stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוואהילי

| --- | --- |

 מדינות:  טנזניה טנזניה ‏ 15,000,000  קניה קניה 131,000  אוגנדה אוגנדה 2,330  רואנדה רואנדה ?  בורונדי בורונדי 6,360  הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו 1,000  סומליה סומליה 184,000  מוזמביק מוזמביק 10,000  מלאווי מלאווי ?  קומורו קומורו ? 
 אזורים:  מזרח אפריקה
 דוברים:  47 מיליון
 שפת אם:  15,330,000
 כתב:  אלפבית לטיני (בעבר גם אלפבית ערבי)
 משפחה:  ניז'ר-קונגו אטלנטיק-קונגו וולטה-קונגו בנואה-קונגו בנטואיד בנטואיד דרומיות בנטו צר בנטו צר מרכזי "G" "G-40" סוואהילי
 לאום:  טנזניה טנזניה, קניה קניה, אוגנדה אוגנדה הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
 ארגון:   תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית. האיחוד האפריקאי
 מוסד:  המועצה הלאומית לסוואהילי (בטנזניה) (בראזה לה קיסוואהילי לה טאיפה)
 קוד שפה:  sw 
 קוד ISO 639-1:  sw 
 קוד ISO 639-2:  swa 
 קוד ISO 639-3:  swa 
 ראו גם:  שפה • כתב • רשימת שפות
 
סוואהילי, קיסוואהילי או סוואהילית‏ (Swahili או Kiswahili) היא שפה ממשפחת שפות הבנטו ("בנטו צר"), שהתפתחה במזרח אפריקה במהלך האלף השני לספירה המקובלת, תוך מגע הדוק עם השפה הערבית. הדקדוק והמורפולוגיה של השפה מעידים על היותה שפת בנטו, אך אוצר המילים שלה מושפע במידה רבה מערבית (כחמישית ממנו בשפה המדוברת).
סוואהילי היא השפה הרשמית בטנזניה, ושפה רשמית בקניה, ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו ובאוגנדה. היא מדוברת גם במדינות נוספות במזרח אפריקה, ובהן מוזמביק, מלאווי, זמביה, רואנדה, בורונדי וסומליה.
סוואהילי מדוברת בפי 15,330,000 איש כשפת אם (נכון לשנת 2017) וכשפה שנייה בפי כ-32 מיליון דוברים, המשתמשים בה כלינגואה פרנקה בין קהילות לשוניות שונות במזרח אפריקה. הערכות אחרות נוקבות במספרים שני מיליון ו-50 מיליון בהתאמה, וקיימות הערכות גבוהות עוד יותר.
היסטוריה > מהיווצרות השפה עד התקופה הקולוניאלית

הסימנים הראשונים להופעתה של הסוואהילי, תוצר של מגעים בין תושבי היבשת בני עמי הבנטו לסוחרים ערבים, מתוארכים לפי הערכות זהירות לשנת 1100 לערך. עם זאת, ברי שראשוני הסוחרים הערבים הגיעו אל חופי מזרח אפריקה כבר במאה ה-6, תקופה בה הגיעו לשם גם ראשוני עמי הבנטו ממרכז אפריקה, ואילו האסלאם החל להתפשט בחלק זה של היבשת במאה ה-9. הופעתה של הסווהילי מיוחסת לשלושה גורמים עיקריים: קיומה של השפה הערבית כשפה זרה שלטת באזור, הדמיון הרב בין שפות הבנטו שרווחו במקום, אך ריבוין באופן שמנע תקשורת בין-אתנית. הקמת תחנות המסחר הערביות לאורך חופי מזרח אפריקה חייבה את היווצרותה של לינגואה פרנקה, שבאמצעותה יוכלו שבטי הבנטו השונים לתקשר עם הזרים וכן בינם לבין עצמם. היות ששפות הבנטו באזור היו קרובות זו לזו במידה מספקת מבחינה דקדוקית ומילונית (אך לא מספיק כדי לאפשר תקשורת ישירה בין דובריהן), נוצר ניב פידג'ין חדש שדובר בפי תושבי החוף, ואשר הפך אט אט לשפה עצמאית. השפה דוברה לאורך רצועה צרה לחופו של האוקיינוס ההודי מסומליה של ימינו בצפון, ועד מוזמביק בדרום. המילה הערבית ל"חופים", "סַוואחֶל" (سواحل), העניקה לשפה החדשה את שמה – סוואהילי או קיסוואהילי ("שפת החופ/ים").
אף על פי שאוצר המילים של הסוואהילי הושפע באופן משמעותי מערבית, השפה שמרה במידה רבה גם על אוצר המילים המקורי ועל היסודות הדקדוקיים האופייניים לשפות בנטו. גם המילים הערביות שנשאלו אל השפה נותרו כפופות לכללים המורפולוגיים של שפות הבנטו. דבר זה אפשר את התפשטותה של השפה מערבה, אל פנים היבשת, שכן עמי הבנטו שנחשפו לה לא התקשו לאמצה. יתר על כן, סוואהילי לא נתפסה כשפתה של שום קבוצה אתנית מקומית (אתנולקט), ומאחר שהיא הופיעה והתפתחה כשפת עסקים ומסחר, הדקדוק שלה היה פשוט יחסית לשפות בנטו אחרות, בדומה לכל פידג'ין אחר. הטונליות המאפיינת כמעט את כל שפות הבנטו נעלמה לחלוטין (כיום היא השתמרה רק בניב בודד בקניה), ומספר קבוצות השם (ראו להלן) הצטמצם באופן משמעותי. שתי תופעות אלה הקלו באופן ניכר על רכישת השפה גם בקרב אנשים שאינם דוברים שפת בנטו כלשהי, ובהם מגלים, סוחרי עבדים וסוחרים אחרים, אירופים ואחרים.
היסטוריה > תקופת הזוהר של ערי המסחר הסווהיליות

