stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דוטר (זמרת)
קריירה

בשנת 2014, דוטר הוציאה לאור את סינגל הבכורה שלה, "My Flower". בשנת 2017, דוטר כתבה את השיר "A Million Years" שהשתתף בקדם השוודי לאירוויזיון 2017 בביצוע מרייט. בגמר, השיר זכה במקום הרביעי עם 99 נקודות. בשנת 2018, דוטר השתתפה במלודיפסטיבלן לאירוויזיון 2018 עם השיר "Cry". אף על פי שדוטר הייתה הזוכה הפוטנציאלית של הקדם, היא לא העפילה לגמר והודחה מהתחרות. בשנת 2019, דוטר כתבה את השיר "Victorious" שהשתתף במלודיפסטיבלן 2019 בביצוע לינה הדלונד. בגמר, השיר זכה במקום ה-11 עם 40 נקודות. בנוסף, דוטר הופיעה יחד עם הזמר מונס סלמרלוב בחצי הגמר השני של התחרות. דוטר חזרה לקדם בשנת 2020 עם השיר "Bulletproof". היא השתתפה ברבע הגמר השני והעפילה לגמר הגדול. בגמר, היא זכתה במקום השני עם 136 נקודות, נקודה אחת פחות מהזוכות The Mamas. ב-13 במרץ 2021, דוטר הגיעה למקום הרביעי בקדם השוודי לאירוויזיון 2021 עם השיר "Little Tot". בשנת 2024 חזרה לקדם האירוויזיון עם השיר "It's Not Easy to Write a Love Song", איתו הגיעה למקום ה-12 והאחרון בגמר.
דיסקוגרפיה

| שם | שנה | מיקומי שיא> שוודיה |
| --- | --- | --- |
| "My Flower" | 2014 | — |
| "Dive" | 2015 | – |
| "Creatures of the Sun" | 2016 | – |
| "Evolution" | 2017 | – |
| "Rebellion" | 2017 | – |
| "Cry" | 2018 | 59 |
| "Heatwave" | 2018 | – |
| "Walk with Me" בהשתתפות מונס סלמרלוב | 2019 | – |
| "I Do" | 2019 | – |
| "Bulletproof" | 2020 | 2 |
| "Backfire" | 2020 | – |
| "I'm Sorry" | 2020 | – |
| "Vintern jag var Sexton" | 2020 | 53 |
| "New Year" | 2020 | – |
| "Little Tot" | 2021 | – |
הערות שוליים

↑  Dotter
↑  Artisten Dotter skriver om miljön och har ett tydligt budskap
↑  Dotter är dubbelt aktuell
↑  Dotter singeldebuterar
↑  Dotter släpper idag debutsingeln "My Flower"
↑  Moder jords Dotter siktar internationellt
↑  En intervju med Dotter om Evolution och Melodifestivalen
↑  Hanna Fahl: Mariettes ”A million years” ett perfekt Melodifestivalnummer
↑  Melodifestivalen 2018: Dotter is the Semi-Final 3 act you’re most excited for
↑  Sweden: Martin Almgren and Jessica Andersson Advance To The Melodifestivalen 2018 Final
↑  Dotter tävlar i kvällens Mello
↑  Så gick det i Melodifestivalen - hela resultatet
↑  Andra chansen: Måns Zelmerlöw och Dotter framför ny singel i mellanakten
↑  Sweden: Melodifestivalen 2020 Semi-Final 2 Results
↑  The Mamas vinner Melodifestivalen 2020
↑  Här är alla artister i Melodifestivalen 2021
↑  Dotter discography - Swedish Charts
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1314553194  ISNI: 0000 0004 7854 7452  MusicBrainz: 5bcc9a9c-8ff7-4795-939d-e0e087559c08  VIAF: 1195170405889344380002   WorldCat (עם VIAF): 1195170405889344380002
היי פייבר הפקות

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  2004–הווה (כ־21 שנים) 
 ענפי תעשייה:  תעשיית המוזיקה 
  
