stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכפיל (סרט, 2024)
הערות שוליים

↑  "Hollywood falls for The Fall Guy: Lee Majors series is latest reboot candidate | 24 Frames |". Los Angeles Times. July 1, 2010. Retrieved July 2, 2020.
↑  Mike Fleming Jr (October 31, 2011).
"Martin Campbell Eyeing The Fall Guy". Deadline Hollywood. Retrieved October 31, 2011.
↑  2:06PM by Borys Kit; Tatiana Siegel (September 5, 2013).
"Toronto: Dwayne Johnson, McG to Tackle The Fall Guy". hollywoodreporter.com.
↑  "Ryan Gosling Playing A Stuntman In New David Leitch Film". Empireonline.com. 2020.
↑  "Emily Blunt Joins Ryan Gosling In Universal's The Fall Guy Movie; Studio Sets Release Date". Deadline. August 12, 2022.
↑  Kroll, Justin (October 28, 2022).
"Aaron Taylor-Johnson Joins Ryan Gosling In The Fall Guy". Deadline Hollywood. Retrieved October 28, 2022.
↑  "The Fall Guy". Productionlist.com. September 12, 2022.
↑  "Ryan Gosling, Eva Mendes and Jason Momoa spotted out in Sydney". news.com.au.
↑  "Ryan Gosling looks casually cool as he runs errands in Sydney's eastern suburbs ahead of filming the big screen version of The Fall Guy". Retrieved October 10, 2022.
↑  "Sydney Harbour Bridge closed for filming". January 21, 2023.
↑  Muroi, Millie (January 21, 2023).
"Harbour Bridge closes as Ryan Gosling shoots new film". The Sydney Morning Herald. Retrieved January 23, 2023.
↑  דודי כספי, ‏אריאנה גרנדה, ליידי גאגא ומייקל ג'קסון: כל מה שקרה בסינמה-קון 2024, באתר ‏מאקו‏, 14 באפריל 2024
↑  "The Fall Guy: Ryan Gosling-led Drama Sets 2024 Release Date". Collider. August 12, 2022.
↑  "The Fall Guy: 6 Things To Know About The Ryan Gosling And Emily Blunt Movie". Cinemablend.com. August 28, 2022.
↑  AwardsWatch - 2024 International Press Academy Satellite Awards Nominations: ‘The Brutalist,’ ‘Shōgun’ Lead, AwardsWatch, ‏2024-12-16 (באנגלית אמריקאית)
↑  Matt Neglia, The 2024 Saturn Award Winners, Next Best Picture, ‏2025-02-03 (באנגלית אמריקאית)
הרעב ההמוני ברצועת עזה

| --- | --- |

מפת רצועת עזה ומגבלות הגישה שיש לתושביה
 מידע כללי
 סוג:  רעב המוני
 מיקום:  רצועת עזה 
 תאריך:  2023–הווה 
 
הרעב ההמוני ברצועת עזה הוא החרפת המשבר ההומניטרי שפרץ במלחמת חרבות ברזל, עקב טבח שבעה באוקטובר. תקיפות אוויריות של תשתיות וצמצום הסיוע ההומניטרי הובילה לירידה באספקת המזון. לפי הערכות האו"ם, החל מיוני 2024, חלק ניכר מאוכלוסיית עזה מתמודדים כעת עם רעב קטסטרופלי.
רקע

| --- | --- |
 :  ראו גם – משבר המים ברצועת עזה
בשנת 2007, לאחר עליית ארגון הטרור חמאס לשלטון, ישראל, יחד עם מצרים, הטילה סגר על רצועת עזה, וכן סנקציות כלכליות והגבלות שמטרתן להחליש את שלטונו של חמאס. בשנת 2008 חיבר מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסמך שכותרתו "קווים אדומים", שבו מחושבות קלוריות המינימום הנחוצות כדי שתושבי רצועת עזה לא יגיעו למצב של תת-תזונה, לאור מגבלות התנועה של אנשים וסחורות שהטילה ישראל, בהן הגבלת כמויות של מוצרי מזון וחומרי גלם.
על פי סעיף 55 באמנת ז'נבה הרביעית, עליה חתומה ישראל, לספק מזון וצרכי רפואה לאוכלוסייה בשטח כבוש: ”שומה על המעצמה הכובשת להבטיח במלוא מידת האמצעים שברשותה את אספקת המזון והרפואות לאוכלוסייה; במיוחד שומה עליה למלא את מחסוריו של השטח הכבוש במזון, ברפואות ובשאר דברים, אם אין מקורותיו של השטח הכבוש מספיקים.”
תחילת המשבר