ערי המסחר לאורך חופי מזרח אפריקה הגיעו לשיאן בין תחילת המאה ה-13 לסוף המאה ה-15, ובמקביל להן ידעה גם התרבות הסווהילית תקופת זוהר. נקודות מסחר ומאחזים סוואהיליים קמו לאורך חופי אפריקה המזרחית ממוגדישו שבמרכז סומליה בצפון, ועד זימבבואה הגדולה, הנמצאת כיום בדרום זימבבואה המודרנית. קילווה קיסיוואני בדרום טנזניה נחשבה לעשירה שבהן, וערים חשובות נוספות היו לאמו בקניה וסטון טאון בזנזיבר. עם זאת, בפנים היבשת הוגבלה התפשטותן של השפה והתרבות במשך מאות שנים על ידי ממלכות בנטו חזקות, שזיהו אותה מבחינה חברתית ופוליטית עם השפעה ערבית ועם האסלאם. תקופת הזוהר של ערי הסחר הסווהיליות הסתיימה עם הגעת הפורטוגזים למזרח אפריקה במאה ה-16.
היסטוריה > התקופה הקולוניאלית

עם תחילת התקופה הקולוניאלית המודרנית במזרח אפריקה, בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20, אימצו המעצמות השולטות באזור – האימפריה הגרמנית, ובמידה פחותה ממנה האימפריה הבריטית והאימפריה הבלגית – את הסוואהילי כשפת השלטון, המינהל והשיטור. כדי להתגייס לעבודה במגזר השלטוני נדרשו המקומיים ללמוד סוואהילי, והדבר יצר תהליך המשכי, שכן גם אלה שבאו במגע עם המגזר השלטוני הפיקו תועלת מלימוד השפה. ב-1891 החל תרגום התנ"ך לסוואהילי, וב-1895 החלו מסיונרים להוציא לאור את העיתון הראשון בשפה – "Habari ya Mwezi" ("חדשות החברה"). אולם התיעוש והעיור בפנים היבשת, באזור אגמי מזרח הבקע האפריקני, היה הגורם החשוב ביותר להתפשטותה של השפה מערבה אל פנים היבשת. עקב תהליכים אלה נוצרה הגירה של כפריים בני עמים שונים אל המרכזים העירוניים החדשים, ויתרונה של הסוואהילי כלינגואה פרנקה היה ברור. אולם בד בבד עם תהליך התפשטותה של השפה על פני שטח גדול, החלו להיווצר ניבים מקומיים של סווהילי, ואלה החלו עם הזמן לפגום ביתרונה כלינגואה פרנקה. תהליך זה הואץ על ידי העובדה שסוואהילי כמעט ולא נלמדה בבתי הספר, אלא נרכשה כשפה מדוברת, אגב מגעים מסחריים וחברתיים, וכן על ידי העובדה שהשפות האירופיות הקולוניאליות – אנגלית וצרפתית, ובמידה פחותה יותר, גם גרמנית ופורטוגזית – נותרו מפתח חיוני לחינוך ולמעמד חברתי.
היסטוריה > מאז עצמאות מזרח אפריקה

