stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הרובע הארמני
הערות שוליים

↑  עד 1800 בקירוב לא הייתה החלוקה לארבעת הרבעים מקובלת בספרות הנוסעים ומחקר העיר; ראו: יהושע בן-אריה, ‏עיר בראי תקופה - ירושלים במאה התשע-עשרה, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 27.
↑  נתונים סטטיסטיים באתר עיריית ירושלים, 30.11.2014
↑  הילה ציאון, "11 דונם ברובע הארמני": סכסוך סביב עסקה לבניית מלון על אדמת הפטריארכיה בי-ם, באתר ynet, 7 בנובמבר 2023
| אתרי העיר העתיקה של ירושלים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 : 
שערי ירושלים
 שער האריות • שער הפרחים • שער שכם • השער החדש • שער יפו • שער ציון • שער האשפות • שער הרחמים • שערי חולדה: 
| אתרי הרובע הארמני |
| --- | --- | --- |
| רחובות ושערים | שער יפו • שער ציון • רחוב הפטריארכיה הארמנית • רחוב סנט ג'יימס • כיכר עומר אבן אל ח'טאב |  |
| אתרים | מגדל דוד • המוזיאון הארמני • מוזיאון הדגמים של קונרד שיק • קישלה |  |
| אתרים נוצריים | כנסיית המשיח • מנזר מרקוס הקדוש • הפטריארכיה הארמנית של ירושלים • קתדרלת יעקב הקדוש |  |
| אתרים יהודיים | ישיבת ברכת התורה |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007542722205171
ריפוי בעיסוק

פצועים מטופלים בריפוי בעיסוק, במלחמת העולם הראשונה.
ריפוי בעיסוק הוא מקצוע ממקצועות הבריאות ומטרותיו הן השגה, שימור והשבת האדם לתפקוד בעיסוקים המשמעותיים עבורו.
ריפוי בעיסוק מסייע לאנשים בעלי הפרעה בתפקוד עקב לקות פיזית, נפשית, קוגניטיבית או תקשורתית, לחיות חיים עצמאיים במשפחה ובחברה עד כמה שניתן. המקצוע שואב את מקורות הידע שלו ממדעי העיסוק, מדעי הרפואה וממדעי החברה וההתנהגות.
המקצוע מתמקד במגוון העיסוקים המבוצעים על ידי המטופלים, אשר יכולים להיות בכל גיל, וחשיבותם לתפקוד האדם ולתחושת השייכות החברתית ורווחתו. מקצוע זה בא לספק התערבות המאפשרת לאדם לפתח או לשחזר מיומנויות חברתיות, מיומנויות משחק ויכולות למידה התואמות את גילו. בנוסף, מרפאים בעיסוק מיומנים בעזרה למטופלים בעלי מגוון רחב של קשיים גופניים, התפתחותיים והתנהגותיים, כגון ליקויי כתיבה, שימוש במחשב וכדומה, ובהתאמת ציוד ואביזרי עזר.
תפקידם המרכזי של המרפאים בעיסוק הוא לסייע לאדם להיות מעורב בעיסוקים שהם בעלי מטרה, משמעות וחשיבות עבורו, ואשר מאפשרים לו השתתפות בחיי היום-יום כבסיס לבריאותו, רווחתו, ביטחונו ולאיכות חייו. מרפאים בעיסוק עובדים עם מגוון אוכלוסיות, במסגרות שונות. הטיפול בריפוי בעיסוק מותאם לגילו, יכולותיו או לחליפין מגבלותיו, תפקידיו, ערכיו והרקע התרבותי של הפרט.
מרפאים בעיסוק ממלאים תפקידי מפתח בתהליכי האבחון, הטיפול, והשיקום בקרב אוכלוסיות מגוונות, ופעילים במגוון מסגרות במערכות הבריאות, החינוך והרווחה בהתאם לתחומי התמחותם. עוד הם פועלים במסגרות קהילתיות מגוונות ומסגרות פרטיות רבות, כגון קליניקות פרטיות ומתנ"סים חברתיים.
תחומי פעילות ואוכלוסיות יעד

