stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דתיה בן-דור
פרסים

בשנת 2013 הנפיק השירות הבולאי הישראלי בול המוקדש לשירה "אני תמיד נשאר אני", במסגרת סדרת הבולים "מוזיקה ישראלית שירי ילדים".
פרס יפן - "הוזו בונקה" 1985: התוכנית "קופסאות" שכתבה לצד אילנה לופט לסדרה "פרפר נחמד" זכה בפרס ראשון לתוכניות טלוויזיה חינוכיות לגיל הרך.
פרס ההצגה הטובה ביותר בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 1993 להצגה "נפילתו ועלייתו של המלך אַרְכִיסְפֶּקְטְרוּם היפּוֹטֵטוּס הראשון ובקיצור ססגוניה". מתוך נימוקי השופטים לפרס: ”ההצגה, נבחרה על ידי השופטים הילדים וגם על ידי השופטים המבוגרים... זוהי הצגה העוסקת בעולם של יופי, של דמוקרטיה, של אושר ושל הפרה של הרמוניה מופלאה בשל תככנות המלכה פרפומריה, רודפת הכבוד והשררה. היא זו המערימה על המלך הילדותי והנאיבי, שאינו מצליח ללמוד את סדר ימי השבוע וגוזרת בכך גירוש על כל הסגולים בממלכה. הסוף הרע נמנע, אך עד המניעה אנו נשבים בקסמה של האגדה הצבעונית, שעיצובה הבימתי יפהפה והיא מצליחה להצחיק, להעציב ולהדאיג. הצגה הגורמת לנו לחוות חוויה תיאטרלית מענגת, שיש בה גם נגיעה לערכים חברתיים, שהם ציפור הנפש שלנו”.
ציון לשבח למחזה "ילדה זה לא עציץ" בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 1996.
פרס הבמה לילדים ונוער להצגת השנה לשנת 2006–2007 להצגה "נפילתו ועלייתו של המלך אַרְכִיסְפֶּקְטְרוּם היפוֹטֵטוּס הראשון" ("ססגוניה"). נימוקי השופטים לפרס: ”ססגוניה היא הצגה שכל מרכיביה מתאחדים ליצירת עולם בדיוני רב קסם וחן, המאוכלס בדמויות פנטסטיות והמתרחש במקום בלתי ידוע. התפתחות העלילה ועיצוב הדמויות מצד אחד, והתנועה, המוזיקה וארגון החלל מצד שני, פועלים לגירוי חושיהם ודמיונם של הצופים מבלי לוותר על היבטיה הדידקטיים של ההצגה בדבר החשיבות של קבלת האחר בחברה”.
פרס "ספר הזהב" לשנת 1996 לספר "דגדוגים".
בשנת 2010 זכתה בפרס מיוחד מטעם דירקטוריון אקו"ם על תרומתה רבת-השנים לתחום היצירה לילדים.
פרס ביאליק למפעל חיים בספרות ילדים, 2012 - ”על כתיבתה לפעוטות ולילדים בגיל הרך, כתיבה מלאת הומור, המתאפיינת בווירטואוזיות לשונית, במקצביות ובמצלוליות כובשות”.
תחרות כתיבה של אגודת הסופרים באוקלהומה 2013 - ציון לשבח למחזה "נפילתו ועליתו של המלך ארכיספקטרום היפוטטוס הראשון”.
צילום

בשנת 2017 החלה לעסוק באמנות הצילום תוך למידה עצמית.
את יסודות הצילום למדה בסדנת צילום למתחילים של אדמה יוצרת, בהנחיית יואל שתרוג.
2018 - "שערי שמים" - גלריית פרג׳ לאמנות, היכל התרבות נתניה, קריית הממשלה תל אביב.
2019 - "אגם", גלריית פרג׳ לאמנות.
2021 - "כי גרים הייתם", פסטיבל הצילום הבינלאומי ה-9 - PHOTOIS:RAEL.
2022 - "כי גרים הייתם", תיאטרון ירושלים.
2022 - ״הנני״, פסטיבל הצילום הבינלאומי ה-10 - PHOTOIS:RAEL.
2018 - "שערי שמים",
2020 - "כי גרים הייתם",
2022 - "אגם"
ראו גם

ערכים על יצירות של דתיה בן דור
לקריאה נוספת

שולה איתן, "ירושלים בשיר - על שירים לילדים של יהונתן גפן ושל דתיה בן-דור על ירושלים", ספרות ילדים ונוער, שנה י"ח, גל' ד' (1992), עמ' 50–56
אילת יפת, "הומור מילולי ביצירותיה של דתיה בן-דור", בתוך: העברית שפה חיה, כרך ו' (תל אביב: הקיבוץ המאוחד והמכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר, אוניברסיטת תל אביב, 2013), עמ' 157–175
הערות שוליים

