stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אולנזאפין

| --- | --- |

מבנה כימי של אולנזאפין
 
 שם IUPAC
 2-methyl-4-(4-methyl-1-piperazinyl)-10H-thieno[2,3-b][1,5]benzodiazepine
 שמות מסחריים בישראל
 אולנזאפין, זאפה, זיפאדהרה, זיפרקסה
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C17H20N4S 
 מסה מולרית:  312.439
 נתונים פרמוקוקינטיים
 זמינות ביולוגית:  87%
 מטבוליזם:  בכבד
 זמן מחצית חיים:  21–54 שעות
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל תרופת מרשם, כלולה בסל הבריאות
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C (אוסטרליה), קטגוריית סיכון C 
 מזהים
 קוד ATC:  N05AH03 
 מספר CAS:  132539-06-1
 PubChem:  135398745
 ChemSpider:  10442212
 
אולנזאפין (Olanzapine) היא תרופה ממשפחת התרופות האנטי-פסיכוטיות הלא טיפוסיות.
זוהי תרופה אנטגוניסטית לדופמין ולסרוטונין. התרופה משמשת לטיפול בעיקר במצבים פסיכוטיים ולמניעתם בסכיזופרניה ובהפרעה הדו-קוטבית ובמחלות נפש אחרות המלוות בפסיכוזה. כמו כן מיוחסת לה השפעה של ויסות מצב הרוח ומניעת חזרת אפיזודות מניות ועל ידי כך של מעגליות מנית-דיכאונית בהפרעה הדו־קוטבית (תימורגולציה).
התרופה משווקת על ידי חברת אלי לילי החל משנת 1996 תחת השם זִיפּרֶקסָה. 
צורות גנריות בישראל נקראות Olanzapine ו- Zappa.
המולקולה סונתזה וזכתה לפטנט בארצות הברית בשנת 1971. היא אושרה לשימוש ברפואה ב-1996. בשנת 2004 הופקה הצורה הניתנת לזריקה תוך שרירית של 10 מ"ג. בשנת 2010 פג תוקף הפטנט לתרופה Zyprexa והיא התחילה להיות משווקת בארצות רבות תחת שמות שונים. התרכובת Symbyax הכוללת זיפרקסה יחד עם פלואוקסטין (פרוזק) משמשת לפעמים בטיפול באפיזודות הדיכאוניות של ההפרעה הדו-קוטבית.
מומלץ מעקב המשקל, הסוכר והשומנים בדם בגלל הסיכון הגבוה להשמנת יתר ולסוכרת.
התרופה זיפרקסה הייתה התרופה שהשיגה את שיא המכירות בתולדותיה של חברת אלי לילי. בשנת 2010 המכירות שלה הגיעו ל 5 מיליארד דולר, כ-20% מכלל הכנסות החברה.
פרמקולוגיה

לאולנזאפין מבנה כימי הדומה לקלוזפין והיא מוגדרת בין השאר, כטיינובנזודיאזפין.
פרמקולוגיה > פרמקוקינטיקה

85% מן התרופה נספג במערכת העיכול, וכ־40% מן התרופה עוברת אינאקטיבציה על ידי פירוק בכבד. התרופה מגיעה לרמות שיא בדם כעבור 5 שעות, וזמן מחצית החיים שלה הוא בממוצע 31 שעות (נע בין 21 ל-54 שעות). התרופה ניתנת אחת ליום.
פרמקולוגיה > פרמקודינמיקה

יש לו זיקה גדולה לקולטן של סרוטונין 5HT2A ולקולטן דופמין D2.בנוסף האולנזפין הוא אנטגוניסט של קולטנים D1, D4, α1, 5HT1A מוסקריניM1 -M5 ו-H1.
בדומה לתרופות נוגדות פסיכוזה אחרות מן הדור השני (אטיפיות) יש לה גם זיקה מסוימת לקולטני היסטמין, לקולטנים מוסקרינים ואלפא-אדרנרגים.
אופן הפעולה האנטיפסיכוטית אינו ידוע. הוא יכול לערב את ההשפעה האנטגונית ביחס לקולטנים של סרוטונין. ההשפעה האנטגונית על הקולטנים של דופמין עלול, במיוחד במינונים גבוהים יותר, לגרום לתופעות לוואי אקסטרה-פירמידליות. האנטגוניזם לקולטני היסטמין 1 עלול לגרום לסדציה.
תופעות לוואי > הפרעה טורדנית-כפייתית ממקור תרופתי

במספר תיאורי מקרה דווח כי התרופות האנטי-פסיכוטיות לא טיפוסיות אולנזאפין, קלוזאפין וריספרידון עשויות לגרום להתפרצות של הפרעה טורדנית-כפייתית במטופלים, בעיקר בחולי סכיזופרניה.
תופעות לוואי > תסמונת מטבולית

