stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
כהן
זיהוי כהנים בימינו > בדיקות תורשתיות

בשנות התשעים של המאה העשרים, עם התפתחות הביולוגיה המולקולרית החל המחקר התורשתי של הכהנים, על ידי בדיקת כרומוזום ה-Y של כהנים. בניגוד לכרומוזומים אחרים, רצף כרומוזום ה-Y אינו מופרע בשחלוף, אלא רק במוטציות, ומשום שמוטציות הן נדירות, רצף כרומוזום ה-Y עובר בשלמותו מאב לבן ומאפשר לערוך מעקב אחר שושלות זכריות במחקרים בגנטיקה אבולוציונית אנושית.
בשנת 1997 התפרסם מאמר של פרופסור קרל סקורצקי ועמיתיו מהטכניון בכתב העת Nature שכותרתו "כרומוזומי Y של כהני דת יהודיים". במאמר דיווחו החוקרים על מאפיין תורשתי השכיח יותר בכרומוזום Y של כהנים מאשר באוכלוסיות אנושיות אחרות. בריאיון עם פרופ' סקורצקי למגזין מכון ויצמן למדע נטען כי "ניתוח הרצף הגנטי של כרומוזומי Y הראה כי לגברים היהודים שנושאים מסורת של שייכות לכהונה היה כנראה אב קדמון משותף אשר חי לפני 2,000 או 3,000 שנה". במחקר המשך שהתפרסם בשנת 2000 נטען כי מאפיין תורשתי זה שכיח גם בקרב בני קבוצת הלמבה, החיים בדרומה של יבשת אפריקה וטוענים שמוצאם יהודי.
מחקרים נגדיים טענו כי המאפיין התורשתי "הכהני" עליו דיווחה קבוצתו של סקורצקי שכיח גם בקרב אוכלוסיות לא-יהודיות במזרח התיכון, ומוצאו באב קדמון משותף שחי לפני 18.5±3.5 אלפי שנים. כך למשל נמצא המאפיין התורשתי הלז בקרב כשליש מהנבדקים מתימן, כרבע מהנבדקים מעומאן וכחמישית מהנבדקים מהנגב, מעיראק ומכורדיסטן, כולם לא יהודיים. ממצאים אלה מעידים כי המאפיין התורשתי "הכהני" קדום באלפי שנים מהעם היהודי עצמו, והימצאו או היעדרו אינם מעידים כשלעצמם על מוצאו הכהני של הנבדק, או אפילו על מוצאו היהודי.
בשנת 2003 טענה קבוצתו של פרופ' סקורצקי כי מצאה סמן תורשתי משותף ללויים אשכנזים, אך חוקר אחר חלק על טענה זו בשנת 2006. במקרה של בני שבט הלמבה וקהילת בני ישראל בהודו, השפיעה קיומה של אסמכתה מדעית לדמיון תורשתי בינם לבין עם ישראל על גיבוש זהותם והגדרתם העצמית למול שכניהם.
זיהוי כהנים בימינו > שמות משפחה של כהנים

יישנם שמות משפחה רבים אשר בעליהם מתייחסים לזרע הכהונה, כגון:
כהן, כוהן, כהנא, כהנים, בר-כהן, בן-כהן, קוגנזון, כגן, קוגן, קגן, קון, קנר, קאהן, כהנמן, כוהנר, כאהן, כהאן, כהנר, ברכגן, קוהן, קואן, קאגן, קפלן, קפלין, קפלון, כהני, כהנה, כהנסון, אזולי, ברקן (לא מעוברת), מזא"ה, כ"ץ (ראשי תיבות: כהן צדק), כצמן (כ"צמן), כצברג, כהנהיים, קרנר, דואק, דוויק, רכטמן ועוד.
טוויל – פירושו בערבית ארוך או גבוה. בהקשר של שם משפחה, מציין ברכת חיים ארוכים לכוהנים צאצאי עלי הכהן כנגד הקללה שקיבלו.
ראו גם

מטה אהרן
בת כהן
אשת כהן
הכהנים בני צדוק
כהן משוח מלחמה
לקריאה נוספת

ישראל קנוהל, מאין באנו - הצופן הגנטי של התנ"ך, הוצאת דביר 2008.
ישראל קנוהל, ריבוי פנים באמונת הייחוד; זרמים ותפיסות ביהדות בעת העתיקה, סדרת אוניברסיטה משודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב תשנ"ה 1995, פרקים א', ב'.
יגאל בן-נון, קיצור תולדות יהוה, הוצאת רסלינג, 2016.
פרופ' נחום רקובר, תקנת השבים, "מעמדו של כהן שחטא וחזר בתשובה", 278. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007
אימרי

