stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
באר החסידות
כרכי הסדרה > כרכים ד–ה: משנת חב"ד

כרכים ד' וה' (משנת חב"ד א'-ב') - עוסקים במשנתה של חסידות חב"ד ואדמורי"ה, ובו נשקפים כבמחזה חכמי החב"ד בתורות ובשיחות, בעיון מחשבה ובסיפורי מעשיות.
בכרך ד' (משנת חב"ד א') הפרקים הבאים: א. (מבוא) מאורות חב"ד - כולל קיצור תולדות חייהם של שש אדמו"רי חב"ד רבי שניאור זלמן מליאדי, האדמו"ר האמצעי (רבי דובער שניאורי), הצמח צדק (רבי מנחם מענדל שניאורסון), הרבי המהר"ש (רבי שמואל שניאורסון), הרבי הרש"ב (רבי שלום דובער שניאורסון) והרבי הריי"צ (רבי יוסף יצחק שניאורסון). אחריהם מופיעה "התנצלות" מהמחבר ומילון מקוצר של מושגים חבדיי"ם. פרק מבוא "מאורות החב"ד" - בין חב"ד לחסידות. ב. אלה תולדות רבי שניאור זלמן. ג. בחינות החב"ד - ובו 12 פרקים העוסקים בסוגיות בתורת חב"ד: א. צלוחית השמן וכוס היין. ב. בירור המידות. ג. התפעלות. ד. פלא ההתפעלות והעמקת הדעת. ה. אין ויש. ו. תוהו ותיקון. ז. תורת הנפש. ח. נשמה ואמונה. ט. אור וזיו. י. אהבת עולם ואהבה רבה. יא. משנת הבינוני. יב. אוצר של יראת שמים. ד. פרקי חב"ד לפי האלף בית. ה. אדמור"י חב"ד שיחות ומימרות. ו. שני עמודים - רבי יצחק אייזיק מהומיל ורבי הלל מפאריטש ז. שירי חב"ד וניגונים. ח. נספחות, פרקי תולדות, הכוללים: אגרת לבעל ההפלאה, אגרת לרבי לוי יצחק מברדיטשוב, אגרת לרבי ברוך ממז'יבוז', אגרת לרבי משה מייזליש, מראה האין.
פרק נוסף בכרך זה עוסק בתלמידו של האדמו"ר הזקן רבי אהרון מסטרשלה. בסוף הספר מופיע מכתב מבתו של אדמו"ר הזקן ותמונתו.
בכרך ה' (משנת חב"ד ב') הפרקים הבאים: א. בחינות החב"ד. ב. סיפורים קטנים. ג. מאמרות רבי מנחם. ד. הגהות. ה. חסידים אומרים. ו. תוספות. ז. בדיחות הדעת של אנשי חב"ד. ח. הדרן.
פרקים נוספים בכרך: עוללות וספרי חב"ד (ובו רשימה ביבליוגרפית של ספרי חסידות חב"ד שנדפסו עד להוצאת הספר).
כרכי הסדרה > כרך ו

ספר הבעש"ט, על הבעל שם טוב, ה'תשי"ח;
כרכי הסדרה > כרך ז

על המגיד ממזריטש ותלמידיו, יצא לאור בשנת ה'תשי"ט, כולל סיפורים, שיחות ותורות על חייהם והליכותם בקודש של המגיד ממזריטש ותלמידיו בהם: רבי לוי יצחק מברדיטשוב (בעל קדושת לוי), רבי אלימלך מליז'ענסק בעל (נעם אלימלך), רבי זושא מאניפולי והמגיד מקוזניץ (בעל עבודת ישראל).
בהוספה לכרך נדפסו: שיחותיו של המגיד ממעזריטש, אגרות על הרבי רבי אלימלך. שיירים ופרק העוסק בחייהם ובמותם.
כרכי הסדרה > כרך ח