כתגובה למתקפת הפתע ב-7 באוקטובר 2023 פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל במטרה למוטט את שלטון החמאס ברצועת עזה, וצה"ל הורה לתושבי הרצועה להתפנות מבתיהם לאזורים שבהם לא נערכים קרבות. על מנת להפעיל לחץ על החמאס לשחרר את החטופים הידקה ישראל את הסגר על רצועת עזה, והחל מ-9 באוקטובר מנעה כניסת משאיות לעזה. באותו יום החל משבר המזון ברצועה, כיוון שחלק גדול מהסיוע ההומניטרי כלל מזון בסיסי שחולק לתושבים. ב-18 באוקטובר הצהיר עלי זכי, דובר תוכנית המזון העולמית, כי אוכלוסיית עזה נמצאת בסכנת רעב. שלושה ימים לאחר מכן האו"ם פרסם הצהרה לפיה מלאי המזון אוזל. סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, הצהירה ב-23 באוקטובר שאנשים "ממש מתים ברעב בזמן שאנחנו מדברים". באותה עת החלה ממשלת ישראל לאשר הכנסת משאיות סיוע לעזה, אך בכמות מינימלית. אושרה כניסתן של כ-20 משאיות ביום, עם מזון, מים וציוד רפואי, לעומת כ-500 שהיו נכנסות לעזה מדי יום לפני כן.
ב-3 בנובמבר מסר האו"ם שהתזונה הממוצעת של תושבי עזה מורכבת משתי פרוסות לחם ליום בלבד, וארגון ActionAid קבע כי מעל לחצי מיליון תושבים בעזה עומדים בפני מוות מרעב. דיווחים דומים, שתיארו כיצד המצב הולך ומחמיר, נמשכו בחודשים שלאחר מכן.
ב-1 בדצמבר פורסם דו"ח IPC, לפיו כמעט כלל האוכלוסייה ברצועת עזה מסווגת לפחות בשלב 3 במדד הביטחון התזונתי, שמשמעותו משבר תזונה ומחייה ממשי, מתוכם 40% בשלב 4 (מצב חירום הומניטרי) ו-15% (378,000 איש) בשלב 5 (רעב/קטסטרופה הומניטרית). הדוח מזהיר כי הסיכון להרחבת רמת הרעב והעמקתו תגדל אם המלחמה לא תיפסק. על פי הצפי של הדו"ח עד פברואר 25% מהאוכלוסייה (576,000 איש) יהיו בשלב 5 של המדד. ב-22 בדצמבר הזהיר יוניסף כי הסיכון לרעב עולה מדי יום. במרץ 2024, פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי עזה יסבלו מרעב.
תחילת המשבר > הגבלת כניסת מזון לעזה

על פי צה"ל, חמאס אחראי לרעב, מאחר שאנשיו גונבים סיוע הומניטרי, הורגים אנשים המבקשים סיוע הומניטרי, ושומרים לעצמם מזון במחסנים מוסתרים. ארצות הברית והאו"ם הכחישו טענות אלה וציינו שלא סופקו ראיות התומכות בהן. ב-1 במרץ 2024, נשיא ארצות הברית ביקר בחריפות את הגבלת כניסת המזון מהיבשה לרצועת עזה ואמר: ”בנוסף להרחבת המשלוחים דרך היבשה, כפי שאמרתי, אנחנו מתכוונים לעמוד על כך שישראל תאפשר ליותר משאיות ובעוד דרכים כדי להביא ליותר ויותר אנשים את העזרה שהם צריכים. בלי תירוצים.”
על פי הוושינגטון פוסט, ישראל לא מאפשרת כניסה של כמות מספקת של מזון כפי שהיה לפני תחילת המלחמה. צמצום אספקת המזון בא לידי ביטוי במספר דרכים: כניסה של משאיות קטנות יותר שיכולות להוביל עד 15 טון, בעוד שבעבר הורשו להיכנס לעזה משאיות שהובילו 25 טון. אם לפני 7 באוקטובר, הועברו בכל ימי השבוע כ-7,500 טון של טובין כיום מועברים כ-1,500 טון ביום, כחמישית מהכמות שהועברה לפני המלחמה. רוב האספקה שכנסת לעזה מאז תחילת המלחמה היא מזון.
פגיעה בתשתית

במהלך אוקטובר ונובמבר 2023 הפציצה ישראל את רוב המאפיות וטחנות הקמח ברצועת עזה. במאפיות הבודדות שהמשיכו לפעול היו תורים ארוכים. כמו כן הותקפו סירות דייגים ורוב הנמלים ברצועת עזה.[דרוש מקור] בנוסף לכך, נהרסו בהפצצות ישראל מפעלי מזון, מחסני מזון ומשאיות להובלת מזון. על פי ההערכות עד דצמבר 2023, כ-22% מהשטחים החקלאיים נהרסו. הערכות מאוחרות יותר, אומדות את פגיעת המלחמה בתשתיות החקלאות ברצעה בין 80% ל־97%. על פי הוושינגטון פוסט וה-CNN, עד אפריל 2024, נפגעו הרוב המוחלט של תשתיות החקלאות בתקיפות אוויריות ודחפורים ישראלים הרסו פרדסים, חוות ומטעים. על בסיס הוראות צה"ל, חקלאים עזבו את הגידולים והבקר ועברו דרומה ואלו נפגעו ומתו.
החרפת משבר הרעב ב-2024 > ביקורת על מסקנת ועדת הבדיקה של האו"ם

