stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ברוך בר-לב
חייו

בר-לב נולד בליטא, עלה בגיל 10 לארץ ישראל וגדל בבאר טוביה. הצטרף לארגון ההגנה ולמשטרת היישובים העבריים ופיקד על המשמר הנע בבית אשל. במלחמת העצמאות השתתף בפעולת פיצוץ מתחם בית החרושת לקרח ביאזור והיה מפקד קורס מ"כים ולחם בקרב עמק הירדן. לטענתו היה הוא זה שעצר את הטנק בכניסה לקיבוץ דגניה א' באמצעות בקבוק מולוטוב. לאחר הקמת חטיבה 8 מונה למפקד פלוגת החרמ"ש של גדוד 82 שכללה 11 זחל"מים וחמש שריוניות וייט. הוא לחם עם הפלוגה במבצע דני לכיבוש רמלה ולוד, קרב עיראק אל-מנשייה, וקרב משטרת עיראק סווידאן, במהלכו נפצע מקליע ברגלו. לאחר שהחלים, הוא חזר ליחידתו והשתתף במבצע חורב בכיבוש עוג'ה אל-חפיר.
לאחר המלחמה מונה למפקד גדוד 82 ופיקד על בית הספר לשריון. ב-1955 מונה לסגן מפקד חטיבת השריון במילואים הראשונה בצה"ל, חטיבה 27, לחם עם החטיבה במלחמת סיני ונפצע.
ב-1959 מונה למפקד חטיבה 14, שבתקופתו עברה הסבה מחטיבת חיל רגלים לחטיבה ממוכנת. במלחמת ששת הימים שירת כראש מטה פיקוד המרכז. ב-1968 נשלח לאוגנדה כנספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון, הוא ליווה את הארגון מחדש של צבא אוגנדה בראשות אידי אמין עד שזה תפס את השלטון בהפיכה צבאית ב-1971. לאחר חטיפת טיסה 139 של חברת אייר פראנס לאנטבה, נקרא בר-לב לשוחח עם אמין וללחוץ עליו להביא לשחרור החטופים.
בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 עזב את ישראל ועבר להתגורר בלוס אנג'לס.
לקריאה נוספת

אסף ענברי, הטנק, הוצאת ידיעות ספרים, 2018.
הערות שוליים

↑  אתר "Billiongraves"
↑  מרדכי בר־און ופנחס גינוסר, ראיונות עם אלוף (מיל') ישראל טל, עיונים בתקומת ישראל 10, 2000, עמ' 15–86, בעמ' 28–30
↑  מסדנת טנקים חטיבתית לבית מלאכה בסיסי לתיקון טנקים, אתר עמותת חיל החימוש
עמוס טרטמן

עמוס טרטמן (נולד ב-19 בנובמבר 1943) הוא איש צבא ופוליטיקאי ישראלי, ראש המועצה המקומית מעלה אדומים וראש העירייה הראשון שלה, וראש המועצה המקומית גבעת זאב.
ביוגרפיה

נולד בארץ ישראל בשנת 1943 ליוסף ויונה טרטמן, וגדל ברמת גן. אביו היה פעיל בהסתדרות, ועמוס היה חבר בתנועת הנוער העובד. למד בתיכון אורט יפו.
ביוגרפיה > שירות צבאי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
טרטמן התגייס ב-1962 לנח"ל, במסגרתו שירת בקיבוץ נווה איתן. ב-1968 התמנה למפקד פלוגה ד' בסיירת שקד, אותה הוביל במבצע ויקטוריה במלחמת ההתשה. ביוני 1976 נשלח להקים את גדוד 931 (שחם) בחטיבת הנח"ל, והיה מפקדו הראשון עד יולי 1977, אז עבר לשרת כסגן מפקד חטיבה 525 בפיקוד דרום ומושל צבאי של נפת רמאללה. תקופת מה היה קצין אג"ם של פיקוד דרום.
השתחרר בדרגת סגן אלוף ב-1981 כדי להתמנות לראש מועצת מישור אדומים.
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

בשנת 1979 היה ממייסדי העיר מעלה אדומים מזרחית לירושלים, וב־23 בספטמבר 1980 נבחר לראש המועצה המקומית. ב-1989 נבחר לכהונה נוספת. בשנת 1991 הוכרזה מעלה אדומים כעיר, והוא היה לראש העירייה הראשון.  ב-1992 פרש מתפקידו, ובהמשך התגורר בגבעון החדשה ובגבעת זאב.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 התמודד על ראשות המועצה המקומית גבעת זאב, וגבר בסיבוב השני על כדורגלן העבר יוסי אברהמי. הוא בחר שלא להתמודד בבחירות ב-2008 והוחלף על ידי יוסי אברהמי שניצח בבחירות.
ב-2016 התמודד בבחירות להנהלת מחוז ירושלים של צוות - ארגון גמלאי צה"ל, אך לא נבחר.
חיים אישיים

