stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בוכנוואלד
היסטוריה > אלון גתה

כאשר פתחו הנאצים בבניית מחנה הריכוז בוכנוואלד, היה צורך ממשי לברא חלקי יער נרחבים. בשטח אזור ביתני המגורים שבמחנה נכרתו כל העצים, מלבד לעץ אלון זקן אחד (עצים נוספים היו בחלק האחורי של אזור מגורי האסירים ובאזור האס אס). על עץ האלון הזה סיפרו תושבי האזור שתחתיו נהג הסופר, המדען והוגה הדעות יוהאן וולפגנג פון גתה לפגוש את אהובתו לוטה (Lotte, ובשמה המלא שרלוטה בוף). בהערצתם לסופר הגדול הותירו הנאצים את העץ בשלמותו ואף את המבנה שבנו בתחומו (בניין המכבסה) בנו עם נישה מיוחדת סביב העץ כדי לא לגדוע אותו. חלק מהאסירים ראו בעצם קיומו של העץ בשטח מחנה האסירים מעין סמל לכך שהתרבות (המיוצגת על ידי אלון גתה) נמצאת בצד של האסירים, ולא בצד של האס אס. בשנת 1944, כאשר נגדע העץ עקב מתקפה אווירית של בעלות הברית, שימרו הנאצים את הגדם לזכרו של גתה.
היסטוריה > ניסויים בבני אדם

במקביל למינויו של פיסטר למפקד המחנה בינואר 1942, הוחל בביצוע ניסויים רפואיים באסירים. הניסויים בוצעו בצריפים 44 ו-49 במחנה האסירים. הניסויים נועדו לבחון את השפעתם של חיסונים נגד מחלות מידבקות כמו טיפוס, כולרה ודיפתריה. ניסויים אלה הביאו למותם של מאות אסירים. בשנת 1944 החל הרופא הדני קרל וארנט בסדרת ניסויים שנועדו "להבריא" הומוסקסואלים מנטייתם, באמצעות הזרקת הורמונים.
היסטוריה > מחתרת והתנגדות בבוכנוואלד

האסירים הראשונים שהובאו לבוכנוואלד היו קומוניסטים, מאנשי המפלגה הקומוניסטית של גרמניה, בהם מנהיג המפלגה, ארנסט תלמאן. אסירים אלה הקימו בבוכנוואלד תאים ראשונים של מחתרת כבר ב-1938. המחתרת שאפה להשפיע על הנעשה במחנה על ידי החדרת אנשיה לעמדות מפתח במחנה; תפקידים רבים ניתנו על ידי האס אס לאסירים. ואולם בשנים הראשונות לקיום המחנה נמסרו תפקידים אלה לידי אסירים פליליים בלבד; לאחר מאבק ממושך בין האסירים הפוליטיים לאסירים הפליליים, הצליחו הראשונים להשתלט על כל עמדות המפתח שהיו בידי האסירים במחנה.
לאחר כיבושן של ארצות שונות בידי הגרמנים בשנים הראשונות של המלחמה, הובאו למחנה אסירים פוליטיים רבים: פקידים ואנשי ממשל, יחד עם חברי תנועות מחתרת בארצות הכבושות. אלה יצרו תאי מחתרת חדשים, על בסיס לאומי. ב-1943 הצליחו התנועות השונות ליצור "ועד בינלאומי מחתרתי" שאיגד את כל תאי המחתרת, וכלל גם יהודים. המחתרת עסקה בחבלה במפעלי התחמושת שהיו סמוכים למחנה, והתכוננה למרד חמוש על ידי הברחת נשק למחנה. כמו כן, הצליחו חברי המחתרת להאט ולשבש את פינוי המחנה. יציאת אנשי האס אס מן המחנה לוותה בהשתלטות של אנשי המחתרת על המחנה, עוד לפני שחרורו בידי בעלות הברית.
ז'אן בפטיס פיילן, שבעצמו היה אסיר במחנה, החביא אסיר יהודי ובכך הציל את חייו. על פעילות זו זכה בתואר חסיד אומות העולם.
היסטוריה > אומדני מספרי האסירים והנרצחים במחנה

