stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
סמל
שימוש בסמלים

ככל הידוע, היכולת של בני האדם לתמרן בסמלים מאפשרת להם לחקור את יחסי הגומלין בין רעיונות, תפיסות ואיכויות - הרבה מעבר לחקירות להן מסוגל כל מין אחר על כדור הארץ. מדע הסמיוטיקה חוקר סמלים ומערכות סמלים באופן כללי; סמנטיקה עוסקת במשמעותן העיקרית של מילים.
הספרות, אשר משתמשת בשפה ככלי ליצירה, מרבה להשתמש בסמלים.
יצירות ספרותיות מוערכות לעיתים בשל שימושן המיומן בסימבוליזם, כלומר, שימוש במילים, משפטים ומצבים על מנת לעורר רעיונות ורגשות מעבר לפירושם הפשוט; שימושים כאלו הם נושאי המחקר של סמיוטיקה ספרותית. כתבים דתיים ומטאפיזיים ידועים גם הם בשימושם בסימובליזם אזוטרי. גם כתבים אלכימיים עשו שימוש נרחב בסמלים עבור תהליכים רוחניים וכימיים (אותם הם ראו כסמלים זה של זה). פירושם של חלומות כסמלים לניסיונו של האדם הוא מעמודי התווך בפסיכואנליזה פרוידיאנית ובפסיכולוגיה אנליטית יונגיאנית.
במתמטיקה יש שימוש נרחב בסמלים כמו פלוס, מינוס, אינטגרל, סימון קבוצה וכדומה. בעקבות המתמטיקה משתמשים גם המדעים המדויקים בסמלים אלו וגם באחרים (למשל הסמלים שמייצגים יסודות בכימיה).
גם עולם הפרסום עושה שימוש נרחב בסמלים שונים, לעיתים קרובות מחוץ להקשר המקורי שלהם על מנת לקדם את הפרסום. סמלים ותווי סימון ותקינה על מוצרים שונים מיועדים להעיד על תכונות המוצרים. חלק מהסמלים משמשים למטרות שיווק ופרסום, ואילו אחרים נובעים מעמידה בחוקי מדינות או בתקנים.
בדומה לפרסומאים, פוליטיקאים נוטים להשתמש בסמלים ("שלום", "ביטחון", "עוני") כדי לשכנע את המצביעים לתמוך בהם.
שימוש בסמלים > שימוש לאומי חברתי

תפקידם של סמלים לאומיים וחברתים של ארגונים שונים (כמו תנועת נוער, יחידות צבאיות ומוסדות אחרים) דומה לזה של דגלים. הם מעוררים ההזדהות ותחושת השתייכות, מזכירים ומדגישים רעיונות וערכים.
דוגמה לסמל לאומי המייצג ערכים מרכזיים בתולדות העם והמדינה הוא סמל מדינת ישראל. בסמל זה מנורת שבעת הקנים ושני ענפי הזית שבצדיה מיצגים את מנורת הזהב שהייתה בבית המקדש בירושלים, האמונה היהודית הדתית והקשר שבין עם ישראל לאלוהיו.
שימוש בסמלים > שימוש טקסי בסמלים

שימוש בסמלים הוא תנאי הכרחי לקיום טקסים. סמל בטקס יכול להיות ייצוג של אובייקט או של פעולה.
לסמל בטקס יש שימוש תודעתי בשינוי משמעותו הראשונית של אובייקט והתמרתו להוויה אחרת שמייצגת רעיון. בהקשרים ייעודיים, הסרת חלק פיזיולוגי - עורלה מפין אדם, מסמלת את הבאתו בבריתו של אברהם אבינו. בהקשרים אחרים פעולה המקדמת בריאות. באחרים, אכזריות ובחיות לא תיעשה כלל. בהקשרה הטקסי זוהי פעולה סמלית מכאיבה, אך משמחת את מארגניה בשל הסימול הטקסי המשמעותי שהיא מהווה עבורם.
הגנה על סמלים

באחדים מחוקי מדינת ישראל ניתנת הגנה לסמלים לשם מניעת שימוש לא נאות או לא מורשה בהם. עם חוקים אלה נמנים:
חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, המגן על דגל מדינת ישראל וסמל מדינת ישראל.
חוק הגנת סמלים, המגן על סמליהם של גוף או שירות ממלכתי ישראלי, עירייה, מועצה מקומית או איגוד ערים בישראל וגוף ציבורי בין-לאומי.
פקודת סימני מסחר מגנה על סימני מסחר.
ראו גם