בשנות ה-60 של המאה ה-20, כאשר מדינות אפריקה זכו בהדרגה לעצמאותן, הפכה הסוואהילי לסימן זהות אפריקני. משפת רחוב נחותה בהשוואה לשפות האירופיות, היא הייתה בהדרגה לשפת התקשורת וההוראה, ואומצה על ידי חוגים חברתיים ואינטלקטואליים. תהליך זה מכונה, לעיתים, סוואהיליזציה (Swahilization), ואף שזהות סוואהילית התקיימה לפחות מהמאה ה-19, ותרבות סוואהילית הופיעה מאות שנים קודם לכן, רק עתה החלו לקרוא להן בשמן. גישתם של חוקרים אשר ראו בסוואהילי תוצר של ערבית, או צירוף של ערבית ושפות אפריקאיות ותו לא, נדחתה לחלוטין, וזהותה של השפה כשפת בנטו אינה מוטלת עוד בספק. התפתחויות אלה העניקו לשפה הכרה בין-לאומית – הוקמו חוגים ללימוד השפה והתרבות הסוואהיליות באוניברסיטאות מובילות מחוץ לאפריקה, ותחנות רדיו בין-לאומיות, דוגמת ה-BBC, קול אמריקה (Voice of America) ודויטשה ולה (Deutsche Welle) החלו משדרות בסוואהילי. בנוסף, חוסר היציבות הפוליטית והחברתית, והמלחמות התכופות באזור, סייעו באופן אירוני לשימור מעמדה של השפה, שכן אלה הביאו לעקירת אוכלוסייה רחבה ממקום למקום, ובכך גדעו והפריעו לשימור הזהויות האתניות והשפות השבטיות. הגירה כפויה זו הביאה להתפשטות השפה בעקבות גלי המהגרים והפליטים, והיא הגיעה לאזורים חדשים בזימבבואה, זמביה ומלאווי בדרום, לסודאן, ולאזורים צפוניים יותר בסומליה ואפילו באתיופיה בצפון.
תפוצה ומעמד

סווהילי היא השפה המדוברת ביותר באפריקה שאינה שפה הודו-אירופית לאחר ערבית, ומספר דובריה כשפה שנייה נע בין 30 ל-50 מיליון (קיימות הערכות המדברות על 70 ואף 90 מיליון דוברים, אך ספק רב אם הן מבוססות). היא השפה הרשמית בטנזניה, והיא נהנית ממעמד של שפה רשמית בקניה, ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, ומאז 2005, גם באוגנדה. בקניה ובצפון אוגנדה מתפקדת סווהילי כלינגואה פרנקה לצד האנגלית, וברפובליקה הדמוקרטית של קונגו היא שפת התקשורת בחלקיה המזרחיים של המדינה, לצד צרפתית. ברואנדה ובבורונדי היא מדוברת במרכזים העירוניים החשובים, אך לא באזורים הכפריים. קהילות של דוברי סווהילי נמצאות גם בדרום סומליה ובצפונה של מלאווי ובצפון-מזרחה של זמביה. דוברים מעטים יחסית של השפה מתגוררים גם באיי קומורו, מדגסקר, עומאן, באי מיוט ובקהילות מהגרים ברחבי העולם. בנוסף, סווהילי היא אחת משפות העבודה של האיחוד האפריקאי מאז יולי 2004‏.
מעוזה של הסווהילי הוא ברצועה באורך של כ-1,500 ק"מ, המשתרעת במקביל לחופי האוקיינוס ההודי, מדרום סומליה בצפון ועד לצפון מוזמביק בדרום, וכן באיי לאמו, ובאיים זנזיבר ופמבה. באזורים אלה היא משמשת כשפת אם של כ-800,000 עד 2 מיליון דוברים. בטנזניה, שבה מעמדה של השפה הוא האיתן ביותר, פועלת הבראזה לה קיסווהילי לה טאיפה (Baraza la Kiswahili la Taifa או BAKITA – "המועצה הלאומית לסווהילי") מאז שנת 1967, ובידיה מופקד הפיקוח על השפה במדינה.
ניבים

