stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
פלזמה (מצב צבירה)
תכונות > השוואה בין מצבי פלזמה וגז

פלזמה מכונה לעיתים מצב הצבירה הרביעי של החומר, בנוסף למוצק, נוזל וגז. בדומה לגז, לחומר במצב פלזמה אין נפח וצורה מוגדרים, אולם קיימים הבדלים רבים בין שני המצבים, ביניהם:
| תכונה | גז | פלזמה |
| --- | --- | --- |
| מוליכות חשמלית | נמוכה מאוד: לדוגמה, אוויר הוא מבודד מצוין, ויהפוך למוליך רק בהשפעת שדות חשמליים חזקים מאוד של מעל 30 קילו־וולט למטר. | גבוהה מאוד: לרוב, ניתן להתייחס לפלזמה כאל מוליך אידיאלי, בעל מוליכות אינסופית. |
| סוגי חלקיקים עצמאיים | אחד: כל חלקיקי הגז מתנהגים בצורה זהה, ומושפעים מכוח הכבידה ומהתנגשויות בינם לבין עצמם. | שניים או יותר: אלקטרונים, יונים, פרוטונים ונייטרונים שונים זה מזה במטענם החשמלי, ולכן עשויים להציג מאפיינים שונים, למשל מהירות או טמפרטורה. מצב זה יכול להתבטא בעושר של תופעות, כמו גלים ואי־יציבויות, שאינן קיימות במצבי הצבירה האחרים. |
| התפלגות המהירויות | מקסוול־בולצמן: אופיו של גז נקבע על ידי ההתנגשויות בין החלקיקים, ואלו מביאות להתפלגות מקסווליאנית של מהירות החלקיקים. | לרוב לא מקסווליאנית: האינטראקציות החשמליות בין סוגי החלקיקים השונים בפלזמה הן הקובעות את אופי החומר, וההתנגשויות בין החלקיקים לוקחות חלק משני, ולעיתים זניח. בנוסף, שדות חשמליים או מגנטיים חיצוניים יכולים להשפיע בצורה מכרעת על התפלגות המהירויות בפלזמה, בשונה מגז. |
| אינטראקציות | בינאריות: התנגשות בין שני חלקיקים היא הסוג הכמעט יחיד המתקיים, והתנגשויות בין שלושה (או יותר) חלקיקים נדירות מאוד. | קבוצתיות: תופעות גליות ותנועה מסודרת שכיחות בפלזמה, מכיוון שכל חלקיק טעון הנמצא בתנועה משרה שדה חשמלי ומגנטי, ולשדות אלו אינטראקציה ארוכת־טווח עם חלקיקים טעונים רבים אחרים. |
היסטוריה

הפלזמה זוהתה לראשונה בשפופרת קרוקס, ואופיינה על ידי ויליאם קרוקס בשנת 1879. טבעו של החומר שבשפופרת קרוקס, הדומה באופייה לשפופרת קתודית, זוהה לאחר מכן על ידי הפיזיקאי הבריטי ג'יי ג'יי תומסון בשנת 1897. השם "פלזמה" הוטבע על ידי אירווינג לאנגמיור בשנת 1928, ייתכן ובשל העובדה שהפלזמה קיבלה את צורתה של השפופרת, בדומה לנוזל הפלזמה בדם.
סוגי פלזמה

כאמור, רובו המכריע של החומר שאינו אפל ביקום נמצא במצב פלזמה, אולם בחיי היומיום איננו נתקלים בפלזמה לעיתים קרובות. הפלזמה שכיחה מאוד באובייקטים אסטרופיזקליים בחלל, וקיימת גם במקומות שונים על־פני כדור הארץ. לפלזמה שימושים תעשייתיים, טכנולוגיים ואף רפואיים רבים.
סוגי פלזמה > פלזמה המופיעה בטבע

| פלזמה ארצית | פלזמה בחלל |
| --- | --- |
 סוגי להבות חמות  זוהר הקוטב  רוח הקוטב  ברקים  ברקים באטמוספירה העליונה  שכבות האטמוספירה העליונות, ביניהן היונוספירה והפלזמוספירה  אש אלמו הקדוש:  השמש והכוכבים  רוח השמש  זנבות של שביטים  התווך הבין־פלנטרי (החלל בין כוכבי הלכת)  התווך הבין־כוכבי (החלל בין כוכבים)  התווך הבין־גלקטי (החלל בין גלקסיות)  דיסקות ספיחה  ערפיליות בין־כוכביות
סוגי פלזמה > פלזמה מלאכותית

