stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ג'נריישן קפיטל
החזקות מרכזיות > תחבורה

בשנת 2018 רכשה קרן ג´נריישן 49% מחברת בון תור, העוסקת בשירותי היסעים ותחבורה ציבורית. בשנת 2022 השלימה הקרן את רכישת 51% הנותרים וצירפה כשותף קבוצה בראשות לאומי פרטנרס, שרכשה 27% ממניותיה של בון תור. החל משנת 2021 בון תור מחזיקה בבעלות מלאה בחברת מטרופולין, שמפעילה ארבעה אשכולות של תחבורה ציבורית והפכה לחברה השנייה בגודלה בענף מבחינת קילומטר נסועה. בנוסף מחזיקה בון תור ביבואנית האוטובוסים ורכבי ההסעות בי ג'י מוטורס המייבאת גם אוטובוסים חשמליים, מיניבוסים ומשאיות.
בשנת 2021 פורסם כי קרן ג'נריישן נכנסת למגזר הרכבות בבריטניה, וביחד עם קרן דלמור הבריטית תרכוש כ-30% מחברת הרכבות פורטרברוק, המחזיקה בכ-25% מכלל הרכבות בבריטניה. באוגוסט 2024 הודיעה קרן ג'נריישן על כוונתה לממש את אחזקתה בנכס (10%) כחלק מהרצון להתמקד בהשקעות בישראל.
החזקות מרכזיות > לוגיסטיקה

בשנת 2021 השקיעה הקרן 75 מיליון שקלים בהקמת חברת לוגיסטיקה משותפת עם חברת פרידנזון הבורסאית, לצורך ריכוז פעילות האחסנה והמרכזים הלוגיסטיים של פרידנזון.
הערות שוליים

↑  צלי גרינברג‏, התשתיות קורסות? מסתבר שאפשר לעשות מזה כסף, באתר וואלה, 4 ביוני 2023
↑  אמיר רוזנבאום, קרן התשתיות ג'נריישן קפיטל נכנסת לבורסה: גייסה 52 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2019
↑  אלוף (במיל') יואב הר אבן ימונה למנכ"ל PowerGen - חברת האנרגיה שבבעלות קרן ג'נריישן, באתר וואלה, 31 בינואר 2024
↑  רוי שיינמן, בזק וקרן ג'נריישן ייכנסו לשוק החשמל הביתי, באתר ביזפורטל, 28 בינואר 2024
↑   יסמין גואטה, אחרי HOT, סלקום ופרטנר: גם בזק מצטרפת לשוק החשמל, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2024
↑   יוסף חרש, ג'נריישן קפיטל רוכשת את אחזקות השותפה ברפק אנרגיה ב-380 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 20 בנובמבר 2022
↑  גיא בן סימון, ‏ג'נריישן קפיטל רכשה השליטה בסולגרין תמורת 44 מ' ש', באתר גלובס, 1 באוגוסט 2019
↑   יורם גביזון, ג'נריישן מוכנה להשקיע 88 מיליון שקל כדי למחוק את סולגרין מהמסחר, באתר TheMarker‏, 22 בינואר 2024
↑  גולן חזני, נחתמה עסקת מכירת הולכת הגז של אלקטרה לקרן ג'נריישן קפיטל ב-135 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 27 באוגוסט 2019
↑  קובי ישעיהו, ‏קרן ג'נריישן רוכשת מידי עזריאלי את חברת ההתפלה GES בכ-110 מ' ש', באתר גלובס, 26 בינואר 2020
↑  נחתם הסכם להקמת המתקן הגדול המורכב והיקר בישראל, לטיפול בזיהום מי תהום, באתר infospot, ‏18 ביוני 2024
↑  ליאור גוטמן, קרן ג'נריישן קפיטל ומגדל יהפכו לבעלות השליטה במתקן ההתפלה בפלמחים, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2020
↑  עדיאל איתן מוסטקי, כבר לא בידי מקורות: הושלם המכרז להפרטת מתקן ההתפלה באשדוד, באתר כלכליסט, 28 באוגוסט 2022
↑  ענת רואה, התפלת מים בישראל: 80% ממי השתייה כבר לא בידי המדינה, באתר כלכליסט, 21 באוקטובר 2021
↑  ערן סוקול, יעקובי קבוצה תרשום רווח של 77 מיליון שקל ממכירת דקל תשתיות, באתר ביזפורטל, 7 במאי 2020
↑   יורם גביזון, בעלות של 300 מיליון שקל - יעקובי וג'נריישן יקימו מתקן לטיפול בפסולת אורגנית, באתר TheMarker‏, 24 בינואר 2023
↑  אלמוג עזר, שיכון ובינוי ו-GES של ג'נריישן קפיטל נותנות גז בפרויקט מיון הפסולת בשפד"ן: בנק הפועלים יממן, באתר ביזפורטל, 3 בינואר 2021
↑  חברת "Blue-Gen" נבחרה להקמת מתקן לטיפול במי תהום מזוהמים באזור תע"ש ברמת השרון, באתר וואלה, 22 בינואר 2024
↑  ענת רואה, קרן ג'נריישן קפיטל רוכשת את השליטה בקבוצת המיחזור ק.מ.מ ב-195 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 25 בינואר 2022
↑   יורם גביזון, ג'נריישן מתכננת להנפיק את בון תור לפי שווי של 1.2 מיליארד שקל, באתר TheMarker‏, 26 בדצמבר 2023
↑  אביב לוי, ‏מתחזקת בתחבורה הציבורית: ג'נריישן משתלטת על חברת מטרופולין, באתר גלובס, 28 בינואר 2021
↑   יוסף חרש, ג'נריישן קפיטל תשקיע חצי מיליארד שקל ברכבות בבריטניה, באתר TheMarker‏, 19 ביולי 2021
↑  גולן חזני, קרן ג'נריישן תשקיע 75 מיליון שקל בהקמת חברת לוגיסטיקה משותפת עם פרידנזון, באתר כלכליסט, 8 ביולי 2021
שכול

מפקד חיל האוויר לשעבר עמיקם נורקין עם נציגי המשפחות השכולות של נרצחי טבח הספורטאים במינכן, 2020
בעברית מודרנית, המילה שְׁכוֹל מציינת מצב נפשי של אבל בו נמצא מי שיַלדוֹ או בני משפחה קרובה אחרים מת, בעיקר במסגרת מלחמה, או במהלך השירות בצבא או בנסיבות דומות, כגון אזרחים בפעולות טרור. אף שבדרך כלל מדובר בתגובה הרגשית, הרי שהדיון בשכול כולל גם היבטים פיזייולוגיים, קוגניטיביים וחברתיים. הורים שאיבדו את ילדיהם, מכונים הורים שַׁכּוּלים.
תולדות המילה שכול

בעברית התנכית, פירוש המילה שכול מתקשר בעיקר לנשים ולחיות שאיבדו את צאצאיהן. בעת החדשה חל בתחילה צמצום במובן המילים שְׁכוֹל ושַׁכּוּל, והן שימשו במשך שנים בעיקר בקשר למוות במסגרת הצבא. שימוש זה עלה בקנה אחד עם שימושים מקראיים הקושרים בין מלחמה לשכול. באופן זה הצירופים 'אב שכול' ו'אם שכולה' התייחסו בעיקר להורים שבניהם נפלו במלחמה או במילוי תפקידם. בשנים האחרונות חלה הרחבה של המושג גם לתחומים אזרחיים ובהם תאונות דרכים, רצח, התאבדות ומוות כתוצאה ממחלות.
מצד שני, חלה בעברית החדשה הרחבה: לא רק אֵם או אָב שאיבדו בן או בת, אלא גם משפחה בכלל, בני משפחה אחרים ואף גופים גדולים יותר. הרחבת המשמעות לקרובים אחרים קשורה כנראה לצמצום המשמעות שהוזכר: מכיוון ששם התואר שַׁכּוּל מתקשר בתודעת הדוברים בעיקר למוות בצבא וכדומה, כיום נהוג להשתמש בו גם לציון קרובים אחרים שאיבדו את יקיריהם בצורה זו – 'אח שכול', 'סב שכול', 'משפחה שכולה', 'בת זוג שכולה' וכדומה.
התמודדות עם השכול

רגשות השכול קשים מאוד להכלה, והתמודדות איתם מצריכה משאבי נפש גדולים. כחלק מתהליך ההתמודדות עם השכול נהוג לבצע פעולות שונות גם לאחר סיום האבלות הרשמית.
התמודדות עם השכול > הנצחה

פעולת התמודדות חשובה עם השכול היא פעולת הנצחה, שבה מנציחים את זכרונו של האדם האהוב בדרכים שונות. בפעולות אלו נרתמים הצער והכאב כמנוע לעשיה חיובית שמקדמת את החברה. רבים מבין המנציחים בוחרים להקים אנדרטת הנצחה. ישנם הבוחרים כי האנדרטה תהיה ספר זיכרון שבו מסופרים מעלותיו של האדם שנפטר. בעולם הישיבות ובאקדמיה מקובל להוציא ספר זיכרון של מאמרים בתחום מסוים, שמשתתפים בו אנשים הבולטים בתחום, בעיקר כאלה שהיו קרובים לנפטר. ישנם כאלו הבוחרים פעולות הנצחה אחרות כמו תרומות למוסדות תורניים או ארגוני צדקה וחסד.
התמודדות עם השכול > ימי זיכרון

המנהג לעלות לקברו של המנוח ביום השנה למותו אף הוא רווח בתרבויות שונות. בנוסף לימי זיכרון אישיים, מקיימות מדינות רבות ובהן מדינת ישראל ימי זיכרון ממלכתיים אחדים.
התמודדות עם השכול > ימי זיכרון > ימי אבל וזיכרון לאומיים במדינת ישראל

במדינת ישראל נהוגים ימי הזיכרון הממלכתיים הכלליים הבאים:
יום הזיכרון לשואה ולגבורה: חל בכ"ז בניסן.
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל: חל בד' באייר, ערב יום העצמאות.
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע: חל בז' באדר.
יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל.
יום הקדיש הכללי: חל בעשרה בטבת ונועד לאפשר לקרובי הנספים בשואה שיום פטירתם לא נודע לנהוג במנהגי יום היארצייט של הנפטרים.
בנוסף נהוגים ימי זיכרון לאישים בולטים בתולדות האומה.
התמודדות עם השכול > קריסה תחת השכול

לעיתים ההתמודדות עם השכול איננה מצליחה. הכאב, התסכול והעצב גורמים לקריסה תחת משא השכול. במיוחד כאשר מדובר באירוע טראגי של מחלה קשה, תאונה, פיגוע או נפילה בקרב, המתרחשת לאדם צעיר שנפטר בטרם עת. במקרים כאלה הורים שכולים עלולים להסתגר ולהגיע למצב דיכאוני חמור, הדורש התערבות וטיפול תרופתי ופסיכותרפי על מנת לחזור לחיי שגרה תקינים.
התמודדות עם השכול > הזדקנות בצל השכול

במחקר שפורסם על ידי מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל בשנת 2018, נמצאה תחלואה עודפת בקרב ההורים השכולים המבוגרים בחלק מן המחלות, בהשוואה לאוכלוסייה הכללית המקבילה, ובחלק מן המחלות התחלואה דומה לאוכלוסייה הכללית. דיכאון ובעיות בשינה נמצאו בשכיחות גבוהה יותר בקרב ההורים השכולים המבוגרים. בנוסף לכך נמצא, כי בפריפריה שיעורי הנעזרים בשירותים הפורמליים ובבני משפחתם גבוהים יותר, ושכיחותן של תחושות בדידות ודיכאון נמוכה יותר, בהשוואה להורים שכולים מבוגרים הגרים במרכז הארץ. עם זאת, בפריפריה זקוקים ההורים לעזרה נוספת בניקיון, בטיפול אישי ובליווי או הסעה לטיפולים ולקניות.
ראו גם

יתמות
הערות שוליים

1 2 3  על המילה שכול ומשמעה, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏14 באפריל 2013
↑  איילת ברג-ורמן, ג'ני ברודסקי (2018). הערכת צרכים בקרב הורים שכולים מבוגרים. ירושלים: מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל.
| טראומה נפשית |
| --- | --- | --- |
| מצבי טראומה | סכנת חיים • אלימות • התעללות • אונס • אלימות מינית • מלחמה • טרור  • קרב • תאונת דרכים • טראומה גופנית • שכול • שוד  • אסון טבע • שרפה • הגירה |  |
| מאפייני טראומה | מצוקה נפשית • חרדה • פחד • דאגה • בכי • חוסר אונים • אימה • תבהלה • עוררות • טריגר •  הימנעות • התמודדות ממוקדת הימנעות • רומינציה • מחשבות פולשניות • מחשבות אילו • אשמת שורדים • האשמה עצמית (אנ') • האשמה (אנ') • אשמה (רגש) |  |
| תגובת דחק | דחק • תגובת הילחם או ברח • מערכת העצבים הסימפתטית • ציר ה-HPA • עומס אלוסטטי |  |
| הפרעות | הפרעות הקשורות לטראומה וגורמי דחק • נפגע חרדה • הפרעת דחק חריפה • הפרעת דחק פוסט-טראומטית • הפרעה פוסט-טראומטית מורכבת • טראומה משנית • הפרעת הסתגלות • הפרעת חרדה • התקף חרדה • ביעותי לילה • נדודי שינה • דיסוציאציה • פלשבק • הפרעת דה-פרסונליזציה • הפרעת דה-ריאליזציה |  |
| גורמי חוסן | חוסן נפשי • רשת חברתית • דתיות • מודל רגישות-דחק • מודלים של תורשה, סביבה והתפתחות • סטטוס חברתי • שונות קצב לב |  |
| התמודדות | התמודדות • צמיחה פוסט-טראומטית • תמיכה חברתית • עזרה עצמית • פעילות גופנית • טכניקות הרפיה • מדיטציה טרנסצנדנטלית • אימוני נשימה • הסחת דעת • אסקפיזם |  |
| תרופות | תרופות נוגדות דיכאון • סרטרלין • פרוקסטין • ונלפקסין • פלואוקסטין • קנאביס |  |
| טיפול נפשי | טיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית • עזרה ראשונה פסיכולוגית • מודל מעש"ה • קבוצת תמיכה • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי • טיפול קוגניטיבי-התנהגותי ממוקד בטראומה (אנ') • טיפול בעיבוד קוגניטיבי • EMDR • תרפיית חשיפה ממושכת |  |
| עמותות | ער"ן • נט"ל |  |
מיצג המשפחות השכולות
גרפיטי של "אחת שכולה" ומדבקות הנצחה על ספסל בתל אביב במהלך מלחמת חרבות ברזל
נתן נלסון

| --- | --- |

 לידה:  1 בינואר 1938 (בן 87) אביחיל, פלשתינה (א"י) 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 1970) 
 מוסדות:  אוניברסיטת תל אביב (1 באוקטובר 1995)  הטכניון – מכון טכנולוגי לישראל 
 פרסים והוקרה:  פרס ישראל (2013) 
 צאצאים:  נירית נלסון 
 
נתן נֶלסון (נולד ב-1 בינואר 1938) הוא פרופסור אמריטוס לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית ומבנית באוניברסיטת תל אביב. חתן פרס ישראל בחקר מדעי החיים לשנת תשע"ג (2013). הוא פרסם למעלה מ-240 מאמרים מדעיים שצוטטו למעלה מ-15,000 פעמים.
ביוגרפיה

נלסון נולד לגניה ומשה במושב אביחיל ב-1938. אביו, שהגיע לארץ ישראל ב-1918 מארצות הברית כחייל בגדוד העברי, היה חלוץ ממייסדי רמת גן, גן חיים ואביחיל. משפחת אמו הייתה מראשוני רמת גן. נלסון שירת בנח"ל המוצנח ובמסגרתו היה חבר קיבוץ גבים. בעקבות מחלת אביו, עזב את הקיבוץ על מנת לטפל במשק באביחיל.
ב-1961 פרופ' אלעזר כוכבא, שהיה מורו של נלסון שכנע אותו ללמוד ביולוגיה באוניברסיטת תל אביב באבו כביר. נלסון השלים שם 3 תארים, עד לדוקטורט בציון מעולה (ב-1970 בהדרכתו של פרופ' יוסקה נוימן). בתקופה זו פגש ונישא לחנה לבית בורשטין. לימים נולדו להם שלושה ילדים. את הפוסט-דוקטורט עשה נלסון אצל פרופ' אפרים רקר באוניברסיטת קורנל בארצות הברית. ולאחריו הוזמן ללמד בטכניון בחוג לביולוגיה. ב-1980 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. לאורך השנים היה בשבתונים בביוצנטרום בבזל אצל פרופ' ג'ף שץ ובאוניברסיטת קורנל אצל פרופ' רקר.
ב-1985 נענה להצעתו של פרופ' רון קבק להצטרף למכון לביולוגיה מולקולרית בחברת Roche בארצות הברית שם עסק במחקר בסיסי. ב-1995 חזר לישראל ויסד את קבוצת המחקר שלו במחלקה לביוכימיה באוניברסיטת תל אביב. בנוסף להוראה ולמחקר היה מהמובילים להקמת מרכז לקריסטלוגרפיה ע"ש דניאלה ריץ' באוניברסיטת תל אביב, שהוקם בתקציב מינימלי, ועמד בראשו בין השנים 2005–2011. נלסון היה חבר בחבר הנאמנים ובוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב, סגן יו"ר המכון לביולוגיה מולקולארית ותאית של יונסקו בוורשה, ונשיא האגודה הביוכימית הישראלית. ב-2011 קיבל מענק מחקר חמש שנתי למדענים בכירים ממועצת המחקר האירופית (ERC).
עבור הישגיו המדעיים זכה נלסון בפרסים ואותות של כבוד ובהם פרס הומבולט (Humboldt), חברות ב-EMBO, פרס קציר של ILANIT, ובתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות סצ'ואן בסין ואוניברסיטת בולוניה באיטליה. נתן נלסון הוא חתן פרס ישראל בחקר מדעי החיים לשנת תשע"ג (2013).
מחקריו

מחקריו של נלסון עוסקים בחלבונים הממוקמים בקרום התא. הישגיו העיקריים הם בתחומים של חלבוני V-ATPase, נשאי נוירוטרנסמיטרים (חומרים המוליכים אותות בין תאי עצב) ונשאים של יוני מתכות ופוטוסינתזה.
מחקריו > V –ATPase

V-ATPase הוא קומפלקס המצוי בקרומים תאיים המפרק מולקולות ATP, ומנצל את האנרגיה המתקבלת מן הפירוק כדי להעביר חומרים לתוך אברוני התא בניגוד למפל הריכוזים של החומר. נלסון חקר שמרים המסוגלים להתקיים ללא הקומפלקס הזה, ובכך איפשר לחקור את המבנה שלו ולאתר את הגנים המקודדים אותו. ממצא זה היה הבסיס לשורה של מחקרים שהתמקדו ב-V-ATPase. רבים מהגנים המקודדים[דרושה הבהרה] את מרכיבי הקומפלקס התגלו במעבדתו של נלסון, ואחד החלבונים אף הופק בגביש שמבנהו פוענח. לחלבון זה אף הוצע מנגנון פעולה[דרוש מקור: דרושות הפניות קונקרטיות למאמרים].
מחקריו > נשאים במוח

נלסון חקר חלבונים המשמשים נשאים להעברת מוליכים עצביים דרך קרום תא העצב. לדוגמה, הוא היה שותף לגילוי הגן שמקודד את הנשא של המוליך העצבי חומצה גאמא-אמינובוטירית (ידוע בקיצור כ-GABA. חלבון זה מורכב מ-12 מקטעים חוצי-ממברנה, והוא הגן הראשון שפורסם שמקודד לנשא של מוליך עצבי כמו גם הראשון שפורסם שמקודד נשא של חומצת אמינו[דרושה הבהרה]. נשאים נוספים של מוליכים עצביים התגלו ואופיינו במעבדתו[דרושה הבהרה].
מחקריו > נשאי מתכות

נלסון חקר נשאי מתכות, ומחקריו בשמרים סיפקו הסבר לעמידות ורגישות לחיידקים מחוללי מחלות בעכברים ובבני אדם, ובהן צרעת ושחפת. נלסון הראה שבזבובי דרוזופילה  (זבובי פירות) ניתן להתגבר על חוסר הטעם שמופיע כתוצאה מפגם בגן המקודד לחלבון זה, על ידי תוספת של מתכות כמו מנגן וברזל למזונם[דרושה הבהרה].
מחקריו > פוטוסינתזה

פוטוסינתזה היא תהליך המשמש להפקת אנרגיה ותרכובות אורגניות מתרכובות אי-אורגניות בחלק מהיצורים החיים. תהליך הטמעת האור, בו פעילים ארבעה קומפלקסים של חלבונים ממברנליים, היה מרכז התעניינותו של נלסון מתחילת הקריירה המדעית שלו. מתוכם חקר שלושה:
קומפלקס הציטוכרומים b6-f וממברנות הכלורופלסטים.
קומפלקס PSI, האחראי לקליטת האור והפיכתו מאנרגיה פיזיקלית לאנרגיה כימית.
ATP synthase, או CF1, שמייצר את מולקולות ה-ATP המשמשות כ"מטבע אנרגיה" בכל האורגניזמים.
הישגו הבולט ביותר בתחום זה הוא פיענוח מבנה ה-photo system I ‏(PSI) של צמחים עילאיים בעזרת שיטות קריסטלוגרפיות. פתרון הגביש חשף מבנה הכולל 18 חלבונים שונים בעלי 46 קטעים חוצי ממברנה, כ-170 מולקולות כלורופיל (החומר הירוק בצמח שקולט אור), כ-30 קרוטנואידים (קולטי אור מסוג שונה שגם מגינים מנזקי חמצון), ועוד. קומפלקס זה הוא המסובך ביותר שנפתר מבין הקומפלקסים הממברנליים (הקרומיים). נלסון מצא שכאשר גביש ה-PSI, שממדיו זעירים ביותר (נמדדים באלפיות של מ"מ) מואר בלייזר בסביבה נטולת חמצן, הוא מייצר מתח חשמלי של למעלה מ-10 וולט.
אותות ופרסים

2006 תואר פרופסור לשם כבוד מאוניברסיטת סצ'ואן.
2007 תואר פרופסור לשם כבוד מאוניברסיטת בולוניה
2011 פרס "קציר" של ארגון "אילנית"
2013 פרס ישראל בחקר מדעי החיים
הערות שוליים

↑  מקבלי התוארים והתעודות באוניברסיטת ת"א תשל"א, דבר, 25 ביוני 1971
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007265802705171  LCCN: n94100412  NLA: 35379791  ORCID: 0000-0003-3588-7265  VIAF: 297167474   WorldCat (עם VIAF): 297167474
שירי חותם

שיר חותם הוא השיר האחד (או, במקרים מסוימים, אחד מתוך כמה שירים) שאמן או להקה מקליטים והופך פופולרי ומזוהה איתם בצורה הקרובה ביותר, כמו גם הידועה בעיקר. הדבר בדרך כלל נבדל מזמר של להיט אחד בכך שהאמן זכה להצלחה גם עם שירים אחרים, פרט לשיר החותם שלו. שיר חותם יכול להיות שיר שעומד בראש פריצת הדרך של האמן והכנסתו למיינסטרים, שיר שמחייה את הקריירה של אמן, או שיר שפשוט מייצג נקודת שיא בקריירה של אמן. לעיתים קרובות, שיר חותם יכלול מאפיינים מסחריים של אמן ועשוי להכיל את הקול והסגנון המיוחדים של אותו האמן. שירי חותם יכולים להיות מקריים, או שמא מיועדים מראש לצרכים שיווקיים שפותחו על ידי תעשיית המוזיקה כדי לקדם אמנים, למכור את התקליטים שלהם ולפתח קהל מעריצים עבורם. אמנים ולהקות עם שיר חותם צפויים בדרך כלל לבצע אותו בכל הופעה או סיבוב הופעות, לעיתים קרובות כהדרן בסיבובי הופעות, ולפעמים כשיר האחרון ברשימת השירים.
ראו גם

נושא
נעימת נושא
צבי הירש ביאלה

| --- | --- |
 לידה:  1670 לבוב, האיחוד הפולני-ליטאי 
 פטירה:  25 בספטמבר 1748 (בגיל 78 בערך) ד' בתשרי ה'תק"ח הלברשטאדט, ממלכת פרוסיה, האימפריה הרומית הקדושה 
 כינוי:  רבי צבי הירש ביאלה, רבי צבי הירש חריף
 מקום פעילות:  ביאלה, הלברשטאדט
 תקופת הפעילות:  ? – 25 בספטמבר 1748 
 תלמידיו:  רבי עקיבא איגר (הראשון), רבי אלחנן אשכנזי, רבי ישעיה פיק ברלין, רבי מאיר ברבי ועוד
 חיבוריו:  כוס ישועות, שו"ת עטרת צבי
 צאצאים:  רבי שמחה מדעסוי
 
רבי צבי הירש בן נפתלי הירץ אשכנזי ("חריף"), מכונה גם רבי צבי הירש ביאלה (~ה'ת"ל, 1670 – ליל ד' בתשרי ה'תק"ח, 8 בספטמבר 1747) היה רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני מן האחרונים. רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי "כוס ישועות" על התלמוד הבבלי.
ביוגרפיה

נולד בלבוב לרב נפתלי הירץ אשכנזי. נישא לבתו של רבי שמחה הכהן רפפורט מלובלין, גיסו היה רבי חיים הכהן רפפורט. לאחר שכיהן כרבה של ביאלא במשך תקופה, נאסר עם משפחתו בידי שליט העיר, בעקבות אירוע טראומטי שבו ניסה אחד הנסיכים לובומירסקי לחטוף את בתו הכלה והוכה, הרב שוחרר בשתדלנות שהפעיל הרב והנדבן היהודי, יהודי החצר של אוגוסט השני, יששכר ברנד להמן. שלושה ימים לאחר החתונה מתה בתו הכלה. לאחר שחרורו חזר לכהן כרב וראש ישיבה בעיר הולדתו לבוב.
הוא היה ממתנגדי שיטת הפלפול ונטה באופן כללי לפרשנות הפשט של התלמוד, הכינוי "חריף" שהיה מקובל לתיאור בעלי פלפולים סבוכים דבק בו בשל חריפותו ההגיונית. אנושיותו ועדינותו כמו גם חוסר האנוכיות שלו זיכו אותו באהבת והערצת הקהל הרחב ועמיתיו הרבנים. כשעזב את לבוב ב-1718 לטובת רבנות קהילת הלברשטאדט העשירה, עברו איתו לישיבה החדשה שהקים בעיר שמונה עשרה מתלמידיו. בין תלמידיו הרבים בלטו: רבי עקיבא איגר הראשון מהלברשטאט; רבי אלחנן אשכנזי מחבר "סדרי טהרה"; רבי ישעיה פיק ברלין מברסלאו; רבי מרדכי הלברשטאט מדיסלדורף; רבי אברהם אביש מליסא רבי מאיר ברבי מפרשבורג ורבי יצחק יוסף תאומים.
הוא נמנע מלפרסם את יצירותיו, אך השאיר כמה כתבי יד של חידושיו ברשותו וברשות אנשים פרטיים בקהילתו בהלברשטאדט. למעלה מחמישים שנה לאחר פטירתו נדפסו חלק מחידושיו בספר עטרת צבי (לבוב תקס"ד). מאה שנים מאוחר יותר נדפסו ספרי כוס ישועות על מסכת בבא קמא ומסכת שבועות (ורשה תרס"ב) ועל מסכת בבא מציעא (ורשה תר"ע).
רבי צבי הירש נפטר בהלברשטאדט ליל ד' בתשרי ה'תק"ח, 25 בספטמבר 1748 ונקבר בה.
משפחתו

בניו של רבי צבי הירש שימשו אף הם ברבנות:
רבי נפתלי הירץ - רבן של קאוולא ודובנה
רבי שמחה מדעסוי - הגהותיו לתלמוד בבלי נדפסו בסוף ש"ס וילנה
רבי אריה לייב - רבה של דובענקא
רבי יוסף - ראש ישיבה בליסא
רבי שלמה דוב בעריש (הרצפלד) - רבן של ביאלה וגלוגאו, נישא למייטל בתו של הרב יעקב יהושע פלק, ה"פני יהושע"
הערות שוליים

↑  על שם ביאלא פודולסק, עיר רבנותו הראשונה. הוא מכונה לעיתים גם ר' צבי הירש חריף, ועל שם עיר רבנותו האחרונה: ר' צבי הירש הלברשטאט ובקיצור ר' צ"ה ה"ש.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007311674505171  LCCN: nr96009651  VIAF: 281952217   WorldCat (עם VIAF): 281952217
מחוז הדרום

ערך זה עוסק במחוז אדמיניסטרטיבי במדינת ישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |

 מדינה:  ישראל ישראל
 נפות במחוז:  2
 ערים במחוז:  12
 בירת המחוז:   באר שבע
 העיר הגדולה:   אשדוד
 על שם:  דרום 
 שטח:  14,185 קמ"ר (דירוג: 1)
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ במחוז:  1,362,500 (דירוג: 4, 2023)
  ‑ צפיפות:  96 נפש לקמ"ר (2023)
 קואורדינטות:  30°40′00″N 34°50′00″E﻿ / ﻿30.66666667°N 34.83333333°E﻿ / 30.66666667; 34.83333333 
  מפת מיקום  מפה מפורטת     לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה       לחצו כדי להקטין חזרה   לחצו להגדלה    מפת מחוז הדרום. למידע על אזור, לחצו עליו  tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
מחוז הדרום הוא המחוז הגדול ביותר מבחינת שטח מבין ששת מחוזותיה האדמיניסטרטיביים של מדינת ישראל, והוא כולל את כל שטחי הנגב, מישור החוף הדרומי ועמק הערבה.
שטחו הכולל של מחוז זה, הוא 14,185 קילומטר רבוע.
רוב שטחו של מחוז זה, מדברי או גם מדברי למחצה.
צפיפות האוכלוסייה של מחוז זה היא הנמוכה ביותר מבין כל המחוזות בארץ – כ-90 נפש לקמ"ר.
מחוז הדרום הוא המחוז היחיד בישראל שממנו גישה לשלושה ימים – הים התיכון בחופי אשקלון ואשדוד, ים סוף שלחופי אילת, וים המלח במזרח. בירת המחוז היא העיר באר שבע. העיר המאוכלסת ביותר היא אשדוד והעיר הגדולה ביותר מבחינת שטח שיפוט היא דימונה. בתחום המחוז פועלים מוסדות אקדמיים כגון המכללה האקדמית אשקלון, המכללה האקדמית להנדסה בבאר שבע ובאשדוד, אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע והאוניברסיטה הפתוחה באילת.
חלוקה מוניציפלית

המחוז כולל שתי נפות:
נפת אשקלון
נפת באר שבע
| ערים | מועצות מקומיות | מועצות אזוריות | מועצות מקומיות תעשייתיות |
| --- | --- | --- | --- |
|  אופקים  אילת  אשדוד  אשקלון  באר שבע  דימונה  נתיבות  ערד  קריית גת  קריית מלאכי  רהט  שדרות |  חורה  ירוחם  כסיפה  להבים  לקייה  מיתר  מצפה רמון  עומר  ערערה-בנגב  שגב-שלום  תל שבע |  אל קסום  אשכול  באר טוביה  בני שמעון  הערבה התיכונה  חבל אילות  חוף אשקלון  יואב  לכיש  מרחבים  נווה מדבר  רמת נגב  שדות נגב  שער הנגב  שפיר  תמר |  נאות חובב |
דמוגרפיה

אוכלוסיית המחוז מונה כ-1,330,600 נפש (למ"ס, נכון לשנת 2019), מתוכם, הלמ"ס מסווגת לפי שיוך דתי:
953,600 (כ-71.7%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כיהודים.
280,300 (כ-21.1%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כמוסלמים.
6,500 (כ-0.5%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כנוצרים.
89,900 (כ-6.7%) מאוכלוסיית המחוז רשומים ללא סיווג דת.
נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז

הערה: הנתונים לערים נכונים לסוף ספטמבר 2024, מועצות מקומיות ואזוריות עדכניות לסוף ינואר 2022.
נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז > ערים

| מספר | שם העיר | סמל העיר | מספר תושבים | שטח (בדונמים) | צפיפות (תושבים לקמ"ר) | שנת הקמה | שנת הכרזה כעיר |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | אשדוד |  | 229,017 | 46,130 | 4,970.00 | 1956 | 1968 |
| 2 | באר שבע |  | 217,482 | 117,320 | 1,856.00 | 1900 | 1950 |
| 3 | אשקלון |  | 167,148 | 45,960 | 3,637.00 | 1949 | 1951 |
| 4 | רהט |  | 83,269 | 19,630 | 4,245.00 | 1972 | 1994 |
| 5 | קריית גת |  | 67,913 | 15,910 | 4,275.00 | 1954 | 1972 |
| 6 | אילת |  | 54,656 | 98,760 | 553.00 | 1951 | 1967 |
| 7 | נתיבות |  | 52,501 | 10,150 | 5,174.00 | 1956 | 1988 |
| 8 | דימונה |  | 38,421 | 173,010 | 222.00 | 1955 | 1969 |
| 9 | אופקים |  | 37,596 | 10,240 | 3,668.00 | 1955 | 1995 |
| 10 | שדרות |  | 36,149 | 6,300 | 5,741.00 | 1953 | 1996 |
| 11 | ערד |  | 29,582 | 102,610 | 288.00 | 1962 | 1995 |
| 12 | קריית מלאכי |  | 26,377 | 4,540 | 5,800.00 | 1950 | 1998 |
נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז > מועצות מקומיות

| מספר | שם המועצה | סמל | מספר תושבים | שטח (בדונמים) | צפיפות (תושבים לקמ"ר) | שנת הקמה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | חורה |  | 23,969 | 8,710 | 2756.6 | 1989 |
| 2 | כסייפה |  | 23,237 | 13,560 | 1713.2 | 1982 |
| 3 | תל שבע |  | 22,204 | 9,430 | 2355.8 | 1968 |
| 4 | ערערה בנגב |  | 19,702 | 13,970 | 1409.4 | 1981 |
| 5 | לקייה |  | 15,309 | 5,500 | 2781.6 | 1990 |
| 6 | שגב שלום |  | 11,985 | 6,010 | 1995.0 | 1979 |
| 7 | ירוחם |  | 10,964 | 56,050 | 195.9 | 1951 |
| 8 | מיתר |  | 10,653 | 39,280 | 271.3 | 1984 |
| 9 | עומר |  | 7,694 | 18,300 | 420.0 | 1949 |
| 10 | להבים |  | 7,034 | 6,450 | 1091.0 | 1985 |
| 11 | מצפה רמון |  | 5,188 | 77,070 | 67.3 | 1956 |
נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז > מועצות אזוריות

| מספר | שם המועצה | סמל | מספר תושבים | שטח (בדונמים) | צפיפות (תושבים לקמ"ר) | שנת הקמה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | באר טוביה |  | 23,888 | 127,180 | 187.80 | 1950 |
| 2 | חוף אשקלון |  | 19,374 | 175,310 | 110.60 | 1950 |
| 3 | אל קסום |  | 17,346 | 38,600 | 449.25 | 2012 |
| 4 | אשכול |  | 15,178 | 735,520 | 20.60 | 1951 |
| 5 | מרחבים |  | 14,606 | 500,970 | 29.13 | 1951 |
| 6 | לכיש |  | 13,913 | 378,600 | 36.78 | 1956 |
| 7 | נווה מדבר |  | 13,365 | 32,700 | 408.62 | 2012 |
| 8 | שפיר |  | 13,042 | 81,860 | 159.30 | 1950 |
| 9 | בני שמעון |  | 11,449 | 394,120 | 29.09 | 1951 |
| 10 | שדות נגב |  | 11,074 | 117,350 | 94.37 | 1951 |
| 11 | יואב |  | 9,205 | 198,970 | 46.29 | 1951 |
| 12 | שער הנגב |  | 9,178 | 180,780 | 50.73 | 1950 |
| 13 | רמת הנגב |  | 8,623 | 4,099,240 | 2.10 | 1954 |
| 14 | חבל אילות |  | 4,698 | 2,649,390 | 1.77 | 1964 |
| 15 | הערבה התיכונה |  | 3,791 | 1,512,490 | 2.51 | 1976 |
| 16 | תמר |  | 1,587 | 1,343,070 | 1.18 | 1956 |