stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
משאל העם החוקתי בברזיל (1993)
תוצאות המשאל > משטר רפובליקאי או מלוכני

בנוגע להכרעה בין משטר רפובליקאי לבין משטר מלוכני אישר רוב גדול של המשתתפים במשאל את המשך קיומו של המשטר הרפובליקאי:
| הצבעה | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- |
| רפובליקה | 44,266,608 | 66 |
| מלוכה | 6,843,196 | 10 |
| פתקים לבנים | 7,030,815 | 10.5 |
| קולות פסולים | 8,869,790 | 13.2 |
| סך הכל | 67,010,409 | 100 |
בפועל תמכו 86.6 אחוזים מהמשתתפים (בניכוי הקולות הריקים והפסולים) בקיום המשטר הרפובליקאי ו-13.4 אחוזים תמכו בהחלפתו במשטר מלוכני.
תוצאות המשאל > משטר נשיאותי או פרלמנטרי

בנוגע להכרעה בין משטר נשיאותי לבין משטר פרלמנטרי אישר רוב המשתתפים במשאל את המשך קיומו של המשטר הנשיאותי:
| הצבעה | קולות | אחוזים |
| --- | --- | --- |
| משטר נשיאותי | 37,156,884 | 55.4 |
| משטר פרלמנטרי | 16,518,028 | 24.6 |
| פתקים לבנים | 3,467,181 | 5.2 |
| קולות פסולים | 9,868,316 | 14.7 |
| סך הכל | 67,010,409 | 100 |
בפועל תמכו 69.2 אחוזים מהמשתתפים (בניכוי הקולות הריקים והפסולים) בקיום המשטר הנשיאותי ו-30.8 אחוזים תמכו בהחלפתו במשטר פרלמנטרי.
נבחרת אורוגוואי בכדורגל עד גיל 20

| --- | --- |

 מידע כללי
 התאחדות:  התאחדות הכדורגל האורוגוואית 
 השתייכות:  CONMEBOL
 דירוג פיפ"א (19 בספטמבר 2024):  11      
  - ניקוד פיפ"א:  1,701.34
  - דירוג שיא:  2 (נמדד ביוני 2012)
  - דירוג שפל:  76 (נמדד בדצמבר 1998)
 קפטן:  Emiliano Velázquez 
 www.auf.org.uy/sub-20
 
נבחרת אורוגוואי בכדורגל עד גיל 20 מייצגת את אורוגוואי בתחרויות כדורגל בין-לאומיות לנוער, בייחוד גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 ואליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20.
מאזן תחרותי > גביע העולם עד גיל 20

| גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> שנה | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> סיבוב | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> מקום | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> מש' | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> נ' | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> ת' | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> ה' | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> זכות | גביע העולם בכדורגל עד גיל 20> חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תוניסיה 1977 | מקום רביעי | 4 | 5 | 3 | 1 | 1 | 6 | 5 |
| יפן 1979 | מקום שלישי | 3 | 6 | 4 | 1 | 1 | 10 | 3 |
| אוסטרליה 1981 | רבע גמר | 5 | 4 | 3 | 0 | 1 | 6 | 2 |
| מקסיקו 1983 | רבע גמר | 5 | 4 | 2 | 1 | 1 | 7 | 5 |
ברית המועצות 1985: לא העפילה
צ'ילה 1987: לא העפילה
ערב הסעודית 1989: לא העפילה
| פורטוגל 1991 | שלב הבתים | 15 | 3 | 0 | 1 | 2 | 0 | 7 |
| אוסטרליה 1993 | רבע גמר | 6 | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 5 |
קטר (מדינה) 1995: הוחרמה
| מלזיה 1997 | סגנות | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 | 14 | 6 |
| ניגריה 1999 | מקום רביעי | 4 | 7 | 2 | 2 | 3 | 7 | 8 |
ארגנטינה 2001: לא העפילה
איחוד האמירויות הערביות 2003: לא העפילה
הולנד 2005: לא העפילה
| קנדה 2007 | שמינית גמר | 12 | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| מצרים 2009 | שמינית גמר | 11 | 4 | 2 | 1 | 1 | 7 | 5 |
| קולומביה 2011 | שלב הבתים | 18 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2 |
| טורקיה 2013 | סגנות | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 | 10 | 3 |
| אוסטרליה 2015 | שמינית גמר | 12 | 4 | 1 | 2 | 1 | 3 | 3 |
| קוריאה הדרומית 2017 | מקום רביעי | 4 | 7 | 3 | 4 | 0 | 7 | 3 |
| פולין 2019 | שמינית גמר | 13 | 4 | 3 | 0 | 1 | 8 | 4 |
| ארגנטינה 2023 | זכייה | 1 | 7 | 6 | 0 | 1 | 12 | 3 |
| סה"כ | 16/23 | זכייה אחת | 80 | 40 | 21 | 19 | 108 | 70 |
מאזן תחרותי > אליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20

| אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> שנה | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> סיבוב | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> מקום | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> מש' | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> נ' | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> ת' | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> ה' | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> זכות | אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20> חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ונצואלה 1954 | זכייה | 1 | 4 | 2 | 0 | 2 | 14 | 4 |
| צ'ילה 1958 | זכייה | 1 | 5 | 2 | 3 | 0 | 13 | 9 |
| קולומביה 1964 | זכייה | 1 | 6 | 4 | 1 | 1 | 8 | 5 |
| פרגוואי 1967 | שלב הבתים | 7 | 4 | 1 | 1 | 2 | 5 | 7 |
| פרגוואי 1971 | סגנות | 2 | 5 | 3 | 1 | 1 | 9 | 6 |
| צ'ילה 1974 | סגנות | 2 | 6 | 3 | 1 | 2 | 11 | 6 |
| פרו 1975 | זכייה | 1 | 6 | 3 | 3 | 0 | 9 | 3 |
| ונצואלה 1977 | זכייה | 1 | 7 | 4 | 3 | 0 | 11 | 2 |
| אורוגוואי 1979 | זכייה | 1 | 6 | 5 | 1 | 0 | 12 | 1 |
| אקוודור 1981 | זכייה | 1 | 7 | 5 | 1 | 1 | 17 | 8 |
| בוליביה 1983 | סגנות | 2 | 7 | 4 | 2 | 1 | 14 | 12 |
| פרגוואי 1985 | מקום רביעי | 4 | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 11 |
| קולומביה 1987 | מקום רביעי | 4 | 7 | 4 | 1 | 2 | 13 | 9 |
| ארגנטינה 1988 | שלב הבתים הראשון | 10 | 4 | 0 | 2 | 2 | 2 | 4 |
| ונצואלה 1991 | מקום שלישי | 3 | 7 | 3 | 4 | 0 | 13 | 5 |
| קולומביה 1992 | סגנות | 2 | 6 | 3 | 3 | 0 | 7 | 2 |
בוליביה 1995: לא השתתפה
| צ'ילה 1997 | מקום רביעי | 4 | 9 | 4 | 4 | 1 | 14 | 8 |
| ארגנטינה 1999 | סגנות | 2 | 9 | 4 | 3 | 2 | 13 | 7 |
| אקוודור 2001 | שלב הבתים הראשון | 7 | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| אורוגוואי 2003 | בית הגמר | 5 | 9 | 4 | 1 | 4 | 16 | 12 |
| קולומביה 2005 | בית הגמר | 5 | 9 | 2 | 5 | 2 | 13 | 10 |
| פרגוואי 2007 | בית הגמר | 3 | 9 | 4 | 2 | 3 | 13 | 11 |
| ונצואלה 2009 | בית הגמר | 3 | 9 | 6 | 1 | 2 | 21 | 16 |
| פרו 2011 | בית הגמר | 2 | 9 | 4 | 2 | 3 | 10 | 11 |
| ארגנטינה 2013 | בית הגמר | 3 | 9 | 4 | 3 | 2 | 15 | 12 |
| אורוגוואי 2015 | בית הגמר | 3 | 9 | 5 | 2 | 2 | 15 | 5 |
| אקוודור 2017 | זכייה | 1 | 9 | 6 | 2 | 1 | 18 | 8 |
| צ'ילה 2019 | בית הגמר | 3 | 9 | 4 | 2 | 3 | 10 | 8 |
| קולומביה 2023 | בית הגמר | 2 | 9 | 7 | 1 | 1 | 19 | 6 |
| סה"כ | 29/30 | 8 זכיות | 208 | 106 | 59 | 43 | 349 | 214 |
תארים

זכייה (1): 2023
סגנות (2): 1997, 2013
מדליית ארד (1): 1979
זכייה (8): 1954, 1958, 1964, 1975, 1977, 1979, 1981, 2017
סגנויות (7): 1971, 1974, 1983, 1992, 1999, 2011, 2023
מדליית ארד (6): 1991, 2007, 2009, 2013, 2015, 2019
ראו גם

נבחרת אורוגוואי בכדורגל
הנבחרת בגביע העולם עד גיל 20 2011
משאל העם ביוון (2015)

תוצאות לפי מחוזות יוון
  מחוזות בהם הצבעה נגד הייתה 50%–55%
  מחוזות בהם הצבעה נגד הייתה 55%–60%
  מחוזות בהם הצבעה נגד הייתה 60%–65%
  מחוזות בהם הצבעה נגד הייתה 65%–70%
  מחוזות בהם הצבעה נגד הייתה 70%–75%
משאל העם ביוון (ביוונית: Ελληνικό δημοψήφισμα του 2015) על השאלה האם לקבל את תנאי החילוץ למשבר החוב של המדינה, המוצעים במשותף על ידי הנציבות האירופית (EC), קרן המטבע הבינלאומית (IMF) והבנק המרכזי האירופי (ECB), נערך ב-5 ביולי 2015. המשאל הוכרז על ידי ראש ממשלת יוון אלכסיס ציפראס ב-27 ביוני, ואושרר על ידי הפרלמנט והנשיא.
זה משאל העם הראשון המתקיים ביוון מאז 1974, והראשון בהיסטוריה המודרנית של המדינה שאינו קשור למבנה הממשלה.
רקע