בעת שירותו בגרעין הנח"ל הכיר את רינה, לה נישא, ולהם שני ילדים. בסוף שנות ה-70 הם נפרדו. לאחר מכן נישא לאסתרינה, שהייתה קצינת המבצעים של חטיבה 525 בעת ששירת כסמח"ט. בסוף 1997, לאחר שנולדו לשניים ארבעה ילדים, התגרשו בני הזוג. לאחר כמה שנים כיהנה אסתרינה כחברת כנסת מטעם ישראל ביתנו.
מתגורר בירושלים עם בת זוגו חנה לוי.
הערות שוליים

↑  ראו כאן תמצית ספרו של מייק אלדר
1 2  יאיר קוטלר, הממשלה סוגרת את האופציה הירדנית של המערך, מעריב, 8 באוקטובר 1982
↑  פרוטוקולים ומסמכים מכוננים (סטטוטוריים), באתר הארכיון העירוני מעלה אדומים
↑  חנן שלאין ורחמים יעקב, ראש מועצת מעלה אדומים נבחר לתקופה נוספת, מעריב, 9 בנובמבר 1989
↑  הסיבוב השני בבחירות המקומיות: המדריך המלא, באתר ynet, 11 בנובמבר 2003
↑  עמוס טרטמן, באתר ארגון גמלאי צה"ל
↑  תוצאות בחירות 2016, באתר ארגון גמלאי צה"ל.
רמת ישי

שלט רמת ישי שבכניסה המערבית. בשלט מופיע שם היישוב, בניין חאן רמת ישי והדקל שנמצאים בכניסה הצפונית שמהווים את סמל היישוב
חאן רמת ישי - הפינה הצפון מערבית
רָמַת יִשַׁי היא מועצה מקומית במחוז הצפון בישראל, השוכנת בצפון עמק יזרעאל על כביש טבעון-נצרת, כ-4 ק"מ ממזרח לקריית טבעון. היא קרויה על שמו של יש"י אדלר.
שטח השיפוט שלה הוא כ-2,300 דונם והיא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1958.
מבנה בולט הקיים ביישוב הוא "חאן רמת ישי", בניין עתיק מוקף חומה שנבנה בתקופת הטורקים בארץ ישראל. מבנה זה, ועץ הדקל הניצב לצידו, מהווים את סמל היישוב. בעבר פעלה בשטח החאן משחטת עוף העמק.
אזור התעסוקה של רמת ישי כולל מרכז מסחרי גדול בשם "סטריט מול".
אוכלוסייה

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף דצמבר 2024 (אומדן), מתגוררים ברמת ישי 7,995 תושבים, מתוכם 7,957 תושבי ישראל (מקום 201 בדירוג רשויות מקומיות בישראל).  שינוי בגודל האוכלוסייה ‎-0.2% בשנה‏.  אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ב (2021-‏2022) היה 83.7%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2021 היה 14,524 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,330 ש"ח).
חינוך, תרבות וספורט

ברמת ישי פועלים ארבע בתי ספר - בית הספר הממלכתי "ארזים" (יסודי), בית ספר הממלכתי ״שדות״ (יסודי) וחטיבת הביניים "היובל", בית הספר הממלכתי דתי "שלהבות חב"ד" (יסודי).[דרוש מקור] ב-2024 דווח בעיתונות המקומית שבית ספר תיכון צפוי להיפתח לראשונה ביישוב בשנת הלימודים תשפ״ו.
מתחם המתנ"ס שבמרכז היישוב ומדרחוב החנויות שמתלווה אליו הוא מרכז התרבות ביישוב, במתחם המתנ"ס רחבה גדולה המשמשת את היישוב לאירועים, ספרייה ציבורית, אולם תיאטרון והקרנות קולנוע בשם "בית מרים".
ברחבת המתנ"ס ממוקם מועדון נוער. ביישוב יש קן של תנועת "הנוער העובד והלומד".
באפריל 2011 הושקה ביישוב תנועת נוער חדשה בשם "מנו"ר" (מנהיגות נוער רמת ישי) ששמה מרמז על הניסיון הראשון להקים בארץ יישוב תעשייתי בשם "מנור" בשנות ה-20 של המאה ה-20.
בשנות ה-90 נבנה ברמת ישי "קיר שגיא", מתקן ספורטיבי לטיפוס קירות שהוא הגבוה בארץ והיחיד בתקן האולימפי, ובו מתקיימת מדי שנה אליפות ישראל בטיפוס קירות. הקיר נבנה לזכרו של בן היישוב שגיא בלאו, שנהרג בעת מילוי תפקידו בלבנון בפיגוע התאבדות ב-19 באוקטובר 1988.
ביישוב פועל גם "מועדון הוקי גלגליות רמת ישי", אחד המועדונים המובילים בישראל בהוקי גלגיליות עם 3 זכיות בליגת העל הישראלית לבוגרים ו-2 זכיות בגביע המדינה לבוגרים. בנוסף, מחלקת הנוער של המועדון מכילה חמישה שחקני נבחרת ישראל עד גילאי 20 (מחצית הסגל), בנוסף פועלת ביישוב קבוצת כדורסל בשם הפועל רמת ישי שב-2012 התאחדו עם הפועל קריית טבעון.
פעם בשנה, בתקופת האביב, נערכת צעדת רמת ישי על שם מאיר שוספי, בן היישוב שנפל בשנת 1969 בעת מילוי תפקידו בחטיבת גולני.
פעם בשנה, בתקופת הסתיו, בחול המועד סוכות נערך מרוץ אופניים רמת ישי בשדות עמק יזרעאל. המרוץ על שם רפי בן חקון, בן היישוב שנפל בשנת 2005 בעת מילוי תפקידו (עוצבת חירם).
אזור התעשייה

