stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
CAN-bus

CAN-bus (קיצור של Controller Area Network, לעיתים גם CAN network) הוא פרוטוקול תקשורת מתוקנן שתוכנן לאפשר למיקרו-בקרים והתקנים אחרים לתקשר האחד עם השני. במקורו, יועד לשימוש במערכות רכב אך משמש כיום גם בתחומים אחרים.
פיתוחו של ה-CAN-bus התחיל במקור בשנת 1983 על ידי חברת בוש, ומפרט ראשון של הפרוטוקול פורסם רשמית בשנת 1986. הרכיבים הראשונים שמימשו אותו יוצרו בשנת 1987 על ידי אינטל ופיליפס. חברת בוש פרסמה את גרסה 2.0 למפרט בשנת 1991. בהמשך, יצר ארגון התקינה הבינלאומי את תקן ISO 11898, בהסתמך עליו.
במקורו, הגדיר פרוטוקול ה-CAN את שכבת הקו (שכבה 2 על פי מודל ה-OSI) בלבד, כתקשורת חבילות קצרות מאוד (עד 8 בתי מידע לחבילה), מבלי להגדיר את השכבות הפיזיות. הגדרות שכבות פיזיות שונות נתווספו בגרסאות מאוחרות יותר.
תצפיתנות כלי טיס

תצפיתני כלי טיס מצלמים מטוס איליושין Il-96  בנמל התעופה הבינלאומי דומודדובו
תצפיתני כלי טיס במופע אווירי בדנמרק, יוני 2014
תצפיתנות כלי טיס היא פעילות פנאי הכוללת תצפית, צילום ורישום מספרי זנב של כלי טיס, ביניהם מטוסים, דאונים, כדורים פורחים, ספינות אוויר, מסוקים וכלי טיס זעירים.
התפתחות תצפיתנות כלי הטיס

חובבי תעופה נהגו לצפות במטוסים וכלי טיס אחרים מאז שהם הומצאו. תצפיתנות כלי טיס התמסדה כתחביב לקראת סוף המאה ה-20.
במהלך מלחמת העולם השנייה ולאחר מכן, בתקופת המלחמה הקרה, היו מדינות שעודדו את אזרחיהן לבצע תצפיות על כלי טיס במסגרת הגנה אזרחית, מטעמי ביטחון הציבור. בבריטניה פעל גוף תצפיתני כלי טיס אזרחי בשם "חיל התצפיתנים המלכותי" משנת 1925 עד 1995. הגוף פרסם כתב עת ובו מונחים מקצועיים הקשורים לכלי טיס, המשמשים תצפיתני כלי טיס גם בימינו.
התפתחות הטכנולוגיה ומשאבים גלובליים פתחו דרך לשיטות תצפית מתקדמות, ביניהם השימוש במכשירי קשר ובמצלמות דיגיטליות משוכללות. באינטרנט נפתחו אתרים דוגמת FlightAware, המאפשרים לתצפיתנים לעקוב ולאתר מטוסים ספציפיים מרחבי העולם. אתרי אינטרנט נוספים, כגון Airliners.net, מאפשרים לתצפיתנים להעלות לאתר תמונות של מטוסים ולצפות בתמונות של אחרים.
טכניקות

תצפיתני כלי טיס בדרך כלל מזהים מספר תכונות האופייניות לכלי טיס שונים, ביניהן התכונות הבאות:
גודלו של כלי הטיס
מהירות כלי הטיס
מנועים: כמה מנועים יש לכלי הטיס, מה הם סוגי המנועים והיכן הם ממוקמים
רעש ייחודי של המנוע
מספר שובלי העשן שכלי הטיס מייצר
האם זהו מטוס דו-כנפי או סוג אחר של כלי טיס
מיקום הכנפיים ביחס לגוף המטוס והמידה שבה הם מוסטים לאחור
מיקום זנב המטוס וצורתו
מיקום תא הטייס
צבעים מיוחדים
מאפייני ההמראה והנחיתה של כלי הטיס
ציוד מיוחד המותקן על גוף כלי הטיס.
יחדיו תכונות אלה מאפשרות זיהוי של כלי טיס. תצפיתנים מנוסים מכירים את המטוסים הנמצאים בנמלי תעופה שונים ואת דפוסי הטיס שלהם.
רוב המטוסים משדרים אותות מכ"ם וכן משדרים נתוני מיקום למערכת ניווט לוויינית. ישנם תצפיתנים הנעזרים בתוכנת מחשב הקולטת את התשדורות הללו ומציגה את מיקום כלי הטיס השונים בזמן אמת.
רישום התצפיות

