stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכוחות המזוינים של ברית המועצות
הפיקוד על הכוחות המזוינים של ברית המועצות

באופן פורמלי המפקד העליון של הכוחות המזוינים היה יושב ראש הסובנרקום או ראש הממשלה. מעשית, רק יוסיף סטלין בתקופת מלחמת העולם השנייה שימש כמפקד העליון. בשנת 1990, עם הכנסת התפקיד נשיא ברית המועצות, מיכאיל גורבצ'וב היה גם המפקד העליון של הכוחות המזוינים.
באופן מעשי הפיקוד על הצבא נעשה ממשרד ההגנה, ולמעט תקופות מסוימות, המפקד העליון היה שר ההגנה
הקומיסר העממי לענייני צבא והצי של ברית המועצות
לאון טרוצקי 1923 - 26 בינואר 1925 (לפני זה היה קומיסר לענייני צבא של רוסיה סובייטית)
מיכאיל פרונזה 26 בינואר 1925 - 31 באוקטובר 1925
קלימנט וורושילוב 6 בנובמבר 1925 - 20 ביוני 1934
הקומיסר העממי להגנה של ברית המועצות
קלימנט וורושילוב 20 ביוני 1934 - 7 במאי 1940
סמיון טימושנקו 7 במאי 1940 - 19 ביולי 1941
יוסיף סטלין 19 ביולי 1941 - 25 בפברואר 1946
הקומיסר לענייני צי (הופרד בתקופת 1937–1946)
פיוטר סמירנוב 30 בדצמבר 1937 - 30 ביוני 1938
מיכאיל פרינובסקי 8 בספטמבר 1938 - 20 במרץ 1939
ניקולאי קוזנצוב 28 באפריל 1939 - 25 בפברואר 1946
הקומיסר העממי לענייני הכוחות המזוינים
יוסיף סטלין 25 בפברואר 1946 - 3 במרץ 1947
ניקולאי בולגנין 3 במרץ 1947 - 24 במרץ 1949
אלכסנדר ואסילבסקי 24 במרץ 1949 - 25 בפברואר 1950
שר הצבא
אלכסנדר ואסילבסקי 25 בפברואר 1950 - 15 במרץ 1953
שר הצי (הופרד בתקופת 1950–1953)
איוואן יומשב 25 בפברואר 1950 - 20 ביולי 1951
ניקולאי קוזנצוב 20 ביולי 1951 - 15 במרץ 1953
שר ההגנה של ברית המועצות
ניקולאי בולגנין 15 במרץ 1953 - 9 בפברואר 1955
גאורגי ז'וקוב 9 בפברואר 1955 - 26 באוקטובר 1957
רודיון מלינובסקי 26 באוקטובר 1957 - 31 במרץ 1967
אנדריי גרצ'קו 12 באפריל 1967 - 26 באפריל 1976
דמיטרי אוסטינוב 29 באפריל 1976 - 20 בדצמבר 1984
סרגיי סוקולוב 22 בדצמבר 1984 - 30 במאי 1987
דמיטרי יאזוב 30 במאי 1987 - 22 באוגוסט 1991
יבגני שפושניקוב 23 באוגוסט 1991–1992 - התפקיד בוטל לאור פירוק ברית המועצות
השכלה צבאית

עם הזמן פותחה מערכת רחבה להשכלה צבאית. בברית המועצות פעל מספר רב של בתי הספר לקצינים. תקופת הלימודים הייתה כ-4 שנים וכל קצין היה מקבל השכלה גבוהה. במוסדות להשכלה גבוהה אזרחיים הייתה קיימת "קטדרה צבאית" וכל הסטודנטים היו חייבים להקדיש יום לימודים בשבוע ללימודים צבאיים. בסוף הלימודים בם היו מקבלים דרגת קצין והיו קציני מילואים.
בנוסף לכך היו קיימות אקדמיות להכנת קצינים בכירים ותנאי קבלת למוסדות אלו היו דרגת קצונה והמלצת המפקדים.
שליטת המפלגה בצבא

למפלגה הקומוניסטית היו מספר מנגנוני שליטה על הכוחות המזוינים במדינה. ראשית, רק חבר מפלגה יכול היה להיות מפקד צבאי בכיר, ולכן היה כפוף למשמעת מפלגתית. שנית, מנהיגים צבאיים היו חייבים להשתלב באופן שיטתי בדרגים הגבוהים ביותר של המפלגה, על מנת להמשיך לשמש בתפקידם הצבאי. שלישית, המפלגה הציבה רשת של קצינים פוליטיים ברחבי הכוחות המזוינים על מנת להשפיע על הפעילות בצבא.
מפקד פוליטי (zampolit) שימש כקומיסר פוליטי בכוחות המזוינים הוא היה בפיקוחם של ארגונים פוליטיים ביחידות הצבא. במהלך מלחמת העולם השנייה המפקד הפוליטי איבד סמכות וטו על החלטות המפקד ביחידה, אך שמר על כוחו כקצין פוליטי גבוה. ב-1989 מעל 20% מכל אנשי הכוחות המזוינים היו חברי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות או קומסומול.
ניצנים נראו בארץ

| --- | --- |

 שיר
 יצא לאור:  1951
 סוגה:  זמר עברי, שירי חגים
 שפה:  עברית
 כתיבה:  מן המקורות (שיר השירים)
 לחן:  נחום היימן
"ניצנים נראו בארץ" הוא שיר ישראלי ידוע שהלחין נחום (נחצ'ה) היימן למילים מפרק ב' בשיר השירים בשנת 1951. השיר מדבר על תחילת הפריחה והופעת ניצני הפרחים ולפיכך מתאים לתקופת האביב ולחג הפסח, אולם נוהגים לשיר אותו גם בט"ו בשבט ובשבועות. לשיר חובר גם ריקוד עם פופולרי.

לפסוק משיר השירים הוצמד גם לחן עממי-אוקראיני בסוף שנות ה-40, בידי המלחינה שרה לוי-תנאי, ואף אותו נהוג לשיר בחגים.
רקע

המלחין נחום היימן עבר להתגורר בגיל 14, בעקבות גירושי הוריו, כילד חוץ בקיבוץ נען וזכה להדרכה מוזיקלית מחברי הקיבוץ המלחינים יהודה אורן ודוד זהבי. לאחר נישואיה השניים של אימו, עבר להתגורר עמה ברחובות. שם הוא הלחין כבר בגיל 17 את שירו הראשון, "ניצנים נראו בארץ", לפי מילים מ"שיר השירים". מאחר שלא הסתדר עם אביו החורג עבר לכפר המכבי, שם פגש את המלחין מתתיהו שלם מהקיבוץ הסמוך, רמת יוחנן. היימן עבד אתו ברעיית צאן וקיבל ממנו ומחבריו הדרכה מוזיקלית. בשלב מאוחר יותר בחייו הפך לאקורדיוניסט בחוגים לריקודי עם בהשפעת גורית קדמן, מחלוצות ריקודי העם בישראל, שאף חיברה ריקוד מעגלים לשירו של היימן.
הערות שוליים

↑  שיר השירים ב יב, באתר ויקיטקסט
↑  דוד אסף, גלגולו של ניגון: המקור האוקראיני של 'כי בשמחה תצאו' ו'ניצנים נראו בארץ', באתר עונג שבת, ‏4.10.2012
מכאן 33

| --- | --- |

 פרטי הערוץ
 מדינה:  ישראל ישראל
 קטגוריה:  כללי, חדשות
 סוג:  אקטואליה ובידור
 תאריך השקה:  15 במאי 2017
 בעלות:  ממלכתית
 שפה:  ערבית
 משרד ראשי:  ירושלים ח'ורי 2, חיפה
 אזור קליטה:  המזרח התיכון
 שיטת שידור:  PAL, DVB, HDTV
 פורמט תמונה:  576i (SDTV)
 הצפנה:  שידור דיגיטלי קרקעי, שידור לוויני חופשי, הפצה ברשתות הכבלים והלוויין
 זמינות
 חבילה:  HOT • ‏yes • סלקום tv • פרטנר tv • ‏ NEXT TV • FreeTV • עידן פלוס • בעבר רמי לוי TV
 HOT:  אפיק 33
 yes:  אפיק 33 (HD ב-YES+)
 סלקום TV:  אפיק 33
 פרטנר tv:  אפיק 33
 עידן+:  מרבב 2
 
 http://www.makan.org.il
שקופית "מַכַּאן 33" המודיעה על תחילת שידורי הערוץ באחר הצהריים של יום שני, 15 במאי 2017
אולפן מכאן 33
מַכַּאן 33 (בערבית: مكان 33, ידוע גם כ: ערוץ מַכַּאן בערבית: قناة مكان) הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי ממלכתי בישראל מטעם תאגיד השידור הישראלי המיועד לציבור הערבי.
הערוץ הושק ב-15 במאי 2017 והוא מחליף את ערוץ 33 שקדם לו. הערוץ משדר כל יום בין השעות 06:00–24:00, ובשאר הזמן משודרים בערוץ שידורי רדיו מַכַּאן על רקע שקופית שידור.
פירוש המילה "מַכַּאן" בערבית הוא "מקום".
היסטוריה > סגירת רשות השידור והקמת תאגיד השידור

במשך השנים חלה הידרדרות במעמדה ובתפקודה של רשות השידור. ביולי 2013 שכר שר התקשורת, גלעד ארדן, חברת ייעוץ חיצונית לבחינת עתיד רשות השידור, על מנת להחליט האם נכון לסגור את הרשות. לאור הנתונים הוקמה "ועדת לנדס" וזו פרסמה את החלטותיה בראשית מרץ 2014. לפי הסיכומים שהתקבלו, תבוטל אגרת הטלוויזיה החל מ-1 באפריל 2015 ובמקום רשות השידור יוקם גוף שידורים חדש. לאחר חקיקת חוק השידור הציבורי הישראלי החלה הקמת תאגיד השידור הישראלי.
כחלק משידורי רשות השידור פעל גם ערוץ 33 שיועד לצופים בערבית, ואשר כחלק מסגירת רשות השידור הפסיק את שידוריו ב-10 במאי 2017.
היסטוריה > מאז תחילת שידורי תאגיד השידור

ב-15 במאי 2017 בשעה 17:30 החל ערוץ מכאן 33 בשידוריו, כערוץ הציבורי המיועד לקהל דוברי הערבית במדינת ישראל. הערוץ מופעל על ידי החטיבה בערבית של תאגיד השידור.
ב-14 ביוני 2018 החל הערוץ לשדר את המונדיאל בערבית, בפעם הראשונה במדינת ישראל. בעבר נעשה ניסיון מצד רשות השידור לשדר את המונדיאל בערבית בשנת 2010, אך לאחר איום בתביעה מצד אל-ג'זירה, ברשות השידור ויתרו על הרעיון. כמו כן, בתקופת המונדיאל החל הערוץ לשדר באיכות HD באמצעות מערך עידן פלוס. ב-29 ביולי 2018 שידורי הערוץ בעידן פלוס באיכות HD הופסקו.
לאחר תקופת שידורי המונדיאל ב-15 ביולי 2018 הערוץ השיק לוח שידורים חדש בהשקעה של כ-20 מיליון ש"ח.
ביקורת

ביולי 2019 הושבת ערוץ היוטיוב של הערוץ, בטענה לריבוי הפרות זכויות יוצרים. ביולי 2020, חשבון היוטיוב חזר לפעילות.
במאי 2020, הערוץ זכה לביקורת שלילית מצד גורמים אנטי-ציונים, בראשותם BDS, בטענה לכך שהערוץ מהווה תעמולה ישראלית.
בשנת 2023, בזמן מלחמת חרבות ברזל, שר התקשורת שלמה קרעי טען במכתב לחברי מועצת תאגיד "כאן" בעקבות טענות שהגיעו אליו כי "תאגיד השידור מלבין מעשי טרור". לדבריו "בשבועות האחרונים הגיעו אליי עדויות להתנהלות ערוץ 'מכאן' - ערוץ הטלוויזיה בערבית של התאגיד, המעידות על דיווחים עיתונאים לקויים, השמעת האשמות לא מבוססות בנוגע ללחימת כוחותינו, 'הלבנת' מעשי טרור ועוד. חוששני שהאירועים שאתאר להלן עולים כדי פגיעה מובהקת ומשמעותית ביותר בהתנהלות התאגיד על פי החוק"
בשנת 2024 פורסם באתר רוטר.נט "על חשבוננו: תוכנית היסטוריה בערוץ "כאן" בערבית מהללת את יאסר ערפאת" בהתייחס לתוכנית שיח בה השתתף ח"כ אחמד טיבי.
בשנת 2025 התראיין אחד העובדים לעיתון מקור ראשון בשם בדוי וטען כי "מזה שנתיים ש'מכאן' – ערוץ טלוויזיה ישראלי – משרת את האינטרס הפלסטיני". לטענתו הוא פוטר על רקע היותו ערבי ציוני. "בכל פעם שהשתמשתי במילה 'מחבל', התבקשתי לשנות אותה למילה 'גורם' – במקום מחבל חמאס, גורם בחמאס. בכל פעם שהשתמשתי במילים 'פיגוע טרור', התבקשתי לשנות אותן למילה 'תאונה' או 'תקרית'. יהודי נרצח ברחובות ירושלים? זה לא פיגוע, זאת רק תאונה מבחינת מכאן 33".
עובד נוסף טען ש"כבר תקופה מפחדים אצלנו במערכת להשתמש במילה 'טרור'. במקום להגיד 'מחבל' אומרים 'מבצע הפעולה'. המנהלים מנסים להתחנף לפלסטינים על חשבון ביטחון המדינה [...] "אני כתב ערבי וישראלי. אני אוהב את המדינה שלי ואוהב את העבודה שלי. אני מצפה מהמערכת הזאת לשמש כערוץ ישראלי בשפה הערבית. לצערי, זה ההפך – מדובר בערוץ פלסטיני בתוך ישראל. במה לטרור. במה לעידוד הטרור. בזמן מלחמה הם מסוגלים להגיד לנו לא להביא פרשנים שתומכים בישראל. הם מעדיפים להביא פרשנים שתומכים בחמאס".
בנוסף האגודה למען הלהט"ב בישראל התלוננה להנהלת התאגיד, לאחר ששידרו בערוץ בערבית אמירות של סעיד בדראן כנגד הקהילה הגאה בישראל. "במשך דקות ארוכות ניתנה במה להסתה פרועה וקריאה מפורשת לרצח והוצאה להורג של להט"ב [...]."
תכנים > אקטואליה

החדשות בערבית
מאחורי החדשות
רב שיח
המהדורה המקומית בערבית
על פי חוק
כסף באוויר
מסביב לעולם
חלון מזרחי
תכנים > מדע

מגזין מדע
אשנב בריאות
תכנים > סדרות

אמואש
נואל
משפחה דה לוקס
שטיסל
להרוג את סבתא
סליחה על השאלה בערבית
המסעדה הגדולה
תכנים > סדרות מקור של תאגיד השידור הציבורי

מונא (סדרת טלוויזיה) (שיתוף פעולה עם כאן 11)
ד"ר קראז' (שיתוף פעולה עם כאן 11)
מדרסה (שיתוף פעולה עם כאן חינוכית)
תכנים > ספורט

השבוע בספורט
שעה ספורט
תכנים > בידור ואירוח

ערב עם אומן
גוונים
נקודת מבט
תכנים > שעשועונים

יחד באוויר
תכנים > תרבות

מילים ומה שביניהם
סוף פסוק
כוכבי הקולנוע
תכנים > פנאי וסגנון חיים

שמן וזעתר
מסע
פוקוס
הולך ובא
תכנים > מוזיקה

תחרות הערבזיון
ויטראג
מסע אל המוזיקה הערבית
מועדון הקליפים
ד"ש ושיר
שירים מהסרטים
תכנים > ילדים ונוער

אמאל וכמאל
עבודת ילדים
סנג'אי וקרייג
משוגעגע
בובספוג מכנסמרובע
מרתה מדברת
יו גאבה גאבה!
סמי הכבאי
תותית
בוב הבנאי
סלגטרה
הערות שוליים

↑  מערכת כאן, לראשונה בישראל: משחקי המונדיאל ישודרו בערבית בחינם, באתר כאן, ‏14 במרץ 2018
↑  לי-אור אברבך, ‏מונדיאל בערבית: "אל ג'זירה" איימה בתביעה, רשות השידור התקפלה, באתר גלובס, 16 ביוני 2010
↑  מערכת כאן, מהיום: משחקי המונדיאל במכאן 33 - באיכות HD!, באתר כאן, ‏1 ביולי 2018
↑  מתכוננים ליום שאחרי הכדורגל: בכאן ישיקו לוח חדש בערבית בהשקעה של כ-20 מ' ש', באתר וואלה, 9 ביולי 2018
↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏סוף לתוכני התאגיד ביוטיוב? גוגל הסירה את הערוץ בערבית, באתר גלובס, 16 ביולי 2019
↑    ישי פרידמן, ‏"תעמולה ישראלית": ה-BDS נגד ערוץ "מכאן" ושחקני פאודה, בעיתון מקור ראשון, 5 במאי 2020
↑  השר שלמה קרעי נגד "כאן": "תאגיד השידור מלבין מעשי טרור", באתר www.inn.co.il
↑  על חשבוננו: תוכנית היסטוריה בערוץ כאן בערבית מהללת את יאסר ערפאת - חדשות רוטר, באתר Rotter.net
↑  דוד זבולוני, עדותו המטלטלת של עובד "מכאן": "הערוץ משמש כבמה לטרור", באתר מקור ראשון, ‏ו׳ בשבט ה׳תשפ״ה (04/02/2025 18:15)
אקולוגיה

ערך זה עוסק בענף בביולוגיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
יער האמזונאס מכיל כמות מינים מגוונת והוא אחד האזורים המאוכלסים ביותר ביצורים על כדור הארץ, אך עתיד היער עלול להיפגע עקב בירוא יערות.
אֵקוֹלוֹגְיָה (מיוונית: οἶκος – "בית"; λογία – "תורת"; בעברית: תורת הסביבה) היא ענף בביולוגיה החוקר את יחסי הגומלין בין האורגניזמים השונים ואת יחסי הגומלין בין האורגניזמים לסביבה הדוממת.
המונח "אקולוגיה" הוצע על ידי ארנסט הקל בשנת 1866. האקולוגים חוקרים את בית הגידול על כל היבטיו: מצד אחד את התכונות הפיזיות של בית הגידול: האקלים (משקעים, טמפרטורה, רוחות ולחות), הקרקע, המים, האור, החמצן והמינרלים. אלו הם גורמים א-ביוטיים, כלומר הגורמים שאינם אורגניזמים חיים. מצד שני עוסקים האקולוגים בגורמים הביוטיים שהם כלל האורגניזמים החיים בבית הגידול.
בשפת היומיום, משתמשים לעיתים קרובות במונח "אקולוגיה" ונגזרותיו במשמעות של הסביבה הטבעית, איכות הסביבה והגנת הטבע (כמו כלכלה אקולוגית וכפר אקולוגי). כמו כן, בפסיכולוגיה של התפיסה ישנה גישה "אקולוגית" שבוחנת את תפיסת הגירויים בהקשרם בסביבתו הטבעית של האורגניזם. הערך שלהלן אינו עוסק במשמעויות אלו אלא אך ורק במשמעות הביולוגית-מדעית.
היסטוריה

האקולוגיה נחשבת לאחד המדעים הצעירים ביותר. המונח אקולוגיה נטבע לראשונה על ידי ארנסט הקל רק בשנת 1866, זמן בו רוב תחומי הביולוגיה כבר נחקרו ביסודיות. הקל הגדיר את האקולוגיה כ"תחום מדע העוסק ביחסי גומלין בין יצורים לסביבתם". הוא ראה באקולוגיה תחום הקשור במיוחד לבוטניקה ולזואולוגיה, והוא התייחס לתורת האבולוציה של צ'ארלס דרווין כבסיס לפיתוח התחום. ב-1870 הוא כתב:
המחקר של הקל היה הפעם הראשונה שבה חקר הסביבה, הרמה הכוללנית ביותר של הביולוגיה, הוגדר כתחום מדע. אך חלפו שנים עד שמדע זה אכן הוכר כתחום ראוי לציון. ב-1892, הכימאית אלן סוואלו ריצ'רדס, שהדגישה גם את חשיבותם של ההיגיינה, של איכות המים ושל אוויר נקי עבור משקי הבית בארצות הברית, הייתה הראשונה להשתמש במושג באנגלית ולקשור אותו לאיכות החיים של בני האדם וליחסם אל הסביבה. בשנת 1895 פרסם יוג'ין וורמינג (אנ') מאמר בנושא האקולוגיה, שהשפיע רבות על התפיסה של הנושא, ולאחר שהופץ בארצות הברית ובאנגליה הוביל את שתי המדינות להקצות משאבים לחקר התחום. מאז הקל, וורמינג וסוואלו, ניסו אקולוגים שונים למצוא הגדרה חד משמעית לתחום מחקרם.
אודום (Odum) הגדיר בשנת 1971 את האקולוגיה כחקר מבנה ותפקוד הטבע. זוהי הגדרה כוללנית ביותר, שאינה מתקשרת במישרין לביולוגיה. לעומתו קרבס (Krebs) בשנת 1972 התייחס בהגדרתו ל"חקר יחסי הגומלין הקובעים את התפוצה והשפע של אורגניזמים". הגדרתו של קרבס לא רק ממוקדת יותר (וקרובה יותר להגדרה הראשונה של הקל), אלא גם מקשרת במישרין את האקולוגיה לאחד התחומים הבסיסיים שאותה היא חוקרת – דגמי תפוצה של מינים, ומגוון ביולוגי. האקולוגיה על פי תפישתו, וכן כחלק מהתפישה המודרנית, מחפשת מענה לשאלות כגון "מדוע מינים נפוצים בסביבה זו ונדירים באחרת?" או "מה קובע את הרכב המינים ואת עושרם בסביבה מסוימת?". אלו הן השאלות העומדות בבסיס המחקר האקולוגי המודרני. בהגדרתו קרבס לא קובע שיחסי הגומלין בין האורגניזמים לסביבתם הם הקובעים את תפוצת המינים, אלא מכנה את הגורמים לכך "יחסי גומלין" – בצורה כללית יותר; אם כי רבים סוברים שכוונתו היא בהכרח ליחסי הגומלין שבין אורגניזמים לסביבתם.
ב–1977 הגדיר Ricklefs את האקולוגיה כחקר הסביבה הטבעית, ובמיוחד יחסי הגומלין בין אורגניזמים לסביבתם. הרחבה זו של הגדרת האקולוגיה כוללת בה תחומי חקר נוספים על יחסי הגומלין, אך לא מפרטת אותם.
ב–1992 איחד ג'ין ליקנס (Likens) את ההגדרות למה שהתקבל על ידי ה-Institute for Ecological Research בניו יורק כהגדרה הרשמית של האקולוגיה המודרנית: חקירה מדעית של התהליכים המשפיעים על תפוצה ושפע של אורגניזמים, יחסי הגומלין ביניהם, וההשפעות ההדדיות בין אורגניזמים וההמרה והנעה של אנרגיה וחומר.
עקרונותיה של האקולוגיה

למרות היותה תחום צעיר, האקולוגיה פיתחה במרוצת השנים מערכת עקרונות והגדרות ענפה, עליה מתבסס המחקר האקולוגי. נסקור כאן את העקרונות הבסיסיים עליה מושתתת האקולוגיה המודרנית, ואשר חיוניים להבנתה.
עקרונותיה של האקולוגיה > גורמים סביבתיים

גורמי סביבה הם אותם "יחסי גומלין בין אורגניזמים לסביבתם" המוזכרים שוב ושוב בהגדרות האקולוגיה. למעשה, כל גורם אשר מקורו בסביבה ואשר משפיע בדרך כלשהי על תפוצתם של אורגניזמים עונה להגדרה האקולוגית של גורם סביבה. טמפרטורה, עוצמת האור, רמת ה־pH, כמות המזון, פיזור אויבים טבעיים (כגון טורפים ופתוגנים) ועוד, כולם עונים להגדרה זו. הגדרה זו, קל להיווכח, רחבה מאוד. לכן, מקובל לחלק את גורמי הסביבה לשתי קטגוריות: גורמים ביוטים וגורמים אביוטיים. גורם ביוטי הוא כל גורם סביבה אשר כרוך בהימצאותם של אורגניזמים בסביבה. כך, נכלול תחת קטגוריה זו את הימצאותם של אויבים טבעיים, של אורגניזמים מתחרים, של טרף וכיוצא בזה. גורם אביוטי הוא כל גורם סביבתי כימי או פיזיקלי, דהיינו שאינו ביוטי. תחת קטגוריה זו כלולים טמפרטורה, pH, רמת לחות, קיומם של חומרי הזנה וכדומה.
קיימת שיטת חלוקה נוספת, גסה פחות, המחלקת בין גורמי הסביבה על פי אופן השפעתם על האורגניזמים בסביבה. בשיטה זו מבדילים בין משאבים, תנאי סביבה, ויחסי גומלין בין אורגניזמים. יחסי גומלין בין אורגניזמים מהווים תחום עיסוק נרחב בפני עצמו באקולוגיה וההתעסקות בהם בדרך כלל אינה כגורמים סביבתיים, ולכן עיקר החלוקה היא בין תנאים למשאבים.
תנאי סביבה הוא כל גורם אביוטי, (המשתנה במרחב ובזמן) אשר לא נצרך על ידי האורגניזם, אך האורגניזם עשוי להיות מושפע מנוכחותם. כך טמפרטורה, המשפיעה על תפוצתם של אורגניזמים אך לא נצרכת על ידם, היא תנאי סביבה. כך גם pH, מליחות קרקע, לחות יחסית וכיוצא בזה, כולם תנאי סביבה. לעומת זאת, משאב הוא כל גורם סביבה שניתן למדידה באופן כמותי, ושפעולת אורגניזמים גורמת להקטנה בכמותו (במילים אחרות: הוא נצרך על ידי אורגניזמים). תחת קטגוריה זו כלולים החומרים אותם צורך האורגניזם לבניית גופו, האנרגיה הדרושה לתפקודו, וכן המקום הנדרש למחייתו.
קיימים גורמים סביבתיים המשפיעים בצורה משמעותית הרבה יותר מגורמים אחרים על מין מסוים. גורמים אלה מכונים גורמים מגבילים או גורמים קובעים, כיוון שהם מגבילים או קובעים את גודל אוכלוסיית אותו המין. גורם מגביל יכול להיות משאב או תנאי. משאב מגביל הוא כל משאב שנמצא בחוסר המספיק כדי להגביל את צפיפות אוכלוסיית המין. כך מים למשל יכולים לשמש משאב מגביל כשהם אינם מצויים ברמה מספקת כדי לכלכל אורגניזם כלשהו.
קיימים גורמים נוספים, שאינם גורמי סביבה, אשר יכולים להשפיע על תפוצתם של מינים. בין גורמים אלה כלולים העבר האבולוציוני של המין – הגורמים הסביבתיים שהשפיעו עליו בעבר והתמורות שחלו בסביבתו, וכן כושר הרבייה וההגירה (ההפצה) שלו.
עקרונותיה של האקולוגיה > בית גידול וגומחה

שני מושגי יסוד שימושיים ביותר באקולוגיה הם בית גידול וגומחה אקולוגית. המושג בית גידול החל לשמש אקולוגים כבר בתחילת דרכה של האקולוגיה, והוגדר כסביבה האופיינית לקיומו של מין מסוים. בית הגידול כונה "כתובתו" של המין, שהרי על סמך ידיעת בית גידולו של מין מסוים נדע היכן סביר למוצאו. בית הגידול הוא אופי המקום הפיזי בו מצוי מין זה או אחר. ניתן להתייחס לבית הגידול ברמות מיקוד שונות לצורך מחקר, בהתאם לקביעתו של האקולוג. כך בית גידול יכול להיות פיסת בשר, עליה מתקיימים חיים אופייניים של אורגניזמים הניזונים ממנה; והוא יכול להיות באותה מידה העולם כולו.
למרות תועלתו הרבה של מושג בית הגידול, עד מהרה נדרש מושג נוסף לתיאור מיקומו של המין. המושג גומחה אקולוגית נטבע כדי לתאר את מיקומו של המין במערכת יחסי הגומלין המתקיימת בסביבה, וכונתה "תפקידו" של המין. זהו מושג מופשט ולכן הגדרתו הייתה מטבעה קשה יותר מהגדרת בית הגידול. ההגדרה המקובלת כיום נטבעה על ידי ג'ורג' הצ'ינסון ועל פיה גומחה אקולוגית היא תחומי התנאים, המשאבים, והזמנים בהם מין יכול לשרוד ולהתרבות. לדוגמה, תחום הטמפרטורה של מין מסוים יכול להיות הטמפרטורה שבין 20 ל-40 מעלות צלזיוס: מעבר לטווח זה המין לא מסוגל לשרוד. הגדרה מעין זו לכל התנאים והמשאבים הדרושים למין, יוצרת את הגומחה.
בנוסף, מבחינים בין גומחה בסיסית לגומחה ממומשת של מין. גומחה בסיסית היא גומחה היפותטית, המייצגת את גומחתו של המין כשהוא לא בא במגע עם מינים אחרים. הגומחה הממומשת של המין היא הגומחה בפועל, והיא תוצאה של צמצומה של הגומחה הבסיסית על ידי יחסי גומלין עם אורגניזמים אחרים. הימצאותו של טורף, למשל, עשויה לגרום לכך שהמין הנטרף יצמצם את גומחתו רק לתחומים שאינם נגישים לטורף כדי לחמוק ממנו.
עקרונותיה של האקולוגיה > רמות הארגון של האקולוגיה

האקולוגיה מארגנת את הסביבה בארבע רמות ארגון היררכיות, המשמשות את המחקר האקולוגי:
פרט: פרט הוא אורגניזם יחיד. המחקר ברמת הפרט עוסק בעיקר בהשפעות הסביבה על פרטים בודדים. להשפעות אלה חשיבות גדולה לגבי תהליך הברירה הטבעית אשר גורמת להעדפת הישרדותם והתרבותם של הפרטים אשר מותאמים בצורה הטובה ביותר להשפעות הסביבה. הברירה הטבעית היא הבסיס לאבולוציה – השתנותם של מינים לאורך זמן. מספר תת-תחומי מחקר אקולוגיים קשורים לרמת הארגון של הפרט, לדוגמה, אקולוגיה התנהגותית ואקולוגיה פיזיולוגית.
אוכלוסייה: קבוצת פרטים בני אותו המין (במובן הטקסונומי – זן או סוג של אורגניזם, ולא במובן של זוויג – זכר או נקבה) אשר מתקיימים באותו בית גידול ועשויים לקיים ביניהם קשרי רבייה. על אף שהפרטים הם בני אותו המין, ניתן למצוא באוכלוסייה פרטים השונים זה מזה בתכונות שונות כזוויג וגיל. הגדרתה של קבוצת פרטים מסוימת כאוכלוסייה, כתחומים רבים באקולוגיה, משתנה בהתאם לסקלה שמונהגת בכל מחקר. זאת אומרת, שמחקר אחד עשוי להגדיר את קבוצת העשבוניים הנמצאת סביב עץ מסוים כאוכלוסייה אחת ואת קבוצת העשבוניים הנמצאת תחת עץ שני כאוכלוסייה נפרדת, בעוד שמחקר שני באותו המקום יגדיר את שתי הקבוצות כאוכלוסייה אחת. המחקר האקולוגי ברמת האוכלוסייה מתמקד בשינויים בגודלי האוכלוסיות בזמן ובמרחב ובגורמים להם. תחום העיסוק הזה קרוי דינמיקה של אוכלוסיות או אקולוגיה של אוכלוסיות.
חברה ביולוגית: החברה הביולוגית היא אוסף אוכלוסיות המצויות בבית גידול משותף ומקיימות קשרי גומלין זו עם זו. גם מושג החברה משתנה עם הסקלה הנהוגה במחקר. חברה יכולה להיות מוגדרת כמכלול המינים המצויים בבית גידול מסוים; אך אם החוקר חפץ בכך, הוא יכול להגדיר למשל את 'חברת הציפורים בבית הגידול' או 'חברת העצים בבית הגידול'. האקולוגיה ברמת החברה עוסקת בעיקר בתכונותיה של החברה, במאפיינים המבדילים אותה מחברות אחרות, וביחסי הגומלין הרקומים בה. בנוסף, מחקר החברה כולל את חקר תהליך התפתחותה של חברה ביולוגית – תהליך הסוקצסיה.
מערכת אקולוגית: המערכת האקולוגית (קרויה לעיתים אקוסיסטמה) היא רמת הארגון הגבוהה ביותר. היא מוגדרת כמכלול החברה הביולוגית ומרכיבי הסביבה האביוטיים שביניהם עשויים להתקיים יחסי גומלין. יחסי גומלין אלה הם זרימת אנרגיה ומחזורי חומרים. אלה הם למעשה מעברים של משאבים שמקורם בסביבה האביוטית דרך החברה הביולוגית. המחקר ברמת המערכת האקולוגית עוסק במעברים אלה. מעצם הגדרתה כחיבור של בית הגידול והחברה, אשר שניהם יכולים לבוא ברמות התייחסות שונות בהתאם לסקלה הנקבעת, הרי שמערכת אקולוגית גם היא תלויה בסקלה: ניתן להתייחס למערכת האקולוגית המתקיימת מתחת לסלע בשדה בור; ניתן להתייחס לסלע ולחיים תחתיו כחלק ממערכת האקולוגית של השדה כולו; וניתן לומר גם שכדור הארץ כולו הוא מערכת אקולוגית אחת גדולה, כיוון שכולם עונים להגדרתה של המערכת האקולוגית.
עקרונותיה של האקולוגיה > יחסי גומלין בין אורגניזמים

יחסי גומלין הם ההשפעות ההדדיות שמשפיעים זה על זה אורגניזמים שונים, ומהווים תיאור מנגנוני של הגורמים הביוטיים המעצבים חברות ביולוגיות. ההתייחסות העיקרית ליחסי גומלין באקולוגיה היא ברמת האוכלוסייה, כלומר, כיצד משפיע שינוי בצפיפותו של אורגניזם א' על צפיפותו של אורגניזם ב'. עם זאת, ניתן לנתח את המנגנונים העומדים בתשתית יחסי הגומלין ברמת הפרט, ברמה הפיזיולוגית או ברמות נמוכות יותר. יחסי גומלין יכולים להיות ישירים או עקיפים (ההשפעה של מין א' על מין ב' דרך השפעתו על מין ג').
ניתן לחלק יחסי גומלין ליחסים תוך-מיניים ובין-מיניים:
עקרונותיה של האקולוגיה > ביוספירה

העולם כולו יכול להחשב למערכת אקולוגית אחת הקרויה ביוספירה. הביוספירה היא מעין רמת ארגון חמישית של האקולוגיה, והיא מוגדרת ככלל המקומות בהם מתקיימים חיים על פני כדור הארץ (המעטה החי של כדור הארץ). הגדרה זו כוללת חלקים נרחבים מהליתוספירה – מעטה הסלע והקרקע החיצוני של כדור הארץ; את ההידרוספירה – המים הנוזליים והמוצקים (קרח) על פני כדור הארץ, ובכלל זה אוקיינוסים, נהרות, כיפות הקרח בקטבים וכדומה; וכן את שכבתה התחתונה של האטמוספירה – האוויר והחלקיקים שבו (על אף שאין צורת חיים היושבת באטמוספירה דרך קבע).
הביוספירה איננה אחידה, והיא כוללת סביבות שונות ואזורים בעלי הרכבי מינים שונים. בצורה גסה אך מדויקת ניתן לומר שהמגוון הביולוגי נמצא בשיאו בקרבת קו המשווה, והולך ופוחת ככל שמתרחקים מקו המשווה ומתקרבים אל הקוטב הצפוני והדרומי. הסיבה לכך נעוצה בהיותו של העולם בעל צורה כדורית, כך שקרינת השמש (אור וחום) לא מתחלקת בצורה שווה על פני העולם כולו. למעשה מגיעה הקרינה הרבה ביותר אל אזור קו המשווה. משתי סיבות עניין זה גורם להתחלקות המגוון הביולוגי כפי שתואר: ראשית, המערכת האקולוגית תלויה באנרגיה מן השמש הנקלטת על ידי צמחים ולכן ככל שרמות הקרינה גבוהות יותר כך המערכת תהיה עשירה יותר. שנית, ההתחלקות האסימטרית של הקרינה גורמת לחימום האוויר בצורה אסימטרית, מה שיוצר דפוסי אקלים אופייניים בחלקים שונים של כדור הארץ, המובילים ליצירת חברות ביולוגיות המתאימות לאקלימים אלו בכל אחד מחלקי כדור הארץ.
מסיבות אלו, מחלקים אקולוגים את הביוספירה לאזורי משנה, כשכל אחד מאופיין באקלים ייחודי ובעקבות כך בהרכב ומגוון מינים שונה. אזורים אלו מכונים ביומות. דוגמאות לביומות הן מדבר, יער גשם טרופי, סוואנה, טונדרה וכדומה. הגורם אשר מייחד ביומה אחת מחברותיה הוא חברת שיא אופיינית. חברת שיא היא חברה ביולוגית המתקיימת לאורך זמן ללא שינוי ניכר במגוון הביולוגי שלה או בבית הגידול בה היא מצויה, והיא מהווה את השלב הסופי של התפתחות החברה. אף על פי שקיימת מחלוקת לגבי התייחסות לחברות שיא, ברור בביומות שונות תתקיימנה חברות שיא שונות. כך, חברת השיא בביומת המדבר, שונה לחלוטין מחברת השיא ביער גשם.
בגלל דפוס המגוון הביולוגי, קווי רוחב שונים מתאפיינים בביומות שונות. קו המשווה למשל (קו רוחב 0°) מתאפיין ביערות גשם טרופיים וסוואנות טרופיות, בעוד שחוג הקוטב מתאפיין בטונדרות קפואות.
ראו גם

ארקולוגיה
אקופמיניזם
מיחזור משביח לבגדים
לקריאה נוספת

פרופ' נחום רקובר, איכות הסביבה – היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, "זיקת הגומלין בין האדם וסביבתו", 23. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 1993
פרופ' נחום רקובר, איכות הסביבה – היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, "עקרונותיו היהודיים של חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים", עמ' 603–611. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007