היישוב נמצא בצומת דרכים המחבר בין עמק יזרעאל לצפון הארץ ובזכות זאת קיים ביישוב אזור תעשייה גדול הכולל ברים, אולמות אירועים ומסעדות.
באוגוסט 2013 נפתח קניון בשם "סטריט מול" באזור התעשייה.
ראשי המועצה

להלן רשימה של ראשי מועצת רמת ישי מאז הפיכתה למועצה מקומית בשנת 1958.
| מספר | ראש המועצה | חודש ושנה לתחילת הקדנציה |
| --- | --- | --- |
| 1 | אמנון ינאי | דצמבר 1959 |
| 2 | יהודית שושני | נובמבר 1962 |
| 3 | עודד ינאי | נובמבר 1965 |
| 4 | יהודית שושני | נובמבר 1969 |
| 5 | זלדה קרמר | מרץ 1971 |
| (4) | יהודית שושני | 1974 |
| 6 | משה זיידנר | ספטמבר 1976 |
| 7 | דרור פוגל | אוקטובר 1978 |
| 8 | זאב שוורץ | נובמבר 1993 |
| 9 | יצחק ניר חבקין | נובמבר 1998 |
| 10 | עופר בן אליעזר | נובמבר 2008 |
| 11 | אסף אוברלנדר | מרץ 2024 |
ערים תאומות

אסטוניה וימסי (אנ'), אסטוניה (מ־2012)
לקריאה נוספת

גלעד (גילי) חסקין, מ'מנור' לרמת ישי - גלגוליו של ניסיון התיישבותי בדגם של כפר תעשייתי, אופקים בגאוגרפיה 71, 2008, עמ' 160-184‏, JSTOR 23715815
מתח (מתקן)

