stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רשות עמק טנסי
היסטוריה > ממלחמת העולם השנייה ועד סוף המאה

בשנות הארבעים, עם כניסת ארצות הברית למלחמה התעורר צורך דחוף באלומיניום עבור תעשיית המטוסים. מפעלי אלומיניום הם צרכני חשמל ענקיים ולצורך אספקת חשמל לתעשייה, החלה בנייה מהירה של סכרים נוספים להפקת חשמל. בשנת 1942 ניהלה הרשות את בנייתם של 12 סכרים הידרואלקטריים בעמק, בו זמנית. החברה העסיקה באותם ימים 28,000 עובדים. חברת אלקואה (Alcoa), אשר ניצלה את אספקת החשמל הזמינה והזולה, הקימה בעמק טנסי מפעל ענק ליצור אלומיניום.
רשות נהר טנסי סיפקה גם חשמל למעבדות הגרעין באוק רידג', סמוך לנוקסוויל, אשר נטלו תפקיד מרכזי בפרויקט מנהטן. אחד השיקולים המרכזיים במיקום מעבדות הגרעין במקום הייתה הזמינות והאמינות של רשת החשמל. בשנות המחקר האינטנסיבי לפיתוח פצצת האטום, היו המעבדות אחד מצרכני החשמל הראשיים של רשות עמק טנסי.
עם תום מלחמת העולם השנייה השלימה רשות עמק טנסי הסדרת נתיב שיט בטוח בנהר טנסי, לאורך 1,050 ק"מ, החל מן העיר נוקסוויל ועד למפגש עם נהר אוהיו בעיר פדוקה בקנטקי (משם הוא ממשיך לנהר אוהיו הנשפך לנהר המיסיסיפי). נתיב שיט זה כולל תשעה תאי שיט, העוקפים סכרים שהוקמו לאורך הנתיב, ומאפשר לדוברות, עד משקל 1,500 טון, לעלות בנהר טנסי. כך הפך נהר טנסי לנתיב תחבורה זול להובלת פחם לתחנות הכוח הפחמיות שהקימה הרשות. הנתיב אף פתח את הדרך להובלת סחורות, מן המפעלים שקמו בעמק, במורד נהר הטנסי עד לנהר המיסיסיפי ומשם צפונה עד ל"ימות הגדולות" או דרומה למפרץ מקסיקו.
רשות עמק טנסי אף זכתה לתשומת לבו של ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון באחד מביקוריו הרשמיים בארצות הברית, בחודש מאי, 1951. רשות עמק טנסי שימשה השראה למפעלי משק המים בישראל.
בשנת 1954 רצה הנשיא אייזנהאואר לסגור את רשות עמק טנסי ולמכור את נכסיה. לצורך המשימה הוא שלח להנהלת החברה בנוקסוויל את איש מטהו, גנרל ווגל. אולם, לאחר שהגנרל הגיע לנוקסוויל, למד והתרשם ממפעלי הרשות, הוא שב לוושינגטון ושכנע את הנשיא שלא להוציא לפועל את התוכנית.
הרשות הייתה ליצרן החשמל הגדול במדינה. בשנות השישים היו מחירי החשמל בעמק טנסי מן הנמוכים בארצות הברית כולה ומשכו למקום תעשיות ומעבידים. רשות נהר טנסי הצליחה לשמור על רמת מחירים נמוכה בכך שחיפשה כל העת דרכים להגברת כושר הייצור שלה. בשנות השישים החלה הרשות לבנות כורים גרעיניים להפקת חשמל.
עם פרוץ משבר הנפט בשנת 1973 עלו מחירי החשמל בארצות הברית ואיתם גם באה ירידה חדה בביקוש לחשמל. בעקבות זאת, בטלה רשות עמק טנסי תוכניות לבנות מספר תחנות כוח גרעיניות. בשנות השבעים בנתה הרשות את הסכר האחרון במפעליה, סכר טליקו.
הנשיאים קרטר ורייגן, אף שהראשון היה חבר המפלגה הדמוקרטית והשני היה רפובליקן מושבע, היו תמימי דעים באשר לצורך בהמשך קיומה של רשות נהר טנסי. הנשיא קרטר אמר על הרשות כי כאשר נוצרה בשנות השלושים "...יצרה הזדמנויות מכל הסוגים. היא איפשרה לחקלאים לשגשג ולעסקים לפרוח. היא יצרה מקומות עבודה במקום שלא היו. היא נתנה לציבור חיים טובים יותר."
בשנות התשעים החלה הפרטה בתחום ייצור החשמל בארצות הברית. כדי לעמוד בתחרותיות הרשות קיצצה 800 מיליון דולר בהוצאותיה השנתיות, תוך פיטורי מחצית מעובדיה. בשנות השמונים עבדו ברשות כ-53,000 עובדים, ואילו בסוף שנות התשעים פחת מספר העובדים אל מתחת ל-30,000. במקביל נקטה הרשות בצעדים להגביר את כושר הייצור במפעליה.
רשות עמק טנסי כיום

