stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הגביע הקפריסאי
שיטת המפעל

באופן מסורתי, נוהל הגביע בשיטת בית-חוץ לאורך כל שלביו, עד לשלב הגמר שהוכרע במשחק בודד. אמנם, שיטת הטורניר עברה מהפכה החל מעונת 2002/2003 ועד לעונת 2005/2006, כשנכללו בו כל קבוצות ארבע הליגות הראשונות, ושלב שמינית הגמר שוחק שלב בתים בן שני סיבובים. שלב רבע הגמר שוחק בשיטת בית-חוץ, כשכל קבוצה שסיימה בראש בית הוגרלה לשחק מול סגנית ראש בית אחר. גם שלב חצי הגמר שוחק בשיטת בית-חוץ, והגמר שוחק במשחק אחד.
בעונות 2006/2007 ו-2007/2008 חל שינוי נוסף בשיטה, כששלב הבתים נדחה לשלב רבע הגמר, ולא הייתה הגבלה בהגרלת חצי הגמר כך שראשי בתים יכלו להיפגש.
בעונת 2008/2009 נקבעה שיטת המפעל הנוכחית. המפעל, בדומה למפעלי גביע אחרים, משוחק בשיטת ה"נוקאאוט" (המפסיד יוצא), כאשר כל סיבוב משוחק בשני משחקים, למעט משחק הגמר שמוכרע במשחק אחד. אם המשחק מסתיים בשוויון, הוא עובר להכרעה בהארכה. אם גם ההארכה מסתיימת בשוויון, ההכרעה תושג בדו-קרב בעיטות עונשין.
זכיות לפי קבוצה

| קבוצה | זכיות | עונות זכייה | סגנות | סגנות אחרונה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| אפואל ניקוסיה | 21 | 1936/1937, 1940/1941, 1946/1947, 1950/1951, 1962/1963, 1967/1968, 1968/1969, 1972/1973, 1975/1976, 1977/1978, 1978/1979, 1983/1984, 1992/1993, 1994/1995, 1995/1996, 1996/1997, 1998/1999, 2005/2006, 2007/2008, 2013/2014, 2014/2015 | 12 | 2019 |
| אומוניה ניקוסיה | 16 | 1964/1965, 1971/1972, 1973/1974, 1979/1980, 1980/1981, 1981/1982, 1982/1983, 1987/1988, 1990/1991, 1993/1994, 1999/2000, 2004/2005, 2010/2011, 2011/2012, 2021/2022, 2022/2023 | 8 | 2024 |
| אנורתוסיס פמגוסטה | 11 | 1948/1949, 1958/1959, 1961/1962, 1963/1964, 1970/1971, 1974/1975, 1997/1998, 2001/2002, 2002/2003, 2006/2007, 2020/2021 | 6 | 2008 |
| אפולון לימסול | 9 | 1965/1966, 1966/1967, 1985/1986, 1991/1992, 2000/2001, 2009/2010, 2012/2013, 2015/2016, 2016/2017 | 8 | 2018 |
| א.א.ל. לימסול | 7 | 1938/1939, 1939/1940, 1947/1948, 1984/1985, 1986/1987, 1988/1989, 2018/2019 | 12 | 2023 |
| א.פ.א. לרנקה | 5 | 1944/1945, 1945/1946, 1949/1950, 1952/1953, 1954/1955 | 3 | 1985 |
| טראסט AC‏ | 3 | 1934/1935, 1935/1936, 1937/1938 | 1 | 1937 |
| א.א.ק. לרנקה | 2 | 2003/2004, 2017/2018 | 2 | 2006 |
| צ'טינקאיה טורק | 2 | 1951/1952, 1953/1954 | 1 | 1953 |
| פזופוריקוס לרנקה | 1 | 1969/1970 | 7 | 1984 |
| אולימפיאקוס ניקוסיה | 1 | 1976/1977 | 4 | 1991 |
| נאה סלמיס פמגוסטה | 1 | 1989/1990 | 2 | 2001 |
| אפופ קיניראס | 1 | 2008/2009 | - | - |
| פאפוס | 1 | 2023/2024 | - | - |
| אלקי לרנקה | - | - | 5 | 1980 |
| אנוסיס נאון פראלימני | - | - | 4 | 1983 |
| אתניקוס אחנס | - | - | 2 | 2022 |
| אריס לימסול | - | - | 1 | 1989 |
| דיגניס מורפו | - | - | 1 | 2005 |
| ארמיס ארדיפו | - | - | 1 | 2014 |
ביאורים