סמל מדינה
סמלי העולם
טקסים וסמלים בבנייה החופשית
סמל יהודי
הערות שוליים

1 2 3 4  יואב בן-דב, אילנה שמיר וזהבה כנען (2004). אביב חדש: האנציקלופדיה הישראלית לנוער. הוצאת אנציקלופדיה אביב בע"מ.
↑  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.
↑  שרה אבינון (2000). עיין ערך: לשון, הבנה והבעה. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4058716-2  NKC: ph126351 
לתפיסת פרום השמש היא סמל אוניברסלי עם משמעות מתחלפת. בארצות הצפון היא מסמלת כוח מחיה ומגדל, ולעומת זאת בארצות החמות היא מסמלת כוח מסוכן ומאיים.
שימוש אמנותי בסמלים - שימוש מטפורי באגד מדבק כמענה ל"לב שבור" המסמל אהבה נכזבת.
עידן פז

| --- | --- |

 לידה:  21 בינואר 1995 (בן 29) ישראל ישראל
 עמדה:  רכז
 גובה:  1.87 מטר
 מספר:  4
 קבוצות כשחקן
 2013–2015  2015–2016  2016–2017  2017–2018  2018–2019   2019–2020  2020–2021 2021–2022 2022-:  הפועל מגדל העמק   מכבי תל אביב ובמקביל בעירוני רמת גן   עירוני רעננה  מכבי קריית גת   מכבי רחובות   מכבי הוד השרון   אליצור "איתו" אשקלון   עירוני נס ציונה  מכבי עירוני רמת גן
 הישגים כשחקן
 זכייה גביע המדינה בכדורסל 2015/2016
עידן פז (נולד ב-21 בינואר 1995) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת מכבי עירוני רמת גן.
ביוגרפיה

פז החל את לשחק כגיל כילד קטן בבית ספר לכדורסל של מועדון מכבי בית דגן. בגיל 12 עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
בעונת 2010/11 זכה עם קבוצת מכבי תל אביב בגביע המדינה לנערים לאחר ניצחון בגמר על קבוצת גלבוע/מעיינות. באותה עונה הקבוצה זכתה בסגנות אליפות המדינה לנערים לאחר הפסד בגמר לא.ס רמת השרון. בעונת 2012/13 זכה עם קבוצתו בגביע המדינה לנוער לאחר ניצחון על מכבי ראשון לציון. באותה השנה זכתה הקבוצה בסגנות אליפות המדינה לנערים לאחר הפסד בגמר למכבי רעננה. בתיכון פז שיחק בנבחרת הגימנסיה הריאלית.

עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה בעונת 2013/14 שבה הושאל להפועל מגדל העמק מהליגה הלאומית. בתום השאלה של שנתיים חזר לשחק בעונת 2015/2016 במכבי תל אביב ובמקביל כחלק מכרטיס כפול שיחק גם בעירוני רמת גן. בעונה זו זכה עם קבוצתו בגביע המדינה בכדורסל 2015/2016. בעונת 2016/17 עבר לשחק בעירוני רעננה בתום העונה בה קלע 5 נקודות, קלט 1.7 ריבאונדים וחילק 1.6 אסיסטים, עבר לשחק במכבי קריית גת. בעונה זו קלע 5.9 נקודות וחילק 2 אסיסטים בממוצע. בעונת 2018/19 שיחק במכבי רחובות. בעונת 2019/20 שיחק במכבי הוד השרון שם קלע 7 נקודות וחילק 3.2 אסיסטים בממוצע. לקראת עונת 2020/21 חתם באליצור "איתו" אשקלון.
הערות שוליים

↑  אלופות ומחזיקות גביע הנוער בכל הזמנים, באתר ספסל
↑  כפיר חודרה, ‏עידן פז בקריית גת, אוראל לב חתם בהפועל חיפה, באתר ONE‏, 21 ביולי 2017
↑  ניב שמולי, הוד"ש: עידן פז חתם, באתר סלאומית, ‏26 ביולי, 2019
↑  איתו אשקלון מתחמשת, באתר ספסל, ‏2 באוגוסט, 2020
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "עידן פז".
ספורט ביזנס

ספורט ביזנס היא תוכנית טלוויזיה אשר עוסקת בתחום הספורט מהזווית העסקית והכלכלית.
התוכנית, אשר משודרת בכל יום רביעי בשעה 23:30 בערוץ ONE (ערוץ 50), מגישה חדשות מתחום עסקי הספורט, ראיונות עם אורחים הקשורים לתחום, ניתוחים ודיונים, פרשנויות, כתבות צבע ועוד.
מגיש התוכנית הוא פיני איתן, שהיה אחראי בעבר על אזור "ONE ביזנס" באתר הספורט של ONE במשך שלוש שנים. צמד הפרשנים הם ראש דסק הספורט של "כלכליסט", אוריאל דסקל, ומנכ"ל בית ההשקעות "אימפקט", צחי רודניק.
כמו כן, כוללת התוכנית פינות שונות, ביניהן פינת "המלפפוניאדה" הסוקרת את שוק ההעברות הישראלי והבינלאומי ופינת "המדריך לאוהד" המציעה לצופה את הדילים הזולים ביותר לאירועי הספורט החשובים ביותר בעולם.
עורק הכסל החיצון

| --- | --- |
 שיוך:  מערך העורקים 
 תיאור ב:  האנטומיה של גריי (מהדורה 20) (622) 
 מזהים
 לטינית (TA98):  arteria iliaca externa 
 טרמינולוגיה אנטומיקה:  A12.2.16.002 
 TA2 (2019):  4357 
 FMA:  18805 
 מערכת השפה הרפואית המאוחדת:  C0226398 
 
