stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גביע העולם למועדונים 2016
קבוצות משתתפות

הקבוצות שהשתתפו בטורניר הן:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| שם הקבוצה | מדינה | קונפדרציה | תואר |
| קולומביה אתלטיקו נסיונל | קולומביה | CONMEBOL | מחזיקת גביע ליברטדורס 2016 |
| ספרד ריאל מדריד | ספרד | אופ"א | אלופת אירופה 2015/16 |
| קוריאה הדרומית ג'ונבוק יונדאי מוטורס | קוריאה הדרומית | AFC | אלופת אסיה 2016 |
| דרום אפריקה ממלודי סאנדאונס | דרום אפריקה | CAF | אלופת אפריקה 2016 |
| מקסיקו קלוב אמריקה | מקסיקו | CONCACAF | אלופת צפון ומרכז אמריקה 2015/16 |
| ניו זילנד אוקלנד סיטי | ניו זילנד | OFC | אלופת אוקיאניה 2015/16 |
| יפן קאשימה אנטלרס | יפן | AFC | אלופת יפן 2016 |
המשחקים > שלב הפלייאוף

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 בדצמבר 2016 | יפן קאשימה אנטלרס | 1-2 | ניו זילנד אוקלנד סיטי | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 17,667 שיפוט: זמביה ג'ני סיקוואז |
| 8 בדצמבר 2016 | אקסקי  67'   קנזקי  88' |  | די ווק  50' | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 17,667 שיפוט: זמביה ג'ני סיקוואז |
המשחקים > רבע הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בדצמבר 2016 | קוריאה הדרומית ג'ונבוק יונדאי מוטורס | 2-1 | מקסיקו קלוב אמריקה | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 14,587 שיפוט: הונגריה ויקטור קסאי |
| 11 בדצמבר 2016 |  בו-קיונג  23' |  | רומרו  58'  74' | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 14,587 שיפוט: הונגריה ויקטור קסאי |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 בדצמבר 2016 | דרום אפריקה ממלודי סאנדאונס | 2-0 | יפן קאשימה אנטלרס | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 21,702 שיפוט: מקסיקו רוברטו גרסיה |
| 11 בדצמבר 2016 |  |  | אנדו  63'   קנזקי  88' | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 21,702 שיפוט: מקסיקו רוברטו גרסיה |
המשחקים > המקום החמישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 בדצמבר 2016 | קוריאה הדרומית ג'ונבוק יונדאי מוטורס | 1-4 | דרום אפריקה ממלודי סאנדאונס | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 5,938 שיפוט: בחריין נוואף שוקראלה |
| 14 בדצמבר 2016 |  בו-קיונג  18'   יונג הו  29'   נסקימנטו  41' (ע')   שין-ווק  8' |  | טאו  48' | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 5,938 שיפוט: בחריין נוואף שוקראלה |
המשחקים > חצי הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 בדצמבר 2016 | קולומביה אתלטיקו נסיונל | 3-0 | יפן קאשימה אנטלרס | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 15,050 שיפוט: הונגריה ויקטור קסאי |
| 14 בדצמבר 2016 |  |  | דואי  33' (פ')   אנדו  83'   סוזוקי  85' | אצטדיון הכדורגל של סויטה, סויטה, אוסקה צופים: 15,050 שיפוט: הונגריה ויקטור קסאי |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 בדצמבר 2016 | מקסיקו קלוב אמריקה | 2-0 | ספרד ריאל מדריד | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 50,117 שיפוט: פרגוואי אנריקה קסרס |
| 15 בדצמבר 2016 |  |  | בנזמה  45+2'   רונאלדו  90+3' | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 50,117 שיפוט: פרגוואי אנריקה קסרס |
המשחקים > המקום השלישי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בדצמבר 2016 | מקסיקו קלוב אמריקה | 2-2‏ה | קולומביה אתלטיקו נסיונל | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 44,625 שיפוט: בחריין נוואף שוקראלה |
| 18 בדצמבר 2016 | ארויו  38'   פראלטה  66' (פ') |  | סמודיו  6' (ע')   גרה  26' | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 44,625 שיפוט: בחריין נוואף שוקראלה |
|   |   | תוצאת פנדלים |   |   |
|   | מרטינס    סמודיו    קינטרו    פראלטה    ארויו  | 3–4 | מוסקרה    נייטו    בוקנגרה    טורס    בורחה  |   |
המשחקים > הגמר

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 בדצמבר 2016 | ספרד ריאל מדריד | 2-4‏ה | יפן קאשימה אנטלרס | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 68,742 שיפוט: זמביה ג'ני סיקוואז |
| 18 בדצמבר 2016 | בנזמה  9'   רונאלדו  60' (פ')  98'  104' |  | שיבסאקי  44'  52' | האצטדיון הבינלאומי יוקוהמה, יוקוהמה צופים: 68,742 שיפוט: זמביה ג'ני סיקוואז |
פרסים

| כדור הזהב | כדור הכסף | כדור הארד |
| --- | --- | --- |
| פורטוגל כריסטיאנו רונאלדו | קרואטיה לוקה מודריץ' | יפן גאקו שיבסאקי |
| --- | --- |
משחק הוגן: יפן קאשימה אנטלרס
ואדי עארה

