stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדוארד אוונס
לקריאה נוספת

Cherry-Garrard, Apsley: The Worst Journey in the World. ISBN 0-88184-478-0
Evans E.R.G.R. South With Scott Collins, London, 1921. (On demand reprint: Tutis Digital Publishing Pvt. Limited, ISBN 81-320-1052-3)
Ranulph Fiennes|Fiennes, Ranulph (2003). Captain Scott. Hodder & Stoughton Ltd. ISBN 0-340-82697-5
Roland Huntford: The Last Place on Earth. ISBN 0-689-70701-0
Preston, Diana: A First Rate Tragedy. ISBN 0-618-00201-4
הערות שוליים

↑  רנולף פינז, "קפטיין סקוט", עמ' 159-158
↑  יומני ויליאם לאשלי בספרו של אפסלי צ'רי-גארארד, "המסע הגרוע ביותר בעולם", עמ' 412-408
↑  צ'רי-גארארד, עמ' 419
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007292071605171  PLWABN: 9810550195005606  BIBSYS: 2054424  BNE: XX908860  BnF: cb14977704q (data)  GND: 117515590  ISNI: 0000 0000 7972 4466  LCCN: no99028178  NLA: 35742859  NTA: 115484949  RERO: 02-A000116407  SNAC: w6v12q9d  SUDOC: 059856041  Trove: 1066953  VIAF: 27850535   WorldCat (עם VIAF): 27850535 
אדוארד אוונס
ציירי לך שפם

| --- | --- |

 סינגל בביצוע נוער שוליים
 מתוך האלבום ציירי לך שפם
 יצא לאור:  מרץ 1990
 סוגה:  גל חדש
 שפה:  עברית
 אורך:  3:04
 חברת תקליטים:  הד ארצי
 כתיבה:  מיקיאגי
 לחן:  נוער שוליים
 הפקה:  נוער שוליים, עובד אפרת
"ציירי לך שפם" הוא סינגל שכתב מיקיאגי, והלחינו חברי להקת נוער שוליים. הלהקה הוציאה לאור את השיר בשנת 1990.
רקע

השיר היה לשיר הנושא של האלבום השני של הלהקה. הוא יצא כסינגל השני מתוך האלבום לאחר השיר "אמסטרדם". "ציירי לך שפם" בוצע בהופעות כשנה וחצי לפני צאת האלבום.
השיר עוסק בתהליך של שינוי מגדרי מאשה לגבר.
דודי לוי חבר הלהקה סיפר על השיר:
השיר 'ציירי לך שפם' התחיל כדאחקה. הוא השיר היחיד באלבום שנכתב בצורה של השירים מהאלבום הקודם. יושבים כל חברי הלהקה בחדר החזרות שבתוך מועדון 'זמן אמיתי', מנגנים, מיקי (מיקיאגי) מג'מג'ם על זה והגענו לגרוב הזה, בדיוק כמו ששומעים בשיר. אחר כך מה שהשתנה בו זה המבנה והמילים. גם הרעיון של 'ציירי לך שפם', המשפט עצמו, יצא באותו ג'מג'ום. בזמן החזרה מיקי ואני דיברנו שזו תהיה בחורה שיש לה שפם, ואז מיקי כתב את הטקסט על הלחן שכבר היה קיים.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תש"ן (1990) דורג השיר במקום הראשון. "נוער שוליים" נבחרה גם כלהקת השנה.
הערות שוליים

1 2  רז שכניק, מצדיעים לאלבומי המופת - והפעם: האלבום 'ציירי לך שפם' של 'נוער שוליים', באתר 103fm
נפרולוגיה

מבנה הכליה האנושית, 1. פירמידת הכליה, 2. העורק התוך אונתי, 3. עורק הכליה, 4. וריד הכליה, 5. הילום הכליה, 6. אגן הכליה, 7. שופכן, 8. גביע הכליה, 9. קופסית הכליה, 10. קופסית הכליה הפנימית, 11. קופסית הכליה החיצונית, 12. וריד תוך אונתי, 13. נפרון, 14. גביע מינורי, 15. גביע מג'ורי, 16. עמוד הכליה
נפרולוגיה (בכתיב לועזי: Nephrology) היא ענף ברפואה הפנימית וכן ברפואת ילדים העוסק בתפקוד ובמחלות של הכליות.
נפרולוגיה היא הלחם של המילים היווניות נפרוס (ביוונית: νεφρός), שפירושה, "כליה", ולוגיה (ביוונית: λογία) שפירושה "תורה". המרכיב הפעיל בכליה הוא הנפרון (כל כליה מורכבת ממיליוני נפרונים).
נפרולוגיה עוסקת באבחון ובטיפול של מחלות כליה, בעיות מבניות בכליה ומחלות כרוניות שמשפיעות על הכליה (כגון סוכרת). הכליות הן איבר חשוב מאוד בגוף האדם, ויש להן תפקידים פיזיולוגיים רבים. בהיעדר תפקוד מלא של הכליות, מתפתחים סיבוכים הקשורים בבריאות (כגון אנמיה, מחלות עצם ומחלות אלקטרוליטריות). מחלות כליה מהוות גורם סיכון להתפתחות אירועים קרדיו-וסקולריים.
נפרולוג הוא מומחה ברפואה פנימית או רפואת ילדים שגם עבר התמחות בנפרולוגיה. הנפרולוג מטפל במטופלים עם מחלות כליה כרונית, מחלת כליות חריפה, חולים במצב כליות סופני הנזקקים לטיפול בדיאליזה ובמטופלים שעברו השתלת כליה. ענף נוסף בו מטפלים רופאים נפרולוגים הוא יתר לחץ דם.
עיקרי הנפרולוגיה

