stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הוגו איגנוטוש
קורות חיים

אביו לאו פייגלסברג, היה העורך הראשי וכותב מאמרי המערכת של העיתון פסטר לויד, ואמו הייתה קטלין שנברגר. איגנוטוש נולד אל תוך הזהות הכפולה של דוברי שתי השפות גרמנית-הונגרית, וגם לתוך הזהות הכפולה הונגרית-יהודית, שאפיינה אינטלקטואלים יהודיים מתבוללים בפשט ולאחר מכן בבודפשט סביב תחילת המאה ה-20. אביו היה שייך למעמד האינטלקטואלי היהודי-הונגרי הראשון במעלה. נוכחותם של אינטלקטואלים יהודים בפשט הייתה משמעותית גם בכלכלה ההונגרית. איגנוטוש מעולם לא שכח את מוצאו. אחיו ויקטור פייגלסברג (1958-1875), סיים לימודי משפטים באוניברסיטת בודפשט ועבד כעורך דין. אחותו אמה פייגלסברג (בערך 1944-1871) הייתה מורה לגרמנית. שניהם שינו את שמם לוֵוגְהֵאִי.
הוגו איגנוטוש סיים אף הוא לימודי משפטים בבודפשט והפך לעיתונאי. משנת 1891 ואילך עבד בכתב העת הספרותי הֵט (שבוע), ופרסם בעיתון זה כבר בשנות לימודיו באוניברסיטה. בשנת 1893 החלה בעיתון הט תחרות מתכונים שהביאה את מיטב המתכונים שהגישו הקוראים ופורסמו בשם "ספר הבישול של אמה". כספר בישול של ממש פורסמו המתכונים בשם "ספר הבישול של הט" שיצא לאור לראשונה בשנת 1902. היו לו שתי מהדורות נוספות: האחרונה פורסמה בשנת 1908, שנת הקמת כתב העת ניוגט. ב-2 ביולי 1900 הוא נשא לאישה את ינקה שטיינברגר, בתם של יאקאב שטיינברגר ויוליה קליין. הנישואים הסתיימו בגירושים בשנת 1914.
משנת 1902 ואילך הוא עבד בעיתון מאדיאר הירלפ (חדשות הונגריות) והיה כתב העיתון בגרמניה, בטורקיה, בבלקן ובארצות הברית. הוא היה בקיא היטב בכמה שפות והסתדר היטב בכל הארצות האלה. חוויותיו מחו"ל השפיעו רבות על השקפותיו על הונגריה. הוא הצטרף לבונים החופשיים בשנת 1906, שם נבחר עד מהרה לתפקידי מנהיגות שונים. בשנת 1906 היה ממקימי כתב העת "סֶרְָדָה" (יום רביעי) ממש כמו הניוגט בשנת 1908. בשנים 1908–1929 היה העורך הראשי של כתב עת ספרותי חשוב זה. הוא היה הראשון שהבין את מקוריותו של המשורר אנדרה אדי (1906) ואת ערך יצירתו של מיהאי באביץ' (1908). הוא התלהב מכתבי הסופר ז'יגמונד מוריץ.
בשנת 1916 התחתן עם אליס שומלו (כינויה היה לילי בחיים הציבוריים), בתם של יאקאב שפיצר וקלרה אַבֶּלֶס, בבודפשט ב־9 באפריל, אך גם נישואים אלה הסתיימו בשנת 1929. בשנת 1919, לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, היגר לווינה מפני מהפכת הנגד ורדיפות הימין הקיצוני הלאומני. לאחר מכן עבד כעיתונאי באוסטריה. בשנת 1926 הפנה לראשונה את תשומת הלב למשורר הצעיר אטילה יוז'ף. לאחר מותו של ארנו אושבאט (1929) הוסר שמו מכתב העת ניוגט; אז הוא התחיל בוויכוח ממושך ואישי עם מיהאי באביץ. בשנת 1929 התחתן בפעם השלישית, עם לילי ברני, בתם של דוד ברני ויוליאנה קראוס. ב־3 באפריל 1934 המיר את יהדותו לקתוליות, אך המשיך להחשב כיהודי. לכן בשנת 1938 נמלט לאמריקה בגלל החוקים האנטי-יהודיים (החוק היהודי הראשון השני והשלישי). בשנת 1944 קיבל פרס ספרות מ"האקדמיה האמריקאית למדעים והמכון הלאומי לאמנויות ולמכתבים" (American Academy and the National Institute of Arts and Letters). הוא שב להונגריה בשנת 1948 כחולה אנוש. לאחר מותו של פאל דיולאי (היסטוריון ספרותי), מילא את תפקיד "המנהיג הספרותי" בהונגריה.
שירתו

