מאיר מאזוז
משנתו החינוכית וההלכתית

גולת הכותרת של מפעלו החינוכי היא הנחלת שיטת העיון התוניסאי בלימוד הגמרא. על שיטה זו פרסם מאמרים רבים, שהראשונים שבהם רוכזו בשנות ה-80 על ידי הרב חיים אמסלם (לימים חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס) בחוברת בשם "דרכי העיון".
הרב מאזוז מקפיד מאוד על ההברה הספרדית המדויקת של אותיות השפה העברית, בעיקר בתפילה ובקריאת התורה, ומנסה להנחיל ולשמר אותה בשיעוריו ובספריו. בניגוד למקובל ברוב הקהילות הספרדיות, מאמץ הרב מאזוז את שיטתו של הרב שאול הכהן (בעל "לחם הביכורים"), שלפיה נוסח התפילה צריך להיות על פי כללי לשון המקרא (בדרך דומה לנוסח שתוקן על ידי המדקדקים ביהדות אשכנז בדורות האחרונים). כך לדוגמה פסק הרב מאזוז שיש לברך "בורא פרי הגָּפן" (בקמץ, כצורת הפסק) בניגוד למסורת המקובלת "הגֶּפן", וכן שיש לקרוא את הכ"ף לנוכח בקמץ (מטובךָ, בתורתךָ) בניגוד למקובל אצל הספרדים (מטובָךְ, בתורתָךְ). למהדורה החדשה של ספר לחם הבכורים (ספרו של רבי שאול כהן בדקדוק) מצורפות הערותיו של הרב מאזוז.
הרב מאזוז חידש מספר כללים בדקדוק כחלק מעיסוקו הרב בלשון. כך לדוגמה חידש שכפי שיש "מלעיל נסוג אחור" יש גם לפעמים "מלרע נסוג קדים".
הרב מאזוז מעודד בקיאות בתנ"ך, משתמש בטקסט התנ"כי להוכחות דקדוקיות וסגנוניות ולפענוח מקורות לפיוטים ולטקסטים רבניים מליציים, ומשלב קטעי פסוקים מן התנ"ך בכתיבתו. לא פעם מתח ביקורת על התדלדלות הבקיאות בתנ"ך.
לרב מאזוז ידיעות רבות בפיוט, ובפרט בפיוטי ימי הביניים בספרד. הוא מגיה לעיתים טקסטים על פי המשקל, בפרט בפיוטים שהודפסו בסדרת המחזורים "איש מצליח" שתחת פיקוחו האישי ובקינות לתשעה באב. בנעוריו חיבר פירוש מקיף לפיוטו של ר' יהודה הלוי "מי כמוך", הכולל מלבד פירוש העניין גם מקורות מהתנ"ך (ללא קונקורדנציה, על פי עדותו) והערות בדקדוק.
הגהותיו של הרב מאזוז לנוסח התפילה הודפסו בסידור "איש מצליח", ובסופו הובאו להן נימוקים בקונטרס "לאוקמי גרסה". נמתחה ביקורת על גישתו, הן מהצד הספרדי המסורתי, שדבק במסורת נוסח התפילה המקובל, והן מהצד המחקרי, בטענה כי לשון התפילה אינה לשון המקרא אלא שילוב בין לשון המקרא ללשון חכמים. במהדורות מאוחרות הודפסו הסכמות מרבנים המחזקים את ידיו, ביניהם הרב עובדיה יוסף, הרב שריה דבליצקי, ועוד.
ספרו "סֹלֶת נקיה" (הוצאת אורלי, תל אביב, התשד"מ) עוסק בהלכות עיבור החודש, ולוח השנה העברי. השלמות ותיקונים לספר הודפסו בספר "בינה לעיתים", מהדורת "מכון הרב מצליח". הספר יצא מחדש בשנת התשפ"ד במהדורא חדשה ומורחבת.
ביחס לשמירת מנהגים של קהילות הגולה (ובפרט של יהדות ג'רבה) בארץ ישראל נוקט הרב מאזוז עמדת ביניים - בין דעתו של הרב עובדיה יוסף מחד, הסבור שבכל עניין יש ללכת אחר דעת מרן ומנהג ארץ ישראל, לבין עמדתם של רבנים צפון-אפריקאיים אחרים מאידך, כדוגמת הרב שלום משאש, שסבר שאין לשנות כלל ממנהגי הגולה. עמדת הרב מאזוז היא שכאשר מרן מחמיר יותר מהמנהג בחו"ל או שיש חשש ברכה לבטלה (כדוגמת ברכה על הלל בראש חודש) יש לנהוג כדעת מרן, על אף שמחוץ לארץ הקלו; וכאשר המנהג בחו"ל היה לחומרה, יש לבחון אם היא חומרה יתרה ואז ניתן להקל ובפרט אם היא חומרה שמביאה לידי קולא. ביתר העניינים יש לשמור על המנהג. הרב פרסם מאמר בנושא זה והוא מופיע בהקדמתו לספרו של רבי משה כלפון הכהן "ברית כהונה" על מנהגי ג'רבא, שם מבאר באורך את משנתו בנושא מנהגי חו"ל בארץ.
הרב מאזוז אינו נרתע מחידושים הלכתיים שאינם מקובלים בציבור החרדי. דוגמה לכך היא פסיקתו ההלכתית להטיל פתיל תכלת, הצבוע מארגמון קהה קוצים, בציצית. הוא מורה שלא לומר תחנון ביום ירושלים, ולומר נשמת כל חי לאחר התפילה, אך גם אינו נוהג לומר הלל ביום זה או ביום העצמאות.
הרב מאזוז שימש כאב בית הדין לענייני ממונות "משפט צדק" שעל ידי ישיבת כסא רחמים, ועתה הוא מכהן בו רק לצורך מקרים קשים ומורכבים. הוא פוסק גם בשאר מקצועות התורה בשו"ת ומכתבים. כאלף שאלות ותשובות קצרות שלו יצאו בספר "מקור נאמן א" בשנת תש"ע. שיטתו בהלכות שבת היא להחמיר במקום שתיתכן פרצה. אחת מפסיקותיו הבולטות היא ההכרזה שדעתו של רבנו תם בזמן צאת הכוכבים אינה להלכה משום שאינה מתאימה למציאות בארץ ישראל. עם זאת הוא מורה שראוי להחמיר בכך כדעת הרב עובדיה יוסף. והוא עצמו אף נוהג להחמיר אף באיסורי דרבנן בניגוד לדעת הרב עובדיה יוסף שסובר כי יש להחמיר רק באיסורי תורה.
בתחילת מגפת הקורונה העריך הרב מאזוז שהנגיף לא יגיע לישראל ונימק זאת "כי אנחנו מקפידים על דברי התורה בנטילת הידיים ובשאר מצוות” בהתבסס על מגפות באירופה שלא פשטו ביהודים בעקבות שמירת נקיות על ידי נטילת ידיים וכדומה כמו שקרה בתקופת רבי עקיבא איגר. כאשר החלה התפרצות של המגפה בישראל, טען שייתכן שזהו עונש על מצעדי הגאווה.
ב-2022 האשים את אמיר אוחנה באסון הר מירון, שאירע ב-2021, בגלל היותו "נגוע במחלה" כשלאחר ביקורת כלפיו טען "התורה אסרה, מה אתם רוצים מהחיים שלי?".
באותה שנה היה שותף לקבוצה של רבנים שקראו להחרים את חברת פרטנר לאחר שאישרה יום חופש לעובדיה במהלך "חודש הגאווה".
ב-2023 אמר כי ברוך גולדשטיין מנע אסון, וש"הערבים שמו מתחת לשטיחים שהם מתפללים עליהם גרזנים, רובים, סכינים – והייתה סכנה גדולה מאד, בזכות היהודי הזה נמנעה הסכנה".
הרב מאזוז מתנגד לשירות נשים בצה"ל וקבע שנשים אינן כשירות לשירות קרבי ותפקידן להתעבר ולהביא ילדים.
הרב מאזוז מביע עמדות ניציות ביחס לערבים ומצטט לא פעם מאימרותיו של הרב מאיר כהנא. לאחר פיגוע הירי בנווה יעקב ציטט הרב מאזוז את הרב כהנא כשאמר "הערבים הם חיות טרף, אם לא תוכלו להרוג אותם - תגרשו אותם".