stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דבי קמפל
תערוכות קבוצתיות

1986 - “פסטיבל טלפד”/ מוזיאון הרצליה.
1987 - ירושלים בעיני ציירים ישראלים / מרכז ירושלים לאמנויות הבמה - ירושלים, ישראל
1992 - תערוכת חברים חדשים / בית האמנים - ירושלים, ישראל
1992 - ביאנלה לאמנות עכשוית / סנרט, צרפת.
Art - 1995 ניו יורק, ארצות הברית
1996 - Triennial Sofia'96 סופיה, בולגריה
2000 - נופים / בית האמנים - ירושלים, ישראל.
Aim for Arts International Exhibition - 2000 ונקובר, קנדה
2002 - תצוגות מכאן אמנים ישראלים / מוזיאון ישראל - ירושלים, ישראל
2005 - ביאנלה של בייג'ינג - בייג'ינג, סין
2008 - מרחבים פרטיים / ירושלים, ישראל
2008 - זכורים / משרדי ביטחון ותרבות - הרצליה, ישראל
2008 - תערוכה קבוצתית / ביאנלה של בייג'ינג - בייג'ינג, סין
2008 תערוכה קבוצתית אמנויות /אומנות אולימפיות בבייג'ינג, סין
2008 - שברים במשטח ירושלים / בית האמנים - ירושלים, ישראל
2009 - חובק את ההבדלים שלנו / פלורידה, ארצות הברית
2010 - ביאנלה גלריית הים התיכון / מגדל קולה - ספליט, קרואטיה
2011 - אמנות נודדת / ולנסיה, ספרד
2012 - הביאנלה לבייג'ינג / מוזיאון האמנות הלאומי של סין - בייג'ינג, סין
2014 - תערוכה / היתוך קבוצתי לשנת - SanDiego, 2014 ארצות הברית
2014 - תערוכה קבוצתית / אורות עיר - מודיעין, ישראל
2015 - ביאנלה ירושלים / מוזיאון סקירבול - ירושלים, ישראל
2015 - ביאנלה של בייג'ינג / בייג'ינג, סין
2016 - סין בעיני אמנים זרים / מוזיאון האמנות של יאן הואנג - בייג'ינג, סין
2016 - תערוכה קבוצתית / אמנות סודית 2016 - תל אביב, ישראל
2016 - צומת / גלריית טיש - ניו יורק, ארצות הברית
2017 - מים, לב, פנים / הביאנלה הירושלמית - ירושלים, ישראל
2017 - ירושלים של פנים רבות / t / s / הכנסת (הפרלמנט) - ירושלים, ישראל
2018 - מוזיאון דאפן ביאנלה / דאפן - דאפן, סין.
השכלה

1970-1974 - אוניברסיטת ויטווטרסראנד, יוהנסבורג, דרום אפריקה, BFA, אמנויות יפות, היסטוריה של אמנות, אנגלית
1975-1979 - האוניברסיטה העברית, ירושלים, MFA בהצטיינות (CUM LAUDE)
1975-1979 - בצלאל לאמנות, ירושלים, עם קובנר, והדפס-אבן עם דדי בן-שאול.
הוקרה

2013 - עבודותיה נבחרו ללוח השנה של פלפוט בנושא אמנות ישראלית.
הערות שוליים

↑  דבי קמפל, בית האמנים, נדלה בתאריך (28.01.2020) https://www.art.org.il/
↑   Rachel Marder, Eye of the beholder, Jerusalem Post, 02.10.2011 https://www.jpost.com/
↑  חוה פנחס-כהן, פתח הדבר לגיליון - "השפה הזרה והשפה הפנימית", דימוי, גיליון 27, אוקטובר 2006,
http://www.text.org.il/
↑  אניטרה להמן, סימני זיהוי – התערוכה, הגלריה החדשה, (8.10.05) http://www.artjerusalem.org/
↑  יונתן אמיר, הירוק היום ירוק מאוד, מארב, 11.11.04 http://www.maarav.org.il/
↑   יונתן אמיר, הירוק היום ירוק מאוד, מארב, 11.11.04 http://www.maarav.org.il/
↑  Rachel Marder, Eye of the beholder, Jerusalem Post, 02.10.2011 https://www.jpost.com/
↑  פנינה גפן, כצל עובר, ירחון נקודה, מרץ 2009 https://pninageffen.wordpress.com/
↑  תבנית, נוף מולדת, אוצרת: נעה לאה כהן, מנופים, 11.3.18 - 1.5.18, נדלה בתאריך: 01/02/2020 http://manofim.org/
↑  Rachel Marder, Eye of the beholder, Jerusalem Post, 02.10.2011 https://www.jpost.com/
↑  הגלריה על הגבעה, אוצרת: ד"ר רחל קרופ, מיתר, 23.12.11-18.02.12, נדלה מ: https://www.goarad.co.il/ בתאריך: 10.02.2020.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 277178  NLI: 987007517011305171  VIAF: 308267944   WorldCat (עם VIAF): 308267944
אליפות העולם בשחמט 1975

אליפות העולם בשחמט 1975 הייתה תחרות לקביעת אלוף העולם בשחמט, שאורגנה על ידי פיד"ה. השלב הסופי, שבו היו מתוכננים להיפגש אלוף העולם בובי פישר ואנטולי קרפוב לדו-קרב, שהיה אמור להתחיל ב-1 ביוני 1975, בוטל. מאז הזכייה באליפות העולם בשחמט 1972 לא השתתף בובי פישר באף תחרות רשמית. לפישר היו דרישות רבות לשינוי מתכונת המפגש. כאשר פיד"ה לא אישרה את דרישותיו במלואן, הוא סירב להשתתף בתחרות. כתוצאה מכך, אנטולי קרפוב הוכרז כמנצח, וזכה בתואר אלוף העולם, בלי שהוא ניצח את האלוף המכהן.
רקע

בהתאם למתכונת שאושרה על ידי פיד"ה האליפות התקיימה במספר שלבים. בשלב הראשון התקיימו תחרויות אזוריות. בסיום שלב זה התקיימו 2 תחרויות בין-אזוריות עם 18 משתתפים כ"א. השישה הראשונים (3 מכל תחרות) העפילו לשלב השלישי שנערך בשיטת פלייאוף. לשחמטאים אלו הצטרפו בוריס ספסקי, שהפסיד בדו-קרב של אליפות העולם בשחמט 1972 וטיגראן פטרוסיאן.
מפגשי המועמדים

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | רבע גמר | רבע גמר |  |  | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |
:  
|  | ינואר-פברואר 1974 - מוסקבה | ינואר-פברואר 1974 - מוסקבה |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | ינואר-פברואר 1974 - מוסקבה | ינואר-פברואר 1974 - מוסקבה |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  ½5 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  ½5 |   |   | אפריל-מאי 1974 - לנינגרד | אפריל-מאי 1974 - לנינגרד |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות לב פולוגייבסקי |    ½2 |   |   | אפריל-מאי 1974 - לנינגרד | אפריל-מאי 1974 - לנינגרד |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות לב פולוגייבסקי |    ½2 |   |   |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  7 |   |   |  |  |
|  | ינואר 1974 - סן חואן | ינואר 1974 - סן חואן |   |   |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  7 |   |   |  |  |
|  | ינואר 1974 - סן חואן | ינואר 1974 - סן חואן |   |   |  ברית המועצות בוריס ספסקי |  6 |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות בוריס ספסקי  |  ½4 |   |   |  ברית המועצות בוריס ספסקי |  6 |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות בוריס ספסקי  |  ½4 |   |   |  |  |   |   | ספטמבר-נובמבר 1974 - מוסקבה | ספטמבר-נובמבר 1974 - מוסקבה |
|  |  ארצות הברית רוברט ביירן |   ½1 |   |   |  |  |   |   | ספטמבר-נובמבר 1974 - מוסקבה | ספטמבר-נובמבר 1974 - מוסקבה |
|  |  ארצות הברית רוברט ביירן |   ½1 |   |   |  |  |   |   |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  ½12 |
|  | ינואר 1974 - אוגוסטה | ינואר 1974 - אוגוסטה |   |   |  |  |   |   |  ברית המועצות אנטולי קרפוב |  ½12 |
|  | ינואר 1974 - אוגוסטה | ינואר 1974 - אוגוסטה |   |   |  |  |   |   |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי |  ½11 |
|  |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי  |  ½7 |   |   |  |  |   |   |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי |  ½11 |
|  |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי  |  ½7 |   |   | אפריל 1974 - אודסה | אפריל 1974 - אודסה |   |   |  |  |
|  |  ברזיל אנריקה מקינג |   ½5 |   |   | אפריל 1974 - אודסה | אפריל 1974 - אודסה |   |   |  |  |
|  |  ברזיל אנריקה מקינג |   ½5 |   |   |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי |  ½3 |   |   |  |  |
|  | ינואר 1974 - פלמה דה מיורקה | ינואר 1974 - פלמה דה מיורקה |   |   |  ברית המועצות ויקטור קורצ'נוי |  ½3 |   |   |  |  |
|  | ינואר 1974 - פלמה דה מיורקה | ינואר 1974 - פלמה דה מיורקה |   |   |   ברית המועצות טיגראן פטרוסיאן |   ½1 |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות טיגראן פטרוסיאן  |   7 |   |   |   ברית המועצות טיגראן פטרוסיאן |   ½1 |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות טיגראן פטרוסיאן  |   7 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  הונגריה לאיוש פורטיש |   6 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  הונגריה לאיוש פורטיש |   6 |   |   |  |  |   |   |  |  |
אליפות העולם בשחמט 1987

