דניאל גולדשמידט
הערות שוליים

1 2  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 84.
1 2  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 84 - 85.
1 2 3 4  א"א אורבך, "דר' דניאל גולדשמידט ז"ל" (המאמר נכתב בשנת תשל"ד), מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 1 - 8, בעמ' 3.
1 2 3 4  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 86.
↑  גולדשמידט היה ידוע בכתב היד הנאה שלו ואף את עבודת הדוקטורט שלו הגיש בכתב ידו. ראו א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 83. לדוגמה של כתב ידו ראו עמ' 1, עמ' 2 ו-עמ' 3 למכתב תשובה שכתב לד"ר מ. י. פרמסלא, תושב שכונת בית הכרם, בירושלים, אור לכ"ה ניסן תש"ז (אפריל 1947). צילומי המכתב הופיעו אצל גבריאל יצחק רוונה, "ב. מאוצרות ספריית ארן, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באר שבע", גיליון י"ב, מיום 20 ביוני 2011, אתר Safranim's Blog, של איגוד ספרני יהדות.
1 2 3 4 5  א"א אורבך, "דר' דניאל גולדשמידט ז"ל" (המאמר נכתב בשנת תשל"ד), מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 1 - 8, בעמ' 2.
↑  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 83.
1 2  גולדשמידט היה שותף לכתיבת שבעה כרכים של הקטלוג, שהאחרון בהם פורסם בשנת 1938, ושיצאו לאור בלייפציג. ראו נפתלי בן מנחם, ד"ר דניאל גולדשמידט ז"ל, טורי ישורון ל"ו, אדר ב' - ניסן, תשל"ג, עמ' 19, באתר היברובוקס. ראו גם פריט 5 אצל נפתלי בן מנחם, "חיבורי ד"ר דניאל גולדשמידט ז"ל, רשימה ביבליוגרפית, תרפ"ה - תשל"ג", קריית ספר מ"ח, תשל"ג, עמ' 146 - 151 (נדפס עם שינויים והשלמות, בשם: "רשימת חיבוריו של דר' דניאל גולדשמידט, רשימה ביבליוגרפית", בתוך: דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט, עמ' 445 - 451). בשנת 1978 יצא לאור הכרך השמיני בשטוטגרט, גרמניה, ומאז ועד היום, שנת 2012, פורסמו 3 כרכים נוספים של הקטלוג שם, והעבודה על עדכונו והרחבתו נמשכת. לפני מספר שנים הוא הועלה לאינטרנט. לפרטים נוספים על הקטלוג, ראו באתר הבית של הקטלוג. בשנת 1992 רוכזו מחקריו של גולדשמידט (ואחרים) בנושא, ויצאו לאור בספר בן שני כרכים, 
Die hebräischen Inkunabeln im Gesamtkatalog der Wiegendrucke (H-Z), Beschreibungen und Referenzen, reproductions compiled and prepared by Brad Sabin Hill, 2 volumes, Berlin and London: 1992.
↑  לדעת אורבך, משיכתו של גולדשמידט ליהודי מזרח אירופה ולבתי תפילתם נבעה מהעובדה שנותר בנפשו יהודי מסורתי, איש הדור הקודם, בטרם היווצרותה של היהדות האורתודוקסית. ראו א"א אורבך, "דר' דניאל גולדשמידט ז"ל" (המאמר נכתב בשנת תשל"ד), בתוך: מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 1 - 8, בעמ' 1.
↑  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 85.
↑  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 85 - 86.
↑  א"א אורבך, "דר' דניאל גולדשמידט ז"ל" (המאמר נכתב בשנת תשל"ד), מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 1 - 8, בעמ' 5.
↑  כך לפי דוד שפירא, בנו של חיים שלמה שפירא. ראו שלמה שבא, "דרמה גדולה ודרמה קטנה", עת־מול: עיתון לתולדות ארץ ישראל ועם ישראל, גיליון כ"ב 6 (134), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, ספטמבר 1997, באתר של מט"ח.
