stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת ההמונים
שיתופי פעולה

בספטמבר 2009 התוכנית Yale ISP של בית הספר למשפטים של אוניברסיטת ייל הרחיבה את התוכנית שלה לחינוך דיגיטלי על ידי שותפות מחקר עם אוניברסיטת ההמונים.
ביוני 2011 האוניברסיטה יצרה שיתוף פעולה עם אוניברסיטת ניו יורק (NYU) כדי לאפשר לסטודנטים מצטיינים שלה מעבר ל-NYU אבו דאבי (אנ').
ביוני 2011 האוניברסיטה החלה בשיתוף פעולה עם חברת HP. בשיתוף הפעולה התחייבה האחרונה לחנוך ולממן את לימודיהם של סטודנטיות מרחבי העולם, להקים התמחות מחקר וירטואלית (internship), לספק מחשבים למרכזי הלימוד בהוואי ולתת עזרה כללית לאוניברסיטת ההמונים בהשגת הכרה אקדמית.
בשנת 2011 חברה קרן ביל ומלינדה גייטס למאמצי האוניברסיטה לקבל הכרה אקדמית באמצעות תרומה של 500,000 דולר.
באוגוסט 2013 הודיע מיזם מיקרוסופט 4Afrika על פתיחת תוכנית שבה יינתנו מלגות לסטודנטים מאפריקה וגישה לתוכניות ומקורות מידע של מיקרוסופט.
באפריל 2016 אוניברסיטת קליפורניה בברקלי החלה בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת ההמונים, במסגרתו הודיעה על קבלתם ללימודים של בוגרי אוניברסיטת ההמונים, ועל אפשרות למצטיינים בלימודי תעודה באוניברסיטת ההמונים להמשיך לימודיהם לתואר ראשון בברקלי.
הערות שוליים

↑  Who We Are – In Brief, באתר אוניברסיטת ההמונים
↑  High, Peter (3 במרץ 2014). "A Conversation With The President Of The World's First Non-Profit, Tuition-Free, Accredited University". Forbes. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2  Report from the Accrediting Commission - Grant of Accreditation, DETC, February 13, 2014
Report from the Accrediting Commission - Renewal of Accreditation, DEAC, February 27, 2017
↑  University of the People, Council for Higher Education Accreditation/CHEA
↑  "University of the People". California Bureau for Private Postsecondary Education. 31 אוג' 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lewin, Tamar (25 בינואר 2009). "Israeli Entrepreneur Plans a Free Global University That Will Be Online Only". New York Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  University of the People Annual report, 2014, p. 49
1 2  איתמר אייכנר, "פרס הנובל של החינוך" לישראלי שהקים את אוניברסיטת ההמונים, באתר ynet, 28 בספטמבר 2023
↑  David H. Cohen, Society for Neuroscience
↑  Yale ISP and University of the People Partner for Digital Education Research, Yale Law School, September 22, 2009
↑  NYU Partners with University of the People for Global Learning Opportunity at NYU Abu Dhabi, New York University, June 9, 2011
↑  Access to Free Education | HP and University of the People, בערוץ יוטיוב של HP
↑  University of the People, Bill & Melinda Gates Foundation, February 2012
↑  Microsoft introduces the 4Afrika Scholarship program, Microsoft, August 11, 2013
↑  Berkeley to accept University of the People graduates, Times Higher Education, April 5, 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb12021644c (data)  ISNI: 0000 0004 0546 1180  VIAF: 138024197   WorldCat (עם VIAF): 138024197
פיס (בית המקדש)

המחשת שיטת עריכת הפיס
הפַּיִס כפי שמתואר במשנה ובספרות חז"ל, הוא גורל שהיה מתקיים בין הכהנים בבית המקדש, על מנת לקבוע איזה כהן יזכה לבצע את אחת מעבודות המקדש.
המקור לעריכת הפיס

המשנה במסכת יומא מתארת שבתחילה היו הכהנים שרצו לבצע את תרומת הדשן עורכים ביניהם תחרות ורצים לעבר המזבח. מי שהיה מגיע ראשון אל ראש המזבח היה זוכה בביצוע העבודה. לאחר שקרו כמה אסונות החליטו הכהנים לקבוע מי יזכה בביצוע העבודות באמצעות הגרלה.
מקורה של המילה "פיס" לא ברור. יש אומרים שהיא נקראת כך מכיוון שהיא נערכה לצורכי שלום והתפיסות.
דרך עריכת הפיס