תחום הנפרולוגיה מתייחס לאבחון וטיפול במחלות כליה, כולל מחלות הקשורות בחוסר איזון אלקטרוליטים, חוסר איזון של חומצה-בסיס, יתר לחץ דם, מחלות אוטואימוניות המשפיעות לרעה על הכליות (כגון זאבת אדמנתית מערכתית), מחלות כליה חדות (אקוטיות) ומחלות כליה כרוניות.
רופאים המתמחים בנפרולוגיה מתמחים בנושאים הבאים:
אבחון מחלות הקשורות לכליה
ביצוע ביופסיות כליה
טיפול ביתר לחץ דם
טיפול בסיבוכים כלייתיים של מחלות כרוניות כגון נפרופתיה סוכרתית
טיפול באמצעות דיאליזה
מעקב וטיפול בחולים מושתלי כליה
ארגונים העוסקים בנפרולוגיה

כיום יש כמה ארגונים ואיגודים של נפרולוגים שעוסקים בתחום הנפרולוגיה ומפרסמים מידע על מחלות כליה, כותבים קווים מנחים לנפרולוגים ותומכים בחולים עם מחלות כליה ובבני משפחותיהם.
החברה הראשונה של נפרולוגיה שנוסדה בעולם הייתה החברה הצרפתית שנקראה Societe de Pathologie Renale (החברה לפתולוגיה של הכליה); הפגישה הראשונה של החברה הזאת הייתה ב-1949 בפריז. שנה לאחר מכן, ב-1950, נוסד The UK's Renal Association בממלכה המאוחדת.
החברה הבינלאומית לנפרולוגיה the International Society of Nephrology (ISN, International Society of Nephrology) נוסדה ב-1960 וגוף זה הוא החברה הגלובלית הגדולה ביותר בעולם העוסקת ברפואת הכליות.
בארצות הברית נוסדו גופים שונים בתחום הנפרולוגיה, לדוגמה:
the National Kidney Foundation – ארגון לאומי שנוסד ב-1964 ומייצג הן אנשי מקצועות רפואיים הן מטופלים עם מחלות כליה.
the American Society of Nephrology – החברה המקצועית הגדולה ביותר בעולם המוקדשת למחקר בתחום הכליות.
The American Nephrology Nurses' Association – נוסד ב-1969
The American Association of Kidney Patients – גוף ללא מטרות רווח שעוסק בשיפור איכות חייהם של מטופלים עם מחלות כליה ודיאליזה
The American Kidney Fund – גוף שעוסק במימון ובעזרה כלכלית למטופלים עם מחלות כליה.
ארגונים העוסקים בנפרולוגיה > Kidney Disease Improving Global Outcomes ‏(KDIGO)

גוף שנוסד ב-2003 ומטרתו לשפר את הטיפול ואת תוצאות הטיפול במטופלים עם מחלות כליה בכל העולם על ידי פיתוח והוצאה לפועל של קווים מנחים קליניים גלובליים.
גוף זה אומנם יוסד בארצות הברית אבל כיום הוא פועל בניהול בינלאומי, ומשלב מומחים בתחום הנפרולוגיה ממדינות שונות.
ארגונים העוסקים בנפרולוגיה > The European Renal Association

האגודה האירופית לכליה הוא גוף שמונה כ-7,000 חברים. האגודה נרשמה בממלכה המאוחדת אך היא פועלת ברחבי אירופה והמזרח התיכון. מטרות האגודה הן לקדם את המחקר המדעי והעבודה הקלינית בנפרולוגיה, דיאליזה, השתלת כליה, יתר לחץ דם ותחומים הקשורים בזה.
עובד אפרת

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 באפריל 1956 (בן 68) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 פרופיל ב-IMDb
 
עובד אפרת (נולד ב-1 באפריל 1956) הוא מוזיקאי, מלחין ומעבד מוזיקלי ישראלי. מאז 2011 מכהן כיו"ר דירקטוריון אקו"ם.
ביוגרפיה

