stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
זכויות להט"ב בישראל
מערכת הביטחון הישראלית > שירות צבאי > ביטול המגבלות והשוואת זכויות

ב-1993 הופיע עוזי אבן, קצין בכיר בצה"ל ופרופסור לכימיה, בפני הכנסת וסיפר על קשייו בצבא; בין השאר, בוטל הסיווג הביטחוני שלו והוא סולק מתפקידו משנתגלה כי הוא הומוסקסואל. בעקבות דבריו, פעלו ראש הממשלה, יצחק רבין, והרמטכ"ל, אהוד ברק, לביטול כל המגבלות שהיו הקיימות על שירות הומוסקסואלים בצבא. ב-1996, אחרי מאבק ציבורי ארוך, הוכר אדיר שטיינר באופן רשמי כאלמן צה"ל, על כל הזכויות וההטבות המשתמעות מכך. שטיינר היה בן זוגו של אלוף-משנה דורון מייזל, שנפטר מסרטן בעת שירותו.
בשנת 1998 בוטלה כליל הוראת הקבע מ-1983 ומאז אין בצה"ל כלל פקודות הנוגעות במישרין להומוסקסואלים ואין אפליה רשמית על רקע נטייה מינית. עם זאת, עדיין קיימים מקרים של הומופוביה בצה"ל בדרגות שונות, ברמה הפרטנית וברמת האקלים החברתי.
בשנת 2004 פרסם הרמטכ"ל משה יעלון פקודת יום המחדדת את הצו המוסרי של צה"ל בנושא שמירת כבוד האדם:
זכותם של כל חיילת וחייל לשמור על כבודם, ליהנות מסביבת שירות בטוחה ומכבדת המאפשרת לשרת עם חברים ועם מפקדים הרואים בהם אדם, ללא חשש וללא רתיעה. אל לו לאף חייל להטריד אחר, להשפילו, לבזותו, לנצלו או לפגוע בו בכל דרך אחרת. זהו העיקרון שצריך להדריכנו. זהו צו מוסרי ופקודה חד משמעית המתלווה לכל פעולה ולכל מעשה של המשרת בצה"ל ושל כל אדם באשר הוא אדם.
בפברואר 2021 ראש המטה הכללי ה-22 של צה"ל (רמטכ"ל), אביב כוכבי התייחס לסוגיה באומרו במהלך טקס סיום קורס קצינים כי, "כל פגיעה על רקע מיני, בדיבור או במעשה, היא פגיעה בכבוד האדם ומהווה מעשה חמור. המדיניות שקבענו בנושא היא 'אפס סובלנות' ונפעל בחומרה נוכח כל חריגה. צה"ל הוא צבא העם, המקבל בשעריו אנשים מכל חלקי העם ומכבד כל אדם ללא קשר או תלות בדת, עדה, רקע, מין או נטייה מינית".
ישראל מוגדרת נכון לשנת 2021, כאחת מ-22 המדינות היחידות בעולם אשר מגייסות טרנסג'נדרים לשירותן הצבאי וכמדינה היחידה שעושה זאת ביבשת אסיה.
מערכת הביטחון הישראלית > משטרה

אפרת טילמה היא פעילה זכויות להט"ב טרנסג'נדרית, אשר מוגדרת מראשונות הנשים הטרנסיות בישראל, חברת ועד בעמותת מעברים והאישה הטרנסית המוצהרת הראשונה המתנדבת כשוטרת במשטרת ישראל אשר בתפקידה החלה בשנת 2011 כאשר התנדבה במחוז תל אביב. כבת דור הוותיקות סבלה לא אחת מאפליה על רקע היותה טרנסית ועל כן הסתירה עובדה זו מחבריה ומפקדיה במשטרה.
בשנים 2010–2012 קרו מספר תקריות טרנספוביות בהן שוטרים התייחסו לנשים טרנסיות העובדות בזנות באופן משפיל ופנו אליהן בלשון זכר. מתיחות זו, בשילוב ידידה טרנסית שהתאבדה, הובילו את טילמה לצאת מהארון ולהפוך לשגרירה של הקהילה הטרנסית במשטרה. כיום, היא מרצה בפני שוטרים על הקהילה הטרנסית ואף זכתה על פעילותה במדליית המחוז, אשר העניק לה מפקד המחוז ניצב משה (צ'יקו) אדרי במאי 2017. טילמה אף נפגשה עם נשיא המדינה, ראובן ריבלין, במסגרת ערב הוקרה לחברי הקהילה הלהט"בית המשרתים בכוחות הביטחון. במרץ 2019 טילמה נבחרה ליקירת העיר תל אביב-יפו לשנת 2019 והיא האישה הטרנסית הראשונה הזוכה לקבל את תואר הכבוד.
אמיר אוחנה אשר הפך לימים לחבר הכנסת מטעם הליכוד וכיהן כשר ההומוסקסואל המוצהר הראשון בתולדות ישראל בתפקידו כשר לביטחון הפנים והמשפטים, את שירותו הצבאי עשה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר שירות ברצועת עזה, בכוח שנועד לאבטח את צירי התנועה ברצועה וכחוקר תאונות דרכים בפיקוד הדרום, נשלח לקורס קצינים. על רקע גל הטרור ב-1995 שובץ כמפקד מחסום קרני. בהמשך שובץ כקצין חקירות תאונות דרכים פיקודי של פיקוד הדרום, כמפקד קורס חוקרי תאונות דרכים, ומפקד בסיס המשטרה הצבאית אילת והערבה. לקראת סיום שירות הקבע שירת כקצין חקירות בכיר במצ"ח ב"ש ומצ"ח דן, והוא רב-סרן במילואים. לאחר שחרורו מצה"ל שירת בשנים 2000–2006 בשירות הביטחון הכללי.
בין השנים 2011 ל-2023 התקיים נוהל הקובע כי זהותו של שוטר או מאבטח המבצע חיפוש גופני של טרנסג'נדרים תהיה לפי העדפתו של הנבדק. ב-2023 שונה הנוהל כך שעבור טרנסג'נדרים אשר "טרם השלימו תהליך לשינוי מין" יבוצע החיפוש "בחלקים הזכריים על ידי מאבטח ובחלקים הנקביים על ידי מאבטחת". הנוהל זכה לביקורת מארגוני להט"ב.
מערכת הביטחון הישראלית > בית סוהר

