stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ליג'יאנג
אתר המורשת העולמית "העיר העתיקה של ליג'יאנג" > באישה

בָּאישָׁה, השוכנת 8 קילומטרים צפונית לעיר העתיקה של ליאג'יאנג, הייתה המרכז השלטוני של הנָאשִׂי בתקופה שושלות סונג ויואן, לפני המעבר לדָאיֵן בתקופת שושלת מינג. הכפר בנוי מסדרה של כפרים קטנים יותר, הראשי בהם קרוי סָאנְיְוֵּאן (三元村), ובו רחוב ראשי אחד, "רחוב בָּאישָׁה". הבתים מסודרים לאורך ציר צפון-דרום כשבמרכז כיכר שממנה יוצאים ארבעה רחובות. בין הבניינים ההיסטוריים החשובים: היכל לְיוֹלִי (1417), ארמון דָבָּאוגִ'י (1582), ביתן דָדִינְג (1573, נבנה מחדש ב-1743), והיכל גִ'ינְגְ'יָאנְג (1573). בבניינים אלו נשמרו למעלה מ-40 ציורים שנעשה בתחילת המאה ה-13, ובהם תיאור של נושאים דתיים הקשורים לבודהיזם ולאורח החיים של הנָאשִׂי.
אתר המורשת העולמית "העיר העתיקה של ליג'יאנג" > שׁוּחֶה

שׁוּחֶה, כ-4 קילומטרים צפונית לעיר העתיקה של ליג'יאנג, משמשת כיום מרכז אומנויות וחינוך.
ערים תאומות

רוסיה קאזאן, טטרסטן, רוסיה
ארצות הברית רואנוק, וירג'יניה, ארצות הברית
קנדה ניו וסטמינסטר, קולומביה הבריטית, קנדה
אוסטרליה שפרטון, ויקטוריה, אוסטרליה
יפן טקיאמה (אנ'), גיפו, יפן
הערות שוליים

↑  China: Yúnnán (Prefectures, Cities, Districts and Counties) - Population Statistics, Charts and Map, www.citypopulation.de
↑  השם מתייחס למיקומה בסמוך לנהר גִ'ינְשָׁה (金沙江, בפין-יין Jīnshā, מילולית "חולות זהב"), מקור המים המערבי ביותר של היאנגצה.
↑  תמונה המדגימה את מבנה השלד.
↑  בית צְ'ווָאנְדוֹאוּשְׁה פירוט של השלבים בבניית השלד. לחיצה על תמונה מקרינה תמונה בהגדלה.
↑  Timber Structures and Architectures in Seism Prone Areas Included in the UNESCO World Heritage List הסבר על המבנה ויתרונותיו ברעידת אדמה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4450393-3  MusicBrainz: eeb465dd-a717-474a-88ab-87adf565f249  NKC: ge332548  VIAF: 235210091   WorldCat (עם VIAF): 235210091 
העיר העתיקה של ליג'יאנג
מבט על גגות העיר העתיקה של ליג'אנג
גשר שׁוָאנְגְשְׁה בכניסה לעיר העתיקה של ליג'יאנג
מגדל טראמפ העולמי

| --- | --- |

מגדל טראמפ העולמי כפי שנראה מבניין אמפייר סטייט במידטאון מנהטן. ניתן לראות את האיסט ריבר וגשר קווינסבורו ברקע
 מידע כללי
 סוג:  גורד שחקים 
 שימוש:  מגורים
 כתובת:  מנהטן, ניו יורק
 מיקום:  מנהטן 
 מדינה:  ארצות הברית
 בעלים:  דונלד טראמפ
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1999–2001 (כשנתיים)
 תאריך פתיחה רשמי:  2001 
 אדריכל:  קוסטס קונדיליס
 מידות
 גובה:  262 מטר
 קומות:  72 
 קואורדינטות:  40°45′08″N 73°58′04″W﻿ / ﻿40.75228°N 73.967664°W﻿ / 40.75228; -73.967664
 האתר הרשמי של מגדל טראמפ העולמי
  (למפת ניו יורק מוגדלת) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימגדל טראמפ(למפת ניו יורק רגילה) מנהטן הברונקס ברוקלין קווינס סטטן איילנד  ניו ג'רזימגדל טראמפ(למפת מנהטן רגילה) מגדל טראמפ(למפת מנהטן מוגדלת) מגדל טראמפ
 
מגדל טראמפ העולמי (באנגלית: Trump World Tower) הוא גורד שחקים הממוקם בשדרה הראשונה (בין רחוב 47 ל-48) במנהטן, ניו יורק, ארצות הברית. המגדל מתנשא לגובה של 262 מטרים והוא בעל 72 קומות.
היסטוריה