אפרת נולד בתל אביב והחל את דרכו המוזיקלית בנגינה על גיטרה בהיותו ילד. לאחר שירותו הצבאי בשייטת 13, הצטרף ללהקת הקליק כנגן גיטרה בס. במהלך עבודתו בלהקה, התפרסם תחת הכינוי "אובי פפר". במהלך שנות השמונים ניגן אפרת בהרכבים שונים ועם אמנים רבים, בהם אהוד בנאי, סי היימן וגבי שושן. לעיתים קיבל קרדיט בשם "עובד פפר".
לקראת סוף שנות השמונים, התגלה כישרונו כמלחין, בעבודתו עם הזמרת ליליה, לה הלחין, עיבד והפיק מוזיקלית את אלבומה הראשון, וכן את הלהיט "גבר באמבטיה". הפיק את "קת תום", אלבום הבכורה של טובה גרטנר, ועיבד יחד איתה את שיריו. החל משנת 1989 פרץ אפרת בפעילות מוזיקלית ענפה, הפיק וניגן בתקליטו של אהוד בנאי - "קרוב", הלחין עבור סי היימן, הפיק מוזיקלית את אלבומה של להקת נוער שוליים, "ציירי לך שפם" והלחין לה מספר שירים. אפרת אף הפיק עבור סיון שביט, יעל לוי וחוה אלברשטיין וכמו כן עיבד עבורה.
במהלך שנות ה-90 המשיך להפיק ולעבד עבור אומנים רבים, עם חלקם עבד בעבר וחלקם חדשים כגון גידי גוב, דפנה דקל, אדם, טל פרידמן, דני בסן ונורית גלרון, ניגן בלהקתו של רמי קלינשטיין "המועצה", עיבד והפיק עבור להקת גן חיות ורפי פרסקי.
ב-1992 כתב את המוזיקה לסרט "ללקק ת'תות" בהשתתפות אורי בנאי.
ב-1995 כתב את המוזיקה והלחין את השירים לקלטת הילדים "בוא אלי פרפר נחמד" בהשתתפות מיקי קם, איתי שגב, ואביגיל אריאלי.
בהמשך דרכו, הלחין, ניגן, עיבד והפיק אפרת עבור אמנים רבים נוספים, בהם ריטה, אתי אנקרי, יהודית רביץ, ורד קלפטר, זקני צפת ודני סנדרסון.
במהלך עבודתו המוזיקלית הפיק ועיבד, בנוסף, עבור מספר מופעי פסטיגל, כמו כן השתתף בהפקה המוזיקלית של מספר סרטים והלחין עשרות נוספים. רבים מלחניו זכו לפופולריות רבה, כגון "אמסטרדם", "אינך מבקש דבר", "בדיוק כמו אז", "הרווח בין הגבר לחולצה", "נאחז באוויר" ועוד.
משפחתו

אפרת נשוי לפרופסור דפנה אפרת, ולהם שני בנים, שאחד מהם הוא המחזאי והשחקן דניאל אפרת.
הערות שוליים

↑
↑
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312937605171  ISNI: 0000 0000 6825 4999  LCCN: n2012000124  MusicBrainz: e5a6246a-448a-4e62-bca7-93151713f892  VIAF: 97293642   WorldCat (עם VIAF): 97293642
העולם המערבי

ערך זה עוסק במושג המשמש במדע המדינה, ביחסים הבינלאומיים, בתרבות ובכלכלה לאפיון חלקים מהעולם, שלהם מכנים משותפים כלשהם בתחומים אלו. אם התכוונתם לאחד מכיווני המצפן, ראו .
מפת הציוויליזציות של העולם. המדינות שנחשבות כיום למדינות מערביות צבועות בכחול כהה.
העולם הנוצרי
העולם המערבי או "המערב" הוא מושג המשמש במדע המדינה, ביחסים הבינלאומיים, בתרבות ובכלכלה לאפיון חלקים מהעולם, שלהם מכנים משותפים כלשהם בתחומים אלו. הגדרתו המדויקת של המושג משתנה לפי ההקשר, ומדינה יכולה להיכלל בו רק בהקשרים מסוימים אך לא באחרים. בהקשר התרבותי מציין המושג את המדינות שתרבותן התפתחה מתוך תרבות מערב אירופה, ובאופן רחב זו שהתפתחה, ושואבת, מתרבות יוון העתיקה. בהקשר הכלכלי והפוליטי מציין המושג מדינות דמוקרטיות בעלות כלכלה מפותחת וקפיטליסטית או סוציאל-דמוקרטית. בנוסף על כך, בהיבט החברתי והתרבותי, מדינות מוגדרות מערביות כאשר הן מקיימות בתוכן רף מסוים של זכויות אדם.
מיהו מערבי

התנאים להכלתה של מדינה בהגדרה "מדינה מערבית" משתנים לפי התקופה בהיסטוריה ולעיתים גם לפי המתבונן אך באופן עקרוני לפי הפיתוח והמודרניות של המדינה. בתקופת המלחמה הקרה ציין המושג את בעלות בריתה העיקריות של ארצות הברית (כולל אלה שלא היו דמוקרטיות). במקרים רבים המונח בא לציין, בפשטות, הבחנה מהעולם השלישי וארצות מתפתחות.
מבחינה דמוגרפית רוב בני העולם המערבי הם ממוצא אירופי ומשתייכים לדת הנוצרית.
נהוג לומר כי התרבות המערבית כוללת את מדינות: ארצות הברית, קנדה, הממלכה המאוחדת, מדינות האיחוד האירופי, נורווגיה, איסלנד, שווייץ, אוסטרליה וניו זילנד. הגדרה רחבה יותר תכלול גם את ישראל, יפן, סינגפור, קוריאה הדרומית, טאיוואן, הונג קונג ומקאו באסיה, בעיקר מטעמים כלכליים כמדינות שאימצו אורח חיים מודרני, וזאת למרות שאינן חלק מהמערב התרבותי באופן היסטורי.
בעשורים האחרונים של המאה ה-20 התקיים עימות בין העולם המערבי לישויות כברית המועצות וגרורותיה בעולם (מזרח אירופה, וייטנאם וקובה), העולם השלישי (מדינות עניות באסיה, באפריקה ובאמריקה הלטינית) והעולם המוסלמי. אחדים מעימותים אלה נמשכים גם במאה ה-21. כחלק מהתהליך שהחל בהתפרקות ברית המועצות ולאחר שעברו תהפוכות ורפורמות, והצטרפו לאיחוד האירופי בראשיתה של המאה ה-21, כמה ממדינות מזרח אירופה, ובראשן פולין וצ'כיה (אך גם אסטוניה וסלובניה), הפכו לחלק בלתי נפרד מהמערב.
המערב כציוויליזציה

לדעתו של החוקר סמואל הנטינגטון, המערב כולל את האומות הנוצריות הקתוליות-פרוטסטנטיות, והוא ציוויליזציה בפני עצמה. על פי הגדרה זו, המערב אינו כולל את יפן (אותה הוא מחשיב כציוויליזציה בפני עצמה) ואת העמים האירופיים האורתודוקסיים, ובכללם יוון. מצד שני, הוא מכליל בציוויליזציה זו, כשחקניות משנה, את מדינות אמריקה הדרומית הקתוליות בעיקרן, ואת אוסטרליה וניו זילנד, חרף ריחוקן הגאוגרפי מרוב שאר ארצות המערב. ציוויליזציה זו עומדת לדעתו בקונפליקט עם הציוויליזציה הסינית, הכוללת את סין וגרורותיה במזרח אסיה, הציוויליזציה האורתודוקסית שבמרכזה רוסיה, והציוויליזציה המוסלמית. לדעתו של הנטיגטון, ניסיונה של אוסטרליה להשתלב במרחב האסיאתי הקרוב אליה נדון לכישלון, משום שמדובר בשתי ציוויליזציות נפרדות. הנטינגטון פרסם תאוריה זו במאמרו "התנגשות הציביליזציות", ומאוחר יותר בספר באותו שם.
ראו גם

מדינה מפותחת
תרבות המערב
תרבות נוצרית
פילוסופיה מערבית
אינדוקטרינציה
לקריאה נוספת

ניל פרגוסון, ציוויליזציה: המערב וכל השאר, תל אביב: עם עובד, 2013.(הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  The Western World, WorldAtlas, ‏2021-04-26 (באנגלית אמריקאית)
↑  המדינות המפותחות של מזרח אסיה עונות לפרמטרים מסוימים של מערביוּת, אולם אלה בעיקר כלכליים, בעוד שתרבותית ופוליטית הן אינן מערביות. ניתן לקרוא לדוגמה על  אנתרופולוגיה של יפן המודרנית, אוניברסיטת בן-גוריון, ואת המערב וכל השאר, סמואל הנטינגטון
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007566330105171  GND: 4079237-7  LCCN: sh2003008962  NDL: 00570464  NKC: ge773625 
מפת מדד הפיתוח האנושי של האו"ם לשנת 2013. המדינות הצבועות בכחול הן המדינות המפותחות ביותר, לפי המדד.

ככל שגוון הצבע בהיר יותר, כך המדינות מפותחות פחות.

ניתן לראות מתאם ברור בין המדינות שנחשבות כיום למדינות המערביות לבין מדד הפיתוח האנושי שלהן.
המועצה הארצית לתכנון ולבנייה

המועצה הארצית לתכנון ולבנייה היא, על פי חוק התכנון והבנייה, המוסד התכנוני העליון במדינת ישראל לתכנון ובנייה, ונכפות עליה רק החלטות ממשלת ישראל. במסגרת הסדרתם של תכנון ובנייה בישראל במסגרת החוק לתכנון ולבנייה, הוסדר מודל תכנוני היררכי הבנוי ממועצות לתכנון ובנייה. מתחת למועצה הארצית בהיררכיה, קיימות הוועדות המחוזיות ולמטה קיימות הוועדות המקומיות או האזוריות. המועצה הארצית לתכנון ולבנייה היא חלק ממנהל התכנון וככזה היא יושבת תחת משרד הפנים. בראש המועצה יושב נציג שר הפנים.
מבנה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה

המועצה מורכבת מ-32 חברים: 11 חברי ממשלה או נציגיהם, נציג רשות הטבע והגנים, חמישה נציגי ראשי ערים, שלושה נציגי מועצות מקומיות, שני נציגי מועצות אזוריות, נציג המהנדסים והאדריכלים, נציגת ארגוני הנשים, נציג המוסדות האקדמיים באופן מסורתי מטעם הטכניון, נציג המוסדות המיישבים, סוציולוג, נציג ארגון הגג של הארגונים הסביבתיים, נציג הדור הצעיר. כאשר בראש המועצה הארצית עומד נציג שר הפנים בהוראת שעה לחמש שנים. המועצה הארצית לתכנון ולבנייה רשאית למנות לעצמה מבין חבריה ועדות משנה לתכנון ולבנייה, ועדות קבועות או ועדות לנושאים מסוימים, וההחלטות של ועדות המשנה הם בעלות תוקף כמו של המועצה הארצית.
תפקידי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה

תפקידי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הם:
ייעוץ לממשלה בכל הנוגע לביצוע חוק התכנון והבנייה.
מתן אישור לתוכניות מתאר מחוזיות, בכפוף להחלטת המועצה ולמדיניות התכנון.
השתתפות בהכנת ובבדיקת החקיקה הדרושה להפעלת החוק.
מתן ההוראות הדרושות לעריכת תוכניות המתאר הארציות, הערכת אותן תוכניות וקבלת החלטות על הגשתן לאישור הממשלה.
תכנון תוכניות מתאר ארציות כאשר תוכניות אלו יכללו תכנון לשטח המדינה כולה והנחיות לוועדות המחוזיות בנושא ייעודי הקרקע ושימושה, ושמירה על ייעוד של קרקעות חקלאיות, אזורי תעשייה ושטחי הפקת מחצבים, תחנות כוח, נמלים ושדות תעופה, דרכים ואזורי בנייה למגורים.
מתן הוראות בדבר שמירה על עתיקות, מקומות קדושים, ערכי טבע ונוף ושטחים פתוחים.
דיון בעררים על החלטות הוועדות המחוזיות.
ראו גם

היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה
תכנון עירוני
ועדה לתשתיות לאומיות
ועדות התכנון והבנייה
דיני פניות ציבור בנושאי מקרקעין, בינוי ושיכון במשרדי מדינת ישראל
הערות שוליים

↑  הרכב המועצה הארצית, באתר GOV.IL
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312713005171
הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו

| --- | --- |

סמליל הרשות
 מידע כללי
 מדינה:  ישראל 
 תאריך הקמה:  1997 
 חוק:  חוק הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו 
 אתר רשמי
 
הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו היא רשות לאומית בישראל שמטרתה שימור וטיפוח מורשת הלאדינו. הרשות הוקמה מכוח "חוק הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו" שחוקק על ידי הכנסת בשנת 1996.
בתפקיד יושב הראש הראשון של הרשות כיהן יצחק נבון ובתפקיד מנהלה הראשון שימש  אהרן כהן. בשנת 2015 נבחרה לתפקיד יו"ר הרשות פרופ' תמר אלכסנדר.
מטרות הרשות

מתוך לשון החוק:
להעמיק בעם את הכרת תרבות הלאדינו על כל צורותיה ולטפח לשם כך את חקר התרבות האמורה והוראתה, לרבות באמצעי התקשורת למיניהם;
לקדם, לסייע ולעודד את היצירה בת זמננו בלשון הלאדינו;
לסייע בהקמה ובשימור של מוסדות שבהם מתנהלת פעילות המתייחסת לתרבות הלאדינו;
לקדם, לסייע ולעודד את האיסוף, התיעוד והקיטלוג של אוצרות התרבות העממית שבעל פה והתרבות הכתובה של שפת הלאדינו;
לקדם, לסייע ולעודד הוצאה לאור של יצירות נבחרות מהתרבות העממית בלאדינו, וכן את הכתיבה בלאדינו, הן במקור והן בתרגומים הולמים לעברית.
פעילות הרשות

