stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול

| --- | --- |

מבט מבעד למיקרוסקופ על תאי כבד שומני
 תחום:  גסטרואנטרולוגיה 
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  175472 
 MeSH:  D065626
 סיווגים
 ICD-10:  K76.0 
 ICD-11:  DB92 
 
מחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול (באנגלית: Non-alcoholic fatty liver disease‏ (NAFLD), היא מחלת הכבד הנפוצה ביותר בעולם המערבי, ועל פי המחקרים לוקים בה כ־40%–50% בעולם המערבי ובאנשים עם עודף משקל עד 80%.
20% מסובלים מכבד שומני יפתחו מחלת כבד כרונית הנקראת NASH – Non Alcoholic Steato Hepatitis, מתוכם יפתחו 20% שחמת הכבד על סיבוכיה וחלק מהם יזדקק להשתלת כבד. הכבד השומני הוא הביטוי הראשון של התסמונת המטבולית ומהווה סיכון להתפתחות מחלת לב טרשתית. המחלה נובעת מהשמנת יתר, והיא מתאפיינת בהצטברות שומן בתאי הכבד, החורגת מהכמות הנורמלית (עד 5%), כתוצאה מכך שכמות השומן הנכנסת לכבד, גדולה מכמות השומן היוצאת ממנו. סוג השומן העיקרי המצטבר בכבד הוא טריגליצרידים, אך לעיתים יש גם הצטברות של סוגי שומן אחרים, כולל כולסטרול. אף על פי שרוב מקרי הכבד השומני מתגלים בעשור החמישי והשישי לחיי החולים, ברור כי המחלה מאיימת גם על צעירים, ואף על ילדים הסובלים מהשמנת יתר.
ביטויי המחלה דומים ביותר למחלת הכבד הנגרמת מצריכת אלכוהול מוגזמת (מעל שתי כוסות משקה ביום), אך הגורם למחלה ואופן הטיפול בה שונים בתכלית ומכאן בא שמה של המחלה: "מחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול".
בשנת 2023 הוכנס מינוח חדש המתאר את המחלה במובן המטבולי שלה – metabolic dysfunction–associated steatotic liver disease (MASLD) – ההגדרה החדשה מדגישה את המצב המטבולי הלא תקין העומד בבסיס המחלה. לפי מינוח זה הצורה המוקדמת יותר נקראת Mtabolic dysfunction–associated steatohepatitis (MASH).
תסמינים וגורמי סיכון

למחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול אין תסמינים מיוחדים ובדרך כלל, אין החולים במחלה חשים תחושות כלשהן בעקבותיה. רוב החולים אף אינם מודעים לקיום המחלה. לעיתים חשים החולים בעייפות מוגברת, או אי נוחות וכאבים בצד הימני של הבטן. בבדיקת דם תיתכן עליה קלה ברמת אנזימי הכבד.
גורמי הסיכון למחלה הם עודף משקל, סוכרת, עודף שומנים בדם (בעיקר טריגליצרידים). המחלה עצמה מהווה גם היא גורם סיכון למחלות אחרות, במעין תהליך של שרשרת, והלוקים בה נמצאים בסיכון לפתח סוכרת, לחץ דם, רמות גבוהות של שומנים בדם והשמנת יתר, המהווים בעצמם גורמי סיכון למחלות לב. מחלות קרדיו-וסקולריות מהוות את סיבת התמותה העיקרית בחולים אלו.
ניתן לאבחן כבד שומני באמצעות בדיקת אולטרה סאונד, בדיקת CT או MRI. את המצב הדלקתי מגלים בעזרת ביופסיה מהכבד. את התקדמות תהליך הצטלקות הכבד פיברוזיס היכול להתפתח לשחמת הכבד אפשר לבדוק בעזרת מכשיר הנקרא Fibroscan.
יש לשלול מחלות כבד אחרות כמו הפטיטיס B או הפטיטיס C, מחלת וילסון, מחלת צליאק ומחלות אימונולוגיות הפוגעות בכבד. יש לעקוב אחרי תפקודי הכבד, כליה, גלוקוז ושומנים בדם. יש לבצע אחת לשנה אולטרה סאונד ובדיקת Alpha Feto Protein – AFP שרמה גבוהה שלו יכולה לרמז על התפתחות סרטן הכבד (הפטומה).
תסמינים וגורמי סיכון > גורמי סיכון משניים

נטילת תרופות מסוימות באופן קבוע, עלולה לגרום לנוטל אותן לחלות במחלת הכבד השומני שאינה נובעת מצריכת אלכוהול.
אמיודארון (Amiodarone) – תרופה לטיפול בהפרעת קצב לבבית.
תרופות אנטי-נגיפיות (Antiviral drugs) – קבוצת תרופות המיועדות לטיפול בזיהומים נגיפיים.
אספירין (Aspirin) – תרופה לשיכוך כאב, להורדת חום הגוף, ועיכוב הצמדת טסיות הדם.
קורטיקוסטרואידים (Corticosteroids) – הורמונים המיוצרים בבלוטת יותרת הכליה ומשמשים לטיפול במחלות ראומטיות מסוימות, באסתמה ועוד.
מתוטרקסט (Methotrexate) – תרופה לטיפול בסוגי סרטן שונים כגון: סרטן השד, סרטן שלפוחית השתן, גידולים סרטניים בשלד, ולוקמיה. שימוש נוסף הוא לסיום היריון חוץ-רחמי וטיפול במינון נמוך לחולי ספחת.
טמוקסיפן (Tamoxifen) – הורמון סינתטי המשמש כתרופה אנטי-סרטנית לחולות סרטן השד וסרטן השחלה.
טטרציקלין (Tetracycline) – תרופה בעלת פעילות רחבת טווח כנגד חיידקים, המעכבת ומונעת את ריבויים.
אבחנה

האבחנה של MASLD נעשית ע"פ עדות לסטאטוזיס בבדיקות הדמיה או בביופסיה של הכבד יחד עם לפחות מאפיין אחד של התסמונת המטבולית, כדלהלן:
BMI ≥ 25 או היקף מותן > 94 ס"מ בגברים / 80 ס"מ בנשים.
גלוקוז בצום ≥ 100 או סוכר לאחר עמסת גלוקוז ≥ 140 מ"ג או המוגלובין מסוכרר ≥ 5.7% או נוכחות טיפול לסוכרת.
לחץ דם > 130/80 ממ"כ או נוכחות של טיפול ליתר ל"ד.
טריגליצרידים ≥ 150 מ"ג או נוכחות של טיפול לדיסליפידמיה.
HDL < 40 בגברים / HDL < 50 בנשים.
הגורם הפרוגנוסטי החשוב ביותר לתוצאים שליליים הוא פיברוזיס כבדי ולכן ישנה חשיבות רבה לאתר פיברוזיס בחולי MASLD. המטופלים הנמצאים בקבוצת הסיכון לפתח פיברוזיס כבדי הם אלו שנמצא אצלם כבד שומני בהדמיה, תסמונת מטבולית, סוכרת מסוג 2, צריכת אלכוהול משמעותית או קרובי משפחה מדרגה ראשונה עם שחמת על רקע כבד שומני. במטופלים אלו יש לבצע הערכה של דרגת הפיברוזיס ע"פ נוסחת FIB-4 המשקללת ארבעה פרמטרים (גיל, רמות AST, ALT וטסיות) ולהפנות לבדיקת פיברוסקאן בהתאם לתוצאה שהתקבלה.
אצל 20-30% מהמטופלים עם מחלה מתקדמת ישנן רמות תקינות של אנזימי כבד ולכן, אנזימי כבד תקינים אינם שוללים קיומה של מחלת כבד מתקדמת.
טיפול

עדיין אין תרופה ייחודית לטיפול בכבד שומני. קו הטיפול הראשון במחלה הוא שינוי אורחות חיים הכולל הפחתה במשקל, תזונה ים-תיכונית ופעילות גופנית משולבת אירובי והתנגדות למשך 150 דקות שבועיות. ההפחתה במשקל מובילה לירידה באנזימי כבד ובכבד השומני. בנוסף, ישנה המלצה גורפת להפסקת עישון ואלכוהול.
נכון לשנת 2023 אין תרופות מאושרות FDA לטיפול בכבד שומני, אולם קיימות מספר תרופות להתוויות אחרות להן יש יתרון לשיפור כבד שומני, ולכן במטופלים ללא סוכרת מומלץ תוספת של ויטמין E, במטופלים עם סוכרת מסוג 2 יש לשקול טיפול תרופתי ב-pioglitazone (actos) ובאנלוגים של GLP1 וכן במעכבי SGLT2. ובמטופלים עם השמנת יתר מומלץ להשתמש בתרופות מפחיתות משקל כמו אגוניסטים ל-GLP1.
תרופות חדשות בשלבי מחקר בשלב III (נכון לאפריל 2024):
תרופות הפועלות לשיקום הומאוסטזיס מטבולי: תרופה בשם Lanifibranor הפועלת כאגוניסט של הרצפטור PPAR הצליחה להשיג הפחתה של לפחות 2 נקודות בציון פעילות הסטאטוזיס והפחתת פיברוזיס בקרוב ל-50% מהמטופלים.
אגוניסטים ל-GLP1: זריקת semaglutide (אוזמפיק) הראתה רזולוציה של MASH ב-56% מהחולים אך לא היה שיפור בפיברוזיס.
תרופות הפועלות על הכבד: Resmetirom היא אגוניסטית לרצפטור של הורמון בלוטת התריס בטא (TRH-β), תרופה זו הצליחה להראות שיפור ב-MASH ובפיברוזיס לאחר 52 שבועות טיפול. ואכן במרץ 2024 אישר ה-FDA את התרופה Rezdiffra (resmetirom) של חברת מדריגל לטיפול בחולי MASH לא צרוטיים עם פיברוזיס של הכבד בדרגות F2-F3.
ראו גם

מחלת הכבד השומני
הערות שוליים

↑  החברה הישראלית לחקר הכבד, נייר עמדה נייר עמדה אפריל 2024 – אבחון וטיפול במחלת הכבד השומני, ההסתדרות הרפואית בישראל
| --- | --- |
בקרת זהויות :  SUDOC: 226802620 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מבחן רב-ברירתי

שאלה אמריקאית עם רשימה של אפשרויות לתשובה.
מבחן רב-ברירתי (המכונה לרוב גם "מבחן אמריקאי" ולפי האקדמיה ללשון העברית "מבחן ברירה") הוא שיטת הערכה שבה נדרש העונה לבחור תשובה אחת מתוך רשימה של אפשרויות. סוג כזה של שאלות מצוי במבחנים בחינוך, בסקרי שוק, בסקר דעת קהל ובתחומים רבים נוספים.
שיטת השאלות הרב-ברירתיות מיוחסת לפרדריק ג'. קלי (Frederick J. Kelly) מאוניברסיטת קנזס בשנת 1914. עם השימושים הראשונים בשיטה זו נמנית הערכת כישוריהם של מגויסים לצבא האמריקני בתקופת מלחמת העולם הראשונה. כותבי שאלונים בשיטה זו עוברים בדרך כלל הכשרה בטקסנומיה של בלום.[דרוש מקור]
יתרונות

לשיטת השאלות הרב-ברירתיות יש כמה יתרונות. עיצוב השאלות בדרך זו יכולה להיות יעילה מאוד אם כותבי השאלות עברו הכשרה טובה ואיכות השאלות מובטחת.
נמצא כי ביצועי התלמידים טובים יותר אם התלמידים הונחו מראש כיצד עובדת שיטת השאלות הרב-ברירתיות ומחשבות שגויות אודות סוג מבחן זה סולקו.
בשאלוני הערכה רבים התברר כי אמינות התוצאות השתפרה ככל שהיו יותר שאלות במבחן, ושימוש בדוגמאות טובות ותשומת לב לייחודיות של כל מקרה משפרים עוד יותר את אמינות המבחן.
לעיתים קרובות נדרש פחות זמן לפתרון מבחנים רב-ברירתיים מאשר לפתרון של מבחנים הדורשים תשובות כתובות על אותו היקף נושא. יעילות גבוהה יותר ניתנת להשגה בשימוש בתוכנת מבחנים מקוונת.
מטבען, שאלות רב-ברירתיות הן כלי הערכה אובייקטיבי. עם זאת, בלא הכשרה מתאימה של הכותב, עלולות השאלות להיות סובייקטיביות. מכיוון ששיטת מבחן זו אינה דורשת מהמורה להעריך את התשובות, ציוני הנבחנים נקבעים על סמך הבחירות שעשו בלבד, ובכך מצמצמים את האפשרות של משוא פנים של המורה כלפי התלמיד בקביעת התוצאה.
אם הנבחנים יודעים כיצד יש לסמן את הבחירה לשאלה, ניתן לסמוך בוודאות על תשובותיהם. זאת לעומת הצורך של הבוחן לפענח את כתב ידו של הנבחן בשיטת המבחנים הכתובים.
מבחן רב-ברירתי ניתן לבדיקה מכנית, באמצעות שקף עם התשובות הנכונות המונח על גיליון המבחן, באמצעות כתיבת התשובות על טופס שניתן לקריאה באמצעות מחשב, או בהזנה לדף אינטרנט. בדיקה כזו מהירה וזולה לאין שיעור מבדיקה בידי אדם.
חסרונות

לשיטת המבחנים הרב-ברירתיים יש כמה חסרונות:
עמימות, כישלון בהבנת המידע שאליו התכוון כותב המבחן עלול להוביל לתשובה שגויה, גם אם תשובת הנבחן הייתה באופן פוטנציאלית תקפה.
נבחן שאיננו יודע כלל את התשובה יכול לבחור תשובה אקראית ועדיין יש לו סיכוי לקבל ניקוד בגינה. במקרים רבים כשמתברר לנבחנים כי הזמן לענות על המבחן עומד להיגמר הם יעדיפו לענות על כל השאלות שנותרו בלתי פתורות באופן אקראי בתקווה שלפחות בחלק המקרים התשובות שבחרו יהיו הנכונות. בחלק מהמבחנים, כדוגמת תחרות המתמטיקה האוסטרלית, יש מנגנון למנוע תופעה זו. בחירה שגויה מורידה נקודות בעוד שאי בחירה אינה משנה את התוצאה.
גם אם יש לתלמיד ידע כלשהו לגבי השאלה הוא אינו מקבל דבר אם בחר בתשובה השגויה. תשובה חופשית מאפשרת לנבחן להפגין ידע זה ולקבל בכך ניקוד חלקי.
נבחנים יכולים להגיע לתשובה הנכונה על ידי פסילה (אלימינציה (אנ')) של התשובות האחרות משום שאינן סבירות. בחלק מהמקרים יכול הנבחן לבדוק כל תשובה באופן נפרד, בייחוד במבחנים במתמטיקה, ובכך להגדיל את סיכויו לענות נכון גם אם הוא אינו בעצם יודע מהי התשובה הנכונה. מצד שני, בייחוד במבחנים במתמטיקה, כותב השאלה כולל תשובות שהוא מצפה מהנבחן לפסול מראש. לדוגמה בשאלה מה ערכו של  b^{2} עבור המשוואה  4x^{2}+bx=3 אמור הנבחן לפסול מראש את כל התשובות שהן מספרים שליליים.
השימוש במבחנים רב-ברירתיים בכמה מתחומי חינוך נתון במחלוקת בשל חלק מההיבטים השליליים שלהם, אמיתיים או הנתפסים כאלו, אבל הפורמט נשאר פופולרי בשל התועלת הגלומה בו והחיסכון המוכח בעלותו.
מבנה

מבחן ידע רב-ברירתי בנוי משני חלקים: השאלה והתשובות האפשריות. בניגוד לכך, מבחן ידע יישומי בנוי משלושה חלקים: "הגזע", השאלה המובילה והתשובות האפשריות. "הגזע" יכול להיות תיאור קצר או מפורט שבו כמה מרכיבים. חלק זה יהיה ארוך בהתאם לצורך להבטיח כי תיאור הבעיה יהיה אמין ותקף בצורה המרבית. השאלה המובילה מתארת מה על הנבחן לעשות במקרה המתואר. במבחן רב-ברירתי ברפואה יכולה השאלה המובילה להיות "מהי הדיאגנוזה הסבירה ביותר?" או "מהו הפתוגן הסביר ביותר שגרם לתופעה?".
דוגמאות

במשוואה  2x+3=4, הפתרון עבור X הוא: 

1) 4

2) 10

3) 0.5

4) 1.5

5) 8
איזו עיר בהודו מפורסמת בתעשיית התוכנה שלה?

א) בנגלור

ב) מומבאי

ג) מייסור

ד) צ'נאי
דוגמאות בולטות למבחנים רב-ברירתיים

הבחינה הפסיכומטרית
SAT
החלק הכמותי ב-GMAT
המבחן העיוני בלימודי הנהיגה
מבחן סיבירי

מבחן סיבירי הוא מבחן רב-ברירתי בו תשובה שגויה לאחת או יותר מהשאלות מורידה נקודות בציון. מבחן סיבירי מצמצם את כדאיות ניחוש התשובות.
ראו גם

זיהוי
הערות שוליים

↑  מִבְחַן בְּרֵרָה, באתר האקדמיה ללשון העברית
דוגמה לשאלה בסגנון רב ברירה
מכון תורת הקרבנות

מכון תורת הקרבנות הוא מכון מחקר תורני חרדי העוסק בהפצת הלימוד והעיון בסדר קדשים, לאסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא.
המכון מפעיל רשת כוללי אברכים ברחבי הארץ (בבני ברק, ירושלים ומודיעין עילית) ומוציא לאור עלונים, חוברות וספרים של כותבים מגוונים בנושאי סדר קדשים, וכן מקיים תרגולים מעשיים של עבודת הקרבנות. בנשיאות המכון עומדים הרב ברוך שמואל דויטש, הרב דוד כהן, הרב נתן קופשיץ והרב חיים מאיר שטיינברג.
היסטוריה

המכון הוקם בשנת תשס"ט בתמיכתם של הרב יוסף שלום אלישיב, הרב חיים קניבסקי, הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, הרב מיכל יהודה לפקוביץ והרב ישראל אליהו ויינטרויב, שקראו להרבות בלימוד קודשים, בין היתר כמימוש קריאתו של רבי ישראל מאיר הכהן ('החפץ חיים') ללמוד את סדר קודשים בעיון ולחתור לפסיקת הלכה בו, כהכנה לבניין בית המקדש השלישי ועבודת הקרבנות. דברי תורה מרבנים אלו אף ראו אור בפרסומי המכון, וכך גם דברי תורה מהרב דוב לנדו ומהרב איתמר גרבוז.
פרסומי המכון

מתשע"ב המכון מוציא לאור עלון חודשי בשם תורת הקרבנות. אחת לכמה חודשים המכון מוציא קובץ תורני בשם תורת הקרבנות בענייני סדר קודשים, וכן חוברות וספרים בשם 'אוצר דינים - תורת הקרבנות', ובהם פסקי הלכות. עד עתה יצאו עשרות רבות של קבצים וחוברות.
בנוסף, המכון הוציא לאור סדרה של חוברות צבעוניות בשם 'והשב את העבודה', להמחשת נושאים בסדר קודשים באמצעות תמונות ואיורים, בין הנושאים: מסכת תמיד, מומי בהמה, סדר הקרבת קרבן תודה, סדר הקרבת מנחות, קרבן פסח, ועוד. המכון אף הוציא לאור את ספרים 'שער הקרבן' - שני כרכים המפרטים באופן מקיף את הלכות עבודת יום הכיפורים והלכות קרבן פסח.
המכון שם דגש על לימוד שחותר למסקנה מעשית, ורוב פרסומיו מנוסחים בפורמט של פסקי הלכות בחלקו העליון של הדף והערות שוליים בחלקו התחתון של הדף, תוך ניסיון להקיף אפשרויות שונות ולתת להן מענה, מבחינה עיונית ומבחינה יישומית.
צורת הלימוד, שיהיה הלכה למעשה, כמה שאפשר לנסות להכנס לציור איך הדבר נראה במציאות. למשל הגמ' בזבחים אומרת שהיה אויר בין הכבש למזבח ויש בתוס' שתי דעות האם אויר משהו או אמה, וצריך להבין הרי אמה זה שישים ס"מ לחזון איש, אם כן מה עשו בזמן שהקטירו את האיברים? וכי היו מדלגים את האמה בקפיצה עם דופן של שור הגדול בידו אחת? ואיך היו זורקים את האיבר למזבח? דברים כגון אלו צריך לנסות ולברר.
מיזם נוסף בשם 'לגיונו של מלך' מקדם כתיבה שיתופית, שבמסגרתו מוזמנים כותבים תורניים מהציבור הרחב להקיף יחד את כלל הלכות המקדש והקרבנות, בדגש על חלקים שעדיין לא נכתבו עליהם פסקי הלכות. לצורך כל מנגיש המכון רשימת נושאים הכוללת ביבליוגרפיה עם מיון לפי הנושאים שנכתב עליהם והנושאים החסרים, וכן מאגר דיגיטלי של ספרות רלוונטית בנושא, שנכתבה במכון ומחוצה לו. מעת לעת המכון מעניק מלגות לכותבים, ומוציא לאור קבצים בשם 'לגיונו של מלך', ובהם החיבורים החדשים שנכתבו.
תרגולים והתכוננות מעשית להקרבת קרבנות

המכון מקיים כנסים ובמרכזם תרגולים והמחשות של עבודות המקדש, כגון: שחיטת קרבן הפסח, הכנת שתי הלחם, ועוד. כנסי התרגולים מיועדים לקהל הרחב, או למוסדות חינוך שעוסקים בנושא העיוני שבו עוסק התרגול המעשי; לעיתים בנוכחות מאות משתתפים.
מדי שנה, החל משנת תשע"ז, המכון מציע לקראת חג הפסח קניית חלק בכבש המיועד לקרבן פסח מבלי להקדישו, לצורך התכוננות לתרחיש שבו ייבנה בית המקדש השלישי ויתחייבו להקריב את קרבן הפסח.
ראו גם

מכון המקדש
הערות שוליים

↑  גיליון א' של עלון 'תורת הקרבנות' יצא בחודש אדר תשע"ב.
↑  גיליון לדוגמה, מתוך אתר hebrewbooks הכולל גם גליונות נוספים.
↑  יהודה מאיר, והשב את העבודה מסכת תמיד, באתר ספרי אור החיים
↑  החוברת המלאה באתר קול הלשון.
↑  צילום וידאו - סדר הקרבת קרבן תודה, באתר הקול החמישי - 055-6785647
↑  פנייה לציבור להצטרף למיזם, בפורום לתורה.
↑  כיכר השבת, בגלל הדף היומי: מאות אברכים צפו .., באתר כיכר השבת, ‏2018-04-24
↑  ונזכה לאכול מן הזבחים ומן הפסחים • מאות כהנים בלימוד הלכות קרבן פסח – JDN – חדשות, המגזר החרדי, כלכלה, דעות – עדכונים שוטפים מהארץ ומהעולם
↑  מכון תורת הקורבנות במייזם מיוחד לקראת חג הפסח, באתר ריסטרט להצלחה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 255280305   WorldCat (עם VIAF): 255280305
מילון היסטורי של שווייץ

| --- | --- |

כרכי המילון ההיסטורי של שווייץ
 Lexicon istoric retic 
 מידע כללי
 שפת המקור:  גרמנית 
 סוגה:  ספר יעץ 
 הוצאה
 מקום הוצאה:  ברן 
 תאריך הוצאה:  1998 
 
עמוד לדוגמה מהמהדורה הצרפתית של המילון
מילון היסטורי של שווייץ (בגרמנית: Historisches Lexikon der Schweiz; בצרפתית: Dictionnaire historique de la Suisse; באיטלקית: Dizionario storico della Svizzera) הוא אנציקלופדיה מקיפה על ההיסטוריה של שווייץ, כפי שהיא משתקפת במחקר ההיסטורי המודרני, במטרה להנגיש את מסקנותיו לקהל רחב ככל האפשר.
פרויקט עריכת המילון החל בשנת 1988 ועם השלמתו בסוף 2014, הוא כולל 13 כרכים, המכילים כ-36,000 ערכים.
המילון

האנציקלופדיה-מילון מתפרסמת על ידי קרן של האקדמיה השווייצרית למדעי הרוח והחברה (SAGW/ASSH) והחברה ההיסטורית השווייצרית (SGG-SHH), וממומנת בעיקר ממענקי מחקר ממשלתיים. צוות העורכים של האנציקלופדיה כולל 35 איש המרכזים את העריכה וההוצאה לאור, ולצידם פועלים כ-100 יועצים אקדמיים, 2,500 היסטוריונים ו-100 מתרגמים.
האנציקלופדיה נערכת בשלוש השפות הלאומיות השווייצריות במקביל, בגרמנית ("Historisches Lexikon der Schweiz", ובקיצור: HLS), צרפתית ("Dictionnaire Historique de la Suisse", ובקיצור: DHS) ואיטלקית (Dizionario storico della Svizzera).
המילון מכיל כ-40,000 ערכים, הכוללים: ביוגרפיות, ערכים על משפחות שווייצריות, על מקומות (ערים, קנטונים, מדינות לאום אחרות, מבצרים, ועוד) ומאמרים אנציקלופדיים אוניברסליים (תופעות ומושגים היסטוריים, מוסדות, אירועים וכדומה).
מהדורה מקוונת

החל מ־1998, זמינה ברשת האינטרנט מהדורה מקוונת של המילון. בכך מנגישה ההוצאה את כל התוכן הטקסטואלי שבמהדורה המודפסת בחינם לקהל הגולשים. ניתנת גישה לכל המאמרים, אולם תמונות ואיורים אינם מוצגים.
תוכן כרכי המילון > כרכי המהדורה הגרמנית

Aa à Basel (Fürstbistum), vol. 1, Bâle, Schwabe, 2002, 793 p. (ISBN 978-3-7965-1901-7)
Basel (Kanton) - Bümpliz, vol. 2, Bâle, Schwabe, 2003, 854 p. (ISBN 978-3-7965-1902-4)
Bund - Ducros, vol. 3, Bâle, Schwabe, 2004, 850 p. (ISBN 978-3-7965-1903-1)
Dudan - Frowin, vol. 4, Bâle, Schwabe, 2005, 879 p. (ISBN 978-3-7965-1904-8)
Fruchtbarkeit - Gyssling, vol. 5, Bâle, Schwabe, 2006, 880 p. (ISBN 978-3-7965-1905-5)
Haab - Juon, vol. 6, Bâle, Schwabe, 2007, 886 p. (ISBN 978-3-7965-1906-2)
Jura - Lobsigen, vol. 7, Bâle, Schwabe, 2008, 911 p. (ISBN 978-3-7965-1907-9)
Locarnini - Muoth, vol. 8, Bâle, Schwabe, 2009, 876 p. (ISBN 978-3-7965-1908-6)
Mur - Privilegien, vol. 9, Bâle, Schwabe, 2010, 850 p. (ISBN 978-3-7965-1909-3)
Pro - Schafroth, vol. 10, Bâle, Schwabe, 2011, 881 p. (ISBN 978-3-7965-1910-9)
Schaichet - Stgb, vol. 11, Bâle, Schwabe, 2012, 903 p. (ISBN 978-3-7965-1911-6)
Stich - Vinzenzferre, vol. 12, Bâle, Schwabe, 2013, 909 p. (ISBN 978-3-7965-1912-3)
Viol - Zyro, vol. 13, Bâle, Schwabe, 2014 (ISBN 978-3-7965-1913-0)
תוכן כרכי המילון > כרכי המהדורה הצרפתית

Aa-Ban de l'Empire, vol. 1, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2002, 793 p. (ISBN 2-88256-134-2)
Bandelier-Camuzzi, vol. 2, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2003, 842 p. (ISBN 2-88256-143-1)
Canada - Derville-Maléchard, vol. 3, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2004, 816 p. (ISBN 2-88256-153-9)
Desaix - Fintan, vol. 4, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2005, 827 p. (ISBN 2-88256-157-1)
Firl - Grize, vol. 5, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2006, 867 p. (ISBN 2-88256-167-9)
Grob - Istighofen, vol. 6, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2007, 870 p. (ISBN 2-88256-180-6)
Italianité - Lozza, vol. 7, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2008, 856 p. (ISBN 978-2-88256-197-8)
Lü - Muoth, vol. 8, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2009, 885 p. (ISBN 978-2-940418-06-0)
Mur - Polytechnicum, vol. 9, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2010, 920 p. (ISBN 978-2-940418-18-3)
Poma - Saitzew, vol. 10, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2011, 900 p. (ISBN 978-2-940418-31-2)
Sal - Stadtmann, vol. 11, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2012, 910 p. (ISBN 978-2-940418-38-1)
Staechelin - Valier, vol. 12, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2013, 902 p. (ISBN 978-2-940418-39-8)
Valkenier - Zyro, vol. 13, Hauterive, Éditions Gilles Attinger, 2014 (ISBN 978-2-940418-40-4)
תוכן כרכי המילון > כרכי המהדורה האיטלקית

Aa - Basilea, Fadrique de, vol. 1, Locarno, Armando Dadò, 2002, 860 p. (ISBN 88-8281-099-2)
Basilea (cantone) - Calvino, vol. 2, Locarno, Armando Dadò, 2003, 911 p. (ISBN 88-8281-125-5)
Cama - Delz, vol. 3, Locarno, Armando Dadò, 2004, 886 p. (ISBN 88-8281-150-6)
De Man - Flury, vol. 4, Locarno, Armando Dadò, 2005, 869 p. (ISBN 88-8281-168-9)
Fmi - Greyerz, vol. 5, Locarno, Armando Dadò, 2006, 871 p. (ISBN 88-8281-200-6)
Gribbio - Istruzione pubblica, vol. 6, Locarno, Armando Dadò, 2007, 917 p. (ISBN 978-88-8281-206-5)
Italia - Lugrin, vol. 7, Locarno, Armando Dadò, 2008, 922 p. (ISBN 978-88-8281-230-0)
Luigi - Napoli, vol. 8, Locarno, Armando Dadò, 2009, 888 p. (ISBN 978-88-8281-259-1)
Narbel - Pottu, vol. 9, Locarno, Armando Dadò, 2010, 919 p. (ISBN 978-88-8281-277-5)
Poulet - Sapun, vol. 10, Locarno, Armando Dadò, 2011, 916 p. (ISBN 978-88-8281-302-4)
Saraceni - Starrkirchwil, vol. 11, Locarno, Armando Dadò, 2012, 915 p. (ISBN 978-88-8281-336-9)
Statalismo - Valeyres sous Ursins, vol. 12, Locarno, Armando Dadò, 2013, 908 p. (ISBN 978-88-8281-357-4)
Valichi - Zyro, vol. 13, Locarno, Armando Dadò, 2014 (ISBN 978-88-8281-383-3)
מרקו יוריו, עורך המילון ההיסטורי של שווייץ, ב"יום ויקיפדיה" שנערך בברן ב־2007
שבעת הכרכים הראשונים של המילון במהדורתו הצרפתית
איגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי

| --- | --- |


פסל איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי הניצב בברן, מקום מושבו הראשון של מטה האיגוד. למרגלות הפסל כתוב בצרפתית: ”איגוד הטלגרף הבין-לאומי נוסד בפריז ב־1865 ביוזמת ממשלת צרפת.”
 מטה הארגון:  ז'נבה 
 מנכ"ל:  Houlin Zhao 
 תקופת הפעילות:  17 במאי 1865 – הווה (159 שנים) 
 www.itu.int
 
איגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי (באנגלית: The International Telecommunication Union; בראשי תיבות: ITU) הוא ארגון תקינה בין-לאומי בתחום התקשורת האלקטרונית. הארגון מהווה סוכנות באומות המאוחדות, וחברות בו מדינות, וכן ארגונים ממשלתיים ופרטיים העוסקים בתקשורת אלקטרונית.
לארגון שלוש חטיבות (סקטורים): חטיבה העוסקת בהקצאות תדרים ומיקומים בחגורה הגיאוסטציונרית של כדור הארץ (ITU-R), חטיבה העוסקת בתקנים של מערכות תקשורת (ITU-T) וחטיבה העוסקת בקידום התקשורת במדינות מתפתחות (ITU-D). האיגוד הוא הארגון הבין-לאומי הראשון שנוסד בעולם.
מבנה הארגון

הגוף העליון לקבלת החלטות באיגוד הוא ועידת הצירים (Plenipotentiary Conference) המתקיימת אחת ל־4 שנים. בוועידה משתתפים נציגים ומיופי כח של כל המדינות החברות באיגוד. לאיגוד אף מועצה קבועה המורכבת מנציגי המדינות (25% מהמדינות החברות) הנבחרים על ידי ועידת הצירים. הרכב המועצה מבטיח מראש חלוקה בין האזורים השונים בעולם.
מתחת למועצה, מתקיימת חלוקה ל־3 חטיבות: רדיו (ITU-R), תקשורת (ITU-T) ופיתוח (ITU-D). בכל חטיבה יש אספה המגדירה את היעדים ועוקבת אחריהם, קבוצות מקצועיות (Study Groups) שמכינות את הכללים והתקנים של הארגון, וועדה מייעצת (Advisory Group) המתאמת בין הקבוצות המקצועיות.
האחריות על הניהול האדמיניסטרטיבי והפיננסי של הארגון מוטלת על המזכירות הכללית (General Secretariat). בראש המזכירות עומד המזכיר הכללי, ומתחתיו יש מנהלים לכל שלוש החטיבות.
מבנה הארגון > ITU-T

ITU-T הוא מגזר קביעת התקנים בטלקומוניקציה (ITU Telecommunication Standardization Sector) והוא אחראי לתיאום התקנים לטלקומוניקציה בשם האיגוד. מטה המגזר יושב בז'נבה שבשווייץ. עד לשנת 1992 היה מגזר זה ידוע בשם "הוועדה המייעצת הבין-לאומית לטלגרף ולטלפון" (International Telegraph and Telephone Consultative Committee – CCITT). התקנים הבין-לאומיים הנקבעים על ידי ה־ITU-T מכונים בשם "המלצות" אף שמעמדן חזק באופן ניכר מהמלצות במובן השגור של המילה. באופן היסטורי משנת 1960 ועד תחילת שנות התשעים הייתה "הוועדה המייעצת" מפרסמת תקנים מחייבים בתחום אחת לארבע שנים, אשר היו זוכים לאישור האספה הכללית של האיגוד. התקנים היו מתפרסמים בכל פעם במספר כרכים שזכו לכינוי על פי צבע כריכתם. כך למשל, כרכי התקנים משנת 1980 כונו בשם "הספר הצהוב" ואילו כרכי 1984 היו "הספר האדום". אלה אומצו על ידי המדינות החברות ותעשיית התקשורת בעולם.
שנות השמונים הביאו מהפכה לתחום התקשורת עם התפתחות המחשב האישי ותעשיית התקשורת החלה להתפתח בקצב שתקני האיגוד לא יכלו לעמוד בו עוד. פעמים מצא עצמו האיגוד מאשר דה פקטו תקנים שהתעשייה כבר אימצה. במקרים אחרים מצאה עצמה תעשיית התקשורת האלקטרונית ניצבת בפני ערב רב של שיטות טכנולוגיות ללא תיאום. תופעה נוספת שהאיגוד ניצב בפניה היא פניה של הציבור אל ארגונים בין-לאומיים לא רשמיים, שהיו גמישים יותר ומהירים יותר להגיב למציאות המשתנה, דוגמת ה־Internet Engineering Task Force וה־World Wide Web Consortium. החל משנת 1992 החליט האיגוד כי ה־ITU-T יחליף את "הוועדה המייעצת" ונעשה מאמץ לזרז את הליכי התגובה של סקטור זה למציאות המשתנה. היום, הצעה מצד תעשיית התקשורת לתקן חדש, המוגשת למגזר, נידונה ומתקבלת עליה החלטה תוך חודשים ספורים. כך מתמודד האיגוד טוב יותר עם השינויים הטכנולוגיים המהירים בתחום התקשורת. מנגד עבודת ה־ITU-T בבקרת איכות הפכה הרבה פחות יעילה.
מבנה הארגון > ITU-R

ITU-R הוא מגזר תקשורת הרדיו (ITU Radiocommunication Sector) והוא אחראי לקביעת תקנים בתחום התקשורת האלחוטית בתוך ה־ITU. תפקידו הוא לארגן את חלוקת תדרי הרדיו כך שתפחתנה ההפרעות בן תחנות רדיו וגופי שידור אחרים בארצות שונות. המגזר אף אחראי לקביעת מסלולי לווייני תקשורת בחלל. בנוסף המגזר מפרסם מסמכי תקנים בין-לאומיים בתחום אחריותו. מגזר זה מחליף החל משנת 1992 את "הוועדה המייעצת על רדיו בין-לאומי" (International Radio Consultative Committee) בתוך ה־ITU.
המגזר ציין בשנת 2006 מאה שנה לפעילותו בתחום הסדרת תדרי הרדיו בעולם.