stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סיון רותם

| --- | --- |

 לידה:  בואנוס איירס
 מוקד פעילות:  ישראל
 מקום לימודים:  בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת חיפה 
 סוגה:  אופרה 
 סוג קול:  סופרן 
 שפה מועדפת:  עברית 
 www.sivanrotem.com
 
סיון רותם היא זמרת אופרה ישראלית, מורה לפיתוח קול וציירת.
ביוגרפיה

סיון רותם נולדה בבואנוס איירס. לאחר עלייתה לארץ חיה בקיבוץ אפיקים ולאחר מכן ביישוב חופית. בתה, נגה רותם, מלחינה מוזיקה לסרטים.
רותם החלה את הקריירה המוזיקלית שלה ככנרת, אך לאחר מכן עברה הסבה לזמרה קלאסית תחת הדרכתה של מירה זכאי באקדמיה למוסיקה באוניברסיטת תל אביב, לאחר שהשלימה את לימודי התואר הראשון שלה באנגלית וספרות באוניברסיטת חיפה.
לרותם הופעות רבות כזמרת אופרה. היא הופיעה באופרה של סיאטל בתפקיד ויולטה בלה טרוויאטה ובתפקיד סוזנה בנישואי פיגרו.באופרה של סן חוזה היא הופיעה בתפקיד מוזטה בלה בוהם ובתפקיד רוזלינדה בעטלף. בישראל הופיעה רותם באופרה הישראלית באופרות לה בוהם (1987), אורפאו ואאורידיצ'ה (1992), כך עושות כולן (1999), דון פסקואלה (1993), ורתר (1996, 1999) ואלקטרה (2000). אופרות נוספות בהן השתתפה היו חליל הקסם (בניצוחו של זובין מהטה), חלום ליל קיץ, כרמן, דון ג'ובאני והאימפרסריו.
במהלך הקריירה שלה שרה רותם עם תזמורות רבות. בין השאר שרה כסולנית עם התזמורות הסימפוניות של לוס אנג'לס, סן דייגו, ונקובר, בוכום וקראקוב. בארץ הופיעה עם כל התזמורות החשובות, בין השאר התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הסימפונית חיפה, סימפונט רעננה, סינפונייטת באר-שבע והקמראטה הישראלית.
רותם הופיעה עם דייוויד ברוזה וסינפונט רעננה בלילות ספרד, שרה שירי לאדינו בפסטילאדינו, והופיעה בפסטיבל הליטורגיקה בנצרת ובשוברטיאדה.
רותם הופיעה יחד עם באלדי אולייר בקונצרט ספרדי המשלב פלמנקו קלאסי. השניים הופיעו עם הקונצרט גם במדריד בשנת 2015 בליווי הרקדנית איילת שחר. הקונצרט נערך בשיתוף שגרירות ישראל בספרד.
רותם הופיעה ב-44 מדינות, בקונצרטים וברסיטלים. בין היתר ב"אינוואליד" ובארמון ורסאי בפריז, בעיר האסורה בבייג'ינג, ב"רודולפינום" בפראג, ועוד. כמו כן שרה ב"פסטיבל האופרה של סבונלינה" בפינלנד, ב"פסטיבל שלוש הדתות" במורסיה, ב"הנלי פסטיבל" בלונדון, בפסטיבל ישראל בירושלים, בפסטיבל המוזיקה של "סאן מיגל דה איינדה" שבמקסיקו, ובמדינות נוספות.
רותם זכתה בפרסי זִמרה בתחרויות בינלאומיות בברצלונה ובניו יורק, וכן במקום הראשון בתחרות האמן הצעיר של קול ישראל. זכתה גם במלגות של קרן התרבות אמריקה־ישראל.
רותם הקליטה את הסימפוניה מס' 2 של אהרון חרל"פ, ציפור המלחמה, עם התזמורת הסימפונית חיפה ואת תחי האהבה, שירי אהבה ספרדיים, עם הפסנתרן יונתן זק. רותם וזק הקליטו גם את שיריו של המלחין היהודי הגרמני ג'קומו מאיירבר עבור חברת התקליטים נקסוס. רותם הקליטה בין השאר בחברות Chandos, תקליטי Romeo ותקליטי bandcamp.
סיון רותם היא גם ציירת המציגה את ציוריה בגלריות בארץ ובחו"ל. בין השאר, היא הציגה תערוכות יחיד בארץ בבית גבריאל, סינמטק ירושלים, ובמשכן לאמנויות הבמה. רותם הציגה גם תערוכות יחיד במדריד, ליסבון, בראגה ובוקרשט. כמו כן השתתפה רותם בתערוכות קבוצתיות בגלריה על האגם ברעננה, במרכז האמנים ע"ש שאגאל בחיפה, בתיאטרון ירושלים ובאוניברסיטה המורמונית בירושלים, וכן בלונדון.
גלריה

