stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חלל
צעדי אדם ראשונים בחלל

בשנת 1954 הכריזו ממשלות ארצות הברית וברית המועצות שיש בדעתן לשגר לוויינים מלאכותיים לחקר כדור הארץ במסגרת השנה הגיאופיזית הבינלאומית. בין השנים 1957–1958, הרוסים היו הראשונים שהצליחו לשגר לוויין מלאכותי בשם ספוטניק 1, אשר שוגר ב־4 באוקטובר 1957. לוויין זה ששקל 82.6 ק"ג ונשא רק משדר רדיו שצפצופי ה"פיפ" שלו נקלטו בכל העולם.
בנובמבר של אותה שנה שיגרו הרוסים את "ספוטניק 2" שמשקלו היה 500 ק"ג. ונשא את הכלבה לייקה, שהתפרסמה כיצור הארצי הראשון ששהה בחלל. משקלו של הלוויין האמריקני הראשון "אקספלורר 1" היה 14 ק"ג בלבד. הוא שוגר ב־1958 וסיים את תפקידו ב־1970 כאשר חדר לאטמוספירה של כדור הארץ ונשרף בה כליל. במשך 16 שבועות שידר מכשיר הרדיו שבלוויין מידע על חגורות החלקיקים בעלי מטען חשמלי שנכחו בשדה המגנטי של כדור הארץ מעל קו המשווה. חגורות אלה קרויות "חגורות ואן אלן" (על שמו של הפיזיקאי האמריקני ג'יימס ואן אלן, שגילה אותן).
אדם בחלל

האפשרות לשגר אדם אל החלל החיצון הייתה בגדר מדע בדיוני עד המחצית השנייה של המאה ה־20. במחצית השנייה של המאה ה־20 החל המין האנושי לעשות את צעדיו הראשונים להגשמת החלום של כיבוש החלל, עם פיתוחם של טילים ורקטות שחלקם המריאו לחלל.
התוכנית לשיגורו של אדם לחלל התנהלה בשני מסלולים מקבילים: תוכנית החלל הרוסית ותוכנית החלל האמריקאית. המירוץ לשיגורו של אדם לחלל הסתיים, ב־12 באפריל 1961, בניצחונה המפתיע של ברית המועצות, עם שיגורה של חללית ובה הקוסמונאוט יורי גאגרין, שהיה לאדם הראשון בחלל. כעבור חודש, ב־15 במאי 1961, שיגרה ארצות הברית לחלל את האסטרונאוט הראשון שלה, אלן שפארד. התחרות בין שתי המעצמות שהתנהלה במחצית השנייה של המאה ה־20 להגיע להשגים בחלל קרויה"המירוץ לחלל".
בראשית תקופת הטיסה המאוישת לחלל נעשה שימוש בלעדי בחלליות שהיו מסוגלות לטוס פעם יחידה ולאחר מכן יצאו מכלל שימוש ובדרך כלל כללו חלקים שלא חזרו אל כדור הארץ. מתחילת שנות השמונים החלה סוכנות החלל האמריקאית לעשות שימוש במעבורת החלל, כלי טיס המסוגל להמריא מכדור הארץ, לשהות בחלל, לנחות חזרה בכדור הארץ ולאחר טיפול מתאים להמריא פעם נוספת.
בשנת 2003 הצטרפה גם הרפובליקה העממית של סין אל המדינות ששיגרו אדם לחלל, עם שיגורו של האסטרונאוט יאנג ליווי.
באותה שנה שבה ישראל שיגרה את האסטרונאוט אילן רמון. אילן רמון נספה באסון מעבורת החלל קולומביה עם כל שאר חברי הצוות בעת חזרתם לכדור הארץ.
ראו גם

חקר החלל
אסטרונומיה
אסטרופיזיקה
ליאור רז

| --- | --- |

 לידה:  24 בנובמבר 1971 (בן 53) ירושלים, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 עיסוק:  תסריטאי   שחקן
 בן או בת זוג:  מיטל ברדה 
 מספר צאצאים:  4 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2017) 
 http://www.liorraz.co.il
 פרופיל ב-IMDb
 
ליאור רז (נולד ב-24 בנובמבר 1971) הוא שחקן תסריטאי ומפיק פרסומות ישראלי. זכה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2017 על משחקו בסדרת הדרמה "פאודה" ובאותה שנה היה שותף לפרס נוסף של האקדמיה הישראלית לטלוויזיה, על כתיבת התסריט הטוב ביותר לסדרת דרמה, גם כן על "פאודה".
בדצמבר 2024 עוטר בתואר אביר  מסדר האמנויות והספרות הצרפתי.[דרוש מקור]
חיים אישיים

רז היה חבר של החיילת איריס אזולאי שנרצחה בפיגוע בשכנת בקעה בשנת 1990.
נשוי לשחקנית מיטל ברדה ולזוג ארבעה ילדים. הם מתגוררים ברמת השרון.
פילמוגרפיה

| שנה> טלוויזיה | פרויקט> טלוויזיה | דמות> טלוויזיה | הערות> טלוויזיה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | פוקימון | פלינט | דיבוב |
| 2000 | עץ הפיטפוזים |  | דיבוב |
| 2000 | אודות המוניטין | אברי |  |
| 2003 | משחק החיים | שוטר |  |
| 2003 | החצר | רותם |  |
| 2004 | מיכאלה | שוטר |  |
| 2004 | אדומות | השופט בן שבת |  |
| 2005 | מילואים | יוני |  |
| 2007–2008 | מתי נתנשק | מיקי |  |
| 2008 | סרוגים | ישראל |  |
| 2008 | אולי הפעם | עובד הייטק |  |
| 2009 | מסודרים | ד' השב"כניק |  |
| 2009 | מסכים | לרמן |  |
| 2009 | פרשת השבוע |  |  |
| 2009 | תיבת נח | מאור |  |
| 2009–2010 | האי | קפטן בריגס |  |
| 2009–2010 | גירושים נפלאים | ערן אטלס |  |
| 2010 | עבודה ערבית | יוסי כהן | תפקיד אורח |
| 2010 | הצרות שלי עם נשים | ליאור | תפקיד אורח |
| 2011 | זהירות, טלוויזיה | רס"ר טוויטו | תפקיד אורח |
| 2011–2012 | ילדי ראש הממשלה | מיכה עשהאל |  |
| 2012 | המיוחדת | נתן גלזר |  |
| 2012 | תא גורדין | ניסן טייטל | תפקיד אורח |
| 2013–2016 | פצועים בראש | שמוליק |  |
| 2014 | הבורר | סולומון | תפקיד אורח |
| 2015–הווה | פאודה | דורון קביליו | גם תסריטאי זוכה פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה, דרמה יומית (2017) זוכה פרסי האקדמיה לטלוויזיה לתסריט בסדרת דרמה, דרמה יומית (2017) |
| 2016–2019 | מטומטמת | עמוס |  |
| 2017 | נופלות על הרגליים | שאול |  |
| 2021 | פגע וברח | שגב אזולאי | גם מפיק ראשי ותסריטאי |
| 2023 | גוף שלישי | תומר חמו |  |
| 2023 | החדר הצפוף | יצחק ספדי | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
בקולנוע
| 2005 | מוכרחים להיות שמח | שימי |  |
| 2006 | צ'קלקה | נתן | סרט סטודנטים |
| 2008 | הכל מתחיל בים | קצין רפואה |  |
| 2009 | אילי ובן | שוטר סמוי |  |
| 2011 | השוטר | מפקד יחידה |  |
| 2011 | מבול | רפי |  |
| 2012 | העולם מצחיק | ברק |  |
| 2012 | רסן | בעלה של מרינה | סרט סטודנטים |
| 2015 | הגננת | בעלה של נירה |  |
| 2018 | מבצע פינאלה | איסר הראל |  |
| 2019 | מחתרת השישה |  |  |
| 2024 | גלדיאטור 2 | ויגו |  |
| 2024 | סודה | שלום גוטליב |  |
הערות שוליים

1 2 3  שגיא בן נון‏, "פאודה" היא הזוכה הגדולה בטקס פרסי הטלוויזיה 2018, באתר וואלה, 9 במרץ 2018
↑  יהודה נוריאל, ליאור רז: "רק עכשיו אני פותח את הפצעים", באתר ynet, 27 בדצמבר 2017
↑  איילה צורף, "החלטתי לעזוב הכל ולהגשים את החלום", באתר הארץ, 14 באוגוסט 2008
↑  טקס פרסי הטלוויזיה: פאודה היא הזוכה הגדולה, אבל אילנה דיין גנבה את ההצגה, באתר Time Out תל אביב‏, 9 במרץ 2018
↑   רפאלה גויכמן, "ליאור ואבי הם מספרי סיפור ברמה עולמית": יוצרי פאודה חוגגים אקזיט של 50 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 11 בינואר 2022
↑  Andreeva, Nellie (May 9, 2022). Jason Isaacs & Lior Raz Join Tom Holland In ‘The Crowded Room’ Apple Anthology Series. Deadline Holywood, retrieved May 9, 2022
↑  שמוליק דובדבני, אפילו ליאור רז ורותם סלע לא גורמים לנו לרצות לצפות ב"סודה", באתר ynet, 16 בינואר 2025
↑  יאיר רוה, סיפור בלי גזים: "סודה" של ארז תדמור מאכזב, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2025
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008877475405171  BnF: cb16984506m (data)  GND: 1062016491  ISNI: 0000 0004 4762 8313  LCCN: no2015165476  SUDOC: 184310091  VIAF: 315251124   WorldCat (עם VIAF): 315251124
מברג

מברגי יד פשוטים
מברגה חשמלית
מברגת קלאצ' (מצמד) נטענת עם פוטר (מימין) ומברגת אימפקט נטענת (משמאל), במרכז התמונה - סוללה
מברג הוא כלי עבודה שתפקידו להדק, לשחרר, להחדיר או להוציא ברגים. המברג מורכב מראש או מקצה שמותאם בצורתו לראש בורג, וממנגנון שמאפשר ליישם מומנט כוח שיסובב את קצה המברג.
ברוב סוגי הברגים נדרשת הפעלת כח בכיוון צירי הנלווה לכח הסיבוב, וזאת במטרה להדק את קצה המברג אל קצה הבורג ומניעת החלקתו החוצה.
ישנם גם מברגים המסתובבים בעזרת מנוע חשמלי (מברגה חשמלית) או בעזרת מנוע אחר. למברגים רבים תכונות ותוספות שונות לרבות קצה גמיש, קצה מתחלף (לרוב מגיע בצדו סט ראשים מגוון), קצה מגנטי, מברג המכיל נורות לבדיקת הולכה (טסטר) ועוד. כמו כן ניתן למצוא מברגים בעלי מנגנונים שונים, כמו למשל מנגנון ראצ'ט.
ככלל אצבע - ככל שהמברג/בורג משוכלל יותר כך השימוש בו יהיה יותר פשוט וקל - למברג פיליפס אחיזה טובה יותר (מקדם חיכוך) בבורג פיליפס מאשר ממברג שטוח בבורג שטוח, למברג 'פוזידרייב' תהייה אחיזה טובה יותר בבורג 'פוזידרייב', למברג 'כוכב' תהיה אחיזה טובה יותר מפוזידרייב וכו'.
סוגי מברגים

מברג ידני - מברג יד טיפוסי מורכב מידית אחיזה גלילית, המעוצבת כדי להתאים לאחיזת יד האדם, וממוט צירי המחובר שקצהו מותאם לסוג מסוים של ברגים. הגדלת קוטר הידית מגדילה את מומנט הכוח המופעל על קצה המברג ועל הבורג.
מברגת קלאצ' (מצמד) חשמלית - בסוג מברגה זה המנוע מייצר סיבוב של הביט המחובר לראש המברגה וכך מבריג את הבורג למקומו. בסוג מברגה זה, כאשר ההברגה נעשית קשה, מתבצע ניתוק בין המנוע לגיר המברגה (קלאצ') והמברגה מפסיקה לעבוד על מנת למנוע עומס יתר על המנוע. יתרונה של מברגה זו הוא בהברגות שמצריכות יותר דיוק ועדינות כיוון שאפשר לבחור את עוצמת העבודה של המברגה בצורה יותר מדויקת מאשר מברגת אימפקט. במברגות קלאצ' ראש המברגה יהיה בדרך כלל פוטר שגודלו משתנה ולרוב מגיע עד 10 מ"מ.
מברגת אימפקט חשמלית - כמו במברגת קלאצ' המנוע החשמלי מייצר סיבוב וכך מבריג את הבורג. אולם, במברגת אימפקט משולב אלמנט ייחודי וכאשר העומס גדל, המנוע מייצר פולסים של כוח באמצעות מנגנון הלימה בכיוון ציר הסיבוב. באמצעות מנגנון זה, מברגת האימפקט מתאימה לפרויקטים מסובכים יותר. במברגות אימפקט ראש המברגה בדרך כלל יהיה מחבר ' {\tfrac {1}{4}} אינץ'.
מברגון חשמלי - בסוג זה יש למברג מנוע חשמלי קטן וחלש והוא משמש בעיקר לצורך עבודות קטנות וקלות. המברג מעוצב לרוב בצורת מברג ידני ובגודל קומפקטי.
סוגי מברגים > מינוחים נפוצים

מומנט פיתול - מומנט פיתול הוא נתון המבטא כמה כוח סיבובי יכולה המברגה להפעיל. בישראל ועוד מדינות נמדד בNm (ניוטון למטר). ככל שמומנט הפיתול יותר גבוה, כך המברגה עשויה להיות גדולה ויקרה יותר.
מהירות סיבוב - נתון המבטא מהי מהירות הסיבוב המרבית של המברגה. בהברגות עדינות שמצריכות יותר דיוק, מומלץ לבחור במהירות סיבוב נמוכה.
סוגי ראש

ראשי מברגים מיוצרים במגוון סוגים:
רגיל - שקצהו להב שטוח.
"פיליפס" - שקצהו קונוס, ושעליו צלעות שבסיסן דמוי הסימן  \ +. על שם חברת Phillips screw company, בעלת הפטנט והיצרנית הראשונה של צורה זו.
"פוזידריב" - סוג נפוץ הדומה לפיליפס, ולרוב מכונה כך בשוגג (ניתן להשתמש במברג 'פיליפס' על ברגי 'פוזידרייב')
אלן ("הקס", קיצור של Hexagon) - שקצהו דמוי מנסרה משושה.
כוכב ("טורקס" - Torx/Stardrive) - שקצהו דמוי כוכב שלו 6 קודקודים. מסומנים #T, כש-# מייצג את גודל המברג/בורג T5 לעומת T40 וכדומה. - טורקס הוא שם המותג המקורי של 'טקסטרון', ויש לו גרסה נוספת - 'טורקס מאובטח' שבו נוסף לצורת הכוכב פין מרכזי למניעת הכנסת מברג טורקס רגיל.
משולש - נדיר יחסית ונמצא במכשירי חשמל, כדי למנוע את פתיחתם על ידי משתמש חובב.
שתי נקודות - או 'U' - שצורת קצהו מזכירה את האות האנגלית 'U'.
ראו גם

מברז ומחרוקת
הערות שוליים

↑  כל מה שרצית לדעת על מברגת אימפקט, באתר מעריב אונליין, 10 בנובמבר 2020
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4654170-6 
פוזידריב מימין ופיליפס משמאל
רמי אבודרהם

| --- | --- |

 לידה:  4 ביוני 1975 (בן 49) טבריה, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד 405  מפקד בא"ח תותחנים  מפקד יחידת מורן  מפקד אגד ארטילרי 209 (עוצבת כידון)  מפקד מרכז האש באוגדת הבשן  מפקד ביסל"ת  ראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה  ראש מטה פיקוד המרכז  ראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה  ראש מטה זרוע היבשה
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון   האינתיפאדה השנייה   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן   מבצע צוק איתן
 
רמי אבודרהם (נולד ב-4 ביוני 1975) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, המשמש כראש מטה זרוע היבשה. קודם לכן שימש ראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה, ראש מטה פיקוד המרכז, כראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה וכמפקד עוצבת שלהבת האש (אגד ארטילרי 425) ובית הספר לתותחנות שדה.
ביוגרפיה

אבודרהם נולד וגדל בגבעת אבני, בוגר ישיבה תיכונית. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1993 שובץ אבודרהם בחיל התותחנים ושירת בגדוד נמר. הוא יצא לקורס קציני חת"ם ועם סיומו שב לגדוד. בשנת 1996, בעת מבצע ענבי זעם פיקד על סוללה בתוך רצועת הביטחון. אבודרהם שימש במספר תפקידי פיקוד בחיל ובוגר המכללה לפיקוד ומטה. לאחר מלחמת לבנון השנייה שימש כמפקד גדוד 405 "נמר". בשנים 2009–2011 פיקד אבודרהם על ההכש"ל (בא"ח תותחנים) ובתפקידו הבא פיקד על יחידת מורן. בשנת 2013 הועלה אבודרהם לדרגת אל"ם ומונה למפקד מרכז האש באוגדת הבשן 210 כשבמקביל, שירת כמפקד אגד ארטילרי 209. בשנת 2015 מונה למפקד עוצבת שלהבת האש, אגד 425, בית הספר לתותחנות וסיוע האש ביבשה (מחנה שבטה). עם הגיעו לאגד 425 הוביל אבודרהם את תהליך הפיכת בית הספר לאגד ארטילרי בעל מחויבות אופרטיבית.
ביוני 2019 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש מטה פיקוד המרכז.
ב-10 באוגוסט 2022, נכנס לתפקידו כראש החטיבה הטכנולוגית ליבשה במקום טל אהרון שפרש.ביולי 2024 מונה אבודרהם לראש מטה זרוע היבשה במקום תא"ל שי קלפר מפקד עוצבת הגליל.
הוא נשוי ללירון ואב ל-3 ילדים, ומתגורר בהרצליה. בעל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול בהצטיינות ותואר ראשון נוסף בכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת אריאל, בעל תואר שני בביטחון לאומי באוניברסיטת חיפה. בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.
הערות שוליים

↑   מפקד חדש לחטיבה הטכנולוגית ליבשה, באתר צה"ל, 11 באוגוסט 2022
↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 22 ביולי 2024
↑  לקראת כנס היבשה והלוגיסטיקה, ראיון מיוחד עם מפקד שבטה שאומר: "פגז הארטילריה המדויק קרוב מתמיד" | Israel Defense, באתר www.israeldefense.co.il, ‏2023-12-18
איתי הרשקוביץ

| --- | --- |

 לידה:  15 באפריל 1981 (בן 43) ירושלים, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  מכינה קדם-צבאית עצם  אוניברסיטת אריאל בשומרון 
 
איתי הרשקוביץ (נולד ב-15 באפריל 1981) הוא מנהל (ראש) לשכת ראש ממשלת ישראל לשעבר.
ביוגרפיה

הרשקוביץ נולד בירושלים ולמד במכינה קדם-צבאית עצם. הוא שירת בצה"ל במשך כחמש שנים וחצי כלוחם בסיירת מטכ"ל וביחידה מיוחדת באמ"ן. הוא בוגר תואר ראשון בכלכלה ומינהל עסקים מאוניברסיטת אריאל.
בשנים 2013–2018 שימש כיועץ בכיר למנכ"ל משרד התפוצות ובשנים 2018–2021 היה סמנכ"ל פיתוח עסקי בחברה הממשלתית "מקווה ישראל".
בין נובמבר 2019 למאי 2020, כשהתמנה נפתלי בנט לשר הביטחון, היה הרשקוביץ ראש המטה שלו.
ביוני 2021, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש ומינוי נפתלי בנט לראש ממשלת ישראל, מונה הרשקוביץ לראש לשכת ראש הממשלה. הוא שימש בתפקיד עד סיום תפקידו של נפתלי בנט,  ב-30 ביוני 2022.
אחיו יוסי הרשקוביץ, שהיה מנהל בית הספר אורט פלך בנים בירושלים, נפל במלחמת חרבות ברזל.
הערות שוליים

↑  בעלי תפקידים במשרד ראש הממשלה באתר משרד ראש הממשלה
↑  המינוי הראשון של נפתלי בנט בלשכה: רמ"ט משרד הביטחון, באתר "סרוגים", 27 בנובמבר 2019
↑   יהונתן ליס, בנט החליט למנות את מנכ"ל משרד השיכון, יאיר פינס, למנכ"ל משרד ראש הממשלה, באתר הארץ, 23 ביוני 2021
↑  איתי הרשקוביץ מונה לתפקיד ראש לשכת ראש הממשלה, באתר משרד ראש הממשלה
↑  אפרת פורשר, יורי ילון, הבשורה הגיעה עם כניסת השבת: יוסי הרשקוביץ, מנהל בית ספר פלך בנים בירושלים נפל בעזה, ישראל היום, 11 בנובמבר 2023, הספדו של בנט, באתר ערוץ 7
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "איתי הרשקוביץ".
משימת רקיע

| --- | --- |

מרכז השליטה של משימת רקיע
 נתוני משימה
 חללית:  דרגון אנדוור - Dragon Endeavour
 שיגור:  8 באפריל 2022
 משך המשימה:  עשרה ימים
 נתוני מסלול
 תחנת עגינה:  תחנת החלל הבינלאומית
 צוות
 אנשי צוות:  מייקל לופז-אלגריה   איתן סטיבה   לארי קונור   מארק פאטי
משימת רקיע הייתה משימת שיגורו של האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה, כחבר צוות Axiom Mission 1 לתחנת החלל הבינלאומית. משימת רקיע הובלה על ידי קרן רמון ובשיתוף סוכנות החלל הישראלית במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה. במסגרת המשימה השלים סטיבה עשרות ניסויים מדעיים והדגמות טכנולוגיות, העביר תכנים חינוכיים, יצר והציג אמנות ישראלית בתחנת החלל.
שם המשימה 'רקיע' נבחר בהצבעה שנערכה על ידי משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה הישראלי מתוך שלושה שמות אשר הגיעו לקו הגמר: רקיע, אלומה וקדמה.
סטיבה המריא לחלל כחבר צוות Ax-1, אשר שהה בתחנת החלל הבינלאומית במשך 200 שעות והיה צוות האסטרונאוטים הפרטיים הראשון. אנשי הצוות היו המפקד, האסטרונאוט האמריקני-ספרדי וסגן נשיא אקסיום ספייס, מייקל לופז-אלגריה, איתן סטיבה, לארי קונור ומארק פאטי. ב-22 בדצמבר 2021, סוכנות החלל נאס"א הודיעה כי ארבעת אנשי הצוות עברו את כל ההערכות הרפואיות הנדרשות וכי הוועדה הרב-לאומית שמאשרת את המשימות לתחנת החלל העניקה את האישור הנדרש לטיסה. המשימה יצאה לדרך ב-8 באפריל 2022.
משימה מדעית, חינוכית ואמנותית

לשם ביצוע המשימה עבר סטיבה הכשרת אסטרונאוט.
במסגרת החלק המדעי של המשימה, ביצע סטיבה מספר ניסויים שנבחרו על ידי ועדה מדעית טכנולוגית בראשות ענבל קרייס, מנהלת התוכנית המדעית של משימת 'רקיע' ומנהלת החדשנות בחטיבת מערכות טילים וחלל בתעשייה האווירית. בין הניסויים שהוכרז שיבוצעו במסגרת המשימה:
ניסוי של חברת החשמל בשיתוף חברת StoreDot שיבחן את הביצועים של סוללת ליתיום-יון חדשנית בתנאי מיקרו-כבידה.
ניסוי שפותח במערך האונקולוגי שבמרכז שניידר לרפואת ילדים שאף לאפיין את תנאי מחלת הלוקמיה בתנאי תת-כבידה בנוכחות והעדר כימותרפיה.
ניסוי שפותח על סמך מחקר של פרופסור שולמית לבנברג מהפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון בחיפה, ובחן אפשרות לייצור בשר מתורבת בחלל בטכנולוגיה של חברת אלף פארמס.
ניסוי שתוכנן ונבנה על ידי חוקרים מהפקולטה להנדסת מכונות בטכניון, בשיתוף פעולה עם חוקרים ממרכז המידע של נאס"א, בחן את היכולת לנצל את תנאי המיקרו-כבידה בחלל לייצור עדשות באיכות גבוהה באמצעות עיצוב נוזלים והקשחתם.
מחקר שכלל בדיקת הפעילות החשמלית במוח (EEG) בתנאי חלל כדי להדגים את ההיתכנות המעשית של מעקב אחר שינויים אורכיים בפעילות המוח ובתפקוד הקוגניטיבי במהלך שהייה מתמשכת בחלל, וכדי לזהות ולכמת את השינויים על מנת לנטר את בריאות המוח ומערכת העצבים של אסטרונאוטים. בנוסף, הניסוי ניסה לאפיין שינויים בתפקודים קוגניטיביים מרכזיים ואת הביטוי שלהם בפעילות המוחית.
בין הפרויקטים החינוכיים שבוצעו במסגרת המשימה:
"סיפור מהחלל": הקראת סיפור של סופרים ישראלים בעברית בתחנת החלל, בשיתוף ספריית פיג'מה.
"הפחמן הדו-חמצני ואני": תוכנית להכרת נושא פליטות גזי חממה (ובפרט פחמן דו-חמצני).
משימת רקיע כללה גם פרויקט בתחום האמנות, בשיתוף המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית בחולון, ובתמיכה של מועצת הפיס לתרבות. אוצר ומנהל פרויקט האמנות של המשימה, אודי אדלמן, פנה לעשרות אמנים בולטים וליווה אותם בעת שיצרו יצירות ייחודיות עבור משימת 'רקיע' אשר ניצלו את התנאים הפיזיקליים הייחודיים של תחנת החלל הבינלאומית. מטרת פרויקט האמנות היא ליצור צורות, פעולות ומחשבות פורצות דרך העוסקות במהות האנושית, בזמן ובחלל. כ-11 יצירות אמנות נווצרו ויוצגו בתחנת החלל הבינלאומית, חלקן כלל את השתתפותו של איתן סטיבה. בין האמנים המשתתפים: ליאת סגל, יסמין מרוז, דנה יהלומי, אהד פישוף, האלה אבו פריח, רום אל קאדי, נסרה אזברגה, עולה אלקרינאוי, יוסרא אבו כף, עפרי כנעני, נמרוד אסטרחן, ינאי טויסטר, יעל פרנק, מעין צדקה, שחר פרדי כסלו, יזהר כהן ואסד עזי. בין הנושאים בהם עסקו העבודות שהוצגו בתנאי תת-כבידה: הממדים לא אנושיים – האסטרונומי, המולקולרי, הווירטואלי; הגוף האנושי בחלל; פסיכולוגיה של השהות בחלל; סאונד ותקשורת בתחנת החלל; וכן חיבורים למשימות המדעיות והחינוכיות והרחבתן.
תרומה למדע הישראלי

המשימה מנוהלת על ידי עמותה המאפשרת למדינת ישראל לתמוך בה באמצעות מימון יזמים ומדענים ששולחים למשימה ניסויים, לתמוך בפעילות החינוכית שלה ולהיות שותפה מלאה לוועדת ההיגוי. כך, מדינת ישראל שותפה למעשה בכל היבט במשימה ומסייעת בפן החינוכי, הכלכלי, המדעי והטכנולוגי.
המחקרים והניסויים שצפויים להתבצע במסגרת משימת רקיע מביאים לידי ביטוי שיתופי פעולה בינלאומיים בין חוקרים, חברות הזנק ומוסדות ישראליים לבין גופים בעולם, ובכך מביאים לידי ביטוי את מעמדם העולמי של הטכנולוגיה, היזמות והמדע הישראליים. המחקרים צפויים לתרום לחיזוק היכולות המדעיות ברמה הלאומית, להבנת תהליכים טכנולוגיים, ולשיפור איכות החיים על פני כדור הארץ ומחוצה לו.
הערות שוליים

↑  "רקיע" זה שם המשימה הנבחר של הישראלי השני בחלל
↑  חיים איסרוביץ, ‏יש אור ירוק: המשימה בה ישתתף האסטרונאוט הישראלי השני בחלל יוצאת לדרך, באתר מעריב אונליין, 22 בדצמבר 2021
1 2  משימת רקיע, באתר משימת רקיע
↑  טיפול בלוקמיה, טלסקופ חלל, שיחזור ניסוי של אילן רמון – בין הניסויים שיבצוע במשימת רקיע, באתר הידען
↑  ילדים החולים בסרטן יבצעו ניסוי מדעי בתאים סרטניים בחלל, באתר בי"ח שניידר
1 2  שלושה ניסויים מהטכניון ישוגרו לתחנת החלל הבין-לאומית, באתר הידען
↑  יניב אביטל, ‏האם המוח שלנו ישרוד את המסע למאדים? סטארטאפ ישראלי יבדוק את זה בשבוע הבא, באתר Geektime‏, 28 במרץ 2022
↑  רקיע - פרויקטים חינוכיים, באתר סוכנות החלל הישראלית
↑  רקיע, באתר מפעל הפיס
↑  רותי קדוש, ‏יעל פרנק, יזהר כהן ושלל יצירות: האמנות הישראלית מגיעה לחלל החיצון, באתר מעריב אונליין, 27 במרץ 2022
↑  אמנות בתחנת החלל, באתר משימת רקיע
↑  שמעון יעיש, הנשיא הרצוג נפגש עם איתן סטיבה: "עיניי כל העם נשואות אלייך, אנו גאים בך", באתר ישראל היום, 16 בדצמבר 2021
↑  עומר ירדני, משימת "רקיע" יוצאת לדרך: 35 ניסויים ישראליים יבוצעו בתחנת החלל הבינ"ל, באתר חדשות 13, 24 בינואר 2022
↑  האסטרונאוט איתן סטיבה ייקח לחלל זרעים של זני בר ממכון וולקני, באתר הפורטל לחקלאות טבע וסביבה
עומר כהן (קצין תקשוב)

| --- | --- |

כהן ב-2014
 לידה:  1977 (בן 48 בערך)
 מדינה:  ישראל ישראל
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד אמירים  מפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום  קצין הקשר והתקשוב הראשי
 פעולות ומבצעים
 האינתיפאדה השנייה  מבצע חומת מגן   מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה  מבצע עמוד ענן   מבצע צוק איתן  מלחמת חרבות ברזל
עומר כהן (נולד ב-1977) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף המשרת כקצין קשר ותקשוב ראשי (קשר"ר). בעבר שירת כמפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום.
ביוגרפיה

כהן נולד וגדל בקריית טבעון. התגייס לצה"ל בשנת 1995. לאחר קורס קצינים שימש בשנים 1997–1998 כקצין תקשוב גדודי בגדוד שקד שבחטיבת גבעתי. בשנים 1998–2000 היה כהן סגן קצין הקשר החטיבתי בחטיבת קטיף.
בשנים 2000–2001 שירת כמ"פ בגדוד התקשוב של פיקוד הדרום. בשנים 2002–2004 שימש כקצין הקשר של חטיבת הגפן.
בשנים 2004–2006 שירת כקצין הקשר של חטיבת גבעתי. בשנים 2006–2007 היה סגן מפקד גדוד התקשוב באוגדה 98. לאחר מכן יצא ללמוד לימודי הנדסה וניהול. בשנים 2011–2013 שימש כקצין אג"ם של התקשוב בפיקוד דרום. בשנים 2013–2015 היה מפקד גדוד אמירים ביחידת חושן. התפקיד הבא שלו היה מפקד גדוד התקשוב של אוגדה 162, אותו מילא בשנים 2015–2017. לאחר מכן שימש בשני תפקידים באגף התקשוב וההגנה בסב"ר במשך כשנתיים. בשנים 2018–2020 שימש מפקד מרכז הלוחמה האלקטרונית.
ב-2020 מונה למפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום.
ב-17 ביולי 2023 הוחלט שימונה לקצין קשר ותקשוב ראשי. ב-6 באוגוסט 2024 נכנס לתפקיד והועלה לדרגת תת-אלוף.
כהן הוא בוגר לימודי הנדסה, תעשייה וניהול באוניברסיטת אריאל בשומרון.
הוא נשוי ואב לשלושה, ומתגורר ברמת צבי.
הערות שוליים

↑   מפקד חדש לחיל הקשר והתקשוב, באתר צה"ל, 7 באוגוסט 2024
ליגת החובבים הארצית ע"ש אבי כהן

| --- | --- |

 שם מלא:  הליגה החובבנית ע"ש אבי כהן
 כינוי:  ליגת אבי כהן
 תחום:   כדורגל חובבים
 ארגון:  מדינת הכדורגל, משרד הספורט
 מדינות:  ישראל ישראל
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־14 שנים)
ליגת החובבים הארצית ע"ש אבי כהן הידועה רשמית בשם אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן, היא טורניר כדורגל המכיל כ-180 קבוצות ומחולקת לארבעה מחוזות. הליגה הוקמה ביוני 2011, כללה בעונה הראשונה כ-150 קבוצות, ויצאה לדרך ביולי אותה שנה. האליפות מנוהלת על ידי משרד הספורט והתרבות ומדינת הכדורגל (ארגון מלכ"ר לקבוצות חובבניות).
הליגה נקראת על שמו של הכדורגלן אבי כהן, שהיה קפטן מכבי תל אביב ונבחרת ישראל בכדורגל, ושיחק גם בקבוצת ליברפול האנגלית, שהייתה אלופת אנגליה ואלופת אירופה, ונהרג בתאונת אופנוע.
הליגה נערכת מדי שנה בחודשי הקיץ.
היסטוריה

אליפות משרד התרבות והספורט 2011 ע"ש אבי כהן (על שם כדורגלן העבר אבי כהן שנפטר באותה שנה) נפתחה ב-17 ביולי 2011 והסתיימה ב-11 באוגוסט. הליגה חולקה לארבעת המחוזות העיקריים: ירושלים, תל אביב, חיפה ובאר שבע. באליפות השתתפו 128 קבוצות, והיא זכתה לתהודה בתקשורת הספורט ובקרב שחקני הכדורגל החובבים בישראל. שנה לאחר מכן האליפות צמחה ל-154 קבוצות וזכתה אף היא לחשיפה תקשורתית רחבה. ב-2014 הטורניר כבר כלל 200 קבוצות, ובנוסף כלל 2 טורנירים נפרדים לנוער ולבוגרים. ב-2015 לא התקיים עקב לוחות זמנים וטורנירים אחרים. ב-2016 חזר הטורניר להתקיים.
בשנת 2018 האליפות נערכה בפעם השביעית ברציפות, ומספר הקבוצות המשתתפות גדל ל-182 קבוצות מכל האזורים. ב-2019 התקיימה הליגה ב-2 טורנירים נפרדים ל-6X6 ול-7X7. ב-2020 לא התקיימה תחרות עקב התפרצות מגפת הקורונה העולמית.
שיטת משחקים

הליגה נפתחת במשחקי מוקדמות אזוריים, המרוכזים בשלב הבתים (שייערך בנשר, קריית שלום, בית וגן ובבאר שבע). הקבוצות מחולקות לבתים בני 4 קבוצות (מרכז) או 6 קבוצות (שאר המחוזות). שתי הראשונות מכל בית עולות לשלבי הגמר המחוזיים.
הגמרים מחוזיים, נערכים בשלב הבתים השני, כאשר הקבוצות משובצות על לפי מיקומן בשלב הבתים לשלב בתים נוסף בן 3–4 קבוצות ממנו עולה קבוצה אחת מכל בית. לאחר מכן נערך חצי הגמר הארצי שכולל 18 קבוצות מ-4 מחוזות שמחולקות ל-3 טורנירים בני 6 קבוצות. כל שתי הקבוצות הראשונות מכל טורניר עולות לטורניר הגמר.
טורניר הגמר הארצי הוא בית גמר בן 6–8 קבוצות שנערך במעמד שר התרבות והספורט, משפחתו של אבי כהן ואחרים.
אלופות הליגה

| אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> שנה | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> זוכה | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> סגנית |
| --- | --- | --- |
| 2011 | מסעדת הודו הקטנה | viva locos |
| 2012 | F.C. ashdod | Master Mix |
| 2013 | דור אלון | הפרויקט של סימו |
| 2014 | הפרויקט של סימו | F.C. wolves |
2015: לא התקיימה
| 2016 | הגלבוע ביל"ו | פטישי הפריפריה |
| 2017 | מתנות | העגלות מילואים |
| 2018 | המקסיקני | כוכבי דוזף |
| אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> שנה.שנה.2019 | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 7X7.זוכה.הפועל קטלוניה | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 7X7.סגנית.מ.ס. מנדלבאום | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> .. | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 6X6.זוכה.און גל | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 6X6.סגנית.המקסיקני | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> .. | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 5X5.זוכה.לא התקיים | אליפות משרד התרבות והספורט ע"ש אבי כהן> אליפות 5X5.סגנית.לא התקיים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
2020: לא התקיימה עקב הקורונה
2021: לא התקיימה עקב הקורונה
| 2022 | המקסיקני | F.C. Amidar |  | המקסיקני | חדד אברהם  בדק בית 2000-אשבול |  | המקסיקני | רומא |
| 2023 | מס מנדלבאום | באגט הפעמון |  | רומא | Red Meat |  | רומא | xXx FC |
2024: לא התקיימה עקב מלחמת חרבות ברזל