stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תאוריית התלות (ניהול)

תאוריית התלות (באנגלית: Contingency theory), היא תאוריה מתחום הניהול,  שעל פיה אין  דרך אחת מוחלטת שבה יש לארגן או לבנות ארגון, לנהל או  לקבל  החלטות. על פי  תיאוריה זו, דרך הפעולה האופטימלית מותנית (תלויה) בגורמים  פנימיים וחיצוניים מגוונים, כגון -  הסביבה העסקית עמה הארגון מתמודד, גודלו ומידת הביזור של  הארגון, האסטרטגיה בה הוא נוקט, וכדומה. ככל  שמאפייניהם ותהליכי קבלת ההחלטות יהיו  תואמים לגורמים אלו ("תלויות") ולשינויים החלים  בהם, תגבר האפקטיביות הארגונית. מידת התאמה זו משפיעה על ביצועי הארגון ועל השתנותו, ובסופו של דבר יוצרת זיקה בין מאפייני הארגון לתלויות עמן הוא מתמודד.
התלות ביציבות הסביבה הארגונית בהיבטי טכנולוגיה ושוק משפיעה על מבנה הארגון (מכני או אורגני). המבנה המכני (מבנה היררכי) מתאים לארגון הפועל בסביבה יציבה, שכן בסביבה זו המידע נובע מתוך תהליכי התפעול השוטפים. במבנה המכני מצטבר המידע ומרוכז כלפי מעלה ומאפשר למנהלים בשכבות הניהול הגבוהות את קבלת ההחלטות היעילה ביותר. לעומתו, המבנה האורגני (מבנה משתתף) מתאים לסביבה ארגונית לא יציבה בה נדרשת חדשנות. הידע הנדרש לצורך התחדשות ארגונית פזור ברמות הארגון הנמוכות, ושיתופו באמצעות נקיטת מבנה ארגוני אורגני מעודדת חדשנות. ארגון בעל מבנה מכני, יתקשה להתחדש ולתת מענה לסביבה משתנה, ויהפוך ללא אפקטיבי.
התלות בגודל הארגון, כלומר במספר המועסקים בו, משפיעה על התאמת תהליך קבלת ההחלטות בארגון: בירוקרטית או פשוטה. לארגון גדול, בו תהליכים רבים החוזרים על עצמם, מתאימה קבלת החלטות בירוקרטית ומבוזרת המבוססת על חוקים, נהלים ותקנות ארגוניים. באופן זה תהליך קבלת ההחלטות הופך להיות זול ויעיל. לעומת זאת, תהליך קבלת ההחלטות ריכוז שאינו מבוסס נהלים, מתאים לארגון קטן, בו יכולה ההנהלה לקבל כמעט את כל ההחלטות באופן אישי ויעיל. הנהלת ארגון גדול שתבחר במבנה פשוט, ואשר תנקוט בתהליך קבלת החלטות ריכוזי תהפוך תוך זמן קצר לצוואר בקבוק ארגוני ותהפוך את הארגון ללא אפקטיבי.
התלות באסטרטגיית הארגון, משפיעה על חלוקת הארגון למבנה פונקציונלי או חטיבתי. מבנה פונקציונלי ייתן מענה טוב לאסטרטגיה אחידה המתמקדת במוצר, או סל מוצרים, אחד. במקרה זה יגביר הארגון את יעילותו כתוצאה מהכוונת התמחות הפונקציות השונות כולן לאותו מוצר אסטרטגי. לעומת זאת, המבנה החטיבתי יתאים לאסטרטגיה מגוונת המתמקדת במגוון מוצרים. ארגון בעל אסטרטגיה מגוונת יפעל באופן יעיל במידה ויתארגן במבנה חטיבתי תוך יצירת תיאום בין מגוון הפעולות הנוגעות למוצרים השונים. ארגון בעל אסטרטגיה מגוונת אשר יתארגן במבנה פונקציונלי יהפוך את הנהלת הארגון לצוואר בקבוק בתהליך קבלת ההחלטות ויתקשה להתאים את עצמו לשווקים המשתנים, ובכך יהפוך ללא אפקטיבי.
בהקשר זה חשוב המבנה המטריצי, המהווה שלב ביניים בין מבנה פונקציונלי למבנה חטיבתי. בארגון בעל אסטרטגיה מגוונת מוצרים, מאפשר המבנה המטריצי אוטונומיות פחותה מן המבנה החטיבתי לישות הארגונית העוסקת במוצר, שכן מומחי המוצר השייכים לישות זו מדווחים גם למנהליהם הפונקציונליים מחוצה לה.
לסיכום, על פי תאוריית התלות, אין דרך ניהולית מיטבית אחת לניהול הארגון, ולפיכך צריך ארגון לנקוט באותה מדיניות אשר תיתן מענה לצרכים הנובעים מגודלו, מתנאי שוק ומן האסטרטגיה בה הוא נוקט.
ראו גם

גישת הקונפיגורציה
לקריאה נוספת

P.R Lawerence & J.W Lorsh Managing Differentiated Intergration Chapter 8
The Contingency Theory of Organizations By Dr Lex Donaldson, Published 2001 SAGE Publications
דורותי היידן-טרסקוט

אלן טרסקוט ודורותי היידן-טרסקוט
דורותי היידן-טרסקוט (באנגלית: Dorothy Hayden Truscott‏; 3 בנובמבר 1925 - 4 ביולי 2006) הייתה שחקנית ברידג' אמריקאית שזכתה חמש פעמים באליפות עולם ודורגה במשך מספר שנים במקום הראשון בעולם מבין הנשים. היא כתבה ארבעה ספרי ברידג'. אחד מהם ביחד עם בעלה אלן טרסקוט.
ביוגרפיה

נולדה בשם דורותי ג'ונסון בניו יורק. סיימה את לימודיה במכללת סמית' ועבדה כמורה למתמטיקה במישיגן.
ברידג' תפס מקום חשוב בחייה כבר מגיל צעיר. הוריה, דורותי ורג'ינלד ג'ונסון, היו שחקני ברידג' נלהבים. בגיל 7 לימוד אותה לשחק. כשהוריה אירחו שחקני ברידג' אחרים ואחד מהם הלך למטבח היא הייתה מכריזה במקומו. פעם אחת איחר אחד האורחים בשעה והיא החליפה אותו ומאז הייתה שחקנית ברידג'.
בשנת 1956 חזרה לניו-יורק ועבדה כאקטוארית בחברת ביטוח. במקביל היא התקדמה בברידג' והייתה שחקנית בנבחרת ארצות הברית. בשנת 1965 השתתפה כשחקנית בנבחרת ארצות הברית ב-Bermuda Bowl. לה ולשותפה ב. ג'יי בקר היה תפקיד חשוב בחשיפת התרמית של השחקנים הבריטים טרנס ריס ובוריס שפירו.
התחתנה שלוש פעמים. שתי מערכות הנישואים הראשונות הסתיימו בגירושים. נולדו לה שני בנים ושתי בנות.
סבלה ממחלת פרקינסון ונפטרה ב-4 ביולי 2006.
הישגים בולטים > אליפויות עולם

3 זכיות במקום הראשון ב-Venice Cup בשנים 1974, 1976 ו-1978. מקום שני ב-Bermuda Bowl בשנת 1965
זכייה במקום הראשון בתחרות לקבוצות נשים באולימפיאדה בשנת 1980
הישגים בולטים > אליפויות ארצות הברית וצפון אמריקה

26 פעמים זכתה באליפות צפון אמריקה וארצות הברית פעמים זכתה במקום השני על פי הפירוט הבא:
זכייה באליפות לקבוצות פתוחות בשיטה השווייצרית בשנת 1987
זכייה ב-Master Mixed Teams בשנת 1985. 4 פעמים סיימה במקום השני בתחרות זו בשנים 1957, 1960, 1967 ו-1072.
שבע זכיות בתחרות קבוצות Board a Match לנשים בשנים 1967, 1970, 1972, 1974, 1975, 1986, 1994. בשנים 1963, 1964 ו-1988 זכתה במקום השני בתחרות זאת.
ארבע זכיות באליפות לקבוצות נשים בשיטת נוק-אאוט בשנים 1976, 1982, 1990 ו-1993. בשנת 1987 זכתה במקום השני.
זכייה באליפות לקבוצות נשים בשיטה השווייצרית בשנת 1992. בשנת 1995 זכתה במקום השני.
שתי זכיות באליפות צפון-אמריקה לקבוצות נשים בשיטה השווייצרית בשנים 1982 ו-1984
זכייה אחת בתחרות הזוגות Blue Ribbon Pairs בשנת 1963
זכייה אחת בתחרות הזוגות Life Master Pairs בשנת 1964
זכייה אחת בתחרות הזוגות הפתוחה Fall National Open Pairs  בשנת 1962
שתי זכיות באליפות לזוגות מעורבים בשנים 1959 ו-1989
שלוש זכיות בתחרות Life Master Women's Pairs בשנים 1961, 1966 ו-1978. בשנת 1972 זכתה במקום השני.
שתי זכיות באליפות לזוגות נשים בשנים 1959 ו-1981. שלוש פעמים זכתה במקום השני בשנים: 1968, 1976 ו-1988.
מקום שני בתחרות Vanderbilt בשנת 1964
פעמיים מקום שני בתחרות Spingold  בשנת 1965 ו-1968
מקום שני באליפות צפון-אמריקה לקבוצות בשיטה השווייצרית בשנת 1994
מקום שני בתחרות Women's Pairs, Spring NABC בשנת 1961
הישגים בולטים > אותות כבוד

ACBL Hall of Fame 1998
תרומתה כתאורטיקנית וככותבת

היידן-טרסקוט כתבה את ספרי הברידג' הבאים:
(1976–77). Teach Yourself Basic Bidding. (New York: Arco Pub. Co., 1996, ISBN 0668038365). נכתב ביחד עם בעלה אלן טרסקוט.
he New York Times Bridge Book: an anecdotal history of the development, personalities, and strategies of the world's most popular card game. New York: St. Martin's Press. ISBN 0-312-33107-X. ISBN 0-312-29090-X (paper). נכתב ביחד עם בעלה אלן טרסקוט.
Bid Better, Play Better (Harper & Row, 1966)
Winning Declarer Play (Harper & Row, 1969)
בנוסף לכך כתבה נובלה: Hell Gate: the story of the family that settled Harlem as part of the Dutch colony that became New York (Harvard, MA: Morgan Hall Pub, 2002) – a novel. ISBN 0971975604.


דורותי היידן היא אחת משני אנשים שהגו ופיתחו את קונבנציית ספלינטר.
ראו גם

אלן טרסקוט
אירינה לויטינה
הלן סובל סמית'
מיגרי צור-קמפינלה
ריקסי מרקוס
טרנס ריס
הערות שוליים

↑  Dorothy Hayden Truscott. goodreads
↑  From Evert V. to Boris S. 25 years of cheating in bridge The Reese-Shapiro finger signals, Onno Eskes
↑  Dorothy Hayden Truscott. goodreads
↑  Dorothy Hayden Truscott, 80, Bridge Champion and Author, Is Dead. New York Times,JULY 7, 2006,
↑  ACBL Hall of Fame introducing by year
↑  Splinter bids, Bridgeguys
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7376 4694  LCCN: n85300120  SNAC: w6990s7c  VIAF: 1463678   WorldCat (עם VIAF): 1463678
נבט

ערך זה עוסק בצמח צעיר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
נבט חד־פסיגי (משמאל) ודו־פסיגי (מימין).
בעולם הקולינרי משתמשים בנבטים לצורכי עיטור המנות וצילחות. ריזוטו מעוטר בנבטי חמניה
נֶבֶט הוא צמח צעיר המתפתח מתוך עובר רדום של צמח, במסגרת הליך הנביטה. במהלך הנביטה, בעקבות היחשפות הזרע לתנאים מתאימים, "מתעורר" העובר המצוי בזרע הרדום ומתפתח לנבט הכולל את האיברים נצרון ושורשון. בהתקיים התנאים המתאימים מתפתח הנבט וגדל לצמח הבוגר.
חלקי הנבט

לנבט שלושה חלקים: השורשון (השורש העוברי), הנצרון (הגבעול העוברי) ופסיגים (העלים של הנבט).
הנבטים נבדלים במספר עליהם. לצמחים חד פסיגיים עלה נבט אחד, לצמחים דו-פסיגיים שני עלי נבט. צמחים ממשפחת חשופי הזרע מספר רב יותר של פסיגים, כך למשל לאורן שמונה פסיגים.
נביטה והתפתחות הנבט

בתחילה סופג הזרע מים מסביבתו בפעפוע. בעקבות כך הזרע תופח וקליפתו נבקעת. התהליכים המטבוליים, שהתרחשו בזרע באופן מינימלי, מתגברים. האנרגיה שהייתה אצורה בזרע הופכת לזמינה וחומרי התשמורת מתפרקים לצורך המשך התהליך. בהמשך חלה בעובר התרבות מהירה של תאים. התאים עוברים התמיינות ומתפתחים לשורשון ולנצרון אשר פורצים מהזרע. לרוב בוקע קודם כל השורשון ורק לאחר מכן הנצרון. השורשון תמיד יגדל כלפי מטה והנצרון כלפי מעלה, ללא קשר לזווית בה מונח הזרע. השורשון גדל ומפתח יונקות אשר מתחילות לקלוט מהקרקע מים וחומרי מזון. הנצרון גדל, בוקע מעל פני הקרקע, מצמיח עלים ומתחיל בתהליך ההטמעה (פוטוסינתזה) המאפשר לצמח להיות עצמאי.
כדי שהזרע יתחיל לנבוט הוא צריך להיחשף לתנאים מסוימים הכוללים: רטיבות, אור, ריכוזי גזים וטמפרטורה.
נביטה והתפתחות הנבט > הנבטה למאכל

את רוב הזרעים והקטניות אפשר להנביט בקלות על ידי שרייה במים והנחה במצע לח לכמה ימים. הנבטה במצע של אדמה תספק נבטים ארוכים יותר. מניחים במקום חשוך עד להופעת השורשון ולאחר מכן במקום מואר ללא קרני שמש ישירות על מנת לאפשר פוטוסינתזה. כדי שלא ייווצר עובש נדרש לשטוף מדי פעם ולשמור על לחות מינימלית. ניתן לקנות מנבטה חשמלית ששומרת על כמות מים מבוקרת.
בשלב הראשוני לאחר השרייה גדל שורשון קטן לבן והזרע עדיין ניכר. נבטים אלו מכונים נבטוטים, ואפשר לאוכלם חיים כתוספת לסלט או לבשלם. השרייה גם ללא נביטה (מכונה "טרום נבוט") משביחה את הערך התזונתי ומקצרת את זמן הבישול ולעיתים מאפשרת לאכול אף ללא בישול.
שימוש לאכילה

נבטים משמשים למטרת אכילה במצב נא או לאחר בישול. הם רכיב מרכזי במטבח המזרח אסיאתי.
הנבט הוא מאכל בריא שצריכתו על בסיס יומי מהווה מקור של וויטמינים ומינרלים לגוף.
בקיטנית עצמה ישנם וויטמינים ומינרלים, וכשמנביטים אותה היא מכפילה ומשלשת[דרושה הבהרה] את כמות הוויטמינים והמינרלים.
חיסרון אפשרי בצריכת נבטים נאים הוא שזרעים נובטים עשויים להכיל חיידקים מזיקים. יש המזהירים מפני צריכת נבטים שעלולים להכיל כמות רבה של חידקים, וממליצים לאוכלם מבושלים. בשנים האחרונות נפוצים מאוד נבטים מסוגים שונים בשווקים וחנויות. כיוון שמדובר בגידול עדין, מומלץ לבדוק את טריות המוצר מעיפוש.
בהלכה

רוב הנבטים הנמכרים לאכילה מונבטים במגש על גבי צמר גפן או ספוג וככל גידולי מים ישנם ספקות בהלכה בדינם. גם בנבטים שצמחו באדמה שבעציץ יש דינים שונים.
בגידול מים הסתפקו האחרונים האם לדמותם למה שגדל מעצמו ללא שום מצע אמנם יש מסתפקים בגידולי מים שמוספים להם חומרי הזנה שמא כך המים נחשבים כאדמה דלילה.
בהלכה > מעשרות ושביעית

נחלקו הפוסקים הם יש איסור זריעה בשביעית בגידולי מים. רבים נוהגים כהכרעת החזון אי"ש שמים אינם נקראים "שדה" ואין מצוות שמיטה נוהגת אם הוא בתוך הבית.
הזרעים שאותם מנביטים חייבים בתרומות ומעשרות לפני ההנבטה אם הם כאלו שראויים לאכילה. הנבטים שגדלו לרוב הפוסקים אינם חייבים בתרומות ומעשרות ככל גידולי מים להרבה פוסקים אך כיון שהלכה זו מסופקת  נוהגים להפריש תרו"מ בלא ברכה.
במקרה שגדלו במצע של אדמה בכלי שאינו נקוב (נקרא כיום מצע מנותק) חייבים בתרו"מ אמנם מדרבנן ולא מדאורייתא.
בהלכה > ברכה

במקרה שהונבטו על מצע של אדמה (אף אם בעציץ שאינו נקוב) ברכתם בורא פרי האדמה
אך בגידול מים נחלקו הפוסקים האם יש לברך על גידולי מים כברכתם הרגילה או ככמהין ופטריות שאינם יונקים מן האדמה כרגיל ולכן ברכתם שהכל. הרב בן ציון אבא שאול פסק לברך אדמה כברכת מין הקטנית שבמקורה גדלה באדמה. הרב משה שטרנבוך כתב שאפשר לברך גם אדמה אך אם רוצה לברך שהכל אינו טועה ויש שכתבו כתבו לברך שהכל ולו משום ספק
בהלכה > שבת

השריית זרעים במים כדי להצמיח אסורה בשבת משום מלאכת זורע. ואף זילוף מים בשבת במצע הגידול אסור מן התורה. אם הנבטים נמצאים עדיין על מצע הגידול אסור לנוטלם בשבת משום מלאכת קוצר ולכן צריך לעוקרם לפני שבת ואם לא עשה כן הם מוקצים כל השבת.
נבטי חמניה בני שלושה ימים
נבט אורן בן שבעה ימים
תרשים נביטה של זרע אדר
ראו גם

נביטה
הנבטה
הערות שוליים

↑  מן האוויר ומקורו בתוספות שבת נ ע"ב בצלים שצמחו בחלון או טמונים בקרקע לא למטרת הצמחה
↑  כך כותב הרב חיים קנייבסקי בדרך אמונה תרומות פ"ב ביאור ההלכה ד"ה אוכל. ובשבט הלוי או"ח סימן ע"א סברא דומה
↑  צירוף של שני דינים רק בתוך בית וגם בגידול מים
↑  פסק החזו"א אינו מובא בספרו ונכתב משמו בחיבורים שונים ויש המפקפקים בסמכותו
↑  רמב"ם
↑  הסיבות להקל הם בצירוף שהחיוב דרבנן בעציץ שאינו נקוב וגם אינו דגן תירוש ויצהר ורוב הראשונים סוברים שאינו דאורייתא
↑  דרך אמונה תרומות פ"ב ביאהה"ל ד"ה אוכל
↑  ואפשר לעשר בלי טורח
↑  בבלי פסחים לה. ועוד
↑  מוכח כן בבלי ברכות מז לגבי ברכת המזון. ובירושלמי ספק בדין זה אמנם החיד"א כתב שאין זה ספק. ושיטת החיי אדם שלא לברך המוציא אך שאר ברכות לא פסק לשנות-השיטות ביחווה דעת ח"ו יב
↑  אור לציון ח"ב פרק י"ד
↑  תשובות והנהגות ב קמ"ט
↑  הרב עובדיה יוסף יחווה דעת ח"ו סי' יב הרב שמואל וואזנר שבט הלוי
↑  זמן השרייה להתחייב תלוי בדיון בפוסקים. היד החזקה פ"ח ומג"א של"ו אגלי טל מלאכת זורע נשמת אדם כלל י"א
↑  ייתכן שהוא איסור דאורייתא אף שבעציץ שאינו נקוב איסור קוצר אינו מן התורה כיון שזהו מקום גידולם
↑  גם אם נעקרו על ידי גוי לצורך עצמו כדין מוקצה של פירות מחוברים
משחק סטוכסטי

משחק סטוכסטי הוא מושג בתורת המשחקים המשמש לתיאור משחק דינמי עם מעברים הסתברותיים, בו משחק אדם אחד או יותר. המשחק משוחק ברצף של שלבים, כאשר בכל שלב השחקנים מבצעים פעולות. כל שחקן מקבל ניקוד על-פי המצב הנוכחי ועל פי הפעולות שנעשו עד לנקודה זו במשחק. לאחר ביצוע פעולה, המשחק עובר למצב אקראי חדש, שההתפלגות שלו תלויה במצב הקודם ובמהלכים ששוחקו. התהליך חוזר על עצמו עד למספר סופי או אינסופי של שלבים. התגמול הכולל לשחקן מחושב במרבית המקרים, כסכום המנוכה של תגמולי השלב או כגבול התחתון של ממוצע תגמולי השלב. המשחק הסטוכסטי הוצג לראשונה על ידי לויד שפלי בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20.
משחקים סטוכסטיים הם הכללה של תהליכי החלטה מרקוביים ומשחקים חוזרים.
משחקי שני שחקנים

משחקי שני שחקנים המשתמשים בגרפים מכוונים נועדו במקרים רבים עבור מידול ואנליזה של מערכות בדידות הפועלות בסביבה יריבנית (אדברסרית) בלתי ידועה. קונפיגורציות אפשריות של המערכת וסביבתה מוצגות כצמתים בגרף, והמעברים מתואמים לפעולות של המערכת, לסביבתה או ל"טבע" שלה. הרצה של המערכת לאחר מכן שקולה למסלול אינסופי בגרף. אפשר לראות את המערכת וסביבתה כשני שחקנים עם מטרות מנוגדות, כאשר שחקן אחד (המערכת) שואף למקסם את ההסתברות של ריצות "טובות", בזמן של השחקן האחר (הסביבה) בעל שאיפות מנוגדות.
במקרים רבים, קיים ערך שיווי-משקל של הסתברות זו, אך ייתכן כי אסטרטגיות אופטימליות עבור שני השחקנים לא יהיו קיימות.
אנו נציג קונספטים בסיסיים ושאלות אלגוריתמיות שנלמדו בתחום זה, ונציין כמה בעיות פתוחות ארוכות שנים. לאחר מכן, נציין תוצאות עדכניות נבחרות.
יישומים

למשחקים סטוכסטיים יש יישומים בכלכלה, ביולוגיה אבולוציונית ורשתות מחשבים. הם מהווים הכללות של משחקים חוזרים שמתאימים למקרה מיוחד שבו יש מצב אחד בלבד.
ראו גם

תהליך סטוכסטי
לקריאה נוספת

Condon, A. (1992). "The complexity of stochastic games". Information and Computation. 96: 203–224. doi:10.1016/0890-5401(92)90048-K.
H. Everett (1957). "Recursive games".  In Melvin Dresher, Albert William Tucker, Philip Wolfe (ed.). Contributions to the Theory of Games, Volume 3. Annals of Mathematics Studies. Princeton University Press. pp. 67–78. ISBN 978-0-691-07936-3. (Reprinted in Harold W. Kuhn, ed. Classics in Game Theory, Princeton University Press, 1997. ISBN 978-0-691-01192-9).{{cite book}}:  תחזוקה - ציטוט: multiple names: editors list (link)
Filar, J.; Vrieze, K. (1997). Competitive Markov Decision Processes. Springer-Verlag. ISBN 0-387-94805-8.
Mertens, J. F.; Neyman, A. (1981). "Stochastic Games". International Journal of Game Theory. 10 (2): 53–66. doi:10.1007/BF01769259.
Neyman, A.; Sorin, S. (2003). "Stochastic Games and Applications". Kluwer Academic Press. Dordrecht. ISBN 1-4020-1492-9.
Shapley, L. S. (1953). "Stochastic games". PNAS. pp. 1095–1100. doi:10.1073/pnas.39.10.1095.
Vieille, N. (2002). "Stochastic games: Recent results". Handbook of Game Theory. Amsterdam: Elsevier Science. pp. 1833–1850. ISBN 0-444-88098-4.
Yoav Shoham; Kevin Leyton-Brown (2009). Multiagent systems: algorithmic, game-theoretic, and logical foundations. Cambridge University Press. pp. 153–156. ISBN 978-0-521-89943-7. (suitable for undergraduates; main results, no proofs)
הערות שוליים

↑  Constrained Stochastic Games in Wireless Networks by E.Altman, K.Avratchenkov, N.Bonneau, M.Debbah, R.El-Azouzi, D.S.Menasche
Heart Theory

Heart Theory (בעברית: תורת הלב) הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת הקנדית לינדזי אל. האלבום יצא לאור ב-14 באוגוסט 2020, על ידי חברת התקליטים סטוני קריק. מתוך האלבום יצאו שני הסינגלים: "I Don't Love You" ו-"Want Me Back".
רקע

האלבום הוקלט בשנת 2020, תוך שאת ההקלטות האחרונות שלו עשתה אל בשיאה של מגפת הקורונה. אל הייתה שותפה מלאה לכתיבת 11 מתוך 12 שירי האלבום, פרט לשיר "I Don't Love You", שיצא כסינגל הראשון מתוכו. הפקת האלבום נעשה על ידה ועל ידי המפיק המוזיקלי דן האף.
על האלבום עבדו פזמונאים שונים כמו טיילר האברד מפלורידה ג'ורג'יה ליין, לורה ולץ (שבין היתר, עבדה עם מארן מוריס על הלהיט "The Bones") וג'סי ג'ו דילון.
קונספט

הקונספט של Heart Theory עוקב אחרי תורת הלב. אותה התורה בוחנת את שבעת שלבי הצער: הלם, הכחשה, כעס, מיקוח, דיכאון, בחינה וקבלה:
קונספט > שלב 1: הלם

בשלב הראשון של "תורת הלב", הבוחנת את שבעת שלבי הצער, ישנו השלב הראשון, שלב ההלם. הלם הוא שם כולל של מצבים בהם הגוף מתמודד עם פגיעה משמעותית בזרימת הדם לרקמות וקיימת סכנה מיידית לקריסה או מוות של איברים ומערכות. פגיעות הכוללות מצבי הלם הן מסכנות חיים, וכל חשד להלם דורש התערבות טיפולית רפואית מיידית. בשלב זה, נכלל השיר "Hits Me", שפירוש שמו הוא "מכה אותי". בשלב זה, מדברת אל על ההלם הראשוני אותו היא חווה דרך אלימות כלשהי.
קונספט > שלב 2: הכחשה

בשלב השני, מתחילה ההכחשה. מרבית בני האדם משתמשים במנגנון ההכחשה באופן שגרתי, מתוך ניסיון למסך את החלקים הקשים יותר של מציאות היומיום - פנימית או חיצונית. אדם שרגשותיו נפגעו בסיטואציה שבה הקוד החברתי אינו מאפשר בכי, יכחיש בדרך כלל את דבר הפגיעה. מפעם לפעם אנו שומעים על מי שפעל להצלת חייהם של הקרובים לו (או של זרים גמורים) מתוך הכחשה של הסכנה הנשקפת לו תוך כדי כך. מכאן, ניתן לראות כי לאחר שאל הוכתה, היא נכנסת לשלב ההכחשה, כאילו שהדבר לא קרה. בשלב זה, נכללים שני השירים "How Good" (בעברית: "כמה טוב") ו-"I Don't Love You" (בעברית: "אני לא אוהבת אותך") שמצד אחד מדברים, על כמה "טוב" לאל במערכת היחסים ומנגד, מדברים על כך שהיא לא אוהבת את בן הזוג שלה יותר.
קונספט > שלב 3: כעס

בשלב השלישי, עוברת אל מהכחשה לכעס ועצבים. כעס הוא רגש משני, תגובה נפשית וגופנית לעצב, פחד או תסכול. כעס מופיע לעיתים קרובות יחד עם תחושות של כאב וסבל, ועם חוויות של פגיעה, איום או סכנה. הכעס עשוי לעורר את האדם לפעולה תוקפנית ולחשיבה שיפוטית. בשלב זה נכללים שלושת השירים "Want Me Back",‏ "Get Over You" ו-"Wrong Girl", בהן נשאלות שאלות שונות שמדברות על הכעס ועל התחושה של אל בנושא.
קונספט > שלב 4: מיקוח

לאחר שאל חדלה מלכעוס, מתחיל השלב הרביעי: שלב המיקוח, שהוא בעצם שלב של משא ומתן. בשלב זה נכלל שיר אחד בלבד: "Body Language of a Breakup". כשם השיר, ניתן לראות כי בשלב הזה אל מדברת ב-"שפת הסימנים של ההתפרקות"; כלומר, היא מתמקחת על הניסיונות האחרונים לשמירה מערכת היחסים, אך לפי איך שזה נראה הדבר נראה כאבוד ובלתי אפשרי לתיקון.
קונספט > שלב 5: דיכאון

בשלב החמישי מגיע הדיכאון. דיכאון הוא הפרעה נפשית, המאופיינת בדפוס נרחב ומתמשך (בדרך כלל שבועות וחודשים) של מצב רוח ירוד, שאליו מתלווים הערכה עצמית נמוכה ואובדן עניין והנאה מפעילויות מהנות, חרדה, הפרעות שינה ותיאבון, חוסר מרץ, מחשבות פסימיות בדרגות שונות – עד כדי מחשבות של חוסר טעם לחיים ואובדניות, ירידה בריכוז ובזיכרון, ופגיעה משמעותית בתפקוד. לפעמים מופיע גם בהרגשה של ריקנות וחוסר רגש. גם כאן, נכלל שיר אחד בלבד "Good on You", שמדבר על כך שאל שוררת בדיכאון קשה מאוד, תוך שהיא יודעת שבן הזוג שלה לשעבר חי בשלום עם עצמו וטוב לו עם איך שהוא. דבר שגורע מהמצב הנפשי שלה ומוסיף לדיכאון הכבד בו היא שרויה.
קונספט > שלב 6: בחינה

רגע לפני השלב הסופי, אל חשה צורך לבחון את המצב. את הדבר היא עושה באמצעות השיר "The Other Side"; שמדבר על "הצד האחר". כלומר, היא מנסה לנסות ולמצוא את הצד החיובי לכאורה במצב שנוצר. היא לא בטוחה שהוא יהיה בהכרח חיובי, אך היא בכל זאת מנסה לראות את הצד השני שבסיטואציה. בשלב זה נכלל שיר נוסף "Go To", שמדבר על ללכת למישהו חדש. היא בוחנת את האפשרות לנסות לשכוח מהעבר וממה שקרה, תוך התחלת משהו חדש.
קונספט > שלב 7: קבלה

בשלב השביעי והאחרון, מגיעה אל לקבלה ולהבנה שאפשר להמשיך בחיים כרגיל, למרות האובדן הכבד שקרה לה. בשלב הזה נכללים שני השירים האחרונים "Make You" ו-"Ready to Love". השני מביניהם, מדבר על כך שאל מוכנה למערכת יחסים חדשה, תוך שהיא מוכנה לאהוב מחדש. היא בעצם שוכחת ממה שהיה, מקבלת את זה וממשיכה הלאה בחיים שלה.
רשימת רצועות

| Heart Theory> מס' | Heart Theory> שם | Heart Theory> כותב(ים) | Heart Theory> משך | Heart Theory>  | Heart Theory>  | Heart Theory>  | Heart Theory>  | Heart Theory>  | Heart Theory>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hits Me  | לינדזי אל, טיילר האברד, קורי קרוודר | 3:29 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | How Good  | אל, ברנדי קלארק | 2:42 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I Don't Love You  | אדם המבריק, מליסה פולר, ניל מדלי | 3:34 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Want Me Back  | אל, קיין בראון, מאט מקגין, לינדזי ריימס | 3:13 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Get Over You  | אל, גורדי סמפסון, קלי ארצ'ר | 3:04 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Wrong Girl  | אל, סטף ג'ונס, מקגין, לוק ניקולי | 2:36 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Body Language of a Breakup  | אל, לורה ולץ, סם אליס | 3:42 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Good on You  | אל, אליס, מיכה פרמנת' | 3:17 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The Other Side  | אל, ג'סי ג'ו דילון, מקגין | 3:09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Go To  | אל, ניקולה גיילון, ג'ורדן ריינולדס | 3:18 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Make You  | אל, קלארק | 4:18 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Ready to Love  | אל, ג'ו דילון, מקגין, ג'ואי הייד | 3:15 |  |  |  |  |  |  |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 39:37 |  |  |  |  |  |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2020)> מיקום שיא |
| --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד 200 | - |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים המסחריים | 53 |
|  ארצות הברית | מצעד אלבומי הקאנטרי | 33 |
|  ארצות הברית | מצעד האלבומים העצמאיים | 38 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הבריטי | - |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד אלבומי הקאנטרי | 5 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים הדיגיטליים | 39 |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד האלבומים העצמאיים | 32 |
הערות שוליים

1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Jon Freeman, Jon Freeman, Lindsay Ell Details New Album, 'Heart Theory', Rolling Stone, ‏2020-06-25 (באנגלית)
↑  "Lindsay Ell Releases Heartfelt New Song 'I Don't Love You'"., www.iheart.com
↑  Maren Morris – The Bones (באנגלית), נבדק ב-2020-07-02
1 2  Lindsay Ell – Hits me (באנגלית), נבדק ב-2020-07-02
| לינדזי אל |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | The Project • The Continuum Project • Heart Theory |  |
| מיני-אלבומים | Worth the Wait |  |
| סינגלים | "Trippin' on Us" • "By the Way" • "Waiting on You" • "Criminal" • "What Happens in a Small Town" • "I Don't Love You" • "Want Me Back" • "Good on You" • "Can't Do Without Me" • "Right on Time" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 372f329e-898f-4720-a7d8-916435e50cd9
חומצה פומרית

| --- | --- |
   
 
 שם סיסטמטי:  Fumaric acid, Trans-Butanedioic acid, trans-1,2-Ethylenedicarboxylic acid
 כתיב כימי:  C₄H₄O₄ 
 מסה מולרית:  116.07 גרם/מול
 מראה:  מוצק לבן
 מספר CAS:  110-17-8
 צפיפות:  1.635 גרם/סמ"ק
 מסיסות:  0.63
 טמפרטורת היתוך:  287 °C   560.15 K
 חומציות:  3.03 או 4.44 ‏pKa
 
חומצה פומרית (Fumaric acid) היא חומצה אורגנית בעלת הנוסחה הכימית: HO2CCH=CHCO2H.
בטמפרטורת החדר היא מוצק בעל מראה גבישי לבן וטעם של פירות. החומצה הפומרית היא חומצה דיקרבוקסילית שמלחי האסטר שלה מכונים על שמה "פומרטים".
החומצה משמשת כתוסף מזון ומסומנת במספר E:‏ "E297". מלחי האסטר של החומצה מוסמנים במספרי E 365 - 368. החומצה הפומרית ידועה גם כחומר מווסת חומציות במוצרי מזון מאז שנת 1946, כאשר היא בעיקר משמשת בייצור משקאות ואבקת אפיה.
החומצה משמשת במעגל קרבס, ומסייעת בייצור אנרגיה בצורת אדנוזין תלת זרחתי. החומצה מיוצרת בתהליך זה באמצעות חימצון של חומצה סוקסינית על ידי האנזים Succinate dehydrogenase. בהמשך התהליך החומצה הפומרית עצמה הופכת לחומצה מאלית על ידי פעולת האנזים פומרז.
קרלו פונטי

| --- | --- |

פונטי ב-1951
 לידה:  11 בדצמבר 1912 מג'נטה, איטליה 
 פטירה:  10 בינואר 2007 (בגיל 94) ז'נבה, שווייץ 
 מדינה:  איטליה, ממלכת איטליה, צרפת 
 השכלה:  אוניברסיטת מילאנו 
 תקופת הפעילות:  מ-1940 
 בן או בת זוג:  סופיה לורן (1966–2007)  ג'וליאנה פיאסטרו (1946–1957) 
 פרסים והוקרה:  פרס אוסקר לסרט הבין-לאומי הטוב ביותר (1955)  אביר הצלב הגדול של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה האיטלקית 
 
קרלו פורטונאטו פייטרו פונטי האב (באיטלקית: Carlo Ponti;‏ 11 בדצמבר 1912 – 10 בינואר 2007) היה מפיק קולנוע איטלקי, שהפיק יותר מ־140 סרטים. הוא היה בעלה של כוכבת הקולנוע הבינלאומית סופיה לורן.