stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ולדימיר ז'ירינובסקי
פטירתו

ב-2 בפברואר 2022, אושפז ז'ירינובסקי בבית החולים הקליני המרכזי עם דלקת ריאות דו-צדדית, שהתפתחה על רקע זן האומיקרון של נגיף הקורונה; הנזק לריאות הוא 75-50%. בערב 9 בפברואר חובר ז'ירינובסקי למכונת הנשמה. ב-6 באפריל מת מהנגיף.
הפרידה מוולדימיר ז'ירינובסקי התקיימה ב-8 באפריל 2022. בטקס הפרידה השתתף נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.
בבוקר בקתדרלת ישו המושיע, נערך טקס על ידי פטריארך מוסקבה ורוס כולה קיריל, לאחר מכן נערך טקס פרידה בבית האיגודים. ולדימיר ז'ירינובסקי נקבר בהצטיינות צבאית בבית העלמין נובודוויצ'יה.
ב-6 באפריל 2023, ביום השנה למותו של ולדימיר ז'ירינובסקי, נחשפה אנדרטה לפוליטיקאי בבית העלמין נובודוויצ'יה. האנדרטה היא דמות באורך מלא של ז'ירינובסקי על כן, גובהה הכולל של האנדרטה הוא 2.75 מ'. ציטוטים מפורסמים של הפוליטיקאי רשומים על האנדרטה באותיות זהב - "אני אגן על רוסים!" ו"כשתעמוד לפני ה', מה תאמר לו? אני לא רוצה לשכב כאן בגן העדן. אני מעדיף ללכת איפשהו בטייגה מורעב למחצה, אבל לעזור לאנשים".
בנובמבר 2024 נשיא רוסיה ולדימיר פוטין חתם על צו לפיו בשנת 2026 יארגנו אירועים לחגיגת 80 שנה לולדימיר ז'ירינובסקי.
גלריה

ז'ירינובסקי ושליט לוב מועמר קדאפי, 1995
ז'ירינובסקי בכיכר האדומה, 2021
תמונתו של ז'ירינובסקי על בית האיגודים במוסקבה בזמן טקס הפרידה, 8 באפריל 2022
אנדרטה לז'ירינובסקי בבית העלמין נובודוויצ'יה במוסקבה
בול דואר רוסי לכבוד ולדימיר ז'ירינובסקי
הערות שוליים

↑  מירון רפופורט, עוזי בלומר, ילצין, נשיא אמריקאי, חדשות, 12 ביוני 1991
↑  В. Жириновский в 2004 году о радикальном сионизме и его планах — «Хачмерук» (Перекрёсток), ‏2022-05-28 (ב־)
↑  זאב וולף אידלשטיין באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
↑  חנן גרינברג, "אם יפלו טילים, ז'ירינובסקי ישוב לשראל וידבר עם סדאם", באתר ynet, 11 בפברואר 2003
↑  Путин назвал Жириновского патриотом и талантливым политиком, mir24.tv
↑  Путин постановил провести в 2026 году мероприятия к 80-летию Жириновского, НСН (ברוסית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007306514805171  PLWABN: 9810674078105606  BIBSYS: 1602157056808  BnF: cb124913331 (data)  CiNii: DA08339604  GND: 119187973  ISNI: 0000 0001 0884 5241  LCCN: nr92042550  LNB: 000181283  MusicBrainz: af13e3a2-3209-4c3c-97e0-8bceeb4e86fb  NDL: 00517133  NKC: jn20000702020  NSK: 000104343  NTA: 117249033  RERO: 02-A013512385  SELIBR: 207654  SNAC: w6z72w2b  SUDOC: 034123474  VIAF: 31969697   WorldCat (עם VIAF): 31969697
ועדת התעופה הבין-מדינתית

| --- | --- |


מטה הארגון בפינת הרחובות אורדינקה הגדולה וטולמצ'בסקי הגדולה במוסקבה
 מידע כללי
 תחום שיפוט:  חבר המדינות
 סוכנות אם:  חבר המדינות
 סוכנות בת:  המחלקה לחקירות טיס
 תאריך הקמה:  30 בדצמבר 1991
 סוכנות קודמת:  הוועדה הממלכתית לפיקוח על ביטחון טיסות כלי טיס
 סוכנות מחליפה:  הלשכה הבינלאומית לחקירת תאונות תעופה ותקריות חמורות
 מנהל:  אולג סטורצ'בוי
 מטה מרכזי:  רחוב בולשאיה אורדינקה 22, מוסקבה
 http://mak-iac.org
ועדת התעופה הבין-מדינתית (ברוסית: Межгосударственный авиационный комитет) היא הרשות להסדרת חוקי התעופה האזרחית בחבר המדינות העצמאיות (מדינות ברית המועצות לשעבר), החוקרת אסונות תעופה ותאונות אוויריות באמצעות המחלקה לחקירות טיס ואחראית לפיקוח על התעופה האזרחית במרחב האווירי של הרפובליקות הסובייטיות לשעבר.
בראש הוועדה עומד אולג סטורצ'בוי.
היסטוריה