מדי יום נערכו 4 הגרלות. כל הכהנים שרצו לזכות באחת העבודות היו מתאספים ועומדים במעגל. הממונה (הכהן האחראי על העבודה במקדש) היה מוריד מראשו של אחד הכהנים את המצנפת על מנת לסמן שממנו תתחיל הספירה.
כמו כן היו בוחרים מספר, הגבוה ממספר הכהנים המשתתפים בפיס. הכהנים היו מושיטים אצבע, והממונה היה סופר את אצבעותיהם כשהוא הולך לצד ימין, עד שהגיע למספר שנקבע. הכהן שעליו הממונה נעצר היה זוכה בעבודה, ובעבודות שדרשו כמה כהנים זכו גם הכהנים שעמדו בצד ימין של הזוכה.
דרך עריכת הפיס > כמה אצבעות מוציאים

במשנה נאמר ”ומה הן מוציאין, אחת או שתים, ואין מוציאין אגודל במקדש.” לאור סוגיית הגמרא הדנה במשנה זו כל כהן היה יכול להוציא אצבע אחת, וכהן שהיה חולה היה יכול להוציא שתי אצבעות. אם כהן הוציא יותר מאצבע אחת, הוא נמנה פעם אחת, אלא אם הוא הוציא גם אגודל, אז בתור קנס הוא אינו נספר כלל. לדעת הרמב"ם יכול היה הכהן להוציא בין אצבע אחת לשלוש, כשכל אצבע ואצבע שהיה מוציא הייתה נספרת בפני עצמה.
לשתי השיטות היה איסור להוציא את האגודל, כדי למנוע מעשי הונאה. את האגודל קל להסתיר או לחשוף בתוך האגרוף במהירות, ובכך יוכלו כהנים שאינם הגונים להוסיף או להחסיר את האגודל כדי להגדיל את סיכוייהם לזכייה בפיס (לשיטת הרמב"ם, או להתחזות לשני כהנים, לשיטת רש"י). מכיוון שהמספר שנבחר היה גדול מאוד ממספר הכהנים, הייתה הספירה נעשית בכמה מחזורים. הכהן שבו הסתיימה הספירה נבחר לבצע את העבודה.
דרך עריכת הפיס > מדוע מנו אצבעות

הרמב"ם (בעקבות התלמוד) מסביר מדוע מנה הכהן הממונה את אצבעות הכהנים ולא את הכהנים עצמם: ומתייחס לספירת העם על ידי שאול המלך, לאחר מלחמתו בעמלק: "לפי שאסור למנות ישראל אלא על ידי דבר אחר, שנאמר: "וַיִּפְקְדֵם בַּטְּלָאִים". כלומר כל אחד מהעם הביא טלה, וספרו את הטלאים ולא את האנשים.
ארבעת הפייסות

בכל יום נערכו במקדש ארבעה פייסות, על מנת לחלק את העבודות השונות. חוץ מבפייס השלישי, בשאר הפייסות יכלו להשתתף גם מי שזכה כבר בפיס אחר באותו יום.
הטעם שלא עשו את ארבעת הפייסות ברצף בהתכנסות הראשונה נתפרש על ידי רבי יוחנן שהמיית ההיאספות החוזרת ונשנית יש בה כבוד לבית המקדש, דבר זה נלמד מהפסוק: ”בְּבֵית אֱלֹהִים נְהַלֵּךְ בְּרָגֶשׁ”.
ארבעת הפייסות > הפיס הראשון

הפיס הראשון נערך מייד עם השכמת הכהנים, לפני תחילת עבודה כל שהיא במקדש. העבודה העיקרית שנקבעה בפיס זה היא תרומת הדשן, בה זכה כהן אחד. יחד עם תרומת הדשן, אותו כהן זכה בכמה עבודות נוספות: סידור המערכה הגדולה, הבאת שני גזרי עצים, ולדעת הרמב"ם גם בהבאת מחתה עם גחלים להקטרת הקטורת.
ארבעת הפייסות > הפיס השני

הפיס השני התקיים לאחר סידור המערכות על המזבח בפיס הוגרלו העבודות הקשורות להקרבת קורבן התמיד. בפיס זה זכו שלושה עשר כהנים, בעבודות הבאות: הכהן הראשון זכה בשחיטת התמיד; הכהן השני זכה בקבלת הדם וזריקתו; הכהן השלישי זכה בדישון מזבח הקטורת; הכהן הרביעי זכה בדישון המנורה והטבת הנרות; הכהנים החמישי עד השלושה עשר זכו בהעלאת איברי התמיד ודברים נוספים לכבש: הכהן החמישי זכה בהעלאת הראש, והרגל (האחורית הימנית); הכהן השישי זכה בהעלאת שתי הידיים (הרגלים הקדמיות); הכהן השביעי זכה בהעלאת העוקץ (החלק האחורי העליון), והרגל (האחורית השמאלית); הכהן השמיני זכה בהעלאת החזה (החלק הקדמי של בטן הכבש), והגרה (הגרון עם הריאות והלב); הכהן התשיעי זכה בהעלאת שתי הדפנות (חלל הבטן); הכהן העשירי זכה בהעלאת הקרביים (מערכת העיכול); הכהן האחד עשר זכה בהעלאת הסולת לנסכים; הכהן השתים עשרה זכה בהעלאת מנחת החביתין; הכהן השלוש עשרה זכה בהעלאת היין לנסכים.
הזוכים בתמיד של שחר זכאים באותם עבודות אף בתמיד של בין הערבים, מלבד בשבתות בהם עקב חילופי המשמרות עובדים כהנים אחרים בתמיד של בין הערבים, ונערך פיס חדש לעבודותיו.
ארבעת הפייסות > הפיס השלישי

