stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ההמצאה הקסומה של ג'רוניקוס ג'אנגל
תקציר העלילה

הסרט מספר את סיפורו של יצרן צעצועים האגדי ג'רוניקוס ג'אנגל, שהמצאותיו המוזרות שופעות קסם, אבל כשמתלמדו לשעבר, שהיה גם איש סודו, גונב ממנו את המצאתו המשוכללת ביותר, נכדתו המבריקה של ג'רוניקוס נכנסת לתמונה ובעזרת המצאה שנשכחה מזמן, היא מנסה להחזיר מחדש את הקסם שאבד לעיירה.
צוות השחקנים

פורסט ויטאקר - ג'רוניקוס ג'אנגל
ג'סטין קורנוול - ג'רוניקוס ג'אנגל הצעיר
מדלן מילס
קיגן-מייקל קיי
אניקה נוני רוז
פלישיה רשאד
יו בונוויל
ריקי מרטין - דון חואן דייגו
הפקה

ב-7 בדצמבר 2017, נטפליקס קנתה מדייוויד א. טלברט את עלילתו של סרט בשם "Jingle Jangle", כאשר טלברט עצמו היה חתום על כתיבת ובימוי הסרט המוזיקלי שיועד לחג המולד. ב-17 בספטמבר 2018 הוכרז כי המוזיקאי ג'ון לג'נד ומייק ג'קסון יפיקו את הסרט לצדם של דייוויד א. טלברט ולין סיסון-טאלברט. המפיק טיי סטיקלוריוס משמש כמפיק בפועל.
הסרט כולל שירים מקוריים של ג'ון לג'נד, דייוי נתן ופיליפ לורנס.
הפקה > ליהוק

באוקטובר 2018, פורסט ויטאקר הצטרף לצוות השחקנים של הסרט. באפריל 2019, קיגן-מייקל קיי, פילישיה רשאד, אניקה נוני רוז ומדלן מילס הצטרפו לצוות השחקנים. ביולי 2019, יו בונוויל הצטרף לצוות השחקנים. באוקטובר 2020, נודע שריקי מרטין הצטרף לצוות השחקנים.
הפקה > צילומים

צילומי הסרט החלו ביוני 2019 בנוריץ'.
הפצה

הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה של נטפליקס ב-13 בנובמבר 2020.
הערות שוליים

↑  D'Alessandro, Anthony (December 6, 2017). "Netflix Buys 'Jingle Jangle' Pitch From 'Almost Christmas' Filmmaker David E. Talbert". Deadline. Retrieved October 30, 2018.
1 2  "'Jesus Christ Superstar's John Legend & Mike Jackson To Produce David E. Talbert Netflix Holiday Film 'Jingle Jangle'". Deadline. September 17, 2018. Retrieved September 17, 2018.
↑  Fleming Jr., Mike (October 30, 2018). "Forest Whitaker To Star In David E. Talbert's Netflix Holiday Family Musical 'Jingle Jangle'". Deadline. Retrieved October 30, 2018.
↑  N'Duka, Amanda (April 11, 2019). "Netflix 'Jingle Jangle' Musical Adds Keegan-Michael Key, Phylicia Rashad, Anika Noni Rose & Madalen Mills". Deadline. Retrieved June 11, 2019.
↑  ‘Jingle Jangle’: ‘Downton Abbey’s Hugh Bonneville To Star In David E. Talbert’s Netflix Holiday Family Musical
↑  Ricky Martin Suits Up For Netflix’s ‘Jingle Jangle: A Christmas Journey’
↑  Lawes, Ruth (June 10, 2019). "Netflix film Jingle Jangle leaves Norwich street 'cleaner than ever before'". Norwick Evening News. Retrieved June 11, 2019.
↑  "Get a festive first look at Netflix's holiday musical Jingle Jangle: A Christmas Journey". Entertainment Weekly. September 29, 2020.
| ג'ון לג'נד |
| --- | --- | --- |
דיסקוגרפיה
| אלבומי אולפן | Get Lifted • Once Again • Evolver • Wake Up! • Love in the Future • Darkness and Light • A Legendary Christmas • Bigger Love |  |
| אלבומי הופעה | Live at SOB's • Solo Sessions Vol. 1: Live at the Knitting Factory • Live from Philadelphia |  |
| סינגלים | "Ordinary People" • "So High" • "Save Room" • "P.D.A. (We Just Don't Care)" • "Stereo" • "Green Light" • "Everybody Knows" • "Wake Up Everybody" • "When Christmas Comes" • "Tonight (Best You Ever Had)" • "All of Me" • "You & I (Nobody in the World)" • "Glory" • "Love Me Now" • "Beauty and the Beast" • "Preach" • "Conversations in the Dark" • "Minefields" • "Hallelujah" |  |
| שיתופים פעולה | "Getting Nowhere" • "Lay Me Down" • "Like I'm Gonna Lose You" • "One Man Can Change the World" • "Higher" |  |
| שירים אחרים | "It's Alright" • "Listen" |  |
| ערכים קשורים | חג מולד אגדי עם ג'ון וכריסי • ההמצאה הקסומה של ג'רוניקוס ג'אנגל |  |
היפופימיים

| היפופימיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: דגי-חשמל טרופיים
משפחה:: היפופימיים
שם מדעי
 Hypopomidae ‏Leccia, 1978