התצפיתנים רושמים בדפי מעקב את דגם המטוס וכן סימנים מיוחדים כמו דגל המדינה, סמליל חברת התעופה או רונדל. בנוסף לתצפיות, ישנם תצפיתנים המקשיבים לרשת הקשר של פקחי הטיסה ונמצאים בקשר עם תצפיתנים אחרים המסייעים להם לזהות את כלי הטיס.
תצפיתנים נלהבים יהיו מוכנים לנסוע מרחק רב על מנת לבקר בנמלי תעופה שונים, לראות מטוסים יוצא דופן, או לצפות מקרוב במטוסים שיצאו מכלל שימוש. לרוב הם ישתדלו להגיע למופעים אוויריים ולאירועים מיוחדים שבהם ניתן לסייר בנמלי תעופה ובבסיסי חיל אוויר ברחבי העולם, הסגורים בדרך כלל לקהל הרחב.
בעבר יצאו לאור חוברות ובהן רשימת כלי טיס לשימוש התצפיתנים, שהיו מסמנים בהן את כלי הטיס שהם איתרו. מאז התפתחות האינטרנט המעקב נעשה באמצעות תוכנות מחשב ומאגרי מידע מקוונים.
השלכות משפטיות

לתחביב זה השלכות משפטיות מרחיקות לכת. בנובמבר 2001 נעצרו ביוון 14 תצפיתני כלי טיס, רובם בריטיים, והואשמו באיסוף מידע בלתי חוקי. הם נדונו לתקופות מאסר של שנה עד 3 שנים, אך ערערו על פסק הדין ושוחררו לאחר מספר חודשים.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר, מספר תצפיתנים איתרו פעילות אווירית של ה-CIA שבמסגרתה הועברו לוחמים בלתי-חוקיים לחקירה בארצות הברית. התצפיתנים דיווחו על פעילות זו לכלי התקשורת, ועקב הדיווחים נפתחו מספר חקירות בקהילת המודיעין האמריקאית.
בפברואר 2015 נעצרו שלושה תצפיתני כלי טיס בריטיים בדובאי, לאחר שצילמו ורשמו נתונים בקרבת נמל התעופה של פוג'יירה.
מאבק בטרור

תצפיתני כלי הטיס בבריטניה מאוגדים בארגון המשתף פעולה עם המשטרה במאבק בטרור. התצפיתנים התבקשו לדווח למשטרה על פעילות אווירית חשודה. שיתוף הפעולה גבר לפני ובמהלך אולימפיאדת לונדון (2012).
שיתוף פעולה דומה נרקם בנמל התעופה שיקגו או'הייר, בין רשויות הביטחון לארגון תצפיתנים מקומי. משטרת אילינוי הנפיקה תעודות מיוחדות לחברי הארגון המאפשרת להם להתקרב לגדר סביב נמל התעופה לצורכי תצפיות ודיווח על פעילויות חשודות. חברי הארגון נפגשים באופן סדיר עם אנשי ה-FBI וגורמי ביטחון נוספים ומקבלים מהם עדכונים ותדרוכים.
הערות שוליים

↑  סוכנויות הידיעות, מעיפים להם ת'סכך: מטוסים 12 מטר מהגג, באתר nrg‏, 22 באוגוסט 2014.
↑  רן דגוני, ‏מגזין G: צי המטוסים הפרטי של שלדון אדלסון כולל לפחות 3 מטוסי בואינג; האם הוא מתכוון להפוך אותם לבתי קזינו פטורים ממס בגובה 30 אלף רגל?, באתר גלובס, 13 בפברואר 2009.
↑  "שלושה תצפיתני כלי טיס בריטיים נעצרו באיחוד האמירויות הערביות בגין הפרת הביטחון הלאומי", בעיתון אינדפנדנט, 3 במרץ 2015 (באנגלית).
מטוסים צבעוניים חביבים במיוחד על תצפיתני כלי טיס. בתמונה: בואינג 747-400 של מלזיה איירליינס.
תערוכה

תערוכת פסלים במוזיאון הפראדו במדריד
תערוכה היא הצגה מסודרת של חפצים. בניגוד ליריד, שמטרתו המרכזית היא מסחר, התערוכה מיועדת להצגת אמנות (הנאה והערכה אסתטית), למטרות חינוכיות, תעמולתיות או לצורכי הקניית ידע. תערוכות נערכות לרוב במוזיאונים, בגלריות לאמנות ובמוסדות ציבור מרכזיים. בנוסף, תערוכה היא גם תצוגות של חברות העוסקות בתחום מקצועי מסוים למשל: תערוכת התיירות שבה מציגות מדינות, חברות תעופה, אתרי נופש מתוך מטרה לקדם את התיירות. בארגון תערוכות במוזיאונים ובגלריות, לפי רעיון מרכזי, עוסק האוצֵר. פעמים רבות מחבר האוצר את קטלוג התערוכה.
היסטוריה

