stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טומאס גרסס

| --- | --- |

 לידה:  9 באוקטובר 1901 La Barceloneta, ספרד 
 פטירה:  16 בנובמבר 1993 (בגיל 92) ברצלונה, ספרד 
 מדינה:  ספרד 
 מקום קבורה:  Poblenou Cemetery 
 השכלה:  אוניברסיטת ברצלונה 
 פרסים והוקרה:  פרס הכבוד של הספרות הקטלאנית (1993)  צלב סנט ז'ורדי (1981) 
 
טומאס גרסס אי מיראווט (בקטלאנית: Tomàs Garcés i Miravet‏; 9 באוקטובר 1901 - 16 בנובמבר 1993) היה משורר קטלאני.
גרסס נולד בברצלונה בשנת 1901. הוא סיים אוניברסיטת ברצלונה ובעקבות מלחמת האזרחים בספרד נמלט לצרפת. הוא חזר לספרד בשנת 1947.
גרסס, שהיה במקצועו עורך-דין, גילה עניין ועסק גם בכתיבה עיתונאית, בעריכה, בביקורת ספרותית ובתרגום. בשירה הקטלאנית הוא נחשב מבחינות רבות למקבילם של פדריקו גארסיה לורקה ורפאל אלברטי בשירה הספרדית הקסטיליאנית. שישה חודשים לפני מותו זכה גרסס בפרס הכבוד של הספרות הקטלאנית על מכלול יצירתו.
גרסס נפטר בשנת 1993.
חומעת האווירון

| חומעת האווירון |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ציפורנאים
משפחה::  ארכוביתיים
סוג:: חומעה
מין:: חומעת האווירון
שם מדעי
 Rumex aeroplaniformis ‏אהרנסון
פרט יבש של חומעת האווירון באזור פולג, ליד נתניה
חוּמְעַת האווירון (שם מדעי: Rumex aeroplaniformis; גם Rumex rothschildianus, ראו בהמשך) היא מין צמח חד-שנתי נדיר, אנדמי למישור החוף של ארץ ישראל, בעבר היה הצמח נפוץ בכל מישור החוף, אך כיום הוא גדל ב 2–3 אתרים בלבד באזור חוף השרון, אף על פי שבכל אתר צמחים רבים. הצמח נמצא והוגדר על ידי הבוטנאי הארץ-ישראלי אהרן אהרנסון בשנת 1906, אשר נתן לו את השם הלטיני "רומקס רוטשילדיאנוס" (Rumex rothschildianus) ע"ש הברון רוטשילד. השם הנוכחי ניתן לו בגלל הדמיון שמצאו בוטנאים בין פירותיו לבין צורת אווירון.
הערות שוליים

↑  חֻמְעַת הָאֲוִירוֹן במילון בוטניקה: צמחי ארץ ישראל (תשס"ג), 2003, באתר האקדמיה ללשון העברית
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חומס (מחוז)

| --- | --- |

 מדינה:  סוריה סוריה
 נפות במחוז:  6
 בירת המחוז:  חומס
 שטח:  42,223 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  2,145,184 (2012)
  ‑ צפיפות:  41.8 נפש לקמ"ר (2010)
 קואורדינטות:  34°21′N 38°19′E﻿ / ﻿34.35°N 38.31°E﻿ / 34.35; 38.31 
 אזור זמן:  UTC +2
 http://www.esyria.sy/ehoms/
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       נפות חומס tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז חומס (בערבית: مُحافظة حمص) הוא אחד מ-14 מחוזותיה של סוריה, נמצא במרכז סוריה. שטחו של המחוז, לפי מקורות שונים, 40,940-42,223 קמ"ר דבר ההופך אותו למחוז הגדול ביותר במדינה, מבחינה גאוגרפית. אוכלוסייתו הוערכה בשנת 2010 בכ-1,763,000 תושבים. המחוז מחולק לשש נפות ובירתו היא העיר חומס.
18 ק"מ צפונית מזרחית לעיר חומס, נמצא האתר הארכאולוגי של העיר העתיקה קטנה שהייתה במאה ה-18 לפנה"ס, מרכזה של עיר מדינה גדולה ששלטה על כל האזור.
נפות

המחוז מחולק לשש נפות:
נפת חומס
נפת אל-מח'רם
נפת תדמור
נפת א-רסתן
נפת אל-קוסייר
נפת תלכלח'
חוסן

