stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוהד טל
הערות שוליים

↑  בנצי רובין, ‏אחרי דחייה: הוקמה הוועדה המיוחדת של אוהד טל, באתר "סרוגים", 1 בפברואר 2023
↑  עדו בן פורת, אוהד טל נבחר למזכ"ל תנועת בני עקיבא העולמית, באתר ערוץ 7, 9 במאי 2021
↑  חזקי ברוך, מזכ"ל תנועת בני עקיבא העולמית אוהד טל מצטרף למפלגת הציונות הדתית ויוצב במקום 12, באתר ערוץ 7, 14 בספטמבר 2022
| בני עקיבא |
| --- | --- | --- |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא בישראל | מתתיהו רוטנברג • יעקב דרורי • אברהם שטרן • ליפא אהרוני • ידידיה כהן • שלמה סמסון • אמנון שפירא • יוחנן בן-יעקב • יהושע (שייע) אלטמן • אברהם ליפשיץ • אלחנן גלט • יונה גודמן • מרדכי (מוטי) יוגב • איתן מור-יוסף • הרב בני נכטיילר • דני הירשברג • יאיר שחל • יגאל קליין |  |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא העולמית | יוסקה שפירא • אברהם דובדבני • יצחק שטיגליץ • גאל גרינוולד  • זאב שוורץ  • הרב נעם פרל • רועי אביקסיס • אוהד טל  • צבי אלון |  |
| מושגים | תורה ועבודה • שבט יובל • של"פ • צוותי נחשון • גרעין נח"ל • פרויקט השחר • שבט איתנים |  |
| אישים מרכזיים | יחיאל אליאש • הרב משה צבי נריה • הרב חיים דרוקמן |  |
| חברי הכנסת המכהנים בכנסת העשרים וחמש |
| --- | --- | --- |
(חברי הכנסת ששמותיהם מודגשים מכהנים גם כשרים או כסגני שרים בממשלת ישראל השלושים ושבע)
| סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  | סיעות הקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע (68 חברי הכנסת)  |  |
| הליכוד (32) | נתניהו • לוין • גלנט • אוחנה • ברקת • דיכטר • ישראל כ"ץ • קרעי • ביטן • אדלשטיין • רביבו • דיסטל-אטבריאן • ואטורי • דנינו • גוטליב • מילביצקי • ביסמוט • סעדה • דלל • גמליאל • אופיר כץ • גולן • אילוז • קלנר • עטייה • הלוי • מלקו • שקלים • שטרית • פסל • גואטה • בוארון |  |
| ש"ס (11) | דרעי • מלכיאלי • ארבל • אזולאי • אבוטבול • בוסו • טייב • בצלאל • מישרקי • מלול • מושיאשוילי |  |
| הציונות הדתית (7) | סופר • סטרוק • רוטמן • וולדיגר • טל • סולומון • סוכות |  |
| יהדות התורה (7) | גפני • טסלר • אשר • אייכלר • פינדרוס • רוט • ברוכי |  |
| עוצמה יהודית (6) | בן גביר • וסרלאוף • אלמוג כהן • פוגל • סון הר-מלך • קרויזר |  |
| הימין הממלכתי (4) | סער • אלקין • השכל • בוסקילה |  |
| נעם (1) | מעוז |  |
| סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) | סיעות האופוזיציה (52 חברי הכנסת) |  |
| יש עתיד (24) | לפיד • מאיר כהן • אלהרר • מירב כהן • שטרן • מיקי לוי • בן ארי • בן ברק • סגלוביץ • טופורובסקי • שיר • רול • להב-הרצנו • בליאק • רון כץ • צרפתי הרכבי • מזרסקי • סאקס פרידמן • דבורה ביטון • טור-פז • דוידסון • שירי • מירון • ירון לוי |  |
| המחנה הממלכתי (8) | גנץ • איזנקוט • תמנו • טרופר • מיכאל ביטון • כהנא • פרקש-הכהן • שוסטר |  |
| ישראל ביתנו (6) | ליברמן • פורר • סובה • ניר • מלינובסקי • עמאר |  |
| רע"מ (5) | עבאס • טאהא • אל-הואשלה • ח'טיב-יאסין • חוג'יראת |  |
| חד"ש-תע"ל (5) | עודה • טיבי • תומא סלימאן • כסיף • עטאונה |  |
| העבודה (4) | מיכאלי • לזימי • קריב • רייטן |  |
שאחריסאבז

שאחריסאבז (גם שאהריסאבז או שאהר-י סאבז, באוזבקית: Шаҳрисабз/Shahrisabz; ברוסית: Шахрисабз; מפרסית: شَهرِ سَبز, תעתיק מדויק: שהר סבז - "עיר של ירוק") היא עיר במחוז קשקדריה שבדרום אוזבקיסטן השוכנת כ-70 ק"מ מדרום לסמרקנד. לפי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2023 אוכלוסיית העיר מונה 144,773 בני אדם. בעברה הייתה אחת הערים המרכזיות במרכז אסיה, ובעת החדשה התפרסמה העיר כמקום הולדתו של הכובש טימור לנג, מייסדה של האימפריה הטימורית. המרכז ההיסטורי של העיר הוכרז כאתר מורשת עולמית בשנת 2000.
היסטוריה