התערוכות פרחו במלואן במאה ה-19, אולם תערוכות זמניות שונות התקיימו כבר קודם, במיוחד אלו שנועדו להציג באופן סדיר בכמה ערים גדולות את הישגיהם החדשים של האמנים.
המפורסמת שביניהן הייתה הסלון הפריזאי של האקדמיה לאמנויות היפות שתולדותיו התחילו בשנת 1667 ונפתח לקהל הרחב בשנת 1737. באמצע המאה ה-18 הסלון של פריז ומקביליו בארצות אחרות הפכו חיוניים לפיתוח ושימור המוניטין של אמנים עכשוויים. החל משנת 1769 התקיימה כל שנה בלונדון תערוכת הקיץ של האקדמיה המלכותית לאמנויות ובשנים 1805–1867, פעמיים בשנה ניהל "ה"בריטיש, אינסטיטושן" ("המוסד הבריטי לקידום האמנויות היפות בבריטניה") תערוכות זמניות, פעם אחת – תערוכת הציור הבריטי החדש ובפעם השנייה – תערוכת יצירות של הציירים הגדולים שנשאלו מהאוסף המלכותי ומהאוספים שבבתי הכפר של האריסטוקרטים. באמצע המאה ה-19 רבים מהמוזיאונים הלאומים החדשים של אירופה היו כבר על כנם והציגו תערוכות מאוספיהם הם או אוספים מושאלים, או תערובת של חפצים משני המקורות, כפי שנהוג עד לימינו.
היסטוריה > סוגי תערוכות

לתערוכות האמנות שלושה סוגים עיקריים: תערוכת יחיד – שבה מציג אמן אחד בלבד; תערוכה קבוצתית – שבה מציגה קבוצת אמנים שונים. כל אמן מציג בדרך כלל כמה יצירות אמנות, לפי בחירת האמנים עצמם והאוצֶר, שגם מחליט אילו אמנים ירכיבו את הקבוצה המציגה; תערוכת קבע – תערוכה שממוקמת בדרך כלל במרחב הציבורי (אך גם לפעמים בחללים פרטיים או עירוניים), שבו הימצאות היצירות אינה מוגבלת בזמן או מתוכננת לזמן ארוך במיוחד של כמה שנים.
תערוכה עולמית

התערוכה העולמית הראשונה נערכה בשנת 1851 ב"ארמון הבדולח" בלונדון והשתתפו בה למעלה מ-13,000 מציגים. ב-1889 נערכה בפריז תערוכה עולמית לציון מאה שנה למהפכה הצרפתית, לכבוד תערוכה זו נבנה מגדל אייפל. תדירות עריכת התערוכות בעולם גדלה עם השנים ובשנת 1928 התכנסו נציגי 35 מדינות בפריז כדי לקבוע נהלים לארגון תערוכות וירידים. בעקבות התכנסות זו הוקמה הלשכה לתערוכות בין-לאומיות, שמשרדיה שוכנים בפריז, ותפקידה לקבוע נהלים בנוגע לתערוכות.
היקף המשתתפים בתערוכות עלה בצורה ניכרת עם השנים. בתערוכה הראשונה שנערכה ב"ארמון הבדולח" ביקרו כ-6 מיליון איש. בשנת 1970, נערכה ביפן תערוכת "אקספו 70'", ולקחו בה חלק 64 מיליון אנשים מ-77 מדינות שונות. כיום מספר המבקרים בתערוכות מרכזיות בעולם גדול אף יותר.
תערוכות יוצאות דופן

תערוכת הגוף – תערוכת גופות אדם מבותרות המוצגות לציבור הרחב לצורך המחשת נושאים באנטומיה.
מבקרים בתערוכת ציורים במוזיאון ארמיטאז' בסנקט פטרבורג
בניין התערוכה העולמית בלונדון, 1862
תרכובת רוויה

ערך זה עוסק במושג בכימיה. אם התכוונתם למושג בצילום, ראו .
בכימיה, המונח רוויה משמש בהקשרים רבים בתחומי הכימיה השונים, שהעיקרי שבהם הוא בכימיה אורגנית, שם המונח תרכובת רוויה משמעותו היא תרכובת (או יון) המסוגלת לעמוד בפני תגובות סיפוח כגון הידרוגנציה, סיפוח חמצוני (אנ') והיקשרות עם בסיסי לואיס. באופן כללי, תרכובות רוויות הן פחות ריאקטיביות מתרכובות בלתי רוויות. משמעות המילה רוויה בעברית היא "חוסר יכולת לקלוט או להוסיף תוספת משמעוּתית", וכך באמת מתנהגות התרכובות הרוויות – הן מלאות עד מקסימום, יציבות, ולכן לא יכולות לקלוט ולהגיב עם אחרים.
בכימיה אורגנית

תרכובות אורגניות רוויות
אתאן – תרכובת אורגנית רוויה פשוטה
פרופאן – תרכובת אורגנית רוויה פשוטה
1-Octanol – תרכובת כהלית רוויה
חומצת שומן רוויה
בכימיה אורגנית, תרכובות בלתי רוויות לרוב יעברו תגובות סיפוח שאינן אפשריות עבור תרכובות אורגניות כמו האלקאנים – קבוצת התרכובות הרוויות הכי נפוצות בכימיה. תרכובת אורגנית רוויה תכיל רק קשרים יחידים בין אטומי הפחמן. לרבים מהתרכובות הרוויות יהיו קבוצות פונקציונליות, למשל, הכהלים.
| תרכובות רוויות | תרכובות בלתי רוויות |
| --- | --- |
בין כל שני פחמנים יכול להיות רק קשר יחיד: יש לפחות זוג אחד של פחמנים עם קשר כפול או משולש ביניהם
אין שום קשרי π בין שני אטומי פחמן: יש לפחות זוג אחד של פחמנים עם קשר π ביניהם
פחות ריאקטיבים: יותר ריאקטיבים
כל הפחמנים בהיברידיזציה של sp3: הפחמנים יכולים להיות גם בהיברידיזציה של sp3 וגם sp2 או sp1
יש יותר אטומי מימן על כל פחמן: יש פחות אטומי מימן על כל פחמן
לא עוברים פילמור: עוברים פילמור
יותר יציבים: פחות יציבים
דוגמאות לתרכובות
אלקאנים, ציקלואלקאנים, כהלים: אלקנים, אלקינים, תרכובות ארומטיות
בכימיה אורגנית > תרכובות אורגניות בלתי רוויות

