stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
קטמרקה (פרובינציה)
היסטוריה

ממצאים ארכאולוגיים מעידים על נוכחות בני אדם באזור מזה כ-2,000 שנה. באותה העת היו התרבויות בדרום אמריקה בעיצומו של תהליך של מעבר ליישובי קבע, חקלאות וחברות היררכיות. לפחות מאז המאה ה-11 חיו באזור בני הדיאגיטה, ולצדם עמי הקפז'אן, האולונגסטה והאטקמניו. בין 1480 ל-1535 שלטה במערב הפרובינציה דהיום אימפריית האינקה. השרידים השמורים ביותר בתקופה זו מצויים במצודת אקונקיחה, במורדותיו המערביים של הר בולסון.
האירופאי הראשון שהגיע לאזור היה דייגו דה אלמגרו, ב-1536. אלמגרו סייר בעמקי קלצ'קי (בפרובינציית סלטה של ימינו) וחצה את הרי האנדים במעבר סן פרנסיסקו. ב-1554 ייסד פרנסיסקו דה אגירה את העיר סן פדרו מרטיר, אך זו ננטשה עד מהרה. יישוב נוסף, לונדרס דה לה נואבה אינגלטרה ("לונדון שבאנגליה החדשה") הוקם ב-1558 בהוראת מושל צ'ילה, חואן פרס דה סוריטה, כאות הוקרה למלכת אנגליה מרי הראשונה, רעייתו של מלך ספרד פליפה השני. בעקבות התקפות בני הדיאגיטה, הועתקה לונדרס ממקומה ב-1561, ושמה שונה לוויאגרה. כעבור שנה ננטשה לגמרי. ב-1563 הוכפף אזור קטמרקה לשליטתה של טוקומן, שהייתה חלק ממלכות המשנה של פרו, וב-1607 נוסדה סן חואן באוטיסטה דה לה פאס, במקום בו שוכנת כיום העיר בלן. העיר קטמרקה נוסדה ב-1683.
עם הקמת מלכות המשנה של ריו דה לה פלטה ב-1782 סופחה אליה קטמרקה, שהייתה עדיין כפופה לטוקומן, וב-1783 הייתה לחלק מאינטנדנסיה בשם סלטה דה טוקומן, שכללה גם את הערים סלטה, חוחוי וסנטיאגו דל אסטרו. בירתה של האינטנדנסיה הייתה בתחילה בטוקומן, וב-1792 הועברה לסלטה.
במהלך מלחמת העצמאות הארגנטינאית, חולקה סלטה דה טוקומן ב-1814, וקטמרקה, כמו גם סנטיאגו דל אסטרו, שבה והייתה לחלק מטוקומן. ב-22 במרץ 1820 הכריז מושל טוקומן, ברנבה אראוס, על הקמת הרפובליקה של טוקומן בשטח האינטנדנסיה. ב-25 באוגוסט 1821 חדלה הרפובליקה להתקיים, ובמקומה הוקמו הפרובינציות הארגנטינאיות טוקומן, קטמרקה וסנטיאגו דל אסטרו.
מחלוקות טריטוריאליות בין ארגנטינה לבין בוליביה וצ'ילה בשנות ה-90 של המאה ה-19 הביאו להסכם בוררות ב-1899. לפי ההסכם, הועברו שטחים ממזרח לקו פרשת המים של אמריקה בהרי האנדים מצ'ילה לארגנטינה. ב-1900 הוקמה בהם הטריטוריה הלאומית לוס אנדס, שב-1943 חולקה לשלושה וסופחה לפרובינציות קטמרקה, סלטה וחוחוי.
דמוגרפיה

קטמרקה היא אחת הפרובינציות הפחות מאוכלסות בארגנטינה. בשנת 2001 התגוררו בקטמרקה כ-334 אלף תושבים, ורק בלה פמפה, לה ריוחה, סנטה קרוס וטיירה דל פואגו היו פחות תושבים. עד שנות ה-70 של המאה ה-20 גדלה האוכלוסייה בפרובינציה בשיעור איטי מאשר ביתר חלקי המדינה. ב-1869 היוו תושבי קטמרקה 4.60% מתושבי ארגנטינה, וב-1970 ירד חלקם באוכלוסייה ל-0.74% בלבד. מאז עלה מעט חלקם באוכלוסייה, וב-2001 עמד על 0.91%.
מעט יותר ממחצית תושביה של קטמרקה חיים בעיר הבירה עצמה, וכולל פרווריה, חיים בעיר כ-60% מתושבי הפרובינציה. כ-74% מהתושבים חיים ב-13 הערים שבפרובינציה, השיעור הנמוך ביותר של אוכלוסייה עירונית בארגנטינה. צפיפות האוכלוסין בקטמרקה נאמדה ב-2001 בכ-3.3 תושבים לקמ"ר. באותה שנה היו ערים אלה הגדולות בפרובינציה:
קטמרקה (כ-171,900 תושבים)
אנדלגלה (כ-11,400 תושבים)
טיונגסטה (כ-11,300 תושבים)
בלן (כ-11,000 תושבים)
סנטה מריה (כ-10,800 תושבים)
כלכלה