ממשלת הקואליציה המונהגת על ידי מפלגת השמאל סיריזה ברשות ציפראס, רמזה בעבר כי ייתכן והיא תשקול לערוך משאל עם בנושא, או שתקרא לבחירות חדשות, במידה ולא תקבל הצעה נוחה בחדרי המשא ומתן. משאל העם הוכרז על ידי ציפראס בשעות הבוקר המוקדמות של ה-27 ביוני 2015. יום לאחר מכן הצביע הפרלמנט היווני על עריכת משאל העם, והצעה זו עברה ברוב של 178 חברי פרלמנט מול 120, עם שני נמנעים. לאחר מכן נחתם החוק על ידי הנשיא.
פתק ההצבעה

על פתק ההצבעה במשאל העם הוצבה השאלה: "האם את/ה מסכים/ה לקבל את ההצעה שהוגשה על ידי הנציבות האירופית, הבנק האירופי המרכזי וקרן המטבע הבינלאומית?" הבוחרים נתבקשו לבחור באחת משתי האפשרויות: "על האזרחים הדוחים הצעה זו של שלושת המוסדות להצביע לא (Όχι)", ו"על האזרחים המקבלים הצעה זו של שלושת המוסדות להצביע כן (Ναί)".‏
תוצאות

| אפשרות בחירה | אפשרות בחירה | הצבעות | אחוזים |
| --- | --- | --- | --- |

|  | לא מאושר / לא | 3,558,450 | 61.31% |
|  | מאושר / כן | 2,245,537 | 38.69% |

| קולות תקפים | קולות תקפים | 5,803,987 | 94.20% |
| קולות פסולים או פתקים לבנים | קולות פסולים או פתקים לבנים | 357,153 | 5.80% |

| סך הכל | סך הכל | 6,161,140 | 100.0% |

מקור: משרד הפנים
המשאל הסתיים בניצחון סוחף לעמדה של ראש ממשלת יוון, אלכסיס ציפראס: כ-61% מהיוונים הצביעו נגד קבלת תוכנית החילוץ האירופית. לאחר המשאל, התפטר יאניס וארופאקיס, שר האוצר היווני.
השלכות

הצבעת לא, כלומר דחיית הצעת שאר מדינות אירופה עלולה להביא את יוון לחדלות פרעון. קבלת ההצעה תעמיק את העול הכלכלי הקיים על אזרחי יוון.
הערות שוליים

↑  Hellenic Parliament, 27 June 2015
↑  ניצחון סוחף למחנה ה"לא" ביוון: "לא נכנענו", באתר ynet, 6 ביולי 2015
משאל העם ביוון: ניצחון סוחף למתנגדי ההסכם עם אירופה; מרקל מכנסת פסגת מנהיגים, באתר הארץ, 6 ביולי 2015
↑  עמית לוינטל‏, ליוונים נמאס: אירופה חייבת להקשיב לקריאת המצוקה מאתונה, באתר וואלה, 6 ביולי 2015
פתק ההצבעה במשאל העם
הפגנות נגד ההצעה באתונה, 3 ביולי 2015
אנשים חוגגים את תוצאות המשאל ב-5 ביולי 2015
משפכנים אוסטרלים

| משפכנים אוסטרלים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: עכבישנים
סדרה:: עכבישאים
על־משפחה:: Hexatheloidea
משפחה:: משפכנים אוסטרלים
שם מדעי
 Hexathelidae ‏סימון, 1892
תחום תפוצה

משפכנים אוסטרלים (שם מדעי: Hexathelidae) היא משפחה של עכבישאים הקרובה למשפחת המשפכניים וחיה באזור הטרופי ברחבי העולם.
מאפיינים

המשפכנים האוסטרלים הם שוכני קרקע בגודל 1–5 ס"מ. הם בעלי צבעים כהים ועמומים, "שריון" קטן ונוצץ על הגב ובעלי מצבטים ענקיים המלאים בארס. כשהם מותקפים הם מתרוממים באיום ומציגים את הכליצרות הארסיות בדומה לטרנטולות. הכשתם יכולה לחדור איברים וצפרוניים ולהסתיים גם במוות.
הם חיים במחילות דמויות משפך ומכאן שמם. מינים אחרים מטפסים על עצים או בין סלעים וטורפים יצורים קטנים שאינם מבחינים בהם, בעיקר חרקים או עכבישים אחרים. למינים רבים במשפחה זו ארס קטלני לבני אדם.
מיון