המתעמל הגרמני פביאן המבוכן על מתקן המתח
מתח הוא מתקן כושר המורכב ממוט אופקי המרוחק מהקרקע. מטרת המתקן לאפשר למשתמש בו להיתלות עליו ולהתרומם, תוך הפעלת שרירי הגב, הידיים,  והבטן.
אופן העבודה המקובל על מתח הוא היתלות עליו באחיזה בכפות הידיים, וביצוע עליות וירידות מבלי לגעת בקרקע. בעלייה הסנטר מתעלה על קו המוט, והירידה נעשית עד ליישור הזרועות אך ללא 'נעילת' מרפקים. זהו תרגיל ברמת קושי גבוהה, וביצוע עלייה שלמה עשוי להיות קשה לאלו שאינם מאומנים בעבודה עם מתח.
עליות מתח מהוות תרגיל בסיסי ונפוץ, והתרגיל פופולרי מאוד בפארקים ובגינות-כושר שבהן מותקן מוט-מתח. התרגיל נחשב לתרגיל הבסיס החשוב ביותר בענף הספורט אימון רחוב.
ניתן לבצע את התרגיל ברמות שונות. סרט גומי עוזר למתעמלים מתחילים במתח על ידי הצמדה של צד אחד של הסרט למוט בעזרת קשר לולאה, והכנסת כפות הרגליים ללולאה שנוצרה בצידו השני. בכך הסרט נוטל חלק מעומס משקל המתעמל ועוזר לו להרים את עצמו (על ידי תכונות האלסטיות של סרט הגומי) ביתר קלות ומספר גדול יותר של פעמים. לחלופין, מתעמלים מנוסים יוסיפו לגופם משקל במטרה להקשות על התרגיל.
מתקני מתח לשימוש ביתי מגיעים לרוב בתור מוט שניתן לחבר למשקוף הדלת באמצעות הברגת לחץ. בחדרי כושר לרוב המכשיר קיים בגרסה שמסוגלת להתחבר לסולם באמצעות ווים. כמו כן קיים גם מכשיר מתח בעל משטח דריכה המחובר למשקולות שמספקות התנגדות נגדית למשטח שעליו עומד המתעמל ובכך מקלות עליו. דבר זה מאפשר אימון במתח גם למי שברגיל מתקשה לבצעו.
יש מספר סוגים של תרגילים שניתן לבצע על מתקן המתח:
היתלות ממושכת ללא עלייה (Dead hang) - "תלייה פסיבית".
מתח רגיל (אחיזה ברוחב כתפיים) - עליית מתח העובדת בעיקר על השרירים הבאים: השריר הרחב גבי, שריר הזרוע, ושריר היד הקדמית.
מתח רחב - עליית מתח העובדת בעיקר על השרירים הבאים: השריר הרחב גבי, שרירי השכמות, והשריר הדו-ראשי.
מתח על יד אחת - מתח שדגש העבודה בו הוא על שרירי הזרוע.
מתח גב - מתח שונה במקצת משאר סוגי המתח האחרים. בתרגיל זה המתאמן נמצא מלפני מוט המתח לעומת התרגילים האחרים שבהם נמצא המתאמן מאחורי מוט המתח. בעליית המתח המתאמן עולה כשגופו מלפני המתח והמטרה היא להגיע בעזרת העורף עד מוט המתח. התרגיל עובד על שריר הרחב גבי ושרירי השכמות.
מתח מתפרץ - בתרגיל הזה צריך המתאמן לעלות במצב שגם מתרחקים מהמוט ועולים לגובה של החזה(לעלות הכי גבוה שיכולים במתח). מתחילים עם תנופה וישר עולים כמו מתח עד החצי ואז עולה לגובה החזה כשמתרחקים מהמוט כשעדיין מחזיקים במוט, ועושים תתרגיל הזה כמה פעמים, וזאת התחלה טובה לפני למידת עליית כוח. התרגיל עובד על שרירי הגב החזה, העצמות ומה שבאזור.
מתח עליית כוח - בתרגיל זה על המתאמן לעלות מעל מוט המתח בכך שמתחיל בתרגיל מתח רגיל כשמגיע עד לגובה המקסימלי שהוא מסוגל להרים את עצמו (כשהמוט בגובה החזה) מסובב המתאמן את גב כפות ידיו ודוחף את עצמו מעל מוט המתח. התרגיל עובד על השרירים הרגילים שעובד בתרגיל מתח רגיל, ובזמן הדחיפה מעל המוט פועלים השרירים התלת ראשי, הכתף הקדמית ושריר החזה.
בהתעמלות מכשירים

המתח הוא אחד המתקנים שבהם מתחרים גברים בהתעמלות מכשירים. לפי התקן שקבעה ההתאחדות הבינלאומית להתעמלות, גובה המתח מעל פני הקרקע הוא 2.78 מטרים (או 2.60 מטרים מקצה המזרן), אורכו 2.40 מטרים וקוטרו 2.8 ס"מ.
תרגיל המתח נפתח כאשר המתעמל נתלה על המתח, באמצעות ניתור או בריצה. מותר לו להיעזר במאמנו או במתעמל אחר לשם כך, ולמאמן מותר גם לשהות בסמוך למתח במהלך התרגיל. התרגיל חייב לכלול אלמנטים תנופתיים, פניות ומעופים, והוא מבוצע באמצעות הזרועות בלבד.
המתח נכלל בתוכנית האולימפית כבר באולימפיאדה הראשונה בעת החדשה, אולימפיאדת אתונה (1896). בהמשך נכלל בה לסירוגין, ומאז אולימפיאדת פריז (1924) הוא חלק בלתי נפרד מהמשחקים.
בהתעמלות מכשירים > האלופים האולימפיים

