stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1931 במדע
אסטרונומיה

בניית רדיו-טלסקופ ראשון על ידי קרל ג'נסקי (Karl Jansky)
המצאת קורונה-גרף (coronagraph), אמצעי המאפשר לראות בעזרת טלסקופ גופים חיוורים או עטרה של כוכבם תוך סינון האור הבהיר של הכוכב, על ידי האסטרונום הצרפתי ברנאר לייו (Bernard Lyot)
ארכאולוגיה

תחילת חפירות במונטה אלבאן, מקסיקו (אתר מורשת עולמית)
גילוי העיר קלקמול, הייתה אחת הערים הגדולות של בני המאיה, בשנת 2002 הוכרזה כאתר מורשת עולמית
גילוי קבר ולאד המשפד (דרקוליה), שליט ולאכיה שנודע מאבקו לעצמאות נגד איומיה של האימפריה העות'מאנית וגם בקשיחותו ואכזריותו
ביולוגיה

גילוי אנדרוסטרון על ידי אדולף בוטנאנדט.
טכנולוגיה

הפיזיקאי הגרמני ארנסט רוסקה ממציא את מיקרוסקופ האלקטרונים שמתבסס על אופטיקת אלקטרונים, אלקטרומגנט משמש כעדשה מרכזת לאלקטרונים שתחום אורכי הגל שלהם קצר פי אלף משל הפוטונים. בעזרת טכנולוגיה זו נבנו בתחילת המאה ה-21 מקרוסקופים המסוגלים להגדיל עצם פי 10 מיליון
הממציא ההונגרי לסלו בירו (László Bíró) מציג עט כדורי.
צ'ארלס וויין-וויליאמס (Charles Wynn-Williams) בנה במעבדת קוונדיש מכשיר אלקטרוני לעזרה בביצוע חישובים
המצאת גיטרה חשמלית על ידי ג'ורג' בישו (George Beauchamp)
בארצות הברית מתחילה בניית סכר הובר בקניון השחור על נהר קולורדו, אחד הפלאים ההנדסיים המודרניים של אמריקה ושיא בבנייה הנדסית
נפתח גשר ג'ורג' וושינגטון, מעל נהר הדסון ומקשר בין האי מנהטן שבעיר ניו יורק, במדינת ניו יורק, לבין פורט לי שבמדינת ניו ג'רזי שבארצות הברית, לאותה עת הגשר תלוי הארוך העולם
המצאת דלת אוטומטית המופעלת על ידי מנגנון אופטי בקונטיקט שבארצות הברית.
טכנולוגיה > תעופה

27 במאי – אוגוסט פיקר, מגיע עם כדור פורח לגובה של 15,781 מ' - פעם ראשונה אדם מגיע לסטרטוספירה.
כימיה

הרולד יורי מצליח לקבל דגימה של מימן מועשרת פי 100 באיזוטופ הדאוטריום תוך ניצול הבדל זעיר בטמפרטורת הרתיחה בין שני האיזוטופים, כדי לקבל קו ספקטרלי ברור ומוסח לאדום כצפוי לאטום מימן כבד
הכימאי הגרמני אריך היקל (Erich Hückel) מנסח את כלל היקל המאפשר לקבוע האם פחמימן טבעתי הוא ארומטי
כנס סולווה רביעי בכימיה מתכנס במכון סולווה לפיזיקה וכימיה בבריסל, יושב ראש ויליאם ג'קסון פופ (William Jackson Pope), נושא הכנס: הרכב וקונפיגורציה של מולקולות אורגניות
מתמטיקה

קורט גדל מוכיח את משפט האי-שלמות הראשון של גדל
קורט גדל מפרסם מאמר עם תיאור שפה פורמלית מבוססת על פעולות חשבון.
פיזיקה

ארנסט לורנס ותלמידו סטנלי ליווינגסטון מפעילים את הציקלוטרון הראשון באוניברסיטת קליפורניה בברקלי
פיתוח הרעיון של פוטנציאל לנארד-ג'ונס
בניסוי שמבצעים ולתר בותֶה והרברט בקר מתגלה סוג חדש של קרינה חודרת, אחת ההשערות היא שזהו חלקיק חדש, ב-1932 ג'יימס צ'דוויק מוכיח כי זהו נייטרון
רפואה

הנוירולוג הגרמני הנס ברגר מבצע אלקטרואנצפלוגרם (EEG) ראשון בבני אדם
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – לא חולק
פרס נובל לכימיה – קארל בוש, פרידריך ברגיוס - על תרומתם לשיטות כימיות בלחץ גבוה
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – אוטו היינריך ורבורג - על צריכת החמצן של תאים והאנזים האחראי לה.
נולדו

20 בינואר – דייוויד לי, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1996 על גילוי נוזליות על בהליום-3
24 בינואר – לארס הרמנדר (Lars Hörmander), מתמטיקאי שוודי, זכה במדליית פילדס
20 בפברואר – ג'ון מילנור (John Milnor), מתמטיקאי אמריקאי, זכה במדליית פילדס, פרס אבל ופרס וולף
22 במרץ – ברטון ריכטר, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1976 על גילוי מֶזון J/Ψ
9 באפריל – הייסוקה הירונקה (Heisuke Hironaka), מתמטיקאי יפני זכה במדליית פילדס
19 באפריל – פרד ברוּקס, מדען מחשב אמריקאי, חלוץ בתחום ניהול הנדסת תוכנה, ניהל בחברת IBM את הפיתוח של מערכת ההפעלה OS/360, חתן פרס טיורינג לשנת 1999
31 במאי – רוברט שריפר (נפטר ב-2019), פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1972 על חלקו בפיתוח תאוריית BSC, תאוריה המסבירה מוליכות-על ברמה המיקרוסקופית
27 ביוני – מרטינוס פלטמן (נפטר ב-2021), פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל בפיזיקה לשנת 1999 על חלקו בהבהרת המבנה הקוונטי של האינטראקציות האלקטרו-חלשות בפיזיקה
8 באוגוסט – רוג'ר פנרוז, פיזיקאי ומתמטיקאי בריטי, זכה להערכה בעיקר בשל עבודתו בתחום הפיזיקה המתמטית ובמיוחד בשל תרומותיו לתורת היחסות הכללית ולקוסמולוגיה
23 באוגוסט – המילטון או. סמית', מיקרוביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה לשנת 1978 על חלקו בגילוי אנזימי הגבלה, האחראיים לחיתוך של DNA במקומות ספציפיים, תגלית שהיוותה פריצת דרך בביולוגיה מולקולרית
15 באוגוסט – ריצ'רד הק (נפטר ב-2015), כימאי אמריקאי, ידוע בזכות הגילוי והפיתוח של תגובת הק (Heck reaction), בה נעשה שימוש בפלדיום כזרז בתגובות אורגניות, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2010
1 בספטמבר – מיכאל רבין, מתמטיקאי ישראלי בעל תרומה ניכרת למדעי המחשב, חתן פרס טיורינג
29 בספטמבר – ג'יימס קרונין (נפטר ב-2016), פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1980 על חלקו בניסוי שהוכיח כי עקרונות סימטריה בסיסיים בהתפרקות של מזוני K נייטרליים מופרים
6 באוקטובר – ריקרדו ג'יאקוני, פיזיקאי איטלקי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2002 על תרומה חלוצית באסטרופיזיקה ובמיוחד על גילוי מקורות לקרינת X קוסמית
12 באוקטובר – אולה יוהאן דאל (Ole-Johan Dahl) מדען מחשבים נורווגי, אחד המייסדים של תכנות מונחה עצמים, חתן פרס טיורינג
15 באוקטובר – עבדול קאלאם, (נפטר ב-2015), מדען ומהנדס טילים הודי, הנשיא האחד עשר של הודו
27 בנובמבר – יעקב זיו, מדען מחשב ישראלי, שפיתח, יחד עם אברהם למפל, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים
27 בדצמבר – הנרי אטלן, ביופיזיקאי ופילוסוף צרפתי ישראלי
נפטרו

21 בינואר – צ'זארה בורלי-פורטי (נולד ב-1861), מתמטיקאי איטלקי, עסק בגאומטריה פרויקטיבית, ניסח את הפרדוקס של בורלי-פורטי בתורת הקבוצות
11 בפברואר – צ'ארלס פרסונס (Charles Algernon Parsons), מהנדס בריטי, ממציא הגרסה המודרנית של טורבינת הקיטור (נולד ב-1854)
26 בפברואר – אוטו וולך, כימאי גרמני ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1910, "על עבודתו בתחום התרכובות האליציקליות" (נולד ב-1847)
9 במאי – אלברט אברהם מייקלסון (נולד ב-1852), פיזיקאי אמריקני ממוצא יהודי, ממציא האינטרפרומטר שנקרא על שמו, מדד את מהירות האור והוכיח שהיא אינה תלויה במערכת הייחוס שבה היא נמדדת - תגלית שהובילה לפיתוח תורת היחסות הפרטית. חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1907
18 באוקטובר – תומאס אלווה אדיסון, ממציא אמריקאי (נולד ב-1847)
26 בדצמבר – מלוויל דיואי (נולד ב-1851), ספרן וממציא שיטת דיואי, שיטת מיון ספרים הנקראת על שמו
צ'זארה בורלי-פורטי
צ'ארלס פרסונס
תומאס אלווה אדיסון
תמונה של השמש דרך קורונה-גרף
סמל העיר קלקמול בכתב הסימנים של המאיה
סכר הובר
אוגוסט פיקר בתוך הבלון שיגיע לסטרטוספירה כפי שצולם בספטמבר 1930
ארנסט לורנס וסטנלי ליווינגסטון עם ציקלוטרון בקוטר 27 אינץ' שנבנה ב-1932
רישום האלקטרואנצפלוגרם הראשון של מוח אנושי שפורסם על ידי ברגר
לארס הרמנדר
ג'ון מילנור
רוג'ר פנרוז
אוטו וולך
אלברט אברהם מייקלסון
1932 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1932  במדע |  |
< · 1930 · 1931 — 1932 — 1933 · 1934 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1932.
עקבות של פוזיטרון שמקורו בקרינה קוסמית שנלכדה בתא ערפל, כפי שצולמו על ידי קארל דייוויד אנדרסון, הוכחה ראשונה לקיומו של אנטי-חומר
ארכאולוגיה

קארל בלגן מתחיל בחפירות בטרויה
תחילת חפירות באזור קלוביס - גילוי תרבות קלוביס
גילוי בית של אריק האדום, מייסד ההתיישבות האירופית הראשונה בגרינלנד
חפירות וממצאים באתר בית הכנסת בדורה אירופוס שבסוריה
אסטרונומיה

האסטרונום ההולנדי יאן אורט מחשב את מסת הגלקסיה ומניח את קיומו של החומר האפל
ביולוגיה

גילוי מעגל האוריאה, מסלול מטבולי שמיועד לסלק אמוניה, תוצר לוואי רעיל של פרוק חלבונים, על ידי הנס אדולף קרבס
הגנטיקאי האנגלי ג'ון הלדיין מפרסם עבודה המאחדת את הממצאים של הגנטיקה המנדליאנית עם תורת האבולוציה
תאודוסיוס דובז'נסקי מפרסם ספר עם רעיונות של הסינתזה האבולוציונית המודרנית
וולטר ברדפורד קנון טובע את המושג הומאוסטאזיס העוסק ביכולת של האורגניזם החי לשמור על סביבה פנימית יציבה למרות השינויים שחלים בסביבה החיצונית, תכונה שהודגמה על ידי קלוד ברנאר ב-1872
טכנולוגיה

תחילת שידורי טלוויזיה סדירים על ידי ה-BBC
טכנולוגיה > תעופה

18 באוגוסט – אוגוסט פיקאר עולה עם כדור פורח לגובה של 16,201 מ'.
מתמטיקה

ג'ון פון נוימן מפרסם סדרת מאמרים פורצי דרך בתורה הארגודית
מריאן רייבסקי משתמש בשיטות מתמטיות (תורת החבורות) כדי לפצח את הצפנים של האניגמה, מכונת ההצפנה הגרמנית
אדוארד צ'ך מפרסם תיאור של קוהומולוגיית צ'ך, כלי המאפשר לבצע חישובים על מידע גלובלי של מרחב מתוך תכונות מקומיות של אותו המרחב
פיזיקה

ג'יימס צ'דוויק מגלה את הנייטרון
קארל דייוויד אנדרסון מגלה את הפוזיטרון בקרינה קוסמית, דוגמה ראשונה לאנטי-חומר, בהמשך (בשנת 1936) הוא מקבל על גילוי זה פרס נובל.
ורנר הייזנברג מפרסם מודל פרוטון-נייטרון שמסביר מבנה ותכונות של הגרעין
ג'ון פון נוימן מפרסם ספר בשם "Mathematical Foundations of Quantum Mechanics", בסיס מתמטי שיטתי למכניקת הקוונטים
גילוי אנטי פרומגנטיות על ידי לואי נל
רפואה

5 בינואר – הארווי קושינג, נוירוכירורג אמריקאי מתאר לראשונה את תסמונת קושינג, הפרעה אנדוקרינית הנובעת מהפרשה מוגברת של קורטיקוסטרואידים מקליפת בלוטת יותרת הכליה
הגסטרואנטרולוג היהודי- אמריקאי ברנרד קרוהן ועמיתיו מתארים קבוצת חולים עם דלקות במעי העקום, מה שיקרא בהמשך מחלת קרוהן
גרהרד דומק מגלה כי פרונטוסיל, תרכובת ממשפחת הסולפונאמידים יעילה נגד חיידקים מסוג סטרפטוקוקוס, ב-1939 יוענק לו פרס נובל על תגלית זו
25 בדצמבר – חברת אי גה פארבן מקבלת פטנט לשימוש בפרונטוסיל, האנטיביוטיקה הראשונה
רופא גרמני בשם רודולף שינדלר (Rudolph Schindler) בונה גסטרוסקופ גמיש למחצה המגדיל את טווח הבדיקה
תחילת ניסוי העגבת בטסקיגי על ידי שירות בריאות הציבור ארצות הברית, המשתתפים בניסוי לא נתנו הסכמה מדעת לניסוי ולתוצאותיו, לא הודיעו להם כי אובחנו כנגועים בעגבת, נמנע מהם טיפול יעיל למחלה ובוצעו בהם בדיקות מסוכנות שלא לצורך תוך הטעיה מכוונת, הניסוי נמשך עד לשנת 1972 והופסק כתוצאה מחשיפה עיתונאית
אלברט סנט-גיירגי מזהה כי החומצה אותה בודד מצמחים וגם מבלוטת האדרנאל, יעילה בטיפול במחלת הצפדינה וקורא לה חומצה אסקורבית (scurvy), מאוחר יותר יגלה, במקביל לצ'ארלס ג. קינג (Charles Glen King) כי זהו ויטמין C
פיתוח חיסון נגד קדחת צהובה
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ורנר הייזנברג, פיזיקאי גרמני, על יצירתה של מכניקת הקוונטים, שיישומה הוביל, בין היתר, לגילוי צורות אלוטרופיות של מימן (Spin isomers of hydrogen)
פרס נובל לכימיה - אירווינג לאנגמיור, כימאי אמריקאי, על עבודתו בכימיה של פני שטח
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - סר צ'ארלס סקוט שרינגטון, אדגר דאגלס אדריאן, פיזיולוגים בריטים, על גילוי תפקיד הנוירונים, כולל העובדה כי גירוי חזק יותר גורם לאות עצבי בתדר גבוה יותר
נולדו

16 בינואר – דיאן פוסי, זואולוגית אמריקאית (נפטרה ב-1985)
21 במרץ – וולטר גילברט, פיזיקאי, ביוכימאי וביולוג אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1980 על תרומתו לקביעת רצפי הנוקלאוטידים של חומצות הגרעין
26 באפריל – מייקל סמית, כימאי קנדי יליד בריטניה, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1993 על חלקו בפיתוח המוטגנזה המכוונת, שיטה בביולוגיה מולקולרית המאפשרת שינויים מכוונים ומוגדרים ברצף חומצות הגרעין בגן
22 במאי – רוברט שפיצר, אחד מאבות השיטה המודרנית לקטלוג מחלות נפשיות בקטגוריות בדידות עם קריטריוני אבחון ספציפיים (נפטר ב-2015)
30 במאי – סולומון גולומב, מתמטיקאי ומהנדס יהודי-אמריקאי, נודע כממציא של סרגל גולומב ושל הפוליאומינו
18 ביוני – דאדלי הרשבאך (Dudley R. Herschbach), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1986 על תרומתו להבנת הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים
27 בספטמבר – אוליבר ויליאמסון, כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2009 על ניתוחיו בתחום הכלכלה הארגונית ובמיוחד ביחס לגבולות החברה הכלכלית (נפטר ב-2020)
4 באוגוסט – פרנסס אלן, מדענית מחשב אמריקאית, כלת פרס טיורינג לשנת 2006 על תרומתה בתחום המהדרים ומיטוב הקוד שהם יוצרים (נפטרה ב-2020)
18 באוגוסט – לוק מונטנייה, וירולוג צרפתי, חוקר במכון פסטר, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2008 על חלקו בגילוי נגיף האיידס
13 באוקטובר – ג'ון טומפסון, מתמטיקאי אמריקאי זכה במדליית פילדס על מחקרו בתורת החבורות הסופיות
24 באוקטובר - פייר ז'יל דה-ז'ן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1991 (נפטר ב-2007)
2 בנובמבר – מלווין שוורץ (נפטר ב-2006), פיזיקאי אמריקאי-יהודי, חתן פרס נובל בפיזיקה בשנת 1988 על חלקו בפתוח שיטת אלומת הנייטרינו ועל הדגמת מבנה הדובלט של הלפטונים על ידי גילוי הנייטרינו המיואוני
6 בנובמבר – פרנסואה אנגלר, פיזיקאי תאורטי יהודי-בלגי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2013, על חלקו בגילוי מנגנון היגס
5 בדצמבר – שלדון גלאשו, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1979 על חלקו בגילוי הכוח האלקטרו-חלש
נפטרו

14 במרץ – ג'ורג' איסטמן מייסד חברת קודאק (נולד בשנת 1854)
3 באפריל – וילהלם אוסטוולד, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1909 על עבודתו בנושא קטליזה, ומחקריו בשיווי-משקל ומהירות תגובה (נולד בשנת 1853)
20 באפריל – ג'וזפה פאנו (נולד ב-1858), מתמטיקאי איטלקי, אחד מאבות הלוגיקה המתמטית ותורת הקבוצות
9 ביולי – קינג קמפ ג'ילט, ממציא אמריקאי, המציא את סכין הגילוח
16 בספטמבר – רונלד רוס (נולד ב-1857), רופא בריטי, פרזיטולוג ואפידמיולוג, גילה את מנגנון ההידבקות במחלת המלריה
3 באוקטובר – מקס וולף (נולד ב-1863), אסטרונום גרמני, מראשוני האסטרופוטוגרפים, גילה אסטרואידים רבים
ג'וזפה פאנו
קינג קמפ ג'ילט
רונלד רוס
מקס וולף
עזרא הסופר קורא את ספר התורה באוזני העם - ציור קיר מבית הכנסת בדורה אירופוס
הנס אדולף קרבס
וולטר ברדפורד קנון
ג'ון פון נוימן
סכמה של סידור הספינים בחומר אנטי-פרומגנטי
Streptococcus pneumoniae
תיאור סכמתי של שתי צורות אלוטרופיות של מימן
העברת גירוי עיצבי בין שני נוירונים
ג'ורג' איסטמן
וילהלם אוסטוולד
האפולוגיה של מנדלסון: הולדת הפילוסופיה היהודית המודרנית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  ד"ר אלי שיינפלד
 שפת המקור:  עברית
 סוגה:  עיון
 הוצאה
 הוצאה:  הוצאת כרמל
 תאריך הוצאה:  2019
 מספר עמודים:  162
 עורך:  אבי שגיא וספיר צברי
 סדרה
 סדרת ספרים:  "פרשנות ותרבות"
 קישורים חיצוניים
 הספרייה הלאומית:  997007831383705171
האפולוגיה של מנדלסון: הולדת הפילוסופיה היהודית המודרנית הוא ספר מאת ד"ר אלי שיינפלד העוסק בספרו של משה מנדלסון "ירושלים".
הספר יצא לאור בעברית בשנת 2019 בעריכת ספיר צברי, בהוצאת כרמל.
רקע - "ירושלים" של מנדלסון

בשנת 1781 פנו אל מנדלסון יהודים מאלזס, שהוטרדו מתעמולה אנטי-יהודית, וביקשו ממנו לסייע להם להגן על השקפות היהדות ולהוכיח כי הם יכולים להיות אזרחים טובים ומועילים למדינה. מנדלסון פנה לידידו הנוצרי כריסטיאן וילהלם דוהם (Dohm) והציע לו ליטול על עצמו את המשימה. דוהם נענה לאתגר, וחיבר את הספר Über die bürgerliche Verbesserung der Juden ("על הטבת מצבם האזרחי של היהודים"). בספר טען כי אין מניעה כללית שהיהודים יהיו אזרחים טובים במדינה, אלא רק בעיות מקומיות; הוא הוסיף גם שרצוי להשאיר בידיהם את החופש לדון על פי דיניהם, לרבות הזכות להחרים ולנדות בני קהילה לפי הצורך. עם זאת, הסכים עם דעתו של המלך פרידריך הגדול, שאין להרבות את אוכלוסייתם ולשנות את המצב הדמוגרפי, וקבע שיש צורך לתקן ליקויים רבים במנהגיהם ובתכונותיהם. מנדלסון ראה צורך להגן על חלק מדברי דוהם וגם לערער על כמה מטענותיו, ולכך הקדיש את ההקדמה לספרו של מנשה בן ישראל "לתשועת ישראל". בהקדמה קבע מנדלסון כי הדעות הקדומות וההתייחסות המפלה כלפי היהודים עדיין קיימים בזמנו. הוא הסתייג מדעתו של דוהם שיש להגביל את שיעור התרבותם במדינה, ובעיקר תקף את טענת דוהם שיש להשאיר בידי הרבנים את זכות החרם והנידוי. הוגי דעות נוצרים בברלין תקפו את מנדלסון, על כך שקרא לנאורות וליחס סובלני כלפי בני עמו, והנה הרבנים עצמם משתמשים באמצעים קיצוניים כדי לכפות דעות והשקפות על בני הקהילה. חיבור אנונימי בשם Das Forschen nach Licht und Recht ("החיפוש אחר אור וצדק"), שחיבר כנראה הסופר הדאיסט אוגוסט קראנץ, יצא נגדו מפורשות בעניין זה.
מנדלסון, שהותקף מצד הנוצרים והיהודים גם יחד, החל לחבר בתגובה ספר שבו שטח את השקפתו בענייני היהדות והנצרות. וב-1783 הוציא לאור את Jerusalem, oder über religiöse Macht und Judentum ("ירושלים, או על שלטון דתי ועל יהדות"). ב"ירושלים", שנחשב לחשוב ביותר מפרי עטו, קרא משה מנדלסון לסובלנות דתית ולהכרה בזכויות היהודים. לשיטתו, אין זה מתפקידה של ההנהגה הדתית לכפות דעות והשקפות, אלא רק בתחום המצוות והמעשים. כנגד הטענות על החרמות שהוציאו הרבנים, קבע מנדלסון כי היהדות היא דת סובלנית יותר מן הנצרות, משום שאין היא מצווה על השקפות אלא רק על מצוות מעשיות; ושהיא מענישה רק על חטאים הפוגעים בקהילה, רק על מעשים ולא על דעות. ב"ירושלים" גם יצא מנדלסון במפורש כנגד ההתבוללות בנוצרים, או במונחי תקופתו "אחדות האמונות". הרעיון ליצור "דת טבעית" שתתאים לכל, דאיזם, היווה בעיניו כפיית אמונה בדרך אחרת, ועל כן נגד את הנאורות והסובלנות.
1896 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1896  במדע |  |
< · 1894 · 1895 — 1896 — 1897 · 1898 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
ארכאולוגיה

משלחת מאוקספורד מתחילה בחפירות באוקסירינחוס, מצרים.
תחילת החפירות בקניון צ'קו
גילוי הרכב מדלפוי.
גילוי מפת מידבא.
נולדו

14 בפברואר: ארטור מילן - מתמטיקאי ואסטרופיזיקאי בריטי.
29 במרץ: ווילבלם אקרמן - מתמטיקאי גרמני, מפתח פונקציית אקרמן.
נפטרו

24 ביולי – פרידריך אוגוסט קקולה, כימאי גרמני (נולד ב-1829).
10 באוגוסט: אוטו ליליינטל - מהנדס גרמני, מחלוצי התעופה.
18 בספטמבר: ארמן איפוליט פיזו - פיזיקאי צרפתי.
21 באוקטובר: ג'מס הנרי גראיטחד- מהנדס בריטי, אחד מבוני המטרו בלונדון.
10 בדצמבר: אלפרד נובל - ממציא ומהנדס שוודי, מייסד פרס נובל.
1955 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1955  במדע |  |
< · 1953 · 1954 — 1955 — 1956 · 1957 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1955.
אסטרונומיה

20 ביוני – ליקוי חמה ארוך במיוחד (7 דקות ו-8 שניות) בדרום-מזרח אסיה. במהלך אלף שנים מתרחשים רק שבעה אירועים מסוג זה.
יוני - פרד הויל ומרטין שוורצשילד (Martin Schwarzschild) מתארים את המנגנון בו נוצר כוכב ענק אדום.
תצפיות של יאן אורט מוכיחות כי אור מקוטב שמגיע מערפילית הסרטן הוא תוצר של קרינה סינכרוטרונית.
ביוכימיה

מריאנה גרונברג-מנגו (Marianne Grunberg-Manago) וסברו אוצ'ואה בודדו אנזים (Polynucleotide Phosphorylase) שמזרז סינתזה של RNA מנוקלאוטידים. ההנחה כי זהו RNA פולימראז התבררה מאוחר יותר כשגויה.
גילוי DNA פולימראז על ידי ארתור קורנברג.
26 בפברואר – רוזלינד פרנקלין פרסמה תוצאות צילומי רנטגן של גבישי וירוס מוזאיקת הטבק ובו קביעה כי מקלוני הווירוס אחידים בגודלם, צעד משמעותי לקראת גילוי מבנה הווירוס.
22 בדצמבר – גילוי כי לאדם יש 46 כרומוזומים על ידי ציטוגנטיקאי סיני ג'ו חין טייו (Joe Hin Tjio) וגנטיקאי שוודי אלברט לבאן (Albert Levan).
גאוגרפיה

30 בנובמבר – משלחת סובייטית הראשונה לחקר אנטארקטיקה יוצאת לדרך. פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1957. המטרה המרכזית הייתה להקים תשתית לבסיס "מירניי" (Mirny Station) ולאתר מקום להקמת תחנת ווסטוק וסובטצקייה (Sovetskaya).
המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי יוצאת לדרך. ב-2 במרץ 1958 הם השלימו מסע פנים יבשתי של 3,473 ק"מ דרך הקוטב הדרומי
הגאוכימאי קלייר קמרון פטרסון מציג תוצאות מדידה של גיל כדור הארץ בעזרת יחס האורניום-עופרת שנמדד במטאוריט ממכתש המטאור שבאריזונה.
זואולוגיה

בּרנרד הֵבֶלְמַנְס (Bernard Heuvelmans), זואולוג בלגי, מפרסם את הספר "בעקבות חיות לא-נודעות" (On the Track of Unknown Animals) וטובע את המושג קריפטוזואולוגיה.
טכנולוגיה

ז'ורז' דה מסטראל מקבל פטנט על המצאת צַמְדָּן (בלועזית ולקרו ובעברית מדוברת, סקוץ')
בניית שעון אטומי מדויק ראשון במעבדה הלאומית לפיזיקה (National Physical Laboratory) בבריטניה.
בניית תנור מיקרוגל לשימוש ביתי על ידי חברת Tappan. המוצר היה גדול ויקר ולא התקבל על ידי הציבור.
נבנה שלט רחוק ראשון לטלוויזיה על ידי חברת זנית אלקטרוניקה
הושלמה בנייתו של גשר סטרומסונד (Strömsund Bridge) בשוודיה, גשר מעוגן כבלים משמעותי ראשון בתקופה המודרנית
כימיה

19 בפברואר – סינתזה של מֵנְדֵּלֵבְֿיוּם (Md), יסוד כימי מלאכותי מתכתי ורדיואקטיבי, מס' 101. זהו היסוד ה-9 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים.
מדעי המחשב

2 באוקטובר – פעולתו של אניאק, מהמחשבים הראשונים בעולם, הופסקה לאחר שפעל ברציפות מ-1947.
מוריס וינסנט וילקס פרסם מאמר בנושא מיקרוקוד.
שימוש ראשון במושג מעבד תמלילים על ידי איש מכירות של מכונות כתיבה של IBM, בעברו אלוף הפלות בלופטוואפה (Ulrich Steinhilper).
תאגיד ראנד מפרסם טבלת מספרים אקראיים
מתמטיקה

השערת טניאמה-שימורה מוצגת לראשונה על ידי יוטקה טניאמה בכינוס ביפן.
פיזיקה

גילוי אנטיפרוטון על ידי קבוצת מדענים בראשות אמיליו סגרה.
יוסף (ג'וזף) רוטבלט מפרסם כי רמת הזיהום בנשורת גרעינית לאחר הניסוי של פצצת מימן שהוטלה באטול ביקיני שבאוקיינוס השקט גבוהה ממה שפורסם רשמית.
ברטראנד ראסל פרסם בלונדון את עצומת ראסל - איינשטיין, העצומה בחתימת אלברט איינשטיין, מקס בורן, ומדענים מובילים נוספים, נועדה להפנות את תשומת לבם של פוליטיקאים מובילים לסכנות שבפיתוח נשק גרעיני.
רפואה

נרשם הפטנט על השימוש בטטרציקלין (Tetracycline).
פרסום תיאור אפקט פלצבו.
תרכיב סאלק, חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים מאושר לשימוש על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA)
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה - ויליס לם, על גילוייו בנוגע למבנה הדק של ספקטרום המימן; פוליקרפ קוש, על הקביעה המדויקת של המומנט המגנטי של האלקטרון.
פרס נובל לכימיה - וינסנט דו ויניו, על עבודתו על תרכובות גופרית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אקסל הוגו תאודור תאורל (Axel Hugo Theodor Theorell), שוודיה, מחקר על אנזימים ופעולתם, במיוחד אנזימים מחמצנים.
פרס ישראל
מדעים מדויקים - מיכאל פקטה
מדעי החיים - ישראל רייכרט
מדעי החיים - יעקב בן-תור
מדעי החיים - עקיבא פרומן
מדעי הרפואה - בנימין שפירא
מדעי הרפואה - שרה הסטרין-לרנר
נולדו

24 בינואר – אלן סוקל, פיזיקאי אמריקאי, ידוע במיוחד בשל פרשת סוקל, פרסום פרודיה על פוסטמודרניזם
24 בפברואר – סטיב ג'ובס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, השתתף בהקמת חברת אפל והיה המנכ"ל הראשון שלה, (נפטר ב-2011).
20 באפריל – סְוָנְטֶה פֶּבּוֹ, גנטיקאי אבולוציוני שוודי, מן האבות המייסדים של תחום הפלאוגנטיקה.
19 במאי – ג'יימס גוסלינג, מתכנת מחשבים קנדי, אבי שפת התכנות Java.
8 ביוני – טים ברנרס-לי, פיזיקאי בריטי ממציא WWW) World Wide Web).
7 בספטמבר – יפים זלמנוב, מתמטיקאי סובייטי-אמריקאי זכה במדליית פילדס.
28 באוקטובר – ביל גייטס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, ממקימי חברת מיקרוסופט.
4 בנובמבר – דייוויד ג'וליוס, פיזיולוג וביוכימאי אמריקאי, יהודי, עוסק במדעי המוח, מוכר בזכות הישגיו בהבנת המנגנונים המולקולריים של תחושת כאב וחום, עליהם הוענק לו פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2021)
22 בדצמבר – תומאס סוּדהוֹף, ביוכימאי אמריקאי-גרמני המוכר בעיקר בגלל מחקריו על העברה סינפטית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2013).
נפטרו

11 במרץ – אלכסנדר פלמינג, רופא ומדען סקוטי, מגלה הפניצילין, האנטיביוטיקה הראשונה. חתן פרס נובל. (נולד ב-1881).
18 באפריל – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1879).
12 באוגוסט – ג'יימס סאמנר, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1887).
13 בדצמבר – אנטוניו אגש מוניש, רופא פורטוגזי, חתן פרס נובל (נולד ב-1874).
הערות שוליים

↑  Lloyd Conover | Lemelson, lemelson.mit.edu
↑  Tetracycline באתר הפטנטים של גוגל, נבדק ב-2022-04-12
1926 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1926  במדע |  |
< · 1924 · 1925 — 1926 — 1927 · 1928 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1926.
ספינת האוויר "נורגה"
ביולוגיה

ולדימיר ורנדסקי, חוקר טבע רוסי, פיתח את המושג ביוספרה על ידי פרסום ספר באותו שם
פרסום הספר The Origin of Birds על ידי גרהרד היילמן (Gerhard Heilmann)
ג'יימס בטשלר סאמנר, כימאי אמריקאי, שבודד וחקר אנזימים הוכיח שאוראז, האנזים המפרק שתנן לפחמן דו-חמצני ואמוניה הוא חלבון.
גאוגרפיה

חקר ארקטיקה באמצעות ספינת האוויר "נורגה", במשלחת השתתפו רואלד אמונדסן, אומברטו נובילה, ולינקולן אלזוורת'
טכנולוגיה

1 ביולי – פתיחת התנועה בגשר פרנקלין, גשר תלוי מעל נהר הדלאוור המחבר את פילדלפיה שבמדינת פנסילבניה עם קמדן, ניו ג'רזי
23 ביולי – חברת הסרטים FOX קונה ומוציאה פטנט על מערכת הקול "מוביטון" להקלטת קול לתוך סרט קולנוע
פברואר – תיאור ראשון של אנטנת יאגי, אנטנה כיוונית לשידור ולקליטה של גלים אלקטרומגנטיים על ידי שינטרו אודה והיטצוגו יאגי מיפן
23 בנובמבר – מהנדס נורווגי בשם אריק רוטהיים מקבל פטנט על תרסיס
המהנדס והממציא האירי הארי פרגוסון מקבל פטנט בבריטניה על טרקטור משולב מחרשה
טכנולוגיה > תעופה

רוברט גודרד16 במרץ - שיגור ראשון של טיל עם מנוע דלק נוזלי על ידי רוברט גודרד
9 במאי – ריצ'רד בירד עבר מעל הקוטב הצפוני במטוס
11 במאי – רואלד אמונדסן עבר מעל הקוטב הצפוני בספינת אוויר
17 בנובמבר – שיא מהירות חדש - 417 קמ"ש
כימיה

ואלדו סימון (Waldo Semon) מחברת גודריץ' (Goodrich Corporation) פיתח שיטה להגמשת פוליוויניל כלוריד על ידי ערבובו עם תוספים שונים, בכך הפך את החומר לנוח לעיבוד ולכן בעל פוטנציאל כלכלי
לראשונה מתבצעת סינתזה של פנציקלידין, סם דיסוציאטיבי והלוצינוגני
פיזיקה

ארווין שרדינגר מפרסם את משוואת שרדינגר, משוואת התנועה היסודית של מערכות קוונטיות המתארת כיצד מצב קוונטי של מערכת פיזיקלית משתנה לאורך הזמן
פרסום משוואת קליין-גורדון המשמשת לתיאור של חלקיק קוונטי יחסותי חסר ספין, והיא מעין הכללה יחסותית של משוואת שרדינגר
ניסוח התפלגות פרמי-דיראק, פונקציית התפלגות סטטיסטית בעזרתה ניתן לתאר תכונות של חלקיקים פרמיונים זהים חסרי אינטראקציה
גילברט ניוטון לואיס משתמש לראשונה במונח פוטון לציון היחידה הקטנה ביותר שלאנרגיית קרינה
רפואה

פיתוח חיסון נגד שעלת.
פרסים

פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה - ז'אן-בטיסט פרן, על עבודתו על המבנה הבלתי רציף של החומר, ובייחוד על גילוי שיווי המשקל המשקעי
פרס נובל לכימיה - תאודור סוודברג, על עבודתו במערכות מפוזרות (קולואידים)
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - יוהנס אנדראס גריב פיביגר, מחקר על הנמטודה Spiroptera carcinoma ויצירת סרטן בחיות