stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אריאנה נתיבי אוויר אפגנים
צי המטוסים

צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:
| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים> C | נוסעים> Y | נוסעים> סה"כ | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| איירבוס A310-300 | 2 | – | 18 | 192 | 210 |  |
| איירבוס A310-300 | 2 | – | — | 237 | 237 |  |
| בואינג 737-400 | 3 | – | 8 | 134 | 142 |  |
| סה"כ | 5 | — |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  פרטי צי המטוסים של אריאנה נתיבי אוויר אפגנים, באתר airfleets.net (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2013205024  VIAF: 245925363   WorldCat (עם VIAF): 245925363
Iconoclast

"Iconoclast" ("אייקונוקלאסט") הוא אלבום האולפן השמיני של להקת הפרוגרסיב מטאל האמריקאית Symphony X.
האלבום יצא לאור בשנת 2011 והוקלט במלואו בסטודיו של גיטריסט הלהקה, מייקל רומיאו. האלבום יצא לאור 4 שנים לאחר קודמו, "Lost Paradise", לאחר סיבוב הופעות של הלהקה שארך כ-3 שנים. הנושא הכללי של האלבום, לפי מייקל רומיאו שהגה אותו, הוא השתלטות המכונה והטכנולוגיה על האדם.
Iconoclast זמין כדיסק אחד, וכן מהדורה מיוחדת המכילה שני דיסקים. גיטריסט הלהקה, מייקל רומיאו, הצהיר כי המהדורה המיוחדת מכילה את רשימת השירים שנועדה לשחרר הלהקה במקור, אך חברת התקליטים שהפיצה את האלבום (Nuclear Blast) רצתה גם גרסה בעלת דיסק אחד.
רשימת השירים > מהדורה רגילה

מילות השירים נכתבו על ידי ראסל אלן ומייקל רומיאו (למעט היכן שצוין אחרת), המוזיקה לשירים הולחנה על ידי מייקל רומיאו.
| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Iconoclast  | 10:53 |
| 2. | The End of Innocence  | 5:29 |
| 3. | Dehumanized  | 6:49 |
| 4. | Bastards of the Machine  | 4:58 |
| 5. | Heretic  | 6:26 |
| 6. | Children of a Faceless God  | 6:22 |
| 7. | Electric Messiah (לחן: אלן)   | 6:15 |
| 8. | Prometheus (I Am Alive)  | 6:48 |
| 9. | When All Is Lost  | 9:10 |
רשימת השירים > מהדורה מיוחדת

מילות השירים נכתבו על ידי ראסל אלן ומייקל רומיאו (למעט היכן שצוין אחרת), המוזיקה לשירים הולחנה על ידי מייקל רומיאו.
| דיסק 1> מס' | דיסק 1> שם | דיסק 1> משך | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  | דיסק 1>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Iconoclast  | 10:51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The End of Innocence  | 5:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Dehumanized  | 6:47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Bastards of the Machine  | 4:56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Heretic  | 6:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Children of a Faceless God  | 6:20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | When All Is Lost  | 9:10 |  |  |  |  |  |  |  |
| דיסק 2> מס' | דיסק 2> שם | דיסק 2> משך | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  | דיסק 2>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Electric Messiah (מילים: אלן)   | 6:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Prometheus (I Am Alive)  | 6:48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Light Up the Night (מילים: אלן)   | 5:05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Lords of Chaos (מילים: אלן)   | 6:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Reign in Madness  | 8:37 |  |  |  |  |  |  |  |
ארץ חמדה גזית

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  ירושלים 
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־15 שנים) 
 www.beitdin.org.il
 
ארץ חמדה - גזית היא רשת בתי דין לממונות הפועלת בישראל במסגרת עמותת ארץ חמדה. בתי הדין של הרשת דנים על פי דין תורה, במסגרת חוק הבוררות.
רקע והקמה

במהלך שנת תשס"ו (2006) הוקמו שני מיזמים בתחום בתי הדין לדיני ממונות. האחד, "בית הדין משפט והלכה בישראל" שהוקם על ידי מכון "ארץ חמדה" ללימודי דיינות. בית הדין פעל בירושלים ובתל אביב.
מיזם שני הוא "איגוד בתי הדין – גזית", שהוקם ביוזמת הרב ד"ר משה בארי. בגזית הוקמו במשך כשלוש שנים בתי דין ברחבי הארץ. בשנת תשס"ט (2009) החליטו שני הגופים לאחד את פעילותם.
חזון הרשת הוגדר כך:
"מתוך אמונה שהתורה יכולה להתמודד גם עם הבעיות המורכבות והמתוחכמות ביותר של הכלכלה המודרנית על פי ערכי הצדק, היושר והמוסר, מטרת בית הדין היא ליישם את ערכי התורה וההלכה גם בחיים מודרניים משתנים, בכל תחומי החיים הציבוריים והעסקיים".
הקמת הרשת התפרשה כחיזוק משמעותי להתרחבות הפלורליזם השיפוטי בישראל.
תיאור הרשת

רשת בתי הדין ארץ חמדה גזית מפעילה נכון לשנת תש"פ תשעה בתי דין: בירושלים, בחיפה, בפתח תקווה, ברמת גן, בקצרין, בבית שמש, בקריית גת, בעפרה ובכפר יונה, בנוסף, לבית הדין לערעורים.
ברשת מכהנים רבנים בולטים מהציונות הדתית, ובהם: הרב יעקב אריאל, הרב יוסף כרמל, הרב משה ארנרייך, הרב בניהו ברונר, הרב יהונתן בלס, הרב אליעזר שנקולבסקי, הרב אברהם גיסר, הרב עבדיה אחיטוב, הרב בניהו טויטו, הרב אורי סדן, הרב חיים בלוך, הרב אריאל בראלי, הרב אהרן כ"ץ, הרב ציון כהן והרב אליהו בלום. מנהל הרשת הוא הרב עדו רכניץ.
בתי הדין של הרשת דנים על פי דין תורה, במסגרת חוק הבוררות, ופועלים על פי סדרי דין מחייבים, ועל פי מדיניות הלכתית אחידה. כמו כן, פסקי הדין מפורסמים לאחר השמטת פרטים מזהים.
הסכם הבוררות מאפשר לבית הדין של ארץ חמדה גזית לחייב את הצדדים בהוצאות משפט, בפיצוי על נזק עקיף (גרמא) בפיצוי על מניעת רווח, וכן, בהכרה בכך שחברה בע"מ יכולה לתבוע ולהיתבע.
הרשת עוסקת בתיקים בהיקפי תביעות ממון מקטנות ועד לתביעות של מיליוני שקלים, וגובה אגרה עבור שירותיה.
כמו כן, הרשת מציעה סיורים לימודיים בבית הדין בירושלים, הכוללים משפט מבוים בהשתתפות המבקרים.
מדיניות הלכתית

רשת ארץ חמדה גזית קיבלה על עצמה שורה של החלטות מדיניות הלכתית המחייבת את דייני הרשת. בכלל זה:
קבלת העיקרון שהכלל דינא דמלכותא דינא חל במדינת ישראל שנותן תוקף הלכתי לחלק מחוקי הכנסת, ומאפשר לתבוע כספים בהתאם לחוקים אלו או להתגונן מתביעה בהתאם לחוקים אלו. הרשת מפרסמת את רשימת החוקים של מדינת ישראל להם היא נותנת תוקף הלכתי.
קבלת העיקרון שאין לכפות על הצדדים פשרה שרירותית, אלא רק פשרה הקרובה לדין. בנוסף, נקבע שניתן להשתמש בהסכמת הצדדים לפשרה כדי להחזיר לבית הדין את מלוא הסמכויות שבתי דין החזיקו בהם בעבר, ללא המגבלות ההלכתיות החלות על בתי דין בימינו (כגון, האפשרות להכריע במחלוקות, או לדון בתביעות לפיצוי על נזקי גוף).
קבלת הפסיקה שבית הדין רשאי להכריע גם ללא עדים במקרה שהוא השתכנע מעבר לספק לסביר על בסיס ראיות נסיבתיות או עדויות פסולות.
קבלת ההכרעה שמותר על פי ההלכה לפנות עם פסק דין של הרשת להוצאה לפועל של משרד המשפטים כדי לממש אותו.
קבלת התפיסה שחברה בע"מ היא מעין "אישיות משפטית פיקטיבית", אשר משמעה שהיא מתנהלת כאילו היא אישיות משפטית. לפיכך בדרך כלל לא ניתן לתבוע באופן אישי את בעלי המניות.
בנוגע להוצאות משפט נקבע שבדרך כלל אין לחייב את הצד המפסיד בהוצאות משפט של הצד שזכה, ויש לחלק באופן שווה את עלות אגרת בית הדין ואת ההוצאות על מומחי בית הדין. אולם, במקרה שבו צד אחד נהג באופן בלתי ראוי במהלך הדיונים ניתן לחייב אותו בהוצאות.
ראו גם