 high-fiber.com
 
סמליל
היי פייבר הפקות היא חברת תקליטים למוזיקת אינדי ישראלי שהוקמה על ידי נמרוד דוויק, יוצא להקת ההיפ הופ "פרברים רפיוג'יז". הלייבל הוקם בשנת 2004 במטרה לתת בית למוזיקת רחוב ישראלית שחברי הלהקה מצאו שאין חברת תקליטים בישראל שתייצג אותם. הלייבל עוסק בעיקר בהיפ הופ, בפאנק רוק, בסקא ובמוזיקה אלקטרונית.
בשנים הראשונות להקמתו עסק הלייבל גם בהפקת אירועים ובוקינג, תוך שהוא פועל בישראל ובאירופה. הפקות הלייבל העניקו במה מיינסטרימית לסצנות המטאל, הפאנק רוק וההיפ הופ. בין היתר הפיק במות במסגרת עיר הבירה בשנים 2006–2007, מוטורולה מוטומיוזיק ופסטיבלים כדוגמת בוםבמלה.
מבין אמני הלייבל, יצאה להקת הסקא פאנק קיובן בי, בשנת 2007 לסיבוב הופעות באירופה.
הלייבל הוציא בשנת 2008 את אוסף הפאנק רוק הישראלי הראשון Punkrock.co.il‏, אשר לווה במגזין אינטרנטי שפעל במשך שנה וסיקר את סצנת הפאנק רוק הישראלית. האוסף יצא בישראל וביפן.
בשנת 2009 הודיע על צמצום פעילותו ומעבר להפצה בלבד של מוזיקה. בשנים האחרונות קידם הלייבל משמעותית בעיקר את סצנת ההיפ הופ בישראל ובין האמנים שפעלו במסגרתו ניתן למנות את אורטגה, לוקץ', נועה פארן, פלד, נצ'י נצ', שירי לדלסקי ואחרים.
עוד אמנים שפעלו במסגרתו: להקת הפאנק רוק Man Alive, להקת הפופ פאנק ביט69 ואמן ההארדקור טכנו VndrShmkn, לימים המפיק גד ברוך חינקיס, סולן להקת Dirty Honkers.
הלייבל מיוצג בפי"ל, הפדרציה הישראלית למוזיקה ישראלית וים תיכונית ואמניו מופצים דיגיטלית ברחבי העולם.
במהלך פעילותו הלייבל הוציא לאור מספר ספרי קומיקס והפצתם ועסק בהפקת שוקי קומיקס.
אלבומים

2004 - פי.אר. טרופרז - מתוך הזוהמה
2004 - VNDRSHMKN, The VNDRSHMKN Experiense
2007 - פרברים רפיוג'יז - ראפרריום
2007 - שיטי סיטי - תרבות הפארקים
2007 - פלד ואורטגה - ממשיכים לבעוט
2007 - ביט69 - חומרים רטובים
2007 - קיובן בי - Hero WannaBeez
2008 - ביט69 - בנות אוהבות בנים חזקים
2008 - איתי לוקץ' - לא דובים ולא יער
2008 - MAN ALIVE - MAN ALIVE
2008 - End/Of -The Lowest Fi
2009 - Punkrock.co.il - אוסף פאנק רוק ישראלי
2010 - פלד ואורטגה - משלוח מיוחד
2011 - נצ'י נצ' - צדיק אחד בסדום
2013 - נצ'י נצ' - בור ועם הארץ
2014 - שירי לדלסקי - 3 שניות
2015 - נצ'י נצ' - ברוכים הבאים לפתח תקווה
2015 - אורטגה - החיים על פי אורטגה
2016 - פלד - הכל עליי
2016 - אורטגה - החיים על פי אורטגה פרק ב'
2017 - סול ג'יי - נשמיה[דרוש מקור]
2019 - Gabriel Ehrlich - Sinking Ship
2019 - EDER - EDER
2024 - אבגדה - קוקו
2024 - שירוטו חוזר לזוהמה (אי.פי רמיקסים)
הערות שוליים

↑  חן רוזנק‏, הלייבל היי פייבר רענן מתמיד, באתר וואלה, 9 במאי 2007
↑  גל ד., תכירו: קיובן בי
↑  מוזיקה נטו, Punkrock.Co.Il (ארכיון)
↑  מיוצגים בפי"ל
↑  אביב מזרחי, מסיבת הקומיקס הגדולה, באתר nana10‏, 24 בפברואר 2005
גן הזיכרון והגבורה (שדרות)

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אתר זכרון 
 על שם:  לזכר תושבי העיר שדרות ומגיניה שנפלו בשבעה באוקטובר ובמלחמת "חרבות ברזל"
 כתובת:  צומת הרחובות הרצל-מבצע קדש, שדרות
 מיקום:   שדרות
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ? – 7 באוקטובר 2024
 תאריך פתיחה רשמי:  7 באוקטובר 2024
 מבנה:  אנדרטה
 מידות
 גובה מעל פני הים:  120 מטר
 
 קואורדינטות:  31°31′21″N 34°35′31″E﻿ / ﻿31.522466961449°N 34.592063480126°E﻿ / 31.522466961449; 34.592063480126
  (למפת מערב הנגב מוגדלת) גן הזיכרון והגבורה(למפת מערב הנגב רגילה) גן הזיכרון והגבורה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן הזיכרון והגבורה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום גן הזיכרון והגבורה
 
גן הזיכרון והגבורה הוא גן הנצחה הניצב על חורבות תחנת המשטרה של העיר שדרות שנחרבה בקרב שדרות במתקפת הפתע על ישראל. הגן מנציח את תחנת המשטרה, את אנשי כוחות הביטחון שנפלו בהגנה עליה, ואת אזרחי העיר שנרצחו במתקפה.
רקע והקמה

