stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מוכנין
יהודי מוכנין > במלחמת העולם השנייה

לאחר כינון משטר וישי נסגרו גבולות צרפת (ובכללה תוניסיה) והחל להיווצר מחסור במוצרי צריכה בסיסיים ומזון, וכתגובה לכל פרח שוק שחור. "חוק מעמד היהודים" אסר על יהודים לרכוש קרקעות חדשות. הפעילות הציונית וההתרמות לקרנות הלאומיות הופסקו כליל. מלבד זאת, החיים נמשכו במסלולם.
בשלהי 1942, לאחר הכיבוש הנאצי בתוניסיה, נצטוו ראשי הקהילה לערוך רשימה של כל היהודים, כתובותיהם ורכושם. אולם, מוכנין לא נחשבה בעיני הגרמנים לנקודה אסטרטגית וחשובה, ולכן הפיקוח על יהודי מוכנין היה הדוק פחות מבסוסה, ולאחר התגברות הגזרות נגד היהודים בסוסה (ובעיקר חובת ענידת טלאי צהוב) וביתר שאת לאחר הפצצות בעלות הברית בדצמבר 1942, ברחו אלפים מיהודי סוסה לערי הסביבה, וקהילת מוכנין כמעט שילשה את גודלה, מכ-700 איש לפני המלחמה לכ-2000. כל יהודי האזור נדרשו לענוד טלאי צהוב וחל עליהם איסור לעשן במקומות ציבוריים. איסורים אלו נאכפו בקפידה, פעמים רבות תוך שיתוף פעולה של ערבים מקומיים.
השלטונות דרשו מיהודי סוסה לעמוד במכסה של עובדי כפייה, אך קהילת מוכנין החליטה לשאת עמם בעול ולקחת חלק במכסת עובדי הכפייה. כל הגברים בגילאי 18 - 45 לקחו בכך חלק. הקבוצה הראשונה יצאה בינואר 1943. הם שוכנו בכפרים סמוכים לסוסה, והועבדו בסוס מבוקר ועד ערב. רובם עבדו בנמל סוסה בפריקת סחורה (בכיקר שקי מלט במשקל כ-50 ק"ג) ובסידורה במחסנים. אחרים עבדו בפריקת סחורה מרכבות, תיקון מסילות רכבת שהופצצו על ידי בעלות הברית, ניקיון בתי הפקידים הנאצים, ניקוי הביוב הציבורי ובישול האוכל לחבריהם.
יהודי מוכנין > מוסדות קהילה ודת

ב-1913 הוקמה על פי צו של הביי "קופת עזרה וצדקה", שהייתה מעין תחליף לוועד הקהילה, ותפקידו הרשמי היה לחלק צדקה לנזקקים, לדאוג לאחזקת בית הכנסת ובית העלמין ולשלם לרב למלמדי התינוקות. הכנסות הוועד היו ממס על הבשר הכשר, מנדבות ומהעלייה לקברו של רבי פנחס וזאן (ראו לקמן).
לאחר מלחמת העולם הראשונה הוקם בית כנסת גדול לצד בית הכנסת הקטן ששימש עד אז. הבניין החדש היה עטור כיפה וכלל גם עזרת נשים, ולצדו נבנו מקווה טהרה ודירת הרב. בבית הכנסת הגדול פעל תלמוד תורה, כאשר התלמידים המתקדמים היו לומדים עם הרב בביתו הסמוך. בית הכנסת הקטן נותר פעיל אף הוא, לתפילות מוקדמות בשבת. בין שני בתי הכנסת נבנתה רחבה גדולה, ששימשה את הקהילה לאירועים וחגיגות.
בין הרבנים המפורסמים שחיו במוכנין היו הרב פינחס וזאן, מקובל שחי בשלהי המאה ה-19 שקברו במוכנין היה מוקד משיכה לעלייה לרגל בעיקר ביום פטירתו כ"ט באייר ובחול המועד פסח, הרב יצחק חי בוכבזה שכיהן כרב הקהילה לפני מלחמת העולם הראשונה והרבנים שכיהנו כרבני הקהילה בין מלחמות העולם הרב ראובן ביתאן והרב שמואל טייב (בעל "איילת השחר" ו"כנפי שחר"). לצדם כיהנו כמורי הוראה באותן שנים הרבנים רחמים רועה ושלום ישי.
קהילת מוכנין הייתה קהילה מסורתית בהשפעה ג'רבאית, בניגוד לקהילות הגדולות בסביבה שהפכו למודרניות יותר.
לקריאה נוספת

עירית אברמסקי-בליי (עורכת) פנקס הקהילות לוב-תוניסיה עמ' 405 - 410.
הערות שוליים

↑  יום פטירתו רבי ראובן ביתאן זצ"ל, אתר "תוניסיה מורשת"
↑  חכם שמואל טייב, באתר "החכם היומי".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540319205171  LCCN: nr94034717   WorldCat (עם LCCN): nr94-034717 
תצלום לווין של "סבחת מוכנין" (האזור החום משמאל). מימין, הים התיכון (חצי האי שעליו שוכנת העיר מהדיה נראה היטב במרכז התמונה)
בית הכנסת במוכנין, 2012
מספנת הצי בקורה

מספנת הצי בקוּרֶה (kaigun kōshō ,呉海軍工廠) הייתה אחת מארבע המספנות העיקריות אשר שימשו והופעלו על ידי הצי הקיסרי היפני.
מספנת הצי בקוּרֶה
היסטוריה

רובע הצי בקורה נוסד בעיר קורה, במחוז הירושימה, יפן, בשנת 1889, כרובע-צי השני האחראי על הגנת איי הבית היפניים. בנוסף לבסיס ימי, נבנתה גם מספנה לתיקוני כלי שיט. הבנייה נעשתה בפיקוחו של המהנדס הצרפתי לואי-אמיל ברטן (Louis-Émile Bertin). ספינת המלחמה הראשונה שנבנתה במספנת קורה, מיאקו, הושקה בשנת 1897. בשנת 1903 שונה שמן של "מספנות קורה" ל"מספנת הצי בקורה."
מספנת הצי בקורה התפתחה והפכה לאחת מהמספנות הגדולות באימפריה היפנית, עם היכולות לעבוד עם כלי השייט הגדולים ביותר. המספנה כללה מפעל לייצור פלדה (אשר נבנה בסיוע בריטי), ומפעלים לייצור תותחי ארטילריה ימית ופגזים. אוניות המערכה יאמטו ונאגאטו תוכננו ונבנו בקורה.
מתקני מספנת הצי בקורה היוו מטרה מועדפת להפצצות הצי האמריקאי במהלך מלחמת העולם השנייה, ומעל 70% מבנייני המספנה וציודה הושמדו במהלכה.
לאחר כניעת יפן בשנת 1945, הועברה מספנת הצי לשליטה אזרחית. כיום המספנה היא בבעלות חברת הספנות היפנית אישיקווג'ימה הארימה, והיא אחת מהמספנות הבודדות הפעילות כיום ביפן.
לקריאה נוספת

Hunter, Janet (2002). The History of Anglo-Japanese Relations, 1600-2000: Volume IV: Economic and Business Relations. Palgrave Macmillan. ISBN 0333791975.
Samuels, Richard J. (1996). "Rich Nation, Strong Army": National Security and the Technological Transformation of Japan. Cornell University Press. ISBN 0801499941.
Schencking, J. Charles (2005). Making Waves: Politics, Propaganda, And The Emergence Of The Imperial Japanese Navy, 1868-1922. Stanford University Press. ISBN 0-8047-4977-9.
Sims, Richard (1998). French Policy Towards the Bakufu and Meiji Japan 1854-1894: A Case of Misjudgement and Missed Opportunities. RoutledgeCurzon. ISBN 1873410611.
אוניית המערכה יאמטו בבנייה במספנת הצי בקורה
צוללות ננסיות במבדוק יבש בקורה
מנהלת קל"ע

מנהלת קל"ע (ראשי תיבות של קליטה לעזה) הייתה תנועה, אשר פעלה למען מניעת תוכנית ההתנתקות באמצעות הסברה ועידוד קליטה של תושבים רבים ככל הניתן ליישובי גוש קטיף.
היסטוריה

התנועה הוקמה בסוף שנת 2004 על ידי דתיה יצחקי, דוברת המועצה האזורית חוף עזה לשעבר ובעלה ההיסטוריון אריה יצחקי מתוך מחשבה כי אם יגיעו לגוש קטיף אלפי מתיישבים חדשים תוכנית ההתנתקות לא תוכל לצאת לפועל. שמה של התנועה נגזר משמה של מנהלת סל"ע (אשר החליפה את שמה עם חלוף השנים ל"מנהלת תנופה"). התנועה פעלה באופן עצמאי ואף במקביל לתנועת המחאה של מועצת יש"ע וזאת בשל המחלוקות על יעילותן של פעולות מחאה כגון השרשרת האנושית. בשל כך הצטרפו לתנועה ארגונים נוספים כגון נשים בירוק בהובלתן של נדיה מטר ואניטה פינקלשטיין שלא זכו לשיתוף פעולה מצד תנועת המחאה המרכזית.
עיקר פעילותה של התנועה התמקד בשיפוץ מבנים נטושים ברחבי הרצועה והבאת "גרעינים" של מתיישבים שיאכלסו אותם. במסגרת פעילות זו הביאה התנועה מאות רבות של אנשים (בעיקר משפחות צעירות) למספר יישובים ובמיוחד לנצר חזני ולכפר דרום. פרויקט הדגל של התנועה בתקופה זו היה שיפוץ מלון חוף הדקלים הנטוש ואכלוסו ב-150 משפחות ומספר רווקים. במקביל סיפקה התנועה שירותי הסברה ודוברות ובמיוחד לעיתונות הזרה ולכתבים אשר הוחרמו על ידי הדוברות הרשמית של המועצה האזורית חוף עזה.
בחודש יוני 2005 ולאחר שצה"ל החל בהריסת המבנים הנטושים בגוש קטיף והכנסת חומרי בנייה כבר לא התאפשרה, במיוחד לאחר פינוי מלון חוף הדקלים. החלה התנועה בהקמת מחנות אוהלים שנועדו לאכלס את אלפי האנשים אשר היו צפויים להגיע לאזור לצורך תמיכה במאבק. המחנות הוקמו בכפר דרום, בנצר חזני, בשירת הים, בכרם עצמונה ומחנה נוסף יועד לנוער. במקביל רכשה התנועה מזון וציוד רב שנרכשו באמצעות תרומות ושאוכסנו במחסנים באזור ונועדו לשימוש יושבי מחנות האוהלים.
עם תחילת הפינוי בפועל התרכזו חברי התנועה אשר נשארו באזור בעיקר במחנה האוהלים בשירת הים, ביישוב כפר ים ובכפר דרום.
לאחר סיום ביצוע תוכנית ההתנתקות פורקה התנועה וחבריה השתלבו בתנועת נשים בירוק ובפעילות ביהודה שומרון.
פעילויות

שיפוץ מבנים לא מאוכלסים ברחבי גוש קטיף לצורך אכלוסם מחדש.
שינוי כתובתם של אלפי אזרחים לגוש קטיף במרשם משרד הפנים וחלוקת דואר אשר יועד להם מטעם רשויות המדינה.
שיפוץ מלון חוף הדקלים והובלת המאבק כנגד פינויו.
הקמת מחנות אוהלים.
הבאת אלפי מתנדבים לגוש קטיף תוך שיתוף פעולה עם תא כתום ונוער הגבעות.
דברור "המאבק" לתקשורת הבינלאומית והמקומית.
הערות שוליים

1 2  מנהלת קל"ע מכינה אוהלים להמונים, באתר ערוץ 7 חדשות, פוליטיקה, תרבות, יהדות ועוד
↑  כתבה: דיקלה דיקשטיין גל-עד, 15 שנים לגירוש, מגזין נשים, 2018
1 2  כְּתום המאבק הכתום ● מיוחד, באתר COL
1 2 3 4  "מי שלא יילך לכלא הוא שפן", באתר ynet, 6 ביוני 2005
↑  ההתנתקות מפיחה חיים במלון של נווה דקלים, באתר ynet, 18 במאי 2005
↑  "The Last Stand" (באנגלית בריטית). 2005-11-15. נבדק ב-2020-10-31.
1 2  רן בנימיני, לוקח את העניינים באופן אישי, באתר העין השביעית, 1 בנובמבר 2004
↑  שירות, ‏החלה הריסת מבנים אזרחיים בגוש קטיף, באתר גלובס, 26 ביוני 2005
↑  מנהלת קל"ע: אנשי שב"כ ומשטרה יצרו את הפרובוקציה ב"מעוז הים", באתר ערוץ 7, ‏20\06\2005
↑  מנהלת קל"ע נערכת לקליטת הצועדים בגוש קטיף, באתר ערוץ 7, ‏19/07/2005
↑  תמונת מצב: הרוב יבכו, ויתפנו בשקט, באתר ynet, 13 באוגוסט 2005
↑  Gush Etzion Outpost Hastily Demolished - Inside Israel, Israel National News (באנגלית)
↑  נדב שרגאי, שמועות בימין על פרובוקטורים של השב"כ, באתר הארץ, 29 ביוני 2005
מייקל דניסון

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בנובמבר 1915 דונקסטר, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  22 ביולי 1998 (בגיל 82) אמרשם, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  ג'ון מייקל טרנס ולסלי דניסון
 מדינה:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-1938 
 מקום לימודים:  מודלין קולג'  האקדמיה של וובר דאגלס למשחק דרמטי  בית הספר הארו  Wellesley House School 
 בן או בת זוג:  דולסי גריי (29 באפריל 1939–1998) 
 פרסים והוקרה:  מפקד במסדר האימפריה הבריטית 
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'ון מייקל טרנס ולסלי דניסון, CBE (באנגלית: John Michael Terence Wellesley Denison;‏ 1 בנובמבר 1915 - 22 ביולי 1998) היה שחקן אנגלי.
ביוגרפיה

דניסון נולד בשנת 1915 במערב ריידינג של יורקשייר. מגיל שלושה שבועות גדל אצל דודו ודודתו בעקבות מותה של אמו והתנכרותו של אביו.
ביוגרפיה > חינוך

הוא התחנך בבית הספר ולסלי האוס בעיר החוף ברודסטיירס שבקנט, ואחר כך בבית הספר הארו שבצפון מערב לונדון. שם השתתף בהפקות של בית הספר. בקולג' מגדלנה באוניברסיטת אוקספורד למד דניסון שפות מודרניות, ושם פגש את ג'ון גילגוד והחליט לעסוק ברצינות במשחק.
ביוגרפיה > קריירה

אחרי שסיים את התואר באוניברסיטה למד דניסון באקדמיית ובר דאגלס לאמנות הדרמה. הוא הכיר שם את דולסי גריי (Dulcie Gray) איתה התחתן ב-1939. השניים הופיעו יחד ביותר ממאה הפקות של הווסט אנד, ב-28 מחזות בלונדון, ובמספר רב של סיבובי הופעות בבריטניה ומחוצה לה. הם גם שיחקו יחד בסרטי קולנוע אחדים. ב-1996 שיחקו יחד לראשונה בברודוויי בהפקה של פיטר הול למחזה "בעל אידיאלי" מאת אוסקר ויילד. הופעתם האחרונה הייתה במחזה "Curtain Up" בתיאטרון ג'רמיין סטריט בלונדון זמן קצר לפני מותו.
הופעת הבכורה של דניסון בתיאטרון הייתה בשנת 1938 בתפקיד לורד פנקורט בברלי בהפקה בפרינטון-און-סי של המחזה "Charley's Aunt". באותה שנה שיחק לראשונה גם בווסט אנד בתיאטרון וסטמינסטר בתפקיד פריס במחזה "טרוילוס וקרסידה". ב-1940 הופיע לראשונה בקולנוע בסרט "Tilly of Bloomsbury".
במלחמת העולם השנייה הוא קטע את הקריירה שלו והצטרף לצבא ליחידת Royal Signals, ואחר כך הועבר לחיל המודיעין והיה מעורב בשחרור יוון. הוא נשאר בצבא הבריטי עד לשחרורו ב-1946.
ביוגרפיה > סרטי קולנוע

אחרי המלחמה הופיע דניסון ב-1947 בסרט "Hungry Hill" בתפקיד משנה. ב-1948 שיחק שוב בתפקיד משנה בסרט " The Blind Goddess", ולוהק לתפקיד ראשי לסרט "My Brother Jonathan". הסרט היה ללהיט ודניסון נבחר באותה שנה למקום השישי בדירוג הכוכב הבריטי הפופולרי ביותר.
ב-1949 שיחק דניסון בסרט המלחמה "Landfall", ויחד עם אשתו הופיע בדרמה הרומנטית "The Glass Mountain". ב-1949 הוא דורג במקום השמיני ברשימת הכוכבים הפופולרים ביותר בבריטניה.
ב-1951 הופיעו דניסון ואשתו בסרט "The Franchise Affair". עוד באותה שנה שיחק בתפקיד קמע בסרט "The Magic Box". ב-1952 שיחק עם גריי בסרט "Angels One Five" שהיה אחד הסרטים הפופולריים ביותר בבריטניה באותה שנה. ב-1952 כיכב גם בסרט "חשיבותה של רצינות".
דניסון וגריי הופיעו ב-1954 בסרט "There Was a Young Lady". ב-1955 שיחק בתפקיד משנה לצדו של ריצ'רד גרין בסרט "Contraband Spain". בתקופה זו החל לעבוד יותר בטלוויזיה והופיע בתפקיד ראשי בסדרה "Boyd Q.C." של רשת Associated-Rediffusion ו-ITV, שרצה מ-1957 עד 1963. בקולנוע המשיך לשחק בתפקידי משנה בסרט "The Truth About Women" משנת 1957, וב-"Faces in the Dark" מ-1960.
ב-1962 כשהיו בסיבוב הופעות באוסטרליה שיחקו גריי ודניסון בסרט הטלוויזיה "Village Wooing".
ביוגרפיה > המשך הקריירה

ב-1971 היה דניסון למנהל של ניו שייקספיר קומפני. הוא שימש גם כחבר המועצה וסגן נשיא של איגוד השחקנים אקוויטי (Equity).
דניסון הופיע פעמיים בתוכנית "אלה הם חייך". ב-1977 הופתע על ידי המנחה איימון אנדרוז במלון Inn on the Park בלונדון, ובאפריל 1995 מייקל אספל הפתיע אותו ואת אשתו, בשעה שהיו על סיפון של סירת מנוע בטדינגטון לוק, במחווה משותפת לשניהם.
דניסון פרסם שני כרכים של זכרונות ב-1973 הספר "Overture and Beginners", וב-1985 יצא לאור "Double Act". ב-1977 הוענק לדניסון מדליית יובל הכסף של המלכה אליזבת השנייה. ב-1983 הוענק לדניסון ולאשתו תואר מפקד מסדר האימפריה הבריטית (CBE).
הסרט האחרון שהופיע בו היה "ארץ הצללים" משנת 1993. דניסון וגריי שיחקו בהפקה מחודשת מצליחה בברודוויי של המחזה "בעל אידיאלי" בשנים 1996/97 שרצה יותר מ-300 הצגות.
ביוגרפיה > חיים אישיים

