיות מדינה השואפת לבינוניות, אלא מדינה השואפת למצוינות. מצוינות, כי רק כאשר נגיע להישגים, נוכל למלא את המשימה שלנו במלואה
בשנת 2005, הקים גדעון ארגוב, בנו של השגריר, בשיתוף עם נשיא ומייסד אוניברסיטת רייכמן הפרופ' אוריאל רייכמן, את "תוכנית ארגוב" למנהיגות ולדיפלומטיה. לדברי ארגוב, הוא רואה בכך שליחות לאומית - "הכשרת דור המשך שיעסוק באותה רמה ובאותה יכולת ודבקות במטרה, באותם נושאים שאבי עסק בהם". התוכנית מנוהלת על ידי ד"ר אליסה רובין, מנהלת אקדמית מייסדת של התוכנית.
תוכנית ומבנה

התוכנית, המועברת באנגלית, משלבת בין הכשרה אקדמית לבין מיומנות מעשית. תוכנית הלימודים הייחודית כוללת קורסים, סמינרים וסדנאות, המיועדות באופן בלעדי לתוכנית ארגוב והתכנים מועברים על ידי מומחים אקדמיים ומקצועיים המומחים לתחומם. הסטודנטים משתתפים בסיורים לימודיים באירופה, ארצות הברית, סין ובתוך ישראל. במהלך השנה, התלמידים פוגשים בדמויות בכירות אשר השיגו תפקידים מובילים במגוון רחב של תחומים.
דרישות קבלה

לתוכנית מתקבלים מדי שנה מספר מצומצם (עד 24) של סטודנטים מצטיינים מכלל בתי הספר ותוכניות הלימוד באוניברסיטת רייכמן בשנת הלימודים האחרונה לתואר הראשון. המועמדות והמועמדים מתבקשים לכתוב חיבור בתחום עניין אישי, ומתקבלים לאחר הגשתו לשלב השני הכולל יום מרוכז ובו בחינת כישורים חברתיים, כישורי מנהיגות, יכולת הבעה בעל פה, עמידה מול קהל ודינמיקה קבוצתית. השלב השלישי כולל ראיון אישי עם ראש התוכנית.
בוגרי התוכנית

כיום לתוכנית יש למעלה מ-200 בוגרים. בוגרי התוכנית משתלבים בתפקידים משמעותיים במגזר הציבורי, הפרטי והשלישי וחלקם המשיכו ללימודים גבוהים בבתי הספר בעולם.
בשנת 2009 הוקם "מועדון הבוגרים של תוכנית ארגוב" אשר נועד לחזק את הקשר בין בוגרי התוכנית אשר רבים מהם מחזיקים בתפקידי מפתח במגזר הציבורי והפרטי בישראל ובמוסדות אקדמיים נחשבים ברחבי העולם, וכן לשמר את הזיקה שלהם לתוכנית, למרכז הבניתחומי ולמנהיגים העתידיים של התוכנית.
בוגרי התוכנית מיוצגים בכל המגזרים, הם אוחזים במשרות ציבוריות בכירות בשלל ארגונים.
קריאה נוספת

אתר האינטרנט הרשמי של תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה
תוכנית ארגוב למנהיגות ודיפלומטיה, ברשת החברתית פייסבוק
הערות שוליים

↑  https://www.haaretz.com/israel-news/anglo-leadership-fellows-keep-israeli-diplomat-s-name-alive-1.433791
↑  http://mfa.gov.il/memorial/Perpetuated/Pages/Shlomo-Argov.aspx
↑  טל שלו‏, 30 שנה למלחמת לבנון: בנו של השגריר ארגוב נזכר, באתר וואלה, 2 ביוני 2012
↑  https://www.idc.ac.il/he/specialprograms/argov/pages/main.aspx
חברי התוכנית במפגש עם הסנאטור ברני סנדרס, במהלך הסיור בארצות הברית
שמורת הטבע טיגרובאיה בלקה

