stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ציפורן (תבלין)
הערות שוליים

↑  אפרים לב וזהר עמר, סממני המרפא המסורתיים בארץ ישראל, ירושלים, תשס"ב, עמ' 66.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כריתות, דף ו', עמוד א'
↑  "בעניין זה יש להוסיף ולומר שלתבלין המכונה בעברית מודרנית צפורן ובערבית קרנפל, אין קשר לשחלת או לצפורן שבמקורות. מדובר בשם עברי חדש, שמקורו בשפות אירופיות" (זהר עמר, ספר הקטורת, עמ' 81).
↑  במקורות מוזכר הציפורן כאחד ממרכיבי הקטורת: "פיטום הקטורת, הצרי והציפורן החלבנה והלבונה". אך לא הכל מזהים את סממן הקטורת המכונה "ציפורן" עם ניצני הציפורן של ימינו.
| עשבי תיבול ותבלינים קולינריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • עלי דפנה • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • כוסברה • עלי קארי • שמיר • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • נענע • אורגנו • פטרוזיליה • רוזמרין • מרווה (סייג') • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) • לענה (טרגון) • קורנית (תימין) |  |
| תבלינים | פלפל אנגלי • אניס • פלפל שחור • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • הל (אנ') • פלפל חריף (פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש(אנ') • חלפניו • טבסקו) • קינמון • ציפורן • כמון (קצח תרבותי) • שבת ריחני (שמיר) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • שום • זנגביל • חזרת הגינה • לימון פרסי • שוש קירח (ליקוריץ) • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי • מוסקט • אבקת בצל(אנ') • פפריקה • פלפל פרואני • זרעי רימון • זרעי פרג • זעפרן • שומשום • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • כורכום • ואסאבי • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | בהרט • ברבר • בוקה גרני • צ'אט מסאלה • אבקת קארי • דקה • תערובת חמשת התבלינים • גאראם מסאלה • אבקת שום(אנ') • מלח שום(אנ') • אריסה • חוויאג' • ארב דה פרובאנס •  חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • פאמפקין ספייס • ראס אל חנות • שארנה סול • טאביל • טנדורי מסאלה(אנ') • זעתר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007531900305171  GND: 4157307-9  LCCN: sh87006094
מרגרט תייר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1951 טהראן, איראן
 פטירה:  18 בינואר 2025 (בגיל 74 בערך) ישראל
 בן או בת זוג:  ויקטור תייר 
 מספר צאצאים:  1
 
מרגרט תייר (1951 – 18 בינואר 2025) הייתה שפית ומסעדנית ישראלית. תייר נחשבה לפורצת דרך עבור נשים בענף המסעדנות בישראל. היא תרמה לעיצוב המטבח הישראלי החדש והייתה השראה לדור שלם של שפים ישראלים.
בשנות ה-70 וה-80 אכלו במסעדתה מפורסמים רבים. השף חיים כהן שיבח מנות שלה, כגון הקוסקוס, קבב לוקוס ומז'וז'ין (סרדינים ממולאים). כתב הארץ איתן לשם טען שמנותיה הפכו לנכסי צאן ברזל.
ביוגרפיה

תייר נולדה בטהראן, איראן. סבה מצד אמה היה סוחר בדים אמיד, אשר היגר לאיראן מטביליסי. אמה פאני נישאה לאביה, שגם הוא היגר מהקווקז, והם עלו לישראל והתיישבו בדירה בנמל יפו, אביה עבד כפועל ניקיון ומוכר פלאפל. היא סיפרה שבילדותה גדלה בבית אלים, בגיל 15 הוריה התגרשו. כנערה עבדה כפקידה במכון לפיתוח הגוף וכמאמנת ספורטאים.
בגיל 18 פגשה את מי שיהיה בעלה ויקטור תייר, חבר הפנתרים השחורים, שהיה מבוגר ממנה ב-19 שנה, בהליכי גירושין ואב לארבעה ילדים והשניים נישאו. הם עברו לגור בקריית גת שם, בגיל 20, החלה לבשל. לאחר 3 שנים בקריית גת חזרו לתל אביב, ותייר החלה לעבוד כברוקרית בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ה
בשנת 1972 הם רכשו מבנה בכיכר השעון ביפו, שם הקים ויקטור מסגרייה. המסגרייה הפכה ב-1977 למסעדה, מסעדת "ויקטור תייר". תייר בישלה במסעדה, שהתפרסמה וזכתה לביקורות חיוביות. לאחר מותו ב-1993 נקראה המסעדה על שמה, "מרגרט תייר".  ידוענים רבים נמנו על אורחיה, בהם שלום חנוך, דן בן אמוץ, חיים קינן, חיים כהן, הילה אלפרט.
המסעדה נסגרה במרץ 2022 לאחר דחיית ערעורה של תייר בבית המשפט העליון, בעקבות מאבק משפטי מול עיריית תל אביב שנמשך מ-2014.במרץ 2023 הרסו עובדי העירייה חלק מן המסעדה לטובת הרחבת הטיילת הסמוכה
ביוגרפיה > חיים אישיים

