stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
חסידות קוסון
תולדות החסידות > הדור השני

רבי חיים שלמה בנו של רבי יהוסף מילא את מקומו. היה חתנו של רבי אשר ישעיהו מקולבוסוף. כיהן בהתחלה בניר-אדני, אחר כך בדברצין ולבסוף בקוסוני. בנו הוציא את דברי תורתו בספר "שמועה טובה". נפטר בו' בטבת תר"פ. לאחר פטירתו שני אחיו ובנו כיהנו כאדמו"רים.
רבי משה שמואל בנו של רבי יהוסף כיהן אף הוא כאדמו"ר בקליינווארדאן. עבר בסוף ימיו לארצות הברית והתגורר בלוס אנג'לס. נפטר בט"ז באייר תש"ו.
רבי ישראל צבי בנו של רבי יהוסף, היה חתנו (פעמיים) של אחיו רבי חיים שלמה ובזיווג שלישי של רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט. לאחר פטירת אחיו (וחותנו) החל לכהן באדמו"רות. עמד בראשות ישיבה. בשנות השואה הועבר לגטו ברגסס ומשם לאושוויץ שם נרצח בג' בסיוון תש"ד יחד עם בנו רבי אלתר חיים שלמה. חתנו (בזיווג ראשון) היה רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מנירבאטור. דברי תורתו הודפסו בספר "אור מלא".
ילדיו האחרים של רבי יהוסף היו: רבי מאיר שלום ממזילאבריץ, רבי יום טוב מנחם מקאלוב אב"ד נאפקאר. ובנותיו; חיה דרזיא אשת הרב יהודה לייביש ערליך מדילטין, רייזיל אשת הרב שמואל שיינפלד מקאשוי (בנו של הרב משה יוחנן ממיהאליפולוי) ורחל יענטה אשת הרב שמואל צבי ווייס מבנדיקוביץ. חתנו של רבי מאיר שלום היה רבי חיים אלתר פנט אדמו"ר מקרלסבורג ורבה של שייך מוניס.
החסידות לאחר השואה > גזע רבי חיים שלמה רוטנברג ה"שמועה טובה"

רבי משה שמואל שכיהן בדברצין. היה חתנו של רבי יעקב הלוי רוטנברג מקוזיבא (בן דוד שני של אבי השושלת רבי יהוסף). הוציא את דברי תורתו של אביו בספר "שמועה טובה". לפני מלחמת העולם השנייה עבר לארצות הברית וכונה האדמו"ר מקוזיבא. לאחר מכן עלה לישראל והתגורר בבני ברק ברחוב חפץ חיים שם כיהן כאדמו"ר מקוסון.
רבי אשר ישעיהו רוטנברג (ד' באלול ה'תרע"ה - א' בניסן ה'תש"ע) ממלא מקום אביו. תלמידו של דודו ה"אור מלא" והוסמך להוראה על ידו. בשנותיו האחרונות התגורר אצל בנו (אז רב בית מדרשו) בארצות הברית לצרכים רפואיים. הוציא בעוד מהדורה את הספר שמועה טובה.
רבי יעקב יהוסף מכהן בבורו פארק.
חתנו קרוב משפחתו רבי מאיר יהוסף רוטנברג מקוסון בורו פארק - לינדן.
חתנו הרב אליעזר שלמה שיק מברסלב. בנו של רבי מנחם זאב אב"ד טוקאי.
רבי חיים שלמה מקוזיבה. חתנו של רבי ישראל דוד משאץ.
רבי טוביה מכהן בפלטבוש.
חתנו רבי חיים יהודה לייב מקוסון-פארשיי.
רבי יחיאל מיכל מקוסון בורו פארק (תרצ"א -כ' בכסלו תשע"ט). חתנו של רבי משה רוקח מקאזלוב (גזע בעלז). חותנו של רבי נטע הורביץ, האדמו"ר מספינקא-טבא דשמואל.
רבי מרדכי בנו של רבי משה שמואל וחתן דודו רבי יואל צבי ראטה. כיהן לפני המלחמה כרב בסאלקה ולאחריה בוויליאמסבורג. נפטר בכ"ח בתשרי ה'תש"ן.
רבי יעקב מסאלקא-מונסי. חתנו של רבי אשר ישעיהו מנדבורנה חדרה.
רבי יואל צבי מסאלקא-וליאמסבורג.
הרב חיים שלמה. מתגורר בארץ ישראל. חתן בן דודו רבי מנחם ישראל. מחבר הספרים "הנהגות צדיקים".
חתנו רבי יואל צבי ראטה אב"ד טיסא-סאלקה (בנו של הרב יעקב משה אב"ד מיידנאק ולאחר מכן אב"ד טיסא-סאלקה ובנו חורגו של רבי אהרן ישעיה פיש ממאטה-סאלקה) מחבר הספרים "מעט צרי" ו"שערי מידות". אשתו וששה מילדיו נרצחו בשואה. בתו השביעית נישאה לאחיינה רבי מרדכי רוטנברג שמילא את מקומו. לאחר השואה החל לכהן כאדמו"ר יחד עם בן דודו רבי פנחס שלום. רוב שרידי חסידי קוסון פנו אליו. נישא בשנית לבתו של רבי שלום נח מוורצקי. נפטר ט"ז בניסן ה'תשי"ח
החסידות לאחר השואה > גזע רבי משה שמואל רוטנברג מקליינווארדיין