הוועדה הוקמה ב-30 בדצמבר 1991 כאשר 12 מדינות, מתוך 15 הרפובליקות הסובייטיות לשעבר, חתמו על הסכם משותף להסדרת פעילות הוועדה כמפקחת על התעופה האזרחית. בהמשך גאורגיה פרשה מהוועדה. בהתאם לתקנון, הוועדה פועלת לפי הנחיות ותקנים הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית.
באפריל 2010 נדרשה הוועדה לחקור את התרסקות מטוסו של נשיא פולין לך קצ'ינסקי ובינואר 2011 הוועדה פרסמה את ממצאי חקירתה וטענה כי הפולניים חשו לחץ כלשהו לנחות אף על פי שהתנאים לא אפשרו זאת, תוך שהכוונה היא כי הנשיא קצ'ינסקי לחץ על הטייסים לנחות.
כצעד לקראת פירוק הוועדה, בשנת 2020 חתמו ארמניה ורוסיה על הסכם משותף להקמת הלשכה הבינלאומית לחקירת תאונות תעופה ותקריות חמורות (Международное бюро по расследованию авиационных происшествий и серьезных инцидентов ברוסית), שנועדה להחליף את הוועדה ולפעול בשטחי חבר המדינות כגוף עליון לחקירות תעופה ותקריות תחבורה חמורות, הכפוף לקהילה הכלכלית האירו-אסייתית. על הגוף החדש הוטלו תפקידי חקירת תאונות ותקריות חמורים בהתאם לדרישות מסמכי ICAO, הבטחת חקירה עצמאית של תאונות, שיתוף פעולה ואינטראקציה בין הצדדים ביחס לחקירת תאונות מטוסים, פיתוח ושימוש במערכת כללים ונהלים משותפים לחקירת תאונות מטוסים, הקלה על שימוש בחומר הדרכה כללי, הכשרה ושיפור דרכי עבודתם של חוקרי התעופה.
המדינות החתומות בהסכם התעופה האזרחית של חבר המדינות העצמאיות

אוקראינה אוקראינה
אוזבקיסטן אוזבקיסטן
אזרבייג'ן אזרבייג'ן
ארמניה ארמניה
בלארוס בלארוס
טג'יקיסטן טג'יקיסטן
טורקמניסטן טורקמניסטן
מולדובהמולדובה
קזחסטן קזחסטן
קירגיזסטן קירגיזסטן
רוסיה רוסיה
ביקורת

בצמוד לוועדה פועלים ברוסיה גופים נוספים בתחום חקירת תאונות אוויריות כמו מכון המחקר המדעי הממלכתי לתעופה אזרחית (Государственный НИИ гражданской авиации, ГосНИИ ГА) שהוא הארגון הבכיר ביותר ברוסיה לחקר התעופה האזרחית והוא קיים עוד משנת 1930 והסוכנות הפדרלית לתחבורה אווירית של משרד התחבורה הרוסי, שני ארגונים אלה נוטים להתעמת עם נציגי הוועדה באשר למהימנות חקירותיהם בנושאי אסונות התעופה.
בנובמבר 2015 ממשלת רוסיה החליטה על פי הנחיה מספר 1283 כי תפקידי וסמכויות רישוי ורישום כלי טיס ונמלי תעופה יועברו לידי הסוכנות הפדרלית לתחבורה אווירית ומשרד התחבורה הרוסי. ביולי 2016 ממשלת רוסיה הצהירה שבכוונתה לפרק את הארגון ולפזר את סמכויותיו לארגונים אחרים. סגן ראש ממשלת רוסיה ארקדי דבורקוביץ' הנחה את הממשלה להתחיל בהעברת הסמכויות. את תפקידי חקירת תאונות אוויריות ייטול המרכז לחקירת תאונות אוויריות של משרד ההגנה הרוסי (Центр обеспечения расследования авиапроисшествий при Минобороны РФ) והשירות לביטחון הטיסות של משרד ההגנה (Служба безопасности полётов авиации МО РФ). באוגוסט 2017 שוב הועלו דיונים לפירוק הוועדה והחלפתה בארגון ממשלתי רוסי מקביל לארגון NTSB האמריקאי.
ראשי הוועדה

טטיאנה אנודינה (1991–2022)
אולג סטרוצ'בוי (2023–ואילך)
הערות שוליים

↑  Об одобрении Правительством Российской Федерации проекта Соглашения о создании Международного бюро по расследованию авиационных происшествий и серьёзных инцидентов в рамках ЕАЭС , הודעת ממשלת רוסיה
↑  אף שרשמית אוקראינה עודנה חברה בוועדה, בשנת 2012 היא הקימה גוף חקירות עצמאי משלה לחקירת תאונות אוויריות.
↑  Зачем России новое ведомство для расследования авиакатастроф?
↑  שימש כסגן יושב ראש הסוכנות הפדרלית לתחבורה אווירית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LNB: 000118396  VIAF: 305081038   WorldCat (עם VIAF): 305081038
14 בנובמבר

14 בנובמבר הוא היום ה־318 בשנה לפי לוח הגרגוריאני (319 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה נשארו עוד 47 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

