stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
הכנסת החמישית
חוקים משמעותיים

חוק איסור גידול חזיר, התשכ"ב-1962 - קובע "לא יגדל אדם חזירים, לא יחזיקם ולא ינחרם", אך מתיר זאת במקרים מסוימים.
חוק גנים לאומיים ושמורות טבע, התשכ"ג-1963 - עוסק בהסדרת הקמתם והפעלתם של גנים לאומיים ושמורות טבע.
חוק פיצויי פיטורים, תשכ"ג-1963 - מסדיר את תשלום פיצויי פיטורים לשכיר עם סיום עבודתו אצל מעסיקו.
חוק איסור לשון הרע, תשכ"ה-1965 - עוסק בהגנת כבודו של אדם ושמו הטוב באמצעות הטלת איסור על פרסום ביטויים העלולים להשפילו ולבזותו.
חוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965 - מסדיר את פעולתו של מרשם האוכלוסין, שבו נרשמים פרטי מידע הנוגעים לתושב ישראל.
חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 - מסדיר את פעולתם של מוסדות התכנון בישראל מהרמה הארצית עד לרמה המקומית, את ועדות הערר, תוכניות המתאר (ארצית, מחוזית, ומקומית), שימור אתרים, סלילת דרכים, סידורים לנגישות נכים, סדרי הרישוי וכיוצא בזה.
חוק הגנת כינויי מקור, תשכ״ה-1965 - עוסק בהגנה על כינויי מקור, בעקבות הצטרפותה של ישראל ל"הסדר ליסבון" העוסק בנושא זה.
חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ"ה-1965 - קובע כי "חייל שהקריב חייו או נעשה נכה עקב הצלת אדם מסכנת קיפוח חייו, דינו לכל דבר כדין נכה צבא-הגנה לישראל או חייל שנספה במערכה, לפי העניין".
חוק הרשויות המקומיות (בחירות), תשכ"ה-1965 - מסדיר את הבחירות לרשויות המקומיות (עיריות ומועצות מקומיות, אך לא מועצות אזוריות).
המשחקים הפאראלימפיים אורנסקולדויק (1976)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  שוודיה אורנסקולדויק, שוודיה
 מדינות משתתפות:  16
 ספורטאים משתתפים:  198
 תחרויות:  2
 טקס הפתיחה:  21 בפברואר
 טקס הנעילה:  28 בפברואר
 → – גיילו 1980 ← 
משחקי החורף של המשחקים הפאראלימפיים בשנת 1976 התקיימו בעיר אורנסקולדויק שבשוודיה. הייתה זו התחרות האולימפית הראשונה לבעלי נכות שהתקיימה במתכונת משחקי החורף האולימפיים.
במשחקים הפאראלימפיים השתתפו 198 ספורטאים (161 גברים ו-37 נשים), שהתחרו במגוון קטגוריות (על פי רמות וסוגי נכות שונים) בשני מקצועות: סקי אלפיני וסקי למרחקים.
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | גרמניה המערבית גרמניה המערבית | 10 | 12 | 6 | 28 |
| 2 | שווייץ שווייץ | 10 | 1 | 1 | 12 |
| 3 | פינלנד פינלנד | 8 | 7 | 7 | 22 |
| 4 | נורווגיה נורווגיה | 7 | 3 | 2 | 12 |
| 5 | שוודיה שוודיה  (מארחת) | 6 | 7 | 7 | 20 |
| 6 | אוסטריה אוסטריה | 5 | 16 | 14 | 35 |
| 7 | צ'כוסלובקיה צ'כוסלובקיה | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 8 | צרפת צרפת | 2 | 0 | 3 | 5 |
| 9 | קנדה קנדה | 2 | 0 | 2 | 4 |
הערות שוליים

↑  Participation Numbers Örnsköldsvik 1976 Paralympic Winter Games International Paralympic Committee
| המשחקים הפאראלימפיים |
| --- | --- | --- |
| משחקי הקיץ | רומא (1960) • טוקיו (1964) • תל אביב (1968) • היידלברג (1972) • טורונטו (1976) • ארנהם (1980) • ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020) • פריז (2024) |  |
| משחקי החורף | אורנסקולדויק (1976) • גיילו (1980) • אינסברוק (1984) • אינסברוק (1988) • אלברוויל (1992) • לילהאמר (1994) • נאגנו (1998) • סולט לייק סיטי (2002) • טורינו (2006) • ונקובר (2010) • סוצ'י (2014) • פיונגצ'אנג (2018) • בייג'ינג (2022) |  |
היקום הנצפה

איור של היקום הנצפה בסקלה לוגריתמית
קרינת רקע קוסמית שנמדדה על ידי לוויין המחקר WMAP
היקום הנצפה הוא חלק היקום הכולל את כל מה שניתן לצפייה מכדור הארץ בזמן הנוכחי. היות שלאור, לקרינה אלקטרומגנטית ולאותות אחרים לוקח זמן להגיע לכדור הארץ, ומכיוון שהיקום מתרחב, היקום הנצפה גדל עם הזמן. בהנחה שהיקום איזוטרופי, המרחק לקצה היקום הנצפה הוא בערך שווה לכל כיוון ומכאן שהיקום הנצפה הוא בצורת כדור שהצופה, בכל מקום, נמצא במרכזו. בכל מקום ביקום יש לצופה הנמצא בו "יקום נצפה" משלו, שיכול לחפוף במידה זו או אחרת את היקום הנצפה מכדור הארץ.
גיל היקום מוערך ב-13.8 מיליארד שנה, אך היקום הנצפה הוא כדור דמיוני ברדיוס של 46.5 מיליארד שנות אור, וזאת בשל התפשטות המרחב יחד עם האור היוצא מהעצמים שבו. לכן אנו יכולים לראות את הקרינה מעצם שבעבר היה קרוב יותר ובהווה הוא במרחק 46.5 מיליארד שנות אור.
היקום הנצפה כולל מאות מיליארדי גלקסיות שבכל אחת מהן מאות מיליארדי כוכבים, וכן חומר אפל ואנרגיה אפלה.
נכון לאוקטובר 2022, העצם המרוחק ביותר שהתגלה ביקום הוא HD1, גלקסיה מוסחת לאדום שהתגלתה בשנת 2022 ונמצאת בהווה במרחק של מעל 30 מיליארד שנות אור מאיתנו.
היקום על פי הפיסיקה המודרנית

| --- | --- |

 מידע כללי
 מאת:  יורם קירש 
 שפת המקור:  עברית 
 סוגה:  מדע פופולרי 
 הוצאה
 הוצאה:  עם עובד 
 תאריך הוצאה:  2006 
 
היקום על פי הפיסיקה המודרנית הוא ספר מדע פופולרי מאת יורם קירש.
הספר יצא לאור ב-2006 בהוצאת עם עובד בשפה העברית. הספר מציג סקירה ייחודית של התפתחות הפיזיקה מתחילתה ועד לתקופתנו.
בספרו מסביר קירש את מרבית התאוריות של הפיזיקה, מהפיזיקה הקלאסית ועד לפיזיקה המודרנית כולל תורת המיתרים וקוסמולוגיה. הפרקים בספר מסודרים בצורה כרונולוגית כדי להביא לקורא את ההתפתחות ההיסטורית של הנושא עם הדגשה על האישים והרעיונות המרכזיים. הנושאים מועשרים בהצגת המהפכות הפילוסופיות אשר גרמה הפיזיקה ובהן תורת היחסות ומהות הזמן, תורת הקוונטים והוודאות במדע ועוד.
המחבר, יורם קירש, כתב גם את הספר "ציידי החלקיקים" ביחד עם פרופסור יובל נאמן, אשר יצא לאור ב-1981 בהוצאת מסדה, תורגם לאנגלית ולשפות נוספות, זכה לכמה וכמה מהדורות והפך לקלסיקה בתחום המדע הפופולרי.
הבנים – דמויות

הבנים (באנגלית: The Boys) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת גיבורי-על מבית פריים וידאו משנת 2019, המבוססת על סדרת חוברות קומיקס באותו השם שנכתבה על ידי גארת' אניס ואוירה על ידי דאריק רוברטסון (אנ'). הסדרה פותחה על ידי היוצרים Eric Kripke (אנ'), אוון גולדברג (אנ') וסת' רוגן.
דמויות משניות

יואי קמפבל האב (סיימון פג) (עונה 1, אורח בעונה 3) – אביו של יואי, שדואג לביטחונו של בנו. פג היווה את ההשראה החזותית של יואי בקומיקס עליה הסדרה מבוססת.
סוזן ריינור (ג'ניפר אספוזיטו) (עונה 1; אורחת בעונה 2), סגנית ראשת ה-CIA, שמאוחר יותר נהרגת על ידי מתנקש לא ידוע.
איזיקיאל (שון בנסון) (עונה 1) – גיבור-על נוצרי בעל כוחות-על מבוססי אלסטיות, שמטיף לערכי המשפחה אך מתגלה למעשה כהומוסקסואל ארוניסט.
דונה ג'נואר (אן קיוזק) – אמה של אנני, שטיפחה אותה כגיבורת-על מילדותה.
ניית'ן (כריסטיאן קיז) (עונה 1) – אחיו הבכור ומאמנו האישי של איי-טריין.
שרלוט / פופקלואו (בריטני אלן) (עונה 1) – שחקנית וגיבורת-על הנמצאת במערכת יחסים סודית עם איי-טריין. לאחר ש"הבנים" ניצלו אותה לצורך ידע על "השבעה", איי-טריין הורג אותה בהוראתו של הומלנדר.
בקה בוטצ'ר (שנטל ואנסנטן) – אשתו של בוצ'ר שנעלמה שמונה שנים קודם לכן, אך מתגלה הלכה למעשה כחיה.
אלנה (ניקולה קוררייה-דאמוד) – בת זוגה לשעבר של קווין מייב.
סטן אדגר (ג'אנקרלו אספוזיטו) (עונה 2; אורח בעונה 1) – מנכ"ל ווט אינטרנשיונל ומעסיקה של סטילוול.
ראיין בוטצ'ר (קמרון קרווטי (עונה 2) ופארקר קורנו (אורח בעונה 1)) – בנם המשותף של בקה והומלנדר.
גרייס מלורי (לילה רובינס) – סוכנת CIA לשעבר, המייסדת הרשמית של "הבנים", והמנטורית של בוטצ'ר. לאחר שנכדיה נהרגו על ידי גיבור-העל לאמפלייטר בעקבות חקירתה שעסקה בווט איטרנשיונל, יחסיה עם בוטצ'ר הפכו לאנטגוניסטיים, מה שגרם לסכסוך הקבוע בין פרנצ'י ל"חלב אם".
סת' ריד (מלקולם בארט) (עונה 1; אורח בעונה 2) – תסריטאי האמון על יחסי הציבור של ווט אינטרנשיונל.
שוקווייב (מישקה טיבאוד), גיבור-על בעל כוחות-על מבוססי מהירות בדומה לשל איי-טריין, המתחרה נגדו במירוץ על תואר "האדם המהיר ביותר בעולם" ועל מקומו ב"השבעה". אף על פי שהוא מפסיד במירוץ, שוקווייב מחליף את איי-טריין ב"השבעה" בעונה השנייה לאחר שהוא סובל מסיבוכים בתפקוד הלב שלו.
קרול (ג'סיקה הכט) (עונה 2) – "המורה" של איגל, גיבור-על בעל יכולות קשתות, ותרפיסטית שגייסה אותו לכנסיית הקולקטיב ועובדת איתו על האינדוקטרינציה של המעמקים.
דמויות אורחות > דמויות המופיעות מעונה 1 ואילך

שקוף (אלכס האסל) – חבר ב"השבעה" שיכול להפוך לבלתי נראה על ידי שינוי עורו לחומר מטא-פחמני קשיח דמוי יהלום שמעקם את האור סביבו.
אוון למברט (דייוויד רייל) – תסריטאי האמון על יחסי הציבור של ווט אינטרנשיונל.
רובין וורד (ג'ס סלגיירו) – בת זוגו של יו, שנהרגה על ידי איי-טריין תחת השפעת תרכובת וי בפרק הפיילוט. מעת לעת היא מופיעה כהזיה שיואי הוזה בשל שילוב של הפרעת דחק פוסט-טראומתית ואשמת ניצולים.
דופלגנגר (דן דרין-זנקו) – אדם בעל היכולת שפועלת לשנות את צורתו העובד עבור ווט אינטרנשיונל המשמש את סטילוול על מנת לסחוט את הסנטור קלהון כדי לאפשר לבעלי כוחות-על להתגייס לצבא. לאחר מותה של סטילוול, הוא מוחזק בשבי בידי הומלנדר, שמאלץ אותו לשנות את צורתו לדמותה של סטילוול כך שהומלנדר יוכל לממש את סטיותיו המיניות.
ג'ונה ווגלבאום (ג'ון דומן) – מדען העובד עבור ווט אינטרנשיונל, שיצר וגידל את הומלנדר במעבדה סטרילית.
צ'ארלס / מסמר (היילי ג'ואל אוסמנט) – גיבור-על וכוכב ילדים לשעבר המסוגל לקרוא מחשבות באמצעות מגע פיזי.
רוברט סינגר (ג'ים ביבר) – שר ההגנה האמריקאי. שמה של הדמות מהווה רפרנס לדמותו של בובי סינגר מהסדרה "על טבעי", שגם כן נוצרה ונכתבה על ידי אריק קריפקי.
מוניק (אלווינה אוגוסט) – אשתו של "חלב אם" ואמה של בתם המשותפת, ג'נין.
ג'נין (נליני אינגריטה) – בתם של "חלב אם" ומוניק.
רייצ'ל (בריט מורגן) – אחותה של בקה וגיסתו של בוטצ'ר.
קורטניי ג'קי טון – עוזרת הפקה של ווט אינטרנשיונל.
איזדורה (דברה דמסטרה) – מעצבת התלבושות של ווט אינטרנשיונל.
ג'ף (ברנדן בייזר) – עובד של ווט אינטרנשיונל המפקח על השבתון של המעמקים בסנדוסקי.
נקיב (קרישאן דוט) (עונה 1) וסאמר סיילם (עונה 2)) – טרוריסט-על ערבי בעל כוחות-על מבוססי חומרי נפץ, הדומים לפיגוע התאבדות.
ג'ימי פאלון, מייק מאסארו, בילי קיין, סת' רוגן וטארה ריד מופיעים בתפקיד עצמם.
דמויות אורחות > דמויות המופיעות מעונה 2 ואילך

איגל (לנגסטון קרמן) – גיבור-על בעל יכולות קשתות משופרות הפועל מחוץ לקליבלנד, שמשחרר בערבות את המעמקים מהכלא ומציג בפניו את כנסיית הקולקטיב.
גאקו (דייוויד תומפסון) – גיבור-על לשעבר בעל כוחות-על מבוססי התחדשות תאים וטכנאי העובד בווט אינטרנשיונל, שמרוויח בסתר מכוחותיו באמצעות קיצוץ חלקים מגופו תמורת כסף.
בליינדספוט (כריס מארק) – גיבור-על עיוור בעל שמיעה משופרת שניסה להצטרף ל"השבעה" לפני שהומלנדר ריסק גם את עור התוף שלו, והפך אותו בכך גם לחירש.
אדם ברק (פי. ג'יי בירן) – במאי קולנוע המביים את הסרט "שחר השבעה".
קסנדרה (קייטי ברייר) – חברת כנסיית הקולקטיב שקרול משיאה למעמקים.
ד"ר פארק (אדריאן הולמס) – ראש המתחם בו מוחזקת בקה.
קנג'י מיאשירו / הזכר (אייברהם לים) – אחיה הצעיר של קימיקו, ובעל יכולות טלקינטיות, שנהרג על ידי סטורמפרונט.
אליסטר אדנה (גוראן וישניץ') – מנהיגה הכריזמטי של כנסיית הקולקטיב.
לאמפלייטר (שון אשמור) – גיבור-על בעל כוחות-על מבוססי פירוקינזיס וחבר לשעבר ב"השבעה", העובד כעת במתקן לבדיקות רפואיות של ווט אינטרנשיונל, שכולא אנשים עם כוחות-על. לפני אירועי הסדרה, לאמפלייטר הרג בטעות את נכדיה של מלורי במהלך ניסיון לרצוח אותה כנקמה על כך שסחטה אותו.
ג'ודי אטקינסון (ברברה גורדון) – דודתו של בוטצ'ר, המטפלת בכלבו, טרור.
סת' רוגן, כריס הנסן, מריה מנונוס, ננסי אודל, קייטי קוריק וגרג גרונברג מופיעים בתפקיד עצמם.
הערות שוליים

1 2  'The Boys' season 3: Everything we know so far, EW.com (באנגלית)
↑  Johnston, Rich. "Simon Pegg, The Inspiration For Wee Hughie in The Boys, Will Play His Father". Bleeding Cool.com. Retrieved July 29, 2019.
המחלק הפלילי המוסקבאי

| --- | --- |

 מידע כללי
 מדינה:  רוסיה 
 תחום שיפוט:  מוסקבה מוסקבה
 סוכנות אם:  משטרת מוסקבה
 תאריך הקמה:  1619 כלשכת הבילוש המוסקבאית
 מטה מרכזי:  בניין משטרת מוסקבה
 77.xn--b1aew.xn--p1ai
 
לוגו הבולשת המוסקבאית, 1918–1991.
סמל המחלקה הפלילית של משטרת מוסקבה
המחלק הפלילי המוסקבאי (ברוסית: Московский уголовный розыск, МУР) היא מחלקה מרכזית למודיעין משטרתי וחקירות פליליות במשטרת מוסקבה. היחידה הוקמה כמחלקת הבילוש הפלילית של מוסקבה (Московский уголовный сыск, МУС) במתכונתה המודרנית במאי 1881 ונחשבת לבולשת המוסקבאית וליחידת החקירות הפליליות הטובה ברוסיה. משרתים בה כ-4,000 שוטרים שמהווים כ-5% מסך השוטרים במשטרת מוסקבה כולה.
מטה המחלק ממוקם בכתובת: 127994, רוסיה, מוסקבה, רחוב פטרובקה, בניין 38 (בבניין הנהלת משרד הפנים של מוסקבה).
ראש המחלק מפברואר 2018, הוא מייג'ור גנרל המשטרה סרגיי ניקולאייביץ' קוזמין.
היסטוריה

שורשי המחלק בלשכת הבילוש של מוסקבה (ברוסית: Сыскной приказ) שהוקמה בתקופת נסיכות מוסקבה, בשנת 1619, בהמשך היא הוחלפה בגוף בשם משלחת החקירות (רוסית: Розыскная экспедиция) שהוקמה בשנת 1763. בשנת 1782 הוקמה הלשכה לעניינים פליליים (Палата уголовных дел) והיא הייתה המחלקה במוסקבה של הז'נדרמריה הרוסית אשר בשנת 1866 שינתה את שמה למחלקת הבילוש הפלילי של מוסקבה. בתקופת האימפריה הרוסית התחרתה המחלקה על הבכורה בענייני חקירות פליליות מול המחלק הפלילי הפטרבורגי, שהוקם ב-31 בדצמבר 1866.
ב-5 במאי 1881 אורגנה כמחלקת הבילוש המוסקבאית כחלק ממחלקת המשטרה של האימפריה הרוסית והמשיכה לתפקד כגוף לבילוש פוליטי עד 1917, כאשר הוקמה משטרת הפלילית המוסקבאית של המיליציה.
בתקופה הסובייטית התבססה כיחידת חקירות מרכזית במדינה ונותרה כזו גם לאחר התפרקות ברית המועצות.
גיוס

קציני המחלק נדרשים להיות לפחות שנתיים כקצינים לבושי מדים לפני שמגישים בקשה להעברה למחלקה לקבלת הכשרה נוספת כאשר הם עושים זאת. קציני הבילוש המוסקבאים מעורבים בחקירת פשעים גדולים כמו אונס, רצח, תקיפה חמורה, הונאה וכל עבירה אחרת הדורשת חקירה מורכבת והם אחראים לפעול על פי מודיעין שהתקבל ולבנות לפיו תיק. זוהי זרוע המודיעין הפלילי של משטרת מוסקבה.
ראו גם

ארקדי קושקו
מקום המפגש אינו ניתן לשינוי
לקריאה נוספת

Робер Очкур. «На секретной службе Его Величества: История сыскной полиции». Москва/Санкт-Петербург, 2019 г. - 351 с.: ил.
הערות שוליים

↑  Управление уголовного розыска
| --- | --- |
בקרת זהויות :  LCCN: n88170701  VIAF: 149032828   WorldCat (עם VIAF): 149032828
היינריך השלישי, דוכס בוואריה

היינריך השלישי, דוכס בוואריה (בגרמנית: Heinrich III. von Bayern; ‏940–5 באוקטובר 989), היה דוכס בוואריה בין השנים 983–985.
ביוגרפיה

היינריך נולד בשנת 940, לברטהולד, דוכס בוואריה ולווילטרוד מברגן. בשנת 921 קיבל עליו דודו של היינריך - ארנולף, דוכס בוואריה את שלטונו של היינריך הראשון, מלך גרמניה, ובכך זכה לאוטונומיה מסוימת. יורשו של ארנולף - אברהרד, דוכס בוואריה מרד באוטו הראשון, מלך גרמניה, ובעקבות כך הודח משלטונו, והדוכסות נמסרה לאביו של היינריך - ברטהולד, דוכס בוואריה.
בשנת 947 מת אביו ברטהולד, דוכס בוואריה, ומכיוון שהיינריך היה קטין מסר אוטו הראשון את דוכסות בוואריה לאחיו היינריך הראשון, דוכס בוואריה. בשנת 955 מת היינריך הראשון, ובנו היינריך השני, דוכס בוואריה עלה לשלטון במקומו.
בשנת 973 מת אוטו הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ובנו אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה עלה לשלטון במקומו. בשל קשריו של היינריך השני עם בורכארד השלישי, דוכס שוואביה וקונרד הראשון, מלך בורגונדי לא חשש מאוטו, ומינה את בן דודו היינריך לבישוף אאוגסבורג, ואף ערער על זכויותיו של אוטו השני. לאחר מותו של בורכארד השלישי, דוכס שוואביה טען היינריך השני לזכותו על דוכסות שוואביה, אולם אוטו השני מינה את אחיינו אוטו לדוכס.
בשנת 974 מרד היינריך השני באוטו, וכרת בריתות לצורך כך עם אצילים סקסונים, עם בולסלב השני, דוכס בוהמיה ומיישקו הראשון, דוכס פולין. אוטו השני דיכא בהצלחה חלקית את המרד, ולקח את היינריך השני בשבי באינגלהיים. באותה שנה התמודדו כוחותיו של אוטו עם ניסיונו של האראלד הראשון, מלך דנמרק להניס את הכוחות הגרמנים משטחו. בשנת 976 ברח היינריך השני בכלאו ופתח שוב במרד, אולם הובס עד מהרה ברגנסבורג על ידי אוטו השני וברח לבוהמיה. בתגובה על המרד פיצל אוטו חלק מאדמות הדוכסות, ומסר להיינריך לואיטפולדינג את דוכסות קרינתיה, וללאופולד מבאבנברג את מרקיזות אוסטריה, ואת דוכסות בוואריה עצמה מסר לאוטו הראשון, דוכס שוואביה.
בשנת 977 בעוד אוטו השני ערך מסע לבוהמיה להכניע את בולסלב השני, חבר היינריך השני להיינריך, בישוף אאוגסבורג ולהיינריך הראשון, דוכס קרינתיה, וביחד פתחו במלחמה נגד אוטו השני. עד מהרה הביס אוטו השני בסיוע אחיינו אוטו הראשון, דוכס שוואביה ובוואריה את השלושה לאחר מצור על העיר פזאו, כלא את היינריך השני אצל פולקמאר, בישוף אוטרכט, שלל מהיינריך הראשון, דוכס קרינתיה את דוכסות קרינתיה לטובת אוטו מוורמס, ואילו היינריך, בישוף אאוגסבורג נכלא אך שוחרר כעבור זמן קצר.
לאחר תבוסתו של אוטו השני בקרב סטילו נגד הקלבידים בשנת 982, שחרר אוטו את היינריך, ונתן לו את דוכסות בוואריה, במקום אחיינו אוטו הראשון, דוכס שוואביה ובוואריה שמת זמן קצר קודם לכן. בשנת 983 מת אוטו השני, ובנו אוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה שהיה בן 3 עלה לשלטון במקומו. בתחילה ניסה היינריך השני ששוחרר משביו לטעון לזכותו על הכתר, אך הוא איבד את תמיכת האצילים הגרמנים, ואף לא הצליח לגרש את היינריך השלישי, דוכס בוואריה מנחלותיו. בשנת 985 נפגש היינריך השני עם הקיסרית תאופאנו, והיא השיבה להיינריך השני את דוכסות בוואריה, ומסרה להיינריך השלישי, דוכס בוואריה בחזרה את דוכסות קרינתיה. ב-5 באוקטובר 989 מת היינריך ללא ילדים, והיינריך השני, דוכס בוואריה ירש את נחלותיו.
המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)

| --- | --- |

 עיר מארחת:  אטלנטה, ארצות הברית ארצות הברית
 מדינות משתתפות:  104
 ספורטאים משתתפים:  3259 (2469 גברים, 790 נשים)
 תחרויות:  508 תחרויות ב-19 ענפי ספורט
 טקס הפתיחה:  16 באוגוסט 1996
 טקס הנעילה:  25 באוגוסט 1996
 נפתח רשמית על ידי:  סגן נשיא ארצות הברית, אל גור
 האצטדיון הראשי:  האצטדיון האולימפי סנטניאל
 → ברצלונה 1992 סידני 2000 ← 
המשחקים הפאראלימפיים (אולימפיאדת הנכים) ה-10 נערכו באטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית בשנת 1996.
באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-19 ענפים, כולל שני ענפים שהודגמו לראשונה ונכללו במניין המדליות הרשמי: אופניים, אתלטיקה, בוצ'ה (דומה לפטאנק), ג'ודו, הרמת כוח, חץ וקשת, טניס, טניס שולחן, כדורשער, כדורגל (7 שחקנים בקבוצה), כדורסל, כדורעף, כדורת דשא, סייף, קליעה, רוגבי בכיסאות גלגלים (הדגמה), רכיבה, שחייה ושיט (הדגמה).
טבלת המדליות

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מקום | מדינה | זהב | כסף | ארד | סה"כ |
| 1 | ארצות הברית ארצות הברית (מארחת) | 47 | 46 | 65 | 158 |
| 2 | אוסטרליה אוסטרליה | 42 | 37 | 27 | 106 |
| 3 | גרמניה גרמניה | 40 | 58 | 51 | 149 |
| 4 | בריטניה בריטניה | 39 | 42 | 41 | 122 |
| 5 | ספרד ספרד | 39 | 31 | 36 | 106 |
| 6 | צרפת צרפת | 35 | 29 | 31 | 95 |
| 7 | קנדה קנדה | 24 | 22 | 24 | 70 |
| 8 | הולנד הולנד | 17 | 11 | 17 | 45 |
| 9 | הרפובליקה העממית של סין  סין | 16 | 13 | 10 | 39 |
| 10 | יפן יפן | 14 | 10 | 13 | 37 |
| 11 | פולין פולין | 13 | 14 | 8 | 35 |
| 12 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 13 | 2 | 15 | 30 |
| 13 | שוודיה שוודיה | 12 | 14 | 11 | 37 |
| 14 | איטליה איטליה | 11 | 20 | 14 | 45 |
| 15 | דרום אפריקה דרום אפריקה | 10 | 8 | 10 | 28 |
| 16 | רוסיה רוסיה | 9 | 7 | 11 | 27 |
| 17 | נורווגיה נורווגיה | 9 | 7 | 4 | 20 |
| 18 | שווייץ שווייץ | 9 | 6 | 6 | 21 |
| 19 | ניו זילנד ניו זילנד | 9 | 6 | 4 | 19 |
| 20 | איראן איראן | 9 | 5 | 3 | 17 |
| 21 | מצרים מצרים | 8 | 11 | 11 | 30 |
| 22 | בלגיה בלגיה | 8 | 10 | 7 | 25 |
| 23 | קובה קובה | 8 | 3 | 0 | 11 |
| 24 | דנמרק דנמרק | 7 | 17 | 17 | 41 |
| 25 | אוסטריה אוסטריה | 6 | 6 | 10 | 22 |
| 26 | פורטוגל פורטוגל | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 27 | הונג קונג הונג קונג | 5 | 5 | 5 | 15 |
| 28 | איסלנד איסלנד | 5 | 4 | 5 | 14 |
| 29 | הונגריה הונגריה | 5 | 2 | 3 | 10 |
| 30 | פינלנד פינלנד | 4 | 5 | 4 | 13 |
| 31 | מקסיקו מקסיקו | 3 | 5 | 4 | 12 |
| 32 | אסטוניה אסטוניה | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 33 | בלארוס בלארוס | 3 | 3 | 7 | 13 |
| 34 | ליטא ליטא | 3 | 2 | 6 | 11 |
| 35 | ניגריה ניגריה | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 36 | צ'כיה צ'כיה | 2 | 7 | 1 | 10 |
| 37 | ברזיל ברזיל | 2 | 6 | 13 | 21 |
| 38 | ארגנטינה ארגנטינה | 2 | 5 | 2 | 9 |
| 39 | סלובקיה סלובקיה | 2 | 4 | 5 | 11 |
| 40 | אלג'יריה אלג'יריה | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 41 | יוגוסלביה יוגוסלביה | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 42 | חוף השנהב חוף השנהב | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 42 | פנמה פנמה | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 44 | אוקראינה אוקראינה | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 45 | אירלנד אירלנד | 1 | 3 | 6 | 10 |
| 46 | יוון יוון | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 47 | כווית כווית | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 48 | קניה קניה | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 49 | טאיוון טאיוון | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 50 | הרפובליקה הדומיניקנית הרפובליקה הדומיניקנית | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 50 | פרו פרו | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 52 | ישראל ישראל | 0 | 4 | 5 | 9 |
| 53 | סלובניה סלובניה | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 54 | תוניסיה תוניסיה | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 55 | בולגריה בולגריה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 56 | ירדן ירדן | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 57 | מולדובה מולדובה | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 57 | תאילנד תאילנד | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 59 | ג'מייקה ג'מייקה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 59 | אורוגוואי אורוגוואי | 0 | 0 | 1 | 1 |
| סך הכל | סך הכל | 518 | 517 | 542 | 1577 |
ראו גם

ישראל במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
המלחמה האיטלקית-עות'מאנית

מיקום האיים הדודקנסים
המלחמה האיטלקית–עות'מאנית (באיטלקית: Guerra di Libia, בטורקית: Trablusgarp Savaşı) הייתה מלחמה בין האימפריה העות'מאנית לבין ממלכת איטליה שהתרחשה בין 29 בספטמבר 1911 ל-18 באוקטובר 1912, ברובה בצפון אפריקה.
רקע

בתחילת המאה ה-20 חילקו ביניהן מעצמות אירופה את אזורי השפעתן בצפון אפריקה. צרפת קיבלה את מרוקו, בריטניה את מצרים ואיטליה את מדינת טריפולי.
מהלך המלחמה

בסוף ספטמבר 1911 הפגיזו אניות איטלקיות את טריפולי. החיילים העות'מאנים עזבו את העיר והצבא האיטלקי נכנס אליו. בהמשך יצאו החיילים האיטלקיים מן העיר לכבוש מצודות בסביבותיה. ב-23 - 27 באוקטובר 1911 ביצעו הצבא העות'מאני וכוחות ערביים התקפת נגד והאיטלקים נאלצו לסגת חזרה אל העיר. הכוחות העות'מאנים הקיפו את העיר וצרו עליה. בתחילת דצמבר 1911 הצליחו האיטלקים להכות את העות'מאנים ולשחרר את המצור מעל טריפולי.
באפריל-מאי 1912 כבשה איטליה את האיים הדודקאנסיים (שם השליטה שלטון צבאי ובהמשך אזרחי שנודע כ"האיים האיטלקיים של הים האגאי"). תחילה נכבשה אסטיפליה, בגלל הנמל שלה, ולאחר מכן נכבש האי הגדול ביותר בארכיפלג, רודוס ושאר האיים.
באוגוסט-ספטמבר 1912 התקיימו שיחות שלום בין איטליה וטורקיה, שהסתיימו באוקטובר בחתימת הסכם אוּשִׁי (הידוע גם בשם הסכם לוזאן הראשון). בהסכם הסכימה איטליה להחזיר את האיים הדודקאנסיים לטורקיה, אך הנוסח המעורפל של ההסכם אפשר לה דה פקטו להמשיך לשלוט באיים. כמו כן העות'מאנים הסיגו את צבאם מטריפוליטניה וקירנאיקה והשאירו בהן נציגות סמלית של ה"ח'ליפות". נסיגת הכוחות הטורקיים איפשרה לאיטלקים להעמיק בכיבוש בשטחי לוב בשנת 1913 ולאחר מכן. ב-24 ביולי 1923, לאחר תבוסת העות'מאנים במלחמת העולם הראשונה וסיום מלחמת יוון–טורקיה נחתם הסכם לוזאן, בו ויתרה האימפריה על השליטה באיים הדודקאנסיים באופן רשמי.
כתוצאה של המלחמה קיבלה איטליה את הפרובינציות העות'מאניות טריפוליטניה פזאן וקירנאיקה, שביחד יוצרות את לוב המודרנית.
השפעה

למרות היקפה המוגבל, למלחמה הייתה חשיבות גבוהה בכך שערערה את מעמדה של האימפריה העות'מאנית בבלקן ועוררה את הלאומיות האתנית בשטחים שנשלטו על ידי העות'מאנים ולתושביהם הייתה זיקה למדינות שונות בחבל. שיאו של תהליך התעוררות זה בא לידי ביטוי שנתיים מאוחר יותר כשפרצה מלחמת העולם הראשונה. לאחר שנוכחו באוזלת היד העות'מאנית אל מול הכוחות האיטלקים וחוסר הארגון בצבא האימפריה, תקפו החברות בליגה הבלקנית את העות'מאנים עוד בטרם הסתיימה המלחמה מול האיטלקים, מתקפה שנודעה בשם מלחמת הבלקן הראשונה.
במלחמה זו נעשה שימוש בטכנולוגיה מתקדמת. במיוחד בצפלינים ומטוסים. ב-23 באוקטובר 1911, צי אווירי איטלקי טס לכיוון הקווים העות'מאנים וב-1 בנובמבר, הוטלה הפצצה הראשונה בהיסטוריה מהאוויר על הכוחות העות'מאנים בלוב.
במלחמה זו התבלטו אנוור פאשה, לימים אחד מחברי הטריומווירט שהנהיג את האימפריה העותמאנית במהלך מלחמת העולם הראשונה, ומוסטפא כמאל אטאטורק, שנשלח ללוב וביסס כך את מעמדו כקצין בצבא. לימים גיבור מלחמת העצמאות של טורקיה והנשיא הראשון של טורקיה המודרנית לאחר מלחמת העולם הראשונה.
הערות שוליים

↑  מדינת טריפולי, החרות, 27 בספטמבר 1911
↑  מלחמה בין טורקיה ואיטליה, הצפירה, 1 באוקטובר 1911
↑  השקפה מדינית כללית. טריפוליס, מהלך המלהמה, הצפירה, 6 בנובמבר 1911
↑  המצב בשדה המערכה, מוריה, 17 בנובמבר 1911
↑  המלחמה, הצפירה, 20 בנובמבר 1911
↑  האיטלקים הולכים קדימה, הצבי, 10 בדצמבר 1911
↑  איטליה בהארכיפלגוס, מוריה, 17 במאי 1912
↑  סטמפליה, הצבי, 20 במאי 1912
↑  האויב בארכיפלגוס, החרות, 31 במאי 1912
↑  גורלו של האי רודוס, הזמן, 30 במאי 1912
↑  בממלכה ובסביבותיה - תנאי השלום, הצבי, 23 באוגוסט 1912
↑  המשא ומתן בדבר השלום, החרות, 23 בספטמבר 1912
↑  הסכם אושי או לוזאן הראשון 1912
↑  היסטוריה של לוב באתר היסטוריה עולמית
↑  Treaty of Lausanne (באנגלית)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007556039205171  BNE: XX530777  BnF: cb12022671h (data)  GND: 4162618-7  LCCN: sh85138757  SUDOC: 028379799  TDVİA: trablusgarp-savasi
היינריך השישים ושניים, נסיך רויס הקו הצעיר

| --- | --- |

 לידה:  31 במאי 1785 שלייץ, בית רויס 
 פטירה:  19 ביוני 1854 (בגיל 69) גרה, הרפובליקה הפדרלית של גרמניה 
 מדינה:  נסיכות רויס הקו הצעיר 
 פרסים והוקרה
 מסדר העיט השחור 
 
היינריך השישים ושניים, נסיך רויס הקו הצעיר (בגרמנית: Heinrich LXII Fürst Reuß jüngere Linie;‏ 31 במאי 1785 - 19 ביוני 1867) היה נסיך רויס הקו הצעיר בין השנים 1848 – 1854.
ביוגרפיה

היינריך נולד ב-20 באוקטובר 1789 בשלייץ, להיינריך הארבעים ושניים, נסיך רויס-שלייץ וגרה ולקרולינה, נסיכת הוהנלוהה-קירכברג, בתם של כריסטיאן פרידריך קרל, נסיך הוהנלוהה-קירכברג, ולואיזה שרלוטה, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג.
לאחר התפטרותו של היינריך השבעים ושניים, נסיך רויס-אברסדורף-לובנשטיין באוקטובר 1848, בעקבות מהפכות אביב העמים, איחד היינריך את נסיכויות רויס-לובנשטיין, רויס-אברסדורף ורויס-קסטריץ, ומאז כונתה הנסיכות, נסיכות רויס הקו הצעיר. תחת ממשלתו, המדינה קיבלה בשנת 1849 חוקה מודרנית. בשנת 1851 כונן הפרלמנט הראשון החוקתי, ובשנת 1852 תוקנה החוקה יחד עם חוק הבחירות.
היינריך מת רווק ולא היו לו ילדים, ולכן, אחיו הצעיר היינריך השישים ושבעה, נסיך רויס הקו הצעיר עלה לשלטון במקומו.