דניסון היה נשוי לשחקנית דולסי גריי מ-1939 ועד מותו. ב-1998 נפטר דניסון ממחלת הסרטן באמרשהם שבבקינגהאמשייר בגיל 82.
הערות שוליים

↑  "Screen gent Denison dies", BBC News, 22 July 1998
↑  "Wonder-boy Welles for Britain". The Mail (Adelaide). Adelaide: National Library of Australia. 22 בינואר 1949. p. 2 Supplement: Sunday MAGAZINE. נבדק ב-7 ביולי 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "British film star wants role of Matthew Flinders". The Australian Women's Weekly. Vol. 16, , no. 42. Australia, Australia. 26 במרץ 1949. p. 40. נבדק ב-2 בספטמבר 2017 – via National Library of Australia. {{cite news}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link)
↑  "Bob Hope Takes Lead from Bing In Popularity". The Canberra Times. National Library of Australia. 31 בדצמבר 1949. p. 2. נבדק ב-24 באפריל 2012. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Boyd, Q.C., is Dulcie Gray's pin-up". The Australian Women's Weekly. Vol. 30, , no. 9. Australia, Australia. 1 באוגוסט 1962. p. 2 (Television). נבדק ב-2 בספטמבר 2017 – via National Library of Australia. {{cite news}}:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link)
↑  "An Ideal Husband – Broadway Play – 1996 Revival | IBDB". www.ibdb.com.
↑  "Archived copy". אורכב מ-המקור ב-5 במאי 2013. נבדק ב-2012-01-11. {{cite web}}:  (עזרה);  (עזרה)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007454563005171  BNE: XX1551999  BnF: cb13893171b (data)  GND: 123915260  ISNI: 0000 0001 0799 1490  LCCN: n86112173  NKC: pna2008456691  SNAC: w6tk3qj4  VIAF: 37101502   WorldCat (עם VIAF): 37101502
מוכנות לכיתה א'

מוכנות לכתה א' או מוכנות לבית הספר הוא מושג המתאר את המעבר מהגן לבית הספר. מעבר בו הילד נדרש לרכוש מיומנויות למידה ומיומנויות רגשיות וחברתיות, להסתגל לסביבה שונה מזו שהכיר בגן, לשהות במקום עמוס ורועש בו יש מספר רב של דמויות, ללמוד בקצב המצופה מבני הגיל ועוד. מרכיבים אלו מהווים את הבסיס להסתגלות למסגרת החדשה ולעמידה בדרישות בית הספר.
גישות בהגדרת מושג הבשלות והמוכנות > שנות ה-40: גישת הבשלות הטבעית (Nativist View)

גישה זו, שעם מקדמיה נמנה ארנולד גזל (אנ'), מניחה שקיים קשר הדוק בין המוכנות לבין גיל, ומוכנות היא תוצר של התפתחות ובשילה עצבית שאינה מושפעת מגורמי סביבה הכוללים למשל, למידה ואימון, אי אפשר לזרז אותה ויש לחכות בסבלנות עד שהילד יגיע לשלב ההתפתחותי המתאים.
גישות בהגדרת מושג הבשלות והמוכנות > שנות ה-70: הגישה הסביבתית

גישה זו שעם מקדמיה נמנים ג'. מקוויקר האנט (אנ')‏ ובנג'מין בלום, תופסת את התהליך ההתפתחותי של הלמידה כמושפע מגורמים רבים, ולא רק מבשלותו של הילד. הגישה הסביבתית גורסת כי מוכנות לבית הספר קשורה בעיקר לתנאים הסביבתיים בהם הילד חי. בנוסף היא מכירה בתרומתם של התורשה ושל גורמים אורגניים להבדלים הבין אישיים, אך מדגישה שלמידה תלויה בסביבה. ולכן מציעה להתערב בדרכים שונות במוכנותו של הילד, על מנת לקדם ולשפר את המוכנות בעזרת תרגול.
גישות בהגדרת מושג הבשלות והמוכנות > שנות האלפיים: הגישה של התערבות מוקדמת

הדגש בגישה זו היא התערבות מוקדמת ככל האפשר כדי לקדם את פוטנציאל הלמידה של הילד במשפחה ובסביבה בה הוא חי. איתור מוקדם מאפשר לגלות קשיים ויכולות מיוחדות בגילאים קריטיים בהתפתחות הילד. איתור מוקדם מאפשר למחנכים, הורים ומטפלים להתאים את ההתערבויות ליכולות הילד וצרכיו ובכך להקל על הילד במעבר מהגן לבית הספר וללימודים פורמליים
מרכיבי המוכנות לבית הספר > ארבע מיומנויות - יסוד ומשמעותן לתהליך המוכנות לבית הספר

בספרות מוכרות מספר חלוקות דומות המתארות את הגורמים המשפיעים על מוכנות לבית הספר
חלוקה המתארת שלושה מרכיבים:: התחום הקוגניטיבי (שפה ותקשורת) התחום התפישתי - מוטורי (מוטוריקה גסה, מוטוריקה עדינה) והתחום הרגשי- חברתי. (חברות)
חלוקה המתארת ארבעה מרכיבים: מוטוריקה גסה, מוטוריקה עדינה (תחום תפישתי מוטורי), שפה ותקשורת (תחום קוגנינטיבי) וחיברות (תחום רגשי חברתי).
שתיהן מתארות את המרכיבים הנדרשים לבצע פעילות ממוקדת מטרה (פעילות שיש בה תכנון, התכוננות ושלבים להשגת המטרה).
פעילות ממוקדת מטרה מתפתחת זמן קצר לאחר הלידה ומגיעה לבשלות בכניסה לבית הספר. פעילות זו מתבססת על 4 מיומנויות היסוד מאפשרות לרכוש את מיומנויות הלמידה (קריאה, כתיבה וחשבון) עצמאות בחיי היום יום והשתלבות בחברת בני הגיל, שהן הגורמים העיקריים המשפיעים על מוכנות לבית הספר.
מרכיבי המוכנות לבית הספר > התחום המוטורי - מוטוריקה גסה ועדינה

ההתפתחות המוטורית של ילדים מאפשרת פיתוח שליטה הן בעצמם והן בסביבתם. התנועה מאפשרת לילדים להכיר את גבולותיהם הפיזיים ואת יכולותם לנוע ולפעול בצורה יעילה ומתוכננת.
מוטוריקה גסה - תנועה במרחב: היכולת להזיז את הגוף והרגליים בצורה מכוונת ומדויקת. נדרשת פעילות מתואמת (קואורדינטיבית) של השרירים הגדולים של הגוף, של מנגנוני היציבה ומערכת שיווי המשקל. לדוגמה: ישיבה לאורך זמן בכיתה, ריצה וקפיצה הנדרשים למשחקי חצר בהפסקה.
מוטוריקה עדינה – תפקוד ידיים: היכולת להזיז את הידיים בצורה מכוונת ומדויקת. נדרשת פעילות מתואמת (קואורדינטיבית) בין שרירי כף-היד והאצבעות וויסות נכון של הפעלת הכוח בכף היד והאצבעות. לדוגמה: הפעלת חפצים כמו מספריים או מחדד. אחיזת עיפרון המאפשרת ציור וכתיבה. וגם כיפתור ורכיסת רוכסן הנדרשים להתארגנות הבוקר לקראת בית הספר.
מרכיבי המוכנות לבית הספר > התחום הקוגניטיבי - שפתי

ההתפתחות הקוגניטיבית של ילדים מאפשרת פיתוח שפה, תקשורת וניצני אוריינות בתחומי הקריאה, הנחשבים כחזאים טובים להישגים לימודיים בבית הספר.
שפה ותקשורת: היכולת לדבר בצורה מובנת ולהבין את הנאמר על ידי אחרים. לדוגמה: שימוש במושגים מופשטים (גודל, משקל, כיוונים וכו'). היכולת לבנות משפט ברצף נכון ובהגיה ברורה ומובנת מאפשרת לדבר במשפטים מורכבים, לספר סיפור קצר ולקרוא בהתאם למקובל בכיתה.
מרכיבי המוכנות לבית הספר > התחום הרגשי - חברתי (חיברות)

חיברות: היכולת להתנהג על פי המצופה מבני הגיל בחברה ובסביבה בה חיים, להבין כללי התנהגות מקובלים בחברה וליצור קשרים חברתיים עם בני הגיל. לדוגמה: יכולת להשתלב בחיי המשפחה, השתלבות בבית הספר ובקבוצת הגיל כפי שמקובל בחברה בהם חיים הילדים.
ארבע מיומנויות-היסוד הנ"ל מגיעות לבשלות בכניסה לכתה א' ומאפשרות לרכוש את מיומנויות הלמידה (קריאה, כתיבה וחשבון) העצמאות בחיי היום יום וההשתלבות בחברת בני הגיל.
המעבר לסביבה הבית ספרית

המעבר של הילדים מהגן לבית הספר נתפס לעיתים כחוויה מרתיעה לרובם, הוא כולל  שינויים בסביבה הפיזית, האקדמית, החברתית והרגשית. הילד נדרש לרכוש מיומנויות למידה ומיומנויות רגשיות וחברתיות, להסתגל לסביבה שונה מזו שהכיר בגן, לשהות במקום עמוס ורועש בו יש מספר רב של דמויות, ללמוד בקצב המצופה מבני הגיל ועוד. כל אלו מרכיבים המהווים את הבסיס להסתגלות למסגרת החדשה ולעמידה בדרישות בית הספר..
בקבלת ההחלטה בדבר המעבר של כל ילד וילד מהגן לבית הספר, יש להתייחס למכלול של גורמים: מאפייני הילד ומאפייני משפחתו הגרעינית, הבית והקהילה, הגן שהוא לומד בו והמסגרת הבית ספרית שהוא אמור לעבור אליה. תפיסה זו מושפעת מהגישה האקולוגית של יורי ברונפנברנר הרואה את חיי הילד כמערכת מורכבת של קשרי גומלין, המשפיעים על התפתחותו. על-פי גישה זו, הילד אינו יחידה מבודדת אלא חלק ממערכת משפחתית, חינוכית וקהילתית, כאשר בין מרכיביה שוררים יחסי גומלין והשפעות הדדיות. קשרים אלו כוללים אינטראקציה בין כמה גורמים הרלוונטיים להתפתחות: גורמים ביולוגיים-אישיים, המשפחה, הגן, והקהילה. הסביבה משפיעה ומושפעת מההתפתחות האישית, כך שנוצר אפקט של גלים קלים במעגלים ההולכים ומתרחבים.
המעבר לסביבה הבית ספרית > גיל המעבר לכיתה א' בישראל

גיל כניסת הילד לכיתה א' בישראל משתנה בכל שנה. על פי רוב הילדים העולים לכיתה א' בספטמבר הם אלה שמלאו להם 6 שנים לפני חודש דצמבר. לדוגמה, בשנת הלימודים תשע"ה (2015/2014) קבע משרד החינוך שתאריכי הלידה של החייבים ברישום לכיתה א' הם מ-1 בינואר 2008 ועד 31 בדצמבר 2008, וניתן לאפשר רישום לכיתה א' גם לילידי 10 עד 31 בדצמבר 2007.
בישראל, קבלת ההחלטה לגבי מעבר הילד לכיתה א' קשורה בחוות דעת של הפסיכולוג החינוכי שהוא פסיכולוג הגן העובד בשפ"ח (שירות פסיכולוגי חינוכי) של הרשות המקומית; בחוות דעת של הגננת; וברצון ההורים.
כלים להערכת ילדי הגן העולים לכיתה א'

כלים אלו מיועדים להעמקת ההיכרות עם ילדים מאותרים הזקוקים לעזרה פרטנית או קבוצתית, במסגרת הגן הרגיל, להערכת הישגיהם ולבחינת תחומי הקושי, כדי לגבש המלצות ולכוון התערבות בגן ובמעברים בין הגן לכיתה א'. כלים אלו אינם מיועדים להעברה גורפת לכלל הילדים על-פי מדיניות משרד החינוך וזאת כדי למנוע מיון-יתר של הילדים.
כלים להערכת ילדי הגן העולים לכיתה א' > דוגמאות לכלים שכיחים שנעשה בהם שימוש על ידי גננות

ניתן להשתמש במסגרת הגן בכלי אבחון שמטרתם היכרות מעמיקה עם כלל ילדי הגן, מיפוי ילדי הגן ואיתור ילדים הזקוקים להתייחסות דיפרנציאלית מותאמת של הגננת ולמעקב אחר התקדמותם.
מבטים: התבוננות בילדים בסביבתם הטבעית. הכלי פותח על ידי האגף לחינוך קדם-יסודי ונבחר ככלי מרכזי עבור הגננת להכוונת התצפיות ולהיכרות מעמיקה עם כלל ילדי הגן. הכלי כולל דפי תצפית בכל תחומי ההתפתחות: רגשי–חברתי, תחושתי–מוטורי, שפתי וקוגניטיבי. התצפיות מאפשרות איתור תחומי קושי של ילדים, בניית תוכניות עבודה וקבלת החלטה על הפניית הילדים לגורמים נוספים.
תוכנית לימודים לגן-הילדים הממלכתי והממלכתי-דתי: מסמך של משרד החינוך, המציג את תוכנית הלימודים ואת יעדי ההוראה בתוכניות הליבה. הגננת מכוונת להעריך ולעקוב אחר הילדים על-פי קריטריונים התפתחותיים וחינוכיים. מטרת ההערכה לקדם את הילדים לקראת השגת היעדים, לעקוב אחר תפקודם והתפתחותם ולתכנן את ההוראה. תוכנית הלימודים לקראת קריאה וכתיבה, לדוגמה, כוללת הערכה של: מודעות פונולוגית, הכרת אותיות, מכוונות לספר ועוד.
איתורן + הערכת מוכנות לכיתה א': מטרת האיתורן היא הערכת מיומנויות היסוד הנדרשות מילדי גן חובה בתחומים שונים: שפה, מוטוריקה, מוכנות לחשבון, תפיסה, זכירה ועוד. קיימת גרסה גם לילדי טרום-חובה - "איתורון". כל תחום נבדק בהתאם לנורמות ההתפתחותיות. מתקבל פרופיל של נקודות החוזק והחולשה של הילד, ובהתאם להן נבנית תוכנית עבודה בשיתוף הגננת וההורים (ובמידת הצורך גם פסיכולוג הגן). הגננת היא שמנחה באופן פרטני ילדים שזוהו כמתקשים בתפקודם בביצוע האיתורן. בהמשך, אם עולה שאלה ביחס למוכנות לכיתה א', ניתן להרחיב את ההערכה באמצעות הפסיכולוג. הערכת המוכנות מאפשרת קבלת מידע על יכולותיו של הילד בתחומים שנמצאו מנבאים ביותר הצלחה בכיתה א': ידע האותיות והמספרים, שיום אותיות, מודעות פונולוגית, מוטוריקה עדינה ותחומים רגשיים.
כלים להערכת ילדי הגן העולים לכיתה א' > דוגמאות לכלים שנעשה בהם שימוש על ידי פסיכולוגים

השימוש בכלים הללו להערכת ילדי הגן מתבצע בהתאם למטרת ההערכה ולצרכים ההתפתחותיים של הילד. בכל בחירה של כלי יש להתייחס לסוגיית התוקף והמהימנות. השימוש בכלים שונים נתון למדיניות שפ"י המתעדכנת מעת לעת.
מסל"ג ומשלים מסל"ג: מבחן המאפשר איסוף נתונים לשם איתור ותכנון התערבות חינוכית–טיפולית, וכן לשם הערכת מוכנות לכיתה א'. המסל"ג הוא מבחן נייר ועיפרון שניתן להנחותו בקבוצות קטנות (ארבעה עד שישה ילדים מגיל 6-4). המבחן כולל 5 תחומים: מושגי יסוד, כושר מספרי, הבחנה חזותית, תכלול בין-חושי ותאום תפיסתי-מוטורי. מבחן משלים מסל"ג הוא מבחן יחידני שמשלים את המבחן הקבוצתי, ומוסיף עליו בעיקר חלקים שפתיים.
וקסלר WPPSI: מיועד להעברה פרטנית לילדים בגילאי 3 שנים ו-10 חודשים ועד 6 ו-7 חודשים. המבחן בודק יכולת שכלית ומורכב משתי מערכות - מילולית וביצועית. המבחן מספק ציון משכל ביצועי, מילולי וציון כללי. הפרופיל המתקבל עשוי להיות שימושי בהערכת ילדים עם לקויות. למבחן נורמות ישראליות (משנת 2012).
בנדר I ובנדר II: המבחן מאפשר אבחון יכולות ויזו-מוטוריות וכן היבטים רגשיים. מיועד לילדים מגיל 3. הנבדק צריך להעתיק צורות פשוטות ומורכבות המוצגות על כרטיסיות. לאחר מכן מתבצע מבחן זכירה של הצורות. הגרסה החדשה בנדר II כוללת את כל פריטי הגרסה המקורית, ומרחיבה אותה. הגרסה כוללת תוספת של גירויים ונורמות לגילאי 4 עד 90. בבנדר II נוספה אפשרות הבחנה בין קשיים בתפיסה חזותית לקשיים בביצוע ויזו-מוטורי.
מבחן CAT ו-CAT-H: מבחן CAT הוא כלי השלכתי לילדים בגילאי 3 - 10 שנים; CAT-H מתאים בעיקר לילדים בגילאי גן. הכלי מאפשר התייחסות לתפקוד הרגשי והחברתי של הילד ולתהליכים פסיכולוגיים. המבחן מורכב מכרטיסיות של חיות או בני אדם המתארות מצבים יום-יומיים שכיחים: אכילה, שינה, קונפליקט עם אחים ועוד.
מבחן בר-אילן: מבחן המעריך את המוכנות הרגשית לקראת המעבר לכיתה א'. המבחן מורכב מכרטיסיות של תמונות שמתוכן ניתן ללמוד על מודעות הילד לנעשה סביב בית-הספר, חרדה כללית או חרדה סביב בית-הספר, מוטיבציה ללמידה והעדפת לימוד לעומת משחק, ועוד.
מבחן ציור איש - D.A.P: הילד מתבקש לצייר איש או אישה, ילד או ילדה, דמות אחת שלמה. ניתן לנתח את הרמה ההתפתחותית של הציור על-פי נורמות: לפי מדד גודינאף (קיימות נורמות מגיל 3 שנים ו-3 חודשים ועד בגרות), או מדד קופיץ (קיימות נורמות מגיל 5 ועד בגרות).