stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שונה מהנוף
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי עדן חסון והופק על ידי חסון, יעקב למאי. כמו כן, השיר הוא שיר בסגנון הפופ לטיני.
וידאו קליפ

את הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה עדן בן זקן לערוץ היוטיוב שלה ב-4 ביולי 2019.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |  |
הערות שוליים

↑  יוסי חרסונסקי, שונה מהנוף, באתר יוסמיוזיק, ‏יולי 2019
1 2  שונה מהנוף, באתר genius (באנגלית)
↑  שונה מהנוף, נבדק ב-2019-07-04
↑  עדן בן זקן עדן חסון המופע המשותף, ‏10 במאי 2019
↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
↑  עדן בן זקן ועדן חסון - שונה מהנוף, ‏4 ביולי 2019
| עדן בן זקן |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | מלכת השושנים • תאמין לי • לזאת שניצחה • חיים שלי • מועבט • עם או בלי לאהוב • 7 • דם שלי |  |
| אלבומים אחרים | Live קיסריה 2022 • הרמיקסים • מופע העשור (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • ארומה מיוזיק • "אקס פקטור ישראל" |  |
| עדן בן זקן – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מלכת השושנים | "מנגינה" • "מלכת השושנים" • "שיכורים מאהבה" • "פיסה מזכרוני" • "אלבינה" |  |
| תאמין לי | "תאמין לי" • "כל העיר שלנו" • "תזיזו" • "אף אחד" • "אין לי אותך" • "הייתי חוזרת" |  |
| לזאת שניצחה | "לזאת שניצחה" • "רציתי" • "כולם באילת" • "צועקת" |  |
| חיים שלי | "תל אביב בלילה" • "בא לי לחבק אותך" • "חיים שלי" • "מקסיקו" • "מילה של גבר" • "יאסו" • "תגיד לי Je t'aime" • "חצי מדינה" • "תרקדו" |  |
| מועבט | "אגרוף" • "כשתבוא" • "קוקוריקו" • "אהבה של אמא (חיים שלי)" • "אנא מג'נונה" • "חיים מאושרים" • "מתגעגעת אותך" • "הגענו הבנות" • "מועבט" • "ברחובות של תל אביב" • "איך אתה הולך" |  |
| עם או בלי לאהוב | "עם או בלי לאהוב" • "סירי" • "מה איתי" • "ניסיתי" • "אלף כוכבים" • "עשית לי טוב" • "WTF" • "הבת שלך" • "שוב תגיד לי בואי" • "דינרו" • "פילטרים יפים" • "כמה שנים" • "מה קרה?" • "ממתק" • "בסוף כל יום" |  |
| 7 | "חמסה" • "משחק קלפים" • "ילדת רחוב" • "עמנואלה" • "כינורות" • "ראשון בבוקר" • "להיות שלך" • "ריגוש זמני" • "מילה טובה" |  |
| דם שלי | "דם שלי" • "היית אחותי" • "תמיד נשאר אני" • "חיפשתי אותו בנרות" |  |
| סינגלים אחרים | "הללויה" • "Fresh" • "שונה מהנוף" • "Bonsoir" • "הזמן שלנו" • "והיא שעמדה" • יש בי אהבה" • "קטן עלינו" • "מקלט בטוח" • "תהמר עליי" • "מי אני בלעדיך" • "מלאכים" • "100 קילומטר" • "מסיבת הרווקות" • "נשבעת אמונים" • "עוד טיפה" |  |
| השתתפות בסינגלים | "מקסיקאנה" • "Godparent" |  |
| שירים אחרים | "הפשע המושלם" ‏•‏‏ "אולי תִּפָּתַח הדלת" |  |
| עדן חסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | שמישהו יעצור אותי • אלבום 2 |  |
| עדן חסון - סינגלים |
| --- | --- | --- |
| שמישהו יעצור אותי | "שמישהו יעצור אותי" • "ילדים כאלה" • "שיכורים" • "מתפוצץ לי הראש" • "אני מבולבל" • "היי DJ" • "כפיות" • "איך את אוהבת" • "עיניים" |  |
| אלבום 2 | "כשנגמרת הסופה" • "שמפניה" • "מה עבר עליי" • "את חסרה לי" • "איתך" • "אל תשברי לי את הלב" • "שבועיים" • "סיבובים" • "שקיעות אדומות" • "גדל לי קצת זקן" • "נוריד ת'חולצה" • "שימי פס" • "מבטיח" • "מדליקה לי הכל" |  |
| סינגלים אחרים | "לא מרגיש טוב" • "מה פספסתי" • "כולם רוצים אהבה" • "ככה כל יום" • "בואי נישן על זה" • "עושה לי צרות" • "מטפסים על הקירות" • "עד שתבואי עד אליי" • "שוב" • "אז מה עכשיו" • "חישגוזים" • "החיים לפניי" • "לא תראה אותי בוכה" • "ישיבות" • "לא שותה לא מעשן" • "שניפגש רק בשמחות" • "אנחנו זה גורל" • "אהובה שלי" • "צוחקת ובוכה" • "אין אותי" • "שיבולים" • "מה עשית לי" • "חורף באילת" • "לב שביר" • "אין מרחק בינינו" |  |
| שירים אחרים | "אין יותר מועדונים" |  |
שרונה אלימלך