עוֹרֵק הַכֶּסֶל הַחִיצוֹן (TA: arteria ilica externa) הוא עורק באגן המתפצל מעורק הכסל המשותף, קדמית למפרק העצה והכסל, ומספק דם לרגל. ביציאתו מחגורת האגן העורק הופך לעורק הירך.
אנטומיה > מהלך

ראשיתו של עורק הכסל החיצון בהתפצלותו של עורק הכסל המשותף לשני עורקים – עורק הכסל החיצון ועורק הכסל הפנימי – קדמית למפרק העצה והכסל. העורק יורד לפנים לאורך הגבול התיכון של שריר המותניים הגדול. בצאתו מחגורת האגן, מאחור ומתחת לרצועת המפשעה, העורק הופך לעורק הירך.
אנטומיה > סעיפים

מעורק הכסל החיצון מסתעפים שני ענפים בטרם הוא הופך לעורק הירך: עורק רום הבטן התחתון והעורק כותר הכסל העמוק. ענפים אלה מספקים דם לשרירים ולעור שבדופן הבטן התחתונה. בעוד עורק רום הבטן התחתון יוצר השקה עם עורק רום הבטן העליון שמוצאו מעורק החזה הפנימי, העורק כותר הכסל העמוק יוצא הצדה ומתקדם לאורך רכס הכסל של עצם האגן.
היבטים קליניים

בהשתלת כליה עורק הכסל החיצון הוא העורק שמחובר בדרך כלל לעורק הכליה המושתלת.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  TA98: A12.2.16.002 
ערך זה הוא קצרמרבנושא אנטומיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
עונת 1993 בליגת העל הרוסית בכדורגל

| --- | --- |
 תקופת התחרות:  7 במרץ 1993 – 4 בדצמבר 1993 (273 ימים) 
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  ספרטק מוסקבה 
 מספר משחקים:  321 
 → 19921994 ←
 
עונת 1993 בליגת העל הרוסית הייתה העונה השנייה של ליגת העל הרוסית, מאז שנוסדה לאחר פירוק ליגת העל הסובייטית ב-1991 והייתה ליגת הכדורגל הבכירה ביותר ברוסיה.
הליגה נפתחה עם 18 קבוצות מ-13 ערים. העונה שוחקה ממרץ ועד נובמבר 1993, כאשר ספרטק מוסקבה הוכתרה שוב כאלופת רוסיה, עונה שנייה ברציפות. במהלך העונה, קבוצת טקסטילשצ'יק קאמשין בהדרכת המאמן סרגיי פאבלוב סיימה במקום הרביעי בליגה בהישג השיא בתולדותיה, שאיפשר לה להתמודד במסגרות האירופיות, בגביע אופ"א.
באותה עונה, יבגני טיטוב הבקיע שלושער במשחק הבכורה שלו במדי ז'מצ'וז'ינה סוצ'י, במשחק מול דינמו סטברופול שהסתיים בתוצאה 4:2 והיה לשחקן הראשון לעשות זאת בהיסטוריה של הליגה.
מבנה

באליפות השתתפו 18 קבוצות והליגה נערכה בשיטת שני סבבים. בסיום העונה 2 הקבוצות מתחתית הליגה הודחו ישירות לליגת המשנה הרוסית, בעוד הקבוצות ממקומות 14-16 השתתפו בטורניר מעבר (Переходный турнир) עם 3 הקבוצות משלושת המקומות הראשונים של ליגת המשנה, כששלושת הקבוצות בראשות טבלת טורניר המעבר נשארות בליגה בעוד השאר מודחות לליגת המשנה.
הקבוצות

בעונת 1993 של הדיוויזיה הרוסית העליונה השתתפו הקבוצות הבאות:
| # | קבוצה | מאמן |
| --- | --- | --- |
| 1 | צסק"א | בוריס קופייקין |
| 2 | ספרטק | אולג רומנצב |
| 3 | טורפדו | יורי מירונוב |
| 4 | דינמו | אדמס גולדץ |
| 5 | ספרטק ולאדיקווקז | ולדימיר פדוטוב |
| 6 | לוקומוטיב | יורי סיומין |
| 7 | רוטור | ולדימיר סלקוב |
| 8 | אוראלמאש | ויקטור שישקין |
| 9 | רוסטסלמאש | אנוור יולגושוב |
| 10 | לוקומוטיב ניז'ני נובגורוד | ולרי אובצ'יניקוב |
| 11 | טקסטילשצ'יק קמישין | סרגיי פאבלוב |
| 12 | קאמאז נברז'ניה צ'לני | ולרי צ'טבריק |
| 13 | לוצ'-אנרגיה ולדיווסטוק | אלכסנדר איבצ'נקו |
| 14 | דינמו סטאברופול | סרגיי זימנקוב |
| 15 | אוקיאן נחודקה | אלכסנדר אווריאנוב |
| 16 | ז'מצ'וז'ינה סוצ'י | ארסן ניידונוב |
| 17 | קריליה סובייטוב סמרה | ויקטור אנטיחוביץ' |
| 18 | אסמראל מוסקבה | ניקולאי חודייב |
תוצאות > אליפות

העפלה לליגת האלופות ולגביע מחזיקות הגביע      העפלה לגביע אופ"א      גביע אינטרטוטו      הדחה לטורניר מעבר לליגת המשנה הרוסית      הדחה לליגת המשנה הרוסית
| # | קבוצה | משחקים | ניצחונות | שוויונות | הפסדים | יחס | נק' | אירופה |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ספרטק מוסקבה | 34 | 21 | 11 | 2 | 81 - 18 | 53 | ליגת האלופות |
| 2 | רוטור וולגוגרד | 34 | 17 | 8 | 9 | 56 - 35 | 42 | גביע אופ"א |
| 3 | דינמו מוסקבה | 34 | 16 | 10 | 8 | 65 - 38 | 42 | גביע אופ"א |
| 4 | טקסטילשצ'יק | 34 | 14 | 11 | 9 | 45 - 34 | 39 | גביע אופ"א |
| 5 | לוקומוטיב מוסקבה | 34 | 14 | 11 | 9 | 45 - 29 | 39 |  |
| 6 | ספרטק ולדיקווקז | 34 | 16 | 6 | 12 | 49 - 45 | 38 |  |
| 7 | טורפדו מוסקבה | 34 | 15 | 8 | 11 | 35 - 40 | 38 | גביע אינטרטוטו |
| 8 | אוראלמאש | 34 | 16 | 4 | 14 | 51 - 52 | 36 |  |
| 9 | צסק"א | 34 | 12 | 6 | 16 | 43 - 45 | 30 | גביע מחזיקות הגביע |
| 10 | קאמאז נברז'ניה צ'לני | 34 | 12 | 6 | 16 | 45 - 53 | 30 |  |
| 11 | לוקומוטיב ניז'ני נובגורוד | 34 | 12 | 6 | 16 | 34 - 49 | 30 |  |
| 12 | דינמו סטברופול | 34 | 11 | 8 | 15 | 39 - 49 | 30 |  |
| 13 | ז'מצ'וז'ינה סוצ'י | 34 | 10 | 10 | 14 | 52 - 62 | 30 |  |
| 14 | קריליה סובייטוב סמרה | 34 | 9 | 12 | 13 | 37 - 47 | 30 |  |
| 15 | לוץ' | 34 | 11 | 7 | 16 | 29 - 56 | 29 |  |
| 16 | אוקיאן נחודקה | 34 | 10 | 8 | 16 | 28 - 40 | 28 |  |
| 17 | רוסטסלמאש | 34 | 8 | 12 | 14 | 35 - 52 | 28 |  |
| 18 | אסמראל מוסקבה | 34 | 7 | 6 | 21 | 28 - 53 | 20 |  |
תוצאות > טורניר המעבר

הישארות בליגת העל הרוסית      הדחה לליגת המשנה הרוסית
| מיקום | מועדון | משחקים | ניצחונות | שוויונות | הפסדים | יחס | נק' |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | קריליה סובייטוב סמרה | 5 | 3 | 1 | 1 | 10 - 8 | 7 |
| 2 | לאדה טוליאטי | 5 | 2 | 3 | 0 | 8 - 3 | 7 |
| 3 | דינמו-גזוביק | 5 | 3 | 0 | 2 | 8 - 5 | 6 |
| 4 | לוצ'-אנרגיה ולדיווסטוק | 5 | 2 | 2 | 1 | 11 - 9 | 6 |
| 5 | צ'רנומורץ | 5 | 1 | 1 | 3 | 7 - 10 | 3 |
| 6 | אוקיאן נחודקה | 5 | 0 | 1 | 4 | 5 - 14 | 1 |
סולקה

| --- | --- |
סמל סולקהסמל סולקה

רחוב טומשה וודה, מרכז העיר סולקה
 מדינה:  רומניה רומניה
 ראש העיר:  קורנל-טריפן צחאניוק
 בירת העיירה:  סולקה 
 תאריך ייסוד:  1223
 שטח:  64.63 קמ"ר
 גובה:  509 מטרים
 אוכלוסייה:  ‏
  ‑ בעיירה:  2,632 (2019)
  ‑ צפיפות:  361 נפש לקמ"ר (2019)
 קואורדינטות:  47°42′09″N 25°49′54″E﻿ / ﻿47.7025°N 25.831666666667°E﻿ / 47.7025; 25.831666666667 
 אזור זמן:  UTC+2
 http://www.solca.ro/
  מפת מיקום  מפה מפורטת   (למפת רומניה מוגדלת) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור סולקה(למפת רומניה רגילה) בוקרשט קלוז' נאפוקה טימישוארה יאשי קונסטנצה קראיובה גאלאץ בראשוב פלוישט אוראדיה אוקראינה מולדובה אוק. בולגריה סרביה הונגריה ס. הים השחור סולקה  he tabBackground:;tabBorder:#aaa;defaultTab:0;
 
הערים במחוז סוצ'אבה וחבל דרום בוקובינה
המיקום במחוז סוצ'אבה
סולקה (ברומנית: Solca, בגרמנית: Solka) היא עיירה במחוז סוצ'אבה בדרום בוקובינה, ברומניה. במפקד משנת 2019 מספר תושביה היה 2632. סולקה היא היישוב העירוני הקטן ביותר במחוז סוצ'אבה. בין ערי רומניה תופסת את המקום הלפני האחרון לפי מספר האוכלוסייה.
השם

שם העיירה בא משם הנחל החוצה אותה וששמו הוא נגזרת מהמילה הסלאבית "סול" שמשמעותה "מלח". השם רומז למעיינות מלוחים שבאזור.
סולקה ידועה בגלל האוויר הצח שלה ובעבר התפרסמה כאתר מרחצאות ובגלל המבשלה שלה.
היסטוריה > הנסיכות מולדובה

הכפר סולקה מוזכר לראשונה בתעודה מ-15 בינואר 1418 מימי השליט אלכסנדרו הטוב של נסיכות מולדובה. ב-7 במרץ 1502 הבויאר הבכיר לוקה ארבורה רכש את הכפר מנכדיהם של קרסטיה הורייץ ושאנדרו גרמן. מאוחר יותר המיטרופוליט גאורגה מובילה העניק את היישוב למנזר סוצ'ביצה. בתחילת המאה ה-17 הקים במקום השליט שטפאן טומשה השני (1615-1611 ו-1621–1623) את מנזר סולקה, המוקדש לקדושים פטרוס ופאולוס - ברומנית, "המנזר פטרו ופאבל". המנזר הרחיב את אחוזתו הודות לתרומות של שליטי מולדובה. על אדמות המנזר עבדו צמיתים רומנים (מולדובנים) וכן עבדים צוענים. במאות הבאות הפכה סולקה לעיר שוק ידועה באזור.
היסטוריה > השלטון ההבסבורגי

אחרי 1775, בעקבות הסכם שנחתם בפלמוטקה שעל נהר הדניסטר ונכלל בהסכם השלום בשישטוב (1791), בוקובינה סופחה על ידי ההבסבורגים כנחלת כתר אוסטריה. בהמשך יושמו בה הרפורמות של הקיסר יוזף השני ולפיהן הופקעו בשנת 1785 אדמות המנזר והוענקו לכנסיית הכפר. כמו כן בוטלה העבדות.
בימי השלטון האוסטרי התיישבו ביישוב משפחות גרמניות רבות, וגם פולנים, יהודים, סלובקים, רוסינים וכו'.
החל משנת 1784 התחיל לפעול בסולקה מכרה מלח. ב-1796 הוקמה בעיירה מבשלה, ב-1801 - בית חרושת לאשלג וב-1802 בית חרושת ללבנים. סולקה הפכה עם הזמן לאתר קיט ידוע שהמשיך להתפתח בימי האימפריה האוסטרו-הונגרית.
בשנים 1848–1860 חי בסולקה יאקוב שליה (1866-1787), איכר פולני ממוצא רוסיני, שכונה "מלך האיכרים". הוא עמד בראש מרד איכרים בגליציה בשנת 1846 נגד בעלי האחוזות הפולנים. אשתו סלומיאה קבורה בסולקה. מקום קבורתו אינו ידוע.
בשנים 1850–1851 הוגלה לסולקה גם מנהיג ההיידוקים ההוצולים לוקיאן קוביליצה.
ביוזמת הרופאים אדוארד בייליך (1845) ואחר כך ב-1876 הרמן פוראס, הוקם בסולקה בית הבראה שנועד בהתחלה בעיקר למחלות ראות. כמו כן הוקם על יד בית ההבראה פארק קיץ. מאמצים אלה הפכו את סולקה לאחד מאתרי המרחצאות הידועים באימפריה האוסטרו-הונגרית ולאתר בעל פוטנציאל תיירותי.
בימי מלחמת העולם הראשונה הייתה סולקה והסביבה זירת קרבות בין צבאות אוסטרו-הונגריה והאימפריה הרוסית.
ב-1869 הוכר ליישוב המעמד של "יריד" או עיירת שוק.
היסטוריה > השלטון הרומני

אחרי 1918 חבל בוקובינה ויחד איתו גם סולקה הפכו לחלק מממלכת רומניה ונשארה שנים רבות אתר נופש והבראה בעיקר לחולי ראות. בשנת 1926 היישוב הוכרז לעיר (קומונה עירונית).
בשנת 1940 בהתאם להסכם בין רומניה לגרמניה הנאצית מרבית התושבים הגרמנים עזבו את סולקה כדי להתיישב בשטח הרייך.עד ל 2 באפריל 2007 כללה העיירה גם את הכפר פויין-סולקה שהופרד ממנה והפכה לכפר גדול עצמאי (קומונה).
ענפי הכלכלה העיקריים היו החקלאות ותעשיית העץ.
אחרי נפילת המשטר הקומוניסטי ב-1989 העיירה יודעת תקופה של שפל. בית ההבראה הפך לבית חולים עירוני למחלות כרוניות וב-2011 נהפך לבית אבות. המבשלה ופארק הקיץ נסגרו וגם בית הספר התיכון המקומי ירד מיוקרתו. כיום סולקה איננה אתר נופש והבראה ועיקר עיסוקם של התושבים הוא חקלאות.
גאוגרפיה > מיקום גאוגרפי

סולקה שוכנת בחלק המרכזי-מזרחי של מחוז סוצ'אבה, במרחק 35 ק"מ מזרחית לבירת המחוז, סוצ'אבה. היא נמצאת בצד המזרחי של מרגלות גבעות אובצ'ינה מארה בעמק סולקה-קצ'יקה, בגבול בין רמות סוצ'אבה להרי הקרפטים המזרחיים, בגובה ממוצע של 522 מ'. סולקה נחצית על ידי נחל בעל אותו השם, יובל מימין של הנהר סוצ'אבה.
העיירה גובלת עם הכפרים הבאים: מרג'ינה, סוצ'אבה, בצפון-מערב, ארבורה, סוצ'אבה, - בצפון וצפון-מזרח, פויין-סולקה בדרום ובדרום-מזרח
קצ'יקה, סוצ'אבה בדרום ומנסטיריה הומורולוי ("מנזר הומור") במערב. סולקה נמצאת במרחק 23 ק"ם מהעיר רדאוץ, 32 ק"מ מהעיר גורה הומורולוי, 48 ק"מ מזרחית מסוצ'אבה, ו-464 ק"מ צפונית מבירת רומניה, בוקרשט.
לעיירה אין גישה למסילות ברזל, מה שהקשה על התפתחותה. תחנת הרכבת הקרובה ביותר היא קצ'יקה, 11 ק"מ ממנה, שבה עובר קו הרכבת סוצ'אבה - ואטרה דורניי. דרך סולקה עובר הכביש הלאומי DN 2E (DJ 209).
גאוגרפיה > העיירה כיום

העיירה נחצית על ידי שתי דרכים ראשיות: רחוב הרפובליקה - בין הכניסה מכיוון קצ'יקה בדרום העיר עד למרכז ורחוב טומשה וודה (בעבר 7 בנובמבר), מגביל לנחל סולקה, ממנזר סולקה עד ליציאה לכיוון מרג'יניה במזרח היישוב. כמעט כל האתרים החשובים ומוסדות העיירה נמצאים בשני רחובות אלה. בשנים 1970–1980 נבנו שיכוני מגורים רובם ברחוב טומשה וודה.
דמוגרפיה

האוכלוסייה בסולקה במהלך השנים
בשנת 1869 היו בסולקה 336 בתים ו-1783 תושבים. בשנת 1880 - 415 בתים ו-2015 תושבים. ב-1880 נספרו 1073 נוצרים אורתודוקסים,851 רומים -קתולים, 71 יהודים ו20 בני דתות אחרות.
במפקד אוסטרי מדצמבר 1900 מנה היישוב, שהיה חלק מנפת גורה הומורה, 2884 תושבים - 1427 גברים 1457 נשים. 588 בתים. 21540 דונם.
לפי שפת האם הרכב האוכלוסייה בסולקה היה כדלקמן: רומנית - 1605, גרמנית - 1076, רוסינית (אוקראינית) - 36, אחרות - 144.
לפי ההשתייכות הדתית: נצרות יוונית-אורתודוקסית - 1546, נצרות קתולית - 1015, יהדות - 281, אחרות - 42.
הכפר פויין מנה 1613 תושבים:817 גברים, 796 נשים. 337 בתים. 14740 דונם.
ההרכב לפי שפות היה :1591 רומנית, גרמנית - 15, אחרות - 7.
ההרכב לפי דת: 1591 - נצרות יוונית-אורתודוקסית, 13 נצרות קתולית, יהדות - 9.
בחווה התגוררו 126 תושבים: 80 גרמנים, 36 רומנים, 6 אוקראינים ושניים - ממוצא אחר.
הפרוכיה הרומית-קתולית בסולקה הוקמה בשנת 1856 והיא הייתה כפופה ל"דקנאט" הכנסייתי ברדאוץ.
לפי המפקד משנת 2011 חיו בסולקה 2,188 תושבים, ירידה משמעותית לעומת המפקד ב-2002 כשגרו בה 4,456 תושבים.
הסיבה העיקרית לירידה הדרסטית של האוכלוסייה הייתה במרץ 2007 היפרדות הכפר פויין-סולקה ככפר עצמאי.
סולקה היא העיירה הכי קטנה ברומניה, אחרי ביילה טושנאד (מרחצאות טושנאד) ונוצ'ט.
בשנת 2011 במפקד מ 20–31 באוקטובר ההרכב האתני של התושבים היה כדלהלן: מתוך 2,188 תושבים - 2,098 רומנים (95,9%), 31 צוענים (1,4%) ו-59(2,7%) מקבוצות אתניות שונות (גרמנים וכו'). לפי דתות - 1914 נוצרים אורתודוקסים (87,5%), 115 פנטקוסטלים (5,3%), 53 רומיים-קתולים (2,4%) ו-106 (4,8%) בני דתות שונות (אדוונטיסטים של היום השביעי, בפטיסטים, יוונים-קתולים, מוסלמים וכו') או אתאיסטים, ללא דת או ללא דת מוצהרת.
דמוגרפיה > הגרמנים

אחרי סיפוח בוקובינה לאימפריה ההבסבורגית הובאו למקום מתיישבים ממוצא גרמני מאזורים שונים של האימפריה ומגרמניה. בהמשך הגיעו לכפר כמה מהנדסים גאולוגים גרמנים ובצעו סריקות גאולוגיות באזור סולקה וקאצ'יקה. התיישבו ביישוב גם כורי מלח גרמנים ופולנים. אחרי גילוין של מעל 50 מחצבות מלח באזור שבין סולקה לרדאוץ, הוקמה לשכה להפקת המלח תחת ניהולו של יוהאן הופמן.
נוכח גדילת האוכלוסייה הגרמנית, בסביבות שנת 1868 במרכז היישוב, על יד כביש, הוקמה כנסייה רומית-קתולית. כעבור שנה קיבלה הכפר מעמד של עיירת -שוק. בשנת 1910 שליש מהתושבים היו גרמנים במוצאם. מספרם גדל עוד עד שנת 1918 שאוחדה בוקובינה עם רומניה. בהמשך מספר הגרמנים נשאר קבוע. בשנת 1930 הם היוו 26.50% מהאוכלוסייה: 748 מתוך 2,822.
בשנת 1940 במסגרת הסכם בין גרמניה הנאצית לרומניה רוב הגרמנים מסולקה עברו לגור לאזורים אחרים של הרייך השלישי.
עד שנת 1940 הכנסייה הרומית קתולית בסולקה הייתה פרוכיה עם שלוחה בכנסייה של הכפר ארבורה. כתוצאה של הגירת הגרמנים בשנות ה-1940 נסגרה הפרוכיה. בימי המשטר הקומוניסטי פחת עוד יותר מספר הגרמנים והמאמינים הרומים קתולים בכפר.
דמוגרפיה > היהודים

לפי ספר אורחים מבין שתי מלחמות העולם רוב האורחים בבית ההבראה בסולקה היו יהודים. בשנת 1900 חיו בסולקה 281 יהודים, כ-10% מכלל התושבים. ברשותם היה בית כנסת (טמפל) ובית ספר עברי
רוב יהודי סולקה נספו במחנות וגטאות טרנסניסטריה
קיים במקום בית עלמין יהודי.
תחבורה

היישוב נמצא במרחק 11 ק"מ מתחנת הרכבת הקרובה ביותר, קצ'יקה, שדרכה עובר קו הרכבת סוצ'אבה - ואטרה דורניי. חוצה אותו הכביש הלאומי DN 2E (בכביש המחוזי DJ 209) פלטינואסה - קצ'יקה - סולקה-מרג'יניה, סוצ'אבה, המחבר את גורה הומורולוי עם רדאוץ וויקובו דה סוס. לפני היציאה מסולקה אל מרג'יניה, מתוך DN 2E מתפתל הכביש הלאומי DN 2K (הכביש המחוזי DJ 209F) סולקה-ארבורה-מילישאוץ.
אתרים חשובים ואטרקציות תיירותיות > תרבות וחינוך

בית התרבות "ויקטור וסילסקו" עם אולם בעל 200 מקומות.
הספרייה העירונית "איליה א. טורואוצו" - הכוללת מעל 25,000 ספרים.
מתחם החינוך טומשה וודה (בעבר - התיכון התאורטי סולקה)
גן ילדים
אתרים חשובים ואטרקציות תיירותיות > ספורט

האצטדיון "23 באוגוסט"
אתרים חשובים ואטרקציות תיירותיות > הבריאות

בעבר - תיירות רפואית - מרחצאות ובית הבראה - מיסודם של ד"ר אדוארד בייליך (1845) וד"ר הרמן פוראס (1876)
מרפאה עירונית
מרפאה וטרינרית
אתרים חשובים ואטרקציות תיירותיות > כלכלה ומסחר

בעבר הענפים הכלכליים העיקריים היו החקלאות והיערנות.
מאפייה
מוקד היער (Ocolul silvic)
מוסדות אחרים:
הדואר
משטרת העיר
יחידת מכבי אש
הערות שוליים

1 2  D.Ghinea
↑  הלקסיקון הגאוגרפי הפולני 1890
↑  נתונים סטטיסטיים באוסטריה 1907
↑  T.Šubert עמ' 200
↑  המרכז לאמנות יהודית
1 2  1962 Arnold Krumholz עמ' 108
↑  תמונות בארכיב יהדות בוקובינה וטרנסילבניה באתר לאו בק
↑  Object, Romania-Ukraine-Republic of Moldova cross border cooperation, Historical and ethnographic heritage – part of the sustainable development of tourism in Bukovina (באנגלית, אוקראינית, רומנית)
סמל היישוב סולקה בין מלחמות העולם
סולקה - מראה כללי
הכנסייה האורתודוקסית הרומנית "השליחים פטרו ופאבל" בסולקה
הכנסייה הרומית-קתולית "הארכימלאך מיכאל" בסולקה
עונת 1993/1994 בליגת העל ההולנדית

| --- | --- |
 מספר משתתפות:  18
 הזוכה:  אייאקס (16)
 מספר משחקים:  306 
 מלך השערים:  יארי ליטמאנן  (אייאקס)   (26)
 → עונת 1992/1993עונת 1994/1995 ←
 
עונת 1993/1994 הייתה העונה ה-38 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה הבכירה בכדורגל בהולנד. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. קמבור-ליוורדן ופנלו ירדו לליגת המשנה.
מבנה

על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (15 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו הירנפיין, נאק ברדה ופנלו שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצה במקום ה-18 ירדה לליגת המשנה. הקבוצות במקומות 16 ו-17 התמודדו בפלייאוף ירידה בן שני בתים נגד הקבוצות שסיימו במקומות 2–7 בליגת המשנה, כאשר בכל בית שובצה קבוצה אחת מליגת העל ושלוש קבוצות מליגת המשנה, בבית הפלייאוף התחתון שיחקה כל קבוצה צמד משחקים נגד כל קבוצה, בסך הכל 6 משחקים לכל קבוצה. בסיום בית פלייאוף הירידה, המנצחת בכל בית זכתה במקום בליגת העל בעונה הבאה, בעוד 6 הקבוצות הנותרות שיחקו בעונה הבאה בליגת המשנה.
מבנה > טבלת הליגה

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | אייאקס  | 34 | 26 | 2 | 6 | 86 | 26 | 60 | 54 | העפלה לליגת האלופות |
| 2. | פיינורד  | 34 | 19 | 13 | 2 | 61 | 27 | 34 | 51 | מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע |
| 3. | פ.ס.וו. איינדהובן  | 34 | 17 | 10 | 7 | 60 | 36 | 24 | 44 | העפלה לגביע אופ"א |
| 4. | ויטסה ארנהם  | 34 | 17 | 6 | 11 | 63 | 37 | 26 | 40 | העפלה לגביע אופ"א |
| 5. | פ.צ. טוונטה  | 34 | 15 | 9 | 10 | 57 | 43 | 14 | 39 | העפלה לגביע אופ"א |
| 6. | רודה  | 34 | 15 | 8 | 11 | 55 | 40 | 15 | 38 |  |
| 7. | נאק ברדה  | 34 | 14 | 10 | 10 | 61 | 52 | 9 | 38 |  |
| 8. | וילם II  | 34 | 15 | 7 | 12 | 48 | 42 | 6 | 37 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 9. | ספרטה רוטרדם  | 34 | 12 | 8 | 14 | 58 | 57 | 1 | 32 | העפלה לגביע האינטרטוטו |
| 10. | מ.ו.ו מאסטריכט  | 34 | 11 | 10 | 13 | 49 | 58 | 9- | 32 |  |
| 11. | פולנדם  | 34 | 13 | 4 | 17 | 46 | 55 | 9- | 30 |  |
| 12. | גו אהד איגלס  | 34 | 10 | 8 | 16 | 44 | 57 | 13- | 28 |  |
| 13. | הירנפיין  | 34 | 9 | 10 | 15 | 35 | 61 | 26- | 28 |  |
| 14. | פ.צ חרונינגן  | 34 | 9 | 8 | 17 | 42 | 65 | 23- | 25 |  |
| 15. | פ.צ. אוטרכט  | 34 | 9 | 8 | 17 | 40 | 63 | 23- | 26 |  |
| 16. | ואלבייק  | 34 | 8 | 9 | 17 | 38 | 56 | 18- | 25 | פלייאוף ירידה |
| 17. | פנלו  | 34 | 7 | 11 | 16 | 30 | 62 | 32- | 25 | פלייאוף ירידה |
| 18. | קמבור-ליוורדן  | 34 | 6 | 7 | 21 | 28 | 64 | 36- | 19 | ירידה לליגת המשנה |
מבנה > פלייאוף הירידה

העפילה מליגת המשנה
ירדה מליגת העל
נשארה בליגת העל
נשארה בליגת המשנה
מבנה > פלייאוף הירידה > בית א

| מיקום | קבוצה | משחקים | ניצחונות | תיקו | הפסדים | שערי זכות | שערי חובה | הפרש שערים | נקודות | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ואלבייק  | 6 | 3 | 1 | 2 | 14 | 7 | 7 | 7 | ליגת העל |
| 2. | טלסטאר ספורטקלאב  | 6 | 3 | 0 | 3 | 9 | 11 | 2- | 6 | ליגת המשנה |
| 3. | דן האג  | 6 | 3 | 0 | 3 | 5 | 12 | 7- | 6 | ליגת המשנה |
| 4. | א.ז. אלקמאר  | 6 | 2 | 1 | 3 | 10 | 8 | 2 | 5 | ליגת המשנה |