stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אדוארד קלארק פוטר
הערות שוליים

↑  Ann Lee Morgan, The Oxford Dictionary of American Art and Artists, Oxford University Press
↑  Benezit Dictionary of Artists, Oxford University Press
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb15557734p (data)  ISNI: 0000 0000 3487 6669  LCCN: n2006019143  PIC: 316358  SNAC: w6n29wdz  SUDOC: 25319640X  VIAF: 11730416   WorldCat (עם VIAF): 11730416 
אריות הספרייה הציבורית של ניו יורק
אדמונד בלייר לייטון

| --- | --- |

 לידה:  21 בספטמבר 1852 לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 פטירה:  1 בספטמבר 1922 (בגיל 69) לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד 
 מקום לימודים:  האקדמיה המלכותית לאמנויות  בית הספר לאמנות יפה ע"ש הת'רלי 
 תחום יצירה:  ציור 
 זרם באמנות:  האחווה הפרה-רפאליטית 
 יצירות ידועות:  Lady Godiva 
 
ה"אקולייד" (1901): נסיכה ג'ינג'ית מכתירה אביר.
אדמונד בלייר לייטון (באנגלית: Edmund Blair Leighton;‏ 21 בספטמבר 1853 – 1 בספטמבר 1922) היה צייר בריטי הקשור לאסכולה הפרה-רפאליטית ולסגנון הציור הרומנטי. ציוריו של לייטון עסקו בעיקר בימי הביניים והייתה לו חיבה לציור נשים ג'ינג'יות.
לייטון היה בנו של האמן צ'ארלס בלייר לייטון וחונך בבית הספר University College School לפני שהפך לסטודנט באקדמיה המלכותית לאמנויות. הוא התחתן עם קתרין נאש ב-1885 שילדה לו בן ובת. הוא הציג תערוכות מדי שנה באקדמיה המלכותית בין השנים 1878-1920.
רשימת עבודות

Old Times‏ (1877), אוסף פרטי.
Till Death Us Do Part‏ (1878)
The Dying Copernicus‏ (1880)
Abaelard and his Pupil Heloise‏ (1882), Phillips Auctioneers, בריטניה.
Duty‏ (1883)
The Gladiator's Wife‏ (1884), אוסף פרטי.
The Rehearsal‏ (1888), Croydon Clocktower, בריטניה.
Call To Arms‏ (1888), Roy Miles Fine Paintings.
A Stolen Interview‏ (1888)
Olivia‏ (1888)
How Liza Loved the King‏ (1890), מוזיאון וגלריית טאונלי, ברנלי.
Lay thy sweet hand in mine and trust in me‏ (1891)
Lady Godiva‏ (1892), גלריית האמנות של לידס (Leeds City Art Gallery).
Two Strings‏ (1893)
Launched in Life‏ (1894)
My Next-Door Neighbour‏ (1894), אוסף פרטי.
Waiting for the Coach‏ (1895), גלריית האמנות של מנצ'סטר (Manchester Art Gallery).‏
A Favour‏ (1898)
Off‏ (1899), גלריית האמנות של מנצ'סטר.
God Speed!‎‏ (1900)
On the Threshold‏ (1900), גלריית האמנות של מנצ'סטר.
The Accolade‏ (1901), אוסף פרטי.
Adieu‏ (1901), גלריית האמנות של מנצ'סטר.
Lilac‏ (1901)
Alain Chartier‏ (1903)
Tristan and Isolde‏ (1907)
The Dedication‏ (1908)
The Shadow‏ (1909)
The Key‏ (1909)
To the Unknown Land‏ (1911)
The Boyhood of Alfred The Great‏ (1913)
My Fair Lady‏ (1914)
A Nibble‏ (1914), אוסף פרטי.
The Wedding March‏ (1919)
The Lord of Burleigh, Tennyson‏ (1919), אוסף פרטי.
Sweet Solitude‏ (1919), אוסף פרטי.
After Service‏ (1921), אוסף פרטי. (הקישור אינו פעיל)
Signing the Register (לא מתוארך), מוזיאון האמנות של בריסטול (Bristol City Museum and Art Gallery).
The Fond Farewell (לא מתוארך), Messum's, לונדון.
Lord of the Manor (לא מתוארך), אוסף פרטי.
Sorrow and Song (לא מתוארך), מוזיאון האמנות של בריסטול.
Lady in a Garden
The Charity of St. Elizabeth of Hungary
The Rose's Day
Stitching the Standard
The King and the Beggar-maid
End of the Song
Knighted
Waiting
Cromwell dissolving the Long Parliament
Forest Tryst
Sweets to the Sweet
Courtship
Con Amore
The Request
הערות שוליים

↑  Edmund Blair Leighton 1853-1922 at Victorian Art in Britain.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  Listed at Bridgeman Art Library.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  AAG: 115  GND: 1205480013  ISNI: 0000 0000 7891 6036  LCCN: nr94034866  LNB: 000218562  MusicBrainz: 9c068e36-9e24-4aec-a516-78e21dca80c1  RKD: 49152  SNAC: w6db9b84  ULAN: 500000253  VIAF: 95682239   WorldCat (עם VIAF): 95682239 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אישים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
God Speed!‎‏ (1900)
אברהם שני

| --- | --- |

מתוך ספר חיל התחזוקה (1980)
 לידה:  1933 (בן 91 בערך) בוטושאן, רומניה
 תאריך עלייה:  1950
 השכלה:  תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן
 השתייכות:   צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 קצין הספקה של חטיבת הצנחנים  מפקד הספקה פיקוד דרום  סגן קצין הספקה ראשי  מפקד מרכז ציוד  מפקד בית הספר לתחזוקה  קצין תחזוקה ראשי
 פעולות ומבצעים
   מבצע קדש   מלחמת ששת הימים   מלחמת ההתשה   מלחמת יום הכיפורים
אברהם (פינקו) שני הוא קצין צה"ל במיל׳ בדרגת תת-אלוף ששירת כקצין תחזוקה ראשי בין השנים 1980-1976.
ביוגרפיה > חיים מוקדמים

אברהם שני נולד בשם אברהם פינקו בבוטושאן, רומניה. הוא גדל בבוקרשט והיה השלישי מבין ארבעת ילדיהם של חנה ויהושוע פינקו. המשפחה חיה תחת איום הנאצים ויחד שרדו את השואה. שני היה חבר בתנועת הנוער הציוני ונטל חלק בפעילויות שהתקיימו במחתרת לאור האיום הנאצי. לאחר המלחמה, הניע שני את משפחתו לרעיון העלייה.
בשנת 1950, בגיל 16 עלה שני עם משפחתו לישראל. המשפחה שוכנה באוהל במעברה במחנה העולים בפרדס חנה.
כנער, שני תמך במשפחתו ועבד כפועל בניין בחברת סולל בונה.
עסק בבניית בניין 22 ששימש בהמשך את המטה הכללי של צה"ל ואת משרד הביטחון.
שני עבד עד גיוסו ב-1952. (את תעודת הבגרות השלים במהלך השירות). לימים הוא שב לאותו בניין כתת-אלוף.
ביוגרפיה > קריירה צבאית

ב-1953 שני שהיה ידוע בכינויו "פינקו", סיים קורס קצינים. ב-1955 לאחר מספר שנות שירות של שני בתפקידים שונים תוך עליה בדרגות, הקים אריק שרון את חטיבת הצנחנים ושני מונה לתפקיד קצין הספקה חטיבתי. שני היה מעורב בנושאים רבים בפיקוד החטיבה, כמו כן לקח חלק בפעולות תגמול ובמבצע קדש.
עם סיום תפקידו בחטיבה, עבר הכשרה בבית הספר הצבאי לפיקוד ומטה.
ב-1966 מונה למפקד הספקה פיקוד דרום. בתפקיד זה עסק בניהול הלוגיסטיקה של כוחות הפיקוד במהלך מלחמת ששת הימים. לאחר המלחמה ובמהלך מלחמת ההתשה עסק בתמיכה לוגיסטית בכוחות שהוצבו בסיני.
תפקידו הבא היה סגן קצין הספקה ראשי, ולאחריו יצא ללימודים אקדמאיים ולמד באוניברסיטת בר-אילן תואר ראשון בכלכלה ומדעי המדינה. בעת מלחמת יום הכיפורים כמפקד מרכז ציוד היה אמון על קליטת הרכבת האווירית האמריקאית והאירופאית לחיזוק המערך הלוגיסטי. עם הקמת חיל התחזוקה בצה"ל שימש שני כמפקד הראשון של בית הספר לתחזוקה. ארבע שנותיו (1976-1980) של תא"ל שני כקצין תחזוקה ראשי, הוקדשו לבנין חיל התחזוקה בדגש על כתיבת תורת תחזוקה מותאמת לצורכי צה"ל, הנחת תשתית הדרכתית מוצקה והכשרת כוח אדם מקצועי ומיומן בדגש על אוכלוסיית הקצינים. במהלך כהונתו הוכנסו לשימוש פרטי לבוש לחייל שמשמשים עד היום כגון "הנעליים הקלות", קפלס"ט במקום קפל"ד, שכפ"ץ קל ומדי כותנה נושמים.
חיים אישיים