אליפות העולם בשחמט 1987 הייתה תחרות לקביעת אלוף העולם בשחמט, שאורגנה על ידי פיד"ה. בשלב הסופי התמודדו אלוף העולם גארי קספרוב ואנטולי קרפוב בדו-קרב, שנערך בין 12 באוקטובר ל-19 בדצמבר 1987, והסתיים בניצחון של קספרוב שהמשיך את כהונתו.
רקע

בהתאם למתכונת שאושרה על ידי פיד"ה האליפות התקיימה במספר שלבים. בשלב הראשון התקיימו תחרויות אזוריות. בסיום שלב זה התקיימו 3 תחרויות בין-אזוריות עם 17 משתתפים כ"א. 12 שחמטאים (4 מכל תחרות) העפילו לתחרות המועמדים. לתחרות זו הוזמנו גם וסילי סמיסלוב, ויקטור קורצ'נוי, זולטאן ריבלי ובוריס ספסקי. תחרות זו התקיימה במונפליה והסתיימה בנובמבר 1985. בין מנצחי התחרות התקיימו משחקי חצי הגמר והגמר. מנצח הגמר קיבל זכות לדו-קרב עם אנטולי קרפוב ודו-קרב זה קבע את זהות המתמודד מול גארי קספרוב על התואר. אנטולי קרפוב קיבל זכות זו בעקבות סדרת הסכמים לאחר אליפות העולם בשחמט 1985.
שלבי הפלייאוף

שלבי הפלייאוף נערכו במהלך שנת 1986.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | חצי גמר | חצי גמר |  |  | גמר | גמר |

|  | ינואר - מינסק | ינואר - מינסק |  |  |  |  |
|  |  ברית המועצות רפאל ואגניאן | 2 |   |  |  |  |
|  |  ברית המועצות אנדריי סוקולוב | 6 |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  |  |   |  | ספטמבר-אוקטובר - ריגה | ספטמבר-אוקטובר - ריגה |
|  |  |  |   |  |  ברית המועצות אנדריי סוקולוב | 7 |
|  |  |  |   |   |  ברית המועצות ארטור יוסופוב | 6 |
|  |  |  |   |   |  |  |
|  | ינואר-פברואר - טילבורך | ינואר-פברואר - טילבורך |   |   |  |  |
|  |  ברית המועצות ארטור יוסופוב | 6 |   |   |  |  |
|  |  הולנד יאן טימן | 3 |   |   |  |  |
דו-קרב עם אנטולי קרפוב התקיים בתחילת 1987.
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברית המועצות אנדריי סוקולוב | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | 0 | 0 | ½3 |
| ברית המועצות אנטולי קרפוב | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | 1 | 1 | ½7 |
דו-קרב על התואר

הדו-קרב התקיים בסביליה, שבספרד. הוא היה אמור לכלול עד 24 משחקים. במשחק מס' 23 קרפוב ניצח ולכן קיבל יתרון לקראת המשחק האחרון. קספרוב ניצח במשחק האחרון של הדו-קרב, להשוות את התוצאה, ובעקבות זאת להמשיך לכהן אלוף העולם בשחמט.
|  | משתתפים | מד כושר | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| תאריך | תאריך | תאריך | 12.10 | 14.10 | 16.10 | 19.10 | 23.10 | 26.10 | 30.11 | 2.11 | 4.11 | 6.11 | 9.11 | 11.11 |
| 1 | ברית המועצות גארי קספרוב | 2740 | ½ | 0 | ½ | 1 | 0 | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | 1 | ½ |
| 2 | ברית המועצות אנטולי קרפוב | 2700 | ½ | 1 | ½ | 0 | 1 | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | 0 | ½ |
|  | משתתפים | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | נקודות |
| תאריך | תאריך | 13.11 | 16.11 | 20.11 | 23.11 | 25.11 | 30.11 | 2.12 | 14.12 | 7.12 | 11.12 | 16.12 | 18.12 |  |
| 1 | ברית המועצות גארי קספרוב | ½ | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 1 | 12 |
| 2 | ברית המועצות אנטולי קרפוב | ½ | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 0 | 12 |
אליפות אירופה בכדורסל 2017

| --- | --- |

 תאריך התחלה:  31 באוגוסט 2017
 תאריך סיום:  17 בספטמבר 2017
 מספר משתתפות:  24
 מארחת:  טורקיה טורקיה   ישראל ישראל   פינלנד פינלנד   רומניה רומניה  
 ערים מארחות:  איסטנבול, תל אביב, הלסינקי, קלוז'-נאפוקה
 זוכה:   סלובניה
 סגנית:   סרביה
 מספר משחקים:  76
 השחקן המצטיין:  סלובניה גוראן דראגיץ'
 מלך הסלים:  רוסיה אלכסיי שבד  24.3 למשחק
 מלך הריבאונדים:  ליטא יונאס ולנצ'יונאס  12.0 למשחק
 מלך האסיסטים:  ליטא מנטאס קלנייטיס  7.2 למשחק
 → 20152021 ←
 
אליפות אירופה בכדורסל 2017 המכונה יורובאסקט 2017, היא האליפות היבשתית ה-40 שמאורגנת על ידי פיב"א אירופה. באליפות משתתפות 24 נבחרות לאומיות בכדורסל ממדינות אירופה. משך הטורניר הוא כשבועיים וחצי, בין התאריכים 31 באוגוסט ל-17 בספטמבר 2017. ההחלטה לקיים את הטורניר במתכונת מפוצלת בין ארבע מדינות התקבלה רשמית על ידי פיב"א אירופה ב-12 בדצמבר 2015.
באליפות זכתה נבחרת סלובניה, אשר סיימה את הטורניר ללא הפסד.
המדינות המארחות

לאחר תהליך מקדים של הגשת הצעות אירוח של כל הטורניר או חלקו מהתאחדויות כדורסל שונות מרחבי אירופה, הודיעה פיב"א אירופה ב-5 בנובמבר 2015 על חמש מועמדות סופיות לאירוח: ישראל, רומניה, פינלנד, טורקיה ופולין. ההצעות שהתקבלו התייחסו לאירוח חלק מהטורניר ולא את כולו. בכינוס פיב"א אירופה ב-12 בדצמבר 2015 הוכרז כי הזוכות באירוח הן טורקיה, רומניה, פינלנד וישראל. טורקיה זכתה מלבד אירוח אחד הבתים גם בשלבי ההכרעה והגמר. ארבע הערים המארחות בשלב הבתים הן תל אביב בישראל, הלסינקי בפינלנד, קלוז'-נאפוקה ברומניה ואיסטנבול בטורקיה. שלבי ההכרעה והגמר יתקיימו באיסטנבול.
הנבחרות המשתתפות