בסווהילי ניבים רבים, המהווים דיאלקט קונטינואום, ודובריהם מבינים זה את זה כמעט ללא יוצא מן הכלל. ההבדלים בין הניבים הם באוצר המילים ובמאפיינים פונולוגיים. ככלל, השפה מוקפדת ועשירה יחסית בצורות ובהבחנות באזורים שבהם היא שפת אם, במיוחד בזנזיבר, וכוללנית יותר ככל שמתרחקים אל הפריפריה הלשונית.
השפה התקנית מאז 1930 מבוססת על ניב קיונגוג'ה (Kiunguja) שמקורו בעיר זנזיבר שבאי זנזיבר, והמכונה על פי רוב קיסניפו (Kisanifu – "קי" – שפה, ו"סניפו" – תקן). בהשפעת אמצעי התקשורת, הולך ניב זה ודוחק את מעמדם של הניבים האחרים המדוברים לאורך החוף.
ניבים מרכזיים נוספים מצפון לדרום:
צ'ימוויאיני (Chimwiini) היה הניב המסורתי בדרום סומליה, אולם עקב המלחמות, עקרו רוב דובריו לשטחי קניה. קיימת מחלוקת באשר לזהותו כניב או כשפה נפרדת.
קיטיקואו (Kitikuu) הוא הניב המדובר באזור הגבול בין קניה לסומליה.
קיאמו (Kiamu) מדובר סביב העיר לאמו בקניה.
קימוויטה (Kimvita) הוא ניב רחב תפוצה, הרווח באזור מומבסה.
צ'יצ'יפונדי (Chichifundi) וקיבומבה (Kivumba) מדוברים בדרום קניה.
קיפמבה (Kipemba) הוא הניב של האי פמבה.
קיטומבאטו (Kitumbatu) וקימקונדוצ'י (Kimakunduchi) הם ניבים כפריים בזנזיבר.
קימרימה (Kimrima) מדובר סביב דאר א-סלאם ולאורך החוף המרכזי של טנזניה.
קימגאו (Kimgao) מדובר באזור קילווה קיסיוואני בדרום טנזניה.
קימוואני (Kimwani) וקימקאווה (Kimakwe) הם ניבים המדוברים בצפון מוזמביק, אך יש הרואים בהם שפות עצמאיות.
קינגוואנה (Kingwana) הוא ניב צעיר יחסית, המדובר בדרומה ובמזרחה של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, ויש המגדירים גם אותו כשפה נפרדת.
שנג (sheng) הוא פטואה שנוצר בשכונות העוני של ניירובי החל בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, אך התפשט מאז לאזורים עירוניים נוספים במזרח אפריקה וכן בקרב מעמדות חברתיים נוספים. שמו של השנג ניתן לו מצירוף השמות "סווהילי" (SwaHili) ו"אנגלית" (ENGlish), שכן מעורבים בו אוצר מילים רחב מאנגלית עם הניב הסווהילי המקומי, שעבר פישוט דקדוקי נרחב.
אוצר מילים

אלף שנות מגע בין סוחרים ערביים לבין תושבי החוף המזרחי של אפריקה, הותירו את עקבותיהם באוצר המילים של הסווהילי. רוב המילים שנשאלו במשך מאות השנים הן ערביות, אך קיימות בסווהילי מילים גם מפרסית ומשפות הודיות. חלקן של מילים אלה באוצר המילים של סווהילי מגיע לכ-20% בשפה המדוברת, אך עד כמחצית בשירה הקלאסית הסווהילית, שמקורותיה הכתובים הראשונים הם במאה ה-18. מסיבות ברורות יוכלו דוברי עברית לזהות מאות מילים סווהיליות, כמו binadamu (בן-אדם), msumari (מסמר), karibu ("קרוב", "יבוא", "ברוכים הבאים", "על לא דבר"), dini (דת), haki (זכות – השוו ל"חוק"), maskini (עני, השוו ל"מסכן"), ku-haribu (להרוס), mhasibu (רואה חשבון), taslim (תשלום), dakika (דקה), saa (שעה), robo (רבע) ומספרים רבים – sita (שש), saba (שבע), tisa (תשע), ishirini (עשרים), mia (מאה), elfu (אלף) ועוד.
במהלך המאה ה-20 הרבתה השפה לשאול מילים מאנגלית ובמידה פחותה גם מפורטוגזית, מגרמנית וממלגשית. מילים אלה מתארות בדרך כלל מושגים מודרניים יותר, כמו אמצעי תחבורה ומושגים טכניים, או את חודשי השנה האזרחית.
לעיתים, מילים משני המקורות מתארות מושגים זהים או קרובים: שבוע הוא גם wiki מאנגלית וגם juma מערבית; familia היא משפחה גרעינית ו-jamaa היא משפחה מורחבת או קלאן (השוו "הוא בא עם כל הג'מאעה" בסלנג עברי – "עם כל המשפחה/החבר'ה"). דוברים משכילים נוטים לעשות שימוש במילים רבות יותר ממקור זר – ערבי ואירופי – במיוחד במעמדים רשמיים.
הכפלת מילים – שמות, תארים ופעלים – נפוצה מאוד: kichefuchefu (בחילה), juzijuzi (לאחרונה), barabara (דרך ראשית), kuchambuachambua (לאסוף, לנקות ולמיין ביסודיות) ועוד רבות. אוצר המילים נוטה לעיתים לפשטנות – bwana arusi ("מר חתן" – ארוס/חתן) ו-bibi arusi ("עלמה כלה" – ארוסה/כלה), mwandishi habari ("כותב ידיעות/חדשות" – עיתונאי) ועוד, ולעומת זאת קיימות הבחנות שאינן קיימות בשפות אחרות.
הגיית השפה וכתיבתה