ארץ חמדה (כולל)
הערות שוליים

↑  אודות רשת בתי הדין, באתר ארץ חמדה גזית
↑  אודות רשת בתי הדין ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  אדם חפרי-וינוגרדוב, "התעצמות הפלורליזם המשפטי בישראל: עליית בתי-הדין ההלכתיים לדיני ממונות בציבור הציוני-דתי", עיוני משפט לד 47-92 (2011)
↑  שור שנגח ומערכת המשפט - עולם קטן, באתר www.olam-katan.co.il
↑  סדרי הדין ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  מדיניות הלכתית, באתר www.beitdin.org.il
↑  פסקי דין, באתר www.beitdin.org.il
↑  הסכם בוררות ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  תביעה להשבת כספים שנתנו בהיתר עיסקא / ארץ חמדה גזית 75109, באתר www.dintora.org
↑  אגרות ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  סיור בבית הדין ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  מדיניות הלכתית ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il
↑  מדיניות: מעמדם של חוקי המדינה, באתר www.beitdin.org.il
↑  הרב פרופ' רון ש' קליינמן, "יחס דיינים לחוק ולפסיקה האזרחיים, ובפרט לבנייה בלתי חוקית", תחומין כרך לו, עמ' 346.
↑  חוקי מדינת ישראל בפסיקת ארץ חמדה גזית, באתר www.beitdin.org.il(הקישור אינו פעיל)
↑  מדיניות: כללי הפשרה, באתר www.beitdin.org.il
אצ'יריאלה

אצ'יריאלה (באיטלקית: Acireale, בצרפתית: Acireale), עיר נמל בסיציליה, איטליה.
אצ'יריאלה היא עיר בנפת קטניה, עיר בת 52,394 תושבים נכון לדצמבר 2005, העיר השנייה בגודלה בסיציליה, ממוקמת בקרבת הר אטנה.
אתרים בעלי חשיבות > ספרייה ומוזיאון ציורים "צלנטאה"

ציירים סיציליאניים בספרייה ומוזיאון ציורים "צלנטאה"(Pinacoteca Zelantea) שבאצ'יריאלה
ציור וואסטה (באיטלקית: Paolo Vasta) שבאצ'יריאלה
אתרים בעלי חשיבות > כנסיות

קתדרלת אצ'יריאלה באיטלקית: Duomo
סן סבסטיאנו באיטלקית: San Sebastiano
סאנטי פייטרו פאולו באיטלקית: Santi Pietro Paolo
סן סבסטיאנו
סאנטי פייטרו פאולו
יהודי אצ'יריאלה

בקטניה התקיימה קהילה יהודית עוד מהתקופה הרומית.
ביצ'קראפט

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  וולטר ביץ', אוליב אן ביץ', טד א. ולס 
 תקופת הפעילות:  1932–הווה (כ־92 שנים) 
 חברת אם:  הוקר ביצ'קראפט 
 מיקום המטה:  ויצ'יטה, קנזס
 ענפי תעשייה:  תעופה 
 מוצרים עיקריים:  list of Beechcraft models 
  
 beechcraft.txtav.com/en
 
ביצ'קראפט (באנגלית: Beechcraft) היא יצרנית מטוסים אמריקנית. כיום היא יחידה עסקית של הוקר ביצ'קראפט.
היסטוריה

ביץ' איירקראפט קורפוריישן (The Beech Aircraft Corporation) נוסדה בויצ'יטה שבקנזס ב-1932 על ידי וולטר ה. ביץ' ורעייתו אוליב אן מלור ביץ'. החברה החלה את פעולתה במפעל מושבת של ססנה. ביחד עם המתכנן טד וולס, הם פיתחו את המטוס הראשון של החברה, הסטאגרווינג, שהוטס לראשונה בנובמבר 1932. 785 מטוסי סטאגרווינג יוצרו בסך הכול, מתוכם מעל ל-400 הופעלו על ידי הכוחות המזוינים של ארצות הברית והכוחות המזוינים של בריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה.
לאחר המלחמה, הוחלף הסטאגרווינג בבוננזה המהפכני בעל זנב הוי שהפך לסימן ההיכר שלו. מטוסים חשובים אחרים שפותחו על ידי החברה הם סדרת מטוסי הקינג אייר הנמצאים בייצור החל מ-1964 ומונעים על ידי שני מנועי טורבו-פרופ, והברון, הגרסה הדו-מנועית של הבוננזה.
ב-1950, מונתה אוליב אן ביץ' לנשיאה ומנכ"לית החברה, בעקבות מותו הפתאומי של בעלה מהתקף לב ב-29 בנובמבר אותה שנה. היא המשיכה לכהן כמנכ"לית החברה עד שביץ' נרכשה על ידי ריית'יאון קומפני ב-8 בפברואר 1980.
ב-1994, איחדה ריית'יאון את ביצ'קראפט עם קו המוצר של הוקר אותו רכשה שנה קודם לכן מבריטיש איירוספייס, ליצירת ריית'יאון איירקראפט קומפני. ב-2002, הוחייה שם המותג ביצ'קראפט ככינוי למטוסים שיוצרו בוויצ'יטה. ב-2007, מכרה ריית'יאון את ריית'יאון איירקראפט לחברת ההחזקות הוקר ביצ'קראפט שייסדו אונקס קורפוריישן וגולדמן סאקס.
כלי טיס

