stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נושאי כליו של הרמב"ם
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > מגדל עוז

חיבורו של ר' שם טוב אבן גאון, נכתב כמאה שנה לאחר הסתלקות הרמב"ם (1300 לספה"נ). כתיבתו של חיבור זה הייתה לשם הגנה מפני השגותיו של הראב"ד. כמו כן, היה ר' שם טוב הראשון שעסק בציון מקורותיו של רמב"ם.
בכמה מן המקומות דוחה ר' שם טוב את השגותיו של הראב"ד, על ידי הבאת נוסח מקורי של דברי רמב"ם שהיה ברשותו.
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > הגהות מימוניות

חיבורו של ר' מאיר הכהן מרוטנבורג (בעזרתו של רבי שמשון בן צדוק), נכתב כמאה שנה לאחר מות רמב"ם (1300 לספירה). ר' מאיר ראה חשיבות להוסיף על דברי רמב"ם את מנהג אשכנז. בעיקר מזכיר את פסיקות רבו המהר"ם מרוטנבורג ושאר בעלי התוספות.
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > מגיד משנה

חיבורו של ר' וידאל די טולושא, נכתב כמאה וחמישים שנה לאחר הסתלקות הרמב"ם (1350 לספה"נ). בחיבור זה המשיך ר' וידאל את דרכו של ספר 'מגדל עוז', יישב את קושיות הראב"ד וציין את מקורותיו של רמב"ם. אמנם, חיבור זה מקיף ורחב יותר מקודמו. חיבור זה הוא כנראה החשוב מבין נושאי כליו של רמב"ם.
בידנו ספרי 'מגיד משנה' על שישה בלבד מספרי משנה תורה, מתוך ארבעה-עשר ספרי הרמב"ם: זמנים, נשים, קדושה, נזיקין, קנין ומשפטים.
כשלא מסכים ר' וידאל עם דעתו של רמב"ם, הוא מציין זאת בדבריו, שלא מצא ראיה לדברי רמב"ם. כשהוא מזכיר את רמב"ם בלשון 'המחבר', ולא מכנה אותו 'רבנו', זהו סימן שאין דעתו נוחה בדברי רמב"ם.
מגיד משנה,  באתר ויקיטקסט
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > ר"י קורקוס

רבי יוסף קורקוס חיבר פירוש על משנה תורה על ארבעת הספרים העוסקים במצוות שאינן נוהגות בזמן הזה או בחו"ל, זרעים, עבודה, קרבנות, טהרה. על ספרים אלו, ה"מגיד משנה" לא חיבר את פירושו, וככל הנראה הר"י קורקוס רצה להשלים את הפירוש. ספרו על זרעים הודפס במאה ה-18, ושאר ספריו הודפסו במהדורת שבתי פרנקל. מספרו על טהרה נותרו קטעים קטנים בלבד.
רבי יוסף קורקוס נוהג לפרש את הרמב"ם בדרך הפשט, תוך התמקדות במקורות הקשורים ישירות לעניינים הנדונים.
ספר זה נכתב כשלוש מאות שנה לאחר מות רמב"ם (1500 לספה"נ).
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > יקר תפארת

ספרו של ר' דוד בן זמרה (שם החיבור מפורסם יותר בשם מחברו: רדב"ז). ספר זה נכתב כשלוש מאות שנה לאחר מות רמב"ם (1500 לספה"נ).
הרדב"ז כתב פירוש על החלקים במשנה תורה, שלא נכתב עליהם פירוש 'מגיד משנה'.
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > כסף משנה

ספרו של ר' יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, בן דורו של הרדב"ז.
בהקדמתו כותב ר' יוסף קארו, שמטרות הספר הן: להשיב לראב"ד ולרמ"ך בהשגותיהם על רמב"ם, ולציין את מקורותיו בכל הלכה. פירוש ה'מגיד משנה' נתן רק תשובה חלקית לבעיות אלו, כיון שנכתב על חלק מועט מהלכות רמב"ם.
כסף משנה,  באתר ויקיטקסט
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > לחם משנה

נכתב בידי רבי אברהם די בוטון, כשלוש מאות וחמישים שנה לאחר מות רמב"ם (1550 לספה"נ). בתחילת כתיבת הספר, לא ראה רבי אברהם את פירוש ה"כסף משנה". בהמשך החיבור, לאחר שראה את הפירוש, התייחס גם לדבריו.
ספר זה מפורסם בהיקפו, וכן בסגנונו המהיר והנמרץ, ומשמש כאחד המפרשים החשובים ביותר של רמב"ם.
לחם משנה,  באתר ויקיטקסט
רשימת נושאי הכלים על ה"משנה תורה" > משנה למלך