להלן מספרי האסירים במחנה, לפי מקורות אחדים.
| שנה | מספר האסירים | מספר המתים |
| --- | --- | --- |
| 1937 | 2,912 | 48 |
| 1938 | 20,122 | 771 |
| 1939 | 9,553 | 1,235 |
| 1940 | 2,525 | 1,772 |
| 1941 | 5,890 | 1,522 |
| 1942 | 14,111 | 2,898 |
| 1943 | 42,177 | 3,516 |
| 1944 | 97,867 | 8,644 |
| 1945 | 43,823 | 13,056 |
| סך הכול | 238,980 | 33,462 |
רשימה זו כוללת רק את האסירים שנרשמו בספרי המחנה. מעבר למספרים אלה, היו שבויי מלחמה סובייטים שנרצחו מיד עם הגיעם למחנה, אסירים שנשלחו להשמדה באושוויץ ומאוטהאוזן, וכן אסירים שנרצחו בצעדות המוות עם פינוי המחנה. להלן הערכת מספרי האסירים שנרצחו בדרך זו:
|  | מספר הנרצחים |
| --- | --- |
שבויי מלחמה סובייטים שהוצאו להורג בתלייה: 8,483
נרצחים שלגביהם יש ידיעות חלקיות בלבד: 1,100
אסירים שנרצחו מתו מתשישות במהלך פינוי המחנה (הערכה): 13,500
נרצחו ב-1941 במבצע "אותנזיה": 472
נשלחו ב-1942 למאוטהאוזן, אושוויץ, ומתו במחנה דורה מיטלבאו: 4,055
נשלחו ב-1943 לאושוויץ: 1,380
נשלחו ב-1944 לאושוויץ ולברגן-בלזן: 7,110
סך הכול: 36,100
אחרי מלחמת העולם השנייה

לאחר המלחמה נשפט מפקד המחנה הרמן פיסטר, ונגזר עליו גזר דין מוות. הוא מת בכלא לפני ביצוע גזר הדין.
אחרי מלחמת העולם השנייה > מחנה מעצר סובייטי

על פי ההחלטות שקיבלו מנהיגי בעלות הברית בועידת יאלטה, בפברואר 1945, היה השטח שבו נמצא מחנה בוכנוואלד בשליטת ברית המועצות, והצבא האמריקני העביר לשליטה סובייטית את המחנה כמה שבועות לאחר שחרורו. הסובייטים הפעילו מחדש את המחנה כמתקן כליאה לאסירים פוליטיים עד פברואר 1950. היה זה אחד מעשרה מחנות ושלושה בתי כלא שנבנו באזור הכיבוש הסובייטי. מחנה זה נקרא מחנה מעצר מיוחד 2 בוכנוואלד.
במחנה נכלאה קבוצה קטנה יחסית של פושעי מלחמה, מספר גדול של פקידים נמוכים ובינוניים מן המפלגה הנאצית ושדרת הממשל הנאצי, קבוצה של חברים ומנהיגים בנוער ההיטלראי, אנשי וואפן אס אס, שוטרים וחיילים מארגוני המשטרה השונים בגרמניה הנאצית, קצינים בורמאכט, וכן מספר רב של אנשים שנעצרו בשל הלשנות, טעויות בזיהוי, ובאופן שרירותי. עד סוף 1945 היו במחנה כ-6,000 אסירים, ועד פירוק המחנה ב-1950 עברו בו 28,455 בני אדם (על פי הנתונים הרשמיים של המחנה); חלקם הובאו למחנה ממחנות אחרים, שפורקו. בשיאו אכלס המחנה בעת ובעונה אחת 16,371 איש. 1,500 אסירים נשלחו לברית המועצות, לעבודת כפייה. רובם המוחלט היו גברים; רק כ-1,000 נשים עברו במחנה. רק מיעוט מבין האסירים נעצרו בשל התנגדות לשלטון הסובייטי.
האסירים היו מנותקים לחלוטין מהעולם החיצוני; המחנה נועד לחקירות, ומעבר להן כמעט ולא היה מגע בין צוות המחנה הסובייטי לבין האסירים. המחנה נוהל כולו על ידיהם, כמו גם הטיפול הרפואי. אף שהשאלה אם הסובייטים פגעו פיזית באסירים במטרה להביא למותם בצורה שיטתית שנויה במחלוקת, חוקרים מערביים קובעים בוודאות כי נערכו במחנה הוצאות להורג והלקאות אסירים. האסירים סבלו מצפיפות רבה, רעב, קור, תנאי הגיינה גרועים וממחלות שונות. אחוז התמותה היה גבוה: על פי הנתונים הסובייטיים מתו במחנה 7,113 מהאסירים. ביולי ואוגוסט 1948 שוחרר חלק גדול מהאסירים. פירוק המחנה החל ב-16 ביוני 1950, והושלם חודש לאחר מכן. 2,415 מהאסירים הועברו למערכת המשפטית של גרמניה המזרחית; בסדרה של משפטי ראווה שנקראו "משפטי ולדהיים" (Waldheimer Prozesse) נשפטו אסירים אלה לתקופות מאסר ארוכות. חלק נכבד מפסקי הדין שונה ב-1952.
ראו גם

ילדי בוכנוואלד
ריימסדורף
נגינה בכפייה בשואה
לקריאה נוספת

ג'ק ורבר, ויליאם ב' הלמרייך (אנ'), להציל את הילדים: בוכנוולד - סיפור של אבדן והצלה, ירושלים: הוצאת יד ושם, 2010.
David A Hackett: The Buchenwald Report. Basic Books, 1997
ארי פפר

| --- | --- |

ארי פפר בעת מופע כרד אורבך
 שם במה:  רד אורבך
 מדינה:  ישראל
 פרופיל ב-IMDb
ארי פפר הוא מוזיקאי, בובנאי ויוצר ישראלי ויזם בתחום ההיי-טק. פפר ידוע בעיקר בשל יצירתו והפעלת הבובה רד אורבך כחלק מלהקת רד בנד.
קריירה מוזיקלית