435 – הקיסר הביזנטי תאודוסיוס השני ששלט בארץ ישראל מוציא צו עונש מוות לכל הכופרים ועובדי האלילים באימפריה. היהודים מוחרגים מצו זה
1196 – פורעים התנפלו על ביתו של רבי אלעזר מגרמייזא, רצחו את אשתו ושתי בנותיו ופצעו אותו ואת בנו
1501 – קתרין מאראגון מתחתנת עם ארתור, נסיך ויילס, יורש העצר האנגלי
1792 – קפטן ג'ורג' ונקובר הוא האנגלי הראשון שנכנס למפרץ סן פרנסיסקו
1851 – יוצא לאור הרומן "מובי דיק" מאת הרמן מלוויל
1881 – תחילת משפטו של צ'ארלס גיטו באשמת רצח נשיא ארצות הברית ג'יימס גארפילד
1885 – פורצת מלחמת בולגריה–סרביה (1885)
1889 – העיתונאית נלי בליי (אליזבת קוקרן) יוצאת למסע סביב העולם בפחות מ-80 יום – ניסיון שהוכתר בהצלחה
1896 – תחילת הפעלתה של תחנת כוח במפלי ניאגרה
1918 – מוקמת רפובליקת צ'כוסלובקיה
1922 – ה-BBC מתחיל שידורי רדיו בממלכה המאוחדת
1935 – שר הפנים של גרמניה הנאצית מפרסם נספח לחוקי נירנברג המגדיר באופן רשמי את כללי חלוקת האוכלוסייה לגרמנים ארים, ליהודים ולבני תערובת בדרגות שונות
1940 – מלחמת העולם השנייה: באנגליה נהרסת העיר קובנטרי על ידי מפציצי הלופטוואפה של גרמניה
1965 – מלחמת וייטנאם: פורץ קרב יה דראנג בין צבא ארצות הברית לכוחות צפון וייטנאם
1967 – בצרפת יוצא לאור ספרו של גי דבור "חברת הראווה"
1967 – תיאודור מיימן רושם פטנט על קרן הלייזר הראשונה שפותחה – לייזר רובי
1969 – תוכנית אפולו: נאס"א משגרת את אפולו 12, החללית המאוישת השנייה אל הירח
1971 – תוכנית מארינר: החללית מארינר 9 מגיעה למאדים, ובכך הופכת לחללית הראשונה המקיפה כוכב לכת זר
1973 – בממלכה המאוחדת מתחתנת הנסיכה אן עם קפטן מארק פיליפס בכנסיית וסטמינסטר
1975 – ספרד נוטשת את סהרה המערבית
1982 – לך ואלנסה, מנהיג תנועת "סולידריות" הפולנית שהוצאה מחוץ לחוק, משוחרר ממעצר של 11 חודשים
1991 – נסיך קמבודיה, נורודום סיהאנוק, שב לפנום פן לאחר 13 שנות גלות
2003 – אסטרונומים מזהים את "סדנה": גוף שמימי חדש, דומה לפלוטו בגודלו, המקיף את השמש
2012 – תחילת מבצע עמוד ענן עם חיסולו של אחמד ג'עברי שהיה מפקד הזרוע הצבאית של חמאס ברצועת עזה
2017 – הפיכה צבאית בזימבבואה, הרודן רוברט מוגאבה הודח מכיסאו לאחר 37 שנות שלטון במדינה
נולדו

