stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מכפילי פרסה
מיון

תת-סדרה בעלי כרית (Tylopoda)
משפחה Homacodontidae – נכחדה
משפחה Anoplotheriidae – נכחדה
משפחה Cainotheriidae – נכחדה
משפחה Dacrytheriidae – נכחדה
משפחה Oromerycidae – נכחדה
משפחה Agriochoeridae – נכחדה
משפחה Merycoidodontidae – נכחדה
משפחה Xiphodontidae – נכחדה
משפחה Antiacodontidae – נכחדה
משפחה Choeropotamidae – נכחדה
משפחה Diacodexeidae – נכחדה
משפחה Dichobunidae – נכחדה
משפחה Helohyidae – נכחדה
משפחה Leptochoeridae – נכחדה
משפחה גמליים (Camelidae)
קבוצה Artiofabula
תת-סדרה דמויי חזיר (Suina)
משפחה חזיריים (Suidae)
משפחה פקאריים (Tayassuidae)
משפחה Sanitheriidae – נכחדה
קבוצה צטרומיננטיה (Cetruminantia)
קבוצה צטנקודונטמורפה (Cetancodontamorpha)
משפחה אנטלודונטיים (Entelodontidae) – נכחדה
תת-סדרה דמויי היפופוטם (Whippomorpha)
אינפרא-סדרה Hippopotamoidea
משפחה אנתרקותריים (Anthracotheriidae) – נכחדה
משפחה היפופוטמיים (Hippopotamidae)
אינפרא-סדרה Dichobunoidea – נכחדה
משפחה Mixtotheriidae
משפחה Dichobunidae
משפחה Helohyidae
משפחה Cebochoeridae
אינפרא-סדרה Cetaceomorpha
משפחה Raoellidae – נכחדה.
קבוצה Ruminantiamorpha
תת-סדרה מעלי גירה (Ruminantia)
אינפרא-סדרה טרגולינה (Tragulina)
משפחה איילוניים (Tragulidae)
משפחה Amphimerycidae – נכחדה
משפחה Prodremotheriidae – נכחדה
משפחה פרוטוצרטיים (Protoceratidae) – נכחדה
משפחה Hypertragulidae – נכחדה
משפחה Praetragulidae – נכחדה
משפחה Archaeomerycidae – נכחדה
משפחה Lophiomerycidae – נכחדה
אינפרא-סדרה פקוריים (Pecora)
משפחה Gelocidae – נכחדה
משפחה פלאומרכיים (Palaeomerycidae) – נכחדה
משפחה אנטילוקפריים (Antilocapridae)
משפחה קלימקוכרטיים (Climacoceratidae) – נכחדה
משפחה ג'ירפיים (Giraffidae)
משפחה Hoplitomerycidae – נכחדה
משפחה אייליים (Cervidae)
משפחה Leptomerycidae – נכחדה
משפחה איילי מושק (Moschidae)
משפחה פריים (Bovidae)
גלריה

גמלים דו-דבשתיים
חזיר נהרות
פקארי מגוון
היפופוטם מצוי
איילון מלאי
מושק סיבירי
קאריבו
ג'ירף מנומר
אנטילוקפרה אמריקנית
גאור
הערות שוליים

↑  קבוצה היא דרגת מיון בדיוק כמו מערכה, מחלקה, סדרה ומשפחה, אך ללא שם מאפיין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007295089105171  BnF: cb120987098 (data)  GND: 4173047-1  LCCN: sh85008262  NDL: 00562663  NKC: ph116332 
מכפילי פרסה וקרוביהם
למה בחוות אלפקות
דישון מקראי – אנטילופה מדברית
פרה
חזיר יבלות
מורנר בר

ההיכל הביתי החדש, "טופוליקה"
מורנר בר (במונטנגרית: КК Морнар Бар), היא קבוצת כדורסל מונטנגרית מהעיר בר שעל חוף הים האדריאטי, המשחקת בליגה המונטנגרית וביורופקאפ. בעבר השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית.
הקבוצה הוקמה בשנת 1974 והשתתפה בליגה היוגוסלבית/סרבית. ובליגה המונטנגרית שהוקמה בשנת 2006. לאחר פירוקה של המדינה המשותפת של סרביה ומונטנגרו. הקבוצה ביצעה איחוד עם היריבה העירונית "פרימורקה בר" בשנת 2006. בעונת 2010/11 הפסידה לקבוצת בודוצ'נוסט פודגוריצה בסדרת הגמר של האליפות.
הקבוצה השתתפה בעבר בליגה הבלקנית והישג השיא שלה הוא העפלה פעמיים לרבע הגמר.
בשנת 2008 עזבה הקבוצה את אולם "יוגוסלביה" הישן, המכיל 1,500 מקומות. והחלה לארח ב"היכל טופוליקה" המכיל 2,500 מקומות ישיבה.
תארים והישגים