הדרך הפשוטה ביותר ליצירת פלזמה בצורה מלאכותית היא באמצעות יינון. היינון מושג לרוב על ידי חימום או על ידי הפעלה של שדה חשמלי או מגנטי. כאמור, לפלזמה שימושים רבים מאוד במחקר ובתעשייה, עקב הטווח העצום של צפיפויות וטמפרטורות שבו היא עשויה להימצא. מספר דוגמאות לפלזמה מלאכותית ולשימושים בפלזמה מפורטות בטבלה.
| פלזמה בתעשייה/רפואה | פלזמה מלאכותית במדע | פלזמה כתוצר לוואי של תהליכים |
| --- | --- | --- |
|  צגי פלזמה  נורות פלואורסצנטיות ושלטי ניאון  כדורי פלזמה  פלזמה המשמשת בתהליך איכול יבש בתעשיית המוליכים למחצה  ציפוי באמצעות פלזמה (Plasma spraying)  חיתוך וריתוך מתכות באמצעות פלזמה (למשל בעזרת קשת חשמלית)  מנועי פלזמה  הטכנולוגיה של מנועי פלזמה נמצאת בשימוש בתהליך ההזרקה במיצוי מוגבר של תפוקת הנפט  פלזמה משמשת להפקת אנרגיה מפסולת  פלזמה המשמשת לאיחוי רקמות |  מחקר היתוך גרעיני, למשל היתוך בכליאה מגנטית והיתוך בכליאה אינרציאלית  פלזמות הנוצרות על ידי לייזרים  חלון פלזמה |  קשתות הנוצרות על ידי סלילי טסלה  ניצוצות חשמל סטטי  פליטת מנועים רקטיים ומנועי יונים  בחזית של מגני חום של רכבי־חלל במהלך חזרה לאטמוספירה (הילת חלליות) |
תופעות מורכבות בפלזמה

הפלזמה היא מערכת מורכבת ולכן על אף שהמשוואות המתארות את הפלזמה פשוטות יחסית, הפלזמה מציגה מגוון רחב של תופעות שאינן מתקיימות במצבי הצבירה האחרים. רבות מהתופעות האלו נצפו ונחקרו לראשונה במעבדה, ולאחר מכן נצפו במקומות אחרים בטבע. להלן מספר דוגמאות לתופעות מורכבות בפלזמה.
תופעות מורכבות בפלזמה > פילמנטציה

פילמנטציה היא היווצרות מבנים דמויי חוט או מיתר (פילמנטים), הנצפית בסוגים שונים של פלזמה, כמו זוהר הקוטב, ברק, כדור פלזמה, קשת חשמלית, התפרצות סולרית ושארית סופרנובה. לעיתים תופעות אלו קשורות לאזורים בעלי צפיפות זרם גבוהה, והאינטראקציה עם השדה המגנטי עשויה ליצור מבנה המכונה חבל מגנטי או זרם בירקלנד. פילמנטציה עשויה להתרחש גם כתוצאה מפריצה חשמלית.
דוגמה נוספת לפילמנטציה מסוג אחר היא המיקוד העצמי של אלומת לייזר עצמתית. בהספקים גבוהים, החלק הלא־ליניארי במקדם השבירה הופך לחשוב ומביא למקדם שבירה גבוה יותר במרכז האלומה, היכן שהעצמה גבוהה יותר מאשר בשפה, וגורם למשוב הממקד את האלומה עוד יותר. האלומה הממוקדת יוצרת פלזמה, לה מקדם שבירה נמוך מ־1, הגורמת לפיזור של האלומה. יחסי הגומלין בין מקדם השבירה הממקד והפלזמה המפזרת מביא ליצירת פילמנט שעשוי להיות בטווח אורכים שבין מילימטרים וקילומטרים.
תופעות מורכבות בפלזמה > גלי הלם או שכבות כפולות

תכונות הפלזמה משתנות בתלילות (בטווח של מספר אורכי דביי) לאורך משטח דו־ממדי בהימצאות גל הלם (בתנועה) או שכבה כפולה (במנוחה). בשכבות כפולות מתקיימת הפרדת־מטען מקומית, הגורמת להפרש פוטנציאל גדול על־פני השכבה, אבל לא מייצרת שדה חשמלי מחוץ לשכבה. שכבות כפולות מפרידות בין אזורים סמוכים בפלזמה להם תכונות פיזיקליות שונות, והן נמצאות בפלזמה בה זורם זרם חשמלי.
תופעות מורכבות בפלזמה > שדות ומעגלים חשמליים