ארי פפר החל את דרכו בעולם הבובנאות והמוזיקה בתחילת שנות ה-2000. הוא יצר בובות בעלות דמויות מקוריות ששימשו להופעות חיות ולתוכניות טלוויזיה. בוגר אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2005, יחד עם מיכה דומן ועמי ויזל, הקים את להקת רד בנד, להקת בובות ישראלית המשלבת מוזיקה והומור, במסגרת חברת Puppa Puppet Company. הלהקה מורכבת משלוש בובות: רד אורבך (סולן), פונצ'ו (גיטריסט) ולפטי (קלידן, מתופף ובסיסט). הבובות מופעלות על ידי פפר, דומן וויזל, בהתאמה.
בשנת 2008 גילם את דמותו של שוקי הגורילה בתוכנית הסאטירה טופי והגורילה.
רד בנד זכתה לפופולריות רבה והופיעה בתוכניות טלוויזיה שונות, כולל הסדרה הקומית "רד בנד" שעלתה לשידור ב-2008 ו"המופע של רד ודביר" בהשתתפות דביר בנדק שעלתה לשידור ב-2013. בשתי הסדרות הללו פפר שימש הן כשחקן ומפעיל הבובה, הן כתסריטאי והן בעיצוב ובניית הבובות. בנוסף, הלהקה השתתפה בתוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון" בשנת 2025, כאשר הגיעה לגמר כשהצטוותה עם המתמודדת מורן אהרוני וסיימה במקום השלישי.
על אף הצלחת הלהקה, פפר עצמו נוטה להישאר מאחורי הקלעים ושומר על פרופיל נמוך ודיסקרטיות, כאשר הוא מעדיף להופיע ולדבר דרך דמות הבובה רד, תוך שימוש בשפה האנגלית, בהתאם לסיפור הרקע של הדמות בתור רוקיסט אמריקאי מזדקן.
בכתבה במאקו על הופעת הלהקה בהאנגר תל אביב, נכתב בשנת 2014: "הרי הקהל לא בא לראות את ארי פפר, מיכה דומן ועמי וייזל – שהם מוכשרים כפי שהם אנונימיים – הם באים לראות את הדמויות שהם מציגים". היכולת של פפר להפעיל את הבובה ולשיר בו זמנית זכתה לשבחים, בין היתר על ידי שופטי התוכנית "הכוכב הבא". בכתבה ב-ynet משנת 2009 צוין כי "ארי פפר, מי שמפעיל, מדובב ושר בדמותו של מנהיג הלהקה רד אורבך, הפגין באותן הופעות (הופעות אחרונות שקיימה הלהקה בישראל לפני מסע הופעות בארצות הברית) יכולת שירה אדירה והפתיע עוד יותר כשגם ראו אותו שר על הבמה מאחורי הבובה".
בעניין יכולות המשחק שלו שבאות לידי ביטוי באופן בלעדי במסגרת להקת רד בנד, ציין פפר בעבר כי "אף פעם לא שרתי או שיחקתי בלי בובה. אני כנראה לא אדע מאיפה להתחיל".
חיים אישיים

פפר הוא בן דודו של השחקן אורי פפר.
הערות שוליים

↑  רעות ברנע, רד על הברכיים: ראיון סוער עם רד אורבך, באתר כלכליסט, 26 בספטמבר 2017
1 2  צפו: כך נראה רד אורבך מאחורי הקלעים של הכוכב הבא לאירוויזיון, באתר אייס, 9 בינואר 2025
↑  Ofek Jerassi, Israel: Surprising Contestants of "HaKokhav HaBa" Who Made It to the Auditions! - Eurovision, EuroMix, ‏2024-10-29 (באנגלית אמריקאית)
↑  דניאל סלגניק, ערב סגול עמוק: רד אורבך בראיון ללא גבולות, באתר SchokenGroup, ‏20 בספטמבר 2019
↑  עמית סלונים, ‏אדוני הבובות: אימפריית "רד בנד" במופע שיא, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2014
↑  דסק קשת 12, ‏האיש מאחורי הבובה של רד: "הוא מחזיק אותו ושר", באתר ‏מאקו‏, 22 בדצמבר 2024
1 2  אור ברנע, "רד בנד" עוזבת את הארץ, באתר ynet, 31 במרץ 2009
ערך זה הוא קצרמרבנושא מוזיקאים ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
סאהל

חבל הסאהל על מפת אפריקה
ג'ירפות בסאהל
נוף בסאהל בעונה הלחה
אנשי הסאהל
סאהֶל (בערבית: ساحل, "סאחל", מילולית: "חוף", "גדה") הוא אזור גאוגרפי העובר לרוחבה של יבשת אפריקה, בין מדבר סהרה שבצפונו, לחבל הארץ הפורה יותר סודאן (אנ') שבדרומו (אין זו המדינה בעלת השם הזהה), ומהווה את גבולו הצפוני של אזור אפריקה שמדרום לסהרה. בין שני אזורים גאוגרפיים אלו עובר  הנהר סנגל. באזור זה נעשים מאמצים לעצור את התפשטות מדבר הסהרה על ידי פיתוח החומה הירוקה הגדולה.
המונח

המונח "סאהל" הוא מונח גאוגרפי במקורו ומתייחס לאותה רצועת קרקע שבה כמות המשקעים נעה בין 75–450 מ"מ בשנה. מתייחסים למדינות השוכנות בחבל הסאהל כ"מדינות הסאהל", או מדינות מערב אפריקה.
גאוגרפיה

אופי אזור הסאהל הוא ברובו סוואנה. קצהו המערבי הוא בחוף האוקיינוס האטלנטי וקצהו המזרחי בקרן אפריקה. הנוף באזור ענק זה משתנה בין כרי עשב חצי-מדברי לבין סוואנה הזרועה בקוצים. בהיסטוריה האפריקאית היה הסאהל  מושבן של כמה מן הממלכות המתקדמות ביותר באפריקה, שנהנו מן המסחר שחצה את מדבר סהרה. הממלכות הללו במקובץ ידועות בשם הממלכות הסאהליות.
מדינות הסאהל כיום כוללות את סנגל, כף ורדה, מאוריטניה, מאלי, בורקינה פאסו, ניז'ר, ניגריה, צ'אד, סודאן ואריתריאה.
קולוניאליזם

רוב מדינות הסאהל היו קולוניות צרפתיות. לאחרונה, מדינות כמו צ'אד, בורקינה פאסו, ניז'ר, מאלי, סנגל וחוף השנהב החליטו לבטל את הקולוניאליזם הצרפתי וגם הורו לצרפת להוציא את כל חייליה משם. הטענה שלהן היא שצרפת ניצלה את המשאבים הטבעיים שלהן והשאירה את האוכלוסייה במצב של עוני מחפיר.
סביבה

בסיום עידן הקרח האחרון, לפני כ-14,000 שנה, החלה באזור הסאהל ומדבר סהרה התקופה הלחה באפריקה. פני השטח היו מכוסים בצמחייה ירוקה, נחלים רבים זרמו לאגמי ענק ולנהרות, וגשמים מרובים ירדו גם בקיץ. הגורם המשמעותי ביותר להיווצרות התקופה הלחה היו שינויים במסלול ובנטיית כדור הארץ (מחזורי מילנקוביץ').
כיום, כמות המשקעים השנתית בסאהל (75–450 מ"מ), יורדת בעיקר בתקופת המונסון. כמויות המשקעים השנתיות משתנות באופן קיצוני משנה לשנה. שני גורמים עיקריים מגבילים את תנובת הקרקע בסאהל: כמות המים ופוריות הקרקע. אדמות הסאהל הן חומציות ברובן (דבר הגורם לרעלת אלומיניום לצמחייה), ותכולת החנקן והאשלגן בקרקע נמוכה מאוד - גם גורמים אלו מגבילים מאוד את פוריות הקרקע.
נמצא כי קיימת קורלציה חזקה בין כמות המשקעים בסאהל לבין עוצמתה של עונת ההוריקנים באוקיינוס האטלנטי.
אוכלוסייה

לאורך ההיסטוריה היו רוב אנשי הסאהל נוודים למחצה, המעבדים את הקרקע ומגדלים בקר ונודדים עם העדרים אחר הקרקע הפורייה לפי עונות השנה. זוהי כנראה השיטה היעילה ביותר לנצל את משאבי הסאהל. ההבדל בין צפון הסאהל בו רמת המשקעים נמוכה יותר, אולם הקרקע פורייה יותר, לעומת האזור הדרומי ובו כמות משקעים גבוהה יותר, נוצל על ידי הרועים. העדרים היו רועים במישורי העשב הצפוניים, המזינים יותר, בעונת המשקעים ואחר כך נודדים בעונה היבשה, מאות קילומטרים דרומה, שם המרעה מצוי בשפע רב יותר אבל מזין פחות. בעשרות השנים האחרונות[דרושה הבהרה], השילוב של מעבר ליישובי קבע וגידול עדרי בקר גדולים וקבועים באזורים הפוריים יותר, יצרו קונפליקטים עם רועי הבקר המסורתיים הנוודים.
בצורת

