stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ביצרון (שכונה)

| --- | --- |

שכונות ביצרון (משמאל) ורמת ישראל (מימין)
 מידע
 שם נוסף:  עזרה ובצרון
 עיר:  תל אביב-יפו
 תאריך ייסוד:  1949
 מייסדים:  עיריית תל אביב
 על שם:  חברת השיכון העירונית עזרה ובצרון
 שטח:  698 דונם (יחד עם שכונת רמת ישראל)
 אוכלוסייה:  4,950 (2012)
 קואורדינטות:  32°04′11″N 34°47′44″E﻿ / ﻿32.0697222°N 34.7955556°E﻿ / 32.0697222; 34.7955556
 שכונות נוספות בתל אביב-יפו
 תבנית:לשוניות2
 
מטה חברת צ'ק פוינט ולידו פרויקט "סנטרל פארק"
מקלט בשדרות ההשכלה המעוצב כרהיט סביבתי ומספק מידע אודות תנועת ההשכלה היהודית
מראה בשדרות ההשכלה
שכונת ביצרון היא שכונה במזרח העיר תל אביב השוכנת ברובע מזרח של עיריית תל אביב. השכונה גובלת בשכונת נחלת יצחק מצפון (רחוב דרך השלום), בשכונת יד אליהו מדרום (רחוב יצחק שדה), בשכונת רמת ישראל ממזרח (דרך משה דיין), ובנתיבי איילון ממערב.
השכונה קרויה על שם של חברת השיכון העירונית של תל אביב עזרה ובצרון שהקימה את השכונה. רחובותיה קרואים בשמותיהם של סופרים מזרם תנועת ההשכלה כגון אברהם בר גוטלובר ויצחק ארטר. השכונה מאוחדת מבחינה מוניציפלית וממסדית עם שכונת רמת ישראל.
היסטוריה

לפני קום מדינת ישראל ועד מלחמת העולם השנייה רוב הקרקעות באזור השכונה היו בבעלות חקלאים ממושבת הטמפלרים הגרמנים שרונה, ונוצל לגידול הדרים. הטמפלרים רכשו קרקעות לאורך נחל איילון בתחילת המאה ה-20 והקימו מערכת השקיה, שהתבססה על שאיבת מים מהנחל. במהלך מלחמת העולם השנייה נעצרו תושבי שרונה בהיותם אזרחי מדינת אויב וחברים במפלגה הנאצית, ובסופו של דבר גורשו לאוסטרליה ורכושם הופקע על ידי ממשלת המנדט.
לאחר הקמת מדינת ישראל, עיריית תל אביב רכשה את הזכויות על הקרקעות והחלה בקמת השכונה על ידי חברת השיכון העירונית עזרה ובצרון. הבתים הראשונים, בסגנון בתי הרכבת דו קומתיים, נבנו בין שדרות ההשכלה ורחוב בצרון, עקב צורך במענה מהיר לקליטת עולים. בשכונה התגוררו ניצולי השואה ועולים מתימן שהגיעו במבצע על כנפי נשרים. בהמשך הוקמו בחלקה הדרומי של השכונה: "שיכון עובדי העירייה" בו בתים דו משפחתיים, ו"שיכון מפ"ם" בין אזור התעשייה ורחוב יצחק שדה.
בשנת 2009, השלימה חברת אמפא את הקמתו של פרויקט "סנטרל פארק" בשכונה, שני מגדלי מגורים בהם 326 דירות. בסמוך למטה חברת צ'ק פוינט (שנחנך ב-2007).
אזור התעסוקה

בשנת 1949 החלה עיריית תל אביב בהקמת אזור תעשייה מצידה המערבי של שדרות ההשכלה. המפעלים הראשונים שהוקמו היו אמקור והארגז, אחר כך הוקמו מצפון לדרך השלום, גם אסם, מוטורולה, חברת החשמל ותע"ש. בסוף המאה העשרים החלה מגמה של עזיבת מפעלי תעשייה ובתי מלאכה את השכונה, והחלפתם בבני משרדים. רוב קרקעות באזור זה הן בבעלות עיריית תל אביב, והיו מוחכרות למפעלים למשך 60 שנה, משנת 1950 עד שנת 2010. דמי החכירה שולמו מראש, ובשנת 2010 הציעה העירייה את הארכת חוזי החכירה ב-49 שנים עד שנת 2059.
בשנת 2001, אישרה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה את שינוי תוכנית בניין העיר של האזור ואפשרה בנייה לגובה. בתוכנית אושרו מבנים של עד 50 קומות על רחוב יגאל אלון, 30 קומות ממערב לרחוב הסוללים, ועד 9 קומות בין שדרות ההשכלה לרחוב הסוללים. כן אושרה תוכנית לשטחים ציבוריים פתוחים במתחם ביצרון כולו. הוועדה גם אישרה, באותה עת, מספר פרויקטים את תוכנית מתחם אמפא ומגדל אלקטרה, שנבנה על שטחו של מפעל "אמקור". ואת תוכנית מתחם הארגז, הממוקמת דרומית למתחם אמקור, על שטח של כ-20 דונם, בו הוקמו מגדלי אלון. בשנת 2004, קיבלה התוכנית את אישור הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. שלב א' של פרויקט מתחם אמפא נחנך ב-2007, מבנה בן שבע קומות ובו מרפאות מכבי-אסותא ומשרדים. כמו כן נבנהן גשר יהודית שמחבר את המתחם עם שדרות יהודית.
מבנה השכונה

השכונה בנויה על צירו של רחוב ביצרון, וממנו מתפרסים למערב, בינו לשדרות ההשכלה, הרחובות המרווחים, הקרויים "שבילים" בהם ניתן לעבור עם רכב, ולמזרח, בין רחוב ביצרון לדרך משה דיין, שבילים צרים ממוספרים, העוברים בין בלוקים צפופים של בתים. במרכזה של השכונה ניצב בית הספר היסודי-קהילתי ע"ש דוד בלוך, המשמש את ילדי השכונה ואת ילדי השכונות הסמוכות: רמת ישראל ותל חיים. בבית הספר לומדים כ-360 תלמידים.
למעשה מורכבת השכונה משני חלקים, שהגבול ביניהם הוא בית הספר ע"ש בלוך. מדרום לבית הספר נמצאת שכונת מגורים ב' שנבנתה למען עובדי עיריית תל אביב. העירייה החלה לבנות את השכונה בתחילת שנות ה-50 והיא מאופיינת בבתים דו-משפחתיים חד-קומתיים. השם ניתן לשכונה כדי להבדילה משכונת מגורים א' שבנתה העירייה לעובדיה בשנת 1948 ברחובות ארלוזורוב-דרך חיפה. שכונת ביצרון נבנתה מצפון לבית הספר והייתה פתוחה לרכישה לכל דורש.
במערב השכונה, באזור שבין נחל איילון ושדרות ההשכלה נמצאים רוב העסקים הפעילים בשכונה: בדרום-מערב נמצאים סניפים של רשתות שיווק שונות וביתר האזור מצויים בתי קפה, מסעדות, מוסכים ובנייני משרדים.
הרחובות הקטנים והשבילים, היוצאים משדרות ההשכלה לכיוון מזרח ומחברים את השדרות עם רחוב ביצרון, קרויים על שם חכמי תנועת ההשכלה: יהודה ליב בן-זאב, מרדכי אהרון גינצבורג, יצחק ארטר, אברהם בר גוטלובר, קלמן שולמן, אליעזר צבי צויפל, חיים זליג סלונימסקי, שלמה רובין, שלמה מנדלקרן, יצחק אייזיק בן יעקב וישראל חיים טביוב.
הערות שוליים

↑  נפתלי טלמן, ‏המשק החקלאי במושבות הטמפלרים ותרומתו לקידום החקלאות בארץ-ישראל, קתדרה 78, דצמבר 1995, עמ' 81-65
↑  שני שילה, הקניון הטמפלרי הראשון, באתר הארץ, 16 בינואר 2008
↑  גיא ליברמן, אמפא מציעה 30 דירות במגדלי ההיי-טקיסטים - לחברים בלבד, באתר הארץ, 1 ביולי 2009
הטריק השיווקי הצליח: פרויקט סנטרל-פארק ל"אנשי היי-טק" נמכר תוך פחות מחודשיים, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2007
↑  הונחה אבן פינה לביח"ר למקררים חשמליים, על המשמר, 21 בנובמבר 1949
↑  רחוב יגאל אלון על סף 2010, באתר גלובס, 18 בפברואר 2001
↑  שלומית צור , ‏העליון: אור ירוק לעיריית ת"א להתחיל בפינוי החוכרים בביצרון, באתר גלובס, 14 בינואר 2014
↑  ת"א: שונתה התב"ע המאפשרת בנייה לגובה במתחם ביצרון , באתר גלובס, 30 בדצמבר 2001
↑  הוועדה המחוזית ת"א אישרה תוכנית למתחם תעסוקה בשטח 400 אלף מ"ר באיזור ביצרון , באתר גלובס, 21 באפריל 2004
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987012194176605171
זאב צורנמל

| --- | --- |

זאב צורנמל, כפר ויתקין 1946
 לידה:  28 באוגוסט 1899 לאסק, רפובליקת פולין 
 פטירה:  27 ביולי 1986 (בגיל 86) 
 מדינה:  ישראל 
 מקום קבורה:  בית הקברות סגולה 
 
זאב צוּרנָמָל (בורנשטיין) (לעיתים נכתב צור-נמל; 28 באוגוסט 1899 – 27 ביולי 1986, כ' בתמוז תשמ"ו) היה מחנך ישראלי, איש פתח תקווה, אמן ופסל חובב ואספן שירי עם יהודיים.
ספריו

זאב צורנמל (בורנשטיין) (עורך), זכרון נצח לקהילה הקדושה לאסק: אשר נחרבה בשואה, פתח תקווה: בית הספר הממלכתי כפר גנים, תשכ"ז. (החומר שבספר בחלק ההנצחה נכתב ע"י תלמידי כתות ז’–ח’ בהדרכת המחנכת הגב' רבקה מרקוס, מפי שרידי הקהילה. החומר הספרותי, בספר, שנלמד בכתות, לוקט ע"י הח’ זאב צורנמל.) (ספר יזכור לקהילת לאסק, בספריית העיר ניו יורק)
זאב צורנמל (ערך והביא לדפוס), לאסק: ספר זכרון לעיר ואם בישראל / לאסק: יזכור בוך / Lask Yizkor Book, תל אביב: ועדת המערכת של הספר שליד ארגון יוצאי לאסק בישראל, תשכ"ח 1968. (עברית ויידיש וכן אנגלית) (ספר יזכור לקהילת לאסק, בספריית העיר ניו יורק)
תמונות

לובה וזאב צורנמל, נווה עוז 1970
המחזור השני ומורי בית הספר "תרבות" בעיר קוסטופול שבדרום-מזרח פולין, תרצ"ג 1933; יושב שני משמאל: זאב צורנמל (בורנשטיין); יושבת שנייה מימין: אשתו לובה.
המנהל זאב צורנמל עם ילדי כיתה ו' ומחנך הכיתה בבית הספר בקריית מטלון, 1954
זאב צורנמל מפסל בסטודיו שלו בנווה עוז, 1974
תמונות > מיצירותיו

"אליהו ירקוני – זקן המורים בבית הספר פיק"א", תבליט גבס
פרוטומה של ברל כצנלסון
"בת שבע מתרחצת", יציקת מלט לבן
לקריאה נוספת

מאיר בן-משה, 'זאב צור-נמל ופסליו', קטיף: ילקוט לדברי ספרות, הגות ואמנות ד–ה (תשכ"ז), 316.
זאב צורנמל, 'תולדות חיי', תצליל יט (תשל"ט), 164–167. ('"אדרת ואמונה" (זמר חסידי)', עמ' 167)
אברהם צלמון, 'שיחה עם זאב צורנמל (בורנשטיין) – בוגר המחזור הראשון', בתוך: יעקב בן-יוסף (עורך), הסמינר הממלכתי למורי דת משה בוורשה: קובץ מחקרים ומאמרים, תל אביב: [הוועד להוצאת הספר: אריה באומינגר ... ואחרים], תשמ"ה 1985, עמ' 267 ואילך.
'צורנמל, זאב', בתוך: יחיעם פדן, פתח תקווה: מדריך הרחובות; עורך ראשי: יוסף אלקוני; ייעוץ מדעי: מרדכי נאור, הרצליה: עיריית פתח תקווה – לשכת הדובר; הוצאת מלוא, תשס"ט 2009, עמ' 229–230.
הערות שוליים

↑  זאב צורנמל, 'תולדות חיי', תצליל יט (תשל"ט), 167.
↑  שכ' הפועלים נוה-עוז ע"י פתח-תקוה, דבר, 17 בספטמבר 1951.
↑  בציבור: בית "יד לבנים" פתח-תקוה, דבר, טור 4, 29 במאי 1964.
↑  דבורה מירל בורנשטיין; משה בורנשטיין: דפי עד שמילא אחיו של צורנמל, זליג בורנשטיין, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, אתר יד ושם.
↑  לובה צורנמל, דבר, מודעת אבל, 7 בפברואר 1980;
לובה צורנמל, דבר, מודעת אבל, 8 בפברואר 1980.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007310563105171  ISNI: 0000 0004 0214 3101  VIAF: 297463262   WorldCat (עם VIAF): 297463262
חומצה פולית

חומצה פולית - נוסחת מבנה קווית

שם סיסטמטי: ‎ N-[4(2-amino-4-hydroxy-
pteridin-6-ylmethylamino)-
benzoyl]-L(+)-glutamic acid‏
חומצה פולית - מבנה תלת-ממדי (הדמיה ממוחשבת)
חומצה פולית (=חומצת העלים, מכיוון שבודד לראשונה מעלי חסה) - או בצורת היון פולאט - היא ויטמין מסיס במים מקבוצת B, המכונה ויטמין B9. חומצה פולית מונעת מומים קשים בעוברים, ומפחיתה את הסיכון לחלות במחלות לב וכלי דם. השם בא מהמילה הלטינית folium, שמשמעה עלה. חומצה פולית ניתן להשיג כחלק מהתזונה (בעיקר ירקות עליים ירוקים, קטניות והדרים), כתוסף מזון, תוסף תזונה, או תוסף בגלולה למניעת היריון.
| --- | --- |

 
 שמות נוספים:  Folic acid
 כתיב כימי:  C₁₉H₁₉N₇O₆ 
 מסה מולרית:  441.4 גרם/מול
 מראה:  אבקה צהובה - כתומה
 מספר CAS:  59-30-3
 צפיפות:  1.6 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  1.6 מ"ג לליטר
 חומציות:  2.3
תפקידים ביולוגיים

חומצה פולית (פולאט) הכרחית לייצור תאים חדשים ולשימורם, והיא חשובה במיוחד בתקופות של חלוקת תאים מהירה - כגון בגדילת תינוקות ובהריון. פולאט נחוץ לשכפול DNA, ועוזר במניעת שינויים גנטיים העלולים לגרום לסרטן. בין השאר, פולאט משתתף בייצור תאי הדם האדומים.
חומצה פולית ונגזרותיה הפעילות מהוות מקור לתרכובות פחמן בודד בתא (כדוגמת קב' מתיל CH3). קבוצות מתיל שמקורם בחומצה הפולית בהמשך יתווספו אל ה-DNA על ידי אנזימים הקרויים מתיל טרנספראזות באתרים ייעודיים (אתרי CpG - ציטוזין-פוספט-גואנין) וימנעו שעתוק של גנים. בשלבים שונים של ההתפתחות העוברית יש צורך בדגמי השתקה שונים של ה-DNA בגנום. כדי שתהיה התפתחות עוברית תקינה דרושים דגמים ספציפיים של גנום ממותל (עבר מתילציה).
תפקידים ביולוגיים > חומצה פולית והריון

חומצה פולית נדרשת בכמות יחסית גדולה בתחילת ההריון, בזמן שבו איברי הגוף של העובר ובכללם התעלה העצבית, שממנה מתפתחים המוח ועמוד השדרה, מתפתחים באופן מואץ ומהיר במיוחד. מחסור בחומצה פולית עלול להביא לפגמים מולדים אצל הילוד, פגמים בתעלה העצבית, שגורמים לעיוותים בעמוד השדרה, כמו ספינה ביפידה, בגולגולת ובמוח, למשל אננצפלוס, ואפילו למוות. מאחר שהתעלה העצבית נסגרת כבר בשבוע השלישי או הרביעי לאחר ההפריה, חשוב שלאשה יהיה מאגר זמין של חומצה פולית בעת הכניסה להריון.
צריכת אלכוהול במהלך ההיריון, פוגעת בהעברת החומצה הפולית מהאם לעובר, ועל כן מומלץ לנשים בהריון שלא לשתות משקאות חריפים
תפקידים ביולוגיים > חוסר חומצה פולית

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
חוסר בחומצה פולית פוגע ביצירת DNA וחלוקת תאים ועלול לגרום לאנמיה מגלובלסטית. עיקר הפגיעה היא בבני אדם בוגרים הוא בתאים שיש בהם תחלופה גבוהה, כמו מח העצם ותאי הדם האדומים.
מחסור בחומצה פולית בשלב מוקדם של ההריון – עוד לפני שהאישה יודעת שהיא הרה – עלול לגרום למומים בתעלה העצבית ובמוח. זאת משום שבשבועות הראשונים להריון מתפתחים איברי הגוף של העובר ובכללם המוח, וחומצה פולית חיונית לתהליך חלוקת התאים והתפתחות המערכת העצבית והמוח בעוברים. נטילת חומצה פולית לפני ההריון ובמהלכו מפחיתה באופן משמעותי את הסיכון למומים אלה.
מחסור בחומצה פולית, גורם למיעוט של תורמי קבוצות מתיל, וכתוצאה מכך למיעוט מתילציות בגנום. מצב הנקרא גם היפו-מתילציה. היפו-מתילציה בתורה תגרום ליצירת דגמי DNA ממותל שונים מהדרוש בהתפתחות עוברית תקינה, משפיעה על ביטוי גנים וכתוצאה מכך יכולה לגרום לפרוליפרציה תאית, דיפרנציאציה (התמיינות תאים) מוקדמת או אפופטוזה (מוות תאי מתוכנן) של התא. ניכר כי לא רק מתילציות על גנים ספציפיים אחראית לשינוי בביטוי הגנטי אלא גם מיקרו-רנ"א (mi-RNA.(mi-RNA יוצר מולקולות של RNA דו-גדילי עם קטעי RNA שליח אחרי ששועתק מגנים בגרעין. יצירת המולקולה הדו-גדילית מונעת את התרגום של ה-RNA לחלבון ובכך נמנע ביטוי אותו הגן. נמצא כי אתרים רבים בגנום המקודדים ל-mi-RNA נמצאים בסמיכות לאתרי CpG בגנום ומושפעים מאוד ממתילציות. לכן, ישנה ההנחה הסבירה כי מחסור בחומצה פולית הגורם להיפו-מתילציה משפיע על ביטוי גנים גם בתהליך של ביטוי לא תקין של mi-RNA.
תפקידים ביולוגיים > עודף חומצה פולית