כלכלתה של קטמרקה היא הקטנה בכלכלות ארגנטינה. בשנת 2006 נאמד התוצר בה ב-1.7 מיליארד דולרים, שהם כ-5,820 דולר לנפש, שיעור הנמוך בכ-40% מהממוצע הארצי.
כריית מחצבים שונים תורמת כ-20% לתוצר בפרובינציה. במכרה הגדול ביותר, באחו דה אלומבררה, בו מועסקים 1,000 עובדים, כורים מדי שנה כ-600 אלף אונקיות זהב וכ-190 אלף טונות נחושת.
חקלאות מעולם לא הייתה מפותחת במיוחד בפרובינציה, וכיום היא תורמת כ-5% לתוצר. ברחבי הפרובינציה כ-200 אלף ראשי בקר, כ-150 אלף עזים וכ-100 אלף כבשים. ענפים חקלאיים נוספים כוללים עץ, זיתים, הדרים, כותנה, טבק וגפנים ליין.
שרידי פוקארה דה לה אלומבררה, מצודה שהקימו בני האינקה
כנסיית נואסטרה סניורה דה בלן, בעיר בלן
צילום אווירי של העיר קטמרקה
קומה 58

| --- | --- |

 שיר בביצוע עומר אדם
 מתוך האלבום סוף העולם
 יצא לאור:  1 ביוני 2023
 שפה:  עברית
 אורך:  2:56
 חברת תקליטים:  D-Music
 כתיבה:  עומר אדם, אסף צרויה, אלעד טרבלסי, עידן בקשי
 הפקה:  אסף צרויה
"קומה 58" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. את השיר הוציאה ב-1 ביוני 2023 לאור חברת התקליטים D-Music, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן השביעי שלו, סוף העולם.
על השיר

"קומה 58" נכתב על ידי אדם, אלעד טרבלסי, עידן בקשי ואסף צרויה, שגם הפיק אותו מוזיקלית. הוא מלווה בווידאו קליפ בו מוצג אדם מבצע את מילותיו. נכון לאוקטובר 2023 עומד מונה הצפיות שלו ביוטיוב על כחמישה מיליון. הוא הגיע בשיאו למקום ה-13 במצעד השבועי של היטליסט. כמו כן, דורג במקום ה-28 במצעד השנתי.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | היטליסט | 13 |  |
|   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדי סוף השנה (2023)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | היטליסט | 28 |  |
קליפ

הקליפ של השיר צולם בדובאי בקליפ ניתן לראות את עומר ויוצרי השיר עובדים ומקליטים את השיר בקומה ה-58 המדוברת בשיר. הקליפ צולם ונערך על ידי הבמאי והצלם גל איסייב.
הערות שוליים

↑  קומה 58 - עומר אדם, יוטיוב
| עומר אדם |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה | דיסקוגרפיה |  |
| אלבומי אולפן | נמס ממך • ילד טוב ילד רע • מוזיקה ושקט • מודה אני  • אחרי כל השנים • Omer • סוף העולם |  |
| מיני אלבומים | 5 בום! • The 8 • ‏3 • לכאורה • חמישה לילות |  |
| אלבומי הופעה | מהפכה! (Live) • אחרי כל השנים (Live) |  |
| ערכים קשורים | NMC • אסף אטדגי • כוכב נולד |  |
| עומר אדם - שירים |
| --- | --- | --- |
| נמס ממך | "להאבד ברוח" • "אל תבכי" • "את בליבי" • "נמס ממך" • "הופה" |  |
| ילד טוב ילד רע | "מאושרת" • "קסם" • "מיליון נשיקות" • "בואי עכשיו" • "ילד טוב בגוף של ילד רע" • "בניתי עלייך" |  |
| מוזיקה ושקט | "מאמי זה נגמר" • "וואי לי" • "מתקרבת מתרחקת" • "נסיכה" • "כמו בימים" • "כובשת" • "תל אביב" • "תרחמי עליי" • "שקט" • "לבדי" |  |
| מודה אני | "נועצת מבט" • "מהפכה של שמחה" • "אחי" • "אז הלכתי" • "בוקרשט" • "היא רק רוצה לרקוד" • "עצוב לי שזה ככה" |  |
| אחרי כל השנים | "אחרי כל השנים" • "שדות של תירוצים" • "סיפור ישן" • "פוליטיקה וסקס" • "מביט מהצד" • "בסוף הכל חולף" |  |
| 5 בום! | "טמפרטורה" • "תיתן לה פרחים" • "שיר הרווק" • "תגידו לה / אהבה מטורפת" • "יום השישי" |  |
| Omer | "פעם בחיים" • "שני משוגעים" • "חברות שלך" • "אוהבת אותי אמיתי" • "בחורים טובים" • "רחוק מכולם" • "מאושרת בלעדיי" • "תגידי לי שטוב לך" • "חברות שלך 2" • "יעשו לנו כבוד" • "ניפגש בשמחות" • "כתבתי עלייך שיר" • "Beg" • "מים שקופים" • "שגרה מפוארת" |  |
| The 8 | "פסקול חיי" • "מה שנפל מהידיים" |  |
| סוף העולם | "אני" • "התעוררתי עם נמר" • "DXB to TLV" |  |
| חמישה לילות | "מבת ים ועד הנצח" ‏•‏‏ "אקדח" ‏•‏‏ "כסף או דמעות" ‏•‏‏ "לילות וקללות" ‏•‏‏ "רק שלך" |  |
| סינגלים אחרים | "Paradise" • "מזל" • "ככה זה מרגיש להתאהב" • "לא הפסקתי לחפש אותך" • "לרקוד ולזוז" • "לעולם בעקבות השמש" • "הלב שלי" • "יש לנו את הכוח" • "יש דברים שלא עושים" • "שירו של שפשף" • "קוקוריקו" • "תמחל לי" • "הנשיקות שלי" • "על מה בנות חושבות בלילה" • "פרצופים" • "Dale Mami" • "קאקדילה" • "יהיה טוב & מים שקופים" • "תרקוד לנצח" • "ואיך שלא" • "צמוד צמוד" • "ראיתי עולם" • "עברנו הכל" |  |
| השתתפות בסינגלים | "השתגע העולם" |  |
| שירים אחרים | "אהבתי לך" |  |
קביעת היום בהלכה