↑  אתר התוכנית, שירים שכתבה דתיה בן דור לתוכנית
↑  א (ת"א) 1884/06 אסתר עצמוני נגד דתיה בן דור, ניתן ב-6 בפברואר 2011
שגיא בן נון, קיבלה שטוזה: הסופרת דתיה בן דור תחויב בפיצויים, באתר nrg‏, 9 בפברואר 2011
↑  הספר "יום ששי של יויו", באתר ספרית פיג'מה
↑  הבול "אני תמיד נשאר אני", באתר דואר ישראל
↑  הזוכים בתחום המוזיקה הפופולרית (טקס פרסי אקו"ם 2010)
↑  טקס פרסי אק"ום, באתר אקו"ם
↑  ליה פן, הוכרזו זוכי פרס אקו"ם למוזיקה פופולרית, באתר הארץ, 25 בינואר 2011
↑  הוכרזו הזוכים בפרס ביאליק לספרות, באתר וואלה, 14 במאי 2012
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: לאה איני, שלומית כהן-אסיף, מרדכי גלדמן | פרס ביאליק לספרות יפה דן בניה סרי, שרון אס, דתיה בן-דור  2012 | הבא: ארז ביטון, חדוה הרכבי, תמי שם-טוב |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007286289305171  GND: 1172452504  ISNI: 0000 0000 6696 3046  LCCN: nr91012331  MusicBrainz: 22fe322f-68b0-488b-aa1c-b6ec747462a9  VIAF: 39230675   WorldCat (עם VIAF): 39230675 
כריכת הספר "פרדיננד והשעמום הגדול"
טוק TV

| --- | --- |

 סוגה:  תוכנית אירוח
 יוצרים:  שני אלטרוביץ' אלירן חזן
 כותבים:  שני אלטרוביץ' אלירן חזן
 מנחים:  שני אלטרוביץ' אלירן חזן
 משתתפים:  טל מוסרי קים בן שמעון דילן דרור אור זוטי מיכה סלמה
 ארץ מקור:  ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  6
 תוכנית המשך:  וייב האוס: הסודות נחשפים
 הפקה
 חברת הפקה:  ערוץ הילדים
 הפצה:  ערוץ הילדים FOMO HOT VOD Young FreeTV
 אורך פרק:  כ-20 דקות
 שידור
 רשת שידור:  ערוץ הילדים FOMO
 תקופת שידור מקורית:  14 באפריל 2024 – 20 באפריל 2024
טוק TV היא תוכנית אירוח ישראלית לילדים ונוער המשודרת מ־14 עד 20 באפריל 2024 בערוץ הילדים, FOMO, HOT VOD Young ו־FreeTV.
העונה הראשונה שודרה באפריל 2024. בערוץ עובדים על עונה חדשה עם אורחים מפתיעים, אך עדיין אין לכך אישור רשמי.
תקציר ורקע

במהלך שנת 2023, ערוץ הילדים ירד ונשארו מנחים בודדים (עד שהצטרפו עוד בתחילת השנה וגם במהלך שנת 2022). בסוף שנת 2023 הצטרפו לצוות המנחים שני אלטרוביץ' ואלירן חזן. ערוץ הילדים הודיעו כי הם רוצים לעשות תוכנית אירוח: ושני ואלירן המנחים שלה, היוצרים שלה והכותבים שלה. כך, במהלך חופשת פסח, ב-14 באפריל 2024, עלתה הסדרה לראשונה ונגמרה ב-20 באפריל 2024 כאשר הייתה בעלת 6 פרקים.
תקציר הסדרה היא בעצם שכל פרק מתארח באולפן אורח מיוחד (מלבד הפרק השישי והאחרון, שבו הם לא באולפן). שני ואלירן מדברים עם האורח ועל כל מה שצריך לדעת עליו.
רשימת האורחים

בכל הפרקים מלבד הפרק השישי היה אורח.
| האורח | הפרק שבו השתתף האורח |
| --- | --- |
טל מוסרי: פרק ראשון
קים בן שמעון: פרק שני
דילן דרור: פרק שלישי
אור זוטי: פרק רביעי
מיכה סלמה: פרק חמישי
סדרת בת

לאחר סיום שידורי הסדרה שודר הסדרה "וייב האוס: סודות נחשפים" שנחשבת לסדרת בת לסדרה זו. שני ואלירן מנחי סדרת הבת ואף אורחים לאורך שמונת פרקי הסדרה.
סקירת הסדרה

| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 6 | 6 | 14 באפריל 2024 | 20 באפריל 2024 |
פרקים > עונה 1

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | שם הפרק | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | תגידו שלום לטל מוסרי | 14 באפריל 2024 |
| 2 | 2 | תגידו שלום לקים בן שמעון | 15 באפריל 2024 |
| 3 | 3 | תגידו שלום לדילן דרור | 16 באפריל 2024 |
| 4 | 4 | תגידו שלום לאור זוטי | 17 באפריל 2024 |
| 5 | 5 | תגידו שלום למיכה סלמה | 19 באפריל 2024 |
| 6 | 6 | חוגגים גאווה בטוק TV | 20 באפריל 2024 |
מאיה מעוז

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 ביולי 1973 (בת 51) רמת גן, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1996
 עיסוק:  שחקנית תיאטרון
 מקום לימודים:  בית צבי 
 מספר צאצאים:  2
 פרופיל ב-IMDb
 
מאיה מעוז (נולדה ב-7 ביולי 1973) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה

מעוז נולדה בשנת 1973 ברמת גן. היא בוגרת בית הספר התיכון "תלמה ילין". שירתה בלהקה צבאית ולמדה משחק במחזור ל"ד (1996) של בית הספר לאמנויות הבמה "בית צבי". במסגרת לימודיה, זכתה ב-13 מלגות הצטיינות (ירושלמי, זעירי, רודנסקי, קרן אמריקה – ישראל ועוד). עם סיום לימודיה הייתה מועמדת לפרס אנשי השנה בקטגוריית התיאטרון, ובשנים 1998 ו-1999 הייתה מועמדת לפרס התיאטרון הישראלי. בשנת 1998 נבחרה לאחת מעשרת הצעירים המבטיחים של ישראל במסגרת חגיגות שנת היובל למדינה. בשנת 2001 הייתה מועמדת שוב לפרס התיאטרון הישראלי, בקטגוריית שחקנית המשנה. בשנת 2009 זכתה בפרס השחקנית המצטיינת ע"ש ישראל פלס מטעם פסטיבל "פותחים במה" העשירי של תיאטרון בית ליסין. בשנת 2016 זכתה בפרס השחקנית המצטיינת בטקס פרסי התיאטרון הלאומי הבימה. בשנת 2019 זכתה בפרס הדסה ומיכאל קלצ'קין על תפקידה כמרתה במחזה "מי מפחד מווירג'יניה וולף". כמו כן, זכתה בפרס הקרן ע״ש ליא קניג וצבי שטולפר לשנת תשפ״ב 2022 על תפקידה בהצגות ״מי מפחד מווירג'יניה וולף״, ״זרים מושלמים״, ״בקשתה האחרונה של רווקה״, ״עוד חוזר הניגון״, ועל תרומתה הרבה לתיאטרון הלאומי ״הבימה״.
בשנת 1998 כאשר שיחקה בהצגה "אותלו", הותקפה מעוז באלימות על ידי השחקן ג'וליאנו מר ועזבה את ההצגה. לכשתקף מר גם את מחליפתה, הוא הורחק מן ההצגה והשחקן יורם טולדנו נקרא להחליפו, כאשר גם מעוז שבה לשחק בהצגה.
ביוגרפיה > בטלוויזיה ובקולנוע

בשנת 2004 השתתפה בסדרה "מעורב ירושלמי".
בשנת 2014 השתתפה בסדרה "פלפלים צהובים" בתפקיד ד"ר רחלי שחק.
בשנת 2016 השתתפה בסרט "הפורצת" ובסדרות "כל העולם במה-שייקספיר לילדים".
בשנת 2019 השתתפה בסדרה "מצולמים" של HOT בתפקיד אריאלה הפסיכולוגית.
חיים אישיים

בשנת 2003 נישאה לבמאי משה קפטן ולהם שני ילדים. ב-2018 השניים נפרדו.
הערות שוליים

↑  לא כולל שינה | תיאטרון באר-שבע, באתר www.b7t.co.il
מגדלי פנורמה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מגדלים תאומים 
 מיקום:  חיפה 
 מדינה:  ישראל 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1986
 תאריך פתיחה רשמי:  1986 
 אדריכל:  שלמה גלעד 
 מידות
 גובה:  88 מ' 
 
 קואורדינטות:  32°48′23″N 34°59′15″E﻿ / ﻿32.80633088°N 34.98758197°E﻿ / 32.80633088; 34.98758197
  (למפת חיפה מוגדלת) מגדלי פנורמה(למפת חיפה רגילה) מגדלי פנורמה(למפת הגליל המערבי רגילה) מגדלי פנורמה(למפת הגליל המערבי מוגדלת) מגדלי פנורמה
 
מגדלי פנורמה הם זוג גורדי שחקים הממוקמים במרכז הכרמל בחיפה. אחד המגדלים הוא מגדל דירות יוקרה בן 24 קומות המתנשא לגובה של 88 מטרים. מגדל זה הוא מגדל המגורים הגבוה ביותר בחיפה. במגדל השני נמצא מלון דן פנורמה בן 23 קומות השייך לרשת מלונות דן. המלון מתנשא לגובה של 85 מטרים והוא המלון הגבוה ביותר בעיר.
המגדלים תוכננו על ידי האדריכלים שלמה גלעד ויחיאל קומט ונבנו בין השנים 1986-1980 בשטח שהיה, עד לקום המדינה, בית הארחה גרמני (שדרות הנשיא 101 דהיום), כחלק מן ה"כרמל הגרמני" (ראו גם כאן). המגדלים נחשבו עד לבניית "מגדל המפרש" בשנת 2002 לגורדי השחקים השניים בגובהם בעיר חיפה לאחר מגדל אשכול של אוניברסיטת חיפה. מיקומם של המגדלים במרכז רכס הכרמל שובר את קו הרכס וניתן להבחין בהם בימים עם ראות טובה ממרחק של כ-100 ק"מ, דבר ההופך את המגדלים לאחד מסימני ההיכר של חיפה.
בין המגדלים מרכז קניות המקושר למרכז הכרמל בגשר להולכי רגל. במרכז הקניות בתי קפה אחדים וחנויות אופנה. בעבר היו במקום בתי קולנוע אך הם נסגרו בשנת 2009. מרפסת נוף בקומה השנייה של מרכז הקניות מאפשרת תצפית על כל אזור מפרץ חיפה. מרפסת הנוף מקושרת לטיילת לואי, המובילה לעבר גני המרכז הבהאי העולמי.
המגדלים נמצאים מול גן האם ובסמוך לתחנת הכרמלית.
גלריה

מגדלי פנורמה נשקפים משכונת הדר הכרמל
מגדלי פנורמה (מימין), ומלון נוף (משמאל). ברקע - מפרץ חיפה
הנוף הנשקף ממלון דן פנורמה שברובע הכרמל
מדיסון לינץ

| --- | --- |

לינץ בשנת 2014
 לידה:  11 במאי 1999 (בת 25) אטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 השכלה:  Covenant Christian Academy 
 תקופת הפעילות:  מ-2005
 עיסוק:  שחקנית
 
מדיסון לינץ (באנגלית: Madison Lintz; נולדה ב-11 במאי 1999) היא שחקנית אמריקאית הידועה בעיקר מתפקידה כסופיה פלטייר בסדרת הדרמה הפוסט-אפוקליפטית "המתים המהלכים" (2010–2012).
ראשית חייה

לינץ נולדה ב-11 במאי 1999, לקלי קולינס לינץ, שחקנית ומארק לינץ, סוכן נדל"ן. שלושת אחיה של לינץ הם מקנזי, מאט ומקסן. בשנת 2012, לינץ התגוררה עם משפחתה באלפרטה, ג'ורג'יה, ולמדה בחינוך ביתי. מאוחר יותר היא למדה באקדמיה הנוצרית, "Covenant".
קריירה

קריירת המשחק של לינץ החלה בשנת 2005, כשהייתה בת שש, כאשר היא החלה להופיע בפרסומות.
היא הופיעה בשתי העונות הראשונות של סדרת הטלוויזיה הפוסט-אפוקליפטית של AMC "המתים המהלכים", וגילמה את בתו בת ה-12 של קרול פלטייר, סופיה. היא הופיעה בסדרת הטלוויזיה "נאשוויל" ו"זה על טבעי". היא שיחקה בתפקיד מאדי בוש בסדרה "בוש" משנת 2015 עד שהסדרה הסתיימה בשנת 2021. לינץ שחזרה את תפקידה בסדרת הספין-אוף, "בוש: מורשת", שהוצגה לראשונה באמזון Freevee ב-6 במאי 2022.
היא הופיעה בסרט העצמאי "מחוז ניובורן" (2011) ובשני סרטים משנת 2012, "מהפכה בבית" ו"אחרי".
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | מחוז ניובורן |  |  |
| 2012 | אחרי ('אנ) | אנה הצעירה |  |
| 2012 | מהפכה בבית | אשלי |  |
| 2018 | הגיע השטן ('אנ) | האנה |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010–2012 | המתים המהלכים | סופיה פלטייר | תפקיד חוזר; 8 פרקים |
| 2011 | זה על טבעי ('אנ) | נטליה |  |
| 2012 | נאשוויל | דנה באטלר |  |
| 2012 | ג'ודי האמריקאית | אנני | סרט טלוויזיה |
| 2015–2021 | בוש ('אנ) | מאדי בוש | תפקיד ראשי; 64 פרקים |
| 2022–הווה | בוש: מורשת ('אנ) | מאדי בוש | תפקיד ראשי; 20 פרקים |
פילמוגרפיה > משחקי וידאו

| שנה | פרויקט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | המתים המהלכים: גורלות ('אנ) | סופיה פלטייר / נקבת Woodbury Goon #1 | תפקיד קולי |
פרסים ומועמדויות

| שנה | מסגרת | קטגוריה | עבודה מועמדת | תוצאה | הפניות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | פרסי אמן צעיר | ההופעה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה – שחקנית משנה צעירה | המתים המהלכים | מועמדות |  |
| 2016 | פרסי אמן צעיר | ההופעה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה – שחקנית צעירה חוזרת (גילאי 14–21) | בוש | מועמדות |  |
| 2021 | פרסי שבתאי | ההופעה הטובה ביותר של שחקן צעיר בסדרת טלוויזיה | בוש | מועמדות |  |
הערות שוליים

↑  Legge, Lisa (11 במאי 2016). "Famous birthdays May 11; and: Adele's ex wants a little credit". St. Paul Pioneer Press. אורכב מ-המקור ב-12 במאי 2016. נבדק ב-24 באוגוסט 2018. Actress Madison Lintz of "The Walking Dead" is 17. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2 3 4 5  Ho, Rodney (25 באפריל 2017). "Alpharetta's Madison Lintz talks about 'Bosch' role, 'The Walking Dead,' Cheeky". The Atlanta Journal-Constitution. ארכיון מ-24 באוגוסט 2018. נבדק ב-24 באוגוסט 2018. {{cite news}}:  (עזרה)
1 2  Stucka, Mike (29 בספטמבר 2013). "Comic Con in Warner Robins melds fantasy with reality". The Telegraph. ארכיון מ-27 במאי 2024. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Bradley, Bill (2 באפריל 2018). "'Walking Dead' Delivers A Carol Easter Egg On Easter". Huffington Post. נבדק ב-2 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gebhardt, Ashley. "An Interview with "Under the Dome" star Mackenzie Lintz". So Fetch Daily. נבדק ב-1 באוגוסט 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "The Walking Dead's Matt Lintz cast in Ms. Marvel series". Undead Walking (באנגלית אמריקאית). 22 בנובמבר 2020. נבדק ב-8 בפברואר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Brett, Jennifer (13 בדצמבר 2012). "Life after zombie death: Getting role in Midler-Crystal comedy". Living. The Atlanta Journal-Constitution. p. D2. ארכיון מ-27 במאי 2024. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Madison Lintz as Sophia Peletier". AMC. אורכב מ-המקור ב-7 בפברואר 2013. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hinckley, David (10 בפברואר 2012). "Life-or-death decisions are a big deal as 'The Walking Dead' steps into season's second half". Daily News. p. 106. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Kotowski, Meghan (19 בדצמבר 2012). "Lintz talks behind the scenes of 'Parental Guidance'". Gwinnett Daily Post. ארכיון מ-2 בדצמבר 2014. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Gingold, Michael (27 באוגוסט 2012). "Madison Lintz Talks 'Walking Dead's' Sophia and 'After'". Fangoria. אורכב מ-המקור ב-28 באוקטובר 2012. נבדק ב-5 ביוני 2015. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "34th Annual Young Artist Awards – Nominations / Special Awards". youngartistawards.org. אורכב מ-המקור ב-3 באפריל 2013. נבדק ב-1 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2016 Young Artist Awards » Young Artist Awards". youngartistawards.org. אורכב מ-המקור ב-30 באוקטובר 2016. נבדק ב-1 בנובמבר 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Hipes, Patrick (4 במרץ 2021). "Saturn Awards Nominations: 'Star Wars: Rise Of Skywalker', 'Tenet', 'Walking Dead', 'Outlander' Lead List". Deadline Hollywood. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tartaglione, Nancy (27 באוקטובר 2021). "Saturn Awards Winners: 'Star Wars: The Rise Of Skywalker' Leads With Five Prizes – Full List". Deadline Hollywood. {{cite web}}:  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1070296694  VIAF: 315582991   WorldCat (עם VIAF): 315582991
שיכון ועד הר הכרמל

| --- | --- |

בית בשיכון
 מידע
 עיר:  חיפה
 תאריך ייסוד:  1950
 קואורדינטות:  32°48′48″N 34°58′49″E﻿ / ﻿32.813275288087°N 34.980282074179°E﻿ / 32.813275288087; 34.980282074179
 שכונות נוספות בחיפה
  (למפת חיפה מוגדלת) שיכון ועד הר הכרמל(למפת חיפה רגילה) שיכון ועד הר הכרמל(למפת הגליל המערבי רגילה) שיכון ועד הר הכרמל(למפת הגליל המערבי מוגדלת) שיכון ועד הר הכרמל
 
שיכון ועד הר הכרמל מורכב מקבוצת בנייני מגורים הנמצאים בכרמל הצפוני, ומהווה חלק מרמת התשבי. מיקומו בשטח שבין הרחובות שדרות הנשיא והתשבי. השיכון נוצר מתוך תפיסת שיכון רווחה – המבכר יצירת מרחב העונה על הצורך במגורים ובשיתוף קהילתי, ועם זאת מאפשר הפרדה מסוימת בין יחידות הדיור ופרטיות.
רקע היסטורי ומאפייני תכנון

עוד בשנים שלפני קום המדינה התעורר הצורך למצוא פתרונות דיור לאוכלוסיית העולים. ועד הר הכרמל פעל בחיפה משנות ה-20, ובנוסף לעבודה קהילתית וארגונית היה מעורב בהקמת תשתיות. הוועד ביקש לספק פתרון דיור מיטבי לתושבי הכרמל ופעל בשני מישורים: מציאת שטח הקמה מתאים, ואיתור המימון הדרוש.
במהלך שנות ה-40 הוחלט בוועד על השתתפות במפעל השיכון, כפי שעשה אז ועד הדר הכרמל. לשם כך רכש ועד הר הכרמל מניות בחברה אשר נוצרה למטרה זו, ואיתר שטח באזור רחוב פנורמה. בכתבה בעיתון הצופה מן 15 בינואר 1945 מדווח על הקמת חברת "מעון" – חברה לשיכון. ניתנה לציבור אפשרות לרכוש מניות בחברה, ובכך לסייע במימון הדרוש להקמת השיכון. יו"ר ועד הר הכרמל א. פרידלנד ואחרים, בגיבוי חתימות עסקנים ואנשי ציבור (ראש העיר חיפה דאז שבתי לוי ביניהם) – פנו אל הממשל במטרה לאשר את התוכנית.
באותם ימים רכס הכרמל היה יחסית ריק עדיין, ותושבי העיר חיפה התרכזו בעיקר למרגלותיו. מרבית דיירי הכרמל הצפוני היו מבני המעמד העליון, המתגוררים בבתי יוקרה (לדוגמה בית הטירה), לצד מוסדות דת, בתי חולים ופנסיונים. הממשל וגופים פרטיים בארץ ובחו"ל החזיקו בקרקעות על הרכס, וכתבה שהתפרסמה ב־25 בנובמבר 1947 בעיתון המשקיף מביעה תרעומת על כך כי הקרקעות אינן משמשות למגורים, וכך נכתב:
"צפיפות בהדר הכרמל ושממה בהר-הכרמל ... מעשה בהרשמת מועמדים לשיכון... לפני כשנתיים הזדרזה עירית חיפה לצעוד צעד אחד עם האופנה. שמוע שמעה העירייה שעיריות מתוקנות בעולם דואגות לא רק לביוב ולניקיון, אלא גם מתעסקות בשיכון... בהדר הכרמל, למשל, יש למהר ולהעמיד מצבת זיכרון למגרש הריק האחרון, כיון שעוד מעט ויעלם גם הוא ... אלפי דונמים אדמה יהודית שוממים על הר הכרמל ... בתנ"ך מסופר שעל הר הכרמל התאספו ארבע מאות נביאי הבעל שנשחטו על ידי אליהו הנביא. בזמננו התרכזו שם המון חברות קרקע גדולות וקטנות וכל פעילותן בשטח הפיתוח מצטמצם בניהול מסחר קרקעות עם הגולה ...".
השיכון נבנה בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 ומאופיין בבתי מגורים דו-קומתיים:
משרד האדריכלים של אל מנספלד ומוניו גיתאי, שרטט בלוק בן 10 דירות המורכב מ-5 תיבות בנות 2 דירות כל אחת, הצמודות אחת לחברתה בחפיפה חלקית וקבועה. הבלוק מקביל לרחוב התשבי. בבניינים נעשה שימוש באלמנטים בבנייה טרומית (צלעות אנכיות כמסתור במרפסות, ולוחות בטון מקושטים בדוגמת ריבועים כחלק מקירוי חיצוני, ממפלס הרצפה עד אדני החלונות).
שמואל רוזוב תכנן בשיתוף פעולה עם חברת רסקו, 3 מבנים זהים בני 4 דירות כל אחד – בכל צד 2 קומות ושתי דירות בנות 2 וחצי חדרים, כאשר הדירות הן תמונת ראי של הצד האחר. פתחי הכניסות בכל קומה מקושתים, וכרכוב דק מעטר את הגגות. מהלך מדרגות בכל צד מוביל אל כניסת הקומה הראשונה. המבנים הוצבו על יתרת המגרש בשורה. הכניסות העיקריות אליהם משדרות הנשיא.
עם סיום כל עבודות ההקמה בשנת 1954, היו בשיכון 22 יח"ד.
שבילי אבן טבעית נבנו בין הבניינים, כאשר שביל גישה קצר מסתעף מהם אל כל כניסה.
ניתן להבחין בשוני בין עבודות האדריכלים. בתי מנספלד היו מודרניים לזמנם, בעלי אלמנטים טרומים וחזרתיים. חגורות בטון מדגישות את ההפרדה בין הקומות, ואת הגג. הבתים שתכנן רוזוב ניחנו בתצורה פשוטה ורומנטית, המזכירה עבודות מוקדמות יותר שלו.
השיכון נבנה לצד חורש עצי אורן הסלע.
המקום כדוגמה לשיכון רווחה

בשונה מרעיון השיכון הציבורי המתייחס לדיור בבעלות המדינה או המנוהל על ידי ארגונים שונים במטרה לספק דיור בר השגה במבני תיבה מרובי דירות, השיכון נבנה על פי תפיסת "שיכון רווחה", מונח שנטבע בעשוריה הראשונים של המדינה. בין יסודותיו נמנים מספר יחידות דיור מוגבל במבנה, כמו גם מספר הקומות (לרוב 2 בלבד), כאשר לכל דירה גישה נפרדת. מרכיבים אלה יוצרים בפועל בניין "חצי פרטי". תוכנית הצבת הבניינים בהטיה ובמרחק אחד ממשנהו מותירה שטחים פתוחים בינם, המשמשים לגינות וליצירת שבילי מעבר.
תפיסה תכנונית זו מאפיינת בעיקר ישובים קהילתיים וקיבוצים שבהם הבתים, שהם מעוזו הפרטי של התושב, בנויים בפיזור על מגרש אחד היוצר מעין מרחב גני משותף. ניתן לשער כי הוגי השיכון ביקשו ליצור מארג דומה בעיר. הפרקטיקה נעלמה בשנות ה-60 מאזורים עירוניים, במיוחד עם התגברות בניה רוויה בארץ.
שיכונים דומים בישראל

שיכון זהה במרכיביו שגם הוא מעין "קיבוץ בתוך עיר" (אף על פי שגדול בהרבה בשטחו ובמספר יחידות הדיור שבו), הוא שיכון המורים בגבעתיים. שיכון זה שנוסד בתחילת שנות ה-60, כולל 14 מבני שיכון בני 2 קומות וביניהם שטחים פתוחים פרטיים (שפ"פים) נרחבים שנועדו לרווחת הדיירים, גינות ושבילים המקשרים בין הבתים. (ראה קישורים חיצוניים).
תמונות

פרט מהלך מדרגות ששרד במצבו המקורי בבתי רוזוב בשיכון. מדרכי מדרגות ביציקת מוזאיקה (טראצו), הגרם מקושט בטיח מסורק
לוח האבן המסותת הנושא את שם השיכון, נתון בחומה ליד אחד מהבתים
תחנת הרכבת חדרה מזרח

קבלת פנים לילדי טהראן בתחנת הרכבת בחדרה, 1943
המבנה הראשי של התחנה שנבנה על ידי הבריטים ב-1940 (צולם ב-2015)
תחנת הרכבת חדרה מזרח הייתה תחנת נוסעים על המסילה המזרחית בקו חיפה - ראש העין, הממוקמת בשטחה המוניציפלי של חדרה.
התחנה אמורה להיפתח מחדש במסגרת פרויקט המסילה המזרחית החדשה.
היסטוריה

התחנה הוקמה על ידי הרכבת המנדטורית בשנת 1920 כחלק ממיזם הארכת שלוחת רכבת האלונים העות'מאנית עד לתחנת הרכבת חיפה מזרח, על מנת ליצור קישור מסילתי נוח בין חיפה ללוד וממנה לתל אביב, לירושלים ודרומה למצרים (עד אז הקישור מחיפה דרומה נעשה דרך מסילת השומרון שיצאה מעפולה דרומה לכוון ג'נין, ומשם דרך הרי השומרון ותחנת הרכבת מסעודיה לטולכרם). התחנה הייתה במרחק של מיל וחצי מחדרה.
התחנה שירתה את רכבות הנוסעים בקו חיפה - קנטרה שהופעל על ידי הרכבת המנדטורית עד להקמת המדינה. אל התחנה היה שירות אוטובוסים מחדרה, כרכור ופרדס חנה. בתחנה לא היה בניין לנוסעים בשנות ה-30 ולא היו סככות להגנה מפני גשם ושמש, עבור הממתינים לרכבת.
בשנות ה-50 נסללה מסילת החוף מצומת רמז שמצפון לתחנה אל תל אביב ועם פתיחתה בשנת 1953 הצטמצם מאוד שירות רכבות הנוסעים בתחנה. במקומה נפתחה תחנת הרכבת חדרה מערב במערב העיר, ותחנת חדרה מזרח המשיכה לשרת רכבות ספורות בקו חיפה - ירושלים שנסעו על המסילה המזרחית עד שנת 1968, אז הופסק לחלוטין שירות הנוסעים בקו והתחנה נסגרה. המסילה המזרחית מדרום לתחנת חדרה מזרח ועד לכפר סבא פורקה. התחנה המשיכה לשמש כתחנת משאות וכתחנה תפעולית, וכיום היא משמשת רק רכבות משא בודדות המובילות תבואה למפעלי "גרנות" הסמוכים אליה דרך שלוחה ייעודית. במקום יש מספר מסילות ומבנים מתפוררים מתקופת המנדט.
היסטוריה > ילדי טהראן

ב-18 בפברואר 1943 הגיעו ילדי טהראן ממצרים לישראל ברכבת מיוחדת. הרכבת עצרה בתחנות רחובות, חדרה מזרח ובעתלית, שם נערכו קבלות פנים חגיגיות לילדים.
מבנה התחנה

בצידה הצפון מזרחי של התחנה נמצאים מחסנים שהוקמו בשנות השישים וכיום מוזנחים. מבנים אלו פורקו בתהליך העבודה על הקו המזרחי החדש של הרכבת.
בצידה הדרום מערבי של התחנה נמצאים בעיקר המבנים שהוקמו על ידי הבריטים והם כוללים את המבנה הראשי בו עברו הנוסעים, מגדל מים ומבני שירותים ומחסנים.
לכיוון דרום מערב, עובר קו הרכבת מעל גשר נחל חדרה כשלצד הגשר נבנו פילבוקס ומגדל שמירה לשמור על הגשר. המסילה מסתיימת עשרות מטרים לאחר הגשר. ניתן לצעוד לאורך סוללת הרכבת ולהבחין באדני העץ שתמכו בפסי הרכבת של המסילה המזרחית.
ממערב לתחנה (לאורך הגדר הדרומית של קיבוץ גן שמואל) נמצאת דרך סולינג שבנו הבריטים על מנת למנוע שקיעת כלי רכב בחולות.
גלריה

תחנת חדרה מזרח מצפון (2011)
שרידי הרציף וטרמינל הסחורות, מסילה בשימוש (במרכז) ומסילה שאינה בשימוש (משמאל)
שרידי מבנים בתחנה
מבט לעבר התחנה מדרום. בקדמת התמונה נראה גשר הרכבת מעל נחל חדרה
המבנה הראשי בתחנה
מגדל המים ממזרח לבניין הראשי
מבנים בתחנה
שער על שלוחה היוצאת מתחנת הרכבת חדרה מזרח ומובילה לאמבר צפון
תוכנית עתידית

בשנת 2027 התחנה צפויה להיפתח מחדש לשירות נוסעים כחלק מפרויקט חידוש המסילה המזרחית. בתחנה החדשה יהיו שני רציפי אי באורך של 355 מטרים כל אחד, כל רציף ישרת שתי מסילות. בנוסף תהיה מסילה תפעולית, בסך הכל 5 מסילות.
סביבת השירות של התחנה היא חדרה (ובפרט, שכונת בית אליעזר), אזור התעשייה קיסריה ופרדס חנה-כרכור, כמו כן, תחנה זו צפויה לשרת את המגיעים לאצטדיון חדרה העתידי.
תוכנית עתידית > מבנים לשימור

בתחום התחנה קיימים מספר מבנים לשימור: גשר נחל חדרה שנבנה על ידי הצבא הבריטי בתחילת שנות ה-20, מגורי עובדי המסילה והשירותים משנת 1927, מגורי הקוון שנבנו על פי תוכנית מגורי הקוון בתחנת זכרון יעקב, רציף וסככת ההדרים מתחילת שנות ה-30, מבנה התחנה, מגדל המים, מגדל שמירה ועמדת שמירה משנת 1944.
ראו גם

תחנת הרכבת חדרה מערב
הערות שוליים

↑  דין וחשבון קטעי על ההתנפלות על חדרה, דואר היום, 14 בנובמבר 1921
↑  חדרה, דבר, 9 בפברואר 1933
↑  תביעת ישובי השומרון, דבר, 17 במרץ 1937
↑  נדרשת רכבת בוקר מיוחדת לצפון, דבר, 15 בינואר 1937
↑  אחד המבנים משמש כמשרד של אחד מאגפי מועצת חדרה
↑  תחנת הרכבת חדרה מזרח, שבתשתיות, אפריל 2024
↑  רות ליברטי-שלו, תחנת הרכבת חדרה מזרח - תיק תיעוד, באתר מנהל התכנון, ‏יולי 2009
בית יולדות אמהות

| --- | --- |

 היסטוריה
 תאריך ייסוד:  20 בספטמבר 1945 
 תאריך סגירה:  1963 
 שירותים
 מיטות:  20 
 גאוגרפיה
 מיקום:  חיפה
 קואורדינטות:  32°48′52″N 34°58′48″E﻿ / ﻿32.814363797646°N 34.980033921682°E﻿ / 32.814363797646; 34.980033921682
  (למפת חיפה מוגדלת) בית יולדות אמהות(למפת חיפה רגילה) בית יולדות אמהות(למפת הגליל המערבי רגילה) בית יולדות אמהות(למפת הגליל המערבי מוגדלת) בית יולדות אמהות
 
בית יולדות אמהות היה בית יולדות שהוקם ברחוב הצנובר (שדרות הנשיא) מספר 19 ברובע כרמל, חיפה.
בית היולדות נוסד ב-20 בספטמבר 1945 ופעל עד ינואר 1963. ב-10 השנים הראשונות לפעילותו יולדו בבית היולדות 1,500 תינוקות.