הפיס השלישי מתקיים לאחר תפילת הכהנים ובו מגרילים את הקטרת הקטורת. מכיוון שהקטורת מעשרת, בהקטרת הקטורת יכול לזכות רק כהן שמעולם לא הקטיר.

ישנה מחלוקת בין המפרשים האם היו מגרילים גם את הזכות להכניס את הגחלים להקטרת הקטורת אל מזבח הקטורת. לדעת התוספות הכהן שעמד לימין הזוכה בקטורת זכה בהבאת הגחלים. לדעת הרמב"ם מי שזכה בתרומת הדשן (בפיס הראשון) זוכה במחתה. לדעת הרדב"ז מי שזכה בקטורת היה יכול להכניס את המחתה בעצמו או לתת את העבודה למי שהוא רוצה.
ארבעת הפייסות > הפיס הרביעי

הפיס הרביעי מתקיים מייד לאחר הפיס השלישי, וההבדל ביניהם הוא שבפיס הרביעי יכולים להשתתף כל הכהנים, בניגוד לפיס השלישי. בפיס הרביעי מגרילים את הזכות להעלאת איברי קרבן התמיד מהכבש למזבח.

ישנה מחלוקת כמה כהנים זוכים בפיס זה. לדעת התוספות והמאירי, בהעלאת איברים מהכבש למזבח זכה כהן אחד. לדעת השלטי הגיבורים והעבודת הקרבנות בהעלאת איברים מהכבש למזבח זכו תשעה כהנים, וכן סבר גם התוספות ישנים. דעת הרמב"ם בנושא אינה ברורה עד הסוף. בהלכות תמידין ומוספין משמע מדבריו שכהן אחד מעלה את האיברים מהכבש למזבח. ואילו בהלכות כלי המקדש הוא כתב שכהנים רבים מעלים את האיברים מהכבש ונותנים לכהן הגדול לזרוק אותם. התפארת ישראל הציע לתרץ שאולי לדעת הרמב"ם באמת בפיס על מי מעלה איברים לכבש זכו הרבה כהנים, אולם הוא עצמו דוחה את ההסבר, מכיוון שהלשון "מעלה" יותר מתאימה לאדם אחד. בספר שיח יצחק כתב שביום רגיל היה זוכה בפיס כהן אחד, ואילו כאשר הכהן הגדול רצה להקריב היו מגישים אליו את האיברים כהנים רבים משום כבודו. לדעת הריטב"א והגרי"ז בהולכה זכו כמה כהנים ואילו ההקטרה נעשתה בכהן אחד.
מקום הפיס

לרוב הדעות, את הפיס הראשון היו עורכים בבית המוקד, מכיוון ששם היו ישנים הכהנים ולא רצו לעכב את הפיס עד שיגיעו לעזרה. אך כיוון שהפייסות חייבות להיערך במקום מקודש נערכו הפייסות בעמידה בחציו המקודש של בית המוקד.
את שלוש הפייסות האחרונים היו עורכים במזרח לשכת הגזית. לשיטת הרמב"ם, גם את הפיס הראשון ערכו בלשכת הגזית.
לקריאה נוספת

חובב יחיאלי, הפיס, מעלין בקודש י, תשס"ה
הרב ראובן יוסף האס, תגובה למאמרו של חובב יחיאלי 'הפיס', מעלין בקודש יא, תשס"ו, עמ' 201-205
ביאורים

↑  במשנה, מסכת יומא, פרק ב', משנה ב' מסופר שהיה מעשה בו כהן שחברו עקף אותו בתחרות דחף את חברו מראש הכבש, ונשברה רגלו של הנופל. בתוספתא מובא סיפור דומה, אולם בסופו הכהן הנעקף תקע סכין בליבו של העוקף. הגמרא דנה ביחס בין שני המקרים, והגיע למסקנה שהסיפור בו נרצח כהן היה קדום יותר, ו”מעיקרא סבור אקראי בעלמא הוא. כיון דחזי אפילו ממילא אתו לידי סכנה תקינו רבנן פייסא”
↑  על מיקום הפייסות ראו בהמשך
↑  ישנה מחלוקת בין המפרשים מי היה בוחר את המספר. לדעת רש"י מי שקבע את המספר הוא הממונה. לעומתו הרמב"ם סבר שהכהנים היו מסכמים ביניהם את המספר, ואילו הממונה היה בוחר מאיזה כהן מתחילים למנות, כך שהוא לא יוכל לחשב את המספר על מנת לגרום לזכייה של אהובו.
↑  שקשה לו להוציא רק אצבע אחת
↑  אפילו אם הוא אינו חולה, ואסור לו לעשות כן
↑  מפני שהאגודל רחוקה משאר האצבעות, וכהן שמוציא אותה עלול להספר בטעות פעמיים.
↑  הגמרא מסבירה מדוע הלימוד הוא מפסוק זה, ולא מפסוק אחר המתייחס למלחמה קודמת של שאול בנחש העמוני: "וַיִּפְקְדֵם, בְּבָזֶק". היא מסבירה שלא ברור שמדובר בבזקים (חרסים) שנתן כל אחד כדי להמנות, כי ייתכן שבזק אינו חרס, אלא שם המקום בו ספר שאול את העם.
↑  הגמרא מסבירה שבזמן שתיקנו את הפיס, לא הגיעו הרבה כהנים לפייס, מכייון שההגעה הצריכה לקום בשעה מוקדמת, וסיכויי הזכייה היו נמוכים. לכן חז"ל תיקנו שהזוכה בתרומת הדשן זוכה גם בדברים נוספים, על מנת להעלות את האטרקטיביות של הפיס, ולגרום לכך שהכהנים יבואו וישתתפו בו
↑  לדעות האחרות מי זוכה בהבאת המחתה ראו להלן
↑  היינו הכהן עליו נעצד הממונה ועוד שנים עשר הכהנים שלצידו
↑  הגמרא במסכת יומא דורשת את זה מסמיכות בין פסוקים בפרשת וזאת הברכה. באחד נאמר ”יָשִׂימוּ קְטוֹרָה בְּאַפֶּךָ” ובשני נאמר ”בָּרֵךְ ה' חֵילוֹ”, שמשמעותו (על פי הספרי) ”ברך ה' חילו - בנכסים.”
↑  אלא אם כל הכהנים באותו בית אב כבר הקטירו בעבר, ואז כולם יכולים להשתתף.
↑  כמו שזכו הכהנים החמישי עד השלושה עשר בפיס השני
↑  אולם הוא כתב שצריך רק שישה כהנים, מכיוון שספר רק את המתעסקים בכבש, ולא את המוליכים את הנסכים
↑  ככל הנראה תשעה.
הערות שוליים

↑  מסכת יומא, פרק ב' א–ב
↑  פרק א הלכה יב
↑  מסכת יומא, דף כ"ג, עמוד א'
↑  מלאכת שלמה על המשנה יומא פרק ב משנה ב
↑  בתוספתא (יומא א, י; סוכה ד, טז) נאמר "כמין ככליאר", הגאונים (רב שרירא, גנזי קדם ד עמ' 91) פירשו שהוא עטרה שמקיפין בראשי הנשים, וכנראה שמקור המילה מהמילה היונית kokhliárion, כלומר חילזון מעוגל (ראה רש"י פין, האוצר ב עמ' 397)
↑  מסכת יומא, דף כ"ב, עמוד א' דיבור המתחיל הצביעו; וכן כתב רבי עובדיה מברטנורא על המשנה במסכת יומא פרק ב משנה א
↑  בפירוש המשניות על יומא פרק ב משנה א, ובספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ג'; וכן כתב הריטב"א על מסכת יומא דף כב עמוד א
↑  ערוך השולחן העתיד סימן קח סעיף ג; יד
↑  תוספות, מסכת יומא, דף כ"ה, עמוד ב', ד"ה תא שמע; ריטב"א, מסכת יומא, דף כ"ה, עמוד א' דיבור המתחיל לעבודה אחת מפייסין; וכן כתב הערוך השולחן העתיד, סימן קח סעיף יד
↑  משנה, מסכת יומא, פרק ב', משנה א'
↑  רש"י, מסכת יומא, דף כ"ג, עמוד א', ד"ה הצביעו, ואין מוציאין; ומסכת יומא, דף כ"ג, עמוד א', ד"ה חולה, גודל.
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ג'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ב, עמוד ב'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ד'
↑  ספר שמואל א', פרק ט"ו, פסוק ד'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ב, עמוד ב'
↑  ספר שמואל א', פרק י"א, פסוק ח'
1 2  תוספות, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד א', ד"ה דתנן רבי אליעזר בן יעקב
↑  ספר תהלים, פרק נ"ה, פסוק ט"ו
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ד, עמוד ב'
1 2  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ב, עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ה'
↑  המערכה הגדולה, מערכה שנייה של קטורת ומערכת התמיד.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד א'
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ו, עמוד א'
1 2  בית הבחירה למאירי יומא כה
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ה, עמוד ב' דיבור המתחיל תא שמע
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ה'
↑  על הרמב"ם הלכות תמידין ומוספין פרק ד הלכה ה
↑  המגן הראשון, עמוד תכד טור ימני במהדורת מכון ירושלים
↑  סימן ע"ה הערה ג, סימנים פ"ט–צ'
↑  יומא דף כז עמוד ב דיבור המתחיל למדנו לטלה שטעון ששה
↑  במשנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות תמידים ומוספין, פרק ד', הלכה ח' ובפרק ו', הלכה ה'
↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות כלי המקדש והעובדין בו, פרק ה', הלכות י"ג–י"ד
↑  תמיד פרק ז משנה ג חלק בועז אות א
↑  על מסכת יומא, בחלק "פירוש ותיקון תוספות ישנים" בפסקה השנייה בדיבור המתחיל "דלא כראב"י" (עמוד קמט טור ימני)
↑  יומא דף כה עמוד א דיבור המתחיל מתני' פייס שני, ויומא דף כו עמוד א דיבור המתחיל מתני' הפייס השלישי
↑  חידושי הגרי"ז על מסכת מנחות דף קו עמוד ב דיבור המתחיל שם בתוס' ד"ה לא יפחות
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ה, עמוד א'.
↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף כ"ה, עמוד א'
באתי אלייך

| --- | --- |
 שיר בביצוע איל גולן
 מתוך האלבום רחוק מכאן
 יצא לאור:  10 באפריל 2016
 שפה:  עברית
 אורך:  3:58
 כתיבה:  דולב רם ופן חזות (דולי ופן)
 לחן:  דולב רם ופן חזות (דולי ופן)
 הפקה:  דודו קומה
 עיבוד:  דודו קומה
 
באתי אלייך הוא שיר של הזמר הישראלי איל גולן, השיר יצא לאור ב-10 באפריל 2016, ונכנס לאלבומו ה-19, רחוק מכאן.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי השותפים דולב רם ופן חזות (דולי ופן), והופק על ידי דודו קומה.
וידאו קליפ ועטיפה

העיצוב הגרפי של הקליפ והעטיפה עוצבו על ידי סיני גרפיקס בע"מ, חברת עיצוב גרפי, שעבדה בעבר עם גולן. על העטיפה רואים את גולן מביט לצד ושמאלו את שמו, את שם השיר וזמנו.
נכון ליולי 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-46 מיליון צפיות ביוטיוב.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים לשנת תשע"ו (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים לשנת תשע"ו (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים לשנת תשע"ו (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים לשנת תשע"ו (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | המצעד השנתי של mako, ערוץ 24 והתחנות האזוריות | 1 |  |
השיר זכה בשיר השנה לשנת תשע"ו (2016).
אוניברסיטת רוהר בוכום

| --- | --- |
סמליל האוניברסיטה

אוניברסיטת רוהר בוכום
 אוניברסיטה ציבורית
 תקופת הפעילות:  1962–הווה (כ־62 שנים) 
 בעלי תפקידים
 רקטור:  אקסל שלמריך 
 סגל:  6,360 (נכון ל־פברואר 2023) 
 סטודנטים
 :  42,954 (נכון ל־2020) 
 מיקום
 מיקום:  Universitätsstraße 150 
 מדינה:  גרמניה גרמניה
 קואורדינטות:  51°26′38″N 7°15′42″E﻿ / ﻿51.443888888889°N 7.2616666666667°E﻿ / 51.443888888889; 7.2616666666667
 www.ruhr-uni-bochum.de/de
  (למפת גרמניה מוגדלת) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאוניברסיטת רוהר בוכום(למפת גרמניה רגילה) שטוטגרט מינכן ברלין קלן ברמן המבורג פרנקפורט הנובר דיסלדורף לייפציג דרזדן נירנברג קיל בון מגדבורג ארפורט רוסטוק מיינץ פרייבורג שוורין לוקס. הולנד בלגיה צרפת דנמרק צ'כיה פולין אוסטריה שווייץ הים הבלטי הים הצפוניאוניברסיטת רוהר בוכום
 
אוניברסיטת רוהר בוכום (בגרמנית: Ruhr-Universität Bochum; ידועה בראשי תיבות: RUB), ממוקמת על הגבעות הדרומיות של מרכז חבל הרוהר בבוכום, גרמניה, נוסדה בשנת 1962 כאוניברסיטה הציבורית הראשונה בגרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה. האוניברסיטה החלה לפעול בשנת 1965. האוניברסיטה חברה ברשת אוטרכט וברשת אוניברסיטאות עולמית.
אודות האוניברסיטה