ב-2006 התראיין מפקד מחוז מרכז בשב"ס תת-גונדר אלי גביזון, שהודיע שזכות ההתייחדות ניתנת גם לאסירים הומוסקסואליים, אך מדובר בסוגיה היפותטית כיוון שלדבריו מעולם לא הוגשה בקשה שכזו בכלא איילון.
ב-2012 עלתה לסדר היום הציבורי פרשיית ההתייחדות של האסיר ההומוסקסואל זוהר חנקישייב. שירות בתי הסוהר סירב לבקשתו להתייחד עם בן זוגו, בנימוק שעל פי פקודות שב"ס הזכאות להתייחדות מותנית בין היתר באחד מן השלושה: נישואי הזוג, הוכחה להיותם ידועים בציבור או קיום ביקורים לתקופה של שנתיים בין כותלי הכלא; ובמקרה זה האסיר ובן זוגו אינם עומדים בקריטריונים להתייחדות, בלי קשר לזהותם המינית.
בשנת 2017 נחשף נוהל של שב"ס שקבע כי אסירים טרנסג'נדרים שלא "עברו שינוי זהות" יוחזקו בכלא התואם למין בו סומנו בלידה (ולא בהתאם לזהותם המגדרית) ובבידוד. ב-2018, עקב עתירה של טרנסג'נדרית שנאסרה בתנאים מחמירים אלו, שונה הנוהל. עם זאת, הנוהל החדש עדיין קובע כי קליטת האסיר לא תבוצע באופן אוטומטי לפי זהותו אלא לאחר בחינה "באופן פרטני" הכוללת בידוק הכונה "פולשני", וכן כי ניתן לכלוא אסיר טרנסג'נדר בבידוד למשך חמישה ימים.
מערכת החינוך

ב-1995 שר החינוך אמנון רובינשטיין הורה להפיק חוברת הדרכה של משרד החינוך על נטייה הומוסקסואלית, ליועצים חינוכיים ומחנכים.
בשנת 1997 נקבע בבג"ץ קלפים פתוחים כי ניתן לעסוק בזהות מינית ובנטייה מינית בשידור הציבורי. בפסק הדין נקבע שהחלטת רשות השידור הציבורי למנוע שידור של תוכנית העוסקת בהומוסקסואליות אינה חוקית.
ב-18 במרץ 2014, הכנסת התשע עשרה אישרה חוק האוסר את אפלייתה של הקהילה הגאה במערכת החינוך.
טיפול המרה