בשמורה חורפות עד 5,000 או יותר נטות אדומות-ראש
שמורת הטבע טיגרובאיה בלקה (בטג'יקית: Мамнуъгоҳи давлатии табии Бешаи палангон, תעתיק "בשאי פלאנגון"; ברוסית: Тигровая балка, מילולית "עמק הטיגריס") נמצאת בטג'יקיסטן קרוב לגבול אפגניסטן שם מתחברים הנהרות ואחש (אנ') ופאנג' (אנ') ויוצרים את האמו דריה. השמורה משתרעת לאורך 40 קילומטרים מדרום-מערב לצפון-מזרח.
שמורת הטבע הוכרזה כאתר מורשת עולמית בשם "יערות הטוגאי של שמורת הטבע טיגרובאיה בלקה" ונוספה לרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו בספטמבר 2023 במהלך המושב ה-45 של ועדת המורשת העולמית בריאד בערב הסעודית. בהסבר להחלטה נאמר:
תיאור

השמורה ששטחה 460 קילומטרים רבועים מתוארת על ידי הקרן העולמית לשימור חיות הבר כשמורת הטבע החשובה ביותר במרכז אסיה, בגלל גודלה והמגוון האקולוגי שבה. בנוסף, יש לה חשיבות גדולה עבור מערכות אקולוגיות של מינים נדירים של טוגאי (אנ'), או יער גדות.
המקומות הגבוהים ביותר מגיעים לכ-1,200 מטר מעל גובה פני הים. האקלים יבשתי וצחיח, בתי הגידול השונים של טיגרובאיה בלקה כוללים מדבריות למחצה, שטחי עשב דמויי סוואנה עם עצי פיסטוק וצמחיית טוגאי עם צפצפה, יצהרון מכסיף (אנ') ועשבים גבוהים.
בעלי חיים

האזור היה אחד המעוזים האחרונים של הטיגריס הכספי, שעקבותיו נראו בשמורה בפעם האחרונה ב-1953. נכון להיום, טיגרובאיה בלקה היא עדיין משכן הטרף הראשי המקורי של הטיגריס, אייל בוכרי (אנ') נדיר. מינים גדולים נוספים של השמורה כוללים צבועים מפוספסים, תנים זהובים, חתולי ביצות, חזירי בר, צבי הזפק, דורבנים, נוטריות שהובאו מבחוץ, זאבים אפורים, שועלים אדומים ובגבעות גם כבש אוריאל.
בעלי חיים > עופות

השמורה זוהתה על ידי BirdLife International כאזור ציפורים בעלי חשיבות (IBA) מכיוון שהיא תומכת במספרים משמעותיים של אוכלוסיות מיני עופות שונים, בין אם כישיבים, או כשוהים בחורף, רבייה או כנתיב נדידה. אלה כוללים נטה אדומת-ראש, קורמורן גמדי, בז ציידים, אגמייה מצויה, עגור אפור, מין היונה Columba eversmanni (אנ'), שעיר משורטט, תחמס מצרי, מין הנקר Dendrocopos leucopterus (אנ'), עורב חום-עורף, ירגזי מצוי, עפרוני מדבר, מדברון, שיחנית אסייתית, מין הדרור Passer ammodendri (אנ') וסבכי מדבר.
הערות שוליים

1 2  Tigrovaya Balka State Nature Reserve
↑  Tugay forests of the Tigrovaya Balka Nature Reserve
שרפת האוטובוס בבולגריה (2021)

| --- | --- |

 תאריך:  23 בנובמבר 2021
 שעה:  02:00
 מיקום:  כביש סטרומה 
 קואורדינטות:  42°29′27″N 23°07′53″E﻿ / ﻿42.490833333333°N 23.131388888889°E﻿ / 42.490833333333; 23.131388888889
 הרוגים:  46 
 פצועים:  7 
  (למפת בולגריה מוגדלת) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מיקום האסון (למפת בולגריה רגילה) סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור מיקום האסון (למפת מחוז פרניק רגילה) פרניק ראדומיר ברזניק טראן מחוז סופיה סופיה מחוז סופיה  קיוסטנדיל סרביהמיקום האסון (למפת מחוז פרניק מוגדלת) פרניק ראדומיר ברזניק טראן מחוז סופיה סופיה מחוז סופיה  קיוסטנדיל סרביהמיקום האסון 
 