משפחה משפכנים אוסטרלים (Hexathelidae)
תת-משפחה Hexathelinae
סוג Bymainiella
סוג Hexathele
סוג Mediothele
סוג Paraembolides
סוג Rosamygale - נכחד
סוג Scotinoecus
סוג Teranodes
תת-משפחה עכבישי משפך אוסטרליים (Atracinae) - כנראה שהיא משפחה נפרדת
סוג Atrax
סוג Hadronyche
סוג Illawarra
תת-משפחה Macrothelinae
סוג Macrothele
סוג Porrhothele
תת-משפחה Plesiothelinae
סוג Plesiothele
נהלניה

| --- | --- |

 תפקיד:  אלת המסחר
 תרבות:  הדת הגאלית-רומית 
 
תיאור מזבח נהלניה שהתגלה בהולנד. משמאל האלה כלב והיא אוחזת בידה סל של תפוחים.
נהלניה או נהאלניה (Nehalennia) היא אלה במיתולוגיה הקלטית. מקדש לאלה התגלה בזיילנד שבהולנד. המקדש היווה מרכז פולחני של האלה החל מהמאה השנייה לפנה"ס והגיע לשיאו במאות ה-שנייה והשלישית.
מקור שמה של האלה במילה הקלטית "נהה" (Neha) שמשמעה כנראה "נשים" או "נימפות".
באזור העיר דומברג שבזיילנד התגלו 28 כתובות המוקדשות לאלה, ובאזור קוליינספלאט שבזיילנד התגלו בין השנים 1971–1972 מספר דומה של כתובות. בקלן שבגרמניה של ימינו התגלו שתי כתובות נוספות. אתרים אלה היוו ככל הנראה אתרי הפולחן העיקריים של האלה.
תיאור האלה

בתגליפי האבן שהתגלו מתוארת האלה לצד סירה או אוחזת במשוט, שלרגליה כלב. כמו כן בתיאורים רבים לצד האלה מתואר סל של תפוחים. בחלק מהתגליפים מחזיקה האלה שרביט.
מתגליפים אלה משערים החוקרים כי האלה הייתה אלת מסחר או כי הקורבנות לה נועדו להבטיח את השייט בים הצפוני.
לקריאה נוספת

Davidson, H. R. Ellis, Gods and Myths of Northern Europe, Penguin Books
Green, Miranda ,Symbol and Image in Celtic Religious Art, 1992.
Green, Miranda, Animals in Celtic Life and Myth, Routledge, London, UK, 1998
מרכז צדק לנשים

מרכז צדק לנשים הוא עמותה שנוסדה בשנת 2004 על מנת להגן על זכויות נשים במערכת בתי הדין הרבניים בישראל - ובין היתר נשים עגונות, מסורבות גט, אמהות לממזרים ונשים שנחשדו כנואפות. מטרת העמותה, כעולה מפרסומיה, היא "להגן על זכותן של נשים לשוויון, לכבוד ולצדק במסגרת ההלכה היהודית", וכן "לגייס את המדינה, בכלל, ובתי המשפט האזרחיים, בפרט, לתקן את העוול והנזק שנגרמים לנשים מחמת פסקי הדין של בתי הדין הרבניים וכתוצאה ממדיניויות לקויות של הממסד הרבני".
פעילות העמותה

העמותה מייצגת נשים בבתי הדין הרבניים וכן עושה שימוש במערכת המשפט האזרחית על מנת לקדם את זכויות הנשים בדין הדתי.
בשנת 2006 פרסמה העמותה הסכם קדם נישואין שמטרתו למנוע מצבים של עגינות וסרבנות גט. ההסכם, "שטר לנישואין בצדק", מורכב מחלק משפטי וחלק הלכתי. החלק המשפטי כולל סנקציות כלכליות בגין סרבנות גט של כל אחד מהצדדים, והוא נאכף רק באמצעות מערכת המשפט האזרחית - בבתי המשפט לענייני משפחה. החלק ההלכתי מכונה "תנאי בקידושין", והוא נאכף בבתי דין רבניים ומאפשר לבתי הדין להפקיע את הקידושין בנסיבות מסוימות. ההסכם קיבל את תמיכתו של הרב פרופ' דניאל שפרבר, ובשנת 2019 חתמו עליו למעלה מ-200 זוגות. העמותה מציעה גם הסכמים המיועדים לזוגות שכבר נישאו, ומטרתם דומה.
פעילות העמותה > תביעות נזיקין

העמותה מסייעת למסורבות גט, באמצעות הגשת תביעת נזיקין נגד סרבן הגט בבית המשפט למשפחה, במקביל לתביעת הגירושים המתנהלת בבית הדין הרבני. בתביעת הנזיקין נדרש סרבן הגט לשלם פיצוי כספי גבוה על הנזקים שגרמה סרבנותו, ובכלל זה עוגמת נפש, בושה, צער, בדידות, אובדן הנאות החיים ואובדן הסיכוי להינשא. העמותה השיגה כ-40 פסקי דין המחייבים את הסרבנים בפיצויים, ובעקבותיה הוגשו תביעות נוספו מסוג זה, גם על ידי גברים.
פעילות העמותה > עתירות לבג"ץ