| אולימפיאדה | מדינה | אלוף |
| --- | --- | --- |
| אולימפיאדת אתונה (1896) | הקיסרות הגרמנית הקיסרות הגרמנית | הרמן ויינגרטנר |
| אולימפיאדת סנט לואיס (1904) | ארצות הברית ארצות הברית  ארצות הברית ארצות הברית | אנטון היידה  אדוורד הניג |
| אולימפיאדת פריז (1924) | יוגוסלביה (1918-1941) יוגוסלביה | לאון שטוקלי |
| אולימפיאדת אמסטרדם (1928) | שווייץ שווייץ | ז'ורז' מייז |
| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) | ארצות הברית ארצות הברית | דאלאס ביקסלר |
| אולימפיאדת ברלין (1936) | פינלנד פינלנד | אלקסנטרי סאארוואלה |
| אולימפיאדת לונדון (1948) | שווייץ שווייץ | יוזף שטדלר |
| אולימפיאדת הלסינקי (1952) | שווייץ שווייץ | ג'ק גינטהארד |
| אולימפיאדת מלבורן (1956) | יפן יפן | טקאשי אונו |
| אולימפיאדת רומא (1960) | יפן יפן | טקאשי אונו |
| אולימפיאדת טוקיו (1964) | ברית המועצות ברית המועצות | בוריס שאחלין |
| אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) | ברית המועצות ברית המועצות  יפן יפן | מיכאיל וורונין  אקינורי נקיאמה |
| אולימפיאדת מינכן (1972) | יפן יפן | מיצו צוקהרה |
| אולימפיאדת מונטריאול (1976) | יפן יפן | מיצו צוקהרה |
| אולימפיאדת מוסקבה (1980) | בולגריה בולגריה | סטויאן דלצ'ב |
| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) | יפן יפן | שינג'י מוריסואה |
| אולימפיאדת סיאול (1988) | ברית המועצות ברית המועצות  ברית המועצות ברית המועצות | ולדימיר ארטמוב  ואלרי ליוקין |
| אולימפיאדת ברצלונה (1992) | ארצות הברית ארצות הברית | טרנט דימאס |
| אולימפיאדת אטלנטה (1996) | גרמניה גרמניה | אנדראס וקר |
| אולימפיאדת סידני (2000) | רוסיה רוסיה | אלכסיי נמוב |
| אולימפיאדת אתונה (2004) | איטליה איטליה | איגור קאסינה |
| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) | הרפובליקה העממית של סין  סין | זואו קאי |
| אולימפיאדת לונדון (2012) | הולנד הולנד | אפקה זונדרלנד |
| התעמלות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) | גרמניה גרמניה | פביאן המבוכן |
| אולימפיאדת טוקיו (2020) | יפן יפן | דייקי האשימוטו |
בהתעמלות מכשירים > אחיזות אופייניות

המתעמלים אוחזים במתח במגוון דרכים אופייניות לענף ההתעמלות לטובת ביצוע התרגילים ושיפור האחיזה.
אחיזה רגילה - המתעמל מחזיק את המוט עם שתי ידיו, כאשר כל האצבעות מעל המוט, מלבד האגודל שאוחז את המוט מתחתיו.
אחיזה גבית - המתעמל אוחז במוט כאשר ידו מסובבת ומחזיקה את המוט בצד הרחוק מגופו. משמשת במספר תרגילים מועט.
אחיזה מעורבת - כל יד נמצאת במנח אחר, כאשר יד אחת מחזיקה באחיזה רגילה והיד השנייה באחיזה הפוכה. האחיזה משמשת בעיקר לצבירת תנופה ותרגילים בהם המתעמל מבצע שחרור מהמוט.
שיא גינס בעליות מתח

קיין אקשטיין (אנ') מאוסטרליה הוא אתלט מקצועי ששבר את שיא גינס בעליות מתח, כשהצליח להשלים 4,210 עליות מתח תוך 12 שעות בלבד, וכתוצאה מכך, גם שבר גם את השיא של 24 השעות. הוא ביצע שש עליות כל דקה ב-10 שעות הראשונות, ואחר כך חמש עליות בשעתיים שנותרו לו. אחרי שאיבד את השיא, שבר אותו שוב ב-2016 עם 7,620 עליות מתח.
לדברי אקשטיין, המניע למעשהו היה להעלות את המודעות להפרעות בכפיס המוח, שמתבטאות בבעיות עצביות במוח, ומהן סובל גם בנו של חברו הטוב ביותר.
ראו גם

קרקע
מקבילים מדורגים
קפיצות
הערות שוליים

↑  Debby Mitchell, Barbara Davis, Raim Lopez, Teaching Fundamental Gymnastics Skills, Human Kinetics, 2002, עמ' 237. (באנגלית)
↑  כמה זמן לוקח להשלים 4,210 עליות מתח?, באתר ‏מאקו‏, 14 באוקטובר 2014
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007565307305171  GND: 4177283-0  LCCN: sh85061976  NDL: 01194109 
המתעמל הרמן ויינגרטנר מבצע תרגיל על מתח באולימפיאדת אתונה (1896)
בית הקברות הצבאי קריית גת

| --- | --- |

 פרטי בית הקברות
 תאריך הקמה:  3 באפריל 1964
 מספר קבורים:  101
 אופן הקבורה:  קבורת שדה
 
