stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אוניברסיטת אופסלה
דירוגים > דירוג אזורי - שוודיה

דירוג שאנגחאי - מקום 2 (2024)
דירוג Times Higher Education - מקום 3 (2024)
דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 3 (2024)
בוגרים ידועים

לאוניברסיטה מקום ייחודי בחיי הרוח והמדע בשוודיה. בין המדענים הבולטים אשר למדו ולימדו בה נמנים קארולוס ליניאוס מייסד הטקסונומיה, האסטרונום והפיזיקאי אנדרס צלזיוס אשר על שמו קרויה שיטת מעלות צלזיוס אותה הציע, והפיזיקאי מייסד הספקטרוסקופיה אנדרס יונאס אונגסטרם. בין אנשי האוניברסיטה חתני פרס נובל, כגון נתן סודרבלום חתן פרס נובל לשלום לשנת 1930 וסוונטה אוגוסט ארניוס, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1903. בוגר נוסף של האוניברסיטה הוא אכסל מונתה, רופא וסופר שוודי, מחבר הספר "מגילת סן מיקלה".
הערות שוליים

↑  Uppsala University facts and figures
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007269450505171  PLWABN: 9810639747505606  BIBSYS: 90160851  BnF: cb11868035h (data)  CiNii: DA02995494  GND: 1010726-5  ISNI: 0000 0004 1936 9457  LCCN: n79006860  LNB: 000041381  NKC: kn20010710659  NLA: 36518902  NLG: 116905  NSK: 000164658  RERO: 02-A000194292  SELIBR: 134760  SUDOC: 026431661  Trove: 1268893  ULAN: 500312107  VcBA: 494/3907  VIAF: 134409977   WorldCat (עם VIAF): 134409977 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אוניברסיטאות ומכללות ובנושא שוודיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ג'יימי ורדי

ג'יימי ריצ'רד ורדי (באנגלית: Jamie Richard Vardy; נולד ב-11 בינואר 1987) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת לסטר סיטי.
ביוגרפיה

נולד בשם ג'יימי ריצ'רד גיל (Jamie Richard Gill) בשפילד שבאנגליה, אביו עזב את אמו בהיותו ילד והיא נישאה בשנית לפיליפ ורדי. כנער הורשע בתקיפה, היה נתון במעצר בית ושיחק כדורגל עם אזיקים אלקטרוניים. ב-2016 הוא נישא לרבקה (לבית ניקולסון), להם שני ילדים משותפים. לורדי עוד ילד אחד ממערכת יחסים קודמת, ולאשתו עוד שני ילדים ממערכות יחסים קודמות.
ורדי שיחק בקבוצת הנערים של מועדון הכדורגל שפילד ונסדיי אך שוחרר בגיל 16. לאחר מכן שיחק בקבוצת הנוער של מועדון סטוקברידג' פארק מדרום יורקשייר. ב-2007 שיחק לראשונה בקבוצת הבוגרים של המועדון מהליגה השביעית. ביוני 2010 עבר למועדון הליפקס טאון מהליגה השביעית וסייע לו להעפיל ליגה עם 24 שערים. ב-2011 עבר למועדון פליטווד טאון מהליגה החמישית תמורת 250,000 פאונד, הוא כבש 34 שערים ב-40 משחקים.
ביוגרפיה > לסטר סיטי

ב-2012 הועבר למועדון לסטר סיטי מהליגה השנייה תמורת 1.7 מיליון פאונד, סכום שיא בכדורגל האנגלי עבור כדורגלן מהליגות הלא מקצועניות. הוא כבש בהופעת הבכורה במשחק גביע הפוטבול ליג נגד טורקי יונייטד. סך הכל בעונתו הראשונה בלסטר סיטי כבש 4 שערים ב-26 הופעות בליגה. בעונתו השנייה כבש 16 שערים ב-37 הופעות וסייע לקבוצתו להעפיל לפרמייר ליג. בתום העונה חתם על חוזה חדש ל-4 שנים במועדון.
ב-31 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה כשנכנס כמחליף במשחק מול ארסנל. ב-21 בספטמבר כבש את שער הבכורה שלו בליגה בניצחון 3–5 על מנצ'סטר יונייטד. באותו משחק בישל שני שערים והוכשל פעמים ברחבה מה שסייע לחבריו להבקיע שני שערים נוספים בבעיטות עונשין. את העונה סיים עם 5 שערים ו-8 בישולים ב-34 משחקים בליגה.
במהלך עונת 2015/2016 בפרמייר ליג הבקיע במשך 11 משחקים רצופים ושבר בכך את שיאו של רוד ואן ניסטלרוי להבקעות רצופות בפרמייר ליג. סך הכל כבש במהלך העונה 24 שערים, וסיים שני בטבלת מלך השערים לאחר הארי קיין. יחד עם לסטר זכה באליפות הפרמייר ליג לראשונה בתולדותיה. הצלחתו הביאה לזכייתו בפרס שחקן החודש בפרמייר ליג פעמיים ברציפות, באוקטובר ובנובמבר 2015, לבחירה לנבחרת העונה בפרמייר ליג ולבחירה לכדורגלן השנה בליגה האנגלית מטעם התאחדות עיתונאי הכדורגל ולכדורגלן השנה מטעם הפרמייר ליג. בפברואר 2016 האריך את חוזהו בלסטר עד 2019.
בעונת 2019/2020 בפרמייר ליג סיים עם 23 שערים וזכה בתואר מלך השערים של הליגה. ורדי הוא השחקן המבוגר ביותר שזוכה בתואר זה (33) כשעקף את דידייה דרוגבה (32).
גם בעונת 2020/2021 וגם בעונת 2021/2022 סבל ורדי מפציעות לא מעטות, אף על פי כן סיים כל אחת מהן עם 15 שערי ליגה. בסיום עונת 2022/2023 נשר עם הקבוצה לצ'מפיונשיפ.
ביוגרפיה > נבחרת אנגליה

במאי 2015 זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגליה. ביוני ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ידידות מול נבחרת אירלנד, בהמשך השנה שיחק בהרכב הנבחרת במוקדמות יורו 2016. ב-26 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת במהלך משחק ידידות מול נבחרת גרמניה, כשעלה כמחליף, השער השווה את התוצאה ל-2-2 ובסיום אנגליה ניצחה 2–3.
בשלב הבתים של יורו 2016 הבקיע ורדי את שער השוויון של אנגליה בניצחון 2–1 על נבחרת ויילס.
סטטיסטיקה

מעודכן ל-8 בספטמבר 2022
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> משחקים | ליגה> שערים | גביע> משחקים | גביע> שערים | גביע הליגה> משחקים | גביע הליגה> שערים | אירופה> משחקים | אירופה> שערים | אחר> משחקים | אחר> שערים | סה"כ> משחקים | סה"כ> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לסטר סיטי | 2012/2013 | פוטבול ליג צ'מפיונשיפ | 26 | 4 | 2 | 0 | 1 | 1 | — | — | — | — | 29 | 5 |
| לסטר סיטי | 2013/2014 | פוטבול ליג צ'מפיונשיפ | 37 | 16 | 1 | 0 | 3 | 0 | — | — | — | — | 41 | 16 |
| לסטר סיטי | 2014/2015 | פרמייר ליג | 34 | 5 | 2 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | — | 36 | 5 |
| לסטר סיטי | 2015/2016 | פרמייר ליג | 36 | 24 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | — | — | — | 38 | 24 |
| לסטר סיטי | 2016/2017 | פרמייר ליג | 35 | 13 | 2 | 0 | 1 | 0 | 9 | 2 | 1 | 1 | 48 | 16 |
| לסטר סיטי | 2017/2018 | פרמייר ליג | 37 | 20 | 3 | 2 | 2 | 1 | — | — | — | — | 42 | 23 |
| לסטר סיטי | 2018/2019 | פרמייר ליג | 34 | 18 | 0 | 0 | 2 | 0 | — | — | — | — | 36 | 20 |
| לסטר סיטי | 2019/2020 | פרמייר ליג | 35 | 23 | 4 | 0 | 0 | 0 | — | — | — | — | 40 | 23 |
| לסטר סיטי | 2020/2021 | פרמייר ליג | 34 | 15 | 4 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | — | — | 42 | 17 |
| לסטר סיטי | 2021/2022 | פרמייר ליג | 25 | 15 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 0 | 1 | 0 | 33 | 17 |
| לסטר סיטי | 2021/2022 | פרמייר ליג | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 |
| סה"כ | סה"כ | סה"כ | 412 | 210 | 25 | 6 | 15 | 4 | 19 | 4 | 3 | 2 | 474 | 226 |
תארים > קבוצתיים

אליפות הפרמייר ליג: 2015/2016
הגביע האנגלי: 2020/2021
מגן הקהילה: 2021
תארים > אישיים

כדורגלן השנה בליגה האנגלית (התאחדות עיתונאי הכדורגל): 2015/2016
כדורגלן השנה מטעם הפרמייר ליג: 2015/2016
נבחרת העונה בפרמייר ליג: 2015/2016
מלך השערים בפרמייר ליג: עונת 2019/2020
שחקן החודש בפרמייר ליג (4): אוקטובר 2015, נובמבר 2015, אפריל 2019, נובמבר 2019
שחקן העונה של לסטר סיטי: 2019/2020
א.ס. רמת השרון (כדורסל נשים)

אולם אורנים
א.ס. רָמַת הַשָּׁרוֹן היא קבוצת כדורסל ישראלית בליגת העל בכדורסל נשים ואחת מקבוצות הכדורסל המובילות בישראל מאז שנות ה-90 של המאה ה-20. הקבוצה זכתה שש פעמים באליפות ישראל ושש פעמים בגביע המדינה, והיא אחת משתי קבוצות הנשים הישראליות שהגיעו לשלב הגמר במפעל אירופאי. אולמה הביתי של הקבוצה הוא אולם "אורנים" ברמת השרון.
עמותת ל.כ.ן.

אגודת הספורט מנוהלת בידי עמותת ל.כ.ן. ("לקידום כדורסל נשים"). מלבד ניהול הקבוצה, פועלת העמותה למען השוואת תנאיו של כדורסל הנשים בישראל לכדורסל הגברים, בין היתר במישור המשפטי. העמותה רואה בפעילות הקבוצה חלק מהמאבק הפמיניסטי.
העמותה הוקמה ב-1985, על רקע החלטת מארגני המכביה ה-12 להעביר את משחק הגמר של כדורסל הנשים מהיכל הספורט יד אליהו לאולם הספורט של כפר המכביה. נבחרות ישראל וארצות הברית, שהעפילו לגמר, החליטו במחאה להחרים אותו. בתגובה, החליט איגוד הכדורסל על פירוק הנבחרת. מספר פעילות בענף עתרו לבית המשפט נגד הענישה הקולקטיבית שהפעיל האיגוד, והפירוק בוטל.
ב-1989 שוב פנתה העמותה לבית המשפט, הפעם בדרישה לאפשר שיתוף שחקניות זרות בסגלי הקבוצות, בדומה לקבוצות הגברים. השופט אורי גורן קיבל את טענות העמותה. איגוד הכדורסל ערער על פסק הדין, ואף שערעורו התקבל בנימוק שיש למצות קודם את המשא ומתן, המליץ לו בית המשפט לקבל על עצמו את פסק דינו של השופט גורן. בסופו של דבר, הסכים האיגוד לשתף שחקניות כדורסל זרות, החל מהעונה שלאחר מכן.
ב-1994 היו נציגי העמותה שותפים בוועדה הציבורית לקביעת תבחינים ואופן חלוקת כספי המועצה להסדר ההימורים בספורט בראשות השופט מרדכי בן דרור ("ועדת בן-דרור"). הוועדה המליצה על חלוקת כספים שוויונית בין ספורט הנשים לספורט הגברים, וכן המליצה על העדפה מתקנת לספורט הנשים.
בשנת 2004 זכתה העמותה בעתירה שהגישה לבג"ץ נגד המועצה המקומית רמת השרון, בדרישה להשוות את המימון אותו היא מקבלת למימון אותו מקבלות קבוצות הגברים. בעקבות עתירה שהוגשה ב-2005 נגד רשות השידור, גיבשה הרשות קריטריונים לשידור משחקי קבוצות כדורסל הנשים במסגרות האירופיות.
בעלי תפקידים

יו"ר הקבוצה היא רחל אוסטרוביץ', אדריכלית במקצועה, ופעילה פמיניסטית שהייתה בין מייסדות כתב העת הפמיניסטי נגה ואחת מעורכותיו. אוסטרוביץ' זכתה בפרס הוקרה משדולת הנשים בשנת 2000.
מאמנת הקבוצה מאז הקמתה היא אורנה אוסטפלד, שכיהנה גם כחברת מועצת רמת השרון מטעם מרצ בין 2003 ל-2008. בשנת 2005 העניק לה הוועד האולימפי הבינלאומי את תואר האישה המשפיעה ביותר בספורט הנשים האירופי, ובשנת 2008 נכנסה להיכל התהילה של הספורט היהודי.
בשנת 2007 הצטרפה לקבוצה דורית קרן-צבי, עיתונאית ששימשה בעבר כעורכת המקומון "צומת השרון" של רשת שוקן. קרן-צבי מכהנת כמנכ"ל הקבוצה.
בתחילת עונה 2014/2015 מונה ראובן נייברגר למאמן הקבוצה אך פוטר כעבור 10 מחזורים עקב חוסר הצלחה ובמקומו מונה המאמן עדני דגן.
מחלקת הנערות והילדות

אגודת הספורט מפעילה גם בית ספר לכדורסל, בו פעילות כ-400 תלמידות מגיל 6 עד 19. לבית הספר קבוצות המשחקות בליגות הגילאים השונות לנערות וילדות. בעבר, שיחקו בקבוצות הנוער של רמת השרון כדורסלניות כשי דורון, נעמי קולודני, שרון זאבי וקטיה לויצקי. בספטמבר 2012, עם פרישתה של המנכ"לית דורית קרן צבי, נכנסה לתפקיד המנהלת שירה אופיר גוליק.
הישגים

ליגת העל :
אליפות (6): 1998/1999, 2000/2001, 2001/2002, 2002/2003, 2008/2009, 2009/2010
סגנות (3): 1993/1994, 2004/2005, 2006/2007
גביע המדינה :
זכייה (6): 1998/1999, 2001/2002, 2002/2003, 2004/2005, 2005/2006, 2009/2010
סגנית (7): 1990/1991, 2000/2001, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009, 2011/2012, 2014/2015
גביע רונקטי
סגנית (1): 1998/1999
שחקניות בולטות בעבר

אינה גורביץ'
אלומה גורן
מילה ניקוליץ' (אנ')
סו ויקס (אנ')
לימור מזרחי
אירה חשיבון
מוואדי מאביקה
טלי נוי
תמר מעוז
אורנית שוורץ
ליעד סואץ-קרני
דיאנה נולאן
שריל פורד
נעמי קולודני
מירב דורי
נור כיוף
יעל אהרונוב
הערות שוליים

↑  ל.כ.ן - לקידום נשות הכדורסל, מעריב 11 בספטמבר 1986
↑  אורלי קלינגר, "פיינל פור באיטליה, מול נאפולי בחצי גמר", ספסל, 4.3.2005
↑  בג"ץ 5325/01 עמותת ל.כ.ן. לקידום כדורסל נשים נ' המועצה המקומית רמת השרון
↑  בג"ץ 9935/06 אנדה רמת השרון ואח' נ' רשות השידור ואח'
↑  רמי היפש, אורנה אוסטפלד היא אשת השנה בספורט באירופה, באתר הארץ, 8 במרץ 2005
קורט הרצשטרק

| --- | --- |

קורט הרצשטרק בן ה-8 מדגים, בתערוכת ציוד משרדי בווינה ב-1910, מכונת חישוב מכנית מהמפעל של אביו
 לידה:  26 בינואר 1902 וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  27 באוקטובר 1988  (בגיל 86) Nendeln, ליכטנשטיין 
 מקום מגורים:  אוסטריה, ליכטנשטיין
 עיסוק:  ממציא, תעשיין, יועץ תעשייתי
 הערות:  אביו היה ממוצא יהודי
 תרומות עיקריות
 מחשבון מכני (קורטה)
 
קורט הרצשטרק (בגרמנית: Curt Herzstark; ‏26 בינואר 1902 וינה - 27 באוקטובר 1988 ננדלן, ליכטנשטיין)
היה ממציא אוסטרי. פיתח את מכונת החישוב המכנית הזעירה קורטה.
הוריו ואחיו

אביו של קורט הרצשטרק, שמואל הרצשטרק, נולד ב-1867 בווינה, למשפחה יהודית. אביו של שמואל, בנימין, היגר לארצות הברית כששמואל היה כבן 3, בשנת 1870, במטרה להביא את אשתו ושני ילדיו אחריו, אך ככל הנראה נפטר במפתיע מהרעלת דם. לאמו של שמואל לא היו מספיק אמצעים להשאירו בבית הספר התיכון עד תומו, וכשהיה בגיל 15 נאלץ להתחיל לעבוד. והוא עבד בעבודות שונות. הוא שירת בצבא האוסטרי שנה אחת, ב-1888 או 1889. בשנים 1895– 1896 נסע לארצות הברית, בניסיון לברר מה קרה לאביו. בזמן שהותו בארצות הברית עבד שמואל בין השאר בחברת רמינגטון, שייצרה מכונות כתיבה ומכונות חישוב מכניות, וכך התוודע לתחום. הוא חזר לאירופה, ועבד תקופה מסוימת בגרמניה, שם נכנס לתחום מכונות החישוב. שמואל שב לווינה, עזב את היהדות והתחתן עם מארי, אישה ממוצא קתולי, שהמירה את דתה ללותרנית. לזוג נולדו שני בנים - קורט, הבכור, נולד ב-1902, ואחיו הצעיר ארנסט נולד ב-1906.
אביו וחברת Rechenmaschinefabrik der Austria Erstanden Compagnie

שמואל יעקוב הרצשטרק, אביו של קורט, עבד בתפקידים שונים בחברות ליצור ויבוא של מכונות חישוב מכניות בגרמניה. שמואל המציא דרכים שונות לשיפור המכונות, וב-1905, איש עסקים שהכיר השקיע במפעל ליצור מכונות חישוב מכניות בווינה, בשם  'Rechenmaschinefabrik der Austria Erstanden Compagnie' , המכונות היו המבוססות על תיכון בשם "אריתמומטר"(אנ'), של שארל קסביה תומא דה קולמר, משנת 1820 (האריתמומטר מכונה לפעמים גם "מכונת תומא"). הפטנטים על האריתמומטר כבר פגו, וניתן היה להשתמש בתיכון באופן חופשי (בין הרבע האחרון של המאה ה-19 והרבע הראשון של המאה ה-20 פעלו כמה תריסרי חברות ברחבי העולם, וייצרו "תואמי אריתמומטר" באופן חוקי לגמרי). לתיכון המקורי של מכונת תומא נוספו במשך השנים שיפורים שונים, ושמואל הרצשטרק הוסיף את השיפורים שהמציא בעצמו.
שמואל הרצשטרק המשיך לפתח את המפעל ולהוסיף שכלולים - בין השאר היה הראשון, או אחד הראשונים, שהוסיפו מנוע חשמלי למכונת החישוב, כדי לחסוך את הצורך לסובב את הארכובה ביד. המפעל המשיך לגדול ולהתפתח עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. במלחמה המפעל עבר לייצור מרעומים לשימוש הצבא, ושמואל הרצשטרק עצמו גויס לצבא לשירות מילואים, למרות היותו תעשיין שייצר ציוד מלחמתי. מכיוון שאוסטריה הייתה בצד המפסיד במלחמת העולם הראשונה, התשלום עבור העבודה הצבאית הפך למעשה חסר ערך לאור האינפלציה הגבוהה שהייתה באוסטריה לאחר המלחמה.
כששמואל חזר מהמלחמה מצא מפעל ללא משאבים, עם מכונות ייצור שנשחקו עד דק בעבודה בשלוש משמרות בייצור המלחמתי. שמואל הרצשטרק לא נואש, ומצא דרכים להמשיך בפעילות, בתחילה על ידי ייבוא מכונות חישוב משומשות מארצות הברית, ובהמשך בייצור מכונות חישוב, על ידי הרכבת מכונות ממלאי החלקים שנשארו במפעל מלפני המלחמה, ובהמשך מייצור מכונות חדשות, חלקן תוך שימוש במנגנונים שקנה ממפעל גרמני בשם "Astra".
קורט הרצשטרק עצמו עזב את בית הספר התיכון העיוני בגיל 14, והחל ללמוד בבית ספר מקצועי שהתמחה במכניקה מדויקת. בין השאר קיבל השכלה בעיבוד שבבי, ובבניית תבניות מדויקות ליציקה וחיתוך. בתחילת שנות העשרים סיים קורט את לימודיו, ואחרי כשנה בה שימש כשוליה בתחום התעשייה המכנית בגרמניה, הצטרף למפעל של אביו. קורט החל לעבוד במכירות, ומונה על ידי אביו לפתח את השוק בצ'כוסלובקיה והונגריה. בהמשך, חילק קורט את זמנו בין מכירה לעבודה במפעל.
עד שנת 1937 מילא קורט תפקיד הולך וגדל בחשיבותו במפעל, תוך שאביו מקטין בהדרגה את מעורבותו, ומקדיש יותר ויותר מזמנו לניהול אולם קולנוע מול הפראטר של וינה, אותו רכש ב-1930. ב-1937 נפטר שמואל הרצשטרק, והשאיר את המפעל ואולם קולנוע לאשתו מארי, אמם של קורט ואחיו. קורט ניהל את המפעל, ואחיו את אולם הקולנוע.
קריירה עד האנשלוס

קורט היה מעורב בכל פעילותו של המפעל - המכירה, השירות, התכנון והייצור. ב-1920 פגש מנהל מפעל שפירט באזניו מה היה רוצה שמכונת החישוב בה השתמש תעשה, בפרט לחישוב וסיכום משכורות, הרצשטרק החל לעבוד על מכונה שתממש את הצורך הזה, והתכנון הושלם ב-1928, עליו רשם אביו שמואל מספר פטנטים, והמפעל החל בייצור המכונות שנקראו "מולטימטור". המכונה מבוססת על מכונת חישוב "אסטרה" בדומה לשאר המכונות שמכרו באותה תקופה, עם תוספת שהייתה בעיקרה מספר אוגרים כמספר העמודות בחישוב, והציגה יכולת שאפשר לדמות לחלק קטן מהיכולות של גיליון אלקטרוני מודרני, ובשנים הבאות המפעל ייצר ומכר כמה מאות מהמכונות הללו
במהלך השנים רשמו שמואל הרצשטרק ובנו קורט כמה עשרות פטנטים כל אחד בתחום מכונות החישוב המכניות.
מעורבותו של קורט במכירות והקשר הישיר שלו עם הלקוחות הבהירו לקורט את הצורך הלא-מסופק של משתמשים שונים במכונת חישוב קטנה וניידת, "מחשבון כיס". רואי חשבון היו יכולים לפעמים להגיע למשרד הלקוח עם מכונת חישוב שולחנית, אך היה זה מסורבל וקשה, ואנשים כגון מודדים ומהנדסים בשטח נאלצו להסתפק בפתרונות לא מספקים כגון לוחות לוגריתמים וסרגלי חישוב, עם דיוק מוגבל שלא מתאים לחישובים מדויקים, ובלי תמיכה בפעולת חיבור.
לקורט הייתה מכונית קרייזלר גדולה ונהג, והוא נסע בכל רחבי מזרח אירופה, ועסק בשירות ומכירות, ויצר ושמר על קשרים עם הלקוחות. הוא נסע יותר מ-2 מיליון קילומטרים - שנה אחת נסע כ-700,00 קילומטר. בנסיעות אלו חשב קורט על שיפורים שונים למכונות, המציא שכלולים, ובין השאר המשיך לחפש פתרונות למכונת חישוב קטנה.
הקטנת מכונת החישוב היא בעיה של ממשק משתמש: טכנולוגיות המזעור אולי אפשרו הקטנת המכונות (בתקופה זאת היו כבר שעוני כיס, ואפילו שעוני יד משוכללים ומסובכים, לא הרבה פחות ואולי אף יותר ממכונות חישוב), אך התיכון המוכר של מכונות החישוב לא מתאים להקטנה. הקטנת מכונה כזו לגודל שעון כיס הופך אותה ללא שימושית - לחיצה על המקשים הזעירים הייתה מצריכה סיכה דקה, הסטת המנופים וקריאת התוצאה הייתה מצריכה זכוכית מגדלת, והרצשטרק הבין שמכונה קטנה באמת דורשת ממשק משתמש (ולכן גם מבנה) שונה מכל מכונת חישוב מוכרת.
המצאת הקורטה > הסבר על ביצוע פעולות חשבון במכונות מסוג אריתמומטר, ובקורטה

במכונות מסוג אריתמומטר, ביניהן מכונתו של הרצשטרק, כפל מתבצע על ידי חיבור חוזר. כדי לכפול, למשל, 12345 ב-123, מזינים את המספר הראשון לרגיסטר הקלט - במכונה של קורט הקלט מוזן על ידי הזזת כפתורים זחיחים שנמצאים על היקף המכונה מעלה ומטה. אחרי שהקלט מוזן, מסובבים את הארכובה שלוש פעמים, כשכל סיבוב מחבר את הקלט לתוך רגיסטר התוצאה. אחר כך מסיעים את רגיסטר התוצאה ספרה אחת ימינה, כך שספרת האחדות של הקלט נמצאת מול ספרת העשרות של התוצאה, ומסובבים את הארכובה עוד פעמיים. לבסוף מסיעים את ה"עגלה" שוב, כך שספרת היחידות של הקלט נמצאת מול ספרת המאות של התוצאה, ומסובבים את הארכובה פעם אחת (בתיכון של הרשטרק, ה"עגלה" הפכה לטבעת העליונה של המכונה, ובמקום שתיסע בצורה קווית כמו באריתמומטר, יש לסובב אותה כדי להסיע את העגלה. בפועל, יש להרים את הטבעת העליונה כנגד קפיץ). בנוסף לרגיסטר התוצאה, יש למכונה גם מונה סיבובים, כדי שהמשתמש יוכל לבדוק את עצמו: בדוגמה למעלה, בסיום ביצוע פעולת הכפל, יראה מונה הסיבובים 123. רגיסטר הקלט ימשיך להראות "12345", וברגיסטר התוצאה תופיע המכפלה. חיסור מתבצע על ידי משיכת הארכובה כלפי מעלה, שמעבירה את המכונה לשימוש ב"תוף המשלים", וסיבוב הארכובה פעם אחת בדיוק כמו בחיבור. אם טועים בפעולת כפל ומסובבים את הארכובה, באחת הספרות, פעם אחת יותר מדי או פחות מדי, קל לתקן זאת על ידי הסעת העגלה לספרה המתאימה, וביצוע פעולה הפוכה - למשל אם חיברנו פעם אחת יותר מדי, מושכים את הארכובה למצב "חיסור" ומסובבים אותה פעם אחת, וכן הלאה. חילוק מתבצע בדומה לאלגוריתם החילוק שמלמדים בבית הספר, על ידי חיסורים חוזרים, החל בספרה העליונה, עד למספר המרבי שאפשר לחסר בלי להגיע למספרים "שליליים", ואז הסעת העגלה לספרה שאחריה, וכן הלאה. תוצאת החילוק מופיעה בסופו במונה הסיבובים, וברגיסטר התוצאה נשארת השארית של פעולת החילוק.
במשך השנים פורסמו אלגוריתמים שונים לביצוע פעולות נוספות בצורה יעילה בעזרת הקורטה, כמו למשל מציאת שורש ריבועי.
האנשלוס ובוכנוואלד > הסבת המפעל לייצור צבאי

שמואל, אביו של קורט נפטר ב-1937. בצוואתו השאיר את כל רכושו לאשתו, אמם של קורט ואחיו, אך האם לא הייתה מעוניינת בניהול החברה. זאת, אף על פי שהייתה מסוגלת לכך - במהלך השנים, לפני ואחרי מלחמת העולם הראשונה, היא מלאה בחברה תפקידי מפתח ניהוליים. האם החליטה לתת את החברה לקורט, ואת בית הקולנוע מול הפראטר של וינה, שאביו של קורט רכש ב-1930, והפעיל בשנותיו האחרונות, לאחיו הצעיר. למזלם חלוקת הרכוש טרם יצאה לפועל. בשנת 1938 סיפחה גרמניה הנאצית את אוסטריה במה שידוע כהאנשלוס. חוקי גזע שונים נכנסו מיד לתוקף, ולו היו קורט ואחיו הבעלים של המפעל והקולנוע, כנראה היו מאבדים את רכושם, בהיותם יהודים למחצה בעיני החוק הנאצי. אמם, שהייתה ממוצא ארי, יכלה בשל כך להמשיך להחזיק בבעלות על הנכסים. קורט, שהיה מנהל החברה ובעליה, היה למראית עין עובד שכיר בחברה. האנשלוס שם גם קץ לשוק מכונות החישוב, והמפעל היה על סף סגירה, עד שהגיעו נציגים של הוורמאכט והתעניינו באפשרות לייצר במפעל מכשור צבאי, מדי טווח לטנקי הפאנצר והפנתר. קורט עיין בתוכניות, והחליט שיש תיכון טוב יותר. נציגי הוורמאכט דרשו מספר מדי טווח לדוגמה, וקורט ייצר אותם עבורם לפי התיכון המשופר שלו. הנציגים היו מרוצים, והמפעל עבר באופן מלא לייצור צבאי. הרצשטרק כבר רשם מספר פטנטים על המכונה שבסופו של דבר הפכה לקורטה, וגם אחרי האנשלוס המשיך להמציא פתרונות. אף על פי שלא ידוע על עוד אב-טיפוסים שיוצרו בתקופה זו, קורט המשיך לרשום פטנטים על השכלולים שהמציא, כמו גם על השכלולים שהמציא למד הטווח לטנקים.
האנשלוס ובוכנוואלד > מעצר, בוכנוואלד, שחרור, וויימאר

המפעל הקטן המשיך לפעול בניהולו של קורט, עד שב-1943, נעצרו שני עובדים בחברה שהאזינו לשידורי רדיו מאנגליה, ותיעתקו והפיצו אותם. הרצשטרק ניסה להתערב בגסטאפו למען העובדים. איש הגסטאפו גער ב"חצי יהודי" שמעז לנסות לפעול לטובת הנאשמים, שאחד מהם כבר הוצא להורג. קורט הוזמן "לתת עדות אופי במשפט", ולאחר זמן קצר נעצר בעצמו. הוא הואשם ב"עזרה ליהודים, וקשרים אינטימיים עם אישה ארית", ונשלח, דרך בתי מעצר ובתי סוהר בצ'כוסלובקיה, למחנה הריכוז בוכנוואלד. בתחילה הוא הועסק בעבודות בחוץ, בחודש נובמבר בחולצה דקה ומכנסי אסיר, עם נעלי עץ לרגליו, והיה קרוב למות. דיווחי הצבא אודות דיוק הייצור של חברת ובפרט אודות כישוריו הטכניים של הרצשטרק הובילו את הנאצים להתייחס אליו כאל "עבד מושכל", ולאחר זמן מה הוא זומן למפקד אס אס שהציע לו לעבוד באחד המפעלים שהיו מסונפים למחנה הריכוז, כדרך להציל את חייו. הוא החל לעבוד במפעל הנשק Gutloff-Werke, יחד עם אסירים אחרים מהמחנה.
בזכות כישוריו הטכניים ויכולת הניהול שלו, מונה הרצשטרק לתפקיד "משגיח". בתפקיד זה הוא היה אחראי על היעילות של המפעל, למשל כדי לוודא שחלק שדורש רמת דיוק מסוימת ייוצר במכונה הפשוטה והזולה ביותר שמסוגלת לייצר ברמת הדיוק הדרושה, ולא במכונה יקרה ומשוכללת שמסוגלת לייצר חלקים מורכבים יותר או ברמת דיוק גבוהה יותר. במסגרת עבודתו כמשגיח הצליח הרצשטרק להציל כחצי תריסר אנשים: משלחת של האסירים ("קומראדים", בלשונו של הרצשטרק) הגיעה אליו וביקשה ממנו למצוא עבודה במפעל עבור אסיר מסוים, בידיעה שללא עבודה כזו האסיר ימות תוך זמן קצר. כיוון שלא הייתה לאסיר הזה כל הכשרה טכנית, המציא הרצשטרק מחלקת "בקרת איכות" - הוא הושיב את האסיר, ומאוחר יותר עוד ועוד אסירים כמוהו, במסדרון, נתן לו מיקרומטר, ומינה אותו לתפקיד אבטחת איכות. בין השאר הציל הרצשטרק אזרח של לוקסמבורג, מה שהעניק לו מאוחר יותר אזרחות כבוד של המדינה.
למפקד המחנה נודע על המחשבון הקטן שהרצשטרק מתכנן, אולי בגלל הפטנטים שרשם. המפקד עודד את קורט להמשיך לעבוד על המחשבון שלו. לדברי המפקד, הוא תכנן לתת את המחשבון לפיהרר אחרי הניצחון, והמפקד אמר להרצשטרק "אם המחשבון שלך יעבוד, וניתן אות במתנה לפיהרר, הרי שלבטח הוא יהפוך אותך לארי". בעקבות העידוד המשיך הרצשטרק לעבוד על תכנון המחשבון שלו, אם כי היה צריך לעשות עבודה זו בזמנו הפנוי - אחרי סיום יום העבודה, אפילו אחרי כיבוי האורות, וביום ראשון.
באוגוסט 1944 הפציצו בעלות הברית את המפעל המסונף לבוכנוואלד. מאות אסירים נהרגו, ופעילות המפעל הושבתה. הפועלים שנותרו הועברו לאתר ייצור חליפי, במכרות מלח כמה עשרות קילומטרים מבוכנוואלד, שם הועסקו בייצור רכיבים עבור תוכנית הטילים הגרמנית של V1 ואחר כך V2, בפנמונדה (Peenemünde). ב-1945 הפועלים האסירים הוצאו מהמפעל ונשלחו בחזרה לבוכנוואלד ברגל. בעודם צועדים למחנה, הם פגשו אסירים אחרים שהובלו מן המחנה ליעד לא ידוע, בצעדות מוות. יום או יומיים אחר כך המחנה שוחרר בידי כוחות הכיבוש האמריקאים. כמה ימים אחרי השחרור הלך קורט ברגל לעיירה ויימאר הסמוכה. הוא איתר בעיר את מי שהיה הסוכן של מפעל מכונות החישוב שלו, ובעזרתו יצר קשר עם סניף של מפעל ריינמטאל (Rheinmetallwerk), בעיר זמרדה (Sömmerda) שנמצאת כ-30 קילומטר מצפון מערב לוויימאר. הרצשטרק הגיע להסכם שטיבו לא לגמרי ברור עם הנהלת המפעל, והחל לעבוד במפעל בתפקיד ניהולי, ובמקביל נעזר באנשי המקצוע ובציוד במפעל כדי לייצר אבטיפוסים לפי השרטוטים שהכין בבוכנוואלד, אותם הספיק לסיים זמן קצר לפני השחרור. השרטוטים היו מדויקים, מפורטים וברורים מספיק, כך שתוך שמונה שבועות הצליח הרצשטרק לייצר שלושה מחשבונים פועלים.
חזרה לאוסטריה

ביולי 1945 נחתם הסכם פוטסדאם, ולפיו ויימאר שייכת לחלק שנמצא תחת שליטת ברית המועצות (ומאוחר יותר, גרמניה המזרחית). הסובייטים (בדומה למדינות המערב), אספו אנשים עם כישורים טכניים, ושלחו אותם לעמקי ברית המועצות. לקראת דצמבר 1945 קורט חש שיש סיכוי סביר שגם הוא עלול להישלח לברית המועצות, והחליט שהוא לא מעוניין בכך. הוא פירק את שלושת האבטיפוסים שיוצרו לחלקים, וארז אותם בקופסה כדי שאם יישאל עליהם יוכל לומר שאלו צעצועים, כדי להימנע מבעיות אפשריות, ונמלט. יחד עם אנשים נוספים שחששו גם הם להישלח לברית המועצות, ובעזרת ידידים ומכרים הצליח להגיע לפראג. הוא חיפש קשר עם מספר צ'כים שהיו אסירים בבוכנוואלד יחד עמו, ומצא שאחד מהאנשים הללו הוא כעת סגן ראש העיר. אדם זה עזר לו, נתן לו כסף צ'כי, וסייע לו להגיע עד גבול אוסטריה. הוא חצה את הגבול ברגל, כשכל העת הוא חושש מהיתקלות בחיילים של הצבא האדום. בצד האוסטרי של הגבול הוא מצא ששירות הרכבות הרגיל לנוסעים למעשה לא פועל, אך למזלו הצליח ליצור קשר עם מכרים נוספים, לקוחות לשעבר של החברה. אחד מהם היה סוחר פחם שעזר לו לעלות על רכבת משא שהובילה פחם לווינה, ובדצמבר 1945 פגש שוב את אמו ואחיו שנשארו בווינה.
המפעל היה במצב אנוש, ואמו רצתה שהוא ישתף את אחיו בהמצאה. קורט חש שיש לו זכות מלאה על ההמצאה עליה עבד בצל הגרדומים, וסירב בכל תוקף לשתף בהמצאתו את אמו ואחיו. הוא העריך שכדי להתחיל לייצר את המצאתו תידרש השקעה של כמה מיליונים, ובתקופה שאחרי המלחמה גיוס השקעה כזו היה מפוקפק, אפילו לאדם עם מוניטין. הרצשטרק ניסה לברר במשרד המסחר האוסטרי אפשרויות לקבל סיוע או הלוואה כדי לפתח את המצאתו, אך בתקופה שאחרי המלחמה העדיפויות היו לפרויקטים חיוניים יותר מאשר מכונות חישוב. הוא יצר קשרים עם אנשים שונים, כדי לברר אפשרויות לארגן מימון, בין השאר עם משפחתו של הכנר והמלחין האוסטרי פריץ קרייזלר שהיה ידיד המשפחה ונמלט לארצות הברית ב-1939. הרצשטרק התכתב עמו, וקרייזלר אמר שינסה ליצור קשר עם חברת רמינגטון האמריקאית, או חברות נוספות בתחום מכונות החישוב. קורט המשיך גם לנסות ליצור קשרים עם מכרים ותעשיינים בשווייץ, וכן עם משרד התעשייה האוסטרי, אך המצב בווינה היה קשה, והרצשטרק החליט למעשה להגר ולנסות לממש את פרי המצאתו בארץ אחרת, כשהמועמדות העיקריות היו ארצות הברית ושווייץ. חברה שווייצרית שפעלה גם בתחום מכונות החישוב גילתה עניין בהמצאה.
משפחתו

הרצשטרק התחתן עם אשה וינאית בשם הרתה שפינדלר (Hertha Spindler) בנובמבר 1946, והיא באה עמו לליכטנשטיין. בדצמבר אותה שנה נולד בנם, קורט אלברט. בספטמבר 1948 נולדה בתם, כריסטה ויקטוריה (Christa Viktoria). ב-1954 חזרה אשתו לווינה עם ילדיהם. קורט הרצשטרק נשאר בליכטנשטיין עד מותו ב-1988.