על אדמור"י פולין, יצא לאור בשנת ה'תשי"ט; בפתח הכרך הקדמת המחבר ומאמר העוסק ב"נוסח פולין בחסידות" - הסוקר את דרכה של חסידות פולין בעיקר בניגוד לחצרות רוסיה וליטא.
בכרך עוסק בדמותם של אדמו"רי פולין: א. החוזה מלובלין (רבי יעקב יצחק מלובלין) סתרי אורה, סיפורים, שיחות, תורות ואמרות ופרק העוסק בתלמידיו. ב. רבי נתן נטע מחלם. ג. רבי אברהם יהושע השיל מאפטא (בעל אוהב ישראל), הרב מאפטא, אמרות וסיפורים. ד. היהודי הקדוש מפשיסחא (רבי יעקב יצחק רבינוביץ'), שבולת הזהב, אמרות וסיפורים. ה. רבי שמחה בונם מפשיסחא, עמוד הרב ופרקי אמרותיו. ו. רבי דוד מללוב (רבי דוד בידרמן), באהבה וברחמים, סיפורים ופרקי אמרותיו. ז. רבי מאיר מאפטא עיגולים ויושר ומאמרותתיו. ח. רבי יצחק מוורקי, איש פלא, מאמרותיו ורדמור"י בית אמשינוב. ט. רבי יצחק מאיר מגור (בעל חידושי הרי"מ), הכתר שבראש, מאמרותיו וסיפורים. י. רבי אברהם מסוכטשוב - חסידות סוכטשוב, מאמרותיו וסיפורים. יא. רבי אברהם מטשכנוב. יב. רבי יששכר דב מרדושיץ - תם וישר וירא אלוקים, מאמרותיו. יג. שושלת מודזיץ. יד. הרבי מאיזביציה. טו. רבי שלמה מראדומסק. טז. השרף ממוגילניצה. יז. רבי שלמה לייב מלנטשנה. יח. רבי צדוק הכהן. יט. רבי חנוך העניך מאלכסנדר. כ. רבי יהודה אריה לייב אלתר מגור (בעל שפת אמת). כא. תוספת לקוצק. כב. הרבי מגוסטינין. כג. הרבי מאוסטרוביצקי. כד. רבי אברהם מרדכי אלתר מגור. כה. רבי יהודה לייב איגר.
בסיום הכרך מובאים הוספות, מילואים והשלמות, הערות ומראה מקומות, שיירים ודברי זיכרון.
כרכי הסדרה > כרך ט

על אדמור"י גליציה והונגריה, ה'תשכ"א;
כרכי הסדרה > כרך י

ספר על צדיקים ראשונים ואחרונים, ה'תשכ"ב.
בכרך זה מופיעה פרק על משמעות הבאר (שם הספר) בכתבי החסידות (בעיקר מתוך תורה אור וליקוטי תורה של רבי שניאור זלמן מליאדי ושפת אמת וחידושי הרי"מ של אדמור"י גור). פרק בשם איילת השחר של החסידות.
מרכז הספר הוא אודות צדיקים ראשונים ואחרונים. בסיומו מופיעים מילואים לחסידות צאנז ופשיסחא. פרקים נוספים אודות: ארץ ישראל בחסידות, בין חסיד לרבו, שערי דמעות, צוואות, בדיחות הדעת, שיירים, זרע צדיקים - רשימת השרדים לאדמו"רים ולחצרות השונות ולוח זיכרון לתאריכי פטירתם של אדמורי"ם.
כתיבת הסדרה

את שמה של הסדרה קרא בשם "באר" - כי מטרתו בכתיבת הסדרה לבאר את תולדותיה ותורתה של החסידות.
כשהחל לכתוב את הכרכים בסדרה העוסקים במשנתה של חסידות חב"ד פנה אל הנשיא שז"ר בבקשה שיקשר בינו לבין אנשי חב"ד לצורך קבלת ספריהם לשם מלאכת הכתיבה. הנשיא פנה אל העסקן הרב פנחס אלטהויז שקשרו עם הסופר והחוקר הרב אברהם חנוך גליצנשטיין שיעזור לשטיינמן בהשגת כתבי חסידות חב"ד. האדמו"ר מליובאוויטש פנה אל גליצנשטיין וביקש ממנו לסייע בידו בכתיבת הספרים, אך לא לפנות אליו כלל בענייני יהדות וחזרה בתשובה.
לבקשת גליצנשטיין שלח שטיינמן את כלל ספריו אל ספריית חב"ד העולמית בניו יורק. הרבי מליובאוויטש שיבח את ספריו של שטיינמן "משנת חב"ד".
ביקורת

הרבי מליובאוויטש ביקר את שטיינמן על הכרך הראשון בסדרה (כתבי רבי נחמן) על כך שלא שם מראה מקומות לדבריו. בעקבות יחסו החיובי של הרבי מליובאוויטש לכתביו של שטיינמן, שטיינמן מצוטט בספרות חבדי"ת (על אף אורח חייו).
למרות הביקורת הרבה לאורח חייו של הסופר גם ביהדות החרדית מצטטים מסדרה זו, למשל חוקר החסידות הרב יצחק אלפסי מצטט בכתביו לסדרה זו. הסופר יעקב יהודה גנזל במוסף התורני של המבשר.
הערות שוליים

