stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
עופר אקרלינג
ביוגרפיה

עופר אקרלינג החל לנגן בגיטרה וקלידים בגיל 15 והיה חבר במקביל בשתי להקות רוק. בשנים 1976–1978 שימש כעוזר טכנאי באולפני ההקלטות קולינור וטריטון. את שירותו הצבאי עשה כטכנאי בגלי צה"ל וכחייל ניגן בלהקת ליפסטיק שפעלה בשנים 1981–1983, לצידם של אלימור זילברמן, אתי זילבר, רביב גזית ודני מקוב. הלהקה הקליטה שלושה שירים בהם את השיר "בחברה להגנת הטבע" שהוקלט לאחר מכן על ידי אריאל זילבר. בנוסף השתתף ההרכב בג'אם סשן עם המוזיקאי הבריטי פיטר גרין בו אף הוקלטו מספר שירים.
בשנת 1982 הקליט את השיר "לא רוצה לזמביה" אותו הלחין למילותיה של חנה גולדברג. גולדברג הסבירה שהשיר הוא על "ה׳אמיתיות׳ החיפאית מול ה׳זמבאיות׳ התל אביבית. התל אביבית היא זאת שרוצה להצליח, רוצה להיות בצמרת, רוצה לזמביה, מטפסת על עצי זהב ומדביקה לעצמה נוצות טווס. והחיפאי שואל מה המחיר, ולא, הוא לא רוצה לזמביה". את השיר הפיקו אקרלינג וחברו אלירן לניאדו. אקרלינג הואשם שהלחן של השיר דומה לשירה של נינה האגן "רגאיי אפריקאי", אך הוא טען שרק שתי תיבות בשיר דומות והדבר מקובל במוזיקה. הסינגל היה ללהיט, והודות להצלחתו החליטה חברת הד ארצי להוציא לאקרלינג אלבום מלא. בנוסף לשיר הנושא, הצליחו בו גם השירים: "ניר העשיר" ו"משפחה ממוצעת". זמן קצר לאחר הוצאת האלבום הקים אקרלינג את ההרכב "ילדי טלוויזיה" עם שותפו להופעות יוסי פיין. הם החלו לעבוד על אלבום, אך עם עזיבתו של פיין את ישראל הופסקה העבודה עליו.
בשנת 1985 כתב את מילות השיר "משחק מכור" שהופיע באלבום הבכורה של הזמרת ריטה.
באמצע שנות ה-80 הוציא אקרלינג מספר תקליטי שדרים, הוא עבד על הקלטת אלבום שני, אך האלבום מעולם לא הושלם. אחר כך עבר לניו יורק בארצות הברית, שם התגורר קרוב לעשור, וחזר לישראל בשנת 1996. כעבור שנה הקים את אולפן ההקלטות "אינדי". באולפן הוקלטו בין היתר אלבומים של אברהם טל, ארקדי דוכין, ברי סחרוף, מאיר בנאי, מיקה קרני, מוש בן ארי, שוטי הנבואה, שמוליק קראוס ועוד.
ב-1999 הוציא את אלבומו "טיסת לילה" אותו הפיק מוזיקלית באולפן ההקלטות שהקים, והלחין את רוב שיריו. חנה גולדברג, כתבה את המילים לשיר הנושא, "טיסת לילה".
בשנת 2003 הקים את ההרכב "חתולי מתחם נוגה" עם המתופף ז'אן פול זימבריס. בשנה זו הוצא ה הוציא אקרלינג את המיני אלבום "אחד מתוך חמש" שכלל 6 שירים שכתב והלחין אקרלינג בהם גרסה לשיר "משחק מכור" שכתב לריטה, והופץ במהדורה מוגבלת של 250 עותקים. בהמשך השנה הוצא המיני אלבום של חתולי מתחם נוגה שכלל 7 שירים שהלחינו זימבריס ואקרלינג, אלבום גנוז של אקרלינג משנת 1989, והוצאה מחודשת של האלבום "לא רוצה לזמביה" הכולל תוספות: השיר ג'וזפין של להקת "ליפסטיק" וקטע חדש בשם הליקון ובו שיחת טלפון פיקטיבית בין עופר אקרלינג לרוני בראון מנכ"ל חברת הליקון. בשיחה מעדכן אקרלינג את בראון שיצא לו אלבום חדש ובתגובה עונה לו בר און "תביא לי עוד זמביה".
בשנת 2007 הוציא את האלבום "מיסטר לינג 5/5", אלבום קונספט בסגנון רוק אלקטרוני על אדם בשם מיסטר לינג. את הטקסטים כתבה חנה גולדברג וז'אן פול זימבריס שותף בהלחנה וההפקה מוזיקלית ולני בן בשט בהפקה המוזיקלית ובשיתוף הזמרות לי טריפון וחגית נדרי.
דיסקוגרפיה

