stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1933 במדע
נפטרו

13 במרץ - רוברט אינס, אסטרונום סקוטי-דרום אפריקאי, גילה את פרוקסימה קנטאורי, ומספר כוכבים בינארים (נולד ב-1861)
16 במרץ - אלפרד האר (Alfréd Haar), מתמטיקאי הונגרי בתחום האנליזה המתמטית (נולד ב-1885)
25 בספטמבר – פול ארנפסט (Paul Ehrenfest), פיזיקאי אוסטרי יהודי, בעל הישגים במכניקה סטטיסטית, הקשר שלה עם מכניקת הקוונטים והתאוריה של מעבר פאזה (נולד ב-1880)
29 באוקטובר - פול פנלבה, מתמטיקאי ומדינאי צרפתי, היה שותף בפיתוח של הפתרון השלם של משוואות דיפרנציאליות מן המעלה השנייה אשר להן מקדמים פולינומיים, ותרם לתורת היחסות הכללית ולחקר בעיית שלושת הגופים, היה אחראי לתכנון קו מאז'ינו (נולד ב-1863)
רוברט אינס
אלפרד האר
פול פנלבה
הנקודה הזוהרת משמאל למטה היא סופרנובה, צילום גלקסיה NGC 4526, טלסקופ החלל האבל
אביך השני במקדש עשתר במארי, מסביבות 2400 לפנה"ס, מוזיאון הלובר
אמנות סלע בטאסילי נאג'ר מתוארך ל-4000 לפנה"ס
תיאור סכמתי של התפרקות בטא מינוס
ריחוף מגנטי- דחייה של מגנט מעל מוליך על מקורר בחנקן נוזלי (200°C-)
תהליך שחלוף בין שני מקטעים כרומוזומליים, אילוסטרציה מתוך ספרו של תומאס מורגן
פול ארנפסט
הסיוע המשפטי

הסיוע המשפטי הוא גוף במשרד המשפטים, הפועל מאז 1975 בהתאם לחוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972, ומעניק סיוע משפטי בתחומי המשפט האזרחי ללקוחותיו. שירותי הסיוע המשפטי מיועדים בדרך כלל למעוטי יכולת שאינם יכולים לממן בעצמם את שכר טרחתו של עורך דין, אף שיש נושאים מסוימים הקבועים בחוק בהם ניתן סיוע ללא מבחן הכנסה (למשל בהליכים בבית הדין לעבודה שהמוסד לביטוח לאומי הוא צד בהם). יש להבחין בין גוף זה לבין הסניגוריה הציבורית, המעניקה סיוע משפטי בעניינים פליליים.
הסיוע המשפטי כולל ייעוץ משפטי ואף ייצוג הלקוחות בערכאות על ידי עורכי דין הממונים על ידי הארגון. הסיוע ניתן ללא תשלום, למעט אגרה. הזכאות למתן סיוע משפטי מותנית בקיום שני תנאים מצטברים: זכאות כלכלית (על פי קריטריונים שנקבעו) וסיכוי משפטי. על החלטת הסיוע המשפטי שלא לאשר לאדם עורך דין שיסייע לו ניתן להגיש ערעור, המתברר בבית המשפט לעניינים מנהליים. מחוזות הסיוע המשפטי פועלים כיום בשש ערי מחוז: ירושלים, תל אביב, חיפה, באר שבע ונצרת. באפריל 2017 נפתח מחוז חדש בעיר לוד לתושבי המרכז.
בראש הסיוע המשפטי עמד בין השנים 2007–2014 עורך הדין אייל גלובוס. החל משנת 2015 ועד 2018 עמד בראש הסיוע המשפטי עורך הדין גלעד סממה, שכיהן בעברו כמנכ"ל המשרד לאזרחים ותיקים.
1943 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1943  במדע |  |
< · 1941 · 1942 — 1943 — 1944 · 1945 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
מבנה הסטרפטומיצין
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1943.
ביולוגיה

21 ביולי – גילוי מטסקוויה, עץ שהוא אחד המינים בתת-המשפחה סקווים במשפחת הברושיים, עד לגילוי היה ידוע רק מתקופת המזוזואיקון.
טכנולוגיה

המצאת חליפת צלילה על ידי ז'אק קוסטו, מדען צרפתי.
לייל גודיו (Lyle Goodhue) וויליאם סאליבן רושמים פטנט בארצות הברית על מכל ריסוס לשימוש רב פעמי המיועד לשימוש עם חומר דוחה יתושים
גלוסטר מטאור, מטוס הקרב הסילוני הראשון בשירות חיל האוויר המלכותי הבריטי ומטוס הקרב הסילוני המבצעי היחיד בשורות חילות האוויר של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה, טס לראשונה
שימוש מבצעי על ידי חיל האוויר המלכותי בפצצה קופצת שפותחה על ידי ברנס ווליס (Barnes Wallis), במבצע נזיפה.
17 במאי – צבא ארצות הברית מזמין מחשב אניאק מאוניברסיטת פנסילבניה.
מרץ - דצמבר – פיתוח המחשב "קולוסוס" בבריטניה.
מדעי כדור הארץ

20 בפברואר - ליד הכפר פריקוטין במקסיקו מתחילה פעילות געשית שמסתיימת ביצירת הר געש, הזדמנות נדירה לחקור ולתעד את כל שלבי היווצרותו ופעילותו.
פיזיקה

1 בינואר - המעבדה הסודית בלוס אלמוס, ניו מקסיקו שנועדה לפתח ולייצר את פצצות הביקוע הגרעיני הראשונות במסגרת פרויקט מנהטן, מתחילה לפעול בניהולו של רוברט אופנהיימר.
פרסום עבודות של שינאיצ'ירו טומונאגה בנושא אלקטרודינמיקה קוונטית.
פסיכולוגיה

אברהם מאסלו, פסיכולוג אמריקאי מפתח את תאוריית הצרכים הקרויה על שמו "מדרג מאסלו".
פרמקולוגיה

16 באפריל – אלברט הופמן במעבדות סנדוז בבזל מגלה במקרה את ההשפעה הפסיכואקטיבית של ה-LSD ומתחיל במחקר על השימושים בסם כתרופה פסיכיאטרית
19 באוקטובר – אלברט שץ, אז סטודנט באוניברסיטת ראטגרס מגלה את הסטרפטומיצין, האנטיביוטיקה הראשונה לטיפול בשחפת, נמצאה יעילה גם לטיפול בברוצלוזיס, אנדוקרדיטיס, דבר, טולרמיה, ומחלות זיהומיות אחרות שהיו עמידות לפניצילין.
תחילת יצור של משכך כאבים ומוריד חום בשם וייקודין (Vicodin), שילוב של פרצטמול ונגזרת של קודאין, בגרמניה
רפואה

וילם יוהאן קולף מפתח אב טיפוס ראשון של מכונת דיאליזה
ליאו קנר מזהה את התסמונת ומאבחן "אוטיזם ילדי מוקדם" ומבסס את המחקר המודרני של האוטיזם.
פרסים

פרס נובל
פרס נובל לפיזיקה – אוטו שטרן, ארצות הברית, על תרומתו לפיתוח שיטת הקרן המולקולרית (Molecular beam), ועל גילוי המומנט המגנטי של הפרוטון
פרס נובל לכימיה – ג'ורג' דה הוושי, הונגריה, על עבודתו בתחום השימוש באיזוטופים כסמנים לחקירת תהליכים כימיים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הנריק דם, דנמרק, אדוארד א. דויסי, ארצות הברית, גילוי ויטמין K ומבנהו הכימי
נולדו

14 בינואר – ראלף סטיינמן, ביולוג קנדי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2011 על חלקו בתגליות בחקר המערכת החיסונית והגנטיקה, בפרט גילוי התא הדנדריטי ותפקידו במערכת החיסון הנרכשת (נפטר ב-2011)
4 בפברואר – קן תומפסון, חלוץ אמריקאי בתחום מדעי המחשב, חתן פרס טיורינג על חלקו בפיתוחה של תורת מערכות ההפעלה, ובאופן ספציפי ליישום של מערכת ההפעלה יוניקס.
19 בפברואר – טים הנט (Tim Hunt), ביוכימאי בריטי, עוסק בפיזיולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2001 על חלקו בגילוי משפחת חלבוני הציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא
9 במרץ – ג'ף רסקין מומחה אמריקאי לממשק משתמש, האינטראקציה בין משתמש למחשב, יהודי, מייסד פרויקט מקינטוש עבור חברת אפל (נפטר ב-2005)
6 ביוני – ריצ'רד סמולי (Richard Smalley), כימאי ופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1996 על חלקו בגילוי הפולרן, קבוצת אלוטרופים של פחמן טהור בעלי מבנים כדוריים, אליפטיים וגליליים
19 ביוני – מריו מולינה (Mario J. Molina), כימאי מקסיקני, חתן פרס נובל בכימיה ב-1995 על חלקו במחקר בכימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון
22 ביוני – ג'ון מייקל קוסטרליץ, פיזיקאי בריטי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה ב-2016 על חלקו בגילויים תאורטיים של מעברי פאזה טופולוגיים בחומר מעובה
23 ביוני – וינט סרף, מדען מחשב אמריקאי, חתן פרס טיורינג לשנת 2004 על חלקו בעבודה חלוצית בתחום רשתות תקשורת, לרבות תיכון ומימוש הפרוטוקולים הבסיסים של רשת האינטרנט ופרוטוקול TCP/IP
28 ביוני – קלאוס פון קליצינג, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1985 על גילוי אפקט הול הקוונטי
15 ביולי – ג'וסלין בל ברנל, אסטרופיזיקאית מצפון אירלנד, אשר בעת לימודי הדוקטורט שלה, אותם הנחה אנטוני הייוויש, גילתה את פולסרי הרדיו הראשונים
28 ביולי – דונלד ג'והנסון פליאואנתרופולוג אמריקני, חוקר האבולוציה של האדם, מגלה המאובנים של המין אוסטרלופיתקוס אפרנסיס באתיופיה
6 באוגוסט – ג'ונתן פוסטל (Jonathan Postel), מדען מחשב אמריקאי, בעל תרומות משמעותיות בהתפתחות האינטרנט (נפטר ב-1998)
25 באוגוסט – ניילס אלדריג', ביולוג ופלאונטולוג אמריקאי. אחד ממנסחיה העיקריים של תאוריית "שיווי המשקל המקוטע" של האבולוציה
29 באוגוסט – ארתור מקדונלד, אסטרופיזיקאי קנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2015 על חלקו בגילוי תנודות בחלקיקי נייטרינו, ובעקיפין גילוי העובדה שלחלקיקי נייטרינו יש מסה
6 בספטמבר – ריצ'רד ג'. רוברטס (Richard Roberts), ביוכימאי אנגלי, עוסק בביולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1993 על חלקו בגילוי אינטרונים ב-DNA איקריוטי ומנגנון השחבור החליפי בגנים
30 בספטמבר – יוהאן דייזנהופר, חתן פרס נובל בכימיה ב-1988 על חלקו בפענוח המבנה הרביעוני של קומפלקס חלבונים שנמצא בממברנה של בקטריות שמבצעות פוטוסינתזה ויש לו תפקיד מרכזי בתהליך, בעזרת קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן
1 בדצמבר – ניקולס נגרופונטה, מייסד ארגון ה-OLPC (מחשב לכל ילד)
7 בדצמבר – ניקולס כץ, מתמטיקאי יהודי אמריקאי, עוסק בתחום הגאומטריה האלגברית, בעיות מודולריות ותורת המספרים
23 בדצמבר – מיכאיל גרומוב, מתמטיקאי רוסי-צרפתי, ידוע על עבודתו בגאומטריה, אנליזה מתמטית ותורת החבורות, חתן פרס אבל על תרומתו המהפכנית לגאומטריה
לא ידוע – צ'ארלס בנט, מדען מחשב, פיתח יחד עם ז'יל ברסר את תחום הקריפטוגרפיה הקוונטית, אחד ממיסדי תורת האינפורמציה הקוונטית
נפטרו

7 בינואר – ניקולה טסלה, פיזיקאי וממציא אמריקאי, (נולד ב־1856).
26 בינואר – ניקולאי ואווילוב, ביולוג וגנטיקאי רוסי, עסק בעיקר בבוטניקה וגנטיקה של דגניים, חתן פרס לנין על תרומתו למדע, נרדף על התנגדותו לתורת ליסנקו ומת בכלא הסובייטי, (נולד ב-1887)
14 בפברואר – דויד הילברט, מתמטיקאי גרמני הנחשב לאחד מהמתמטיקאים החשובים והמשפיעים ביותר על המתמטיקה של סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 (נולד ב־1862).
2 במרץ – גיזלה ינושבסקה (Gisela Januszewska), רופאה יהודייה-אוסטרית, קיבלה את אות הגבורה הגבוה ביותר באוסטריה על פעולתה במלחמת העולם ה-1, נרצחה בטרזיינשטט (נולדה ב-1867)
8 באפריל – קיוצוגו היראיאמה, אסטרונום יפני, נודע במיוחד בזכות גילוי קיומם של משפחות אסטרואידים (נולד ב-1874)
26 ביוני – קרל לנדשטיינר, ביולוג ורופא אוסטרי. נולד כיהודי אך המיר דתו לנצרות. חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על גילוי סוגי הדם האנושי (נולד ב־1868).
18באוגוסט – פרידריך הרטוגס (Friedrich Hartogs), מתמטיקאי יהודי-גרמני, ידוע על עבודתו בתורת הקבוצות ובאנליזה מרוכבת, נרדף על ידי הנאצים עד ששם קץ לחייו (נולד ב-1874)
ספטמבר – יוליוס שאודר (Juliusz Schauder), מתמטיקאי פולני-יהודי, ידוע על עבודתו באָנָלִיזָה פוּנְקְצְיוֹנָלִית, משוואות דיפרנציאליות חלקיות, ופיזיקה מתמטית, חבר באסכולת לבוב, נרצח על ידי הגסטפו, (נולד ב-1899)
9 באוקטובר – פיטר זימן, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בגילוי אפקט זימן הקרוי על שמו ועל התרומה למחקר על השפעת המגנטיות על תופעת הקרינה (נולד ב־1865).
26 באוקטובר – אוּרֶל שטיין, ארכאולוג, נוסע ואתנוגרף בריטי, יהודי הונגרי במוצאו, חוקר של מרכז אסיה, גילה כתבים בשפה הטוכארית, שפה הודו-אירופית שנכחדה (נולד ב-1862)
31 באוקטובר – אלברט ארמיטג', חוקר קטבים סקוטי, (נולד ב-1964)
דצמבר – אנרי אברהם (Henri Abraham), פיזיקאי צרפתי, יהודי, תרם תרומה משמעותית לראשית המחקר על גלי רדיו, ממציא, נרצח באושוויץ (נולד ב-1868)
לא ידוע – מויז'ש פרסבורגר, מתמטיקאי יהודי-פולני, לוגיקאי ופילוסוף. ידוע בשל המצאת "אריתמטיקת פרסבורגר" כסטודנט בשנת 1929, (נולד ב-1904), נספה במחנה ריכוז.
מטסקוויה, אונירסיטת סן חוזה קליפורניה
אנימציה להדגמת אופן הפעולה של פצצה קופצת
מחשב אניאק
קולוסוס
וינט סרף
ג'ונתן פוסטל
ניקולאי ואווילוב
פרידריך הרטוגס
מויז'ש פרסבורגר
יוליוס שאודר
רולדין

| --- | --- |

דלפק של רולדין בקניון לב חדרה
דלפק של רולדין בקניון לב חדרה
 נתונים כלליים
 סוג:  חברה פרטית
 מייסדים:  קובי ואבי חקק
 תקופת הפעילות:  1989, ישראל ישראל – הווה
 מיקום המטה:  ישראל 
 משרד ראשי:  רמת השרון
 ענפי תעשייה:  רשת קונדיטוריות ובתי קפה
  
 http://www.roladin.co.il
 
רולדין היא רשת הקונדיטוריות הגדולה ביותר בישראל, עם 105 סניפים בפריסה ארצית. הרשת החלה לפעול בשנת 1989 כיוזמה של שני אחים, קובי ואבי חקק, כשהשניים פתחו חנות ברמת השרון. רולדין מציעה 150 סוגים שונים של מאפים ביתיים הנאפים במקום מדי יום, עוגות, פשטידות, לחמים ועוגיות – כולם בעבודת יד.
הקונדיטוריה הראשית נמצאת ביישוב קדימה שבאזור השרון, המוצרים יוצאים מן המפעל ונשלחים לסניפים לאפייה טרייה, רולדין מקפידה להשיק לפחות 50 מוצרים חדשים מדי שנה. בעלי הרשת קובי ואבי חקק החלו את דרכם ב-1987 במכירת מאפים עבודת יד מדלת לדלת.
הרשת בבעלות קובי חקק, אבי קינן, דודי קינן וגולן עינת.
גלריה

עוגת שוקולד בצורת לב מעוטרת בעלי זהב תוצרת רולדין
הערות שוליים

↑  הסיפור של רולדין, באתר roladin
↑  גלית חתן, ‏4 מיליון שקל: תקציב הפרסום של רולדין עובר לראובני-פרידן | בלעדי, באתר גלובס, 24 באוגוסט 2022
ליגת העל של איחוד האמירויות הערביות

| --- | --- |

 שם מלא:  ליגת העל של איחוד האמירויות הערביות
 כינוי:  ליגת המפרץ הערבי
 תחום:  כדורגל
 ארגון:  התאחדות הכדורגל של איחוד האמירויות הערביות
 מדינות:  איחוד האמירויות הערביות איחוד האמירויות הערביות
 קונפדרציה:  AFC (אסיה)
 קבוצות:  14
 תקופת הפעילות:  1973–הווה (כ־51 שנים)
 אלופה נוכחית:  אל וואסל (2023/2024 - זכייה 8)
 מירב הזכיות:  אל-עין (14 זכיות)
 מפעל מקביל:  גביע המפרץ הערבי
 מפעל נמוך:  הליגה הראשונה של איחוד האמירויות הערביות
 uaeproleague.ae/en
ליגת העל של איחוד האמירויות הערביות (בערבית: دوري المحترفين الإماراتي), הידועה גם בשם ליגת המפרץ הערבי (دوري الخليج العربي, בתקשורת הזרה באנגלית נודעת גם בשם: UAE Pro League, או בשם "ADNOC Pro League" מטעמי חסות) היא ליגת הכדורגל הבכירה של איחוד האמירויות הערביות (UAE). הליגה הוקמה כליגה נסיונית בשנת 1973 כ"ליגת הכדורגל של איחוד האמירויות הערביות" אך רק בשנת 2001 הוכרה כליגה מקצוענית רשמית תחת ההתאחדות. בפברואר 2007 הוקמה ועידת הפרו-ליג של איחוד האמירויות, ומאז היא מארגנת את הליגה תחתיה.
המועדון הראשון שזכה באליפות הליגה היה אל-ערובה (שארג'ה) בעונת 1973/1974. הקבוצה בעלת מספר האליפויות הגבוה ביותר היא אל-עין, שזכתה ב-14 אליפויות.
בליגה יש 14 קבוצות, במסגרת מערכת הליגות האימרייתית שבה יורדות הקבוצות לליגה הראשונה. האלופה בסיום כל עונה עולה לשלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית והקבוצות שמסיימות במקומות 2–3 משתתפות במוקדמות לקראת מפעל זה.
אלופות הליגה

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא: שמות הקבוצות ותעתיקים משובשים.
אליפויות לפי קבוצות

פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא שמות הקבוצות ומס' הזכויות.
| מועדון | אליפויות | סגנויות | שנות זכייה |
| --- | --- | --- | --- |
| אל-עין | 14 | 9 | 1976/1977, 1980/1981, 1983/1984, 1992/1993, 1997/1998, 1999/2000, 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2011/2012, 2012/2013, 2014/2015, 2017/2018, 2021/2022 |
| אל-וואסל | 8 | 8 | 1981/1982, 1982/1983, 1984/1985, 1987/1988, 1991/1992, 1996/1997, 2006/2007, 2023/2024 |
| אל-אהלי | 8 | 5 | 1974/1975, 1975/1976, 1979/1980, 2005/2006, 2008/2009, 2013/2014, 2015/2016, 2022/2023 |
| אל-ערובה/שארג'ה | 6 | 8 | 1973/1974, 1986/1987, 1988/1989, 1993/1994, 1995/1996, 2018/2019 |
| אל-ווחדה | 4 | 5 | 1998/1999, 2000/2001, 2004/2005, 2009/2010 |
| א-נסר | 3 | 4 | 1977/1978, 1978/1979, 1985/1986 |
| אל-שאבאב | 3 | 1 | 1989/1990, 1994/1995, 2007/2008 |
| אל-ג'זירה | 2 | 5 | 2010/2011, 2016/2017 |
| אל-שעאב | - | 2 | - |
| בניאס | - | 1 | - |
הערות שוליים

↑  הליגה נעצרה ובוטלה בגלל מלחמת המפרץ
↑  הליגה נעצרה ובוטלה עקב התפרצות נגיף הקורונה
1917 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1917  במדע |  |
< · 1915 · 1916 — 1917 — 1918 · 1919 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1917.
טלסקופ "הוקר" - שינה מן היסוד את נקודת המבט של המחקר המדעי על היקום
אסטרונומיה

הפעלת טלסקופ הוקר טלסקופ מחזיר אור בקוטר של 2.5 מ' במצפה הכוכבים בהר וילסון בארצות הברית. היה הטלסקופ הגדול בעולם עד לשנת 1949.
ארכאולוגיה

וָאנְג גְווֹוֵיי (Wang Guowei) משחזר גנאלוגיה של שושלת שאנג ששלטה בסין בין 1600 לפנה"ס לבין 1046 לפנה"ס בעזרת הכתב על עצמות הניחוש שנמצאו בחורבות יִין
חפירות בלמנאי (Lamanai), אתר תרבות המאיה בצפון בליז
מקס אולה (Max Uhle), ארכאולוג גרמני מגלה 12 מומיות (Chinchorro mummies) בצ'ילה.
מתמטיקה

פאול ארנפסט, מתמטיקאי ופיזיקאי אוסטרי-יהודי, מנסח כללים למרחב תלת-ממדי
פיזיקה

אלברט איינשטיין מעלה השערה כי קיים מנגנון של פליטת אנרגיה אלקטרומגנטית מאולצת, התכונה הפיזיקלית שמאפשרת בניית לייזר
המצאת הסונאר על ידי פול לנז'בן
רפואה

שינובו אישיהארה (Shinobu Ishihara) מפרסם את מבחן אישיהארה לאבחון עיוורון צבעים
יוליוס וגנר-יאורג מגלה שיטה של ריפוי "השיתוק הכללי המתקדם" של חולי דמנסיה על ידי הדבקה במלריה
פרסים

פרס נובל לפיזיקה - צ'ארלס גלובר ברקלה, פיזיקאי בריטי, על גילוי קרינת הרנטגן האופיינית ליסודות
פרס נובל לכימיה - לא חולק
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - לא חולק
נולדו

18 בינואר – וסילי מישין מחשובי המתכננים הסובייטיים של מנועים רקטיים ומיזמי חלל (נפטר ב-2001)
25 בינואר – איליה פריגוז'ין, פיזיקאי, כימאי ומתמטיקאי בלגי-יהודי, חתן פרס נובל בכימיה על עבודתו בתחום התרמודינמיקה של תהליכים לא הפיכים (נפטר ב-2003)
14 בפברואר – הרברט האופטמן, מתמטיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על תרומתו בפיתוח שיטות מתמטיות המאפשרות פיענוח מבנה גבישי בקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן (נפטר ב-2011)
24 במרץ – ג'ון קנדרו, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל על חלקו בחקר מבנה חלבונים המכילים קבוצה פרוסטטית בשם הם (נפטר ב-1997)
10 באפריל – רוברט ברנס וודוורד, כימאי אורגני אמריקאי, זוכה פרס נובל לכימיה על הישגיו הרבים בתחום הבנת המבנה המולקולרי של תרכובות האורגניות, הסינתזה האורגנית וניסוח חוקי וודוורד (נפטר ב-1979)
23 במאי – אדוארד לורנץ מטאורולוג ומתמטיקאי אמריקאי, מחלוצי תורת הכאוס, טבע את המונח "אפקט הפרפר" (נפטר ב-2008)
1 ביוני – ויליאם נולס, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה, הראשון שהצליח ליצור במעבדה סינתזה סטריאוסלקטיבית בעזרת זרז כיראלי. פריצת דרך כימית שמצאה יישום נרחב בתעשיית התרופות (נפטר ב-2012)
14 ביוני – אטלה סלברג, מתמטיקאי נורווגי, זכה במדליית פילדס בין השאר פרסם הוכחה אלמנטרית למשפט המספרים הראשוניים ועבד על פונקציית זטא של רימן (נפטר ב-2007)
15 ביוני – ג'ון פן, כימאי אמריקאי. חתן פרס נובל לכימיה, על חלקו בפיתוח שיטות לזיהוי וניתוח מבנה של מקרומולקולות ביולוגיות (נפטר ב-2010)
7 בספטמבר - ג'ון קורנפורת', כימאי אוסטרלי- בריטי, חתן פרס נובל לכימיה, על עבודתו בעניין הסטריאוכימיה של תגובות של אנזימים, (נפטר ב-2013)
2 באוקטובר – כריסטיאן דה דוב, ביוכימאי בריטי ממוצא בלגי, חתן פרס נובל פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים (נפטר ב-2013)
8 באוקטובר – רודני ר. פורטר, ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על תרומתו לגילוי המבנה הכימי של נוגדנים (נפטר ב-1985)
22 בנובמבר – אנדרו האקסלי, ביופיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על תיאור ההולכה של דחפים חשמליים בתאי עצב (נפטר ב-2012)
16 בדצמבר – ארתור סי. קלארק, ממציא וסופר מדע בדיוני בריטי, הוגה רעיון לוויין התקשורת (נפטר ב-2008)
9 בדצמבר – ג'יימס ריינווטר, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בגילוי הקשר בין תנועה קולקטיבית ותנועת חלקיקים בגרעין האטום, ופיתוח התאוריה של גרעין האטום בהתבסס על קשר זה (נפטר ב-1986)
20 בדצמבר – דייוויד בוהם פיזיקאי יהודי-אמריקאי, שתרם רבות לתחומים שונים בפיזיקה תאורטית, פילוסופיה, נוירופסיכולוגיה ופילוסופיה, השתתף בפרויקט מנהטן (נפטר ב-1992)
נפטרו

2 בינואר – אדוארד טיילור, אנתרופולוג בריטי, אחד ממנסחיה של תאוריית האבולוציה התרבותית (נולד ב-1832)
7 בפברואר – יוסף הלוי (נולד ב-1827), מזרחן וארכאולוג יהודי-צרפתי ממוצא טורקי, מורה לעברית ונוסע נודע
23 בפברואר – ז'אן גסטון דַארבּוּ (נולד ב-1842) מתמטיקאי צרפתי, בעל תגליות חשובות בתחומי הגאומטריה והאנליזה המתמטית, בפרט בנושא המשוואה הדיפרנציאלית
8 במרץ – פרדיננד פון צפלין, ממציא גרמני, ממציא ספינת האוויר הנקראת על שמו (נולד ב-1838)
31 במרץ – אמיל אדולף פון בהרינג, רופא גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על פיתוח טיפול אנטי-רעלן נגד דיפתריה וחיסון נגד טטנוס (נולד ב-1854)
27 ביולי – תאודור קוכר, רופא גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה על עבודתו בנוגע לפיזיולוגיה, פתולוגיה וכירורגיה של בלוטת התריס (נולד ב-1841)
3 באוגוסט – פרדיננד גאורג פרובניוס, מתמטיקאי גרמני, תרומותיו בעיקר בתורת הפונקציות האליפטיות, בחקר משוואות דיפרנציאליות ובתורת החבורות, אבי תורת ההצגות (נולד ב-1849)
13 באוגוסט – אדוארד בוכנר, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה על מחקריו הביוכימיים וגילוי תסיסה חוץ תאית. הראה שהתסיסה מתבצעת על ידי אנזימים (נולד ב-1860)
20 באוגוסט – אדולף פון באייר (נולד 1835), כימאי גרמני ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לכימיה על עבודתו על צבעים אורגניים ותרכובת הידרוארומטיות
22 בנובמבר – טאוברטו מלר (Teoberto Maler), ארכאולוג גרמני, חוקר תרבות המאיה (נולד ב-1842)
שכם של שור, מעצמות הניחוש של שושלת שנג
מערכות לייזר בהן הפליטה המאולצת מתרחשת באורכי גל שונים בתחום הנראה
ג'ון קנדרו
רוברט ברנס וודוורד
אמיל אדולף פון בהרינג
פרדיננד גאורג פרובניוס
אוכלי פטריות

נמלים מהמין Euprenolepis procera אוכלות פטרית Pleurotus.
פטריות נאכלות בצלחת, דנמרק
אוכלי פטריות (Fungivory) הם בעלי חיים, שמקור מזונם העיקרי הוא מינים שונים של פטריות (פטריות כובע). רוב היצורים בקבוצה זו הם חסרי חוליות מתמחים, ובעיקר תולעים וחלזונות. כמו כן, קיימים גם חולייתנים אוכלי פטריות (כגון קופים שונים ועופות), אשר רובם נחשבים לאוכלי כל.
חולייתנים

חלק מהפטריות נאכלות בידי האדם למשל השמפיניון ואורנייה מצויה, אף שרבים מהפטריות לא טעימות ורעילות ביותר, למשל אמנית המוות וחלקם הורגות אנשים מדי שנה. ישנם 22 פרימטים הניזונים על מיני פטריות שונים אך רובם אוכלי כל: שימפנזה, גורילה, קופי מקוק, לנגור, מנגבי, מרמוסט וקוף ורווט. קופים אחרים כמו מרמוסט גולדיי מקבלים כמעט 65% ממזונם מפטריות בעוד שהמין חרומף שחור החי בהרים הגבוהים בסין, מתבסס בחורף על הדבר היחיד שהוא מוצא - חזזיות. עם זאת הפטריות נדירות ביערות הגשם ומופיעות באזורים בלתי צפויים בנוסף על כך שהם רעילות מאוד. עם זאת מבנה שיני הפרימטים מותאם לתזונה של פטריות.
חלק מהיונקים למדו להתמודד עם רעילותם של פטריות מסוימות כמו קנגורי החולדה והמין סנאי דואה צפוני שמתבסס על נבגי פטריות שונות עמיד למספר מינים רעילים וקטלניים. יונקים נוספים כוללים מיני סנאיים, עכבריים שונים, חזירי בר ואיילים.
מבין העופות ישנם כמה עורביים כמו בני הסוג Perisoreus הנמשכים לפטריות, קזואר מצוי הניזון מפטריות עצים, אמו הניזונים מפטריות Bovista ומ-Lycoperdon ודגרתל ההודו הניזון לעיתים מ-Mycena.
חסרי חוליות

אוכלי הפטריות המוצלחים ביותר הם חסרי חוליות שונים. מהחרקים ישנם כמה מיני נמלים כמו Euprenolepis procera מדרום-מזרח אסיה הניזונים מפטריות בלבד אלה גדלות על ענפים ביער הגשם. כמו כן נמלים מהשבט Attini, ובעיקר מהסוג Atta - נמלים גוזרות עלים, ניזונות מפטריות תת-קרקעיות שהן מטפחות על מצע באופן המזכיר חקלאות ועיבוד מזון אנושיים. טרמיטים מתת-משפחה Macrotermitinae ניזונים בעיקר מפטריות, וכן כמה חיפושיות כמו שחרוריתיים (Tenebrionidae), ‏ Endomychidae או Erotylidae הניזונות בעיקר מפטריות. מהזבובאים בני המשפחות פטרייתושיים Mycetophilidae ו-Phoridae מטילים ביצים בתוך עצים מתים והזחלים ניזונים בעיקר מפטריות החיות בעץ הנרקב.
חלזונות וחשופיות שונות ניזונות מפטריות כמו החשופית מסוג Ariolimax. חלק מהמינים מתמחים במינים ספציפיים ומתמודדים עם הרעלים שלהם בעוד אחרים מגוונים בתזונתם. חלק ניזונים מפטריות כובע ואחרים מריריות או עובש.
גלעד שמחוני

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  28 בספטמבר 1967 (בן 57) ישראל 
 עמדה:  רכז 
 גובה:  1.85 מטרים
 קבוצות כשחקן
 1986–1991   1991–1993   1993–1994   1994–1995   1995–1996   1997   1997   1997–1998   2007–2011   2011-2023   2023-היום:  הפועל גבת מכללת ג'ורג' וושינגטון   הפועל תל אביב   מכבי ירושלים   מכבי ראשון לציון   מכבי גבעת שמואל   בני הרצליה   מכבי קריית מוצקין   הפועל אוסישקין   הפועל תל אביב עודפים   הפעול יפו הצופים
 
גלעד שמחוני (נולד ב-28 בספטמבר 1967) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בקבוצת הפועל יפו הצופים מליגה א' מרכז.
ביוגרפיה

גלעד שמחוני הוא בן למשפחה מראשונות קיבוץ גינוסר, גדל בקיבוץ גניגר. אביו הוא אורי שמחוני שהיה אלוף בצה"ל.
שמחוני הצטרף בילדותו לקבוצת הכדורסל של הקיבוץ, ובנעוריו הצטרף לקבוצת הכדורסל של הפועל גבת. בעונת 1986/1987 שיחק בקבוצה הבוגרת של גבת בליגה הלאומית. בכל שנותיו בקבוצה גבת ירדה ליגה ועלתה בעונה שאחרי. ב-1991 יצא לשחק במכללת ג'ורג' וושינגטון. ב-1993 הצטרף להפועל תל אביב, ועונה אחר כך חתם במכבי ירושלים, העולה החדשה לליגה הלאומית. בנוסף, שיחק עונה אחת בכל אחת מן הקבוצות הבאות: מכבי ראשון לציון, מכבי גבעת שמואל, בני הרצליה, ומכבי קריית מוצקין. בתום עונת 1997/98 פרש ממשחק.
בשנת 2007, הצטרף כשחקן לקבוצת הכדורסל הפועל אוסישקין שנוסדה על ידי אוהדי הפועל תל אביב. הוא קיבל את תפקיד קפטן הקבוצה ששיחקה בליגה ב' במחוז דן. הקבוצה זכתה בגביע האיגוד לאחר שניצחה את הפועל גן שמואל, ושמחוני הקפטן הניף את הגביע בתום המשחק. בנוסף, הקבוצה העפילה בתום עונה זו לליגה א'.
בעונת 2008/09 שוב זכתה הפועל אוסישקין בגביע האיגוד, ובתום העונה העפילה לליגה הארצית. בעונת 2009/10 שמחוני מיעט לשחק. הקבוצה זכתה בגביע האיגוד בפעם השלישית ברציפות, ובתום העונה העפילה לליגה הלאומית, הליגה השנייה בכדורסל.
בשנת 2010 התמודד שמחוני לתפקיד חבר הוועד המנהל של עמותת הפועל אוסישקין, ונבחר לתפקיד. הוא היה חלק מסגל הקבוצה בלאומית, וקיבל דקות משחק מעטות. בתום עונת 2010/11 סיים את משחקו בקבוצה.
בעונה שלאחר מכן הצטרף לקבוצת הפועל תל אביב עודפים, קבוצת שהורכבה מוותיקי הפועל תל אביב ושיחקה בליגה ב'. הקבוצה הבטיחה בתום העונה את עלייתה לליגה א', ושמחוני ששימש בה כקפטן הקבוצה זכה איתה בגביע האיגוד לאחר ניצחון על הפועל חיפה.
שמחוני היה בעבר יו"ר ארגון השחקנים, ארגון המייצג שחקני כדורסל בעניינים הנוגעים לתנאי העסקתם.
ספריו

בשנת 2006 יצא הספר "לויתן לבן", בעריכת גלעד שמחוני, המקבץ אוסף של אמירות והגיגים שהוקלטו בשיחות של שמחוני עם אביו אורי שמחוני, על נושאים אישיים ולאומיים.
בשנת 2016 יצא לאור ספר שכתב שמחוני לזכר חברו שחקן הכדורסל אורי שלף.
הערות שוליים

↑  אורי שלף‏, חוזרים לקיבוץ, שוב, באתר וואלה, 27 בנובמבר 2009
↑  אורי סביר,
 רמת השרון משלימה את מצבת הזרים, באתר ספסל, 5 בספטמבר 2005
↑  תומר רונא, גלעד שמחוני מסכם קריירה שהתחילה בקיבוץ, באתר mynet קיבוץ, 3 במרץ 2011
↑  יופ ציוני, ‏"אנחנו פה, הם באיזה מקום, אמרו לי מדריד", באתר ONE‏, 1 במאי 2008
↑  הפועל אוסישקין זכתה בגביע האיגוד, באתר ספסל, 1 במאי 2009
↑  יצחק ויסהוף, הפועל אוסישקין זכתה בגביע האיגוד, באתר nrg, באתר nrg, אפריל 2010
↑  אור שקדי‏, הפועל אוסישקין הולכת לבחירות, באתר וואלה, 1 ביוני 2010
↑  הפועל תל אביב עודפים מחזיקת גביע האיגוד לליגות ב' , באתר one, מאי 2012
↑  מי אנחנו, באתר ארגון השחקנים
↑  ביום השנה למותו של אורי שלף הוציא גלעד שמחוני ספר לזכרו, באתר mynet, אפריל 2016
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007438301205171  ISNI: 0000 0000 4710 4844  LCCN: no2007157625  VIAF: 61340138   WorldCat (עם VIAF): 61340138
1931 במדע

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 1931  במדע |  |
< · 1929 · 1930 — 1931 — 1932 · 1933 · >
כל ערכי השנים במדע במאה ה-20 · כל ערכי השנים במדע במאה ה-21 · פורטל מדע בישראל
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1931.
מיקרוסקופ אלקטרונים
1931
2005