.
| --- | --- |

כביש ואדי עארה
 מידע כללי
 סוג:  ואדי 
 נתונים ומידות
 אורך:  20 ק"מ 
 מיקום
 קואורדינטות:  32°29′39″N 35°03′16″E﻿ / ﻿32.4941°N 35.0545°E﻿ / 32.4941; 35.0545
 
  (למפת הכרמל מוגדלת) ואדי עארה(למפת הכרמל רגילה) ואדי עארה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ואדי עארה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום ואדי עארה
 
ואדי עארה (השם העברי: נחל עירון. ואדי עארה בערבית: وادي عارة) הוא גיא בישראל, באורך של כ-20 קילומטר, הנמצא בין רמות מנשה לבין רכס אמיר, ולאורך רובו (מאום אל-פחם מערבה) זורם נחל עירון. הגיא מחבר את מישור החוף ממערב אל עמק יזרעאל ממזרח, הוא שימש לאורך ההיסטוריה כתוואי לדרכים ראשיות, בימינו – כביש מספר 65, המכונה בקטע זה "כביש ואדי עארה".
לאורך הואדי שוכנים היישובים הערביים (ממזרח למערב) מעלה עירון (כולל מוצמוץ), אום אל-פחם, בסמ"ה, ערערה, עארה, כפר קרע, אום אל-קוטוף, חור צקר, דאר אל חנון, אל-עריאן, וואדי אל קצב.
היסטוריה

משחר ההיסטוריה האנושית שימש תוואי הנחל כמעבר עיקרי בין מישור החוף של ארץ ישראל לגליל. לצד ואדי מילק, שנמצא מצפון-מערב לו, הוא היה הנתיב שחיבר את דרך הים אל תוך הארץ, לכיוון סוריה ומסופוטמיה.
"עַרוּנַה" הוא שמו העתיק של ואדי עארה הידוע לנו מסיפור מלחמתו של תחותמס השלישי (1458 לפנה"ס), וממנו נגזר גם השם העברי "עירון".
ידוע שכבר בימיו של פרעה תחותמס השלישי, מלך מצרים, השתמשו בנתיב זה כנתיב מעבר לצבאות ולמסחר. תחותמס עצמו השתמש במעבר זה בשנת 1458 לפנה"ס כדי להעביר את צבאו מעזה למגידו על מנת לתקוף את הקואליציה הכנענית שהתכנסה במגידו. המעבר היה ידוע כמעבר קשה, שהדרך בו צרה. מהמבנה הגאולוגי של הוואדי ברור שלא היו בו ערוצים צרים, צוקים ונקיקים, ומכאן שהקושי במעבר בו נבע מקיומו של חורש ים תיכוני סבוך, המבוסס על חברת אלון ואלה. זהו יער לא גבוה אך סבוך מאוד, והוא שגרם לכנענים להניח שאיש לא יחצה אותו. תחותמס העז להיכנס למעבר למרות אזהרות קציניו, צלח את הסבך והפתיע את הכנענים.
היסטוריה > בעת החדשה

