stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2012 בספורט
שחייה > שיאי עולם > שחייניות

| תאריך | משחה | שם השחיינית | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28 ביולי | 400 מטר מעורב | יה שיוון | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | לונדון, בריטניה | 4:28.43 דקות |
| 29 ביולי | 100 מטר פרפר | דנה וולמר | ארצות הברית ארצות הברית | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 55.98 שניות |
| 1 באוגוסט | 200 מטר חזה | רבקה סוני | ארצות הברית ארצות הברית | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 2:20.22 דקות |
| 2 באוגוסט | 200 מטר חזה | רבקה סוני | ארצות הברית ארצות הברית | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 2:19.15 דקות |
| 3 באוגוסט | 200 מטר גב | מליסה פרנקלין | ארצות הברית ארצות הברית | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 2:04.06 דקות |
| 4 באוגוסט | 4x100 מטר מעורב שליחות | נבחרת | ארצות הברית ארצות הברית | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 3:52.04 דקות |
שחייה > שיאי עולם > שחיינים

| תאריך | משחה | שם השחיין | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29 ביולי | 100 מטר חזה | קמרון ואן דר בורג | דרום אפריקה דרום אפריקה | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 58.46 שניות |
| 1 באוגוסט | 200 מטר חזה | דניאל גיורטה | הונגריה הונגריה | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 2:07.28 דקות |
| 4 באוגוסט | 1500 מטר חופשי | סון יאנג | הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין | אולימפיאדת לונדון, בריטניה | 14:31.02 דקות |
| 15 בספטמבר | 200 מטר חזה | אקיחירו ימגוצ'י | יפן יפן | גיפו, יפן | 2:07.01 דקות |
שחייה > שיאי עולם בבריכת 25 מטר > שחייניות

| תאריך | משחה | שם השחיינית | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24 בנובמבר | 400 מטר חופשי | קמיל מופה | צרפת צרפת | שארטר, צרפת | 3:54.85 דקות |
שחייה > שיאי עולם בבריכת 25 מטר > שחיינים

| תאריך | משחה | שם השחיין | מדינה | מקום תחרות | שיא |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בנובמבר | 400 מטר חופשי | יאניק אנייל | צרפת צרפת | אנג'ר, צרפת | 3:32.25 דקות |
| 14 בדצמבר | 200 מטר מעורב | ראיין לוכטה | ארצות הברית ארצות הברית | איסטנבול, טורקיה | 1:49.63 דקות |
| 15 בדצמבר | 100 מטר מעורב | ראיין לוכטה | ארצות הברית ארצות הברית | איסטנבול, טורקיה | 50.71 שניות |
שחמט > אולימפיאדת השחמט > נשים

| מקום | נבחרת |
| --- | --- |
: רוסיה רוסיה (19 נק')
: הרפובליקה העממית של סין  סין (19 נק')
: אוקראינה אוקראינה (18 נק')
שחמט > אולימפיאדת השחמט > פתוחה

| מקום | נבחרת |
| --- | --- |
: ארמניה ארמניה (19 נק')
: רוסיה רוסיה (19 נק')
: אוקראינה אוקראינה (18 נק')
גיבץ'

ערך זה עוסק בתבשיל ירקות. אם התכוונתם לכלי בישול, ראו .
| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  צלי קדירה 
 מוצא:  בולגריה, רומניה
 מרכיבים עיקריים:  בשר, ירק 
 
גיבץ' הוא תבשיל או נזיד ירקות בולגרי, רומני מולדובני המכיל ירקות כגון בצל, תפוח אדמה, גזר, כרוב הבר, עגבנייה, פלפל, חציל, קישוא, ועשבי תיבול כגון שמיר, פטרוזיליה או קורנית.
גיבץ' מוגש בדרך כלל כתוספת למנה עיקרית, כמנה צדדית או כארוחה בפני עצמה עם לחם או ממליגה.
ראו גם

רטטוי
עמותת הורות משותפת = טובת הילד

| --- | --- |

 פעילות:  חברתית וחקיקתית
 התאגדות:  עמותה
 מדינה:  ישראל
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו
 מייסדים:  גיא רוה רותי דניאל
 תקופת הפעילות:  23 בנובמבר 2011 – הווה (13 שנים) 
 www.shared-parenting.co.il
 
הורות משותפת = טובת הילד היא עמותה שהוקמה במטרה לקדם את חלוקת האחריות ההורית המשותפת בין ההורים לאחר גירושים או פרידה, כך שכל אחד מהם יהיה שותף משמעותי בכל היבטי גידול הילד.
העמותה הוקמה ב-23 בנובמבר 2011, על ידי גיא רוה ורותי דניאל, כהמשך לפעילות מאז 2006, והיא מקדמת חקיקה, פועלת להוצאת, שינוי והתאמת חוזרים של גופים שונים כמו משרד הבריאות, משרד החינוך ומשרדים ממשלתיים נוספים; מפרסמת מאמרים בכלי התקשורת וברשת האינטרנט בנושאים הנוגעים לזכויות הורים החיים בנפרד; מנגישה מידע ומגישה עזרה פרטנית להורים הזקוקים למידע בתהליך הפרידה ולאחריו, וכן מגישה תביעות משפטיות כנגד גופים שאינם מקיימים חוקים הקשורים לפעילות העמותה.
בעמותה פעילים גברים ונשים על בסיס התנדבותי. יו"ר העמותה הוא גיא רוה.
הרקע להקמת העמותה