שרפת האוטובוס בבולגריה אירעה ב-23 בנובמבר 2021, בשעה 2:00 לפנות בוקר, כאשר באוטובוס שהוביל נוסעים פרצה שרפה, לפני או אחרי שפגע במעקה הפרדה (אנ') בשטח מחוז פרניק במערב בולגריה. 46 מנוסעיו נשרפו למוות, בהם 12 ילדים.
על פי גורמים ממשלתיים, האוטובוס נשא תיירים מאיסטנבול לסקופיה. לדברי ראש ממשלת מקדוניה הצפונית, זוראן זאאב, הקורבנות כנראה היו מקדונים, אך לדברי מפקד המשטרה הלאומית של בולגריה רק הנהגים היו מקדונים, ואילו הנוסעים היו אלבנים. בנוסעים היו גם סרבי אחד ובלגי אחד.
לא ברור האם סיבת ההתלקחות היא תקלה טכנית, או שהיא טעות אנוש.
לפחות 46 נוסעים נשרפו למוות, כששר הפנים הבולגרי בויקו רשקוב מסר כי גופות הקורבנות נשרפו לחלוטין. כשבעה אנשים הצליחו להימלט דרך חלונות האוטובוס.
הערות שוליים

↑  Dzhambazova, Boryana; Albeck-Ripka, Livia (2021-11-23). "Bulgaria Bus Crash Kills at Least 45". The New York Times (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-11-23.
↑  Bus crash in Bulgaria kills 45 tourists, including 12 children, NBC News (באנגלית)
↑  "Bulgaria bus crash: Children among at least 46 killed". BBC News (באנגלית בריטית). 2021-11-23. נבדק ב-2021-11-23.
1 2  Anonym, The number of victims of road traffic accidents in Bulgaria rises to 46 | tellerreport.com, www.tellerreport.com (באנגלית)
↑  At least 45 people killed in bus accident in Bulgaria, www.aljazeera.com (באנגלית)
↑  Fire guts bus carrying young people in Bulgaria, killing at least 45, www.msn.com
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסונות ובנושא בולגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תעלול או ממתק

| --- | --- |
ילדים מחופשים עוברים בין בתים ומבקשים ממתקים
ילדים מחופשים עוברים בין בתים ומבקשים ממתקים
 כללי
 סוגה:  bypass rite 
 
תעלול או ממתק (באנגלית: "Trick or treat") הוא מסורת ליל כל הקדושים הנהוגה במספר מדינות ברחבי העולם. בליל כל הקדושים ילדים מחופשים עוברים בין בתים ומבקשים ממתקים על ידי שימוש בביטוי "תעלול או ממתק", כאשר "ממתק" כוונתו לבקש סוכריות, ובמספר תרבויות נהוג לתת כסף במקום, ו"תעלול" כוונתו איום לפגיעה בבעלי הבית או ביצוע ונדליזם ברכושם, כאשר לרוב מדובר באיום סרק. לרוב נהוג לבצע זאת בערב 31 באוקטובר, ובעלי בתים המעוניינים להשתתף במנהג נוהגים לקשט את חזית ביתם ולהשאיר אור דולק או ממתקים מחוץ לדלתם.
בסקוטלנד ובחלקים מבריטניה ומאירלנד המנהג מוכר עוד מהמאה ה-16, בדומה למסורת התחפושות, כאשר בתקופה זו היה נהוג לעבור בין בתים ולבקש אוכל בליל כל הקדושים. על אף היותן מזוהות עם המנהג זמן רב יותר, הביטוי "תעלול או ממתק" היה נפוץ תחילה במדינות אחרות, ביניהן ארצות הברית וקנדה, ורק מאוחר יותר בסקוטלנד ובאירלנד. באמריקה הצפונית הפך המנהג למסורת של ליל כל הקדושים החל משנות ה-20 של המאה ה-20.
בתחילת המאה ה-21 מתקיימת מסורת זו בעיקר בארצות הברית, בקנדה, באירלנד ובממלכה המאוחדת (אנגליה, ויילס, סקוטלנד וצפון אירלנד), וגם בקרב מיעוטים גדלים באירופה, באוסטרליה, בניו זילנד בהונג קונג וביפן.
ליל הקבצנים