לטיפול המרה יש השפעה שלילית על חייהם של אנשי להט"ב, והם עלולים להוביל לדימוי עצמי נמוך, לדיכאון ולמחשבות אובדניות. בטיפולים אלה נכללים בדרך כלל טיפולים בנזעי חשמל, סירוס כימי מאולץ, גירוש שדים, מתן תרופות המניעות בחילה, ובמיוחד טיפול בשיחות אישיות.
באוקטובר 2014 פרסם משרד הבריאות הודעה בה הודיע כי הוא רואה בטיפול המרה "יצירת רשמים כוזבים מהכרה מדעית אף על פי שאין הוכחות מדעיות לכך שהוא בכלל מצליח. הוא עלול לגרום נזק לאדם". המשרד הקים ועדת תלונות שתחקור טענות בנושא טיפול המרה על ידי אנשי מקצוע בתחום בריאות הנפש. על פי דיווחי חודש פברואר 2017, אף אחת מ-20 התלונות שהוגשו לא טופלה על ידי הוועדה. הוועדה אמורה להתכנס מדי חודש. מספר חברי כנסת, יעל גרמן ואיל בן ראובן, כינו את הוועדה כ-"לא מתפקדת".
בפברואר 2016 דחתה הכנסת הצעת חוק שהגישה שרת הבריאות לשעבר יעל גרמן, אשר הייתה אוסרת על טיפול המרה בישראל עבור קטינים. הצעת החוק נדחתה (37–45).
בינואר 2019, ההסתדרות הרפואית בישראל, המייצגת מעל ל-90% מכלל הרופאים בישראל, אסרה במפורש על כל חבריה לבצע טיפול המרה במטופליהם.
ביולי 2019, שר החינוך, רפי פרץ, עורר ביקורת שלילית נרחבת כשנשאל האם ניתן להמיר נטייה הומוסקסואלית, והשיב שמניסיונו האישי הדבר אפשרי. ראש הממשלה בנימין נתניהו דחה את דבריו של פרץ כבלתי מקובלים באומרו כי הם "אינם מייצגים את עמדת ממשלתו" וכי "הוא הבהיר לו כי מערכת החינוך בישראל תמשיך לקבל את כל הילדים היהודים באשר הם בלי שום הבדל על בסיס נטייה מינית". אלפי מורים ישראלים חתמו על עצומה בדרישה שיתפטר בנוכחות ראש הממשלה ה-10 לשעבר אהוד ברק, ומאות אנשים מחו על הערותיו בתל אביב ובעיר הולדתו של פרץ וקראו לפיטוריו. במהלך ראיון ל-"7 ימים", כינה פרץ טיפולי המרה כ-"לא הולמים", אך הוסיף כי "לאנשים בעלי נטייה הומוסקסואלית יש את הזכות לקבל עזרה מקצועית". בעקבות הערותיו אלפי ישראלים סיפרו על חוויותיהם "הכואבות וההרסניות" כתוצאה מטיפולי המרה.
מספר תומכי טיפול בהמרה ואנשי מקצוע מורשים עברו לישראל מארצות הברית, בגלל המספר ההולך וגדל של איסורים על הפטכניקה המדעית שם. האיגוד הפסיכולוגי בישראל מתנגד נחרצות לטיפולי המרה.
ביולי 2019, חוות דעת שפורסמה בעיתון הארץ קראה להחלת איסור חוקי מוחלט על טכניקת הטיפול.
ביולי 2020 העבירו חברי הכנסת בישראל הצעת חוק להחלת הוצאת טיפול המרה אל מחוץ לחוק, בהיותה המדינה הראשונה במזרח התיכון שעושה זאת. הצעת החוק הועברה בקריאה טרומית על ידי יושב ראש מפלגת מרצ ניצן הורוביץ כאשר שתיים ממפלגות הקואליציה העיקריות הצטרפו לאופוזיציה בתמיכה בה, למרות התנגדות של המפלגות הדתיות, חלקים מהימין ומהרשימה המשותפת. עליה לעבור שני קריאות נוספות כדי להפוך לחוקית. מאידך גיסא, ישנן עדויות מאנשים רבים הטוענים שבטיפולים שונים ובעקבות שיחות עם פסיכולוגים, הם שינו את נטייתם המינית והקימו משפחה.
בפברואר 2022, פורסם חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות בראשות ניצן הורוביץ, שמאפשר להטיל סנקציות על פרסום או מתן טיפולי המרה בישראל.
תרומת דם

