stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
המנון אורוגוואי
מילות ההמנון > הגרסה הארוכה

Orientales la Patria o la Tumba!

Libertad o con gloria morir!

Es el voto que el alma pronuncia,

Y que heroicos sabremos cumplir
Libertad, libertad Orientales

Ese grito a la Patria salvó.

Que a sus bravos en fieras batallas

De entusiasmo sublime inflamó.

De este don sacrosanto la gloria

Merecimos: tiranos temblad!

Libertad en la lid clamaremos,

Y muriendo, también libertad!
Dominado la Iberia dos mundos

Ostentaba su altivo poder,

Y a sus plantas cautivo yacía

El Oriente sin nombre ni ser:

Mas, repente sus hierros trozando

Ante el dogma que Mayo inspiró,

Entre libres, déspotas fieros,

Un abismo sin puente se vió.
Su trozada cadena por armas,

Por escudo su pecho en la lid,

De su arrojo soberbio temblaron

Los feudales campeones del Cid:

En los valles, montañas y selvas

Se acometen con muda altivez,

Retumbando con fiero estampido

Las cavernas y el cielo a la vez.
El estruendo que en torno resuena

De Atahualpa la tumba se abrió,

Y batiendo sañudo las palmas

Su esqueleto, venganza! gritó:

Los patriotas el eco grandioso

Se electrizan en fuego marcial,

Y en su enseña más vivo relumbra

De los Incas el Dios inmortal.
Largo tiempo, con varia fortuna,

Batallaron liberto, y señor,

Disputando la tierra sangrienta

Palmo a palmo con ciego furor.

La justicia, por último, vence

Domeñando las iras de un Rey;

Y ante el mundo la Patria indomable

Inaugura su enseña la ley.
Orientales, mirad la bandera,

De heroísmo fulgente crisol;

Nuestras lanzas defienden su brillo,

Nadie insulte la imagen del Sol!

De los fueros civiles el goce

Sostengamos; y el código fiel

Veneremos inmune y glorioso

Como el arca sagrada Israel.
Porque fuese más alta tu gloria,

Y brillasen tu precio y poder,

Tres diademas, oh Patria, se vieron

Tu dominio gozar, y perder.

Libertad, libertad adorada,

Mucho cuestas tesoro sin par!

Pero valen tus goces divinos

Esa sangre que riega tu altar
Si a los pueblos un bárbaro agita,

Removiendo su extinto furor,

Fratricida discordia evitemos,

Diez mil tumbas recuerdan su horror!

Tempestades el Cielo fulmina,

maldiciones desciendan sobre él,

Y los libres adoren triunfante

de las leyes el rico joyel.
De laureles ornada brillando

La Amazona soberbia del Sud,

En su escudo de bronce reflejan

Fortaleza, justicia y virtud.

Ni enemigos le humillan la frente,

Ni opresores le imponen el pie:

Que en angustias selló su constancia

Y en bautismo de sangre su fé.
Festejando la gloria, y el día

De la nueva República el Sol,

Con vislumbres de púrpura y oro,

Engalana su hermoso arrebol.

Del Olimpo la bóveda augusta

Resplandece, y un ser divinal

Con estrellas escribe en los cielos,

Dulce Patria, tu nombre inmortal.
De las leyes el Numen juremos

Igualdad, patriotismo y unión,

Inmolando en sus aras divinas

Ciegos odios, y negra ambición.

Y hallarán los que fieros insulten

La grandeza del Pueblo Oriental,

Si enemigos, la lanza de Marte

Si tiranos, de Bruto el puñal
ראו גם

דגל אורוגוואי
סמל אורוגוואי
הערות שוליים

↑  בני המזרח, או אוריינטלס, הוא כינוי לאורוגוואיים, משום שאורוגוואי שוכנת ממזרח לנהר האורוגוואי.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 177ee94a-bee7-3aec-8a3b-329d518a8fbf
מערכת הפנימיות של האינדיאנים הקנדים