העמותה הוקמה על מנת להביא לשינוי בחוק הישראלי הקיים (שינוי שכבר אומץ במדינות המערב) ובתפיסה החברתית הנובעת מהחוק, המנחים את הסדרת המשך הקשר בין ההורים ובינם לבין ילדיהם, בעקבות פרידה או גירושים:
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות חוקק בשנת 1962 ובו סעיף 25 (חזקת גיל הרך) הקובע שילד יהיה בחזקת אמו באופן אוטומטי עד גיל 6 (ובפועל עד גיל 18), למעט מקרים חריגים.
הדין העברי, על פיו כלכלת הילד חלה על האב בלבד ועליו לשלם לאם מזונות מלאים לגידול הילדים, ללא קשר לרמת השתכרותו, או לפרקי הזמן בהם הילדים שוהים עמו.
עמדת העמות היא שהחלוקה שקובעים חוקים ארכאיים אלו היא שרירותית וחד ערכית. על פיהם האם היא המטפלת הבלעדית בילדים בעוד שהאב הוא המפרנס הבלעדי, כתוצאה מכך, התפיסה החברתית הרווחת היא שהאם היא ההורה המועדף והעיקרי, בעוד שהאב הוא הורה משני. אולם מחקרים בתחום מראים ששני ההורים חשובים מאוד לגידולו והתפתחותו של הילד.
על רקע מצב משפטי וחברתי זה, קמה העמותה, שאוכלוסיית פעיליה מורכבת ברובה מהורים גרושים, אמהות ואבות כאחד, המצדדים בעיקרון האחריות ההורית המשותפת.
"אחריות הורית משותפת" הוא עקרון אשר הולך וצובר תאוצה בחברה הישראלית (גם אם בפיגור ניכר אחרי שאר מדינות העולם המערבי) ובא לידי ביטוי באופן חד משמעי במסקנות ועדת שניט, אשר קבעה כי לכל ילד זכות לקשר עם שני הוריו, כי אין מקום לחזקת הגיל הרך או להגדרות מפלות בין ההורים, כי כל תא משפחתי הוא יחיד ומיוחד, ובהתאם לכך תחולק האחריות ההורית בין ההורים אחרי פרידה או גירושים.
אחד העקרונות המרכזיים של העמותה הוא כי לצד חובתם של שני הורי הילד, על המדינה מוטלת החובה להבטיח קשר רציף, עקבי ומשמעותי של הילד עם שני הוריו, ועליה להסיר את החסמים המשפטיים והבירוקרטיים המונעים מהורים גרושים, כיום בעיקר מאבות, לממש את זכותם וחובתם ההורית לילדיהם.
פעילות

העמותה פועלת לקידום המלצות ועדת שניט, אשר כלולות בתזכיר החוק "הורים וילדיהם", קידום המלצות ועדת שיפמן, קידום חוקים הקובעים שמידע הנוגע לילד יגיע לשני הוריו וכן ייזום וקידום חוקים ותקנות נוספים למען הורים גרושים או פרודים.
העמותה מפרסמת באמצעות אתר האינטרנט שלה, בקבוצת הפייסבוק שלה וכן באמצעות רשימת תפוצה בדוא"ל לכל המעוניין בכך, מידע נרחב ומקיף להורים בהליכי פרידה וגירושים, על תהליך הפרידה ועל הכלים והאפשרויות העומדים לרשותם. מאחר שידע מצמצם את אי הוודאות ותורם לביטחון, יש בו כדי לסייע לדין ודברים פחות חשדני ויותר רגוע ונינוח בין בני הזוג, אשר יאפשר להם להגיע לתוכנית הורות שתפעל לטובת כל הצדדים ובעיקר לטובת הילדים.
באתר העמותה ניתן גם למצוא ולהוריד "תוכנית הורות", אשר נכתבה מתוך מטרה לעזור להורים הגרושים, להיות ערים לכל הנושאים לקראת כתיבת הסכם הפרידה, אם בעצמם ואם בסיוע גורם שלישי.
כמו כן נמצא באתר מידע רב ועדכני בנושאים כגון: אפוטרופסות, משמורת משותפת, כלכלת ילדים (מזונות), מעבר מקום מגורים, פסקי דין עדכניים בנושאים רלוונטיים, מידע על ועדות ממשלתיות בתחום, והסברים כיצד להתמודד עם נושאים בירוקרטיים שונים, כמו קבלת מידע מגופים ומוסדות שונים, ובהם העירייה, בית הספר, קופת החולים והמוסד לביטוח לאומי.
פעילות > הישגים

ייזום וקידום "חוק מסירת מידע להורה" (תיקון מספר 14 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות) אשר הוגש לבקשת העמותה על ידי ח"כ יריב לוין וח"כ דב חנין. החוק אושר ב-17 במרץ 2010. חוק זה מחייב את משרד החינוך, עיריה ורשויות, קופות החולים, המוסד לביטוח לאומי ומוסדות פיננסיים, למסור מידע להורה על פי בקשה בכתב.
ייזום וקידום "חוק כתובת נוספת למשלוח דואר לקטין" (תיקוני חקיקה) באמצעותו של ח"כ מאיר שטרית - החוק שאושר ב-23 בינואר 2012, ונכנס לתוקף בחודש יוני 2012, מאפשר את רישום מענו של האב ככתובת נוספת למשלוח מידע הנוגע לילד, מעיריות ורשויות, המוסד לביטוח לאומי, משרד התחבורה ומס הכנסה.
קידום שני חוזרים מול משרד הבריאות. החוזר הראשון מאפשר הנפקת כרטיס מגנטי לכל הורה המבקש זאת, כך שכל הורה, נשוי או גרוש, יוכל לקחת את ילדו לרופא במקרה הצורך. החוזר השני מאפשר לכל הורה לקבל סיסמה משלו עבור חשבון הילד באתר האינטרנט של קופת החולים. בעקבות פעילות זו, חלק מהקופות מנפיקות שני כרטיסים מגנטיים מיד עם לידת הילד.
ייזום ביטול סעיף 9א' בחוק המזונות, אשר הוגש לבקשת העמותה על ידי חבר הכנסת דב חנין. על ידי ביטול סעיף זה, יכולה כיום אשה גרושה המקבלת את המזונות דרך המוסד לביטוח לאומי, לנסוע לחו"ל ולא לאבד את זכאותה לתשלום זה, וזאת בכפוף למגבלות המצוינות בחוק. בעקבות פעילות העמותה בעניין, הגישו מספר חברות כנסת הצעה דומה.
ייזום הצעת תיקון חוק לביטול המונח "חד הורי" והחלפתו במונח "הורה עצמאי" באמצעותו של ח"כ מאיר שטרית – התיקון בחוק משפחות חד-הוריות (תיקון מס' 4 – החלפת מונח) אושר בכנסת ביום 19 במאי 2014, ובכך בוטלו המונחים "חד הורי" ו"משפחה חד הורית".
ראו גם

הורות לאחר גירושין או פרידה
הורות משותפת
הערות שוליים

↑  חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב-1962 - באתר המשפטי "נבו".
↑  אבי שגיא־שוורץ, תינוקות ופעוטות זקוקים לטיפול לילי של שני ההורים אחרי פרידה או גירושין, פורסם במסגרת "פסיכואקטואליה" - רבעון "הסתדרות הפסיכולוגים בישראל", עמ' 30, מאי 2014]
↑  אבי שגיא-שורץ ותרצה יואלס, אמא, אבא, ומה איתי, אני זקוק לשניכם, באתר האינטרנט של החוג לפסיכולוגיה, אוניברסיטת חיפה (מוזכר גם בדו"ח ועדת שניט ומציין מחקרים בנושא)
↑  מאמר מאת פרופ' ריצ'רד וורשאק מאוניברסיטת טקסס, עליו חתומים 110 מומחים ממדינות שונות, שפורסם בכתב העת של האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה -

Social Science and Parenting Plans for Young Children: A Consensus Report
University of Texas Southwestern Medical Center, Texas USA.
Published By "the American Psychological Association", 2014.
↑  לינדה לינדסן,

Shared Parenting After Divorce: A Review of Shared Residential Parenting Research
Department of Education, Wake Forest University, Winston-Salem, North Carolina, USA, Routledge, 2011.
↑  מחקר מאת דר' רוברט באוסרמן -

Child Adjustment in Joint-Custody Versus Sole-Custody Arrangements: A Meta-Analytic Review
AIDS Administration/Department of Health and Mental Hygiene, USA.
Published By "the American Psychological Association", 2002.
↑  הרשימה המלאה של הישגי העמותה, באתר האינטרנט של עמותת "הורות משותפת=טובת הילד"
↑   מהיום אימרו: "הורה עצמאי" במקום "חד הורי", באתר TheMarker‏, 19 במאי 2014
↑  סופית: במקום משפחה חד הורית – משפחה שבראשה הורה עצמאי, באתר הכנסת.
T.G.I. Friday's

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברת בת בבעלות מלאה
 מייסדים:  דניאל ר. סקוגין
 תקופת הפעילות:  15 במרץ 1965 בעיר ניו יורק – הווה (59 שנים)
 חברת אם:  Carlson 
 חברות בנות:  Fridays 
 מיקום המטה:  קארולטון, טקסס, ארצות הברית (992 סניפים במרץ 2011)
 בעלות:  תאגיד קרלסון
 ענפי תעשייה:  מסעדנות
 מוצרים עיקריים:  המטבח האמריקאי 
  
 Fridays.com
 
טי.ג'י. איי פריידיי'ס (לעיתים קרובות מקוצר ל-פריידיי'ס ברוב המדינות, בעבר עוצב כ-T.G.I. Friday's", או לחלופין "FRiDAY'S", או "T.G.I.s" באירלנד ובממלכה המאוחדת) היא רשת מסעדות אמריקאית המתמקדת באירוח לא רשמי.
החברה היא חטיבה בתאגיד קרלסון. שמה לקוח מהביטוי באנגלית TGIF) Thank God It's Friday – תודה לאל שהגיע יום שישי). החברה מתעקשת שפירוש ראשי התיבות הוא "Thank Goodness It's Friday" (בתרגום חופשי: סוף סוף הגיע יום שישי), למרות שב-2010 מספר פרסומות של הרשת בטלוויזיה עשו שימוש גם בביטוי הראשון. הרשת ידועה במראה שלה, עם גגות הפסים האדומים, מעקות עשויי פליז, מנורות טיפאני ושימוש רב בריהוט עתיק לעיצוב פנים.
בתחילת חודש נובמבר 2024 דווח כי החברה סגרה עשרות סניפים ופתחה בהליכי פשיטת רגל.
תפריט

לרשת יש תפריט גדול עם דגש על משקאות אלכוהוליים, הכולל את המשקאות "האולטימטיביים" שלהם, המוגשים בכוסות בנפח 532 מ"ל (oz. 18), ולעיתים קרובות מוכנים באמצעות ליקרים מפורסמים וכהים. בנוסף, הם מתמקדים במגוון משקאות גרוסים הייחודים למותג פריידיי'ס, כגון "טרופיקולדה" ו"פריידיי'ס פריז". חלק בתפריט מוקדש ל"ג'ק דניאל'ס גריל", מבחר מוצרים עם רוטב ג'ק דניאל'ס מיוחד.
T.G.I. Friday's הגישה בעבר מנות ראשונות וקינוחים שאושרו על פי דיאטת אטקינס. ב-2006 השם אטקינס הוסר מהתפריט, אולם המסעדה ממשיכה להציע מוצרים דלי פחמימות ודלי שומן. התפריט הבריטי מציע מוצרים ללא גלוטן.
תפריט > מוצרים ברישיון

החברה נתנה את שמה ברישיון להיינץ, המייצרת שורת מזונות קפואים הנמכרים בסופר. שורה של חטיפים ומשקאות ליקר מעורבבים מראש גם היא נמכרת ברישיון. העיצוב החיצוני של מסעדות הרשת שונה ב-2009 על ידי משרד האדריכלים גיליפילאן קאלאהן, המיוצגים על ידי תאגיד המסעדנות קרלסון העולמי.
תפעול עולמי

לפריידייס כיום למעלה מ-920 מסעדות ב-61 מדינות (מחוץ לארצות הברית). נכון לשנת 2022 אין לרשת סניפים בישראל.
הערות שוליים

↑  ארה"ב: רשת המסעדות TGI Fridays סגרה עשרות סניפים - והגישה בקשה לפשיטת רגל, באתר כלכליסט, 2 בנובמבר 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2010146380  VIAF: 137628695   WorldCat (עם VIAF): 137628695 
TGI Friday's ברחבי העולם.
עוגן

ערך זה עוסק באביזר לריתוק ספינות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
עוגן הוא אביזר עשוי ברזל או חומר כבד אחר, שנועד לרתק כלי שיט או חפצים שונים למקום מסוים בים, מבלי שייסחפו על ידי הרוח, הגלים, זרמי הים או כל גורם אחר.
איור של עוגן
עוגן בנמל יפו
עוגן ליד המוזיאון הימי בליסבון
ישנם שלושה סוגי עוגן עיקריים - זמני, צף וקבוע. העוגן הקבוע נקרא גם מעגן והוא מוזז לעיתים נדירות. לא ניתן להעלותו אל סיפון האונייה, אך ניתן לשחררה ממנו. עוגן זמני נישא לרוב בידי כלי השיט ומורם על סיפונו כאשר הכלי בדרכו.
העוגן פועל על ידי התנגדות לתנועה של כלי השיט אליו הוא מחובר. ישנן שתי דרכים עיקריות לעשות זאת - באמצעות משקל רב או היאחזות בקרקעית הים. מקובל להניח שרוחות וזרמי ים הם הכוחות החזקים ביותר עמם אמור העוגן להתמודד, אך למעשה תנועת הגלים היא המפעילה את העומס הגדול ביותר על הספינה, ועוגנים מודרניים מתוכננים להשתמש בשילוב של טכניקות וצורות כדי להתנגד לכוחות אלו.
תיאור

העוגן המוכר יותר הוא הזמני, שניתן לשאתו על גבי כלי השיט. עוגן זמני מודרני מכיל בדרך כלל מוט מרכזי הנקרא שוק וחלק שטוח ומחודד בקצהו (ציפורני העוגן) שנאחז בקרקעית. בין השוק לציפורני העוגן מחברת לעיתים זרוע, והמקום שבו היא מתחברת לשוק נקרא כתר. השוק מצויד לרוב בטבעת או בשרשרת כדי לחבר ביניהם. ישנם הרבה שינויים והוספות לצורה בסיסית זו. עוגן אדמירל לדוגמה, כולל גם חלק עליון (סטוק) הנשען על הקרקעית.
עוגן קבוע, לעומת זאת, מגיע בטווח רחב של סוגים ואיננו בעל צורה בסיסית. אבן גדולה בעלת חלק מברזל אליו מחוברים הכבל או השרשרת מהספינה מספיקים להחזקתה. מעגן מודרני עשוי להיות בצורת בורג ענקי המוברג אל הקרקעית, קורת מתכת גדולה ומחודדת שנעוצה בה או כל צורה אחרת של אחיזה בקרקע. אפשרות נוספת היא לחבר מספר עוגנים זמניים במעגל, כך שבכל מקרה תהיה התנגדות של עוגן אחד לפחות לתנועת כלי השיט, ללא קשר לכיוונו.
עוגן צף לעומת זאת תפקידו אינו לעצור את הסירה, אלא להאט אותה. עוגן כזה צף על המים, בדרך כלל יהיה בצורת חרוט כך שכמות המים היוצאת מהחרוט איטית יותר וכך גם כלי השייט. מתפקידיו העיקריים האטת כלי השיט אך השימוש בו ייתכן גם לצרכים אחרים ואף מערכת היגוי חלופית במקרה הצורך.
התפתחות

העוגנים הקדומים ביותר היו קרוב לוודאי סלעים. נמצאו עוגנים מסוג זה שהיו שייכים לתקופת הברונזה. גם כיום מסתמכים מעגנים רבים על סלעים גדולים כאמצעי לריתוק כלי השיט. צורה זאת, המסתמכת על משקל רב בלבד, פועלת רק בעוגן קבוע. העברת עוגן שכזה למקום אחר היא כמעט בלתי אפשרית.
עוגן פשוט הנעזר בשתי קורות עץ נעוצות בקרקע שעליהן אבן, הוא צורה קדומה של מעגן שנעשה בה שימוש גם כיום. עוגן זה היה הניסיון המוצלח הראשון להשתמש בכוחה של הקרקע כדי למנוע מכלי השיט לזוז. כיום נעזרים כמעט כל העוגנים בשני יסודות אלו - חדירה לקרקע ומשקל סביר.
בעולם המערבי, במרבית העוגנים נעשה שימוש בציפורני עוגן חודרות - שני קצוות מחודדים שמתוכננים בצורה שאחד מהם יינעץ בקרקע. נוסף גם סטוק - מוט הניצב לזרוע וממוקם בחלקו הנגדי של השוק. תפקידו הוא לגרום לאחד מקצוות העוגן להינעץ בקרקע על ידי סיבובו במידה ונפל כשחודיו אינם מופנים כלפיה. עוגן זה הפך תוך זמן קצר יחסית לצורה הבסיסית של עוגן זמני.
במזרח נעשה שימוש בעוגן דומה שגם בו היה סטוק, אך הוא היה ממוקם בצידו השני של העוגן, בצמוד לכתר. בעוגן זה משתמשים כיום בצורה זהה לזאת שבעבר.
סוגי עוגנים זמניים

מגוון הצורות והדגמים רחב, אך יש נטייה לעוגנים מודרניים שניתן לסווגם לשלוש קבוצות: לכידה, מחרשה וקרס, בהתאם לשיטת אחיזתם בקרקע.
בצורת הלכידה נעשה שימוש בציפורן עוגן קטנה יחסית המחוברת לזרוע כבדה וצרה, על מנת לחדור לקרקע בעייתית - קרקע קשה, סלעית, מכוסה באצות או באלמוגים, וכדומה. שתי גרסאות נפוצות מקבוצה זו הן עוגן האדמירל ועוגן החתול (grapnel).
צורת המחרשה נקראת כך בשל הדמיון למחרשה עתיקה. היא מתוכננת להתחפר ברוב סוגי הקרקע - מבוץ רך ועד סלעים. למעשה, היא מתפקדת כמחרשה, אך מטרתה היא להתחפר בקרקעית הים ולא ביבשה.
בצורת הקרס (שנקראת גם דנפורט) משתמשים בציפורן עוגן גדולה כדי ליצור התנגדות גדולה ככל האפשר לכוחות הפועלים על כלי השיט. למרות כושר החדירה הנמוך של עוגנים מסוג זה, נעשה בהם שימוש נרחב בשל משקלם הקל.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן אדמירלי

