stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
טיהור פוליטי
שימוש היסטורי במונח

השימוש המוקדם ביותר של המונח "טיהור פוליטי" היה בתקופת מלחמת האזרחים האנגלית. בשנת 1648 צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה, ניסה להעביר מספר חוקים בפרלמנט, ונתקל בהתנגדות. כתגובה, חייליו של המלך, בהנהגתו של תומאס פרייד, הוציאו בכוח מבית הלורדים את כל חברי הפרלמנט שהתנגדו לחוקים, והעבירו אותם לבית מעצר למספר ימים. פעולה זו כונתה "הטיהור של פרייד". בשנים 1649–1650 בוצעו פעולות דומות; באחת מהן עצרו החיילים את כל חברי הפרלמנט מבית הלורדים.
בשנת 1660 נערף ראשו של המלך צ'ארלס הראשון, והטיהורים בוטלו. כל חברי בית הלורדים עברו רהביליטציה, אולם חלק מהם בחר לעבור לניו אינגלנד.
מבין הטיהורים הפוליטיים האלימים במאה ה-20, בולטים האירועים הבאים:
טבח שנחאי (1927), מסע רציחות שבו חיסל צ'יאנג קאי שק את מתנגדיו במפלגה הקומוניסטית של סין,
ליל הסכינים הארוכות (1934), טיהור פוליטי של אדולף היטלר נגד הנהגת ארגון האס אה (SA),
הטיהורים הגדולים של יוסיף סטלין (1936-1938),
טיהור הקומוניסטים באינדונזיה (1965),
לאחר עלייתו של אידי אמין לשלטון באוגנדה ב-1971, לאחר שביצע הפיכה צבאית, הוא הנהיג במדינה דיקטטורה רצחנית: בשנות שלטונו נרצחו כ-300,000 בני אדם. אמין פיזר ברחבי אוגנדה משטרה חשאית, וייסד קבוצה בשם "חוליות הרצח" שתפקידה היה לסלק את תומכי השליט הקודם, מילטון אובוטה.
"המהפכה המתקנת" (אנ') במצרים. בחודש מאי 1971 עצרו אנשיו של אנואר סאדאת שרים ואנשי צבא נאצריסטים שנחשבו לאנשי שמאל ופרו-סובייטיים. במקומם מונו שמרנים ואנשי דת מוסלמים.
הטיהורים באתיופיה בשנים 1976–1977, בהם תחת שלטונו של מנגיסטו היילה מריאם נאסרו או נרצחו תומכיו של היילה סלאסי, קיסר אתיופיה.
בתקופת המשטר הצבאי בארגנטינה (1976–1983) נוהלה "המלחמה המלוכלכת", שבה רדף המשטר הצבאי את מתנגדיו, ביניהם אינטלקטואלים, עיתונאים, פסיכולוגים, יהודים, מרקסיסטים, פעילי איגודים מקצועיים ואתאיסטים. יחידות מיוחדות העלימו אנשים, לאחר שהעבירו אותם למחנות ולמתקני מעצר, שם עונו ונרצחו. כ-30,000 בני אדם נעלמו בארגנטינה בתקופה זאת.
עם זאת, רוב הטיהורים הפוליטיים בהיסטוריה לא היו כרוכים כמעט באלימות. להלן מספר דוגמאות לטיהורים פוליטיים מסוג זה:
הטיהורים שנעשו מדי תקופה במפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה, ונתקלו לרוב באדישות.
"חוק לשיקום שירות המדינה המקצועי", טיהורם של יהודים ומתנגדים למשטר הנאצי משירות המדינה בגרמניה, בשנים 1933–1934.
מהפכת התרבות בסין, בה מאו דזה-דונג ומקורביו טיהרו רבים בהנהגת המפלגה הקומוניסטית.
טיהורים של מנהיגי קוריאה הצפונית - קים איל-סונג, קים ג'ונג-איל וקים ג'ונג-און. כל אחד בתורו טיהר את יריביו הפוליטיים.
טיהור אנשי "צרפת של וישי", לאחר שחרורה של צרפת על ידי בעלות הברית בשנת 1944.
טיהורים פוליטיים יכולים להתרחש לא רק במדינה, אלא בכל ארגון או חברה. לדוגמה, בשנת 1953 ביקש יעקב חזן, מנהיג "הקיבוץ הארצי השומר הצעיר", לסלק מהקיבוצים את תומכיו של יריבו בתנועה, משה סנה. עקב בקשתו אכן סולקו מן הקיבוצים כ-250 חברים צעירים, רובם מעשרה קיבוצים, בהם בלטה התמיכה בסנה. דבר זה נתפס בתנועה כטיהור פוליטי.
במאה ה-21

טיהורים פוליטיים במהלך המאה ה-21 פחות שכיחים מאשר לפני כן. להלן מספר מקרים בולטים.
לאחר ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה (2016) ממשלת טורקיה החלה מסע טיהורים פוליטיים שכוון נגד אנשי השירות הציבורי ונגד צבא טורקיה. הטיהור התמקד בעיקר בעובדי ציבור ואנשי צבא המזוהים עם תנועת Gülen, המתנגדת למדיניותו של ארדואן. במסגרת הטיהור, כ-50,000 עובדי ציבור, בהם אלפי שופטים, פוטרו או נכלאו.
נשיא הרפובליקה העממית של סין, שי ג'ינפינג, ביצע בשנת 2015 את דיכוי 709 שבמהלכו נרדפו פעילי זכויות אדם ועורכי דין בכל רחבי סין. כמו כן, משנת 2012 מתנהל במדינה מבצע המאבק בשחיתות בסין (אנ') שכרוך בטיהורים פוליטיים רבים.
בקוריאה הצפונית, לאחר עלייתו לשלטון בשנת 2011 החליט קים ג'ונג-און לטהר את סביבתו ולנטרל את כל מי שנתפס כאיום. בין השאר הוציא להורג את דודו, צ'אנג סונג-טק.
באיראן דווח באוגוסט 2023 כי הממשלה פרסמה תוכנית להחלפת 15,000 מרצים באוניברסיטאות ובבתי ספר באנשי דת. הממשלה ביטלה את רוב תוכניות הלימודים באוניברסיטת טהראן לאמנויות והוסיפה במקומן לימודי אסלאם. אקדמאים רבים פוטרו.
ראו גם

טיהור אתני
הערות שוליים

1 2  טיהורים פוליטיים, באתר של המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
↑  ליל העשרים ביולי, 1953, מאת דבורה שכנר, באתר הזמן הירוק
↑  עמית ולדמן, ‏בכיר מודיעין לשעבר בצפון קוריאה: "קים ג'ונג און - מנהיג להוט שמנסה להוכיח את עצמו כלוחם", באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563266105171  BNE: XX4675049  BnF: cb11941122h (data)  GND: 4178894-1  LCCN: sh85104426  NKC: ph124257  SUDOC: 027350282
השרפה בכרמל (1989)

| --- | --- |
מסוק יסעור של חיל אוויר מטיל מים על היערות הבוערים
מסוק יסעור של חיל אוויר מטיל מים על היערות הבוערים
 סוג:  שרפת יער
 תאריך התחלה:  19 בספטמבר 1989
 תאריך סיום:  22 בספטמבר 1989
 משך האסון:  3 ימים
 במדינות או באזורים:  הכרמל שבישראל
 פצועים:  6 כבאים ומספר מתנדבים
 נזק:  5,300 - 6,000 דונם נשרפו
 קואורדינטות:  32°45′31″N 35°00′31″E﻿ / ﻿32.758695°N 35.008707°E﻿ / 32.758695; 35.008707
 מפת הכרמל
 
השרפה ביערות הכרמל שהשתוללה בין ה-19 בספטמבר ל-22 בספטמבר 1989, הייתה משרפות היער הגדולות ביותר בישראל, והגדולה ביותר בכרמל עד להתרחשות השרפה בשנת 2010. השרפה השתרעה על פני שטח שנע בין 5,300 ל-6,000 דונם, מתוכם 3,200 דונם של חורש טבעי. עיקר השטח שנשרף היה בשמורת נחל גלים ונחל כלח והחי בר, ונגרם בה נזק רב לצומח ולחי. שיקום יערות הכרמל לאחר השרפה כלל התערבות מינימלית בפעולת התחדשותו של הטבע, למעט פעולות מקומיות שעיקרן כריתה וטיפול שנועד להבטיח צמיחה לגובה. בעקבות השרפה נקבעו לראשונה בישראל ממשקים לטיפול ומניעת שרפות ואומצו עקרונות לשיקום יערות בישראל.
השרפה ונזקיה

תנאי מזג האוויר ששררו באזור בתחילתה של השרפה היו חום של 31 מעלות צלזיוס, יובש של 28% לחות ורוחות מזרחיות של 35-30 קמ"ש. מזג אוויר זה וטופוגרפיית המקום ההררית, הגבירו את קצב התפשטות ועוצמות האש, והקשו על פעולות הכיבוי במקום.
השרפה פרצה בסביבות 11:00 בבוקר יום ה-19 בספטמבר 1989, במספר מוקדים מרוחקים זה מזה באזור חורשת הארבעים ו"פסגת האנטנות" שבצפון-מזרח פארק הכרמל. ריבוי המוקדים הביא לחשדות כי מדובר בהצתה, אך אלו מעולם לא התאמתו. בתחילה התפשטה האש מערבה אל עבר שכונת דניה בחיפה ואוניברסיטת חיפה, ועם שינוי כיוון הרוחות בלילה נעה בכיוון דרום מערב אל עבר אזור "שווייצריה הקטנה" בפארק הכרמל, קיבוץ בית אורן ובית סוהר דמון, תוך שהיא מכלה לחלוטין את שטחי החי בר. בערב ה-20 בספטמבר הושגה שליטה באש והיא דעכה באופן משמעותי, עד להפסקת כל פעולות הכיבוי ב-22 בספטמבר 1989.
בפעולות הכיבוי נטלו חלק 142 כבאים ב-64 רכבי כיבוי, מסוקי יסעור צה"לים שביצעו כ-70 גיחות וכ-250 חיילים שהשתתפו בפעולות כיבוי ידניות, מטוסי ריסוס, מתנדבים של קק"ל ורשות שמורות הטבע וכוחות עזר נוספים של המשטרה, עיריית חיפה, חברת החשמל ומגן דוד אדום. עיקר פעולות הכיבוי עסקו בייצוב האש ועצירתה על קו מסוים.
בשרפה נפגעו באופן קל 6 כבאים ועוד מספר מתנדבים אך עיקר הנזק נגרם למערכת האקולוגית. כ-3,000 דונם מהשטח השרוף היו שייכים לחי בר שבפארק הכרמל. השרפה שינתה את תמהיל הצמחים שגדלו באזור טרם השרפה ואת מיני המכרסמים שגדלים בו, והכחידה חלק ניכר מבעלי החיים ששכנו בחי בר. עדר איילי הכרמל שמנה חמישה פרטים נספה כולו בלהבות, עדר עזי הבר איבד 18 פרטים ובכך עוכבה השבתו לטבע, וכך גם עופות ששהו בכלובים מצאו בה את מותם. בנוסף נפגעו גם כל הזוחלים האיטיים כמו צבים שלא הספיקו להימלט. החום הרב אפה חלק מהחרסית באדמה והפך אותה לחרס, אשר מונע את חלחול המים באדמה ומשנה את משק המים והמינרלים.
תגובות

