stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סוג של בהיריון
הערות שוליים

1 2  Lauren Huff (December 16, 2024). Amy Schumer makes her 'return to movies' as fake mom-to-be in Kinda Pregnant: See first look. Entertainment Weekly. Retrieved February 9, 2025
↑  Matt Grobar (November 30, 2023). Amy Schumer To Produce & Star In ‘Kinda Pregnant’ Comedy For Netflix, Happy Madison. Deadline. Retrieved February 9, 2025
↑  Matt Grobar (February 21, 2024). Jillian Bell, Will Forte, Damon Wayans Jr. & Brianne Howey Join Amy Schumer In Netflix Comedy ‘Kinda Pregnant’. Deadline. Retrieved February 9, 2025
↑  Matt Grobar (February 27, 2024). Chris Geere Latest To Join Amy Schumer In Netflix’s ‘Kinda Pregnant’. Deadline. Retrieved February 9, 2025
↑  Matt Grobar (March 19, 2024). Alex Moffat, Joel David Moore & Lizze Broadway Among Final Additions To Netflix’s ‘Kinda Pregnant’. Deadline. Retrieved February 9, 2025
↑  Benjamin VanHoose (February 26, 2024). Amy Schumer Returns to Work on Set of Kinda Pregnant After Revealing Her Cushing Syndrome Diagnosis. People. Retrieved February 9, 2025
↑  Sabba Rahbar (March 9, 2024). Amy Schumer Is Kinda Pregnant While Filming New Movie With Fake Baby Bump. E! News. Retrieved February 9, 2025
נעם רותם

| --- | --- |

נעם רותם, 2011
 לידה:  9 בינואר 1974 (בן 51)
 מוקד פעילות:  ישראל
 תקופת הפעילות:  מ-1993
 סוגה:  רוק
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  נענע דיסק, ענת הפקות
 שיתופי פעולה בולטים:  קרח תשע
 www.noamrotem.co.il
 
נעם רותם (נולד ב-9 בינואר 1974) הוא זמר-יוצר ישראלי, סולן להקת קרח תשע לשעבר.
ביוגרפיה > תקופת קרח תשע

רותם החל לעסוק במוזיקה בתקופת התיכון בקרית חיים, כשהיה הגיטריסט בלהקת קאברים בשם מציצואנה. לפני הגיוס יצא לשנת שירות במסגרת הנוער העובד והלומד ולקח חלק פעיל בגרעין אנוש מחזור קא. בגיל 19, והוא חייל בגלי צה"ל, הוקמה להקת קרח תשע. בשנת 1997 הוציאה הלהקה את אלבום הבכורה שלה, "תחילתם של החיים הנכונים", בהפקתם המוזיקלית של משה לוי ואסף תלמודי. האלבום הניב כמה להיטי רדיו: "אמהות צעירות", "סרטים", ו"איתו לנצח", הנחשב לשיר האהבה ההומוסקסואלי המפורש הראשון שנכתב בעברית.
בשנת 1999 הוציאה הלהקה את אלבומה השני "קרח תשע" גם הוא בהפקתם של לוי ותלמודי. בשנת 2000 הוציאה הלהקה את להיטה האחרון, "אסף אמדורסקי", שעסק באישה המעריצה את הזמר. חודשים ספורים לאחר צאת הסינגל התפרקה הלהקה. חברי הלהקה הקימו להקה חדשה בשם "קוסקים", אך רותם פנה לקריירת סולו. למרות זאת הוא הופיע מספר פעמים עם חברי הלהקה ואף שיתף איתם פעולה בכתיבת שירים. בתקופה זו השתתף רותם כגיטריסט ותרם קולות רקע לאלבום הבכורה של שלומי שבן, וכן הפיק מספר שירים באלבומו השני של עדי רן.
חיים אישיים

רותם אב לילדה. מתגורר בהוד השרון.
דיסקוגרפיה

חום אנושי (2004)
עזרה בדרך (2007)
ברזל ואבנים (2011)
נשורת (2014)
מעגל האור (2021)
דיסקוגרפיה > עם קרח תשע

תחילתם של החיים הנכונים (1997)
קרח תשע (1999)
הערות שוליים

↑  רועי בהריר, תחנות רוח: אבני הדרך התרבותיות של נעם רותם, באתר nrg‏, 28 באפריל 2012
1 2  יונתן אסתרקין, נעם רותם: "האמנות משתמשת בהמון שקרים כדי לומר את האמת", באתר nrg‏, 17 באוגוסט 2011
1 2  אלעד בילו, "החרדה לאבד קיימת בכל אחד מאיתנו, אבל אולי אצלי היא נוכחת יותר", באתר כלכליסט, 31 באוקטובר 2017
1 2  ערן לאור, עכבר העיר, נעם רותם: "כותב שמתעסק בפוליטיקה הוא גמור", באתר הארץ, 11 בפברואר 2011
1 2  ליה פן, את התשובות שחיפש נועם רותם לקראת אלבומו "ברזל ואבנים", הוא מצא בספרייה, באתר הארץ, 15 באפריל 2011
↑  תימורה לסינגר, שובר את הקרח, באתר ynet, 1 באפריל 2011
↑  עינב שיף‏, איתו לנצח: "ברזל ואבנים" של נעם רותם - אלבומו הטוב ביותר, באתר וואלה, 3 באפריל 2011
↑  בן שלו, נעם רותם עושה כבוד לרוק הישראלי, באתר הארץ, 23 במאי 2011
↑  מערכת וואלה‏, המצעד העברי השנתי: נעם רותם מסכם, באתר וואלה, 25 בספטמבר 2011
↑   עזרה בדרך 2023, בביצוע נעם אותם, וידאו קליפ של השיר  באתר יוטיוב
מערכת טיים אאוט, ‏"עזרה בדרך 2023": השיר הכי מחזק בעולם מקבל גרסה עדכנית ומצמררת, באתר "Time Out ישראל", 15 בנובמבר 2023
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007299536905171  ISNI: 0000 0004 0301 6614  MusicBrainz: cf3f6519-eb0f-4df5-b087-1a06a17d0fd0  VIAF: 299389998   WorldCat (עם VIAF): 299389998 
רותם באולפן רדיו, 2007
9M133 קורנט

| --- | --- |
טיל קורנט
טיל קורנט
 מידע בסיסי
 קוד נאט"ו:  Spriggan 
 ייעוד:  טיל נגד טנקים
 ארץ ייצור:  רוסיה רוסיה
 יצרן:  FGUP «KB priborostroenija», מפעל דגטיאריוב 
 עלות יחידה:  $6,230 לטיל (2012, עלות יצוא)
 פעילות מבצעית:  מלחמת לבנון השנייה, מלחמת עיראק, מבצע צוק איתן, מלחמת חרבות ברזל
 מלחמות ומבצעים:  הפלישה לעיראק, מלחמת האזרחים באוקראינה, מלחמת האזרחים בתימן, מלחמת האזרחים בסוריה, מלחמת לבנון השנייה, המלחמה בטרור בסיני 
 תקופת השירות:  1994–הווה (כ־31 שנים) 
 משתמשים:  הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית, איראן, יוון 
 פלטפורמת שיגור:  חייל בודד, רק"מ
 מאפיינים כלליים
 הנעה:  דלק מוצק
 משקל:  27 ק"ג
 ממדים
 אורך:  1,200 מ"מ
 קוטר:  152 מילימטרים (6.0 אינץ')
 מוטת כנפיים:  460 מ"מ
 ביצועים
 טווח:  קורנט: 100–5,500 מטר  קורנט-EM: 10,000 מטר
 ראש קרב והנחיה
 ראש קרבי:  7 ק"ג ראש נפץ HEAT כפול (טאנדם)  תרמו-בארי
 הנחיה:  דור ב' רוכב קרן לייזר
 חדירת פלדה:  1,000–1,200 מ"מ
 
9M133 קורנט (קוד דיווח נאט"ו: AT-14 Spriggan) הוא טיל נגד טנקים דור ב' רוכב קרן לייזר מתוצרת רוסיה. הוא הוכנס לשירות בצבא רוסיה בשנת 1994, כמחליפו של טיל הקונקורס. הטיל מסוגל לחדור שריון בעובי 1,000–1,200 מ"מ פלדה (כלומר, שריון בעובי של יותר ממטר). הטווח של הטיל הוא בין 100 מטר ל-7.5 קילומטר. בין היתר, הוא מיועד לפגיעה במסוקים איטיים ומנמיכי טוס.
דגמים

קיימים 3 דגמים של הטיל:
9M133-1 בעל שני מטענים חלולים (תצורת טַנְדֵם)
9M133F-1 בעל ראש קרבי הדף-תבערה (תרמובארי)
קורנט EM בעל טווח מוגדל של 10 ק"מ
היסטוריה

הטיל מהווה איום משמעותי על כלי רכב משוריינים וטנקים מסוגים שונים, כולל טנקי מרכבה ישראליים וטנקים מודרניים אחרים. זאת בעיקר בשל כושר החדירה הגבוה שלו והנזק הרב שהוא מסב למטרה הנחדרת.
שימוש מבצעי ראשון בטיל נעשה במהלך הפלישה ב-2003 לעיראק. הטיל שימש קבוצות של כוחות מיוחדים עיראקיים כדי לתקוף כלי רכב משוריינים אמריקאיים. בשבוע הפתיחה של המלחמה הושבתו שני טנקי M1A2 אברמס ונגמ"ש לחימה אחד מסוג בראדלי.
שימוש מבצעי שני נעשה על ידי חזבאללה בעימות בינו ובין צה"ל בלבנון במלחמת לבנון השנייה בשנת 2006. במלחמה זו חדרו טילי קורנט מספר טנקי מרכבה וכן גרמו לאבדות בקרב לוחמים ששהו במבנים בדרום לבנון. הטיל נחשב כיום לטיל המתקדם ביותר שהארגון מחזיק.
בדצמבר 2010 נורה לראשונה טיל קורנט באזור רצועת עזה לעבר טנק מרכבה של צה"ל וחדר את השריון שלו, אך לא גרם לנפגעים בנפש.
כעבור ארבעה חודשים, ב-7 באפריל 2011, נורה טיל קורנט מעזה לעבר אוטובוס ילדים של מועצה אזורית שער הנגב ביציאה מקיבוץ נחל עוז, מספר דקות לאחר שירדו ממנו תלמידים. באוטובוס היו נהג ונער אחד. הנער, דניאל ויפליך, נפצע באורח קשה מרסיסי הטיל ונפטר לאחר עשרה ימים מפצעיו. הנהג נפצע קל. ארגון חמאס נטל אחריות על הירי.
ב-6 ביולי 2012 הצליחה מערכת "מעיל רוח" ליירט טיל קורנט E שנורה לעבר טנק מרכבה סימן 4מ בגבול רצועת עזה.
במבצע צוק איתן נעשה שימוש על ידי חמאס בטיל זה נגד טנקי מרכבה ונגד נגמ"ש מרכבה (נמ"ר), אך לא היו פגיעות בנפש. במהלך המבצע יירטה מערכת ההגנה האקטיבית "מעיל רוח" טילי קורנט שנורו על טנקי המרכבה סימן 4מ. טיל קורנט שנורה על נגמ"ש מרכבה שלא הותקן עליו "מעיל רוח" בזמן המבצע פגע בנגמ"ש אך לא חדר את השריון שלו.
בסוף ינואר 2015 ירה ארגון חזבאללה שישה טילי קורנט לעבר כלי רכב של כוח צה"ל בסמוך לע'ג'ר, כפר עלווי השוכן על הגבול שבין לבנון וישראל. במתקפה נהרגו קצין וחייל.
ב-12 בנובמבר 2018 ירה חמאס טיל קורנט על אוטובוס בעוטף עזה ופצע קשה חייל.
ב-5 במאי 2019 נהרג אזרח ישראלי בין יד מרדכי לשדרות מפגיעת טיל קורנט ששיגר חמאס אל רכבו.
ב-1 בספטמבר 2019 ירה חזבאללה ארבעה טילי קורנט על כלי רכב צה"לי. לא היו נפגעים.
במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות ירו פעילי חמאס בשני מקרים שונים על כלי רכב אזרחיים וצבאיים שנסעו סמוך לגדר, באירוע הראשון נפצע אזרח. באירוע השני בבוקר 12 במאי במהלך משימת אבטחה בנתיב העשרה נהרג חייל ונפצעו קשות עוד שניים מיושבי הרכב.
במהלך מלחמת חרבות ברזל ירה חמאס טילי קורנט נגד חיילי צה"ל. בנוסף, ירה גם ארגון חזבאללה מאות טילי קורנט, חלקם על יישובי הגבול, וכן על בסיס יחידת הבקרה הצפונית המוצב על פסגת הר מירון.
במהלך התמרון הקרקעי בדרום לבנון איתרו לוחמי צה"ל אלפים רבים של טילי קורנט וכן מאות עמדות ירי מוסוות בין שיחים, בחלונות בתים ומתחת לאדמה.
מפעילים