בשנת 1914 התרחשה בצורת בהיקף נרחב אזור הסאהל, שגרמה לרעב המוני. בשנות השישים הייתה עלייה בכמות המשקעים בחלקו הצפוני של חבל הסאהל, דבר שהפך חבל ארץ זה לנגיש יותר. במקביל, ממשלות המדינות באזור, עודדו את תושביהן להתיישב בחלקו הצפוני של הסאהל. בשנת 1968 החלה בסאהל תקופת בצורת נוספת, אשר נמשכה עד לשנת 1974. עד מהרה יבשו שדות המרעה ולא ניתן היה להאכיל את עדרי הבקר. בשיא הבצורת נחשפה הקרקע מכל עשב והאזור שב להיות מדברי. בתקופה זו, כמו בשנת 1914, רעב כבד פשט בסאהל, אולם הפעם התגייס העולם המערבי לעזרה. אסון זה היווה את הבסיס לייסוד הקרן הבינלאומית לפיתוח חקלאי של האו"ם.
בשנות השמונים ידע הסאהל בצורת נרחבת נוספת ואף הפעם היה רעב כבד. ההערכות הן כי בשתי תקופות הבצורת, בשנות השבעים והשמונים בסאהל, נספו מעל מיליון תושבים וכ-50 מיליון סבלו מן הבצורת, בדרך זו או אחרת.
הסברה הראשונית באשר לגורמי הבצורת הייתה שימוש-יתר בקרקע על ידי עדרי הבקר, אולם בשנים האחרונות, לאחר שנלמדה תופעת התחממות כדור הארץ, ההשערה היא כי הבצורת בסאהל נגרמה מזיהום אוויר באירופה ובצפון אמריקה. זיהום אשר שינה את תכונות העננות מעל האוקיינוס האטלנטי והסיט את דפוס המונסון דרומה. כך נפסקו גשמי הקיץ בסאהל.[דרוש מקור]
מאז 2007 מתקיים מאמץ של מדינות אפריקה והאו"ם לגרום לשינוי הסביבה בסאהל. התוכנית המרכזית כוללת נטיעה של עצים לרוחב היבשת במטרה לשפר את הקרקע, לספק מזון לאדם ולבעלי החיים וכדומה.
ראו גם

מדבור
החומה הירוקה הגדולה
הערות שוליים

↑  אסף רוזנצוייג, ‏השפלה נוספת לצרפת: גם חוף השנהב וסנגל הודיעו שיסלקו את כוחותיה, באתר ‏מאקו‏, 1 בינואר 2025
↑  Peter B. deMenocal & Jessica E. Tierney, Green Sahara: African Humid Periods Paced by Earth's Orbital Changes, www.nature.com, 2012
↑  Landsea, C., and Gray, W. The Strong Association between Western Sahel Monsoon Rainfall and Intense Atlantic Hurricanes. Journal Of Climate, Vol. 5, No. 5, May 1992. http://www.aoml.noaa.gov/hrd/Landsea/sahel/index.html
↑  על הפרויקט באתר הסוכנות למזון ולחקלאות של האו"ם
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007551061205171  BNE: XX451354  GND: 4076953-7  LCCN: sh85116502  LNB: 000300388  NKC: ge838745  SUDOC: 027302539  VIAF: 234147245   WorldCat (עם VIAF): 234147245
אבחון אוטיזם

האבחנה של אוטיזם היא תהליך הזיהוי וההגדרה של אדם כאוטיסט, והיא מתבססת על התנהגות נצפית ישירות ועל דיווחים העוסקים בהתנהגותו של האדם. לא קיימים סממנים ביולוגיים ידועים לאוטיזם שיכולים לאפשר אבחנה חד-משמעית ולכן האבחנה מתבססת על תצפיות ועל שורה של קריטריונים.
רוב האבחנות של אוטיזם מתבססות על קריטריונים מספרי האבחנות המוכרים, כמו ICD של ארגון הבריאות העולמי ו-DSM של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית. כיום נעשה שימוש ב-DSM-5 שפורסם ב-2013 וב-ICD-10 מ-1994, כשה-ICD-11, שהחליף אותו ב-2022, נמצא בתהליכי יישום עולמיים.
אתגרים

ישנם מספר גורמים המקשים על אבחון הספקטרום האוטיסטי (ASD). ראשית, אין בדיקות הדמיה, מולקולריות או גנטיות סטנדרטיות שניתן להשתמש בהן לאבחון. יש מגוון רחב באופן שבו ASD משפיע על אנשים. הביטויים ההתנהגותיים משתנים בהתאם לשלב ההתפתחותי של האדם, גיל ההצגה, התמיכה הנוכחית והשונות האישית של כל אחד. לבסוף, ישנם מצבים שונים שעלולים להיראות דומים להפרעה על הספקטרום האוטיסטי, כולל מוגבלות אינטלקטואלית, לקות שמיעה, וליקוי שפה ספציפי, תסמונת לנדאו-קלפנר, ADHD, הפרעת חרדה והפרעות פסיכוטיות. יתר על כן, נוכחות של אוטיזם יכולה להקשות על אבחון הפרעות פסיכיאטריות דו-קיום, כגון דיכאון. האבחון יהיה הרבה יותר קשה אצל מבוגרים, כיוון שרבים מהאנשים עם ASD שמגיעים לבגרות ללא אבחון, מפתחים טכניקות מיסוך מגוונות (ולפעמים אינטנסיביות) שמקשות מאוד על אבחון חיצוני.
קריטריונים של DSM-5-TR

ה-DSM-5-TR מפרט חמישה קריטריונים לאבחון אוטיזם, עם דוגמאות, הכוללים שתי קבוצות עיקריות:
ליקויים מתמשכים בתקשורת ובאינטראקציה חברתית, כגון קשיים בחילופי רגשות חברתיים, בתקשורת לא מילולית וביצירת או הבנת מערכות יחסים.
דפוסי התנהגות, תחומי עניין או פעילויות מוגבלים שחוזרים על עצמם, כגון פעולות או דיבור שחוזרים על עצמם, הקפדה על שגרה, קיבעונות אינטנסיביים ותגובות חושיות חריגות.
הסימפטומים חייבים להיות ברורים בשלב מוקדם בהתפתחות, אם כי הם עשויים להתגלות רק כאשר הדרישות החברתיות עולות על היכולות או כשהם מוסווים על ידי אסטרטגיות התמודדות נלמדות בשלב מאוחר יותר.
התסמינים גורמים לפגיעה משמעותית בתחומים חברתיים, תעסוקתיים או חשובים אחרים בתפקוד הנוכחי.
התסמינים אינם מוסברים טוב יותר על ידי הפרעה התפתחותית אינטלקטואלית או עיכוב התפתחותי גלובלי.
תהליך האבחון בישראל

אבחון אוטיזם בישראל, דורש הסכמה בין פסיכולוג קליני לבין רופא מומחה, כמו נוירולוג ילדים, פסיכיאטר ילדים או רופא התפתחותי. תהליך האבחון כולל קבלת מכתבי אבחנה משני הגורמים הללו. לעיתים קרובות משתתפים גם אנשי מקצוע נוספים, כמו קלינאי תקשורת ומרפאים בעיסוק, הבוחנים יכולות שפה, רגישות תחושתית ומאפיינים נוספים החיוניים להבנת צרכיו של המאובחן. הערכה התפתחותית ופסיכולוגית: תהליך האבחון מתחיל לרוב בהערכה התפתחותית של הילד, הכוללת בדיקה של כישוריו הקוגניטיביים והרגשיים. ילדים עד גיל 3 עוברים לעיתים קרובות אבחון באמצעות כלי Mullen, וילדים בגיל 6–7 ייבדקו בדרך כלל ב-WISC-IV.
מבחני שפה: כחלק מהתהליך, הילד עובר לעיתים קרובות הערכה שפתית על ידי קלינאית תקשורת, שבודקת את השפה וההגייה. תהליך זה עשוי לכלול משחקים, תצפיות ושיחות עם הילד.
תצפיות וערכות אבחון ספציפיות: כחלק מהאבחון, נעשה בדרך כלל שימוש בכלים כמו ADOS ו-ADI-R, שנחשבים חשובים בזיהוי אוטיזם. במשימות כמו בניית צורות מקוביות, השתתפות בשיחה עם המאבחן, סיפור מתוך ספר, מעבר בין פעילויות ושימוש בדמיון, הילד נצפה, מוערך ומועבר לתיעוד מדויק.
הערכה תפקודית: לעיתים נעשית הערכה לבחינת יכולות הילד בתחומים חברתי, חינוכי ומשפחתי בעזרת כלים כמו VINELAND-II או ABAS-II.
קביעת האבחנה: האבחנה נעשית על פי קריטריונים מתוך ה-DSM-5, שמתמקדים בתקשורת ואינטראקציה חברתית ובהתנהגויות חזרתיות.
שכיחות שיעורי אבחון אוטיזם

משנת 2011 עד 2022, חלה עלייה של 175% באבחון אוטיזם. על פי ה-CDC, בשנת 2023, 1 מתוך 36 ילדים בני 8 אובחנו עם ASD, בעוד שבשנת 2018, רק 1 מתוך 44 ילדים בני 8 היו מאובחנים עם ASD. מחקרים מראים שבנים נוטים יותר להיות מאובחנים עם ASD מאשר בנות, אף על פי שאין הבדל משמעותי בין השניים בתסמינים ובביטוי הכללי.
הערות שוליים

↑  Baird G, Cass H, Slonims V (באוגוסט 2003). "Diagnosis of autism". BMJ. 327 (7413): 488–493. doi:10.1136/bmj.327.7413.488. PMC 188387. PMID 12946972. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  CDC, Screening for Autism Spectrum Disorder, Autism Spectrum Disorder (ASD), ‏2024-12-06 (באנגלית אמריקאית)
↑  Volkmar F, Cook EH, Pomeroy J, Realmuto G, Tanguay P (בדצמבר 1999). "Practice parameters for the assessment and treatment of children, adolescents, and adults with autism and other pervasive developmental disorders. American Academy of Child and Adolescent Psychiatry Working Group on Quality Issues". Journal of the American Academy of Child and Adolescent Psychiatry. 38 (12 Suppl): 32S–54S. doi:10.1016/s0890-8567(99)80003-3. PMID 10624084. {{cite journal}}:  (עזרה)
1 2  "Section 2: Neurodevelopmental Disorders". Diagnostic and statistical manual of mental disorders : DSM-5-TR (Print) (Fifth edition, text revision. ed.). Washington, DC: American Psychiatric Association Publishing. 2022. ISBN 978-0-89042-575-6.
↑  Dover CJ, Le Couteur A (ביוני 2007). "How to diagnose autism". Archives of Disease in Childhood. 92 (6): 540–545. doi:10.1136/adc.2005.086280. PMC 2066173. PMID 17515625. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Mantovani, John F (2000). "Autistic regression and Landau-Kleffner syndrome: progress or confusion?". Developmental Medicine and Child Neurology. 42 (5): 349–353. doi:10.1111/j.1469-8749.2000.tb00104.x. PMID 10855658.
↑  Constantino JN, Charman T (במרץ 2016). "Diagnosis of autism spectrum disorder: reconciling the syndrome, its diverse origins, and variation in expression" (PDF). The Lancet. Neurology. 15 (3): 279–91. doi:10.1016/s1474-4422(15)00151-9. PMID 26497771. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  Matson JL, Neal D (2009). "Cormorbidity: diagnosing comorbid psychiatric conditions". Psychiatric Times. 26 (4). אורכב מ-המקור ב-3 באפריל 2013. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  אבחון אוטיזם בישראל, באתר המרכז הלאומי לחקר אוטיזם
1 2  אבחון אוטיזם, באתר כל זכות
↑  כלי אבחון, באתר המרכז הלאומי לחקר אוטיזם
1 2  מבחן ADOS ומבחן ADOS-2, באתר אוטיזם אונליין
↑  Grosvenor, Luke P.; Croen, Lisa A.; Lynch, Frances L.; Marafino, Ben J.; Maye, Melissa; Penfold, Robert B.; Simon, Gregory E.; Ames, Jennifer L. (2024-10-30). "Autism Diagnosis Among US Children and Adults, 2011-2022". JAMA Network Open (באנגלית). 7 (10): e2442218. doi:10.1001/jamanetworkopen.2024.42218. ISSN 2574-3805. PMC 11525601.
↑  "CDC Newsroom". CDC (באנגלית אמריקאית). 2016-01-01. נבדק ב-2024-11-25.
↑  Duvekot, Jorieke; van der Ende, Jan; Verhulst, Frank C; Slappendel, Geerte; van Daalen, Emma; Maras, Athanasios; Greaves-Lord, Kirstin (באוגוסט 2017). "Factors influencing the probability of a diagnosis of autism spectrum disorder in girls versus boys". Autism (באנגלית). 21 (6): 646–658. doi:10.1177/1362361316672178. ISSN 1362-3613. {{cite journal}}:  (עזרה)
תהליך מיון ואבחון ASD; M-CHAT הוא רשימת בדיקה שונה לאוטיזם אצל פעוטות; (+) הוא תוצאת בדיקה חיובית; (-) היא תוצאת בדיקה שלילית
בית אקשטיין

| --- | --- |


משרדי הנהלת בית אקשטיין
 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  בנימינה-גבעת עדה 
 תקופת הפעילות:  1987–הווה (כ־38 שנים) 
 www.b-e.org.il
 
בית אקשטיין מקבוצת דנאל הוא ארגון[דרושה הבהרה] שמטרתו לקדם את השתלבותם החברתית של אנשים עם לקויות. בית אקשטיין הוקם בשנת 1987, על ידי יובל אקשטיין, ומפעיל שירותים מגוונים בתחומי החינוך, התעסוקה והדיור של אנשים עם מוגבלויות בכל רחבי ישראל.
בית אקשטיין מעסיק יותר מ-2,000 עובדים המספקים שירות לכ-4,500 מקבלי שירות[דרוש מקור]. מנכ"ל הארגון הוא יגאל נחתומי.
פעילות

בית אקשטיין מפעיל כ-60 מסגרות ברחבי הארץ אשר פועלים בתחומי החינוך, הדיור והתעסוקה.
פעילות > חינוך

בית אקשטיין מפעיל 24 בתי ספר בפריסה ארצית. בתי הספר מתמחים במתן שירותי חינוך לאוכלוסיות מגוונות, כגון ילדים עם לקויות למידה, קשיים נפשיים, ילדים על הספקטרום האוטיסטי וילדים עם מוגבלות שכלית התפתחותית. תוכנית הלימודים בבתי הספר עומדת בקריטריונים הפדגוגיים שנקבעו על ידי משרד החינוך, ועומדים בקנה אחד עם הספרות המקצועית העדכנית בכל הנוגע לחינוך מיוחד. בתי הספר של בית אקשטיין הם בתי ספר לחינוך מיוחד, מוכרים ושאינם רשמיים הפועלים ברישיון ובפיקוח משרד החינוך.
פעילות > דיור

ארגון בית אקשטיין מספק שירותי דיור המותאמים לאוכלוסיות שונות בקרב אנשים עם מוגבלויות. שירותי הדיור מתחלקים לדיור בקהילה, מעונות ופנימיות.
דיור בקהילה: שירותי הדיור כוללים מערכי דיור בקהילה אשר מיועדים לאנשים עם מוגבלות אשר זקוקים למידה מועטה עד בינונית של תמיכה בחיי היום-יום. שירותי הדיור בקהילה כוללים בית הכשרה אשר מספק ידע והתנסות ראשונית בפיתוח חיים עצמאיים בקהילה. לאחר שלב ההכשרה, האדם ממשיך לדירה בקהילה, אשר ממוקמת, לרוב, בסמוך לבית ההכשרה. בשלב המגורים העצמאיים האדם בונה, ביחד עם הצוות, תוכנית תמיכות אישית לפיתוח מיומנויות חברתיות, השתלבות בעבודה, צריכת שירותים בקהילה וכישורי חיים נוספים.
מעונות: בית אקשטיין מפעיל מעונות המיועדים לילדים, בני-נוער ובוגרים עם מוגבלויות בינוניות וקשות. השירותים המקצועיים במעונות ניתנים 24 שעות ביממה וכוללים גם שירותים רפואיים ופרא-רפואיים.
פנימיות: בית אקשטיין מפעיל פנימיות שמטרתן לשמש כמסגרות טיפוליות-שיקומיות לילדים ומתבגרים עם יכולות וצרכים מגוונים. כל מסגרות הדיור של בית אקשטיין נמצאות תחת פיקוח של משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
פעילות > תעסוקה וקידום קריירה

בית אקשטיין מספק מגוון שירותי תעסוקה לאנשים מוגבלויות. מטרת שירותי התעסוקה היא לסייע למקבלי השירות להשתלב בשוק העבודה, ביחסי עובד-מעביד. בהתאם לרצונות, להשכלה, לניסיון התעסוקתי ולשלב התעסוקתי בו האדם נמצא (תעסוקה מקדמת, תעסוקה מעברית ועבודה בשוק החופשי) נבנית לאדם תוכנית אישית המסייעת לו להשיג את מטרותיו. שירותי התעסוקה של בית אקשטיין מחולקים לשני סוגים עיקריים: תעסוקה מקדמת ותעסוקה נתמכת.
תעסוקה מקדמת: בית אקשטיין מפעיל מסגרות תעסוקה מקדמת שמטרתן להכשיר את מקבלי השירות להשתלבות בשוק החופשי באמצעות פיתוח מיומנויות תעסוקה ומיומנויות בין אישיות. כמו בכל המסגרות של הארגון, מקבל השירות בונה ביחד עם הצוות את התוכנית האישית שלו ומתקיים מעקב קבוע ושיטתי לבחינת ההתקדמות בהשגת המטרות של מקבל השירות.
תעסוקה נתמכת: מטרת שירותי התעסוקה הנתמכת היא לסייע לאדם למצוא ולהתמיד במקום עבודה לאורך זמן, תוך מתן תמיכה למעסיקים בתהליכי הגיוס, השימור והקידום של עובדים עם מוגבלויות. תהליך התמיכה כולל סיוע בבניית קורות חיים, הכנה לראיון עבודה, תמיכה במהלך התקופה הראשונה להשתלבות במקום העבודה החדש ועוד. בנוסף, שירותי התעסוקה הנתמכת כוללים איתור מקומות עבודה, ליווי ותמיכה במעסיקים, מרכזי הערכה ואבחון, סדנאות הכנה לעבודה וסדנאות מקצועיות נוספות, הכוונה ופגישות פרטניות בעת הצורך ועוד. שירותי התעסוקה ניתנים בשלשה מרכזים: תל אביב, חיפה וירושלים.
פעילות > תעסוקה וקידום קריירה > פרויקט Begin

פרויקט זה מיועד לצעירים (גילאי 18–20) עם אוטיזם בתפקוד גבוה ומטרתו לספק להם ידע וכלים שיאפשרו להם להשתלב בשוק העבודה. במסגרת הפרויקטים נערכות פעילויות לקידום הכישורים והמיומנויות התעסוקתיות והבין-אישיות של המשתתפים כגון מפגשי לימוד בנושאים שונים, עריכת סימולציות המדמות מצבים שונים בעולם העבודה, שמיעת סיפורי הצלחה של אנשים עם אוטיזם שהשתלבו בשוק החופשי ושל המעסיקים שלהם, סיורים במקומות עבודה ועוד.
ההצטרפות לשירותי התעסוקה הנתמכת מתבצעת דרך הלשכה לשירותים חברתיים ברשות המקומית, ומותנית באישורה והשירותים השונים הם תחת פיקוח משרד הרווחה, משרד הבריאות, והמוסד לביטוח לאומי.
פעילות > יחידת המחקר יישומי

יחידת המחקר יישומי של הארגון מבצעת מחקר והערכה תוך ארגוניים כדי לבחון את מידת איכות ויעילות השירותים הניתנים על ידי הארגון, וכן שיתופי פעולה מחקריים המקדמים מחקר ופיתוח של ידע וכלים לשיפור השירותים שמציע הארגון.
רחבת בית ספר גן שמואל
רחבת קהילה צעירה בית אקשטיין בנימינה