מוחמד עלי (שליט מצרים) כבש את ארץ-ישראל וסוריה מידי העות'מאנים, ושלט באזור זה בשנים 1831–1840. כיבוש הארץ הביא לשינוי דמוגרפי מהותי. אבראהים פאשא (בנו של מוחמד עלי) הביא עמו עשרות אלפי מצרים, ביניהם גם פלאחים, לשם ביצוע עבודות שונות ועל מנת לקבץ סביבו נאמני שלטון. מצרִים אלה התיישבו בכפרים ובערים, בייחוד בשפלת החוף שהייתה למעשה ריקה. שכונות מצריות הוקמו ביפו בלוד וברמלה והוקמו כפרים חדשים בשפלת החוף. בוואדי עארה ודרומית לו, התיישבו מאות משפחות של מהגרים מצריים בכפרים עארה, ערערה, כפר קרע, כפר קאסם, טייבה, קלנסווה, אום אל-פחם, כפר מצר ואחרים.[דרוש מקור][מפני ש...]
עם פרוץ מלחמת העצמאות חסמו הערבים את הכביש הראשי שעבר בוואדי עארה לתנועת יהודים.
לאחר המלחמה צורף אזור נחל עירון לשטחה של מדינת ישראל על-פי הסכם שביתת הנשק עם ירדן, תמורת ויתור על אזור בדרום-מערב הר חברון. מדינת ישראל רצתה להשיג שליטה על מעבר עירון מפני שכביש 65 ("כביש ואדי עארה") שבו היווה ציר מרכזי ממישור החוף אל הצפון, ועל ידי כך קיוותה להשיג ביטחון ממתקפות ערביות.
סיפוח ואדי עארה שהתקיים ב־1949 הוסיף למדינת ישראל הצעירה 30 כפרים ששכנו בצד המערבי של הנחל והכביש ובהם כ-40,000 ערבים. התנאי שהוצב על ידי האומות המאוחדות להצטרפותה של ישראל כחברה בארגון היה איחוד משפחות ערביות, שבמהלכו יהגרו ויתאזרחו ערבים מאזור השומרון אל ואדי עארה. ישנן הערכות שהתווספו בדרך זו למעלה מ-10,000 ערבים.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 בוצעו עבודות שיפוץ נרחבות בכביש.
בדצמבר 1987, עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה, החלו שורה של הפרות סדר והפגנות אלימות בקרב ערביי ישראל, שבמסגרתן נחסם הכביש לתנועה.
באירועי אוקטובר 2000 הפך הכביש העובר בנחל לזירת הפגנות אלימות ונחסם ברוב ימי האירועים, בין אם על ידי המפגינים בצומת אום אל-פחם ובין אם על ידי המשטרה בצומת מגידו ובצומת משמר הגבול.
במהלך השנים אירעו כמה פיגועי טרור של מחבלים פלסטינים לאורך הכביש. ב-30 במרץ 1993 נרצחו שני שוטרים בצומת תלמי אלעזר. ב-1 במרץ 2001 אירע פיגוע המונית בצומת מי עמי, שבו מחבל פוצץ מטען חבלה במונית שירות בצומת מי עמי ורצח אזרח אחד ופצע 9 אחרים. באפריל 2001 נרצח ישראלי שעצר עם מכוניתו ברמזור בצומת אום אל-פחם. ב-29 בנובמבר 2001 פוצץ מחבל מתאבד את עצמו באוטובוס אגד סמוך למחנה 80 ורצח 3 מנוסעיו. ב-20 מרץ 2003 עלה מחבל מתאבד לאוטובוס אגד בצומת אום אל-פחם ופוצץ את עצמו כמה דקות לאחר מכן. בפיגוע נרצחו 7 נוסעים ונפצעו 30.
ראו גם

המשולש
הערות שוליים

↑  Grossman, David (2017). Distribution and Population Density During the Late Ottoman and Early Mandate Periods. Routledge. pp. 44–52. doi:10.4324/9781315128825.
↑  רבקה שפק ליסק, רוב המוסלמים בארץ במאה ה-19 ממוצא מצרי, באתר News1 מחלקה ראשונה, 14 ביוני 2017
↑  הושלמה הרחבתו של כביש ואדי ערה, דבר, 17 בספטמבר 1965.
שערי דורא

| --- | --- |

שער הספר "שערי דורא", ווינציא ש"ז
 מידע כללי
 מאת:  יצחק מדורא 
 סוגה:  איסור והיתר, הלכה 
 
שערי דורא הוא ספר הלכה העוסק בהלכות כשרות המזון ("איסור והיתר") וטהרת המשפחה. נכתב במאה ה-13 על ידי רבי יצחק בן רבי מאיר הלוי מהעיר דורא (דירן) שבגרמניה. הספר נחשב לספר יסוד בפסיקת ההלכה בנושאים בהם הוא עוסק ואף זכה לפירושים רבים, חלקם נכתבו על ידי פוסקי הלכה בעלי משקל רב.
שם הספר ותוכנו

המחבר קרא לספרו "ספר השערים", ולאחר מכן נקראו "שערי דורא", על שם עירו של המחבר.
הספר עוסק במכלול הנושאים של כשרות המזון: הלכות מליחה, תערובות, תולעים, בשר בחלב, טרפות, ועוד, וכן בהלכות טהרת המשפחה. המחבר חילק את הלכות מליחה, המרובות יחסית, לעשרה שערים ("כנגד עשרת הדברים", כלשונו בהקדמתו) ואילו שאר ההלכות אינן מחולקות לשערים, כנראה משום שהיקף החומר תחת כל כותרת (כמו "דיני דג טמא", "דיני ביטול") מועט יותר. קיימת גם חלוקה משנית של כל הספר לתשעים וששה סימנים (עשרים וששה מתוכם כלולים בעשרת השערים של הלכות מליחה).
פירושים על הספר

הספר זכה לפירושים רבים, שעוסקים, מלבד הסברה פשוטה של כוונת המחבר, גם בבירור נוסחאותיו, מקור דיניו וטעמם, וכן בהבאת דעות שונות מכתבי ראשונים ואחרונים בנושא הנדון. כאמור, הספר מתייחד בכך שפוסקים בעלי שיעור קומה יוצא דופן טרחו בפירושו, כדוגמת בעל תרומת הדשן, המהרש"ל ורבי מרדכי יפה.
הגהות שערי דורא (נקרא גם 'הגהת שערי דורא', ובקיצור: הגש"ד) מרבי ישראל איסרלן, מחבר הספר תרומת הדשן. הגהות אלו נדפסו כמעט בכל מהדורותיו של הספר. במהדורת "שערי דורא השלם" הודפסו ההגהות בשילוב הגהותיהם של חכמים אחרים (ראו להלן: דפוסים).
מבוא שערים, מאת רבי נתן נטע שפירא מהורודנה (נקרא גם: מהרנ"ש, סבו של רבי נתן נטע שפירא בעל "מגלה עמוקות"). הפירוש מחולק לשניים: חלקו ('מבוא שערים') מבאר את דברי המחבר, וחלקו ('מבוא שערים על הגהות') דן בדברי "הגהות שערי דורא". פירוש זה מרבה לציין למנהגי פולין וארצות אחרות ביחס לדינים הכתובים בספר. נדפס לראשונה לובלין של"ה.
פירוש המהרש"ל, נדפס על ידי תלמידיו בשתי נוסחאות: האחת תחת השם "מכונות שלמה" (בזל שנ"ט), והשנייה (באותה שנה, על ידי תלמיד אחר) תחת השם "עטרת שלמה" (לובלין שנ"ט). קיימים הבדלים רבים בין שתי הנוסחאות, ויש בכל אחת קטעים החסרים בחברתה. במהדורת "שערי דורא השלם" (וראנוב ת"ש) שולבו שתי הנוסחאות תחת השם "מכונות ועטרת שלמה".
הגהות רבי מרדכי יפה, בעל ה"לבושים". ההגהות נדפסו לראשונה במהדורת יסניץ תפ"ד, למעלה ממאה שנה לאחר פטירת המחבר.
ביאור רבי יוסף מקרמניץ (קרמניצר), תלמיד הרמ"א, נדפס פראג שס"ט. לפי דבריו בהקדמה כתב את פירושו בצעירותו, וכולו מבוסס על דברי אחד מרבותיו, רבי אליעזר, רבה של לבוב.
פירוש שערי בינה, מאת הרב נתן פרייליך, נדפס במהדורתו "שערי דורא השלם".
פירושים רבים נוספים עודם בכתבי יד.
תפוצת הספר והשפעתו

הספר התפשט במהירות בין יהודי אשכנז, והיה הספר המוסמך להוראת איסור והיתר במשך דורות, עד הופעת השולחן ערוך. הוא מצוטט פעמים רבות בספרי הדורות הבאים, כגון בכתבי המהרי"ל, בבית יוסף ובהערות הרמ"א על השולחן ערוך. הרמ"א אף מכנה אותו: "איסור והיתר שלנו", כלומר, הספר המרכזי "שלנו" ללימוד הלכות איסור והיתר. הרמ"א אף ערך את ספרו "תורת חטאת", העוסק אף הוא בכשרות המזון, על פי מתכונת השערי דורא ובמקביל לסדר הסימנים בו. עדות לתפוצתו הרבה היא מספרם הרב של כתבי היד שנותרו ממנו עוד מאות בשנים לאחר המצאת הדפוס.
עם התפשטות השולחן ערוך איבד השערי דורא את מעמדו כספר לימוד שימושי להוראת הלכה למעשה להמון. בימינו משמשים הספר והפירושים המלווים אותו בעיקר ללימוד מעמיק ובירור מקורות ההלכה.
דפוסים

נכון לשנת תשע"ו, 2016, נדפס הספר ארבע עשרה פעמים (לא כולל מהדורות צילום), חלקן אינן תלויות זו בזו כפי שיפורט להלן. יש ביניהן שינויים רבים הן בנוסח של גוף הספר והן במפרשים הנלווים לו. מהדורת 'מכון המאור' משנת תשע"ב זכתה לתפוצה נרחבת, אך נפלו בו שיבושים רבים, כפי שהראה דוד דבליצקי בהקדמתה למהדורה שלו משנת תשע"ו. להלן פירוט של המהדורות השונות והשתלשלות ההדפסות השונות של החיבור.
דפוסים > פירוט המהדורות