ערך זה עוסק במושב בישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
הרחוב בחוסן, 2006
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מעלה יוסף
גובה ממוצע: ‎475 מטר
תאריך ייסוד: 1949
תנועה מיישבת: חרות בית"ר
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2022
  - אוכלוסייה: 1,193 תושבים
    - שינוי בגודל האוכלוסייה: ‎-0.5% בשנה
 מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת הגליל המערבי מוגדלת) חוסן(למפת הגליל המערבי רגילה) חוסן(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוסן(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום חוסן32°59′52″N 35°17′51″E﻿ / ﻿32.9978206692716°N 35.2974268122212°E﻿ / 32.9978206692716; 35.2974268122212  heמפת היישובים של מועצה אזורית מעלה יוסף (in English: Ma'ale Yosef Regional Council) באדום - חוסן בירוק - מיקום בניין המועצה tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

חוסן (חֹסֶן) הוא מושב בצפון ישראל, סמוך למעלות תרשיחא, וחלק ממועצה אזורית מעלה יוסף. המושב שוכן בגובה של 440 מטר מעל פני הים.
היסטוריה

המושב נוסד ביוני 1949 בידי חברי תנועת החרות מרומניה על חלק מאדמות הכפר הערבי סוחמאתא שננטש במהלך מלחמת העצמאות. המתיישבים שמנו 51 משפחות התגוררו באוהלים, משום שבתי הכפר לא היו ראויים למגורים. ב-20 בדצמבר 1949 הוגרלו הבתים והמגרשים בין המתיישבים. באפריל 1950 חגגו במושב את חנוכת בתי הקבע. באוגוסט 1951 היו במושב 57 משפחות והוא יועד ל-60 משפחות.
המושב נקרא "חוסן", כעברות של השם סוכמתא, ולציון חוסנו של צה"ל במבצע חירם. בראשיתו, כינו המתיישבים את המקום "נחלת שלמה", לזכרו של איש בית"ר, עולה הגרדום, שלמה בן-יוסף.
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף יולי 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
↑  עולים חדשים מחברי תנועת החרות עלו להתישבות בגליל המערבי, חרות, 10 ביוני 1949
↑  All that remains : the Palestinian villages occupied and depopulated by Israel in 1948, Washington, D.C.: Institute for Palestine Studies, 1992, עמ' 30, ISBN 0-88728-224-5
↑  סוחמתא לתנועת החרות, על המשמר, 23 בספטמבר 1949
↑  נחלת שלמה (סוכמתא), חרות, 30 בדצמבר 1949
↑  י. אופיר, נחלת שלמה - נקודת ההתישבות הלאומית בגליל חוגגת חנוכת בתיה, חרות, 5 באפריל 1950; המשך
↑  נחלת שלמה, חרות, 10 באוגוסט 1951
↑  יעקב סלונים, נחלת שלמה - מושב משגשג בהרי הגליל, חרות, 26 בפברואר 1958
↑  מלאכת הסילוף נמשכת, חרות, 4 באוקטובר 1955
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588268305171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מסלול הטיילת במושב חוסן, יוני 2017
הגשר בטיילת במושב חוסן, יוני 2017
חוסה מריה פיגרס

חוסה מריה פיגרס אולסן (בספרדית: José María Figueres Olsen; נולד ב-24 בדצמבר 1954) הוא איש עסקים ופוליטיקאי, שכיהן כנשיא קוסטה ריקה בשנים 1994–1998.
פיגרס החל את הקריירה שלו כמהנדס חקלאות. לאחר עשור, נכנס לשירות ציבורי כשר סחר חוץ ולאחר מכן כשר החקלאות. בשנת 1994 נבחר לנשיא קוסטה ריקה והיה לנשיא הצעיר ביותר בתולדות המדינה.
בשנת 2000 הצטרף פיגרס לפורום הכלכלי העולמי בשווייץ. ולאחר מכן עבד עם הארגון להשקעה חברתית "קונקורדיה 21" במדריד. בתחילת 2010 מונה ליושב ראש מטה המלחמה בפחמן (Carbon War Room), ארגון עצמאי ללא כוונת רווח המתמקד במעבר העולמי לכלכלת פחמן נמוכה.
זוגדידי

זוּגדידי (בגאורגית: ზუგდიდი) היא בירתה ההיסטורית של סמגרלו, המחוז ההיסטורי שבמערב גאורגיה. כאשר היא ממוקמת בצפון-מערב סמגרלו. היא מהווה מרכז מנהלתי של נפת זוגדידי, ובירת מחוז סמגרלו וסוואנתי עילית. זוגדידי שוכנת על גדת נהר צ'חוֹאוּשי (ჩხოუში) במרחק 110 ק"מ מהים השחור. היא הוכרזה לעיר בשנת 1918, ואוכלוסייתה מונה 42,998 איש.
בעיר עוברת מסילת ברזל, ודרכים חשובות במדינה (זוגדידי-מסטיה, שבנפת מסטיה). בזוגדידי ישנם מפעלים חשובים, ביניהם מפעל לתה. בשנת 2005 הוקם בזוגדידי בית חולים מודרני לחולי לב. כמו כן יש בעיר יש בית ספר גבוה צרפתי-גאורגי. ליד זוגדידי, לפני הכניסה לסכר אנגורי, שעל נהר האנגורי, מפעל ההידרו-אלקטרי הגדול ביותר בקווקז.
היסטוריה