חיברו ר' יהודה רוזאניס, בסביבות שנת ה'ת"ס (1700 לספה"נ). הספר נכתב מתחילה כחידושי תורה לפי נושאים שונים, ורק לאחר מכן, נערך על ידי תלמידו של ר' יהודה, ר' יעקב כולי, כפירוש על רמב"ם.
משנה למלך,  באתר ויקיטקסט
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > בעלי אלשרח

בתימן קיבל הרמב"ם מעמד מיוחד, יהודי תימן קיבלו אותו עליהם כפוסק המרכזי. פירושים רבים נתחברו סביב חיבוריו. ספרו משנה תורה זכה לעשרות חכמים שהחלו מבארים אותו, יצירותיהם לא זכו לצאת לאור מחמת חסרון בית דפוס בתימן.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > קרית ספר

חיברו רבי משה מטראני; מברר מקור כל דין, האם נלמד מהתורה שבכתב, אם נלמד מי"ג מידות שהתורה נדרשת בהן, אם מהלכה למשה מסיני, אם גזרות ותקנות.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > שער המלך

חיברו רבי יצחק נוניש בילמונטי. הספר מרחיב ומחדש בסוגיות התלמוד.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > מרכבת המשנה (אלפנדארי)

חיברו רבי אהרן אלפאנדרי, מחבר ספר יד אהרן על הטור והב"י. במקור כתב על כל חלקי הרמב"ם אך בעקבות שרפה נותרו רק חלקים מהפירוש.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > מרכבת המשנה (חלם)

נכתב על ידי הרב שלמה מחלם.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > יד הקטנה

נכתב על ידי הרב דב בעריש גוטליב (ת"ק - כ"ג באב תקנ"ו) משינאווא, הספר הוא שילוב של מוסר ופירוש, יצא לאור על ידי בניו בלבוב בתק"ס. מוזכר בשיחות הר"ן.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > אור שמח

נכתב על ידי הרב מאיר שמחה הכהן מדווינסק.
אור שמח,  באתר ויקיטקסט
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > צפנת פענח

נכתב על ידי הרב יוסף רוזין. מתאפיין בלשונו הקצרה ובהפניותיו הרבות.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > חידושי רבנו חיים הלוי

נכתב על ידי הרב חיים הלוי סולובייצ'יק רב העיר בריסק, אבי שיטת הלימוד הבריסקאית וממנהיגי הצבור החרדי. הספר מאופיין בניתוח דק ולמדני על מנת לבאר להסביר ולתרץ את דברי הרמב"ם ודברי הראב"ד בעל ההשגות על הרמב"ם.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > חידושי מרן רי"ז הלוי

נכתב על ידי הרב יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק, שהיה ראש ישיבה בעיר בריסק ואחר כך בירושלים, ומילא את מקום אביו הרב חיים הלוי סולובייצ'יק ברבנות בריסק. ספרו בנוי כמתכונת ספרו של אביו וניחן אף הוא בסברות דקות ומעמיקות.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > אבן האזל

נכתב על ידי הרב איסר זלמן מלצר.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > אבי עזרי

נכתב על ידי הרב אלעזר מנחם מן שך.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > דרך אמונה ודרך חכמה

ספרים הערוכים במתכונת המשנה ברורה על הלכות זרעים וקדשים. נכתבו על ידי הרב חיים קניבסקי.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > הרב יוסף קאפח

כתב פירוש מקיף ביותר על משנה תורה אותו הוא הוציא במהדורתו בה הוא גם הציע את הנוסח הנכון על פי כתבי התימניים אותם הוא החשיב למדויקים ביותר. בפירושו, הביא הרב קאפח את הפירושים שהיו לפניו ומביא ממקורות נוספים ברמב"ם, אותם לעיתים הוא מתרגם מחדש. בתוך ציטוט דברי הפרשנים האחרים מצרף הרב קאפח לעיתים את דעתו.
חיבורים נוספים על ה'משנה תורה' > יד פשוטה

יד פשוטה נכתב על ידי הרב נחום אליעזר רבינוביץ', מומחה בולט למשנתו של הרמב"ם. שיטתו בפירוש היא ביאור הרמב"ם על פי השוואות למקומות אחרים במשנתו, ולראשונים וגאונים שקדמו לו, דוגמת הר"ח והרי"ף. עד כה יצא לאור הפירוש על ספרי "מדע", "אהבה", "זמנים", "נשים", "משפטים", "נזקים", "שופטים" וכן על הלכות כלאיים, הלכות מתנות עניים והלכות שמיטה ויובל מתוך ספר "זרעים".
ספרי מקורות