רבי פנחס שלום בנו של רבי משה שמואל היגר בשנות ה-20 לארצות הברית וכיהן ברובע הברונקס ולאחר מכן בברוקלין. היה חתנו של רבי נפתלי ערליך מדלטין (חתן רבי שלמה יעקב מזידיטשוב). נפטר בכ"ד בתמוז ה'תשכ"ו.
רבי מנחם ישראל (-תשס"ג) חתנו של רבי יוסף מאיר רובין מקרסטיר מילא את מקום אביו בברונקס ולאחר מכן כיהן בבורו פארק. שם בית מדרשו "עתרת שלום". הוציא שוב את ספרו של רבי יהוסף, "בני שלשים" וכן ערך והוציא את ספרו של דודו זקינו רבי ישראל צבי, "אור מלא".
רבי מאיר יהוסף ממלא מקום אביו. הקים את היישוב החרדי החדש בלינדן ניו ג'רזי'. חתן קרובו (בן דוד שני של אביו) רבי אשר ישעיהו מקוסון בני ברק.
רבי משה שמואל מכהן כאדמו"ר מקוסון בלונדון. לו ישיבה בשם עדות ביהוסף.
רבי נפתלי צבי, האדמו"ר מקוסון הילקרסט. חתן רבי משולם זלמן לייפער מטעמעשוואר.
הרב אברהם ברוך, האדמו"ר מקוסון בלייקווד. חתן רבי צבי מאיר פאנעט דעעש.
רבי חיים יהודה לייביש האדמו"ר פארשעי מונסי (קהל נצח ישראל). חתן קרוב משפחתו, רבי חיים שלמה מקוזיבה.
רבי ישעיה משולם פייש האדמו"ר מראזלא בביתר עילית. חתן רבי אהרן מרדכי רוטנר. ספרו 'שער לחסידות' עוסק בשאלות על דרכה של החסידות בזמננו.
רבי משולם פייש (כ"ח בכסלו תרצ"ב - ב' באדר א' תשע"ד) חתנו של רבי יחיאל מיכל מוסקוביץ משאץ-מליץ. כיהן בבית מדרשו של אביו בורו פארק ולאחר מכן (מתשס"ז) בגבעת רוקח שבבני ברק.
רבי יהוסף בן ציון, חתנו של רבי מרדכי הגר מויז'ניץ מונסי, ממלא מקום אביו בבורו פארק לאחר עלייתו לארץ ישראל.
הרב חיים יחיאל מיכל, רב דקהל קאסאן בלייקווד חתן רבי שרגא פייביש שנייבאלג (מחבר הספרים "שרגא המאיר"),
הרב נפתלי צבי, חתנו של רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן. רב קהילת קאסאן בבית שמש וכן משמש כרב בית הכנסת "קהל חסידים" בבית שמש.
הרב יעקב אלעזר, חתן רבי מנחם נחום טברסקי מטשרנוביל-בני ברק, ממלא מקום אביו בבני ברק.
הרב משה שמואל, חתן רבי לייביש לייזר מפשעווארסק, רב קהילת קאסאן וויליאמסבורג
הרב פנחס שלום, חתן רבי יעקב שלמה קלוגהופט מסטרליסק,
הרב מאיר יהודה, חתן רבי אפרים שטיין מפאלטישאן.
שאר ילדיו: הרב יוסף והרב צבי. חתניו היו רבי אברהם אייכנשטיין מזידיטשוב - שיקגו, (לאחר פטירתו בשנת תשכ"ו נישאה אלמנתו לרבי שמעלקא פינטער מלונדון) ורבי משה קלינגבערג האדמו"ר מזאלושיץ אנטוורפן (בנו של רבי שם).
רבי שלמה אליעזר אב"ד סמיאהלי. חתן רבי שמעון גרינפלד.
רבי אפרים אשר מקוסון קליפורניה. חתן רבי יצחק מאזארניץ.
מלבד אלו, מכהן רבי צבי אלימלך פנט (בנו של רבי חיים אלתר חתן בנו של ה"בני שלשים") בבני ברק מחבר ספר "הצבי והצדק". גיסו של רבי צבי אלימלך, רבי מנחם דוד הגר הוא האדמו"ר משאץ ויז'ניץ בחיפה.
ספרי השושלת

בני שלשים - מאבי השושלת רבי יהוסף רוטנברג.
שמועה טובה- מהאדמו"ר השני רבי חיים שלמה רוטנברג.
אור מלא- מהאדמו"ר רבי ישראל צבי רוטנברג.
חסידים הראשונים - מהאדמו"ר רבי מנחם ישראל רוטנברג מקוסון-ברונקס.
שערי המידות - מהאדמו"ר רבי יואל צבי ראטה מסאלקא.
מעט צרי - מהאדמו"ר רבי יואל צבי ראטה מסאלקא.
ניגוני קוסון

מלבד ניגוני זידיטשוב (שחסידות קוסון הייתה מיסודה) שהיו מושרים בקוסון, לקוסון היו ניגונים משלה, חלקם הולחן על ידי אבי השושלת רבי יהוסף ועל ידי רבי אלתר חיים שלמה בנו של האדמו"ר השלישי רבי ישראל צבי. מלחין מפורסם מבית קוסון היה אברהם יצחק (איציק) מהורינץ'. כיום רבים מהניגונים נשכחו ובענפי החסידות מושרים גם ניגונים עממיים, ניגוני דינוב וניגוני רבי בעריש ווישווער מלחין הונגרי חסידי מפורסם שלחניו התפשטו בכל רחבי הונגריה ורומניה (בעיקר בסאטמר ובויז'ניץ). ניגוני קוסון מושרים גם בחסידות טאש, שהאדמו"ר השני שלה, רבי אלימלך, גדל אצל גיסו, רבי יהוסף רוטנברג אבי שושלת קוסון.
בשנת ה'תשע"א הוציאו מוסדות "בני שלשים" של האדמו"ר רבי צבי אלימלך פנט, דיסק עם עשרה מניגוני קוסון בשם "התעוררי".
לקריאה נוספת

יצחק אלפסי, החסידות, תל אביב, הוצאת מעריב, 1977, עמ' 214.
צבי אלימלך פאנעט, ספר פאר יהוסף : צדקת פעלם של האדמורי"ם לשושלת בית קאסאן : הרה"ק רבי יהוסף הלוי ר"ב, רבי חיים שלמה, רבי ישראל צבי. בני ברק : מכון להוצאת ספרים בני שלשים שע"י מוסדות קוסון.
יבגני ווצ'טיץ'

| --- | --- |
יבגני ווצ'טיץ' (שני משמאל) בחנוכת האנדרטת המלחמה הסובייטית בברלין
יבגני ווצ'טיץ' (שני משמאל) בחנוכת האנדרטת המלחמה הסובייטית בברלין
 לידה:  15 בדצמבר 1908 (יוליאני) יקטרינוסלב, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  12 באפריל 1974 (בגיל 65) מוסקבה, ברה"מ 
 מקום קבורה:  בית הקברות נובודוויצ'יה 
 מקום לימודים:  מכון רפין לאמנויות 
 תחום יצירה:  פסל מונומנטלי 
 יצירות ידועות:  אמא מולדת 
 פרסים והוקרה:  עיטור מלחמת המולדת (1946)  מדליה על ההצטיינות בקרב (1953)  פרס לנין (1970)  מדליה על הגנת לנינגרד  פרס סטלין  מדליה להנצחת 20 שנים לניצחון במלחמת המולדתה הגדולה 1941–1945  מדליית הניצחון על גרמניה במלחמה הפטריוטית הגדולה 1941–1945  מדליה לציון 30 שנים לייסוד צבא היבשה והצי של ברית המועצות  מדליית ההגנה על מוסקבה  אמן העם של ברית המועצות  עיטור לנין  מדליה להנצחת 800 שנים לייסוד מוסקבה  גיבור העמל הסוציאליסטי  דרגה שנייה במסדר המלחמה הפטריוטית  מדליה להנצחת 50 שנים לכוחות המזוינים של ברית המועצות 
 
יבגני ווצ'טיץ' (ברוסית: Евгений Вучетич; ‏28 בדצמבר 1908 – 12 באפריל 1974) היה פסל סובייטי. הוא זכה בפרס ברית המועצות 5 פעמים, פרס לנין בשנת 1970 ובשנת 1967 הוענק לו תואר גיבור העמל הסוציאליסטי. על פעילותו זכה במספר עיטורים.
חייו

יבגני ווצ'טיץ' נולד בדנייפרופטרובסק (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה) לאב ממוצא סרבי. לאחר מספר שנים המשפחה עברה לרוסטוב על דון. כבר בילדות התגלה לילד כישרון לציור. הוא למד בבית הספר לאמנויות ברוסטוב על דון וסיים אותה בשנת 1930. בשנים 1931-1933 ווצ'טיץ' השתלם בלנינגרד. כבר בשנת 1937 הוא הציג בתערוכה בפריז את פסלו "קלימנט וורושילוב על הסוס" וזכה במדליית זהב. בשנת 1935 הוא עבר למוסקבה והשתתף בניית בנייני ציבור לרבות הבניין החדש של הספרייה הממלכתית של רוסיה.
עם תחילת מלחמת העולם השנייה ווצ'טיץ' התנדב לצבא והשתתף קרבות. הוא קודם בדרגת קצונה ובשנת 1943 השתחרר עקב פציעה. הוא חזר למוסקבה והמשיך את התמחותו בפיסול.
ווצ'טיץ' היה בין מייצבי הסגנון של קלסיציזם סטליניסטי. הוא עשה סדרה של פסלי ולדימיר לנין, יוסיף סטלין מדינאים ומפקדי צבא סובייטיים.
ווצ'טיץ' נפטר במוסקבה ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.
העבודות הידועות

אנדרטת המלחמה הסובייטית (פארק טרפטו), ברלין, 1946
פסל לזכר אירועים של מלחמת העולם השנייה, אזור תעלת הוולגה-דון, 1953
פסל "וכתתו חרבותם לאתים", ניו יורק, 1957
פסל של פליקס דזרז'ינסקי, מוסקבה מול בניין הק.ג.ב (1958)
אמא מולדת, וולגוגרד, 1958-1967
אמא מולדת, קייב, 1972-1974
סדרת פסלי יוסיף סטלין (1952-1953)
סדרת פסלי ולדימיר לנין (1970-1956)
ג'ון קלייטון

ערך זה עוסק בסנאטור ומזכיר המדינה של ארצות הברית. אם התכוונתם לבסיסט ג'אז, ראו .
ג'ון מידלטון קלייטון (באנגלית: John Middleton Clayton;‏ 24 ביולי 1796 - 9 בנובמבר 1856), עורך דין אמריקני שכיהן כמזכיר המדינה של ארצות הברית וכסנאטור מטעם מדינת דלאוור.
קלייטון נולד בדאגסבורו שבדלאוור, בנם של ג'יימס ושרה קלייטון ואחיינו של מושל דלאוור ג'ושוע קלייטון. את לימודיו התיכוניים סיים בעיר מגוריו ובשנת 1815 סיים לימודים אקדמיים באוניברסיטת ייל. קלייטון למד משפטים בבית הספר למשפטים ליצ'פילד ובשנת 1819 הוסמך לעריכת דין ופתח את משרדו הפרטי בעיר דובר שבדלאוור. בתקופה זו נפטר אביו ופרנסתו הועברה לאמו ולמשפחתו. כעבור שנים ספורות נפטרה רעייתו סאלי, לה נישא בשנת 1822, לאחר לידת בנם הצעיר וקלייטון היה אב יחיד לשני ילדיהם.
בשנת 1824 נבחר קלייטון לבית הנבחרים של דלאוור ובשנים 1826–1828 הוא כיהן כמזכיר מדינת דלאוור. בשנת 1831 הוא היה משתתף מרכזי בכתיבת ואישור חוקת המדינה. בשנת 1829 נבחר לסנאט של ארצות הברית והיה החבר הצעיר ביותר בו. כהונתו נמשכה שש שנים, לאחריהן ביקש שלא להציג מועמדותו, אך נבחר כנגד רצונו והתפטר כעבור זמן קצר. נאומיו במהלך תקופה זו זכו לציון בשל רהיטותם וזכו לתשומת לב נשיא ארצות הברית אנדרו ג'קסון שקלייטון היה בין תומכיו. דקדקנותו בנעשה במשרד הממשלתי האחראי על שרותי הדואר הביאו לארגון מחדש של מחלקות המשרד. בשנים 1833–1836 הוא שימש יו"ר הוועדה לענייני משפט.
בתום כהונתו בסנאט מונה קלייטון לנשיא בית המשפט העליון של דלאוור. הוא מונה לתפקיד כמחליפו של בן דודו, תומאס קלייטון, שמונה כממלא מקומו בסנאט. בשנים 1837–1839 עמד בראש בית המשפט ולאחר מכן סיים תפקידו על מנת להביע תמיכה אקטיבית במועמדות ויליאם הנרי הריסון לנשיאות ארצות הברית.
בשנים 1845–1849 כיהן קלייטון פעם נוספת כסנאטור. במהלך תקופה זו הוא התנגד לסיפוח שטחי טקסס לארצות הברית ולעצם התנהלות מלחמת ארצות הברית–מקסיקו. הוא התפטר מהסנאט עם מינויו למזכיר המדינה של ארצות הברית על ידי הנשיא זאכרי טיילור.
כהונתו כמזכיר המדינה נמשכה כשנה וחצי בלבד, לאור פטירתו של הנשיא טיילור והחלפת חברי הקבינט על ידי יורשו, מילרד פילמור. בשנת 1850 הוא היה שותף לחתימת המשא ומתן עם בריטניה בנוגע לאזורים הפתוחים לשיט בסביבות פנמה (לימים הוביל ההסכם לכריית תעלת פנמה). פרשנותו הדקדקנית במשפט בינלאומי הובילה ליצירת משברים מסחריים עם ספרד, פורטוגל וצרפת.
לאחר סיום כהונתו נבחר קלייטון בפעם השלישית לסנאט, החל ב-1853 ועד לפטירתו ב-1856. במהלך תקופה זו הוא הביע התנגדותו לחוק קנזס נברסקה. בשנת 1855 הוא נשא נאום שזכה להדים בנוגע להתנגדותו להחלטת הנשיא פרנקלין פירס להקצות קרקע ציבורית לבניית בית אשפוז לחולי נפש.
שני בניו של קלייטון נפטרו בצעירותם.
שה"י פה"י

דחה אותו בשה"י פה"י הוא ביטוי יהודי שמקורו בתלמוד, ומשמעו דחייה של דבר ללא סיבה אמיתית.
מקור הביטוי

במסכת מגילה נדרשת תלונתו של המן על היהודים:
"ואת דתי המלך אינם עושים" – דמפקי לכולא שתא בשה"י פה"י (תרגום: שמוציאים את כל השנה בשה"י פה"י)
רש"י, בפירושו לתלמוד, פירש את "שה"י פה"י" כראשי תיבות של "שבת היום, פסח היום" – כלומר, על פי המדרש, לדברי המן היהודים כל הזמן מתבטלים מעבודה, כי יש להם ימים רבים האסורים במלאכה, או שהם כל הזמן עסוקים בהכנות לשבת ולחגים ולכן המלך אינו נהנה מתשלומי המסים שלהם, שיוצאים נמוכים. הבן איש חי מסביר את ההתייחסות לפסח דווקא בכך שהיהודים כל השנה עסוקים בהכנות לפסח בדאגה למצות שמורות.
לטענת זאב בן-חיים, פירושו של רש"י הוא אטימולוגיה עממית, שכן בכתבי היד העתיקים אין מופיעים הגרשיים (כך לדוגמה, בכתב יד אוקספורד: ”דמפקי לה לשתא בשיהי פיהי”), וכמו כן, קשה להניח ראשי תיבות עבריים במשפט ארמי, מה גם שראשי תיבות אלו אינם מופיעים בשום מקום אחר בספרות חז"ל.
מהשוואה עם ניבים ארמיים קרובים, הסורית והמנדאית, טוען בן-חיים כי שהי ופהי הם שמות עצם ארמיים, שעניינם שיהוי ודחייה. כך מצוי הביטוי "שאייא ופאייא" מספר פעמים בספרות המנדאית, למשל בספר הגינזא רבא.
שימושים בעברית וביטויים נגזרים

בכתבה שהופיעה ב"הצופה" על שביתת הרעב של 20 מובטלים, הם טוענים:  "ניסו לדחות אותנו בשה"י פה"י רק כדי לדחות את השביתה"
יוסי ביילין כתב על התורמים לישראל שמעכבים מדי פעם את תרומתם, או הבטחתם לתרומה, וכשבאים לבקש מהם מדי פעם, "הם דוחים בשה"י פה"י, וצריך לבוא אליהם שוב ושוב".
מן הביטוי נגזר גם הניסוח "בלי שהיות ופהיות" שמשמעו "ללא דיחוי". הצירוף "שהיות ופהיות" עשוי לרמז על שהות ועל קולות נהייה ופעייה. בתצורתו זו מופיע הביטוי ברבים מספריו של מאיר שלו, למשל בפרק הפותח את ספרו פונטנלה:
הגבר הקשיש-הקירח אמר דבר-מה. האשה הפרחונית-הצעירה צחקה. הוא הצמיד את הבקבוק אל שפתיו, לגם לגימה אחרונה והשליכו בפאת שדה החיטה. קול נפץ קטן נשמע, ומיד - בלי שהיות ופהיות, כמו שאומרים אצלנו במשפחה - זרחו מן האדמה אלף עיניים ירוקות, שהשתלהבו וכבו תוך מעופו של החיוויאי.
ראו גם

דחיינות
בוקרה פיל מישמיש
פסחא של הסוסים
הערות שוליים

↑  הרב מרדכי אליהו, דרשת פרשת השבוע 161, ראש חודש אדר - פרשת תרומה תשס"ב.
↑  בן יהוידע, מגילה פרק א', עמוד י'.
↑  ראו זאב בן חיים, "ערכי מילים", ספר זיכרון לחנוך ילון, ירושלים תשל"ד, עמ' 58-56; וכן M. Sokoloff, Dictionary of Jewish Babylonian Aramaic, Ramat Gan 2002, הערך "שהי".
↑  "20 מובטלים הכריזו שביתת רעב בת"א", הצופה, 13 בנובמבר 1945
↑  יוסי ביילין, "חוש הומור והמון אהבת מולדת", דבר, 8 בפברואר 1976
על-ענק אדום

חתך פנימי של על-ענק אדום המראה את היסודות הנוצרים בו
על-ענק אדום הוא כוכב על-ענק הנמצא בחלקה העליון של דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל. דרגת הבהירות של על-ענק אדום היא I והסיווג הספקטרלי שלו הוא K-M. כוכבים אלו הם הגדולים ביותר שנתגלו ביקום מבחינת נפח. הכוכב ביטלג'וז, מקבוצת הכוכבים אוריון, הוא דוגמה לעל-ענק אדום.
ב-2024 תועד בצילום הכוכב WOH G64 שהוא על-ענק אדום. זו הפעם הראשונה בה תועד וצולם כוכב מגלקסיה אחרת.
תכונות

כוכבים שמסתם גדולה מעשר מסות שמש (לערך) לאחר שסיימו להתיך את המימן שלהם, יהפכו לעל-ענקים אדומים במהלך תקופת התכת ההליום שלהם. לכוכבים אלו טמפרטורת שטח פנים נמוכה יחסית, בין 3,500-4,000 קלווין, ורדיוסים גדולים מאוד, בדרך כלל בטווח של 200–800 רדיוס השמש שלנו. גודלם של על-הענקים הגדולים ביותר הידועים כיום הוא פי 1,500 מרדיוס השמש שלנו (כשבע יחידות אסטרונומיות).
לכוכבים מסוג על-ענק אדום אין פוטוספירה מובחנת, ורוח השמש שלהם איטית ודחוסה. מסתם של על-ענקים אדומים מאפשרת להם להתיך יסודות כבדים יותר, עד היתוך של ברזל.
התפתחות

בליבת הכוכב, בה הלחץ והטמפרטורה הגבוהים ביותר, מתרחשת התכה של הליום לפחמן, חמצן, ניאון, צורן, גופרית ולבסוף ברזל. בה בעת מתרחש בשכבה המקיפה את הליבה היתוך של מימן להליום ולאחר מכן היתוך של הליום ליסודות הכבדים יותר ומתחיל היתוך של מימן בשכבה חיצונית יותר. התהליך ממשיך באופן דומה עד שלקראת סוף חייהם, מפתחים העל-ענקים מבנה שכבות דמוי בצל של יסודות, כאשר היסודות הכבדים ביותר נמצאים בליבה. בעת ובעונה אחת, בכל שכבה תתקיים פעילות גרעינית אחרת: החל מהיתוך צורן לברזל במרכז הכוכב, דרך ניאון, חמצן, פחמן והליום, ועד למימן המותך בשכבה החיצונית של המעטפת. הברזל אינו ניתן להיתוך גרעיני בשום צורה, שכן התהליך צורך יותר אנרגיה משהוא פולט, וכאשר מפסיקים תהליכי ההיתוך בליבת הכוכב, אז אין עוד דבר אשר יכול לעצור את קריסת הכוכב אל תוך עצמו. הכוכב קורס ויוצר גל הדף אשר מעיף את השכבות החיצוניות של הכוכב בהתפוצצות סופרנובה, ואילו הליבה קורסת אל תוך עצמה עד ליצירת כוכב נייטרונים (אם מסת ליבת הכוכב אינה עולה על 3 מסות שמש) או חור שחור.
משך החיים של כוכב על-ענק אדום הוא קצר יחסית, ואורכו רק מספר מאות-אלפי שנים עד כמיליון שנים. ניצולת האנרגיה בתהליך תרמו-גרעיני הולכת ויורדת עם המסה של האטומים המעורבים, וכך הולך ויורד מספר שנות החיים שיכולים תהליכי היתוך כבדים להקנות לכוכב. לדוגמה, כוכב בעל 25 מסות שמש יימצא קרוב ל-10 מיליוני שנים בהיתוך מימן להליום (ככוכב הסדרה הראשית) ואז יהפוך לעל-ענק אדום, בו ימצא מיליון שנים בהיתוך הליום לפחמן, אלף שנים בהיתוך פחמן לחמצן ולניאון, 12 שנים בהיתוך ניאון וחמצן למגנזיום, 4 שנים בהיתוך חמצן לצורן וגופרית, ואז רק שבוע בהיתוך צורן לברזל.
לפעמים התגובות הגרעיניות בעל-ענקים אדומים מאטות מסיבה כלשהי וכתוצאה מכך הם מתכווצים ומתחממים תוך שמירה על עוצמת ההארה הכוללת. במקרה כזה הסיווג הספקטרלי שלהם משתנה עם השינוי בטמפרטורת פני השטח שלהם, והם הופכים לעל-ענקים צהובים, על-ענקים לבנים ולבסוף לעל-ענקים כחולים. אם התהליכים הגרעיניים מאיצים שוב, הם חוזרים ומתנפחים תוך התקררות וחוזרים להיות על-ענקים אדומים דרך אותם שלבי ביניים.
על-ענקים אדומים בולטים

סטיבנסון 2-18 הוא על-ענק אדום, הכוכב הגדול ביותר המוכר למדע.
UY במגן הוא על-ענק אדום מסוג ספקטרלי M4 Ia. כמו כן הוא הכוכב השני הגדול ביותר הידוע למדע.
אנטארס הוא על-ענק אדום מסוג ספקטרלי M1.5 Iab
ביטלג'וז הוא על-ענק אדום מסוג ספקטרלי M1-2 Ia-Iab
אניף הוא על-ענק כתום מסוג ספקטרלי K2 Ib
סוהייל הוא על-ענק כתום מסוג ספקטרלי K4 Ib
על-ענקים אדומים בולטים > בתמונות מספר 5-6 מצויים כמה על-ענקים

פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה . ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: עיצוב.
הערות שוליים

↑  ינון בן שושן‏, לראשונה בהיסטוריה: מדענים צילמו כוכב ענק מחוץ לגלקסיית שביל החלב, באתר וואלה, 24 בנובמבר 2024
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
מחזור החיים של כוכב (לא בקנה מידה)

 _{\mathrm {M} _{\bigodot }} = מסת שמש, כ־‎2 x 1030 ‏ק"ג מסת כוכב בעת היווצרותו: מסה קטנה מאד - פחות מ־ _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 0.08 לערך,  מסה קטנה - בטווח  _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 0.08 - 0.4 לערך, מסה בינונית - בטווח  _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 0.4 - 8 לערך (לאחר הקריסה המסה קטנה, פחות מ־ _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 1.44 לערך), מסה גדולה - לפחות  _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 8 לערך (לאחר הקריסה המסה היא לפחות  _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 1.44 לערך) הערה: במצבים בהם כוכב מסוים סופח אליו מסה - הוא עשוי לעבור למחזור חיים של מסה גבוהה יותר. לדוגמה: אם ננס לבן במערכת זוגית סופח אליו חומר מבן זוגו, המגדילה אותו מעבר לגבול צ'נדראסקאר ( _{\mathrm {M} _{\bigodot }} 1.44), הוא יכול לעבור סופרנובה מסוג Ia שבסופה ייווצר כוכב נייטרונים (במקום ננס שחור).: 
השוואת גדלים בין גרמי שמים (בכל תמונה מימין לשמאל):

1. כדור הארץ > נוגה > מאדים > כוכב חמה

2. צדק > שבתאי > אורנוס > נפטון > כדור הארץ

3. סיריוס > השמש > פרוקסימה קנטאורי > צדק

4. אלדברן > ארקטורוס > פולוקס > סיריוס

5. ביטלג'וז > אנטארס > ריג'ל > אלדברן

6. UY במגן > NML בברבור > VY בכלב גדול > ביטלג'וז
ולדימיר קונדראשין

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  14 בינואר 1929 סנקט פטרבורג, ברה"מ 
 פטירה:  23 בדצמבר 1999 (בגיל 70) סנקט פטרבורג, רוסיה 
 
ולדימיר פטרוביץ' קונדרשין (ברוסית: Владимир Петрович Кондрашин;‏ 14 בינואר 1929, לנינגרד, ברית המועצות – 23 בדצמבר 1999, סנקט פטרבורג, רוסיה) היה כדורסלן ומאמן כדורסל רוסי. הוכנס להיכל התהילה של FIBA בשנת 2007 ובינואר 2021 נכנס לרשימת המועמדים להיכל התהילה של ג'יימס נייסמית'.
קריירה > משחק

קונדראשין שיחק כדורסל במועדון ספרטק לנינגרד. כשחקן הוא קיבל את תואר אמן הספורט של ברית המועצות בשנת 1952.
קריירה > אימון > מועדונים

קונדראשין היה המאמן הראשי של ספרטק לנינגרד (שלימים נקראה ספרטק סנקט פטרבורג), בשנים 1967–1995. עם ספרטק, הוא זכה בגביע ספורט האירופי, הטורניר המשני באירופה, בשנים 1973 ו-1975, ובליגת הסובייטית, בשנים 1975 ו-1992.
קריירה > אימון > נבחרת

קונדראשין אימן את נבחרת ברית המועצות, בשנים 1971 ל-1976. הוא הוביל אותם למדליית הזהב הראשונה באולימפיאדת קיץ, באולימפיאדת הקיץ 1972, כאשר חניכיו ניצחו את ארצות הברית, במשחק הגמר השנוי במחלוקת של אולימפיאדת הקיץ 1972, בזריקה שנייה אחרונה של אלכסנדר בלוב. הוא הוביל גם את ברית המועצות למדליית זהב באליפות העולם ב-1974, מדליית ארד באולימפיאדת הקיץ 1976, מדליית זהב באליפות אירופה 1971, מדליית כסף ב-1975 ומדליית ארד ב-1973. בנוסף לאימון נבחרת ברית המועצות, הוא אימן גם את הנבחרת האוניברסיטאית, אותה הוביל למדליית זהב במשחקי האוניברסיאדה בשנת 1970 ומדליית כסף במשחקי אוניברסיאדה 1973.
פרסים והישגים

אמן הספורט של ברית המועצות: 1952
אמן מכובד של ברית המועצות: 1971
עיטור הדגל האדום של העמל: 1972
עיטור אות הכבוד: 1985
סדר ידידות העמים: 1985
עיטור הידידות: 1995
אות הכבוד של פיב"א: 1999
אזרח כבוד של סנקט פטרבורג: 1999
תרומה לכדורסל הרוסי: 2007
חבר היכל התהילה של פיב"א: 2007
סיירוס כריסטי

סיירוס סילבסטר פרדריק כריסטי (באנגלית: Cyrus Sylvester Frederick Christie; נולד ב-30 בספטמבר 1992 בקובנטרי שבאנגליה) הוא כדורגלן אירי המשחק בעמדת המגן הימני בסוונסי סיטי ובנבחרת אירלנד.
קריירת מועדונים

כריסטי גדל במחלקת הנוער של קובנטרי סיטי. הוא הושאל לנאניטון טאון ולהינקלי יונייטד מהנשיונל ליג צפון, ולאחר מכן שב לקובנטרי סיטי ושיחק עמה בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובפוטבול ליג הראשונה. בהמשך שיחק בדרבי קאונטי ובמידלסברו במסגרת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
ב-31 בינואר 2018 חתם בפולהאם מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך שש הופעות ליגה במדי הקבוצה עד לתום עונת 2017/2018, בסופה העפילה פולהאם לפרמייר ליג. ב-11 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, בהפסד 0–2 לקריסטל פאלאס במסגרת המחזור הראשון לעונת 2018/2019. בתום העונה שבה פולהאם לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. בסך הכול ערך כריסטי 61 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת הפרמייר ליג והפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, בהן הבקיע שער אחד.
בעונת 2020/2021 הושאל כריסטי לנוטינגהאם פורסט מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, במדיה ערך 44 הופעות ליגה, ובחצי השני של עונת 2021/2022 הושאל לסוונסי סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, במדיה ערך 23 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים.
ב-26 באוגוסט 2022 חתם בהאל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך 65 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים, וב-19 במאי 2024 הודיע המועדון כי כריסטי יעזוב את המועדון בקיץ, עם תום חוזהו.
ב-1 בנובמבר 2024 חתם בסוונסי סיטי.
קריירה בינלאומית

כריסטי נולד באנגליה, והיה רשאי לייצג את אירלנד בזירה הבינלאומית בשל מוצאה האירי של סבתו מדבלין. באוקטובר 2014, לאחר שהתרשם מביצועיו של כריסטי במדי דרבי קאונטי בתחילת עונת 2014/2015 בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, ביקש ממנו מאמן נבחרת אירלנד מרטין אוניל לשחק עבור הנבחרת. ב-10 בנובמבר זומן כריסטי לראשונה לסגל נבחרת אירלנד, לקראת משחק מוקדמות יורו 2016 נגד נבחרת סקוטלנד ומשחק ידידות נגד נבחרת ארצות הברית.
ב-18 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1–4 על נבחרת ארצות הברית באצטדיון אביבה. ב-4 בספטמבר 2015, בהופעתו השנייה בנבחרת, בניצחון 0–4 על נבחרת גיברלטר במסגרת מוקדמות יורו 2016, הבקיע כריסטי את שער הבכורה שלו בנבחרת.
כריסטי נכלל בסגל נבחרת אירלנד לטורניר יורו 2016, אך לא שיחק בטורניר.
הערות שוליים

↑  CHRISTIE JOINS BORO, www.pitchero.com (באנגלית)
↑  Latest News - Derby County, www.dcfc.co.uk
↑  "Jonny Howson and Cyrus Christie join Middlesbrough for undisclosed fees". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2017-07-07. נבדק ב-2024-07-06.
↑  "Transfer deals - January 2018". BBC Sport (באנגלית בריטית). 2018-01-01. נבדק ב-2024-07-06.
↑  Swansea City seal loan swoop for Cyrus Christie | Swansea, www.swanseacity.com (באנגלית)
↑  Hull City FC, Christie signs for Hull City, Hull City, ‏2022-08-26 (באנגלית)
↑  Greg Docherty to leave as Hull City release seven players, BBC Sport, ‏2024-05-18 (באנגלית בריטית)
↑  DERBY COUNTY: Rams defender Cyrus Christie receives first Republic of Ireland call-up | Derby Telegraph, web.archive.org, ‏2014-11-11
↑  Derby defender Cyrus Christie on verge of Ireland call-up following talks with Martin O'Neill, Irish Independent, ‏2014-10-09 (באנגלית)
↑  David McGoldrick and Cyrus Christie named in Ireland squad to face Scotland, באתר Goal, ‏ 10 בנובמבר 2014 (באנגלית)
↑  Ireland's new blood lifts the mood for happy O'Neill, Irish Independent, ‏2014-11-19 (באנגלית)
↑  Martin O’Neill praises 'brilliant' debutant Cyrus Christie, web.archive.org, ‏2014-11-29
↑  Reaction to the Republic of Ireland squad named for Euro 2016 באתר Joe, ‏ 31 במאי 2016 (באנגלית)
| נבחרת אירלנד – יורו 2016 |
| --- | --- | --- |
|  1 וסטווד •  2 קולמן •  3 קלארק •  4 אושיי •  5 קיו •  6 וילאן •  7 מקגידי •  8 מקארתי •  9 לונג •  10 קין •   11 מק'קלין •  12 דאפי • 13 הנדריק •  14 וולטרס • 15 כריסטי • 16 גיבן • 17 וורד • 18 מיילר • 19 בריידי • 20 הולהאן • 21 מרפי • 22 קווין • 23 רנדולף • מאמן: אוניל |  1 וסטווד •  2 קולמן •  3 קלארק •  4 אושיי •  5 קיו •  6 וילאן •  7 מקגידי •  8 מקארתי •  9 לונג •  10 קין •   11 מק'קלין •  12 דאפי • 13 הנדריק •  14 וולטרס • 15 כריסטי • 16 גיבן • 17 וורד • 18 מיילר • 19 בריידי • 20 הולהאן • 21 מרפי • 22 קווין • 23 רנדולף • מאמן: אוניל | אירלנד |