stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות המסים בישראל
היסטוריה > מס ערך מוסף (מע"מ)

ב-1 ביולי 1976 פורסם חוק מס ערך מוסף והותקנו התקנות להפעלתו, שש שנים לאחר ששר האוצר פנחס ספיר מינה ועדה ציבורית בראשות השופט שלמה אשר, לבחינת ההיערכות להטלת המס מבלי לגרום לעיוותים כלכליים וחברתיים. בשנת 1976, עם הפעלת חוק המע"מ, שונה שמה של "הנהלת המכס והבלו" ל"הנהלת המכס ומע"מ".
היסטוריה > רשות המיסים

רשות המיסים הוקמה ב-1 בספטמבר 2004, בעקבות החלטה של ממשלת ישראל ב-15 בספטמבר 2003 לאחד את גופי גביית המיסים. לרשות המיסים אוחדו אגף מס הכנסה ומסוי מקרקעין (שנודע גם בשם "נציבות מס הכנסה"), אגף המכס והמע"מ ושע"מ (זרוע המחשוב של אגף מס הכנסה). לראש הרשות החדשה מונה איתן רוב, שהיה קודם לכן מנהל אגף המכס והמע"מ. החליף אותו ג'קי מצא.
ב-2 בינואר 2007 עצרה המשטרה את מצא, את קודמו בתפקיד, איתן רוב, ובכירים נוספים ברשות, בחשד של קבלת שוחד, במה שנודע כ"פרשת רשות המיסים". כממלא מקומו הזמני מונה ד"ר יוסי בכר. בעקבות המעצר פרש מצא מתפקידו, ומאוחר יותר הורשע ונדון לשנת מאסר.
בשנת 2011 הורשע דוד ואנונו בלקיחת שוחד, קשירת קשר לביצוע פשע, שיבוש מהלכי משפט ועבירות נוספות שעשה בעת שהיה מנהל אגף חקירות ומודיעין ברשות המיסים, ונידון לשש שנות מאסר בפועל.
תקציב רשות המיסים לשנת 2016 הוא 2.15 מיליארד ש"ח, לא כולל תקציבי מענקים, פיצויים והקלות שהרשות מתפעלת שעמדו על 2.46 מיליארד ש"ח בשנת 2015.
בחודש אוגוסט 2021 יצאה רשות המיסים בתוכנית למלחמה במעלימי מס, על פי התוכנית לרשות תהיה גישה כמעט אוטומטית לחשבונות הבנק של חשודים בהעלמות מס.
נציבי מס הכנסה וראשי רשות המיסים > נציבי מס ההכנסה

| מניין | שם הנציב | התחלת כהונה | סיום כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ג"ד פייטון | 1941 | 1948 |  |
| 2 | ד"ר אהרון (ארתור) ברגמן | 1948 | 1950 |  |
| 3 | בן-ציון ארגוב | 1950 | 24 במאי 1954 |  |
| 4 | ד"ר תיאודור ברוש | 1 בספטמבר 1954 | 31 ביוני 1960 |  |
| 5 | אברהם גבעוני | 1 בפברואר 1960 | 31 באוגוסט 1962 |  |
| 6 | עוזיאל שטיינברג | 1 בספטמבר 1962 | 31 בינואר 1966 |  |
| 7 | יעקב תמיר | 1 בפברואר 1966 | 31 בינואר 1975 |  |
| 8 | משה נוידרפר | 1 בפברואר 1975 | 31 במאי 1975 |  |
| 9 | יצחק מן | 1 ביוני 1975 | 31 במרץ 1976 |  |
| 10 | אליעזר שילוני | 1 באפריל 1976 | 30 ביוני 1978 |  |
| 11 | דב נייגר | 10 ביולי 1978 | 15 באוגוסט 1985 |  |
| 12 | יאיר רבינוביץ | 15 באוגוסט 1985 | 1 ביולי 1989 |  |
| 13 | משה גביש | 2 ביולי 1989 | 30 באוגוסט 1993 |  |
| 14 | דורון לוי | 1 בספטמבר 1993 | 31 בדצמבר 1998 |  |
| 15 | יוני קפלן | 1 בינואר 1999 | 31 בדצמבר 2001 |  |
| 16 | טלי ירון-אלדר | 1 בינואר 2002 | 30 ביוני 2004 |  |
נציבי מס הכנסה וראשי רשות המיסים > מנהלי רשות המיסים

| מניין | שם המנהל | התחלת כהונה | סיום כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | איתן רוב | 1 ביולי 2004 | 31 בדצמבר 2005 |  |
| 2 | ג'קי מצא | 1 בינואר 2006 | 15 בינואר 2007 |  |
| - | יוסי בכר | 16 בינואר 2007 | 15 באפריל 2007 | ממלא מקום |
| 3 | יהודה נסרדישי | 16 במאי 2008 | 31 באוקטובר 2011 |  |
| 4 | דורון ארבלי | 1 בנובמבר 2011 | 17 במרץ 2013 |  |
| 5 | משה אשר | 18 במרץ 2013 | 15 במרץ 2018 |  |
| 6 | ערן יעקב | מרץ 2018 | 27 בספטמבר 2023 |  |
| 7 | שי אהרונוביץ' | 27 בספטמבר 2023 | מכהן |  |
משימות של רשות המיסים