כאמור הרמב"ם לא ציין את מקורותיו בספר משנה תורה. נושאי הכלים המגיד משנה והכסף משנה מביאים לרוב את מקורותיו של הרמב"ם. ספרים בולטים בנושא בעת המודרנית הם:
מראי מקומות לספר משנה תורה - כולל שעל ידי מזכירות הרבי מליובאוויטש.
מקורות היד - בתוך ספר משנה תורה של מהדורת חזק.
מהדורות מבוארות

הרמב"ם המבואר בהוצאת עוז והדר.
משנה תורה להרמב"ם המבואר - הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ).
משנה תורה המבואר - מפעל משנה תורה.
רמב"ם הערוך - הרב בלומינג.
רמב"ם המבואר בהוצאת חיטריק.
רמב"ם לעם בהוצאת מוסד הרב קוק.
הערות שוליים

↑  שם הגדולים, חלק ב', מערכת ל', אות כ"ט.
↑  ימי ההילולה ליום כ"ג אב, באתר ארגון קברי צדיקים, ‏2011-09-01
↑  גוטליב, דוב בריש בן יעקב, יד הקטנה <מהדורה חדשה> - הלכות תשובה, הלכות תשובה, באתר אוצר החכמה
↑  שיחות הר"ן, קמה
בת'אני מאטק-סנדס

| --- | --- |

 לידה:  23 במרץ 1985 (בת 39) רוצ'סטר, ארצות הברית 
 מדינה:  ארצות הברית
 מקום מגורים:  פיניקס 
 גובה:  1.68 מ'
 יד חובטת:  ימין
 פעילות כמקצוענית:  1999–הווה (כ־26 שנים)
 סה"כ פרסים שצברה:  8,816,997 דולר אמריקאי 
 יחידים
 מאזן קריירה:  322-376
 דירוג שיא:  30 (2011)
 זוגות
 מאזן קריירה:  255-457
 דירוג שיא:  1 (2017)
 זכיות בטורנירים:  30
 שיאי גראנד סלאם
 זכיות 9 (5 זוגות נשים, 4 זוגות מעורבים)
 אליפות אוסטרליה הפתוחה:  הסיבוב השלישי
 אליפות צרפת הפתוחה:  הסיבוב השני
 וימבלדון:  הסיבוב השני
 אליפות ארצות הברית הפתוחה:  הסיבוב הרביעי
 תאריך עדכון 2.2025
 
בת'אני מאטק-סנדס (באנגלית: Bethanie Mattek-Sands; ‏ נולדה ב-23 במרץ 1985) טניסאית אמריקאית. היא זכתה להצלחות בתחרויות זוגות נשים וזוגות מעורבים בהם זכתה 8 פעמים בתחרויות גראנד סלאם. סבשנת 2017 היא דורגה מס' 1 בתחרויות זוגות והייתה ברמה זו במשך 32 שבועות רצופות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא זכתה במדליית זהב בזוגות מעורבים לצד ג'ק סוק.
ביוגרפיה

בת'אני מאטק נולדה בשנת 1985 ברוצ'סטר שבמינסוטה. היא התחתנה בשנת 2009 ומאז שם משפחתה מאטק-סנדס.
בת'אני מאטק החלה קריירה מקצועית בשנת 1999.
בשנת 2001 היא התחילה לשחק בתחרויות גראנד סלאם. בתחרויות הנשים היא לא הגיע לשלבים מתקדמים.
בתחרויות זוגות נשים
בתחרויות הנשים ב"גראנד סלאם" סניה מירזה לא זכתה להצלחה יתרה.
בתחרויות זוגות נשים בת'אני מאטק-סנדס הגיעה להצלחות תוך משחקה לצד לוציה שפרובה. הם ניצחו באליפות אוסטרליה הפתוחה 2015 ועד לשנת 2017 ניצחו ב-5 תחרויות זוגות בגראנד סלאם. רק באליפות וימבלדון היא לא הצלחיה להגיע לתואר. בשנת 2021 היא שיחקה לצד איגה שוויונטק והן הפסידו בגרמ אליפות צרפת הפתוחה 2021.
בתחרויות זוגות מעורבים בת'אני מאטק-סנדס הגיע לגמר 6 פעמים וניצחה 4 פעמים עם פרטנרים שונים. כמו בתחרויות זוגות נשים היא לא הצליחה להגיע לתואר באליפות וימבלדון.
בת'אני מאטק-סנדס שיחקה ב-2 אולימפיאדות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא זכתה במדליית זהב בזוגות מעורבים לצד ג'ק סוק.
בגמר ה-WTA בת'אני מאטק-סנדס הגיע לגמר תחרות זוגות נשים בשנת 2016.
גאזה (מוזמביק)