הייתה נשואה לוויקטור תייר ולזוג נולדה בת אחת, לורן.
בשנת 2009 נאלצה לפנות את דירתה ביפו, שבו התגוררה עם בתה, בשל עבודות על הרכבת הקלה.
בערוב ימיה סבלה מהידרדרות במצבה הבריאותי. נפטרה ב-18 בינואר 2025 בגיל 74.
הערות שוליים

1 2 3   איתן לשם, המסעדנית והשפית מרגרט תייר מתה בגיל 74, באתר הארץ, 18 בינואר 2025
1 2  אגדה יפואית: השפית מרגרט תייר הלכה לעולמה בגיל 74, באתר כלכליסט, 18 בינואר 2025
↑  ענת לב-אדלר, גם אני מתגעגעת לאוכל שלי, ‏אוגוסט 2022
1 2 3  הילה אלפרט, נשארת פנתרה: מלחמתה של מרגרט תייר, באתר ישראל היום, 30 בינואר 2020
1 2 3  האישה שלימדה את תל אביב לאכול: השפית מרגרט תייר הלכה לעולמה, באתר "Time Out ישראל", 19 בינואר 2025
1 2  "רוצים לפנות את מסעדת מרגרט תייר? על גופתנו המתה", באתר ‏מאקו‏, 18 במאי 2014
1 2  מרגרט תייר, השפית והמסעדנית, נפטרה, באתר ynet, 18 בינואר 2025
↑  דרור אמסטר, מסעדת מרגרט תייר. הסוף, באתר פוסטה, ‏9 במרץ 2023
↑  כמו דג מחוץ למים: הסוף למסעדה של מרגרט תייר, באתר כלכליסט, 8 במרץ 2022
↑  הסוף למסעדה של הפנתר השחור: נדחה ערעורה של מרגרט תייר בבית המשפט העליון, באתר ynet, 27 בפברואר 2022
↑  11/08/2022, ידיעות אחרונות, מוסף 24 שעות: "גם אני מתגעגעת לאוכל שלי", באתר Reuth, ‏11 באוגוסט 2022
↑  מרגרט תייר הלכה לעולמה בגיל 74, באתר וואלה, 18 בינואר 2025
שער מסעדת הדגים של תייר, ביפו
קארי (עץ)

| קארי |
| --- | --- |
 פירות ועלי עץ הקארי
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: סבוננאים
משפחה:: פיגמיים
סוג:: Murraya
מין:: קארי
שם מדעי
 Murraya koenigii ‏ספרנגל, 1825
פרחי עץ הקארי
עץ הקארי (שם מדעי: Murraya koenigii) הוא עץ טרופי עד סובטרופי ממשפחת הפיגמיים, הנפוץ בהודו ובסרי-לנקה. עלי העץ משמשים במאכלים רבים בהודו ובשכנותיה. בשימוש במאכלי קארי מכונים העלים ברוב השפות ההודיות "עלי קארי" או "עלי אזדרכת מתוקים". בדרום הודו נקרא "וופאלה" vepala. שמו המדעי של העץ נקרא על שמם של הבוטנאים יוהאן אנדריאס מוריי ויוהאן קוניג.
תיאור

גובה העץ 4–6 מטר וגזעו בקוטר עד 40 ס"מ. עליו מנוצים, עם 11–21 עלונים באורך 2–4 ס"מ ורוחב 1–2 ס"מ כל אחד. הפרחים קטנים, לבנים וריחניים. לעץ פירות ענבתיים שחורים ומבריקים.
שימושים > בבישול

עלי העץ נפוצים מאוד בתבשילים בדרום הודו, בחופה המערבי ובסרי לנקה, במיוחד בתבשילי קארי. בדרך כלל העלים מטוגנים עם בצל קצוץ בשלב הבישול הראשון. לעלים טריים חיי מדף קצרים, והם אינם נשמרים טוב בקירור. העלים נמכרים גם מיובשים אם כי לאלו ארומה נחותה.
שימושים > ברפואה

ברפואה האיור ודית מייחסים לעלים תכונות אנטי סוכרתיות.
הרבייה

על מנת להיזרע על הפירות להיות בשלים וטריים. פירות יבשים או מצומקים אינם בני קיימא. ניתן לשתול את הפרי שלם, אך עדיף להסיר את הציפה ולשתול בתערובת שתילה לחה אך לא רטובה.
ניתן גם להרבות את העץ על ידי יחור.
אזוביון רפואי

| אזוביון רפואי |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: שפתניים
סוג:: אזוביון (Lavandula)
מין:: אזוביון רפואי
שם מדעי
 Lavandula angustifolia ‏מילר
אזוביון רפואי בפריחה
אֲזוֹבְיוֹן רְפוּאִי (שם מדעי: Lavandula angustifolia), המכונה גם לָבֶנְדֶר, הוא בן שיח ממשפחת השפתניים. בעבר נקרא Lavandula officinalis ומכאן שמו העברי.
תיאור הצמח

גובהו בין 30 ל-70 ס"מ. העלים צרים וארוכים, קרחים, גזורים ומנוצים, באורך 2–6 ס"מ וברוחב 4–6 מ"מ, וגבעוליו מרובעים וזקופים. תפרחתו ארוכה ומרווחת, אורך הפרחים כס"מ אחד. הפרחים בצבע כחול כהה, נוטה לסגול. העלים והפרחים מפיצים ריח מיוחד, המזכיר את ריח הזעתר. הפריחה בחודשים ינואר- אפריל.
האזוביון מעדיף תנאי שמש מלאה, קרקע בסיסית מנוקזת היטב וכיוון שהוא עמיד לחום ויובש אינו דורש השקיה מרובה. ריחו דוחה חרקים וכנימות.
שימושים רפואיים לפי מקורות קדומים ובימינו

בעבר שימש הצמח לבישום מי הרחצה ולרפואה. הוא מזוהה כנראה עם ה"אזוביון" המוזכר במשנה בתור צמח רפואה (משנה, מסכת שבת, פרק י"ד, משנה ג'). הרופאים הקלאסיים ציינו כי האזוביון שימש מרכיב בתרופות נגד רעלים ולטיפול בבעיות בחזה. בימי הביניים שימש הצמח לחיזוק הלב, לטיפול בקצרת, לריפוי מחלות חזה, דלקות, בעיות בקיבה, מחלות עור ועוד. ברפואה העממית בימינו משמש הצמח כתרופה כללית, למניעת הפלות, להקלת מיגרנות ולחיטוי נגד עש המושם בין הבגדים. שמן האזוביון משמש כמרכיב בסיסי בבשמים רבים. הוא משמש גם להרזיה ולריפוי שיתוק חלקי.
לקריאה נוספת

מיכה לבנה, לקסיקון החי והצומח של ארץ-ישראל, כרך א', עורך: עזריה אלון, מדינת ישראל - משרד הביטחון, תשנ"ד - 1994 (הספר בקטלוג ULI)
הערות שוליים

↑  אזוביון רפואי באתר הרשימה האדומה של IUCN
↑  אפרים לב וזהר עמר, סממני המרפא המסורתיים בארץ ישראל, ירושלים, תשס"ב, עמ' 64.
| עשבי תיבול ותבלינים קולינריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • עלי דפנה • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • כוסברה • עלי קארי • שמיר • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • נענע • אורגנו • פטרוזיליה • רוזמרין • מרווה (סייג') • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) • לענה (טרגון) • קורנית (תימין) |  |
| תבלינים | פלפל אנגלי • אניס • פלפל שחור • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • הל (אנ') • פלפל חריף (פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש(אנ') • חלפניו • טבסקו) • קינמון • ציפורן • כמון (קצח תרבותי) • שבת ריחני (שמיר) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • שום • זנגביל • חזרת הגינה • לימון פרסי • שוש קירח (ליקוריץ) • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי • מוסקט • אבקת בצל(אנ') • פפריקה • פלפל פרואני • זרעי רימון • זרעי פרג • זעפרן • שומשום • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • כורכום • ואסאבי • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | בהרט • ברבר • בוקה גרני • צ'אט מסאלה • אבקת קארי • דקה • תערובת חמשת התבלינים • גאראם מסאלה • אבקת שום(אנ') • מלח שום(אנ') • אריסה • חוויאג' • ארב דה פרובאנס •  חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • פאמפקין ספייס • ראס אל חנות • שארנה סול • טאביל • טנדורי מסאלה(אנ') • זעתר |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4279796-2  NKC: ph961524 
ערך זה הוא קצרמרבנושא בוטניקה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
גירוש מהצבא

גירוש מהצבא הוא אחד העונשים שרשאי להטיל בית דין צבאי בצה"ל על חייל שדרגתו אינה נמוכה מסמל ונדון למאסר. העונש של גירוש מהצבא יוטל בנוסף לעונש המאסר או במקומו.
הסמכות להטיל עונש זה מופיעה בסעיף 27 לחוק השיפוט הצבאי. סעיף 28 לחוק קובע: "גירוש מן הצבא גורר אחריו גם שלילת הדרגה הצבאית של הנדון".
עונש זה הוטל במקרים מעטים בלבד, משום שבתי הדין הצבאיים ראו בו "אמצעי ענישה נדיר וחריג בחומרתו מכלל אמצעי הענישה המסורים בידי בתי-הדין הצבאיים". הסיבה לכך היא שעונש זה נושא בחובו ענישה כפולה: לצד ממד משמעותי של קלון וביזוי, כאשר המדובר במשרת קבע – נושא עונש הגירוש גם ממד כלכלי מובהק, שכן לעונש זה מתלווה שלילת
הדרגה הצבאית של הנדון, ולצידה שלילה של כל זכויות הגימלה.
בהתאם לכך, העונש הוטל בשתי קטגוריות של מקרים:
עבירות העלולות לפגוע במישרין או בעקיפין בביטחון המדינה, במובנו הרחב של מושג זה.
עבירות הטומנות בחובן יסוד בולט של חרפה או של קלון עד כי הדעת אינה סובלת שאותו אדם ימשיך להימנות על המסגרת הצבאית ויוסיף לשרת בצה"ל.
מקרה בולט של הטלת עונש גירוש מהצבא הוא מקרהו של תא"ל רמי דותן, ראש להק הציוד בחיל האוויר, שהורשע "בפרשיות שחיתות שאין להן תקדים בהיקף ובחומרה בתולדות המשפט בצה"ל", ובהן קבלת שוחד.
הערות שוליים

↑  ע/117/05 אל"ם זאהר נ' התובע הצבאי הראשי, ניתן ב-29 בספטמבר 2006
↑  ע/440/81 סרן יוסף נ' התובע הצבאי הראשי, ניתן ב-1982
↑  מ/1/91 התובע הצבאי הראשי נ' תא"ל דותן, ניתן ב-1991
אנדרטת המערה

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  אנדרטה 
 על שם:  לוחמי צה"ל שנהרגו בקרב במקום
 מיקום:  ליד מעלה אפרים
 
 קואורדינטות:  32°04′53″N 35°22′46″E﻿ / ﻿32.081388888889°N 35.379444444444°E﻿ / 32.081388888889; 35.379444444444
  (למפת דרום השומרון מוגדלת) אנדרטת המערה(למפת דרום השומרון רגילה) אנדרטת המערה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת המערה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום אנדרטת המערה
 
מערת המרדף
אנדרטת המערה מציינת מרדף בין חיילי צה"ל ומחבלים, שחדרו מירדן ב-11 במרץ 1969. בקרב נהרגו שלושה לוחמים ושבעה מחבלים.
האנדרטה נמצאת ליד מעלה אפרים. דרך עפר משולטת יוצאת מזרחה לכביש 505 כ-700 מטר מדרום לצומת מעלה אפרים ומגיעה לאחר כ-300 מטר לחורשה שבה האנדרטה. מערת המרדף נמצאת כ-200 מטר מזרחית לאנדרטה, לא רחוק ממסעף דרך העפר עם כביש 505.
רקע היסטורי

לאחר מלחמת ששת הימים נמלטו מחבלים רבים משטחי הגדה המערבית, לירדן ובראשם יאסר ערפאת והקימו שם תשתית טרור שמרכזה העיירה כראמה. הם שלחו חוליות קטנות חמושות כדי לבצע פעולות טרור בגדה ובישראל. בתחילה הגבול היה פרוץ. צה"ל הקים את חטיבת הבקעה שבראשה עמד רפאל איתן, נסללה דרך טשטוש וצה"ל החל לפתח את טכניקת המרדף. המטרה הייתה לתפוס את המחבלים לפני שהם מגיעים לגב ההר ונטמעים באוכלוסייה הפלסטינית. שיטות הלחימה שופרו ממרדף למרדף. המחבלים ניצלו את המערות הרבות בבקעה כדי להסתתר ובתחילה גרמו לצה"ל אבדות רבות אבל לאחר שפותחו שיטות לפגוע בהם מרחוק בלי להגיע לקרב מטווח קצר, פחתו האבדות. המרדפים פסקו כמעט לחלוטין לאחר שהמלך חוסיין חיסל את תשתית המחבלים בארצו בספטמבר השחור.
מרדף המערה