↑  הליגה הושעתה בגלל מלחמת העולם השנייה
| טורנירי גביע לאומיים בכדורגל (אופ"א) |
| --- | --- | --- |
| מפעלי הווה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איי פארו • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנגליה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גיברלטר • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • ויילס • טורקיה • יוון • ישראל • לוקסמבורג • ליכטנשטיין • לטביה • ליטא •  מולדובה • מונטנגרו • מלטה • צפון מקדוניה • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סקוטלנד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צפון אירלנד • צרפת • קוסובו • קזחסטן • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |  |
| מפעלי עבר | ברית המועצות • יוגוסלביה • מזרח גרמניה • סרביה ומונטנגרו • צ'כוסלובקיה |  |
נבחרת צפון אירלנד בכדורגל

נבחרת צפון אירלנד בכדורגל היא נבחרת הכדורגל של צפון אירלנד. עד 1921, כל האי האירי היה חלק מהממלכה בריטית (נקראה אז הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד), ונבחרת אחת ייצגה את כל האי, נבחרת אירלנד המאוחדת. כיום, המדינה העצמאית אירלנד, מיוצגת על ידי נבחרת משלה.
הדירוג הנוכחי של נבחרת צפון אירלנד ברשימת הדירוג של פיפ"א, הוא המקום ה-71 בעולם, נכון ל-24 באוקטובר 2024; הניקוד הוא 1,345.06 – עלייה של 2 נקודות לעומת ניקוד קודם. דירוג השיא 20 נמדד לראשונה בספטמבר 2017, והדירוג הנמוך ביותר 129 נמדד לראשונה בספטמבר 2012.
היסטוריה

מבחינה היסטורית, נחשבת נבחרת צפון אירלנד לנבחרת המצליחה ביותר באי האירי. לזכותה של הנבחרת 3 הופעות בגביע העולם בכדורגל.
הופעת הבכורה של הנבחרת במפעל הייתה ב-1958, כשהעפילה עד לשלב רבע הגמר לאחר שניצחה את צ'כוסלובקיה בתוצאה 2:1, במשחק פלייאוף על כרטיס לשלב רבע הגמר. בשלב רבע הגמר, הובסה צפון אירלנד בתוצאה 4:0 על ידי צרפת והודחה מהטורניר.
נבחרת צפון אירלנד הופיעה בפעם השנייה בטורניר גביע העולם בשנת 1982. בשלב הבתים ניצחה הנבחרת את המארחת, ספרד, בתוצאה 0–1, וסיימה בשתי תוצאות תיקו מול נבחרות יוגוסלביה והונדורס. הנבחרת סיימה במקום הראשון בבית, והעפילה לסיבוב השני. בסיבוב השני נוצחה הנבחרת בתוצאה 1–4 על ידי נבחרת צרפת, וסיימה בתיקו 2-2 מול אוסטריה והודחה מהטורניר.
נבחרת צפון אירלנד הופיעה בפעם השלישית והשנייה ברציפות בטורניר גביע העולם, בשנת 1986.
הנבחרת הפסידה לברזיל וספרד, סיימה בתוצאת תיקו מול אלג'יריה והודחה מהטורניר לאחר שסיימה במקום השלישי בבית.
ב-7 בספטמבר 2005, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006, השיגה הנבחרת את אחד הניצחונות היוקרתיים ביותר בתולדותיה, כשניצחה את אנגליה בתוצאה 0–1 באצטדיון וינדזור פארק שבבלפסט. דייוויד האלי כבש את שער הניצחון בדקה ה-73.
צפון אירלנד העפילה לראשונה בתולדותיה לטורניר גמר אליפות אירופה, יורו 2016, לאחר שלא הצליחה לעשות זאת 13 פעמים בעבר. בטורניר המוקדמות היא סיימה ראשונה בבית שכלל את רומניה, הונגריה, פינלנד, איי פארו ויוון. את שלב הבתים של טורניר הגמר פתחה צפון אירלנד בהפסד 0–1 לפולין. אולם במשחקה השני, השיגה צפון אירלנד את ניצחונה הראשון באליפות, 0-2 על אוקראינה. צפון אירלנד סיימה את משחקי הבית בהפסד 0–1 לגרמניה, מה שהספיק לה כדי לעלות לשמינית הגמר מהמקום השלישי בבית כקבוצה בעלת המאזן הרביעי בטיבו שסיימה במקום זה. בשמינית הגמר הפסידה צפון אירלנד לוויילס 0–1 והודחה מהטורניר.
כל גביעי העולם