אוניברסיטת רוהר בוכום היא אחת האוניברסיטאות הגדולות בגרמניה ומהווה חלק מארגון קהילת המחקר הגרמנית (בגרמנית: Deutsche Forschungsgemeinschaft), שהוא הארגון הבולט ביותר למימון מחקרים בגרמניה.
אוניברסיטת רוהר בוכום זכתה להצלחה רבה ביוזמת המצוינות של הממשל הפדרלי והמדינות הגרמניות בשנת 2007, תחרות שהתנהלה בין האוניברסיטאות היוקרתיות ביותר בגרמניה. היא נותרה בתחרות על התואר "אוניברסיטת עילית", אך כשלה בסיבוב האחרון של התחרות, בו זכו תשע אוניברסיטאות לתואר היוקרתי.
אוניברסיטת רוהר בוכום הייתה אחת האוניברסיטאות הראשונות בגרמניה שהציעה לתלמידיה תואר ראשון ותואר שני בינלאומיים, אשר החליפו את התארים האקדמיים המסורתיים בגרמניה: הדיפלומה ותואר מגיסטר. למעט יוצאי דופן מעטים (למשל במשפטים) תארים אלה מוצעים על ידי כל הפקולטות באוניברסיטת רוהר. באוניברסיטה 184 תוכניות לימוד שונות לתואר בתחומים אקדמיים רבים.
אודות האוניברסיטה > מתקנים

להבדיל מאוניברסיטאות גרמניות ותיקות רבות, לאוניברסיטת רוהר קמפוס מרכזי הנמצא דרומית לעיר בוכום ובו שוכנים מתקני האוניברסיטה. לפקולטה לרפואה מתקנים רפואיים אוניברסיטאיים הנמצאים בעיר בוכום ובחבל רוהר. בית החולים האוניברסיטאי המרכזי Knappschaftskrankenhaus נמצא בעיר בוכום.
הקמפוס האוניברסיטאי המרכזי בנוי כמעט כולו בסגנון אדריכלי של שנות השישים המכונה ברוטליזם, ומורכב מ-14 בניינים רבי קומות כמעט זהים. אחד המאפיינים הבולטים של בניינים אלה הוא שקו הרקיע של כולם הוא באותו הגובה בעוד שהגבהים המוחלטים של הבניינים משתנים בהתאם למיקומם בנוף ברצועה ירוקה בשולי עמק הרוהר.
בקמפוס נערך שיפוץ מקיף במטרה להרחיבו ולשכללו, כולל הקמה וחידוש מספר מבנים. חלק מהבניינים המקוריים משנות השישים מיועדים להיבנות מחדש (במקום לחדשם) בגלל זיהום PCB. הרעיון הוא להפוך את קמפוס האוניברסיטה למתקן מודרני הממקם את בוכום כ"עיר ידע".
הפקולטה לפילוסופיה, חינוך ועיתונאות כוללת בתוכה את ארכיון הגל של הפילוסוף הגרמני הגל.
אודות האוניברסיטה > ארגון

אוניברסיטת רוהר ממומנת ומנוהלת על ידי מדינת נורדריין-וסטפאליה. נכון לשנת 2015 למדו באוניברסיטה 42,718 סטודנטים, והועסקו בה כ-5,600 עובדים (411 מהם בדרגת פרופסור), והיא אחת מעשר האוניברסיטאות הגדולות בגרמניה (נכון לשנת 2014). קורט בידקופף, לימים ראש ממשלת מדינת סקסוניה, היה מנכ"ל האוניברסיטה בין השנים 1967 עד 1969.
אודות האוניברסיטה > פקולטות

באוניברסיטה עשרים פקולטות שונות:
הפקולטה לתאולוגיה פרוטסטנטית
הפקולטה לתאולוגיה קתולית
הפקולטה לפילוסופיה, חינוך ועיתונאות
הפקולטה להיסטוריה (כולל המחלקות להיסטוריה, תולדות האמנות וארכאולוגיה)
הפקולטה לפילולוגיה
הפקולטה למשפטים
הפקולטה לכלכלה
הפקולטה למדעי החברה
הפקולטה ללימודי מזרח אסיה
הפקולטה למדעי הספורט
הפקולטה לפסיכולוגיה
הפקולטה להנדסה אזרחית וסביבתית
הפקולטה להנדסת מכונות
הפקולטה להנדסת חשמל וטכנולוגיית מידע
הפקולטה למתמטיקה
הפקולטה לפיזיקה ואסטרונומיה
הפקולטה למדעי הגאוגרפיה
הפקולטה לכימיה וביוכימיה
הפקולטה לביולוגיה וביוטכנולוגיה
הפקולטה לרפואה
ECUE - תוכנית לתרבות וכלכלה אירופאית
המרכז הבינתחומי לסימולציית חומרים מתקדמים (ICAMS)
בית הספר הבינלאומי ללימודים מתקדמים במדעי העצב
הערות שוליים

↑  Pressestelle Ruhr-Universität Bochum - Online-Redaktion. "Deutsche Forschungsgemeinschaft - Ruhr-Universität Bochum". נבדק ב-3 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Courses offered by the Ruhr University Bochum". נבדק ב-3 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Arne Dessaul. "IA und IB werden neu gebaut". נבדק ב-3 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Archiv: Konferenzen, www.pe.ruhr-uni-bochum.de
↑  Ruhr-Universität Bochum - Strategische PR und Markenbildung. "People-centered - Facts & Figures - Ruhr-Universität Bochum". נבדק ב-21 ביולי 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Faculties - Ruhr-Universität Bochum". נבדק ב-3 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Interdisciplinary Centre for Advanced Materials Simulation
↑  "IGSN - Home". נבדק ב-3 באוגוסט 2019. {{cite web}}:  (עזרה)
| רשת אוניברסיטאות עולמית​ |
| --- | --- | --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה: טכנולוגיה בסידני​​; ניו זילנד: אוקלנד |  |
| אירופה | גרמניה: רוהר בוכום; הממלכה המאוחדת: • אקסטר • בריסטול • יורק • לידס • שפילד; הולנד: מאסטריכט; שווייץ: לוזאן |  |
| אמריקה הדרומית | ברזיל: מינאס גראיס |  |
| אמריקה הצפונית | ארצות הברית: רוצ'סטר; מקסיקו: מכון מונטריי; קנדה: אלברטה |  |
| אסיה | הונג קונג: הונג קונג; הרפובליקה העממית של סין: רנמין; טאיוואן: אוניברסיטת צ'נג קונג הלאומית; יפן: צוקובה; תאילנד: מהידול |  |
| אפריקה | אוגנדה: מאקררה; גאנה: גאנה; דרום אפריקה: פרטוריה • קייפטאון |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267352205171  BNE: XX182284  BnF: cb11867082s (data)  GND: 7409-3  ISNI: 0000 0004 0490 981X  LCCN: n79094572  NKC: kn20010710603  SUDOC: 033482640  VIAF: 133248582   WorldCat (עם VIAF): 133248582 
צילום אווירי של אוניברסיטת רוהר (2014)
אולם ההרצאות ראשי באוניברסיטת רוהר, אודימקס
הגן הסיני באוניברסיטה (ממוקם בגן הבוטני)
EdX

ערך זה עוסק באתר אינטרנט שמספק קורסים מקוונים. אם התכוונתם למערכת לניהול למידה בקוד פתוח, ראו .
| --- | --- |

 סוג:  קורסים פתוחים מקוונים מרובי משתתפים
 תקופת הפעילות:  מאי 2012 – הווה (כ־12 שנים)
 מייסדים:  אוניברסיטת הרווארד וMIT
 שירותים עיקריים:  לימוד מקוון להשכלה על תיכונית
 הרשמה:  חובה
 edX
 
edX (תעתיק לעברית: אֶדֶקְס) הוא ארגון המספק קורסים פתוחים מקוונים מרובי משתתפים (MOOCs) ברמה אוניברסיטאית וכן קורסים מקצועיים. למעט הקורסים המקצועיים, כל שאר הקורסים הם בחינם לכולם. עבור חלק מהקורסים קיימת אפשרות לקבל תעודה מאומתת על סיום מטלות הקורס תמורת תשלום.
edX הוקם על ידי אוניברסיטת הרווארד ו-MIT במאי 2012. הארגון edX שונה מספקי MOOCs אחרים כמו קורסרה ו-Udacity בכך שהוא הוקם כארגון ללא מטרת רווח והפלטפורמה שלו היא פלטפורמת תוכנה קוד פתוח.
נכון למרץ 2017, edX מציע קרוב ל-1270 קורסים ורשומים בו כ-10 מיליון סטודנטים יותר מ-110 אוניברסיטאות וארגונים ללא מטרות רווח מציעים או מתעתדים להציע קורסים באתרי edX.
דרך הפעולה

קורסי אדקס מחולקים למקטעי למידה שבועיים. כל שבוע למידה כולל סרטוני וידאו קצרים המלווים בתרגילי למידה אינטראקטיביים, בעזרתם יכולים הסטודנטים לתרגל את העקרונות שהוצגו בסרטונים. הקורסים כוללים לעיתים קרובות גם סרטוני הדרכה, ספר לימוד מקוון, ופורום לדיון בהם יכולים הסטודנטים לפרסם שאלות ולדון עם עמיתיהם ועם מנחי הקורס. לעיתים משולבות בקורסים גם מעבדה מקוונות. לדוגמה, ב-MOOC הראשון של edX - קורס במעגלים וחשמל, סטודנטים בנו מעגלים חשמליים וירטואליים במעבדה מקוונת.
edX מציעה תעודות למסיימים בהצלחה את הקורסים, ומספר קורסים מקנים נקודות זכות אקדמיות. ההחלטה האם להכיר בקורסים מקוונים של edX נתונה לשיקול דעתו הבלעדי של המוסד האקדמי בו לומד הסטודנט וחלקם מוכרים על ידי אוניברסיטאות בישראל. edX מציעה מגוון דרכים ללמוד בקורסים שלה: אפשרות להשתתף בקורס ללא עלות, או ללמוד על מנת לקבל תעודת סיום מאומתת של edX (עלות משתנה בהתאם לקורס). edX מציעה גם תעודות XSeries על השלמה בהצלחה של אשכולות קורסים בנושא אחד (בין שניים לשבעה קורסים, העלות משתנה) ותוכניות MicroMaster בהן אשכולות קורסים ברמת תואר שני.
דרך הפעולה > מחקר