הליריקה הייתה הקרובה ביותר לאיגנוטוש, אך נותר רק קומץ משיריו. הוא הרגיש שהכישרון הפיוטי שלו הוא מדרגה שנייה לעומת כותבי השירה בתור הזהב של ניוגט. כמשורר, הוא השתתק במהירות, ורק שני כרכים של שיריו פורסמו. שירתו היא כמעט אך ורק שירת אהבה. המוטיבים של פסוקיו נשלטים על ידי תמונות מחיי היומיום.
פעילותו העיתונאית

הוא עבד כעיתונאי עבור ההט (שבוע), מאדיאר הירלפ (חדשות הונגריות), ניוגט (מערב), כתב בעיתונים ההונגריים, לאחר ההגירה/מנוסה שלו. נדבך קבוע בפובליציסטיקה של איגנוטוש היה ההגנה על המערכת הדואליסטית - עם גישה ביקורתית. איגנוטוש הוא מספר מעולה ואדריכל בניית מיתוסים ונרטיבים בעיתונות. במאמרו על מותו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה ומלך הונגריה, הוא שיבח והילל את השליט המנוח, הוא האמין שלהונגריה לא היה מלך לאומי יותר טוב מאשר פרנץ יוזף מאז מתיאש הראשון, מלך הונגריה. בשנת השלום האחרונה לפני מלחמת העולם הראשונה הוא כתב מאמרים פוליטיים עם כוח נבואי בניוגט, כנביא, הוא התחנן למען העם, ניתח את מצבה הנואש של המדינה, הכה בשוט והיה מודאג מהגורל של ארצו. בכתביו ובחזיונות על המלחמה הוא חזה את הונגריה גדועת האזורים שאכן איבדה לאחר מלחמת העולם הראשונה ואת גלישת המדינה מזרחה במקום מערבה.
איגנוטוש קיים קשר ידידותי ומשפחתי עם ראש הממשלה דיולה אנדרשי ג'וניור (רוזן, ראש הממשלה הראשון של הונגריה אחרי הקמת המונרכיה האוסטרו-הונגרית). רעיונותיו של שר המונרכיה "המשותף" הגיעו לעם באמצעות מאמריו של איגנוטוש. עם זאת, איגנוטוש מעולם לא הזדהה לחלוטין עם דעותיו של אנדרשי והוא לא הצליח לעבוד עם אישטוואן טיסה בכלל (שהיה אף הוא רוזן וראש ממשלה פעמיים).
איגנוטוש וכתב העת ניוגט

איגנוטוש תמיד היה מוכן לייסד מגזינים. הוא הצליח לשכנע את הברון לאיוש הטווני, היסטוריון ספרותי ידוע לממן פתיחת מגזין ספרותי חדש, ניוגט, ואת ארנה אושבאט, העורך הספרותי הטוב ביותר באותה תקופה להצטרף אף הוא. המהדורה הראשונה של ניוגט יצאה לאור בתחילת ינואר 1908, לפי התוכנית של איגנוטוש ועם מאמר המערכת שלו. בסערת כתיבה גדולה במאמר זה הוא ביטא את רגשותיו לגבי הקונפליקט והיחסים בין המזרח לבין המערב ועל הדילמה של עמים קטנים. "השמש והאנושות וההיסטוריה עוברים ממזרח למערב." ערכו של איגנוטוש הומחש היטב בציטוט הבא מאת מיקשה פנייה (יהודי, עורך מייסד בניוגט וחבר בית הנבחרים ההונגרי) : "הניוגט לא היה ניוגט ללא אנדרה אדי, ובקושי היה ללא איגנוטוש." בין השנים 1918-1908 ו-1928-1919 הוא היה האידאולוג החשוב ביותר של כתב העת ניוגט. החוט שהנחה את עבודתו של איגנוטוש היה חופש המחשבה המוחלט, שבגללו הואשם על ידי רבים שאינו פטריוט ודוגל בחוסר לאומיות ובחוסר נאמנות הונגרית.
ביקורותיו

L'art pour l'art מגדיר את אמנותו, בניגוד לשמרנות היה חסיד הקידמה, עם חרב ביקורתית חדה ונלחם נגד הנחשלות והשמרנות. המדד היה מבחינתו ביצוע אסתטי, שלמות אומנותית. לדעתו המשורר אנדרה אדי היה המדד, והיה צריך למדוד הכול לפיו. איגנוטוש כתב גם ביקורות תיאטרון והביקורות שלו סיפקו מידע חשוב לקהל. הוא היה הראשון שהזכיר את הבמאים בשמם. בביקורתו, שהייתה בנויה בקפידה ומנוסחת בצורה אמנותית גם על הפוליטיקה. הוא נלחם נגד הריאקציה של האצולה, אך מעולם לא חרג מגבולות הליברליזם הבורגני.
חשיבותו הספרותית