אימרי (באנגלית: Imari; ביפנית: 伊万里市 ) היא עיר הממוקמת במחוז סאגה באי קיושו, יפן. אימרי התפרסמה בעיקר בגלל פורצלן אימרי (אנ'), שהוא שם האספנים האירופאים למוצרי פורצלן יפניים המיוצרים בעיירה אריטה, שבמחוז סאגה. הפורצלן היוצא מנמל אימרי מיועד לייצוא לאירופה. נכון לדצמבר 2021, אוכלוסיית העיר הייתה 51,900 וצפיפות אוכלוסין הייתה 203 נפשות לקמ"ר. השטח הכולל של העיר הוא 254.99 קמ"ר.
גאוגרפיה

אימרי ממוקמת בחלק המערבי של מחוז סאגה. מרכז העיר ממוקם סביב שפך הנהר אימרי.
הרים: הר האחימן (764 מ'), הר סיירה (599 מ'), הר אבושי (597 מ').
נהרות: נהר מאטסורה, נהר אימרי, נהר האטה, נהר קורוטקה, נהר אריטה.
גאוגרפיה > עיריות שכנות

במחוז סאגה: אריטה, קראטסו וטייקו
במחוז נגסאקי: סאסבו ומאטסורה
היסטוריה

בתקופת אדו האזור שגשג עקב הייצוא של הקרמיקה והפורצלן מנמל אימרי. מוצרים באיכות גבוהה שיוצרו עבור השוגון ובית המשפט הקיסרי (אנ') שיוצרו ב-Ōkawachiyama. מתקופת מייג'י ועד 1955 פחם היה גם אחד ממוצרי הייצוא מרכזיים מהעיר.
15 באוגוסט 1281 - צי הפלישה המונגולי השני נסוג לתוך מפרץ אימרי והושמד כאן על ידי סופת הטייפון בשם קמיקזה.
1 באפריל 1889 - הוקמה המערכת העירונית המודרנית. כל האזור שכלל 11 כפרים ועיירות, סביב העיר הוכפף לשלטונות עיריית אימרי.
עד 1 באפריל 1954 - אוחדו תחת עיריית אימרי עוד 11 כפרים ועיירות ובמקביל נוסדה העיר המודרנית.
אוכלוסייה

| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 52,047 | 50,517 | 60,539 | 82,319 | 78,397 | 61,561 | 61,243 | 60,882 | 59,143 | 57,181 | 51,900 |
נכון לשנת 2021 התפלגות התושבים בעיר בין גברים לנשים היא כלהלן: 48.3% גברים ו-51.7% נשים.  הגיל הממוצע של תושבי העיר 46.29 שנים.
נכון לשנת 2021 אחוז הילדים עד גיל 14 עומד על 14.7%, מבוגרים בגיל העבודה 70.01% וזקנים שמעל לגיל 65 עומד על 25.12%. סך הכל 99.1% מהתושבים בעלי נתינות יפנית ורק 1.5% בעלי נתינות זרה.
חינוך

מערכת החינוך באימרי כוללת את בתי הספר הבאים : מכללת אימרי לאחיות, בית הספר התיכון מחוזי לחקלאות ויערנות, בית הספר לעסקים מחוזי, שני בתי ספר תיכון מחוזיים ואחד פרטי, חמש חטיבות ביניים ו-13 בתי ספר יסודיים.
בריאות

באימרי ישנם 4 בתי חולים אליהם מגיעה האוכלוסייה לקבלת טיפול רפואי.
תחבורה > אוויר

שדות התעופה הקרובים ביותר הם נמל התעופה סאגה (אנ'), נמל התעופה פוקואוקה (אנ') ונמל התעופה של נגסאקי (אנ').
תחבורה > רכבת

לעיר אימרי מגיעות הרכבות בקו JR קיושו וקו רכבת Matsuura.
תחבורה > כבישים

כבישים מהירים לאומיים: כביש 202, כביש 204 ו-כביש 498
כבישים מחוזיים: כביש 5 של מחוז סאגה (אימרי-מצורה), כביש מחוז סאגה 32 (Hatagawachi-Chikushino) וכביש 321 של מחוז סאגה (Kurokawa-Matsushima).
תחבורה > נמלים

נמל אימרי הוא נמל בגודל בינוני אשר קולט ספינות בנפחים גדולים מסוגים שונים, לרבות ספינות מכולות, ספינות תפזורת יבשה, ספינות תיור ועוד. Imari Port / CRUISE PORT GUIDE OF JAPAN, www.mlit.go.jp.
בנמל אימרי נמצאת המספנה הראשית של נומורה לבניית ספינות בע"מ והחברה לבנייה ותיקון ספינות שבסיסה בעיר אוסקה Home | Namura Shipbuilding, www.namura.co.jp
אַקלִים

האקלים באימרי הוא אקלים סובטרופי לח ( סיווג האקלים של Köppen Cfa ). כמות המשקעים השנתית הממוצעת בעיר עומדת על כ־1277 מילימטרים בשנה. הטמפרטורה הממוצעת השנתית נעה בין כ-21°C ביום ועד 14°C בלילה. העיר ממוקמת בגובה פני הים, הטמפרטורה השנתית ביום גבוהה ב-3.34% מהממוצעים של יפן. באימרי יש 136.72 ימי גשם (37.46% מהזמן) בשנה.
| אקלים באימרי   伊万里市   Imari> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> ינואר.9.44.3.71.50.12 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> פברואר.11.4.49.66.01 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> מרץ.14.66.7.7.80.46 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> אפריל.19.55.11.08.87.9 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> מאי.24.78.16.103.1 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> יוני.27.34.20.57.213.25 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> יולי.31.13.24.55.256.75 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> אוגוסט.33.33.25.86.144.6 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> ספטמבר.29.13.22.33.103.64 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> אוקטובר.23.87.17.07.55.39 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> נובמבר.18.08.11.81.52.7 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> דצמבר.11.41.5.95.63.39 | אקלים באימרי   伊万里市   Imari> שנה.21.15.14.21.1,277.31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור:
כלכלה ותעשייה

עיקר הכלכלה בעיר מתבססת על חקלאות בגידול אורז, ירקות פרדסי הדרים ואגסים ובקר לתעשיית הבשר. תעשיית הקרמיקה והפורצלן מבוססת מאוד והיא ממוקמת בעיקר סביב נמל אימרי. אין בעיר מרכזי קניות גדולים.
תשע חברות בלבד, קבעו את המטות והמפעלים שלהם בעיר. כמוכן בעיר ישנם כשמונה מוסדות פיננסים ובנקים.
חרסינה וקדרות

ב-Ōkawachiyama, או 'כפר הכבשנים הסודיים', נמצאים כבשני שבט נבשימה עוד מהתקופה העתיקה, בכפר חיו האמנים המאסטרים, התס בומון Hatase Buemon (אנ') וסקאידה קאקימון Sakaida Kakiemon (אנ'), שניהם חיו במאות 16–17 לספירה.
אגסי אימרי

אזור אימרי הוא המרכז היפני הגדול ביותר לגידול אגסים במערב יפן. הגידול של האגס היפני Imari pears, החל באזור Ōkawa (אנ') בסוף המאה ה-19, התפשט לאזור מינאמיהאטה ולאזורים נוספים סביב העיר. בשנות העשרים של המאה העשרים האגסים גודלו על שטח של כ-350 דונם, ובשנת 2007 משקל היבול השנתי של האגסים היה כ-4800 טון.
באקאווה היו במקור שדות אורז קטנים, אבל ב-1906 הוביל יו"ר לשכת המסחר הצעירה של אוקאווה, טקג'י פוג'יטה את השבת האדמות לגידולי היער וגידול אגסים יפניים כגידול מועדף באוקאווה. מאז גדלו שטחי הגידול והיבולים של אגסי אימרי. לפי הסטטיסטיקה העירונית העדכנית, כמות היבולים עומדת במקום החמישי ביפן אף על פי ששטח הגידול נמצא במקום השלישי.
המאפיינים של אגסי אימרי הם: עסיסיות ופריכות. הודות לשימוש במערכות חיישני אור למיון הפירות בבתי האריזה, ניתן למיין ולבחור את הפרי העומד באיכות מעולה ולשלוח אותו למחוזות Kantō, Kansai ו-Kyūshū. בנוסף הוחל קידום הייצוא לסין.
מותגי הפרי העיקריים של אגסי אימרי (Imari nashi) הם: Kosui, Hosui ו-Niitaka. הגידול הנפוץ ביותר הם אגסי Kosui, אך Hosui הוא המותג הפופולרי ביותר מבין השלושה הוא אגסי Hosui.
פסטיבלים

פסטיבל אימרי טון טן טון (אנ') מתקיים מדי שנה במשך שלושה ימים בין ה-22 ל-24 באוקטובר, הוא מתחיל במקדש אימרי בעיר. הפסטיבל ידוע כאחד משלושת פסטיבלי הלחימה הגדולים של יפן.
תערוכת אמני הקרמיקה הבינלאומית של אימרי, בתחילת אפריל.
פסטיבל פעמוני רוח, באוגוסט.
פסטיבל הסתיו של אימרי, בסוף אוקטובר.
ברית ערים תאומות

לאימרי יש הסכם ברית ערים תאומות עם:
הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין, דאליין
הערות שוליים

↑  אתר עיריית אימרי
1 2  伊万里市役所, /伊万里市, 伊万里市 (ביפנית)
↑  Changes in the population of Saga City (corresponding area), Ministry of Internal Affairs and Communications Bureau of Statistics Census
↑  The number is indicated according to the Japanese censuses
1 2  Imari (Saga, Japan) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  Imari (Saga, Japan) - Population Statistics, Charts, Map, Location, Weather and Web Information, www.citypopulation.de
↑  伊万里地区, 佐賀県 (באנגלית)
↑  Tosu-shi, Saga, JP Climate Zone, Monthly Averages, Historical Weather Data, tcktcktck.org
↑  Japan Meteorological Agency. Retrieved May 19, 2021
↑  "Cultivation of the Japanese pear". 2008-06-27. נבדק ב-2008-10-16.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007550220905171  CiNii: DA03202373  LCCN: n80065904  MusicBrainz: 3cd3997b-0e34-4245-be93-cff9188ceb7d  NDL: 00284462  VIAF: 255080199   WorldCat (עם VIAF): 255080199 
בקבוק פורצלן אריטה, תקופת אדו (1615–1868), יפן
CHEOPS

| --- | --- |

תיאור החללית
 מידע כללי
 סוכנות חלל:  סוכנות החלל האירופית/סוכנות החלל של שווייץ
 מפעיל:  סוכנות החלל של שווייץ 
 יצרן:  איירבוס ביטחון וחלל
 תאריך שיגור:  18 בדצמבר 2019 
 משגר:  סויוז ST-A
 אתר שיגור:  מרכז החלל הגיאני
 cheops.unibe.ch
 משימה
 סוג משימה:  טלסקופ חלל
 לוויין של:  כדור הארץ
 מסלול:  מסלול גאוצנטרי
 נטייה:  92.8 מעלה 
 אפואפסיד:  715 ק"מ
 פריאפסיד:  712 ק"מ
 זמן הקפה:  90.0 דקות
 משך המשימה הכולל:  18 בדצמבר 2019 – הווה (5 שנים) 
 מידע טכני
 משקל:  273 ק"ג
 קישורים חיצוניים
 מספר קטלוג לוויינים:  44874
 מאגר המידע הלאומי:  2019-092B
 
CHEOPS (ראשי תיבות באנגלית של CHaracterising ExOPlanets Satellite – לוויין לחקר כוכבי לכת חוץ-שמשיות) הוא טלסקופ חלל שנבנה במשותף על ידי סוכנות החלל האירופית וסוכנות החלל של שווייץ. הוא פועל משנת 2019.
תיאור המשימה

הפרויקט נבחר ליישום במסגרת פרויקטים קטנים של תוכנית "חזון קוסמי". הובלת הפרויקט בוצע על ידי צוות של אוניברסיטת ברן תוך שיתוף גופים אחרים. ייצור המכשיר הועבר לאיירבוס ביטחון וחלל. עלות הפרויקט לסוכנות החלל האירופית הייתה עד 50 מיליון יורו.
על החללית הותקן פאנל סולארי שמספק 60 ו"ט למערכות השונות. היקף הנתונים המועברים מגיע לכ-1.2 גיגהבייט ביום.
השיגור בוצע ב-18 בדצמבר 2019 ממרכז החלל הגיאני בעזרת משגר סויוז ST-A. באותו שיגור שיגרו לוויינים נוספים.
לאחר בדיקות וכיול הצילום הראשון בוצע ב-7 בפברואר 2020. המטרה הייתה כוכב HD 70843 שנמצא במרחק של 150 שנות אור. איכות הצילומים הייתה מעבר לתוכנן. באפריל 2020 החלו תצפיות סדירות.
80% מזמן פעילות הטלסקופ מוקדשים לתוכנית שגובשה על ידי צוות האחראי על הפעלת החללית. 20% נותרים פתוחים להזמנות מדענים מגופים שונים.
בין הישגי הטלסקופ גילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיות והעמקת ידע על גרמי שמיים ידועות. על בסיס נתונים שהתקבלו נכתבו עשרות מאמרים מדעיים.
תחילה היה מתוכנן שפעילות תמשך כשלוש שנים וחצי. ב-7 במרץ 2023 הוחלט להאריך פעילות החללית עד לשנת 2026.
ג'וליה בוטרוס

| --- | --- |

 לידה:  1 באפריל 1968 (בת 56) ביירות, לבנון
 מוקד פעילות:  לבנון 
 תקופת הפעילות:  מ-1968
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  מוזיקה ערבית
 שפה מועדפת:  ערבית 
 בן או בת זוג:  Elias Bou Saab 
 פרסים והוקרה:  מסדר הארז (2007) 
 האתר הרשמי
 
ג'וליה בוטרוס (בערבית: جوليا بطرس, תעתיק מדויק: ג'וליא בטרס) (נולדה ב-1 באפריל 1968) היא זמרת ופעילת שמאל לבנונית נוצרייה.
ביוגרפיה

ג'וליה בוטרוס נולדה למשפחה נוצרית מרונית בביירות, בירת לבנון. לאביה יש שורשים בעיר צור בלבנון ואמה במקור ממשפחה ארמנית פלסטינית שהגרה ללבנון. היא התחנכה בבית ספר נוצרי השייך לרשת בתי הספר של "האחיות רוסרי" ושרה במקהלה הבית-ספרית. אביה היה במאי ידוע, שביים את מחזותיה של פיירוז, והיה מקורב למשפחת רחבאני. בוטרוס נהגה להאזין למוזיקת בלוז, ובנעוריה היא ואחיה, המשורר זיאד בוטרוס, הושפעו רבות מיצירותיו של זיאד רחבאני. השפעה זו ניכרת ביצירותיה הראשונות של בוטרוס. כמו כן, למלחמת האזרחים הלבנונית, אשר פרצה כאשר הייתה בוטרוס בת 7, השפיעה עליה מאד.  השפעה זו ניכרת הן בטקסטים של שיריה והן בעמדה הפוליטית אותה אימצה כשבגרה.
את הקריירה המוזיקלית שלה החלה בוטרוס בגיל צעיר. את שירה הראשון, "A Maman", המוקדש לאמה, הקליטה בשנת 1980, בגיל 12, בסטודיו של אליאס רחבאני, שנחשב אז ליוקרתי מאוד. בגיל 14, הקליטה בוטרוס שיר נוסף, "C’est La Vie" ("אלה החיים"), אשר נכתב, הולחן והופק על ידי אליאס רחבאני. את אלבומה הראשון, "שקעה שמש האמת" (בערבית: غابت شمس الحق, תעתיק מדויק: ע'אבת שמס אלחק), הוציאה בגיל 17. שיר הנושא באלבום, "שקעה שמש האמת", נכתב על ידי נביל אבו עבדו והולחן על ידי אחיה, וקרא לשלום עולמי וצדק חברתי. שיר זה הפך למזוהה ביותר עם בוטרוס והביא לה פרסום רב ברחבי העולם הערבי. בכמה מדינות הוא אף הוכנס לתוכנית הלימודים בבתי הספר.
במהלך הקריירה שלה הוציאה בוטרוס עשרה אלבומים, כאשר שיא הצלחתה היה בשנות התשעים המוקדמות. היא ידועה בקולה הגבוה ובהופעותיה העוצמתיות. בנוסף לשירים בערבית, היא הקליטה בעבר מספר שירים בצרפתית. כיוון שהיא מחשיבה עצמה לפטריוטית לבנונית, היא מקפידה לשיר בניב הלבנוני ושיריה הם שירי משוררים לבנוניים. בוטרוס ידועה כזמרת פוליטית אשר חלק גדול משיריה הם שירים פוליטיים ופטריוטיים. בוטרוס סיפרה כי מלחמת האזרחים הלבנונית השפיעה עליה רבות, השפעה אשר ניכרת בטקסטים של שיריה בתחילת דרכה המוזיקלית.
חיים אישיים ודעות פוליטיות

בוטרוס משתייכת לשמאל הלבנוני, והיא פעילה פוליטית וחברתית. על רקע היותה פעילה פרו-סורית, היא הוזמנה להופיע בפני נשיא סוריה, בשאר אל-אסד. בעברה, הביעה בוטרוס תמיכה במפלגת השמאל הרדיקלית "המפלגה הסורית הסוציאליסטית הלאומית" (SSNP), אשר מושתתת על ערכי קומוניזם ופן ערביות, ויש המחשיבים אותה לפשיסטית. גורמים לבנוניים שונים ביקרו את בוטרוס על תמיכתה במפלגה זו, ומספר תנועות נוצריות, ביניהן מפלגת הכתאיב, קראו להחרים אותה. בוטרוס תומכת במישל עאון, מנהיג מפלגת הזרם הפטריוטי החופשי הפרו-סורית, ואף צִדדה במועמדותו לנשיאות כאשר תמה כהונתו של אמיל לחוד.
בוטרוס ידועה בדעותיה האנטי-ישראליות. עם נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון בשנת 2000, הקליטה בוטרוס את השיר "לבנון ניצחה" (בערבית: انتصر لبنان, תעתיק מדויק: אנתצר לבנאן). במלחמת לבנון השנייה, התראיינה בוטרוס לאל-ג'זירה והביעה תמיכה בחזבאללה ובמזכ"ל הארגון, חסן נסראללה, והיא אחת מאנשי הציבור הנוצריים הבודדים אשר הביעו תמיכה פומבית בחזבאללה. את הכנסותיה מאלבומה האחרון, "אהוביי" (בערבית: أحبائي, תעתיק מדויק: אחבאאי), אשר חלק ממילותיו לקוחות מנאום אותו נשא חסן נסראללה ב-12 ביולי 2006, היא תרמה למשפחות ההרוגים במלחמה, ביניהם פעילי חזבאללה. על רקע מבצע עופרת יצוקה, ארגנה בוטרוס הפגנה רבת משתתפים באוניברסיטה האמריקאית בדובאי, בהפגנה נשאה בוטרוס, עטוית כאפייה, נאום בו הביעה תמיכה בפלסטינים, קראה ל"שחרור האדמות הפלסטיניות הכבושות" והתרעמה על אי-תמיכת האומה הערבית בפלסטינים.
ב-1996 נישאה בוטרוס לאליאס בּוּ סעב (אנ'), אז סגן נשיא האוניברסיטה האמריקאית בדובאי, ובשנת 1997 נולד בנם, סאמר. במאי 2018 נבחר בעלה לפרלמנט הלבנוני, מאז הוא חבר בתנועה הפטריוטית החופשית. ב-2022 על רקע המשבר הכלכלי המתמשך בלבנון ומערכת הבחירות, ירש את אלי פרזלי (אנ') בתפקיד סגן יו"ר הפרלמנט הלבנוני. באפריל 2024 דווח כי הודח מגוש התנועה הפטריוטית החופשית בשל חילוקי דעות עם הנהגת התנועה באשר למועמד לנשיאות לבנון.
דיסקוגרפיה

cèst la vie - 1982
שקעה שמש האמת (בערבית: غابت شمس الحق, תעתיק מדויק: ע'אבת שמס אלחק) - 1985
לאן נוסע? (בערבית: وين مسافر, תעתיק מדויק: וין מסאפר) - 1987
סיפור של האשמות (בערבית: حكاية عتب, תעתיק מדויק: חכאיה עתב) - 1991
סיפוריי (בערבית: يا قصص, תעתיק מדויק: יא קצץ (יא קסס)) - 1994
ההחלטה (בערבית: القرار, תעתיק מדויק: אלקראר) - 1996
דבר מוזר (בערבית: شي غريب, תעתיק מדויק: שי ע'ריב) - 1998
בכנות (בערבית: بصراحة, תעתיק מדויק: בצראחה) - 2000
לא בחלומותיך (בערבית: لا بأحلامك, תעתיק מדויק: לא באחלאמכ) - 2004
התרגלנו אליך (בערבית: تعودنا عليك, תעתיק מדויק: תעודנא עליכ) - 2006
אהוביי (בערבית: أحبائي, תעתיק מדויק: אחבאאי) - 2006
כנראה (בערבית: على ما يبدو, תעתיק מדויק: עלא מא יבדו) - 2010
ביום שהוא (בערבית: يومًا ما, תעתיק מדויק: יומא מא (יַאוּמן מא)) - 2012
מולדתך (בערבית: ميلادك, תעתיק מדויק: מילאדכ) - 2012
סיפור של ארץ (בערבית: حكاية وطن, תעתיק מדויק: חכאית וטן) - 2014
מי אני? (בערבית: انا مين؟, תעתיק מדויק: אנא מין?) - 2016
נא לגעת

| --- | --- |


 מדינה:  ישראל 
 מטה הארגון:  תל אביב-יפו 
 מייסדים:  עדינה טל 
 תקופת הפעילות:  2002–הווה (כ־23 שנים) 
 #invoke:תבנית מידע/אתר
 קואורדינטות:  32°03′11″N 34°45′02″E﻿ / ﻿32.05297222°N 34.7505°E﻿ / 32.05297222; 34.7505
 he
 
הכניסה לאולם התיאטרון
עמותת "נא לגעת" היא עמותה שהוקמה בשנת 2002 על ידי עדינה טל וערן גור, סביב קבוצת התיאטרון הראשונה בעולם שכל שחקניה הם חירשים-עיוורים (אנ') (בעלי לקות כפולה). העמותה הקימה מרכז תרבות ייחודי בבית הלבנטבונדט בנמל יפו בתל אביב, המהווה במה לאמנות יוצרת, המקדמת דיאלוג שוויוני ומובילה לשינוי חברתי מתוך אמונה ברוח האדם וביכולתו לגעת ולשנות.
מרכז "נא לגעת"

מרכז "נא לגעת" הוקם על ידי עמותת "נא לגעת", ופתח את שעריו לקהל הרחב בדצמבר 2007. במרכז מועסקים יותר ממאה אנשים, שמרביתם חירשים, עיוורים וחירשים-עיוורים.
במרכז פועלים תיאטרון "נא לגעת", שאנסמבל השחקנים שלו מורכב מחירשים-עיוורים, חירשים, עיוורים ושחקנים רואים ושומעים; מתחם האירועים "קפיש", שמלצריו חירשים ומתקשרים עם הלקוחות בשפת סימנים; מסעדת החושך "בלקאאוט" (כשר-חלבי), שהסעודה בה נערכת בחושך מוחלט וצוות מלצרים עיוורים וכבדי ראייה מלווה את הסועדים לאורך כל הסעודה; ומרכז סדנאות המציע מגוון סדנאות בהובלת מומחי תוכן וצוות מדריכים חירשים, עיוורים וחירשים-עיוורים. במרחב של מרכז "נא לגעת" מתקיים דיאלוג שוויוני המקדם את הצרכים והשאיפות של כל אדם, מתוך אמונה שכל בני האדם שווים.
הפעילות הייחודית של המרכז זיכתה אותו לאורך השנים בשורה של פרסים ותארים יוקרתיים בתחומי החברה והתרבות, וכן הוא זכה להיות בין הארגונים שהכנר יצחק פרלמן כלל בחלוקת פרס בראשית שהוענק לו. את הבחירה ב"נא לגעת" נימק פרלמן: "אחד מהתיאטראות החדשניים ביותר בעולם, מרכז תרבות ואמנות המפגיש בין אנשים חירשים, עיוורים והקהל הרחב, ויוצר דיאלוג שוויוני המקדם את הצרכים והשאיפות של כל אדם.". בשנת 2018 זכה המרכז באות הוקרה חברתי בין־לאומי על "אפקטיביות של עשייה תרבותית למען חברה טובה יותר" מטעם ארגון Fair Saturday. זוהי הזכייה ראשונה באות עבור ארגון ישראלי.
אורן יצחקי משמש מנכ"ל המרכז החל משנת 2017.
מסעדת החושך 'בלקאאוט'

מסעדת 'בלקאאוט' היא מסעדת החושך היחידה בישראל, ואחת מתוך 14 מסעדות חושך הקיימות ברחבי בעולם. המסעדה הכשרה, הממוקמת בתוך מתחם "נא לגעת", מספקת לאורחים חוויה קולינארית וחושית יוצאת דופן, שכן היא מציעה ארוחות בעלטה מוחלטת. בכניסה אל עלטת המסעדה האורחים נפרדים מחוש הראייה ומייד מרגישים כיצד יתר החושים מתחדדים ומתחזקים. צוות המלצרים העיוורים או לקויי הראייה מוביל את האורחים אל מקומותיהם ומגיש להם מבחר מנות מלאות השראה מתוך תפריט עשיר.
מתחם האירועים ׳קפיש׳

מתחם ׳קפיש׳ מארח מגוון רחב של כנסים ואירועים. המתחם השוכן במבנה היסטורי מנדטורי משומר ומשופץ על שפת ימה של יפו, מעוצב כלופט פתוח ומשלב בין אותנטיות יפואית ועיצוב אורבני חדשני. צוות המלצרים ונותני השירות במתחם האירועים 'קפיש' מורכב מאנשים חירשים וכבדי שמיעה וכך, הקהל המתארח במתחם נחשף לשפת הסימנים הישראלית ובאמצעותה מתקשר עם הצוות.
מרכז הסדנאות

מרכז הסדנאות ב"נא לגעת" מציע מגוון רחב של סדנאות יוצאות דופן ויחידות מסוגן בישראל. הסדנאות מתקיימות בחושך ובאור, ומאפשרות לקהל הרחב להתנסות באופן אקטיבי, חווייתי ומהנה באתגרים הקשורים בעולם החושים. כל הסדנאות מונחות על ידי מנחים חירשים, עיוורים וחירשים-עיוורים, ומייצרות מרחב למפגש בלתי אמצעי, אותנטי ועוצמתי.
סדנאות בחושך: טעימות יין וגבינות | טעימות בירה | טעימות שוקולד | סדנת מוזיקה וצלילים | סדנת פיסול | מופע סטנדאפ
סדנאות באור: משחקים עם החושים | סדנת שפת הסימנים | 'חיה באושר עם אשר' | מפגש עם שחקן | פיתוח מנהלים בתנאי אי ודאות
סדנאות החושך מתקיימות במתחם "נא לגעת". את סדנאות האור ניתן להזמין לפעילות בכל רחבי הארץ. התכנים מותאמים לצורכי הקבוצה ולטווח הגילאים.
התוכנית החינוכית

מרכז "נא לגעת" שם לו למטרה להרחיב את מעגלי החשיפה בקרב ילדים, בני נוער ומבוגרים, ובכך לפתח ולהעצים את הדיאלוג החשוב בין קהילות שונות ולגשר על פערים תרבותיים-חברתיים תוך קבלת האחר והכרתו על חוזקותיו ולא על חולשותיו. ההצגות והסדנאות של המרכז יוצאות גם החוצה - אל כלל האוכלוסייה ואל בתי הספר ומוסדות החינוך בפרט, כתוכניות העשרה עבור ילדי הגן, תלמידי בית הספר והצוותים החינוכיים, וזאת בהתאמה לגיל המשתתפים ולעולם התוכן שלהם.
מופעי מוזיקה וקונצרטים בחושך

מרכז "נא לגעת" מציע חוויית הקשבה אחרת, בחשכה - מופעי מוזיקה של מיטב היוצרים בישראל (ארקדי דוכין, מתי כספי, יוני רכטר, ברי סחרוף, קרן פלס, שלום חנוך, ועוד) לצד קונצרטים של מוזיקה קלאסית המבוצעים, לראשונה בישראל, בלי תווים ובלי כל קשר עין עם הקהל (התזמורת הקאמרית הישראלית ואנסמבל הפולקלור הדרום אמריקאי 'מיסה קריאולה').
אילן גולני

| --- | --- |

 לידה:  10 במאי 1938 חולון, פלשתינה (א"י) 
 פטירה:  21 במרץ 2024 (בגיל 85) גבעתיים, ישראל 
 ענף מדעי:  זואולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב 
 www.tau.ac.il/~ilan99/
 
אילן גולני (10 במאי 1938 – 21 במרץ 2024) היה זואולוג, אתולוג וחוקר תנועה ישראלי, שנודע ביישום של כתב התנועה אשכול-וכמן לחקר התנהגות בעלי-חיים, וההתפתחות של חקירת המרחב בבעלי-חיים ובילדים. היה במשך שנים רבות פרופסור במחלקה לזואולוגיה של אוניברסיטת תל אביב.
חיים אישיים