קביעת היום בהלכה היא סוגה הלכתית בעידן המודרני, והגלובליזציה, בה תנועת בני אדם רבה ומהירה למקומות, וקווי אורך ורוחב, שונים על פני כדור הארץ, ונדרשת הכרעה הלכתית בשאלות וספיקות חדשים שלא היו מעשיים בעבר.
רקע

מיקומו של קו התאריך הוא בעל משמעויות שונות בהלכה, והיה נתון במחלוקת בין הפוסקים. יש המקבלים את קו התאריך הבינלאומי כקו התאריך לעניינים הלכתיים, ויש הקובעים קווים אחרים. ההבדל בין הגישות נוגע בעיקר ליפן ולאוסטרליה והגיע לשיאו בפולמוס השבת ביפן, כאשר תלמידי ישיבת מיר שהגיעו ליפן בימי מלחמת העולם השנייה קיבלו הוראות סותרות מרבנים שונים בארץ ישראל, לגבי היום בו חל יום הכיפורים.
אף לאחר קביעת קו התאריך לעניין הלכה, ישנן עדין בעיות בקביעת תחולת היום לענייני הלכה רבים, באדם שנע מערבה או מזרחה באופן ניכר, או שנמצא בקווי רוחב בהם לא חלים תקופות הזמן הרגילות לרוב מקומות היישוב בעולם, ולכן לא הייתה לכך התייחסות מספקת בתלמוד ובראשונים.
יוער כי רוב הבעיות המוצגות בערך זה יכלו להישאל גם בעבר, באדם שרכב או אפילו הלך מערבה או מזרחה, אלא שבמהירות התנועה הנהוגה באופן טבעי לא נבחן ההפרש בשינוי הזמנים, ולא התעוררה השאלה אלא באופן תאורטי אך כיום שאלות אלה הפכו למשמעותיות ולמעשיות למדי.
בעיות מצויות

אישה הסופרת שבעה נקיים ובאמצעם טסה מזרחה או מערבה. האם תסתיים ספירתה בתאריך במקום הגעתה או לפי מקום יציאתה.
אדם שספר ספירת העומר במערב ונסע מזרחה, האם יכול לספור את היום הבא כששוקעת השמש במקומו, או שעליו להמתין לזמן השקיעה במקום שספר אתמול.
אדם שנמצא בארץ ישראל (לדוגמה) ויש לו חמץ באמריקה, האם יכול למכור את החמץ לגוי כשהגיע זמן איסור חמץ בא"י (השאלה מתהפכת במקרה ההפוך. ובמהותה היא שאלה בגדרי דיני חמץ ולא בהגדרת היום).
ילד בן 13 שנה פחות יום תושב אמריקה שטס לארץ ישראל האם יחשב כגדול להתחייב במצוות כבר בשקיעת החמה בא"י.
הגרים מדרום לקו המשוה, שעונות השנה הפוכות. מתי יזכירו טל ומטר. ומתי יבקשו על הגשמים בתפילה.
תינוק בן שבעה ימים שטס מאמריקה לארץ ישראל האם נחשב כבן שמונה ימים אפילו שהוא בן פחות מ-168 שעות (מינימום שעות לבן שמונה) ואפשר למולו.
בעיות פחות מצויות

