stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל
היסטוריה חקיקתית

בהצגתה של הצעת החוק בכנסת לקריאה ראשונה אמר ראש הממשלה, דוד בן-גוריון:
החוק אושר בכנסת ב-24 בנובמבר 1952. במועד זה היו ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית שתי פנים של אותו גוף, כפי שנאמר בסעיף 2 לחוק: "ההסתדרות הציונית העולמית שהיא גם הסוכנות היהודית לארץ ישראל".
בשנת 1975 עבר החוק רוויזיה נרחבת, בעקבות הפרדתן של ההסתדרות הציונית והסוכנות היהודית לשני גופים נפרדים (אך בעלי זיקה זה לזה). מטרת התיקון הוצגה בדברי ההסבר להצעת החוק:
בשנת 2015 נוסף לחוק סעיף 6ב, העוסק בהסדרת מעמדה של החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית. תיקון זה נעשה ביוזמתו של חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', ונודע באמצעי התקשורת בשם "חוק החטיבה להתיישבות". התיקון מסמיך את ממשלת ישראל לאצול מסמכויותיה בתחום ההתיישבות ובתחומים נוספים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית, ויחד עם החלטת ממשלה שמימשה סמכות זו הפך את החטיבה להתיישבות לזרוע מבצעת של הממשלה בכל הנוגע לפיתוח ותמיכה בהתיישבות בכל רחבי ארץ ישראל, משני צדי הקו הירוק. דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את מטרתו של תיקון זה:
בשנת 2017 תוקן החוק פעם נוספת, ונוסף לו סעיף 11א, ביוזמתם של חברי הכנסת נחמן שי ודוד ביטן. מטרת התיקון מוצגת בדברי ההסבר להצעת החוק:
סעיפי החוק

החוק מתחיל בהצהרה: "מדינת ישראל רואה עצמה כיצירת עם ישראל כולו, ושעריה פתוחים בהתאם לחוקיה לכל יהודי הרוצה לעלות אליה". המשכו בשלושה סעיפים המציגים את תרומתן של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית להקמת המדינה ולעלייה אליה:
2. ההסתדרות הציונית העולמית מאז היווסדה לפני יובל שנים עמדה בראש תנועת העם היהודי ומאמציו להגשים חזון דורות לשוב למולדתו, ובעזרת חוגים וגופים יהודים אחרים נשאה באחריות מרכזית לכינון מדינת ישראל.



2א. הסוכנות היהודית לארץ-ישראל היא התאגדות מרצון עצמאית, מורכבת מן ההסתדרות הציונית העולמית ומארגונים וגופים אחרים; היא פועלת במדינת ישראל בתחומים שבחרה בהסכמת הממשלה.



3. ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית לארץ-ישראל שוקדות כמקודם על העלייה ומנצחות על מפעלי קליטה והתיישבות במדינה.
הסעיפים הבאים עוסקים בסמכותן של ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית ובציפיותיה של המדינה מהן:
4. מדינת ישראל מכירה בהסתדרות הציונית העולמית ובסוכנות היהודית לארץ-ישראל כסוכנויות המוסמכות שיוסיפו לפעול במדינת ישראל לפיתוח הארץ ויישובה, לקליטת עולים מהתפוצות ולתיאום פעולותיהם בישראל של מוסדות ואיגודים יהודיים הפועלים בתחומים אלה.



5. ייעוד קיבוץ הגלויות העומד במרכז משימותיהן של מדינת ישראל ושל התנועה הציונית בימינו, מחייב מאמצים מתמידים של העם לתפוצותיו; ולכן מצפה מדינת ישראל להשתתפותם של כל היהודים, כיחידים וכגופים, בבנין המדינה ובעזרה לעליית המוני העם לתוכה, ורואה צורך באיחוד כל קיבוצי היהודים למטרה זו.



6. מדינת ישראל מצפה למאמצים מצד ההסתדרות הציונית העולמית להשגת איחוד זה; אם למטרה זו תחליט ההסתדרות הציונית, בהסכמת הממשלה ובאישור הכנסת, להרחיב את בסיסה, ייהנה הגוף המורחב מהמעמד שהוענק במדינת ישראל להסתדרות הציונית העולמית.



6א. הוראות סעיפים 5 ו-6 יחולו על הסוכנות היהודית לארץ-ישראל בשינויים המחויבים לפי העניין.
סעיף 6ב לחוק, שנוסף לו בשנת 2015, מסמיך את ממשלת ישראל לאצול מסמכויותיה בתחום ההתיישבות ובתחומים נוספים לחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית, "ובכלל זה להקצות משאבים, לבצע פעולות תכנון ופיתוח, לפרסם מכרזים ולהתקשר עם גורמים אחרים, להפעיל מערך ליווי וייעוץ להתיישבות ולסייע בפיתוח התשתיות הקהילתיות והכלכליות בהתיישבות".
סעיפים נוספים קובעים שפרטי מעמדן וצורת שיתוף הפעולה של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית עם הממשלה ייקבעו באמנות שייכרתו בישראל בין הממשלה ובין כל אחד משני גופים אלה.
בפסיקה

בג"ץ קעדאן: בעקבות אמנות שנחתמו בין ממשלת ישראל לבין הסוכנות היהודית לארץ-ישראל בהתאם לחוק זה, הקצתה המדינה לסוכנות היהודית, באמצעות מינהל מקרקעי ישראל, קרקעות ששימשו להקמת היישוב הקהילתי קציר. בני הזוג קעדאן ביקשו להתגורר ביישוב זה, אך נדחו משום שהם ערבים. בני הזוג קעדאן עתרו לבג"ץ נגד החלטה זו, ובבג"ץ קעדאן נפסק כי מפני שמדינת ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית, עליה לקדש את ערך השוויון ומכאן שהתרת התיישבות ליהודים בלבד היא בגדר הפרה של החוק. באוגוסט 2007, למעלה מעשר שנים לאחר שהחלו במאבקם, קיבלו בני הזוג קעדאן את האישור לבנות את ביתם ביישוב קציר.
פרופ' אליאב שוחטמן חלק על פסק דין זה וכתב:
פסילת חבר הכנסת עזמי בשארה: לקראת הבחירות לכנסת ה-16 פסלה ועדת הבחירות המרכזית את מועמדותו של חבר הכנסת עזמי בשארה, בין השאר בעקבות הטענה שהצעת חוק שהגיש, לביטולם של חוק קרן קיימת לישראל, חוק קרן היסוד וחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל, משקפת את מטרתו לשנות את אופייה של ישראל ממדינה יהודית למדינה יהודית-ערבית. החלטת הפסילה בוטלה על ידי בג"ץ.
עתירה לביטול "חוק החטיבה להתיישבות": נגד תיקון מס' 2 לחוק, שהוסיף לחוק את סעיף 6ב העוסק במעמדה של החטיבה להתיישבות, הוגשו עתירות לבג"ץ בדרישה לבטל תיקון זה, בנימוק שאינו חוקתי, בהיותו מנוגד להוראות חוק יסוד: הממשלה, ונוכח פגיעתו הבלתי מידתית, לדעת העותרים, בזכויות החוקתיות לכבוד ולשוויון של האוכלוסייה הערבית בישראל, או לחלופין לבטל את החלטת הממשלה שבאה בעקבותיו, בנימוק שזו שזו חורגת ממתחם הסבירות, מהווה הסדר ראשוני המצריך חקיקה ראשית, ושנפלו פגעים מהותיים בהליך קבלתה המחייבים את ביטולה. העתירה נדחתה, אך בפסק הדין נאמר כי:
הערות שוליים

↑  הישיבה המאה ­ושלושים ­ושתים של הכנסת השנייה, דברי הכנסת, 4 בנובמבר 1952
1 2  חוק מעמד ההסתדרות הציונית העולמית - הסוכנות היהודית לארץ-ישראל, תשי"ג-1952, ס"ח 112 מ-2 בדצמבר 1952
↑  הצעת חוק מעמד ההסתדרות הציונית העולמית - הסוכנות היהודית לארץ ישראל (תיקון), תשל"ד-1974, ה"ח 1115 מ-21 במאי 1974
↑  חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל (תיקון מס' 2), התשע"ו-2015, ס"ח 2518 מ-29 בדצמבר 2015
↑  אצילת סמכויות הממשלה בתחום ההתיישבות והסדרת מערכת היחסים שבין ממשלת ישראל לבין החטיבה להתיישבות, החלטה 1998 של ממשלת ישראל מ-9 באוקטובר 2016
↑  צבי לביא, החטיבה להתיישבות קיבלה מעמד רשמי, באתר ynet, 24 בדצמבר 2015
↑  הצעת חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ־ישראל (תיקון מס' 2) (מעמד החטיבה להתיישבות), התשע"ו–2015, ה"ח הכנסת 602 מ-26 באוקטובר 2015
1 2  חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל (תיקון מס' 3), התשע"ז-2017, ס"ח 2625 מ-3 באפריל 2017
1 2  הצעת חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ־ישראל (תיקון מס' 3) (התקשרות למימוש מטרות ציבוריות), התשע"ז–2017, ה"ח הכנסת 704 מ-20 במרץ 2017
↑  בג"ץ 6698/95 עאדל קעדאן נ' מינהל מקרקעי ישראל ואחרים, ניתן ב־8 במרץ 2000
↑  אליאב שוחטמן, חוקיותה וחוקתיותה של התיישבות יהודית בארץ־ישראל, משפט וממשל ו', תשס"א
↑  א"ב 50/03 ועדת הבחירות המרכזית לכנסת השש-עשרה נגד ח"כ עזמי בשארה, ניתן ב-15 במאי 2003
↑  בג"ץ 9518/16 פרופ' אלון הראל נ' כנסת ישראל, ניתן ב־5 בספטמבר 2017
הפיגוע בנמל התעופה חאמיד כרזאי

| חלק מנסיגת כוחות ארצות הברית מאפגניסטן (2021) |
| --- | --- |

מקום הפיצוץ הראשון בנמל התעופה חאמיד כרזאי
 תאריך:  26 באוגוסט 2021
 מקום:  אפגניסטן נמל התעופה הבינלאומי חאמיד כרזאי, אפגניסטן
 מטרה:  פגיעה בפינוי מאפגניסטן
 קואורדינטות:  34°33′31″N 69°13′13″E﻿ / ﻿34.558611111111°N 69.220277777778°E﻿ / 34.558611111111; 69.220277777778
 סוג:  פיגוע משולב התאבדות וירי
 נשק:  חגורת נפץ
 הרוגים:  לפחות 183
 פצועים:  לפחות 200
 מבצע:  המדינה האסלאמית מחוז ח'וראסאן
 he
 
הפיגוע בנמל התעופה חאמיד כרזאי הוא פיגוע טרור משולב שהתרחש ב-26 באוגוסט 2021 בנמל התעופה הבינלאומי חאמיד כרזאי שבקאבול, בירת אפגניסטן. הפיגוע התרחש שעות לאחר פרסום התרעות על פיגוע טרור אפשרי של דאעש בנמל. לפחות 183 בני אדם נרצחו, בהם 13 אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית.
רקע

לאחר נפילת קאבול לידי ארגון הטרור טליבאן, הפך נמל התעופה הבינלאומי חאמיד כרזאי לנקודת הפינוי היחידה מאפגניסטן. ביום הפיגוע עדיין היו בנמל התעופה ובסביבתו כ-10,000 אנשים.
הפיגוע

ב-26 באוגוסט 2021 פרסמה מחלקת המדינה של ארצות הברית התרעה חמורה על פיגוע טרור אפשרי של מחוז ח'וראסאן של המדינה האסלאמית "בטווח הזמן המיידי", בשער "אַבּי" המזרחי של נמל התעופה חאמיד כרזאי. בריטניה פרסמה התרעה דומה. בעקבות זאת, ארצות הברית ובעלות בריתה קראו להמונים ולאזרחיהן לעזוב את נמל התעופה.
בסמוך לשעה 17:48 (שעון קאבול) מחבל דאעש הפעיל חגורת נפץ ליד שער אבי, בתעלת ביוב שהובילה לעמדות אמריקאיות ובריטיות. בעקבות הפיצוץ כל שערי נמל התעופה נסגרו, והתפתח קרב יריות במהלכו מחבלים נוספים פתחו באש לעבר חיילים ואזרחים.
בפיגוע נהרגו לפחות 183 איש, בהם מספר ילדים, אפגנים, ו-13 חיילים אמריקאים, ונפצעו לפחות 140, ובהם כוחות טורקיים, 15 חיילים אמריקאים, ולוחמים רבים של הטליבאן.
לאחר הפיגוע

תושבי קאבול דיווחו ששמעו פיצוץ שלישי במרחק מספר קילומטרים משדה התעופה. לטענת דובר הטליבאן, היה מדובר בפיצוץ מבוקר של צבא ארצות הברית שנועד להשמדת תחמושת.
כשש שעות לאחר תחילת הפיגוע, מחוז ח'וראסאן של המדינה האסלאמית נטל עליו אחריות ופרסם את שמו ותמונתו של המחבל המתאבד עבד א-רחמן א-לוגרי.
מזכיר ההגנה של ארצות הברית, לויד אוסטין, הצהיר בעקבות האירוע כי נסיגת ארצות הברית מאפגניסטן תימשך, על אף ההערכה כי יהיו התקפות נוספות מצד דאעש, בין השאר באמצעות מכוניות תופת. נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, נשא נאום וענה על שאלות עיתונאים בנוגע לפיגוע ולהמשך הנסיגה. ביידן פנה במסר לטרוריסטים האחראים לפיגוע: "אנו לא נסלח. אנו לא נשכח. אנו נרדוף אתכם ונגבה מכם מחיר".
בעקבות האירוע והחששות מהתקפות נוספות מצד דאעש, ארצות הברית החלה לחלוק מודיעין עם כוחות הטליבאן. למחרת, הופצצו 2 מטרות של דאעש באפגניסטן. כחלק מההפצצות נהרגו 10 חפים מפשע בשל זיהוי שגוי.
ב-30 באוגוסט הושלמה הנסיגה, עם עזיבת הכוחות האחרונים את קאבול.
ב-5 במרץ 2025 הודיע ראש ה-FBI, קאש פאטל, כי ארצות הברית עצרה את אחד המבצעים של הפיגוע.
הערות שוליים

1 2 3 4 5  מואב ורדי, עמיחי שטיין ואיתמר מרגלית, הפיגוע הכפול בקאבול: לפחות 80 הרוגים ו-150 פצועים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 באוגוסט 2021
1 2  Rasmussen, Yaroslav Trofimov, Nancy A. Youssef and Sune Engel (2021-08-27). "Kabul Airport Attack Kills 13 U.S. Service Members, at Least 90 Afghans". Wall Street Journal (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2021-08-27.
1 2 3  מערכת כאן חדשות, כעת: ביידן נואם בעקבות הפיגוע בקאבול, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 27 באוגוסט 2021
↑  Large explosion at Abbey Gate at the Kabul airport באתר ג'רוזלם פוסט, 26 באוגוסט 2021 (באנגלית)
1 2 3 .
חשש מפיגוע מיידי בנמל התעופה בקאבול: "כבר לא בטוח להמריא משם", באתר ynet, 26 באוגוסט 2021
Adam Shaw, Explosion outside Kabul airport wounds at least 3 US Marines; Pentagon confirms second blast, Fox News, ‏2021-08-26 (באנגלית אמריקאית)
Jim Sciutto and Tim Lister CNN, US concerned about 'very specific threat stream' from ISIS-K against crowds outside Kabul airport, CNN
↑  Sam Meredith, UK reports 'high threat' of terrorist attack at Kabul airport; U.S. urges people to stay away, CNBC, ‏26 באוגוסט 2021 (באנגלית)
1 2 3  מתקפת הטרור של דאעש בקאבול: יותר מ-85 הרוגים, בהם 13 חיילים אמריקנים, באתר ynet, 26 באוגוסט 2021
↑  מניין ההרוגים באפגניסטן עלה ל-170; ארה"ב נערכת לפיגועים נוספים של דאעש, באתר וואלה, 27 באוגוסט 2021
↑  Statement by Secretary of Defense Lloyd J. Austin III on the Attack at Hamid Karzai Intern, U.S. Department of Defense (באנגלית אמריקאית)
↑  יותר מ-100 הרוגים בקאבול: ארה"ב נערכת לפיגועים נוספים, באתר ynet, 27 באוגוסט 2021
↑  "עוד פיגוע בתוך 36 שעות": הכירו את דאעש האפגני, באתר ynet, 28 באוגוסט 2021
↑  סוכנויות הידיעות, ‏דיווח: ארה"ב הרגה בשוגג 10 חפים מפשע באפגניסטן כשחשבה שהיא מסכלת פיגוע, באתר מעריב אונליין, 11 בספטמבר 2021
↑  Melissa Mahtani, Melissa Macaya, Veronica Rocha, Brad Lendon, Jessie Yeung and Sheena McKenzie, US announces completion of Afghanistan withdrawal, CNN, ‏2021-08-30 (באנגלית)
↑  גיא אלסטר‏, אפגניסטן: הכוחות האמריקניים האחרונים עזבו את קאבול, באתר וואלה, 30 באוגוסט 2021
תמונתו של המחבל המתאבד עבד א-רחמן א-לוגרי
חוק השימוש בתאריך העברי

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  4 באוגוסט 1998
 תאריך חקיקה עברי:  י"ב באב תשנ"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת הארבע עשרה
 תומכים:  19
 מתנגדים:  5
 נמנעים:  4
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 1682, עמ' 312
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד ראש הממשלה
 נוסח מלא:  חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח-1998
 
כותרת מכתב שנשלח מלשכת היועץ המשפטי לממשלה ובה ציות לחוק השימוש בתאריך העברי
חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח-1998 מחייב את מוסדות המדינה לציין את התאריך העברי בכל מכתב רשמי ובכל הודעה רשמית היוצאים מטעמם.
היסטוריה חקיקתית

כבר בראשית ימי המדינה ניתנה הנחיה ממשלתית שהתאריך העברי יצוין על ידי משרדי הממשלה בכל מכתב רשמי.
חוק השימוש בתאריך העברי נחקק ביוזמת חבר הכנסת אבנר חי שאקי, אושר בכנסת ב-28 ביולי 1998 ונכנס לתוקף ב-4 בפברואר 1999. דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בו:
מוצע לחייב רשות ציבורית, כהגדרתה בהצעת החוק, להשתמש בתאריכים לפי הלוח העברי במכתביה הרשמיים ובהודעותיה לציבור בשפה העברית; בכך יוטמע בתודעת הציבור השימוש בתאריך העברי, המהווה חלק בלתי נפרד מהתרבות היהודית.
החוק לא עבר כל שינוי מאז שנחקק. ביולי 2018 קיבל התאריך העברי חיזוק בחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי, שסעיף 8 שלו קובע: "הלוח העברי הוא לוח רשמי של המדינה ולצידו ישמש הלוח הלועזי כלוח רשמי".
תמצית החוק

החוק מגדיר רשות ציבורית – "המדינה ומוסדותיה, רשות מקומית, מוסד חינוך רשמי כמשמעותו בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949, מוסד מוכר להשכלה גבוהה, תאגיד שהוקם בחוק וחברה ממשלתית". כל אלה מחויבים לציין את התאריך העברי בכל מכתב רשמי ובכל הודעה רשמית היוצאים מטעמם. לנוחות הציבור הבקי יותר בלוח הלועזי קובע החוק כי התאריך הלועזי יצוין נוסף על התאריך העברי. החוק קובע שהוראותיו לא יחולו על רשות מקומית שמרבית תושביה אינם יהודים, ועל מוסד חינוך רשמי ומוסד מוכר להשכלה גבוהה ששפת ההוראה בהם אינה עברית.
מימוש החוק

חוק זה נדון בפסקי דין מעטים מאוד.
בשנת 2009 פסק בג"ץ בעתירה נגד שינוי רישום דתה של העותרת, במשרד הפנים, מיהודיה לחסרת דת ומחיקת תאריך הלידה העברי מתעודת הזהות שלה וכן כנגד הדרישה מבנה של העותרת ואשתו, לעזוב לאלתר את הארץ. בג"ץ קיבל את העתירה.
בשנת 2016 נדחה ערעורו של נהג חדש שביקש להסתמך על חוק השימוש בתאריך העברי. הנהג קיבל רישיון נהיגה ב-21 באוקטובר 2013 - י"ז בחשוון תשע"ד. ב-17 באפריל 2014 - י"ז בניסן תשע"ד נתפס הנהג נוהג ללא מלווה, ועל כך הורשע בכך שנהג ללא מלווה אף על פי שטרם חלפו שישה חודשים מיום קבלת רישיון הנהיגה. להגנתו טען הנהג שלפי הלוח העברי חלפו שישה חודשים, ובהתאם לחוק השימוש בתאריך העברי יש לזכותו. ערעורו נדחה בהתאם להוראות סעיף 3 לחוק הפרשנות, הקובעות כי "שנה" ו"חודש" - לפי הלוח הגריגוריאני, ואם צוינה תחילת תקופתם או סופה לפי הלוח העברי בלבד – לפי הלוח העברי.
בפסק דין אחר בענייני תחבורה ציין השופט: "בשולי הדברים, ומבלי שתהיה לדבר השפעה, אומר, שטען המערער טענה שובת לב בעניין היעדר התאריך העברי מדו"ח התנועה שקיבל המערער ומדו"חות שהמשטרה נותנת בכלל. אחרי הכל בשנת 1998 חוקקה הכנסת "חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח–1998" על-פיו מחויבת רשות ציבורית, דהיינו, המדינה ומוסדותיה גם כן, לציון תאריך עברי בכל מכתב. אין מדובר בנימוק לקבלת הערעור, אך הנני סבור שכדאי לתת את הדעת לעניין זה."
בעקבות פנייה של הפורום המשפטי למען ארץ ישראל הורה נשיא בית המשפט העליון, אשר גרוניס, שמערכת המשפט בישראל תציית לחוק זה, ותציין את התאריך העברי בהזמנות לדיונים בבתי המשפט.
הערות שוליים

↑  האם חובה לציין תאריך עברי במכתבים ממשלתיים?, מעריב, 24 ביולי 1958
↑  חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח-1998, ס"ח 1682 מ-4 באוגוסט 1998
↑  בג"ץ 4504/05 ראיסה ולדימיר סקבורצוב ואחרים נ' השר לבטחון פנים ושר הפנים, ניתן ב־4 בנובמבר 2009
↑  עפת (נצרת) 4883-01-16 אלירן גבאי נגד מדינת ישראל, ניתן ב-30 במאי 2016
↑  עפת (ת"א) 62871-05-16 רשידי פאזל יצחק נגד מדינת ישראל, ניתן ב-23 יוני 2016
↑  אורי פולק, ‏בית המשפט נזכר בתאריך העברי,  באתר כיפה, 10 באוקטובר 2012
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית

| --- | --- |

 פרטי החוק
 תאריך חקיקה:  9 ביולי 2018
 תאריך חקיקה עברי:  כ"ו בתמוז תשע"ח
 גוף מחוקק:  הכנסת העשרים
 תומכים:  74
 מתנגדים:  10
 חוברת פרסום:  ספר החוקים 2733, עמ' 756
 הצעת חוק:  פרטית
 משרד ממונה:  משרד החינוך
 מספר תיקונים:  0
 נוסח מלא:  חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018
 
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018 קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בגין פעילות התנדבותית או שירות מילואים.
היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק הוגשה על ידי ועדת החינוך, התרבות והספורט ביוזמתם של חברי הכנסת מירב בן-ארי ואורן חזן ומטרתה הוצגה בדברי ההסבר להצעה:
החוק אושר בכנסת ב-9 ביולי 2018, ותחילתו בשנת הלימודים ה'תשע"ט (כלומר החל מאוקטובר 2019).
הוראות החוק

החוק קובע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בעבור פעילות שהיא אחד מאלה:
פעילות חברתית וקהילתית של 30 שעות לפחות בהתנדבות בשנת לימודים אחת. ארגונים פוליטיים או מפלגתיים אינם נכללים בארגונים שפעילות בהם נכללת בקטגוריה זו.
שירות מילואים של 14 ימים לפחות בשנת לימודים.
מימוש החוק

אוניברסיטאות ומכללות בישראל פרסמו תקנונים המסדירים קבלת נקודות זכות לפי חוק זה. שיקול הדעת הנתון למוסדות האקדמיים בקביעת הארגונים שפעילות בהם מזכה בנקודות זיכוי בא לידי ביטוי בשנת 2020, כאשר האוניברסיטה העברית בירושלים צירפה את "אם תרצו" לרשימה של כ-140 ארגונים שהפעילות בהם מזכה את הסטודנט בנקודות זכות אקדמיות, וכך פעלה גם אוניברסיטת אריאל בשומרון, ואילו אוניברסיטת תל אביב החליטה שלא להעניק נקודות זכות על התנדבות ב"אם תרצו", בנימוק שלארגון יש צביון פוליטי.
הערות שוליים

↑  הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע"ח–2018, ה"ח הכנסת 778 מ-15 במאי 2018
↑  חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע״ח–2018, ס"ח 2733 מ-18 ביולי 2018
↑ דוגמאות:
תוכנית לעידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, באתר אוניברסיטת תל אביב
קבלת נ"ז חברתיות בגין מעורבות חברתית או שירות מילואים, באתר האוניברסיטה הפתוחה
תקנון - מעורבות חברתית עבור קרדיט אקדמי, באתר המסלול האקדמי המכללה למינהל
↑   שירה קדרי-עובדיה, האוניברסיטה העברית תעניק נקודות זכות אקדמיות עבור התנדבות ב"אם תרצו", באתר הארץ, 13 בפברואר 2020
↑   אור קשתי ושירה קדרי-עובדיה, אוניברסיטת ת"א סירבה להעניק נקודות זכות אקדמיות עבור התנדבות באם תרצו, באתר הארץ, 19 בפברואר 2020
ي

ערך זה עוסק באות באלפבית הערבי. אם התכוונתם לאות באלפבית הקירילי, ראו .
האות יא (בערבית "ياء") היא האות ה-28 והאחרונה באלפבית הערבי. לפניה באה המילה ואו.
האות ي היא משויכת לקבוצת בנתית' המורכבת מ-5 אותיות הדומות בצורתן אחת לשנייה.

ליא שני שימושים: כאם קריאה בהופעתה אחרי עיצור המנוקד בכסרה, היא מאריכה את התנועה. וכעיצור עצמאי היא מייצגת /j/ (כמו יו"ד עיצורית). כאשר יא מופיעה באמצע או בסוף מילה, כמעט תמיד היא מופיעה בתור אם קריאה. יא יכולה לשמש גם כ"כיסא" להמזה, ئ, ואז היא מייצגת את העיצור /ʔ/ (כמו אל"ף עיצורית).
יא בסוף מילה כאשר לפניה כסרה משמשת כסופית לציון שייכות בגוף ראשון יחיד, ـِي, כך كتاب (כִּתַּאבּ) תרגומו "ספר", ו-كتابي (כִּתַּאבִּי) פירושו "הספר שלי", בדומה לעברית.
יא א-נסבה היא יא המנוקדת בשדה (כלומר, מודגשת) ומשמשת כסופית שהופכת שם עצם לשם תואר, בדומה לעברית. כך مصر (מִצְר) תרגומו "מצרַים", ו-مصريّ (מִצְרִיּ) פירושו "מצרי".
רוב דוברי הערבית המצרית לא יכתבו את הנקודות מתחת ליא בצורתה הסופית, כמו בפרסית, דבר שיכול לגרום לבלבול בינה ובין אליף מקצורה (אליף מקוצרת), שעשויה להופיע בסופי מילים ואמנם נראית כמו יא חסרת נקודות, אך למעשה תפקידה הוא להאריך תנועת פתחה, בדומה לאליף שותקת.
בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות, למעט דוד'ארז.
מקור האות יא הוא ב"יוד" הפניקית ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים:
אלפבית עברי – י
אלפבית לטיני – I,i
אלפבית יווני – Ι,ι
אלפבית סורי – ܝ
סקוט בסנט

סקוט קנת' הומר בסנט (באנגלית: Scott Kenneth Homer Bessent; נולד באוגוסט 1962) הוא משקיע ומנהל קרן גידור אמריקאי, המכהן כמזכיר ה-79 של מחלקת האוצר של ארצות הברית בממשלו השני של הנשיא דונלד טראמפ, מאז ינואר 2025. הוא המייסד של חברת ההשקעות קבוצת קי סקוור.
בסנט שימש כמגייס תרומות ותורם מרכזי עבור דונלד טראמפ. הוא היה יועץ כלכלי לקמפיין של טראמפ לנשיאות ב-2024. בנובמבר 2024, הנשיא הנבחר טראמפ הכריז כי ימנה את בסנט למזכיר האוצר בממשלו השני. עם אישור הסנאט של ארצות הברית את מינויו, נהיה בסנט להומוסקסואל הבכיר ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית, והשני שמונה לתפקיד בקבינט האמריקאי לאחר פיט בוטיג'ג'.
ביוגרפיה

סקוט נולד בדרום קרוליינה, לברברה (מקלאוד) ולהומר גסטון בסנט ג'וניור, סוכן נדל"ן.
בסנט קיבל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת ייל בשנת 1984. בזמן לימודיו בקולג', הוא היה עורך ב-The Yale Daily News (אנ') ונשיא חברת Wolf's Head (אנ').
קריירה

בסנט למד אצל ג'ים רוג'רס. לאחר סיום הלימודים, הוא עבד ב-Brown Brothers Harriman & Co. (BBH)‏ (אנ'). וחברות נוספות. הוא הצטרף ל-Soros Fund Management (אנ') ב-1991, היה שותף לפעילות החברה לאורך שנות ה-90, ובסופו של דבר הפך לראש שלוחת החברה בלונדון. ב-1992, ההימור שלו על קריסת רביעי השחור (אנ') של הלירה שטרלינג הבריטי גרף למעלה ממיליארד דולר עבור החברה. ההימור שלו מול הין היפני ב-2013 הביא רווח נוסף לחברה.
לאחר שהתפטר מ-Soros Fund Management בשנת 2000, הקים קרן גידור של מיליארד דולר. הקרן נסגרה ב-2005. הוא אמר שהוא למד שאסור לו לשנות את הסגנון שלו או את המבנה של החברה בגלל העדפות המשקיעים. הוא גם היה יועץ השקעות בכיר בקרן Protégé Partners. הוא חזר ל-Soros Fund Management וכיהן כמנהל השקעות ראשי מ-2011 עד 2015. הוא עזב ב-2015 והקים חברה חדשה, קבוצת קי סקוור.
קריירה > קבוצת קי סקוור

בסנט הקים את קבוצת קי סקוור ב-2015 עם מייקל גרמינו. הקבוצה משתמשת בניתוח גאופוליטי וכלכלי כדי לבצע השקעות מאקרו. קי סקוור קיבלה השקעה של 2 מיליארד דולר מג'ורג' סורוס. בסוף 2017 עמד שווי הנכסים של קי סקוור על 5.1 מיליארד דולר. בלומברג דיווח במאי 2018 כי קי סקוור השיגה ביצועים טובים יותר מהמתחרים והמשיכה לייצר עניין משמעותי של משקיעים.
קריירה > פוליטיקה

בשנת 2000, בסנט אירח גיוס כספים עבור אל גור בביתו בניו יורק. הוא גם תרם לברק אובמה והילרי קלינטון. ב-2016 תרם מיליון דולר לוועדת ההשבעה של דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית ב-2017.
בפברואר 2024, הוא אירח כנס גיוס כספים בגרינוויל שבו גייס כמעט 7 מיליון דולר לקמפיין של דונלד טראמפ לנשיאות. באפריל 2024, אירח כנס גיוס כספים בפאלם ביץ' שגייס 50 מיליון דולר עבור קמפיין טראמפ. ביולי 2024 דיווח בלומברג ביזנסוויק שבסנט משמש כיועץ כלכלי מרכזי לטראמפ. הוא הציע תוכנית כלכלית של שלוש נקודות לטראמפ על פי המדיניות הכלכלית של ראש ממשלת יפן שינזו אבה. הוא שיבח את הצעתו של טראמפ ליישם מכסי יבוא רחבים. לגבי התחייבותו של טראמפ להטיל מכסים גורפים של 20% על כל היבוא, וטען כי אלו "היו עמדות מקסימליסטיות שככל הנראה ירדו בשיחות עם שותפי סחר".
ב-22 בנובמבר 2024, הנשיא הנבחר, דונלד טראמפ הודיע על כוונתו למנות את בסנט לשמש כמזכיר האוצר של ארצות הברית בקבינט הממשל השני שלו.
ב-28 בינואר 2025 אישר הסנאט האמריקאי את מינויו של בסנט לתפקיד מזכיר האוצר של ארצות הברית ברוב של 68 מול 29.
חיים אישיים

בסן מתגורר בצ'ארלסטון, קרוליינה הדרומית, עם בן זוגו, שהיה תובע בעיר ניו יורק, ג'ון פרימן. לזוג שני ילדים.
הערות שוליים

↑  "Soros appoints new CIO to family office". Financial Times. 19 בספטמבר 2011. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Soros's Investment Chief to Depart". The Wall Street Journal. 4 באוגוסט 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Soros' CIO to Start Own Hedge Fund with $2 Bln". Reuters. 4 באוגוסט 2015. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Rogers, Alex; Politi, James (13 באוקטובר 2024). "Trump would not weaken the dollar, says adviser Scott Bessent". Financial Times. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Franey, James (22 בנובמבר 2024). "Donald Trump to tap Scott Bessent for Treasury secretary, ending fierce battle for key job: sources". The New York Postaccess-date=November 23, 2024 (באנגלית אמריקאית). {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Cheung, Brian; Sonnier, Olympia; Richards, Zoë (22 בנובמבר 2024). "Trump picks Scott Bessent to serve as treasury secretary". NBC News (באנגלית). נבדק ב-23 בנובמבר 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  McDermott, John (31 ביולי 2022). "SC hedge fund investor looks to spread the word about math and financial literacy". Post and Courier. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Zuckerman, Gregory; Rudegeair, Peter (10 באוקטובר 2024). "The Ex-Soros Executive Who is Trump's New Obsession". The Wall Street Journal. {{cite news}}:  (עזרה)
| הקבינט של ארצות הברית ארצות הברית |
| --- | --- | --- |
| בעלי תפקידים על פי חוק | נשיא ארצות הברית: דונלד טראמפ   סגן הנשיא: ג'יי. די. ואנס   מזכיר המדינה מרקו רוביו • מזכיר האוצר סקוט בסנט • מזכיר ההגנה פיט הגסת' • התובעת הכללית פאם בונדי • מזכיר הפנים דאג בורגום • מזכירת החקלאות ברוק רולינס • מזכיר המסחר הווארד לוטניק • מזכיר העבודה בפועל וינס מיקון • מזכיר הבריאות ושירותי האנוש רוברט קנדי ג'וניור • מזכירת השיכון והפיתוח העירוני סקוט טרנר • מזכיר התחבורה שון דאפי • מזכיר האנרגיה כריס רייט • מזכירת החינוך לינדה מקמהן • המזכיר לענייני חיילים משוחררים דאג קולינס • מזכירת ביטחון המולדת קריסטי נואם |  |
| בעלי תפקידים ברמת קבינט | מנהל הסוכנות לעסקים קטנים בפועל אוורט וודל • ראש ה-CIA ג'ון רטקליף • מנהל הסוכנות להגנת הסביבה לי זלדין • ראש סגל הבית הלבן סוזי ויילס • מנהל משרד הניהול והתקציב ראסל ווט • השגרירה באו"ם בפועל דורותי שיאה • נציב הסחר בפועל חואן מילאן • ראשת המודיעין הלאומי טולסי גבארד • היועץ לביטחון לאומי מייקל וולץ |  |
2006 במוזיקה

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 2006  במוזיקה |  |
< · 2004 · 2005 — 2006 — 2007 · 2008 · >
כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-20 · כל ערכי השנים במוזיקה במאה ה-21 · פורטל המוזיקה
בערך זה מצוינים אירועים שהתרחשו במהלך שנת 2006 ונוגעים לעולם המוזיקה.