stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ראמה השביעי, מלך תאילנד
ביוגרפיה

הנסיך פראג'אדיפוק היה הצעיר מבין תשעה ילדים שנולדו לזוג, הילד ה-76 של המלך, אחד לפני בת הזקונים.
הנסיך פראחאדהיפוק בחר שלא להמשיך בקריירה צבאית, מתוך הנחה שככל הנראה לא יכהן כמלך. כמו רבים מילדי המלך, הוא נשלח לחו"ל ללמוד. הוא הלך למכללת אטון בשנת 1906, אחר כך לאקדמיה הצבאית ווליץ', ממנה סיים את לימודיו בשנת 1913. הוא קיבל ועדה בתותחנים בסוס המלכותי בצבא הבריטי שבסיסה באולדרסוט. בשנת 1910 נפטר צ'ולאלונגקורן והוחלף על ידי אחיה הגדול של פראג'אדיפוק (גם בן של המלכה סאובאבהה), יורש העצר ויג'יראודה, שהפך למלך ראמה השישי. הנסיך פראג'אדיפוק הוזמן אז בצבא הבריטי ובצבא הסיאמי המלכותי. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה וההכרזה על נייטרליות סיאמית, הורה המלך ואג'יראווה לאחיו הצעיר להתפטר מנציבותו הבריטית ולחזור מיד לסיאם, מבוכה גדולה לנסיך שרצה לשרת עם אנשיו בחזית המערבית. כשהיה בבית, פראג'דיפוק הפך לבכיר צבאי בכיר בסיאם. בשנת 1917 הוסמך באופן זמני כנזיר, כמקובל אצל מרבית הגברים הסיאמיים הבודהיסטים.
באוגוסט 1918 נשא הנסיך פראג'דיפוק את חברת ילדותו ובת דודתו רמבאי ברני, צאצאיו של המלך מונגקוט (סבו של פראג'אדיפוק) והמלכה פיאם. הם נישאו בארמון סוחוטאי שהיה מתנה לחתונה לזוג מהמלכה סאובאבה.
לאחר סיום המלחמה באירופה, הוא השתתף ב-École Superieure de Guerre (צר') בצרפת, וחזר לסיאם לצבא הסיאמי. בתקופה זו הוענק לו התואר הנוסף Krom Luang Sukhothai (נסיך סוחוטאי). פראג'אדיפוק חי חיים שקטים בדרך כלל עם אשתו בבית מגוריהם, ארמון סוחוטאי, ליד נהר צ'או פרייה. לזוג לא היו ילדים. כל אחיו של פראג'אדיפוק מתו עד 1925, אז נפטר אחיו, המלך ואג'יראווד בגיל 44, ופראג'אדיפוק בן ה-32 הפך למלך. הוא מלך עד 1935, אז התפטר מתפקידו. אחיינו ראמה השמיני ירש אותו.
קריינדל שטיינהארט

הרבנית קריינדל שטיינהארט (נפטרה בה'תקל"א) הייתה אשת רבי יוסף שטיינהארט, ואחותו של רבי ישעיה פיק. מספר חידושי תורה בשמה הובאו בספרי אחיה ובעלה.
ביוגרפיה

לא ידועים פרטים על תולדותיה בכלל, למעט מספר פרטים וחידושים תורניים. נולדה בתחילת המאה השמונה עשרה, לרב לייב מוכיח ברלין, ונישאה לרבי יוסף שטיינהארט. בשער ספר השו"ת שלו "זיכרון יוסף", רבי יוסף משבח את אשתו, ”וגם זוגתי, היקרה אשת חיל עטרת בעלה הישרה, המושכלת ומלומדת מרת קרינדל תחיה, בת איש חי, הגאון המפורסם תורתו זכה, מוהר"ר ליב ברלין זכרונו לברכה, היא מאוד הפצירה בי, להעלות על מזבח הדפוס תורתי בקרבי, החקוקה על לוח לבבי”.
בתשובה יג (דף טז:) לפני שמביא חידוש בשמה כותב כך, ”וכאשר אמרתי דבר זה, בפני זוגתי המושכלת והמלומדת, הרבנית הגבירה היקרה מרת קרינדל תחיה לאי"ט, בת הגאון המפורסם בכל קצוי ארץ המוכיח מוהר"ר ליב זצ"ל, והיה נקרא בפי העולם מו"ה ליבש אייזן-שטאט, בן החסיד המפורסם המוכיח מו"ה מרדכי זצ"ל, שזכה להיות כל צאצאי מעיו כמותו, הן אותם שכבר מתו והן אשר חיים עודנו לאי"ט כידוע, אמרה לישב זה יש לפרש מה שייסד הפייטן בסילוק דיוצר ליום שני דראש השנה... ודו"ק כי נכון הוא, והנאני דבריה מאוד, וה' יאריך ימיה לאורך ימים טובים אמן סלה.”
חידושים שנכתבו בשמה

