stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מדידות עכבה חשמלית

גרף ניקוויסט של מדידות עכבה חשמלית לשבבי מגנזיום בציפויים שונים.
מדידת עכבה חשמלית או ספקטרוסקופית עכבה אלקטרוכימית היא שיטה לאפיון של מערכות אלקטרוכימיות באמצעות מדידת העכבה החשמלית או המקדם הדיאלקטרי של המערכת.
הטכניקה נפוצה במחקר אלקטרוכימי, משום שהיא מספקת מידע על המערכת שקשה לחלצו בדרך אחרת, ומשום שעריכת הבדיקה קלה מבחינה טכנית. עם זאת ניתוח המדידה מורכב, ומצריך ידע בחשמל ומידע מוקדם על המערכת.
עכבה (באנגלית אימפדנס, Impedance) היא הכללה של התנגדות חשמלית לזרם חילופין.
ליבה של שיטת המדידה הוא מדידת ההתנגדות של מערכת אלקטרוכימית לזרם חילופין בתדירות משתנה. 
השיטה המקובלת ביותר לניתוח המדידה מבוססת על מציאת מעגל חשמלי שקול (שתגובתו החשמלית זהה לתגובה של המערכת). מתוך הערכים של כל רכיב במעגל השקול ניתן להפיק מידע על הכימיה של המערכת עצמה. הבעיה המרכזית עם שיטת ניתוח זו היא שניתן למצוא מעגלים שקולים שונים עם תגובה חשמלית זהה. לפיכך פותחו שיטות נוספות לניתוח התוצאות, במיוחד שיטות למציאת פילוג זמני הרלקסציה בדגם.
אופן ביצוע ומגבלות טכניות

המדידות מבוצעות בתא שלש אלקטרודות סטנדרטי המחובר לפוטנציוסטט.
מאחר שבשיטה זו מפעילים על המערכת מתח חליפין, על המתח להיות בעל משרעת נמוכה, שכן הפעלת מתח גבוה עלולה ליצור תהליכי חמצון-חיזור אפקטיביים ולשנות את המערכת תוך כדי המדידה.
משרעת מתח החליפין הנמוכה גוזרת עבודה עם תמיסות שבהן מתח המנוחה יציב, שאילמלא כן משרעת מתח החליפין תבָּלע בתנודות מתח המנוחה. לשם כך נהוג להשרות את מערכת בתמיסה בה היא תמדד מספר רב של שעות, כדי לאפשר לה להגיע לאיזון.
בנוסף, עקב המתח הנמוך גם הזרמים בניסוי יהיו נמוכים, לכן יש לעבוד סביב פוטנציאל בו הזרמים לפני הפעלת מתח החליפין נמוכים ויציבים. זרמים נמוכים מפני שבמדידת זרמים גבוהים, השגיאה גבוהה, והיא עלולה להיות גדולה יותר מהזרם הנוצר על ידי מתח החליפין. זרמים יציבים מפני שני טעמים: ראשית, זרמים גבוהים מראים בדרך כלל על פעילות פארדיית ענפה במערכת, ושנית, רגישות גבוהה לשינוי קל במתח עלולה להקשות על ניתוח התוצאות.
כל אלו מראים את חשיבות מציאת פוטנציאל העבודה, אותו ניתן לאתר על ידי  וולטמטריה מחזורית (ציקלית) או סריקה קווית. בוולטמטריה מחזורית, ניתן לבחור את הערך בו הזרם הוא אפס, בתנאי שמדובר באזור בו הזרמים יציבים (השיפוע נמוך). בסריקה קווית ניתן לבחור את נקודת הזרם המינימלי.
במהלך הבדיקה נסרק טווח התדירויות, בדגימת התדירויות שהוגדרו מראש.
טווח התדירויות נקבע על פי יכולת הפוטנציוסטט לדייק במדידת ההתנגדות. עם זאת, מאחר שלא ניתן לדעת את התנגדות המערכת עד למדידה עצמה, נהוג למדוד טווח רחב מאוד ולהזניח את הערכים הלא אמינים. נוהג אחר הוא דגימת עשר תדירויות מכל דקאדה של תדירויות (למשל עשר תדירויות בין עשרת אלפים למאה אלף הרץ), משום שהתוצאות כמעט ואינו משתנות בתדירויות גבוהות ולכן נדרשת בהן דגימה פחות שכיחה.
הצגת הנתונים

צורות ההצגה המקובלות הן דיאגרמת ניקוויסט ועקומת בודה.
ניתוח התוצאות

כאמור ניתן לדלות מידע כימי רב מהמדידה וזאת על ידי ייחוס משמעות כימית לכל רכיב במעגל המדמה, כפי שמראה הטבלה.
| הרכיב במעגל המדמה | המשמעות הכימית | קשר לגרף ניקוויסט |
| --- | --- | --- |
| נגד | התנגדות תמיסה | קשור לחיתוך הראשון עם ציר הX |
| נגד | התנגדות אלקטרודה ליציאת אלקטרון | קשור לחיתוך השני עם ציר הX |
| קבל | טעינת שכבה כפולה | קשור לנקודת השיא |
| משרן (סליל השראה) | רלקסציה של יונים על פני השטח | קשור לערכים ברביע הרביעי |
| רכיב קבוע פאזה | אי הומוגניות של פני השטח | קשור למרכז התצורה המעגלית בגרף |
| עכבת וארבורג | תגובה תלוית דיפוזיה | ישר בעל שיפוע אחת במרחב התדירויות הנמוכות |
| דיודת גאן | מבנה פסי אנרגיה הדומה לדיודת גאן | עכבה ממשית שלילית |

ישנם רכיבים נוספים, ומשמעויות כימיות נוספות, אם כי כבר מאילו עולה מגוון המידע הרחב שניתן להפיק מהמדידה ולכן חשיבותה הרבה.
מציאת המעגל המדמה

יש לזכור עם זאת, כי החלק המורכב בניתוח התוצאות הוא מציאת המעגל החשמלי המדמה את המערכת.
אומנם משפט תבנין מבטיח קיומו של מעגל כזה, אך אינו מבטיח כי קל למוצאו. יתרה מזו, ייתכן והרכיבים במעגל המדמה שקיים ע"פ משפט תבנין חסרי משמעות כימית או אלקטרוכימית. (למשל- אם במעגל המדמה ישנה סדרה אינסופית של נגדים- הדבר חסר משמעות אלקטרוכימית.) 
הדרך המקובלת למציאת המעגל, היא איתור רכיבים ייחודיים ע"פ טבלאות דומות לזו שבתחתית הדף, הוספות רכיבים משוערים ע"פ ידע מוקדם על המערכת (למשל- אם ידוע כי האלקטרודה העובדת נוטה לפולריזציה מוסיפים קבל)
והתאמת המשתנים במעגל לאילו שבתוצאות הניסוי בצורה איטרטיבית.
האלגוריתמים הנפוצים הם אלגוריתם סימפלקס  ואלגוריתם לבנברג מרקוארדט.
ניתן גם לבחור מעגל מתוך מאגרי מעגלים שקיימים בספרות המקצועית ולנסות להתאמים.
יתרונות וחסרונות השיטה

לשיטה זו מספר רב של יתרונות- 
היא מספקת מידע מגוון מאוד על המערכת, קשה למצוא שיטה נוספת בה מדידה אחת עשויה לספק גם מידע מאקרוסקופי כמו מקדם דיאלקטרי (על ידי ניתוח קיבול הקבל), וגם מידע מיקרוסקופי כמו מבנה פסי ההולכה (על ידי ניתוח דיודת הגן).
יתרון אחר הוא היכולת לעקוב אחר תהליכי המתרחשים בסקאלת זמנים קצרה, בעוד מעקב אחרי רלקסציה של יונים באמצעים ספקטרוסקופיים מצריכה מכשור ייקר מאוד (לייזר מיוחד וכו...), מדידות עכבה חשמלית מצליחות לעשות בעלות זולה הרבה יותר ובקלות. 
בנוסף, בתנאים מסוימים (מיכשור תקין, מבצע מדידה מיומן) ניתן להגיע לרמות דיוק מאוד גבוהות במדידות (פחות מאחוזים בודדים של שגיאה).
עם זאת, לשיטה זו גם לא מעט חסרונות-
ראשית ניתוח התוצאות שלה מאוד מורכב, והוא מצריך ידע אינטגרטיבי במספר תחומי מדעים.
שנית, בגלל רגישות ודיוק המדידה היא מועדות להפרעות ורעשים מבחוץ.
חמור מכך, בגלל שיש לדעת מידע מקדם על המערכת כדי לנתח אותה, ומשום שנמדדים בדרך כלל ערכים שאחר כך מוזנחים, 
ניתוח התוצאות נתון מאוד למניפולציה לא מכוונת של מבצע המדידה. משום שבכך שהוא בוחר את המעגל ע"פ המידע המקדים, והוא בורר את הערכים שאינם מוזנחים, הוא עלול לכפות את השקפתו הערכים שנמדדו.
דוגמה: ניתוח מדידות עכבה חשמלית של שבבי מגנזיום בציפויים שונים

נביא כאן כדוגמה את ניתוח מדידות העכבה שבתמונה-
נמדדה העכבה לכמה שבבי מגנזיום בציפויים שונים, כל אחד מוצג בגרף בצבע אחר. המדידות של התדירות הגבוהה ביותר התקבלו בקצה השמאלי, והלכו והימינו ככל שהתדירות קטנה.
ראשית עלינו לקבוע אילו רכיבים משתתפים במעגל המדמה את המערכת:
החיתוך הראשון עם ציר הX - מרמז על הימצאותו של נגד המדמה את התנגדות התמיסה. 
החיתוך השני עם ציר ה-X - מרמז על הימצאותו של נגד המדמה את התנגדות האלקטרודה. 
מכיוון שאלקטרון היוצא מן האלקטרודה חייב לעבור בתמיסה חיבורם בטור.
הגידול בערכי ה-Y של המדידה עד לשיא מראה על קיומו של קבל המדמה את קיבול האלקטרודה. מכיוון שאלקטרון שטוען את האלקטרודה לא יוצא ממנה, אין חיבור ישיר (טורי) בין ההקבל לנגד הראשון. לעומת זאת כל האלקטרונים על פני האלקטרודה מתפלגים בין לצאת ממנה (נגד ראשון) לבין לטעון אותה (קבל) לכן חיבור הקבל הוא במקביל לנגד הראשון.
קיומם של ערכים ברביע הרביעי במרחב בתדירויות הנמוכות מרמז על המצאות משרן. כלומר חלק מהאלקטרונים על פני השטח של האלקטרודה הושפעו מהרלקסציה של היונים הספוחים לפני השטח של המגנזיום. 
גם תהליך זה לא משחרר אלקטרונים ישירות לתמיסה, לכן הוא מקביל לנגד הראשון ולקבל. 
עד כה - נגד המדמה את התנגדות האלקטרודה ליציאת אלקטרון, קבל המדמה את קיבול האלקטרודה, ומשרן המדמה רלקסציה של היונים על פני השטח. כל אלה במקביל, ובטור עליהם נגד המדמה את התנגדות התמיסה.
זאת בהנחה שהאלקטרודה והתמיסה הומוגניות, ואין בהן אזורים שונים מבחינה חשמלית.
כלומר עתה על המנתח להשתמש באחד האלגוריתמים המוצעים למעלה כדי להתאים את ארבעת הפרמטרים (התנגדות התמיסה, התנגדות האלקטרודה, קיבול הקבל, והשראות המשרן) למדידות ולקבל את הערכים הטובים ביותר.
כדי לא להתמודד עם התאמת כל הנקודות וכל הפרמטרים, החליט המנתח לעקוף את העניין ולהשתמש ברכיב קבוע פאזה, כלומר, במקום קבל ומשרן במקביל, יוצג רק רכיב קבוע פאזה. רכיב זה טוב למעגלים בתדירויות גבוהות לכן ינותחו רק המדידות בתדירות הגבוהה.
כלומר עתה על המנתח להשתמש באחד האלגוריתמים המוצעים למעלה כדי להתאים את ארבעת הפרמטרים (התנגדות התמיסה, התנגדות האלקטרודה, קיבול רכיב קבוע הפאזה, מעריך רכיב קבוע הפאזה) למדידות ולקבל את הערכים הטובים ביותר.
שימוש באלגוריתם סימפלקס הניב את התוצאות הבאות:
| הגרף | התנגדות נגד תמיסה [אוהם] | התנגדות האלקטרודה ליציאת אלקטרון [אוהם] | קיבול האלקטרודה [מיקרופאראד] | מעריך הרכיב קבוע הפאזה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| הגרף השחור | 8 | 233 | 7.81 | 0.88 |
| הגרף האדום | 0 | 322 | 4.02 | 0.86 |
| הגרף הירוק | 10 | 1700 | 0.27 | 0.87 |

הסקת מסקנות:
התנגדות התמיסה זניחה ביחס לשאר ההתנגדויות בבעיה ולא היוותה מרכיב ניסויי חשוב.
התנגדות האלקטרודה עבור הציפוי שתוצאותיו מוצגות בגרף הירוק גדול במידה ניכרת מהשניים האחרים, כלומר ציפוי זה פחות מוליך מן האחרים.
הקיבול גדל בין הציפוי שתוצאותיו מוצגות בגרף השחור וציפוי שתוצאותיו מוצגת בגרף האדום, לכך ייתכנו כמה פירושים-
ייתכן והציפוי של הגרף השחור בעל מקדם דיאלקטרי גבוה יותר, וייתכן שעוביו דק יותר. לפי נוסחת הקיבול של קבל לוחות.
ערכו של מעריכו של הרכיב קבוע הפאזה נשמר פחות או יותר, כלומר מידת אי האחידות של פני השטח פחות או יותר זהה.
העובדה שמשרן אמור היה להיות מוצג במעגל המדמה מעידה כנספחו יונים לפני השטח, וכי הם עוברים רלקסציה.
לסלו סבדוש

לסלו סבדוש (בהונגרית: Szabados László;‏ 11 באפריל 1911 - 28 באפריל 1992) היה שחיין הונגרי-יהודי. בעל מדליית ארד אולימפית, שיאן עולם ואלוף אירופה.
קורות חיים

סבדוש נולד בסבוטיקה וויבודינה שבסרביה על גבול הונגריה.
באליפות אירופה השלישית בשחייה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1931 זכה סבדוש במדליית זהב במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 9:34.0 דקות, לפני גרמניה (9:48.6 דקות) ואיטליה (9:49.0 דקות).
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכה סבדוש במדליית ארד במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 9:31.4 דקות, אחרי יפן שקבעה שיא עולם חדש של 8:58.4 דקות וארצות הברית (9:10.5 דקות).
ליזול

ליזול
ליזול (באנגלית: Lysol וכן Lizol) הוא מותג, נוזל חיטוי וניקוי מתוצרת חברת "רקיט בנקיזר", בעל ריח חריף.
הליזול מורכב מהחומרים בנזלקוניום כלוריד ואיזופרופנול, בתוספת סבון להגברת מסיסותם במים. הליזול יעיל מן הפנול כחומר חיטוי ורעילותו קטנה יותר. הוא משמש לחיטוי ידיים וכלים, ובפרט לחיטוי בתי שימוש, בבתים פרטיים, בבתי חולים ובסיסים צבאיים.
במרפאה וטרינרית משמש הליזול לריסוס בעלי חיים לצורך טיפול במחלות עור ולהגנה מפני זיהומים. בליזול ניתן להשתמש גם בתחום החקלאות, להדברת עשבי בר.
בתחילת שנות העשרים של המאה העשרים שווק הליזול, באופן אגרסיבי, כחומר מונע דלקות ואגינליות וכ"סבון לשטיפה אינטימית". לאחר שמחקרים הראו את הנזקים שגורם הליזול בשימוש זה, הופסק השימוש בו למטרות אלו.
מגדל סקיילון

ערך זה עוסק במגדל בסמוך למפלי ניאגרה בקנדה. אם התכוונתם למגדל בלונדון, ראו .
| --- | --- |

 מידע כללי
 סוג:  מגדל תצפית 
 מיקום:  אונטריו 
 מדינה:  קנדה 
 הקמה ובנייה
 תקופת הבנייה:  מאי 1964 – אוקטובר 1965 (כשנה)
 תאריך פתיחה רשמי:  6 באוקטובר 1965 
 אדריכל:  B+H Architects 
 מידות
 גובה:  160 מטר
 קומות:  3 
 קואורדינטות:  43°05′07″N 79°04′47″W﻿ / ﻿43.085277777778°N 79.079722222222°W﻿ / 43.085277777778; -79.079722222222
 www.skylon.com
  (למפת אונטריו מוגדלת) טורונטו אוטווה מיסיסוגה וינדזור ת'אנדר ביי טימינס קנורה גרייטר סדברי מניטובה קוויבק ארצות הברית מפרץ הדסוןמגדל סקיילון(למפת אונטריו רגילה) טורונטו אוטווה מיסיסוגה וינדזור ת'אנדר ביי טימינס קנורה גרייטר סדברי מניטובה קוויבק ארצות הברית מפרץ הדסוןמגדל סקיילון he
 
מפלי ניאגרה שבקנדה ומגדל סקיילון
נוף הנשקף ממרפסת התצפית
מגדל סקיילון (באנגלית: The Skylon Tower) הוא גורד שחקים, הממוקם בסמוך למפלי ניאגרה באונטריו שבקנדה. מגדל זה הוא מגדל התצפית הגבוה ביותר הצופה על המפלים.
תיאור המבנה

גובהו של המגדל 160 מטרים מעל המצוק, ו-236 מטרים מעל קרקעית המפלים. בשל גובה זה נדרש אישור לבנייתו הן מרשויות התעופה הקנדיות והן מרשויות התעופה של ארצות הברית.
המבנה, העשוי בטון, נבנה תוך יציקת בטון במעלה המבנה עם התקדמות הבנייה. שלוש מעליות עלות ויורדות לאורך קירותיו החיצוניים של המבנה. מהירות הנסיעה במעלית מקרקעית המגדל לקצהו - 52 שניות.
בראש המגדל שתי מסעדות. התחתונה שבהן היא מסעדה מסתובבת המסוגלת להכיל 276 סועדים. המסעדה משלימה סיבוב מדי שעה, כשהיא נוסעת על מסילה מעגלית ומונעת באמצעות מנוע בן 3 כוחות סוס.
בקצה העליון של המגדל מרפסת תצפית המשקיף על המפלים והרחק מהם לעיר באפלו במדינת ניו-יורק ולאזור ניאגרה שבאונטריו קנדה.
בקומת הקרקע של המגדל חנויות מזכרות ומסעדת מזון מהיר.
המבנה שימש כרקע לאחת הסצנות בסרט הקולנוע "סופרמן 2".
היסטוריה

הקמת המגדל החלה בשנת 1964 והוא נחנך רשמית ב-6 באוקטובר 1965 על ידי מושל מדינת ניו יורק נלסון רוקפלר וראש ממשלת פרובינציית אונטריו ג'ון רובארטס.
עלות בניית המבנה הגיעה ל-7 מיליון דולרים אמריקאים. המבנה הוקם על ידי שותפות המרכז הבינלאומי ניאגרה (Niagara International Centre) במימון חברת הרשי.
ב-1 באוקטובר 1975 נרכש המגדל על ידי חברת מלונות קנדיאן פסיפיק עבור 11 מיליון דולרים. בשנת 1986 מכרה החברה את המבנה לג'ון גרוייץ' (John Gruyich) הבעלים של מלון מייקלז אין (Michael's Inn) הסמוך, ולג'ורג' יריך (George Yerich), הבעלים של מלון הולידי אין (Holiday Inn) הסמוך בתמורה ל-18 מיליון דולרים. בשנת 1988 חכר יריך את חלקו של שותפו ב-13 מיליון דולרים בחכירה עד שנת 2064.
מבט ממרפסת התצפית
מבט על המבנה מהקומה ה-25 של מלון הילטון הסמוך.
מאלכ רחמתי

| --- | --- |

 לידה:  1982 מראע'ה, איראן 
 נהרג:  19 במאי 2024 (בגיל 42 בערך) Bakrabad Rural District, איראן 
 מדינה:  איראן 
 השכלה:  אוניברסיטת ח'ארזמי  אוניברסיטת האימאם סאדק 
 
 
מאלק רחמתי (בפרסית: مالک رحمتی; 1982 – 19 במאי 2024) היה פוליטיקאי איראני שכיהן כמושל הכללי של מחוז מזרח אזרבייג'ן מינואר 2024 ועד מותו במאי 2024. הוא עמד בראש ארגון ההפרטה של איראן (אנ') מ-2023 עד 2024.
ביוגרפיה

בשנת 2024 מונה בידי הממשלה ה-13 של הרפובליקה האסלאמית של איראן (אנ') למושל מחוז מזרח אזרבייג'ן.
ב-19 במאי 2024, נהרג בהתרסקות מסוק נשיא איראן.
מדיה וקבצים בנושא  בוויקישיתוף
מאזדה 929

| --- | --- |

Mazda 929, שנת 1984
 מאפיינים כלליים
 יצרן:  מאזדה
 שנות ייצור:  2000–1973
 הרכבה:  יפן יפן
 מודל קודם:  Datsun Type 10
 מודל אחריו:  Datsun Type 12 (אנ')
 סיווג:  מכונית משפחתית גדולה
 אורך:  4,404 מ"מ (יוצר בין השנים 1978-1973)  4,660-4,650 מ"מ (יוצר בין השנים 1982-1978)  4,640 מ"מ (יוצר בין השנים 1987-1982)  4,930-4,690 מ"מ (יוצר בין השנים 1991-1987)  4,925 מ"מ (יוצר בין השנים 1995-1991)
 רוחב:  1,666 מ"מ (יוצר בין השנים 1978-1973)  1,690  (יוצר בין השנים 1978-1987)  1,725-1,695 מ"מ (יוצר בין השנים 1991-1987)  1,795 מ"מ (יוצר בין השנים 1995-1991)
 גובה:  1,445-1,415 מ"מ (1982-1978)  1,340 מ"מ (1987-1982)  1,450-1.440 מ"מ (1991-1987)  1,380 מ"מ (1995-1991)
 משקל:  1,095 ק"ג (ריק, דגם סדאן שיוצר בין השנים 1978-1973)  1,235-1,090 ק"ג (ריק, 1987-1982)  1,380 ק"ג (ריק, דגם סדאן שיוצר בין השנים 1991-1987)  1,590-1,640 ק"ג (ריק, 1995-1991)
 בסיס גלגלים:  2,510 מ"מ (יוצר בין השנים 1978-1973)  2,610 מ"מ (יוצר בין השנים 1982-1978)  2,615 מ"מ (יוצר בין השנים 1987-1982)  2,710 מ"מ (יוצר בין השנים 1991-1987)  2,850 מ"מ (יוצר בין השנים 1995-1991)
 מפרט טכני
 מנוע:  4 צילינדרים, 1,769 סמ"ק המפיק 83 כ"ס ב-5,000 סל"ד (יוצר בין השנים 1978-1973)  4 צילינדרים, 1,970 סמ"ק המפיק 90 כ"ס (יוצר בין השנים 1978-1982, יצוא לאירופה)  4 צילינדרים, 1,769 סמ"ק המפיק 110 כ"ס (יוצר בין השנים 1978-1982)  מנוע ונקל 575 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,150 סמ"ק) המפיק 125 כ"ס (יוצר בין השנים 1982-1978)  מנוע ונקל 654 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,308 סמ"ק) המפיק 135 כ"ס (יוצר בין השנים 1982-1978)  4 צילינדרים, 2.0 ליטר המפיק 120 כ"ס (יוצר בין השנים 1987-1982)  מנוע ונקל 572 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,144 סמ"ק) המפיק 130 כ"ס (יוצר בין השנים 1982-1987)  מנוע ונקל 572 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,144 סמ"ק) המפיק 160 כ"ס (יוצר בין השנים 1982-1987)  מנוע ונקל 654 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,308 סמ"ק) המפיק 160 כ"ס (יוצר בין השנים 1982-1987)  4 צילינדרים, 2,210 סמ"ק המפיק 70 כ"ס (מנוע דיזל, (1987-1982)  4 צילינדרים, 2.0 ליטר המפיק 120 כ"ס (יוצר בין השנים 1987-1991)  4 צילינדרים, 2.2 ליטר המפיק 120 כ"ס (יוצר בין השנים 1987-1991)  מנוע ונקל 654 סמ"ק כפול, בי-רוטור (1,308 סמ"ק) המפיק 180 כ"ס (יוצר בין השנים 1987-1991)  V6 צילינדרים, 2,954 סמ"ק המפיק 193 כ"ס ב-5,600 סל"ד (יוצר בין השנים 1987-1991)  V6 צילינדרים, 2,494 סמ"ק המפיק 160 כ"ס (יוצר בין השנים 1995-1991)  V6 צילינדרים, 2,954 כ"ס המפיק 200 כ"ס (יוצר בין השנים 1995-1991)
 הילוכים:  תמסורת ידנית - 4 מהירויות (1978-1973)  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות (1978-1973)  תמסורת ידנית: 4-5 מהירויות (1981-1977)  תמסורת אוטומטית - 3 מהירויות (1981-1977)  תמסורת ידנית: 4-5 מהירויות (1981-1987)  תמסורת אוטומטית: 4-5 מהירויות (1987-1981)
 מהירות מרבית:  165 קמ"ש (מנוע 1,769 סמ"ק המפיק 83 כ"ס (יוצר בין השנים 1978-1973)
מאזדה 929 (Mazda 929) היא מכונית משפחתית גדולה מתוצרת יצרנית המכוניות היפנית מאזדה אשר יוצרה בין השנים 2000–1973 ב-יפן ושווקה ביפן ובאירופה.
גרסאות

4 דלתות סדאן
2 דלתות קופה - יוצר בין השנים 1978-1973 ו-1987-1982
5 דלתות סטיישן - יוצר בין השנים 1982-1973
סדרות

"LA2" - סדרה ראשונה, יוצרה בין השנים 1976-1973
"LA2" - סדרה שנייה, יוצרה בין השנים 1978-1976
"LA4" - יוצר בין השנים 1981-1979
"HB" - יוצר בין השנים 1986-1982
"HC" - יוצר בין השנים 1991-1987
"HD" - יוצר בין השנים 1995-1991
"HE" - יוצר בין השנים 2000-1996
נתונים נוספים

מנוע קדמי
בין השנים 1982-1978 בנוסף ל-מנועי בנזין הורכבו בדגם ששווק ביפן גם מנועי ונקל (מנוע בי-רוטור)
בין השנים 1987-1982 הורכב בדגם גם מנוע דיזל
קיבולת מכל דלק - 65 ליטר
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 15.4 שניות (מנוע 1,769 סמ"ק שיוצר בין השנים 1978-1973)
תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 9.3 שניות (מנוע 2,954 סמ"ק שיוצר בין השנים 1987-1991)
תמונות

"מאזדה 929", סדרה "LA2", שנת 1975 - סטיישן
"מאזדה 929", סדרה "LA2", שנת 1975 - סטיישן
"מאזדה 929", סדרה "LA3" - קופה
"מאזדה 929", שנת 1977 - קופה
"מאזדה 929"
"מאזדה 929" סדרה "HD"
"מאזדה 929" סדרה "HC"
"מאזדה 929" סדרה "HC"
ראו גם

מאזדה
הערות שוליים

↑  מאזדה 929, מנוע V6, שנת 1986 - מפרט  arfolio.com/specifications/models
↑  מאזדה 929, שנת 1992 - מפרט  carfolio.com/specifications/models
↑  דגמי מאזדה 929 car.info/en-se/mazda/929
מדידת חדשנות

מדידת חדשנות (באנגלית: Measuring innovation) נראית מטבעה קשה כיוון שהיא מרמזת על יכולת הדדיות כך שניתן לערוך השוואה במונחים כמותיים. הקושי טמון גם בעובדה שיש הגדרה רבה כמו שיש חזון לחדשנות וגם הציפיות לתוצאות מגוונות מאוד.
במשמעותה המודרנית, חדשנות היא "רעיון חדש, מחשבות יצירתיות, דמיונות חדשים בצורה של מכשיר או שיטה". חדשנות נתפסת לעיתים קרובות כיישום של פתרונות טובים יותר העונים על דרישות חדשות, צרכים שלא הוסברו או צורכי שוק קיימים.
למרות הקשיים הללו, אדיסון ואחרים (.Edison et al) בסקירתם על ספרות בנושא ניהול חדשנות, נמצאו 232 מדדי חדשנות. הם סיווגו את המדדים הללו לפי חמישה ממדים: תשומות לתהליך החדשנות, תפוקה מתהליך החדשנות, השפעת תפוקת החדשנות, אמצעים לגישה לפעילויות בתהליך חדשנות וזמינות של גורמים המאפשרים תהליך כזה.
אנו יכולים להבחין בשני סוגים שונים של מדדים לחדשנות: הרמה הארגונית והרמה הפוליטית.
רמה ארגונית

מדידת החדשנות ברמה הארגונית מתייחסת לאנשים פרטיים, הערכות ברמת הצוות וחברות פרטיות מהקטנה ביותר ועד החברה הגדולה ביותר. מדד החדשנות לארגונים יכול להתבצע על ידי סקרים, סדנאות, יועצים או מידוד פנימי. אין כיום דרך כללית מבוססת למדידת חדשנות ארגונית. על מנת למדוד חדשנות, החברה תצטרך להסכים פנימית על הפעילויות המייצגות חדשנות בארגון ולבחור מדדי ביצועים עיקריים (באנגלית: KPI - Key Performance Indicator) שישמשו כמדדים מובילים. ערכים נמדדים ישתנו באופן נרחב בין עסקים, ויכסו למשל הכנסות ממוצרים חדשים, הוצאות במו"פ, זמן לשוק, תפיסת וסיפוק לקוחות ועובדים, מספר פטנטים, מכירות נוספות הנובעות מחדשנות בעבר.
רמה פוליטית

ברמה הפוליטית, מדדי חדשנות ממוקדים יותר במדינה או אזור ביתרון תחרותי באמצעות חדשנות. בהקשר זה ניתן להעריך יכולות ארגוניות באמצעות מסגרות הערכה שונות, כמו אלה של הקרן האירופית לניהול איכות (EFQM). מדריך ה-OECD של אוסלו (1992) גם מציע הנחיות סטנדרטיות למדידת חדשנות של מוצר וטכנולוגיות.
אינדיקטורים ומדדים

מדדי חדשנות הם נושא המחקר המשמעותי. האיחוד האירופי נוקט במדיניות יזומה בכל הקשור לפיתוח אינדיקטורים אמינים והומוגניים לחדשנות.
מספר מדדים מנסים למדוד חדשנות ולדרג ישויות על סמך מדדים אלה, כגון:
מדד החדשנות של בלומברג (Bloomberg Innovation Index)
מדד חדשנות עולמי (Global Innovation Index GII)
מדד קרן טכנולוגיות מידע וחדשנות (Information Technology and Innovation Foundation Index)
מדד החדשנות הבינלאומי (International Innovation Index)
לוח התוצאות של חדשנות (Innovation Union Scoreboard)
מדד יעילות החדשנות של INSEAD Innovation Efficacy Index) INSEAD)
מדד קרן טכנולוגיות מידע וחדשנות (Information Technology and Innovation Foundation Index)
דירוגים

מחקרים רבים מנסים לדרג מדינות על סמך מדדים של חדשנות. כפי שאנו רואים, המחקרים עשויים להשתנות באופן נרחב לפי המדד הנבחר. לדוגמה, מדד החדשנות של בלומברג 2020 (ינואר 2020) מדרג את גרמניה במקום הראשון מבין המדינות בעוד שמדד החדשנות העולמי לשנת 2019 (יוני 2019) מדורג במקום ה-9.
| דרגה | מדינה / אזור | אינדקס |
| --- | --- | --- |
| 1 | גרמניה גרמניה | 88.21 |
| 2 | קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית | 88.16 |
| 3 | סינגפור סינגפור | 87.01 |
| 4 | שווייץ שווייץ | 85.67 |
| 5 | שוודיה שוודיה | 85.50 |
| 6 | ישראל ישראל | 85.03 |
| 7 | פינלנד פינלנד | 84.00 |
| 8 | דנמרק דנמרק | 83.22 |
| 9 | ארצות הברית ארצות הברית | 83.17 |
| 10 | צרפת צרפת | 82.75 |
| דרגה | מדינה / אזור |
| --- | --- |
1: שווייץ שווייץ
2: ארצות הברית ארצות הברית
3: שוודיה שוודיה
4: הממלכה המאוחדת הממלכה המאוחדת
5: הולנד הולנד
6: קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
7: סינגפור סינגפור
8: גרמניה גרמניה
9: פינלנד פינלנד
10: דנמרק דנמרק
ראו גם

מדד התחרותיות העולמי
הערות שוליים

↑  Merriam-Webster, Innovation, Merriam-Webster.com (באנגלית)
↑  Steven Maranville, Entrepreneurship in the Business Curriculum, Journal of Education for Business
↑  Henry Edison, Nauman bin Ali, Richard Torkar, Towards innovation measurement in the software industry, Journal of Systems and Software
↑  ,Tony Davila, Marc J. Epstein, Robert Shelton, Making Innovation Work: How to Manage It, Measure It, and Profit from It, Upper Saddle River: Wharton School Publishing, 2012
↑  Organisation for Economic Co-operation and Development, OSLO MANUAL, 1992
↑  Francis Munier, Mesure(s) de l’innovation : méthodologie et principaux indicateurs méthodologiques, Bulletin de l'OPEE N°6, 2002
↑  European innovation scoreboard
↑  Global Innovation Index Overview
↑  Bloomberg Innovation Index
↑  , GII 2022 Report, Global Innovation Index 2022
לוטרה (סוג)

| לוטרה |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: יונקים
סדרה:: טורפים
תת־סדרה:: דמויי כלב
משפחה:: סמוריים
תת־משפחה:: לוטרות
סוג:: לוטרה
שם מדעי
 Lutra ‏בריסון, 1762

לוטרה מצויה (שם מדעי: Lutra; נקראת לעיתים כלב הנהר) הוא סוג של לוטרות שהן חיות קטנות ממשפחת הסמוריים המותאמות למים.
לוטרה אירופאית
שלד של לוטרה יפנית
שלט המזהיר מפני לוטרות המופרעות על ידי האדם
קבוצת לוטרות בגן חיות
בול ארמני ובו לוטרה אירופית
לוטרה אירופית טורפת דג
תיאור

גופה של הלוטרה המצויה מארך וגלילי, אורכו 55–85 ס"מ. הזנב גדול יחסית, 30-60 ס"מ אורכו, חלקו האחורי שטוח מעט, והוא
עבה ושרירי ביותר. משקלה של הלוטרה המצויה 5–16.5 ק"ג. הפרווה חומה כהה, בקיץ מעט יותר בהירה מאשר בחורף. הגחון בהיר יותר.
הגורים נולדים כשהם עיוורים וחסרי שיניים, פרוותם חומה כהה עד שחורה.
מזונה של הלוטרה כולל בעיקר דגים ומינים אחרים החיים במים. לעיתים רחוקות, טורפת הלוטרה גם בעלי חיים יבשתיים.
מוחה של הלוטרה מפותח ביותר, כמו רבים מן היונקים החיים במים (דולפינים, לווייתנים וכדומה).
התאמה למים

גופה של הלוטרה מותאם ביותר לחיים במים, יתרון שעזר לה להמשיך ולהתקיים גם באזורים בהם כבר לא חיים סוגים אחרים בני משפחת הסמוריים, ואף לא טורפים דומים אחרים. ראשה של הלוטרה משוטח מעט, והעיניים והנחיריים שלה ממוקמות בגובה הראש. הדבר מיועד לתת ללוטרה אפשרות להביט מתוך המים או לנשום, מבלי לחשוף חלק ניכר מגופה. התאמה זו לחיים במים, אופיינית גם לסוגים אחרים לגמרי הגרים בסביבה דומה - צפרדעים, היפופוטמים, תנינים ועוד. פתחי אוזניה ונחיריה של הלוטרה מותאמים אף הם בצורה מושלמת לתנאי סביבת המגורים - בשעה שהלוטרה נכנסת למים, הם נאטמים על ידי מכסים מיוחדים.
עיניה של הלוטרה מותאמות להשתברות קרני האור במים. השריר המכווץ את קשתית עינה, דוחף אותה גם כלפי חוץ - דבר המאפשר לה לראות היטב גם בתוך המים. תכונה זו של העין, אופיינית אף היא לבעלי חיים שוכני מים, ביניהם ידועים הקורמורן וכלב הים. בנוסף, מצוידת הלוטרה בזיפים ארוכים סביב אפה, המאפשרים לה לחוש תנועות קלות ביותר בתוך מים אפילו בחשיכה.
פרוותה של הלוטרה עשויה משתי שכבות: העליונה עשויה זיפים ארוכים וקשים המגינים על גופה של הלוטרה מחבלות, ואילו התחתונה מורכבת משערות צמריות ורכות השומרות על חום גופה. השערות החיצוניות מתכסות תדיר בשומן המופרש מבלוטות מיוחדות, וכאשר הלוטרה שוחה, הופכת שכבת השערות החיצוניות לשכבה צפופה, חלקה ואטומה - מה שמפחית את החיכוך ועוזר ללוטרה לשמור על חום יציב.
ראותיה של הלוטרה מתאימות במיוחד לצלילות ארוכות; מדידות שנעשו בטבע מראות כי אורכה של צלילה ממוצעת הוא כשלוש דקות, אך לעיתים עשויה הלוטרה שלא לעלות אל פני המים משך שבע דקות ואף יותר, בעומק של כ-10 מטרים.
אצבעות רגליה של הלוטרה מחוברות בקרום שחייה. הלוטרה שוחה על פני המים בעזרת רגליה בלבד, כשרק קצה ראשה, חלק מגבה וקצה זנבה בולטים מעליהם, ואילו בתוך המים, במהירות גבוהה, מותחת הלוטרה את גופה ושוחה בעזרת תנועות גליות של הגוף והזנב, בדומה לשחייתו של דולפין. זנבה הארוך והכבד, מאפשר ללוטרה לבצע סיבובים חדים תוך כדי שחייה, והיא מסוגלת להסתובב לאחור תוך כדי שחייה מהירה, כך שרדיוס הסיבוב קטן מאורך גופה.
על אף היות הלוטרה חית מים מובהקת, יכולה היא לרוץ על היבשה במהירות רבה, ואף לטפס על עצים או מכשולים.