לאחר סיום שירותו הסדיר התמנה שני למנכ"ל חברת פי גלילות מסופי נפט דלק וצינורות בארץ.
שני היה נשוי לשרה ירושלמי-שני, הוא גר בכפר סבא ולו שלושה בנים, נכדים ונינים.
Whistle (שיר של בלאקפינק)

"Whistle" (בעברית: "לִשְׁרוֹק" או "שְׁרִיקָה") הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת בנות הקיי-פופ הדרום קוריאנית בלאקפינק, מתוך הסינגל אלבום הראשון שלה, Square One. השיר יצא לאור ב-8 באוגוסט 2016, על ידי חברת התקליטים YG אנטרטיינמנט, כסינגל הראשון מתוך הסינגל אלבום.
השיר הגיע למקום השני במצעד שירי העולם הדיגיטליים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והופק על ידי טדי פארק ובקו בום. פארק עבר עם בלאקפינק על להיטיה הגדולים ביותר, כדוגמת "Ddu-Du Ddu-Du" שיצא בשנת 2018, "Kill This Love" שיצא בשנת 2019, ו-"How You Like That" שיצא בשנת 2020.
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-140 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-8 באוגוסט 2016, ביום צאתו כסינגל. בפחות מ-24 שעות, צבר הקליפ למעלה מ-2.9 מיליון צפיות, מה שהופך אותו לאחד מהקליפים הראשונים של הלהקה שהצליחו לעשות זאת. כמו כן, נחשב הקליפ לאחד מ-20 הקליפים הקוריאנים הנצפים ביותר בכל הזמנים.
נכון לפברואר 2024, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-881 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2016)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | - |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי העולם הדיגיטליים | 2 |  |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 1 |  |
הערות שוליים

1 2  Release group “SQUARE ONE” by BLACKPINK - MusicBrainz, musicbrainz.org
↑  US World Digital Songs (Billboard)
↑  BLACKPINK – STAY (באנגלית), נבדק ב-2020-06-26
↑  DDU-DU DDU-DU by BLACKPINK, Genius (באנגלית)
↑  Genius Romanizations – BLACKPINK - Kill This Love (Romanized) (באנגלית), נבדק ב-2020-06-26
↑  BLACKPINK – How You Like That (באנגלית), נבדק ב-2020-06-26
↑  WHISTLE, נבדק ב-2020-06-26
1 2  BLACKPINK - '휘파람'(WHISTLE) M/V
↑  YouTube Stats of BLACKPINK - '휘파람'(WHISTLE) M/V, kworb.net
↑  YouTube - Most Viewed Music Videos by Korean Artists, kworb.net
אהבה אחרי הצהריים

ערך זה עוסק בסרט קולנוע משנת 1957. אם התכוונתם לסרט באותו שם משנת 1972, ראו .
| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  Ariane, jeune fille russe 
 בימוי:  בילי ויילדר
 הופק בידי:  בילי ויילדר
 תסריט:  בילי ויילדר   אי. איי. אל דיאמונד
 עריכה:  Léonide Azar 
 שחקנים ראשיים:  גרי קופר   אודרי הפבורן   מוריס שבלייה
 מוזיקה:  פרנץ וקסמן, Fermo Dante Marchetti, ריכרד וגנר 
 צילום:  ויליאם מלור 
 מדינה:  ארצות הברית 
 חברת הפקה:  Monogram Pictures 
 חברה מפיצה:  Monogram Pictures, נטפליקס 
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  30 ביולי 1957
 משך הקרנה:  130 דקות
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  קומדיה רומנטית, סרט המבוסס על יצירה ספרותית 
 דף הסרט ב־IMDb
 
אהבה אחרי הצהריים  (באנגלית: Love in the Afternoon) הוא סרט קולנוע קומי-רומנטי משנת 1957 בבימויו של בילי ויילדר ובכיכובם של גרי קופר, אודרי הפבורן ומוריס שבלייה.
עלילת הסרט