ממצאים ארכאולוגיים חשפו עדות ליישוב במקום במהלך האלף ה-1 לפנה"ס. לאחר מכן נכבש האזור בידי אלכסנדר הגדול ובעיר התקיים יישוב הלניסטי. העיר שנודעה בעברה בשם "קש", המשיכה והתפתחה במהלך המאה ה-9 והמאה ה-10 למרות מאבקים בין שבטים טורקים לבין השושלת הסאמאנית. במאה ה-14 ייסד טימור לנג את האימפריה הטימורית. טימור אשר נולד בחוג'ה אילגר, בסמוך לשאחריסאבז ב-9 באפריל 1336 הרבה לפאר את עיר מחוז הולדתו, העניק לה את שמה הנוכחי ואף ייעד אותה להיות למקום קברו. עד מותו ב-1405 הוקמו חומות העיר, ארמון אק סראי, מסגדים, מרחצאות וחאנים. לאחר מותו שקעה שאחריסאבז והייתה לעיר משנית לסמרקנד ומאוחר יותר לבוכרה. במאה ה-16 הורה נסיך בוכרה עבדולה חאן השני להרוס את העיר. לפי האגדה, הוא עשה זאת בשל מות סוסו האהוב מעייפות, במעלה גבעה בסמוך לעיר. ב-1870 נכבשה העיר בידי האימפריה הרוסית, והייתה לחלק מהרפובליקה של אוזבקיסטן מיום הקמתה ב-1924.
אתרי העיר

שאחריסאבז נחשבת לאחת מהערים הקדומות ביותר במרכז אסיה, ואתריה מרוכזים לאורך הרחוב הראשי "איפאק יולי" (İpak Yuli - "דרך המשי") המוביל מדרום לצפון. בקצהו הדרומי של הרחוב שוכן מסגד קוק גומבז וכחצי קילומטר מצפון לו, במרכזה של העיר, משתרעים הבאזאר והמרחצאות. מצפון להם שוכן המאוזוליאום של טימור לנג ומצפון לו ניצב פיסלו במרכזה של כיכר גדולה. המבנה ההיסטורי החשוב בעיר, ארמון אק סראי, ניצב כ-300 מטר מצפון לכיכר.
אתרי העיר > ארמון אק-סראי

ארמון הקיץ של טימור לנג, שנקרא "הארמון הלבן", נחשב למבנה המרהיב ביותר שהוקם על ידיו. בנייתו החלה בשנת 1380 על ידי בנאים אותם הגלה למקום טימור לנג לאחר שכבש את ח'ווארזם, ונמשכה 24 שנים. רק מגדלי השער המתנשאים לגובה של 40 מטר שרדו מהמבנה, ובין אלה נמתחה בעבר קשת באורך של 22 מטר. עוד שרדו  ציפוי הפסיפס בצבעי כחול, לבן וזהב, והכיתוב מעל לכניסה הקורא לבאים: "אם ברצונך לבחון את עוצמתנו - ראה את בנייננו".
אתרי העיר > מסגד קוק גומבז ומתחם דורוט טיליובאט

מסגד קוק גומבז (הכיפה הכחולה) הוקם כמסגד יום השישי בשנת 1437 על ידי השליט האזורי אולוג בג לכבוד אביו. בצמוד אליו שוכן גומבז-י-סיידאן, מבנה נוסף שהוא מאוזוליאום שהוקם בשנת 1438 על ידי אולוג בג עבור עצמו ובני משפחתו, אך כנראה שלא שימש מעולם לקבורה. מאוזוליאום נוסף באתר הוקם על ידי טימור לנג ב-1374, ונועד למורהו שיח שאמסאדין קוליאל.
אתרי העיר > מתחם חזראט-י-אימאם

מתחם זה נמצא מזרחית למסגד קוק גומבז, ובמקור היה זה מאוזוליאום שנקרא "מושב העוצמה". באתר זה נקבר ג'האנגיר, בן הזקונים האהוב של טימור. הקבר המצוי במסגד מיוחס למלומד העיראקי בן המאה ה-8 שמס א-דין כּולאל.
אתרי העיר > קבר טימור

בסמוך למתחם חזראט-י-אימאם, נמצא הפתח למערכת תת-קרקעית שנחשפה על ידי ארכאולוגים בשנת 1943. החלל שנחשף נחשב למקום קבורתו המיועד של טימור, אך במותו של טימור, בפברואר 1405, דרכי הגישה ההרריות לעיר היו סגורות וטימור נקבר במסגד גור-י-אמיר (קבר המלך) שבסמרקנד.
אתרי העיר > בזאר (צ'ורסו) והמרחצאות