שמה של זוגדידי מורכב מ-2: זורג-דידי (דידי פירושו גדול). לראשונה נזכרת בכתובים בתחילת המאה ה-17, כמרכז הפוליטי, האדמיניסטרטיבי והתרבותי של נסיכות אודישי או נסיכות מגרליה. ושימשה ככזו עד ל-1803. נסיכי דדיאני בנו במחצית השנייה של המאה ה-19 ארמון. בשנים 1855–1857 הייתה תחת שליטת האימפריה העות'מאנית, ולאחר מכן תחת שליטת האימפריה הרוסית. שהיה בבעלותו של צ'ארלס לואיס נפולאון מוראט, נכדה של אחותו של נפולאון, שנשא לאישה, בשנת 1868, את ביתו של אחד משליטי מגרליה האחרונים, סלומה דדיאני. הארמון נשרף בשנת 1894 ושוחזר בשנת 2000. ארמון דדיאני הפך למוזאון היסטורי בשנת 1921. וכולל בין מוצגיו את מסכת המוות של נפולאון, תמונה של הקיסר הצרפתי, על חימושו, סמלי האצולה שלו, רהיטיו וספריו.
יהודי זוגדידי

בהסכמת הנציג הסובייטי לענייני דתות בנו יהודי העיר בית כנסת, שהחל לפעול בשנות ה-40. לנוכח פעולה זו של סולק הנציג הסובייטי לענייני דתות מתפקידו.
ערים תאומות

ארצות הברית קולומבוס, ג'ורג'יה, ארצות הברית
מפורסמים שנולדו בעיר

נונה גפרינדשווילי
הערות שוליים

↑  "2014 General Population Census Main Results General Information" (PDF). National Statistics Office of Georgia. נבדק ב-2 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  מרדכי אלטשולר, יהדות במכבש הסובייטי: בין דת לזהות יהודית בברית המועצות, 1964-1941, עמ' 480, מרכז זלמן לתולדות ישראל, ירושלים, מסת"ב 9789652272256
| יהדות גאורגיה לפי ערים |
| --- | --- | --- |
| גאורגיה המערבית | כותאיסי • סצ'חרה • אוני • בתומי • סוחומי • קולאשי* • סנקי • פותי • לאילשי • לוחאמולי* • זסטפוני • ואני • כובולתי • בנדזה • סוג'ונה • חובי* • זוגדידי • אוצ'מצ'ירה* • גגרה |  |
| גאורגיה המזרחית | טביליסי  • מצחתה* • גורי • סוראמי • צחינוואלי • כארלי • ציתלגורי • תלאווי • אורייתובני* • וליסציחה* • בריתי* • תמראשני* |  |
| גאורגיה הדרומית | בורג'ומי • אצקורי* • אחלציחה • אחלכלכי*  * יישובים בעבר של יהודים |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n2009016643  VIAF: 129237969   WorldCat (עם VIAF): 129237969
טאפסנטמיקלוש

| --- | --- |
סמל טאפסנטמיקלושסמל טאפסנטמיקלוש

 מדינה:  הונגריה הונגריה
 חבל:  מערב טרנסדנוביה
 מחוז:  גיור-מושון-שופרון גיור-מושון-שופרון
 נפה:  נפת פנונהלמה
 שטח:  20.78 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בכפר:  938 (2019)
 קואורדינטות:  47°29′36″N 17°51′07″E﻿ / ﻿47.49335°N 17.852069444444°E﻿ / 47.49335; 17.852069444444 
 אזור זמן:  UTC +1
 http://www.tapszentmiklos.hu/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הונגריה מוגדלת) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טאפסנטמיקלוש(למפת הונגריה רגילה) בודפשט דברצן מישקולץ סגד פץ' גיור נירג'האזה קצ'קמט אוסטריה סלובקיה אוק. רומניה סרביה קרואטיה סל.טאפסנטמיקלוש  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
טאפסנטמיקלוש (בהונגרית: Tápszentmiklós) הוא כפר קטן במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.
יהודי טאפסנטמיקלוש

בטאפסנטמיקלוש חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
| שנה | מספר היהודים בכפר | כלל האוכלוסייה |
| --- | --- | --- |
| 1880 | 52 | 1,029 |
| 1910 | 22 |  |
| 1920 | 25 |  |
| 1930 | 19 |  |
| 1941 | 10 | 1,256 |
הערות שוליים

↑  הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי
↑  מפקדי האוכלוסין של יהודי הונגריה, 1993
| יישובים במחוז גיור-מושון-שופרון |
| --- | --- | --- |
| ערי המחוז | שופרון  • גיור  |  |
| ערים |  בלד •  צ'ורנה •  פרטד •  פרטוסנטמיקלוש •  יאנושומוריה •  קאפובאר •  לבן •  מושונמגיארובאר •  פנונהלמה •  טט |  |
| כפרים | סאן • פאראד • אויקר • אשבאנירארו • בבוט • ציראק • דנשפה • אדווה • גיורו • הימוד • הוויי • קישפלוד • מיהאיי • אושלי • ראבקצל • רפצסמרה • סארפלד • ואדושפה • ואשארושפלו • וסקן • ויטנייד • אבדה • בזי • בן • רטלפ • ברץ' • דונסג • דונסנטפאל • אנשה • פהרטו • גניי • גיורלדמר • גיורשאג • גיורשבנהאז • פר • גיוראויפלו • גיוראויבראט • גיורזאמוי • איקרן • קאיארפץ • קישבאיץ' • קורונצו • קונסיגט • מושונסנטמיקלוש • מזארש • נג'בייץ' • ראבפטונה • שוקורופאטקה • טלטשטווה • טניה • ונק • ואמושסבדי • ניול • אטוונן • נאג'סנטיאנוש • אגפלווה • צ'אפורדיאנושפה • צ'פוד • אגיאגושסרגן • צ'ר • אברגץ • אג'האזשפלו • פרטבוז • פרטאנדרד • פרטהומוק • פרטראקוש • פרטספלק • גיאלוקה • הרקה • הג'קה • הידגשג • איוואן • קופהאזה • לווה • נג'צנק • נג'לוז' • נמשקר • פרסטג • פטהאזה • פיניה • פוסטצ'לאד • רפצוויש • רייטקמוז'אי • שרוד • שופרונהורפאץ' • שופרונקבשד • סקון • אונד • ולצ'יי • ז'ירה • אצ'לג • באגיוגסובאט • ברבץ' • בודונהיי • בוגיוסלו • בשארקאן • דר • צקוהאזה • אגייד • יובהאזה • קון • מגלוצה • מגיארקרסטור • מרקוטבדגה • פאלי • פאסטורי • פוטיונד • ראבצ'נק • ראבפורדאן • ראבשבש • ראבסנטאנדראש • ראבטמאשי • ראבצקפי • שובור • שופרונמטי • סיל • סילשארקאן • טארנוקרטי • ז'בהאזה • בזניה • דרנוז'לי  • דונקיליטי • דונרמטה • דונסיגט • פקטארדה • הלאסי • הדרוואר • הגיישהלום • קארויהאזה • קימלה • לבל • קישבודק • מאריאקאלנוק • מושונסולנוק • מושונאודוואר • אוירונפה • וארבלוג • ראיקה • ליפוט • פישקי • מצ'ר • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • טריאנפוסטה • רומאנד • טאפסנטמיקלוש • וספרמוורשאן • שיקאטור • טאפ • ארפאש • צ'יקוואנד • פלפץ • גיארמט • גיימרה • גיירסמרה • קישבבוט • מרגש • ואג • מוריצהידה • ראבצ'צ'ן • ראבסנטמיהאי • סרצ'ן • ראבסנטמיקלוש |  |
| יישובים בנפת פנונהלמה |
| --- | --- | --- |
| יישובים | פנונהלמה • בקונגיירוט • בקונפטרד • בקונסנטלאסלו • אץ' • פנייפה • גייראסונפה • לאזי • ניאלקה • פאזמאנדפאלו • רבזד • רומאנד • שיקאטור • טאפ • טאפסנטמיקלוש • טריאנפוסטה • וספרמוורשאן |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא יישובים בהונגריה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
טומאש הובוצ'ן

טומאש הובוצ'ן (בסלובקית: Tomáš Hubočan; נולד ב-17 בספטמבר 1985) הוא כדורגלן סלובקי המשחק בעמדת בלם בנבחרת סלובקיה ובקבוצת הכדורגל קרמיוטיסה.
ביוגרפיה