בחומש בראשית שלח יעקב לעשו ”עִם לָבָן גַּרְתִּי וָאֵחַר עַד עָתָּה” (ספר בראשית, פרק ל"ב, פסוק ה'), רש"י מפרש במקום, "לא נעשיתי שר וחשוב, אלא גר, אינך כדאי לשנוא אותי על ברכות אביך שברכני הוה גביר לאחיך, שהרי לא נתקיימה בי", אריכות לשונו של רש"י תמוהה והמפרשים אכן עמדו בשאלה זו.
בעלה הביא בשמה את החידוש הבא:
כתב במדרש ילקוט (ויגש קנא) עשרה פעמים אמרו לפני יוסף עבדך אבינו ולא מיחה לכך נגרעו משנותיו עשר שנים, לכאורה צ"ע והרי לא מצינו רק חמשה פעמים עבדך אבי בקרא וזוגתי הרבנית תי' השיבה דכיון שאע"פ שיוסף היה יודע לשון הקודש, עשה עצמו בפני אחיו כלא יודע והעמיד מליץ בינו לבינותם כדכתיב בקרא בהדיא אם כן אע"ג שלא אמרו האחים רק ה' פעמים מכל מקום הוא שמע כן עשרה פעמים ה' מהם וה' על ידי המתורגמן ונ"ה
האדר"ת מביא מספר חידושים שנכתבו בשמה והוא מוסיף  ”אף גם שמעתי הלצה שיחת חולין שהיתה בינה ובין אחיה הג"ר ישעיה ברלין זצ"ל, בעודם ילדים קטנים, אך אין פה מקומו”.
רבי גרשון שטרן כתב בשמה את החידוש הבא, נאמר בפסוק (משלי לא כו) ”פִּ֭יהָ פָּתְחָ֣ה בְחׇכְמָ֑ה וְת֥וֹרַת חֶ֝֗סֶד עַל־לְשׁוֹנָֽהּ”, וביארה הכתוב, שנאמר בגמרא (שבת ל) שהאמורא רבה פתח את שעורו בבדיחה וביאור המפרשים שעשה כן כדי לתת משהו לשטן בכדי שלא יפריע, אך כל זה בגבר שמחויב בלימוד תורה, אך אישה הפטורה מלימוד אינה צריכה לפתוח את לימודה בבדיחה ועל כן נאמר פיה פתחה בחכמה ולא בבדיחה...
אחיה רבי ישעיה פיק בהגהותיו לספר התשבי כתב בשמה את החידוש הבא, ”ואודיע חכמת אישה בפלא, ששמעתי מאחותי הרבנית מופלגת בתורה ויראה מרת קרינדל תחיה אשת מהר"י שטייינהארט אב"ד דק"ק פיורדה ואמרו לאחותי חכמה את, בזמן שהשיבה רחל כי דרך נשים לי הכוונה על התרפים שיש בהם כשפים, ואמרו בסנהדרין מכשפה אחד האיש ואחד האישה א"כ מאי ת"ל מכשפה, מפני שרוב נשים מצויות בכשפים, ולזאת הגידה האמת אודות התרפים דרך נשים – שמצויות בכשפים – לי.”
הערות שוליים

↑  הרב משה קרנר, אגרת רשפי קשת, הנובר  תקצ"ב, באתר אוצר החכמה
↑  החיד"א בספרו שם הגדולים ערך רבנית מציין לתשובה זאת
↑  ראו, קובץ, אור ישראל <מאנסי> - ח (שנה ב ד), ניו יורק תשנ"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
↑  ביאור זה נכתב גם על ידי בעל המגן אברהם בספרו זית רענן על הילקוט שם, ביאורו נדפס לאחר הדפסת ספר זיכרון יוסף
↑  ספר זכור לדוד מדור חכמת נשים סוף אות ו
↑  רבי גרשון שטרן, ילקוט הגרשוני <תנ"ך> - ב, פקש  תרנ"ט - תר"ס
↑  ערך תרפים
↑  בהקדמת ספרו יש סדר למשנה מתארה כך, ”אחותי המפורסמת בכל קצוי ארץ מרת קרינדיל זלה"ה עזרתו, של הגאון המפורסם מהר"י אב"ד דק"ק פירדא”
רות אנדרסון

| --- | --- |

 לידה:  21 במרץ 1928 קליספל, ארצות הברית 
 פטירה:  29 בנובמבר 2019 (בגיל 91) הברונקס, ארצות הברית 
 מוקד פעילות:  ארצות הברית 
 מקום לימודים:  אוניברסיטת פרינסטון, אוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת וושינגטון 
 סוגה:  מוזיקה אלקטרונית 
 שפה מועדפת:  אנגלית 
 כלי נגינה:  חליל צד 
 
רות אנדרסון (באנגלית: Ruth Anderson;‏ 21 במרץ 1928 - 29 בנובמבר 2019) הייתה מלחינה, מתזמרת וחלילנית אמריקאית, שיצירתה הושפעה מחקר הזן שבו עסקה.
ביוגרפיה