במהלך שנת 2003 קיימה תנועת הצבעים שלנו את פרויקט הדגל שלה, מאבק במדיניות בנק הדם של מגן דוד אדום האוסרת באופן גורף על מי שקיים יחסי מין הומוסקסואלים לתרום דם. המאבק קיבל את הכינוי "פרויקט מד"א". במסגרת תרומת דם בישראל, על כל נבדק למלא שאלון. במסגרת השאלון ישנו סעיף אשר מבקש לא לתרום דם אם המועמד להתרמה קיים יחסי מין הומוסקסואלים בעברו. מדיניות זו יצרה לאורך שנים תרעומת בקהילת הלהט"ב, שכן אין שום סעיף בשאלון האוסר תרומת דם להטרוסקסואלים, גם אם קיימו יחסי מין לא מוגנים, בעוד שהומוסקסואלים לא יכולים לתרום דם אפילו אם קיימו אך ורק יחסי מין מוגנים. במסגרת המאבק הגיעו חברי תנועת "הצבעים שלנו" לבתי ספר בהם התרימה מד"א וערכו הסברה לתלמידים מחוץ לשערים, ועודדו אותם למחוק את הסעיף הנדון בעט בשאלון התרומה (דבר שיגרום לזריקת המנה במד"א).
כתוצאה מהמאבק שונה הסעיף מ-"יחסי מין הומוסקסואלים" ל-"יחסי מין בין גברים משנת 77". שינוי זה בוצע לאחר דיון בין נציגי מד"א לנציגי אגודת הלהט"ב, ללא דיון עם חברי התנועה. שינוי זה לא סיפק את חברי התנועה אשר טענו כי הוא מבזה. למרות זאת, עם סיום "עונת תרומות הדם" של מד"א בבתי הספר (אפריל עד סוף שנת הלימודים) דעך המאבק ולא חודש באפריל 2004. במרץ 2013 הודיעה שרת הבריאות, יעל גרמן, שתבחן מחדש את האיסור על מערכת הבריאות להשתמש בתרומות דם של הומוסקסואלים, לאחר שבשנת 1977 הדבר נאסר מחשש להדבקה במחלת האיידס. מאז 1 ביוני 2017, גברים הומוסקסואליים וביסקסואליים בישראל הורשו לתרום דם באופן חוקי לאחר תקופת דחייה של שנה אחת. עם זאת, לא הייתה דחייה עבור לסביות או נשים ביסקסואליות מעולם.
בינואר 2018 אישר משרד הבריאות תקנות חדשות המאפשרות להשתמש בעירוי דם בפלזמה שהופקה מתרומת דם של גברים שקיימו יחסי מין עם גברים במהלך השנה האחרונה, כפי שניתן לגברים הטרוסקסואלים, בכפוף לכך שהפלזמה תוקפא למשך ארבעה חודשים, התורם יתרום דם שוב תוך חמישה חודשים, וגם הבדיקות שיבוצעו לתרומתו החוזרת ימצאו שליליות לזיהומים. ביוני 2021 הודיע שר הבריאות, ניצן הורוביץ, כי יסיר את כל ההגבלות על תרומות דם של גברים המקיימים יחסי מין עם גברים הכוללות בשאלון תרומת הדם של מד"א ובכך יתיר באופן גורף לגברים הומוסקסואלים לתרום דם – ללא קשר למועד האחרון שבו קיימו יחסים אשר עד לאותו התאריך, הותר רק אם התחייבו שלא התקיימו ב-12 החודשים שקדמו למועד התרומה, וזאת בניגוד לנשים וגברים הטרוסקסואלים אשר מותרים לתרום דם בכל עת אם הם עומדים ביתר הקריטריונים של מד"א. באוגוסט אותה שנה, ביטל הורוביץ את האיסור אשר נכנס לתוקפו ב-1 אוקטובר 2021.
פוליטיקה > רשויות מקומיות

בשנות ה-90 החלו לסביות והומואים מוצהרים להתמודד גם בבחירות לרשויות המקומיות בישראל.
בשנת 1998 נבחרה מיכל עדן למקום השני ברשימת מרצ למועצת עיריית תל אביב-יפו, ולאחר הבחירות המוניציפליות הייתה לחברת מועצת העיר. בכך, הייתה עדן נבחרת הציבור המוצהרת הראשונה של קהילת הלהט"ב. בקדנציה שלאחריה כיהן איתי פנקס, שניהם מסיעת מרצ תל אביב-יפו. בשנת 2003 כיהן סער נתנאל במשך שתי קדנציות כנציג הקהילה הגאה במועצת העיר ירושלים מטעם מרצ ירושלים ובכך היה לחבר המועצה ההומוסקסואל המוצהר הראשון בירושלים. מאז היבחרותו של רן קוניק לראש עיריית גבעתיים בשנת 2013, משמשת כסגניתו סא"ל במיל', אור-לי ניב, מחזיקת תיקי הלהט"ב, תרבות, קהילה, נשים, חירום וביטחון.
בשנת 2018, העיר רעננה בחרה באיתן גינזבורג (לימים הפך לחבר כנסת ושר התקשורת) לראשות העיר לאחר התפטרותו של ראש העיר זאב בילסקי, שמונה לראש מטה הדיור הלאומי. ובכך, נהפך לראש העיר הגאה המוצהר הראשון בישראל בכול הזמנים. בשנת 2019 בעיריית תל אביב מונתה חן אריאלי לתפקיד סגנית ראש העירייה ומחזיקת תיק הרווחה, ובכך הפכה לאישה הלסבית הראשונה שמכהנת בתפקיד סגנית ראש עיר בישראל.
מפלגת מרצ משתתפת במהלך מצעד הגאווה בחיפה בשנת 2007
חבר הכנסת אילן גילאון במהלך מצעד הגאווה בתל אביב בשנת 2014
חבר הכנסת איתן כבל במצעד הגאווה בתל אביב, 2007
סגנית ראש עיריית תל אביב-יפו, חן אריאלי במהלך מצעד הגאווה בראשון לציון
משתתף במצעד הגאווה בתל אביב מניף דגל של מפלגת הליכוד עם הכיתוב "בליכוד יש לך בית" בשנת 2015
חברת הכנסת שלי יחימוביץ' נואמת במהלך השתתפותה במצעד הגאווה בתל אביב בשנת 2007
חבר הכנסת ניצן הורוביץ משתתף במצעד הגאווה בתל אביב בשנת 2009
חברת הכנסת מיכל בירן נואמת במצעד הגאווה בחיפה בשנת 2014
איתן גינזבורג, ראש העיר ההומוסקסואל המוצהר הראשון בישראל (רעננה)
הפוליטיקאית ענת ניר משתתפת במחאת הלהט"ב, בשנת 2018
איתי פנקס ארד, חבר מועצת עיריית תל אביב-יפו ומחזיק תיק הקהילה הגאה והמרכז העירוני לקהילה הגאה
מיכל עדן, חברת מועצת תל אביב-יפו לשעבר בין השנים 1998–2003
סער נתנאל, כיהן בין 2003–2008 כחבר מועצה בעיריית ירושלים, והיה חבר המועצה הראשון והיחיד בעיר שהיה להומוסקסואל גלוי בזמנו
מרשה פרידמן, חברת הכנסת לשעבר והלסבית המוצהרת הראשונה בישראל בתפקידה
עוזי אבן, חבר הכנסת ההומוסקסואל המוצהר הראשון בתולדות המשכן
אמיר אוחנה, יושב ראש הכנסת והשר ההומוסקסואל הראשון בתולדות ישראל
איציק שמולי כיהן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
חברה > בריאות

