stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות התחרות
ראש הרשות > רשימת ראשי הרשות והממונים על ההגבלים העסקיים

| מספר | הממונה | כהונה | הערה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | יהושע יפה | 1960–1967 | הממונה הראשון על ההגבלים העסקיים |
| 2 | שבתי בן-דב | 1967–1968 |  |
| 3 | מרדכי הורוביץ | 1969–1978 |  |
| 4 | זאב גלמור | 1978–1992 |  |
| 5 | יורם טורבוביץ' | 1992–1996 | במהלך כהונתו הפכה היחידה להגבלים עסקיים במשרד התמ"ת לרשות עצמאית |
| 6 | דוד תדמור | 1997–2001 |  |
| 7 | דרור שטרום | 2001–2005 |  |
| 8 | רונית קן | 2005–2011 |  |
| 9 | דייוויד גילה | 2011–2015 |  |
| 10 | אורי שוורץ | 2015–2016 | כיהן כממונה בפועל מפרישתו של גילה ועד למינויה של הלפרין |
| 11 | מיכל הלפרין | מרץ 2016–יולי 2021 | במהלך כהונתה שונה שם התפקיד לראש רשות התחרות |
| 12 | מיכל כהן | אוגוסט 2021-מכהנת | ממלאת מקום עד שנבחרה בתחילת 2022. |
תפקידי הרשות

הרשות אמונה על טיפול בענפים בהם מבנה השוק אינו מאפשר תחרות של ממש בין החברות הפעילות בו, בעיקר מונופולים, טיפול בענפים בהם יש תיאום בין החברות (קרטל) המונע תחרות, ומניעת היווצרות מבני שוק כאלה.
תפקידי הרשות מתחלקים למספר תחומים:
תחום ההסדרים הכובלים: תחום זה אוסר על אנשי עסקים וגופים עסקיים לתאם פעולות באופן הפוגע בצרכן, כמו יצירת קרטל ותיאום והסכמה על מדיניות דומה בנושאי מחירים, אזורי מכירה או איכות מוצר.
תחום המונופולים: תחום זה אוסר על חברה המחזיקה בנתח שוק משמעותי בתחומה (בעבר הוגדר כלמעלה מ־50% מנתח השוק; כיום המגבלה לא קיימת), לנצל לרעה את מעמדה בצורה שתביא לפגיעה בציבור או תמנע תחרותיות. לרשות יש גם סמכות להכריז על כמה חברות בשוק ריכוזי כקבוצת ריכוז ולתת לחברות האלה הוראות שיכולות למנוע פגיעה בתחרות או להגביר את התחרות.
תחום המיזוגים: תחום זה נותן את הסמכות לממונה על ההגבלים העסקיים לאשר או לא לאשר איחוד בין חברות שונות, במקרה שהאיחוד עלול לפגוע בתחרות. אמות המידה שעל הרשות להפעיל באישור מיזוגים נתונה במחלוקת. בית הדין להגבלים עסקיים קבע:
"על המתנגד למיזוג הנטל להוכיח כי המיזוג פוגע באופן משמעותי בתחרות, כנובע מכך שהתערבות בזכות להתקשר על דרך מיזוג היא בגדר הגבלה ופגיעה בזכויות יסוד. לא ניתן לפגוע בזכויות יסוד ללא ראיות של ממש לפיהן הפגיעה הכרחית."
תחום ייעוץ למשרדי הממשלה: הרשות מייעצת למשרדי הממשלה לגבי ההשלכות התחרותיות של מהלכים שהממשלה יכולה לנקוט בהם. כך למשל, משרדי הממשלה נדרשים להתייעץ עם הממונה על הגבלים עסקיים לגבי ההשלכה של הקצאת זכויות המנויות ב"רשימת הזכויות" שפרסם הממונה על התחרות הענפית באותו תחום. כמו כן, הממונה על הגבלים עסקיים הוא יו"ר ועדת הריכוזיות, המייעצת למשרדי ממשלה לגבי ההשלכות של הקצאות נכסי ציבור על הריכוזיות הכלל-משקית.
סעיף 43(ה) לחוק התחרות הכלכלית קובע שקביעה של הממונה על התחרות מהווה במסגרת כל הליך משפטי, ראיה לכאורה לנקבע בה. בית המשפט העליון קבע שהקביעה היא ראיה לכאורית בעלת משקל ממשי.
עררים על החלטות הרשות מוגשים לבית הדין לתחרות.
היסטוריה

כבר בשנת 1950 הגיש חבר הכנסת יוחנן בדר הצעת חוק נגד הגבלים עסקיים, אולם ההצעה הוסרה מסדר היום של הכנסת. בימי הכנסת השנייה הוקמה ועדה בראשות זלמן סוזאיב להכנת חוק בנושא, אך גם היא התפזרה בלא כלום. בסוף שנת 1957 הוגשה לכנסת הצעת חוק ממשלתית בנושא. החוק הגדיר קרטלים ומונופולים חוקיים כמו בתחום התוצרת החקלאית ועל ידי חברות ממשלתיות, וקבע שימונה ממונה על הגבלים עסקיים שיאשר או יאסור קרטלים ומונופלים. החוק עבר בכנסת ב-28 ביולי 1959 ובינואר 1960 נכנס לתוקף חוק ההגבלים העסקיים, תשי"ט-1959. ד"ר יהושע יפה מונה לממונה על ההגבלים העסקיים והוקמה מועצה לפיקוח על הגבלים עסקיים בראשות השופט זאב צלטנר. החוק נגע בשני עניינים: מונופולים והסדרים כובלים. במהלך שנות ה-60 עלו טענות רבות כנגד חוסר היעילות של החוק להגבלים עסקיים. המועצה הסכימה לרשום מאות הגבלים עסקיים והממונה לא פעל בנחרצות נגד הסדרים עסקיים שלא נרשמו.
בשנת 1983 הוגשה לכנסת הצעת חוק חדשה להחלפת החוק הישן. החוק החדש, שאושר בשנת 1988, הוסיף פרק שנגע למיזוג חברות ושינה את שם המועצה לבית הדין להגבלים עסקיים.
מאז הקמתה הפכה הרשות לגורם בעל משמעות ולמרות מיעוט משאביה הצליחו הממונים השונים להופכה לגוף הקובע את מדיניות התחרות בישראל ויוצר הרתעה בקרב הקהיליה העסקית. מעבר לעיסוקיה משמשת הרשות כיועצת התחרות של הממשלה ובפרט של אגף התקציבים באוצר. ביטוי למעמדה של הרשות ניתן לראות בכך שבוועדות הממשלתיות השונות הקובעות רפורמות מבניות במשק מילאו העומדים בראשה (בוועדת ברודט - ד"ר יורם טורבוביץ' ובוועדת בכר - עו"ד דרור שטרום) תפקידים מרכזיים.
בתחום הענישה הביאה הרשות לעליית מדרגה בטיפול בעבריינות קרטל (הסדרים בין מתחרים למניעת תחרות, בין היתר באמצעות תיאום מחירים ברמה הפוגעת בצרכנים, חלוקת שוק וקביעת מכסות). בשני מאבקים משפטים מפורסמים - תיק קרטל הביטוח ותיק קרטל המרצפות, שנוהלו בשנים 1997–2005 ואשר הגיעו לבית המשפט העליון - קבעה הרשות נורמות חדשות לענישה בתחום. בתיק קרטל הביטוח נקבעו קנסות כבדים לחברות ולמנהלים ומנהלי החברות הושעו מתפקידיהם בחברות; בתיק קרטל המרצפות עמדה הרשות לראשונה על הטלת עונשי מאסר בפועל על המנהלים ובתי המשפט קבעו כי עונשים אלה הם בבחינת "ברירת המחדל" לעברייני קרטל.
חוק התחרות הכלכלית וסמכויות הממונה

בהתאם לחוק, הממונה על התחרות מוסמך לקבוע שפעילותו של גוף עסקי מסוים מהווה מונופול, קרי חברה בעלת נתח שוק מרכזי בשוק הרלוונטי. הממונה גם רשאי לקבוע ששיתוף פעולה בין שני גופים עסקיים או יותר מהווה הסדר כובל אשר מטרתו היא למעשה ליצור קרטל, שהוא הסכם בין שיתוף פעולה בין שתי חברות אשר פוגע בתחרות בענף. למשל, במצב בו שתי חברות מסכימות ביניהן שימכרו מוצר מסוים באותו מחיר. כמו כן, הממונה רשאי לאשר או שלא לאשר מיזוג בין חברות ורשאי לקבוע האם מונופול ניצל לרעה את מעמדו.
בדצמבר 2011 עבר בכנסת בקריאה ראשונה תיקון לחוק ההגבלים העסקיים השואף להעניק לממונה על ההגבלים העסקיים סמכות להטלת עיצום כספי בהינתן יסוד סביר להניח רשלנות. תיקון החוק הוגש בשם הממשלה ועל פי לשון התיקון מטרתו להוות "כלי משלים למנגנוני האכיפה המנהלית ולאפשר מתן מענה אפקטיבי, מהיר ויעיל למגוון הפרות". התיקון אושר במאי 2012.
ב-1 בינואר 2019 אושר תיקון לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ"ח-1988 שמתקן את שם החוק, הממונה, בית הדין והרשות. על פי התיקון יוכר החוק בשם "חוק התחרות הכלכלית" והרשות תשנה את שמה לרשות התחרות. בין הכללים החדשים שבחוק המעודכן:
מונופול יוגדר כמי שיש לו כוח שוק משמעותי וזאת גם אם נתח השוק שלו נמוך מ-50%.
מיזוגים של חברות שמנהלות מחזור כספי בהיקף של עד 360 מיליון שקל ואינן מונופולין לא ידרשו אישור מוקדם מצד הרשות.
כלל העסקים יהיו נתונים לרף עיצומים בשיעור של עד 8% מהמחזור שלהם, ובתקרה של 100 מיליון ש"ח זאת לעומת עיצום מרבי של 24.5 מיליון ש"ח עד כה.
עוד הוסדר בחוק כי ההליכים הנקשרים בבקשות פטור להסדרים כובלים יקוצרו מ-90 יום ל-30 יום.
פעילות הרשות

הרשות פועלת הן כרשות אכיפה האחראית למניעת הפרות של חוק התחרות הכלכלית והרתעת מפירים שלו והן כרשות המסדירה פעילויות שונות במשק בהיבט התחרותי שלהן. תפקיד נוסף של הרשות הוא בייעוץ למשרדי ממשלה ולכנסת בנושאי תחרות.
פעילות הרשות > ייעוץ וקידום תחרות

ברשות התחרות פועלת מחלקת שווקים שתפקידה לייעץ בנושאי תחרות ולקדם את התחרות במסגרת החלטות הממשלה ובכנסת. הגם שכל מחלקות רשות התחרות לוקחות לעיתים חלק בייעוצים של הרשות, עיקר פעולת הייעוץ נעשית על ידי מחלקת שווקים.
ברשות פועלים צוותים המתמחים בענפי המשק השונים. צוות בנקאות ופיננסים, צוות תקשורת, צוות קמעונאות ומזון, צוות תחבורה ובריאות, צוות אנרגיה תשתיות וסביבה.
ניתן לחלק את סוגי הייעוץ שרשות התחרות מעניקה לשלוש קטגוריות: ייעוץ ענפי הנעשה על פי דין כגון הוראות חוק הריכוזיות או ייעוץ המוענק במסגרת הליכי היטלי סחר ומסחר; ייעוץ וולונטרי על בסיס פנייה של הגוף המיועץ; ייעוץ ביוזמת רשות התחרות הנעשה בדרך כלל לממשלה ולכנסת בעקבות איתור כשלי שוק וחסמים לתחרות.
במסגרת זו, כתבה רשות התחרות מסמך עקרונות לתחרות ענפית במכירת אתרי הייצור של חברת החשמל.
הרשות גם הביעה את עמדתה בנושא ממצאי חקירת היצף בעניין יבוא צמנט. ופרסמה טיוטה להערות הציבור - חברות הפינטק וקשיים בפעילותן מול המערכות הבנקאיות.
פעילות הרשות > בדיקת מיזוגים

נדבך נוסף בעבודת הרשות היא בדיקת מיזוגים שנעשים במשק ובחינה שלהם מנקודת מבט תחרותית, ובמקרים מסוימים עצירת מיזוגים המעלים חשש לפגיעה בתחרות. מטרת בדיקת המיזוגים היא למנוע מראש התפתחות של שווקים ריכוזיים או שרמת התחרות בהם נמוכה או שהמבנה שלהם עשוי להביא לפגיעה בתחרות.
נהוג לסווג את המיזוגים לשלושה סוגים: מיזוג אופקי הוא מיזוג בין חברות מתחרות, כלומר, חברות המספקות מוצר או שירות שהוא תחליפי בעיני הצרכן; מיזוג אנכי הוא מיזוג בין חברות הנמצאות בשלבים שונים של שרשרת הייצור (לדוגמה ספק של חיטה, יצרן של קמח ומאפיה); מיזוג קונגלומרטי הוא מיזוג שאינו אופקי ואינו אנכי, והוא יכול להיות מיזוג בין חברות מתחומים שונים או בין תחומים משיקים.
הרשות לא בודקת את כלל המיזוגים במשק, אלא כאלה שהם בין חברות בעלות מחזור מכירות גדול יחסית (רף מחזור המכירות עומד כיום על מחזור מכירות מצרפי של כ-360 מיליון ₪, וכן בתנאי שמחזור המכירות של לפחות שתיים מהחברות המתמזגות עומד על מעל כ-10 מיליון ₪) או מיזוגים שיש אינדיקציה מסוימת לכך שהם עשויים לפגוע בתחרות - מיזוגים בין חברה שהיא בעלת מונופול בשוק מסוים או שהמיזוג יהפוך את החברה הממוזגת לבעלת מונופול בשוק. על מיזוגים שעומדים בקריטריונים אלה נדרש להגיש הודעת מיזוג לרשות בהתאם להנחיותיה.
רשות התחרות בוחנת את המיזוגים המגיעים לפתחה ותתנגד למיזוג בין חברות או תאשר אותו בתנאים ככל שהוא מעלה חשש סביר לפגיעה משמעותית בתחרות. כך לדוגמה התנגדה הרשות למיזוג אופקי בין חברות התעופה אל על וישראייר, משום שהוא העלה חשש לפגיעה בתחרות בשוק הטיסות לאילת.
ככל שהרשות לא הודיעה על התנגדותה או על הטלת תנאים בתוך 30 ימים מהגשת הודעת המיזוג, יראו את המיזוג כמאושר. על מנת שלא להכביד שלא לצורך על המשק, כוננה הרשות מסלול בדיקה מקוצר (הקרוי נוהל ירוק בוהק) ולפיו מיזוגים שבאופן ברור אינם מעלים חשש לפגיעה בתחרות (הקרויים, מיזוגים ירוקים בוהקים) צפויים להיות מאושרים תוך מספר ימים.
הרשות תאשר מיזוג בתנאים, כאשר ישנו תנאי שיש בו כדי להפיג את החשש התחרותי שעולה מהמיזוג, וככלל הרשות תעדיף לעשות שימוש בתנאים מבניים, כלומר תנאים שמטפלים במבנה השוק, לעומת תנאים התנהגותיים, כלומר תנאים בנוגע להתנהגות החברות ביום שאחרי המיזוג. כך לדוגמה אישרה הרשות את המיזוג בין שופרסל וניו פארם בתנאי מבני שימכרו מספר סניפים של ניו פארם לקונה אחר שאינו פועל בשוק הפארם, על מנת להכניס מתחרה נוסף לשוק.
על החלטת הרשות בנוגע למיזוג שהוגש אליה ניתן להגיש, תוך 30 ימים מקבלת ההחלטה, ערר לבית הדין לתחרות. ניתן להגיש ערר הן על התנגדות למיזוג, אישר מיזוג בתנאים ואף על אישור מיזוג. כך לדוגמה בינואר 2019 אישרה הממונה את המיזוג בין ערוץ עשר ל"רשת", תוך הסתמכות על דוקטרינת "הפירמה הכושלת", ועל החלטה זו הוגש ערר על ידי עמותת הצלחה כנגד אישור המיזוג, ערר שנדחה על ידי בית הדין ב-23 בספטמבר 2020.
פעילות הרשות > אכיפה מנהלית

מחלקת האכיפה המנהלית ברשות התחרות עוסקת בהפעלת סמכויות האכיפה של הממונה על התחרות בהתאם להוראות חוק התחרות הכלכלית, בהיבט המינהלי ובייצוג הממונה בהליכים בבית הדין לתחרות. סמכויות האכיפה המנהליות כוללות בין היתר את כלי האכיפה של עיצומים כספיים. במסגרת החוק לממונה על התחרות סמכות להטיל עיצומים כספיים עד לגובה של כ-100 מיליון ₪ לתאגיד בשל הפרת חוק התחרות ועד כמיליון ₪ ליחיד שהפר את החוק. בנוסף, הממונה יכולה לקבוע כי מעשה או מחדל מסוים מהווה הפרה של חוק התחרות. קביעה מעין זו היא ראיה לכאורה לנקבע בה בכל הליך משפטי.
בשנים האחרונות הטילה הממונה על התחרות עיצומים על מספר בעלי מונופול בגין הפרות של החוק. כך למשל, בשנת 2019 הוטל עיצום כספי של 39 מיליון ₪ על החברה המרכזית להפצת משקאות (חברה בת שלהחברה המרכזית לייצור משקאות קלים, זכיינית קוקה קולה בישראל) בגין ניצול מעמדה בשוק המשקאות הקלים. כן הוטל על חברת בזק עיצום כספי בגובה 30 מיליון ₪ בגין קשיים שהערימה על מתחרותיה בפריסת סיבים אופטיים. לעיצום זה אף נלווה עיצום כספי בגובה 500 אלף ₪ שהוטל על מנכ"לית החברה סטלה הנדלר.
בנוסף, בשנת 2012 הטיל הממונה, פרופ' דיויד גילה, עיצום כספי בגובה 9 מיליון ₪ על חברת נמל אשדוד בגין שיטת ההנחות שהנהיגה, שהייתה עלולה לפגוע בתחרות ניטול ופריקת הרכבים. בית הדין לתחרות אישר את קביעת הממונה אך העמיד את גובה העיצום הכספי על 3.5 מיליון ₪. בשנת 2017 הממונה הטיל עיצום כספי בגובה 13 מיליון ₪ על חברת החשמל על פגיעה בתחרות מול יצרני החשמל הפרטיים.
הממונה מוסמכת גם להכריז על קיומו של בעל מונופול וכן ליתן הוראות לבעל מונופול, אם נמצא כי מהתנהגותו או מקיומו של המונופול נפגעת התחרות בעסקים או נפגע הציבור או כי קיים חשש לפגיעה משמעותית כזו. בדומה, הממונה יכולה להכריז על קיומה של קבוצת ריכוז (אוליגופול) וליתן הוראות לחברים בה או ליתן הוראות ליבואן ישיר על מנת למנוע פגיעה בתחרות או בציבור.
במסגרת הליכי אכיפה, יכולה הממונה להגיע להסכמות עם צדדים שייתכן שהפרו את החוק. מדובר במעין הסדר טיעון מנהלי הנדרש לאישור של בית הדין ומכונה צו מוסכם. השימוש בצווים מוסכמים בתחום התחרות בישראל מצוי בעלייה מתמדת. במסגרת צו מוסכם הממונה יכולה להגיע עם צד להסכמות על תשלום לאוצר המדינה או לפעולות מסוימות שאותו צד יתחייב לעשות על מנת למנוע הפרה של החוק, למנוע פגיעה בתחרות או כדי למנוע פגיעה בציבור. כך למשל, בשנת 2019 שילמה בהסכמה חברת חוליות סכום של 2.5 מיליון ₪ בגין פעולות שהיו עלולות לפגוע בתחרות בתחום צנרת הביוב.
נוסף על כך, מחלקת אכיפה מנהלית עוסקת בייצוג הממונה על התחרות בבית הדין לתחרות בהליכי ערר על קביעות או החלטות אחרות של הממונה (כגון החלטות על אישור או התנגדות למיזוג), או במסגרת הליכים משפטיים אחרים שהממונה צד להם ומתנהלים בבית הדין לתחרות.
פעילות הרשות > אכיפה פלילית

רשות התחרות אמונה על חקירות וניהול הליכים פליליים כנגד מפרי חוק התחרות הכלכלית. חוק התחרות הכלכלית קובע מספר איסורים פליליים, העיקרי שבהם הוא האיסור להיות צד להסדר כובל שלא אושר כדין ("קרטל"), איסור שהעונש המרבי הקבוע לו עומד על 5 שנות מאסר. בצד איסור זה קיימים איסורים נוספים כגון האיסור על המלצה על קו פעולה על ידי איגוד עסקי, האיסור על חברות להתמזג ללא קבלת אישור מתאים, האיסורים החלים על מונופולים וכן האיסור להפר תנאים או הוראות שניתנו על ידי הממונה על התחרות.
עיקר משאבי האכיפה הפלילית של הרשות מושקעים בעבירות קרטל. כלומר, הסדר כובל אסור בין מתחרים, שבו הם מתאמים שלא להתחרות ביניהם. במסגרת זו הועמדו לדין והורשעו נאשמים בפרשיות רבות כדוגמת קרטל המרצפות, קרטל המאפיות, קרטל מדי המים, קרטל הגיזום, קרטל ספרי הלימוד ואחרים.
העונשים שנגזרים בגין עבירות על חוק התחרות הכלכלית נמצאים במגמת החמרה בשנים האחרונות. כך, בקרטל המאפיות נגזרו עונשי מאסר על שלושה מהנאשמים, החמור שביניהם, ירון אנג'ל מנכ"ל מאפיית אנג'ל, ריצה עונש של 5 חודשי מאסר. בקרטל מדי המים נגזרו על כמה מהמעורבים 6 חודשי מאסר ובקרטל הגיזום נגזרו 11 חודשי מאסר על מספר מעורבים.
את מגמת ההחמרה בענישה מוביל בית המשפט העליון. כך לדוגמה, בפרשת קרטל מדי המים נקבע:
ראו גם

קרטלים בישראל
הגבלים עסקיים
שלום שמואלוב

| --- | --- |

שמואלוב, 2015
 לידה:  27 ביולי 1959 (בן 65) גבעתיים, ישראל
 מדינה:  ישראל 
 עיסוק:  שחקן
 פרופיל ב-IMDb
 
שלום שמואלוב (נולד ב-27 ביולי 1959 בגבעתיים) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה

נולד למשפחה בוכרית וגדל בגבעתיים. כבר בצעירותו השתתף במספר הצגות ילדים. את שירותו בצה"ל עשה בתיאטרון צה"ל ולאחר שחרורו למד בסטודיו למשחק ניסן נתיב.
לאורך קריירת המשחק, לא נמנה שמואלוב עם צוות שחקנים של תיאטרון אחד. הוא גילם שלל תפקידים במחזות שונים במספר תיאטראות, בהם הבימה, התיאטרון הקאמרי, תיאטרון חיפה, תיאטרון באר שבע, החאן, בית ליסין, פסטיבל עכו, תיאטרון אנסמבל הרצליה ופסטיבל תיאטרון קצר בצוותא, שאותו ייסד ב-1995 ושימש כמנהלו האמנותי עד לפרישתו בשנת 2011.
בטלוויזיה שיחק במספר סדרות, בהן "הבורגנים", "עספור" ו"רון", וכן בקומדיית המצבים "חצי המנשה" שם גילם את אחת מדמויותיו הזכורות ביותר, שלח בן-שילה.
בשנת 2014 שיחק שמואלוב בסדרת המתח "כפולים", וגילם את דמותו של ראש ממשלת ישראל.
משנת 2011 הוא מלמד באקדמיה לאמנויות המופע בתל אביב. באותה שנה התפקד למפלגת העבודה הישראלית והודיע על תמיכתו בשלי יחימוביץ'.
החל משנת 2018 משחק שמואלוב במחזמר "סלאח שבתי".
שמואלוב נשוי לשחקנית והמורה למשחק רות שמואלוב, ואב לשניים.
פילמוגרפיה > קולנוע

1986 – אוונטי פופולו
1996 – "לילה לבן" – צ'ארלי (תפקיד ראשי)
2001 - "אינג'יל"
2003 - "להיות כוכב"
2007 – "מדוזות" – מנחם
2013 – "היפה והגלדיאטור" (דיבוב)
2016 - "נמל בית"
2017 – "רוח חדשה"
פילמוגרפיה > טלוויזיה

1975 – ״גם אנו שופטים״, כוכב הפרק "מוזיקה לחבורת רחוב".
1978 – "קובי ומלי"
1989 – "סיפורים לשעת לילה מאוחרת", הפרק: "העוזרת"
1994 – "עניין של זמן"
1995 – "סיטון" – מאיר בן בסט
1996 – "חצי המנשה"
1997 – "מצליח" (סרט טלוויזיה) – גרשון
2000 – "החבר'ה הטובים"
2000-2001 – "הבורגנים" – זוהר
2004 – "החיים זה לא הכל" – בעלה לשעבר של אורלי
2007 - "וסרמן איש הגשם" - צדוק, מזכיר המושב
2009 – "גירושים נפלאים" – איתן
2009 – "אווטאר: כשף האוויר האחרון" (דיבוב)
2009-2010 – "מנדלבאום בלש פרטי" – ניצב וולפסון
2010 – "עספור" – דוד אלברט
2012 – "גאליס" – מנהל קמפיין
2013-2018 – "חברות" – איסר
2015 – "רון" – אביו של רון
2015 – "כפולים" – ראש הממשלה
2019 – "לה פמיליה" – הבוס של רמי
פילמוגרפיה > תיאטרון

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
1986 - "שוליים קשים" מאת נייג'ל וויליאמס (אנ'), תיאטרון חיפה
1987 - "שידוכים" מאת ניקולאי גוגול, תיאטרון חיפה
1991 – "הכבש השישה עשר" מחזה ובימוי: מיכאל גורביץ', תיאטרון הקאמרי
2014 – "שפתיים צמודות" הצגת יחיד מאת עמית ארז על פי ולדימיר נבוקוב, בבימוי אוהד שחר
2016 – "מולאן" תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער
2018 – "סאלח שבתי"
2023 – לאופולד-שטאט ב"הבימה"
הערות שוליים

↑  גם שלום שמואלוב התפקד לשלי, נבדק ב-2020-11-26
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007430986605171  VIAF: 37148874660549622603   WorldCat (עם VIAF): 37148874660549622603 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
הרמן פון פרנסואה

| --- | --- |

הגנרל הרמן פון פרנסואה
 לידה:  31 בינואר 1856 לוקסמבורג לוקסמבורג
 פטירה:  15 במאי 1933 (בגיל 77) ברלין, גרמניה הנאצית גרמניה הנאצית
 מדינה:  גרמניה 
 השתייכות:   צבא הקיסרות הגרמנית
 תקופת הפעילות:  1875–1918 (כ־43 שנים)
 דרגה:  גנרל חיל הרגלים
 תפקידים בשירות
 מפקד הדיוויזיה ה-13   מפקד הקורפוס ה-1   מפקד הארמייה השמינית   מפקד קורפוס המילואים ה-41   מפקד הקורפוס ה-7
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העולם הראשונה
 עיטורים
 פור לה מריט עם עלי אלון   מסדר העיט השחור   מסדר העיט האדום
 
הרמן קרל ברונו פון פרנסואה (בגרמנית: Hermann Karl Bruno von François;‏ 31 בינואר 1856 – 15 במאי 1933) היה גנרל גרמני שפיקד על קורפוסים ועל ארמייה במלחמת העולם הראשונה.
ביוגרפיה > תחילת הקריירה

פון פרנסואה נולד בלוקסמבורג למשפחה עם רקע צבאי ממוצא הוגנוטי. אביו ברונו פון פרנסואה היה גנרל בצבא הפרוסי שפיקד על הבריגדה ה-27 במלחמת פרוסיה צרפת ונהרג בקרב שפיכרן בתחילת המלחמה. בשנת 1875 התגייס פון פרנסואה לצבא הגרמני הקיסרי ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1901 עברה אמו מארי עם המשפחה לדרום-מערב אפריקה הגרמנית, שם שירת הבן הצעיר הוגו בצבא הקולוניאלי. בשנת 1911 מונה פון פרנסואה למפקד הדיוויזיה ה-13, ובשנת 1913 מונה למפקד הקורפוס ה-1.
ביוגרפיה > מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

בפרוץ מלחמת העולם הראשונה היה פון פרנסואה מפקד הקורפוס ה-1, שהיה חלק מהארמייה השמינית ולחם בחזית המזרחית. הקורפוס בפיקודו השתתף בבלימת הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית בקרבות שטלופנן וגומבינן, ובהשמדת הארמייה הרוסית השנייה בקרב טננברג.
ב-18 בספטמבר 1914 נשלח פאול פון הינדנבורג להקים את הארמייה התשיעית ובמקומו מונה ריכרד פון שוברט. ב-9 באוקטובר 1914 הודח פון שוברט עקב החלטתו על נסיגה, ופון פרנסואה מונה במקומו למפקד הארמייה השמינית בחזית המזרחית. אך הוא לא פיקד על הארמייה הרבה זמן, בתחילת נובמבר התבקש פון פרנסואה להעביר את הקורפוס ה-1 לארמייה התשיעית לצורך מתקפת הנגד בפולין, אך פון פרנסואה שלח במקומו את קורפוס המילואים ה-25, ועקב כך הודח מהפיקוד על הארמייה ב-7 בנובמבר 1914. ב-24 בדצמבר 1915 נקרא פון פרנסואה לפקד על קורפוס המילואים ה-41, לאחר שהות קצרה בחזית המערבית, הועבר פון פרנסואה עם הקורפוס שבפיקודו לחזית המזרחית והוצב תחת פיקוד הארמייה ה-11. ב-14 במאי 1915 לחם הקורפוס בפיקודו במתקפת גורליצה-טרנוב, ובהמשך כבש את למברג. על הצלחתו בקרב קיבל את העיטור פור לה מריט. ב-29 ביוני 1915 חזר פון פרנסואה לחזית המערבית ומונה למפקד הקורפוס ה-7 בצרפת. ב-יולי 1916 הועבר פון פרנסואה עם הקורפוס שבפיקודו לגזרת ורדן והשתתף בקרב ורדן. על הצלחתו בקרב זה קיבל פון פרנסואה ביולי 1917 תוספת עלי אלון לעיטור הפור לה מריט. בסוף מאי 1918 לקח הקורפוס שבפיקודו חלק במתקפת האביב של הארמייה השביעית בקטע שבין סואסון לריימס, אך נסוג מחמת מתקפת נגד של מדינות ההסכמה. על אף הצלחותיו, לא קודם פון פרנסואה, ומשום כך פרש מתפקידו ביולי 1918. פון פרנסואה נשאר בצבא עד לאוקטובר 1918, אז פרש לביתו.
לאחר המלחמה התגורר פון פרנסואה בברלין וכתב כמה ספרי היסטוריה צבאית, שם התגורר עד מותו ב-15 במאי 1933.
ראו גם

הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה
הפארק הלאומי וינד קייב

| --- | --- |
התצורה המכונה Boxwork
התצורה המכונה Boxwork
 מידע כללי
 תאריך הקמה:  9 בינואר 1903
 מבקרים בשנה:  617,377 (נכון ל־2016)
 גוף מנהל:  שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית
 נתונים ומידות
 שטח:  137 קמ"ר
 מיקום
 מדינה:  דקוטה הדרומית בארצות הברית
 מיקום:  מחוז קסטר 
 קואורדינטות:  43°33′23″N 103°28′43″W﻿ / ﻿43.55635°N 103.47865°W﻿ / 43.55635; -103.47865
 Wind Cave National Park
  (למפת ארצות הברית מוגדלת) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הפארק הלאומי וינד קייב (למפת ארצות הברית רגילה) וושינגטון ניו יורק לוס אנג'לס שיקגו סן פרנסיסקו אטלנטה דאלאס יוסטון בוסטון סיאטל מיאמי ה א ט ל נ ט י  ה ש ק ט  מפרץ מקסיקו  קנדה מקסיקו איי בהאמה הפארק הלאומי וינד קייב (למפת דקוטה הדרומית רגילה) פיר סו פולס רפיד סיטי אברדין ברוקינגס ווטרטאון מיטשל הר ראשמור דקוטה הצפונית מ י נ ס ו ט ה  א י ו ו ה  נברסקה ו י ו מ י נ ג  מ ו נ ט נ ה הפארק הלאומי וינד קייב (למפת דקוטה הדרומית מוגדלת) פיר סו פולס רפיד סיטי אברדין ברוקינגס ווטרטאון מיטשל הר ראשמור דקוטה הצפונית מ י נ ס ו ט ה  א י ו ו ה  נברסקה ו י ו מ י נ ג  מ ו נ ט נ ה הפארק הלאומי וינד קייב 
 
מפת הפארק הלאומי וינד קייב
הפארק הלאומי וינד קייב (באנגלית: Wind Cave National Park), מילולית "הפארק הלאומי מערת הרוח", הוא פארק לאומי המשתרע על שטח בן 137 קילומטרים רבועים בדרום-מערב מדינת דקוטה הדרומית בארצות הברית. האתר המרכזי בפארק הוא מערכת המערות שנתנה לו את שמו, שבה יש תצורות קלציט ייחודיות המכונות באנגלית boxwork ("מעשה קופסה"). זו היא גם מערכת המערות החמישית באורכה בעולם.
בני שבטי הלקוטה, השאיין ושבטי אינדיאנים אחרים שנדדו באזור ידעו על קיומה של המערה, כמו גם המתיישבים הראשונים ממוצא אירופאי, אבל איש מהם לא נכנס בפועל לתוכה. הגילוי המתועד הראשון של המערה היה ב-1881, והחל מ-1889 היא נחקרה על ידי בני משפחת מקדונלד. מ-1892 החלו להיערך סיורים בתשלום במערה.
הפארק הוכרז ב-9 בינואר 1903 בתקופת נשיאותו של תאודור רוזוולט. זהו הפארק הלאומי השביעי של ארצות הברית, והמערה הראשונה בעולם שקיבלה מעמד של פארק לאומי. הפארק מנוהל על ידי שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית, סוכנות ממשלתית שמטרתה להגן על משאבי הטבע והמשאבים התרבותיים. הפארק הוא משכן למינים רבים של צמחים, ובעלי חיים שחלקם, כדוגמת הביזון, הושבו לאזור ב-1913.
גאוגרפיה

הפארק הלאומי וינד קייב משתרע על שטח בן 137 קילומטרים רבועים, כ-15 קילומטרים צפונית לעיירה הוט ספרינגס (Hot Springs) בדרום-מערב מדינת דקוטה הדרומית. הוא שוכן בקצה הדרומי של רכס ההרים המכונה הגבעות השחורות בגובה ממוצע של 1,244 מטרים.
מערת הרוח, האתר המרכזי בפארק היא מערכת המערות החמישית באורכה בעולם, הכוללת, נכון לאוגוסט 2017, 236.9 קילומטרים של מערות. המערה ידועה בשל התצורה הייחודית של הספלאוגן המכונה "boxwork" ("מעשה קופסה"), שבה יוצרים מחיצות קלציט הבולטות מקירות המערה שתי וערב של תאים הפתוחים כלפי מטה דמויי חלת דבש. מערת הרוח כוללת כ-95% מכלל המופעים בעולם של תצורה זו. המערה ידועה גם בשל הספלאותם המכונה "frostwork". המערה מוגדרת כ"מערת מבוך" (maze cave) בשלושה ממדים, המוכרת כמערכת המערות הצפופה ביותר (כמות המעברים הגדולה ביותר לקילומטר מעוקב) בעולם.
בפני הקרקע הפארק כולל את ערבת העשב המעורב (mixed-grass prairie) הטבעית הגדולה ביותר שנותרה בארצות הברית. המונח בא לתאר את נקודת המפגש בין הצמחים הגבוהים (Tall grasses) האופייניים למזרח ארצות הברית והעשב הנמוך (Short grasses) האופייני למערב ארצות הברית.
אקלים

הפארק שוכן בקצה הדרומי של רכס הגבעות השחורות ואקלימו מושפע מהרי הרוקי במערב ומהפסגות הגבוהות של צפון הגבעות השחורות. מהרי הרוקי נושבות רוחות חמימות ויבשות ישירות לאזור הפארק. מצפון נושבות הרוחות הקפואות מהאזור הארקטי של קנדה, אבל הגבעות השחורות מהוות מחסום והאוויר הקר עוקף אותן ממזרח וממערב כשהוא מדלג על אזור הפארק הלאומי. עקב כך האקלים הוא צחיח-למחצה, כשהחורפים נוחים והקיצים חמימים. התושבים המקומיים מתייחסים לאזור אקלים זה בכינוי "רצועת הבננה" (banana belt). החודש הקר ביותר הוא דצמבר, והחם ביותר הוא יולי. כמות השלג השנתית היא 75 סנטימטרים, כשמרץ הוא החודש המושלג ביותר. כמות הגשמים השנתית הממוצעת היא 470 מילימטרים, כשהחודש הגשום ביותר הוא מאי, כאשר גם יוני ויולי גשומים ומתחוללות בהם סופות רעמים עזות.
| אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> חודש.טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°).טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°).משקעים ממוצעים (מ"מ) | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> ינואר.3.-12.10 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> פברואר.6.-9.15.2 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> מרץ.10.-6.25.4 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> אפריל.17.0.48.2 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> מאי.22.6.86.3 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> יוני.27.11.78.7 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> יולי.32.15.63.5 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> אוגוסט.32.13.45.7 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> ספטמבר.26.7.35.5 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> אוקטובר.19.1.30.4 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> נובמבר.10.-5.15.2 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> דצמבר.6.-10.12.7 | אקלים בפארק הלאומי וינד קייב> שנה...470 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
מקור: Weather