מבחינה פונולוגית, סווהילי היא שפה עקבית ופשוטה יחסית. הטוניות המאפײנת את רוב שפות הבנטו אבדה. ההטעמה נופלת כמעט תמיד על ההברה שלפני האחרונה, ויוצאי הדופן מעטים ומוגבלים למילים שאולות שטרם נקלטו היטב בשפה. כאשר מילים מתארכות, גם ההטעמה נעה קדימה, כדי להתאים לכלל זה. רוב ההברות פתוחות (CV, VCV, CVCV וכו'), אך במקרים מסוימים האותיות m ו-n מײצגות הברה נפרדת גם כאשר אין צמודה להן תנועה. כל חמש התנועות שלמות ומיוצגות באות בודדת וקבועה השומרת כמעט תמיד על צליל אחיד, ואין דיפתונגים. ככלל, בכפוף לטבלת ההגייה שלהלן, כל העיצורים בסווהילי נשמעים. לרוב המכריע של האותיות המײצגות עיצורים יש צליל בודד, והדבר נכון גם לגבי צרופי אותיות.
מילים שנשאלו משפות אחרות עברו תהליך התאמה לדרישות הפונולוגיות בשפה בדרך הפיכת הברותיהן לפתוחות, במיוחד בסוף המילה (התופעה קיימת גם בשפות בנטו אחרות, ולהבדיל, גם ביפנית). לכן bus ו-bar האנגלײם ("אוטובוס" ו"פאב") הפכו ל-basi ו-baa בהתאמה; ‏governor (מושל או נגיד הבנק) הפך ל-gavana, המופיע על שטרות טנזניים (ראו תמונה להלן), namba הוא ספרה (number), והחודשים ספטמבר ומרץ הם Septemba ו-Machi בהתאמה. מילים ממקור ערבי כפופות לאותו תהליך – ishirini (עשרים), kitabu (ספר), bahari (ים) ו-hesabu (לספור, חשבון). תופעה נוספת, אך רװחת פחות, היא המרת דיפתונגים לתנועות פשוטות (לדוגמה chenji – המרה (של כסף) מ-change באנגלית).
אף שהשפה אימצה את העיצורים הערבײם דֿ, עֿ, תֿ ו-כ רפה, בדומה לטורקית העיצור ע לא נקלט, ובמילים בהן הופיע, הוא הומר לתנועה (saa – שעה, baada ya – אחרי, yaani – "יעני"/כלומר, Ijumaa – יום שישי, maarifa – ידע), או נעלם (saba – שבע, tisa – תשע).
סווהילי נכתבת באלפבית לטיני מאז אמצע המאה ה-19, ובשנות ה-30 של המאה ה-20 עבר הכתב תהליך של תקינה. היא בין השפות הבודדות באפריקה שגיבשו כתב משלהן כבר לפני התקופה הקולוניאלית האירופית, וכתב זה היה מבוסס על האלפבית הערבי.
המסמך המוקדם ביותר עליו ידוע כי היה כתוב בשפה, "Utendi wa Tambuka" ("סיפורה של טמבוקה", היא העיר תבוכ (تبوك) שבצפון-מערב ערב הסעודית), התגלה בקניה ומתוארך ל-1728. המסמך הוא שיר אפי המתאר מלחמות וקרבות בין הביזנטים לערבים ולעות'מאנים אחריהם, בין השנים 628 עד כיבוש קונסטנטינופול ב-1453. מנגד, יש הטוענים כי מסמך שנכתב בקילווה קיסיוואני שבדרום טנזניה, ונשלח אל הפורטוגלים במוזמביק, מוקדם ממנו, ונכתב ב-1711. מסמך זה שמור כיום בארכיון ההיסטורי של גואה בהודו.
השימוש בכתב הערבי עדיין מקובל בקרב אוכלוסייה מבוגרת באזורים מצומצמים לאורך חוף האוקיינוס ההודי, אך אינו נפוץ ואינו נלמד עוד.
הגיית השפה וכתיבתה > עיצורים

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
העיצורים
| הסימון הגרפי | תעתיק IPA | הערך הפונטי |
| Bb | ɓ | נהגה כהגיית בי"ת אגב שאיפת אוויר |
| Ch/ch | ʧ | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| Dd | ɗ | נהגה כהגיית דל"ת אגב שאיפת אוויר |
| Dh/dh | ð | נהגה כהגיית דל"ת רפה – רק במילים ממקור ערבי |
| Ff | f | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| Gg | ɠ | נהגה כהגיית גימ"ל אגב שאיפת אוויר |
| Gh/gh | ɣ | נהגה כהגיית גימ"ל רפה – רק במילים ממקור ערבי |
| Hh | h | נהגה כהגיית ה"א |
| Jj | ʄ | נהגה כהגיית גימ"ל מחונככת אגב שאיפת אוויר |

| Kk | k | נהגה כהגיית כ"ף (מנושפת ולא מנושפת) |
| Kh/kh | x | נהגה כהגיית כ"ף רפה - רק במילים ממקור ערבי |
| Ll | l | נהגה כהגיית למ"ד |
| Mm | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| Nn | n | נהגה כהגיית נו"ן |
| ng | ᵑg | נהגה חלושות כהגיית נו"ן במילה "אנגליה" ואחריה גימ"ל |
| 'ng | ŋ | נהגה כהגיית נו"ן במילה "אנגליה" |
| Ny/ny | ɲ | נהגה כהגיית נו"ן ויו"ד שוואית בקירוב |
| Pp | p | נהגה כהגיית פ"א (מנושפת ולא מנושפת) |
| Rr | r | נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת |
| Ss | s | נהגה כהגיית סמ"ך |
| Sh/sh | ʃ | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
| Tt | t | נהגה כהגיית ת"ו (מנושפת ולא מנושפת) |
| Th/th | θ | נהגה כהגיית ת"ו רפה – רק במילים ממקור ערבי |
| Vv | v | נהגה כהגיית בי"ת רפה |
| Ww | w | נהגה כהגיית W אנגלית |
| Yy | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| Zz | z | נהגה כהגיית זי"ן |
הגיית השפה וכתיבתה > פונמות בסװהילי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | סדקי | סדקי | וילוני | וילוני | חכי | חכי | בתר־מכתשי | בתר־מכתשי | מכתשי | מכתשי | שִנִּי | שִנִּי | שפתי (־שִנִּי) | שפתי (־שִנִּי) |
| אפי |  |  | ŋ |  | ɲ |  |  |  | n |  |  |  | m |  |
| סותם/ מחוכך |  |  | ᵑg | kʰ | ‏ᶮɟ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ⁿʤ ‏ ʧʰ | ‏ᶮɟ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ⁿʤ ‏ ʧʰ | ‏ᶮɟ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ⁿʤ ‏ ʧʰ | ‏ᶮɟ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ⁿʤ ‏ ʧʰ | ⁿd | tʰ |  |  | ᵐb | pʰ |
| חוכך |  | h | ɣ | x |  |  |  | ʃ | ⁿz | s | ð | θ | ᶬv | f |
| מקורב (צדי) |  |  | w |  | j |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורב (צדי) |  |  |  |  |  |  |  |  | l |  |  |  |  |  |
| רוטט |  |  |  |  |  |  |  |  | r |  |  |  |  |  |
| מפונם |  |  | ɠ |  | ‏ ʄ‏ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ɗʒ | ‏ ʄ‏ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ɗʒ | ‏ ʄ‏ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ɗʒ | ‏ ʄ‏ ‏ ‏ ~ ‏ ‏ ɗʒ | ɗ |  |  |  | ɓ |  |
 * פונמות שאולות מערבית  * תוספת פונמה לסטנדרט בניבים מסוימים  * תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
הגיית השפה וכתיבתה > תנועות

בסווהילי תקנית חמש תנועות, כולן שלמות, והגייתן המקורבת היא כדלקמן:
ɑ – אַ (a).
ɛ – אֵ (e).
i – אִי (i).
ɔ – אוֹ (o), אגב מפתח רחב יחסית של הפה.
u – אוּ (u), אך מעט קרוב יותר לצליל אוֹ.
אין דיפתונגים, וכל תנועה מבוטאת בנפרד (היאטוס), בין אם מדובר בשתי תנועות זהות (לדוגמה ku.fa.a – קו-פא-אה "להתאים") או שונות (לדוגמה fa.u.lu – פא-או-לו "להצליח").
מורפולוגיה

על אף שסווהילי פשוטה יחסית לשפות בנטו אחרות, והמורפולוגיה שלה עקבית במידה רבה וממעטת ביוצאי דופן, הדקדוק שלה בכל זאת מורכב מאוד. השפה צירופית, דבר הבא לידי ביטוי בייחוד בנטיית הפועל שלה, שאל השורש שלו מצטרפות מוספיות רבות המייצגות את הגופים, הזמנים, המודוס והאספקט הדקדוקיים, את השלילה, המושא, הזיקה ועוד. מערכת השם מסובכת ונשלטת על ידי חלוקה לקבוצות, שמשפיעה לא רק על שם העצם אלא גם על יתר חלקי המשפט. להלן סקירה קצרה ובלתי-ממצה של העקרונות הדקדוקיים המרכזיים של השפה:
מורפולוגיה > הכינוי > כינויי גוף (נושא)

סווהלי מביעה את רעיון כינוי הגוף (אני, אתה, הוא וכו') במספר דרכים (מאחר שבסווהילי אין כאמור מין דקדוקי, אין הבחנה בין "הוא" ל"היא" או בין "אתם" ל"אתן"):
כמילה נפרדת: אני mimi, אתה wewe, אנחנו sisi וכו'. מאחר שכמו שקורה בעברית בעבר ובעתיד, כינוי הגוף בסווהילי מובע גם בנטיית הפועל (הלכנו, נלך), הוספת כינוי הגוף העצמאי משמשת להדגשה ולאמפתיה:
אנחנו נלך לעיר – Sisi tutakwenda mjini
sisi – אנחנו, tu-ta-kwend-a – נלך (tu אנחנו, ta – עתיד, kwend-a – השורש לך), mji-ni – ל-עיר
נלך לעיר – tutakwenda mjini
קיימת צורה נוספת לכינויי הגוף העצמאיים, אגב צירופם ל-na‏ (nami – אני, nawe – אתה וכו').
כחלק מהפועל: אני – ni, אתה – u, הוא – a וכו'.
אני קורא ספר – Ninasoma kitabu: ‏(ni – אני, na – הווה, soma השורש קרא), kitabu – ספר
היא תעזוב מחר – Ataondoka kesho: ‏(a – היא, ta – עתיד, ondoka – השורש עזב), kesho – מחר
בזמן ההווה הכללי, המכונה "זמן a" – כינויי הגוף המהווים חלק מהפועל שונים מעט: na – אני, wa – אתה, twa – אנחנו וכו':
אני עוזר – nasaidia ‏: na – אני+הווה כללי, saidi-a השורש עזר
אנחנו רואים – twaona ‏:twa – אנחנו+הווה, on-a – השורש ראה
בהטיית הפועל בשלילה, גם כינוי הגוף נוטל צורה מיוחדת – si – אני לא, hu – אתה לא, ha – הוא לא, hatu – אנחנו לא, וכו'
אני לא קורא ספר – Sisomi kitabu ‏: si – אני לא, som – השורש קרא (ללא הסיומת a), ‏i – שלילה.
ניתן לסכם את ההטיות הנ"ל כדקלמן:
| גוף | כינוי עצמאי | כינוי עצמאי עם na | כחלק מהפועל | ב"זמן a" | בשלילה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אני | mimi | nami | -ni | -na | -si |
| אתה | wewe | nawe | -u | -wa | -hu |
| הוא/היא/זה | yeye | naye | -a | -a | -ha |
| אנחנו | sisi | nasi | -tu | -twa | -hatu |
| אתם | ninyi או nyinyi | nanyi | -m או -mu | -mwa | -ham |
| הם | wao | nao | -wa | -wa | -hawa |
הכינויים שמצטרפים לפועל בגוף ראשון (ni – "אני כן" ו-si "אני לא"), יכולים להצטרף גם לחלקי דיבור אחרים או לעמוד בפני עצמם כדי להביע הוויה, והם זהים בכל הגופים. במובן זה תפקידם קרוב יותר לקופולה או לאוגד מאשר לכינוי גוף (בסווהילי קיים פועל שמשמעותו "להיות" (kuwa), אך השימוש בו מוגבל כיום):
?hujambo – "מה שלומך/העניין" (נשאל בשלילה – "לא שלומך?"/"לא עניין אצלך?")
sijambo – "אני בסדד" ("(נכון) לא שלומי"/"(נכון) אין עניין אצלי")
"ahadi ni deni" – "הבטחה היא חוב"
"kuuliza si ujinga" – "לשאול אינה טפשות":
*ku-uliza בקבוצה 15 הוא השם הפועלי של uliza – "לשאול שאלה".
*u-jinga (טפשות) שייכת לקבוצה 14 (שמות מופשטים).
"mtu ni watu" – אדם הוא בני אדם ("אדם לאדם חבר").
?wewe si Mmarekani – אתה לא אמריקאי?
Ndiyo, si Mmarekani – כן (מילולית – "זה נכון"), אני לא אמריקאי.
mimi ni Mwingereza – אני (am) אנגלי.
מורפולוגיה > הכינוי > כינויי גוף (מושא ישיר)