היפופימיים (שם מדעי: Hypopomidae) היא משפחה של דגי חשמל מהסדרה דגי-חשמל טרופיים החיים בנהרות טרופיים בפנמה וברחבי אמריקה הדרומית בכל המדינות למעט בצ'ילה. מרבית המינים חיים באגן האמזונאס הגדול אך חלק חיים גם בריו דה לה פלטה ובנהרות ואפיקים קטנים יותר.
אלו מינים קטנים מאוד שאורכם המקסימלי 5.9 ס"מ. דגים אלה קולטים את סביבתם בעיניהם וגם באמצעות שדה חשמל מאיברים המצויים מצידי גופם אך השדה אינו חזק מספיק להמם טרף קטן כמו דגים קטנים או חרקים.
הגוף שלהם מוארך ובייחוד הזנב אך הסנפירים קצרים מאוד וכמעט בלתי נראים. במקומם ישנה "רעמה" הבולטת מתחת לסנפירי החזה ועד הזנב הדק. הם בעלי ראש קטן בעל עיניים קטנוץ וחוטם ארוך דמוי-חדק חסר שיניים.
לעיתים נדירת הם מוחזקים כדגי נוי באקווריום.
סוגים

2 סוגים (Hypopygus ו-Steatogenys) משויכים לעיתים למשפחה דומה - רמפיקתיים (Rhamphichthyidae).
סוג ומין יחיד Akawaio penak
Brachyhypopomus
סוג ומין יחיד Hypopomus artedi
Hypopygus
Microsternarchus
סוג ומין יחיד Procerusternarchus pixuna
סוג ומין יחיד Racenisia fimbriipinna
Steatogenys
סוג ומין יחיד Stegostenopos cryptogenes
הסכם שמיים פתוחים

הסכם שמיים פתוחים הוא הסכם בין שתי מדינות (או יותר) בתחום התעופה האזרחית המשחרר את השוק ממכסות ומחסמי סחר. באוקטובר 1992 נחתם הסכם השמיים הפתוחים הראשון מסוגו בעולם בין ארצות הברית להולנד. בעקבות הסכם זה נחתמו הסכמים דומים עם מרבית מדינות אירופה.
עקרונות ההסכם

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קיבולת ותדירות בלתי מוגבלת של טיסות בכל הנתיבים
ביטול כל המגבלות על החופש האווירי
הסכמי תעופה ליברלים בנוגע לטיסות שכר[דרושה הבהרה]
מדיניות מטען ליברלית[דרושה הבהרה]
ביטול מגבלות על מטבע הנוגעות למוביל אווירי[דרושה הבהרה]
קיום מדיניות שותפות קוד
התחייבות למדיניות מחירים והזמנות בלתי מפלה
הסכם השמיים הפתוחים בין ישראל והאיחוד האירופי