הבזאר בצורת מתומן שעליו כיפה שוכן במקום מפגשם של שני רחובות ראשיים במרכז העיר. הבזאר והמרחצאות הסמוכים אליו נבנו במאה ה-18. באתר המרחצאות שנמצאים בשימוש עד היום, שכנו מרחצאות קודמים מהמאה ה-15.
הערות שוליים

↑  Uzbekistan: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map, citypopulation.de
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007494226105171  LCCN: n2003052870  SUDOC: 099486962  VIAF: 126866433   WorldCat (עם VIAF): 126866433 
מסגד קוק גומבז
מגדלי השער ששרדו מאק סראי
גיורא פורדס

גיורא פּוֹרְדֵס (נולד בשנת 1947) הוא דובר ישראלי וקצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר כיהן כשלישו של נשיא המדינה, כדובר בית הנשיא וכדובר הכנסת. כיום משמש דובר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת.
ביוגרפיה

פורדס נולד בפולין, בן לווילהלם ודורוטה ואח לצופיה. עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1958 וגדל בשכונת רמת חן ברמת גן.
התגייס לצה"ל לשירות בחיל המודיעין. במלחמת ששת הימים לחם עם כוח מודיעין בסיני, ולאחר המלחמה נכנס לשירות קבע ושירת במחלקת המחקר של אגף המודיעין. בהמשך עבר קורס קצינים והתבקש לסייע לדובר צה"ל בגיבוש מדיניות הפרסום שלו בנושאי ביטחון שוטף.
בשנות ה-70 שירת בחטיבת דובר צה"ל וכן שימש כנציג הסוכנות היהודית בצפון אנגליה וכמנהל משרד העלייה שם. לאחר שובו מאנגליה כיהן כראש ענף קישור לעיתונות (עק"ל) בחטיבת דובר צה"ל עד 1984.
בשנת 1986 התבקש לארגן מחדש את נציגות דובר צה"ל בפיקוד הצפון (בדרגת סגן-אלוף) ועמד בראשה. ביולי 1988 נבחר על ידי נשיא המדינה חיים הרצוג לשמש כשלישו, וכן שימש דוברו עד 1990. המשיך לכהן בתפקידו כשליש הנשיא גם בראשית כהונתו של עזר ויצמן, ולאחר מכן פרש מצה"ל.
לאחר שחרורו המשיך לעסוק בתקשורת ובדוברות. בשנים 1994–1995 כיהן כנציב קבילות הציבור של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, בהמשך כיהן כדובר ועדת החוץ והביטחון של הכנסת וב-1998 מונה לדובר הכנסת ולראש אגף ההסברה שלה. כיהן בתפקיד זה עד 2011 ועם פרישתו נעתר להצעת מנכ"ל הכנסת לעמוד בראש מרכז המבקרים של הכנסת ולהוביל את צוות ההקמה שלו.
במקביל לחלק מכהונתו כדובר הכנסת החל לשמש גם דובר ועדת הבחירות המרכזית, תפקידו אותו הוא מבצע עד היום (2022). פעיל בצוות - ארגון גמלאי צה"ל במחוז דן.
השכלה וחיים אישיים

פורדס בוגר תואר ראשון במדעי המדינה וקרימינולוגיה מאוניברסיטת חיפה.
נשוי לדורית (לבית שבת), אמנית, ואב לשלושה. מתגורר בתל אביב.
הערות שוליים

1 2 3  שמואל טל, שליש חדש לנשיא המדינה, סא"ל גיורא פורדס, באתר חדשות, ‏25 ביולי 1988
↑  סריקת כתבה, באתר העולם הזה
↑  חזקי ברוך, דובר הכנסת יסיים תפקידו לאחר 13 שנה, באתר ערוץ 7, ‏3 ביוני 2010
↑  אתר צוות, ‏2016
ההיסטוריה הסודית של המונגולים

| --- | --- |

כריכת "ההיסטוריה הסודית של המונגולים" משנת 2012
 מידע כללי
 מאת:  מונגוליים בני שבט בורז'יגין
 שפת המקור:  מונגולית 
 סוגה:  היסטוריה
 נושא:  ג'ינגיס חאן, אוגדיי חאן, האימפריה המונגולית 
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  המאה ה-13, רובו נכתב ככל הנראה בין השנים 1227 ל-1228
 הוצאה בעברית
 תרגום:  לא תורגם לעברית
 