לא רוצה לזמביה (1983) - הד ארצי
טיסת לילה (1999) - NMC
אחד מתוך חמש (2003)
שתיים מתוך חמש - חתולי מתחם נגה (2003)
שלוש מתוך חמש - האלבום הגנוז (2003)
לא רוצה לזמביה - ארבע מתוך חמש (2003)
מיסטר לינג 5/5 (2003)
בין לבין (2008)
הערות שוליים

↑  אדם ברוך, ליפסטיק, להקה ישראלית, סגרה עוד לילה דרום תל־אביבי במועדון פינגווין, כותרת ראשית, 7 בספטמבר 1983
↑  אודי שרבני‏, שיר הזרוק, חלק א', באתר וואלה, 1 באפריל 2010
↑  יואב קוטנר, חדשות פופ -סקופ ישראלי!, מעריב, 6 בינואר 1981
↑  שרית ישי לוי, למה התכוונה המשוררת, חדשות, 4 ביוני 1990
↑  איציק יושע, גס השלאגר גנוב, חדשות, 5 בדצמבר 1984
↑  חן לב, "לא רוצה לזמביה": עופר אקרלינג לא מתכוון לחזור, באתר nrg‏, 8 באוקטובר 2012
↑  מקום בצמרת - מצעד הפזמונים הישראלי, דבר, 13 בינואר 1983
↑  יעקב בר-און, סקירת תקליטים ישראליים, דבר, 18 בספטמבר 1983
1 2  גיורא פרבר, האח המוזיקל׳ של האחות תרזה, חדשות, 31 באוגוסט 1989
↑  תקליט בעבודה, חדשות, 8 במאי 1987
↑  ניוזזז, אקרלינג חזר מזמביה, אתר עיתון תל אביב, ארכיון 22.01.1999 | ארכיון האינטרנט
↑  ארי קטורזה, כנס יוצאי זמביה, באתר ynet, 2 במרץ 2003
↑  אמיר עמרמי, "פועל לפי האמוציות", באתר נענע 10, 18 בינואר 2007
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007297690205171  MusicBrainz: 981e6a20-4dbe-402e-a494-24fbd2e8eb08  VIAF: 97441585   WorldCat (עם VIAF): 97441585
עופות פולשים

ברנטות קנדיות בניו זילנד (אנ'). הברנטות הקנדיות שהובאו ב-1905 לניו זילנד גורמים לתחרות עם העופות המקומיים, מזהמים בלשלשת שלהם ומזיקים לחקלאות המקומית.
קבוצת מיינות ביפו, 2013. המיינות הם עופות שמוצאם מהודו והם הגיעו לישראל משנות ה-90.
דררה מצויה, בפארק אשקלון. הדררות שפלשו לישראל מהשבי מאז שנות ה-80 וגרמו לנזקים לציפורים, לביולוגיה וגם לחקלאות כתוצאה מכמותם ומתזונתם מפירות.
עופות פולשים הם עופות אשר הופצו בעקבות פעילות האדם לאזור שמחוץ לתחום תפוצתם הטבעית, והצליחו לייסד במקום זה אוכלוסייה המתרבה ללא התערבות נוספת בידי האדם, ואף מצליחה להתפשט.
ככלל, מינים פולשים מהווים את גורם השינוי השני בעוצמתו להרס המגוון הביולוגי[דרוש מקור]. מינים אלה גורמים להשפעות אקולוגיות על המינים המקומיים בסביבתם ועל המערכת האקולוגית כולה. מינים זרים פולשים (Invasive alien species) הם אורגניזמים שחרגו מתחום תפוצתם הטבעי בעקבות פעילות מכוונת של האדם, או שהוחדרו על ידו לאזורים חדשים ללא כוונה. אוכלוסיותיהם מתרבות בבר, מתפשטות, ומשפיעות על התפקוד של המערכות האקולוגיות ועל התועלות שהאדם מפיק ממערכות אקולוגיות אלה.
השפעות של עופות פולשים

על פי נתונים שעולים ממחקרים מדעיים, מדינות העולם מפסידות מילארדי דולרים[דרוש מקור] בעקבות הנזקים הנגרמים על ידי העופות הפולשים בענף החקלאות, התיירות, הסביבה והמגוון הביולוגי, והנזק העולמי מוערך ב-1.4 טריליון דולר לשנה.
הפגיעה נגרמת כתוצאה מתחרות חזקה, שתלטנות על מזון ואתרי קינון ולעיתים גם טריפת בעלי חיים אחרים או מיני צמחים. חלק מהמינים יכולים גם להפיץ פתוגנים ומחלות לאזורים חדשים.
במספר אזורים, למשל באיים נידחים מבודדים בהם קיימת אוכלוסיית מינים אנדמיים, עופות פולשים יכולים לגרום לנזקים עד כדי הכחדת המינים המקוריים.
בישראל

בישראל התבססו כמה מיני עופות שאינם חלק מהמערכת הטבעית של האזור, אלא הובאו בידי האדם, וכיום מתבססים ומתרבים בטבע. ידועות שתי קבוצות גדולות של עופות שפלשו לישראל: בני סדרת התוכאים (Psittaciformes) ובני משפחת הזרזיריים (Sturnidae), אך לא רק.
בישראל > מיינה

אחד המינים שפלשו בישראל ממספר ציפורים בודדות בצפארי הוא המיינה מצויה, ונכון לשנת 2019 יש כ-200,000 ציפורים ממין זה בישראל, ובשנת 2020 היא מדורגת כציפור הרביעית הנפוצה בסביבה מיושבת בישראל. המיינה הרחיבה את תפוצתה באופן נרחב במקומות שונים בעולם, כך ש"איגוד שימור הטבע העולמי של האו"ם" הגדיר אותו בתור "אחד ממאה הפולשים הגרועים ביותר בעולם". המיינה ידועה בתור מין תוקפני הן לאדם והן לציפורים ובעלי חיים אחרים, מעביר מחלות, וחכם, מה שעוזר בהתפשטותו.
רשימה של עופות פולשים בישראל:
| שם בעברית | שם בלטינית | שם באנגלית |
| --- | --- | --- |
| ברווז מוסקובי | Cairina moschata | Muscovy duck |
| דררה מצויה | Psittacula krameri | Rose ringed parakeet |
| דררה אלכסנדרונית | Psittacula eupatria | Alexandrine parakeet |
| זרזיר בורמזי | Acridotheres leucocephalus | Vinous breasted myna |
| יאורית מצרית | Alopochen aegyptiacus | Egyptian goose |
| כסוף-מקור הודי | Lonchura malabarica | Indian silverbill |
| מיינה מצויה | Acridotheres tristris | Common myna |
| עורב הודי | Corvus splendens | House crow |
| פרושית אדומת - משקפיים | Estrilda astrild | Common waxbill |
| קוניור שחור ראש | Nandayus nanday | Nanday parakeet |
| תוכי נזירי | Myiopsitta monachus | Monk parakeet |
| תוכי סנגל | Poicephalus senegalus | Senegal Parrot |
הערות שוליים

↑  מינים פולשים בפארק הירקון - כתבה לערוץ 13, באתר יוטיוב
↑   מינים פולשים בפארק הירקון - כתבה לערוץ 13, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 12:06)
סרי לנקה במשחקים הפאראלימפיים

סרי לנקה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באטלנטה (1996), ומאז היא משתתפת במשחקים בקביעות. במשחקי החורף לא נטלה סרי לנקה חלק מעולם.
באטלנטה בשנת 1996, השתתפה סרי לנקה עם ספורטאי אחד (קליקה פטרינה) בענף האתלטיקה קלה.
במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) זכתה המדינה במדליה הפאראלימפית הראשונה כשהאתלט פראדיפ סנג'איגה אוגל דנה פתירנהלג (Pradeep Sanjaya Uggl Dena Pathirannehelag) זכה במדליית הארד במרוץ ל-400 מטר (קטגוריה T46) עם תוצאה של 49.28 שניות.
ראו גם

סרי לנקה במשחקים האולימפיים
סרי לנקה במשחקים האולימפיים לנוער
הערות שוליים

↑  Men's 400m - T46
ערך זה הוא קצרמרבנושא ספורט. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עומר איוסו

| --- | --- |

 לידה:  26 במרץ 1998 (בן 26) מדריד, ספרד
 שם לידה:  עומאר איוסו
 מדינה:  ספרד
 תקופת הפעילות:  מ-2018
 עיסוק:  שחקן
 מקום לימודים:  אוניברסיטת צ'ארלס III במדריד
 פרופיל ב-IMDb
 
עומאר איוסו (בספרדית: Omar Ayuso; נולד ב-26 במרץ 1998) הוא שחקן ספרדי, אשר זכה להצלחה עולמית בזכות השתתפותו בסדרה "אליטה".
ביוגרפיה וחינוך

עומר איוסו נולד במדריד, ספרד ב-26 במרץ 1998 וגדל במנזנארס אל ריאל. לאחר שצפה בסרט הקולנוע הספרדי "חינוך רע" (2004), החל להתעניין במשחק ויצירת סרטים. איוסו למד תקשורת אור-קולית באוניברסיטת צ'ארלס השלישי במדריד. את הקריירה שלו החל בשנת 2018.
קריירה

בשנת 2018 לוהק איוסו לסדרת הטלוויזיה האינטרנטית הספרדית "אליטה" בתפקיד עומר שאנה, מוסלמי הומוסקסואל בארון, המפתח מערכת יחסים עם אנדר מוניוס, אותו מגלם ארון פייפר. לקראת גילום התפקיד עבד איוסו במשך חודשיים עם הבמאי רמון סלאזר במטרה "להיכנס לדמות". אחותו בסדרה היא מינה אל חמני, שמגלמת את נדיה שאנה.
בשנת 2019 שיחק איוסו בשלושה סרטים קצרים, ביניהם Maras’ de Salvador Calvo ו-Ráfagas de vida salvaje מאת חורחה קנטוס ו-Disseminare מאת ג'ולס בירדון.
בינואר 2020 השתתף איוסו בווידאו קליפ של "Juro Que" של הזמרת-יוצרת הספרדייה רוסליה.
בשנת 2023 כיכב בדרמה הלהט"בית "על הדרך" בתור ג'ונתן, הומוסקסואל בן 24 שיוצא למסע דרכים עם חברתו הטובה ביותר, מילאגרוס, בת ה-37.
איוסו גילם את דמותו של דייוויד בסרט "8 Años"; דרמה הומוסקסואלית העוסק במערכת יחסים בת שמונה שנים.
קריירה > תדמית ציבורית

מערכת היחסים של איוסו ופייפר בסדרת הטלוויזיה "אליטה", הובילה לטביעת המונח "אומנדר"; הלחם בסיסים של "עומר" ו"אנדר", כמו גם קשר ידידותי מחוץ לסדרה. נכון ליוני 2020 צבר איוסו למעלה מארבעה מיליון עוקבים ברשתות החברתיות. תפקידו הוביל להעלאת המודעות בנוגע לנושאי הלהט"ב, אך איוסו הסתייג מתיוגו כ"מודל לחיקוי". בתור גבר הומוסקסואלי, איוסו ספג ביקורות הומופוביות. כמו כן, סיפר ש"התמיכה הנרחבת כלפי היחסים עם פייפר בסדרה נובעת מכך שלאנשים הומופוביים קל יותר לקבל הומוסקסואלים בדיוניים ולא בחיים האמיתיים".
חיים אישיים

בשנת 2019 עבר איוסו לדירה במרכז העיר מדריד. יש לו קעקוע של להבה ועין על היד בהשראת האמן ריקרדו קבולו. הוא הומוסקסואל מוצהר. בנוסף לכך, הצהיר בראיונות שהוא גאה בהתקדמות החברתית של דורו בנושאים הכוללים פמיניזם, זכויות להט"ב ומאמץ נגד גזענות. בנוסף לכך, הצהיר שהזמרת ואשת הטלוויזיה הספרדייה–מקסיקנית אלסקה (אנ'), השפיעה עליו רבות.
החל ממרץ 2020, איוסו נמצא בקשר עם האמן אלונסו דיאז.
פילמוגרפיה > קולנוע > סרטים

| שנה | שם | תפקיד | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | על הדרך | ג'ונתן |  |
| TBA | 8 Años | ג'יי.די. אלקזר |  |
פילמוגרפיה > קולנוע > סרטים קצרים

| שנה | שם | תפקיד | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Maras’ de Salvador Calvo | חורחה קנטוס |  |
| 2019 | Ráfagas de vida salvaje | חורחה קנטוס |  |
| 2019 | Disseminare | ג'ולס בירדון |  |
פילמוגרפיה > טלוויזיה

| שנה | שם | תפקיד | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | El Continental | — |  |
| 2018–הווה | "אליטה" | עומר שאנה |  |
פילמוגרפיה > וידאו קליפים

| שנה | שם | תפקיד | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | "Juro Que" (רוסליה) | עצמו |  |
| 2021 | "Famoso en tres calles" (קרולינה דוראנטה) | עצמו |  |
הערות שוליים

1 2  Omar Ayuso, IMDb
1 2 3 4 5  Custodio Pastor, Meet the most sought-after young men in Madrid, EL PAÍS, ‏2019-09-17 (באנגלית)
1 2 3 4  ‘Omander’, la pareja gay más explosiva de ‘Élite’ habla para ‘La Vanguardia’ de la tercera temporada, La Vanguardia, ‏2020-03-10 (בספרדית)
1 2  Omar Ayuso tuvo un atípico romántico cumpleaños gracias a su novio - E! Online Latino, E! Online, ‏2020-03-27
1 2 3 4 5  Anna Alarcón, OMAR AYUSO: "Para un homófobo es mucho más incómodo un gay real que un gay de la ficción", vanidad.es, ‏2020-01-24 (בספרדית)
1 2 3 4  Quién es Omar Ayuso, el último fichaje de Rosalía, Nius Diario, ‏2020-01-24 (ב־European Spanish)
↑  LOS40, Lo que sintió Omar Ayuso (Élite) al trabajar con Rosalía, LOS40, ‏2020-02-27 (בספרדית)
1 2  ¿Qué hacen Rosalía y Omar Ayuso de ‘Élite’ juntos?, La Vanguardia, ‏2020-01-22 (בספרדית)
↑  'Elite's Omar Ayuso Just Posted His Whole Bush on Instagram, www.out.com, ‏2020-04-03 (באנגלית)
1 2 3  Urzaiz, Begoña Gómez (2020-03-27). "Omar Ayuso: "¿Que pida algo? ¡Llámame, Pedro!"". El País (בספרדית). ISSN 1134-6582. נבדק ב-2021-06-27.
↑  Sanguino, Juan (2019-01-10). "Qué hacer cuando la fama te estalla de un día para otro: lo cuentan los siete protagonistas masculinos de 'Élite'". El País (בספרדית). ISSN 1134-6582. נבדק ב-2021-06-27.
↑  'Elite' Star Omar Ayuso Went Instagram Official With His Boyfriend, www.out.com, ‏2020-05-28 (באנגלית)
↑  Carolina Durante - Famoso en tres calles, נבדק ב-2021-06-27
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX6097118  VIAF: 17160544366809980204   WorldCat (עם VIAF): 17160544366809980204
עיפא

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  רביעי אמוראים
 השתייכות:  ישיבת פומבדיתא
 רבותיו:  רבה
 בני דורו:  אבימי בן רחבה
 
עיפא (נקרא גם איפה ובירושלמי נקרא חיפא) היה אמורא בן הדור הרביעי, תלמידו של רבה, ובנם של רחבה דפומבדיתא וחומא, נינתו של רב יהודה.
הוא ואחיו אבימי מכונים בתלמוד בשם "חריפי דפומבדיתא".
עילאר

| --- | --- |

 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  טולכרם
 שטח:  14 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  6,190 (2007)
 קואורדינטות:  32°22′12″N 35°06′27″E﻿ / ﻿32.370086111111°N 35.107486111111°E﻿ / 32.370086111111; 35.107486111111 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת צפון השומרון מוגדלת) עילאר(למפת צפון השומרון רגילה) עילאר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עילאר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום עילאר  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
עילאר (בערבית: عِلار) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם בצפון יהודה ושומרון, הממוקמת כ-10 ק"מ צפונית-מזרחית לטולכרם, ו-25 ק"מ ממזרח לנתניה. היא גובלת בעתיל ממערב, בכפר ראעי ממזרח וחרמש מצפון. על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הפלסטינית, בעילאר התגוררו 6,190 תושבים בשנת 2007. 6.6% מכלל האוכלוסייה בכפר היו פליטים בשנת 1997. שטח הכפר הוא כ-14,000 דונמים (14 קילומטרים רבועים). הצפיפות היא 440 נפש לקמ"ר.
היסטוריה

בכפר נמצאו שרידי חרס מתקופות הברזל, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, המוסלמית וימי הביניים.
בתקופת הצלבנים (שנת 1200) הכפר נודע בשם "אלאר". בשנת 1265 הכפר הוזכר כבין האחוזות שהסולטאן ביברס העניק לאמיריו לאחר שגירש את הצלבנים. כל הכפר הוענק לאמיר סייף אלדין קושטימור אל-עג'מי.
בשנת 1596 (תחת שלטון האימפריה העות'מאנית) עילאר מופיע ברישומי המס העות'מאנים כחלק מנפת (נהיה) ג'בל שאמי, שבמחוז (ליוה) שכם. בכפר התקיימו 41 משקי בית, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים ובהם חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, כוורות ועזים, בנוסף על מס הג'יזיה ועל הכנסות מזדמנות. בסך הכל תושבי הכפר שילמו 5,074 אקצ'ות. כל המיסים הועברו לוקף המקומי. בשנת 1838 עילאר צוין ככפר ברובע א-שרעוויה א-שורקייה (המזרחי), צפונית לשכם.
המפקד האוכלוסין בשנת 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנה הכפר 835 תושבים - כולם מוסלמים, מספר זה גדל במפקד 1931 ל-1,047 תושבים, ב-268 בתים. בסקר הכפרים של 1945 אוכלוסיית עילאר הייתה 1,450, כולם מוסלמים, עם 13,981 דונם אדמה על פי סקר קרקעות ואוכלוסיות רשמי. 4,432 דונם היו מטעים וקרקע להשקיה, 5,431 שימשו לדגנים, ואילו 33 דונם היו אדמות בנויות (עירוניות).
בשנת 1961 אוכלוסיית עילאר מנתה 2,499 תושבים.
הערות שוליים

↑  "Archived copy" (PDF). אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-12-10. נבדק ב-2010-06-16. {{cite web}}:  (עזרה) Palestinian Central Bureau of Statistics.
1 2  Zertal, 2016, pp. 419-421
↑  Ibn al-Furat, 1971, pp. 81, 209, 249 (map)
↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 126
↑  Robinson and Smith, 1841, vol. 3, 2nd Appendix, p. 129
↑  Barron, 1923, Table XI, Sub-district of Tulkarm, p. 27
↑  Mills, 1932, p.55
↑  Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 20
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 75
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 125
↑  Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 175
↑  Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. 14
| Flag of Senegalיישובי נפת טולכרם |
| --- | --- | --- |
| ערים | טולכרם (מכילה את השכונות: שוויכה, אירתח) |  |
| מועצות מקומיות | ענבתא • עתיל • בלעא • באקה א-שרקייה • בית ליד • דיר אל-ע'וסון • קפין |  |
| כפרים | פרעון • איכתאבא • עילאר • עזבת שופה • אל-ג'ארושיה • כפר עבוש • כפר ג'מאל • כפר א-לבד • כפר רמאן • כפר סור • כפר זיבאד • ח'ירבת חורייש • כור • א-נזלה אל-ע'רביה • א-נזלה א-שרקיה • נזלה אל-ווסטא • נזלת אבו נאר • נזלת עיסא • רמל זיתא • רמין  • א-ראס • ספארין • סידא • שופא • סיר • זיתא |  |
| מחנות פליטים | נור שמס |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987009343681305171
פטריק ראפטר

| --- | --- |

 לידה:  28 בדצמבר 1972 (בן 51) מאונט איסה, קווינסלנד, אוסטרליה
 מדינה:  אוסטרליה אוסטרליה
 גובה:  1.85 מטר
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוען:  1990–2002 (כ־12 שנים) 
 סה"כ פרסים שצבר:  11,133,128 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  358–191 
 דירוג שיא:  1 (26 ביולי 1999)
 זכיות בטורנירים:  11
 זוגות
 מאזן קריירה:  214–111 
 דירוג שיא:  6 (1 בפברואר 1999)
 זכיות בטורנירים:  10
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 3 (2 ביחידים, 1 בזוגות)
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  חצי גמר (2001)
 אליפות צרפת הפתוחה:  חצי גמר (1997)
 וימבלדון:  גמר (2000, 2001)
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  זכייה (1997, 1998)
 
פטריק מיכאל "פאט" ראפטר (באנגלית: Patrick Michael "Pat" Rafter, נולד ב-28 בדצמבר 1972) הוא טניסאי אוסטרלי בעבר. הוא דורג ראשון בעולם (26 ביולי 1999) לפי דירוג ה-ATP וזכה בשלושה טורנירי גראנד סלאם, 2 ביחידים, באליפות ארצות הברית (1997, 1998) ו-1 בזוגות באליפות אוסטרליה, עם יונס ביורקמן משוודיה (1999). באליפות וימבלדון הוא הגיע למשחק הגמר, פעמיים ברציפות (2000, 2001). בשנת 2002, נבחר לאיש השנה של אוסטרליה (אנ').
חיים אישיים

ראפטר נולד במאונט איסה למשפחה בת תשעה אחים ואחיות. באפריל 2004 נישא לבת זוגו לארה פלטמן (איתה יש לו בן בשם יהושוע) בפיג'י. במאי 2005 הביאו השניים לעולם את ביתם, אינדיה.
ראפטר תרם מחצית מסכום זכיותיו באליפות הפתוחה בארצות הברית בשנים 1997 ו-1998 לארגון צדקה בשם "Starlight Children's Foundation". בנוסף ראפטר גם פעיל לזכויות בעלי החיים.
לעיתים נוהג ראפטר לשחק פוטבול אוסטרלי.
לאחר פרישתו החל ראפטר לדגמן הלבשה תחתונה עבור מותג ההלבשה האוסטרלי "Bonds".
באוקטובר 2010 הוכרז שראפטר מונה למאמן נבחרת אוסטרליה בגביע דייוויס.
הערות שוליים

↑  Australian of the Year, Australian of the Year 2002, Patrick Rafter
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007361337805171  ISNI: 0000 0000 4513 4871  LCCN: n2001096075  LNB: 000287422  VIAF: 1821160   WorldCat (עם VIAF): 1821160
סריארקה

סריארקה (בקזחית: saryarka או Сарыарка - "הרכס הצהוב") היא ערבה המשתרעת על פני רמה בצפון קזחסטן. חלקים מסריארקה הוכרזו בשנת 2008 כאתר מורשת עולמית בשם "סריארקה - הערבות והאגמים של צפון קזחסטן". האתר משתרע על פני שתי שמורות הטבע נאורזום וקורגלז'ין, המשמשות נקודות עצירה ראשונות במעלה בחשיבותן עבור עופות נודדים, וכבית גידול לפאונה ולפלורה של הערבה האירואסייתית. שטחו הכולל של האזור המוכרז, הכולל ארבעה מוקדים, הוא 4,500,344 דונם.
גאוגרפיה

הערבה משתרעת על פני מרבית שטחה של צפון קזחסטן וחלקים מדרום רוסיה. אורכה כ-3,000 ק"מ מהים השחור במערב עד לגבול סין במזרח ורוחבה עומד על כ-500 ק"מ. בצפון גובלת הערבה בחורש של עצי מחט ובדרום באזור החצי-מדברי המשתרע בדרום קזחסטן. האקלים יבשתי ומתאפיין בקיץ חם ובחורף קר. באזור מספר אגמים של מים מתוקים ומליחים, השוכנים בסביבות קו פרשת המים שבין האוקיינוס הארקטי ובין אזור הניקוז המרכז אסייתי של ימת אראל. אגמים אלה הם ליבן של שמורות הטבע והם משתרעים על פני מרבית השטח המוכרז. סביב האגמים משתרעת ערבה בשטח של 1,200,000 דונם (בתחומי השטח המוכרז).
המרחק בין שתי השמורות הוא 350 ק"מ. שמורת נוזרום (49°55′29″N 63°54′00″E﻿ / ﻿49.92472°N 63.90000°E﻿ / 49.92472; 63.90000) שוכנת בבקע טורגאי (Torghay), בגבהים של בין 200 ל-350 מטר מעל פני הים. בשמורה מספר אגמים הכפופים למשטר הצפות עונתי קיצוני. בעונות שכונות עשויים האגמים להתייבש לחלוטין, דבר המאיץ את פריחתן של אצות. שמורת קורגלז'ין (50°26′56″N 69°11′14″E﻿ / ﻿50.44889°N 69.18722°E﻿ / 50.44889; 69.18722) שוכנת בשקע שבו שכן בעבר אגם, בגובה של 300 עד 400 מטר מעל פני הים. בשטחה של השמורה משתרעת מערכת גדולה של אגמים וביצות. שטחו של האגם הגדול ביותר, אגם טנגיז (Tengiz), עשוי להשתנות באופן קיצוני והוא נע בין 1,590,000 ל-1,130,000 דונם. מימי האגם מליחים והוא ניזון בעיקר על ידי נהר נורה שגם מימיו מליחים. הנהר נשפך אל האגם בדלתה, ובעת הצפה היא הופכת לאגם רדוד בשטח של 470,000 דונם.
החי והצומח

אגמי סריארקה הם צומת חשוב עבור עופות נודדים, החוצים את מרכז אסיה בדרכם מאירופה במערב ועד יקוטיה במזרח, ומחופי האוקיינוס הארקטי בצפון ועד אוסטרליה בדרום. רק בקורגלז'ין עשוי מספרם של עופות אלה להגיע לכ-15 עד 16 מיליון פרטים בעונת הנדידה. סך הכל נסקרו בשטח השמורות 351 מיני עופות, מהם 259 מינים של עופות נודדים. אוכלוסיית העופות תומכת בתורה באוכלוסייה מגוונת של עופות דורסים.
בשטח המוכרז 53 מיני יונקים ובהם מיני מרמיטה, סנאים, למינג וארנבאים. על מיני היונקים הטורפים נמנים הזאב, השונר, השועל המצוי, השועל הקורסאקי והגירית. הפרסתנים כוללים, בין היתר, את האייל הקורא, את אייל סיבירי, הסאיגה ואת חזיר הבר. עוד חיים בשטח עשרה מיני זוחלים ודו-חיים, 16 מיני דגים ולמעלה מאלף מיני חסרי חוליות.
בשטח המוכרז כ-770 מיני צמחים.
פטריק קרנס

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  27 במאי 1944 (בן 80) ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית 
 
ד"ר פטריק קרנס (באנגלית: Patrick Carnes) הוא יועץ אמריקאי, עוסק בתחום ההתמכרויות, והמייסד של המכון הבינלאומי למומחי טראומה והתמכרות IITAP. פיתח מספר תוכניות גמילה מהתמכרויות, בהן התמכרות למין.
קרנס סיים תואר ראשון באמנויות ב-1966 באוניברסיטת סנט ג'ון, תואר שני ב-1969 באוניברסיטת בראון, ודוקטורט בחינוך ייעוצי ופיתוח ארגוני ב-1980 באוניברסיטת מינסוטה. הוא פרסם מאמרים וספרים רבים בנושא התמכרות מינית.
קרנס זכה בפרס מפעל החיים של האיגוד לקידום הבריאות המינית (SASH). כיום מעניקים בארגון זה מדי שנה את "פרס קרנס" על שמו, לחוקרים ולקלינאים אשר תרמו תרומה יוצאת דופן בתחום הבריאות המינית.
ספריו

Out of the Shadows: Understanding Sexual Addiction (1983)
Don’t Call It Love (1992)
Contrary to Love: Helping the Sexual Addict. Hazelden Publishing. (1994)
Recovery Zone, Volume I (2010)
A House Interrupted (2011)
הערות שוליים

↑  IITAP
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007432707605171  PLWABN: 9810650431805606  BnF: cb166077281 (data)  CiNii: DA01455924  GND: 108932541X  ISNI: 0000 0001 0862 0034  LCCN: n83046510  NDL: 00464263  NKC: jo2013788117  NLK: KAC201108222  SUDOC: 074236539  VIAF: 597716   WorldCat (עם VIAF): 597716
פאטריסטיקה

פאטריסטיקה או פאטרולוגיה (Patristics או Patrology; מלטינית: pater, אבא) הוא תחום מחקר העוסק בחקר כתביהם של הסופרים הנוצריים הקדומים הקרויים "אבות הכנסייה". הפאטריסטיקה עוסקת בתקופה שלאחר שנים-עשר השליחים במאה הראשונה לספירה, כלומר התקופה שלאחר כתיבת הבשורות, ובערך עד תקופת ועידת כלקדון ב-451. יש המאחרים עד לוועידת ניקיאה השנייה ב-787, האחרונה משבע הוועידות האקומניות הראשונות.
הפאטריסטיקה עוסקת בחקר כתבי אבות הכנסייה, שהבולטים שבהם מונים את יוסטינוס מרטיר, אירנאיוס, קלמנס מאלכסנדריה, טרטוליאנוס, אוריגנס, קיפריאנוס איש קרתגו, אתנסיוס מאלכסנדריה, האבות הקפדוקיים בזיליוס הגדול, גרגוריוס מנזיאנזוס וגרגוריוס מניסה, תאודורוס ממופסואסטיה (אנ'), אוגוסטינוס הקדוש, וינסנט מלרין, קירילוס האלכסנדרוני ועוד.
נושאי המחקר הם הקנוניזציה של הברית החדשה, האפולוגטיקה הנוצרית, התגבשות התאולוגיה הנוצרית, היווצרות דוקטרינת השילוש הקדוש וחקר טבעו של ישו (כריסטולוגיה). הגישות המסורתיות לפאטריסטיקה נעשו כחלק מלימודי התאולוגיה של הממסד הדתי והניחו מראש עקביות ושיטתיות בכתבי האבות בנושאי אמונה. מאז תחילת המחקר הביקורתי, אקדמאים חותרים להציג את דעותיהם ותפישותיהם בהקשרם ובגיוונם ולאו דווקא מתוך הנחת רצף ואחידות.
רבים מהטקסטים הקלאסיים הנחוצים ללמידה של אותה תקופה נמצאים באוספים Patrologia Latina בלטינית ו-Patrologia Graeca ביוונית שנערכו על ידי ז'אק פול מינייה בסוף המאה ה-19 וכן באוסף Patrologia Orientalis שבו נמצאים בטקסטים בשפות מזרחיות. בנוסף לאלו, התגלו ומתגלים כתבי-יד שנעלמו.
בין כתבי העת המובילים העוסקים בתחום נכללים: Journal of Early Christian Studies, Studia Patristica, Vigiliae Christianae, Church History ו-Journal of Ecclesiastical History.
עומר אשיק

עומר פארוק אשיק (בטורקית: Ömer Faruk Aşık; נולד ב-4 ביולי 1986) הוא כדורסלן טורקי המשחק בקבוצת שיקגו בולס מליגת ה-NBA ובנבחרת טורקיה. גובהו 2.13 מטרים והוא משחק בעמדת הסנטר. אשיק זכה לכינוי "הפטיש הטורקי" (The Turkish Hammer) הודות לסגנון משחקו האגרסיבי והקשוח, בעיקר כשחקן הגנה.