עמית סגל
ביוגרפיה > חשיפות ותחקירים

בין חשיפותיו כעיתונאי: פרשת אגרקסקו; פרשת יחיאל חזן ("פרשת המוח"); פרסום הקלטות מרשת הקשר הצה"לית בהן נשמע החייל אודי גולדווסר דקות לפני חטיפתו ופרשת התלונות נגד מועמד "מפלגת העבודה" אורי שגיא.
ב-2008, בעקבות עתירה שהגיש יחד עם התנועה לחופש המידע נגד הכנסת, הורה בית המשפט המחוזי בירושלים לכנסת לפרסם סרטים ממצלמות האבטחה, בהם נראים ח"כ יחיאל חזן והשרה סופה לנדבר מבצעים עבירות פליליות.
ב-2012 פרסם תחקיר על אורח חייו של שר התיירות סטס מיסז'ניקוב, ובו העידו מאבטחים כי השר נוהג להשתכר כמעט מדי לילה, להיעדר מישיבות ממשלה ובהן אישור עסקת שליט, ולפגוע באבטחה עליו. התחקיר הוזכר בתקשורת כסיבה המרכזית שבעטיה לא שובץ מיסז'ניקוב ברשימת "ישראל ביתנו" לכנסת ה-19.
בדצמבר 2014 חשף הקלטות משנת 2008 שבהן נראה מנהיג "ש"ס", הרב עובדיה יוסף, תוקף בחריפות את יו"ר המפלגה אריה דרעי. בעקבות חשיפת ההקלטות התפטר דרעי מהכנסת ומראשות המפלגה. החשיפה אירעה במהלך מערכת הבחירות בה התמודד יו"ר ש"ס לשעבר אלי ישי, שנחשבה להתמודדות אישית בינו לבין דרעי. לאחר הבעת אמון מחודשת מצד מועצת חכמי התורה, חזר לעמוד בראש הרשימה שבועיים לאחר מכן.
בנובמבר 2017 פרסם תחקיר שעסק בשגריר ישראל באו"ם דני דנון, ובו עדויות שמהן עולה חשד בדבר מינויים של עשרות פעילי ליכוד לתפקידים במועצה הציונית בתמורה לתמיכה פוליטית בדנון בפריימריז בליכוד.
במרץ 2019 פרסם סגל שאיראן פרצה לטלפון הסלולרי של יו"ר כחול לבן בני גנץ ושאבה את תכולתו, וכי השב"כ עדכן בעניין את גנץ בפגישה חשאית במהלך מערכת הבחירות.
ב-30 במאי 2019 ערב פיזורה של הכנסת ה-21, חשף סגל כי אבי גבאי וטל רוסו מתכוונים להצטרף לממשלה בראשות בנימין נתניהו. החשיפה של סגל מנעה את התקדמות המהלך, ואת סיומו של המשבר הפוליטי.
בנובמבר 2019 פרסם סגל תמלילים מחקירת ניר חפץ במסגרת תיק 4000. לפי הפרסום, הפעילו החוקרים לחץ על חפץ כדי שישמש עד מדינה נגד בנימין נתניהו. הלחץ כלל סירוב לספק טיפול רפואי לעקיצות הפשפשים שמהן סבל במשך כשבועיים, איום שיפגעו במשפחתו והזמנה לעדות של אדם קרוב לחפץ שאין לו קשר לתיק. לאחר שעדות חפץ הייתה רצופה סתירות והציגה טענות שהופרכו אחרי איכון טלפונים, יצאו חפץ והחוקרים מחדר החקירה. כשחזרו ידע חפץ לספק תאריך מדויק לפגישת נתניהו-אלוביץ'.
בדצמבר 2019 שודרה בערוץ 12 סדרה שכתב סגל בשם "ימי בנימין", העוסקת בבנימין נתניהו.
ארבעה ימים לפני הבחירות לכנסת ה-23, פרסם סגל יחד עם דפנה ליאל הקלטת סתר של יועצו הבכיר של גנץ ישראל בכר, בה אמר כי לגנץ אין אומץ לתקוף באיראן וכי הוא סכנה לישראל.
בספטמבר 2020 חשף סגל מסמכים אשר נטען שמהם עולה כי מערכת המשפט גררה רגליים בטיפול בניגוד עניינים בקרב חוקר משטרה רפ"ק אבי רוטנברג, וכן התכתבות פנימית בין פרקליט המדינה שי ניצן לראש מח"ש אורי כרמל בעניין פרשת אום אל-חיראן, שעוסקת בהכרזת מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך שיעקוב אל קיעאן היה מחבל שביצע פיגוע דריסה ובהתקפותיו על מח"ש בהקשר זה. ניצן כתב שהתנהלות זו שערורייתית, אבל מנע מאנשי מח"ש להגיב על התקפות אלשיך, בנימוק שבעיתוי זה הדבר יפגע במערכת אכיפת החוק. בעקבות החשיפה התנצל נתניהו בשידור טלוויזיה בפני משפחת אל קיעאן על דבריו סמוך לאחר האירוע, שיעקוב אל קיעאן היה מחבל, שאותם אמר בעקבות מידע שקיבל בשעתו ממשטרת ישראל.
ב-13 באוקטובר 2020 חשף עם העיתונאי גיא פלג הקלטות שבהן אומר אביחי מנדלבליט, היועץ המשפטי לממשלה, ששי ניצן, ששימש פרקליט המדינה, דוחה את סגירת התיק שלו בכוונה ותופס אותו בגרון. החשיפה עוררה מבוכה במערכת המשפטית וסערה במערכת הפוליטית.
ב-27 בדצמבר 2023 חשף חלק מטיוטה של פסק דין בעתירת עילת הסבירות, לפיה שמונה שופטים הביעו עמדה התומכת בפסילת תיקון לחוק יסוד ושבעה התנגדו. על חשיפה זו של סגל היו שמתחו ביקורת בשל הצגת מידע חלקי ומטעה שכן סגל ייחס לשופטת חיות דברים שכתבה השופטת ברון, ובעוד שלגבי חוק עילת הסבירות יחס השופטים היה 8:7 כפי שחשף, ההחלטה העקרונית על סמכות בג"ץ להתערב בחוקי יסוד התקבלה ברוב של 12 שופטים כנגד שלושה.
בספטמבר 2024 חשף הקלטות בין אביחי מנדלבליט לאפי נווה בנוגע למאמצים ומגעים בדבר מינויו של מנדלבליט לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה ובאמצעים בהם הוא השפיע לכאורה על חברי הוועדה.