stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'סי כהן (שכונה)
היסטוריה

השכונה הוקמה בשנת 1953 במטרה לספק שיכון לתושבי מעברת חולון שהייתה ממוקמת בסמוך. תושביה הראשונים היו עולים חדשים מפולין, מרוקו, תוניס, מצרים ורומניה. השכונה נקראת על שם ג'סי כהן. ג'סי ומקס כהן היו זוג נדבנים יהודים ממדינת דלאוור שבארצות הברית. לזוג לא נולדו ילדים ואת עיזבונם הורישו למדינת ישראל. בהמשך הועבר עזבונם לשם הקמת השכונה. בשנת 1958 השכונה חוברה לראשונה לרשת החשמל והוקמה בה מרפאה. פינוי המעברה נמשך שנים רבות וב-1975 עוד גרו מספר משפחות באסבסטונים ופחונים בשכונה.
בשנת 1962 נחנכה דרך חדשה המובילה לכביש החוף באזור ראשון לציון.
בשנת 1965 בוצעה בשכונה חפירה ארכאולוגית על ידי הארכאולוג יריב שפירא, ונמצאו בה ממצאים מחמש שכבות יישוב החל מהתקופה הכלקוליתית בארץ ישראל ועד תקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל.
השכונה הייתה מהשכונות הראשונות בישראל שהוכנסו בשנת 1979 לפרויקט שיקום שכונות, למרות הפרויקט השכונה עדיין נחשבת שכונת מצוקה. בקיץ 2011, בתקופת המחאה החברתית בישראל הוקם בשכונה מאהל מחאה על ידי מחוסרי דיור. אחר כך הוקמו במקום גם צריפים מעץ. ב-7 בספטמבר 2011 פינתה העירייה והמשטרה את המתחם.
בשנות ה-90 של המאה ה-20 התיישבו עולים רבים ממדינות חבר העמים בשכונה.
בשנת 2019 החלה עיריית חולון לקדם תוכנית התחדשות עירונית לשכונה.
אוכלוסייה

בשכונה מתגוררים 8155 תושבים, המהווים 4.2% מתושבי העיר חולון, נכון לשנת 2018. על פי נתוני הלמ"ס נראה ששכונת ג'סי כהן לא צמחה במהלך השנים האחרונות וממוצע הגידול שלה היה שלילי ועמד על 2.7%. בהשוואה בין שני האזורים, הצפוני והדרומי, ניתן לראות כי בחלקה הצפוני של השכונה המגמה השלילית גדולה במעט לעומת האזור הדרומי. זאת בהשוואה לממוצע גידול בעיר חולון שעמד על 1.1% בשנת 2016.
אוכלוסייה > אוכלוסיית העולים

שיעור אוכלוסיית העולים בג'סי כהן וקריית מיכה הוא בין הגבוהים בעיר ועומד על 41.8%, לעומת ממוצע עירוני של 19%. שיעור ילדי העולים גם הוא הגבוה ביותר בעיר ועומד על 20.2%.
בשכונה מתגוררות שתי תת-קבוצות עיקריות של עולים: ילידי אתיופיה וילידי ברית המועצות לשעבר.
ילידי ברית המועצות לשעבר היא הקבוצה הגדולה ביותר בשכונה, ומהווה 73% מכלל העולים בשכונה ו-25.6% מכלל תושבי השכונה. שיעור העולים מאתיופיה הוא הגבוה ביותר בעיר. הקבוצה מהווה 22% מכלל העולים בשכונה ו-8% מכלל תושבי השכונה.
עולי ברית המועצות מרוכזים יותר באזור הצפוני והעולים מאתיופיה מרוכזים יותר באזור הדרומי.
אוכלוסייה > מדד כלכלי חברתי

השכונה מדורגת במדד החברתי-כלכלי הנמוך ביותר בעיר 3.5 מתוך 10. כאשר האזור הצפוני מדורג 4 ואילו האזור הדרומי מדורג 3. זאת לעומת העיר חולון כולה אשר מדורגת 7 במדד.
אוכלוסייה > דיור ציבורי

מתוך 3,715 הדירות בג'סי כהן יש 220 דירות דיור ציבורי של עמידר, 6% מכלל הדירות השכונה, המהוות 27% מסה"כ דירות הדיור הציבורי בעיר.
מבחינת חלוקה לאזורים, באזור הצפוני מצוי מספר דירות נמוך יותר של הדיור הציבורי, 73 במספר, ואילו באזור הדרומי, המספר יותר מכפול – 147 דירות של הדיור הציבורי.
חינוך, תרבות וספורט > בתי ספר > בית הספר הדמוקרטי יחד

ברחוב הערבה בשכונה, ממוקם בית ספר מיוחד לגילאי גן ועד כיתה ט' שנקרא "בית הספר הדמוקרטי יחד" ובו לומדים 260 תלמידים. בית הספר מורכב מאוכלוסייה מגוונת ועבר שינויים רבים במרוצת השנים עד הפיכתו לבית ספר דמוקרטי. בית הספר קיים קרוב ל-50 שנה ובתחילת דרכו נקרא בית ספר הערבה, לאחר מכן בית הספר הדמוקרטי, בו ניסו שיטות חינוך חדשניות ומשנת 2017 הוא נקרא בית ספר יחד ונהוג בו יום לימודים ארוך, עד השעה 15:30. מרבית הלומדים בו הם תושבי שכונת ג'סי כהן וילדי עולים חדשים ומהגרי עבודה. תלמידי בית הספר מכיתות א'–ט' השתלבו בכיתות רב־גילאיות, שחולקו לפי חטיבות (ב'–ג', ד'– ו' ו־ז' עד ט'). בשנת 2019 עזב מנהל בית הספר יריב יערי ותוך זמן קצר התברר כי רק מעט תלמידים משכבת ו' מתכננים להמשיך לחטיבה. עקב מיעוט נרשמים התקבלה החלטה במינהל החינוך לסגור את שכבת כיתת ז' בבית הספר. בית הספר היסודי המשיך לפעול במתכונת רגילה, וכך גם שכבות ח'–ט', המשמשות חטיבת ביניים לתלמידים עד שישתלבו בתיכונים אחרים בעיר.
בית ספר 'יחד' הוא בין בתי הספר הבודדים שבהם עדיין לומדים תלמידי יסודי וחטיבה יחד.
חינוך, תרבות וספורט > בתי ספר > בית הספר מיתרים

בית הספר התיכון העמלני "מיתרים", לשעבר "חלץ" נוסד בשנת 1982 ממוקם ברחוב אילת 60 ופועל היום בהנהלת עדנה מרוז. לומדות בו 12 כיתות לימוד, לתלמידי ז–יב. בכל כיתה 8 תלמידים בממוצע ובסה"כ 95 תלמידים. בית הספר מיועד לתלמידים לקויי למידה. רוב, תלמידים מגיעים לבית הספר לאחר שנשרו ממסגרות חינוך רגילות בעקבות קשיים לימודיים או קשיי השתלבות ובעיות התנהגות. שיטת הלימוד בבית ספר ייחודית ומשלבת לימודים עיוניים עם מגמות מעשיות מגוונות כדוגמת טבחות, מכונאות רכב, ספרות ועוד.
עם זאת, בבית הספר נלמדים כל המקצועות העיוניים כנדרש בבתי ספר רגילים. במסגרת ההכנה לחיים עצמאיים ומועילים לחברה, מפעילים בביה"ס מיתרים סדנאות מקצועיות, כגון: נגרות, מסגרות, אופנה, טבחות ואירוח, ספרות, כוח עזר בגנים וצילום. בסוף כיתה י"ב נגשים, רוב התלמידי בית הספר, לבחינות גמר של משרד החינוך וחלק מהם נבחן ב-2–7 יחידות לימוד של החינוך הטכנולוגי וזוכה לתעודת גמר.
חינוך, תרבות וספורט > בתי ספר > קריית חינוך "בני עקיבא" הראל

קריית החינוך הראל שייכת לזרם הציונות הדתית הממלכתי-דתי ושוכנת ברחוב עין גדי 16, הוקמה בשנת תש"ס (1999) ולומדים בה כ-380 תלמידים.
הקריה כוללת חטיבה ותיכון ומנוהלת על ידי דוידי בן זמרה. ראש הישיבה הוא הרב שאול פיינה.
קריית החינוך ישנם שלושה מסלולים אשר מאפשרים לתת מענה לכל תלמיד:
1. אמ"ת: מיועד לתלמידים מצייטנים בדגש על המדעים המדויקים: מדעי המחשב, פיזיקה וביולוגיה. תיגבורים במקצועות מתמטיקה ופיזיקה.
2. ישיבה: תלמידי הישיבה נפגשים עם העולם התורני ועוסקים בפעילות חברתית.
3. מט"ע: מיועד לתלמידים המעוניינים ללמוד במסלול הטכנולוגי.
למרות הימצאות הקריה בשטח השכונה ג'סי כהן אזור הרישום אליה כולל בעיקר את שכונת נאות רחל. מאחר שבחולון אין מסגרת על תיכונית ברוח דומה בית הספר קולט תלמידים מבית הספר ישורון שהוא בית ספר ממלכתי דתי בו לומדים בנים ובנות יחד. ממשיכים בוגרי בית הספר לאולפנת 'יבנה' לבנות או לישיבה התיכונית 'הראל' לבנים הנחשבות למסגרות מחמירות יותר מבחינה דתית.
חינוך, תרבות וספורט > בתי ספר > תלמוד תורה מפי עוללים – עטרת ראובן

ת"ת מפי עוללים בחולון שוכן ברחוב שיבת ציון 1 ומשתייך למגזר החרדי, נוסד בשנת 1993 והיה ממוקם בשכונת תל גיבורים בעיר עד לשנת 2008, כיום פועל תחת השם "עטרת ראובן", בהנהלת שימי שמעון צדוק שהיה מורה זוטר במבנה הקודם. לומדות בו 8 כיתות לימוד, לתלמידי א–ח. בכל כיתה 27 תלמידים בממוצע. מספר תלמידים: 200.
תלמוד התורה בחסות מעיין החינוך התורני ובבעלות משפחת אליעזרוב, שעל שמו של אביהם ראובן קרוי המוסד כיום.
חינוך, תרבות וספורט > מתנ"סים

בשכונה שלושה גני סיפור.
בשכונה פועל המרכזי הקהילתי לזרוס.
את השכונה מייצגת קבוצת הכדורגל "א.ס לזרוס מור חולון", המשחקת (נכון ל-2020) בליגה ג'. הקבוצה הוקמה בסוף שנות ה-60 בשם "לזרוס חולון" (על שם המרכזי הקהילתי לזרוס בו נמצא המגרש שלה). בעונת 9–1978 העפילה הקבוצה לליגה א'. בעונה שאחר כך נאבקה על העלייה לליגה הארצית (אז הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל). בסיום עונת 99/2000 התפרקה הקבוצה עקב חובות כבדים, למרות שבאותה עונה סיימה במקום הרביעי בליגה א. יושב ראש ושחקן הקבוצה דדה אלגרבלי, יזם ניסיון שלא צלח לאיחוד כל קבוצות הכדורגל בחולון. עונה לאחר מכן ייסד את "א.ס. חולון". מגרש לזרוס שימש את הקבוצה החדשה ובהמשך שונה שם הקבוצה ל"א.ס לזרוס חולון". בשנת 2010 נרצח בנו של דדה אלגרבלי, מור אלגרבלי, שגם היה שחקן הקבוצה, ומאז הקבוצה קרויה על שמו "א.ס לזרוס מור חולון".
בשנת 2012 הועבר אל השכונה המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית. בשנת 2016 הוקם במרכז "מוזיאון ג'סי כהן השלם", העוסק בהיסטוריה ובהווה השכונה ובו יוצגו עבודות אמנות, חומרים תיעודיים שנתרמו על ידי התושבים, מסמכים ארכיוניים, צילומים וקטעי וידאו.
פרשת רצח יוסף זוהר

בשנת 2014 צפה שוב בעיית האלימות בשכונה ובעיית האלימות בין בני נוער בפרט, עם התרחשות מקרה רצח של ילד בן 14 בשם יוסף זוהר בסמוך למרכז המסחרי בשכונה, ברחוב התנאים, ככל הנראה עקב ויכוח על אופניים. נער כבן 17 נעצר כיומיים וחצי לאחר המקרה והוגש נגדו כתב אישום כחודש לאחר מכן.חצי שנה לאחר מכן הורשע על פי הודאתו בהריגה באמצעות סכין, במסגרת הסדר טיעון שבו הופחתה העבירה מרצח להריגה. סנגורו של הקטין, עורך הדין קובי בן שעיה, שכנע את בית המשפט המחוזי בתל אביב, בשבתו כבית משפט לנוער, כי קיימים קשיים ראייתיים להוכיח שהייתה כוונה לגרום למותו של זוהר. הפרקליטות הודיעה כי תדרוש עונש של עשר וחצי שנות מאסר, ופיצוי כספי גבוה למשפחה.
הערות שוליים

↑  ג'סי כהן - סקר מצב קיים
↑  שנתון סטטיסטי 2010–2014, באתר עיריית חולון
↑  שכונה בחולון, דבר, 8 בספטמבר 1959
↑  מי הייתה ג'סי כהן, באתר הארץ, 23 בפברואר 2011
↑  3 מיליון ל"י לעבודות פיתוח בחולון, דבר, 21 בספטמבר 1958
↑  מרים עמנואל, לשכונת ג'סי כהן יש מרפאה, דבר, 17 באוקטובר 1958
↑  דיירי ג'סי כהן הפסיקו שביתתם, דבר, 18 באוגוסט 1975
↑  החל מיפקד לקביעת המפונים ממעברות חולון, מעריב, 17 בספטמבר 1975
↑  מרגוע חופים והרים, הארץ 29 יוני 1962, הספרייה הלאומית של ישראל │ עיתונים, באתר www.nli.org.il
↑  שלי זהר איך נראו החיים בג'סי כהן לפני 3,000 שנה? באתר השקמה חולון, 21 באוגוסט 2018
↑  נורית דברת, חולון: "אתם נותנים לנו כדור הרגעה אבל אנחנו צריכים רפואה למחלה, מעריב, 10 באוקטובר 1979
↑  דרור פויר, ‏שינוי? התושבים לא מאמינים שיהיה. שכונת ג'סי כהן מתפוררת, באתר גלובס, 5 באוגוסט 2016
↑  גדעון לוי, המאהל הנשכח של ג'סי כהן, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2011
↑  בועז ווליניץ‏, מאהל ג'סי כהן בחולון פונה: "הגיע צבא של שוטרים", באתר וואלה, 7 בספטמבר 2011
שלי אפלברג, עיריית חולון פינתה את המאהל בשכונת ג'סי כהן; "הרסו לאנשים את הבית", באתר TheMarker‏, 7 בספטמבר 2011
↑  תוכנית מתאר מקומית חולון 2030 – פרק 2: המארג הבנוי, באתר עיריית חולון
↑  התחדשות עירונית בג'סי כהן: כנס מיוחד עם 200 תושבים באתר השקמה חולון, 15 במאי 2019
1 2 3  ביחד ולחוד: בית הספר בחולון שבו התלמידים מחליטים מה ללמוד, באתר השקמה חולון, ‏2019-01-22
↑  היילכו שנהם יחדיו מתנ"ס לזרוס וקרן קרב בחולון, באתר www.matnasim.org.il
↑  מיתרים, חולון, (חט, באתר homeprices.yad2.co.il
↑  תיכון מיתרים, באתר עמותת שלומית
↑  page 12-3 Learning Disabilities -
↑  קרית חינוך הראל, באתר עיריית חולון
↑  קריית החינוך הראל חולון, באתר מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא
↑  ללא אישור: תלמידי 'ישורון' בחולון הגיעו לתפילת מחאה ב'מקווה ישראל', באתר mynetholon, ‏2019-09-01
↑  בית ספר תת מפי עוללים חולון, באתר אולסקול
↑  תת מפי עוללים, חולון, (יסודי בלבד) – השכלה וחינוך 2021 | יד2, באתר homeprices.yad2.co.il
↑  מי אנחנו, באתר המרכז הקהילתי לזרוס
↑  שיא בהבקעת שערים, מעריב, 12 בנובמבר 1978
↑  אריה רפפורט, "קטר לזרוס־חולון" עצר בבאר־שבע, מעריב, 23 בנובמבר 1980
↑  גיא גולדפרב, מור אלגרבלי ז"ל, דאבל פס. 11 בינואר 2010
↑  שרון פולבר, שלושה בני אדם הואשמו ברצח וסיוע לרצח בבת ים לפני שש שנים, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2016
↑  אסתר זנדברג, תושבי שכונת ג'סי כהן בחולון מדמיינים מהפכה, באתר הארץ, 17 בפברואר 2011
↑   נעמה ריבה, בג'סי כהן סוף סוף גאים להציג, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2016
↑  בג'סי כהן חוששים מהרצח הבא, באתר mynetholon, ‏2015-01-15
↑  מגזין - "שום סיבה שבעולם לא מצדיקה לקחת חיים של מישהו", באתר פרוגי, ‏2015-01-08
↑  רצח יוסף זוהר: כתב אישום נגד נער בן 17, באתר פוסטה, ‏2015-01-10
↑  גלי גינת‏, בן 17 הואשם ברצח בחולון: דקר והותיר את הנער מדמם על הכביש, באתר וואלה, 26 בינואר 2015
↑  אבי אשכנזי‏, חשד לרצח: נער בן 14 נדקר למוות בגינה ציבורית בחולון, באתר וואלה, 8 בינואר 2015
↑  גלי גינת‏, "קושי ראייתי": בן 17 דקר למוות נער בחולון ולא הורשע ברצח, באתר וואלה, 15 ביולי 2015
↑  דקר למוות בן 14, ולא הורשע ברצח, באתר פוסטה, ‏2015-07-15
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007605756605171  VIAF: 5148268144305111673   WorldCat (עם VIAF): 5148268144305111673
מדיטציה

אישה בזמן מדיטציה
מדיטציה (לפי האקדמיה ללשון העברית: בּוֹנְנוּת) היא תרגול מנטלי שנועד לאפשר לאדם לפתח מצבי תודעה שלווים, חשיבה בהירה ואיזון נפשי. היא מסייעת להפחתת לחץ, מתח, חרדה, דיכאון, כאב, כעס. העוסק בבוננות קרוי בּוֹנָן או מודט.
טכניקות שונות למדיטציה התפתחו במקביל, חלקן באופן עצמאי וחלקן בהשראת טכניקות אחרות, החל מהעת העתיקה או אף לפני כן ועד ימינו. המכנה המשותף לטכניקות המדיטציה השונות הוא היותן תרגול מנטלי אישי שהאדם מבצע בכוחות עצמו למול עצמו, בין אם יהיה בגפו ובין אם יתרגל בנוכחות אחרים או בקבוצה.
בחברה המערבית המודרנית מדיטציה נחשבת כלי לשיפור מצב בריאותי פיזי ונפשי.
מחקרים מצביעים על מתאם חיובי בין תרגול מדיטציה לבין שיפור יכולות מנטליות שונות, כגון יכולת ריכוז, ויסות רגשות, ועוד. ישנן אף מספר שיטות טיפול המבוססות על מדיטציה, לדוגמה טיפול קוגניטיבי מבוסס-קשיבות.
תולדות המדיטציה

מכיוון שהמדיטציה התפתחה במקומות שונים בעולם לאורך תקופות שונות בהיסטוריה, קשה להתחקות אחרי מקורה במדויק. בסין מיוחסת המצאת המדיטציה לדמות מיתולוגית בשם פו שי, שנחשב גם להוגה תורת האי צ'ינג. בהודו מוזכרות טכניקות מדיטציה בכתבים מהאופנישדות, כדוגמת הויג'איה טנטרה. בהסתמך על מקורות אלו, משוער כי תרגול מדיטציה לשמה התקיים בהודו לכל המאוחר במאה החמש-עשרה לפנה"ס, והתקיים בסין כמה מאות שנים קודם לכן. באירופה הפגנית, בתקופה שקדמה למאה העשירית לפנה"ס, התקיימו בדתות שונות טקסים שניתן להגדירם כמדיטטיביים, בהן בדת ההלניסטית ובדת הדרואידית.
מבשרי המדיטציה המודרנית היו המוסלמים הסופיים, שפיתחו טכניקות תרגול שהיוו בסיס לעבודתם של מומחי המדיטציה המודרניים, גורדייף ואושו. החל מסוף המאה ה-19 חדרו טכניקות מדיטציה מזרחיות למערב, שחלקן עבר עיבוד לגרסאות מערביות העומדות בפני עצמן.
הבסיס הרעיוני למדיטציה

מכיוון שתרגולי המדיטציה הראשונים שימשו כפולחן דתי, לא ניתן להפריד את העקרונות שלפיהם תורגלו מהתאולוגיה ומהפילוסופיה של הדתות שבהן התפתחו. בדתות רבות קיימים פולחנים שונים המכילים אלמנטים של תרגול מדיטטיבי, אך במספר דתות הודיות ומזרח אסייתיות הפכו אלמנטים אלו למרכזיים בתפישתם. בדתות הדהרמה ההודיות (בודהיזם, הינדואיזם, ג'ייניזם וסיקיזם) מטרת התרגול היא לקרב את המתרגל להארה, אם כי למושג ההארה הסבר שונה בדתות השונות ובדרכים להשגתה. בדאואיזם הסיני מופיע גם תרגול המדיטציה, ומאפיינים מדיטטיביים פותחו לתרגולים מדיטטיביים רבים, בהם תרגולי צ'י, כדוגמת צ'י קונג וטאי ג'י צ'ואן.
בעשרות השנים האחרונות חלה עלייה מתמדת במידת העניין שמפגין עולם המדע בהשפעות הפסיכולוגיות והביולוגיות של המדיטציה על הגוף ועל הנפש. מתוך כך עלה הצורך לנסח בסיס תאורטי הנשען על מחקר פסיכולוגי, שיבחין בין טכניקות המדיטציות השונות על סמך המנגנונים העומדים בבסיסן. ההגדרה המדעית למדיטציה היא "משפחה של אסטרטגיות מורכבות לוויסות קשב ורגשות, אשר פותחו לשלל מטרות, בהן טיפוח רווחה אישית ואיזון רגשי". אחת הגישות הראשונות ליצירת בסיס תאורטי למדיטציה התמקדה בעיקר בתרגולים בודהיסטיים, והציעה חלוקה לפי שני מנגנונים מדיטטיביים: מיקוד תשומת-לב, וניטור חופשי. מדיטציית מיקוד תשומת-לב מתבססת על מיקוד מכוון של תשומת הלב באובייקט נבחר לאורך זמן (דוגמת תחושות הגוף או הנשימה). התרגול משלב זיהוי של רגעי נדידת מחשבות מאובייקט המדיטציה, זיהוי הגורמים להסחת הדעת, ניתוק מאותם מסיחי דעת, החזרת תשומת הלב לאובייקט הנבחר, ולבסוף הערכה קוגניטיבית מחודשת ונטולת שיפוטיות למתרחש. הסוג השני, מדיטציית ניטור חופשי או פתוח מבוססת על ניטור נטול-תגובה של חוויית ההווה המתמשכת, כאמצעי ראשוני לזיהוי דפוסים רגשיים או קוגניטיביים ומאפייניהם. סוג מדיטציה זה נמנע במתכוון ממיקוד מפורש באובייקט מסוים, ומאפשר התבוננות רחבה בתכנים שמופיעים ומתפוגגים בתוך התודעה.
בשלב מאוחר יותר נעשה ניסיון לייצר מודל מקיף שיכלול טווח רחב יותר של מדיטציות ומסורות. לפי מודל זה, מדיטציות רבות ניתנות לחלוקה לשלוש משפחות עיקריות בהתאם למנגנון הקוגניטיבי הראשוני שעומד בבסיסן:
משפחת מדיטציות הקשב (תשומת לב, ריכוז, סמאדהי) - הן מדיטציות מבוססות מנטרה, ספירת נשימות (זן), מדיטציית ג'אנה (בודהיזם, זרם התרוואדה), מדיטציית שמאטה, מדיטציות המתבססות על תשומת לב לגוף, ועוד. המנגנונים הקוגניטיביים העומדים בבסיס משפחה זו קשורים ליכולת לוויסות הקשב, הפניית תשומת הלב המודעת, והגברת המודעות לתהליכים המתקיימים במרחב התודעה (מחשבות, זיכרונות, רגשות, רצונות ועוד).
משפחת המדיטציות הקוֹנְסְטְרוּקְטיביות (מלשון תמיכה והבניה) - מדיטציית מטה, Loving-Kindness, שבועת הבודהיסטווה הבודהיסטית, תפילת centering הנוצרית, מדיטציות המבוססות על טיפוח חמלה, ועוד. המנגנון הקוגניטיבי העומד בבסיס משפחה זו הוא טיפוח, בנייה ותמיכה של דפוסים פסיכולוגיים, דפוסי מחשבה ודפוסים של תגובה רגשית, המחזקים שלמות ורווחה נפשית. טיפוח דפוסים מיטביים מתאפשר בזכות חיזוק היכולת להערכה מחדש של מצבים מורכבים, והתבוננות בהם מנקודות מבט שונות.
משפחת המדיטציות הדקונסטרוקטיביות (פירוק) - מדיטציית ויפאסנה, מדיטציה אנליטית (בודהיזם טיבטי), תרגול קואן (זן), מורקבה (סופי), שיקנטזה (זן), תרפיה התנהגותית-קוגניטיבית (CBT), ועוד. המנגנון הקוגניטיבי העומד בבסיס משפחה זו הוא טיפוח יכולת של חקירה עצמית, פיתוח תובנה, ופירוק החוויות המנטליות למרכיביהן. תהליך זה מאפשר הבנה עמוקה של תגובות רגשיות ושל דפוסים פסיכולוגיים שאינם מיטביים, וכן את השפעתם על תפיסת העצמי, תפיסת האחר, ותפיסת המציאות בכללותה.
תרגול מדיטציה

תרגולי מדיטציה שונים קיימים בדתות שונות, בכללן בבודהיזם, באסלאם (אצל הסופים), ביהדות (בחסידות), בנצרות, ובהינדואיזם.

ישנם מספר זרמים בבודהיזם, ולכל אחד מהם מספר רב של תרגולים. התרגול המפורסם ביותר במערב, והמשותף לרוב הזרמים, הוא הוויפסאנה שמקורה בטהרוואדה. הוויפאסנה מבוססת על חיבור לגוף דרך נשימות. בזרם הווג'ריאנה נהוגות מדיטציות החזייה (הדמיה או ויזואליזציה), וכוללות לרוב החזייה של דמויות המכונות "היבטי בודהה", וכן מדיטציות מנטרה, כגון "אום מאני פאדמה הום" - "היהלום מצוי בלוטוס". בזרם הזן נהוגה מדיטציית זאזן.
מדיטציות בהינדואיזם כוללות לרוב חזרה על מנטרה בסנסקריט, ועל פי הוודות הן מאפשרות להגיע למצב של "סמאדהי", איחוד עם האל או עם היש.
ניתן לחלק את תרגולי המדיטציה לשני חלקים עיקריים: סביל ופעיל.
בתרגול מדיטציה סביל המתרגל אינו עושה דבר אלא מניח לתהליך טבעי לחלוטין לקרות מעצמו. בתרגול סביל המודעות מתפוגגת במהלך שינויים הבאים וחולפים באיברי החישה השונים של הגוף, באחד ממצבי המנוחה השונים (לדוגמה: ישיבה תוך ערנות לתחושות הבאות וחולפות באיבר המגע כתוצאה מתהליך הנשימה).
בתרגול מדיטציה פעיל האדם יוזם פעולה המשפיעה על התודעה, כגון ריכוז תשומת הלב בקצה האף (דוגמה לפעולה הכרתית), או סחרור סביב עצמו (דוגמה לפעולה פיזית).
דוגמאות לתרגולי מדיטציה:
הפניית קשב לתחושות סומטוסנסוריות (תחושות גוף) בחלק מסוים מהגוף (כגון מגע האוויר הנכנס והיוצא מהנחיריים) או קשב למחשבות חולפות (ויפאסנה, זאזן).
הפניית קשב לצלילים הבאים וחולפים באיבר השמיעה, או התמקדות בצליל אחד, למשל "אום".
הדמיה פנימית של מראות וסיטואציות (לאם רים).
ישיבה בעיניים פקוחות בחשיכה מוחלטת במשך שעה לפחות (מדיטציית חושך).
סיבוב במקום במהירות גדולה במשך 45 דקות (סחרור סופי).
תרגולי מדיטציה שונים: תרגול זאזן, מדיטציה דינמית, ויפאסנה, סחרור סופי, סאג'ה יוגה, פאלון גונג, דמיון מודרך, צ'י קונג, טאי צ'י, מדיטציה טרנסצנדנטלית ועוד.
מדיטציה ביהדות

במסורת היהודית התפתחו צורות שונות של תרגולות מדיטטיביות. בין הבולטות שבהן קיימות השיטות המדיטטיביות של ר' אברהם אבולעפיה, שמשלבות מלמול שמות קדושים, נשימות ארוכות ותנועות של הראש, ייחודים וכוונות, אשר משתמשות בייצוגים מנטליים של שמות האל כדי לתקן את העולמות העליונים וכדי לתקן את נפש האדם מחטאים, הנקרא "תיקוני עוונות". וכן להתעלות רוחנית והארה וכן להפריד חלקי הנפש הפנימית מן החומר הנקרא "התפשטות" ולידיעת עתידות הנקרא "השגה" או "בעל השגה" ; וכן בתפילה חסידית בדבקות, המעוררת גודש רגשי ומטרתה דבקות באל על ידי ביטול העצמי.
בראשית המאה העשרים פיתח האדמו"ר מפיאסצנה שיטה מדיטטיבית אינטרוספקטיבית מתוחכמת המשתמשת בדמיון מודרך ובהתבוננות פנימית.
במחצית השנייה של המאה העשרים פותחו שיטות רבות נוספות של "מדיטציה יהודית", כמו השיטות של הרב אריה קפלן ושל הרב זלמן שחטר-שלומי, שחלקן כוללות יבוא של טכניקות מהמזרח הרחוק או מתרבות הרוחניות העכשווית.
המדיטציה באסלאם

באסלאם הסופי התפתחה צורת תרגול מדיטטיבית הנקראת מוּראקַבּא. מטרת התרגול היא טיהור הנפש מהמושגים הכוזבים "עצמי" ו- "זהות" במטרה לאפשר למאמין לחוש קרוב יותר לתווחיד. התרגול בבסיסו הוא תרגול דקונסטרוקטיבי, ומטרתו לעמעם את תחושת העצמי ולפתח מודעות לכללי. על המתרגל להביט לליבו ולהפיק תובנות על הקשר בינו לבין העולם ובינו לבין הבורא.
בנוסף התפתח באסלאם הסופי תרגול הנקרא ذكر ד'כּר (ער'), בו המתרגל משנן את שמותיו של אללה (לרוב באמצעות מסבחה) או פסוקים שונים בהקוראן או החדית' בהתכוונות מלאה, בדומה לשינון מנטרות.
מדיטציה בבודהיזם

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: תעתיק לא נכון, ניסוחים לא ברורים.
הבודהה לימד שני סוגי מדיטציה (בְּהָאבַנָא):
מדיטציית סַמַטְהַה (בפאלי: ריכוז),
מדיטציית ויפאסנה (בפאלי: תובנה).
על פי הבודהה אם נזיר בודהיסטי רוצה להגיע לשחרור מלא ולהפוך להיות אדם אצילי, אַרַהַנְט, הוא צריך לעשות ארבעה דברים:
לשמור על כללי התרגול המוסריים במלואם
להיות מסור לרוגע תודעתי פנימי, לא להזניח את הגְ'הָאנַה
להיות בעל ראייה וחכמה (וִיפַּאסנָה)
לגור במקומות מבודדים.
כמו כן, ממשיך הבּוּדְהַה:"ואילו דברים, נזירים, צריכים להיות מפותחים על ידי ידיעה ישירה? סַמַטְהַה ווִיפַּאסַנָה."
בנוסף על כך,הבּוּדְהַה אמר:
"אדם הניחן בריכוז (גְ'הָאנַה) וחכמה, אכן קרוב הוא לנִיבָּאנַה."
מדיטציה בבודהיזם > מדיטציית סַמַטְהַה

מדיטציית סַמַטְהַה היא פיתוח ריכוז חזק ועוצמתי באובייקט אחד: גְ'הָאנַה [ריכוז מלא].הנזירה האַרַהַנְטית דְהַמְמַדִינְנָא הסבירה: "תודעה [המרוכזת] בנקודה אחת, זהו ריכוז".
מדיטציה בבודהיזם > נושאים למדיטציית סַמַטְהַה

הבּוּדְהַה לימד ארבעים נושאים למדיטציית סַמַטְהַה:
ארבע השכינות הנעלות (או השמימיות) (בְּרַהמַה-וִיהָארַה): אהבה חברית (מֵטָא), חמלה (קַרוּנָּא), שמחה אוהדת (מוּדִיטָא), איזון נפשי (אוּפֵּקְהָא).
עשרת נתינות הדעת: מודעות לנשימה, היזכרות בנדיבות, היזכרות במוסריות, נתינת הדעת לישויות השמימיות, נתינת הדעת לבּוּדְהַה, נתינת הדעת לדְהַמְמַה, נתינת הדעת לסַנְגְגְהַה, נתינת הדעת למוות, נתינת הדעת לשלושים ושניים חלקי הגוף, נתינת הדעת לשלווה [של השחרור].
עשר הקַסִינּוֹת – קַסִינַּת אדמה, קַסִינַּת מים, קַסִינַּת אש, קַסִינַּת רוח, קַסִינַּה כחולה, קַסִינַּה צהובה, קַסִינַּה אדומה, קַסִינַּה לבנה, קַסִינַּת אור, קַסִינַּת חלל.
תפיסה אחת: הגות על המזון.
הגדרה אחת: מדיטציית ארבעת היסודות.
עשרת ה'לא־יפים' (אַסוּבְּהַה): נתינת הדעת לעשרה מצבים של השתנות, בלייה טבעית והתפרקות הגוף האנושי.
ארבעת ההישגים הלא־חומריים: (עם בסיס) החלל חסר הגבולות/ האין־סופי, התודעה חסרת הגבולות, הרִיק חסר הגבולות, "לא תפיסה ולא 'חוסר תפיסה'".
עם כמה מנושאי המדיטציה הללו המתרגל יכול להגיע רק ל"ריכוז מקורב". עם נושאי מדיטציה רבים אחרים המתרגל יכול להגיע גם ל"ריכוז מקורב" וגם לגְ'הָאנַה – נתינת הדעת לנשימה, למשל.
מדיטציה בבודהיזם > מדיטציית ויפאסנה

כדי להגיע לנִיבָּאנַה אנו צריכים לתרגל ויפאסנה – אנו צריכים לדעת ולראות את חמשת המצרפים לפי המציאות.
מדיטציה בבודהיזם > מדיטציית ויפאסנה > חמשת המצרפים או חמשת "מצרפי ההיקשרות"

בסוּטות, כשהבודהה בדרך כלל מדבר על הנושאים למדיטציית וִיפַּסַנָא, הוא מדבר על חמשת "מצרפי ההיקשרות":
"מצרף ההיקשרות" החומרי
"מצרף ההיקשרות" של ההרגשה
"מצרף ההיקשרות" של התפישה
"מצרף ההיקשרות" של היצירה התודעתית
"מצרף ההיקשרות" של ההכרה
אלה הם המצרף החומרי וארבעת המצרפים הנפשיים. אנו צריכים לדעת ולראות את חמשת מצרפי ההיקשרות.
הבּוּדְהַה הסביר עליהם ב"סוּטַת המצרף":
"ו
כל מה שחומרי, נזירים, מהעבר, מהעתיד או מההווה, פנימי או חיצוני, גס או מעודן, נחות או נעלה, רחוק או קרוב, המלווה בסיאובים והיצמדות, זה נקרא מצרף ההיקשרות החומרי.
כל הרגשה, נזירים, מהעבר, מהעתיד או מההווה, פנימית או חיצונית, גסה או מעודנת, נחותה או נעלה, רחוקה או קרובה, המלווה בסיאובים והיצמדות, זה נקרא מצרף ההיקשרות של ההרגשה.
כל תפישה, נזירים, מהעבר, מהעתיד או מההווה, פנימית או חיצונית, גסה או מעודנת, נחותה או נעלה, רחוקה או קרובה, המלווה בסיאובים והיצמדות, זה נקרא מצרף ההיקשרות של התפישה.
כל יצירה תודעתית, נזירים, מהעבר, מהעתיד או מההווה, פנימית או חיצונית, גסה או מעודנת, נחותה או נעלה, רחוקה או קרובה, המלווה בסיאובים והיצמדות, זה נקרא מצרף ההיקשרות של היצירה התודעתית.
כל הכרה, נזירים, מהעבר, מהעתיד או מההווה, פנימית או חיצונית, גסה או מעודנת, נחותה או נעלה, רחוקה או קרובה, המלווה בסיאובים והיצמדות, זה נקרא מצרף ההיקשרות של ההכרה.
אלה נקראים, נזירים, חמשת מצרפי ההיקשרות".
מדיטציה בבודהיזם > מדיטציית ויפאסנה > חמשת המצרפים או חמשת "מצרפי ההיקשרות" > שלושת המאפיינים

אנו צריכים לדעת ולראות את חמשת המצרפים עם שלושת המאפיינים שלהם:
תכונת השינוי/ארעיות: חמשת המצרפים מופיעים, נעלמים ומשתנים, שזה אומר שהם ארעיים.
המאפיין של הדוּקְהַה: הבודהה דיבר על שלושה סוגים של דוקקהה: א. דוקקהה [הנובעת] מכאב (גופני או נפשי). ב. דוקקהה [הנובעת] מהתצורות; ג. דוקקהה [הנובעת] מהפכפכות ואי־יציבות.
תכונת חוסר העצמיות: זה מתייחס לכל חמשת המצרפים. היות שחמשת המצרפים מופיעים, נעלמים ומשתנים, זה אומר שאין בהם יסוד, מהות או תוכן כלשהו שהוא תמידי, קבוע או נצחי.
מדיטציה והשפעתה על המוח

מוח האדם מאופיין בתכונות של גמישות ואדפטיביות ("פלסטיות") אשר ממשיכות להתקיים לאורך כל תקופת החיים. תכונות אלה מהוות "קרקע פורייה" לביצוע שינויים במוח על ידי התנסויות שונות בכל גיל. אחת ההתנסויות אשר להן השפעה ניכרת על תפקודי המוח היא מדיטציה. מחקרים שונים מהשנים האחרונות, אשר השתמשו במכשיר דימות תפקודי בתהודה מגנטית (fMRI), הראו כי לפעילות מדיטטיבית ישנה השפעה המפחיתה רמות דחק (stress), לחץ דם, ואת מידת הכאב והסבל הנלווים למחלות כרוניות. כמו כן פעילות כזו משפרת את המערכת החיסונית ויכולה להיטיב בהפרעות כמו דיכאון, הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות.