משבר כלכלי
רשימת משברים כלכליים מתועדים בהיסטוריית העולם > המאה ה-20 > העשור השישי של המאה ה-20

| תמונה להמחשה | שנת המשבר | שם המשבר | מיקום המשבר | טווח תאריכי השפעת המשבר | פירוט |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1960 לספירה | השפל של 1961-1960(אנ') | ארצות הברית | 1961-1960 | משבר כלכלי חמור שהתרחש בארצות הברית, אך השפיע גם על מדינות אחרות. המיתון הזה היה תוצאה של מספר גורמים כלכליים, כולל עלייה במרווחי האשראי, ירידה בצריכה וביקוש כלפי מוצרים ושירותים, ושיעור גבוה של אינפלציה. בנוסף, המיתון נבע גם מעליית מחירים ב-1959-1960, אשר פגעה בכוח הקנייה של הצרכנים והובילה להאטה בצמיחה הכלכלית. במהלך המשבר, האבטלה עלתה, ומספר מפעלים ושירותים נאלצו להפסיק את פעילותם או להוריד את תפוקותיהם. הוצאות הממשלה על פרויקטים שונים, כולל תכניות גידול הצבא והפיתוח, גם הן היו נמוכות יותר בתקופה זו, מה שהגביר את הקשיים הכלכליים. התגובה למיתון כללה צעדים מוניטריים ותחום מדיניות המימון. הפדרל ריזרב הוריד את שיעור הריבית במטרה להמריץ את הצמיחה הכלכלית ולחזור למצב של יציבות. המיתון נמשך כ-10 חודשים בלבד, אך בסופו של דבר הכלכלה האמריקאית התאוששה וצמחה בשנות ה-60 בצורה מרשימה, תוך השגת הצלחות כלכליות מרשימות ויציבות גבוהה בשוק העבודה. |
|  | הודו | 1965 | המשבר הכלכלי ההודי של 1966-1965(אנ') | 1966-1965 | תקופה של קושי כלכלי שנגרמה ממספר גורמים, ביניהם מחסור במזון, קשיים במערכת החקלאות, והאטה בצמיחה הכלכלית. המשבר התרחש בעקבות סדרת שינויים פוליטיים וכלכליים במדינה, במיוחד לאחר הקמפיין של "המהפכה הירוקה" שנועד להגדיל את ייצור המזון, אך לא תמיד הצליח במידה הרצויה. בשנים אלו, הודו סבלה ממחסור חמור במזון בעקבות כישלונות חקלאיים בעיקבות תקופות יובש, מה שגרם לעליית מחירים חדה ולפגיעות רבות בעבודות החקלאות. בנוסף, האינפלציה עלתה בצורה משמעותית, והמדינה חוותה ירידה בכוח הקנייה של האזרחים, במיוחד באזורים הכפריים. לממשלה הייתה מעורבות פעילה במענה למשבר, תוך פיקוח על מחירי המזון והגברת היבוא של תבואות ממדינות אחרות. הממשלה גם פעלה להוריד את שיעור הריבית ולתמוך בשוק הפיננסי. המשבר הוביל לכך שהמדינה שינתה גישות כלכליות והחלה להנחות את מדיניותה כלפי פיתוח חקלאי ויציבות פיננסית. לאחר מספר שנים, הודו הצליחה להתגבר על המשבר, אם כי המערכת הכלכלית שלה נשארה רגישה לאתגרים חקלאיים. |
|  | ישראל | 1968 | משבר קרנות הפנסיה הגרעוניות | שנות ה-90-1968 | משבר קרנות הפנסיה הגרעוניות, נבע ממדיניות פנסיה שהייתה מבוססת על העדפות ניהוליות לא נכונות וחסרות ראייה אקטוארית ארוכת טווח. קרנות הפנסיה הגרעוניות היו קרנות ציבוריות שלא הופרש מהן מספיק כסף לצורך כיסוי ההתחייבויות כלפי הפנסיונרים העתידיים. בנוסף, הקרנות השקיעו באופן לא יעיל וחכם את כספי החוסכים במגוון נכסים שבסופו של דבר לא הניבו תשואות מספקות, וכתוצאה מכך הצטברו חובות גדולים. המשבר גרם לפגיעות כלכליות לאנשים רבים שהיו תלויים ועתידים היו להיות תלויים בקצבאות הפנסיה הממשלתיות. הממשלה נדרשה לנקוט בפעולות לשיקום הקרנות, כולל הצגת פתרונות משפטיים וכלכליים, כמו הפחתת הקצבאות, חיזוק הפיקוח על הקרנות ושינוי מודל ההשקעות. עם הזמן, הוקמו קרנות פנסיה חדשות עם ניהול מקצועי ושקיפות גבוהה יותר, במטרה להימנע ממקרים דומים בעתיד. |
|  | 1969 | השפל של 1970-1969(אנ') | ארצות הברית | 1970-1969 | תקופה של ירידה משמעותית בפעילות הכלכלית בעולם המערבי, ובפרט בארצות הברית, שהייתה המדינה המרכזית בהשפעת המיתון. המשבר נגרם ממספר גורמים כלכליים שהובילו לאי-יציבות בשווקים. בין הגורמים המרכזיים היו אינפלציה גבוהה, עלייה במחירי הנפט והוצאות גדולות על פרויקטים ציבוריים, כמו מלחמת וייטנאם, שהטילו לחץ על תקציב המדינה והובילו להאטה בצמיחה הכלכלית. במהלך התקופה, האבטלה עלתה ושיעור הצמיחה הכלכלית ירד בצורה חדה, מה שגרם לפגיעות בעסקים וצריכה פרטית. הבנק הפדרלי בארצות הברית נקט במדיניות מוניטרית הדוקה, כולל העלאת ריבית, במטרה להילחם באינפלציה ולייצב את הכלכלה. למרות הצעדים המוניטריים, המיתון נמשך עד 1970, ובמהלכו היו הרבה קשיים בשוק העבודה ובמערכת הפיננסית. באופן כללי, המיתון הזה היה חלק ממגמה רחבה יותר של משברים כלכליים בשנות ה-60 וה-70, שהשפיעו לא רק על ארצות הברית, אלא גם על מדינות אחרות בעולם המפותח. לאחר ההתאוששות, הכלכלה האמריקאית חוותה גידול, אך עם זאת, האתגרים הכלכליים שנוצרו בתקופה זו הובילו לשינויים במדיניות הכלכלית של המדינה. |