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  11 במאי 1971 (בת 53) נהריה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקנית
 מקום לימודים:  בית צבי 
 פרופיל ב-IMDb
 
שרונה אלימלך (נולדה ב-11 במאי 1971) היא שחקנית, מדבבת וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה

נולדה בנהריה בשם שרון אלימלך, כילדה כישרונית במשחק ושירה.
בצה"ל שירתה בצוות הווי של חיל החינוך וצוות הווי של מפח"ש.
ב-1994 סיימה שלוש שנות לימוד בבית צבי, לצד אורלי פרל, איריס קול, יגאל זקס, יוסי טולדו, יוסי מרשק, ליאור אשכנזי, נתי רביץ ושרון מלכי שמש.
בשנת 2006 החליטה, לאחר ייעוץ עם רב קבלי, להוסיף את האות ה' לשמה.
קריירה > בתיאטרון > בתיאטרון הקאמרי

ב-1994 שיחקה בהצגה "תמול שלשום" שעיבד וביים יורם פאלק על פי ש"י עגנון, ובהצגה "גורודיש" שכתב וביים הלל מיטלפונקט. ב-1996 גילמה את הקורטיזונה בהצגה "קומדיה של טעויות" מאת שייקספיר שביים עמרי ניצן בתיאטרון הקאמרי.
ב-2001 שיחקה בהצגה "הרב קמע" שכתב וביים שמואל הספרי (על פי טרטיף מאת מולייר). ב-2002 החלה לגלם את החצרונית (לצד עירית קפלן) במחזמר "עוץ לי גוץ לי" שכתב אברהם שלונסקי וביים רוני פינקוביץ' על פי ההצגה המקורית שביים יוסי יזרעאלי. ב-2003 שיחקה בהצגה "השמים הם הגבול" מאת אפרים סידון שביים רוני ניניו. ב-2005 שיחקה בהצגה "מקום אחר ועיר זרה" מאת מאיה ערד שביים אלדד זיו. ב-2006 שיחקה (לצד עירית קפלן) בהצגה "יתוש בראש" שעיבד דורי פרנס על פי ז'ורז' פדו וביים עמרי ניצן. ב-2008 שיחקה בהצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן" מאת ברטולט ברכט שעיבד וביים אודי בן-משה. באותה שנה גילמה את אתרוגה בהצגה "סלאח שבתי" מאת אפריים קישון שביים משה קפטן. ב-2010 גילמה את ביאטריצ'ה ואחיה (לצד מיכל בלנקשטיין) בהצגה "משרתם של שני אדונים" מאת קרלו גולדוני שביים מוני מושונוב. ב-2012 גילמה את מריומה במחזמר "קזבלן" שביים צדי צרפתי.
בתיאטרון השעה הישראלי: ב-2014 גילמה את אתרוגה בהצגה "סאלח שבתי" שעיבד וביים גדי צדקה, על פי אפרים קישון.
קריירה > בתיאטרון > תיאטרון מסחרי

ב-1994 גילמה את מכשמשה במחזמר "הקוסם!" שעלה על הבימות בחג החנוכה. כתב וביים אותו אורי פסטר עם שירים שכתב והלחין ירון כפכפי. בעקבות הצלחתו עלה המחזמר 182 פעמים אל מול 430 אלף צופים. המחזמר נכנס לספר השיאים של גינס בעקבות המספר הרב של הופעות ביום (חמש) והופעות במשך תשעה ימים (37).
ב-1995 שיחקה בהצגה "סטריפטיז אחרון" מאת הלל מיטלפונקט שהוצג בצוותא.
ב-1996 גילמה (לצד דודו פישר) את אזמרלדה במחזמר "הגיבן מנוטרדם" שביים יואל זילברג בהפקת לירן הפקות ותיאטרון יובל. ב-2009 שיחקה בהצגה "החתול במגפיים" שכתב אבי קורן וביים אורי אומנותי בהפקת צבי להט - גל הפקות. ב-2012 שיחקה בהצגה "עוד חבר כזה ואבדנו" שעיבד וביים זאב רווח על פי מחזה מאת ריי קוני.
שיחקה בהצגת הבידור "קח אותי מוריס", אותה כתבו אורלי ישועה וצביקה שוורצברג וביימה דדי ברון.
שיחקה בהצגה "דואט על הספה" שעיבדו ארז כהנא ואלי אלטוניו וביים מישה טפליצקי.
ב-2004 השתתפה במופע "סוויסה איר" לצד מאיר סוויסה.
ב-2018 השתתפה במחזמר "סלאח שבתי" של מאור מיימון הפקות.
ב-2021 השתתפה בהצגה "חיזו בטטה" של תיאטרון רמלה בתפקיד האם.[דרוש מקור]
קריירה > בטלוויזיה ובקולנוע