הסכם "שמיים פתוחים" בין ישראל והאיחוד האירופי, ניזום בשנת 2006 לאחר פנייה של האיחוד האירופי לישראל כדי לקדם הסכם תעופה גלובאלי אחיד מול מדינות האיחוד האירופי, שיחליף שורה של הסכמי תעופה בילטראליים נפרדים בין ישראל ומדינות האיחוד, תוך התאמה לחקיקה האירופית החדשה בענייני תעופה. בהסכמי תעופה בילטראליים מסכמים על שני נושאים עיקריים: מוביל נקוב – כמה חברות תורשינה לטוס מארץ א' לארץ ב', ותדירויות – כמה פעמים בשבוע חברת תעופה תוכל לטוס, הסכם "שמיים פתוחים" מבטל את ההגבלות הללו. ב-12 בספטמבר 2006, החליטה ממשלת ישראל לפעול לקידום ההסכם ולהקים צוות היגוי בין-משרדי לליווי המשא-ומתן עם האיחוד האירופי, שיפעל לגיבוש הסכם התעופה חדש תוך שנה. מייד החל מסע לחצים מצד חברות התעופה הישראליות, בעיקר מצד אל על, לא לחתום על ההסכם בטענה שתהיה תחרות לא הוגנת מצד החברות האירופיות, שהחברות יקרסו ואלפי עובדים יפוטרו.
ב-5 בפברואר 2008 חתמו ישראל והנציבות האירופית על מזכר הבנות ראשון לקראת חתימה על הסכם שמיים פתוחים אחיד בין מדינות אירופה לישראל
. ואחר כך החל משא ומתן על פרטי ההסכם. אולם שורת מחלוקות עיכבו את חתימת ההסכם, ביניהם זכויות הטיס, שיאפשרו למטוסים מישראל לאסוף נוסעים באירופה לטיסות המשך מעבר ליבשת אמריקה.
ב-30 ביולי 2012, ישראל והאיחוד האירופי חתמו בראשי תיבות על הסכם, לאחר משא ומתן שנמשך שלוש שנים. בעקבות לחצי חברות התעופה הישראליות הוסכם על יישום מדורג, לפי ההסכם תתווספנה מדי שנה 7 טיסות שבועיות מישראל לכל יעד באירופה, מלבד לשדות תעופה מרכזיים בעלי היקף תנועה רב, לגביהם התוספת השנתית תהיה כ-3 טיסות שבועיות מדי שנה. רק לאחר 5 שנים תוכלנה חברות אירופאיות לטוס לישראל מכל שדה תעופה באירופה (וחברות ישראליות בתוך אירופה). אך בדצמבר 2012, החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו, לא לחתום על ההסכם, לאחר מסע לחצים כבד של חברות התעופה וועדי העובדים, לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה (שנערכו ב-22 בינואר 2013).
רק ב-21 באפריל 2013 אישרה ממשלת ישראל את הסכם שמיים פתוחים, ברוב של 16 תומכים לעומת שלושה מתנגדים בלבד. בתגובה להסכם שבתו חברות הטיסה הישראליות במשך כיומיים. השביתה הסתיימה לאחר שהוסכם כי הממשלה תממן 97.5% מעלויות האבטחה של חברות התעופה (ולא 80% כפי שהתכוונה הממשלה מלכתחילה) בעלות של 500 מיליון שקל בשנה (מערך האבטחה מופעל על ידי אל על עבור כל חברות התעופה הישראליות).
ההסכם הביא לכניסה של חברות לואו קוסט רבות לשוק הישראלי דוגמת ויז אייר, ריינאייר, ג'רמנווינגס, וולינג איירליינס ובלו אייר (בנוסף לחברת איזי ג'ט שנכנסה לשוק הישראלי כבר בשנת 2009 על בסיס הסכמי תעופה בילטראליים), להוזלה משמעותית של מחירי הטיסות ליעדים באירופה ולהגדלה של מספר הנוסעים ומספר היעדים.
ב-18 ביוני 2020 אושרר ההסכם בפרלמנט האירופי ברוב של 437 חברי פרלמנט בעד מול 102 מתנגדים ו-147 נמנעים. זהו אישור קבוע וסופי שימנע פרישה עתידית של חברות האיחוד מההסכם באופן עצמאי.
הסכם השמיים הפתוחים בין ארצות הברית והאיחוד האירופי

במרץ 2007 האיחוד האירופי אשרר הסכם שמיים הפתוחים עם ארצות הברית, במטרה להרחיב את התחרות בין חברות התעופה, לגרום להורדת מחירי הטיסות ולהגדלת מספר הנוסעים. ההסכם שינה את שוק התעופה בין ארצות הברית והאיחוד האירופי באופן משמעותי, עד אז חברות התעופה האירופיות יכלו לטוס לארצות הברית רק ממדינות הבית שלהן. ההסכם אפשר לחברות תעופה מהאיחוד האירופי לטוס לארצות הברית מכל מדינה בגוש. עם זאת, על פי ההסכם לא יוכלו חברות תעופה אירופיות לבצע טיסות פנים בארצות הברית.
הערות שוליים