בשנת 2020, מעצב הפנים הישראלי ינאי פרישר גוטמן ייסד את העמותה "קליניקה למשפחה גאה" אשר מתמקדת בייעוץ ותמיכה מקצועית ומשפטית, טיפול רגשי בילדים ומתבגרים, הדרכה וגישור בין זוגות וליווי בתהליך הורות להט"בית.
בספטמבר 2021 מונה לראשונה רופא מנהל לתחום רפואת להט"ב בבית החולים איכילוב בתל אביב אשר מהווה מענה לקהילה בנושאים ייחודיים בהם גריאטריה, רפואת מתבגרים, התמכרויות, ליווי של משפחות, מחקר בתחום הלהט"ב ועוד.
חברה > ארגונים, עמותות ומוסדות

לאורך השנים נוסדו כ-32 ארגונים, מוסדות ועמותות למען הקהילה הגאה בישראל ואף לישראלים מחוצה לה, בהם:
ארגון הלהט"ב הישראלי הוותיק ביותר, האגודה למען הלהט"ב בישראל שנוסד בשנת 1975 אשר לצידו קמו במשך השנים, איגי - ארגון נוער גאה, אל"ף - ארגון לסבי פמיניסטי, אסוואת, בית גאה בבאר שבע, קהילת "בשלה", בת קול, האחווה הסטודנטיאלית הגאה, הו"ד - הומוסקסואלים דתיים, הפורום החיפאי, הבית הפתוח, הצבעים שלנו, הקבוצה הירושלמית לקידום זכויות להט"ב, חברותא - הומואים דתיים, חוש"ן - חינוך ושינוי, יש עם מי לדבר (קו קשב ומידע), כביסה שחורה, כמוך - הומואים דתיים אורתודוקסיים, מעברים לקשת הטרנסית, פרויקט גילה, סגול, קל"ף, שישה צבעים, תהל"ה, העשירון האחר, פיות רדיקליות, בלה דואגת, גשר רחב יותר, טרנסיות ישראל, בית דרור, אלקאוס, רבני קשת ושב"ל.
חברה > פינקוושינג

שרה שולמן, סופרת ופרופסור באוניברסיטת סיטי בניו יורק, טוענת שמסע פרסום יחסי ציבור של ממשלת ישראל מנצל את שיא זכויות הלהט"ב של המדינה כדי לקדם את תפיסת הציבור את ישראל כ-"דמוקרטיה מודרנית", "מקום בטוח ובטוח להשקעה", וכן "יעד תיירותי עם השמש וחול". באוגוסט 2011 דווח בעיתון הג'רוזלם פוסט כי משרד החוץ מקדם את "ישראל הגאה" כחלק מהקמפיינים שלה נגד סטריאוטיפים שליליים שיש לאמריקאים ואירופאים ליברלים רבים נגד ישראל. מבקרי ישראל כמו ג'סביר פואר, פרופסורית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת ראטגרס, הביאה את ההשוואה בין ממשלת ישראל לזכויות הומוסקסואלים בישראל לבין ה-"שטחים הפלסטיניים הכבושים כדוגמה לפינקוושינג". בציטוטה עבור "WorldPride" שנארחו בירושלים בשנת 2006, היא כתבה: "בתוך מעגלים ארגוניים הומוסקסואלים ולסבים גלובליים, להיות ידידותיים להומואים זה להיות צפון גלובלי מודרני, קוסמופוליטי, מפותח, העולם הראשון, ובעיקר, דמוקרטי". ג'וזף מסד, פרופסור וחבר לפוליטיקה ערבית מודרנית והיסטוריה אינטלקטואלית באוניברסיטת קולומביה, כתב כי ממשלת ישראל "מתעקשת לפרסם ולהגזים בתיעודים האחרונים שלה בזכויות להט"ב כדי להדוף את הגינוי הבינלאומי של הפרות זכויות האדם של העם הפלסטיני".
עידו אהרוני, לשעבר ראש פרויקט ברנד ישראל, הגיב לביקורת זו באומרו כי, "אנחנו לא מנסים להסתיר את הסכסוך, אלא מרחיבים את השיחה. אנחנו רוצים ליצור תחושה של רלוונטיות עם קהילות אחרות". אלן דרשוביץ, עורך דין לחירויות פליליות ואזרחיות, אמר כי המונח פינקוושינג משמש נגד ישראל על ידי "מספר פעילים הומוסקסואליים קיצוניים" שהם "קצינים אנטישמיים גדולים".
מספר פלסטינים להט"בים דיווחו כי נסחטו על ידי אנשי צבא ההגנה לישראל כמלשינים. בדיווחים נאמר כי המודיעין הישראלי מתעניין בפעילות האינטרנט ובשיחות הטלפון של הפלסטינים במטרה לזהות ולסחוט אנשי להט"ב ולהפוך אותם למלשינים נגד פלסטינים אחרים. לדברי קצין חיל המודיעין הישראלי, "אם מישהו היה מעניין אותנו, היינו אוספים מידע על מצבו הכלכלי ומצבו הנפשי. ואז היינו מתכננים כיצד נוכל לבצע פעולה סביב האדם הזה, כדי לשתף איתם פעולה או משהו כזה".
הסוגיה הפלסטינית

