stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דפדפן

הדפדפן הנפוץ בעולם – גוגל כרום, מבית גוגל
נתח השוק של הדפדפנים השונים.
על לפי אתר StatCounter (אנ').
דפדפן (באנגלית: Browser) הוא תוכנה המציגה דפי אינטרנט (או של כל רשת מחשבים אחרת) ומאפשרת לעבור בין דפים שונים (פעולת הדפדוף מכונה גלישה) ולתקשר עם תוכן הדפים. הדפדפן מוגדר כתוכנת לקוח היות שהוא מקבל את דפי האינטרנט משרתי ה-World Wide Web שבאינטרנט אך מורץ על מחשבו של הגולש. היכולת הבסיסית ביותר של תוכנת הדפדפן היא לקבל כתובת אינטרנט מהמשתמש ולהציג את דף האינטרנט שנמצא בכתובת זו. הצגת התוכן כוללת לכל הפחות את המלל שנמצא בדף האינטרנט המבוקש, אך לרוב כוללת גם הצגת גרפיקה ותמונות וכן יכולת להוריד קבצים מהאינטרנט אל המחשב. דפדפנים מתקדמים מציגים אף סרטונים ומולטימדיה.
לרוב, הדפדפנים תומכים במגוון פרוטוקולים, כגון FTP, HTTP, HTTPS ובקבצים שונים כגון קובצי תמונות (gif, png, jpg) קובצי תוכן כגון: HTML, CSS ,JS ,SWF ועוד.
היסטוריה

הדפדפן הראשון בעולם בשם WorldWideWeb נוצר בידי טים ברנרס-לי שהציגו ב-26 בפברואר 1991. דפדפן זה רץ אך ורק על פלטפורמה בשם NeXTcube, לאחר הצגת הרעיון החדשני הזה לעובדי CERN החלו להיווצר דפדפנים בקצב גבוה, רובם פשוטים מאוד ודומים בפונקציונליות שלהם אחד לשני.
בסתיו 1992 פרסם טוני ג'ונסון דפדפן בשם MidasWWW המבוסס על Motif/X, ובאותה שנה פותח הדפדפן ViolaWWW שהפך לפופולרי יותר מקודמו.
הדפדפן שיצר את התפנית בנוגע לרשת היה מוזאיק (NCSA Mosaic) שנכתב בשנת 1993 רק למערכת הפעלה יוניקס ולאחר מכן הוסב גם למערכות ההפעלה של מיקרוסופט ואפל. רוב הדפדפנים כיום מבוססים על רעיונות וגם על קוד שנכתב בשביל מוזאיק.
באוקטובר 1994 פרש מארק אנדריסן מחברת CSA, מתפקידו כסגן מנהל. הוא חזה בפוטנציאל הגלום ברעיון רשת האינטרנט והחליט שהפיתוח של מוזאיק לא מקדם אותו לניצול הפוטנציאל זה. הוא הקים את חברת Netscape Communications Corporation שפיתחה דפדפן מבוסס מוזאיק בשם נטסקייפ (Netscape Navigator).
שנה לאחר יציאתו לאור של נטסקייפ הוציאה מיקרוסופט, שלא הייתה מעורבת עד לשלב זה בתחום הדפדפנים, דפדפן חדש בשם Internet Explorer, שהיה מבוסס אף הוא על הקוד של מוזאיק. מאז יציאתו של Internet Explorer לשוק החלה מה שמכונה מלחמת הדפדפנים בין נטסקייפ לבין מיקרוסופט.
מלחמת הדפדפנים פיתחה את האינטרנט על שלל מרכיביו והביאה להמצאת ה-CSS, ה-JavaScript וכלים נוספים המשמשים לבניית אתרים. בסופו של דבר, יצאה מיקרוסופט כשידה על העליונה. נטסקייפ שחררה את הקוד של המוצר שלהם למיזם הנקרא מוזילה.
בשנת 2008 נכנסה גם Google לשוק הדפדפנים עם דפדפן הגוגל כרום. הדפדפן התקבל בשוק במהירות מסיבות שונות כגון מהירות הטעינה של הדפים, בחירות הגולשים בדפדפן שאינו חלק ממערכת ההפעלה של מיקרוסופט, תאימות לכלים כגון Gmail ו-Google Docs ובגלל תכונות חדשניות ששולבו בכלי.
בערך בשנת 2015 הפך גוגל כרום לדפדפן הנפוץ הן בשוק ה-Windows והן בשוק הטלפונים הניידים.
דפדפנים נפוצים

ברחבי העולם מוכרים מספר סוגים של דפדפנים המשמשים את מרבית הגולשים. להלן הדפדפנים הנפוצים, המדורגים על פי מידת התפוצה שלהם:
גוגל כרום – דפדפן מבית חברת גוגל.
ספארי – דפדפן של חברת אפל המיועד בעיקר למשתמשים במוצריה.
מוזילה פיירפוקס – המשכו של מיזם מוזילה, שדבק בשמירה על קוד סטנדרטי לבניית אתרים (היה הדפדפן הנפוץ בעולם בעשור הראשון של המאה ה-21).
סמסונג אינטרנט – דפדפן אינטרנט נייד לסמארטפונים וטאבלטים מתוצרת חברת סמסונג.
מיקרוסופט אדג' (Microsoft edge) – של חברת מיקרוסופט המותקן מגרסת חלונות 10, והחליף את הדפדפן אינטרנט אקספלורר. גרסת הדפדפן שפעלה על מנוע ה-Legacy הוצאה משימוש ב-9 במרץ 2021, והוחלפה בגרסה המשתמשת במנוע כרומיום של גוגל. התמיכה בגרסת ה-Legacy הופסקה בחודש אוגוסט 2021
אופרה – של חברה נורווגית באותו שם, נפוץ במחשבים פרטיים ובטלפונים חכמים.
אינטרנט אקספלורר – של חברת מיקרוסופט.
ויוואלדי (אנ')
Brave
Arc
אופן פעולה

דפדפן האינטרנט פועל באמצעות קבלה ושליחה של נתונים. דפדפן האינטרנט של המשתמש מתחבר אל שרת HTTP דרך פרוטוקול התקשורת HTTP ומוריד ממנו את קוד הדפים (שלרוב נכתב בשפת HTML). פרוטוקול זה מאפשר לדפדפנים ולשרתים לתקשר בצורה דו-צדדית, בה הדפדפן גם שולח נתונים לשרת וגם מקבל ממנו נתונים. הדפדפן מוצא את דפי האינטרנט על ידי כתובת מיוחדת המכונה URL. לכתובת זו מספר חלקים הקשורים לסוג הפרוטוקול, הכתובת והנתיב, אך מכיוון שבדפדפני אינטרנט משתמשים כמעט תמיד בפרוטוקול HTTP, הכתובת תתחיל לרוב בתחילית http:// שלאחריה תופיע כתובת מסוימת (he.wikipedia.org לדוגמה) ולאחריה נתיב אל קובץ הקוד, שאותו הדפדפן יוריד ויתרגם לדף האינטרנט המוצג לנו על המסך.
בתחילת דרכם של הדפדפנים לא היה סטנדרט ליצירת HTML, כך שכל דפדפן תמך באופן חלקי בקודים השונים. המצב לפעמים היה כל-כך מסובך עד שלעיתים בוני האתרים נאלצו לכתוב אתר אחד לדפדפן מסוים ואתר שני לדפדפן אחר. כתוצאה מכך החלה יצירה של מבנה תקני לכתיבת אתרים שכיום רובם ככולם של הדפדפנים שואפים לתמוך בה בדיוק המרבי.
בעקבות התפתחות התחום החלו הדפדפנים לתמוך לא רק ב־HTML, אלא גם בתמונות, בקטעי שמע ובסרטים באתרים שונים.
מנועים עליהם מתבססים הדפדפנים

כל דפדפן מבוסס על מנוע משלו שמתרגם את הקוד ממנו מורכב הדף המבוקש בזמן ריצה ומציג את דף האינטרנט שהמשתמש רגיל לראות. כל מנוע שונה מאחיו בביצועים, במגוון הפורמטים הנתמכים, באבטחה ועוד. לרוב, הדפדפנים יכולים להשתמש אך ורק במנוע אחד, אך קיימות הרחבות המאפשרות להשתמש במנוע אחר ולא במנוע הרגיל של הדפדפן שבשימוש.
מנועים עיקריים:
Trident/MSHTML – של חברת מיקרוסופט. המנוע מאחורי אינטרנט אקספלורר, Avant Browser, מקסתון ועוד.
EdgeHTML – של מיקרוסופט, המנוע היורש את Trident/MSHTML. המנוע מאחורי Edge.
Gecko – המנוע מאחורי דפדפן מוזילה פיירפוקס, נטסקייפ, Web (דפדפן), קמינו ועוד.
KHTML/WebKit – עליו מבוססים קונקרר, ספארי, אומני ווב וגוגל כרום.
Opera – דפדפן עצמאי, שחוץ מלמחשבים אישיים יש לו גם גרסאות לטלפונים ניידים ומחשבי כף יד.
Lynx – דפדפן ששימושו העיקרי הוא כשלא ניתן להציג גרפיקה, כגון במסופי יוניקס.
כרומיום – מנוע קוד פתוח העומד מאחורי דפדפן כרום של גוגל, ושנים האחרונות דפדפנים נוספים.
מאפיינים נפוצים

הדפדפנים השונים מתאפיינים בתמיכה בשונה בפורמטים ופרוטוקלים. דפדפנים בסיסיים עשויים לכלול תמיכה בסיסית ב-HTML ואילו דפדפנים מורכבים תומכים במגוון רחב של פרוטוקולים ופורמטים.
דפדפני האינטרנט העיקריים מתאפיינים ביכולות הבאות:
הגדרת דף בית, שאליו ניגש הדפדפן בפתיחתו, ואחסון כתובות של אתרים כסימניות או כמועדפים לגישה נוחה. חלק מהדפדפנים מאפשרים גם להירשם להזנות RSS.
יכולת לפתיחת מספר אתרים במקביל באמצעות כרטיסיות/טאבים או באמצעות פתיחת מספר חלונות.
יכולת לחסימת פופ אפ.
אבטחה ופרטיות – בדפדפנים מודרניים קיימים מנגנוני הגנה מדיוג (פישינג), ואמצעים לשמירה על הפרטיות כגון מחיקת עוגיות והיסטוריה או גלישה בסתר.
תוספים – בדפדפנים רבים יש תמיכה בהורדה והתקנה של תוספים (פלאגאינים), אשר מוסיפים יכולות לדפדפן. יכולת זו מקנה גמישות לדפדפן.
ראו גם

מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
מונחים ברשת מחשבים
מונחים בתוכנה
מלחמת הדפדפנים
אוריינות דיגיטלית
חטיפת דפדפן
הערות שוליים

↑  על פי נתוני אתר StatCounter
↑  מיקרוסופט אדג'.
↑  Ben Schoon, Microsoft pulls the plug on original Edge browser next year after replacing w/ Chromium version, 9to5Google, ‏2020-08-18 (באנגלית אמריקאית)
| דפדפנים |
| --- | --- | --- |
| למחשב | גוגל כרום •‏ מוזילה פיירפוקס •‏ אינטרנט אקספלורר •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ ספארי •‏ אופרה •‏ Midori •‏ QupZilla •‏ מקסתון •‏ Avant Browser •‏ Konqueror •‏ Web •‏ קמינו •‏ נטסקייפ •‏ Flock • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
| לנייד | פיירפוקס לאנדרואיד •‏ ספארי •‏ גוגל כרום •‏ מיקרוסופט אדג' •‏ אופרה מיני •‏ Bolt •‏ UC Browser • יאנדקס. דפדפן • Brave |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007561341405171  BNE: XX545901  BnF: cb13191246q (data)  GND: 4423006-0  LCCN: sh98001500  NDL: 01065399  NKC: ph118201 
העמוד הראשי של ויקיפדיה העברית בדפדפן מוזילה פיירפוקס
טובה גרטנר

| --- | --- |

 לידה:  5 ביוני 1956 (בת 68) תל אביב-יפו, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמרת-יוצרת
 סוגה:  אינדי רוק 
 שפה מועדפת:  עברית 
 
טובה גרטנר (נולדה ב-5 ביוני 1956) היא זמרת-יוצרת פופ ורוק ישראלית. חלוצת סגנון האינדי בישראל.
ביוגרפיה

גרטנר נולדה בתל אביב, בת למשפחה חרדית. בילדותה לא נחשפה למוזיקה חילונית. בתקופת התיכון למדה בבית יעקב לוסטיג. בהיותה נערה, צפתה יחד עם חברתה בקונצרט של התזמורת הפילהרמונית ובעקבותיו החליטה להפוך למוזיקאית. בהמשך, עזבה את משפחתה ויצאה בשאלה, אירוע משמעותי עבורה שהפך למוקד עיסוק מרכזי ביצירתה בהמשך. לאורך השנים נהגה לשלב בשיריה ציטוטים שונים מהתנ"ך והתייחסויות מפורשות למקורות. השלימה לימודי מוזיקה באוניברסיטת בר-אילן וגם באקדמיה למוזיקה באוניברסיטת תל אביב. בהשפעת אריה שפירא, שהיה אחד ממוריה, החלה להתרכז בכתיבת שירים והלחנתם וזנחה את לימודי המוזיקה הקלאסית. היא יצרה קשר עם מוזיקאים מגוונים, בהם אילן וירצברג שכתב עימה את שיר הנושא של אלבומו "משני צידי הכדור" (1984).
ביוגרפיה > השנים הראשונות

בשנת 1986 הקליטה את השיר "זה נגמר", שאותו כתבה והלחינה, כשלהקת סיאם מצטרפת אליה בנגינה ומזי כהן מלווה כקולות רקע. גרטנר כתבה את השיר על ההתמודדות עם חייה החדשים כחילונית, והוא היה לסנונית הראשונה שהצטרפה לכדי אלבום מלא בשם "קת תום", שגרטנר מימנה את הפקתו. באלבום שיצא לאור במאי 1987, למעט "זה נגמר" ו"לוי", שעיבד משה דעבול, כל השירים נכתבו והולחנו על ידי גרטנר ועובדו והופקו מוזיקלית על ידי גרטנר ועובד אפרת. מבין שירי האלבום זכורים במיוחד "אתמול", שהיה לשיר המזוהה עמה ביותר ואף דורג במצעד הפזמונים השנתי של גלי צה"ל לשנת 1987, וכן "פה הייתי" (שעסק גם הוא ביציאה בשאלה), "לוי", "זה נגמר" ו"מלכודת". ביולי 1987 הופיעה לראשונה לפני קהל, במסגרת פסטיבל ערד במופע "רוק רטוב", מרתון רוק שנערך בבריכת השחייה של ערד. באוגוסט השתתפה במופע ערב נשים ברוק הישראלי, יחד עם דפנה ארמוני, קורין אלאל וסי היימן.
אלבומה השני של גרטנר, "אם מלאכים", יצא לאור ב-1989. על ההפקה והעיבודים היה אחראי וירצברג, שליווה את גרטנר בנגינה בכל הכלים ובקולות רקע, יחד עם חברתה הזמרת מזי כהן. האלבום כלל את שיר הנושא שהפך ללהיט וזכה לקליפ ששילב גם אנימציית מחשב, בבימוי של ניר מטרסו. עוד שירים שבלטו באלבום הם "ציפי פיפי", "תאמין לי", "אין לי מנוחה" (הידוע גם בשם "זה לא היום שלי להיות אמא") ו"יודעת שאני".
השיר "אתמול" הופיע בחלק ראשון של אוסף משירי שנות השמונים בשם זה, ו"אם מלאכים" נכלל באוסף "עוד דמעות של מלאכים". בשנת 1993 הוציאה גרטנר את האלבום "שיחת חצות", שהוא גם האלבום הראשון שלה בפורמט של CD. בין שיריו נמנים "שיחת חצות" (לו הופק קליפ שביים אוהד פרח), "זהו וידוי", "ברכה", "צפון העיר" ו"דמדומים". אלבום זה לא זכה להצלחה מסחרית. בעקבות כך, הופעותיה של גרטנר הלכו והתמעטו, היא בחרה לקחת פסק זמן מעשייה מוזיקלית, החלה לעסוק בהוראה בבית ספר תיכון ובהנחיית חוגים מוזיקליים וערבי שירה לאוכלוסיות שונות, בכתיבת סיפורים קצרים ומחזות.
ביוגרפיה > חיים אישיים

גרטנר גרושה ואם לשלושה. מתגוררת בתל אביב. אמה הייתה האמנית איטה גרטנר.
דיסקוגרפיה

קת תום (1987)
אם מלאכים (1989)
שיחת חצות (1993)
משהו דו לשוני (2008)
שירים קיצוניים (2011)
הקצרים של טובה גרטנר (2013)
דובדבנים (2014)
שירי עם (2019)
רוכלת מציאות (2021)
יומן מלחמה חורף 22 (2022)
הערות שוליים

↑  דודי פטימר, ‏טובה גרטנר על האכזבה מהתקשורת, הפספוס בקריירה והקשר עם אלוהים, באתר מעריב אונליין, 14 בדצמבר 2018
↑   בן שלו, טובה גרטנר: "הוא אמר 'את פופית לגמרי'. יצאתי מהכיתה ובכיתי", באתר הארץ, 23 באוגוסט 2020
1 2 3  שרון מולדבי, שימו לב, טובה גרטנר, חדשות, 7 במאי 1987
↑  שרון מולדבי, תקליט - תום, וטונות של כשרון, חדשות, 13 במאי 1987
↑  גבי ניצן, הייתי בערד, והיה נורא נחמד, כותרת ראשית, 29 ביולי 1987
↑  עירית לינור, תדריך, כותרת ראשית, 26 באוגוסט 1987
↑  גיורא פרבר, בעבודה - בציר טובה, חדשות, 14 ביולי 1988
↑  גיורא פרבר, תקליטים חדשים - לא קל - טובה גרטנר - "אם מלאכים", חדשות, 24 באוגוסט 1989
↑  תימורה לסינגר, ביקורת טובה, באתר ynet, 29 בינואר 2008
↑  צפו: רוני דואני בקליפ ל"אתמול", באתר ynet, 18 בנובמבר 2013
↑  רועי בהריר-פרל, טובה גרטנר: "אני טיפשה, פחדנית וגאוותנית", באתר nrg‏, 3 ביוני 2013
↑  תימורה לסינגר, ‏שירת נשים (ועוד איך!): שישה אלבומים מרתקים, באתר גלובס, 8 במרץ 2019
↑  נדב מנוחין‏, הזמרות הנוגות, הקאמבק הכאוטי והמשרד של נטע: 8 אלבומים לעבור איתם את הסגר, באתר וואלה, 10 בינואר 2021
מצעד סוף השנה של בילבורד הוט 100 לשנת 2024

"Lose Control" של טדי סווימס דורג במקום הראשון ברשימת סוף השנה. הוא הגיע למקום הראשון במצעד השבועי פעם אחת בלבד במרץ.
מצעד סוף השנה של בילבורד הוט 100 לשנת 2024 הוא רשימת השירים המצליחים ביותר בארצות הברית לשנת 2024 של הבילבורד הוט 100. החל מ-28 באוקטובר 2023 נאספו נתוני המצעד לאורך השנה על ידי חברת לומינייט עד ל-19 באוקטובר 2024. הרשימה פורסמה ב-21 בנובמבר 2023.
הערות שוליים

↑  "Hot 100 Songs - Year-End 2024". Billboard. 2024. נבדק ב-13 בדצמבר 2024. {{cite journal}}:  (עזרה)
| מצעדי סוף השנה של בילבורד הוט 100 |
| --- | --- | --- |
| 1946–1949 | 1946 • 1947 • 1948 • 1949 |  |
| 1950–1969 | 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 |  |
| 1970–1989 | 1970 • 1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1980 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 |  |
| 1990–2009 | 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 |  |
| 2010–הווה | 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2014 • 2015 • 2016 • 2017 • 2018 • 2019 • 2020 • 2021 • 2022 • 2023 • 2024 |  |
למורגן וולן יש חמישה שירים במצעד: "I Had Some Help" (בהשתתפות פוסט מאלון) במקום הרביעי, "Last Night" במקום ה-28, "Cowgirls" (בהשתתפות ארנסט) במקום ה-29, "Thinkin' Bout Me" במקום ה-31, ו-"Lies Lies Lies" במקום החמישים
שלושת קטעי הדיס שהפיק קנדריק לאמר נגד דרייק נכחו במצעד השנתי: "Not Like Us" במקום השישי, "Like That" (בהשתתפות פיוצ'ר ומטרו בומין) במקום ה-14 ו-"Euphoria" במקום ה-66.
חמישה שירים של טיילור סוויפט נכנסו לרשימה – יותר מכל אמנית אחרת. שירים במצעד הם: "Cruel Summer" במקום ה-12, "Fortnight" (בהשתתפות פוסט מאלון) במקום ה-22, "Is It Over Now?" במקום ה-33, "I Can Do It With a Broken Heart". במקום ה-35, ו-"Down Bad" במקום ה-99.
בילי אייליש הכניסה ארבעה שירים למצעד: "Birds of a Feather" במקום ה-15, "What Was I Made For?" במקום ה-46, "Lunch" במקום ה-48 ו-"Wildflower" במקום ה-89.
דרייק הכניס למצעד ארבעה שירים: "Rich Baby Daddy" (בהשתתפות סקסי רד וסיזה) במקום ה-45, "First Person Shooter" (בהשתתפות ג'יי קול) במקום ה-61, "Act II: Date @ 8" (בהשתתפות 4באץ) במקום ה-80, ו-"IDGAF" (בהשתתפות Yeat) במקום ה-83.
אברהם מגרש את הגר וישמעאל (גוארצ'ינו)

| --- | --- |

 מידע כללי
 צייר:  גוארצ'ינו 
 תאריך יצירה:  1657 
 טכניקה וחומרים:  קנבס, צבע שמן 
 ממדים בס"מ
 רוחב:  154 ס״מ 
 גובה:  115 ס״מ 
 נתונים על היצירה
 מספר יצירה:  322 (גלריית האומנות בררה) 
 מיקום:  גלריית האומנות בררה
 
אברהם מגרש את הגר וישמעאל הוא ציור שמן על בד שנוצרה בשנת 1657 על ידי הצייר גוארצ'ינו. הציור הוזמן ממנו על ידי עיריית צ'נטו כדי להעניק אותו לקרדינל לורנצו אימפריאלי, נציג האפיפיור בפרארה. כיום הציור תלוי בגלריה פִּינָקוֹטֵקָה די בררה (אנ') במילאנו.
היסטוריה ותיאור

נושא היצירה הוא תיאור הלקוח מספר בראשית, כ"א. הוא מתאר את האירוע שבו אברהם מגרש את הגר ואת בנו ישמעאל. לפי ספר בראשית, הגר הייתה שפחתה של שרה, אשתו של אברהם, וכאשר היה בן 86, ביקשה ממנו להימצא עם הגר כדי שהיא תלד בן. ארבע עשרה שנה לאחר מכן, שרה ילדה לאברהם בן, יצחק, כשהיה בן 100. שרה הורתה לאברהם לשלוח את הגר וישמעאל, והוא עשה זאת לאחר שזכה להבטחת אלוהים שזה נעשה בהתאם לרצונו.
גוארצ'ינו בחר את הרגע שבו אברהם מגרש את הגר. כל ארבע הדמויות קרובות אחת לשנייה. אברהם מתואר באופן מסורתי עם זקן וכובע טורבן. הוא פונה אל השפחה. לצדה תלוי שק על שכמה. מאחורי אברהם, כשהיא פונה אליו בגבה, עומדת שרה. היא אחראית לכל המצב, אך למרות שהיא פונה לאחור, היא מקשיבה בקפידה לשיחה. בצד הנגדי עומד ישמעאל בוכה, מנסה להסתתר בזרועות אמו. אברהם נראה כמתייסר. המחווה של ידו הימנית מצווה באופן חזק על היציאה, אך היד השמאלית עושה את סימן הברכה.
הערות שוליים

↑  "Catalogue entry".
↑  Patrick de Rynck Jak czytać opowieści biblijne i mitologiczne w sztuce, wyd. Universitas, Kraków 2008, ISBN 97883-242-0903-3
12 במרץ

12 במרץ הוא היום ה-71 בשנה, בלוח הגרגוריאני (היום ה-72 בשנה מעוברת). עד לסיום השנה, נשארו עוד 294 ימים.
אירועים היסטוריים ביום זה

538 – הגותים נסוגים לרוונה ובכך מסיימים את המצור שהטילו על העיר רומא
1664 – ניו ג'רזי מוכרזת כמושבה אנגלית
1877 – הממלכה המאוחדת מספחת את טראנסוואל
1881 – אנדרו ווטסון הופך לשחקן הכדורגל השחור הבין-לאומי הראשון
1884 – המשקה קוקה-קולה נמכר לראשונה בבקבוקים
1904 – מסתיימת חפירת המנהרה (שנמשכה 30 שנה) תחת נהר הדסון, המחברת את העיר ג'רסי עם ניו יורק
1912 – ז'אנט לאו מייסדת בג'ורג'יה את תנועת הצופים לבנות בארצות הברית
1912 – הוקמה הממשלה הזמנית של הרפובליקה הסינית בנאנג'ינג כשבראשה עומד סון יאט-סן כנשיא זמני
1913 – קנברה מוכרזת כבירת אוסטרליה
1922 – מוקמת הרפובליקה הסוציאל פדרטיווית הסובייטית של עבר הקווקז
1930 – מהאטמה גנדי מוביל צעדת של אלפי אנשים אל חוף הים במחאה על מונופול המלח של השלטון הבריטי בהודו
1932 – הקלטת הסטריאו הראשונה באקדמיה למוזיקה בפילדלפיה. תזמורת פילדלפיה בניצוחו של לאופולד סטוקובסקי מבצעת את פואמת האש (Poem of Fire)
1933 – נאום הרדיו הראשון של נשיא ארצות הברית החדש פרנקלין דלאנו רוזוולט לעם האמריקאי. פותח את מסורת שיחות ליד האח ("Let us unite in banishing fear")
1938 – האנשלוס: חיילי גרמניה הנאצית נכנסים לשטח אוסטריה, אירוע שפתח את שואת יהודי אוסטריה
1940 – מלחמת העולם השנייה: נחתם הסכם שלום בין ברית המועצות לפינלנד, השם קץ למלחמת החורף
1944 – מלחמת העולם השנייה: הצבא האדום משחרר את אומן
1945 – היינריך הימלר מורה, שלא על דעתו של היטלר, להפסיק את השמדת היהודים
1947 – דוקטרינת טרומן מאומצת במטרה לסכל את התפשטות הקומוניזם
1948 – מוקם חיל התותחנים הישראלי
1951 – הקומיקס "דני שובבני" מתפרסם לראשונה בעיתונות ברחבי ארצות הברית
1965 – הבמבה הושקה
1967 – סוהארטו תופס את השלטון באינדונזיה
1968 – מאוריציוס מקבלת עצמאות מהממלכה המאוחדת
1981 – שיגור חללית סויוז T-4 עם צוות קוסמונאוטים למשימה בתחנת החלל סאליוט 6, ויקטור סביניך הוא האדם ה-100 בחלל
1982 – הטלוויזיה הישראלית משנה את לוח השידורים שלה כדי לאפשר לשר יעקב מרידור להודיע על מיזם האנרגיה המהפכני שלו
1987 – המחזמר "עלובי החיים" עולה לראשונה בברודוויי
1993 – ג'אנט רינו מושבעת כשרת המשפטים של ארצות הברית, האישה הראשונה להחזיק בתפקיד זה
1993 – הסופה הגדולה של 1993 פוגעת במזרח ודרום ארצות הברית
1993 – 257 אנשים נספים בסדרת פיגועי תופת במומבאי שבהודו
1994 – הכנסייה האנגליקנית מסמיכה לכמורה אישה בפעם הראשונה
1999 – שלוש מחברות ברית ורשה לשעבר – פולין, צ'כיה, והונגריה – מצטרפות לנאט"ו
2002 – 6 הרוגים בפיגוע מצובה
2002 – נחיתת מעבורת החלל קולומביה STS-109 לאחר משימה מוצלחת לשירות טלסקופ החלל האבל, ושהות של 10 ימים ו-22 שעות בחלל. הפעם האחרונה שמעבורת החלל קולומביה נחתה בהצלחה
2003 – ראש ממשלת סרביה, זוראן ג'ינג'יץ', נורה בידי צלף ומת מפצעיו
2018 – טיסה 211 של יו אס-בנגלה איירליינס מתרסקת
נולדו

1270 – שארל, מייסד בית ולואה (נפטר ב-1325)
1685 – הבישוף ג'ורג' ברקלי, פילוסוף ותאולוג אירי (נפטר ב-1753)
1824 – גוסטב קירכהוף, פיזיקאי גרמני (נפטר ב-1887)
1863 – גבריאלה ד'אנונציו, משורר איטלקי, מחזאי (נפטר ב-1938)
1867 – פלורנץ זיגפלד, אמרגן של מחזות ומופעים בברודוויי (נפטר ב-1932)
1877 – וילהלם פריק, מראשי המשטר הנאצי בגרמניה (הוצא להורג ב-1946)
1881 – מוסטפא כמאל, מדינאי ומנהיג צבאי טורקי, מקימה ומייסדה של הרפובליקה של טורקיה ונשיאה הראשון (נפטר ב-1938)
1909 – וירג'יניה מקלורין, מתנדבת קהילתית אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1911 – גוסטבו דיאס אורדס, נשיא מקסיקו ה49 (נפטר ב-1979)
1912 – אירווינג לייטון, משורר יהודי קנדי (נפטר ב-2006)
1915 – דבורה ברטונוב, רקדנית וכוריאוגרפית ישראלית (נפטרה ב-2010)
1921 – יהודה ואלך, מפקד בצה"ל והיסטוריון צבאי (נפטר ב-2008)
1922 – אביבה אורי, ציירת ישראלית (נפטרה ב-1989)
1922 – ג'ק קרואק, סופר אמריקאי (נפטר ב-1969)
1923 – וולטר שירה הבן, אסטרונאוט בתוכנית מרקורי, תוכנית ג'מיני ותוכנית אפולו (נפטר ב-2007)
1925 – לאו אסאקי, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה
1926 – ג'ורג' אריושי, פוליטיקאי אמריקאי
1927 – ראול אלפונסין, מדינאי ארגנטינאי, נשיא ארגנטינה בשנים 1983–1989 (נפטר ב-2009)
1927 – אלעזר גרנות, חבר הכנסת ומשורר (נפטר ב-2013)
1928 – אדוארד אלבי, מחזאי אמריקאי (נפטר ב-2016)
1932 – אנדרו יאנג, פוליטיקאי, דיפלומט, כומר ופעיל זכויות אדם אמריקאי
1933 – חיים גרניט, קצין משטרה צבאית ראשי
1934 – אברהם וולפנזון, דוקטור למדע המדינה שהיה לוכד מרגלים ומפעיל סוכנים כפולים במסגרת שירות הביטחון הכללי (נפטר ב-2021)
1934 – ג'ורג' מולדובה, סופר, עיתונאי ומחזאי הונגרי-יהודי (נפטר ב-2022)
1934 – אלי ניסן, עיתונאי ואיש טלוויזיה ישראלי (נפטר ב-2022)
1940 – עפרה שפירא-אלוני, מדענית ישראלית (נפטרה ב-2003)
1940 – איתן הבר, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נפטר ב-2020)
1942 – רפי ורטהיים, ראש עיריית קריית ביאליק
1945 – קלוד גואזגן, פוליטיקאי צרפתי שכיהן כראש העיר של הרובע ה-16 של פריז וכחבר האספה הלאומית של צרפת (נפטר ב-2020)
1946 – לייזה מינלי, שחקנית וזמרת אמריקאית
1947 – מיט רומני, פוליטיקאי אמריקאי
1948 – ג'יימס טיילור, זמר אמריקאי
1950 – חאבייר קלמנטה, כדורגלן ומאמן כדורגל ספרדי
1950 – ישראל פרידר, מנהל ואיש עסקים ישראלי
1953 – שלמה נוי, רופא מומחה ישראלי בפסיכיאטריה, פסיכוגריאטריה ומינהל רפואי
1955 – איוב קרא, חבר הכנסת מטעם הליכוד
1956 – פים ורביק, מאמן כדורגל הולנדי (נפטר ב-2019)
1956 – סטיב האריס, מייסד ובסיסט להקת איירון מיידן
1958 – דליטה מוחמד דליטה, ראש ממשלת ג'יבוטי
1959 – מילורד דודיק, ראש ממשלת רפובליקה סרפסקה
1960 – עלי זלצברגר, משפטן ישראלי
1965 – דניאל דריי, רופא סקסולוג ישראלי, מטפל בתחום הזוגיות והמיניות, מרצה בענייני מיניות ושדרן רדיו
1969 – גראהם קוקסון, מוזיקאי בריטי
1970 – אילן סבג, תת-אלוף, קצין ההנדסה הראשי
1972 – דורון שפר, כדורסלן ישראלי
1974 – ואליד באדיר, כדורגלן ישראלי
1975 – ין טאן, מפיק ובמאי קולנוע אמריקאי-מלזי
1975 – צחי הלוי, שחקן וזמר ישראלי
1976 – אודי שרבני, סופר, משורר ותסריטאי ישראלי
1979 – ליאת אזר, שחקנית ישראלית
1984 – ג'יימי אלכסנדר, שחקנית אמריקאית
1985 – סטרומאה, זמר בלגי
1986 – דני ג'ונס, גיטריסט וזמר להקת הרוק הבריטית מקפליי
1993 – אנה קלנדנינג, זמרת ושחקנית אמריקאית
1993 – דניאל אסייג, סטנדפיסט ושחקן ישראלי
1994 – כריסטינה גרימי, זמרת, יוטיוברית (נרצחה ב-2016)
1995 – אדם קנת, שחקן ומדבב ישראלי
2001 – אנה זק, זמרת ודוגמנית ישראלית
נפטרו

417 – האפיפיור אינוקנטיוס הראשון
604 – גרגוריוס הראשון, אפיפיור ממורי הכנסייה (נולד ב-540)
1160 – אל-מקתפי, ח'ליף עבאסי (נולד ב-1096)
1507 – צ'זארה בורג'ה, מדינאי איטלקי (נולד ב-1475)
1898 – יוהאן יאקוב בלמר, מתמטיקאי ופיזיקאי שווייצרי (נולד ב-1825)
1925 – סון יאט-סן, הנשיא הראשון של הרפובליקה הסינית (נולד ב-1886)
1943 – מרדכי גיאורגו לאנגר, משורר ועיתונאי (נולד ב-1894)
1943 – גוסטב ויגלנד, פסל נורווגי (נולד ב-1869)
1946 – פרנץ סלשי, ראש ממשלת הונגריה (נולד ב-1897)
1955 – צ'ארלי פארקר, סקסופוניסט ג'אז (נולד ב-1920)
1966 – ויקטור בראונר, צייר יהודי-רומני (נולד ב-1903)
1985 – יוג'ין אורמנדי, מנצח וכנר הונגרי (נולד ב-1899)
1999 – יהודי מנוחין, כנר (נולד ב-1916)
2001 – רוברט לדלום, סופר אמריקאי (נולד ב-1927)
2003 – זוראן ג'ינג'יץ', ראש ממשלת סרביה (נולד ב-1952)
2004 – נתן יונתן, משורר ישראלי (נולד ב-1923)
2005 – אמיר דרורי, סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל רשות העתיקות (נולד ב-1936)
2006 – עדי לב, שחקנית תיאטרון, שחקנית קולנוע ומדבבת (נולדה ב-1953)
2011 – תופיק טובי, חבר הכנסת ה-1 עד ה-12 מטעם מק"י, רק"ח וחד"ש (נולד ב-1922)
2015 – טרי פראצ'ט, סופר בריטי (נולד ב-1948)
2015 – מייקל גרייבס, אדריכל אמריקאי (נולד ב-1934)
2019 – דוד גולן, היסטוריון ישראלי (נולד ב-1927)
2020 – מישל רו, שף ומסעדן צרפתי שעבד בבריטניה (נולד ב-1941)
2021 – גודוויל זווליתיני, מלך הזולו (נולד ב-1948)
2021 – רועי סדן, הרפתקן ישראלי, שהתפרסם בישראל ובעולם בעיקר בזכות הקפת כדור הארץ באופניים (נולד ב-1982)
2022 – הנרי הרשקוביץ, קלע ישראלי (נולד ב-1927)
2024 – תמר פלג שריק, עורכת דין ופעילה ישראלית למען זכויות פלסטינים (נולדה ב-1926)
2025 – איטה גרטנר, אמנית ישראלית שעסקה בציור ובפיסול (נולדה ב-1932)
חגים ואירועים החלים ביום זה

מאוריציוס – היום הלאומי
היום העולמי נגד צנזורה באינטרנט
11 במרץ – 13 במרץ
מרץ
לוח אירועים שנתי
אטאטורק
סון יאט-סן
צ'ארלי פרקר
ישראל הרשברג

| --- | --- |

 לידה:  7 בנובמבר 1948 (בן 76) לינץ, אוסטריה
 לאום:  ישראלי אמריקאי
 תחום יצירה:  ציור
 זרם באמנות:  היפר ריאליזם
 הושפע על ידי:  דייגו ולסקז, קאמי קורו, ג'יורג'יו דה קיריקו, ג'יורג'יו מורנדי, באלתוס, אדווין דיקינסון, לנארט אנדרסון, לוסיאן פרויד, אנטוניו לופז גרסייה.
 השפיע על:  ארם גרשוני, אלדר פרבר, ערן רשף, סיגל צברי, דניאל אלנקווה, ויקטור מאן, סאם רחמין.
 יצירות ידועות:  לשון פרה מספר 74
 בת זוג:  יעל סקאלייה
 צאצאים:  ידידיה הרשברג, אבינדב הרשברג, יהושוע הרשברג, בנציון הרשברג, משולם הרשברג, אליעזר הרשברג
הרשברג בעת פתיחת תערוכת יחיד במוזיאון ישראל (2012)
ישראל הרשברג (נולד ב-7 בנובמבר 1948) הוא צייר ישראלי-אמריקאי. עבודתו כאמן וכמורה תרמה רבות להתפתחות ולהתבססות סגנון הציור הפיגורטיבי בישראל החל משנות התשעים של המאה ה-20.
ביוגרפיה

ישראל הרשברג נולד בשנת 1948 במחנה עקורים בלינץ, אוסטריה. בשנת 1949 הוא עלה לישראל וחי בישראל עד גיל תשע. בשנת 1958 הוא היגר עם משפחתו לארצות הברית. בין השנים 1966–1968 למד אמנות בבית הספר של מוזיאון ברוקלין. בשנת 1972 הוא קיבל תואר ראשון באמנות מטעם מכון פראט (אנ') בניו יורק. בשנת 1973 הוא סיים תואר שני באמנות מטעם האוניברסיטה הממשלתית בניו יורק. בין השנים 1973–1984 שימש הרשברג כמנהל הציור ורישום במכללה לאמנות של מרילנד ובשנת 1984 אף לימד ציור באקדמיה לאמנות בניו יורק.
בשנת 1984 הוא עלה לישראל עם משפחתו. בשנת 1998 הוא הקים את "הסדנא לציור ורישום בירושלים", שהוא משמש כמנהלה האמנותי שם לימד את טל סלוצקר, ארם גרשוני, אלדר פרבר וסאם רחמין.
הרשברג זכה בפרס מוזיאון תל אביב לאמנות בשנת 1988. בשנת 1991 זכה בפרס סנדברג לאמנות ישראלית, מטעם מוזיאון ישראל. הוא מיוצג כיום בידי גלריית מרלבורו בניו יורק, ועבודותיו נכללות באוספים פרטיים וציבוריים רבים ברחבי העולם.
בשנת 2013 קבע בית משפט כי שלושה ציורים החתומים בשם "הר צבי", שהרשברג התכחש ליצירתם, הם ציוריו.