הרשות יוזמת ומארגנת כנסים, ימי עיון וערבי מוזיקה ותרבות בתחום הלאדינו. הרשות תומכת בחוגי לאדינו ברחבי ישראל ובקורסים באוניברסיטאות. כמו כן היא מעניקה פרסים לסטודנטים מצטיינים הלומדים את תרבות הלאדינו.
הרשות תומכת בשידורי רדיו בלאדינו בערוץ כאן רק"ע.
במסגרת שמירת הקשר עם הקהילות הספרדיות בעולם הקימה הרשות בשנת 2018 את פרויקט השד"רים. במסגרת הפרויקט מונו נציגים מבין פעילי הלאדינו בעולם, שיציגו את הרשות בפני קהילותיהם, יפיצו מידע על הרשות על מנת לקדם את שפת הלאדינו והתרבות הספרדית, הן ברמה המקומית והן ברמה העולמית.
ראו גם

הרשות הלאומית לתרבות היידיש
דיני פניות ציבור בנושאי מורשת במשרדי מדינת ישראל
הערות שוליים

1 2  חוק הרשות הלאומית לתרבות הלאדינו, תשנ"ו-1996
↑  פרויקט השד"רים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007289415605171  LCCN: no2002014387  VIAF: 137540246   WorldCat (עם VIAF): 137540246
בן ציון חזן

| --- | --- |

 לידה:  מרץ 1877 ניסן ה'תרל"ז בגדאד, עיראק
 פטירה:  11 בנובמבר 1951 (בגיל 74) י"ב בחשוון ה'תשי"ב ירושלים
 מקום קבורה:  בית הקברות סנהדריה, ירושלים
 מקום מגורים:  ירושלים, בגדאד 
 מקום פעילות:  בגדאד בעיראק, ירושלים בישראל
 תקופת הפעילות:  ? – 11 בנובמבר 1951 
 רבותיו:  הרב יוסף חיים מבגדאד, הרב אברהם שמואל מג'לד, הרב יום טוב ידיד הלוי, הרב אברהם חיים עדס והרב חיים שאול הכהן דוויק
 
הרב בן ציון מרדכי חזן (ניסן ה'תרל"ז, מרץ 1877 – י"ב בחשוון ה'תשי"ב, 11 בנובמבר 1951) היה רבו הספרדי של הרובע היהודי שבעיר העתיקה, מייסד ומנהל הישיבה "פורת יוסף" ובית הכנסת "שושנים לדוד" ועורך ספרי הרב יוסף חיים מבגדאד ורבנים נוספים.
קורות חיים

נולד בחודש מרץ 1877 (ניסן ה'תרל"ז) בבגדאד שבעיראק למשפחת נחום. בצעירותו למד אצל הרב אברהם שמואל מג'לד, ובהמשך אצל הרב יוסף חיים, אצלו נחשב לבן בית. בעקבות עיסוקו בחזנות, החליף את שם משפחתו לחזן.
לאחר שנדרש לשמש כמואזין במסגד מוסלמי בבגדאד, נמלט ועלה לישראל ב-17 באוקטובר 1898 (חשוון ה'תרנ"ט), והתיישב בשכונת הבוכרים בירושלים. עם עלייתו ארצה החל ללמוד את תורת הקבלה אצל הרב חיים שאול הכהן דוויק, הרב אברהם חיים עדס והרב יום טוב ידיד הלוי. בתקופה זו כבר פרסם חידושי תורה ועמד בקשרים עם גדולי הרבנים בישראל ובחו"ל.
בשנת 1907 (ה'תרס"ז) ייסד בירושלים יחד עם הרב יעקב חיים סופר, הרב יחזקאל עזרא הלוי ועוד את תלמוד תורה וישיבה לעדת הבבלים "שושנים לדוד", ועמד בראשה. במלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא הטורקי, ושימש בו כמשגיח כשרות.
בהמלצת הרב יוסף חיים, רכש מה"וועד הערבי העליון" בשנת 1909 (ה'תרס"ט) שטח אדמה בסמוך לכותל המערבי מכספי הנדיב יוסף אברהם שלום מקולקטה. בשנת 1923 (ה'תרפ"ג) הקים על השטח את ישיבת פורת יוסף בסיוע הרב נסים נחום, שמונה לשמש כמנהל הישיבה. בתקופה זו עבר לגור במתחם הישיבה, ולאחר פטירת הרב נחום בחודש ינואר 1927 (שבט ה'תרפ"ז), התמנה תחתיו לנהל את הישיבה ולעמוד בראשה.
בשנת 1929 (ה'תרפ"ט) ייסד בירושלים ישיבת לימודי לילה לאברכים ולתלמידי חכמים בשם "מעין גנים".
שימש כרבו הספרדי של הרובע היהודי בעיר העתיקה ירושלים. כשנפל הרובע בידי הירדנים, נמנה עם מסדירי תנאי הכניעה והפינוי של תושביו, ובאישורו של מטה ההגנה נשא ב-28 במאי 1948 דגל לבן עם הרב האשכנזי של הרובע, הרב ישראל זאב מינצברג, ויחד יצאו אל מפקד הלגיון עבדאללה א-תל, כדי לסכם עמו על הפוגה לשם פינוי ההרוגים והפצועים.
לאחר פינוי מבנה ישיבת פורת יוסף והריסתו בידי הירדנים בשנת 1948, עבר להתגורר בשכונת קטמון. הלך לעולמו ב-11 בנובמבר 1951 (י"ב בחשוון ה'תשי"ב), ונקבר בבית הקברות סנהדריה שבירושלים.
על פי דבריו ודברי הרב אברהם חיים עדס, לאחר פטירת הרב יוסף חיים, הועלתה גופתו לירושלים, ונטמנה בבית הקברות בהר הזיתים, בחלקה שעל יד הרש"ש.
חיבוריו

הגיה, ערך והוציא לאור את רוב ספריו של רבו, הרב יוסף חיים, ועוד עשרות ספרים של רבנים שונים, כדוגמת הרב עבדאללה סומך, החיד"א, הרב חיים פלאג'י, הרב יעקב חיים ועוד.
חיבוריו > חיבוריו האישיים

מלי דהספדא - קונטרס על גדולי התורה, נותר בכתב יד
ספר תיקון הכללי (תיקונים מלוקטים מספרי קבלה), ירושלים ה'תרס"ב
דרושים לכל שבתות השנה, נותר בכתב יד
את סיכום דרשותיו שנפרסו על כ-40 שנה ערך להבאה לדפוס, אך החיבור אבד בנפילת הרובע בידי הירדנים.
חיבוריו > חיבוריו של הרב יוסף חיים שערך והוציא לאור

רב פעלים - שו"ת וקונטרס סוד ישרים בסוף כל חלק, בגדאד ה'תרנ"ה - ירושלים ה'תרע"ב
בניהו - פירוש על תיקוני הזוהר עם ספר התיקונים מנוקד, ירושלים ה'תרס"ג
בן איש חי - דרושים לכל השנה, ירושלים ה'תרס"ד
בניהו - על אגדות התלמוד, מהדורה אחרונה, ירושלים ה'תרס"ה
קאנון אל נסא - מוסר ודינים לנשים בשפה הערבית, מהדורה שנייה, ירושלים ה'תרפ"ו.
נפלאים מעשיך - מעשיות ומוסר מספריו של הרב יוסף חיים, ה'תרע"ב
משל ונמשל - משלים שנזכרו בספרו של הרב יוסף חיים, ירושלים ה'תרע"ג
חסדי אבות - על פרקי אבות ובסופו זכות אבות לבנו הרב יעקב חיים, ירושלים ה'תרע"ב
ציצים ופרחים - רמזים על התנך בדרך פרד"ס לבנו הרב יעקב חיים, ה'תרס"ד
חיבוריו > חיבורים של רבנים אחרים שערך והוציא לאור

זבחי צדק - על שולחן ערוך, יורה דעה ושו"ת, מאת הרב עבדאללה סומך, בגדאד ה'תרנ"ח
מסאל אלוקת - מוסר ותוכחות בשפה הערבית, שלושה חלקים, מאת הרב מנשה מצליח, ירושלים ה'תרס"א
זיכרון טוב - מוסר ובסופו קונטרס "אורך ימים" על כיבוד אב ואם, מאת הרב שמואל בנבנישתי, ירושלים ה'תרס"א
מבחר הפנינים - פירוש שיוחס לרבי ידעיה הפניני הבדרשי (נכתב על ידי קבי שלמה אבן גבירול), ירושלים ה'תרס"א
ערוגות הבושם - דרושים למסכתות, מאת הרב יחזקאל עזרא הלוי, ה'תרס"ג
תהלה ותפארת - על תהילים, מאת הרב יחזקאל עזרא הלוי, ירושלים ה'תרע"א
קול יעקב - דיני סת"ם, מאת הרב יעקב חיים סופר, ה'תרס"ג
שדה לבן - בקבלה, מאת הרב ששון מרדכי, ירושלים ה'תרס"ג
נתיבות יצחק - חכמת העיבור וליקוי חמה ולבנה, מאת הרב יצחק מכמל, ה'תרפ"ב
כסף צרוף - על התורה, מאת הרב יוסף חברוני, ירושלים ה'תרפ"ו
ידי אליהו - שו"ת באותיות מרובעות ומנוקדות, מאת הרב אליהו יצחק חזן, ירושלים ה'תר"ץ
צעקת בני ישראל - ליקוט סליחות והשתפכות הנפש, ירושלים ה'תרס"ט - ה'תרפ"ו
עבודת הקודש - מאת הרב חיים יוסף דוד אזולאי, ירושלים ה'תרע"א
רפואה וחיים - סגולות וקמעין, מאת הרב חיים פלאג׳י, הוצאה שנייה, ירושלים ה'תרס"ח
שערי קדושה - מאת הרב חיים ויטאל, ירושלים ה'תרס"ט
לקריאה נוספת

נורית ויזר (נכדתו), חזן נעים זמירות, תולדות חייו, ירושלים תשע"ב
משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 247 - 248)
הרב בן ציון מוצפי, דורש טוב לעמו - אוסף סיפורים ועובדות מגדולי הדורות האחרונים, ירושלים ה'תשס"ט (עמ' 304)
עת צרה היא ליעקב, מכתבים מגדולי ישיבת פורת יוסף בעת מלחמת תש"ח, (המוזיאון למורשת יהדות ארם צובא, ניו-יורק תשע"ד)
משה ש. שבת, ישיבות בגדאד - התהוותן והשפעתן לדורות, כרך א (ירושלים תשע"ו), עמ' 315-320
הערות שוליים

↑  כל סיפורי העיר העתיקה, דבר, 14 ביולי 1967
↑  בן ציון חזן באתר GRAVEZ
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007308385205171  GND: 1050877578  ISNI: 0000 0000 6697 1257  LCCN: nr91005707  VIAF: 82378012   WorldCat (עם VIAF): 82378012 
הרב חזן (במרכז מימין) לצד הרב ישראל זאב מינצברג וחיילי הלגיון הירדני בעת הסדרת תנאי הכניעה בעיר העתיקה, יוני 1948
הרב חזן מניף דגל לבן בדרכו למפקד הלגיון הירדני, ירושלים 1948
הרב חזן (במרכז למעלה) בביקור במחנה עולי עיראק, מימינו הרב אפרים כהן, ומשמאלו הרב יהודה צדקה.
שער הספר משל ונמשל של הבן איש חי, נערך על ידי הרב חזן, ירושלים, ה'תרע"ג
היחידה הממשלתית לחופש המידע

היחידה הממשלתית לחופש המידע היא יחידה במשרד המשפטים אשר הוקמה ב-2012 במטרה להגביר את השקיפות השלטונית בכלל ואת יישום חוק חופש המידע בפרט. היחידה הוקמה על ידי עו"ד רבקי דב"ש אשר עמדה בראשה עד לפרישתה בסוף 2018. החל מנובמבר 2021 עומד בראש היחידה עו"ד שלומי בילבסקי, לאחר ששימש כממלא מקום החל מתחילת 2019.
היסטוריה

היחידה הממשלתית לחופש המידע הוקמה בהחלטת ממשלה 2950 מיום 6 במרץ 2011, "יישום חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998: הגברת השקיפות ברשויות ציבוריות " והחלה את פעילותה ביוני. היחידה פועלת על מנת להגביר את השקיפות השלטונית ואת חוק חופש המידע בפרט.
תחומי אחריות

על פי החלטת הממשלה, הוסמכה היחידה לעסוק בנושאים הבאים: קביעת נהלים, תבניות וקווים מנחים; בירור תלונות בעניינים פרוצדורליים (כגון אי מתן מענה לבקשת חופש מידע, חריגה ממועדים, היעדר הנמקה מספקת ועוד); מתן הנחיות לתיקון ליקויים שנמצאו אגב בירור תלונה כאמור, והגשת דו"ח שנתי לממשלה.
כמו כן, הוטלו על היחידה תפקידים נוספים ובהם: הקמת אתר אינטרנט מרכזי; פרסום רשימת הרשויות הציבוריות שעליהן חל החוק; מעקב אחר יישום חוק חופש המידע; ריכוז מידע אודות עתירות לפי חוק חופש המידע; ריכוז ידע מקצועי; סיוע לממונים ולרשויות ביישום החוק; ביצוע הדרכה והשתלמויות לממונים ולעובדי משרדי ממשלה וקיום פעילות ציבורית להגברת מודעות.
ברמה שוטפת, היחידה לחופש המידע מטפלת בפניות הציבור בנושא החוק, עתירות המוגשות בעקבות תשובות חופש מידע שאינן מספקות ותלונות. היחידה אחראית על הכשרות מקצועיות לכל הנוגעים בחוק חופש המידע- קורסי הכשרה לממונים, ימי עיון, הדרכות מקצועיות והדרכות אישיות לממונים חדשים.
היחידה הממשלתית לחופש המידע מעדכנת באופן שוטף את רשימת הרשויות הציבוריות עליהן חל חוק חופש המידע. הרשימה זמינה להורדה בכל עת באתר המרכזי לחופש המידע, הרשימה כוללת מעל 2000 רשויות ציבוריות. כמו כן, היחידה מפרסמת דוח שנתי אודות יישום חוק חופש המידע במשרדי ממשלה ביחידות הסמך.