הנחתה את התוכנית "זאפ קולטורה" ברצועת השידור "זאפ לראשון". ב-1994 שיחקה בתוכנית המערכונים "נפלו על הראש" לצד נאור ציון, מיכאל וייגל ונבו קמחי. ב-1995 שיחקה בקלטת הילדים "דגדוגים" שכתבה דתיה בן דור וביים אריה בן ציון. ב-1997 השתתפה לצד אורנה בנאי, ליאור כלפון, מתי סרי ומאיר סוויסה בתוכנית "אהבת קיץ" בה שחקנים וקומיקאים שרים שירי אהבה מסביב לנושאים שונים. ב-1998 הגישה את התוכנית "החופש הגדול" בטלוויזיה החינוכית.
ב-1999 שיחקה בסדרה "ספי" בכיכובו של ספי ריבלין, שביים צבי שיסל.
ב-2000 גילמה את לאה בסרט הקצר "מוש", סרט הגמר של ארז תדמור ב"קמרה אובסקורה". הסרט מספר על בני זוג שמאמצים תינוק שננטש וכך מתאחדים מחדש. הסרט זכה בפסטיבלים רבים ברחבי העולם ביניהם יוסטון, טייפה, קרלה שבהודו, פאלם ספרינגס ב-2001 ובעוד כ-20 פסטיבלים נוספים. הסרט הוקרן בערוץ 2. באותה שנה שיחקה בקלטת הווידאו לילדים "אצבעות לי" שביים מרקו כרמל. ב-2001 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "האישה האחרת" שביימו אורי ענבר ושמי זרחין. ב-2003 גילמה את אתי וענונו לצד איציק כהן בסרטו של דרור שאול "סימה וקנין מכשפה". ב-2004 גילמה את יפית אביטל בסדרת הטלוויזיה "המשאית" שביים ערן ריקליס. ב-2005 גילמה את ציונה בסרט "שושלת שוורץ" שכתב אמיר הספרי וביים שמואל הספרי. באותה שנה גילמה את זהבה בסרט הטלוויזיה "עד מדינה" שכתב וביים אמיל בן שמעון.
ב-2007 גילמה את דניאלה בסרט הקולנוע "מתוק ומר" שביים דורון בנבנישתי. ב-2009 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "נשרים" שביים מרקו כרמל. ב-2011 גילמה פרחה בסרטו של מרקו כרמל "אחותי היפה". באותה שנה גילמה את ויויאן אשרוב בסדרת הטלוויזיה "פולישוק" שכתב וביים שמואל הספרי. ב-2013 השתתפה בסדרת הטלוויזיה "חברות" שביימו רני סער ושי בן עטר. בשנת 2016 השתתפה בסרט "ישמח חתני" של הבמאי אמיל בן שמעון. ב-2017 הופיעה בגרסה הישראלית לסדרה "נשואים פלוס". בשנת 2019 הופיעה בסדרה "מצולמים". בשנת 2021 שיחקה בסדרה "ישמח חתני".
אלימלך הופיעה בשלל פרסומות, וכן עסקה גם בדיבוב. ב-1995 השתתפה בדיבוב המקהלה במוזיקת הסרט "גופי: הסרט". ב-1996 דיבבה את בו פיפ בסרט "צעצוע של סיפור". ב-2013 דיבבה את תיאודורה בסרט "ארץ אוז".
קריירה > מוזיקה

ב-2007 הופיעה בקפה תיאטרון בתיאטרון הקאמרי במופע "שוטף + 60" לרגל חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל.
היא מופיעה בערבי שירת משוררים בהנחיית דן אלמגור.
הערות שוליים

↑  נולדה בשם שרון. ב-2006 הוסיפה את האות ה' לשמה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007291505705171  ISNI: 0000 0004 0262 479X  VIAF: 298479468   WorldCat (עם VIAF): 298479468
שיגור תרופות