רות אנדרסון נולדה בקליספל, מונטנה. היא הייתה תלמידתו של דריוס מיו. מאז פרישתה ממכללת האנטר בשנת 1989 ועד למותה, היא התגוררה בניו יורק במשך החורף ובמונטנה בחודשי הקיץ.
אנדרסון הייתה מלחינה אלקטרונית ידועת-שם, שיצירותיה יצאו לאור בחברת אופוס אחד ובתקליט האנתולוגיה החלוצי "מוזיקה חדשה לתקשורת אלקטרונית ומוקלטת" של צ'ארלס אמירחאניאן (1977).
הפואמה הקולית (Sound poem) שלה, "מתוך שנתך אני באה" (עובדה והוקלטה על "סינופה" 1997 XI) הייתה מורכבת מצלילי דיבור בשירה של לואיז בוגן "לובליה קטנה". המלחינה הסבירה: "רמה דינמית חרישית מאוד היא רכיב אינטגרלי של היצירה הזו. חשוב להאזין לה בדרך שבה הולחנה, סמוך לסף השמיעה." יצירת הקולאז' שלה SUM ‏ (State of the Union Messag) כלולה ב"אוסף המלחינות הלסביות האמריקאיות" (1989 ‏ CRI:780). SUM ו-[DUMP [5 ׁ‏ (1970), גם היא קולאז' צלילי, הן יצירותיה הידועות ביותר. היא הגדירה את לימודי הזן שלה, שאותם החלה בשנת 1990, "שלוחה טבעית של המוזיקה שלי," והציבה כמקורות השפעה, בייחוד על עניינה במוזיקה ובריפוי, את המלחינות פולין אוליברוס ואניאה לוקווד.
אנדרסון קיבלה תואר בחליל ובהלחנה באוניברסיטת וושינגטון ובהמשך למדה אצל דריוס מיו ונדיה בולאנז'ה בשנות ה-50 של המאה ה-20. כן למדה חליל אצל ז'אן-פייר רמפל, ואצל ולדימיר אוסצ'בסקי ופריל סמיילי בשנות ה-60 במרכז למוזיקה אלקטרונית של קולומביה-פרינסטון. היא כתבה, שלאחר חשיפתה לתפעול סרט הקלטה נפתחה לפוטנציאל של "כל הצלילים... כחומר למוזיקה". היא הצטרפה לסגל המורים במכללת האנטר בניו יורק בשנת 1966 והקימה שם את המרכז למוזיקה אלקטרו-אקוסטית אחרי שפוטרה ונשכרה מחדש לעבודה באתר החדש של מכללת האנטר ב-1968, שם לימדה תאוריה של המוזיקה והלחנה עד 1989.
השכלה גבוהה

תואר ראשון במדעי הרוח בהצטיינות יתרה, אוניברסיטת וושינגטון - 1949
תואר שני במדעי הרוח, אוניברסיטת וושינגטון - 1951
לימודים בבית הספר מנהטן למוזיקה - 1951
לימודים במאנס קולג' - 1955-1953
בית הספר למוסמכים של אוניברסיטת פרינסטון (האישה הראשונה שהתקבלה) - 1963-1962
אולפן מוזיקה אלקטרונית של אוניברסיטת קולומביה - 1965, 1966, 1969
סינתזה ממוחשבת של מוזיקה באוניברסיטת ניו יורק - 1967
הערות שוליים

↑  ברברה פטרסן וג'ודית רוזן, "רות אנדרסן" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין
↑  גרוב
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007334933305171  PLWABN: 9810618732205606  GND: 133000214  ISNI: 0000 0000 5545 4377  LCCN: n81095929  MusicBrainz: 0da61b45-8514-4508-9e97-44df7b9fa32d  NTA: 067618391  SNAC: w6515jvf  VIAF: 77491289   WorldCat (עם VIAF): 77491289
קריין

ערך זה עוסק באדם המקריא טקסט. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
הקריינית מריפוזה מנחה תוכנית בתחנת רדיו בנאורואה
קריין הוא אדם הקורא טקסט אל מול קהל, אל מול מצלמות הטלוויזיה, בזמן שידורי הרדיו, על במה, או ברקע מבלי שיראוהו. לעיתים מדובר בקריין חדשות אשר קורא את מבזקי החדשות המוגשים לו על ידי עורך החדשות, אדם העוסק במקצוע הקריינות.
קריין עשוי להקריא את שמות השירים והזמרים בערב זמר או לספר סיפור מוקלט על קלטת. לקריין צריך שיהיו תכונות חשובות הנחוצות מפאת מקצועו, לדוגמה: דיבור ברור, הכרות טובה של השפה (כדי למנוע שגיאות הקראה ושגיאות לשוניות בדיבור). לקריינים במהדורות חדשות ובתוכניות רדיו, ובכלל למציגי דבר כלשהו, לעיתים נדרשת יכולת אלתור בו-במקום, הבנת החומר שהם מעבירים לקהלם ותקשורת טובה עם אנשים. קריינים ברדיו ובאולפנים (דוגמת אולפן חדשות או אולפן של תוכנית על מדע) לעיתים מראיינים אורחים, וחשוב שיידעו "להוציא" ממרואייניהם את המידע שהם מבקשים. קריינים משמשים במהדורות חדשות כמגישי המהדורה, והגבול בין המושגים מיטשטש.
בסדרות טלוויזיה מסוימות לילדים כגון "תומס הקטר וחברים" משמש קריין המספר את הסיפור ומדבב את הדמויות, ובמשחקי ספורט יש לרוב שדרן, קריין המתאר את הפעולות המתבצעות במהלך המשחק. לעיתים קרייני ספורט מדברים גם על הרקע של השחקן או הקבוצה, ולא רק על המשחק הספציפי הנצפה.
קריינות לצורכי מיתוג ושיווק או לתדמית

