והארץ הייתה תוהו ובוהו: תולדות ארץ ישראל
פרקי הסדרה > פרק 7 - "הממלכה האחרונה"

הפרק שודר לראשונה ב-18 בדצמבר 2016. הפרק עוסק בתקופה שבין 332 לפנה"ס כיבוש ארץ ישראל בידי אלכסנדר מוקדון ועד 37 לפנה"ס - מותו של מתתיהו אנטיגונוס השני וסיום שושלת מלכי החשמונאים.
כיבוש ארץ ישראל על ידי אלכסנדר מוקדון ותפיסתו הפילוסופית של אלכסנדר שיש להנחיל את התרבות ההלניסטית לעמים שנכבשו בדרכי שלום, מתחילים את ההיסטוריה של ההלניזם ביהודה. עם מותו הפתאומי של אלכסנדר מתחילות מלחמות הדיאדוכים שמשפיעות באופן ישיר על ההיסטוריה בארץ ישראל. הפרק מדלג על מעל ל-140 שנים שבה יהודה נשלטת על ידי בית סלאוקוס וההלניזם תופס את מקומו התרבותי בה, ומגיע לתקופת שלטונו של אנטיוכוס הרביעי שהחלה ב-175 לפנה"ס. המתח הגדול שבין תומכי ההלניזם (המשולב בדת היהודית), המרוכזים בעיקר בערים ובין אנשי הפריפריה המתנגדים לתרבות ההלניסטית, שבא לידי ביטוי בבניית מצודת החקרא בירושלים על ידי אנטיוכוס ובפרוץ מרד החשמונאים (שניהם בשנת 167 לפנה"ס), נגרמו בשל צירוף נסיבתי של מאבקים על הכהונה בירושלים ושל כפיית הרפובליקה הרומית על אנטיוכוס לסגת ממסע לכיבוש מצרים. המאבקים על משרת הכוהן הגדול שלוו בשחיתות שלטונית הביאו לאיבוד אמון מצד חלק נרחב מהיהודים במוסדות הדתיים והשלטוניים, ובמקביל אנטיוכוס שיצא למסע עונשין במזרח, חפץ לבסס את שלטונו שהתערער בעקבות חולשתו מול כוחה העולה של רומא, ובנוסף הפילוג בקרב היהודים הביא אותו לצדד במתיוונים, דבר שהעמיק את הפילוג והחמיר את הגזירות.
בהמשך הפרק נסקרת הטקטיקה של יהודה המכבי כמפקד הצבאי של החשמונאים ותפיסתו האסטרטגית של התקרבות לרומא ונסקרים חלק מקרבות החשמונאים, דוגמת קרב אמאוס. בעקבות הצלחת המרד עלתה האדיקות הדתית בעם ומתפתחים דיני הטהרה ביהדות ומוקמים לראשונה מקוואות. מתואר מותו של יהודה המכבי בקרב אלעשה ואת עלייתם של אחי יהודה: יונתן ולאחריו שמעון כמנהיגי החשמונאים. שמעון כובש את מצודת החקרא, מחדש את הברית עם רומא ומתחיל שושלת של שליטים חשמונאיים. לאחר הירצחו של שמעון, עולה לשלטון בנו יוחנן הורקנוס הראשון ומרחיב את גבולות ממלכת החשמונאים. הוא כובש את מרשה ומאלץ את האדומים שחיו בה להתגייר. לעומת זאת, בתל דור, שנכבשה על ידי אלכסנדר ינאי (שמלך אחרי אחיו, יהודה אריסטובולוס - שניהם בניו של הורקנוס), נמצאו שרידים המוכיחים המשך פולחן שמבוסס על התרבות היוונית. בתקופתם של הורקנוס ואלכסנדר ינאי, שהרחיב את גבולות ממלכת החשמונאים בצורה ניכרת, היה שלטון מסודר יחסית ושגשוג כלכלי.
באותה עת החלו להתפתח שלושה זרמים מרכזיים בדת היהודית: הצדוקים שהתבססו על האליטה הכוהנית. הפרושים שהעדיפו את התורה שבעל פה, סחפו חלק גדול מהעם אחריהם וזכו כך להשפעה רבה והאיסיים שהקצינו את ההתרחקות ממרכזיות המקדש והכהונה בדת. הצדוקים נהנו מתמיכתו של אלכסנדר ינאי, אך עם מותו, העבירה אשתו שירשה אותו, שלומציון המלכה, את תמיכתה אל הפרושים. המחלוקות בין הזרמים הללו היו קשות והגיעו עד כדי מלחמת אחים אותה דיכא אלכסנדר ינאי בתקיפות חסרת רחמים. לאחר מות שלומציון החלה מלחמת ירושה בין שני בניה וניצח בה אריסטובולוס השני, אך שלטונו היה קצר ימים לאחר שפומפיוס עלה בראש כוח של הצבא הרומי כבש את ירושלים ואת בית המקדש בשנת 63 לפנה"ס ובכך בא הקץ לשלטון העצמאי של ממלכת החשמונאים.
במאי ותסריטאי: אורי שין שידורסקי, מפיקה ועורכת תוכן: ליזקה אסא, מנחה: מרב בטיטו, עורך: שלמה חזן, צלמים: יונתן ויצמן, עמוס רפאלי, אור ויינר, עידן עטר. ציורים: פריאל חכים, מיקי רוט. תחקיר: אלעד וקסלר, גדי גולן, קולן חייקין, לוטוס צורף. עיצוב הפסקול: אופיר לוקיי אליאסף, יועץ מדעי: פרופ' אוריאל רפפורט.
אנשי אקדמיה ואחרים המשתתפים בפרק הם: ד"ר גיא שטיבל, פרופ' רוני רייך, פרופ' דניאל שוורץ, חנניה היזמי, פרופ' אורן טל, ד"ר יועז הנדל, ד"ר חגי ספר, פרופ' בועז זיסו, ד"ר יפתח שלו, ד"ר דורון בן עמי, פרופ' אוריאל רפפורט, ד"ר אדולפו רויטמן, פנינה שור, דוד מבורך, רפי דילהרוזה.
האתרים הארכאולוגים המופיעים בפרק הם: הר כמון וחירבת ארס, חניון גבעתי, חורבת עקד, תל מרשה, תל דור, שער האשפות, ארמון הנציב, מערת אבה.