stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רחוב 155
הערות שוליים

↑  REMARKS OF THE COMMISSIONERS FOR LAYING OUT STREETS AND ROADS IN THE CITY OF NEW YORK, UNDER THE ACT OF APRIL 3, 1807, accessed May 2, 2007. "These streets are all sixty feet wide except fifteen, which are one hundred feet wide, viz.: Numbers fourteen, twenty-three, thirty-four, forty-two, fifty-seven, seventy-two, seventy-nine, eighty-six, ninety-six, one hundred and six, one hundred and sixteen, one hundred and twenty-five, one hundred and thirty-five, one hundred and forty-five, and one hundred and fifty-five—the block or space between them being in general about two hundred feet."
↑  Gray, Christopher. "Streetscapes/The 155th Street Viaduct; An Elevated 1893 Roadway With a Lacy Elegance", The New York Times, July 9, 2000. Accessed November 10, 2007.
↑  Highbridge Park Archived 2007-09-26 at the Wayback Machine, New York City Department of Parks and Recreation. Accessed November 10, 2007.
↑  Directions to Rucker Park, InsideHoops.com. Accessed November 10, 2007.
| תחבורה בניו יורק |
| --- | --- | --- |
| שדרות אורכיות | השדרה הראשונה • השדרה השנייה • השדרה השלישית • שדרת לקסינגטון • השדרה הרביעית (שדרת פארק) • שדרת מדיסון • השדרה החמישית • השדרה השישית (שדרת האמריקות) • השדרה השביעית • השדרה השמינית / סנטרל פארק וסט • השדרה התשיעית • השדרה העשירית • השדרה ה-11 • השדרה ה-12 • שדרה A • שדרה B • שדרה C • שדרה D |  |
| רחובות רוחביים | וול סטריט • רחוב קאנאל • רחוב 34 • רחוב 42 • רחוב 52 • רחוב 57 • רחוב 59 • רחוב 110 • רחוב 125 • רחוב 155 |  |
| רחובות אחרים | ברודוויי • רחוב בליקר • רחוב האוסטון |  |
| כיכרות | כיכר טיימס • גראנד ארמי פלאזה • כיכר וושינגטון • כיכר יוניון • כיכר קולומבוס |  |
| גשרים | גשר רוברט פ. קנדי • גשר ברונקס וייטסטון • גשר וראזאנו נארוז • גשר ת'רוגס נק • גשר הנרי הדסון • גשר קווינסבורו • גשר ברוקלין • גשר מנהטן • גשר ויליאמסבורג • גשר ג'ורג' וושינגטון • גשר מארין פארקוויי גיל הודג'ס ממוריאל • גשר קרוס ביי וטרנס ממוריאל |  |
| מנהרות | מנהרת ברוקלין בטרי • מנהרת קווינס מידטאון • מנהרת הולנד • מנהרת לינקולן |  |
| נמלי תעופה | נמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי • נמל התעופה הבינלאומי ניוארק ליברטי • נמל התעופה לה גוארדיה |  |
| כללי | תחנת גרנד סנטרל • הרכבת התחתית של ניו יורק • תוכנית חברי הוועדה (1811) |  |
ויאדוקט מזרחי (1994)
וואלה! שופס

| --- | --- |

 סוג:  אתר אינטרנט
 תקופת הפעילות:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 מייסדים:  וואלה! תקשורת ובית התוכנה קומרסמיינד
 שירותים עיקריים:  אתר מסחר אלקטרוני
 www.wallashops.co.il
 
וואלה! שופס הוא אתר סחר אלקטרוני המשמש לרכישת מוצרים ושירותים שונים אונליין. האתר בבעלות משפחת לבנת (באמצעות החזקתה בחברת תקשוב). האתר מציע 28 קטגוריות מסחר ביניהן: מוצרי חשמל, סמארטפונים וטלפונים ניידים, מוצרים לבעלי חיים, אופנה, הנעלה, ריהוט, אלקטרוניקה וכדומה. האתר פותח ומופעל על ידי חברת שופמיינד בע"מ.
רקע והקמת האתר

החברה הוקמה בסוף שנת 1999 כמיזם משותף של חברת וואלה! תקשורת ובית התוכנה קומרסמיינד ונרשמה כחברה על ידי אורי נדלר ששימש כמנכ"ל החברה הראשון. האתר עלה לאוויר באוגוסט 2000 ובשנת 2004 הפך לאחד מאתרי המסחר האלקטרוני המובילים בישראל. בשנת 2003 הוקם אתר וואלה!טורס, המשמש כסוכנות נסיעות אינטרנטית, בשותפות עם חברת איסתא.
בשנת 2006 השיקה החברה עוד 2 אתרים, וואלה!Buy, זירת מסחר חופשית בדומה ל-eBay ווואלה!Pay, אתר המאפשר סליקת תשלומים במודל PayPal. בשנת 2011 השיקה החברה את אתר עיצוב אלבומי התמונות ומוצרי הדפוס האישיים - וואלה!פרינט, שמאפשר עיצוב אלבומי תמונות ולוחות שנה ללא צורך בהורדת תוכנה.
באוגוסט 2018 נמכר האתר לבעלותה המלאה של משפחת לבנת.
בספטמבר 2023 נרכשה וואלה! שופס על ידי קבוצת היי ביז המפעילה את מועדון הצרכנות הייטקזון.
שירותים עיקריים

וואלה! שופס מאפשרת רכישה מקוונת של מוצרים ושירותים הן במכירה ישירה באתר והן על ידי רכישת קופונים למימוש בחנויות.
בשנת 2006 הכריזה החברה על אמנת השירות שלה, מתוך הבנה שהגולש הישראלי סובל מבעיית אמון בכל הקשור לאתרי מסחר אלקטרוניים. אמנת השירות כללה: ערבות לכספי הלקוחות, התחייבות למסחר הוגן וגילוי נאות וקניה מאובטחת תוך שמירה על הפרטיות.
במהלך 2015 השיקה החברה את אפליקציית mobipic - אפליקציה המאפשרת יצירת אלבום דיגיטלי או לוח שנה ישירות מהסמארטפון.
הערות שוליים

↑  יעל גאוני, ‏גידול של 25% במחזור המכירות של וואלה!שופס - ל-270 מיליון שקל, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2004
↑  עודד ירון‏, וואלה!שופס משיקה רשמית את וואלה!ביי, באתר וואלה, 23 במרץ 2006
↑  גולן חזני, משפחת לבנת קונה בעלות מלאה בוואלה שופס, באתר כלכליסט, 16 באוגוסט 2018
↑  אורנה יפת, מפעילת מועדון הצרכנות הייטקזון רוכשת את וואלה שופס בכ-20 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 29 בספטמבר 2023
↑  ערן טל, האם אתרי המסחר סוף סוף מגלים אחריות?, באתר ynet, 21 בנובמבר 2005
↑  אריק שיינר, ‏האפליקציה שתצעק עליכם אם לא תעמדו במשימות, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2015
שמורת טבע חוף גלים

| --- | --- |

החלק הדרומי של השמורה בסמוך למבצר עתלית
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע ימית
 תאריך הקמה:  7 באוקטובר 2013 
 כניסה בתשלום:  כניסה ללא עלות
 נתונים ומידות
 שטח:  0.812 קמ"ר
 גובה ממוצע:  0
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מישור חוף הכרמל 
 קואורדינטות:  32°44′20″N 34°56′45″E﻿ / ﻿32.738909965035°N 34.945710370128°E﻿ / 32.738909965035; 34.945710370128
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) שמורת טבע חוף גלים(למפת הגליל המערבי רגילה) שמורת טבע חוף גלים(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת טבע חוף גלים(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת טבע חוף גלים
 
שמורת טבע חוף גלים היא שמורת טבע ימית באזור חוף הכרמל שהוכרזה ב-7 באוקטובר 2013 ושטחה הוא כ-812 דונם. השמורה משתרעת, בין חופי טירת כרמל בצפון לשפך נחל אורן בדרום, ממערב לכביש החוף וכוללת את חופי מגדים והחותרים.
היסטוריה

השמורה בבעלות רשות מקרקעי ישראל היא חלק מתוכנית מתאר מקומית חכ/340 בשטח כולל עתידי של 1188 דונם.
גאוגרפיה פלורה ופאונה

השמורה יושבת על מצע קרקעות פליסטוקניות, חרסיתיות ואלוביאליות ומורכבת ממספר רצועות חוליות ורכסי כורכר בו גדלים מספר צמחים ובעלי חיים ייחודיים. את השמורה חוצים שלושה נחלים: נחל גלים, נחל ספונים ונחל אורן. בחלקה הצפוני של השמורה יש מספר שוניות.
ברצועת החוף מספר רב של צמחי חוף, ביניהם: חרחבינה חופית ממשפחת הסוככיים, בן-מלח רב-שנתי, ארכובית החוף, קריתמון ימי, לבנונית ימית, חבצלת החוף ודרדר נמוך ממשפחת המורכבים, הייחודי לשמורה.
בשמורה גדלים מספר צמחים נדירים, כרכום גיירדו, עדעד הביצות, זוגן לבן ומנתור שלושת-החודים.
ברכס הכורכר גדלים: סירה קוצנית, קורנית מקורקפת, ורותם המדבר. באזור חורבת כונס יש גם פריחה של חצב מצוי.
באזור שטיפת הים יש סרטנים שונים ככיסן ים תיכוני, טורפדן ותולעים רב-זיפיות.
בשמורה תועדו מספר מיני בעלי חיים, ביניהם שנונית השפלה וגרביל הסלעים.
אתרים ארכאולוגים

בתחום השמורה ובצמוד לה נמצאים מספר אתרים ארכאולוגים: תל קרעה, חורבת כונס, תל חריס ותל סחר. בחורבת כונס נמצאים שרידי יישוב מהתקופות הפרסית, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית והממלוכית. בתל חריס נמצאים שרידי יישוב מהתקופות הכלקוליתית, הכנענית, הישראלית, הפרסית, ההלניסטית, הרומית והערבית. כמו כן יש בתחום השמורה מחצבת כורכר עתיקה ובה מערת קבר שהוסבה בשלבים מאוחרים יותר לבור מים בעומק שישה מטרים.
מול השמורה במרחק 400 מטר אל תוך הים נמצאו שרידיו של הכפר הנאוליתי עתלית-ים.
מול קבוץ החותרים קיימת אנדרטה לזכר חללי מערכות ישראל.
ייעוד השמורה, הגבלות והיתרים

מטרת הקמת השמורה היא הגנה על החי, הצומח ועל הטבע בכללותו, בשל כך נאסרה הכניסה לרכב וחל איסור על הקמת מבנים והתווית דרכים לכלי רכב. הותר שייט ימי ומעבר סירות במסגרת פעילות חינוכית.
אחד מיעדי השמורה הוא לשמש כאתר הטלה לצבי ים.
שמירה על המשאבים המצויים בשמורה תביא לצמצום הפגיעה במי תהום ושמירה על הנוף.
ראו גם

שמורת טבע חורבת קרתא
הערות שוליים

↑  הוראות תוכנית מתאר מקומית שמורת טבע חוף גלים, באתר 'tabainfo'
↑  אמיר פרלברג, עמית מנדלסון, בר שמש, מימי רון, יבגני חמלין ואורי רמון, פארק חוף הכרמל, סקר, ניתוח והערכה של טבע, נוף ומורשת האדם, ‏ניסן התשפ"א – מרץ 2021
↑  אילן גולדמן, בעקבות צבי הים: טיול חורפי בשמורת חוף גלים, באתר כלכליסט, 20 בפברואר 2022
↑  ברלינגר, חוף עתלית הצעה לשמורה, רשות שמורות הטבע
מ

מ' היא האות השלוש-עשרה באלפבית העברי. שמה מ"ם (מֵם). בפי יהודי תימן נקראת מִים.
הגייה

מבחינה פונולוגית האות מ' מייצגת עיצור דו-שפתי, אפי (/m/ ‏:IPA).
בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, מ' נמנית עם ארבע האותיות השפתיות – אותיות בומ"פ.
ייצוג האות מ'

מ' היא אחת מחמש אותיות מנצפ"ך שמשתנות כשהן מופיעות בסוף מילה. כאשר היא מופיעה בסוף המילה צורתה כזו: "ם". עם זאת, בתנ"ך קיימת הופעה אחת של האות ם באמצע מילה: "לםרבה (לְמַרְבֵּה) הַמִּשְׂרָה וּלְשָׁלוֹם אֵין קֵץ..." ספר ישעיהו, פרק ט', פסוק ו'.
ייצוג האות מ' > התפתחות האות מ'

צורת האות בכתב העברי העתיק התפתחה מצורת גלים בגלל תנועת המים, ולכן שמה הקדום היה "מים".
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| מ' (מֶם) באלפבית הפרוטו-כנעני | מ' באלפבית הפיניקי | מ' באלפבית הארמי |
ייצוג האות מ' > ייצוגים מאוחרים

בקוד ASCII מיוצגת האות מ' בערך EE, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05DE.
בקוד ASCII מיוצגת האות ם' בערך ED, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05DD.
בקוד מורס מיוצגת האות מ' באמצעות הרצף: -- (קו קו).
ייצוגה של האות מ' בכתב ברייל (אין בכתב ברייל יצוג נפרד לאות ם):
באלפבית צלילי מיוצגת האות מ' באמצעות המלה "משה".
באיתות בדגלי סמפור מ' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה דרום-מזרחה ודגל שני הפונה דרום-מערבה.
שימושים

מ' היא אחת מאותיות השימוש (בכל"ם).
בגימטריה ערכה 40. ערכה של ם הוא 600, אך השימוש בו אינו נפוץ, והערך 600 מיוצג על ידי הצירוף ת"ר.
בעברית מודרנית שכיחות השימוש באות מ' היא כ־6.29% מכלל אותיות האלפבית העברי ושל הצורה הסופית ם היא כ־2.85%.
הקיצור מ' פירושו מטר, מספיק.
מ' היא האות הראשונה של המילה "מפקד", וכך היא מופיעה בראשי תיבות שונים כגון מ"פ (מבוטא מם-פא), שהוא מפקד פלוגה.
מ' תחילית היא סימן היכר של זמן הבינוני (ההווה) של הבניינים הפעיל, הופעל, פיעל, פועל, התפעל, וגם של משקלים רבים, המייצגים בעיקר כלים ומקומות לדוגמה.
ראו גם

م – האות מִים בערבית

האות מ' בשתי צורותיה (הרגילה והסופית) מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
אנדרה דרן

| --- | --- |

 לידה:  10 ביוני 1880 שאטו, צרפת 
 פטירה:  8 בספטמבר 1954 (בגיל 74) גארש, צרפת 
 מקום קבורה:  Chambourcy 
 מקום לימודים:  האקדמיה הרוסית למדעים של סנקט פטרסבורג  אקדמיה ז'וליאן 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  פוביזם, קוביזם 
 הושפע על ידי:  ז'ורז' סרה, פול גוגן, מוריס ולאמנק 
 יצירות ידועות:  Enfant courant sur la plage, Pont de Charing Cross 
 בן או בת זוג:    Raymonde Knaublich 
 צאצאים:  André-Charlemagne Knaublich 
 חתימה:   
 www.andrederain.fr
 
אנדרה דרן (בצרפתית: André Derain;‏ 10 ביוני 1880 – 8 בספטמבר 1954) היה צייר ומאייר צרפתי שהתפרסם כאחד הציירים הבולטים בזרם הפוביזם, אותו פיתחו הוא, אנרי מאטיס ומוריס דה ולמינק. הקשר שלו עם פבלו פיקאסו וז'ורז' בראק היה מרכזי בהתפתחותו של הקוביזם המוקדם.
ציורים הושפעו הדוויזיוניזם (פוינטיליזם) של ז'ורז' סרה אך עם השפעה של פול גוגן - במקום דויזיוניזם מדעי ומדויק השתמש בו להעברת האווירה בציור. בניגוד לדויזיוניזם, דרן ממלא אזורי צבע גדולים והרווח בין נקודות הצבע הוא הלבן של הבד אשר נותן לציור אווירה בהירה יותר - השתמש בלבן של המצע ולא יצר אותו. ציוריו סכמטיים ואין התייחסות לפרטים. התעניינותו של דריין במסכות פרימיטיביות החלה לאחר שצפה במוצגים שהוצגו במוזיאון הכושי בלונדון, והוא היה מהראשונים שאספו אמנות שבטית מאפריקה.
המשטר הנאצי נמשך במיוחד להתמקדותו המאוחרת של דרן בסגנון קלאסי, ולאימוץ הפאר היווני, המתאים לטענתם האישית לשורשים עילאיים. עם זאת ההתאמה שלו עם המפלגה הנאצית במהלך כיבושם את צרפת זיכתה אותו במקום מפוקפק בתולדות הציור המודרני.
הערות שוליים

↑  André Derain|French Painter, Writer, Set Designer, Illustrator, and Sculptor, The Art Story
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007463390505171  PLWABN: 9810566135105606  AAG: 2450  AGSA: 2565  BIBSYS: 90101658  BNE: XX1090173  BnF: cb11899661k (data)  CANTIC: a10073450  CiNii: DA05421800  GND: 118524755  ICCU: RAVV016602  ISNI: 0000 0001 2117 8113  KulturNav: 7ec68919-d343-4ad2-98e5-f69827447f27  LCCN: n50001721  LNB: 000299622  MusicBrainz: 74410cd5-5fba-46ed-b368-9ed7d97c6976  NDL: 00550912  NGV: 927  NKC: jn19990001720  NLA: 35034995  NLG: 198986  NSK: 000123541  NTA: 070434689  RERO: 02-A003170584  RKD: 22036  SNAC: w65q4wpv  SUDOC: 026825228  TePapa: 603  Trove: 807416  ULAN: 500004535  VcBA: 495/130702  VIAF: 2469239   WorldCat (עם VIAF): 2469239 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ציירים ובנושא צרפתים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הייטקזון

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 מייסדים:  דגן רונן ונועם בוסידן
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־16 שנים)
 חברת אם:  היי ביז
 משרד ראשי:  כפר סבא
 ענפי תעשייה:  מסחר אלקטרוני
 מוצרים עיקריים:  כרטיס זון, אתר הייטקזון, מועדון צרכנות, שירותי סליקה
 שווי שוק:  400 מיליון (ינואר 2023)
 מנכ"ל:  דגן רונן ונועם בוסידן
 עובדים:  230
  
 https://www.htzone.co.il/
הייטקזון הוא מועדון צרכנות לעובדי הייטק בישראל בבעלות חברת היי ביז (High Biz). המועדון הוא אחד ממועדוני הצרכנות הגדולים בישראל, ומונה מעל 300 אלף חברים, המועסקים בכ-1,400 חברות טכנולוגיה.[דרוש מקור] היי ביז נוסדה על ידי דגן רונן ונועם בוסידן, לאחר כעשור בו עבדו בחברות הייטק, וביקשו למנף את כוח הקניה של תעשיית ההייטק לגיוס הטבות לעובדי המגזר. לאורך השנים פעילות המועדון והטבת התנאים אותם הציע לחבריו הובילו לשינויים בתנאי השוק. בשנת 2022 שוויה של היי ביז הוערך בכ־400 מיליון ש"ח, והוצהר כי היקף הפעילות השנתי שלה הוא 600 מיליון ש"ח. החברה מונה כ־230 עובדים.
פעילות החברה

חברת היי ביז כוללת שני מוקדי פעילות עיקריים:
פעילות B2B - פתרונות רווחה מול ארגונים וחברות רבות בישראל, ובניהן אינטל, רפאל, אלביט, מיקרוסופט, צ'ק פוינט, אמזון, אפל ואחרים. החברה מציעה ללקוחות פתרונות ארגוניים בתחומי הרווחה, מיתוג מעסיק וחוויית העובדים במטרה לחזק את הקשר בין העובדים והארגון:
מערכת גיפטינג - מענה למתנות חג ואירועים בחיי העובדים
ניהול מועדוני עובדים פנימיים ותוכניות נאמנות עבור ארגונים
ארנק ארגוני זון - כרטיס דיגיטלי היברידי המאפשר לארגון לנהל את מדיניות תקצוב הרווחה לעובדים באופן גמיש
אפליקציית Eloops - פלטפורמת HR לייצור תקשורת רב ערוצית בין הארגון לעובד
פעילות B2C - מועדון הצרכנים הייטקזון
תרבות, נופש ותיירות - אטרקציות, חופשות, קולונריה והופעות, אופנה, נדלן, רכב, בתי מלון, טיסות, מועדון הייטקזון מציע הנחות הגבוהות בשוק, ולחברת היי ביז תקציב ייעודי שנתי לסבסוד הנחות משמעותיות בתחומים מסוימים להגברת שביעות רצון הלקוח
פיננסים: הטבות בבנקים (פועלים הייטקזון), ייעוץ לפנסיה והשתלמות, הטבות בתיקי השקעות, ייעוץ למשכנתאות והלוואות, הטבות חו"ל כרטיס אשראי, חסכון בביטוחים, ליווי משפטי לרכישת נדל"ן ועוד
מוצרי חשמל ואלקטרוניקה מהמותגים המובילים, ריהוט לבית ולגן, כלי עבודה, מטבח וטקסטיל, מותגי אופנה, מוצרי קמפניג, מוצרי ספורט, מועדוני ספורט ועוד
רכישות, פיתוח וחברות בת

כרטיס האשראי ZONE - כרטיס אשראי ארגוני דיגיטלי הראשון בישראל. פלטפורמת זון מאפשרת ניהול חכם של הטבות הרווחה - הארגון מנהל את ההטבות שהוא מקצה לעובדים במגוון קטגוריות.
Eloops - סטארט אפ שפיתח פלטפורמה למעורבות עובדים שמטרתה לחזק את האינטראקציה בין העובדים באמצעות משחק עם משימות HR שעליהן מקבלים העובדים תגמול. הפלטפורמה יוצרת רשת חברתית פנימית של הארגון. בין לקוחותיה של אילופס חברות מובילות במשק (חברת החשמל, בנק לאומי ועוד). היי ביז היא המפיצה והמפעילה הבלעדית של הפלטפורמה.
הייטקזון מוטורס - חברה בבעלות משותפת של היי ביז עם אוטומקס. היי ביז מספקת ל"הייטקזון מוטורס" את השירותים שלהלן: שיווק כלי הרכב הנמכרים על - ידי החברה המשותפת לחברי המועדונים של היי ביז ו/או לקהל הרחב, ביצוע אינטגרציה טכנולוגיות למערכות המידע וה-CRM הרלוונטיות, תפעול וניהול שוטף של אתר החברה ועוד.
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9  גולן חזני, הייטקזון כבר שווה 350–400 מיליון שקל, מנורה תרכוש 20%, באתר כלכליסט, 17 במרץ 2022
↑  עידו אסייג, הייטק סוכנות לביטוח תספק שירותי ביטוח למועדון הייטק - זון, באתר Funder, ‏03/01/2016
↑  אורנה יפת, "גברים לא יכולים להתחרות בכוח הקנייה של אמהות", באתר כלכליסט, 10 בדצמבר 2017
↑   עדי דברת-מזריץ, אקזיט בחסות הקורונה: אתר האמהות מאמא גורו נמכר ב-10 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 12 באוגוסט 2020
1 2  תומר הדר, מתחת לאף של יבואני הרכב הוותיקים: אוטומקס והייטקזון יקימו חברה לשיווק רכב, באתר כלכליסט, 27 במאי 2021
↑  עידן בן טובים, ‏הייטקזון משקיעה בסטארטאפ ישראלי שהופך את עבודת ה-HR למשחק, באתר Geektime‏, 23 באוגוסט 2021
↑  לי סיביליה‏, ב-ZONE משלהם: המועדון משיק ארנק ארגוני לקהילת ההייטק, באתר וואלה, 28 ביולי 2022
↑  אורנה יפת, מפעילת מועדון הצרכנות הייטקזון רוכשת את וואלה שופס בכ-20 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 29 בספטמבר 2023
↑  אורנה יפת, אחרי הסכסוך עם בעלת השליטה: מייסדי buyme חוברים למתחרה, באתר כלכליסט, 31 בינואר 2024
1 2  עמיר קורץ, “אמזון היא הזדמנות עסקית למועדון שלנו", באתר כלכליסט, 22 בספטמבר 2019
חצי מרתון

מרוץ חצי מרתון בניו יורק, 2008
חצי מרתון היא ריצה למרחק של 21.0975 ק"מ - מחצית מאורכו של מרתון מלא. על פי רוב ריצות חצי מרתון הן ריצות כביש.
ריצות חצי המרתון אינן נכללות באירועי ספורט גלובליים כגון משחקים אולימפיים ואליפויות עולם באתלטיקה. אמנם התאחדות האתלטיקה הבינלאומית מקיימת מרוצים המהווים אליפות עולם בחצי מרתון, אך רובן המכריע של ריצות חצי המרתון מתקיימות כמרוצים עממיים הפתוחים להשתתפות הקהל הרחב.
בשנים האחרונות מספר המשתתפים בריצות חצי מרתון עולה בהתמדה והפופולריות של ריצות אלו גואה - בשנת 2008 דיווח העיתון Running USA כי זהו המירוץ בו מתרחשת העלייה המהירה ביותר במספר המשתתפים מדי שנה.
ישנן מספר סיבות מובהקות לפופולריות הרבה של חצי המרתון בקרב חובבי הריצה: זוהי ריצה מאתגרת בהרבה מהמרחק השכיח במרוצים עממיים של 10 ק"מ, אך עם זאת ההכנות לריצה אינן כה מחייבות כהכנות למרתון, העומס הגופני (וכתוצאה ממנו ההסתברות לפציעות) אינו כה גדול כזה של המרתון, וזמן ההתאוששות מהמירוץ מהיר בהרבה מזמן ההתאוששות מריצת מרתון.
שיאי עולם > נשים

שיא העולם שייך ללטסנבט גידיי (אתיופיה אתיופיה) בתוצאה של 1:02:52 שעות. הוא נקבע בוולנסיה, ספרד, ב-24 באוקטובר 2021
שיא העולם, בריצה לנשים בלבד, שייך לפרס ג'פצ'ירצ'יר (קניה קניה) בתוצאה של 1:05:16 שעות. הוא נקבע ב-2020.
שיאי עולם > גברים

שיא העולם שייך ליומיף ק'ג'לצ'ה (אתיופיה) בתוצאה של 57:30 דקות. הוא נקבע בולנסיה, ספרד ב-27 באוקטובר 2024.
שיאי עולם > עשר הרצות הטובות ביותר בריצת חצי מרתון

| מקום | תוצאה (שעות) | שם האתלטית | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1:02:52 | לטסנבט גידיי | אתיופיה אתיופיה | 24 באוקטובר 2021 | ולנסיה |
| 2 | 1:04:02 | רות צ'פנגטיץ' | קניה קניה | 4 באפריל 2021 | איסטנבול |
| 3 | 1:04:31 | אבבל ישאנה | אתיופיה אתיופיה | 21 בפברואר 2020 | ראס אל ח'ימה |
| 4 | 1:04:40 | ילמזרף יהאלאו | אתיופיה אתיופיה | 4 באפריל 2021 | איסטנבול |
| 5 | 1:04:49 | בריגיד קוסגיי | קניה קניה | 21 בפברואר 2020 | ראס אל ח'ימה |
| 6 | 1:04:51 | ג'וסלין ג'פקוסגיי | קניה קניה | 22 באוקטובר 2017 | ולנסיה |
| 6 | 1:04:51 | הלן אובירי | קניה קניה | 4 באפריל 2021 | איסטנבול |
| 8 | 1:04:52 | פנסי צ'מוטאי | קניה קניה | 9 בפברואר 2018 | ראס אל ח'ימה |
| 9 | 1:04:55 | מרי קייטני | קניה קניה | 9 בפברואר 2018 | ראס אל ח'ימה |
| 10 | 1:05:04 | ג'ואן מלי | קניה קניה | 7 באפריל 2018 | פראג |
| 11 | 1:05:06 | פרס ג'פצ'ירצ'יר | קניה קניה | 10 בפברואר 2017 | ראס אל ח'ימה |
| 11 | 1:05:06 | רות צ'פנגטיץ' | קניה קניה | 29 בנובמבר 2020 | ניו דלהי |
שיאי עולם > עשרת הרצים הטובים ביותר בריצת חצי מרתון

| מקום | תוצאה (דקות) | שם האתלט | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 57:31 | ג'ייקוב קיפלימו | אוגנדה אוגנדה | 21 בנובמבר 2021 | ליסבון |
| 2 | 57:32 | קיביווט קאנדי | קניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| 3 | 57:49 | רונקס קיפרוטו | קניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| 4 | 57:59 | אלכסנדר מוטיסו | קניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| 5 | 58:01 | ג'פרי קמוורור | קניה קניה | 15 בספטמבר 2019 | קופנהגן |
| 6 | 58:11 | פילמון קיפלימו | קניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| 7 | 58:23 | זרסנאי טדסה | אריתריאה אריתריאה | 21 במרץ 2010 | ליסבון |
| 8 | 58:33 | סמואל ואנג'ירו | קניה קניה | 17 במרץ 2007 | האג |
| 8 | 58:33 | ג'מאל ימר מקונן | אתיופיה אתיופיה | 28 באוקטובר 2018 | ולנסיה |
| 10 | 58:40 | אברהם צ'רובן | בחריין בחריין | 17 בספטמבר 2017 | קופנהגן |
הערות שוליים

↑  ריצה לנשים בלבד היא ריצה בה הנשים מוזנקות לחוד, ולא רצות ביחד עם גברים, כפי שנהוג בין היתר באליפויות העולם בחצי מרתון
↑  הראשון מתחת ל-58 דקות: שיא עולם מדהים בחצי מרתון, באתר ynet, 6 בדצמבר 2020
↑  הרצות הטובות ביותר בריצת חצי מרתון, באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
↑  הרצים הטובים ביותר בריצת חצי מרתון, באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 7606271-5  NKC: ph1005933 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אתלטיקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אוטו ראן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  18 בפברואר 1904 מיכלשטאדט, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 התאבד:  14 במרץ 1939 (בגיל 35) Söll, אוסטריה 
 מדינה:  הרייך הגרמני 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת גיסן 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 otto-rahn.com
 
אוטו וילהלם ראן (בגרמנית: Otto Wilhelm Rahn;‏ 18 בפברואר 1904 – 13 במרץ 1939) היה ארכאולוג וסופר גרמני שעסק בעיקר בחקר ימי הביניים, ולקראת סוף ימיו חבר באס אס.
ביוגרפיה

ראן שהיה סופר בעל מוניטין בינלאומי גויס לאס אס, במסגרתו הובטח לו שיוכל להמשיך לחקור. לפני גיוסו לאס אס היה הומוסקסואל מחוץ לארון, ולא הסתיר את נטייתו המינית. לאחר גיוסו לאס אס נדרש להנשא לאשה על מנת "לתקן" את נטיותיו. עובדת היות אימו ממוצא יהודי זכתה להתעלמות בשל רצונו של היינריך הימלר שראן ימצא את הגביע הקדוש אך הוא לא צלח בזאת, הוא הוצב כשומר במחנה הריכוז דכאו, שם נדרש לשמור, בין השאר, על אסירים הומואים שנאסרו לפי סעיף 175 לחוק. בשנת 1938 התפטר משורות האס אס (והיה בין היחידים שעשו זאת) ולאחר מספר חודשים התאבד.
ראן פרסם מספר ספרי מחקר. בין תחומי התעניינותו היו הקתרים והבוגומילים הקדמונים, שנכחדו במסע הצלב הקתרי. בכתות אלה ניתן היה למצוא, לפי דעתו, חיזוק לאמיתות האפוס הגרמני הקדום המונצח בשירת הניבלונגים ולקיומו של הגביע הקדוש באירופה שלפי אוטו ראן היה שמור במבצר מונסגור והוברח ממנו זמן קצר לפני נפילתו.
כתביו

Kreuzzug gegen den Gral. Die Geschichte der Albigenser (Broschiert) (in German), 1934, ISBN 3934291279; ISBN 978-3934291270.
Croisade contre le Graal: Grandeur et Chute des Albigeois (Broché) (French translation), 1934, ISBN 2867141842; ISBN 978-2867141843.
Crusade Against the Grail: The Struggle between the Cathars, the Templars, and the Church of Rome (First English Translation by Christopher Jones), 1934/2006, ISBN 1594771359; ISBN 978-1594771354.
Russian Edition: Крестовый поход против Грааля. - Москва: Аст, 2002. - ISBN 5-17-011582-2
Luzifers Hofgesind, eine Reise zu den guten Geistern Europas (Rahn's book on Luciferism), 1937, ISBN 3934291198; ISBN 978-3934291195.
Know hope

| --- | --- |

 לידה:  1986 (בן 39 בערך) קליפורניה, ארצות הברית 
 לאום:  ישראלי
 תחום יצירה:  ציור, גרפיטי
 thisislimbo.com
 
Know Hope הוא שם העט של אמן הפוסט גרפיטי הישראלי-אמריקאי אדם יקותיאלי. הוא החל להציג את יצירותיו ברחובות תל אביב בשנת 2005, בין השאר בכיכרות השונות בעיר, בכיתובים על קירות מבנים מוזנחים ובגינות ציבוריות.
הפסבדונים שלו הוא משחק מילים בין הומופונים: הביטוי האנגלי "No hope" פירושו "אין תקווה"' ומשמעות הפועל באנגלית "to know" היא "להכיר" או "לדעת".
בעבודותיו משתמש האמן בטכניקות המשלבות ציורי קיר, הדפסים, הדבקי-קרטון ואפילו מוביילים. על אף שבתחילת דרכו הציג ברחובות העיר בלבד וללא הסכמה פורמלית של הרשויות, כיום מציג "Know Hope" את עבודותיו גם במוסדות לגיטימיים כמו הביאנלה בהרצליה, אירוע "פצ'ה קוצ'ה" בתל אביב, ואף בחו"ל (בין השאר בלונדון, בנורווגיה, בלוס אנג'לס ובמנהטן).
עבודה של נו הופ בווינה
עבודה של Know hope באטלנטה
תחילת עבודתו

"Know hope" נולד בדרום קליפורניה שבארצות הברית, ועלה לישראל עם הוריו כשהיה בן 10. לדבריו, מעולם לא למד אמנות במוסד על-תיכוני, אך תמיד היה מוקף באמנות. שני הוריו אמנים, ועיקר ניסיונו והידע שלו נרכשו על ידי ניסוי וטעייה.
עבודותיו החלו להופיע ברחובות העיר תל אביב בשנת 2005, בעיקר בכיתובי גרפיטי באמצעות תרסיס צבע שהציגו את כינויו על ארונות חשמל, לוחות מודעות, חומות וקירות של מבנים, עניין שהיווה מעין חידה באשר לשאלת קיומו. רק כאשר הציג מספר מעבודותיו במקומות ציבוריים ומקוריים (כמו באתר השיפוצים ברחוב בר גיורא בשנת 2006, ובאזור גדר ההפרדה בבית לחם בשנת 2007) החל הציבור בעיר מתעניין בהן.
המעבר לקונצנזוס בקהילת האמנות בישראל

עם הזמן ובשל השאיפה להדביק טרנדים גלובליים בעולם האמנות, המעודדים יצירה חתרנית (כמו של אמן הגרפיטי הבינלאומי בנקסי, למשל), הפכו עבודותיו של "Know hope" ושל אמני פוסט-גרפיטי אחרים לפופולריים יותר ויותר – ראשית בגלריות בתל אביב (כמו גלריית "אורבניקס"), ולאחר מכן גם במוסדות יוקרתיים ו"מעונבים" יותר בעולם האמנות כמו הביאנלה בהרצליה.
על המעבר לקונצנזוס, אמר "Know hope" שהוא מודע למחיר שהוא עלול לשלם בעקבות העיסוק באמנות ממוסחרת, הכוללת מכירת עבודות והצגתן תמורת תשלום. מאידך, טוענים מנהלי גלריות וחוקרי אמנות כי המעבר מהרחוב לגלריות הוא בעצם משאלת לבם של אמנים אלה, וכי רצונם הוא לתקשר עם הציבור כמו האמנים הממוסדים.
הערות שוליים

↑  דניאל זילברברג‏, שכונת התקווה, באתר וואלה, 12 במאי 2009
↑  ים המאירי, אמן הרחוב "נו הופ" מפריך את הטענה שאמן ישראלי לא יכול לפרוץ לחו"ל בלי גלריה, באתר הארץ, 3 ביולי 2009
↑  ראיון באתר Artsy.com
↑  מתוך אתר חברת הביגוד "Jin-G"
↑  עמית יולזרי‏, גרילה או גלריה?, באתר וואלה, 12 באוקטובר 2009
↑  כגון סרג' תירוש, בעל בית מכירות פומביות בתל אביב, ותמר סופר, חוקרת אמנות ומרצה לאמנות אורבנית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 417802