1 2 3 4  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 87.
1 2  נפתלי בן מנחם, ד"ר דניאל גולדשמידט ז"ל, טורי ישורון ל"ו, אדר ב' - ניסן, תשל"ג, עמ' 19, באתר היברובוקס.
↑  הברמן כותב (בעמ' 88 למאמרו) כי נפטר ביום ה' בטבת תשל"ג, ואילו בן מנחם כותב ביום ו' בטבת תשל"ג.
↑  המחזור יצא לאור בסופו של דבר בשנת תשמ"א, על ידי חתנו, פרופ' יונה פרנקל. ראו גם להלן, בפרק: "מחזורים וסידורי תפילה".
↑  ראו אוסף דניאל גולדשמידט, AR 3919, במכון ליאו בק בניו יורק, באתר CJH. (באנגלית). מכון ליאו בק הוא שהזמין מגולדשמידט את הכנת מחזורי המועדים, לפי מנהגי אשכנז, פולין וצרפת. ראו בדף פרופ' יונה פרנקל, באתר פרס ישראל.
1 2  א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 88.
↑  ראו בדף פרופ' יונה פרנקל, באתר פרס ישראל. ספרה של חוה גולדשמידט-פרנקל, ר' יוסף מרוסהיים, כתבים היסטוריים, יצא לאור בהוצאת מאגנס, לאחר מותה, בשנת תשנ"ו.
↑  ארכיון דניאל גולדשמידט, בספרייה הלאומית
↑  בשנת 1928 הוא כתב מאמר ביקורת על התרגום לצרפתית של דברי אייסכינס נגד טימרכוס: 
Discours d'Eschine, Tome I: Contre Timarque - Sur l'ambassade infidèle. Texte établi et traduit par Victor Martin et Guy de Budé, Paris: 1927, Gnomon 4, 1928, pp. 212 - 217. התרגום לצרפתית הפך לקלאסיקה וזכה לעשרות מהדורות, מאז שיצא לאור לראשונה בשנת 1927.
1 2 3  א"א אורבך, "דר' דניאל גולדשמידט ז"ל" (המאמר נכתב בשנת תשל"ד), מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 1 - 8, בעמ' 6.
1 2 3 4  לרשימת המאמרים בנושא ראו נפתלי בן מנחם, "חיבורי ד"ר דניאל גולדשמידט ז"ל, רשימה ביבליוגרפית, תרפ"ה - תשל"ג", קריית ספר מ"ח, תשל"ג, עמ' 146 - 151 (נדפס עם שינויים והשלמות, בשם: "רשימת חיבוריו של דר' דניאל גולדשמידט, רשימה ביבליוגרפית", בתוך: דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט, עמ' 445 - 451).
1 2  לפרטים נוספים ראו בפרק: "פרסומים, ספריו, בחייו".
1 2  לביקורת על מהדורה זו ראו אפרים אלימלך אורבך, "דניאל גולדשמידט - הגדה של פסח, מקורותיה ותולדותיה", קריית ספר ל"ו (תשכ"א). פורסם שוב בתוך: א. אלימלך אורבך, מחקרים במדעי היהדות, עורכים משה דוד הר, יונה פרנקל, 2 כרכים, ירושלים: הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשנ"ח, בכרך ב', עמ' 758 - 767. ראו גם יוסף היינימן, "הגדה של פסח ותולדותיה לד' גולדשמידט", עיוני תפילה, קיבץ וערך אביגדור שנאן, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשמ"א-1981, עמ' 184 - 189.
↑  ראו הגדה של פסח, מקורותיה ותולדותיה במשך הדורות בצירוף הנוסח הבדוק ותצלום ההגדה העתיקה ביותר מן הגניזה הקהירית עם דפי־דוגמה מתוך הגדות כתובות ומודפסות יקרות־המציאות, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ך-1960.