↑  מילות הפתיחה שכתב המחבר תחת כותרת שם הספר.
↑  פתיחת המחבר לכרך.
↑  פתיחה לכרך ב.
↑  קרוב אליך, גיליון 291.
↑  אגרות קודש, חלק יב, אגרת ד'קלד.
↑  למשל אלבום "הרבי שלושים שנות נשיאות", שבועון בית משיח גיליון 135, 332. רשימה ביבליוגרפית של ספרי יהדות נבחרים "התורה בהישג יד" בהוצאת צעירי אגודת חב"ד בישראל.
↑  ראה אנצקלופדיה לחסידות, בהוצאת מוסד הרב קוק
↑  ראה לדוגמה גיליון 616.
בית עווא

| --- | --- |
בית עווא, 2015
בית עווא, 2015
 טריטוריה:  הרשות הפלסטינית הרשות הפלסטינית
 נפה:  חברון
 גובה:  448 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  8,064 (2007)
 קואורדינטות:  31°30′31″N 34°57′01″E﻿ / ﻿31.508583333333°N 34.950266666667°E﻿ / 31.508583333333; 34.950266666667 
 אזור זמן:  UTC +2
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת הר חברון מוגדלת) בית עווא(למפת הר חברון רגילה) בית עווא(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עווא(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עווא  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
בית עַ֫וַּא (בערבית: بيت عوّا) היא עיירה פלסטינית במעמד של מועצה מקומית בנפת חברון, במערב חבל יהודה. העיר נמצאת 22 ק"מ מערבית לחברון ו-4 ק"מ ממערב לדורא. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בית עווא מנתה 8,064 תושבים נכון לשנת 2007.
במפקד 1931 של ארץ ישראל נמנתה אוכלוסיית בית עווא כחלק מדורא.
בנובמבר 1948, במהלך מלחמת העצמאות, תקפו חיילי חטיבת גבעתי את בית עווא, אידנא וחירבת סיקה. החטיבה נסוגה ללא הצלחה לכבוש את המקום. ב-19 במרץ 1949 תקפה חטיבת קרייתי את בית עווא והכפרים הסמוכים. לאחר הקרב גורשו כ-1,800 איש מן הכפר מזרחה. בשל מאמצי האו"ם התושבים הורשו בסופו של דבר לחזור.
בעקבות מלחמת העצמאות, ולאחר הסכם שביתת הנשק בין ישראל וירדן משנת 1949, עבר בית עווא לשלטון ירדני.
בשנת 1961 הייתה אוכלוסיית בית עווא 1,368.
במלחמת ששת הימים ב-1967, עברה בית עווא לשליטה ישראלית.
במפקד האוכלוסין של 1967, שנערך על ידי הרשויות הישראליות נמנו 1,468 תושבים.
אחרי מלחמת ששת הימים נהרסה בית עווא. משה דיין טען כי ההרס בוצע בהוראת קצין שביקש לגרש את התושבים, והאלוף עוזי נרקיס טען כי הוא[דרושה הבהרה] עמד מאחורי ההוראה.[דרוש מקור]
שתי החמולות הבולטות בבית עווא הן מסאלמה וסווייטי. האחרונה היגרה לאזור מא-רמת'א שבירדן.[דרוש מקור: מתי?]
שטחה הבנוי של העיירה הוא 470 דונם, 30% ממנו היה שייך לעיירה עוד לפני 1948; בשל קרבתה של העיירה לקו הירוק, מאות דונמים הם חלק ממדינת ישראל.
הערות שוליים

↑  https://books.google.de/books?id=uM_kFX6edX8C&pg=PA518&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
| דגל הרשות הפלסטיניתיישובי נפת חברון |
| --- | --- | --- |
| ערים | חברון • דורא • חלחול • יטא • דאהרייה |  |
| מועצות מקומיות | בני נעים • בית עווא • בית אולא • בית אומר • דיר סאמת • אידנא • ח'אראס • נובא • סעיר • א-סמוע • צוריף • תרקומיא • תפוח |  |
| כפרים | אום אל-ח'יר • אל-בקעה • בית עמרה • בית ענון • בית כאחיל • בית א-רוש אל-פוקא • אל-בורג' • דיר אל-עסל אל-פוקא • א-דווארה • חדב אל-פוואר • אל-חילה • חוריז • אמריש • ג'בעה • ח'ירבת כרמה • אל-כרמל • ח'אלת אל-מאיה • חֻ'רסא • אל-כום • ח'ירבת סאפא • ח'רבת זנוטה • ח'ירבת א-סימיא • מג'ד • קַלְקַס • קילה • רמאדין • א-ריחייא • א-שויוח' • שיוח' אל-ערוב • א-סורה • א-טבקה • אל-עודייסה • זיף • ראבוד • קורייסה |  |
| מחנות פליטים | אל-ערוב • אל-פוואר |  |
נפות הרשות הפלסטינית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987011253742005171
בולקלובן 93

בולקלובן 1893 (בדנית: Boldklubben af 1893 בקיצור: B.93, פירושו: מועדון הכדור של 1893) הוא מועדון ספורט דני וקבוצת כדורגל שבסיסה בעיר קופנהגן. הקבוצה כיום משחקת בליגה הדנית השלישית אולם בעבר הייתה אחת הקבוצות הבולטות בכדורגל הדני כששיחקה בליגת העל הדנית וזכתה ב-9 תוארי אליפות הליגה הדנית (בהם זכתה משנת 1916 ועד 1946), ובגביע דני אחד בשנת 1982.
היסטוריה

המועדון הוקם בשנת 1893 בתחילה כמועדון לקריקט שהיה משחק כדור פופולרי באזור, והוא אחד המועדונים הוותיקים ביותר בדנמרק, כאשר ב-1895 הוקמה מחלקת הכדורגל של המועדון, כאשר מ-1896 התחרה המועדון בתחרות הרשמית הראשונה שלו - אליפות באזור קופנהגן.
ב-1912 הוקמה ליגת העל הדנית כאשר בולקלובן 93 אחת מהקבוצות המייסדות. בעונת 1915/1916 מסיימת בפעם הראשונה הקבוצה במקום הראשון בליגה ומוכתרת כאלופת דנמרק בפעם הראשונה בהיסטוריה, כאשר עשר שנים מאוחר יותר, בעונות 1926/1927 ו-1928/1929 מצליחה לשחזר הקבוצה את הישג זה.
אולם שנות ה-30 היו שנות השיא של המועדון שבעשור זה שלט בליגה הדנית וזכה ב-4 אליפויות מדינה. בשנות ה-40 זכה המועדון בעוד 2 אליפויות ב-1942 וב-1946, שסיים רצף של 2 עשורים מוצלחים למועדון, אולם בהמשך הקבוצה דעכה וירדה לליגות הנמוכות יותר. בין השנים 1975 ועד 1983 חזרה הקבוצה לליגה הבכירה, כאשר בשנת 1982 הצליח המועדון להגיע להישג יוצא דופן כאשר לקח את גביע המדינה הדני נגד בולקלובן 1903, היריבה מהאזור, אולם עונה לאחר מכן ירדה לליגת המשנה. הפעם האחרונה בה המועדון הופיע בליגה הבכירה הייתה עונת 1998/199 לאחריו ירד לליגות הנמוכות שם הוא מבלה מאז בעיקר בגלל בעיות כלכליות.
תארים

ליגת העל הדנית: 9 אליפויות
הגביע הדני: זכייה אחת
בני מקואנה

בני מקואנה (בצרפתית: Béni Makouana; נולד ב-28 בספטמבר 2002 בברזוויל שברפובליקה של קונגו) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מונפלייה מליגת העל הצרפתית ובנבחרת הרפובליקה של קונגו.
קריירת מועדונים

בתחילת הקריירה שלו שיחק מקואנה בדיאבלה נויר, עמה זכה בגביע הקונגולזי. בהמשך עבר לאקדמי SOAR מגינאה.
ב-19 באוקטובר 2020 חתם מקואנה במונפלייה מליגת העל הצרפתית. ב-8 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-2 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022.
קריירה בינלאומית

ב-11 באוקטובר 2018 ערך מקואנה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה של קונגו, בניצחון 3-1 על נבחרת ליבריה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2019.
תארים

הגביע הקונגולזי (1): 2018
הערות שוליים

↑  TRANSFERT : Béni Makouana, de l'ombre à Montpellier באתר La Semaine Africaine, ‏ 21 באוקטובר 2021 (בצרפתית)
↑  Beni Makouana, nouvelle recrue du MHSC באתר הרשמי של מונפלייה, 19 באוקטובר 2020 (בצרפתית)
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "בני מקואנה".
בליידי

| --- | --- |

 לידה:  9 באפריל 1994 (בן 30) סטוקהולם, שוודיה 
 שם לידה:  Benjamin Reichwald 
 שם במה:  Bladee 
 מוקד פעילות:  שוודיה 
 תקופת הפעילות:  מ-2008 
 סוגה:  קלאוד ראפ, טראפ, פופ ניסיוני, R&B אלטרנטיבי 
 שפה מועדפת:  אנגלית, שוודית 
 חברת תקליטים:  Year0001
 
בליידי (באנגלית: Bladee, נולד כ-Benjamin Reichwald ב-9 באפריל 1994 בסטוקהולם) הוא זמר, פזמונאי וראפר שוודי, חבר בקבוצה דריין גאנג. בליידי הוא שוודי. בליידי מבטא את שמו כ"בלייד", אפילו זמר sadboys יאנג לין ביטא את שמו כ"בליידי" אך תיקן את עצמו מהר. המוזיקה של בליידי ושאר דריין גאנג נחשב תחת הז'אנר של קלאוד ראפ, סוג ראפ ניסויני המשתמש באטמוספירה פתוחה ושימוש רב במרחב וריברב. בליידי הוציא 6 אלבומי סולו, שני אלבומים משוטפים (עם מקהטוק ואקו2K), שלושה מיקסטייפים כולל אחד משוטף עם הקולקטיב Working On Dying, חמישה EPs ושני פרויקטים משוטפים תחת דריין גאנג.
ביוגרפיה

בנג'מן רייכוואלד נולד ב-9 באפריל 1994 בסטוקהולם וגדל בעיר. בשנת 2004 הוא פגש בבית הספר את הזמר Ecco2k (זאק ארוגונדד) ובשנת 2007, בהיותם בני 13, הם הקימו להקה בשם קרוסאד (מרוסק בשוודית).
בשנת 2011 בליידי הוציא את שיריו הראשונים בשם "קן בורנס". בשנת 2014 הוא הוציא את המיקסטייפ הראשון שלו, Gluee, שזכה להצלחה. בשנת 2016 הוציא את אלבום הבכורה שלו, Eversince, ובשנת 2017 הוציא אלבום נוסף, Red Light.
בשנת 2018 ביחד עם חבר נוסף בדריין גאנג Ecco2k הוציאו מיקסטייפ נוסף. בשנת 2020 הם הוציאו את אלבומו השלישי של בליידי, 333.
בנוסף לעיסוק במוזיקה, בליידי פעול בתחום עיצוב אופנה עבור חברה בבעלות של יאנג לין, גם הוא ראפר שוודי.
בליידי משתמש בהרבה סימנים יהודיים באלבום Spiderr, שגרם למעריצים להסיק אם הראפר הוא יהודי, בליידי טרם הוציא תגובה על הנושא.
בליידי ואקו הם זוג חד מיני ואימצו 33 ילדים מווייטנאם, הודו, תאילאנד, קונגו ואוסטרליה. תאיבוי דיגיטל תומך בהם במלא מכיוון שהוא מגניב.
בולקלובן פרם

בולקלובן פרם (בדנית: Boldklubben Frem ידוע גם כ-Frem,BK Frem או BK Frem Copenhagen; פירושו: מועדון הכדור פרם) הוא מועדון ספורט דני וקבוצת כדורגל שבסיסה בפאתי העיר קופנהגן, ולבי-סונדהנון. הקבוצה כיום משחקת בליגה הדנית השלישית, אולם בעבר הייתה אחת הקבוצות הבולטות בכדורגל הדני כששיחקה בליגת העל הדנית וזכתה בשישה תוארי אליפות הליגה הדנית (בהם זכתה משנת 1923 ועד 1944), ובשני גביעי מדינה דנים בשנים 1956 ו-1978.
היסטוריה

המועדון נוסד ב-17 ביולי 1886 בשם "Fremskridtsklubbens Cricketklub" (בתרגום: "מועדון הקריקט של מועדון הקידמה") - מועדון קריקט וכדורגל. המועדון היה בתחילתו סניף פוליטי של התאחדות השמאל בקופנהגן. לאחר מכן שינה את שמו ב-9 בדצמבר 1887 ל"Boldklubben Frem" ("מועדון הכדור פרם") והוא אחד ממועדוני הספורט הוותיקים ביותר בדנמרק. בהתחלה, BK Frem התבססה ברובע אוסטרברו שבקופנהגן ושיחקה משחקים ב-"Fælledparken" ("פילדפאקרן"). בשנת 1905, BK Frem עבר לאצטדיון איינהוביין שברובע וסטרברו בקופנהגן, שם בנה המועדון את תדמיתו כמועדון הפועלים.
מרגע הקמת ה"טורניר הדני" שהיה בעצם האליפות הארצית בדנמרק לכדורגל ב-1927 ועד 1980, פרם תמיד שיחקה בליגה הבכירה - מלבד העונות 1961 עד 1963. במיוחד בשנות ה-30 ותחילת שנות ה-40, אז המועדון היה בשיאו ודומיננטי בכדורגל הדני וזכה בחמש אליפויות דנמרק בתקופה זו. בשנת 1942 עברה פרם לאצטדיונה הנוכחי ולבי אידראטספארק שנמצא בולבי-סונדהנון בקופנהגן. עם זאת הקבוצה עדיין שיחקה את משחקי הבית שלה בפארק הספורט קופנהגן עד שהיציעים הראשונים בפארק הספורט ולבי היו מוכנים ב-1965.
מאז תום מלחמת העולם השנייה, לא הצליחה הקבוצה לזכות בתואר האליפות הדני, אך חמש פעמים סיימה הקבוצה כסגנית האלופה. ב-1976, פרם איבדה את המקום הראשון ואת תואר האליפות ביום המשחק האחרון בגלל תוצאת 0-0 בלבד מול נסטבד. המועדון זכה לראשונה בטורניר הגביע הדני ב-1956, בו הביסה את אקדמיסק בולקלוב 1-0 בגמר. בשנת 1978, פרם זכתה בגביע האחרון של המועדון עם ניצחון בגמר הגביע על פני שלושה משחקים מול אסביירג. בשנת 1981 הגיעה פרם לגמר, אך הפסידה לויילה.
ב-1988, פרם עלתה לליגת העל הדנית והייתה לסגנית האלופה בעונת 1991/1992. אולם בשנה שלאחר מכן, המועדון ירד שוב ליגה ובמקביל הוכרז כפושט רגל, מה שפירושו היה ירידה כפויה לדנמרק-סריין (הליגה הרביעית). ב-2003 חזרה פרם לליגת העל לעונה אחת. ב-2010, אחרי כמה שנים של בעיות כלכליות, הכריזה פרם על פשיטת רגל פעם נוספת והורדה לליגות הנמוכות, שם היא נמצאת מאז.
תארים

ליגת העל הדנית (6 אליפויות ): 1922/1923, 1930/1931, 1932/1933, 1935/1936, 1940/1941, 1943/1944
סגנית האלופה (9 פעמים): 1930, 1935, 1937, 1938, 1948, 1958, 1966, 1967, 1976.
הגביע הדני: 2 זכיות
בנייני המשרדים של קונגרס ארצות הברית

| --- | --- |

בנייני המשרדים. במבט מקדמת התמונה לאחריתה: בניין רייבורן,  בניין לונגוורת', בניין קנון.  מאחורי בניין קנון נמצא הבניין לזכר ג'יימס מדיסון (חלק מספריית הקונגרס).
 מידע כללי
 מדינה:  ארצות הברית 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1908
 תאריך פתיחה רשמי:  1908 
 קואורדינטות:  38°53′13″N 77°00′25″W﻿ / ﻿38.886944444444°N 77.006944444444°W﻿ / 38.886944444444; -77.006944444444
 
בנייני המשרדים של קונגרס של ארצות הברית (באנגלית: Congressional office buildings) הם בנייני משרדים המשמשים את הקונגרס של ארצות הברית כדי להגדיל את שטח המשרדים המוגבל בבניין הקפיטול של ארצות הברית.
בנייני המשרדים של הקונגרס הם חלק מקומפלקס הקפיטול של ארצות הברית, ולכן הם מצויים תחת סמכותו של האדריכל של הקפיטול ומאובטחים על ידי משטרת הקפיטול של ארצות הברית.
בנייני המשרדים מצויים המשרדים האישיים של כל נציג בית הנבחרים של ארצות הברית וכל הסנאטורים של ארצות הברית וכן ועדות קונגרס ארצות הברית, חדרי צוותים של הקונגרס, מספר קפיטוריות, ואזורים עבור צוותי השירות, התחזוקה והתמיכה של הקונגרס.
בנייני המשרדים של הקונגרס מחוברים לקפיטול באמצעות מנהרות תת-קרקעיות להולכי רגל, וכן באמצעות הרכבת התחתית של קפיטול ארצות הברית.
רצי הקונגרס אחראים על העברת מסמכים ודואר בין בניין הקונגרס לבין בניני המשרדים.
שלושת בנייני המשרדים של הסנאט של ארצות הברית נמצאים לאורך שדרת החוקה מצפון לבניין הקפיטול:
בניין המשרדים של הסנאט ראסל (בקיצור: RSOB, בנייתו הושלמה ב-1908)
בניין המשרדים של הסנאט דרקסן (בקיצור:DSOB, בנייתו הושלמה ב-1958)
בניין המשרדים של הסנאט הארט (בקיצור:HSOB, בנייתו הושלמה ב-1982)
שלושת בנייני המשרדים של בית הנבחרים של ארצות הברית נמצאים לאורך שדרת העצמאות מדרום לבניין קפיטול:
בניין המשרדים של בית הנבחרים קנון (בקיצור: CHOB, בנייתו הושלמה ב-1908)
בניין המשרדים של בית הנבחרים לונגוורת' (בקיצור: LHOB, בנייתו הושלמה ב-1933)
בניין המשרדים של בית הנבחרים רייברן (בקיצור: (RHOB, בנייתו הושלמה ב-1965)
בניין המשרדים הרביעי של בית הנבחרים: בניין פורד, שימש את רשומות טביעות האצבע של ה-FBI, נמצא מדרום-מערב לבנייני המשרדים האחרים אחרים.
בניין משרדים חמישי, בניין אוניל נהרס בשנת 2002.
בארץ יען כי

|  מידע כללי |
| --- | --- |
 מאת:  אפרים סידון
 איורים:  דני קרמן וורד הקרט
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  ספרות ילדים 
 הוצאה
 הוצאה:  עם עובד
 תאריך הוצאה:  2018
 
בארץ יען כי הוא ספר ילדים מאת הסופר אפרים סידון. הספר אויר ועוצב על ידי המאייר דני קרמן והמעצבת ורד הקרט, הוא יצא לאור בשנת 2018 בהוצאת "עם עובד", בבית הדפוס ע.ר. תל אביב.
תקציר

כמו בכל מדינה, גם בארץ יען כי, ארץ שכולה מיועדת רק ליענים, יש מלך ויש שרים, יש כפרים וערים, צבא ודגלים, זקנים וגוזלים. ובכל זאת זו מדינה לא רגילה, אולי אפילו קצת מוזרה, היענים מאמינים שאין סיבה להתנהגות משונה בשעת הסכנה או להתגונן מפני איומים, וכשבכל זאת באה עליהם צרה, הם טומנים את ראשיהם בחול. לפי תפיסתם, כל דבר שלא רואים הוא לא קיים, או מתרחש. מלך היענים, הגדול מהגדולים, מעודד את נתיניו להתנהל לפי תפיסה זו. הוא רק מקווה שכך הם ימשיכו לטמון את ראשיהם בחול מבלי לשאול ומבלי לבדוק.
דמויות

כמו בכל ספר, גם פה יש דמויות, ולדמויות תפקידים. המלך מצווה והנתינים מקשיבים בלי לשאול שאלות מיותרות. הם "טומנים את ראשיהם בחול", ביטוי המתאר את היענים אשר לא שומעים ולא רואים, מתעלמים מהאמת ומהמציאות, ובעצם בורחים ממנה. שרים ושרות שלכל בעיותיו של המלך הם מחפשים פתרון, הם מייעצים למלך פתרונות יצירתיים, אשר יכולים לסייע לפתרון בעיות משונות שצצות בממלכה, במהלך הסיפור.
ביקורות

הביקורות ברובן חיוביות. הן מראות עד כמה הספר נפלא ומלבב, הן מושכות את תשומת הלב וגורמות להתעניינות רבה יותר בעלילת הספר. מאויר בצורה נפלאה וחביבה אשר מושכת את העין. ובנוסף, ישנה הסכמה עם הביקורת הסמויה שהעלה סידון בספרו על מה שקרה עם הממשלה בישראל לאחרונה; האיורים משקפים את המציאות שלנו, המילים צועקות את המשמעות האמיתית המסתתרת מתחת למילים ולביטויים הספרותיים.
מסרים סמויים

מסרים סמויים הבאים לידי ביטוי בסיפור, הכוללים הבעה דעתנית ופוליטית חריפה היוצאת נגד הממשל, אשר המטרה העיקרית שלה היא לדבר אל המבוגרים המקריאים לילדיהם את הספר. באחת מהתוכניות שבהן התארח אפרים סידון, המארחים הקריאו עמוד אחד מספרו בו מדובר על אופיו של המלך "יעני" בסיפור, אשר אהב את נתיניו הטומנים את ראשם בחול ולא מטילים ספקות בשלטונו. לאחר מכן, התחילו לשאול שאלות על המסרים הפוליטיים הסמויים העלולים להופיע בספר, כי האם המלך "יעני" הוא בעצם ראש הממשלה, נתניהו?
לשאלות אלו, אפרים סידון ענה כי בספרו מדובר על תופעה ולא על מישהו מסוים, כלומר, הטענה יכולה להיות נגד טרמפ או נגד ממשל של מקום אחר בעולם, מתוך דבריו של אפרים, הוא לא מתעסק בפרטים הקטנים. אחד המארחים טען כי העם לא בדיוק טומן את ראשו בחול כיוון שהאנשים אכן בודקים ושואלים שאלות- דואגים. כנגד, אפרים ענה כי העם לא שואל ולא מתעניין, בדיוק כמו היענים שבספרו, אולי רק למעטים מהם אכפת. בנוסף, הוא אמר כי כשרק לבן אדם אחד לא אכפת, זה כלום, אבל ברגע שזו מדינה שלמה שלא מתעניינת ולא מתחשבת, זוהי בעיה רצינית.
משהו נוסף העולה בראיון עם סידון, הוא שלקראת סוף הסיפור החול נעלם והיענים צריכים להסתכל למציאות בעיניים, ונגרמת לקטסטרופה, כלומר, לטענת המארח התופעה שעליה מדבר סידון בספרו, מתבטאת גם בעולמנו.
הערות שוליים

1 2  המפרש, ספרות ילדים | בארץ יַעַן כִּי, באתר הַמִּפְרָשׂ
1 2  אפרים סידון על ספרו החדש "בארץ יען כי" - אורלי וגיא 5.8 | "אתם חייבים לקרוא את הספר הזה, 'בארץ יען כי', אני כבר יודעת אותו פחות או יותר בעל-פה" אתמול, 5.8, התארח אפרים סידון בתוכנית של אורלי וגיא ודיבר על הקשר... | By עם עובד - הוצאת ספרים | Facebook, נבדק ב-2024-06-14
↑  נורית, בארץ יען כי - אפרים סידון, באתר נוריתה, ‏31/07/2018
בית עדות למורשת גוש עציון