בנוסף להשכלה ש־edX מציע, הפלטפורמה מנוצלת למחקר בנושא למידה מרחוק, באמצעות איסוף דפוסי השימוש של הלומדים בקורס האינטרנטי, ושילובם עם הנתונים הדמוגרפים הנאספים מכל נרשם. קבוצת חוקרים מהארווארד ו-MIT בראשות דייוויד פריצ'רד ולורי ברסלו, פרסמו ממצאים ראשוניים ב-2013. מוסדות להשכלה גבוהה וארגונים השותפים ב-edX עורכים מחקרים עצמאיים תוך שימוש בנתונים מהקורסים שהם מציעים בפלטפורמה. המחקר מתמקד בשיפור שימור לקוחות ובדרך לסייע לתלמידים להשלים בהצלחה את הקורסים, וכן בתוצאות הלמידה בקורסים מקוונים לעומת למידה מסורתית בקמפוסים.
edX יצרה שותפויות עם מוסדות חינוך בארצות הברית, סין, מונגוליה, יפה ועוד, על מנת להשתמש בקורסי edX ב"למידה מעורבת". במודל למידה מעורבת משולבים מרכיבים מקוונים בלימודים בכיתה מסורתית. אוניברסיטת סן חוזה (SJSU) יצרה שיתוף פעולה עם edX בו הוצע הקורס "מבוא למדעי המחשב ותכנות" כקורס מעורב. SJSU פרסמה דו"ח ובו ממצאים ראשוניים על הפרויקט בפברואר 2013. מהממצאים עלה ששיעורי הכישלון בקורס המעורב עם edX ירדו מ-41% ל-9%.
דרך הפעולה > Open edX

edX היא פלטפורמה הפועלת בתוכנת קוד פתוח שפותחה על ידי edX וזמינה ללא תשלום למוסדות השכלה גבוהה המעוניינים לפתח קורסים דומים. ב-1 ביוני 2013 פתחה edX את הקוד של כל הפלטפורמה שלה. את קוד התוכנה אפשר למצוא בGitHub.
דרך הפעולה > מנהיגות

במרץ 2014 מינו ב-edX את ונדי קאבולה (Wendy Cebula), לשעבר סמנכ"לית התפעול של Vistaprint, כנשיאה ומנהלת התפעול. המנכ"ל אנאנת אגרוול (Anant Agarwal) מ־MIT אמר שקאבולה תביא אתה "היבט יזמי" ותעזור למלכ"ר למצוא הזדמנויות מסחריות. אלן מ' גרבר (Alan M. Garber), נשיא אוניברסיטת הרווארד, בעזרתו של מייקל ד' סמית (Michael D. Smith), מדען מחשבים שהוא גם דיקן הפקולטה למדעים ואמנויות מנהלים את חלקה ותרומתה של אוניברסיטת הרווארד לפרויקט. הארגון נמצא בעיצומו של תהליך עיצוב מודל עסקי בר קיימא עבורו.
דרך הפעולה > היסטוריה

edX נוסדה במאי 2012 על ידי מדענים מהרווארד ו־MIT: גרי זוסמן, אנאנת אגרוול, כריס טרמן. פיוטר מיטרוס לימד את הקורס הראשון ב-edX על מעגלים חשמליים ואלקטרוניקה מ־MIT, אליו נרשמו 155,000 תלמידים מ-162 מדינות.
בשנת 2013 הם חברו לאוניברסיטת סטנפורד וביוני 2013 הגיעו למיליון סטודנטים. באותה שנה יצאה edX כתוכנה בקוד פתוח.
בספטמבר 2014 השיקה edX יזמת פעילות בתיכון ובאוקטובר באותה שנה פתחה קורסי הכשרה מקצועית.
במרץ 2015 edX יצרה שיתוף פעולה עם מיקרוסופט ובאפריל באותה שנה השיקה יחד עם האוניברסיטה של מדינת אריזונה תוכנית המאפשרת ללמוד שנה א' באופן מקוון.
בספטמבר 2016 הושקו 19 תוכניות מיקרו מאסטר ובפברואר 2017 הושקו עוד 16 תוכניות מיקרו מאסטר.