ההיסטוריה הסודית של המונגולים (במונגולית: ᠮᠣᠩᠭᠣᠯ ᠤᠨ ᠨᠢᠭᠤᠴᠠ ᠲᠣᠪᠴᠢᠶ᠎ᠠ, Монголын нууц товчоо) הוא המקור הספרותי הקדום ביותר הידוע למחקר המודרני, אשר השתמר בשפה המונגולית. הטקסט חובר במאה ה-13, כאשר רובו נכתב, ככל הנראה, בין השנים 1227 ל-1228. החיבור נכתב עבור משפחת המלוכה המונגולית על ידי מלומד או מלומדים מונגוליים בני שבט בורז'יגין (שבטו של ג'ינגיס חאן) שזהותם אינה ידועה ונשמרה בסוד.
"ההיסטוריה הסודית" כתובה במונגולית תיכונה בתעתיק אויגורו-מונגולי, ונחשבה אבודה, עד שעותק שלה נתגלה מחדש בבייג'ינג במאה ה-19 על ידי נזיר מהכנסייה האורתודוקסית הרוסית. מלבד היותה ביוגרפיה אותנטית של ג'ינגיס חאן, "ההיסטוריה הסודית של המונגולים" היא מקור חשוב להבנת מציאות חיי הנוודים של מונגוליה במאה ה-13, כמו גם ללימוד אלמנטים מיתיים ופולקלוריים בתרבותם.
התוכן

"ההיסטוריה הסודית של המונגולים" מחולקת ל-12 פרקים. רובו של הטקסט מוקדש לסיפור חייו של החאן הגדול – עלייתו לגדולה, כיבושיו ואופן שלטונו – דגש נרחב ניתן למבנה הארגוני של האימפריה ולרשימות היררכיות של נושאי תפקידים. לצד אלו, החיבור מתאר גם את המקורות וההיסטוריה של שבט הבורז'יגין, חלקם דמיוניים, והפרק האחרון בחיבור עוסק בתקופת שלטונו של בנו של ג'ינגיס – אוגדיי חאן.
מלבד היות החיבור ביוגרפיה של החאן הגדול, היא מתפקדת גם כמעין "יומן חצר" עבור שושלת המלוכה המונגולית, שמטרתו לחנך את יורשי העצר. הבלעדיות של נמעניה – בני משפחת המלוכה, משתקפת בין היתר בעובדה שמתוארים בה אירועים מסוימים שקשורים בחייו של ג'ינגיס חאן ונתפסים כלא ראויים או פוגעניים כלפי המוסר והערכים המונגוליים, כמו התנהגות לא נאותה של אביו של טמוג'ין, השפלתו של החאן לעתיד וסכסוכים קטנוניים בין יורשיו. יש להניח שאירועים מעין אלה היו נערכים אל מחוץ לטקסט אם היה מיועד לתפוצה רחבה.
התוכן > חלוקה לפרקים

רשימות גנאלוגיות הקשורות במוצאו של טמוג'ין, היסטוריה שקודמת ללידתו וילדותו וסיפורי פולקלור הנוגעים לה או לשבט.
נעוריו של טמוג'ין, דגש ניכר על ההתעמרות שהוא ובני משפחתו סובלים מידי בני מרקיט (Merkit) – בראש ובראשונה – חטיפת בורטה (Borte) אשתו הצעירה וההרה.
טמוג'ין מקבל סיוע ולוחמים ממנהיגים מקומיים, משיב לידיו את בורטה ומשמיד את בני המרקיט. מנהיגים רבים נשבעים אמונים לטמוג'ין ומעניקים לו את השם "ג'ינגיס חאן".
ג'ינגיס חאן מסתכסך עם חברו איתו כרת ברית דמים – ג'אמוקה (Jamuqa). ג'ינגיס חאן וטוגרול ה"וונג חאן" (Ong Khan), מנהיג שבט החריידים נלחמים בטטרים.
ג'ינגיס חאן משמיד את הטטרים, מסייע לאונג חאן, וחומק ממזימתם של בניו הקנאים של הוונג חאן ללכוד אותו.
ג'אמוקה ובניו של הוונג חאן מסיתים את הוונג חאן כנגד טמוג'ין והללו יוצאים לתקוף אותו. טמוג'ין מביס אותם.
הוונג חאן המובס נמלט משדה הקרב ונהרג על ידי שומר בן שבט הנאימן (Naiman) שטעה בזיהויו או שסירב להאמין לו כשהלה הזדהה. ג'ינגיס חאן נלחם בנאימן.
ג'ינגיס חאן לוכד את ג'מוקה ומוציאו להורג.
יסוד הממלכה. ג'ינגיס חאן גומל טובות לאלופיו הנאמנים ומחלק תחומי אחריות, בפרט בתחום הפיקוד על הצבא והמשמר הקיסרי.
טמוג'ין מפרט הנחיות ללוחמי המשמר הקיסרי. המונגולים מכניעים שבטים נוספים ומטמיעים אותם באימפריה. דגש מיוחד ניתן להבסתם של "שבטי היער" ו"עם תשע הלשונות".
כיבושים נרחבים של הצבא המונגולי ברחבי סין, סארטול (ח'ווארזם), הסהר הפורה ורוסיה.
מסע נקמה בממלכת הטנגוט (tangqut). אחרי ביזת ממלכתם ושעבודם של הטנגוט, ג'ינגיס חאן מת ואת מקומו תופס בנו, אוגדיי חאן, אשר ממשיך יחד עם אחיו ומפקדי הצבא במסעות הכיבושים.
תיארוך הטקסט