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  היסטוריה
 מיקום:  כפר עציון 
 מדינה:  ישראל 
 קואורדינטות:  31°38′53″N 35°06′55″E﻿ / ﻿31.647944444444°N 35.115361111111°E﻿ / 31.647944444444; 35.115361111111
  (למפת הרי ירושלים מוגדלת) בית עדות למורשת גוש עציון(למפת הרי ירושלים רגילה) בית עדות למורשת גוש עציון(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עדות למורשת גוש עציון(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית עדות למורשת גוש עציון
 
בית העדות - מימין משוריין ממלחמת העצמאות
בית עדות למורשת גוש עציון, נמצא בקיבוץ כפר עציון, בבית מוזיאון לתולדות ההתיישבות בגוש עציון. ניתן לצפות בו בחיזיון אור-קולי שמספר את ההיסטוריה של האזור.
הבית ממוקם במורדות הגבעה שעליה שכן כפר עציון עד לחורבנו בשנת 1948. לידו נטוע גן זיכרון, ובו בית אחד ששרד מהקיבוץ שחרב וחזית של בית חווה ("המנזר הגרמני") שהקימו ב-1928 נזירים ממנזר דורמיציון בירושלים ובו התגוררו ראשוני גוש עציון.
במסגרת בית עדות למורשת גוש עציון שוחזר ה"מנזר גרמני" וקיים בו ארכיון פעיל שמתעד את כל המסמכים והממצאים של גוש עציון ועוקב אחר פרסומים חדשים. הארכיון מהווה מרכז לחוקרים וסטודנטים שחוקרים את תולדות המקום.
בקיבוץ כפר עציון נמצאים גם מוזיאון האדם בהר, ובו אוסף של כלי בית וכלי עבודה האופייניים להר חברון, וגן בוטני וזואולוגי בשם "שיר השירים".
חיזיון אור-קולי

במוזיאון מוצג חיזיון אור-קולי הכולל המראה את המאורעות מרכזיים בתולדות העם היהודי באזור מאז חידוש היישוב היהודי בהר:
גלי ההתיישבות בגוש-עציון.
ימי המערכה במלחמת העצמאות
הציפייה לבנות את הגוש מחדש.
בניית גוש עציון מחדש אחרי מלחמת ששת הימים.
תנופת היישוב היהודי בגוש-עציון - מועצה אזורית גוש עציון
אולמות התצוגה

במוזיאון שני אולמות תצוגה וארכיון ובו ספרייה לשירות הציבור.
אולם ההתיישבות - מתאר את שלבי ההתיישבות בהר בעת החדשה: הקמת מגדל עדר, כפר-עציון של חברת 'אל-ההר' מיסודו של הולצמן ויישובי גוש עציון על ארבעת יישוביו בתקופה לפני הקמת המדינה. מוצגות בעיות ההר הצחיח - הקרקע והמים, קשיי ההתיישבות בסביבה עוינת והווי החיים בהר בימים הראשונים ליישובו.
אולם המערכה על גוש עציון במלחמת העצמאות - המצור על היישובים, מהלך שיירות האספקה והתגבורת מירושלים לגוש עציון ובחזרה ענו שיירת נבי דניאל, הקרבות הקשים על הגנת הגוש והעסקת התגבורת הערביות (שלא עלו לירושלים בעקבות זאת), הקרב האחרון והנפילה של הגוש.
בארכיב קיימים צילומים, מסמכים, עדויות אישיות מוקלטות, סרטי זיכרון לנופלים, אנשי "נצר אחרון" וחפצים מעזבונם של הנופלים.
בוריס סידיס

| --- | --- |

 לידה:  12 באוקטובר 1867 ברדיצ'ב, פלך קייב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  24 באוקטובר 1923 (בגיל 56) פורטסמות', ניו המפשייר, ארצות הברית 
 ענף מדעי:  פסיכולוגיה 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת הרווארד  בית הספר לרפואה של הרווארד 
 בן או בת זוג:  Sarah Mandelbaum 
 צאצאים:  ויליאם ג'יימס סידיס 
 
בוריס סידיס (12 באוקטובר 1867 - 24 באוקטובר 1923) היה פסיכולוג, רופא, פסיכיאטר ופילוסוף חינוכי ממוצא יהודי-אוקראיני. סידיס היגר לארצות הברית והיה פעיל במחקר ובפעילות אקדמית הנוגעת לפסיכולוגיה.  בוריס סידיס התנגד לרעיונותיו של פרויד ושל מחקרים בולטים אחרים בתחום הפסיכולוגיה ולכן סבל מנידוי בקרב קהילת החוקרים. אשתו הייתה קרובת משפחה של האינטלקטואל האמריקאי קליפטון פדימן. בנו היה ילד הפלא ויליאם ג'יימס סידיס.