קטגוריה נוספת היא קריינות המיועדת לבעלי עסקים וחברות לצרכים של שיווק ומיתוג של עסקיהם.
בקטגוריה זו ניתן למצוא קריינות עבור סרטי תדמית עסקיים או סרטי מוצר ואף קריינות תדמית לארגונים שאינם עסקיים , אשר עבורם הקריין מקריא תסריט שהוכן מראש, בהתאם למהלך הסרטון. קטע הקריינות שנוצר משולב בסרטון באמצעות טכנולוגיות של עריכת וידאו ועריכת סאונד. לקריינות כזאת מתלווה לעיתים קרובות פס-קול מוזיקלי.
ניתן למצוא עוד בתוך עולם המיתוג באמצעות קריינות את הקריינות בעבור צליל המתנה עסקי ומרכזיות. כלומר כאשר לקוח מתקשר לבעל עסק מסוים הוא שומע בזמן ההמתנה קטע קריינות (בדרך כלל משולב מוזיקת רקע), אשר מיועד לצרכים שיווקיים ומיתוג העסק. בדרך כלל במסגרת אותה קריינות בזמן ההמתנה נאמרים יתרונותיו של אותו עסק ונהוג גם לשלב פירוט של המוצרים העיקריים שלו. כמו כן קריינות שמשלבים במרכזיה בתור הסאונד המנחה בעת ניתוב שיחות נעשית על ידי קריינים מקצועיים.
קריינים רבים מתמחים בקריינות לצורך יצירת זמרירים (ג'ינגלים) לעסקים המשולבים כפרסומת ברדיו.
ראו גם

טלפרומפטר
דיבוב
הערות שוליים

↑  הקריינית רות שפירא בסרט תדמית של ההסתדרות הכללית וחברת מקורות - "מים חיים" 1953 נתן גרוס, נבדק ב-2021-12-12
↑  מישה אשרוב בסרטון תדמית - מצפה רמון. עבדת 1957, נבדק ב-2021-12-12
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NDL: 00560245 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תקשורת. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
רי אוטומוטיב

| --- | --- |


 נתונים כלליים
 סוג:  חברה ציבורית
 בורסה:  נאסד"ק 
 מייסדים:  דניאל בראל, אחישי סרדס
 תקופת הפעילות:  2011–הווה (כ־13 שנים)
 מיקום המטה:  גליל ים 
 משרד ראשי:  גליל ים
 ענפי תעשייה:  תעשיית הרכב 
 מוצרים עיקריים:  פלטפורמה לרכב חשמלי
 שווי שוק:  139.85 מיליון דולר (10 באוקטובר 2024)
 יו"ר:  קרלטון רוז
 מנכ"ל:  דניאל בראל
  
 ree.auto
 
רי אוטומוטיב בע"מ (באנגלית: REE Automotive), המוכרת בשם המקוצר REE היא חברה ציבורית ישראלית העוסקת בפיתוח רכב חשמלי שבו כל רכיבי התשתית (מתלים, מנוע, מערכת ההיגוי, בלמים, חיישנים, מערכות בקרת טמפרטורה ומערכות אלקטרוניות) נמצאים בגלגלי הרכב ובצמוד להם, כך ששלדת הרכב שטוחה ומאפשרת עיצוב של גוף הרכב ללא האילוצים של רכיבים אלה ברכב רגיל.
היסטוריה

החברה הוקמה בינואר 2011 על ידי דניאל בראל (מנכ"ל החברה) ואחישי סרדס (CTO). עד לשנת 2019 נקראה החברה סופטוויל, שם ששיקף את התמקדותה בפיתוח גלגל שכולל בתוכו בולם זעזועים, ובהמשך גם את מערכות ההנעה והבלמים. עם המשקיעים בחברה בתחילת דרכה נמנים גיל אגמון וזיו אבירם.
לחברה שיתופי פעולה עם יצרני רכב, בהם הינו מוטורס ומיצובישי, ויצרני מכלולים לרכב, בהם מוסאשי סיימיטסו (Musashi Seimitsu), מגנה אינטרנשיונל (אנ'), Navya (אנ') ואמריקן אקסל (אנ').
ביולי 2020 נמנתה החברה עם עשר חברות שקיבלו את פרס החלוציות של בלומברג (BNEF Pioneers).
באוקטובר 2020 הציגה החברה שלוש פלטפורמות חדשות לכלי-רכב חשמליים, למכונית עירונית, לרכב היסעים עירוני או רכב משלוחים, ולמשאית בינעירונית קלה.
ביולי 2021 הושלם מיזוג של החברה עם חברת ספאק אמריקאית, במסגרתו גייסה החברה 288 מיליון דולר לפי שווי של כ-3.1 מיליארד דולר לפני הכסף, ומניותיה החלו להיסחר בבורסת נאסד"ק. עד יולי 2022 ירד שווי השוק של החברה ל-303 מיליון דולר.
ביולי 2021 הודיעה החברה על הקמת מטה אמריקאי ומרכז אינטגרציה והרכבות באוסטין שבטקסס, בשיתוף עם חברת קוק תעשיות, שהיא אחת מהמשקיעים בחברה.
בנובמבר 2021 הציגה החברה רכב קונספט ראשון בשם ליאופרד, שישמש להובלת משלוחים ולו כושר נשיאת מטען של 750 ק"ג.
ביולי 2022 הכריזה החברה על רכב משלוחים עירוני בשם פרוקסימה, שייכנס לייצור סדרתי.
הערות שוליים

↑  בכיר לשעבר ב-UPS מונה ליו"ר REE, באתר TechTime‏, 11 בספטמבר 2023
↑  אודי עציון, סופטוויל מתגלגלת לשווי של יותר ממיליארד שקל, באתר כלכליסט, 13 בפברואר 2019
↑  מיצובישי וסושמי היפניות משקיעות בגלגל של סופטוויל, באתר "TechTime",‏ 27 בספטמבר 2018;
אודי עציון, המצאת הגלגל, הגרסה החשמלית, באתר ynet, 10 במאי 2019
↑  דובי בן גדליהו, ‏האוצר של REE: מי יהיו המרוויחים הגדולים מהנפקת חברת האוטוטק הישראלית?, באתר גלובס, 17 ביולי 2021
↑  אודי עציון, הינו ו-REE הישראלית יפתחו יחד כלי רכב מסחריים, באתר ynet, 27 באפריל 2021
↑  אודי עציון, חברת REE הישראלית עשויה לקחת חלק במכונית של אפל, באתר ynet, 13 באפריל 2021
↑  REE ו-Navya הצרפתית יפתחו כלי-רכב אוטונומי בדרגה 4, באתר TechTime‏, 20 באפריל 2021
↑  REE תשלב את המנועים של AAM בפלטפורמת הרכב השטוחה, באתר TechTime‏, 9 במאי 2021
↑  Ten Innovative Companies Named as 2020 BNEF Pioneers, Bloomberg NEF, July 14, 2020
↑  REE חשפה שלוש פלטפורמות חדשות לכלי-רכב חשמליים, באתר TechTime‏, 15 באוקטובר 2020
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏הושלמה עסקת המיזוג של REE לחברת ה-SPAC בהיקף גיוס מקוצץ, באתר גלובס, 25 ביולי 2021
↑  שירי חביב ולדהורן, ‏קריסתן של מניות האוטוטק הישראליות שהגיעו לוול סטריט כמעט בלי הכנסות, באתר גלובס, 19 ביולי 2022
↑  REE תקים מרכז הרכבות ראשון בטקסס, באתר "TechTime",‏ 25 ביולי 2021
↑  אודי עציון, הפסד כבד ל-REE אוטומוטיב, איבדה 63% מאז המיזוג עם הספאק, באתר כלכליסט, 16 בנובמבר 2021
↑  אודי עציון, אחרי הצלילה בנאסד"ק: REE חושפת מסחרית חשמלית, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2022
קרחון לאמברט

| --- | --- |

מפל קרח הנשפך אל קרחון לאמברט
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 אורך:  400 ק"מ 
 רוחב:  80 ק"מ 
 קואורדינטות:  71°S 70°E﻿ / ﻿71°S 70°E﻿ / -71; 70
  (למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון לאמברט(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון לאמברט
 
קרחון לאמברט או קרחון למברט (באנגלית: Lambert Glacier) הוא זרם קרח גדול ממדים (הניזון על ידי מפל קרח יוצא דופן בגודלו) באזור מזרח אנטארקטיקה שבאנטארקטיקה.
הקרחון הוא הקרחון הגדול בעולם. אורכו 400 קילומטרים, רוחבו 85 קילומטרים ועומקו 2,500 מטרים.
הקרחון מנקז 8% מגיליון הקרח האנטארקטי, מדרום וממזרח להרי הנסיך צ'ארלס.
הקרחון זורם לכיוון צפון ונשפך אל מפרץ פרידז אל תוך מדף הקרח אמרי.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה בשנת 1952 על ידי הגאוגרף האמריקאי ג'ון ה. רוסקו (John H. Roscoe), שחקר אזור זה באופן מפורט בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה בעונת המחקר (הקיץ האוסטרלי) 1946–1947.
הקרחון מופה מחדש בשנת 1956 על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה.
היסטוריה > מקור השם