עוגן אדמירלי מוכר גם לאלה שלא השתמשו בעוגן מעולם. בשעת העגינה, רק ציפורן אחת של העוגן מחופרת בקרקע, וחלקו האחר ניצב על הקרקעית. עוגן זה פועל היטב גם במזג אוויר סוער, זאת בנוסף לכושר החדירה הגבוה שלו. כאשר עוגן האדמירל איננו בעל סטוק, ניתן לאחסן אותו בקלות. גם כאשר החלק העליון קיים, ניתן בדרך כלל לקפל את הסטוק בצורה קלה לאחסון.
חולשתו העיקרית של עוגן זה, היא בזמנים של גאות ושפל. בזמן השפל, קיים סיכוי גבוה יחסית שהעוגן יתנתק מהקרקע. במבחנים השוואתיים, נתגלה כי עמידות עוגן האדמירל בפני השפל קטנה יותר מזו של עוגנים אחרים במשקל זהה. חסרון נוסף הוא העלאתו לסיפון, שעלולה להזיק לירכתי הספינה.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן דנפורט

עוגן דנפורט שייך לקבוצת הקרס, ובשמו משתמשים לעיתים לתיאור הקבוצה כולה. בעוגן זה נמצא הסטוק בצמוד לכתר, ואליו מחוברים שני משטחים גדולים. בשל שטחם הרב, העוגן מסוגל לפתח כושר עמידות רב ביחס למשקלו. צורתו השטוחה ומשקלו הקל של העוגן מקלים על החזרתו ואחסונו. לעוגן זה ישנן גרסאות משופרות כמו עוגן מבצר שמשקלו נמוך יותר ביחס לנפחו ואחיזתו טובה יותר.
לעוגן דנפורט ישנו קושי לחדור קרקעית קשה, סלעית, עשויה חימר או מכוסה אצות או עשב. במצב כזה, העוגן עלול להחליק על הקרקע ולא לחדור אליה. חיסרון נוסף - העוגן נוטה להתנתק מקרקעית הים כאשר כיוון הכוח הפועל עליו משתנה בפתאומיות. תרחיש כזה עשוי להיווצר בזמנים של גאות שפל.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן חתול

עוגן החתול, המכונה גם עוגן נעיצה, קל לתכנון ובניה. יתרונו הוא שבכל כיוון בו יגיע לקרקע, חוד אחד לפחות יהיה מופנה כלפיה. העוגן אינו ננעץ כולו בקרקע, וחלקו הנותר ניצב על הקרקעית. הוא מסוגל לחדור לקרקע מכוסה אלמוגים, אך קשה להוציאו ממנה. משקלו נמוך למדי, ולכן קל להעלותו לסיפון. לעוגן זה מחברים לעיתים מצוף במטרה להקל על החזרתו במידה שנתקל במכשול.
בעוגן החתול נעשה שימוש בעיקר בקרקע סלעית, ולעיתים נדירות הוא מסוגל לספק אחיזה נאותה בחול, בוץ או חימר. העוגן עלול להתנתק מקרקע כזו כאשר מופעל עליו עומס, או לא להינעץ בה כלל. הוא קשה לאחסון, אך בעיה זו עשויה להיפתר באמצעות שינויים קלים.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן ברוס

עוגן ברוס מיועד לסירות קטנות, אף על פי שתפקידו המקורי היה החזקת עגורני נפט צפים בים הצפוני. הוא שייך לקבוצת המחרשה ונודע במהירות הרבה בה הוא מתחפר בקרקע. העוגן נחשב כיציב ועמיד בפני גאות ושפל ושינוי כיוון הרוח. במקום להשתחרר מהקרקע, מסתובב העוגן באיטיות בצורה נגדית לזאת בה הכוח פועל. העוגן קל להחזרה לאחר הוצאתו מקרקעית הים והוא אינו מזיק לחרטום הסירה.
לעוגן ברוס ישנו קושי לחדור לקרקעית סלעית, עשויה חימר או מכוסה בעשב. העוגן גם עלול להיות קשה לניתוק. למרות קלות ההחזרה של העוגן, קשה לאחסנו ולעיתים הוא תופס מקום מוגזם על סיפון כלי השיט.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן מחרשה

עוגן המחרשה חודר לכל סוגי הקרקע, אך לא מצטיין בסוג מסוים. צורת ה-"CQR" היא בעלת שוק המחוברת לציפורן העוגן באופן המאפשר לעוגן להסתובב כאשר כיוון הכוח משתנה, ולא להתנתק מהקרקע. בנוסף, לפי צורה זו, חוד העוגן יהיה מופנה כלפי הקרקעית, גם כאשר העוגן ינחת על צידו. בגרסה נוספת של עוגן המחרשה בשם "דלתה", החיבור בין השוק לציפורן העוגן הוא קשיח. כדי להשיג תוצאות זהות לגרסת ה-"CQR", נעזרים בזווית מדויקת ביניהם.
עוגן המחרשה כבד בהשוואה לכוח שהוא מפעיל, ועובר זמן ארוך יחסית עד שהוא מתחפר בקרקע בשלמותו.
סוגי עוגנים זמניים > עוגן פטריה