ריפוי בעיסוק פדיאטרי / התפתחותי – עוסק בתחומים השונים של התפתחות הילד, באבחון, ייעוץ והדרכה ובטיפול בילדים מלידה ועד גיל ההתבגרות; טיפול וליווי התפתחותי לפגים, ליווי התפתחותי לתינוקות והדרכה להוריהם; טיפול בילדים עם עיכובים וקשיים התפתחותיים, כגון סרבול מוטורי, ליקויים תחושתיים, קשיי תקשורת ואוטיזם, לקויות ראייה או שמיעה, קשיים קוגניטיביים, קשיי קשב, קשיי למידה, פיגור שכלי, שיתוק מוחין, ילדים לאחר פגיעות טראומה נפשית, ילדים עם קשיי אכילה, ועוד.
ריפוי בעיסוק פיזיקלי – עוסק בטיפול במטופלים הסובלים מקשיים נוירולוגיים ומוטוריים שונים, טיפול בנפגעי טראומה, טיפול באנשים לאחר תאונות דרכים, לאחר ניתוחי כף יד, קריעות גידים, כוויות, שברים, אירוע מוחי ופגיעות ראש, תפקוד לאחר ניתוחי החלפת מפרק הירך ועוד.
ריפוי בעיסוק בתחום הגריאטריה – ריפוי בעיסוק בתחום הגריאטרי עוסק בקידום או שימור איכות החיים והיכולת התפקודית של אנשים בגיל הזקנה. המטרה היא לאפשר לאדם המבוגר והקשיש עצמאות מרבית ומעורבות במארג החיים והקהילה. מרפאים בעיסוק מסייעים לאנשים קשישים הן באופן פרטני והן ברמה מערכתית. בהיבט הפרטני, מרפאים בעיסוק מאבחנים את נקודות הקושי והעוצמה של האדם, ומטפלים בו באופן אישי על מנת לסייע לו בהתמודדות עם קשייו. תוכנית ההתערבות מותאמת לאדם באופן אישי תוך שיתוף פעולה בינו, לבין סביבתו, הגורמים המטפלים בו והמרפא בעיסוק המטפל בו. בפן המערכתי, למרפאים בעיסוק ישנו תפקיד נכבד בהדרכת צוותים מטפלים, בני משפחה ומדריכות תעסוקה במוסדות שונים. בנוסף, מרפאות בעיסוק אמונות על נושא קידום בריאות בתחומים רבים כמו: הדרכה למניעת נפילות, העשרת פעילות פנאי וכדומה. המטרה היא לאפשר לאדם הקשיש לחוות חיי יום יום משמעותיים, בהם הוא מעורב בעיסוקים החשובים לו והתורמים לבריאותו הנפשית והפיזית. ריפוי בעיסוק אצל קשישים בא לידי ביטוי לרוב כשיקום לאחר אירוע מוחי, כטיפול במטופלים עם מחלת אלצהיימר, מחלת פרקינסון, כטיפול לאחר נפילות, טיפול קוגניטיבי במקרי ירידה בזיכרון ועוד.
ריפוי בעיסוק בתחום בריאות הנפש – עוסק בהערכת היכולת התפקודית של מטופלים עם פגיעות נפשיות שונות ובטיפול מתוך מטרה להשיג עצמאות תפקודית בתחומי החיים השונים. מבחינה טיפולית, תפקידו העיקרי של מקצוע הריפוי בעיסוק בבתי החולים הפסיכיאטריים הוא מתן סיוע לאנשים בזיהוי הגורמים המפריעים ליכולתם לקחת חלק בעיסוקים משמעותיים, לסייע במציאת פתרונות מותאמים אישית ולהמליץ על תמיכה סביבתית לאחר השחרור תוך מתן מידע על שירותים ומשאבים הזמינים בקהילה. תרומתו הייחודית של מקצוע הריפוי בעיסוק במהלך אשפוז היא מתן התערבות ממוקדת בעיסוקים והמשלבת גישות קוגניטיביות במטרה לקדם השתתפות במגוון רחב של עיסוקים ובכך לקדם בריאות והחלמה. כיוון שבאשפוז תקופת השהות של המטופל מוגבלת, ההערכה והטיפול מתרחשים במקביל ולרוב במסגרת קבוצתית. הקבוצה מאפשרת להעביר מידע ולנהל דיון מובנה בין המשתתפים ובכך לעזור להם ליישם מידע וללמוד זה מזה. בנוסף, כחלק מתפיסת השיקום והחלמה בבריאות הנפש, מרפאים בעיסוק מהווים כיום חלק בלתי נפרד ממערך בריאות הנפש והם מוגדרים על פי תקנות ונוהלי חוק השיקום (התש"ס, 2000) בכל מגוון תחומי השטח: דיור, תעסוקה, ליווי משפחות ופנאי. כמו כן במגוון תפקידים הכוללים גם ניהול, הדרכה ופיקוח.
הכרה מקצועית בישראל

מרפא בעיסוק הוא מי שבידו תעודת תואר ראשון אקדמי מוכר בריפוי בעיסוק, ובעל תעודת מרפא בעיסוק מטעם משרד הבריאות. על פי חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות משנת 2008, על מנת להיות מרפא בעיסוק מורשה מטעם משרד הבריאות יש לגשת לבחינת רישוי בנוסף ללימודים אקדמיים והכשרה מעשית. כיום נלמד המקצוע במוסדות האקדמיים הבאים: האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה, ושלוחתה במכללת מבח"ר בני ברק, אוניברסיטת אריאל והקריה האקדמית אונו. במוסדות הללו ישנן תוכניות גם לתארים מתקדמים. לאחרונה אושרו שתי תוכניות אקדמיות באזורי הפריפריה בישראל, באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ובמכללה האקדמית צפת.
מנתוני משרד הבריאות משנת 2019 עולה כי בישראל ישנם 6,373 מרפאים בעיסוק מוסמכים, עם 6,154 מרפאים מתחת לגיל 67. היחס המשוער בין מרפאים בעיסוק לאוכלוסייה הוא 0.67 לכל 1,000 איש.
ראו גם