תרכובות אורגניות בלתי רוויות
אתן – תרכובת אורגנית בלתי רוויה פשוטה עם קשר כפול
אצטילן – תרכובת אורגנית בלתי רוויה פשוטה עם קשר משולש
חומצה לינולאית – חומצת שומן רב-בלתי רוויה
ניתן לתאר את מושג הרוויה באמצעות מערכות שמות שונות, נוסחאות ומבחנים אנליטיים. לדוגמה:
מונחון ה-IUPAC – מערכת שמות המשמשת לתיאור סוג ומיקום חוסר הרוויה בתרכובת האורגנית (לדוגמה השם but-2-ene מתאר לנו כי יש לנו קשר כפול (שאינו רווי) בפחמן מספר 2).
נוסחת דרגת חוסר רוויה (אנ') – המשמשת למציאת מספר אטומי המימן שיכולים להיות לתרכובת.
שיטות אנליטיות כמו NMR, ספקטרוסקופיית פורייה וספקטרוסקופיית מסה שיכולים לעזור לנו לגלות את מבנה המולקולה והאם היא רוויה או לא.
מחוץ לכימיה אורגנית > כימיה אורגנו-מתכתית

בכימיה אורגנו-מתכתית, לקומפלקס בלתי רווי יהיו פחות מ-18 אלקטרוני ערכיות לכן הוא יהיו יותר רגיש לסיפוח חמצוני (אנ') או להוספת ליגנד. קטליזטורים רבים הם בלתי רוויים, כיוון שבמצב זה יכול הזרז לקשור את הסובסטרט – החומר עליו הוא פועל. בעוד שקומפלקסים רוויים רק לעיתים רחוקות מציגים תכונות קטליטיות.
מחוץ לכימיה אורגנית > פני שטח

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
בכימיה פיזיקלית, כאשר בוחנים תהליכים על פני שטח, רוויה היא המידה בה אתר קשירה תפוס על ידי מולקולות. לדוגמה, בתהליך ספיחה של גז על פני שטח, הרוויה היא אחוז אתרי הקישור התפוסים על ידי מולקולות הגז. דוגמה נוספת, רוויית בסיס המתייחסת לשבר הקטיונים הניתנים להחלפה שהם קטיוני בסיס.
מחוץ לכימיה אורגנית > כימיה פיזיקלית

| --- | --- |
 :  ראו גם – רוויית יתר
בכימיה פיזיקלית, רוויה היא הנקודה בה לא ניתן להמיס יותר חומר בתמיסה מסוימת – כל חומר נוסף לא יתמוסס, אלא ישקע. נקודה זו של ריכוז מרבי, נקודת הרוויה, תלויה בזהות הממס, זהות המומס, ובטמפרטורה. אם שינוי בתנאים (כמו קירור) גורם לכך שריכוז החומר בתמיסה גדול מריכוז הרוויה, החומר יכול לשקוע כמוצק, או עשויה להתקבל תמיסה על רוויה.
מחוץ לכימיה אורגנית > ביוכימיה וחומצות שומן

| --- | --- |
 :  ראו גם – חומצות שומן רוויות, חומצות שומן בלתי רוויות
בביוכימיה, נוהגים לקטלג את חומצות השומן, לחומצות שומן רוויות וחומצות שומן בלתי רוויות. שמנים צמחיים רבים מורכבים מחומצות שומן בלתי רוויות המכילות קשר כפול אחד לפחות. בנוסף, המושג רוויה מתייחס לאחוז האתרים הפעילים התפוסים בחלבון בזמן נתון.
הערות שוליים

↑  coordinatively unsaturated complex, IUPAC (באנגלית)
אחת משלוש הרגליים של חומצת השומן הזו היא בלתי רוויה
Johnny B. Goode

| --- | --- |

 סינגל בביצוע צ'אק ברי
 מתוך האלבום Chuck Berry Is on Top
 יצא לאור:  31 במרץ 1958
 תאריך הקלטה:  6 בינואר 1958
 סוגה:  רוק אנד רול
 שפה:  אנגלית אמריקאית 
 אורך:  2:30
 חברת תקליטים:  Chess
 כתיבה:  צ'אק ברי
 לחן:  צ'אק ברי 
 
Johnny B. Goode (ג'וני ב. גוד) הוא שיר שנכתב ובוצע במקור על ידי צ'אק ברי ואשר נחשב לאחד משירי הרוק אנד רול הראשונים. השיר הגיע בשיא הצלחתו למקום השני במצעד האמריקני "Hot R&B Sides" של בילבורד ולמקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100.
זהו אחד מהשירים הנודעים ביותר של צ'אק ברי, אשר זכה לאורך השנים לגרסאות כיסוי שונות שבוצעו על ידי אמנים נודעים שונים.
בשנת 2003, השיר דורג במקום ה-7 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של המגזין רולינג סטון. בשנת 2008, השיר דורג במקום הראשון ברשימת 100 שירי הגיטרה הגדולים בכל הזמנים של המגזין רולינג סטון.
ההקלטה של השיר נכללה בתקליט הזהב של וויאג'ר ששוגר בשנת 1977 לחלל על גבי שתי הגשושיות וויאג'ר 1 ווויאג'ר 2. השיר היה אחד מארבעה שירים אמריקאים שנכללו בין צלילים ותמונות שונות שנבחרו כך שישקפו את מגוון המינים והתרבויות שבכדור הארץ, בתקווה להעביר בדרך זו מסר מהאנושות לחוצנים תבוניים אליהם עשויות להגיע הגשושיות בבוא היום.
ב-1979 הוציא הזמר אלטון ג'ון את אלבומו "Victom of Love" שנכלל בתוכו חידוש של השיר "johnny B.goode" בגרסת דיסקו.
רקע

השיר נכתב על ידי ברי במהלך שנת 1955. השיר עוסק בנער עני ואנאלפבית שגדל באזור כפרי אשר מוכשר במיוחד בנגינה על גיטרה.
השיר נוצר בתחילה בהשראת הפסנתרן של ברי, ג'וני ג'ונסון, אם כי בהמשך ברי החליט כי השיר יהיה מבוסס על עצמו. על אף שהשיר מתבסס על חייו של צ'אק ברי, ברי שינה מספר פרטים בשיר.
כמו כן, על אף שבמקור מילות השיר ציינו כי ג'וני בי. גוד הוא "colored boy" (נער שחור), ברי החליט לבסוף לשנות את מילות השיר ל-"country boy" (נער כפרי) על מנת להבטיח שהשיר ישודר ברדיו.
הקטע האינסטרומנטלי בפתיח של השיר הוא למעשה העתק מדויק של סולו הפתיחה משירו של לואי ג'ורדן "Ain't That Just Like a Woman"‏ (1946) בביצועו של הגיטריסט קארל הוגאן.
ברי כתב שלושה שירים נוספים העוסקים בדמות ג'וני בי. גוד – "Bye Bye Johnny", "Go Go Go", ו-"Johnny B. Blues".
אזכורים בתרבות

השיר מבוצע בסרט הראשון בטרילוגיית סרטי בחזרה לעתיד משנת 1985, אשר במהלכו הגיבור של הסרט, הנוסע בזמן מרטי מקפליי (אשר מגולם על ידי מייקל ג'יי פוקס) מנגן את השיר בנשף ריקודים בשנת 1955, לאחר שהוא מתנדב להחליף את הגיטריסט מרווין ברי אשר נפצע בידו, וזאת על מנת לוודא כי הוריו יפגשו ויתאהבו בנשף. מפיקי הסרט החליטו לבחור בשיר זה משום שהשיר נכתב בשנה שבה מתרחשת עלילת הסרט. כמו כן, בחלק זה של הסרט, בעת שמרטי מקפליי מנגן את השיר מוצג קטע קצר בו הגיטריסט מרווין ברי מטלפן לכאורה לבן דודו צ'אק ברי ומציין בפניו כי זה עשוי להיות הצליל החדש שהוא חיפש. (פרדוקס קלאסי של לולאת זמן).
פרק 14 בעונה השנייה של סדרת הפעולה האמריקנית "היחידה" נקרא "Johnny B. Goode".
גרי אקשטיין כתב גרסה עברית לשיר, והיא מופיעה באלבומו "עבודת יד" (1986) תחת השם "ג'וני ביגוד והנעלה".
גרסאות כיסוי בולטות

| --- | --- |
 אירוסמית'  הביץ' בויז  הביטלס  בון ג'ובי  ג'ודס פריסט  ג'ון דנוור  סלין דיון  גרייטפול דד  גרין דיי  Bill Haley & His Comets  הנסון:  ג'ימי הנדריקס  באדי הולי  אלטון ג'ון  לד זפלין  ג'רי לי לואיס  לנרד סקינרד  אלביס פרסלי  פרינס  הרולינג סטונז  קרלוס סנטנה  הסקס פיסטולס  Electric Light Orchestra
CAC

דוגמאות לכרטיסים חכמים אשר הונפקו על ידי הממשל האמריקני לחילות השנים
CAC (ראשי תיבות של Common Access Card) הוא שם קוד לרגולציה של הממשל האמריקני. קיימות מספר משמעויות פרקטיות לרגולציה זו אך המשמעות השכיחה היא הדרישה כי ביצוע הזדהות (authentication) למערכת, ליישום או למחשב תתבצע על ידי כרטיס חכם פיזי ולא על ידי שם משתמש וסיסמה.
ככל הנראה, כבר עד סוף שנת 2014, כל יישום אשר נמצא בשימוש של חברה פדרלית, צריך לאפשר מצב עבודה בו כניסה למערכת תתבצע אך ורק על ידי כרטיס CAC.
הממשל מעודד חברות תוכנה אשר מאפשרות מצב עבודה זה לקבל הסמכה בסיסית המאשרת כי התוכנה תומכת באופן בסיסי ב-CAC. ההסמכה הזו ניתנת על ידי החברה הפדרלית JITC.
מידע טכני

על כרטיס CAC ישנם מספר certificates בפורמט X.509. רק חלק מתעודות אלה מורשות להיות בשימוש לזיהוי ה end user. הם יכולות להיות client certificates בעת הקמת ערוץ ה-SSL מתחנת הקצה לשרת (או לפרוקסי שנמצא לפניו).
זיהוי המשתמש עצמו נמצא בשדה subject ב-client certificate. לרוב יהיה רשום זיהוי המשתמש ב-attribute בשם "CN" או "EMAIL".
A TIME

לוגו הארגון
איי טיים (A TIME) הוא ארגון חרדי עולמי שבסיסו בארצות הברית בראשות הרב שאול רוזן, העוזר בסיוע פיזי ונפשי לזוגות חשוכי ילדים.
פעילות

הארגון מסייע במתן ייעוץ רפואי, בקיום מפגשים בין זוגות חשוכי ילדים ובין רופאים מומחים לזוגות הזקוקים לסיוע רפואי. מדי שנה מארגן הארגון שבתות עבור מאות זוגות חשוכי ילדים במלונות בארצות הברית ובישראל. לשבת מוזמנים מומחים ומרצים שונים, ומשתתף בה בקביעות אייזיק האניג המשמש כחזן בתפילות השבת.
הארגון מוציא לאור חוברת בת מאה עמודים בעברית ובאנגלית מדי חודש המחולקת לכל הזוגות חשוכי הילדים בארצות הברית שרשומים ברשימותיהם. לארגון רשימה של אלפי זוגות בארצות הברית, העומדים בקשר רציף עם הארגון על כל צעד ושעל. רשימה זו מחולקת לכל הזוגות חשוכי הילדים, כדי לעודד את הקשר שביניהם.
בתקופת הטיפולים הארגון מסייע בכל הפרטיים הטכניים, ומלווה על ידי מומחים את בני הזוג בתמיכה נפשית. הארגון גם מעודד זוגות שעברו מקרי הפלה.
לארגון סניפים בישראל, בורו פארק ויליאמסבורג ומונסי שבארצות הברית, באנגליה ובקנדה. הארגון מונה מעל 7,000 חברים רשומים.
הארגון הקים את מכון שערי הלכה ורפואה, המכשיר דיינים לעסוק בעניינים הקשורים לטיפול בזוגות חשוכי ילדים, ומסייע להם בכל השלבים עד לקבלת סמיכה להוראה. המכון עוסק גם בעזרה טכנית בכל הבעיות ההלכתיות.
ראו גם

בוני עולם
מכון פוע"ה
תורת האילוצים

תורת האילוצים (באנגלית: Theory Of Constraints או בקיצור: TOC) היא תורה בתחום הניהול והנדסת התעשייה אשר פותחה על ידי דוקטור אליהו מ. גולדרט, פיזיקאי ישראלי. בתורתו ניסה גולדרט ליישם שיטות חשיבה ומחקר הנהוגות בעולם המדע על עולם הניהול.
רבות מתורות הניהול שקדמו לתורת האילוצים נוצרו בעולם בו היצרנים היו הגורם הבולט בשוק, על כן שיטות הניהול שפותחו על פי תורות אלה שמו דגש על צמצום עלויות, העלאת נצילות, עלויות מלאי והוצאות ייצור. תורת האילוצים מנסה לתת מענה ניהולי למצב הקיים בשוק המודרני בו מעמדו של הלקוח התחזק ומאלץ את היצרן להיות גמיש יותר ולהתמודד עם תחרות רבה יותר.
על פי התורה לכל ארגון ישנה מטרה אחת, כאשר לרוב בארגון רווח המטרה היא להרוויח יותר כסף. בכל ארגון כזה קיימים מספר מצומצם (לרב אחד) של אילוצים, המכונים צווארי בקבוק, אשר מפריעים לארגון לממש את מטרתו. כדי להשיג מטרה זו על הארגון למצוא את האילוצים ולהשתמש בהם. ניתן לחלק את התורה לשני חלקים עיקריים. הראשון הוא תהליך חמישה שלבי שנועד למקד את ההנהלה באילוץ של המערכת, להתאים את המערכת אליו, ולנצלו על מנת לשפר את הארגון כולו. החלק השני הוא מקבץ של טכניקות ותהליכי חשיבה שיישומם מאפשר להנהלה להבין טוב יותר את הבעיות שעומדות בפניה ולפתור אותן.
חמשת השלבים למיקוד המערכת

