stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מולי האניס
הערות שוליים

↑  HANNAH HECHT, HANNIS SWIMS ALL-TIME 2ND-FASTEST 100Y BREAST IN TN INVITE PRELIMS,Swim Swam, December 1st, 2017 (באנגלית)
↑  BRADEN KEITH, MOLLY HANNIS BECOMES 8TH WOMAN UNDER 30 IN 50 METER BREASTSTROKE,Swim Swam, January 13th, 2018 (באנגלית)
מגפת הקורונה באלג'יריה

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  17 בפברואר 2020 – הווה (4 שנים)
 במדינות או באזורים:  אלג'יריה אלג'יריה
 מוקד התפרצות:  אלג'יר
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקור המגפה:  איטליה איטליה
 מקרי מוות:  6,881‏
 מקרי הדבקה:  271,822‏   • 81,903 מהם חולים פעילים
 הבריאו:  183,038‏ רענון נתונים
מגפת הקורונה התפשטה לאלג'יריה ב-17 בפברואר 2020. מקרה ההידבקות הראשון באלג'יריה פורסם ב-17 בפברואר 2020.
ציר זמן

ב-25 בפברואר אושר מקרה ההידבקות הראשון בנגיף הקורונה באלג'יריה. באותו המקרה נודע כי איטלקי שהגיע ב-17 בפברואר למדינה נשא עמו את הנגיף; ב-28 בפברואר, אלג'יריה גירשה אותו בחזרה לאיטליה, דרך טיסה מיוחדת משדה התעופה "Hassi Messaoud" ושם נכנס להסגר. בבוקר 2 במרץ אישרה אלג'יריה שני מקרי הידבקות חדשים; אישה ובתה, כך נמסר ממשרד הבריאות של המדינה.
בערב 12 במרץ, אלג'יריה דיווחה על מקרה הידבקות חדש בעין סמרה, ועקבות כך נסגרו בתי הספר המדינה. ב-7 במרץ, הוכרז המקרה ה-20: אלג'יראי שנשאר בספרד.
ב-26 במרץ עלה מספר החולים ל-367, מספר מקרי המוות עלה ל-25. שבוע לאחר מכן, מספר החולים במדינה זינק ל-1171, ומספר המתים עלה ל-105.
הערות שוליים

1 2 3  COVID-19 Coronavirus Outbreak, by Worldometer, מתוך אתר Worldometer, נכון לתאריך 22 במאי 2023, 11:03 שעון ישראל
1 2 3  ElPais, Confirmaron primeros 4 casos de coronavirus en Uruguay; todos habían regresado de Italia, Diario EL PAIS Uruguay (בספרדית)
↑  ترحيل المواطن الإيطالي المصاب بكورونا, الشروق أونلاين, ‏28 בפברואר 2020 (בערבית)
↑  Thomson Reuters Foundation, Algeria confirms two more coronavirus cases, news.trust.org
↑  Deux nouveaux cas de coronavirus en Algérie, 19 au total, TSA, ‏7 במרץ 2020 (בצרפתית)
↑  Ouramdane Mehenni, Coronavirus : un nouveau cas enregistré, 20 au total en Algérie, Algerie Eco, ‏8 במרץ 2020 (בצרפתית)
↑  Khelifa Litamine, Coronavirus: 367 cas confirmés et quatre nouveaux décès enregistrés en Algérie, Algerie Eco, ‏26 במרץ 2020 (בצרפתית)
↑  Dib Nassima, Covid19: le nombre de cas confirmés en Algérie atteint 1171, 105 décès, www.aps.dz (בצרפתית)
מארק מק'קנה

| --- | --- |

 לידה:  5 במאי 1996 (בן 28) דבלין, אירלנד 
 מדינה:  אירלנד 
 תקופת הפעילות:  מ-2016 
 פרופיל ב-IMDb
 
מארק מק'קנה (באנגלית: Mark McKenna; נולד ב-5 במאי 1996) הוא שחקן וזמר-יוצר אירי.
קריירה