קרקוב רצ"ד (עם הגהות שערי דורא).
ונציה שנת ש"ח.
איסטנבול ("קושטנדינא") שי"ג, עם מעט מהגהות שערי דורא, ומאידך, נוספו בה הגהות רבות מחכמים ספרדיים. מהדורה זו הייתה בשימושו של הש"ך.
ונציה שכ"ד, בדיוק רב יותר מקודמתה בוונציה שנת ש"ח.
לובלין של"ה, לראשונה עם פירוש "מבוא שערים".
בזל ("באסיליה") שנ"ט, עם פירוש "מכונות שלמה", מאת המהרש"ל (הובא לדפוס על ידי תלמידו, ראו לעיל).
לובלין שנ"ט, עם פירוש דומה, אך לא זהה, בשם "עטרת שלמה", אף הוא מאת המהרש"ל (על ידי תלמיד אחר).
יסניץ תפ"ד, עם פירושו של רבי מרדכי יפה, בעל ה"לבושים".
זסלב תקס"ז, על פי מהדורת בזל, אך בהשמטת רבות מהגהות המהרש"ל, והתעלמות מנוסח פירושו במהדורת לובלין.
"שערי דורא השלם", ורנוב ת"ש-תש"א. מהדורה זו יצאה לאור על ידי הרב ישעיהו נתן פרייליך מסובוטיצה שבסרביה. במהדורתו שולבו כל המהדורות הקודמות והגהות נוספות על פי כתבי יד רבים, תוך ציון המקורות בדפוס ובכתב יד לכל תוספת. המהדיר הוסיף גם פירוש נרחב משלו, בשם "שערי בינה". המהדורה יצאה לאור בשני חלקים: האחד עד סימן לז, והשני מסימן לח עד צב. במהדורה זו חסרים סימנים צג-צו והלכות נידה ומקוואות, והמהדיר לא השלים את עבודתו, כנראה בעקבות מלחמת העולם השנייה. 
קיימות שתי מהדורות צילום נפוצות של מהדורה זו: באחת צולם רק החלק הראשון ממהדורת הרב פרייליך, מאחר שרוב הטפסים מן השני אבדו בשואה, ואילו שאר הספר הוא צילום מהדורת זסלב תקס"ז. בשנייה צולמו שני החלקים, והסימנים החסרים בסוף הספר, כאמור, צולמו ממהדורת זסלב.
"שערי דורא השלם", הוצאת יריד הספרים, ירושלים תשס"ד. מהדורה זו זהה בתוכנה למהדורה העשירית, בסדר חדש. נוסף גם ספר אחר מאת המחבר, על מנהגי אשכנז במועדי השנה.
ירושלים, תשע"ב. מהדורת 'מכון המאור'. מבוססת על מהדורת הרב פרייליך.
זכרון יעקב תשע"ה מהדורה של הרב מיכאל אונגר. באותו כרך גם איסור והיתר של רש"ל.
בני ברק, תשע"ו, בההדרת הרב דוד דבליצקי. במהדורה זו תוקנו טעויות על פי כתבי יד.
לקריאה נוספת

הרב ישעיהו נתן פרייליך, שערי דורא השלם, ורנוב תש"א, הקדמת המו"ל
הערות שוליים

↑  סדר הדורות, שמות הספרים אות ש. אוצר הגדולים, חלק ה עמ' ריד
↑  מרדכי מרגליות (עורך כללי), "ר' נתן נטע (בר' שמשון) שפירא", אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמוד 1183, באתר היברובוקס
↑  הרב אברהם חבצלת, קובץ "צפונות" ב, עמ' יח, והערה 3
↑  שו"ת הרמ"א סימן נד
↑  על פי הקדמת מהדיר "שערי דורא השלם"
↑  נספה בשואה, על פי ר' יעקב פנחס הכהן, "אוצר הביאורים והפירושים", עמ' 422. מוזכר גם בסוף הספר "שמן רוקח", סאיני תרס"ט, כשו"ב בעיר שימלוי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007394504005171
רועי פרל

| --- | --- |

 לידה:  2 בספטמבר 1977 (בן 47)
 קבוצות כמאמן
 2007–2010   2010–2011   2011–2015   2015–2017   2018–2021   2022–2024   2024–:  הפועל עפולה (עוזר מאמן)   הפועל עפולה   הפועל מגדל העמק   הפועל עפולה   מכבי קריית מוצקין   הפועל עפולה   הפועל חיפה
רועי פרל (נולד ב-2 בספטמבר 1977) הוא מאמן כדורסל ישראלי המשמש כמאמנה הראשי של הפועל חיפה, המתמודדת בליגת העל. בעברו אימן פרל את הפועל עפולה, הפועל מגדל העמק ומכבי קריית מוצקין.
קריירת אימון > עוזר מאמן וקדנציה ראשונה בעפולה כמאמן ראשי

פרל החל לשחק כדורסל במחלקת הנוער של הפועל עפולה ובגיל צעיר החל לאמן. בעונת 2007/08 כאשר הפועל עפולה שיחקה בליגת העל, שימש פרל כעוזרו של אבנר יאור. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. בעונת 2008/09 היה פרל עוזרו של שרון אברהמי ועפולה העפילה בחזרה לליגת העל. אלי רבי מונה למאמן הקבוצה ופרל המשיך לשמש כעוזר. עפולה סיימה את עונת 2009/10 במקום העשירי וגברה על מכבי רמת גן בסדרה של חמישה משחקים אך אף על פי שהייתה זכאית לשחק בליגת העל גם בעונה שלאחר מכן, נתקלה הקבוצה בקשיים כלכליים והחליטה לרדת לליגה הלאומית. פרל התמנה למאמנה הראשי של הקבוצה אך פוטר במהלך עונת 2010/11 כאשר הקבוצה במקום התשיעי והוחלף על-ידי ראובן מלול. בעקבות פיטוריו תבע פרל את הקבוצה וזכה ב-134 אלף ש"ח.
קריירת אימון > הפועל מגדל העמק

בעונת 2011/12 אימן פרל את הפועל מגדל העמק בליגה א'. הוא הוביל אותה לאליפות המחוז הצפוני והעפלה לליגה הארצית לאחר שהפסידה במשחק אחד בלבד במהלך העונה. בעונת 2012/13 הוביל פרל את מגדל העמק להעפלה שנייה ברציפות לאחר שהקבוצה זכתה באליפות המחוז הצפוני של הליגה הארצית והבטיחה את מקומה בליגה הלאומית. מגדל העמק סיימה את עונת 2013/14 במקום השמיני והפסידה לעירוני נהריה בסיבוב הראשון של הפלייאוף. בעונת 2014/15 השתלבה מגדל העמק בצמרת הליגה ואתר ספסל בחר בפרל כמאמן הסיבוב הראשון. הקבוצה סיימה את העונה במקום השני, אך למרות יתרון הבייתיות הפסידה להפועל גליל עליון בסיבוב הראשון של הפלייאוף. שלושה משחקניו של פרל, זיו בן צבי, קלי בידלר וכריס גסטון נבחרו על-ידי אתר ספסל לחמישיית העונה כאשר בידלר נבחר גם לזר המצטיין של העונה.
קריירת אימון > קדנציה שנייה בעפולה

לקראת עונת 2015/16 חזר פרל לעפולה. ב-2016 עפולה הודחה בחצי גמר הפלייאוף על-ידי גליל עליון. עפולה החמיצה את הפלייאוף בעונת 2016/17 ופרל הוחלף על-ידי יוסי בוכניק.
קריירת אימון > מכבי קריית מוצקין

בינואר 2018 מונה פרל למאמנה של מכבי קריית מוצקין במקומו של יוסי שוורץ כאשר הקבוצה במקום האחרון בטבלת הליגה הלאומית.פרל הצליח להשאיר את קריית מוצקין בליגה ובעונה לאחר מכן הוביל פרל את מוצקין למקום השני בתום העונה הסדירה ולחצי גמר הפלייאוף שם הפסידה לגליל עליון. שניים משחקניו, זיו בן צבי וחאביר קרטר נבחרו על-ידי אתר ספסל לחמישיית העונה.עונת 2019/20 הופסקה בעקבות התפרצות הקורונה בישראל כאשר קריית מוצקין במקום ה-11. פרל פוטר במהלך עונת 2020/21 לאחר שהשיג ניצחון בודד והוחלף על-ידי שלומי אבוחצירא שלא הצליח להשאיר את הקבוצה בליגה.
קריירת אימון > קדנציה שלישית בעפולה

בפברואר 2022 חזר פרל לעפולה במקומו של ניר קפלן. עפולה סיימה את עונת 2021/22 במקום השישי והודחה על-ידי מכבי עירוני רמת גן בסיבוב הראשון של הפלייאוף. עפולה סיימה את עונת 2022/23 במקום הראשון והבטיחה את עלייתה לליגת העל לאחר ניצחון על אליצור עירוני נתניה בסדרת חצי גמר הפלייאוף. במשחק הגמר הפסידה עפולה למכבי עירוני רמת גן. פרל נבחר למאמן העונה ושחקניו ג'יימי הול ותומר אסייג נבחרו לחמישיית העונה כאשר הול נבחר גם ל-MVP של העונה.
עפולה סיימה את עונת 2023/24 במקום התשיעי בליגת העל עם מאזן של 12 ניצחונות לעומת 18 הפסדים. לאחר סיום העונה הוחלף פרל על-ידי אריאל בית הלחמי.
קריירת אימון > הפועל חיפה

בדצמבר 2024 מונה פרל למאמנה של הפועל חיפה במקומו של אלעד חסין.
קריירת אימון > בנבחרות ישראל

בקיץ 2015 היה פרל עוזרו של רמי הדר בנבחרת הקדטים של ישראל. הוא השתתף עם הנבחרת באליפות אירופה שנערכה בליטא. בתום הטורניר נשרה נבחרת הקדטים לדרג ב'.
הערות שוליים

↑  עפולה: מלול במקום פרל, באתר ארכיון ספסל, ‏3 במרץ, 2011
↑  רועי פרל: "חוזר הביתה, מרגיש חיבור טבעי", באתר עמקניוז, ‏4 ביוני, 2015
↑  יאיר קלס, מגדל העמק ואליצור רמת גן בליגה הארצית, באתר ארכיון ספסל, ‏2 במאי, 2012
↑  ניב שמולי, "אני מרגיש שאני בחלום", באתר ארכיון ספסל, ‏16 בינואר, 2015
1 2  מצטייני העונה בליגה הלאומית, באתר ספסל
↑  כפיר חודרה, ‏מאמן חדש לקריית מוצקין: רועי פרל חתם לשנה וחצי, באתר ONE‏, 6 בינואר 2018
↑  חוזר הביתה: רועי פרל יאמן את הפועל עפולה, באתר עמקניוז, ‏9 בפברואר 2022
↑  ג'יימי הול ה-MVP של העונה בלאומית. בן שרף התגלית והשחקן השישי, באתר וואלה, 10 באפריל 2023
↑  עמרי מנהיים, ‏אריאל בית הלחמי סיכם כמאמנה של הפועל עפולה, באתר ערוץ הספורט, 4 ביולי 2024
↑  נועה פופלינגר, ‏אלעד חסין סיים את תפקידו בהפועל חיפה, באתר ערוץ הספורט, 12 בדצמבר 2024
לפלנד (מחוז)

ערך זה עוסק באזור בפינלנד. אם התכוונתם לחבל ארץ בצפון אירופה, ראו .
| --- | --- |
סמל לפלנדסמל לפלנד
חיילים פינים מניפים את דגל פינלנד בגבול פינלנד-נורווגיה-שוודיה ביום סיום מלחמת לפלנד
חיילים פינים מניפים את דגל פינלנד בגבול פינלנד-נורווגיה-שוודיה ביום סיום מלחמת לפלנד
 FI10:  קוד ISO3166
 מדינה / טריטוריה:  פינלנד פינלנד
 חבל ארץ:  לפלנד לפלנד
 ערים במחוז:  4
 בירת המחוז (והעיר הגדולה ביותר):  רובניימי
 תאריך ייסוד:  1 באוקטובר 2010 (חלוקה מחדש)
 שטח:  100,366.82 קמ"ר (דירוג: 1/19)
  ‑ שטח ואחוז מים:  6,312.06 קמ"ר 6%
  ‑ הנקודה הגבוהה:  1,324
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  177,012 (דירוג: 10/19, 30 באפריל 2020)
  ‑ צפיפות:  1.91 נפש לקמ"ר (דירוג: 19/19, 30 באפריל 2020)
 קואורדינטות:  67°N 26°E﻿ / ﻿67°N 26°E﻿ / 67; 26 
 אזור זמן:  UTC +2
 https://www.lapinliitto.fi/
  מפת מיקום  מפה מפורטת    he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
לפלנד (בפינית: lappi, בשוודית: lappland) הוא אחד מ-19 אזורי פינלנד. בחלוקה שנעשתה ב-1 באוקטובר 2010 וחילקה את המדינה מחדש לאזורים במקום החלוקה למחוזות שנהגה קודם לכן. לפלנד הוא האזור הצפוני ביותר בפינלנד ובו נמצאת נקודת היישוב והנקודה הצפונית ביותר באיחוד האירופי. האזור הוא הגדול ביותר בשטחו, הקטן ביותר בצפיפותו, העשירי בגודל האוכלוסייה המונה 177,012 תושבים (נכון ל־29 בפברואר 2020) והוא מחולק ל-21 מועצות.
בירת האזור והעיר הגדולה ביותר היא רובניימי השוכנת מספר קילומטרים דרומית לחוג הארקטי. באזור החוג הארקטי נמצא הכפר של סנטה קלאוס. האזור הוא מקום מוצאם של הסאמים, ואף שהם הילידים בלפלנד כיום הם מהווים מיעוט בקרב האוכלוסייה.
גאוגרפיה

האזור הוא חלק מחבל הארץ לפלנד הכולל חלקים בנורווגיה, שוודיה וחלק מחצי האי קולה ברוסיה, גבולות האזור הם: 736 ק"מ עם מחוז טרומס ופינמרק בנורווגיה, בצפון; 373 ק"מ עם מחוז מורמנסק ורפובליקת קרליה ברוסיה, במזרח; אוסטרובוטניה הצפונית והמפרץ הבוטני בדרום; ו-373 ק"מ עם מחוז נורבוטן בשוודיה במערב. שטח האזור הוא 100,366.82 קמ"ר מתוכם 6,312.06 קמ"ר של גופי-מים, פני השטח באזור לפלנד הרריים ומיוערים ברובם, אף על פי שהנקודה הגבוהה בו שהיא גם הנקודה הגבוהה ביותר בפינלנד גובהה רק 1,324 מטרים, ומיקומה בהר האלטי סמוך לגבול עם נורווגיה, כמו בשאר אזורי פינלנד, גם אזור לפלנד משופע באגמים בהם אגם אינארי שהוא האגם הגדול ביותר בלפלנד והשלישי בגודלו בפינלנד, בשנות ה-60 של המאה ה-20 הוקמו בלפלנד שני אגמים מלאכותיים גדולים ותעלות המחברות ביניהם כדי לווסת את כמות המים המגיעה לתחנת כוח הידרואלקטרית הנמצאת באזור, אחד מהם הוא אגם לוֺקה שהוא מאגר המים המלאכותי הגדול ביותר בפינלנד ובאיחוד האירופי. האגמים בלפלנד קופאים לרוב מדי חורף.
אדמת אזור לפלנד עשירה במחצבים ומשאבי-טבע רבים בשנות ה-60 של המאה ה-19 התגלה זהב בלפלנד מה שגרם לבהלה לזהב לאזור, ב-1965 התגלה בלפלנד כרום, לאחר מכן התגלו מרבצי נחושת וניקל, בלפלנד יש את עתודות הנחושת, הניקל, הקובלט ומתכות מקבוצת הפלטינה הגדולות ביותר בפינלנד וכיום יש בלפלנד מכרות לניצול משאבים אלו ואף מכרה בעל עתודות הזהב הגדולות בפינלנד. חוץ מהחלוקה לאזורים מחולקת פינלנד למחוזות הטבע הפינים, חמישה מחוזות ומחוז הנחלק עם אוסטרובוטניה הצפונית על פי חלוקה זו נמצאים בלפלנד.
גאוגרפיה > אקלים