גן הזיכרון והגבורה בשדרות הוא אתר הנצחה לזכר תושבי העיר שדרות ומגיניה שנפלו בטבח שבעה באוקטובר ובמלחמת חרבות ברזל. האתר הוקם ביוזמת עיריית שדרות, הקרן לפיתוח שדרות ותיירות שדרות, ובסיוע משרד המורשת, המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל והביטוח הלאומי - אגף נפגעי פעולות איבה, על חורבות תחנת המשטרה ההיסטורית של שדרות, שהוקרסה בליל השמונה באוקטובר 2023, לאחר קרב עקוב מדם שהתרחש במקום.
האנדרטה נחנכה ביום השנה לטבח, 7 באוקטובר 2024, בטקס במעמד נשיא המדינה יצחק הרצוג, ראש העיר אלון דוידי, רב העיר דרור טויל ומפקד מחוז הדרום של משטרת ישראל אמיר כהן.
אוצרות ותכנון

לתכנון ולהקמת האתר נבחר משרד שלומית עצבה. צוות התכנון כלל את משרד אדריכלות הנוף חלי אלול צלניקר, המעצבת ססיליה ויטס - תכנון ופיסול סביבתי האנדרטה ושביל הנופלים, סטודיו כשר תקשורת חזותית - עיצוב גרפי סביבתי, ומנהל הפרויקט דרור לייבה.
מבנה ותכנים

בכניסה לגן ניצבת אנדרטת "עמודי הנצח", במקום בו עמד מגדל בניין תחנת המשטרה. 18 העמודים נישאים אל השמיים במקבץ מאוחד שבמרכזו חלל ריק. העמודים מייצגים את העמידה האיתנה, את הערבות ההדדית של קהילת העיר שדרות, ואת החלל שנפער בה עם נופלם של בניה, בנותיה ומגיניה. על גבי העמודים נחרטו אותיות, פסוקים וציטטות בהשראת הביטוי "גווילין נשרפים ואותיות פורחות" מתוך גמרא, עבודה זרה דף י"ח – קלף ספר התורה יכול להישרף, אך האותיות והרוח נותרות נצחיות. כמו האותיות, כך גם האמונה, התקווה, החוסן וניצחון הרוח של תושבי שדרות ועם היהודי לאורך הדורות, על אף וכנגד כל משבר ואתגר. האותיות המופיעות על העמודים הפנימיים יוצרות יחד את המשפט – עם ישראל חי. את האנדרטה מלווה פסקול מקורי של היוצרים המקומיים חיים אוליאל ורן אלמליח.
לצד האנדרטה ניצבים שני קירות שמות, על האחד מופיעים שמות אנשי כוחות הביטחון שנפלו בשבעה באוקטובר ובמלחמת "חרבות ברזל", ולצידו קיר ובו שמות תושבי העיר והבאים בשעריה שנרצחו.
שביל נופלים לבני ובנות העיר שדרות יורד אל עומק הגן, ולצידו נחשף קיר הזיכרון המורכב משברי תחנת המשטרה. לאורך השביל ניצבים לוחות זיכרון, עליהם מונצחים תושבי ותושבות העיר שדרות.
בנוסף 3 קירות המספרים את אירועי היום בישראל ובנגב המערבי, בשדרות וקרב תחנת המשטרה.
הגן כולו עטוף בצמחייה ובעצים עם מופעים המשתנים לאורך השנה.
משמעות ציבורית

גן הזיכרון והגבורה מהווה מוקד לביקורים חינוכיים, סיורים מודרכים וטקסים ממלכתיים, וממלא תפקיד חשוב בסיפורה של העיר שדרות - עמידה האיתנה, חוסנה ותקומתה.
באנדרטה זו מונצחים

רנ"ג מאיר אברג'יל
רס"ם דרור אלטון
רס"ר אביחי אמסלם
רנ"ג דניס בלנקי
רנ"ג דוד בן דיין
מיכאל בן משה
סמ"ר עדי אודיה ברוך
סמ"ר יוסף איתמר ברוכים
רנ"ג שמואל סמצ'או גולימה
רנ"ג ירון-מוריס דיין
סרן יובל הליבני
רפ"ק אברהם הנקין
רס"ר אליהו מיכאל הרוש
סמל דנית כהן
רס"ב יוראי אליהו כהן
סרן שילה כהן
רס"ם אריק יהודה מרציאנו
רס"ר רועי משה
רס"ן איתן מנחם נאמן
רנ"ג חן נחמיאס
רס"ב בר סיון
רס"ם אבשלום-יאיר פרץ
סגן טפסר שלום צבאן
סנ"צ מרטין קוזמיצקס
רס"ל דניאל קסבצ'וק
סמ"ר בן רובינשטיין
רנ"ג אדיר יען שלמה
רפ"ק משהאל שלמה
רפ"ק אלכסיי שמקלוב
רס"ם מור שקורי
רס"ב רוני שקורי
סמל שלו סגרון
סמיון אבדלימוב
עאמר אבו סבילה
מיכאל אברמוב
סלומון איליאגוייב
חיים אשרף
זינאידה ביילין
וולדרפאל האגוס ברהה
אדם מוחמד ברימה
גויטום גברהיווט
ליליה גילר
נטליה דומידובה
זהשן וואנג
ליאור וייצמן
דאלי זואו
עמרם אלון טולדנו
נטליה טומייב
אמיר טנבורה
לאוניד לוזובסקי
זוהר מאירי
אבי מגירא
יעקב מורטוב
מאיר מלכה
מיכל מראל זרבאילוב
נתיב מעיין נווה
מישל ניסנבאום
מור סויד גבאי
אודיה סויסה
דולב סויסה
נדז'דה ספרבצ'יקוב
ולדימיר פופוב
סופיה סוניה פופוב
ליודמילה פורמן
ולרי פרידמן
קובי (יעקב) פריאנטה
זאנחונג צ'ה
איגור קורצר
נעמי שטרית אזולאי
ברטה בטסיין שמיאייב
טטיאנה שניטמן
סאו יונגקאי
ראו גם