ליל הקבצנים מתאר ביצוע "תעלול או ממתק" לפני ליל כל הקדושים. אירוע זה נוצר עקב חשש מביטחון הילדים הקטנים המשתתפים בפעילויות "תעלול או ממתק" ללא השגחה, ולכן הם משתתפים במנהג לפני ליל כל הקדושים, בתאריך הנקבע לפי היום בו מתרחש החג בכל שנה. ליל הקבצנים מתחיל לרוב לאחר שעות הלימודים בבתי הספר ומסתיים בשעות הערב.
הערות שוליים

↑  PHC Halloween "Trick or Treat", www.phc.gov.ph
↑  The Halloween Porch Light Code, Apartment Therapy (באנגלית)
↑  The Herald, Halloween: Why do children trick or treat?, The Herald (באנגלית)
↑  The History of Trick-or-Treating - HISTORY, www.history.com
↑  WeatherNation, Beggars’ Night: What Is It?, WeatherNation (באנגלית)
תילו קהרר

תילו קֶהְרֶר (בגרמנית: Thilo Kehrer, נולד ב-21 בספטמבר 1996 בטובינגן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם במונקו ובנבחרת גרמניה. יכול לשחק גם בעמדת המגן.
קריירת מועדונים

קהרר גדל בטובינגן הקרובה לשטוטגרט לאב גרמני ואם מבורונדי, ובנעוריו שיחק במספר מועדונים באזור הולדתו, לרבות מועדון הכדורגל שטוטגרט. בשנת 2012, כאשר היה בן 16, החל לשחק במחלקת הנוער של שאלקה 04, הידועה ביכולתה לאתר כישרונות צעירים איכותיים. בפברואר 2015 ערך קהרר את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבכירה של שאלקה 04 בבונדסליגה, בניצחון 0–3 על וולפסבורג. זו הייתה הופעתו היחידה של קהרר בבונדסליגה בעונה זו. בעונת 2016/17, קהרר הפך לשחקן משמעותי יותר, כשערך 16 הופעות ליגה, וסיים עם שאלקה במקום העשירי בבונדסליגה. בעונת 2017/18 קהרר תפס מקום חשוב בהגנת הקבוצה, בה שיתף פעולה עם בסטיאן אוצ'יפקה, נאלדו ומטייה נסטאסיץ', וסייע לקבוצה לסיים במקום השני בבונדסליגה, כשהקבוצה ספגה 37 שערים, ורק באיירן מינכן ושטוטגרט ספגו פחות. באותה עונה, הבקיע קהרר שלושה שערי ליגה, אחד מהם בתיקו 1-1 בדרבי של הרוהר מול בורוסיה דורטמונד.
יכולתו הטובה של קהרר לא נעלמה מהמועדונים הגדולים. בקיץ 2018 חתם קהרר על חוזה לחמש עונות בפריז סן-ז'רמן, ששילמה עבורו 37 מיליון אירו לשאלקה 04. את הופעת הבכורה בפריז סן-ז'רמן ערך קהרר בניצחון 1–3 על אנז'ה במסגרת ליגת העל הצרפתית. בסיום עונת 2018/19 זכה קהרר עם פריז סן ז'רמן באליפות צרפת והגיע עמה לגמר הגביע הצרפתי, ממנו נעדר, כשפריז סן ז'רמן הפסידה בפנדלים לסטאד רן. בעונת 2019/20 זכה קהרר עם פריז סן ז'רמן בדאבל מקומי, והגיע עמה לגמר ליגת האלופות 2020, לאחר ששלבי ההכרעה של ליגת האלופות נדחו לחודש אוגוסט בעקבות התפרצות מגפת הקורונה. במשחק הגמר, שיחק קהרר 90 דקות בהפסד 0–1 לבאיירן מינכן, ולא הצליח להשלים טרבל.
ב-17 באוגוסט 2022 חתם בוסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג תמורת 10 מיליון אירו. ארבעה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקבוצה, בהפסד 0–2 לברייטון אנד הוב אלביון.
ב-5 בינואר 2024 חזר לצרפת והושאל למונקו.
קריירה בינלאומית