היום רשות עמק טנסי היא חברת החשמל הציבורית הגדולה בארצות הברית עם כושר ייצור של מעל 33,000 מגה-ואט בשנת 2006. הרשות מספקת חשמל לכ-8.5 מיליון לקוחות הפרושים על פני שטח של כ-207,000 קמ"ר בעמק טנסי. הרשות פועלת בעיקר כסיטונאית חשמל ומוכרת את החשמל ל-158 ספקים מקומיים וישירות ל-61 מפעלים ולקוחות ממשלתיים.
בשנת 2004 הפעילה רשות עמק טנסי 11 תחנות כוח פחמיות שספקו 62% מכושר הייצור של הרשות, 29 סכרים הידרואלקטריים האחראים ל 10% מכושר הייצור של החברה, שלוש תחנות כוח גרעיניות ושש תחנות המפיקות חשמל בטורבינות דלק.
הקמת הסכרים על נהר טנסי יצרה אגמים גדולים בעמקים שבמעלה כל אחד מהם. כך לדוגמה, מאחורי סכר נוריס נוצר אגם מלאכותי ששטחו כ-137 קמ"ר ואורך חופיו כ-1290 ק"מ (לשם השוואה, שטח ים כנרת 165 קמ"ר). מאחורי סכר קנטקי נוצר אגם מלאכותי ששטחו 648 קמ"ר ואורך חופיו 3,300 ק"מ. על חופי האגמים שנוצרו קמו אתרי בילוי ונופש, חופי רחצה, מלונות, מעגני סירות ומזחים לדיג. הרשות אחראית עד היום לפיתוח האגמים ותחזוקתם. בזכות האגמים, קמה בעמק טנסי תעשיית תיירות פורחת.
הערות שוליים

↑  Wolfgang Schivelbusch, Three New Deals: Reflections on Roosvelt's America, Mussolini's Italy, and Hitler's Germany, 1933-1939. pp. 154. New York: Metropolitan Books, 2006. ISBN 0-8050-7452-X
↑  Wolfgang Schivelbusch, Three New Deals. pp. 156
↑  Ashwander v. Tennessee Valley Authority 297 (U.S. 288 (1936
↑  לתמונה מביקורם של דוד ופולה בן-גוריון ברשות עמק טנסי, ראו בעמ' 17 במאמר Robert Rook, Race, Water, and Foreign Policy:
The Tennessee Valley Authority’s Global Agenda Meets
“Jim Crow” http://www.blackwell-synergy.com/doi/pdf/10.1111/j.1467-7709.2004.00398.x
↑  E. M. Hugh-Jones, The Tennessee Valley Authority Fifty Years On. The Political Quarterly, 1983;54:283
↑  Norris Reservoir, אתר TVA
↑  Kentucky Reservoir, אתר TVA
↑  Wolfgang Schivelbusch, Three New Deals. pp. 158
↑  Thomas K McCraw. TVA and the power fight, 1933-1939. Lippincott,(1971)
↑  תדפיס נאומו של רייגן A Time for choosing מיום 27 באוקטובר 1964
↑  Federal Borrowing and Debt, pp. 228-229
↑  Robert Peltier, Speaking of Power: Nuclear plants: Something old, something new. Power 2007;151:4.
↑  Testimony of Robert M. Hewett, President, Kentucky Utilities Company. Representing TVA Watch Before the Senate Environment and Public Works Committee United States Senate. October 6, 1999.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007268812005171  BnF: cb12186953s (data)  GND: 6299-6  ISNI: 0000 0001 0657 9058  LCCN: n80126249  NKC: ko20231184062  SNAC: w6bw18q0  SUDOC: 031822207  VIAF: 126415698   WorldCat (עם VIAF): 126415698 
הנשיא רוזוולט במעמד החתימה על חוק רשות עמק טנסי
תחנת הכוח הגרעינית סקוויה, סמוך לצ'טנוגה
סכר פונטנה, אחד מן הסכרים שהקימה ומפעילה רשות עמק טנסי
מפת אתרי תחנות הכוח של רשות עמק טנסי. באדום - סכרים, בכתום - תחנות פחמיות, בסגול - תחנות גרעיניות
תה אולונג

| --- | --- |

עלי תה אולונג
 מוצא:  סין
תה אוּלוׁׁנג (בסינית מפושטת: 乌龙茶; בפין-יין: Wūlóng chá) הוא סוג תה סיני שעובר תהליך חימצון חלקי, בניגוד לתה ירוק שאינו עובר חמצון כלל ותה שחור שעובר חימצון מלא. מידת החימצון של אולונג משתנה ונמדדת באחוזים בין 8% ל-85% חימצון. בסין, אולונג נחשב לתה האיכותי ביותר והמורכב ביותר בטעמיו, אם כי קיימים גם סוגים זולים של אולונג, כמו גם סוגים יוקרתיים של סוגי תה אחרים.
משמעות השם הוא "דרקון כהה" או "נחש כהה" בסינית. אגדות שונות מתארות את המקור המסתורי של השם. באחת האגדות הנפוצות, חקלאי בעל חלקת תה בשם וו-לונג, וו-ליאנג או או-לונג פגש בצבי לאחר יום של קטיף עלים. הצבי הסיח את דעתו, וכשחזר למלאכת עיבוד העלים גילה שהם כבר החלו להתחמצן.
תחילת תהליך היצור של תה אולונג מתחיל בקטיף. אחריו פורסים את העלים בשמש לזמן קצר כדי לרכך את העלים. לאחר מכן העלים מנוערים בסלסלות קש, דבר המייצר בהם פצעים מזעריים וחושף את פנים העלה לחימצון. לאחר מכן העלים נפרסים שוב ליבוש, לא יותר משעתיים בסין, אך לעיתים יותר בטאיוואן ובתאילנד, עד שהוא מגיע למידת החימצון הרצויה. לאחר מכן הוא נקלה בווק גדול ולוהט על מנת לעצור את תהליך החימצון, ומשם העלים חוזרים ליבוש. ישנם זני תה שנהוג לגלגל לכדור אחרי הקליה ולייבש בצורה זו, דבר המייצר תה הנפתח בזמן החליטה ומשחרר טעמים שונים לאורך זמן.
מיני תה אולונג מוכרים:
דה חונג פאו (大紅袍) (גלימה אדומה גדולה) - מין תה יקר במיוחד הגדל בהרי וו-יי במחוז פוג'יין בסין.
דונג דינג אולונג (冬顶乌龙) (אולונג פסגה קופאת) שגדל בהרי מחוז נאנטאוּ בטאיוואן.
טְיֵה גְוַאן יִין (铁观音) (גואן יין מברזל) שגדל במחוז פוג'יין בסין.
תכנות פרוצדורלי

תכנות פרוצדורלי הוא פרדיגמת תכנות המגבירה את מודולריות קוד המקור ומסייעת להקל על התחזוקה. מימוש הפרדיגמה החל בתחילת שנות השישים, בשפות תכנות כדוגמת ALGOL ו-PL/I ונמשך לאחר מכן בשפות התכנות C ו־Pascal. היא הייתה התפתחות של שיטות הקידוד שקדמו לה, שבהן תוכנית מחשב (למשל בשפת קובול) הייתה כתובה כמקשה אחת, כאשר כל המשתנים פתוחים לכל חלקי הקוד, ובקרת הזרימה נעשתה בעיקר באמצעות פקודת goto.
בתכנות פרוצדורלי מחולקת תוכנית מחשב אחת לתת תוכניות רבות, שכל אחת מהן קרויה פרוצדורה (משני סוגים: שגרה או פונקציה), וכל פרוצדורה יכולה לקרוא לפרוצדורה אחרת על-מנת לבצע פעולה שבה היא מתמחה. כל פרוצדורה בתוכנית פרוצדורלית מבצעת משימה מוגדרת, כחלק ממכלול המשימות המרכיב את התוכנית השלמה.
המשתנים בתוכנה פרוצדורלית הם לעיתים משתנים מקומיים (לוקליים), כלומר מוגדרים בתוך פרוצדורה ומשמשים רק אותה ואת הפרוצדורות הפנימיות לה, ולעיתים משתנים גלובליים, המשמשים את כל הפרוצדורות שבתוכנית. שימוש קפדני במשתנים לוקליים מאפשר כימוס. המשמעות הבסיסית היא שמשתנים מקומיים של פרוצדורה אחת אינם גלויים לפרוצדורה אחרת, ולכן הם מוגנים מפני קריאה ושינוי.
פרוצדורות יכולות להכיל תת-פרוצדורות כדי להמשיך ולשפר את הקריאות (readability) של התוכנה ושבירתה לחלקים לוגיים ברורים. מצב שבו פרוצדורה נמצאת בתוך פרוצדורה אחרת וכך הלאה נקרא קינון (nesting).
בשפה פרוצדורלית כדוגמת פסקל, מקובל לכתוב שגרות רבות שכוללות תת-שגרות, ולבסוף לכתוב תוכנית ראשית קצרה שבה ישנן קריאות למספר קטן של שגרות ראשיות, אשר מסתעפות לתת שגרות נוספות, במבנה של הסתעפות ענפית, לצורך מילוי תפקידן.
מבנה דוגמת תוכנית פרוצדורלית בפסקל

פרוצדורה ראשית א'
תת-פרוצדורה 1
תת-פרוצדורה 2
תת-תת פרוצדורה I
פרוצדורה ראשית ב'
פרוצדורה ראשית ג'
(וכולי)
תוכנית ראשית
התחלה
קריאה לפרוצדורה ראשית א'
קריאה לפרוצדורה ראשית ב'
קריאה לפרוצדורה ראשית ג'
סוף
יתרונותיו של התכנות הפרוצדורלי

היתרון הראשון והברור הוא חלוקת התוכנה ליחידות ריצה מובדלות, בעלות שם, המסתירות מהלך שלם משאר התוכנית, ולהם ניתן לקרוא מתוך שאר חלקי התוכנית.
בתוך פרוצדורה ניתן להגדיר משתנים מקומיים, וכך להגן על פעולתה הפנימית ולפשט באופן יחסי את כתיבת התוכנה.
יתרון נוסף הוא היכולת להשתמש מחדש (reuse) בקטעי קוד קיימים. אפשר לקרוא לפרוצדורה מספר רב של פעמים עם פרמטרים שונים, כך שכל פעם היא תבצע את פעולתה עם ערכים אחרים. דוגמה פשוטה: פונקציית סינוס (sin), או כדוגמה מורכבת יותר, פרוצדורה המטפלת בהוראת משיכת מזומנים מחשבון בבנק, ומקבלת כפרמטרים את חשבון הלקוח וסכום המשיכה.
מודולריות

תכנות פרוצדורלי ממומש בתוך תוכנית אחת, שכל חלקיה עוברים הידור יחד. ניתן לעשות צעד נוסף, ולפרק את התוכנית למודולים אחדים, שכל אחד מהם עובר הידור בנפרד, תוך שמירה על היכולת לקרוא ממודול אחד לפרוצדורה הנמצאת במודול אחר.
פירוקה של תוכנית למודולים יצר קושי מסוים בתחזוקת התוכנה, מכיוון שלעיתים שינוי בהגדרת משתנים בפרוצדורה הנמצאת במודול מסוים, חייב שינוי בקריאה אליה ממודולים אחרים, וככל שהתוכנה הייתה גדולה ומורכבת הקושי הלך והתעצם. פרדיגמה מתקדמת יותר היא תכנות מונחה עצמים, אשר בין השאר התייחסה לבעיה זו.
ראו גם

מונחים בתוכנה
| תחומים במדעי המחשב |
| --- | --- | --- |
| יסודות מתמטים | לוגיקה מתמטית • תורת הקבוצות • תורת המספרים • תורת הגרפים  • תורת הטיפוסים •  תורת הקטגוריות  • אנליזה נומרית • תורת האינפורמציה |  |
| תורת החישוביות | תורת האוטומטים • תורת הרקורסיה • תורת הסיבוכיות • מחשוב קוונטי |  |
| אלגוריתמים ומבנה נתונים | אנליזה של אלגוריתמים • גאומטריה חישובית |  |
| שפות תכנות ומהדרים | מפרש • פרדיגמת תכנות (תכנות פרוצדורלי • תכנות מונחה עצמים • תכנות פונקציונלי • תכנות לוגי) |  |
| חישוב מבוזר ועיבוד מקבילי | עיבוד מקבילי • מחשוב סריגי • בקרת מקביליות |  |
| הנדסת תוכנה | ניתוח מערכות מידע • עיצוב תוכנה • תכנות מחשבים • שיטות פורמליות • בדיקות תוכנה • מתודולוגיית פיתוח תוכנה |  |
| תקשורת | ניתוב • טופולוגיית רשת • קריפטוגרפיה |  |
| מסד נתונים | מסד נתונים יחסי • SQL • תנועה • אינדקסים • כריית מידע • CAP theorem |  |
| בינה מלאכותית | חשיבה אוטומטית • בלשנות חישובית • ראייה ממוחשבת • עיבוד שפה טבעית • בינה חישובית • מערכת מומחה • למידה חישובית • רובוטיקה |  |
| גרפיקה | הדמיה ממוחשבת • הנפשה ממוחשבת • עיבוד תמונה |  |
| שפות פורמליות | שפה רגולרית • שפה חסרת הקשר • שפה תלוית הקשר • ההיררכיה של חומסקי |  |
| שימושים במדע | ביואינפורמטיקה • מדעים קוגניטיביים • כימיה חישובית • פיזיקה חישובית • אנליזה נומרית |  |
תחנת ניז'גורודסקאיה

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  27 במרץ 2020 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°43′57″N 37°43′43″E﻿ / ﻿55.7325°N 37.728611111111°E﻿ / 55.7325; 37.728611111111
 תחנות סמוכות:  Aviamotornaya, Tekstilshchiki, Stakhanovskaya 
 מידע על התחנה
 קווים העוברים בתחנה:  הקו הטבעתי הגדול, קו נקראסובסקאיה 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת ניז'גורודסקאיה(למפת מוסקבה רגילה) תחנת ניז'גורודסקאיה
 
תחנת ניז'גורודסקאיה (ברוסית: Нижегородская) היא תחנה חוצה פלטפורמות של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו נקראסובסקאיה וקו הטבעת הגדול, הנמצא בבנייה.
התחנה ממוקמת ברובע ניז'גורודסקי, וקרויה על שם רחוב בשם זהה (אנ').
תחנת ניז'גורודסקאיה נפתחה ב-27 במרץ 2020, והיא חלק ממרכז תחבורה "ניז'גורודסקאיה", הכולל תחנת רכבת בשם זהה (אנ').
תחנת ניז'גורודסקאיה מקושרת במעבר עם תחנה בשם זהה (אנ') בטבעת המרכזית של מוסקבה.
גלריה

לובי התחנה
לובי התחנה  משמאל ומרכז התחבורה ניז'גורודסקאיה מימין
הערות שוליים

↑  https://stroi.mos.ru/metro/station/28
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תולדות התשבץ העברי

ארתור קסטלר ב-1969
קדיש סילמן
תשבץ עברי רגיל
תולדות התשבץ העברי החלו בשנת 1924 עם פרסומו של התשבץ העברי הראשון.
בביוגרפיות שונות של אליעזר בן-יהודה מצוין שבין חידושי המילים שלו נמנית גם המילה "תשבץ". עם זאת, לא סביר שחידוש המילה תשבץ של בן-יהודה כוון לחידה הלשונית אליה אנחנו מתכוונים היום במילה תשבץ, שכן בן-יהודה הלך לעולמו בדצמבר 1922, כשנתיים לפני פרסום התשבץ העברי הראשון.
חידוד מוח

הסופר, הפילוסוף והעיתונאי היהודי יליד הונגריה, ארתור קסטלר, מספר בזכרונותיו, בספר "חץ בשמי התכלת", שהוא היה חלוץ מפרסמי התשבצים העבריים. קסטלר, שהיה מזכירו של זאב ז'בוטינסקי וכתב בעיתון "דואר היום", בעת שז'בוטינסקי היה עורכו, הכניס לעיתון, בשנת 1928, מדור בשם "חידוד מוח" ובו התשבץ העברי הראשון. לדברי קסטלר הוא מצא בלשן, שהכין לו שישה תשבצים, אך התלבט בנושא השם כי תרגום השם האנגלי, crossword puzzle, פאזל מילים מוצלבות או מצולבות, עלול היה לעורר את חמת הקוראים הדתיים בגלל הקישור לצלב. הוא התייעץ עם ז'בוטינסקי, שגם הוא חשש משערורייה, לכן החליטו לבסוף על השם "חידוד מוח". איתמר בן-אב"י היה העורך הראשי של "דואר היום", לכן יש המייחסים לו, בטעות, את פרסום התשבץ הראשון, אולם בתקופת פרסום התשבץ הראשון העורך היה זאב ז'בוטינסקי, שמונה לתפקידו על ידי איתמר בן-אב"י והוא זה שקיבל את ההחלטה.
עם זאת, עיון מודרני הראה כי דבריו של קסטלר אינם מאומתים בעיתונות התקופה, והמדור "חידוד מוח" היה מדור חידות כללי, בו לא פורסמו תשבצים; עם זאת, האדם הראשון שפרסם מדור חידות בעיתונות הארץ ישראלית עדיין היה קסטלר; התשבץ העברי הראשון ב-"דואר היום" הופיע ב-13 במרץ 1931, מספר שנים לאחר הפסקת עבודתו של קסטלר, ובתקופה בה איתמר בן אב"י היה עורך העיתון, והיה חתום על שם "שמשון", שהוא ככל הנראה אחד משמות העת של קדיש סילמן.
חידת שתי וערב

קסטלר היה יוזם התשבץ העברי הראשון בארץ ישראל, אך אדם אחר, הסופר העברי דניאל פרסקי, היה מחבר התשבץ העברי הראשון, תשבץ שפורסם בשם "חידת שתי וערב", בנובמבר 1924, בגיליון מס' 8 של שבועון לילדים "עדן", בניו יורק, ארצות הברית. תשבץ זה היה בעל צורה של מגן דוד.
השם המפורש "תשבץ" הוענק על ידי הסופר קדיש סילמן, שפרסם בירושלים שבועון ספרותי בשם "אספקלריה" ובמסגרתו השתמש לראשונה, בעבור חידה לשונית זו, בצירוף המילים: "חידת תשבץ".
אסתר גולדנברג, חוקרת הלשון העברית וחברת האקדמיה ללשון העברית, כתבה על כך ב"רגע של עברית – לתולדות התשבץ":
כתיב עברי בתשבצים

לתשבצים הכתובים בעברית יש מספר אפיונים מיוחדים הנובעים מהשפה. ראשית, היא נכתבת מימין לשמאל ולא כמקובל בשפות המשתמשות במיני האלפבית שמקורם באלפבית הלטיני או היווני, הנכתבים משמאל לימין. בעברית הכתובה אין אותיות המייצגות את התנועות, לכן המילים קצרות יותר ומספר המשבצות, המוקדשות לנקודות שחורות, גבוה יותר.
בעברית הפונמה ב יכולה להתבצע כב' רפה, כאשר היא מופיעה בין תנועות ומקרים נוספים, או כבּ' דגושה בשאר המקרים, כלומר בתחילה מילה, או לאחר שווא נח. בשפות אחרות (לדוגמה, צרפתית) שני ביצועים אלו (b ו-v) הם פונמות נפרדות. מכאן שמחברי תשבצים עבריים יכולים להשתמש באות ב' רפה במאוזן ובצורתה הדגושה במאונך באותה משבצת והפותרים צריכים להיות מוכנים לכך. הדבר נכון גם לגבי אותיות נוספות, ו', כ', פ' וש'.
בתשבצים בשפה העברית לא תמיד ברור מהו הכיתוב הנכון לצורך שיבוץ המילים בתשבץ. יש מחברים המשתמשים בכתיב חסר, יש המשתמשים בכתיב מלא, ויש המשתמשים בדרך ביניים. בעבר היה מקובל בקרב מחברי תשבצים, שהפתרונות המבוקשים צריכים להופיע בכתיב חסר, תוך ציון כל הגדרה החורגת מכלל זה, אך בהמשך השתנתה המגמה, ורוב התשבצים מבוססים על כתיב ביניים, הדומה לכתיב המקובל בבתי ספר ובעיתונות. יש בין מחברי התשבצים מי שמפרסם את דרך הכתיבה הנהוגה בתשבצים שלו, יש שאינם מפרסמים, וגרוע מכך – יש מחברים שאינם עקביים, המשתמשים לעיתים בכתיב חסר ולעיתים בכתיב מלא.
מוסכמה נוספת בכתיבת המילים בתשבצים היא שהגרסה המבוקשת היא הגרסה המילונאית, ללא הטיות. במקרים חורגים מקובל לציין זאת בהבלטה.
הערות שוליים

1 2  חן מלול, התשבץ העברי הראשון, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, ספטמבר 2019
↑  חידת התשבץ, דואר היום, 13 במרץ 1931
↑  חידת שתי וערב א-מגן דוד, עדן, 2 בנובמבר 1924
↑  אסתר גולדנברג, "רגע של עברית – לתולדות ה'תשבץ'", לשוננו לעם מז, א (תשנ"ו), עמ' 29
↑  כל סוגי הכתב הנהוגים באירופה מקורם באלפבית היווני והלטיני. האלפבית הקירילי מקורו באלפבית היווני.
תחנת סוקולניקי

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  15 במאי 1935 
 אדריכל:  Ivan Taranov, Nadezhda Bykova 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°47′20″N 37°40′49″E﻿ / ﻿55.7888°N 37.6802°E﻿ / 55.7888; 37.6802
 תחנות סמוכות:  פראוברז'נסקאיה פלושאד, קרסנופרסלסקאיה 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו סוקולניצ'סקאיה 
 קוד התחנה:  004 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת סוקולניקי(למפת מוסקבה רגילה) תחנת סוקולניקי
 
תחנת סוקולניקי (ברוסית: Сокольники) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו סוקולניצ'סקאיה.
התחנה ממוקמת ברובע סוקולניקי וקרויה על שמה.
תחנת סוקולניקי נפתחה ב-15 במאי 1935, כחלק מקטע ההשקה הראשון של המטרו של מוסקבה.
ב-15 במאי 1935, ביום פתיחת התחנה יצאה בפעם הראשונה רכבת עם נוסעים בתולדות המטרו של מוסקבה.
ב-1 במרץ 2023 בסמוך לתחנה נפתחה תחנה נוספת בקו הטבעת הגדול שמחוברת במעבר תת-קרקעי לתחנה הישנה.
כמו״כ באוגוסט 2023 מתוכננת פתיחה של תחנה נוספת, בקו הקוטרים המרכזיים של מוסקבה (ברוסית МЦД-3).
גלריה

לובי התחנה
כניסה לתחנה
הערות שוליים

↑  https://um.mos.ru/houses/stantsiya-metro-sokolniki
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תחנת ספרטק

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  27 באוגוסט 2014 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°49′06″N 37°26′07″E﻿ / ﻿55.8182°N 37.4352°E﻿ / 55.8182; 37.4352
 תחנות סמוכות:  Tushinskaya, Shchukinskaya 
 מידע על התחנה
 רציפים:  1 
 קווים העוברים בתחנה:  קו טגנסקו-קרסנופרסננסקאיה 
 קוד התחנה:  Сп 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת ספרטק(למפת מוסקבה רגילה) תחנת ספרטק
 
תחנת ספרטק (ברוסית: Спартак) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו טגנסקו-קרסנופרסננסקאיה. התחנה נמצאת ברובע פוקרובסקויה-סטרשנבו, ליד אצטדיון ספרטק שממנו קיבל את שמו.
התחנה נפתחה ב-27 באוגוסט 2014 אחרי תקופה של 39 שנים מרגע תחילת בניית התחנה ועד פתיחתה (שיא במטרו של מוסקבה). תחנת ספרטק היא אחת משלוש תחנות במטרו של מוסקבה, שאף שאף אחד ממסלולי התחבורה הקרקעית העירוניים אינו מגיעה אליה.
גלריה

לובי התחנה
לובי התחנה ואצטדיון ספרטק
יציאה דרומית
ראו גם

תחנת זניט
הערות שוליים

↑  https://www.kp.ru/online/news/1829023/
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה ובנושא תחבורה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
שאנדור פראגו (שחקן)

| --- | --- |

 לידה:  9 ביוני 1886 מישקולץ, האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  23 באוגוסט 1933 (בגיל 47) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Friedmann Sándor 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה 
 בן או בת זוג:  Margit Menszáros 
 
שאנדור פראגו (במקור פרידמן, בהונגרית: Faragó Sándor; מישקולץ, 9 ביוני 1886 – בודפשט, 23 באוגוסט 1933) היה שחקן יהודי-הונגרי, מנהל תיאטרון.
ביוגרפיה

שאנדור פרידמן נולד במשפחה יהודית כבנם של שמואל פרידמן ושל רוזה לובל. הוא סיים את בית הספר למשחק של סידי ראקושי בבודפשט והפך לחבר במלגה בתיאטרון ההונגרי למשך שנה. התיאטרון נוסד על ידי סידי ראקושי שהייתה קודם לכן שחקנית התיאטרון הלאומי של בודפשט. לאחר מכן חתם פראגו חוזה עם מנהל התיאטרון בעיר הולדתו מישקולץ, שם עבד במשך חמש שנים כשחקו וכמזכיר התיאטרון. בשנת 1922 מונה למנהל מחוז האמנותי סקשפהרוואר-קאפושוואר. אשתו, השחקנית מרגיט מנסארוש נפטרה ב-22 באפריל 1923 בגיל 48 ואז, ב-24 במאי 1924 פראגו התחתן בווספרם עם אירן גונסט, שהייתה צעירה ממנו ב-13 שנים. הוא פשט את הרגל באפריל 1928 והתפטר ממשרתו כמנהל תיאטראות. לאחר מכן עד מותו המוקדם הפך לסוחר ספרים בעיר פאפה, עיר בעלת מסורת יהודית וקהילה יהודית גדולה (לרבות חסידות). בשנת 1930 חיו בקהילה 2,567 יהודים (כשמונה אחוזים מהאוכלוסייה).
אחרי גירושיו מאירן גונסט נשא לאישה את אירמה גולדברג ב-18 ביולי 1928. פראגו נפטר משחפת בבית החולים סנט יאנוש בבודפשט ב-1933 בגיל 47 והובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.
עבודותיו

אלבום האמנות של התיאטרון. 1916–1917. נערך על ידי שאנדור פראגו. מישקולץ, 1916
לקריאה נוספת

לקסיקון אמנות הבמה הונגרי: האנציקלופדיה של משחק הבמה והדרמה ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. כרך א' (Endre Aágh - Faust). בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה (1929).
Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו בקטלוג של המוזיאון הספרותי פטפי)
ראו גם

סנדור אנידי: בלי ריוואלדה (קדמת הבמה מול המסך. החלק של הבמה שבין קצה אולם הקהל לווילון), 1999.
פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה 1–19. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944
לקסיקון אמנות התיאטרון של מחוז וספרם. עורך פרנץ פור. תיאטרון פטפי של וספרם, וספרם, 2008
הערות שוליים

↑  "Születési bejegyzése a miskolci izraelita hitközség születési akv. 123/1886. folyószáma alatt".
↑  Halálesete bejegyezve a Bp. I. ker. állami halotti akv. 1683/1933. folyószáma alatt.
↑  Bp. I. ker. állami halotti akv. 785/1923.
↑  A házasságkötés bejegyezve a veszprémi állami házassági akv. 59/1924. folyószáma alatt.
↑  Pápai Hírlap, 1928. július 21., 5. old.
↑  Petrik: MAGYAR KÖNYVÉSZET 1712–1920 / 1911–1920/II
תחנת סמולנסקאיה (קו ארבטסקו-פוקרובסקאיה)

| --- | --- |

 מידע על הבנייה
 חנוכת התחנה:  5 באפריל 1953 
 אדריכל:  איגור רוז'ין 
 מיקום
 מדינה:  רוסיה רוסיה
 קואורדינטות:  55°44′51″N 37°34′58″E﻿ / ﻿55.74756°N 37.58289°E﻿ / 55.74756; 37.58289
 תחנות סמוכות:  תחנת ארבטסקאיה, תחנת קייבסקאיה 
 מידע על התחנה
 רציפים:  2 
 קווים העוברים בתחנה:  קו ארבטסקו פוקרובסקאיה 
 קוד התחנה:  043 
  (למפת מוסקבה מוגדלת) תחנת סמולנסקאיה(למפת מוסקבה רגילה) תחנת סמולנסקאיה
 
תחנת סמולנסקאיה (ברוסית: Смоленская) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה.
התחנה ממוקמת ברובע ארבאט, וקרויה על שם כיכר סמולנסקאיה (אנ').
תחנת סמולנסקאיה נפתחה ב-5 באפריל 1953, והיא נמצאת קרוב לבניין משרד החוץ של רוסיה.
מ-22 בפברואר 2020 עד יוני 2021 התחנה סגורה בשל עבודות שיפוץ והחלפת מדרגות נעות.
גלריה

לובי התחנה
קשת בטבעת הגנים לפני הכניסה לתחנה
הערות שוליים

↑  http://proezdmetro.ru/55.html
↑  https://www.mosmetro.ru/smolenskaya-closed/
ערך זה הוא קצרמרבנושא רוסיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תחרות אתגר הרובוטיקה של דארפ"א

תחרות אתגר הרובוטיקה של דארפ"א (באנגלית: DARPA Robotics Challenge או בקיצור DRC) היא תחרות נושאת פרסים שנוסדה על ידי סוכנות DARPA הכפופה למחלקת ההגנה של ארצות הברית. התחרות, שהחלה באוקטובר 2012 והסתיימה בדצמבר 2015.
התחרות נוצרה בעקבות מרוץ האתגר הגדול של דארפ"א והרצון לפתח רובוטי שטח חצי-עצמאיים שיוכלו לבצע "משימות מורכבות בסביבות מסוכנות בהן אדם לא יכול לשרוד. התחרות בת 27 חודשים וכללה שלוש תחרויות ביניים שבסופן נקבעה המנצחת:
תחרות אתגר הרובוטיקה הווירטואלית (Virtual Robotics Challenge) - התקיימה ביוני 2013.
תחרות אתגר הרובוטיקה של דארפ"א (DRC Trials) - התקיימה בדצמבר 2013.
גמר תחרות אתגר הרובוטיקה של דארפ"א (DRC Finals) - התקיימה בדצמבר 2014.
בנוסף לעידוד פיתוח רובוטים חצי-אוטונומיים, התחרות שואפת ליצור תוכנות ומערכות רובוטיות זמינות ונגישות גם לאחר סיום התחרות. לפיכך, גויס מימון לעיבוד הסימולטור הרובוטי GAZEBO, שפותח על ידי Open Source Robotics Foundation, ובנייתם של שישה רובוטי אטלס של חברת בוסטון דיינמיקס, שנמסרו לשש הקבוצות שהציגו את התוצאות הטובות ביותר בשלב תחרות אתגר הרובוטיקה הווירטואלית.
הערות שוליים

↑  http://www.darpa.mil/Our_Work/TTO/Programs/DARPA_Robotics_Challenge.aspx
↑  http://thetartan.org/2012/11/19/scitech/darpa
תעודת עניות

תעודת עניות (לטינית: Testimonium Paupertatis) היא תעודה שניתנה בכמה קהילות באירופה לעניים כאישור לעניותם. בימינו משמש המושג כמטפורה, לציון עניות רוחנית.
תעודה זו העניקה לעניים זכויות שונות, כגון קבלת כספי צדקה. בימינו לא נהוג לתת תעודת עניות, אם כי קבלת תשלומי הבטחת הכנסה היא מימוש מודרני של רעיון זה, ובדומה לתעודת עניות, מקנה זכויות נוספות שבאו לתרום לרווחתו של העני.
השימוש בביטוי "תעודת עניות" נפוץ בעברית המודרנית, לציון מעשה המעיד על רמת תפקודו הנמוכה של בעליו וכן עניות רוחנית, הבולטת מתוך מעשיו של אדם או ארגון. שורשיו של שימוש זה נמצאים כבר במאמר חז"ל (מסכת נדרים) "אין עני אלא בדעת".