כפי שנאמר, TOC, מתבססת על ההנחה שבכל ארגון קיים צוואר בקבוק אשר מפריע בהשגת המטרה ורק איתורו ושיפורו ישפר את התפוקה של המערכת כולה. אם לדוגמה, קיימות במפעל פשוט שתי מכונות אשר פועלות בזו אחר זו לייצור מוצר מסוים, האחת יכולה לעבוד על 10 מוצרים בשעה והשנייה על 20, הרי שבמקרה זה האילוץ הוא המכונה הראשונה ושיפור המכונה השנייה לא יעזור במאום. כדי לטפל בצווארי הבקבוק קיים התהליך החמש שלבי למיקוד המערכת:
שלב א' - איתור אילוץ המערכת
שלב ב' - החלטה כיצד לנצל את האילוץ (יש לוודא שהאילוץ מבצע רק דברים שהוא יכול לבצע באופן בלעדי)
שלב ג' - הכפפת שאר המערכת לאילוץ (יש לסדר את המערכת כולה בצורה בה האילוץ יוכל לעבוד כל הזמן. בשאר המערכת מדד הנצילות אינו רלוונטי, הנצילות לא אמורה להיות מקסימלית אלא מתאימה לאילוץ)
שלב ד' - פריצת מגבלות האילוץ (יש לנסות להגדיל את יכולותיו של האילוץ ככל האפשר)
שלב ה' - במידה שהאילוץ נדד למקום אחר במערכת יש לחזור לשלב הראשון, בכך נמנע מן האינרציה להיות האילוץ
חמשת השלבים למיקוד המערכת > יישום בניהול פרויקטים

עקרונות דומים לניהול ריצפת היצור קיימים גם בתחום ניהול הפרויקטים:
כל פרויקט בנוי משרשראות של פעילויות המחוברות ביניהן. נזהה את שרשרת הפעילויות הארוכה ביותר שמאלצת את משך הפרויקט ועליה נתמקד. כאשר מתייחסים לפרויקטים, בדרך כלל יש להחליף את מושגי החומר (כגון מלאי) במושגי זמן.
הרעיון בבסיס השיטה:
מנהלי פרויקטים מנכים את מקדמי הביטחון ממשכי הביצוע של הפעילויות השונות ומקבלים את זמני ה”נטו” (זמני חציון). זמנים אלו ישמשו בסיס לתכנון. מרווח הביטחון הוא מרכיב חיוני בפרויקט כיוון שבכל פרויקט קיימים מרכיבים של אי ודאות. הגישה הנהוגה בתורת האילוצים מנוגדת למצב הרווח בפרויקטים רבים בו לכל שלב (פעילות) בפרויקט ניתן מקדם ביטחון משלו. על פי התורה, כאשר ניתנים מקדמי ביטחון מקומיים רבים הטבע האנושי מוביל לכך שהם ינוצלו גם אם לא היו בעיות בלתי צפויות, וכך משך הפרויקט מתארך.
מנהלי הפרויקט בונים את תרשים פעילויות הפרויקט (תוך שימוש בזמני נטו) כאשר כל פעילות נדחית למועד המאוחר ביותר האפשרי. זוהי תוכנית הבסיס. במסגרת תוכנית הבסיס, מנהלי הפרויקט פותרים מראש בעיות של תחרות על משאבים (חפיפה).
בתוכנית הבסיס (שאין בה תופעות של “חפיפה”), מאותר האילוץ של כלל הפרויקט - השרשרת הקריטית שהיא רצף התלויות הארוך ביותר בפרויקט (לא משנה בין אם זו תלות לוגית בין פעילויות, בין נתיבים או בזמינות משאבים). נתיב זה יהווה את מוקד תשומת הלב הניהולי במהלך הפרויקט כולו.
מנהלי הפרויקט ממסדים מקדם ביטחון פרויקטלי - הוא בולם הזעזועים של הפרויקט (PROJECT BUFFER), שנועד להגן על מועד סיום הפרויקט מפני עיכובים של פעילויות המהוות את השרשרת הקריטית, וכן מנהיגים באפרים נוספים (FEEDING & RESOURCE BUFFERS). מנהלי הפרויקט משתמשים בבאפרים הללו לצורך המעקב, הבקרה ואף להתערבות - אך ורק כאשר יש צורך בכך.
המשאבים העובדים בפרויקט עובדים מהר ככל האפשר, בהיקף מלא מתחילת הפעילות, ואינם מפסיקים פעילות לפני סיומה (אלא אם ניתן להעבירה למישהו אחר כדי להמשיך בה, או אם הוחלט שהתועלת בהפסקתה והעברת המשאב לפעילות אחרת מצדיקים זאת. רק מי שאחראי על כל מכלול הפעילויות או הפרויקטים שנוגעים לעניין רשאי לאשר זאת).
תהליכי חשיבה

עקרונותיה של תורת האילוצים נראים בדרך כלל פשוטים מכיוון שהיא מבוססת על הגיון ושכל ישר, אולם לעיתים דווקא עקרונות כאלו קשים מאוד למימוש. כוחה של השיטה הוא בפיתוח של מספר תהליכי חשיבה אשר עוזרים למנהל להתמקד ולממש עקרונות אלו.
מספר תהליכי חשיבה בולטים:
עץ הווה - TOC טוענת כי מבין כל הבעיות הקיימות בארגון ניתן למצוא בעיית יסוד שפתרונה יביא לפתרון הבעיות האחרות. עץ ההווה הוא גרף של בעיות הקיימות בארגון אשר מסודרות בקשרים של סיבה ותוצאה. עריכה נכונה של העץ תביא למציאת בעיית היסוד.
עץ עתיד - לאחר שנמצאה בעיית היסוד באמצעות עץ ההווה יש למצוא פתרון לבעיה. עץ העתיד הוא גרף שבאמצעותו ניתן לבחון חלופות שונות לפתרון ולהציע פתרונות לבעיות אשר עלולות להיווצר בגלל השינויים המוצעים.
ענן קונפליקט - תהליך חשיבה זה נועד לפתור קונפליקטים. בבסיסו של התהליך קיימת גישה הטוענת כי בבסיסם של קונפליקטים קיימת הנחה שגויה שמציאתה תפתור את הקונפליקט.
תמחיר, מימון וניהול חשבונות

תורת האילוצים תוקפת בחריפות את שיטות החשבונאות והתמחיר המסורתיות. כאלטרנטיבה היא מציעה שימוש במדדים שמודדים את ההשפעה של הגורמים על התפוקה הכללית של המערכת. בספרו שרשרת קריטית, קורא גולדרט לשיטה המסורתית "עולם העלות" ולשיטה המוצעת על ידו "עולם התפוקה". לטענתו שימוש במדדים המקובלים של עולם העלות גורם להעדפה של השגת מקסימום נצילות מקומית על פני קידום המערכת כולה.
במשך השנים הורחבה תורת האילוצים ונוספו לה יישומים הנוגעים לשיווק, למכירות, לכספים, לאסטרטגיה ועוד.
לקריאה נוספת

דוקטור אליהו גולדרט פרסם מספר ספרים במבנה של רומנים, אשר מסבירים את עקרונותיה של תורת האילוצים.
המטרה - ניהול ריצפת ייצור, שימוש בעצי הווה ועצי עתיד למציאת אילוצי המערכת, הסבר על התהליך החמש שלבי  ( הוצאה מחודשת)   (סיאל, 2013)
זה לא מזל - יישום השיטה בעולם השיווק והמכירות. פתרון קונפליקטים באמצעות אידוי עננים  ( הוצאה מחודשת)   (סיאל, 2013)
שרשרת קריטית - יישום בנושא ניהול פרויקטים  ( הוצאה מחודשת)   (סיאל, 2013)
הכרחי אבל לא מספיק ( הוצאה מחודשת)   (סיאל, 2013)
ערימת השחת ( הוצאה מחודשת)   (סיאל, 2014)
לראות את הנולד - אודות חיזוי ביקושים, רמות מלאי, ומבנה שרשראות אספקה בשוק הקמעונאי.  (סיאל, 2013)
על הבחירה, החיים ע"פ גולדרט (בשתוף עם אפרת גולדרט-אשלג), (סיאל, 2015)
לקריאה נוספת > ספרים נוספים

ג'יימס קוקס וג'והן שלייר, Theory of Constraints Handbook, הוצאת מקגרו-היל (אנ')
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556534505171  LCCN: sh98000707  NKC: ph206851
תפוזים הם לא הפרי היחיד

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ג'נט וינטרסון 
 שפת המקור:  אנגלית 
 סוגה:  רומן אוטוביוגרפי 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  21 במרץ 1985 
 
תפוזים הם לא הפרי היחיד (באנגלית: Oranges Are Not the Only Fruit) הוא ספר מאת ג'נט וינטרסון, שיצא לאור באנגלית בשנת 1985 ובעברית בהוצאת בבל ב-1999. זהו סיפור התבגרותה של ילדה לסבית שגדלה בקהילת פנטקוסטלית אנגלית ומחליטה לעזוב את הבית ואת האמונה.
רקע

ישנם קווי דמיון בין עלילת התפוזים הם לא הפרי היחיד לבין הביוגרפיה ג'נט וינטרסון שגדלה בקהילה פנטקוסטאלית בבאקרינגטון, לנקשייר, ההתחבטות הדתית והיציאה מהארון כלסבית. כמו כן, גיבורת הרומן, נושאת את שמה של המחברת.
עלילה

הספר עוקב אחר ג'נט, שאומצה על ידי משפחה דתית נוצרית אדוקה. ג'נט מאמינה שיעודה בחיים הוא להיות מסיונרית. כשהיא מתבגרת ומתאהבת בנערה, הגיבורה נמצאת בקונפליקט בין אמונתה הדתית ונטייה המינית. ג'נט מבקשת לשמור על מערכת יחסים עם אמה שאינה יכולה לקבל את הנטייה המינית של בתה. מערכת היחסים המרכזית ברומן היא בין ג'נט לאמה, שמחויבותה לדת מונעת ממנה לקבל את מיניותה של בתה. עם זאת, למרות הקשיים שאמה מערימה ג'נט ממשיכה לנסות ולשמור על הקשר עם אמה, גם לאחר שזו אילצה אותה לעזוב את ביתם.