הסיכון בהרעלה עקב עודף חומצה פולית נמוך מאוד (כיוון שהיא מסיסה במים). עם זאת, עודף בחומצה פולית עלול למסך חוסר של ויטמין B12 בכך שהוא מתקן אנמיה עקב חוסר של ויטמין B12, ללא שהוא מתקן את שאר הנזקים הנובעים מחוסר בוויטמין B12, ואת הפגיעה של חוסר זה במערכת העצבים. בהתאם קבעו רשויות הבריאות סף עליון של חומצה פולית ברמה של 1,000 מיקרוגרם ליום. עם זאת, קיימות דרכים אחרות להתמודד עם בעיית המיסוך, כמו נטילת תוספת של ויטמין B12 על ידי כל מי שנמצא בקבוצת סיכון לחוסר בוויטמין B12, או אבחון חוסר בוויטמין B12 בדרכים אחרות שאינן תלויות באנמיה, כמקובל כיום.
החל משנת 2006 החלו להצטבר אינדיקציות ראשוניות לכך שעודף בחומצה פולית מגבירה את הסיכון לסרטן, במיוחד סרטן המעי הגס. מחקרים בבעלי חיים, עם מינונים של חומצה פולית הגבוהים פי 4–10 מהרמה המומלצת, מצאו קשר בין עודף חומצה פולית לבין סרטן המעי הגס. ההערכה היא שחומצה פולית אמנם מדכאת היווצרות של נגעים חדשים ובכך מורידה את הסיכון לסרטן, אך מאיצה גידול של גידולים קיימים, ובכך מגבירה את הסיכון לסרטן.
הועלו השערות לגבי נזקים נוספים של עודף חומצה פולית, כמו האצה של הירידה הקוגניטיבית עם הגיל. כן הועלתה האפשרות שרמות גבוהות של חומצה פולית מורידות את היעילות של תרופות המנטרלות את הפעילות של חומצה פולית, ומשמשות לכימותרפיה וטיפול באפילפסיה.
מינון מומלץ

במדינות שונות קיימות המלצות שונות על הצריכה היומית של חומצה פולית, ואלו נובעות משיטות שונות לקביעת המנה המומלצת. הערכים הנמוכים יותר נובעים באופן כללי ממדידות שנעשו במטרה לוודא יציבות בשיעור החומצה הפולית בכבד. הערכים הגבוהים יותר נובעים ממדידות שמטרתן שימור רמה נמוכה של הומוציסטאין בפלזמה מתוך הנחה שהומוציסטאין הוא גורם סיכון למחלות לב.
מינון מומלץ של פולאט לאנשים בריאים:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| רשות ממליצה | גברים | נשים | נשים | נשים |
|  | (19+) | (19+) | בהריון | בהנקה |
| FDA | 400 µg | 400 µg | 600 µg | 500 µg |
| הוועדה המדעית על מזון (אנ') של האיחוד האירופי | 200 µg | 200 µg | 400 µg | 350 µg |
| 1 µg של פולאט מהמזון = 0.6 µg של חומצה פולית הניתנת כתרופה או כתוסף מזון | 1 µg של פולאט מהמזון = 0.6 µg של חומצה פולית הניתנת כתרופה או כתוסף מזון | 1 µg של פולאט מהמזון = 0.6 µg של חומצה פולית הניתנת כתרופה או כתוסף מזון | 1 µg של פולאט מהמזון = 0.6 µg של חומצה פולית הניתנת כתרופה או כתוסף מזון |  |
הוועדה המדעית על מזון (אנ') של האיחוד האירופי ממליצה לילדים על בין 200 מיקרוגרם ליום לבני 1-3 עד 800 מיקרוגרם ליום לבני 15-17. בקרב מדינות שונות באירופה הערך המומלץ נע בין 200-400 מיקרוגרם לבוגרים, בין 300-600 להריוניות ובין 260–600 למניקות. רשויות הבריאות של גרמניה, אוסטריה ושווייץ ממליצות על צריכה של 300 מיקרוגרם חומצה פולית ביום ולא יותר מ-1000 מיקרוגרם ליום.
לסובלים מפגם גנטי חסר MTHFR מומלץ על ערכים גבוהים יותר שיכולים להגיע עד 5,000 µg (מיקרוגרם) ביום. במצבים רפואיים שונים, מתן חומצה פולית לא יועיל, עקב מחלות מטבוליות מסוימות, או עקב תרופות כגון מתוטרקסט. במקרים כאלה הפתרון הוא מתן של חומצה פולינית.
מינון מומלץ > מינון קיים ללא התערבות

