תקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל
הערות שוליים

↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמוד 112
↑  יש ויכוח בין החוקרים לגבי השנים המדויקות של תיארוך התקופה ושנת המעבר בין תקופות המשנה. בערך הוכנסה החלוקה המקובלת על רוב החוקרים
↑  זיהוי העיר שרוחן אינו ודאי. הוויכוח בין הארכאולוגים הוא האם התקיימה בתל אל-פארעה דרום או בתל אל-עג'ול
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמוד 100
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמוד 106
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתולדות ארץ-ישראל, ספר ראשון: "אטלס כרטא לתקופת המקרא", ירושלים, 1964 עמוד 32
↑  ייתכן וזו העיר "אדמה" המוזכרת במקרא ברשימת ערי שבט נפתלי, יוחנן אהרוני, "תולדות ארץ ישראל" עמוד 109
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמוד 104
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתולדות ארץ-ישראל, ספר ראשון: "אטלס כרטא לתקופת המקרא", ירושלים, 1964 עמודים 38-29
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמוד 109
↑  אבנר רבן, הנמלים הקדומים של ארץ ישראל בימי המקרא תוך "ספר זאב וילנאי", ירושלים, 1984, עמוד 247
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתולדות ארץ-ישראל, ספר ראשון: "אטלס כרטא לתקופת המקרא", ירושלים, 1964 עמודים 40-39
↑  תצלום פפירוס אנאסטאסי א במוזיאון הבריטי
↑  יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתולדות ארץ-ישראל, ספר ראשון: "אטלס כרטא לתקופת המקרא", ירושלים, 1964 עמודים 46
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 103-101
↑  יעקב י' באומגרטן, העיור בתקופת הברונזה המאוחרת, האדריכלות בארץ ישראל בימי קדם, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1987, עמוד 120
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמוד 105
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 105–108
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמודים 121-115
↑  אהרון קמפינסקי, האדריכלות בארץ-ישראל בימי קדם, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, עמוד 114
1 2  אליעזר אורן, ארמונות ובתי אמידים בתקופת הברונזה התיכונה והמאוחרת, האדריכלות בארץ-ישראל בימי קדם, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1987, עמוד 90
↑  אליעזר אורן, ארמונות ובתי אמידים בתקופת הברונזה התיכונה והמאוחרת, האדריכלות בארץ-ישראל בימי קדם, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1987, עמוד 99
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, 1986 עמודים 128-127
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 128-117
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 153-151
↑  רות עמירן, הקרמיקה הקדומה של ארץ ישראל, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1971, פרק 10 עמודים 231-153
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 156-154
↑  יוחנן אהרוני, תולדות ארץ ישראל, הוצאת משרד הביטחון, תל אביב 1986, עמודים 132-129
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של ארץ ישראל בתקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 161-158
↑  תמונה של תגליף שנהב ממגידו
↑  אפרים שטרן, מקדש מתקופת הברונזה המאוחרת בתל מבורך, קדמוניות, שנה ט חוברת 36, 1976
↑  יגאל ידין, תורת המלחמה בארצות המקרא: לאור הממצאים הארכיאולוגיים, החברה הבינלאומית להוצאה לאור, רמת גן, 1963 עמודים 144-141
↑  יגאל ידין, תורת המלחמה בארצות המקרא: לאור הממצאים הארכיאולוגיים, החברה הבינלאומית להוצאה לאור, רמת גן, 1963 עמודים 139-138
↑  יגאל ידין, תורת המלחמה בארצות המקרא: לאור הממצאים הארכיאולוגיים, החברה הבינלאומית להוצאה לאור, רמת גן, 1963 עמודים 138-136
↑  יגאל ידין, תורת המלחמה בארצות המקרא: לאור הממצאים הארכיאולוגיים, החברה הבינלאומית להוצאה לאור, רמת גן, 1963 עמודים 151-144
↑  רבקה גונן, מבוא לארכאולוגיה של תקופת המקרא, יחידה 7, עמודים 150-148
מפת המזרח הקרוב העתיק במאה ה-14 לפנה"ס, תקופת אל עמארנה. המפה מראה את הממלכות הגדולות ששלטו במרחב, מצרים בכתום, חתים בכחול, הכשים מבבל בשחור, עילם בירוק כהה. אשור בתקופת הממלכה התיכונה בצהוב, מיתני בחום, ארזווה בירוק בהיר ומיקניה בסגול
"חוזה הכסף" – הסכם השלום בין מצרים לחתים שנחתם 16 שנה לאחר קרב קדש
ארמון משוחזר בתל חצור מתקופת הברונזה המאוחרת
שרידי המקדש המונומנטלי בשטח ח בחצור
ארון קבורה אנתרופואידי (אנ') (דמוי אדם) מדיר אל-בלח, מתקופת הברונזה המאוחרת, המאות 14-13 לפנה"ס, מוזיאון הכט חיפה
דגם הספינה מאולו-בורון אשר שימשה למסחר בינלאומי
הקנקן המסחרי הכנעני, נמצא בספינה הטרופה מאולו-בורון
קערה ממשפחת כלים מחופים לבן שנמצאה בתל אבו הואם
מאחור בקבוק סורי, בחזית פכיות "בילביל" ממשפחת בלי בסיס טבעת, מוזיאון הכט
צלמית ברונזה של האל בעל מהמאות ה-14 עד ה-12 לפנה"ס. נמצאה בחפירות באוגרית.
ציור של תבליט ברעמסאום, תיאור ניצחונו של רעמסס השני בקרב עם החתים בדאפור
רעמסס השני על מרכבה יורה בקשת בקרב קדש