ילדים בני האומות הראשונות בבית ספר קתולי בטריטוריה הצפון-מערבית בקנדה.
מערכת הפנימיות של האינדיאנים הקנדים הייתה רשת של פנימיות שפעלה בקנדה בשנים 1876–1996, ובה למדו והתגוררו ילדי בני העמים הילידיים של אמריקה, המכונים כיום בני "האומות הראשונות", המסטיסים והאינואיטים. הרשת מומנה על ידי המחלקה לענייני אינדיאנים ופיתוח צפוני בממשלה הקנדית ונוהלה על ידי הכנסיות הנוצריות. מערכת זאת נחשבת האחראית לפשעים חמורים, ביניהם החזקת ילדים בתנאים גרועים אשר הובילו למוות של חלקם, חטיפת תינוקות מהוריהם, ועוד. רבים מחשיבים בתי ספר אלו כמנגנון שביצע רצח עם.
מטרת רשת הפנימיות הייתה להוציא ילדים מהשפעת משפחותיהם ותרבותם ולהטמיע אותם בתרבות הקנדית המערבית הדומיננטית. במהלך קיומה של הרשת, מ-1876 עד 1996, עברו בה כ-30% מילדי הילידים, כ-150,000 נפש.
מקורה של מערכת הפנימיות היה בחוקים שחוקקו לפני האיחוד הקנדי של 1876, אבל מערכת הפנימיות עצמה החלה לפעול בעקבות העברת חוק האינדיאנים (אנ') ב-1876, והיא פעלה עד 1996, כאשר נסגרה הפנימיה האחרונה שהופעלה על ידי הממשל הקנדי הפדרלי. תיקון לחוק האינדיאנים בשנת 1894 קבע שהנוכחות בבתי ספר היא חובה עבור ילדי האומות הראשונות. קהילות רבות של בני האומות הראשונות התגוררו רחוק מבתי ספר, ולכן הדרך היחידה שבה יכלו לציית לחוק הייתה להעביר את בניהן ובנותיהן לפנימיות.
המגורים בפנימיות אלה גרמו נזק משמעותי לאוכלוסיות ילדיהם של בני האומות הראשונות, וזאת על ידי הפרדתם ממשפחותיהם, שלילת תרבותם ושפת אבותיהם מהם, ואף חשיפת רבים מהם להתעללות פיזית ומינית. לפחות 6,000 מהם מתו בזמן שהותם בפנימיות, בדרך כלל כתוצאה משהייה ארוכה במבנים רעועים, ללא חימום ובמצב תברואתי לקוי. בחלק מהפנימיות היו בתי קברות צמודים, לקליטת גופותיהם של המתים. כאשר ביקשו אינדיאנים לבקר את ילדיהם, ששהו בפנימיות, הם הורשו להיכנס רק כעבור זמן המתנה, ובתקופת ההמתנה נאלצו לבנות אוהלים לשם מגורים זמניים מחוץ לפנימיות.
ב-11 ביוני 2008 הציע ראש ממשלת קנדה סטיבן הרפר התנצלות פומבית מטעם ממשלת קנדה ומנהיגי מפלגות פדרליות אחרות בבית הנבחרים בקנדה. תשעה ימים לפני כן נוסדה ועדת האמת והפיוס (אנ') לבדיקת פנימיות האינדיאנים כדי לחשוף את האמת על בתי הספר. הוועדה אספה הצהרות מניצולי הפנימיות באירועים מקומיים ולאומיים ברחבי קנדה. שבעה אירועים לאומיים התקיימו בין 2008–2013 והנציחו את חוויית התלמידים לשעבר בפנימיות.
ב-2015 תמה פעילותה של ועדת האמת והפיוס, הוקם המרכז הלאומי למען האמת והפיוס, והוועדה סיכמה את פעילותה בפרסום דו"ח בן למעלה מ-4,000 עמודים ובו עדויותיהם של ניצולים ומסמכים היסטוריים.
בשנת 2021 התגלו 215 קברי ילדים בשטח פנימייה בקולומביה הבריטית ועוד 751 קברי ילדים בססקצ'ואן.
הערות שוליים

1 2  Canada: 751 unmarked graves found at residential school, באתר ה-BBC, ‏24 ביוני 2021 (באנגלית).
↑  Ian Mosby,Erin Millions, Canada's Residential Schools Were a Horror, Scientific American (באנגלית)
↑  "Residential School History: A Legacy of Shame" (PDF). Wabano Centre for Aboriginal Health. 2000. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2015-12-03. נבדק ב-28 ביוני 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Tasker, John Paul (29 במאי 2015). "Residential schools findings point to 'cultural genocide,' commission chair says". CBC. נבדק ב-1 ביולי 2016. {{cite news}}:  (עזרה)
אוזי זולטק

| --- | --- |

 לידה:  6 ביוני 1983 (בת 41) קריית אתא, ישראל 
 שם לידה:  אושרת זולטק 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 עיסוק:  זמרת
 סוגה:  רוק, פופ, רוק אלטרנטיבי
 שפה מועדפת:  עברית 
 שיתופי פעולה בולטים:  הצל
 
אוזי זולטק (נולדה ב-6 ביולי 1983 בשם אושרת זולטק) היא זמרת-יוצרת ישראלית, השרה בסגנונות פופ, פופ רוק, רוק אלטרנטיבי ורוק אלקטרוני. התפרסמה בפועלה בז'אנרים ה-EBM, סינת'פופ והגל החדש בשיתופי פעולה עם להקות מגרמניה, בתרבות האלטרנטיבית המחתרתית של תל אביב. מאז התמודדתו בעונת ה-VIP של התוכנית הדוקו-ריאליטי "מה שקורה באילת", זכתה לפרסום רב.
אוזי היא אישה כבדת שמיעה, השמה את כבדות השמיעה שלה במרכז ראיונות רבים, לטענתה על מנת להפסיק את הסודיות והבושה סביב לקות שמיעה ושימוש במכשירי שמיעה.
ביוגרפיה

זולטק נולדה בקריית אתא. הוריה הם עולים מפולין ומרוסיה שהגיעו בגל העלייה מברית המועצות בשנות ה-70.
ביוגרפיה > קריירה

הסינגל הראשון שלה, "עכשיו תורי לדבר", שודר בערוץ 24 בשנת 2005, והוכנס לרשימת ההשמעה של הערוץ. בתקופה זו כינתה עצמה בשם הבמה "אמילי".
בשנת 2011 פתחה את הופעת להקת הגל החדש הגרמנית And One במועדון הבארבי בתל אביב. בשנת 2013 פתחה את הופעת להקת הסינת'פופ וה EBM הגרמנית VNV Nation גם כן במועדון הבארבי. בשנת 2015 הופיעה עם פליקס מרקס ולהקת הסינת'פופ הגרמנית Diorama בפסטיבל במועדון הבארבי בתל אביב.
ב-2013 הוציאה זולטק ביחד עם הראפר "הצל" את הסינגל "מה שאתה התחלת", אך עוד טרם מועד פרסום הוידאו קליפ, זולטק והצל היו בנתק על רקע סכסוך אידאולוגי בעקבות פרוץ מבצע צוק איתן. זולטק התייחסה לנתק באומרה "האנרגיות שלנו לא על אותו תדר כנראה, אני מעדיפה לעשות דברים ברוגע, לקבל את כולם, אני אקבל את כל מי שמקבל אותי, מכל מוצא או דת." שנה לאחר מכן, ב-2014, הוציאה זולטק את אלבום הבכורה שלה "אקדח טעון". מתוך אלבום זה יצא הסינגל "לא תמיד", אשר נוגן ברדיו וגם בהופעה באולפן ערוץ 24. זולטק שיתפה פעולה עם אמנים בולטים כמו סי היימן, אמיר דדון ואיפה הילד.
בשנים 2010 - 2015 כיכבה במספר הפקות בערוץ 2, ערוץ 24 וערוץ 10 פרק של תוכנית הריאליטי "הארון", ראיונות שונים, אולפן החג בשידור חי בפורים של ערוץ 24 הופעה חיה בתוכנית "מאמאלנד" בהנחיית עדן הראל, הופיעה בתוכנית הבוקר של ערוץ 24 בהנחיית מרגלית צנעני ואלון גל והופיעה בהפקת ה-VIP של הסדרה "מה שקורה באילת", בה התייחסה ללקות השמיעה שלה, השימוש שלה במכשיר שמיעה היה פומבי מרכזי בדמותה ואף זכה להתייחסות קומית לעיתים, לטענתה על מנת להפסיק את הסודיות והבושה סביב הפרעות לקות שמיעה ומכשירי שמיעה.
בזמן שידור הסדרה "מה שקורה באילת VIP" פרסמה בדף הפייסבוק שלה כי להשקפתה הקטעים איתה נערכו באופן מגמתי על מנת להגחיך את ז'אנר הרוק בישראל. פוסט בו טענה כי היא "אולי חירשת אך איננה אילמת" הפך נפוץ במיוחד.
בפברואר 2022 שודר פרק של "המייקרז" בכאן 11, אשר בו פיתחו המייקרים אוזניות אולפן מיוחדות להקלטה אשר מאפשרות לאוזי להקליט ללא הפרעות. אוזניות אלו מחוברות למחשב עם תוכנת הקלטה המותאמת לפי תדרי הירידה בשמיעה של אוזי. הפרק הסתיים במפגש מרגש עם הזמר עברי לידר והסתיים בדואט של שניהם.
באותו חודש פרסמה זולטק סינגל חדש שכתבה והלחינה בשם "חלולה".
ביוגרפיה > פעילות ציבורית

אוזי פעילה למען זכויות ומודעות אנשים כבדי שמיעה וחירשים. בשנת 2018 שיתפה פעולה עם עמותת בקול לכבדי שמיעה ומתחרשים, השתתפה במופע התרמה לעמותה, במסגרתו התארחה במופע של להקת טיפקס
מאז שנת 2020 משמשת אוזי שגרירה של עמותת "מעגלי שמע" הפועלת למען ילדים ובני נוער חירשים וכבדי שמיעה ובמסגרת זו נרתמה לקמפיינים שונים של העמותה מתוך מטרה להיות מודל השראה לילדים ולבני הנוער, כאישה כבדת שמיעה הנעזרת גם היא במכשירי שמיעה. היא הופיעה בכלי תקשורת שונים ובמדיה הכתובה. באותה שנה הקימה את פרויקט "אוזי קשבת" - שיעור פיתוח קול לחניכות וחניכים כבדי שמיעה מכיתה ו' עד כיתה ט'. בו מלמדת אוזי את הילדים איך לשיר נכון, פרפורמנס והגשה.
הערות שוליים

↑  הדס בן-ארצי, אוזי זולטק ילידת קרית אתא – זמרת מבטן ומלידה, באתר חי פה, ‏15 במרץ 2017
↑  סיון איזנברג צבר, זמרת הרוק אוזי זולטק מגיעה להופעה בנתניה, באתר נתניהנט, ‏6 בדצמבר, 2015
↑  אסף נבו, ‏אוזי מפציצה בקליפ "מה שאתה התחלת", באתר ‏מאקו‏, 16 בדצמבר 2013
↑  לאוזי יש אקדח: ריאיון עם אוזי זולטק
↑  אסף נבו, ‏אקדח טעון געגועים: אוזי זולטק מוציאה אלבום, באתר ‏מאקו‏, 18 בנובמבר 2014
↑  אסף נבו, ‏אוזי זולטק בבלדה: "לא תמיד", באתר ‏מאקו‏, 25 במרץ 2014
↑  מנהל האתר, אוזי זולטק והלהקה מגיעים לגראז' בר, באתר MyNet חולון, ‏3 באוקטובר 2017 (ארכיון)
↑  תוכנית הבוקר של ערוץ 24, ריאיון עם אוזי זולטק, באתר YouTube, ‏12 באוקטובר, 2013
↑  ספי קצב, ‏"שחור משדר עוצמה וסקסיות", באתר ‏מאקו‏, 25 ביולי 2013
↑  כאן 11, מייקרז | פרק 6 (ואחרון) - מעגלי שמע, באתר יוטיוב, ‏15.2.2022
↑  יוסי חרסונסקי, אוזי זולטק חלולה
↑  ג'וש ארונסון, ‏המסע המוזיקלי של אושרת זולטק בשליחות כבדי השמיעה, באתר מעריב אונליין, 6 במאי 2020
↑  טיפקס מארחת את אוזי זולטק בשיר מי הפרובינציאל, באתר יוטיוב, ‏5 בינואר 2020
מרגוט פרידלנדר

| --- | --- |

 לידה:  5 בנובמבר 1921  (בת 103) ברלין, רפובליקת ויימאר 
 שם לידה:  Margot Bendheim 
 מדינה:  גרמניה, הרייך הגרמני 
 מקום מגורים:  קרויצברג, פרידריכסהיין-קרויצברג, ברלין 
 אירועים משמעותיים:  Transport I/113 from Berlin,Berlin (Berlin),City of Berlin,Germany to Theresienstadt,Ghetto,Czechoslovakia on 16/06/1944 
 שפות היצירה:  גרמנית 
 פרסים והוקרה:  פרס איינהרד (2009)  דב ברלין (2024)  צלב המפקד במסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2023)  צלב מסדר ההצטיינות של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה (2011)  Obermayer German Jewish History Awards (2018)  פרס במבי (2024)  בפסקה זו רשומה אחת נוספת שטרם תורגמה 
 
מרגוט פרידלנדר (בגרמנית: Margot Friedländer, נולדה כמרגוט בנדהיים; נולדה ב-5 בנובמבר 1921) היא ניצולת שואה גרמנייה ונואמת. היא ובני משפחתה נרדפו על ידי הנאצים בשל יהדותם. פרידלנדר נולדה וגדלה בברלין, ונאלצה לרדת למחתרת לאחר מעצרם של אמה ואחיה בידי הגסטפו בשנת 1943. באפריל 1944 נתפסה ונשלחה לגטו טרזיינשטט, אך שרדה. לאחר תום המלחמה היגרה עם בעלה לארצות הברית בשנת 1946. בשנת 2010 חזרה לברלין והחלה להרצות בפני צעירים גרמנים על חוויותיה בתקופת השואה ועל הישרדותה כנגד כל הסיכויים. על פועלה לקידום זכויות האדם ולמאבק באנטישמיות הוענקו לה עיטורים רבים, ובהם עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
ביוגרפיה > ראשית חייה

פרידלנדר נולדה בשם אני מרגוט בנדהיים (Anni Margot Bendheim)  בברלין ב-5 בנובמבר 1921. בגיל 12 חוותה את עליית המפלגה הנאצית לשלטון, ועד שנת 1938 החריפה רדיפת היהודים, מה שהוביל רבים לברוח או לרדת למחתרת. באותה שנה, בגיל 17, הייתה עדה לפוגרום נגד חנויות ובתי כנסת יהודיים בליל הבדולח. אמה ביקשה להגר מגרמניה, אך אביה, שהיה ותיק מלחמת העולם הראשונה, סירב לעזוב.
ביוגרפיה > רדיפתה בידי הנאצים

לאחר גירושי הוריה נותרו פרידלנדר ואחיה ראלף עם אמם, אוגוסטה בנדהיים. הם התגוררו בדירה ברחוב סקאליצר 32. אמה ניסתה להגר מגרמניה מספר פעמים אך לא הצליחה. פפרידלנדר למדה איור אופנה וחלמה לעסוק בעיצוב בגדים. משפחתה ניהלה מפעל כפתורים שסיפק סחורה לבתי אופנה ברובע הטקסטיל היהודי. היא עצמה עבדה כפועלת במפעל "דויטה" ברחוב אורניינשטראסה.
ב-20 בינואר 1943, בדרכה הביתה, הבחינה בגבר עומד מול דלת דירת משפחתה. היא הבינה כי אינה יכולה להיכנס לדירה, הסתירה את הטלאי הצהוב ולבסוף עלתה לקומת השכנים. השכנים אישרו כי הגסטפו הגיעו ועצרו את אחיה בן ה-17. אמה, שלא הייתה בבית באותה העת, נמלטה לביתם של זוג יהודי שהיו חבריה. מתוך תקווה להגן על בנה, החליטה להסגיר עצמה לידי הגסטפו. בדירת הזוג היהודי בברלין קיבלה פרידלנדר את תיק היד של אמה, ובו פנקס כתובות ושרשרת ענבר. היא גם קיבלה מסר אחרון מאמה: "נסי לחיות" (Versuche, dein Leben zu machen). פרידלנדר ציינה מאוחר יותר כי מילים אלו עיצבו את חייה.
בינואר 1943 נלקחו אמה ואחיה לאושוויץ, שם נרצחו. גם אביה של פרידלנדר נהרג באושוויץ. פרידלנדר לא ידעה על גורל משפחתה עד שנים רבות לאחר המלחמה.
אחר מכן חיה לבדה במחתרת בברלין, כשהיא נעה ממחבוא למחבוא, לעיתים תוך כדי ההפצצות האוויריות של בעלות הברית. 16 גרמנים שסייעו לה להסתתר נותרו אלמונים. היא שרדה בזהות בדויה – צבעה את שערה באדום, הסירה את הטלאי הצהוב, ענדה שרשרת עם צלב, ואף עברה ניתוח אף כדי לטשטש את זהותה. לבסוף נחשפה על ידי יהודים משתפי פעולה שכונו גרייפר (Greifer), אשר הלשינו על יהודים מוסתרים לשלטונות הנאצים. באפריל 1944, בעת שיצאה ממקלט בזמן הפצצה אווירית, נעצרה על ידי שני שוטרים גרמנים, ובדרך לתחנת המשטרה הודתה כי היא יהודייה.
ביוגרפיה > מחנה הריכוז טרזינשטט

פרידלנדר גורשה לגטו טרזיינשטט שבצ'כיה של ימינו. היא תיארה את תנאי החיים שם כקשים מנשוא, וציינה כי ניצלה רק משום שהמלחמה עמדה להסתיים. במחנה פגשה את בעלה לעתיד, אדולף פרידלנדר, אותו הכירה קודם לכן באגודת התרבות היהודית בברלין. ביום השחרור, 5 במאי 1945, נמלטו אנשי האס-אס והצבא האדום נכנס למחנה ב-8 במאי. שישה שבועות לאחר השחרור, ב-26 ביוני 1945, נישאה לאדולף בטקס שנערך במחנה על ידי רב. השניים שהו במשך שנה במחנה העקורים דגנדורף בגרמניה.
מיד לאחר השחרור אדולף הציע לה נישואים. לדבריה, "לא הייתי מאוהבת באדולף. הייתי זקוקה לזמן כדי לחזור להיות אנושית. זה היה אותו דבר עבור אדולף. הכאב קירב בינינו לבין להיות מאוהבים". הם נישאו בטרזינשטאט על ידי רב ב-26 ביוני 1945, שישה שבועות לאחר השחרור. לאחר מכן הם בילו שנה במחנה עקורים בבדגנדורף, בוואריה התחתית.
ביוגרפיה > הגירה לארצות הברית

בשנת 1946 היגרו פרידלנדר ובעלה לארצות הברית והתיישבו בקווינס, ניו יורק. היא עבדה כסוכנת נסיעות וכחייטת. בני הזוג נשבעו שלא לשוב לגרמניה.
לאחר מות בעלה בשנת 1997, החלה להשתתף בסדנאות כתיבה במרכז התרבות היהודי "92nd Street Y" בניו יורק, שם החלה לתעד את זיכרונותיה מהשואה. בהמשך, יוצר הסרטים הגרמני תומאס הלצינסקי יצר סרט תיעודי על חייה, שבעקבותיו חזרה לברלין בשנת 2003. בשנת 2010 החליטה להשתקע בעיר ולספר את סיפורה בפני צעירים גרמנים. הסרט התיעודי בשם Don't Call It Heimweh הוקרן בבכורה בפסטיבל וודסטוק באוקטובר 2004.
הסנאט של ברלין הזמין את פרידלנדר לבקר בברלין כחלק מתוכנית מבקרים לאזרחים נרדפים והיגרו. לאחר שנענתה להזמנה, היא ביקרה בבית ברחוב סקאליצר. היא התיידדה עם שר התרבות של ברלין, אנדרה שמיץ. היא החלה לבקר בברלין לעיתים קרובות וכשהייתה בניו יורק, היא כתבה את האוטוביוגרפיה שלה ופרסמה אותה ב-2008.
ביוגרפיה > חזרה לברלין

ב-2010 החליטה לחזור לברלין לצמיתות, בת 88, והחלה לספר את סיפורה על חוויותיה מהשואה, במיוחד בבתי ספר גרמניים.  היא החליטה להפוך למשימתה לספר לצעירים על חוויותיה בגרמניה הנאצית והסבירה, "לאחי לא היה סיכוי. אבל לצעירים היום יש". אזרחותה הגרמנית הוחזרה והיא התיישבה בבירה.
ב-5 בנובמבר 2021, פרידלנדר חגגה את יום הולדתה ה-100. נשיא גרמניה פרנק-וולטר שטיינמאייר בירך אותה ותיאר אותה כ"לוחמת בלתי נלאית נגד שנאה, הדרה וקיצוניות מהימין הקיצוני".
ב-27 בינואר 2022, היא השתתפה בישיבת מליאה בפרלמנט האירופי בבריסל לציון יום הזיכרון לשואה. הטקס היה במלאת 77 שנים לשחרור מחנה הריכוז הגרמני אושוויץ בפולין. באירוע היא גינתה את מפגיני מגפת הקורונה שענדו כוכבים צהובים שדומים לטלאי הצהוב שהיהודים נאלצו לענוד על ידי הנאצים.
פרס מרגוט פרידלנדר

בשנת 2014, Schwarzkopf Foundation (גר') ייסדה את פרס מרגוט פרידלנדר, פרס שנתי לכבודה כדי לעזור לצעירים במאבק באנטישמיות ובגזענות.
כבוד ופרסים

ב-9 בנובמבר 2011, היא זכתה בעיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מהנשיא כריסטיאן וולף בטקס שהתקיים בארמון בלוו.
בשנת 2018 היא קיבלה את פרס ההיסטוריה היהודית הגרמנית מקרן אוברמאייר.
בשנת 2018 היא קיבלה אזרחות כבוד של ברלין.
במאי 2019, הוענק לה פרס "קמע" מטעם ה־Deutschlandstiftung Integration על ידי הנשיא ויו"ר מועצת הקרן לשעבר כריסטיאן וולף והקנצלרית אנגלה מרקל בטקס ייסוד לציון 70 שנה לחוקת גרמניה בברלין.
ביוני 2021 הוענק לה מדליית ג'נט וולף על תרומתה לדיאלוג נוצרי-יהודי.
ב-25 במאי 2022 הוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה החופשית של ברלין.
ב-4 ביולי 2022, זכתה בפרס ולתר רתנאו על תרומתה למדיניות חוץ ולקידום הדמוקרטיה. נשיא גרמניה, פרנק-וולטר שטיינמאייר, שיבח אותה על "פועלה למען הדמוקרטיה וזכויות אדם ובמלחמה בשנאה ובכל צורות האנטישמיות והדעות הקדומות".
ב-23 בינואר 2023, ראשת עיריית ברלין פרנציסקה גיפיי העניקה לה את צלב הקצין של עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
אבן נגף הונחה מול בית ילדותה בקרויצברג, עם הכיתוב:
"כאן חיה מרגוט בנדהיים, נולדה ב-1921, גורשה לטרזיינשטט בשנת 1944, שרדה".
כבוד ופרסים > ספרים ותקשורת

ספר זיכרונותיה Versuche, dein Leben zu machen ראה אור בשנת 2008 ותורגם לאנגלית בשנת 2014 תחת הכותרת Try to Make Your Life.
בשנת 2021 פרסמה את הספר Ich Lieb Berlin, הכולל תצלומים של אתרים בברלין.
השתתפה בסרט Don't Call It Heimweh משנת 2004
הופיעה בפרק הסיום של סדרת הטלוויזיה הבריטית Joanna Lumley's Great Cities of the World משנת 2022.
אמצעי תקשורת אחרים

פרידלנדר מספרת קטעים מהאוטוביוגרפיה שלה כחלק מסיור עירוני עם מדריך קולי בברלין מאת יופגו, שמתחיל ברחוב סקאליצר בקרויצברג, שם היא גרה בעבר.
היא מופיעה בסדרה התיעודית ערי העולם הגדולות בהנחיית ג'ואנה למלי, ששודרה ב־ITV ב-31 במרץ 2022.
פרס לספרות תורנית בני ברק

| --- | --- |
 מדינה:  ישראל 
 הגוף המעניק:  בני ברק 
 תקופת הפרס:  1982–הווה (כ־43 שנים) 
 נקרא על שם:  יצחק גרשטנקורן 
 
פרס לספרות תורנית בני ברק הוא פרס הניתן בנושא הכתיבה התורנית וההלכתית מטעם עיריית בני ברק.
הפרס נוסד בשנת תשמ"ב (1982) על ידי ראש העיר דאז, שמואל וינברג, ונקרא על שמו של ראש העירייה הראשון, רבי יצחק גרשטנקורן.
הפרסים ניתנים לספרים שחוברו בשלוש השנים שלפני תאריך מתן הפרס ולא קיבלו פרס קודם. הרב חנוך זייברט, ראש העיר פעל להרחבת מסגרת הפרס לזוכים [דרושה הבהרה]. בשנת תשע"ה נשלחו 110 ספרים לוועדת הפרסים, ו12 רבנים זכו בפרס. בשנת תשע"ו נשלחו 135 ספרים למועמדות.
ועדת השיפוט

חברי ועדת הפרס כיום הם הרבנים: רבי ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'; רבי מנחם מנדל שפרן, ראש ישיבת "נועם התורה" והרב שלמה בן שמעון, חבר ביה"ד הרבני הגדול. בעבר כיהן בוועדה גם הדיין הרב ישעיהו גולדשמידט.
הערות שוליים

↑  מעריב מקומי: בני ברק: פרס לספרות תורנית, מעריב, 24 באוקטובר 1984
|  פרסים ישראליים  |
| --- | --- | --- |
| פרסים כלליים | פרס ישראל • פרס משרד החינוך והתרבות • פרס וולף • פרס א.מ.ת. • פרס דן דוד • פרס רוטשילד • פרס ירושלים • פרס בראשית • פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים |  |
| ציונות | פרס בגין • פרס בוני ציון • פרס יגאל אלון • פרס הרצל (הרצליה) • פרס בן-גוריון • פרס היצירה בתחום הציונות • פרס מוסקוביץ' לציונות • פרס ירושלים (ערוץ 7) • פרס שומר ציון |  |
| טכנולוגיה | פרס ביטחון ישראל • פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות • פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט |  |
| מדעים מדויקים | פרס אברבנאל  • פרס ארדש • פרס הארווי • פרס לויצקי • פרס נסיהו • פרס קריל |  |
| מוזיקה | פרס אקו"ם • פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים • פרס עמ"י |  |
| ספרות | פרס ביאליק • פרס ברנר • פרס זאב • פרס טשרניחובסקי • פרס ספיר • פרס ברנשטיין • פרס גפן • פרס עומר • פרס רופין • פרס קוגל • פרס היצירה לסופרים עבריים • פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית |  |
| אמנות פלסטית | פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית • פרס האמן הצעיר • פרסי מוזיאון ישראל • פרסי מוזיאון תל אביב • פרס אנדי • פרס קרן גוטסדינר לאמן ישראלי צעיר • פרס הרמן שטרוק • פרס רפפורט • פרס שיף • פרס היצירה הציונית • פרס ליאון קונסטנטינר • פרס קרן מנדל ואווה פונדיק לאמנות ישראלית |  |
| ספרות תורנית | פרס הרב עובדיה יוסף לכתיבה הלכתית • פרס הרב קוק לספרות תורנית • פרס ירושלים לספרות תורנית • פרס לספרות תורנית בני ברק • פרס הרב מימון • פרס הרב טולידאנו לספרות תורנית • פרס הרב בר שאול |  |
| עיתונות | פרס סוקולוב • פרס דוש לקריקטורה • פרס עיפרון הזהב |  |
| קולנוע וטלוויזיה | פרס האקדמיה לטלוויזיה • פרס אופיר • פרס גרוס למצוינות באנימציה |  |
| תרומה לחברה | אות הנשיא להתנדבות • פרס זוסמן-ג'וינט • פרס ירושלים לאחדות ישראל |  |
משפט וולף וצורת גביש בשיווי משקל

משפט וולף (Wulff theorem), על שם הקריסטלוגרף הרוסי גיאורג וולף (אנ'), קובע את הצורה של גביש בשיווי משקל (equilibrium crystal shape - ECS). צורה זו ממזערת את האנרגיה החופשית של פני השטח של הגביש בנפח קבוע. לצורך קביעת ה-ECS משתמשים בבניית וולף (Wulff reconstruction).
בניית קירי

ג'וסיה וילארד גיבס טען במאמר מ-1876, שטיפה או גביש יסדרו את עצמם כך שהאנרגיה החופשית של גיבס שלהם תמוזער על ידי קבלת צורה כזו שלפני השטח שלה יש את האנרגיה החופשית המזערית:  {\mathcal {G}}_{s}=\sum _{i}\gamma _{i}A_{i}. כאן  {\mathcal {G}}_{s} היא האנרגיה החופשית המשטחית של הגוף (טיפה או גביש),  \gamma _{i} - האנרגיה החופשית הספיציפית (כלומר ליחידת שטח, במילים אחרות: מתח הפנים) של המשטח ה-i של הגוף, ו- A_{i} השטח של המשטח ה-i הזה. בשנת 1885 פרסם פייר קירי מאמר, שבו הרחיב את קביעתו זו של גיבס. במאמרו, פתר קירי את הבעיה של הצורה של גבישים עבור מנסרה ריבועית ועבור קובוקטהדרון. נְפַתֵּחַ כאן את הגישה שלו לתיבה שמרכזה בראשית הצירים O, ומרחקי פיאותיה מהראשית הם:  h_{x},h_{y},h_{z} (כמוראה באיור). השטחים של פאות התיבה בכיוונים  x,y,z הם:  4h_{y}h_{z},4h_{x}h_{z},4h_{x}h_{y}, בהתאמה; ונפח התיבה:  V=8h_{x}h_{y}h_{z}. האנרגיה המשטחית של התיבה היא סכום האנרגיות החופשיות של כל הפאות של התיבה:  {\mathcal {G}}_{s}=2\cdot \gamma _{x}4h_{y}h_{z}+2\cdot \gamma _{y}4h_{x}h_{z}+2\cdot \gamma _{z}4h_{x}h_{y}={{\gamma _{x}}V \over h_{x}}+{{\gamma _{y}}V \over h_{y}}+8\gamma _{z}{h_{x}}{h_{y}}, כשבטאנו בשוויון השני את  h_{z} באמצעות  V ו- h_{x} ו- h_{y}.
כדי למצוא את המרחקים  h_{x} ו- h_{y} שיתנו את האנרגיה החופשית המשטחית המינימלית צריך שהנגזרות החלקיות המתאימות תתאפסנה. זה ייתן:  \gamma _{x}{h_{y}}{h_{z}}={\gamma _{y}{h_{x}}{h_{z}}}{=\gamma _{z}{h_{x}}{{h}_{y}}}={Constant}. כלומר, האנרגיות החופשיות של כל הפאות של הגביש בשיווי משקל שוות זו לזו. כמו כן, השטחים של הפאות תלויים הפוך במרחקים שלהן ממרכז הגביש (למשל,  h_{x}h_{y}={{V} \over {8}{h_{z}}}). מרחקים אלו פרופורציונליים, לכן, לאנרגיות החופשיות המשטחיות הספציפיות:  {{\gamma }_{x}/{h}_{x}}={{\gamma }_{y}/{h}_{y}}={{\gamma }_{z}/{h}_{z}}\varpropto {\sqrt[{3}]{\operatorname {} \!{{\gamma }_{x}}\!{{\gamma }_{y}}\!{{\gamma }_{z}} \over \operatorname {} \!V}}.
במילים אחרות: פנים עם אנרגיה חופשית משטחית חופשית ספציפית גבוהה מצויים רחוק יותר ממרכז הגביש, מאשר אלו עם אנרגיה חופשית משטחית ספציפית נמוכה, לראשונים יש שטח פנים נמוך יותר יחסית.
משפט וולף

על סמך תצפיותיו בגבישים שונים, הכליל ג'ורג' וולף את התוצאות של קירי עבור כל גביש בצורת פוליהדרון: אנרגיית פני השטח המינימלית של פוליהדרון בעל נפח נתון תושג כשהמרחקים של פאות הפליהדרון מנקודה נתונה אחת יהיו פרופורציונליים לאנרגיות המשטחיות הספציפיות של הפאות. כלומר,  {{\gamma }_{i}/{h}_{i}}=Constant עבור כל פאה  i בפוליהדרון.