שיגור תרופות הוא שיטה או תהליך טכנולוגי בו תרכובות תרופתיות מכוונות לפעול באתר מטרה מוגדר בגוף של בני-אדם או בבעלי חיים, כדי שהתרופה תפעל ככל הניתן על אתר המטרה, ולא תתבזבז או תגרום תופעות לוואי באתרים בגוף להם התרופה אינה מיועדת. לעיתים, שיגור תרופות משמש אף להפעלת התרופה ביעד בתנאים מוגדרים, כמו זמן מסוים או שילוב עם תרופות אחרות. פיתוח שיטה זו היא דוגמה לביו-קונברג'נס.
שיגור תרופות נעשה לעיתים בעזרת מערכות בקנה מידה ננומטרי, כגון: ליפוזומים, מיצלות, וירוזומים, ננו ספירות, ננו-קפסולות, דנדרימרים וננו-סיבים.
רקע

ישנן תרופות המיועדות לפעול על איבר מטרה מוגדר בגוף. מתן תרופות אלו דרך הפה או בהזרקה תוך ורידית, תפזר את התרופה לכל רקמות הגוף, כך שרק חלק קטן מהתרופה מגיע לאיבר המטרה. התרופה שמגיעה לאיברים אחרים מתבזבזת, במקרה הטוב, וגורמת לתופעות לוואי במקרה הגרוע.
השיטה של שיגור תרופה דואגת לכוון את התרופה אל אתר המטרה שלה. כאשר התרופה רגישה לפירוק במגע עם רקמות של הגוף בדרכו אל היעד, התרופה מלווה בנשא המונע את פעולתו עד השגת תנאים מסוימים של: חומציות, טמפרטורה, המצאות או העדר של חומרים כימיים או ביולוגיים מסוימים וכן המצאות או העדר של תנאים פיזיקליים שונים כגון: שדה מגנטי בעצמה מוגדרת, שדה חשמלי בגודל מוגדר, גלי קול בתדר מוגדר או גלים אלקטרומגנטיים (כגון גלי רדיו RF בתדר מסוים), דבר המאפשר שליטה בהפעלת התרופה מחוץ לגוף באמצעות השראת התנאים להפעלת התרופה. הנשא הפשוט ביותר הוא מעטפת העוטפת את התרופה ומונעת ממנו להגיע למגע עם רקמות הגוף. בהגיע התרופה אל אתר המטרה, המעטפת מפורקת ומאפשרת לתרופה לבוא במגע עם רקמות אתר המטרה ולפעול את פעולתה.
לשיגור תרופות מגוון יתרונות: השפעת התרופה יעילה וממושכת יותר כך שמתאפשרת הפחתה במינון נטילת התרופה על ידי המטופל ובנוסף ישנה הפחתה בתופעות הלוואי.
חיסרון השיטה הוא עלות ייצור גבוהה הגורמת לרווח כלכלי נמוך לחברות התרופות. בעקבות כך חברות התרופות מעדיפות שלא לייצר תרופה במגוון רחב של מינונים על מנת לחסוך בעלויות וכתוצאה מכך נפגעת אפשרות התאמת מינון התרופה לחולה.
ביישום השיטה יש לקחת בחשבון את הקריטריונים הבאים: מסלול העברת התרופה ליעדה, האתר שאליו מכוונת התרופה, התנאים באתר המטרה, מאפייני התרופה, תופעות הלוואי שלה והמחלה.
הובלת התרופה אל היעד

הובלת התרופה המשוגרת אל אתר המטרה נעשית בשיטות שונות המסווגות כאקטיביות או פסיביות.
הובלת התרופה אל היעד > הובלה פסיבית

בהובלה פסיבית, הגעת התרופה אל היעד מתבססת על תכונות של אתרי מטרה סרטניים שבאופן טבעי קולטים מקרו-מולקולות, על פי אפקט חדירות ואצירה מוגברת של גידולים סרטניים. בהתאם לכך, התרופה משוחררת עם הנשא לזרם הדם של המטופל ועם הזמן אחוז נכבד שלה מצטבר באתר היעד.
הובלת התרופה אל היעד > הובלה אקטיבית

בהובלה אקטיבית, נעשה שימוש בסמן המולבש על התרופה או הנשא ומובל לאתר המטרה.
אחת השיטות לשיגור התרופה אל המטרה היא שימוש בליגנדים, כגון נוגדנים, שיקשרו באופן ספציפי לרקמות של אתר המטרה.
נשאי תרופות