 מיקום:   קריית גת, ישראל
 קואורדינטות:  31°36′26″N 34°47′12″E﻿ / ﻿31.607196031475°N 34.786626445807°E﻿ / 31.607196031475; 34.786626445807
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת השפלה מוגדלת) בית הקברות הצבאי קריית גת(למפת השפלה רגילה) בית הקברות הצבאי קריית גת(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הקברות הצבאי קריית גת(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בית הקברות הצבאי קריית גת  he בית הקברות הצבאי קריית גתhe בית הקברות הצבאי קריית גתמפת  __ קריית גת [‌למפה דינמית של השפלה וסביבותיה‌]מצפון ומדרום: __ מועצה אזורית לכיש ממזרח: __ מועצה אזורית יואב מדרום, ממערב ומצפון: __ מועצה אזורית שפיר tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
בית הקברות הצבאי קריית גת הוא אתר הקבורה הצבאי בבית העלמין קריית גת.
בית הקברות

ב-3 באפריל 1964 נקבר חלל צה"ל אברהם זאנה מאבן שמואל בחלקה חדשה בבית העלמין קריית גת, לאחר שהתרבו החללים הוכרזה החלקה כבית קברות צבאי.
בבית הקברות נקברים חללי צה"ל ושאר כוחות הביטחון תושבי קריית גת ומועצה אזורית שפיר.
ברבות השנים נקברו בבית העלמין חללי צה"ל ממלחמות ישראל: מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה, מלחמת חרבות ברזל וחללי צה"ל נוספים.
בין היתר, נקברו בבית הקברות: סמל שני דוד אלמליח שנפל באירוע בו נורו שני עובדי משרד הרישוי באשקלון ועוטר בעיטור האומץ. מישר חגי ז'ורנו, ומישר רועי ביטון שנספו באסון הכרמל ועוטר בעיטור המופת של שירות בתי הסוהר.
רעידות האדמה בבולגריה (1928)

| --- | --- |

בית החולים הקתולי בפלובדיב לאחר רעש האדמה
 סוג:  רעידת אדמה
 תאריך התרחשות:  14 באפריל 1928 18 באפריל 1928
 שעה:  08:59 (שעון מקומי) 19:22:40 (שעון מקומי)
 מגניטודה:  6.5 6.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט
 מוקד:  הראשון: דרום ממלכת בולגריה סמוך לצ'ירפאן   השני: בקרבת הכפר פופוביצה הסמוך לפלובדיב
 הרוגים:  127
 פצועים:  1,735
 חסרי קורת גג:  170,000
 קואורדינטות:  42°06′N 25°00′E﻿ / ﻿42.1°N 25°E﻿ / 42.1; 25, 42°12′N 25°18′E﻿ / ﻿42.2°N 25.3°E﻿ / 42.2; 25.3
   סופיה פלובדיב וארנה בורגס רוסה פלבן סטארה זאגורה טורקיה יוון מקדונ. הצפו.  סרביה רומניה הים השחור רעידת האדמה בפופוביצהרעידת האדמה בצ'ירפאן
יהודים מפלובדיב במחנות ארעיים לאחר רעידת האדמה. במרכז התמונה הרב הראשי של הקהילה שמואל בנימין בכר.
רעידות האדמה בבולגריה (1928) התרחשו ב-14 וב-18 באפריל 1928 בדרום ממלכת בולגריה. רעידת האדמה הראשונה התחוללה סמוך לעיר צ'ירפאן ועוצמתה הייתה 6.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט והשנייה בכפר פופוביצה הסמוך לפלובדיב ועוצמתה 6.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט. כתוצאה מרעידות האדמה נהרגו 127 בני אדם, 1,735 נפצעו ונהרסו 74,750 מבנים ב-5 ערים וכ-240 כפרים. במשך מספר ימים נרשמו רעשי משנה כשהחזק מהם היה בעוצמה של 5.6 בסולם מגניטודה לפי מומנט. בשל הנזקים הכבדים הוקמה במשרד הפנים והבריאות הבולגרי מחלקה מיוחדת לטיפול בנפגעי הרעש והיא פעלה עד 1931.
נזקים כבדים נגרמו גם למוסדות הקהילתיים של יהודי בולגריה. בפלובדיב ופאזארג'יק נהרסו כלל בתי הספר של הקהילה ונזק כבד נגרם למבנים בצ'ירפאן, חאסקובו וסטארה זאגורה. עקב הנזקים למבני המגורים ורעשי המשנה אשר נמשכו לאורך ימים, עזבו רבים מתושבי הערים באזור הרעש ובכלל זה בני הקהילה היהודית את אזורי המגורים הבנויים והתגוררו במשך מספר שבועות במחנות ארעיים בפאתי פלובדיב וצ'ירפאן. רעש האדמה גרם לפגיעה כלכלית קשה, בעיקר בבני קהילת פלובדיב הגדולה יחסית, ובני קהילת סופיה נרתמו לעזרתם בפעולות השיקום.
הערות שוליים

1 2  רעידות האדמה בצ'ירפאן ופלובדיב, באתר www.bgd.bg, אוחזר ב-4 במאי 2014 (באנגלית).
1 2  ‏Slip distribution of the 1928 Chirpan and Plovdiv main shocks and earthquake triggering, באתר geo.physics.uni-plovdiv, אוחזר ב-4 במאי 2014 (באנגלית).
1 2  רעידת האדמה בצ'ירפאן, באתר earthquakes.findthebest.com, אוחזר ב-4 במאי 2014 (באנגלית).
↑  רעידת האדמה בפופוביצה, באתר earthquakes.findthebest.com, אוחזר ב-4 במאי 2014 (באנגלית).
↑  בבולגרית: Дирекцията за подпомагане на пострадалите лица и населените места от земетресението през 1928 година.
↑  אנגל צ'וראפצ'יאב, קווים כלליים בהתפתחות בתי ספר יהודים בבולגריה אחרי מלה"ע הראשונה, באתר "כולנו בולגרים", אוחזר ב-4 במאי 2014.
↑  רומנו, אלברט א., כינוס ב"כ הקהילות תקנון הקהילות והקונסיסטוריון, בתוך אנציקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמודים 435-456.
טומסטון (קומיקס)

| --- | --- |

טומסטון, כפי שהופיע על עטיפת החוברת Daredevil Vol.2 #91 מספטמבר 2007. אמנות מאת לי ברמג'ו
 סוג:  נבל-על
 הוצאה לאור:  מארוול קומיקס
 הופעה ראשונה:  Web of Spider-Man #36 (מרץ 1988)
 יוצרים:  גרי קונוויי אלכס סאביוק
 מידע
 שם אמיתי:  אלונזו "לוני" תומפסון לינקולן
 כינויים:  לוני טומסטון
 סטטוס:  פעיל
 כוחות:  כוח, סיבולת, עמידות על אנושית, אמן לחימה וצלף אמן
 חבר בקבוצה:  בן ברית של קינגפין, ראש פטיש וזיקית
 חבר לשעבר בקבוצה:  היד ששת המרושעים, תריסר המרושעים וסינדיקט המרושעים הבלתי משוחדים
 דמויות קשורות
 משפחה:  ג'ניס לינקולן (בת)
 אויבים:  ספיידרמן, דרדוויל, Robbie Robertson 
 
טומסטון (באנגלית: Tombstone, "מצבה") הוא דמות בדיונית של נבל-על, המופיע בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Web of Spider-Man #36 ממרץ 1988 ונוצרה על ידי הכותב גרי קונוויי והמאייר אלכס סאביוק.
טומסטון הוא האלטר אגו של לוני תומפסון לינקולן, לבקן שנולד וגדל בהארלם שבניו יורק. בילדותו סבל לוני מבריונות בשל גוון עורו, אם כי ילד אחד מכיתתו נחלץ לעזרתו, ג'ו "רובי" רוברטסון. לוני הבודד התייחס לרובי בבריונות שאותה החשיב בצורה מעוותת לידידות. הצקותיו נפסקו כשרובי פרסם את מעלליו בעיתון בית-הספר והשניים נפרדו בסיום הלימודים. בעוד רובי נעשה לעיתונאי במערכת העיתון "הדיילי ביוגל", לוני נעשה ללוחם בקרבות רחוב לא-חוקיים בכינוי "טומסטון". הוא נעשה בהמשך לאוכף חוק להשכרה הפועל בשירות ראשי העולם התחתון. לאחר שהושכר להרוג אדון פשע מקומי בפילדלפיה, לוני התגלה בידי אחד מאנשי-הקשר של רובי, שיידע אותו על מעשיו של לוני. בהגיעו למקום גילה רובי כי טומסטון הרג את איש-הקשר ונמלט מהמקום. רובי שמר על שתיקה במשך עשרים שנה, שבמהלכן נעצר לוני כמה פעמים ושוחרר כאשר עדי התביעה נעלמו או שינו את דעתם. לבסוף הושכר לוני בידי האמרגן, שליחו של הקינגפין, לשמש כאוכף חוק בניו יורק.
רובי החליט לשבור שתיקה, הקליט קלטת אודות מעשיו של לוני וקבע עמו פגישה בפארק באטרי. לוני שבר את גבו של רובי אחרי שהוא הציע לו להסגיר את עצמו לרשויות החוק, אך לא הרג את ידידו בשל עברם המשותף. הקלטת שהקליט רובי הגיעה לידיו של הצלם פיטר פארקר, ולוני בתגובה איים על חייה של אשתו, מרי ג'יין ווטסון-פארקר. פארקר, למעשה גיבור-העל ספיידרמן, לחם בלוני באטלנטה והצליח להביס אותו. הודות לקלטת ולעדותו של רובי, לוני נשלח למאסר. בכלא ניסה להפליל את רובי ברצח, אך רובי זוכה במשפט. לאחר שברח מהכלא חבר לוני לנבל-על בשם מולטן מן והחליט לנקום בספיידרמן. הוא החליט לארוב לרובי במתקן של תעשיות אוסקורפ, אך התגלה בידי ספיידרמן ונורה בידי רובי. לוני נאלץ להימלט לחדר ששוחרר בו כימיקל ניסיוני, שהעניק ללוני יכולות פיזיות על-אנושיות.
בשנים הבאות המשיך לוני במעשיו, שהובילו אותו לעימותים עם גיבורי-על דוגמת לוק קייג' ואיירון פיסט, דרדוויל, המעניש, מון נייט, דדפול וגמביט. בהמשך התגלה כי ללוני בת בשם ג'ניס, שנעשתה לחיפושית השישית והצטרפה לקבוצת ששת המרושעים.
עבירות המתה בישראל