החברה הפלסטינית נוטה להיות שמרנית, ומשפחות הנמצאות בה נוטות לראות בהומוסקסואליות וקרוס-דרסינג כמעשים לא מוסריים, הראויים לגינוי. חלק מהאזרחים הפלסטינים הלהט"בים עברו להתגורר בישראל, ונמלטו לעיתים קרובות מחוסר סובלנות קשה הכוללת התעללות פיזית, מוות או התנערות. בתל אביב ונתניה קיימות קבוצות משמעותיות של להט"בים פלסטינים מוגלים בהן גרים רבים עם בני זוגם החד מיניים הישראלים שעוזרים להם לשמור על נוכחותם בישראל מוסתרת בפני המשטרה (שיכולה לרדוף אחריהם לא בגלל נטייתם המינית, אלא בגלל שהייתם הבלתי חוקית במדינה).
בשנת 2003 נוסדה עמותת "אסוואת", המתארת את עצמה כקבוצת תמיכה לסבית פלסטינית. עם זאת, הקבוצה ממוקמת בחיפה שבתוך ישראל, והיא מיועדת ללסביות ערביות בישראל וברשות הפלסטינית. אגודה חשאית של אסוואת הוקמה ברמאללה במרץ 2007 על ידי ארבעה סטודנטים הומוסקסואליים. ארגון הלהט"ב הבית הפתוח בישראל בירושלים פתח אזור למגזר הערבי בשם "Alqaws", והושיט יד לזוגות הומוסקסואלים ולסביות פלסטיניות. בשנת 2008 מדינת ישראל העניקה להומוסקסואל פלסטיני היתר שהייה לחיות עם בן זוגו הישראלי בתל אביב בעקבות איומי מוות מצד פלסטינים בגין הומוסקסואליות שלו. עמותת אסוואת טענה שלעיתים קרובות הומוסקסואלים פלסטיניים ממוקדים כמטרות על ידי שירותי הביטחון הישראליים, ואומרים להם שהם חייבים לשתף פעולה עם ישראל או שיחויבו לצאת מן המדינה.
טבלת סיכום

| --- | --- |
פעילות הומוסקסואלית חוקית:  (מאז 1968 בפועל, מאז 1988 בחוק)
גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים:  (מאז 2000)
חוקים נגד אפליה בתעסוקה:  (מאז 1992)
חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים:  (מאז 2000)
חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שטנה):  (מאז 1997)
חוקים נגד אפליה הנוגעים לזהות מגדרית:  (בשנת 2016 הוגשה הצעת חוק בנושא איסור פשעי שנאה על רקע זהות מגדרית שתיכלל בחוק העונשין אך לא אושר בקריאות נוספות, במהלך הכנסת ה-20, הועבר בקריאה טרומית תיקון לחוק הפרשנות עבור הכללה של נטייה מינית וזהות מגדרית עילות מוגנות מאפליה, אך לא אושר בקריאות נוספות)
חוקים נגד בריונות נגד להט"ב בבתי ספר:  (מאז 2014)
נישואים חד-מיניים: / (נישואים חד-מיניים שנעשו מחוץ למדינה מוכרים מאז 2006, החל משנת 2020 הודיעו מספר ערים שיחלו לאפשר רישום של זוגות לא נשואים כידועים בציבור)
הכרה בזוגיות חד-מינית (איחוד אזרחי, נישואי חוזה, ידועים בציבור):  (הכרה במגורים משותפים לא רשומים מאז 1994)
אימוץ משותף על ידי זוגות חד-מיניים:  (מאז 2008)
אימוץ ילד חורג בקרב זוגות חד-מיניים:  (מאז 2005)
גישה להפריה חוץ-גופית בקרב זוגות לסביות:  (מאז 1996)
הכרה משפטית בשינוי מגדר:  (ניתוח להתאמה מגדרית לא נדרש מאז 2015)
לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים מוצהרים רשאים לשרת בצבא:  (מאז 1993, כולל טרנסג'נדרים)
איסור על ביצוע טיפול המרה בחוק: / (איסור דה פקטו מאז 2022, הצעת חוק בנושא הועברה בקריאה טרומית בשנת 2020 אך לא אושרה בקריאות נוספות)
פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים:  (מאז 2022)
הכרה בשוויון הגירה בקרב זוגות חד-מיניים:  (מאז 2000)
גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאים לתרום דם:  (מאז 2021)
ראו גם