נשא תרופות מיטבי הוא בעל המאפיינים הבאים: חסר רעילות, מתכלה או מתפנה מהגוף ואינו גורם לתגובה חיסונית כנגדו.
קיימים מספר סוגים של נשאי תרופות:
נשאי תרופות > ליפוזום

הליפוזום הוא הנשא הנפוץ ביותר לשיגור תרופות. זהו נשא המיוצר בצורה מלאכותית ומורכב משכבה שומנית כפולה של פוספוליפידים הנסגרים מעגלית ויוצרים צורה כדורית. הליפוזום יכול לאחסן את התרופה במעטפת ההידרופוביות או באזור הפנימי ההידרופילי כתלות בתכונות התרופה המועברת. בנוסף, על פני השטח של הליפוזום ניתן להצמיד ליגנדים כגון נוגדנים שיקשרו באופן ספציפי לרקמות הפגועות, אליהן מיועדת התרופה. בדרך זו ניתן להעביר תרופות בזרם הדם ומתאפשר בידוד של התרופה מהרקמות הבריאות. כאשר הליפוזום יגיע לאתר המטרה הוא יתאחה עם הממברנה של התא ויעביר את תוכנו באופן ספציפי אל הציטופלזמה של תא המטרה.
נשאי תרופות > מיצלות

מיצלה היא צבר של מולקולות אמפיפטיות, הנוצר בתוך תערובת קולואיד. המיצלות מיוצרות על ידי הרכבה עצמית של פולימרים אמפיפיליים המכילים תתי יחידות הידרופיליות והידרופוביות בסביבה מימית. המיצלות משמשות להעברת תרופות בעלות מסיסות נמוכה בתמיסה המימית של הגוף על ידי לכידתן בליבה ההידרופוביות. יתר על כן, הראשים ההידרופיליים יכולים ליצור קשרי מימן עם הסביבה המיימית וליצור מעטפת צפופה מסביב לליבה של המיצלה. כתוצאה מכך התוכן של הליבה ההידרופובית מוגן מפני הידרוליזה ופירוק אנזימטי. בנוסף, ההרכב הכימי של המיצלות, המשקל מולקולרי הכללי, ויחסי האורך של הפולימרים, ניתנים לשינוי בקלות, דבר המאפשר בקרה על הגודל והמורפולוגיה של המיצלות.
נשאי תרופות > וירוזומים

וירוזום הוא מעטפת חלבונית ושומנית של נגיף החסרה את החומר התורשתי של הנגיף וקוטרה הוא כמה עשרות ננומטרים. הווירוזום מוכשר לחדור את ממברנת התא בהתאם ליכולתו של הנגיף ממנו נוצר. תכונות אלו של הווירוזום מקנות לו יכולת לשמש כנשא תרופות בדומה לליפוזומים. ניתן ליצור במעבדה וירוזומים על ידי המסה והפרדת המעטפת משאר חלקי הנגיף הכוללים את החומר תורשתי וחלבונים נוספים. הפרדה זו נחוצה לצורך ביטול יכולת ההתרבות של הנגיף ומילוי הווירוזום בתוכן התרופתי הרצוי.
וירוזום המיוצר מנגיף השפעת הוא הנשא הנפוץ ביותר הודות לחלבונים נגיפיים ייחודיים הנמצאים על גבי המעטפת שלו, כגון החלבון המהגלוטינין(אנ') ונוירואמינידאז(אנ'). חלבונים אלו תורמים ליציבות ואחידות המעטפת של הנגיף והוירוזום. החלבון המהגלוטינין מסייע לנגיף בתהליך ההדבקה ובתהליך האיחוי (אנדוציטוזה), המנוצלים בווירוזום לצורך שיגור התרופה לתוך תא המטרה. כתוצאה מכך וירוזומים שנוצרו מנגיף האינפלואנזה בעלי יתרון משמעותי על פני וירוזומים ונשאים אחרים.
נשאי תרופות > ננו-קפסולות

ננו-קפסולה היא ננו-חלקיק בעל מעטפת חיצונית (העשויה בדרך כלל מחומר פולימרי) וחלל פנימי, כאשר החלל הפנימי עשוי להכיל תרופה. המטרות העיקריות של נשא זה הן ייעול אינטראקציות כימיות, מניעת תהליכי חמצון התרופה הלכודה ושחרור מבוקר שלה. היום ניתן לייצר ננו-קפסולות במגוון ממדים, צורות ותפקידים שונים. ניתן לייצר קפסולות בעלות תכונות ביוכימיות, אלקטרומגנטיות ואופטיות רצויות המאפשרות שחרור מנות קצובות של התרופה. כמו כן, ניתן לייצר קפסולות המותאמות ליישומים מורכבים יותר, כגון שחרור תכולת הננו-קפסולות כתגובה לשינויים סביבתיים- כימיים או כתגובה לשינוי בריכוז מולקולה מסוימת. דוגמה לשינוי סביבתי היא שימוש במולקולה הרגישה לשינויים בחומציות או בפוטנציאל הנוצרים עקב ההיפוקסיה שמייצר הגידול הסרטני כדי לגרום לשחרור התרופה מהקפסולה.☃☃ ↵דרך נוספת לשחרור מבוקר הוא בעזרת קשירת רצפטורים ספציפיים כנגד תאים סרטניים או תאי מטרה אחרים על פני השטח של הננו-קפסולות. בנוסף לכך, שימוש בטכנולוגיה זו מאפשרת שיגור תרופות שאינן יציבות או אינן מסיסות במים ולכן העברתם לרקמות ואיברים רצויים בלתי אפשרית בשיטות מתן התרופות המסורתיות. תודות לתכונות הייחודיות של הננו-קפסולות השימוש בהן מאפשר ירידה משמעותית במינון התרופה והפחתה בתופעות הלוואי. ↵ננו ספירות - הן מקרה פרטי של ננוקפסולות. ננו-ספירה היא חלקיק ננומטרי כדורי וחלול. את הננו-ספירה ניתן לייצר ממגוון גדול של חומרים כגון: חלבונים, סוכרים, חומצות גרעין, מתכות, חומרים אורגניים ואי אורגניים ועוד. כתוצאה מכך לננו-ספירה מגוון רחב של יישומים ביניהם שיגור תרופות. יצירת החלקיקים הננו-ספירים מאפשרת להקטין את צפיפות החומר ולהגדיל את שטח הפנים שלו. המבנה הננו-ספירי מאפשר מספר דרכים לנשיאת התרופה; לעיתים החלקיק חלול ומעטפתו החיצונית היא התרופה או לחלופין ניתן לכלוא את התרופה בתוך החלקיק כאשר המעטפת מורכבת מחומר אחר. למעטפת חשיבות רבה כיוון שמעבר להיותה גוף החלקיק, ניתן להעניק לה תכונות שיקלו על שיגור התרופה והכוונתה ליעד המתאים. לדוגמה: ניתן לייצר את המעטפת מסוכר המהווה מזון לחיידקים אליהם מיועדת אנטיביוטיקה הכלואה בחלל החלקיק. כך החיידקים יתרכזו סביב החלקיק ויחשפו את התרופה תוך פירוק הסוכר . יתרונות נוספים שניתן להעניק על ידי שליטה במבנה המעטפת הם: שליטה בקצב שחרור התרופה על ידי ייצור מעטפת עבה יותר, או הגנה על התרופה מפני מערכת החיסון על ידי כליאת התרופה בתוך מעטפת אינרטית.
נשאי תרופות > דנדרימרים

הדנדרימרים מאופיינים במבנה תלת־ממדי מרושת, סימטרי וכדורי המקנה להם מגוון רחב של שימושים. דנדרימרים הם סוג חדש של פולימרים שנוצרו במקור מסינתזה פשוטה של חזרות רבות על מונומר (תת היחידה). בדנדרימרים תהליך הפילמור של תתי היחידות אינו קווי באוריינטציה של קשר ראש לזנב, אלא מעגלי במרחב בשל מספר הקבוצות פונקציונליות הקיימות על כל מונומר. לדנדרימרים תכונות ייחודיות כגון: הסתעפויות רבות, משקל מולקולרי מוגדר וחלל פנימי בין ענפי הדנדרימר, בדרך כלל בעל אופי הידרופובי. ניתן לשלוט על גודל הדנדרימר לפי מספר הפילמורים המעגליים. תכונות אלו הפכו את הדנדרימרים ליעד מושך עבור פיתוח יישומים ביולוגיים ולשיגור תרופות בפרט.
ניתן להעניק לדנדרימרים תכונות רצויות על ידי חיבור קבוצות פונקציונליות על פני שטח המולקולה או בחללים שנוצרים בין הענפים. בדרך זו ניתן לתכנן את המולקולה בהתאם למטרה הטיפולית שלשמה נועדה: לכוונה ליעד הרצוי בגוף, לשלוט באופן שחרור התרופה ולדאוג לאחסון מתאים של התרופה בחלל המולקולה. לדוגמה: ניתן להפוך את הדנדרימרים למסיסים במים על ידי עטיפת המולקולה בקבוצות הידרופיליות. את התרופה ניתן לחבר לסביבה החיצונית של הדנדרימר עצמו, לקבוצות הפונקציונליות או לאחסנה בחלל הפנימי של הדנדרימר.
האפשרות האחרונה הציבה את הדנדרימרים בחזית המחקר למציאת נשא מתאים לתרופות אנטי סרטניות. אולם המחקר עדיין בראשית דרכו ויש לשכלל את השיטה על מנת למצוא פתרונות מתאימים.
נשאי תרופות > ננו-סיבים