תפקידה העיקרי של הרשות הוא לעסוק בגבייתם של המיסים הבאים:
מס הכנסה (כולל מס רווח הון)
מס שבח מקרקעין
מס רכישה
מס ערך מוסף (מע"מ)
מס שכר ומס שכר ורווח
מכס
מס קנייה
בלו על דלק
מס רכוש
לרשות המיסים ישנה יחידה לחקירת העלמות מס, הלבנת הון וכו' שפועלת בשיתוף משטרת ישראל וגופי אכיפת חוק נוספים.
תפקידים נוספים:
תשלום הישבון - השבת מיסי יבוא (מכס ומס קנייה) ליצרנים יצואנים ישראליים.
תשלום פיצויים בגין נזקי מלחמה, בהתאם לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961. תפקיד זה בא לידי ביטוי נרחב בעקבות מלחמת לבנון השנייה, שבמהלכה נגרם נזק רב לרכוש ושובשה העבודה באזור הצפון, וכן בעקבות ירי רקטות מרצועת עזה ומעשי איבה נוספים. בנוסף, חוק זה משמש למתן פיצויים בגין נזקי בצורת.
תשלום מענק מס הכנסה שלילי.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, שפגעה בפעילותם של עסקים רבים, עסקה רשות המיסים בהעברת מענקים ממשלתיים לעסקים שנפגעו.
מיסים שבוטלו

מס רכוש הורד ל-0% בשנת 2000
מס בולים בוטל החל מתחילת 2006
מס מכירה בוטל רטרואקטיבית החל מ-1 באוגוסט 2007
מס מעסיקים בוטל החל מתחילת 2008
ראו גם

מינהל הכנסות המדינה
חרטת קונה

חרטת קונה הוא מצב נפשי בו אדם מרגיש צער או חרטה אחרי רכישה של מוצר או שירות.
הסיבות לחרטת קונה יכולות להיות מגוונות: פחד שהרכישה הייתה של מוצר לא נכון; פחד שהמחיר ששולם היה גבוה מדי; צער על כך שהקונה לא המתין ליציאתו לשוק של מוצר או דגם חדש יותר; רכישה באשראי ולא באמצעות כסף (אמצעי תשלום) זמין; ופחד מהדרך בה יקבלו אחרים את הקניה.
ראו גם

מכר מרחוק
ייזהר הקונה
תקופת צינון (זכויות צרכנים)
ערך זה הוא קצרמרבנושא כלכלה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תמונת מפת סיביות

בגרפיקה ממוחשבת, תמונת מפת סיביות או תמונת רסטר (מאנגלית: Raster) היא פורמט דיגיטלי לייצוג תמונה ואחסונה באמצעות מפת סיביות (Bitmap), כלומר לכל פיקסל בתמונה יש ערך מספרי שמכיל בתוכו מידע על הצבע שלה. הביטוי מגיע מטכנולוגיית תכנות המחשבים, ומשמעותו מפה של ביטים שלמעשה מאורגנים כמערך.
בממשקי משתמש גרפיים ברוב מערכות ההפעלה פורמט גרפי זה מוטמע כחלק מובנה ממנה. סיומות של קובצי מפת סיביות הן בדרך כלל BMP או DIB. לבד מ־BMP קיימים פורמטים נוספים לייצוג מפת סיביות כמו
InterLeaved Bitmap (ILBM),‏ Portable Bitmap (PBM),‏ X Bitmap (XBM) ו־Wireless Application Protocol Bitmap (WBMP). בנוסף, קיימים גם פורמטים רבים שמשתמשים במפת סיביות דחוסה, להבדיל מגרפיקה וקטורית.
שיטת האחסון

איכות התמונה נקבעת על פי מספר פרמטרים:
עומק הצבע – כמות הסיביות שמוקצת לכל פיקסל. 1, 4, 8, 16, 24, 32, 48 או 64. סיבית אחת מייצגת שני צבעים – שחור ולבן; 4 סיביות – 16 צבעים; 8 סיביות – 256 צבעים, וכן הלאה לפי הכלל של 2 בחזקת מספר הסיביות. ככל שמוקצות יותר סיביות לייצוג פיקסל, עושר הצבע יהיה גדול יותר והתמונה עשויה להיות קרובה יותר לתמונת המציאות כפי שבני אדם חווים אותה. כיום בדרך כלל נעשה שימוש ב־32 סיביות לפיקסל.
רזולוציה – כמות הפיקסלים שיש בתמונה. ככלל, ככל שכמות הפיקסלים גבוהה יותר, כך הפרטים שבה יהיו מפורטים יותר. בתמונות בעלות רזולוציה נמוכה אפשר להיתקל בתופעה של פיקסליזציה.
יתרונות וחסרונות > יתרונות

הצגה נאמנה של כל פרטי התמונה ככל שהרזולוציה ועומק הצבע עולים.
יתרונות וחסרונות > חסרונות

ככל שהרזולוציה ועומק הצבע עולים, כמות הנתונים של מפת סיביות גדלה וקשה יותר לעיבוד. גודלו של קובץ המאחסן מפת סיביות אינו יעיל לשימוש מזדמן ולכן נפוץ השימוש בשיטות לדחיסה מפת סיביות כגון JPG. לרוב, ניתן לאפשר איבוד נתוני תמונה ללא פגיעה באיכות צפייה מזדמנת בתמונה ולכן שיטות דחיסה המאבדות נתונים מאפשרות שימוש בקבצים בעלי גדלים קטנים משמעותית מקבצי מפת סיביות רגילים.
גודל מפת סיביות נקבע מראש בעת יצירתה. מסיבה זו, תוצאת פעולת הגדלה (Zoom in) של תמונת מפת סיביות אינה איכותית לרוב. כאשר מתאפשר, במיוחד בשרטוטים, עדיף לייצג תמונה באמצעות גרפיקה וקטורית.
סוגי קובצי מפות סיביות נפוצים

BMP – המבנה התקני לקובצי חלונות, נוצר על ידי תוכנת הצייר. כל תמונה המועתקת אל לוח העריכה שמורה במבנה זה.
GIF – פורמט שנוצר על ידי CompuServe, דוחס את התמונה לחיסכון בשטח אחסון
IMG – פורמט שנוצר על ידי החברות ונטורה ודיגיטל לשימוש בתוכנת Ventura Publisher ובסביבת GEM. התוכנה שומרת קבצים בגווני אפור בלבד
JPG – קבצים דחוסים מאוד על ידי הזנחת חלק מהנתונים. רוב התוכנות מאפשרות למשתמש לקבוע את אחוז הדחיסה, ומכאן את אחוז אובדן המידע
PCX – פורמט שנוצר על ידי חברת ZSoft Corporation לשימוש בתוכנת PC Paintbrush, הפורמט לא דוחס את הקבצים
PICT – פורמט שפותח על ידי חברת אפל עבור מחשבי מקינטוש, היה בשימוש בתוכנת QuickDraw וכסטנדרט לטיפול בקובצי תמונה
TIF או TIFF ראשי תיבות של Tagged Image File Format – פורמט שנוצר על ידי חברת Aldus לשימוש בתוכנת הוצאה לאור שולחנית מתוצרתה
WMF – פורמט Windows MetaFile הוא מבנה בו משתמשת תוכנת חלונות, ניתן לשמור בפורמט זה גם קובצי מפת סיביות וגם קבצים מונחי עצמים
WPG – פורמט שפותח עבור תוכנת wordperfect, כיום (2010) הפורמט כמעט אינו בשימוש
DIB – פורמט של IBM שהיה בשימוש במערכות OS/2
ראו גם

ייצוג צבע במחשב
גרפיקה וקטורית
עמרם אבורביע

| --- | --- |

הרב עמרם אבורביע
 לידה:  16 במרץ 1892 י"ז באדר ה'תרנ"ב תטואן, מרוקו 
 פטירה:  20 בדצמבר 1966 (בגיל 74) ז' בטבת ה'תשכ"ז פתח תקווה, ישראל 
 מדינה:  מרוקו, ישראל 
 השכלה:  ישיבת פורת יוסף 
 מקום פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 20 בדצמבר 1966 
 
 תפקידים נוספים:  הרב הראשי של פתח תקווה
 
טקס הנחת אבן הפינה לבנין בית הכנסת לעדת המערבים 'אור זרוע' בשכונת נחלת אחים שבירושלים, תרפ"ז, 1926. במרכז יושב הרב יעקב משה חרל"פ, רב שכונת שערי חסד הסמוכה. משמאל הרב דוד כהן, "הרב הנזיר"
בנין בית הכנסת לעדת המערבים 'אור זרוע' בשכונת נחלת אחים בירושלים, הוקם על ידי הרב עמרם אבורביע תרפ"ז 1926
שער הקטלוג של בית המסחר לתשמישי קדושה של הרב אבורביע ויוסף יצחק שלוש.
סידור "ואני תפלה" כולל תפלות כל היום כמנהג ק"ק ספרדים בהוספות רבות ומועילות ועם סדר היום ר עמרם אבורביע ושות מחנה יהודה ירושלים, תש"א.
הרב עמרם אבורביע (י"ז באדר ה'תרנ"ב, 16 במרץ 1892 – ז' בטבת ה'תשכ"ז, 20 בדצמבר 1966) היה רב, דיין, איש ציבור ירושלמי, והרב הספרדי הראשי בפתח תקווה.
תולדות חייו

נולד בתטואן שבמרוקו הספרדית לרב שלמה אבורביע (בן למשפחה שמקורה בקסטיליה שבספרד) וליוכבד לבית כלפון. אביו עמד בראש בית מדרש "מדרש שלמה" שייסד בתטואן, ולאחר שעלה לארץ ישראל החזיק בביתו בעיר העתיקה בירושלים ישיבה בשם "אור זרוע".
עלה ארצה בשנת תרס"ו (1906) עם סבו הרב יוסף אבורביע וסבתו ביליידא, והתיישב איתם בעיר העתיקה בירושלים. למד בישיבת "טובי ישבעו" של עדת המערביים ובישיבת פורת יוסף. נמנה עם תלמידיו של הרב יוסף חיים הכהן, ששסמכו לרבנות ולדיינות, ולימים נישא לבתו רבקה.
הרב אבורביע שילב בין תורה לעבודה, ובשותפות עם הרב יוסף שלוש ניהל בית מסחר לספרים ולתשמישי קדושה בעיר העתיקה ובהמשך בשכונת מחנה יהודה. הם עסקו בהוצאה לאור של ספרי קודש ובמשלוח ספרי תורה ליהדות צפון אפריקה ולגלויות נוספות. במקביל כיהן כר"מ בישיבת פורת יוסף וכמגיד שיעור בישיבת שערי ציון שייסד הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל. האחרון גם מינהו כרב שכונות הנחלאות בירושלים.
כ-30 שנה שימש כדיין בבית הדין של עדת המערביים בירושלים בראשות הרב שמואל עזראן, לצד חביריו הרב שלום אזולאי והרב יוסף שלוש. כן שימש גם כשוחט ובודק.
בשנת תר"פ (1920) נמנה הרב אבורביע עם מייסדי שכונת בית וגן בירושלים. בשנת תרפ"ז (1927) יזם את בניית בית הכנסת אור זרוע בשכונת נחלת אחים, שכלל בית מדרש בראשותו. בשנת תרפ"ט (1929) נבחר לחבר הוועד הפועל של עדת המערבים בירושלים. בשנת תרצ"ג (1933) מונה לשד"ר לארצות צפון אפריקה מטעם כולל ועד העדה. מועד שובו ארצה משליחותו כשד"ר תועד ב-6 בספטמבר 1934 על ידי הסוכנות היהודית בארץ ישראל, כנוסע באוניה רומא.
הרב אבורביע היה פעיל ציוני עוד לפני הקמת המדינה. בשל קשריו עם "ההגנה" נעצר על ידי שלטונות המנדט. כן התנדב למשמר העם. בניו היו נוטרים וחברי המחתרות ובהמשך שירתו בצה"ל.
בשנת תשי"א (1951), לאחר פרישתו של הרב עובדיה הדאיה מתפקיד הרב הספרדי של פתח תקווה, נבחר הרב אבורביע לתפקיד, לצדו של הרב האשכנזי, הרב ראובן כץ. מסר שיעורים בעיקר בבתי כנסת במרכז העיר: בית ישראל, אוהל חיים ובית אברהם (מכונה "בית הכנסת הגדול לספרדים") שנוסד על ידו.
כיהן כחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל ויו"ר המועצה הארצית של ארגון רבני עדות המזרח.
נפטר בפתח תקווה בז' בטבת תשכ"ז (1966) ונקבר בבית הקברות סגולה.
לרב אבורביע חמישה בנים ובת. אחד מבניו הוא פרופסור אהוד אביבי, מדען גרעין וממקימי הכור בדימונה. בתו מאירה הייתה נשואה לד"ר שלמה לוי, מחבר ספרי הגות וקבלה, בנו גדעון הוציא לאור את ספריו במהדורות חדשות.
ספרו "נתיבי עם"

חלק א' של ספרו "נתיבי עם" (שו"ת ומנהג ירושלים) יצא לראשונה בשנת תשכ"ד. הכרך כולל את "מנהגי ירושלים ומנהגי בית אל" עם בירורי הלכות ותשובות על סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך. חלק ב של הספר, שיצא בשנת תשכ"ו, כולל כשישים דרשות בהלכה ובאגדה שנשא. מאמרים ודברי תורה מפרי עטו פורסמו בכתבי עת תורניים, כמו 'קול התורה'. עמד במשא ומתן בענייני הלכה עם רבנים בישראל ומחוצה לה. הספרים למהדורותיהם זכו להסכמות הרב עובדיה הדאיה, הרב עזרא עטיא, הרב עובדיה יוסף, הרב אליהו בקשי-דורון, הרב שאר ישוב כהן והרב שלמה משה עמאר, שהיה מהאחרונים שהוסמכו לרבנות על ידי הרב אבורביע.
מתוך ההקדמה לספרו "נתיבי עם", פרק קורות חיי המחבר, מהדורה ראשונה:
בהקשר עם המאורעות הכבירים שחלו בארצנו בשנה שחלפה (תשכ"ז) מן הראוי להזכיר את הדרוש שנשא הרב עמרם בשנת תשכ"ד בפתח-תקוה שבו ציטט דרוש קודם שלו שנשא בשנת תרע"ו (!) ובו חישב והוכיח באותות כי הגאולה תחול אלף ותשע מאות שנה לאחר החורבן דהיינו בשנת תשכ"ח, שבה נגיע "לעשות נקמה בגויים ולגרש האויב מתוך עיר הקודש ירושלים...
בחנוכה תשכ"ז, כחמשה חדשים לפני מלחמת ששת הימים וימים אחדים לפני שנפטר, נשא דרוש שאותו סיים כך:
... וה' יגמור עמנו אות לטובה ונזכה לניצחון מזהיר של חיילי צבא ההגנה לישראל בעזרת ה' שיגבירם על כל שונאינו ויעטרם בעטרת ניצחון בכל פעולותיהם, בים, ביבשה ובאויר, וכל ארצנו היעודה לנו בתורתנו הקדושה, וירושלים הקדושה כולה, עם העיר העתיקה, נכבוש אותה בקרוב ונשוב לבקר, את שריד מקדשנו כותל המערבי ונזכה כלנו לחזות בנועם ה' ולבקר בהיכלו בבית מקדשנו שייבנה ועריכת נר לבן ישי משיחנו במהרה בימינו, אמן
הרב אבורביע חיבר תפילה תפילה לשלום פצועי צה"ל. הוציא לאור את ספר שבחי האר"י בלאדינו, ירושלים שנת תרע"א (1911). בשנת תש"ח הוציא את הספר "ברית עולם", שבו קטעי תפילה ופיוטים לכבוד ברית מילה, זבד הבת, פדיון הבן, בר מצווה וחתונה. ערך גם את הספר "חסד ואמת", שבו תפילות ומנהגים הקשורים באבלות. הספר הוצא לאור על ידי חברה קדישא אחידה לספרדים ובני עדות המזרח (ירושלים) בשנת תשנ"ו. סידור רינת ישראל, נוסח ספרדים ועדות המזרח, נערך ע"פ נוסחאותיו.
הנצחתו

הרב אבורביע הונצח בכמה מקומות ומפעלים:
בתי ספר 'נתיבי עם' רשת החינוך התורנית מדעית אמי"ת בבאר שבע ובירוחם.
רחובות בירושלים (נתיבי-עם) ובשכונת עין גנים בפתח תקווה (רח' אבורביע)
בית מדרש נתיבי עם בבית כנסת הכיפה בבאר שבע
קרן מלגות ע"ש אבורביע לתלמידים מצטיינים
עמותת "נתיבי-עם" לרכישת ציוד לפעילות הצלה
עמותת נתיבי עם, הפועלת בפתח תקווה.
לקריאה נוספת

הקדמה לספרים "נתיבי-עם דרשות" ו"נתיבי-עם", מאת הרב עמרם אבורביע פרק תולדות המחבר, עורכים: בנו גדעון אביבי ומרדכי בוזגלו, פתח תקווה, רחובות, מיתר מהדורות תשס"ג ותשס"ו
"תיטואן-ירושלים-פתח תקווה 'נתיבי עם' הרב עמרם אבורביע", צמרת-רבקה אביבי, 'ברית' כתב העת של יהודי מרוקו, אות ברית קודש, עורך אשר כנפו, חוברת 29, עמודים 13–20, אשדוד, קיץ תש"ע 2010.
"סמל האהבה היראה והתום", לדמותו של הרב עמרם אבורביע ז"ל מאת אברהם עדס, "במערכה", אדר א' תשכ"ז
"יהודי המזרח בארץ ישראל", משה דוד גאון, הוצאת המחבר, התרצ"ח
"האירו פני המזרח הלכה והגות אצל חכמי ישראל במזרח התיכון", צבי זהר, תל אביב, תשס"א.
"מדינת ישראל והציונות בעיני חכמים ספרדיים-מזרחיים", צבי זהר, בתוך: "שני עברי הגשר - דת ומדינה בראשית דרכה של ישראל", עורכים: מרדכי בר און וצבי צמרת, יד יצחק בן-צבי ירושלים, תשס"ב, עמ' 335–339
"המסע לגילוי המנהג הספרדי-ירושלמי: הרב עמרם אבורביע ויצירתו 'נתיבי עם'" צבי זהר, בתוך: "הרב עזיאל ובני זמנו פרקי עיון בהגותם של חכמי המזרח בישראל במאה העשרים" עורך: צבי זהר, בהוצאת הוועד להוצאת כתבי הרב עזיאל זצ"ל, ירושלים, תשס"ט עמ' 120–165
"חכמי המערב בירושלים", הרב שלמה דיין, ירושלים, תשנ"ב, עמ' 390–400
ר' גפני, פותח סידור: מסע בעולמם של סידורי ארץ ישראל בעת החדשה, אלון שבות תשפ"ב, עמ' 190-188.
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיה דעת
↑  על אביו הרב שלמה אבורביע ועל סבו - הרב יוסף אבורביע, בבלוג ספורי ארץ-ישראל מצבות מדברות
↑  [ אתר My Heritage
 ]
↑  נתיבי עם (ע"ר) | גיידסטאר - אתר התאגידים של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297463405171  ISNI: 0000 0004 0261 5105  VIAF: 298649986   WorldCat (עם VIAF): 298649986 
מצבת הרב אבורביע ואשתו בבית הקברות סגולה
מאפיית עבאדי

| --- | --- |

סמליל החברה, עליו מתנוסס דיוקנו של מייסדה יוסף עבאדי
 נתונים כלליים
 מייסדים:  יוסף עבאדי, שמחה עבאדי
 תקופת הפעילות:  ישראל 1949 – הווה
 מיקום המטה:  ירושלים 
 ענפי תעשייה:  ייצור מזון 
 מוצרים עיקריים:  עוגיות עבאדי
 הכנסות:  75 מיליון ש"ח (נכון ל-2007)
 מנכ"ל:  יורם עבאדי  אבנר זקן
  
 abadibakery.co.il
 
עוגיות עבאדי
מאפיית עבאדי בע"מ היא חברת מזון ישראלית, שהחלה את דרכה כמאפייה ומוצר הדגל שלה הוא כעכים מלוחים, המכונים גם "עוגיות עבאדי".
היסטוריה

המאפייה החלה כמאפייה ביתית קטנה של משפחת עבאדי בעיר חלב שבסוריה, שהוקמה ב-1838, וייצרו בה בעיקר עוגיות מלוחות, שהפכו לפופולריות בקרב התושבים באזור. בשנת 1928 עלתה המשפחה לארץ ישראל, וזמן קצר לאחר מכן פתח אליהו עבאדי מאפייה בבית המשפחה.
ב-1949 הקים יוסף עבאדי, בנו של אליהו, יחד עם אשתו שמחה, מאפייה קטנה באזור שוק מחנה יהודה שבירושלים, שהפכה בהמשך לדוכן קבוע. בשנת 1962 החלה משפחת עבאדי לשתף פעולה עם מאפיית אנג'ל, על מנת להרחיב את היקף הייצור. בשנת 1976 עברה המאפייה לאזור התעשייה עטרות בירושלים.
לאורך השנים חתמה החברה על מספר הסכמי שיתוף פעולה עם רשתות, כמו רשת המרכולים שופרסל, קפה רג'ואן וחברת התה ויסוצקי. בשנות ה-90 רשמה החברה עלייה במכירות, והחלה להיות מוכרת יותר ברמה הארצית. בשנים אלו הצטרף גם לעסק בנו של יוסף, יורם עבאדי, שמונה למנכ"ל החברה. בהמשך הוחלף יורם עבאדי על ידי אבנר זקן כמנכ"ל החברה.
על לוגו החברה מתנוסס דיוקנו של מייסד המאפייה בשוק מחנה יהודה, יוסף עבאדי, שנפטר בשנת 2011.
העוגיות המלוחות של החברה נמכרות כיום בכמה מדינות ברחבי העולם, בין היתר בארצות הברית, אנגליה וצרפת.
בנוסף לעוגיות עבאדי, החברה מייצרת מוצרים נוספים, כמו נשנושים בצורת בייגלה שטוח וקרקרים מדגנים מלאים. בשנת 2005 החלה לשווק אריזות "ביס" מוקטנות בטעמים שונים. בשנת 2012 החלה לשווק גרסה בריאה יותר לעוגיות, העשויה מקמח מלא ושאינה מכילה סוכר.
לפי נתונים משנת 2007 העסיק מפעל החברה 50 עובדים והכנסותיו השנתיות עמדו על כ-75 מיליון שקלים. כמו כן, בניתוח שוק העוגיות המזרחיות המלוחות תפס 71% מנתח השוק.
הערות שוליים

1 2  קיימים מקורות שונים באשר לשנת הקמת המאפייה. בכתבה זו באתר וואלה מצוינת שנת 1949, בעוד באתר החברה מצוינת שנת 1948. עם זאת, יש תמימות דעים בין המקורות לגבי העובדה כי המאפייה הוקמה על-ידי יוסף יחד עם אשתו שמחה, ותאריך נישואיהם מצוין בכל המקורות כ-1949, למשל בכתבה זו בגלובס ובכתבה זו ב-nrg.
1 2 3  עוז רוזנברג, חכמת הבייגלה: על חייו ומותו של מלך הכעכים יוסף עבאדי, באתר nrg‏, 4 במאי 2011
1 2  נורית קדוש, עבאדי משיקה סדרת עוגיות באריזות אישיות, באתר nrg‏, 21 בנובמבר 2005
↑  רחל קדרס, מאפיית עבאדי: סדרת קרקרים מגרעינים וזרעים, באתר ynet, 6 בנובמבר 2012
↑  שושנה חן, עוגיות עבאדי: האם הגרסה החדשה אכן בריאה יותר?, באתר ynet, 13 בספטמבר 2012
↑  ספיר פרץ, ‏"הרווחנו גרוש, ביזבזנו חצי", באתר גלובס, 7 במרץ 2007
מבצע בתק

מבצע בתק נערך במלחמת העצמאות כחלק ממבצע דני, ומטרתו הייתה כיבוש אזור מגדל צדק, המחצבות וראש העין.
קודם לכך, ב-30 במאי 1948 נכבשה ראש העין על ידי כוחות האצ"ל, אולם למחרת הם נסוגו תחת התקפת נגד קשה של לוחמי חסן סלאמה, שנעזרו בצבא העיראקי בה נהרגו 6 מאנשי האצ"ל בקרב זה נפצע חסן סלאמה ומת לאחר כמה ימים.
במבצע בתק, אשר אירע בליל 11 ביולי - 12 ביולי 1948, כבש גדוד 32 של חטיבת אלכסנדרוני את מגדל צדק ועמד בהצלחה כנגד התקפות נגד של הכוחות העיראקיים. לאחר כישלונם במגדל צדק, פינו העיראקים את ראש העין והניחו חומרי נפץ במכון שאיבת המים. כוחות אלכסנדרוני הצליחו לנטרל את המטענים ולמנוע הרס מפעל השאיבה החשוב. שתי פלוגות מגדוד 145 תגברו השתתפו במבצע לצד גדוד 32.
בגן הלאומי ירקון יש אנדרטה ל-36 לוחמי חטיבת אלכסנדרוני שנפלו בכל קרבות ראש העין ומגדל צדק במהלך מלחמת העצמאות.
הערות שוליים

↑  שוחררה ראש העין מכון המים לירושלים - בידינו, מעריב, 30 במאי 1948
↑  ראש-העין נכבשה אך פונתה, הַבֹּקֶר, 31 במאי 1948
↑  התקפת נגד של האויב בראש-העין, דבר, 31 במאי 1948
↑  נכבשה ראש העין - מכון המים ניצל, המשקיף, 14 ביולי 1948
↑  שלמה רייך, "הך בתותח ויצאו מים" - ביקור בחזית ראש העין-מגדל צדק, על המשמר, 12 באוגוסט 1948
↑  "מבצע בתק – ראש העין ומגדל צדק", באתר חטיבת אלכסנדרוני
ערך זה הוא קצרמרבנושא מבצעי צה"ל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בן כהן (צלם)

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1968 (בן 57) פרדס חנה-כרכור, ישראל 
 מקום לימודים:  קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות 
 תחום יצירה:  צילום עיתונות
 
בן כהן (נולד ב-9 בינואר 1968) הוא צלם ישראלי.
ביוגרפיה

כהן נולד בפרדס חנה לציונה (מבית שמאי) עובדת במרכז הגריאטרי בפרדס חנה וצביקה, סגן מנהל התחבורה של בית החולים שער מנשה. סיים את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה. בצבא שירת בחטיבת הצנחנים. את לימודי הצילום סיים בקמרה אובסקורה – בית הספר לאמנות בשנת 1996.
קריירה

ב-1996 החל כהן לעבוד כצלם ברשת המקומונים של ידיעות אחרונות. באותה תקופה הקים סטודיו לצילום והתמחה בצילום סטודיו קלאסי. במקביל לקריירת הצילום, עבד בתעשיות ההיי-טק והלואו-טק. לאחר מכן פנה לקריירה כצלם עיתונות עצמאי, ועבודותיו פורסמו בהרחבה בעיתונים ומגזינים בישראל ובזירה הבינלאומית, כולל צילומי שער וכתבות מגזין. כהן מתעד את המחאה נגד הרפורמה המשפטית מתחילתה.
ביולי 2021 השתתף בתערוכת הצילומים "עם חופשי בארצנו", שהביאה לקהל הרחב תיעוד מקיף של מחאת בלפור דרך עדשות המצלמה. התערוכה, שאצרה צילומים של אנשי מקצוע לצד צלמים חובבים, סיפקה פרספקטיבות מגוונות על אירועי המחאה והעניקה ביטוי ויזואלי לרוח התקופה והמאבק הציבורי.
בשנת 2022 השתתף בתערוכה "אמנות מולקולרית" שהוצגה בגלריית החלל ביפו. שנה לאחר מכן השתתף בתערוכה "דמוקרטיה אומרת", שהוצגה במוזיאון על התפר.
בשנת 2024 השתתף בתערוכה "אין עוד יום, אין עוד דקה", שהוצגה בספרייה המרכזית בסמינר הקיבוצים, המוקדשת למשפחות החטופים ולמאבק להשבתם ובתערוכת "עדות מקומית", תערוכת צלמי העיתונות הגדולה ביותר בארץ ומוצגת במוזיאון ארץ ישראל. בתערוכה הוצגו תמונותיהן של עינב צנגאוקר, אימו של החטוף מתן צנגאוקר, ממובילות המאבק לשחרור החטופים, ושל ראומה קדם אמה של תמר קדם סימן טוב, שנרצחה ב-7 באוקטובר עם משפחתה. באותה שנה השתתף בתערוכה "מבעד עיניהם – סיפור קהילת כפר עזה", תערוכה שהוצגה באולם התרבות בקיבוץ שפיים, אשר תיעדה את סיפורה של קהילת כפר עזה. התערוכה נפתחה לאחר אירועי 7 באוקטובר 2023, במטרה להציג את סיפורה של הקהילה שנפגעה. התערוכה אפשרה למבקרים להתוודע לחיי היומיום, המורשת והמציאות של תושבי כפר עזה טרם האירועים ולאחריהם. הצגת התערוכה בקיבוץ שפיים הייתה חלק ממערך התיעוד והזיכרון של קהילות עוטף עזה.
פרויקט "עדות ראשונה"

"עדות ראשונה" הוא פרויקט תיעודי היסטורי שכהן החל בו בעקבות אירועי ה-7 באוקטובר 2023. הפרויקט מתמקד באיסוף עדויות מצולמות של שורדים מיישובי עוטף עזה, שורדי מסיבת הטבע ברעים ומשפחות חללי צה"ל שנפלו ביום הראשון למלחמה. היוזמה החלה ימים ספורים לאחר ההתקפה, כאשר כהן ביקר את בני משפחתו שפונו מקיבוץ בארי למתחם אירוח באזור ים המלח. במסגרת הפרויקט תועדו למעלה מאתיים חמישים עדויות אישיות של ניצולים, המהוות מסמך היסטורי חשוב המתעד את האירועים מנקודת מבטם של התושבים.
למיזם מספר מטרות עיקריות: תיעוד היסטורי: שימור הזיכרון ההיסטורי עבור הדורות הבאים באמצעות תיעוד מקיף של העדויות. הליכים משפטיים: איסוף עדויות לצורך הצגתן בבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג, במטרה לתמוך בהליכים משפטיים נגד מבצעי הטבח וראשי ארגון החמאס. הסברה: חלק מהעדויות נערכות ומוצגות ברחבי העולם למטרות הסברה. כהן חתם הסכם עם הספרייה הלאומית, לפיו העדויות יישמרו בארכיון הספרייה ויהיו מוצגות הקהל. פאנל תוכנית הבוקר של ערוץ 12 בחר בו כ-"גיבור השנה" בעקבות פרויקט העדויות והצילום.
הערות שוליים

↑  הפקה: הילה דביר ממן, שנה בפריים: צלמים ישראלים בוחרים את תמונות השנה שלהם, באתר כלכליסט, 15 בספטמבר 2023
1 2  דוד ורטהיים, ‏אור-לי ברלב: "עזבתי את התקשורת הממוסדת כי היא עסקה בהבל הבלים", באתר גלובס, 12 בדצמבר 2020
1 2  אש באילון, מכתזית בכיכר פריז: תערוכה אקטואלית במיוחד במוזיאון על התפר - מגזין פורטפוליו, באתר מגזין פורטפוליו, ‏6 ביולי 2023
↑  ניצן שפיר, ‏השבוע ה-28 ל"מחאת בלפור": עימותים עם שוטרים וניסיונות לפגוע במפגינים, באתר גלובס, 2 בינואר 2021
↑  Yaron Ten Brink, איך ניצחנו את נתניהו: 12 תמונות מהמחאה שהצילה את ישראל, באתר איך ניצחנו את נתניהו: 12 תמונות מהמחאה שהצילה את ישראל - טיים אאוט, ‏2021-07-21
↑  סולימאן מסוודה אמוץ שפירא והדס גרינברג סולימאן מסוודה, ארבעה נעצרו בת"א בחשד לתקיפה וריסוס גז מדמיע, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 באוקטובר 2020
↑  ניצן שפיר, ‏עשרות אלפים מפגינים בכיכר הבימה בת"א נגד המהפכה המשפטית, באתר גלובס, 14 בינואר 2023
↑  "עם חופשי בארצנו", תערוכת תמונות המחאה | מגפון ניוז Megafon News, באתר מגפון ניוז Megafon News, ‏19 ביולי 2021
↑  תערוכות - The Space Art, ‏2022-05-23
↑  democrasis, MUSEUM ON THE SEAM
↑  ynet, נבחרת ישראל באולימפיאדה, הלווייתו של גל איזנקוט ותפילה בתשעה באב: "עדות מקומית 2024", באתר ynet, 21 בדצמבר 2024
↑  גלריה 2024, באתר Edut Mekomit
↑  שנה ל-7 באוקטובר: קהילת כפר עזה מביאה את סיפורה מאותו יום ארור בתערוכה חדשה שפתוחה לקהל הרחב, באתר התנועה הקיבוצית
1 2  טל כרמון, ‏"לפעמים אני מסיים גביית עדות ואני לא יכול לנשום", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 בנובמבר 2023
↑  October 7 Justice Without Borders Ltd. (CC) | ייצוג משפטי | Tel Aviv, Israel, באתר YVG Law October 7
↑  נסלי ויואב 2024 - מאירים את הצפון, באתר 12+
מבצע אברהם

מבצע אברהם היה מבצע של הגדוד השני של הפלמ"ח בט' בניסן תש"ח, 18 באפריל 1948, שנועד לפתוח את דרך הגישה אל יישובי הנגב.
בשנת תש"ז עלו עשרות נקודות התיישבות לנגב, אך דרך הגישה לנגב נשלטה בידי תושבי הכפר הערבי בריר, תושבי הכפר התקיפו באופן קבוע את צירי הגישה ליישובים היהודים בדרום. במבצע זה כבשו אנשי הגדוד השני של הפלמ"ח ומתיישבים מהאזור את הגבעה שמול הכפר ופתחו את ציר הגישה לנגב.
השטח שנכבש הוחזק עד להגעת מתיישבים שיישבו באופן קבוע את המקום, כעבור מספר שבועות ב-5 במאי, עשרה ימים לפני הכרזת מדינת ישראל, הגרעין ייסד במקום את קיבוץ ברור חיל. לוחמי הגדוד השני של הפלמ”ח ומתיישבים מהאזור השתלטו על גבעה החולשת על הכביש מול הכפר העוין, והקימו במקום התיישבות חדשה בשם ברור חיל.
הערות שוליים

↑  אברהם וברזיל (הקמת ברור חיל) – מאורות אל העבר
ערך זה הוא קצרמרבנושא קרבות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.