תרופה אנטי-פסיכוטית זו מביאה אצל מטופלים רבים (אבל לא אצל כולם) לעליה הגדולה ביותר במשקל מתוך כלל התרופות השייכות לתרופות אנטי-פסיכוטיות הא-טיפיות. המנגנון אינו ידוע. העלייה במשקל נותרת ברמה קבועה גם לאחר הפסקת השימוש, למשך כ-10 חודשים[דרוש מקור: האם אחרי 10 חודשים המשקל יורד??]. אפקט העלייה במשקל אינו מקושר למינון התרופה ונמשך עם הזמן. מחקר קליני מצביע על כך שהעלייה במשקל מגיעה לשיא לאחר 9 חודשים ולאחר מכן לעיתים ממשיכה לעלות, אולם יותר באיטיות. היא אינה שכיחה בגיל מבוגר יותר. קיים סיכון מוגבר לסוכרת ולדיסליפידמיה.
האמצעים לטיפול ומניעה כוללים הערכה אנמנסטית, קלינית ומעבדתית בהתחלת הטיפול ובמהלכו; טיפול בהשמנה, בסוכרת ובעלייה בשומנים בדם; טיפול חירום במקרים הנדירים של אצידוצטוזיס סכרתי, כמו כן שקילת מעבר לתרופה אנטיפסיכוטית אטפית אחרת.
תופעות לוואי > תופעות לוואי נוספות

אולנזאפין וקלוזאפין גורמות להיפרפרולקטינמיה, תופעה המלווה לאלווסת, הפרשת חלב מהשדיים (גלקטוראה), גינקומסטיה, הפרעה בזקפה, אם כי מעט פחות מתרופות אנטי פסיכוטיות לא-טיפוסיות אחרות.
תופעות לוואי נוספות של אולנזאפין הן נמנום, יובש בפה, סחרחורות, עצירות, אי-נוחות בקיבה (דיספפסיה), עלייה בתיאבון, אקתיזיה ורעד. עד 2% מהחולים נאלצים להפסיק את השימוש בתרופה לאור עליה של טרנס-אמינזות בכבד. לאור האמור קיימת המלצה למדידת רמות הסוכר ורמות טרנס-אמינזות בדם מדי תקופה, בעת השימוש באולנזאפין.
כמו כן, קיימות תופעות לוואי אקסטרה-פירמדיליות שהן קשורות במינון התרופה. קיים סיכון לשבץ בשימוש בתרופה זו אצל חולים עם דמנציה ויש לשקול אותו כנגד התועלת הטמונה בתרופה. ניתן להשתמש בהתנהגויות מסוכנות.
דרך מתן

התרופה קיימת בצורת טבליות של 2.5 מ"ג, 5 מ"ג, 7.5 מ"ג, 10 מ"ג, 15 מ"ג ו-20 מ"ג. כמו כן בצורת טבליות נמסות במים (divitabs או Zyprexa Zydis) (בישראל - olanzapine odt, zappa odt ) של 5, 10, 15 ו-20 מ"ג.
קיימות גם אמפולות של 5 מ"ג או 10 מ"ג.
זריקות לשחרור מושהה ניתנות בעזרת אמפולות Zyprexa Relprevv או Zypadhera של 210 מ"ג, 300 מ"ג, 405 מ"ג (פעם לחודש)
מינון

זיפרקסה בדרך פומית ניתנת במינונים שנעים בין 2.5 מ"ג ועד 20 מ"ג ליום.
המינון הראשוני במצבים של פסיכוזה נע בין 5 מ"ג ל-10 מ"ג, והטיפול במאניה חריפה הוא בין 10 מ"ג ל-15 מ"ג לרוב. התרופה נמכרת גם בצורה של הזרקה (10 מ"ג) למצבים בהם קיים קושי לתת את התרופה בבליעה (קושי להשתלט על מטופל במצבי אגיטציה קיצוניים הקיימים בסכיזופרניה או בהפרעה דו־קוטבית).
מינון התחלתי של 5 מ"ג עד 10 מ"ג מומלץ במרבית המקרים הסטנדרטיים. לאחר שבוע ניתן לשקול את העלאת המינון. בהתחשב כי זמן מחצית החיים של התרופה הוא ארוך יחסית, יש להמתין לצורך הגעה לשיווי משקל חדש של ריכוז התרופה בדם.
המינון במצבים של אשפוז יכול לנוע לפעמים גם עד מתן של 30 מ"ג ואף 40 מ"ג, אצל מטופלים העמידים לטיפול. עם זאת, מינונים גבוהים אלו מעלים את הסיכון לתופעות לוואי כפי שצוינו לעיל ועל כן יש לשקול זאת בהתאם להמלצות הרופא המטפל.
הזריקה לטווח ארוך ניתנת אל תוך השריר פעם בשבועיים או במינון הגבוה פעם בחודש.
לקריאה נוספת

Benjamin James Sadock, Virginia Alcott Sadock, Pedro Ruiz - Synopsis of Psychiatry - Behavioral Sciences/Clinical Psychiatry 11th Edition, Wolters Kluwer, 2015,
Steven M.Stahl Psychopharmacologie essentielle - Le guide du prescripteur Flammarion, Paris 2007
הערות שוליים

↑  באתר drugdevelopment
↑  Alevizos B, Papageorgiou C, Christodoulou GN (בספטמבר 2004). "Obsessive-compulsive symptoms with olanzapine". The International Journal of Neuropsychopharmacology. 7 (3): 375–377. doi:10.1017/S1461145704004456. PMID 15231024. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Kulkarni G, Narayanaswamy JC, Math SB (1 בינואר 2012). "Olanzapine induced de-novo obsessive compulsive disorder in a patient with schizophrenia". Indian Journal of Pharmacology. 44 (5): 649–650. doi:10.4103/0253-7613.100406. PMC 3480803. PMID 23112432. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Lykouras L, Zervas IM, Gournellis R, Malliori M, Rabavilas A (בספטמבר 2000). "Olanzapine and obsessive-compulsive symptoms". European Neuropsychopharmacology. 10 (5): 385–387. doi:10.1016/s0924-977x(00)00096-1. PMID 10974610. S2CID 276209. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Schirmbeck F, Zink M (במרץ 2012). "Clozapine-induced obsessive-compulsive symptoms in schizophrenia: a critical review". Current Neuropharmacology. 10 (1): 88–95. doi:10.2174/157015912799362724. PMC 3286851. PMID 22942882. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Psychosis or Obsessions? Clozapine Associated with Worsening Obsessive-Compulsive Symptoms, by, Jonathan G Leung and Brian A Palmer, Case Rep Psychiatry
. 2016
↑  S.Stahl 2007 עמ' 293
↑  [האתר drugs]
↑  Sadock, Kaplan - Synopsis 2015 עמ' 485
↑  האתר drugs 2018
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX542695 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ערן שגיא סשיצקי

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1 בינואר 1978 (בן 46) תל אביב-יפו, ישראל 
 שם לידה:  ערן סשיצקי 
 מדינה:  ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
ערן שגיא (סשיצקי) (נולד ב-1 בינואר 1978) הוא מורה, במאי וסופר ישראלי.
קורות חייו

שגיא נולד בתל אביב וגדל בקריית אונו. למד בתיכון בן צבי.
בעל תואר ראשון בפילוסופיה וקולנוע ותואר שני באמנות, שניהם מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, למד בתוכנית העמיתים של עלמא.
לימד בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטה הפתוחה ובמדרשה שבבית ברל. עובד כמורה לקולנוע וספרות וכמחנך בתיכון אלון ברמת השרון כמו גם כמרצה לקולנוע בבצלאל.
בשנת 2011 יצא לאור ספרו הראשון, זה קורה מהר, בהוצאת זמורה ביתן ובעריכת עלמה כהן-ורדי. זהו רומן על אלון השמיניסט ועל אלי, חברת הילדות היפה והפרועה שלו. שגיא מתאר "את חיי גיבוריו ואת הנעורים עצמם, היפים והמפתים כל כך, עם כל התקוות וההבל והבדידות ושיברונות הלב" (מתוך העטיפה).
בשנת 2014 יצא לאור ספרו השני, אקלים, גם הוא בהוצאת זמורה ביתן ובעריכת עלמה כהן-ורדי. הוא מספר את סיפורם של שני זוגות: מיקה ואביתר, העוברים לגור בדירה ישנה בתל אביב, ואורי ועמית, המתגוררים בבית שממול. משחק של זוג מול זוג ושל כל אחד בינו ובין עצמו.
בשנת 2016 ביים וידאו קליפ לשיר 'כן כן כן' של יוסי בבליקי ואילה בן פורת.
בשנת 2017 יצא לאור ספרו השלישי, (היילי), בהוצאת אינדיבוק ובעריכת ארז שוייצר. הרומן מתאר את קורותיה של דניאלה, שחקנית תל אביבית, המשתתפת בהפקה קולנועית המצולמת בטוקיו.
בראשית שנת 2017 סרטו התיעודי, טוקיו 905, השתתף בתחרות הישראלית של פסטיבל אפוס לסרטי תרבות ואמנות. באוקטובר של אותה שנה הסרט הוצג בהקרנות סדירות בסינמטק תל אביב.
בשנת 2018 רקד והיה שותף ליצירת המחול זה לא ככה (יחד עם אורי טורקניץ' ורותם פרימר), יצירה שהוצגה בפסטיבל א-ז'אנר בתיאטרון תמונע. באותה שנה פרסם סיפור בשם 'אב' ב'מאזנים', וסיפור נוסף בשם 'יפניות במסדרון' שיצא באסופת 'תן' השלישית (אנשי העכברים).
בשנת 2021 סרטו התיעודי, הצופה (שבוים יחד עם יעל דנון) הוצג במסגרת האוצרות התיעודית של פסטיבל קולנוע דרום. באותה שנה כתב סיפור העומד בבסיס יצירת המחול בשביל מה? מאת אורי טורקניץ'. בשנת 2022, הצופה הוצג במסגרת התחרות הישראלית של פסטיבל אפוס לסרטי תרבות ואמנות כמו גם בפסטיבל הקולנוע התיעודי של לונדון.
בשנת 2023 כתב, יחד עם בנו, מחזה קצר לילדים בשם איש הביצה והקיפוד שהוצג בפסטיבל עושים מקום. באותה שנה פרסם סיפור בשם 'מלך ישן' ב'הבה להבא', והיה מפיק שותף בסרטה של ויקי כהן אלמנה ויתום.
בשנת 2024 פרסם סיפור בשם 'אתה של כולם' ב'עיתון 77'.
שגיא מתגורר בתל אביב.
ספריו

זה קורה מהר, זמורה ביתן, 2011
אקלים, זמורה ביתן, 2014
(היילי), אינדיבוק, 2017
סרטיו
טוקיו 905, 2017
הצופה, 2021
פפירוס ברלין 6619

פפירוס ברלין 6619, כפי ששוחזר בשנת 1900 על ידי שאק-שקנבורג
פפירוס ברלין 6619, הנקרא בפשטות פפירוס ברלין כאשר ההקשר מבהיר זאת, הוא אחד המקורות העיקריים של המתמטיקה המצרית העתיקה. אחת משתי הבעיות המתמטיות על הפפירוס עשויה להצביע על כך שהמצרים הקדמונים פיתחו גרסה מוקדמת של משפט פיתגורס.
תיאור, תיארוך ומוצא

פפירוס ברלין 6619 הוא מסמך פפירוס מצרי עתיק מתקופת הממלכה התיכונה, במחצית השנייה של השושלת השתים-עשרה (1990–1800 לפנה"ס לערך) או השלוש-עשרה (סביבות 1800 לפנה"ס – 1649 לפנה"ס). שני החלקים הניתנים לקריאה פורסמו על ידי הנס שאק-שקנבורג ב-1900 וב-1902.
הקשר למשפט פיתגורס

פפירוס ברלין מכיל שתי בעיות, הראשונה מוצגת כ"שטח ריבוע של 100 השווה לזה של שני ריבועים קטנים יותר. כאשר אורך צלע אחת היא ½ + ¼ מאורכה של הצלע השנייה." העניין בשאלה עשוי להציע ידע מסוים על משפט פיתגורס, אם כי הפפירוס מראה רק פתרון פשוט למשוואה מדרגה שנייה אחת. במונחים מודרניים, המשוואות הבו-זמניות x2 + y2 = 100 ו-x = (3/4)y מצטמצמות למשוואה הבודדת y: ((3/4)y)2 + y2 = 100, ונותנות את הפתרון y = 8 ו x = 6.
ראו גם

פפירולוגיה
שבר מצרי
הערות שוליים

↑  Lumpkin, Beatrice (2004), The Mathematical Legacy of Ancient Egypt - A Response to Robert Palter, National Science Foundation, p. 17, CiteSeerX 10.1.1.372.5877
↑  "Egyptian Mathematical Papyri - Mathematicians of the African Diaspora", www.math.buffalo.edu
↑  Rossi, Corinna (2004), Architecture and Mathematics in Ancient Egypt, Cambridge University Press, p. 217
↑  Clagett, Marshall (1999), Ancient Egyptian Science, vol. 3, American Philosophical Society, p. 249
↑  Schack-Schackenburg, Hans (1900), "Der Berliner Papyrus 6619", Zeitschrift für ägyptische Sprache und Altertumskunde (in German), 38 (1): 135–140, doi:10.1524/zaes.1900.38.jg.135, S2CID 193647129
↑  Schack-Schackenburg, Hans (1902), "Das kleinere Fragment des Berliner Papyrus 6619", Zeitschrift für ägyptische Sprache und Altertumskunde (in German), 40 (1): 65–66, doi:10.1515/zaes-1902-0109, S2CID 193570611
↑  Richard J. Gillings, Mathematics in the Time of the Pharaohs, Dover, New York, 1982, 161.
גימפי גימפי

| גימפי גימפי |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: ורדנאים
משפחה:: סרפדיים
סוג:: Dendrocnide
מין:: גימפי גימפי
שם מדעי
 Dendrocnide moroides ‏צ'ו, 1965
גימפי גימפי (באנגלית: Gympie Gympie, ידוע גם כ-moonlighter ‏ו-stinger - עוקץ; שם מדעי: Dendrocnide moroides) הוא סוג שיח גדול ממשפחת הסרפדיים המצוי בעיקר בצפון מזרח אוסטרליה וביערות הגשם שבאינדונזיה. צמח זה נחשב לאחד מהצמחים הצורבים והמכאיבים ביותר בעולם.
הצמח צומח, לרוב מתוך גבעול אחד, לגובה של 1-3 מטר. בעל עלים גדולים, משוננים, בצורת לב; אורך העלה 12-22 ס"מ ורוחבו 11-18 ס"מ. כל חלקיו של הצמח (למעט השורשים) מכוסים בשערות דקיקות וחלולות, בעלות חוד סיליקה. בעת מגע, השערות ננעצות בגוף ולאחר מכן משחררות רעלן מכאיב הגורם לתחושת צריבה קשה, נפיחות ואודם, כאבים במפרקים, הקאה, ובמקרים חמורים אף להלם ולמוות. במקרה ושואפים את השערות, הן עלולות לגרום להתקפי שיעול קשים ולדימום מהאף. במידה ולא מוציאים את כל השערות, הן עלולות להוסיף ולשחרר רעלן גם חודשים רבים לאחר שננעצו בגוף. שיטת הפעולה של הרעלן אינה ידועה.
מקומיים הגרים באזורים בהם הצמח גדל מצאו דרך התמודדות מקורית לשליפת השערות מהגוף. הם עושים שימוש ברצועות שעווה למריטת שערות; המטרה היא שהשעווה תידבק לשערות המיקרוסקופיות ותשלוף אותן החוצה.
נבחרת ליטא בכדורסל

| --- | --- |
ליטא
 מידע כללי
 הצטרפות:  1992
 השתייכות:  פיב"א אירופה
 דירוג פיב"א (10 באוגוסט 2024):  10      
  - ניקוד פיב"א:  698.9
 מאמן:  ליטא קאזיס מקסוויטיס
 ltu.basketball
 
 משחק בינלאומי ראשון
 לטביה לטביה 41 - 20 ליטא ליטא ריגה, לטביה; 13 בדצמבר 1925
 הניצחון הכי גדול
 ליטא ליטא 112 - 9 פינלנד פינלנד קובנה, ליטא; 27 במאי 1939
 ההפסד הכי גדול
 ארצות הברית ארצות הברית 127 - 76 ליטא ליטא ברצלונה, ספרד; 6 באוגוסט 1992
 אליפות העולם בכדורסל
 הופעות:  6 (הראשונה ב-1998)
 ההישג הטוב:  ארד: 2010
 המשחקים האולימפיים
 הופעות:  7 (הראשונה ב-1992)
 ההישג הטוב:  ארד: 1992, 1996, 2000
 אליפות אירופה בכדורסל
 הופעות:  15 (הראשונה ב-1937)
 ההישג הטוב:  זהב: 1937, 1939, 2003   כסף: 1995, 2013, 2015  ארד: 2007
 
נבחרת ליטא בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של ליטא. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל הליטאית. הדירוג הנוכחי של נבחרת ליטא ברשימת הדירוג של פיב"א לנבחרות גברים, הוא המקום ה-10 בעולם, נכון ל-10 באוגוסט 2024, ללא שינוי לעומת דירוג קודם.
נבחרת ליטא נחשבת לאחת נבחרות הכדורסל הטובות באירופה ובעולם. הנבחרת זכתה שלוש פעמים באליפות אירופה בכדורסל (בשנים 1937, 1939, 2003) וכן סיימה שלוש פעמים ברציפות במקום השלישי במשחקים האולימפיים (בשנים 1992, 1996, 2000). באליפות העולם בכדורסל סיימה ליטא במקום השלישי בשנת 2010.
כל האולימפיאדות

| כדורסל במשחקים האולימפיים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
גרמניה הנאצית 1936: לא נרשמה
בריטניה 1948: הייתה חלק מברית המועצות
פינלנד 1952: הייתה חלק מברית המועצות
אוסטרליה 1956: הייתה חלק מברית המועצות
איטליה 1960: הייתה חלק מברית המועצות
יפן 1964: הייתה חלק מברית המועצות
מקסיקו 1968: הייתה חלק מברית המועצות
גרמניה המערבית 1972: הייתה חלק מברית המועצות
קנדה 1976: הייתה חלק מברית המועצות
ברית המועצות 1980: הייתה חלק מברית המועצות
ארצות הברית 1984: הייתה חלק מברית המועצות
קוריאה הדרומית 1988: הייתה חלק מברית המועצות
| ספרד 1992 | מקום שלישי | 8 | 6 | 2 |
| ארצות הברית 1996 | מקום שלישי | 8 | 5 | 3 |
| אוסטרליה 2000 | מקום שלישי | 8 | 5 | 3 |
| יוון 2004 | מקום רביעי | 8 | 6 | 2 |
| הרפובליקה העממית של סין 2008 | מקום רביעי | 8 | 5 | 3 |
| בריטניה 2012 | מקום שמיני | 6 | 2 | 4 |
| ברזיל 2016 | מקום שביעי | 6 | 3 | 3 |
יפן 2020: לא העפילה
צרפת 2024: לא העפילה
ארצות הברית 2028: 
| סך הכל | 7 הופעות | 52 | 32 | 20 |
כל אליפויות העולם

| אליפות העולם בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
ארגנטינה 1950: הייתה חלק מברית המועצות
ברזיל 1954: הייתה חלק מברית המועצות
צ'ילה 1959: הייתה חלק מברית המועצות
ברזיל 1963: הייתה חלק מברית המועצות
אורוגוואי 1967: הייתה חלק מברית המועצות
יוגוסלביה 1970: הייתה חלק מברית המועצות
פרגוואי 1974: הייתה חלק מברית המועצות
הפיליפינים 1978: הייתה חלק מברית המועצות
קולומביה 1982: הייתה חלק מברית המועצות
ספרד 1986: הייתה חלק מברית המועצות
ארגנטינה 1990: הייתה חלק מברית המועצות
קנדה 1994: לא העפילה
| יוון 1998 | מקום שביעי | 9 | 5 | 4 |
ארצות הברית 2002: לא העפילה
| יפן 2006 | מקום שביעי | 9 | 5 | 4 |
| טורקיה 2010 | מקום שלישי | 9 | 8 | 1 |
| ספרד 2014 | מקום רביעי | 9 | 6 | 3 |
| הרפובליקה העממית של סין 2019 | מקום תשיעי | 5 | 3 | 2 |
| הפיליפיניםיפןאינדונזיה 2023 | מקום שישי | 8 | 6 | 2 |
קטר (מדינה) 2027: 
| סך הכל | 6 הופעות | 49 | 33 | 16 |
כל אליפויות אירופה

| אליפות אירופה בכדורסל |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שנה | מיקום | משחקים | ניצחונות | הפסדים |
שווייץ 1935: לא נרשמה
| לטביה 1937 | מקום ראשון | 5 | 5 | 0 |
| ליטא 1939 | מקום ראשון | 7 | 7 | 0 |
שווייץ 1946: הייתה חלק מברית המועצות
צ'כוסלובקיה 1947: הייתה חלק מברית המועצות
מצרים 1949: הייתה חלק מברית המועצות
צרפת 1951: הייתה חלק מברית המועצות
ברית המועצות 1953: הייתה חלק מברית המועצות
הונגריה 1955: הייתה חלק מברית המועצות
בולגריה 1957: הייתה חלק מברית המועצות
טורקיה 1959: הייתה חלק מברית המועצות
יוגוסלביה 1961: הייתה חלק מברית המועצות
פולין 1963: הייתה חלק מברית המועצות
ברית המועצות 1965: הייתה חלק מברית המועצות
פינלנד 1967: הייתה חלק מברית המועצות
איטליה 1969: הייתה חלק מברית המועצות
גרמניה המערבית 1971: הייתה חלק מברית המועצות
ספרד 1973: הייתה חלק מברית המועצות
יוגוסלביה 1975: הייתה חלק מברית המועצות
בלגיה 1977: הייתה חלק מברית המועצות
איטליה 1979: הייתה חלק מברית המועצות
צ'כוסלובקיה 1981: הייתה חלק מברית המועצות
צרפת 1983: הייתה חלק מברית המועצות
גרמניה המערבית 1985: הייתה חלק מברית המועצות
יוון 1987: הייתה חלק מברית המועצות
יוגוסלביה 1989: הייתה חלק מברית המועצות
איטליה 1991: הייתה חלק מברית המועצות
גרמניה 1993: לא העפילה
| יוון 1995 | מקום שני | 9 | 7 | 2 |
| ספרד 1997 | מקום שישי | 9 | 5 | 4 |
| צרפת 1999 | מקום חמישי | 9 | 7 | 2 |
| טורקיה 2001 | מקום 12 | 4 | 2 | 2 |
| שוודיה 2003 | מקום ראשון | 6 | 6 | 0 |
| סרביה ומונטנגרו 2005 | מקום חמישי | 6 | 5 | 1 |
| ספרד 2007 | מקום שלישי | 9 | 8 | 1 |
| פולין 2009 | מקום 12 | 6 | 1 | 5 |
| ליטא 2011 | מקום חמישי | 11 | 8 | 3 |
| סלובניה 2013 | מקום שני | 11 | 8 | 3 |
| צרפתקרואטיהגרמניהלטביה 2015 | מקום שני | 9 | 7 | 2 |
| פינלנדישראלרומניהטורקיה 2017 | מקום תשיעי | 6 | 4 | 2 |
| צ'כיהגאורגיהאיטליהגרמניה 2022 | מקום 15 | 6 | 2 | 4 |
| קפריסיןפינלנדפוליןלטביה 2025 | העפילה |  |  |  |
| סך הכל | 15 הופעות | 113 | 82 | 31 |
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת לטורניר מוקדמות אולימפיאדת טוקיו (עמודת 'קבוצה' מתייחסת למועדון בו שיחק השחקן בזמן הטורניר):
| שם | גובה | עמדה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| רוקאס יוקובאיטיס | 1.94 | PG | ספרד ברצלונה |
| מרגיריס נורמנטאס | 1.94 | PG/SG | ליטא ריטאס וילנה |
| תומאס דימצה | 1.96 | SG | ליטא ז'לגיריס קובנה |
| ואידאס קריניאוסקאס | 1.98 | PG | ליטא מז'ייקיאי |
| איגנאס ברזדייקיס | 2.01 | SG/SF | ליטא ז'לגיריס קובנה |
| דייווידאס סירווידיס | 2.03 | SF | ליטא לייטקבליס |
| מינדאוגאס קוזמינסקאס | 2.05 | SF/PF | יוון א.א.ק. אתונה |
| טדאס סדקרסקיס | 2.06 | SF/PF | ספרד סאסקי בסקוניה |
| גבריאליוס מלדונאס | 2.06 | PF/C | ליטא לייטקבליס |
| איימנטאס בנדז'יוס | 2.07 | PF | איטליה דינמו סאסארי |
| יונאס ולנצ'יונאס | 2.11 | C | ארצות הברית ניו אורלינס פליקנס |
| דונטאס מוטיונאס | 2.13 | PF/C | מונקו מונקו |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות גברים באתר פיב"א
רשמי של כדורסל ליטאית LKF
נבחרת ליטא חוגגת את המקום השלישי באליפות אירופה 2007
גשר עור

גשר עור העטרה
{{{רוחב}}}px
class=notpageimage|הצגה
גשר עור בפין (באנגלית: Skin bridge) הוא מצב רפואי שבו חל חיבור של עור בין גוף הפין לעטרה. הגורם העיקרי לגשרי עור הוא הידבקויות עור הפין שהן אחד הסיבוכים הנפוצים ביותר של ניתוח מילה. בעוד שמרבית הידבקויות עור הפין חולפות עם הזמן או לחלופין באמצעות טיפול שאינו כירורגי, גשרי עור מחייבים טיפול בהליך כירורגי קצר שאינו מצריך אשפוז.
אטיולוגיה

לאחר ניתוח מילה עלול גדם העורלה להידבק לבסיס העטרה או לעטרה עצמה וליצור גשר עור יחיד, או כמה גשרי עור, שרוחבם נע בין מילימטר לשלושה סנטימטרים. גשרי העור הם סיבוך של הידבקויות עור בפין הנוצרות בעת ההחלמה מניתוח מילה. במרבית המקרים נפרדות הידבקויות העור בעקבות גיל, זקפה, וכן ניקוי וטיפול קפדני של אזור הניתוח לאחר מילה. הסיכון להיווצרות הידבקויות עור עולה בבנים שבהם יש יותר שומן בקדמת עצם החיק אשר גורם לפין להיות חבוי בתוך השומן ומקשה על היפרדות ההידבקויות. בעוד שבפעוטות עם יחס גבוה של משקל לגובה יש סיכון רב יותר לפין חבוי ולהיווצרות הידבקויות עור, לא נמצא קשר בין יחס משקל לגובה בפעוטות להיווצרות גשרי עור. גשרי עור גם יכולים להיווצר במילה בפעוטות מפותחים יותר או במבוגרים שבהם חלה בעיה באופן תפירת הגדם.
במקרים נדירים יותר, הידבקויות וגשרי עור יכולים להיווצר גם בזכרים ערלים, בין העורלה לעטרה, בעקבות חבלה או דלקת.
תסמינים

במרבית המקרים גשרי עור מטופלים בעקבות חוסר שביעות רצון קוסמטית. בעת זקפה, גשרי עור יכולים לגרום לחוסר נוחות, לכאב ואף עקמת הפין. אצל ערלים או במקרים של הידבקויות מרובות וגדולות תיתכן הצטברות סמגמה מתחת לגשר העור בעקבות קושי בניקוי.
טיפול

מקרים קלים שבהם גשר העור אינו גורם לאי נוחות או לבעיה קוסמטית, אינם מחייבים טיפול וביתר המקרים נעשה הטיפול בהליך כירורגי שאינו מחייב אשפוז. גשרי העור ניתנים לחיתוך ולהסרה בהליך המבוצע בהרדמה מקומית או בהרדמה כללית התלויים בגיל המטופל ובגודל גשרי העור ומספרם. את גשרי העור ניתן לסלק בחיתוך כירורגי באמצעות אזמל מנתחים או באמצעות צריבה חשמלית.
לקריאה נוספת

מילה (ניתוח)
הערות שוליים

1 2  Baher A. Kamal, Penile skin bridges: causes and prevention, International Surgery 94, January 2009, עמ' 35–37
↑  K. A. Gracely-Kilgore, Penile adhesion: the hidden complication of circumcision, The Nurse Practitioner 9, May 1984, עמ' 22–24
↑  Douglas W. Storm, Cheryl Baxter, Stephen A. Koff, Seth Alpert, The relationship between obesity and complications after neonatal circumcision, The Journal of Urology 186, October 2011, עמ' 1638–1641 doi: 10.1016/j.juro.2011.04.016
↑  Sody A. Naimer, Roni Peleg, Yevgeni Meidvidovski, Alex Zvulunov, Office management of penile skin bridges with electrocautery, The Journal of the American Board of Family Practice 15, November 2002, עמ' 485–488
דוד הרץ

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  9 במרץ 1844 אדוני, הונגריה 
 פטירה:  8 ביולי 1931 (בגיל 87) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי פרקשרט, בודפשט 
 מקום לימודים:  האקדמיה לאמנויות בווינה (העשור של 1860) 
 צאצאים:  בודוג הלמי 
 
דוד הרץ (בהונגרית: Herz Dávid; אדוני, 9 במרץ 1844 – בודפשט, 7 ביולי 1931) היה צייר יהודי-הונגרי, מורה לציור, מנהל בית ספר. אביו של השופט והיסטוריון הספרות בודוג הלמי.
ביוגרפיה

הרץ נולד במשפחה יהודית שאין עליה פרטים נוספים. משנת 1861 למד באקדמיה לאמנויות יפות (וינה) ומגיל עשרים ושתיים עבד כמורה לציור במכללה הקלוויניסטית של העיר פאפה ובבית הספר הממלכתי חטיבת הביניים לבנות במשך חצי מאה. בשנים 1895 עד 1909 היה מנהל בית הספר למלאכה ותעשייה במקום. הוא היה ידוע כצייר דיוקנאות המשמעותי ביותר בתחילת המאה העשרים, אך הוא צייר גם ציורי מזבח רבים, נופים וטבע. בשנת 1881 עיצב תפאורות ווילונות לתיאטרון של פאפה. ציורי התקרה (פרסקו) של הכנסייה הבנדיקטינית בפאפה הם גם בין יצירותיו. רבים מציורי הקיר שלו עיטרו את בית הלוויות של בית הקברות היהודי הישן בפאפה אך אלה נהרסו במהלך מלחמת העולם השנייה. משנת 1885 הוא השתתף עם ציוריו גם בתערוכות רבות בבודפשט. אשתו הייתה אטלקה גוטליב.
קברו נמצא בבית הקברות היהודי פרקשרט בבודפשט.
יצירותיו (מבחר) > דיוקנאות

ז'ולט באוטי
אישטוואן בוצ'ור
הרוזן מוריץ אסטרהאזי
פאל אסטרהאזי
פרנץ פניוושי
שאנדור הגדוש
לאיוש איהאס
קארוי יוקאי
דניאל אושבאט
קלמן סאל
אישטוואן טיסה
לקריאה נוספת

לקסיקון אמנות. בודפשט, 1965–1968
לקסיקון יהודי הונגרי. פטר אויווארי. 1929. גישה מקוונת
יוז'ף פלטינוס: חטאי הבונים החופשיים. מהדורה 4. בודפשט, 1938–1939.
לקסיקון ביוגרפי של מחוז וספרם. עורך ראשי. בלה וארגה. וספרם, האספה הכללית של הרשויות המקומיות של מחוז וספרם, 1998.
אבן אל-את'יר

| --- | --- |
 לידה:  12 במאי 1160 ג'יזרה, האימפריה הסלג'וקית 
 פטירה:  1 ביוני 1233 (בגיל 73) מוסול, האימפריה הסלג'וקית 
 ענף מדעי:  היסטוריה, מדע החדית', ביוגרפיה
 מקום מגורים:  מוסול 
 
עלי בן מוחמד אבן עבד אל-כרים בן עבד אל-ואחד אבו אל-חסן אל-ג'זרי א-שייבאני עז א-דין (בערבית: علي بن محمد ابن عبد الكريم بن عبد الواحد, أبو الحسن الجزري الشيباني, عز الدين) הידוע גם כעלי עז א-דין אבן אל-את'יר אל-ג'זרי (בערבית: علي عزالدین ابن الاثیر الجزری; 12 במאי 1160, ג'יזרה - 1233, מוסול) היה היסטוריון, מדען חדית' וביוגרף ערבי-כורדי.