stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מרקוס אלבק
קריירה בינלאומית

אלבק ערך את הבכורה בנבחרת שוודיה בנובמבר 1999 במשחק ידידות מול נבחרת דרום אפריקה. אלבק זומן לסגל שוודיה ליורו 2000 בו סיימה שוודיה אחרונה את שלב הבתים עם נקודה אחת, אך לא שיחק אפילו דקה. אלבק זומן לסגל השוודי למונדיאל 2002, לאחר שהבקיע חמישה שערים במוקדמות מונדיאל 2002, אך בשני המשחקים הראשונים בשלב הבתים לא פתח. במשחק השלישי בתיקו 1-1 מול נבחרת ארגנטינה פתח אלבק ושיחק מחצית אחת. בשמינית הגמר, בה הודחה שוודיה על ידי נבחרת סנגל לאחר הפסד 2-1 בהארכה, פתח אלבק והוחלף בדקה ה-65 במצב של 1-1.
במוקדמות יורו 2004 הבקיע אלבק חמישה שערים. ביורו 2004 עצמו נכנס אלבק כמחליף בכל שלושת משחקיה של שוודיה בשלב הבתים, והבקיע את השער החמישי בניצחון 5-0 על נבחרת בולגריה. שוודיה העפילה לרבע הגמר, בו הודחה בבעיטות הכרעה על ידי נבחרת הולנד. אלבק לא שיחק במשחק זה.
במונדיאל 2006 אלבק נכנס כמחליף בשני משחקיה הראשונים של שוודיה בשלב הבתים. במשחק השלישי, מול נבחרת אנגליה, שהתקיים לאחר ששתי הנבחרות הבטיחו מעשית את עלייתן לשמינית הגמר, פתח אלבק בהרכב, והבקיע שער שהשווה את התוצאה במשחק ל-1-1. תוצאת הסיום במשחק זה הייתה 2-2, אלבק הוחלף בדקה ה-75. בשמינית הגמר, בה הפסידה שוודיה 2-0 לנבחרת גרמניה, נכנס אלבק כמחליף.
במוקדמות יורו 2008 הבקיע אלבק שישה שערים, והיה בכושר שיא, במקביל לכושרו באותה תקופה בפ.צ. קופנהגן. אחד מהשערים היה שער ביזארי בניצחון 5-0 על נבחרת איסלנד. שחקן איסלנדי מסר לאלבק את הכדור מאחר שחשב שהשופט שרק לבעיטה חופשית לטובת שוודיה, אך השופט לא שרק ואלבק ניצל את המסירה כדי להבקיע. עם זאת, ביורו 2008 עצמו, אלבק שיחק רק 11 דקות, בהפסד 2-0 לנבחרת רוסיה במחזור האחרון בשלב הבתים, שבסיומו הודחה שוודיה מהטורניר. לאחר יורו 2008, פרש אלבק מהנבחרת, לאחר שערך 74 הופעות במדים הלאומיים והבקיע 30 שערים.
לאחר הפרישה

אלבק שימש פרשן בטלוויזיה השוודית במשחקי גביע הקונפדרציות 2009.
בין השנים 2009 ו-2016 עבד אלבק בנבחרת שוודיה כמנהל שחקנים.
תארים

עם אורגריטה:
הגביע השוודי: 1999/00
עם פ.צ. קופנהגן:
אליפות ליגת העל הדנית (2): 2005/06, 2006/07
כדורגלן השנה של פ.צ. קופנהגן: 2007
תארים אישיים:
מלך השערים של ליגת העל השוודית: 1998/99
בליזארד (סופת שלג)

בליזארד (Blizzard) היא סערה חורפית חמורה, המאופיינת ברוחות עזות ומתמידות, במהירות של לפחות 56 קמ"ש, ונמשכת תקופת זמן ארוכה - באופן טיפוסי, שלוש שעות ומעלה. סופת שלגים קרקעית היא תופעת מזג אוויר, שבה השלג איננו יורד אלא שלג המונח על הקרקע מורם ונישא ברוחות עזות.
סופת שלגים באתר הסקי טוצ'אל בטהראן וגולשי סקי שנלכדו בה
הגדרה ומקור אטימולוגי

אריאל אסולין הוא חזאי ומנהל אתר מזג האוויר של ישראל  עשה תואר במדעי האטמוספירהול להביא תנאי תלבונת ולשתק חבלי ארץ למשך ימים רצופים, בעיקר במקומות בהם שלג הוא נדיר..
בליזארד חמור מאופיין ברוחות של למעלה מ-72 קמ"ש, ראות קרובה לאפס, וטמפרטורות של 12- מעלות צלזיוס או פחות. באנטארקטיקה, בליזארד נקשר עם רוחות, הגולשות מעבר לשולי רמת הקרח במהירות ממוצעת של 160 קמ"ש.
המונח בליזארד קרקעי מתייחס לתנאי מזג אוויר, שבהם שלג או קרח הנח חופשי על הקרקע מורם ונישא ברוחות חזקות. השוני העיקרי בין בליזארד קרקעי לבליזארד רגיל הוא, שבבליזארד קרקעי שום משקעים אין יורדים באותו זמן, אלא שהם נוכחים כבר בצורת שלג או קרח על פני הקרקע.
המשרד האוסטרלי למטאורולוגיה מתאר בליזארד כ"רוח אלימה וקרה מאוד, טעונה שלג, שחלק ממנו, לפחות, נישא משלג שכיסה את הקרקע."
מילון אוקספורד מסכם, שהמונח "בליזארד" הוא כנראה אונומטופיאי ונגזר מאותו מובן כמו blow (משב רוח), blast (משב רוח עז, הדף אוויר המתפשט החוצה מפיצוץ) ו-bluster (משב רוח חזק). השימוש הראשון במונח ביחס למזג אוויר נעשה בשנת 1829, אז הוגדר כ"משב אלים". את הגדרתו המודרנית קיבל ב-1859, כשהיה בשימוש במערב ארצות הברית. המונח נפוץ בעיתונות בחורף הקשה של 1881-1880.
מערכות סערה בארצות הברית

בארצות הברית, מערכות סערה חזקות דיין לחולל בליזארד נוצרות בדרך כלל כשזרם סילון יורד הרחק דרומה ובכך מאפשר לאוויר קוטב קר ויבש מצפון להתנגש באוויר חם ולח, העולה מדרום.
כשאוויר קר ולח מן האוקיינוס השקט נע מזרחה אל הרי הרוקי והמישורים הגדולים, ואוויר חם יותר ולח נע מזרחה ממפרץ מקסיקו, די בתנועה של אוויר קוטבי קר דרומה ליצירת אפשרות לתנאי בליזארד, שעשוי להתפשט מטקסס עד לימות הגדולות והמערב התיכון.
מערכת סופה אחרת מתרחשת כאשר ליבת שקע קרה מעל אזור מפרץ הדסון בקנדה מועתקת דרומה מעל דרום-מזרח קנדה, הימות הגדולות וניו אינגלנד. כשהחזית הקרה הנעה במהירות מתנגשת באוויר חם יותר, הנע צפונה ממפרץ מקסיקו, נוצר מצב של רוחות שטח עזות, העברה משמעותית של אוויר קר אופקית לקרקע (advection}, ומשקעי חורף רבים.
יציאה מהרי הרוקי אל המישורים הגדולים, מרחב גדול של קרקע שטוחה, שרובה מכוסה במערכות לחץ נמוך בפרריות ובערבות (steepes) ו(Grasslands), יכולה לחולל סופות רעמים וגשם בדרום ושלגים ורוחות עזות בצפון. עקב מיעוט העצים ומכשולים אחרים שיכולים להפחית את מהירות הרוח ועוצמת המשבים, חלק ארץ זה פגיע במיוחד לבליזארד בטמפרטורות נמוכות מאוד ותנאי תלבונת. בתלבונת אמיתית אין אופק נראה לעין. אנשים עלולים לאבד את דרכם בחצרות הקדמיות של בתיהם, כשהדלת מרוחקת לא יותר משלושה מטרים, ולהיאלץ לגשש את דרכם חזרה אל תוך הבית. נהגים נאלצים לעצור באשר הם, כיוון שאינם יכולים לראות את הכביש.
מערכות סערה בארצות הברית > בליזארד צפון-מזרחי

בליזארד צפון-מזרחי (nor'easter) היא סופה בקנה מידה גדול מאוד, שמתרחשת סמוך לחופי ניו אינגלנד וקנדה האטלנטית. שמה נגזר מם הכיוון שממנו באה הרוח. השימוש בשם בצפון אמריקה נובע מקישור הרוח עם סוגים רבים ושונים של סופות, שחלקן יכול להיווצר בצפון האוקיינוס האטלנטי וחלקן נוצרות הרחק דרומה, עד למפרץ מקסיקו. המונח רווח בעיקר בשימוש באזורי החופים של ניו אינגלנד וקנדה האטלנטת. לסוג זה של סופה יש מאפיינים דומים לאלה של הוריקן. ביתר דיוק, המונח מתאר אזור לחץ נמוך, שמרכז הסיבוב שלו נמצא סמוך מאוד לחוף ושהרוחות המובילות שלו ברביע הקדמי השמאלי סובבות אל היבשה מצפון-מזרח. גלי סערה גבוהים עלולים להטביע אוניות בים ולגרום להצפת חופים ולשחיקת שפת-ים. סופת בליזארד צפון-מזרחית נודעת התרחשה בשנת 1888, אחת הקשות ביותר בתולדות ארצות הברית. היא הורידה בין 100 ל-125 ס"מ של שלג והשיבה רוחות מתמשכות של למעלה מ-70 קמ"ש, שהביאו להיווצרות תלי שלג בגובה 15 מטרים. מסילות רכבת נסגרו לתנועה ואנשים היו מרותקים לבתיהם עד שבוע ימים. הבליזארד קטל 400 איש, בעיקר במדינת ניו יורק.
אירועים היסטוריים > הבליזארד באיראן 1972

הבליזארד של 1972 באיראן, שגרם ל-4,000 מקרי מוות מדווחים, היה הבליזארד הקטלני ביותר בהיסטוריה המתועדת. הסופה הורידה כ-78 סנטימטרים של שלג, שקברו כליל 200 כפרים. לאחר ירידת שלגים שנמשכה קרוב לשבוע, נקבר לחלוטין אזור בגודל ויסקונסין בשלג.
אירועים היסטוריים > החורף המושלג של 1880–1881

חורף 1881-1880 נחשב על דעת רבים לחורף הקשה ביותר הזכור מאי פעם בארצות הברית. אמריקאים רבים, ילדים והורים, למדו על "החורף המושלג" מספר הילדים "החורף הארוך" של לורה אינגלס וילדר, שבו מספרת הסופרת על מאמצי משפחתה לשרוד. השלג הגיע באוקטובר 1880 ובליזארד בא בעקבות בליזארד לאורך החורף ועד מרץ 1881 ואזורים רבים נשארו קבורים בשלג במשך כל החורף. פרטים מדויקים בספרה של ויילדר כוללים את תדירות הבליזארדים ואת הקור העמוק, את הרכבות שהפסיקו לנסוע בקו שיקגו וצפון מערב עד לבוא האביב משום שהשלג חסם את המעבר במסילות, סכנת הגוויעה ברעב שאיימה על בני העיירה ואומץ לבם של בעלה לעתיד אלמנזו ועוד גבר, שיצאו אל הערבה הפתוחה בחיפוש אחר מצבור תבואה, שאיש לא היה בטוח לגמרי בקיומו.
הבליזארד של אוקטובר הביא עמו מפלי שלג עמוקים כל כך, שבבתים דו-קומתיים הגיע השלג עד חלונות הקומה השנייה. איש לא היה מוכן לשלג העמוק במועד מוקדם כל כך בשנה ואיכרים בכל רחבי המחוז נתפסו לא מוכנים, לפני שהספיקו אפילו לקצור את היבולים, לטחון את הגרעינים או לחדש את מלאי הדלק שלהם לחורף. בינואר כבר הושבתה תנועת הרכבת מן המחוז כמעט לחלוטין. חברות רכבות שכרו עשרות אנשים לפנות את המסילות, אבל המאמץ היה לשווא: מיד לאחר שסיימו לפנות קטע מסילה, הגיעה סופה חדשה, כיסתה שוב את הפסים וכל עמלם עלה בתוהו.
במשך כל החורף לא הפשיר השלג וב-2 בפברואר 1881 הכה עוד בליזארד קשה, שנמשך תשעה ימים. בערים בתמלאו הרחובות בתלי שלג מוצקים עד לגגות הבניינים והיה הכרח לכרות מנהרות כדי לאפשר תנועה בעיר. בתים ואסמים כוסו כליל והאיכרים נאלצו לחפור מנהרות כדי להגיע אל חיות המשק ולהאכיל אותן.
כשהפשיר סוף סוף השלג בשלהי אביב 1881, הוצפו חלקים ענקיים מן הערבה בשיטפונות. פקקי קרח מוצקים סכרו את נהר מיזורי וכאשר נבקעו, התחולל הרס באזורים שבמורד הזרם. רוב העיר יאנקטון בדרום דקוטה הוצפה ונגרפה המיימה כשהנהר גאה על גדותיו.
אירועים היסטוריים > הסופה של המאה

"הסופה של המאה", שנודעה גם כ"בליזארד הגדול של 1993", הייתה סופת ציקלון, שנוצרה מעל מפרץ מקסיקו ב-12 במרץ 1993, והתפוגגה בצפון האוקיינוס האטלנטי ב-15 במרץ. סופה זו הייתה ייחודית בעוצמתה, בממדיה המאסיביים ובהיקף השפעתה. בשיאה, השתרעה הסופה מקנדה לעבר מרכז אמריקה, אבל פגיעתה העיקרית הייתה בארצות הברית ובקובה. הציקלון נע דרך מפרץ מקסיקו, ואחר דרך מזרח ארצות הברית לפני שנע אל קנדה. אזורים מרוחקים עד צפון אלבמה וג'ורג'יה קיבלו רסיסי שלג ואזורים כמו ברמינגהאם (אלבמה) קיבלו עד 30 סנטימטר של שלג, עם משבי רוח בעוצמת הוריקן ונתוני שיא של לחץ ברומטרי נמוך. בין לואיזיאנה לקובה, חוללו רוחות בעוצמה של הוריקן התפרצויות סערה עזות על פני צפון-מערב פלורידה, שקטלו, יחד עם סופות טורנדו פזורות, עשרות אנשים. בארצות הברית, הייתה הסופה אחראית לאובדן כוח חשמלי ליותר מ-10 מיליון לקוחות. נטען, שקרוב ל-40 אחוז מאוכלוסיית ארצות הברית באותו זמן חוותה את הסופה. 310 אנשים, בהם 10 מקובה, נספו במהלך סופה זו.
ראו גם

ויסקול
תלבונת
הערות שוליים

↑  "Blizzard" Encyclopædia Britannica Online אנציקלופדיה בריטניקה אונליין
↑  =http://www.bom.gov.au/info/words/ הגדרת בליזארד, "מונחי מזג אוויר", המשרד למטאורולוגיה של ממשלת אוסטרליה.
↑  weather.com - Storm Encyclopedia
↑  https://web.archive.org/web/20130211082356/http://www.weather.com/encyclopedia/winter/blizzard.html 11 בפברואר 2013
↑  40 Years Ago, Iran Was Hit by the Deadliest Blizzard in History לפני 40 שנה, הכה באיראן הבליזארד הקשה ביותר בהיסטוריה
↑  1972 Blizzard: Iran's and World's Harshest blizzard in the history הבליזארד של 1972: הבליצארד הקשה ביותר בהיסטוריה באיראן ובעולם
↑  https://www.archives.gov/publications/prologue/2003/winter/little-town-in-nara-2.html פרסומי הארכיב הממשלתי, 2003
↑  http://files.usgwarchives.net/sd/history/robinson/liii.txt: Dakota Territory History - 1880-1881 דואן רובינסון, היסטוריה של טריטוריית דקוטה, 1881-1880, כרך 1 פרק 53 1904, עמ' 309-306
↑  http://www4.ncdc.noaa.gov/cgi-win/wwcgi.dll?wwevent~ShowEvent~194933 המנהל הלאומי לאוקיינוס ואטמוספירה,  מרכז נתוני אקלים, "פרטי אירוע"
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283243305171  LCCN: sh85014897 
סחף שלג בלנקשייר, אנגליה, ינואר 1963
דולות', מינסוטה, דצמבר 2007
בליצארד בצפון דקוטה, מרץ 1966
תנאים קרובים לתלבונת בליזארד במינסוטה, ב-1 במרץ 2007. שימו לב לטשטוש האופק סמוך למרכז.
איור של הבליזארד הגדול של שנת 1888
מחסום שלג בדרום מינסוטה. ב-29 במרץ 1881, הצטבר השלג שנסחף בסערה לגובה שעלה על זה של קטרי רכבת.
תחת משקל השלג נפל עץ ליד מכונית באשוויל, צפון קרוליינה
נערת השלג

| --- | --- |
איור של ויקטור וסנצוב מ-1885
איור של ויקטור וסנצוב מ-1885
 מידע כללי
 מלחין:  ניקולאי רימסקי-קורסקוב
 לבריתן:  ניקולאי רימסקי-קורסקוב 
 תאריך יצירה:  1881 
 מבוסס על:  מחזה מאת אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי שנכתב לפי הפולקלור והמיתולוגיה הסלאבית
 סוגה:  אופרה עממית
 שפה:  רוסית
 מספר מערכות:  4
 זמן התרחשות העלילה:  פרה-היסטוריה
 מקום התרחשות העלילה:  ברנדינה, מדינה סלאבית אגדית
 תפקידים
 Bermyata  Spring Beauty  Second Herald  The Snow Maiden  Tsar's page  Tsar Berendey  Wood-Sprite  Maslenitsa  Grandfather Frost  Mizgir  Lel  Kupava  First Herald  Bobylikha  Bobyl Bakula 
 
נערת השלג: מעשיית אביב או סנגורוצ'קה (ברוסית: Снегурочка: Весенняя сказка) היא אופרה מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב לפי מחזה מאת אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי (שנכתב לפי הפולקלור והמיתולוגיה הסלאבית). הצגת הבכורה של האופרה התקיימה ב-29 בינואר 1882 בתיאטרון מריאינסקי בסנקט פטרבורג והפכה ליצירה אהודה ופופולרית מאוד ברוסיה, והיצירה האהובה ביותר על מחברהּ. בנוסף חיבר רימסקי-קורסקוב סוויטה תזמורתית המבוססת על נעימות האופרה.
ניתוח

הדמויות ביצירה מתחלקות לשלוש קבוצות. כוחות הטבע ויצורים מיתולוגיים (סבא כפור, אביב ושר היער); בני אדם (קופאבה, מיזגיר) ויצורים שהם בין לבין (נערת השלג, לֶל, ברנדיי). המלחין מבדיל בין שלוש הקבוצות באמצעים מוזיקליים. לכל דמות יש לייטמוטיב, כאשר הלייטמוטיבים של חברים באותה קבוצה קרובים זה לזה. מקהלת הכפריים מאופיינת באמצעות לחנים עממיים ושימוש בכלי נגינה עממיים.
דמויות

| שם הדמות | קול |
| --- | --- |
הצאר ברנדיי: טנור
ברמייטה, בויאר, איש סודו של הצאר: באס
יפהפיית האביב: מצו סופרן
סבא כפור: באס
נערת השלג: סופרן
בוביל באקולה, כפרי: טנור
בובילחה, אשתו: מצו סופרן
לֶל, רועה: קונטרה אלט או קונטרה-טנור
קופאבה, נערה צעירה, בת של סוחר עשיר: סופרן
מיזגיר, סוחר, אורחו של ברנדיי: בריטון
כרוז ראשון: טנור
כרוז שני: באס
נער-שרת (פאז') של הצאר: מצו סופרן
שר היער (Леший): טנור
רוח חג המסלניצה: באס
מקהלת אנשי הכפר, תפקידים ללא שירה: בויארים ונשותיהם, נגני גוסלי, עיוורים, להטוטנים (скоморохъ), נגני גודוק (Гудок; ויולה דה גמבה רוסית עממית), רועים, נערים ונערות, אנשי ברנדינה בגילאים מגוונים, רוחות יער, ציפורים, להקת פרחי האביב
תקציר העלילה

הזמן: פרה-היסטוריה 

המקום: ברנדינה, מדינה אגדית
תקציר העלילה > מערכה ראשונה

המקום: על גבעה אדומה, ליד יריד מסחרי ובירתו של הצאר ברנדיי. 

נערת השלג, בת ה-15, מעוניינת לחיות יחד עם אנשי הכפר הסמוך. אמה, יפהפיית האביב וסבה, סבא כפור, נעתרים לבקשתה ומוכנים להסכים שהכפריים בוביל באקולה ואשתו בובילחה יאמצו אותה. בנוסף, היא מתוודעת לקול השירה המכשף של לל ומוזהרת מפניו.

האריות המרכזיות במערכה הן שני שירי הרועים של לֶל.
תקציר העלילה > מערכה שנייה

המקום: בארמונו של הצאר ברנדיי. 

קובאבה מתלוננת בפני הצאר על מיזגיר. הצאר מחליט לגרש את מיזגיר ליער. להתרחשות מפריעה כניסתה של נערת השלג היפהפייה. הצאר שואל אותה את מי היא אוהבת והיא משיבה "אף לא אחד". הצאר מכריז כי מי שיחזר בהצלחה אחר נערת השלג ישא אותה לאשה ואף יזכה בגמול מלכותי. נערות החצר מציעות את לֶל כמועמד לזכות בידה, אך מיזגיר נשבע כי הוא יזכה בנערת השלג. הצאר מסכים לתחרות ואנשי החצר שרים שירי הלל.‏
כניסתו של הצאר היא מן הקטעים המוזיקליים האהובים באופרה.
תקציר העלילה > מערכה שלישית

המקום: בקרחת יער. באותו ערב. 

האנשים משתעשעים במוזיקה והופעות להטוטנים ("ריקוד הליצנים/ להטוטנים", ריקוד ססגוני בעל מאפיינים עממיים). הצאר מזמין את לל לבחור נערה. על-אף שנערת השלג נוכחת במקום, בוחר לל בקופאבה ויוצא עמה. נערת השלג תוהה מדוע לל עזב אותה. מיזגיר מופיע ומנסה לזכות באהבתה. היא נבהלת ממנו ונסה אל היער. שר היער משכנע את מיזגיר לעקוב אחריה. לל וקופאלבה רוקדים וחוגגים את אהבתם ההדדית ביער. נערת השלג רואה את אושרם ומייחלת שגם היא תוכל להתאהב.

גם במערכה זו, האריה המרכזית היא שיר של לל.
תקציר העלילה > מערכה רביעית

המקום: העמק של ירילו (Ярило), אל הפריחה והאביב במיתולוגיה הסלאבית. שחר היום הבא.

נערת השלג קוראת לאמה, יפהפיית האביב והיא באה אליה מן האגם מלווה במקהלת פרחי האביב. היא מעניקה לה פרחים, מזהירה אותה להתרחק מאור השמש העולה ושבה ונעלמת באגם. לפתע מופיע מיזגיר, עוד לפני שהספיקה נערת השלג לשוב ולהסתתר ביער המוצל. נערת השלג מתוודה על אהבתה אליו. מיד מופיעים האנשים וחוגגים את חג ירילו (חג המסלניצה). מיזגיר מציג את נערת השלג ככלתו. כאשר היא מצהירה על אהבתה, מופיעה קרן שמש ונערת השלג מתפוגגת ונמסה לתדהמת האנשים. הכוח לאהוב המס אותה וגרם לאובדנה. מיזגיר מוכה היגון משליך עצמו לאגם. הצאר מנחם את האנשים - זה היה סופו של החורף הארוך בן 15 השנה שנח על הארץ. בתגובה פוצחים האנשים בהמנון לירילו, שהוא הגראנד פינאלה של האופרה.
הערות שוליים

↑  הזמר בהופעת הבכורה היה פיודור סטרווינסקי, אביו של איגור סטרווינסקי
↑  הדמות יכולה להיות מגולמת על ידי גבר או אשה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 300130988  MusicBrainz work: 4912294f-f827-4b1b-8097-65af3939dd77 
הצאר ברנדיי, הפקת מוסקבה, 1911
הבחירות לסנאט של ארצות הברית (2022)

הבחירות לסנאט של ארצות הברית ב-2022 נערכו ב-8 בנובמבר 2022, במסגרת הבחירות הכלליות בשנה זו. 34 מושבים בסנאט, הנמנים עם קבוצה 3 של הסנאט, עמדו לבחירה לכהונה בת שש שנים במסגרת בחירות אמצע הכהונה. המושבים הנבחרים החלו בכהונתם ב-3 בינואר 2023, והכהונה מיועדת להסתיים ב-3 בינואר 2029.
בקרב קבוצה שלוש היו 20 סנאטורים מהמפלגה הרפובליקנית לעומת 14 מהמפלגה הדמוקרטית.
בנוסף לבחירות של כלל מושבי קבוצה 3, התקיימו שני סבבי בחירות מיוחדות, האחד בקליפורניה, בעקבות מינויה של הסנאטורית הדמוקרטית קמלה האריס לסגנית נשיא ארצות הברית, והשני באוקלהומה בעקבות פרישתו של הסנאטור הרפובליקני ג'ים אינהוף. בכך, יתקיימו באוקלהומה בחירות לשני המושבים של המדינה בסנאט.
תוצאות

בבחירות, המפלגה הדמוקרטית הגדילה את כוחה במושב אחד, בעוד המפלגה הרפובליקנית איבדה מושב אחד. שתי המפלגות התייצבו על 49 מושבים בסנאט, כששני המושבים הנותרים בשליטת עצמאיים המזוהים עם המפלגה הדמוקרטית.
בר יוחאי (פיוט)

"בר יוחאי" נוסח כורדיסטן, הוקלט בירושלים בשנת 1971.
"בר יוחאי" נוסח חלקיס שביוון, הוקלט בחלקיס בשנת 1970.
"בר יוחאי", נוסח תוניס, הוקלט בשנת 1966.
בַּר יוֹחָאי הוא פיוט העוסק בתנא רבי שמעון בר יוחאי. הפיוט נכתב על ידי הרב המקובל שמעון לביא, שהותיר את חותמו בשיר כשבכל בית, למעט הראשון והאחרון, לאחר המילים "בר יוחאי", מופיעה אחת מאותיות שמו לפי הסדר (הפיוט נכתב גם בערבית לובית אשר שם נכתב הפיוט לראשונה). פרופ' יהודה ליבס מעלה השערה המנסה לזהות את מחברו של הפיוט עם מקובל אחר, ר' שמעון בן לביא, שחי כנראה בארץ ישראל.
זמני אמירתו

פיוט זה מושר בקרב העולים לציונו של הרשב"י במשך כל ימות השנה ובפרט בל"ג בעומר, והוא מקובל על רוב העדות והפלגים.
אצל יהדות תימן הפיוט מהווה חלק מנוסח התפילה בקבלת שבת. ביהדות פרס נהוג לשיר את הפיוט בל"ג בעומר, בתרגום לפרסית. ונהגו גם ביהדות פרס שבכל שבת שבין שביעי של פסח עד שבת שלפני לג בעומר לפייט את הפיוט בקבלת שבת לפני תפילת ערבית של שבת (בין במה מדליקין, למזמור שיר ליום השבת). אצל יהדות תוניסיה ואצל יהדות לוב נהגו לשיר את הפיוט בכל שבת, חג ומועד ובכל שמחה משפחתית כגון בר מצווה, חתונה וברית מילה. בקרב חלק מיהודי גאורגיה, נהוג לזמר את הפיוט בסיום תפילת "ערבית לשבת" אחרי אמירת הפיוט "יגדל" ובל"ג בעומר לפני תפילת ערבית. בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר; לאחריו קוראים קטע המסיים את האדרא זוטא ובו תיאור יום פטירתו של הרשב"י ולבסוף אומרים את הפיוט אל מסתתר.
בני היישוב בר יוחאי במרום הגליל נוהגים לשיר את הפיוט בקבלת שבת עם דמדומים לקראת רדת החשיכה.
לחנים

הלחן המפורסם בכל עדות ישראל הוא לחן מזרח אירופאי[דרוש מקור]. בקרב עדות מסוימות יש גרסאות אחרות ללחן זה.
בין החסידים ישנם לחנים נוספים. לחן מפורסם הוא לחן חסידי עתיק, שהושר בחסידות רופשיץ, ורבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב שרו על בר יוחאי. לחן מפורסם נוסף הוא ניגון שמחה של חסידות קרלין מנינו של הבעל שם טוב, "ר' הערש בעל שמ'ס". בחסידות בויאן מושר לחן של החזן רבי פנחס ספקטור (ר' פיניע חזן) ובחסידות ויז'ניץ ישנו ניגון מהמלחין החסידי המפורסם ר' בעריש הורוביץ (ר' בעריש ווישווער). בחסידות בעלז מושר לחנו של המלחין לבית צאנז, ר' אביש מאיר ברנדסדורפר. בחסידות באבוב ישנו לחן של רבי בן ציון הלברשטאם, מקראקא שנת תר"פ וניגון נוסף, המושר בסעודות השבת.
נוסף על כך ישנו לחן תימני ולחן ייחודי גם לקהילות גאורגיה. לחנים ייחודיים יש גם ליהדות פרס, בכל עיר בפרס יש לחן אחר. לחן נוסף הוא לחן ירושלמי.
בשנים האחרונות נפוץ לחן קצבי מקורי בעל גוון מזרחי, של הזמר משה לוי.
ראו גם

רבי שמעון בר יוחאי
ל"ג בעומר
ואמרתם כה לחי
הערות שוליים

↑  על פי לשון הפסוק בספר יחזקאל, פרק כ"ח, פסוק י"ד, "אַתְּ כְּרוּב מִמְשַׁח הַסּוֹכֵךְ". ומפרש שם במצודת דוד: "אדם רב המעלה גדול בחשיבות המגין בסכך כנפיו על עמו".
↑  מופיע כ"חסידות 1" באתר הזמנה לפיוט.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007387653405171  VIAF: 6602151172707439210001   WorldCat (עם VIAF): 6602151172707439210001
יותם אוטולנגי

| --- | --- |

יותם אוטולנגי
 לידה:  14 בדצמבר 1968 (בן 56) ישראל
 השכלה:  קורדון בלו, אוניברסיטת תל אביב 
 מסעדות:  אוטולנגי דלי (Ottolenghi deli), לונדון  "נופי" (NOPI), לונדון  "רובי" (ROVI), לונדון
 www.ottolenghi.co.uk
 
יותם אוטולנגי (נולד ב-14 בדצמבר 1968) הוא שף ומסעדן ישראלי-בריטי.
שנותיו הראשונות

יותם אוטולנגי נולד בירושלים, ב-14 בדצמבר 1968, בנו של מיכאל, פרופסור לכימיה באוניברסיטה העברית בירושלים ורות, מנהלת תיכון וסגנית המנהל של התיכון ליד האוניברסיטה. הוא גדל בשכונת רמת דניה בירושלים. בתום שירותו הצבאי למד פילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. ב-1997, עבר לבריטניה ולמד בבית הספר קורדון בלו בלונדון. אוטולנגי חי במערב לונדון עם בן זוגו, קרל אלן, ולהם שני בנים.
קריירה קולינרית

אוטולנגי עבד כשף קינוחים במסעדת "דה קפיטל" בנייטסברידג'. משם עבר למסעדת "קנזינגטון פלייס" ולבסוף נעשה שף קינוחים ראשי ב"בייקר אנד ספייס" בצ'לסי, לונדון. ב-2002 הקים את "אוטולנגי דלי" (Ottolenghi deli) ביחד עם סמי תמימי ונועם בר.
נכון ל-2010, אוטולנגי הוא הבעלים של מסעדות בארבעה אזורים שונים בלונדון: בנוטינג היל, בקנזינגטון, בבלגרביה ובאיזלינגטון. סניף איזלינגטון מתפקד כמסעדה בלבד, בעוד הסניפים האחרים מתפקדים כמעדניות טייק אוויי וכבתי קפה.
בפברואר 2011 פתחה החברה שבבעלותו את "נופי" (NOPI), מסעדה ברחוב וורויק בסוהו, לונדון.
בשנת 2018 פתח את מסעדת רובי (ROVI) במרכז לונדון המתמחה באוכל צמחוני ישראלי.
אוטולנגי כותב טור אוכל שבועי במוסף סופשבוע של המגזין הגארדיאן שמכונה בשם "הצמחוני החדש" (The New Vegetarian)
ב-2011 התרחב הטור וכלל גם מתכונים שאינם צמחוניים. אוטולנגי כתב שני ספרי בישול רבי-מכר: "ספר המתכונים", אותו כתב ביחד עם סמי תמימי (הספר תורגם לעברית וראה אור בהוצאת כנרת בשנת 2010) והספר Plenty, שזכה בפרס הספר הלאומי של גלקסי לשנת 2010, בקטגוריית מזון ומשקאות.
ספרים פרי עטו

יותם אוטולנגי, סמי תמימי, ספר המתכונים, אור יהודה, כנרת, תש"ע
Ottolenghi: The Cookbook (2008) (עם סמי תמימי)
Plenty: Vibrant Vegetable Recipes from London's Ottolenghi (2010)
Jerusalem: A Cookbook (2012) (עם סמי תמימי)
Plenty More: Vibrant Vegetable Cooking from London's Ottolenghi (2014)
Nopi: The Cookbook (2015) (עם רמאל סקולי)
Sweet: Desserts from London's Ottolenghi (2017) (עם הלן גו)
Ottolenghi Simple: A Cookbook (2018)
Ottolenghi FLAVOUR (2020) (עם איקסטה בלפרייג')
הערות שוליים

↑  Alexandra Jacobs, ‏A Morning With the Star Chef Yotam Ottolenghi, New York Times, 1 באוקטובר 2015
↑  דייוויד סקסטון, "נופי מציגה טוויסט חדש לרשת", Evening Standard‏, 3 במרץ 2011 (אנגלית)
↑  ליסה מרקוול, "נופי, רחוב וורויק 21–22, לונדון W1",‏ The Independent ‏6 במרץ 2011‏ (אנגלית)
↑  "הצמחוני החדש" הגארדיאן (אנגלית)
↑  פרסי הספר הלאומי של גלקסי לשנת 2010
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007312105905171  PLWABN: 9810621028905606  BIBSYS: 12071531  BNE: XX5257160  BnF: cb16720800t (data)  GND: 143363336  ISNI: 0000 0000 6924 950X  LCCN: nb2009020571  NKC: hka2012732622  NTA: 333032039  SUDOC: 193361248  VIAF: 96788361   WorldCat (עם VIAF): 96788361
הסופה במזרח התיכון (2013)

| --- | --- |

תצלום לווין של המזרח התיכון מ־15 בדצמבר 2013, המראה את השלג הנרחב בסיום הסערה.
 תאריך התחלה:  10 בדצמבר 2013
 תאריך סיום:  14 בדצמבר 2013
 משך האסון:  10 בדצמבר 2013 – 14 בדצמבר 2013 (5 ימים)
 במדינות או באזורים:  המזרח התיכון
הסופה במזרח התיכון ב-2013, שכונתה בתקשורת העולמית סופת אלכסה, הייתה סופה שהתרחשה בין 10 ל-14 בדצמבר 2013 בחלקו המערבי של המזרח התיכון. הסופה, הנדירה בעוצמתה יחסית לאזור, לוותה במשקעים רבים ובטמפרטורות נמוכות באופן קיצוני. הסופה גרמה למספר הרוגים ולנזקים גדולים ברכוש דינות האזור. סופת שלגים בירושלים אפיק רם קפוא גלש לישראל ואיתו שבר ענן שלג שגרם לעשרות ס"מ בירושלים.