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
אורוגוואי 1930: לא נרשמה
הממלכה האיטלקית 1934: לא נרשמה
צרפת 1938: לא נרשמה
ברזיל 1950: לא העפילה
שווייץ 1954: לא העפילה
| שוודיה 1958 | רבע גמר | 5 | 2 | 1 | 2 | 6 | 10 |
צ'ילה 1962: לא העפילה
אנגליה 1966: לא העפילה
מקסיקו 1970: לא העפילה
גרמניה 1974: לא העפילה
ארגנטינה 1978: לא העפילה
| ספרד 1982 | סיבוב שני | 5 | 1 | 3 | 1 | 5 | 7 |
| מקסיקו 1986 | סיבוב ראשון | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |
איטליה 1990: לא העפילה
ארצות הברית 1994: לא העפילה
צרפת 1998: לא העפילה
קוריאה הדרומית יפן 2002: לא העפילה
גרמניה 2006: לא העפילה
דרום אפריקה 2010: לא העפילה
ברזיל 2014: לא העפילה
רוסיה 2018: לא העפילה
קטר (מדינה) 2022: לא העפילה
ארצות הברית מקסיקו קנדה 2026: 
| סה"כ | 3/22 | 13 | 3 | 5 | 5 | 13 | 23 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
כל אליפויות אירופה

| שנה | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
צרפת 1960: לא נרשמה
ספרד 1964: לא העפילה
איטליה 1968: לא העפילה
בלגיה 1972: לא העפילה
יוגוסלביה 1976: לא העפילה
איטליה 1980: לא העפילה
צרפת 1984: לא העפילה
גרמניה 1988: לא העפילה
שוודיה 1992: לא העפילה
אנגליה 1996: לא העפילה
בלגיה הולנד 2000: לא העפילה
פורטוגל 2004: לא העפילה
אוסטריה שווייץ 2008: לא העפילה
פולין אוקראינה 2012: לא העפילה
| צרפת 2016 | שמינית גמר | 4 | 1 | 0 | 3 | 2 | 3 |
האיחוד האירופי 2020: לא העפילה
גרמניה 2024: לא העפילה
בריטניה אירלנד 2028: 
| סה"כ | 1/17 | 4 | 1 | 0 | 3 | 2 | 3 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
ליגת האומות של אופ"א

| שנה | דרג | סיבוב | משחקים | ניצחונות | תיקו* | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פורטוגל 2018–2019 | ב | שלב הבתים | 4 | 0 | 0 | 4 | 2 | 7 |
| איטליה 2020–2021 | ב | ירדה לדרג ג | 6 | 0 | 2 | 4 | 4 | 11 |
| הולנד 2022-2023 | ג | שלב הבתים | 6 | 1 | 2 | 3 | 7 | 10 |
| 2024-2025 | ג | עלתה לדרג ב | 6 | 3 | 2 | 1 | 11 | 3 |
| 2026-2027 | ב |  |  |  |  |  |  |  |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 22 | 4 | 6 | 12 | 24 | 31 |
משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה
סגל הנבחרת

סגל הנבחרת לקראת המשחקים נגד איטליה ובולגריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022, ונגד ארצות הברית למשחק ידידות.
הנתונים נכונים ל-28 במרץ 2021 (לאחר המשחק נגד איטליה)
| מס' | עמדה | שם | תאריך לידה | הופעות | שערים | מועדון |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | שוער | ביילי פיקוק-פארל | 29 באוקטובר 1996 | 20 | 0 | אנגליה ברנלי |
|  | שוער | קונור הזארד | 29 באוקטובר 1998 | 1 | 0 | סקוטלנד סלטיק |
|  | שוער | נית'ן גרטסייד | 8 במרץ 1998 | 1 | 0 | אירלנד דרי סיטי |
|  | שוער | ליאם יוז | 19 באוגוסט 2001 | 0 | 0 | אנגליה ליברפול |

|  | הגנה | ג'וני אוונס | 3 בינואר 1988 | 90 | 4 | אנגליה לסטר סיטי |
|  | הגנה | קרייג קתקארט | 6 בפברואר 1989 | 58 | 2 | אנגליה ווטפורד |
|  | הגנה | סטיוארט דאלאס | 19 באפריל 1991 | 53 | 3 | אנגליה לידס יונייטד |
|  | הגנה | שיין פרגוסון | 12 ביולי 1991 | 46 | 1 | אנגליה מילוול |
|  | הגנה | פאדי מקניר | 27 באפריל 1995 | 43 | 4 | אנגליה מידלסברו |
|  | הגנה | קונור מקלופלין | 26 ביולי 1991 | 42 | 1 | אנגליה סנדרלנד |
|  | הגנה | ג'מאל לואיס | 25 בינואר 1998 | 18 | 0 | אנגליה ניוקאסל יונייטד |
|  | הגנה | מייקל סמית' | 4 בספטמבר 1988 | 15 | 1 | סקוטלנד הארט אוף מידלות'יאן |
|  | הגנה | דניאל בלארד | 22 בספטמבר 1999 | 5 | 0 | אנגליה בלקפול |
|  | הגנה | סיארון בראון | 14 בינואר 1998 | 1 | 0 | אנגליה קארדיף סיטי |

