יהדות פרנקפורט
הערות שוליים

↑  ראה בספר "הגיע זמן לשון" של אבשלום קור עמ' 96. בכתובה וגיטין כותבים "ורנקורט (על נהר מוין)" ולפי חת"ס בשו"ת חלק ו' סי' מ"א כותבים "וורנקבורט", ולפי שו"ת חינוך בית יהודה סימן קמ"ה כותבים "ורנקנורט". ראה שו"ת מנחת יצחק חלק ד סימן סג.
↑  ירושתנו י"ב עמ' שעה על סמך דברי החת"ס (שו"ת חלק ז' סימן ט') "אין בכל העולם דוגמתה".
↑  פנקס קהל פרנקפורט דמיין מאת מ. נדב.
1 2 3 4  עמוס אילון, רקוויאם גרמני, עמ' 30.
↑  רבני פרנקפורט עמ' 10.
↑  רבני פרנקפורט עמ' 11 הערה 8.
↑  שו"ת מהר"ח או"ז סי' צ"א, ירושלים תש"ך עמ' 28, סי' קכ"א עמ' 72.
↑  הרב דוד דבליצקי (מהדיר), ראב"ן, מסכת מגילה, סימן תכז; הרב צבי בנימין אוירבך, ברית אברהם, פרנקפורט דמיין תר"ם, עמ' 25–26; שמחה עמנואל, "חכמי גרמניה במאה השלוש עשרה: רצף או משבר?", תרביץ פב [ד] (תמוז תשע"ד), עמ' 562, באתר אוצר החכמה.
↑  "הישיבה הרמה בפיורדא" חלק א' עמ' 43.
↑  מבוא לספרי מהרי"ל מכון ירושלים תשע"ו עמ' 116.
↑  עמוס אילון, רקוויאם גרמני, עמ' 32-31.
↑  שמש מרפא, ניו יורק תשנ"ב. עמ' רצג.
↑  יצחק ברויאר, מוריה; שמש מרפא עמ' רצד; אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' עמ' קלט.
1 2 3  שמש מרפא עמ' רצה.
↑  אוסף כתבי רש"ר הירש בהוצאת קרן ברייער ניו יורק חלק ו' עמ' קלט.
↑  אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' עמ' קע"א.
↑  רק כ־80 מתוכם הצהירו בפני הרשויות על פרישתם. אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' עמ' קעא, שמש מרפא עמ' רצה.
↑  מתוך מכתב ר' גרשון יהושפט לרשר"ה, נדפס מתורגם בשמש מרפא עמ' רצ"ב.
↑  מאיר רוזנטל מקהל עדת ישורון, פנים מאירות : דרוש לכבוד קבלת הרב אב"ד פה ק"ק פפד"מ ולכבוד ... הפרנסים ומנהיגים דקהל ... ובראשם האב"ד ... מהו"ר יחיאל מיכאל ... זאכס.,  במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
↑  אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' עמ' קלט.
↑  אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' עמ' קעא. עם הכלליים נמנו: ר' יעקב פוזן (השני), ר' שלמה זלמן גייגר, ר' משה מיינץ ועוד.
↑  הרב במברגר סיפר את השתלשלות העניינים במכתבו הפומבי לרשר"ה.
↑  שלושת המכתבים הודפסו בתרגומים שונים לעברית בספרים אוסף כתבי רש"ר הירש חלק ו' מאת קרן ברייער, ניו יורק; ו"מחלוקת שסופה להתקיים", מאיר סיידלר, אוניברסיטת בר-אילן.
↑  אחד משוחטי הקהילה היה רפאל קירכהיים עד שהתפקר.
↑  אודות הקהילה הכללית ראה עוד ירושתנו ח' במאמר של ברנהרד בנימין המתחיל עמ' רעו.
↑  ירושתנו ט' עמ' שעב.
↑  ירושתנו ח' עמ' רעט.
↑  ר' שלמה שלמן גייגר, בן הקהילה הכללית, בספרו דברי קהילות תוקף שינויים שנעשו בקהילה הפורשת.
↑  סיפורו של אחד הגירושים מפרנקפורט לברלין ומשם לאושוויץ בתקופת השואה, באתר יד ושם
↑  תיעוד: הרב אביחי אפל הוכתר לרבה של פרנקפורט, באתר כיכר השבת, 5 בספטמבר 2016
↑  שלוחים חדשים לפרנקפורט: משפחת מנדלסון, באתר COL
↑  עיין בנימין שלמה המבורגר, "הגהת נוסח התפילה לפי סידורים קדומים", ירושתנו ו (תשע"ב), עמ' רסג, באתר היברובוקס.
↑  כגון אמירת כל הפיוטים ואמירת מכניסי רחמים.
↑  דרשות חת"ם סופר, ב, דף שע"ב ע"ב.
↑  אצל רבים מהייקים סידור התפילה נקרא "תפילה". ירושתינו ח' עמ' רצה.
↑  שרשי מנהג אשכנז חלק א'.
↑  בדרך כלל הנוסחים השתנו בעקבות סידורי רדלהיים החדשים שהשתלטו על בתי הכנסת.
↑  יוסף אומץ, תשכ"ה, באתר היברובוקס
↑  נהג כצאן יוסף, תשכ"ט, באתר היברובוקס
↑  יהודא סגל בינגא, כח יהודה, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית.
↑  רבי יהודה מיכל שהיה הבעל תוקע בקהלה שימש כנאמן הקהילה משנה תק׳׳א, וכמה אירועים חשובים בחיי הקהילה קשורים בשמו, עליהם כתב בספר רבני פ״פ. מתוך ספרו אשר בכת״י נראה שהיה ת״ח מופלג ודרשן נפלא, שומר בעקביות על מסורת אבות ובקנאות גדולה. מתוך צואתו הגדולה והנפלאה עולה גדלותו ביראת ה׳ וצדקתו הנפלאה. על מצבתו כתבו: ה״ה התוקע ונאמן התורני בהר״ר יודא בן ה״ה התורני הדיין מוהר״ר מיכל בינגא זצ״ל סג״ל נפט׳ ונק׳ בשם טוב גדול ביו׳ א׳ י״ט אלול תקל״זין לפ״ק. פ״נ איש ישר ונאמן ותוקע יותר מלמד שנים וגדר שינה בעיניו בחצות ובאשמורות ללמוד ולמד לבניו ולבני בנים וקיים ולמדתם את בניכם ובין איש לחבירו עשה שלו׳ והי׳ עניו מאד כל מעשיו היו לשם שמים ב״ז תנצב״ה א״ס. מנהגי פרנקפורט יג.
↑  דברי קהלת, תרכ"ב, באתר היברובוקס
↑  זכרון חנוך, תרפ"ב, באתר היברובוקס.
↑  https://sammlungen.ub.uni-frankfurt.de/freimann/content/titleinfo/939589.
↑  Der Frankfurter Kantor : Sammlung der traditionellen Frankfurter synagogalen Gesänge / von Fabian Ogutsch. Geordnet und eingel. von J. B. Levy, 1930. (בגרמנית)
↑  מנהגי פרנקפורט, תשמ"ב, באתר היברובוקס
↑   Die gottesdienstlichen Gesänge der Israeliten für das ganze Jahr. Frankfurt 1912.
↑  מטה לוי, פרנקפורט תרנ"א, באתר היברובוקס
↑  כ"ה כסליו תקנ"א-ט"ז טבת תר"ח. ת"ח פרנקפורטאי ועילוי ידוע מגדולי דורו. ראה ירושתנו י"ב עמ' שלה. משפחות פולד, שמס ושוסטר נמצאות בפרנקפורט מהמאה ה־17. ירושתנו ח' עמ' רפ. ראה ספר בית אהרן עם קורות חייו, צילום של מהד' פפד"ם תר"ן, באתר היברובוקס
↑  סידור תפילת ישראל, פרנקפורט תר"א, באתר היברובוקס
↑  סידור שפת אמת, רדלהיים תרס"ו, באתר היברובוקס
↑  סידור עבודת ישראל, רדלהיים תרס"א, באתר היברובוקס
↑  ירושתינו חלק ג' עמ' תס.
↑  בעדת ישורון ניגנו ע"פ ספר התווים "שירי ישורון" של ישראל מאיר יפת, וביהכנ"ס המערבי ניגנו ע"פ ספר התווים של זליג שויירמן שהיה החזן שם.
↑  ראה שרשי מנהג אשכנז חלק א' עמ' 254.
↑  שלמה זלמן גיגר, דברי קהלת, פפד"מ תרכ"ב, עמ' 340, באתר היברובוקס
ליברלס, Religious Conflict in Social Context, עמ' 152, והער"ש שם; Karl Erich Grözinger (עורך), Jüdische Kultur in Frankfurt am Main von den Anfängen bis zur Gegenwart, Otto Harrassowitz Verlag, 1997. עמ' 98-99.
↑  הקדמה לספר דברי קהלת בהוצאה חדשה על ידי אברהם שלמה סלומון בני ברק תשפ"ד.
↑  המאמרים השלישי והרביעי בחלק א' והשלישי בחלק ב' מוקדשים למנהג פרנקפורט בלבד.
↑  כגון הציור Die Synagoge Friedberger Anlage,
Gemälde von Wilhelm Freund (1860–1937), והציור Die Synagoge in Frankfurt am Main von Max Beckmann, 1919
↑  נקרא גם "גרוס שול".
↑  לקהל עדת ישורון השתייכו בין 5 ל-6 אלף יהודים מתוך כ־30 אלף יהודי העיר. ירושתנו ח' עמ' רעט.
↑  ירושתנו ח' עמ' רצ.
↑  יצחק ברויאר, דרכי עמ' 10
↑  כך משמע משמו של בית הכנסת.
↑  ירושתנו ספר תשיעי עמ' שסח.
↑  מוריה שנה י"ז גיליון א-ד שבט תש"ן עמ' רל"א.
↑  ר' לייב ב"ר גומפיל עמריך היה ראש תלמידי רנ"א יחד עם ר' משה העלישוי והוחרם יחד עם רנ"א. היה מוהל ממומחה ומוזכר ב"ספר הברית" שהמציא תחבושת למילה. החת"ס מביא ד"ת משמו בספר הזיכרון דרשה לערב יום כיפור עמ' צד. נפטר ו' כסליו תקע"ח ונסמך על קברו בתואר "מורנו" על ידי ר"ז טרייר.
↑  תק"ע- תרמ"ה, חיבר את ספר הברית (פפד"ם תר"א) חתנו של ר' בער דאן (בר דן) שהיה חתן ר' לייב עמריך. מנהגי רבותינו והליכותיהם בני ברק תשס"ח עמ' יז.
↑  עלון "ישיבת פרנקפורט" פרשת וארא תשפ"ד עמ'3.
↑  מתוך ירושתנו י"ב עמ' שלה הערה 2.
↑  ישנה מסורת המובאת ברבני פרנקפורט עמ' 3 שראבי"ה נפטר בפרנקפורט בשנת תתקפ"ד (1224) אך לא נמצא לכך סיוע ממקום אחר.
↑  יועץ המלך (הוצאת נצח תל אביב) עמ' 9. יוצאים מן הכלל הרב נתן אפשטיין והרב טרייר שנולדו בעיר ושימשו כרבה.
↑  ראה התייחסות הט"ז בתחילת סימן תקכ"ו שתוקף את לומדי פרנקפורט, ואת הגנת האליהו רבה בסימן תקמ"ח ז'.
↑  שו"ת הרמ"א י"ז, וראה עוד שם סימנים נ"ח וצ"א.
↑  שני לוחות הברית ווי העמודים הקדמה ח'.
↑  קב הישר הקדמת המחבר י"ב.
↑  שו"ת חתם סופר, חלק ז סימן ט.
↑  אגרות רמח"ל, ירושלים תשס"א עמ' שלח- שלט איגרת קיח.
↑  שרשי מנהג אשכנז חלק א' עמ' 93, במועד הנכון (הוצאת נצח תל אביב) עמ' 99. מבוא לדברי קהילות הוצאה חדשה תשפ"ד, ירושתנו ח' עמ' רפא.
↑  כרך א' פרק ב'.
↑  כגון בספרים "במועד הנכון" ו"יועץ המלך", "ר' יוסלמן" ו"שערי הגטו".
↑  יועץ המלך עמ' 10.
↑  אפרים אלימלך אורבך, בעלי התוספות עמ' 379-381.
↑  כך נכתב ברשימה שהייתה בידי אליקים כרמולי ומובאת ברבני פרנקפורט עמ' 3, אך מקור זה נחשב מפוקפק.
↑  תלמיד ר' יהודה החסיד ורבו של מהר"ם מרוטנבורג. בנו של ר' ברוך בן שמואל ממגנצא מובא במרדכי פסחים סימן תקס"ד, שבת סימן רכט וכתובות סימן קנג. הספר איסור והיתר הארוך (סימן נ"ח סוף סעיף מ"א) מכנה אותו ר' שמואל מברונקורט. ראה אודותיו בערכו בהמכלול, בספר "בעלי התוספות" של א. א. אורבך.
↑  הראשון ברשימת הרוגי ורנקורט משנת 1241, רבני פרנקפורט עמ' 3. כנראה הוא ר' יצחק ב"ר נתן שחיבר קינה על הרוגי פולדא, מובא בספר עמודי העבודה של אליעזר ליזר לנדסהוט. רבני פרנקפורט עמ' 5.
↑  מובא באו"ז ח"א סי' תשמ"ז שהוא היה רבו של האו"ז. סביר להניח שהוא היה בעיר בגלל ידיעת הפרטים המופלגת על הטבח, כנראה הוא ר' יהודה הכהן מפרידברג המוזכר במהרש"ל (שו"ת סי' כ"ט) והוא ר' יהודה הכהן המוזכר בתוס' יומא ס"ג: ד"ה זריקת דמים. רבני פרנקפורט עמ' 11.
↑  רבני פרנקפורט עמ': 4, 11.
1 2  רבני פרנקפורט עמ' 14.
↑  נזכר בתעודות בתואר מאגיסטר (מאסטר), דהיינו רב, רבני פרנקפורט עמ': 4, 15.
↑  בספר יוסף אומץ סי' תפ"ב מסופר שר' יוסלמן העתיק את התפילה של ר' אשר והוא היה עד למעמד התפילה בשנת ק"פ (1420), ובספר רבני פרנקפורט עמ' 15 מציין שאין זה אפשרי וכנראה התבלבלו השמות, אך ודאי שר' אשר חיבר את הווידוי. שם עמ' 186.
↑  עובדה ראויה לציון היא שהמהר"ם ס"ל העביר אחר כך ממנהגי הריינוס לוינר נוישטט שם נהגו כמנהג אושטרייך, דבר שגרם חיכוכים עם הרב שם, ר' אברהם קלויזנר. חכמי אשכנז בשלהי ימי הביניים, מוסד ביאליק תשמ"ד, עמ' 270.
↑  בדור זה הקהילה מתחילה להתפרסם, ובשו"ת מהר"ם מינץ סי' כ"ה וסימן כ"ג מסופר שר' שלמה שפירא (לאחר מכן הרב של לנדאו) מקהילת וורמייזא הציע להביא שאלה בפני הרב זוסלין בפרנקפורט, וכן ייתכן שהוא רבו של דוד התרומת הדשן המוזכר בפסקים סימן קי"ג. רבני פרנקפורט עמ' 16 הערה 8.
↑  שימש כרב העיר עד שנת 1432 שבה עבר לטרוויזיו. חכמים בדורם עמ' 231. ר' מרדכי הורוויץ מציין שזהו אינו ר' שמעון כ"ץ ששימש כרב העיר דור אחר כך. רבני פרנקפורט עמ' 189.
↑  יליד פרנקפורט, נפטר סביבות 1460. מוזכר רבות בספרי דורו, מהר"ם מינץ סי' ס"ג, כ"א, ל"ז, מהר"י איסרלין פסקים סי' רנ"ב רנ"ג. כנראה הוא ר' נתן ס"ל שלמד בישיבת מהרי"ל אצל ה"משיב" שם ר' שלמה זלמן שאטן. רבני פרנקפורט עמ' 16- 17 ובהערות שם. מבוא לספרי מהרי"ל מכון י-ם תשע"ו עמ' 228.
↑  באותו זמן חיו בעיר עוד ת"ח ידועים מהשו"תים באותו דור. רבני פרנקפורט עמ' 17 ובהערות 15–17.
↑  כיהן לפני כן כרבה של מיינץ, יחד עם המהר"ם מינץ, משו"ת מהרי"ק סי' ק"י משמע שהוא נתקל בקשיים מרובים מבחינה סמכותית בתחילת דרכו. הוא תיקן תקנה שאסרה לחייב מישהו מפרנקפורט להידיין במקום אחר, משום שהעניים שלא רצו לפרוע חובותיהם היו מכריחים את העשירים לבוא למקומות רחוקים וכך היו משתמטים מהחוב. תקנה מעין זו הייתה כבר לפני כן בוורמס. ראה אודותיו רבני פרנקפורט עמ' 18 ובעמ' 189 שם.
↑  מחבר רבני פרנקפורט מספר שמצא את המצבה של ר' שמעון כהן ונותרו בה המילים "...קונן, ראש ישראל ארון התורה".
↑  לא ברור ששמש כרב הרשמי של העיר. מוזכר בספר של נינו "יוסף אומץ" סימן תתק"ע כמי שהרביץ תורה בישראל, ושם נכתב שנפטר בשנת 1505. ראה רבני פרנקפורט פרק ד' הערה 30.
↑  רבני פרנקפורט עמ' 189.
↑  ר' מאיר וירשלר פירסטליין, ראש קהילת נירנברג לפני כן. גיס של ר' ישראל ריינבך, תלמיד של ר' יעקב מרגליות, ולאחר מכן חבר בית הדין בפרנקפורט. כתב הגהות על המרדכי. הישיבה הרמה בפיורדא, א, עמ' 70. ראה עוד בפורום אוצר החכמה
↑  (יוסף בן חזקיה יהודה הלוי, נפטר ר"ח תמוז, שנת רצ"ד, ראו: רבני פרנקפורט, עמ' 244, ועמ' 191)
↑  בנוגע למעבר ראשי ישיבת נירנברג לפרנקפורט ראה "הישיבה הרמה בפיורדא" חלק א' עמ' 70.
↑  (ישיבה בגודל ממוצע, בהתחשב בכך שאז הפנימיה ובית המדרש היו בבית רה"י). מרדכי ברויאר, לחקר הטיפולוגיה של ישיבות המערב בימי הביניים, בתוך: פרקים בתולדות החברה היהודית בימי הביניים ובעת החדשה ירושלים תש"ם עמ' נא הערה 44.
↑  בשערי הגטו הוצאת נצח תל אביב. לפי ר' מרדכי הורוויץ החרמות כתבי הקודש היו ב-1509 בזמן ר' יצחק בן אליקים. רבני פרנקפורט עמ' 189.
↑  ביניהם ר' אליהו בעל שם שהיה נכדו ואשתו של ר' יוסף יוזפא האן.
↑  שם משפחתו לא ברור: לניג/ לכניך/ לינק/ לינץ. שימש כרב לצד ר' יהודה בן ר' ישראל ריינבך. היה מרבותיו של ר' אליעזר טריוויש נפטר סביבות 1541. רבני פרנקפורט עמודים 19-21, 189.
↑  מגדולי דורו, מוזכר בשו"ת הרמ"א מספר פעמים. בנו של רבי נפתלי הירץ טריוויש מפפד"ם בעל ספר הגור וסידור ר' הירץ ש"ץ. מתלמידיו- ר' יעקב (בן ר' יוסלמן) איש רוסהיים מחבר אחד מקיצורי המרדכי.
↑  באותה תקופה כבר היו בפרנקפורט ת"ח רבים ומפורסמים, ביניהם ר' נפתלי הרץ טריוויש ש"ץ אביו של ר' אליעזר, מגדולי המקובלים ובעל סידור ר' הירץ ש"ץ, ור' יהודה בר יצחק הלוי מפרנקפורט שכתב הקדמה ל"הלכות גדולות". עוד חכמים רבים ששמם הלך לפניהם בדור ההוא מוזכרים ברבני פרנקפורט עמ' 24.
↑  הגיע לעיר בגלל שדודו שהיה השוחט נפטר והשאיר יתומים. בדרשותיו המאלפות התרים הרבה צדקה. ע"פ ההיסטוריון ר' דוד גאנז הוא מייסדה של מערכת החברות היהודית.
↑  בגור אריה שמות י"ח ו' המהר"ל מביא בשמו תירוץ ומכנה אותו "אחי מהר"ר חיים מורנקבורט".
↑  בעל ההגהות על ספר מנהגי מהרי"ל. בשנת 1583 ייסד תקנה שכל חרם, גזירה או תקנה אשר יופנה אל פרנקפורט מבחוץ יהיה בטל ומבוטל.
↑  באותו זמן חי ר' עקיבא פרנקפורטר(אנ'), יליד נויעס, עבר לפרנקפורט בגלל שדודו השוחט נפטר והשאיר יתומים. מונה לדרשן הראשי של הקהילה בין השנים 1564-1574. רבו של ר' אליהו לואנס, היה עשיר גדול וגם התרים רבים בדרשותיו. המהר"ל הספיד אותו לאחר פטירתו. רבני פרנקפורט עמ' 26-27.
↑  בזמנו (1603) נאספו רבני הקהילות החשובות בדרום גרמניה וקבעו 13 תקנות בענייני היהודים, ביניהם: אסור ליהודי להדפיס ספר ללא הסכמה משלושה רבנים מעיר חשובה, כל חרם שיוטל על קהילה בגרמניה על ידי מישהו מחוץ לגרמניה בטל ומבוטל. רבני פרנקפורט עמ' 31-32.
↑  הגיע מקראקא, וייתכן שהוא הרב הראשון שהגיע לפרנקפורט מפולין.
↑  מרדכי הורוויץ, מטה לוי א, עמ' 4 הערה י'. לאחרונה התגלה ספר מורה נבוכים דפוס ונציה שי"א עם הערות בכתב ידו. ירושתנו ו' עמ' רצט.
↑  רבני פרנקפורט עמ' 41. כשהקהילה נזקקה לדין בין בעלי אינטרסים היא פנתה לרבנים מבחוץ.
↑  היה בעל כושר ארגון יוצא מן הכלל וארגן הרבה חברות ותקנות הנוגעות לשיקום הקהילה.
↑  התקבל לאב"ד פרנקפורט בשנת שפ"ב ועזב בשנת שפ"ט לוורמס. ביוסף אומץ סימן רכא מובא ששינה מנהגים בפרנקפורט. וגם בוורמייזא הוא מוזכר בספר מנהגות וורמיישא כמי שביטל שם מנהגים מסוימים. (עמ' יג,עז, רנ-רנא). דאג להדפסת שער הכוונות. ידוע כי ישב בכלא 23 יום לא ידוע על מה.
↑  ר' נפתלי כ"ץ היה נכד של אחיו. לאחר פרישתו בשנת 1630 בערך, ר' יוזפא האן ניהל את הקהילה.
↑  ר' שבתי אף מביא פירוש משמו ל"אם אין אני לי מי לי". (הפירוש נמצא גם בדרשות מהר"ם שיף כ"ה ד')
↑  יליד קראקא, תלמיד הב"ח ורבו של החוות יאיר. בזמן ההוא חי בפרנקפורט המקובל ר' נפתלי בכרך המשתבח בהיותו "מילידי ק"ק פרנקפורט" והסכמת ר' מנדל בס לספרו המפוקפק "עמק המלך" עוררה סערה. רבני פרנקפורט עמ' 57-58. בזמנו כבר הייתה מתיחות בין רב הקהילה לבין הפרנסים. שם עמ' 59.
↑  נפטר ערב סוכות תכ"ז, ונקבר בפפד"מ, ראו: אבני זיכרון נו' 939.
↑  בשנת 1677 עבר לקראקא. בהשפעתו פסק לימוד הקבלה השופע שהיה בפרנקפורט מימי קדם. רבני פרנקפורט עמ' 64. קודם פטירתו הותיר שלוש קושיות חמורות לא פטורות והורה שרק רב שיוכל לתרצם יעלה על כסאו. הם תורצו על ידי ר' יוסף שמואל מקראקא. הישיבה הרמה בפיורדא חלק א' עמ' 157. פרט זה ידוע גם אודות ר' ישעיה הורוויץ השני.
↑  מאבות אבותיו של הבעל שם ממיכלשטאט. "בעל שם ממיכלשטט" מכון ירושלים תשמ"ג, מבוא עמ' ג.
↑  מוזכר בשער של מסכתות הש"ס בדפוס וילנא כבעל "חילופי גרסאות הגהות לש"ס והוספות במסורת הש"ס ועין משפט. בנו הוא הדיין ר' יהודה לייב המוזכר שם כבעל קצור כללי התלמוד. מחותנו של ר' יוסף שמואל וחותנו של ר' יהודה לייב הוא ר' שמואל שאטין כהן בעל כוס ישועות וסב סבו של החת"ס.
↑  "המתגורר פה ק"ק ורנקפורט יכוננה עליון עד עת נקריב קרבן ה' את הכבש האחד ועשירית האיפה תמיד. הכותב בידיים רפות. וברעיוני' עפות וצפות. לא חפות ולא יפות. הטרוד: יאיר חיים בכרך:" סוף סימן ט"ו שו"ת חוות יאיר. וראה עוד בתחילת סימן קס"ו שם.
↑  הרב להמן בספרו יועץ המלך מספר שר' יעקב הוזמן לכהן כרב בהלברשטט ובדרכו אנשי פרנקפורט שכנעוהו להישאר אצלם. יצוין שלפי מסורות שונות דברים דומים קרו גם לר' יהונתן אייבשיץ ולמלבי"ם.
↑  כמו כן, מאבקו בר' יהונתן אייבשיץ פגע במעמדו. בתקופתו החיד"א הגיע לפרנקפורט וספג בזיונות קשים אך הפנ"י לא היה שם כדי לעזור לו.
↑  שהיה אהוב ומוערך במיוחד על ידי בני הקהילה.
↑  נצר למשפחה שורשית בפרנקפורט ודיין קהילת אמסטרדם. חיבר ספרים רבים שהחשוב שבהם "שבע פתילות" (על בסיס מנורת המאור). בהערות לשם הגדולים מאת מכון המאור נכתב שהיה תלמיד מהרשש"ך. (עמ' רפט).
↑  לאחר פרישת עדת ישורון החליט ועד הקהילה למנות רב אורתודוקסי לצדו של שטיין, כדי לרצות את המיעוט האורתודוקסי ולשכנע אותו להישאר בקהילה הכללית.
↑  היה רב באונסדורף. מינויו היה שנוי במחלוקת והיו שראו בר' לוי יוסף ברויאר כרב הקהילה. עם פטירת הרב שלמה זלמן ברויאר נחלקו בקהילה: סיעת רוזנהיים רצתה את הרב קליין מנירנברג וסיעת יצחק ברויאר רצתה את ר' רפאל ברויאר, לבסוף נבחר הרב הורוויץ. ירושתנו ט' עמ' שעב.
↑  עופר חן, "מ'קהילה פורשת' לאוונגרד ציוני חלוצי: יסודות הרעיון הממלכתי בפילוסופיית ההלכה הנאו-אורתודוקסית", דעת 67 (תשע"ט), עמ' 589–609.
↑  הספר הושלם על ידי רוזה ארנסברג לאחר מות בעלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007303659805171  LCCN: no94033322  NKC: zmp20221142248  VIAF: 138666790   WorldCat (עם VIAF): 138666790 
כריכת ממורבוך קהילת פרנקפורט מהספרייה הלאומית בירושלים
פרנקפורט, בבקעת הקהילות ביד ושם.
סליחות ליום כיפור במחזור רדלהיים. ניתן לראות את מנהג גרמניה בצידו הימני של העמוד ואת מנהג פרנקפורט בצידו השמאלי של העמוד.