stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
נבג
הנבגה

נבג הוא יחידה המורכבת מתא אחד או מספר תאים בודדים, שמשמשת אורגניזמים מסוימים, בכללם פטריות, צמחים ואצות, לצורך רבייה, הפצה, והישרדות. תאי היחידה יכולים להתאים את עצמם לתנאי סביבה קשים, על ידי הפחתת פעילותם למינימום האפשרי, והם יכולים לחזור לפעילות רגילה כאשר התנאים משתפרים (למשל בנוכחות מים). ידוע על נבגים בני עשרות ואף מאות שנים שנשמרו בסביבות קשות לקיום עד להשתפרות התנאים. ישנם נבגים המסוגלים לשרוד קרינה רדיואקטיבית, על־סגולה או לחץ אטמוספירי גבוה או נמוך במיוחד. נבגים נבחנו בחשיפה לחלל החיצון והראו יכולת חזרה לחיים.
הנבג נוצר בתהליך הנקרא הנבגה. במסגרת התהליך תא חי ופעיל מתחיל "לסגור" פעילויות תוך תאיות, ובמקביל צובר כמויות אנרגיה, חומרי מזון ותשמורת. צורת התא משתנה, והוא הופך לכדור בעל מעטפת חוץ תאית. המעטפת שומרת על הנבג מסביבה חיצונית עוינת כגון טמפרטורה קיצונית, שינויי לחץ, יובש ותנאים חיצוניים אחרים. בתוך המעטפת קיימת שכבה פנימית נוספת המעניקה הגנה ואמצעי מזון וקיום. לאחר הפשרת התנאים התא חוזר לפעילות על ידי שימוש בחומרי התשמורת ופירוק המעטפת. אחרי שהתא חוזר לחיים, מתפקד התא כתא רגיל אך צורך כמות מזון ואנרגיה מועטה מהרגיל – עד לסגירת הפער.
נבגים בצמחים

בצמחים, הנבג הוא תא הפלואידי יחיד, ממנו מתפתח הגמטופיט בסדרה של חלוקות מיטוטיות. הנבג נוצר במנבג על ידי חלוקה מיוטית של תא אם. במהלך האבולוציה התפתחה דו־צורתיות מורפולוגית בנבגים, וצמחים החלו לייצר במקביל שני סוגים של נבגים: נבגים זכריים ונבגים נקביים.
הנבג הזכרי (מיקרוספורה, microspore) הוא נבג הנוצר במנבג זכרי, ממנו יתפתח גמטופיט זכרי המייצר תאי זרע.
הנבג הנקבי (מגהספורה, megaspore) הוא נבג הנוצר במנבג נקבי, ממנו יתפתח גמטופיט נקבי המייצר ביציות.
ראו גם

מנבג
ספורוציט
הערות שוליים

↑  מערכת אתר הידען, ‏האם חיידקים יכולים לשרוד בין הכוכבים?, באתר "הידען", 27 בנובמבר 2002
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007552039905171  GND: 4182414-3  LCCN: sh2007009669  LNB: 000347685  NDL: 00563485  NKC: ph169371 
מנבגים של טחב
עץ (תורת הגרפים)

בעץ שבתמונה יש 6 צמתים, ולכן 5=6-1 קשתות. המסלול הפשוט היחיד שמחבר את צמתים 2 ו-6 הוא 2-4-5-6.
בתורת הגרפים, עץ הוא גרף קשיר ללא מעגלים. מלבד התפקיד של עצים בתורת הגרפים, כגרפים הקשירים המינימליים, ובטופולוגיה כמודל למרחב היפרבולי, עצים הנושאים מידע נוסף מהווים משפחה חשובה של מבני נתונים.
לעץ יש "ענפים" – קשתות הגרף, ו"עלים" – הצמתים הקיצוניים. עץ שבו בוחרים ומסמנים את אחד הקודקודים נקרא עץ עם שורש, ואז אפשר לראות אותו כצומח ועולה מן השורש הזה, כמו אילן יוחסין – לכל קודקוד פרט לשורש יש "הורה" (הקודקוד שבא מיד לפניו בדרך מן השורש) ו"בנים" (הקודקודים שבאים מיד אחריו כשמתרחקים מן השורש). בתמונה מוצג עץ שהשורש שלו הוא צומת 6, והעלים שלו הם הצמתים 1, 2 ו־3.
הגדרות שקולות

יהי  G גרף לא מכוון פשוט (ללא קשת מקודקוד לעצמו). כל התנאים הבאים יכולים לשמש כהגדרות לעץ:
G הוא גרף קשיר ואין בו מעגל פשוט.
ב- G אין מעגל פשוט, אך אם נוסיף לו קשת אחת, ייווצר בו מעגל פשוט.
G הוא גרף קשיר, אך אם נגרע ממנו קשת אחת, יפסיק להיות קשיר.
בין כל שני צמתים ב- G מקשר מסלול פשוט יחיד.
אם ל- G יש מספר סופי (שנסמנו  n) של צמתים, אז התנאים דלעיל שקולים גם לתנאים:
G הוא גרף קשיר ויש בו  n-1 קשתות.
ב- G אין מעגל פשוט, ויש בו  n-1 קשתות.
מושגים

שורש – בגרפים מכוונים, שורש הוא צומת שקיים מסלול ממנו לכל צומת אחר בגרף.
רב-עץ – או עץ מכוון – גרף מכוון שגרף התשתית שלו הוא עץ, ושאת אחד מצמתיו ניתן לסמן כשורש העץ, כך שיש מסלול מהשורש לכל צומת בעץ. בהינתן עץ לא מכוון, ניתן להפוך אותו לעץ מכוון על ידי בחירה שרירותית של אחד הצמתים בתור שורש, ובחירת הכיוון שעל הקשתות בצורה שתאפשר מעבר מהשורש לכל צומת בעץ.
עץ מושרש – עץ שקיים בו שורש.
עומק של צומת – מספר הקשתות במסלול בין השורש לצומת.
אב ובן – צומת  v הוא האב של  w ו- w הוא הבן של  v אם ורק אם ישנה קשת ביניהם ועומקו של   v קטן באחד מעומקו של  w.
עלה – בגרף מכוון, צומת שאין לו בנים. בגרף לא-מכוון, צומת שהדרגה שלו קטנה או שווה 1.
קודקוד פנימי – צומת שיש לו בנים.
אב קדמון וצאצא – צומת  v הוא האב הקדמון של  w ו- w הוא הצאצא של  v אם ורק אם  w הוא הבן של  v או ש- w הוא בן של צאצא של  v.
גובה של צומת – מספר הקשתות במסלול הארוך ביותר בין הצומת לאחד הצאצאים שלו.
גובה העץ – מספר הקשתות בין השורש לבין העלה שנמצא במסלול הארוך ביותר.
תת עץ – בהינתן עץ  T, תת-עץ שלו הוא עץ שצמתיו הם צומת  v וצאצאי   v מהעץ  T כאשר  v הוא שורשו. הקשתות של תת-העץ הם הקשתות מהעץ  T שעוברות בין הצאצאים והקשתות בין הצאצאים ל v.
יער – גרף חסר מעגלים. ניתן לראות יער בתור איחוד זר של עצים (ומכאן שמו).
עץ פורש – עץ המוכל בגרף  G וכולל את כל הצמתים שלו.
מושגים > עץ בינארי

עץ ייקרא עץ בינארי אם הוא מקיים את כל התכונות הבאות:
דרגת היציאה של כל קודקוד בעץ היא לכל היותר 2 (במילים אחרות: לכל צומת יש לא יותר משני צאצאים – צמתים שיש קשת ממנו אליהם).
קיים קודקוד אחד ויחיד שדרגת הכניסה שלו היא 0 (קודקוד זה ייקרא שורש העץ).
עצים פילוגנטיים

עץ פילוגנטי (מופשט) הוא עץ בינארי עם קשתות במשקל אי שלילי, המייצגות יחידות שעוברות שינויים יחד. עצים כאלה משמשים למידול תהליכים אבולוציוניים, כגון ההתפצלות הפילוגנטית של בעלי החיים, מיקרו-אבולוציה של נגיפי שפעת, כתבי יד המועתקים זה מזה עם שגיאות, וכדומה. עצים יכולים להיות מושרשים, במקרה שבו מניחים המצאות של ״אב קדמון״ משותף, או לא מושרשים. עץ מושרש שבו המרחק מהשורש לכלל העלים זהה נקרא עץ אולטרמטרי.
הבעיה המרכזית בתחום הפילוגנטיקה היא שחזור העץ ממידע על העלים שלו. קבוצת אלגוריתמים מרכזית מחפשת למצוא עץ בהסתמך על מרחק בין זוגות של עלים, וקבוצה נוספת מחפשת להביא למינימום את החלפת התכונות לאורך הענפים (היוריסטיקה פרסימונית).
ארכי הקשתות של העץ מגדירים מטריקה על קבוצת העלים שלו. בהינתן מטריקה על קבוצת קודקודים, תנאי האדטיביות (תנאי ארבעת הקודקודים Buneman, 1974) הוא תנאי הכרחי ומספיק לכך שהמטריקה ניתנת למימוש על ידי עץ פילוגנטי שאלו הם עליו: נדרש כי לכל ארבעה קודקודים i,j,k,l, מבין שלושת הסכומים  d(i,j)+d(k,l),  d(i,k)+d(j,l) ו- d(i,l)+d(j,k), המקסימום מתקבל לפחות פעמיים.
אלגוריתמים לשחזור עצים פילוגנטיים יכולים לשמש גם לקלאסטרינג, כאשר האשכולות נבחרים מתוך הפיצולים הראשיים בעץ.
ראו גם

מבנה נתונים
תרשים עץ (הסתברות)
| נושאים בתורת הגרפים |
| --- | --- | --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |  |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |  |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |  |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |  |
הערות שוליים

↑  הבחירה שרירותית. אפשר לבחור כל אחד מהקודקודים כשורש.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548784505171  GND: 4004849-4  LCCN: sh85137259  NKC: ph127444
אלחנן סלע

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  3 בינואר 1924 ברלין, גרמניה
 פטירה:  11 ביוני 1999  (בגיל 75)
 תאריך עלייה:  1947
 מדינה:  ישראל 
 השתייכות:  צרפת החופשית צרפת החופשית  צבא הגנה לישראל
 דרגה:    תת-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד חטיבה 520  נספח צבאי בתאילנד
 עיטורים
 צלב המלחמה, צלב המערכה (Croix du combattant), צלב ההתנדבות (Croix du combattant volontaire), מדליה קולוניאלית, אות לגיון הכבוד, כוכב הארד
 
אלחנן סלע (3 בינואר 1924 – 11 ביוני 1999) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, פיקד על חטיבה 520 במלחמת ששת הימים והיה נספח צבאי בדרום-מזרח אסיה.
חייו

סלע (במקור ארמנד רוטנברג) נולד בברלין שבגרמניה, בנם של לאה ואביגדור (יהודה). בנעוריו נשלח להתגורר עם דודתו בצרפת. במלחמת העולם השנייה הצטרף לצבא צרפת במטרה להצטרף לצבא צרפת החופשית. יחד עם כמה מעמיתיו ערק מהצבא וברח מצרפת דרך הרי הפירנאים, הוא נתפס על ידי הספרדים ונכלא. מספרד עבר לאנגליה שם הצטרף לצבא צרפת החופשית, עבר קורס צניחה, קורס מ"כים וקורס קצינים. פיקד על מחלקה בקרבות בתוניסיה, צנח עם יחידתו בסיציליה ונלחם בקרבות הרי הווז', הריין עד לשחרור צרפת. הוא מונה למפקד פלוגה בחיל האוויר הצרפתי, נשלח לצפון וייטנאם שם נלחם בכוחות הצבא היפני הקיסרי. על גבורתו במלחמה זכה בעיטורים שונים בהם צלב המלחמה, צלב המערכה (Croix du combattant), צלב ההתנדבות (Croix du combattant volontaire), מדליה קולוניאלית, ואות לגיון הכבוד מצרפת וכוכב הארד מארצות הברית.
ב-1947 עלה לארץ ישראל, הוא הצטרף לכוחות ההגנה וליווה שיירות. במלחמת העצמאות פיקד על פלוגה בחטיבת כרמלי, היה מדריך בקורס הראשון של מפקדי פלוגות בגייסות השריון ופיקד על יחידת הסיור 17 בחטיבה 7. במלחמת סיני פיקד על גדוד מילואים 19 בחטיבה 27, הגדוד הורכב מפלוגת טנקי AMX-13 ופלוגת חרמ"ש. במלחמה כבש הגדוד את מתחם הג'יראדי ואל עריש והגיע עד גדות תעלת סואץ. שירת כמדריך בבית הספר לפיקוד ומטה.
במלחמת ששת הימים פיקד על חטיבה 520 שלחמה בגזרה המצרית. החטיבה נכנסה ללחימה בגזרת חצי האי סיני בבוקר ה-6 ביוני 1967, בציר ההתקדמות של אוגדה 38 כשהיא נלחמת מול כוחות שריון מצרי באזור אבו עגילה ולאחר מכן לחמה גם בג'בל ליבני. ב-7 ביוני השתלטה החטיבה על "מתחם אביריק" כחלק ממתחמי המצרים במזרח סיני. ב-8 ביוני יצאה החטיבה בתנועה מהירה לכיוון מעבר המיתלה, שם הצליחה לשבור את מאמץ ההגנה של האויב ולהגיע עד רדת החשיכה עד לתעלת סואץ. כוח מהחטיבה יצא לסייע לכוחות צנחנים באזור ראס סודר. במהלך המלחמה הודח סלע על ידי מפקד האוגדה, אברהם יפה, והוחלף על ידי סגנו, ג'קי אבן.
ב-1969 מונה לנספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון בתאילנד, הפיליפינים, קוריאה הדרומית וכיהן בתפקיד עד אוגוסט 1973. במלחמת יום הכיפורים שירת כסגן מפקד אוגדה 440. בהמשך שירת כממונה על הכוונת יחידות הביקורת הפנימית ביחידת מבקר מערכת הביטחון.
אלחנן נישא לרות סלע, פסלת וסופרת ילידת חיפה. יחד הביאו לעולם את בנם ערן.
לאחר שסבל ממחלת הסרטן, שם קץ לחייו ב-1999. הובא למנוחות בבית העלמין ירקון .
לקריאה נוספת

זאב שיף ואיתן הבר, לקסיקון לביטחון ישראל, הוצאת זמורה-ביתן, 1976, עמ' 384.
יטבת פייראיזן, מורה הדרך הצרפתי, במחנה
הערות שוליים

↑  אורי בן ארי, "נוע נוע סוף.", מערכות, 1998, עמ' 126
סיסי ואן מרקסוולט

| --- | --- |

 לידה:  24 בנובמבר 1889 Oranjewoud, הולנד 
 פטירה:  31 באוקטובר 1948 (בגיל 58) בוסום, הולנד 
 שם לידה:  Setske de Haan 
 מדינה:  ממלכת ארצות השפלה 
 מקום קבורה:  Zorgvlied 
 שם עט:  Cissy van Marxveldt 
 בן או בת זוג:  Leon Beek 
 
סצקה דה האן (בהולנדית: Setske de Haan‏; 24 בנובמבר 1889 – 31 באוקטובר 1948), הידועה יותר בשם העט שלה "סיסי ואן מרקסוולט" (Cissy van Marxveldt), הייתה סופרת ילדים הולנדית. התפרסמה בעיקר בשל סדרת הספרים "יופ טר הול" שכתבה. נודעה גם בשל השפעתם של ספריה על אנה פרנק.
ביוגרפיה

סצקה דה האן נולדה ב-24 בנובמבר 1889 באורנייוָאאוּט (אנ'), כפר במחוז פריסלנד בהולנד. היא נודעה כתלמידה גרועה מאוד בבית הספר, ולא הצליחה לגשת לבחינות הסיום. ב-1908 היא נסעה לבריטניה כאו-פר, ולאחר כמה חודשים נרשמה ללימודים בפנימייה בבאת'. ב-1909 היא חזרה להולנד, וניסתה לעבוד ככתבת, אולם החליטה שהתפקיד אינו מתאים לה. ב-1912 היא עברה לגור באמסטרדם שם סיימה את לימודי הקצרנות שלה. היא החלה לעבוד כקצרנית בבית מסחר, וב-1915 החלה לפרסם סיפורים קצרים בכתבי עת תחת השם הבדוי "סיסי ואן מרקסוולט".
ב-1916 היא נישאה לאיש הצבא ליאון בק. בסוף אותה שנה נולד בנם הראשון, וב-1920 בנם השני. בהמשך פרש ליאון מחיי הצבא ונכנס לעסקי הטקסטיל. ב-1927 הוא קיבל עבודה בסניף דה ביינקורף באמסטרדם. היא פרסמה את הספר הראשון שלה - Game and set! ב-1917, ובהמשך אותה שנה היא כתבה ספר נוסף. ספריה הראשונים לא נהנו מהצלחה, אולם בשנת 1919 היא נענתה להצעת מגזין והחלה בכתיבת הסדרה "יופ טר הול". הסדרה כללה במקור 4 ספרים. בסדרה זו מתוארים חייה של נערה בת למשפחה מבוססת מאמסטרדם בשם יופ טר הול. הסדרה עוקבת אחר התבגרותה, נישואיה, לידת ילדיה ומעורבותה במפעלי צדקה. הסדרה זכתה לפופולריות רבה בהולנד, בשל סגנונה הקליל והמודרני יחסית. בין מעריצותיה נמנתה גם הנסיכה יוליאנה.
ב-1927 היא פרסמה רב-מכר נוסף - Zomerzotheid. מרבית ספריה מאופיינים בסגנון העליז והקליל של שנות העשרים הסוערות. אולם בעקבות השפל הגדול הפך סגנונה לרציני יותר. במהלך מלחמת העולם השנייה, נכבשה הולנד בידי גרמניה הנאצית. בעלה היה ככל הנראה חלק מהמחתרת ההולנדית, והוא נעצר בידי הגרמנים ב-1943. ב-1944 הוא הוצא להורג, אולם עובדה זו לא נודעה לה מעולם, והיא המשיכה לנסות לאתר אותו עד מותה. ב-1946 היא פרסמה ספר המשך לסדרת יופ טר הויל אשר אותו הקדישה לבעלה. הספר עוסק בבתה של יופ טר הויל החברה בהתנגדות ההולנדית לנאצים. עם זאת, ספר זה נשכח כמעט לחלוטין. דה האן נפטרה ב-21 באוקטובר 1948.
ספריה של ואן מרקסוולט אינם נחשבים לספרות מופת הולנדית אך היו פופולריים בקרב נערות ונשים הולנדיות צעירות החל משנות ה-20 של המאה ה-20 ועדיין נמכרים לקהל של נשים צעירות במספרים לא מבוטלים. בין מעריצותיה המפורסמות של סיסי ואן מרקסוולט נמנתה אנה פרנק, אשר קראה את כל סדרת יופ טר הול בטרם נכנסה למחבוא שלה, והמשיכה לקרוא אותה ואת שאר ספריה של ואן מרקסוולט במחבוא. ביומנה המפורסם היא מציינת: "סיסי ואן מרקסוולט כותבת נהדר. בטוח שאתן גם לילדים שלי לקרוא אותה". מחקרים מראים את ההשפעה של ספריה של ואן מרקסוולט על יומנה של אנה פרנק הן במבנה והן בתוכן. הדמות שאליה פונים המכתבים ביומן, "קיטי" מבוססת על דמות מתוך יופ טר הול, ובגרסה המקורית של היומן (טקסט א') אף היו מכתבים המיועדים לדמויות אחרות בסדרה (למעט יופ עצמה).
הערות שוליים

↑  אנה פרנק, יומן, הוצאת דביר, 2007. עמ' 61.
↑  Berteke Waaldijk. Reading Anne Frank as a woman. Women's Studies International Forum Volume 16, Issue 4, July–August 1993, Page 332
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb17749527r (data)  BPN: 01724426  GND: 172250994  ISNI: 0000 0001 2018 6066  LCCN: n2018067081  NLA: 35857083  NTA: 070738556  Trove: 1118347  VIAF: 263475551   WorldCat (עם VIAF): 263475551
עופר אשד

| --- | --- |

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן. נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
 לידה:  24 בנובמבר 1942 חולון, פלשתינה (א"י)
 פטירה:  23 ביוני 2007 (בגיל 64)
 עמדה:  פורוורד
 גובה:  1.96 מטר
 קבוצות כשחקן
 1958–1972   1972–1974   1974–1975   1975–1978:  הפועל חולון   הפועל תל אביב   מכבי חולון   בית"ר תל אביב
עופר אשד (24 בנובמבר 1942– 23 ביוני 2007) היה כדורסלן ישראלי ששיחק שנים רבות עבור הפועל חולון, בנוסף למספר שנים בהפועל תל אביב ובבית"ר תל אביב, וכן שיחק עבור נבחרת ישראל. אשד התנשא לגובה של 196 סנטימטרים ושיחק בעמדת הפורוורד. אשד נמצא במקום השלישי במספר הנקודות שקלע בליגת העל בכדורסל בכל הזמנים, אחרי מיקי ברקוביץ' ודורון ג'מצ'י.
קריירה מקצוענית > הפועל חולון

נולד בחולון לבתיה ולדוב, אשד שיחק כדורסל בצעירותו בקבוצת הכדורסל של בית הספר על שם ביאליק בחולון ומאוחר יותר בתיכון חדש בתל אביב. באותם זמנים היה חבר "התנועה המאוחדת". בגיל 14 וחצי, עשה את צעדיו הראשונים בקבוצת הכדורסל הבוגרת של הפועל חולון ושבר את שיא הכדורסלן הצעיר ביותר בליגת העל, שיא שלא נשבר עד היום. בגיל 15 שנים וחמישה ימים קלע אשד את סל הבכורה שלו במדי הפועל חולון בליגה הבכירה, ובכך היה לצעיר קולעי הסלים בכל הזמנים בליגה הראשונה בכדורסל הישראלי. במשחק זה, בו קלע אשד 3 נקודות, ניצחה חולון את הפועל אשדות-יעקב, 63 : 36. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת הופיע בשבעה מ-22 משחקי הקבוצה. לעומת זאת, בעונתו השנייה, עונת 1958/59, הופיע בכל 22 משחקי הקבוצה, קלע 10 נקודות והוריד 4 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בעונת 1958/59, אשד העמיד ממוצע של 15.3, ובגיל 18 בלבד, בעונת 1959/60, הפך לכוכב הבלתי מעורער של הקבוצה, והיה למלך הסלים של העונה בקבוצה עם 17.5 נקודות בממוצע למשחק. בתואר מלך הסלים העונתי של הקבוצה החזיק אשד משך 14 עונות עד לעזיבתו את הקבוצה בתום עונת 1972/73. ימיו בחולון היו ימי הזוהר של הקבוצה, לאחר שחולון עמדה מול קבוצות הפאר מתל אביב בכבוד רב ונאבקה עמן על תוארי האליפות והגביע. בצבא שירת בנח"ל בתפקיד חובש, ונכלל בנבחרת צה"ל בכדורסל. בשנת 1992 הוענק לו התואר יקיר העיר חולון.
קריירה מקצוענית > הפועל תל אביב

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
קריירה מקצוענית > סיום הקריירה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
לאחר הפרישה

בשנת 1998 הוענק לאשד תואר יקיר העיר חולון.
ראו גם

ישראל במשחקי אסיה
הערות שוליים

↑  רשימת קלעי כל הזמנים, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
↑  אשד עופר ז"ל באתר עיריית חולון
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1961 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 לוסטיג •  3 שלף •  4 ברקון •  5 חמו •  6 אשד •  7 קמינסקי •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 פריש • 10 הופמן • 11 חזן • 12 דר • מאמן: רוזין  |  1 כהן-מינץ •  2 לוסטיג •  3 שלף •  4 ברקון •  5 חמו •  6 אשד •  7 קמינסקי •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 פריש • 10 הופמן • 11 חזן • 12 דר • מאמן: רוזין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1963 (מקום תשיעי) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 גוט •  7 דר •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 בן זאב • 10 הופמן • 11 חזן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: רוזין  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 גוט •  7 דר •  ‏8‏ ‏קליין‏‏  •‏ 9 בן זאב • 10 הופמן • 11 חזן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: רוזין  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1965 (מקום שישי) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 פרייטג • 10 הופמן • 11 חזן • 12 שטרקמן • 13 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 חמו •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 פרייטג • 10 הופמן • 11 חזן • 12 שטרקמן • 13 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - משחקי אסיה בכדורסל 1966 (מקום ראשון) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 אבידן •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 מזרחי • 11 שטרקמן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 שלף •  4 לובצקי •  5 אבידן •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 מזרחי • 11 שטרקמן • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1967 (מקום שמיני) |
| --- | --- | --- |
|  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  |  1 כהן-מינץ •  2 אשד •  3 טייכנר •  4 וולד •  5 אבישר •  6 דר •  7 גוט •  ‏8‏ ‏קמינסקי‏‏  •‏ 9 דקל • 10 הופמן • 11 שטרקמן • 12 שטרן • מאמן: שלח  | ישראל |
| ‏‏נבחרת ישראל‏ - אליפות אירופה בכדורסל 1969 (מקום אחד עשר) |
| --- | --- | --- |
|  1 טייכנר •  2 אשד •  3 לישינסקי •  4 דורי •  5 בוכבינדר •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏דקל‏‏  •‏ 9 קמינסקי • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  |  1 טייכנר •  2 אשד •  3 לישינסקי •  4 דורי •  5 בוכבינדר •  6 נוימרק •  7 שטרקמן •  ‏8‏ ‏דקל‏‏  •‏ 9 קמינסקי • 10 מרזל • 11 טורנשיין • 12 זייגר-זוהר • מאמן: שלח  | ישראל |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987008500090505171  VIAF: 6520159035174501380009   WorldCat (עם VIAF): 6520159035174501380009
נהרג בפעילות מבצעית

בית העלמין הצבאי בקריית שמונה. כל החללים הקבורים בבית הקברות מוגדרים צבאית ככאלו שנהרגו בפעילות מבצעית.
בית הקברות הצבאי והאנדרטה האמריקניים בנורמנדי
נהרג בפעילות מבצעית הוא מונח המתאר אבדות בנפש הקשורות למילוי תפקיד בכוחות הביטחון.
ההגדרה כוללת לוחמים ותומכי לחימה שנהרגו בעת קרב או פעולה צבאית. לצד שמו של אדם שנהרג בפעולה במהלך מבצע מוסיפים סימן † (דקר) כדי לציין את מותו באותו אירוע או אירועים.
ההגדרה "נהרג בפעילות מבצעית" מציינת אדם שנהרג בפעולה בשדה הקרב ואילו "מת מפצעיו" מתייחסת למישהו שהספיק להגיע למתקן ולקבל טיפול רפואי אך מת.
הגדרה נוספת היא "לכאורה נהרג בפעילות מבצעית". מונח זה משמש לחייל שלא נמצא לאחר שוך הקרב, וסביר להניח שלא שרד. הגדרה זו אופיינית לקרבות ימיים או קרבות בסביבה עוינת אחרת שבה קשה להתחקות אחר גופות ולזהותן. הגדרה זו הייתה בשימוש נפוץ במלחמת העולם הראשונה, במהלכה נשלחו צבאות לשדות קרב מנותקים לוגיסטית.
בנאט"ו

בנאט"ו משמש המונח "מת מפצעיו בפעילות מבצעית" (DWRIA,‏ Died of Wounds Received in Action) והגדרתו היא: לוחם שנהרג או מת עקב פציעותיו או סיבות אחרות לפני שהגיע למתקן טיפול רפואי או שקיבל עזרה מחיילים אחרים.
בארצות הברית

בארצות הברית משמש המונח "נהרג בפעילות מבצעית" (באנגלית: Killed in action) כדי לתאר אבדות בנפש של לוחמים או כוח אדם שנגרמו על ידי כוחות אויב או בשוגג על ידי כוח עמית בעיצומו של קרב.
בישראל

בישראל, חיילים שנהרגו מידי האויב הם בין האבדות בנפש הנכללות במונח "חלל מערכות ישראל", שכולל כל מי שמת במהלך שירותו או כתוצאה משירותו, ללא תלות בנסיבות המוות. המונח "נפל בקרב" מציין את אלה שנהרגו בפעילות מבצעית.
בצרפת

בצרפת משתמשים במונח: Tué à l'ennemi (בתרגום חופשי: "נהרג על ידי האויב"). חייל יוגדר כך אם גופתו פונתה וזוהתה, או אם שני עדים מהלחימה העידו שאכן נהרג. אחרת, חייל שלא שב מוכרז כנעדר.
ראו גם

שבוי
נפגע
הערות שוליים

↑  Cihan ir AK~iT, AAP-06, NATO Glossary of terms and definitions, NATO Glossary of terms and definitions, 3.3.12, עמ' 123
↑  killed in action, U.S. Department of Defense Dictionary, ‏27.9.12 (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4293571-4
על גבעות מנצ'וריה

גלויה שהונפקה לרגל 130 להיוולדו של שטרוב
על גבעות מנצ'וריה
על גבעות מנצ'וריה (ברוסית: На сопках Маньчжурии נהגה כנָה סוֹפְּקָךְ מַנְצְ'ז'וּרִי) הוא ואלס שהולחן על ידי איליה אלכסייביץ' שטרוב ב-1906 על החיילים שנפלו במלחמת רוסיה–יפן. הגרסה המקורית כתובה בדו מינור אך לרוב הוואלס מבוצע בפה מינור.
היסטוריה

שמו המקורי של הואלס היה "גדוד מוקשנסקי על גבעות מנצ'וריה", על שם התקלות במהלך קרב מוקדן, שהיה הקרב היבשתי האחרון במלחמה. גדוד הרגלים של מוקשנסקי היה מוקף בכוחות יפנים אחד עשר ימים שבמהלכם הגדוד איבד רבים מחייליו. שטרוב שירת בגדוד כמנהל הלהקה, והלחין את הואלס שכחזר מהמלחמה. בזמן שגדודו הגיע לסמרה בדרום מערב רוסיה, הוא פגש את אוסקר קנאובה (1866–1920). שהיה בעל חנות מוזיקה מקומית, שעזר לשטרוב לפרסם את היצירה ולהגן עליה בזכויות יוצרים.
"על גבעות מנצ'וריה" זכה להצלחה עצומה וקנאובה התגאה בכך שפרסם שמונים ושתיים מהדורות שונות של הואלס. זמן לא רב אחרי פרסום הואלס כתב המשורר הרוסי סובייטי סטפן פטרוב מילים חדשות לשיר, שהגדילו את הצלחתו אפילו עוד יותר. המילים המקוריות עסקו בחיילים שנפלו במלחמה, אבל נכתבו הרבה שורות חלופיות לשיר במהלך השנים, במיוחד במלחמת העולם השנייה. השיר היה גם מאוד מפורסם במהלך מלחמת העולם הראשונה. הוא אפילו הגיע לפיוט הספרדי "חי ונעלם". לשיר ביידיש דער גענעראַל (הגנרל), העוסק בחגיגות ביום שאחרי תבוסת גרמניה הנאצית. בוצע על אקורדיון בפרק השלישי בעונה השנייה של "שטיסל" ונעשה בו שימש בסרטים "אורגה" ו"מצודת ברסט".
מילות השיר

שֶׁקֶט סָבִיב, אוֹבֵךְ עַל הַגְּבָעוֹת, מִבֵּין עָבִים יָרֵחַ מַשְׁקִיף לוֹ, עַל מַצֵבוֹת אִלְמוֹת. לֹבֶן צְלָבִים, הַגִּבּוֹרִים נָמִים וְרַק צְלָלִים-רוּחוֹת הֶעָבָר, אֶת הָחֲלָלִים פּוֹקְדִים. שֶׁקֶט סָבִיב, הָעֲרָפֶל נָמוֹג, בַּגְּבָעוֹת שֶׁל מַנְצ'וּרִיָה הַגִּבּוֹרִים, אַךְ בֶּכִי שָׁם לֹא שׁוֹמְעִים. בְּכִי לָךְ, בְּכִי לָךְ, אֵם וּמוֹלֶדֶת, בְּכִי עַל בְּכִי כַּלָּה צְעִירָה, כְּאִישׁ אֶחָד נְבַכֶּה אֶת כֻּלָּם וְאֶת מָר גּוֹרָלָם הַמְּקֻלָּל. תְּנוּ לַנָּמִים, תְּנוּ לָהֶם לַחֲלוֹם, מְנוּחָה נְכוֹנָה לָכֶם גִּבּוֹרִים, דְּגוּלֵי אֶרֶץ הָרוּסִים. נְפַלְתֶּם עֲבוּר אִמָּא רוּסְיָה, נֶאֶסַפְתֶם אֶל הָאָבוֹת, יוֹם עוֹד יָבוֹא וְנִקּוֹם אֶת הָדָם וְנֵדַע לֹא לָשָׁוְא הָאוֹבְדָן. שֶׁקֶט סָבִיב, אוֹבֵךְ עַל הַגְּבָעוֹת, מִבֵּין עָבִים יָרֵחַ מַשְׁקִיף לוֹ, עַל מַצֵבוֹת אִלְמוֹת
.
ראו גם

שירי מלחמת העולם הראשונה
קרב מוקדן
מלחמת רוסיה–יפן
הערות שוליים

↑  "On the Hills of Manchuria". How to Waltz, born in the stockade, began to Russia superhits?, web.archive.org, ‏2012-03-30
↑  Ilya Shatrov, On the Hills of Manchuria, Waltz, web.archive.org, ‏2016-03-07
↑  רוני איש רן, ‏"חי ונעלם" - הפלישה האשכנזית לבקשות, באתר כיכר השבת, 10 במרץ 2017
1 2  דוד אסף, עונג שבת (עונ"ש): גלגולו של ניגון: מפסגות מנצ'וריה אל פינת בית הכנסת, באתר עונג שבת (עונ"ש), ‏יום שבת, 26 בפברואר 2011
↑  דוד ברון, זו אותה המנגינה, באתר ישראל היום, 19 בדצמבר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 1548149c-097c-466f-959f-8edcacb37925 
ריקוד ואלס
אלדד אוארבך

| --- | --- |

 לידה:  9 בינואר 1914 וינה אוסטריה אוסטריה
 פטירה:  27 במאי 2003 (בגיל 89)
 תאריך עלייה:  1925
 מדינה:  ישראל 
 כינוי:  "בן יהודה"
 השתייכות:   ההגנה  צבא הגנה לישראל
 תקופת הפעילות:  1934–1952 (כ־18 שנים)
 דרגה:    סגן-אלוף
 תפקידים בשירות
 מפקד גדוד א' בחי"ש תל אביב, מפקד גדוד 54 בחטיבת גבעתי, קצין מבצעים בחטיבת קרייתי
 פעולות ומבצעים
 מלחמת העצמאות, מבצע נחשון
 תפקידים אזרחיים
 מקים מפעל "בת אור", מורה
 
אלדד אוארבך (9 בינואר 1914 - 27 במאי 2003) היה מפקדו הראשון של גדוד 54 בחטיבת גבעתי במלחמת העצמאות ותעשיין ישראלי.
קורות חיים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו.  ניתן להרחיב על תקופת הפיקוד על הנודדת הצעירה ועל מפעל בת אור.
קורות חיים > ההגנה וצה"ל

אלדד אוארבך נולד בווינה, ועלה ארצה ב-1925 בהיותו בן 11.למד בבית הספר למסחר (לימים "גאולה"). שם התאהב בסוניה שלימים תהיה אשתו. ב-1934 התנדב להגנה, ועמד בראש אחת היחידות של "הנודדת הצעירה". כשהוקם החי"ש בתל אביב, התמנה למפקד פלוגה ב' שהגנה על מקוה ישראל, ולאחר מכן התמנה למפקד גדוד, ונודע בכינויו "בן יהודה".
לאחר כ"ט בנובמבר 1947, נשלחו יחידות מהגדוד להגן על בן שמן, על קו המים בנגב ולסייע לירושלים הנצורה.
במבצע נחשון הקים גדוד עתודה בחופזה והוזעק לסייע לגדוד אחר, בפיקודו של חיים לסקוב. בלחץ הבריטים נסוג הכוח שלו, והוא כתב בזעם למפקד המבצע, שמעון אבידן:
אימון 70 אחוזים מהטוראים הוא גרוע. אסור היה לשולחם. הרבה אנשים קיבלו הלם וישבו ככבשים מובלים לטבח.
עם הקמת חטיבת גבעתי, נהפך הגדוד לגדוד 54. הפיקוד לגדוד עבר לידי צבי צור, ואלדד עבר לשמש קצין המבצעים של חטיבת קרייתי.
קורות חיים > תעשייה

עם שחרורו של אלדד מצה"ל בדרגת סגן-אלוף, הקים יחד עם אחיו יואב מפעל למצברי עופרת בשם "בת אור". שנים לאחר שהמפעל נסגר, על שטחו הוקם מגדל עסקים "מגדלי אור", ברמת החי"ל.