stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שקארי ריצ'רדסון
ביוגרפיה > 2023 > אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט הונגריה באוגוסט 2023 היא זכתה בשלוש מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב בריצת 100 מטר בשיא אליפות חדש של 10.65 שניות, לפני שריקה ג'קסון (10.72 שניות) והאלופה היוצאת שלי-אן פרייזר-פרייס (10.77 שניות), שתיהן מג'מייקה ובריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם תמרי דייוויס, טואנישה טרי וגבריאל תומאס בשיא אליפות חדש של 41.03 שניות, לפני ג'מייקה (41.21 שניות) והממלכה המאוחדת (41.97 שניות). מדליית ארד בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 21.92 שניות, אחרי שריקה ג'קסון שקבעה את התוצאה השנייה בטיבה בהיסטוריה ושיא אליפות חדש של 21.41 שניות וחברתה לנבחרת גבריאל תומאס (21.81 שניות).
ביוגרפיה > 2024 > סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט 2024 זכתה במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.87 שניות, אחרי ג'וליאן אלפרד מסנט לוסיה שקבעה שאי לאומי חדש של 10.72 שניות ולפני בת ארצה מליסה ג'פרסון (10.92 שניות).
חיים אישיים

בשנת 2021 הודיעה ריצ'רדסון שיש לה בת זוג.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 100 מטר: 10.65 שניות (2023)
ריצת 200 מטר: 21.92 שניות (2023)
שיאים אישיים > אולם

ריצת 60 מטר: 7.20 שניות (2019)
ריצת 200 מטר: 23.08 שניות (2019)
הערות שוליים

↑  סופית: שקארי ריצ'רדסון לא תרוץ באולימפיאדת טוקיו, באתר ynet, 7 ביולי 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14717691
תמנוגאלת

| --- | --- |

 מדינה:  מרוקו מרוקו
 חבל ארץ:  דרע
 בירת הקסבה:  ורזאזאת
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בקסבה:  346 (2004)
 קואורדינטות:  30°40′48″N 6°23′17″W﻿ / ﻿30.68°N 6.38806°W﻿ / 30.68; -6.38806 
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת מרוקו מוגדלת) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתתמנוגאלת(למפת מרוקו רגילה) רבאט קזבלנקה אגאדיר טנג'יר מקנס מרקש פאס אוג'דה סלא האוקיינוס האטלנטי הים התיכון אלג'יריה סהרה המערביתתמנוגאלת  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
תמנוגאלת (בתשליחית: ⵜⴰⵎⵏⵓⴳⴰⵍⵜ, בערבית: تامنوگالت; תעתיק לטיני: Tamnougalt) היא קסבה ונווה דקלים בהרי האטלס, בלב עמק נהר דרע (אנ') במרוקו, כ-75 קילומטרים דרום-מזרחית מורזאזאת וכ-350 קילומטרים מדרום לרבאט. משמעות השם בשפה התשליחית הוא "נקודת מפגש".
הקסבה קרובה לאגדז, למרגלות ג'בל כיסאן (Kissane, אנג'). היישוב שימש בעבר בירה של אזור מזגויטה (Mezguita) והיה מקום מושבם של מספר שליטים מקומיים, קאידים. מדי שנה, בשבוע הראשון של חודש אוקטובר, מתקיים פסטיבל מוסם אלמה, פסטיבל תרבותי ודתי לכל כפרי האזור.
היסטוריה

ההיסטוריה של תמנוגאלת כרוכה בזו של נווה המדבר שהייתה בירתה. לא ידוע מתי נבנתה הקסבה. תפקידה הפוליטי והכלכלי החל עם בואו של טאלב אל חסן אשר מונה לקאיד על ידי הסולטן העלווי במאה ה-18. בניו הצליחו לשמור על השליטה באזור עד עמק הדאדס עד לעצמאותה של מרוקו. בשנת 1874 הקאיד של האזור גורש משטח ורזאזאת ידי הקאיד החדש ממשפחת Telouet, טאמי אל גלאווי (אנ') אשר עתיד למלא תפקיד משמעותי באזור דרע ומרקש.
יהודים בתמנוגאלת

המלאח של תמנוגאלת שוכן בצד המזרחי של נהר הדרע, מול אגדז, ובשנות ה-50 של המאה ה-20 היו בו כ-210 יהודים. במלאח התקיים תלמוד תורה בשם "אהלי יוסף יצחק".
הגאוגרף יאקות אל חמאויי ציין כי הרוב המוחלט של הסוחרים בעמק הדרע היו יהודים. היהודים היו בעלי חלקות אדמה אותה עיבדו בשותפות עם שכניהם הערבים. חלקם עסקו במסחר בתמרים.
בבית העלמין היהודי, הנמצא על גבעה סמוכה, קבורים בני איית אל כהן (שבט כהן) אליהם פנו בעיקר לריפוי מחלות עיניים, והם מקודשים גם למוסלמים, וכן רבי יוסף דהאן אזילאל.
הקבורה בבית העלמין נערכה בשיטה המוסלמית ללא מצבות.
ראו גם