עבירות ההמתה בדין הפלילי בישראל כלולות בחוק העונשין, תשל"ז-1977, סעיף 300 ואילך, ועוסקות במי שגרם להמתה של אדם אחר. החוק קובע מדרגי חומרה שונים בעבירת ההמתה וכנגזרת מכך נקבעים עונשים שונים החל משלוש שנות מאסר ועד מאסר עולם, הן כעונש מרבי והן כעונש חובה.
היסטוריה

עבירות ההמתה שבחוק העונשין עברו לישראל בירושה מפקודת החוק הפלילי (1936) של המנדט הבריטי, וחלק מהעבירות בחוק היו בלתי מעודכנות. כנגזרת מכך, עבירת ההריגה הוחלה על מנעד רחב של עבירות (החל בעבירות ספק-רשלניות כמו נהיגה בשכרות, וכלה בעבירות שהן מרחק שערה מרצח כמו דקירה במועדון).
בשנת 2007 מינה שר המשפטים ועדה לבחינה מחודשת של עבירות ההמתה בישראל (גרימת מוות ברשלנות, הריגה ורצח). בראש הצוות עמד פרופ' מרדכי קרמניצר מהמכון הישראלי לדמוקרטיה והשתתפו בו אפרת ברזילי, מנהלת המחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה, רחל גוטליב ועמית מררי ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים וד"ר יואב ספיר, סגן הסניגורית הציבורית הארצית. הוועדה המליצה לערוך רפורמה מקיפה בתחום, ובין היתר, לבטל את עבירת ההריגה, להרחיב את תחולת עבירת הרצח, ולהגדיר מספר עבירות המתה חדשות כגון המתה באחריות מופחתת, המתה בקלות דעת, גרימת מוות בהתרשלות רבתי והמתה בעקבות בקשת הקרבן.
יהודה יפרח הסביר כי הרפורמה נועדה למנוע מצב בו מעשים שונים מהותית מבחינת רמת החומרה, נידונים יחד תחת אותו סעיף אישום של "הריגה".
המלצות הוועדה מומשו בתיקון לחוק העונשין שאושר בכנסת ב-1 בינואר 2019 ונכנס לתוקף ב-1 ביולי 2019. במסגרת התיקון נוספו לחוק עבירות רצח בנסיבות מחמירות, המתה בנסיבות של אחריות מופחתת והמתה בקלות דעת, ובוטלה עבירת ההריגה.
שינוי החקיקה השפיע עמוקות על המשפט והענישה במקרי רצח רבים, במיוחד במקרים רבים שהיו נחשבים למקרי אמצע שהיו פחות מן הרף של רצח בכוונה תחילה ויותר מגרימת מוות ברשלנות והיו נתונים לשיקוליים נסיבתיים של בית המשפט לקביעת רמת הענישה, כמו גם על מקרי רצח בכוונה תחילה בהם פסק בית המשפט עונש הפחות ממאסר עולם משיקולים שונים ולאחר התיקון כאשר מדובר בנסיבות מחמירות עונש מאסר עולם הוא חובה.
הגדרות בחוק

בלשון החוק ישנן הגדרות הקובעות כיצד יש לשייך כל מקרה להגדרתו החוקית, על פרשנותם המדויקת של כל אחת מן ההגדרות הללו קיים דיון משפטי רחב ופסיקות רבות: