stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
גזפרום ארנה
משחקים בינלאומיים רשמיים > מונדיאל 2018

| תאריך | זמן בשעון מקומי | נבחרת א' | תוצאה | נבחרת ב' | שלב | צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15 ביוני 2018 | 18:00 | איראן | ‏1–0 | מרוקו | שלב הבתים: בית ב' | ‏62,548 |
| 19 ביוני 2018 | 21:00 | רוסיה | ‏3–1 | מצרים | שלב הבתים: בית א' | ‏64,468 |
| 22 ביוני 2018 | 15:00 | ברזיל | ‏2–0 | קוסטה ריקה | שלב הבתים: בית ה' | ‏64,468 |
| 26 ביוני 2018 | 21:00 | ניגריה | ‏1–2 | ארגנטינה | שלב הבתים: בית ד' | ‏64,468 |
| 3 ביולי 2018 | 17:00 | שוודיה | ‏1–0 | שווייץ | שמינית גמר | ‏64,042 |
| 10 ביולי 2018 | 21:00 | צרפת | ‏ 1–0 | בלגיה | חצי גמר | ‏64,286 |
| 14 ביולי 2018 | 17:00 | בלגיה | ‏ 2–0 | אנגליה | משחק על המקום השלישי | ‏64,406 |
משחקים בינלאומיים רשמיים > יורו 2020

| תאריך | נבחרת א' | תוצאה | נבחרת ב' | שלב | צופים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12 ביוני 2021 | רוסיה | ‏3:0 | בלגיה | שלב הבתים: בית ב' | ‏26,264 |
| 14 ביוני 2021 | פולין | ‏2:1 | סלובקיה | שלב הבתים: בית ה' | ‏12,862 |
| 16 ביוני 2021 | רוסיה | ‏0:1 | פינלנד | שלב הבתים: בית ב' | ‏24,540 |
| 18 ביוני 2021 | שוודיה | ‏0:1 | סלובקיה | שלב הבתים: בית ה' | ‏11,525 |
| 21 ביוני 2021 | פינלנד | ‏2:0 | בלגיה | שלב הבתים: בית ב' | ‏18,545 |
| 23 ביוני 2021 | שוודיה | ‏2:3 | פולין | שלב הבתים: בית ה' | ‏14,252 |
| 2 ביולי 2021 | ספרד | ‏1:1 (1:3 בפנדלים) | שווייץ | רבע גמר | ‏24,764 |
גלריה

יולי 2008
יוני 2011
אוגוסט 2012
דצמבר 2014
אצטדיון קרסטובסקי, דצמבר 2016
זניט מארחת את טרק גרוזני באצטדיון קרסטובסקי, 7 במאי 2017
טקס הפתיחה של גביע הקונפדרציות 2017 באצטדיון
מראה האצטדיון בגמר גביע הקונפדרציות 2017
ספטמבר 2017
מאי 2018
הלוגו הישן
גזפרום ארנה, 2 במאי 2021
ראו גם

אצטדיון קירוב
אצטדיון פטרובסקי
הערות שוליים

↑  Стадион получит название «Крестовский» | Официальный сайт стадиона Зенит-Арена / Питер-Арена на Крестовском острове, piterarena.com (ברוסית)
↑  Стадион остается у «Метростроя»
↑  בניית ארנה זניט בסנט פטרסבורג הושלמה, המחיר נסק ל-730 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 14 בפברואר 2017
1 2 3  Стадион «Санкт-Петербург» перешел в управление футбольного клуба «Зенит»
↑  http://www.fifa.com/worldcup/destination/stadiums/stadium=5031303/index.html
↑  נתונים על האצטדיון באתר זניט סנקט פטרבורג (ברוסית)
↑  גזפרום ארנה באתר FIFA
↑  כך האצטדיון נקרא במונדיאל 2018 ויורו 2020
↑  אצטדיון קרסטובסקי, סנט פטרסבורג - מונדיאל 2018, באתר וואלה, 26 בפברואר 2018
↑  רוסיה גאה להציג: חזרה גנרלית למונדיאל 2018
↑  מתוך ריאיון מושל העיר לתקשורת, כמצוטט באתר הרשמי של האצטדיון (ברוסית)
1 2  Стадион на Крестовском острове получил название «Газпром Арена»
↑  Zenit’s stadium on Krestovsky Ostrov to be renamed as The Gazprom Arena
↑  Сроки сдачи «Зенит-Арены» перенесены на март (ברוסית)
↑  Подрядчик сообщил об окончании работ по строительству «Зенит Арены»
↑  Работы по допконтрактам на стадионе завершены
↑  «Зенит» заявил, что уезжает с «Петровского»
↑  «Зенит» — «Анжи»: сине-бело-голубые проведут последний домашний матч на «Петровском»
↑  Тысяча и одно обещание: готов ли стадион на Крестовском?
↑   עשרות אלפי צפון קוריאנים הועסקו בתנאי ניצול בבניית אצטדיון המונדיאל ברוסיה, באתר הארץ, 5 ביוני 2017
↑  ליאור ברטל, ‏עבדים מצפ' קוריאה ו-17 הרוגים: כך בונה רוסיה מגרשים למונדיאל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 3 ביולי 2017
↑  Стадион "Санкт-Петербург". Справка
↑  Stadium St. Petersburg in the running to host the 2021 UEFA Champions League final
↑  РФС подал заявку на проведение финала ЛЧ-2020/21 в Петербурге
↑  אתר רשמי
↑  Украли 180 миллионов: новый скандал вокруг арены в Петербурге
↑  На «Газпром Арене» пройдет вакцинирование от коронавируса перед матчем с «Ахматом». Все процедуры бесплатны
↑  Люди с ограниченными возможностями протестировали стадион "Санкт-Петербург Арена". sankt-peterburg.glavny.tv (ברוסית). 2017-03-06. אורכב מ-המקור ב-2018-06-14. נבדק ב-2018-06-14.
↑  "Технические характеристики | Чемпионат мира по футболу FIFA 2018 в России™ | Город-организатор Санкт-Петербург". spb2018.com. אורכב מ-המקור ב-2018-06-11. נבדק ב-2018-06-14.
↑  "Технические характеристики | Чемпионат мира по футболу FIFA 2018 в России™ | Город-организатор Санкт-Петербург". spb2018.com. אורכב מ-המקור ב-2018-06-11. נבדק ב-2018-06-14.
↑  Директор по безопасности "Зенита": "Делаем все, чтобы на арене "Санкт-Петербург" людям было комфортно" (ברוסית). נבדק ב-2018-06-14.
↑  Как добраться до стадиона, ודומוסטי סנקט פטרבורג
↑  В Петербурге сразу две новые станции метро откроют для матча "Зенит" — ЦСКА
↑  "Match report – Group A – Russia - New Zealand" (PDF). FIFA.com. Fédération Internationale de Football Association. 17 ביוני 2017. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-07-12. נבדק ב-17 ביוני 2017. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Match review on FIFA.com
↑  Match report on FIFA.com
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz: b84f88b3-f88e-47df-8dac-6b458b8b6511 
מראה היציעים בגמר גביע הקונפדרציות 2017.
לימודי חול

לימודי חול ביהדות הדתית, ובפרט ביהדות החרדית, הם לימודים שאינם לימודי קודש, העוסקים בתורה שבכתב (תנ"ך) ובתורה שבעל פה (משנה ותלמוד ומפרשיהם, הלכה, אגדה וקבלה), אלא עוסקים בהשכלה כללית, כגון לימודי מתמטיקה ואנגלית. במסגרות החינוך החרדיות והתורני לאומי לבנים, יש התמקדות בלימודי קודש בלבד, לשם קיום מצוות תלמוד תורה. לעיתים נלווים ללימודי הקודש לימוד בסיסי מזערי של לימודים שאינם לימודי קודש, בעיקר בכיתות הנמוכות (בייחוד בתלמודי התורה של תנועת שס). במסגרות לימוד דתיות אחרות ניתן ללימודי חול משקל רב יותר, למשל לשם השגת תעודת בגרות, אך עדיין ניתן דגש ללימודי קודש, כאשר מידת השילוב המדויקת נתונה לשיקול בית הספר. על מנת להשיג תעודת בגרות הוקמו הישיבות התיכוניות (מיעוטן חרדיות-מודרניות כגון ישיבת היישוב החדש וישיבת מערבא).
שילוב לימודי החול בלימודי הקודש במסגרת החינוך העל-תיכוני החרדי נעשה לעיתים בהחלטה אישית: התלמיד לומד לימודי קודש בישיבה, ובמקביל לומד לימודי חול במוסד לימוד חילוני, לרוב לשם השגת מקצוע.
התערבות המדינה בתוכנית הלימודים

העמידה על העיקרון של לימודי קודש בישיבות, מתנגשת לעיתים עם הרגולציה הקובעת תוכנית הלימודים ודורש לכלול בה לימודי חול. דוגמה: בשנת 1924 עמדה ישיבת סלבודקה בפני סכנת סגירה, משום שהחוק הליטאי קבע כי כל ישיבה שלא תלמד לימודי חול כלליים לא תוכר על ידי השלטונות, ותלמידיה יגויסו לצבא. בעוד ישיבות אחרות קיבלו את החוק החדש[דרוש מקור], ראש ישיבת סלבודקה, הרב נתן צבי פינקל, סירב לכך בתוקף, בנימוק שהתערבות מסוג זה מקעקעת את עצם מהותו של המושג ישיבה, ולאחר שחלק מתלמידי הישיבה קיבלו צווי גיוס העביר את הישיבה, על כל תלמידיה ורבניה, לארץ ישראל.
בשנת 2002 ארגון המורים בבתי הספר העל יסודיים עתר לבג"ץ, בתביעה לבטל את ההקצבות הכספיות שנותן משרד החינוך למוסדות במגזר החרדי, שאינם עומדים בתוכנית היסוד או "תוכנית הליבה", עקב התמקדותם בלימודי קודש. בג"ץ נענה לעתירה זו, והקציב למדינה שנתיים, עד לתחילת שנת הלימודים ה'תשס"ח להתארגנות למימושה. בדצמבר 2007 פנתה שרת החינוך, יולי תמיר, לבג"ץ, בבקשה לדחות בשנה את יישום פסק הדין.
המחלוקת האידאולוגית

על השאלה העקרונית, אם היהדות צריכה להישאר רק באוהלה של תורה או גם להיפתח למדע ולחכמות חיצוניות, נתחברה ספרות רחבה. המחלוקת בנושא זה ניטשה כבר בעת העתיקה, כאשר התחולל העימות בין התרבות בחברה היהודית התפתח יחס דו-ערכי כלפי תרבות יוון: מצד אחד, היהודית להלניזם. לא ניתן היה להתעלם מהישגיה המדעיים, ומצד שני, היא נתפסה כאיום על היהדות עקב הניגוד הבסיסי בין היבט ההאמנה שלה לבין ההיבט הארצי-מדיני של היהדות. תרבות יוון הייתה תרבותם של המלכים ההלניסטיים, שכבשו את יהודה, והיא אומצה על ידי האימפריה הרומית, שצבאותיה החריבו את בית המקדש. על רקע זה, החריפה העוינות בין היהדות לתרבות יוון. בקרב קבוצות מסוימות בעם היהודי התגבשה שלילה של תרבות זו.
מאות שנים לאחר מכן, השתלטות הנצרות על העולם הרומי ושימור התרבות בה (תוך התאמות למסר המונותאיסטי שלה), העמיקו את השסע בין התרבות היהודית לתרבות האירופית, שנתפסה כגלגול חדש של האלילות. השקפה זו הזינה את המאבק המר שהתנהל נגד הרמב"ם ועיסוקו בחכמות החיצוניות. שבמרכזו עמדו כתביו הפילוסופיים, הבליט את הקיטוב בחברה היהודית. המאבק הגיע לשיאו בשנת 1232,כאשר חכמי צרפת הצפונית הטילו חרם על ספרו של הרמב"ם, "מורה נבוכים". החרם החריף את המחלוקת בין תומכי הרמב"ם למתנגדיו, מחלוקת שנמשכה למעשה עד תחילת המאה ה-14.
במרכז היהודי שהתפתח במזרח אירופה, הייתה העמדה השוללת כל עיסוק במדע דומיננטית עד המאה ה-20.
המחלוקת האידאולוגית > תורה בלבד

הדוגלים בגישת "תורה בלבד" טוענים כי עצם הגישה "תורה עם דרך ארץ" רואה את התורה כפגומה וכלוקה בחסר, אחרת למה יש צורך במדע? גישה זו מתבטאת במשמעות האמרה "הפוך בה והפוך בה דכולה בה" (אבות, פרק ה, כ"ב) דהיינו, בתורה מצויה כל החכמה שהועיד בורא העולם לעם הנבחר. בין היתר, עמדה זו מסתמכת על דברי רבי שמעון בר יוחאי: "בזמן שישראל עושים רצונו של מקום, מלאכתם נעשית על ידי אחרים", כלומר, כל עוד המאמין דבק באמונתו, האל יספק את צרכיו ואת פרנסתו ואין לו לחשוש. מכאן שהעבודה פוגעת באמונה באל, כיוון שהיא מצביעה על חוסר ביטחון של העובד ביכולת האל לדאוג לפרנסתו. תומכי גישת "תורה בלבד" נטו להתעלם מהמקורות בספרות ובמסורת ישראל המדגישים את ערכה של העבודה, והציגו אותה כצורך במישור הפיזי-קיומי בלבד. הם לא ראו בעבודה אידיאל או מצווה המחייבת את האדם היהודי. ביחד עם הגדרת לימוד התורה כמצווה, יצרו את הפער בין הקודש לחול.
גישת "תורה בלבד" מתבססת על מספר יסודות:
א. היסוד הראשון הוא החשש שהחשיפה למדע עלולה לסכן את שומרי המצוות, בעיקר את הצעירים, העלולים להגיע לכפירה בעקבות עיון בטקסטים אפיקורסיים. החוששים לכך מעלים טיעון זה כנגד הטענה שהרמב"ם עסק במדע: לדבריהם, הרמב"ם היה אישיות דגולה ויחידה במינה, על כן הכללים הרגילים אינם חלים עליו. עקב עליונותו הרוחנית לא היה העיסוק בחכמות חיצוניות עלול לסכן אותו. עם זאת, כאשר מדובר באנשים רגילים, הכשרת העיסוק במדע עלולה להביאם לידי כפירה, על כן יש להרחיקו מהם במידת האפשר.
ב. היסוד השני קשור לאמרה התלמודית "מיום שחרב בית המקדש אין לקב"ה בעולמו אלא ארבע אמות של הלכה בלבד" (בבלי, ברכות דף ח', ע"א) במילים אחרות, התורה כוללת את כל החכמות שבעולם, לכן העיסוק בחכמות חיצוניות משמעותו שלילת היקפה של סמכות התורה. ההלכה בלבד תקפה מבחינה דתית ורוחנית, וכל פעילות אינטלקטואלית אחרת היא בבחינת איסור. פרשנות זו מעוגנת במסורת, שתחילתה בתקופת התלמוד והיא רווחת עד ימינו.
ג. היסוד השלישי הוא התפיסה שכל שעה שאינה מוקדשת ללימוד תורה היא בגדר עברה של ביטול זמן. תפיסה זו מסתמכת על הפסוק "לא ימוש ספר התורה הזה מפיך והגית בו יומם ולילה" (יהושע, א', ח'). אולם גם במקרה זה ניתנו פירושים שונים לפסוק, ועל פי חלקם ניתן לעסוק בלימודים חיצוניים לצורך פרנסה.
רבים מהדוגלים ב"תורה בלבד" מסתמכים על כתביו של הרב אליהו דסלר. בספרו מכתב מאליהו מסתמך הרב דסלר על המקורות ועל ספרות המוסר, וקובע כי העבודה אינה מצווה כלל, אלא קללה. היא נקשרה לגירוש האדם מגן עדן, וכרוכה בסבל פיזי, בהיותה עונש על החטא שחטא, ככתוב: "בזעת אפיך תאכל לחם" (בראשית, ג', י"ט). רק מי שקולל מחויב בטורח הכרוך בעבודה, בעוד שלימוד התורה מטהר את העוסקים בו. הפיכת המלאכה לעיסוק של קבע יש בה משום טומאה גדולה, והיא עלולה להרחיק את האדם מהממד הרוחני. עמדה זו מובילה באופן בלתי נמנע להשקפה שיש להמעיט בעבודה ככל האפשר, וכי מי שחייב לעסוק ב"השתדלות" (עבודה), ראוי שיעשה זאת בצנעה.
הרב דסלר מותח ביקורת על החברה המערבית וההשכלה, שהניעו יהודים לשאוף להישגים אקדמיים בתירוץ שהם נדרשים לצורך פרנסה. לדידו זו עבודה זרה. הוא מביא לדוגמה את העובדה שהנאצים שלחו פרופסורים לעסוק בעבודות כפיים פשוטות כאחד האדם, וטוען שהיהודים לא למדו את הלקח. גישתו זו של הרב דסלר מקובלת במגזר החרדי בימינו, ודבריו מצוטטים בתחום זה חדשות לבקרים. עם זאת הוא התיר באופן מסויג ומוגבל עיסוקים מסוימים, מעשיים ולא אקדמיים. היתר זה ניתן לאנשים שיכולתם השכלית או הרוחנית דלה.
ראו גם

דברי שלום ואמת
הערות שוליים

↑  הקדמת פאת השולחן של רבי ישראל משקלוב תלמיד הגר"א
1 2  יערב שיחי עמ' 218, הרב יעקב אריאל
↑  מכתב מאליהו ג, עמ' 357-356
↑  הרב ארי שבט, "חכמת ישראל בקדושתה" חזונו של הרב קוק ללימוד ביקורתי-מדעי אמתי, טללי אורות י"ג
↑  לימודי חול לילידים, מאמר, הרב שלמה אבינר.
↑  בג"ץ 10296/02 ארגון המורים בבתי-הספר העל-יסודיים נ' שרת החינוך, התרבות והספורט, ניתן ב-15.12.2004
↑  יובל יועז, יאיר אטינגר וגדעון אלון, בג"ץ: מוסדות חרדיים שילמדו אך ורק לימודי קודש, לא יקבלו תקציב, באתר הארץ, 16 בדצמבר 2004
↑  אור קשתי, תמיר: להמשיך מימון מוסדות שרק מלמדים לימודי קודש, באתר הארץ, 30 בדצמבר 2007
1 2 3 4 5  מפנה בחברה החרדית הכשרה מקצועית ולימודים אקדמיים
↑  ספר המדע, הלכות יסודי התורה פרק ב
הכוח הקרקעי של צבא השחרור העממי

| --- | --- |
 
דגל צבא היבשה של צבא השחרור העממי
 פרטים
 מדינה:  הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין
 שיוך:   צבא השחרור העממי
 סוג:  לוחמה יבשתית
 אירועים ותאריכים
 תקופת הפעילות:  1927–הווה (כ־98 שנים)
 מלחמות:  מלחמת האזרחים הסינית  מלחמת העולם השנייה  מלחמת האזרחים הסינית  מלחמת הודו-סין  מלחמת וייטנאם  מלחמת סין-וייטנאם  סכסוך הגבולות הסיני-סובייטי (1969)  סכסוכים טריטוריאליים בים סין הדרומי  מלחמת האזרחים במאלי  מלחמת האזרחים בדרום סודאן  התקריות בגבול הודו–סין (2020)
 נתוני היחידה
 כוח אדם:  975,000 (2023)
| --- | --- |

 
 זרועות
  הכוח הקרקעי של צבא השחרור העממי
  חיל הים של צבא השחרור העממי
  חיל האוויר של צבא השחרור העממי
  חיל הרקטות של צבא השחרור העממי
 עיטורים ומבנה פיקודי
 עיטורי צבא השחרור העממי
 דרגות צבא השחרור העממי
 היסטוריה צבאית
 היסטוריה צבאית של סין
 היסטוריה של סין
מפת מיקומי בסיסים עיקריים של ה PLA בשנת 2006 (מקור: משרד ההגנה האמריקאי)
הכוח הקרקעי של צבא השחרור העממי (בסינית: 中国人民解放军陆军, פין-יין: Zhōngguó Rénmín Jiěfàngjūn Lùjūn, באנגלית: People's Liberation Army Ground Force או PLAGF) הוא זרוע היבשה של צבא השחרור העממי והוא הגדול והוותיק שבכוחות המזוינים הסיניים. PLAGF בעל שורשים משנת 1927, אולם רשמית הוקם בשנת 1948. בשנת 2013 היו לחיל 1.6 מיליון חיילים סדירים והוא החיל הגדול בעולם. בנוסף, לחיל מעל 500,000 חיילי מילואים.
רוב הציוד של הצבא מיוצר על ידי חברות סיניות. בהם טנק המערכה המתקדם Type 99 וטנק המערכה העיקרי Type 96.
גלריה

צ'אנגהא Wz-10
חייל בצבא היבשה במהלך תחרות קליעה
חיילים סינים
לוחמי יחידת החילוץ וההצלה
חיילי חיל רגלים וחיילי שריון בתרגיל
מדים טקסיים של צבא היבשה
חיילי חי"ר
נגמ"ש מסוג ZBD-04A
משגר רקטות
תותח מתנייע
נגמ"ש מסוג ZTL-11
שמורת חוף האלמוגים

| --- | --- |
   
תמונה עליונה: מבט על על השונית החוגרת  תמונה תחתונה: אלמוגים ופזיות בשמורה
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  1964
 כניסה בתשלום:  בתשלום
 נתונים ומידות
 מאפיינים עיקריים:  שונית האלמוגים   סלע משה   סלע יהושע   קיר השונית
 בעלי חיים:  אלמוגים, דגי שונית, שושנות ים, צב ים קרני, כריש שחור סנפירים, טחן נקוד, זנבתן מנומר, חשמלן פרסי, זהרון הדור, תוכינוניים, כוכבי ים, פרפרוניים
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  מפרץ אילת
 קואורדינטות:  29°30′29″N 34°55′19″E﻿ / ﻿29.508°N 34.922°E﻿ / 29.508; 34.922
  מפת מיקום  מפה דינמית   (למפת אילת מוגדלת) הר יהושפט הר צפחות אילות חבל אילות מצרים ירדןשמורת חוף האלמוגים(למפת אילת רגילה) הר יהושפט הר צפחות א. חבל אילות מצרים ירדןשמורת חוף האלמוגים  he שמורת חוף האלמוגיםhe שמורת חוף האלמוגיםמפת  __ אילת [‌למפה דינמית של דרום הנגב‌]מצפון: __ מועצה אזורית חבל אילות ממזרח: עקבה מדרום: מפרץ אילת ממערב: חצי האי סיני tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
שְׁמוּרַת חוֹף הָאַלְמֻגִּים או שְׁמוּרַת אַלְמֻגֵּי אֵילַת (ידוע גם בשמות "חוף אלמוג" ו"חוף האלמוגים") והיא שמורת טבע מוכרזת של רשות הטבע והגנים. בשמורה שונית האלמוגים של מים רדודים הצפונית בעולם, והשונית היחידה בישראל. השמורה היא החלק הראשי והמשומר ביותר של השונית שבעבר הייתה בכל החוף המערבי של מפרץ אילת, והיא מהווה מוקד שיקום ושימור עבור השונית בשאר המפרץ.
מיקומה של השמורה הוא לצד חופי הים האדום, ליד העיר אילת, והיא משתרעת לאורך שונית אלמוגים שאורכה הוא כ-1.2 קילומטר. בצמוד לשמורה מדרום מצוי פארק המצפה התת-ימי, שמהווה בעצמו מוקד שימור ושיקום חשוב לשונית, והשמורה למעשה נמשכת דרומה דרך החוף של המצפה. החוף בו מצוי המצפה הוגדר כשמורת טבע נפרדת, לא נגישה לתיירים, שנקראת "שמורת טבע הים הדרומי באילת".
חוף האלמוגים איננו חוף רחצה מוכרז, אך הוא עדיין מהווה מוקד תיירות פופולרי, מאחר שהוא מספק גישה נוחה לשונית למטרות צלילה ושנירקול.
באמצע חודש אוגוסט 2024 החלו להתקבל דיווחים חריגים על הלבנת אלמוגים (coral bleaching) בשוניות באילת – דבר המעורר חשש כבד לעתידן.
היסטוריה

שונית האלמוגים באילת היא ייחודית מבחינות רבות. היא שונית האלמוגים הצפונית בעולם, ומיקומה המבודד במפרץ אילת, בו המליחות גבוהה יותר ויש פחות תנועת מים מברוב הימים, איפשרה התפתחות זנים אנדמיים רבים. השונית בעבר השתרעה על כל החוף המערבי של מפרץ אילת, ועל חלקים מהחוף הצפוני, כך שאורכה היה מעל 12 קילומטר, אך עקב פגיעת האדם בה השונית הצטמצמה לשטח קטן מאוד בדרום החוף המערבי, בו הוקמה השמורה, שהחלה לשקם ולהגדיל מחדש את שטח השונית.
השמורה הייתה בין שלוש השמורות המוכרות בישראל, בתחילת 1962.
השמורה הראשית, שמורת חוף האלמוגים, הוקמה בשנת 1964. שמורה צמודה לה ודרומית יותר, שמורת טבע הים הדרומי אילת, הוכרזה בשנת 2002, ושמורה שלישית, שמורת טבע ים האלמוגים, הוכרזה בשנת 2009.
היסטוריה > סיבות להקמה

השמורה הוקמה כאזור שימור לשונית האלמוגים הייחודית של מפרץ אילת, מכמה סיבות:
בשמורות הימיות הללו מצויה השונית היחידה של מדינת ישראל, מה שהופך אותן לאזור טבעי מיוחד לישראל, ולאוצר טבע לאומי.
שוניות האלמוגים במפרץ הן הצפוניות ביותר בעולם, ומכילות מגוון רחב של מינים אנדמיים, שפגיעה בשונית תגרום להכחדתם.
השמורה באה לספק אזור שימור למעט מהשונית שנשאר קיים, ולאפשר לשונית לגדול חזרה.
העלאת מודעות הציבור לשונית באילת, לסכנות ולאיומים לה, ולדרכי שימור והצלה שלה.
לאפשר לציבור מקום לראות את השונית ולבצע מחקרים שקשורים בשונית, מבלי לפגוע בשונית או להפריע לבעלי החיים שחיים בה.
מיקום גאוגרפי

השמורה ממוקמת כ-7 קילומטר מדרום לאילת, בצמוד לכביש 90. השמורה נמצאת מול בית ספר שדה אילת והר צפחות, שהם הסיום של שביל ישראל. השמורה נמצאת בצמוד למצפה התת-ימי, שנמצא מדרום לה, ובסמוך למספר מועדוני צלילה קרובים, שמשתמשים בשמורה כאתר צלילה פופולרי. השמורה עצמה נמצאת קילומטרים ספורים מהגבול עם מצרים, וקרובה לעיר טאבה.
מבנה השמורה

השמורה בנויה מקטע חוף תחום באורך 1.2 קילומטר, כשהשונית החוגרת (השונית העילית הצמודה לחוף), מוקפת במצופים שתוחמים אותה ומונעים כניסת אנשים לשונית החוגרת, שעומקה לא עולה על 2.5 מטר, כך שהיא לא תיפגע על ידי שחיית אנשים. מעל השונית יש שני גשרים שמובילים לקצה השונית החוגרת, שם נמצאת חזית השונית, קיר אלמוגים בעומק שנע בין 6 ל-12 מטר גובה, ועומק הקרקעית נע בין 8 ל-15 מטר. באזור זה ניתן לצלול ולשנרקל, ולהתקרב לקיר האלמוגים עצמו שמציג מגוון רחב של בעלי חיים ואלמוגים.
המרחק בין הגשר הצפוני לדרומי הוא 150 מטר, ומהגשר הדרומי ניתן להמשיך 250 מטר נוספים לאורך חזית השונית עד היציאה הבאה לחוף. הגשרים מאפשרים תצפית עילית על השונית החוגרת. סביב הגשרים ניתן למצוא בעלי חיים שמשתמשים בגשרים כמחסה, כגון חלילונים ובלוטי ים.
לאורך החוף מצויים אזורי שכשוך רדודים, שבנויים בצורת חצי עיגול תחום במצופים, ומאפשרים כניסה ללגונה הרדודה, ונועדה בעיקר לילדים ולאנשים שלא יכולים לשחות במים העמוקים. בעלי החיים הנפוצים באזורי השכשוך הם דפדוף הפסים, נתחן סגול, תוכינוניים מסוגים שונים וקיפודי ים.
מעבר לחזית השונית נמצא ים חולי פתוח, בו יש בלטי אלמוגים מהגדולים בעולם כמו סלע משה וסלע יהושע.
בחוף השמורה מפוזרות שמשיות וציליות, עם חנות בה ניתן להשכיר ציוד שנירקול. לאורך החוף מפוזרות עמדות הסבר על השונית, השמורה, ובעלי החיים השונים החיים בה.
מדרום לשמורה מצויה שמורת טבע צמודה בשם "שמורת טבע הים הדרומי באילת", ובה מצוי המצפה התת-ימי, והיא לא נגישה לקהל.
החי בשמורה

שונית האלמוגים באילת היא שונית האלמוגים הצפונית ביותר בעולם, והתנאים במפרץ אילת הם ייחודיים גם בעבור שונית אלמוגים, המליחותם ובטמפרטורת המים, ובבידוד המפרץ מימים אחרים. תופעה זו גורמת לכך ש 70% מהפאונה במפרץ משותפת עם בעלי החיים באוקיינוס ההודי, ו-30% מבעלי החיים הם אנדמיים למפרץ, דוגמת צבעון פרידמן, טווסון אילתי, יולית ים סוף ופרפרון לבן מצח. במפרץ ישנם בעלי חיים רבים שאינם נדירים במפרץ או אנדמיים אליו, אך ייחודיים בישראל למפרץ ולשמורה וניתן לראות אותם רק שם, דוגמת זהרון מקרין, זהרון הדור, טריגון נקוד, כריש שחור סנפירים, קופסינון נקוד, פיקסון ים סופי, קרנפון קצר קרן, חלילון חלק, חשמלן פרסי, קיסר הדור, פזית ים סוף ועוד.
השמורה מציגה גם מגוון רחב של חיות ים אחרות, כמו חסרי חוליות שונים כגון תמנונים, דיונונים, מדוזות, סרטנים, לובסטרים, כוכבי ים, קיפודי ים, מלפפוני ים וחשופיות ים, שחלקם אנדמיים למפרץ. התמנון הנפוץ ביותר בשונית הוא התמנון העינוני, וקיפוד הים הנפוץ ביותר המפרץ ובשונית הוא נזרית ארוכת קוצים. בשנים האחרונות ישנה גדילה באוכלוסיית הכוכבן הקוצני, כוכב ים שכמעט ואין לו טורפים טבעיים, והוא אחד המשמידים העיקריים של שוניות אלמוגים ברחבי העולם. רשות הטבע והגנים, והמצפה התת-ימי מנסים במאמצים משותפים להקטין את אוכלוסיית הכוכבן, ומבקשות מצוללנים לדווח על צפייה בכוכבן בשונית.
החי בשמורה > בעלי חיים נדירים

במפרץ ישנם בעלי חיים שנדיר לראותם, דוגמת צבי ים ירוקים וצבי ים קרניים. צבי ים קרניים אף מקננים במפרץ אילת לחופי ישראל.
בנוסף יש בעלי חיים שמגיעים למפרץ לעיתים רחוקות. דוגמת:
כריש לוויתן - כרישי לוויתן מגיעים לעיתים למפרץ אילת. בשנות ה-2000 החלו להגיע מספר כרישי לוויתן בודדים למפרץ ולשמורה כמעט כל קיץ, בחודשים אפריל עד יוני, כחלק מהנדידה השנתית שלהם. ההערכות הן שבעבר הייתה אוכלוסייה מתרבה יותר יציבה של כרישי לוויתן במפרץ אילת, שהתמעטה עם הפגיעה במפרץ, ומתחילה לשוב עם שיקום המפרץ.תחש המשכן
צב ים גילדי - צבי ים גילדיים הם נדירים מאוד בחופי ישראל, עם פחות מ-70 תצפיות ב-50 השנים האחרונות, אף על פי שמשנת 2010 החל לעלות בצורה משמעותית מספר התצפיות בצבים אלה. מדי כמה שנים נצפה צב כזה במפרץ אילת. צבים אלה לא מקננים במפרץ אילת, ומעדיפים את החופים בעלי החול הרך יותר והדק יותר בחופי סיני.
תחש המשכן - יונק נדיר שמגיע לעיתים לצפון המפרץ למרבדי העשב הטבעיים שם. התחש הוא בעל חיים שנודד בימים קרוב לחוף, לעיתים כיחיד ולעיתים בקבוצות קטנות, בחיפוש אחר מרבדי עשב ים, שמהווים את עיקר מזונו. בעבר היה התחש נפוץ יותר במפרץ אילת, אך בשנים האחרונות בגלל התמעטות קיצונית של מרבדי העשב הפסיקו התחשים להגיע כמעט לחלוטין. הוצאת כלובי הדגים מצפון המפרץ איפשרה למרבדי העשב בצפון המפרץ להשתקם, ויותר מודעות סביבתית כללית הביאה לשיפור במצב המרבדים. בשנים האחרונות ישנם יותר ביקורי תחשים במפרץ מבעבר.
החי בשמורה > גלריית מינים החיים בשמורה

זהרון הדור
זהרון מקרין
כריש שחור סנפירים
זנבתן מנומר
פיקסון ים סופי
צבעון פרידמן
טווסון אילתי
חשמלן פרסי
יולית ים סוף
פרפרון אפור לחי
פרפרון האודם
נקאי אילתי
שושנון אילתי ושושנת ים
נתחן סגול
דפדוף הפסים
אבנון מגושם
מחבטן הספירים
גנון אילתי
ניבן אפור
קיסר הדור
קופסינון נקוד
קיפודג רב-קוצי
תוכינון חלוד
פטישן כד-חרטום
דקרן אדום
חשופית זר-ססגונית
דיונון הרוקחים
צדפת ענק
גרגירן מגושם
כוכבן קוצני
פעילויות שימור

מטרתה העיקרית של שמורת הטבע, שלשמה היא הוקמה, היא שימור ושיקום השונית במפרץ אילת, שנפגעה מאוד בשנים קודמות. במסגרת פעילויות השימור השמורה הגדירה את מרבית אזור הלגונה (מלבד 3 בריכות שכשוך רדודות) כאזור מוגן וסגור בגדר מצד החוף ומצופים מצד הים, כך שמטיילים ומבקרים לא יוכלו לשחות שם ולפגוע באלמוגים ובשוכני השונית. בנוסף ישנן בשמורה תקנות כנגד האכלת דגים ובעלי חיים, שעלולים להיפגע מאכילת אוכל של בני אדם, או אף בטעות לבלוע עטיפות פלסטיק ולהיחנק מהן. בנוסף החברה להגנת הטבע שולחת צוללנים ומתנדבים שינקו את החוף ואת השונית עצמה, יחפשו פסולת ואריזות פלסטיק (שלעיתים קרובות עלולות להיתקע על אלמוג ולחנוק אותו), ומובילים קמפיינים וסיורים לאזור.
בשמורה אף מתבצע מעקב אחר האלמוגים והדגים בשמורה, כך שניתן יהיה לדעת את מצבם הבריאותי וההתפתחותי. על מנת לעודד את גדילת השונית, פוזרו על הקרקעית החולית שמול קיר השונית מבני ברזל ואבנים שמדמים את השטחים עליהם נוצרים אלמוגים בדרך כלל, ובכך מאפשרים יותר מקום לאלמוגים לגדול ולהתפתח בהם, שבתורם מאפשרים יותר אזורי מחיה לדרי השונית.
במסגרת מאמצי השימור נעשה מאמץ לתפוס ולהוציא מהשונית כל כוכבן קוצני שנמצא בה, מאחר שכוכבנים קוצניים הם כוכבי ים כמעט ללא טורפים טבעיים שניזונים מאלמוגים, ומאחר וטורפיהם הטבעיים כמעט נכחדו בגלל פעילויות האדם, אוכלוסיית הכוכבנים יצאה מכלל שליטה בשוניות רבות ברחבי העולם, בהן הוא גורם נזק רב לשונית.
תופעה נוספת בה מנסים להילחם באמצעות שימור השונית והמים במפרץ אילת באופן כללי, היא תופעת הלבנת אלמוגים, שמאיימת על שוניות רבות ברחבי העולם. במסגרת תופעה זו, האצות הסימביוטיות שחיות בתוך האלמוג ומספקות לו את מירב מזונו (וגם את צבעו, ומכאן השם הלבנת אלמוגים) מתות כתוצאה משינויים בהרכב או בטמפרטורת המים, מה שמוביל לגוויעתו של האלמוג. תופעה זו היא רחבה מאוד בשנים האחרונות ברחבי העולם, ובשמורה נערכים תהליכי שימור ומחקרים בניסיון למצוא פתרון לבעיה זו.
מן הדו"ח השנתי שפורסם על ידי המשרד להגנת הסביבה באוגוסט 2018 עולה כי בניגוד לשוניות אחרות ברחבי העולם, שונית האלמוגים באילת נמצאת במגמת התרחבות וגדילה של כחצי אחוז מדי שנה. נתון מעניין אחר באותו דו"ח היה כי טמפרטורת המים, אשר בדרך כלל נמצאת במגמת עלייה בשל ההתחממות הגלובלית, הייתה באותה שנה נמוכה באופן משמעותי מן השנים שקדמו לה. עם זאת, על אף יציבותה של השונית, קשה לדעת באילו טמפרטורות יתחילו להיווצר בה נזקים. יתרה מזאת, בסביבת השונית עדיין קיימים נכון ליום פרסום הדו"ח דיווחים אודות טפילי דגים (למרות שכלובי הדגים הוצאו מאילת), כך שהשונית עדיין לא יצאה לגמרי מכלל סכנה. לכך יש להוסיף סיכונים נוספים כמו פיתוח בחופים, הזרמת חומרי מזון לים, דיג בצפון המפרץ ופגיעה בקיפודי ים בחופי אילת בכלל ובקרבת השונית בפרט.