| --- | --- |

 מדינה:  מוזמביק מוזמביק
 בירת המחוז:  שאי-שאי
 שטח:  75,334 קמ"ר
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,422,460 (2017)
 קואורדינטות:  23°45′S 32°45′E﻿ / ﻿23.75°S 32.75°E﻿ / -23.75; 32.75 
 אזור זמן:  UTC+2
 https://www.gaza.gov.mz/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
גאזה (בפורטוגזית: Gaza) הוא מחוז במוזמביק – אחד מ־11 המחוזות המרכיבים את המדינה. בירת המחוז היא העיר שאי-שאי. המחוז שוכן בדרום המדינה ומדרום לו רק מחוז מפוטו. ממערב הוא גובל בזימבבואה ובדרום אפריקה, ממזרח הוא גובל בחלקו באוקיינוס ההודי ובמחוז איניאמבנה ומצפון הוא גובל במחוז מניקה. בתחומו עובר נהר לימפופו. נכון לשנת 2017, אוכלוסיית המחוז היא 1,422,460 תושבים, הנמוכה ביותר מבין כל מחוזות המדינה.
מקור השם הוא בשמו של ראש שבט שחי בתחילת המאה ה־19. בזמנו של בנו נדדו אנשי השבט צפונה כחלק מהמפקאנה (ראה ממלכת הזולו). הם יצרו ממלכה ששלטה על חלקים נרחבים של מדינת מוזמביק של היום.
הערות שוליים

1 2  "Resultados Preliminares IV RGPH 2017". נבדק ב-2018-01-15.
↑  הערך Gazaland באנציקלופדיה בריטניקה (1911)
ערך זה הוא קצרמרבנושא גאוגרפיה של אפריקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ארמון אהרנבורג

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  שאטו, ארמון מלכותי 
 כתובת:  Schloßplatz 1, 96450 Coburg 
 מיקום:  קובורג 
 מדינה:  גרמניה 
 בעלים:  מנהלת בוואריה לארמונות, גנים ונחלים ברכוש המדינה 
 הקמה ובנייה
 אדריכל:  קארל פרידריך שינקל 
 סגנון אדריכלי:  התחייה הגותית 
 
 קואורדינטות:  50°15′29″N 10°58′02″E﻿ / ﻿50.258°N 10.9672°E﻿ / 50.258; 10.9672
 www.schloss-ehrenburg.de
 he
 
ארמון אהרנבורג (בגרמנית: Schloss Ehrenburg) הוא ארמון בקובורג שבפרנקוניה, גרמניה. הארמון שימש כמעון המרכזי של הנסיכים השולטים החל משנות ה-40 של המאה ה-16 ועד שנת 1918. החזית החיצונית של הארמון משקפת בעיקר את סגנון התחייה הגותית.
היסטוריה

הארמון נבנה בין השנים 1543–1547 על ידי יוהאן ארנסט (אנ'), דוכס סקסוניה-קובורג. הארמון החליף את וסטה קובורג (אנ') בתור מקום המגורים העירוני של הדוכסים. הארמון החדש נבנה סביב מנזר פרנציסקני שפורק בתקופת הרפורמציה הפרוטסטנטית. לפי המסורת, הקיסר קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה העניק לארמון את שמו, "ארמון הכבוד" (Ehrenburg), בשל כך שנבנה ללא שימוש בעבודת כפייה.
בתקופת הדוכס יוהאן קזימיר, נערכו שיפוצים משמעותיים בארמון. בסביבות שנת 1590, האדריכל הרנסאנסי מיכאל פריי תכנן את האגף הדרומי, שנשמר עד היום.
בשנת 1690 פרצה שרפה שהרסה את החלק הצפוני של הארמון. הדוכס אלברכט החמישי (אנ') ניצל את ההזדמנות לבנות ארמון חדש בסגנון הבארוק, שנחנך בשנת 1699. הקמת הקפלה החדשה באגף המערבי, האגף המזרחי והחלק המרכזי של המבנה העניקו לאהרנבורג את המבנה הבסיסי שמאפיין אותו כיום.
מאה ה-19, הדוכס ארנסט הראשון, שיפץ את הארמון בעיצוב מחודש בסגנון התחייה הגותית האנגלית, תחת הנחייתו של האדריכל קרל פרידריך שינקל, החל משנת 1810. מרבית העבודות נערכו בין השנים 1816 ל-1840, והחזית החיצונית כוסתה באבן חול.
כבמקביל לשיפוצים החיצוניים, נערכו בין 1816 ל-1840 גם שיפוצים נרחבים בדירות המלכותיות, שעוצבו מחדש בסגנון האימפריה (אנ') הצרפתית.
אולם הענקים

מכיוון שהארמון היה ביתם של דוכסי סקסה-קובורג -גותה (לשעבר סקסה-קובורג-זאלפלד), התרחשו כאן אירועים מלכותיים רבים.
בשנת 1863 נפגשה המלכה ויקטוריה לראשונה עם הקיסר האוסטרי פרנץ יוזף באולם הענקים שבארמון (שלט מציין את האירוע).
בשנת 1894 נערכה בארמון חתונתם של ארנסט לודוויג, הדוכס הגדול של הסן, וויקטוריה מליטה, נסיכת אדינבורו וסקסה-קובורג-גותה. החתונה איחדה רבים מבני המלוכה האירופיים, כולל המלכה ויקטוריה, בנה (המלך לעתיד אדוארד השביעי), נכדה (המלך לעתיד ג'ורג' החמישי), בתה (ויקטוריה, הנסיכה המלכותית), נכדה הנוסף (הקיסר וילהלם השני), אחיינו של בנה (הצאר לעתיד ניקולאי השני מרוסיה), ונכדתה (הצארינה לעתיד אלכסנדרה), יחד עם מלכים ונסיכים מאנגליה, יוון, בלגיה, רומניה, פורטוגל, ברזיל ועוד.
כיום

כיום הארמון משמש כמוזיאון. בין התצוגות שבמוזיאון ישנן גלריות אמנות הכוללות יצירות של לוקאס קראנאך האב, אמנים הולנדיים ופלמיים מהמאה ה-16 וה-17, וכן ציורי נוף רומנטיים.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  "Ehrenburg/Rosenau info flyer" (PDF). Bayerische Verwaltung der staatlichen Schlösser, Gärten und Seen. נבדק ב-13 ביוני 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
1 2 3  Klüglein, Norbert (1991). Coburg Stadt und Land (German). Verkehrsverein Coburg.
1 2  "Ehrenburg (German)". Schloss- und Gartenverwaltung Coburg. נבדק ב-13 ביוני 2014. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Bavarian Palace Administration | Palaces | Ehrenburg Palace".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007288074005171  GND: 4104270-0  LCCN: n84174367  NKC: xx0152170  VIAF: 149991909   WorldCat (עם VIAF): 149991909 
ארמון אהרנבורג, 2013
היכל הענקים
אצטדיון עיר הספורט המלך עבדאללה

| --- | --- |

 מיקום:  ג'דה, ערב הסעודיתערב הסעודית
 קואורדינטות:  21°45′45″N 39°09′54″E﻿ / ﻿21.762627°N 39.165096°E﻿ / 21.762627; 39.165096
 תקופת הפעילות:  6 במאי 2014 – הווה (10 שנים) 
 בעלים:  עראמקו הסעודית 
 מפעיל:  עראמקו הסעודית 
 מושבים:  60,000 
 www.kasc.com
 he
 
אצטדיון עיר הספורט המלך עבדאללה (בערבית: مدينة الملك عبدالله الرياضية), המכונה גם "היהלום הזוהר" (בערבית: الجوهرة المشعة) או פשוט "היהלום", הוא אצטדיון רב-שימושי ומתחם ספורט הממוקם 30 קילומטרים מצפון לג'דה, ערב הסעודית. המתחם נקרא על שם עבדאללה, שהיה מלך ערב הסעודית בעת פתיחת האצטדיון.
האצטדיון המרכזי (אצטדיון המלך עבדאללה הבינלאומי) משמש למשחקי כדורגל, עם קיבולת מלאה של 62,241 צופים. זהו האצטדיון הגדול ביותר בג'דה, והשני בגודלו בערב הסעודית, אחרי אצטדיון המלך פהד בריאד. בנוסף, הוא האצטדיון העשירי בגודלו בעולם הערבי, ואחד הגדולים באסיה. סביב האצטדיון המרכזי נמצאים מתקני ספורט קטנים יותר. הוא מארח גם תחרויות אתלטיקה ואירועי ספורט באולמות סגורים. האצטדיון אירח גם משחקים בגביע העולם למועדונים 2023.
האצטדיון מיועד לארח משחקים במונדיאל 2034 עם קיבולת מוצעת של 58,432 אנשים, שם יארח משחקים בשלב הבתים, שלב 32, שמינית הגמר ורבע הגמר. האצטדיון יעבור שיפוצים קלים לקראת הטורניר. הוא גם צפוי לארח את גביע אסיה 2027, ספציפית את שלב הבתים, שמינית הגמר, רבע הגמר וחצי הגמר.
המכרז לבנייה זכתה חברת Saudi Aramco והקבלן לפרויקט זה היה מיזם משותף בין חברת Al Muhaidib Contracting Company וחברת הבנייה הבלגית BESIX Group.
החברה סיפקה גם הערכה עצמאית של ביצועי הצוות המקומי וקצין בטיחות האירוע (שסופק על ידי Sword Security) במהלך האירוע החגיגי הראשון באצטדיון. זה הוביל למספר משמעותי של המלצות בטיחות ואבטחה ולמינוי מנהל אצטדיון ייעודי.
רקע ובנייה

רעיון הקמת אצטדיון רב-תכליתי בג'דה החל להתגבש בסוף שנות ה-90. הפרויקט זכה לתמיכה רחבה של אוהדי הכדורגל הסעודים.
ב-2012, החלה בניית האצטדיון החדש. לפני שהאצטדיון נפתח רשמית ב-2014, האצטדיון המרכזי של ג'דה היה אצטדיון הנסיך עבדאללה אל-פייסל, שהכיל 24,000 מקומות ואירח משחקים ואירועים רבים בהיסטוריה של הכדורגל הסעודי.
תוכנן ובוצע על ידי האדריכלים של Arup Associates ובוצע על ידי המהנדסים של Arup.
טקס הפתיחה

המתחם נפתח רשמית ב-1 במאי 2014, כשאירח את גמר גביע המלך 2014 בין אל-אהלי מג'דה לאל-שבאב מריאד, בפני 62,241 אוהדים.אל-שבאב ניצח 0–3, וזכה בגביע המלך בפעם השלישית. במשחק נכח המלך דאז עבדאללה, יחד עם יורש העצר דאז סלמאן וסגן יורש העצר דאז מוקרין.
מתקנים

מחוץ לאצטדיון המרכזי, המתחם כולל שלושה מגרשי כדורגל נפרדים וארבעה אולמות ספורט קטנים המשמשים גם לכדורגל. יש בו גם שישה מגרשי טניס ואולם ספורט גדול למטרות ספורט ואחרות. במתחם יש מסגד מרכזי ושישה מסגדים קטנים נפרדים. המתחם מצויד גם במרכז תקשורת מקיף, הכולל אולמות לקיום מסיבות עיתונאים, לשחקנים, מאמנים ואישים מעולם הכדורגל.
כרטיסים וקיבולת מושבים

האצטדיון המרכזי יכול להכיל עד 63,241 צופים. החלק התחתון של האצטדיון (L) מכיל 38 גושים המכילים 631 מושבים בכל גוש עם סך כולל של 24,000 מושבים. החלק האמצעי (M) מכיל 48 גושים המכילים 500 מושבים בכל גוש עם סך כולל של 24,000 מושבים. החלק העליון והקטן ביותר (U) כולל 48 גושים המכילים 291 מושבים בכל גוש עם סך כולל של 14,000 מושבים. באצטדיון יש גם מאות מושבים פרטיים ומקומות חניה השמורים לבעלי צרכים מיוחדים.
מספר הצופים המקסימלי באצטדיון המרכזי שתועד היה במשחק בין נבחרת ברזיל לנבחרת ארגנטינה עם 62,345 צופים.
שיאים (נכון ל-30 באוקטובר 2024)

המשחק הראשון שנערך באצטדיון היה בין אל-אהלי לאל-שבאב בגמר גביע המלך 2014 ב-1 במאי 2014.
הניצחון הראשון והזכייה הראשונה באליפות באצטדיון היו של אל-שבאב ב-1 במאי 2014.
הנוכחות הגדולה ביותר הייתה 62,241 אוהדים בטקס הפתיחה בין אל-אהלי לאל-שבאב ב-1 במאי 2014.
הנוכחות הגדולה ביותר בליגה הסעודית הייתה 60,134 אוהדים במשחק בין אל-איתיחאד מג'דה לאל-הילאל מריאד ב-1 בדצמבר 2014. המשחק הסתיים 0–0.
הדרבי המקומי הראשון היה בין אל-אהלי לאל-איתיחאד ב-19 בדצמבר 2014 בליגה הסעודית. המשחק הסתיים 1–1, עם מעל 59,026 אוהדים.
לאל-אהלי יש את מספר הניצחונות הגדול ביותר באצטדיון עם 52 ניצחונות בסך הכל.
לאל-איתיחאד יש את מספר ההפסדים הגדול ביותר באצטדיון עם 19 הפסדים בסך הכל.
לאל-אהלי ואל-איתיחאד יש את מספר התיקו הגדול ביותר באצטדיון עם 15 תיקו בסך הכל.
פרננדו מנגאזו כבש את השער הראשון באצטדיון, מבעיטת עונשין ב-1 במאי 2014.
השער הראשון ממשחק פתוח היה של מוהנד אסירי מאל-שבאב, ב-1 במאי 2014.
השלושער הראשון באצטדיון נכבש על ידי עומר אל-סומה, במשחק נגד האג'ר ב-16 באוגוסט 2014.
כרטיס האדום הראשון ניתן למגן אל-אהלי עקיל בלגית' ב-1 במאי 2014.
ערב הסעודית ניצחה את מזרח טימור 0–7 ב-3 בספטמבר 2015, מה שמהווה את הניצחון הגדול ביותר לקבוצה ביתית.
ההפסד הכבד ביותר שספגה קבוצה ביתית היה ב-8 במאי 2016, כאשר אל-איתיחאד הפסיד 0–5 לאל-נאסר.
המשחק עם מירב השערים היה ב-4 בפברואר 2016, בין אל-איתיחאד לאל-ראיד שהסתיים 2–6, עם 8 שערים. השיא הושווה ב-30 בספטמבר 2017, כאשר אל-אהלי פגש את אל-ראיד והמשחק הסתיים 3–5, עם 8 שערים.
ערב הסעודית ספגה את ההפסד הראשון אי פעם באצטדיון זה, בהפסד 0–2 ליפן ב-10 באוקטובר 2024.
הערות שוליים

↑  JEDDAH: SIRAJ WAHAB, King Abdullah Sports City debuts on May 1, Arabnews, ‏27 באפריל 2014
↑  https://digitalhub.fifa.com/m/5590de2b652bef03/original/The-Saudi-Arabia-FIFA-World-Cup-2034-Bid-Book.pdf
↑  bid-book-saudi-arabia--pdf, BID BOOK
↑  "King Abdullah Sports City Project in Jeddah, Saudi Arabia | BAM Sports GMBH". אורכב מ-המקור ב-2012-12-15. נבדק ב-2012-12-25.
↑  "Al Ahli vs Al Shabab - Saudi Arabia Pro League Head to Head (H2H) Statistics and Match Preview". Soccerpunter.com. נבדק ב-2016-11-22.
מוס

ערך זה עוסק במאכל מוס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
.
| --- | --- |

 
 מאכלים
 סוג:  קצף, מזון, מנה 
 מוצא:  צרפת 
 מרכיבים עיקריים:  ביצה 
 
במגדנאות, מוּס (בצרפתית: Mousse) או קְצִיפָה הוא סוג של קרם המוגש לרוב כקינוח. מוס עשוי לרוב מביצה וחלב או שמנת בשילוב של טעמים נוספים. כאשר מדובר בקינוח, הטעמים מתוקים ונפוצים שילובים של פירות או שוקולד במוס. כאשר מדובר במנות ראשונות או עיקריות, המוס נעשה בשילוב של מוצרי מזון אחרים כגון פירות (כגון אבוקדו) ואף בשרים או דגים, למשל מוס סלמון.
הכנת המוס מתבצעת על ידי הקצפת הביצים והשמנת בנפרד והוספתם יחד בהליך המכונה "קיפול" (בניגוד לערבוב). פעולה זו שומרת על מרקמו הקרמי והאוורירי של המוס.
לרוב מוס מוגש קר או בטמפרטורת חדר.
הידוע בסוגי המוס הוא מוס השוקולד, שהפך פופולרי בשנות ה-60 של המאה ה-20.
בשל השימוש בביצים לא מבושלות בהכנת המוס, הכנה לא זהירה או שמירת המוס בצורה לא נאותה יכולה להביא להרעלת מזון הנגרמת בשל חיידק הסלמונלה, לכן כדי למנוע זאת, במקרים רבים מפסטרים את הביצים המשמשות למוס.
גלריה

עוגת מוס שוקולד ואגוזי לוז
מוס שוקולד לבן ברוטב ריבס
מוס שוקולד עם קצפת ופירורי שוקולד
עוגת מוס שוקולד בצורת לב
ראו גם

קרם בוואריה
מוס שוקולד
הערות שוליים

↑  מילים טעימות, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏29 בינואר 2012
בלו מון

בלו מון (באנגלית: Blue Moon; בתרגום "ירח כחול") הם סדרה של נחתות ירחיות אשר נמצאות בפיתוח על ידי חברת בלו אוריג'ין האמריקאית.
לנחתת בלו מון שתי גרסאות; גרסת MK1 אשר מיועדת להנחתת מטען וציוד, וגרסת MK2 אשר מיועדת להעביר אסטרונאוטים וציוד ממסלול סביב הירח אל פני השטח של הירח ובחזרה, והיא מפותחת עבור נאס"א שתעשה בו שימוש בתוכנית ארטמיס.
פיתוחה של גרסת המטען (MK1) החל בשנת 2016 והיא נחשפה בשנת 2017. היא נישאת לגובה של 8 מטרים וקוטרה הוא 3 מטרים. מסת הנחתת אחרי תדלוק הוא 21,350 ק"ג והיא מיועדת לשאת עד 3,000 ק"ג של מטען אל פני השטח של הירח ותוכל להנחית רוברים, גשושיות מחקר או ציוד ייעודי באתר נחיתה לקראת משימה מאוישת.
על גרסת MK2 המאוישת החלה בלו אוריג'ין לעבוד בסוף שנת 2019 במסגרת מכרז של נאס"א לפיתוח נחתת מאוישת עבור תוכנית ארטמיס. למרות שבאפריל 2021 הסתיים המכרז עם בחירת הסטארשיפ HLS של SpaceX, במרץ 2022 הכריזה נאס"א על מכרז חדש לנחתת מאוישת נוספת ובמאי 2023 נבחרה בלו מון על ידי נאס"א לנחתת השנייה שתשמש עבור תוכנית ארטמיס. נחתת זו מתוכנת לשאת צוות של עד ארבעה אסטרונאוטים אל פני השטח של הירח ומסוגלת לתמוך במשימה בת עד 30 ימים במתכונת שימוש חוזר שבה תוכל הנחתת לבצע נחיתות מאוישות נוספות. לגרסת MK2 מתוכננת גם נחתת מטען אשר תוכל להנחית בין 20,000 ל-30,000 ק"ג של ציוד על פני השטח של הירח.
ראו גם

סטארשיפ HLS
תוכנית ארטמיס
רכב הנחיתה הירחי
הערות שוליים

↑  לורן גראש, "Jeff Bezos unveils mock-up of Blue Origin’s lunar lander Blue Moon",‏ 9 במאי 2019, The Verge
↑  אליסף קוסמן, "שירות משלוחים לירח: בלו אוריג'ין מציעה לבנות נחתת להעברת אספקה לבסיס מאויש על הירח", 4 במרץ 2017, הידען
↑  לורן גראש, "Jeff Bezos’ Blue Origin teams up with spacefaring heavyweights for human lunar lander design",‏ 22 באוקטובר 2019, The Verge
↑  ג'ון קלווי, "Nasa opens new competition for lunar landers without SpaceX",‏ 24 במרץ 2022, אינדפנדנט
↑  ארין מהוני וגארט שיי, "NextSTEP-2 P: Human Landing System Sustaining Lunar Development", אתר נאס"א
↑  ג'ף פוסט, "NASA selects Blue Origin to develop second Artemis lunar lander",‏ 19 במאי 2023, SpaceNews
| חלליות מאוישות |
| --- | --- | --- |
| פעילות | ארצות הברית (אוריון • דרגון 2 • סטארליינר • ניו שפרד) • סין (שנג'ואו) • רוסיה (סויוז) |  |
| הוצאו משירות | ארצות הברית {X-15 • מרקורי • ג'מיני • אפולו ((תאי הפיקוד/שירות • רכב הנחיתה הירחי)) • מעבורות החלל • ספייס שיפ 1 • ספייס שיפ 2} • ברית המועצות {ווסטוק • ווסחוד • מעבורת החלל בוראן} |  |
| בפיתוח | ארצות הברית (סטארשיפ • סטארשיפ HLS • בלו מון) • הודו (גאגאניאן) • סין (לאנייה • מנגז'ו) • רוסיה (אוריול) |  |
אימפריאל כמיקל אינדסטריז

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 תקופת הפעילות:  18 בדצמבר 1926 – 2 בינואר 2008 (81 שנים) 
 חברת אם:  AkzoNobel 
 מיקום המטה:  לונדון 
 ענפי תעשייה:  תעשייה כימית
 מוצרים עיקריים:  חומרי נפץ, דשנים, קוטלי חרקים, רכיבי צבע, חומרי טם וריח, תרופות, חומרי גלם לתעשיית הפלסטיק, סיבים
  
 www.ici.com
 
מתחם מפעלים של ICI בעיר סטוקטון און טיז, בשנת 1970
מרכז המחקר והפיתוח של ICI לשעבר במנצ'סטר
אימפריאל כמיקל אינדסטריז (באנגלית: Imperial Chemical Industries או בקיצור ICI, בתרגום: "תעשיות כימיקלים אימפריאליות") היה תאגיד כימיקלים בריטי. הוא היה, במשך חלק ניכר מההיסטוריה שלה, היצרן הגדול ביותר של כימיקלים בבריטניה ואחד היצרנים הגדולים בעולם. המטה שלה היה ברחוב מילבנק בלונדון . ICI היה מרכיב של מדד FT 30 ומאוחר יותר מדד FTSE 100 בבורסה של לונדון. באוגוסט 2007, ענקית הכימיקלים ההולנדית "אקזו נובל" רכשה את ICI תמורת 16.3 מיליארד דולר.