קרב שדרות
אנדרטת נרצחי פסטיבל נובה
קיר המכוניות
טבח הגמלאים בשדרות
אמיר כהן
אלון דוידי
משטרה צבאית חוקרת

| --- | --- |

תג יחידת מצ"ח
 פרטים
 כינוי:  מצ"ח
 מדינה:  ישראל ישראל
 שיוך:  צה"ל צה"ל
 בסיס האם:  מקמצ"ר (מחנה גור)
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1949–הווה (כ־76 שנים)
 פיקוד
 יחידת אם:  חיל המשטרה הצבאית חיל המשטרה הצבאית
 דרגת המפקד:    אלוף-משנה
 מפקד נוכחי:  אל"ם שיקו גבסו
סיכת חוקר מצ"ח
משטרה צבאית חוקרת (בראשי תיבות: מצ"ח) היא יחידה בצה"ל השייכת לחיל המשטרה הצבאית שעוסקת בחקירה משטרתית בתוך צה"ל. בראש היחידה עומד קצין בדרגת אלוף-משנה.
מבנה כללי

מטרת היחידה היא לחקור מקרים של חשדות לעבירות על חוק השיפוט הצבאי, עבירות על סדר הדין הפלילי ועבירות על חוקים אחרים אשר בוצעו על ידי חיילים ובמסגרת הצבא. כמו כן מצ"ח חוקרת אירועים שמתרחשים בבסיסי צבא, כגון גנבות נשק, עבירות מין, רכוש וסמים. חיילי היחידה הייעודיים מחולקים לתפקידים בשני תחומים בולטים: החקירות והמודיעין והבילוש.
כאשר מסתיימת חקירת מצ"ח, תיק החקירה מועבר לפרקליטות הצבאית, אשר מחליטה על הגשת כתב אישום על ידה לבית דין צבאי, על העמדה לדין משמעתי או על סגירת התיק ללא נקיטת צעדים משפטיים כלל.
ישנם שנים עשר מוקדי מצ"ח השוכנים בעשרה בסיסים המחולקים לשני מרחבים ברחבי הארץ:
מרחב מצ"ח צפון
מצ"ח חוף - מחנה ג'למה.
מצ"ח גליל - מחנה פילון.
ימ"ר מצ"ח צפון - מחנה ג'למה.
מצ"ח דן - מחנה תל השומר.
מרחב מצ"ח דרום
מצ"ח ירושלים - מחנה ענתות.
מצ"ח יואב (אליו התמזג בסיס מצ"ח אורים בשנת 2018) - מחנה בר לב (קסטינה).
ימ"ר מצ"ח דרום - מחנה נתן.
מצ"ח באר שבע - מחנה נתן.
מצ"ח ערבה - מחנה עובדה.
כמו כן ישנם שלוש יחידות מיוחדות - הימל"ם (יחידה מרכזית לחקירות מיוחדות), היאל"ם (היחידה הארצית לחקירות מבצעיות) והיאח"ה (יחידה ארצית לחקירות הונאה) אשר שוכנות ביחד עם מפקדת מצ"ח במחנה בית ליד.
מבנה כללי > מפקדי המשטרה הצבאית החוקרת

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| פליקס מרדכי | 1949 – 1950 |  |
| יוסף בר-נר | 1950 – 1961 |  |
| שמואל הולדר | 1961 – 1967 |  |
| דב כהן | 1973 |  |
| אלמוג צבי | 1967 – 1976 |  |
| יהושע גנות | 1976 – 1980 |  |
| אברהם סרור | 1980 – 1985 |  |
| לורנס יצחק | 1985 – 1988 |  |
| אהרן ארצי | 1989 – 1993 |  |
| יואל מוזס | 1993 – 1997 |  |
| מיקי בראל | 1997 – 2002 | לימים קצין משטרה צבאית ראשי |
| שמי כהן | 2002 – 2005 |  |
| מאיר חן | 2005 – 2009 | לימים קצין משטרה צבאית ראשי |
| חיים ששון | 2013 – 2009 |  |
| ארז רבן | 2013 – 2016 |  |
| גיל ממון | 2016 – 2019 |  |
| יובל יאמין | 2019 – 2022 |  |
| משה (שיקו) גבסו | 2022 – הווה |  |
יחידות במצ"ח