הליגה המונטנגרית :
מקום שני: 2011, 2016, 2017
הגביע המונטנגרי :
זכייה (1): 2004
גמר: 2010, 2016, 2017, 2018, 2020, 2021, 2022
מדריך הפרסום של APA

| --- | --- |
מהדורה 7
מהדורה 7
 מידע כללי
 מאת:  האגודה האמריקאית לפסיכולוגיה
 נושא:  כתיבה מדעית
 הוצאה
 הוצאה בשפת המקור:  האגודה האמריקאית לפסיכולוגיה
מדריך הפרסום של APA (באנגלית: Publication Manual of the American Psychological Association) הוא מדריך סגנון כתיבה ועריכה מדעית מטעם האגודה האמריקאית לפסיכולוגיה (APA). המדריך משמש בעיקר בתחום הפסיכולוגיה ומדעי החברה. סגנון APA נמצא בשימוש נרחב, באופן מלא או עם שינויים, בכתבי עת השייכים ל־APA ובמאות כתבי עת אחרים. הסגנון נפוץ גם בספרי לימוד, ומקובל גם בכתיבת עבודות אקדמיות. המדריך מתעדכן מדי מספר שנים.
היסטוריה

בשנת 1923 האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה החלה לפרסם כתבי עת.
בשנת 1929 ועדה של האגודה פרסמה מדריך לכותבים בן שבעה עמודים בכתב העת Psychological Bulletin.
בשנת 1944 פורסם מדריך בן 32 עמודים כמאמר באותו כתב עת.
בשנת 1952 פורסמה המהדורה הראשונה של המדריך, המדריך סימן את תחילתו של סגנון APA המוכר כיום.
בשנת 2019, לקראת פרסום המהדורה השביעית של המדריך, העלתה האגודה גם אתר ובלוג על מנת לתת מענה לשאלות נפוצות ולסייע בכתיבה לפי סגנון APA.
סקירה

המדריך פותח בעקרונות הכתיבה האקדמית, אתיקה, סוגיות בגנבה ספרותית, והסברים על סוגי המחקר השונים הנהוגים באקדמיה. לדוגמה, על ההבדלים בין מחקר כמותני ומחקר איכותני.
המדריך קובע כללי דקדוק, פיסוק, קפיטליזציה, ראשי תיבות, סגנון כתיבה וסימון מתמטי.
המדריך פונה, בין היתר, לתלמידים המגישים עבודות אקדמיות, ומציג דוגמאות בעריכת עמוד שער ובכתיבת הפניות למקורות משניים. המדריך כולל מאות דוגמאות לאזכורים, כולל תבניות למדיה אור־קולית, רשתות חברתיות ואתרי אינטרנט. ישנן דוגמאות רבות לטבלאות וגרפים. ישנם גם קטעים מתוך עבודות ומאמרים לדוגמה.
המדריך מסביר בהרחבה על תהליך הפרסום של מאמר מדעי וכיצד מתנהלת מערכת בכתב עת מדעי.
סגנון APA

סגנון APA משמש לשני צרכים עיקריים: קביעת המבנה של מאמר או עבודה, וההפניה למקורות ביבליוגרפיים. מדריך הפרסום של המהדורה השביעית כולל 427 עמודים, אך קיימים מספר מדריכים המסכמים את עיקרי הדברים הנדרשים עבור סטודנטים.
סגנון APA > מבנה עבודה

לפי סגנון APA, עבודה תיפתח בעמוד שער, לאחר מכן יופיעו התקציר, הטקסט המלא, רשימת המקורות, הטבלאות, תרשימים ולבסוף נספחים. במקרה של עבודה אמפירית, הטקסט המלא ייפתח בפרק מבוא, המתייחס למטרת המחקר, לקשר בינו לבין מחקרים קודמים ולהשערות המחקר. הפרק השני הוא פרק השיטה בו יפורט האופן בו המחקר התבצע. לאחר מכן, יופיע פרק הממצאים המסכם את תוצאות המחקר. הפרק המסכם הוא פרק הדיון.
סגנון APA > ביבליוגרפיה

לפי סגנון APA, האזכורים בתוך הטקסט יכללו בדרך כלל את שמות המחברים ואת שנת הפרסום. בסוף הטקסט, ברשימת המקורות, על הכותב לציין את שם המחבר, שנת הפרסום, כותרת ומקור, ברשימה לפי סדר אלפביתי. רשימת המקורות תכלול את הפרטים של כל האזכורים המופיעים בתוך הטקסט, ולא תכלול פרטים של מקורות שאינם מאוזכרים בתוך הטקסט. הפורמט של הפריט הביבליוגרפי ישתנה בהתאם לסוג המסמך (למשל, מאמר בכתב עת, פרק מתוך ספר ערוך, פוסט בבלוג, דף אינטרנט), אך באופן כללי מתייחסים תמיד למחבר, תאריך, כותרת ומקור.
כלים טכנולוגיים