כתב העת הישראלי לריפוי בעיסוק
הוראה מתקנת
ריפוי בעיסוק בפגים
הערות שוליים

↑  אוניברסיטת בן גוריון בנגב, תואר ראשון בריפוי בעיסוק, באתר אוניברסיטת בן גוריון בנגב
↑  המכללה האקדמית צפת, תואר ראשון בריפוי בעיסוק, באתר המכללה האקדמית צפת
↑  יונת מייזל, נתונים על המורשים לעסוק בריפוי בעיסוק, בקלינאות תקשורת ובתזונה ועל המועסקים במקצועות אלה בשירות הציבורי, באתר מרכז המחקר והמידע, הכנסת, ‏כ"ט בשבט תשפ"א, 11 בפברואר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007540990705171  BnF: cb13319124r (data)  GND: 4673586-0  LCCN: sh85093850  NARA: 10641201  NDL: 00569943  NKC: ph119986
כפר סטודנטים

כפר סטודנטים הוא סוג של קהילה שמאופיינת בסטודנטים הגרים במתחם משותף, או לחלופין שוכרים בתים בשכונה מוגדרת. למרות שמם, חלק מכפרי סטודנטים ממוקמים בערים. רוב כפרי הסטודנטים ממוקמים במרחק הגעה סביר ממוסד אקדמי כלשהו.
ברוב הכפרים, מוענקת מלגת לימודים לסטודנטים המתגוררים בהם. לרוב, חברי קהילות אלה יעסקו בערך מוסף מסוים מעבר לעצם מגוריהם במקום (בדרך כלל, התנדבות ועשייה חברתית) – זאת להבדיל ממעונות סטודנטים המשמשים למגורים בלבד.
בישראל

בישראל, חלק משמעותי מכפרי הסטודנטים ממוקמים בפריפריה הגאוגרפית והחברתית של המדינה. מופעלים כפרי סטודנטים על ידי ארגונים רבים, ובהם:
תנועת הבוגרים של בני עקיבא – בכל אחד מכפרי התנועה חיים כ-15–30 סטודנטים המחויבים ל-4 שעות התנדבות בשבוע תמורת מלגה. התנועה מפעילה כ-30 כפרים הפרוסים בכל רחבי הארץ (אריאל, גוש עציון, ירושלים, נתיבות, ערד וכו').
קהילות צעירים תוצרת הארץ – רשת כפרים שנוסדה ב-2011 על ידי התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל ומפעילה כ-14 כפרים.
איילים – מפעילה כ-12 כפרים: 3 בגליל, 3 במרכז ו-6 בנגב. רוב הכפרים ממוקמים בעיירות פיתוח.
שעלי תורה – רשת גרעינים תורניים המפעילה כ-12 כפרי סטודנטים.
קדמה – תנועה התיישבותית המפעילה כ-8 כפרים ביהודה ושומרון, בגליל ובעוטף עזה.
קהילות "שחר" של תנועת החלוץ וקרן ברל כצנלסון – רשת הכוללת 8 כפרים: ירושלים, מפלסים, שמיר, כפר גלעדי, חיפה, באר שבע, תל אביב ורחובות. בכל כפר חיים כ-20 סטודנטים המתנדבים כ-150 שעות בשנה.
עמותת "חי בהם" - עמותה המפעילה מספר כפרי סטודנטים תורניים בירושלים, נתיבות, באר שבע, גוש עציון וחיפה.
ראו גם

מעונות סטודנטים
גרעין התיישבות
הערות שוליים

↑  כפרי הסטודנטים, באתר תנועת בני עקיבא
↑  מוזמנים לכפרי הסטודנטים של בני עקיבא תשפ"ב, באתר camp.mini-sites.net
↑  תוצרת הארץ - תוצרת הארץ, ‏11 באוגוסט 2016
↑  עמותת איילים, באתר www.ayalim.org.il
↑  לעשות ערכים | בכפרי הסטודנטים של איילים, באתר עמותת איילים
↑  שעלים בקמפוס -כפרי הסטודנטים של רשת "שעלים", באתר שעלים בקמפוס
↑  כפרי הסטודנטים, באתר קדמה
↑  שחר, באתר החלוץ - המדרשה
↑  ענבל גוכמן, שחר- קהילות סטודנטים מבית החלוץ וקרן ברל כצנלסון, באתר מועצת המכינות הקדם צבאיות בישראל
Sheer Heart Attack

Sheer Heart Attack (בעברית: התקף לב חמור) הוא האלבום השלישי של להקת הרוק הבריטית קווין. האלבום יצא בנובמבר 1974 וזכה להצלחה מסחרית רבה, לראשונה בתולדות הלהקה. על אף שהלהקה עדיין לא הרוויחה הרבה מהאלבום בגלל חוזה שלטענתם היה לא הוגן. מצבם הכלכלי וחוסר שביעות רצונם מחברת התקליטים גרמו להם בסופו של דבר לעבור לחברת EMI עבור האלבום הבא. (שאף מתחיל בשיר שנאה שמוקדש לנורמן שפילד).
האלבום הוא רב-גוני ומכיל שירי הארד רוק והבי מטאל לצד שירים מעודנים של מוזיקה קלאסית, סאונד שהפך להיות מזוהה עם הלהקה ויתפתח גם באלבומים הבאים. יש אף האומרים שהאלבום הוא הקדמה לאלבום הבא, A Night at the Opera. כמו כן, על פי פרדי מרקיורי עצמו, השיר "In The Lap of the Gods" הוא פרולוג לשיר "Bohemian Rhapsody".
השיר "Bring Back That Leroy Brown" שכתב מרקיורי, ספג את השראתו משירו של ג'ים קרוצ'י "Bad, Bad Leroy Brown" והוקדש לזמר שנהרג בתאונת מטוס מספר חודשים לפני הוצאת האלבום.
משתתפים

פרדי מרקיורי - זמרה, קולות רקע, פסנתר, אורגן האמונד, פסנתר ג'נגל
בריאן מיי - גיטרה חשמלית, קולות רקע, פסנתר, זמרה, גיטרה אקוסטית, בנג'וללה
רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע, כלי הקשה, משולש, פעמוני רוח, זמרה, תוף מרים, טימפני
ג'ון דיקון - בס, גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית, קונטרבס
מחלף יגור

| --- | --- |

מחלף יגור, חיפה ברקע, יוני 2016
 מיקום:  יגור
 כבישים במחלף:    כביש 70   כביש 75   כביש 752
 מסילות במחלף:  מסילת העמק
 אתרים סמוכים:  נחל הקישון
 קואורדינטות:  32°45′11″N 35°04′17″E﻿ / ﻿32.75305556°N 35.07138889°E﻿ / 32.75305556; 35.07138889
 
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) מחלף יגור(למפת הגליל המערבי רגילה) מחלף יגור(למפת חיפה רגילה) מחלף יגור(למפת חיפה מוגדלת) מחלף יגור
 
הצומת במבט מדרום, לפני הקמת המחלף
פקקי תנועה בין מחלף יגור לצומת העמקים, אוקטובר 2017
מחלף יגור הוא מחלף מרכזי בעמק זבולון, במזרח מטרופולין חיפה, שקיבל את שמו מקיבוץ יגור הסמוך. עד לשנת 2012 עמד במקום צומת.
המחלף מפגיש שלושה כבישים בינעירוניים המהווים עורקים ראשיים בצפון ישראל, והוא מורכב מגשר אחד שעליו שורת רמזורים, ומעבר אחד חופשי מרמזורים לתנועה מכיוון חיפה לעמק יזרעאל. כל התנועה האחרת עוברת על הגשר דרך הרמזורים. מאז פתיחתו המחלף סובל מעומסי תנועה לכיוון עמק יזרעאל מהמחלף ועד צומת העמקים ובחזרה, היוצרים כל בוקר וכל אחר הצהריים פקקי תנועה. הפניה ימינה מכיוון עמק יזרעאל לכיוון מחלף סומך ומחלף גבעות אלונים, נעשית גם היא על גבי הגשר שמתחילה בנתיב פניה אחד ימינה ההופך בהמשך לשני נתיבי פניה בלבד, המוסיפים לעומס. הקמת המחלף לא פתרה את בעיית עומסי התנועה באזור. במרץ 2019 נפתח קטע ממונהר של כביש 6 בין מחלף העמקים למחלף סומך שמייתר את הצורך לעבור דרך מחלף יגור לנוסעים בין מחלף העמקים למחלף סומך.
היסטוריה