תנאי הקוואזי־נייטרליות של הפלזמה דורש כי זרמים חשמליים בפלזמה יסגרו מעגלים חשמליים בתוך הפלזמה. מעגלים אלו מקיימים את חוקי קירכהוף ולהם התנגדות והשראות. יש להתייחס למעגלים אלו כמערכות מצומדות בחוזקה, כאשר ההתנהגות בכל אזור בפלזמה מושפעת מהמעגל החשמלי כולו. הצימוד החזק והלא־ליניאריות הם שמולידים את ההתנהגות המורכבת. מעגלים חשמליים בפלזמה אוגרים אנרגיה השראתית (מגנטית), וכאשר יציבות המעגל מתערערת, למשל כתוצאה מאי־יציבות בפלזמה, האנרגיה משתחררת וגורמת לחימום או האצה של חלקיקים בפלזמה. זהו ההסבר המקובל לחימום המתרחש בעטרת השמש.
תופעות מורכבות בפלזמה > מבנה תאי

משטחים צרים בעלי גרדיאנטים תלולים עשויים להפריד בין אזורים בעלי תכונות שונות כמו מגנטיות, צפיפות וטמפרטורה, וליצור כתוצאה מכך מבנים דמויי־תא. דוגמאות לכך ניתן לראות למשל במגנטוספירה ובהליופאוזה.
תופעות מורכבות בפלזמה > מהירות יינון קריטית

מהירות היינון הקריטית היא המהירות היחסית בין פלזמה מיוננת וגז נייטרלי, אשר מעליה יתרחש תהליך יינון כתוצאה מהאנרגיה הקינטית. המהירות הקריטית מתקבלת כאשר האנרגיה הקינטית היחסית משתווה לאנרגיית היינון, כלומר  {\tfrac {1}{2}}mv^{2}=eV_{\text{ion}}, כאשר  eV_{\text{ion}} הוא פוטנציאל היינון,  m המסה, ו־ v המהירות היחסית.
תופעות מורכבות בפלזמה > פלזמה אולטרה־קרה

פלזמה אולטרה־קרה נוצרת במלכודת מגנטו־אופטית, בה נעשה שימוש בקירור באמצעות לייזרים על־מנת ללכוד אטומים נייטרלים בטמפרטורה של מספר מיקרו־קלווין, ולייזר נוסף מיינן את האטומים על ידי הענקת אנרגיית היינון המינימלית לאלקטרונים החיצוניים.
תופעות מורכבות בפלזמה > פלזמה לא־נייטרלית

פלזמה לא־נייטרלית היא פלזמה שבה סך המטען החשמלי איננו אפס, כך שלשדה החשמלי הנוצר כתוצאה מהחלקיקים הטעונים תפקיד חשוב, ולעיתים אף דומיננטי, בדינמיקת הפלזמה. ניתן אף ליצור פלזמה מחלקיקים מסוג אחד, כך שלכך החלקיקים מטען זהה. דוגמאות ניתן למצוא באלומת חלקיקים, מלכודת פנינג ועוד.
תופעות מורכבות בפלזמה > פלזמת אבק

פלזמת אבק היא פלזמה המכילה חלקיקים טעונים גדולים יחסית, בגודל של מילימטרים עד ננומטרים, המכונים אבק. חלקיקי האבק עשויים ליצור חלקיקים גדולים אף יותר, המכונים רסיסי פלזמה. פלזמה מסוג זה נמצאת במערכות תעשייתיות, בפלזמה בחלל, במזוספירה של כדור הארץ, וניתן לייצרה בניסויים במעבדות.
תיאור מתמטי

על־מנת לתאר את מצב הפלזמה בשלמותו, יש צורך במציאת מיקומם ומהירותם של כל החלקיקים, ואת השדות החשמלי והמגנטי בפלזמה. לשם כך, יש למצוא פתרונות למשוואות התנועה, בצמוד לפתרונות למשוואות מקסוול עבור שדות אלקטרומגנטיים או למשוואת פואסון עבור שדות אלקטרוסטטיים. למרות זאת, לרוב אין זה מעשי או נדרש לעקוב אחרי כל החלקיקים בפלזמה, וניתן לתאר את הפלזמה באמצעות מודל קינטי או מודל נוזלי. בנוסף, ישנם מודלים המשלבים אלמנטים נוזליים וקינטיים, וישנם מודלים המתארים התנהגות של חלקיק בודד. מודלים נוזליים לרוב מתארים את הפלזמה בצורה מדויקת כאשר בפלזמה התנגשויות רבות בין החלקיקים, והתפלגות המהירויות קרובה להתפלגות מקסוול-בולצמן, בעוד שמודלים קינטיים מתאימים למצב בו אין הרבה התנגשויות, והם לא מצריכים הנחה מוקדמת לגבי התפלגות המהירויות של החלקיקים. מודלים קינטיים לרוב דורשים משאבי מחשוב רבים יותר מאשר מודלים נוזליים.
תיאור מתמטי > מודל החלקיק הבודד

מודל החלקיק הבודד מתאר את הפלזמה כאלקטרונים או יונים בודדים, הנעים בשדה אלקטרומגנטי כפוי (כלומר, שאינו מושפע מתנועת החלקיקים הטעונים). תנועתו של כל חלקיק מתוארת לכן על ידי משוואת כוח לורנץ. במקרים שימושיים רבים, ניתן להתייחס לתנועה זה כסופרפוזיציה של תנועה מעגלית מהירה יחסית סביב נקודה מרכזית מסוימת, ותנועת סחיפה (Drift) של נקודה מרכזית זו.
תיאור מתמטי > מודל קינטי

מודלים קינטיים מתארים את התפלגות המהירויות של החלקיקים בכל נקודה בפלזמה, ונחשבים כבסיסיים ביותר. המטרה היא לקבל את פונקציית ההתפלגות של חלקיק מסוג α (למשל e עבור אלקטרונים או i עבור יונים)  f_{\alpha }=\left({\vec {x}},{\vec {p}},t\right), כאשר  {\vec {x}} המקום,  {\vec {p}} התנע, ו־ t הזמן.
ישנן שתי גישות מרכזיות לתיאור קינטי של פלזמה. השיטה הראשונה מבוססת על הצגה של פונקציית התפלגות חלקה על רשת במהירות ובמקום. השיטה השנייה, המכונה חלקיק בתוך תא, כוללת מידע קינטי על ידי מעקב אחר המסלול של מספר גדול של חלקיקים אינדיבידואליים.
תיאור קינטי מושג על ידי פתרון של משוואת בולצמן, או של משוואת ולסוב כאשר התיאור המדויק יותר של האינטראקציה הקולונית ארוכת־הטווח נדרש. במקרים בהם ניתן לפשט את ההתנגשויות בין חלקיקי הפלזמה, ניתן להשתמש בקירוב במשוואת פוקר פלאנק. בכל מקרה, על המטענים והזרמים המתקבלים מפונקציית ההתפלגות לקבוע את השדה האלקטרומגנטי באמצעות משוואות מקסוול בצורה עקבית (Self-consistent).
כאמור, התיאור הקינטי המדויק ניתן על ידי מערכת המשוואות של ולסוב־מקסוול (ביחידות cgs):
{\frac {\partial f_{e}}{\partial t}}+{\vec {v}}_{e}\cdot \nabla f_{e}-e\left[{\vec {E}}+{\frac {1}{c}}\left({\vec {v}}\times {\vec {B}}\right)\right]\cdot {\frac {\partial f_{e}}{\partial {\vec {p}}}}=0
 {\frac {\partial f_{i}}{\partial t}}+{\vec {v}}_{i}\cdot \nabla f_{i}-e\left[{\vec {E}}+{\frac {1}{c}}\left({\vec {v}}\times {\vec {B}}\right)\right]\cdot {\frac {\partial f_{i}}{\partial {\vec {p}}}}=0
 \nabla \times {\vec {B}}={\frac {4\pi {\vec {j}}}{c}}+{\frac {1}{c}}{\frac {\partial {\vec {E}}}{\partial t}},~~\nabla \times {\vec {E}}=-{\frac {1}{c}}{\frac {\partial {\vec {B}}}{\partial {t}}}
 \nabla \cdot {\vec {E}}=4\pi \rho ,~~\nabla \cdot {\vec {B}}=0
 \rho =e\int \left(f_{i}-f_{e}\right)d^{3}p,~~{\vec {j}}=e\int \left(f_{i}-f_{e}\right){\vec {v}}d^{3}p,~~{\vec {v}}_{\alpha }={\frac {{\vec {p}}/m_{\alpha }}{\left[1+p^{2}/\left(m_{\alpha }c\right)^{2}\right]^{1/2}}}
כאשר  e מטען האלקטרון,  c מהירות האור,  m_{\alpha } מסת חלקיק מסוג  \alpha ,  {\vec {E}}({\vec {r}},t) ו־ {\vec {B}}({\vec {r}},t) השדות החשמלי והמגנטי בנקודה  {\vec {r}} בזמן  t, בהתאמה.
תיאור מתמטי > מודל נוזלי

מודלים נוזליים מסירים מעט מהמורכבות בתיאור הקינטי המלא על ידי תיאור המבוסס על ערכים ממוצעים, למשל אנרגיה, צפיפות או מהירות ממוצעות באזור מסוים. מודל נוזלי הנקרא מגנטו־הידרודינמיקה מתייחס לפלזמה כאל נוזל יחיד הנשלט על ידי משוואות מקסוול ומשוואות נאוויה־סטוקס. במודל כללי יותר, היונים והאלקטרונים מתוארים בנפרד. חסרונם של מודלים נוזליים נעוץ בעובדה שמכיוון שהם לרוב מתארים את הפלזמה כזרימה בטמפרטורה מוגדרת בכל מקום, הם לא מסוגלים לתאר תופעות כמו אלומות חלקיקים, שכבות כפולות, ואפקטים מסוג גל־חלקיק.
תיאור מתמטי > מודלים משולבים

מכיוון שהמודל הקינטי מתאר את הפיזיקה באופן מדויק, מציאת הפתרון עבורו עלולה להיות משימה מורכבת הרבה יותר מאשר עבור המודל נוזלי (במקרים בהם משתמשים בסימולציות מחשב, כוח המחשוב הדרוש עלול להיות גדול מאוד ואף בלתי נגיש). מודלים משולבים משתמשים באלמנטים מהמודלים הנוזלי והקינטי, כך שאל חלק מהמרכיבים במערכת מתייחסים בתיאור הנוזלי ואל חלק אחר בתיאור הקינטי.
תיאור מתמטי > תיאור גירוקינטי

בתיאור הגירוקינטי, המתאים למערכות בהם שורר שדה מגנטי חזק, מבצעים מיצוע של משוואות התנועה עבור התנועה המעגלית המהירה של רדיוס הגירו. התיאור הגירוקינטי מתאים כאשר מתבוננים במרחקים מסדר הגודל של רדיוס הגירו ובתדירויות נמוכות בהרבה מתדירות הציקלוטרון,  f={\frac {qB}{2\pi m}}, כאשר q מטען החלקיק, B השדה המגנטי, ו־m מסת החלקיק. מודל זה נמצא בשימוש תדיר בתיאור של אי־יציבויות במתקני טוקמאק, ובאסטרופיזיקה.
תיאור מתמטי > דוגמאות למודלים מסחריים לתיאור פלזמה

CFD-ACE+
COMSOL
LSP
Magic
Starfish
USim
VizGlow
VSim
חקר פלזמה בישראל

לפני כיובל שנים מדדו זוג חוקרים ממכון רקח לפיסיקה (פרנקל ושווב) טמפרטורה של 200,000,000 מעלות צלזיוס. התגלית עוררה עניין ברחבי העולם.
כיום פועלות בישראל מספר קבוצות מחקר בנושא פלזמה, ביניהן:
קבוצה באוניברסיטה העברית בירושלים בראשות פרופ' אריה ציגלר, החוקרת בין השאר לייזרים בעצמה גבוהה ושימוש בפלזמה כמוביל (Guide) ללייזר, האצת אלקטרונים, ואינטראקציה בין לייזרים חזקים ומטרות מוצקות.
קבוצה בטכניון בראשות פרופ' יעקב קרסיק, החוקרת בין השאר פלזמה לא־אידיאלית ופיזיקה של פריצות זרם (Electric discharges).
קבוצה במכון ויצמן למדע בראשות פרופ' יצחק מרון, החוקרת בין השאר ספקטרוסקופיה של פלזמה, פלזמה בצפיפות־אנרגיה גבוהה (במעבדה מתקן ה־Z-Pinch הגדול בישראל), שדות מגנטיים בפלזמה ומחקר תאורטי בנושאים רבים.
ראו גם

פרמטרים של פלזמה
משוואת ולסוב
הערות שוליים

↑  הכוונה בחופשיים היא לא לחלקיק חופשי, אלא לחלקיקים שנמצאים במצב לא־קשור, לדוגמה אלקטרון שעבר יינון ואיננו קשור לאטום או ליון.
↑  Peratt, Anthony L. "Advances in numerical modeling of astrophysical and space plasmas". Astrophysics and Space Science. 1996, Volume 242, Issue 1–2, pp 93–163
↑  הילת חלליות היא שכבת פלזמה הנוצרת בחזית של מגני חום של כלי־חלל במהלך חזרה לאטמוספירה.
↑  Ya. N. Istomin, D. N. Sobyanin. "Electron-positron plasma generation in a magnetar magnetosphere". Astronomy Letters, October 2007, Volume 33, Issue 10, pp 660-672.
↑  כתוצאה מהשדה המגנטי העצום של מגנטרים, מתקיים בקרבתם תהליך של יצירת זוגות של אלקטרון־פוזיטרון.
↑  ראו גם Flashes in the Sky: Earth's Gamma-Ray Bursts Triggered by Lightning
↑  טל ענבר, "למאדים בשלושים ותשעה יום". גליליאו, 2010
↑   איה אפרתי, הפלזמה שתשים קץ לצלקות לאחר ניתוח, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2013
↑  200 מיליון מעלות צלזיוס נוצרו ונמדדו במעבדה בירושלים, ידיעה באתר הספרייה הלאומית
↑  מעבדת הלייזרים. האוניברסיטה העברית בירושלים
↑  קבוצת הפלזמה. הטכניון
↑  Plasma-gate. מכון ויצמן למדע
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007553446405171  BnF: cb119376971 (data)  GND: 4046249-3  LCCN: sh85103050  NDL: 00569207  NKC: ph215328 
טווחי מאפיינים בפלזמה. הצפיפות עולה כלפי מעלה, הטמפרטורה עולה לכיוון ימין
ברק הוא דוגמה לפלזמה המתקיימת על פני כדור הארץ. בברק מתקבל זרם של כ־30,000 אמפר ומתח של עד 100 מיליון וולט, ונפלטת קרינה מסוג אור נראה, גלי רדיו, קרינת רנטגן, ואף קרינת גמא.
הטמפרטורה בברק יכולה להגיע ל־28,000 מעלות קלווין, וצפיפות האלקטרונים עשויה להיות מעל 1024 חלקיקים למ' מעוקב.
קשת חשמלית המדגימה תופעה של פילמנטציה בפלזמה
משה סולובייצ'יק (ישיבה יוניברסיטי)

| --- | --- |

 לידה:  1879 וולוז'ין, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  31 בינואר 1941 (בגיל 62 בערך) ניו יורק, ארצות הברית 
 תקופת הפעילות:  ? – 31 בינואר 1941 
 רבותיו:  חיים הלוי סולובייצ'יק 
 בן או בת זוג:  פסיה פיינשטיין 
 שם השושלת:  סולובייצ'יק 
 אב:  חיים הלוי סולובייצ'יק 
 אם:  ליפשא סולובייצ'יק 
 צאצאים:  אהרן סולובייצ'יק  יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק  שמואל סולובייצ'יק  שולמית סולובייצ'יק מייזלמן 
 
 תפקידים נוספים:  ראש ישיבה 
 
הרב משה סולובייצ'יק (תרל"ט, 1879 - ג' בשבט תש"א, ינואר 1941) היה ראש ישיבה בישיבת רבינו יצחק אלחנן (ישיבה יוניברסיטי), בנו של הרב חיים סולובייצ'יק ואביו של הרב יוסף דב סולובייצ'יק מבוסטון.
ביוגרפיה

נולד בוולוז'ין כבן שני לרב חיים הלוי סולובייצ'יק, אמו, ליפשא, הייתה בתו של הרב רפאל שפירא, שכיהן אז כמשנה לראש ישיבת וולוז'ין. למד בישיבת וולוז'ין, ועם מעבר אביו לכהן כרבה של קהילת בריסק המשיך את לימודיו שם עם אביו.
נישא לפשקה בתו של רבי אליהו פיינשטיין. בגיל 31, בשנת תר"ע (1910), התמנה כרב העיירה ראסייני שבליטא. בתחילת כהונתו שם שלח אליו רבי נתן צבי פינקל קבוצה של תלמידים כדי לפתוח ישיבה בראשותו, הישיבה נפתחה והוא מסר להם שיעורים, בשנת תרע"ג (1913) נעשה לרב העיר חסלוביץ'. בשנת תרפ"א (1921), עקב עליית הבולשביקים לשלטון ברוסיה והחשש לרדיפות, נאלץ לעבור לפולין. בתחילה כיהן כראש ישיבה בוורשה ולזמן מסוים כיהן כרב של אנטופול. מאוחר יותר מונה על ידי תנועת המזרחי למשרת ראש ישיבה בבית מדרש לרבנים תחכמוני בוורשה. בשנת תרפ"ט (1929) היגר לניו יורק בעקבות הזמנתו של הרב ד"ר דוב רבל למלא את מקומו של הרב שלמה פוליצ'ק בראשות ישיבת רבי יצחק אלחנן. בניו יורק היה גם מראשי אגודת הרבנים דארצות הברית וקנדה, בתפקידים אלו כיהן עד פטירתו בג' בשבט תש"א.
ספריו

חידושיו על הרמב"ם יצאו לאור בספר חידושי הגר"מ הלוי, ירושלים תש"ן, בעריכת נינו הרב יצחק ליכטנשטיין. חידושים נוספים שלו נדפסו עם חידושי בנו הרב יוסף דב, בקובץ חידושי תורה - אסופת מאמרים, מכון ירושלים, תשמ"ד, וכן בחידושי הגר"מ והגרי"ד ריברדייל, ניו יורק, תשנ"ג, שניהם בעריכת הרב יצחק ליכטנשטיין.
תלמידיו

הרב דוד לייבוביץ.
הרב חיים צימרמן.
הרב מרדכי גיפטר.
הרב אביגדור מילר.
הרב חיים פינחס שיינברג.
משפחתו ותלמידיו

היה נשוי לפשקה (לבית פיינשטיין). ילדיו:
הרב יוסף דוב - נשאר באירופה, ושנה לאחר מכן הצטרף לאביו בארצות הברית, נתמנה לרב הקהילה היהודית בבוסטון. מילא את מקום אביו בראשות ישיבה יוניברסיטי.
הרב אהרן סולובייצ'יק - שלימד אף הוא בישיבת רבינו יצחק אלחנן.
ד"ר שמואל יעקב - שלימד כימיה בישיבה-קולג'.
שולמית סולובייצ'יק מייזלמן (1912–2009). אמו של הרב משה מייזלמן.
אנה סולובייצ'יק גרבר (1915).
הערות שוליים

↑  יוסף שמשון מלר, הרב מבריסק עמוד 72-73
↑  יוסף שמשון מלר, הרב מבריסק עמוד 73, עמוד 73
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268485405171  ISNI: 0000 0000 6700 4963  LCCN: n84005803  SNAC: w6sj3m76  VIAF: 18611984   WorldCat (עם VIAF): 18611984
איתן מרקוביץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1966
 פטירה:  1 בפברואר 2025 (בגיל 59 בערך)
 
איתן מרקוביץ' (1966 – 1 בפברואר 2025) היה עיתונאי ועורך ישראלי.
ביוגרפיה

איתן מרקוביץ' נולד ב-1966. בשנת 1993 החל לעבוד בעיתונות כעורך במדור הספורט של העיתון "חדשות". עם סגירתו של "חדשות", עבר לחטיבת המקומונים של רשת שוקן, שם שימש כעורך המקומון החיפאי "כלבו", המקומון הירושלמי "כל העיר" והמקומון התל אביבי "העיר". בשנת 1999 הקים וערך את שבועון הכדורגל "ראשון", אף הוא ברשת שוקן. בשנים 2005–2008 ערך את מדור הספורט של העיתון "הארץ".
בשנת 2011 מונה לעורך הכלכלי של המוסף הכלכלי של העיתון "מעריב".
בשנת 2013 מונה לעורך הראשי של אתר התוכן "נענע10" שם עבד עד שנת 2014.
מרקוביץ' התגורר ברחובות. נפטר ב-1 בפברואר 2025, בגיל 59, לאחר מאבק במחלה. הותיר אחריו אשה, מיכל, ושלושה ילדים. הובא לקבורה בבית העלמין האלטרנטיבי בגבעת ברנר.
הערות שוליים

↑  איתן מרקוביץ` הלך לעולמו בגיל 59, באתר ‏מאקו‏, 1 בפברואר 2025
↑   עידו רקובסקי, הלך לעולמו איתן מרקוביץ', לשעבר עורך ספורט "הארץ", באתר הארץ, 1 בפברואר 2025
↑  דוד אברהם‏, איתן מרקוביץ' מונה לעורך הראשי של נענע10, באתר וואלה, 21 באפריל 2013
↑  דוד ורטהיים‏, פרסום ראשון: עורך נענע10 התפטר מתפקידו, באתר וואלה, 16 במרץ 2014
קומיס

ערך זה עוסק במשקה מסורתי. אם התכוונתם לתואר אצולה, ראו .
| --- | --- |

 סוג:  משקה מותסס 
 מוצא:  סקיתיה, מונגוליה 
 מועד הכנה ראשוני:  המאה ה־13 
 
בקבוק וכוס קומיס
קומיס (מקזחית: Қымыз; במונגולית: Айраг, אַיירָאג) הוא משקה מסורתי המיוצר על ידי התססה של חלב סוסות, שמקורו במרכז אסיה. באופן מסורתי מכינים אותו במכל מעור סוס.
המשקה מכיל כמויות קטנות של אלכוהול ולכן יש לשתות ממנו כמויות גדולות כדי לחוש שכרות.
הקומיס הוא משקה עתיק. כבר במאה ה-5 לפני הספירה הרודוטוס מציין בכתביו שהסקיתים שתו חלב סוסות מעובד. במאה ה-13, וילם מרוברוק מזכיר אותו כמשקה מחלב סוסות ששתה במסעותיו במרכז אסיה.
כאשר מכינים את המשקה מחלב פרה, יש להוסיף סוכר כדי להבטיח שהתסיסה תימשך.
בקומיס יש 2% אלכוהול, אולם ניתן להעלות את הריכוז על ידי זיקוק.
הקומיס, ומשקה דומה - הקפיר - עדיין מיוצרים ברחבי העולם, ואפשר גם להכין אותם בבית.
הערות שוליים

1 2  Berkay Keskin, Erdoğan Güneş, Social and cultural aspects of traditional drinks: A review on traditional Turkish drinks, International Journal of Gastronomy and Food Science 25, 2021-10-01, עמ' 100382 doi: 10.1016/j.ijgfs.2021.100382
↑  Subrota Hati, Sujit Das, Surajit Mandal, 4 - Technological Advancement of Functional Fermented Dairy Beverages, Woodhead Publishing, 2019-01-01, עמ' 101–136, ISBN 978-0-12-815258-4
↑  The Internet Classics Archive | The History of Herodotus by Herodotus, classics.mit.edu
↑  Larry V. Clark, The Turkic and Mongol Words in William of Rubruck's Journey (1253-1255), Journal of the American Oriental Society 93, 1973, עמ' 181–189 doi: 10.2307/598891
↑  Willem van Ruysbroek, Abp of Antivari Giovanni di Plano Carpini, The journey of William of Rubruck to the eastern parts of the world, 1253-55 as narrated by himself : with two accounts of the earlier journey of John of Pian de Carpine, London : Bedford Press for the Hakluyt Society, 1900
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548479505171  LNB: 000295237  NKC: ph575626
אלכסנדר דזסוחוב

אלכסנדר סרגייביץ' דזוחוב (נולד ב-3 באפריל 1934) הוא ראש הרפובליקה של צפון אוסטיה-אלניה לשעבר.
ביוגרפיה

דזוחוב נולד בוולדיקווקז, סיים את לימודיו ב-1957 במכון המטלורגי לכרייה בצפון קווקז. הוא דוקטור לפוליטיקה.
מ-1992 עד 1993 היה דזוחוב סגן העם של הפדרציה הרוסית ומ-1993 עד 1995, סגן הדומא הממלכתית של הפדרציה הרוסית . ב-18 בינואר 1998, נבחר לנשיא צפון אוסטיה לאחר זכייה ב-76% מהקולות וכן נבחר מחדש בבחירות של 27 בינואר 2002, עם 56.02% מהקולות.
לאחר שהתפטר ב-31 במאי 2005 החליף אותו תאימורז ממסורוב. כיום הוא משמש כנציג של הרפובליקה של צפון אוסטיה ברפובליקת הפדרציה.
ב-13 בינואר 2006, הוא העיד במשפטו של נור-פאשי קולייב, מחבל שביצע טבח בבית ספר בבסלאן. שני אוטובוסים מלאים בנפגעים מהטבח הגיעו לוולדיקאבקז באותו יום כדי לראות את הופעתו המיוחלת לבית המשפט. למרות שקורבנות רבים רואים את דזוחוב בין האשמים במשבר בני הערובה בבית הספר בסלאן החקירה שבוצעה על ידי משרד התובע הכללי קבעה כי אין פקידים אשמים במקרי המוות, כך שהוא יכול להעיד ללא חשש השלכות משפטיות על עצמו.
דזוחוב הוא דוקטור למדעי המדינה, מחברם של מספר ספרים ומאמרים רבים. הוא דובר מספר שפות זרות. חבר באקדמיה הרוסית לאמנויות .
כבוד ופרסים

עיטור ההצטיינות למען המולדת
30 במרץ 2004 - על תרומה יוצאת דופן לפיתוח כלכלי-חברתי של בניית היחסים הפדרליים וחיזוק ההרמוניה הבין-אתנית
17 במרץ 2001 - על תרומה יוצאת דופן לחיזוק המדינה הרוסית, ידידות ושיתוף פעולה בין מדינות
23 באפריל 2009 - לשירותים למשפטים ולעבודה פורייה לטווח ארוך
ינואר 2024
עיטור מהפכת אוקטובר (1981)
עיטור הדגל האדום של העבודה (1971)
מסדר ידידות עמים (1984)
מדליה "לזכר 850 שנה למוסקבה" (1997)
מדליה "לזכר יום השנה ה-1000 לקאזאן" (2005)
עיטור הכבוד של רוסיה (2014)
עיטורי המדינה של אפגניסטן, הונגריה, וייטנאם ועוד כמה מדינות
מסדר הנסיך הקדוש דניאל ממוסקבה (כנסייה רוסית אורתודוקסית)
הערות שוליים

↑  DZASOKHOV, ALEXANDER, pace.coe.int
| --- | --- |
בקרת זהויות :  PLWABN: 9810612080805606  ISNI: 0000 0000 8480 724X  LCCN: n85259784  VIAF: 303620143   WorldCat (עם VIAF): 303620143