stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RemoteAccess

| --- | --- |
מסך התוכנה הראשי
מסך התוכנה הראשי
 מפתח:  אנדרו מילנר
 גרסה אחרונה:  2.62.2 (25 באוקטובר 2000)
 מערכת הפעלה:  DOS
 נכתבה בשפות:  טורבו פסקל 
 סוג רישיון:  תוכנה שיתופית
 קטגוריה:  מערכת BBS
 rapro.com
 
RemoteAccess הייתה תוכנה פופולרית להפעלת מערכת BBS אשר פותחה במקור עבור מערכת ההפעלה DOS. התוכנה נוצרה במקור על ידי המתכנת האוסטרלי אנדרו מילנר ושווקה על ידי חברת ההפצה Wantree Development שבבעלותו.
התוכנה הושקה בתחילה בשנת 1989. במהלך 1990 הושקה גרסת ה־Shareware של התוכנה אשר צברה פופולריות רבה ברחבי העולם. בתחילה היתרון העיקרי של התוכנה על פני מערכת QuickBBS היה ביכולתה להפעיל מספר רב של צמתים (Nodes) תחת מערכות ההפעלה שונות.
התוכנה הפכה במהירות למתקדמת בהרבה ממערכת ה־QuickBBS הוותיקה. אנדרו מילנר השיק את גרסה 2.50 של התוכנה במהלך שנת 1996, כשנה לאחר שה־World Wide Web הפך פופולרי. באותה העת מפעילי מערכות BBS רבים עברו מהפעלת מערכות אלו לספקים של שירותי אינטרנט, אנדרו מילנר הבין את אותם האנשים ובעקבות כך לאחר גרסה 2.50 איבד עניין בפיתוח נוסף של התוכנה.
בסוף 1997 אנדרו מכר את קוד המקור התוכנה לברוס מורס בארצות הברית. ברוס פרסם מספר עדכונים לתוכנה בהם תיקון לבאג 2000, אך מעולם לא הוסיף פ'יצרים חדשים לקוד התוכנה. הגרסה הסופית של התוכנה, גרסה 2.62, הושקה באוגוסט 2000.
ראו גם

BBS
אברהם האפט

אברהם האפט (22 בפברואר 1892 – 6 בינואר 1965) היה מפעילי תנועת העבודה, ממיסדי דגניה ב' ומיוזמי כופר היישוב ומגבית ההתגייסות בתקופת היישוב וקרן המגן בתקופת המדינה. ראש המועצה האזורית עמק הירדן.
ביוגרפיה

האפט נולד בפוצב שבבלארוס (שנקראה אז "רוסיה הלבנה") לבן ציון האפט ששימש כרבה של העיר קלינצי. למד בחדר ואחר כך בגימנסיה שם הכיר את הציונות. עלה לארץ ישראל בשנת 1913 ועבד כחלוץ במושבות יהודה וב-1914 הצטרף לקבוצת "עבודה" שנוסדה בפתח תקווה. ב-1917, בשלהי מלחמת העולם הראשונה, התגייס לגדוד העברי שם חלה ואושפז במשך מספר חודשים בבית חולים צבאי באלכסנדריה שבמצרים. לאחר המלחמה הצטרף לגדוד העבודה והיה ממארגני מבצע סלילת הכבישים של הגדוד בחיפה ובעפולה. בשנת 1920 נמנה האפט על הגרעין המייסד של קיבוץ דגניה ב'.
ב-1926 נשלח לארגון החלוץ בפולין כנציג ההסתדרות הציונית העולמית ושהה שם כשנה.
ב-1934 היה פעיל בארגון ההעפלה הבלתי ליגאלית והיה שותף בהבאת אניית המעפילים ולוס ארצה.
בימי מאורעות תרצ"ו - תרצ"ט היה אברהם האפט מיוזמי וממייסדי "כופר היישוב", מגבית שעסקה באיסוף תרומות לצרכים ביטחוניים, כגון גיוס מתנדבים לשורות ההגנה, הכשרת לוחמים, הקמת גדרות וביצורים ליישובים וסלילת צירי ביטחון. בתקופה זו גם יזם את הקמת "האיגוד למען תוצרת הארץ" לעידוד צריכת התוצרת החקלאית.
בעת מלחמת העולם השנייה היה האפט חבר בוועד ההצלה וכן פעל בגיוס מתנדבים לצבא הבריטי ולבריגדה העברית והיה מפעילי "מגבית ההתגייסות" שעסקה באיסוף תרומות שנועדו לסיוע למשפחותיהם של מתנדבי היישוב לצבא הבריטי ולרווחתם של החיילים, ובהמשך למען ניצולי השואה.
לאחר המלחמה מילא תפקידים ציבוריים רבים, בשנת 1949 נבחר להיות חבר ועד אספת הנבחרים. הוא שימש כראש המועצה האזורית עמק הירדן הממונה למשך שנה וב-1950 הוא ניצח בבחירות מסודרות לתפקיד וכיהן עד 1956. בתפקידו הוא פעל רבות בענייני ביטחון וכן בקידום מפעלים כלכליים אזוריים (מפעל המים, בית הבשלה לבננות ועוד).
בתקופה שלפני מלחמת סיני היה האפט פעיל בקרן המגן, שנועדה לאסוף כספים לחימושו של צה"ל, כדי לאזן את הפער בינו לבין צבא מצרים, שנוצר בעקבות עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית.
מ-1957 ועד 1960 עבד האפט כגזבר של מפא"י וכן כמרכז ענף הפירות בתנובה.
על שמו המרכז לנוער בצמח, בו התקיימו הלימודים של המכללה האקדמית כנרת בעמק הירדן בשנותיה הראשונות.
משפחתו

בתקופת ההתיישבות בדגניה נישא לשושנה שעלתה מבוברויסק. לזוג נולדו ארבעה ילדים- שתי בנות ושני בנים. האפט נפטר בשנת 1965 לאחר מחלה קשה. זוגתו שושנה נפטרה ב-1980.
לקריאה נוספת

נחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - כרך ג', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך של הסתדרות העובדים, 1971, עמודים 138-140
הערות שוליים

↑  אשכול: ביוגרפיה מאת יוסי גולדשטיין, יוסי גולדשטיין, עמוד 486
↑  דוד שליו, שבירת קרח בעמק הירדן, דבר, 30 בנובמבר 1965
↑  חיים מנוס, אוניברסיטת זוטא בעמק הירדן, דבר, 6 בינואר 1969
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007296833205171  ISNI: 0000 0000 6697 7819  LCCN: no2003117860  VIAF: 58780590   WorldCat (עם VIAF): 58780590
FHIR

Fast Healthcare Interoperability Resources (ראשי תיבות: FHIR; בעברית: משאבי תִּפְעוּלִיּוּת בֵּינִית מהירה במערכות בריאות) הוא תקן המתאר אלמנטים בדידים של נתונים (הידועים בשם "משאבים") וכן ממשק תכנות יישומים (API) להעברה של רשומות רפואיות אלקטרוניות. התקן נוצר על ידי ארגון תקני הבריאות Health Level Seven International (HL7).
FHIR נבנה על בסיס תקני תבניות נתונים קודמים מ-HL7, כמו HL7 גרסה 2.x ו-HL7 גרסה 3.x. אבל הוא קל יותר ליישום מכיוון שהוא משתמש בחבילה מודרנית מבוססת-רשת הכוללת פרוטוקול RESTful מבוסס HTTP, ובחירה בין JSON, XML או RDF לייצוג נתונים. אחת ממטרותיה היא להקל על יכולת תפעוליות בינית בין מערכות בריאות מדור קודם, כדי להקל על אספקת מידע רפואי לספקי שירותי בריאות וכן ליחידים במגוון רחב של מכשירים, ממחשבים למחשבי לוח לטלפונים סלולריים, וכדי לאפשר למפתחי יישומים של צד שלישי לספק יישומים רפואיים הניתנים לשילוב בקלות במערכות קיימות.
FHIR מספק אלטרנטיבה לגישות ממוקדות-מסמכים על ידי חשיפה ישירה של משאבים כשירותים. לדוגמה, אלמנטים בסיסיים של שירותי בריאות כגון מטופלים, אשפוזים, דוחות אבחון ותרופות ניתנים לאחזור ולעריכה באמצעות כתובת ה-URL של המשאב.
תקינה

הטיוטה הראשונית של FHIR פורסמה בבלוג של גרהאם גריב באוגוסט [2011]. בפברואר [2014] פרסמה HL7 את גרסה מספר 1 של FHIR. גרסה 2 פורסמה באוקטובר [2015], וגרסה 3, שהוגדרה כגרסה הראשונה של "סטנדרט לשימוש ניסיון", פורסמה במרץ 2017. גרסה 4, ה- "גרסה הנורמטיבית" הראשונה, פורסמה ב-30 באוקטובר [2019].
ארכיטקטורה

FHIR מאורגן לפי משאבים (למשל: מטופל, אבחנה). ניתן לפרט משאבים כאלה יותר על ידי הגדרת פרופילי FHIR (לדוגמה, קישור לרשימת ערכים ספציפית). ניתן לפרסם אוסף של פרופילים כמדריך יישום (IG).
מכיוון ש-FHIR מיושם על גבי פרוטוקול HTTPS (HTTP מאובטח), ניתן לאחזר ולנתח משאבי FHIR על ידי פלטפורמות ניתוח לאיסוף נתונים בזמן אמת. בתפיסה זו, ארגוני בריאות יוכלו לאסוף נתונים בזמן אמת ממודלים של משאבים מוגדרים. ניתן להזרים משאבי FHIR למאגר נתונים שבו ניתן לתאם אותם עם נתוני אינפורמטיקה אחרים. מקרי שימוש פוטנציאליים כוללים מעקב אחר מגפות, הונאת תרופות מרשם, אזהרות אינטראקציות שליליות בין תרופות, והפחתת זמני ההמתנה בחדר מיון.
מימושים > גלובלי

מספר מימושים כבר נבדקו בהצלחה בתוך ארצות הברית ומחוצה לה, כשהמימוש של SMART (Substitutable Medical Applications, reusable technologies), המאפשר יצירת יישומי FHIR, נחשב פופולרי במיוחד.
יישומי קוד פתוח של מבני נתונים, שרתים, לקוחות וכלים של FHIR כוללים יישומי עזר מ-HL7 במגוון שפות, ו-HAPI-FHIR ב-Java.
מימושים > ארצות הברית

בשנת 2014, הוועדה האמריקאית למדיניות טכנולוגיות מידע (IT) במערכות הבריאות, בשיתוף עם הוועדה האמריקאית לתקני IT בבריאות אישרו המלצות לממשקי תכנות יישומים ציבוריים (פתוחים) יותר. דו"ח כוח המשימה JASON על "תשתית מידע בריאותית איתנה" סימן את FHIR כגישת ה-API המועמדת הטובה ביותר, וכי ממשקים כאלה צריכים להיות חלק משלב 3 של הקריטריונים של "שימוש משמעותי" בחוק טכנולוגיית מידע בריאותית לבריאות כלכלית וקלינית.
בשנת 2020, המרכזים האמריקאים לשירותי מדיקר ומדיקייד (CMS) פרסמו את כללי החקיקה שלהם לתפעוליות בינית וגישה לחולים (CMS-9115-F). הכללים מחייבים שימוש ב-FHIR על ידי מגוון משלמים בפיקוח CMS. באופן ספציפי, הכלל דורש ממשקי API של FHIR עבור גישה למטופל, ספריית ספקים וחילופי משלם-למשלם.
מימושים > ישראל

משרד הבריאות הישראלי פועל כדי לקדם הנגשת מידע למטופלים ומטפלים באמצעות אימוץ תקן FHIR בארגוני הבריאות בישראל.
בשנת 2020 הוקם צוות IL CORE במטרה להתאים את הרכיבים הנחוצים ללוקליזציה ורגולציה במערכת הבריאות בישראל. המשרד, בשיתוף עם החברה לתועלת הציבור 8400, הקים את קהילת FHIR IL אשר מטרתה לעודד את אימוץ התקן במערכת הבריאות הישראלית תוך שיתוף פעולה בין הארגונים לתעשייה.
במסגרת פעילות משותפת של המשרד ו- 8400 הושקו מספר פרויקטים ראשונים ליישום FHIR בקופות החולים ובתי החולים, וזאת לצד פרויקטים נוספים שמקודמים בארגוני הבריאות באופן עצמאי. כמו כן, משרד הבריאות מקצה תקציבים לקופות החולים ובעתיד לארגונים נוספים לצורך הקמת תשתית FHIR.
בכנס "אלי הורוביץ לכלכלה וחברה" של המכון הישראלי לדמוקרטיה שנערך בדצמבר 2020, העריך משה בר סימן טוב, מנכ"ל משרד הבריאות לשעבר, כי עלות ההטמעה של מודולים מרכזיים של FHIR במערכת הבריאות בישראל מוערכת בכ-400 מיליון ש"ח על פני 5 שנים.
במרץ 2022 יצאו משרד הבריאות, המיזם הלאומי ישראל דיגיטלית ורשות החדשנות בקול קורא "לפיילוטים בתחום הבריאות הדיגיטלית - לבניית אפליקציות SMART on FHIR".
בשנת 2023 החלה ממשלת ישראל בהליך חקיקה לקידום שיתוף מידע בין ארגונים במערכת האקולוגית של הבריאות הישראלית לטובת החולה, בדגש על העצמת המטופל וחסימת מידע מופחתת. החקיקה המוצעת מתייחסת גם לצורך בסטנדרטיזציה של הנתונים על ידי אימוץ תקן FHIR ושימוש בטרמינולוגיות סטנדרטיות, כגון SNOMED-CT, הן במערכות מקור והן בתהליך חילופי הנתונים. שיתוף המידע יהיה בהסכמת המטופל, והסכמה זו תינתן על פי סלי נתונים.
הערות שוליים

↑  Welcome to FHIR
↑  "Resources For Health: A Fresh Look Proposal" Health Intersections
↑  "5 Years of FHIR"
↑  Publication (Version) History
↑  Resource Index
↑  “What is FHIR® and what does it mean for Healthcare IT monitoring?" extrahop.com
↑  Open Source FHIR implementations HL7Wiki
↑  "EHR interoperability solution offered by key IT panels" Modern Healthcare, October 16 2014
↑  Proposed interoperability overhaul finds” boosters, doubters" Modern Healthcare, October 21 2014
↑  CMS Interoperability and Patient Access final rule  CMS.gov
↑  Israel Core FHIR IL community
↑  "FHIR In Israel – An Overview"
↑  "חיזוק מוכנות מערכת הבריאות למצבי משבר" אתר המכון לדמוקרטיה ישראלית
↑  קול קורא לפיילוטים בתחום הבריאות הדיגיטלית - לבניית אפליקציות SMART on FHIR
↑  תזכיר חוק ניוד מידע בריאות, התשפ"ג-2023
↑  Everything You Need To Know About The Health Data Mobility Law
Hallo 015

| --- | --- |

 נתונים כלליים
 סוג:  מותג בבעלות חברת השיקמה אן גי אן 015 תקשורת בינלאומית בע"מ
 מייסדים:  משפחת שכטר, משפחת זבולוני, משפחת פרנקל ומשפחת שקל
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים)
 מיקום המטה:  רחוב המלאכה 14 פארק אפק, ראש העין
 ענפי תעשייה:  תעשיית הטלקומוניקציה 
 מוצרים עיקריים:  שירותי תקשורת בינלאומית, מרכזייה בענן,כוכבית לעסקים.
 עובדים:  20
  
 www.hallo.co.il
 
hallo 015 היא חברת טלפוניה שהוקמה כמותג של חברת היל"ת (החברה הישראלית לתקשורת) בינואר 2012 על פי רישיון משרד התקשורת. החברה הפעילה שירותי שיחות טלפון בינלאומיות ומאוחר יותר ניסתה לשווק חבילות שיחות סלולריות, פורקה ונמכרה לחברת רמי לוי תקשורת.
פעילות

hallo 015 ניסתה לשנות את הנוהג הקיים בשוק השיחות הבינלאומיות, כשהציעה תעריפים מוזלים לשיחות לחו"ל ללא חבילות וללא דמי מנוי. בנוסף, החברה שיווקה מרכזיות PBX עבור עסקים.
hallo 015 השיקה בשנת 2015 יישומון למכשירי אנדרואיד ואייפון/אייפד המאפשרת חיוג מקומי בכל מקום בעולם.
פרזנטור החברה בפרסומיה הראשונים היה אלון דה לוקו, זוכה תוכנית הריאליטי "חי בלה לה לנד".
יורם שכטר ומשפחת שכטר החזיקו בכ-50% ממניות החברה. ברוריה זבולוני החזיקה 23 אחוזים ומטיאס פרנקל החזיק ב-23 אחוזים. ביתה של זבולוני, שרי, הייתה משנה למנכ"ל, ובנוסף היה מעורב בחברה דודי שטרנברג, שהיה בעלה של שרי זבולוני, הסתבך במספר עסקים כושלים בעברו ואף הועמד לדין על עבירות זיוף ומרמה. לאחר פרסום שירות החבילות הסלולריות של החברה הסתבר כי לחברה אין הסכם אירוח תקף עם אף אחת ממפעילות הסלולר בישראל, כך שבפועל לא היה ביכולתה להשיק את השירות. החברה קרסה ולבסוף נרכשה על ידי רמי לוי תקשורת. בדו"ח שכתבו מפרקי החברה התברר כי בחברה הועסקו ברמות שכר גבוהות מקורבים לבעלי השליטה רובם חסרי ניסיון מתאים.
ב-2020 פורסם כי בעלי החברה הם קבוצת NGN בכ-30%, יורם דרורי ושותף נוסף באחוז דומה ורמי לוי בכ-40%, וכי חלק מהם שקלו למכור את מניותיהם בחברה.
בין השירותים שהחברה מציעה ב-2020 ניתן למנות: שיחות סלולריות, שיחות בינלאומיות, ספק שירותי אינטרנט, מרכזייה בענן, מספרים וירטואליים, כוכבית לעסקים, וכרטיס סים לנוסעים לארצות הברית.
החל מינואר 2022 הפסיקה החברה לשמש כספק שירותי אינטרנט .
נכון לשנת דצמבר 2022 החברה ממשיכה לעבוד ולהציע ללקוחות שיחות סלולריות, שיחות בינלאומיות, מרכזייה בענן, מספרים וירטואליים, כוכבית לעסקים, וכרטיס סים לנוסעים לארצות הברית.
הערות שוליים

↑  גד פרץ, ‏התחרות מתגברת: חברת שיחות בינלאומיות מתחילה לפעול, באתר גלובס, 4 בינואר 2012
↑  וואלה! סלבס‏, אלון דה לוקו דיווה, באתר וואלה, 5 בינואר 2012
↑  אמיתי זיו, איש הצללים של הלו: האקר שהסתבך בכל העולם, באתר TheMarker‏, 30 באפריל 2012
↑   נתי טוקר, כולם שואלים את עצמם מי האשה שישבה ליד שר התקשורת החדש. זו התשובה המפתיעה, באתר TheMarker‏, 11 ביולי 2019
↑  גד פרץ, ‏בעלי מניות ב-015 הלו גיששו האם ניתן למכור את החברה, באתר גלובס, 17 במאי 2020
↑  מירב קריסטל, לקוחות הלו 015 הועברו ל-HOT "בלי ידיעתנו", באתר ynet, 9 בינואר 2022
Hallelujah (אלבום)

Hallelujah (בעברית: הללויה) הוא האלבום הרביעי של להקת הבלוז רוק האמריקאית קנד היט שיצא בשנת 1969 על ידי חברת התקליטים Liberty Records.הוא שוחרר מחדש על ידי חברת MAM בצורת תקליטור בשנת 2003, וכלל עוד ארבע רוצועות בונוס. היה זה האלבום האחרון של הלהקה עם ההרכב הקלאסי שלה - בוב הייט, אלן וילסון, הנרי וסטין, לארי טיילור ואדולפו דה לה פארה - מכיוון שלאחר יציאתו פרש וסטין מהלהקה, מעט לפני הופעתם בפסטיבל וודסטוק.
הלהקה השתמשה בפסטיבל, שהתקיים שבועות אחדים לאחר השחרור הראשוני של האלבום, כדי לפרסם את האלבום, ורבים משיריו נוגנו במהלך הופעתם שם, ביניהם השירים "Time Was", "Same All Over" ו-"Canned Heat" שהיו ללהיטים. השניים הראשונים אף הופיעו במספר אלבומי אוסף של הלהקה, ויצאו כסינגלים.
האלבום מכיל גם את שיר המחאה  "Sic 'Em Pigs" שהפך ל"המנון" אנטי משטרתי של התנועה ההיפית, ובו אדולפו דה לה פארה, אלן וילסון והנרי וסטין משמיעים קולות של חזירים, המזוהים עם קריאות גנאי לשוטרים. בנוסף באלבום מופיעים כמה שירים רציניים יותר שכתב וילסון, שמבטאים את ההידרדרות הנפשית שלו, ביניהם "Time Was" ו- "I'm Her Man".
האלבום היה לרביעי שהפיקה הלהקה עבור ליברטי רקורדס וסימן את ההתפתחות המוזיקלית של הלהקה. הגיטרה של וסטין 'מושחזת' יותר מבאלבומים קודמים, תפקידי התופים של דה לה פארה מציגים את הסגנון הייחודי שגיבש לאורך השנים (ושימשיך להתגבש בהמשך), והדרך שבה וילסון מנגן במפוחית הפה מוזכרת במקומות רבים ככזאת ש"מותחת את גבול היכולת של שליטה בכלי".
רשימת רצועות

| מס' | שם | מילים | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Same All Over  | הנרי וסטין | 2:51 |
| 2. | Change My Ways  | אלן וילסון | 2:47 |
| 3. | Canned Heat  | בוב הייט | 4:22 |
| 4. | Sic 'em Pigs  | בוב הייט | 2:41 |
| 5. | I'm Her Man  | בוב הייט | 2:55 |
| 6. | Time Was  | אלן וילסון | 3:21 |
| 7. | Do Not Enter  | אלן וילסון | 2:50 |
| 8. | Big Fat  | פאטס דומינו (גרסת כיסוי) | 1:57 |
| 9. | Huautla  | אדולפו דה לה פארה | 3:33 |
| 10. | Get Off My Back  | אלן וילסון | 5:10 |
| 11. | Down in the Gutter, But Free  | כל הלהקה | 5:37 |
| משך כולל: | משך כולל: | משך כולל: | 38:04 |
הערות שוליים

↑  Hallelujah - Canned Heat | Songs, Reviews, Credits | AllMusic (באנגלית אמריקאית), נבדק ב-2020-08-26
↑  interviews, www.cannedheatmusic.com (ארכיון)
| קנד היט |
| --- | --- |
לארי טיילור • בוב הייט • פרנק קוק • אלן וילסון • הנרי וסטין • הארווי מנדל • אדולפו דה לה פארה
אלבומי אולפן: Canned Heat • Boogie with Canned Heat • Living the Blues • Hallelujah • Future Blues • Vintage • Historical Figures and Ancient Heads • The New Age • One More River to Cross • Reheated • Hooker 'N Heat
סינגלים: "Rollin' and Tumblin'" • "On the Road Again" • "Going Up the Country" • "Let's Work Together"
אלבומי אוסף: Canned Heat Cookbook • Let's Work Together: The Best of Canned Heat • Uncanned! The Best of Canned Heat • the very best of canned heat
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 0341ed2c-33d7-3dc6-ae3d-16b354aba3b4
Sober (שיר של קלי קלרקסון)

Sober הוא הסינגל השני של קלי קלרקסון מאלבומה השלישי My December. הסינגל יצא לתחנות הרדיו בתאריך ה-6 ביוני 2007 עקב ההצלחה הבינונית של "Never Again", ביחס ללהיטים מאלבומה הקודם של קלרקסון, Breakaway. השיר זכה בעיקר לביקורות חיוביות.
רקע

קלרקסון הצהירה שזהו אחד השירים המועדפים עליה ביותר באלבומה השלישי. השיר הוא בלדה רכה ומשתתפים בה כלי נגינה רבים, ביניהם גיטרה, סקסופון, צ'לו, ועוד.
קלי סיפרה כי את ההשראה לכתיבת השיר קיבלה מחברה שאמרה לה את המשפט "Sometimes you have to pick the weeds and keep the flowers", ועליו היא ביססה את השיר.
המשפט "Three months and I'm still sober" מופיע בשיר הרבה פעמים כמעין תפילה.
גרסאות

לשיר יש שתי גרסאות. הגרסה האחת היא הגרסה שהשתחררה לרדיו, והיא גרסה מקוצרת של השיר כדי להתאימו לרדיו. הגרסה השנייה, גרסה האלבום, ארוכה ביותר מדקה מגרסת הרדיו. החלקים הנוספים הם מספר שורות נוספות וקטעים אינסטרומנטליים.
הערות שוליים

↑  Willman, Chris (22 ביוני 2007). "Music Review: My December (2007)". Entertainment Weekly. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Kelly Clarkson - Reviews - My December". Stylus Magazine. 3 ביולי 2007. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Rodman, Sarah (25 ביוני 2007). "Ex-'Idol' shares grief and grit". Boston Globe. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Lasnky, Sam. "Top 10 Kelly Clarkson Songs". PopCrush. נבדק ב-12 בדצמבר 2013. {{cite web}}:  (עזרה)
| קלי קלרקסון |
| --- | --- | --- |
| דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים • סיבובי הופעות | דיסקוגרפיה • וידאוגרפיה • פרסים ומועמדויות • שירים • סיבובי הופעות |  |
| אלבומי אולפן | Thankful • Breakaway • My December • All I Ever Wanted • Stronger • Wrapped in Red • Piece by Piece • Meaning of Life • When Christmas Comes Around... • Chemistry |  |
| אלבומי אוסף | Greatest Hits – Chapter One |  |
| אלבומי רמיקס | Piece by Piece Remixed |  |
| מיני-אלבומים | The Smoakstack Sessions • iTunes Session • The Smoakstack Sessions Vol. 2 • Kellyoke |  |
| אלבומי וידאו | Miss Independent • Behind Hazel Eyes |  |
| סיבובי הופעות | Independent Tour • The Breakaway Tour • Behind These Hazel Eyes Tour • Addicted Tour • My December Tour • 2 Worlds 2 Voices Tour • All I Ever Wanted Tour • Stronger Tour • 12th Annual Honda Civic Tour • Piece by Piece Tour • Meaning of Life Tour |  |
| רצפי הופעות | Miracle on Broadway • Kelly Clarkson: Invincible • Chemistry: An Intimate Evening with Kelly Clarkson |  |
| טלוויזיה | Kelly Clarkson's Cautionary Christmas Music Tale • The Kelly Clarkson Show |  |
| קלי קלרקסון – סינגלים |
| --- | --- | --- |
| Thankful | "Miss Independent" • "Low" • "The Trouble with Love Is" • "Before Your Love" • "A Moment Like This" |  |
| Breakaway | "Since U Been Gone" • "Behind These Hazel Eyes" • "Because of You" • "Walk Away" • "Breakaway" |  |
| My December | "Never Again" • "Sober" • "One Minute" • "Don't Waste Your Time" |  |
| All I Ever Wanted | "My Life Would Suck Without You" • "I Do Not Hook Up" • "Already Gone" • "All I Ever Wanted" • "Cry" |  |
| Stronger | "Mr. Know It All" • "Stronger (What Doesn't Kill You)" • "Dark Side" • "Don't You Wanna Stay" |  |
| ­ Greatest Hits – Chapter One | "Catch My Breath" • "Don't Rush" • "People Like Us" |  |
| ­ Wrapped in Red | "Underneath the Tree" • "Wrapped in Red" |  |
| Piece by Piece | "Heartbeat Song" • "Invincible" • "Piece by Piece" |  |
| Meaning of Life | "Love So Soft" • "I Don't Think About You" • "Heat" |  |
| UglyDolls | "Broken & Beautiful" • "Couldn't Be Better" |  |
| When Christmas Comes Around... | "Christmas Isn't Canceled (Just You)" • "Glow" • "Santa, Can't You Hear Me" • "Under the Mistletoe" • "All I Want for Christmas Is You" • "Christmas Eve" |  |
| Chemistry | "Mine"/"Me" • "Favorite Kind of High" |  |
| סינגלים אחרים | "Get Up (A Cowboys Anthem)" • "Tie It Up" • "Never Enough" • "I Dare You" |  |
| השתתפות בסינגלים | "PrizeFighter" • "Second Hand Heart" • "Keeping Score" |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz release group: 939a93a8-82d9-419f-b67a-d10298c2bb62
JavaScript

| --- | --- |


 פרדיגמות:  תכנות פונקציונלי, תכנות מונחה-אירועים, prototype-based programming, תכנות מכוון היבטים, תכנות גנרי, תכנות אימפרטיבי 
 תאריך השקה:  מאי 1996 
 מתכנן:  ברנדן אייך
 מפתח:  נטסקייפ
 הושפעה על ידי:  שפת C
 השפיעה על:  ActionScript, AssemblyScript, CoffeeScript, Dart, Haxe, JS++, Opa, TypeScript
 סיומת:  js .cjs .mjs.
 אתר רשמי
 
JavaScript (בעברית: ג'אווה סקריפט, בקיצור: JS) היא שפת תכנות המשמשת לפיתוח אתרי אינטרנט ואפליקציות. היא גם אחת מהטכנולוגיות הבסיסיות שיוצרות את האינטרנט, יחד עם HTML ו־CSS. נכון ל־2023, 98.7% מהאתרים משתמשים ב־Javascript בצד הלקוח של האתר שלהם, לעיתים קרובות תוך שימוש בספריות חיצוניות לשם כך. לכל הדפדפנים הגדולים יש מנועי הרצה להריץ קוד Javascript על המכשירים של המשתמשים.
Javascript היא שפת תכנות עילית, לעיתים מתקמפלת בדיוק בזמן, שמממשת את תקן ECMAScript. יש בה טיפוסיות דינאמית, תכנות מונחה עצמים מבוסס תבניות (Prototye) ופונקציות שהן חלק טבעי מהשפה (אנ'). יש בה מספר פרדיגמות, ביניהן תכנות מונחה אירועים, תכנות פונקציונלי ותכנות אימפרטיבי. יש בה ממשקים (APIs) לעבודה עם טקסט, תאריכים, ביטויים רגולריים, מבני נתונים סטנדרטיים ו־Document Object Model (DOM).
תקן ECMAScript ש־Javascript מממשת אינו כולל ממשקי פלט וקלט כמו ממשקי תקשורת, אחסון (אנ') או גרפיקה. בפועל, דפדפנים או סביבות הרצה שונות מספקות ל־Javascript ממשקים עבור יכולות אלה.
על בסיס סביבת הריצה של הדפדפנים, נבנו סביבות להרצה של ג'אווה סקריפט במחשבים אישיים ובשרתים (Node.js, Deno.js, Bun).
אף על פי ש־Java ו־Javascript דומות בשם ובסינטקס (אנ'), שתי השפות הן נפרדות ושונות מהותית אחת מהשנייה.
נכון לשנת 2023, JavaScript היא שפת התכנות הפופולרית ביותר בעולם בקרב מפתחים.
היסטוריה

השפה פותחה על ידי חברת נטסקייפ בשנת 1995, ויושמה לראשונה בדפדפן נטסקייפ 2.0. הגרסה הייתה JavaScript 1.0. שמה המקורי היה LiveScript, (בעברית: לייבסקריפט) והוא שונה ל־JavaScript מטעמי פרסום מסוימים וכדי להראות לקהל המתכנתים של אותה התקופה שהשפה דומה ל־Java (שהייתה אז השפה המרכזית לתכנות אתרים באינטרנט), רק שהיא מעוצבת לתכנות אתרים (שלא כמו Java, שהיא שפה שמועצבת לבניית אפליקציות לטלפונים ניידים ושולחן העבודה). בנוסף לכתיבת תסריטים בצד הלקוח (בדפדפן), מאפשרת JavaScript כתיבת תסריטים גם בצד השרת, לתפעול בשרת אינטרנט. התחביר של שפת ActionScript, שמיוחדת לפלאש, נגזר משפה זו. קיימת גרסה תקנית של השפה הקרויה ECMAScript.
חברת מיקרוסופט פיתחה שפה מתחרה להפעלה בדפדפן בשם VBScript, אך גרסה זו לא תפסה. בנוסף יצאה מיקרוסופט עם גרסה משלה של שפת JavaScript, והיא קרויה JScript. דבר זה גרם בעיות רבות בקרב מפתחי האינטרנט, אך בסופו של דבר גם מיקרוסופט אימצה את התקן המקובל של השפה בגרסאות החדשות של אינטרנט אקספלורר ויותר מכך במיקרוסופט אדג'.
אפיוני השפה

השפה היא שפה שעוברת תהליך אינטרפרטציה (פירוש) ולא קומפילציה (הידור). משמעות הדבר שקוד המקור לא צריך לעבור תהליך של קימפול (הידור) לשפת ביניים ואז להריץ אותו, אלא המפרש (interpreter) קורא שורה שורה או מקבץ של שורות (למשל תחום הכרזה של פונקציה) ומריץ אותן ישירות.
העברת פרמטרים לפונקציה בשפה משתנה בין טיפוסים פרימטיבים לאובייקטים.
טיפוסים פרמיטיביים עוברים by value. כלומר, המפרש מעביר לפונקציה העתק של האובייקט ולא את האובייקט המקורי. טיפוסים מורכבים או אובייקטים עוברים by reference כלומר המפרש מעביר רפרנס (מעין מצביע) לערך ואינו יוצר העתק שלו.
השפה תומכת בתחביר הסטנדרטי של שפת C, מבחינת אופרטורים, מבני בקרה ופקודות, ומבדילה בין אותיות גדולות לקטנות (case-sensitive). כמו ברוב שפות התסריט טיפוסי השפה מקושרים לערכים ולא למשתנים, טיפוס משתנה X יכול להפוך במהלך הריצה ממספר למחרוזת לפי ההשמה.
השפה מבוססת "תכנות מונחה דגמי אב" (Prototypes), שהוא סוג (לא נפוץ) של תכנות מונחה־עצמים. השפה בעיקרה היא שפה מבוססת אובייקטים (אפילו טיפוס בוליאני [Boolean] הוא למעשה אובייקט). האובייקטים בשפה הם מערכים אסוציאטיביים. תכנות מונחה עצמים אפשרי על ידי הגדרת מחלקה החל מגרסה ES6, או באמצעות יצירת אובייקט והצמדת מאפיינים אליו (בגרסה ES5 ומטה). כל מאפיין באובייקט יכול לתפקד כמשתנה או פונקציה.
ישנם שלושה סוגי אובייקטים: אובייקטים של השפה כמו משתנים (כמו אובייקט תאריכי Date ואובייקט מחרוזתי), אובייקטים של הדפדפן (כמו אובייקטי window ו־document), ואובייקטים שיוצר המשתמש. אובייקטים של הדפדפן אינם נתמכים בגרסאות הערות בסביבת ריצה שאינה דפדפן (כגון nodeJS) אלא אם כן משתמשים בספריות או חבילות מסוימות הנועדו לתת לקוד עוד פונקציות כדי לבנות אפליקציות לשולחן העבודה, אפליקציות לטלפון, משחקים מסובכים (משחקי תלת-מימד לדוגמה), סימולציות ועוד. השפה תומכת בהרחבת מתודות של אובייקטים טבעיים בשפה כמו מחרוזות או Date באמצעות Prototyping.
השפה היא גם שפה מונחית־אירועים (Events), כך שמהלך ריצת התוכנית מבוסס על אירועים שמתרחשים בזמן ביצועה. לכל אובייקט קיים אוסף אירועים הייחודי לו, והדרך הנפוצה היא לכרוך פונקציות של המשתמש עם אירוע של אובייקט מובנה. להלן רשימה חלקית של האירועים:
| תיאור | אירוע |
| --- | --- |
בעת טעינה: onload
בעת לחיצה: onclick
בעת סגירת דף: onabort
בעת סגירת חלון: Onunload
בעת יציאה מפוקוס: Onblur
בעת שינוי אובייקט: onchange
בעת בחירה: onselect
בעת שליחת טופס: onsubmit
בעת שגיאה: onerror
בעת מעבר עכבר: onmouseover
בעת עזיבת סימן העכבר את האובייקט: onmouseout
בעת הוספת קלט: oninput
השפה תומכת בתכנות פונקציונלי. פונקציה בשפה היא אזרחית ממחלקה ראשונה, ולמעשה כל פונקציה היא אובייקט בעצמה. השפה מאפשרת השמה של פונקציות למשתנים, העברה של פונקציה כארגומנט, והגדרת פונקציות אנונימיות. השפה מתממשקת באופן טבעי עם ממשק DOM, המייצג מסמכי HTML ו־XML תוך שימוש במתודולוגיה של תכנות מונחה־עצמים. לשפה תמיכה מובנית בביטוי רגולרי.