בתגובה לשרפה, יצאה קרן קיימת לישראל במסע הסברה ובמבצע התרמה לשיקום היערות שכותרתו "עץ תחת עץ", לנטיעת עצים חדשים במקום אלה שכילתה האש.
תחת הסיסמה "לא יהיה שחור תחת העיניים" התבקש הציבור לתרום "למען בעור השחור, והפרחת האזור ולהתחדשות ירקרקה". בערב "טלתרום" לקרן למען שיקום יערות הכרמל, ושודר בטלוויזיה הישראלית (ב-19 באוקטובר 1989). במבצעי ההסברה וההתרמה, ובראשם משדר ההתרמה שנערך בטלוויזיה, גויסו מעל לשבעה מיליון שקלים, שהוקצו לשיקום היערות, לרבות תמיכה בהתחדשותם הטבעית.
בשיר "כרמל" שכתב דודו ברק במיוחד ל"טלתרום", ואשר שודר בו, הוא מתייחס לשרף כבד שנשאו העצים בעבר, שהוחלף בשרפה הגדולה ביערות הכרמל:
"...היה היה אילן מצל - בן יער
נושא שרף כבד, אומר בינה...
זה הכרמל שלי
יער ייחשב
...עכשיו ההר שלי מדבר,
נשרף הלב...
אך עוד יפרח ההר,
עוד ילבלב."
דימוי הכרמל כיער ירוק ומלבלב שהפך למדבר בשרפה העכשווית, הוא ההפך הגמור לדימוי המדבר שהופך ליער, בהשראת הפסוק: "...והיה מדבר לכרמל, והכרמל ליער יחשב" (ישעיהו ל"ב, ט"ו).
תחקיר השרפה

לאחר השרפה הקים שר הפנים אריה דרעי ועדת חקירה שתבדוק את הנסיבות לפריצת הדליקה ואת התנהלות כוחות הכיבוי, לראש הוועדה מונה יצחק זייד שהיה ראש הג"א והגמ"ר. ועדת זייד מצאה כי בסמוך למקום השרפה הוקמו חפ"קים של משטרת ישראל, של עורף צפון, של שירותי הכבאות ושל גופים נוספים, כגון הקרן הקיימת לישראל, אך החפ"קים לא היו מצוידים במפות של אזור השרפה, וכל אחד מהם פעל ברשת קשר עצמאית ובמהלך האירוע לא נקבעו גיזרות פעולה לכוחות השונים. ועדת זייד קבעה שעל משטרת ישראל, כאחראית לאירועים מסוג זה, להקים מפקדת שליטה שתכלול את כל הגופים המטפלים באירוע ושתצויד באמצעים מתאימים לפיקוד ולשליטה.
שיקום פארק הכרמל

בעקבות השרפה הוקמה "הוועדה המקצועית לשיקום ופיתוח הכרמל" מטעמה של קרן הכרמל. מתאם המחקר המדעי היה הפרופ' אוריאל ספריאל. הוועדה אספה למעלה מ-36 חוות דעת מקצועיות והתכנסה לדון בהן בדצמבר 1989. פעילות הקרן נמשכה גם בשנים לבוא והיא המשיכה בהוצאת דוחות שליוו את הליך שיקומו של הפארק. נכון לשנת 2010 הקרן אינה פעילה עוד.
שיקום פארק הכרמל > המלצות ועדת השיקום

הוועדה דרשה את הכנתה של תוכנית מתאר כוללת לכרמל שתתייחס לסוגי השטח השונים במקום ותעזור במניעת שרפות עתידיות. המלצות כלליות נוספות היו ביצוע הערכה שוטפת של פעולות השיקום וקיום פעילות הסברה על האמצעים הדרושים לשיקום השמורה.
בתחום פעולות שיקום הצומח הוחלט על טיפוח התחדשותו הטבעית של היער במקום ביצוע נטיעות נרחבות, בין היתר בשל אופי הצמחייה המקומית שכללה בעיקרה את אורן ירושלים שזרעיו נפוצים באופן טוב יותר בעת שרפות, ובשל התחדשותו המהירה של היער כבר כחודש לאחר השרפה. בנוסף המליצה הוועדה על הימנעות מהכנסת מיני צומח זרים לכרמל, ביצוע ניסיונות השבה של צומח נדיר וייחודי לכרמל, מניעת רעייה בשטח בשנים הראשונות, דילול אוכלוסיות צפופות מידי של אורנים ושל שיחים מתחרים עמו וסימון שבילים שימנע מנופשים לפגוע בשטח המתחדש.
כמו כן הוחלט על כריתה והוצאה מבוקרת של עצים שרופים בהתאם לסוג השטח וסכנת היווצרות הסחף בו.
כהמלצות לעתיד הציעה הוועדה לפתח אזורים חלופיים לנופש בעיקר בדרומו של פארק הכרמל שנפגע פחות בשרפה.
הוועדה המליצה לבחון מחדש את התאמתן של פעילויות החי בר בשמורה למקום.
בתחום מניעת השרפות הומלץ על פיתוח דרכים שיקלו נגישותם של כוחות כיבוי אש ויסייעו במניעת התפשטות שרפות בתוך היער. באופן דומה הוחלט על יצירת אזורי חיץ של בין 50 ל-100 מטרים בקרבת יישובים ומתקנים, בהם יהא צומח בעל תכונת דליקות נמוכה. בנוסף המליצה הוועדה על הקמת מרכז כיבוי שיכלול כבאיות קלות בכרמל, התקנת קווי מים וברזי כיבוי לאורכו, כוננות תצפיות, צוותי כיבוי ומסוקי כיבוי בימים של סיכון שרפה גבוה, פיתוח תורת כיבוי אש בחורש, והכנת תוכניות מבצעיות לכיבוי שרפות בכרמל.
שיקום פארק הכרמל > פעולות השיקום ותוצאותיהן

מרבית המלצות הוועדה התקבלו והשיטה בה נקטו כללה התערבות מינימלית בפעולת התחדשותו של הטבע, למעט פעולות מקומיות שעיקרן כריתה וטיפול בצומח שנועד להבטיח צמיחה לגובה. מעקב אחרי סחף הקרקע העלו כי כמות הסחף הייתה זניחה למדי וירדה באופן משמעותי בחלוף ארבע שנים מתום השרפה. המעקב אחר התחדשות הצומח העלה כי בהתאם לצפוי בשרפה של אורני ירושלים הופיעו כבר בחלוף שנה מיליוני נביטות חדשות של העץ. ריכוז האורנים לא היה אחיד על פני השטח, אך גם בריכוז נמוך למדי היו אלו עצים בעלי עמידות גבוהה מאוד. בחלוף 15 שנים רוב העצים ששרדו הוגדרו בידי מנהל פארק הכרמל כצעירים ובריאים.
בהתאם להמלצות הוכשרו בשנים 1991-1992 שני אזורי חיץ בכרמל, ליד צומת דמון ובין כביש האוניברסיטה והחי-בר.
השפעות

בעקבות השרפה נקבעו לראשונה בישראל ממשקים לטיפול ומניעת שרפות ואומצו עקרונות לשיקום יערות בישראל.
במסגרת בניית ממשקים אלו, הוקמו מספר תחנות כיבוי ביערות (נכון לשנת 2007 7 מהן פעילות) , נפרצו דרכים לרכבי כיבוי ובוצעו מחקרים אקדמיים שסייעו לגיבוש ממשקי מניעת שרפות.
כך למשל הונהגה בקרן הקיימת לישראל מדיניות למניעת וכיבוי שרפות שכללה חלוקת יערות לחלקות של עשרות דונמים עם קווי בידוד ביניהן וגיזום עצים גבוהים לצמצום חומר דליק יבש. כמו כן הוגדר בארגון סדר פעולות בסיסי לשיקום יער, על פיו ראשית כורתים ומוציאים בחודשי הקיץ עצים שרופים, אחר כך מעצבים עצים רחבי עלים למניעת הפיכתם לשיחים, כעבור שנה מדללים נביטה מחדש בעיקר של אורנים וצמחים מתחרים כגון שיחי הלוטם והקידה שעירה, וכעבור שנתיים נוטעים מחדש מינים המתאימים לאזור.
בעקבות הזעזוע הציבורי שהשרפה גרמה הוחלט על יוזמה להכריז על הרי הכרמל כ"שמורה ביוספרית". ההכרזה נעשתה בשנת 1996 על ידי אונסק"ו.
בעקבות השרפה נעשה מחקר על השפעתה על מיני הצמחים שצמחו בשטח שנשרף בהשוואה לשטחים שלא נשרפו. הממצאים העלו שחל גידול בצמחים עשבוניים, חד שנתיים ורב שנתיים לעומת צמחים ים-תיכוניים ששלטו בשטח לפני כן. חל גם גידול בזרעים של אורן ירושלים בעקבות השפעת החום על פתיחת האיצטרובלים הגורם לפיזור גדול יותר של זרעים.
אוריהו בן שמעיהו

| --- | --- |
 לידה:  קריית יערים
 הוצאה להורג:  ירושלים, ממלכת יהודה
 מקום קבורה:  "קִבְרֵי בְּנֵי הָעָם"
 אב:  שמעיהו
 תקופה:  שלהי תקופת בית ראשון, מלכות יהויקים
 עיסוק:  נביא 
 בתנ"ך:  ספר ירמיהו, פרק כ"ו, פסוקים כ'–כ"ג
 
אוּרִיָּהוּ בֶּן שְׁמַעְיָהוּ מִקִּרְיַת הַיְּעָרִים היה נביא מקריית יערים שנהרג על ידי יהויקים מלך יהודה בשל נבואותיו על חורבן בית המקדש וירושלים.
בתנ"ך

אוריהו היה נביא, שהתנבא נבואות שליליות על עתיד העם והמקדש, בדומה לנבואות מיכה. כששמע יהויקים על כך, הוא ניסה לתופסו, אך אוריהו הקדימו וברח למצרים. בתגובה שלח יהויקים משלחת אנשים בראשות אלנתן בן עכבור, אשר תפסה את אוריהו והביאה אותו לפני המלך יהויקים. המלך הרג אותו בחרבו, ואת גופתו השליך אל בית הקברות העממי, ולא כפי שהיה ראוי לו, אל זה של הנביאים.
אוריהו מוזכר כבדרך אגב לאחר תפיסת ירמיהו, כשהתנבא לרעה בבית המקדש על עתיד ירושלים שתחרב כשילה. לאחר שירמיהו נתפס על ידי הכהנים והנביאים התפתח דיון על עונשו, וכדוגמה לתקדים משפטי בו נהרג הנביא המנבא רעה, מוזכר מקרה אוריהו שהוצא להורג בנסיבות דומות.
בספר ישעיהו מוזכר אדם בשם "אוריה הכהן" אשר היה עד, יחד עם זכריהו בן יברכיהו, על גיליון נבואת הזעם של ישעיהו. התלמוד, ובעקבותיו גם פרשנים שונים מזהים אותו עם אוריהו בן שמעיהו, אך אחרים מציעים שהכוונה לאוריה כהן גדול שכיהן בזמן אחז המלך. בהקשר זה מסביר התלמוד את הקשר שבין זכריה לאוריה, ואומר כי נבואות אוריה השליליות, מהוות סימן לקיום נבואות זכריה החיוביות, ואם הראשונות תתקיימנה, סימן שגם האחרונות תתקיימנה.
בארכאולוגיה

במכתבי לכיש יש הטוענים כי חרס מס' 3 הוא עדות ארכאולוגית למרדף אלנתן בן עכבור אחרי אוריהו.
ראו גם

חנניה בן עזור
שמעיהו הנחלמי
חנן בן יגדליהו
הערות שוליים

↑  ספר ירמיהו, פרק כ"ו, פסוק כ'.
1 2  ”לכן בגללכם ציון שדה תחרש” (ספר מיכה, פרק ג')
↑  מצודות דוד ספר ירמיהו, פרק כ"ו, פסוק כ"ג
↑  פרק ח', פסוק ב'
↑  בגיליון נכתב ”למהר שלל חש בז”; ראו את הערך על הילד מהר שלל חש בז
↑  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף כ"ד, עמוד א'.
↑  ספר ישעיהו, פרק ח', פסוק ב' רש"י, הגר"א, מלבי"ם.
↑  אבן עזרא, מצודת דוד
↑  ”עד ישבו זקנים וזקנות ברחובות ירושלם” (ספר זכריה, פרק ח')
תרמילאות

תרמילאיות דניות בווינה
תרמילאות או טיולי תרמיל (מוצ'ילרו) הוא מושג המתייחס לתת-תרבות בעולם התיירות, המתאר מסעות וטיולים עצמאיים בינלאומיים, לרוב ארוכי טווח, אשר מתאפיינים בחיסכון באמצעים, וכן בהווי של שיתוף חברתי (לפעמים גם לינות בחדרים משותפים).
מאפיינים

בין המאפיינים של תרמילאות:
שימוש בתרמיל גב (תיק גדול מרובה-כיסים ותאים) המאפשר הליכה ממושכת יחסית עם כל הציוד, וכמו כן מאפשר כניסה ויציאה מהירים מכלי רכב.
שימוש בתחבורה ציבורית או טרמפים. העדפה של נסיעה זולה אך איטית ולעיתים פחות נוחה באוטובוס לעומת רכבת או טיסה פנימית לדוגמה.
העדפת לינה באכסניות על לינה במלונות.
נסיעה למשך זמן רב יותר מאשר תיירות "רגילה".
עניין בהכרת המקומיים ושהות איתם.
גילם הממוצע של התרמילאים צעיר יותר משאר התיירים. בישראל התרמילאים הם בעיקר צעירים משוחררי צה"ל היוצאים לטיול אחרי צבא, והיעדים הפופולריים שלהם הם דרום-מזרח ומזרח אסיה, הודו ונפאל, דרום אמריקה ואוסטרליה. מאז סומן ונפתח שביל ישראל, מתפתחת אופנה לצעידה בו ברצף, או בביצוע קטעים מעת לעת, מתאים יותר למשפחות ולאנשים עובדים. צעירים טרום שרותם ומשוחררי צבא, סטודנטים וצעירים הלוקחים חופשה מעבודתם, בתרמיל ומקל יוצאים לצעוד על שביל ישראל. ברחבי העולם, טיול תרמילאים מתבצע בדרך כלל על ידי צעירים (למשל סטודנטים) וגם בוגרים לקראת גילם השלישי ונפוצים גם יעדים באירופה.
חלוץ המחקר בנושא התרמילאות הישראלית הוא האנתרופולוג אריק כהן מהאוניברסיטה העברית, שכתב על התופעה עוד בשנת 1972 (אז הוא כינה את התרמילאים Drifters). אחת מהחוקרות כיום בתחום היא האנתרופולוגית והסוציולוגית הישראלית דריה מעוז.
תרמילאות קלה

תרמילאות קלה (Ultralight Backpacking) היא סוג של תרמילאות עם דגש על ציוד (התרמיל, מזון ומים וכל ציוד אחר שבתרמיל) פשוט ומינימלי ככל שניתן מבלי לסכן את המטייל.
המונח תרמילאות במשקל זעיר (Ultralight), ותרמילאות קלה (Light) מתייחסת למשקל בסיס של כ-4.5 קילוגרם וכ-9 קילוגרם, בהתאמה. לרוב משקל הציוד בטיולים ובטרקים מהסוג המדובר נע בין 14 קילוגרמים ועד 27 קילוגרמים ואף יותר. לעומת זאת, ישנם מטיילים שמנסים אף לטייל עם ציוד במשקל של עד 2.3 קילו (Super Ultralight) או אף 1.4 קילו (eXtreme Ultralight).
למרות החלוקה הברורה למשקלים, רמת הקושי והמורכבות בהשגת המשקלים הנ״ל תלויים מאוד באקלים באזור הרלוונטי, ברמת ההיכרות והניסיון של המטייל עם האזור, וכמו כן, במקדם הבטיחות הרצוי.
תרמילאות קלה > רקע

התקדמות רבה בתחום התרמילאות הקלה הגיעה עם הנגישות לחומרים קלי משקל, בייחוד ניילון, וכן עם הנכונות לשינוי תפיסת העולם. את המהפכה הזאת יזם ושכלל במידה רבה ריי ג'רדין (Ray Jardine) בשנות ה-90 של המאה ה-20 בסדרה של מסעות בני אלפי ק"מ. עקרונותיה העיקריים הם הימנעות מסחיבת עודף ציוד/ציוד לא הכרחי, מציאת תחליפים קלים לציוד ההכרחי שנלקח בסופו של דבר, ומציאת יותר משימוש יחיד לכל פריט ציוד. את ההפחתה הגדולה ביותר במשקל מקבלים לרוב על ידי טיפול ב"שלושת הגדולים" - אוהל, תרמיל ושק שינה. במקום אוהל ישתמשו לרוב ביריעה דקה, עשויה מ"סילניילון" שיכולה לשקול 400 גרם ופחות, במקום אוהל ששוקל מספר קילוגרמים. במקום תרמיל כבד יעשה שימוש בתרמיל מינימליסטי עשוי אף הוא מסילניילון. ואת שק השינה יחליפו לרוב בכיסוי עליון בלבד, ללא סגירה מלמטה. בנוסף - מקובל לישון עם כל פריטי הלבוש, לפחות בתנאים קרים, ובצורה זו לקבל בידוד נוסף. רק לאחר הורדת משקל מרכזית זו, ניגשים לטפל בנושאים האחרים, כמו כירה קלה (לרוב כוהליה עשויה מפחית משקה קל בווריאציות שונות), מעילים ופריטי לבוש קלים אחרים, ועוד. ניתן אף לצעוד בנעלי התעמלות קלות או אף סנדלים.
תרמילאות קלה > יתרונות וחסרונות

בתרמילאות קלה המטייל מחליף חלק ממקדם הבטיחות שלו בקלילות ומהירות שלו, ולכן היא מתאימה בעיקר למטיילים עם מספיק ניסיון, המסוגלים להתמודד עם תנאי אקלים קשים ולא צפויים. מצד שני, כאשר קיים ניסיון זה, מאפשרת התרמילאות הקלה לנוע בפחות מאמץ, דבר המקנה יותר ביטחון והנאה בזמן ההליכה, בייחוד בתוואי שטח קשים.
מתתיהו בן תאופילוס (השני)

מתתיהו בן תּאוֹפילוֹס (השני) היה כהן גדול בבית המקדש השני בזמן פרוץ המרד הגדול (שנת 66 לספירה). ניתן להניח שהיה בנו של הכהן הגדול תאופילוס בן חנן (כהן בשנים 41-37 לספירה) ונכדו של הכהן הגדול חנן בן שת (כהן בשנים 15-6 לספירה) ובכך היה שייך למשפחת הכהנים בית חנן.
בשנת 65, מינה המלך אגריפס השני את מתתיהו לכהן גדול (השישי והאחרון שנתמנה על ידיו) במקום יהושע בן גמלא.
בסוף שנת 67, בזמן המרד הגדול, מינו הקנאים את פינחס בן שמואל מכפר חבתא למשרת הכהן הגדול במקומו של מתתיהו בן תאופילוס. מינויו על פי גורל של איכר עובד אדמה במקומו של כהן ממשפחת כהנים גדולים הביאה לתחושת שבר:

”עיני יתר הכהנים, העומדים מרחוק, זלגו דמעות למראה החוק המחולל והם נאנחו על המשרה הקדושה הנרמסה ברגלים.” פינחס זה היה הכהן הגדול האחרון שכיהן בבית המקדש השני לפני חורבנו.
בזמן המצור הרומאי על ירושלים בשנת 70, הצליחו ארבעת בניו של מתתיהו להימלט מן העיר הנצורה. יחד עם הכהנים הגדולים (מתתיהו עצמו ככל הנראה כבר לא היה בחיים) יהושע בן דמנאי ויוסף בן קמחית (או קבי) ובניהם של כהנים גדולים אחרים (ישמעאל בן פיאבי ומתתיהו בן ביתוס), ברחו בניו של מתתיהו מהעיר הסגורה על ידי משמרות המורדים, אל הרומאים.
לטענת יוסף בן מתתיהו, היו אלה דבריו שלו אל תושבי ירושלים הנצורים, שהשפיעו על האליטה לברוח מהעיר. הפליטים העשירים שוכנו זמנית על ידי אספסיינוס בעיר גופנא, מה שהביא את המורדים לטעון בפני העם, שהפליטים, מאחר שנעלמו מן העין, ללא ספק נרצחו על ידי הרומאים. טיטוס בתגובה, הביא אותם בחזרה כדי שיסובו יחד עם יוסף בן מתתיהו את חומות הר הבית. הבורחים התאספו לפני הצבא הרומי מול החומה והתחננו למורדים להציל את לב לבה של עיר הבירה:

”פתחו את שערי ירושלים לפני הרומאים והצילו את עיר אבותינו, ואם תמאנו לעשות כדבר הזה – צאו כלכם מהר-הבית והשאירו את בית מקדש לפלטה”.

דבריהם רק העלו את חמת המורדים, שענו להם בצעקות וקללות. עם החרבת בית המקדש, פסקה גם הכהונה הגדולה.
הערות שוליים

↑  להבדיל ממתתיהו בן תאופילוס (הראשון), הכהן הגדול בזמן שלטון הורדוס.
↑  פרופ' מנחם שטרן, מדיניותו של הורדוס והחברה היהודית בסוף ימי בית שני, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
1 2  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, הערות ובאורים מאת המתרגם יעקב נפתלי שמחוני לספר ד, פרק ט, פסקה יא.
↑  יוסף בן מתתיהו, קדמוניות היהודים, ספר 20, פרק ט, פסקה ז, סעיף 223. במקור: "יהושע בן גמליאל".
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר ד, פרק ג, פסקאות ז-ח.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, הערות ובאורים מאת המתרגם יעקב נפתלי שמחוני לספר ו, פרק ב, פסקה ב.
↑  יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים ברומאים, ספר ו, פרק ב, פסקאות ב-ג.
| כהנים גדולים בולטים לפי תקופתם |
| --- | --- | --- |
| משכן משה והמשכן בגלגל | אהרן • אלעזר הכהן |  |
| המשכן בשילה | • אלעזר הכהן • פינחס • אבישוע בן פנחס • בקי בן אבישוע • עזי בן בקי • עלי הכהן • אחיטוב (נכד עלי) • אחיה בן אחיטוב |  |
| משכן נוב ומשכן גבעון | אחימלך בן אחיטוב • אביתר בן אחימלך |  |
| תקופת בית ראשון | צדוק • אחימעץ בן צדוק • עזריהו בן צדוק • אמריהו • יהוידע הכהן • זכריהו בן יהוידע • עזריהו הכהן • אוריה הכהן • עזריהו הכהן (השני) • שלום הכהן • חלקיהו בן שלום • שריה הכהן • יהוצדק הכהן • צפניה בן מעשיה |  |
| תקופת בית שני (תחת שלטון ממלכת פרס) | יהושע בן יהוצדק • יהויקים בן יהושע • אלישיב בן יהויקים • יהוידע הכהן (בית שני) • יוחנן הכהן • ידוע הכהן |  |
| בתקופה ההלניסטית | חוניו הראשון • שמעון הראשון • אלעזר בן חוניו • מנשה אחיו של חוניו • חוניו השני • שמעון השני • חוניו השלישי • יוחנן כהן גדול |  |
| כהנים מתיוונים ואחרים | יאסון •  מנלאוס • אלקימוס • חוניו הרביעי |  |
| כהנים גדולים מבית חשמונאי | יונתן • שמעון • יוחנן הורקנוס הראשון • יהודה אריסטובולוס הראשון • אלכסנדר ינאי • הורקנוס השני • אריסטובולוס השני • מתתיהו אנטיגונוס השני • אריסטובולוס השלישי |  |
| תחת ממשלת רומא | מתתיהו בן תאופילוס (הראשון) • יוסף בן עלים • חנן בן שת • ישמעאל בן פיאבי • יוסף קיפא • יונתן בן חנן • תאופילוס בן חנן • חנניה בן נדבאי • חנן בן חנן • יהושע בן גמלא • מתתיהו בן תאופילוס (השני) • פינחס בן שמואל מכפר חבתא • רבי אלעזר בן חרסום • יששכר איש כפר ברקאי • רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא תולדות עם ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
יום איכות הסביבה העולמי

| --- | --- |

 סוג:  מועד בין-לאומי 
 סיבה:  העלאת המודעות לאיכות הסביבה
 מועד
 תאריך:  5 ביוני
 
"הגולה הכחולה" - תמונה מפורסמת שצולמה מהחללית אפולו 17 ועזרה בקידום המודעות לאיכות הסביבה
יום איכות הסביבה העולמי הוא מועד בינלאומי המצוין כל שנה ב-5 ביוני, על ידי המדינות החברות באו"ם, להעלאת המודעות לאיכות הסביבה (הגנת הטבע והסביבה). היום הוכרז על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-1972 וצוין לראשונה ב-1974. במהלך היום נערכים מפגשים וכנסים לחינוך ולמודעות בנושא, כולל דרכי טיפול ומניעה בבעיות סביבתיות.
מטרת יום זה היא להעלות את המודעות לנושאים הקשורים באיכות הסביבה, לקדם שינוי עמדות בנושאים של איכות הסביבה ולהגביר את שיתוף הפעולה של כל המדינות, כדי שאנשים יהנו בעתיד מעולם משגשג ובטוח.
יום איכות הסביבה מצוין ברחבי העולם בפעילויות רבות, כמו קונצרטים בחיק הטבע, תהלוכות, נטיעות עצים, תחרויות כתיבה וציור כרזות בבתי הספר, וכן מבצעי מיחזור ונקיון.
יום איכות הסביבה הוא אחד המועדים הבינלאומיים הראשונים בנושא שמירת טבע, קיימות וסביבתנות. ימים דומים ליום איכות הסביבה שמציין האו"ם כוללים את היום העולמי לחיות הבר (World Wildlife Day) ב-3 במרץ, יום היערות העולמי (21 במרץ), יום המים העולמי (22 במרץ), יום כדור הארץ (ב-22 באפריל), יום המגוון הביולוגי (22 במאי), יום האוקיינוסים (ב-8 ביוני) ויום למאבק במדבור (ב-17 ביוני).
ראו גם

משבר האקלים העולמי
סביבתנות
הגנת הטבע והסביבה
האזור הים-תיכוני

חורשה ים-תיכונית בשרון
האזור הים-תיכוני הוא אזור פיטוגאוגרפי, הכולל ברובו צמחייה אופיינית לו, אך מצויים בו גם צמחים השכיחים באזורים אחרים. הוא תופס רצועה לא רחבה מסביב לים התיכון.
אפיון

אקלים ים תיכוני - בחורף נוח וגשום ובקיץ יבש.
עונת הצמיחה היא בחורף, אך גם בקיץ מתרחשת צמיחה, אם כי מעטה.
כמות המשקעים מ-400 עד 1,200 מ"מ.
הצומח הים תיכוני בישראל - מצטיין בצמחייה עשירה.
רב הצמחים חד-שנתיים וגאופיטים.
בתולדות החקלאות מילא אזור הים התיכון תפקיד חשוב וסיפק לעולם צמחים חשובים: חיטה, שעורה, תלתן, חרוב, זית וצמחי נוי רבים.
ראו גם

אקלים ים תיכוני
חורש ים תיכוני
הצומח הים תיכוני בישראל
הערות שוליים

↑  גאופיט הוא צמח שבתקופה מסוימת מתים בו כל החלקים העל-קרקעיים ונשאר רק איבר אגירה תת-קרקעי, פקעת מהתעבות של גבעול, בצל מהתעבות של עלים או קנה שורש מעובה.
אברהם נגב

| --- | --- |

 לידה:  1923 פינסק, הרפובליקה הפולנית השנייה 
 פטירה:  2004  (בגיל 81 בערך) ירושלים 
 שם לידה:  Avraham Eisenberg 
 ענף מדעי:  ארכאולוגיה
 מקום מגורים:  ישראל
 מקום קבורה:  בית הקברות הצבאי ברביבים 
 מקום לימודים:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 תלמידי דוקטורט:  יורם צפריר 
 בן או בת זוג:  רחל נגב 
 צאצאים:  אילת נגב 
 תרומות עיקריות
 חפירות בעבדת, קיסריה, ממשית, חלוצה
 
אברהם נגב (1923 – 2004) היה ארכאולוג ישראלי, מומחה בנושא ההתיישבות במדבר והנבטים.