כביש 70 – מתחיל במחלף זה, ממשיך למחלף גבעות אלונים ומגיע עד צומת חניתה בשלומי;
כביש 75 – בין נצרת וקריית טבעון (דרך צומת העמקים) למחלף קישון;
כביש 752 – מתחיל בנקודה זו וחוצה את צומת הצ'ק פוסט ונכנס לעיר התחתית.
כביש 75 חוצה את מחלף יגור בכיוון מערב-מזרח, כשמקבילים אליו ערוץ נחל קישון מצפון ותוואי רכבת העמק מדרום; והוא ממשיך מערבה תחת השם דרך העמקים. כביש 70, שכיוונו צפון-דרום, מתחיל במחלף ומוביל ליישובי הגליל. כביש 752 יוצא מהמחלף דרומה ומיד מתעקל מערבהּ, וחוצה את העיר נשר תחת השם דרך בר-יהודה. קטעו המערבי של כביש 75, בין מחלף יגור ומחלף קישון, הוא דרך רב נתיבית שהושלמה רק סמוך למפנה המאה ה-21. בטרם נבנה המחלף, שדרכו עוברים בממוצע 30 אלף כלי רכב ביום, היה ידוע הצומת כמוקד של עומסי-תנועה בשעות מסוימות, ובשנים הראשונות של המאה ה-21 גם נרשמה בו עלייה בשיעור תאונות הדרכים.
הקרקע שעליה משתרע הצומת שייכת ברובה לקיבוץ יגור, שמדרום. מרכזיותו של הצומת מושכת אליו מוכרי תוצרת חקלאית לצד מפגינים; כך למשל, ב-2007 חסמו את הצומת תלמידי מכללת אורנים, כחלק משביתת המחאה הגדולה במערכת ההשכלה הגבוהה באותו זמן.
ב-10 באפריל 2002 אירע בצומת פיגוע התאבדות, כשמחבל פוצץ את עצמו באוטובוס של אגד בקו 960 שהיה בדרכו מחיפה לירושלים, וקיפד את חייהם של שמונה נוסעים.
במרץ 2010, לאחר שנים של דחיות והתלבטויות בסוגיית הצורך בהסבת הצומת המרומזר למחלף, אושרה הקמת מחלף בצומת יגור, בעלות של כרבע מיליארד ש"ח. הפרויקט מתוכנן להשתלב בהפעלת קו הרכבת ההיסטורי חיפה-בית-שאן, שעובר בסמוך. עבודות הקמת המחלף החלו בחודש יוני 2011, והסתיימו בשנת 2013.
באמצע נובמבר 2012, נפתח הגשר העובר מכיוון נשר למחלף סומך לתנועה. הרמזורים במסלול הנסיעה של כביש 75, בין צומת לב המפרץ לצומת העמקים בוטלו. במקביל למסלול זה, נפתח מתחת לגשר מעבר למסילת העמק שתנוע בטבורו של המחלף. במרכז הגשר הוצבו רמזורים המנווטים את התנועה מנשר ומסומך לכיוון חיפה. הנוסעים מנשר ליגור ולעמק יזרעאל, פונים ימינה לפני העלייה לגשר.
ב-6 במרץ 2013 נפתח המחלף לתנועה במלואו, מספר חודשים מוקדם מהצפוי.
בסמוך למחלף נבנה חניון חנה וסע אשר ישמש לנקודת הקצה של קו המטרונית שנסלל עד לשכונת הדר בחיפה. הצפי לסיום העבודות על הקו, שהחלו בחודש מרץ 2018. בניית הקו הסתיימה בשנת 2021. אבל נכון ליוני 2022, הקו עדיין לא נפתח.
הגשר העליון מעל מחלף יגור משמש למחאות. בשנים 2021-2020 בתקופת המחאה נגד בנימין נתניהו התקיימו בכל שבת אחר הצהריים הפגנות על הגשר. ביוני 2022 חזרו ההפגנות לגשר תחת הכותרת: "כן לממשלת השינוי והאחדות"
הערות שוליים

↑   אבי בר-אלי, אחרי שנה וחצי: מחלף יגור ייפתח מחר לתנועה, באתר TheMarker‏, 5 במרץ 2013
↑  אדי גל, קו רביעי:החלו העבודות להקמת קו מטרונית מיגור לחיפה, באתר "מיינט קריות", 29 במרץ 2018
השריפים של לונדון

שני שריפים נבחרים מדי שנה לסיטי של לונדון על ידי חברות הליבריינס - אחד מאיגודי המקצוע או המסחר של העיר לונדון.
כיום לשריפים חובות סמליות בלבד, אך בעבר לנושאי המשרה הייתה אחריות שיפוטית חשובה. הם פעלו במסגרת בית הדין הפלילי המרכזי, אולד ביילי, מאז החל תפקידו המקורי כבית המשפט של העיר ומידלסקס.
תולדות המשרד

תואר השריף, או 'ריב הפלך' (Shire Reeve), התפתח בתקופה האנגלו-סקסית של ההיסטוריה האנגלית. ה'ריב' היה נציג המלך בעיר, עיירה או פלך, אשר היה אחראי לגביית מיסים ואכיפת החוק באזור. לשריפים היו גם תפקידים שיפוטיות בבתי המשפט בעיר.
עד שנת 1130 מונו השריפים ישירות על ידי המלך, עד אשר העיר לונדון השיגה מידה של שלטון עצמי באמצעות אמנה שהוענקה על ידי הנרי הראשון, אשר בה נכללה הזכות לבחור שריף משלה, זכות שאושרה באמנת 1141 על ידי המלך סטיבן. על פי אמנתו של הנרי, לשריפים של לונדון יש את זכות השיפוט גם על המחוז השכן מידלסקס, תמורת 300 ליש"ט לשנה לכתר עבור הפריבילגיה.
צעד זה של הנרי לא הפך את המחוז לתלוי בעיר לונדון, אלא מאותה תקופה נראו העיר לונדון ומידלסקס כאזור מנהלי אחד.
בשנת 1189, התקבע שנושא משרת ראש העיר ישמש גם בתור שופט ראשי עבור הסיטי של לונדון (בנוסח ערים אירופאיות בחלק מהזמן כמו רואן ולייז'); שינוי זה אושר מחדש על ידי אמנה שהוענק על ידי המלך ג'ון בשנת 1215. מכיוון שכך, השריפים הועברו לתפקיד פחות בכיר בניהול העיר, והפכו לכפופים לראש העיר. נושא משרת ראש העיר (לימים הלורד ראש העיר של לונדון) כיהן בדרך כלל כשריף לפני שהיה ראש עירייה, ובשנת 1385 קבעה המועצה המשותפת של לונדון כי כל ראש עיריית לורד לעתיד היה צריך "להיות בעבר שריף כדי שיוכל להישפט בנוגע לממשלו, ושפע לפני שהוא משיג את האחוזה לראשות העיר". מסורת זו נמשכת עד היום.
בשנת 1889 הוגבלה סמכות השיפוט של השריפים רק לעיר לונדון. חוק השלטון המקומי, 1888, הקים משרד חדש של השריף הגבוה של מידלסקס, שמונה באותה צורה של מחוזות אנגלים וולשיים אחרים. במקביל, נכללו החלקים המאוכלסים ביותר במידלסקס במחוז לונדון החדש, שעד אז היה לו שריף גבוה משלה.
תחום השיפוט

תחום השיפוט של הנבחרים מהמאה ה-7 (למעט בין השנים 1067 עד 1132) משתרע על הקילומטר המרובע של העיר לונדון.
בשנת 1132 קבע הנרי הראשון כי לשריפים של לונדון יש את זכות השיפוט גם על המחוז השכן מידלסקס, תמורת 300 ליש"ט לשנה לכתר עבור הפריבילגיה.
הרחבתו של תפקיד השריף הגבוה מלונדון רבתי העניקה לו שליטה על אזורים רבים מלונדון רבתי, המאגדת חלקים מכמה מחוזות ישנים, ובמיוחד מידלסקס.
תהליך המינוי

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה .
על פי "מנהג של שימוש בימי קדם בעיר", שני השריפים נבחרים באולם כל קיץ בהסכמת כלל הליברמנים, אלא אם כן נדרשת הצבעה מהקומה תוך ארבעה עשר יום. הקצינים החוזרים באולם המשותף הם מקליט לונדון (השופט הבכיר של "ביילי הזקנה") והשריפים היוצאים. השריפים הנוכחיים הם פרופ' אלדר פרופסור מיכאל מיינלי ומר כריסטופר הייוורד.
מגורים

במהלך שנות שירותם, השריפים מתגוררים באולד ביילי, בית הדין הפלילי המרכזי, כך שאחד מהם תמיד יכול להיות נציג בחבר השופטים.
רשימת השריפים של לונדון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.
ראו גם

מועצת לונדון רבתי
מועצת מחוז לונדון
משאל העם על רשות לונדון רבתי
ראש עיריית לונדון
האיגוד של לונדון
הלורד ראש העיר של לונדון
אספת לונדון
הערות שוליים

1 2  Australian Online Casino Guide 2022 | Best Pokie Casino Sites, The Orb's Casino & Gambling Guide (ב־Australian English)
↑  Political history | British History Online, www.british-history.ac.uk
↑  Sheriffs & Aldermen, web.archive.org, ‏2011-06-13
↑  "The Local Government Bill". The Times. London. 17 במאי 1888. p. 8. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Howell et al., p. 191
↑  "Election Results". City of London. אורכב מ-המקור ב-11 באוקטובר 2016. נבדק ב-28 בספטמבר 2018. {{cite web}}:  (עזרה)
מגדל הזבובים

| --- | --- |

מגדל הזבובים
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  חוף עכו
 קואורדינטות:  32°55′07″N 35°04′20″E﻿ / ﻿32.9186°N 35.0722°E﻿ / 32.9186; 35.0722
 he
 
מגדל הזבובים, (ידוע גם בשמו הערבי "אל מנארה") הוא מבנה מבוצר השוכן על אי קטן במפרצה של העיר עכו. המגדל הממוקם סמוך אל הכניסה אל הנמל והמגדלור הנמצא סמוך למרינה של העיר עכו ניתבו על תנועתן של ספינות אשר הגיעו לנמל עכו.
היסטוריה

נמל עכו נוצר על ידי בנייתם של שני מזחים אשר סגרו את מפרצה של עכו. על המזח המערבי נבנה מגדל הזבובים בתקופתם של הפיניקים. סקר ארכאולוגי, שנערך במקום על ידי אוניברסיטת חיפה מצא כי המגדל עומד על מזח שנבנה בתקופה ההלניסטית ושופץ בתקופה הרומית. ייתכן כי שובר הגלים הבנוי מדרום לנמל, והמדרגות שלמרגלות מגדל הזבובים שימשו רציף לפריקה ולטעינה לנמל עכו.
בשנות השבעים התקיים סקר ארכאולוגי שנערך על ידי המרכז ללימודי ים באוניברסיטת חיפה. במהלכו של הסקר, נחשפו יסודותיו של המבנה מתחת למגדל ובין היתר נחשפו שרידי אונייה, שייתכן וטובעה בזמן המצור של נפוליאון על העיר עכו בשנת 1799.
בשנת 2020 נפל חלק גדול מהקיר המזרחי של המגדל, וחלקו צנח לתוך המים.
מקור השם