1650 – ויליאם השלישי מלך אנגליה (נפטר ב-1702)
1719 – לאופולד מוצרט, מוזיקאי אוסטרי, אביו של וולפגנג אמדאוס מוצרט (נפטר ב-1787)
1765 – רוברט פולטון, מהנדס וממציא אמריקאי (נפטר ב-1815)
1797 – צ'ארלס לייל, גאולוג סקוטי (נפטר ב-1875)
1805 – פאני מנדלסון, מלחינה ופסנתרנית גרמניה ממוצא יהודי (נפטרה ב-1847)
1840 – קלוד מונה, צייר אימפרסיוניסטי צרפתי (נפטר ב-1926)
1883 – אדו בירק, פוליטיקאי אסטוני (נפטר ב-1942)
1889 – ג'ווהרלל נהרו, ראש ממשלת הודו (נפטר ב-1964)
1891 – פרדריק בנטינג, מגלה האינסולין (נפטר ב-1941)
1900 – אהרן קופלנד, מלחין אמריקאי (נפטר ב-1990)
1907 – אסטריד לינדגרן, סופרת שוודית (נפטרה ב-2002)
1912 – ג'רי בית הלוי, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-1997)
1914 – שמואל טנקוס, מפקד חיל הים הישראלי (נפטר ב-2012)
1920 – יצחק ארצי, פעיל ציוני, איש ציבור ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2003)
1922 – ורוניקה לייק, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1973)
1922 – בוטרוס בוטרוס ראלי, מזכ"ל האו"ם בשנים 1992–1996 (נפטר ב-2016)
1924 – לאוניד קוגן, כנר יהודי רוסי (נפטר ב-1982)
1930 – אדוארד וייט, אסטרונאוט אמריקאי (נפטר ב-1967)
1932 – אמנון בקר, סופר, מלחין, צייר, מחזאי, מפיק תיאטרון, משורר ופזמונאי (נפטר ב-2019)
1933 – חיים נדל, אלוף בצה"ל, נשיא בית הדין הצבאי לערעורים
1934 – דייב מקיי, כדורגלן ומאמן סקוטי (נפטר ב-2015)
1935 – חוסיין אבן טלאל, מלך ירדן בשנים 1952–1999 (נפטר ב-1999)
1940 – גונילה קנוטסון, דוגמנית, שחקנית וסופרת שוודית (נפטרה ב-2025)
1948 – צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת
1954 – קונדוליזה רייס, היועצת לביטחון לאומי של ארצות הברית
1954 – יאני (יאני כריסומאליס), מוזיקאי יווני
1956 – אבי כהן, כדורגלן ישראלי ויושב ראש ארגון שחקני הכדורגל בישראל (נפטר ב-2010)
1956 – פול מיטשל, פוליטיקאי ואיש עסקים אמריקאי (נפטר ב-2021)
1958 – יהודה פאלק, בלשן ישראלי (נפטר ב-2012)
1959 – פול מקגאן, שחקן בריטי
1960 – משה פרימו, עיתונאי ושדרן ספורט ישראלי
1962 – לורה סאן ג'אקומו, שחקנית אמריקאית
1965 – רונית יודקביץ', ציירת, דוגמנית ושחקנית ישראלית
1965 – איגי דיין, זמר, מוזיקאי, פזמונאי ומלחין ישראלי
1966 – רוני לוי, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי
1968 – יואב צפיר, מפיק, עורך, במאי, תסריטאי ושחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1973 − איילה צ'ליק, זמרת-יוצרת טורקייה
1984 – וינצ'נצו ניבאלי, רוכב אופני כביש איטלקי
1984 – טוני גפני, כדורסלן אמריקאי
1984 – מריה שריפוביץ', זמרת סרבית
1989 – שני יצהרי, זמרת ישראלית
1991 – עמרי קרונלנד, עיתונאי ואיש טלוויזיה ישראלי
1993 – סמואל אומטיטי, בלם בקבוצת הכדורגל ברצלונה
נפטרו

565 – יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-482)
976 – טאי-ג'ו, קיסר סין (נולד ב-927)
1263 – אלכסנדר נבסקי, מצביא ומדינאי בנסיכות קייב, רפובליקת נובגורוד ונסיכות ולדימיר (נולד ב-1220)
1359 – גרגוריוס פלמאס, נזיר, תאולוג ביזנטי וארכיבישוף סלוניקי (נולד ב-1296)
1716 – גוטפריד וילהלם לייבניץ, פילוסוף ומתמטיקאי גרמני (נולד ב-1646)
1746 – גאורג שטלר, חוקר טבע גרמני (נולד ב-1709)
1831 – גאורג וילהלם פרידריך הגל, פילוסוף גרמני (נולד ב-1770)
1831 – איגנץ פלייל, מלחין צרפתי יליד אוסטריה (נולד ב-1757)
1892 – ד"ר קלרמו מזארקי, רופא יווני-בריטי מומחה למחלות מידבקות, שחי בירושלים; הונצח בבלדה על יואל משה סלומון מאת יורם טהרלב (נולד ב-1825)
1914 – פרדריק רוברטס, רוזן רוברטס הראשון, איש צבא מוערך ומפקד הצבא הבריטי (נולד ב-1832)
1928 – הנדריק לורנץ, פיזיקאי הולנדי (נולד ב-1853)
2001 – שארלוט קולמן, שחקנית אנגלייה (נולדה ב-1968)
2007 – רמי שבילי, איש שירות הביטחון הכללי ששירת כראש אגף החקירות וראש מרחב צפון בארגון (נולד ב-1939)
2009 – משה גדרון, קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי, ראש אגף כוח אדם ומבקר מערכת הביטחון (נולד ב-1925)
2012 – אחמד ג'עברי, טרוריסט פלסטיני בכיר בארגון הטרור חמאס שברצועת עזה (נולד ב-1959)
2012 – אלכס אלבס, כדורגלן ברזילאי ששיחק בעמדת החלוץ (נולד ב-1974)
2014 – גלן א. לארסון, תסריטאי ומפיק סדרות טלוויזיה אמריקני (נולד ב-1937)
2016 – טטיאנה הופמן, שדרנית רדיו וכתבת טלוויזיונית ישראלית (נולדה ב-1946)
2019 – ברנקו לוסטיג, מפיק סרטים יהודי-קרואטי (נולד ב-1932)
2019 – ישראל ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף – קריית גת (נולד ב-1949)
2020 – ארמן ג'יגרחניאן, שחקן קולנוע ותיאטרון סובייטי ורוסי ממוצא ארמני (נולד ב-1935)
2022 – וירג'יניה מקלורין, מתנדבת קהילתית אמריקאית (נולדה ב-1909)
2023 – ליאורה מרידור, כלכלנית ישראלית (נולדה ב-1947)
2024 – יאיר מיכאלי, שייט ישראלי (נולד ב-1944)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יום הסוכרת הבינלאומי (יום הולדתו של פרדריק בנטינג)
הודו – יום הילד (יום הולדתו של ג'ווהרלל נהרו)
13 בנובמבר – 15 בנובמבר
נובמבר
לוח אירועים שנתי
קלוד מונה
דיוקנו של פרדריק בנטינג
המלך חוסיין
יוסטיניאנוס הגדול
הגל
3 בפברואר

