stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מועדון ווינX
הסרטים > מועדון ווינX: הרפתקה קסומה

הסרט עלה לאקרנים בישראל (דיבוב עברית, תלת־ממד) ב-21 ביולי 2011, והופץ ב-DVD באוקטובר של אותה השנה על ידי "NMC יונייטד" וסרטי שפירא.
בזמן חגיגה באלפיה, בנות טריקס גונבות מצפן מיוחד שמאפשר להן גישה לעץ החיים. בכישוף אפל הן מוחקות את כל הקסם הטוב מהעץ ומשאירות רק את הקסם של המכשפות. בלום מקבלת מתנה מהוריה, סוסה בשם פג. בינתיים, סקיי מציע נישואין לבלום, ואביה אוריטל מסכים, אך אבא של סקיי, המלך ארנדור, מסרב שהם יתחתנו. סקיי נאלץ לבטל את הצעה ובלום נכנסת לעצב עמוק. אוריטל מבקר בכדור הארץ ומייק (אביה המאמץ של בלום) מראה לו תמונות וקלטות מהילדות של בלום - אותה הוא פספס. הכישוף של הטריקס מיושם והווינקס, כמו שאר הפיות, מאבדות את כוחותיהן. הווינקס והמומחים טסים לאברם, עיר אבודה בארקליון שם נמצא זרע של הקסם הטוב. גם הטריקס והמכשפות הקדומות מגיעות בעקבותיהם ומתפתח קרב, כשגם אוריטל וארנדור מצטרפים. במהלך הקרב אייסי בטעות תוקפת את הזרע ומשחררת את הקסם הטוב. פג אוכלת מהזרע והופכת לחד קרן. אייסי אומרת שהיא יכולה להתמודד עם בלום לבדה, אבל בלדונה אומרת לה שתיזהר - כל הווינקס קיבלו בחזרה את כוחותיהן וזה עכשיו 6 נגד 4. הווינקס משנות צורה למאמינות, ומתפתח קרב איתנים צמוד. כשהמכשפות הקדומות רואות שהטריקס לא יכולות לבד הן נכנסות לטריקס כדיבוק, הופכות אותן למכשפות רבות עוצמה. הווינקס מצליחות לנצח בשילוב כל הכוחות ביחד, וארנדור ואוריטל מתפייסים.
הסרטים > מועדון ווינX: במעמקי הים הקסום

הסרט עלה לאקרנים בישראל ב-11 בדצמבר 2014.
הסרט מתחיל בבית ספר לפיות, אלפיה, שם בנות ווינקס מקבלות את התלמידות החדשות בטקס שבו הן מציגות להן את הכישרונות שלהן בתור פיות. בתום הטקס, בלום יוצאת עם חיית המחמד שלה, קיקו, לדייט עם ארוסה סקאי בגרדניה הנמצאת בכדור הארץ. לבינתיים, באוקיינוס האין - סופי בנות טריקס מנסות להשתלט על כס הקיסר אבל לא מצליחות. דבר זה זימן את פוליטיאה שמסבירה להן שהן מבזבזות את הזמן ושרק טרייטנוס יוכל להשתלט על כס הקיסר. יחד הן עושות עסקה בשביל להחזיר את טרייטנוס מממד השכחה, אשר אפשר להחזיר אותו רק עם כוח של נסיך צעיר. ברגע שהם ישחררו את טרייטנוס מממד השכחה הטריקס ישכנעו אותו להשיג פנינה שבעזרתה אפשר לשחרר את פוליטיאה מהקללה של סיירניקס. אחר כך, הם ישתלטו ארבעתן על כס הקיסר. הטריקס יוצאות לגרדניה בשביל לחטוף את סקאי (שהוא בעצם נסיך צעיר). בנות טריקס הורסות לבלום וסקאי את הדייט ונלחמות מולם. בסופו של דבר, בנות טריקס חטפו את סקאי ובלום נשארה בגרדניה מעולפת. הטריקס לקחו את סקאי לכס הקיסר, וטרייטנוס הופיעה. לפני שטרייטנוס הופיעה פוליטאה הלכה ואמרה לבנות טריקס שידברו איתו על הפנינה ושבשום פנים ואופן לא יזכירו אותה. הטריקס דיברו עם טרייטנוס ויחד הם יצאו להשיג את הפנינה. לבינתיים בבית ספר אלפיה, בנות ווינקס מטפלות בבלום ומספרות לה שהם מצאו אותה מעולפת בגרדניה. בלום נזכרה במה שקרה ובנות ווינקס יוצאות למסע חדש - להציל את סקאי! בנות ווינקס לא מצליחות להיכנס לאוקיינוס האין - סופי מפני שטרייטנוס חסם את הכניסה לשם. פרגונדה סיפרה לבנות ווינקס שהדרך היחידה להיכנס לשם היא דרך ממד השכחה. בנות ווינקס נכנסו לממד השכחה, שם בלום מוצאת את עצמה מעולפת. אחרי שהיא התעוררה היא ראתה אשליה של סקאי שהוא אומר לה שהיא נטשה אותו. בלום הבינה שזו אשליה והעירה את בנות ווינקס שהיו גם מעולפות. הווינקס הגיעו לאוקיינוס האין - סופי. הווינקס הגיעו לכס הקיסר שם הם נלחמו נגד פוליטאה. סקאי שהיה שם מעולף התעורר ואמר לבנות ווינקס שיעצרו את בנות טריקס וטרייטנוס שהולכים למצוא את הפנינה. בנות ווינקס יצאו לעצור אותם אבל זה היה מאוחר מידי ובנות ווינקס נלכדו בתוך מנהרה תת-קרקעית. בסופו של דבר, בנות ווינקס הצליחו להשתחרר משם. בזמן הזה, פוליטאה חוטפת מבנות טריקס וטרייטנוס את הפנינה ומשתחררת מקללת סייריניקס. שזה קרה, הסתבר שפוליטאה בגדה בבנות טריקס. היא נלחמה נגד בנות טריקס ונצחה אותם ואת טרייטנוס היא הפנטה שיעבוד בשבילה. בנות ווינקס נלחמו נגד פוליטאה ובעזרת סקאי הם ניצחו אותה והחזירו את השקט לאוקיינוס האין - סופי. מאוחר יותר בבית ספר אלפיה, בנות ווינקס וסקאי דיברו על מה שקרה, בלום נישקה את סקאי וקיקו הביא לסקאי גלידה.
הספיישלים

לסדרה יצאו 4 פרקי ספיישל באורך 45 דקות, אשר מתקצרים את שתי העונות הראשונות של הסדרה. הספיישלים נוצרו על ידי ערוץ ניקלודיאון אשר רכש את הסדרה, ורצה לשדר את הפרקים של הסדרה במהירות. הספיישל הראשון שודר באיטליה ב-21 בנובמבר 2011, ובישראל ב-25 בדצמבר 2011 בערוץ הילדים.
ספין-אוף

לסדרה יצאו שתי סדרות ספין אוף ועיבוד לייב אקשן בשם "גורל: סאגת ווינX".
ספין-אוף > פופיXי

סדרת הבת הראשונה של מועדון ווינX, אשר מתמקדת בהרפתקאות של הפיקסים בכפר הפיקסים. בעונה השישית של מועדון ווינX, הופיעו דמויות מהסדרה פופיXי בסדרה, בנוסף המראה של הפיקסים השתנו למראה שהיה להם בפופיXי. הסדרה שודרה לראשונה באיטליה ב-10 בינואר 2011, ובישראל בשנת 2010 בערוץ הילדים.
ספין-אוף > עולם הווינX

סדרת הבת השנייה של מועדון ווינX, אשר מתמקדת במשימה חשאית של בנות ווינX בכדור הארץ. הסדרה שודרה לראשונה באיטליה ב-28 בינואר 2017, ובישראל ב-2 באפריל 2017 בערוץ זום.
מדיות נוספות בזיכיון > מחזות זמר ומופעים

ב-1 בדצמבר 2013 התקיים ברוסיה מופע על הקרח בשם "winx FULL".
ב-7 בפברואר 2013 התקיים ברוסיה מופע בשם "winx на" (בעברית ווינקס נא).
בחודש ספטמבר 2005, הושק באיטליה המחזמר "כוח ווינקס" ("Winx Power"). בעקבות ההצלחה לה זכה המחזמר באיטליה, הוא הוצג בהמשך גם בבלגיה, בהולנד (בשנת 2006) ובפורטוגל (בשנת 2009).
בנובמבר 2008 הושק מופע "ווינX על הקרח" ("Winx On Ice").
לכבוד עשור הסדרה, הועלה לבמות באיטליה מחזמר בשם "Winx Club Musical Show" עם כל להיטי הסדרה. המחזמר יצא לסיבוב הופעות עולמי.
מדיות נוספות בזיכיון > משחקי וידאו ואפליקציות

לאורך השנים יצאו לשווקים מספר רב של משחקי וידאו והאפליקציות המבוססים על הסדרה. משחקי הווידאו והאפליקציות:
Winx Club (מיועד לגיים בוי אדוונס).
Winx Club (מיועד ל-PC ופלייסטיישן 2).
Winx Club: Join the Club (מיועד ל-PSP).
The Quest for the Codex (מיועד ל-DS ו-GBA).
Winx Club: Mission Enchantix (מיועד ל-DS ו-GBA).
Winx Club Secret Diary 2009 (מיועד ל-DS).
Dance Dance Revolution Winx Club (מיועד ל-Wii).
Winx Club: Winx Sirenix Power (מיועד ל-iOS ול-Android).
Winx Club: Sirenix Magic Oceans (מיועד ל-iOS ול-Android).
Winx Club: Bloomix Quest (מיועד ל-iOS ול-Android).
Winx Club:The Mystery Of The Abyss (מיועד ל-iOS ול-Android).
Winx Club: Saving Alfea (מיועד ל-iOS ול-Android).
Winx Club: Winx Party (מיועד ל-iOS).
מדיות נוספות בזיכיון > מוזיקה ו-DVD

לסדרה יצאו שלל DVD ופסקולים של הסדרה:
בשנת 2004 יצא דיסק באיטליה עם שירים מהסדרה (באורך מלא) הנקרא "מועדון ווינX - שירים קסומים (Winx Club Magiche Canzoni)" הכולל את שיר הפתיחה, שיר הסיום, שיר שינוי הצורה וגם את השיר "בלום הקסומה". הדיסק כולל גם גרסאות קריוקי וגם את שיר הפתיחה באנגלית.
בשנת 2006 יצא בהולנד דיסק בשם "ווינX סינקס (Winx Sinx)" שבו משתתפות כביכול מוזה ובלום בתור מנחות של מופע. הדיסק כולל שירים של זמרים וזמרות אמריקאים והולנדים. השיר האחרון בדיסק הוא שיר בונוס בהולנדית שאותו מבצעות מוזה ובלום. הדיסק השני הוא די.וי.די של קריוקי.
בשנת 2008 יצא בפורטוגל דיסק הנקרא "ווינX-המועדון (Winx-The Club)". הדיסק כולל חלק מן השירים מהדיסק האיטלקי, וכמו שהיה באיטליה, גם דיסק זה כולל קריוקי.
בשנת 2008 יצא דיסק בפורטוגל הנקרא "מועדון ווינX השירים החדשים! (Winx Club - As Novas Músicas!)" עם שירי הסרט כולל גרסאות קריוקי לאותם שירים. אף על פי שזה נראה מבלבל, זהו אינו פסקול הסרט.
בשנת 2009 יצא באיטליה DVD הנקרא "מועדון ווינX בקונצרט (Winx Club In Concerto)" הכולל קליפים עם שירים על דמויות הסדרה. שלושת הקליפים הראשונים שב-DVD הם ב-3D. שני השירים הראשונים הם למעשה שירים מתוך הסרט, והשיר השלישי מופיע גם במופע "ווינX על הקרח". הקליפים בDVD מופיעים בשלוש גרסאות: איטלקית, אנגלית ובגרסת קריוקי עם מילות שיר באנגלית או באיטלקית לפי בחירה. בנוסף, יצא גם דיסק עם השירים בגרסאות אלה. באותה השנה ובשנת 2010 יצא דיסק זה במקומות נוספים בעולם: בצרפת (דיסק לשמיעה), בפורטוגל (דיסק לשמיעה), בפולין (דיסק DVD), בגרמניה (דיסק DVD) וברוסיה (שירי הדיסק באנגלית אך השיר האחרון והנוסף הוא השיר "Fly\Segui Il Tuo Cuore" מתוך הסרט שמבוצע על ידי להקה רוסית. בכל דיסק שמיעה או דיסק DVD יש 15 שירים או קליפים (חוץ מהדיסק ברוסיה).
בשנת 2009 יצא באיטליה דיסק הנקרא "מועדון ווינקס שירו איתנו 2" הכולל שירים מתוך "מועדון ווינX בקונצרט" באורך מלא וגם כולל את שיר הפתיחה של העונה הרביעית וגם גרסת קריוקי של שיר זה.
בעקבות המופעים שנערכו באיטליה ("Winx Power Show" ו-"Winx On Ice"), יצאו מופעים אלה גם ברוסיה ("Winx On Ice") וגם בפורטוגל ("Winx Power Show"). המופע ברוסיה (בשנת 2010) כולל את אותה העלילה כמו באיטליה ואף את אותם השירים חוץ משני שירים אשר לא מופיעים בפסקול האיטלקי (שיר המכושפות והשיר "את האחת"). המופע בפורטוגל (בשנת 2009) כולל דווקא שירים מתוך המופע "Winx On Ice" אך כפי הנראה השירים לא שונו בהרבה מהגרסה האיטלקית. מכיוון שמופע זה הוא בעצם גרסה פורטוגזית של המופע "Winx Power Show", החליטו להוסיף עוד שיר הדומה לאחד השירים במופע האיטלקי והוסיפו גם גרסאות קריוקי כמו במופע של "Winx On Ice".
בשנת 2010 יצא דיסק עם שירי העונה הרביעית באנגלית, שאותם שרה הזמרת אליסה רוזאלי. בין השירים נמצאים שיר הפתיחה, שיר ההשתנות של ווינX מאמינות והשיר של "אהבה וחיות".
מדיות נוספות בזיכיון > קומיקס

נכון לפברואר 2025, יש לסדרה 248 חוברות קומיקס ובכל חודש יוצאת חוברת קומיקס חדשה. ארבע חוברות הקומיקס הראשונות מבוססת על 4 הפרקים הראשונים של ווינקס, ובשאר החוברות יש סיפורים חדשים. כדי להתאים כרונולוגית לסדרה, במספר חוברות יש תקציר של פרקים שקרו באותו זמן.
הערות שוליים

↑  Winx, fatine italiane coprodotte negli USA(הקישור אינו פעיל, 14.6.2020)
↑  הודעות כלליות,'"`UNIQ--nowiki-00000003-QINU`"'חודש של הפתעות בערוץ הילדים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 18 ביולי 2007
↑  הודעות כלליות,'"`UNIQ--nowiki-00000005-QINU`"'תוכניות חדשות בערוץ הילדים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בספטמבר 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007544692705171  MusicBrainz: 547894b6-bdd6-4723-a4cf-8d584885c7fb  NKC: unn2014817964 
שחקניות המגלמות את בנות מועדון הווינX באירוע באיטליה
יחס החרדים לציונות

יחס החרדים אל התנועה הציונית ואל מדינת ישראל אינו אחיד. רוב הקהילות החרדיות מסויגות כלפי הציונות אך התנגדות זו ברוב הקהילות אינה נגד עצם הקמת המדינה או השיבה לארץ אלא כתגובת נגד לחילוניות של התנועה הציונית, רק בקבוצה קטנה של הקהילות הקיצוניות יש התנגדות אמיתית לעצם פעולותיה של הציונות. קהילות חרדיות בודדות דוגלות בעמדה אנטי ציונית, לעומתן מרבית הקהילות מתונות יותר, אמביוולנטיות כלפי הציונות ומכירות במדינה דה פקטו. יש גם חרדים המגדירים את עצמם כפרו ציונים.
בתקופת המחתרות ובשנים שלאחר קום המדינה הייתה תמיכה רבה יותר בציונות, בעיקר בציונות רוויזיוניסטית (מאחר שז'בוטינסקי סבר שהיותו של היהודי ציוני לא מחייב אותו להיות חילוני), בעיקר בקרב הזרם החסידי. רבים מקהילות חסידים (בעיקר חסידי חב"ד) סייעו למחתרות האצ"ל והלח"י במהלך התמרדם נגד הבריטים.
היחס לציונות נוצר בתגובה לתהליכים היסטוריים אחדים מאז המאה ה-18; בהם תנועת ההשכלה במערב ובכלל זאת תנועת ההשכלה היהודית, מתן שוויון זכויות אזרחי ליהודים - האמנציפציה, תנועת המרת דת רחבה לנצרות אצל יהודים בעיקר במערב ומרכז אירופה, ניצני החילון באומות העולם ובעם ישראל, וייסודה של התנועה הציונית בסוף המאה התשע עשרה. תהליכים אלו והשלכותיהם, גררו חילוקי דעות ופולמסים רבים בציבור שומרי המצוות. בעוד קבוצה אחת הזדהתה עם רעיונות הציונות והצטרפה לתנועה הציונית (בעיקר במסגרת תנועת המזרחי), חלק אחר התנגד לה (בעיקר במסגרת אגודת ישראל), ואחרים לא הביעו כלל עמדה בסוגיה. נושא זה הוא הגורם המשמעותי לפיצול שהחל בקרב ציבור שומרי המסורת והוביל ליצירת הציבור הדתי לאומי, שהצטרף לתנועה הציונית, ולהתגבשות הציבור החרדי המתנגד לציונות.
נכון ל-2012, על פי המכון הישראלי לדמוקרטיה – 62% מהחרדים מגדירים עצמם "ציונים מאוד" או "די ציונים".
רקע היסטורי > ניסיונות ההתיישבות במאה התשע עשרה

במאה ה-19 התרבו הניסיונות של יהודים, בהם אנשי היישוב הישן לרכוש קרקעות בארץ ישראל לצורך, הקמת בתי מגורים ומשק חקלאי. בהם, ההתיישבות בהר מירון על ידי ישראל ב"ק בשנות השלושים של המאה ה-19, ובניית שכונות חדשות מחוץ לעיר העתיקה שנתמכה על ידי משה מונטיפיורי מראשית שנות השישים של המאה. בשנת 1870 הקימה חברת כל ישראל חברים את בית הספר החקלאי מקוה ישראל. פעולות אלו נבעו בעיקר מתוך לחץ כלכלי ומניסיום להביא לפרודוקטיביות של היושבים בארבע ערי הקודש. חלק מרוכשי האדמות מהיישוב הישן ראו במעשיהם את תחילת גאולתו של עם ישראל, המתבטאת בקיום מצוות ישוב ארץ ישראל ובהפרחת השממה, עם השנים התגבשו התפיסות הללו בקרב מקצת מבני היישוב הישן שפעלו לגאולת אדמות. כל עוד לא היו מעורבים בכך חברי קהילה רבים, לא עוררו מחשבות אלו התנגדות בקרב רבני הקהילות בערי הקודש.
רקע היסטורי > ראשיתן של אגודות "חובבי ציון"

תחילתה של התנועה הציונית הייתה בשנות השבעים עם הקמתן של אגודות פעילים במסגרת תנועת חיבת ציון. באגודות אלו, ובחיבורים הציוניים שהופצו בשנים אלו היו מעורבים רבנים ומשכילים. רבני התנועה דגלו בהשקפה שראתה בציונות חלק מתהליך הגאולה, שתזורז על ידי מימוש מצוות ישוב הארץ וחזרת עם ישראל לארצו. חלק מהם אף דגל בשיתוף עם המשכילים חובבי ציון, על מנת להשיג את מטרותיה הדתיות של הציונות.

אולם רבנים אחרים מגדולי ישראל התנגדו ליוזמות אלו. התנגדות חריפה הביעו רבני הקהילות האולטרה-אורתודוקסיות בהונגריה. ביניהם היו אדמור"י חסידות מונקאץ', רבי צבי הירש שפירא, ובנו חיים אלעזר שפירא. התנגדותם הייתה ברוח ההשקפה האורתודוקסית השוללת הכנסת שינויים באורח החיים היהודי, וכן מטעמים הלכתיים של איסור שלוש השבועות.[דרוש מקור]
רבנים אחרים הביעו התנגדות לפעילות ציונית בעיקר מפני החשש למגמות חילון, שכן חלק ממנהיגי התנועות היו יהודים שלא שמרו תורה ומצוות. בשנת 1882, באו חברי תנועת ביל"ו שנקראה לפי ראשי התיבות של הפסוק ”בֵּית יַעֲקֹב לְכוּ וְנֵלְכָה”. וביקשו את תמיכתו של האדמו"ר מחב"ד שמואל שניאורסון. הם נענו על ידי הרב, כי אם יוסיפו גם את המשך הפסוק "בְּאוֹר ה'" לראשי התיבות של תנועתם, הוא יתמוך בהם, "והייתי גם כן נוסע ומביא מאה אלף חסידים לארץ ישראל".
התנגדות מהותית לציונות, גם כלפי פעילות בעלת צביון דתי, השמיע הרש"ר הירש, מראשי היהדות האורתודוקסית בגרמניה. במכתב לרב צבי הירש קלישר, ממבשרי הציונות בשנות השישים והשבעים, כתב הרב הירש:
דעתי קצרה מהכיר את הטוב והאמת אשר יפרחו כפי דעתו הרמה מהשתדלותו בעניין ישוב א"י, ואת אשר לבבו למצוה וגם חובה גדולה יחשוב, לקט שכלי לא כן ידומה. ואני בעניי אשר אין לי עסק בנסתרות אין טוב לי כי אם להחזיק בדרך הכבושה מאבותינו קדמונינו נ"ע, אשר לא שמו לנגד עינינו כי אם להיות חרדים בכל מאמצי כחנו לתקן דרכנו בדרך התורה לפני אלוקינו ולהרים מכשול מקרבנו, ולצפות לגאולה בכל יום אם בקולו נשמע. ומעולם לא שמו על שכמנו דרך הגאולה על ידי חיזוק ותיקון אדמת קדש, כי אם על ידי חיזוק ותיקון לבבנו ומעשנו לתושיה.
עם זאת, הרב עזריאל הילדסהיימר, גם הוא מראשי האורתודוקסיה בגרמניה ורבה הראשי של קהילת יהודי ברלין, תמך ב"חובבי ציון" ובפעילותיה של ציונות המעשית, להקים מקלט ליהודים בארץ ישראל.
רקע היסטורי > בין היישוב הישן ליישוב החדש

בארץ ישראל, חלק מאנשי היישוב הישן פעלו בקנה אחד עם יעדי הציונות; הם יזמו שכונות חדשות מחוץ לחומות, ובשלהי שנות השבעים של המאה התשע עשרה פנו להקמת מושבות חקלאיות - גיא אוני ליד צפת, ופתח תקווה, שהוקמה על ידי אנשי ירושלים. הקמת המושבות לוותה באידאולוגיה של התנתקות ממוסד החלוקה וביסוס כלכלי על ידי התיישבות חקלאית, וכן קיום מצוות התלויות בארץ. המושבה פתח תקווה קבלה את חסותו של מהרי"ל דיסקין, מחשובי רבני ירושלים וממנהיגי היישוב הישן, הקרקע שנרכשה על ידי אגודת מיסדי היישוב נרשמה על שמו, והוא שימש סמכות רוחנית עבור המתיישבים, תקנות היישוב כללו הקפדה על שמירת מצוות ולימוד תורה. רבני הקהילות ביישוב הישן הביעו חשש מפעולות ההתיישבות, בשל ההתנתקות מהקהילה ומלימוד התורה.[דרוש מקור] ורובם ככולם דחו את הקשר בין רעיון ישוב ארץ ישראל לבין תהליך הגאולה.[דרוש מקור] בשנת 1885 פרסמו רבני היישוב הישן את הקונטרס קול מהיכל בו ביטאו לראשונה התנגדות ליישוב החדש. בביקורתם מחו על היחס המזלזל שביטאו מקימי המושבות - "הקולוניסטים" לחלוקה, וכן את פעילותם למרות התנגדות השלטון העות'מאני.[דרוש מקור]
בשנות השמונים והתשעים הוקמו מושבות נוספות על ידי אנשי העלייה הראשונה מתוך ראייה לאומית ברורה, והתרבו הטענות על התרופפות בשמירת הדת במושבות היישוב החדש, בעיקר סביב אורח חייהם של חברי ביל"ו בגדרה. התפתחויות אלו, וכן פולמוסי השמיטה שפרצו בשנים אלו, הביאו להתנגדות גוברת והולכת מצד רבני היישוב הישן לתנועה הציונית.
לאורך שנות השמונים גברו מגמות החילון וההשכלה בקרב יהודי מזרח אירופה, ועלה כוחם של המשכילים. כך קרה גם בתנועת חיבת ציון עם יסודו של הוועד האודיסאי והתחזקותו של ארגון "בני משה" בראשותו של אחד העם. "בני משה" שם לו למטרה להביא לתחייה לאומית של עם ישראל באמצעות חינוך תרבותי ו"הכשרת הלבבות" בקרב העם היהודי. התחזקות הארגון בראשית שנות התשעים הביאה לסילוקם של נציגי החרדים מתפקידיהם בתנועה "חובבי ציון", בהם יחיאל מיכל פינס, ולחזרתם לחיק היישוב הישן. פינס אף חבר לאנשי היישוב במאבקם בציונים המשכילים. בין היתר בכוונתם להקים בית ספר בעל חינוך "חופשי" ביפו, וכן במלחמתם באליעזר בן-יהודה על רקע התנגדותו לחלוקה ופעולותיו להחייאת השפה העברית.
רקע היסטורי > ההתנגדות מחוץ לארץ ישראל

במקביל נשמעו קולות מתנגדים לפעילותה של "חיבת ציון" באזורים בהם פעלו אגודותיה ברחבי אירופה. ארגונים ראשונים של יהודים אורתודותקסים כדוגמת "תנועת מחזיקי הדת" ו"הלשכה השחורה" שתמכו בתחילה בסיוע הכספי שהעניקו חובבי ציון לאנשי היישוב בארץ, החלו לבקר את פעילותה. בתחילה בשל ראשיה החילונים, ובשל היעדר התמיכה הישירה באנשי הקהילות אלא רק בניסיונות להתיישבות חקלאית. עם התחזקות הציונים המשכילים החלו הארגונים החרדים לבקר את שאיפותיה המשכיליות והלאומיות של הציונות:
"וגם אנחנו גילינו את דעתנו כי חובבים אנחנו את ציון וירושלים, וכי מקדישים ומעריצים אנחנו את כל רעיון המועיל להחזיק ישובת הקודש. אבל כן לא יכולנו להופיע עצתנו על דעת החובבים כי רעיון עבודת האדמה רב אונים הוא לקרב את הגאולה. ידענו כי הרעיון הזה אינו אלא משל בפי המשכילים להושיב את ארצנו הקדושה ביהודים שאינם מוכשרים להתגורר על אדמת ה', אשר ראשי החובבים מדריכים אותם מילדותם בחינוך חדש אשר לא על פי אמונת מורשה... הנעשה בנפשנו שקר לתת משפט הקדימה לישוב ארץ ישראל ולא לדת ישראל?"
בתגובה להתנגדות הגוברת מצד אנשי היישוב הישן ורבני קהילות באירופה, פרסמו "חובבי ציון" את הספר "שיבת ציון", ובו הסכמות של רבנים לפעולותיה של התנועה. חלק מהם קראו להמשך מפעל המושבות למען היהודים הנרדפים באירופה. חלק אחר קרא לחרדים שלא לדחות את מפעל ההתיישבות בגלל חלקם של המשכילים.
מול ההסתדרות הציונית > ראשית הציונות המדינית

בשנות התשעים החל בנימין זאב הרצל בניסיונותיו הדיפלומטיים להשגת צ'ארטר להקמת מדינה יהודית, והציע את רעיונות הציונות המדינית. בתחילה חשב שיעלה בידו לשכנע בכך את עשירי היהודים, שיממנו מכספם למען מטרה זו. משנכשל במאמצי השכנוע, החליט לרתום לכך את המוני היהודים באירופה. הרצל קוויה לשיתופם של היהודים האורתודוקסים באירופה ביוזמתו המדינית. הוא פנה למספר רבנים בקהילות מערב ומזרח אירופה וניסה לשכנעם לתמוך ברעיון להקמת מדינה לעם היהודי. בתגובה לכינוס הקונגרס הציוני הראשון, הצהיר יו"ר הלשכה האורתודוקסית בהונגריה, הרב משה ליפשיץ: ”ביחס לציונות, האורתודוקסים עומדים בדעה אחת עם היהודים המתקדמים. אף הם מגנים את התנועה הפזיזה, החוטאת נגד הדת ונגד הפטריוטיות גם יחד. ההונגרים בני דת משה חפצים לפרוח כאן, בביתם; אין להם כל כוונה להקים מדינה יהודית בפלשתינה.” העיתון דער איזראעליט, ביטאונם של האורתודוקסים בגרמניה, הודיע: ”לעניין אהבת הקייזר והרייך, ארצנו ומולדתנו, כל פלגות היהודים עומדות בדעה אחת. אורתודוקסים ורפורמים, האדוקים והליברלים.”
בסופו של דבר זכה הרצל לקבל את ברכתם של רבני תנועת "חובבי ציון" בראשותו של הרב שמואל מוהליבר ושל רבנים נוספים ברחבי התפוצה היהודית לצד התנגדות של רבנים אחרים.
מול ההסתדרות הציונית > מלחמת התרבות בקונגרסים הראשונים

לפני הקונגרס הציוני השני בשנת 1898 גברו הקריאות בהסתדרות הציונית ל"כיבוש הלבבות" ולהחדרת תרבות ציונית בקרב הקהילות היהודיות. קריאות אלו עוררו התנגדות מצד החרדים, שחששו מההשקפות הלאומיות החילוניות שהיו במוקד מהלך כזה. ועידת ורשה, שכינסו ציוני רוסיה לפני הקונגרס, קרא הרב אליהו עקיבא רבינוביץ' להקים גוף רבני שיפקח על ערכי התרבות שיובילו את ההסתדרות הציונית: "רק אז בהיות מפלגת החרדים בטוחה בדעותיה שלא תחלשנה על ידי הקולטורא והציונות, תתן את ידה לתנועתנו". המשתתפים בוועידת ורשה וכן הקונגרס הציוני החליטו ברוב קולות שלא לתמוך בבקשה זו של החרדים. בלחצם של שני הפלגים - תלמידי אחד העם מצד אחד שקראו ל"עבודת הקולטורא הלאומית", והנציגים החרדים מצד שני שקראו לשמירת המסורת במוסדות ההסתדרות הציונית, וכן בלחצו של הרצל לשמור על איחוד השורות בתנועה, הוחלט לבסוף:
"הציונות אינה חותרת רק לתחייה כלכלית ופוליטית אלא גם לתחייה רוחנית של העם היהודי, שעה שהוא ניצב על קרקע התרבות המודרנית ונאחז בחוזקה בכל הישגיה. הציונות לא תקבל על עצמה שום דבר המנוגד לחוקים הדתיים של היהדות".
ההחלטה הייתה מנוגדת לדעותיו של הרב רבינוביץ ובשנת תרנ"ט פרסם את הספר "ציון במשפט" ותקף בו את תוכניות התרבות של הציונות. במקביל החלו רבנים רבים לפעול בגלוי נגד הציונות. בקונגרס הציוני השלישי שהתקיים בשנת 1899 שבו ונשמעו הקולות הקוראים להגדרתה של הפעילות התרבותית והחינוכית של ההסתדרות הציונית. הפעם הצליחו נציגי החרדים להדוף את הקריאות מצד החילונים, וכפי שמדווח אחד העם הכריזו אלה כי "שאלת הקולטורא נתבטלה מכל וכל".
מול ההסתדרות הציונית > פרסום הספר "אור לישרים"

רבנים וראשי ארגונים חרדים החליטו בשנת תרנ"ט להגיב באופן פומבי לפעילות הציונית על ידי פרסומו של "קול קורא" נגד הציונות. אנשי "הלשכה השחורה" נפגשו בקובנה יחד נציגים חרדים נוספים, ביניהם שליחו של האדמו"ר הרב שלום דובער שניאורסון מחב"ד במטרה לפעול להגשת חתימותיהם של רבנים ליטאים וחסידים. בסופו של דבר נמנע פרסום הקריאה על ידי ההיסטוריון בן-ציון דינור, שסיפר על הכוונה לפעילים ציונים בקובנה.
שנה לאחר מכן, הצליחו הפעילים החרדים להוציא לאור את הספר "אור לישרים", ובו מאמרים של מספר רבנים "נגד השיטה הציונית". בטיעונים המופיעים בו הושוותה הציונות לרפורמים, שתכליתם לשנות את חוקי הדת ולעקור מעם ישראל את מסורת אבותיו. כמו כן נזכר כי הציונים פועלים לדחוק את הקץ ומכחישים כי הגאולה תבוא בדרך נס, למרות דעתו כי ”לא חפץ ה' לתת לנו יד ושם במדינה מיוחדת לנו עד אחרית הימים” לבסוף נשמעו נימוקים פרקטיים, לפיהם הציונות כתנועה קטנה וחסרת כוח לא תוכל להתמודד מול המעצמות הגדולות המתנגדות לשיבת היהודים לארצם, וכן גם שהעם היהודי אינו מסוגל לפעילות לאומית ולהקמת מדינה.
הרב דוד פרידמן מקרלין, מחשובי הרבנים בדורו שהביע תמיכה בפעילותם של "חובבי ציון", תקף בחריפות את הציונים באיגרתו במילים: ”דעתי בענין זה ידוע, אשר אחשוב שיטה זו כשיטת הש"צ שר"י (ראשי תיבות: שבתאי צבי שם רשעים ירקב) ורמיסת ברגל כל קודש."”
את המכתב החריף ביותר המופיע בספר כתב האדמו"ר הרש"ב מחב"ד, שהיה בין הדוחפים לפרסום הקונטרס. הוא תקף את הציונות בטיעונים מעשיים, לפיהם מדובר בחלום שווא של היהודים הציוניים. כמו כן ראה האדמו"ר מחב"ד חטא בהשתתפות עם הציונים, ואמר כי גם אם יצליחו תוכניותיהם יגרם מכך בסופו של דבר אסון ליהודים. הן בגלל תגובת אומות העולם, והן בגלל הציונות החילונית: ”ואם חס וחלילה יעלה בידם להחזיק בארץ כמו שמדמים בנפשם, יטמאו וישקצו אותם בשיקוציהם ומעלליהם הרעים, ויאריכו בזה את אורך הגלות.” לדעת הרש"ב, הציונות מסוכנת יותר ממהשכלה וההתבוללות, משום שהמחזיקים בה רואים את עצמם כיהודים כשרים, ורוצים לשנות את המסורת היהודית, אף על פי ש"כל דתם היא לאומיות".

סיבה נוספת להתנגדותו של הרש"ב לציונות הייתה בגלל רצונם של חבריה לפעול לקירוב הגאולה בדרכים מעשיות. במכתבו הוזכרו לראשונה שלוש השבועות כנימוק נגד הפעילות הציונית. וכך כתב:
"גם השלמים עם ה' ותורתו [...] בהָגלות הזה עלינו לצפות לגאולתנו וישועתינו של הקב"ה שלא ע"י בשר ודם [...] וכל שכן בכוחות ובתחבולות גשמיים, דהיינו לצאת מהגלות בכח הזרוע אין אנו רשאים".
מול ההסתדרות הציונית > הקמת אגודת ישראל

במקביל לפעילותה של ההסתדרות הציונית נעשו מספר ניסיונות להקים ארגון של היהדות החרדית באירופה שיפעל נגד מגמות החילון וההתבוללות, וכנגד שאיפותיה הלאומיות של הציונות. אחד מהם היה התאחדות האורתודוקסים בגרמניה, שהוקם עוד בשנת 1885 על ידי ראשי האורתודוקסיה בגרמניה. משנת 1905 עמד בראש הארגון יעקב רוזנהיים, שפעל כדי לאחד את הפלגים החרדים השונים. החל משנת 1907 התקיימו מספר כינוסים של רבני ההתאחדות, ונשמעו קולות הקוראים להקמת ארגון גג שיפעל נגד הפעילות החילונית הגוברת של התנועה הציונית. הקמת ארגון כזה התעכבה בשל חילוקי דעות בין הפלגים החרדים השונים, שחלקם קרא להתבדלות ולשמירת המסורת ללא פעילות ציבורית. בספטמבר 1911 פרשו חלק מחברי תנועת המזרחי מהתנועה הציונית, לאחר החלטה שהתקבלה בקונגרס הציוני העשירי על ארגון וריכוז הפעילות התרבותית בארץ ישראל על ידי ההסתדרות הציונית. חלק מפורשי המזרחי הצטרפו למחנה הרבנים המתנגדים לציונות וקראו להקמתו של ארגון אורתודוקסי שיפעל מחוץ להשפעתה של התנועה הציונית. מהלך זה היה הדחיפה האחרונה שנדרשה להקמתו של ארגון היהודים החרדים. ראשי התאחדות האורתודוקסים התאחדו עם רבני היהדות החרדית במזרח אירופה, באנגליה ובצרפת, ויחד הקימו את "אגודת ישראל". האגודה נוסדה בי"א בסיוון תרע"ב (1912), בוועידה שהתקיימה בעיירה קטוביץ. היא הועידה לעצמה על פי מטרתה המוצהרת "לפתור ברוח התורה והמצוה את השאלות השונות אשר תעלינה יום יום על הפרק בחיי כלל ישראל", בראשיתה התנגדה אגודת ישראל לציונות בטענה כי הציונים רואים בה תחליף לקיום מצוות ולייחודו של העם היהודי.