ברברים (קבוצה אתנית)
יהדות מרוקו
שפות ברבריות
לקריאה נוספת

רחל אליאור, מקובלי דרעא, פעמים: רבעון לחקר קהילות ישראל במזרח, חוברת 24(תשמ"ה 1985), עמודים 36–73. גרסה מקוונת של המאמר זמינה במאגר JSTOR
יששכר בן עמי, הערצת הקדושים בקרב יהודי מרוקו, הוצאת מאגנס, ירושלים, תשמ"ד 1984. (הספר בקטלוג ULI)
חיים זאב הירשברג, מארץ מבוא השמש: עם יהודי אפריקה הצפונית בארצותיהם, המחלקה לענייני הנוער והחלוץ של ההסתדרות הציונית, ירושלים, תשי"ז, 1957
הערות שוליים

↑  castlesintheworld, moussem Ellama Tamnougalt | castlesintheworld (באיטלקית)
↑  Edith Kohlbach, Reisehandbuch Marokko, Edith Kohlbach-Reisebücher, 2006, p. 438
↑  קהילת יהודי דרע, באתר בית התפוצות
1 2 3  חיים זאב הירשברג, מארץ מבוא השמש, ההסתדרות הציונית, 1957, עמ' 106
↑  Dra, www.jewishvirtuallibrary.org
1 2  יששכר בן עמי, הערצת הקדושים בקרב יהודי מרוקו, ירושלים: מאגנס, תשמ"ד 1984, עמ' 392
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507582005171  VIAF: 316603485   WorldCat (עם VIAF): 316603485 
קסבת תמנוגאלת, מבט על מטעי התמרים שבעמק הדרע
תאוריית הסימולציה

ערך זה עוסק בתאוריה בפסיכולוגיה. אם התכוונתם להשערה על היקום, ראו .
תאוריית הסימולציה (באנגלית: Embodied Simulation Theory) היא תאוריה המציגה מנגנון מוחי שעומד בבסיס התפקודי של קוגניציה חברתית בבני אדם ופרימטים.לפי התאוריה, על מנת להבין חוויה של אדם אחר, לא נוכל להסתפק רק לחשוב על חוויה זו, אלא עלינו לייצר אצלנו מה שאחרים עושים ומרגישים על ידי מנגנון הדמיה של סימולציה. באמצעות מנגנון סימולציה אנחנו לא רק "רואים" פעולה, רגש או תחושה, אלא מתעוררים אצלנו ייצוגים פנימיים של מצבי גוף הקשורים לפעולות, רגשות ותחושות אלו כאילו אנחנו עושים פעולה דומה או מרגישים אותה.על פי התאוריה, החוויות האישות שלנו ואינטראקציות חברתיות מגולמות בגוף שלנו. מנגנון הסימולציה מתווך בין חוויות אלו לבין מידע הקיים אצלנו אודות אנשים אחרים ומאפשר לנו להבין את הפעולות שמבוצעות על ידי אחרים ולפענח את הרגשות שלהם.התאוריה מתבססת על הגילוי של נוירוני מראה שהם הבסיס הביולוגי של מנגנון זה. אותם אזורים מוחיים כשמופעלים כשאנחנו חווים רגשות מסוימים, מופעלים גם כאשר אנחנו רואים אחרים חווים אותם. מנגנון זה חיוני לתפקודים של קוגניציה חברתית ובפרט לאמפתיה.
הבסיס המוחי של התאוריה