גיבורי הסרט הם בלש פרטי החי בפריז (מוריס שבלייה), בתו אריאן, סטודנטית לנגינה על צ'לו (אודרי הפבורן) ומושא חקירתו של הבלש - "פלייבוי" אמריקאי עשיר בשם פרנק פלניגן (גרי קופר). בעל נבגד של אחת הנשים עימהן קיים פלניגן קשרים רומנטיים שוכר את הבלש הפרטי לעקוב אחרי פלניגן. אריאן, העוזרת לאביה בתיקי החקירה במשרדו מגלה עניין בפלניגן ואף מתאהבת בו. לאחר שאריאן מגלה שהבעל הנבגד רוצה לרצוח את פלניגן היא מזהירה אותו. 
אריאן, המאוהבת בפלניגן, חוששת כי ישבור את ליבה, ולכן מתחפשת לאשת מסתורין עשירה המפתה את פלניגן. פלינגן מתאהב באשת המסתורין ושוכר את הבלש הפרטי לגלות מי היא.
בסוף הסרט מתקן פלניגן את דרכיו ומחליט להתחתן עם אריאן.
Web bug

web bug (נקרא גם web beacon) הוא אובייקט שמוטמע בדף אינטרנט או בדואר אלקטרוני ומאפשר לברר האם הדף או הדואר נצפה על ידי המשתמש. בדרך כלל, האובייקט מוסתר מהמשתמש. באובייקט זה עושות שימוש תוכנות דואר אלקטרוני מסוימות המאפשרות לברר האם הדואר נקרא על ידי המשתמש. אתרי אינטרנט עשויים לעשות שימוש באובייקט לצורכי מעקב, בדרך כלל למטרות פרסום.
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
אברהם יהושע אלינסון

| --- | --- |

אברהם יהושע אלינסון
 לידה:  1911 מוהילב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  2000 (בגיל 89 בערך) ישראל 
 שפות היצירה:  עברית 
 
אברהם יהושע אלינסון (ברוסית: Авраам-Егошуа Моисеевич Элинсон (Белов)‎‏ 1911 – 2000) הידוע בכינויו הספרותי א. בּיֶילוב (או בֶּלוב), היה סופר רוסי-עברי, מתרגם, עורך, עיתונאי ופעיל ציוני בתקופת רוסיה הקומוניסטית.
קורות חיים

נולד במוהילב שבתחום המושב של האימפריה הרוסית (מאוחר יותר בבלארוס). זכה לחינוך עברי מילדות. כאשר היה בן שש עשרה הצטרף לארגון נוער מחתרתי-ציוני לא חוקי, שעסק בהפצתם של ספרות עברית וחומרים ציוניים, כאשר הארגון נתפס, נמלט אלינסון ללנינגרד ובכך ניצל ממאסר. שם נותר בתקופת השואה, שבמהלכה נרצחו הוריו בעיר בוברויסק (בלארוס).
בשנת 1933 כאשר היה בן 22 סיים לימודי הנדסת מכונות, ולאחר מכן בשנת 1935–1936 למד בפקולטה למוזיקולוגיה בקונסרבטוריון של לנינגרד.
מ-1934 עד 1949 (כולל בשנות המצור הגרמני על לנינגרד) עבד בעיתון "לנינגראדסקיה פראבדה" (Ленинградская правда). על מאמריו בעיתון חתם בפסידונים "מויסאב".
אלינסון פוטר ממערכת העיתון בימי המערכה נגד ה"קוסמופוליטיים", והחל להתפרנס כ"סופר צללים". תקופה זו הוא מתאר בספרו "איך הייתי כושי", שתורגם מרוסית לעברית בידי שלמה אבן-שושן ב-1980.
בשנים 1952 עד 1956 חיבר והוציא לאור ספרי מדע פופולרי על ציוויליזציות עתיקות, בהן בבל, מצרים והתרבות האצטקית. ספריו תורגמו לשפות רבות, ואחת מיצירותיו, "מגילת החרס" (1952), שדנה בתרבות האשורית והבבלית, שאותה פרסם יחד עם המזרחן לב ליפין הייתה מועמדת ל"פרס ברית המועצות", הפרס היוקרתי ביותר בברית המועצות. היה חבר ארגון הסופרים הסובייטים.
עיקר פעילותו הספרותית של אלינסון התמקדה בתרגום יצירות מיידיש ועברית לרוסית, ובניתוח עבודות תרגום.
אלינסון היה המתרגם היחידי שתרגם לרוסית את כתביו של שלום עליכם, ותרגומים אלו היו התרגומים הראשונים מאז שנת 1923 שהיו חוקיים בעיני השלטון הסובייטי.
בין תרגומיו הרבים של אלינסון ניתן למצוא את התרגום לרוסית לרומן "חדווה ואני" (1950) וכן את התרגום לרוסית למחזה "חנה סנש" (1958) שנכתבו על ידי אהרן מגד. הוצאתם לאור של התרגומים נדחתה עקב פריצת מלחמת ששת הימים אך בסופו של דבר הם הוצאו לאור בישראל בשנת 1975 ב"הוצאת הקיבוץ המאוחד".
בשנת 1964 פורסם בשנתון הרוסי "אמנות התרגום" בעריכת קורניי צ'וקובסקי, מאמר של אלינסון על "א. שלונסקי: מתרגם יבגני אונייגין". אלינסון שיגר את המאמר לאברהם שלונסקי, ובעקבות כך נתקשרה ביניהם חליפת מכתבים. בספרו של שלונסקי "מכתבים ליהודים בברית המועצות" הובאו 105 מכתבים של שלונסקי לאלינסון.
בשנת 1965 פרסם אלינסון יחד עם לב וילסקר קובץ מתרגומיהם ושמו "סיפוריהם של סופרי ישראל", ובו מובאים סיפורים שתרגמו השניים מעברית ומיידיש לרוסית של הסופרים: אהרן אמיר, אהרן אפלפלד, יהודה בורלא, בנימין תמוז, שלום עליכם, חיים הזז, ק. צטניק, משה שמיר ועוד רבים.
במהלך השנים 1967 - 1969 התכתב אלינסון עם חברו המשורר דב גפונוב, בספרו של גפונוב "מכתבים מעבר לקאוקאז" הובאו 48 מכתבים של גפונוב לאלינסון.
במקביל לפעילותו הספרותית הקדיש אלינסון את חייו לפעילות ציונית חשאית, ובשנות השישים אף הקים בהתנדבות אולפן מחתרתי ללימוד השפה העברית בלנינגרד (כיום סנקט פטרבורג) כדי לסייע לאלו שרצו לעלות לארץ, אחד מתלמידיו באולפן היה הלל בוטמן, שהיה מיוזמי חטיפת המטוס בלנינגרד, שנועדה לעורר את דעת הקהל העולמית לבעיית היציאה של היהודים מברית המועצות, על כך נשפט ונאסר.
בהקדמה לספרו הביוגרפי של אלינסון כותב שלמה אבן שושן:
בשנת 1974 עלה אלינסון לישראל והתגורר בירושלים. שם המשיך במפעלו הספרותי, הוא המשיך בתרגומים מעברית לרוסית וגם ערך תרגומים של אחרים (למשל של אמנון גינזאי). הוא נפטר ב-2000.
את ספרו האחרון, שפורסם ב-1998, "אבירי העברית בברית המועצות", פותח אלינסון במשפט: ”העברית היא המורשת הנעלית של אבותינו, לימדו אותה”.
מיצירותיו העיקריות

"מגילות חרס", 1952
"מדינה של חסיד גדול", 1955
"נפילה???", 1956.
"משפט אייכמן", 1963
"תחתית העולם", (על ים המלח) 1978
"איך הייתי כושי", 1990
"אבירי העברית בברית המועצות לשעבר", 1998
מתרגומיו העיקריים לרוסית

"חדווה ואני", אהרן מגד. 1975
"חנה סנש". 1975
"סיפוריהם של סופרי ישראל", קובץ תרגומים. 1965
"המשפט העברי - תולדותיו, מקורותיו, עקרונותיו", פרופ' מנחם אלון. 1989
"עלילות עקביא", יהודה בורלא. 1980
לקריאה נוספת

אברהם שלונסקי, מכתבים ליהודים בברית-המועצות; כינוס, הערות ופתח דבר: אריה אהרוני, תל אביב: ספרית פועלים בשיתוף עם יד שלונסקי, תשל"ז.
דב בוריס גפונוב, מכתבים מעבר הקאוקאז 1960–1970; ערוכים ומוערים בידי שלמה אבן-שושן, תל אביב: עם עובד: בשיתוף עם "יד שלונסקי" ומכון כץ לחקר הספרות העברית באוניברסיטת תל אביב, תשמ"ג 1983.
Storm (שיר של ויקטור קרון)

"Storm" (בעברית: "סערה") הוא שיר באנגלית שנכתב והולחן על ידי סטיג רסטה, ואלו קיקאס, ויקטור קרון, סבסטיאן לסטאפייר ופרד קריגר ובוצע על ידי ויקטור קרון. השיר ייצג את אסטוניה באירוויזיון 2019 בתל אביב, ישראל, בעקבות זכייתו במקום הראשון בתחרות הגמר הלאומי האסטונית - Eesti Laul 2019.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2019)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אסטוניה | אסטי טיפ-40 | 3 |  |
הערות שוליים

↑  Victor Corne - Storm lyrics, מילות השיר באתר ליריקס טרנסלייט
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b6e34a9e-510e-478e-8ca8-bbd9800c3b05
אדישי

אדישי (בגאורגית: ადიში) או הדיש או אדיש הוא כפר בהרי גאורגיה הממוקם בגובה 2,040 מטר מעל פני הים, בנפת מסטיה שבמחוז סמגרלו וסוואנתי עילית, גאורגיה, כ-27 ק"מ מהעיר מסטיה. הנוף הנשקף מהכפר כולל את הרי הקווקז הגדול.
בין האתרים התרבותיים החשובים של אדישי נמנים:
כנסיית הגואל (מהמאות ה-10 - ה-11)
שתי כנסיות של גיאורגי הקדוש מהמאה ה-12
כנסיית המלאך הראשי (Archangel) מהמאה ה-12
מגדלים סוואנתיים טיפוסיים.
הבשורה מאודיש הידועות (897) נשמרו בכפר במשך מאות בשנים.
Web container

בפלטפורמת התוכנה ג'אווה, Web container, ידוע גם כ-Servlet container הוא רכיב בשרתי HTTP המבצע את האינטראקציה עם Java Servlets. רכיב זה אחראי על ניהול מחזור החיים של servlets, ממפה בין כתובת URL ל-servlet ספציפי, ומוודא שהבקשה הנכנסת ב-URL היא בעלת הרשאות גישה מתאימות. Web container מממש את חוזה ה-web component (רכיב ווב) של ארכיטקטורת ה-Java EE, ומספק סביבת הרצה (runtime environment) עבור רכיבי ווב הכוללת תמיכה באבטחת מידע, מקביליות, ניהול מחזור חיים, טרנזקציות, פריסת תוכנה ושירותים אחרים.
| Java (פלטפורמת תוכנה) |
| --- | --- | --- |
| פלטפורמה | Java (שפת תכנות) • Java Card • Java ME • Java EE • Java SE • Java Virtual Machine |  |
| טכנולוגיות | Java applet • Java Web Start • Java Servlet • JavaServer Pages • JavaFX • JavaServer Faces |  |
| מושגים | איסוף זבל • Cross-platform • Java Bytecode • Java Development Kit • Javadoc • Java Classloader • Java Class Library   JIT Compiler • HotSpot • JavaBeans • Enterprise JavaBeans • JNI • JAR • POJO • Web container • Java annotation   Java package • Java Class File |  |
| ממשקי תכנות יישומים | Swing • AWT • SWT • Java 3D • Java 2D • JMS • JDBC • JAXP • JPA • RMI • JNDI |  |
| שפות ל-JVM | Scala • Clojure • Groovy • JRuby • Jython |  |
| תשתיות תוכנה וכלים של חברות צד שלישי | אפאצ'י טומקט‏ • Apache Maven • Apache Ant • Apache Struts  JUnit • Hibernate • Spring Framework • JBoss • Google Web Toolkit • BEA WebLogic • IBM WebSphere |  |
| סביבות פיתוח משולבות | Eclipse • NetBeans • IntelliJ |  |
| חברות | סאן מיקרוסיסטמס • אורקל |  |
| אישים | ג'יימס גוסלינג • ביל ג'וי • אריק שמידט |  |
ערך זה הוא קצרמרבנושא מחשבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
Storm (שיר)

Storm (בעברית: סערה) הוא השיר שייצג את הממלכה המאוחדת באירוויזיון 2018 שהתקיים בליסבון, פורטוגל. השיר בוצע על ידי הזמרת סורי.
השיר נכתב והולחן על ידי גיל לואיס, ניקול בלייר ושון הרגיבס הוא נבחר ב-7 בפברואר 2018 בתחרות "אירוויזיון: יו דיסייד", ששודרה בערוץ BBC Two והיוותה את ה"קדם" הבריטי.
במהלך ביצוע השיר בגמר האירוויזיון בעת ששרה סורי את שירה, פרץ אדם לבמה, לקח מהזמרת את המיקרופון וצעק: "הנאצים של התקשורת הבריטית, אנו דורשים חירות!" ("!The Nazis of the UK Media, We Demand Freedom"). הוא הורד מהבמה ולאחר הפסקה קצרה סורי המשיכה לשיר את שירה. לאחר מכן הוצע לה לבצע את השיר שוב בתום השמעת כל השירים, אך היא סרבה בנמוק שהיא גאה בהופעתה. עם זאת, בסרטון המלא הרשמי של התחרות ביוטיוב, קטע זה צונזר והביצוע של סורי בגמר הוחלף בביצוע שנעשה בחזרות.
בסוף הקראת הנקודות, התברר שהשיר סיים את הערב במקום ה-24, שלישי-מהסוף, לאחר שזכה ל-48 נקודות בלבד.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 50 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 13 |  |
הערות שוליים

↑  SuRie storms to victory at Eurovision: You Decide but what are her chances?, עיתון מטרו, 8 בפברואר 2018
אברהם ארצ'יבלד אנדרסון

אברהם ארצ'יבלד אנדרסון, באנגלית: Abraham Archibald Anderson ‏ (1846–1940) היה אמן ופילנתרופ אמריקאי.
ביוגרפיה

אנדרסון נולד בניו ג'רזי כאחד מעשרת ילדיהם של ויליאם אנדרסון (1814 - 1887), מהנדס אזרחי שהפך לכומר הכנסייה הרפורמית ההולנדית, ושל שרה לואיז ריירסון (1818–1907). לאחר קריירה ראשונית כאיש עסקים, ב-15 ביוני 1876 התחתן אנדרסון עם אליזבת מילבנק, בתו של המשקיע ג'רמיה מילבנק ויורשת להונו הגדול.
החל מאמצע שנות ה-70, אנדרסון למד אמנות בפריז, תחילה עם לאון בונה, לאחר מכן אצל אלכסנדר קבנל, פרננד קורמון, אוגוסט רודן ורפאל קולין.   אנדרסון פיתח מוניטין בזכות הפורטרטים שלו. דיוקנו משנת 1889 של תומאס אלווה אדיסון נמצא בגלריה הלאומית לפורטרטים בוושינגטון די.סי.
בשנת 1890, אנדרסון ארגן את איגוד האמנות האמריקאי בפריז, אגודה לעזרה הדדית לסטודנטים לאמנות אמריקאים. הוא היה נשיאה עד 1912; פעילותה נמשכה עד 1932.
ביוגרפיה > אולפני בראיינט פארק

בשנת 1900, אנדרסון הזמין את בניין אולפני בריאנט פארק בן 10 הקומות מארכיטקט החברה הניו יורקית צ'ארלס א. ריץ'. הוא ממוקם בצד הדרומי של בראיינט פארק, חלונותיו הגדולים והתקרה הגבוהה תוכננו במיוחד עבור אמנים. אנדרסון החזיק בסוויטה משלו בקומה העליונה עד סוף ימיו. אולפני בראיינט פארק, הידוע בשם "בניין האמנויות היפות"  הפך לפופולרי מיד, והדיירים כללו את אדוארד סטייכן, פרננד לג'ר, רוברט אנרי, קתרין סופי דרייר, ג'יי סי ליינדקר, ג'ו דיווידסון, פלורין סטטהיימר, אדוארד סוידם, גארי מלצ'רס, סטלה מרקס, ג'ון לה גאטה, ג'וליאן ריקס, רודריגס אוטלנגוי, האסקל קופין, ליאון גורדון, אירווינג פן וקורט זליגמן.  הבניין עדיין קיים.
כשחזר לארצות הברית בקיץ, אנדרסון קנה קרקע בצפון מערב וויומינג ופיתח אותה לחווה. הוא עיצב באופן אישי את חוות האורחים של ויליאם "באפלו ביל" ואת ביתו - אנדרסון לודג'. האכסניה הזו הפכה למרכז הראשון של שמורת ילוסטון ב-1902, שכן הנשיא תיאודור רוזוולט מינה את אנדרסון כמפקח המיוחד הראשון של שמורות היער. אנדרסון מילא תפקיד משמעותי בשימור ופיתוח אזור ילוסטון .
האוטוביוגרפיה שלו, חוויות ורשמים, פורסמה ב-1933. בתו של אנדרסון, אלינור קמפבל, ייסדה את מרכז הבריאות ג'דסון ב-1921.
הערות שוליים

↑  Ackerman, Gerald M. American Orientalists. p. 270.
↑  New York Times obituary, April 28, 1940
↑  Drinks Chosen for Color, Not Taste, at Women's Bar", New York Times, October 12, 1913, page X2.
↑  Landmarks Preservation Committee 1988 document on Bryant Park Studios
↑  https://npgallery.nps.gov/NRHP/GetAsset/NRHP/87001548_text
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb14968353v (data)  ISNI: 0000 0001 1951 4325  LCCN: nr90000140  RKD: 1641  SNAC: w6p008c8  ULAN: 500018628  VIAF: 78625250   WorldCat (עם VIAF): 78625250 
אלכסנדר ארצ'יבלד אנדרסון, 1910
דיוקן של תומאס אדיסון, 1890
בניין אולפני בריאנט, ניו-יורק
Renegade (שיר)

"Renegade" (בעברית: "עָרִיק" או "בּוֹגֵד") הוא שיר שהוקלט על ידי הלהקה האמריקאית ביג רד משין, בהשתתפות הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך אלבום האולפן השני של הלהקה, How Long Do You Think It's Gonna Last?. השיר יצא לאור ב-2 ביולי 2021, על ידי חברות התקליטים ג'אג-ג'וואר ו-37D03D, כסינגל השלישי מתוך האלבום. "Renegade" עוסק במישהו שמתמודד עם הפרעות נפשיות, תוך שהוא מביע אהדה וגם תסכול על האופן שבו זה משפיע על מערכת היחסים שלו.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד האייטונס האמריקאי והיה לשירה ה-49 של סוויפט שעשה זאת; שיא של כל הזמנים.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי ארון דסנר וטיילור סוויפט והופק על ידי ארון דסנר. הוא הוקלט בין שנת 2018 לשנת 2021, בסמוך להקלטת האלבום עצמו והופץ ביולי 2021, כמה שבועות לפני צאתו של האלבום. את השיר כתב דסנר עם סוויפט, בדומה לעשרות השירים שכתב והפיק עימה ב-Folklore ‏(2020) ו-Evermore ‏(2020).
בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-6.8 מיליון השמעות.
וידאו קליפ

קליפ המילים הרשמי של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של ביג רד משין ב-2 ביולי 2021, בשידור חי ביום צאתו כסינגל. הקונספט שלו דומה לזה של עטיפת האלבום, How Long Do You Think It's Gonna Last?, ועטיפת הסינגל עצמו. בקליפ המילים ניתן לראות את מילות השיר, כמו גם את סוויפט עצמה, כשהיא מבצעת אותו.
נכון ליולי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מחצי מיליון צפיות.
ביקורת

כלפי השיר הופנו ביקורות חיוביות, תוך שברולינג סטון הוא דורג במקום ה-75 ברשימת "כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג".
ביקורת > רשימות כל הזמנים וסוף שנה

| ארגון | רשימה | מיקום | מקור |
| --- | --- | --- | --- |
| רולינג סטון | כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג | 75 |  |
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2021)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | 96 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 70 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 53 |  |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 73 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים | 1 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים האלטרנטיביים | 7 |  |
|  ארצות הברית | מצעד השירים הדיגיטליים | 8 |  |
|  ארצות הברית | מצעד שירי הרוק & האלטרנטיביים | 9 |  |
|  ארצות הברית | רולינג סטון טופ 100 | 90 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 73 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים המסחריים | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים הדיגיטליים | 27 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד השירים העצמאיים | 9 |  |
|  ניו זילנד | המצעד הניו זילנדי הרשמי | 3 |  |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 58 |  |
|  קנדה | מצעד השירים הדיגיטליים | 11 |  |
|  קנדה | Hot AC | 50 |  |
היסטוריית יציאות לאור

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 2 ביולי 2021 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | ג'אג-ג'וואר • 37D03D |  |
| כלל העולם | 12 ביולי 2021 | רדיו עכשווי למבוגרים | סיקרטלי גרופ • ג'אג-ג'וואר • 37D03D |  |
| כלל העולם | 13 ביולי 2021 | רדיו להיטים עכשוויים | סיקרטלי גרופ • ג'אג-ג'וואר • 37D03D |  |