stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הואיל
הכלל

בכדי להבין את יסודות ההיתר והאם סברת הואיל וסברת מתוך דומים צריכים לנתח את התוצאות ההלכתיות בשני המקרים, אמנם על פניו נראה כי התוצאות אינם שוות משום שסברת 'מתוך' מתירה מלכתחילה וסברת 'הואיל' עוקרת איסור אך היא איננה מתירה
אלא שלשיטת רש"ימצאנו דמיון משום שלשיטתו סברת מתוך עוקרת איסור דאורייתא {ולא דרבנן} מכל וכל, וכך גם סברת הואיל עוקרת איסור תורה ופוטרת ממלקות לשיטת רבה הסובר הואיל. וגם לשיטת הר"ןבדעת רש"י שסברת 'מתוך' מתירה לחלוטין גם מדרבנן איכא למימר שבסוגיית הואיל יסבור שלשיטת רבה סברת 'הואיל' תתיר לאפות מיו"ט לחול ולא רק תעקור את המלקות. אלא שהדבר קשה משום שלא מצאנו מחלוקת אמוראים שמבוססת על מחלוקת תנאים והדבר לא הוזכר בגמרא
לשיטת התוספות  נראה כי אין דמיון בין סברת 'מתוך' לסברת 'הואיל' אלא שסברת מתוך היא סברא המרחיבה את ההיתר מלכתחילה מכיוון ולא נמצא גדרים חדשים לאיסור, מאידך סברת הואיל היא סברא בדיעבד, המטילה ספק במעשה האדם שכוונתו הייתה לעבור על איסור תורה, מכיוון ויש אפשרות לפרש את מעשיו להיתר כעיין סברת 'מיגו' הנאמרת בחושן משפט
הערות שוליים

↑  תלמוד בבלי, פסחים מו' ע"ב ביצה כא ע"א
↑  רש"י, מסכת פסחים דף מו ע"ב
↑  הר"ן על הרי"ף ביצה כא ע"א
↑  בית יוסף בשם בעל העיטור והרשב"א והרב המגיד, טור סימן תקיב'
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י', עמוד ב', במשנה.
1 2  תלמוד בבלי, ביצה יב ע"א
↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף י"ב, עמוד א'.
↑  ראו בתולדות יעקב ביצה יח ב ד"ה רש"י ד"ה מי אית ליה הואיל.
↑  תלמוד בבלי, פסחים מו
↑  הר"ן על הרי"ף ביצה יב
↑  ביצה יב
הבהרה:  המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הבחירות לנשיאות מצרים (2014)

תומכת מחזיקה תמונה של א-סיסי
תומכים מנופפים בדגלים ותמונות של א-סיסי
קלפי בקהיר
אבטחה מחוץ לקלפי
נשים מצביעות בקלפי בקהיר
חייל מצרי מסייע לאישה מבוגרת להגיע לקלפי
הבחירות לנשיאות מצרים 2014 הייתה מערכת בחירות שנערכה בין ה-26 ל-28 במאי 2014. בבחירות אלו ניצח שר ההגנה לשעבר, עבד אל-פתאח א-סיסי את יריבו חמדין סבאחי, לאחר שקיבל 96.91% מהקולות, 10 מיליון קולות יותר מהנשיא המודח מוחמד מורסי בבחירות לנשיאות ב-2012, אך עם סך אחוזי הצבעה נמוכים יותר ממערכת הבחירות לנשיאות ב-2012 (47.5% ב-2014 מול כ-52% ב-2012).
רקע

הבחירות נקבעו בעקבות ההפיכה במצרים בשנת 2013, שבה הדיח צבא מצרים את נשיא מצרים מוחמד מורסי, ולאחר שבינואר 2014 אושרה חוקה חדשה במשאל עם ברוב גדול. בינואר השנה הודיע הנשיא הזמני עדלי מנסור כי הבחירות לנשיאות ייערכו לפני הבחירות לפרלמנט המצרי. עם סגירת ההרשמה, ב-20 באפריל, הוגשו לוועדת הבחירות העליונה שני מועמדים בלבד, ובכך התייתר הצורך בסיבוב השני, שתוכנן במידת הצורך ל-16–17 ביוני. ב-27 באפריל, אישרה ועדת הבחירות באופן רשמי את מועמדותם של עבד אל-פתאח א-סיסי וחמדין סבאחי כשני המועמדים למרוץ לנשיאות. תנועת "האחים המוסלמים" ותומכיה, כמו גם תנועת הנוער של ה-6 באפריל החילונית (שהיו שותפים להפגנות והמהפכה כנגד מובארק), החרימו את ההצבעה, והדבר הפחית את שיעורי ההצבעה. אחוזי ההצבעה הנמוכים גררו ביקורת כנגד א-סיסי מצד מתנגדיו בדבר הלגיטימיות של הבחירות. לעומתם, תומכיו של א-סיסי יצאו לרחובות לחגוג עוד ברגע שהחלו להתפרסם התוצאות הראשוניות והלא-רשמיות. יום לאחר הבחירות, הודה המועמד סבאחי בתבוסתו, אם כי העביר בקורת על מהלך הבחירות והתנהלותם באומרו כי הדיווח על שיעורי ההצבעה "היו עלבון לאינטליגנציה של המצרים", ואף הגיש לאחר מכן ערעור על תוצאות הבחירות, אפילו לפני שפורסמו התוצאות הרשמיות, אך ערעורו נדחה על ידי ועדת הבחירות
המועמדים

בבחירות התמודדו שני מתמודדים, שר ההגנה עבד אל-פתאח א-סיסי וחמדין סבאחי. גם עורך הדין מורטדה מנסור ובות'יינה כאמל הכריזו על כוונתם להתמודד בבחירות, אך הם לא הצליחו לספק את מספר החתימות הנדרש לוועדת הבחירות העליונה.
המועמדים > עבד אל-פתאח א-סיסי

בינואר 2014 אישרה המועצה הצבאית העליונה במצרים לשר ההגנה א-סיסי להתמודד בבחירות לנשיאות, בטרם הודיע הוא עצמו, רשמית וחד-משמעית, כי יתמודד בבחירות לנשיאות. באותה עת מיהר נשיא רוסיה ולדימיר פוטין לברך אותו בפגישתם במילים: "החלטתך לרוץ לנשיאות היא אחראית". דוברת מחלקת המדינה בארצות הברית הגיבה כי : "לא מתפקידו של פוטין להחליט מי ישלוט במצרים". ב-26 במרץ הודיע על התפטרותו מתפקיד שר ההגנה, ועל כוונתו להתמודד בבחירות לנשיאות מצרים. ב-14 באפריל 2014, היה הראשון להגיש את מועמדותו בפני ועדת הבחירות העליונה. הוא הגיש לוועדת הבחירות כ-190,000 חתימות, לעומת כ-500,000 שנאספו בפועל ולעומת כ-25,000 שנדרשו לאישור מועמדותו.
המועמדים > חמדין סבאחי

המועמד הנאצריסטי חמדין סבאחי, שהגיע למקום השלישי בבחירות הקודמות ב-2012, הודיע בפברואר 2014 שהחליט להתמודד בבחירות לנשיאות, אך יתייעץ עם שותפיו לפני שתתקבל החלטה סופית. יום לפני סגירת ההרשמה, ב-19 באפריל 2014, הגיש את מועמדותו לוועדת הבחירות העליונה. הוא הצליח לאסוף 30,000 חתימות, לעומת ה-25,000 שנדרשו לאישור מועמדותו.
ההצבעה ותוצאותיה > ההצבעה מחוץ למצרים

ב-21 במאי הודיעה ועדת הבחירות לנשיאות כי ספירת הקולות הסופית של המצרים בקלפיות בחו"ל, מראה על ניצחון של א-סיסי עם 94.5% מהקולות (296,628 קולות מתוך 318,033).
ההצבעה ותוצאותיה > מדגמים

מדגם של מכון מחקר דעת קהל, "בסירה", שהיה המכון המרכזי שסקר את הבחירות הראה על תוצאות של 95.3% לשר ההגנה לשעבר א-סיסי, ו-4.7% למועמד השמאל הנאצריסטי חמדין סבאחי
ההצבעה ותוצאותיה > תוצאות האמת

ההכרזה הרשמית תוכננה תחילה ל-5 ביוני, לזכר המהלומה של מלחמת ששת הימים, אך עוד קודם לכן, ב-3 ביוני הכריזה ועדת הבחירות במסיבת עיתונאים על הנתונים הרשמיים הבאים: 25,578,233 הצביעו בבחירות, 47.5% אחוזי הצבעה. א-סיסי ניצח עם 23,780,104 מהקולות, שהם 96.91%. חמדין סבאחי קיבל 757,511, שהם 3.09% אחוזי הצבעה. הקולות הפסולים עלו על מספר הקולות שקיבל המועמד המובס סבאחי, עם 1,040,608 קולות פסולים.
| מועמד | מפלגה | קולות |  % |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עבד אל-פתאח א-סיסי | עצמאי | 23,780,114 | 96.91% |  |
| חמדין סבאחי | הזרם העממי המצרי | 757,511 | 3.09% |  |

| סה"כ קולות כשרים | סה"כ קולות כשרים | 24,537,625 | 95.93% |  |

| קולות פסולים | קולות פסולים | 1,040,608 | 4.07% |  |
| אחוזי הצבעה | אחוזי הצבעה | 25,578,233 | 47.50% |  |
| לא הצביעו | לא הצביעו | 28,270,667 | 52.50% |  |
| בעלי זכות בחירה | בעלי זכות בחירה | 53,848,890 | 100% |  |
מקור: אל-אהראם
ראו גם

הבחירות לנשיאות מצרים (2012)
הבחירות לנשיאות מצרים (2018)
הערות שוליים

1 2 3
↑  ג'קי חורי, מצרים אישרה ברוב מוחץ של 98% את החוקה החדשה, באתר הארץ, 18 בינואר 2014
↑  רועי קייס, מצרים: קודם בחירות לנשיאות ואז לפרלמנט, באתר ynet, 26 בינואר 2014
↑
↑
↑  מבוכה לסיסי: הבחירות הוארכו בשל שיעור הצבעה נמוך, באתר וואלה, 27 במאי 2014
↑  פורסם: 29.05.14 , 17:40, מצרים: סבאחי הודה בהפסדו בבחירות לנשיאות, באתר ynet, 29 במאי 2014
↑
↑
↑  הבחירות במצרים: יריבו של סיסי ערער על התוצאות, באתר וואלה, 31 במאי 2014
↑
↑  חדשות 2, ‏משניים יוצא נשיא מצרים: רק מתמודד אחד ירוץ מול א-סיסי בבחירות, באתר ‏מאקו‏, 20 באפריל 2014
↑
↑  ג'קי חורי, המועצה הצבאית העליונה אישרה מועמדות א-סיסי לנשיאות מצרים, באתר הארץ, 27 בינואר 2014
↑  אסף גבור, הצבא המצרי: א-סיסי לא יתמודד על הנשיאות, באתר nrg‏, 6 בפברואר 2014
↑  רויטרס, פוטין תומך במועמדות סיסי: העם הרוסי איתך, באתר ynet, 13 בפברואר 2014
↑  ארה"ב: "לא מתפקידו של פוטין להחליט מי ישלוט במצרים", באתר וואלה, 14 בפברואר 2014
↑  רועי קייס, החזיר הקיטבג, בדרך לנשיאות: סיסי התפטר, באתר ynet, 26 במרץ 2014
↑  ראו כאן
↑
↑  מצרים: האופוזיציונר חמדין סבאחי הודיע שיתמודד בבחירות לנשיאות, באתר ynet, 8 בפברואר 2014
↑
↑
↑  הבחירות לנשיאות מצרים: 94% מהאזרחים בחו"ל תמכו בא-סיסי, באתר ynet, 21 במאי 2014
↑
הולדה בעוולה

תובענה בגין הולדה בעוולה היא תובענה של הורים כנגד רופא על שבגלל רשלנות רפואית שלו הם לא הפילו עובר שנולד עם מומים. תובענת ההולדה בעוולה קשורה לעיתים לתביעת היילוד עצמו על חיים בעוולה.
בישראל

משנות ה-80, עת הוכרה בישראל האפשרות לתביעה על חיים בעוולה, ועד העשור השני של המאה ה-21, נכרכו יחד תביעות של הולדה בעוולה עם תביעות של חיים בעוולה. במרץ 2012 המליצה דעת הרוב של ועדת מומחים, בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס אליהו מצא, לבטל את ההכרה בעילת "חיים בעוולה" ולהקים מנגנון פיצוי שיפעל במקרי נכות של למעלה מ-20% עיקרי המלצות הוועדה קיבלו תוקף בפסק דין של בית המשפט העליון בעניין ליאור המר, שניתן על ידי השופט אליעזר ריבלין ביום פרישתו מבית המשפט. בפסק דין ליאור המר ביטל בית המשפט העליון את עילת ה"חיים בעוולה" ובמקביל הרחיב את עילת התביעה של ההורים מכוח "הולדה בעוולה". באמצעות עילת תביעה זו האחרונה, יכולים הורים לתבוע פיצוי שיכסה את הוצאות גידולו ומלוא צרכיו של הילוד גם לאחר בגירותו ולמשך כל תוחלת חייו המוערכת.
אחד ההבדלים בין תביעה על חיים בעוולה לבין התביעה על הולדה בעוולה היא מועד תחולת התיישנות התביעה. בתביעה על הולדה בעוולה, התביעה היא של ההורים. המועד בו נודע להורים על העוולה היא לרוב בסמוך ללידה, ולכן התביעה מתיישנת כ-7 שנים לאחר הלידה. לעומת זאת, בתביעה של חיים בעוולה, התביעה הייתה של היילוד וההתיישנות נספרת 7 שנים ממועד הגעת היילוד לבגרות. בפסק דין המר, וכן בפסקי דין נוספים בתחום, קבעו שופטי בית המשפט העליון כללי מעבר שאפשרו הגשת תביעות על חיים בעוולה במקרים שבהם התביעה על הולדה בעוולה התיישנה, בטרם ניתנה הלכת המר או סמוך לאחריה.
בישראל > עילות התביעה

תביעה על הולדה בעוולה אפשרית במקרים בהם בגלל התרשלות בבדיקות במהלך ההריון לא נמצאו מומים שאילו נמצאו היו גורמים להורים לבצע הפלה. בנוסף, בתי המשפט קיבלו תביעות על התרשלות כאשר רופאים או מבצעי סקירת מערכות לא ציינו בפני ההורים את האפשרות לבצע בדיקה מקיפה יותר.
לקריאה נוספת

שמואל ילינק, הולדה בעוולה - זכויות תביעה ופיצויים, "אשלי" הוצאה לאור בע"מ, תל אביב, 1997.
גיל סיגל, על הולדה בעוולה בישראל וקול קורא לשינוי, משפט רפואי וביו אתיקה, כרך 4 עמוד 10, 2011
דניאל שפרלינג "על הולדה בעוולה והטעם שבטעמים להפסקת היריון: הרהורים בעקבות פלוני נ' מדינת ישראל" המשפט י"ד, 541 (2010).
הערות שוליים

↑  יובל יועז, ‏ועדת מצא ממליצה לבטל את עילת התביעה של הולדה בעוולה, באתר גלובס, 19 במרץ 2012
↑  דו"ח וועדת מצא בנושא הולדה בעוולה
↑  דו"ח ועדת מצא באתר משרד המשפטים
↑  ע"א 1326/07 ליאור המר נ' פרופ' עמי עמית, ניתן ב־28 במאי 2012
↑  ראו למשל: ע"א 2647/10 שירותי בריאות כללית נ' בר הס, ניתן ב־26 במאי 2010
| דיני נזיקין |
| --- | --- | --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |  |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |  |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |  |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |  |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |  |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |  |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |  |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |  |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |  |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |  |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |  |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |  |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |  |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |  |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |  |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |  |
דקל דביר

| --- | --- |

דקל דביר, מתופף, 2022
 לידה:  12 באפריל 1987 (בן 37) כפר סבא
 מוקד פעילות:  ישראל ישראל
 עיסוק:  מתופף, מפיק מוזיקלי, מוזיקאי
 סוגה:  רוק מתקדם, אינדי, פופ
 שפה מועדפת:  עברית 
 כלי נגינה:  מערכת תופים, כלי הקשה, גיטרה, פסנתר, גיטרה בס
 שיתופי פעולה בולטים:  נורית גלרון, ישי ריבו, עילי בוטנר, שלמה גרוניך, לולה מארש, Project RnL, שפיטה
 בת זוג:  רותם שפי
 פרופיל ב-IMDb
 
דקל דביר (נולד ב-12 באפריל 1987) הוא מתופף, מפיק מוזיקלי ומוזיקאי ישראלי.
ביוגרפיה

דקל דביר נולד וגדל בכפר סבא לאם ספרנית ואב רואה חשבון. בגיל שמונה התחיל ללמוד לנגן בתופים. הוא למד תחילה כלי הקשה קלאסיים בקונסרבטוריון העירוני למוזיקה ולמחול בכפר סבא ובהמשך עבר למערכת תופים. בתקופה זו התעמק בג׳אז, ובהמשך גם ברוק אנד רול, פופ ופאנק.
קריירה מוזיקלית

לאחר סיום לימודיו במגמת המוזיקה של תיכון כצנלסון בכפר סבא, שירת בצבא בלהקה הצבאית של חיל החינוך. לאחר סיום שירותו הצבאי החל דביר להתמקצע, ללמוד ולעסוק באופן מקצועי בתחום המוזיקה. בשנת 2004 הצטרף ללהקת Famous People והיה חבר בלהקה מספר שנים, במהלכן הוציאה הלהקה שני אלבומים.
ב-2005 הצטרף ללהקת המוזיקה היהודית רמזיילך, יחד איתה הוציא שני אלבומים: את האלבום "Ramzailech" בשנת 2011 ואת השני "Tsuzamen" ב 2015. ב-2008 היה חבר בלהקת הרוק "LeChuk". ב-2009 הוציאו את אלבומם הראשון וב 2012 את אלבומם השני.
בשנת 2008 דביר עבר להתגורר בארצות הברית בעקבות קבלתו ללימודי מוזיקה במכללת לוס אנג'לס למוזיקה (LAMA) שם קיבל מלגת לימודים. על סגל המורים שלו נמנו בין היתר מתופפי-על, כמו: ג׳ו פורקארו, טוני אינזלקו, רלף האמפרי ועוד.
לאחר סיום לימודי המוזיקה חזר לארץ ופתח בקריירה מוזיקלית פעילה. הוא ניגן בהפקות שונות, מחזות זמר ותוכניות טלוויזיה. דביר ניגן ושיתף פעולה עם מוזיקאים ואומנים שונים, בין היתר: עילי בוטנר וילדי החוץ, נורית גלרון, שלמה גרוניך, שפיטה, הרכב הרוק המתקדם project RNL ועוד. בשנת 2010 הצטרף ללהקת הגרובטרון. בשנת 2013 הצטרף ללהקת האינדי פופ הישראלית "לולה מארש" והיה חבר בלהקה כעשור. בשנת 2019 יצא אלבום הבכורה של פוטו מריאנה, דביר שותף ללחן, העיבוד וההפקה המוזיקלית לשיר ״ערים״ באלבום. כיום הוא מופיע עם הזמר ישי ריבו בארץ ובעולם. במקביל הוא משתף פעולה עם יוצרים שונים מתחום המוזיקה, בעיקר בהקלטת תופים וכלי הקשה והפקה מוזיקלית.
דביר הוא בן זוגה של הזמרת-יוצרת רותם שפי ושותף בהפקה המוזיקלית של שיריה, ולהם בת.
הערות שוליים

↑   בן שלו, להקת "לולה מארש" מעוררת תהודה באירופה עוד לפני שהוציאה אלבום, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2015
↑  ערוץ 7, החדש של ישי ריבו: כתר מלוכה, באתר ערוץ 7, ‏2020-04-01
| לולה מארש |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | Remember Roses • Someday Tomorrow Maybe |  |
| מיני-אלבומים | You're Mine |  |
| סינגלים | "Sirens"‏ • "You're Mine"‏ • "Stranger"‏ • "She's a Rainbow"‏ • "Wishing Girl"‏ • "Something Stupid"‏ • "Echoes"‏ • "Only for a Moment"‏ • "What Am I"‏ • "Hold On"‏ |  |
| חברי ההרכב | יעל שושנה כהן • גיל לנדאו • מתי גלעד • דקל דביר • רן גיל |  |
| ערכים קשורים | אנובה מיוזיק |  |
דליריום טרמנס

| --- | --- |
אדם הסובל מדליוריום טרמנס, משפחתו המודאגת מסביבו.
אדם הסובל מדליוריום טרמנס, משפחתו המודאגת מסביבו.
 שמות נוספים:  DT
 תחום:  אלכוהליזם
 שכיחות:  4%~ מאוכלוסיית הנגמלים מאלכוהול
 גורם:  Drugs and/or alcohol abuse 
 תסמינים:  בלבול, הזיות, עליית לחץ דם, דופק גבוה, חום גבוה.
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  166032 
 MeSH:  D000430
 סיווגים
 ICD-10:  F10.0
 ICD-11:  6C40.41 
 
דליריום טרמנס (באנגלית: Delirium tremens) או טִרְפוֹן שיכורים הוא דליריום רגעי, שנגרם לרוב בעקבות גמילה מאלכוהול, אצל אנשים לאחר צריכת אלכוהול גבוהה למשך יותר מחודש. דליריום טרמנס מתחיל כשלושה ימים לאחר תחילת תהליך הגמילה ונמשך יומיים עד שלושה ימים.
סימנים ותסמינים

התסמינים העיקריים הם סיוטים, בלבול, חוסר התמצאות בזמן ובמקום, הפרעות ויזואליות, הזיות שמיעה וראייה, הזיות מישוש, חום, לחץ דם גבוה, הזעת-יתר, קצב לב מהיר.
תסמינים אלה יכולים להופיע בפתאומיות, אך לרוב יתפתחו במהלך יומיים עד שלושה לאחר הפסקת שתיית האלכוהול. יכולה להופיע החמרה בסימנים ביום הרביעי והחמישי. בנוסף, קיימת החמרה של הסימפטומים בלילה.
ההזיות יכולות פעמים רבות להתבטא בחזיונות על חרקים, נחשים וחולדות. החולה עשוי לחוש תחושה של יצורים שזוחלים על גופו. סימפטום נוסף הוא הרגשת חרדה עזה, מחשבות על מוות ותחושה של מוות קרוב. קיימים גם תסמינים משניים כגון התקפי חרדה ופרנויה.
דליריום טרמנס יכול לגרום גם לרעידות קשות ובלתי נשלטות של הגפיים. במצבים קיצוניים יכולים להופיע גם פרכוסים.
יש להבדיל בין דליוריום טרמנס להלוצינוזיס אלכוהולי שמתרחשת בקירוב אצל 20% מהאלכוהליסטים המאושפזים, ואינו גורם לתמותה. לעומת הלוצינוזיס אלכוהולי, לדליריום טרמנס אחוזי תמותה של 15% עם טיפול ו-35% ללא טיפול.
גורמים

הגורם העיקרי לדיליריום טרמנס הוא עצירה פתאומית של שתיית אלכוהול לאחר תקופה ארוכה של שתיית אלכוהול כבדה. הסימפטומים עשויים גם להיגרם בעקבות פגיעת ראש, זיהום או מחלה, אצל אנשים עם היסטוריה של שימוש כבד באלכוהול.
גורם נוסף לדליריום טרמנס הוא עצירה פתאומית של שימוש בתרופות הרגעה מסוג ברביטורטים או בנזודיאזפינים אצל אנשים עם התמכרות יחסית חזקה לתרופות אלה. ההשפעה הפיזיולוגית של תרופות אלו ושל אלכוהול היא דומה, כיוון ששניהם גורמים להפעלה של מערכת הרצפטורים של GABA, שהיא חלק ממערכת העצבים הסומטית. אלכוהול ותרופות אלה משפיעות באופן דומה על המערכת ולכן הפסקת שימוש פתאומית של שניהם יכולה להוביל לדליוריום טמרנס. זו גם הסיבה העיקרית שתרופות אלה יכולות לשמש לטיפול בדיליריום טרמנס, תוך שהן מחליפות את האלכוהול ומסייעות בכך בתהליך הגמילה.
פתופיזיולוגיה

התסמינים של דליריום טרמנס הם תוצאה של תגובת מערכת העצבים למחסור באלכוהול לאחר תקופת שימוש ממושכת. אלכוהול משפיע באופן חיובי על ההיקשרות של GABA. דבר זה מוביל לכניסה של נוירונים לתוך גרעין האקומבנס ללא מעצורים. שילוב תהליך זה עם חוסר רגישות של קולטנים אדרנרגיים מסוג אלפא 2 מוביל לרגישות יתר (upregulation) של מערכת זו. במצב של הפסקת צריכה פתאומית של אלכוהול, המכניזם הלא מווסת מוביל לכניסה יתרה של נוירונים, בעוד מערכת ה-GABA הטבעית נמצאת בתת-פעילות. שילוב של כל אלה מוביל לדליריום טרמנס.
אבחנה

האבחנה תלויה בעיקר בסימפטומים שהופיעו. הסימפטומים שמופיעים בדליורים טרמנס יכולים להסוות ולהקשות על הטיפול בבעיות אחרות שנגרמות בעקבות אלכוהליזם כמו חוסר איזון אלקטרוליטים, דלקת לבלב ומחלת כבד אלכוהולית.
טיפול

ניתן לטפל בדליוריום טרמנס עם תרופות ממשפחת בנזודיאזפינים. יש צורך להשתמש במינונים גדולים של התרופות כדי למנוע תמותה והמינונים יקבעו לפי הסימפטומים שהופיעו. לרוב, המטופל יהיה מורדם על ידי בנזודיאזיפינים כמו דיאזפם, לוראזפם, כלורידיאזפם ואוקסאזפאם.
בחלק מהמקרים עשויות לסייע תרופות אנטי-פסיכוטיות כמו הלופרידול.
בעבר השתמשו גם בתרופות כמו קלומטיאזול (Clomethiazole) ופארלדיהייד (Paraldehyde), אך כיום כמעט ולא משתמשים בהם.
לעיתים, משתמשים גם באקמפרוסייט Acamprosate כטיפול נוסף. טיפול בתרופה זו נמשך לטווח ארוך ונמצא כי הוא מפחית את הסיכון בשימוש חוזר באלכוהול.
במקרים נדירים, ממליצים על שימוש מועט באלכוהול בזמן דליוריום טרמנס, אך רוב הרופאים לא ימליצו על טיפול זה.
מומלץ לטפל גם בתיאמין בהזרקה תוך-ורידית.
חברה ותרבות

הסופר ג'ק קרואק מתאר על נסיונותיו עם דליריום טרמנס בספרו "Big Sur".
אחת מהדמויות בספר "Lord Jim" של הסופר ג'וזף קונרד, חווה דליוריום טרמנס ומתוארים סימפטומים שכוללים הזיות. בהזיה המתוארת הדמות חווה הזיה שבה הוא רואה מיליון צפרדעים ורודות.
בסרט "לעזוב את לאס וגאס", ניקולס קייג' משחק דמות של מכור לאלכוהול שעוזב את כל עיסוקיו ועוזב ללאס וגאס. שם הוא חווה דליורים טרמנס.
בסרט "סוף השבוע האבוד" של בילי ויילדר, ריי מילאנד קיבל פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר על דמותו בסרט. הדמות חווה דליוריום טרמנס אחרי אשפוז ומתוארות הזיות שהוא מרגיש.
ראו גם

הזיה
התמכרות
אלכוהליזם
תסמונת גמילה מאלכוהול
הערות שוליים

↑  טִרְפוֹן שִׁכּוֹרִים במילון רפואה (תשנ"ט), באתר האקדמיה ללשון העברית
↑  Healy, David, 1954-, Psychiatric drugs explained, 5th ed, Edinburgh: Churchill Livingstone Elsevier, 2009, ISBN 978-0-7020-2997-4
↑  Daniel Grenier, Sophie Roy, Fatiha Chandad, Pascale Plamondon, Effect of Inactivation of the Arg- and/or Lys-Gingipain Gene on Selected Virulence and Physiological Properties of Porphyromonas gingivalis, Infection and Immunity 71, 2003-8, עמ' 4742–4748 doi: 10.1128/IAI.71.8.4742-4748.2003
↑  {{{מחבר}}}, Delirium Tremens (DTs): Background, Etiology of Delirium Tremens, Epidemiology, 2019-11-10
↑  Delirium tremens: MedlinePlus Medical Encyclopedia, medlineplus.gov (באנגלית)
↑  K. M. Wolf, A. F. Shaughnessy, D. B. Middleton, Prolonged delirium tremens requiring massive doses of medication, The Journal of the American Board of Family Practice 6, 1993-09, עמ' 502–504
↑  Milton Rosenbaum, Teresita McCarty, Alcohol prescription by surgeons in the prevention and treatment of delirium tremens: historic and current practice, General Hospital Psychiatry 24, 2002-07, עמ' 257–259 doi: 10.1016/s0163-8343(02)00188-3
↑  Marc A. Schuckit, Recognition and management of withdrawal delirium (delirium tremens), The New England Journal of Medicine 371, 2014-11-27, עמ' 2109–2113 doi: 10.1056/NEJMra1407298
↑  Big Sur Introduction, www.shmoop.com
↑  Blake Bailey, The Lost Weekend: Charles Jackson’s Stirring Addiction Novel and the Oscar-Winning Movie It Became, Vanity Fair (באנגלית)
↑  ‘The Lost Weekend’ effectively portrays the damage caused by alcoholism on screen, nydailynews.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007545758905171  BnF: cb11981667p (data)  LCCN: sh85036580 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הואיל ויכול לנתקו

שני אנשים האוחזים בחפץ אחד באופן שמעשה ההגבהה מושלם מצד כל אחד מהם
במשפט העברי, הואיל ויכול לנתקו היא סברא האומרת, כי כאשר אדם אוחז חפץ בצורה חלקית, אך בכוח אחיזה חלקית זו יש לו שליטה מוחלטת על כל החפץ, כך שהוא יכול למשוך את כל החפץ לרשותו, נחשב הדבר כאילו החפץ ברשותו.
המקור בתלמוד

במסכת בבא מציעא רצה האמורא רבי אבהו לומר, כי המגביה חפץ בצורה חלקית, והחלק השני מוגבה על ידי אדם אחר - דבר הגורם בעייתיות בקניין הגבהה אותו הוא מבקש ליישם (שכן קניין הגבהה הוא מעשה קניין הנגרם על ידי שמורה ומראה כי החפץ הנקנה הוא בשליטתו וברשותו), ניתן לומר כי הקניין חל אף על פי שחציו השני הוא ביד אחר, מכיוון שהוא יכול לנתקו מאחיזת האחר במשיכה קלה, כך שאין אחיזת האחר גורמת בעייתיות בקניינו.
הגמרא, מגיעה למסקנא, כי הלכה זו של רבי אבהו אינה נכונה כלל ואולי אף לא אמרה מעולם, שכן כאשר חפץ מסוים מוגבה בחלקו השני ביד אחר, נמצא שאין לפנינו כלל מעשה הגבהה, כי מהותו של מעשה הגבהה הוא שכולו יהיה מוגבה מהמקום האחר בו הוא היה; ואילו כאן, חלקו עדיין נמצא ועומד ביד השני האוחזו. למרות זאת, פוסק הרמב"ם, כי מהגמרא ניתן להסיק ש"יכול לנתקו" היא סברא נכונה מצד עצמה ובכוחה להסיר את הבעייתיות שבאחיזת האחר מצד היותה מורה על החיסרון בבעלותו, שהרי "יכול לנתקו" אומר כי בכוחו להסיר את אחיזת האחר מהחפץ בקלות ואם כן כל החפץ למעשה ברשותו, אלא שבקניין הגבהה יש בעיה צדדית אחרת, והיא החיסרון שבעצם קניין ההגבהה, שהרי חפץ שנמצא ביד אחר אינו מוגבה כלל.
פסק הרמב"ם

על פי את פוסק הרמב"ם, כלל בהלכות קניין חליפין. כאשר אדם מקנה לחבירו בגד כדי לקנות תחתיו דבר אחר - שזה הוא מהות קניין החליפין, גם אם הקונה אינו אוחז את הבגד לחלוטין, כך שהוא לא לגמרי ברשותו, אם הוא יכול לנתקו - די בכך.
פסק חכמי התוספות

חכמי התוספות חלוקים על הרמב"ם, והם סבורים של "יכול לנתקו" אין כל משמעות הלכתית. על פי זה הם פוסקים הלכה כזו: אדם הקונה חפץ בקניין משיכה, ומכניס אותו לרשותו, ואדם אחר אוחז בחפץ בצורה שהוא יכול לנתקו, אין אחיזת האחר מפריעה לקניינו של האדם הקונה את החפץ, שכן כשם ש"יכול לנתקו", אינה מחשיבה את החפץ ברשותו של האוחז, כך היא לא יכולה להפריע לאדם אחר לקנות את החפץ.
במקום אחר פוסקת הגמרא, כי אדם הנותן לאשתו גט, ולאחר שנתן את הגט בידה לשם גירושין, הוא אוחז עדיין את הגט בצורה שהוא יכול לנתקו מידה, היא לא מגורשת, שכן על הגט להיות ”ספר כריתות” - כלומר ספר ומסמך הכורת אותה ממנו לחלוטין, ואם היא עדיין קשורה אליו בשעת נתינת הגט, אין הגט נחשב ל"ספר כריתות".
הערות שוליים

↑  על פי הסבר הקצות החושן.
↑  תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ל"ג, עמוד ב'.
דליפת הנפט מטורי קניון

מפת אזור ההחפה הזיהום והטביעה בדרום אנגליה
דליפת הנפט מהמכלית "טורי קניון" הייתה אחת מדליפות הנפט החמורות בעולם. ה-מכלית SS Tory Canyon עלתה על סלעים מול החוף הדרום-מערבי של בריטניה בשנת 1967, וכ-25–36 מיליון גלונים (94–164 מיליון ליטר) של נפט גולמי נשפכו לים. הניסיונות לצמצם את הנזק כללו הפצצת שברי המכלית ההרוסה על ידי מטוסים מה הצי המלכותי ו-חיל האוויר המלכותי. מאות קילומטרים של קו חוף בבריטניה, צרפת, גרנזי, ו-ספרד הושפעו מהנפט ומחומרים אחרים ששימשו במאמץ לצמצם נזקים.
הייתה זו דליפת הנפט החמורה ביותר בעולם באותה תקופה והדליפה הגרועה ביותר בהיסטוריה של בריטניה. זה הוביל לשינויים משמעותיים בחוק הימי וחוקים כתגובות לדליפת נפט.
רקע

כאשר נבנתה בארצות הברית ב-1959, היה ל"טורי קניון" קיבולת של 60,000 טון. מאוחר יותר הוגדלה המכלית ביפן ל-120,000 טון. היא נקראה על שם אתר גאוגרפי בקליפורניה.
בזמן התאונה, הייתה "טורי קניון" רשומה בליבריה ובבעלות Barracuda Tanker תאגיד, חברה בת של יוניון אויל מקליפורניה. אך הושכרה לבריטיש פטרולאום. היא הייתה באורך 974.4 רגל (297.0 מטרים), רוחב 125.4 רגל (38.2 מטרים) וגובה 68.7 רגל (20.9 מטרים).