stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עליית ישו השמימה
תיאור המאורע בקוראן

הקוראן מאשר כי ישו אכן עלה השמימה, אך מספר סיפור שונה מאוד, במכוון, מהכתוב בברית החדשה:
כִּי אֱלֹהִים חָתַם אֵת לִבּוֹתָם בַּכַחֲשָׁם, וְלֹא יַאֲמִינוּ זוּלָתִי מְעַט. וְעַל כָּפְרָם, וְהוֹצִיאָם עַל מִרְיָם שֵׁם-רָע עַד מְאֹד, וְעַל אָמְרָם: “אֲנַחְנוּ הָרַגְנוּ אֵת הַמָּשִׁיחַ יֵשׁוּ בֶּן מִרְיָם שְׁלִיחַ הָאֱלֹהִים”.

וְאָכֵן לֹא הֲרָגוּהוּ וְלֹא צְלָבוּהוּ, וְרַק כִּדְמוּתוֹ הָיָה לִפְנֵיהֶם, וְאָכֵן אֵלֶּה אֲשֶׁר נֶחֶלְקוּ עַל אוֹדוֹתָיו הֵם בְּסָפֵק בִּדְבַר מוֹתוֹ. אֵינָם יוֹדְעִים מְאוּמָה בַּדָּבָר הַזֶּה, וְרַק אַחֲרֵי דִמְיוֹן לִבָּם יֵלֵכוּ.

וְאָמְנָם לֹא הֲרָגוּהוּ, וְאוּלָם אֱלֹהִים נְשָׂאָהוּ אֵלָיו, וֵאֱלֹהִים גִּבּוֹר וְחָכָם.
הקוראן מתנגד אפוא לעמדותיהם של אהל אל-כתאב (הנצרות והיהדות) לגבי ישו, ויוצא הן נגד האמונה שמרים היא "אם־האלוהים", והן נגד המתפארים שהצליחו להרוג את ישו. הוא טוען שצליבת ישו הייתה למעשה אשליה, והסיפור על מותו ותחייתו של ישו כפי שנכתב בברית החדשה מקורו בטעות של חסידיו. על פי הפרשנות המרכזית באסלאם לפרטי האירוע, בעת הצליבה אחד מתלמידיו של ישו נצלב במקומו, ונראה כמו ישו בדרך נס, בעוד שישו עצמו ניצל מהמוות ונישא לגן העדן, שם הוא חי עד היום, ועתיד לשוב לעולם הזה ביום הדין.
עם זאת, ישנם פסוקים אחרים בקוראן הגורסים כי ישו אכן מת:
בֶּאֶמֹר אֱלֹהִים: “יֵשׁוּ, הִנֵּה אָנֹכִי מֵמִית אוֹתְךָ, וְרוֹמַמְתִּיךָ אֵלַי, וְחִלַּצְתִּי אוֹתְךָ מִן הַכּוֹפְרִים. וְנָתַתִּי אֶת הַהוֹלְכִים אַחֲרֶיךָ עֶלְיוֹן עַל הַכּוֹפְרִים עַד לְיוֹם הַתְּקוּמָה, וְאָז תִּהְיֶה תְשׁוּבַתְכֶם אֵלַי, וְשָׁפַטְתִּי בֵּינֵיכֶם בַּאֲשֶׁר נֶחֱלַקְתֶּם בּוֹ.”
“וְהַשָּׁלוֹם עָלַי בְּיוֹם נוֹלַדְתִּי, וּבְיוֹם אָמוּת, וּבְיוֹם אוּקַם לִתְחִיָּה”.
זֶה הוּא יֵשׁוּ בֶּן מִרְיָם, דְּבַר הָאֱמֶת אֲשֶׁר בּוֹ יְפַקְפֵּקוּ.
מכאן משתמע שישו מת ולאחר מכן עלה למרומים, בדומה למה שנאמר בברית החדשה. כדי ליישב את המחלוקת בין המקורות, יש עמדה באסלאם לפיה ישו באמת נהרג, אבל לא בידי אלו שהתפארו בהריגתו, אלא על-ידי אללה בעצמו (כמשתמע מסורת אאל עמראן), ולאחר מכן הועלה השמיימה.
באמנות הנוצרית

סיפור עלייתו של ישו לשמיים משמשת לעיתים קרובות כנושא חשוב באמנות הנוצרית. ישו העולה לשמיים מוצג באופן מסורתי כאשר הוא מברך קבוצת אנשים על הארץ, השליחים שמתחתיו, המייצגים את כלל המאמינים או את הכנסייה. בסצנות עלייה רבות יש שני חלקים, חלק עליון (שמימי) וחלק תחתון (ארצי). ישו העולה עשוי לשאת כרזה על התחייה או להחוות סימן לברכה ביד ימינו. מחוות הברכה של ישו ביד ימינו הופנו כלפי קבוצת האנשים הארצית שמתחתיו ומסמלת את ברכתו למאמינים. ביד שמאל, ייתכן שהוא אוחז בכתבי הבשורה או במגילה, המסמלים הוראה והטפה.
במאה ה-6 נוסדה האיקונוגרפיה של עליית ישו, ובמאה ה-9 החלו להציג תמונות הקשורות בעליית ישו בפנים כיפות של כנסיות. הבשורה של רבולה (בערך בשנת 586 לספירה) כוללות כמה מהדימויים הראשונים של העלייה.
התיאור בנצרות האורתודוקסית של עליית ישו הוא מטאפורה מרכזית לאופייה המיסטי של הכנסייה. באיקונים מזרחיים רבים מוצגת מרים, אם ישו במרכז התמונה, בחלק הארצי של היצירה, כשידיה מורמות לעבר גן העדן, ולעיתים קרובות מלווה בשליחים שונים.
אתר העלייה

מקום עלייתו של ישו השמימה, ככתוב בברית החדשה, הוא הכפר בית עניה (כיום אלעיזריה) שעל הר הזיתים, ממזרח לירושלים. הנוצרים הראשונים התפללו, לעיתים בסתר, במערה על הר הזיתים, כנראה היכן שנמצאת כיום כנסיית אבינו שבשמים.
במאה ה-4 נבנתה, במעלה הגבעה מעל למערה, כנסייה המוקדשת לעלייה השמימה. הכנסייה הוחרבה במרוצת השנים, והצלבנים בנו במקומה את כנסיית העלייה הנוכחית. גם חלקים מכנסייה זו נהרסו, ונותרה ממנה רק קפלה מתומנת בגודל 12×12 מטר, שעברה לידי המוסלמים (שגם הם מכירים בעליית ישו השמימה) ומשמשת גם כמסגד.
כ-200 מטר ממזרח לקפלה זו, הכנסייה האורתודוקסית הרוסית הקימה בסוף המאה ה-19 כנסייה נוספת לציון מקום העלייה, היא כנסיית העלייה הרוסית, שמשמשת כיום כמנזר לנשים.
ראו גם

כנסיית העלייה
חג העלייה
חג עליית מרים
ישו
הברית החדשה
ההשתנות
הנסים של ישו
משלי ישו
לקריאה נוספת

Aune, David (2003b). "Cosmology". The Westminster Dictionary of New Testament and Early Christian Literature and Rhetoric. Westminster John Knox Press. ISBN 9780664219178.9780664219178
Burkett, Delbert (2002). An introduction to the New Testament and the origins of Christianity. Cambridge University Press. ISBN 9780521007207.9780521007207
Charlesworth, James H. (2008). The Historical Jesus: An Essential Guide. Abingdon Press. ISBN 9781426724756.9781426724756
Collins, Adela Yarbro (2000). Cosmology and Eschatology in Jewish and Christian Apocalypticism. BRILL. ISBN 978-9004119277.978-9004119277
דייוויס, ג'יי ג'יי (1958). הוא עלה לגן עדן, לונדון: Lutterworth Press.
Dawson, Gerrit (2004). Jesus Ascended: The Meaning of Christ's Continuing Incarnation. Bloomsbury. ISBN 9780567119872.9780567119872
Farrow, Douglas (2011). Ascension Theology. Bloomsbury. ISBN 9780567651884.9780567651884
Hurtado, Larry W. (2005). Lord Jesus Christ: Devotion to Jesus in Earliest Christianity. Eerdmans. ISBN 9780802831675.9780802831675
Knight, Douglas A.; Levine, Amy-Jill (2011). The Meaning of the Bible: What the Jewish Scriptures and Christian Old Testament Can Teach Us. HarperCollins. ISBN 9780062098597.9780062098597
Lee, Sang Meyng (2010). The Cosmic Drama of Salvation. Mohr Siebeck. ISBN 9783161503160.9783161503160
Lincoln, Andrew (2004). Paradise Now and Not Yet. Cambridge University Press. ISBN 9780521609395.9780521609395
Packer, J. I. (2008). Affirming the Apostles' Creed. Crossway. ISBN 9781433522017.9781433522017
Park, Eung Chun (2003). Either Jew or Gentile: Paul's Unfolding Theology of Inclusivity. Westminster John Knox Press. ISBN 9780664224530.9780664224530
Vermes, Geza (2001). The Changing Faces of Jesus. Penguin UK. ISBN 9780141912585.9780141912585
Zwiep, Arie W. (1997). The Ascension of the Messiah in Lukan Christology. BRILL. ISBN 978-9004108974.978-9004108974
הערות שוליים

↑  ספר דניאל, פרק ז', פסוקים י"ג–י"ד
↑  ראו למשל הבשורה על־פי יוחנן, פרק ט', פסוק 37
↑  מעשי השליחים, פרק א', פסוקים 16–18
↑  מעשי השליחים, פרק ז', פסוק 55
↑  פרק ג', פסוק 1
↑  פרק ח', פסוק 34
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007293569805171  BNC: 000628293  BNE: XX1803704  BnF: cb12134618x (data)  GND: 1059654598  LCCN: sh85069965  NKC: ph702561  SUDOC: 029797357 
ישו עולה השמימה בענן (למעלה), והלבושים לבן מעודדים את השליחים (למטה), מתוך הבשורות של רבולא, המאה ה-6
טבלת רייטר (גר'), משנת 400 לערך, מתארת את הנשים הגליליות (ביניהן מרים המגדלית) עולות לקבר ישו (למטה), ואת עליית ישו השמימה (מימין למעלה)
האל האב (משמאל, בדמות איש זקן) מציע לישו לשבת על הכס לימינו לאחר עלייתו, מאת פיטר חרבר (Grebber), 1645
ישו עולה השמיימה, מוקף בשרפים, מתוך הכיפה בכנסיית העלייה הרוסית
קינות על גופתו של ישו, מאת רזא עבאסי (אנ'), המאה ה-17. איור זה מייצג את האסכולה באסלאם לפיה ישו הומת טרם עלייתו השמימה.
סלע בכנסיית העלייה, שמקובל כי ממנו עלה ישו השמימה
אאוידה (ירח)

|  כוכב האם |
| --- | --- |
 כוכב אם:  השמש
 מידע כללי
 סוג:  ירח
 ירח של:  צדק
 תאריך גילוי:  8 בפברואר 2003 
 מגלה:  סקוט שפרד, ג'אן קליינה, דייוויד ג'וויט, ינגה פרננדס 
 על שם:  אאוידה 
 מאפיינים מסלוליים
 ציר חצי-ראשי:  23,044,000 ק"מ
 אקסצנטריות:  0.4311
 זמן הקפה:  714.657 ימים
 מהירות מסלולית
  ‑ ממוצעת:  2.18 ק"מ/שנייה
 נטיית מסלול:  158.26°
 מאפיינים פיזיים
 ממדים:  4 ק"מ
 מסה:  ‎8.7×1013‎ ק"ג
 צפיפות ממוצעת:  2.6 גרם/סמ"ק
 אלבדו:  0.04
 בהירות נראית:  22.5
 
אָאוֹיְדֶה, הנקרא גם Jupiter XLI, הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק. הוא נקרא על שם המוזה אאוידה, שהייתה אחת משלוש המוזות המקוריות במיתולוגיה היוונית, בתם של זאוס ומנמוסינה.
אאוידה התגלה בשנת 2003 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בהדרכת סקוט שפרד. קוטרו הוא 4 קילומטרים, ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.18 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו סביב צדק הוא 23,044,000 ק"מ, ומשך זמן הקפתו את צדק הוא 714.657 ימים. הוא בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.4311.
אאוידה משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, הקרויה על שמו של הירח פסיפאה. ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, ואליה משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה וספונדה.
| 95 ירחי צדק |
| --- | --- | --- |
| הירחים הפנימיים | מטיס • אדרסטאה • אמלתאה • תבה |  |
| הירחים הגליליאניים | איו • אירופה • גנימד • קליסטו |  |
| קבוצת תמיסטו | תמיסטו |  |
| קבוצת הימליה | לדה • הימליה • ארסה  • פאנדיה  • ליסיתאה • אלרה • דיה • S/2018 J 2 • S/2011 J 3 |  |
| קבוצת קארפו | קארפו • S/2018 J 4 |  |
| ולטודו | ולטודו |  |
| קבוצת אננקה (עיקריים) | יואנתה • יוקסטה • פרקסידייק • הרפלייקה • תיאונה • אננקה |  |
| קבוצת אננקה (שוליים) | יופורי • יופמה‏ • Jupiter LII • Jupiter LV • תלקסינואי • הליקה • אורתוסאי • S/2003 J 16 • נימה • הרמיפה •  Jupiter LIV‏ • Jupiter LXVIII‏ • Jupiter LXIV • Jupiter LXX • S/2021 J 3 • S/2021 J 2 • S/2022 J 3 S/2021 J 3 • |  |
| קבוצת קארמה | הרס • אייטנה • קאלה  • טייגטה • Jupiter LXI • קלדינה • S/2003 J 10 • ארינומה • קליקורה • קליקה • קארמה • פסיתאי • יוקלדה  • ארקה • איסונואי • ‏S/2003 J 9‏ • אירנה •‏ Jupiter LXVI • Jupiter LXIX •‏ Jupiter LXIII • ‏Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • Jupiter LI‏ • Jupiter LXXII‏ • S/2003 J 24‏ • S/2016 J 3 • S/2018 J 3 • S/2021 J 4 • S/2021 J 5 • S/2021 J 6 • S/2022 J 1 • S/2022 J 2 |  |
| קבוצת פסיפאה | S/2003 J 23 • אאוידה • קלירואי • יורידמה • Jupiter LVI‏ • קורה • סילנה • S/2003 J 4 • ‏Jupiter LIX • פסיפאה • הגמונה • סינופה • ספונדה • אוטונואה • מגאקליטה ‏• Jupiter LXVII • פילופרוסינה • ‏Jupiter LIX • S/2016 J 4 |  |
| מסלול חיצוני | S/2003 J 2 |  |
באמפרים

"באמפרים" הוא שיר של צמד ההיפ הופ הישראלי נס וסטילה, שיצא לאור ב-28 במאי 2024. זה הסינגל הראשון של הצמד לשנת 2024, לאחר "חרבו דרבו", שיצא בנובמבר 2023 על רקע מלחמת חרבות ברזל.
רקע וכתיבה

נס וסטילה הוציאו את "חרבו דרבו", שנכתב בהשפעת מלחמת חרבות ברזל, בנובמבר 2023. "חרבו דרבו" זכה להצלחה רבה בישראל והגיע למקום הראשון במצעד היטליסט של מאקו, אך ספג ביקורות ברחבי העולם בטענה לקריאה לרצח עם. "באמפרים" נכתב על ידי הצמד זמן קצר לאחר צאתו של "תיק קטן", והווידאו קליפ עבורו תוכנן לצילום ב-9 באוקטובר 2023, אך התוכניות להוציא את השיר נדחו עקב טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, ו"חרבו דרבו" יצא כסינגל השני של הצמד במקום "באמפרים", שיצא לאור ב-28 במאי 2024. לדברי הצמד, השיר נכתב "עם מלא חששות וחרדת ביצוע" לשחזר את הצלחתו של "תיק קטן", להיט הבכורה של הצמד.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2024)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 11 |  |
|  ישראל | היטליסט | 4  |  |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |  |
|  ישראל | העשירייה | 4 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף שנה (התשפ"ד)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | היטליסט | 29 |  |
|  ישראל | גלגלצ | 14 |  |
|  ישראל | כאן גימל | 22 |  |
הערות שוליים

↑  גיל משעלי, ‏"אני גדלתי עם ערסים, נוסעת כמו צ'אחלה": השיר החדש של נס וסטילה, באתר ‏מאקו‏, 18 באוקטובר 2020
1 2  וואלה תרבות‏, אחרי "חרבו דרבו" ו"תיק קטן": נס וסטילה מוציאים שיר חדש. צפו בקליפ, באתר וואלה, 28 במאי 2024
↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, יש לבחור בשבוע ה-23 של שנת 2024, ‏9 ביוני 2024
↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏11 בפברואר 2025
↑  המצעד השבועי 20.06.2024, באתר גלגלצ, ‏20 ביוני 2024
TLS (פרוטוקול)

ערך זה עוסק בפרוטוקול אבטחה של האינטרנט. אם התכוונתם למוסף הספרותי של הטיימס, ראו .
Transport Layer Security (אבטחת שכבת התעבורה; בקיצור: TLS) או גרסתו המוקדמת Secure Sockets Layer (בקיצור: SSL) הם פרוטוקולי האבטחה הפופולריים והחשובים ביותר של רשת האינטרנט. כמעט כל אתרי האינטרנט המוגנים באמצעים קריפטוגרפיים מסתמכים על פרוטוקולים המהווים חלק מהחבילה SSL/TLS. מסחר אלקטרוני, בנקאות מקוונת, דואר אלקטרוני, VoIP, מחשוב ענן ועוד. TLS נתמך על ידי מרבית הדפדפנים המודרניים.
TLS הוא פרוטוקול ורסטילי שמטרתו אבטחת שיחת שרת/לקוח בשיטות קריפטוגרפיות חזקות והוא אמור למנוע ציתות, זיוף, או חבלה (שינוי זדוני) של המידע העובר בין השרת והלקוח. מאפשר חיבור אנונימי, אימות שרת (חד-צדדי) או אימות דו-צדדי, תוך שמירה על דיסקרטיות ושלמות המסרים. שלוש נקודות עיקריות שהפרוטוקול אמור לתת להן מענה הן:
פרטיות - המושגת באמצעות הצפנה סימטרית.
אימות - המושג באמצעות תעודת מפתח ציבורי.
אותנטיות - המושגת באמצעות קוד אימות מסרים.
בפרוטוקול תקשורת שתומך במצב מוצפן בTLS כאופציה, על הלקוח ליידע את השרת על רצונו לעבור לתקשורת מאובטחת, דרך אחת היא להשתמש בפורט ייעודי (מקובל להוסיף את האות s) שהוקצה על ידי ICANN כמו פורט 443 של HTTPS או פורטים 989/990 של FTPS. דרך אחרת היא לנצל מנגנון תלוי פרוטוקול ספציפי (כמו בקשת STARTTLS בדואר אלקטרוני) כדי לשלוח לשרת בקשה לעבור למצב של TLS.
היסטוריה של SSL

| גרסאות> פרוטוקול | גרסאות> שנה |
| --- | --- |
SSL 1.0: -
SSL 2.0: 1995
SSL 3.0: 1996
TLS 1.0: 1999
TLS 1.1: 2006
TLS 1.2: 2008
TLS 1.3: 2018
פרוטוקול SSL המקורי פותח על ידי חברת נטסקייפ. גרסה 1.0 לא פורסמה מעולם בשל פגמים חמורים. גרסה 2.0 שוחררה בפברואר 1995. היא הסתמכה בעיקר על RSA כמערכת מפתח ציבורי עם תעודה תואמת X.509 וצופן בלוקים כמו DES, DES משולש או RC4 וכן פונקציות הגיבוב MD5 ו-SHA-1. מפני שעדיין הכילה ליקויי אבטחת מידע רבים הוחלט ב-1996 להחליפה בגרסה 3.0 שתוכננה כולה מחדש על ידי צוות מהנדסים בראשות Paul Kocher. בגרסה האחרונה הוחלפו מרבית הפרוטוקולים, נוספה תמיכה ב-פרוטוקול דיפי-הלמן, FORTEZZA (מערכת ההצפנה של ממשלת ארצות הברית) וחתימה דיגיטלית DSA והיא למעשה הבסיס של SSL/TLS המודרני בשינויים אחדים. גרסה 3 המקורית נרשמה ב-RFC 6101 למטרות היסטוריות.
היסטוריה של TLS

פרוטוקול TLS זהה לפרוטוקול SSL גרסה 3, למעט מספר הבדלים מינוריים, בעיקר הטיפול בקוד אימות מסרים (הוספת HMAC) ושיטת גזירת המפתח. ב-TLS מפתח השיחה הוא פונקציה פסאודו-אקראית (PRF) של תוכן סודי אקראי שנוצר על ידי שני הצדדים במשותף. כמו כן מספר אלגוריתמים קריפטוגרפיים הוכרזו כמנדטוריים כמו פרוטוקול דיפי-הלמן, DSA ו-AES. גוף התקינה IETF המליץ על TLS גרסה 1.0 ב-1999 בהצעה RFC 2246 כשדרוג של SSL גרסה 3. ב-2006 פורסמה גרסה 1.1 ונכון לשנת 2015, הגרסה העדכנית היא TLS 1.3 לפי RFC 8446 שתוקננה באוגוסט 2018, והחליפה את גרסה 1.2 שהוגדרה בRFC 5246 ב-2008.
Transport Layer Security

לפי מודל ה-OSI פרוטוקול TLS שוכן בשכבת השיחה, בין שכבת התעבורה (4) לשכבת היישום (7). בהקשר של פרוטוקולי האינטרנט המשמעות היא בטווח שבין TCP/IP ל-HTTP ,FTP, SMTP וכדומה. TLS אינו כולל מנגנון סינכרון מובנה ומסתמך על שכבת הקו שתחתיו. הפרוטוקול מתחלק לשתי שכבות עיקריות, כמתואר בתרשים.
שכבת לחיצת יד (Handshake layer). שמתחילה תהליך התקשרות, קובעת מספר פרמטרים משותפים כמו מספר גרסה ואלגוריתמים נתמכים (cipher suits). במהלך לחיצת היד המשתתפים משלימים תהליך אימות זהויות ומייצרים את מפתח השיחה. שכבה זו מניחה כברירת מחדל מצב "צופן NULL" שמשמעו ללא הצפנה ואימות כלל.
שכבת רקורד (Record layer). בשכבה זו מבוצעת חלוקת המידע העובר בקו לרשומות בגודל לכל היותר  2^{14} בתים. כאשר לכל רשומה צמוד תג אימות HMAC. שכבה זו תומכת בדחיסת נתונים, אם כי מסיבות של זכויות יוצרים לא מצוינת טכנולוגיה ספציפית למעט אלגוריתם NULL מנדטורי שאינו עושה דבר. בכך דחיסה הופכת לאופציה לא תיקנית תלויית מימוש.
בלחיצת היד משיגים שלושה יעדים:
הצדדים מסכמים ביניהם על "חבילת צופן", ערכה של אלגוריתמים קריפטוגרפיים (וגודל מפתחות ההצפנה) שייעשה בהם שימוש לצורך הפרוטוקול.
הצדדים מייצרים סוד משותף על מנת לגזור ממנו מפתחות שיחה.
הצדדים מאמתים את זהותם. אף על פי ש-TLS תומך באנונימיות, אימות חד-צדדי או אימות דו-צדדי, מקובל בשלב זה לוודא רק את זהות השרת.
Transport Layer Security > תמיכה בגרסאות

כדי לתמוך במערכות ישנות (legacy) במהלך המשא ומתן בין השרת והלקוח לפני שמתקבלת ההחלטה לגבי גרסת הפרוטוקול, ברירת המחדל היא שהלקוח מציע את הגרסה העדכנית ביותר שהוא תומך בה ואם לחיצת היד נכשלת מתחיל משא ומתן של הורדה בגרסאות (downgrade). למשל אם הלקוח הציע גרסה 1.2 והשרת תומך רק בגרסה 1.0 הלקוח יחזור על בקשת ההתחברות מספר פעמים לפי הצורך עם גרסאות נמוכות יותר עד ששני הצדדים מסכימים. נקודת תורפה כאן היא שלפעמים ההורדה בגרסה עלולה להתרחש שלא במכוון (מבלי שהצדדים הלגיטימיים יהיו מודעים) אם בגלל תקלה או מה שחמור יותר בשל תוקף אקטיבי שמנסה בשיטת התקפת אדם באמצע להתערב כדי להוריד את הגרסה במכוון, כך שהצדדים יתקשרו ביניהם בגרסה שנוח לו לתקוף.
Datagram Transport Layer Security

פרוטוקול DTLS הוא הרחבה של פרוטוקול TLS לרשת תקשורת מיתוג מנות. הפרוטוקול מעוצב כך שהוא מאפשר זרימה של הנתונים בשיטת דטא-גרם. אבל צריך להביא בחשבון סידור מחדש או איבוד חבילות. הגרסה 1.2 של פרוטוקול DTLS פורסמה ב-2012 בהצעה RFC 6347 ונועדה לעבודה עם פרוטוקול UDP. גרסת DCCP מ-2008 נקראת RFC 5238. הצעה RFC 6083 עבור פרוטוקול SCTP והצעה RFC 5764 לפרוטוקול Secure Real-time Transport Protocol.
DTLS 1.1 מבוסס על TLS 1.1 ו-DTLS 1.2 מבוסס על TLS 1.2.
ביטחון

דניאל בלייכנבכר פרסם ב-1998 התקפת מוצפן-נבחר כנגד SSL שנקראת "התקפת מיליון המסרים". הוא הראה שאפשר לחשוף את המפתח הסודי pre_master_secret בתוך  2^{20} הודעות ClientKeyExchange. הרעיון הוא שתשתית מפתח ציבורי PKCS#1 של RSA שנעשה בה שימוש כחלק מתהליך לחיצת היד, מחייבת ריפוד המסר לפני ההצפנה בהתאם לתקן. אם המסר לא מפורמט נכון מוחזרת הודעת שגיאה כך שהתוקף יכול באמצעות ניסוי וטעייה לנחש את סיביות המפתח רק מהודעות השגיאה החוזרות. ההתקפה תצליח בתנאי שניתן להבחין בהודעת Alert שנוצרה עקב פורמט RSA שגוי לבין תקלות אפשריות אחרות. הפתרון במקרה זה ברור, יש לאפשר לשרת להמשיך לבצע את תהליך לחיצת היד בשלמותו גם אם פורמט RSA שגוי ולהחזיר הודעת שגיאה כללית רק בסוף התהליך. זאת במטרה שלא לאפשר לתוקף להבחין בין סוגי השגיאות. מסיבה זו יישום נכון קריטי להבטחת אמינות הפרוטוקול וחוסנו.
ביטחון > התקפת תיזמון

התקפות ערוץ צדדי כמו התקפת תיזמון ישימות גם כנגד פרוטוקול SSL/TLS אפילו מרחוק. אם אפשר להשיג הרבה מדידות מדויקות יחסית של פעולות השרת הקשורות למפתח הסודי, התקפה כזו עלולה להצליח. הפתרון הוא בעיקר הוספת השהיות אקראיות, מיסוך באמצעות מספרים אקראיים או קביעת משך זמן קבוע לאלגוריתם ספציפי ללא התחשבות בזמן הביצוע הדרוש בפועל.
התקפות

להלן רשימה חלקית של התקפות ידועות מהתקופה האחרונה נגד פרוטוקול SSL/TLS והפתרונות שלהן.
התקפות > BEAST

התקפת Browser Exploit Against SSL/TLS היא "התקפת גלוי-נבחר" בשיטת אדם באמצע לניחוש מפתח השיחה, שהתגלתה ב-2011 על ידי תאי דואונג וג'וליאנו ריזו. השיטה מנצלת חולשה ב-SSL/TLS גרסת 1.0 שבה וקטור האתחול של חבילות מידע מוצפנות היה תוצאת הצפנה של חבילה קודמת. החוקרים הדגימו באמצעות תוכנת "רחרוח" (sniffing) וקוד JavaScript קצר איך התוקף מחלץ וקטור אתחול מהעוגיות, מזריק מידע כלשהו לבקשות מוצפנות מנסה לנחש טקסטים גלויים כלשהם ומחפש התאמה לטקסט המוצפן בית אחר בית. ההתקפה מוסתרת על ידי מיזוג ההודעות הזדוניות עם הודעות הקורבן. את קוד ה-JavaScript אפשר להסתיר בשרותי פרסום בתוך דף האינטרנט. בתוך כחצי שעה של האזנה לחיבור מוצפן עם כמות מסוימת של טקסטים מוצפנים שמקורם ידוע, התוקף יכול לפצח עוגיות מוצפנות, בקשות מוצפנות ובעצם להשתלט על השיחה. TLS בגרסאות העדכניות אינו מאפשר התקפה זו כיוון שוקטור האתחול נפרד כעת.
התקפות > CRIME

CRIME ראשי תיבות Compression Ratio Info-leak Made Easy היא התקפת סייבר שהתגלתה ב-2012 על ידי מפתחי BEAST, המנצלת פרצת אבטחה בעוגיות מאובטחות. כאשר ההתקפה מנוצלת להשגת עוגיות המכילות מידע של אימות זהות סודיות, היא מאפשרת למתקיף לבצע "חטיפת שיחה" על שרת אינטרנט מאובטח, המאפשרת אז לבצע התקפות נוספות. ההתקפה היא שילוב של גלוי-נבחר ודליפת מידע בתהליך הדחיסה של הרשומות. היא מסתמכת על יכולת המתקיף לראות את גודל המידע הדחוס בבתים. על ידי ניתוח שינויים בשיעור הדחיסה של טקסטים שונים שהמתקיף מנחש, אפשר ללמוד על תוכן המידע בשיטת הפרד ומשול.
התקפות > Lucky 13

התקפת Lucky 13 היא התקפת תיזמון נגד יישום פרוטוקול TLS ו-DTLS. היא פורסמה ב-2013 על ידי נדהם אלפרדן וקני פטרסון מ-Information Security Group at Royal Holloway אוניברסיטת לונדון. זוהי גרסה מתקדמת של התקפת אורקל ריפוד שמתמקדת בבעיה בבדיקת ה-MAC של TLS שהייתה ידועה בעבר ותוקנה מספר פעמים על ידי המפתחים ומסתבר שהיא עדיין רלוונטית. שמה נובע מהעובדה שבדיוק 13 בתים מכותר רשומת TLS נכללים בחישוב תג האימות. עיקר החולשה נובעת משיטת האימות לפי פרדיגמה "אימות ואז הצפנה" (MAC then Encrypt) ובעבר פותחו מספר התקפות מוצלחות נגד מבנה זה (ראה הצפנה מאומתת). לא כל הגרסאות של TLS ו-DTLS היו חשופות להתקפה זו אלא בעיקר גרסאות 1.0 ו-1.1 בתצורה המשתמשת במצב הפעלה CBC. וכן ההתקפה תלויה במימוש ספציפי (לטענת מיקרוסופט גרסאות התוכנה שלהם לא היו פגיעות מלכתחילה, אחרים כמו אפל עודכנו כבר בסוף 2012). בזמן פרסום ההתקפה כבר הוצאו מספר פתרונות אפשריים וחלק מהיצרנים הטמיעו את התיקון בגרסאות המעודכנות. פתרונות אפשריים הם:
מעבר לצופן זרם RC4. אופציה לא מעשית בשל העובדה שהוא אינו בטוח כיום ולא נכלל ברשימת הצפנים המומלצים של NIST.
הוספת השהיות אקראיות לתהליך ההצפנה.
מעבר להצפנה מאומתת בשיטת AES-GCM.
שינוי מצב הפענוח של CBC באופן שמסיר את מידע תיזמון.
התקפות > POODLE

POODLE (ראשי תיבות של: Padding Oracle On Downgraded Legacy Encryption) היא התקפת סייבר שהתגלתה על ידי בודו מולר (Bodo Möller), ת'אי דואונג (Thai Duong) וקריסטוף קוטוויץ' (Krzysztof Kotowicz) מצוות האבטחה של חברת גוגל שדיווחו עליה בפומבי באוקטובר 2014. זוהי התקפה מסוג התקפת אדם באמצע המבוססת על אורקל ריפוד נגד SSL 3.0 והיא ישימה כנגד פרוטוקול TLS בשל אופציית Fallback המאפשרת ירידה בגרסה ל-SSL. ההתקפה ניצלה 256 בקשות SSL כדי לנחש בית אחד מהמסר המוצפן. בין יתר הפתרונות האפשריים, הפתרון הטוב ביותר הוא הסרת התמיכה בגרסה SSL 3.0 הישנה, או אם זה לא אפשרי, הוספת טלאי (patch) שנקרא על ידי גוגל TLS_FALLBACK_SCSV. בעקבות גילוי החולשה כל הדפדפנים המרכזיים הסירו תמיכה בגרסת הפרוטוקול.
התקפות > FREAK

במרץ 2015 דווחה ההתקפה FREAK קיצור של Factoring RSA Export Keys. זוהי התקפת אדם באמצע שמתמקדת בתאימות גרסאות SSL. בגלל כשלים חמורים בגרסה 2 של הפרוטוקול, מתאפשר לתוקף לאלץ שימוש בגרסה מוחלשת (ישנה) מה שקרוי "שינמוך" לגרסת ייצוא של מפתח RSA בגודל 512 סיביות שאותה קל לפרק לגורמים בימינו בכוח גס על מחשב רגיל. הדרך למנוע התקפה זו היא להטמיע תבנית ייחודית מסוימת בערך האקראי המשמש לריפוד המסר בגרסה PKCS#1. בדרך זו השרת יכול להבחין בקלות בלקוח המבקש הורדה בגרסה אף על פי שהוא תומך בגרסה מתקדמת יותר.
התקפות > התקפת בר מצווה

ברשימת הצפנים של SSL נכלל מסיבות היסטוריות גם צופן RC4. ידוע שצופן זה חלש ואינו מומלץ לשימוש זה זמן רב - כשלוש עשרה שנה (מכאן השם). למרות זאת נכון לשנת 2015 השימוש בו עדיין קיים בכ-30 אחוז מתעבורת SSL בעיקר מסיבות של יעילות. בין יתר החולשות של הצופן ידוע שקיים מספר עצום של מפתחות חלשים לצופן זה, כלומר מפתחות שאם משתמשים בהם חלק מסיביות הטקסט המקורי קלות לניחוש. איציק מנטין הראה במאמר משנת 2015 איך אפשר לנצל חולשה זו כדי לתקוף את פרוטוקול SSL/TLS בתצורה המשתמשת בצופן RC4, לפרוץ עוגיות שיחה ואף לחטוף שיחה על ידי ניחוש סיביות מפתח. בעקבות זאת יצרני הדפדפנים המרכזיים הסירו תמיכה בצופן.
התקפות > Logjam

באוקטובר 2015 פרסמו חוקרים בארצות הברית, מספר בעיות באופן יישום פרוטוקול דיפי-הלמן לשיתוף מפתח הצפנה סודי, בפרוטוקול SSL/TLS ובפרוטוקולי תקשורת אחרים כמו HTTPS, SSH, IPSec וכן SMTPS, המאפשרות התקפות המסכנות את ביטחון הפרוטוקול ומאפשרות למתקיף לקרוא ולשנות מידע מוצפן העובר ברשת האינטרנט.
התקפת Logjam היא מסוג התקפת אדם באמצע שבה המתקיף מבצע הורדה (downgrade) לגרסה חלשה המשתמשת במפתח 512-ביט שמקלה עליו לפרוץ את הפרוטוקול בכוח גס באמצעות מספר מרובה של מחשבים שפועלים במקביל. גרסה זו שנקראת Export-Grade היא שריד מ-1990, תקופת מגבלות ממשלת ארצות הברית על ייצוא טכנולוגיות הצפנה מחוץ לתחומיה. היא מזכירה במקצת את התקפת FREAK אך בשונה מקודמתה היא מנצלת פגם מבני בפרוטוקול ולא מתמקדת בהיבט היישום או בצופן כלשהו. ההתקפה ישימה נגד כל דפדפן מודרני שמתקשר עם שרת התומך במצב ייצוא DHE_EXPORT. כמעט 8.4 אחוז מהמיליון העליון של שמות התחומים היו פגיעים לפני שהבעיה תוקנה.
בעיה נוספת נעוצה בעובדה שמליוני שרתים ברחבי העולם משתמשים במספר מצומצם של מספרים ראשוניים. בדרך כלל הם נבחרים לפי תקן מסוים כמו זה שמפורסם על ידי NIST או ISO. בעבר סברו ששיטה זו בטוחה כל עוד מייצרים מפתח אקראי חדש עבור כל שיחה. אולם השלב הראשון שהוא רובו של אלגוריתם NFS - האלגוריתם הטוב ביותר הידוע כיום לפתרון בעיית דפי-הלמן, תלוי אך ורק במספר הראשוני הזה. אם שלב זה עובר בהצלחה, המתקיף יכול להשתמש במידע שצבר כדי לפתור כל בעיית דיפי-הלמן עם ראשוני זה בקלות גם אם הפרמטרים האחרים שונים. החוקרים הדגימו עם מספר ראשוני באורך 512 ביט אותו הצליחו לשבור בתוך מספר דקות וכן העריכו שאפשר לשבור גם מערכת עם ראשוני באורך 768 ביט באמצעים מוגבלים ברמה אקדמית. ארגון ברמה בינלאומית מסוגל לפרוץ גם מפתח באורך 1024 ביט בזמן סביר. אם ההתקפה מצליחה 18 אחוז מתעבורת הרשת ניתנת לפריצה בקלות. אם פורצים כמה מספרים כאלו, כשני שלישים מ-VPN וכעשרים אחוז מתעבורת הרשת לא בטוחים. לאור החשיפות האחרונות בעקבות פרשת סנודן נראה שנתונים אלה עולים בקנה אחד עם הדיווחים לגבי הישגי ה-NSA בעשור האחרון. מהמסמכים שנחשפו עולה שהם בנו מערכת סודית שנקראת TURMOIL שאליה מעבירים בקשת התחברות IKE (החלפת מפתחות) של שרתי אינטרנט והיא אמורה להחזיר את המפתח הסודי. ההערכה היא שהם עושים זאת באמצעות אלגוריתם NFS ייתכן עם שיפורים סודיים משלהם.
הפתרון המוצע הוא הגבלת אורך מפתח מינימלי ל-1024 ביט או 768 ביט למי שחושש פחות. מיקרוסופט, Tor, אפל, מוזילה וגוגל פרסמו תיקונים מתאימים לבעיה באמצעות העלאת אורך המפתח המינימלי. ב-2017 פורסם RFC 8270 שהעלה את גודל המפתח המינימלי ל-2048.
ראו גם

קריפטוגרפיה
HTTPS