ב-11 במרץ 1969 עם שחר, גילו גששי צה"ל סימני חדירה מירדן. מייד הוכרז נוהל מרדף והוחל בסריקת האזור בחוליות קטנות. חוליה אחת הגיעה למערה, כ-2 ק"מ דרומית לכפר מג'דל בני פדיל.
בפתח המערה ישבה בדואית נפחדת והניקה תינוק. כשנשאלה אם יש אנשים במערה השיבה בשלילה. המחבלים התחבאו בחשיכה במערה שאורכה ורוחבה מטרים ספורים. כשניסה רס"ן חנן סמסון לבדוק אם יש אנשים במערה, פתחו עליו המחבלים באש והוא נהרג במקום. רס"ן יוסי קפלן חש למקום וגם הוא נהרג וכן סמל בועז ששון. לשמע היריות הגיעו כוחות למערה ובקרב שהתפתח נהרגו שבעה מחבלים ואחד נשבה.
מרדף המערה העלה שוב את סוגיית המפקדים ההולכים בראש הכוח ומסתכנים בכך בפגיעה ואת השימוש של המחבלים באזרחים כמגן אנושי. שמות השלושה חקוקים באנדרטת הבקעה. אנדרטת המערה המקורית נותצה. ב-1 באפריל 2011 הוסר הלוט מעל האנדרטה החדשה וגם היא הושחתה מספר פעמים. על שמו של חנן סמסון נקרא מחנה חנן ביריחו, שננטש בעקבות הסכמי אוסלו. כיום משמש הבסיס בית סוהר של הרשות הפלסטינית.
הערות שוליים

↑  הושחתה אנדרטת המערה בבקעת הירדן, באתר ערוץ 7, 3 באפריל 2013
לואיזה לימונית

| לואיזה לימונית |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: צומח
מערכה:: בעלי פרחים
מחלקה:: דו-פסיגיים
סדרה:: צינוראים
משפחה:: ורבניים
סוג:: לואיזה
מין:: לואיזה לימונית
שם מדעי
 Lippia citrodora ‏ורדרה, 1784
לואיזה לימונית (שם מדעי Lippia citrodora; נקראה בעבר Aloysia triphylla) היא מין בסוג לואיזה, ממשפחת הוורבניים. מוצא הצמח בדרום אמריקה והוא גדל כשיח רב שנתי המגיע לגובה 1.2 עד 1.8 מטר. עלי הצמח אזמליים ומשוננים, ולהם ריח לימוני אופייני חזק. הוא פורח בקיץ אך הפרחים עקרים ואינם נותנים פרי.
החומרים הפעילים הנותנים לצמח את ריחו האופייני הם האלדהידים גרניאל (ציטראל A) ואיזומר הטרנס שלו, נֵראל (ציטראל B). בנוסף הוא מכיל כמות קטנה של לימונן (limonene), קארבון (carvone), דיפנטן (dipentene), לינלוּל (linalool), נרוֹל (nerol) וגרניוֹל (geraniol).
שימושים במטבח

ניתן להשתמש הן בעלים טריים והן בעלים מיובשים ששומרים על ריחם הלימוני לזמן ממושך. הלואיזה משמשת במטבח לעידון טעמם של מאכלים כמו סלטים, עוף ודגים, מתכוני פטריות מסוימים וגם לתיבול מאכלים מתוקים כמו ריבות, סלטי פירות, פשטידות וגלידות. בנוסף, אפשר לחלוט עלים של לואיזה קצוצים דק עם תמציות סוכר המיועדות לעוגות לימונים.
ניתן להכין מעלי הלואיזה הלימונית חליטת צמחים.
רפואה עממית

על פי הרפואה העממית העלים של הלואיזה טובים לגירוי התיאבון וגם לעבודה תקינה של מערכת העיכול כנגד בעיות של עצירות. הם נחשבים למרגיעים במקרים של עצבנות והפרעות שינה ויש המאמינים כי הם בעלי השפעה חיובית גם במקרים של הצטננות, בעיות בבלוטת הערמונית ואף נגד דלקת בגרון.
מחקר מדעי שבוצע באוניברסיטת בן-גוריון בשנת 2005 מצא כי ללואיזה הלימונית אפקט של "מוות תאי מתוכנן" הפועל גם על תאים סרטניים, בינתיים במבחנה בלבד.
קוסמטיקה

משתמשים בלואיזה כתוספת למי הרחצה באמבטיה, כדי שתהיה להם השפעה מרעננת וגם לייצור סבונים ונוזלי סבון.
ראו גם

עשב לימון ("לימונית")
הערות שוליים

↑  דקלה קפקא, לימונית ולואיזה נגד סרטן, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2005
| עשבי תיבול ותבלינים קולינריים |
| --- | --- | --- |
| עשבי תיבול | ריחן מצוי (בזיליקום) • עלי דפנה • תמכה (צ'רוויל) • שום העירית (צ'ייבס) • כוסברה • עלי קארי • שמיר • אזוביון (לבנדר) • עשב לימון (למון גראס) • לואיזה לימונית • לאושטיאן • אזוב תרבותי (מָיוֹרָם) • נענע • אורגנו • פטרוזיליה • רוזמרין • מרווה (סייג') • צתרה (סייבורי) • חומעה (סורל) • לענה (טרגון) • קורנית (תימין) |  |
| תבלינים | פלפל אנגלי • אניס • פלפל שחור • פלפל ברזילאי • כרוויה (קימל) • הל (אנ') • פלפל חריף (פלפל קאיין • צ'יפוטלה • פלפל אדום כתוש(אנ') • חלפניו • טבסקו) • קינמון • ציפורן • כמון (קצח תרבותי) • שבת ריחני (שמיר) • שומר • גרגרנית יוונית • גלנגל • שום • זנגביל • חזרת הגינה • לימון פרסי • שוש קירח (ליקוריץ) • מסטיקא • מחלב • קצח תרבותי • מוסקט • אבקת בצל(אנ') • פפריקה • פלפל פרואני • זרעי רימון • זרעי פרג • זעפרן • שומשום • פלפל סצ'ואן • כוכב אניס • אוג (סומאק) • תמרהינדי • טונקה • כורכום • ואסאבי • יוזו • גרידת פרי הדר |  |
| תערובות | בהרט • ברבר • בוקה גרני • צ'אט מסאלה • אבקת קארי • דקה • תערובת חמשת התבלינים • גאראם מסאלה • אבקת שום(אנ') • מלח שום(אנ') • אריסה • חוויאג' • ארב דה פרובאנס •  חמלי סונלי • פלפל לימון • Mixed Spice • פאמפקין ספייס • ראס אל חנות • שארנה סול • טאביל • טנדורי מסאלה(אנ') • זעתר |  |
באסקט סרגוסה

באסקט סרגוסה (בספרדית: Basket Zaragoza), ובשמה הנוכחי (נכון ל-2023) קאסאדמונט סרגוסה עקב חסות מסחרית, היא קבוצת כדורסל ספרדית מהעיר סרגוסה שבצפון ספרד אשר משחק בליגת העל הספרדית וביורופקאפ.
היסטוריה

הקבוצה הוקמה בשנת 2002, כשרכשה את מקומה של קבוצת סונדאוס דל נורטה קורוניה בליגה השנייה. בעונת 2003/04 זכתה הקבוצה בגביע הנסיך אסטוריאס לאחר ניצחון מול "פלסנסיה גלקו". במהלך שנותיה הראשונות התבססה בצמרת הגבוהה של הליגה השנייה, אך החמיצה פעם אחר פעם את העלייה לליגת העל בהפסדים כואבים בפלייאוף העלייה.
בסיום עונת 2007/08 העפילה לראשונה לליגת העל. אך סיימה במקום ה-17 וירדה חזרה לליגה השנייה. בסיום עונת 2009/10 שוב העפילה לליגת העל.
הקבוצה מארחת בפרנסיפה פליפה ארנה המכיל 10,801 מקומות ישיבה, והוקם בשנת 1990.
בעיר סרגוסה קיימת עוד קבוצה, קלוב סרגוסה (כיום בליגה החמישית) שבעונת 1990/91 הגיעה עד לגמר גביע ספורטה והפסידה לפאוק סלוניקי.
שחקנים בולטים בעבר

ספרדקרלוס קבסאס
ספרדפבלו אגילר
סקוטלנדרוברט ארצ'יבלד
ספרדאלברטו אנגולו
קרואטיהאנדריאה ז'יז'יץ'
איי הבתולה של ארצות הבריתקוטברט ויקטור
סרביהריצ'רד פטרושקה
ארצות הבריתבילי קיז
בוסניה והרצגובינהברנקו סבטקוביץ'
דרגות הכוחות המזוינים של סוריה

קצין בצבא הסורי בדרגת עקיד במהלך מלחמת המפרץ.
דרגות הכוחות המזוינים של סוריה הן כל הדרגות בהיררכיה הצבאית אשר מתקימות כיום בקרב חמש הזרועות של הכוחות המזוינים של סוריה; הצבא, חיל האוויר, חיל הים, חיל ההגנה האווירית וכוחות המשטרה והביטחון.
בין החילות מבנה הדרגות נותר דומה כמו גם שמות הדרגות, כאשר השינוי העיקרי הוא צבע הרקע של הדרגות. באופן כללי צורת הדרגות הקצונה מתחלקות לשלושה סוגים; דרגות שדה בעלות רקע מבד הסוואה (התואם למדים) אשר הסמלים עליהם מודפסים על הדרגה, דרגות רגילות בעלות רקע התואם לצבע הזרוע (כחול לחיל האוויר, ירוק לצבא וכחול כהה לחיל הים) ודרגות רשמיות הנענדות באירועים פורמליים וצורתם מעוגלת ומאורכת יותר (לעיתים דפנות הדרגה מעוטרת ברקמה מוזהבת בדפנות).
שני האלמנטים העיצוביים העיקריים הנהוגים בדרגות הקצונה והנגדים הם סמל סוריה (העיט המוזהב) אשר מופיע מדרגת ראא'ד ומעלה בגרסתו המלאה ומופיע ברוב הדרגות בגרסה מוקטנת על רקע כוכב מחומש. האלמנט השני הוא שתי חרבות סימיטר מוצלבות המופיע בארבע הדרגות הגבוהות מדרגת לואא' ומעלה.
הצבא הסורי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

סדירים ונגדים

| קוד נאט"ו | OR-1 | OR-2 | OR-3 | OR-4 | OR-5 | OR-6 | OR-7 | OR-8 | OR-9 | OR-9 | OR-9 |
| סמל | אין סמל | אין סמל |  |  |  | אין |  |  |  |  |  |
| דרגה | ג'ונדי | ג'ונדי | ג'ונדי-אוול | עריף | רקיב |  | רקיב-אוול | רקיב-תאני | מֻסאעד | מֻסאעד-תאני | מֻסאעד-אוול |
| שם בערבית | جندي  (טוראי) | جندي  (טוראי) | جندي أول	 (טוראי ראשון) | عريف (רב-טוראי) | رقيب  (סמל) |  | رقيب أول  (סמל ראשון) | رقيب ثاني	  (רב-סמל מתקדם) | مساعد   (נגד דרגה ג') | مساعد ثاني	   (נגד דרגה ב') | مساعد أول	   (נגד דרגה א') |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

קצינים


| קוד נאט"ו | OF-1 | OF-1 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 | OF-9 | OF-10 |
סמל: 
| דרגה | מֻלאזם | מֻלאזם-אוול | נקיב | ראא'ד | מֻקדם | עקיד | עמיד | לִואא' | עִימאד | עִימאד-אוול | פריק |
| שם בערבית | ملازم | ملازم أول | نقيب | رائد | مقدم | عقيد | عميد | لواء | عماد | عماد أول | فريق |
חיל הים הסורי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

קצינים


| קוד נאט"ו | OF-1 | OF-1 | OF-2 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 |
| סמל |  |  |  |  | אין |  |   |   |   |   |
| דרגה | מֻלאזם | מֻלאזם-אוול | נקיב | ראא'ד |  | מֻקדם | עקיד | עמיד | לִואא' | עִימאד |
| שם בערבית | ملازم | ملازم أول | نقيب | رائد |  | مقدم | عقيد | عميد | لواء | عماد |
חיל האוויר וחיל ההגנה האווירית הסורי

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

קצינים


| קוד נאט"ו | OF-1 | OF-1 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 | OF-9 | OF-10 |
סמל: 
| דרגה | מֻלאזם | מֻלאזם-אוול | נקיב | ראא'ד | מֻקדם | עקיד | עמיד | לִואא' | עִימאד | עִימאד-אוול |  |
| שם בערבית | ملازم | ملازم أول | نقيب | رائد | مقدم | عقيد | عميد | لواء | عماد | عماد أول |  |
מוריס וילקינס

| --- | --- |

 לידה:  15 בדצמבר 1916 פונגרוה, ניו זילנד 
 פטירה:  5 באוקטובר 2004 (בגיל 87) בלקהית', הממלכה המאוחדת 
 ענף מדעי:  ביולוגיה
 מקום מגורים:  אנגליה
 מקום לימודים:  אוניברסיטת ברמינגהאם  בית ספר קינד אדוארד  אוניברסיטת קיימברידג'  קולג' סנט ג'ון 
 מנחה לדוקטורט:  John Turton Randall 
 מוסדות:  אוניברסיטת קליפורניה בברקלי  קינגס קולג' לונדון 
 תלמידי דוקטורט:  Yehudi K. Levine 
 פרסים והוקרה:  פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1962)  פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי (1960)  חבר ארגון הביולוגיה המולקולרית האירופאי  עמית החברה המלכותית  מפקד במסדר האימפריה הבריטית  עמית כבוד של החברה הביופיזיקאית הבריטית 
 בן או בת זוג:  Patricia Ann Chidgey  Ruth Wilkins 
 תרומות עיקריות
 ניסויי עקיפה של קרני רנטגן לצורך לימוד מבנה של חומרים, פוספורסצנציה והפרדת איזוטופים.
 
מוריס יו פרדריק וילקינס (באנגלית: Maurice Hugh Frederick Wilkins;‏ 15 בדצמבר 1916 – 5 באוקטובר 2004) היה ביולוג בריטי יליד ניו זילנד. הוא זכה בפרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה בשנת 1962 על חלקו בגילוי מבנה ה-DNA. מחקריו של וילקינס עסקו בניסויי עקיפה של קרני רנטגן לצורך לימוד מבנה של חומרים, פוספורסצנציה והפרדת איזוטופים.
עמיתת המחקר של וילקינס מקינגס קולג' לונדון, רוזלינד פרנקלין, הגיעה להישגים משמעותיים בהבנת מבנה הדנ"א בשנת 1952. בסוף אותה שנה היא הצליחה לבצע ניסוי עקיפה של קרני רנטגן ולקבל תצלום ברור של דנ"א. תוצאה זו מכונה "תצלום 51". וילקינס שהיה מסוכסך עמה, הראה את הצילום בלי ידיעתה, לג'יימס ווטסון שביקר במעבדתם. ווטסון זכר את הצילום ותוך זמן קצר הצליח, יחד עם שותפו למחקר פרנסיס קריק, לפצח את מבנה מולקולת הדנ"א.
לאחר שפרנקלין חלתה בסרטן, המשיך וילקינס את המחקר שלה וסייע בהבנה מעמיקה יותר של מבנה הדנ"א. על כך הוענק לו, לווטסון ולקריק פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה בשנת 1962.
מחוזות נגורנו קרבאך

נגורנו קרבאך הוא חבל ארץ באזרבייג'ן שהכריז באופן חד צדדי על עצמאותו כרפובליקה של נגורנו קרבאך. במהלך הקרבות, לשליטת ממשל החבל הועברו שטחים שקודם לא נכללו באזור האוטונומי, ולעומת זאת חלק מהשטח של האזור האוטונומי המקורי נכבש על ידי צבא אזרבייג'ן.
מבחינה מנהלית נגורנו קרבאך מחולקת ל-7 מחוזות (район, ראיון) ועיר בעלת מעמד מיוחד.
בעקבות מלחמת נגורנו קרבאך השנייה שטחים נרחבים חזרו לשליטת אזרבייג'ן. לאחר סיום הלחימה שטח של נגורנו קרבאך בשליטה ארמנית היה קטן מהשטח שהיה באזור אוטונומי בתקופת ברית המועצות.
מחוזות נגורנו קרבאך (2020–2023)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מס' | שם | בירה | שם בשפת המקור | אוכלוסייה  נכון לשנת 2007 | שטח | הערות |
| 1 | מחוז מארטקרט | מארטקרט | Մարտակերտ | 19,100 | 1,795 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בחלקו בשליטת אזרבייג'ן |
| 2 | מחוז אסקראן | אסקראן | Ասկերան | 17,400 | 1,222 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בחלקו בשליטת אזרבייג'ן |
| 3 | סטפנקרט |  | Ստեփանակերտ | 51,000 | 25.66 |  |
| 4 | מחוז מרטוני | מרטוני | Մարտունի | 23,200 | 951 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בחלקו בשליטת אזרבייג’ן |
| 5 | מחוז שושה | שושה | Շուշի | 4,600 | 383 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בחלקו בשליטת אזרבייג'ן |
| 6 | מחוז הדרוט | הדרוט | Հադրութ | 12,200 | 1,877 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בשליטת אזרבייג'ן |
| 7 | מחוז שאומיאן | שאומיאן | Շահումյան | 2,800 | 1,830 | בעקבות אירועי 2020 נמצא בשליטת אזרבייג'ן |