רוסקו, שמיפה את הקרחון, קרא לו "קרחון בייקר שלוש" (באנגלית: Baker Three Glacier) - שם הקוד של מטוסי הצילום, שביצעו שלוש טיסות צילום באזור במרץ 1947.
הקרחון הופיע בגאזט השמות האנטארקטיים ה-14 של ארצות הברית (בשנת 1956) - אך לא הופיע במפות שפורסמו לאחר מכן.
בעקבו זאת, ניתן לקרחון שם חדש בשנת 1957 על ידי ועדת השמות האנטארקטית של אוסטרליה (שלא הייתה מודעת לשם הישן), בעקבות המיפוי על יד משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה.
ועדת השמות קראה לקרחון על שמו של ברוס פ. לאמפרט (Bruce P. Lambert), מנהל סוכנות המיפוי של משרד הפיתוח הלאומי של אוסטרליה (Australian Department of National Development).
השפעות שינוי האקלים על הקרחון

הקרחון חשוב מאוד במחקר שינויי האקלים בעקבות התחממות כדור הארץ מאחר שלשינויים קטנים מאוד באקלים יש השלכות מרחיקות לכת על זרימת הקרח במורד הקרחון. מרבית המחקרים על קרחון למברט נעשים באמצעות חישה מרחוק בגלל תנאי מזג האוויר הקשים באזור, שאינם מאפשרים מחקר באתר.
תצלומי לוויין מאפשרים מדידה של קצב זרימת הקרחון היורד מרמת הקוטב המכסה את מזרח אנטארקטיקה. מהירות הקרחון (ראו תמונה משמאל), בעיקר קצב שפיכתו למדף הקרח אמרי, מאפשרת מדידה של השפעת שינוי האקלים על רמת הקוטב כולה.
לקריאה נוספת

• Ren, J., Allison, I., Xiao, C. et al., , Sci. China Ser. D-Earth Sci. 45, 842–850 (2002). https://doi.org/10.1007/BF02879518
• Gong, Y., Cornford, S. L., and Payne, A. J., , The Cryosphere, 8, 1057–1068, https://doi.org/10.5194/tc-8-1057-2014, 2014
שובל (סוג)

| שובל |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: עופות
סדרה:: תרנגולאים
תת־סדרה:: תרופודה
משפחה:: פסיוניים
סוג:: שובל
שם מדעי
 Syrmaticus ‏ואגלר, 1832

שובל (שם מדעי: Syrmaticus) הוא סוג של עוף קרקעי ממשפחת הפסיוניים לו זנב ארוך מאוד.
השובל הוא קרובו של הפסיון המצוי והוא חי ביערות וסבכים הרריים במזרח אסיה ובעיקר בסין. השובל הוא עוף צבעוני בעל זנב ארוך בצבעי כחול, אדום או זהוב. על עיניו ישנם פסים שחורים וסימנים שחורים ישנם גם על הצד החיצוני של כנפיו. הנקבות לעומת הזכרים מוסוות או בעלות נוצות צהובות וזנבם קצר בהרבה. עופות אלה חיים על הקרקע והם מסורבלים ואיטיי מעוף.
עקב נוצותיו המהודרות, השובל הפך למטרה מועדפת על ציידים וכיום חלק מהמינים נעשו נדירים עקב הציד והפגיעה באזור חיותם.
מינים

שובל אליוט (Syrmaticus ellioti)
שובל הום (Syrmaticus humiae)
שובל מיקדו (Syrmaticus mikado)
שובל קופר (Syrmaticus soemmerringii)
שובל מלכותי (Syrmaticus reevesii)
ראמה השמיני, מלך תאילנד

המלך אנאנדה מאהידון, ראמה השמיני (Ananda-Mahidol על־פי הכתיב המסורתי הפאלי/הודי; 20 בספטמבר 1925 – 9 ביוני 1946), היה המלך השמיני של תאילנד לשושלת צ'אקרי.
ביוגרפיה

בעת שהוכר כמלך על ידי האספה הלאומית במרץ 1935, הוא היה בן תשע והתגורר בשווייץ. הוא חזר לתאילנד בדצמבר 1945, אך כעבור שישה חודשים ביוני 1946, הוא נמצא ירוי במיטתו וללא רוח חיים.
למרות שבהתחלה סברו שמדובר בתאונה או בהתאבדות, בדיקות רפואיות קבעו שהוא נרצח. הנסיבות המסתוריות סביב מותו נשארו במחלוקת עד היום.
לאחר מותו המסתורי של המלך ראמה השמיני, הומלך אחיו, פומיפון אדוניאדט, כראמה התשיעי, מלך תאילנד, ב־9 ביוני 1946.
הערות שוליים

