stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
היסטוריה של מזרח טימור
עצמאות

תחת אילוצי זמן קשים ותוך חשש כבד לאלימות מצד צבא אינדונזיה התקיים המשאל בסופו של דבר בסיוע כוחות או"ם בלתי חמושים, ב-30 באוגוסט 1999. במשאל השתתפו 98% מבעלי זכות ההצבעה ומעל 80% תמכו בעצמאות ושללו כל אוטונומיה תחת שלטון אינדונזי. מיד אחרי פרסום התוצאה, כפי שהיה צפוי על ידי גורמים בינלאומיים שונים מראש, פרצו מהומות קשות באי ובמשך שבועיים, קבוצות חמושות אינדונזיות, מתנגדי הפירוד, השמידו את התשתית האזרחית של מזרח טימור כמעט כליל, הרגו בין אלף לאלפיים אזרחים, פצעו רבבות והבריחו המונים לאזורים נידחים באי.
בעקבות פרוץ המהומות התארגן כוח התערבות בינלאומית (INTERFET) בהובלת אוסטרליה, הופעל לחץ בינלאומי כבד על אינדונזיה לאשר לכוח לפעול ובאישור מועצת הביטחון של האו"ם פשטו הכוחות על האי באמצע ספטמבר 1999 ותוך זמן קצר וכמעט ללא אבדות, החזירו את הסדר על כנו ואפשרו את מימוש תוצאות המשאל. אחרי שנתיים של שלטון זמני ברשות האו"ם, הוכרז בדילי הבירה, ב-20 במאי 2002, על עצמאות מדינת מזרח טימור כאשר לנשיא הראשון נבחר שננה גוסמאו, שהוביל את ההתנגדות לכיבוש האינדונזי במשך 24 שנה. כשהצטרפה מזרח טימור כחברה ה-191 באו"ם ב-27 בספטמבר 2002, החליטה המדינה ששמה הרשמי יהיה שמה בפורטוגזית - טימור לאסטה - ולא שמה באנגלית או בטטום, שפת המקום.
| היסטוריה של מדינות אוקיאניה |
| --- | --- | --- |
|  אוסטרליה | אוסטרליה • נורפוק • אי חג המולד • איי קוקוס |  |
|  מלנזיה | מזרח טימור • פיג'י • קלדוניה החדשה • פפואה גינאה החדשה • איי שלמה • ונואטו |  |
|  מיקרונזיה | גואם • קיריבטי • איי מרשל • איי מריאנה הצפוניים • מיקרונזיה • נאורו • פלאו |  |
|  פולינזיה | סמואה האמריקנית • איי קוק • פולינזיה הצרפתית • ניו זילנד • ניואה • פיטקרן • סמואה • טוקלאו • טונגה • טובאלו • ואליס ופוטונה |  |
הערות שוליים

↑  ארצות הברית של אינדונזיה, דבר, 6 בנובמבר 1949
↑  סוקראנו מפורטוגל לקובה, חרות, 9 במאי 1960
צבא אינדונזיה נקרא להיכון "כל רגע" לכיבוש גיניאה החדשה, למרחב, 24 בדצמבר 1961
↑  רפובליקת טימור מבקשת עזרה, למרחב, 16 בספטמבר 1963
↑  המושבה הקולוניאלית הפורטוגלית אינה מתערערת, הצופה, 3 ביוני 1966
1 2 3  נשיא פורטוגל שלח שדר לפורד, דבר, 12 באוגוסט 1975
↑  צבי אמיתי, בין ליסבון לג׳קארטה, על המשמר, 19 במרץ 1975
↑  יהודה סבוראי, חשש למלחמת אזרחים בטימור, מעריב, 15 באוגוסט 1975
↑  יהודה סבוראי, המחתרות טובחות זו בזו והפורטוגלים מסתלקים, מעריב, 27 באוגוסט 1975
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007471697605171 
הפגנה נגד הכיבוש האינדונזי של מזרח טימור, 10 בספטמבר 1999
קלמן רייזן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1848 דזיארז'ינסק, בלארוס 
 פטירה:  יולי 1921 (בגיל 73 בערך) מינסק, הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית 
 צאצאים:  אברהם רייזן, זלמן רייזן, שרה רייזן 
 
קַלְמָן רייזן (יק"ר; ברוסית: Калман Рэйзен‏; 1848, קוידנוב, פלך מינסק, האימפריה הרוסית – יולי 1921, מינסק) היה סוחר משכיל, מתרגם וסופר שכתב ביידיש ובעברית.
רייזן למד ספרות עברית וגם ספרות גרמנית, פולנית ורוסית ולאחר מכן כתב מאמרים ושירים לכתבי עת שונים בעברית וביידיש. הוא תרגם, בין היתר, יצירות נבחרות של פרידריך שילר, אלכסנדר פושקין ואחרים ליידיש.
אוסף מפיוטיו הופיע בשנת 1893 תחת הכותרת "יונה הומיה". אחד מפיוטיו הידועים ביותר הוא "המבדיל בין קודש לחול".
קלמן רייזן היה אביהם של אברהם, זלמן ושרה רייזן.
ביאורים

↑  לא מדובר בפיוט הידוע יותר שאין יודעים מי חיברו והמזוהה רק על סמך אקרוסטיכון בפיוט כ"יצחק הקטן".
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007513536105171
עד אשר ישוב

"עד אשר ישוב" הוא הסינגל הראשון מתוך האלבום המשותף של רמי קלינשטיין וקרן פלס. השיר נכתב והולחן על ידי קלינשטיין ופלס, ויצא ב-15 בדצמבר 2015.
השיר יצא כסינגל ראשון מפרויקט עליו עובדים פלס וקלינשטיין מזה שנתיים. השיר מתאר סיטואציה של אם וילדיה הממתינים לשובו של האב. בשיר לא נאמר היכן נמצא האב אך משתמע ממנו שהוא משרת במילואים.
השיר הגיע למקומות גבוהים במצעדים השבועיים של מדיה פורסט וכן למקום השלישי במצעד השבועי של רשת ג'.
כתיבת השיר

'עד אשר ישוב', נכתב ב'צוק איתן', בשעה שהחברה הכי טובה שלי ברחה אליי עם הילדים שלה מקיבוץ בארי, כשבעלה היה במילואים בעזה. ימים קשים של דמעות וחיים של אנשים שנהרסו. באתי לרמי מפוחדת, בין הטילים, וכתבנו את השיר על אמא עם ילדים שמחכה לאבא והוא כותב לה מאוהל בעזה.
בריאיון לאקו 99 FM סיפרו השניים כי הביטוי "עד אשר ישוב" נאמר לראשונה על ידי בוגי יעלון במהלך מבצע צוק איתן והפך לשיר.
הערות שוליים

↑  מחממים את החורף: קרן פלס ורמי קליינשטיין מרגשים בדואט, באתר ‏מאקו‏, 15 בדצמבר 2015
↑  אלון הדר, קרן פלס: "אסור לממשלה להתערב בזירת האמנות", באתר ynet, 29 בינואר 2016
↑  אלון הדר, וביניהם, באתר ynet, 29 בינואר 2016
↑  קרן פלס ורמי קלינשטיין ריאיון לאקו 99, 26 במאי 2016
| קרן פלס |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | אם אלה החיים • מבול • בין העיר לכפר • איך שהשמש תזרח • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים • שקופים 2 |  |
| אלבומי הופעה | רמי קלינשטיין קרן פלס ההופעה |  |
| סיבובי הופעות | שני פסנתרים • איך שהשמש תזרח • לבד על הפסנתר • רמי קלינשטיין קרן פלס • שקופים בקיץ |  |
| קברט | לילה אחד באפריל |  |
| קרן פלס - שירים |
| --- | --- | --- |
| אם אלה החיים | "איתי" • "אם אלה החיים" • "שמעון השכן" • "פסק זמן" • "זאת שבמקומי" • "רכבת באירופה" |  |
| מבול | "מבול" • "רצה הביתה" • "במכונית ליד הים" • "פיז'ו 92'" • "תקופה של שינויים" |  |
| בין העיר לכפר | "כל היתר חולף" • "שיר לאסף" • "הצפון הפורח" • "תקליט שרוט" |  |
| איך שהשמש תזרח | "לייק וואנקה" • "כלום לא טעים" • "השעות המתות" • "גם אני" • "רק שתבואי" |  |
| רמי קלינשטיין קרן פלס | "עד אשר ישוב" • "לחיות" • "תודה" • "בגידה" |  |
| לילה אחד באפריל | "אסור" • "לילה אחד באפריל" • "כל שנה יש אפריל" |  |
| שקופים | "שקופים" • "מעבר לנהר" • "מי אני?" • "באת לי פתאום" • "שמש תיכנס" • "עוד יום עבר" |  |
| שקופים 2 | "אין סוף ללילה" • "אושר בא והולך" • "ימים אחרים" • "מרחק הזמן" • "לא אבודים" • "מישהו שמח בשבילי" • "שתי גדות" |  |
| שירים נוספים | "רק אלוהים ישפוט אותי" • "בום" • "בשדה מאחורי ביתי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 0f2a4b41-4755-4b30-a1cf-c1c352e530f2
סטיבן קיפקוריר

סטיבן ארוסיי קיפקוריר (באנגלית: Stephen Arusei Kipkorir;‏ 24 באוקטובר 1970 – 8 בפברואר 2008) היה אתלט קנייתי, זוכה מדליית ארד אולימפית (אטלנטה 1996) בריצת 1500 מטר.
ביוגרפיה

באולימפיאדת אטלנטה שנערכה ביולי-אוגוסט זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:36.72 דקות, אחרי נור א-דין מורסלי מאלג'יריה (3:35.78 דקות) ופרמין קאצ'ו מספרד (3:36.40 דקות).
ב-8 בפברואר 2008 נהרג קיפקוריר בתאונת דרכים בקניה.
שיאים אישיים > אצטדיון

ריצת 1500 מטר: 3:31.87 דקות (1996)
הערות שוליים

↑  1996 Olympic bronze medallist Stephen Arusei Kipkorir dies in road accident | NEWS | World Athletics, worldathletics.org
| --- | --- |
בקרת זהויות :  World Athletics: 14208277
יה ריבון עלם

"יָהּ רִבּוֹן עָלַם" הוא פיוט שחיבר רבי ישראל נג'ארה. פיוט זה הוא אחד הנודעים ביותר בקרב קהילות האשכנזים, אשר נוהגים לשיר אותו בסעודת ליל שבת, והספרדים הנוהגים לשיר אותו בשירת הבקשות וגם יש מיהודי תימן שנהגו לשיר אותו. לפיוט זה חוברו עשרות לחנים, ישנים ומודרניים. הפיוט נדפס לראשונה על ידי מחברו, בספרו זמירות ישראל.
מבנה ותוכן

הפיוט נכתב בשפה הארמית, והוא בנוי בצורת אקרוסטיכון, כך שחמש האותיות הראשונות של חמשת בתיו מרכיבות את המילה "ישראל". הרפרן (פזמון חוזר) של המזמור הוא ”יָהּ רִבּוֹן עָלַם וְעַלְמַיָּא אַנְתְּ הוּא מַלְכָּא מֶלֶךְ מַלְכַיָּא”, ובתרגום לעברית: "יה ריבון העולם והעולמות, אתה מלך מלכי המלכים". בספר זמירות ישראל מופיעים לאחר הפיוט הפסוקים מספר דניאל ” אָתַיָּא וְתִמְהַיָּא דִּי עֲבַד עִמִּי אֱלָהָא עליא [עִלָּאָה], שְׁפַר קָדָמַי לְהַחֲוָיָה: אָתוֹהִי כְּמָה רַבְרְבִין וְתִמְהוֹהִי כְּמָה תַקִּיפִין, מַלְכוּתֵהּ מַלְכוּת עָלַם וְשָׁלְטָנֵהּ עִם דָּר וְדָר” המהווים מעין מוטו לפיוט.
תרגום השיר לעברית

| נוסח הפיוט | תרגום לעברית |
| --- | --- |
יָהּ רִבּון עָלַם וְעָלְמַיָּא // אַנְתְּ הוּא מַלְכָּא מֶלֶךְ מַלְכַיָּא  עובַד גְּבוּרְתָּךְ וְתִמְהַיָּא // שְׁפַר קֳדָמָך לְהַחֲוָיָּא: יָהּ ריבון עולם ועולמות // אתה הוא מלך מלכי מלכים  מעשה גבורותיך ונפלאותיך // נאה לפניך לאומרם 
שְׁבָחִין אֲסַדֵּר צַפְרָא וְרַמְשָׁא // לָךְ אֱלָהָא קַדִּישָׁא דִּי בְרָא כָּל נַפְשָׁא  עִירִין קַדִּישִׁין וּבְנֵי אֱנָשָׁא // חֵיוַת בָּרָא וְעוֹפֵי שְׁמַיָּא: שבחים אסדר בוקר וערב // לך אלוה קדוש אשר ברא כל נפש  מלאכים קדושים ובני אנוש // חיות בר ועופות שמיים
רַבְרְבִין עוֹבְדָךְ וְתַקִּיפִין  // מַכִיךְ רָמַיָּא וְזַקֵף כְּפִיפִין  לוּ יִחֵי גְּבַר שְׁנִין אַלְפִין // לָא יֵעֹל גְּבוּרְתָּךְ בְּחֻשְׁבְּנַיָא: גדולים מעשיך ותקיפים // מנמיך רמים וזוקף כפופים  לוּ יחיה אדם שנים אלפים // לא יכניס גבורתך בחשבון
אֱלָהָא דִי לֵהּ יְקַר וּרְבוּתָא // פְּרוֹק יַת עָנָךְ מִפּוּם אַרְיָוָתָא  וְאַפֵּיק יַת עַמָּךְ מִגּוֹ גָּלוּתָא // עַמָּא דִּי בְחַרְתְּ מִכָּל אֻמַּיָּא: אלוה אשר לו יקר וגדולה // פדה את צאנך מפי אריות   והוצא את עמך מתוך גלות // עם אשר בחרת מכל אומות
לְמַקְדְּשָׁךְ תּוּב וּלְקֹדֶשׁ קֻדְשִׁין // אֲתַר דִּי בֵּיהּ יֶחֱדוּן רוּחִין וְנַפְשִׁין  וִיזַמְּרוּן לָךְ שִׁירִין וְרַחֲשִׁין // בִּירוּשְׁלֵם קַרְתָּא דְשׁוּפְרַיָּא: למקדשך שוב ולקודש קדשים // מקום אשר בו ישמחו רוחות ונפשות  ויזמרו לך שירים ושבחים // בירושלים קריית היופי
תרגום השיר לעברית > שינויי נוסחאות על פי נוסח המחבר

↑  הנוסח כפי המקובל כיום. בהערות שוליים שינויי נוסח על פי הנוסח שנדפס בספרו של המחבר "זמירות ישראל" ונציה
↑  עַלַּם וְעַלְמַיָּא
↑  אַנְתְּה
↑  עוֹבָדֵי
↑  גִיבַרְתָּךְ
↑  קָדָמַי
↑  אֱלָהּ
↑  המילה לא מופיעה
↑  בָרֵא
↑  ה
↑  נַשָׁא
↑  וְעוֹף
↑  עוֹבָדָךְ
↑  רַמַיָּא
↑  זְקִיף
↑  יְחֵי
↑  גְבַר
↑  יֵעוּל
↑  גִיבַרְתָּךְ
↑  בְּחוּשְׁבְּנַיָּא
↑  דִילֵיהּ
↑  אַרְיְוָתָא
↑  המילה לא מופיעה
↑  אוּמַיָּא
↑  קוּדְשִׁין
↑  יִיחְדוּן
↑  יְזַמְּרוּן
לחנים

בספר זמירות ישראל מופיע לפיוט לחן ערבי, במקאם ראשט, ובמהלך השנים הולחנו לחנים רבים נוספים. בין הלחנים המפורסמים: ניגון עממי בעל 2 בתים, לחן עיראקי, ניגונו של רבי בן ציון מבאבוב, ניגון ויז'ניץ, לחנו של ישראל גולדפרב, ניגונו של רבי צבי אלימלך מדינוב (המושר בתולדות אהרן ונדבורנה), ניגון מעליץ-ספינקא, ניגון חב”ד, וניגון פיטסבורג. הרב שלמה קרליבך הלחין לפיוט לחן שהפך לנפוץ גם לפיוט לכה דודי. כמו כן, זמרים בני זמננו כגון יצחק פוקס, אהרן רזאל, יאיר דלאל ורונן שטרן הלחינו לו לחנים חדשים.
כמו כן, הפיוט הושר בשפות יהודיות אחרות, כמו יידיש ולאדינו.
לפיוט לחן נוסף מאת חיים בנט בביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש.
לקריאה נוספת

יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אגרות שמואל, ירושלים תשפ"א, חלק ג, אגרת תתנו, עמ' 1401.
הערות שוליים

↑  זמירות ישראל - נג’רה, ישראל בן משה (page 12 of 340), באתר hebrewbooks.org
↑  פרק ג, פסוקים לב-לג
↑  האריות בפסוק זה הם משל לאומות העולם. המשורר רומז ללשון הפסוק בספר דניאל, פרק ו', פסוק כ"ג, בו מספר דניאל לדריוש שסגר הקב"ה את פי האריות באירוע של דניאל בגוב האריות.
↑  לדוגמה:https://youtu.be/OgxozwVh004
↑  למשל: https://youtu.be/mYxcgdo-OQU
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 0eab89c3-0b9a-4dc4-9159-335cd8a9b902
פיסטול (מטבע)

| --- | --- |

 משתמשים:  האימפריה הספרדית 
 
אסקודו כפול (פיסטול) מימי פליפה הרביעי, מלך ספרד, 1630
פיסטול (בצרפתית: Pistole) היה השם הצרפתי למטבע הזהב הספרדי אסקודו כפול, שהיה נפוץ משנת 1537 ולמשך כמאתיים שנה. לעיתים נקרא כך גם מטבע לואי זהב ומטבעות אחרים בעלי אותה תכולת זהב (6.7 גרם בערך של זהב 22 או 19 קרט). פיסטול אחד היה שווה כעשרה ליבר. בנוסף, נפוץ מטבע בערך ובמשקל כפול, של פיסטול כפול (double pistole). מקור המילה אינו ברור, וייתכן שנובע משמה של העיר פיסטויה.
מטבעות דומים הוטבעו גם באירלנד, סקוטלנד (על ידי ויליאם השלישי, מלך אנגליה) ופרוסיה (בשם "פרידריך זהב", על ידי פרידריך השני, מלך פרוסיה, עם ערך של 6.05 גרם זהב לפיסטול).
בתרבות

אלכסנדר דיומא האב משתמש בשם המטבע לאורך ספרו שלושת המוסקטרים כיחידת המטבע המרכזית של ימי ההתרחשות (ימי לואי השלושה עשר, מלך צרפת).
הערות שוליים

↑  Brachet, Auguste (8 באפריל 1878). "An Etymological Dictionary of the French Language". ארכיון מ-14 בינואר 2023. נבדק ב-30 בינואר 2025. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  W. A. Seaby and G. Brady, The extant Ormond Pistoles and Double Pistoles of 1646, BNJ 43:7 (1973)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  HDS: 013686
תאוויל

תַאְוּיל (בערבית: تأويل) הוא כינוי לאחד מסוגי הפרשנות לקוראן, יחד עם התפסיר. בעוד התפסיר מנסה לפרש את הפסוקים כפשוטם, התאוויל נוטה להרחיב ולהוסיף פרטים על אותם הפסוקים. בכך דומה ההבדל בין התפסיר לתאוויל להבדל בין פרשנות הפשט למקרא למדרשים. בראשית ימי האסלאם משמעותו של מושג התאוויל הייתה כמשמעותו של התפסיר, ואילו רק בהמשך נתקבעה משמעותו הנוכחית. המילה "תאוויל" עצמה מופיעה שש פעמים בקוראן.
בקוראן עצמו מופיע פסוק העוסק בפרשנות הקוראן:
הוא אשר הוריד אליך ממרומים את הספר. ישנם בו אותות מוגדרים, והם יסוד הספר, ואחרים סתומים. אלה אשר סטייה בלבם נוטים אחר הסתום אשר בו, בבקשם להכשיל ובבקשם להתחקות אחר פשרו, ואולם רק אללה ידע את פשרו.
הפרשנות הנפוצה לפסוק זה היא שהפסוקים הסתומים הם אלה שצריכים את הפירוש הנרחב, הוא התאוויל.
הערות שוליים

↑  מאיר בר-אשר, "פרשנות הקוראן", בתוך מאיר בר-אשר ומאיר חטינה (עורכים), האסלאם: היסטוריה, דת, תרבות, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017, עמ' 169-168
| אסלאם |
| --- | --- | --- |
| חמשת עמודי האסלאם | שהאדה (העדות) • אלצלאה (התפילה) • אלזכאה (הצדקה) • צום • אלחאג' (העלייה לרגל) | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| פלגים עיקריים | אסלאם סוני • אסלאם שיעי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אישים מרכזיים | מוחמד • ח'ליף ושושלות הח'ליפים • נביאי האסלאם • אימאם שיעי • מהדי • בני לווייתו של מוחמד • נשות מוחמד | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| דמויות היסטוריות נוספות | פאטמה בת מוחמד • עבדאללה אבן א-זובייר • אבו להב | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| קרבות בראשית האסלאם | קרב בדר • קרב אוחוד • קרב השוחה • קרב ח'ייבר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| אנשי דת (עולמא) | מאלכ אבן אנס • אל נעמאן בן ת'אבת אבו חניפה • אחמד אבן חנבל • מוחמד אבן אידריס א-שאפעי • אבן חג'ר אל-עסקלאני • אל-ע'זאלי | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| ערים קדושות | מכה • אל-מדינה • ירושלים • נג'ף • כרבלא • כופה • כאט'מיה • משהד • סאמרא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| האתרים הקדושים ביותר | מסגד אל-חראם • מסגד הנביא • מסגד אל-אקצא | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| חגים | הג'רה • לוח השנה המוסלמי • עיד אל-פיטר • עיד אל-אדחא • עשוראא • ארבעין • לילת אל-קאדר | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| מבנים | מסגד • מינרט • מחראב • הכעבה • אדריכלות איסלאמית | אללה, שמו של האל בדת האסלאם |
| תפקידים דתיים | אייתולה • מרג'ע • אימאם • מולא • קאדי • מופתי • מואזין |  |
| טקסטים וחוקים | קוראן • חדית' • אסנאד • מתן • תפסיר • סונה • פיקה • פתווה • שריעה |  |
| אסכולות השריעה | חנפית • חנבלית • ג'עפרית • מאלכית • שאפעית |  |
| אסכולות הכלאם | אשעריה • ג'בריה • מאתורידי • מורג'יאה • מֻעתזילה |  |
| פלגים שיעים | את'נא עשריה • אסמאעיליה • זיידים |  |
| פלגי הח'וארג' | צאפריים • אזארקה • איבאדיה |  |
| תנועות | סופיות • והאביה • סלפיה • אסלאמיזם • אסלאם ליברלי |  |
| פלגים אחרים | אומת האסלאם • חמשת האחוזים • המסורים • אחמדים • זקרי • עלווים |  |
| אמונות קשורות | באביזם • בהאאים • יזידים • סיקיזם |  |
פורטל אסלאם • מונחים בסיסיים • כל הערכים
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BNE: XX5375085  BnF: cb12114228q (data)  LCCN: sh85072967  SUDOC: 029536278  TDVİA: tevil 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אסלאם. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מירי מסיקה (אלבום)

מירי מסיקה הוא אלבום הבכורה של הזמרת מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-2 באפריל 2005, על ידי חברת התקליטים הד ארצי תחת הלייבל "עננה". האלבום הופק על ידי אורי זך ושמוליק נויפלד.
כעבור חמישה חודשים מאז יציאתו, קיבל האלבום מעמד זהב על מכירות של יותר מ-20,000 עותקים. שלושה חודשים אחר-כך האלבום הגיע למעמד פלטינה על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים. עד היום הגיע אלבום זה למעמד "פלטינה כפולה" ונמכרו ממנו למעלה מ-80,000 עותקים בישראל.
הסינגל "לשם" הפך ללהיט והופק לו קליפ. השיר מתאר מערכת יחסים בין גבר מאוהב לאשה שאיננה מחזירה לו אהבה. השיר זכה בכמה מצעדים כ"שיר השנה" והיה מועמד לשיר השנה בטקס פרסי העמ"י בערוץ 24. האלבום היה אף מועמד לתואר "אלבום השנה" בטקס פרסי עמ"י.
באלבום, לצד השירים המקוריים, ישנן שתי גרסאות כיסוי (קאברים) לשירים מוכרים: "הצל ואני" שכתב, הלחין ושר במקור יהודה פוליקר (נכלל באלבומו "פחות אבל כואב"), ו"שיר לשירה" שכתב יהונתן גפן (נכתב במקור בספרו "הכבש השישה עשר") והולחן על ידי קורין אלאל (ובוצע גם במקור על ידה). גרסתה של מסיקה זכתה להצלחה ולהשמעות רבות ברדיו.
רשימת רצועות

| שיר | אורך | מילים | לחן | עיבוד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| נובמבר | 03:28 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| אתה אף פעם | 03:55 | איה כורם | איה כורם | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| טיפה טיפה | 03:55 | דידי שחר | דידי שחר | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| מפלס המצב רוח | 03:23 | מיכאל וקנין | תמיר חיטמן | אורי זך |
| בקרקס הזה | 04:19 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך |
| באה אליכם | 02:58 | דידי שחר | דידי שחר | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| אף אחת | 04:02 | צרויה להב | שמוליק נויפלד | אורי זך, שמוליק נויפלד וגיל פלדמן |
| טיול לילי | 03:33 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| שיר תקווה | 04:33 | מיכאל וקנין | שמעון בוסקילה | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| לשם | 04:00 | קרן פלס | קרן פלס | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| תן לי סימן | 03:52 | איתי זילברשטיין ומאיר עמר (נערי רפול) | איתי זילברשטיין ומאיר עמר | אורי זך ושמוליק נויפלד |
| שני כוכבים | 02:37 | ארז ברזוליק | אורי זך ומירי מסיקה | אורי זך |
| הצל ואני | 05:27 | יהודה פוליקר | יהודה פוליקר | אורי זך בשיתוף דנה אביתר, גיא יונה ואסף ברק |
| שיר לשירה | 05:00 | יהונתן גפן | קורין אלאל | אורי זך ושמוליק נויפלד  |
המשתתפים באלבום

תופים: אשר פדי, תומר צדקיהו


בס: בנצי גפני, מיקי ורשאי


סינתי בס: אורי זך


תכנותים, קלידים: אורי זך, שמוליק נויפלד, רביב בן מנחם


פסנתר: אורי זך, גיל פלדמן


עוּד, סאז: יניב טייכמן


רביעיית מיתרים: לודה אוזריצקי


גיטרות: דודו טסה, יונתן פריג', לידור לוי


כלי הקשה: אורן בלבן


כינור: פליקס מזרחי


חליל: אמיר שהסאר


אקורדיון: שמוליק נויפלד
הערות שוליים

↑  בלעדי ל"ידיעות אחרונות": מירי מסיקה, באתר ynet, 11 בספטמבר 2007
| מירי מסיקה |
| --- | --- | --- |
| אלבומי אולפן | מירי מסיקה • שלום לאמונות • חדשות טובות • מלך • סימנים על החול • אלוהי הדברים הקטנים • אוקיינוס ‏•‏‏ שלך, אסי |  |
| אלבומי הופעה | הופעה אקוסטית בזאפה • הופעות במפעל הפיס • מירי מסיקה והפילהרמונית הישראלית Live |  |
| חברות תקליטים | הד ארצי • הליקון • התו השמיני • עננה |  |
| מירי מסיקה – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| מירי מסיקה | "טיפה טיפה" • "נובמבר" • "לשם" • "אף אחת" • "באה אליכם" • "שיר לשירה" • "תן לי סימן" |  |
| שלום לאמונות | "שלום לאמונות" • "ממי" • "עכשיו אתה חוזר בחזרה" • "אם זאת האהבה שלך" • "שירה" • "הוא" |  |
| חדשות טובות | "חדשות טובות" • "פנינים בנהרות" • "יום ראשון" • "מה עשית" • "אהובי" |  |
| מלך | "מלך" • "ואולי" • "אני לא שם" • "יריות באוויר" • "אישה חרסינה" |  |
| סימנים על החול | "עזור לי" • "דמעות" • "שתדע" • "סוף טוב" • "סימנים על החול" |  |
| אלוהי הדברים הקטנים | "תשים תשים" • "אלוהי הדברים הקטנים" • "חייאתי" • "זהרה" • "לב מול לב" |  |
| אוקיינוס | "בכרם תימן" • "מפחד עלייך" • "אוקיינוס" •  "כמה כמה" • "חוה" • "משה" • "יש לך אותך" • "אמא" • "מרק צח" |  |
| שלך, אסי | "אחת בלילה" • "אבל אהבה" • "שלא ניפול למעלה" |  |
| סינגלים נוספים | "כלוב של זהב" • "האביב שלי יגיע" • "ברכת המלך" • "ככה זה (לאהוב אותך)" • "ערב חג" • "האור יזרח גם בנפרד" • "קולות הלב" • "למה למה ככה" • "תודה לחיים" • "בודדה" • "זוכרת את הים" • "קרקע יציבה" • "תן בי אור" • "שורפים ת'יום" • "ממרחק נשימה" • "מרחק הזמן" • "נשארנו ביחד" • "מפל" • "שתי גדות" • "הו ארצי מולדתי" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 2fb74a65-52fe-4abf-a25b-7f5f4d4fce30
קורגי קלאסיקס

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה עצמאית
 תקופת הפעילות:  1995–2008 (כ־13 שנים) 
 חברת אם:  Zindart International Limited 
 מיקום המטה:  לסטר 
 משרד ראשי:  הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 מוצרים עיקריים:  model car, דגם כלי תעופה, toy soldier 
 
קורגי קלאסיקס (באנגלית: Corgi Classics) הייתה חברת צעצועים בריטית שהוקמה כחברה עצמאית בשנת 1995, שמקורה במותג Corgi Toys (אנ'), שיצרה חברת Mettoy (אנ') בשנת 1956. היא ידועה בדגמי מכוניות הצעצוע שלה להרכבה.
מוצרים שיוצרו ושווקו על ידי החברה כללו צעצועי מכוניות, מטוסים, אוטובוסים וצבא.
בשנת 1964 יצרה החברה דגם צעצוע להרכבה של מכונית האסטון מרטין DB5 של ג'יימס בונד מהסרט "גולדפינגר". הצעצוע היה לנמכר ביותר באותה השנה.
בשנת 2008 נרכשה החברה על ידי חברת Hornby Railways (אנ') שמאז משמשת גם כבעלת המותג Corgy. תחת בעלותה המותג Corgi עבר מיתוג מחדש בשנת 2012. המיתוג כלל לוגו וסגנון אריזה חדשים, אולם המרכיב העיקרי שהניב את השינוי היה ההשקה מחדש של המותג Corgi Toys.
הערות שוליים

↑  The history of Corgi
↑  Lee Pfeiffer & Dave Worrall, The Essential Bond, London: Boxtree, 1998, p. 43.
↑  Hornby PLC acquires toy car maker Corgi Classics in 7.5 million-pound deal, Economic Times, ‏1 במאי 2008
ניז'נקאמסק

| --- | --- |

 מדינה:  רוסיה רוסיה
 רפובליקה:  טטרסטן טטרסטן
 ראש העיר:  Ramil Mullin
 תאריך ייסוד:  1961 
 שטח:  63.5 קמ"ר
 גובה:  120 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  240,379 (1 בינואר 2024)
 קואורדינטות:  55°38′00″N 51°49′00″E﻿ / ﻿55.633333333333°N 51.816666666667°E﻿ / 55.633333333333; 51.816666666667 
 אזור זמן:  UTC+3
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רוסיה מוגדלת) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניניז'נקאמסק(למפת רוסיה רגילה) מוסקבה סנקט פטרבורג נובוסיבירסק אנאדיר נורילסק סקנדינביה אי רו פה  קזחסטן איראן סין מונגוליה ק. יפן האוקיינוס השקט  אוקיינוס הקרח הצפוניניז'נקאמסק(למפת טטרסטן רגילה) קאזאן נאברז'ניה צ'לני אלמייטייבסק בוגולמה ילאבוגה לנינוגורסק צ'יסטופול זאינסק בשק. אור. סמרה אוליאנובסק צ'ובשיה מארי אל קירוב אודמורטיהניז'נקאמסק(למפת טטרסטן מוגדלת) קאזאן נאברז'ניה צ'לני אלמייטייבסק בוגולמה ילאבוגה לנינוגורסק צ'יסטופול זאינסק בשק. אור. סמרה אוליאנובסק צ'ובשיה מארי אל קירוב אודמורטיהניז'נקאמסק  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
ניז'נקאמסק (ברוסית: Нижнекамск) היא עיר בטטרסטן, רוסיה, השוכנת מדרום לנהר קאמה בין הערים נאברז'ניה צ'לני וצ'יסטופול. לפי מפקד אוכלוסין משנת 2021, מתגוררים בעיר 241,479 איש.
היסטוריה

תחילת היישוב בהקמת מגורי עובדים בסמוך למתחם התעשייתי הפטרוכימי של ניז'נקמסקנפטקים (Nizhnekamskneftekhim). בשנת 1966, בעקבות גדילת האוכלוסייה, קיבלה ניז'נקמסק מעמד של עיר.
מעמד מינהלי ועירוני

במסגרת החטיבות האדמיניסטרטיביות של רוסיה, משמשת ניז'נקאמסק כמרכז האדמיניסטרטיבי של מחוז ניז'נקמסקי, על אף שאינה חלק ממנו.  כחלוקה מנהלית, היא מאוגדת, יחד עם שלושה יישובים כפריים נוספים, כ"עיר בעלת משמעות ברפובליקה של ניז'נקמסק" - (אנ') יחידה מנהלית בעלת מעמד שווה לזה של המחוזות. כחטיבה מוניציפלית, העיר בעלת החשיבות הרפובליקלית של ניז'נקמסק משולבת בתוך המחוז העירוני ניז'נקמסקי כ"התיישבות עירונית ניז'נקמסק".
כלכלה

העיר היא מרכז חשוב של התעשייה הפטרוכימית ברוסיה. ניתן להגיע אליה באמצעות נמל התעופה בגישבו.
ספורט

נפטכימיק ניז'נקאמסק (הוקי קרח) היא קבוצת הוקי קרח שבסיסה בניז'נקמסק, המשחקת בליגת KHL.
בעיר נמצאת גם קבוצת הכדורגל נפטכימיק ניז'נקאמסק.
הנזה רוסטוק

מועדון הכדורגל הנזה רוסטוק (בגרמנית: .Fußballclub Hansa Rostock e. V) הוא מועדון כדורגל גרמני הממוקם בעיר רוסטוק שבמקלנבורג-מערב פומרניה. המועדון משחק בליגה הגרמנית השלישית. המועדון נחשב לאחד המצליחים ביותר במזרח גרמניה, ושיחק מספר עונות בבונדסליגה, הליגה הגרמנית הבכירה.
המועדון נוסד ב-1 בנובמבר 1954 בשם ספורטקלאב אמפור רוסטוק. קבוצת הכדורגל של המועדון לא הצליחה לגייס כדורגלנים מקומיים ולכן גייסה שחקנים מקבוצת אמפור לאוטר מהעיר לאוטר, הנמצאת ליד הגבול עם צ'כיה.
היריבה הגדולה ביותר של האנזה רוסטוק היא סנט פאולי שאוהדיה מזוהים עם השמאל הרדיקלי.
שחקנים מפורסמים

גרמניה קארסטן יאנקר
פינלנד יארי ליטמאנן
גרמניה אוליבר נויביל
ניגריה ויקטור אגאלי
שוודיה מרקוס אולבק
שוודיה ראדה פריצה
טוגו באשירו סאלו
הפרדוקס של ג'בונס

תרשים המציג התייעלות של 20% (ציר Y) הגורמת לעליה של 40% בשימוש בתחבורה (ציר X), בשל פרדוקס ג'בונס
בכלכלה, הפרדוקס של ג'בונס, או אפקט ג'בונס (באנגלית: Jevons paradox או Jevons effect), הוא תופעה לפיה כאשר מגדילים את יעילות השימוש במשאב, השימוש בו עולה מהר יותר מקצב ההתייעלות. הפרדוקס הוא מקרה פרטי של ביקוש מושרה.
הפרדוקס

הפרדוקס קרוי על שמו של הכלכלן האנגלי ויליאם סטנלי ג'בונס שהבחין בשנת 1865 כי שיפורים טכנולוגיים שהגדילו את יעילות השימוש בפחם בבריטניה - הובילו לצריכה מוגברת של פחם במגוון רחב של תעשיות. הוא טען שבניגוד לאינטואיציה הרווחת, לא ניתן לסמוך על הקידמה הטכנולוגית שתפחית את צריכת האנרגיה.
לפי כלכלנים מודרניים קיימת תופעה של אפקט ריבאונד (התאוששות) בצריכה כתוצאה משיפורים ביעילות אנרגטית. מלבד הפחתת כמות המשאבים הנדרשת לשימוש נתון, שיפור היעילות גם מוריד את עלות השימוש במשאב, מגדיל את ההכנסה הריאלית ומאיץ את הצמיחה הכלכלית. כל אלו תורמים באופן עקיף גם להגדלת הביקוש. פרדוקס ג'בונס מתרחש כאשר הביקוש גדל מהר יותר מההיצע.
הפרדוקס > הנחת חזום-ברוקס

בשנות ה-80 הכלכלנים דניאל חזום ולאונרד ברוקס טענו כי "שיפורים ביעילות אנרגטית שמוצדקים כלכלית ברמת המיקרו, בראייה רחבה, מובילים לרמות גבוהות יותר של צריכת אנרגיה ברמת המקרו."
לפי הנחת חזום-ברוקס, "האפקט של מחירי אנרגיה גבוהים יותר, בין אם באמצעות מיסים או מחסור שנוצר על ידי היצרנים, מפחית בהתחלה את הביקוש אך בטווח הארוך יותר מעודד יעילות אנרגטית גבוהה יותר. תגובת ההתייעלות הזו מהווה הסתגלות חלקית לעליית המחירים וכך ההפחתה בביקוש מתמתנת. התוצאה הסופית היא איזון חדש בין היצע לביקוש ברמה גבוהה יותר של היצע וצריכה מאשר אם לא הייתה תגובת התייעלות."