בנייתו של המגדל בעלות של כ-360 מיליון דולר אמריקאי החלה בסוף שנת 1998 בהריסת המבנה הקודם ששכן על המגרש והסתיימה בשנת 2001. המגדל תוכנן על ידי האדריכל היווני, קוסטס קונדיליס, כמגדל מגורים וחזיתותיו הן קירות מסך בעלי זכוכיות כהות בגוון ברונזה. כתוצאה מחלונותיו הגדולים, מתאפשרת תצפית רחבה על איסט ריבר ומידטאון מנהטן. שלד הבטון המזוין שלו מגדיל את התנגדותו לרוח בקומותיו העליונות.
מגדל טראמפ העולמי היה מגדל המגורים הגבוה ביותר בעולם למשך שנתיים, מהשלמתו בשנת 2001 ועד השלמת בנייתו של מגדל המאה ה-21 בדובאי בשנת 2003. בשנת 2004 הושלמה בנייתו של מגדל פאלאס 3 בסיאול שנטל את התואר.
לפני הבנייה, דיירי בניינים סמוכים וביניהם וולטר קרונקייט, התנגדו להקמת המגדל בשל גובהו וחוסר במאפיינים החיצוניים. אחד החששות היה שהמגדל יגמד את בניין המזכירות של האומות המאוחדות הנמצא בסביבתו הקרובה.
עם סיום בנייתו נעו מחירי הדירות במגדל בין 625,000 דולר אמריקאי לדירת סטודיו לבין 28,000,000 דולר אמריקאי. יוצאת מן הכלל הייתה דירת הפנטהאוז המשתרעת על שתי הקומות העליונות, בשטח כולל של 1,858 מ"ר, שהוצעה למכירה ב-58 מיליון דולר אמריקאי. אולם, לאחר מספר שנים בהן לא נרכשה, הוחלט לפצלה ל-4 דירות נפרדות. רבים מרוכשי הדירות היו אוליגרכים רוסים, שביקשו לחלץ את כספם ממולדתם בעקבות קריסת הרובל והתמוטטותם של כמה בנקים גדולים במוסקבה.
באפריל 2006, נפתחה בקומת הכניסה של המגדל מסעדת Megu, מסעדת פיוז'ן אסייתית נחשבת בניו יורק.
ראו גם

בניין טראמפ
גורדי שחקים בניו יורק
הערות שוליים

↑  פרנקפורטר אלגמיינה צייטונג, ‏טראמפ בונה את מגדל המגורים הגבוה בעולם, באתר גלובס, 29 באוקטובר 1998
↑  יעקב שרגל, ‏טראמפ מקים את "בניין המגורים הגבוה בעולם", סמוך למרכז או"ם, באתר גלובס, 20 באוקטובר 1998
↑  Nash, Eric Peter., and Norman McGrath. Manhattan Skyscrapers. New York: Princeton Architectural, 1999. Print.
↑  "Trump World Tower, New York City" באתר Emporis Buildings
↑  דונלאד טראמפ תקוע בין הקומות, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2003
↑  Dunford, Martin. The Rough Guide to New York City. New York: Rough Guides, 2009. Print.
↑  ניר נתן, לוס אנג'לס, ‏דונלד טראמפ תובע מעיריית ניו-יורק 500 מיליון דולר, באתר גלובס, 24 בנובמבר 2002
↑  בלומברג וסוכנויות הידיעות, ‏מגדל האוליגרכים שעומד מאחורי חיבתו של טראמפ לרוסיה, באתר גלובס, 22 במרץ 2017
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 262 מטר | 265 מטר | 279 מטר | 283 מטר | 290 מטר | 298 מטר | 306 מטר | 319 מטר | 319 מטר | 366 מטר | 381 מטר | 541.3 מטר |  {\begin{bmatrix}550\\500\\450\\400\\350\\300\\250\\200\\150\\100\\50\\0\end{bmatrix}} |
| מגדל טראמפהעולמי | רחובספורס 8 | מרכזסיטיגרופ | בנייןטראמפ | בניין אמריקןאינטרנשיונל | מרכז הסחרהעולמי 4 | One57 | בניין הניויורק טיימס | בנייןקרייזלר | מגדל בנקאוף אמריקה | בנייןאמפייר סטייט | מגדלהחירות | שם |
| דונלד טראמפ |
| --- | --- | --- |
| הורים | פרד טראמפ • מרי טראמפ |  |
| אחים | מריאן טראמפ • פרד טראמפ (הבן) • אליזבת טראמפ • רוברט טראמפ |  |
| נשים | איוונה טראמפ • מרלה מייפלס • מלאניה טראמפ |  |
| ילדים | איוונקה טראמפ (הנשואה לג'ארד קושנר) • דונלד טראמפ ג'וניור • אריק טראמפ • טיפאני טראמפ • בארון ויליאם טראמפ |  |
| אירועים במהלך כהונתו כנשיא ארצות הברית | השבעתו לנשיאות (2017) • עסקת הנשק האמריקאית–סעודית (2017) • התקיפה האמריקאית בסוריה (2017) • נאום ירושלים (2017) • פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור (2018) • העברת שגרירות ארצות הברית בישראל לירושלים (2018) • פסגת האנוי (2019) • הכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן (2019) • הפסגה באזור המפורז הקוריאני (2019) • הליך הדחתו (2019) • חיסול קאסם סולימאני (2020) • עסקת המאה (2020) • מגפת הקורונה בארצות הברית (2020) • רצח ומחאות ג'ורג' פלויד (2020) • הסכמי אברהם (2020) • הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020 • ההסתערות על הקפיטול (2021) • הליך הדחתו ומשפט ההדחה השני (2021) |  |
| דברים בבעלותו או על שמו | ארגון טראמפ • מגדל טראמפ העולמי • בניין טראמפ • מגדל טראמפ • הספרייה הנשיאותית על שמו • רמת טראמפ • מיס תבל • מיס ארצות הברית • נאופלפה דונלדטראמפי • לרשימת עסקיו המלאה |  |
| ספריו | אמריקה שמגיעה לנו • טראמפ: האמנות שלי – איך לעשות עסקים • טראמפ: אמנות הקאמבק • איך להתעשר • טראמפ 101 • מגדל טראמפ (רומן) • רוצים שתהיו עשירים: שני אנשים - מסר אחד • טראמפ: להישרד בצמרת • הדרך לפסגה • לחשוב בגדול - להצליח בגדול: בעסקים ובחיים • אמריקה הנכה • תחשוב כמו מנצח |  |
| אחר | אש וזעם • פרשת טראמפ–אוקראינה • דו"ח מולר • מחאות נגד דונלד טראמפ • טראמפיזם |  |
מושג

ביצירת מושג כוללני כמו עץ, מוצאים קווי דמיון בין דוגמאות שונות, ויוצרים חשיבה ברמה גבוהה יותר.
מושג הוא תפיסה כללית ורעיון מופשט, הקיימים בתודעה ומבוטאים בדיבור. המושג הוא בסיס לחשיבה ולאמונה, וממלא תפקיד יסודי בהיבטי ההכרה. מושגים נחקרים בין השאר באנתרופולוגיה, בפסיכולוגיה, בפילוסופיה ובבלשנות. דיסציפלינות אלו עוסקות במבנה ההגיוני והפסיכולוגי של המושג, וכיצד הוא יוצר מחשבות, משפטים ותרבות.
משמעותו של מושג ניתנת באמצעות הגדרה שלו. ההגדרה כוללת רשימה של תנאים הכרחיים ומספיקים, שעמידה בהם מצדיקה את הכללתו של עצם כלשהו במחלקה שאותה מתאר המושג. עקרון השלישי הנמנע מבטיח קיומן של שתי אפשרויות בלבד לגבי כל עצם נתון: הוא נכלל במושג מסוים או שאינו נכלל בו. לאותו מושג ייתכנו הגדרות שונות. דוגמה: הביטויים "משולש שווה-צלעות" ו"משולש שווה זוויות" הם שתי דרכים שונות להצגת אותו מושג. מושג מתממש באמצעות כל המופעים שלו, הקיימים והאפשריים, מוחשיים או מופשטים.
מושגים מאורגנים בהיררכיה, כשרמות גבוהות מכונות "עליונות" ורמות נמוכות יותר מכונות "כפיפות". לצידן קיימת רמה "בסיסית" או "אמצעית", שבה יסווגו אנשים את המושג בצורה הקלה ביותר. מושג ברמה עליונה הוא "רהיטים", מושג כפוף לו הוא "כיסא משרדי", והמושג הבסיסי הוא "כיסא".
ראו גם

טרמינולוגיה
לקריאה נוספת

שמואל הוגו ברגמן, מבוא לתורת ההיגיון: המדע העיוני של הסדר, מוסד ביאליק, 1964, פרק שני: מושגים ושמות, עמ' 67–172
מיאנמר במשחקים האולימפיים

מיאנמר משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת לונדון (1948) (עד 1988 בשמה הקודם, בורמה). היא נעדרה מהמשחקים רק פעם אחת, מאולימפיאדת מונטריאול (1976), ומעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.
עד כה, אף ספורטאי בורמזי לא זכה במדליה אולימפית, והישגי הספורטאים הבורמזים היו נמוכים למדי. אחד ההישגים הבולטים שייך לרץ המרתון תין סומבווגאן שסיים במקום ה-18 באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968). מרימת המשקולות איה חינה נאן סיימה במקום הרביעי באולימפיאדת אתונה (2004), אך התוצאות שהשיגה נמחקו לאחר שהתברר כי השתמשה בחומרים אסורים.
רצת המרתון ני לאר סאן במהלך אולימפיאדת לונדון
ראו גם

מיאנמר במשחקים הפאראלימפיים
מיאנמר במשחקים האולימפיים לנוער
מחמודה ריאד

מחמודה ריאד (בערבית: محمودة رياض; 1932-2007) הייתה אקטיביסטית טרנסג'נדרית. נחשבת לטרנסג'נדרית הערבייה הראשונה בישראל.
קורות חייה

מחמודה ריאד נולדה בשנת 1932 בכפר דיר אל אסד בצפון והייתה רועת צאן בילדותה.
פרטים על חייה של מחמודה ריאד ידועים בעיקר דרך כתיבתה של האקטיביסטית הטרנסג'נדרית אפרת טילמה, שעסקה בה גם בספרה האוטוביוגרפי "לזאת יקרא אישה", אשר ראה אור בשנת 2020.
טילמה סיפרה כי הכירה את ריאד דרך מכרה שלה. היא אמרה לה כי ברצונה להיות אישה. טילמה טיפלה בה וליוותה אותה לטיפולים הורמונליים. ריאד עברה מספר טיפולים קוסמטיים להסרת מאפיינים גבריים ובהמשך שינתה את שמה לשם עברי, נעמי.
בראיון לכתבה שהתפרסמה בידיעות אחרונות ב-1975 סיפרה ריאד על קשיי חייה, שהיו מלווים מכות, שוד ואונס. היא סיפרה למראיין שהיא חוסכת כסף לניתוח, אינה יודעת קרוא וכתוב ואוהבת את בני משפחתה (אמה ואחייניה). היא גם סיפרה על רצונה בילדים, אף שהכירה בכך שתתקשה למצוא בן זוג שירצה לחיות בזוגיות עם "קוקסינל" (מילת גנאי בשימוש בכתבה).
ריאד עברה לברלין, שם אימצה את שם הבמה "להלובה" וזכתה להצלחה כרקדנית ריקוד בטן וזמרת במועדון טורקי בעיר.
ריאד נרדפה כל חייה על ידי בני משפחתה, שהגיעו בעקבותיה לתל אביב ובהמשך גם לברלין, ואילצו אותה לתת להם את רווחיה מעבודתה.
לאחר שעזבה את ברלין היא חזרה לישראל, ועסקה בזנות למחייתה.
בשנת 2005, כשהיא בת שישים, אושפזה בבית החולים ולאחר מספר חודשים הלכה לעולמה, ללא בני משפחתה לצידה.
הנצחה

סיפור חייה של ריאד, ודמויות אחרות, סופר בתערוכה בשם "מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה, 2007-1932" המספרת את סיפורה של קהילת הלהט"ב בחיפה. התערוכה הוצגה במוזיאון חיפה ונוצרה בשיתוף עם פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית.
הערות שוליים

↑  "לזאת ייקרא אישה", אפרת טילמה, באתר הספרייה הלאומית
↑  מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה 1932–2007 - עיריית חיפה, באתר עיריית חיפה, ‏2022
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "מחמודה ריאד".
מועצת העם (הרפובליקות האפריקאנריות)

| --- | --- |
 מדינה:  הרפובליקה הדרום אפריקאית הרפובליקה הדרום אפריקאית מדינת אורנג' החופשית מדינת אורנג' החופשית רפובליקת נטאליה רפובליקת נטאליה ארצות הברית של סטלאלנד ארצות הברית של סטלאלנד גריקואלנד מזרח גריקואלנד מזרח
 סוג:  פרלמנט נבחר
 משכן
   בניין מועצת העם של הרפובליקה הדרום אפריקאית (תמונה עליונה) ומדינת אורנג' החופשית (תמונה תחתונה)
 פרטוריה, בלומפונטיין, פיטרמריצבורג, ורייבורג וקוקסטאד
 
מועצת העם (בהולנדית: Volksraad, הפולקסראד) היה הכינוי לרשויות המחוקקות של הרפובליקות האפריקאנריות בדרום אפריקה. במהלך שנות ה-50 של המאה ה-19, מייד לאחר שרכשו את עצמאותן, הקימו הרפובליקה הדרום אפריקאית ומדינת אורנג' החופשית מבני קבע לפרלמנטים שלהם. הם הוקמו בהתאמה בערי הבירה של המדינות הצעירות פרטוריה ובלומפונטיין. מועצות העם שימשו בתפקידם עד שנה 1902, אז חדלו מלהתקיים כתוצאה מהפסד הרפובליקות במלחמת הבורים.
מועצות העם היו פרלמנטים חד ביתיים, מלבד תקופה של כ-12 שנה החל משנת 1890 שהפרלמנט בפרטוריה הפך לדו-ביתי, כאשר אחד הבתים שימש את אוכלוסיית המהגרים הגדולה הלא-אפריקאנרית שהגיעה לתחומי הרפובליקה הדרום אפריקאית באותן השנים בחפשה אחר זהב. בחירות נערכו בדרך כלל אחת לארבע שנים, אם כי הן הוקדמו לעיתים קרובות. ברפובליקה הדרום אפריקאית בעלי זכות בחירה היו אזרחים גברים מעל גיל 16, או מהגרים לבנים בעלי רכוש מעל גיל 30. במדינת אורנג' החופשית זכות בחירה ניתנה לאזרחים מעל גיל 18.
מלבד הרפובליקה הדרום אפריקאית ומדינת אורנג' החופשית, שלוש רפובליקות נוספות החזיקו באספה לאומית אשר ענתה לשם "מועצת העם". עם זאת היה מדובר במדינות קטנות וקצרות ימים: רפובליקת נטאליה, ארצות הברית של סטלאלנד וגריקואלנד מזרח.
משכני מועצות העם

לאחר הקמת הרפובליקה הדרום אפריקאית בשנת 1852, שכנה מועצת העם של הרפובליקה במספר מבנים זמניים בפרטוריה. מספר שנים לאחר מכן, עברה למשכן הקבע שלה בבניין מוסדות השלטון בבירה, בכיכר הכנסייה, אשר כלל מלבד הפרלמנט גם את מושב הממשלה. בשנת 1888 נהרס הבניין ובמקומו נבנה באותו המקום בניין פרלמנט חדש. המבנה החדש התהדר בסגנון רנסאנסי נאו-קלאסי, ובחזיתו המרשימה התנשאה מרפסת בה יכלו ראשי הרפובליקה לנאום אל הקהל שבכיכר. מלאכת הבנייה נמשכה כשנתיים, כאשר חומרי בנייה איכותיים מיובאים מעבר לים דרך נמל דרבן. בשנת 1890, עם סיום הבנייה, ערכה בו מועצת העם את מושב הפרלמנט השנתי שלה. במקור היו בבניין שתי קומות, אך שנה לאחר חניכתו הוחלט להוסיף לו קומה שלישית, אשר בנייתה הסתיימה בדצמבר 1891. כשנה לאחר מכן הותקנה בבניין גם מערכת טלפוניה. בבניין החדש, לצד אולם מועצת העם שכנו מספר ארכיונים לאומיים, חדרי המתנה ומחסנים, כמו גם משכני הקבע של שאר מוסדות המדינה הראשיים – נשיא המדינה, ומושב הממשלה.
בדומה למועצת העם בפרטוריה, גם מועצת העם של מדינת אורנג' החופשית בבלומפונטיין החליפה מספר מבנים עד שזכתה למבני קבע, בעשורים הראשונים לקיום הרפובליקה שהוקמה בשנת 1854. אבן הפינה למשכן הקבע הנוחה בשנת 1890 על ידי הנשיא פרנסיס רייץ, והבניין החדש והמפואר נחנך כשלוש שנים מאוחר יותר, ב-5 ביוני 1893.
השבעת פול קרוגר לנשיאות בשנת 1890 בפרלמנט בפרטוריה
מצעד לוחמי קומנדו אפריקאנרים בכיכר הפרלמנט בפרטוריה באוקטובר 1899, על רקע מלחמת הבורים
מבני הפרלמנט כיום

במהלך המאה ה-20 הוכרזו מבני הפרלמנט כאתרי מורשת לשימור היסטורי.
בניין הפרלמנט בפרטוריה כיום
מליאת הפרלמנט בפרטוריה כיום
בניין הפרלמנט בבלומפונטיין כיום
ראו גם

הפרלמנט של דרום אפריקה
הפרלמנט של הולנד
כיכר הכנסייה
הערות שוליים

↑  "Republik Natalia bei ourcivilisation", 26 September 2013
↑  "Beschreibung bei oocities", 24 September 2013
↑  "Raadsaal Building, Church Square, Pretoria", South African History Online
↑  "The Fourth Raadsaal, Bloemfontein", South African History Online
מושג שסתום

מושג שסתום הוא מושג בתחום המשפט, המופיע בחקיקה, שלגביו הותיר המחוקק כר נרחב לפרשנות פסיקתית. שסתום הוא התקן, אשר משמש לפתיחת מעבר, לסגירת מעבר או לוויסות. מושגי השסתום מאפשרים גמישות פסיקתית והתאמת הפסיקה בהתאם לשינויים החברתיים המתרחשים במהלך הזמן. זאת, באופן משלים לחקיקת משנה, שם נתן המחוקק לרשות המבצעת אמצעים להתערב בהתאמתו של החוק למקום ולזמן.
הביקורת על שימוש יתר במושגי שסתום היא שהם גורמים, למעשה, לחוסר ודאות משפטי, ולמעשה הפרשנות הניתנת למונחים אינה בהכרח הפרשנות החברתית המקובלת אלא פרשנות המונחית על ידי עולם הערכים של השופט המכריע באותו דיון קונקרטי.
לעיתים מחליט המחוקק לצמצם את אי הוודאות שיוצר מושג שסתום, ומעניק לו הגדרה בחקיקה. כך, למשל, המושג "תושב ישראל", שלו חשיבות ניכרת בפקודת מס הכנסה ובחוק הביטוח הלאומי, הופיע בחוקים אלה ללא כל הגדרה, ומשמעותו נוצרה בפסיקה בלבד. בתחילת 2003 שינה המחוקק את טעמו, ותיקן שני חוקים אלה כך שנוספו בהם כללים מפורטים יותר לבחינת היותו של אדם תושב ישראל.
דוגמאות בולטות למושגי שסתום:
סבירות - המונח מקובל במספר ענפי משפט. כך, למשל, במשפט המנהלי. החוק לא יכול לקבוע הנחיות מפורשות לכל מקרה ומקרה שרשות ציבורית צריכה לקבל לגביו החלטות, אך החלטותיה צריכות להיות במתחם הסבירות. בענפים אחרים של המשפט, כמו דיני הנזיקין או העונשין קבועים מונחים כמו "זמן סביר" או "האדם הסביר" (או, לעיתים, "אדם מן היישוב"). הגדרת עוולת הרשלנות בפקודת הנזיקין נפתחת במילים "עשה אדם מעשה שאדם סביר ונבון לא היה עושה באותן נסיבות".
עקרון תום הלב - אדם הפועל בתום לב עושה זאת מתוך הנחה שהוא אינו פוגע באדם אחר. המונח מקובל בעיקר בדיני החוזים, אך גם בדיני הנזיקין והקניין.
תקנת הציבור (הדוקטרינה המקבילה בדין זר היא Public policy) - מונח המופיע במגוון חוקים ומוכר על ידי בית המשפט כמונח שסתום למניעת ביצוע הסכמים כשהתוצאה של אכיפת ההסכם אינה ראויה. בין השאר מופיע המונח בסעיף 30 לחוק החוזים (חלק כללי), הקובע כי חוזה שנוגד את תקנת הציבור בטל, בסעיף 24(9) לחוק הבוררות הקובע שניתן לבטל פסק בורר אם הוא נוגד את תקנת הציבור ובסעיף 2ב(א)(8) לחוק ההסגרה, בו ניתן לו משמעות החופפת את רעיון ההגנה מן הצדק.
לקריאה נוספת

גבריאלה שלו, "סוס הפרא – לאן או מה אירע לתקנת הציבור?", קריית המשפט ב, 2002.
אהרן ברק, שופט בחברה דמוקרטית, הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, כתר הוצאה לאור, נבו הוצאה לאור, 2004, הפרק "מושגי השסתום", עמ' 248–261.
הערות שוליים

↑  רע"א 10487/07 עמידר החברה הלאומית לשיכון בישראל בע"מ נ' זוהר חי
↑  ע"פ 740/09 שמשון שובייב נ' מדינת ישראל
ערך זה הוא קצרמרבנושא חוק ומשפט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מחמר

הובלת חמור ועליו משא - איסור מחמר
מְחַמֵּר הוא פעולה הגורמת לבעל חיים לישא משא בשבת. מחמר הוא אחד מאיסורי השבת שאינם חלק מל"ט אבות מלאכה.
מחמר כלאחר יד

כאשר האדם גורם לבהמה לטלטל אבל לא בפעולה ישירה, כדוגמת משא שלא כדרכה או בהמה קטנה שלא ראויה עדיין לנשיאת משאות, זה איסור דרבנן ובמקום מצווה זה מותר לכתחילה
ראו גם

שביתת בהמתו
הערות שוליים

↑  נשיאת סכין על קורבן פסח בשבת. תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף ס"ו, עמוד ב'.
מגן (הרלדיקה)

בהרלדיקה, המגן הוא ההתקן העיקרי של השלט ההרלדי.
דמויות ושבלונות מיוצגות על פני המגן במגוון רחב של סידורים.
מגיניהם של גברים נושאי שלט אצולה עוצבו לרוב בצורת טיפוסית למגינים אשר שימשו את האבירים בימי הביניים לקרב. מאחר שצורה זו נתפסה כצורה "לוחמנית" המתאימה לגברים בלבד, הנשים השתמשו במגינים בצורת מעוין ואנשי הכמורה נשאו מגינים סגלגלים.
נקודות על המגן

הנקודות הבאות הן הנקודות אשר על פי הבלאזון יש לצייר מטענים.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A - צ'יף  B - דקסטר  C - סיניסטר  D - בסיס  E - צ'יף דקסטר  F - צ'יף אמצעי  G - צ'יף סיניסטר |  |  H - נקודת כבוד  I - נקודת פאס  J - Nombril Point  K - בסיס דקסטר  L - בסיס סיניסטר  M - בסיס אמצעי (בשימוש לעיתים רחוקות) |
הערות שוליים

↑  Boutell, Charles (1914).  Fox-Davies, A.C. (ed.). Handbook to English Heraldry, The (11th ed.). London: Reeves & Turner. p. 33.
| הרלדיקה |
| --- | --- | --- |
| מושגים הרלדיים | שלט הרלדי • בלאזון • סיכה • כרזה • קדנסיה • כיוונים |  |
| תפקידים | כרוז • ממונה על השלטים |  |
| בלאזון | מטען • שדה • קו • צורה • טינקטורה • מסגרת • תנוחה   חלוקה לרבעים • חלוקה בניצב • חלוקה לשדות |  |
| חלקי השלט ההרלדי | מגן • שדה • תומכים • סלוגן • ציצה • עטרה • מעטה • קסדה • חלקה • מוטו |  |
| מטענים |  בנד •  גבול •  קנטון •  שברון •  צ'יף •  צלב •  פס •  פלונץ •  פאל •  פאלה •  סאלטייר |  |
| טינקטורות | טינקטורות |  |
| מתכות |  אור •  ארז'ן |  |
| צבעים |  אזור •  גולס •  פורפור •  סאבל •  ור |  |
| פרוות |  ארמין •  ואיר |  |
| כתמים |  מורי •  טנה •  סנגין |  |
| אחרים |  כחול שמיימי •  ציפורן •  סנדרה •  אורנג' |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553012405171  GND: 4318594-0  LCCN: sh85044809 
ערך זה הוא קצרמרבנושא סמלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מגוון צורות מגנים: 
 
1.צרפת המלוכנית 2.צרפת המודרנית 3. אובלי 4. מעוין 5. מרובע 6.איטליה 7.שווייץ 8.אנגליה 9.גרמניה 10.פולין 11.ספרד
מוקדמות גביע העולם בכדורגל

מוקדמות גביע העולם בכדורגל הוא התהליך אותו עוברות נבחרות לאומיות על מנת להעפיל לגביע העולם בכדורגל (המונדיאל). גביע העולם בכדורגל הוא אירוע בינלאומי, ומשחקי המוקדמות משמשים להפחתת מספר המשתתפות מכ-200 ל-32, ובעתיד (החל ממונדיאל 2026), צפוי מספר זה להתרחב ל-48 נבחרות.
נכון לפברואר 2022 במוקדמות מונדיאל 2022 נערכו בסך הכל 16,224 משחקי מוקדמות בין הנבחרות המשתתפות, בהם הובקעו בסך הכל 23,535 שערים (ממוצע של 1.45 שערים למשחק). כל נבחרת ששיחקה במוקדמות המונדיאל הפסידה לפחות פעם אחת.
מבנה טורניר המוקדמות

טורנירי העפלה מאורגנים על ידי קונפדרציות פיפ"א ונערכים בששת האזורים הגאוגרפיים שתחת חסותן (אפריקה, אסיה, צפון ומרכז אמריקה והקריביים, דרום אמריקה, אוקיאניה, אירופה). לפני כל טורניר מוקדמות קובעת פיפ"א את מספר המקומות המוקצה לכל אזור גאוגרפי. מארחת המונדיאל מקבלת כרטיס אוטומטי לטורניר. עד מונדיאל 2002 היה נהוג שגם האלופה המכהנת מקבלת מקום אוטומטי בטורניר שלאחר הזכייה, אך החל ממונדיאל 2006 גם היא צריכה להשתתף במוקדמות.
מבנה מוקדמות המונדיאל השתנה רבות במשך השנים. במונדיאל 1930 כלל לא נערך טורניר המוקדמות מאחר שפיפ"א הזמינה 13 נבחרות להשתתף בטורניר באורוגוואי, והחל מ-1933 החל תהליך המוקדמות שאורכו כשנתיים. משחק מוקדמות המונדיאל הראשון נערך ב-11 ביוני 1933, כאשר שוודיה גברה בסטוקהולם על אסטוניה בתוצאה 6 - 2, כחלק ממוקדמות מונדיאל 1934. מספר הנבחרות המעפילות לטורניר השתנה במשך השנים מ-16 ל-32, וצפוי לעלות אף ל-48, אך למרות זאת נותר טורניר המוקדמות במבנה דומה לאורך ההיסטוריה של המונדיאל. הנבחרות חולקו לבתים לפי שיוך גאוגרפי, והן מתחרות על מספר קבוע מראש של מקומות בטורניר הגמר, כשמקום אחד או שניים נשמרים לפלייאוף בין יבשתי.
המבנה הבסיסי של טורניר המוקדמות הוא בתים בעלי מספר נבחרות שונה. הנבחרות מקבלות 3 נקודות עבור ניצחון, נקודה עבור תיקו, ואפס נקודות עבור הפסד. פיפ"א קבעה מספר כללים שנועדו לדרג נבחרות בעלות מספר נקודות שווה, התקפים בכל המצבים:
הפרש שערים
מספר השערים הכללי שהובקע על ידי כל נבחרת.
אם גם במצב זה נותר השוויון, יופעלו הכללים הבאים:
מספר נקודות במפגשים בין הנבחרות הנמצאות בשוויון.
הפרש שערים במשחקים בין הנבחרות.
מספר השערים שהובקע על ידי כל אחת מהנבחרות במפגשים ביניהן.
אם גם לאחר מקרה זה נותר שוויון ייערך משחק פלייאוף במיקום נייטרלי, עם הארכה ודו-קרב פנדלים במקרה הצורך, אם פיפ"א תצליח לתאם אותו בלוח המשחקים של כלל הנבחרות. במקרה ולא ניתן לערוך משחק פלייאוף יישבר השוויון בין הנבחרות באמצעות הגרלה.
במשחקי המוקדמות הנערכים באופ"א (קונפדרציית הכדורגל של אירופה) נהוג לערוך פלייאוף יבשתי בין הנבחרות שסיימו במקום השני בבתי המוקדמות, מאחר שהיא מקבלת את מספר המקומות הגבוה ביותר במונדיאל. משחקים אלו נערכים בשיטת בית וחוץ (כלומר, כל נבחרת מארחת משחק אחד), ומוכרעים לפי הפרש שערים כללי או הפרש שערי חוץ, ובמקרה של שוויון באמצעות הארכה ודו-קרב פנדלים. פיפ"א עורכת גם משחקי פלייאוף בין-יבשתיים, כגון בין ניו זילנד (אוקיאניה) לבחריין (אסיה) במוקדמות מונדיאל 2010.
חלוקת המקומות במונדיאל לאורך השנים

הטבלה שלהלן מציגה את מספר המקומות שהוקצו על ידי פיפ"א לכל יבשת בכל טורניר. המקומות בפלייאוף הבין-יבשתי מחושבים כחצי מקום. מספרים מודגשים מייצגים את מנצחות הפלייאוף הבין-יבשתי. האות א מייצגת מקום עבור האלופה המכהנת, והאות מ מייצגת את המקום השמור למארחת.
| אזור | 1934   (16) | 1938   (15)‏ | 1950   (13)‏ | 1954   (16) | 1958   (16) | 1962   (16) | 1966   (16) | 1970   (16) | 1974   (16) | 1978   (16) | 1982   (24) | 1986   (24) | 1990   (24) | 1994   (24) | 1998   (32) | 2002   (32) | 2006   (32)‏ | 2010   (32) | 2014   (32) | 2018   (32) | 2022   (32) | 2026   (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
חלוקת המקומות
| אפריקה | 1 | / | / | / | 0.5‏ | 0.5‏ | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | 5 | 5 | 6   מ | 5 | 5 | 5 | 9 |
| אסיה | 1 | 1 | 1‏ | 1 | 0.5‏ | 0.5‏ | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3.5 | 2.5   2מ | 4.5 | 4.5 | 4.5 | 4.5 | 5.5   מ | 8 |
| אוקיאניה | / | / | / | / | / | / | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 0.5 | 0.5 | 0.25‏ | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 1 |
| אירופה | 12 | 11   אמ | 7‏   א | 11   מ | 9.5‏   אמ | 9‏ | 9   מ | 8   א | 8.5   מ | 8.5   א | 13   מ | 12.5   א | 13   מ | 12   א | 14   מ | 13.5   א | 13   מ | 13 | 13 | 13   מ | 13 | 16 |
| צפון ומרכז אמריקה   והקאריביים | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0.5 | 1 | 1   מ | 1 | 1 | 2 | 1   מ | 2 | 1.25‏   מ | 3 | 3 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 6 |
| דרום אמריקה | 2 | 1 | 4   מ | 1   א | 3 | 3.5   אמ | 3   א | 3 | 2.5   א | 2.5   מ | 3   א | 4 | 2.5   א | 3.5‏ | 4   א | 4.5 | 4.5 | 4.5 | 5.5 מ | 4.5 | 4.5 | 6 |

| פלייאוף ביניבשתי | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | לא התקיים | 2 |
| סך הכל | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 24 | 24 | 24 | 24 | 32 | 32 | 32 | 32 | 32 | 32 | 32 | 48 |