העמותה יזמה והשתתפה במספר עתירות לבג"ץ, בהן:
עתירה שהוגשה במשותף עם כעשר עמותות נוספות, במסגרתה ביקשו העותרים לבטל את פסקי הדין של בית הדין הרבני הגדול בירושלים והאזורי באשדוד המטילים ספק ביהדותה של אישה (ובכך גם של ילדיה), 15 שנה לאחר גיורה על ידי בית הדין המיוחד לגיורים של הרב חיים דרוקמן ופוסלים את גיורי הרב חיים דרוקמן. בנוסף ביקשו העותרים לבטל את ההחלטה המצווה על רשמי נישואין לא לרשום לנישואין בעלי תעודת גיור מבתי הדין המוכרים על ידי הרבנות הראשית ללא אישור מבית הדין הרבני.
עתירה שהוגשה בשנת 2012, במסגרתה התבקש בג"ץ לאפשר ייצוג הולם לנשים בקרב חברי הוועדה למינוי דיינים (בג"ץ 933-12). בעקבות העתירה, תוקן בשנת 2013 חוק הדיינים, תשט"ו-1955, והקצה ארבעה מקומות לנשים בין חברי הוועדה.
עתירה בשיתוף עם עותרים נוספים, במסגרתה התבקש בג"ץ להורות למקוואות הממלכתיים בישראל לאפשר גם למי שאינן נשואות לטבול, לאור פנייה של רווקה שרצתה לטבול במקווה אך הדבר נמנע ממנה על ידי הבלנית בנימוק שאינה נשואה. בעקבות העתירה הוסכם שיאסר על בלניות לשאול את הנשים הטובלות מהו מצבן האישי.
עתירה לבג"ץ נגד שימוש בכספי ציבור לצורך שכנוע בעלים סרבנים לחתום על גט (בג"ץ 104/06, בג"ץ 3625/06). העתירה, שהוגשה ביחד עם פרופ' אביעד הכהן, נועדה להסדיר את פעילותה של "קרן העגונות" - המשלמת כספים לסרבני גט ובכך מעודדת אותם בעקיפין. בעקבות העתירה הוסדרה פעילות הקרן ונקבעו קריטריונים לפעולתה. בנוסף הוסדרו גם הנהלים שלפיהם מוותר המוסד לביטוח לאומי על חובות של גברים שאינם משלמים מזונות.[דרוש מקור]
ייצוג ילדים שנולדו כתוצאה מיחסים אסורים על פי ההלכה (ממזרים), בטענה שלבתי דין רבניים אין סמכות להורות על מסירת רישומיהם הרפואיים של אותם ילדים. עוד נטען כי אין לתייג את אותם ילדים וליצור רישומים של מעמדם האישי (בג"ץ 14–3691). בית המשפט העליון אסר על גישה של בתי הדין הרבניים לרישומים רפואיים.
עתירה לבג"ץ בעניין נשים שבית הדין הרבני קבע שהן "נואפות" ולכן הטיל מגבלות על נישואיהן בעתיד (בג"ץ 5676/12 פלונית נ' בית הדין הרבני האזורי בירושלים). העתירה נדחתה לאחר שנשיא בית הדין הרבני גדול חתם על הנחיות בעניין זה.
פעילות העמותה > יוזמת פעולה בבית דין פרטי

בשני מקרים ביוני וביולי בשנת 2018 פנתה העמותה לרב דניאל שפרבר, שעמד בראש הרכב שכתב תשובה הלכתית ולפיה נישואי מסורבת גט בטלים מעיקרן. המקרה הראשון היה של צביה גורודצקי, שבעלה סירב לגרשה חרף מאסרו מאז שנת 2000. הרב שפרבר ועוד שני רבנים ששמותיהם נותרו חסויים וקבעו כי קידושיה של גורודצקי מעולם לא חלו, בהתבסס על שלושה יסודות הלכתיים: אומדנא דמוכח, מקח טעות והעובדה שהיא עצמה רכשה את טבעת הקידושין. לאחר מתן פסק הדין, משכה גורודצקי את תביעת הגירושין אולם הבעל לא שוחרר ממאסרו משום שהפרקליטות הגישה נגדו כתב אישום בגין הפרת הוראה חוקית, על השנים בהן סירב לתת גט. המקרה השני היה של אושרת בן חיים, אשר בעלה שהה בארצות הברית וסירב להעניק לה גט, ושהייתה מעוברת מגבר אחר. גם במקרה זה קבעו הרב שפרבר, הרב ד"ר מיכאל אברהם ואדם נוסף ששמו לא פורסם, שנישואיה בטלים מעיקרם.
בינואר התכנס בירושלים בית הדין הרבני הפרטי בראשותו של הרב דניאל שפרבר שהוקם ביוזמת מרכז צדק לנשים, וביטל את קידושיה של אישה שביקשה את עזרתו. האישה, שהתחתנה כ-16 שנים לפני כן במדינה אחרת, הייתה נשואה במשך חודש אחד בלבד לפני שנפרדה מבעלה. בהמשך היא התגרשה ממנו ועלתה לישראל. בית הדין הרבני בישראל לא הכיר בגט שניתן בחו"ל וקבע שנדרש למצוא את הבעל ולהסדיר גט חדש. הבעל המתגורר במדינה אחרת ולאישר לא היה קשר איתו שנים ארוכות. נעשו ניסיונות לשכנע את הבעל לתת גט, אך הוא סירב בטענה שכבר נתן, ואף איים בכך שיטלפן למשטרה אם ינסו ליצור איתו קשר בשנית. האישה פנתה אל "מרכז צדק לנשים" שיזם את הקמת בית הדין הפרטי. בית הדין הפרטי ביטל את קידושי האישה לנוכח מספר נימוקים שעיקרם הוא העדר עדים כשרים בזמן הנישואין והעובדה שבני הזוג לא קיימו מעולם יחסי אישות.
פעילות העמותה > פעילות נוספת

