stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מועדון קרב (סרט)
השפעה תרבותית

הסרט "מועדון קרב" נחשב לאחד הסרטים המדוברים והמשפיעים ביותר של שנות ה-90. הוא זכה להכרה כפורץ דרך בקולנוע האמריקאי בזכות סגנונו הייחודי והחדשני, במיוחד בשימוש בטכנולוגיות קולנועיות מתקדמות. לאחר יציאתו לבתי הקולנוע, הפך הסרט לפופולרי יותר באמצעות המלצות מפה לאוזן, ובזכות מכירות ה-DVD שלו הוא הפך לסרט פולחן, שזוכה להערכה תמידית מצד קהל המעריצים שלו. הסרט גם תרם משמעותית לפרסומו הגלובלי של הסופר צ'אק פלאניוק, שכתב את הספר עליו מבוסס הסרט.
השפעת הסרט לא הוגבלה רק לתחום הקולנוע; בעקבות יציאתו דווח על הקמת מועדוני קרב אמיתיים בארצות הברית, כולל מועדון שנוסד בעמק הסיליקון בקרב אנשי תעשיית ההיי-טק, וגם מועדונים בקרב צעירים במספר מדינות בארצות הברית.
כמה מהמועדונים אף הובילו לפציעות ולמעצרים. הסרט גם השפיע על אנשים בודדים לבצע פעולות אלימות בהשראתו, כמו במקרה של לוק הלדר (אנ') סטודנט במכללה שהטמין מטעני צינור בתיבות דואר ב-2002 קיבל השראה מהסרט. המטרה של הלדר הייתה ליצור דפוס סמיילי על מפת ארצות הברית, בדומה לסצנה במועדון הקרב שבה בניין מושחת כדי שיהיה לו סמיילי בחלקו החיצוני.
ביולי 2009, צעיר בן 17 שהקים מועדון קרב משלו במנהטן הואשם בפיצוץ פצצה תוצרת בית מחוץ לבית קפה של סטארבקס באפר איסט סייד. משטרת ניו יורק דיווחה כי החשוד ניסה לחקות את "פרויקט מהומה". הוא בחר בסטארבקס משום שדייוויד פינצ'ר החביא כוס קפה של סטארבקס בכל סצנה בסרט הוא עשה זאת כדי להדגיש שורה בסרט על כך שיום אחד יהיה 'כוכב הלכת סטארבקס', כלומר סטארבקס משתלטת על העולם.
הסרט השפיע גם על תנועות נוצריות אוונגליסטיות בארצות הברית, בעיקר בתחום של חניכות גברית. מספר כנסיות אימצו את נושא הסרט ובחרו לקרוא לקבוצות הבית שלהן "מועדוני קרב", במטרה להדגיש את ערכי הגבריות והמאבק הפנימי ברוח הסרט. כמו כן, יצאו משחקי וידאו בהשראת הסרט, אך אלה נכשלו מבחינה ביקורתית ומסחרית.
בספטמבר 2024 לרגל 25 שנה ליציאת הסרט הראשון ייצא סרטון לא רשמי שהוכן על ידי בינה מלאכותית בטכנולוגיית דיפ-פייק המציג כביכול טריילר לסרט מועדון קרב 2 בהשתתפות אדוארד נורטון ובראד פיט.
בוסתן הגליל

| --- | --- |
רקע הכניסה למושב
מדינה: ישראל ישראל
מחוז: הצפון
מועצה אזורית: מטה אשר
גובה ממוצע: ‎7 מטר
תאריך ייסוד: 1948
תנועה מיישבת: האיחוד החקלאי
סוג יישוב: מושב
נתוני אוכלוסייה לפי הלמ"ס לסוף 2023
  - אוכלוסייה: 1,024 תושבים
    - מתוכם, תושבי ישראל: 1,014 תושבי ישראל
 (למפת הגליל המערבי מוגדלת) בוסתן הגליל(למפת הגליל המערבי רגילה) בוסתן הגליל(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בוסתן הגליל(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום בוסתן הגליל32°57′01″N 35°04′57″E﻿ / ﻿32.9501872782463°N 35.0824190069872°E﻿ / 32.9501872782463; 35.0824190069872
מדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2021: 7 מתוך 10

בֻּסְתַּן הַגָּלִיל (הוקם בשנת 1948) הוא מושב במחוז הצפון, בסמיכות לחוף הים התיכון. וכחלק מהמועצה האזורית מטה אשר. מייסוד האיחוד החקלאי. מתגוררים בו כ-1,000 תושבים.
היסטוריה

בשנת 1948, הקימה קבוצת ניצולי שואה מרומניה והונגריה, גרעין בשם "פדויים" והתיישבה ב"בית ארמן", מבנה טמפלרי נטוש של "חוות שטול" על ראש גבעה (בשטח קיבוץ שמרת). בשנת 1950 עבר גרעין ההתיישבות של קיבוץ שמרת מרמת יוחנן לשטח שהוקצה לו. עבור אנשי פדויים שהתבקשו לפנות את המבנה הטמפלרי וסביבתו נבנו בתים בשטח הבוסתן. היישוב שהתהווה קיבל את השם בוסתן הגליל, על-שם הבוסתן בו נבנה.
אחרי מלחמת העצמאות, הגיעו למקום שש משפחות פליטים ממושב בית יוסף שבעמק הירדן, אחרי שהמושב שלהם נעזב עקב הקרבות שהיו במקום. שש המשפחות התיישבו במבנים נטושים שהיו לצד כביש עכו-נהריה, באותה תקופה ומיד לאחריה הגיעו למקום משפחות נוספות, בהן עולים מהונגריה, והתיישבו בתוך שטח בוסתן קיים, בהן היו מספר משפחות של ייקים מנהריה שרצו לעסוק בחקלאות והיו מחוסרי קרקע. עם ההכרזה על הקמת היישוב צורפו כל המשפחות האלו למושב.
כאשר פונה היישוב דוגית במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005, מרבית תושביו, שהחליטו לא לגלות התנגדות אקטיבית לפינוי משפחותיהם מבתיהם, התמקמו במושב בוסתן הגליל.
מחנה "סידני סמית"

שדרת האקליפטוסים בבוסתן הגליל הובילה בימי המנדט הבריטי למחנה בריטי שנקרא מחנה "סידני סמית" (Sidney Smith Barracks), על שמו של האדמירל ויליאם סידני סמית שמילא תפקיד חשוב בכישלון המצור של נפוליאון על עכו. המחנה שימש כמתחם מגורים של הקצונה הבכירה ומחנה מנהלתי בו עבדה הפקידות הבכירה (אזרחית וצבאית) של שלטונות המנדט בצפון הארץ. ב-14 ביולי 1941, בתום לחימה קשה במערכה בסוריה ובלבנון נחתם במחנה הסכם כניעת כוחות וישי הצרפתיים שישבו בסוריה ובלבנון לכוחות הבריטים ובעלי בריתם, הסכם הידוע בשם "הסכם שביתת הנשק של סאנט-ג'יין (עכו)" (Armistice of Saint Jean d`Acre).
על שטח המחנה הצבאי הבריטי הוקם היישוב בוסתן הגליל ומוסד חינוכי של עליית הנוער – "כפר הנוער פילדלפיה", על שם תורמיו – נשות העיר פילדלפיה שבארצות הברית. כפר הנוער פעל בצמוד לבוסתן הגליל וכיום פועל במקום "כפר הנוער נירים".
המטווח של מחנה סידני סמית ("מטווח סנג'ין", שיבוש של St. Jean) שימש במשך שנים רבות הן את חיילי גולני והן את טירוני בית הספר הטכני של חיל האוויר בחיפה. בסמוך אליו, נבנה בשנות ה-80 אתר הקראוונים חצרות יסף.
בוסתן הגליל, 2008
שדירת עצי האקליפטוס ברחוב הראשי בבוסתן הגליל, 2012
הערות שוליים

1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף דצמבר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2023.
↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2021
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007588164605171  VIAF: 317132409   WorldCat (עם VIAF): 317132409 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מושבים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
חמון

ערך זה עוסק בעיר ישראלית-פיניקית עתיקה. אם התכוונתם לבשר חזיר יבש, ראו .
| --- | --- |

שרידי העיר ההלניסטית בציורו של דייוויד רוברטס, 1839
 שמות נוספים:  אום אל־עמד, אום אל־עואמיד
 היסטוריה
 תרבויות:  כנען, ממלכת ישראל, פיניקים, ביזנטים
 תקופות:  נאוליתית, ישראלית, פרסית, הלניסטית, ביזנטית
 מיקום
 מדינה:  לבנון לבנון
 קואורדינטות:  33°07′41″N 35°09′13″E﻿ / ﻿33.128°N 35.1535°E﻿ / 33.128; 35.1535
 he
 
חמון (בפיניקית: 𐤇𐤌𐤍) הייתה עיר ישראלית־פיניקית עתיקה בנחלת שבט אשר, מצפון לראש הנקרה/א־נאקורה. האתר הארכאולוגי של העיר ידוע כיום בשם הערבי אום אל־עואמיד או אום אל־עמד (בערבית: ام العمد, מילולית "אם העמודים") על־שם שרידי העמודים במקום. השם הקדום השתמר בקרבת האתר בשם נחל שנקרא בערבית ואדי חמול, בשם הכפר חמול ובחורבת מצודה בשם חרבה קצר חמול.
עיקר השרידים שהתגלו באתר הם מהתקופה ההלניסטית, ובהם בולטים שני מקדשים, ממצאים פולחניים וכתובות רבות.
תיאור

היישוב חמון נמצא על גבעה נמוכה במישור סלעי החולש על הים, בשטח של יותר מ־60,000 מ"ר על קרקע משופעת ליד ואדי חמול. חפצי אמנות רבים מהאתר מוחזקים ומוצגים במוזיאון הלאומי של ביירות ובמוזיאון הלובר. כן נמצאו 23 מצבות המתארות אנשים זקופים ב"תנוחת הערצה" (אנ'), כולן מתוארכות בין 100 ל־400 לפנה"ס. האתר מכיל שני מקדשים, מקדש מלכ־עשתרת והמקדש המזרחי עם חדר הכס.
האתר התגלה על ידי האירופאים בשנות ה־70 של המאה ה־18, ונחפר ב־1861. האתר תופס מקום חשוב בחקר פיניקיה; למשל, מבנה המקדשים בחמון הושווה לטרמינולוגיה המופיעה בלוחיות פירגי, או למבנה אתרי הקודש הפיניקיים בבתַס־סִילְג' (אנ') במלטה (שגם בהם מוכר האל "מלכעשתרת").
ב־1881, מפת הקרן לחקר ארץ ישראל תיארה את האתר כ"שרידים נרחבים", וציינה "שרידי אמות מים".
היסטוריה > טרום־היסטוריה

באתר התגלו שני להבי מגל צור משוננים במיוחד מהתקופה הנאוליתית המוקדמת, דבר המצביע על עיבוד שדות באזור באותה תקופה.
היסטוריה > התקופה המקראית

| --- | --- |
 :  ראו גם – נחלת שבט אשר
בתיאור נחלות השבטים בספר יהושע נזכרת בנחלת שבט אשר העיר חמון: ”מַטֵּה בְנֵי אָשֵׁר לְמִשְׁפְּחוֹתָם [...] וְעֶבְרֹן וּרְחֹב וְחַמּוֹן וְקָנָה עַד צִידוֹן רַבָּה” (יהושע, י"ט, כ"ח); הזיהוי עם אתר אום אל־עמד מתיישב עם סדר היישובים הגאוגרפי ועם שם המקום הערבי "חמול" הנפוץ באזור. העיר נשארה בידי שבט אשר, ולא נזכרת בין הערים הכנעניות ששבט אשר לא הוריש בשופטים, א', ל"א. אגדות עתיקות מספרות על מייסד קרתחדשת בשם Asoros (צורה של השם "אשר"), ואכן בכתובת בעלשלם מהעיר מזוהה אל עם אלוהות בשם "אסר"; אחת האלוהויות הראשיות של קרתחדשת הייתה בעל חמון, שכנראה מוצאו מהעיר חמון ועל־שמה הוא נקרא. הדיו של המיתוס המסובך נשמעים בכתובות מהעיר, והוא נושא אופי אקלקטיסטי עברי־כנעני.
החפירות הארכאולוגיות באתר לא חדרו את השכבות ההלניסטיות והפרסיות המאוחרות לשכבות הקדומות ביותר, אולם בכל זאת נמצאו באתר כלי חרס מיובאים מקפריסין מתקופת הברזל, המתוארכים לפי מקורות השוואתיים למאה ה־8 לפנה"ס.
היסטוריה > התקופה הפרסית

חלק מהשרידים הנחפרים המוקדמים ביותר מהאתר מתוארכים לתקופה הפרסית, ביניהם יסודות מקדש מלכ־עשתרת.
היסטוריה > התקופה ההלניסטית

עיקר חשיבותו הארכאולוגית של האתר הוא בתקופה ההלניסטית. מתקופה זאת נמצאו שרידים אדריכליים רבים, וכן כתובות פיניקיות ויווניות. רוב תקופת הפעילות של מקדשי האתר הייתה בתקופה ההלניסטית.
היסטוריה > התקופה ההלניסטית > מקדש מלכ־עשתרת

בקצה הדרום־מערבי של האתר נמצא מקדש, מוקף בסדרת מבנים שהפרידוהו משאר האתר; תבנית כזאת אופיינית למקדשים שמיים. גם החלוקה הפנימית של האולם המרכזי איננה מתאימה למקדש בסגנון יווני. בין המבנים המקיפים נמצא היכל היפוסטיל גדול מצפון, מגורים ומחסנים מדרום ואכסדרה במזרח. הכניסה למתחם הייתה דרך שער בדרום־מזרח. המכלול כולו כיסה שטח של 56 מטרים (צפון–דרום) על 61 מטרים (מזרח–מערב). פסל אריה או ספינקס מהסביבה הקרובה מעיד שזוג כאלה נמצא מצדי גרם המדרגות המזרחי.
היסטוריה > התקופה ההלניסטית > המקדש המזרחי

המקדש המזרחי נמצא 160 מטרים מערבה ממקדש מלכ־עשתרת, וכמותו הוא כולל סדרת מבנים ואכסדרות, בנויים מסביב לחצר מלבנית שגודלה 22 מטרים (צפון–דרום) על 35 מטרים (מזרח–מערב). מכלול המבנים כולם מתפרש על שטח מלבני בגודל 35 מטרים (צפון–דרום) על 60 מטרים (מזרח–מערב).
משקוף הכניסה המזרחית למכלול שנמצא הוא באורך 4.40 מטר; הוא מעוטר במיוחד, ומציג גלגל שמש מכונף (אנ') עם אוראיי (אנ') (מין נחשי קוברה), ובכל פינה דמות לבושת טוניקה ארוכה ומצנפת מחודדת, אוחזת במטה המחובר בקצהו לראש איִיל שעל ראשו כוכב מלא בתוך סהר, בדומה לקרני האלה־הפרה חתחור. גם משקוף הכניסה למבנה המקדש עצמו היה מעוטר בגלגל שמש מכונף עם אוראיי.
היסטוריה > התקופה ההלניסטית > המקדש המזרחי > חדר הכס

צלמיות טרקוטה הלניסטיות ממקדש מצפון לצור , מאותו סוג שהתגלה בחמון; : נושא ברווז למנחה, : 1. נגנים ורקדן (מוסתרים משמאל); 2. נושאי מנחות: ברווז, אייל וקרן שפע; 3. אדם מזוקן; 4. אישה לבושת כיטון ; 5. אנשים נושאים ילדים בחיקם; 6. ארוס עונד שרשרת
בפינה הצפון־מערבית של מכלול המבנים, מחובר למבנה המקדש עצמו, נמצא חלל אותו פרשו החופרים כחדר כס (Chapelle בצרפתית, Chapel באנגלית). הוא התגלה בצורת ר' (או L), אך במקור היה כנראה מלבני. הכניסה אליו הייתה דרך דלת מונומנטלית ברוחב 1.10 מטר בקצה הצפוני של הקיר המזרחי בחצר הפנימית של מכלול המבנים, אותה תוחמים שני עמודים ומשקוף ברוחב 2.22 מטר, אף הוא מעוטר בגלגל שמש מכונף עם אוראיי, ומתחתיו סהר המקיף חלקית גלגל שמש קטן יותר (סמל בעל חמון). בפינה הצפון־מערבית של החדר, הנגדית לדלת, נמצאה במה בגובה 1.20 מטר, שהגישה אליה הייתה באמצעות חמש מדרגות בצדה הדרומי. בין הבמה לקיר הצפוני של החדר נמצאו שברי כס עשתרת מאבן, ולפי ההשערה הכס הוצב על הבמה. על יד הקיר הדרומי נמצא כן או במה קטנה, והחופרים שיערו שהוצב עליו מזבח, פסל, אובייקט פולחני או עוד כס; ייתכן שאת במה קטנה זאת עיטר משקוף. מתוך שתים־עשרה צלמיות טרקוטה שנמצאו במקדש המזרחי, תשע נמצאו בחדר הכס, וייתכן שהן שימשו בפולחן עשתרת בחדר הכס.
היסטוריה > התקופה הביזנטית

| --- | --- |
 :  ראו גם – התקופה הביזנטית בארץ ישראל
לא התגלו בחמון מבנים מהתקופה הרומית והיו שהציעו שניטּש לפני הכיבוש הרומאי ב־64 לפנה"ס; קיימות עדויות ליישוב מחודש בתקופה הביזנטית.
היסטוריה > בתקופה המודרנית

האתר הארכאולוגי ידוע זמן רב, ומטיילים ביקרו בו כבר במאה ה־18. חמון תוארה לראשונה בעת המודרנית ב־1772 על ידי לואי־פרנסואה קסאס. מלכיור דה ווגואה סייר בהריסות ב־1853; ארנסט רנן החל לחפור במקום ב־1861 במסגרת ה־Mission de Phénicie, אך נטש כשהבין שהאתר מהתקופה ההלניסטית. לאחר מכן התבצעו חפירות צרפתיות נוספות ב־1921 וב־1943–1945.
אסטאש דה לורי חפר את האתר ב־1921, אך פרסם רק תצלומים של עבודתו. מוריס דינאן (אנ') הוביל חפירות במקום בין השנים 1943–1945, שפורסמו בעבודה מקיפה בשני כרכים.
ב־2015 ערכה עיריית א־נאקורה ניקיון וסידור באתר, כדי להכשירו לקבלת מטיילים וחוקרים.
כיום מתקיים מסביב לאתר העתיק הכפר חמול, המשמר את השם הקדום.
ממצאים בולטים > כתובות חמון

בעיר חמון התגלו כתובות רבות, כתובות פיניקיות (ואחת יוונית) שהקימו אנשים על מצבות בהקשרים דתיים ומשפחתיים, וכתובות יווניות על ידיות כלי אגירה רודיים מיובאים. חלק מהכתובות הפיניקיות עוזרות ללמוד על ההיסטוריה של העיר ועל המיתוסים שלה, הקשורים בשאר העולם הפיניקי, והידיות היווניות עוזרות ללמוד על סחר בעולם הפיניקי כולו עם יוון.
ממצאים בולטים > כסי עשתרת

בחמון נמצאו שני כסי עשתרת. כס עשתרת שהתגלה בחדר הכס שבמקדש המזרחי קשור בפולחן עשתרת ופולחנים פיניקיים אחרים.
מבחר ממצאי חמון
כס עשתרת מחמון, המוזיאון הלאומי של ביירות
כס עשתרת מחמון בלובר
ראש כרוב או ספינקס מכס עשתרת בלובר
כתובת בעלשמר בן עבדאסר במוזאון הלאומי של ביירות
פסל כתובת עבדאסר בן ארש במוזיאון הלאומי של ביירות
בסיס הפסל ועליו כתובת עבדאסר בן ארש
כתובת בעלשמם וכתובת עבדאשמן
חפצי אמנות שונים, ביניהם שעון השמש הפיניקי, שגילה ארנסט רנן
הלובר; מקור הכותרת היונית משמאל הוא מחמון
כתובת בעליתן בני קרלסברג גליפטוטק
בסיס הפסל עם רגלי אריה עליו נמצאת כתובת עבדאדני
ראו גם

צור
כתובות חמון
לקריאה נוספת

Clermont-Ganneau, C. S., "La stele phenicienne d'umm el-'Aouamid", Recueil d'archéologie orientale V, 1902, pp. 1–8
Conder, C. R.; Kitchener, H.H. (1881). The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. Vol. 1. London: Committee of the Palestine Exploration Fund. pp. 181–184.
Dunand, M.; Duru, Raymond (1962). Oumm el-ʾAmed: une ville de l'époque hellénistique aux échelles de Tyr - Texte. Librairie d'Amérique et d'Orient.; Dunand, M.; Duru, Raymond (1962). Oumm el-ʾAmed: une ville de l'époque hellénistique aux échelles de Tyr - Atlas. Librairie d'Amérique et d'Orient.
Guérin, V. (1880). Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (בצרפתית). Vol. 3: Galilee, pt. 2. Paris: L'Imprimerie Nationale. p. 173.
Nicholas Vella, Defining Phoenician Religious Space: Oumm el-'Amed Reconsidered, Ancient Near Eastern Studies 37, 2000, עמ' 27–55 doi: 10.2143/anes.37.0.1081
Henrike Michelau, Hellenistische Stelen mit Kultakteuren aus Umm el-'Amed, Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins 130, 2014, עמ' 77–95, Taf. 3–11
גאבי (כדורגלן)

פבלו מרטין פאאס גאבירה (בספרדית: Pablo Martín Páez Gavira; נולד ב-5 באוגוסט 2004 בלוס פלאסיוס אי וייפרנקה שבספרד), הידוע בקיצור כגאבי (Gavi) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברצלונה מהלה ליגה ובנבחרת ספרד.
קריירת מועדונים

גאבי נולד בלוס פלאסיוס אי וייפרנקה ליד סביליה שבספרד, והחל לשחק כדורגל באקדמיה של ריאל בטיס.
לאחר שהבקיע 96 שערים בקבוצת הנוער של ריאל בטיס, משך גאבי את תשומת הלב של מועדונים כמו ויאריאל, ריאל מדריד ואתלטיקו מדריד. בשנת 2015, בגיל 11, חתם במחלקת הנוער של ברצלונה.
ב-7 בספטמבר 2020 חתם על חוזהו המקצועני הראשון במועדון, והועלה מקבוצת המועדון עד גיל 16 לקבוצת המועדון עד גיל 19.
לאחר שערך שתי הופעות במדי ברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה, ששיחקה בליגה הספרדית השלישית, הועלה גבי לסגל הקבוצה הראשונה של המועדון על-ידי המאמן רונאלד קומאן למשחקי קדם העונה. בעקבות הופעות טובות שלו במשחקים נגד ז'ימנסטיק טרגונה ונגד ז'ירונה, הוא הועדף בקבוצה הבוגרת על-ידי קומאן על פני ריקי פוץ'.
ב-29 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהחליף את סרג'י רוברטו בדקה ה-73 בניצחון 2–1 על חטאפה במסגרת המחזור השלישי בלה ליגה לעונת 2021/2022. ב-14 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כשהחליף את סרחיו בוסקטס בדקה ה-59 בהפסד 0–3 לבאיירן מינכן במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.
ב-18 בדצמבר 2021 כבש את שער הבכורה בקבוצה הבוגרת בניצחון 3–2 על אלצ'ה ובכך בגיל 17 ו-135 ימים הפך לשחקן השלישי הצעיר בתולדות ברצלונה שכובש שער בקבוצה הבוגרת.
ב־14 בספטמבר 2022 האריך את חוזהו בברצלונה עד 2026, עם סעיף שחרור של מיליארד אירו.
ב-15 בינואר 2023 בגמר הסופר קאפ הספרדי ברצלונה ניצחה 3–1 את ריאל מדריד כאשר גאבי הבקיע את השער הראשון ובישל את השניים האחרים.
הוא גר בבית שנקנה בעיירה ליד סיוטאט אספורטיבה ז'ואן גאמפר עם אביו.
ב-20 באוקטובר 2024 לאחר היעדרות של כמעט שנה מהמגרשים חזר גאבי ועלה בדקה ה-83 לקול תשואות מהקהל ומהשחקנים בניצחון 5-1 של ברצלונה מול סביליה.
קריירה בינלאומית

גאבי שיחק בנבחרות ספרד עד גיל 15, עד גיל 16 ועד גיל 17.
ב-30 בספטמבר 2021 זומן במפתיע לסגל ספרד על ידי מאמן הנבחרת לואיס אנריקה לקראת משחקי הגמר של ליגת האומות 2020/2021. ב-6 באוקטובר, בניצחון 2–1 על איטליה בחצי הגמר, פתח גאבי בהרכב בגיל 17 ו-62 ימים בלבד, ובכך הפך לשחקן הצעיר ביותר בתולדות נבחרת ספרד. גם בגמר בהפסד 2–1 מול צרפת היה גאבי בהרכב הפותח והוחלף בדקה ה-75. ב-5 ביוני 2022 כבש את שער הבכורה בהופעתו השמינית בנבחרת ספרד, בתיקו 2–2 במשחק החוץ מול צ'כיה במסגרת ליגת האומות. עם שער זה, בגיל 17 ו־304 יום, הפך גאבי לכובש הצעיר ביותר בתולדות נבחרת ספרד, כשהוא שובר את שיאו של חברו לקבוצה אנסו פאטי (17 ו-311 יום).
גאבי נכלל בסגל ספרד לטורניר מונדיאל 2022. הוא פתח בהרכב במשחקה הראשון של ספרד במונדיאל, בניצחון 7–0 על קוסטה ריקה, כבש שער ואף נבחר למצטיין המשחק. במשחק זה הוא הפך לשחקן הצעיר ביותר שמייצג את נבחרת ספרד במונדיאל.
ב-19 בנובמבר 2023 קרע גאבי את הרצועה הצולבת בברכו ופגע במיניסקוס במהלך משחק נבחרת ספרד נגד נבחרת גאורגיה במוקדמות היורו ונעדר לשאר העונה.
סגנון משחק

גאבי קיבל שבחים רבים ב-2021 כשחקן צעיר ומבטיח מאוד, ואף הושווה לקשרי ברצלונה לשעבר, צ'אבי הרננדס ואנדרס אינייסטה, בשל תכונותיו יוצאות הדופן כגון יכולת כדרור גבוהה, סריקת השטח, אינטליגנציה, ראיית משחק, מסירות, נגיעה ראשונה בכדור והשליטה בו, שינוי קצב ויכולת פנייה מהירה על מנת לצאת מאזורים צפופים וליצור התקפות מעבר. בעקבות הופעתו המרשימה בניצחון של נבחרת ספרד על נבחרת איטליה בחצי גמר ליגת האומות ב-2021, המגן האיטלקי אמרסון פאלמיירי תיאר את גבי כשחקן "בעל פוטנציאל עצום".
סטטיסטיקה > מועדונים

נכון ל-5 בפברואר 2023
| מועדון | עונה | ליגה | ליגה> הופעות | ליגה> שערים | גביע> הופעות | גביע> שערים | בינלאומי> הופעות | בינלאומי> שערים | אחר> הופעות | אחר> שערים | סך הכל> הופעות | סך הכל> שערים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברצלונה אתלטיק | 2020/21 | סגונדה דיויסיון RFEF | 2 | 0 | – | – | – | – | 0 | 0 | 2 | 0 |
| ברצלונה אתלטיק | 2021/22 | פרימרה דיויסיון RFEF | 1 | 0 | – | – | – | – | 0 | 0 | 1 | 0 |
| ברצלונה אתלטיק | סך הכל | סך הכל | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 |
| ברצלונה | 2021/22 | לה ליגה | 34 | 2 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 | 0 | 47 | 2 |
| ברצלונה | 2022/23 | לה ליגה | 20 | 1 | 3 | 0 | 5 | 0 | 2 | 1 | 30 | 2 |
| ברצלונה | סך הכל | סך הכל | 54 | 3 | 4 | 0 | 16 | 0 | 3 | 1 | 77 | 4 |
| סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | סך הכל בקריירה | 57 | 3 | 4 | 0 | 16 | 0 | 3 | 1 | 80 | 4 |
סטטיסטיקה > בינלאומי

נכון ל-6 בדצמבר 2022
| נבחרת | שנה | הופעות | שערים |
| --- | --- | --- | --- |
|  ספרד | 2021 | 4 | 0 |
|  ספרד | 2022 | 13 | 3 |
| סך הכל | סך הכל | 17 | 3 |
תארים

הסופר קאפ הספרדי: 2022/2023, 2024/2025
אליפות ספרד: 2022/2023
ליגת האומות: 2022/2023
פרס קופה: 2022
פרס נער הזהב: 2022
הערות שוליים

↑  El excanterano del Betis de 16 años que ha llamado Koeman para el Barça y al que comparan con Iniesta באתר eldesmarque, ‏ 17 ביולי 2021 (בספרדית)'"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'
1 2  Gavi, el maestro de La Masía באתר Vavel, ‏ 4 בדצמבר 2018 (בספרדית)'"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'
↑  FC Barcelona Preseason Has Seen Coach Ronald Koeman Find New ‘Golden Boys’ באתר פורבס, 30 ביולי 2021 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000015-QINU`"'
↑  Young star Gavi signs new contract with Barcelona באתר ספורט, 7 בספטמבר 2020 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000015-QINU`"'
↑  Gavi, Demir & the Barcelona wonderkids impressing Koeman in pre-season באתר Goal, ‏ 2 באוגוסט 2021 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-00000015-QINU`"'
↑  Gavi se creció entre los mayores en su debut באתר מונדו דפורטיבו, 22 ביולי 2021 (בספרדית)'"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'
↑  Gavi renews contract with FC Barcelona until 2026, באתר הרשמי של ברצלונה, 14 בספטמבר 2021 (באנגלית)'"`UNIQ--templatestyles-0000001A-QINU`"'
↑  Barça: Gavi, el hermano mayor de La Masia, Mundo Deportivo, ‏2022-09-15 (בספרדית)
↑  Barcelona gem Gavi makes history in comeback game against Sevilla, Yahoo Sports, ‏2024-10-22 (באנגלית אמריקאית)
↑  FC Barcelona 5-1 Sevilla: Sheer perfection, www.fcbarcelona.com (באנגלית)
↑  גאבי יפתח ב-11, הצעיר בתולדות נבחרת ספרד, באתר ONE‏, 6 באוקטובר 2021
↑  OFICIAL Lista de convocados para la Copa Mundial de Fútbol de la FIFA Catar 2022 באתר פדרציית הכדורגל הספרדית המלכותית, 11 בנובמבר 2022 (בספרדית)'"`UNIQ--templatestyles-00000012-QINU`"'
↑  '"`UNIQ--templatestyles-00000029-QINU`"'"Seven-up Spain trounce Ticos". FIFA. 23 בנובמבר 2022. נבדק ב-23 בנובמבר 2022. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  The Youngest Players to Score at a World Cup, Opta, 23 November 2022
↑  גאבי נצמד לפלה, החלו ההשוואות לדור הזהב: "עם ספרד הזו הכל אפשרי", באתר וואלה, 23 בנובמבר 2022
↑  Tom Sanderson, FC Barcelona Star Gavi Tears ACL And Is Out For Rest Of Season, AS Reports, Forbes (באנגלית)
↑  Prodigious Ansu and Gavi give Barca hope of a brighter future, ESPN.com, ‏2021-09-28 (באנגלית)
↑  How 17-year-old Gavi became Spain's present and future, ESPN.com, ‏2021-10-08 (באנגלית)
| נבחרת ספרד – מונדיאל 2022 |
| --- | --- | --- |
|  1 סאנצ'ס •  2 אספיליקווטה •  3 גרסיה •  4 פא. טורס •  5 בוסקטס •  6 יורנטה •  7 מוראטה •  8 קוקה •  9 גאבי •  10 אסנסיו •   11 פר. טורס •  12 ויליאמס • 13 ראיה •  14 באלדה • 15 גייאמון • 16 רודרי • 17 פינו • 18 אלבה • 19 סולר • 20 קרבחאל • 21 אולמו • 22 סראביה • 23 סימון • 24 לאפורט • 25 פאטי • 26 פדרי • מאמן: אנריקה |  1 סאנצ'ס •  2 אספיליקווטה •  3 גרסיה •  4 פא. טורס •  5 בוסקטס •  6 יורנטה •  7 מוראטה •  8 קוקה •  9 גאבי •  10 אסנסיו •   11 פר. טורס •  12 ויליאמס • 13 ראיה •  14 באלדה • 15 גייאמון • 16 רודרי • 17 פינו • 18 אלבה • 19 סולר • 20 קרבחאל • 21 אולמו • 22 סראביה • 23 סימון • 24 לאפורט • 25 פאטי • 26 פדרי • מאמן: אנריקה | ספרד |
ארגונאוטיים

| ארגונאוטיים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: רכיכות
מחלקה:: סילוניות
סדרה:: תמנונאים
תת־סדרה:: Incirrina
משפחה:: ארגונאוטיים
שם מדעי
 Argonautidae ‏1841

Argonauta argo במעבדה.
ארגונאוטיים (שם מדעי: Argonautidae) היא משפחה של רכיכות ימיות מסדרת התמנונאים החיים בים הפתוח. בעבר היו במשפחה 5 סוגים אך רק סוג אחד שרד - ארגונאוט (Argonauta). את שמם הם קיבלו על שם הארגונאוטים, הגיבורים של יאסון מהמיתולגיה היוונית, אשר נדדו בימים ולספינתם קראו "ארגו" (Argo). מראה התמנון נראה כאילו הוא אוחז את קונכייתו בזרועות, מה שכיום ידוע שאינו נכון, אלא היא מחוברת אליו. תמנונים אלה התגלו לפני זמן רב, אך רק החוקרת ז'אן וילפרו-פאוור הסיקה שהקונכיות שלהם מיוצרות בידיהם ולא נלקחות מחיות אחרות. הקונכייה ממשת את בעליה לציפה והיא שונה ממבנה קונכיית הנאוטילוס. כמו כן הקבוצה התפתחה לא יותר מוקדם מהאוליגוקן, בניגוד לנאוטילוסים העתיקים בהרבה.
בני המשפחה קטנים יחסית ואורכם 10–30 ס"מ אצל הנקבות דו-צורתיות זוויגית הגדולות בצורה קיצונית מהזכרים המגיעים לאורך של רק 2 ס"מ. הזכרים יכולים להזדווג רק פעם אחת, בה הם משירים את זרוע המין שלהם, בעוד הנקבות מזדווגות פעמים רבות. אלו תמנונים מוזרים בעלי קונכייה המזכירה קונכיית צדפות ועושה אותם דומים לנאוטילוסיים, אך למעשה הם אינם קרובים. כמו לרוב התמנונים הם בעלי 8 זרועות, מקור חזק וקרני ועיניים גדולות. המינים הקרובים אליו ביותר הם התמנונים Tremoctopus ו-Ocythoe tuberculata וכן הכבד שבמיני התמנונים: תמנון שבע הזרועות שיכול להגיע למשקל 75 קילוגרם.
הארגונאוטים ניזונים מיצורים קטנים כמו סרטנים, רכיכות אחרות, מדוזות וסלפיים אותם הם הורגים בנשיכתם הארסית. הם מתגוננים מאויבים באמצעות פליטת דיו כהה והנקבות יכולות להרעיד את קונכייתם ולאיים על אויביה או להתחבא בה, אם כי היא אינה קשיחה מספיק להגנה. למרות ההגנות התמנונים נטרפים בידי דולפינים, דגי טונה, מפרשניים, רעמתן כחלחל, צבי ים ויצורי ים שונים.
תמנונים אלה לא נחים כמעט על קרקעית הים או מפסיקים לצוף אך הזכרים ככל הנראה מתחבאים בין עלי קלפ ענקיים, מעשה שלא ידוע עליו הרבה.
מיון

סוג ארגונאוט (Argonauta )
מין אַרְגּוֹנָאוּטָה דּוֹגֶרֶת (Argonauta argo)
Argonauta hians
Argonauta nodosus
Argonauta nouryi
Argonauta cornutus - מין שמוטל בספק
Argonauta absyrtus - נכחד
Argonauta itoigawai - נכחד
Argonauta joanneus - נכחד
Argonauta oweri - נכחד
Argonauta sismondai - נכחד
Argonauta tokunagai - נכחד
Izumonauta - נכחד
Kapal - נכחד
Mizuhobaris - נכחד
Obinautilus - נכחד
יואנה דומיטריו

| --- | --- |

 לידה:  6 ביולי 1976 (בת 48) בוקרשט, הרפובליקה הסוציאליסטית של רומניה 
 מקום לימודים:  המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  מכון קורנט למדעים מתמטיים 
 מנחה לדוקטורט:  אלן אדלמן 
 מוסדות:  אוניברסיטת וושינגטון 
 תלמידי דוקטורט:  אליוט פאקט, Shirshendu Ganguly, טוביאס ג'ונסון, Gerandy Brito 
 פרסים והוקרה:  עמית האגודה האמריקאית למתמטיקה (2013)  פרס לסלי פוקס לאנליזה נומרית (2007)  פרס אליזבת לוול פאטנם (1997)  פרס אליזבת לוול פאטנם (1996)  פרס אליס ט. שפר (1996)  עמית פטנאם (1996)  פרס אליזבת לוול פאטנם (1995) 
 
יואנה דומיטריו  (ברומנית; Ioana Dumitriu; נולדה ב-6 ביולי 1976 בבוקרשט, רומניה) היא מתמטיקאית אמריקאית-רומנית הפועלת בעיקר בארצות הברית. היא האישה הראשונה שזכתה בתחרות פטנאם (אנ'). נכון לשנת 2022 היא פרופסור באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. בין נושאי המחקר שלה: מטריצות אקראיות, אנליזה נומרית, מדע הנתונים, תורת המשחקים ועוד.