|  | קשר | סטיבן דייוויס (קפטן | 1 בינואר 1985 | 125 | 12 | סקוטלנד גלאזגו ריינג'רס |
|  | קשר | קורי אוונס | 17 ביולי 1990 | 65 | 2 | אנגליה בלקברן רוברס |
|  | קשר | ניאל מקגין | 20 ביולי 1987 | 62 | 5 | סקוטלנד אברדין |
|  | קשר | ג'ורג' סאוויל | 1 ביוני 1993 | 27 | 0 | אנגליה מידלסברו |
|  | קשר | ג'ורדן תומפסון | 3 בינואר 1997 | 13 | 0 | אנגליה סטוק סיטי |
|  | קשר | אליסטר מקאן | 4 בדצמבר 1999 | 3 | 0 | סקוטלנד סט. ג'ונסטון |
|  | קשר | מתי קנדי | 1 בנובמבר 1994 | 1 | 0 | סקוטלנד אברדין |

|  | חלוץ | קייל לאפרטי | 16 בספטמבר 1987 | 80 | 20 | סקוטלנד קילמרנוק |
|  | חלוץ | ג'וש מגניס | 15 במאי 1990 | 58 | 8 | אנגליה הול סיטי |
|  | חלוץ | ליאם בויס | 8 באפריל 1991 | 27 | 2 | סקוטלנד הארט אוף מידלות'יאן |
|  | חלוץ | גאווין וייט | 31 בינואר 1996 | 16 | 2 | אנגליה הול סיטי |
|  | חלוץ | שיין לאברי | 8 בדצמבר 1988 | 6 | 0 | צפון אירלנד לינפילד |
|  | חלוץ | דיון צ'ארלס | 7 באוקטובר 1995 | 0 | 0 | אנגליה אקרינגטון סטנלי |
שחקנים מפורסמים

פט ג'נינגס
אלן מקדונלד
ג'ורג' בסט
דייוויד הלי
מרטין אוניל
פט רייס
הארי גרג
קולין קלארק
נורמן וייטסייד
שיאי שחקנים

נכון ל-26 במרץ 2024. שחקנים
שיאי שחקנים > שיאני ההופעות

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | סטיבן דייוויס | 2005–2022 | 140 | 13 |
| 2 | פט ג'נינגס | 1964–1986 | 119 | 0 |
| 3 | ארון יוז | 1998–2018 | 112 | 1 |
| 4 | ג'וני אוונס | 2006–הווה | 106 | 6 |
| 5 | דייוויד הילי | 2000–2013 | 95 | 36 |
| 6 | מל דונהי | 1980–1994 | 91 | 0 |
| 7 | קייל לאפרטי | 2006–2022 | 89 | 20 |
| 8 | סאמי מקילרוי | 1972–1987 | 88 | 5 |
| 8 | מאיק טיילור | 1999–2011 | 88 | 0 |
| 10 | קית' ג'ילספי | 1995–2008 | 86 | 2 |
שיאי שחקנים > מלכי השערים

| דירוג | שחקן | שנים בנבחרת | שערים | ממוצע למשחק |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | דייוויד הילי | 2000–2013 | 36 | 0.38 |
| 2 | קייל לאפרטי | 2006–2022 | 20 | 0.22 |
| 3 | בילי ג'ילספי | 1913–1932 | 13 | 0.52 |
| 3 | קולין קלארק | 1986 – 1993 | 13 | 0.34 |
| 3 | סטיבן דייוויס | 2005–2022 | 13 | 0.09 |
| 6 | ג'ואי במבריק | 1928 – 1940 | 12 | 1.09 |
| 6 | ג'ימי קווין | 1985–1996 | 12 | 0.26 |
| 6 | איאן דוב | 1990–2000 | 12 | 0.2 |
| 6 | ג'רי ארמסטרונג | 1977–1986 | 12 | 0.19 |
| 10 | אוליפרט סטיינפלד | 1887–1897 | 11 | 0.37 |
| 10 | ג'וש מאגניס | 2010–הווה | 11 | 0.14 |
הערות שוליים

↑  דירוג לנבחרות לאומיות לגברים באתר פיפ"א
1 2  החל מאוגוסט 1993 – אז החל דירוג פיפ"א לנבחרות גברים בכלל
| כדורגל בצפון אירלנד צפון אירלנד |
| --- | --- | --- |
| ניהול | התאחדות הכדורגל האירית • קבוצות • אצטדיונים • תחרויות |  |
| תחרויות ליגה | NIFL פרמיירשיפ • NIFL צ'מפיונשיפ • מבנה הליגות |  |
| תחרויות גביע | הגביע האירי • גביע ליגת הכדורגל הצפון אירית |  |
| נבחרות | הנבחרת הלאומית • הנבחרת הצעירה • עד גיל 19 • נבחרת הנשים |  |
סטיבן דייוויס שיאן ההופעות (140) בנבחרת צפון אירלנד בכל הזמנים.
דייוויד הילי מלך שערי (36) נבחרת צפון אירלנד בכל הזמנים.
אילן ואילנית (אלבום, 1970)

"אילן ואילנית" הוא אלבום האולפן הרביעי של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את האלבום הוציאה לאור באוגוסט 1970 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג BAN 14146. באלבום נכללו שני שירים שזכו להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של קול ישראל: "עכשיו עכשיו", שהגיע בשיאו למקום השמיני, ו"בין שני לבבות", שדורג במקום הראשון במצעד.
רשימת הרצועות

| אילן ואילנית> מס' | אילן ואילנית> שם | אילן ואילנית> משך | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  | אילן ואילנית>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | עכשיו עכשיו  | 3:17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | עולם נהדר  | 2:24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | מיריקה  | 3:33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | בוא לחיפה  | 2:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | כשיוצאות הנערות לרקוד  | 2:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | שיר שבת  | 2:21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | תנו לספינות להפליג  | 5:15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | כמה טוב לחזור הביתה  | 3:27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | בין שני לבבות  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | בים, בם, בום  | 2:39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ליל כלולות  | 2:30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | הנה לא ינום  | 2:13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | כבר הייתי כאן פעם  | 2:53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | בוקר ביפו  | 3:09 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  אילן ואילנית באתר סטריאו ומונו
| אילן ואילנית |
| --- | --- | --- |
אילן • אילנית
| אלבומי אולפן | אילן ואילנית (1967) • סביב לעולם • יחד לתמיד • אילן ואילנית (1970) • שוב אתכם • Folksongs Der Welt • ישראל שלי חוגגת |  |
| מיני-אלבומים | 4 שירים חדשים להנאתכם • בשנה הבאה • בוא ונשתגע בחולות |  |
| אלבומי אוסף | Songs from Israel • כמו פעם |  |
| סינגלים עבריים | "בעקבותייך" • "כבר אחרי חצות" • "נומה נומה" • "יחד לתמיד" • "סיגליות" • "מעבר להרים" • "בשנה הבאה" • "חמסין בגן חיות" • "עכשיו עכשיו" • "בין שני לבבות" • "רינגולי" • "ושוב אתכם" • "חופשי ומאושר" • "יחזקאל" • "ישראל שלי חוגגת" • "אדון אבוקדו וגברת אבוקדה" • "למה למה" • "דברים שאמרנו" • "גוליבר" |  |
| סינגלים לועזיים | "Sweet Malaika" • "Bang Bang" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: a6311e60-cf5b-43c3-98db-391bd879514d
בוא ונשתגע בחולות

"בוא ונשתגע בחולות" הוא המיני-אלבום השלישי והאחרון של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את האלבום הוציאה לאור במרץ 1970 חברת התקליטים הד ארצי. "כבר אחרי חצות" יצא לאור בשנת 1968 ונכלל באלבום "סביב לעולם". הוא זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל ואף דורג במקום הראשון במצעד הפזמונים של התחנה. "חמסין בגן חיות" הגיע למקום העשירי במצעד הפזמונים של קול ישראל.
רשימת רצועות

| בוא ונשתגע בחולות> מס' | בוא ונשתגע בחולות> שם | בוא ונשתגע בחולות> משך | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  | בוא ונשתגע בחולות>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בוא ונשתגע בחולות  | 2:37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | כבר אחרי חצות  | 3:11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | חמסין בגן חיות  | 3:55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | בין גשם לשמש זהב  | 1:37 |  |  |  |  |  |  |  |
הערות שוליים