כפי שבעברית ניתן להכיל את כינוי הגוף של המושא הישיר בהטיית הפועל (ראיתיו – אני ראיתי אותו), כך הדבר גם בסווהילי. להלן דוגמאות לשימוש בכינויי המושא הישיר בהקשרם של בני אדם השייכים כולם לקבוצות 1/2. שמות עצם מקבוצות אחרות מופיעים בדרך הטבע רק בגוף שלישי, ומערכת המוספיות שלהם פשוטה יותר, וקיימת זהות בין כינוי הגוף של הנושא והמושא הישיר. הפעלים להלן פורקו באמצעות מקפים כדי להבהיר את אופן יצירתם: המוספית הראשונה היא הנושא, השנייה מביעה את הזמן הדקדוקי, השלישית היא כינוי המושא הישיר, והאחרונה היא שורש הפועל (למעט בדוגמה הרביעית):
| גוף | הכינוי | דוגמה | תרגום |
| --- | --- | --- | --- |
| אותי | -ni- | Wa-li-ni-ona mjini | הם ראו אותי בעיר (הם ראוני בעיר) |
| אותך | -ku- | Ni-ta-ku-andikia barua | אכתוב לך מכתב (בסווהילי זהו מושא ישיר ולא עקיף כמו בעברית) |
| אותו | -m- או -mu- | Tu-li-m-sindikiza | ליווינו אותו |
| אותנו | -tu- | Wa-ta-tu-kumbuka | הם יזכרו אותנו (הם יזכרונו) |
| אתכם | -wa- -(e)ni- | ?Tu-wa-limi-eni shamba | היא תעבד את החווה עבורכם? (בסווהילי זהו מושא ישיר ולא עקיף כמו בעברית). eni בסוף הפועל מביע את הריבוי (עבורכם) |
| אותם | -wa- | A-li-wa-ona mjini | הוא ראה אותם בעיר |
מורפולוגיה > הכינוי > כינויי שייכות

השייכות בסווהילי מובעת באמצעות שש מילים בסיסיות בהתאם לגוף הדקדוקי, בתוספת מוספית לפי קבוצת השם אליה שייך המשתייך. בהיעדר תווית יידוע (ה' הידיעה) או תווית מסתמת בסווהילי (a או an באנגלית), לכינויי השייכות חשיבות רבה בשפה:
| גוף | מילת היסוד | דוגמה בקבוצה 1 תוספת wa | דוגמה בקבוצה 8 תוספת vi | דוגמה מקבוצה 16 בתוספת pa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| שלי | angu- | mtoto wangu (הילד שלי) | vidole vyangu (האצבעות שלי) | mahali pangu (המקום שלי/במקומי) |
| שלך | ako- | mtoto wako (הילד שלך) | vidole vyako (האצבעות שלך) | mahali pako (המקום שלך/במקומך) |
| שלו | ake- | mtoto wake (הילד שלו) | vidole vyake (האצבעות שלו) | mahali pake (המקום שלו/במקומו) |
| שלנו | etu- | mtoto wetu (... שלנו) | vidole vyetu (... שלנו) | mahali petu (... שלנו/במקומנו) |
| שלכם | enu- | mtoto wenu (...) | vidole vyenu (...) | mahali penu (...) |
| שלהם | ao- | mtoto wao (...) | vidole vyao (...) | mahali pao (...) |
את הבעלות ניתן להביע גם באמצעות ni (בהקשר זה "יש") וסיומת שמשמעותה "עם": nina – יש לי, una – יש לך, ana – יש לו, tuna – יש לנו, mna – יש לכם, wana – יש להם. נטיות אלה משתנות לפי קבוצת השם (לדוגמה "יש להם" עשוי להופיע כ-mna ,pana, zina וכו' בהתאם לקבוצה של שם העצם שיש להם).
מספר שמות עצם המתייחסים לקרבה משפחתית או חברתית, מתאחדים עם כינוי השייכות: mke (אישה), mkeo (אשתך); baba (אבא), babangu (אבי), babake (אביו); rafiki (חבר), rafikiyo (חברך), rafikiye (חברו).
מורפולוגיה > הכינוי > כינויים רומזים

סווהילי מבחינה בשלוש דרגות של כינויים רומזים – זה שכאן (this), זה ששם (that) וההוא שכבר דובר בו. שלושת הכינויים מושפעים מקבוצת השם שאליו רומזים. גם לכינויים הרומזים תפקיד חשוב המפצה על היעדר תווית יידוע: