stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הפקת מימן
אתגרים בהפקת מימן

על אף הפוטנציאל העצום של מימן כמקור אנרגיה נקי וכחומר גלם, ניצבים מספר אתגרים בדרך למעבר נרחב לכלכלת מימן.
הפקת מימן ירוק יקרה כיום משמעותית מדלקים מאובנים. ייצור מימן מאנרגיה מתחדשת עשוי לעלות פי כמה מייצורו מגז טבעי, והפער הכלכלי הזה מעכב את אימוץ המימן הנקי.
מימן הוא גז קל במיוחד – צפיפות האנרגיה לנפח שלו נמוכה פי כמה ממקורות דלק אחרים. בגז בלחץ אטמוספירי, תכולת האנרגיה של מימן היא כ־10 מגהג'ול בלבד למטר מעוקב, לעומת כ־36 מ"ג למ"ק של מתאן ותכולות אנרגיה גבוהות אף יותר בדלקים נוזליים. לכן, כדי לאחסן מימן באופן יעיל יש לדחוס אותו ללחצים גבוהים (לעיתים 700 בר בכלי רכב) או לקרר לנקודת הרתיחה שלו (ולהגיע למימן נוזלי ב־℃253). שתי השיטות יקרות ודורשות אנרגיה: דחיסה דורשת חשמל, והנזלה מאבדת כ־30% מתכולת האנרגיה בקירור. בנוסף, מימן הוא גז מאכל שיכול לחדור ולהחליש פלדות (תופעת התפצלות מימן), דבר שמחייב שימוש בחומרים מיוחדים במיכלים וצינורות. פתרונות כמו אחסון מימן בחומרים כימיים (אמוניה, מתנול, LOHC) או במוצקים (הידרידים) נמצאים בפיתוח, אך טרם הבשילו באופן מלא לשימוש רחב.
מעבר לכלכלת מימן דורש הקמה של רשת תשתיות חדשה או הסבה של קיימות. יש צורך במתקני ייצור מבוזרים או מרוכזים של מימן ירוק, בצינורות או באמצעי שינוע (מכליות גז, מכולות למימן נוזלי או אמוניה), ובתחנות תדלוק למימן לכלי רכב. מרבית צנרת הגז הטבעי הנוכחית יכולה לשאת מימן רק בשיעור תערובת מוגבל, אחרת נדרשת החלפה להתאמה ללחצים גבוהים ולקורוזיביות. פריסת תחנות תדלוק מימן גם היא בחיתוליה ברוב המדינות. מעבר לכך, היבטי בטיחות מציבים אתגר: מימן דליק ונפיץ בטווח ריכוזים נרחב באוויר, ודליפות קשות לזיהוי (הוא גז שקוף, חסר ריח וצבע, והוא בוער בלהבה כמעט בלתי־נראית). לפיכך, דרושים תקני בטיחות מחמירים, חיישני זיהוי ותכנון זהיר למניעת תאונות במערכות מימן.
על אף שמימן כאנרגיה נקי מפליטות פחמן בשימוש, ייתכנו השפעות אקולוגיות עקיפות. למשל, ייצור מסיבי של מימן ירוק יצריך כמויות גדולות של מתכות נדירות עבור אלקטרולייזרים (פלטינה, אירידיום) ותאי דלק, דבר המעורר חשש לזמינות חומרים ולנזק סביבתי בכרייה. כמו כן, דליפות מימן לאטמוספירה עלולות להשפיע על כימיית האטמוספירה (מימן עשוי להגיב בגובה ולהאריך את משך החיים של מתאן וגזי חממה אחרים באטמוספירה). תחומים אלו נחקרים כדי לוודא שהשפעתם אינה משמעותית, אך מצריכים תשומת לב ברגולציה עתידית.
שימושים של מימן > שימושים תעשייתיים

בשל תכונותיו הכימיות, מימן משמש כחומר גלם וכחומר מסייע במגוון תהליכים תעשייתיים. השימוש התעשייתי הבולט ביותר הוא בייצור אמוניה ( {\ce {NH3}}) בתהליך הבר-בוש, בו מימן מגיב עם חנקן בלחץ גבוה ליצירת אמוניה – תרכובת המשמשת בעיקר לדשנים חנקתיים ובעלת חשיבות רבה בעולם המודרני. ייצור האמוניה צורך למעלה מ־30 מיליון טון מימן בשנה, ומהווה פלח משמעותי מהביקוש העולמי למימן. שימוש מרכזי נוסף הוא בזיקוק נפט: בבתי זיקוק משתמשים במימן לתהליכים כמו הידרו-קרקינג (אנ') (פיצוח מולקולות כבדות לדלקים קלים יותר) והידרו-דסולפוריזציה (אנ') (סילוק גופרית מדלקים על ידי מימן). כ־38 מיליון טון מימן בשנה משמשים בממוצע בתעשיית הזיקוק.
בנוסף, מימן נדרש בייצור מתנול ( {\ce {CH3OH}}) על ידי תגובת מימן עם פחמן חד־חמצני  {\ce {CO}} או דו־חמצני  {\ce {CO2}}; חלק מתעשיית המתנול בעולם מסתמכת על מימן ממקורות חיצוניים (כתריסר מיליון טון מימן בתערובת גז סינתזה נצרכו לכך ב־2018).
בתעשיית הפלדה המודרנית מתחילה חדירה של מימן כתחליף לפחמן בתהליך חיזור ישיר של ברזל (DRI), שבו משתמשים במימן כחומר מחזר להפקת ברזל מתכתי מעפרות ברזל, במקום פחם/קוק. תהליכים אלה, המצויים בחוד החנית, יכולים להפחית דרסטית את פליטות הפחמן הדו־חמצני בענף הפלדה, ופרויקטי פיילוט באירופה (כגון HYBRIT בשוודיה) מדגימים פלדה "ירוקה" המבוססת על מימן כמחזר. עוד תחום הוא תעשיית המזון – מימן משמש בהידרוגנציה של שמנים צמחיים (הפיכתם למוצקים כמו מרגרינה), ובתעשייה הפארמצבטית לחיבור קבוצות כימיות (ריאקציות הידרוגנציה שונות). גם בתעשיית האלקטרוניקה ובייצור זכוכית מימן משמש ליצירת אטמוספירה מחזרת בתנורים למניעת התחמצנות.
שימושים של מימן > שימושים באנרגיה

השימוש במימן כדלק אנרגטי צובר עניין בעיקר בהקשר של הפחתת פליטות וגיוון מקורות האנרגיה.
שימושים של מימן > שימושים באנרגיה > תאי דלק

אחד היישומים המרכזיים הוא בתאי דלק – רכיבים אלקטרוכימיים המייצרים חשמל ישירות ממימן וחמצן. בתא דלק, מימן מוזן לאנודה, עובר יינון (פליטת אלקטרונים) ויוצר זרם חשמלי חיצוני, ומתאחד עם חמצן בקתודה ליצירת מים. תאי דלק מאפשרים הנעת כלי רכב בחשמל שמקורו במימן: אוטובוסים, מכוניות (כגון Toyota Mirai), ומשאיות המונעות בתאי דלק כבר פועלים בערים שונות בעולם. היתרון בדלק מימן הוא טווח נסיעה גדול ותדלוק מהיר, בדומה לרכב בנזין, אך ללא פליטות מזהמים מצינור הפליטה (רק מים). נכון לשנת 2021, חלה ירידה נמשכת במחירי תאי הדלק ועלייה במכירות הרכבים המונעים במימן, אם כי מספרם עדיין קטן ביחס לרכבי בנזין או לרכבים חשמליים.
שימושים של מימן > שימושים באנרגיה > ייצור חשמל

תחומים נוספים בו מימן עשוי לשחק תפקיד חשוב בעתיד הוא ייצור חשמל. מימן יכול לשמש כדלק לשריפה בתחנות כוח או במנועי בעירה פנימית, בדומה לגז טבעי. שריפת מימן מייצרת אנרגיה תרמית שמומרת לחשמל (למשל בטורבינות גז מוסבות למימן) עם פליטת אדי מים. אתגר בשריפה ישירה של מימן הוא היווצרות תחמוצות חנקן ( {\ce {NOx}}) בשל טמפרטורות הלהבה הגבוהות, אך באמצעות ניהול בעירה נכון ניתן לצמצם זאת. מספר פרויקטים ניסיוניים משלבים מימן בתחנות כוח – כגון טורבינות גז השורפות תערובת של מימן וגז טבעי בערב הסעודית וביפן.
שימושים של מימן > שימושים באנרגיה > אגירת אנרגיה

מעבר לכך, מימן עשוי להועיל גם באגירת אנרגיה. מימן נחשב אמצעי מבטיח לאגור חשמל ממקורות מתחדשים בצורה כימית. כאשר יש עודפי חשמל (למשל בשעות שמש שיא או רוחות חזקות), ניתן באמצעות אלקטרוליזה להמיר את החשמל העודף למימן ("power-to-gas"). את המימן אפשר לדחוס ולאחסן במכלים או במאגרים תת־קרקעיים (למשל מאגרים ששימשו לגז טבעי), ולאחר מכן להשתמש בו להפקת חשמל בעת הצורך (בתאי דלק או בתחנות כוח). בצורה כזו המימן משמש כסוללת ענק עונתית לשמירת אנרגיה. בגרמניה, לדוגמה, מתבצעים ניסויים בהזרמת מימן למערכת חלוקת הגז הטבעי באחוזים נמוכים (blending) כדי לאגור אנרגיה ברשת הגז. בנוסף, מומרים כמויות מימן לייצור אמוניה או דלקים סינתטיים (כגון דלק מטוסים סינתטי) המקלים על אחסון לטווח ארוך. אמוניה ( {\ce {NH3}}) במיוחד נחשבת נשא מימן מבטיח, שכן ניתן לנצל תשתיות קיימות שלה (מיכליות, צינורות) ולהפוך אותה בחזרה למימן בצריכה הסופית; למרות שאמוניה כשלעצמה יכולה גם לשמש כתחליף דלק (למשל לשריפה בתחנות כוח או במנועי ספינות).
מחקרים ופיתוחים עתידיים

תחום המימן רואה פעילות מחקרית ענפה מתוך כוונה לשפר טכנולוגיות קיימות ולפתח חדשות. אחד הכיוונים הוא שיפור אלקטרולייזרים – פיתוח אלקטרולייזרים יעילים וזולים יותר, למשל שימוש בממברנות חליפיות למתכות יקרות (להפחתת תלות בפלטינה, אירידיום וכדומה) או אלקטרולייזרים בטמפרטורה גבוהה המשתלבים עם חום תעשייתי. מטרה רווחת היא להגיע לעלות ייצור מימן ירוק מתחת ל־2$ לק"ג ואף 1$ לק"ג (יעד "Hydrogen Shot" של משרד האנרגיה האמריקאי) כדי להתחרות בדלק מאובנים.
בתחבורה, מעבר לכלי רכב כבדים, יש מאמץ להכניס מימן גם לתחומים כמו תעופה וימייה. מספר חברות (כולל איירבוס) חוקרות עיצוב מטוסי נוסעים המבוססים על מימן נוזלי כדלק, עם צפי למטוסי הדגמה בעשור הקרוב. בתחום הימי, אמוניה ומימן נבחנים כדלק לספינות מטענים כדי להפחית פליטות, ופרויקטים לבניית מנועי אמוניה נמצאים בפיתוח.
בתעשייה, כאמור, מפותחים תהליכי פלדה ירוקה באמצעות מימן במקום פחם, ומפעלים חלוציים כבר מייצרים פלדה בקנה מידה קטן עם פליטות מופחתות. גם ייצור מלט וכימיקלים אחרים בתהליכים מונעי מימן נחקרים.
אחד האתגרים המדעיים הוא מציאת חומרים לאחסון מימן במצב מוצק או בתרכובת כימית קלה לפירוק (כלומר, שלא תדרוש הרבה אנרגיה לפרק, ושכן תיתן הרבה אנרגיה כאשר זה קורה). חומרי ספיחה כמו MOF (מסגרות אורגניות-מתכתיות) או תרכובות מתכת-הידריד (כגון נתרן בורוהידריד (אנ'),  {\ce {NaBH4}}) נחקרים כ"אבקות" שיספחו מימן בבטחה וישחררו אותו לפי דרישה. כך ניתן יהיה לאחסן מימן בצפיפות גבוהה יותר ובלחץ נמוך. כיוון נוסף הוא נוזלי נשאי מימן אורגניים (LOHC) – תרכובות נוזליות שיכולות לקלוט מימן כימית ולשחררו בעת הצריכה.
גם בפוטוקטליזה ובביולוגיה המחקר נמשך: חוקרים מחפשים זרזים פוטוכימיים הרגישים לאור נראה כדי להגדיל את נצילות פיצול המים, ומהנדסים גנטית מיקרואורגניזמים עמידים ויעילים יותר לייצור ביו-מימן. תחום ה־MEC (תאי אלקטרוליזה מיקרוביאליים) מתפתח במטרה להשתמש בשפכים וביוב כמקור לייצור מימן תוך צריכת אנרגיה מזערית.
מדיניות עולמית וקידום טכנולוגיות מימן

בעקבות הפוטנציאל של מימן להפחתת פליטות ולהחלפת דלק מאובנים, מדינות רבות וגופים בינלאומיים רבים מגבירים את המאמצים לקידום טכנולוגיות מימן.
כראיה, אף על פי שבשנת 2019 היו רק שלוש מדינות (צרפת, יפן וקוריאה הדרומית) עם אסטרטגיה לאומית בנוגע למימן, הרי שבשנת 2021 כבר הכריזו 17 ממשלות על אסטרטגיות מימן רשמיות, ועוד כעשרים מדינות נוספות הצהירו שהן מפתחות תוכניות בתחום. מדינות אלו כוללות את גרמניה, שסימנה את המימן הירוק כנדבך במעבר לאנרגיה מתחדשת, את יפן, המשקיעה בפריסת תאי דלק וייבוא אמוניה, ואת אוסטרליה, הרואה עצמה יצואנית מימן עתידית (באמצעות אמוניה נוזלית) בשל פוטנציאל אנרגיית השמש והרוח שלה. באיחוד האירופי פורסמה "אסטרטגיית מימן" בשנת 2020, הקוראת להקמת אלקטרולייזרים בהיקף 40 גיגוואט עד 2030 וייצור מיליוני טונות של מימן ירוק, לצד הקמת "ברית המימן הנקי" להשקעות משותפות. סין הכריזה ב־2022 על תוכנית לפתח תעשיית מימן ולהעמיד תחנות תדלוק רבות עד אמצע העשור. גם במדינות המפרץ ובצפון אמריקה נרשמת התעוררות: בארצות הברית הוכרז פרויקט Hydrogen Earthshot שמטרתו להוריד את עלות המימן הנקי לדולר אחד לקילוגרם תוך עשור.
ארגונים בינלאומיים כמו סוכנות האנרגיה הבינלאומית (IEA) וסוכנות האנרגיות המתחדשות (IRENA) (אנ') מדגישים בדוחותיהם את הצורך בהאצת אימוץ המימן. IEA ציינה בדוח "מבט המימן העולמי 2021" שהייצור הנוכחי של מימן דל־פחמן הוא מזערי, ושיידרשו צעדי מדיניות אגרסיביים כדי לסגור את פער העלויות מול מימן ממקורות מזהמים. הסוכנות צופה ירידת עלויות עם שיפורי טכנולוגיה והגדלת קנה המידה, ומדגישה שהגעה ליעדי אקלים (נטו-אפס פליטות ב־2050) כרוכה בעלייה דרמטית בייצור מימן נקי – כ־80 מיליון טון עד 2030 במסלול הנטו-אפס, לעומת פחות מ־1 מיליון טון כיום. חלק מהמאמצים העולמיים מתמקדים גם בהגדלת הביקוש למימן נקי: תמיכות בפרויקטים להפקת פלדה ללא פחמן, עידוד רכישת כלי רכב מימניים, תקני דלק נמוכי-פליטות המחייבים שימוש במימן, באמוניה וכדומה.
יוסי שטרית (שף)

| --- | --- |

השף יוסי שטרית מעביר סדנת בישול.
 לידה:  14 במרץ 1977 (בן 47) מעלות-תרשיחא, ישראל ישראל
 מסעדות:  ויולט (אודים)  אונזה (יפו)  קיטשן מרקט (תל אביב)  משייה (תל אביב)  היבה (תל אביב)  היבה (איביזה)
 טלוויזיה:  משחקי השף (שופט, רשת 13)  משחקי השף קונדיטור (שופט, רשת 13)  המסעדה הבאה (שופט, רשת 13)
יוסי (אלי) שטרית (נולד ב־14 במרץ 1977) הוא שף ומסעדן ישראלי.
ביוגרפיה

שטרית גדל במעלות-תרשיחא ולמד בבית ספר אורט בעיר, בנם של פאני ודוד שטרית, ילידי מרוקו. בשנות התיכון היה מתופף בלהקת מטאל שהקים יחד עם חבריו. את שירותו בצה"ל העביר בבסיס מרכז ההובלה, שם שירת כטבח.
אחרי שחרורו מצה"ל עבד כטבח במסעדות בצפון ישראל וטס ללימודי קולינריה במוסד צרפתי ליד פריז. לאחר חצי שנת לימודים שב לישראל, והחל לעבוד במסעדת "לחם ארז" של ארז קומרובסקי בהרצליה. לאחר מכן עבר למסעדת "ארטישוק", ואז עבד כסו-שף במסעדת "רפאל" של השף רפי כהן.
המסעדה הראשונה שפתח היא "ויולט", מסעדה בסגנון צרפתי במושב אודים, אך היא נסגרה לאחר חמש שנים. לאחר סגירת המסעדה באודים קיבל לאחריותו את מסעדת "קיטשן מרקט" בנמל תל אביב.
פתח את "אונזה" - בר-מסעדה קולינרי ביחד עם קבוצת קיטשן מרקט ביפו.
בשנת 2015 פתח את מסעדת "משייה" במלון מנדלי בתל אביב, מסעדה ישראלית בדגש על אוכל מהמטבח המרוקאי.
החל מהעונה השלישית, ששודרה ב-2018 ברשת 13, החל לכהן כשופט בתוכנית המציאות "משחקי השף" במקום השף מאיר אדוני.
בשנת 2018 זכה בתואר "שף השנה" של המגזין "Time Out ישראל".
באוקטובר 2019 הודיע שטרית כי הוא עוזב את המסעדות בהם שימש כשף "משייה" ו"קיצ'ן מרקט". בינואר 2022 פתח מסעדה חדשה בתל אביב בשם "היבה".
מאז 24 בינואר 2022 הוא שימש כשופט בתוכנית המציאות "המסעדה הבאה" ברשת 13, לצד השפים אסף גרניט, מושיק רוט ורותי רוסו.
חייו הפרטיים

שטרית נשוי לנעמה ואב לשניים. הוא מתגורר בהוד השרון.
הערות שוליים

↑  ערן סויסה, שישבת, באתר ישראל היום, 10 במאי 2018
↑  גיל משעלי, יוסי שטרית עוזב את מסעדת קיטשן מרקט ומשייה, באתר חדשות 13, 7 באוקטובר 2019
↑  רוי, HIBA, היבה, ‏07/03/2022
↑  לירן אוהלי, "משהו סנסציוני": בשיא הקורונה - השף יוסי שטרית פותח מסעדה חדשה, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2022
↑  "שטרית: "אני רק רוצה להיכנס למטבח ולעבוד" | רשת 13". רשת 13. נבדק ב-2018-09-17.
שערוריית קרלסן–נימן

שני השחקנים המעורבים בשערורייה
במהלך טורניר גביע סינקפילד, תחרות על בשחמט שנערכה בסנט לואיס שבארצות הברית באוגוסט–ספטמבר 2022, הפסיד אלוף העולם בשחמט, הנורווגי מגנוס קרלסן לרב-אמן האמריקאי בן ה-19, הנס נימן. לאחר ההפסד פרש קרלסן מהטורניר, ופיזר רמזים כי נימן רימה במהלך משחקם. שבועיים לאחר האירוע נפגשו השניים שוב בטורניר מקוון, וקרלסן נכנע לאחר מהלך בודד, מה שהתפרש כסירוב לשחק מול נימן. הפרשה הפכה לשערורייה החמורה ביותר בשחמט הבין-לאומי מזה שנים רבות, וזכתה לסיקור משמעותי בכלי תקשורת ברחבי העולם.
עוד לפני שהסתיים גביע סינקפילד, העניק נימן ריאיון ארוך, בו הודה כי רימה בשחמט מקוון בעבר, אך הכחיש כי רימה במשחקו מול קרלסן, או בכל משחק לוח אחר בעבר. שלושה שבועות לאחר מכן, פרסם קרלסן הצהרה כי התנהגותו של נימן במהלך המשחק המדובר, בנוסף לחשדות מוקדמים כלפיו, גרמו לו לפרוש מהטורניר. הוא טען כי הוא משוכנע שנימן רימה במספר רב יותר של מקרים מכפי שהודה, והצהיר כי לא ישחק נגדו שחמט בעתיד.
אתר Chess.com הסיר את נימן מיד עם תחילת השערורייה. פיד"ה, הגוף המנהל של השחמט הבין-לאומי, נזף בקרלסן על התנהגותו, אך הכיר בחששותיו לגבי הרמאות. מאוחר יותר הודיע פיד"ה כי יחקור את המשחק בין קרלסן לנימן. כחודש לאחר המשחק, פרסם Chess.com דו"ח ביניים, שפירט בהרחבה את מקרי הרמאות המקוונים, אותם ביצע נימן בעבר באתר. שחמטאים רבים התייחסו לנושא, חלקם תומכים בצורה זו או אחרת בחשדותיו של קרלסן כלפי נימן, וחלקם מתחו עליו ביקורת כי הוא מעלה האשמות מבלי להביא ראיות לדבריו.
ב־20 באוקטובר 2022 הגיש נימן תביעת לשון הרע בסך 100,000,000$ לכל אחד; נגד קרלסן, החברה שלו Play Magnus Group, אתר Chess.com, האמן הבין-לאומי דניאל רנש ורב-אמן היקארו נקמורה.
רקע

מגנוס קרלסן, אלוף העולם בשחמט מאז 2013 והמדורג ראשון בעולם מאז 2011, השתתף בגביע סינקפילד שנערך במסגרת הגראנד צ'ס טור 2022. הטורניר נערך בתחילת ספטמבר, חודשיים לאחר שהודיע כי לא יגן על תוארו באליפות העולם בשחמט 2023 מול יאן נפומניאשצ'י שזכה בתחרות המועמדים 2022, אך ימשיך להתחרות בטורנירי שחמט מקצועניים. לפני התחרות, החזיק קרלסן ברצף של 53 משחקי שחמט בקצב מלא ללא הפסד.
הנס נימן הגיע לתחרות כשהוא בין 50 השחקנים הטובים ביותר בעולם, ובין עשרת הצעירים הטובים ביותר (לפי דירוג פיד"ה). במהלך שלוש השנים שקדמו לתחרות, הוא שיחק במספר רב של טורנירים ודירוגו עלה במהירות רבה מאוד, עם זינוק של 350 נקודות בארבע שנים ועלייה מ־2500 ל־2600 תוך שלושה חודשים בלבד. העלייה בקצב כה מהיר משכה תשומת לב מצד עולם השחמט. בריאיון לאחר שהתפרצה השערורייה הודה נימן כי בעבר היו לו שני חשבונות באתר Chess.com שנסגרו בשל מעשי מרמה, ב־2016 וב־2020.
גביע סינקפילד > המשחק

ב־4 בספטמבר 2022, בסיבוב השלישי של גביע סינקפילד, הפסיד קרלסן לנימן, ששיחק בכלים השחורים. נימן שיחק הגנה נימצו-הודית, והוא הגיע לראשונה לדירוג 2700 בזכות ניצחון זה. המגזין המקוון סלייט תיאר את ההפסד כמזעזע עבור קרלסן, שסיים את רצף 53 המשחקים ללא הפסד לשחקן חלש בהרבה, ועוד עם יתרון מהלך ראשון.
המצב לאחר 30.א4. לאחר המשחק, אמר המראיין לנימן (על סמך ניתוח ממוחשב) כי 30.ר:ג4 צ:ג4 31.ז:וח היה מהלך טוב יותר. נימן טען כי קרלסן יגיב ב-31...צא4 ולאחר מכן ב-5, מה שיהיה עמדה מצוינת עבורו להכתרת רגלי.
כדי לראות את המשחקים, יש לאפשר בדפדפן שלכם ג'אווהסקריפט.
[Event "Sinquefield Cup 2022"]
[Round "3"]
[Location "St. Louis Missouri, USA"]
[Date "September 4, 2022"]
[White "Carlsen, Magnus"]
[Black "Niemann, Hans"]
[E20 "Nimzo-Indian, Romanishin–Kasparov–Steiner system"]
[Result "0–1"]
1.d4 Nf6 2.c4 e6 3.Nc3 Bb4 4.g3 0-0 5.Bg2 d5 6.a3 Bxc3+ 7.bxc3 dxc4 8.Nf3 c5 9.0-0 cxd4 10.Qxd4 Nc6 11.Qxc4 e5 12.Bg5 h6 13.Rfd1 Be6 14.Rxd8 Bxc4 15.Rxa8 Rxa8 16.Bxf6 gxf6 17.Kf1 Rd8 18.Ke1 Na5 19.Rd1 Rc8 20.Nd2 Be6 21.c4 Bxc4 22.Nxc4 Rxc4 23.Rd8+ Kg7 24.Bd5 Rc7 25.Ra8 a6 26.Rb8 f5 27.Re8 e4 28.g4 Rc5 29.Ba2 Nc4 30.a4 {ראה תרשים} Nd6 31.Re7 fxg4 32.Rd7 e3 33.fxe3 Ne4 34.Kf1 Rc1+ 35.Kg2 Rc2 36.Bxf7 Rxe2+ 37.Kg1 Re1+ 38.Kg2 Re2+ 39.Kg1 Kf6 40.Bd5 Rd2 41.Rf7+ Kg6 42.Rd7 Ng5 43.Bf7+ Kf5 44.Rxd2 Nf3+ 45.Kg2 Nxd2 46.a5 Ke5 47.Kg3 Nf1+ 48.Kf2 Nxh2 49.e4 Kxe4 50.Be6 Kf4 51.Bc8 Nf3 52.Bxb7 Ne5 53.Bxa6 Nc6 54.Bb7 Nxa5 55.Bd5 h5 56.Bf7 h4 57.Bd5 0–1
גביע סינקפילד > פרישתו של קרלסן

קרלסן פרש למחרת מהטורניר וצייץ בטוויטר הודעה פשוטה על פרישתו, לה הוא צירף סרטון של מאמן הכדורגל ז'וז'ה מוריניו האומר: "אני מעדיף לא לדבר. אם אדבר אכניס את עצמי לצרות."
הערות שוליים

↑   ישראל שרנצל, מגנוס קרלסן ויתר על תואר אלוף העולם. עכשיו הוא רוצה לעשות היסטוריה, באתר הארץ, 24 ביולי 2022
↑  Colin McGourty. "Magnus Carlsen to give up World Championship title". Chess24.com. נבדק ב-20 ביולי 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Wall Street Journal, ‏עולם השחמט בכאוס לאחר חשד ששחקן הביס במרמה את אלוף העולם, באתר גלובס, 12 בספטמבר 2022
↑  How does Hans Niemann manage it all? | 2500 to 2600 in 3 months, Streamer, Trainer! (באנגלית), נבדק ב-2022-09-30
↑  Tom Schad, What we know: How a cheating scandal has rocked the world of chess, USA TODAY, ‏27 בספטמבר 2022 (באנגלית אמריקאית)
↑  Sushovan Sircar, Magnus Carlsen vs Hans Niemann: Chess' Biggest Cheating Scandal Explained, The Quint, ‏27 בספטמבר 2022 (באנגלית)
↑  זאב אברהמי, רמאות, האשמות וכוכב אחד: השערורייה שמסעירה את עולם השחמט, באתר ynet, 30 בספטמבר 2022
↑   שי זילבר, תככים, מרמה וז'וזה מוריניו. למה לא שמעתם על זה עד עכשיו?, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2022
↑  Luke McShane, Pique or cheat?, The Spectator Australia, ‏14 בספטמבר 2022
↑   ציוץ של מגנוס קרלסן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 בספטמבר 2022
קרב מפלסים

קרב מפלסים התרחש ב-7 באוקטובר 2023, במהלך טבח שבעה באוקטובר. במהלך הקרב הסתערו כ-50 מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס על קיבוץ מפלסים הסמוך לצפון רצועת עזה, במטרה לבצע טבח בתושבי הקיבוץ ולחטוף מהם לרצועת עזה. את ההתקפה הדפו 12 חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ וקצינים בחופשה, ולאחר מכן חברו אליהם כוחות של סיירת מטכ"ל וגדוד ההכשרות של חטיבת כפיר אשר הרגו רבים מהמחבלים.
רקע

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בטבח שבעה באוקטובר. בחסות שיגור כ-4,300 רקטות, חדרו כ-6,000 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, מ-119 פרצות שונות בגדר, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,163 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ-251 אנשים, ובהם גברים, נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל, שהיו בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ-1,609 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 329 חיילים, 58 שוטרים ו-10 אנשי שירות הביטחון הכללי.
מהלך הקרב

בבוקר 7 באוקטובר הגיעו בין 25 ל-30 מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס, רכובים על טנדרים ואופנועים, לצומת הכניסה לקיבוץ מפלסים הסמוך לצפון רצועת עזה, ורצחו כמה אזרחים. לאחר מכן פוצצו את שער הולכי הרגל הראשי וחדרו לקיבוץ במטרה לבצע בו טבח. ליד רפת הקיבוץ חטפו המחבלים קבוצת עובדים תאילנדים, ושחררו אותם לאחר ירי מצד כיתת הכוננות וצוות טקילה של מספר לוחמי ימ"מ ושב"כ בפיקודו של יוסי טהר ז"ל. כוחות נוספים של מחבלים תקפו את הקיבוץ משלושה מוקדים, ונהדפו בהצלחה על ידי כיתת הכוננות של הקיבוץ, שכללה 12 איש בפיקודו של הרבש"ץ משה קפלן, וערכה קרב יריות עם המחבלים. בהמשך חבר אליהם כוח של סיירת מטכ"ל שסייע בקרב עם המחבלים.
אל כיתת הכוננות חבר כוח של גדוד ההכשרות של חטיבת כפיר אשר ניהלו לחימה עיקשת אל מול מחבלי החמאס.
מהלך הקרב > עיקול מפלסים

בסמוך לגדרות הקיבוץ ליד עיקול כביש 232 המכונה 'עיקול מפלסים' העמידו המחבלים מארב שכלל רכבים שחסמו את הציר וירו במקלעים על רכבים שעברו בכביש שכללו בעיקר מבלים שברחו ממסיבת הנובה.
על פי עדויות של ניצולות שהתפרסמו בתחקיר ערוץ 13, המחבלים ירו ועשו וידואי הריגה, אנסו נשים ולאחר מכן שרפו אותן בחיים.
בעיקול נרצחו כ-50 אזרחים ישראלים, חלקם נחטפו לרצועת עזה.
ב-24 באוקטובר חשף שר החוץ אלי כהן בפני מועצת הביטחון של האו"ם הקלטה בה נשמע אחד ממחבלי חמאס מתקשר לאביו מטלפון סלולרי של יהודייה שרצח, ומספר לו בהתלהבות שהוא רצח במו ידיו עשרה יהודים במפלסים.
מהלך הקרב > קרב אנדרטת חץ שחור

בשעה 8:45 יצא יוסי טהר, סגן מפקד היחידה המבצעית של שירות הביטחון הכללי, ביחד עם כמה לוחמי ימ"מ במודל של צוות טקילה (צוות ההתערבות משולב של שב"כ וימ"מ) לכיוון מפלסים. בדרך הרגו כמה מחבלים וטהר, שלקח מכשיר קשר מאחד המחבלים, הבין שקיים שטח כינוס של לוחמי נוח'בה באזור אנדרטת חץ שחור. חמאס ריכז באזור כ-25 כלי רכב ומאות מחבלים. הם תכננו לפגוע במפלסים וכנראה גם בניר עם. כשצוות טקילה הגיע התפתח קרב בו נהרג טהר וארבעה לוחמי שב"כ נפגעו אנושות. הלחימה נמשכה עם הגעת תגבורת של צוותי לוחמים מיחידות דובדבן ומגלן בפיקודו המאולתר של האלוף דוד זיני, הקצין הבכיר בשטח. שיירות של מחבלים המשיכו להגיע מכיוון עזה ובשעה 11:00 העבירו הכוחות הלוחמים דיווח לחיל האוויר, ששלח כלי טיס שתקפו את החוליות באנדרטת חץ שחור והרגו לפחות 40 מחבלים. הקרבות באזור הקיבוץ נמשכו מספר שעות, ונהרגו בהם כ-200 מחבלים. השאר נמלטו, ברובם לרצועת עזה. לאחר מכן חברו כוחות ימ"מ וסיירת מטכ"ל לכיתת הכוננות של הקיבוץ ופתחו בסריקות לוודא שלא נותרו בו מחבלים.
המסמך החושף את תוכנית המחבלים

על גופתו של אחד המחבלים שנהרגו נמצא מסמך שבאחד מדפיו, תחת הכותרת "משימת קיבוץ מפלסים", נכתב תיאור מפורט ומדוקדק כיצד על החוליה לבצע את משימתה. בין היתר נכתב כי החוליה תורכב ממפקד ושני צוותים בני חמישה מחבלים, וניתנה הוראה לחטוף חיילים ואזרחים. אחת החוליות קיבלה משימה לפרוץ פרצות בגדר, ומצוין שם הזמן שיידרש למחבלים כדי לעשות זאת. כמו כן ניתנה הערכה שהחיילים מהמוצבים הסמוכים לקיבוץ צפויים להגיע בתוך 3–5 דקות.
הערות שוליים

↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי (טבח ה-7 באוקטובר, שקף 4) מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
↑  ※ ישראל במלחמה - תמונת מצב, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי מעודכן ל-20 באוקטובר 2024
↑  ※ עמית סגל, ‏הבקשה של פיקוד הדרום בלילה שלפני הטבח - והסירוב, באתר ‏מאקו‏, 26 בפברואר 2024
↑  ※  מערכת את"צ, סיכום מספר הנפגעים בצה"ל בשנתיים החולפות, באתר צה"ל, 2 בינואר 2025
↑  ※ אלון חכמון, ‏גיבורים בכחול: 67 שוטרים ושוטרות חירפו נפשם בהגנה על ישראל בשנת המלחמה, באתר מעריב אונליין, 7 באוקטובר 2024
↑  ※ יואב זיתון, ההקפצה של צוות "טקילה" והאובדן של שב"כ, באתר ynet, 13 באוקטובר 2023
↑  כיפורים בסוכות, בעמוד הפייסבוק של אלון שוסטר, 11 באוקטובר 2023
↑  ציוץ של אלמוג בוקר בטוויטר, 21 באוקטובר 2023
↑  עמי רוחקס דומבה, ‏כך הצליחה כיתת הכוננות בקיבוץ מפלסים להתמודד עם מחבלי חמאס, באתר "IsraelDefense‏", 13 באוקטובר 2023
↑    אסף גבור, ‏"החבר'ה שלנו היו גיבורים ברמות הזויות": עדות מקיבוץ מפלסים, בעיתון מקור ראשון, 9 באוקטובר 2023
1 2 3   "סיבוב המוות": מה קרה בצומת מפלסים ב-7 באוקטובר?, סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 14:12), 6 ביוני 2024
↑  עכשיו 14 פוליטי מדיני, שר החוץ השמיע לחברי האו"ם את המחבל ששמח לרצוח יהודים בעוטף, באתר עכשיו 14, 24 באוקטובר 2023
↑  יואב זיתון, מתן צורי, המחבל התקשר מהטלפון של הנרצחת להוריו בעזה: "הרגתי 10 יהודים במו ידיי" | האזינו להקלטה, באתר ynet, 24 באוקטובר 2023
↑  גיא אסיף, הקרב על חץ שחור: כך נבלמה שיירת הטרור הענקית שהייתה בדרך לגל תקיפות נוסף, באתר ynet, 10 במאי 2024
↑  צפו: האלוף דוד זיני בזירת חיסול של עשרות מחבלים, באתר "סרוגים", 8 באוקטובר 2023
↑  כיפורים בסוכות, פרק ב': שב"כ וחיל האוויר, בעמוד הפייסבוק של אלון שוסטר, 13 באוקטובר 2023
↑  ynet, סלפי – ואז טבח בבסיס: המחבלים הגיעו עם מפות וידעו על "חולשות ישראליות" | מסמך ההוראות שנתפס, באתר ynet, 14 באוקטובר 2023
טיסה 417 של אולימפיק איירליינס

| --- | --- |

המטוס שהפעיל את הטיסה, כשנתיים לפני התקרית
 תאריך:  4 בינואר 1998
 מיקום:  בין אתונה לניו יורק
 גורם:  עישון פסיבי, תגובה חיסונית חריפה
 הרוגים:  1
 המעורבים באסון

כלי טיס
 כלי טיס:  בואינג 747-284B
 מספר זנב:  SX-OAB
 מוצא:  נמל התעופה הבינלאומי של קהיר, קהיר, מצרים
 יעד:  נמל התעופה הבינלאומי ג'ון פ. קנדי, ניו יורק, ארצות הברית
 חניות ביניים:  נמל התעופה הבינלאומי אליניקון, אתונה, יוון
 מפעיל:  אולימפיק איירליינס
טיסה 417 של אולימפיק איירליינס הייתה טיסה שיצאה מקהיר, דרך אתונה, לכיוון ניו יורק, ב-4 בינואר 1998. ד"ר עביד הנסון מת בטיסה לאחר שנחשף לעישון פסיבי.
הנסון, שסבל מרגישות לעישון, ביקש מקום במחלקה ללא עישון. לאחר עלייתו למטוס עם משפחתו באתונה, הבחין הנסון כי המושבים שהוקצו להם נמצאים במרחק שלוש שורות בלבד מתא העישון, שלא הופרד משאר המטוס. המשפחה ביקשה מקומות רחוקים יותר מתא העישון, אך הדיילת סירבה להעבירם לאף אחד מ-11 המקומות הפנויים. העשן גרם להנסון לתגובה חיסונית חריפה, שכתוצאה מכך מת לאחר שעות ספורות, למרות שרופא ניסה לטפל בו ולהצילו.
רקע

עוד לפני התקרית, המחלקה הרפואית של הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ראתה בעישון במטוס סיכון בטיחותי. היא ניסתה לאסור על עישון כבר בשנת 1996.
תביעה

אלמנתו של הנסון תבעה את אולימפיק איירליינס. המקרה הגיע לבית המשפט העליון של ארצות הברית בשנת 2004.
בית המשפט מצא כי אולימפיק איירליינס אחראית למותו של הנסון. במקרה קודם משנת 1985 שבו התנהלה תביעה של אייר פראנס נגד סאקס הוכרע כי חברת התעופה מחויבת בפיצויים על תאונה דומה.
בית המשפט טען כי התנהלותה של הדיילת לא רק עמדה בהגדרת תאונה לפי סעיף 17 לאמנת ורשה, אלא נחשבת גם כהפרה מכוונת לפי סעיף 25, וכך תקרת הפיצויים של 1,000 דולר הוסרה.
חברת אולימפיק איירליינס ערערה על החלטת בית המשפט. עם זאת, בית המשפט העליון מצא כי פרטי המקרה עונים למאפייני התאונה, וכך התקבלה החלטת בית המשפט העליון. אולימפיק איירליינס חויבה לשלם 1.4 מיליון דולר אמריקאי.