↑  ישראל והאיחוד האירופי חתמו בראשי תיבות על הסכם השמיים הפתוחים
↑  זוהר בלומנקרנץ, שגריר האיחוד האירופי בישראל: אנו מוכנים לחתום על הסכם "שמיים פתוחים" עם ישראל, באתר הארץ, 3 בינואר 2006
↑  החלטת ממשלה מספר 441 מיום 12 בספטמבר 2006
↑  זוהר בלומנקרנץ, בדרך להסכם תעופה גלובלי: מזכר הבנות בין ישראל לאיחוד האירופי, באתר הארץ, 6 בפברואר 2008
↑  זוהר בלומנקרנץ, החל מו"מ עם האיחוד על הסכם שמיים פתוחים, באתר הארץ, 8 באפריל 2008
↑  זוהר בלומנקרנץ, השמיים עוד לא נפתחים: שורת מחלוקות בין ישראל לאיחוד האירופי מונעות חתימת הסכם תעופה חדש, באתר TheMarker‏, 10 באוגוסט 2009
↑  ענת כהן, ‏מזכר הבנות עם האיחוד האירופי לפתיחת השמיים לתחרות, באתר גלובס, 22 במרץ 2012
↑  זוהר בלומנקרנץ, אבי בר-אלי, רינה רוזנברג קנדל, נתניהו התקפל: ההסתדרות ואל על חיסלו התחרות בשוק התעופה, באתר TheMarker‏, 16 בדצמבר 2012
↑  כתבי ynet, לקראת הרחבת השביתה: "שמיים פתוחים" אושר, באתר ynet, 21 באפריל 2013
↑   מוטי בסוק, בעקבות אישור שמיים פתוחים: שביתה כללית בנתב"ג החל ממחר, באתר TheMarker‏, 21 באפריל 2013
↑  לילך ויסמן, ‏הממשלה אישרה את הסכם "שמיים פתוחים"; השביתה נמשכת, באתר גלובס, 21 באפריל 2013
↑   גילי מלניצקי, בגלל רפורמת ה"שמיים פתוחים": שנת שיא בנתב"ג, באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2017
↑   נעה לנדאו, האיחוד האירופי אישרר את הסכם התעופה "שמיים פתוחים" עם ישראל, באתר הארץ, 18 ביוני 2020
↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏השמיים נפתחו לפני 7 שנים, אולם רק כעת ההסכם קיבל אשרור סופי, באתר גלובס, 18 ביוני 2020
↑  בלומברג, האיחוד האירופי אישר הסכם "שמיים פתוחים" עם ארה"ב, באתר הארץ, 24 במרץ 2007
| תעופה אזרחית  • תעופה • תעופה צבאית |
| --- | --- | --- |
| ארגוניםבין-לאומיים | הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית • יאט"א |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| נמל תעופה | טרמינל • עלייה למטוס • שער עלייה למטוס • גשר עלייה למטוס • מדרגות ניידות • טרקלין נייד • קרוסלת מטען • הנחיית כלי טיס על הקרקע • שירותי קרקע למטוס נוסעים • מִנחת |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| חברת תעופה | חברת דגל • חברה לטיסות חסך • חברה לטיסות שכר • מועדון הנוסע המתמיד • בסיס פעולה מרכזי • רשימת חברות תעופה |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| ברית חברותתעופה | סטאר אלייאנס • Oneworld • סקייטים • התאחדות חברות התעופה הערביות • קבוצת TUI • ונילה אליינס • LATAM |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כרטוס | כרטיס טיסה • כרטיס טיסה אלקטרוני • בידוק ביטחוני • כרטיס עלייה למטוס • עמדה אחודה לבידוק עצמי • כרטיס מסביב לעולם • רישום לטיסה • מחלקת טיסה • שותפות קוד • היטל דלק |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| מטוס נוסעים | עלייה למטוס • הסעה • צוות אוויר • טייס • טייס אוטומטי • מהנדס טיסה • דייל אוויר • ארוחת טיסה • קופסה שחורה • בידור בטיסה • מושב מטוס • בטיחות בטיסה • רשימת מטוסי נוסעים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| בקרה | פיקוח טיסה • אזור בקרה מרחבית • מרחב פיקוח תעופתי • נתיב אווירי • מגדל פיקוח |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
| כללי | תעופה כללית • הסכם שמיים פתוחים |  לוח טיסות יוצאות מטוסי KLM |
המכינה לעולים באוניברסיטה העברית בירושלים

| --- | --- |

בניין בית הספר לתלמידים מחו"ל ע"ש רוטברג, קמפוס הר הצופים
 מכינה קדם אקדמית
 תקופת הפעילות:  1965–הווה (כ־59 שנים) 
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
   לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    
 
המכינה לעולים באוניברסיטה העברית בירושלים היא מסגרת לימודית אשר הוקמה בשנת 1965 לטובת הכנתם של עולים חדשים לקראת לימודים באוניברסיטה העברית. המכינה היא חלק מבית הספר לתלמידים מחו"ל בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית.
תולדות המכינה לעולים

בשנת 1961 למדו באוניברסיטה העברית כ-4000 תלמידים בלבד, כולם ישראלים דוברי עברית. לסטודנטים שהגיעו מרחבי העולם, דוברי שפות זרות, לא הייתה מסגרת מתאימה. ככל שגדל מספרם התקבלה התובנה באוניברסיטה שיש למצוא להם מענה. ד"ר יחזקאל כהן, דיקן הסטודנטים, החליט בעצה אחת עם הנהלת האוניברסיטה, להקים מסגרת לימודים מיוחדת עבור תלמידים אלה, שתכין אותם ללימודים באוניברסיטה. מסגרת זאת – המכינה – קמה בשנת 1965.
בשנת הלימודים 1971–1972 הוקם בית הספר לתלמידים מחו"ל ואִתו המכינה לעולים במתכונת של שנת לימודים ראשונה בתוכנית ארבע-שנתית, ובה שתי מגמות: מגמת רוח וחברה ומגמת מתמטיקה וטבע. בעקבות תוכנית זו, קמו מכינות אחרות במוסדות אקדמיים אחרים בארץ. מאז למדו במכינה יותר מ-15000 תלמידים מ-70 ארצות.
תולדות המכינה לעולים > ראשוני הלומדים במכינה

קבוצת התלמידים הראשונה שהגיעה למכינה מנתה כ-35 תלמידים. משרד ראש הממשלה ואחר כך משרד התפוצות (שהפך ב-1968 למשרד הקליטה) העניק לתלמידים מלגות לימודים, כל מלגה בסך 1000 לירות. תלמידים אלה שוכנו על ידי הסוכנות היהודית במעונות ב שכונת רסקו (גבעת הוורדים) בירושלים. אוכלוסיית התלמידים שהגיעה ממדינות מגוונות שיקפה – כאז כן היום – את מצב היהודים בעולם. כך למשל, הגיע בשנות ה-90 גל עלייה גדול מאוד מברית המועצות לשעבר. עם 'מבצע משה' ו'מבצע שלמה' הגיעו למכינה תלמידים רבים מאתיופיה.
בשנת 1970 הגיעו כמאה סטודנטים מאיראן שנקראו "הילדים של בן-גוריון", שמחציתם למדו בטכניון ומחציתם באוניברסיטה העברית. בשבילם נפתחו כיתות לימוד בשפה הפרסית. קבוצה אחרת הגיעה מטורקיה, והיא קיבלה שיעורים שונים בשפה הטורקית.
מאז היווסדה הייתה האוניברסיטה העברית לאבן שואבת לתלמידים מכל העולם, ולא רק לתלמידים יהודים. תלמידים אלה – המגיעים ממזרח ירושלים ולאחרונה גם יותר ממזרח אסיה – בוחרים ללמוד במכינה במטרה לשפר את סיכוייהם להתקבל לאוניברסיטה העברית ולמוסדות להשכלה גבוהה אחרים בישראל.
תולדות המכינה לעולים > מיקום

בתחילת פעילות המכינה למדו הסטודנטים באתרים שונים ומגוונים בקמפוס גבעת רם, לעיתים בתנאי צפיפות רבה.
בעקבות מלחמת ששת הימים, עם גידול מספר תלמידי המכינה, שכרה האוניברסיטה את מבנה בית הספר של מנזר האחיות הסאלזיאניות בשכונת מורשה (אז מוסררה). שם קובצו תחת קורת גג אחת שתי תוכניות לימוד: המכינה לעולים, ולצידה המכינה לישראלים. אך האיחוד לא עלה יפה. בשנת הלימודים 1971–1972 הופרדו שתי המכינות זו מזו, ועד היום הן שתי ישויות נפרדות.
ב-1972, ביוזמת נשיא האוניברסיטה ד"ר אברהם הרמן, הוקם בית הספר לתלמידים מחו"ל. בית הספר, ואִתו המכינה לעולים, עברו לבניין גולדשמיט בהר הצופים, אשר שימש אחרי המלחמה ועד אז כמעונות סטודנטים. בשנות ה-90, בעקבות גל העלייה ממדינות ברית המועצות לשעבר, נקלטו במכינה תלמידים עולים רבים מתפוצה זו. בגלל מצוקת מקום בבניין גולדשמיט, שבה חלק מפעילות המכינה לקמפוס גבעת רם. כך, במשך שנים מספר, פעלה המכינה בשני קמפוסים: תלמידי מגמת רוח וחברה נשארו בהר הצופים, ותלמידי מגמת טבע למדו בגבעת רם. בשנת 1990 (תש"ן) הגיע מספר התלמידים במכינה ל-881, מהם יותר מ-600 עולים מחבר העמים. בשנת 1998 זכה בית הספר לתלמידים מחו"ל לבניין משלו, על שם לוּ בויאר, בתכנון האדריכל דוד רזניק.
תולדות המכינה לעולים > צוות המכינה בשנים הראשונות

במכינה היה תמיד מרקם אנושי ומפגש תרבויות ייחודי. ישראל רואי, סגן מנהל בית הספר בשנים 1974–2001, כתב:
…For the vast majority of students the Hebrew University campus is "home from home" since they are in Israel without their families.
כדי לתת לתלמידים הרגשת בית, גייסה האוניברסיטה צוות יועצים ומדריכים הדוברים את שפת האם של התלמידים ומלווה אותם לאורך השנה. המורים והיועצים התמחו לאורך השנים בהכרת התרבויות השונות של התלמידים, והתאימו את ההוראה לצרכים השונים של כל אוכלוסייה. המחלקה לחברה ותרבות (לימים OSA, המשרד לפעילויות סטודנטים) ליוותה את התלמידים במהלך לימודיהם. המדריכים ערכו פעולות חברתיות ותרבותיות מגוונות, שעזרו לתלמידים לחצות את הגשר לחיי היום-יום בישראל בכלל ולחיים הסטודנטיאליים בפרט.
המכינה לעולים כיום > אוכלוסיית התלמידים

במכינה כיום לומדים תלמידים שלא למדו בבית ספר תיכון בישראל. הם אינם בעלי תעודת בגרות ישראלית. בקרב העולים החדשים גדל מספר התלמידים שסיימו את שירותם בצה"ל ורוצים להמשיך בלימודים גבוהים. מגוון שפות האם כולל אנגלית, רוסית, ספרדית, צרפתית, ערבית, איטלקית, פורטוגזית, פולנית, קוריאנית, סינית ועוד.
אוכלוסיית הסטודנטים במכינה מורכבת מחמש קבוצות עיקריות:
עולים חדשים: צעירים שהפכו עולים בימים שלפני תחילת לימודיהם במכינה. ביניהם תיירים השוקלים עלייה. העולים הצעירים (בני 18), שהפכו לסטודנטים מיד לאחר בחינת הבגרות, אינם מכירים את המנטאליות הישראלית, את המערכת הלימודית בישראל ובעיקר את המערכת האוניברסיטאית.
בנים חוזרים (משפחות ישראליות בחו"ל): קבוצה זו כוללת תלמידים הדוברים עברית ומכירים את התרבות והמנטליות הישראלית, אך אינם יודעים להביע עצמם בכתיבה.
עולים שהם חיילים משוחררים: עולים ששירתו בצבא, מכירים את המנטליות הישראלית, למדו בצבא את כל "הסלנג הישראלי" ויודעים לדבר אולם לא שולטים בכתיבה ובדקדוק בעברית.
סטודנטים דוברי ערבית: סטודנטים אלה הם בדרך כלל חסרי כל ידע בעברית. במכינה הם נחשפים בפעם הראשונה לתרבות ולחברה הישראלית הדוברת עברית כשפת אם.
תיירים: התלמידים הנמנים עם קבוצה זו שוקלים להפוך לעולים במשך שנת המכינה. במאפיינים שלהם הם דומים לעולים חדשים, אולם לרוב הם טרם קיבלו החלטה. כמו כן, יש קבוצה של תיירים לא יהודים שיש להם עניין בלימוד אינטנסיבי של השפה העברית ובתכני המכינה, תוך רצון להתקבל ללימודים באוניברסיטה העברית כאחת האוניברסיטאות המובילות בעולם. תלמידים אלה ממוקדי מטרה והייעוץ האקדמי מסייע להם להשיג מטרה זו.
המכינה לעולים כיום > תוכנית הלימודים

במכינה לומדים סטודנטים דוברי שפות זרות, בעלי תעודת בגרות המקנה להם זכות כניסה לאוניברסיטאות בארצות מוצאם. מטרת הלימודים במכינה היא להכשירם ולהביאם לסף הקבלה הנדרש על ידי האוניברסיטאות על מחלקותיהן השונות. מוקד הלימודים הוא בראש ובראשונה השפה העברית. השליטה בשפה נמדדת ומחולקת ל-6 רמות: מ-א' (הנמוכה ביותר) עד ו', והתלמידים נדרשים להגיע לפחות לרמה ד' כדי להתקבל ללימודים אקדמיים באוניברסיטה.
לבד מן העברית, כוללת תוכנית המכינה לימודי חובה באנגלית (התלמידים ממוינים לרמות בבחינת מיון בתחילת השנה), מתמטיקה (גם כאן נערכת בחינת מיון בתחילת השנה), כתיבה אקדמית וקורס מבוא בהיסטוריה ישראלית ויהודית. בנוסף, לומדים הסטודנטים בקורסי בחירה לפי העדפותיהם האקדמיות במדעי הטבע, הרוח והחברה. בסמסטר א', חלק מן הלימודים הוא בשפות האֵם, לתלמידים שעדיין אינם מסוגלים ללמוד בעברית. חלק מקורסי החובה ומקורסי הבחירה מעניקים זיכויים אקדמיים בהמשך הלימודים האוניברסיטאיים.
המכינה מורכבת משתי מגמות: מגמת מדעי הרוח והחברה, ומגמת מתמטיקה ומדעים מדויקים. התלמידים ממוינים למגמות השונות על פי בחינת מיון במתמטיקה הנערכת לפני תחילת שנת הלימודים. מגמת טבע מכשירה את התלמידים המעוניינים להתקבל לפקולטה למדעי הטבע של האוניברסיטה.
לצד שפות, מדעים וקורסי מבואות (כמו מבוא ליחסים בינלאומיים, מבוא לפסיכולוגיה ועוד), רוכשים התלמידים גם כישורים אקדמיים כמו כתיבת עבודות, סיכומי שיעור בצורה מושכלת, הרצאות פרונטאליות תוך שימוש במחשב, קריאת ספרות וביבליוגרפיה מדעית.
שיטות ההוראה, בייחוד בעברית, משלבות לומדות מחשב שהוכנו בבית הספר (הודות לתרומה נדיבה של קרן קר"ב מטעם אנדי ברונפמן וצ'ארלס ברונפמן). שימוש מתרחב במחשב ככלי הוראה צמוד לשיעור נעשה הודות לתנאים המשופרים ולחדרים החכמים שנוספו בבית הספר. חומר הלימודים בשפות ובמתמטיקה חובר כולו בידי צוות המורים של בית הספר.
מאחר שמרבית התלמידים לא נחשפו אף פעם לבחינה הפסיכומטרית על קשייה והשיטות המיוחדות להתכונן לה, מקנים את מיומנות כתיבת המבחן הפסיכומטרי במסגרת הקורסים באנגלית. גם קורסים אחרים כמו פסיכולוגיה, פיזיקה ועברית מתרגלים את התלמידים בשיטה זו.
הלימודים במכינה לעולים נמשכים מאוגוסט עד יוני, ומתחילים באולפן קיץ בעברית. ההשתתפות באולפן הקיץ היא חובה לתלמידי רמות א'-ב', מומלצת מאוד לרמות ג'-ד', ורשות לתלמידי רמות ה'-ו'.
המכינה לעולים כיום > צוות ההוראה

לצוות המורים במכינה, המיומן והרגיש לסוגי האוכלוסייה שבה, ניסיון רב שנים בהוראת סטודנטים הדוברים שפות אם שונות, הבאים ממגוון תרבויות ומנהגים, ואשר רגילים לשיטות לימוד וציפיות שונות. האתגר שבהוראת שפה זרה ללא שפה משותפת דורש מן המורים דרכי הוראה יצירתיות, כדי להפוך את הלימוד לחוויה חיובית ולניסיון לימודי מעשיר.
המכינה לעולים כיום > תוכנית אקסטרה-קוליקולארית

בנוסף לתוכנית הלימודים, זוכים תלמידי המכינה בפעילויות חברה ותרבות להיכרות עם התרבות הישראלית. הם לוקחים חלק בסיורים ברחבי ירושלים ובפעולות חברתיות וספורטיביות התורמות להידוק קשרים בין בני תרבויות ודתות שונות. כמו כן המדריכים השונים דואגים דאגה אישית לפרט גם במסגרת הלימודים וגם במסגרת המעונות. פעולות אלה מתבצעות באמצעות המשרד לפעילויות סטודנטים (אוס"א, OSA). המדריכים מלווים את התלמידים בסידורים ביורוקרטיים ועומדים לרשותם מעבר לשעות הלימוד הרגילות. כמו כן, עומד לרשות התלמידים צוות יועצים הדוברים שפות שונות (אנגלית, רוסית, ספרדית, ערבית, צרפתית). כל יועץ אחראי הן על תוכנית הלימודים של כל תלמיד והן על עתידו האקדמי והמקצועי. לרשות התלמידים במכינה עומד גם פסיכולוג מטעם שירות הייעוץ לסטודנט המטפל במקרים מיוחדים.
המכינה לעולים כיום > תנאי הקבלה למכינה

מתקבלים למכינה מועמדים בעלי תעודת סיום תיכון המאפשרת קבלה לאוניברסיטה בארץ המוצא. מועמדים אשר למדו עד שלושה סמסטרים באוניברסיטה מוכרת יוכלו אף הם להתקבל. מועמדים הנרשמים למכינה לפני סיום לימודיהם התיכוניים חייבים להגיש אישור או דו"ח לימודים מבית הספר, המעיד שהם בשנה האחרונה ללימודיהם ובכוונתם לגשת לבחינות הסופיות.
המכינה לעולים כיום > תוכניות לימוד מיוחדות

מכינת "סדרה-קידמה" – מכינה המסונפת למכינה לעולים. למכינה זו מתקבלים תלמידים מעולים ממזרח ירושלים שיש להם ציון גבוה בתאוג'יהי (תעודת בגרות ירדנית) "מצטיינים" ואשר שפת האם שלהם היא ערבית. תלמידים אלה מקבלים שיעורי השלמה מיוחדים כדי להכין אותם ללימודים באוניברסיטה. כמו כל אזרחי ישראל הם מחויבים בבחינה הפסיכומטרית כדי להתקבל ללימודים. תלמידים אלה יכולים לסיים מכינה בציון 85 ומעלה, ואז הם מתקבלים לחוגים מסוימים באוניברסיטה ללא בחינה פסיכומטרית.
תוכנית בסיס – תוכנית המיועדת לתלמידים מצטיינים ממדינות מערב אירופה. תלמידים אלה נדרשים לסיים מספר קורסים במכינה בציון 85 ומעלה, ואז הם מתקבלים לחוגים מסוימים באוניברסיטה ללא בחינה פסיכומטרית.
תוכנית יסוד - תוכנית המיועדת לתלמידים מצטיינים ממדינות של חבר העמים לשעבר. תלמידים מצטיינים אלה נדרשים לסיים מספר קורסים במכינה בציון של 90 ומעלה ואז הם מתקבלים לאוניברסיטה לחוגים מסוימים ללא בחינה פסיכומטרית.
מועדון בוגרים

בשנת 2012, במלאת 40 שנה להפיכתה של המכינה ליחידה עצמאית, התקיים כנס בוגרים בהשתתפות כ-400 בוגרים תלמידים וצוות ההוראה מכל התקופות. בכנס נאם נשיא האוניברסיטה, פרופ‘ מנחם בן-ששון, מנהלת בית הספר לתלמידים מחו"ל פרופ' מימי אייזנשטדט, על חזון מקימֵי המכינה ובראשם סם רוטברג: מתן כלים שיאפשרו לסטודנטים ולסטודנטיות להתערות בחברה הישראלית בצורה הטובה ביותר. מתן הכשרה אקדמאית לצד פיתוח אישיות בוגרת המוכנה לתרום ולסייע. לאחר 40 שנות פעולה משולבים בוגרי המכינה באקדמיה, בתעשייה, במוסדות המדינה, בבתי המשפט ובמקומות רבים אחרים.
ראו גם

האוניברסיטה העברית בירושלים
אוניברסיטאות בישראל
אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית
הערות שוליים

↑  Overseas students at the Hebrew University of Jerusalem in Two ways of integration (1987), Arbetsmarknadsdepartementet, Stockholm
הודא ג'מאל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1972 (בת 52 בערך) 
 תחום יצירה:  פיסול 
 
הודא ג'מאל (נולדה ב-1972) היא אמנית היוצרת ומתגוררת בערערה.
תערוכות יחיד

2005: אבנים מהואדי, מוזיאון אורי ורמי נחושתן, אשדות יעקב מאוחד
תערוכות קבוצתיות

1996 - נשים יוצרות, הגלריה לאמנות אום אל פחם
1997 - האמנים הערבים, הגלריה לאמנות אום אל פחם
1999 - עבודה ערבית עבודה עברית, בית אורי ורמי נחושתן, אשדות יעקב מאוחד
1999 - אות ועוד, הגלריה לאמנות אום אל פחם, בית הגפן חיפה
2000 - לרקום קשר, היכל התרבות נס ציונה, הגלריה לאמנות אום אל-פחם
2000 - החוט המקשר, אוניברסיטת ת"א, הפקולטה לאמנות
2000 - אבנים מדברות שלום, תערוכה נודדת בישראל ומחוצה לה לדורון פולאק
2001 - אמנות שוברת שתיקה, תיאטרון אלסריא, יפו
2001-2002 - שדות, תערוכה נודדת, אמנות לעם
2004 - אור וצל, בית הגפן, חיפה
2008 - התכתבות: אמנים ערבים בני זמננו, אוצר: פריד אבו שקרה, המוזיאון לאמנות האסלאם.
פרסומים

קטלוג תערוכת יחיד, הודא ג'מאל: אבנים מהואדי - קיבוץ אשדות יעקב מאוחד : מוזיאון בית אורי נחושתן, 2005
הודא ג'אמל, קטלוג התערוכה: רקמות : רקמה וקליגרפיה באמנות העכשווית בישראל (אוצר: חיים מאור) באר שבע : אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. המחלקה לאמנויות, 2007
ראו גם

אמנות סיבים
הערות שוליים

↑  רקמות : רקמה וקליגרפיה באמנות העכשווית בישראל (קטלוג התערוכה), 2007
↑  רות שדמון, הודא ג'מאל: אבנים מהואדי (קטלוג התערוכה), קיבוץ אשדות יעקב מאוחד : מוזיאון בית אורי נחושתן, 2005
↑  פרופ' חיים מאור, רקמות : רקמה וקליגרפיה באמנות העכשווית בישראל (קטלוג התערוכה), באר שבע : אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2007
↑  פריד אבו שקרה, התכתבות: אמנים ערבים בני זמננו (קטלוג תערוכה), אוצר: פריד אבו שקרה, המוזיאון לאמנות האסלאם, ירושלים, 2008