מספר יחידות מיוחדות במצ"ח הן:
הימל"ם (היחידה המרכזית לחקירות מיוחדות), החוקרת מקרים מיוחדים ורגישים במיוחד בצבא. ביחידה זו משרתת גם זרוע מבצעית הידועה לציבור בשם בילוש, וכן מודיעין שעליו אין פרטים רבים הידועים לציבור.
יאח"ה (יחידה ארצית לחקירות הונאה), שהוקמה ב-2010, חוקרת פרשיות הונאה, מרמה, שחיתות ועבירות בעלות אופי כלכלי במערך הצבאי. ממוקמת במחנה גור (בית ליד).
ליחידה כפוף מפלג עבירות מחשב הידוע גם כמפלג או מחלק סייבר. הוא עוסק בזיהוי פלילי דיגיטלי ואמון על חקירת עבירות מחשב חמורות וביטחון המידע בצה"ל ואף מהווה גורם מקצועי מנחה לכלל יחידת מצ"ח. הוא כולל מעבדה פורנזית. משרתים בו חוקרים בעלי הכשרה לחקירות עבירות מחשב או חיילים אשר מתמחים במיצוי ראיות ממכשירים דיגיטליים שונים (בדגש על מכשירים סלולרים ומחשבים).במפלג פעל בעבר צוות חדשנות לפיתוח אמצעים טכנולוגים לאיסוף מודיעין ממקורות גלויים, ושיפור יכולות הטכנולוגית בכל מערכי החיל. אך הצוות נסגר לאחר פתיחת מפלג 88 החילי.
הימ"ר (היחידה המרכזית של מחוז צפון/דרום). בדומה למשטרת ישראל, גם במצ"ח ישנה יחידה מרכזית שתפקידה לטפל בפשעים החמורים יותר בכל מחוז. ביחידות המרכזיות משרתים לרוב חוקרים מצטיינים או חוקרים בעלי ניסיון רב מאשר בבסיסים הרגילים וכך הן מטפלות טוב יותר בתיקים מורכבים כמו תיקי אונס או סחר באמצעי לחימה.
בתוך מצ"ח קיים ענף נוסף העוסק בטיפול בתאונות דרכים במסגרת הצבא. היחידה אמונה על אכיפת החוק בכל הנוגע לחקירת אירועי תאונות דרכים המתרחשים בתוך המערכת הצבאית ובהם מעורבים כלי רכב צבאיים. חוקרי המערך משובצים בבסיסי מצ״ח, הפזורים ברחבי הארץ.
הכשרת חוקרים

חוקרי מצ"ח עוברים טירונות שיטור בסיסית בבסיס ההדרכה של חיל המשטרה הצבאית (בה"ד 13) ששכן במחנה בית ליד ועבר בשנת 2015 למחנה שרון, ואורכה חמישה שבועות; במהלכה הם מוסמכים כרובאי 02 מורחב וכן רוכשים הסמכת שיטור ותעודת שוטר צבאי.
לאחר המעבר לקורסים, החוקרים מוכשרים בקורס מצ"ח, שמתנהל בבסיס בה"ד 13 ובבית הספר למשפט צבאי, ואשר אורכו כחודשיים וחצי. במהלך הקורס עוברים החיילים סדנאות רבות בהן סדנת תשאול, שפת גוף, סימולציות חקירה, קרימינולוגיה ומשפטים. בתום הקורס מקבלים החוקרים החדשים תעודת חוקר ומשובצים באחד מבסיסי מצ"ח בארץ, שם הם עוברים את המשך הכשרתם שאורכה חודשיים נוספים לכל הפחות. במהלך שירותם, החוקרים יכולים לצאת לקורסי התמחות נוספים כגון: קורס חוקרי עבירות מחשב, קורס מעקב טכני, קורס חוקרי תאונות דרכים, הכשרות במשטרת ישראל, קורס התמחות בעבירות מין וקידומים נוספים ליחידות החוקרות המיוחדות.
ביקורת

כנגד היחידה מושמעת לא אחת ביקורת ציבורית על התנהלות היחידה, כוח האדם שמשרת בה, ועוד.
להלן מספר דוגמאות לביקורות העולות כנגד התנהלות היחידה:
כוח אדם צעיר במיוחד. כוח האדם במצ"ח ברובו מורכב מחיילים חובה צעירים, בני 19–21. זאת בניגוד לאגף החקירות והמודיעין של משטרת ישראל, שם משרתים שוטרי קבע, לרוב עם ניסיון. עקב גילם הצעיר של החוקרים וניסיונם המועט הטיפול בתיקים עשוי להיות לוקה בחסר, והחוקרים עצמם עשויים להיתקל בקשיי התמודדות אל מול אירועים קשים ומורכבים. בהמשך לכך, בינואר 2023 שודרה כתבת תחקיר בערוץ כאן11 בה סיפרו חוקרים אשר שירתו במצ"ח על מענה לוקה בחסר למצוקות נפשיות אשר נגרמו מהתמודדות עם אירועי אובדנות ואירועים חמורים נוספים בהם נדרשו לטפל במסגרת תפקידם. בנוסף, בהמשך למספר אירועים בהם נתגלו כשלים חמורים בהתנהלותם של רכזי מודיעין ביחידה, כאשר החמור מביניהם הוא התאבדותו של הלוחם ניב לובטון ז"ל לאחר גיוסו כמקור מודיעיני, עלתה ביקורת חריפה כנגד ענף מודיעין-בילוש ביחידה וחוסר המקצועיות של רכזי המודיעין ביחידה. בעקבות זאת, הוחלט כי רכזי מודיעין ביחידה יהיו אנשי קבע בלבד, אך תהליך זה עודו בתחילתו.
הכשרה קצרה שאינה מספקת לשם ביצוע התפקיד בצורה ראויה במשטרת ישראל קורס חוקרים פליליים אורך כ-29 שבועות רצופים, פי 3 לעומת קורס חוקרים במצ"ח שאורך כ-9–10 שבועות בלבד.
פתיחה בחקירה במקרים שייתכן שאינם מצריכים חקירה פלילית על פי דו"ח מבקר המדינה למעלה ממחצית מהתיקים שמנהלת היחידה מדי שנה הם תיקים בתחום הסמים (ובכלל זה שימוש, סחר, גידול ועוד). בניגוד למגמה הנוכחית של אי-הפללה בכל הנוגע לשימוש בסם מסוג מריחואנה לשימוש עצמי, יחידת מצ"ח פותחת בחקירה פלילית כנגד חיילים גם במקרים של שימוש עצמי מחוץ לבסיס (כגון במהלך חופשת סוף השבוע). מאידך, יש הטוענים כי בשל רגישות הפעילות של חיילי צה"ל, בניגוד לאזרחים, אין מקום לנקוט במדיניות מקלה יותר, גם אם השימוש מתבצע מחוץ ליחידה ואין לו - לכאורה - השפעה ישירה על ביצוע התפקיד הצבאי.
לקריאה נוספת

צביקה קרוכמל, במצ"ח נחושה - סיפורים אישיים של חוקר מצ"ח, ספרי חמד, הוצאת ידיעות אחרונות, 2000
הערות שוליים

↑  פוסט בדף פייסבוק של חיל המשטרה הצבאית, 7 בספטמבר 2022
↑   גילי כהן, מצ"ח מחפשת ראיות בטלפונים של חיילים - ומוצאת אישומים חדשים, באתר הארץ, 24 בפברואר 2014
↑  משוחררי מצ"ח חושפים צלקות מהשירות: "ראינו זוועות", נבדק ב-2023-08-02
↑  כרמלה מנשה, הוגשו מסקנות ועדת גיוס המודיעים ע"י מצ"ח, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 במאי 2020
↑  משרד מבקר המדינה, היבטים בפעילות המשטרה הצבאית החוקרת - ביקורת מעקב, ‏מרץ 2022
↑  ועדת החוקה אישרה - עבירות השימוש העצמי בקנאביס יהפכו לעבירות מנהליות ללא רישום במרשם הפלילי למעט במקרים חריגים, באתר הכנסת, ‏23.03.2022
חוקרי משטרה צבאית חוקרת (מצ"ח) בזירת אירוע
חוקר משטרה צבאית חוקרת בפסטיבל המתגייסים השנתי
צבי גורפינקל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1945 (בן 80 בערך) פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת תל אביב במשפטים
 השתייכות:  מערכת בתי המשפט הישראלית
 תקופת כהונה:  1988–2020 (כ־32 שנים)
 תקופת הפעילות:  1969–הווה (כ־56 שנים) 
 תפקידים בולטים:  סגן נשיא של בית משפט השלום בהרצליה  סגן נשיא של בית משפט השלום בתל אביב  שופט בכיר בבית המשפט המחוזי בתל אביב
 
| --- | --- |
 לידה:  פלשתינה (א"י)
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1969–1988 (כ־19 שנים)
 דרגה:    אלוף-משנה
 תפקידים בשירות
 שופט בבית הדין הצבאי מטכ"ל  נשיא בית הדין הצבאי מחוז מרכז  נשיא בית הדין הצבאי המיוחד
 פעולות ומבצעים
   מלחמת לבנון הראשונה
 
צבי גורפינקל (נולד ב-1945) הוא שופט שכיהן בבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו החל מ-2001 ועד 2020. אף על פי שפרש בדצמבר 2015 לגמלאות, החליטה שרת המשפטים איילת שקד למנותו לכהונת שופט עמית בבית המשפט המחוזי תל אביב ממאי 2016 ועד מאי 2020.
ביוגרפיה

גורפינקל נולד ב-1945.
למד בבית הספר תיכון עיוני "דביר" שברמת גן. סיים את בלימודי המשפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בשנת 1968 וב-1970 הוסמך כעורך דין.
בין השנים 1969 עד 1988 שירת בצה"ל, תחילה שירת כתובע צבאי, אחר כך כשופט בבית הדין הצבאי מטכ"ל, ובתפקידו האחרון שימש כנשיא בית הדין הצבאי המיוחד, בדרגת אלוף-משנה.
בשנת 1988 מונה לשופט בבית המשפט השלום בכפר סבא, וב-1994 מונה לסגן נשיא של בית משפט השלום בהרצליה. ב-2001 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב.
פעילות משפטית

גורפינקל נחשב לשופט קשוח המטיל עונשים חמורים. בין המשפטים המפורסמים בהם שימש כשופט היו:
כשופט צבאי שפט את מפקדי ספינת הטילים אח"י געש של חיל הים, לאחר החפה לא-רצויה בחוף הסעודי בספטמבר 1981, בדרכה לשיפוץ במספנת חיל הים באילת (הספינה חולצה במבצע הולנדי מעופף).
כנשיא בית הדין הצבאי מחוז מרכז, ניהל את המשפט של שלושה חייל צה"ל שהואשמו בפרשת הקבורה של ארבעה תושבי כפר סאלם שליד שכם. הארבעה נקברו חיים תחת תלולית עפר בידי דחפור של צה"ל, עד שחולצו משם. אלוף פיקוד המרכז עמרם מצנע אמר על המעשה: "לא תיארתי לעצמי מעשה כזה בחלומותי הקשים ביותר". גורפינקל הורה לעצור עד תום ההליכים המשפטיים שניים מהנאשמים. בהחלטתו ציין ש: "מעשים אלה עלולים להתפרש כמדיניות הצבא ולפגוע בשמו ובשם מדינת ישראל כמדינה דמוקרטית. זו החומרה המיוחדת בפרשה זו".
במרץ 1988, עמד בראש ההרכב ששפט את הש"ג מליל הגלשונים. אירוע שעורר סערה ציבורית מאחר שהש"ג היה החייל היחיד שעמד למשפט בעקבות האירוע.
גורפינקל גזר על איש העסקים דני דנקנר שנת מאסר בפועל, שנת מאסר על תנאי וקנס של מיליון שקל, על עבירות של הפרת אמונים בתאגיד, קבלת דבר בתחבולה ופגיעה בניהול התקין של בנק הפועלים.
גזר על ראש עיריית רמת גן צבי בר חמש שנות מאסר וחצי בפועל (שהופחתו בערעור לשלוש שנים), באשמת קבלת שוחד.
גזר על ערן מזרחי, מנהל ההשקעות שזכה לכינוי "המיידוף הישראלי", 12 שנות מאסר לאחר שהרשיע אותו כי גנב 47 מיליון שקל מעשרות אנשים תמימים שהתפתו להשקיע אצלו את כספיהם.
בנובמבר 2008, גזר 7 שנות מאסר על אריק בוניאטוב, מנהיג כנופיית פטרול 36.
בנובמבר 2009, גזר 11 שנות מאסר על אדם שהורשע בשוד ארבע קשישות בבת ים.
באפריל 2011, הרשיע מנהל בכיר במינהל מקרקעי ישראל בלקיחת שוחד.
בפברואר 2016, החליטה המשטרה להגביר את האבטחה סביב גורפינקל, לקראת גזר הדין בעניינו של העבריין איתן חייא, שהורשע בקשירת קשר לביצוע פשע, סחיטה באיומים והלבנת הון. חייא נידון ל-20 שנות מאסר בפועל.
בינואר 2018, הרשיע את אירנה וולדברג, מנכ"לית התאחדות היזמים בישראל, במתן שוחד,
ביוני 2018 הרשיע את מתן דהן, מנכ"ל עמותת איילים, בעבירת שוחד וגזר עליו 6 חודשי עבודות שירות וגזר 9 חודשי עבודות שירות על דניאל אלינסון, מנכ"ל עמותת "עזרא" העולמית, במסגרת פרשת השחיתות בישראל ביתנו.
במאי 2018, גזר 15 שנות מאסר על יהושע אליצור, תושב ההתנחלות איתמר, שירה למוות בצאיל אשתייה, סמוך לכפר בית פוריק ב-2004 ונמלט מהארץ לפני הדיון בעונשו.
באוקטובר 2018 גזר 10 שנות מאסר על ההאקר מאשקלון, בגין איומי שווא על מעל 2000 מוסדות, תקיפת שוטר, וסחיטה באיומים.
באוגוסט 2006, נגזרו 17 חודשי מאסר בפועל על אדם שאיים על גורפינקל ברצח. לאחר שבאחד הדיונים במשפטו של בנו, שנשפט בפני גורפינקל, הוא צעק באולם בית המשפט שאם השופט יגזור על בנו יותר משנתיים מאסר, הוא יגיע לביתו או ללשכתו ויהרוג אותו.
הערות שוליים

↑  חן מענית, ‏אחרי 27 שנה: שופט המחוזי צבי גורפינקל פורש מכס השיפוט, באתר גלובס, 27 בדצמבר 2015
↑  רויטל חובל, בזכות פרצה בחוק - השופטים לא באמת פורשים, באתר הארץ, 2 באפריל 2018
↑  חייל נאשם בגרימת מותו של בן 7, מעריב, 18 באפריל 1975
↑  2.5 שנות מאסר ל-3 חיילים שאילצו עד לשנות גרסתו, מעריב, 24 ביולי 1977
1 2  תמיר שפר, כתב עתי"ם, "מעשי הנאשמים עלולים להתפרש כמדיניות הצבא ולפגוע בשמו", מעריב, 3 במרץ 1988
↑  ברוך נאה, אישום נגד 3 חיילים על פרשת הטרקטור, מעריב, 1 במרץ 1988
↑  מיכל סלע, צה"ל - זועקים אליך מן האדמה, כותרת ראשית, 17 בפברואר 1988
↑  ראומה זיסקינד, 'עדיף לו הייתי נהרג' - מלמל הש.ג. כשנידון לשנה וחצי מאסר, מעריב, 28 במרץ 1988
↑   יסמין גואטה, גזר הדין של דני דנקנר: שנת מאסר בפועל, שנת מאסר על תנאי וקנס של מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 19 בדצמבר 2013
↑  אילן ליאור, חמש שנות מאסר וחצי בפועל נגזרו על ראש העיר רמת גן לשעבר צבי בר, באתר הארץ, 4 ביוני 2015
רויטל חובל, שופט המחוזי: לא יהיה נכון להפריע לצבי בר להתמודד בבחירות, באתר הארץ, 1 ביולי 2013
↑  חן מענית, ‏"מיידוף הישראלי" הולך לכלא: ערן מזרחי נדון ל-12 שנות מאסר, באתר גלובס, 4 ביולי 2013
↑  עפרה אידלמן, בית המשפט גזר 7 שנות מאסר על מנהיג כנופיית הניאו-נאצים מפ"ת, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2008
↑  עפרה אידלמן, 11 שנות מאסר נגזרו על דניס שץ, שהורשע בשוד ארבע קשישות בבת ים, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2009
↑  שני מזרחי, עופר עידה, לשעבר ראש מדור במנהל מקרקעי ישראל, הורשע בלקיחת שוחד, באתר TheMarker‏, 4 באפריל 2011
↑  שרון פולבר, אבטחה הוצמדה לשופט המחוזי צבי גורפינקל לקראת גזר הדין של "הסנדק הישראלי", באתר הארץ, 23 בפברואר 2016
↑  שרון פולבר, "הסנדק הישראלי" איתן חייא נידון ל-20 שנות מאסר בפועל, באתר הארץ, 25 בפברואר 2016
↑  חן מענית ומלכה רדוזקוביץ, ‏נמשך מצעד המורשעים בפרשת "ישראל ביתנו": אירנה וולדברג הורשעה במתן שוחד, באתר גלובס, 17 בינואר 2018
↑  מנחם שטאובר, ‏תיק ישראל ביתנו: יו"ר "איילים" יוכל להמשיך בפעילות ציבורית, באתר גלובס, 27 ביוני 2018
↑  מנחם שטאובר, ‏פרשת ישראל ביתנו: 9 חודשי עבודות שירות לדניאל אלינסון, מנכ"ל עמותת "עזרא" העולמית, באתר גלובס, 8 באפריל 2019
↑  רויטל חובל, בית המשפט גזר 15 שנות מאסר על מתנחל שהרג פלסטיני ונמלט מהארץ, באתר הארץ, 9 במאי 2018
↑  גלעד מורג, 10 שנות מאסר להאקר מאשקלון שאיים לפוצץ מטוסים ומוסדות יהודיים, באתר ynet, 22 בנובמבר 2018
↑  אבישי גרינצייג, ‏ההאקר מאשקלון הורשע בסחיטה באיומים ובמסירת הודעות כוזבות, באתר מעריב אונליין, 28 ביוני 2018
↑  ארנון בן-יאיר, 17 חודשי מאסר בפועל נגזרו על אדם שאיים על שופט ברצח, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2006