יער ערפילי, שמן על בד
חוף מכמורת, שמן על בד
פארק הירקון, שמן על בד
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7  אמנים - סיון רותם, באתר הבמה
1 2  Itay Almog, השתקפויות -זמרת הסופרן הבינלאומית סיון רותם בתערוכה ראשונה, באתר Archijob.co.il - עיצוב ואדריכלות חדשות
↑  מי זוכר את המנגינה של הסרט?, באתר בלינקר, ‏2019-10-18
1 2 3  Sivan Rotem, Soprano | Performances, Operabase, ‏1999-02-27 (באנגלית)
1 2 3 4 5 6 7 8  רותם סיון, סופרן, באתר האופרה הישראלית
↑  קונצרט ספרדי - קלאסי ופלמנקו - באלדי אולייר וסיון רותם, באתר All about Jerusalem, ‏2012
↑  Teresa Fernandez Herrera, Culturas flamencas en mil versiones, Periodistas en Español, ‏2015-07-04 (בספרדית)
↑  Hanukkah Concert Featuring Soprano Sivan Rotem - Holocaust Museum Houston, hmh.org (באנגלית אמריקאית)
↑  Craig Levison, A Musical Celebration with Soprano Sivan Rotem - 1st March, The Central Synagogue London, ‏2017-02-21 (באנגלית בריטית)
↑  Soprano Israelí ofrecerá concierto en RD en este mes de noviembre, El Sol de Santiago, ‏2017-11-13 (בספרדית)
↑  PressReader.com - Digital Newspaper & Magazine Subscriptions, www.pressreader.com
↑  Sivan Rotem In Recital, embassies.gov.il
↑  redaccio2, Sivan Rotem, soprano. A Girona, www.catalunyareligio.cat, ‏2019-07-08 (בקטלאנית)
↑  Roger Colom, Sivan Rotem, soprano. Jordi Camell, piano | Agenda de Girona | Ajuntament de Girona, www.girona.cat (בקטלאנית)
↑  LA BELLEZA DEL CANTO LÍRICO CON LA SOPRANO SIVAN ROTEM, www.sinfonicanacional.gob.ec (ב־European Spanish)
↑  Sivan Rotem en un nuevo periplo musical y pictórico, CCIU, ‏2014-01-03 (בספרדית)
↑  Sivan Rotem: I would like to arrange a performance in Yerevan, style.news.am
↑  Aharon Harlap Oded Zehavi |, www.imi.org.il
↑   חגי חיטרון, המלחין הנערץ שנהפך למושמץ רק בגלל ואגנר, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2017
↑  MEYERBEER Songs Vol 2, Gramophone (באנגלית)
↑  MEYERBEER, G.: Songs (Rotem, Zak) Naxos, Chandos Records
↑  Romeo Records - At Romeo Records We Love Music, www.romeorecords.com
↑  Romeria - (Garcia Lorca - Paco Ibanez), Sivan Rotem- Soprano, Baldi Olier- Flamenco guitar, by Baldi Olier, Baldi Olier (באנגלית)
↑  רונית סבירסקי, ציפורי לילה: אטרקציות לסוף השבוע, באתר ynet, 26 ביוני 2014
↑  צליל וצבע, באתר היכל התרבות נתניה, ‏2014
↑  תערוכת אביב באגם, באתר גלריה על האגם
↑  מחכה, באתר תערוכת אמנות ישראלית למען הקהילה
↑  Paint me a song, The Jerusalem Post | JPost.com, ‏2014-01-02 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 297746737   WorldCat (עם VIAF): 297746737
טרנסקידס

| --- | --- |
סמליל הסדרה
סמליל הסדרה
 שיר הנושא:  "Off the Radar" מאת נגה ארז
 סוגה:  סדרה דוקומנטרית
 בימוי:  הילה מדליה
 משתתפים:  רומי אברג'יל, נעם קניאל, לירון מצ'ס, עופרי שמש
 פרסים:  פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה (2019) (4 מועמדויות)
 ארץ מקור:  ישראל ישראל
 שפות:  עברית
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  5
 הפקה
 מפיק:  רוני מרדינגר, הילה מדליה
 מפיקים בפועל:  גיא לביא
 חברת הפקה:  מדליה הפקות
 עורכים:  מירי לאופר, ארז לאופר
 צלמים:  אבנר שחף
 מוזיקה:  רן בגנו
 אורך פרק:  50 דקות
 שידור
 רשת שידור:  yes דוקו 
 רשת שידור בישראל:  yes דוקו
 תקופת שידור מקורית:  13 במרץ 2019 – 10 באפריל 2019
 קישורים חיצוניים
 דף הסדרה
 דף התוכנית ב-IMDb
 