מכיוון שרוב אזור לפלנד נמצא בחוג הארקטי שצפונית לקו הרוחב 66.5° צפון, האקלים בלפלנד הוא תת ארקטי ומתאפיין בחורף קר וארוך ובקיץ קצר וקריר הנמשך בין 45–90 ימים בממוצע לפי המיקום והגורמים המשפיעים, הטמפרטורה הממוצעת נעה בין מספר מעלות מתחת לאפס באזור צפון מערב, לבין מעט מעל האפס באזור דרום מערב, השלג מכסה את אזור לפלנד כשבעה חודשים בשנה, תחילה הפסגות מתכסות שלג בתחילת החודשים אוגוסט-ספטמבר, לאחר מכן השלג מתפשט לשאר האזור עד שנמס בסביבות החודשים אפריל-יוני, למרות הטמפרטורות הממוצעות הנמוכות בלפלנד האמורות לגרום לקפאת-עד, ריבוי המשקעים והלחות באופן יחסי גורמים שהשלג מהווה הגנה מבודדת לקרקע ולכן רוב הקרקע באזור לפלנד אינה קפואה.
עקב המיקום הצפוני מעבר לחוג הארקטי, נצפית בלפלנד בקיץ תופעת שמש החצות בה השמש כמעט ואינה שוקעת למשך זמן מה או לחלופין תופעה הפוכה בחורף הנקראת ליל הקוטב. כמו כן בלפלנד ניתן לחזות בזוהר הקוטב.
היסטוריה > התפתחות מוקדמת

בלפלנד נמצאו שרידי תנורים להתכת מתכות מתקופת הברזל, ההתיישבות מתוארכת אף קודם לכן, הדעות חלוקות האם המתיישבים הראשונים בלפלנד הגיעו מאזור הדרום או מהחופים שמצפון לפינלנד. החל משנות ה-60 של המאה ה-15 החלה הגירה לאזור לפלנד עד שאוכלוסיית האזור הוכפלה, בשנות המאה ה-16 מנתה אוכלוסיית המקומיים כ-5,000 תושבים, מכיוון שלא היה גבול ברור בכלל אזור לפלנד, שולמו מיסים לשלוש הממלכות, שוודיה נורווגיה ורוסיה. בשנת 1621 במאה ה-17 הוקמה העיר טורניו שהיא העיר הראשונה בלפלנד, בשנת 1749 לאחר המלחמה הצפונית הגדולה הצהיר פרדריק הראשון, מלך שוודיה על פטור ממס למשך 15 שנים לאיכרים שיעברו ללפלנד כדי לקדם יישוב מחדש וגידול איילים, אף שהכרזות דומות בין השנים 1673–1695 לא גרמו לתושבים להגר, כתוצאה מההכרזה החלה הגירה גדולה של איכרים ללפלנד והחקלאות החלה לתפוס את מקומה של תרבות הציד הוותיקה. בשל ההגירה הגדולה נטמעה אוכלוסיית הסאמים המקומית באוכלוסיית המהגרים הפינית.
בראשית המאה ה-19 עם חתימת הסכם פרדריקסהאמן בתום המלחמה הפינית בשנת 1809, נכבש אזור לפלנד כמו שאר אזורי המדינה בידי אלכסנדר הראשון, והיה למעשה חלק מהדוכסות הגדולה של פינלנד שהייתה אוטונומיה של הקיסרות הרוסית ונקבע שנהר טורנה יסמל את הגבול בין פינלנד לשוודיה, בעקבות השינויים שחלו בהרגלי התעסוקה החלה להתפתח רשת תחבורה הכוללת מעט כבישים ומסילות ברזל.