stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ניקול בראון סימפסון
הערות שוליים

1 2  Shawn Hubler
and Rebecca Trounson, In the news: Nicole Brown Simpson, July 3, 1994: Dreams of Better Days Died That Night, The Daily Mirror, ‏October 4, 2008
1 2  Race and Justice: Rodney King and O. J. Simpson in a House Divided, Jossey-Bass, 1996
↑  JOSH MEYER, Police Records Detail 1989 Beating That Led to Charge : Violence: A bloodied Nicole Simpson, hiding in bushes after 911 call, told officers: 'He's going to kill me.' Judge overruled prosecutors' request that Simpson serve jail time.
↑  Sheila Weller, How O.J. and Nicole Brown’s Friends Coped with Murder in Their Midst, vanity fair
↑  Outrage: The Five Reasons Why O. J. Simpson Got Away with Murder, W. W. Norton & Company, 1996
↑  GREG HERNANDEZ, Emotions Draw Crowd of 100 to Nicole Simpson's Grave Site : Mourners: Flowers, notes are left by visitors to Orange County cemetery. 'Justice was not served, I'm sorry,' says one card., los angeles times
↑  DAVID REYES, THE O.J. SIMPSON MURDER TRIAL : Nicole Simpson Foundation Gives Shelter $10,000, los angeles times
↑  H.G. REZA, The Brown Foundation Cuts Back on Giving, los angeles times
↑  Jaleesa M. Jones, Kendall Jenner opens up about her 'mom's best friend,' Nicole Brown Simpson, usa today
↑  Judge Awards O.J. Simpson Custody Of His Children They Had Lived With Louis And Juditha Brown For 2 1/2 Years. The Couple Said They Feared For The Safety Of Their Grandchildren.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007318826605171  GND: 119239264  ISNI: 0000 0000 4085 4917  LCCN: no94034435  NLG: 267613  NTA: 134469828  SNAC: w6v734fm  VIAF: 36496143   WorldCat (עם VIAF): 36496143
נחיר (הנדסת מכונות)

נחיר
נחיר (באנגלית: Orifice plate) הוא התקן מכני-הידראולי, המשפיע על זרימת הזורם בצינור באמצעות הצרת מעברו.
לנחיר יכולים להיות שימושים שונים. אחד המרכזיים שבהם הוא כמד ספיקה. הנחיר עשוי לשמש גם התקן לוויסות ספיקת הזורם על ידי כך שהוא גורם למפל לחץ או מפל עומד בזרימה.
דוגמה לשימוש בנחיר כמד ספיקה: הנחיר מותקן בתוך צינור, וצדו הפונה אל כיוון זרימת הנוזל חסום על ידי דיסקה בעלת חור במרכזה. הקטנת שטח החתך גורמת להפסדים בזרימה ולכן למפל לחץ על פני הנחיר. כדי למדוד את ספיקת הנוזל, יש למדוד את הפרש הלחצים משני צדי הדיסקה על ידי מנומטר, ועל ידי הצבת נתונים אלה במשוואת העומדים נקבל את מהירות יציאת הנוזל מהנחיר.
הנקודה בה שטח החתך של הזורם הוא הקטן ביותר נקראת: ונה קונטרקטה. בנקודה זו המהירות היא מרבית והפרש הלחצים משני צידי הנחיר מקסימלי. חשוב לבצע את המדידה בנקודה זו שכן השגיאה תהיה הקטנה ביותר.
המשוואות לזורמים דחיסים ולא דחיסים

הנוסחאות הבאות מפותחות עבור מצב מתמיד, בצינור אופקי ובהזנחת אפקטים של חיכוך (משוואת ברנולי):
P_{1}+{\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot V_{1}^{2}=P_{2}+{\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot V_{2}^{2}
או:
P_{1}-P_{2}={\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot V_{2}^{2}-{\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot V_{1}^{2}
כאשר:
Q=A\cdot V או
 \ V=Q/A
מתקיים:  \ Q_{1}=\ Q_{2}:
P_{1}-P_{2}={\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot {\bigg (}{\frac {Q_{1}}{A_{2}}}{\bigg )}^{2}-{\frac {1}{2}}\cdot \rho _{1}\cdot {\bigg (}{\frac {Q_{1}}{A_{1}}}{\bigg )}^{2}
פתרון עבור:  \ Q_{1}:
Q_{1}=A_{2}\;{\sqrt {\frac {2\;(P_{1}-P_{2})/\rho _{1}}{1-(A_{2}/A_{1})^{2}}}}
וכן:
Q_{1}=A_{2}\;{\sqrt {\frac {1}{1-(d_{2}/d_{1})^{4}}}}\;{\sqrt {2\;(P_{1}-P_{2})/\rho _{1}}}
אולם, מאחר שבנחיר קיימים הפסדים משמעותיים (העומד לא נשמר בין צידי הנחיר) נגדיר את פרמטר הפריקה המייצג את ההפסדים  \ C_{d}
כמו כן, נגדיר יחס קטרים:  \beta =\ d_{2}/d_{1}
Q_{1}=C_{d}\;A_{2}\;{\sqrt {\frac {1}{1-\beta ^{4}}}}\;{\sqrt {2\;(P_{1}-P_{2})/\rho _{1}}}
נסמן:
 C={\frac {C_{d}}{\sqrt {1-\beta ^{4}}}}
מתקיים:  \ Q=\ Q_{1}=\ Q_{2}
ומקבלים עבור הספיקה הנפחית:
ועבור ספיקת המסה:
| --- | --- |
כאשר:: 
 Q: ספיקה נפחית, m³/s
 {\dot {m}}: ספיקת המסה, kg/s
 C_{d}: מקדם הזרימה, חסר ממדים
 C: מקדם הזרימה של הנחיר, חסר ממדים, מסומן לפעמים כ  K
 Y: מקדם הדחיסות, חסר ממדים
 A_{1}: שטח חתך הצינור, m²
 A_{2}: שטח החתך של חור הנחיר, m²
 d_{1}: קוטר הצינור, m
 d_{2}: קוטר חור הנחיר, m
 \beta : היחס בין קוטר החור של הנחיר לבין קוטר הצינור, חסר ממדים
 V_{1}: מהירות הזרימה בצינור, m/s
 V_{2}: מהירות הזרימה דרך חור הנחיר, m/s
 P_{1}: הלחץ במעלה הזרם, Pa   ביחידות kg/ m ·s²
 P_{2}: הלחץ במורד הזרם, Pa   ביחידות kg/ m ·s²
 \rho _{1}: צפיפות הזורם במעלה הזרם, kg/m³
וכך ניתן למצוא את הספיקה כאשר ידועים הפרשי הלחצים.
יתרונות

פשוט וזול.
מדויק יחסית עבור גזים ומים
הנחיר ניתן להחלפה וכך ניתן לשנות בקלות את הקוטר בהתאם לספיקה הנדרשת.
חסרונות

גורם להפסדי עומד גבוהים.
לא יעיל בספיקות שונות מספיקת התכנון.
לא מדויק עבור נוזלים צמיגים.
מתקן חשמל דירתי

מתקן חשמל ביתי הוא על פי הגדרת החוק מתקן חשמל במבנה המיועד למגורים, למסחר, למשרדים או במבנה שתנאי המקום והשימוש במתקן החשמלי דומים לאלה של דירת מגורים. המונח מתייחס לכל מערכת הזנת החשמל וההגנה בפני התחשמלות מכניסת ההזנה של המבנה ועד לחיבורי מכשירי החשמל שבו.
חלקי המתקן

הזנת מתקן דירתי מגיעה על פי רוב ממערכת החלוקה של ספק החשמל - בישראל חברת החשמל, אולם יכול המתקן גם להיות מוזן ממערכת חלוקה פרטית כדוגמת רשת חשמל בקיבוץ או במבנה גדול, המקבלים את אספקת החשמל שלהם מחברת החשמל ומבצעים את החלוקה לצרכנים השונים באופן פרטי. באותה המידה, יכול המתקן להיות מוזן גם מגנרטור.
הזנת החשמל מגיעה אל לוח חשמל של המתקן. במתקנים גדולים יהיה זה לוח ראשי המשמש בעיקר לחלוקה ללוחות משניים מהם מוזנים הצרכנים, אך ברוב המתקנים הביתיים קיים רק לוח חשמל אחד הממלא הן את תפקיד החלוקה והן את ההגנה על המערכת.
מלוח החשמל יוצאים קווי הזנה אל הצרכנים השונים. קווים אלו מסתיימים בשקעי חשמל או מתחברים ישירות למכשירים.
חלקי המתקן > לוח החשמל

לוח החשמל במתקן ביתי משמש בעיקר כמערכת הגנה מפני חשמול. בלוח החשמל מתבצעת חלוקה של המתקן למעגלים, חלוקה שתפקידה לאפשר הגנה יעילה על ידי חלוקה של העומס הכללי הצפוי לחלקים קטנים, קלים יותר להגנה ולתחזוקה והמאפשרים התמודדות עם תקלות נקודתיות ללא השפעה (במידת האפשר) על שאר המערכת.
חלקי המתקן > מעגלים במתקן ביתי

כמעגל חשמלי במתקן ביתי מוגדרים כל הקווים המוגנים על ידי מבטח משותף. נהוג לחלק את סוגי המעגלים בהתאם לעוצמת הזרם האפשרית בהם (עוצמה זו מוגבלת על ידי המבטח):
מעגלי מאור - מעגלים חד מופעיים בהם הזרם אינו עולה על 10 אמפר.
מעגלי כוח - מעגלים חד מופעיים בהם הזרם אינו עולה על 16 אמפר.
מעגלים אחרים המיועדים לשאת זרם גבוה יותר - מעגלים כאלה מזינים בדרך כלל יחידות מיזוג אוויר. מעגלים אלו עשויים להיות תלת מופעיים או חד מופעיים לזרם העולה על 16 אמפר.
חלוקה מקובלת נוספת היא למעגלים עם קווים (ראו להלן) ישירים - מעגלים המזינים מכשיר או שקע אחד בלבד, ולמעגלים רגילים, אליהם ניתן לחבר מספר מכשירים.
חלקי המתקן > קווים

מכשירי החשמל או השקעים מחוברים ללוח החשמל באמצעות "קווים" - אלו הם מוליכים חשמליים, על פי רוב חוטים עשויים נחושת ומצופים בבידוד מ-PVC. המוליכים מותקנים כחוטים בודדים או בכבל המאגד אותם תוך שמירה על בידודם זה מזה. במעגל חד-מופעי יהיו שלושה חוטים - חוט המופע, חוט ה"אפס" וחוט הארקה. במעגל תלת-מופעי יהיו חמישה חוטים - שלושה חוטי מופע, חוט אפס והארקה.

המוליכים מותקנים באחת משלוש שיטות:
התקנה סמויה - בתוך צינורות הטמונים בקירות המתקן.
התקנה גלויה - בתוך צינורות גלויים או תעלות (בכבלים בלבד). שיטה זו נדירה מאוד בדירות מגורים, אך נפוצה במתקני חשמל מסחריים.
התקנה חשיפה - בתוך צינורות או אף ללא צינור (במקרה של כבלים) באזורים שאינם נגישים באופן יומיומי, כגון מעל תקרה הניתנת לפירוק או בחללים בין קירות ובתקרות.
חלקי המתקן > אביזרי קצה

במרבית המקרים, קווי החשמל במתקן הביתי אינם מחוברים ישירות למכשירי חשמל אלא מסתיימים באביזר קצה המאפשר חיבור וניתוק מהיר של המכשיר החשמלי. אביזר הקצה הנפוץ ביותר הוא השקע החשמלי. אביזרי קצה שכיחים נוספים הם בתי נורה ומפסקי זרם, שנועדו לאפשר ניתוק של מכשיר חשמלי המחובר ישירות לקו מבלי לנתק את החיבור הפיזי (למשל במצב בו גוף תאורה מחובר ישירות לקו, הדלקתו וכיבויו מתבצעים דרך מפסק הזרם). אביזרי קצה חשופים למגע אדם ולכן הם בנויים תמיד ממעטפת מחומר מבודד שמונעת מגע עם החלקים המוליכים.
הספק

ההספק החשמלי הנצרך על ידי מתקנים ביתיים תלוי בכמות המכשירים החשמליים המותקנים בו, אך גם במידת הבו-זמניות של הפעלתם. היות שכך, ההספק הנצרך משתנה בתלות בזמן, ולמעשה אף בלתי ניתן לשליטה היות שצריכת הזרם של מכשירי חשמל רבים משתנה מרגע לרגע מבלי שלמפעיל תהא שליטה על כך - לדוגמה תנור אפיה אשר גופי החימום שלו מופעלים ומופסקים אוטומטית על ידי תרמוסטט.
מכאן, שבבואנו לדבר על הספק של מתקן חשמלי, ישנם שני גדלים חשובים:
ההספק המותקן: זהו סך כל ההספקים המקסימליים של כל מכשירי החשמל הקיימים במתקן. גודל זה מדיד בצורה מדויקת.
מקדם בו-זמניות: אחוז המכשירים שבממוצע עובדים בו זמנית. גודל זה אינו מדויק, אך נלקח בחשבון על סמך ניסיון מצטבר.
מכיוון שקיים מתאם מסוים בין גודלו של מתקן ביתי לבין ההספק המותקן בו, פותחו טבלאות ה"מנבאות" את ההספק של מתקן ביתי בתלות בגודלו. טבלאות אלו משמשות לצורך תכנון נאות של הספקת החשמל למתקנים דירתיים (למשל את חברת החשמל). טבלאות אלו מנבאות גם את העלייה ה"טבעית" בצריכת החשמל, עלייה שנובעת מהתקדמות טכנולוגית ועליה ברמת החיים. בפועל, בשל התייעלות אנרגטית של מכשירים חשמליים רבים כן המודעות הגוברת לאיכות הסביבה טבלאות אלו טעו קשות בחיזוי צריכת החשמל החל מהעשור הראשון של המאה ה-21.
גודל חיבור

חיבור מתקן ביתי לרשת החשמל נעשה תמיד דרך מבטח ראשי, וגודלו של מבטח זה קובע למעשה את ההספק המקסימלי אותו יוכל המתקן לצרוך. על אף שקיימים מבטחים הניתנים לכיול לכל ערך שהוא, הרי שלצורך הנוחות מחוברים מתקנים ביתיים רק דרך מבטחים מסוימים, קרי חיבור החשמל למתקן הביתי יכול לבוא במספר סופי של גדלים. גדלים אלו השתנו במהלך השנים וכיום במדינת ישראל הגדלים האפשריים הם:
25 אמפר חד-מופעי - נפוץ בבניינים רבי דירות ישנים, לא זמין להתקנה חדשה.
35 אמפר חד-מופעי - נפוץ בבניינים רבי דירות ישנים, לא זמין להתקנה חדשה.
40 אמפר חד-מופעי (כלומר צריכה מקסימלית כ־9,000 ואט). זהו החיבור היחידי החד מופעי.
25 אמפר תלת-מופעי (כ־17,000 ואט)
40 אמפר תלת-מופעי (כ־27,500 ואט)
63 אמפר תלת-מופעי (כ־43,500 ואט)
80 אמפר תלת-מופעי (כ־55,000 ואט)
וחיבורים נוספים, גדולים יותר. גודלי החיבור האפשריים עולים ב"קפיצות" של כ-25 אחוז. למרבית המתקנים הדירתיים במדינת ישראל אחד החיבורים הרשומים מעלה, עם זאת, ניתן למצוא מתקנים עם חיבורים בגדלים אחרים, שריד לחיבורים שהתאפשרו בעבר.
הארקה

הארקה של מתקן חשמלי נועדה לספק הגנה נוספת מפני התחשמלות. מערכת ההארקה מאפשרת חיבור אל האדמה של כל הגופים המתכתיים שעשויים לבוא במגע עם מתח חשמלי במקרה של תקלה, על מנת להבטיח כי במקרה כזה יזרום עיקר הזרם דרך המערכת או אף יפעיל הגנה על ידי ניתוק הגנה קיימת בלוח החשמל.

ההארקה מתבצעת על ידי מוליך מיוחד אשר מחובר למערכות המתכתיות במבנה - אם על ידי חיבור שקע-תקע (בו מוליך ההארקה מופיע כפין השלישי), ואם על ידי חיבור ישיר לגוף המתכתי כמו במקרים של דוד חימום מים ואנטנה.

כל המוליכים מחוברים לפס אחד העשוי מחומר מוליך (בדרך כלל נחושת) המכונה פס השוואת פוטנציאלים. פס זה מחובר לאדמה על ידי אלקטרודה.

כיום ישנן שתי שיטות עיקריות לביצוע האלקטרודה:
במבנים חדשים, חובה על פי החוק במדינת ישראל לבצע מערכת "הארקת יסודות". מערכת זו מנצלת את הברזלים הטמונים ביסודות הבניין ומקשרת ביניהם באמצעות ריתוכים ההופכים אותם לגוף מתכתי אחיד. בשל שטח המגע הרב שבין ברזלי הבניין לבטון ובין הבטון כלפי הקרקע, נוצר גוף בעל מוליכות גבוהה מאוד כלפי הקרקע. הארקת היסודות מחוברת באמצעות מוליך לפס השוואת הפוטנציאלים ובכך מאפשרת את פעולת מערכת ההארקה.
במבנים ישנים או במבנים להם אין יסודות (כמו למשל מבנים יבילים) מתבצעת ההארקה כלפי הקרקע באמצעות מוטות המוחדרים לקרקע. יעילות שיטה זו קטנה בהרבה מהארקת היסודות.
בעבר נהוגה הייתה שיטה של הארקת המבנה על ידי חיבור לצנרת המים הראשית, מתוך ההנחה שצנרת זו מתכתית ובעלת שטח מגע גדול עם הקרקע. כיום, בשל השימוש הרב בצינורות מים מחומרים לא מתכתיים, לא מסתמכים על הארקה מצנרת מים.
ראו גם

חוט משיכה
כבל מאריך
הערות שוליים

↑  תקנות החשמל - התקנת לוחות במתח עד 1000 וולט, התשס"ח 2008
↑  אריאל סגל, מערכת החשמל הארצית, הוצאת לשכת המהנדסים, עמ' 55
| חשמל |
| --- | --- | --- |
| מושגי יסוד | מטען • שדה חשמלי • אנרגיה פוטנציאלית חשמלית • פוטנציאל • מתח • כא"מ • זרם • התנגדות ומוליכות • עכבה • הספק •  השראות • זרם ישר • זרם חילופין • מעגל חשמלי • תהודה • עכבה אופיינית |  |
| רכיבים בסיסים | מקור מתח • מקור זרם • נגד • קבל • משרן • ממריסטור • שנאי • מפסק • מבדד |  |
| מכשירי מדידה | מד מתח • מד זרם • מד התנגדות • אלקטרוסקופ • גלוונומטר • מד קיבול • מד השראות • רב מודד • אוסצילוסקופ • מחולל אותות |  |
| אלקטרוניקה | מוליך למחצה • דיודה • טרנזיסטור • מיתוג • שפופרת ריק • טריודה • דיודה פולטת אור (לד) • מגבר שרת • מסנן תדרים • מעגל משולב • מעגל מודפס • VLSI  • מיקרואלקטרוניקה |  |
| זרם חזק | גנרטור חשמלי • מנוע חשמלי • תחנת כוח • מתקן חשמל דירתי • מערכת חלוקה • רשת חשמל • מערכת תלת-פאזית |  |
| בטיחות בחשמל | התחשמלות • לוח חשמל • קצר חשמלי • נתיך • הארקה • ממסר פחת • מפסק אוטומטי • צבע חוטי החשמל |  |
| חוקים פיזיקליים | חוק קולון • חוק גאוס • חוק אוהם • חוקי קירכהוף • חוק שימור המטען החשמלי • חוק פאראדיי |  |
לוח חשמל דירתי מודרני
סאבא ג'יורג'יו

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע אישי
 לידה:  22 באוקטובר 1933 ניקוסיה, האימפריה הבריטית 
 פטירה:  9 באוגוסט 1992 (בגיל 58) 
 עמדה:  חלוץ 
 
סאבא ג'יורג'יו (ביוונית: Σάββα Γεωργίου‏; 22 באוקטובר 1933 – 9 באוגוסט 1992) היה כדורגלן קפריסאי ששיחק בקבוצות אפואל ניקוסיה ומכבי חיפה.
קריירה

ג'יורג'יו נולד בניקוסיה למשפחה ממעמד פועלים וסבו היה יהודי. ג'יורג'יו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אפואל ניקוסיה ובגיל 16 עלה לקבוצה הבוגרת. עד מהרה תפס ג'יורג'יו מקום של כבוד בהרכב הקבוצה והפך לשחקן מפתח. בשנת 1952 חתם על חוזה עם קבוצת בריסטול סיטי האנגלית והיה לקפריסאי הראשון שמשחק מחוץ למדינה. בשנת 1955 חתם ג'יורג'יו על חוזה עם מכבי חיפה. אומנם הוא לא היה הזר הראשון ששיחק בישראל, אך הוא היה הראשון שהגיע לישראל במיוחד לשם כך – השחקנים הזרים ששיחקו בקבוצות ישראליות עד אז היו חיילים בריטים. בעונה שלאחר מכן חזר ג'יורג'יו לאפואל ניקוסיה ושם הוא גם סיים את הקריירה שלו. ב־9 באוגוסט 1992 הלך ג'יורג'יו לעולמו.
נחל תילה

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 אורך:  כ־4.75 ק"מ
 גובה מוצא הנהר:  כ־460 מטרים
 שפך:  נחל גרר 
 מדינות באגן הניקוז:  ישראל 
  (למפת הר חברון מערב מוגדלת) נחל תילה(למפת הר חברון מערב רגילה) נחל תילה(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל תילה(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום נחל תילה
 
נחל תילה הוא נחל אכזב בנגב הצפוני. אורכו כ־4.75 קילומטרים.
תוואי הנחל

מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־460 מטרים מעל פני הים ביער להב, מעט יותר מקילומטר מערבית למרכז ג'ו אלון בקיבוץ להב. מעט לפני שהוא נשפך לנחל גרר, הנחל חולף מתחת לכביש 6, מצפון־מערב למחלף להבים. מייד לאחר הגשרים (אחד לכל כיוון נסיעה), בגובה של כ־290 מטרים מעל פני הים, ממוקם השפך.
ב-30 ביוני 2024 אישרה הממשלה הקמת עיר חדשה בסמוך לתוואי הנחל, בשם תילה אשר נגזר מאתר העתיקות חורבת תילה המוזכר כבר באונומסטיקון ממנו נגזר גם שמו של הנחל.
הערות שוליים

↑  עיר חדשה למגזר החרדי: תילה, באתר ערוץ 7, 30 ביוני 2024
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007375601605171 
ערך זה הוא קצרמרבנושא נהרות ונחלים ובנושא גאוגרפיה של ישראל. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
משוחח עם כסא

משוחח עם כסא הוא אלבום הבכורה של הלהקה הישראלית "ג'ירפות", שיצא בשנת 1999.
הפקה

האלבום זכה לאהדה והערכה רבה, ובו יצאו הלהיטים "וואו!", "סטריאו", "יש לו בחורות כמו מים" ו"רמי מואשם באחזקת סמים קלים". האחרון אף עורר מהומה קלה עקב נושאו, זכה להתעלמות מצד הרדיו וניתן היה להורידו מהאינטרנט בחינם. לאחר צאת האלבום יצא הסינגל "747" שלא נכלל באלבום.
האלבום הופק מוזיקלית על ידי אמיר צורף, וכל השירים בו נכתבו על ידי גלעד כהנא והולחנו על ידי יאיר קז וכהנא, מלבד השיר "יש לו בחורות כמו מים" שהולחן על ידי קז, כהנא ודידי ארז.
בשנת 2018 נבחר האלבום כאחד מ-40 האלבומים האלטרנטיביים הישראלים הטובים ביותר על ידי תחנת הרדיו כאן 88. כמו כן, הגיע האלבום למעמד "אלבום זהב" על מכירת 20,000 עותקים.
השירים באלבום

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | ג'ירפות  | 2:05 |
| 2. | יש לו בחורות כמו מים  | 3:00 |
| 3. | וואו!  | 3:06 |
| 4. | רמי מואשם באחזקת סמים קלים  | 5:31 |
| 5. | שד נושף  | 2:30 |
| 6. | סטריאו  | 3:33 |
| 7. | פתח חלון  | 1:51 |
| 8. | שיטין  | 3:21 |
| 9. | זזה  | 4:06 |
| 10. | משוחח עם כיסא  | 0:21 |
| 11. | ירדה בו בול בו במועד  | 1:53 |
| 12. | הוציא מהמהפייכה  | 3:07 |
| משך כולל: | משך כולל: | 34:29 |
משתתפים

גלעד כהנא - שירה, קולות, מילים, טמבורין, פעמון, מבירה, בונגוס, משולש, תיכנות תופים, סימפולים
יאיר קז - בס, חלילים, גיטרות, תכנותים וקולות
דידי ארז - תופים, גיטרה קלאסית, גיטרה אקוסטית וקולות
רותם דרור - פסנתר, מלודיקה, טמבורין, קולות
ארז ובמן - ווקודר קונגס (ב"הוציא מהמהפייכה")
אמיר צורף - הפקה מוזיקלית
הערות שוליים

↑  במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88
↑  דודי פטימר, ‏"ג'ירפות" חוזרים לימים הפרועים, לסירובים מחברות התקליטים ולתקופות הקשות, באתר מעריב אונליין, 12 בינואר 2019
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: ee560db7-44db-3aa2-8eaf-546e43e318d8
נוקיה 5.3

| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  דגם 
 מפתח:  HMD
 יצרן:  פוקסקון
 הקודם בסדרה:  נוקיה 5.1 
 הבא בסדרה:  Nokia 5.4 
 מידע טכני
 מערכת הפעלה:  אנדרואיד 10
 מעבד:  מעבד מתומן ליבות (4x2.0 GHz Kryo 260 Gold (מבוסס ARM Cortex-A73) ו-4 x1.8 GHz Kryo 260 Silver (מבוסס ARM Cortex-A53)
 נפח אחסון:  64GB
 זיכרון:  3, 4 או 6 ג'יגה בייט RAM
 מסך:  6.55 אינץ'
 סוללה:  4000 מיליאמפר-שעה
 מידות
 רוחב:  76.6 מ"מ
 גובה:  164.3 מ"מ
 עובי:  8.5 מ"מ
 משקל:  185 גרם
 צורה:  מלבן עם פינות מעוגלות
 
נוקיה 5.3 (באנגלית: Nokia 5.3) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי פוקסקון, ופותח על ידי HMD. הוא הוכרז ב-19 במרץ 2020. הוא יורשו של נוקיה 5.1, ונוקיה 5.1 פלוס.
עיצוב

המכשיר שוקל 185 גרם, עוביו 8.5 מ"מ, גובהו 164.3 מ"מ, ורוחבו 76.6 מ"מ. מסך המגע מכסה את רוב שטחו של המכשיר, פרט למצלמה הקדמית שמשתלבת בחלקו העליון, ולמרווח מפלסטיק בתחתית המכשיר עליו חרוט הלוגו של נוקיה. כמו כן, בצידו השמאלי של המכשיר קיים לחצן ייעודי עבור הפעלת העוזר החכם של גוגל.
מפרט > חומרה

המכשיר מצויד במסך מסוג מסוג "IPS LCD", בגודל 6.55 אינץ' וברזולוציית 720×1600 פיקסלים, ביחס רוחב-גובה של 20:9.
המכשיר מופעל על ידי מעבד מתומן ליבות, כאשר 4 מהן פועלות בתדר עבודה של 2 ג'יגה הרץ וה-4 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 1.8 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם 665 System-on-Chip מתוצרת קוואלקום. האחסון הפנימי של המכשיר הוא בנפח 64GB, ונפח האחסון ניתן להרחבה באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM שהוא בנפח 3, 4 או 6 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללה בקיבולת 4000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה. המכשיר תומך בכרטיסי סים מסוג NanoSIM.
מפרט > חומרה > מצלמה

המכשיר מצויד במערך בעל ארבעה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה רחבה ברזולוציה 13 מגה פיקסל; מצלמה אולטרה רחבה בשדה ראייה של 123 מעלות ברזולוציה 5 מגה פיקסל; שתי מצלמות נוספות כאשר האחת מיועדת לצילום מאקרו, והשנייה לצילום עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; וכן מצלמה קדמית בזווית רחבה ברזולוציה 8 מגה פיקסל.
מפרט > תוכנה

המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10, וניתן לשדרגו לגרסה אנדרואיד 11.
הערות שוליים

↑  Nokia 5.3 - Full phone specifications, m.gsmarena.com
↑  סקירה: נוקיה 5.3 – אנדרואיד בהילוך איטי, באתר The Verifier
↑  צחי הופמן, סקירה: נוקיה 5.3 - סמארטפון ב-850 שקל שכדאי לכם לבדוק, באתר The Gadget Reviews
↑  Jon Porter, Nokia 8.3 5G announced alongside three more affordable handsets, The Verge, ‏2020-03-19 (באנגלית)
↑  גאדג’טי מסקר: Nokia 5.3 – איזון בין מפרט למחיר, באתר www.gadgety.co.il, ‏2020-08-11
↑  TIMESOFINDIA COM | Updated: Mar 20, 2020, 09:37 Ist, nokia 8.3 5g: HMD launches Nokia 8.3 5G, Nokia 5.3 and Nokia 1.3 smartphones: Price, specs and more - Times of India, The Times of India (באנגלית)
↑  Android 11 comes to Nokia 5.3, GSMArena.com (באנגלית אמריקאית)
משמורת ארץ הקודש

| --- | --- |

 מדינה:  ישראל, מצרים, קפריסין, לבנון, ירדן, סוריה, מדינה פלסטינית 
 מטה הארגון:  מנזר סן סלוודור 
 מייסדים:  פרנציסקוס מאסיזי 
 תקופת הפעילות:  1342–הווה (כ־682 שנים) 
 www.custodia.org
 
סמל המשמורת במתחם המשמורת: הכתר מסמל את מלכות השמיים ואת האל האב והיונה את רוח הקודש. מתחת להם נראה סמל המסדר הפרנציסקני וצלב ירושלים, ומשני צידי המגן ענף זית המסמל את משיחת המשיח וענף דקל המסמל ניצחון ואת המרטירים
כרזה לרגל חגיגות 800 שנים לקוסטודיה. יולי 2017.
משמורת ארץ הקודש (לטינית Custodia Terrae Sanctae; איטלקית Custodia di Terra Santa - "הקוסטודיה של ארץ הקודש") היא הפרובינציה של המסדר הפרנציסקני, הכוללת, לבד מארץ ישראל, גם את סוריה, לבנון, ירדן, מצרים, קפריסין ואת האי רודוס שביוון. ייחודה של משמורת ארץ הקודש הוא בכך שהיא גם זו המקיימת באופן רשמי את הנוכחות הנוצרית-קתולית ואת השמירה על המקומות הקדושים בארץ הקודש. הנוכחות הפרנציסקנית בארץ הקודש החלה ב-1217, וב-1342 העניקה להם בולה אפיפיורית את תפקיד השמירה על המקומות הקדושים באופן רשמי. בראש המשמורת ניצב הקוסטוס, ומרכזה שוכן במנזר סן סלוודור ברובע הנוצרי בירושלים.
היסטוריה > המאבק על המקומות הקדושים

עם הכיבוש העות'מאני של ארץ ישראל ב-1517, החלו הנוצרים היוונים-אורתודוקסים להגביר את נוכחותם בארץ, תוך שהם מנצלים את היותם נתינים עות'מאנים. לראשונה החלו מאבקים של ממש בין העדות הנוצריות על החזקה במקומות הקדושים, ואלה לוו בהצגתם של הפרנציסקנים כגזלנים, כזרים וכאויבי האימפריה העות'מאנית. לעיתים גלשו מאבקים אלה לאלימות ואף הסתיימו במקרי מוות.
שלוש המאות הבאות התאפיינו באובדן החזקה הפרנציסקנית במקומות הקדושים השונים ותפיסתם החלקית או המלאה מחדש, אגב מגעים דיפלומטיים בין הכס הקדוש והמעצמות האירופיות לבין השער הנשגב באיסטנבול. כך לדוגמה, ב-1623 פרסם האפיפיור אורבנוס השמיני בולה שהאיצה בכל הנסיכים הקתולים להגן על הפרנציסקנים בארץ הקודש. ב-1522 גורשו הנזירים הפרנציסקנים מחדר הסעודה האחרונה ומהר ציון, שבו שכן מרכזם בארץ. עקב כך נקבע מרכזה של המשמורת במנזר סן סלוודור בשנת 1558, ובו היא שוכנת עד היום. עוד איבדה המשמורת את החזקה הבלעדית בכנסיית הקבר ובכנסיית המולד, ואיבדה לחלוטין את השליטה בקבר מרים. מאידך, ב-1620 העניק לה הנסיך הדרוזי פחר א-דין השני את הזכויות במקומות אחרים בארץ, דוגמת בזיליקת הבשורה בנצרת וכנסיית ההשתנות על הר תבור. עוד רכשו הפרנציסקנים מחדש את כנסיית יוחנן בהרים בעין כרם (1679), את אזור גת שמנים (1684), את כנסיית ההזנה (כנסיית יוסף הקדוש) בנצרת (1754) ואת קפלת ההלקאה ברובע המוסלמי (1836).
ב-1628 נזכרה המשמורת לראשונה כגוף האחראי על ייצוג הנצרות הקתולית כמעט בכל רחבי המזרח התיכון, והקוסטוס תואר במסמכים שונים כ"אחראי על השליחות הנוצרית במצרים ובקפריסין" או כ"נציג האפוסטולי של ארץ הקודש והמזרח". תארים אלה עמדו בתוקפם עד כינונה מחדש של הפטריארכיה הלטינית בירושלים בשנת 1847.
המשמורת זכתה לתקצוב כספי ולסיוע מצד מדינות אירופה. במהלך המאה ה-17 בלט סיוען הכספי של ממלכת נאפולי וממלכת שתי הסיציליות; כמו כן, הרפובליקה של ונציה סייעה למשמורת בהובלת עולי רגל לארץ הקודש על סיפון ספינותיה, ופעלה למען המקומות הקדושים באמצעות נציגיה הדיפלומטיים באיסטנבול. סיוע דיפלומטי למשמורת ניתן גם על ידי צרפת שניצלה את יחסיה הטובים עם האימפריה העות'מאנית. התערבותה של צרפת למען הפרנציסקנים התגברה במיוחד לקראת סוף המאה ה-17, עת לואי הארבעה עשר מלך צרפת, נטל לעצמו את התפקיד של מגן הנוצרים באימפריה העות'מאנית. כחצי מאה לאחר מכן, כאשר הסולטאן העות'מאני מהמוט הראשון העניק לצרפת קפיטולציות ב-1740, הכיר גם הכס הקדוש במעמדה כמגינת כל הנוצרים בני כל העדות וכל הנתינויות בתחומי האימפריה העות'מאנית. צרפת המשיכה ונהנתה ממעמד זה בפועל עד ביטול הקפיטולציות בימי מלחמת העולם הראשונה, ובאופן רשמי עם חתימת הסכם לוזאן. ספרד תרמה ב-1550 וב-1714 את הכספים הדרושים לשיפוץ כנסיית הקבר, וכאשר הוותיקן אסר על הפרנציסקנים לרכוש בכסף את החזקה במקומות הקדושים מהם נושלו בידי היוונים-אורתודוקסים, התערב למענם מלך ספרד ב-1646, ומקץ מגעים ממושכים עם השער הנשגב, הצליח להשיב את המצב לקדמותו.
ב-1757, בעקבות מאבק אלים בין יוונים-אורתודוקסים וקתולים, העניק הסולטאן מוסטפא השלישי את החזקה בכנסיית המולד ובקבר מרים, כמו גם את רוב שטחה של כנסיית הקבר הקדוש, ליוונים.