ננו-סיבים הם סיבים חלולים בעלי קוטר קטן ממיקרומטר אחד. סיבים אלה מיוצרים באמצעות טוויה אלקטרונית. בטכנולוגיה זו מייצרים ננו-סיבים על ידי משיכה חשמלית ללא מגע מכני וממגוון חומרים שונים, כגון פולימרים. יחס גבוה בין שטח פנים לנפח מקנה תכונות מיוחדות לננו-סיבים ומאפשר אינטראקציה מהירה של החומר עם הסביבה. לדוגמה, ננו-סיב אחד יכול לבוא במגע עם אלפי תאים. לננו-סיבים מגוון יישומים בתחומים רבים וביניהם יישומים בתחום הרפואה כולל שיגור תרופות.
השימוש בננו-סיבים כנשאי תרופות מתבצע במספר דרכים וביניהם קשירת התרופה לפולימר או הכנסת התרופה לחלל הפנימי של הסיב. שחרור התרופה מהננו-סיבים באתר המטרה מתאפשר במספר דרכים: הפרשה או דיפוזיה מתוך הסיב או פירוק עצמי של הסיב באתר המטרה.
נשאי תרופות > פולימרים סינתטיים

קשירת פולימרים ביולוגיים (כגון פפטידים, פפטידים אמפיפיליים או חלבונים) לפולימרים סינתטיים מייצרת מבנים מורכבים בממדים ננומטריים המשמשים כמערכות לשיגור תרופות. במבנה זה הפולימר הביולוגי מהווה את התרופה, והפולימר הסינתטי מהווה את הנשא. הקישור בין הפולימרים נוצר באמצעות קשר קוולנטי או במקרים אחרים בשיטת הרכבה עצמית (self-assembly). המבנים, בהם התרופה קשורה לפולימר סינתטי מפחיתים את הרעילות של התרופה, מונעים תגובה חיסונית כנגדה ומגבירים את מסיסותה. באותה הדרך ניתן לקשור לפולימרים סינתטיים מקטעי דנ"א הנושאים עליהם גנים שונים וכך ליצור מערכות לשיגור גנים ללא שימוש בנשאים נגיפיים.
אתגרים עתידיים

לשימוש במערכות של שיגור תרופות פוטנציאל רפואי גדול בעולם הננוטכנולוגיה כגון: טיפולים אנטי סרטניים, ריפוי גני, רדיותרפיה, חיסונים, ומעבר תרכובות טיפוליות במחסום דם-מוח. אולם האתגר הגדול שהמחקר יידרש להתמודד עמו הוא בתחום הננו טוקסיקולוגיה. הידע הנצבר בתחום זה יתרום למציאת פתרונות לרעילותם האפשרית ולפירוקם של הנשאים או פנוים מהגוף על מנת לצמצם את תופעות הלוואי.
ראו גם

ננו-רפואה
ננו טוקסיקולוגיה
ביוננוטכנולוגיה
ננו-קפסולה
ננו-סיב
ביו-מחשב
ננו-צוללות
הערות שוליים

1 2  Scott, Robert C; Crabbe, Deborah; Krynska, Barbara; Ansari, Ramin; Kiani, Mohammad F (2008). "Aiming for the heart: targeted delivery of drugs to diseased cardiac tissue". Expert Opinion on Drug Delivery 5 (4): 459 70.DOI:10.1517/17425247.5.4.459. PMID 18426386.
↑  Bertrand N, Leroux JC. (2011). "The journey of a drug carrier in the body: an anatomo-physiological perspective".Journal of Controlled Release. DOI:10.1016/j.jconrel.2011.09.098.
↑  3. Cobleigh, M; Langmuir, VK; Sledge, GW; Miller, KD; Haney, L; Novotny, WF; Reimann, JD; Vassel, A (2003). "A phase I/II dose-escalation trial of bevacizumab in previously treated metastatic breast cancer". Seminars in Oncology30 (5 Suppl 16): 117–24. DOI:10.1053/j.seminoncol.2003.08.013. PMID 14613032.
1 2  Tomer Noyhouzer, Chloé L’Homme, Isabelle Beaulieu, Stephanie Mazurkiewicz, Ferrocene-Modified Phospholipid: An Innovative Precursor for Redox-Triggered Drug Delivery Vesicles Selective to Cancer Cells, Langmuir 32, 2016-05-03, עמ' 4169–4178 doi: 10.1021/acs.langmuir.6b00511
↑  Torchilin, V.P. (2006). Advanced Drug Delivery Reviews. 20
1 2 3  Recent Advances in Novel Drug Delivery Systems
↑  a b Saltzman, W. Mark; Torchilin, Vladimir P. (2008). "Drug delivery systems". AccessScience. McGraw-Hill Companies
↑  7. Bungener L, Idema J, ter Veer W, Huckriede A, Daemen T, Wilschut J.Virosomes in vaccine development: induction of cytotoxic T lymphocyte activity with virosome-encapsulated protein antigens. J Liposome Res.12 (2002) 155-163.
↑  Virosome is used as an adjuvant and a vaccine delivery method, le virosome est utilisé comme adjuvant et comme méthode de délivrance des vaccins - Mymetics
↑  9. Kang SM, Song JM, Quan FS, Compans RW. Influenza vaccines based on virus-like particles Virus Res. 2009 Aug;143(2):140-6. Epub 2009 Apr 15.
↑  11. V.R Sinha, A.K Singla, S Wadhawan, R Kaushik, R Kumria, K Bansal, S Dhawan, Chitosan microspheres as a potential carrier for drugs, Int J Pharm. 274 (2004) 1-3
↑  a b Morgan, Meredith T.; Yuka Nakanishi, David J. Kroll, Aaron P. Griset, Michael A. Carnahan, Michel Wathier, Nicholas H. Oberlies, Govindarajan Manikumar, Mansukh C. Wani and Mark W. Grinstaff (2006Meredith T. Morgan1). "Dendrimer-Encapsulated Camptothecins". American Association for Cancer Research 66 (24): 11913–21. DOI:10.1158/0008-5472.CAN-06-2066. PMID 17178889.
↑  Tekade, Rakesh Kumar; Tathagata Dutta, Virendra Gajbhiye and Narendra Kumar Jain (2009). "Exploring dendrimer towards dual drug delivery". Journal of Microencapsulation 26 (4): 287–296. DOI:10.1080/02652040802312572. PMID 18791906.
↑  14. Ziabicki, A. Fundamentals of fiber formation, John Wiley and Sons, London, 1976, ISBN 0-471-98220-2
↑  Raghavendra R Hegde, Atul Dahiya, M. G. Kamath. Nanofiber nonwovens. June 13, 2005
↑  16. Vicent MJ, Duncan R. Trends Biotechnol. Polymer conjugates: nanosized medicines for treating cancer. 2006 Jan;24(1):39-47.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007529937305171  LCCN: sh88005350 
תמונה 1: סכמה של ליפוזום הנוצר מפוספוליפידים בסביבה מימית
תמונה 2: סכימה של מיצלה שמיוצרת על ידי פוספוליפידים בסביבה מימית.
תמונה 3: דנדרימר ודנדרון (מונומר המרכיב את הדנדרימר)
שמש-אדום

שמש-אדום (בכתיב המצרי: שמשו-אתום) הייתה עיר קדומה בארץ כנען.
לא ידוע במדויק היכן נמצאת שמש-אדום. לפי רשימותיו הגאוגרפיות של תחותמס השלישי, כנראה נמצאת העיר בגליל. נראה, כי שמש-אדום עמדה בדרך ראשית, שהובילה מארץ העמק צפונה לגליל המזרחי ומשם לבקעת הלבנון ולמעברות הארנת. ייתכן וזו העיר "אדמה" המוזכרת במקרא ברשימת ערי שבט נפתלי.
אנשי העיר מרדו באמנחותפ השני, וכשהוא יצא למסע צבאי בארץ כנען, הוא הרס את העיר, לקח שבויים רבים, ושדד את העיר.
הערות שוליים

↑  , יוחנן אהרוני, "תולדות ארץ ישראל", בעריכת יואל רפל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב, 1986 עמוד 109
ערך זה הוא קצרמרבנושא היסטוריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שמשון ולנר

| --- | --- |
שמשון ולנר, 1989
שמשון ולנר, 1989
 לידה:  29 ביוני 1941 (בן 83) תל אביב, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  יזם, מייסד יקב רמת הגולן
 
שמשון וֶלנר (נולד ב-29 ביוני 1941) הוא יזם ישראלי. מייסד יקב רמת הגולן ומנכ"ל החברה בשנים 1982–1990, פעיל בתעשיית היין הכשר בשנים 1982–1990 ו-1995–2017.