ביחידת מתאם פעולות הממשלה בשטחים הפיקו דוח נגד, הטוען לקשיים מתודולוגיים של IPC. לפי ד"ר תמי קנר מהמכון למחקרי ביטחון לאומי, הנתונים העומדים בבסיס קביעות האו"ם מסתמכים על נתונים מספריים חסרים המגיעים ממקורות עזתים, תוך הצגה חלקית של העובדות והאירועים, וזאת ללא התייחסות למגבלות הנתונים וללא התייחסות לנתונים ולעובדות הנמסרים על-ידי ישראל.
הוועדה לחקר רעב וביטחון תזונתי של האו"ם (FRC) פרסמה דוח שסתר לכאורה את המסקנות שפרסם ה-IPC בדוח ממרץ 2024. בדוח של FRC נכתב כי בניגוד לטענות לא היו הוכחות כלשהן לקיום של רעב ברצועת עזה, וכי ה"ראיות" שנמסרו מגופי סיוע בינלאומיים ומקומיים לא ניתנות לאימות.
סיוע הומניטרי

ב-21 באוקטובר 2023 נפתח מעבר רפיח לכניסת 20 משאיות עם סיוע הומניטרי לרצועה, לראשונה מאז פרוץ המלחמה.
ב-13 בפברואר 2024 עצר שר האוצר בצלאל סמוטריץ' משלוח של קמח שנשלח מארצות הברית עבור ארגון אונר"א, והצהיר שעשה זאת "בתאום עם ראש הממשלה" מאחר שלטענתו הוכח שעובדי אונר"א היו מעורבים בטבח שבעה באוקטובר. היועץ לביטחון לאומי של הבית הלבן, ג'ייק סאליבן, אישר שישראל חוסמת העברת קמח לעזה. ב-14 בפברואר דיווח פייננשל טיימס כי משלוחי מזון גדולים שיועדו לעזה מאוחסנים בנמל אשדוד, וממשלת ישראל מסרבת לשחרר אותם.
ב-20 בפברואר הודיעה תוכנית המזון העולמית כי תפסיק את משלוחי הסיוע לצפון עזה. בתגובה להודעה הצהיר משרד התקשורת בעזה כי מדובר ב"גזר דין מוות לשלושת רבעי מיליון בני אדם". ב-24 בפברואר הודיעה אונר"א שהיא מפסיקה את השירותים ההומניטריים בצפון עזה.
ב-29 בפברואר, חיילים ישראלים ירו על המוני פלסטינים התאספו לאסוף קמח בדרום-מערב העיר עזה והרגו לפחות 112 בני אדם ופצעו כ-760. אירוע שידוע בעולם כ'טבח הקמח'.
ישראל אמרה שרבים מההרוגים נרמסו בבהלה כאוטית לקבלת סיוע במזון, וכי חייליה ירו רק כשהרגישו מאוימים מההמון. סא"ל בדימוס פיטר לרנר, הודה כי הכוחות פתחו באש לעבר קבוצה קטנה יותר של אנשים שלדבריה מהווה "איום מיידי". כאשר לחצו כיצד הוגדר איום זה, והאם מישהו מהפלסטינים ירה לעבר החיילים הישראלים, אמר לרנר כי כל מי שמתקרב לכוחות נחשב לאיום.
בעקבות אירועים אלו וקריאות לישראל לאפשר סיוע נוסף לעזה, ב-2 במרץ פתחה ארצות הברית במבצע להכנסת מזון לרצועת עזה. ארצות הברית בשיתוף הכוחות הירדניים החלה להשתמש במטוסי תובלה C-130 כדי להפיל יותר מ-38,000 ארוחות לאורך קו החוף של הים התיכון של עזה ליד העיר אל-מאוואסי. אף על פי שגם ירדן וגם צרפת הטילו מזון לעזה בעבר, זו הייתה הפעם הראשונה עבור ארצות הברית.
ב-16 במרץ הגיע משלוח הסיוע הראשון לעזה דרך הים, מזה כמעט שני עשורים. הסיוע, שכלל 200 טון מזון יבש, אורגן ונשלח מטעם World Central Kitchen.
בסוף אוגוסט 2024, בעקבות ירי של צה"ל ברכב של האו"ם, תוכנית המזון העולמית הודיעה על הפסקת פעילותה ברצועת עזה. הרכב היה חלק משיירה ששינעה סיוע הומניטרי. לפי הארגון, הוא נפגע מעשרה קליעים בעת שהתקרב לעמדת ביקורת של צה"ל, אף על פי שהיה מסומן בבירור וקיבל את האישורים הנדרשים מהרשויות הישראליות להתקרב.
סיוע הומניטרי > עצירת הסיוע ההומניטרי