↑  King Rama VIII (1934-1946), www.huahin-tourist-information.com (ארכיון)
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb155241053 (data)  GND: 143846108  ISNI: 0000 0001 1650 5298  LCCN: n82151450  NARA: 17394283  NDL: 00620263  SUDOC: 07578095X  TePapa: 66362  Trove: 911397  VIAF: 57971389   WorldCat (עם VIAF): 57971389 
ערך זה הוא קצרמרבנושא תאילנד. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
ריס דייוויס

| --- | --- |

 לידה:  9 בנובמבר 1901 Blaenclydach, הממלכה המאוחדת 
 פטירה:  21 באוגוסט 1978 (בגיל 76) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  Vivian Rees Davies 
 מדינה:  ויילס 
 שפות היצירה:  אנגלית 
 פרסים והוקרה:  פרס אדגר (1967) 
 
ריס דייוויס (באנגלית: Vivian Rees Davies;‏ 9 בנובמבר 1901 – 21 באוגוסט 1978) היה סופר ולשי שכתב באנגלית.
ביוגרפיה

ריס דייוויס נולד בעיירה בדרום ויילס. הוריו דיברו ולשית, אך לא העבירו את השפה לילדים. בגיל 14 הוא עזב את הלימודים והחל לעזור לאביו בחנות המשפחה. לאחר מספר שנים הוא עבר לעבוד לקרדיף ואחר כך ללונדון.
בשנת 1927 ריס דייוויס פרסם את האוסף הסיפורים הראשון שלו. הספר זכה לביקורת חיובית ובעקבות כך הוא היה יכול לפרסם את ספרו הראשון ולהפוך לסופר מקצועי.
בשנים 1928–1929, לפי הזמנת דייוויד הרברט לורנס, הוא שהה בצרפת. הוא הבריח יצירה של לורנס ופעל לפרסומה באנגליה.
במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 דייוויס סבל ממצוקה כלכלית. מפעם לפעם הוא היה צריך לחזור לבית המשפחה. בשנת 1945 ביתו נשפר ואיתו מסמכים רבים שלו.
בעקבות קבלת ירושה של אנה קוואן מצבו הכלכלי של דייוויז השתפר. הוא פרסם ספר The Honeysuckle Girl על חייה המוקדמים של קוואן ועל בסיסו הוצג מחזה שזכה להצלחה.
על פעילות הספרותית ריס דייוויס התקבל למסדר האימפריה הבריטית בשנת 1968 וזכה במספר פרסים ספרותיים לרבות פרס אדגר בשנת 1971.
לאחר מותו הוקם קרן שמחלק פרסים לסופרים וולשים שכותבים באנגלית.
קרחון וילקינסון (אנטארקטיקה)

ערך זה עוסק בקרחון באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 מידע כללי
 מיקום:  אזור הברית האנטארקטית 
 קואורדינטות:  66°50′00″S 66°20′00″W﻿ / ﻿66.8333°S 66.3333°W﻿ / -66.8333; -66.3333
  (למפת חצי האי האנטארקטי מוגדלת) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון וילקינסון(למפת חצי האי האנטארקטי רגילה) בסיס חנרל ברנרדו אוהיגינס ריקלמהקרחון וילקינסון(למפת אנטארקטיקה רגילה) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון וילקינסון(למפת אנטארקטיקה מוגדלת) מסיב וינסון אמונדסן-סקוט מקמרדו ווסטוק ים ודל ים רוס מדף הקרח רוס  מעבר דרייק ארץ גרהאם האוקיינוס הדרומיקרחון וילקינסון
 
קרחון וילקינסון (באנגלית: Wilkinson Glacier) הוא קרחון באזור חוף לובה, של ארץ גרהאם, בחצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.
הקרחון ממוקם מהצד הדרומי של רמת פרוטקטור, שבחצי האי פרניק.
קרחון וילקינסון זורם לכיוון מערב, ונשפך אל פיורד לאלמאנד, מדרום לנקודת הולדפאסט.
היסטוריה > גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר, שצולמו על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד (FIDASE), בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956 – 1957.
היסטוריה > מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה (UK-APC).
הקרחון נקרא על שם קפטן ג'ון וי. וילקינסון (John V. Wilkinson), מהצי המלכותי, שהיה רב החובל, בספינה אה"מ פרוטקטור (HMS Protector) באזור חוף לובה בעונות המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1955 – 1956, 1956 – 1957.
רות אלמגור-רמון

| --- | --- |

 לידה:  28 בספטמבר 1944 (בת 80) ירושלים, פלשתינה (א"י) 
 מדינה:  ישראל 
 השכלה:  האוניברסיטה העברית בירושלים 
 פרסים והוקרה:  פרס ראש הממשלה ללשון העברית 
 
רות אלמגור-רמון, 2016
רות אלמגור-רמון (נולדה ב-28 בספטמבר 1944 בירושלים) היא בלשנית ישראלית, חברת האקדמיה ללשון העברית, משמשת יועצת לשון בתאגיד כאן, ולפני כן ברשות השידור מאז 1983, ועורכת הפינה "רגע של עברית".
ביוגרפיה

