stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניתוח

ערך זה עוסק בפעולה רפואית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
רופאים מנתחים חולה בחדר ניתוח
ניתוח לכריתת תוספתן
ניתוח (באנגלית: Operation, Surgery) ברפואה הוא השם שניתן לפעולה רפואית פולשנית, במסגרתה מתבצע חיתוך של רקמות חיות בגוף אדם או איחוי של חתך שכזה אשר נעשה או התרחש קודם לכן, לשם הטבת מצבו הרפואי או הנפשי של המנותח.
כיום, יש ונערכים ניתוחים לשם הטבת מצבו הרפואי של אדם שאיננו המנותח עצמו – למשל ניתוח של נטילת איבר להשתלה מתורם חי.
במהלכה של פעולה ניתוחית ייעשה חתך או ניסור ברקמותיו של אדם, ואפשר שייערכו שינויים ותיקונים שונים במבנים אנטומיים בגופו. לעיתים יוסרו רקמות מגופו של המנותח – החל מפיסת רקמה זעירה ועד להסרת איבר פנימי או חלקו או כריתת גפה. לעיתים יוחדרו לתוך גופו של המנותח רכיבים מלאכותיים או ביולוגיים שונים – החל בחוטי תפירה וסיכות ניתוחיות, עבור ברשתות אשר נועדו לתיקון בקעים שונים בחלל הבטן, בברגים לתיקון שבר בעצם ובמסתם לבבי מכני או מסתם ביולוגי שנלקח מגופו של בעל חיים, ועד לאיבר פנימי שלם, שנלקח מתורם ומושתל בגופו של המנותח.
התחום הרפואי העוסק בביצוע ניתוחים הוא הכירורגיה. סוגים רבים של פעולות ניתוחיות פותחו במסגרת ענפי המשנה של הכירורגיה ומבוצעים בעולם באופן שגרתי והמוני.
היסטוריה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. ההיסטוריה של הניתוחים.
הבחנה בין ניתוחים והמשותף להם

להבחנה בין סוגים ספציפיים של ניתוחים, ראו בערך כירורגיה.
ניתן להבחין בין ניתוחים לפי היבטים שונים:
אתר הניתוח – הראש, הצוואר, בית החזה, הבטן, האגן, הגפיים, על האיברים והמבנים האנטומיים הנמצאים בהם.
היקף הניתוח – החל מניתוח קל של הסרת רקמה מעורו של מנותח, ועד לניתוחי מוח, חזה ובטן מורכבים והשתלות איברים.
טכניקת הניתוח – טכניקה שמרנית, טכניקה של פולשנות מינימלית, או ניתוח באמצעות רובוט רפואי (ראו להלן).
מטרת הניתוח – ניתוח שנועד לריפוי הבעיה הרפואית של המנותח, או ניתוח שנועד לשיפור מצבו הרפואי ואיכות חייו בלבד.
משך הניתוח – החל בניתוחים קלים הנמשכים פחות משעה, ועד ניתוחים מורכבים הנמשכים 12 שעות ואף יותר.
דחיפות הניתוח – ניתוח שמועדו נקבע מראש (ניתוח אלקטיבי) לעומת ניתוח דחוף, הנערך באדם הסובל מבעיה רפואית חריפה, והדרוש לשם הצלת חייו או לשם מניעת נכות או סבל ממנו.
הצדדים המשותפים לכל הפעולות הניתוחיות הם:
ביצוע הניתוח בתנאים סטריליים מלאים, לשם מניעת חדירת מחוללי מחלות לגופו של המנותח דרך החתך הניתוחי.
ביצוע של הרדמה – כללית, אזורית או מקומית – לשם מניעת כאב וסבל מן המנותח במהלך הניתוח.
מעקב (בהיקף כזה או אחר) במהלך הפעולה הניתוחית אחרי מצבו הרפואי הכללי של המנותח, לשם התמודדות עם כל בעיה רפואית המתפתחת במהלך הניתוח.
מניעת דימום במהלך הניתוח על ידי קשירת כלי דם וחסימתם, בקרה של נפח הדם שמאבד המנותח עקב דימום מרקמות או מכלי דם שנחתכו, והחזרת נפח דם זה לגופו של המנותח לפי הצורך.
מתן טיפול תומך נוסף למנותח במהלך הניתוח (הנשמה, מתן תרופות, דם ונוזלים) בהתאם למצבו ולטיבעה של הפעולה הניתוחית.
טכניקות גישה ניתוחיות

ניתוחים הנעשים ברקמות שמתחת לפני העור מצריכים יצירת פתח גישה אל רקמות אלו, לשם צפייה בהן וטיפול בהן באמצעות ציוד ניתוחי.
בגישה ניתוחית שמרנית חותך הרופא המנתח חתך ניתוחי גדול יחסית דרך העור ושכבות הרקמה שתחתיו על מנת לפתוח את פתח הגישה.
טכניקות של פולשנות מינימלית (המוכרות בין השאר בכינויים לפרוסקופיה, טורקוסקופיה) מאפשרות גישה אל הרקמות שבתוך גוף המנותח באמצעות מכשירי ניתוח, המורכבים בקצותיהן של זרועות. אלו מוחדרות לגוף המנותח מבעד למספר חתכים קטנים בדופן גופו של המנותח. מכשירי הניתוח מופעלים על ידי המנתח מחוץ לגופו של המנותח. מצלמה המוחדרת גם היא לחלל גופו של המנותח מאפשרת תצפית על הרקמות ועל הטיפול הכירורגי בהן. טכניקה זו מאפשרת את הקטנת הטראומה הניתוחית לחולה. בשנים האחרונות הוחל בשימוש בציוד זה במסגרת טכניקות ניתוחיות של גישה לאתר הניתוח דרך חללים טבעיים בגופו של המנותח – לדוגמה הוושט או הנרתיק.
ניתוח רובוטי הוא ניתוח באמצעות רובוט רפואי, אשר זרועותיו מחליפות את ידי המנתח או את מכשירי הניתוח המשמשים בגישה של פולשנות מינימלית. הרובוט פועל על פי הנחיות ופקודות רופא מנתח. טכניקה זו, שהיא יקרה מאוד, מדויקת יותר, מקטינה את הטראומה הניתוחית, את גודל החתכים הניתוחיים והסבל למנותח, ומקצרת את משך החלמתו.
הצוות המשתתף בניתוח

הצוות המשתתף בניתוח כולל רופא מרדים (אלא אם מדובר בניתוח קל המצריך הרדמה מקומית בלבד), רופא מנתח – אחד או יותר – ואחיות או אחים המסייעים לרופאים במהלך הניתוח.
בנוסף, עשויים להשתתף בניתוח רופאים המפעילים מכשירי הדמיה במהלך הניתוח – (כמו מכשיר אולטרה סאונד, או מכשיר MRI בניתוחי מוח ומערכת העצבים המרכזית), וכן טכנאים, המפעילים ציוד הנדרש במהלך הניתוח – מכשירי הדמיה, מכונת לב-ריאה (בניתוח לב פתוח) או רובוט רפואי.
כל אנשי הצוות המשתתפים בניתוח לובשים בחדר הניתוח מדי ניתוח שהונפקו להם. הם משתמשים באביזרים שונים לשם הבטחת הסטריליות של הניתוח: כיסויים לנעליים, כפפות שעברו תהליך של עיקור (סטריליזציה) – המיועד להשמיד כל מחולל-מחלה העשוי להימצא עליהם, כיפות המכסות את שערם ומסכות המכסות את הפה והאף, שעברו כולם עיקור גם כן. אנשי הצוות הבאים במגע ישיר עם השדה הניתוחי (כלומר החתך הניתוחי ורקמות בתוך גופו של החולה) רוחצים ומחטאים את ידיהם לפני הניתוח בסבון וחומרי חיטוי מתאימים ולובשים גם גלימות ניתוח סטריליות.
ציוד הניתוח וחיטויו

הציוד הרפואי המשמש בניתוחים שונה מניתוח לניתוח על פי מאפייניו של זה. רבים מפריטי הציוד משותפים לכל סוגי הניתוחים, אך לסוגים שונים של ניתוחים פותחו עם השנים מכשירי ניתוח ייעודיים המשמשים במסגרתם.
כל ציוד הניתוח עובר לפני השימוש בו תהליך של עיקור. פריט ציוד אשר יש חשד שהזדהם לפני הניתוח או במהלכו – למשל אם הוא בא במגע עם משטח שלא עבר חיטוי – יוחלף מיד בפריט מעוקר דומה.
חדרי הניתוח מקבלים ממחלקה ייעודית בבית החולים אספקה שוטפת של ערכות מכשירי ניתוח, אשר עברו עיקור, ומחזירים אליה לטיפול את הערכות המשומשות.
מהלך כללי של הפעולה הניתוחית > ניתוח רגיל

הפעולות הניתוחיות נערכות כולן במסגרת מתקן רפואי, החל מבית חולים כללי וכלה במרפאות של רופאים. בתוך מתקן זה, נערך הניתוח בחדר ניתוח, שהוא חלל אשר הותאם מבחינת מבנהו וציודו לביצוע הפעולה הניתוחית על כל הפעולות הכרוכות בה.
לאחר שהתקבלה החלטה על ביצוע ניתוח ולפני המועד שנקבע לו עובר המנותח תהליך הכנה לניתוח בהתאם לצורכי הפעולה הניתוחית הספציפית. תהליך זה כולל בדיקה גופנית וביצוע בדיקות מעבדה והדמיה שונות. לקראת הניתוח עשוי המנותח לקבל תרופות מסוימות או להתבקש להימנע מנטילתן, וכן יידרש – אם מדובר בניתוח המערב את המעיים – לפעולה של ניקוי המעיים באמצעות חומרים משלשלים. בדרך כלל הוא יהיה בצום בשעות שלפני מועד הניתוח, על מנת להקטין את הסיכוי של שאיפת תוכן הקיבה לריאות לאחר הקאה לקראת הניתוח ובמהלכו. מנות דם ומוצרי דם לעירוי מוזמנים עבור המנותח מבנק הדם של בית החולים.
המנותח מגיע אל חדר הניתוח במועד שנקבע לפי תוכנית הניתוחים שהוכנה לאותו יום. הוא מגיע אליו ממחלקת אשפוז אשר ערכה את ההכנות המיידיות הנדרשות לניתוח שיעבור, ואשר אליה ישוב בדרך כלל להשגחה לאחר הניתוח. לפני כניסתו לחדר הניתוח עצמו ימתין המנותח לתורו בחדר המתנה הנמצא בסמוך לחדרי הניתוח.
המנותח מוכנס לחדר הניתוח כשלגופו כותונת בית חולים בלבד, לשם שמירה על הסטריליות. שם הוא מושכב על גבי מיטה, הנקראת שולחן ניתוחים, בתנוחה הנדרשת לצורך אותו ניתוח. המנותח מחובר למכשירי ניטור רפואיים. אלו מאפשרים מעקב שוטף אחרי קצב הלב, הפעילות החשמלית של הלב, לחץ הדם, קצב הנשימה, חום הגוף, ריוויון החמצן בדם ורמות הגזים בדם.
למנותח נעשית הרדמה על ידי הרופא המרדים – הרדמה כללית או אזורית, על פי החלטת הצוות הרפואי. אם נערכה למנותח הרדמה כללית, מוכנס בדרך כלל צינור (Tube) להנשמה לקנה הנשימה שלו (פעולה הקרויה אינטובציה) לשם אבטחת נתיב האוויר שלו במהלך הניתוח, והצינור מחובר למכונת הנשמה. בדרך כלל גם מוחדר לגופו של המנותח צנתר לניקוז שתן משלפוחית השתן.
צוות חדר הניתוח עורך רחיצה וחיטוי חיצוני של גוף המנותח באתר הניתוח המיועד, על פי הנהוג לגבי אותו סוג ניתוח, ומבודד אותו מסביבתו על ידי פרישת בדים סטריליים סביבו.
הרופא המנתח מבצע את הפעולה הניתוחית באמצעות ציוד הניתוח המתאים, בסיוע האחיות והטכנאים. במקביל לעבודת הרופא המנתח עוקב הרופא המרדים אחרי התפקודים הבסיסיים של המנותח באמצעות ציוד הניטור, מפקח על מכונת ההנשמה ומעניק למנותח טיפול תומך לפי תוכנית הניתוח והצרכים המתעוררים במהלכו.
לאחר תום הפעולה הניתוחית ולאחר שהחתך הניתוחי נסגר ונחבש, מופסק תהליך ההרדמה והמנותח מוצא מחדר הניתוח ומועבר ליחידת התאוששות, שהיא יחידה לטיפול נמרץ הנמצאת בשכנות לחדרי הניתוח ומשרתת אותם. שם שוהה המנותח במשך מספר שעות עד להתפוגגות ההרדמה שניתנה לו והתייצבות מצבו הרפואי, ואז יועבר חזרה למחלקת האשפוז להשגחה. לעיתים מועברים מנותחים ישירות מחדר הניתוח ליחידת טיפול נמרץ (לא ליחידת ההתאוששות), בהתאם למצבם הרפואי.
תפרים וסיכות ששימשו לסגירת החתך הניתוחי מוסרים בדרך כלל לאחר 7 עד 10 ימים.
מהלך כללי של הפעולה הניתוחית > ניתוח קל

בניתוח קל – כזה שאינו מצריך אשפוז (ניתוח אמבולטורי) – מגיע המנותח למרפאה המכינה אותו לניתוח ואליה הוא שב לאחר סיומו. מהלך הניתוח דומה למתואר לעיל, אך בניתוחים שכאלו אין נעשית למנותח אלא הרדמה מקומית, בדרך כלל ללא השתתפות של רופא מרדים בניתוח ואין מוחדר לגופו צנתר לניקוז שתן ואינו מחובר למכונת הנשמה. הוא משתחרר לביתו בתוך שעות ספורות לאחר תום הניתוח (הרדמה כללית בניתוח איננה נעשית בדרך כלל ללא אשפוז של המנותח במחלקת אשפוז להשגחה לאחר הניתוח).
תיעוד מהלך הניתוח

במהלך הניתוח מתעדים אנשי צוות חדר הניתוח בכתב את פרטי הטיפול הרפואי במנותח, על פי הנהוג באותו בית חולים. לאחר סיום הניתוח יכתוב אחד הרופאים המנתחים פרוטוקול ניתוח, שהוא סיכום מפורט של הפעולה הכירורגית שנעשתה.
ניתוחים מסוימים, בדרך כלל אלו שיש בהם מרכיב חדשני, מצולמים ומוקלטים באמצעות ציוד וידאו. לעיתים יועבר צילום הווידאו של הניתוח בשידור חי אל קהל צופים שנאסף מראש באולם באותו בית חולים, או באתר אחר (באותה מדינה, במדינה אחרת או אף ביבשת אחרת).
בטיחות הפעולה הניתוחית

בשל מורכבותה של הפעולה הניתוחית ומספרם הרב של אנשי הצוות ושל פריטי הציוד המעורבים בה, קיים סיכון גבוה של התרחשות טעויות ושגיאות במהלכה, הגורמות לסיבוכים ולמוות בקרב המנותחים.
בחלק מבתי החולים הגדולים בעולם הוקמו יחידות לבטיחות החולה, העוסקות בפעילות לצימצום מספר הטעויות בניתוחים ובהתויית תוכניות פעולה לשם כך. כך למשל, לקראת סיום כל ניתוח נהוג לערוך מיפקד של פריטי הציוד ששימשו במהלכו, על מנת לוודא שאף אחד מהם לא נשכח בתוך חלל גופו של המנותח.
ארגון הבריאות העולמי פתח בשנת 2007 במיזם שמטרתו הגברת הבטיחות בניתוחים (Safe Surgery saves lives). במרכזו של המיזם עומדת הטמעת השימוש בבתי חולים בעולם של רשימת שאלות בטיחות קצרה (Checklist), הנשאלת בנוכחות אנשי הצוות המשתתפים בניתוח לפני הניתוח ובמהלכו. בניסוי (Pilot) שערך ארגון הבריאות העולמי בשימוש ברשימה זו בין 2007 ל-2008 בבתי חולים בשמונה ערים באזורים שונים בעולם התברר, שהשימוש בה הוריד את שיעור מקרי המוות והסיבוכים בעקבות ניתוח ביותר משליש בכל בתי החולים שהשתתפו בניסוי.
היבטים משפטיים ואתיים של ניתוח

ככל פעולה רפואית מצריכה עריכת ניתוח מתן הסכמה מצד המנותח לביצועו. בישראל מחייב חוק זכויות החולה מתן הסכמה מדעת של המטופל לניתוח המוצע לו – כלומר הסכמה שניתנה לאחר שניתן לו על ידי רופא הסבר על מצבו הרפואי, הצורך בניתוח, הסיכונים הכרוכים בו, סיכויי השגת המטרה הניתוחית והחלופות הטיפוליות הקיימות לניתוח. כאשר אדם המיועד לניתוח איננו כשיר לתת את הסכמתו לניתוח בשל מצבו הגופני או הנפשי, יש לקבל את ההסכמה מידי האפוטרופוס שמונה לו כדין.
לעיתים ניתן לערוך ניתוח ללא הסכמת המנותח או אפוטרופסו, וזאת במצב חירום רפואי ועל פי הוראות חוק זכויות החולה.
ביצוע ניתוח אשר ללא מתן הסכמה מדעת של המנותח או תחליף לו עלול להוות עבירה פלילית של תקיפה מצד אנשי הצוות הרפואי. הוא עשוי גם להעמיד למנותח עילה לתביעה אזרחית לפיצויים.
פעולות ניתוחיות מהוות לא פעם נושא לתביעות לפיצויים בגין טענה לרשלנות רפואית במהלך ביצוע הניתוח.
ההחלטה על עצם ביצועו של ניתוח והיקפו מערבת לא פעם שיקולים אתיים, במיוחד בכל הנוגע להצדקת הסיכון למוות או לגרימת נכות הכרוך בניתוח מול התועלת המקווה ממנו.
ניתוחים מסוימים מהווים טיפול ניסיוני, המצריך את קבלת הסכמת המנותח לביצוע ניסוי רפואי בגופו בנוסף להסכמה לניתוח עצמו. יש לקבל אישור לניתוח הניסיוני גם מידי ועדת הלסינקי של המוסד הרפואי בו מתבצע אותו ניתוח.
ראו גם

ניתוח בעזרת חשמל
כירורגיה רובוטית
לקריאה נוספת

סם אנדרוס, לוק קסקריני, עקרונות הטיפול הכירורגי (מה שבאמת צריך לדעת...), תל אביב: רמות, 2010.
ארנולד ואן-דה-לאר, על הסכין – תולדות הכירורגיה ב-28 ניתוחים יוצאי דופן, הוצאת תכלת, 2021.
הערות שוליים

↑  קיימות פעולות רפואיות פולשניות מסוימות המערבות חיתוך של רקמה אשר אינן נחשבות ל"ניתוח". לדוגמה – החדרת צנתר לכלי דם של אדם לשם אבחון מחלות לב או מחלות אחרות, או הסרת פוליפים מדופן המעי הגס במסגרת קולונוסקופיה.
↑  ערך זה מתייחס לניתוחים בבני אדם בלבד ולא לניתוחים בבעלי חיים (ניתוחים וטרינריים), אם כי קיים דמיון רב ביניהם.
↑  טכניקות אלו מכונות NOTES - ‏ראשי תיבות של Natural Orifice Transluminal Endoscopic Surgery.
↑  ראו הכרת כלי ניתוח
↑  לרוב יושכב המנותח על גבו, אבל לעיתים יושכב על הצד או על הבטן או יושם בתנוחת ישיבה, למשל לצורך ניתוחי מוח מסוימים (אנדרוס וקסקריני, עמ' 96).
↑  למשל, לפני ניתוח של בית החזה נהוג לבצע רחצה מיוחדת משום הסכנה המיוחדת הטמונה בזיהומים של פצע הניתוח בבית החזה.
↑  במקרים כירורגיים חריגים מוצא המנותח מחדר הניתוח מבלי שהחתך הניתוחי נסגר אלא רק כוסה זמנית ביריעה פלסטית. בדרך כלל נעשה הדבר כאשר יש כוונה לערוך למנותח ניתוח נוסף ומשלים בתוך זמן קצר.
↑  ‏ http://www.who.int/patientsafety/safesurgery/faq_introduction/en/index.html. ‏
↑   חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט.
↑  סעיף 13 לחוק זכויות החולה.
↑   סמדר רייספלד, "המנתח היה חותך בבשר החי, והמטופל היה זועק ומתפתל מכאב", באתר הארץ, 11 בנובמבר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548425605171  GND: 4075664-6  LCCN: sh85095018  LNB: 000175197  NDL: 00572479  NKC: ph388494 
רובוט ניתוח מדגם דה וינצ'י
שמחה קאלימאני

| --- | --- |

 לידה:  1699 ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 פטירה:  2 באוגוסט 1784 (בגיל 85 בערך) ונציה, הרפובליקה של ונציה 
 מדינה:  הרפובליקה של ונציה 
 תקופת הפעילות:  ? – 2 באוגוסט 1784 
 
שמחה קאלימאני (Simcha Calimani‏; ונציה 1699 – ונציה 1784) מרבני קהילת יהודי ונציה, מדקדק עברי, מחזאי ומשורר.
שמחה קאלימאני לימד בתלמוד התורה של הקהילה. הוא חיבר יצירות ספרותיות אחדות, בהן "תוכחת מגולה", המתארת את המידות הרעות של בני זמנו. תוכנו העיקרי של הספר הם דברי תוכחה וביקורת על התופעות השליליות שנתגלו בחברה בה הוא התגורר. במקרים אחדים הוא מתאר לא רק את הצד המכוער בהתנהגות בני האדם אלה גם המגוחך שבאותן התופעות. הוא לועג למעשיהם תוך הוקעת הפגמים במטרה לחנך את הקוראים את יצירתו. אפשר לראות ביצירתו ביטוי לחיים החברתיים בגטו היהודי בוונציה במאה ה-18. בזמנו ספרו "כללי דקדוק לשון עבר" היה מודפס כנספח לחמשה חומשי תורה. בזמן הפולמוס על דברי שלום ואמת תמך בנפתלי הרץ וייזל ואף חיבר שיר מיוחד לכבודו.
כתובה משנת 1750 מוונציה. אחד העדים הוא שמחה קאלימאני - תיאור הכתובה: בראש סמל המשפחה, בתחתית ציור של ירושלים וביניהם בשורה מקבילה המזלות וכלי המשכן
רשימת שירי קאלימאני

שמחה קאלימאני חיבר לפחות 26 שירים, ביניהם:
לא שירי עגבים זמירותיך - סונט לכבודו של משה חיים לוצאטו
פרח כי בין ציץ גנים יפריח
מות למה עתה כסו פניך - סונט להכתרת יוסף וולמארין בכתר הפילוסופיה
דוד בעמדי על זמירותיך- סונט בשבחו של "גמול עטליה" לדוד פרנקו מנדס
מעפר אמרתך זמירי קומה- שיר שבח על הנדיב המרומם אלכסנדר זינו קאוולייר ופרוקוראטור ביום בואו לפני מעלת הדוכס ומעלת השררה יר"ה
מות מסכל כל אהבה נצחת- קינה על מותו של אברהם יצחק מריני
קול שמחה בנישואים הרמים שהוכפלו - לברית נישואין של שני זוגות
לקריאה נוספת

חיים שירמן, "משורר עברי-איטלקי על המידות הרעות של בני זמנו - 'תוכחת מגולה' לשמחה קאלימאני" בספר: ראובן בונפיל, מריה מאיר מודנה, יוסף ברוך סרמוניטה, דניאל קארפי, ג'ורג'ו רומאנו (עורכים), ספר זיכרון לשלמה אומברטו נכון, קובץ מחקרים לתולדות היהודים באיטליה, מוסד שלמה מאיר, מוסד רפאל קאנטוני, תשל"ח. (נדפס בתוך: שירמן, לתודות השירה והדרמה העברית, כרך ב, עמ' 216-194)
חיים שירמן, מבחר השירה העברית באיטליה, ברלין: שוקן תרצ"ד, ע' תי - תכב.
תוכחת מגולה מאת שמחה קאלימאני. ההדיר מכתב־יד והוסיף מבוא, הערות ודברי־מחקר: אלי שטרן (הוצאת 'דחק', 2025).
הערות שוליים

↑  ויניציאה כפי שנהוג לכתוב בקהילה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007259321905171  CiNii: DA13301633  GND: 1075080959  ICCU: CFIV044730  ISNI: 0000 0000 8344 0458  LCCN: n87883964  NKC: ola2008419276  NTA: 297569015  SELIBR: 44412  SUDOC: 111724945  VcBA: 495/152949  VIAF: 60610564   WorldCat (עם VIAF): 60610564 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רויטל חובל

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  29 ביולי 1986 (בת 38) 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מעסיק:  הארץ, תאגיד השידור הישראלי 
 סוג כתב:  תחקירנית
 תחום סיקור:  משפט
 פרסים והוקרה:  פרס פראט (2009) 
 קישורים חיצוניים
 פייסבוק:  revital.hovel.9
 טוויטר:  revitalhovel
 
רויטל חובל (נולדה ב-29 ביולי 1986) היא עיתונאית ותחקירנית.
ביוגרפיה

חובל גדלה בכפר סבא. היא החלה את הקריירה שלה בעיתונאות בשנת 2007 במקומון החיפאי "כלבו".
בשנת 2009, זכתה בפרס פראט על סיקור תוכניות הבנייה בחיפה. באותה שנה, עזבה חובל את המקומון והחלה לעבוד בעיתון "כלכליסט" ככתבת איכות הסביבה ותשתיות. בתפקיד זה כיהנה כשנתיים עד לשנת 2011, אז החלה לעבוד בעיתון "הארץ", תחילה הועסקה ככתבת המסקרת את העיר חיפה, ובהמשך מונתה לכתבת לענייני משפט של העיתון. בתפקידה זה פרסמה כתבות ביקורתיות על מערכת המשפט והפרקליטות. ביניהם חשפה את ניסיון ההדחה של הרופאה המשפטית ד"ר מאיה פורמן שהעידה לטובת רומן זדורוב.
בסוף שנת 2015, עזבה חובל את תפקידה בעיתון "הארץ" והחלה לעבוד בתוכנית התחקירים "עובדה". במסגרת זאת, חשפה חשדות פליליים נגד חבר הכנסת לשעבר אמנון כהן מש"ס. כמו כן, חשפה תלונה של מנהלת לשעבר בבנק הפועלים כי מנכ"ל הבנק ציון קינן תקף אותה מינית לכאורה. הבנק פתח בהליך בירור לפי התקנות למניעת הטרדה מינית, ומינה את נשיא בית הדין הארצי לעבודה לשעבר, השופט בדימוס סטיב אדלר, כדי לבדוק הטענות. בעקבות הטענות ולאחר הבירור קיבלה העובדת פיצויי פרישה מוגדלים בסך של כשישה מיליון שקלים, וזאת על פי החשד, כמעין 'דמי שתיקה'.
באוקטובר 2016 מונתה לכתבת תחקירים בתאגיד השידור הישראלי. ביוני 2017 שבה לסקר את תחום המשפט בעיתון "הארץ". בפועלה העיתונאי פרסמה תחקירים על הטרדות מיניות, בין היתר נגד ניצב רוני ריטמן ופרופ' יהודה אדלר.
באוקטובר 2018 פרסמה חובל בעיתון "הארץ" תחקיר, המייחס לעיתונאי דן מרגלית תקיפה מינית של ארבע עיתונאיות ובהן חנה קים והטרדה מינית של אישה חמישית, בשנות ה-80 וה-90. מרגלית הכחיש את הטענות. בעקבות הפרסום, העידו שלוש נשים נוספות, בהן עיתונאית ידיעות אחרונות אורלי אזולאי, כי תקף גם אותן מינית. בעקבות הפרסום, התפטר מרגלית מעיתון "הארץ".
בספטמבר 2019 פרסמה תחקיר על פרשת משחקי חברה שבמרכזה עמד הזמר אייל גולן. התחקיר חשף כיצד מקורביו וחבריו של גולן העבירו מעריצות של הזמר מיד ליד, ושורה של מחדלים בחקירת המשטרה.
חובל גם כתבה בלוג בשם "צדק פואטי" באתר "הארץ". היא בעלת תואר ראשון בתקשורת ובמדע המדינה ותואר ראשון נוסף במשפטים.
בספטמבר 2019 הודיעה חובל כי היא פורשת מתחום העיתונות ומתחילה קריירה כעורכת דין. היא התמחתה במשרדו של עו"ד ז'ק חן ולאחר שהוסמכה החלה לעבוד כמנהלת קידום מדיניות וחקיקה של שדולת הנשים. בתוך זמן קצר חזרה לתקשורת וכיום היא כותבת באתר העיתונות העצמאי המקום הכי חם בגיהנום.
הערות שוליים

↑   שנתיים למותה של איימי ויינהאוס שהלכה בטרם עת, מפארת את מועדון ה-27. בשבוע הבא ימלאו לי גם 27., ברשת החברתית אקס (טוויטר)
↑   חוגגת יומולדת בצל הלחימה. העיקר שכשהייתי קטנה אבא שלי אמר שכשאגדל לא יהיה צבא, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
1 2  צדק פואטי - הבלוג של רויטל חובל, באתר הארץ
1 2  אלכסנדר כץ, אחרי 4 שנים: כתב 'הארץ' פאדי עיאדאת עוזב, רויטל חובל מ'כלכליסט' תחליפו, באתר ביזפורטל, 17 בפברואר 2011
↑  nrg מעריב, פרס פראט: אות מפעל חיים לעזריה אלון, באתר nrg‏, 1 באפריל 2009
1 2  מיה מנע‏, להתראות אלוף, ערב טוב אילנה, באתר וואלה, 16 בספטמבר 2015
↑   רויטל חובל, הפרקליטות מנסה לטרפד מינוי רופאה שהעידה לטובת זדורוב, באתר הארץ, 16 במאי 2014
↑  אילנה דיין גלעד טוקטלי רויטל חובל, ‏תחקיר "עובדה": האם קנו ח"כ בישראל?, באתר ‏מאקו‏, 10 במרץ 2016
↑  אילנה דיין, שחר אלתרמן ורויטל חובל, ‏פרסום ראשון: הבכירה, התלונה ופיצויי המיליונים, באתר ‏מאקו‏, 1 בנובמבר 2016
↑  "רויטל חובל רוצה לבעוט ולנשוך". כאן בלוג | כאן תאגיד השידור הישראלי. נבדק ב-2017-12-11.
↑   אחרי שרעיתי בשדות זרים, הגעתי למסקנה שאין כמו הארץ. היום חזרתי לעיתון לסקר את עולם המשפט הסוער והתוסס. גוד טו בי באק. גוד טו בי home 🏠, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
↑  תיק רוני ריטמן נפתח, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
↑   רויטל חובל, בחירת מנהל ביה"ח וולפסון נדחתה באישון לילה על רקע טענות להטרדות מיניות, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2017
↑   רויטל חובל, חמש עיתונאיות מעידות: דן מרגלית הטריד אותנו מינית, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2018
↑   רויטל חובל, דן מרגלית הודיע על סיום עבודתו ב"הארץ" בעקבות העדויות להטרדה מינית, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2018
↑   רויטל חובל, השיטה, ניצול המעריצות, מחדלי המשטרה: מסמכי החקירה בתיק אייל גולן נחשפים לראשונה, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2019
↑  אחרי 12 שנים בעיתונות, החלטתי לנסות את מזלי בעריכת דין, בעמוד הפייסבוק של רויטל חובל, 6 בספטמבר 2019
↑   ציוץ של רויטל חובל ברשת החברתית אקס (טוויטר), 15 בפברואר 2021
ראש הסגל (ישראל)

| --- | --- |


 איוש נוכחי:  צחי ברוורמן
 תאריך כניסה לתפקיד:  29 בדצמבר 2022
 דרכי מינוי:  על ידי ראש הממשלה
 כפוף:  לראש ממשלת ישראל
 מושב המשרה:  ירושלים
 ייסוד המשרה:  1948
 
ראש סגל ראש הממשלה בישראל, הוא עוזרו הבכיר של ראש ממשלת ישראל והאחראי על כל סגל ראש הממשלה. ראש הסגל עובד בצמוד לראש הממשלה על בסיס יומיומי, וכח רב מרוכז בידיו כתוצאה מקרבה זו.
ראש הסגל אחראי על ניהול סדר היום של ראש הממשלה וכלל היבטי עבודתו. המשרה נחשבת למשרת האמון החשובה ביותר בסביבתו של ראש הממשלה, לאור הקרבה אליו וההשפעה הרבה עליו.
ראש הסגל הנוכחי הוא צחי ברוורמן, תחת ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.
בנובמבר 2024, צחי ברוורמן, ראש הסגל של נתניהו נחקר בלהב 433 בחשד שדרש - מסיבה שעדיין נבדקת - מקצרנית בלשכה לשנות פרוטוקול מ-7/10 - כך שיירשם ששיחה של נתניהו עם המזכיר הצבאי הייתה ב-06:29 ולא ב-06:40. ברוורמן נחקר במשך 5 וחצי שעות. עוד התפרסם כי ראש הסגל של נתניהו פנה לאחד מסגני מזכיר הממשלה וביקש תמלילים מדיונים מסווגים. פרשות אלה התפרסמו במקביל לפרשות נוספות אשר נקשרו ללשכתו של ראש-הממשלה, אשר על-פי החשד נעשו לכאורה ניסיונות טיוח, שינוי פרוטוקולים מהימים הראשונים למלחמה, וניסיונות להטיית דעת הקהל.
מהות התפקיד

ראש הסגל הוא הגורם המתכלל והמנהל של כל הצוות הבכיר ביותר בסביבת ראש הממשלה.
אחראי על יצירת סביבת עבודה הרמונית ויעילה בלשכה עצמה וגיבוש כלל הגורמים - מזכיר הממשלה, המזכיר הצבאי, ראש המטה לביטחון לאומי, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ראש מערך ההסברה, המטה כלכלי-חברתי והמועצה הלאומית לכלכלה - לכדי סנכרון יעיל.
אחראי על ניהול הלשכה ועל ארגון לוח הזמנים וסדר היום של ראש הממשלה.
מופקד על ניהול סדר העדיפויות של הנושאים שעולים על שולחן ראש הממשלה בכלל התחומים - מדיני, ביטחוני, פוליטי וכלכלי.
אחראי על וויסות הגישה אל ראש הממשלה וזרימת המידע המגיע אליו והיוצא ממנו.
מגן על האינטרסים הפוליטיים של ראש הממשלה ומהווה חציצה ומסנן לרעשי רקע שעשויים להפריע לו בעבודתו.
בא כוחו של ראש הממשלה להסדרת מתחים קואליציוניים, לפיוסם של בכירים במערכת הפוליטית, ולטיפול בבעיות שעל סדר היום הציבורי טרם הגעתן לשולחנו של ראש הממשלה.
תנאי סף לתפקיד

לתפקיד ראש הסגל ישנם תנאי סף כמו ניסיון ניהולי, ציבורי ואקדמי, אך התנאי המקדים והחשוב ביותר לתפקיד הוא אמון ונאמנות לראש הממשלה.
מעבר לכך, הגדרות ודרישות התפקיד של ראש הסגל משתנות מראש ממשלה לראש ממשלה.
משרת ראש הסגל היא מבין שש המשרות במשרד ראש הממשלה, בנוסף למשרות מזכיר הממשלה, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה, היועץ לביטחון לאומי המשמש גם כראש המטה לביטחון לאומי, וראש מערך ההסברה הלאומי, שהמאיישים אותן זכאים לשכר מנכ"ל.
סגל ראש הממשלה

| משרה | איוש נוכחי |
| --- | --- |
ראש סגל ראש הממשלה: צחי ברוורמן
מנהל לשכה: יאיר קספריוס
המזכיר הצבאי לראש הממשלה: אלוף רומן גופמן
היועץ לביטחון לאומי וראש המל"ל: צחי הנגבי
מזכיר הממשלה: יוסי פוקס
מנכ"ל משרד ראש הממשלה: יוסי שלי
דובר ראש הממשלה וראש מערך התקשורת: עומר דוסטרי
ראש המועצה הלאומית לכלכלה: אבי שמחון
ראו גם

המזכיר הכללי של נשיאות הרפובליקה הצרפתית
ראש סגל הקרמלין
ראש סגל הבית הלבן
הערות שוליים

↑   חגי עמית, פרישת מנכ"ל משרד רה"מ: עימותים עם שרה נתניהו, והמחליף "שמעביר פתקים לביבי", באתר TheMarker‏, 11 ביוני 2019
↑  מאיר תורג'מן, ליאור אוחנה ונטעאל בנדל, ברוורמן חשוד שניסה לשנות שעת שיחה לנתניהו ב-7/10; דובר רה"מ ישוחרר למעצר בית, באתר ynet, 14 בנובמבר 2024
↑  סולימאן מסוודה
 אבישי גרינצייג
אמוץ שפירא, נתניהו והמסמכים המסווגים: ברוורמן ביקש חומר גם מהמל"ל, באתר kan.org.il
1 2  טל שלו‏, שומר הסף והמושך בחוטים: מה עושה ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה, באתר וואלה, 3 באוגוסט 2017
↑  תומר שדמי, חיים מנדל שקד פרש מלשכת ברק, באתר ynet, 21 באוגוסט 2000
↑  ברק רביד, יורם טורבוביץ' - ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה - יסיים תפקידו, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2008
1 2  טל שלו‏, "קללת" ראשי הסגל: כך הסתבכו אנשי האמון של נתניהו, באתר וואלה, 5 בספטמבר 2017
↑  נעה לנדאו, נתניהו הודיע על מינוי יואב הורוביץ למנכ"ל משרדו; אשר חיון יהיה ראש הסגל, באתר הארץ, 15 באפריל 2019
אסיף

ערך זה עוסק במושג בחקלאות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
יבול נאסף על ידי בני האדם בעבודת כפיים, במשך רוב ההיסטוריה של החקלאות.
אסיף של שיבולים מהשדה, ציור משנת 1895
בחקלאות, אָסִיף הוא תהליך איסוף הפרי מהכרמים והמטעים, לאחר שזה נבצר או נקטף. האסיף מסמל את סיום העונה של גדילת היבול, או את סיום מחזור הגדילה של גידול מסוים, וחל על פי רוב בשלהי הקיץ או בתחילת הסתיו. רש"י מפרש טרם הגשמים היורדים ועלולים להרטיב את התבואה בשדה, אך בארץ ישראל התבואה נקצרת כבר באפריל מאי. המונח אסיף כולל בתוכו גם את השלבים שעובר היבול לאחר הוצאתו מן האדמה − קירור, מיון, ניקוי, אריזה ועד השלב של עיבודו, או עד השלב של הובלתו למרכזי ממכר.