stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תרמודינמיקה סופית בזמן

תרמודינמיקה סופית בזמן (Finite–Time Thermodynamics) היא ענף של התרמודינמיקה, העוסקת בניתוח תהליכים תרמודינמיים שזמן ביצועם סופי וכן בתהליכים שאינם הפיכים, וזאת בניגוד לתרמודינמיקה הקלאסית העוסקת בעיקר בתהליכים שזמן התרחשותם אינסופי (דהיינו נמצאים בשווי משקל תרמודינמי) וכן בתהליכים הפיכים.
הפורמליזם החדש של התרמודינמיקה הסופית בזמן מסייע להבין את תפקודן של מערכות תרמודינמיות אמיתיות, כאלו שאינן מצויות בתנאי מעבדה, וכן מספק חסמים מלעיל הדוקים יותר לנצילות של אותן מערכות (וזאת בניגוד לנצילות קרנו, אשר בדרך כלל גבוהה בהרבה מהנצילות האמיתית של המערכת).
היסטוריה

בשנת 1825 סאדי קרנו, פיזיקאי ומהנדס צרפתי, פרסם את מאמרו "הרהורים על כוחה המניע של האש", מאמר אשר הוביל לפיתוח תחום חדש בפיזיקה – תרמודינמיקה. אחת התוצאות המהפכניות של עבודתו זו, היא העובדה כי לא קיים מנוע, אשר נצילותו גדולה יותר מנצילותו של מנוע קרנו, שהיא:
\eta =1-{\frac {T_{2}}{T_{1}}}
כאשר  T_{1} היא הטמפרטורה של המאגר החם ו-  T_{2} היא הטמפרטורה של המאגר הקר.
באופן מעשי, לא ניתן ואף לא רצוי לבנות מנוע אשר עובד לאט באופן אינסופי, בלי לספק עבודה, ולפיכך היה ברור כי יש למצוא תורה כללית יותר, שתוכל לנבא באופן מדויק יותר את נצילותם של מנועים מעשיים.
הדחיפה ההיסטורית המשמעותית ביותר שגרמה לצמיחתה של התרמודינמיקה הסופית – בזמן, הוא משבר האנרגיה העולמי של 1973, שבמהלכו מחירי הנפט עלו עד פי 4 ממחירם המקורי, כתוצאה מהחרם של ארגון אופ"ק על מדינות המערב. כך היה ברור לכל כי יש צורך ממשי לייעל מנועים המבוססים על נפט, על מנת להוריד מחירים.
בשנת 1975 פ.ל. קורזון ו ב. הלברון היו הראשונים אשר הכלילו את המנוע הקלאסי של קרנו – למנוע קרנו אשר אינו נמצא בבידוד מושלם מסביבתו, וכן מנוע אשר מספק הספק עבודה מקסימלי.
עבודתם של קורזון והלברון הייתה פורצת דרך בתחום והובילה לפיתוח מואץ של התחום, בעיקר על ידי פיטר סלומון, ר. סטפן ברי ובז'ארן אנדרסון – אבות התרמודינמיקה הסופית בזמן.
למרות התוצאה המהפכנית של קורזון והלברון, הנחות המודל שעליו התבססו עדיין היו די בסיסיות, ולא תיארו בצורה מדויקת את הנצילות של מנועים תעשייתיים.
עם הזמן, בקרב הקהילה המדעית הובן כי לא יהיה פרודוקטיבי, ואף פעמים רבות לא אפשרי, להגיע לביטויים סגורים עבור ההספק המקסימלי שניתן להפיק מכל סוגי המנועים. לפיכך, הייתה דרושה דרך כללית להגדלת ההספק של כל סוגי המנועים.
בשנת 1983 סלומון וברי הציעו דרך חילופית להשגת המטרה – במקום מציאת אקסטרמום להספק המנוע כפונקציה של טמפרטורת המנוע והסביבה (כפי שקורזון והלברון עשו), ניתן להשתמש בעובדה כי בתהליך לא הפיך, העבודה שהמערכת מבצעת היא לא פונקציית מצב, דהיינו – העבודה תלויה בדרך שהמנוע עבר במרחב התרמודינמי. לפיכך – כדי למצוא את העבודה המקסימלית, ניתן למצוא את הדרך שמחזירה מקסימום עבודה. לכן, האתגר המרכזי כעת יהיה לחפש את הדרך הזו.
לצורך כך, הם הגדירו את אחד המושגים החשובים ביותר בתרמודינמיקה סופית בזמן – זמינות אנרגיה סופית בזמן. בעזרת הגדרה זו, וכן בעזרת החוק השני של התרמודינמיקה, הצליחו סלמון וברי למצוא חסם תחתון לזמינות האנרגיה במערכת, ובכך להקטין את מלאכת החיפוש עבור התהליך שמחזיר את העבודה המקסימלית.
המודל של קורזון והלברון

כאמור, קורזון והלברון היו הראשונים אשר הצליחו למצוא חסם עליון הדוק לנצילות של מנוע קרנו המספק הספק מקסימלי, אשר אינו מבודד באופן מושלם מסביבתו.
הנחות המודל שפיתחו:
המנוע הוא מנוע קרנו, כלומר מנוע שעובר בכל מחזור ארבעה תהליכים: התפשטות איזותרמית, התפשטות אידאבטית, דחיסה איזותרמית ודחיסה אדיאבטית. מכך נובע שכל התהליכים המתרחשים במנוע הפיכים.
עוצמת זרימת החום (heat flux) בין המנוע לסביבה אינו אינסופי, וגם אינו משתנה בזמן.
המנוע פועל כך, שהוא מספק הספק עבודה מקסימלי.
לפיכך, בתהליך ההתפשטות האיזותרמית נקבל:
\phi =\alpha (T_{1}-T_{1w})
כאשר:
\phi  היא עוצמת זרימת החום (heat flux).
\alpha  הוא קבוע התלוי בעוצמת הבידוד בין המנוע לסביבתו בתהליך הנ"ל.
T_{1} הוא הטמפרטורה של מקור החום
T_{1w} הוא הטמפרטורה של הסביבה
בגלל שהנחנו שעוצמת זרימת החום אינה משתנה בזמן, נוכל לכתוב כי האנרגיה שהתקבלה בתהליך ההתפשטות האיזותרמית היא:
W_{1}=\alpha t_{1}(T_{1}-T_{1w})
כך ש  t_{1} הוא משך הזמן שבו התרחש התהליך, ו  W_{1} היא האנרגיה הנכנסת למערכת.
באותה דרך, בדחיסה האיזותרמית נקבל כי:
W_{2}=\beta t_{2}(T_{2w}-T_{2})
מכיוון שהנחנו שכל התהליכים המתרחשים במנוע הפיכים, מתקבל כי:
{\frac {W_{1}}{T_{1w}}}={\frac {W_{2}}{T_{2w}}}
כעת, הספק המנוע, על פני מחזור שלם, הוא:
P={\frac {W_{1}-W_{2}}{\gamma (t_{1}+t_{2})}}
כך שמשך פעולת המנוע במחזור שלם הוא  \gamma (t_{1}+t_{2}).
לאחר הצבת הביטויים הקודמים, מתקבל:
P={\frac {\alpha \beta xy(T_{1}-T_{2}-x-y)}{\gamma (\beta T_{1}y+\alpha T_{2}x+xy(\alpha -\beta ))}}
כך שהגדרנו:  x\equiv T_{1}-T_{1w},y\equiv T_{2w}-T_{2}.
כעת, נרצה למקסם את ההספק לפי הטמפרטורה האפקטיבית, כלומר לטמפרטורה של המאגרים פחות הטמפרטורה של הסביבה, שהם x,y.
לפיכך נדרוש:
{\frac {\partial P}{\partial x}}={\frac {\partial P}{\partial y}}=0
בסופו של דבר, מתקבל:
{\tilde {\eta }}=1-{\sqrt {\frac {T_{2}}{T_{1}}}}
P_{max}={\frac {\alpha \beta }{\alpha +\beta }}({\sqrt {T_{1}}}-{\sqrt {T_{2}}})^{2}
בנצילות המנוע החדשה שנמצאה קיימות שתי תוצאות תאורטיות חשובות:
הנצילות אינה תלויה בזמני התהליכים  t_{1},t_{2}.
הנצילות אינה תלויה בקיבולי החום  \alpha ,\beta .
|  \eta _{observed} |  {\tilde {\eta }} |  \eta _{carnot} |  T_{1}(K) |  T_{2}(K) | תחנת הכוח |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0.36 | 0.4 | 0.64 | 838 | 298 | תחנת הכוח במערב וורווק (אנגליה) המבוססת על פחם |
| 0.32 | 0.28 | 0.48 | 573 | 298 | תחנת הכוח הגרעינית CANDU בקנדה |
| 0.16 | 0.175 | 0.32 | 523 | 353 | תחנת הכוח בלרדלרו (איטליה) המבוססת על אנרגיה גאותרמית |
המודל של קורזון והלברון > מנוע קורזון - הלברון עם דליפת חום

במנועי חום אמיתיים, בדרך כלל מתרחשת דליפת חום במנוע, דבר הגורם להקטנת נצילות המנוע.
הנצילות החדשה תחושב ע"י:
\eta ={\frac {W_{out}}{Q_{H}+Q_{Leak}}}
אם נניח כי החום שדלף, מתנהג לפי חוק הקירור של ניוטון, נבין כי החום שדלף פרופורציוני להפרשי הטמפרטורות. ולפיכך:
Q_{Leak}=\delta \cdot t_{tot}(T_{1}-T_{2})
כך ש:
\delta  קבוע התלוי בעוצמת הבידוד בין המאגר החם למאגר הקר.
t_{tot} הוא הזמן שבו התרחשה פעולת המנוע.
לכן, נקבל:
\eta ={\frac {W_{out}}{Q_{H}+\delta \cdot t_{tot}(T_{1}-T_{2})}}
נשים לב כי הנצילות של מנוע עם דליפת חום תלויה באורך התהליך, וגם בקבועים התלויים בקיבול החום של המנוע.
תוצאה זו עוזרת להבין את הסיבה כי במרבית תחנות הכוח, נצילות קורזון-הלברון גבוהה במעט מהנצילות שנמדדה בפועל.
המודל של קורזון והלברון > צימוד מנועי קורזון - הלברון

עד כה הדיון סבב סביב מנוע ק.ה. יחיד, אך לעיתים יש צורך הנדסי בצימוד של שני מנועי ק.ה., ואולי אף יותר במערכת אחת.
כך למשל בתחנות כוח רבות משתמשים בחום הנפלט במחזורי חום חמים יותר, כקלט במחזורי חום קרים יותר.
מנוע קורזון - הלבורן המוצמד ה  n מוגדר כך שהוא עובד בין הטמפרטורות  {T_{1}}_{n},{T_{1w}}_{n} לבין  {T_{2}}_{n},{T_{2w}}_{n}, והחום הנכנס אליו הוא  {Q_{H}}_{n} והחום היוצא ממנו הוא  {Q_{C}}_{n}, כך ש:
{Q_{H}}_{n}={Q_{C}}_{n-1},{T_{1}}_{n}={T_{2}}_{n-1},{T_{1w}}_{n}={T_{2w}}_{n-1}
עבור  n טבעי, גדול מאחד.
בשנת 1988 מורטון ה. רובין ובז'ארן אנדרסון הצליחו להראות כי הנצילות של שני מנועי ק.ה. מצומדים – היא אותה נצילות של מנוע ק.ה. יחיד בעל אותם תנאים התחלתיים.
מכך באופן אינדוקטיבי ניתן להסיק כי נצילות של  n מנועי ק.ה. מצומדים היא אותה נצילות כמו של מנוע ק.ה. בודד.
בשנת 2001 ג'ינחאן חן הראה כי גם נצילות של שני מנועי ק.ה. עם דליפת חום שווה לנצילות של מנוע ק.ה. בודד עם דליפת חום.
ראו גם

היסטוריה של התרמודינמיקה
שיווי משקל תרמודינמי
תרמודינמיקה לא בשיווי משקל
לקריאה נוספת

התקדמויות אחרונות בתרמודינמיקה סופית בזמן
מקבץ מאמרים אודות תרמודינמיקה סופית בזמן
הערות שוליים

1 2  F. L. Curzon, B. Ahlborn, Efficiency of a Carnot engine at maximum power output, American Journal of Physics 43, 1975-01, עמ' 22–24 doi: 10.1119/1.10023
↑  Morton H. Rubin, Bjarne Andresen, Optimal staging of endoreversible heat engines, Journal of Applied Physics 53, 1982-01, עמ' 1–7 doi: 10.1063/1.331592
↑  Jincan Chen, Thermodynamic and thermoeconomic analyses of an irreversible combined Carnot heat engine system, International Journal of Energy Research 25, 2001-04, עמ' 413–426 doi: 10.1002/er.690
↑  Peter Salamon, R. Stephen Berry, Thermodynamic Length and Dissipated Availability, Physical Review Letters 51, 1983-09-26, עמ' 1127–1130 doi: 10.1103/PhysRevLett.51.1127
↑  Richard C. Tolman, Paul C. Fine, On the Irreversible Production of Entropy, Reviews of Modern Physics 20, 1948-01-01, עמ' 51–77 doi: 10.1103/RevModPhys.20.51
↑  Bjarne Andresen, Morton H. Rubin, R. Stephen Berry, Availability for finite-time processes. General theory and a model, The Journal of Physical Chemistry 87, 1983-07, עמ' 2704–2713 doi: 10.1021/j100238a006
↑  F. Weinhold, Metric geometry of equilibrium thermodynamics, The Journal of Chemical Physics 63, 1975-09-15, עמ' 2479–2483 doi: 10.1063/1.431689
↑  Bjarne Andresen, Current Trends in Finite‐Time Thermodynamics, Angewandte Chemie International Edition 50, 2011-03-14, עמ' 2690–2704 doi: 10.1002/anie.201001411
סאדי קרנו
מנוע קרנו קלאסי
מנוע קורזון הלברון
מנוע קורזון הלברון עם דליפת חום
צימוד של שני מנועי קורזון הלברון
תמיר להב-רדלמסר

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  7 במאי 1953 כ"ב באייר תשי"ג ירושלים
 פטירה:  11 באוקטובר 2018 (בגיל 65) ב' בחשון תשע"ט תל אביב
 מדינה:  ישראל 
 לאום:  ישראלי
 מקום קבורה:  בית העלמין ירקון 
 עיסוק:  מעצב גרפי, צלם-אמן, סופר ומשורר
 מקום לימודים:  בצלאל
 שפות היצירה:  עברית
 סוגה:  שירה, ספרות ילדים
 פרסים והוקרה:  פרס היצירה לסופרים עבריים לשנת תשס"ה
 www.radlmesser.com
 
תמיר להב-רַדֶלְמֶסֶר (7 במאי 1953 - 11 באוקטובר 2018) היה מעצב גרפי, צלם-אמן, סופר ומשורר ישראלי.
ביוגרפיה

יליד ירושלים. אימו הייתה ילידת הארץ ואביו עלה מפולין. בנעוריו התגוררה המשפחה בהרצליה. כחייל לחם בצה"ל בחיל השריון במסגרת מלחמת יום הכיפורים. עסק בעבודה ביטחונית בפריז, צרפת. למד במחלקה לעיצוב גרפי בצלאל, התגורר ועבד בתל אביב. היה בעל סטודיו לעיצוב גרפי ולימד ב"אסכולה תל אביב".
צילום ועיצוב

כצלם, תמיר להב-רדלמסר הציג ארבע תערוכות יחיד והשתתף בלמעלה משלושים תערוכות קבוצתיות בגלריות ובמוזיאונים בארץ ובאירופה. עבודותיו נמצאות באוסף מוזיאון תל אביב ובאוספים רבים נוספים. רבים מתצלומיו עסקו בנושאי הזהות המינית והציגו תצלומי עירום גברי.
להב-רדלמסר היה בוגר כיתת השירה של הליקון לשנת 1997, והיה חבר מערכת כתב העת הליקון במשך שבע שנים. בשנת 2005 זכה בפרס ראש הממשלה לסופרים עבריים ע"ש לוי אשכול. ספרו "תמונת מחזור" (2003) מתאר את חוויותיו ממלחמת יום הכיפורים כחייל צעיר על גדות תעלת סואץ. כתב מילים ל-6 מנגינות מעזבונו של סשה ארגוב. השירים הושמעו לראשונה ב"פסטיבל לילות קיץ" של הזירה הבין-תחומית, תיאטרון החאן, ירושלים, 2007. שיריו תורגמו לאנגלית, גרמנית, ערבית, רוסית, פולנית וארמנית.
להב-רדלמסר היה מעצב עטיפות לתקליטים, דיסקים, ספרים ושערי כתבי עת. בין היתר היה מעצב סדרת "כבר" לשירה בעריכת ליאת קפלן. תחריט שיצר שימש לעטיפת האלבום של גידי גוב, אין עוד יום.
ספריו

נמרוד גם וגם (עם איציק יושע) עם עובד, 1993 (לילדים)
רמוז / איך אתה / רוצה / להתחזר, שופרא, 1999 (שירה)
י"ד שירים, כרמל, 1999 (שירה)
זה זה, (עם ליאת קפלן), כרמל, 2000 (תצלומים)
הפחדנים מרחוב אחד העם, עם עובד, 2001 (לילדים)
תמונת מחזור, עם עובד, 2003 (שירה)
יא מוסטפא יא מוסטפא, כרמל, 2004 (שירה)
גילוי נאות, כרמל 2008 (שירה)
גוף שני רבים, תצלומים, חרגול, 2009 (עם מסות מאת אריאל הירשפלד)
חדר לשניים, חרגול - עם עובד, 2010 (שירה)
ויהיו הימים טרף, חרגול - עם עובד, 2010 (צילום ופרוזה)
ספריו > עריכה

עקב התקפת טילים על ישראל... / עורכים אתי אנטה, תמיר להב־רדלמסר ; צלמים: אלכס ליבק, מיקי קרצמן, משה שי (כנרת, 1991)
חצאי ירחים / ליאורה בינג-היידקר (הליקון, 2001)
בחומר הגמיש של המסטיק : שירים / מאירה מנסור (הליקון, 2003)
תערוכות יחיד

תצלומים, אוצרת: מיכל היימן, קמרה אובסקורה, 1992
מול ארון הספרים, אוצרת: אילנה טננבאום, גלריה בורוכוב, 1993
גברים נותנים שתן, אוצר: אופיר פז, גלריה אסכולה, 1996
שארו כסותו עונתו, אוצרת: דפנה איכילוב, גלריה לימבוס, 1998
הערות שוליים

↑  דליה קרפל, תמיר להב-רדלמסר מצלם עירום גברי, כולל שלו עצמו, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2009
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ICIA: 280427  NLI: 987007264387405171  BnF: cb145493410 (data)  ISNI: 0000 0000 6658 8741  LCCN: nr92004048  MusicBrainz: ec0b6ad0-865c-47de-85fa-c1a329545946  ULAN: 500484185  VIAF: 71633262   WorldCat (עם VIAF): 71633262
Only Teardrops

"Only Teardrops" (מילולית: "רק דמעות") הוא שיר של הזמרת הדנית אמילי דה פורסט. השיר יצא בתור הסינגל הראשון של דה פורסט, מאלבום האולפן הראשון שלה הנושא את אותו השם, שיצא בשנת 2013. השיר נכתב על ידי ליז קאבל, ג'וליה פאברין ג'קובסן ותומאס סטנגאארד. השיר, שייצג את דנמרק באירוויזיון 2013, זכה במקום הראשון עם 281 נקודות.
השיר התחרה בחצי הגמר הראשון ב-14 במאי 2013, והעפיל לגמר שנערך ב-18 במאי.
לאחר שזכה ב"דאנסק מלודי גראנד פריקס 2013" שבה דנמרק בוחרת את השיר המייצג לתחרות, השיר הגיע למקום השני במצעד אייטונז הדני.
בשנת 2019, חשפה כותבת השיר ליז קאבל, כי בשנת 2012 נשלח השיר לקדם אירוויזיון הגרמני אך תאגיד השידור הגרמני (NDR) דחה את השיר בטענה כי הוא לא מספיק טוב לתחרות.
תחרות האירוויזיון

השיר זכה בתחרות האירוויזיון במהדורתה ה-58 בשנת 2013 ובכך העניק לדנמרק את ניצחונה השלישי, חמישים שנה בדיוק לאחר ניצחונה הראשון ב-1963.
מצעדים

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 7 |  |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 47 |  |
|  איסלנד | הפלייליסט | 2 |  |
|  אירלנד | מצעד הסינגלים האירי | 5 |  |
|  דנמרק | היטליסטן | 1 |  |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 4 |  |
|  הממלכה המאוחדת | מצעד הסינגלים הבריטי | 15 |  |
|  ולוניה | אולטראטופ 40 | 26 |  |
|  יוון | IFPI Greece | 1 |  |
|  ספרד | PROMUSICAE | 14 |  |
|  סקוטלנד | מצעד הסינגלים הסקוטי | 14 |  |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 17 |  |
|  פלנדריה | אולטראטופ 50 | 11 |  |
|  צרפת | SNEP | 79 |  |
|  שוודיה | סוורייטופליסטן | 3 |  |
הערות שוליים

↑  השיר הזוכה "Only Teardrops" נפסל לפני בחירתו במדינה אחרת, באתר EuroMix, ‏2/2/2019
↑  מידע על Only Teardrops, באתר המצעד האוסטרי, ארכיון
↑  מידע על Only Teardrops, באתר מצעד דנמרק
↑  מידע על Only Teardrops, באתר המצעד הספרדי
↑  מידע על Only Teardrops, באתר המצעד הפיני
↑  מידע על Only Teardrops, באתר המצעד הצרפתי, ארכיון
↑  מידע על Only Teardrops, באתר המצעד השוודי
| --- | --- |
בקרת זהויות :  MusicBrainz work: 14cabe6e-a90c-4c0b-aa50-ce268a98a028
תקיפת ארצות הברית בסוריה (2021)

תקיפת ארצות הברית בסוריה הייתה תקיפה אווירית, שהתרחשה ב־25 בפברואר 2021. במסגרתה התקיפו אווירית הכוחות המזוינים של ארצות הברית מספר אתרים ששימשו מיליציות פרו-איראניות במזרח סוריה. התקיפה הייתה תגובה למתקפת הטילים בארביל בה כוחות אמריקאים הותקפו על ידי מיליציות פרו-איראניות.
תקיפה זו הייתה המבצע הצבאי הראשון שבוצע תחת ממשלו של נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן שנכנס לתפקידו כחודש לפני האירוע.
רקע

ב-15 בפברואר 2021 ועשרה ימים לפני התקיפה האמריקאית נהרג קבלן אמריקאי מפגיעת טיל שנורה מדרום ארביל שבעיראק. מספר ימים לאחר מכן בוצע תקיפה נוספת על בסיס אמריקאי במחוז סלאח א-דין, בתקיפה זו נפצע קבלן דרום-אפריקאי שהיה חלק מהקואליציה הבינלאומית שפועלת נגד נוכחותה של המדינה האסלאמית בעיראק.
התקיפה

ההתקפה האווירית התמקדה במספר מבנים בכפר אל חוררי שנמצא בסמוך לעיר אל-בוכמאל, שניים מהם היו מעבר הגבול אל-קאים ובסיס אימאם עלי . לדברי מחלקת ההגנה האמריקאית המתקנים שהופצצו נשלטו על ידי מספר מליציות, העיקרית שבהם הייתה כתאא'ב חזבאללה.
במסגרת התקיפה הטילו שני מטוסי F-15E סטרייק איגל שבע פצצות במשקל של כ-226 ק"ג, על הפצצות הורכבה מערכת JDAM. פצצות אלו הרסו כ-9 מתקנים ששימשו את המיליציות.
מספר ההרוגים בתקיפה אינו ברור וכתאא'ב חזבאללה טוענים כי רק אדם אחד נהרג בתקיפה וכ-4 אחרים לבד נפצעו. מנגד סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה כי לפחות 17 אנשים נהרגו.
קצת יותר משבוע לאחר התקיפה דווח בוול סטריט ג'ורנל כי הייתה אמורה להתבצע תקיפה ביעד נוסף, אך זו בוטלה בהוראת הנשיא ביידן לאחר שאישה ומספר ילדים נראו בחצר של אחד האתרים.
תגובות

בעקבות התקיפה הזהיר נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן את איראן ואמר כי איראן לא תוכל לפעול בלי שיהיו לכך השלכות. גם דובר הפנטגון, ג'ון קירבי (אנ') הגיב לתקיפה ותיאר אותה כ"תגובה צבאית מידתית" ביחס לתקיפות הקודמות. בתקשורת אף פורסם כי בפני הנשיא ביידן הונחו מספר תוכניות והצעות והנשיא בחר באפשרות המצומצמת ביותר, לדברי ממשלו על מנת למנוע הסלמה באזור.
מזכיר ההגנה האמריקאי, לויד אוסטין טען כי הוא זה שהמליץ לביידן על ביצוע התקיפה.
איראן גינתה את התקיפה וטענה כי היא מקווה "הפרה הריבונות הסורית" והכחישה כל מעורבות איראנית לתקיפות כנגד מטרות אמריקאיות באיראן. גם משרד החוץ הרוסי גינה את התקיפה, חרף העובדה שהאמריקאים עדכנו את השר, סרגיי לברוב בכוונתם לתקוף בסוריה מספר דקות לפני התקיפה.
משרד החוץ הסורי פרסם גם הוא הודעת גינוי בה נטען כי "ממשל ביידן אמור להיצמד ללגיטימציה המוענקת על בסיס החוק הבינלאומי ולא לחוקי הג'ונגל כמו הממשל הקודם".
חבר בית הנבחרים האמריקאי, מייקל מקאול ראה בתקיפה "גורם הרתעתי הכרחי". עם זאת, חלק מחברי הקונגרס לא הסכימו עם מקאול. שניים מהם היו הסנאטורים הדמוקרטיים טים קיין וכריס מרפי שקראו לבצע תדרוך בקונגרס שידון האם התקיפה היא בכלל חוקית. מלבדם גם חבר בית הנבחרים, רו חאנה (אנ') טען כי "אין שום הצדקה שנשיא יאשר תקיפה צבאית שאינה בגדר הגנה עצמאית ללא אישור הקונגרס".
על אף הביקורת המועצה לביטחון לאומי עמדה לצידו של ביידן וטענה כי היא שחררה לקונגרס הודעה מראש על התקיפה, בטענת לחוקיות התקיפה ציטטה המועצה את סעיף 51 של מגילת האומות המאוחדות ואמרה כי המועצה הורתה לבצע את התקיפות "על מנת להגן על אנשינו ושותפינו".
ראו גם

התקיפה בנמל התעופה הבינלאומי בבגדאד (2020)
מתקפת הטילים בארביל (2021)
הערות שוליים

↑  "U.S. bombs facilities in Syria used by Iran-backed militia". NBC News. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "U.S. Launches Military Airstrikes Against Iranian-Backed Militants In Syria". NPR. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  CNN, Barbara Starr and Oren Liebermann. "US carries out air strikes in Syria targeting Iranian backed militia structures". CNN. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "U.S. targets Iranian-backed militias in Syria with airstrikes". CBS News. 26 בפברואר 2021. נבדק ב-27 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Joe Biden orders airstrike against Iranian-backed militia in Syria". ABC News. 26 בפברואר 2021. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Iraq rocket attack kills contractor, wounds U.S. service member". NBC News. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  "Iraqi officials: Rockets strike north air base, one injured". Associated Press. 20 בפברואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  Cooper, Helene; Schmitt, Eric (26 בפברואר 2021). "U.S. Airstrikes in Syria Target Iran-Backed Militias That Rocketed U.S. Troops in Iraq". The New York Times. ISSN 0362-4331. נבדק ב-26 בפברואר 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "U.S. Conducts Defensive Airstrikes Against Iranian-backed Militia in Syria". U.S. DEPARTMENT OF DEFENSE (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-03-01.
↑  דניאל סלאמה והסוכנויות, לראשונה בממשל ביידן: ארה"ב תקפה מטרות פרו-איראניות בסוריה, באתר ynet, 26 בפברואר 2021
↑  Roblin, Sebastien. "Biden's Retaliatory Strike In Syria Is A Double-Edged Message To Tehran". Forbes (באנגלית). נבדק ב-2021-03-07.
↑  בהוראת ביידן: ארה"ב ביטלה ברגע האחרון תקיפה בסוריה, באתר בחדרי חרדים, 4 במרץ 2021
↑  "Biden's message to Iran with missile strikes: 'You can't act with impunity, be careful'". CNN. 26 בפברואר 2021. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  ארה"ב תקפה מיליציות פרו-אירניות בסוריה, באתר ערוץ 20
↑  "U.S. Launches Military Airstrikes Against Iranian-Backed Militants In Syria". NPR. 25 בפברואר 2021. נבדק ב-3 במרץ 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Iran condemns U.S. strikes in Syria, denies attacks in Iraq". Reuters. 27 בפברואר 2021. נבדק ב-3 במרץ 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  ynet, שבע פצצות במזרח סוריה: "ביידן בחר באופציה הפחות אגרסיבית", באתר ynet, 26 בפברואר 2021
↑  סוריה גינתה את המתקפה האמריקנית: "לא ללכת בדרכו של טראמפ", באתר וואלה, 26 בפברואר 2021
↑  "Democrats call for briefing on legal justification for Biden's Syria strike". Axios. 26 בפברואר 2021. נבדק ב-3 במרץ 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
↑  "Biden explains justification for Syria strike in letter to Congress". Axios. 27 בפברואר 2021. נבדק ב-3 במרץ 2021. {{cite news}}:  (עזרה)
תרתי דסתרי

תַּרְתֵּי דְּסָתְרֵי הוא תיאור מקרה בו ישנה סתירה והתנגשות בין שתי הלכות, שכל אחת בפני עצמה נפסקה להלכה. במקרה של תרתי דסתרי אין לפסוק להקל כשתיהן, מאחר שהדינים סותרים זה את זה.
לכתחילה יש להימנע מלהגיע למצבים שכאלו, או להחמיר ולאסור במקרה שכזה.
מקור

בתלמוד אין מקור מפורש לדין זה, אך בספרי הראשונים למדו כן, מסוגיית שני שבילין הנזכרת במשנה, מסכת טהרות, פרק ה', משנה ה' :
שני שבילין, אחד טמא ואחד טהור, הלך באחד מהן ועשה טהרותה, ובא חבירו והלך בשני ועשה טהרות, רבי יהודה אומר, אם נשאלו זה בפני עצמו וזה בפני עצמו, טהורים. ואם נשאלו שניהם כאחד, טמאים.
מבואר במשנה שבמקרה ונשאלו שניהם כאחד, שניהם טמאים, על אף שכל אחד בפני עצמו היה ניתן לטהר, אך לא ניתן לטהר את שניהם כאחד, מאחר שהדבר 'תרתי דסתרי', דאם נניח שהראשון טהור, הטעם הוא משום שתולין שהטומאה היא בשביל השני, וכן להפך, ומאחר ואי אפשר לטהר את שניהם, יש לנו לטמא את שניהם.
דוגמאות > פלג המנחה

בתלמוד נחלקו רבי יהודה ורבנן בזמן תפילת המנחה, לדעת רבי יהודה זמנה של תפילת המנחה הוא עד פלג המנחה ולאחריו מתחיל זמנה של תפילת ערבית, אך לדעת חכמים זמנה של תפילת מנחה הוא עד הלילה, וזמנה של תפילת ערבית הוא רק מהלילה. בתלמוד לא נפסקה הלכה כדברי אחד מהם, וכך אמרו ”דעביד כמר עביד ודעביד כמר עביד”, פירוש הדבר שכל אדם יכול לנהוג בדין זה כרצונו. אמנם כתבו בראשונים, שמכל מקום אי אפשר להתפלל מנחה ומעריב לאחר פלג קודם הלילה, מאחר שהדברים הם תרתי דסתרי, דאם זמן זה הוא זמנה של תפילת המנחה אין להתפלל בו ערבית וכן להפך.
בגדר הדבר נחלקו בראשונים, יש שכתבו שכל אדם יכול לנהוג, ביום אחד כדעת רבי יהודה וביום אחר כדעת רבנן, ורק באותו יום אין לנהוג כדעת שניהם משום 'תרתי דסתרי'. אמנם יש שכתבו שאף מיום ליום איש לנהוג באותה הדעה, ואם התפלל יום אחד מנחה לאחר פלג, שוב לעולם לא יוכל להתפלל בזמן זה ערבית, מדין תרתי דסתרי.
דוגמאות > רצה ויעלה ויבוא

דוגמה נוספת נזכרה בפוסקים לעניין ראש חודש שחל להיות במוצאי שבת, שלכתחילה יש להקפיד שלא תימשך הסעודה שלישית למוצאי שבת, והטעם לזה, כדי שלא להתחייב בהזכרת 'יעלה ויבוא' שהרי יש לו להזכיר 'רצה' בברכת המזון כיוון שהתחיל לאכול בשבת, ולא ניתן להזכיר רוצה ויעלה ויבוא ביחד, מאחר שהדברים הם 'תרתי דסתרי', דאם מזכיר רצה נראה שהוא שבת, ואם מזכיר יעלה ויבוא נראה שהוא כבר מוצאי שבת. אמנם יש חולקים על זה וסבורים שמקרה זו אינו בכלל 'תרתי דסתרי'. אם בכל זאת נמשכה הסעודה אף בלילה, ישנם כמה דעות בפסוקים.
ראו גם

אוקסימורון
הערות שוליים

↑  ב' הדעות הובאו במאירי ברכות כו ב
↑  שלא יאכל כזית לחם לאחר השקיעה.
↑  ראו שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ח, סעיף י' ובמשנה ברורה שם.
עבד אל-חלים חאפז

| --- | --- |

 לידה:  21 ביוני 1929 Elhallawat, מצרים 
 פטירה:  30 במרץ 1977 (בגיל 47) לונדון, הממלכה המאוחדת 
 שם לידה:  عبد الحليم على إسماعيل شبانه 
 מקום קבורה:  Al Basatin 
 מוקד פעילות:  ממלכת מצרים, הרפובליקה הערבית המאוחדת, רפובליקת מצרים, מצרים 
 תקופת הפעילות:  1952–1977 (כ־25 שנים) 
 מקום לימודים:  Higher Institute of Arabic Music 
 סוגה:  מוזיקה מצרית, מוזיקה ערבית 
 שפה מועדפת:  ערבית מצרית 
 כלי נגינה:  קונטרה אלט, אבוב, עוד 
 חברת תקליטים:  עאלם אל פן 
 פרופיל ב-IMDb
 
עבד אל-חלים חאפז (בערבית: عبد الحليم حافظ; בתעתיק מדויק: עבד אלחלים חאפט'; 21 ביוני 1929 - 30 במרץ 1977) היה זמר, שחקן, מנצח, איש עסקים, מורה למוזיקה ומפיק סרטים מצרי. הוא נחשב לאחד הזמרים הגדולים במוזיקה המצרית יחד עם אום כולתום, מוחמד עבד אל-והאב, ושאדיה. עם עליית הפופולריות שלו, זכה לכינוי "הזמיר השחום" ("אל-ענדליב אל-אסמר", "العندليب الأسمر").