↑  Louis Finkelstein, The oldest Midrash: pre-rabbinic ideals and teachings in the Passover Haggadah, The Harvard Theological Review Vol. 31, No. 4 (Oct., 1938), pp. 291-317.
↑  ראו הדיון של גולדשמידט בספרו, מעמוד 30 ואילך. לפי חיים לשם, מקור חדש בהגדת פסח, דבר, 6 במאי 1960.
1 2  יוסף היינימן, "הגדה של פסח ותולדותיה" לד. גולדשמידט, תרביץ, כרך ל', חוברת ד' (תמוז ה'תשכ"א), עמודים 405-410.
↑  ראו למשל מאמריו "ההגדה בתולדות עמנו", מחניים, מסכת לחייל לחג הפסח, ל"ב (תשי"ז), עמ' 103 - 106; "(ביקורת על) הגדה שלמה... עם חילופי נוסחאות... בצירוף מבוא... מאת הרב מנחם מ. כשר, ירושלים תשט"ו", קריית ספר ל"ב (תשי"ז), עמ' 8 - 12; "בעבור זה... לבירור ההגדה", מחניים, מסכת לחייל לחג הפסח, ל"ח (תשי"ט), עמ' 167 - 168; וגם מה שכתב על ההגדה במאמר 
Drei hebräische Frühdrucke (Haggada šel Pesaḥ, Schema für Berechnung des jüdischen Kalenders, Megillat Antiochos), Beiträge zur Inkunabelkunde, 3 Folge, No. 4, 1969, pp. 152 - 154.
↑  The Birds head Haggada of the Bezalel National Art Museum in Jerusalem, Jerusalem: published for Beth David Salomons by Tarshish Books, 1965-1967, 2 volumes: Volume 1: Facsimile volume, 1965; Volume 2: Introductory volume, edited by M. Spitzer, with contributions by E.D. Goldschmidt, H.L.C. Jaffé, and B. Narkiss, 1967
1 2  להגדה זו ישנו גם שער בעברית: הגדת ראשי הצפורים, של בית הנכות הלאומי לאמנות בצלאל, ירושלים, בהשתתפות משה שפיצר, דניאל גולדשמידט, ה. יפה ובצלאל נרקיס, 2 כרכים, ירושלים: ספרי תרשיש, תשכ"ו.
↑  "הגדה של פסח", האנציקלופדיה העברית, כרך י"ג, תשכ"א, עמ' 338 - 347.
↑  ראו 
Haggadah, Passover, Encyclopaedia Judaica, 1971, vol. 7, columns 1079 - 1095. לקריאת ערכים נוספים שכתב באנציקלופדיה יודאיקה, ראו בפרק: "קישורים חיצוניים, ערכים אנציקלופדיים".
↑  במאמר של נפתלי בן מנחם, "רשימת חיבוריו של דר' דניאל גולדשמידט, רשימה ביבליוגרפית", בתוך: דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט, עמ' 445 - 451, בעמ' 448 - 449 (פריט 49), נכתב כי המהדורה הראשונה יצאה לאור בשנת תשכ"ג, אולם מקטלוג הספרייה הלאומית, מ אתר הבית של הוצאת קורן וממקורות נוספים, עולה כי שנת ההוצאה לאור של המהדורה הראשונה היא תשכ"ב-1962.
↑  לציטוט ראו באתר הבית של הוצאת קורן, ב דף "אודות".
↑  ראו בערך: "תנ"ך קורן, התקבלותו של התנ"ך".
↑  הכתוב בפרק זה מתבסס על הערך: "תנ"ך קורן".
↑  דניאל גולדשמידט, מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט.
↑  ראו דבריו של פרנקל, בעמ' ז' ב"ראשית הדבר" למחזור סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה, לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, כולל מנהג אשכנז, מנהג פולין ומנהג צרפת לשעבר, מוגה, מעובד ומבואר בידי דניאל גולדשמידט (הושלם בידי יונה פרנקל), ירושלים: הוצאת קורן, תשמ"א.
↑  ראו האמור באתר של הוצאת קורן, בדף על התפילה - מחזורים.
↑  דניאל גולדשמידט, סדר התפילה של הרמב'ם ע'פ כ'י אוקספורד, ידיעות המכון לחקר השירה העברית, כרך שביעי, ירושלים ותל אביב: הוצאת שוקן, תשי"ח-1958, עמ' 183 - 213, באתר היברובוקס.
1 2  לביקורת על הספר ראו 
Jacob I. Dienstag, The prayer book of Maimonides, The Leo Jung Jubilee Volume; essays in His Honor on the Occasion of His Seventieth Birthday. Ed. by Menahem M. Kasher, Norman Lamm, Leonard Rosenfeld, New York: 1962, pp. 53 - 63.
1 2  לביקורת על הספר ראו: גוסטב יעקב אורמן, "סדר רב עמרם גאון, מהדורת דניאל גולדשמידט (תשל"ב)", קריית ספר כרך מ"ז (תשל"ב), עמ’ 376 - 381.
↑  ראו גם מה שכתב על כך במאמרו: "(ביקורת על) 
Seder R. Amram Gaon; Hebrew text with critical apparatus, translation with notes and introduction, by Davud Hedegård, 1, Lund 1951", קריית ספר כ"ט (תשי"ג - תשי"ד), עמ' 71 - 75; פורסם שוב בשם: "סדר רב עמרם גאון, מהדורת דוד הדגרד, לינדשטט 1951", מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 407 - 412, בפרט בעמ' 409.
↑  ראו דברי גולדשמידט בעמ' 20 בפרק המבוא לסדר רב עמרם גאון, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשל"ב-1971.
↑  ראו דברי גולדשמידט בעמ' 21 בפרק המבוא לסדר רב עמרם גאון, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשל"ב-1971.
↑  ראו למשל דבריו של גולדשמידט, בעמ' 23 בפרק המבוא לסדר הסליחות, כמנהג פולין ורוב הקהילות בארץ ישראל, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשכ"ה; וכן בעמ' ט"ז בפרק המבוא לסדר הקינות לתשעה באב, כמנהג פולין וקהילות האשכנזים בארץ ישראל, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשכ"ח; ראו גם דבריו של פרנקל, בעמ' ז' ב"ראשית הדבר" למחזור סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה, לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, כולל מנהג אשכנז, מנהג פולין ומנהג צרפת לשעבר, מוגה, מעובד ומבואר בידי דניאל גולדשמידט (הושלם בידי יונה פרנקל), ירושלים: הוצאת קורן, תשמ"א.
1 2  לביקורת על הספר ראו: א. מ. הברמן, "סדר הסליחות, מהדורת ד' גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 147 - 153.
↑  דניאל גולדשמידט, שמואל דוד לוצאטו, מבוא למחזור בני רומא, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ו-1966, באתר היברובוקס.
1 2  לביקורת על הספר ראו: א. מ. הברמן, "סדר הקינות לתשעה באב, מהדורת ד. גולדשמידט", קריית ספר מ"ד, תשכ"ט, עמ' 175 - 178. נדפס בשוב בתוך: א. מ. הברמן, מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 154 - 159.
1 2  לביקורת על הספר ראו: א. מ. הברמן, "מחזור לימים הנוראים, מהדורת דניאל גולדשמידט", קריית ספר מ"ו, תשל"א, עמ' 200 - 205. נדפס בשוב בתוך: א. מ. הברמן, מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 160 - 169.
↑  לפרטים נוספים ראו בפרק: "פרסומים, ספריו, לאחר מותו".
↑  מחזור לרגלים - פסח, לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, מוגה, מעובד ומבואר בידי יונה פרנקל, ירושלים: קורן, תשנ"ג
↑  מחזור ירושלים, מחזור לשלוש רגלים: פסח, שבועות, סוכות, נוסח אשכנז, בעריכת יונה פרנקל, ירושלים: קורן, תשנ"ב-1992 (הדפסה שנייה: תשנ"ו-1996).
↑  מחזור לרגלים - שבועות, לפי מנהגי בני אשכנז לכל ענפיהם, מוגה, מעובד ומבואר בידי יונה פרנקל, ירושלים: קורן, תש"ס-2000.
↑  המידע בפרק זה לפי א. מ. הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 83.
↑  Chaldäisches Wörterbuch über die Targumim, und einen grossen Theil des rabbinischen Schriftthums, 2 volumes, Leipzig: Baumgärtner, 1867-1868.
↑  מהדורה ראשונה: 
Neuhebräisches und chaldäisches Wörterbuch über die Talmudim und Midrashim, von Jacob Levy, nebst Beiträgen von Heinrich Leberecht Fleischer, 4 volumes, Leipzig: F.A. Brockhaus, 1875-1889. מהדורה שנייה: אוצר לשון התלמודים והמדרשים, 
Wörterbuch über die Talmudim und Midraschim, מאת יעקב לוי, עם הוספות והערות מאת היינריך לברכט פליישר, עם תקונים והוספות מאת אליעזר גולדשמידט, 4 כרכים, ברלין: ב’ הרץ, תרפ"ד 1924.
↑  הסיפור הופיע לראשונה בעיתון "הארץ", מיום 22.4.1965. הוא פורסם שוב בספרו של עגנון ספר, סופר וסיפור, ירושלים ותל אביב: הוצאת שוקן, תשל"ח, עמ' קמ"ה, שם נכתב בסופו: "שמעתי מר' דניאל גולדשמידט". במהדורה משנת תש"ס-2000, מופיע הסיפור בעמ' 150 - 151.
↑  סדר התפילה לשבת הוא תדפיס מסידור היידנהיים, נוסח אשכנז, עם תיקונים קלים, מותאמים לארץ ישראל.
↑  למידע נוסף על הספר ראו מחקרי תפילה ופיוט, באתר הוצאת מאגנס.
↑  המאמר תורגם לעברית, בשם: "מחקר הליטורגיה היהודית בגרמניה", מחקרי תפילה ופיוט, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשל"ט (מהדורה שנייה מתוקנת: תש"ם-1980; הדפסה חוזרת: תשנ"ו-1996), עמ' 429 - 444.
↑  הוצאה לאור מחדש, בצורת ספר בן שני כרכים, של הערכים שכתב גולדשמידט (ואחרים) על האינקונבולים העבריים, במסגרת פעילותו ב"קטלוג הכללי של האינקונבולים" (Gesamtkatalog der Wiegendrucke), בעת שעבד בספרייה המלכותית של ברלין.
↑  לרשימה המקורית הוספו חמשת הכותרים הלועזיים, המופיעים במאמרו של הברמן, "החוקר א' דניאל גולדשמידט", מסכת סופרים וספרות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז, עמ' 83 - 88, בעמ' 88; עתה יש להוסיף לרשימה גם את הספרים שיצאו לאחר מותו (כמפורט לעיל).
↑  המאמר נכתב בשנת תשל"ד ונדפס גם באנגלית, בשם: 
Daniel Goldschmidt: A Tribute to a German-Jewish Scholar, Leo Baeck Institute Yearbook 19 (1) (1974), 175-180). הגרסה העברית פורסמה שוב בתוך: א. אלימלך אורבך, מחקרים במדעי היהדות, עורכים משה דוד הר, יונה פרנקל, 2 כרכים, ירושלים: הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשנ"ח, בכרך ב', עמ' 902 - 909.
| --- | --- |
ערך מומלץ: 
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007261832005171  BnF: cb13485824b (data)  GND: 124373917  ISNI: 0000 0000 8141 1207  LCCN: n85104562  NKC: pna20231205443  NTA: 106927345  SUDOC: 035616695  VIAF: 61698144   WorldCat (עם VIAF): 61698144 
הגדה של פסח, מהדורת דניאל גולדשמידט, 1960