העמותה הגישה תביעה לבית הדין לעבודה בשם עורכת דין מומחית במשפט עברי כנגד הנהלת בתי הדין הרבני ונציבות שירות המדינה על רקע מכרז למשרת עוזר משפטי בבתי הדין הרבניים שבו נקבע תנאי סף כי על המועמד להיות בעל סמיכה לרבנות מטעם הרבנות הראשית לישראל ובעל רישיון ישראלי לעריכת דין וחבר בלשכת עורכי הדין או בעל כושר דיינות בהסמכת הרבנות הראשית לישראל. תנאי סף אלו מנעו מנשים אפשרות להגיש מועמדות לתפקיד. בעקבות התביעה של העמותה פורסם מכרז מתוקן המאפשר גם לבעלי תואר מוסמך במשפטים במשפט עברי ולטוענים רבניים לגשת אליו, אך נרשמה הערה כי תינתן עדיפות לבעלי כושר לדיינות.
העמותה פנתה שוב לבית הדין לעבודה בבקשה להוציא צו מניעה למכרז בשל מתן עדיפות לגברים להתקבל למשרות אלו. בית הדין פסק כי אכן יש בכך העדפה מפלה היות שאין ביכולתה של אישה להשיג עדיפות זו, יהיו כישוריה האחרים אשר יהיו.
בשנת 2019 העמותה החלה להפיק את הפודקאסט "מבקרות ברבנות", העוסק בנושאי דת ומדינה. הפודקאסט נכתב ומוגש על ידי טו"ר רבקה לוביץ ועו"ד ניצן כספי שילוני.
מידע כללי

העמותה נוסדה ומנוהלת על ידי עורכת הדין סוזן ווייס. בהנהלתה חברים ד"ר אביעד הכהן, יוסף אחיטוב, הרב ד"ר אריאל פיקאר, פרופ' דני סטטמן ועוד.
תורמים עיקריים לעמותה הם הסוכנות היהודית וארגון נשות הדסה. בעבר תרמה לארגון גם הקרן החדשה לישראל.
הערות שוליים

↑  מי אנחנו, באתר העמותה
↑  רשימה של פסקי הדין שניתנו, באתר מרכז צדק לנשים
↑  בג"ץ 5079/08  - פלונית נ' הדיין הרב אברהם שרמן
↑  אלעד טנא, עתירה לבג"ץ: לא לתת לבית הדין לבטל גיור, באתר ynet, 5 ביוני 2008
↑  אביעד גליקמן, עתירה לבג"ץ: לאפשר לרווקות וגרושות לטבול, באתר ynet, 29 בדצמבר 2011; העתירה לבג"ץ באתר המרכז
↑  נטעאל בנדל, ‏בג"ץ פסק: אסור לבלניות לשאול את הנשים הטובלות על רווקותן,  באתר כיפה, כ"ט אייר תשע"ג, 9 במאי 2013
↑  פסק הדין בעניינה של צביה גורודצקי
↑  בית הדין לענייני אישות בראשות הרב שפרבר, פסק דין, 9 בינואר 2020.
↑  בית הדין הפרטי שהוקם ביוזמת מרכז צדק לנשים ביטל קידושין של עגונה נוספת, באתר מרכז צדק לנשים, 16 בינואר 2020.
↑  תמר רותם, המדינה ביטלה מכרז על משרה בביה"ד הרבניים - לאחר תביעה על אפליית נשים, באתר הארץ, 4 במאי 2007
↑  מבקרות ברבנות, באתר cwjpodcast.libsyn.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0004 4668 8277  VIAF: 914151172691139210005   WorldCat (עם VIAF): 914151172691139210005
נוב (הרכב)

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 סוגה:  דאנס • אלקטרופופ
 חברת תקליטים:  תטה • צ'מפיון רקורדס
 חברים
 ניב כהן מיטל פטש-כהן
 
נוב (באנגלית: KNOB) הוא צמד מוזיקלי ישראלי שהוקם ב-2006 על ידי ניב כהן ומיטל פטש-כהן. השניים כותבים את שיריהם בעזרת הפזמונאי דביר אנדרה. חברת התקליטים הבריטית, צ'מפיון רקורדס, הפיצה את השיר "I'm Lost", אשר נחשב כהצלחה המסחרית הבין-לאומית הגדולה ביותר של הלהקה.
לאחר ההצלחה של "I'm Lost", חברת התקליטים הישראלית "תטה" החתימה את הצמד על חוזה לשלושה אלבומים. לאחר מכן, הוציא הצמד סינגלים נוספים.
בשנת 2008, את אלבום הבכורה שלהם הנושא את שמם אשר הופץ באמצעות צ'מפיון רקורדס באירופה ובאמריקה הצפונית.
ב-2011 השתתף הצמד בקדם-אירוויזיון, עם השיר הרב-לשוני "אוהב את זה", במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2011 עם השיר. בסופו של דבר, הגיע השיר למקום השמיני מבין עשרת השירים שהתחרו.
ב-2021 כתב הצמד יחד עם נוי אייזן ואלין כהן את השיר "Ue La La" שהיה לאחד מ-9 השירים שהיו מועמדים לייצג את ישראל באירוויזיון 2021. השיר היה משלושת השירים שעלו לגמר, שם סיים במקום השלישי עם 11% מההצבעות.
נואסטרה סניורה דה לורטו

נואסטרה סניורה דה לורטו (בספרדית: Nuestra Señora de Loreto; מילולית: "גבירתנו מלורטו") היה מיסיון ישועי שפעל בצפון-מזרח ארגנטינה, בתחומי פרובינציית מיסיונס של ימינו, במהלך המאה ה-16 והמאה ה-17. ב-1983 הוכרז המיסיון, יחד עם מיסיונים ישועיים נוספים בארגנטינה ובברזיל כאתר מורשת עולמית.
המיסיון הוקם ב-1610, והועתק למקומו הנוכחי, 53 ק"מ מזרחית לפוסאדס, ב-1631. בדומה למיסיונים ישועיים אחרים, הוקם בסמוך לו רדוקסיון – יישוב שבו התגוררה האוכלוסייה הילידה שהמיסיון יועד כלפיה, במקרה זה בני הגוארני. כן פעל בו בית דפוס, שהיה הראשון באזור זה של אמריקה הדרומית.
ב-1767 גורשו הישועים מהמושבות הספרדיות, והמיסיון ננטש. בהשוואה ליתר המיסיונים באזור, בנואסטרה סניורה דה לורטו לא נותרו מבנים רבים. במשך השנים סבלו המבנים מהזנחה, וצמחייה גדלה בהם פרא. בתוך כך, שוקם ושוחזר מבנה הקפלה.
משפט חוצה הזווית

בגאומטריה, משפט חוצה הזווית קובע שחוצה זווית במשולש (זווית פנימית או זווית חיצונית), מחלק את הצלע בה הוא פוגע (או המשכה) ביחס שווה ליחס בין שוקי הזווית.
למשל, בתמונה שבצד, AD חוצה את זווית  \angle A וחותך את BC ב-D, ולכן,  {\frac {AB}{AC}}={\frac {BD}{CD}}
המשפט מכליל את הטענה שחוצה זווית במשולש שווה-שוקיים הוא תיכון.
המשפט ההפוך נכון גם הוא: אם ישר יוצא מקודקוד של משולש לעבר הצלע ממול ומחלק אותה ביחס שווה ליחס בין הצלעות, אז אותו ישר הוא חוצה זווית.
הוכחת המשפט

נסמן באותיות יווניות את שני חלקי הזווית החצויה: ב- \ \alpha  את החלק הקרוב לישר AB וב- \ \beta  את החלק הקרוב לישר AC.
נסמן נקודה K על AB (או על המשכה), כך ש- CK\|AD
נקבל, על פי משפט תאלס,  {\frac {BA}{AK}}={\frac {BD}{DC}}
מכיוון ש- CK\|AD, נקבל  \angle AKC=\alpha  (כי זוויות מתאימות בין מקבילים שוות זו לזו) וגם  \angle ACK=\beta  (כי זוויות מתחלפות בין מקבילים שוות זו לזו)
מכיוון ש- \ \alpha =\beta  (כי AD חוצה זווית), נקבל, על פי כלל המעבר,  \angle ACK=\angle AKC
מכיוון שבמשולש, מול זוויות שוות נמצאות צלעות שוות, AK=AC
נציב תוצאה זו, ונקבל  {\frac {BA}{AC}}={\frac {BD}{DC}}
הוכחת המשפט
מריטת נוצות

מריטת נוצות היא פעולה שמבוצעת על עופות, בדרך כלל אווזים, ברווזים או תרנגולים כדי להכין מנוצותיהם המכונות לאחר המריטה, שמיכות פוך, מוצרים שונים, בדרך כלל מצעים.
תעשיית הנוצות

התעשייה מרוכזת במספר מדינות מצומצם, רובה באירופה. המדינות המובילות בתחום: הונגריה, פולין וסין.
יחסם של ארגוני זכויות בעלי החיים

בפברואר 2009 הצליחו תחקירני התוכנית השוודית Kalla fakta ("עובדות יבשות") לחדור למשקים של תעשיית הנוצות בשלוש המדינות המובילות בייצור נוצות, תוך שהם מתחזים ללקוחות המעוניינים בשמיכת פוך. הם נכנסו ל-20 משקים בסין, 10 בהונגריה ו-9 בפולין – לאחר שהציגו את עצמם כלקוחות המעוניינים ברכישת פוך. צילומים שצילמו במצלמה נסתרת במשק הונגרי, תיעדו אווזים פצועים רבים, והפועלים נוהגים לתפור פצעים במו-ידיהם וללא שימוש בהרדמה.
דובר התאחדות הווטרינרים השוודית, התראיין לתוכנית ואמר שהמצוקה הנפשית הנגרמת לאווזים בעקבות המריטה, עלולה להביא למוות. הסיבה לנוהג זה היא כלכלית – בניגוד לעור או לפרווה, שניתן לפשוט מבעלי-החיים רק פעם אחת, נוצות האווזים צומחות מחדש לאחר המריטה, ולכן ניתן למרוט את האווזים שוב ושוב. נהוג למרוט אותם 5-4 פעמים במהלך חייהם. התחקירנים מדווחים, שמריטת עופות חיים נהוגה בכ-90% מהמשקים שנסקרו.
הפועלים מקבלים שכר בקבלנות, כלומר בהתאם להספק שלהם – ולכן הם מתאמצים למרוט את האווזים מהר ככל האפשר. פועל יעיל מורט כ-300 אווזים ביום.
התייחסות החוק

מריטת נוצות מעופות חיים מנוגדת לחוק ברבות ממדינות אירופה, אבל ברובן ממילא אין תעשיית נוצות נרחבת, והחריגות הבולטות הן הונגריה ופולין. האיחוד האירופי, שהונגריה ופולין חברות בו, לא חוקק חוק מפורש נגד מריטת עופות חיים, אולם סעיף 3 בחוק הכללי להגנה על חיות המנוצלות בחקלאות מחייב את המדינות החברות לדאוג בחוק שלא ייגרמו לחיות "כאב, סבל או פציעה שאינם הכרחיים." מועצת אירופה (גוף נרחב יותר מהאיחוד האירופי, ובו חברות 47 מדינות) ניסחה את "האמנה האירופית להגנת בעלי-חיים המוחזקים למטרות חקלאיות", שעליה חתומות, בין השאר, הונגריה ופולין. האמנה כוננה ועדה (SCAHAW) שתפקידה הוא להגיש המלצות בענייני רווחת בעלי-חיים, והמדינות החתומות על האמנה מחויבות לקיים את ההמלצה או להגיש למועצת אירופה הסבר מדוע לא יקיימו את ההמלצה. ב-1999 קיבלה הוועדה המלצה בעניין אווזים והמלצה בעניין ברווזים, ובשתיהן הוראה חד-משמעית: "נוצות, ובכלל זה פלומה, לא יימרטו מעופות חיים." ככל הידוע, הונגריה ופולין לא הגישו הסתייגות להמלצה זו. אך בפועל במשקים בשתי המדינות ממשיכות פעולות מריטה כאמור.
בשנת 2005 הגישה חברת הפרלמנט האירופי שאילתה בעניין מריטת עופות חיים בתעשייה ההונגרית, ובפברואר 2006 התקבלה תשובת הנציב האירופי (הנציבות היא אחד ממוסדות השלטון של האיחוד האירופי). לדברי הנציב, חוק הגנת בעלי-החיים ההונגרי מתיר במפורש מריטת עופות חיים, וההונגרים לא עדכנו את החוק בעקבות חתימתם על האמנה שלעיל והצטרפותם לאיחוד האירופי. עמדת הנציבות היא שמריטת עופות חיים גורמת "כאב, סבל או פציעה שאינם הכרחיים." בעקבות זאת, הנציבות "שוקלת את האפשרות" לפתוח בהליכים משפטיים נגד הונגריה. שנתיים לאחר מכן, תחקיר הטלוויזיה השוודית מעיד על חוסר הרצינות שהפגינה הנציבות בעניין. בעקבות החשיפה בתחקיר השוודי הוגשה שאילתה נוספת, וחמישה מחברי הפרלמנט האירופי ניסחו הצהרה על "הצורך להגברת המעקב והאכיפה של הדירקטיבה בעניין ההגנה על חיות המוחזקות למטרות חקלאיות תוך עניין מיוחד במריטת אווזים." ההצהרה קוראת לנציבות האירופית ולמועצת אירופה לפעול מיד להפסקת המריטה של אווזים חיים.
בסין אין הגבלה כלשהי בחוק על מריטת עופות חיים. 80% משוק הנוצות העולמי מקורו בסין.