טרנסקידס היא סדרה דוקומנטרית ישראלית בת 5 פרקים, העוקבת אחר חייהם של ארבעה בני נוער טרנסג'נדרים ואחר התהליך הרפואי והאישי שהם עוברים, ועל התמודדותיהם במסגרות החברתיות והמשפחתיות. הסדרה עלתה לשידור בערוץ yes דוקו ב-13 במרץ 2019.
בסדרה משתתפים ארבעה בני נוער: רומי אברג'יל, נעם קניאל, לירון מצ'ס ועופרי שמש.
הסדרה ויוצריה היו מועמדים ל-4 פרסי אקדמיה לשנת 2019: סדרת התעודה הטובה ביותר, בימוי/יצירת סדרה תיעודית ועובדתית, צילום בסדרה תיעודית ועובדתית, ועריכת תמונה בסדרה תיעודית ועובדתית.
בשנת 2019 הופק סרט קולנוע דוקומנטרי המבוסס על הסדרה, בעל אותו שם ובהשתתפות משתתפי הסדרה. בישראל הוא הוקרן בסינמטק תל אביב במסגרת הפסטיבל הבינלאומי לקולנוע גאה (TLVFest). הסרט תורגם לאנגלית, ובארצות הברית הוא הוקרן בבכורה ב-17 בנובמבר 2020 במסגרת פסטיבל הקולנוע היהודי בפילדלפיה.
אודות הסדרה

ארבעה בני נוער טרנסג'נדרים עוברים תהליך של התאמה מגדרית, תוך שמשפחותיהם מתמודדות עם התהליך אותו כל אחד מהם עובר בגיל ההתבגרות, כל אחת בדרכה. הסדרה עוקבת אחר העליות והמורדות – הפיזיים, הנפשיים והחברתיים – בחייהם של הארבעה ושל בני משפחותיהם, ומלווה את חייהם במקומות שונים: בבית, בבית הספר, בפעולות בצופים, במצעד הגאווה, בתחרות יופי, בצו הראשון ועל היחס של צה"ל לטרנסג'נדרים, במשרד הפנים וגם במרפאות המומחים וחדרי הניתוח.
משתתפים > נערים

רומי אברג'יל – בת 14 מאשדוד, התחנכה בבית ספר דתי, והייתה לנערה הטרנסג'נדרית הראשונה בישראל שנוטלת "בלוקרים" (חוסמי הורמונים גבריים) מתחת לגיל 16. תוך כדי שהיא נכנסת לעולם הריאליטי, הרשת והדוגמנות, היא מדחיקה את הסיפור הקשה שמאפיל על חייה – אביה, שמרצה מאסר עולם, לא מוכן לפגוש אותה מאז שעברה את ההתאמה המגדרית.
נעם קניאל – בן 15 מאורנית, נולד למשפחה דתית ולמד באולפנה. בגיל 14 השאיר להוריו מכתב בו כתב את תחושותיו לגבי זהותו המגדרית. אז הוא התחיל את המסע שלו לקבלה ולשינוי, עם מעט תמיכה מהסביבה.
לירון מצ'ס – בן 17 מראשון לציון. כשהחליט לעבור התאמה מגדרית, הוא ביקש להקפיא ביציות לפני שהזריק לעצמו הורמונים גבריים, ובכך הפך לנער הטרנסג'נדר הצעיר ביותר בישראל שעובר שאיבת ביציות.
עופרי שמש – בן 15 מפתח תקווה, מדריך בצופי פתח תקווה. בילדותו היה הילדה שמשחקת כדורגל עם הבנים, ותמיד ידע שהוא בעצם בן, ואת זה לא היסס לספר להוריו. תוך שהוא נערך לניתוח לכריתת השדיים, הוא מקבל צו ראשון המופנה בלשון נקבה, ומחליט להתגייס לצבא כלוחם קרבי.
משתתפים > בני משפחה וחברים

אילנית אברג'ל – אמה של רומי
מירי קניאל
אילן קניאל
אפיק קניאל
שי קניאל
רועי קניאל
עידן קניאל
מתיק שמש – אמו של עופרי
שרה שלקוביץ
עופרית מצ'ס – אמו של לירון
ליעד מצ'ס
אמיר מצ'ס
ריבה בנימין
משתתפים > צוות רפואי

ד"ר אסף אורן – מנהל היחידה לנוער טרנסג'נדר, המרכז הרפואי סוראסקי
ד"ר הדר אמיר-לוי – מנהלת היחידה לרפואה מגדרית, היחידה להפריה חוץ גופית, המכון לפיריון, בית החולים איכילוב
ד"ר יורם וולף – מנהל כירורגיה פלסטית, המרכז הרפואי הלל יפה
סקירת סדרה

הסדרה עלתה לשידור בערוץ yes דוקו ב-13 במרץ 2019, ושודרה בו מדי יום רביעי, במשך חמישה שבועות. בנוסף, היא הועלתה לצפייה ב-yes VOD ובשירות STINGTV.
| עונה | עונה | פרקים | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק הראשון | שודרה לראשונה (ישראל)> הפרק האחרון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 5 | 5 | 13 במרץ 2019 | 10 באפריל 2019 |
פרקים

| מספר הפרק (בסדרה) | מספר הפרק (בעונה) | תאריך שידור מקורי ישראל |
| --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 13 במרץ 2019 |
תקציר הפרק: עופרי מתלבט אם לחשוף בפני חניכיו בצופים את זהותו, אך מפחד שהם צעירים מדי כדי להבין את המצב. לירון מתכונן להליך שימור פוריות טרם נטילת ההורמונים. נעם ומשפחתו מתלבטים בשאלות הלכתיות. רומי ואמה אילנית מספרות את הסיפור שלהן.
| 2 | 2 | 20 במרץ 2019 |
תקציר הפרק: תהליך שאיבת הביציות של לירון מסתבך. רומי נכנסת לתחרות יופי, אך חלק מהבנות סולדות ממנה. נעם חושף בלוג סודי שהיה לו וצועד במצעד הגאווה עם משפחתו. עופרי מגיע יחד עם אמו וסבתו לפגישה עם הרופא שינתח אותו.
| 3 | 3 | 27 במרץ 2019 |
תקציר הפרק: האם רומי תגשים את חלומה ותהיה מלכת היופי הטרנסג'נדרית הראשונה בדרום? עופרי נכנס לחדר הניתוח. ההורים מדברים לראשונה על התהליך המהיר שנעם עבר. לירון מקבל רישיון נהיגה.
| 4 | 4 | 3 באפריל 2019 |
תקציר הפרק: לירון עובר ניתוח כריתת שדיים, ועדיין מרגיש שגבריותו לא השתנתה. רומי רוצה להוציא דרכון וזקוקה לאישור אביה הנמצא בכלא, וגם מבררת את עתידה בתחום הדוגמנות. עופרי חווה קשיים לימודיים בבית הספר. נעם יושב לשיחה עם רב הקהילה שלו.
| 5 | 5 | 10 באפריל 2019 |
תקציר הפרק: נעם חושש מהיחס שיקבל בצבא. עופרי נלחם על זכותו להתגייס ולתרום. רומי מתלבטת האם להתגייס או לא, כאשר אמה מעדיפה שכן. לירון מחליט שהצבא לא מתאים לו, ומחליט ללמוד משחק.
ביקורת

הסדרה זכתה לשבחים מהמבקרים, בפרט על האופן בה היא הציגה את המציאות איתה מתמודדים נערים טרנסג'נדרים.
נדב מנוחין, בביקורת באתר וואלה!, שיבח את צילום הסדרה ועריכתה, שלדבריו הם "מעולים" ו"הופכים אותה למהנה", והוסיף כי "הגיבורים שלה כובשים את המסך".
שני ליטמן, בביקורת באתר הארץ, כתבה "מספיק חומר גלם מרתק למלא איתו חמישה פרקים, שנערכו במיומנות ובאינטליגנציה על ידי מירי לאופר וארז לאופר".
הערות שוליים

↑  טרנסקידס - פרק הבכורה המלא!, נבדק ב-2021-03-25
↑  טרנסקידס – הסרט | TLVFest – סינמטק תל אביב
↑  Fall Fest 2020, Gershman Philadelphia Jewish Film Festival (באנגלית)
↑  נדב מנוחין‏, "טרנסקידס" נותנת תשובה מוחצת לכל מי שתהה איך נער רוצה לשנות את מינו, באתר וואלה, 14 במרץ 2019
↑   שני ליטמן, מה אפשר ללמוד על החברה בישראל מסיפורם של ארבעה נערים טרנסג'נדרים, באתר הארץ, 16 במרץ 2019
תמונת הסדרה. משמאל לימין: לירון, רומי, עופרי, נעם
ניר חלמיש

| --- | --- |

תא"ל ניר חלמיש, 2018
 לידה:  15 באוגוסט 1970 (בן 54) עפולה, ישראל ישראל
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1988
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 סגן מפקד גדוד 75  קצין אג"מ חטיבה 7  ראש תחום כטב"מ ביבשה  רע"ן מודיעין ומל"טים  ראש מחלקת אמצעי לחימה ביבשה  ראש מו"פ במפא"ת במשרד הביטחון
 פעולות ומבצעים
   המערכה ברצועת הביטחון  האינתיפאדה השנייה    מלחמת לבנון השנייה  מבצע עופרת יצוקה    מבצע צוק איתן
 
ניר חלמיש (נולד ב-15 באוגוסט 1970) תת-אלוף במילואים בצה"ל, שירת בתפקידו האחרון כראש מו"פ - היחידה למחקר ופיתוח במפא"ת במשרד הביטחון.
ביוגרפיה

חלמיש נולד, גדל והתחנך בעפולה. הוא בעל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול מהטכניון, בהצטיינות (1999) ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, בהצטיינות (2013). בוגר תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה (במסגרת מב"ל). נשוי להילה ואב לארבעה ילדים, מתגורר בצפון הארץ.
ביוגרפיה > שירות צבאי

עם גיוסו לצה"ל בשנת 1988 שובץ חלמיש בחיל השריון - חטיבה 7. בשריון עבר הכשרה כלוחם, שימש כמפקד טנק ובהמשך כקצין שריון. בשריון ושימש כמפקד מחלקת טנקים, מפקד פלוגה, סגן מפקד גדוד 75 וקצין אג"מ חטיבה 7.
בשנת 2001 עבר למחלקת אמל"ח בזרוע היבשה לתפקיד ראש תחום כטב"מ ביבשה. בתפקידו יזם ודחף לפיתוח של יכולות כטב"מ רבות ומגוונות. נחשב לאחד ממייסדי מערך הכטב"מ ביבשה. יזם, דחף וקידם את פיתוח מערך "רוכב שמיים" – מערך כטב"מ לרמת הגדוד, את מערך הכטב"מ החטיבתי ויכולות כטב"מ רבות נוספות בצה"ל. במקביל לתפקידו במחלקת אמל"ח שירת כמג"ד במילואים של גדוד 429 בחטיבה 10.
בשנת 2005 מונה לראש ענף מודיעין ומל"טים במחלקת אמל"ח והיה אחראי על פיתוח מערכי הכטב"מ ביבשה, פיתוח יכולות מודיעין רבות ומגוונות ועל פיתוח יכולות איסוף מתקדמות עבור מערך האיסוף. יזם וקידם את פיתוח מערכת מר"ס (מערכת רבת סנסורים) לשליטה וניהול כלל הסנסורים בגבולות והיה ממובילי אפיון ופיתוח מערך המכ"מים הבוהים. בתפקידו, יזם וקידם יכולות מגוונות של מערכות לצמצום ירי תלול מסלול לשטח מדינת ישראל מרצועת עזה והיה חבר בוועדה הצה"לית שהתוותה את כיווני הפתרון המבצעיים והטכנולוגיים בצה"ל להתמודדות עם ירי תלול מסלול.
בשנת 2009 מונה לראש מחלקת אמצעי לחימה ביבשה, יזם וקידם את תוכנית הגנת הרק"מ המתמרן ביבשה. וקידם את מימוש מערכת "מעיל רוח", פרויקט שזכה בפרס ביטחון ישראל. בנוסף, המשיך, קידם ושכלל את תפיסת הקישוריות המלאה בין כלל מרכיבי הכוח היבשתי תחת רעיון תוכנית צי"ד ומימש הלכה למעשה את חזון הקישוריות המלאה ביבשה (פרויקט צי"ד זכה בפרס ביטחון ישראל).
בשנת 2014 מונה לראש יחידת המחקר והפיתוח במשרד הביטחון. במסגרת תפקידו יזם, חתר והוביל את כלל מאמצי הפיתוח הטכנולוגי למציאת פתרון לבעיית המנהרות החודרות מרצועת עזה וזכה בפרס ביטחון ישראל שניתן ליחידת המו"פ. בשנת 2018 קיבלה יחידת המו"פ בראשותו של חלמיש את כל שלושת הפרסים לביטחון ישראל שחולקו באותה שנה. בהמשך אותה שנה פרש מצה"ל.
ביוגרפיה > לאחר שחרורו מצה"ל

בחודש נובמבר 2019 מונה חלמיש לסגן נשיא בכיר למערכות תחמושת בחברת אלביט מערכות. בחודש אוקטובר 2024 מונה לתפקיד סמנכ"ל בכיר לשיווק ולפיתוח עסקי בחברת רפאל מערכות לחימה מתקדמות.
נחמה (סדרת טלוויזיה)

| --- | --- |

לוגו הסדרה נחמה
 סוגה:  דרמה קומית
 יוצרים:  רשף לוי תומר שני
 כותבים:  רשף ורגב לוי
 בימוי:  תומר שני
 שחקנים:  רשף לוי שלום מיכאלשווילי יובל שרף ערן זרחוביץ' שלומי קוריאט לירון וייסמן גאלה קוגן שיפי אלוני אלמה דישי יובל סגל עמי סמולרצ'יק  ריטה שוקרון יוסף אבו ורדה גילה אלמגור אייל רוזלס אור בן מלך טהוניה רובל יובל ינאי אלישע בנאי דוד שאול גלעד כהנא אורי יניב
 ארץ מקור:  ישראל 
 מספר עונות:  1
 מספר פרקים:  10 (+ פרק 1 חלק ב׳)
 הפקה
 מפיק:  יואב גרוס
 חברת הפקה:  יואב גרוס הפקות
 שידור
 רשת שידור:  HOT
 תקופת שידור מקורית:  27 ביוני 2019 – 29 באוגוסט 2019
 קישורים חיצוניים
 דף התוכנית ב-IMDb
 
נחמה היא סדרת דרמה קומית ישראלית. הסדרה נוצרה על ידי תומר שני ורשף לוי שגם משחק בתפקיד הראשי. נחמה עלתה לשידור ב-27 ביוני 2019 בחברת HOT. הפרק הראשון עלה לשירות ה-VOD ב-24 ביוני 2019.
עלילה

הסדרה מתמקדת בסיפורו של אב לחמישה ילדים, המאבד את אשתו בתאונה ונאלץ להתמודד בנוסף לאבל הפרטי שלו גם עם גידול ילדיו ועם החלום שדווקא עכשיו הוא מבקש להגשים - לכבוש את עולם הסטנד-אפ.
נחמה הוא גבר שזנח את השאיפות הקומיות שהיו לו בצעירותו לטובת פרנסה יציבה יותר. חוץ מבני משפחתו כולם מכנים אותו בשם משפחתו ("נחמה").
הוא חי עם רעייתו תמר (לירון וייסמן) וחמשת ילדיהם, הבכורה בת 16 והקטן בן שנה וחצי. נחמה מגדיר את עצמו במהלך הסדרה כ"אבא לחמישה ילדים, מפרנס יחיד". עובד כסמנכ"ל במשרה מלאה בחברה בתחום ההיי-טק. לבוס שלו, אריק צ'רני (ערן זרחוביץ') ולו יש מריבות על בסיס קבוע.
בעודו עובד במשרה מלאה נחמה מתבונן בקנאה על שותפו לשעבר אסי דבורה (יובל סגל) שהיה פעם חברו הטוב אך בניגוד אליו החליט לא לזנוח את חלום הבמה וכיום הוא קומיקאי מצליח.
בדיוק כשנחמה מחליט לחזור ולנסות להגשים את חלומו הישן ולנסות לחזור לבמה לעבוד כסטנדאפיסט, אירוע טראגי משנה את כל עולמו: אשתו תמר נהרגת בתאונת דרכים ומותירה את המשפחה חד הורית ואת נחמה אב יחיד שלא מבחירה לחמישה ילדים, אותם הוא צריך ללמוד לפרנס ולגדל לבדו.
בסדרה מופיעים גם סיפורים קצרים פרי דמיונו של נחמה.
פרסים

באפריל 2019 זכה רשף לוי בפרס השחקן המצטיין בפסטיבל CANNESERIES שבצרפת על תפקידו בסדרה. נחמה הייתה הסדרה הישראלית היחידה שהוצגה בפסטיבל זה בשנת 2019. הסדרה הייתה מועמדת בפסטיבל גם לפרסי הסדרה הטובה ביותר, אנסמבל השחקנים הטוב ביותר, התסריט הטוב ביותר והמוזיקה הטובה ביותר.
הסדרה קיבלה עשר מועמדויות בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2019. בטקס שנערך באפריל 2020 זכתה הסדרה בשני פרסים: פרס הסדרה הקומית הטובה ביותר ופרס התסריט בסדרה קומית, לרשף לוי ותומר שני.
דמויות > דמויות ראשיות

גיא נחמה (רשף לוי) - אלמן טרי, אב לחמישה ילדים שמחליט להחיות קריירת סטנדאפ שזנח 20 שנה קודם לכן.
אורן נחמה (שלום מיכאלשווילי) - אחיו של גיא. עובד סוציאלי במשטרה שעוזר בטיפול באחיינים שלו ובוחן דרכם את היחס שלו לאבהות.
אריק צ'רני (ערן זרחוביץ') - מנכ"ל חברת אלבה טכנוסיסטמס.
דנה חן (גאלה קוגן) - קולגה של גיא בחברת טכנוסיסטנס. אחרי שגיא מתפטר היא מקבלת את התפקיד שלו וכשהוא חוזר לעבודה היא למעשה הבוסית שלו.
דמויות > ילדיו של גיא נחמה

שיר נחמה (תמוז לוי, הבת של רשף לוי במציאות) - הבת הבכורה.
עדן נחמה (אלונה צימברג) בתם של גיא ותמר ואחותם של אמיר, יונתן, שיר, ואיתי.
אמיר נחמה (נעם פרנק): בנם של גיא ותמר ואחיהם של שיר, עדן, יונתן ואיתי.
יונתן נחמה (יונתן גוטליב): בנם של גיא ותמר ואחיהם של אמיר. שיר. עדן. ואיתי.
איתי נחמה (אלון מדניקוב) - בן הזקונים של גיא ותמר ואחיהם הצעיר של שיר. יונתן. אמיר ועדן.
דמויות > דמויות משנה

מיכל זינפלד נחמה (יובל שרף) - אשתו של אורן.
תמר נחמה (לירון וייסמן) - אשתו של גיא, עקרת בית. נהרגת בתאונת דרכים בפרק הראשון.
לאה (גילה אלמגור) - אמא של תמר.
אסי דבורה (יובל סגל) - סטנדאפיסט שעבד בעבר עם גיא וגונב לו חומרים.
רמי אביטל (שלומי קוריאט) - סטנדאפיסט, סוכנו של גיא ובעל מועדון סטנדאפ. בעל אלרגיה קשה לאגוזים.
הרצל נחמה (יוסף אבו ורדה) - אביהם של גיא ואורן.
מלכה נחמה (ריטה שוקרון) - אמם של גיא ואורן.
קובה (אייל רוזלס) - בלש פרטי וחבר של אורן.
אנה (טל צ'רנובסקי) - רופאת משפחה.
שלומי בדני (אור בן מלך) - סטנדאפיסט במועדון של אביטל.
מיכל סולומון (אלמה דישי) - חברתו הראשונה של אורן מימיי התיכון. אורן חושב שהוא אבי בנה, אביתר.
אורית (מירב שירום) - חברה של תמר.
דלית מזרחי (שיפי אלוני) - עובדת סוציאלית, לה יש עבר עם אורן.
עמוס זינפלד (שמואל אדלמן) - אבא של מיכל, עו"ד במקצועו.
עו"ד אלעד אבוהב (אורי יניב) - עורך דין לדיני משפחה. מייצג את גיא במשפט על המשמורת נגד לאה.
הערות שוליים

↑  יוני בינרט, "נחמה": כנראה הסדרה הישראלית הבאה שתימכר לחו"ל, באתר ynet, 24 ביוני 2019
↑  עידו ישעיהו‏, ואולי תבוא איזו: "נחמה" מגוללת סיפור מענג, מצחיק ועצוב על אובדן, באתר וואלה, 27 ביוני 2019
↑   אריאנה מלמד, "נחמה" של רשף לוי: הסדרה הזאת כתובה חכם ומצחיק ועצוב, והכל בממדי אנוש, באתר הארץ, 1 ביולי 2019
↑  סוכנויות הידיעות, ‏רשף לוי זכה בפרס השחקן המצטיין בפסטיבל קאן לסדרות, באתר מעריב אונליין, 11 באפריל 2019
↑  נחמה תייצג את ישראל בפסטיבל CANNESERIES, באתר HOT Magazine, ‏2019-03-13
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| הקודם: 2018 – ככה זה | פרס האקדמיה לטלוויזיה - סדרה קומית  2019 - נחמה | הבא: 2020 - חזרות |
מקסים פלקושצ'נקו

פלקושצ'נקו במדי הפועל חיפה, 2017
מקסים "מקס" פלקושצ'נקו (באוקריאנית: Максим Плакущенко; נולד ב-4 בינואר 1996) הוא כדורגלן ישראלי יליד אוקראינה, המשחק בעמדת הקשר במועדון הכדורגל מכבי נתניה שבישראל.
קריירת מועדונים

פלקושצ'נקו נולד בוויניצה שבאוקראינה, ובגיל שלוש עלה לישראל עם משפחתו, והתגוררו בקריית אתא.
בגיל שש החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל חיפה, וב-21 בפברואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-90 בניצחון 2–0 על מכבי תל אביב. בתחילת עונת 2015/2016 שותף גם במשחק אחד במסגרת גביע הטוטו, וב-9 באפריל 2016 פתח לראשונה בהרכב הקבוצה הבוגרת, בניצחון 3–2 על הפועל עכו, ובמשחק זה בישל וכבש את שער הבכורה שלו בליגת העל. פלקושצ'נקו שיחק בכל המשחקים שנותרו עד תום העונה, השלים שלושה משחקים רצופים בהם כבש שער, וסייע לקבוצה להישאר בליגת העל.
בעונת 2016/2017 כבש ארבעה שערים ב-27 הופעות בליגת העל. בעונת 2017/2018 שותף לרוב כשחקן מחליף, אך ערך 35 הופעות ליגה, בהן כבש ארבעה שערים, והיה שותף לעונה מוצלחת של הקבוצה, בה העפילה לפלייאוף העליון וסיימה במקום הרביעי בטבלה. בתום העונה זכה בגביע המדינה עם הקבוצה, לאחר שכבש את השער הראשון בניצחון 3–1 במשחק הגמר מול בית"ר ירושלים.
ב-25 בינואר 2019 חתם במכבי חיפה. ב-25 ביולי 2019 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 לשטרסבורג במוקדמות הליגה האירופית. ב-30 במאי 2020 כבש את שער הבכורה בליגה, בהפסד קבוצתו 1–2 להפועל תל אביב.
לקראת עונת 2020/2021 הושאל לעונה אחת להפועל חדרה. ב-14 ביולי2021 הושאל לעונה נוספת להפועל חדרה.
ב-17 ביוני 2022 חתם על חוזה לעונה אחת בקבוצת בודפשט הונבד מליגת העל ההונגרית.
ב-26 ביוני 2023 חתם על חוזה לשתי עונות בקבוצת מכבי נתניה מליגת העל הישראלית.
קריירת נבחרות

ב-2012 זומן פלקושצ'נקו לנבחרת ישראל עד גיל 17 ובמדיה רשם שתי הופעות. בנבחרת עד גיל 18 ערך חמש הופעות בהן כבש שער אחד, וב-2013 זומן גם לסגל נבחרת הנוער, במדיה ערך חמש הופעות.
ב-31 במאי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21, במשחק ידידות מול אוקראינה עד גיל 21. ב-2 ביוני 2016 כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת הצעירה, במשחק ידידות מול סרביה עד גיל 21.
תארים

גביע המדינה: 2017/2018
אלוף האלופים: 2018
הערות שוליים

↑  עמית קרקו, סופית: פלקושצ'נקו הושאל להפועל חדרה, באתר ONE, ‏6 באוגוסט 2020
↑  ירדן בלחסן, רשמית: מקסים פלקושצ׳נקו הושאל להפועל חדרה, באתר ONE, ‏14 ביולי 2021
↑  רז אמיר, ‏עובר לאירופה: פלקושצ'נקו חתם בבודפשט הונבד, באתר ONE‏, 17 ביוני 2022
↑  תומר חבז, ‏מקסים פלקושצ'נקו חתם לשנתיים במכבי נתניה, באתר ONE‏, 26 ביוני 2023
עבדות בחברה היהודית העות'מאנית בראשית העת החדשה

עבדות בחברה היהודית העות'מאנית נוגעת לשימוש ומסחר בעבדים על ידי יהודים שחיו באימפריה העות'מאנית כחלק מעבדות באימפריה העות'מאנית.
לאורך כל ההיסטוריה היהודית אחוזי המסחר והשימוש של יהודים בעבדים לא נפל מזה של החברות שבהן הם חיו, אלא אם כן נאסר הדבר עליהם מסיבות שונות. במובן זה קהילות יהודיות בעולם המוסלמי תחת שלטון האימפריה העות'מאנית לא היו יוצאות דופן. תיעוד נרחב של התופעה במרחב העות'מאני נמצא בספרות השאלות והתשובות, וכן בתעודות מתוך בתי הדין המוסלמים לרוחב האימפריה העות'מאנית. מעבר להכרח הכלכלי, ובייחוד בעולם היהודי, היו העבדים חלק מן הבית, הקהילה והעם היהודי, ומשום כך היוו גם אתגר מורכב ואף מאיים לשלמותם. החזקת עבדים ושפחות הייתה סממן של מעמד חברתי ועושר כלכלי, ויהודים בעלי אמצעים השתמשו בשירותיהם, כמשרתים, כמניקות והן כפילגשים לעת מוצא. השיח היהודי בנושא העבדים והשפחות כלל דיונים הלכתיים נרחבים בענייני זכויות וחובות בין האדון לעבד ולשפחה, בבעיות התבוללות ופריצות מינית וכן בייחוסו ומעמדו של העבד המשוחרר.
הזכות להחזקת עבדים ושפחות

לפי ההלכה המוסלמית כפי שהיא באה לידי ביטוי ב"ברית עמר", נאסר על מי שאינו מוסלמי לרכוש עבדים ושפחות מוסלמים ושאינם מוסלמים. אך למעשה, לעיתים קרובות גילו השלטונות העות'מאניים גמישות גדולה בנושא, מסיבות כמו מצב כלכלי טוב, נסיבות פוליטיות או תמורת תשלום מס. כתוצאה מחוסר העקביות באכיפת החוק סחרו בעבדים ובשפחות גם בני החסות שתחת השלטון העות'מאני־מוסלמי, וככל שיהודים ונוצרים תחת השלטון העות'מאני זכו להשפעה פוליטית ולעושר כך גדלה מעורבותם בסחר העבדים ובהחזקתם. כך מעיד רבי משה מטראני:
במלכות תוגרמה מלכות שלנו מלכות חסד כך הוא שנותן המלך יר"ה רשות לעבדיו שכל מי שישבה במלחמה ערלים מאויביו שיהיה הוא משעבד בהם וימכור מהם מה שירצה ובמלחמת גיפרי שכבשה אחד מעבדי המלך יר"ה בחיל שנתן לו המלך שבו ערלים מהם לעבדים ולשפחות ומכרו מהם פה ובדמשק בפרסום ואפי' יהודים קנו מהם.
היתר אחר שנקבע בחוק העות'מאני ומעידים עליו הפוסקים מאפשר השכרת העבדים לתקופות קצובות ואוסר על קניינם הקבוע. כך מעיד המהר"י בן לב: ”וכפי מה שחקרתי ודרשתי זה העניין שאינם מניחים ליהודים להיות אצלם עבדים ושפחות אלא בכל כך מיני אופנים משכירות לקצת שנים.” תקנה זו משנה את מעמד העבד לכעין שכיר (indenture), עבד אשר מחויב לאדונו לתקופה קבועה ומוגבלת מראש, וממילא משנה את מעמדו בתוך המשפחה, ותשובה זו של המהר"י בן לב מעידה על היחס המשתנה של ההלכה לסוגיית העבדות, לפי השינויים בחוק העות'מאני.
בשלבים שונים הפך מס העבדים המוטל על הנתינים הזרים בממלכה העות'מאנית, אלו המבקשים להם עבדים מוסלמים, לדבר שבשגרה עד כדי כך שהפוסקים דנו בשאלה האם חייבים לשלם מס זה מדין דינא דמלכותא דינא.
הסיבה לחשש מפני החזקת עבדים מוסלמים בידי נתינים שאינם מוסלמים הייתה האפשרות שימירו את דתם לדת בעליהם, ולכן פעמים רבות נאלצו יהודים לשחרר את עבדיהם המוסלמים בגלל חשש מהלשנה או קנס. לעיתים אף עבדים ושפחות שאינם מוסלמים הופיעו בפני בתי הדין השרעים בבקשה להתאסלם ובכך ממילא לקנות את חירותם.