לאחר הגילוי של נוירוני מראה במוח קוף המקק מספר מחקרים המשתמשים במתודולוגיות וטכניקות ניסוייות שונות הוכיחו כי גם במוח האנושי קיים מנגנון התואם באופן ישיר את פעולת נוירוני המראה אשר נמצא כי אחראי על התהליך בו אנחנו גם תופסים פעולה של אדם אחר וכן ביצוע פעולה זו בעצמנו. התפיסה והפעולה של הבעות פנים הקשורות ברגש מתרחשים במבנים עצביים, שתפקידם ניתן לאפיין כמערכת סימולציה. במחקר דימות מוחית FMRI סקרו את פעילות המוח של המשתתפים הבריאים במהלך החוויה הרגשית של סלידה, על ידי חשיפתם לשאיפת ריחות מגעילים, ובמהלך ההתבוננות באותו רגש, כפי שמוצג על ידי קטעי וידאו של אנשים אחרים המבטאים אותו באופן דינמי עם הבעת הפנים שלהם. התוצאות הראו כי עדים להבעת הפנים של סלידה אצל אחרים מפעילה את האינסולה הקדמית השמאלית באותו מקום המופעל על ידי החוויה הסובייקטיבית של האדם בעת סלידה. כאשר אנו עדים לביטוי רגש, ותפיסה זו של הרגש מובילה להבנת מצב רגשי מסוים של האחר, איננו משיגים סוג זה של הבנה רק מתוך היקש מפורש משל סיטואציה. הרגש של האחר הוא בראש ובראשונה נוצר ומובנה ישירות באמצעות סימולציה המגולמת בגוף שלנו המייצרת חוויה "כאילו" שנוצרה על ידי מצב גוף משותף לי ולאחר. זהו מצב הגוף המשותף בין צופה והנצפה המאפשר הבנה ישירה של חוויית האחר.מערכת נוירוני המראה שאחראים למנגנון הסימולציה נמצאים במוח במקומות שונים:
Premotor cortex, the supplementary motor area, the Primary somatosensory cortex and the Inferior parietal cortex.
תאוריות סימולציה בתפקודים פסיכולוגיים > מנגנון בסיסי לאמפתיה

במצבים רבים בחיי היומיום, התנהגותם של אחרים היא בעלת משמעות מידית משום שהיא מאפשרת קישור ישיר לחוויית החיים שלנו בעולם. אנו מבינים מצבים נפשיים של אחרים משום שהם באים לידי ביטוי גופני. על סמך מה שידוע ממחקרי המוח, היום אנו יכולים להסביר מדוע התנהגותם של אחרים היא בעלת משמעות מהותית עבורנו: מכיוון שאנו חולקים את המשאבים העצביים שעליהם מתפתחת אותה התנהגות.המרחב אינטרסובייקטיבי המשותף לנו, מאפשר תחושת הזדהות חברתית שאנו חווים בדרך כלל עם אחרים. המנגנון הפונקציונלי-מנגנון הסימולציה, מתווך את היכולת שלנו לחלוק בצורה חווייתית את המשמעות של פעולות, כוונות, רגשות ורגשות עם אחרים, ובכך מבסס את ההזדהות שלנו עם אחרים שזהו הבסיס לאמפתיה. תהליך זה קורה בצורה לא מודעת, אך מאופיין על ידי ההיסטוריה האישית שלנו, כלומר, על ידי איכות היחסים ההתקשרות שלנו על ידי הרקע החברתי שלנו. מנגנון הסימולציה יוצר "הכוונה מכוונת" שלנו לאחרים. מצב מופלא זה יוצר איכות של הזדהות עם אנשים אחרים שהיא הבסיס לרגש אמפתיה.
תאוריות סימולציה בתפקודים פסיכולוגיים > תאוריית הסימולציה ופסיכופתולוגיה > פסיכופתיה

פסיכופתיה מאופיינת על ידי כשל חמור בעיבוד רגש וביצירת אמפתיה. הקשיים האלו עלולים לא רק להשפיע על תחושת הרגשות, אלא גם על ההבנה של מצבים רגשיים ומנטליים של אחרים. במחקר שנועד לזהות את הקשר הנוירו־ביולוגי לקוגניציה חברתית בחולים פסיכופתיים, השתמשו במטלה של זיהוי רגש ויכולת Theory of mind)TOM) בעזרת הדמיה מגנטית תפקודית FMRI. אצל פסיכופתים נצפתה דפוסי פעילות שונים במוח, לעומת לא פסיכופתיים. פסיכופתיים הראו פחות פעילות מוחית באזור בFusiform-אזור שקשור לעיבוד פרצופים והראו תת-פעילות מוחית באמיגדלה, ובאזורים Inferior prefrontal gyrus and Superior temporal sulcus, אזורים שקשורים למנגנון המוחי של תאוריית הסימולציה שאחראי על רגשות וכוונות של אחרים.
תאוריות סימולציה בתפקודים פסיכולוגיים > תאוריית הסימולציה ופסיכופתולוגיה > אוטיזם

לפי תאוריית הסימולציה, תהליכים קוגניטיביים שקשורים להבנת רגשות האחר מקודדים בעזרת מצבים גופניים שאנו משחזרים בגוף שלנו. מחקרים טוענים כי אנשים עם אוטיזם נוטים לבצע שחזור זה מנקודת מבט אגוצנטרית שלהם.
בוצעו שני ניסויים התנהגותיים כדי לבדוק ישירות יכולת של אנשים עם אוטיזם לאמץ נקודת מבט של אדם אחר. בניסוי הראשון משתתפים היו צריכים להבין במפורש את מיקום של אובייקט מטרה שמאלה או ימינה בסצנה משלהם או מנקודת מבט של השחקן (visual perspective (taking task. בניסוי השני המשתתפים היו צריכים להחליט אם הגוף האנושי שלפניהם פונה כלפי קדימה או אחורה. שתי המשימות ניתנות לפתרון על ידי סימולציה מנטלית של תנועות גוף של האחר ולדמיין את עצמי בפוזיציית הגוף של אדם אחר שהיא אסטרטגיה של מנגנון הסימולציה, או על ידי עיבוד מרחבי כמו סיבוב של אובייקט. תוצאות משני הניסויים הראו שאנשים עם אוטיזם נוטים לפנות בעיקר לאסטרטגיית עיבוד מרחבי בשונה מאנשים ללא אוטיזם שמסתמכים יותר על אסטרטגיה של מנגנון הסימולציה.
ממצאים אלה מצביעים על כך שאנשים עם אוטיזם מתקשים להשתמש במידע שמקודד גם דרך מצבים גופניים שלהם על מנת לשים את עצמם במקום של מישהו אחר שזהו המנגנון הסימולציה.
תאוריות סימולציה בתפקודים פסיכולוגיים > תאוריית הסימולציה ופסיכופתולוגיה > מחלת פרקינסון

לפי תאוריית הסימולציה, הבנת רגשות של אחרים קשורה ליכולת חיקוי ושחזור רגשות אלו בגוף שלנו. במחלת פרקינסון אחד הסימפטומים הוא היעדר ביטוי רגשי וכמו כן גם הפרעות רגשיות נלוות למחלה פרקינסון. במחקר שנערך על מנת לבדוק יכולת חיקוי פנים במטלת זיהוי רגשות אצל חולי פרקינסון השתמשו בשיטת EMG בזמן המטלה על מנת לבדוק את היכולות של חולי פרקינסון. המטלה כללה זיהוי רגש כעס שמחה ורגש נייטרלי.
התוצאות הראו ירידה בזיהוי פנים של רגש שמחה בחולי פרקינסון וכן חוסר דיוק בזיהוי רגשות נייטרליים. ממצאים אלו מדגימים שיכולת חיקוי ושחזור של רגשות עליה מתבסס מנגנון הסימולציה, חיונית להבנת רגשות ואף אולי בטיפול בחולי פרקינסון.
יישומים קליניים > הפרעת פוסט-טראומה

חשיפה לזיכרון של אירוע טראומטי הוא אחד מההתערבויות הטיפוליות הנפוצות ביותר להפרעת פוסט טראומה (PTSD). על אף שטיפולים בעזרת חשיפה שואפים לשנות למידה אסוציאטיבית של התניה שלילית שקשורה לזיכרון מאירוע טראומטי, אינטראקציות רגשיות בין המטפל והמטופל לא נלקחו בחשבון בטיפולים מסוג זה. לאחר גילוי נוירוני המראה, הוצע הסבר לפיו, במהלך חשיפה לזיכרון טראומטי, תגובות רגשיות של מטופל מועברים למטפל בעזרת מנגנון הסימולציה ואז משוקף למטופל בחזרה בצורה מבוקרת על ידי המטפל. תהליך זה מסייע להקל על תחושת הבדידות של המטופל ומגביר את יכולתו להפעיל שליטה על תגובות רגשיות כואבות, הקשורות לטראומה. תהליכי מנגנון הסימולציה עשויים לשפר את האינטגרציה של תובנות קליניות שמקורן בתאוריות פסיכואנליטיות כגון החזקה, הכלה, והזדהות השלכתית.
במחקר שנערך מתוך טיפול קליני מבוסס חשיפה למטופל ששרד טראומה, הראו כי מערכת נוירוני מראה ותאוריית הסימולציה עשויות לתרום נקודת מבט נוספת להבנת המנגנונים הטיפוליים שבבסיס הטיפול המבוסס על חשיפה ל-PTSD. המסקנה מהמחקר הייתה שההעברה הרגשית בין המטופל למטפל מתרחשת בשלבים מרובים. בשלב הראשון, רגשות כגון פחד, בושה ואשמה שחווה המטופל משתקפים על ידי המטפל. רגשות אלה מאופיינים אז ומשתקפים בחזרה למטופל באופן מבוקר. תהליך זה תורם לשיפור הרגולציה של הרגשות הכואבים של המטופל, ובכך לאפשר את השינוי ברשתות רגשיות. לפי תאוריות למידה של PTSD, שינוי זה הכרחי להתקדמות והצלחה בטיפול מבוסס חשיפה להפרעת פוסט טראומה.
יישומים קליניים > טיפול באמנות מבוסס על עקרונות תאוריית הסימולציה

לפי תאוריית הסימולציה ומערכת נוירוני מראה, לאנשים יש הבנה של העולם ואחרים שמתבססת ומקודדת בגוף שלנו. בטיפול באמנות, המטפלים רוצים לרתום את יכולת זו ודרך הביטוי האמנותי של המטופל שאיננו מילולי, להגיע לזיכרון הטראומטי דרך המוצר האמנותי של המטופל וכך להגיע לעולמו הפנימי של המטופל. כאשר המטפל מתאר מילולית כיצד לצייר תמונה מסוימת מערכת נוירוני המראה של המטופל מופעלת במטרה לקדם הפנמה של כישור זה. כאשר המטפל והמטופל מסתכלים יחד על פיסת אומנות שמקיימת צורה של קשב משותף נוצרת תמיכה רגשית שבאה לידי ביטוי על ידי מחוות והבעות פנים של המטפל ולהפעיל אזורים מוחיים כגון ההמיספרה השמאלית שמקלים על הביטוי המילולי אליו קשה להגיע אצל מטופלים שעברו טראומה.
הערות שוליים

↑  Gallese, V., & Sinigaglia, C, What is so special about embodied simulation, Trends in cognitive sciences, 15(11), 512-519, 2011
↑  Gallese, V, Embodied simulation: from mirror neuron systems to interpersonal relations. In Empathy and Fairness, Novartis Foundation Symposium 278 (pp. 3-19), John Wiley & Sons, Ltd, 2008
↑  Gallese, V, Before and below ‘theory of mind’: embodied simulation and the neural correlates of social cognition. Philosophical Transactions of the Royal Society B, Biological Sciences, 362(1480), 659-669, 2007
↑  Gallese, V, Embodied simulation: From neurons to phenomenal experience, Phenomenology and the cognitive sciences, 4(1), 23-48, 2005
1 2  Gallese, V, Empathy, embodied simulation, and the brain: Commentary on Aragno and Zepf/Hartmann, Journal of the American Psychoanalytic Association, 56(3), 769-781, 2008
↑  Gallese, V, Mirror neurons, embodied simulation, and the neural basis of social identification, Psychoanalytic Dialogues, 19(5), 519-536, 2009
↑  Mier, D., Haddad, L., Diers, K., Dressing, H., Meyer-Lindenberg, A., & Kirsch, P, Reduced embodied simulation in psychopathy, The World Journal of Biological Psychiatry, 15(6), 479-487, 2014
↑  Conson, M., Mazzarella, E., Esposito, D., Grossi, D., Marino, N., Massagli, A., & Frolli, A, “Put myself into your place”: Embodied simulation and perspective taking in autism spectrum disorders, Autism Research, 8(4), 454-466, 2015
↑  Argaud, S., Delplanque, S., Houvenaghel, J. F., Auffret, M., Duprez, J., Vérin, M., ... & Sauleau, P, Does facial amimia impact the recognition of facial emotions? An EMG study in Parkinson’s disease, PloS one, 11(7), 2016 doi: e0160329
↑  Peri, T., Gofman, M., Tal, S., & Tuval-Mashiach, R, Embodied simulation in exposure-based therapies for posttraumatic stress disorder—A possible integration of cognitive behavioral theories, neuroscience, and psychoanalysis, European journal of psychotraumatology, 6(1), 29301, 2015
↑  Buk, A, The mirror neuron system and embodied simulation: Clinical implications for art therapists working with trauma survivors, The Arts in Psychotherapy, 36(2), 61-74, 2009
תיאטרון דולבי

| --- | --- |


חזית התיאטרון
 מידע כללי
 סוג:  אודיטוריום
 על שם:  Dolby Surround 
 כתובת:  שדרת הוליווד 6801
 מיקום:  לוס אנג'לס, קליפורניה
 מדינה:  ארצות הברית
 מייסדים:  קודאק 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  1997–2001 (כ־4 שנים)
 תאריך פתיחה רשמי:  9 בנובמבר 2001 
 עלות:  94 מיליון דולר
 אדריכל:  דייוויד רוקוול
 מידע טכני
 קיבולת:  3,330 מושבים
 קואורדינטות:  34°06′10″N 118°20′25″W﻿ / ﻿34.102777777778°N 118.34027777778°W﻿ / 34.102777777778; -118.34027777778
 האתר הרשמי
  (למפת לוס אנג'לס מוגדלת) תיאטרון דולבי(למפת לוס אנג'לס רגילה) תיאטרון דולבי he
 
תיאטרון דולבי (באנגלית: Dolby Theatre; בעבר נקרא תיאטרון קודאק (Kodak Theatre)) הוא אודיטוריום הממוקם בשדרת הוליווד שבהוליווד, קליפורניה. מאז הקמתו בשנת 2001 מארח התיאטרון באופן קבוע את טקסי פרס האוסקר. בשנים שקדמו להקמת האולם, נערכו טקסי האוסקר לסירוגין בדורותי צ'נדלר פביליון ובאודיטוריום שריין שבלוס אנג'לס.
ארכיטקטורה

התיאטרון עוצב על ידי האדריכל האמריקאי דייוויד רוקוול במיוחד לצורך אירוח טקסי האוסקר, כאשר מבנה ועיצוב האולם מותאם באופן ייחודי להצגות מצולמות. במרכז האודיטוריום הוקם "תא תקשורת", המיועד למצלמות ולציוד הנלווה להפקת צילום אירועים. על אף שבמת התיאטרון היא אחת הגדולות בארצות הברית – רוחבה 37 מטרים ועומקה 23 מטרים – קיבולת האולם נמוכה באופן יחסי, עם כ-3,330 מושבים בלבד.
בחלל הכניסה למבנה, לפני התיאטרון עצמו, שורה של עמודים מעוטרים המציגים את שמות הסרטים אשר זכו בעבר בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר.
היסטוריה

מאז הקמתו ועד לשנת 2012 נקרא המבנה "תיאטרון קודאק" בשל חסות מסחרית עם חברת הצילום קודאק, אשר שילמה 75 מיליון דולר על זכויות השיום. בפברואר 2012 הגישה קודאק בקשה לפשיטת רגל, ובכך בוטל החוזה על זכויות השיום של המבנה. בשלושת החודשים הבאים נקרא התיאטרון באופן זמני "מרכז הוליווד והיילנד" (Hollywood and Highland Center), ובמאי 2012 הושג הסכם ל-20 שנה עם חברת הסאונד מעבדות דולבי על שינוי שם האולם ל"תיאטרון דולבי". לאחר החתימה על חוזה זכויות השיום, התקינה החברה באולם את מערכת הצליל ההיקפי שפיתחה – Dolby Atmos.
התיאטרון נמצא בבעלות של חברת הנדל"ן CIM, אשר משכירה אותו לאקדמיה האמריקאית לקולנוע מדי שנה במשך מספר שבועות לקראת טקס האוסקר. במהלך יתר חודשי השנה, נערכים באולם קונצרטים, הופעות, טקסים ואירועים נוספים. כמו כן, מדי יום נערכים במבנה סיורים מודרכים.
בין השנים 2011–2013 אירח התיאטרון באופן בלעדי את מופע "Iris" של קרקס סירק דו סוליי, המתאר "מסע דרך עולם הקולנוע". מאז שנת 2015 מצולמת באולם תוכנית המציאות America's Got Talent.
הערות שוליים

1 2 3  פרופיל של תיאטרון דולבי, באתר kodaktheatre.com
1 2 3  אודות תיאטרון דולבי, באתר הרשמי
↑  קודאק מנסה לבטל את ההסכם עם תיאטרון קודאק, באתר petapixel.com,‏ 3 בפברואר 2012
↑  פרסי האוסקר יישארו במרכז הוליווד והיילנד, אשר ייקרא תיאטרון דולבי, באתר deadline.com,‏ 1 במאי 2012
↑  תיאטרון דולבי – נקודת ציון הוליוודית, באתר dolby.com
↑  המופע של סירק דו סוליי מעורר זיכרונות מהקרקס של הוליווד, באתר popmatters.com,‏ 3 באפריל 2013
↑  המופעל Iris של סירק דו סוליי ייסגר בינואר 2013, באתר לוס אנג'לס טיימס, 30 בנובמבר 2012
↑  עונה 10 של America's Got Talent תשודר החל מ-26 במאי, באתר tvbythenumbers.com,‏ 2 באפריל 2015
| פרס אוסקר |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | הסרט הטוב ביותר • הסרט הבינלאומי הטוב ביותר • הסרט המונפש הטוב ביותר • הסרט הקצר הטוב ביותר • הסרט המונפש הקצר הטוב ביותר • הסרט התיעודי הטוב ביותר • הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר |  |
| פרסי משחק | השחקן הטוב ביותר • השחקנית הטובה ביותר • שחקן המשנה הטוב ביותר • שחקנית המשנה הטובה ביותר |  |
| פרסי בימוי וכתיבה | הבמאי הטוב ביותר • התסריט המקורי הטוב ביותר • התסריט המעובד הטוב ביותר |  |
| פרסים אחרים | הצילום הטוב ביותר • העריכה הטובה ביותר • עיצוב ההפקה הטוב ביותר • הפסקול המקורי הטוב ביותר • השיר המקורי הטוב ביותר • עיצוב התלבושות הטוב ביותר • האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר • עריכת הסאונד הטובה ביותר • מיקס הסאונד הטוב ביותר • האפקטים הטובים ביותר |  |
| פרסים מיוחדים | פרס לשם כבוד • פרס לזכר • פרס לפעילות הומניטרית • פרס להישגים מיוחדים |  |
| טקסים | 1927/28 • 1928/29 • 1929/30 • 1930/31 • 1931/32 • 1932/33 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020/21 • 2021 • 2022 • 2023 |  |
| אחר | האקדמיה האמריקאית לקולנוע • תיאטרון דולבי • שיאים • זוכי אמי, גראמי, אוסקר וטוני • מועמדים ישראלים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: 03579d49-84bb-4007-a5ad-94db0238e67e
שימוש בקנאביס בקרב הקהילה הגאה

דגל הגאווה ועליו סמל של קנאביס בצבע לבן
שימוש בקנאביס בקרב הקהילה הגאה הוא מאפיין נפוץ של תמיכה גם בזכויות להט"ב וגם בגישה לסם הקנאביס[דרושה הבהרה], שעד לשנת 2000 בערך שניהם היו מחוץ לחוק, והיו בשולי החברה בכל מקום, ועדיין נמצאים שם בחלק ניכר מהעולם גם כיום. התמיכה בשני הנושאים משולבת מסיבות שונות, ביניהן טענות כי קנאביס הוא יעיל בהקלה על תסמיני איידס, כאשר הקהילה הגאה נחשבת מובילה בכל הקשור לסובלנות חברתית ומגוון באורח החיים, וגם כי נושאי להט"ב ונושאי קנאביס חווים קיבוץ חברתי יחד כתרבות נגד.
לפי סוגיה > רפואית-בריאותית

בציר הזמן של HIV/איידס, בתחילת משבר האיידס בארצות הברית בשנות ה-80 של המאה ה-20, לא היו טיפולים תרופתיים זמינים לטיפול במחלה או להקלה בתסמינים. אנשים רבים יכלו להשתמש בקנאביס רפואי כדי להקל על מחלתם בצורה שלא הצליחו להשיג בשום דרך אחרת. עם זאת, באותה תקופה קנאביס היה מחוץ לחוק במקומות רבים. מכיוון שאנשים וגם להט"בים הושפעו באופן לא פרופורציונלי מ-HIV/איידס, לקהילה הלהט"בית היה צורך חדש ודחוף בגישה לקנאביס. התחילה החפיפה בין אקטיביזם למען זכויות להט"ב לבין אקטיביזם בגישה לקנאביס. הפעילות הלהט"בית הזו למען קנאביס התארגנה לעיתים בגיי קלאב או ברשתות חברתיות שבאמצעותם אנשים עם קנאביס חילקו אותו לאנשים עם איידס. ב-1990 טען דו"ח חדשותי כי אנשים רבים עם HIV משתמשים בקנאביס לטיפול פליאטיבי.
אקטיביסטים להט"בים ואקטיביסטים למען מודעות HIV/איידס הגדילו מאוד את התמיכה הציבורית בגישה לקנאביס.
הארווי מילק ודניס פרון (אנ') היו אישים פוליטיים להט"בים מסן פרנסיסקו שהציעו חקיקה לגליזציה של קנאביס לטובת הקהילה הגאה ולטובת אחרים.
לפי סוגיה > מסחר

ישנן עדויות המצביעות על כך שלמגזר העסקי שמשקיע בייצור ומכירת קנאביס יש אחוז נמוך יותר של ייצוג להט"בי לעומת שוק הצרכנים של מוצרי קנאביס.
ישנם גם מספר סיפורי הצלחה של אנשים להט"בים בתעשיית הקנאביס.
ישנו דו"ח שממליץ על שיווק קנאביס לקהילה הגאה.
בארצות הברית

פרשנים פוליטיים בארצות הברית השוו בין השינוי המהיר של דעת הקהל בעשור הראשון והשני של המאה ה-21 בנושא זכויות להט"ב ובין השינוי המהיר באותה תקופה בנושא הגישה לקנאביס. בעוד שלפני שנת 2000, שני הנושאים הללו היו טאבו במיינסטרים, לאחר אותה תקופה חלה מגמה הולכת וגוברת לנרמל את הקבלה החברתית של זכויות להט"ב ושל השימוש בקנאביס. כלי תקשורת רבים מצאו קווי דמיון בין הטיעונים לטובת זכויות להט"ב ולטובת קנאביס.
בשנים שהובילו לשינויים, הרבה רשויות נחשבות העריכו את התמיכה הציבורית בזכויות הקהילה הגאה וגם בקנאביס כנמוכה מכפי שהייתה בפועל. החוקים הפדרליים בארצות הברית היו רחוקים יותר מדעת הקהל מאשר חוקי המדינות בנושאים הללו.
בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
מפלגת עלה ירוק במהלך מצעד הגאווה והסובלנות בירושלים בשנת 2005
תאוריית המערכת הקוגניטיבית רגשית של האישיות

תאוריית המערכת הקוגניטיבית-רגשית של האישיות (באנגלית: CAPS‏, ראשי תיבות של cognitive-affective processing system) היא תאוריה בפסיכולוגיה של האישיות שהגו וולטר מישל וויצ'י שודה ב-1995‏, על פיה ניתן לנבא התנהגות על פי הבנה מעמיקה של האדם, המצב והאינטראקציה ביניהם.
רקע

המודל שואף לענות על פרדוקס האישיות הקלאסי: האם האישיות היא יציבה ועקבית או דינמית ומשתנה לפי המצב שבו נמצא האדם? הדעה הרווחת הייתה כי האישיות ותכונות הן יציבות ועקביות בין מצבים, אך בפועל מחקרים שונים הדגימו ממצאים סותרים. על פי המודל, ישנם מאפיינים מסוימים לאופן בו אנשים מגיבים למצבים פסיכולוגים שונים הנקראים "תבניות אישיותית". תבניות אלו יוצרות סוג של חתימות אישיותיות המשקפות אישיות קוהרנטית ובאות לידי ביטוי בהתנהגות שלנו למצבים מסוימים. בדיעבד, הדבר המדהים הוא לא כי קיימים סוגי חתימות התנהגותיות כאלה של האישיות, אלא כי עד תיאורית ה-CAPS, אותן "טעויות" או סטיות בהתנהגות בוטלו במחקרים על ידי ממוצעים של ההתנהגות על פני מצבים שונים. כלומר, כדי להראות שהאישיות היא יציבה מטרת המחקר בתחום הייתה להראות שאנשים מפגינים את אותה ההתנהגות על פני מצבים שונים וכל חריגה מהממוצע הוגדרה כטעות. על פי תיאורית ה-CAPS, לעומת זאת, "טעויות" אלו הן הביטוי לייחודיות האישיות, חתימות האישיות. לדוגמה, כאשר מתרחש אירוע משמח, למשל קבלת פרס, רוב האנשים יגיבו בשמחה אך נניח שאדם מסוים הגיב בעצב. המחקר יאמר כי מדובר בטעות כיוון שבממוצע, רוב האנשים הגיבו בשמחה. תיאורית ה-CAPS תאמר כי מדובר בביטוי ייחודי של האישיות.
הגדרת האישיות על פי תיאורית ה-CAPS

מערכת אישיות לפיה אנשים מתאפיינים במונחים של:
השפעת זמינותם ונגישותן של יחידות קוגניטיביות.
הארגון הייחודי של היחידות הקוגניטיביות ויחסי הגומלין ביניהם. ארגון ייחודי זה מנחה ומגביל את הפעלתן של הקוגניציות, הרגשות וההתנהגויות הפוטנציאליות כאשר אדם מעבד תהליכים מצביים.
מישל ושודה טוענים כי לא ניתן לאפיין אישיות על פי תכונות יציבות ועקביות. האישיות אומנם יציבה, אך תלוית מצב. כלומר האישיות היא אוסף של תגובות עקביות למצבים שונים. תיאורית ה-CAPS מאפשרת לנו להבין את ההבדלים היציבים בין אנשים הכוללים סוגים שונים של התנהגות ובמקביל לבצע בניית פרופילים יציבים שלהם במצבים שונים. על פי המודל, אנשים נבדלים זה מזה בדגש שהם שמים על המאפיינים של מצבים שונים, בקידוד הקוגניטיבי והרגשי שהם מבצעים לאחר מכן והאופן בו אותם קידודים באים באינטראקציה עם קידודים שכבר קיימים במערכת האישיות. התאוריה רואה את האדם לא כמגיב באופן פסיבי למצבים ולא כאוסף התנהגויות ספונטניות, אלא כתכונות אקטיביות ומכוונות, מבוססות מטרות ואמונות קודמות, יחד עם שינויים פנימיים שבעצם יוצרים את המצבים עצמם.