אין ודאות במחקר לגבי התאריך המדויק בו החלה והסתיימה כתיבת הטקסט, אולם הדעה הרווחת נוקבת בשנים 1227–1228 כשנות כתיבתו של רוב הטקסט, בעיקר החלקים בו שמתארים את חייהם של אבותיו של ג'ינגיס חאן וחייו שלו עצמו. החלק השני, שמתאר את מותו של טמוג'ין ואת שלטונו של בנו – אוגדיי חאן, נכתב כנראה בין השנים 1228 ועד 1258 או מאוחר יותר.
בסוף "ההיסטוריה הסודית של המונגולים" מופיעה הפסקה הבאה, עליה הסתמכו רוב המלומדים בבואם להעלות השערות לגבי תארוך "ההיסטוריה": "סיימנו לכתוב [את החיבור] בזמן הקורילטאי [אספה גדולה של ראשי השבטים], בשנת העכברוש ובחודש האייל כאשר הארמונות הוקמו בדוֹלוֹאַנבּוׂלְדָאק שבקוׂדֶאֶה-אראל על נהר קֶלוּרֵן בין שני [מקומות שנקראים] שילגינצֵ'ק ". הקורילטאי הראשון נערך ב-1206, ובו בחרו המונגולים את טמוג'ין כחאן הגדול. האספה הגדולה הבאה נערכה כמעט בוודאות ב-1228, בקוׂדֶאֶה-אראל שבמזרח מונגוליה, ובה בחרו ראשי השבטים את אוגדיי-חאן כחאן הגדול. עובדות אלו מאששות את הסברה שהחלק ב"היסטוריה הסודית" שעוסק בחייו של טמוג'ין אכן נכתב במהלך השנה. מלומדים אחרים טוענים שכתיבת ההיסטוריה הסתיימה ב-1240, שנת העכברוש הבאה, בתקופת שלטונו של אוגדיי חאן (שלט בין 1228 ל-1241), היות שמותו לא מוזכר בה ושאזכור הקורילטאי הוא אנאכרוניזם, שכן באותה שנה לא נערכה אספה גדולה.
היות שההיסטוריה הסודית של המונגולים דנה באירועים שהתרחשו במהלך תקופת שלטונו של אוגדיי-חאן, חזקה עליה שנכתבה לפחות בחלקה במועד מאוחר יותר משנת 1228 – שנת מותו של ג'ינגיס-חאן.
חיבור הטקסט ועריכתו

זהות המחבר אינה ידועה, אבל הוא השתייך ככל הנראה לשבטו של ג'ינגיס חאן, הבורז'יגין. לפי המסורת, רק לבן השבט הותר לתעד את ענייני השבט. בניגוד לחיבורים היסטוריים רבים, "ההיסטוריה הסודית של המונגולים" כתובה בגוף ראשון מנקודת המבט של המתעד.
ידוע שכל חאן מונגולי החל מתקופתו של ג'ינגיס חאן נהג להזמין חיבור שמתעד את האירועים ההיסטוריים החשובים בתקופתו, אולם "ההיסטוריה הסודית" היא החיבור היחיד מעין זה ששרד. הדעה המקובלת היא שגם בתקופת שלטון שושלת יואן המונגולית בסין, שהעתיקה את מרכז הכוח של האימפריה המונגולית מחרחורין לבייג'ינג, המונגולים השאירו את החיבור במקום סודי במולדתם, היכן שנמצאו אלמנטים קיסריים חשובים נוספים כמו קברות החאנים, סמלי האימפריה ומסמכים שלטוניים אחרים. זמן מועט אחרי נסיגת המונגולים מסין ב-1368, הגיע עותק של החיבור ממונגוליה לממלכה הסינית בה שלטה שושלת מינג אשר ירשה את שושלת יואן המונגולית. המלומדים הסיניים חילקו את "ההיסטוריה הסודית" לשנים-עשר או חמישה-עשר פרקים והעניקו לו את השם "ההיסטוריה הסודית של שושלת יואן" (yuan chao mi shi) – שמו הסיני של הטקסט נשתמר כמו גם חלוקתו לשנים-עשר חלקים, אף על פי שמלומדים רבים סבורים שהחיבור נכתב במקור ללא כותרת למעט "Tobcha'an" שפירושו "היסטוריה", וללא חלוקה רשמית לפרקים אלא כפרוזה רציפה.
במאה ה-20

במהלך המאות שאחרי המאה ה-13 אבד הטקסט, עד אשר נתגלה עותק מקורי של החיבור במאה ה-19. בשנת 1866 התגלה בבייג'ינג, על ידי נזיר מהמיסיון הרוסי אורתודוקסי, עותק של הטקסט שנכתב בסימניות סיניות. אותן סימניות ייצגו הגאים של השפה המונגולית מן המאה ה-13, עובדה שהפכה את משימת הפענוח של הטקסט למורכבת. משך רוב המאה העשרים, הסתירו השלטונות הקומוניסטיים במונגוליה את הטקסט מעיני הציבור בכלל, ומאקדמאים בפרט, מחשש שהם יושפעו בצורה בלתי ראויה מנקודת המבט המיושנת, הלאומית והבלתי סוציאליסטית שלו. בעקבות מותו של סטלין ב-1953 וקבלתה של מונגוליה לאו"ם בשנת 1961, התרחשה ליברליזציה פוליטית קצרה במונגוליה שאיפשרה לזמן מה מחקר גלוי של "ההיסטוריה הסודית של המונגולים". עם זאת, בעקבות החשש שמדינת הלווין שלהם תבקש להגדיל את עצמאותה או לחזק את קשריה עם סין, פעלו לבסוף השלטונות הקומוניסטיים במונגוליה להשתקת הטקסט והחוקרים אותו כ"גורמים אנטי-מפלגתיים" במהלך שנות ה-60.
בשנות השבעים פוענח המסמך בהדרגה על ידי צוות בפיקוחו איגור דה רכבילץ' – חוקר אוסטרלי שהקדיש עצמו לחקר השפה המונגולית העתיקה, ובשנת 1982 יצא לאור תרגום נוסף בהוצאת הספרים של אוניברסיטת הרווארד. מאז תורגם הטקסט במספר מהדורות לשפות רבות, בהן אנגלית, יפנית, צרפתית, גרמנית, סינית ורוסית.
הערות שוליים

↑  Onon, Urgunge. The Secret History of the Mongols. Oxon: RoutledgeCurzon, 2001. p. 17.
1 2  Onon. p. 23.
↑  Biran, Michal. Chinggis Khan. Oxford: Oneworld, 2012. p. 33.
↑  Biran. p. 41.
↑  Larry Moses. "Legends by the Numbers": The Symbolism of Numbers in the Secret History of the Mongols". Asian Folklore Studies. Vol 55 no. 1 (1996). p. 73..
1 2  Onon. p. 26.
↑  Onon. p. 24.
↑  Paul Kahn. The Secret History of the Mongols, the Origin of Chingis Khan. Boston: Cheng and Tsui, 1988. p. 178.
↑  Onon. pp. 19-20.
↑  Francis Woodman Cleaves (trans.). The Secret History of the Mongols. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1982. p. xxiv..
↑  Onon. p. 25.
↑  Owen Lattimore. "Mongolia". Encyclopaedia Brittanica. Retrieved: November 27, 2015. http://www.britannica.com/place/Mongolia/Cultural-life#ref394574.
↑  Lattimore
↑  ג'ק ותרפורד. ג'ינגיס חאן. אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2010. עמ' 29-32.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4205792-9  LCCN: n81056502  NKC: unn2011668109   WorldCat (עם LCCN): n81-056502
האגודה למען החייל

| --- | --- |
סמליל הארגון מנובמבר 2022
 שמות קודמים:  הוועד למען החייל, קרן לב"י, יחד למען החייל
 פעילות:  גיוס תרומות
 התאגדות:  עמותה רשומה
 תחום:  גיוס תרומות לרווחת חיילי צה"ל
 שפה רשמית:  עברית
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  ויצמן 60 תל אביב-יפו
 מקום פעילות:  ישראל
 מייסדים:  יוסף ברץ, הסוכנות היהודית, הוועד הלאומי, הוועד הארצי למען החייל
 יושב ראש:  יורם יאיר
 מנכ"ל:  ירון בארי
 אנשי מפתח:  יורם יאיר יו"ר הארגון שרי כרמל מנכ"לית קרן האגודה למען החייל ירון בארי מנכ"ל הגוף התפעולי צביקה גולדברג מנכ"ל רשת כוורת
 עובדים:  כ-420 נכון לשנת 2022
 תקופת הפעילות:  1942–הווה (כ־82 שנים)
 מוטו:  נותנים הכל לחיילים
 https://www.ufis.org.il/
 
חיילים בבית הוועד למען החייל בתל אביב, 1969
הפילנתרופ פרד מונוסון בבית החייל בבאר שבע, 1951, לצד סמל הוועד למען החייל
טקס הנחת אבן פינה למועדון החייל באשדוד, 1982. על הבמה מוצג השם "הועד למען החייל", על הקיר כרזה עם השם החדש דאז, "האגודה למען החייל"
סמליל יחד למען החייל לאחר המיזוג בין האגודה למען החייל וקרן לב"י בשנת 2015 וזאת עד נובמבר 2022
סמליל האגודה למען החייל משנת 1982 לאחר החלטה על שינוי שם הארגון מהקמתו בשנת 1942 בשם הוועד למען החייל היהודי
סמל הוועד למען החייל
סיכת המתנדבים
האגודה למען החייל היא מוסד ללא כוונת רווח לתועלת ורווחת חיילי צה"ל. מקורות ההכנסה של האגודה הם תרומות הנאספות במסגרות שונות בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2016 הוחלט לאחד את האגודה עם קרן לב"י, ולקרוא לגוף החדש "יחד למען החייל". בנובמבר 2022 הוחלט על שינוי שם וסמליל הארגון בחזרה ל-"האגודה למען החייל".
רקע

"האגודה למען החייל" הוקמה על ידי הסוכנות היהודית והוועד הלאומי בשנת 1942 כ"וועד הארצי למען החייל היהודי", לצורך מילוי צורכי הרווחה של חיילים אלה הן בארץ ישראל של טרום מדינה והן בחזיתות מלחמת העולם השנייה. הוועד הקים מעון מיוחד שבו שהו ילדי החיילים, שיגר לחזית באירופה שמיכות וביגוד חם, סידורים, תשמישי קדושה, ספרים ועלונים ובהם חדשות מארץ ישראל, ואף חילק לחיילים כתבי עת תרבותיים.
בין מקימי הוועד נמנה יוסף ברץ.
לאחר קום המדינה כבר מנה "הוועד למען החייל היהודי" עשרות סניפים ברחבי הארץ.
עם פרוץ מלחמת העצמאות והקמת צה"ל, הוסבה התשתית הארגונית הארצית והמקומית לסייע לחיילי צה"ל. מאז שונה שמו של "הוועד הארצי למען החייל היהודי" והפך ל"הוועד למען החייל", ובשנת 1982 שונה שמו באופן רשמי ל"האגודה למען החייל".
פעילויות

בשנים האחרונות העניקה האגודה למען החייל כ-200 מיליון ש"ח, מדי שנה, לחיילי צה"ל, באמצעות תחומי פעילות רבים. הארגון מקיים פרויקטים רבים לרווחת חיילים בודדים וחיילים נזקקים, מנהלת רשת "בתי חייל" ודירות ברחבי הארץ להלנת חיילים. כמו כן מתכננת ומקימה מבנים ואולמות בבסיסי צה"ל, מקיימת פעילות לחיילי המילואים, מארחת מדי שבוע גדודי לוחמים ותומכי לחימה, מאמצת גדודים לוחמים, מפעילה ברחבי הארץ מזנוני דרכים לרווחת החיילים, מקיימת ימי כיף לחיילים בודדים, מקיימת פעילות רווחה למשפחות אלמנות ויתומי צה"ל, בעלת רשת שק"ליות של חברת "ש.י.ר.ן" החל מ-2002, ומפעילה את "מועדון יותר" מועדון ההטבות לחיילי החובה בצה"ל.
הפעילויות מתקיימות ומתופעלות באמצעות מתנדבי ועובדי האגודה למען החייל הפועלים בשלושה מרחבים: מרחב צפון המשתרע מקריית שמונה ועד חדרה, ובו כ-28 סניפים. מרחב מרכז, המונה כ-40 סניפים, ומרחב דרום בין יבנה לאילת. המרחבים נמצאים בקשר עם יחידות צה"ל ומסייעים להן ככל שניתן. כמו כן מתנדבים רבים, המכונים "הדודות", פועלים למען החיילים במסגרת הסניפים הפרוסים ברחבי הארץ.
אחד מיעדיה המרכזיים של האגודה למען החייל הוא טיפול בחיילים בודדים, חיילים ממשפחות מצוקה ועולים חדשים. האגודה עושה זאת תוך מתן תשומת לב מיוחדת לצרכיהם המשתנים של החיילים. בשנים האחרונות נרשמה עליה משמעותית בבקשות לסיוע מטעם האגודה למען החייל לאוכלוסיות אלו בתחומים שונים.
האגודה מקיימת פעילות מיוחדת בעתות חירום. במהלך מבצע "צוק איתן" גייסה האגודה למען החייל תרומות בהיקף כ-16 מיליון ש"ח והעבירה לחיילים למעלה מ-140,000 חבילות וערכות היגיינה, הלבשה תחתונה ודברי מתיקה. התרומות הגיעו מהארגונים הפועלים בשיתוף פעולה עם האגודה בעולם (ארגון ידידי צה"ל בארצות הברית ובפנמה FIDF, ידידי האגודה למען החייל באנגליה - AWIS UK, האגודה למען החייל מקסיקו - HLH) וכן מחברות, ארגונים ואנשים פרטיים.
פעילויות > חיילים בודדים

האגודה למען החייל מממנת מדי שנה כ-1000 טיסות לחיילים בודדים (שמשפחותיהם מתגוררות בחו"ל) במסגרת פרויקט 'מתגעגעים הביתה', לביקור הוריהם בחו"ל. כל חייל בודד זכאי למימון טיסה מלא לארץ מוצאו, פעם אחת במהלך שרותו הצבאי.
האגודה מארחת מדי שנה בחג הפסח את ליל הסדר המרכזי לחיילים בודדים ועולים חדשים בהשתתפות מאות חיילים. החיילים שוהים במתקני האגודה למען החייל למשך כל החג ונהנים מפעילות מגוונת.
פעילויות > חיילים נזקקים ובני משפחותיהם

בשנה האחרונה טיפלה האגודה למען החייל באלפי פניות חיילים לתוכנית הסיוע.
הסיוע ניתן במספר דרכים: קרן הסיוע, אשר מספקת ציוד חשמלי, ריהוט, ביגוד ותווי קניה הנדרשים לחיילים שידם אינה משגת לרכישת מוצרים אלה.
תווי מג"ד – תווי קניה למפקדי יחידות לוחמות לפתרון מיידי למצוקות חיילים, ותווי שי לחיילים בודדים ולחיילים ממשפחות מצוקה המוענקים סמוך לראש השנה ופסח.
האגודה למען החייל מאבזרת ומפעילה מחסני "תנאי שירות" (ת"ש) בבסיסי הכשרה של חיל החינוך בצה"ל. מחסני הת"ש מכילים פריטי לבוש, ציוד בסיסי, כלי מיטה ופריטי מזון, המחולקים לחיילים נזקקים המשרתים ביחידות.
פעילויות > טיפול בחיילים מאושפזים

האגודה למען החייל מסייעת לחיילים אשר במהלך שרותם הצבאי מאושפזים בבתי חולים. הם זוכים לביקור של מתנדבי האגודה למען החייל והענקת סיוע ככל שניתן, שי מיוחד וחיבור לטלוויזיה למשך כל ימי האשפוז, ללא תשלום.
פעילויות > דירות לחיילים בודדים

האגודה למען החייל שוכרת עבור חיילים בודדים כ-150 דירות בכל רחבי הארץ, בהן מתגוררים מאות חיילים. הדירות מאובזרות בריהוט הנדרש, ציוד חשמלי, טלוויזיה מחוברת ללווין וכבלים, במטרה להעניק לחיילים אורח חיים הולם ולספק להם תחושת בית אמיתי ככל הניתן. החיילים המתגוררים בדירות זוכים לביקורי אנשי האגודה למען החייל, סניפיה ומתנדביה לאורך כל ימות השנה.
פעילויות > פעילויות רווחה נוספות

בכל שבוע, כל השנה, מארחת האגודה למען החייל גדוד לוחם לנופש מיוחד.
הנופש המבצעי הוא שבוע נופש שבו זוכות היחידות הלוחמות בהפוגה מהפעילות השוטפת בכפר הנופש של האגודה למען החייל באשקלון.
במהלך השבוע נהנים החיילים מפעילות בידור ותרבות, הופעות של אמנים מובילים בארץ, בריכת שחיה, סאונות, חדר קולנוע, חדר גלישה באינטרנט, מגרשי ספורט, משחקים, טיולים והפתעות נוספות.
האגודה למען החייל מקיימת מדי שנה, במשך מספר חודשים, מחזורי נופש למשפחות השכול. הנופש מתקיים בכפר הנופש של האגודה בגבעת אולגה. לנופשים מתוכננות פעילויות רבות ומגוונות, הופעות של האמנים המובילים בארץ, סדנאות העשרה ופנאי, טיולים משותפים ואירוח.
פעילויות > פעילות עסקית

בבעלות האגודה חברת בת פרטית "נכסי חייל נח בע"מ". החברה משכירה את נכסי האגודה לגורמים עסקיים. למשל היא משכירה את אולם בית החייל בתל אביב כאולם מופעים, את חדר האוכל וחדרים לשבת חתן בבית החייל בבאר שבע, מסעדות, בריכות שחייה וגגות להצבת אנטנות סלולריות במתקנים. בשנת 2019 נאמדו הכנסות החברה 127 מיליון שקל מתוכם 8 מיליון שקל הכנסות מלינת חיילים. החברה אינה חושפת את דוחותיה לציבור הרחב.
פעילות למען חיילי המילואים

בשנים האחרונות פועלת האגודה למען החייל אינטנסיבית לקידום הטבות הרווחה הניתנות למערך המילואים. האגודה מקימה תשתיות רווחה בבסיסי האימונים של מערך המילואים בעשרות מיליוני שקלים (כדוגמת מל"י צאלים, בא"פ לכיש, בא"פ אליקים), מאבזרת מועדונים המיועדים לחיילי המילואים, מסייעת לחיילי מילואים מאושפזים, ומקיימת פעילות מתנדבים בבסיסי ההכשרה של המילואים וחלוקת ציוד לבוש ואוכל.