הומופוביה בישראל
כרונולוגיה של הלהט"ב בישראל
זכויות להט"ב
התנגדות לזכויות להט"ב
לקריאה נוספת

אייל גרוס, "דנילוביץ, שטיינר והתאוריה הקווירית", משפט נוסף 1 47 (2001).
גיא שילה, החיים בוורוד: בני נוער וצעירים - הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים, הוצאת רסלינג, 2007.
יובל יונאי, "הדין בדבר נטייה חד-מינית – בין היסטוריה לסוציולוגיה", משפט וממשל ד 531 (תשנ"ח).
עמית קמה, העיתון והארון: דפוסי תקשורת של הומואים. תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 2003.
עינב מורגנשטרן, יניב לושינסקי, אלון הראל (עורכים), זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטייה מינית וזהות מגדרית, הוצאת נבו, 2016
המפקדת

| --- | --- |

 מבוסס על:  הסרט הקצר "מכתב אהבה למ"מ שלי"
 שיר הנושא:  עיניים אליי
 סוגה:  דרמה קומדיה
 יוצרים:  עטרה פריש ניר ברגר
 כותבים:  עטרה פריש ניר ברגר
 בימוי:  עטרה פריש
 שחקנים:  אלונה סער נועם לוגסי נועה אסטנג'לוב כרמל בין עלמה קיני דור הררי מיה דגן נועם אימבר מיה לנדסמן גל מלכה ליר כץ מיכאל זפסוצקי
 פרסים:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה, פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה 
 פסקול:  תומר כץ אקו מורגנשטרן
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  3
 מספר פרקים:  30
 הפקה
 מפיק:  נעמי לבארי סער יוגב
 מפיקים בפועל:  רן פרידברג
 חברת הפקה:  בלאק שיפ הפקות סרטים בע"מ
 עורכים:  נוי ברק נוהר חסין
 צלמים:  מתן רדין נעמה בונימוביץ
 מוזיקה:  אקו מורגנשטרן Echo תומר כץ D Fine us
 אורך פרק:  30–38 דקות
 שידור
 רשת שידור:  כאן 11
 פורמט (תמונה):  16:9 HD Ready
 פורמט (קול):  סטריאו
 תקופת שידור מקורית:  15 באפריל 2021 – 15 באוקטובר 2024
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
 
המפקדת היא סדרת דרמה קומית ישראלית שנוצרה על ידי ניר ברגר ועטרה פריש שגם ביימה את הסדרה. הסדרה מתרחשת בבסיס טירונות. רוב הדמויות המרכזיות בסדרה הן נשים צעירות, מפקדות וחיילות, והיא בוחנת את מערכות היחסים ביניהן בצל אינטרסים אישיים ומקצועיים.
הסדרה שודרה מ-15 באפריל 2021 עד 15 באוקטובר 2024 בכאן 11.
ב-2 ביוני 2023 עלו שתי העונות הראשונות של הסדרה בנטפליקס ישראל.
עלילה > עונה ראשונה (2021)

העלילה מתרחשת בפלוגת געש של בסיס הטירונים הבדיוני "ארז", השייך למערך מגל בצה"ל. הדמות המרכזית, נועה לויתן (אלונה סער) היא קצינת חמ"ל קפדנית בדרגת סג"ם, שלא עברה השלמה חילית בעקבות ציון סוציומטרי נמוך. בשל פציעת מפקדת מחלקה נערצת (המ"מ סאלי, תימור כהן) ביום קליטת טירוניות חדשות, היא ממונה להחליפה בלית ברירה. הסגל תחת פיקודה מורכב מסמלת (מיה לנדסמן) ושלוש מ"כיות, הקשורות מאוד לקודמתה בתפקיד.
המחזור אותו מקבלת נועה הוא מחזור גיוס מאתגר במיוחד: עליה ועל צוותה להכשיר טירוניות הבאות מרקע סוציו-אקונומי נמוך, אשר מתקשות לקבל את חוקי המשמעת ואת מרות המפקדות. במהלך הטירונות המפקדות נתקלות בקשיים רבים, ומתמודדות עם הפרות משמעת, גניבות, הפרת השילוב הראוי, שקרים ועוד. המ"פ כפיר (דור הררי) מביע תסכול רב מתפקודה של נועה, שמנסה להוכיח את עצמה.
העונה הראשונה של הסדרה מסתיימת בפיזורן של החיילות לשירותן הסדיר בתום הטירונות.
עלילה > עונה שנייה (2022)

בעונה השנייה מקבלת המחלקה של נועה מחזור עתודאים. ספיר כהן, סמלת המחלקה מועברת ליחידה אחרת. את מקומה של המ"כית ערבה תופס רב"ט מייקי (מיכאל זפסוצקי) ולפלוגה נכנסת לראשונה סמ"פ טולי (נועם לוגסי) שלוקחת את מושכות הניהול למורת רוחם של המ"מ נועה והמ"פ כפיר. בניסיון לתקן את הרושם השלילי שנועה וצוותה הותירו על סגל הפיקוד, היא מושכת למחלקה שלה את האחיין של מפקדת הבסיס, הלל אדירי, אשר מתקשה להשתלב בה.
מחלקת הטירונים נבחרת לשמש פיילוט למודל חדש בשם "טירונות 2025", אותו מטמיעה סמ"פ טולי. במהלך המחזור, סגל המחלקה מתמודד עם דילמות פיקודיות של עמידה במשימה והטמעת נהלים חדשים אל מול קרבות אגו בתוך הפלוגה.
עלילה > עונה שלישית (2024)

העונה השלישית נפתחת כאשר נועה מוחרמת ומואשמת בבגידה לאחר שהדיווח שלה למצ"ח, גרם לפשיטה של מצ"ח על הבסיס והכנסה של חיילים רבים לכלא בעקבות החזקת וצריכת סמים. כפיר, ששיתף עם נועה פעולה בנוגע לדיווח, עבר לתפקיד מפקד החמ"ל של הבסיס, טולי הפכה למפקדת הפלוגה של הטירונים ופיתחה מערכת יחסים עם צימר. צליל שחזרה מקורס קצינים הפכה למ"מ טירונים.
כל העונה עומדת מתרכזת סביב תחרות הפלוגה המצטיינת במערך מגל שההשתתפות בה ניזומה על ידי מפקדת הבסיס לטובת שימור תפקידה ולצורך כך תמרנה את טולי ואת כל הפלוגה. במהלך העונה כל הדמויות עוברות תהליכים משמעותיים ומסועפים שמתנקזים לפרק האחרון שבו הפלוגה כולה מתאחדת בהובלת טולי, למרות המשקעים הגדולים בין רובם, למרד גלוי נגד מפקדת הבסיס. הסדרה מסתיימת בשחרורה של נועה מצה"ל, שמקבלת את זה בצורה חיובית, על-אף חלומותיה להתקדם.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה> הפרק הראשון | שודרה לראשונה> הפרק האחרון | מדרוג | מספר צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 10 | 10 | 15 באפריל 2021 | 17 במאי 2021 | — | — |
|  | 2 | 10 | 10 | 19 באוקטובר 2022 | 20 בנובמבר 2022 | 3.7% | 93,000 |
|  | 3 | 10 | 10 | 9 בספטמבר 2024 | 15 באוקטובר 2024 | — | — |
פרקים > עונה 1 (2021)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| 1 | 1 | עיניים אליי! | 15 באפריל 2021 |
| 2 | 2 | מה שלא הורג | 19 באפריל 2021 |
| 3 | 3 | כשהגלים מתחזקים | 22 באפריל 2021 |
| 4 | 4 | החזקים מתגלים | 26 באפריל 2021 |
| 5 | 5 | חתירה למגע | 29 באפריל 2021 |
| 6 | 6 | פיקוח נפש | 3 במאי 2021 |
| 7 | 7 | נכתבו בדם | 6 במאי 2021 |
| 8 | 8 | מדוגמת פלס | 10 במאי 2021 |
| 9 | 9 | נשבעת נשבעת נשבעת | 13 במאי 2021 |
| 10 | 10 | איחלתי לחיילת בהצלחה | 17 במאי 2021 |
פרקים > עונה 2 (2022)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | נתוני צפייה | נתוני צפייה | מקור |
| מספר פרק בתוכנית | מספר פרק בעונה | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל | אחוזי צפייה | מספר צופים | מקור |
| 11 | 1 | נוהל כיף | 19 באוקטובר 2022 | 4.8% | 111,000 |  |
| 12 | 2 | הכאב הוא רגעי | 23 באוקטובר 2022 | 4.5% | 115,000 |  |
| 13 | 3 | הנפקדת | 26 באוקטובר 2022 | 2.6% | 79,000 |  |
| 14 | 4 | מורשת קרב | 30 באוקטובר 2022 | 2.4% | 55,000 |  |
| 15 | 5 | מכת אש | 2 בנובמבר 2022 | 3.6% | 88,000 |  |
| 16 | 6 | להוביל | 6 בנובמבר 2022 | 3.3% | 82,000 |  |
| 17 | 7 | הפולשת | 9 בנובמבר 2022 | 2.9% | 67,000 |  |
| 18 | 8 | להפסיד בקרב | 13 בנובמבר 2022 | 4.8% | 126,000 |  |
| 19 | 9 | לנצח במערכה | 16 בנובמבר 2022 | 4.1% | 109,000 |  |
| 20 | 10 | שיפור שימור | 20 בנובמבר 2022 | 4.6% | 104,000 |  |