אלמגור-רמון נולדה בירושלים להדסה לבית שוּר ולגדעון אלמגור (בנו של ד"ר עמנואל אולסבנגר). למדה בבית הספר בית הכרם בירושלים ובבית הספר שליד האוניברסיטה. אחר כך עברה עם הוריה לנהלל, ולמדה שנתיים בבית הספר החקלאי בנהלל, ובו לימדו גם הוריה. ב-1962 סיימה את לימודיה התיכוניים בקריית טבעון במגמה ביולוגית. בתקופת בית הספר התיכון הייתה מדריכה בגדנ"ע אוויר בתחום התאוריה של התעופה, ובשנת 1961 סיימה קורס דאייה.
ב-1964 סיימה שירות צבאי בתזמורת צה"ל, והחלה בלימודים אקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1967 סיימה תואר ראשון בלשון עברית ובסטטיסטיקה, וב-1973 סיימה תואר שני בלשון עברית. עבודת הגמר שלה, בהנחיית פרופ' זאב בן-חיים, עסקה בדרכים סטטיסטיות לזיהוי צירופי לשון באמצעות המחשב.
בד בבד עם לימודיה האקדמיים הייתה מורה לקלרינט בתזמורת הנוער של ירושלים, מורה במכינה הקדם-אקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ועוזרת מחקר במפעל מסורות הלשון של עדות ישראל.
עם סיום לימודיה החלה לעבוד במפעל המילון ההיסטורי ללשון העברית, שניהל בראשונה פרופ' בן-חיים. עבודתה המדעית במילון נמשכה יותר מעשור, ובמרוצתה התמנתה ליועצת הלשון של הטלוויזיה הישראלית ואף לימדה תחביר ולשון העיתונות בחוג ללשון העברית באוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-1977 הצטרפה לבן-זוגה, שהיה בשליחות בדרום אפריקה, נישאה לו שם, וכעבור כשנתיים שבו השניים לארץ. בדרום אפריקה לימדה במחלקה לעברית באוניברסיטת ויטווטרסראנד ביוהנסבורג ובמחלקה ללשונות שמיות באוניברסיטת דרום אפריקה בפרטוריה. שם גם כתבה ספר דקדוק עברי לדוברי אנגלית. עם שובה ארצה חזרה לעבודתה בטלוויזיה הישראלית, וב-1983 התבקשה למלא את מקומו של אבא בנדויד בקול ישראל לאחר שזה פרש מתפקידו, והתמנתה ליועצת הלשון של רשות השידור מטעם האקדמיה ללשון העברית.
כיום משמשת אלמגור-רמון מרצה בלימודי עריכת לשון בחוג ללשון העברית באוניברסיטה העברית בירושלים, בחוגים לעריכה לשונית באוניברסיטאות ובמכללות, בבתי-ספר להכשרת עיתונאים וקריינים, ובגופים אחרים העוסקים בהוראת העריכה ובהוראת התקשורת. היא גם מרכזת פורום יועצי הלשון של רשות השידור ושל הרשות השנייה.
בפברואר 2014 הוענק לה פרס ראש הממשלה ללשון העברית ע"ש אליעזר בן-יהודה.
פרסומים

רגע של עברית, הוצאת צבעונים, ירושלים תשס"א
הלועזית שבעברית - שם המשחק: חשיבה, מידה וטעם, זמן אוויר, מגזין עובדי רשות השידור, גיליון מס' 2, ניסן תש"ס, 15, 25
מאבא בנדויד עד שינקין - תמורות בתקנת לשון הפרסומת המשודרת, פנים, כתב עת לתרבות, חברה וחינוך, מס' 7, סתיו 1998, 75-17
רגע של עברית - הד החינוך, מינואר 97 - אפריל 97, ינואר 99 ואילך
רגע של עברית - לשוננו לעם מח תשנ"ז, 84, תשנ"ו 184, ועוד (פינות)
לקסיקון לועזי עברי - הוצאת פרולוג 1996 - חבֵרת מערכת
מה נשתנה בלשון השידור - על מדוכת הלשון, לשוננו לעם מג תשנ"ב, א, 37-30
על אבא בנדויד - מחקרים בלשון ב-ג תשמ"ז (לכבוד אבא בנדויד)
רצוי ומצוי בלשון הפרסומת - אקדם 8 תשנ"ו (תקציר של הרצאה שניתנה באותה שנה במכון מזי"א)
לבעיית אחדותו של ספר ישעיהו (ביקורת על מאמריו של יהודה רדאי) - לשוננו לו תשל"ב, 66-15
השעבוד התחבירי כמודד הקריאות, בלשנות עברית חפ"שית 3, תשל"א, 104-8
מבוא לספר קיצור שולחן עורך, מאת דוד הרבנד
Hebrew Grammar for English Speakers, The University of South Africa Pretoria 1978