השם "מגדל הזבובים" היה שגור בפי הנוצרים והמוסלמים. ייתכן כי הקריבו במקום קורבנות, והמקום היווה משכן נוח לזבובים שנמשכו לריח. שמו של המגדל אינו מופיע בכתובים המתארים את המקום מימי מסעות הצלב. שמו הערבי של המגדל: ברג' א-דבאן. בסמוך למגדל הזבובים ניצב מגדלור. שמו של המגדל ניתן לו על ידי הצלבנים, אשר טעו לחשוב את עכו לעקרון הפלשתית, ואת המבנה המבוצר למקדשו של האל בעל זבוב.
הערות שוליים

↑  מדריך ישראל החדש : אנציקלופדיה, מסלולי טיול - כרך 3 : הגליל העליון וחופו, ירושלים, כתר, 2001, עמ' 245-244
↑  אורן טל, הארכאולוגיה של ארץ-ישראל בתקופה ההלניסטית: בין מסורת לחידוש, ירושלים, מוסד ביאליק, תשס"ז, 182
↑  עירית זהרוני, דרך ארץ: ארץ חרס ואדם, תל אבחיב, משרד הביטחון, 1996, עמ' 230
↑  מוטי מנדלסון, נפילת הקיר במגדל אי הזבובים, באתר חי פה, ‏01/06/2020
↑  יהושע פראוור, תולדות ממלכת הצלבנים בארץ-ישראל - כרך שני: מסעי-הצלב והממלכה השנייה, ירושלים, מוסד ביאליק, 1984, עמ' 54
מגדל הזבובים לאחר נפילת הקיר המזרחי
טוביה מנדלסון

אין תמונה חופשית
טוביה מנדלסון (באנגלית: Tuvia Mendelson; נולד בירושלים) הוא סופר, עיתונאי, עורך ותסריטאי. בעבר היה מנהל ההוצאה לאור של הג'וינט.
קורות חייו

טוביה נולד וגדל והתחנך בירושלים. הוא בוגר בית הספר הדתי הירושלמי מעלה ולמד באוניברסיטה העברית ספרות אנגלית ויחסים בינלאומיים.
הוא היה עיתונאי במשך 23 שנים ב"דבר", כתב עירוני וכתב מדיני. בשמונה השנים האחרונות מתקופה זו היה עורך "דבר השבוע", מוסף סוף השבוע של "דבר", עד 1996. לאחר מכן עבד שלוש שנים ב"ידיעות תקשורת" והיה עורך מוסף העיתון המקומי בירושלים, "כל העיר". הוא כתב טור תחת הכותרת "ארבעים פלוס" בשבועון הירושלמי "כל העיר".
משנת 1999 עד לפרישתו בסוף 2015 ניהל מנדלסון את ההוצאה לאור ותחום התקשורת באשל - האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל, בג'וינט ישראל. מנדלסון היה ממונה על הפקתם של ספרים בעברית בנושאי זקנה וגרונטולוגיה.
בשנת 2014 היה חבר ועדת השיפוט של פרס סמולר-ג'וינט לשנת 2014 לעידוד החשיפה התקשורתית בנושאים הקשורים בישראל והתפוצות בפני הציבור הישראלי.
יצירתו

מנדלסון פרסם שני ספרים וכן תסריטים לטלוויזיה ולקולנוע. הוא חבר באיגוד התסריטאים ובאקדמיה הישראלית לקולנוע ולטלוויזיה. בשנת 2008 שיחק בסרט "ברוריה" שביים אברהם קושניר.
יצירתו > ספרים

גבר גרוש (ירושלים: הוצאת כתר, 1993). הספר היה רב מכר.
שמנים (ירושלים: הוצאת כתר, 2003)
יצירתו > תסריטים

1988: הינשוף (סרט).
1996: קפה פריז (סדרת טלוויזיה) ובה 39 פרקים בשלוש עונות, בבימוי אמנון רובינשטיין.
לילה באדיס (במאי: אמנון רובינשטיין), בהפקת משרד החינוך.
חיים אישיים

נשוי לג'וזי, שהגיעה כמתנדבת מדרום אפריקה לאחר מלחמת ששת הימים, ואב לארבעה. מתגורר בירושלים.
הערות שוליים

↑  אתר איגוד התסריטאים
↑  על מנדלסון באתר סימניה
↑  לי-אור אברבך, ‏עיתונאים מ"גלובס" ומ"מקור ראשון" זכו בפרס סמולר-ג'וינט לתקשורת, באתר גלובס, 5 באוקטובר 2014
↑  אתר עמותת יד אלי
↑  אתר cinemaofisrael
↑  על הספר באתר סימניה
↑  אתר הוצאת כתר
↑  אתר אידיבי
כביש 423

| --- | --- |

 מידע כללי
 כינוי:  עוקף נס ציונה מזרח, שדרות מנחם בגין
 סיווג:  כביש אזורי
 ציר:  כביש אורך
 אורך:  6.5 ק"מ
 מיקום
 ערים ראשיות:  רחובות, נס ציונה
 נקודת התחלה:  צומת רחובות מזרח
 נקודת סיום:  מחלף נס ציונה
 
כביש 423 הוא כביש אורך אזורי באזור רחובות ונס ציונה. הכביש מחבר בין כביש 431 לכביש 40 וכן את כביש 4313. חלק הכביש ברחובות פתוח כדרך מנחם בגין וחלקו השני כעוקף נס ציונה מזרח.
היסטוריה

ב-26 באפריל 2018 אושר מקטע ב' של הפרויקט, הדבר גרר טענות מתושבי האזור בטענה שהכביש יהווה מטרד רעש עבורם.
במהלך העבודות התנהל מאבק על המשך סלילת הכביש, אשר הסתיים בדחיית העתירה.
ביוני 2018 פורסם עדכון ללוח הזמנים של הפרויקט בו פורסם כי מקטע ג' אשר יחבר את דרך הנפת הדגל ושכונות מזרח נס ציונה לדרך מנחם בגין ברחובות.
באוגוסט 2018 החלו העבודות על הקמתו של המקטע.
ב-7 באוקטובר 2019 דווח כי הכביש נמצא בשלבי ביצוע מתקדמים לחיבור המקטע הקיים לדרך הנפת הדגל בנס ציונה.
ב-30 ביוני 2020 נפתח הכביש עד הכיכר שמתחברת לדרך הנפת הדגל.
תכנון

הפרויקט כולל קירות תומכים ואקוסטיים באורך מצטבר של כ-4 ק"מ למניעת מטרד הרעש, תחנת שאיבה בנפח 4,700 מ"ק וגשר מעל מסילת הרכבת הסמוכה.
מחלפים וצמתים לאורך הכביש

| ק"מ | שם | סוג מפגש | מיקום | דרכים מצטלבות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
כביש 423 מדרום לצפון
חלק א': דרך מנחם בגין (רחובות)
| 0 | צומת רחובות מזרח |  | רחובות |   כביש 40 |
| 0.5 | צומת ללא שם |  | רחובות | דרך ירושלים |
| 1 | צומת ללא שם |  | רחובות | רחוב ההגנה |
| 1.6 | צומת ללא שם |  | רחובות | רחוב יהודה גורודיסקי |
| 2.4 | צומת ללא שם |  | רחובות | רחוב יהודה לייב יוספזון |
| 4.2 | צומת ללא שם (בתכנון) |  | רחובות | רחוב המדע |
חלק ב': עוקף נס ציונה
| 4.8 | כיכר ללא שם |  | נס ציונה, פארק המדע קריית ויצמן | דרך הנפת הדגל |
| 5.8 | צומת ללא שם |  | נס ציונה | רחוב דוד אלעזר |
| 6 | צומת ללא שם |  | נס ציונה, באר יעקב | רחוב מרגולין |
| 6.5 | מחלף נס ציונה |  | נס ציונה, באר יעקב |   כביש 431   כביש 4313 |
הערות שוליים

↑  כביש 423, עוקף נס ציונה המזרחי (ארכיון)
↑  המערכת, למה להחריב את הנוף הזה?, באתר ביתמשותף
↑  אלעד חיימוביץ', אושר קטע ב' של כביש 423 – העוקף המזרחי של נס ציונה, ‏26 באפריל 2018
↑  עמירם ברקת, ‏ניצחון למע"צ: נדחתה עתירה נגד סלילת כביש עוקף נס-ציונה, באתר גלובס, 18 באוגוסט 2010
↑  אלעד חיימוביץ', חיבור כביש 423 לרחובות ייצא לביצוע במהלך 2019, ‏6 ביוני 2018
↑  שבתשתיות תיעוד פרויקטים בתחבורה, תיעוד פרויקט כביש 423 חלק ב'
↑  פרויקט כביש 423 - עדכון/דבר המתכנן
↑  אסף הדר, בשעה טובה: כביש 423 המזרחי נפתח לתנועה, ‏30 ביוני 2020
העונה היבשה

העונה היבשה בלאוס. צל ארוך של עץ מת עם ענפיו על השדות היבשים של דון דט (אנ'), יום שמש עם שמיים כחולים ועננים לבנים, אחר הצהריים המאוחרים.
העונה היבשה (באנגלית: Dry season) היא תקופה בשנה שבה כמות הגשמים או משקעים נמוכה, מתחת לממוצע השנתי, כגון, בצורת ויובש, במיוחד באזורים הטרופיים. מזג האוויר באזורים הטרופיים נשלט על ידי חגורת הגשם הטרופית (אנ'), הנעה מהאזור הצפוני לדרום ובחזרה במהלך השנה. המקבילה לחגורת הגשם הטרופית הוא באזורי האקלים הממוזג כאשר החורף, (העונה הקרה) היא לעיתים יבשה, והקיץ (העונה החמה). היא העונה הרטובה.