איגנוטוש הוא אחת הדמויות הגדולות ביותר בתולדות הביקורת הספרותית ההונגרית והשפעתו על ארגון הספרות ההונגרית כמעט ולא ניתנת למדידה. הדורות שבאו אחריו שכחו זאת מהר מאוד, אף שבמשך כמעט שלושה עשורים הוא היה מבקר לוחמני של הספרות ההונגרית המודרנית. הוא ביסס ביקורת מונעת-חוויה, אינטואיטיבית בשם אימפרסיוניזם, שהכריזה על חופש אמנותי מוחלט. לרוע המזל, אין תיעוד לעיתונאות העשירה שלו ולא נכתבה עליו ביוגרפיה מפורטת.
פרסים

פרו ארטה
פרס באומגארטן (1949)
יצירותיו

בשפת המקור:
A Slemil keservei (1891)
Vallomások (1895)
Versek; Singer-Wolfner, Bp., 1895
Változatok a G-húron (1902)
A Hét szakácskönyve. A Hét pályázatára beérkezett reczipékből összeállította Emma Asszony; A Hét 1902
Legteljesebb legyező- és virágnyelv; Pannonia Ny., Komárom, 1905
Olvasás közben jegyzetek és megjegyzések; Franklin, Bp., 1906
Feljegyzések (1909)
Kísérletek cikkek és képek; Nyugat, Bp., 1910
Színházi dolgok (1912)
Egy év történelem jegyzetek 1914 tavaszától 1915 nyaráig; Athenaeum, Bp., 1916
Egy év halál jegyzetek 1914 tavaszától 1915 nyaráig; Athenaeum, Bp., 1916
Ignotus verseiből (1918)
Ignotus novelláiból (1918)
Olvasás közben új folyam újságcikkek 1913 és 1921 körül; Fischer, Wien 1922
L'amour. Ses joies. Ses amertumes. Son rôle social; Jouve, Paris, 1927
A Nyugat útja; Lőrincz Ernő, Bp., 1930
Ignotus válogatott írásai. Versek, novellák; vál., sajtó alá rend., bev. Komlós Aladár; Szépirodalmi, Bp., 1969
Emma asszony levelei. Egy nőimitátor a nőemancipációért; összeáll., bev., jegyz. Kardos Péter; Magvető, Bp., 1985 (Magyar hírmondó)
Túl az óperenczián. Válogatás Ignotus pszichoanalitikus vonatkozású írásaiból; összeáll., jegyz., előszó, utószó Hárs György Péter; Múlt és Jövő, Bp., 2010 (Nepeś. Múlt és Jövő pszichológia)
בתרגום לעברית:
ייסוריו של שלמיל (1891)
וידויים (1895)
שירים ; זינגר-וולפנר, עמ ', 1895
וריאציות על חוט (1902)
ספר הבישול של העיתון "הט". נאסף מהמתכונים שהתקבלו ונערך על ידי "הגברת אמה" בתחרות ה"הט" ; שבוע 1902
מניפה ושפת פרחים השלמים ביותר ; Pannonia Ny., Komárom, 1905
הערות ותווים במהלך הקריאה ; Franklin, Bp., 1906
הערות (1909)
ניסויים מאמרים ותמונות ; West, Bp., 1910
ענייני תיאטרון (1912)
שנה אחת שמציינת היסטוריה מאביב 1914 לקיץ 1915 ; אתנהאום, ב ', 1916
שנה אחת שמציינת מוות מאביב 1914 עד קיץ 1915 ; אתנהאום, ב ', 1916
משירי איגנוטוש (1918)
מהסיפורים הקצרים של איגנוטוש (1918)
תוך כדי קריאת מאמרים חדשים בעיתון סביב 1913 ו-1921 ; פישר, וינה 1922
L'amour. Ses joies. Ses amertumes. Son rôle social; Jouve, Paris1927
טיול במערב; ארנו לרינץ, ב ', 1930
כתבים נבחרים של איגנוטוש. שירים, סיפורים קצרים ; לערוך, לערוך, לערוך Aladár Komlós; בדיוני, עמ ', 1969
המכתבים של גב 'אמה. חיקוי נשי לשחרור נשי ; לחבר, לכתוב, להקליט פיטר קרדוס; Seeder, Bp., 1985 (עיתון הונגרי)
ישן מדי בשביל פרנצ'יה. מבחר מכתבי איגנוטוס בנושא פסיכואנליזה ; קומפילציה, הערה, הקדמה, מילת המפתח György Péter Hárs; עבר ועתיד, עמ ', 2010 (Nepeś. פסיכולוגיה בעבר ובעתיד)
לקריאה נוספת

מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek ISBN 963-86071-0-6
מרשם הנשואים של בודפשט Budapesti polgári anyakönyvek – házasságok
איגנוטוש: הדרך של ניוגט Ignotus, A Nyugat útja (s.n., 1930)
Ignotus, Ignotus válogatott írásai (Budapest: Szépirodalmi Könyvkiadó, 1969)
Ignotus,Versek (s.n., 1895)
Ady Endre, „Ignotus háborús könyve”, Nyugat, 10. évf. 3. sz. (1917)
מיהאי בביץ על איגנוטוש Babits Mihály, „Ignotusról”, Nyugat, 17. évf. 23. sz. (1924)
Fenyő Miksa, Följegyzések a „Nyugat” folyóiratról és környékéről (Niagara Falls/Ont.: Pátria, 1960)
Firta Gábor, „Modernitás és modernizáció: tanulmányok a modern magyar próza és kritikai gondolkodás témaköréből” (Szombathely: Savaria Univ. Press, 2011), 87-90. old.
תולדות הספרות היהודית-הונגרית Kőbányai János, A magyar zsidó irodalom története (Budapest: Múlt és Jövő, 2012)
Kőbányai János, „A Monarchia köldökzsinórján: a magyar zsidó értelmiség viszonya a Monarchiához - Ignotus publicisztikája a Nyugatban„, Múlt és Jövő, 22. évf. 4. sz. (2012), 45-72. old.
Komlós Aladár, Bevezetés a magyar-zsidó irodalomba (Budapest - Jeruzsálem: Múlt és Jövő, 2009), 234-249. old.
Komlós Aladár, „Ignotus, a kritikus”, Kortárs, 9. évf. 1. sz. (1965), 128-134. old.
Schöpflin Aladár, „Ignotus sorsa”, Nyugat, 17. évf. 23. sz. (1924)
Szilágyi V. Ferenc A magyar irodalom arcképcsarnoka (Budapest: Anno K.,2008) 72. old.
Hegedűs Géza, A magyar irodalom arcképcsarnoka; 2014.03.29.
Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Budapest: Argumentum. 2005.
Ignotus. Szabadkőműves Wiki. (Hozzáférés: 2016. január 13
ראו גם

חשיבותו של איגנוטוש בהיסטוריה הספרותית Dóczy Jenő: Ignotus irodalomtörténeti szerepe és jelentősége. Ceruzajegyzetek egy kritikus arcképéhez; Pallas Ny., Bp., 1924
התייחסותו של מיקלוש רדנוטי לגבי איגנוטוש Emery George: Radnóti Miklós Ignotus-vonatkozásairól; Akadémiai Ny., Bp., 1982
מחקרי איגנוטוש Angyalosi Gergely: Ignotus-tanulmányok. Közelítések az "impresszionista" kritika problémájához; Universitas, Bp., 2007 (Klasszikusok)
Dede Franciska: Tartsd jól a bestiát! Emma asszony (Ignotus) receptpályázata és A Hét szakácskönyve. Egy századfordulós "blog" története. Tanulmány és szövegválogatás; Kortárs–OSZK, Bp., 2010
הערות שוליים

↑  הוגו איגנוטוש-בית התפוצות
↑  Pesti neológ izr. hitközség születési anyakönyve, 1281/1869. folyószám.
↑  Lengyel András. "Neve, ha van…". [Élet és Irodalom. LVII. évf. (16. szám): 2013. április 19., 2. נבדק ב-2013-04-20.
↑  Kőbányai János, „A Monarchia köldökzsinórján: a magyar zsidó értelmiség viszonya a Monarchiához - Ignotus publicisztikája a Nyugatban”, Múlt és Jövő, 22. évf. 4. sz. (2012), 45-52. old.
↑  Kosztolánczy Tibor: „Gondolkodó irodalom”
↑  Véghelyi Emma halotti bejegyzése (Bp. VI. ker. 591/1944)
↑  Budapest VI. ker. állami házassági anyakönyv 238/1900. folyószám
↑  Bpesti kir. tszék 25.818/914. sz. ítélete.
↑  Budapest II. ker. állami házassági anyakönyv, 226/1916. folyószám.
↑  Budapesti kir. törvényszék 1. P. 42005/1929. sz. ítélet.
↑  Budapest V. ker. állami házassági akv. 560/1929. folyószám.
↑  A Budapest zugliget-városmajori r. kath. plébánia által 7/1938. sz. alatt kiadott keresztlevél szerint.
↑  http://www.archive.org/stream/literaryprizesan010117mbp/literaryprizesan010117mbp_djvu.txt
↑  Kőbányai János, A magyar zsidó irodalom története (Budapest: Múlt és Jövő, 2012), 503-506. old.
↑  Ady Endre „Ignotus háborús könyve”, Nyugat, 10. évf. 3. sz. (1917).
↑  Fenyő Miksa, Följegyzések a „Nyugat” folyóiratról és környékéről (Niagara Falls/Ont.: Pátria, 1960), 300-303 old.
↑  Kőbányai János, A magyar zsidó irodalom, 512-515 old.
↑  http://epa.oszk.hu/00000/00022/00001/00001.htm
↑  Fenyő Miksa, Följegyzések, 304. old.
↑  Fenyő Miksa, Följegyzések, 306. old.
↑  Komlós Aladár „Ignotus, a kritikus”, Kortárs, 1965. 1. sz. (9. évf.), 129. old.
↑  Komlós Aladár, Bevezetés, 234-249. old.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007262818805171  PLWABN: 9810554089805606  BnF: cb16724202t (data)  GND: 117124869  ISNI: 0000 0001 0864 1943  LCCN: n92120805  SELIBR: 314465  SNAC: w63r4gn5  SUDOC: 187543186  VIAF: 4134722   WorldCat (עם VIAF): 4134722
דוד פונדק

| --- | --- |

 לידה:  1950 (בן 74 בערך) אשדות יעקב איחוד, ישראל 
 ענף מדעי:  אסטרונומיה 
 מקום לימודים:  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל  אוניברסיטת תל אביב  אוניברסיטת סן-דייגו 
 מוסדות:  האקדמית כנרת  המכללה האקדמית להנדסה בראודה 
 
דוד פונדק (נולד ב-1950) הוא פרופסור חבר מקצועי (בדימוס) מאת המכללה האקדמית כנרת. הקים ועמד בראש המרכז הארצי לחינוך אסטרונומי "פרחי מדע", היחידה לתקשוב בהוראה במכללה האקדמית אורט בראודה והיחידה לפיזיקה במכללה האקדמית כנרת.
תחומי התמחותו הם: תקשוב בהוראה, הוראת הפיזיקה והאסטרונומיה.
ביוגרפיה

דוד פונדק נולד בקיבוץ אשדות יעקב איחוד, הצעיר מבין ארבעת ילדיהם של צילה וישעיהו פונדק. מראשי תנועת הנוער העובד בארץ, פעיל מרכזי במפלגת מפא"י.
אחיו הבכור מנחם פונדק נספה בתאונת מטוס במכתש הגדול, בהיותו מפקד קורס נווטים ב-1964.
לדוד אחות ואח נוספים. הוא נשוי ואב לשלושה בנים.
בצבא שרת כלוחם בסיירת צנחנים וקצין חינוך בחטיבת הצנחנים. לאחר השירות חזר לקיבוצו ובו מלא שורה של תפקידים: רכז תרבות, מדריך חברת נוער, רכז גיל הנעורים. עם סיום לימודי התואר הראשון הדריך דוד את חברת נוער "ארזים" במשך ארבע שנים (1977–1981). בני חברת הנוער הגיעו בגיל 14 לקיבוץ אשדות יעקב איחוד.
במהלך השנים 1980 -1991 הקים וריכז דוד את מגמת הפיזיקה בבית ספר התיכון "בית ירח". בשנים אלה הפכה מגמת הפיזיקה בבית הספר למגמה גדולה שאליה הגיעו 30% מהתלמידים בבית הספר כאשר כ־50% מהלומדים היו בנות, הישג יוצא דופן בהשוואה לבית ספר תיכון בישראל ובעולם. בהוראת הפיזיקה שילב דוד הדגמות, הדמיות מחשב ופיתוח מצפה כוכבים. הפעלת המצפה תמכה בביצוע עבודות חקר של תלמידים בתיכון. על הישגיו בהוראה זכה דוד בשנת 1989 לפרס מורה מצטיין לפיזיקה, על ידי מכון ויצמן למדע.
ב־1992 הקים דוד את "פרחי מדע", מרכז ארצי לחינוך אסטרונומי במכללה האקדמית כנרת יחד עם ד"ר גנאדי רויזמן ופרופ' לב פוסטילניק. הקמת המרכז נשענה על פיתוח שיטות למידה פעילה והוראת חקר. במסגרת המרכז הוקמו שני מכוני מחקר - מצפה כוכבים אופטי ובו טלסקופ ממוחשב "Meade 16 ומצפה רדיו ובו רדיו-טלסקופ בקוטר 2.5 מטרים. למרכז הגיעו מאות תלמידים לצורך ביצוע עבודות חקר זעירות באסטרונומיה, ועשרות תלמידים ביצעו עבודות גמר באסטרונומיה. המרכז הפעיל ניידת אסטרונומית שהגיעה מדי שנה לאלפי תלמידים בבתי ספר בכל רחבי הארץ בניהולה של זהבה וגנר.
לימודים

דוד פונדק סיים תואר ראשון בפיזיקה, ב-1978, באוניברסיטת תל אביב. ב-1982 השלים תעודת הוראה בטכניון.
ב-1986 השלים תואר שני ב טכניון, עם התמחות בהוראת הפיזיקה בהנחיית דר' נח לרמן. נושא התזה: "פיתוח של מעבדה באופטיקה גאומטרית והערכת תרומתה ללימודי הפיזיקה".
בשנת 1991 קבל תואר דוקטור בטכניון, בהנחיית פרופ' מנחם פיינגולד. נושא התזה: "התפתחות מערכות מושגים באסטרונומיה אצל תלמידים המבצעים עבודת גמר".
בשנים 2–1991 יצא דוד עם משפחתו לפוסט דוקטורט באוניברסיטת סן-דייגו. עבודת המחקר עסקה בפיתוח והערכה של לומדות בהוראת מעגלים חשמליים, בהנחייתו של פרופ' פרד גולדברג.
קריירה אקדמית

תחומי העיסוק של דוד פונדק הם תקשוב בהוראה, וחינוך בפיזיקה ואסטרונומיה: הוראה, מחקר, פיתוח חומרי למידה ורעיונות פדגוגיים.
משנת 1993 דוד ללמד במכללה האקדמית כנרת כשלוחה של אוניברסיטת בר-אילן (אורכב 15.09.2018 בארכיון Wayback Machine). הוא לימד בתוכנית "אקדמיזציה למורים", שבה השלימו מורים בעלי תואר מורה בכיר תואר ראשון בחינוך. במקביל להוראה פיתח יחד עם קבוצת אסטרופיזיקאים, עולים חדשים מברית המועצות לשעבר, שני מכוני מחקר באסטרונומיה שבהם התבצעו מחקרים בפעילות השמש ובכוכבים משתנים. מכונים אלה אף סייעו לתלמידי תיכון בביצוע עבודות חקר באסטרונומיה.
ב-1998 נבחר דוד לעמוד בראש המחלקה להוראה במכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה, במסגרתה למדו וקבלו המהנדסים תעודת הוראה. בשנת 2000, במסגרת קול קורא לפיתוח טכנולוגיות למידה של המועצה להשכלה גבוהה, זכתה הצעה שהגיש דוד בנושא תקשוב בלמידה למימון רחב היקף. בעקבות הזכייה הוקמה יחידה לתקשוב ההוראה במכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה ודוד עמד בראשה. פעילות היחידה הובילה בין השאר לפיתוח חדר למידה מיוחד בגישת Scale-Up המאפשרת הוראה המשלבת למידה ומחקר בקבוצות קטנות.
בשנת 2000 נבחר דוד כחבר בצוות ההיגוי של מיט"ל – מרכז של המוסדות להשכלה גבוהה בארץ לקידום ידע בטכנולוגיות למידה. במסגרת המרכז דוד היה שותף, במשך 17 שנים, בקידום יוזמות לתקשוב ההוראה האקדמית בארץ, וכן קיום סדיר של כנסים שנתיים (אורכב 12.09.2018 בארכיון Wayback Machine) בנושאי טכנולוגיות למידה.
ב־2005 הוקם במכללה האקדמית כנרת בית ספר להנדסה בראשותו של פרופ' יעקב בר. דוד הקים את היחידה לפיזיקה בבית הספר להנדסה, ופיתח מעבדה להוראת הפיזיקה וללימוד קורסי היסוד בפיזיקה.
ב-2018 פרש פרופ' פונדק לגמלאות והקים במכללה את המרכז לחינוך אסטרונומי יחד עם פרופ' מוחמד עכאשה ועם דר' אלון לוי. פרופ' פונדק חידש את פעולת מצפה הכוכבים כנרת. למצפה אתר עשיר הכולל ספר לימוד מקוון באסטרונומיה המקיף את כל נושאי היסוד בתחום, אתר הדמיות באסטרונומיה, עבודות חקר זעירות של תלמידים באסטרונומיה, פעילויות באסטרונומיה שניתן לבצען בכיתה, פרויקטים מיוחדים במדעי החלל.
ב־2022 הקים פרופ' פונדק מצפה כוכבים רובוטי המתמקד בתמיכה של עבודות חקר המבוצעות על ידי תלמידים בישראל ובעולם. ניתן לפנות אל אתר מצפה הכוכבים הרובוטי ולהזמין תמונות של גרמי שמים וכן לקבל תמיכה בביצוע עבודות חקר.
כתיבה, עריכה ותרגום

דוד כתב ספרים ומאמרים רבים והרצה בכנסים בינלאומיים. הפעילות האקדמית והמחקרית של דוד הוא מתמקדת בשני נושאים: א. פיתוח דרכים סביבות למידה בפיזיקה ואסטרונומיה תוך זיהוי קשיים הבולמים את התקדמות הלומד, ב. פיתוח וחקר סביבות למידה מתוקשבות.
1987 תרגם דוד לעברית את ספרו של פרופ' ריצ'רד פיינמן התאוריה המוזרה של אור וחומר בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בהמשך ראתה אור סדרת ספרים ללימוד אסטרונומיה בעריכתו של דוד:
1993 - "האדם והיקום" בהוצאת רשת עמל.
1995 "לשמים יד נושיט" יסודות האסטרונומיה לגיל הרך בהוצאת אוריון.
1999 - "מדריך למורה – אסטרונומיה בפעולה" בהוצאת רכס.
2000 - "אסטרונומיה בפעולה" בהוצאת רכס.
2003 - אסטרוטופ – מדריך לביצוע עבודות חקר באסטרונומיה.
בשנת 2006 החל דוד לערוך את הסדרה המדעית של המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה. במסגרת הסדרה הופיעו עשרה ספרים שנכתבו על ידי מרצי המכללה או תורגמו ביוזמתה.
שני הספרים הראשונים הופיעו בעקבות שיתוף פעולה של דוד עם פרופ' וולפגאנג כריסטיאן (Wolfgang Christian) ממכללת דווידסון ועסקו בפיזיקה רב-ייצוגית המאפשרת למידה באמצעות הדמיות.
2006 - מכניקה רב-ייצוגית בהוצאת רכס.
2008 - חשמל ומגנטיות רב-ייצוגיים, בהוצאת רכס .
במתמטיקה הופיעו הספרים הבאים:
2008 - חדו"א במשתנים אחדים בהוצאת מאגנס.
2009 - חדו"א במשתנה אחד בהוצאת מאגנס.
בהמשך הופיעו חמישה ספרים בסדרה "מבינים פיזיקה" בהוצאת מאגנס,,,,
2014 הופיע ספר הלימוד האחרון בסדרה - תקצירי הרצאות במכניקה (אורכב 12.09.2018 בארכיון Wayback Machine), בהוצאת מאגנס.
יזמות בקידום המדע ותקשוב הלמידה

1988 - הקמת מצפה הכוכבים "בית ירח" בבית גורדון. המצפה הממוחשב הראשון בארץ שבו ביצעו תלמידים עבודות חקר. התלמידים למדו להפעיל טלסקופ ומצלמות כוכבים כרובוטים. במסגרת זו אושרה לתלמידים יחידת לימוד שישית בפיזיקה בתעודת הבגרות.
1994 - הקמת בית התוכנה "קשת אוריון", שהתמחה בפיתוח משחקי מחשב בהוראת המדעים לגיל הרך.
1995 - פתיחת בית ספר לאסטרונומיה באינטרנט, הקמת מצפה רדיו-טלסקופ ראשון ויחיד בישראל.
2000 - פיתוח סביבת לימוד חדשנית בהוראת המדעים – בודק מטלות ברשת, מערכת לניהול שאלות דיגיטליות בשיתוף פעולה עם חברת WebAssign בראשה עמד פרופ' ג'ון ריזלי (John Risley).
2004 - הקמת סביבה חדשנית ללמידה המאפשרת למידה בקבוצות קטנות בקורסים מרובי משתתפים בגישת Scale-Up בשיתוף פעולה עם פרופ' רוברט ביכנר (Robert J. Beichner).
2006 - פיתוח אתר עם מערכת הדמיות ממוחשבות בגישת Physlet בשיתוף פעולה עם פרופ' וולפגאנג כריסטיאן.
2017 - פיתוח אתר ללימוד אסטרונומיה - אסטרונומיה בפעולה, המאפשר לכל המעוניין להכיר אסטרונומיה באמצעות ספר לימוד מקוון, הדמיות וביצוע עבודות חקר.
2018 - הקמת מצפה הכוכבים כנרת לקידום החינוך האסטרונומי במועצה האזורית עמק הירדן. הקמת המרכז לחינוך אסטרונומי במכללה האקדמית כנרת
לקט פרסומים

Pundak, D., Liberman, I., Shacham, M. (2017). From conceptual frameworks to mental models for astronomy. Journal of Astronomy & Earth Sciences Education. 4(2). Link.
Pundak, D., Sabag, N., Trotskovski, I. (2014). Accreditation of MOOCs Courses. European Journal of Open and Distance Learning, 17(2), 161-128. Retrieved from: Link
Pundak, D., Dvir, Y. (2014). Engineering College Lecturers Reluctance to Adopt Online Courses. European Journal of Open and Distance Learning. 17(1), 210-226. Retrieved from:
Link
Pundak, D., Shacham, M., Herscovitz, O. (2013). Integrating Online Assignments Checking in introductory courses. Journal of Information Technology Education: Research, Volume 12, 191-202. Link
Maharshak, A., Pundak, D. (2012). Student loans: Stated versus perceived attitude. Research in Business and Economics Journal, 6, 42-56. Link
Pundak, D., Herscovitz, O., Shacham, M., Weizer-Biton, R. (2010). Attitudes of face-to-face and e-learning instructors toward 'Active Learning'. European Journal of Open and Distance Learning. Link (הקישור אינו פעיל)
Pundak, D., Maharshak, A. (2010). Employing a marketing approach to create a learning environment for engineering students. Research in Higher Education Journal, 7. Link
Pundak, D., Herscovitz, O., Shacham, M., Weizer-Biton, R. (2009). Instructors' attitudes toward Active Learning. Interdisciplinary Journal of E-Learning and Learning Objects, 5, 215-232. Link
Pundak, D., Rozner, S. (2007). Empowering engineering college staff to adopt active learning methods. Journal of Science Education and Technology. 17(2), 152-163. Link(הקישור אינו פעיל)
הערות שוליים

↑  ראו בסרטון פרחי מדע 1995 - ד"ר דוד פונדק
↑  ישעיהו פונדק (1912–2000) – מנהיג בתנועת החלוץ הצעיר בפולין
↑  לפרטים נוספים ראו ישעיהו פונדק ומשפחתו
↑  מנחם פונדק
↑  שני פומס, ‏חמישים שנה לתאונת ה"נורד" במכתש הגדול, באתר חיל האוויר הישראלי, 4 ביולי 2014
↑  בית ירח
↑  הבדלים מגדריים במדע: על טבע המדע והעוסקים בו, מאמר מאת עדנה רובין
↑  ד"ר גנאדי רויזמן
↑  פרופ' לב פוסטילניק
↑  ניידת אסטרונומית
↑  פרופ' מנחם פיינגולד -  מומחה בהוראת הפיזיקה, היה ראש המחלקה לחינוך למדע ולטכנולוגיה בטכניון – מכון טכנולוגי לישראל בשנים 1992-1995
↑  Fred Goldberg
↑  וולפגאנג כריסטיאן, מאריו בלוני, דוד פונדק (2006). מכניקה רב ייצוגית. הוצאת רכס.
↑  וולפגאנג כריסטיאן, מאריו בלוני, אריה מהרשק ודוד פונדק (2008). חשמל ומגנטיות רב ייצוגיים. הוצאת רכס.
↑  אברמוביץ בומה, מרים ברזינה, לודמילה שוורצמן (2008). חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי במשתנים אחדים. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  פיאנה יעקובזון, דבורה טולדנו קטעי, דוד שוחט (2009). חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי במשתנה אחד. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  קרן קמינגז, פרסילה לווז, אדווארד פ' רדיש, פטריק ג' קוני (2010). מבינים פיזיקה – מכניקה א'. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  קרן קמינגז, פרסילה לווז, אדווארד פ' רדיש, פטריק ג' קוני (2011). מבינים פיזיקה – חשמל מגנטיות ואופטיקה. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  רוברט רזניק, ג'רל ווקר, דוויד הלידיי (2012). מבינים פיזיקה מודרנית. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  קרן קמינגז, פרסילה לווז, אדווארד פ' רדיש, פטריק ג' קוני (2013). מבינים פיזיקה – גלים ותרמודינמיקה. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  קרן קמינגז, פרסילה לווז, אדווארד פ' רדיש, פטריק ג' קוני (2014). מבינים פיזיקה – מכניקה ב'. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  ג'ורג' ברגר (2014). תקצירי הרצאות במכניקה. הוצאת מאגנס, האוניברסיטה העברית ירושלים.
↑  מצפה הכוכבים
↑  מאתר המכללה כנרת
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007309090705171  VIAF: 298410224   WorldCat (עם VIAF): 298410224 
מצפה הכוכבים כנרת, בבית גורדון בקיבוץ דגניה א'
בתצלום גלקסיה M101 שבה הופיעה סופרנובה מסוג II (קריסת ליבה של כוכב מסיבי) ב־19.5.2023. הסופרנובה נמצאת מימין לחץ בתמונה. הסופרנובה נמצאת במרחק של כ-21 מיליון שנות אור מכדור הארץ וצפויה להותיר אחריה כוכב נייטרונים או חור שחור. צולמה במצפה הכוכבים הרובוטי קק"ל-כנרת, המצפה של תלמידי ישראל.
הערפילית הגדולה באוריון M42, ערפילית מפוזרת מרשימה בקבוצת הכוכבים אוריון. הערפילית, הקרויה גם "מלכת הערפיליות", נמצאת במרחק של כ-1,300 שנות אור ממערכת השמש. זוהי ערפילית פליטה, החזרה ובליעה, וגודלה מוערך ב-24 שנות אור. צולמה במצפה הכוכבים הרובוטי קק"ל-כנרת, המצפה של תלמידי ישראל.
ערפילית הנשר - M16, צביר כוכבים פתוח בקבוצת הכוכבים נושא-הנחש, המוקף בענני אבק וגז היוצרים ערפילית פליטה אדומה. צולמה במצפה הכוכבים הרובוטי קק"ל-כנרת, המצפה של תלמידי ישראל.
מצפה הכוכבים הרובוטי כנרת, במכללה האקדמית כנרת