מטוסי תובלה
סטאגרווינג
ביץ' דגם 18
מוסקטיר
סיירה
בוננזה
בוננזה דו-מנועי
ברון
דיוק
קווין אייר
דוכס
סקיפר
קינג אייר וסופר קינג אייר
טרוול אייר
ביץ' דגם 99
ביצ'ג'ט 400
ביצ'קראפט 1900
סטארשיפ
פרימיר 1
ביצ'קראפט C-12 הורון
מטוסי קרב
XA-38 גריזלי
מטוסי אימון
T-6 טקסאן II
T-34 מנטור
ביצ'קראפט קווין אייר B-80 – היה בשימוש בחיל האוויר
כלי טיס בלתי מאוישים
AQM-37 ג'יהוק
MQM-61A קרדינל
MQM-107 סטריקר
הסטאגרווינג, המטוס הראשון של ביץ'
בוננזה B35
סופר קינג אייר 350
סטארשיפ
Icon (אלבום של נירוונה)

Icon (מאנגלית "סמל") הוא אלבום אוסף של להקת נירוונה, שיצא ב-2010 בחברת גפן רקורדס. האלבום יצא לאור על ידי חברת התקליטים לזכרו של סולן הלהקה, קורט קוביין, שהתאבד כ-16 שנים קודם לכן, והיה ה"סמל" העולמי של תת-ז'אנר הגראנג'.
סקירה

Icon הוא האלבום להיטים השני של להקת נירוונה, והיה חלק מסדרת ה"Icon" של חברת יוניברסל מיוזיק אנטרפרייזס, שהוציאה סדרת אלבומי להיטים לאמנים בז'אנרים שלהם כמו: בילי ריי סיירוס, שר, קני רוג'רס, ג'ו קוקר, מייקל ג'קסון וקווין.
כמו באלבום הלהיטים הקודם של הלהקה, "Nirvana" שיצא ב-2002, האלבום מתחיל בלהיט "You Know You're Right", וממשיך לכל להיטיה הגדולים מכל השנים: "Smells Like Teen Spirit", "Come As You Are", "Lithium", "In Bloom", "Heart-Shaped Box", "Pennyroyal Tea", "Rape Me", "Dumb", "About a Girl", "All Apologies"
רשימת רצועות

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי קורט קוביין, למעט "Smells Like Teen Spirit" שעזרו לכתוב דייב גרוהל וקריסט נובוסליץ'.
| Icon> מס' | Icon> שם | Icon> מקור | Icon> משך | Icon>  | Icon>  | Icon>  | Icon>  | Icon>  | Icon>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | You Know You're Right  | "Nirvana"‏ (2002) | 3:37 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Smells Like Teen Spirit  | "Nevermind"‏ (1991) | 5:01 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Come as You Are  | "Nevermind" | 3:39 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Lithium  | "Nevermind" | 4:17 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | In Bloom  | "Nevermind" | 4:15 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Heart-Shaped Box  | "In Utero"‏ (1993) | 4:41 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Pennyroyal Tea (רמיקס של סקוט ליט)   | "In Utero" | 3:38 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Rape Me  | "In Utero" | 2:51 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Dumb  | "In Utero" | 2:34 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | About a Girl (גרסה אקוסטית)   | "MTV Unplugged in New York"‏ (1994) | 3:08 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | All Apologies (גרסה אקוסטית)   | "MTV Unplugged in New York" | 3:51 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 41:32 |  |  |  |  |  |  |
| נירוונה |
| --- | --- | --- |
קורט קוביין • קריסט נובוסליץ' • דייב גרוהל
| אלבומי אולפן | Bleach • Nevermind • In Utero |  |
| אלבומי הופעה | MTV Unplugged in New York • From the Muddy Banks of the Wishkah • Live at Reading • Live at the Paramount |  |
| אוספים | Incesticide • Nirvana • Sliver: The Best of the Box • Icon |  |
| מארזי תקליטורים | Singles • With the Lights Out • Nevermind: The Singles |  |
| מיני אלבומים ואחרים | Blew • Hormoaning • Nevermind It's an Interview |  |
ארץ חפץ

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  הראי"ה קוק
 שפת המקור:  עברית
 הוצאה
 הוצאה:  "הדרום"
 תאריך הוצאה:  ה'תר"צ (שתי מהדורות), ה'תשל"ד, ה'תשס"ה ועוד
 מספר עמודים:  פ"ד (במהדורה השנייה)
 עורך:  הרב ישעיהו שפירא
אֶרֶץ חֵפֶץ הוא ספר המלקט מאמרותיו וכתביו של הראי"ה קוק ביחס לארץ ישראל ובניין הארץ. עורך הספר הוא הרב ישעיהו שפירא ("האדמו"ר החלוץ").
הוצאה לאור ומהדורות

הרב ישעיהו שפירא הוציא לאור את הספר לראשונה בשבט ה'תר"צ (1930). מיד לאחר מכן או במקביל, נדפס הספר בשנית ב"מהדורה שנייה ומתוקנת", ובראשה הובהר כי תוכנה נלקט "מתוך הספרים וכתבי היד" של הרב קוק. במהדורה השנייה נוספו 11 פרקים: חמישה פורסמו לראשונה מתוך קובץ ו בשמונה קבצים, שניים מתוך קובץ ג (אחד נדפס קודם בספר אורות מאופל, ושני לאחר מכן באורות ישראל), וכן ארבעה פרקים שנדפסו בהקדמת הספר עץ הדר. כן נדפסה בה תמונת הראי"ה, כפי הנראה לראשונה בתוך חיבור המלקט מכתביו. שתי המהדורות הראשונות יצאו לאור בהוצאת "דרום" של ר' מיכל יצחק רבינוביץ, ונדפסו בתל אביב בדפוס וידיסלבסקי ומינץ.
לאחר מלחמת יום הכיפורים, בשנת ה'תשל"ד, הדפיס בירושלים יוסקה שפירא בנו של האדמו"ר החלוץ, מהדורה נוספת בפורמט קטן אשר יועדה לחיילים שנמצאו בחזית. בשנת ה'תשנ"ה, ביוזמת יוסקה שפירא, הדפיסו ברחלים הרב משה צבי נריה והרב בני אלון מהדורת צילום של ההדפסה השנייה, והוסיפו עליה מאמרים פרי עטם אודות העורך והחיבור. מהדורה זו נדפסה פעמים רבות. בשנת ה'תשס"ה הוציא לאור הראל כהן מהדורה חדשה, מתוקנת ומנוקדת של הספר בבית אל, בהוצאת "אורות" ומשפחת שפירא, וגם ממנה הודפסו עותקים בפורמט קטן.
במהדורה המתוקנת, בפרקים אותם ערך הרב שפירא לשונית במטרה להקל על הקורא את הבנת הדברים, נדפס בסוף הספר הנוסח המקורי שכתב הראי"ה בפנקסו. כן נדפסו מאמרי הרבנים נריה ואלון, וכן מאמרים מאת הסופר שבתי דון יחיא, הרב בנימין צביאלי, הרב חיים דרוקמן, ועוד. גם מהדורה זו נדפסה מספר פעמים.
תוכן הספר

כותרת המשנה של הספר מבהירה את מטרתו: "אמרות על ארץ-ישראל ובנינה". כן נדפס בעמוד השער הפסוק (מלאכי ג, יב): "כִּי תִהְיוּ אַתֶּם אֶרֶץ חֵפֶץ – אָמַר ה' צְבָאוֹת". בפתח הספר הדפיס הרב שפירא הקדמה תחת הכותרת "בפתחי שערים: להשקפת הגרא"י קוק על תחית ישראל ובנין הארץ". בדבריו מנתח "האדמו"ר החלוץ" את הרעיון הציוני מנקודת המבט הדתית, ובפרט מנקודת מבטו של הראי"ה, על פי כתביו שנדפסו עד אותה שעה.
הספר כולל תריסר פרקים בהם 111 סימנים: פרק א – ארץ ישראל והאומה הישראלית (13 סימנים). פרק ב – תורת הארץ (11 סימנים). פרק ג – המצוות התלויות בארץ (7 סימנים). פרק ד – ארץ ישראל והגולה (13 סימנים). פרק ה – הצפייה לישועה (12 סימנים). פרק ו – התחיה (8 סימנים). פרק ז – גאולה (7 סימנים). פרק ח – אור הישועה (8 סימנים). פרק ט – חומר ורוח (9 סימנים). פרק י – אבות ובנים (5 סימנים). פרק יא – תפקיד צדיקי הדור (6 סימנים). פרק יב – והיו לאחדים (15 סימנים).
פרקי הספר נלקטו מתוך כתבי הראי"ה שנדפסו לפני שנת תר"צ. לפי סדר כרונולוגי: עקבי הצאן, עץ הדר, שבת הארץ, ערפלי טהר, המאמר "זרעונים", הערת הרב לספר "הגלות בתוך הגאולה" (ירושלים תר"פ), אורות, אגרות ראיה, אורות התשובה, וכרוז. כן נלקטו סימנים מתוך חיבורים שטרם נדפסו: הסידור עולת ראיה, פירוש האגדות עין איה ושמונה קבצים.
החוקר אריה פרנקל כתב כי "חשיבותו של הילקוט, בהיותו ניסיון לכנס בצורה מגובשת את עיקרי שיטתו – דבר שלא נעשה עד אז". יצוין כי הקובץ "אורות ארץ ישראל", נדפס לראשונה תשע שנים קודם לכן בתוך הספר "אורות מאופל", אולם הוא קצר ותמציתי יחסית ל"ארץ חפץ". במכתב עם צאת המהדורה הראשונה לאור, בחודש ניסן תר"צ, התבטא הרב יוסף משאש: "בשום שכל הגיתי בה, והנה כולה קודש קודשים! שבע קדושות חופפות עליה: קדושת הארץ, התורה, הנבואה, העם והלשון, הוד והדר – תמונת הגאון המולידה ומצמיחה, ועל הכל רם ונשא המלך הקדוש השוכן בציון".
מהדורות

ארץ חפץ – ירושלים תר"צ א (סריקה של המהדורה הראשונה באתר דעת ובאתר hebrewbooks) וירושלים תר"צ ב
ארץ חפץ – מהדורת צילום של המהדורה השנייה, ירושלים תשל"ד ורחלים תשנ"ה
ארץ חפץ – מהדורה חדשה מנוקדת ומתוקנת, בית אל תשס"ה
ראו גם

תורת ארץ ישראל (שיטת לימוד)
לקריאה נוספת

הרב משה צבי נריה, חיי הראי"ה, תל אביב תשמ"ג, עמ' רד-רה; ליקוטי הראי"ה, כפר הרואה תשנ"א, עמ' 476–480
יונתן מאיר, 'אורות וכלים: בחינה מחודשת של חוג הראי"ה ועורכי כתביו', קבלה, יג, תשס"ה עמ' 202–208 (האדמו"ר החלוץ ו'ספר ארץ חפץ')
הערות שוליים

↑  על פי חתימת ההקדמה. ראו עוד: ספרים שנתקבלו, כתובים, 13 בפברואר 1930 (ט"ו בשבט תר"צ), עמ' 4; יצאו לאור, הארץ, 21 בפברואר 1930, עמ' 5; דיווח, דבר, 14 במאי 1930, עמ' 3; ועוד. ראו גם: הרצאת הרב שפירא בתל אביב על נושא הספר, הארץ, 14 בפברואר 1930, עמ' 4.
↑  ראו מאמרו של הסופר אז"ר (בקישורים חיצוניים), המציין כבר במחצית שבט תר"צ את המהדורה בה נדפסה תמונת הראי"ה.
↑  בפרק א - סעיף יב (שמונה קבצים ג, שלד; אורות ישראל ט, ט). בפרק ג - סעיפים א (עץ הדר, ראש אמיר), ב (שם). בפרק ד - סעיפים ג (שמונ"ק ו, ריא; אורות הקודש ג, עמ' רפח), ה (שמונ"ק ו, רפא), ט (שמונ"ק ו, קעג; אוה"ק ג, עמ' קפז), י (שמונ"ק ו, צו; אוה"ק ג, עמ' רצה). בפרק ה - סעיף יא (שמונ"ק ו, עא). בפרק ו - סעיף ה (שמונ"ק ג, רכד; אורות התחיה, לא). בפרק יב - סעיפים ב (עץ הדר, ראש אמיר), י (שם).
↑  צבי ירון ציין כי "הרב ישעיהו שפירא עמד על המיוחד שבמעמד הצדיק במשנתו של הרב, והוא הקדיש פרק מיוחד לנושא זה. הרב שפירא היה בן לשושלת אדמו"רים חסידיים" (משנתו של הרב קוק, ירושלים תשל"ד, עמ' 147 הע' 38).
↑  אריה פרנקל, 'קוק, אברהם יצחק הכהן', אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ה, מוסד הרב קוק תשמ"ג, עמ' 370
↑  אוצר המכתבים, כרך ב, תשעו, ירושלים תשנ"א, עמ' עה-עו.
| הרב אברהם יצחק הכהן קוק |
| --- | --- | --- |
| כתביו | אגרות הראי"ה • אורות • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • עולת ראיה • עין איה • מאמרי הראי"ה • שמועות ראי"ה • חדריו דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • כתבים נוספים |  |
| ממשנתו | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • יסוד כסא השם בעולם • המספד בירושלים |  |
| משיריו | שיר האמונה •  ישמח לבי • לחשי ההוויה • כנפי רוח |  |
| תלמידיו | הרב צבי יהודה הכהן קוק (בנו) • הרב יעקב משה חרל"פ • הרב הנזיר • הרב שלום נתן רענן (חתנו) • הרב יצחק אריאלי • הרב אריה לוין •  הרב שאול ישראלי • האדמו"ר החלוץ • הרב משה צבי נריה • הרב יצחק הוטנר • תלמידים נוספים |  |
| מוסדותיו | הרבנות הראשית לישראל • ישיבת מרכז הרב • מכון הלכה ברורה ובירור הלכה • תנועת דגל ירושלים |  |
| כהונות ברבנות | זיימל • בויסק • יפו • מחזיקי הדת (לונדון) • ירושלים • ארץ ישראל |  |
| הנצחתו | בית הרב קוק • כפר הרא"ה • מוסד הרב קוק • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • קבוצת אברהם |  |
ציונות דתית • תורת ארץ ישראל • מועדי הראי"ה • משפחתו • תלמידי הרצי"ה • עוד
| כתבי הראי"ה |
| --- | --- | --- |
| בהלכה וש"ס | דעת כהן • משפט כהן • אורח משפט • עזרת כהן • שבת הארץ • חבש פאר • עץ הדר • עיטור סופרים • טוב ראי |  |
| בהגות | עין איה • עולת ראיה • מאמרי הראי"ה • אדר היקר • ראש מילין • לנבוכי הדור • מדבר שור • מוסר אביך • מידות הראי"ה • עקבי הצאן • ארץ חפץ • חזון הגאולה |  |
| סדרת ה"אורות" | אורות (אורות ישראל) • אורות הקודש • אורות התורה • אורות התשובה • אורות הראי"ה • אורות התפילה • אורות האמונה |  |
| כתבים | למהלך האידיאות בישראל • הרצאת הרב • חזון הצמחונות והשלום • מאמר הדור • אגרות הראיה • שמונה קבצים • פנקסי הראי"ה • משנת הרב • המספד בירושלים • חדריו |  |
| שירים | נכתבו על ידו כשירים: שיר האמונה  • ישמח לבי • לחשי ההויה קטעים ופיסקאות שהולחנו: כנפי רוח • יסוד כסא השם בעולם |  |
הערה: חלק מספרי ה"אורות" הם ליקוטים מאוחרים ממשנתו סביב נושאים שונים, שהשתמשו אף הם בשם "אורות".
בולשיט

תמרור פרודי המתריע מפני בולשיט
בּוּלְשִׁיט (Bullshit,‏ Bullshite או Bullcrap) הוא ביטוי נפוץ בשפה האנגלית, שעשוי להיחשב כביטוי פוגעני. בלשון נקייה הביטוי מקוצר ל-Bull או בראשי תיבות B.S. ביטוי דומה באנגלית בריטית הוא "Bollocks" (אנ'). לרוב מדובר בסלנג או בגידוף שפירושו "שטויות", "הבלים" או "נונסנס", בדרך כלל בתגובה לאמירות או לפעולות הנתפסות כמטעות, לא הוגנות או שקריות. המונח יכול לשמש כמילת קריאה ולשאת מגוון רחב של משמעויות סמנטיות.
בפילוסופיה ובפסיכולוגיה קוגניטיבית משתמשים לעיתים במונח "בולשיט" כדי להתייחסות לאמירות חסרות שחר וחסרות כל יחס לאמת, להבדיל משקר שנועד להכחיש אמת מסוימת באופן מניפולטיבי. בעסקים ובניהול, מוצעים הנחיות להבנת, להכרה, ולפעולה למניעת בולשיט, לצורך הפסקת הייצור וההפצה של סוג זה של מצג שווא במקום העבודה, התקשורת והחברה. בתוך ארגונים בולשיטינג נחשב לנוהג חברתי שאנשים עוסקים בו כדי להפוך לחלק מקהילת המשוחחים, לבצע דברים בקהילה ולחזק את זהותם. המחקר ייצר גם את סולם תפיסת הבולשיטינג הארגוני (OBPS) החושף שלושה גורמים של בולשיט ארגוניים (התייחסות לאמת, הבוס, ושפת הבולשיט) שניתן להשתמש בהם כדי לאמוד את התפיסות לגבי היקף הבולשיט הארגוני הקיים במקום עבודה. כמילת קריאה, "בולשיט!" מבטאת חוסר שביעות רצון ממשהו או ממישהו, אך שימוש זה לא בהכרח מתבטא בהקשר של אמת כלשהי.
אטימולוגיה

השימוש במילה "Bull", במשמעות של "שטויות" רווח במאה ה-17, ואילו המונח "בולשיט" שימש כבר בשנת 1915 בסלנג הבריטי, והאמריקאי ונהפך פופולרי רק במהלך מלחמת העולם השנייה. ייתכן שהמילה "Bull" עצמה נגזרה מ-"bole" שבצרפתית עתיקה פירושו "הונאה". המונח "horseshit" הוא שם נרדף כמעט. מקבילה אנגלית דרום-אפריקאית הנפוצה גם בסלנג האוסטרלי, היא "bull dust".
אף על פי שאין קשר אטימולוגי מאושר, משמעויות ישנות אלו הן שם נרדף לביטוי המודרני של "Bull" בתור "שור", הנחשב בדרך כלל ומשמש כצמצום של "בולשיט".
הצעה אחרת, לדברי הלקסיקוגרף אריק פרטרידג', היא שהמונח פופולרי על ידי כוחות אוסטרליה וניו זילנד החל משנת 1916 כשהגיעו לחזית במהלך מלחמת העולם הראשונה. פרטרידג' טוען כי הקצינים הבריטיים שמו דגש על "שור"; כלומר, תשומת לב למראה החיצוני, אפילו כשהיה מכשול לנהל מלחמה. החופרים הזרים לכאורה לעגו לבריטים בכך שכינו זאת צואת שור.
ברטוריקה

בדרך כלל משתמשים ב"בולשיט" לתיאור הצהרות של אנשים שעוסקים בתגובת הקהל ולא באמת ובדיוק. בהזדמנות בולטת אחת, המילה עצמה הייתה חלק מפרסומת שנויה במחלוקת. במהלך מסע הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 1980, מועמד מפלגת האזרחים בארי קומונר הציג פרסומת ברדיו שהחלה בשחקן שקרא: "בולשיט! קרטר, רייגן ואנדרסון, הכל בולשיט!" רשת NBC סירבה להפעיל את הפרסומת בגלל השימוש בה במתמקד, אך מסע הפרסום של קומונר פנה בהצלחה לוועדת התקשורת הפדרלית בבקשה לאפשר לפרסום המודעה ללא עריכה.
בפילוסופיה ובאנתרופולוגיה > בולשיט אצל הארי פרנקפורט

הפילוסוף היהודי-אמריקאי הארי פרנקפורט מאפיין במאמרו "על בולשיט" משנת 1986 (שפורסם מחדש כספר ב-2005) את הבולשיט כסוג של שקר הנבדל משקר רגיל. השקרן, לדידי פרנקפורט, יודע מהי האמת ואכפת לו ממנה, אך מתכוון להטעות במקום לומר את האמת. לעומת זאת, ל"בולשיטיסט" (או ל"מזבל-השכל") לא אכפת מהאמת ורק מבקש ליצור רושם כלשהו.
מישהו שמשקר ומישהו שאומר את האמת, כביכול משחקים משני הצדדים הנגדיים של אותו המשחק. כל אחד מגיב לעובדות כפי שהוא מבין אותן, אף שתגובת האחד מונחת על ידי האוטוריטה של האמת, בעוד שהשני מתריס בתגובתו כנגד האוטוריטה ומסרב להיענות לדרישותיה. מזבל-השכל [The bullshitter] מתעלם מהדרישות הללו לחלוטין. הוא לא מתריס כנגד האוטוריטה של האמת ומתנגד לה, כפי שעושה השקרן. הוא כלל לא מקדיש לה תשומת לב. לפיכך, הבולשיט הוא אויב גדול יותר של האמת משקרים.
המקור באנגלית
Someone who lies and someone who tells the truth are playing on opposite sides, so to speak, in the same game. Each responds to the facts as he understands them, although the response of the one is guided by the authority of the truth, while the response of the other defies that authority and refuses to meet its demands. The bullshitter ignores these demands altogether. He does not reject the authority of the truth, as the liar 
does, and oppose himself to it. He pays no attention to it at all. By virtue of this, bullshit is a greater enemy of the truth than lies are.
פרנקפורט קושר את ניתוח הבולשיט עם הבוז של לודוויג ויטגנשטיין לדיבור "נונסנס", ולמושג הפופולרי "bull session" בו הדוברים עשויים לנסות להציג דעות חריגות ללא מחויבות. הוא מתקן את האשמה בשכיחות ה"שטויות "בחברה המודרנית באנטי-ריאליזם ובתדירות ההולכת וגוברת של מצבים בהם מצפים מאנשים לדבר או לחוות דעות ללא ידיעה נאותה בנושא.
כמה פרשנים פוליטיים ראו שמושג הבולשיט של פרנקפורט מספק תובנות בקמפיינים פוליטיים. הפילוסוף המרקסיסט ג'רלד אלן כהן, הנגיד בספרו "עמוק יותר בבולשיט", בין סוג ה"בולשיט" שפרנקפורט מתאר לבין סוג אחר: שיח בולשיט המוצג כתחושה. כהן מציין שאפשר לייצר בולשיט מסוג זה בטעות או במכוון. בעוד שסופרים מסוימים מייצרים שטויות במכוון, אדם יכול גם לכוון לחוש ולייצר בולשיט בטעות; או אדם שרומה על ידי פיסת בולשיט יכול לחזור על כך בתמימות, ללא כוונה להונות אחרים. כהן מציין לדוגמה את פרשת סוקל כבולשיט מכוון. אולם מטרתו של סוקאל ביצירתו הייתה להראות כי העורכים ה"פוסט-מודרניסטים" שקיבלו את מאמרו לפרסום לא יכלו להבדיל בין בולשיט לתבונה, ובכך משתמע שתחומם הוא "בולשיט".