כתיבת אזכורים ורשימת מקורות לפי סגנון APA דורשת הקפדה על פרטים רבים. קיימים כלים טכנולוגיים המסייעים לעשות זאת נכון. לדוגמה, תוכנת העריכה מיקרוסופט וורד מאפשרת להשתמש בפונקציה של הוספת אזכור ולהתאים אותה לפי סגנון APA.  גוגל סקולר מאפשר להעתיק מתוכו מידע ביבליוגרפי לפי סגנון APA. ישנן גם אפליקציות המייצרות אזכורים ופריטים ביבליוגרפיים.
ראו גם

מדריך הכתיבה של MLA
מדריך הסגנון של שיקגו
מדריך הסגנון של AP
לקריאה נוספת

American Psychological Association, Publication Manual of the American Psychological Association, Washington, DC: American Psychological Association, 2020, ISBN 978-1-4338-3217-8
הערות שוליים

↑  Bentley, M.; Peerenboom, C. A.; Hodge, F. W.; Passano, Edward B.; Warren, H. C.; Washburn, M. F. (בפברואר 1929). "Instructions in regard to preparation of manuscript". Psychological Bulletin. 26 (2): 57–63. doi:10.1037/h0071487. ISSN 0033-2909. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "APA Style Blog: The Origins of APA Style". blog.apastyle.org. נבדק ב-2016-12-14.
↑  VandenBos, Gary R. (1992). "The APA Knowledge Dissemination Program: An overview of 100 years".  In Rand B. Evans; Virginia Staudt Sexton; Thomas C. Cadwallader (eds.). The American Psychological Association: A Historical Perspective. Washington, DC: American Psychological Association. pp. 347–390. ISBN 978-1-55798-136-3.
↑  Anderson, J. E.; Valentine, W. L. (ביוני 1944). "The preparation of articles for publication in the journals of the American Psychological Association". Psychological Bulletin. 41 (6): 345–376. doi:10.1037/h0063335. ISSN 0033-2909. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "Publication Manual of the American Psychological Association". Psychological Bulletin. 49 (4): 388–448. 1952.
↑  APA Publications and Communications Board Working Group on Journal Article Reporting Standards (בדצמבר 2008). "Reporting Standards for Research in Psychology: Why Do We Need Them? What Might They Be?" (PDF). American Psychologist. 63 (9): 839–851. doi:10.1037/0003-066x.63.9.839. PMC 2957094. PMID 19086746. {{cite journal}}:  (עזרה)
↑  "APA Style". apastyle.apa.org.
↑  "APA Style Blog". apastyle.apa.org.
↑  APA, Scholarly Writing and Publishing Principles, Publication Manual of the APA, Washington, DC: APA, 2020, עמ' 3-26, ISBN 978-1-4338-3217-8
↑  APA, Mechanics of Style, Publication Manual of the APA, Washington, DC: APA, 2020, עמ' 153-191, ISBN 978-1-4338-3217-8
↑  APA, Publication Process, Publication Manual of the APA, Washington, DC: APA, 2020, עמ' 371-395, ISBN 978-1-4338-3217-8
↑  כללי ציטוט לפי ה- APA, באתר www.oranim.ac.il
1 2 3 4 5  סיגל תפארת, איך לכתוב עבודה אמפירית לפי כללי ה-APA?, ‏2020-07-01
↑  ספריה - כללי ציטוט ביבליוגרפי APA - סמינר הקיבוצים, באתר www.smkb.ac.il
↑  Nava Rosenthal, מדריכים: כללי ציטוט: APA, באתר openu-il.libguides.com (באנגלית)
↑  APA, MLA, Chicago - עיצוב אוטומטי של ביבליוגרפיות, באתר support.microsoft.com
↑  Citation Machine®: APA Format & APA Citation Generator, www.citationmachine.net (באנגלית)
מעילה (הלכה)

| --- | --- |
 מקרא:  ספר ויקרא, פרק ה', פסוקים י"ד–ט"ז
 משנה:  משנה, מסכת מעילה, פרק א' ואילך
 תלמוד בבלי:  תלמוד בבלי, מסכת מעילה, דף ב' ואילך
 משנה תורה:  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות מעילה, פרק א' ואילך
 
בהלכה, מעילה היא שימוש בחפץ, בהמה או כסף השייך להקדש, שלא לצורך המקדש או הקרבנות.
בעברית מודרנית למילה משמעות שונה: שימוש במשהו שניתן בידיו של אדם שלא לצורך אליו יועד, ובכלל זה: מעילה בכסף, מעילה בסמכויות, מעילה באמון.
מקור