עוגן הפטריה מתאים במקום שבו קרקעית הים מורכבת מסחף או חול דק. הוא הומצא על ידי המהנדס הסקוטי רוברט סטיבנסון. אוניית המגדלור הראשונה שהשתמשה בעוגן מן הסוג החדש במשקל 1.5 טונות הייתה "פארוס" (Pharos, על שם המגדלור באלכסנדריה), אוניית דיג לשעבר בעלת תפוסה של 82 טונות, שהחלה את שירותה כאוניית מגדלור ב-15 בספטמבר 1807 ליד בל רוק בסקוטלנד. הוא מעוצב כמו פטרייה הפוכה, כשהראש נקבר בסחף והרגל מחוברת לשרשרת. לעיתים קרובות מסופק משקל נגד בקצה השני שלו כדי להניח אותו על הקרקעית לפני שהוא נקבר.
מאז ראשית המאה ה-19 מצוידות אוניות המגדלור בעוגני פטריה (mushroom anchors), שמשקלם הממוצע 3-4 טונות. יעילות עוגנים אלה השתפרה מאוד בשנות העשרים של המאה ה-19, אז החלו משתמשים בשרשרות מיצקת ברזל (כלל האצבע היה 6 רגל של שרשרת לכל 1 רגל עומק של מים). רוב ספינות המגדלור משתמשות בסוג זה של עוגן בגלל שהעוגנים הרגילים באותה התקופה לא היו יעילים ביותר, כי נטו להיגרר במזג אוויר סוער. הדבר היה לחיסרון, שכן אוניית מגדלור חייבת להישאר על עומדה גם בסערות עזות ביותר, אשר כלי שיט אחרים יכולים להימנע מהן. ולכן רוב אוניות המגדלור עברו לעוגני פטריה, שיכלו לעגן את הספינה למקום טוב יותר.
סוגי עוגנים זמניים > עוגנים חדשים

עוגנים שתוכננו כך שיתחפרו בקרקע במהירות וייאחזו בה בחוזקה.
לעוגן הגרמני - בוגל (Bügel) - ישנו קצה מחודד על מנת לחדור לקרקע מכוסה דשא, ומוט עגול המשמש להכוונת החוד אל קרקעית הים.
בולוואגה (Bulwagga) הוא העוגן היחיד בעל שלוש ציפורני עוגן במקום שתיים. הוא מתפקד היטב על פי בדיקות שנעשו בידי גופים בלתי תלויים.
עוגן ספייד (Spade) הצרפתי אהוד במיוחד בקרב הימאים, למרות מחירו היקר. הוא מאופיין בשוק ניתן לפירוק ואפשרות של בנייה מאלומיניום, דבר ההופך את אותו לקל יותר ונוח לאחסון.
בניו זילנד הומצא עוגן רוקנה (Rocna) שגם לו קצה מחודד על מנת לחדור לקרקע מכוסה דשא. חודו של העוגן גדול יחסית, ולו מוט עגול שתפקידו לכוון את החוד כלפי קרקעית הים.
עגינה

הטלת העוגן אל מעבר לסיפון אינה מספיקה. ישנם מספר גורמים אותם יש להביא בחשבון ושיטות שתפקידן להבטיח את יציבות העוגן על הקרקעית.
עגינה > תכנון העגינה

בעת תכנון העגינה ישנם מספר גורמים בהם יש להתחשב. הם כוללים את העוגן, הכבל, החיבור ביניהם, חיבור הכבל אל כלי השיט, סוג הקרקע, מזג האוויר ועומק המים.
תרשימים חיוניים לעגינה מוצלחת. ידיעת מיקומם של סיכונים אפשריים והערכת ההשפעה של מזג האוויר ומצבי הגאות והשפל נחוצים לאיתור מקום עגינה מתאים. ניתן אומנם לעגון ללא עזרת תרשימים, אך הם כלי חשוב למציאת מקום עגינה ראוי וימאי מיומן לא יבחר לעגון בלעדיהם.
לעומק המים השפעה רחבת היקף. על פיה נקבע אורך הכבל שמחושב ממקומו על כלי השיט ועד קרקעית הים. לדוגמה, אם עומק המים הוא שמונה מטרים, וגובה הכבל על הספינה הוא מטר אחד מעל המים, יש לחשב את אורך הכבל על פי מרחק של תשעה מטרים מהקרקעית. אורך הכבל בדרך כלל גדול פי ארבעה ממרחקו מקרקעית הים.
עגינה > שיטות עגינה

הצורה הפשוטה ביותר של עגינה היא איתור המקום הרצוי, הטלת העוגן כאשר כלי השיט בתנועה, התחפרות העוגן בקרקע ועצירת כלי השיט. לאחר שנמצא המקום המתאים לעגינה יש לבחון את המצב בשלמותו: עלולים להיות באזור כלי שיט נוספים, ייתכן שמזג האוויר שונה מהצפוי או שישנם סיכונים שאינם מצוינים בתרשימים ובשל כך הופך המקום לבלתי ראוי לעגינה.
בעת הטלת העוגן על כלי השיט להתייצב כנגד הרוח או הזרם ולהיסחף או לנוע אחורה. העוגן מורד במהירות עד נעיצתו בקרקע ועצירת כלי השיט.
לאחר שהעוגן קבוע במקומו יש לברר מספר דברים: האם המקום בטוח מתנאי מזג האוויר בהתאם לתחזית? האם האחיזה בקרקע מספיק חזקה? האם העוגן מתאים לסוג הקרקע? האם המים יהיו עמוקים דיים גם בשעת השפל? האם יש מרווח בטוח בו כלי השיט יכול להטלטל, או שהוא עלול להתנגש בכלי שיט אחר כאשר כיוון הרוח ישתנה?
פותחו מספר שיטות שתפקידן להפחית את טלטולי כלי השיט או להתמודד עם מזג האוויר.
עגינה > שיטות עגינה > עגינה מפוצלת

שימוש בשני עוגנים המשתלשלים מחרטום כלי השיט כשביניהם זווית של 45–90 מעלות, מייצר התנגדות רבה לרוחות עזות. על מנת להניח את העוגנים בצורה זו, בתחילה מטילים את העוגן הראשון באופן הרגיל. לאחר מכן כלי השיט מתקדם כלפי המקום הרצוי והעוגן השני מורד. כלי השיט ניצב נגד כיוון הרוח בין העוגנים והעומס מתחלק ביניהם במידה שווה.
צורה זו של עגינה מגבילה גם את טלטולי הספינה.
עוגן עתיק עשוי בזלת שנמצא בים כנרת
עוגן עתיק מעץ
עוגן בעל זרוע אחת מהספינה העתיקה ממעגן מיכאל מתוארך לסוף המאה החמישית לפני הספירה
עוגן אדמירלי
עוגן דנפורט
עוגן פטריה של Lightvessel Kemi 01
אנדרטה מקושטת בעוגן פטנטי, אוסטרליה
ספינה עוגנת, איור מאת ג'ורג' אייקמן
גבינת פוליני-סן פייר

| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  גבינה צרפתייה, גבינה תעשייתית, גבינת חווה, גבינה רכה עם קליפה טבעית, גבינת עיזים, גבינה חלבית 
 על שם:  פוליני-סן פייר 
 אזור מוצא:  אנדר 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  חלב 
 גבינות
 ייצור כולל:  293.17 טונה (נכון ל־2016) 
 תו תקן:  כינוי מקור מבוקר, כינוי מקור מוגן 
 
גבינת פוליני-סן פייר (בצרפתית: Pouligny-Saint-Pierre) היא גבינה צרפתית מחלב עיזים המיוצרת במחוז אנדר שבמרכז צרפת. שמו נגזר מהקומונה של פוליני-סן פייר (צר'), שם היא נוצרה לראשונה במאה ה-18.
הגבינה ייחודית, בצורת פירמידה וצבעה חום זהוב עם כתמים של עובש אפור-כחול. היא ידועה לרוב בכינויים "מגדל אייפל" או "פירמידה". יש לה בסיס ריבועי של 6.5 ס"מ, וגובה בסביבות 9 ס"מ ומשקל של 250 גרם. התוכן המרכזי שלה לבן בוהק עם מרקם חלק ומתפורר המערבב טעם חמצמץ ראשוני עם גוונים מלוחים ומתוקים. בחלקה החיצוני יש לה ריח מעופש המזכיר חציר.
הגבינה מיוצרת אך ורק מחלב לא מפוסטר. הגבינה מיוצרת הן בייצור פרמייר (בבתי חווה) והן בייצור תעשייתי (מחלבות), כשייצור הפרמייר נושא תווית ירוקה, והייצור התעשייתי תווית אדומה. אזור הייצור שלה קטן יחסית, ומכיל רק 22 קומונות.
ייצור

תהליך הייצור שלה אופייני לגבינות העיזים "הגדולות" של פיי דה לה הלואר. את החלב המוקרש שופכים לתוך תבניות עם חורים לניקוז מי הגבינה. לאחר מכן הגבינה מיובשת במרתף מאוורר היטב עם יישון והבשלה של לפחות שבועיים, אם כי הגבינות הטובות ביותר נשארות ביישון והתבגרות עד חמישה שבועות. הייצור התעשייתי מתבצע כעת בכל ימות השנה. יצרני בתי החווה מייצרים רק בין האביב לבין הסתיו.
גבינת פוליני-סן פייר קיבלה מעמד AOC בשנת 1976. 294 טון יוצרו בשנת 2005, מתוכם 55% של בתי חווה.