קהרר שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה, לרבות בנבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21. עם נבחרת זו, זכה קהרר באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2017, בה ערך הופעה אחת, כשהחליף את גדעון יונג בחצי הגמר מול אנגליה, בו ניצחה גרמניה בפנדלים. במשחק הגמר, בו ניצחה גרמניה את ספרד, קהרר לא שותף. בהמשך, שימש קהרר קפטן במספר משחקים של הנבחרת עד גיל 21.
ב-9 בספטמבר 2018 ערך קהרר את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה הבכירה, כשהחליף את מתיאס גינטר בדקה ה-72 במשחק בו ניצחה גרמניה את פרו במשחק ידידות בריין-נקר ארנה.
נכלל בסגל נבחרת גרמניה לטורניר מונדיאל 2022.
תארים

אליפות צרפת: 2018/2019, 2019/2020, 2021/2022
הגביע הצרפתי: 2019/2020, 2020/2021
גביע הליגה הצרפתית: 2019/2020
הסופר קאפ הצרפתי: 2019, 2020, 2022
הקונפרנס ליג: 2022/2023
אליפות אירופה עד גיל 21: 2017
הערות שוליים

↑  Flick beruft Moukoko, Füllkrug und Götze in WM-Kader באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הגרמנית, 10 בנובמבר 2022 (בגרמנית)
| נבחרת גרמניה – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 נוייר •  2 רודיגר •  3 ראום •  4 גינטר •  5 קהרר •  6 קימיך •  7 האברץ •  8 גורצקה •  9 פילקרוג •  10 גנאברי •   11 גצה •  12 טראפ • 13 מילר •  14 מוסיאלה • 15 זולה • 16 קלוסטרמן • 17 בראנדט • 18 הופמן • 19 זאנה • 20 גונטר • 21 גונדואן • 22 טר שטגן • 23 שלוטרבק • 24 אדיימי • 25 בלה-קוצ'אפ • 26 מוקוקו • מאמן: פליק |  1 נוייר •  2 רודיגר •  3 ראום •  4 גינטר •  5 קהרר •  6 קימיך •  7 האברץ •  8 גורצקה •  9 פילקרוג •  10 גנאברי •   11 גצה •  12 טראפ • 13 מילר •  14 מוסיאלה • 15 זולה • 16 קלוסטרמן • 17 בראנדט • 18 הופמן • 19 זאנה • 20 גונטר • 21 גונדואן • 22 טר שטגן • 23 שלוטרבק • 24 אדיימי • 25 בלה-קוצ'אפ • 26 מוקוקו • מאמן: פליק | גרמניה |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1265689075  VIAF: 2008166110525786100004   WorldCat (עם VIAF): 2008166110525786100004
תחמסאים

| תחמסאים |
| --- | --- |
 תחמס אמריקאי
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
תת־מחלקה:: עופות בתראים
קבוצה:: סטריסורס
סדרה:: תחמסאים
תת־סדרה:: תרופודה
שם מדעי
 Caprimulgiformes ‏ריג'ווי, 1881
תחום תפוצה


תַּחְמָסָאִים (שם מדעי: Caprimulgiformes) היא סדרת עופות ליליים או של בין-השמשות, שוכני יערות. צבעם אפור-חום מוכתם, בדומה לקליפות העצים שבהם הם שוכנים. הנוצה שופעת ורכה. שולי אברותיהם משיים והתעופה חרישית. אופייני להם - ראש עבה עם עיניים גדולות מאוד. מקורם קטן, ובבסיסו זיפים ארוכים. מפתח-הפה רחב ועמוק עד מאחורי העיניים. בסדרה 5 משפחות. התחמס מוזכר במקרא (ויקרא יא) אם כי יש הטוענים שמדובר שם במה שהיום קרוי בז.
התחמס המצרי, הנובי והאירופי נדירים, אך נצפו מקננים בארץ.
הגדול בבני הסדרה הוא פוטו ענק (Nyctibius grandis) שאורכו עד 60 ס"מ, ומשקלו עד 650 גרם. הקטן ביותר הוא תחמס ננסי (Chordeiles pusillus) שאורכו עד 16 ס"מ.
מיון

סדרה תחמסאים (Caprimulgiformes) :
משפחה תחמסיים (Caprimulgidae)
תת-משפחה אירוסטופודים (Eurostopodinae)
תת-משפחה Chordeilinae
תת-משפחה Caprimulginae
משפחה תחמסוניים (Nyctibiidae)
משפחה פודרגיים (Podargidae)
משפחה גואשריים (Steatornithidae)
משפחה תחמסונים אוסטרליים (Aegothelidae) - נחשבת לעיתים לסדרה עצמאית.
תמונות

Nyctidromus albicollis
תחמס אירופי
Aegotheles cristatus
פודרגוס ינשופי
Antrostomus carolinensis
גואשרו
הערות שוליים

↑  מילון בעלי חיים א"י (תשכ"ג), 1963, באתר האקדמיה ללשון העברית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283347105171  BnF: cb13506087s (data)  GND: 4647389-0  LCCN: sh85020005  NKC: ph122234
תיבה (מוזיקה)

תיבת ארבעה רבעים
שתי תיבות
קווי-תיבה שונים
בתיווי מוזיקלי, תיבה (באנגלית: Bar או Measure) היא מקטע זמן, המוגדר על ידי מספר נתון של פעמות של משך זמן נתון. באופן טיפוסי, קטע מוזיקלי בנוי ממספר תיבות באותו אורך, ובכתב התווים המקובל בימינו, מספר הפעמות בכל תיבה מופיע בראשית היצירה, ליד סימן המשקל (לדוגמה, 3/4).
המילה "תיבה" היא התרגום העברי למושגים בשפות שונות, שכולם מקובלים בשימוש בשפת המוזיקה. "באר" הוא המושג הבריטי ואילו "מיז'ר" הוא המושג האמריקאי, ואף כי נהוג להחליף ביניהם בשימוש רגיל, הרי "באר" במובנו המדויק מתייחס רק לקווים המאונכים המגדירים את התיבה, בעוד "מיז'ר" מתייחס לפעמות שבין קווים אלה. לצד שני המושגים האנגלו-סקסיים הללו קיים המושג "טאקט" (Takt) הגרמני, שהיה מקובל בשימוש במשך שנים רבות בישראל.
התיבה הראשונה במשקל מלא בתוך יצירה נקראת "תיבה 1". כאשר יצירה מתחילה בקדמה (Auftakt - צליל לא מודגש בסוף תיבה, השייך למעשה לתיבה הבאה) "תיבה 1" תהיה התיבה הבאה אחריה.
בתמונה השמאלית למטה מוצגים קווי תיבה שונים - משמאל לימין: קו רגיל המפריד בין תיבה לתיבה; קו כפול, המציין סיום קטע והתחלת קטע חדש; קו סיום; התחלת קטע עם סימן חזרה; סיום קטע עם סימן חזרה; קו המציין סיום עם חזרה והתחלה עם חזרה.
תחנאות

| --- | --- |

 מדינה:  מרוקו מרוקו
 מחוז:  מרקש-אספי
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ ביישוב:  12,102 (2014)
 קואורדינטות:  31°21′05″N 7°57′03″W﻿ / ﻿31.3514°N 7.95083°W﻿ / 31.3514; -7.95083 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתתחנאות(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתתחנאות  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תחנאות (בערבית: تحناوت) הוא יישוב וקומונה כפרית (צר') למרגלות הרי האטלס הגבוהים במרוקו. הוא נמצא בפרובינציית אלחוז (الحوز) שבמחוז מרקש-אספי, כ-35 קילומטר דרומית למרקש. בשנת 2004 חיו בתחום המוניציפלי של תחנאות 29,562 תושבים, מתוכם 6,585 במרכז הכפר ו-22,977 בפזורה הכפרית שסביבו.
גאוגרפיה

היישוב נמצא על ואדי ריראיה (غيغاية), יובל של התאנסיפת, בגובה של כ-1,000 מטר מעל פני הים. האקלים באזור הוא צחיח למחצה. כמות המים בוואדי היא הגבוהה ביותר בעונת הפשרת השלגים, מרץ–מאי. בחודשים אפריל ומאי ספיקתו מגיעה לכ-3.25 מ"ק לשנייה בממוצע, והיא יורדת בהדרגה לאחר מכן לפחות מחצי מ"ק בשנייה בחודשים אוגוסט וספטמבר.