באיסור שחיטת אם ובנה ביום אחד. אדם ששחט פרה בארץ ישראל ביום שלישי האם מותר לשחוט את בנה באמריקה באותו יום כששם עדיין יום שני. ולהפך האם מותר לשחוט את הבן בארץ ישראל ביום שלישי כשבאמריקה שבה נשחטה האם עדיין יום שני.
הנמצא בארצות הצפוניות בחוג הקוטב הצפוני כשהשמש אינה שוקעת או אינה זורחת. כיצד יקבע יומו, לכל מצוות התורה. (שבת, תפילין, וכל המצוות התלויות בזמן)
הנמצא בתחנת חלל כיצד יחשב את זמני היום בהלכה.
ראו גם

קו התאריך בהלכה
זמני היום בהלכה
קיום מצוות בחלל
לקריאה נוספת

הרב עובדיה יוסף זצוק"ל. טהרת הבית ח"ב סימן יג הערה ב
הערות שוליים

↑  בספר 'היומם בכדור הארץ' להגרי"מ טוקצינסקי. תלה ספק זה בספק הנ"ל לגבי חמץ. אך יש שמחלקים בין הנושאים
↑  שו"ת עונג יו"ט או"ח לו הכריע שתמיד האיסור לפי מקום האדם. בחסד לאברהם (תאומים) קמא או"ח לה הכריע להפך (לפי מקום החמץ)
↑  ראו השיטות בילקוט יוסף תפילה ב סימן קיז הערות
↑  בעיה זו אינה קשורה לקביעת היום, אלא הגדרת ה'עונה' ספציפית להלכה זו.
↑  שו"ת חבצלת השרון יו"ד מ"ז. ובמקרה דומה משך חכמה פרשת אמור
↑  לשאלה זו נדרש האסטרונאוט היהודי אילן רמון. ראו: דיאנה בחור-ניר, שרים, כך נקיים מצוות בחלל, באתר ynet, 18 ביוני 2003
קיליאן פון שטיינר

| --- | --- |

 לידה:  9 באוקטובר 1833 לאופהיים, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 פטירה:  25 בספטמבר 1903 (בגיל 69) שטוטגרט, הקיסרות הגרמנית 
 מדינה:  הקיסרות הגרמנית 
 מפלגה:  German Party 
 
קיליאן פון שטיינר (בגרמנית: ‏Kilian von Steinerקובץ:Kilian von Steiner.ogg‏Ⓘ‏;‏ 9 באוקטובר 1833 – 25 בספטמבר 1903) היה בנקאי ותעשיין יהודי-גרמני.
קורות חיים

נולד בשנת 1833 למשפחה יהודית מקהילת יהודי לאופהיים שבדרום גרמניה. למד היסטוריה, פילוסופיה ומשפטים באוניברסיטאות טיבינגן והיידלברג.
בשנת 1859 החל לעבוד כעורך דין בהיילברון, והיה בין מייסדי המפלגה הליברלית הלאומית בשנת 1865. בשנת 1876 קיבל תואר דוקטור במשפטים. עם השנים הפך לדמות בכירה בעולם הבנקאות הגרמני, ואף ייסד מספר בנקים בממלכת וירטמברג.
ממייסדי חברת הכימיקלים BASF בשנת 1873, חברת כלי השולחן WMF בשנת 1880, וחברת הרכב DMG בשנת 1890.
בנוסף, היה חובב אומנות, וסייע לפתיחת מוזיאון פרידריך שילר בעיר מרבך בשנת 1890.
בשנת 1891 קיבל אזרחות כבוד בבאד נידרנאו (Bad Niedernau), ובשנת 1895 קיבל תואר אצולה מוילהלם השני, מלך וירטמברג.
נפטר בשטוטגרט בשנת 1903.
לקריאה נוספת

Deutelmoser, Otto K. (2003), Kilian Steiner und die Württembergische Vereinsbank, Ostfildern: Thorbecke, ISBN 978-3-7995-5550-0
Diemer, Kurt (1979), Laupheim. Stadtgeschichte, Weißenhorn: Konrad, ISBN 3-87437-151-4
Schäll, Ernst (1993), "Kilian von Steiner; Bankier und Industrieller, Mäzen und Humanist", Schwäbische Heimat, 44: 4–11.
Schenk, Georg (1976), Laupheim. Geschichte, Land und Leute, Weißenhorn: Konrad, ISBN 3-87437-136-0
Schönhagen, Benigna (1998), Kilian von Steiner und Laupheim : "Ja, es ist ein weiter Weg von der Judenschule bis hierher ...", Marbach am Neckar: Deutsche Schillergesellschaft, ISBN 3-929146-81-9
קייט פארמה

|  נתונים כלליים |
| --- | --- |
 סוג:  חברה פרטית
 בורסה:  נאסד"ק (KITE) 
 מייסדים:  אריה בלדגרין
 תקופת הפעילות:  2009–הווה (כ־15 שנים) 
 חברת אם:  גיליאד סיאנסז 
 מיקום המטה:  סנטה מוניקה, קליפורניה
 בעלות:  גיליאד סיאנסז
 ענפי תעשייה:  ביומד
 מוצרים עיקריים:  טכנולוגיה רפואית לטיפול בסרטן
 מנכ"ל:  אריה בלדגרין
  
  אתר האינטרנט הרשמי של קייט פארמה
 
קייט פארמה (באנגלית: Kite Pharma) היא חברת ביומד המפתחת טכנולוגיה רפואית לטיפול בסרטן ומתמקדת בטיפול חדשני ללוקמיה לימפוציטית חריפה. מטה החברה נמצא בסנטה מוניקה, קליפורניה.
החברה נוסדה ב-2009 על ידי ד"ר אריה בלדגרין, אונקולוג ישראלי-אמריקאי, המכהן כיו"ר, נשיא ומנכ"ל החברה. הטכנולוגיה של החברה מתבססת על מחקריהם של פרופ' זליג אשחר ממכון ויצמן למדע ופרופ' סטיבן רוזנברג מארצות הברית.
החברה הונפקה בנאסד"ק ב-2014, וב-28 באוגוסט 2017 הודיעה גיליאד סיאנסז על רכישתה תמורת 11.9 מיליארד דולר אמריקאי במזומן.
באוקטובר 2017 אישר מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) שיווק של YESCARTA, תרופה אימונותרפית שפיתחה קייט פארמה לטיפול בסוג של סרטן הדם - לימפומה.
ראו גם

HIV נגד לוקמיה
קרל ג'ון
לקריאה נוספת

גלית חמי וסופי שולמן, להמציא כל בוקר מחדש - סיפורה של החדשנות הישראלית, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "הפניצילין של הסרטן", עמ' 356–359
הערות שוליים

↑   יורם גביזון, אחרי האקזיט הענק: קייט פארמה קיבלה אישור בארה"ב לתרופה פורצת דרך לטיפול בסרטן, באתר TheMarker‏, 19 באוקטובר 2017
ערך זה הוא קצרמרבנושא טכנולוגיה ובנושא רפואה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
קייט נאש

| --- | --- |

קייט נאש, 2013
 לידה:  6 ביולי 1987 (בת 37) ברנט, לונדון, אנגליה אנגליה, הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
 שם לידה:  קייט מריה נאש
 מוקד פעילות:  הממלכה המאוחדת 
 תקופת הפעילות:  מ-2006
 מקום לימודים:  מכללת בריט לאמנויות הבמה, Saint Joan of Arc Catholic School 
 עיסוק:  זמרת, פזמונאית, מוזיקאית
 סוגה:  אינדי פופ, אינדי רוק
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  גיטרה, סינתיסייזר, קלידים, באס, תופים
 חברת תקליטים:  Have 10p Records, Fiction Records/Universal, Moshi Moshi
 katenash.co.uk
 פרופיל ב-IMDb
 
קייט מארי נאש (באנגלית: Kate Marie Nash; נולדה ב-6 ביולי 1987) היא שחקנית, זמרת ופזמונאית אנגלייה.
קריירה מוזיקלית

ב-2007 הוציאה נאש את אלבום הבכורה שלה "Made of Bricks" שהגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי והגיע שם למעמד אלבום זהב. מכל שירי האלבום שיצאו כסינגלים הצליח השיר "Foundations" שהגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי. ב-2008 הייתה נאש מועמדת לשלושה פרסים בטקס פרסי המוזיקה הבריטית של אותה שנה, וזכתה באחד מהם.
באפריל 2010 הוציאה נאש את אלבומה השני "My Best Friend Is You". לאחר יציאת האלבום, במאי 2010 יצאה נאש לסיבוב הופעות שנמשך עד לסוף פברואר 2011. על פי התכנון, במהלך סיבוב ההופעות היא תופיע בסך הכל ב-13 מדינות.
בשנת 2017 החלה לשחק בתפקיד משני של רונדה ריצ'רדסון בסדרת הדרמה-קומית "GLOW" המשודרת בנטפליקס בכיכובה של אליסון ברי.
דיסקוגרפיה > סינגלים

2007: "Caroline's a Victim"
2007: "Foundations"
2007: "Mouthwash"
2007: "Pumpkin Soup"
2008: "Merry Happy"
2010: "Do-Wah-Doo"
2010: "Kiss That Grrrl"
2010: "Later On"
2013: "3AM"
2013: "OMYGOD!‎"
2013: "Fri-End?‎"
2014: "Sister"
דיסקוגרפיה > אלבומים