3 בפברואר הוא היום ה-34 בשנה, בלוח הגרגוריאני. עד לסיום השנה, נשארו עוד 331 ימים (332 בשנה מעוברת).
אירועים היסטוריים ביום זה

1451 – מהמט השני, סולטאן האימפריה העות'מאנית עולה לשלטון בפעם השנייה
1488 – בארתולומיאו דיאש, מגלה ארצות פורטוגלי נוחת באדמת אפריקה לאחר שעבר את כף התקווה הטובה
1783 – ספרד מכירה בעצמאות ארצות הברית
1876 – הסכם בין ארגנטינה ופרגוואי על הגבול המשותף שלהן, לאחר סיום מלחמת הברית המשולשת
1870 – נכנס לתוקף התיקון ה-15 לחוקת ארצות הברית, האוסר על הגבלות גזעיות בבחירות
1913 – נכנס לתוקף התיקון ה-16 לחוקת ארצות הברית, המסמיך את הקונגרס להטיל ולגבות מס הכנסה
1923 – רעידת אדמה באזור חצי האי קמצ'טקה. חוזקה מוערך בכ-8.5
1931 – 258 הרוגים ברעידת אדמה בנפייר, ניו זילנד
1944 – מלחמת העולם השנייה: ארצות הברית כובשת את איי מרשל
1959 – באדי הולי, ריצ'י ואלנס וג.פ. "ביג בופר" ריצ'רדסון, זמרי רוקנרול מובילים נהרגים בתאונת מטוס שזכתה לשם "היום שבו מתה המוזיקה"
1966 – גשושית לונה 9 נחתה על הירח. לונה 9 היא הגשושית הראשונה שנחתה רכות על הירח, ובכלל על גרם שמיים שאינו כדור הארץ. היא הראשונה ששידרה מידע, כולל תצלומים, מפניו
1967 – ההוצאה להורג האחרונה באוסטרליה
1969 – יאסר ערפאת נבחר ליושב ראש הוועד הפועל של אש"ף, (ובכך לראש אש"ף) תפקיד בו החזיק עד למותו
1977 – במסגרת תוכנית סאליוט הסובייטית, תחנת החלל סאליוט 4 נכנסת לאטמוספירה
1984 – שיגור משימת מעבורת החלל צ'לנג'ר STS-41-B לשיגור שני לווייני תקשורת, וביצוע ריחוף מחוץ למעבורת החלל ללא כבל מעגן
1989 – אחרי 35 שנות שלטון דיכוי, מודח נשיא פרגוואי, אלפרדו סטרסנר
1989 – פיטר וילם בותה מתפטר מתפקידו כנשיא דרום אפריקה
1994 – שיגור משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-60 הראשונה במסגרת תוכנית מיר ומעבורות החלל. המעבורת נשאה בין היתר את סרגיי קריקאליוב, הקוסמונאוט הרוסי הראשון שטס במעבורת חלל
1995 – שיגור משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-63, השנייה במסגרת תוכנית מיר ומעבורות החלל, המשימה התקרבה מאוד לתחנת החלל בלי עגינה, והייתה הראשונה שהוטסה על ידי אישה – הטייסת איילין קולינס
2006 – המעבורת המצרית "אל-סלאם בוקאצ'ו 98" טובעת בים האדום, כשעל סיפונה 1,415 נוסעים
2006 – שיגור SUITSAT (אנ') מתחנת החלל – חליפת חלל מסוג אורלן ישנה שהותקן לה מכשיר רדיו למעקב אחר דעיכתה באטמוספירה
2007 – אל-קאעידה מפוצץ משאית תופת בשוק שיעי בבגדאד בירת עיראק, בפיגוע נהרגו 121 אזרחים עיראקים ממוצא שיעי ונפצעו יותר ממאתיים בני אדם
2012 – המשגר סאפיר האיראני משגר בהצלחה את הלווין נאוויד לחלל
נולדו

1338 – ז'אן מבורבון, מלכת צרפת (נפטרה ב-1378)
1478 – אדוארד סטאפורד, הדוכס השלישי מבקינגהאם (הוצא להורג ב-1521)
1757 – וולני, היסטוריון ומדינאי צרפתי (נפטר ב-1820)
1795 – אנטוניו חוסה דה סוקרה, ממנהיגי המאבק הדרום אמריקאי לעצמאות, נשיאה השישי של פרו ונשיאה השני של בוליביה (נהרג ב-1830)
1809 – פליקס מנדלסון-ברתולדי, מלחין גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-1847)
1811 – הוראס גרילי, עורך עיתון ופוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1872)
1823 – רבי צדוק הכהן מלובלין (נפטר ב-1900)
1874 – גרטרוד שטיין, סופרת אמריקאית (נפטרה ב-1946)
1892 – חואן נגרין, ראש ממשלת ספרד (נפטר ב-1956)
1894 – נורמן רוקוול, צייר אמריקאי (נפטר ב-1978)
1898 – אלבר אלטו, אדריכל פיני (נפטר ב-1976)
1902 – יוסף בנטוויץ', איש חינוך ישראלי (נפטר ב-1982)
1909 – סימון וייל, פילוסופית צרפתיה ופעילה במחתרת צרפת החופשית (נפטרה ב-1943)
1910 – משה צ'רניאק, אלוף ישראל בשחמט (נפטר ב-1984)
1918 – שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נפטר ב-1994)
1920 – הנרי היימליך, רופא אמריקאי, ממציא תמרון היימליך (נפטר ב-2016)
1921 – הרצליה רז, סופרת ילדים, משוררת, מחנכת וחוקרת ספרות וספרות ילדים ישראלית (נפטרה ב-2016)
1921 – רלף אלפר, פיזיקאי יהודי אמריקאי (נפטר ב-2007)
1924 – ארטורו שוורץ, היסטוריון, מבקר אמנות, משורר, סוחר ואספן אמנות איטלקי יליד מצרים (נפטר ב-2021)
1927 – קנת אנגר, במאי קולנוע מחתרתי-ניסיוני אמריקני (נפטר ב-2023)
1929 – קאמילו טורס, כומר קתולי קולומביאני מאבות "התאולוגיה של השחרור" (נפטר ב-1966)
1933 – פול סארביינז, פוליטיקאי אמריקאי, כיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת מרילנד (נפטר ב-2020)
1937 – בילי מאייר, המייסד של ארגון FIGU לחקר עב"מים
1947 – פול אוסטר, סופר אמריקאי (נפטר ב-2024)
1950 – מורגן פיירצ'יילד, שחקנית אמריקאית
1951 – חסן פירוזאבאדי, ראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של הרפובליקה האסלאמית של איראן בשנים 1989–2016 (נפטר ב-2021)
1952 – דב ג'רסי, אתלט יהודי-אמריקאי
1953 – רון ויליאמסון, שחקן בייסבול אמריקאי שהורשע ברצח מלצרית, נדון למוות וזוכה לאחר מאבק משפטי של 11 שנים (נפטר ב-2004)
1956 – נייתן ליין, שחקן אמריקאי
1957 – אריק לנדר, ביו-מתמטיקאי יהודי אמריקאי
1959 – רוב ויטמן, פוליטיקאי אמריקאי
1960 – קארי ואן אריק, מתאבק אמריקאי (נפטר ב-1993)
1962 – ישי דוידי, איש עסקים ישראלי
1963 – מאוריציו פאז, בסוניסט קוסטהריקני שעלה לישראל, מגדולי נגני הבסון בתקופה במוזיקה בישראל ובעולם
1966 – אילן שושן, במאי, מפיק, תסריטאי ושחקן ישראלי
1968 – ולאדה דיבאץ, כדורסלן סרבי
1970 – ווריק דייוויס, שחקן בריטי
1976 – איילה פישר, שחקנית אוסטרלית שהתגיירה
1976 – דדי יאנקי, זמר מפוארטו ריקו וארצות הברית
1978 – אמל קלוני, עורכת דין, סופרת ואקטיביסטית בריטית-לבנונית
1989 – ישי ריבו, זמר ומוזיקאי יוצר ישראלי
1990 – שון קינגסטון, ראפר וזמר רגאיי אמריקני
1991 – לירן דנינו, זמר, מלחין, פזמונאי ומוזיקאי ישראלי
1995 – אורלה גארטלנד, זמרת-יוצרת וגיטריסטית אירית
נפטרו

1014 – סוון הראשון, מלך דנמרק (נולד ב-960)
1116 – קלמן, מלך הונגריה (נולד ב-1070)
1161 – אינגה הראשון, מלך נורווגיה (נולד ב-1135)
1252 – סוויאטוסלאב השלישי, נסיך ולדימיר (נולד ב-1196)
1399 – ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר, מייסד בית לנקסטר (נולד ב-1304)
1451 – מורט השני, סולטאן עות'מאני (נולד ב-1404)
1468 – יוהאן גוטנברג, אבי מהפכת הדפוס (נולד ב-1398)
1924 – וודרו וילסון, הנשיא העשרים ושמונה של ארצות הברית (נולד ב-1856)
1958 – ריכרד קאופמן, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי (נולד ב-1887)
1959 – באדי הולי, זמר אמריקאי, נהרג בתאונת מטוס (נולד ב-1936)
1975 – אום כולתום, זמרת מצרית (נולדה ב-1898 או ב-1904)
1980 – חנה רובינא, "הגברת הראשונה של התיאטרון העברי" (נולדה ב-1888)
1990 – ניסים עזיקרי, שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי (נולד ב-1939)
1997 – ג'רי בית הלוי, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נולד ב-1912)
2000 – דוד אשרי, פרופסור בחוג להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים וחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (נולד ב-1925)
2005 – ארנסט מאייר, ביולוג גרמני (נולד ב-1904)
2005 – זוראב ז'ווניה, ראש ממשלת גאורגיה (נולד ב-1963)
2011 – מריה שניידר, שחקנית צרפתייה (נולדה ב-1952)
2014 – אליקום שפירא, מנצח ישראלי בין-לאומי (נולד ב-1926)
2015 – סר מרטין גילברט, סופר והיסטוריון יהודי-בריטי (נולד ב-1936)
2020 – ג'ורג' סטיינר, מבקר ספרות יהודי אמריקאי, פובליציסט, פילוסוף, סופר ומחנך (נולד ב-1929)
2021 – יוסף אבני, לוחם אצ"ל, מפקד יחידת החבלנים של האצ"ל בירושלים (נולד ב-1924)
2021 – חיה הררית, שחקנית ישראלית (נולדה ב-1931)
2021 – יצחק קט, קצין בחיל הים בדרגת אלוף-משנה, מפקדה של המשחתת אח"י יפו (ק-42) במלחמת ששת הימים וראש מספן כוח האדם במלחמת יום הכיפורים (נולד ב-1931)
2022 – כריסטוס סרצטאקיס, נשיא יוון (נולד ב-1929)
2022 – יקותיאל גרין, משפיע, מרצה לחסידות ומחבר ספרים חב"די (נולד ב-1943)
2022 – אבו אבראהים אל-האשמי, הח'ליפה והמנהיג של המדינה האסלאמית (נולד ב-1976)
2023 – פאקו רבאן, מעצב אופנה ספרדי (נולד ב-1934)
2023 – שבח וייס, יושב ראש הכנסת בכנסת ה-13 (נולד ב-1935)
2023 – אברהם למפל, מדען מחשב ישראלי, שפיתח יחד עם יעקב זיו את אלגוריתם למפל-זיו לדחיפת נתונים (נולד ב-1936)
2024 – ויטוריו אמנואלה, נסיך נאפולי (נולד ב-1937)
2025 – זרם פריאר, רופא ילדים, מייסד ומנהל מחלקת הילדים במרכז הרפואי שערי צדק (נולד ב-1926)
2025 – גונילה קנוטסון, דוגמנית, שחקנית וסופרת שוודית (נולדה ב-1940)
2025 – בן ציון מילר, חזן אמריקאי (נולד ב-1947)
חגים ואירועים החלים ביום זה

יפן – סטסובון, היום שלפני תחילת האביב
מוזמביק – יום הגיבורים
2 בפברואר – 4 בפברואר
פברואר
לוח אירועים שנתי
סוון הראשון
יוהאן גוטנברג
וודרו וילסון
סמל ירדן

| --- | --- |

 פרטים
 המחזיק בסמל:  ירדן 
 תאריך אימוץ:  1921 
 
סמל הממלכה ההאשמית של ירדן נגזר מהסמל ההאשמי והוא מסמל את שלטון המשפחה ההאשמית על האומה הירדנית.
הסמל מכיל חלקים רבים: בראשו הכתר שמסמל את המונרכיה. מתחתיו מצוי הכיסוי שמטרתו לסמל את שלטון המשפחה ההאשמית על ירדן. צבעו האדום של הכיסוי מסמל את הקורבן ואילו הצבע הלבן בפנים מסמל את הטוהר.
בתוך הכיסוי ישנם מספר אובייקטים. שני הדגלים של המרד הערבי באימפריה העות'מאנית, אשר מהווים בסיס לדגל ירדן ואשר שימשו בסיס לדגל של הממלכה ההאשמית של עיראק. העיט מסמל עוצמה ואומץ, והוא עומד על גלובוס שבא לסמל את התפשטות האסלאם בעולם.
מתחת לנשר ולגלובוס יש מגן המוקף במגוון כלי נשק, ומטרתם לסמל את הרצון להגן על כל מה שצודק, ולהילחם בכל מה שלא צודק. מתחתיו כרזה שעליה כתוב בערבית (בסדר הבא: אמצע, ימין שמאל): "מלך הממלכה האשמית של ירדן, אשר מקווה לעזרה והצלחה מאלוהים, עבדאללה בן חוסיין" (לפני עלייתו לשלטון של עבדאללה, הכיתוב על הכרזה התייחס ל"חוסיין בן טלאל בן עבדאללה").
בתחתית הסמל, מתחת לכרזה, מופיעה מדליה שהיא האות הגבוה ביותר שניתן בממלכת ירדן. מצדי המדליה נמצאים עלי דקלים וחיטה.
ראו גם

דגל ירדן
המנון ירדן
קאסיני-הויגנס

| --- | --- |
קאסיני בעיני אמן
קאסיני בעיני אמן
 מידע כללי
 מפעיל:  נאס"א, סוכנות החלל האירופית, סוכנות החלל האיטלקית 
 תאריך שיגור:  15 באוקטובר 1997
 תאריך הוצאה משירות:  15 בספטמבר 2017
 משגר:  טיטאן 4 בעל שלב קנטאור
 אתר שיגור:  SLC-40, נמל החלל קייפ קנוורל
 דף המשימה באתר נאס"א
 משימה
 סוג משימה:  מחקר -ביצוע יעף, מקפת, נחתת
 ביצוע יעף על:  נוגה, הירח, כדור הארץ, 2685 Masursky (אנ'), צדק, ירחי שבתאי
 לוויין של:  שבתאי
 משך המשימה הכולל:  15 באוקטובר 1997 – 15 בספטמבר 2017 (19 שנים) 
 סיבת סיום משימה:  התרסקות מכוונת של הגשושית לתוך אטמוספירת שבתאי
 משך המשימה:  13  שנים, חודשיים ו־14  ימים חלפו מאז נכנסה למסלול סביב שבתאי
 מידע טכני
 משקל:  2,523 ק"ג
 כוח:  880 ואט (1997) 670 ואט (2010)
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  25008
 מאגר המידע הלאומי:  1997-061A
 
קאסיני הייתה גשושית שנשלחה על ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופית לחקור את כוכב הלכת שבתאי וירחיו. הגשושית שוגרה ב-15 באוקטובר 1997 מנמל החלל קייפ קנוורל, פלורידה ונכנסה למסלול סביב שבתאי ב-1 ביולי 2004. קאסיני הייתה הגשושית הרביעית אשר ביקרה בשבתאי והראשונה שנכנסה למסלול סביבו. היא סיימה את משימתה ב-15 בספטמבר 2017.
הגשושית קרויה על שם ג'ובאני דומניקו קאסיני וכריסטיאן הויגנס.
מסעה של קאסיני אל שבתאי

הגשושית שוגרה בכיוון הפוך ליעדה. במקום לשלוח אותה בכיוון הפוך מזה של השמש, כיוון בו נמצא מסלולו של שבתאי יחסית לכדור הארץ, היא שוגרה דווקא לכיוון השמש, לעבר כוכב הלכת נוגה, הקרוב לשמש יותר מאשר כדור הארץ. הגשושית התקרבה אל נוגה ועברה בסמוך אליו. זאת על מנת להאיץ את מהירות הגשושית, בטכניקה הקרויה מקלעת כבידתית.
בכבידה של נוגה נעשה שימוש פעמיים: ב-26 באפריל 1998 וב-24 ביוני 1999. לאחר מכן, ב-18 באוגוסט 1999, עברה קאסיני ליד כדור הארץ והסתייעה בכבידתו להאצת מהירותה. הבא בתור (והאחרון) להאיץ את הגשושית היה כוכב הלכת הענק צדק, הגדול והמאסיבי שבין כוכבי הלכת של מערכת השמש. הדבר התרחש ב-30 בדצמבר 2000.
בסיום מסעה, כאשר הגיעה לקרבת שבתאי ביולי 2004, הופעל מנועה העיקרי של קאסיני למשך תשעים ושבע דקות כדי להאט את תנועתה. פעולה זו גרמה לה להיכנס למסלול יציב סביב שבתאי, שבו הגשושית נשארה עד 15 ספטמבר 2017, המועד שבו הוכנסה הגשושית לאטמוספירת הכוכב ונשרפה.
מהלך המשימה

המשימה הראשית של קאסיני נמשכה 4 שנים והסתיימה בינואר 2008.
הארכת המשימה הראשונה, שנקראה Cassini Equinox Mission הייתה לשנתיים נוספות והסתיימה בספטמבר 2010.
הארכת המשימה השנייה היא עד לספטמבר 2017. משימה זו נקראת Solstice Mission . הארכת משימה זו התחילה במהלך נקודת ההיפוך החורפית של החלק הצפוני (winter solstice) ועד לנקודת ההיפוך הקיצית (summer solstice)
שלב סיום המשימה (The Grand Finale) החל עם התקרבות קאסיני אל שבתאי וטבעותיו ב-23 באפריל 2017. קאסיני נכנסה למסלול הקרב והולך לשבתאי ומשימתה הסתיימה ב-15 בספטמבר 2017, כאשר קאסיני נשרפה עם חדירתה לחלק העליון של האטמוספירה.
ממצאים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הגשושית שלחה צילומים של התופעות להן גורם הירח פרומתאוס בטבעות שבתאי ובעיקר בטבעת האחרונה (F).
פרומתאוס הוא אחד הירחים הקטנים, בעל קוטר של 91 ק"מ. כל 14.7 שעות חוצה פרומתאוס את הטבעת F, מושך אחריו חלקיקי קרח ואבק ויוצר שובל בו אין חלקיקים. כל סיבוב נעשה במיקום מעט שונה מהקודם וכך נוצרים מספר שבלים.
הגשושית שלחה קריאות מגנטיות של שבתאי שתרמו להשערת טבעות ריאה.
הנחתת הויגנס

ב-24 בדצמבר 2004 הופרדה מקאסיני הנחתת הויגנס, וב-14 בינואר 2005 היא נחתה על טיטאן, ירח של שבתאי. מיד עם נחיתתה החלה הגשושית לשדר תמונות ממקום הנחיתה.
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.