ב-2 במרץ 2025, עם תום השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל ובהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו, צה"ל סגר את כל המעברים לרצועת עזה ועצר את כניסת הסיוע ההומניטרי לשטחה. חמאס האשים את ישראל ב"הפרה בוטה" של ההסכם, שכן סעיף 14 בהסכם קובע כי ההפוגה בלחימה והכנסת הסיוע ההומניטרי המופיע בו ימשיכו להתממש גם בעת המשא ומתן שמנהלים הצדדים על שלב ב'. ראש משרד ההסברה של חמאס בעזה אמר בראיון לערוץ אל-ערבי הקטארי כי "ישראל מתעלמת מהחוקים הבינלאומיים ומונעת הכנסת תרופות ומזון. עצירת הכנסת הסיוע משמעותה החלטה של הכיבוש להרעיב את תושבי הרצועה".
השפעת הרעב על ילדים

ב-14 בינואר דיווח פיליפ לזאריני: "בכל פעם שאתה הולך לבית ספר בעזה, הילדים מסתכלים לך בעיניים ומתחננים ללגימת מים או פרוסת לחם." ב-16 בינואר דיווחו גורמים רשמיים על תמותת תינוקות שנולדו לאימהות שסבלו מתת-תזונה, ועל ילדים שנחלשו מהרעב ומתו מהיפותרמיה. ב-10 בפברואר 2024 אמר דובר קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים שבעזה יש את השיעור הגבוה בעולם של ילדים הסובלים מתת-תזונה. ב-17 בפברואר דווח על מקרה של ילדה בת 8 שמתה מרעב והתייבשות. לאחר מכן דווח על מקרים נוספים של תמותת תינוקות וילדים מתת-תזונה.
בהודעה לעיתונות שפרסם UNICEF ב-15 במרץ 2024, נמסר כי אחד מכל שלושה ילדים מתחת לגיל שנתיים בצפון רצועת עזה סובל מתת תזונה חריפה. ברפיח, המובלעת בעלת הנגישות הגבוהה ביותר לעזרה, הוכפל שיעור הילדים מתחת לגיל שנתיים מ-5% בינואר ל-10% בפברואר, כאשר בזבוז חמור גדל פי ארבעה מ-1% ליותר מ-4% במהלך אותו חודש.
היקף המוות מתת-תזונה והתייבשות

במרץ 2024 דווח כי לפחות 15 ילדים שטופלו בבית החולים כמאל עדוואן מתו עקב תת-תזונה והתייבשות. בהודעה לעיתונות שפרסם UNICEF ב-15 במרץ, דווח כי לפחות 23 ילדים מתו בעזה מתת תזונה והתייבשות בשבועות האחרונים.
בתחילת יוני 2024 דווח כי לפחות 30 ילדים מתו בעזה כתוצאה מתת-תזונה או התייבשות. לפי חמאס, נכון ל-19 ביוני, יותר מ-40 ילדים מתו מרעב בעזה עקב המלחמה. ב-13 ביוני 2024 דווח על 32 מקרים של מוות מתת תזונה, ומתוכם 28 ילדים מתחת לגיל חמש. לפי סוכנות הידיעות של הרשות הפלסטינית "וואפא", נכון ל-14 ביוני 2024, כ-40 פלסטינים מתו כתוצאה מהרעב ההמוני ברצועת עזה. בעיתון הפלסטיני "אל-קודס" דווח כי מקורות רפואיים ברצועת עזה טענו כי המספרים של מניין ההרוגים מתת-תזונה והתייבשות משקפים רק את מה שמגיע לבתי החולים, כאשר עשרות פלסטינים נוספים מתים כתוצאה מרעב ללא יכולת להגיע לבתי חולים. דווח של האו"ם מתחילת יולי 2024 מנה 34 מתים מרעב מתחילת מלחמת חרבות ברזל. כן נטען שהרעב מחמיר את מצבם של הפצועים ברצועת עזה ומהווה גורם חלקי למותם, יחד עם הפציעה.
ארגונים שונים פרסמו הערכות הרבה יותר גבוהות לגבי מספר המתים מרעב. על פי הערכה מהמחצית השנייה של יוני 2024, המניחה שבאזורים שקוטלגו כנמצאים בדרגת רעב החמורה ביותר, בה נמצאים כ-495,000 בני אדם, מתו או מתים 5% מהאוכלוסייה, הוערך שכ-24,750 מתו או מתים ברעב.
באוקטובר 2024 בנספח למכתב שדרש מנשיא ארצות הברית להתערב כדי לכפות הפסקת אש כדי למנוע קטסטרופה ברצועת עזה, העריכו הכותבים כי כ-62,413 עזתים מתו מרעב במהלך המלחמה, על סמך הכפלה של מספר האנשים הנמצאים באזורים שקוטלגו כנמצאים בדרגת רעב חמורה במדד ה-IPC בשיעור התמותה הנלווה לאותה דרגת חומרה.
האשמת ישראל בפשע מלחמה

ב-18 בדצמבר 2023 האשים ארגון Human Rights Watch את ישראל ב"הרעבה מכוונת של אזרחים כשיטת לוחמה ברצועת עזה."
ב-16 בינואר 2024 האשימו מומחי זכויות אדם של האו"ם את ישראל ב"הרס מערכת המזון של עזה ושימוש במזון כנשק נגד העם הפלסטיני."
טענות בדבר הרעבה מכוונת נאמרו על ידי הסנאטור האמריקאי כריס ואן הולן, כמו גם הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון ז'וזפ בורל, ומנהלת אמנסטי אינטרנשיונל, אנייס קלמאר. ב-27 בפברואר אמר מייקל פח'רי, הדווח המיוחד של האו"ם לזכות למזון, כי ההרעבה המכוונת בעזה מהווה מצב של רצח עם.
ב-11 במאי 2024 פורסם דו"ח שהעביר הממשל האמריקאי לקונגרס בו טען כי נראה שישראל הפרה את החוק הבינלאומי בעזה. על פי הדו"ח ישראל לא עושה מספיק להבטיח את העברת הסיוע ההומנטרי ומעכבת הנפקת ויזות לצוותי סיוע הומניטרי. למרות זאת, לא נמצאו ראיות שישראל מנעה בכוונת מכוון סיוע הומניטרי לרצועה.
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה. על פי בית הדין, נתניהו וגלנט אחראים למספר פשעים, ביניהם הרעבה כשיטת לחימה ומניעת סיוע הומניטרי תוך הפרה של המשפט הבינלאומי. בנוסף השניים הואשמו בכך שהתנהלותם הובילה לשיבוש היכולת של ארגונים הומניטריים לספק סיוע חיוני לאזרחי עזה. בית הדין לא זיהה צורך צבאי ברור או הצדקה להגבלות שהטילה ישראל על סיוע הומניטרי לתושבי הרצועה.
בתחילת מרץ 2025, עם תום השלב הראשון של הסכם חמאס–ישראל ובהוראת ראש הממשלה בנימין נתניהו, צה"ל סגר את כל המעברים לרצועת עזה ועצר את כניסת הסיוע ההומניטרי לשטחה. לפי עמותות שמאל וארגוני זכויות אדם ישראליים, ההוראה מהווה הפרה של הדין הבינלאומי והישראלי, שכן על המדינה, ככוח כובש, מוטלת חובה לאפשר אספקת מזון, תרופות וסיוע חיוני לאוכלוסייה האזרחית, ללא הפיכתו לכלי מיקוח. שרי החוץ של גרמניה, בריטניה וצרפת פרסמו הצהרה משותפת בה קראו לישראל לעמוד בהתחייבויותיה הבינלאומיות ולהבטיח את אספקת הסיוע ההומניטרי לתושבי רצועת עזה.
תגובות

ב-11 בינואר 2024 אמר אל"ם משה טטרו, ראש מנהלת תיאום וקישור לרצועת עזה, שאין רעב בעזה.
ב-18 בפברואר פורסמה הצהרה משותפת של אוקספם ושבעה ארגונים הומניטריים נוספים, שבה נאמר: "אם המצב יימשך, הוא יהפוך לאחד האסונות הגדולים ביותר שעמדו בפנינו כהומניטרים... המשבר הזה יגיע בקרוב לנקודת מפנה, שבה סיוע חירום למזון לא יספיק. מניעת מוות המוני תהיה קשה יותר ככל שהרעב יגבר."
בביקור תמיכה בישראל של קנצלר גרמניה, אולף שולץ, הוא אמר גם: "איננו יכולים לעמוד מנגד ולצפות בתושבי עזה בסכנת רעב. אלו לא הערכים שלנו".
ב-9 בנובמבר 2024, בתגובה לדוח של האו"ם שקבע כי קיימת "סבירות גבוהה" שאזורים בצפון הרצועה יסבלו בקרוב מרעב, השיב מתאם פעולות הממשלה בשטחים אלוף רסאן עליאן כי הוא דוחה את מסקנות הדו"ח, המבוססות לדידו על "נתונים חלקיים שמגיעים ממקורות שטחיים ובעלי אינטרס", והוסיף כי "מתחילת המלחמה נכנסו 39,000 משאיות עם יותר מ-840,000 טון מזון, ונפתח מעבר נוסף". בדיון בבג"ץ מיום 21.07.2024, טען האלוף עליאן כי ארגון החמאס נוקט באסטרטגיה של השתלטות על הסיוע ההומניטרי על-מנת לבסס משילות ברצועה.
ראו גם

אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה
כף יד

| --- | --- |

כפות ידיים.
 
 תמונה תלת־ממדית של כף יד. אפשר להקיש על התמונה ולסובב עם מקש שמאלי בעכבר לכל הכיוונים, כדי לראות את המבנה המדויק
 שיוך:  גפה חופשית עליונה 
 אספקה עורקית:  עורק הגומד 
 ניקוז ורידי:  Dorsal venous network of hand 
 עצבוב:  עצב הגומד, עצב התווך, עצב החישור
 תיאור ב:  המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון 
 מזהים
 לטינית (TA98):  manus 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A01.1.00.025 
 TA2 (2019):  148 
 FMA:  9712 
 קוד MeSH:  A01.378.800.667 
 מזהה MeSH:  D006225 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0018563 
 
כף היד היא איבר זוגי הנמצא משני צדי גוף האדם, בקצה של כל יד.
מבנה כף היד

כף היד משמשת לאחיזה, ושליטה מבוקרת באצבעות היא אחד המאפיינים של האדם. בכף היד יש חמש אצבעות, ששמותיהן: אגודל, אצבע, אמה, קמיצה וזרת. מיקומו של האגודל כאצבע נגדית לשאר האצבעות הוא המאפשר לאדם לתפוס חפצים ולהשתמש בכלים עדינים.
בראש כל האצבעות גדלות ציפורניים בחלק החיצוני של כף היד.
בפנים כף היד נראים מעין קווים החרוטים על העור.
תקשורת באמצעות ידיים

שפת סימנים של חרשים היא שפה טבעית שמילותיה (כלומר – סימניה) בנויות משלושה מרכיבים הכרחיים: צורת כף היד, תנועת כף היד ומיקום כף היד ביחס לגוף.
גם בקרב השומעים קיים רפרטואר נרחב של תנועות ומחוות ידיים לשם תקשורת, בחלקו נובע משפת גוף ובחלקו נשען על מוסכמות תרבותיות. דוגמאות:
לחיצת ידים
הצדעה
טפיחה בכף היד על כתף הזולת כברכה או כסימן לחברות
טפיחה בכף היד על שולחן – להדגשת חשיבות דברים שנאמרו
תנועת ביטול או סילוק, יכולה להתפרש באמצעות הרחקת כף היד מהגוף
אגרוף היד בעת כעס (כסובלימציה של הכאה)
שערות בכף היד

צדה הפנימי של כף היד הוא אזור נקי לחלוטין משערות. מצב זה הביא ליצירת הביטוי "עד שיצמחו שערות בכף היד" לתיאור אירוע שלא יתרחש לעולם. דוגמה לביטוי זה מופיעה בסיפורו של ש"י עגנון, "בלבב ימים" (עמ' תקו): "שפעם אחת היו מספרים בביאת המשיח פשט הוא את ידו ואמר, כשם שאפשר לכף ידי שיצמח עליה שער כך אפשר שיבוא המשיח. לא הספיק להחזיר את ידו עד שהעלתה שער."
בהקשר אחר, צמיחת שערות בכף היד מוצגת כעונש טבעי (דמיוני) הצפוי למי שמרבה באוננות.
ראו גם

יד
מישוש
בליטת כף היד
בליטת תת-כף היד
עצמות שורש כף היד
פטיש לכפות ידיים
כוח אחיזה
צילום רנטגן של כף יד.
"כף יד" (Heikenwaelder Hugo)
בקרב אנשים שומעים קיים רפרטואר נרחב של תנועות ומחוות ידיים לשם תקשורת
פאנקרטיון

| --- | --- |
 
 ארץ מקור:  יוון יוון
 סגנון:  גראפלינג
 אמנים מפורסמים:  אלדד שיף יוסי בכר
 ספורט אולימפי:  הייתה ספורט אולימפי במשחקים האולימפיים ביוון העתיקה
פאנקרטיון  (ביוונית עתיקה: Παγκράτιον, בתרגום חופשי: "עם כל הכוח וכל היכולות") היא אמנות לחימה עתיקה הכוללת היאבקות ואגרוף.  המיתולוגיה היוונית מספרת שזאוס מלך האלים לימד את בנו הרקולס את "ספורט האלים" - הפאנקרטיון, הרקולס בהיותו חצי בן תמותה לימד את בני האדם אמנות זו.
היסטוריה

הפאנקרטיון שימש כספורט לחימה שהיווה חלק מהמשחקים האולימפיים ביוון העתיקה במשך כ-1000 שנים. במקביל שימשה כאמנות לחימה קרבית בשירות הצבאות היוונים של העת העתיקה.
בשנת 1999, במימון משרד הספורט היווני, הוקמה מחדש הפדרציה הבינלאומית לפאנקרטיון אתלטי, IFPA, ששמה לה למטרה להשיב ענף זה לזירה האולימפית.
ייחוד של ענף הפאנקרטיון הוא בשילוב כלל תחומי הלחימה: כושר גופני ברמה גבוהה, אגרופים, בעיטות, הפלות, תפיסות, בריחים, חניקות ועוד.
סגנון לחימה זה דורש מהלוחם להיות מיומן ובעל יכולות גופניות גבוהות בכלל תחומי הלחימה.
כיום WPAF הוא הגוף היחיד המחובר למשרד הספורט היווני ונהנה מהכרה ותמיכה של ממשלת יוון. הארגון העולמי לפאנקרטיון פועל כיום בחמש היבשות ומקיף מדינות רבות המסונפות אליו.
בישראל

מאז שהפאנקרטיון חזר לפעול כארגון בינלאומי, זכתה ישראל לארח שתי אליפויות אירופה, בשנים 2000 ו-2004. באליפויות השונות, השתתפו מתחרים רבים מישראל, אשר הצליחו לגרוף תארים רבים: 8 אלופי עולם ועוד מספר אלופי אירופה. הפעילים בספורט זה מתאמנים במגוון בתי ספר לאמנויות לחימה בארץ, בשיטות כגון "שילוב לחימה ישראלי", "MMA", "מיג'ין קאי" ועוד.
ראו גם

אגרוף ביוון העתיקה
ספורט ביוון העתיקה
היאבקות יוונית
היאבקות (ספורט)

היאבקות בסגנון יווני-רומי
היאבקות היא שמם של מספר ענפי ספורט לחימה. ההיאבקות מבוססת על גראפלינג, כלומר על תפיסת גופו של היריב, לפיתות ותנועות משיכה והדיפה. המתאבקים חייבים ללבוש בגד גוף צמוד, כך שאי אפשר לתפוס את הבגד של היריב במהלך הקרב (בניגוד לג'ודו). משיכת שיער היריב אסורה. גם בעיטות, סטירות והפעלת אגרופים אסורות (זהו ההבדל העיקרי בין היאבקות לבין ענפי ספורט אחרים המדמים קרבות, כמו סוגים שונים של אגרוף).
הקרב נערך בין שני יריבים, בזירה עגולה (לא מגודרת), לעיני שופט. ניצחון מיידי בקרב מושג על ידי ריתוק הכתפיים והשכמות של היריב למזרן למשך חמש שניות ברציפות. אם הקרב הסתיים ללא הכרעה, נקבע המנצח לפי מספר הנקודות המוענקות על ביצוע תרגילים ועל שליטה בקרב.
קיימים שני סגנונות היאבקות עיקריים, היאבקות יוונית-רומית והיאבקות חופשית.
היאבקות יוונית-רומית > היסטוריה

מקורו של הסגנון היווני-רומי בצרפת, במאה ה-19. על אף השם שניתן לו, אין קשר בין סגנון ההיאבקות הזה להיאבקות יוונית שהייתה נפוצה כספורט ביוון וברומא בעת העתיקה.
היאבקות יוונית-רומית > כללים

בהיאבקות יוונית-רומית, האזורים המותרים ללפיתה בגוף היריב הם פלג הגוף העליון, למעט אצבעות הידיים. את העורף מותר ללפות ביד אחת בלבד, כדי למנוע חנק. אסור ללפות את רגלי היריב, אסור להשתמש ברגליים כדי להמעיד או לבעוט. כמו כן אסור להכות, להפעיל מרפקים או לנגוח.
משך הקרב הוא שש דקות, בשני סיבובים בני שלוש דקות שביניהם הפסקה בת חצי דקה. הוא נערך על מזרן עגול בקוטר של 7 מטר. המתמודדים לובשים בגדי גוף (טייטס) הדוקים כדי למנוע אחיזה בבגד. על מנת להקל על השופטים בחלוקת הנקודות ובמתן הוראות למתאבקים, מקובל שמתאבק אחד לבוש בבגד אדום והאחר בבגד כחול.
הניצחון בקרב מושג באחת מארבע דרכים:
ריתוק היריב כך ששתי הכתפיים והשכמות נוגעות במזרן בצורה מלאה, למשך חמש שניות לפחות (לפי התרשמות השופט), כשהיריב נמצא בתוך תחום הזירה - המדד להימצאותו של המתאבק בזירה נקבע על פי מיקום הראש שלו המתאבק ביחס לגבולות הזירה.
השגת פער של לפחות שמונה נקודות מול היריב. לדוגמה, התוצאה 9:1 מביאה לסיום הקרב באופן מיידי ולהכרזת המוביל כמנצח.
הובלה בניקוד בתום הזמן שהוקצה לקרב.
שלושה עונשים ליריב.
במצב של תיקו, או היעדר הכרעה לפי כללים אלה, ההכרעה תהיה לפי איכות הניקוד ואם גם כאן אין הכרעה, לפי מי שהשיג ניקוד אחרון. כדי למנוע מצב של תיקו אפס השופט מחויב להעניש את אחד הצדדים על פסיביות בשתי הדקות הראשונות (במקרה שלא נצבר ניקוד).
בהיאבקות יוונית-רומית מקבל המתאבק נקודות במקרים הבאים:
4 נקודות על הטלה "נקייה" - הטלת היריב כך שהוא פוגע עם הגב במזרן.
2 נקודות על הטלת היריב כך שהוא נופל על הבטן.
2 נקודות על הורדת היריב למצב כריעה ("פרטר") כשהמתאבק תופס אותו מאחור.
2 נקודות על גלגול היריב על פני גוף המתאבק (כלומר תפיסתו מאחור כשהוא במצב "פרטר" וביצוע גלגול של 360 מעלות יחד איתו).
5 נקודות מוקנות לפי שיקול דעתו של השופט על הטלות יפות ונקיות במיוחד. למשל, הטלת היריב לאחור ב-180 מעלות (המכונה "הטלת גשר", מאחר שבסופה נמצא המתאבק בתנוחת "גשר").
סגנון ההיאבקות היוונית-רומית נותן יתרון למתאבק המתגונן לעומת המתאבק שיוזם את ההטלה. מתאבק שצבר מספר נקודות גבוה עלול "להתבצר", כלומר להימנע ממגע ישיר עם היריב, או להתכדר על המזרן למשך זמן רב כדי למנוע מהיריב לתפוס אותו. תופעה זו מכונה "פאסיביות בקרב", וכדי למנוע אותה מטיל השופט עונשים על מתאבק שמפגין פאסיביות. יש שני סוגי עונשים עיקריים - הענקת נקודות ליריב, או הפסקת הקרב והתחלתו מחדש ממצב "פרטר", כך שהמתאבק שנענש כורע על כפות הידיים והברכיים ויריבו מתייצב מאחוריו.
קטגוריות המשקל הרשמיות לנוער ובוגרים, נכון לשנת 2023, הן הבאות: עד 55 ק"ג, עד 60 ק"ג, עד 63 ק"ג, עד 67 ק"ג, עד 72 ק"ג, עד 77 ק"ג, עד 82 ק"ג, עד 87 ק"ג, עד 97 ק"ג ועד 130 ק"ג. קטגוריות המשקל בהן מתחרים באולימפיאדה הן 60, 67, 77, 87, 97 ו-130 ק"ג.
היאבקות יוונית-רומית > משטר אימונים

משטר האימונים בענף ההיאבקות תובעני מאוד, אפילו בעיסוק חובבים. ההיאבקות דורשת שילוב של כוח פיזי רב, המפותח באימוני משקולות וקרבות, שליטה טכנית בהטלות ולפיתות, המפותחת באימוני טכניקה, וסבולת לב-ריאה טובה (הקרבות הם מאמץ קיצוני ומתיש), המפותחות באימוני ריצה וכושר כלליים.
היאבקות חופשית

ההיאבקות החופשית דומה להיאבקות יוונית-רומית, אך זהו סגנון מודרני יותר והחוקים בו שונים במקצת. גם סגנון זה הוא ענף אולימפי.
היאבקות חופשית > כללים

כללי ההיאבקות החופשית דומים להיאבקות היוונית-רומית, למעט הבדל מהותי אחד: בהיאבקות חופשית מותר ללפות רגליים, ולהשתמש ברגליים במהלך הקרב לצורך ריתוק והמעדה. הבדל זה יוצר סגנון קרב שונה לחלוטין: בעוד שבסגנון היווני-רומי היריבים זקופים יחסית, עם נטייה קלה של החזה קדימה ומרפקים צמודים לגוף, הרי שבהיאבקות חופשית היריבים נלחמים במצב כריעה שבו ידיהם כמעט נוגעות ברצפה וגבם בזווית ישרה לרגליהם.
הניקוד בהיאבקות חופשית ותנאי הניצחון דומים אך לא זהים להיאבקות יוונית-רומית (נדרש הפרש של עשר נקודות ולא שמונה כדי לסיים קרב באופן מיידי), אולם מגוון התרגילים וההפלות גדול יותר עקב מידת החופש הנובעת משימוש ברגליים.
קטגוריות המשקל הרשמיות לנוער ובוגרים, נכון לשנת 2023, הן הבאות: עד 57 ק"ג, עד 61 ק"ג, עד 65 ק"ג, עד 70 ק"ג, עד 74 ק"ג, עד 79 ק"ג, עד 86 ק"ג, עד 92 ק"ג, עד 97 ק"ג ועד 125 ק"ג. קטגוריות המשקל בהן מתחרים באולימפיאדה הן 57, 65, 74, 86, 97 ו-125 ק"ג.
נשים מתחרות גם הן בסגנון חופשי בהאבקות תחת קטגוריה נפרדת לנשים (WW - Women's Wrestling). שיטת הניקוד וחוקי התחרות בנשים זהים לגברים. קטגוריות המשקל הרשמיות לנערות ובוגרות הן 50 ק"ג, 53 ק"ג, 55 ק"ג, 57 ק"ג, 59 ק"ג, 62 ק"ג, 65 ק"ג, 68 ק"ג, 72 ק"ג ו-76 ק"ג. מתוכן הקטגוריות האולימפיאות הן 50, 53, 57, 62, 68 ו-76 ק"ג.