איראן איראן – ייצור מקומי
אלג'יריה אלג'יריה – 218 טילים (2006)
אריתריאה אריתריאה
יוון יוון – 196 משגרים + 1,100 טילים
קוריאה הדרומית קוריאה הדרומית
הודו הודו – 250 Kornet-E
טורקיה טורקיה – 80 משגרים + 800 טילים (2008)
ירדן ירדן
מרוקו מרוקו
לוב לוב
פרו פרו
קרואטיה קרואטיה – 40 משגרים + 400 טילים (2009)
רוסיה רוסיה – 2,300 משגרים + 8,000 טילים (2008)
סוריה סוריה
הצבא הסורי החופשי הצבא הסורי החופשי, וארגוני מורדים נוספים בסוריה
חזבאללה חזבאללה – מספר לא ידוע של משגרים וטילים, ככל הנראה מקורם בסוריה או באיראן
חמאס חמאס – מספר לא ידוע של משגרים וטילים, ככל הנראה מקורם באיראן.
ראו גם

כריזנטמה
הערות שוליים

↑  ניר דבורי, ‏בישראל גוברת ההערכה: המתקן האסטרטגי בצפון הותקף בטילי קורנט, באתר ‏מאקו‏, 7 בינואר 2024
↑  רוני סופר, הרמטכ"ל: לראשונה חדר לטנק בעזה טיל "קורנט", באתר ynet, 21 בדצמבר 2010
↑  תלם יהב, קסאם? קטן עליהם. הארסנל של החמאס. דו"ח מצב, באתר mako
↑  רוני דניאל, טיל קורנט נורה על אוטובוס ילדים באתר ערוץ 2
↑  The Trophy Brigade, StrategyPage,6.7.2012
↑  שי לוי, ‏הסיפורים נחשפים: כך הנגמ"שים החדישים הצילו את חיי הלוחמים בעזה, באתר ‏מאקו‏, 13 באוגוסט 2014
↑   Kornet ATGM Interception in Battle ("מעיל רוח" מיירטת קורנט במבצע צוק איתן יולי 2014), בערוץ היוטיוב של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
↑  שי לוי, ‏הסיפורים נחשפים: כך הנגמ"שים החדישים הצילו את חיי הלוחמים בעזה, באתר ‏מאקו‏, 13 באוגוסט 2014
↑  טל לב רם, ‏צה"ל מאשר: "טיל קורנט נורה על רכבו של ההרוג באזור ארז, תקפנו מעל 280 מטרות", באתר מעריב אונליין, 5 במאי 2019.
↑  הג'יהאד האיסלאמי מפרסם: תיעוד ירי טיל הנ"ט לעבר הרכב בעוטף עזה, באתר ynet, 10 במאי 2021
↑  הרוג ושני פצועים מירי טיל נ"ט מרצועת עזה, באתר ynet, 12 במאי 2021
↑  ניר דבורי כרמל ליבמן, ‏הותר לפרסום: עומר טביב ז"ל הוא החייל שנהרג מפגיעת טיל נ"ט בעוטף עזה, באתר ‏מאקו‏, 12 במאי 2021
↑  יואב זיתון, עזה, פיר לבונקר של סינוואר, מעלית ללשכת דף: תיעוד מ"הבור" של חמאס בעזה, 60 מטר מתחת לאדמה, באתר ynet, 20 בדצמבר 2023
↑  חרבות ברזל, היום ה-71: לוחם מילואים נהרג בצפון, צה"ל תוקף בעזה, באתר אייס, 16 בדצמבר 2023
↑  אלי אשכנזי‏, "למה הפסיקו ליזום מול חזבאללה?": הזעקה וחוסר האונים של תושבי הצפון, באתר וואלה, 17 בדצמבר 2023
↑  עידן אבני, צה"ל שוקל: הקמת יחידת נ"ט מהשלל שנתפס אצל חיזבאללה, באתר www.israelhayom.co.il
↑  פיטר בוקרט, Bombs Away - A look at Qaddafi's arsenal, now in rebel hands
↑  שימושים שעשה חמאס בטילי הנ"ט קורנט, באתר מרכז המידע למודיעין וטרור
ישראל שפירא (ביבליוגרף)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  5 בדצמבר 1882 סייני, רפובליקת פולין 
 פטירה:  2 ביוני 1957 (בגיל 74) 
 מדינה:  ישראל, ארצות הברית 
 מעסיק:  אוניברסיטת וושינגטון, ספריית הקונגרס 
 
ישראל שפירא (Israel Schapiro;‏ 5 בדצמבר 1882 – 2 ביוני 1957) היה ביבליוגרף, ספרן ומזרחן אמריקאי-ישראלי ממוצא רוסי. ראש המחלקה לספרות שמית ומזרחית בספריית הקונגרס ופרופסור ללימודים שמיים באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון.
ביוגרפיה

נולד בעיירה סייני שבפלך סובאלק, בפולין הרוסית (ליטא), בנם של לאה לבית גלנטי והסופר ט"ף שפירא. עד גיל בר-מצווה למד בבית ספר תיכון רוסי, אחר-כך למד שנתיים וחצי בישיבת טלז ולבסוף למד שנה וחצי לימודים אקסטרניים לתעודת בגרות בעיר קובנה. כשהיה בן שמונה-עשרה נסע לגרמניה, למד באוניברסיטת ברלין – ובבית המדרש לרבנים בברלין ובבית המדרש ע"ש פייטל היינה אפרים (Veitel-Heine Ephraim'sche Lehranstalt) בברלין – ובאוניברסיטת שטרסבורג ובשנת 1906 (תרס"ו) קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה.
בשנת 1907 (תרס"ז) נשלח מטעם חברת עזרה של יהודי גרמניה לשמש מורה ראשי בבית המדרש למורים בירושלים שבהנהלת אפרים כהן-רייס, שם עבד כשלוש שנים כמורה לתולדות עם ישראל, ספרות עברית, מקרא ותלמוד. בשנת 1910 (תרע"א) היגר לארצות הברית. במשך כשנתיים התגורר בניו יורק, ובה שימש עיתונאי (שותפו של ראובן בריינין כעורך השבועון "הדרור") ומרצה למורים בלשכת החינוך שבנשיאותו של יהודה לייב מאגנס.
בשנת 1913 חבר לצוות ההקמה של המחלקה לספרות שמית ומזרחית בספריית הקונגרס שבוושינגטון הבירה (שהתבססה על ספרייתו של אפרים דיינרד, שנרכשה בתרומתו של יעקב שיף), והתמנה לעמוד בראשה. החל בשנת 1917 שימש במקביל גם פרופסור מן המניין ללימודים שמיים (ספרות שמית והיסטוריה עברית) באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, ופרסם מאמרים רבים. כמו כן, תרגם את ספרה של נהידה רות לצרוס "ביקשתיך" (Ich suchte Dich) מגרמנית לעברית.
בתפקידו בספריית הקונגרס שימש שלושים שנה, עד שבשנת תש"ד התפטר ממשרתו עם פנסיה קבועה לכל ימי חייו במטרה לעלות מיד לארץ ישראל. מפאת המצב הביטחוני בארץ נדחתה נסיעתו, והוא התגורר מספר שנים בלוס אנג'לס, עד שבשנת תש"י עלה ארצה והתיישב בעיר חולון.
שפירא נפטר ב-2 ביוני 1957 בבית החולים הדסה בתל אביב, ונקבר בבית הקברות קריית שאול.
לקריאה נוספת

גנזים, ב (תשכ"ה), עמ' 63.
קינת דוד

ערך זה עוסק בקינה על שאול ויהונתן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו .
אנדרטת "הצבי ישראל" שעל עמדת הסנטוריום ליד קיבוץ קריית ענבים. יצירה של הפסל מיכאל כץ.
השלט ליד אנדרטת "הצבי ישראל"
קינת דוד היא הקינה שנשא דוד על שאול ויהונתן לאחר מותם בקרב מול הפלשתים שנערך על הר הגלבוע.
בקינה ביטא דוד את היגון, העצב והצער שחש לנוכח מותם של שאול ויהונתן ואת סערת הרגשות שהתחוללה בו. קינה זו היא אחת היצירות המפורסמות במקרא, ופסוקים וביטויים ממנה מצוטטים תדיר בימינו ושגורים בשפה העברית.
הקינה מופיעה בספר שמואל ב', פרק א', מתחילה כהערת המספר המקראי (פסוקים י"ז–י"ח), וכוללת תשעה פסוקים (פסוקים י"ט–כ"ז). המבנה של קינת דוד אינו אופייני לקינה אלא לשירת ניצחון של השירה הישראלית המוקדמת.
סיפור הקינה

בתחילת הקינה פונה דוד אל "הצבי ישראל", היינו יופיו, הודו של ישראל; אליו הוא אומר: "על במותיך חלל, איך נפלו גיבורים" כלומר: ראה כיצד על הריך ההדורים נפלו הגיבורים. יש שהציעו לפרש את הפניה לא כהלל אלא כשאלה רטורית. הצבי מתפרש כצירוף של ה' השאלה, לשם העצם צבי, והמשמעות הכוללת היא האם ישראל הם כמו צבי שבורח? לפי פירוש זה בקינת דוד ישנה גם ביקורת כלפי בריחת ישראל בקרב מול הפלשתים וכלפי התנהלות הקרב על הגלבוע.
לאחר מכן הוא מתייחס לשמחה לאיד הרבה השוררת במחנה האויב בעקבות נפילת מלך ישראל, ומבקש רטורית שלא יודיעו בחוצות הערים הפלשתיות – גת ואשקלון – פן יחגגו שם את הניצחון.
דוד מקלל את הרי הגלבוע, שבהם נפלו שאול ויהונתן, שלא ירדו בהם גשמים. ראשוני הציונות שהתיישבו באזור הגלבוע מצאו את ההר יבש יחסית, וללא עצים (כנראה כתוצאה מרעיית יתר). יערות האורן שאנו רואים על הגלבוע כיום הם כולם נטיעות של הקק"ל. בלט במיוחד בשממונו הר אחד, אותו קראו תושבי העמק "הר הקללה". שם ששונה מאוחר יותר לשמו הנוכחי – הר שאול.
עם זאת נראה שהגלבוע לא היה יבש לאורך ההיסטוריה, ואף קיימים בו יקבים מתקופות שונות.
מעבר לגבורתם של שאול ויהונתן, מבכה דוד גם את מותו של שאול שדאג לבנות ישראל ו"הלבישן שני עם עדנים"; את יהונתן מבכה דוד כרע, ומצהיר כי אהבתו של יהונתן נפלאה לו יותר מאהבת נשים. פסוק זה נתפס לעיתים כרומז על קיום יחסים הומוסקסואליים בין דוד ויהונתן, אם כי חוגים דתיים מתנגדים בתוקף לפרשנות כזאת. הדבר היה, בין השאר, נושא לוויכוח סוער בכנסת בין חברת הכנסת דאז יעל דיין לבין ח"כים דתיים. לפי פרשנות אחרת, רומז הפסוק לאהבה אפלטונית שלא קיבלה ביטוי גופני.
קינת דוד מושמעת רבות בטקסי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
קינת דוד היא השירה השנייה מבין שלוש שירות בספר שמואל: שירת חנה (שמואל א' ב), קינת דוד, ושירת דוד (שמואל ב' כ"ב). בין שלוש השירות ישנם קווי דמיון וביטויים חוזרים. בין הביטויים החוזרים: "משיח", "קשת", "גיבורים".
תוכן הקינה

הקינה מחולקת לארבעה נושאים: פתיחה בפסוקים י"ז–י"ח, תבוסת הלוחמים בפסוקים י"ט–כ"א, דברי שבח על גבורת הלוחמים שנפלו בקרב בפסוקים כ"ב–כ"ג והאבל על מות שאול ויהונתן בפסוקים כ"ד–כ"ז.
(יז) וַיְקֹנֵן דָּוִד, אֶת-הַקִּינָה הַזֹּאת, עַל-שָׁאוּל, וְעַל-יְהוֹנָתָן בְּנוֹ

(יח) וַיֹּאמֶר, לְלַמֵּד בְּנֵי-יְהוּדָה קָשֶׁת, הִנֵּה כְתוּבָה, עַל-סֵפֶר הַיָּשָׁר

(יט) הַצְּבִי, יִשְׂרָאֵל, עַל-בָּמוֹתֶיךָ חָלָל: אֵיךְ נָפְלוּ גִבּוֹרִים

(כ) אַל-תַּגִּידוּ בְגַת, אַל-תְּבַשְּׂרוּ בְּחוּצֹת אַשְׁקְלוֹן: פֶּן-תִּשְׂמַחְנָה בְּנוֹת פְּלִשְׁתִּים, פֶּן-תַּעֲלֹזְנָה בְּנוֹת הָעֲרֵלִים

(כא) הָרֵי בַגִּלְבֹּעַ, אַל-טַל וְאַל-מָטָר עֲלֵיכֶם--וּשְׂדֵי תְרוּמֹת: כִּי שָׁם נִגְעַל, מָגֵן גִּבּוֹרִים--מָגֵן שָׁאוּל, בְּלִי מָשִׁיחַ בַּשָּׁמֶן

(כב) מִדַּם חֲלָלִים, מֵחֵלֶב גִּבּוֹרִים--קֶשֶׁת יְהוֹנָתָן, לֹא נָשׂוֹג אָחוֹר; וְחֶרֶב שָׁאוּל, לֹא תָשׁוּב רֵיקָם

(כג) שָׁאוּל וִיהוֹנָתָן, הַנֶּאֱהָבִים וְהַנְּעִימִם בְּחַיֵּיהֶם וּבְמוֹתָם, לֹא נִפְרָדוּ; מִנְּשָׁרִים קַלּוּ, מֵאֲרָיוֹת גָּבֵרוּ

(כד) בְּנוֹת יִשְׂרָאֵל--אֶל-שָׁאוּל, בְּכֶינָה; הַמַּלְבִּשְׁכֶם שָׁנִי עִם-עֲדָנִים, הַמַּעֲלֶה עֲדִי זָהָב עַל לְבוּשְׁכֶן

(כה) אֵיךְ נָפְלוּ גִבֹּרִים בְּתוֹךְ הַמִּלְחָמָה--יְהוֹנָתָן עַל-בָּמוֹתֶיךָ חָלָל

(כו) צַר-לִי עָלֶיךָ, אָחִי יְהוֹנָתָן--נָעַמְתָּ לִּי מְאֹד; נִפְלְאַתָה אַהֲבָתְךָ לִי, מֵאַהֲבַת נָשִׁים

(כז) אֵיךְ נָפְלוּ גִבּוֹרִים, וַיֹּאבְדוּ כְּלֵי מִלְחָמָה
ישנם פרשנים הטוענים, כי הקינה נכתבה בתקופה מאוחרת למותם של שאול ויהונתן, הואיל ולא הייתה חלק מטקסי האבל:
וַיַּחֲזֵק דָּוִד בִּבְגָדָו, וַיִּקְרָעֵם; וְגַם כָּל-הָאֲנָשִׁים, אֲשֶׁר אִתּוֹ, וַיִּסְפְּדוּ, וַיִּבְכּוּ, וַיָּצֻמוּ, עַד-הָעָרֶב: עַל-שָׁאוּל וְעַל-יְהוֹנָתָן בְּנוֹ, וְעַל-עַם ה' וְעַל-בֵּית יִשְׂרָאֵל--כִּי נָפְלוּ, בֶּחָרֶב
כמו כן, לטענתם של אותם פרשנים, הקינה מופרדת באמצעות פסוקים יג-טז:
וַיֹּאמֶר דָּוִד, אֶל-הַנַּעַר הַמַּגִּיד לוֹ, אֵי מִזֶּה, אָתָּה; וַיֹּאמֶר, בֶּן-אִישׁ גֵּר עֲמָלֵקִי אָנֹכִי. וַיֹּאמֶר אֵלָיו, דָּוִד: אֵיךְ, לֹא יָרֵאתָ, לִשְׁלֹחַ יָדְךָ, לְשַׁחֵת אֶת-מְשִׁיחַ ה'. וַיִּקְרָא דָוִד, לְאַחַד מֵהַנְּעָרִים, וַיֹּאמֶר, גַּשׁ פְּגַע-בּוֹ; וַיַּכֵּהוּ, וַיָּמֹת. וַיֹּאמֶר אֵלָיו דָּוִד, דמיך (דָּמְךָ) עַל-רֹאשֶׁךָ: כִּי פִיךָ, עָנָה בְךָ לֵאמֹר, אָנֹכִי מֹתַתִּי, אֶת-מְשִׁיחַ ה'
לעומתם, יש המפרשים, כי הקינה חוברה בעיתוי הסמוך למותם של שאול ויהונתן, שכן אין תועלת בכתיבת הקינה בתקופה מאוחרת יותר.
יש הסוברים, כי בני פמלייתו של דוד חיברו את הקינה, ומנגד יש הטוענים כי דוד הוא העומד מאחורי חיבורה, שכן, דוד נודע היה בכישוריו המוזיקליים. הקינה היא בעלת אופי חילוני, ושמו של אלוהים אינו מוזכר בה.
הקינה תועדה ב"ספר הישר", שהוא מקור ספרותי שהיה בישראל ואבד. הספר הכיל, כנראה, שירות קדומות ונקרא גם "ספר השר" ו"ספר השיר".
יש הטוענים כי הקינה נועדה לנקות את דוד מכל חשד למעורבות במותו של שאול, וכי בדומה לתגובתו של דוד למותו של אבנר, בשני המקרים האבל הפומבי ומטרת הקינה גם פוליטית.
תכלית הקינה

וַיֹּאמֶר, לְלַמֵּד בְּנֵי-יְהוּדָה קָשֶׁת, הִנֵּה כְתוּבָה, עַל-סֵפֶר הַיָּשָׁר"
דוד נשא את הקינה ונתן הנחיות ללמד את בני יהודה קשת. לפי פרשנויות מסוימות, היגד זה אינו חלק מהקינה, אלא הערת מחבר הספר, המעיד כי מטרת הקינה היא לזרז את בני יהודה שיתנו דעתם ללמוד מלחמה ביתר מקצועיות. רש"י פירש: "מעתה שנפלו גיבורי ישראל צריכים בני יהודה ללמדם מלחמה ולמשוך בקשת", ומבסס את פירושו על הפסוק: ”רַק, לְמַעַן דַּעַת דֹּרוֹת בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל, לְלַמְּדָם, מִלְחָמָה--רַק אֲשֶׁר-לְפָנִים, לֹא יְדָעוּם” (שופטים, ג', ב'–י"ח). רד"ק פירש, כי דוד מעוניין היה לחזק את רוחם של בני יהודה בעקבות התבוסה ומותם של שאול ויהונתן. רלב"ג ערך בפירושו השוואה בין בנימין ליהודה: חובה ללמד את בני יהודה קשת, מכיוון ששאול ויהונתן היו מבני בנימין שנודעו כקלעי אבן מהוללים: ”מִכֹּל הָעָם הַזֶּה, שְׁבַע מֵאוֹת אִישׁ בָּחוּר, אִטֵּר, יַד-יְמִינוֹ: כָּל-זֶה, קֹלֵעַ בָּאֶבֶן אֶל-הַשַּׂעֲרָה--וְלֹא יַחֲטִא” (שופטים, כ', ט"ז) בנוסף, בני בנימין נודעו גם כקשתים מעולים: ”וּמִן-בִּנְיָמִן--גִּבּוֹר חַיִל, אֶלְיָדָע; וְעִמּוֹ נֹשְׁקֵי-קֶשֶׁת וּמָגֵן, מָאתַיִם אָלֶף” (דברי הימים ב', י"ז, י"ז). לעומת בני בנימין, יוחדו בני יהודה כנושאי צנה ורמח: ”בְּנֵי יְהוּדָה, נֹשְׂאֵי צִנָּה וָרֹמַח--שֵׁשֶׁת אֲלָפִים וּשְׁמוֹנֶה מֵאוֹת, חֲלוּצֵי צָבָא” (ספר דברי הימים א', פרק י"ב, פסוק כ"ה). פרשנות אחרת, טוענת כי מדובר בתיאור האופן שבו צריכים בני יהודה ללמוד קשת, מכיוון שנפילתו של שאול על חרבו קרתה עקב חוסר מיומנותו בשימוש בקשת. כלומר, אילו היה מלומד קשת, זה לא היה קורה. יהונתן, לעומת אביו, היה מלומד קשת ”בְּנֵי יְהוּדָה, נֹשְׂאֵי צִנָּה וָרֹמַח--שֵׁשֶׁת אֲלָפִים וּשְׁמוֹנֶה מֵאוֹת, חֲלוּצֵי צָבָא” (ספר דברי הימים א', פרק י"ב, פסוק כ"ה).
פרוש נוסף: תכלית הקינה היא להטיף לבני יהודה, להוכיח אותם כדי שיהיו אנשי מלחמה ויפתחו מיומנויות של אחיזת קשת.
מבנה הקינה

קינת דוד בנויה במבנה טבעתי וחתימתה היא מעין הפתיחה.
הפסוק הראשון (פסוק י"ט) מכיל את הקריאה "איך נפלו גיבורים" שגם חותמת את הקינה (פסוק כ"ז), אמצעי זה הופך את הקריאה לפזמון חוזר.
חזרה זו מבטאת את הניגוד בין גבורתם של שאול ובנו לבין גורלם.
רוב הפסוקים שבקינה מאורגנים בזוגות.
מבנה הקינה > פסוקים כ ו-כא

(כ) "אַל-תַּגִּידוּ בְגַת, אַל-תְּבַשְּׂרוּ בְּחוּצֹת אַשְׁקְלוֹן: פֶּן-תִּשְׂמַחְנָה בְּנוֹת פְּלִשְׁתִּים, פֶּן-תַּעֲלֹזְנָה בְּנוֹת הָעֲרֵלִים"
(כא) "הָרֵי בַגִּלְבֹּעַ, אַל-טַל וְאַל-מָטָר עֲלֵיכֶם--וּשְׂדֵי תְרוּמֹת: כִּי שָׁם נִגְעַל, מָגֵן גִּבּוֹרִים--מָגֵן שָׁאוּל, בְּלִי מָשִׁיחַ בַּשָּׁמֶן"
בפסוק כ' מופיע פעמיים האיסור: "אל" ולאחר מכן הנמקה. הוא הדין לגבי פסוק כ"א.
מבנה הקינה > פסוקים כב ו-כג

(כב) "מִדַּם חֲלָלִים, מֵחֵלֶב גִּבּוֹרִים--קֶשֶׁת יְהוֹנָתָן, לֹא נָשׂוֹג אָחוֹר; וְחֶרֶב שָׁאוּל, לֹא תָשׁוּב רֵיקָם"
(כג) "שָׁאוּל וִיהוֹנָתָן, הַנֶּאֱהָבִים וְהַנְּעִימִם בְּחַיֵּיהֶם, וּבְמוֹתָם, לֹא נִפְרָדוּ; מִנְּשָׁרִים קַלּוּ, מֵאֲרָיוֹת גָּבֵרוּ"
הפסוקים בנויים באופן דומה, אם כי בסדר מצטלב: בתחילת פסוק פסוק כ"ב מופיעה פעמיים מ' השימוש ולאחר מכן מוזכרים יהונתן ושאול.
בפסוק כ"ג מוזכרים תחילה שאול ויהונתן ובסופו באה פעמיים מ' השימוש.
מבנה הקינה > פסוקים כד ו-כו

(כד) "בְּנוֹת, יִשְׂרָאֵל--אֶל-שָׁאוּל, בְּכֶינָה; הַמַּלְבִּשְׁכֶם שָׁנִי, עִם-עֲדָנִים, הַמַּעֲלֶה עֲדִי זָהָב, עַל לְבוּשְׁכֶן"
(כו) "צַר-לִי עָלֶיךָ, אָחִי יְהוֹנָתָן--נָעַמְתָּ לִּי, מְאֹד; נִפְלְאַתָה אַהֲבָתְךָ לִי, מֵאַהֲבַת נָשִׁים"
פסוק כד מוקדש לשאול לבדו, ואילו פסוק כו מוקדש ליהונתן לבדו.
מילים רבות בקינה מקושרות לתיאור הקרב על הגלבוע, המתואר בספר שמואל א', פרק ל"א:[דרוש מקור][מפני ש...]
| ספר שמואל א', פרק ל"א | ספר שמואל ב', פרק א' |
| --- | --- |
ויפלו (פסוק א'), נפלים (פסוק ח'): נפלו (פסוקים י"ט, כ"ה, כ"ז)
חללים (פסוקים א', ח'): חלל, חללים (פסוקים י"ט, כ"ב, כה)
הר הגלבוע (פסוקים א', ח'): הרי הגלבוע (פסוק כ"א)
קשת (פסוק ג'): קשת (פסוק כ"ב)
חרב (פסוק ד'): חרב (פסוק כ"ב)
הערלים (פסוק ד'): הערלים (פסוק כ')
לבשר (פסוק ט'): תבשרו (פסוק כ')
מבנה הקינה > אמצעים ספרותיים בקינה

קינת דוד עשירה באמצעים ספרותיים ואמנותיים:
מבנה הקינה > אמצעים ספרותיים בקינה > פניות

הקו המאפיין את הקינה הוא ריבוי הפניות, כמעט בכל פסוק מופיעה פנייה: אל ישראל: ”הַצְּבִי, יִשְׂרָאֵל, עַל-בָּמוֹתֶיךָ, חָלָל” (שמואל ב', א', י"ט), אל המבשרים: ”אַל-תַּגִּידוּ בְגַת, אַל-תְּבַשְּׂרוּ בְּחוּצֹת אַשְׁקְלוֹן” (שמואל ב', א', כ'), אל הרי הגלבוע: ”הָרֵי בַגִּלְבֹּעַ, אַל-טַל וְאַל-מָטָר עֲלֵיכֶם--וּשְׂדֵי תְרוּמֹת” (שמואל ב', א', כ"א), אל בנות ישראל: ”בְּנוֹת יִשְׂרָאֵל--אֶל-שָׁאוּל, בְּכֶינָה” (שמואל ב', א', כ"ד) ואל יהונתן: ”צַר-לִי עָלֶיךָ, אָחִי יְהוֹנָתָן” (שמואל ב', א', כ"ו).
הפניות מעניקות לקינה אופי חד וישיר, וביטויי הרגשות נעשים עזים יותר. הן ממוענות גם אל מי שאינו נוכח, ואין באפשרותו לשמוע: הן אל הטבע הדומם והן אל האדם המת.
גם המשאלות המובעות בקינה – שלא לבשר בערי הפלשתים ושלא ירד טל ומטר על הרי הגלבוע – אף הן אינן מציאותיות, ותכליתן להעצים את ביטוי הרגשות על ידי שיתוף אנשים וכוחות רבים באבל על האסון. בבואו לקונן על שני אישים אלה, ניצב דוד בפני קושי, עקב מערכת היחסים שחווה עם כל אחד מהנופלים. דוד מתגבר על הקושי בכך שהוא נותן לשאול את הכבוד הראוי למלך, ומזכיר אותו, בגוף שלישי, פעם אחת יותר מאשר את יהונתן, הביטוי: "הצבי ישראל" הוא פניית כבוד לשאול, ואילו אהבתו של דוד ליהונתן, רעו ואהוב נפשו, באה לידי ביטוי בכך שדוד פונה אליו בגוף שני.
ברם, באופן מפורש, קיים איזון בין השמות שאול ויהונתן המופיעים בקינה. מלבד הכותרת, "הצבי ישראל" (בפסוק י"ז), מופיע כל שם ארבע פעמים. את הכבוד לשאול מבטא דוד בכך ששמו מופיע בקינה תחילה, ובמספר כפול (בחלק זה) משמו של יהונתן. מכיוון שעתיד היה דוד לרשת את כס המלוכה, הוא לא היה מעוניין להיחשד כמי שבא על סיפוקו ממותו של שאול.
מבנה הקינה > אמצעים ספרותיים בקינה > תקבולות

הקינה מלאה בכמה תקבולות נרדפות המוסיפות מידע על הצלע הראשונה: ”אַל-תַּגִּידוּ בְגַת, אַל-תְּבַשְּׂרוּ בְּחוּצֹת אַשְׁקְלוֹן / פֶּן-תִּשְׂמַחְנָה בְּנוֹת פְּלִשְׁתִּים, פֶּן-תַּעֲלֹזְנָה בְּנוֹת הָעֲרֵלִים” (שמואל ב', א', כ'), ”הָרֵי בַגִּלְבֹּעַ, אַל-טַל וְאַל-מָטָר עֲלֵיכֶם--וּשְׂדֵי תְרוּמֹת / כִּי שָׁם נִגְעַל, מָגֵן גִּבּוֹרִים--מָגֵן שָׁאוּל, בְּלִי מָשִׁיחַ בַּשָּׁמֶן” (שמואל ב', א', כ"א).
מבנה הקינה > אמצעים ספרותיים בקינה > אונומטופיה

קיים שימוש בצלילים, המחקים קולות טבעיים של אנחה ובכי (אונומטופיה). לדוגמה: שימוש מרובה במילה "איך" (נפלו גבורים) אשר מחקה את צליל האנחה הטבעית: אח!
השימוש המרובה בצליל "י-ם", המופיע בקינה שלוש עשרה פעמים, בא לחקות קול ממושך של יבבה ובכי. וכך גם הצליל ו-ו-ו המזכיר קול יבבה של מתאבל. צליל זה מלווה את הקינה לכל אורכה וחוזר ונשנה שש עשרה פעמים.
מבנה הקינה > אמצעים ספרותיים בקינה > אמצעים נוספים

אמצעים ספרותיים נוספים המופיעים בקינה הם מטאפורה (הצבי), פרט במקום כלל (גת, אשקלון; שני עם עדנים, עדי זהב), ייתור (מנשרים קלו; מאריות גברו; מאהבת נשים), חרוזים / קישור צלילי (מדם חללים – מחלב גיבורים; מנשרים קלו – מאריות גברו), חזרות על מילים (אל, פן, בנות, מגן), חזרות על צורות דקדוקיות (אל תגידו, אל תבשרו; פן תשמחנה, פן תעלוזנה) ודימויים (מנשרים קלו, מאריות גברו).
מבנה הקינה > משחקי מילים בקינה

קינת דוד משופעת במשחקי מילים. להלן מספר דוגמאות:
מבנה הקינה > משחקי מילים בקינה > משחק מילים באמצעות קישור צלילי

חללים/גיבורים; נאהבים/נעימים.