המקור להלכות המעילה בתורה מופיע בחומש ויקרא:
וַיְדַבֵּר יְהוָה אֶל מֹשֶׁה לֵּאמֹר. נֶפֶשׁ כִּי תִמְעֹל מַעַל וְחָטְאָה בִּשְׁגָגָה מִקָּדְשֵׁי יְהוָה וְהֵבִיא אֶת אֲשָׁמוֹ לַיהוָה אַיִל תָּמִים מִן הַצֹּאן בְּעֶרְכְּךָ כֶּסֶף שְׁקָלִים בְּשֶׁקֶל הַקֹּדֶשׁ לְאָשָׁם. וְאֵת אֲשֶׁר חָטָא מִן הַקֹּדֶשׁ יְשַׁלֵּם וְאֶת חֲמִישִׁתוֹ יוֹסֵף עָלָיו וְנָתַן אֹתוֹ לַכֹּהֵן וְהַכֹּהֵן יְכַפֵּר עָלָיו בְּאֵיל הָאָשָׁם וְנִסְלַח לוֹ
במשנה ולאחריה בתלמוד הבבלי הלכות מעילה מרוכזות במסכת מעילה.
דיני האיסור

אדם שלקח מן ההקדש שווה פרוטה, או השתמש בחפץ של הקדש שימוש השווה פרוטה חייב להחזיר את שווי החפץ או השימוש בתוספת חוֹמֶש - בסך הכל 125% (כך שתשלום החומש יוצא חמישית מהסכום הכולל). בנוסף, מתחייב המועל בעונש; מיתה בידי שמיים או מלקות (לפי מחלוקת התנאים והראשונים בעניין) למועל במזיד, וקורבן אשם - כבש בן שנה - למועל בשגגה.
באיסור מעילה נכלל גם האיסור לגזוז בהמה המוקדשת לקרבן, אף שלא לצורך שימוש בצמר. הגזיזה והשימוש בבהמה המוקדשת למקדש שלא לצורך הקרבה, אסור רק מדרבנן, ואין עליהם קרבן ותשלום חומש.
איסור המעילה לא חל על דברים ששימושם הותר לאדם, אף שהותר רק לאנשים מסוימים בלבד, כגון בשר הקרבנות - כיוון שהותר לאכילת הכהנים, אין בו דיני מעילה.
קול מראה וריח אין בהם משום מעילה.
יציאה לחולין

לאחר שאדם אחד מעל בחפץ של הקדש, אותו החפץ איבד את קדושתו ויוצא לחולין. לדין זה יש מספר השלכות. ההשלכה הראשונית היא לגבי המשך מעילה באותו החפץ, שאינה יכולה להתקיים מפני שהחפץ כבר אינו קדוש. השלכה זו מבוטאת במשנה במשפט: "אין מועל אחר מועל", אין אפשרות מעילה בפעם השנייה. ההשלכה הנוספת היא לדיני ממונות, שכן החפץ בהיותו מוקדש כבר אינו שייך לבעליו הקודמים, אף על פי שעדיין נמצא ברשותו, אך ברגע שמעל בו והוציאו לחולין, החפץ חוזר להיות שלו מבחינה ממונית.
דין זה מוגבל רק לחפצים שחלה עליהם קדושת דמים, כלומר שמשמשים לבית המקדש רק כנכס למכירה ולא משתמשים בהם עצמם, אבל חפץ הקדוש בקדושת הגוף אינו יוצא לחולין במעילתו, כמו בהמה הראויה להקרבה (שאינה בעלת מום) או כלי שרת שנשארים בקדושתם. במסכת קידושין מובאת מחלוקת בין רבי יהודה לרבי מאיר האם דין יציאה לחולין הוא דווקא בשוגג שחייב קרבן מעילה, ובמזיד אין יציאה לחולין, או שדווקא במזיד החפץ יוצא לחולין ובשוגג אינו משנה את מעמדו. להלכה נפסק כרבי יהודה, שזה דווקא בשוגג ולא במזיד.
הערות שוליים

↑  מעילה באתר מכון המקדש, הערות 2, 3, 4, 5.  נפסקה ההלכה כדעה המחייבת רק מלקות. ראו תוספות, מסכת חולין, דף ק"כ, עמוד ב', ד"ה מה
↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף כ"ו, עמוד א'
↑  משנה, מסכת מעילה, פרק ה', משנה ג'
↑  משנה, מסכת קידושין, פרק ב', משנה ח'
↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ד, עמוד ב'
ערך זה הוא קצרמרבנושא הלכה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
מערכת חיתום אלקטרוני למכליות דלק

מערכת חיתום אלקטרוני למכליות דלק (SPDS - Sealed Parcel Delivery System) הנה מערכת למניעת גנבת דלק בידי נהג של מכלית דלק.
המערכת מתריעה על פתיחה של המכסים העליונים והתחתונים במכלית ומציינת את המיקום הגאוגרפי של הפתיחה באמצעות ג'י פי אס. אם המיקום אינו נמצא ברשימת המקומות המורשים לפריקת הדלק (תחנת דלק), המערכת משדרת התרעה למרכז בקרה.
מרכיבי המערכת

חיישן המוצמד למכסה הדלק
מערכת להעברת הסיגנל מהחיישן לקופסת בקרה - כבל או מערכת אלחוטית
קופסת בקרה
שבב תקשורת סלולרית
שבב GPS
תקינה

כיום יש שתי מדינות בעולם שהנהיגו תקינה בנושא זה - הודו וישראל. יוון נמצאת בבהליכי תקינה. באירופה אין רגולציה אולם יש תקנים מחייבים.
בישראל

החל מ-1 בינואר 2014 ניתן בישראל צו המחייב מכליות דלק להצטייד במערכת חיתום אלקטרוני על מנת לקבל דלק במסופי הדלק.
בעבר היו שתי חברות המוכרות על ידי מנהל הדלק ומשרד התחבורה: הייג'יטק - מתבססת בעיקר על פתרון אלחוטי; סיגנא - פתרון מבוסס רתמות לטנקים של חברת אימקו הביטחונית.
החל מפברואר 2022, חברת סיגנא נמצאת בתהליכי פירוק מרצון ואינה פעילה יותר.
הערות שוליים

↑  https://www.linkedin.com/groups/SPDS-Sealed-parcel-Delivery-System-67258.S.210517979
↑  צו הפעלת רכב (מנועים ודלק) (ניפוק דלק במכלית), התשס"ח-2007, ק"ת 6624 מ-27 בנובמבר 2007, עמ' 122
צו הפעלת רכב (מנועים ודלק) (ניפוק דלק במכלית) (תיקון), התשע"ג-2013, ק"ת 7213 מ-20 בינואר 2013
↑  http://www.yedatech.co.il/yt/company.jhtml?value=1681
↑  מערכת חיתום אלקטרוני למיכליות דלק סיגנא-1 באתר חברת סיגנא
↑  סיגנא מערכות חיתום בע"מ \ SIGNA SEALING SYSTEMS LTD - 514690379, באתר www.checkid.co.il
מורנת שרשרת

| מורנת שרשרת |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: עכנון
מין:: מורנת שרשרת
שם מדעי
 Echidna catenata ‏בלוך, 1795

מורנת שרשרת (שם מדעי: Echidna catenata) הוא מין של צלופח ממשפחת המורניים המצוי במערב האוקיינוס האטלנטי. היא חיה בסמוך לחופים אך נמצאת גם בכמה איים באוקיינוס.
אורך המורנה 40 ס"מ בממוצע אך כמה פרטים הגיעו לאורך של 165 ס"מ. היא בעלת עור כחול עם "שרשראות" צהובות מעליו. פיה ושיניה גדולים ובעלי יכולת נשיכה חזקה. העיניים צהובות.
המורנה חיה במערב האוקיינוס האטלנטי מפלורידה וברמודה ועד האיים האנטילים וברזיל אך נמצאה גם בכמה איים ממזרח האוקיינוס האטלנטי כמו אסנשן וכף ורדה. המורנה חיה גם בשוניות ובין סלעים עד עומק 12 מ' אך יכולה להיות גם על חופים רדודים לעומק של 2 מ' או פחות והיא יכולה לזחול על היבשה לפרקי זמן קצרים. מורנות שנתקעות בבריכות סלעים יכולות לשרוד חצי שעה ללא חמצן.
זוהי טורפת מארב תוקפנית המחפשת סרטנים לרבות סרטני יבשה, תולעים, דגים אחרים ורכיכות ימיות כמו תמנונים ודיונונים. היא תופסת את הטרף בעזרת שיניה וקורעת אותו לגזרים או בולעת אותו בשלמותו.
הערות שוליים

↑  מורנת שרשרת באתר הרשימה האדומה של IUCN
מורנת אף-עלה

| מורנת אף-עלה |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: מקריני סנפיר
מחלקה:: מקריני סנפיר
סדרה:: צלופחאים
משפחה:: מורניים
סוג:: Rhinomuraena
מין:: מורנת אף-עלה
שם מדעי
 Rhinomuraena quaesita ‏גארמן, 1888

מורנה מציצה ממאורתה
מורנת אף-עלה (שם מדעי: Rhinomuraena quaesita) הוא מין של צלופח ממשפחת המורניים והחבר היחיד בסוג Rhinomuraena המצוי בשוניות אלמוגים באזור האינדו פסיפי ממזרח אפריקה עד אוסטרליה, יפן ופולינזיה הצרפתית.
אורכה של המורנה 65-94 ס"מ ולעיתים גם 130 ס"מ והיא בעלת גוף כחול ארוך עם סנפירי גב רעמתי בצבע צהוב הנמשך עד לפנים הצהובות. הראש מוארך ובקצהו ישנם זוג גדילים בשרניים דמויי-עלה. העיניים צהובות ומתחת לסנטר ישנם 2 בינים קטנים. הנקבות צהובות לגמרי והצעירים בעלי גוף שחור עם סנפיר גב צהוב.
היא חיה במאורות של אלמוגים וסלעים ברחבי השונית, לפעמים בזוגות. היא צדה יצורי ים שעוברים לידה לרבות דגי שונית, צדפות, סרטנים ותמנונים.
הערות שוליים

↑  מורנת אף-עלה באתר הרשימה האדומה של IUCN
מחיר הנפט

מחיר הנפט נקבע כתוצאה מההשפעה ההדדית של נתונים בסיסיים כגון ההיצע והביקוש לנפט. גורמים נוספים אשר משפיעים יותר בטווח הקצר - אירועים שונים כגון סכסוכים פוליטיים, מלחמות או אסונות טבע וספקולציות. כלכלנים רבים טוענים שלמחירי הנפט הגבוהים יש השפעה שלילית עצומה על הצמיחה הגלובלית.
מרבית הנפט לא נסחר בבורסות, אך על פי רוב הסכמים ארוכי טווח צמודים למחירים בבורסה. כל באר נפט מפיקה נפט באיכות שונה ומחיר הנפט המופק יחסי למחיר חוזה בבורסה. יש שלושה חוזים מאוד סחירים שמרבית השוק מתייחס אליהם כ"מחיר הנפט" - סל אופ"ק (המזרח התיכון), נפט ברנט ונפט טקסני מתוק. במקביל יש שלושה מדדי יחס.
מדד היחס הוא מחיר המורכב ממספר מוצרים הנסחרים בבורסות. העיקרי הוא מחיר החוזים על הנפט למסירה מיידית. לצדו משוקללים מחירי מוצרים מורכבים יותר. חלק ממחירי החוזים כוללים הובלה וחלקם לא. ההובלה מהווה כ-2-3% ממחיר הנפט הגולמי.
גרף המתאר את השינויים במחירי חבית נפט מסוג ברנט בין השנים 1987–2015
היסטוריה > לפני משברי הנפט

ההיסטוריה של מחירי הדלק מראה כי תור-הזהב של המחירים הזולים של הנפט היה ממלחמת העולם הראשונה עד משבר הנפט הראשון בשנת 1973.
בשנת 1960 הוקם ארגון אופ"ק, אשר מורכב מהמדינות אלג'יריה, אינדונזיה, איראן, עיראק, כווית, לוב, ניגריה, קטר, ערב הסעודית, איחוד האמירויות הערביות, ונצואלה, אנגולה ואקוודור. מטרת הארגון לקבוע עם חברות הנפט את קצב הפקת הנפט ועל ידי כך לשלוט במחירו של הנפט ולוודא כי המדינות החברות בארגון יקבלו יותר כסף תמורת הנפט שהן מייצאות. הארגון נחשב בעיני רבים כקרטל.
היסטוריה > משברי הנפט הפוליטיים של שנות השבעים ושנות השמונים

עד מלחמת יום הכיפורים היה אופ"ק ארגון חסר השפעה ממשית. במלחמת יום הכיפורים הכריזו המדינות הערביות (שהן הרוב באופ"ק) על חרם הנפט שגרם לעלייה דרמטית במחירו. מחירה של חבית נפט עלה מ-3 דולר ערב המלחמה, בשנת 1973, ל-30 דולר בשנת 1980.
בסתיו 1973, במהלך מלחמת יום הכיפורים, החל משבר הנפט הראשון כאשר ב-17 באוקטובר 1973 ארגון אופ"ק העלה את מחיר הנפט בערך בשלושה דולרים לחבית (159 ליטרים) למעל חמישה דולרים לחבית - פער של 70 אחוז בערך. במהלך השנה הבאה מחירי הנפט בעולם עלו למעל 12 דולרים. אופ"ק שמר על כוחו הרב עד אמצע שנות ה-80 של המאה העשרים כאשר הוא מעלה ומוריד את מחירי הנפט כרצון החברות בו. עליית מחירי הנפט של שנות השבעים ותחילת שנות השמונים מוכרת כמשבר האנרגיה העולמי.
בשנים 1979–1980 בזמן שמשבר הנפט השני התרחש לאחר ירידה במחירי הנפט, שוב מחירי הדלק עלו באופן ניכר. עליית המחירים של משבר הנפט השני נגרמו בעיקר בעקבות המתיחות במזרח התיכון (המהפכה האיראנית ומלחמת איראן–עיראק). מחירי הנפט באותה תקופה עמדו על קרוב ל-38 דולרים לחבית.
החל באמצע שנות ה-80 החל אופ"ק להיחלש, בשל גילוי הנפט בים הצפוני שהקטין את תלותו של העולם בנפט המופק על ידי חברות אופ"ק.
היסטוריה > שנות התשעים עד שנת 2003 - צניחת מחירי הנפט

בין השנים 1990–1991 חלה עלייה במחירי הנפט בעקבות מלחמת המפרץ אולם לאחר מלחמת המפרץ חלה היחלשות נוספת בקרב ארגון אופ"ק, אשר הוביל למחירי נפט נמוכים יחסית במהלך שנות התשעים בעיקר משום שמדינות המפרץ הפרסי הפכו תלויות בארצות הברית. לאחר עלייה הדרגתית במחירי הנפט בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, התרחשו מספר אירועים כגון משבר בועת הדוט-קום, מתקפת הטרור של ה-11 בספטמבר 2001 וההסלמה באזור המזרח התיכון שבאה בעקבותיה - אירועים אלו בעיקר הובילו לירידה בביקוש לנפט ובעקבות כך גם מחירי הנפט צנחו.
לאחר בחירתו לנשיאות פעל הוגו צ'אווס, נשיא ונצואלה, לחיזוק הקשרים בין המדינות החברות בארגון אופ"ק לאכיפה מחדש של מכסות הייצור. כחלק מקמפיין זה נסע צ'אווס בשנת 2000 לבקר בכל המדינות החברות באופ"ק, תוך כך היה לנשיא היחידי הנבחר דמוקרטית שביקר אצל סדאם חוסיין מאז מלחמת המפרץ (הראשונה). התחזקות הקשרים בארגון והאכיפה המחודש של מכסות ייצור הנפט היו בין הגורמים המשמעותיים לעליית המחירים הקבועה שנמשכה עד 2008.
היסטוריה > עליית מחירי הנפט מאז שנת 2003

מאז אמצע שנות השמונים ועד ספטמבר 2003 מחיר חבית נפט גולמי היה בממוצע בסביבות 25 דולרים. בספטמבר 2003 החלו המחירים לעבור את רף 40 דולרים לחבית ואף 50 דולרים לחבית ובעקבות שרשרת אירועים במהלך 2004 מחירי הנפט הרקיעו ל-60 דולרים לחבית עד אוגוסט 2005, ובמהלך תקופה קצרה באמצע 2006 עברו את ה-75 דולרים וירדו חזרה ל-60 דולרים בתחילת 2007, ואז החלו לעלות באופן מהיר יחסית עד אשר הרקיעו ל-92 דולרים לחבית באוקטובר 2007 ו-99.29 דולרים לחבית בדצמבר 2007. במהלך פגישה שנערכה בקרב מועצת שרי הנפט של המדינות החברות בארגון אופ"ק בתחילת דצמבר 2007, הגיעו חברי הארגון להסכמה על המחירים הגבוהים שבהם נסחר הנפט אותה עת. במהלך 2008 מחיר חבית הנפט הגיע למספר שיאים חדשים - ב-29 בפברואר 2008 המחירים הגיעו לשיא של 103.05 דולרים לחבית, וב-12 במרץ 2008 המחירים הגיעו ל-110.20 דולרים לחבית. השיא האחרון במחירים עמד על 147.52 דולרים לחבית ב-11 ביולי 2008.
הפרשנים ייחסו את עליית מחירי הנפט, אשר הסתיימה בחודש יולי 2008, לשילוב של מספר גורמים. מצד הביקוש, עלה הצורך בנפט בעקבות ההתפתחות הכלכלית בסין ובהודו שבין סימניה עלייה משמעותית במספר כלי הרכב הממונעים במדינות ענק אלה. מצד ההיצע, דוחות של מחלקת האנרגיה של ארצות הברית הצביעו על ירידה במשאבי הנפט בעולם, וחיזקו את החששות בדבר הדלדלות במשאבי הנפט. לכך התווספו גם מתיחויות פוליטיות וביטחוניות במזרח התיכון ובאזורים אחרים, ובעיקר חוסר היציבות הביטחונית בעיראק שמנע ממנה לשקם את תעשיית הנפט שלה והמתח הביטחוני שעוררה תוכנית הגרעין האיראנית. סיבות נוספות שהוצעו לעליית המחירים הן סיבות פיננסיות: היחלשות הדולר האמריקני, שבו נקוב מחיר הנפט, וספקולציות שנובעות בין היתר מהחולשה באפיקי השקעה אחרים.
היסטוריה > ירידת מחירי הנפט מאז יולי 2008

אולם, מחירי הנפט ירדו ביותר מ-20 דולר לחבית בשבועיים שלאחר השיא ונקבעו במחיר של 125 דולר ב-24 ביולי 2008. אחד הגורמים העיקריים לירידה זו הייתה ירידה בביקוש לנפט בארצות הברית, אשר התבטאה בירידה משמעותית בשימוש בכלי רכב. מחיר הנפט המשיך לרדת במשך שלושת החודשים הבאים לרמה של $112 ב-11 באוגוסט 2008, וב-15 בספטמבר 2008 ירד מחיר החבית מתחת ל-$100 לראשונה בשבעה חודשים.
הירידה החדה במחיר חבית הנפט נמשכה, ב-24 באוקטובר הגיע מחיר הנפט מסוג ברנט אל מתחת ל-63 דולר החבית, וזאת אף על פי שקרטל יצואניות הנפט אופ"ק החליט (ב-24 באוקטובר 2008) בכינוס חירום בווינה לקצץ 1.5 מיליון חביות ליום מתפוקתו, החל מ-1 בנובמבר. ב-25 בנובמבר הירידה החריפה ומחיר חבית נפט הגיע לשפל של 50.77 דולר לחבית, והתייצב בסוף החודש ברמה של 54 דולר לחבית, אך ב-20 בדצמבר צנח ל-33.87 דולר לחבית, המחיר הנמוך ביותר מאז יולי 2004.
הירידה החדה במחיר הוסברה בחשש מכניסת הכלכלה העולמית למיתון חריף שעלול להמשך לפי פרשנים כלכליים לפחות עד 2010. סיבות נוספות הן קיצוץ בהיקפי צריכת הנפט של ארצות הברית, צרכנית הנפט הגדולה בעולם, שצנחו בחודש נובמבר 2008 ב-7.4% לעומת התקופה המקבילה בשנה הקודמת, עליית מלאי הנפט של ארצות הברית, שבתחילת ינואר 2009 עמד על 318.7 מיליון חביות, ואי יכולת שליטה של ארגון אופ"ק, המייצר כ-40% מכלל הנפט העולמי, בירידת מחירי הנפט. החל מספטמבר 2008 החל הארגון לקצץ בהדרגה את התפוקה היומית ב-4.2 מיליון חביות ביום, אם כי לא נראה שלמהלך זה הייתה השפעה כלשהי על מחיר השוק, במהלך החצי שנה שלאחר מכן.
היסטוריה > צניחה מחיר הנפט בשנים 2014-2016

לאורך השנים, עקב עליית מחירי הנפט, מדינות המערב ובעיקר ארצות הברית שהיו תלויות בנפט מארצות ערב ומרוסיה, החלו להפיק יותר ויותר נפט בטכנולוגיות משוכללות יותר ויותר שהשתלמו רק כאשר מחיר הנפט היה גבוה דיו להצדיק את ההשקעה בהפקת הנפט. הגברת תפוקה זו העלתה במידה ניכרת את היצע הנפט בעולם.
באוקטובר 2014 התכנסו מדינות אופ"ק לדיון כשעל הפרק המטרה להפחית את מכסות הייצור של החברות בארגון ובכך להקטין את היצע הנפט בעולם ולשמור על מחירו הגבוה, אולם חלק ממדינות הארגון, ובראשן סעודיה, העדיפו להשאיר את רמות ההפקה שנקבעו לחברות הארגון כמות שהן כדי שמחיר הנפט אכן ירד ובכך תיפגע הכדאיות הכלכלית של ההפקה על ידי חברות הנפט בארצות הברית, המשתמשות בטכנולוגיות יקרות להפקת נפט. סיבה נוספת למדיניות זו מצד סעודיה הייתה לפגוע ברוסיה ואיראן עימן יש לה סכסוכים, ושעיקר היצוא שלהן הוא נפט.
שני גורמים נוספים שהתרחשו באותה עת בעולם, תחזיות פסימיות לגבי הצמיחה העולמית והסנקציות שמדינות המערב הטילו על רוסיה, יחד עם החלטת אופ"ק שלא להפחית את מכסות הייצור של החברות בארגון, גרמו לצניחה במחיר הנפט מ-$93 לחבית ב-14 באוקטובר 2014 עד לרמה של $54 באמצע דצמבר 2014, לחבית נפט מסוג WTI‏ (West Texas Intermediate). בתחילת ינואר 2015 מחיר חבית נפט WTI נע סביב $50 לחבית. בשנת 2015 המשיכו מחירי הנפט לרדת וב-20 בינואר 2016 הגיע מחיר חבית נפט למחיר הנמוך ביותר מאז דצמבר 2003 - $26.5 לחבית מסוג WTI.