stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ילדים ישראלים במלחמת חרבות ברזל
השפעות מלחמת חרבות ברזל על ילדים ובני נוער בישראל

לפי דו"ח המועצה לשלום הילד עולה כי 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה כמו תמונות, סרטונים, התכתביות ופוסטים המכילים תיאורים גרפים של הטבח שביצעו מחבלי החמאס. מה שמגביר את הפגיעה הקשה באוכלוסיית הילדים והנוער בישראל בעקבות המלחמה.
המלחמה בישראל השאירה את חותמה לא רק על המרחב הפיזי אלא גם על הנפש. חשיפה לאירועים טראומטיים כמו מלחמה, אבל ופינוי מהבית מעמידות מבוגרים וילדים בסיכון לפתוח הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD). סימפטומים של PTSD כוללים הימנעות, חודרנות של מחשבות טראומטיות ופגיעה באיכות השינה. ילדים רבים חווים גם חרדות כלליות, דיכאונות, וקשיים בשינה ובהתנהלות יומיומית.
התגובה לטראומה קשורה לעוצמת החשיפה ולמשך הזמן שבו נמשכת החשיפה. ילדים החיים בקרבת מקומות הלחימה או שפונו מבתיהם חווים רמות גבוהות יותר של לחץ פסיכולוגי. משך החשיפה לסכנה והיקף המתקפה משפיעים גם הם על חומרת התגובות הנפשיות ועל ההתמודדות עם הטראומה לאורך זמן.
מסקר ארצי שנערך ב-2024 עלה כי 84% מההורים דיווחו על מצוקה נפשית של ילדיהם. 64% דיווחו על פחד, 62% דיווחו על חרדה. 43% מההורים דיווחו שילדיהם חוו בהלה בקלות מרעשי פתע ברמה גבוהה יותר בהשוואה לשגרה, 36% דיווחו על קושי גדול יותר של ילדיהם להיפרד ו-34% דיווחו על קושי של הילד בהירדמות.
ביאורים

↑  מגיל 0 עד גיל 17, כולל
↑  בדומה לשאר היישובים הדרוזיים ברמת הגולן, רבים מהתושבים רואים עצמם כאזרחי סוריה עד היום, ולפיכך בחרו שלא להחזיק באזרחות ישראלית אלא בתושבות קבע בלבד.[דרושה הבהרה]