טומאש הובוצ'ן, המכונה "הובו", התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של קבוצת הצמרת של הליגה הסלובקית מ.ש.ק. ז'ילינה. בשנת 2004 הוא עבר לשחק בקבוצת הבוגרים של המועדון, עמה זכה באליפות הליגה בעונת 2006/07.
ב-11 בפברואר 2008 הועבר הובוצ'ן לקבוצה הרוסית זניט סנקט פטרבורג תמורת סכום של 3.8 מיליון אירו, הסכום הגבוה ביותר ששולם אי פעם למועדון סלובקי תמורת שחקן. בקיץ 2014 עבר לדינמו מוסקבה. ב-8 ביולי 2016 חתם לשלוש שנים במרסיי הצרפתית. ב-7 בספטמבר 2018 הושאל לטרבזונספור הטורקית לעונה אחת. ב-4 בספטמבר 2019 חתם באומוניה ניקוסיה הקפריסאית.
חוק המעמד האישי בעיראק

חוק המעמד האישי הוא חוק בעיראק שעוסק במעמד האישה, ומתרכז סביב ארבעה נושאים מרכזיים – נישואים, גירושים, משמורת ילדים וירושה. חוק זה נכנס לתוקף בשנת 1959 והוא חוק פרוגרסיבי מאוד. בראש ובראשונה קבע החוק כי יופסק הטיפול הבלעדי של נושאים אלה (כאשר מדובר באזרחיות מוסלמיות) בידי גורמי הדת הסוניים והשיעיים, וכעת כל שופט מן המניין שהוכשר על-ידי המדינה יוכל לפסוק בעניינים אלה. כלומר, החוק יצר מסגרת חדשה בה מעורבות מומחים הפכה לבגדר בחירה וכך המעמד האישי בעיראק כבר לא נשלט על-ידי העולמא. יתר על כן, החוק ביטל את ההפרדה בטיפול בין שיעים לסונים, דבר שמחזק את היכולת לשותפות ומאפשר יחס שיווני. כמו כן, עם כניסת החוק מחוקקים חדשים התחילו יותר ויותר לאפשר לנשים אקטיבסטיות לשרטט ולהגיש הצעות חוק או תיקונים.
מאז שנכנס החוק ועד היום, הוא עבר מספר שינויים ותוספות, אך למרות זאת נשארו סביבו מחלוקות מהותיות. ארגוני הנשים שואפים באמצעות החוק להגיע למצב של שוויון זכויות בין שני המינים, ויש צורך מתמיד באיזון רצונות אלו עם השקפותיהם של אנשי הדת השיעית, אשר מעוניינים בדבקות עם הקוראן וחוקי השרעיה. השלטון ובפרט מערכת המשפט העיראקית הם הגופים הממונים על שמירת מאזן זה, ובעקבות זאת נוצרים במדינה חיכוכים רבים ביניהם לבין אנשי הדת השיעית, שממשיכים לדרוש את ביטול החוק.
ארגוני נשים פעלו בעיראק כבר מראשיתה, ואף במאמצים להקמתה. בתחילת דרכן הארגונים פעלו בעיקר בתחומים של צדקה ורווחה, כדי לעזור למדינה לעמוד בקשיי מלחמת העצמאות, אך הן קיוו כי נאמנותן למדינה תוביל גם למעורבותן השווה בהמשך הדרך. תקווה זו, כמו במדינות ערביות אחרות, לא התממשה בצורה מלאה, אך תנועות הנשים המשיכו לפעול הן בתחומי רווחה והן במאמצים לשיפור זכויות הנשים. לארגוני הנשים היה תפקיד מרכזי בקידום חוק המעמד האישי, ונושאי האישות העסיקו וממשיכות להעסיק רבות את הפעילות.
ראו גם

נזיהה א-דוליימי
General_Federation_of_Iraqi_Women
לקריאה נוספת

Noga Efrati, Negotiating rights in Iraq: Women and the personal status law, The Middle East Journal, 2005
Nadje Al-Ali, The Iraqi women’s movement: Past and contemporary perspectives, 2012
Anderson, J. N. D., A law of personal status for Iraq, International & Comparative Law Quarterly, 1960
Raghad Kasim, THE PERSONAL STATUS LAW AND POLITICAL TENSIONS IN IRAQ, Iraqi Thoughts, 2019
Anderson, J. N. D., Changes in the Law of Personal Status in Iraq, International & Comparative Law Quarterly, 1963
Kelsey Cherland, The Development Of Personal Status Law In Jordan & Iraq, (2014)
נוגה אפרתי, אל-נהדה אל-נסאאיה: הופעת תנועות נשים במזרח התיכון וביטוייה בעיראק, נשים ומגדר במזרח התיכון במאה העשרים. (2010).
הערות שוליים

↑  JND Anderson, A Law of Personal Status for Iraq, International and Comparative Law Quarterly 9 (4), October 1960, עמ' 542–563
↑  Noga Efrati, Negotiating Rights in Iraq: Women and the Personal Status Law, Middle East Journal 59 (4), Autumn 2005, עמ' 579
↑  Nadje Al-Ali, The Iraqi Women's Movement: Past and Contemporary Perspectives, American University in Cairo Press, 2012-07-01, עמ' 107
↑  JND Anderson, Changes in the Law of Personal Status in Iraq, International and Comparative Law Quarterly 12 (3), 1963, עמ' 1026-1031
↑  Raghad Kasim, The Personal Status Law and Political Tensions in Iraq, 1001 Iraqi Thoughts, ‏14.2.2019 (באנגלית)
נזיהה א-דוליימי, ממובילות המאבק הפמיניסטי בעיראק שהוליך לחקיקת חוק המעמד האישי
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
חיל משמר הגבול המצרי

| --- | --- |

 פרטים
 מדינה:  מצרים מצרים
 שיוך:  צבא מצרים
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1878–הווה (כ־146 שנים)
 מלחמות:  מלחמת העולם השנייה, מלחמת ששת הימים ועוד.
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  נכון ל-2020 כ- 25,000 חיילים
 ציוד עיקרי:  נשק קל
חיל משמר הגבול המצרי הוא חיל צבאי הכפוף לצבא מצרים. על החיל מוטלת משימת ההגנה על גבולות היבשה והים של מצרים. החיל מופקד על הגנת תעלת סואץ ועצירת תנועת מהגרים בלתי חוקיים, הברחות, סחר בבני אדם ובחומרים בלתי חוקיים אל מצרים וממנה.
החל משנת 2020 הועבר החיל לשליטת משרד הפנים של מצרים. על פי הסקירה הצבאית של IISS (אנ'), נכון לשנת 2020 חיל משמר הגבול המצרי מנה כ-25,000 חיילים ב-18 רגימנטים גבוליים, עם נשק קל בלבד.
משמר הגבול המצרי אחראי לאבטחת מעל 6000 ק"מ של גבולות יבשתיים וימיים. הם פועלים בשיתוף פעולה עם הכוחות המזוינים המצריים למניעת הסתננות.
למשמר הגבול יש אחריות מיוחדת באבטחת גבול רצועת עזה באורך כ-13 ק"מ, שבו ישנן מנהרות רבות שדרכן הכניסו סמים, נשק וחמושים למדבר סיני.
היסטוריה

חיל משמר הגבול המצרי נוסד במקור כחיל הגבול בשנת 1878. בשנת 1917, בניהולו של הסולטן חוסיין כאמל, המחלקה לניהול גבולות וחופים הוקמה כתת-מחלקה של משרד האוצר המצרי, ותחתיה נוסדה משמר הגבול.
בשנת 1939, משמר החופים הופרד למשרד המלחמה, לאחר מכן הוא היווה את הבסיס להקמת הצי המצרי המודרני.
ב-6 ביולי 1972 נוצר פיקוד משמר הגבול ממיזוג המחלקות האחרות, והוא הועבר לצבא המצרי, והצטרף מחדש למשמר החופים ולמשמר הגבול.
משמר הגבול המצרי השתתף במלחמת העולם השנייה, כולל עצירת ניסיון החבלה במסילת הרכבת מטרוח-אלכסנדריה באזור שפוקח על ידי חיילים גרמנים. החיל אף הפיל מטוס של מדינות הציר ותפסו את הטייס שלו.
במלחמת ששת הימים, משמר הגבול המצרי שבה חיילים ישראלים בנמל אלכסנדריה, וכן סייע בנסיגת הכוחות המצריים מסיני באמצעות סירות דיג והשתתפות בקרב על ראס עלישי.
חברים בולטים לשעבר

חברים בולטים לשעבר במשמר הגבול המצרי:
הנשיא מוחמד נגיב.
מפקד חטיבת הגבול בשנים 1942-1943.
מנהל כוח הגבול המלכותי בין השנים 1950-1952.
הנשיא מוחמד אנואר אל-סאדאת.
קצין בגדוד "גבול אותות" בשנים 1941-1942.
שר ההסברה מוחמד עבד אל-קאדר חאתם.
שירת במנהלת הגבול בין השנים 1940-1945.
שר ההגנה מוחמד עבד אל-ע'ני אל-גמאסי.
קצין מודיעין של מינהל הגבול בשנים 1941-1945.
עוזר מנהל מודיעין במינהל הגבול בשנים 1952-1954.
הערות שוליים

↑  The Sinai Insurgency Part 5; The Underground Economy - International Review, International Review, ‏18 בפברואר 2019
↑  [Reuters, Exclusive: Militants, weapons transit Gaza tunnels despite Egyptian crackdown, ‏21 באוגוסט 2014 The Sinai Insurgency Part 5; The Underground Economy - International Review], International Review, ‏18 בפברואר 2019
↑  قوات حرس الحدود العين الساهرة لتأمين حدود مصر
↑  حرس الحدود.. حصن يحمي مصر على طول 6 آلاف كيلو
חיים שפירא (מתמטיקאי)

| --- | --- |

ד"ר חיים שפירא
 לידה:  5 במאי 1962 (בן 62) וילנה, ליטא
 ענף מדעי:  מתמטיקה
 מקום מגורים:  ישראל ישראל
 תאריך עלייה:  1978
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מנחה לדוקטורט:  אילן אשל 
 haimshapira.co.il
 
חיים שפירא (נולד ב-5 במאי 1962) הוא מרצה וחוקר ישראלי רב-תחומי, בעל תואר ד"ר למתמטיקה וד"ר להוראת המדעים. שפירא ידוע לציבור הרחב בעיקר בזכות הרצאותיו הפופולריות, וספריו העוסקים בפילוסופיה ומתמטיקה.
קורות חיים

נולד בווילנה, ליטא, ועלה לישראל בגיל 15. בעל תואר ראשון במתמטיקה עיונית ותואר שני בהסתברות וסטטיסטיקה מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1995 קיבל תואר דוקטור למתמטיקה באוניברסיטה זו, על עבודה בהנחיית אילן אשל שכותרתה "דילמת המתנדב כהכללה של מלחמת התשה". קיבל באוניברסיטת תל אביב גם תואר דוקטור בהוראת המדעים.
משנת 1996 מלמד במכללה למינהל. מכהן כראש תוכנית משפטים-כלכלה, ומרצה בכיר בחוגים לכלכלה, משפטים, מנהל עסקים ומדעי המחשב. שפירא מרצה גם במחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן.
בנוסף לפעילותו האקדמית, שפירא הוא מרצה מבוקש בכנסים של חברות וארגונים בישראל, שם הוא מעביר הרצאות וסדנאות בתורת המשחקים וכלכלה מתמטית. שפירא גם מרצה לקהל הרחב ולנוער שוחר מדע. הרצאות אלה עוסקות בעיקר בפילוסופיה תוך התבססות על ספרים רבים (בעיקר הספרות הרוסית) ומתובלות בציטוטים שנונים ואמרות כנף של אנשי רוח ידועים. בין סדרות ההרצאות שהוא מעביר נמצאים הנושאים: בעקבות אליס בארץ הפלאות, הפילוסופיה שבספר "הנסיך הקטן", הפילוסופיה שבספרי פו הדב, אהבה, אושר ותשוקה, שבעת החטאים, תורת המשחקים ועוד. לעיתים קרובות נוהג שפירא לשלב בהרצאותיו נגינה שלו בפסנתר.
החל מ-2006 החל שפירא בכתיבת ספרים המבוססים על הרצאותיו. ב-2006 פרסם במסגרת האוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל את הספר "בעקבות אליס" העוסק בפרשנות לספרי אליס בארץ הפלאות ומבעד למראה ומה אליס מצאה שם מאת לואיס קרול. ב-2008 הוציא ספר על תורת המשחקים שהתבסס בחלקו על הרצאות שנתן באוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל, אך בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר ולא בהוצאת משרד הביטחון. בהמשך פרסם שני ספרים בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר: ב-2009 הספר "על הדברים החשובים באמת" - ספר המבוסס על הרצאותיו הפופולריות ובו שלושה חלקים: אושר (וחוכמה) לאור ספרי פו הדב וסרטי וודי אלן, משמעות החיים ומהות האני לאור ספרי אליס של לואיס קרול, ולבסוף ידידות ואהבה לאור הספר הנסיך הקטן. הספר רווי בהומור ושזור באמרות כנף שנונות של אנשי רוח; וב-2010 "אינסוף - המסע שאינו נגמר" העוסק במתמטיקה.
הספר "אינסוף - המסע שאינו נגמר", שכתב ב-2010, עוסק במתמטיקה ונועד להנגיש את המתמטיקה לקהל הרחב. נושאי הספר הם "מבוא למחשבה" ובו מספר חידות מתמטיות (חלק ראשון), תורת המספרים (חלק שני) ותורת הקבוצות הנאיבית ובפרט בעוצמות אינסופיות, המלון של הילברט, הפרדוקסים של זנון ופרקטלים (חלק שלישי). הספר כולל סימונים מתמטיים, הוכחות ואף תרגילי מחשבה מתמטיים לקורא. שפירא מתבל את הספר בהומור, אנקדוטות, אמרות כנף וקריקטורות של המאייר דני קרמן, על מנת להנגיש את המתמטיקה לקהל רחב, ולהפוך את קריאת הספר לקלילה יותר וזורמת.
ב-2011 החל בכתיבת סדרה של ספרי פילוסופיה והגות המנתחים הוגים ופילוסופים לאורך הדורות. הראשון שבהם, שיצא לאור ב-2011, עוסק בספר קהלת. הספר הבא בסדרה זו נקרא "מחשבות לעת לילה", הוא עוסק בעיקר בפילוסופיה של סרן קירקגור, ארתור שופנהאואר ופרידריך ניטשה. הספר יצא לאור בתחילת שנת 2013. ספרים אלה עוסקים לא רק בהגות עצמה של הפילוסופים שעליהם נכתב כל ספר אלא גם בפרשנות של פילוסופים ואנשי רוח אחרים לנושאים בהם דנה הגות זו.
ספריו "שיחות על תורת המשחקים" ו"מחשבות לעת לילה" זכו ב"ספר זהב" וספריו "על הדברים החשובים באמת" ו"קהלת – הפילוסוף המקראי" זכו ל"ספר פלטינה".
ניגן ועיבד שני שירים לאלבום הפסקול של ג'ון וויק 2.
ספריו

בעקבות אליס: מסעות לעולמו של לואיס קרול, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2006.
שיחות על תורת המשחקים, כנרת, זמורה-ביתן, 2008.
על הדברים החשובים באמת, כנרת, 2009.
אינסוף - המסע שאינו נגמר, כנרת, 2010.
קהלת - הפילוסוף המקראי, כנרת, 2011.
מחשבות לעת לילה: קירקגור, שופנהאואר, ניטשה; פילוסופיה קיומית, מסע אישי כנרת, 2013.
אהבה זה כל הספר, כנרת, 2014.
אני חושב משמע אני טועה (יחד עם גייל גלבוע), כנרת, זמורה-ביתן, 2015.
זיכרון ילדות יפה במיוחד, כנרת, זמורה-ביתן, 2017.
רשימות על אמנות החיים, כנרת, זמורה, דביר-מוציאים לאור בע"מ, 2022.
תנינים הימורים וימי הולדת - סטטיסטיקה והסתברות בחיי היום-יום, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2023.
ראו גם

מדע פופולרי
הערות שוליים

↑  גנאלוגיה מתמטית של חיים שפירא, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
↑  ענת כהן, ‏7 המופלאים: המרצים העסקיים המחוזרים ביותר על ידי חברות וארגונים ובישראל, באתר גלובס, 6 בנובמבר 2007
↑  אהבה זה כל הספר, באתר "גלובס"
↑  הפסקול של ג'ון וויק 2, באתר IMDb; חיים שפירא באתר Literary Hub
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007267946605171  GND: 1013094255  ISNI: 0000 0001 2018 6832  LCCN: no2009144358  MGP: 142875  VIAF: 97532855   WorldCat (עם VIAF): 97532855
טאפס וטריפונס

| --- | --- |

 שיר בביצוע עומר אדם
 מתוך האלבום סוף העולם
 יצא לאור:  1 ביוני 2023
 שפה:  עברית
 אורך:  2:54
 חברת תקליטים:  D-Music
 כתיבה:  שי פינטו, אורן דגו עמנואל, גל ג'ו כהן, רון ביטון
 הפקה:  אורן דגו עמנואל, גל ג'ו כהן
"טאפס וטריפונס" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. את השיר הוציאה ב-1 ביוני 2023 לאור חברת התקליטים D-Music, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן השביעי שלו, סוף העולם.
על השיר

"טאפס וטריפונס" נכתב על שי פינטו, רון ביטון, אורן דגו עמנואל וגל ג'ו כהן, שגם הפיקו יחד אותו מוזיקלית. הוא מלווה בווידאו קליפ בו מוצגות מילותיו על רקע קבוע. נכון לאוקטובר 2023 עומד מונה הצפיות שלו ביוטיוב על כ-3.3 מיליון. הוא הגיע בשיאו למקום ה-31 במצעד השבועי של היטליסט. כמו כן, דורג במקום ה-34 במצעד השנתי של רדיו קול רגע.