↑  בוא ונשתגע בחולות באתר סטריאו ומונו
| אילן ואילנית |
| --- | --- | --- |
אילן • אילנית
| אלבומי אולפן | אילן ואילנית (1967) • סביב לעולם • יחד לתמיד • אילן ואילנית (1970) • שוב אתכם • Folksongs Der Welt • ישראל שלי חוגגת |  |
| מיני-אלבומים | 4 שירים חדשים להנאתכם • בשנה הבאה • בוא ונשתגע בחולות |  |
| אלבומי אוסף | Songs from Israel • כמו פעם |  |
| סינגלים עבריים | "בעקבותייך" • "כבר אחרי חצות" • "נומה נומה" • "יחד לתמיד" • "סיגליות" • "מעבר להרים" • "בשנה הבאה" • "חמסין בגן חיות" • "עכשיו עכשיו" • "בין שני לבבות" • "רינגולי" • "ושוב אתכם" • "חופשי ומאושר" • "יחזקאל" • "ישראל שלי חוגגת" • "אדון אבוקדו וגברת אבוקדה" • "למה למה" • "דברים שאמרנו" • "גוליבר" |  |
| סינגלים לועזיים | "Sweet Malaika" • "Bang Bang" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: b26bf77f-8c2a-43b2-8a7c-cd5de3ac8666
אח"י אילת (סער 5)

ערך זה עוסק בספינה מדגם סער 5. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
 
 תיאור כללי
 סוג אונייה:  ספינת טילים
 צי:  חיל הים הישראלי חיל הים הישראלי  שייטת ספינות הטילים
 דגל הצי:  
 סדרה:  סער 5
 סדרה קודמת:  סער 4.5
 אוניות בסדרה:  אח"י אילת, אח"י להב, אח"י חנית
 ציוני דרך עיקריים
 מספנה:  נורת'רופ גרומן שיפ סיסטמס, ארצות הברית
 הושקה:  פברואר 1993
 תקופת הפעילות:  21 במאי 1994 – בשירות פעיל (30 שנה)
 מלחמות וקרבות:    מלחמת לבנון השנייה    מבצע צוק איתן
 מידות
 הֶדְחֶק:  1075 טונות (ללא מעמסה) 1227 טונות (טעונה בתחמושת, ציוד, אוכל ואנשים)
 אורך:  85.64 מטרים
 רוחב:  11.88 מטרים
 שוקע:  3.17 מטרים
 נתונים טכניים
 מהירות:  20 קשר (37 קמ"ש) על מנועי הדיזל 33 קשר (60 קמ"ש) על מנועי הטורבינות
 גודל הצוות:  74 איש: 64 אנשי צוות וקצינים  10 אנשי צוות אוויר
 טווח שיוט:  3,500 מייל ימי (6,500 ק"מ)
 אמצעי לחימה
 חימוש:  8 × משגרי טילי הרפון נגד ספינות, 64 × משגרי ברק נגד מטוסים וטילים, 1 × M61A1 וולקן מונחה פלנקס נגד טילים, 2 × משגרים תלת קניים לטורפדואים נגד צוללות Mark 32
 מסוקים:  מסוק עטלף
אח"י אילת היא קורבטה בסדרת הקורבטות סער 5 של חיל הים הישראלי, שנבנתה על ידי חברת נורת'רופ גרומן (Northrop Grumman Ship Systems) בשנת 1993. היא אחת משלוש קורבטות מהסדרה סער 5 (להב וחנית) שבשירות חיל הים הישראלי ונמל הבית שלה הוא בסיס חיפה. חוזה לבניית שלוש ספינות של הסדרה נחתם בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20. אילת הייתה הראשונה מתוך שלוש האוניות שהושקו ונכנסו לשירות.
זוהי הספינה הרביעית בחיל הים בשם זה. הראשונה הייתה אוניית המלחמה הראשונה בחיל הים (א-16), לשעבר שוברת קרח ואוניית מעפילים. מ-1956, נקראה אח"י מצפן. בשירות חיל הים בשנים 1948–1962. השנייה הייתה משחתת (ק-40), בשירות חיל הים בשנים 1956–1967. טובעה על ידי סטי״לים מצריים. השלישית הייתה ספינת טילים מדגם "סער 2", בשירות חיל הים בשנים 1991-1968.
חימוש

החימוש של אח"י אילת נועד להגן על הספינה מכל איום אפשרי. ראשית, לספינה יש 8 משגרים של טילי הרפון מונחי מכ"ם נגד ספינות, בעלי ראש נפץ במשקל 221 ק"ג וטווח מרבי של 130 ק"מ. בנוסף, הספינה מוגנת מפני התקפה אווירית על ידי 64 משגרים לטילי ברק נגד מטוסים וטילים תוקפים הנותנים רדיוס הגנה של עד 70 ק"מ. חימוש נוסף נגד טילים הוא M61A1 וולקן מונחה - פלנקס, מקלעים קלים ותותחי אורליקון 20 מ"מ.
הספינה מוגנת נגד צוללות, באמצעות 2 משגרי טורפדו Mk32 כשכל משגר נושא שלושה צינורות לשיגור טורפדו. בנוסף הספינה נושאת מסוק "עטלף" שאינו חמוש ונועד לסייר בחיפוש אחר מטרות או איומים עבור הספינה.
פעילות מבצעית > מבצע "ארבעת המינים" - נובמבר 2009

בנובמבר 2009 השתתפה הספינה במבצע ארבעת המינים לתפיסת אוניית הנשק "פרנקופ" (Francop), שהובילה נשק, תחמושת ואמצעי לחימה מאיראן בדרכה לארגון חזבאללה שבלבנון. בין השלל שנמצא על כלי השיט: 2000 רקטות ארטילריות בקוטר 170 מ"מ, 600 רקטות "גראד", 8,400 פצצות מרגמה, 3,000 פגזים, 20,000 רימוני יד וחצי מיליון כדורים ל-AK-47. מפקד הספינה אח"י אילת בזמנו, סא"ל זיו, סיפר "אנו מרגישים שהצלנו חיים במדינת ישראל". זיו סיפר כי בתחילה לא הבין כי לא מדובר בספינה תמימה. "רק שהבנו שיש שם משהו חריג התחלנו לבדוק לעומק". "דיברתי עם הקפטן על האוניה ואמרתי לו שהוא חשוד בהברחת תחמושת לחזבאללה".
פעילות מבצעית > הפלת בכורה ימית

ב-2 ביולי 2022 שוגרו טילי "ברק" מספינת הטילים אח"י אילת והפילו שני כטב"מים של חזבאללה שטסו לכיוון אסדת הקידוח שבשדה הגז כריש. הייתה זו הפעם הראשונה לשימוש בטילי ברק בפעילות מבצעית ונרשמה הפלת בכורה.
מפקדי הספינה

מפקדי אח"י אילת (סער 5) כמו מפקדי הקורבטות האחרות מדגם סער 5 הועלו לדרגת סא"ל עם קבלת הפיקוד.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מפקדי אח"י אילת (סער 5)
| דרגה ושם | תקופת כהונה כמפקד הספינה | פעילות | תמונה |
| רני בן יהודה | 1993 - 1995 |  |  |
| עופר דורון | 1995 - 1997 |  |  |
| אייל שגב | 1997 - 1999 |  |  |
| מנחם לוי | 1999 - 2001 |  |  |
| יוסי משיטה | 2001 - 2003 |  |  |
| יואב אברג'יל | 2003 - 2005 |  |  |
| אילן לביא | 2005 - 2007 |  |  |
| צבי שחר | 2007 - 2008 |  |  |
| זיו רום | 2007 - ספטמבר 2010 |  |  |
| אמיר גוטמן | ספטמבר 2010 - ספטמבר 2012 | זמן רב בים האדום |  |
| סא״ל עומר רבינר | אוגוסט 21-אוגוסט 23 |  יירוט והפלה של הכטבמים של חזבאללה מבצעי ראשון  שהות מבצעית בים אדום תקופה ממושכת   |  |
גלריה

אח"י אילת משייטת במיצר הבוספורוס
אח"י אילת בתרגיל עם הצי היווני והצי השישי
אח"י אילת עוגנת בנמל קפלוניה ביוון
אח"י אילת עם מסוק עטלף עוגנת בבסיס חיפה
לקריאה נוספת

עמית וולפוביץ' ואחרים, השירות שלי קווים לדמותו, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 318.
ביאורים

↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  תמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
↑  התמונה מתקופה מאוחרת יותר.
הערות שוליים

↑  משה אימבר וגד אריאל, שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים, עמ' 132–133, ההוצאה לאור משרד הביטחון, 2005.
↑  צ'יקו מנשה ואור הלר, שלל ספינת הנשק: מאות רקטות גראד ואלפי פצצות מרגמה, באתר nana10‏, 15 בנובמבר 2009
↑   מיה צדוק, רועי גנון ונועה דרגוצקי, יורטו 3 כטב"מים עוינים שהתקרבו מלבנון למרחב ישראל. צפו בתיעוד, באתר צה"ל, 2 ביולי 2022
| ספינות טילים של חיל הים הישראלי |
| --- | --- | --- |
שייטת ספינות הטילים • כלי שיט של חיל הים
| סער 1 שלכת | אח"י מבטח • אח"י משגב • אח"י מזנק | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 2 שלכת | אח"י חיפה • אח"י אילת • אח"י עכו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 3 שלכת | אח"י סער • אח"י סופה • אח"י געש • אח"י חרב • אח"י חנית • אח"י חץ | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 תכלית | אח"י רשף • אח"י קשת • אח"י רומח • אח"י כידון • אח"י תרשיש • אח"י יפו | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4 נדרן | אח"י ניצחון • אח"י עצמאות • אח"י מולדת • אח"י קוממיות | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 חוחית | אח"י עליה • אח"י גאולה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נושב | אח"י רומח • אח"י קשת | סמל חיל הים הישראלי  |
| זיוונית | אח"י שמרית • אח"י שלומית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 4.5 נירית | אח"י חץ • אח"י תרשיש • אח"י כידון • אח"י יפו • אח"י חרב • אח"י סופה | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 5 להב | אח"י אילת • אח"י להב • אח"י חנית | סמל חיל הים הישראלי  |
| סער 6 | אח"י מגן • אח"י עוז • אח"י עצמאות • אח"י ניצחון |  |
שמעון ועקנין

| --- | --- |

ר' שמעון ועקנין
 לידה:  1881 ה'תרמ"א טבריה, האימפריה העות'מאנית 
 פטירה:  8 בנובמבר 1964  (בגיל 83 בערך) ג' בכסלו ה'תשכ"ה טבריה, ישראל 
 מקום קבורה:  טבריה
 מדינה:  מרוקו, ישראל
 תקופת הפעילות:  ?–1964 
 תחומי עיסוק:  דיינות, קבלה, שד"רות
 רבותיו:  ר' דוד ועקנין, ר' אברהם אבוחצירא.
 חיבוריו:  דור"ש סמוכים, נאה דור"ש, עמק השו"ה, דבר השו"ה.
 אב:  ר' דוד ועקנין
 
הרב שמעון ועקנין (ואעקנין) (ה'תרמ"א, 1881 – ג' בכסלו ה'תשכ"ה, 8 בנובמבר 1964) היה רב ישראלי ממוצא מרוקאי, שד"ר, ודיין. חתנו של הרב אברהם אבוחצירא.
חייו

נולד בטבריה בשנת ה'תרמ"ה (1884) לרב דוד ועקנין ולאמו ג'והרה, שעלו ארצה מהעיר דמנאת שבמרוקו. בילדותו למד תורה אצל אביו ר' דוד, שנפטר לאחר שנים בודדות בשנת 1897. מאז פטירת אביו ועד שבגר היה יחד עם אחיו הקטן הרב מאיר ועקנין בחסות אחיו הגדול הרב יעקב ועקנין. היו לר' שמעון עוד שני אחים צעירים שנפטרו בגיל צעיר.
את עיקר לימודו עשה אצל הרב אברהם אבוחצירא, בנו של האביר יעקב. בהמשך נשא לאישה את ביתו של הרב אברהם, מעתוקה זהרה.
חייו > גירושו מחוץ לארץ ישראל

ב-1914, שנה לאחר מות חמו, הופרד מאשתו והוגלה לאלג'יריה על ידי השלטון העות'מאני, מכיוון שהיה נתין זר. בתקופה זו סבל רבות, בעקבות הדוחק שעמו נאלץ להתמודד, ובעקבות הדאגה לשאר המגורשים. בהקדמתו לספרו "דור"ש סמוכים", הוא מספר כי החליט שעסק התורה יהיה לו למרפא לנקות את ראשו מהסבל והדאגה, ושם חיבר כמה מחיבוריו. לפי עדותו היה מחוץ לארץ ישראל כל ימי המלחמה.
חייו > ר' שמעון כשד"ר

כמו אחיו ואביו, ר' שמעון היה שד"ר מטעם כוללות רבי מאיר בעל הנס בטבריה ומטעם העדה המערבית בירושלים.
על פי כתבי השד"רות שלו ר' שמעון כיהן מספר פעמים כשד"ר בקהילות בצפון אפריקה: אלג'יריה, מרוקו ותוניסיה. לראשונה בשנת 1927 (ה'תרפ"ז) מטעם כוללות רמב"ה, בשנת 1929 (ה'תרפ"ט) מטעם העדה המערבית בירושלים ומטעם כוללות רמב"ה, ובשנת 1938 (ה'תרצ"ח) מטעם כוללות רמב"ה.
במסעותיו לצפון אפריקה התקבל בכבוד ובהערכה גדולה. כאשר הגיע בשנת ה'תרפ"ט לעיר פאס שבמרוקו, באותה שנה נפטר הרב שלמה אבן דנאן, ורבני הקהילה שהכירו את ר' שמעון ואת גדולתו, נתנו לו את הכבוד להספיד את ר' שלמה, והוא היה זה שהספיד אותו בבית העלמין בשעת ההלוויה.
באחד ממסעותיו למרוקו, הגיע לנטיפה ופגש את רב שלמה בן חמו והתכתב עמו הרבה כאשר חזר לארץ.