מק'קנה ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט "Sing Street" בשנת 2016. הוא היה הסולן/גיטריסט בלהקת "The Girl Talk". לאחר מכן הצטרף ללהקת "מילק", כסולן וגיטריסט. מק'קנה קיבל את התפקיד הראשי הראשון שלו בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "ויין", ששודרה לראשונה ב-16 בינואר 2019. מק'קנה מפרסם הדגמותאת המוזיקה שהוא יוצר תחת השם LOVERBOY ב-SoundCloud החל משנת 2016.
ב-16 בנובמבר 2019, פורסם, שהוא יגלם את התפקיד של סיימון בפיילוט של NBC "אחד מאיתנו משקר", המבוסס על רב המכר מאת קארן מ. מקמנוס.
בשנת 2022 שיחק בסרט "דאלילנד".
בשנת 2024 החל לשחק בתור פרגל מק'דונל בעונתה השנייה של סדרת הטלוויזיה "התייר" מבית רשת ה-BBC.
פילמוגרפיה > קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | מועדון שנות ה-80 (אנ') | איימון |  |
| 2018 | אוברלורד (אנ') | טוראי ראשון מרפי |  |
| 2020 | The Winter Lake | קול |  |
| 2023 | Dalíland | אליס קופר |  |
| 2023 | נשים ונפלאות (אנ') | ג'ורג' הנסי |  |
| 2024 | דברים קטנים כאלה (אנ') | נד |  |
| TBA | Prom Night | ניק מילר |  |
| TBA | An Autumn Summer | קווין |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Redwater | ג'ימי | 2 פרקים |
| 2019 | Wayne | וויין מקולו ג'וניור | תפקיד ראשי; 10 פרקים |
| 2021–2022 | אחד מאיתנו משקר | סיימון קלהר | תפקיד ראשי (עונה 1) תפקיד אורח (עונה 2); 9 פרקים |
| 2023 | Most Dangerous Game | טאפט | 4 פרקים |
| 2024 | התייר | פרגל מק'דונל | תפקיד ראשי (עונה 2); 6 פרקים |
דיסקוגרפיה > עם להקת "The Girl Talk"

| כותרת | פרטים |
| --- | --- |
RIP The Girl Talk:  פורסם: 7 במאי 2020   פורמט: הורדה דיגיטלית, סטרימינג  לייבל: Wavefarm Records
דיסקוגרפיה > סינגלים

| כותרת | שנה | אלבום |
| --- | --- | --- |
| "When I Know"  | 2018 | RIP The Girl Talk |
| "Heroic Chic"  | 2018 | RIP The Girl Talk |
דיסקוגרפיה > עם Milk

| כותרת | פרטים |
| --- | --- |
1, ה-EP:  פורסם: 19 ביוני 2020   פורמט: הורדה דיגיטלית, סטרימינג  לייבל: עצמאי
2, ה-EP.:  פורסם: 19 באוגוסט 2021   פורמט: הורדה דיגיטלית, סטרימינג
3, The EP.:  פורסם: 1 בדצמבר 2023  פורמט: דיסק, הורדה דיגיטלית, סטרימינג  לייבל: עצמאי
דיסקוגרפיה > סינגלים

| שנה | כותרת | אלבום |
| --- | --- | --- |
| 2019 | "Drama Queen" | 1, ה-EP |
| 2019 | "Temperature" | Non-album single |
| 2019 | "A Little More" | 1, ה-EP |
| 2020 | "Always On Time" | 1, ה-EP |
| 2020 | "Treat Me" | 1, ה-EP |
| 2020 | "I Hate The Way You're Looking At Me (Lately)." | 2, ה-EP. |
| 2021 | "You&I." | 2, ה-EP. |
| 2021 | "2." (featuring Search Party Animal) | 2, ה-EP. |
| 2021 | "In LA." | 2, ה-EP. |
| 2021 | "You're So." | 2, ה-EP. |
| 2022 | "I Might Bore You." | 3, ה-EP. |
| 2022 | "Human Contact." | 3, ה-EP. |
| 2023 | "I Think I Lost My Number Can I Have Yours?" | 3, ה-EP. |
| 2023 | "London." | 3, ה-EP. |
| 2023 | "Emotionally Abusive." | 3, ה-EP. |
הערות שוליים

↑  "The | Girl | Talk". SoundCloud.
↑  "milk". SoundCloud.
↑  Andreeva, Nellie (7 בדצמבר 2017). "YouTube Red Orders 'Wayne' Comedy Pilot Starring Mark McKenna & Ciara Bravo". Deadline Hollywood. נבדק ב-23 באפריל 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "LOVERBOY". Soundcloud.
↑  Del Rosario, Alexandra (16 ביולי 2021). "'One Of Us Is Lying': Mark McKenna Joins Peacock YA Mystery Drama As Series Regular". Deadline Hollywood. נבדק ב-7 במאי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "R.I.P. The Girl Talk – EP by The Girl Talk". 7 במאי 2020. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "When I Know – Single by The Girl Talk". 29 בינואר 2018. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Heroic Chic – Single by The Girl Talk". 21 בספטמבר 2018. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "1, The EP – EP by milk". 19 ביוני 2020. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Milk. – Interviewed". נבדק ב-15 באוגוסט 2021 – via Goldebplec. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Drama Queen – Single by milk". 8 בפברואר 2019. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Temperature – Single by milk". 19 ביולי 2019. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "A Little More – Single by milk". 22 בנובמבר 2019. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Always On Time – Single by milk". 29 במאי 2020. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Dublin alt-pop band Milk. share video for new single "Treat Me" | New EP out June 19". נבדק ב-16 במרץ 2021 – via WithGuitars. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "I Hate The Way You're Looking At Me (Lately) – Single by milk". 18 בנובמבר 2020. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "You&I – Single by milk". 11 בפברואר 2021. נבדק ב-16 במרץ 2021 – via iTunes. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "2". נבדק ב-30 במרץ 2021 – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "In LA". נבדק ב-28 במאי 2021 – via Twitter. {{cite web}}:  (עזרה)
מגדל ג'וצ'ה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  עמוד ניצחון, אובליסק 
 על שם:  יום הולדתו ה-70 של קים איל-סונג
 מיקום:  פיונגיאנג 
 מדינה:  קוריאה הצפונית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1982
 תאריך פתיחה רשמי:  1982 
 חומרי בנייה:  גרניט, ארד 
 מידות
 גובה:  170 מ' 
 קואורדינטות:  39°01′03″N 125°45′49″E﻿ / ﻿39.017591666667°N 125.76361388889°E﻿ / 39.017591666667; 125.76361388889
  (למפת קוריאה הצפונית מוגדלת) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב מגדל ג'וצ'ה(למפת קוריאה הצפונית רגילה) פיונגיאנג המהונג צ'ונגג'ין נאמפו וונסן סינוויג'ו טאנצ'ון קאצ'ון קסונג סריוון הרפובליקה העממית של סין  רו. קוריאה הדרומית  ים יפן הים הצהוב מגדל ג'וצ'ה
 
מגדל ג'וצ'ה (נקרא באופן רשמי מגדל הרעיון של ג'וצ'ה בקוריאנית: 주체사상탑) הוא מונומנט בפיונגיאנג, קוריאה הצפונית.
שם המבנה

המגדל קרוי על שם רעיון הג'וצ'ה - תזה שנכתבה על ידי קים איל-סונג, שליט קוריאה המבוססת על קומוניזם, מרקסיזם, הדוגלת ב"הסתמכות עצמית" ועל כלכלה אוטרקית. הרעיון העיקרי של התזה הוא שכל קוריאני צריך לרתום את ייעודו האישי כדי להפוך את האומה לגדולה.
המבנה

המגדל נבנה על גדות נהר הטאדונג לכבוד יום הולדתו ה-70 של הרודן קים איל-סונג והושלם בשנת 1982.
הבניין מתנוסס לגובה של 170 מטרים. המגדל מורכב מ-150 מטרים הבנויים מ-25,550 לבנים המסמלות, כל אחת, יום בחייו של קים איל-סונג (365×70).
בראש המגדל יש לפיד עשוי מברזל המתנוסס לגובה 20 מטרים. המגדל הוא יעד תיירותי פופולרי, בו המבקרים יכולים להעפיל לראש המגדל במעלית כדי להשקיף על פיונגיאנג מלמעלה.
הבניין הוא המונומנט העמודי השני הגבוה בעולם אחרי אנדרטת סן חסינטו. מגדל ג'וצ'ה גבוה מאנדרטת וושינגטון ב-70.6 סנטימטרים.
גלריה

מבט מכיכר קים איל סונג שמעברו השני של נהר טאדונג לעבר המגדל
מבט מהמגדל לעבר כיכר קים איל-סונג שמעברו השני של נהר טאדונג; בימין התמונה מלון ריוגיונג
הערות שוליים

↑  Juche Tower, Atlas Obscura
מחנה סכורל

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  הולנד 
 מחוז:  סכורל 
 שמות אחרים:  מחנה המעבר המשטרתי סכורל Polizeiliches Durchgangslager Schoorl
 תאריכים
 תאריך הקמה:  1939 
 נתונים
 קואורדינטות:  52°42′18″N 4°41′9.60″E﻿ / ﻿52.70500°N 4.6860000°E﻿ / 52.70500; 4.6860000
  (למפת הולנד מוגדלת) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפונימחנה סכורל(למפת הולנד רגילה) האג אמסטרדם מאסטריכט איינדהובן ארנהם חרונינגן אוטרכט זוולה לייוורדן אנסחדה אמן בלגיה גרמניה הים הצפונימחנה סכורל(למפת צפון הולנד רגילה) הארלם אמסטרדם זאנסטאט הארלמרמיר אלקמאר הורן טסלמחנה סכורל(למפת צפון הולנד מוגדלת) הארלם אמסטרדם זאנסטאט הארלמרמיר אלקמאר הורן טסלמחנה סכורל
 
מחנה המעבר המשטרתי סכורל (בהולנדית: Schoorl) היה במקור מחנה צבא הולנדי בין השנים 1939–1940 ומחנה ריכוז נאצי בין השנים 1940–1941 ליד הכפר סכורל בהולנד.
היסטוריה

המחנה נבנה בשנת 1939 כמחנה צבא הולנדי. גרמניה הנאצית כבשה את הולנד ממאי 1940 ושלטה בה עד מאי 1945.
בין האסירים במחנה סכורל היו אנשים מהולנד, אנגליה, בלגיה וצרפת. לאחר מספר חודשים שוחררו הצרפתים והבלגים. בספטמבר 1940 הועברו האסירים האנגלים למחנה גרמני בעיר טושק בפולין. היהודים הראשונים שנתפסו במהלך מעצרי פברואר 1941 ב-22–23 בפברואר 1941 בכיכר יונאס דניאל מאייר באמסטרדם הועברו למחנה במשאיות צבאיות. הקבוצה של 425 איש נשארה במחנה ארבעה ימים והועברה למחנה הריכוז בוכנוואלד וביוני 1941 הועברו למחנה הריכוז מאוטהאוזן. רק שניים מקבוצה זו שרדו את המלחמה.
עבור כ-1,900 איש היה זה המחנה הראשון בו היו עצורים לפני שהועברו למחנות אחרים. יותר מ-1,000 מהם לא שבו, בעיקר יהודים ואסירים פוליטיים.
המשטר במחנה היה מתון בהשוואה למחנות ההולנדים האחרים. לא היו עבודת פרך ומזון סופק בכמות שלא הביאה לידי מוות ברעב.
באוקטובר 1941 נסגר המחנה על ידי הגרמנים מכיוון שהמחנה היה קטן מדי ונמצא בין דיונות. לא היה קל להגדיל אותו. חלק מהאסירים שוחררו, אך רובם הועברו למחנה הריכוז אמרספורט ו-25 נשים הועברו למחנה הריכוז ראוונסבריק.
עד תום המלחמה השתמשו במחנה סכורל מיליציות של הוורמאכט וארגון טודט בתור בסיס.
לאחר המלחמה שימש המחנה לכליאת חברי התנועה הלאומית-סוציאליסטית בהולנד (NSB). המחנה נהרס ב-1950.
מפקדים

המפקד הראשון של מחנה סכורל היה אונטר-שטורמפיהרר אס אס ארנולד שמידט. החליף אותו אונטר-שטורמפיהרר אס אס יוהאן פרידריך שטבר (Stöver). אונטר-שטורמפיהרר אס אס קרל פטר ברג היה מפקד המחנה מיוני 1941 ועד לסגירתו באוקטובר 1941.
הערות שוליים

↑  "Kamp Schoorl". www.4en5mei.nl.
↑  Kamp Schoorl (אורכב 01.06.2009 בארכיון Wayback Machine)
↑  "Nederland in de Tweede Wereldoorlog – Kamp Schoorl". www.tweede-wereldoorlog.org. נבדק ב-2022-10-18.
↑  Boer, Albert (2007). Het Kamp Schoorl. The Hague: Conserve, Uitgeverij. ISBN 978-90-5429-240-1.
ערך זה הוא קצרמרבנושא השואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אנדרטת המלחמה של מחנה סכורל
מיס פיראנדה

מיס פיראנדה (ברומנית: Miss Piranda) היא תחרות יופי וריקודים מזרחיים של צוענים ברומניה. התחרות נערכת לצלילי מיטב המבצעים המוזיקליים הצוענים.
המילה "פירנדה" מובנה ברומנית הוא "צועניה" או "אשת צועני" וה"מיס" לקוח מתחרויות מיס עולם וכדומה.
ההשתתפות בתחרות מוגבלת בגיל מינימלי ומקסימלי, מינימום גיל 16 ומקסימום גיל 26, ששונה לגיל 24. תחרות "מיס פיראנדה" הראשונה נערכה ב-1991 והזוכה בו הייתה קריסטינה מנצ'יו (Cristina Manciu). קריסטינה פוצ'אן (Pucean) בת ה-19, מי שזכתה בתחרות בשנת 2013, הייתה אמורה להיות בחבר השופטים בתחרות של 2014, אולם בעת תחרות הריקודים, היא עלתה על הבמה והציגה את יכולותיה, מה שהביא לה זכייה נוספת ופרס של 4,000 דולר ונסיעה זוגית לדובאי.
בשנת 2011 אורגנה תחרות "מיס פירנדה" גם בבריטניה ולקחו בה חלק 400 מועמדות צועניות בריטיות.
הערות שוליים

↑  מילון רומני-רומני (ברומנית)
↑  Cristina Pucean a câştigat concursul "Miss Piranda"! Cum arată cea care a vrăjit juriul (ברומנית)
↑  Britanicii vor să combată rasismul prin Miss Piranda (ברומנית)
מחנה עבודה

ערך זה עוסק במחנות עבודה של הנאצים. אם התכוונתם למחנות העבודה ברוסיה הסובייטית, ראו .
מחנה העבודה בבוכנוואלד
מחנה עבודה (בגרמנית: Arbeitslager) הוא השם שנתנו הנאצים למתקן כליאה המיועד לניצול בכפייה של כוח עבודה למטרות שונות, ואף לרצח המוני באמצעות עבודה.
מחנות עבודה שימשו את גרמניה הנאצית ובעלות בריתה במהלך מלחמת העולם השנייה בתקופת השואה וכחלק מן הפתרון הסופי. מחנות העבודה שהקימו הנאצים ובני בריתם שימשו לייצור של כלי נשק, תפירת מדים ונעליים, חטיבת עצים, כריית מחצבים, סלילת כבישים ועוד.
ראו גם

מחנות משנה (השואה)
הערות שוליים

↑  סוגי המחנות, אופיים וחלקם ב"פתרון הסופי" של שאלת היהודים - אהרן וייס, מחנות הריכוז הנאציים. מבנה ומגמות. דמות האסיר. היהודים במחנות., יד ושם, 1980, עמ' 96
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550595105171  GND: 4002716-8  NARA: 10665702  NKC: ph115874
מנורת בנקאים

דוגמה למנורת בנקאים
מנורת בנקאים (מאנגלית: banker's lamp) או אמרלייט (emeralite) היא סוג של מנורת שולחן חשמלית ולה מעמד עשוי פליז, אהיל מזכוכית ירוקה ומתג שרשרת (בגרסאות מודרניות משתמשים לעיתים במתג אחר). מנורה זו נפוצה בספריות ובמוסדות ציבור אחרים בארצות הברית, והיא זכתה לפופולריות בשל הצגתה בסרטים ובסדרות טלוויזיה.
הפטנט הראשון של מנורה מסוג זה הוגש ב-11 במאי 1909 על ידי הריסון ד' מקפאדן (McFaddin), והיא יוצרה ונמכרה תחת המותג "Emeralite" (אֶמֶרָלָייט, הלחם של "emerald" and "light" – אמרלד ואור). אהילי מנורות הבנקאים יוצרו במפעל י' שרייבר ונפן (J. Schreiber & Neffen) בכפר רפוטין (אנ') שבמוראביה (כיום בצ'כיה). מאוחר יותר, מנורות מסוג זה נמכרו על ידי מתחרים תחת השמות "Greenalite",‏ "Verdelite" ו-"Amronlite".
מיזוג אופקים

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ד"ר דוד מ' פויכטונגר, פרופסור דן אבנון
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת מאגנס
 תאריך הוצאה:  2016 - תשע"ו
 מספר עמודים:  333
 קישורים חיצוניים
 מסת"ב:  מסת"ב 9789654939027
 הספרייה הלאומית:  990039330110205171
מיזוג אופקים הוא ספר עיון הבוחן את "יחסי הגומלין בין מחשבה מדינית כללית למחשבה מדינית יהודית".
הספר מורכב ממקבץ מאמרים, שנכתבו בידי חוקרים באוניברסיטה העברית ויצא לאור בידי ד"ר דוד מ. פויכטונגר ופרופסור דן אבנון בשנת 2016 - תשע"ו בהוצאת מאגנס.
הספר

הספר נועד להשיב באופן מעמיק על השאלות; מהם יחסי הגומלין שבין מחשבה מדינית כללית למחשבה מדינית יהודית? האם ניתן להצביע על רעיונות מדיניים (כדוגמת יחסי יחיד-קבוצה, צדק, חירות, שלטון וחוק) בתוככי המחשבה היהודית – הקלאסית והמתחדשת? כיצד מתמזגות סוגיות הגותיות-פוליטיות מן העבר היהודי (הקרוב והרחוק) עם הווה ישראלי מתחדש?
קובץ המאמרים שבספר כולל מחקרים מקוריים שמעידים על כך שהזהות היהודית המדינית המתפתחת במדינת ישראל נוצרת ומתפתחת מתוך מפגש בין מחשבה מדינית כללית לבין רובדי עומק הקיימים במסורת היהודית כמו גם בשפה הישראלית הממזגת בתוכה עבר והווה.
המחקרים, המבקשים, כאמור, להאיר היבטים שונים של הקשר בין מקורות יהודיים מסורתיים, מקורות ישראליים בני זמננו ומגוון סוגיות והוגים מרכזיים במסורת המחשבה המדינית לדורותיה, מחולקים לשלושה היבטים שונים של מיזוג אופקים (על פי רעיונותיו של הפילוסוף הגרמני הנס גאורג גאדאמר):
מיזוג אופקים תוך יהודי - מקרא, חז"ל וימי הביניים
מיזוג אופקים - בין מסורת תוך יהודית למסורות לא יהודיות
מיזוגי אופקים - ביד יחיד לקהילה ובין מחשבה חברתית ומדינית מערבית למחשבה חברתית ומדינית יהודית
השער הראשון כולל את מחקריהם של ד"ר נעמי מנדל-לוי על שפת הציונות הסוציאלית על רקע העברית הקדומה; ענת בלקן על הסדר החברתי-אנושי בתקופת בית שני; ד"ר דוד מ' פויכטונגר על משנת חז"ל ביחס למעורבות האלוהים במרחב האנושי; ד"ר בנימין שוורץ על ההבדל בין התלמוד לבין אריסטו בגישה לרטוריקה וישי גלזנר על תפיסתו של רבי יהודה הלוי כלפי מעמדם של החוקים.
השער השני אוגד בתוכו את מאמרה של ד"ר מירב ג'ונס על המקורות היהודיים לחוקים המודרניים ומחקרה של ליאת ברמן על המפגש בין תרבות יהודית לתרבות ההודית במשנתו של מרטין בובר.
השער השלישי כולל את מאמריהם של ד"ר מרום קלי על הממד הפוליטי והחברתי של הצדיק הנסתר; ד"ר רויטל עמירן על משנתו של מיכה יוסף ברדיצ'בסקי כלפי השינוי הפוליטי היהודי, מניב פלר על ההומניזם במשנתו של מרטין בובר ויולי רזייב שכתבה על היחס לרעיון הקרבה העצמית בשירה העברית המודרנית.
תפיסת ה'ברית' על פי הספר

המאמר המרכזי בספר, מאת ד"ר פויכטונגר, מגדיר את תפיסת ה'ברית' בין האלוהים לאדם, ככוללת חשיבה תיאו-פוליטית, לפיה האל מהווה חלק מעיצוב העולם תוך שותפות עם ברואיו.

כך, במחשבה המדינית היהודית, גם האלוהים וגם האדם מהווים 'נקודת אמצע' של המעגל (בניגוד לנצרות בה רק האלוהים במרכז, והגישות הליברליות בהן רק האדם במרכז) והם מתחרים/מתנגשים/משלימים.
במשנת חז"ל, קיימים 3 מודלים למערכת היחסים בין האלוהים לאדם:

1. שותפות בלתי מותנית - האלוהים יצר במצב גולמי, ופעולת האדם משלימה את מעשה האלוהים (ויכוח טורנוסרופוס ור"ע). גם דיין שדן דין אמת, "נעשה שותף לקב"ה", גם בביצוע ברית מילה ואפילו בהכנת פת מחיטים - האדם מבצע את רצון האלוהים בשיפור העולם (ובמצב כזה על האדם, בדומה לאלוהים, להימנע מ'שיעבוד' לזמן).
 
2. שותפות מותנית - מחד האלוהים שותף באופן פעיל בעולם הגשמי גם על ידי קביעת חוקי טבע וכו', מאידך לאדם יכולת השפעה בהצאם להחלטתו; לדוגמה, לסנהדרין יש אפשרות לעבר את השנה (גם משיקולי נוחות) ואת החודש, ובכך להשפיע על זמני המועדים וכו' – לעיתים באופן שנראה כנוגד את רצון האל כביכול. כלומר, האלוהים קובע את המועדים ותאריכם, אבל האלוהים מאפשר לאדם לקבוע בעצמו מתי ייצא התאריך - ובכך כביכול לקבוע עבור האלוהים מתי יצא יום הדין וכו', תוך 'ניצול פרצה' בחוק האלוהי כביכול עם זאת, במוגל זה נעשה מאמץ להימנע מ'עימות חזיתי' מול רצון האל.
 
3. התנגשות ("מודל בעיטה" - מתח בין הפיזיס לבין הנומוס/התנגשות ישירה בין 'רצון האלוהים' לקביעת חז"ל. דוגמה מובהקת הוא מעשה 'תנורו של עכנאי', שם למרות ה'בת קול' שמבטאת את דברי האלוהים (והמופתים שקדמו לה), חז"ל מכריזים "לא בשמים היא" וקובעים הפוך מכוח הכלל שקבע האלוהים "אחרי רבים להטות" 

במקביל משווה המאמר תגובת האלוהים למודל השני – עיבור החודש בידי הסנהדרין באופן שנראה כסותר את המציאות שיצר האל, נאמרת למלאכים ומבטאת קבלה על ידי האל: "נמלכו בני לעברה מחר", לתגובת האלוהים לדוגמה הקיצונית של המודל השלישי, הקביעה "לא בשמים היא" במעשה 'תנורו של עכנאי', מבטאת גם היא קבלה והסכמה: "חייך [האלוהים] ואמר: ניצחוני בני, ניצחוני בני".

המאמר מסכם כי בשתי התגובות, כמו גם במעשה חוני המעגל, בולט המימד האינטימי של יחסי אב-בן, וניתן לראות בו את הלגיטימציה להתנהגות האדם כלפי האל.
הערות שוליים

↑  על פי ההקדמה לספר
מורעלים

| --- | --- |
פוסטר הסרט
פוסטר הסרט
 בימוי:  דידי לובצקי
 הופק בידי:  נדב שלמה גלעדי
 תסריט:  דידי לובצקי
 שחקנים ראשיים:  דוד שאול אורנה שיפריס ארתור פרי רודי סעדה טל פרידמן
 מוזיקה:  עומר ושדי
 צילום:  דוד מיכאל שחר
 מדינה:  ישראל
 הקרנת בכורה:  17 באוקטובר 2011
 משך הקרנה:  43 דקות
 שפת הסרט:  עברית (כתוביות באנגלית)
 סוגה:  סרט קומדיה 
 תקציב:  300,000 שקל (מוערך)
 דף הסרט ב־IMDb
 
דמויותיהם של דני ומאיה, מתוך הסרט
מורעלים (באנגלית: Poisoned) הוא סרט אימה קומי ישראלי משנת 2011, בבימויו של דידי לובצקי. זירת ההתרחשות של הסרט היא בסיס צה"לי, שנתקף במכת זומבים, וגיבור הסרט - עובד רס"ר בשם דני - מנסה במהלכו להיחלץ ממגפת הזומבים שאליה נקלע.
הסרט הוצג בהקרנת בכורה במהלך פסטיבל אייקון TLV שנת 2011, ב-17 באוקטובר. כמו כן, הוקרן בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ב-20 באוקטובר והוקרן על בסיס שבועי בסינמטק תל אביב במשך תקופה מסוימת.
עלילה

דני (דוד שאול) הוא בנו של גיבור הצבא הישראלי בינו אהרונוביץ', שנודע בלחימתו הנועזת. אולם, דני הוא ההפך ממנו: עובד רס"ר חסר אומץ, שעסוק במהלך היום בעבודות גיזום באמצעות מזמרה. בחג הפסח מורה לדני הרס"ר שלו, מני (רודי סעדה), להישאר בבסיס ולבצע עבודות ניקיון וגינון שונות.
במהלך עבודת הגינון המייגעת נרדם דני על האדמה, וכשהוא קם ומגיע לחדר הרס"ר, הוא מגלה שהוא ומזכירתו הפכו לזומבים. משהוא יוצא מחדרו הוא מגלה שכך גם קרה לכל החיילים הקרביים בבסיס (לוחמי "סיירת נחליאלי"). דני נסוג למחסן, שבו עובד חברו הטוב שאולי (ארתור פרי); שאולי מגיע למחסן מאוחר יותר, ומתברר שאף הוא הפך לזומבי, ועל כן נאלץ דני להורגו. דני מתקשר דרך מכשיר קשר עם מאיה (אורנה שיפריס), חובשת שהגיעה לבסיס למתן זריקות לחיילים הקרביים; דני הכיר אותה זה מכבר, והיה מאוהב בה בתיכון. מתברר, על פי דבריה של מאיה, שמגפת הזומבים פשטה בעקבות פגם בחיסונים שניתנו (מאיה מתארת את הזומבים בשם "מורעלים", כשמו של הסרט).
מאיה ודני מנסים למצוא דרך להיחלץ מהמצב. דני מתקשר להוריו, שעורכים את ליל הסדר, ומבקש מאביו להגיע לבסיס כדי לסייע לו. דני מתכנן להגיע לחדר הרס"ר ולקחת משם את מפתחות הרכב שלו על מנת לצאת ברכב מהמקום; לשם כך, הוא מתכנן למשוך את החיילים הזומבים למחסן על ידי פיזור תוכנן של קופסאות לוף על הרצפה, להסטת תשומת לבם במהלך הדרך שיעשה מהמחסן לחדר.
דני מוציא את תוכניתו לפועל ומגיע לחדר הרס"ר. הוא מוצא שם מפתחות, אך הם אינם פותחים את הרכב. הוא מבין כי המפתחות שהוא זקוק להם נמצאים אצל הרס"ר עצמו; לכן הוא יוצא למסע הרג של הזומבים בבסיס, על מנת להגיע בסופו של דבר אל הרס"ר, להורגו ולהשיג את המפתחות. במסע הרג זה הוא נעזר במזמרה, בפטיש קטן ובמסור. הוא הורג את הרס"ר אחרון, ומשיג את המפתחות.
במהלך מסע הרציחות רואה דני כי מאיה ננשכה על ידי אחד הזומבים, ועל כן הוא סבור שהיא צפויה להיהפך אף היא לזומבית. לכן, לאחר ההרג מגיע דני לחדר שבו מאיה נמצאת ומנסה להרוג אותה עם המזמרה, אך בדיוק לפני שהוא עושה זאת עוצרת אותו מאיה, ומסבירה לו שהיא לבשה אפוד מגן שמנע את הידבקותה.
בסוף הסרט מגיע לבסיס אביו של דני (טל פרידמן) על מנת להסיע את דני אל מחוץ לבסיס.
הפקה

הסרט החל כסרט גמר בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב. את הסרט, שהוא סרט הביכורים של הבמאי דידי לובצקי, יצר לובצקי לצד חבריו ללימודי הקולנוע באוניברסיטת תל אביב. בהפקה תמכו, מלבד אוניברסיטת תל אביב, גם קרן סנונית וקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב.
הסרט צולם במחנה רשף בהרצליה, שהיה בעבר מחנה גדנ"ע. בסרט מדובר כביכול בבסיס מרוחק בדרום הארץ.
ז'אנר

"מורעלים" הוא סרט אימה קומי. הוא הופק בתקופה פורייה יחסית של סרטי אימה ישראליים, שבה הופקו גם סרטים כמו "כלבת", "Another World" ו"חתולים על סירת פדלים". הסרט מוגדר "קומדיית זומבים צה"לית", הגדרה שאותה הסבירה מיכל דניאלי, כתבת mako, כך: "שילוב של סרט חבר'ה, סרט בורקס וסרט אימה – בצפייה אחת".
מפיק הסרט, נדב שלמה גלעדי, סיפר על בחירת ז'אנר האימה:
זירת ההתרחשות: צה"ל

על בחירת השירות הצה"לי כמסגרת לעלילה, אמר במאי הסרט דידי לובצקי:
על כך הוסיפה מיכל דניאלי כי:
לובצקי אמר גם, בהקשר הרקע הטעון כביכול של זירת התרחשות צה"לית:
ראו גם

מסווג חריג
בשר תותחים (סרט)
חתולים על סירת פדלים
כלבת (סרט)
מי מפחד מהזאב הרע (סרט)
לקריאה נוספת

עידו רוזן. פחדים לאומיים בסרטי האימה בקולנוע הישראלי. עבודת גמר לשם קבלת תואר M.A. אוניברסיטת תל אביב, 2017.
Ido Rosen. "National Fears in Israeli Horror Films." Jewish Film & New Media 8.1 (2020): 77-103
הערות שוליים

↑   "מורעלים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
↑  דורון פישלר, אייקון TLV: כל מה שרציתם לראות ולא היה איך, באתר עין הדג, 12 בספטמבר 2011
1 2  דרור עמיר, זומבי, שפר הופעתך!, באתר ynet, 28 באוקטובר 2010
1 2  אורין רוזנר, דם על הידיים, באתר דובר צה"ל, 13 באוקטובר 2010 - מתוך עיתון "במחנה", גיליון 13
1 2  מיכל דניאלי, ‏"מורעלים": הצצה לקומדיית הזומבים הצה"לית, באתר ‏מאקו‏, 5 באוקטובר 2011
מגפת הקורונה באסטוניה

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  פברואר 2020 – הווה (כ־4 שנים)
 במדינות או באזורים:  אסטוניה אסטוניה
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקור המגפה:  איראן איראן
 מקרי מוות:  3,001 ‏
 מקרי הדבקה:  618,601‏   • 90,610 מהם חולים פעילים     • 2 מתוכם במצב קשה
 הבריאו:  524,990 ‏ רענון נתונים
  
 
מגפת הקורונה, בה חלו רבים במחלת נגיף הקורונה באסטוניה, התפשטה אל המדינה בסוף פברואר 2020.