stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ילד הזהב (סרט, 1939)
תקציר העלילה

ג'ו בונפרטה (ויליאם הולדן) הוא כנר צעיר שגר עם אביו (לי ג'יי. קוב), אחותו אנה (ביאטריס בלין) וגיסו סיגי (סם לוין) בדירה אחת המשמשת גם כמכולת ממנה מתפרנס האב. ג'ו לומד כינור במשך עשר שנים ואביו המתפרנס בדוחק קנה לו כינור יוקרתי ב-1500 דולר ומצפה שבנו יתקדם לדרגה של כנר מקצועי מפורסם.
ג'ו מגיע למסקנה כי מנגינת כינור לא יוכל להתפרנס. הוא מבקש להיות מתאגרף מקצועי כדי שיוכל להרוויח הרבה כסף ולעזור לאביו ולמשפחתו. הוא נפגש עם אמרגן האגרוף תום מודי (אדולף מנז'ו), ומשכנע אותו להעסיק אותו. במשרדו של מודי הוא נפגש עם לורנה מון (ברברה סטנוויק) המשמשת כעוזרת ונערתו של מודי הנמצא בתהליך גירושים. הוא משכנע את מודי להחתים אותו על חוזה ומצליח יפה בקרבות אגרוף למורת רוחו של אביו שרוצה שימשיך את חייו ככנר.
כשג'ו מגיע לביתו הוא מוצא שם את הכינור היקר שקנה לו אביו. משהו מתעורר בנפשו והוא מחליט לעזוב את האגרוף. מודי שולח את לורנה כדי שתשכנע אותו ותפעיל עליו את קסמיה כאשה. ג'ו מתאהב בה ומחליט לחזור לאגרוף.
בינתיים שמע על "נער הזהב" הזה, הגנגסטר אדי פיוזלי (ג'וזף קליה), ומפתה אותו לעבוד אצלו עם משכורת שמנה וקרב גדול שייערך במדיסון סקוור גארדן נגד Chocolate Drop. פיוזלי מהמר בסכומים גדולים על ניצחונו של ג'ו ומורה לו להילחם בכל כוחו כדי לנצח.
ג'ו נלחם בכל כוחו וחובט ביריבו שמתמוטט ומת. הוא מוכרז כמנצח אך הוא שבור מזה שהרג את יריבו. לורנה מנחמת אותו, עוזבת את מודי ושניהם מחליטים לחזור הביתה ולהתמקד בקריירה של ג'ו ככנר לשמחתו של האב.
ג'קי צ'אן

| --- | --- |

ג'קי צ'אן, 2012
 לידה:  7 באפריל 1954 (בן 70) פסגת ויקטוריה, הונג קונג הבריטית 
 שם במה:  Jackie Chan 
 שם לידה:  陳港生 
 סוגה מועדפת:  קומדיה, קנטופופ, מנדופופ, מוזיקת פופ בהונג קונג, סרט אמנויות לחימה, סרט פעולה, דרמה, ג'יי-פופ 
 מדינה:  הונג קונג הבריטית, ארצות הברית, הרפובליקה העממית של סין, הונג קונג 
 תקופת הפעילות:  מ-1962 
 עיסוק:  במאי, יוצר, תסריטאי, שחקן, מפיק, פעלולן, זמר, אמן לחימה, מגיש, כוריאוגרף, צלם, תאורן, עורך, ארט דירקטור, מנהל אביזרים, מנהל הפקה
 מקום לימודים:  Dickson College 
 בן או בת זוג:  Chinchin Wan (1982–?) 
 צאצאים:  Etta Ng, Liu Kang 
 פרסים והוקרה:  פרס סוס הזהב לשחקן הטוב ביותר (1983)  פרס סוס הזהב לשחקן הטוב ביותר (1992)  חבר במסדר האימפריה הבריטית (17 ביוני 1989)  פרס אוסקר לשם כבוד (2016)  כוכב בשדרת הכוכבים בהוליווד  מסדר האימפריה הבריטית  כוכב בוהיניה כסוף  אביר מסדר האמנויות והספרות  פרסי הכוריאוגרפיה האמריקנים  פרס תרנגול הזהב לשחקן הטוב ביותר 
 jackiechan.com
 פרופיל ב-IMDb
 
ג'קי צ'אן בהופעה מוזיקלית
ג'קי צ'אן SBS MBE צ'נג לונג (בסינית: 成龍, בפין יין: Chéng Lóng) או בשמו המקורי צ'אן קונג-סאנג (בסינית: 陈港生; נולד ב-7 באפריל 1954) הוא שחקן קולנוע, אמן לחימה, תסריטאי, במאי, מפיק וזמר סיני-אמריקאי. נחשב לאחד מגדולי שחקני הקונג פו והפעולה בכל הזמנים. השתתף במהלך חייו במספר שיא של הפקות (קרוב ל-600) הכוללות בעיקר סרטי קולנוע. זוכה פרס אוסקר לשם כבוד לשנת 2016.
ביוגרפיה

צ'אן נולד בהונג קונג שהייתה אז תחת שלטון בריטי. הוא החל בלימודי אופרה סינית בגיל 7 ובמקביל למד אמנויות לחימה שונות. צ'אן החל את הקריירה הקולנועית שלו בתפקידים זוטרים עוד מגיל שמונה משנת 1962 בין היתר כפעלולן וכניצב בסרטיו של ברוס לי: "אגרוף הזעם" ו"הדרקון". הוא הושפע מאוד מסרטיו של לי, וכן מסרטי באסטר קיטון. במקביל לקריירה הקולנועית שלו פיתח צ'אן את הקריירה המוזיקלית שלו והוציא לראשונה שני אלבומים מוזיקליים בשנת 1984: "Love Me" ו-"Thank You". עד שנת 1988 הוציא לפחות אלבום נוסף אחד בשנה. הוא החל לכתוב תסריטים ולביים סרטים ב-1987 ומאז עסק פחות במוזיקה. בתחילה התפרסם כשחקן רק באסיה (בעיקר בסין) ובאירופה. הוא הגיע לתודעה האמריקאית לראשונה בסרטו "אגרופים מצחיקים" בשנת 1980 אך לא הצליח להישאר בתודעה (באוטוביוגרפיה שלו כתב שלא הוא יצר את הכוריאוגרפיה בסרט זה, כך שעדיין לא הביא את סגנונו האישי לקהל האמריקאי). הצלחתו בשוק האמריקאי החלה בסרטו "רעמים ברובע ברונקס" בשנת 1995. בשנת 1998 ג’קי צ'אן שיחק בסרט המצליח ״שעת שיא״ שגרף הכנסה של כ-244 מיליון דולר ובעקבות ההצלחה יצאו סרטי ההמשך ״שעת שיא 2״ ו״שעת שיא 3״. בשנת 2007 שיתף פעולה לראשונה עם השחקן ואומן הלחימה ג'ט לי בסרט הממלכה האסורה, בשנת 2010 שיחק בסרט קארטה קיד בתור מורה לוו-שו.
בשנת 2017 גילם את דמותו של מר פאנג בסרט האנימציה "שודדי הפיצוחים 2: טבעי להשתגע".
ב-2008 עלתה בסין התוכנית "תלמיד הדרקון", תחרות כישרונות משחק ווו-שו. הזוכה, ג'ק טו, הוכרז כ"יורש" של צ'אן והוא עתיד להשתתף, לצד מתמודדים אחרים בתוכנית, במספר סרטי פעולה סיניים שיפיק ויכתוב צ'אן.
ביוגרפיה > שליטה בשפות

ג'קי צ'אן דובר מספר שפות, שפת אמו היא קנטונזית, אך הוא דובר גם מנדרינית, אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית, קוריאנית ואת שפת הסימנים האמריקאית. בריאיון לאלן דג'נרס סיפר שלמד אנגלית על ידי שמיעת תוכניות באנגלית בטלוויזיה. נושא מכשול השפה שימש כבדיחה חוזרת בסרטי "שעת שיא" כאשר כריס טאקר העיר לו על כך שהאנגלית שלו לא מובנת ובסצנת הפספוסים צ'אן עונה לו שהוא מתקשה לומר רק 3 מילים בסינית.
מאפיינים ייחודים לסרטיו

על סגנונו הייחודי של צ'אן יצאו שני סרטי תעודה: אחד על חייו האישיים והשני על הסגנון בסרטיו.
צ'אן משתמש בצוות אישי של פעלולנים שאיתם הוא עובד באופן קבוע. השיטה של ג'קי צ'אן לפי הגדרתו היא "מסורתית", המצע עליו נוחתים הפעלולנים מבוסס על ארגזי תפוחים ולא על מזרנים, והפעלולנים מעדיפים להשתמש בציוד ייחודי על פני תיקונים והוספת אפקטים באמצעות מחשב בעבודת עריכה. סרטים רבים בהם צ'אן הוא שחקן ראשי (וביניהם בין היתר טרילוגיית "שעת שיא") מסתיימים בסצנת פספוסים מהסרט.
אין לג'קי כפילים - הוא עושה את כל הפעלולים של הדמויות שלו בעצמו. כתוצאה מכך, לא אחת הוא נפצע במהלך הצילומים של סרטיו.
פילמוגרפיה נבחרת

מאסטר (1971)
מהומה בהונג קונג (1973)
יד הנפץ (1976)
מנזר המוות (1976)
36 אגרופים מטורפים (1977)
האגרופן השיכור (1978)
צבוע אמיץ (1979)
אגרופים מצחיקים (1980)
המאסטר הצעיר (1980)
מרוץ מחוף לחוף (1981)
מלחמת הדרקונים (1982)
פרויקט א (1983)
מרוץ מחוף לחוף 2 (1984)
ארוחות על גלגלים (1984)
סיפורו של שוטר (1985)
לב הדרקון (1985)
כוכבי המזרח (1985)
מומחה קטלני (1985)
שריון האל (1987)
סיפורו של שוטר 2 (1988)
דרקונים לנצח (1988)
סנדק מקנטון (1989)
אי האש (1990)
מבצע קונדור (1991)
סיפורו של שוטר 3 - סופר שוטר (1992)
דרקון תאום (1992)
סיפור פשע (1993)
צייד העיר (1993)
סופר שוטרת (1993)
אגדת המאסטר השיכור (1994)
רעמים ברובע ברונקס (1995)
מהירות מעבר לשיא (1995)
טופ פייטר (1995)
סיפורו של שוטר 4 - המכה הראשונה (1996)
בחור קשוח (1997)
לשרוף את הוליווד (1997)
מי אני (1998)
שעת שיא (1998)
שנחאי נון (2000)
מהממת (1998)
שעת שיא 2 (2001)
מרגל בטעות (2001)
טוקסידו (2002)
הקרבות הכי נחשקים מהסרטים (2002)
אפקט התאומות (2003)
המדליון (2003)
צוות שנחאי (2003)
קונג פו (סרט) (2003)
מסביב לעולם בשמונים יום (2004)
אל תוך הפניקס (2004)
סיפורו של שוטר 5 - המתנקש (2004)
המיתוס (2005)
לשדוד את השכונה (2006)
שעת שיא 3 (2007)
קונג פו פנדה – דיבוב (2008)
הולדתה של הרפובוליקה (2009)
הממלכה האסורה (2008)
תקרית בשינג'וקו (2009)
מרגל במשרה חלקית (2010)
חייל קטן גדול (2010)
קראטה קיד (2010)
שאולין (2010)
קונג פו פנדה 2 (2011)
1911 (2011)
סיפורו של שוטר 6 (2013)
גלגל המזלות הסיני (2013)
להב הדרקון (2015)
קונג פו פנדה 3 (2016)
השגחה צמודה (2016)
שודדי הרכבות (2016)
מהומה בהונג קונג (2017)
שודדי הפיצוחים 2: טבעי להשתגע (2017)
סרט לגו נינג'גו (2017) (דיבוב)
נקמה זרה (אנ')‏ (2017)
פלדה מדממת (2018)
סוד חותם הדרקון (2019)
The Climbers‏ (2019)
דרקון המשאלות (2021) – דיבוב / גם מפיק
Ride On‏ (2023)
צבי הנינג'ה: טירוף המוטנטים (2023) – דיבוב
מתקפה חזיתית (2023)
קראטה קיד: הגדולים מכולם (2025)
Five Against a Bullet‏ (TBA) – גם מפיק
פילמוגרפיה נבחרת > כבמאי

The Diary‏ (TBA) – גם תסריטאי ומפיק
דיסקוגרפיה

Love Me, 1984
Thank You, 1984
A Boy's Life, 1985
Shangrila, 1986
Jackie Chan Sing Lung, 1986
No Problem, 1987
Jackie Chan, 1988
First Time, 1992
Dragon's Heart, 1996
With All One's Heart, 2002
פרסים ומועמדויות

| פרס | שנה | קטגוריה | עבור | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| פרס אוסקר | 2016 | פרס כבוד של האקדמיה | — | זכייה |
| פרסי אמי לבידור בשעות היום | 2002 | המבצע הטוב ביותר בתוכנית אנימציה | הרפתקאות ג'קי צ'אן | מועמדות |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2002 | גיבור פעולה אהוב | שעת שיא 2 | זכייה |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2002 | כוכב קולנוע אהוב | שעת שיא 2 | זכייה |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2003 | גיבור פעולה אהוב | טוקסידו | זכייה |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2003 | כוכב קולנוע אהוב | טוקסידו | מועמדות |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2011 | גיבור פעולה אהוב | קראטה קיד | זכייה |
| פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון | 2024 | מדבב אהוב מסרט אנימציה | צבי הנינג'ה: טירוף המוטנטים | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 1995 | פרס מפעל חיים | — | זכייה |
| פרסי הסרטים של MTV | 1996 | הקרב הטוב ביותר | רעמים ברובע ברונקס | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 1997 | הקרב הטוב ביותר | סיפורו של שוטר 4 - המכה הראשונה | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 1999 | הקרב הטוב ביותר (עם כריס טאקר) | שעת שיא | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 1999 | הצמד הטוב ביותר על המסך (עם כריס טאקר) | שעת שיא | זכייה |
| פרסי הסרטים של MTV | 2002 | הצמד הטוב ביותר על המסך (עם כריס טאקר) | שעת שיא 2 | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 2002 | הקרב הטוב ביותר (עם כריס טאקר) | שעת שיא 2 | זכייה |
| פרסי הסרטים של MTV | 2003 | הצמד הטוב ביותר על המסך (עם אוון וילסון) | צוות שנחאי | מועמדות |
| פרסי הסרטים של MTV | 2008 | הקרב הטוב ביותר (עם כריס טאקר וסון מינגמינג) | שעת שיא 3 | מועמדות |
| פסטיבל הסרטים העולמי במונטריאול | 2001 | גרנד פרי של אמריקה | — | זכייה |
| פרס בחירת הקהל | 2008 | התאמה אהובה על המסך (עם כריס טאקר) | שעת שיא 3 | מועמדות |
| פרס בחירת הקהל | 2011 | צוות אהוב על המסך (עם ג'יידן סמית') | קראטה קיד | מועמדות |
| פרס בחירת הקהל | 2011 | כוכב אקשן אהוב | — | זכייה |
| פסטיבל הסרטים של שאנגחאי | 2005 | תרומה יוצאת דופן לקולנוע הסיני | — | זכייה |
| פרסי בחירת הנוער | 2002 | כימיה נבחרת (עם כריס טאקר) | שעת שיא 2 | מועמדות |
| פרסי בחירת הנוער | 2008 | שחקן קולנוע נבחר: הרפתקאות פעולה | הממלכה האסורה | מועמדות |
ראו גם

הרפתקאות ג'קי צ'אן
הפנטזיה של ג'קי צ'אן
מודיעין-מכבים-רעות

ערך זה עוסק בעיר בישראל. אם התכוונתם לעיר קדומה ששכנה באותו אזור, ראו .
סמליל ממותג שבחרו תושבי העיר משנת 2009 עד 2012
סמל העיר ב-2024
מזרקה בכניסה למודיעין, ברחוב חשמונאים
"פסל אור במע"ר", פסל סביבתי בקצה המערבי של הרחוב עמק האיילון
כיכר השוטר במודיעין
כיכר מנחם בגין במודיעין
פסל סביבתי "ציפורי האביב" של האמן והפסל לב אברמזון, בצומת רחובות יהודה המכבי, שדרות יצחק רבין וכביש 431
מודי, הקמע של אתרי היסטוריה והמורשת במודיעין
מוֹדִיעִין-מַכַּבִּים-רֵעוּת (הידועה בשמה המקוצר "מודיעין") היא עיר במחוז המרכז בישראל, הממוקמת בין ירושלים לבין תל אביב-יפו. העיר במתכונתה הנוכחית היא תוצאה של איחוד רשויות, עליו הוחלט בשנת 2003, בו אוחדו העיר מודיעין והיישוב הקהילתי מכבים-רעות לרשות אחת, לה שטח שיפוט של 50,000 דונם.
מודיעין היא בין הערים החשובות כלכלית בישראל, וקרויה על שם עירם של המכבים.
שם העיר

מודיעין קרויה על שם העיר הקדומה מודיעים, שבין תושביה הידועים נמנים מתתיהו הכהן וחמשת בניו. העיר שכנה גם היא בשפלת יהודה, כתשעה ק"מ ממזרח ללוד, אך לא במקום המדויק בו נמצאת העיר המודרנית. מקור השם מכבים הוא בכינוי שניתן לבניו של מתתיהו, וביניהם יהודה המכבי.
השם מודיעין אומנם בנוי מהשורש י-ד-ע, אך לא ידוע בוודאות מדוע העיר הקדומה נקראה כך. יש הטוענים כי המקום שימש בין היתר להעברת הודעות ובשורות, ומשמעות שמו היא "המקום בו מודיעים". על פי מסכת ראש השנה, בתקופה בה נהגו לקבוע את הלוח העברי לפי מולד הירח, אנשי הסנהדרין היו חוקרים עדים, שראו את צורת הירח, ולפי עדותם היו מחליטים מתי חל ראש חודש. אם אושרה העדות, היו חברי בית הדין מכריזים על קידוש החודש בקריאת "מקודש, מקודש". ואחר כך היו מודיעים ומפיצים את הבשורה לכל הקהילות היהודיות על ידי הדלקת משואות אש או עשן בראשי ההרים.
בהסבר זה תומך הגאוגרף וההיסטוריון זאב וילנאי: ”ראשיתו של היישוב הייתה, כנראה, בראש הר שנקרא המודיעים, כי ממנו היו מודיעים, במשואות אש או בתמרות עשן, הודעות ליישובי הסביבה.”
על פי המקורות, היוונים נהגו להגות את השם כ"מודעין" או "מודעים" Μωδεειμ. דוגמאות לכך נמצאו בכתביהם של סופרים כמו יוספוס או אוסביוס מקיסריה שכתב על המקום: "מודעין כפר קרוב ללוד, משם היו המכבים, שאת מצבת קברם מראים שם עד היום". בלטינית נהגו לבטא את השם כ"מודעים" והוא נכתב כ-Modeim. בארמית כונתה העיר "מודיעין". במשנה ובתלמוד היא נזכרת כ"מודיעית" וכ"מודיעים", ובמפת מידבא כתוב: "מודיעים היא עתה מודיתא".
שמה לא הוזכר במקורות היהודיים עד זמן החשמונאים, בתקופת בית שני. השם "מודיעין" נזכר לראשונה בספר מכבים, ומאז הוא מופיע במקומות שונים בספרות היהודית, בצורותיו השונות, הנזכרות לעיל, לרוב בשינוי הסיומת. האותיות מ"ם ונו"ן בסוף השם מסמנות צורה עברית או ארמית.
במקורות כגון התלמוד, המדרשים וספריו של יוסף בן מתתיהו המקום נקרא גם בשמות אחרים כגון: "מודיעין", "מודעין", "הר מודעית" ועוד. נראה ששני השמות: מודיעין ומודיעים היו נפוצים בתקופת בית שני אך עם העדפה ברורה לשם מודיעים במקורות היהודיים.
למרות זאת, נראה כי עדיין השמות היו כה נפוצים זה לצד זה עד כי לעיתים נכתבו יחדיו באותו משפט. כך למשל נכתב בתוספתא: ”מן המודיעין ולפנים - נאמנין על כלי חרס דקים לקודש, מן המודיעים ולחוץ - אין נאמנין.” התוספתא היא המקור העברי הקדום ביותר שבו מופיעות שתי צורות אלו, אך היא מקור מאוחר יחסית בהיסטוריה של המקום ונכתבה כשלוש מאות שנה לאחר ימי המכבים.
נתונים גאוגרפיים

העיר ממוקמת באזור גבעות יהודה, משקיפה אל שפלת לוד ממערב ואל הרי ירושלים ממזרח. הגבעות בעיר מתנשאות לרום הנע בין 220 ל-300 מטר, ובהן גבעות כגון גבעת ברפיליה (239 מטר), גבעת שר (253 מטר) וגבעת התיתורה (כ-290 מטר). נקודות הציון הגבוהות ביותר (כ-300 מטר) נמצאות סמוך לצומת שילת, ברחוב מגדל הלבנון ובסמוך לגבעת הברושים בין מכבים לרעות.
האקלים בעיר הוא אקלים ים-תיכוני, הנפוץ במדינות שלאורך חופי הים התיכון, ומתאפיין בחורף גשום וקיץ יבש. ערוצי הנחלים והוואדיות מתמלאים מים וזורמים רק כאשר יורד גשם בעונת החורף. מסביב לעיר נפוצה צמחיית חורש ים-תיכוני.
שטח העיר נמצא במסדרון האקולוגי.
נתונים גאוגרפיים > גבולות השטח המוניציפלי

מצפון גובלת העיר במושבים שילת וכפר רות, במזרח בכפר הפלסטיני בית סירא, בדרום בקיבוץ שעלבים וביישוב הקהילתי נוף איילון ובמערב ביער בן שמן. לגבי חלק מגבולות השטח המוניציפלי של העיר קיימות מחלוקות משפטיות:
שדות חקלאיים בין רחוב דרך יאיר פרג למכבים (עמק החמניות). השטח הוחכר למספר שנים לא ידוע למושב מסילת ציון. המושב משלם לעירייה ארנונה עבור שטח חקלאי ואין אפשרות בנייה במקום.
שטח בין מכבים למבוא חורון. אין בהירות לאיזה ישות שייך השטח.
שטחים מעובדים של נוף איילון, ליד גשר הרכבת מעל עמק איילון. קיים ויכוח בין עיריית מודיעין לנוף איילון לגבי בעלות על הקרקע.
שטח של 1,000 דונם במשולש בין כביש 1, קיבוץ שעלבים, לבין מרכז עינב של מודיעין, נמצא בלב הוויכוח על הבעלות בין עיריית מודיעין לבין מועצה אזורית גזר.
היסטוריה

ימיה הראשונים של העיר המאוחדת מודיעין-מכבים-רעות החלו ביוזמה של הוגה רעיון המכביה יוסף יקותיאלי, שעשה צעדים ראשונים לתכנון עיר באזור מודיעין, אך יוזמתו לא קרמה עור וגידים. שמו הונצח בכיכר יקותיאלי שבמכבים.
ב-1985 החלה תנועת מכבי העולמית, בראשות הד"ר ישראל פלד, שהפך אזרח כבוד ותושב המקום, בהקמה בפועל של יישוב צמוד קרקע בשם מכבים. באותה שנה התקבלה במקביל החלטת ממשלה עקרונית על הקמת עיר באזור.
ב-1990 אושרה באופן רשמי, במועצה לתכנון ובנייה, הקמת העיר על שטח של 30,000 דונם. כצעד ראשון, החלה הקמתו של יישוב צמוד קרקע נוסף בגבעה הסמוכה למכבים בשם רעות. יוזמת ההקמה של היישוב הייתה עמותה מטעם צבא הגנה לישראל שייעדה את המגורים במקום למשרתי כוחות הביטחון. באפריל אותה שנה הוקמה מועצה מקומית מאוחדת לשני היישובים בשם מכבים-רעות.
ב-1994 החלו עבודות הפיתוח של היישוב העירוני מודיעין וב-1996 החל אכלוס העיר. גם היישוב מודיעין הוכר כמועצה מקומית וב-2001 עם הגידול במספר התושבים הוכרז כעיר.
הקמת העיר לוותה בביקורת. המתנגדים טענו שהקמת יישוב נוסף בשפלת יהודה תפגע בערים חלשות סמוכות כגון לוד ורמלה, ושהקמת העיר פוגעת באתרים ארכאולוגיים רבים הנמצאים באזור, פוגעת בנוף ובטבע, ובבעלי החיים החיים באזור יער בן שמן[דרוש מקור].
היסטוריה > איחוד מודיעין ומכבים-רעות

בשנת 2003 החליט משרד הפנים על איחוד היישובים והוכרזה העיר מודיעין-מכבים-רעות. מכבים ורעות הפכו לרובע עירוני בעיר, למרות התנגדותם של חלק מתושבי מכבים-רעות, בין השאר עקב אופייה העירוני של מודיעין והמעבר מתרבות יישוב מקומי אל עיר גדולה.
תושבי מכבים-רעות התנגדו להקמת מודיעין עוד בטרם הוקמה בטענה שהעיר תפגע באיכות חייהם. עם קבלת ההחלטה על האיחוד עם מודיעין ניהלו תושבים ממכבים-רעות מאבק לביטול האיחוד אך ללא הצלחה. גם מספר שנים לאחר האיחוד נשמעו לעיתים קרובות ביקורות של תושבי מכבים-רעות על התנהלות העירייה המאוחדת. כמו כן, גם פעולות העירייה הנעשות לטובת שילוב היישובים זוכות להבעת מחאה מצד מנהלי המאבק לביטול האיחוד. נושאים המעסיקים את מנהלי המאבק כוללים לדוגמה טענות על בניית כביש עוקף רעות (שכונה 11/12) הפוגע לטענתם באיכות חיי התושבים הסמוכים והתוכניות לבנייה בגבעות מדרום למודיעין, מחסומים על כביש יאיר פרג ומעברים חסומים בין שכונת השבטים (בוכמן) ורעות. מחלוקות אלו היוו בעיה מרכזית למשך מספר שנים, אך עם התפתחותה של העיר השלימו הצדדים עם האיחוד כעובדה מוגמרת.
תכנון עירוני וסביבה

העיר מודיעין תוכננה כולה מראש במטרה להיות עיר מחוז גדולה בין ירושלים לתל אביב. היוזמה להקמת העיר הייתה של מנהלת אגף תכנון ופיתוח במשרד השיכון, סופיה אלדור. את תוכנית המתאר של העיר תכנן האדריכל משה ספדיה.
על תכנון העיר קיימת ביקורת קשה הטוענת כי העיר שהתפתחה היא פרבר שינה נוסף ולא עיר בעלת מאפיינים המעודדים דפוסי התנהגות עירוניים מקיימים. בעיר קיימת בנייה מרקמית ורוויה הצמודה לקו הרחוב, אך לא קיימים בה רחובות רבים הכוללים חזיתות מסחריות בקומת הרחוב ושימושי הקרקע בה יחסית מופרדים. ביקורת נוספת היא שהעיר קמה ללא קשר או זיקה להיסטוריה של המקום. על רקע ביקורת זו קודמו פרויקט המע"ר ותוכנית המתאר העתידית להרחבת העיר הכוללת עקרונות תכנוניים המעודדים הליכה.
החברה להגנת הטבע הזהירה שהתפתחות העיר עלולה להזיק לסביבתו של יער בן שמן הנמצא בצמוד אל העיר ואל הערים השכנות הוותיקות, לוד ורמלה, משום שתגרום לעזיבתם של תושבים ממעמד סוציו-אקונומי גבוה ובכך תחליש אותן. בנוסף, הזהירו מתכנני ערים את משרד השיכון כי הקמתם של אזורי תעשייה חדשים בעיר תגרום להיחלשותם של אזורי תעשייה קיימים ביישובים שמסביב לעיר, כולל של יישובים בסביבת העיר כגון האזור המסחרי בצומת שילת. בנוסף, ישנם סקרים ארכאולוגיים וחפירות הצלה הנערכות מידי כמה שנים באזור העיר.
במודיעין כל הרחובות הוקמו על גבי הטופוגרפיה ההררית של הגבעות כאשר כל השדרות בנויות בתחתית העמקים של הגבעות וגם בעלות שם של עמקים ברחבי הארץ לעומת ראשי הגבעות שהוקמו בצורת מעגלים ונושאים שמות של מגדלים. רוב השירותים המסחריים והציבוריים בעיר נמצאים בתוך השדרות ולא בצדדי השדרות כמקובל ברוב הערים. בנוסף, כאשר תכננו את המרכזים המסחריים הראשונים בעיר, רצה המתכנן שהם יפנו אל הצדדים של שדרה עם הפנים אל הרחוב, לאחר מאבק של תושביה העתידיים הראשונים של העיר הוחלט כי כל המרכזים המסחריים במרכזי השדרות יפנו עם הפנים אל השדרות ולא אל הצדדים וזאת במטרה למנוע רעש לכיוון בתי המגורים. כל המרכזים המסחריים בעיר הם בעלי קומה אחת או שתי קומות עם מראה שכונתי ועם רחבה פנימית מרכזית שאליה פונות כל החנויות. חלק מן השדרות בעמקים עוברות בתוואי יובלים שמתנקזים אל נחל ענבה.
כל השדרות בעיר משמשות בתור צירי העיר הראשיים. הן מתחילות מהכיכר המרכזית המכונה כיכר התחבורה שבה נמצאת תחנת הרכבת "מודיעין מרכז" ותחנת האוטובוסים המרכזית. שדרות החשמונאים הן ציר התנועה הראשי החוצה את העיר מצפון לדרום, שסמוך אליו עתיד לקום מרכז העסקים הראשי של העיר. הפארק העירוני המתחיל בכיכר המרכזית של העיר היושב מסביב לערוץ נחל ענבה תוכנן להתרחב לגבעה הצמודה לכביש הראשי אך שטח זה הוקצה לבסוף לשכונת מגורים בשם "שכונת הציפורים". הפארק העירוני אמור להתרחב בעתיד עד כביש מספר 1 במערב בסמוך אל מחלף ענבה ולכלול בתוכו אתרים ארכאולוגיים.
בשנת 2009 זכתה העיר ב"דגל היופי" בתחרות קריה יפה לישראל של המועצה לישראל יפה. בדרום העיר נבנה סקייט פארק מוריה, שהוא ה"סקייט פארק" הגדול בישראל.
בשנת 2022 ועדת המשנה של המועצה הארצית אישרה את תוכנית המתאר המחוזית החדשה לעיר במסגרתה צפויות להתווסף עשרות אלפי דירות לעיר, ומספר התושבים בה יעמוד על כ-240 אלף תושבים.
ארכאולוגיה

ברחבי העיר מצויים אתרים ארכאולוגים רבים. בשכונת הנחלים ברחוב נחל זוהר ישנו אתר ארכאולוגי הכולל חווה חקלאית מתקופת החשמונאים ואילו בשטחים הפתוחים במערב העיר ואזור נחל ענבה ישנם כבשני סיד טורקיים רבים ששימשו לצורך הכנת סיד לבנייה על ידי שרפה של אבני גיר במהלך התקופה העות'מאנית בארץ ישראל, הכבשנים מצויים ברובם בשטחים המערביים של העיר. בין היתר ישנם אתרים ארכאולוגים ששימשו להפקת שמן זית. באזור המערבי והדרומי של העיר מצויים גם כמה כפרים ערביים עתיקים שחלקם נטוש וחלקם שימש בתור ישוב עונתי עבור החקלאים שגרו באזור.
ארכאולוגיה > אתרים ארכאולוגיים והיסטוריים במודיעין והסביבה

מרכז העיר
אל-אביאר – שרידי מנזר ביזנטי קטן
צפון העיר
חורבת הגרדי ומשלט 219 – מקום קברי המכבים המשוער
בקעת הנזירים (ביר-א-שמי) – אל המערה שבאזור נקשרת אגדה אודות התנא נחום איש גמזו ועכביש. במקום נמצא קבר מפואר של קצין רומי
חורבת זכריה – שרידי יישוב נוצרי עם שרידי מבנה כנסייה ואגן טבילה
חורבת התרסי – על שם שמעון התרסי, אחרון האחים החשמונאיים. במקום נמצאים שרידי יישוב יהודי מימי בית שני
מערב העיר
גבעת ברפיליה – אתר ארכאולוגי נוסף
חורבת חרובה – מזוהה עם כפר-חרובה
חורבת נכס (שרידי כפר ערבי) – ליד מתחם מסחרי ישפרו
חורבת רגב – אתר עתיקות, נמצא על הגבעה בגובה 202 מטר
נחל ענבה ובית ענבה – כבשני סיד
חירבת כפר טוב
חורבת אשון – שרידי יישוב יהודי מימי בית שני, מקוואות, מערות קבורה.
חירבת בזקה – שרידי כפר הביזנטי
חירבת אבידן
דרום העיר
גבעת עגלגל (עג'נג'ול) ושיח סולימאן
חורבת קנובה וחורבת בארית – חוות חקלאיות עתיקות בגבעות הדרומיות
חורבת חדת – שרידי כנסייה ביזנטית
גבעת שר – אתר חפירות ארכאולוגי נוסף
אום אל עומדן – אתר בית כנסת ומקווה עתיקים מתקופת החשמונאים
גבעת הברושים – אום רוג'מן, אתר נופש שהיה שייך לפני מלחמת העצמאות לאמין אל-חוסייני, המופתי של ירושלים. במקום יש מצפור על שם אמנון ליפקין שחק
חירבת בית שנה
חורבת ברדה
דרך הפטרולים – ששימשה בתור הכביש הישן של מכבים-רעות שעברה בצמוד אל קו הגבול הישן של מלחמת ששת הימים
מזרח העיר
גבעת התיתורה – אתר ארכאולוגי בעל חשיבות רבה במורשת האזור
קבר סית מנע – אחת מחמש השייח'יות שקבורות באזור.
ארכאולוגיה > דמות מודי

לצורך מיתוג אתרי היסטוריה והמורשת במודיעין עוצבה הדמות המצוירת של איש מזוקן בבגדי התקופה ההלניסטית מודי שהפך לקמע או מותג של המורשת של העיר מודיעין.
מוזיאון מורשת החשמונאים

בתחילת ספטמבר 2021 נחנך בעיר מוזיאון "מורשת החשמונאים מאז ועד היום". שטחו של המוזיאון כ-700 מ"ר ומוצגים בו יותר מ-150 פריטים עתיקים וגם מיצגים אינטראקטיביים רב חושים. המוזיאון הוקם בשיתוף פעולה של עיריית מודיעין מכבים רעות, רשות העתיקות ומשרד ירושלים ומורשת.
פארקים

מודיעין היא אחת הערים הירוקות בישראל ומתאפיינת במספר רב של פארקים וגינות ציבוריות.
פארק ענבה – הפארק המרכזי בעיר.
הגינה הירוקה – גינה הנמצאת בשכונת השמשוני ומהווה מקום מרכזי לעיר.
פארק החרגול – פארק הנמצא במרכז הרחוב עמק בית שאן.
פארק יצחק רבין – פארק שכונתי הנמצא בשדרות יצחק רבין בשכונת "משואה".
פארק משהב – פארק שכונתי הנמצא ברחוב אפרים בשכונת "השבטים".
פארק הפיראטים – פארק שכונתי קטן הנמצא ברחוב נחל צלמון בשכונת "משואה".
פארק המוזיקה – פארק שכונתי בדרום שכונת "מוריה" הנמצא במרכז שדרות מנחם בגין.
פארק הצוללת – פארק הנמצא במרכז רחוב עמק האלה.
פארק עינב – פארק הנמצא באזור התעשייה והמסחר "מרכז עינב" בין שדרות המלאכה לבין שדרות המקצועות.
הפארק הרטוב – פארק שכונתי קטן הנמצא ברחוב עמק איילון צמוד למע"ר הנבנה ולשכונת "הנחלים".
גן מגדל המנורה – גינת משחקים שכונתית הנמצאת בדרום שכונת "אבני חן".
פארק עמק חרוד – פארק שכונתי הנמצא במזרח רחוב עמק חרוד שבצפון שכונת "הכרמים".
גן מגדל ים – גן משחקים שכונתי הנמצא במרכז שכונת "אבני חן".
פארק הקטר (גינת קופות החולים) – גן משחקים הנמצא ליד קופות החולים מכבי כללית במרכז שכונת אבני חן
פארק חטיבת יפתח – פארק שכונתי הנמצא במרכז רחוב עמק דותן בשכונת "הנחלים".
פארק השכנות – פארק עירוני הנמצא בין שכונת "השבטים" לרובע רעות.
פארק הדגים – פארק ברחוב עמק יזרעאל, בו מתקיימים אירועים עירוניים רבים, כמו פסטיבל הקרקס, העדלאידע מופעי יום העצמאות וכן מהווה את נקודת הזינוק של מרוץ מודיעין.
הפארק הירוק – פארק הנמצא מתחת לגשר המחבר את שכונת הציפורים לנופים, הוא ממוקם מצד הגשר של שכונת הציפורים.
פארק יער יתיר – פארק שכונתי הממוקם בדיוק באמצע השכונה צמוד לבית הספר הדתי "נוף הרים" הפארק כולל גם מגרש כדורגל ופארק כלבים.
טיילת יערות ישראל – טיילת המתחילה בתחילת הגשר המחבר בין שכונות נופים וציפורים המלאה בפארקים קטנים וכוללת מגרש כדורגל וכדורסל ומתקנים מטכנולוגיית Park player.
תעשייה ומסחר

מודיעין היא עיר שינה, שכן רובם המוחלט של תושביה עובדים מחוץ לעיר ומספר מקומות התעסוקה בה עדיין קטן. בשכונות העיר מודיעין פועלים כ-12 מרכזים מסחריים. אלו הם מרכזים שכונתיים שנועדו לספק את צורכיהם היום-יומיים של התושבים. בשנות העיר הראשונות, בגלל העדר מרכזים מסחריים גדולים, התפתחו חלק מן המרכזים השכונתיים כמרכזי מסחר עירוניים ראשיים כשהבולט בהם הוא "מודיעין סנטר".
כאשר ביקשה העירייה להקים אזורי תעשייה בעיר היא נענתה בסירוב של משרדי הממשלה בטענה שהדבר יביא להיחלשותם של אזורי התעשייה הקיימים באזור לוד–רמלה המשמשים בחלקם גם תעשייה רגילה ומפעלים מזהמים. לאחר בקשות רבות הוחלט שלא יקומו בעיר תעשיות כבדות ומזהמות ולא יקומו מבני לוגיסטיקה ומחסנים (דבר שלא יצא אל הפועל לבסוף). בשנת 2014 נסלל כביש המחבר בין 2 אזורי התעשייה ואל כביש 431.
בקרבת העיר ממוקם אזור מסחרי גדול שהוקם על חלק מאדמות היישוב שילת. אתר זה כלל שטחי מסחר שנבנו בחלקם על גבי מבני חממות ששימשו בעבר את ענף החקלאות של שילת. מבני המסחר שהתפתחו באזור זה ללא תכנון מסודר, היו מאז אמצע העשור הראשון של המאה ה-21 בשלבי פינוי והריסה.
בתוכנית האב של מודיעין הוקצו בפאתי העיר בנפרד משכונות המגורים שני אזורים לשימושי תעשייה ומסחר שאינם מזהמים וטובלים בגינות ירק. מרכז העסקים הראשי הוא למעשה רצועת שטח המתחילה בכניסה הראשית אל העיר ומסתיימת בכיכר התחבורה בה מתוכננים לקום בנייני המשרדים הראשיים של העיר ביחד עם חנויות ומרכזי עסקים אחרים.