בטורניר צפויות להשתתף 24 נבחרות שבשלב הראשון יוגרלו לארבעת הבתים (שש נבחרות בכל בית כשאחת מהן כמובן הנבחרת של המדינה המארחת). לטורניר העפילו 24 הנבחרות הבאות: טורקיה, פינלנד, רומניה וישראל, העפילו כארבע המארחות בשלבי הבתים. בנוסף העפילו תשע הנבחרות שדורגו בראש טבלת הניצחונות בטורניר הקודם, אליפות אירופה בכדורסל ב-2015, (מה שאף הביא את חלקן להשתתף בטורניר הכדורסל של אולימפיאדת ריו 2016 או לפחות להשתתף בטורניר המוקדמות לטורניר הכדורסל האולימפי): ספרד, ליטא, צרפת, סרביה, יוון, איטליה, צ'כיה, לטביה וקרואטיה. שאר 27 הנבחרות האירופאיות חולקו לשבעה בתי מוקדמות שמתוכם העפילו הראשונות מכל בית וארבע הסגניות הטובות. שאר 11 המשתתפות בטורניר שהעפילו משלב המוקדמות הן: בלגיה, גרמניה, רוסיה, פולין, סלובניה, גאורגיה, הונגריה, איסלנד, אוקראינה, מונטנגרו ובריטניה.
הגרלת הנבחרות לארבעת הבתים של הטורניר התקיימה באיסטנבול ב-22 בנובמבר 2016. לכל מדינה מארחת ניתנה אפשרות לבחור מראש את אחת הנבחרות כאורחת וישראל בחרה בליטא, פינלנד באיסלנד, רומניה בהונגריה וטורקיה ברוסיה. 16 מדינות נוספות הוגרלו ב-22 בנובמבר בין ארבעת הבתים.
מכל בית בשלב הראשון בטורניר יעפילו ארבע הנבחרות המובילות בדירוג משחקי הבית לשלבי ההכרעה והגמר שיתקיימו באיסטנבול.
אולמות המשחקים

| שלב ראשון> איסטנבול | שלב ראשון> הלסינקי | שלב ראשון> תל אביב | שלב ראשון> קלוז'-נאפוקה |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אולקר ספורט ארנה | הארטוואל ארנה | היכל מנורה מבטחים | פוליוולנט הול |  |
| 40°59′49″N 28°55′10″E﻿ / ﻿40.99694°N 28.91944°E﻿ / 40.99694; 28.91944﻿ (אבדי איפקצ'י ארנה) | 60°12′20.66″N 24°55′44.03″E﻿ / ﻿60.2057389°N 24.9288972°E﻿ / 60.2057389; 24.9288972﻿ (הארטוואל ארנה) | 32°33′39″N 34°47′29″E﻿ / ﻿32.56083°N 34.79139°E﻿ / 32.56083; 34.79139﻿ (היכל מנורה מבטחים) | 46°46′N 23°35′E﻿ / ﻿46.767°N 23.583°E﻿ / 46.767; 23.583﻿ (פוליוולנט הול) |  |
| קיבולת: 12,200 | קיבולת:  14,000 | קיבולת: 10,383 | קיבולת: 9,300 |  |

שלבי הכרעה: מפת המשחקים
| איסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |  |
| היכל סינאן ארדם |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |  |
| 40°59′19″N 28°51′14″E﻿ / ﻿40.98861°N 28.85389°E﻿ / 40.98861; 28.85389﻿ (היכל סינאן ארדם) |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |  |
| קיבולת: 16,000 |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |  |
|  |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |     תל אביבהלסינקיקלוז'-נאפוקהאיסטנבול |  |
שלב הבתים > בית א' (הלסינקי, פינלנד)

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סלובניה | 10 | 5 | 5 | 0 | 446 | 384 | 62 |
|  פינלנד | 9 | 5 | 4 | 1 | 426 | 408 | 18 |
|  צרפת | 8 | 5 | 3 | 2 | 450 | 422 | 28 |
|  יוון | 7 | 5 | 2 | 3 | 421 | 400 | 21 |
|  פולין | 6 | 5 | 1 | 4 | 411 | 414 | -3 |
|  איסלנד | 5 | 5 | 0 | 5 | 355 | 481 | -126 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  סלובניה | 90 – 81 | פולין   |
|  איסלנד | 61 – 90 | יוון   |
|  צרפת | 84 – 86 | פינלנד   |
|  פולין | 91 – 61 | איסלנד   |
|  יוון | 87 – 95 | צרפת   |
|  פינלנד | 78 – 81 | סלובניה   |
|  צרפת | 115 – 79 | איסלנד   |
|  סלובניה | 78 – 72 | יוון   |
|  פינלנד | 90 – 87 | פולין   |
|  איסלנד | 75 – 102 | סלובניה   |
|  פולין | 75 – 78 | צרפת   |
|  יוון | 77 – 89 | פינלנד   |
|  סלובניה | 95 – 78 | צרפת   |
|  יוון | 95 – 77 | פולין   |
|  פינלנד | 83 – 79 | איסלנד   |
שלב הבתים > בית ב' (תל אביב, ישראל)

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ליטא | 9 | 5 | 4 | 1 | 426 | 359 | 67 |
|  גרמניה | 8 | 5 | 3 | 2 | 355 | 346 | 9 |
|  איטליה | 8 | 5 | 3 | 2 | 346 | 322 | 24 |
|  אוקראינה | 7 | 5 | 2 | 3 | 367 | 392 | -25 |
|  גאורגיה | 7 | 5 | 2 | 3 | 390 | 394 | -4 |
|  ישראל | 6 | 5 | 1 | 4 | 358 | 429 | -71 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  אוקראינה | 63 – 75 | גרמניה   |
|  ליטא | 77 – 79 | גאורגיה   |
|  ישראל | 48 – 69 | איטליה   |
|  גרמניה | 67 – 57 | גאורגיה   |
|  אוקראינה | 66 – 78 | איטליה   |
|  ליטא | 88 – 73 | ישראל   |
|  גאורגיה | 81 – 88 | אוקראינה   |
|  איטליה | 73 – 78 | ליטא   |
|  ישראל | 82 – 80 | גרמניה   |
|  אוקראינה | 62 – 94 | ליטא   |
|  איטליה | 55 – 61 | גרמניה   |
|  ישראל | 91 – 104 | גאורגיה   |
|  גרמניה | 72 – 89 | ליטא   |
|  גאורגיה | 69 – 71 | איטליה   |
|  ישראל | 64 – 88 | אוקראינה   |
שלב הבתים > בית ג' (קלוז'-נאפוקה, רומניה)

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 10 | 5 | 5 | 0 | 449 | 303 | 146 |
|  קרואטיה | 9 | 5 | 4 | 1 | 397 | 336 | 61 |
|  מונטנגרו | 8 | 5 | 3 | 2 | 378 | 367 | 11 |
|  הונגריה | 7 | 5 | 2 | 3 | 335 | 370 | -35 |
|  צ'כיה | 6 | 5 | 1 | 4 | 356 | 441 | -85 |
|  רומניה | 5 | 5 | 0 | 5 | 316 | 414 | -98 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  הונגריה | 58 – 67 | קרואטיה   |
|  ספרד | 99 – 60 | מונטנגרו   |
|  רומניה | 68 – 83 | צ'כיה   |
|  מונטנגרו | 72 – 48 | הונגריה   |
|  צ'כיה | 56 – 93 | ספרד   |
|  קרואטיה | 74 – 58 | רומניה   |
|  הונגריה | 85 – 73 | צ'כיה   |
|  מונטנגרו | 72 – 76 | קרואטיה   |
|  ספרד | 91 – 50 | רומניה   |
|  צ'כיה | 75 – 88 | מונטנגרו   |
|  קרואטיה | 73 – 79 | ספרד   |
|  רומניה | 71 – 80 | הונגריה   |
|  צ'כיה | 69 – 107 | קרואטיה   |
|  הונגריה | 64 – 87 | ספרד   |
|  מונטנגרו | 86 – 69 | רומניה   |
שלב הבתים > בית ד' (איסטנבול, טורקיה)

| נבחרת | נקודות | משחקים | ניצחונות | הפסדים | סלים> זכות | סלים> חובה | סלים> הפרש |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  סרביה | 9 | 5 | 4 | 1 | 400 | 353 | 47 |
|  לטביה | 9 | 5 | 4 | 1 | 444 | 396 | 48 |
|  רוסיה | 9 | 5 | 4 | 1 | 378 | 366 | 12 |
|  טורקיה | 7 | 5 | 2 | 3 | 388 | 380 | 8 |
|  בלגיה | 6 | 5 | 1 | 4 | 353 | 410 | -57 |
|  בריטניה | 5 | 5 | 0 | 5 | 390 | 448 | -58 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  בלגיה | 103 – 90 | בריטניה   |
|  סרביה | 92 – 82 | לטביה   |
|  טורקיה | 73 – 76 | רוסיה   |
|  לטביה | 92 – 64 | בלגיה   |
|  רוסיה | 75 – 72 | סרביה   |
|  בריטניה | 70 – 84 | טורקיה   |
|  לטביה | 97 – 92 | בריטניה   |
|  בלגיה | 67 – 76 | רוסיה   |
|  סרביה | 80 – 74 | טורקיה   |
|  רוסיה | 69 – 84 | לטביה   |
|  בריטניה | 68 – 82 | סרביה   |
|  טורקיה | 78 – 65 | בלגיה   |
|  רוסיה | 82 – 70 | בריטניה   |
|  בלגיה | 54 – 74 | סרביה   |
|  לטביה | 89 – 79 | טורקיה   |
דירוג סופי

| דירוג | נבחרת |
| --- | --- |
:  סלובניה
:  סרביה
:  ספרד
4:  רוסיה
5:  לטביה
6:  גרמניה
7:  איטליה
8:  יוון
9:  ליטא
10:  קרואטיה
11:  פינלנד
12:  צרפת
13:  מונטנגרו
14:  טורקיה
15:  הונגריה
16:  אוקראינה
17:  גאורגיה
18:  פולין
19:  בלגיה
20:  צ'כיה
21:  ישראל
22:  בריטניה
23:  רומניה
24:  איסלנד
אצטדיון אטאטורק (בורסה)

| --- | --- |

 מיקום:  בורסה, טורקיה
 קואורדינטות:  40°11′32″N 29°02′54″E﻿ / ﻿40.192222°N 29.048333°E﻿ / 40.192222; 29.048333
 אבן יסוד:  1930
 תקופת הפעילות:  1979–הווה (כ־45 שנים) 
 הורחב:  2010
 נהרס:  2016
 בעלים:  הרפובליקה של טורקיה
 משטח:  דשא
 קבוצות:  בורסאספור
 מושבים:  25,213 
 he
 
אצטדיון אטאטורק בבורסה (בטורקית: Bursa Atatürk Stadyumu) היה אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר בורסה שבטורקיה, אשר שימש את קבוצת הכדורגל הטורקית בורסאספור במשחקיה הביתיים.
היסטוריה

האצטדיון נחנך בשנת 1930, והיה מסוגל להכיל 300 צופים בלבד. בשנת 1979 נבנה האצטדיון מחדש לתכולה של 18,517 צופים. בעקבות העפלת הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות ב-2010, שודרג האצטדיון על מנת שיוכל לעמוד בתקן של אופ"א. השדרוג כלל בין היתר, הגדלת קיבולת האצטדיון ל-25,213.
האצטדיון נכלל ברשימת האצטדיונים בהצעת טורקיה לאירוח משחקי יורו 2016, אולם הצעתה של צרפת זכתה לרוב קולות.
בדצמבר 2015 עברה הקבוצה לשחק באצטדיון חדש, תמסה ארנה, אשר נבנה בצורה תנין. בשנת 2016 נהרס אצטדיון אטאטורק.
דיכוי מערכת החיסון

| --- | --- |

 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  432316 
 MeSH:  D007165
 
דיכוי מערכת החיסון הוא הפחתה של ההפעלה או היעילות של מערכת החיסון. לחלקים מסוימים של מערכת החיסון עצמה יש השפעות חיסוניות על חלקים אחרים של מערכת החיסון, ודיכוי חיסוני עלול להתרחש כתגובה שלילית לטיפול רפואי במצבים שונים.
לרוב, דיכוי מערכת החיסון הוא אקט מכוון, כדי למנוע מהגוף לדחות איבר מושתל. בנוסף, הוא משמש לטיפול במחלת השתל נגד המאכסן לאחר השתלת מח עצם, או לטיפול במחלות אוטו-חיסוניות כגון זאבת אדמנתית מערכתית, דלקת מפרקים שיגרונית, תסמונת שגרן או מחלת קרוהן. זה נעשה בדרך כלל באמצעות תרופות, אך עשוי להיות כרוך בניתוח (כמו כריתת טחול), פלסמפרזיס או הקרנות. אומרים כי אדם שעובר דיכוי חיסוני, או שמערכת החיסון שלו חלשה מסיבות אחרות (כימותרפיה או HIV), הוא בעל כשל חיסוני.
דיכוי מכוון

תרופות לדיכוי חיסון או מדכאי חיסון הן השיטה העיקרית לדיכוי חיסוני מכוון. בנסיבות אופטימליות, תרופות מדכאות חיסון מכוונות רק לכל מרכיב היפראקטיבי של מערכת החיסון לאנשים הסובלים מסרטן קודם הזקוקים לדיכוי חיסוני אינם נוטים לחזור על עצמם. לאורך ההיסטוריה, נעשה שימוש בטיפול בהקרנות להפחתת חוזק מערכת החיסון. ד"ר ג'וזף מורי מבית החולים בריגהאם לנשים קיבל בשנת 1990 פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודתו בנושא דיכוי מערכת החיסון.
לתרופות המדכאות את מערכת החיסון יש פוטנציאל לגרום לכשל חיסוני, העלול לגרום לרגישות מוגברת לזיהומים אופורטוניסטים ולירידה בהתחסנות נגד סרטן. אפשר לרשום תרופות נגד חיסון כאשר תגובה חיסונית תקינה אינה רצויה, למשל במחלות אוטואימוניות.
סטרואידים היו מדכאי החיסון הראשונים שזוהו, אך תופעות הלוואי הגבילו את השימוש בהם. אזתיופרין ספציפי יותר זוהה כבר בשנת 1960, אך גילוי הציקלוספורין בשנת 1980 (יחד עם אזתיופרין) הוא שאפשר התרחבות ניכרת של תחום ההשתלה גם להתאמה טובה פחות. זוגות מקבלי תורמים וכן יישום רחב להשתלת ריאות, השתלת לבלב והשתלת לב. כמעט תמיד ידחה הגוף את האיברים החדשים בשל הבדלים באנטיגן הלויקוציטיים האנושיים בין התורם למקבל – מערכת החיסון מזהה שהרקמה החדשה היא "זרה" ומנסה לחסל אותה על ידי תקיפתה בתאי דם לבנים. כדי למנוע את הדחייה ניתנים מדכאי חיסון, אך הם הופכים את הגוף לפגיע יותר לזיהומים ומחלות ממאירות.
דיכוי חיסוני לא מכוון

דיכוי חיסוני לא מכוון יכול להתרחש, למשל, באטקסיה –טלנגיאקטזיה, חסרים משלימים, סוגים רבים של סרטן וזיהומים כרוניים מסוימים כמו נגיף האיידס (HIV). ההשפעה הלא רצויה בדיכוי חיסוני לא מכוון היא כשל חיסוני שגורם לרגישות מוגברת לפתוגנים כמו חיידקים ו-ווירוסים.
מערכת חיסון מוחלשת מהווה גם השפעה שלילית פוטנציאלית של תרופות מדכאות חיסון רבות, במובן זה, היקף המונח "דיכוי חיסוני" באופן כללי כולל הן תופעות לוואי מועילות והן פוטנציאליות למקרה של הפחתת תפקוד מערכת החיסון.
מחסור בתאי B ומחסור בתאי T הם פגיעה חיסונית שאנשים נולדים איתם או תכונה נרכשת במהלך חייהם, מה שבתורו עלול להוביל לבעיות במערכת החיסון (כמו תסמונת נזלוף שהיא דוגמה למחסור חיסוני של תאי T).
לקריאה נוספת

Boraschi, Diana; Penton-Rol, Giselle (2016-01-25). Immune Rebalancing: The Future of Immunosuppression (באנגלית). Academic Press. ISBN 9780128033364.Retrieved 6 May 2017.
Thomson, A. W. (2001). Therapeutic Immunosuppression (באנגלית). Springer Science & Business Media. ISBN 9789401007658. נבדק ב-6 במאי 2017. {{cite book}}:  (עזרה)