stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חוק בשר ומוצריו
היסטוריה חקיקתית

עד תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ייבוא בשר לישראל היה בידי גוף ממשלתי, מינהל הסחר הממשלתי, שייבא רק בשר כשר. מימוש החלטה להפריט פעילות זו עוכב על ידי הממשלה, כדי שלא לפתוח פתח לייבוא בשר לא כשר. ב-3 במרץ 1992 אושר בכנסת חוק יסוד: חופש העיסוק, שהעניק מעמד על-חוקי לזכותו של אדם לעסוק בכל עיסוק, מקצוע או משלח יד. חברת מיטראל, שבקשותיה לרישיון לייבא בשר לא כשר נדחו, עתרה לבג"ץ, וב-22 באוקטובר 1993 פסק בג"ץ שההסדר ליבוא בשר אינו עומד במגבלות חוק היסוד, והורה לתת רישיון ייבוא לחברת מיטראל. בפסק הדין העיר השופט תאודור אור על האפשרות לעקוף פסק דין זה באמצעות חוק מתאים:
בשל דרישה של מפלגת ש"ס, שהייתה חלק מהקואליציה, בעקבות הערתו של השופט אור, הוחלף חוק היסוד בנוסח מורחב שלו, שבו נכלל סעיף שכונה "פסקת ההתגברות", שמאפשר לכנסת לחוקק חוק שעומד בסתירה לחוק היסוד, לזמן מוגבל, כל עוד הוא התקבל ברוב רגיל של חברי הכנסת (סעיף 8(א)): "הוראת חוק הפוגעת בחופש העיסוק תהיה תקפה אף כשאינה בהתאם לסעיף 4, אם נכללה בחוק שנתקבל ברוב של חברי הכנסת ונאמר בו במפורש, שהוא תקף על אף האמור בחוק-יסוד זה; תוקפו של חוק כאמור יפקע בתום ארבע שנים מיום תחילתו, זולת אם נקבע בו מועד מוקדם יותר". כמודל לסעיף זה שימשה הוראה דומה בצ'רטר הקנדי על הזכויות והחירויות.
בהמשך לכך אושר בכנסת השלוש עשרה, ב-15 במרץ 1994, חוק יבוא בשר קפוא, שבמסגרתו הוגבל ייבוא בשר קפוא, כך שנאסר ייבואו לישראל אלא אם ניתנה לו תעודת הכשר מטעם הרבנות הראשית לישראל. דברי ההסבר להצעת החוק מבהירים שהוא נועד להתגבר על פסיקת בג"ץ:
סעיף 5 לחוק קובע במפורש "תוקפו של חוק זה הוא על אף האמור בחוק-יסוד: חופש העיסוק", כפי שנדרש בסעיף 8 של חוק יסוד: חופש העיסוק בנוסחו החדש. לשם מניעת שינוי בהסדרי ייבוא קיימים נקבע שהחוק אינו מבטל את תוקפם של רישיונות לייבוא בשר שניתנו לפני אישורו, ושלשר התעשייה והמסחר נתונה סמכות לאשר מתן רישיונות לייבוא בשר שלא ניתנה לגביו תעודת הכשר, באותה מתכונת ובאותם מקרים כפי שהיה נהוג עד יום 13 ביולי 1992.
בתיקון לחוק שונה שמו ל"חוק בשר ומוצריו". במסגרת התיקון הורחבה תחולתו של החוק, מבשר קפוא בלבד ל"כל סוגי בשר ומוצריו הראויים למאכל אדם, לרבות בשר ומוצריו של בעלי כנף לסוגיהם". דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בהרחבה זו:
עוד נוספה לחוק הקביעה, בעקבות הסכם עזה ויריחו תחילה, שהחוק חל גם על העברת בשר משטחי עזה ויריחו.
חברת מיטראל, העותרת בבג"ץ שהוזכר לעיל, עתרה מחדש לבג"ץ בדרישה לפסול את חוק בשר ומוצריו, אך עתירתה נדחתה פה אחד בהרכב מורחב של תשעה שופטים.
ביולי 2002 הציע חבר הכנסת יוסף לפיד לבטל את חוק בשר ומוצריו, אך הצעתו נדחתה ברוב של 30 מתנגדים לעומת 11 תומכים ושני נמנעים.
פרופ' דפנה ברק-ארז העירה כי החוק היה "בעל תכלית כללית שאינה מכוונת לנושא החזיר באופן מיוחד. אולם, בעקיפין, לחקיקתו הייתה תוצאה מיוחדת בתחום זה. כעת, מקורו של בשר חזיר בישראל יכול להיות רק בחזירים המגודלים בה במסגרת החריגים המוגבלים שנקבעו לכך בחוק איסור גידול חזיר (בשונה מבשר לא כשר אחר, שמקורו יכול להיות בכל אזור אחר בישראל)."
לקריאה נוספת

גרשון גונטובניק, "המשפט החוקתי: כיווני התפתחות שלאחר המהפכה החוקתית", עיוני משפט כב 1, תשנ"ט, הפרק "דיאלוגים קונסטיטוציוניים - התייחסות בית־המשפט העליון לתיקון חוק־יסוד: חופש העיסוק", עמ' 157–170.
הערות שוליים

↑  חוק יסוד: חופש העיסוק, ס"ח 1387 מ-12 במרץ 1992
↑  גיא חרוץ, גדעון סער, עתי"ם,'"`UNIQ--nowiki-00000001-QINU`"'בתוך שבועות יתחיל יבוא ראשון של בשר לא כשר, חדשות, 24 באוקטובר 1993
↑  בג"ץ 3872/93 מיטראל בע"מ נגד ראש הממשלה ושר הדתות, מר יצחק רבין, פ"ד מז(5) 485 (סיכום פסק הדין)
↑  אמנון רובינשטיין ציין שהחוק בשר ומוצריו נחקק מחמת "אילוץ קואליציוני. יצחק רבין אמר שבלי התיקון לגבי ייבוא בשר לא יהיה הסכם שלום", שיחה אישית עם פרופ' אמנון רובינשטיין, משפט ועסקים י"ד, ספטמבר 2012, עמ' 31–76
↑  חוק יסוד: חופש העיסוק, ס"ח 1454 מ-10 במרץ 1994
↑  אהרן ברק, פרשנות במשפט - פרשנות חוקתית, תשנ"ד, עמ' 634
↑  חוק יבוא בשר קפוא, התשנ"ד-1994, ס"ח 1456 מ-22 במרץ 1994
↑  חוק יבוא בשר בקר קפוא, התשנ"ד-­1994 (הצעה שנייה), ה"ח 2243 מ-31 בינואר 1994
↑  חוק יבוא בשר קפוא (תיקון), התשנ"ה­-1995, ס"ח 1499 מ-4 בינואר 1995
↑  הצעת חוק יבוא בשר קפוא (תיקון), התשנ"ה­-1994, ה"ח 2343 מ-29 בדצמבר 1994
↑  בג"ץ 4676/94 מיטראל בע"מ ואחרים נגד כנסת ישראל ואחרים, פ"ד נ(5) 15, ניתן ב-25 בנובמבר 1996;
שמואל דקלו,'"`UNIQ--nowiki-0000000B-QINU`"'‏בג"ץ בהרכב מורחב של 9 שופטים דחה העתירות נגד החוק האוסר יבוא בשר לא כשר, באתר גלובס, 26 בנובמבר 1996
↑  הצעת חוק בשר ומוצריו (תיקון - ביטול החוק), התשס"ב-2002, הישיבה השלוש מאות ושלושים ושתיים של הכנסת החמש עשרה, ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002)
↑  דפנה ברק-ארז, "איסורי החזיר כמקרה של רגולציית מזון: בין עולם הרוח והעולם הכלכלי", בספר לחם חוק: עיונים במשפט ואוכל, הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן - אוניברסיטת תל אביב, 2017
תוכנית ארטמיס

משימות משולבות בתוכנית ארטמיס 2019–2028
משימות מתוכננות של תוכנית ארטמיס בשלב 1
מבנה תחנת החלל במסלול סביב הירח, ה־Lunar Gateway, מאוקטובר 2020 הכולל מודולים אירופיים, יפניים ורוסיים
מבנה תחנת החלל במסלול סביב הירח, ה־Lunar Gateway, בתצורתו המורחבת הכוללת מספר מודולות. מצד ימין ניתן לראות את החללית אוריון עוגנת
אילוסטרציה של ה־Lunar Gateway
תוכנית ארטמיס (באנגלית: Artemis program) היא תוכנית חלל מאוישת של ארצות הברית שמטרתה העיקרית היא הנחתת בני אדם על הירח ב־2025, לראשונה מאז 1972 בה נחתו אסטרונואוטים על הירח בתוכנית אפולו. הנחיתה מתוכננת להיות בקוטב הדרומי של הירח כיוון ששם מצויים מים בצורת קרח, וכן תנאי האור והטמפרטורה סבירים, ביחס לאזורים יותר צפוניים של הירח. התוכנית הוכרזה ב־2019 על ידי נאס"א.
שם התוכנית נגזר משמה של האלה ארטמיס, אחותו התאומה של אפולו מהמיתולוגיה היוונית.
מטרות התוכנית

לתוכנית שלוש מטרות עיקריות:
מחקר על תנאי חיים בחלל, ובפרט על הירח.
בניית מושבה מתפקדת על הירח.
הפיכת מושבת הירח לתחנת מעבר לשיגורים לחלל העמוק, כגון משימות מאוישות למאדים.
כחלק מחזון ארוך טווח, המושבה על הירח תהווה ניסוי מוקדם לקראת הנחתה של בני אדם על מאדים.
היסטוריית התוכנית

בדצמבר 2017, דונלד טראמפ חתם על צו נשיאותי המורה לנאס"א לחזור לירח עד 2024.
אל התכנית הצטרפו הסוכנות האירופית, הקנדית והיפנית.
ב-11 בדצמבר 2019 חתם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על צו נשיאותי המורה לנאס"א להנחית שוב בני אדם על אדמת הירח, ובכללם – לראשונה – אסטרונאוטית אישה, עד שנת 2024. ראש נאס"א דאז ג'ים בריידנסטין הודיע כי לתוכנית החדשה יקראו ארטמיס, על שם אלת הירח במיתולוגיה היוונית, אחותו של אפולו, אל השמש.
בפברואר 2021, ממשל ביידן תמך בקידום התכנית. ממשלו של הנשיא החדש ג'ו ביידן הותיר את התוכנית על כנה, ואף הגדיל את תקציבה. ביידן גם הורה לסוכנות החלל לכלול לראשונה בצוות הנחיתה על הירח אסטרונאוט אפרו אמריקני.
באפריל 2021 בחרה נאס"א ב־SpaceX, לפתח את ה-סטארשיפ HLS עבור משימות מאוישות אל הירח כחלק מתוכנית ארטמיס. גרסה זו תשמש כרכב נחיתה ותסייע להנחית אסטרונאוטים ממסלול סביב הירח לפני השטח.
משימת ארטמיס 1 יצאה לחלל ב-16 בנובמבר 2022. ארטמיס 1 הייתה הטיסה הראשונה של מערכת שיגור חדשה לחלל ושל תא הצוות (ה"קפסולה") אוריון. החללית אוריון תקיף את הירח. המשימה הזאת נושאת סדרה של לוויינים קטנים שיוצבו במסלול סביב הירח. ארטמיס 1 הייתה טיסת ניסוי לא מאוישת.
אחרי נחיתת תא הצוות אוריון, התברר שבעת הכניסה החוזרת לאטמוספירה של כדור הארץ נגרם נזק למגן החום, וחלקים ממנו נתלשו. אילו היו אסטרונאוטים בתא הם לא היו נפגעים, אולם במשימות קודמות, תקלה דומה גרמה לאובדן החללית, ועל כן נאס"א נדרשת לקבל החלטה כיצד למנוע תקלות דומות במשימות הבאות. נכון לסוף 2024, האפשרויות להחזרה של משימת ארטמיס 2 הן:
כניסה חוזרת לאטמוספירה בזווית חדה יותר, כדי לקצר את זמן החשיפה של הקפסולה לחיכוך עם האויר; החיסרון הוא שהאופציה הזאת לא נוסתה ללא צוות.
תכנון והחלפה של מגן החום במגן משופר
שיגור של נוסף של ארטמיס 1, באופציה 1 או 2, אך ללא צוות
אופציה 1 היא היחידה מבין השלוש שניתנת לביצוע ללא דחיה, בסוף 2025. אופציות 2 ו-3 יגרמו לדחייה של משימת ארטמיס 2 למספר שנים.
ארטמיס 2, שהשיגור שלה מתוכנן לסוף 2025 לכל המוקדם, מיועדת להיות משימה מאוישת. גם היא תהיה משימת הקפה, במידה רבה כמו אפולו 8, שהקיפה את הירח וחזרה לכדור הארץ. האסטרונאוטים ישהו זמן ארוך יותר בהקפת הירח ויבצעו בדיקות עם צוות מאויש.
במשימת הבאה, נקבע שארטמיס 3 תיפגש עם סטארשיפ HLS של ספייס איקס ותעביר צוות. אוריון תישאר במסלול, וסטארשיפ HLS תיקח את שני האסטרונאוטים אל פני הירח. היעד שלהם יהיה הקוטב הדרומי של הירח כדי לבדוק אזור שמדענים לא חקרו קודם כדי לחקור את קרח המים ששם.
כעבור שנה תשוגר ארטמיס 4, וגם היא תנחית שני אסטרונאוטים על הירח – אבל היא תהיה גם טיסת הבכורה המאוישת של משגר משודרג. משגר זה יישא למסלול סביב הירח גם את אוריון וגם את מודול המגורים הראשון של ה-Lunar Gateway, תחנת החלל הירחית.
משימות נוספות מטעם התוכנית יפתחו את תחנת החלל הירחית. תחנת החלל הירחית עתידה להיות תחנה בינלאומית של נאס"א ושותפותיה – סוכנויות החלל האירופית, היפנית והקנדית. תחנת החלל הירחית יועדה להחליף עם הזמן את תחנת החלל הבינלאומית שהקיפה את כדור הארץ (ובמקומה יבואו תחנות חלל מסחריות), ולשמש פלטפורמה לחקר הירח ובהמשך גם במאדים.
הגעה לירח

לפני ההגעה לירח ימצאו כבר מבנים ורכבים ממשימות מסחריות, שימתינו לאסטרונאוטים על פני הירח.
הגעה מחודשת של אסטרונאוטים לירח תכלול ארבעה כלים :
החללית אוריון - חללית מאוישת שתשמש להגעה מכדור הארץ לתחנת החלל הירחית "Lunar Gateway". החללית מפותחת על ידי חברת לוקהיד מרטין כחלק מחוזה עם נאס"א.
משגר חדש בשם Space Launch System (‏SLS) שיישא את החללית אוריון. הוא יהיה חזק ב־15% יותר מהמשגר סטורן 5 ששיגר את חלליות תוכנית אפולו. מטרתו העיקרית היא הבאת חלליות למסלולים בחלל העמוק.
תחנת חלל קבועה הנעה סביב לירח שנקראת Lunar Gateway או "שער הירח", ומשמשת כנקודת שחלוף בין המשגר לרכב הנחיתה על הירח. יחידה זו תהיה קטנה - גודלה יהיה רק כיחידת סטודיו, שלא כמו תחנת החלל הבינלאומית שאורכה כמגרש כדורגל, עם זאת, תוכל להתחבר לעוד יחידות מודולוריות. השלב בעגינה ליחידת ה-Lunar Gateway הוא הנוסף והשונה מתוכנית אפולו, בו לא היה קיים שלב כזה.
מערכת נחיתה ירחית שתשמש כמונית בין ה-Lunar Gateway אל פני הירח.
ב־2020 נחתם חוזה על פיו, החללית Dragon XL של חברת SpaceX תהיה חללית המשא שתישא ציוד ל-Lunar Gateway.
ככלי עזר לתוכנית מפותח רכב חלל חדש VIPER.
משימות

משימות ארטמיס:
ארטמיס 1 היה השיגור הראשון של החללית אוריון (לא מאוישת) על גבי ה־SLS. היעד למועד השיגור תוכנן לפברואר 2022. נדחה ל־17 במרץ ולאחר מכן נדחה לאוגוסט 2022.ובוצע בנובמבר 2022.
ארטמיס 2 יהיה השיגור המאויש הראשון של החללית אוריון על גבי ה־SLS. המשימה תשוגר לא לפני בספטמבר 2025.
ארטמיס 3 יהיה שיגור מאויש לשם נחיתה על הירח. המועד המתוכנן לשיגור הוא ב־2026.
ארטמיס 4 שיגור מאויש לתחנת החלל במסלול סביב הירח, המתוכנן לשיגור ב־2026.
ארטמיס 5 שיגור מאויש לתחנת החלל במסלול סביב הירח, המתוכנן לשיגור ב־2027.
אסטרונאוטים

ב־10 בינואר 2020 קבוצת האסטרונאוטים ה־22 של נאס"א (אנ'), המכונה "הצבים", השלימה את הכשרתה ונרשמה לתוכנית ארטמיס. הקבוצה כוללת גם שני אסטרונאוטים מטעם סוכנות החלל הקנדית. חלק מהאסטרונאוטים צפויים לטוס לירח, וייתכן שחלקם ישתתפו בצוות הראשון שיטוס למאדים.
ב־9 בדצמבר 2020 הודיע סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס על "צוות ארטמיס הראשון" הכולל עשרה מהקבוצה ה־22 ושמונה נוספים מהקבוצה ה־21 (אנ') ומהקבוצה ה־20 (אנ'), מהם יבחרו ארבעה אסטרונאוטים למשימת ארטמיס המאוישת הראשונה:
סקוט טינגל (אנ') (נולד ב־1965) – טייס בצי האמריקאי (קפטן – אלוף־משנה) ומהנדס טיסה במשלחות נאס"א
סטפני וילסון (נולדה ב־1966) – ד"ר להנדסה ואסטרונאוטית נאס"א
ג'וזף אקבה (נולד ב־1967) – מורה, הידרולוג ואסטרונאוט נאס"א
צ'ל לינדגרן (נולד ב־1973) – אסטרונאוט נאס"א
פרנסיסקו רוביו (אנ') (נולד ב־1975) – טייס קרב ורופא בצבא ארצות הברית (מייג'ור – רב־סרן)
ויקטור גלובר (אנ') (נולד ב־1976) – אסטרונאוט נאס"א
רג'ה צ'ארי (נולד ב־1977) – טייס ניסוי (קולונל – אלוף-משנה), חיל האוויר האמריקאי
ניקול אונאפו מאן (נולדה ב־1977) – טייסת קרב בצי האמריקני (לוטננט קולונול – סגנית אלוף) וטייסת ניסוי בנאס"א
ג'סיקה מאיר (נולדה ב־1977) – ד"ר לביולוגיה ימית ואסטרונאוטית נאס"א
קת'לין רובינס (נולדה ב־1978) – מיקרוביולוגית ואסטרונאוטית נאס"א
כריסטינה קוק (נולדה ב־1979) – מהנדסת ואסטרונאוטית נאס"א
אן מקליין (נולדה ב־1979) – מהנדסת תעופה בצבא ארצות הברית (לוטננט קולונול – סגנית אלוף) ובנאס"א
קיילה בארון (נולדה ב־1987) – קצינת לוחמת צוללות (לוטננט קומנדר – רבת־סרן), הצי האמריקאי
מתיו דומיניק (נולד ב־1981) – טייס ניסוי (קומנדר – אלוף-משנה), הצי האמריקאי
ג'סמין מוגבלי (נולדה ב־1983) – טייסת ניסוי וקרב בחיל הנחתים (מייג'ור – רבת־סרן)
ג'וני קים (נולד ב־1984) – רופא בצי האמריקאי (לוטננט – סרן), היה לוחם באריות הים
וורן הובורג (אנ') (נולד ב־1985) – עוזר פרופסור ב־MIT במחלקה להנדסת חלל
ג'סיקה ווטקינס (נולדה ב־1988) – דוקטורית לגאולוגיה
הסכמי ארטמיס

הסכמי ארטמיס הם הסכמים בינלאומיים על עקרונות של שיתוף פעולה במחקר האזרחי של הירח, מאדים, ואסטרואידים, וכריית משאבים שם. עליהם הכריז ב־15 במאי 2020 מנהל נאס"א ג'ים בריידנסטין. ב־13 באוקטובר אותה השנה חתמו ראשי סוכנויות החלל של ארצות הברית (NASA), אירופה (ESA), אוסטרליה, קנדה (CSA), יפן (JAXA), איטליה (ASI), לוקסמבורג (LSA), בריטניה (UKSA) ואיחוד האמירויות הערביות (UAESA) על ההסכמים. בנובמבר הצטרפה אוקראינה (SSAU) ובדצמבר, ברזיל (AEB). קוריאה הדרומית (KARI) הצטרפה במאי 2021, ניו זילנד וברזיל (AEB) ביוני, פולין (POLSA) באוקטובר ומקסיקו (AEM) בדצמבר אותה השנה. רומניה (ROSA), בחריין (NSSA), סינגפור (CRISP) הצטרפו במרץ 2022, קולומביה (CSC) הצטרפה במאי 2022, צרפת (CNES) הצטרפה ביוני 2022 וערב הסעודית (SSC) הצטרפה ביולי 2022. ממשלת ישראל אישרה את הצטרפות סוכנות החלל הישראלית להסכמים ב־16 בינואר 2022. הסכם ההצטרפות נחתם בתל אביב, ב־26 בינואר 2022.
תקציב

ההערכות מדברות על תקציב של 30–40 מיליארד דולר. יש להניח שנתון זה ישתנה עם התפתחות ותכנון התוכנית.
ככלל, תוכניות של נאס"א הוקפאו ב־2009 תחת ממשל אובמה משיקולי תקציב, והופשרו שוב ב־2017 תחת ממשל טראמפ. בפרט, תמך ממשל זה בהגדלת תקציבי נאס"א לצורך תוכנית ארטמיס, אך לאור התנגדויות הדמוקרטים בבתי הקונגרס להגדלה זו ייתכן שיעדי התוכנית יידחו.
ראו גם

תוכנית אפולו – תוכנית שבוצעה בין השנים 1961–1972 ושיאה בנחיתה מאוישת על הירח
מושבת ירח – חזון להקמת יישוב קבע, אנושי או רובוטי, על־הירח
הערות שוליים

↑  אבי בליזובסקי, ‏נאס"א אישרה הימצאות של קרח בקטבי הירח, באתר "הידען", 23 באוגוסט 2018
↑  איתי נבו, מכון דוידסון,'"`UNIQ--nowiki-00000002-QINU`"'צעד ראשון בחזרה אל הירח, באתר ynet, 3 ביוני 2019
↑  Svetlana Shekhtman,'"`UNIQ--nowiki-00000004-QINU`"'What Artemis Will Teach Us About Living, Working on the Moon, NASA, ‏2019-07-15
↑  '"`UNIQ--nowiki-00000006-QINU`"'בקרוב נקים יישובי קבע בחלל. נאס"א תבחר השנה בין המודלים. כך זה ייראה, באתר הארץ, 11 במרץ 2020
1 2 3  תוכנית ארטמיס | סוכנות החלל הישראלית, באתר www.space.gov.il
↑  White House endorses Artemis program, SpaceNews, ‏2021-02-04'"`UNIQ--nowiki-00000008-QINU`"'(באנגלית אמריקאית)'"`UNIQ--templatestyles-00000009-QINU`"'
↑  עודד כרמלי, "דרמה בחלל: נאס"א בחרה בסטארשיפ HLS של ספייס אקס להנחית אסטרונאוטים על הירח עם חוזה בסך 2.9 מיליארד דולר", 18 באפריל 2021, אתר סוכנות החלל הישראלית
↑  דיווח באתר arstechnica
↑  אתר המדע The Conversation,'"`UNIQ--nowiki-0000000D-QINU`"'משימת ארטמיס 1 של נאס"א תשוגר ביום ב' שעה 15:33- לְמה לצפות ולָמה זה חשוב, באתר הידען, ‏2022-08-28
↑   NASA’s 2024 Moon Landing Mission Explained | Countdown to Launch, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 6:18)
↑  תוך 5 שנים תגיע לירח: לוקהיד מרטין תספק חלליות לנאס"א | Israel Defense, באתר www.israeldefense.co.il
↑  צעד ראשון בדרך חזרה אל הירח, באתר צעד ראשון בדרך חזרה אל הירח, ‏2022-08-28
↑  אבי בליזובסקי, ‏לוויין שער הירח – אחד ממרכיבי תוכנית ארטמיס – יירכש מחברה פרטית, באתר "הידען", 24 במאי 2019
↑  אבי בליזובסקי, ‏נאס"א בוחרת את שירותי ההנחתה על הירח המסחריים הראשוניים לתוכנית ארטמיס, באתר "הידען", 12 ביוני 2019
↑  Sean Potter,'"`UNIQ--nowiki-00000014-QINU`"'NASA Awards Artemis Contract for Gateway Logistics Services, NASA, ‏2020-03-27
↑  Stephen Clark,'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'NASA targets February launch for Artemis 1 moon mission – Spaceflight Now'"`UNIQ--nowiki-00000016-QINU`"'(באנגלית אמריקאית)'"`UNIQ--templatestyles-00000017-QINU`"'
↑  SLS debut slips to April 2021, KSC teams working through launch sims, NASASpaceFlight.com, ‏2020-02-21'"`UNIQ--nowiki-00000019-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000001A-QINU`"'
↑  First SLS launch now expected in second half of 2021, SpaceNews.com, ‏2020-03-02'"`UNIQ--nowiki-0000001C-QINU`"'(באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000001D-QINU`"'
↑  India Today Web Desk,'"`UNIQ--nowiki-0000001F-QINU`"'Amid delays, Artemis-1 mission to Moon gets a launch pad rollout date, India Today, ‏3 במרץ 2022
↑  Stephen Clark,'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'NASA targets February launch for Artemis 1 moon mission – Spaceflight Now'"`UNIQ--nowiki-00000021-QINU`"'(באנגלית אמריקאית)'"`UNIQ--templatestyles-00000022-QINU`"'.
↑  Stephen Clark, NASA’s moon rocket rolls back to Vehicle Assembly Building for repairs, spaceflightnow.com, April 26, 2022
↑  איתמר אייכנר,'"`UNIQ--nowiki-00000025-QINU`"'בדרך לירח ומאדים: גם ישראל מצטרפת ל"הסכמי ארטמיס", באתר ynet, 16 בינואר 2022
↑  Sean Potter, Israel Signs Artemis Accords, nasa.gov, Jan 27, 2022
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: no2023045810   WorldCat (עם LCCN): no2023-045810 
הדמיית החללית אוריון במסלול סביב כדור הארץ
התרסקות המטוס בנפאל (2024)

התרסקות המטוס בנפאל התרחשה ב-24 ביולי 2024, כאשר מטוס בומברדייה CRJ200ER של חברת סאוריה איירליינס (אנ') התרסק זמן קצר לאחר ההמראה מנמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן בעיר קטמנדו בירת נפאל. בתאונה נהרגו 18 מתוך 19 האנשים שהיו במטוס.
| --- | --- |

המטוס שהיה מעורב בתאונה, כחמש שנים לפני התקרית, אצל מפעילו הקודם
 תאריך:  24 ביולי 2024
 גורם:  בחקירה
 הרוגים:  18
 פצועים:  1
 נעדרים:  0
 ניצולים:  1
 המעורבים באסון

 סוג:  בומברדייה CRJ200ER
 מוצא:  נמל התעופה הבין-לאומי טריבהוואן
 יעד:  נמל התעופה הבין-לאומי של פוקהרה (אנ')
 מפעיל:  סאוריה איירליינס (אנ')
 נוסעים:  16
 אנשי צוות:  3
רקע

המטוס שהתרסק היה בומברדייה אירוספייס CRJ200ER בן 11 שנים, אשר היה רשום כ-9N-AME ומספרו הסידורי היה 7772. המטוס נמסר לראשונה לאטלנטיק קוסט איירליינס(אנ') ולאחר מכן נכנס לשירות עם סאוריה איירליינס, ששמה היה אז Kuber Airlines, בשנת 2017.
מסלול הטיסה המתוכנן היה מנמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן בקטמנדו לפוקהרה שבנפאל, ונשא שני טייסים ו-17 נוסעים. חברת סאוריה איירליינס מסרה כי המטוס היה אמור להיות מטופל תחזוקתית ב-25 ביולי.
התאונה

התאונה אירעה ב-24 ביולי 2024 בסביבות השעה 11:15 (שעון מקומי) זמן קצר לאחר המראת המטוס. המטוס התרומם מעט מעל המסלול ולאחר מכן התגלגל על צידו והתרסק. צילומים ודיווחי עדי ראייה הצביעו על כך שהמטוס המריא מהקצה הדרומי של המסלול, פנה פניה חדה ונפל, כשקצה הכנף פגע ראשון בקרקע. המטוס עלה באש בעת הפגיעה והחליק לתוך נקיק מזרחית למסלול הנחיתה בין האנגר המטוסים לתחנת המכ"ם. בצילומים של האירוע נראו כבאים מכבים את השריפה תוך ניסיון לחלץ ניצולים.
לדברי שר התעופה האזרחית הנפאלי, בדרי פנדי, תא הטייס נותק מגוף המטוס בעקבות פגיעה במכולה רגע לפני שגוף המטוס פגע בקרקע. שאר חלקי המטוס התפזרו בהמשך המסלול.
18 בני אדם נהרגו בהתרסקות. הקפטן, מאניש שאקיה, היה הניצול היחיד מהתאונה, ופונה לבית החולים בקטמנדו עם פציעות שאינן מסכנות חיים.
נוסעים וצוות

המטוס נשא שני אנשי צוות ולפי כמה מקורות, 17 טכנאים שהועסקו כדי לבצע תחזוקה שוטפת במטוס. ממקורות נוספים עולה כי אחד הנוסעים היה ילד.
| לאום | נוסעים | צוות | סה"כ |
| --- | --- | --- | --- |
| נפאלי | 16 | 2 | 18 |
| תימני | 1 | 0 | 1 |
| סה"כ | 17 | 2 | 19 |
אחרי ההתרסקות

נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן נסגר זמנית בעקבות האסון, וסאוריה איירליינס השהתה את כל הטיסות בעקבות ההתרסקות. שלושה נוסעים שרדו את התאונה אך מתו מאוחר יותר בבית חולים. הקפטן חולץ "בתוך חמש דקות מההתרסקות", וספג פגיעות בראש ובפנים, ושבר עצמות בגבו.
חקירה

ב-5 בספטמבר, הוועדה לחקירת תאונות מטוסים של תאילנד (AAIC(אנ')) פרסמה את הדו"ח הראשוני על ההתרסקות. בהתבסס על נתונים מהקופסה השחורה, המטוס סטה יתר על המידה במהלך ההמראה. בזמן ההמראה, בשעה 11:10:55 (זמן מקומי), התרומם המטוס לזמן קצר בקצב של 8.6° לשנייה. בשעה 11:11:03 הגיע המטוס לגובה מקסימלי של 100 רגל (30 מ') מעל פני הקרקע. שבע שניות אחר כך קצה הכנף הימני פגע בקרקע. מרעד ההיגוי (אנ') של הטייס הופעל מספר פעמים בטווח זמן של שמונה שניות בין 11:10:58 ל-11:11:04.
הדו"ח המקדים הדגיש גם ממצאים בחברת התעופה שנחשבו קריטיים. הוא חשף כיצד חברת סאוריה איירליינס לא עמדה בנהלים המתאימים להעמסת מטוסים, כולל אי שקילה ואבטחת מטענים כראוי. וכן מהירויות ה-V שחושבו עבור הטיסה ואלו שנרשמו בקופסה השחורה, היו שונות באופן משמעותי מהמידע המפורט במדריך לעזרה מהירה (אנ').
ראו גם

טיסה 691 של יטי איירליינס
הערות שוליים

↑  Hradecky, Simon (2024-07-24). [https: //avherald.com/h?article=51b861c3&opt=0 "Crash: Saurya CRJ2 near Kathmandu on Jul 24 2024, rolled right and lost height after take off"]. The Aviation Herald. ארכיון מ-2024-07-24. נבדק ב-2024-07-24. {{cite web}}: Check |url= value (עזרה)
1 2  Chua, Alfred (24 ביולי 2024). "Saurya Airlines CRJ200 fatally crashes during take-off from Kathmandu". FlightGlobal. ארכיון מ-24 ביולי 2024. נבדק ב-26 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Saurya Airlines aircraft crashes during takeoff in Kathmandu". Kathmandu Post (באנגלית). ארכיון מ-2024-07-26. נבדק ב-2024-07-24.
↑  "Nepal: Plane crashes in Kathmandu with 19 on board". DW (באנגלית). ארכיון מ-2024-07-26. נבדק ב-2024-07-24.
↑  "List of passengers of crashed Saurya Airlines". The Rising Nepali (באנגלית). ארכיון מ-2024-07-26. נבדק ב-2024-07-24.
↑  "VIDEO: Nepal Plane Crash: Moment when flight with 19 people onboard crashed at Kathmandu airport captured". WION (באנגלית). 2024-07-24. ארכיון מ-2024-07-24. נבדק ב-2024-07-24.
↑  "At least 18 dead in Nepal plane crash, officials say". Reuters. 24 ביולי 2024. נבדק ב-24 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Captain Shakya, lone survivor of Nepal crash moved to general ward from ICU: Report". The Indian Express (באנגלית). 2024-07-26. ארכיון מ-2024-07-27. נבדק ב-2024-07-27.
↑  Curran, Andrew (28 ביולי 2024). "Nepal's Saurya Airlines suspends flights after fatal crash". ch-aviation. נבדק ב-29 ביולי 2024. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Bennett, Tom; Dahal, Ashok (25 ביולי 2024). "Pilot survived Nepal crash after cockpit split from plane". BBC News. ארכיון מ-25 ביולי 2024. נבדק ב-25 ביולי 2024. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  [https://www.tourism.gov.np//files/publication_files/361.pdf PRELIMINARY REPORT ON ACCIDENT INVESTIGATION
of
9N-AME (CRJ 200LR, MSN 7772) Aircraft]
עשן עולה מאתר ההתרסקות
יונה רוזנקיאר

| --- | --- |

 לידה:  10 באפריל 1981 (בן 43) יחיעם, ישראל 
 מדינה:  ישראל ישראל
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב 
 פרופיל ב-IMDb
 
יונה רוזנקיאר (נולד ב-10 באפריל 1981) הוא שחקן, במאי ותסריטאי ישראלי.
ביוגרפיה

נולד וגדל בקיבוץ יחיעם אשר בגליל המערבי. אביו היה ניצול שואה שסבל עקב תנאי התחבאותו ממום בלב והיה פעיל חברתי. אחיו הם השחקן יואל רוזנקיאר ואדריכל עודד רוזנקיאר ומיכה רוזנקיאר ששיחק בסרטיו. התחנך בקיבוצו ואחר כך בקיבוץ עברון ב״בית חינוך אופק״
רוזנקיאר שירת בחטיבת הצנחנים ובעקבות שירותו סובל מפוסט טראומה. לאחר טיולים בעולם ושנים של עבודה בחקלאות, נרשם בגיל 27 לאוניברסיטת תל אביב ולמד בחוג לקולנוע וטלוויזיה.
מאז ביים מספר סרטים קצרים והשתתף בסרטים באורך מלא כשחקן. ב-2014 השתתף בסרט "יונה".
כתב והופיע בקטעי סטנד-אפ לצד אחיו, יואל רוזנקיאר.
בשנת 2017 החל לשחק בסדרת הפנטזיה "ג'ודה" ב-HOT3, בכיכובו של ציון ברוך. בסדרה הוא מגלם את אחיינו של מיסטר ז'ק.
ב-1 באוגוסט 2018 הוקרן לראשונה סרט הביכורים שלו, "הצלילה", בפסטיבל הקולנוע ירושלים. הסרט יצא לאקרנים בבתי הקולנוע בישראל בקיץ 2019.
ב-2020 החל שידורה של סדרת הטלוויזיה "קיבוצניקים", אותה יצר.
ב-2023 הוקרן סרטו הדרך לאילת, העוסק ביחסים בין אב לבנו.
השתלטות הבינה המלאכותית

המרד של הרובוטים ב-R.U.R, מחזה צ'כי מ-1920 שתורגם כ"רובוטים אוניברסליים של רוסום"
השתלטות הבינה המלאכותית היא תרחיש דמיוני שבו מערכות בינה מלאכותית (AI) הופכות לצורת האינטליגנציה הדומיננטית על פני כדור הארץ, ותוכנות או רובוטים משתלטים על האנושות. תרחיש זה מעורר חששות לגבי השליטה של בני האדם על העולם ומעמדם כצורת החיים האינטליגנטית השולטת.
רקע

הבינה המלאכותית התפתחה רבות בשנים האחרונות, עם הישגים מרשימים בתחומים כמו למידת מכונה, עיבוד שפה טבעית, ויכולת פתרון בעיות. הישגים אלו מעלים שאלות אתיות ופילוסופיות לגבי עתיד האנושות, במיוחד כשמדובר על הסכנות האפשריות שבינה מלאכותית סופר-אינטליגנטית עלולה להוות. החשש המרכזי הוא שבינה מלאכותית עשויה להתפתח לנקודה שבה היא תהיה בעלת יכולות על-אנושיות ולא תתחשב באינטרסים של בני האדם.
חששות מהשתלטות הבינה המלאכותית

פחדים מהשתלטות הבינה המלאכותית אינם חדשים והם מופיעים בספרות ובמדיה מזה זמן רב. עם זאת, התקדמות בטכנולוגיה, במיוחד בתחומי האוטומציה והבינה המלאכותית הסופר-אינטליגנטית, הגבירו את החששות לגבי אפשרות כזו.
חששות מהשתלטות הבינה המלאכותית > אוטומציה ואבטלה טכנולוגית

אחד החששות המרכזיים הוא השפעת האוטומציה על שוק העבודה. ככל שהבינה המלאכותית מתקדמת, כך היא יכולה לבצע משימות רבות שבעבר דרשו עובדים אנושיים. התחומים הפגיעים ביותר הם ייצור, תחבורה, ושירותים. מאמרים שפורסמו בניו יורק טיימס ובאתרים נוספים מזהירים כי אוטומציה מבוססת בינה מלאכותית עלולה להוביל לאובדן משמעותי של משרות, ולהגביר את האי-שוויון הכלכלי.
ההיסטוריה מראה שלרוב, טכנולוגיה חדשה יוצרת מקומות עבודה חדשים שמחליפים את אלה שאבדו כתוצאה מהתקדמות טכנולוגית. עם זאת, ההתקדמות האחרונה בבינה מלאכותית ובאוטומציה מעוררת חששות שהפעם התהליך הזה עשוי להיות שונה, שכן המשרות החדשות עשויות להיות פחותות בהיקפן מאלו שאבדו.