stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
לוחמת רשת
מניעים לתקיפה > תקיפה ממוקדת לצורכי מעקב אחרי אנשים מסוימים או, אחרי קהלים גדולים

תקיפות לצורכי איסוף נתונים על אנשים מסוימים. תקיפות אלו יכולות להתבצע נגד פעילי טרור, נגד חשודים בפשיעה, נגד עיתונאים ומתנגדי משטר וכיוצא באלו. שימוש מפורסם בגישה זו הוא "Kompromat" (אנ') - איסוף נתונים על דמות מסוימת, בדרך כלל, דמות ציבורית בעלת מעמד ובניית "תיק מודיעיני" על אותו אדם, כל זאת, כדי לאפשר ללחוץ על אותה דמות, אם וכאשר ייווצר צורך עתידי בכך. גישה זו הייתה נפוצה בברית המועצות לשעבר ואולם יש שמועות עקשניות[דרוש מקור] ולפיהן, גם במדינות המערב יש נוהג כזה ובפרט בישראל. בדרך כלל, לנתונים שמשרתים את השימוש הזה יש הקשר מיני שבמסגרתו, התוקף מניח שלניתקף יהיה מניע חזק למנוע את פרסום החומר שנאסף, כמו למשל נטיות מיניות, שימוש בזנות, צפייה בפורנוגרפיה וכיוצא באלו.
תקיפות כאלה יכולות גם להוות תשתית למעקב קפיטליסטי, כלומר, ניצול המידע הנאסף כ"סחורה" וזאת מבלי ליידע את האנשים שעליהם אוספים את המידע. כלי מרכזי למימוש גישה זו הן רוגלות המיועדות לתקיפת מכשירי טלפון סלולריים, חכמים. יש מגוון גדול של רוגלות כאלה והן עלולות לכלול יכולת "שאיבת" נתונים מהמכשיר הסלולרי של הניתקף, כולל כל התמונות שאי פעם צולמו, רשימת אנשי הקשר, כל הודעות הוואטסאפ, המסרונים, יכולת "האזנה רצופה" לרשתות החברתיות של המשתמש, באמצעות "שכפול הטלפון בזמן אמיתי" וכיוצא בזה. בנוסף, רוגלות כאלה עלולות לכלול יכולת הפעלה מרחוק של המצלמה והמיקרופון במכשיר הנתקף, בלי שבעליו של המכשיר מודע לכך. ברוב מדינות העולם, חוקי המדינה לא מתייחסים ליכולות המתקדמות האלה, עדיין (נכון ל־2022). בניגוד להאזנת סתר רגילה, טכניקות אלה מאפשרות שאיבת כל המידע שנאסף בטלפון לאורך השנים בעבר - ולא רק מתאריך תחילת הצו השיפוטי שאישר הפעלת האזנה.
מבצעי השפעה

לוחמת רשת עשויה לאפשר ניסיונות להשפיע על תוצאות של בחירות במדינות דמוקרטיות. המניע הזה הוא אחד מהמניעים הזוכים לסיקור הנרחב ביותר ולחששות רבים בתקשורת העולמית, בעקבות ניסיונות התערבות רבים בבחירות בגרמניה, בצרפת ובישראל. הדוגמה הבולטת ביותר למניע זה היא התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016.
לוחמת הרשת יכולה גם לתמוך "קמפיינים" שתכליתם להעמיק מחלוקות במדינות יריבות, כדי לגרום להחלשתן באופן ישיר. דוגמאות לכך הן הטענות ולפיהן רוסיה פעלה כדי להחליש את ארצות הברית באמצעות העמקת המחלוקת סביב "חייהם של השחורים חשובים" (Black Lives Matter) ומשבר האמון סביב מתנגדי החיסונים בתקופת מגפת הקורונה.
איום וחקיקה

תחום "לוחמת הסייבר" עדיין לא מוסדר בהיבטי החקיקה באמנות בינלאומיות ולא ברוב מדינות העולם. מכיוון שתקיפת סייבר מתבצעת בדרך כלל בצורה אנונימית, ההגעה אל מחשבי היעד או רשתות המחשוב שלו מתבצעת בדרך כלל דרך שרתים שנמצאים במדינה שלישית וקיים הקושי למדוד מהי חומרתה של כל תקיפה. לאור אלו, כלל לא ברור איזה חוק חל על איזה מהמשתתפים בתקיפה ולכן לוחמת הסייבר מהווה איום על היציבות האסטרטגית ועל הסדר העולמי.
הפרסום המקיף ביותר בתחום זה הוא Tallinn Manual, ספר המהווה את סיכום ההמלצות של מומחים ממדינות רבות בעולם. ספר זה התפרסם בחסות נאט"ו בשנת 2013. על פי "מדריך טאלין", מוצע כי החוקים הבינלאומיים לגבי "סכסוך מזוין", "תקיפה מזוינת", "הזכות להגנה עצמית" וכדומה יחולו רק כאשר התקיפה מכוונת לגרום פגיעה פיזית באנשים או נזק לרכוש. במשתמע, השימוש במרחב הסייבר לצורכי ריגול, גנבת מידע וכדומה - אינו כפוף לחוק הבינלאומי באשר ל"סכסוך מזוין" ומכיוון שכך, יש למדינות כר נרחב לפעולה, גם מבלי להפר את החוק הבינלאומי. מתקפת ההאקרים על סרטי סוני שהתנהלה במהלך נובמבר 2014 העלתה את הדיון בנושא למודעות ציבורית רחבה והתפתחות תקיפה זו, בסבירות גבוהה, תיצור סוג של תקדים משפטי (או נוהג) בהקשר לתקיפות המכוונות לגרימת נזק כלכלי או לסחיטה פוליטית.
דרכים שהוצעו להתמודדות:
הקמת יכולת סימולציה של מערכות המדינה באופן שיאפשר להתכונן, לתרגל ולהבין בזמן אמת - מה משמעותה של כל תקיפת סייבר והאם היא כן או לא מצדיקה מענה באמצעות הפעלת כוח צבאי מסורתי.
הקמת בריתות לשיתוף מידע בין מדינות וחקיקה שתאלץ את ספקיות האינטרנט לחשוף את זהותם של התוקפים על ידי הכנסת כלים ייעודיים שמטרתם לאפשר לעקוב אחרי אירועים של לוחמת סייבר.
מוצע כי שילוב גישות אלו יאפשר "לבסס מחדש" את "עקומת האמינות" של המדינות שבלעדיה לא ניתן לקיים "מאזן אמין" של תגמולים/ תמריצים/ איומים המאפשר לשמור על היציבות העולמית. רבים החוקרים הטוענים כי העשור הנוכחי הוא העשור המסוכן בראייה זו ו"לוחמת סייבר" עלולה להביא להסלמה לא מבוקרת - או כי חומרתה תפורש באופן לא נכון, או כי התוקף ירגיש שהוא חסין מתגובה.
באפריל 2015, ארצות הברית פרסמה צו נשיאותי בנוגע לתקיפת סייבר שכוונתה לפגוע ביכולת מתן שירותים של מגזר התשתיות הקריטיות בארצות הברית, או תקיפה שתכליתה לפגוע בזמינות של רשתות מחשוב, או תקיפה שתכליתה לגרום למעילה משמעותית בתחום כספים, משאבים כלכליים, סודות מסחריים, זהויות אישיות, מידע פיננסי, מסחרי, ליצירת יתרון יחסי או לצורך יצירת רווח פיננסי. על פי הצו, לשר האוצר, פרקליט המדינה ומזכיר המדינה של ארצות הברית יהיה מותר להחרים כל אדם או חברה פרטית או ישות דומה, שהיו מעורבים בביצוע תקיפה כזו - כולל לחסום את הכספים שלו, למנוע ממנו כניסה לארצות הברית לאסור על ישויות אמריקאיות לעשות איתו עסקים או לתרום לו וכדומה.
במסגרת ביקור נשיא סין בארצות הברית, בשלהי שנת 2015, שני נשיאי המעצמות חתמו הסכם שעניינו הפסקת הריגול המסחרי - האחת על רעותה. ככל הידוע, כניסתו של ההסכם לתוקף הביאה לירידה דרסטית, כמעט מוחלטת, של תקיפות סיניות לצורך גנבת מידע כלכלי מארצות הברית. במסגרת שימוע בקונגרס, מיוני 2018, צוין בפומבי כי התקפות הסייבר לצורך גנבת מידע פסקו כמעט לחלוטין, מאז חתימת ההסכם - למעט, התקפות על ישויות תעשייתיות שמשמשות הן את תעשיית הביטחון והן את התעשייה האזרחית - שאלו כן ממשיכות להיתקף.
שלבי ביצוע התקיפה

בדומה לניהול קרב מסורתי, תקיפת סייבר נדרשת לאיסוף מל"מ על היריב. לדוגמה, לכלול התקפות דיוג על ממלאי תפקיד של היריב כדי להשיג באמצעותן סיסמאות וכתובות דוא"ל.
לאחר האיסוף הראשוני, בדרך כלל תבוצע התפשטות "לרוחב רשת היעד" ואיסוף פרטים כמו מהם המחשבים המרכיבים את הרשת, מה הכתובות שלהם, איזה מערכות הפעלה הם מריצים, מה ציוד התקשורת וכיוצא בזה.[דרוש מקור] לאחר מכן, התוקף בדרך כלל ישתול במערכת היעד קוד המהווה "ראש גשר" להמשך התקיפה.
בשלב זה התוקף ינסה להבין אלו מערכות "אנטי-וירוס" יש ברשת היעד, מה ציוד האבטחה המשולב במערכת וכדומה.[דרוש מקור] לאחר מכן, התוקף ישתול את "כלי הסייבר" תוך שהוא מפעיל אמצעי הסתרה לפי הצורך. השלב שבו הכלי מוחדר בתוך מערכת היעד ומדווח לאחור בערוץ "פיקוד ושליטה" יכול להימשך במשך מספר שנים. לבסוף, סביר שהתוקף ידאג להשמדת הכלי ולמחיקת עקבות.
שיטות תקיפה נפוצות

מול כל אחת משכבות הרשת ("מודל השכבות") יש מגוון גדול של טכניקות תקיפה. שיטות תקיפה נפוצות:
זיוף כתובת MAC - בשכבת הקישוריות מיעון המסרים מתבצע על בסיס כתובת MAC. כתובת זו מוטמעת על גבי כרטיס הרשת או המודם כבר בשלב הייצור. טכניקות תקיפה של שכבה זו כוללות זיוף כתובת MAC. ניתן להפעיל טכניקה זו גם נגד מחשבים פיזיים ובפרט נגד מכונות וירטואליות.
זיוף כתובת IP (אנ') - ניתוב תעבורת הרשת באינטרנט ובמספר גדול של רשתות אחרות, מתבצע לפי כתובת לוגית שנקראת IP. כתובת זו אינה מוטמעת בציוד בשלב הייצור, אלא כתובת לוגית שניתן לשנותה. אחת מטכניקות התקיפה כוללת את זיופה, לדוגמה באמצעות ARP spoofing.
התקפת אדם באמצע - בשכבת הרשת, התוקף מנתב את תעבורת הרשת כך שהיא תעבור "דרכו" מבלי שאף אחד משני הצדדים מבחין בכך (השולח מצד אחד והמקבל מצד שני). מימוש התקפת אדם באמצע מפורסם ונפוץ הוא על ידי ביצוע מניפולציה על פרוטוקול HTTP. להתמודדות מולה פותח מנגנון HTTPS שמצפין את התעבורה ומוודא את זהות הצדדים (לרוב רק השרת) על ידי שימוש בחתימה דיגיטלית של צד שלישי אמין.
התקפת XSS - מאפשרת הזרקת קוד זדוני אל אתרי אינטרנט באמצעות הכנסת נתוני משתמש בעת הגלישה. שיטה זו משתמשת באמצעי פיתוי על מנת שהיעד יגלוש באתר מסוים.
התקפת מניעת שירות - שיטת התקפה מאוד נפוצה שבה שולחים אל האתר שמארח את מתן השירות מספר של הודעות תוך זמן קצר ויוצרים עומס. כך מאטים את הקצב שבו הוא יכול לתת מענה למשתמשים או אפילו מביאים לקריסתו.
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם

ככלל קיימות מספר מדינות הידועות כבעלות יכולות סייבר גבוהות, ביניהן ארצות הברית, רוסיה, סין, ישראל ואיראן.
חלק גדול ממדינות העולם פרסמו "אסטרטגיית סייבר לאומית" משנת 2009.
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם > יוזמות בינלאומיות

יוזמות בינלאומיות שונות מעלות את הטענות, שהיכולת של כל מדינה להתמודד מול איומי לוחמה קיברנטית בין-מדינתיים היא מוגבלת, ולפיכך אין אלא למצוא פתרונות גלובליים כנגד איומים אלו.
יזמה של האו"ם בשנת 2017 שניסתה ליצור שיתוף פעולה עולמי למען אבטחת מידע, לא יצא לפועל.
בשנת 2018 הכריז נשיא צרפת עמנואל מקרון על יוזמת פריז לאמון ואבטחה בעולם הסייבר, שמטרתה יצירת עקרונות משותפים לאבטחת סייבר שיהיו מקובלים על ידי מרבית מדינות העולם. היזמה התגבשה מתוך יזמה של חברות פרטיות, לצד שיתוף מידע שהתקבל לאורך כמה שנים של מחקרים של האו"ם בנושא. אחד מהאנשים שעומדים מאחורי היזמה, הדגיש את חשיבותה כך: "אם זה לא יקרה, אז האינטרנט, כפי שאנו מכירים אותו היום – חופשי, פתוח ומאובטח – ייפגע מהאיומים החדשים".
במעמד החתימה על היזמה, חתמו עליה 51 מדינות, ביניהן כלל מדינות האיחוד האירופי, אך ללא מדינות רבות ביניהן סין, רוסיה, ארצות הברית וישראל, אם כי חלק ממדינות אלו לא שללו את האפשרות שיצטרפו בהמשך ליזמה. לצד המדינות הביעו תמיכה ביזמה גם 93 ארגונים אזרחיים ו-218 חברות פרטיות, ביניהן HP, אלפאבית, פייסבוק, יבמ, מיקרוסופט, קספרסקי ועוד.
חברת קספרסקי שתמכה ביזמת פריז, נימקה את תמיכתה ביזמה כך: "פשיעה מקוונת היא חסרת גבולות, וכך גם צריכה להיות התגובה אליה. אנו לא יכולים להשיב מלחמה אם אנו מבודדים ומפוצלים. מודיעין משותף ושותפויות בין המגזר הפרטי לציבורי כגון שיתוף פעולה בין כוחות משטרה לאומיים וחברות אבטחת סייבר, הם חיוניים כדי להבטיח הגנה חזקה יותר לכולם".
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם > ארצות הברית

גורמים רשמיים רבים בארצות הברית הכירו בחשיבות הלוחמה הקיברנטית ואף נערכו בהתאם.
ביוני 2009 הצהיר סגן שר ההגנה האמריקני ויליאם לין כי "הפנטגון הכיר זה מכבר בזירת לוחמה זו כחלק אינטגרלי מתורת הלחימה החיונית למבצע צבאי בדיוק כמו ים, אוויר יבשה וחלל". כפועל יוצא הקים הפנטגון במאי 2010 "מפקדת לוחמה קיברנטית" הכפופה לסוכנות לביטחון לאומי ותפקידה הגנה על רשתות המחשבים הצבאיות האמריקניות.
אנשי מקצוע בארצות הברית טוענים כי העיסוק הממשלתי בלוחמה קיברנטית אינו מספיק. לדוגמה, מומחה ממשלתי לאבטחת מידע, ג'יימס גוסלר, הזהיר ביולי 2010 כי קיים מחסור חמור במאבטחי מחשבים. להערכתו, ישנם כ-1,000 אמריקנים המתמחים בתחום בעוד ישנו צורך בעוד 20,000–30,000. חודש אחר כך, קרא סגן ראש המודיעין האמריקני בדימוס, מייקל היידן, לאלפי משתתפי כנס אבטחת המידע (כנס "Black Hat") להיענות לאתגר של עיצוב האינטרנט מחדש כמרחב בטוח יותר. הוא אף האשים את אנשי המחשבים כי עזרו לפתח את האינטרנט כ"אזור נחות מבחינה הגנתית" (בלשונו: שפלת צפון גרמניה).
במהלך ספטמבר 2018, הממשל האמריקאי פרסם "אסטרטגיית סייבר" מעודכנת במסמך פורמלי. לפי היועץ לביטחון לאומי, מר ג'ון בולטון, המסמך נותן לגורמי הביצוע בארצות הברית סמכויות רחבות יותר לביצוע מהלכים התקפיים בהשוואה לאסטרטגיה שהייתה נהוגה בתקופתו של הנשיא ברק אובמה.
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם > רוסיה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה ו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.
הוגי הדעות הצבאיים ברוסיה לא רואים את נושא ה"סייבר" כנושא בפני עצמו, אלא שהם מתייחסים אליו כמרכיב ב"לוחמת מידע". "לוחמת מידע" בראייתם כוללת פריצה וניצול של רשתות מחשבים, לוחמה אלקטרונית, לוחמה פסיכולוגית, השפעה באמצעות מבצעי "לוחמת מידע" הכוללים שימוש ב"טרולים", הפצת חדשות מזויפות, שימוש באוואטרים וכיוצא בזה. "לוחמת המידע" בראייה זו, נועדה לאפשר עליונות במידע והמידע מוכר כמימד לחימה בפני עצמו. תפיסה זו דומה יחסית לתפיסה הסינית.
באופן מסורתי, תחום "לוחמת הרשת" ברוסיה התפתח בסוכנויות הפדרליות, לא צבאיות ורק סביב 2013 הוקמו יחידות ל"לוחמת רשת" גם בתוך המודיעין הצבאי.
רוסיה התפרסמה בשימוש הרב שהיא עשתה ב"לוחמת רשת" כחלק מאסטרטגיה צבאית קוהרנטית מול אסטוניה ב-2007, במלחמתה מול גיאורגיה ב-2008 ובאופן רצוף ומתמשך מול אוקראינה מ-2013 ואילך. לפי ארגוני המודיעין ואכיפת החוק האמריקאיים, רוסיה ניהלה גם מסע לוחמת מידע ייעודי שתכליתו הייתה התערבות בבחירות לנשיאות בארצות הברית, ב-2016. פרוט מקיף יחסית של התפתחות החשיבה בתחום, ברוסיה מופיע במחקר של Timothy L. Thomas מ-2016.
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם > סין

יחידה 61398 בצבא סין, היא מהכוחות המרכזיים המובילים את תחום לוחמת הסייבר במדינה. מתקפות סייבר רבות על חברות בארצות הברית ובקנדה בוצעו ביחידה, ובין הנפגעות היו החברות קוקה-קולה, לוקהיד מרטין, RSA ורבות אחרות. היחידה מתמקדת במודיעין פוליטי, כלכלי וצבאי.
השבועון אקונומיסט מעריך כי "סין מנסה לנצח בלוחמה זו עד אמצע המאה הנוכחית". על פי הערכות שונות אגף לוחמת הסייבר בסין כולל כ-300 אלף מומחים הלומדים כל מערכת מחשוב קיימת לעומקה כדי למנוע תקיפה מכיוונים שונים.
חלק ניכר מהמאמץ הלאומי הסיני, בהקשרים של "לוחמת סייבר התקפית", עד ספטמבר 2015, הוקדש לגנבת מידע. מאמץ זה נועד לתת לסין יתרון כלכלי מסחרי באמצעות צמצום הזמן הדרוש לפיתוחים טכנולוגיים, יכולת לנצח במכרזים, ניתוח סביבת התחרות העסקית וכיוצא באלו.
באוקטובר 2018 חשף בלומברג ביזנסוויק כי הממשל הסיני הכניס צ'יפ חומרה לצורכי ריגול בלוחות אם של Supermicro, ששימשו חברות אמריקניות כדוגמת אפל ואמזון.
באוקטובר 2018 חשף משרד המשפטים האמריקאי שהוא הגיש תביעה כנגד קבוצה גדולה של סוכנים סינים בשירות פעיל, באשמה שהם ביצעו "מבצעי סייבר לגנבת מידע" וחדרו לצורך זה, לרשתות המחשוב ולמחשבים של חברות המייצרות מנועי סילון אזרחיים. לפי משרד המשפטים האמריקאי, הסוכנים הסיניים שייכים לארגון JSSD שהוא חלק מהמשרד לביטחון המדינה של סין.
בחודש יוני 2021, האשימה ממשלת בריטניה את סין בכך שהיא עומדת מאחורי פעולות סייבר התקפיות שנעשו על ידי קבוצת Leviathan וביניהן פריצת שרתי Exchange.
התמודדות עם לוחמה קיברנטית בעולם > מדינות נוספות

בריטניה
בריטניה הקימה "חדר מצב" לאבטחה מידע, באחריותו של "מטה התקשורת הממשלתית". תחום הסמכויות שלו נרחב, והוא אחראי גם על הגנת התשתית האזרחית והצבאית.
איראן
נכנסה למאמץ לאומי רחב היקף להקמת יכולת תקיפה גלובלית, כתוצאה מהנזק שנגרם מנוזקת ה"סטקסנט" ואירועים נוספים בהם היא נתקפה. לפי דו"ח מחקר שפורסם בהקשר לאיראן.
קוריאה הצפונית
המדינה מקיימת פעילות סייבר התקפי רחבת היקף ותוקפת את קוריאה הדרומית באופן תדיר. לאחר תקיפת חברת "סוני סרטים" בסוף 2014, הועלתה ההשערה כי קוריאה הדרומית מהווה "שדה ניסוי" לצפון קוריאנים ולאחר שהם הוכיחו לעצמם יכולת, הם תוקפים את ארצות הברית. Bureau 121 נחשבת ליחידת התקיפה המרכזית. דו"ח על יכולותיה של קוריאה הצפונית בתחום הסייבר, פורסם על ידי חברת HP.
וייטנאם
גורמי ממשל מפעילים קבוצת OceanLotus שפועלת בין יתר נגד פעילי זכויות האדם שעזבו את המדינה ופועלים מחוץ לגבולותיה.
ראו גם

התקפת רשת
טרור קיברנטי
אבטחת מערכות מידע
חומת אש
בוטנט
רוגלה
כופרה
נוזקה
להבה (נוזקה)
גאוס (נוזקה)
רגין (נוזקה)
סטקסנט
דוקו (נוזקה)
להבה (נוזקה)
קריפטולוקר
פרצת אבטחה
אקספלויט
הנדסה חברתית (אבטחת מידע)
צוות חירום לטיפול באירועי מחשב
חולשות, כלים וטכניקות תקיפה:
הזרקת SQL
XSS (קיצור נהוג ל-Cross-site scripting)
גלישת חוצץ (Buffer Overflow)
CSRF
קבוצות ידועות של "האקרים":
לזרוס (באנגלית)
Bureau 121
The Shadow Brokers
Equation Group
PLA Unit 61398
PLA Unit 61486
Tailored Access Operations
Syrian Electronic Army
Fancy Bear
Cozy Bear
טורלה
חיפושית (Sowbug)
List of hacker groups
רשימת קבוצות המפעילות תקיפות ממוקדות, כולל שיוך מדינתי, ע"פ קבוצת המחקר של FireEye
רשימת קבוצות המפעילות תקיפות ממוקדות, כולל שיוך מדינתי, ע"פ קבוצת המחקר של MITRE
"קמפיינים של תקיפות":
The Mask
Operation Aurora
Shady RAT
Fin7, aka Carbanak
DarkHotel
לקריאה נוספת

אלון ארבץ, ״ההגנה הטובה ביותר״, הוצאת סלע מאיר, 2023
The Nato Cooperative Cyber Defense Center of Excellence: Taliinn Manual on the International Law Applicable to CYBER WARFARE
Edited by Franklin D. Kramer, Stuart H. Starr and Larry K. Wentz; Cyberpower and National Security, National Defense University
Jeffry Carr; Inside Cyber Warfare; Oreilly
Northrop Grumman, Occupying the Information High Ground, Chinese Capabilities for Computer Network Operations and Cyber Espionage, March 7, 2012
בן-ישראל, יצחק, & טבנסקי, ליאור. (2011). מבט בינתחומי על אתגרי הביטחון בעידן המידע. צבא ואסטרטגיה, 3(3).
טבנסקי, ליאור. (2011). לחימה במרחב הקיברנטי: מושגי יסוד. צבא ואסטרטגיה, 3 (1), 65-80.
טבנסקי, ליאור. (2012). פשע קיברנטי כסיכון לביטחון הלאומי?. צבא ואסטרטגיה, 4(3), 103-118
Austin, G. (2018). Cybersecurity in China: The Next Wave: Springer.
Tabansky, Lior, & Ben-Israel, Isaac. (2015). Cybersecurity in Israel: Springer.
Mitre Att&Ck® https://attack.mitre.org/
קורס מקוון חינם בעברית. https://campus.gov.il/course/course-v1-cs-gov-cs-reshatot101/ מרושתים – איך עובד האינטרנט?
שמירת שבת בנצרות

שומרי השבת הוא כינוי למספר קהילות נוצריות, חלקן היסטוריות וחלקן עדיין קיימות, אשר דבקו בקיום שמירת השבת.
רקע

הנוצרים הראשונים, המשיכו לקיים את מצוות התורה ובעיקר את השבת היהודית, כיום מנוחה שבועי. רק בראשית המאה השנייה (בסביבות 110), העבירה הנצרות את יום המנוחה, המכונה בפי הנוצרים גם "יום האלוהים" (יום תחייתו של ישו), ליום ראשון. עם השנים, חזרו מספר קבוצות נוצריות לשמור את השבת, לעיתים קרובות בהקשר של יוניטריאניזם (זרם השולל את רעיון השילוש הקדוש).
הנימוק העיקרי של הכנסיות שומרות השבת, הוא ששמירת השבת הוא הדיבר הרביעי בעשרת הדיברות, ולכן הוא חל בהכרח גם על תלמידיו של ישו. בין הכנסיות שמציינות את יום השבת ישנן נקודות משותפות נוספות הנוגעות לשמירת התורה, נושא שהיה נתון במחלוקת עזה במאות הראשונות של הנצרות. כנסיות אלו מקיימות לעיתים גם את החגים היהודיים שבתורה, בייחוד את חג הפסח, וקשורות לרוב לזרם היוניטריאניזם, אף שחלקם מאמינים בשילוש. לפי נתוני הכנסיות והקהילות, חלק משומרי השבת מקפידים גם על קיום מצוות יהודיות שונות (בפרט בקהילות של יהדות משיחית).
בין הזרמים בנצרות שדוגלים, או דגלו, בשמירת השבת במידה זו או אחרת, ניתן למנות את היהדות-הנצרנית של יעקב הצדיק, הכנסייה האתיופית האורתודוקסית, הכנסייה היוניטארית בטרנסילבניה במאה ה-16 וקהילות מנוניטים שונות. כמו כן, ידוע על נוצרים בבריטניה אשר הקפידו על שמירת שבת עד לשנת 597, אז שלח האפיפיור גרגוריוס הראשון שליחים כדי להעבירם לזרם הקתוליוּת. אמנם, על אף שנראה היה כי עד לשנת 777 רובם אימצו לבסוף את הקתוליות, שמירת השבת על ידי נוצרים בבריטניה עדיין נמשכה, בעיקר בקרב נוצרים קלטים בסקוטלנד. גם בצרפת של ימי הביניים, השבת נשמרה לעיתים על ידי האוכלוסייה הנוצרית, לרבות החקלאים, כפי שמעידים הצעדים הרבים שנקטה שם הכנסייה נגד שמירת השבת על ידי נוצרים.
קהילות שומרי שבת > במוראביה

אוסוולד גליידט, תלמידו של המנהיג המטביל הנס האט, ייסד בשנת 1528 קהילה במוראביה ובשלזיה ששמרה את השבת. לשומרים הובטח משמר מכל רע והצלה ביום הדין. עד שנת 1573 התקיימו במוראביה מספר תת-קהילות דומות. בשנת 1538 כתב מרטין לותר את ה"מכתב נגד שומרי השבת", שבו הוא ייחס את הדוקטרינה של אוסוולד לתעמולה יהודית.
קהילות שומרי שבת > בטרנסילבניה

הכפר בוזודויפאלו, שנקרא "ירושלים של שומרי השבת", שימש טרם מלחמת העולם השנייה כמרכז של שומרי השבת בטרנסילבניה. שומרי השבת תושבי האזור היו שייכים לכנסייה האוניטורית שאימצו כבר במאה ה-16 את כל חוקי ההלכה היהודית, אך נאלצו לשומרם בהחבא מכיוון שחל איסור לנוצרים לקיים מצוות יהודיות או להמיר דתם. בסוף המאה ה-19, לאחר שהאיסור בוטל והתאפשרה חופש דת, גוירו חלקם על ידי רבנים אורתודוקסים מבודפשט, אולם תהליך הגיור הופסק לאחר שלשה ימים בשל הנחיית ממשלת הונגריה לפיה ביטול האיסור אינו כולל גיור. לאחר הגיור התפצלה הקהילה שומרת ההלכה בכפר לשתי קבוצות - הראשונה יהודית, שנקראה "קהילת גרים, קהל ישורון, בוזודויפאלו", והשנייה של שומרי שבת שלא גוירו כהלכה. מניין המתגיירים ושומרי השבת באזור הכפר נאמד, ברוב המחקרים, בכמה מאות או אלפים אחדים.
במהלך מלחמת העולם השנייה נרצחו רבים מחברי הקהילה על ידי הנאצים בשואה. למרות שיהודי הקהילה קיבלו אישורים להיותם "אריים טהורים", וניתנה להם האפשרות לחתום כי אין להם קשר ליהדות ולרדת מהרכבת שהובילה למחנה ההשמדה אושוויץ, העדיפו רובם להמשיך במסע. רבים מהנותרים מבני הקהילה (יהודים ושומרי שבת) עלו לארץ ישראל לאחר המלחמה. הכפר בוז'ודויפאלו הוצף במים בפקודה ישירה של צ'אושסקו כחודשיים לפני ההפיכה ברומניה בשנת 1989 וכל האזור על ההיסטוריה המיוחדת שלו שקע במצולות.
קהילות שומרי שבת > הסובוטניקים ברוסיה

בשנת 1640 הופיעו הסובוטניקים ברוסיה (מהמילה "סובוטה" - "שבת" ברוסית). הם לקחו יסודות של הומניזם ושל הקבלה היהודית, הכחישו את אלוהותו ואת תחייתו של ישו, דחו את הסגידה לסמלים, חגגו את חג הפסח ושמרו חלק ממצוות התורה, בהתחלה ללא ברית מילה. כמו היהודים, הם המתינו לבואו של המשיח, ברגע שהעם כולו ישמור את התורה. משנת 1760 הם הפכו לחלק מזרם המולוקנים, שדחו את הכנסייה האורתודוקסית ברוסיה והמשיכו לקיים את השבת. במאה ה-19 נרדפו והוגלו על ידי שלטונות רוסיה. חלקם הגדול התגייר.
קהילות שומרי שבת > בצפון אמריקה

במאה ה-18 התבססה בצפון אמריקה קבוצת שומרי שבת תחת הנהגתו של יוהאן קונראד בייסל, וייסדה, בשנת 1732, את "מנזר אפרתה". שרידי הקבוצה הצטרפו במאה ה-19 לזרם בפטיסטים של היום השביעי (Seventh Day Baptist).
קהילות שומרי שבת > קהילות שומרי שבת בימינו

שמירת השבת כמפלט מאחרית הימים נוהגת בשתי כנסיות פרוטסנטיות חופשיות: הכנסייה הבפטיסטית של היום השביעי, שנוסדה באנגליה בשנת 1650, והכנסייה האדוונטיסטית של היום השביעי, שהוקמה בארצות הברית בשנת 1863. בנוסף קיימת קהילה של לומדי תנ"ך חופשיים.
ראו גם

נצרות קדומה
מתייהדים (נצרות)
סקלרים#הסובוטניקים הסקלרים
צ'ואטה
לקריאה נוספת

תולדות יהודי טרנסילבניה (1623-1944), הוצאת ראובן מס, 2003
הערות שוליים

↑   שי פוגלמן, סיפורה של קהילת שומרי השבת שבטרנסילבניה. היהדות פיקפקה בהם, אך בשואה נגזר דינם, באתר הארץ, 28 באפריל 2104
טל קלאי

| --- | --- |

טל קלאי
 לידה:  8 באוגוסט 1984 (בן 40) ירושלים, ישראל 
 שם במה:  טלולה בונט 
 מדינה:  ישראל 
 מקום לימודים:  סטודיו למשחק ניסן נתיב 
 פרופיל ב-IMDb
 
טל קלאי (נולד ב-8 באוגוסט 1984 בירושלים), שידוע כמלכת דראג בשם במה "טלולה בונט", הוא קומיקאי, שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלי.
קורות חייו

קלאי נולד בירושלים. נינה של הצ'לנית תלמה ילין לבית  משפחת בנטוויץ' ובן הנין של דוד ילין. משפחתו של קלאי מתגוררת בירושלים זה שבעה דורות.
בהיותו נער צעיר ובמקביל ללימודיו בתיכון לאמנויות ע"ש צ'ארלס א' סמית', החל לשחק ולהופיע על בימות התיאטרון. הוא שיחק "במת עשרה" בתיאטרון הנוער הירושלמי, השתתף בהצגה "כנגן המנגן" בתיאטרון החאן וכתב את המחזה המקורי "פאני המשוגעת" בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא. בתום שירותו הצבאי למד משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב בירושלים.
קלאי שיחק על בימות התיאטרון, בין היתר בהצגות : "פרימה דונה" בתיאטרון גשר, "הכל אודות אמא" בתיאטרון תהל, "נולדו אשמים" של צוותא, "הג'יני של הקולה" של צוותא, "שופרא" בתיאטרון תמונע, "הרמן ודורותיאה" של צוותא, "אני לא רפפורט"(אנ'), ובמרי סטיוארט בתיאטרון הבימה ועוד. היה חבר באנסמבל "you make remake" של רננה רז ואף החליף את מיקי קם בתפקיד אורסולה בהצגה "בת הים הקטנה" לצדם של גיא זוארץ ורינת גבאי.
בטלוויזיה שיחק בסדרות "2,3 הקשב" בטלוויזיה החינוכית' "המשרד" ב"yes", "רמזור" בערוץ 2, סברי מרנן,  בני אור וצוות הצלה.
בקולנוע שיחק בסרטים שונים, בהם "שושנה חלוץ מרכזי" בבימויו של שי כנות, "הצגה יומית" בבימויה של עינת פרנבך בן אהרון, ו"פרחים של מרציפן" בבימויו של אדם קלדרון (שם גילם קלאי את דמותה של פטל, לצדן של נולי עומר ואפרת אביב), פרא אציל, ולנטינוס, כולם מחכים רק לי.
השתתף בהצגה "משפחה עליזה" בתיאטרון הלאומי הבימה בבימויו של נתן דטנר לצדם של נורמן עיסא, רובי פורת שובל ועוד. כמו כן גילם את ז'קלין (ותפקידים נוספים) במחזמר גבעת חלפון אינה עונה בבימויו של משה קפטן, ואת יאנוש במחזמר "קזבלן" של תיאטרון הבימה ותיאטרון השעה הישראלי, ובבימויו של אלדר גוהר גרויסמן. ב-2021 שיחק את ליאון בהצגה "מלון סוף העולם". ב-2024 גילם את לורד אוברספין בהצגה מרי סטיוארט ואת חיים גורי במחזמר "האמיני יום יבוא" ע"פ חייה של יפה ירקוני בהבימה. בנוסף, בשנת 2014 שיחק בתיאטרון המסחרי במחזמר חנוכה בשם "עמי ותמי הרפתקה מתוקה" בתפקיד משולש: מרינדה, צפרגול ומכשפת דראג לצד אסף הרץ, ליאור כהן וניקול ראידמן.
טלולה בונט

כאשר היה בן 16 הגה קלאי את דמות הדראג של טָלוּלָה בּוֹנֶט. בהופיעו בדמות זו, הוא השתתף בהצגה "רומיאו ויוליה גרסת המועדונים" שהועלתה במסגרת פסטיבל ישראל והאנגר תיאטרון גשר (לצד מיכאל מושונוב, ליאל דניר, יוסף סוויד ואורי הוכמן). בנוסף,  בדמות זו הוא הגיש פינה קבועה בתוכניתה של מיכל אמדורסקי בערוץ 24, הנחה את שידורי אחורי הקלעים בקדם-אירוויזיון 2005 והתארח בסדרות הטלוויזיה "תמיד אותו חלום" ו"מתלהבת",  ובסרטו של דורון ערן "נמס בגשם".
קלאי מופיע עם דמותה של טלולה באופן קבוע ברחבי הארץ ואף ייצג באמצעותה את העיר תל אביב ואת מדינת ישראל במצעדי הגאווה המרכזיים של קלן, ברלין, אמסטרדם, לונדון ואתונה. בנוסף הוביל לצד חברו ללהקת "פאות קדושות" שורה של ערבי מחווה לדיוות הישראליות ובהן שלומית אהרון, לאה לופטין, חני נחמיאס, ציפי שביט, מיכל ינאי, מיכל אמדורסקי, מאיה בוסקילה, שולה חן, שמרית אור, אילנית, סי היימן ואחרות. כולן לקחו חלק פעיל במופע לצד דמותה של טלולה.
העלה כטלולה בונט, מופע יחיד בשם "מלכת הכמעט" מאת הדס בשן, בבימויו של עידן עמית.
בשנת 2011 גייס ארגון בלה דואגת אנשי לילה מובילים ומובילי דעת קהל מהקהילה הגאה למען המאבק להעלאת המודעות ל-HIV והפיק לוח שנה בהשתתפותם. בין המשתתפים היה קלאי בדמותו כטלולה בונט (לצד שמעון שירזי, אליוט, קיי-לונג ואחרים).[5]
בשנת 2011 השתתף קלאי בדמותה של טלולה בונט בפרק 11 של העונה הרביעית של השעשועון מונית הכסף, יחד עם מלכות הדראג קיי לונג ועושרי. ב-2013 השתתף קלאי בדמות זו בתוכנית פרויקט הלהקה, בתור אמן אורח.
קלאי הופיע כטלוה בונט יחד עם חבריו להרכב פאות קדושות במופע בידור בבימיו של אמיר פרישר גוטמן ובהפקתם של ציפי מייזלר ויואב חיימובסקי.
גלריית תמונות

טלולה בונט (שנייה מימין) ביחד עם פאות קדושות על משאית במצעד הגאווה בתל אביב, 2009
טלולה בונט במצעד הגאווה בתל אביב, יוני 2011
טל קלאי בסרטה של עינת פרנבך בן אהרון "הצגה יומית" (2013)
טלולה בונט במועדון ה"אוויטה" בתל אביב, דצמבר 2012