2007: Made of Bricks
2010: My Best Friend Is You
2013: Girl Talk
קטמרקה

ערך זה עוסק בבירת הפרובינציה קטמרקה. אם התכוונתם לפרובינציה, ראו .
| --- | --- |
דגל קטמרקהדגל קטמרקה
פוטומונטאז' של קטמרקה
פוטומונטאז' של קטמרקה
 מדינה:  ארגנטינה ארגנטינה
 פרובינציה:  קטמרקה (פרובינציה) קטמרקה
 חבל ארץ:  צפון-מערב ארגנטינה
 תאריך ייסוד:  1683
 שטח:  684 קמ"ר
 גובה:  500 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיר:  159,139 (2010)
 קואורדינטות:  28°28′00″S 65°47′00″W﻿ / ﻿28.466667°S 65.783333°W﻿ / -28.466667; -65.783333
 אזור זמן:  UTC -3
 www.sfvcatamarca.gov.ar
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת ארגנטינה מוגדלת) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט קטמרקה(למפת ארגנטינה רגילה) בואנוס איירס קורדובה בארילוצ'ה רוסאריו טוקומאן מאר דל פלאטה סלטה סנטה פה סן חואן אושואיה איגואסו אקונקגווה ברזיל פרגוואי בוליביה צ'ילה איי פוקלנד אורוגוואי האוקיינוס האטלנטי האוקיינוס השקט קטמרקה(למפת קטמרקה רגילה) בלן אנדלגלה רקראו סנטה מריה סלטה טוקומאן סנטיאגו דל אסטרו  קורדובה לה ריוחה סן חואן צ'ילהקטמרקה(למפת קטמרקה מוגדלת) בלן אנדלגלה רקראו סנטה מריה סלטה טוקומאן סנטיאגו דל אסטרו  קורדובה לה ריוחה סן חואן צ'ילהקטמרקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
סן פרננדו דל וז'ה דה קטמרקה (בספרדית: San Fernando del Valle de Catamarca), או בקיצור קטמרקה היא בירת פרובינציית קטמרקה בארגנטינה. בעיר מתגוררים כ-141,000 תושבים (לפי מפקד ב-2001). העיר ממוקמת על נהר ריו וז'ה, במרחק של 1,130 ק"מ מהבירה בואנוס איירס.
היסטוריה

התיישבות ראשונית ולא קבועה בשם לונדרס הוקמה ב-1558 על ידי קולוניאליסטים ספרדים.
התיישבות הקבע הוקמה ב-1683 על ידי פרננדו דה מנדוסה אי מטה דה לונה. מקור השם "קטמרקה" הוא בשפת הקצ'ואה, ומשמעותו היא "מבצר על המדרון".
לעיר, שהיו בה 8,000 מתיישבים בלבד ב-1882, הגיע קו רכבת ב-1888. העיר צמחה באטיות רבה, והאזור נותר עני אפילו באמצע המאה ה-20.
כלכלה

חקלאות היא הענף הכלכלי המרכזי בקטמרקה, זאת למרות ירידת גשמים מועטה דורשת השקיה. ענף נוסף הוא ייצור פונצ'ואים בעבודת יד.
כותנה ובקר הם גם ענפים חשובים, ונוספים עליהם מכרות זהב, כסף, נחושת ובדיל.
כלכלה > תיירות

העיר מהווה את מרכז התיירות של הפרובינציה, עם הארכיטקטורה הקולוניאלית שלה, ומהווה מרכז למספר אטרקציות תיירותיות.
צליינים רבים באים לעיר כדי לבקר בכנסיית "בתולת העמק", שנבנתה ב-1694, וכוללת פסל של Nuestra Señora del Valle (נואסטרה סניורה דל וז'ה, משמעות: גבירתנו של העמק).
תחבורה

נמל התעופה הבינלאומי קורונל פליפה ורלה ממוקם כ-15 ק"מ מדרום למרכז העיר ומשרת אותה.
קבר פירדוסי

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מאוזוליאום, מגדל, קניין תרבותי 
 על שם:  פירדוסי 
 כתובת:  טוס 
 מיקום:  מחוז משהד 
 מדינה:  איראן 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  ?–1934
 תאריך פתיחה רשמי:  1969 
 חומרי בנייה:  שיש, פאינס 
 אדריכל:  הושנג סיהון
 סגנון אדריכלי:  אדריכלות איראנית
 מידות
 אורך:  16 מ' 
 רוחב:  16 מ' 
 גובה מעל פני הים:  1,002 מ' 
 קואורדינטות:  36°29′10″N 59°31′03″E﻿ / ﻿36.486130555556°N 59.517538888889°E﻿ / 36.486130555556; 59.517538888889
 he
 
רזא שאה פהלווי פותח רשמית את הקבר של פירדוסי לציבור עם סיום חגיגת אלף שנים למשורר. מאחוריו נמצאת הכתובת הראשית של הקבר.
קבר פירדוסי (בפרסית: آرامگاه فردوسی; בתעתיק לעברית: אראמגאה-י פרדוסי) הוא מתחם קבר, המורכב מבסיס שיש לבן ומבנה דקורטיבי, שהוקם לכבודו של המשורר הפרסי פירדוסי. המבנה ממוקם בטוס, איראן, שבמחוז ח'וראסאן רזאווי. המבנה נבנה בתחילת שנות ה-30, תחת שלטונו של רזא שאה פהלווי, והוא מעוצב בעיקר באלמנטים של אדריכלות אחמנית, במטרה להציג את התרבות וההיסטוריה העשירה של איראן. בניית המאוזוליאום לצד עיצובו האסתטי הם שיקוף של מעמדה התרבותי והגאו-פוליטי של איראן באותה תקופה.
רקע

פירדוסי היה משורר פרסי רב השפעה ומחבר האפוס הפרסי, "שאהנאמה". הוא מת בשנת 1020 לספירה בטוס שבאיראן (פרס), באותה עיר בה נולד. למרות תרומתו הספרותית, פירדוסי לא זכה להכרה במהלך חייו. רק לאחר מותו זכו יצירותיו להצלחה. במשך מאות שנים, מקום קבורתו היה היכל כיפה קטן, שנמצא בגן ביתו, שם קברה אותו בתו. בשנים הראשונות של המאה ה-20 החלה איראן להבין את תפקידו המרכזי של פירדוסי בזהות האיראנית.
רק ב-1934 הכירה ממשלת איראן, אז בשליטתו של רזא שאה פהלווי (המלך הראשון של שושלת פהלווי), בערך התרבותי והספרותי של פירדוסי והקימה קבר קבע לכבודו. כמו כן, נערכה לכבודו חגיגת אלף שנה, אליה הוזמנו חוקרים מכמה מדינות, כולל טג'יקיסטן הסובייטית, הודו, ארמניה ואירופה (גרמניה, צרפת ואנגליה). נאספו כספים, בעיקר תרומות מחכמים פארסים, כדי לבנות פסל למשורר באתר קברו. משפחת פהלווי השתמשה בפירדוסי כדי לקדם את היוקרה התרבותית של איראן, אך בכך כמעט עלתה לפירדוסי במקום קבורתו, מאחר שלאחר המהפכה האסלאמית, התסכולים על השאה של איראן כמעט הובילו להרס הקבר על ידי המהפכנים.
הקבר תוכנן במקור על ידי האדריכל האיראני חאג' חוסיין לורזאדה, אשר מלבד קברו של פירדוסי יצר גם כ-842 מסגדים, כמו גם את הארמון הפרטי של רמסר, חלק מהקישוט של ארמון מרמר, מסגד האימאם חוסיין בטהרן ומסגד מוטהארי. העיצוב הנוכחי של המבנה נזקף בעיקר לזכותו של כרים טאהרזאדה, שהחליף את העיצוב הישן בצורת כיפה של לורזאדה בעיצוב קובייתי מודרני.
המבנה

המבנה הבסיסי של הקבר הוא מלבני עם גן גדול המקיף את המבנה, בסגנון גינון פרסי המכונה צ'הארבאג (בפרסית: چھارباغ, בתרגום חופשי לעברית: ארבעה גנים), גן סימטרי המחולק לארבעה חלקים. במרכז ההצטלבות שנוצר מרגלי הגן המקיפות אותו, נמצא מבנה העשוי בעיקר משיש לבן. ניתן לחלק את המבנה ל"חדר רחב" השוכן בבסיסו ומעליו מבנה קוביתי, עם ארבעה עמודים המקיפים אותו וקטעים מהאפוס של שאהנאמה יחד עם טקסט המקשטים אותו. גופו של המשורר נטמן למעשה במרכז החדר המלבני הרחב שמתחת לקוביית ארבעת העמודים. יש שתים עשרה מדרגות המובילות מהנקודה הנמוכה ביותר של החדר הרחב עד לרמת הקובייה. לבסיס הרחב גובה כולל של 16 מטר. למבנה מידות שוות של 30 מטר מכל צד.
מאפיין ייחודי בעיצוב קברו של פירדוסי היה הדמיון שלו לזה של קבר כורש בפסארגאדה. לקברו של כורש יש גם מבנה מלבני היושב על גבי בסיס מלבני שמתנשא בהדרגה. הדמיון הזה הוא מכוון, שכן מעצב המבנה הזה התכוון לבטל את הסגנון האדריכלי האחימני המקורי. למעשה לכל פן אחר של המבנה יש סמל זורואסטרי המכונה פרוהר. זה לא מקרי. ישנם מספר יישומים של זה באדריכלות האחמנית בעיקר בפרספוליס שבמחוז פארס כיום. "החברה למורשת הלאומית של איראן" (SNH) הסתמכה במידה רבה על השימוש בפרוהר, מכיוון שזה היה הייצוג הסמלי של איראן העתיקה מאז התקופה האחמנית. בניות רבות בשנות ה-30, כולל הבנק הלאומי של איראן דאז משתמשות בפרוהר וזה צפוי, שכן אותו אדריכל שיצר את קברו של פרדוסי יצר גם את מבנה הבנק הלאומי של איראן.
גלריה

קבר פירדוסי בסביבות שנות ה-30, מאת אנדרה גודאר (אנ') ועבדולחוסיין טיימורטאש (אנ').
תכנון ארכיטקטורה השלישי של מאוזוליאום פירדוסי, מאת טאהרזאדה בהזד
אחד הכרטיסים הראשונים שנמכרו למאורע אלף שנה למשורר, מציג את מבנה השכבות של הקבר.
קברו של פירדוסי בטוס, איראן.
פנים המבנה.
הערות שוליים