סקרים שנעשו בקרב האוכלוסייה בארצות הברית ובישראל מצאו שבקרב נשים רבות יש מחסור בחומצה פולית מהמזון שהן צורכות.
סקר מגרמניה שפורסם בשנת 2015 מצא צריכה יומית חציונית של 191 מיקרוגרם ליום בקרב גברים ו-168 מיקרוגרם בקרב נשים. סקירה משנת 2009 של סקרים שונים באיחוד האירופי מצא צריכה ממוצעת או חציונית של בין 122 ל-339 מיקרוגרם בקרב גברים ובין 151–345 בקרב נשים. הצריכה שנמצאה הייתה נמוכה מהמומלץ עבור נשים בכל המדינות באירופה שנסקרו חוץ מבלגיה והממלכה המאוחדת ובקרב גברים נמצא מחסור בצרפת, גרמניה, הונגריה, הולנד ושוודיה.
מקורות לחומצה פולית > מקורות טבעיים

חומצה פולית נמצאת באופן טבעי בירקות-עלים כגון תרד, לפת, אפונה, קטניות, דגנים וסוגים נוספים של ירקות ופירות עשירים בפולאט, בבטטות ותפוחי אדמה.
מקורות לחומצה פולית > העשרת מזון

במדינות שונות נהוג להוסיף חומצה פולית למזונות שונים בהחלטה וולונטרית של היצרנים. מאכלים שיש מהם המועשרים בחומצה פולית כוללים מוצרי חלב, דגני בוקר, חטיפי אנרגיה, מיצי פירות, ממרחי שומן, לחם ומשקאות. העשרה וולונטרית מקובלת כמעט בכל מדינות אירופה, למעט שוודיה בה היא אינה נהוגה כלל ודנמרק ונורווגיה בה ההעשרה דורשת אישור.
במעל 50 מדינות, בהן ארצות הברית וקנדה יש העשרה חובה על פי חוק בחומצה פולית, בעיקר של קמח.
מקורות לחומצה פולית > נטילה כתוסף

יש מגוון גדול של תוספי תזונה שניתן ליטול לצד הארוחות, ובהם המינון המומלץ של חומצה פולית. יש תוספים המכילים 400 מיקרוגרם חומצה פולית בלבד, ויש תוספים מסוג "מולטי ויטמין" המכילים מגוון ויטמינים וביניהם גם מינון זה של חומצה פולית. לעיתים ניתן על פי מרשם לקבל את התוסף במינון של 5 מ"ג לטבלייה.
רשויות הבריאות ממליצות על צריכה של תוסף של חומצה פולית בשלושת החודשים שלפני ההריון ובמהלך שלושת החודשים הראשונים להריון, ואף לאורך כל גיל הפוריות.
לפי המלצות משרד הבריאות, החומצה הפולית הטבעית הנמצאת במזונות אינה תחליף לנטילת חומצה פולית בטבליות, גלולות ותוספים, על מנת שהיא תיספג בגוף במלואה.
היסטוריה

ב-1931 הוכח שניתן לטפל באנמיה של ההריון באמצעות תרכיז שמרים, ולאחר מכן זוהה פולאט כחומר שגורם לתיקון האנמיה. ב-1941 הצליחו להפיק פולאט מעלי תרד, וב-1946 למדו לסנתז אותו.
בעקבות מחקרים מוקדמים על חשד לקשר בין מומים מולדים לבין תזונה לקויה, הוביל ניקולס וולד (אנ'), החל משנת 1983, מחקר רחב היקף שבדק את התועלת שבמתן חומצה פולית לנשים לקראת הריון, למניעת מומים מולדים. המחקר הופסק בשנת 1991 לאחר שהוצגו תוצאות שהראו שמתן חומצה פולית מונעת את רוב המומים המולדים בתעלה העצבית. בעקבות מחקר זה, בשנת 1992, הומלץ לנשים לקראת הריון ובתחילתו, על ידי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, ליטול תוסף של חומצה פולית.
היסטוריה > בישראל

בעקבות המלצת המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, בצע משרד הבריאות סקר תזונתי להערכת החסרים התזונתיים בישראל. בשנת 1999, לאחר השלמת שלב ה"פיילוט" של הסקר, הסתמן כי צריכת החומצה הפולית בישראל נמוכה מן המינון היומי המומלץ, והוכן לוח זמנים להעשרת המזון בחומצה פולית, אשר תוכנן להתחיל בספטמבר 2000. בתחילת שנת 2000 התגבשה במשרד הבריאות ההכרה בדבר יעילותה של חומצה פולית למניעת מומים מולדים בעובר, והוכנה טיוטת "נוהל לטיפול באישה הרה" הכוללת המלצה לנטילת חומצה פולית לפני הכניסה להיריון. לאחר שהוסדר ייבואן של טבליות חומצה פולית במינון הנדרש, פורסם בחודש אוגוסט 2000 תדריך הכולל המלצה לנטילת חומצה פולית במינון של 0.4 מ"ג ליום "לכל הנשים העשויות להרות, בדגש על התקופה של כ-3 חודשים לפני תחילת ההיריון, ובמשך שלושת החודשים הראשונים להיריון".
כבר בשנת 1994, הופיעה האפשרות של קשר בין חוסר בחומצה פולית לבין מומים בחוט השדרה בספרים על הריון ולידה בעברית, עם המלצה לנשים שהיה להן בעבר עובר בעל מום הקשור למערכת העצבים המרכזית ליטול חומצה פולית שלושה חודשים לפני ההריון ודיווח על כך שבארצות הברית מומלץ כך לכל הנשים בגיל הפוריות שייתכן שיהרו.
בשנת 2000, בטרם הוצאת ההמלצה של משרד הבריאות על צריכת תוסף חומצה פולית, היה שיעור המומים הארצי 1.17 מכל 1000 לידות במגזר היהודי, ו-2.2 מכל 1000 לידות במגזר הערבי. ב-2004, לאחר יישום ההמלצות, ירד שיעור המומים ל-0.81 לכל 1000 לידות במגזר היהודי, ו-1.67 לידות מומים בכל 1000 לידות במגזר הערבי.
ביוכימיה של פולאט ושל נגזרותיו

סדרת תרכובות של פולאט - טטרא-הידרו-פולאטים - הם חומרי מוצא בריאקציות כימיות של העברת פחמן בודד המעורבות ביצור של ‎dTMP‏ (‎2'-Deoxythymidine-5'-Phosphate‏) מתוך ‎dUMP‏ (‎2'-Deoxyuridine-5'-Phosphate‏). תהליך זה נחוץ כדי להפוך את ויטמין B12 לקואנזים הדרוש ליצירת DNA.
חיזור של פולאט (F) יוצר די-הידרו-פולאט ‎Dihydrofolate‏ (FH2) באמצעות האנזים די-הידרו-פולאט רדוקטאז ‎Dihydrofolate Reductase‏ (‎DHFR‏), וחיזור נוסף באמצעות אותו אנזים יוצר טטרא-הידרו-פולאט ‎Tetrahydrofolate‏  (‎FH4‏ או ‎THF‏).
‎FH4‏ בתוספת של מתילן (המגיע מאחד מ"תורמי הפחמן" פורמאלדהיד, סרין, גליצין) - יוצר 10,5-מתילן-טטרא-הידרו-פולאט ‎5,10-Methylene Tetrahydrofolate‏ (‎5,10-CH2-FH4‏). חיזור של (‎5,10-CH2-FH4‏) יוצר 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט ‎5-Methyl Tetrahydrofolate‏ (‎5-CH3-FH4‏). לעומת זאת, חמצון של (‎5,10-CH2-FH4‏) יוצר 10-פורמיל-טטרא-הידרו-פולאט ‎10-Formyl Tetrahydrofolate‏
(‎10-CHO-FH4‏) הידוע יותר בשם חומצה פולינית Folinic acid.
מספר תרופות מעורבות בתהליך זה, כגון תרופות מעכבות של DHFR (בהן: טרימתופרים Trimethoprim - ממרכיבי האנטיביוטיקה המוכרת בישראל כ-"רספרים", ופירימתמין Pyrimethamine), או מתוטרקסאט - תרופה נגד סרטן ונגד מחלות אוטואימוניות המעכבת חיזור של הפולאט וחיזור של די-הידרו-פולאט. גם תרופות מקבוצת הסולפונאמידים Sulfonamides קשורות בעקיפין לתהליך זה.
| --- | --- |
מטבוליזם של פולאטים.: מקרא: F = פולאט = Folate FH2 = די-הידרו-פולאט = Dihydrofolate  FH4 = טטרא-הידרו-פולאט = ‎Tetrahydrofolate‏ (‎THF‏)  ‎5,10-CH2-FH4‏ = 10,5-מתילן-טטרא-הידרו-פולאט ‎5,10-Methylene Tetrahydrofolate‏  ‎5-CH3-FH4‏ = 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט ‎5-Methyl Tetrahydrofolate‏  ‎10-CHO-FH4‏ = חומצה פולינית Folinic acid  ‎dUMP‏ = 2'-דאוקסי-אורידין-5'-פוספאט = ‎2'-Deoxyuridine-5'-Phosphate‏  ‎dTMP‏ = 2'-דאוקסי-תימידין-5'-פוספאט = ‎2'-Deoxythymidine-5'-Phosphate‏  ‎DNA‏ = חומצה דאוקסיריבונוקלאית  Homocysteine = הומוציסטאין  Methionine = מתיונין  ‎SAM‏ = S-אדנוזיל-מתיונין = ‎S-Adenosyl-Methionine‏  ‎SAH‏ = S-אדנוזיל-הומוציסטאין = ‎S-Adenosyl-Homocysteine‏   {\color {Orange}\leftarrow } = תהליך מתילציה עבור DNA, חלבונים ושומנים  NADPH = הצורה המחוזרת ו+NADP = הצורה המחומצנת של ניקוטינאמיד אדנין דינוקלאטיד פוספאט  DHFR = די-הידרו-פולאט רדוקטאז  SHMT = סרין הידרוקסי-מתיל-טרנספראז ‎Serine Hydroxymethyltransferase‏  MTHFR = מתילן-טטרא-הידרו-פולאט רדוקטאז  MS = מתיונין סינתאז   MeB12 = מתילקובלמין משמש כקואנזים למתיונין סינתאז.  TS = תימידילאט סינטאז ‎Thymidylate Synthase‏
הערות שוליים

↑  Folate and cardiovascular disease mortality
↑  עלון הגלולה "יאז פלוס" למניעת הריון בתוספת חומצה פולית, משרד הבריאות
1 2  ESCO Report on Analysis of Risks and Benefits of Fortification of Food with Folic Acid, November 6, 2009, page 14
↑  PLOS ONE: Folic Acid Transport to the Human Fetus Is Decreased in Pregnancies with Chronic Alcohol Exposure
↑  Clinical, genetic, and epidemiological factors in neural tube defects, National Institutes of Health
1 2 3  ESCO Report on Analysis of Risks and Benefits of Fortification of Food with Folic Acid, November 6, 2009, page 9
↑  איתי גל, מחקר ענק: עודף ויטמינים גורם לסרטן ומחלות לב, באתר ynet, 21 באפריל 2015
1 2 3  ESCO Report on Analysis of Risks and Benefits of Fortification of Food with Folic Acid, November 6, 2009, page 10
1 2  Martiniak Y, Heuer T, Hoffmann I., Intake of dietary folate and folic acid in Germany based on different scenarios for food fortification with folic acid, Eur J Nutr. 2015 Oct;54(7):1045-54. doi: 10.1007/s00394-014-0781-1. Epub 2014 Oct 24. PMID 25341394; PMCID: PMC4575370.
↑  "תוסף חומצה פולית – חשוב לכל אישה בגיל הפוריות", משרד הבריאות האתר הרשמי
↑  ESCO Report on Analysis of Risks and Benefits of Fortification of Food with Folic Acid, November 6, 2009, page 12
↑  CDC Recommendations for the Use of Folic Acid to Reduce the Number of Cases of Spina Bifida and Other Neural Tube Defects
↑  "תזונה בריאה בהריון", אתר משרד הבריאות
↑  "חומצה פולית לכל אישה, בכל יום, לפני ההריון ובמהלכו", חוזר משרד הבריאות
↑  המלצות משרד הבריאות לצריכת חומצה פולית
↑  MRC Vitamin Study Research GroupPrevention of neural tube defects: results of the Medical Research Council Vitamin Study, Lancet, 1991, vol. 338 (pg. 131-37)
↑  ע"א 2829/21 פלונית נ' מדינת ישראל, ניתן ב־29 ביוני 2022
↑  מה לצפות כשמצפים לתינוק, ר. סירקיס מוציאים לאור בע"מ, 1994, עמוד 59
↑  ד"ר עמוס בר, טלי רוזין, המדריך הישראלי להריון ולידה, זמורה ביתן, 1994, עמ' 46-47
↑  "חומצה פולית: רקע פרמקוקולוגי, מניעת מומים מולדים
↑  האנזים מתיונין סינתאז מכונה גם 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט-הומוציסטאין ‎5-Methyltetrahydrofolate-Homocysteine Methyltransferase‏ ובקיצור: MTR
| ויטמינים |
| --- | --- | --- |
| ויטמינים מסיסים במים | ויטמין B1 (תיאמין) • ויטמין B2 (ריבופלאבין) • ויטמין B3 (ניאצין, ניקוטינאמיד) • ויטמין B5 (חומצה פנטוטנית) • ויטמין B6 (פירידוקסין, פירידוקסאמין) • ויטמין B7 (ביוטין) • ויטמין B9 (חומצה פולית) • ויטמין B12 (אדנוסילקובלמין, הידרוקסיקובלמין, מתילקובלמין, ציאנוקובלמין) • ויטמין C (חומצה אסקורבית) |  |
| ויטמינים מסיסים בשמן | ויטמין A • ויטמין D • ויטמין E (טוקופרול) • ויטמין K |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543706805171  GND: 4121288-5  LCCN: sh85143995  LNB: 000333133  NDL: 00574353  NKC: ph254776 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.