stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בדיקת שקיפות עורפית
תוצאות

תוצאה תקינה או חריגה אינה בהכרח עדות לכך שהעובר פגוע או להפך. חשוב לזכור שבדיקת השקיפות העורפית היא בדיקה סטטיסטית. למעשה רוב העוברים ימצאו תקינים גם כאשר ערכי הבדיקה הם אינם תקינים. במקרה בו מדד השקיפות העורפית לא תקין תופנה הנבדקת לרופא לתיאום ייעוץ גנטי והפניה לבדיקת סיסי שלייה או מי שפיר, אשר רק הן מאפשרות אבחון ודאי של תסמונת דאון.
כדי לאפשר לבני הזוג לקבל החלטה מושכלת בנוגע להמשך ההיריון, מומלץ לעשות בדיקת סקר לאיתור הסיכון לקיום התסמונת בעובר. הסקר כולל שתי בדיקות:
בדיקת שקיפות עורפית, שהיא בדיקת אולטרסאונד פשוטה.
בדיקת סקר ביוכימי של דם האם כדי לבדוק את הרמה של שני חלבונים. מדובר בבדיקת דם פשוטה.
בבדיקת הסקר הביוכימי בודקים את הימצאותם בדם של שני חלבונים המופרשים מהשליה ומהעובר PAPP-A ו־BhCG חופשי:
חלבון A בפלזמה הקשור בהיריון PAPP-A, (Pregnancy-Associated Plasma Protein A)- חלבון הנוצר באופן נורמלי על ידי השלייה בהיריון. לפי המחקרים בספרות הרפואית הסיכון לתסמונת דאון עולה ככל שרמת החלבון נמוכה יותר.
הורמון בטא גונדוטרופין אנושי - חלבון הנוצר באופן נורמלי על ידי השלייה בהיריון. לפי המחקרים בספרות הרפואית הסיכון לתסמונת דאון עולה ככל שרמת החלבון גבוהה יותר.
בדיקת הסקר לא מספקת תוצאה חד משמעית אלא מציגה נתונים המושווים לתוצאות של אלפי נשים אחרות. כך אפשר להעריך באופן סטטיסטי את הסיכון לקיומו של פגם בעובר. תוצאה משוקללת של בדיקות הדם והאולטרסאונד מצביעה על הסיכון לקיום התסמונת בעובר. כאשר הסיכון גבוה, יש צורך לפנות לייעוץ גנטי ולעשות בדיקות נוספות. באמצעות שקלול של שתי הבדיקות - שקיפות עורפית וסקר ביוכימי של דם האם - ניתן להגיע לדיוק של כ־85%. במילים אחרות: הבדיקה תגלה 85% מהמקרים שבהם יש לעובר תסמונת דאון, אך תחמיץ 15% מהמקרים האלה. בתקופה שבין השבוע ה־16 לשבוע ה־19 ו־6 ימים (רצוי בשבוע ה־18) מומלץ לעשות את הסקר הביוכימי השני. שקלול תוצאותיו עם תוצאות הסקר הראשון מעלה את שיעור הדיוק בניבוי ליותר מ־90%. מומלץ לבצע את בדיקות הסקר הראשון והשני באותה מעבדה.
תוצאות > שקיפות עורפית בישראל

בישראל הבדיקה כלולה בסל הבריאות החל מ-2013 וניתן לעשותה בקופות החולים באופן מסובסד וגם פרטי. בימינו חיים בישראל רק כ-3,000 אנשים הלוקים בתסמונת דאון. הסיבה לכך היא בדיקות הנערכות במהלך ההיריון ומאפשרות הפלת עוברים שיפתחו את התסמונת.
בדיקות סקר בהיריון

בדיקות סקר בהיריון או אמצעים להעריך היריון בסיכון (Methods of assessment for pregnancy at risk) מהווים דרך להעריך הריונות בסיכון כלומר הריונות שבהם העובר, האם או התינוק שייוולד הם בסיכון לתחלואה או לתמותה. 
קיימות כיום מספר דרכים ובדיקות, טרם ההיריון, במהלך ההיריון ובמהלך הלידה עצמה, שמטרתם להצביע על סיכונים אפשריים בהיריון - לדוגמה, בדיקות גנטיות, בדיקת שקיפות עורפית, דיקור מי שפיר, תבחין משולש, בדיקת מוניטור עוברי, בדיקות להערכת בשלות עוברית ועוד רבות, מבוצעות כיום במהלך ההיריון. במהלך ההריון או קודם לו ניתן לערוך בדיקות סקר גנטיות, לאיתור נשאות סמויה לפגמים גנטיים.
היריון בסיכון

היריון בסיכון עלול להוביל למספר של סיבוכים במהלך ההיריון ולעלייה בתחלואה ובתמותה. כך למשל, 
סוכרת, בעיקר סוכרת שהחלה טרם ההיריון, מקושרת לריבוי מי שפיר, ומומים מולדים שונים. ככל שהאם מבוגרת יותר (מעל גיל 35), כך עולה השכיחות לבעיות כרומוזומליות שונות כגון תסמונת דאון. עישון, תזונה לקויה, ריבוי עוברים וזיהומים תוך רחמיים מקושרים לפיגור גדילה תוך רחמי כמו גם סיבות אחרות נוספות.
סיבות מובילות למוות של האם במהלך ההיריון כוללות מחלות טרומבואמבוליות (קרישיות יתר), מחלות שבהן יש יתר לחץ דם, דימומים, זיהומים והיריון חוץ-רחמי.
סיבות מובילות למוות של תינוקות במהלך שנת החיים הראשונה כוללות מומים מולדים וסיבוכים הקשורים ללידה מוקדמת, כאשר לידה מוקדמת וסיבוכי פגות מהווים גורם מוביל בתחלואה ותמותת תינוקות.
בקירוב, כמחצית מכל ההפריות אובדות לפני שניתן להבחין שאירע היריון. 15%-20% נוספים מההריונות אובדים במהלך הטרימסטר הראשון, כאשר מתוך קבוצה זו, יותר ממחצית ההריונות נושאים קריוטיפ אבנורמלי, ואת יתרתם ניתן כיום לאתר באמצעים נוספים.
טרם ההיריון

הערכה טרום הריונית של האישה החלה לתפוס תאוצה בשנים האחרונות, וכוללת הערכה בריאותית מלאה, סגנון חיים (לרבות משקל, התעמלות, הרגלים כגון עישון ושתיית אלכוהול) וביצוע בדיקות סקר גנטיות המכונות גם בדיקות גנטיות לפני היריון. המלצות ספציפיות לאישה אשר מתכננת להרות, כוללות נטילת חומצה פולית למניעת מומים פתוחים של תעלת השדרה (NTD) במינון של 0.4 מ"ג ליום, איזון קפדני של רמות סוכר אצל נשים סוכרתיות והערכה כללית אצל נשים החולות במחלות שונות אשר עלולות לסבך את ההיריון.
הערכה פרה-נטלית

לביקור הראשוני אצל הרופא חשיבות רבה בהערכת הסיכונים במהלך ההיריון ועליו להתרחש מוקדם ככל היותר בתחילת ההיריון. במסגרת הערכה זו יש ליתן את תשומת הלב לפרמטרים הבאים:
גיל האם: נקודות קיצון של גיל האם מקושרות בעלייה בסיכון לתחלואה אימהית ועוברית. לנערות מתבגרות בהיריון סיכון גבוה יותר לרעלת היריון, פיגור גדילה תוך רחמי ותת תזונה אמהית. נשים המבוגרות מגיל 35 הן בסיכון מוגבר יותר ליתר לחץ דם, סוכרת והשמנה, וכן לעובריהן סיכוי גבוה יותר למומים כרומוזומליים. נשים בגיל מבוגר יותר הן בסיכון מוגבר יותר גם לניתוח קיסרי, רעלת היריון ושליית פתח.
אופן ההפריה: בשיטות כגון הפריה חוץ גופית עולה הסיכון ללידה מוקדמת, משקל תינוק נמוך והיריון מרובה עוברים.
היסטוריה רפואית: יש לקחת את כל ההיסטוריה הרפואית של האם, היות שישנן מחלות כרוניות רבות אשר מסבכות את ההיריון. מחלות אלו כוללות יתר לחץ דם, מחלות כליה, מחלות לב וריאה, אנמיה חרמשית, סרטן, מחלות של בלוטת התריס, אפילפסיה, מחלות כבד ומערכת העיכול ועוד.
היסטוריה משפחתית: יש לקחת היסטוריה משפחתית מפורטת ולברר האם קיימים במשפחה מקרים של מחלות המועברות באופן תורשתי, כגון טאי זקס, ציסטיק פיברוזיס ועוד. בדיקות גנטיות מקיפות יבוצעו כאשר בין שני בני הזוג קיימת קרבה משפחתית.
מחלות גנטיות: כיום מקובל לבצע הערכה גנטית בהתאם לשכיחות המחלות בקבוצה האתנית הספציפית. כך למשל, מחלות המקושרות בשכיחות יתר לאשכנזים הן תסמונת בלום, מחלת קנוואן, דיסאוטונומיה משפחתית, פנקוני אנמיה, מחלת גושה, ניימן פיק וטאי זקס, בעוד שמחלות כגון אנמיה חרמשית ותלסמיה מקושרות יותר למוצא ים תיכוני או מזרחי. ניתן לבדוק הימצאות הנשאות למחלות אלו טרום ההיריון או בתחילתו. מחלות גנטיות מסוימות שכיחות בכלל האוכלוסייה ולכן נבדקות ללא קשר במוצא האתני (ציסטיק פיברוזיס, מחלת SMA ותסמונת X שביר ).
בדיקות במהלך ההיריון וטרום הלידה

בדיקות בטרימסטר הראשון: "סקר שליש ראשון" או ה- combined test, הוא שקלול של בדיקת שקיפות עורפית, המתבצעת בין שבוע 11 לשבוע 13, יחד עם בדיקת רמות ההורמון BHCG, ורמות ההורמון PAPP-A (pregnancy associated plasma protein A). לשילוב שלוש הבדיקות הללו רגישות של 87% לגילוי תסמונת דאון. שקיפות עורפית גדולה, בנוסף לקשר שלה לתסמונת דאון, מקושרת גם למומי לב מולדים ולבעיות בשלד.
תבחין משולש כולל בדיקת ההורמון אלפא-פטופרוטאין (בדיקת חלבון עוברי, לעיתים נקרא התבחין המשולש בטעות בשם "בדיקת חלבון עוברי") וכן בדיקת רמות BHCG ואסטריול. לעיתים מוספת לבדיקה זו גם בדיקת רמת אינהיבין - התבחין המרובע. התבחין יעיל בגילוי מצבים כגון מומים בתעלת השדרה העצבית, תסמונת דאון (70% רגישות בתבחין משולש, 81% בתבחין מרובע) וטריזומיות נוספות. יש לבצע תבחין זה בין שבוע 15–22 להיריון.
הבדיקה הכוללת, או ה- integrated test, היא למעשה כלי אשר פותח כדי לשקלל את כל בדיקות הסקר לעיל. בדיקה זו לוקחת בחשבון את תוצאות סקר שליש ראשון (כולל השקיפות העורפית ובדיקות הדם) ותוצאות התבחין המשולש או התבחין המרובע, ומשקללת הכל לתוצאה אחת. אחוזי הגילוי לתסמונת דאון בביצוע בדיקה זו הם 92%–94% (תלוי האם בוצע תבחין משולש או תבחין מרובע).
מבחנים להערכת לידה מוקדמת: מטופלות רבות מגיעות במהלך ההיריון לבית החולים בתלונות וסימנים העלולים להצביע על לידה מוקדמת. קיימות כיום שתי בדיקות באמצעותן ניתן להעריך האם אכן מדובר בלידה מוקדמת - האחת, מדידת אורך צוואר הרחם, והשנייה היא תבחין פיברונקטין. כאשר צוואר הרחם הוא לפחות באורך של 30 מ"מ בשבוע 34–35, ותבחין הפיברונקטין הוא שלילי, הסיכוי ללידה מוקדמת הוא מאוד נמוך ועומד על 1%-3%.
העמסת סוכר: בדיקה לאיתור סוכרת הריונית מתבצעת במהלך שבועות 24–28, במהלכה יש העמסת גלוקוז של 50 גרם, כאשר תוצאות בדיקת דם המבוצעות שעה לאחר ההעמסה ואשר עולות על 140 מ"ג לד"ל ולעיתים אף 130 מ"ג לד"ל, מחייבות ביצוע העמסת 100 גרם גלוקוז - OGTT. שתי תוצאות פתולוגיות או יותר (ולעיתים גם תוצאה פתולוגית אחת בצום אם מבחן ההעמסה של 50 גרם היה גבוה יחסית) מהוות אינדיקציה לסוכרת היריון.
סטרפטוקוק מקבוצה B או GBS, הוא סטרפטוקוק הנמצא באופן א-סימפטומטי בנרתיק בכ- 10% עד 30% מן הנשים ההרות, אולם עיקר הסיכון בו הוא הדבקת העובר בתעלת הלידה אשר עלול להביא לזיהום קשה ומסכן חיים. בין שבוע 35–37 יש לקחת תרבית רקטו-וגינלית מכל אישה. אם התרבית חיובית ל-GBS, יש לקבל אנטיביוטיקה במהלך הלידה. אם תוצאות התרבית לא ברורות, על האישה לקבל אנטיביוטיקה בכל מקרה שיש ירידת מים מוקדמת (שבינה לבין הלידה עצמה ארכו מעל 18 שעות), במקרים של לידה מוקדמת או במקרים בהם קיים חום אימהי במהלך הלידה. כמו כן, אישה אשר בעברה תינוק שסבל לאחר הלידה מאירוע קשה של זיהום ב-GBS, צריכה לקבל אנטיביוטיקה במהלך ההיריון הנוכחי.
הערכת העובר

הערכת העובר מתבצעת באמצעות אולטראסאונד, דיקור מי שפיר, סיסי שליה ותבחינים נוספים.
בדיקת אולטרה סאונד להיריון: במהלך ההיריון מבוצעות סקירות מורחבות, מוקדמות ומאוחרות להערכת מצב העובר ברחם.
דיקור מי שפיר: לרוב מתבצע בין שבוע 15–20 כדרך להערכת מומים שונים. בדיקת מי שפיר מאפשרת לגלות פגמים כרומוזומליים במטען הגנטי בעובר ולאשר נוכחות של מחלות גנטיות מסוימות. במהלך המשך ההיריון הוא יכול להיות מבוצע כדי להעריך האם קיים זיהום במי השפיר וכדרך לבחון הבשלה ריאתית.
בדיקת סיסי שליה: בדיקה זו היא בדיקה אלטרנטיבית למי השפיר. היא מבוצעת בין שבוע 10–12, והיא מאפשרת לאבחן בשלב מוקדם יחסית של ההיריון האם קיימים מומים המקושרים לציטוגנטיקה, כגון פגמים כרומוזומליים. עם זאת, בשונה מדיקור מי שפיר, היא אינה מאפשרת קיום של מומים הקשורים לתעלה השדרתית.
הערכת תנועות העובר: לקראת הלידה יש להעריך את תנועות העובר על ידי האם. ירידה בתנועות העובר עלולה לרמז על מוות עוברי. 10 תנועות עובריות במהלך שעתיים נחשבות מספקות, אם קיימות פחות תנועות, יש לערוך הדמיה.
בדיקת NST או non stress test: תנועות עובר יחד עם האצות בדופק מספקות אישור לכך שהעובר אינו אצידוטי. מקובל לציין כי ראקטיביות תקינה של בדיקת NST היא כזו שבמהלך 20 דקות חלו שתי האצות תקינות, כשהאצה תקינה היא עלייה של 15 פעימות מקו הבסיס למשך 15 שניות. אם בבדיקה לא נראו האצות תקינות, ניתן לגרום לוויברציה אקוסטית חיצונית שתביא לכך. אולם, אם תוצאות הבדיקה אינן מספקות, והאישה נמצאת לקראת סוף ההיריון, יש לשקול יילוד. כשהאישה אינה קרובה למועד הלידה יש לשקול אמצעים נוספים להערכת מצב העובר, כדי להימנע מהשראת לידה מוקדמת.
פרופיל ביופיזיקלי: כולל חמישה מרכיבים: בדיקת NST, תנועות נשימה עובריות (30 שניות או יותר למשך 30 דקות), תנועות עובריות (לפחות 3), טונוס (כיפוף או יישור של גפיים למשל) והערכת נפח מי השפיר. לכל מרכיב יש שתי נקודות, ציון של 8/10 הוא נורמלי, ציון של 4 ומטה הוא אבנורמלי. ניתן לבצע פרופיל ביופיזיקלי מקוצר במהלכו נבדקת רמת מי השפיר יחד עם בדיקת NST.
מבחן CST או contraction stress test: כיום כמעט ולא מבוצע. מבחן זה בוחן את תגובת העובר להתכווצויות רחמיות. המבחן כולל שלוש התכווצויות במשך 10 דקות, כאשר אם ביותר מחצי מההתכווצויות חלו האטות מאוחרות בדופק המבחן, הוא אבנורמלי ומרמז על בעיה באספקת חמצן לעובר. אין לבצע מבחן זה בכל מצב בו יש שליית פתח או ניתוח קיסרי בעבר עם חתך קלאסי.
הערכת גדילה: יש להעריך את גדילת העובר כל 3–4 שבועות באמצעות אולטרה סאונד.
הערכת בשלות ריאתית: מתבצעת במקרים בהם יש ליילד את העובר לפני תום ההיריון, ובעיקר מתחת לשבוע 34, שלאחריו קיימת האצה בבשלות הריאתית. קיימים כמה מבחנים להערכת בשלות ריאתית, ביניהם מבחן fluorescence polarization או היחס בין לציטין לספינגומיילין במי השפיר. במקרים מסוימים ניתן צלסטון (סטרואידים) לצורך השגת בשלות ריאתית.
ראו גם

תמרוני לאופולד
מגפת הקורונה בלוקסמבורג

| --- | --- |

 תקופת המגפה:  29 בפברואר 2020 – הווה (4 שנים)
 במדינות או באזורים:  לוקסמבורג לוקסמבורג
 פתוגן:  נגיף ה-SARS-CoV-2
 מקור המגפה:  איטליה איטליה
 מקרי מוות:  1,232 ‏
 מקרי הדבקה:  319,959‏   • 2,037 מהם חולים פעילים
 הבריאו:  316,690 ‏ רענון נתונים
 קואורדינטות:  49°46′N 6°08′E﻿ / ﻿49.77°N 6.13°E﻿ / 49.77; 6.13
  
 
התפשטות מגפת הקורונה בלוקסמבורג החלה בסוף פברואר 2020.
התפשטות המגפה

ב-29 בפברואר 2020 הודיעה לוקסמבורג על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה. מדובר בגבר שחזר למדינה מאיטליה דרך שרלרואה, בלגיה. הוא דיווח על מחלתו ליחידה לפיקוח סניטרי ושהה בהסגר בבית החולים המרכזי דה לוקסמבורג (אנ') בעיר לוקסמבורג.
ב-12 במרץ 2020 הודיע משרד הבריאות הלוקסמבורגי על סגירת כל בתי הספר ברחבי המדינה מ-16 במרץ עד 27 במרץ.
ב-13 במרץ 2020 הודיעה לוקסמבורג על מקרה מוות ראשון בשטחה כתוצאה מהידבקות בנגיף הקורונה. הקורבן, היה גבר בן 93 שהיה נתון במצב קריטי.
ב-15 במרץ 2020 הודיעה לוקסמבורג על סגירת כל המסעדות והברים, וחנויות אשר לא מוכרות מזון ברחבי המדינה. הבנקים, הדואר וחנויות המספקות מזון לבעלי חיים נשארו פתוחים. בנוסף על כך, נקבע כי האוטובוסים לא יפתחו את דלתות הכניסה שלהם וכי הנוסעים יצטרכו לעלות דרך הכניסה האחורית של האוטובוס. שורת המושבים הקדמית בכל האוטובוסים נחסמה פיזית באמצעות סרט או שרשראות.
ב-19 במרץ 2020 הודיע ראש ממשלת לוקסמבורג, קסאבייה בטל על מצב חירום לאומי בכל רחבי המדינה למשך שלושה חודשים עקב התפרצות נגיף הקורונה.
ב-20 במרץ 2020 הודיעה לוקסמבורג על הפחתת שירותי התחבורה הציבורית באופן משמעותי: רכבות שתדירות נסיעתן הייתה ארבע פעמים בשעה, נסעו פעם אחת בשעה בקווים מסוימים, וכל שירותי יום ראשון לנסיעה בחשמליות ואוטובוסים אזוריים בוטלו.
ביוני 2021, נודע כי ראש ממשלת לוקסמבורג, קסאבייה בטל, אובחן כחיובי לקורונה ונכנס לבידוד של עשרה ימים. מלשכתו נמסר כי הוא סבל באותו הזמן מסימפטומים קלים בלבד, חום וכאב ראש וביטל השתתפותו בפסגת מתוכננת של האיחוד האירופי בבריסל עם נשיא צרפת עמנואל מקרון, קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל וראש ממשלת איטליה מריו דראגי.
הערות שוליים

1 2 3  COVID-19 Coronavirus Outbreak, by Worldometer, מתוך אתר Worldometer, נכון לתאריך 22 במאי 2023, 11:03 שעון ישראל
↑  Man quarantined in CHL: First case of coronavirus confirmed in Luxembourg, Charleroi Airport increasing precautionary measures, today.rtl.lu (באנגלית)
↑  First coronavirus case confirmed in Luxembourg, luxtimes.lu (באנגלית)
↑  Schools closed, no hospital or care home visits: Fighting coronavirus: Luxembourg implements drastic measures, today.rtl.lu (באנגלית)
↑  Luxembourg fights 'dramatic' virus spread, closes schools, luxtimes.lu (באנגלית)
↑  38 confirmed infections (Friday): Press conference summary - Luxembourg records first coronavirus death, today.rtl.lu (באנגלית)
↑  Sunday's press briefing - key points at a glance: All bars and restaurants to close, 81 confirmed cases, today.rtl.lu (באנגלית)
1 2  COVID-19: Protective measures on public and special needs transport, Mobilitéit (באנגלית)
↑  Xavier Bettel: Luxembourg to declare state of emergency for up to three months, today.rtl.lu (באנגלית)
השיבה מהפלנטה האחרת

| --- | --- |

כרזת הסרט
 בימוי:  אסף לפיד 
 הופק בידי:  נעמי לב ארי, סער יוגב, גיא הודס
 תסריט:  אסף לפיד, נעמי לבארי, סער יוגב 
 עריכה:  נוהר אביגייל חסין, אסף לפיד
 מוזיקה:  משה בעבור
 צילום:  טליה (טוליק) גלאון, יורג אדמס
 אנימטור:  אלון לוי (במאי)
 מדינה:  ישראל-גרמניה
 הקרנת בכורה:  2023 
 משך הקרנה:  82 דקות
 שפת הסרט:  עברית, אנגלית
 סוגה:  תיעודי
 דף הסרט ב־IMDb
 
השיבה מהפלנטה האחרת הוא סרט תיעודי ישראלי-גרמני העוסק בדמותו של הסופר יחיאל די-נור, הידוע יותר בשם ק. צטניק, שהתפרסם בזכות ספריו רבי המכר על השואה ועדותו יוצאת הדופן במשפט אייכמן. הסרט שודר לראשונה בכאן 11 בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה ב-5 במאי 2024, בבימוי אסף לפיד.
הפקת הסרט נתמכה בין השאר על ידי קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, ועידת התביעות, קרן אבי חי, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ומועצת הפיס לתרבות ולאמנות.
לסרט התראיינו חוקרי ספרות והיסטוריונים, ובהם דינה פורת ואלי תבור.
שם הסרט הוא פרפרזה על מושג "הפלנטה האחרת" שבו השתמש יחיאל די-נור כדי לתאר את מחנה הריכוז אושוויץ במהלך עדותו במשפט אייכמן.
הסרט כולל קטעים משוחזרים העושים שימוש באנימציה ממוחשבת ממוחשת והוא הסרט התיעודי הראשון בישראל העושה שימוש במנוע המשחקים Unreal Engine ככלי לאנימציה בסרט תיעודי.
הסרט זכה בפרס התחקיר הטוב ביותר לסרט דוקומנטרי בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2023, בפרס היוצר המבטיח לשנת 2024 בפסטיבל אטלנטה, בפרס זכויות האדם באוסטרליה, פרס חבר השופטים בפסטיבל היהודי בברלין, בפרס הסרט הדוקומנטרי הטוב בפסטיבל היהודי בוורשה, פרס למוזיקה הטובה ביותר ופרס העיצוב האמנותי בתחרות פרסי הפורום הדוקומנטרי וכן היה מועמד לפרס אופיר בקטגוריית הסרט התיעודי הטוב ביותר מעל 60 דקות בשנת 2024.
הערות שוליים

↑  השיבה מהפלנטה האחרת, באתר Jerusalem Film Festival
↑  ערוץ כנסת (2023-04-17), ק. צטניק - "פלמטה אחרת" (1961) | הנאום של המדינה, נבדק ב-2024-11-27
↑  Unreal Engine ביצירה הקולנועית ובמדיה החדשה | קרן מקור, ‏2024-10-31
↑  זוכי פסטיבל הקולנוע ירושלים 2023, באתר Jerusalem Film Festival
↑  bar cohen, כל הזוכים והזוכות | טקס פרסי הפורום הדוקומנטרי 2024, באתר הפורום הדוקומנטרי בישראל, ‏2024-12-30
בדיקת אולטרה סאונד להיריון

תמונת אולטרה סאונד של עובר בן 16 שבועות. העיגול הלבן הבוהק הוא ראש העובר שמסתכל לכיוון שמאל. ניתן לראות את המצח, האוזן השמאלית ואת ידו הימנית שמונחת על עיניו.
בדיקת אולטרה סאונד להיריון היא בדיקת אולטרה סאונד בתחום המיילדוּת, הכוללת דימות רפואי של העובר ברחם אמו. בידיו של מפעיל מנוסה, ניתן לבצע דימות של עוברים קטנים, אפילו בגודל 5 מ"מ בלבד.
מטרה

לרוב משתמשים בבדיקות האולטרסאונד על מנת לוודא התגבשות נכונה של עצמות וגולגולת הילוד, בנוסף לקוטר ואורך נכון ומותאם לשבוע ההיריון. הבדיקה גם מאפשרת זיהוי מומים בעובר, לצורך החלטה על הפלה מלאכותית, טיפול במום בטרם הלידה או היערכות לטיפול בעת הלידה או לאחריו. למשל, ניתן לאתר באמצעות הבדיקה מקרים של שליית פתח, ולבצע מראש ניתוח קיסרי שיציל את חיי העובר.
בדיקת אולטרה סאונד להיריון מאפשרת לראות את לבו הפועם של העובר החל מהשבוע ה-6 להיריון, ולגלות את מין העובר כשהוא בן 14 שבועות או יותר. לעיתים, כאשר עולה חשש לבעיות הקשורות ללב העובר מבצעים בדיקה נוספת הקרויה אקו-לב עובר בה מודגם ליבו של העובר על ידי קרדיולוג ילדים מומחה. בדיקה נפוצה נוספת היא בדיקת שקיפות עורפית בה נדגם אזור בצווארו של העובר בתחילת ההיריון כדי לנבא את ההסתברות שהוא סובל ממומים ובייחוד מתסמונת דאון.
סוגים

ניתן להבדיל בין בדיקות אולטרה סאונד שגרתיות שמתבצעות תוך כדי מהלך ההיריון אצל הרופא המטפל לבין סקירות שנעשות אצל מומחה כדי לאתר בעיות ופגמים אצל העובר.
רופאים נוהגים להבחין בין סקירה בסיסית לבין סקירה מורחבת. סקירה בסיסית נעשית במרפאות של קופות החולים. סקירה מורחבת יכולה להתבצע במרפאות קופות החולים או במכונים שבהסדר, במקרה שיש חשש לתקינות ההיריון או תמורת תשלום השתתפות עצמית. ניתן גם לבצע סקירה מורחבת במרפאות של רופאים פרטיים.
הבדיקה מתבצעת באמצעות מתמר בטני, המונח על בטן האשה ההרה, או מתמר נרתיקי, המוחדר לנרתיק האשה. מתמר נרתיקי פועל בתדירויות גבוהות יותר, והוא משמש בעיקר בשלבים מוקדמים של ההיריון.
סקירת מערכות מוקדמת – מבוצעת בדרך כלל בשבועות 14-16 להיריון.
סקירת מערכות מאוחרת – מבוצעת בדרך כלל בשבועות 20-23 להיריון.
סקירת מערכות שלישית – מבוצעת בדרך כלל בשבועות 30-32 להיריון.
סקירה מכוונת (או אולטרה סאונד מכוון) – בשונה מהסקירות האחרות שבהן נסקרות מספר מערכות של העובר, סקירה מכוונת היא בדיקה פרטנית של איבר או מערכת הדורשת בירור. הבדיקה מבוצעת רק על פי צורך, למשל לאחר תוצאות חריגות בבדיקה אחרת.
נוהל

ברוב המדינות המערביות מקובל לעשות לכל היותר סקירה אחת במהלך ההיריון.
בעבר היו נהלים שונים ברחבי העולם לגבי ביצוע בדיקות אולטרה סאונד בהריון. בשנת 1989 הומלץ בארצות הברית שלא לבצע בדיקה בהריון תקין, מחשש לנזק מהבדיקה. לעומת זאת, באותה תקופה בגרמניה היה מקובל לבצע שתי בדיקות במהלך ההריון ובאנגליה בדיקה אחת. החברה הישראלית למיילדות וגנטיקה המליצה אז על שתי בדיקות שגרתיות.
בישראל מקובל (אם כי אין חובה) לבצע לפחות סקירה אחת במהלך ההיריון, ובמקרים רבים מתבצעות שתיים ואף יותר.
היסטוריה

השימוש באולטרה סאונד להיריון, החל באמצע שנות ה-60 של המאה ה-20, בסקוטלנד, אבל לקח זמן עד שנכנס לשימוש רחב ומכשירי אולטראסאונד להריון היוו עדיין חידוש בסוף שנות ה-70.
בתחילת העשור השני של המאה ה-21 פיתחה חברת פלסאנמור הישראלית מכשיר לביצוע ביתי של הבדיקה, בידי האישה ההרה, תוך העברת ממצאי הבדיקה לרופא מומחה לשם פענוחם.
מחקר

הניסיון הרב שנצבר עד היום לא הראה על נזק עוברי בשל ביצוע בדיקות אולטרה סאונד במהלך ההיריון, בניגוד לכמה סוגי בדיקות אחרות.
ראו גם

בדיקת אולטרה סאונד
בדיקת היריון
פרופיל ביופיזיקלי
לקריאה נוספת

ד"ר עמוס בר וטלי רוזין, המדריך הישראלי להריון ולידה, מהדורה מורחבת ומעודכנת, הוצאת זמורה-ביתן.
ד"ר דוד ורדימון ופרופ' ציון בן-רפאל, לראות את הנולד: המדריך המלא לייעוץ טרום-לידתי, הוצאת שוקן.
הערות שוליים

↑  מעקב הריון ובדיקות רפואיות בהריון, באתר משרד הבריאות
↑  סקירה שלישית: מה היא ולמי מיועדת?, באתר BEOK, ‏5 ביולי 2018
↑  גילה רזין, אולטרא סאונד לנשים בהריון בעד ונגד, חדשות, 6 במרץ 1991
↑  דיאגנוזה באמצעות הקול, למרחב, 19 בינואר 1965
↑  מצלמת־קול לקביעת הריון, דבר, 26 ביולי 1966
↑  גלי קול משמשים עתה לבדיקת עוברים, דבר, 4 ביולי 1971
↑  הצלת עוברים טרם לידתם, למרחב, 11 באפריל 1967
↑  מכשיר לאיבחון הריון מחוץ לרחם הותקן ב"כרמל" בחיפה, דבר, 9 באוגוסט 1979
↑  בדיקות דימות בהיריון, המכון לאיכות ברפואה, ההסתדרות הרפואית בישראל, מרץ 2020
| היריון ולידה |
| --- | --- | --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי לידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |  |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |  |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |  |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |  |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb11944126m (data)  NKC: ph606722 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
תאומים בבדיקת אולטרה סאונד
בדיקת כימיה בדם

בדיקת כימיה בדם היא אוסף של בדיקות דם רבות שבודקים בהם מרכיבים שונים בדם באמצעות מעבדה כימית.
הבדיקות יכולות לסייע באבחון של מחלות כבד, מחלות כליות, מחלות לב, מחלות לבלב, מחלות אנדוקריניות, מחלות תזונתיות, מחלות מטבוליות ועוד.
הבדיקות מבוצעות כאשר עולה חשד למחלה רפואית כלשהי וכבדיקות מעקב. חלק מהבדיקות מבוצעות גם כבדיקות שגרתיות.
בדיקת אלקטרוליטים

בדיקת אלקטרוליטים או פאנל אלקטרוליטים היא בדיקת דם נפוצה המורכבת משלוש בדיקות כימיות עיקריות: אשלגן, נתרן, וכלוריד. בנוסף לבדיקות אלה היא ניתן לבדוק את רמות סידן, מגנזיום וזרחן. ביקרבונט נבדק גם הוא, כחלק מבדיקת מאזן חומצה ובסיס בגוף.
תפקודי כליות

בדיקת תפקודי הכליות כוללת בדיקת קריאטינין, המאפשרת לחשב את קצב הסינון הגלומרולרי המשוער (eGFR). בנוסף לכך נהוג לבדוק BUN או אוריאה.
תפקודי כבד

במסגרת בדיקה זו בודקים את רמות האלבומין, חלבון כללי (TP), אלקליין פוספטז (ALP), אלאנין טרנסאמינאז (ALT), אספרטט אמינוטרנספראז (AST), גמא-גלוטאמיל טראנספפטידאז (GGT), לקטט דהידרוגנז (LDH), ובילירובין שבדם. בדיקת תפקודי קרישה יכולה גם היא לשמש להערכת תפקוד הכבד.
פאנלים נוספים

פאנל מטבולי בסיסי (באנגלית: Basic metabolic panel) היא בדיקת דם נפוצה המורכבת מסט הבדיקות של פאנל אלקטרוליטים בתוספת בדיקת תפקודי הכליות ורמת הגלוקוז שבדם. כמו כן, במקרים מסוימים לעיתים מצרפים לפאנל זה גם בדיקה של רמת הסידן בדם.
פאנל מטבולי מקיף (באנגלית: Comprehensive metabolic panel) היא בדיקת דם נפוצה המורכבת מסט הבדיקות של פאנל מטבולי בסיסי בתוספת חלק מבדיקות תפקודי הכבד.
פרופיל שומנים

פרופיל שומנים או פרופיל ליפידים (באנגלית: Lipid profile) היא בדיקת דם, שבמסגרתה בודקים את רמות השומנים השונים שבדם כגון: כולסטרול כללי, LDL, HDL, וטריגליצרידים.
בדיקות נפוצות נוספות

ברזל
פריטין
טרנספרין
ויטמין B12
חומצה פולית
G6PD
ויטמין D
CK
קרניטין
מיוגלובין
טרופונין
חומצה לקטית
חלבון מגיב C
גלוקוז
המוגלובין מסוכרר
פפטיד סי
עמילאז
ליפאז
חומצה אורית
גורם ראומטואידי
שקיעת דם
פיברינוגן
ליתיום
הערות שוליים

↑  BMP
↑  CMP
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מיכאל קולהאס

| --- | --- |

פתיחת מהדורה באיורו של יעקב פינס (2003/1953)
 מידע כללי
 מאת:  היינריך פון קלייסט
 שפת המקור:  גרמנית
 סוגה:  סיפור קצר, נובלה 
 מקום התרחשות:  גרמניה
 הוצאה
 תאריך הוצאה:  1810
 הוצאה בעברית
 תרגום:  מספר פעמים
 
הנובלה מיכאל קוֹלהאס (בגרמנית: Michael Kohlhaas), פרי עטו של היינריך פון קלייסט, פורסמה בשנת 1810. קטעים מהנובלה פורסמו לראשונה במהדורת יוני 1808 של כתב העת "פבוּס" (Phöbus), אותו ייסד וערך פון קלייסט. היצירה מבוססת על סיפור חייו של הנס קולהאזה, דמות היסטורית מעברה של גרמניה, ונחשבת לפסגת יצירתו של פון קלייסט ולקלסיקה בספרות הגרמנית. הנובלה דנה באופן מורכב בנושאים כגון גבולות רדיפת הצדק, התמודדות הפרט אל מול שחיתות השלטון וקידוש האמצעים לטובת המטרה. היצירה עובדה לחמישה סרטי קולנוע, הומחזה פעמים רבות ואף עובדה לקומיקס.