↑  שבזי א. שאפור, Ferdowsi, Abul-qasem. Mausoleum, ‏27 במרץ 2014
↑  מחמוד אומידסלאר, Poetics and Politics of Iran's National Epic, the Shahnameh, עמ' 52–53, נובמבר 2011.
1 2 3  רמי ילדה, A Persian Odyssey: Iran Revisited, ‏14 ביוני 2012
↑  ניקולס ג'ובר, Drinking Arak Off a cleric's Beard: A Journey Through the Inside-Out Worlds of Iran and Afghanistan, ‏2010
1 2  חביבאללה האייתוללה, The Book of Iran: The History of Iranian Ar, ‏2003
↑  אפשין מרשי, Nationalizing Iran: culture, power, and the state, 1870–1940, ‏2011
↑  ג'יימס פרגוסון, The palaces of Nineveh and Persepolis restored: an essay on ancient Assyrian and Persian architecture, Volume 5, ‏1851
קרולינה קורקובה

| --- | --- |

 לידה:  28 בפברואר 1984 (בת 40) דשין, צ'כיה 
 מדינה:  צ'כיה, סלובקיה 
 מקצוע:  דוגמנית
 בן או בת זוג:  ארצ'י דרארי (2009–?) 
 
קרולינה קורקובה (צ'כית: Karolína Kurková; ‏נולדה ב-28 בפברואר 1984) היא דוגמנית ושחקנית צ'כית.
ביוגרפיה

קורקובה נולדה בעיירה דשין שבצ'כיה ליוזף קורקה, שחקן כדורסל צ'כי, ולאם סלובקית.
היא החלה לדגמן - הן על המסלול והן בעיתונות - בגיל 15. לאחר מכן עברה למילאנו והוחתמה על ידי פראדה.
בשנת 2001 צולמה לשער המגזין ווג והייתה אחת הדוגמניות הצעירות ביותר שהופיעו על שער המגזין. בעקבות הופעתה בווג הוזמנה קורקובה להשתתף בתצוגת האופנה הטלוויזיונית של ויקטוריאז סיקרט לשנת 2001, דגמנה עבור בתי אופנה מובילים כאיב סן לורן, והצטלמה לקמפיינים פרסומיים של טומי הילפיגר, ולנטינו, לואי ויטון, שאנל, הוגו בוס, כריסטיאן דיור, ורסאצ'י, מנגו, רולקס ועוד.
בתצוגה המצולמת של ויקטוריאז סיקרט לשנת 2002 דגמנה קורקובה חזייה בשווי של כ-10 מיליון דולר, משובצת באבני אודם וברקת. בהמשך אותה שנה זכתה בתואר דוגמנית השנה בטקס פרסי האופנה של VH1/ווג והוחתמה על חוזי דוגמנות עם בתי אופנה מובילים נוספים כגון ראלף לורן, אוסקר דה לה רנטה ואחרים.
בתצוגה המצולמת של ויקטוריה'ס סיקרט לשנת 2006 דגמנה קורקובה חזייה בשווי 6.5 מיליון דולר, משובצת ב-2000 יהלומים במשקל כולל של 800 קרט. קורקובה והיידי קלום הן הדוגמניות היחידות שדגמנו את חזיית מולטימיליון הדולרים פעמיים.
בשנת 2007 השתתפה בסרט הקולנועי "השנה הכי סקסית שלי", לצדם של פרנקי מוניז ואמבר ולטה.
בנובמבר 2008 נבחרה על ידי צופי ערוץ הטלוויזיה E! לאישה הסקסית ביותר בעולם.
קארל מיקאל בלמן

| --- | --- |

קארל מיקאל בלמן, בתמונה מאת פר קראפט הזקן, הנמצאת בגלריה הלאומית לדיוקנאות בארמון גירפסהולם
 לידה:  4 בפברואר 1740 סטוקהולם
 פטירה:  11 בפברואר 1795 (בגיל 55) סטוקהולם
 מוקד פעילות:  פרברי סטוקהולם
 תקופת הפעילות:  1757–1795 (כ־38 שנים)
 מקום לימודים:  אוניברסיטת אופסלה 
 עיסוק:  משורר
 סוגה:  סאטירה
 שפה מועדפת:  שוודית 
 כלי נגינה:  טרובדור
 בן או בת זוג:  Lovisa Fredrica Bellman 
 צאצאים:  Adolph Martin Jacob Henric Bellman 
 פרסים והוקרה:  Lundblad prize (1791) 
 פרופיל ב-IMDb
 חתימה:  
 
קארל מיקאל בלמן (בשוודית: ‏Carl Michael Bellmanקובץ:Sv-Carl Mikael Bellman.ogg‏Ⓘ‏; 15 בפברואר 1740 - 11 בפברואר 1795) הוא משורר ומלחין שוודי. מחבר הלידר החשוב ביותר בשפה השוודית ונחשב בארצו למשורר לאומי.