נולד בחולון ב-1938 לפסח גולני (לשעבר גולצר) וחנה (לבית וינשטין). אביו היה חופר בארות בחברת מקורות, ממקימי מערכת המים של חולון, ובשל כך התגוררה המשפחה בחוסמסה. הוא התחנך בתנועה המאוחדת, במסגרתה שירת בצה"ל בנח"ל, ובפרק התיישבות בקיבוץ משאבי שדה.
הוא נישא לראשונה למיכל, בתו של הסופר ישראל זרחי ולהם בן משותף, ובשנית נישא לאנה, בתו של הכימאי אוטו אלסנר, ולהם שני ילדים משותפים.
ארנה סיץ'

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  21 בפברואר 1908 גיור, הונגריה 
 פטירה:  21 בנובמבר 1950 (בגיל 42) בודפשט, הרפובליקה העממית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה, ברית המועצות 
 מעסיק:  הרשות להגנת המדינה, נ.ק.ו.ד. 
 
ארנה סיץ' (במקור סיס, בהונגרית: Szücs Ernő; גיור, 21 בפברואר 1908 – בודפשט, 21 בנובמבר 1950) היה קומוניסט יהודי-הונגרי שדגל בקו קשוח, חבר ה-נ.ק.ו.ד. הסובייטי, קולונל וסגן המנהל של המשטרה החשאית ההונגרית (ÁVO) ששינה את שמו לאחר מכן ל-ÁVH .
ביוגרפיה > לפני המלחמה

ארנה סיס נולד במשפחה יהודית ענייה כבנו של קמעונאי בגיור. אמה הייתה רוזליה שטרן. היו לו שני אחים; מיקלוש ודז'ה. בתקופת משטרו של עוצר ממלכת הונגריה האדמירל מיקלוש הורטי הימני ואנטישמי, הוא נידון לשנתיים מאסר בגין פעילות קומוניסטית בלתי חוקית, ובפעם נוספת לחמש שנים. את מאסרו האחרון בילה (לפחות חלקית) בכלא צ'ילג (כוכב) בסגד, שם היה אסיר עמית עם מתיאש ראקושי ופאל דמן.
ביוגרפיה > בשנות המלחמה

עם שחרורו ב-1941, נסע לברית המועצות עם "דרכון חזרה למולדת", שם ב-1942 הצטרף לסוכנויות הביטחון של המדינה והפך לחבר בנ.ק.ו.ד. (קודמו של הק.ג.ב.). במהלך מלחמת העולם השנייה, הוא גם ביצע שירות קו ראשון בחזית, עליו קיבל מאוחר יותר את פרס "למען הגנת מוסקבה", ולקראת סוף המלחמה היה גם חבר צוות של רדיו קושוט ההונגרי במוסקבה במשך זמן מה. בינתיים, התחתן עם אישה סובייטית והפך לאזרח סובייטי וכן ניהל מערכת יחסים טובה עם ויקטור אבאקומוב, ראש המודיעין הנגדי הסובייטי ולימים השר לביטחון המדינה.
ביוגרפיה > לאחר המלחמה

הוא חזר להונגריה ב-28 באוגוסט 1945 לבקשתו של סגן הקולונל יאנוש קובאץ', הוא הועבר לתת-מחלקת בקרת עיתונות (צנזורה) במשרד הפנים, שכללה גם בדיקת מכתבים ומברקים. משם הועבר במהרה למשטרה הפוליטית (PRO) שקדם למשטרה החשאית ההונגרית. כסוכן סובייטי הוא אסף בקביעות, בשם הבדוי "Gerendás", והעביר חומר על המנהיגים הקומוניסטים ההונגרים. ארנה סיץ', שהיה נאמן לקומוניזם עד קיצוניות והיה מחויב לאידיאל של "האיש הסובייטי", חשד אפילו באחיו הצעיר כמרגל, במיקלוש, שהיגר ללונדון. באביב 1950, הוא הפך לסגנו של גאבור פטר ברשות ההגנה של המדינה, כמו הפך גם לראש הסיכול (ריגול נגדי) של הצבא ההונגרי. היה לו תפקיד מכריע בהכנת משפטי ראווה הראשונים. כוחו באותה תקופה התאפיין היטב בכך שהוא יכול היה, ללא השלכות, לחשוד גם ביוז'ף רוואי, האידאולוג הראשי של המערכת הפוליטית הקומוניסטית ההונגרית, ב"סטיות אידאולוגיות", כטרוצקיזם, אנטי-סובייטיות ושוביניזם (למען האמת לא היו כל השלכות לחשדותיו, האשמותיו). הייתה לו גם קבוצה נפרדת בתוך השרות החשאי (בלה קוש ורעייתו, ורה שוש), שלגבי פעילותה אפילו שאר העובדים של ÁVH לא ידעו הרבה. המשימה שלהם הייתה לרשום את אויבי המערכת החיצוניים ולאחר מכן הפנימיים, ולנהל מיני אדמיניסטרציה שהייתה קשורה לתיקים (דוחות, כתבי אישום וכו') על פי הנחיותיו של סיץ'.