stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
רום
היסטוריה

משקאות שמקורם בתוצרי קנה סוכר מזוקקים ידועים עוד משחר ההיסטוריה. ככל הנראה, משקאות אלו יוצרו לראשונה בהודו או בסין העתיקה. מאזורים אלו, התפשטו משקאות אלו ברחבי תבל. דוגמה למשקה כזה הוא ה"ברום", משקה שיוצר בחצי האי המלאי במשך אלפי שנים. משקה מזוקק מתסיסת קנה סוכר כבר היה מוכר ב 350 לפנ"הס בהודו, בשם "יין מקנה סוכר".
קני סוכר הובאו לאיים הקריביים על ידי אירופאים בשנות ה-90 של המאה ה-15, והרום המודרני יוצר לראשונה, ככל הנראה, על ידי עבדים שעבדו במטעי הסוכר באיים. ההתייחסות המוכרת הראשונה לרום בכתב היא ממסמך שנשלח מברבדוס ב-1651 ומזכיר גם שתיית רום באי נוויס.
אחרי המצאתו, זכה הרום לפופולריות גדולה והתפשט במהרה לארצות דרום אמריקה וגם למושבות האירופאיות במרכז ובצפון אמריקה. כדי לספק את הדרישה הגדלה למשקה, הוקמה מזקקת הרום הראשונה בסטטן איילנד שבניו יורק, ובמהרה הוקמו מזקקות נוספות במושבות אחרות. צריכת הרום הייתה באותה תקופה גבוהה ביותר, 13.5 ליטר רום בשנה לנפש במושבות.
כדי לעמוד בדרישה הגדולה לדבשה, וגם עקב עליית הביקוש לסוכר באירופה, נדרש כוח אדם רב לעיבוד מטעי הסוכר באיים הקאריביים. דרישה זו יצרה סחר תלת צדדי בין אפריקה, האיים הקריביים והמושבות באמריקה. עבדים יובאו מאפריקה לאיים הקריביים, מהדיבשה שייצרו הופק רום במושבות, והרום מימן יבוא עבדים נוספים מאפריקה. בשני העשורים האחרונים הוכיחו היסטוריונים שהמשולש - דיבשה, רום ועבדים, היה כפי הנראה חלק מהתעמולה של מתנגדי האלכוהול במאה ה-19 שחפצו להשחיר את שמו של המשקה הפופולרי. למעשה, הסחר בין המושבות לאיים הקאריביים ולאפריקה היה מגוון ביותר ולא התבסס רק על רום או על עבדים. המושבות ייצאו בין השאר, אורז, אורן לבן, טבק, דגים מלוחים ועוד.
לסחר זה היו השפעות דמוגרפיות, תרבותיות ופוליטיות. עקב יבוא העבדים, השתנה הרכב אוכלוסיית האיים הקאריביים ודרום אמריקה, ומנהגים תרבותיים רבים יובאו מאפריקה לאותן מדינות.
בצד הפוליטי, הסחר בעבדים, בסוכר וברום היה רווחי ביותר למושבות האמריקאיות. ייתכן כי הפגיעה בסחר זה עקב מס הסוכר הבריטי שהוטל בשנת 1764, תרמה להתגבשות ההכרה הלאומית במושבות והשפיעה, בין שאר הגורמים, להכרזת המרד בבריטים.
תהליך הייצור

מרבית הרום מיוצר מדבשה, למעט באיים דוברי צרפתית, שם מועדף השימוש במיץ קנה סוכר.
תהליך הייצור > תסיסה

לרכיב הבסיס (דיבשה או מיץ קנה סוכר) מוסיפים שמרים ומים, כדי להתחיל בתהליך התסיסה. רוב יצרני הרום משתמשים בשמרים מיוחדים, ולא בשמרים הפראיים שנמצאים ברכיב הבסיס באופן טבעי. בג'מייקה משתמשים בשמרים שמקורם בשאריות התסיסה של רום קודם. לעיתים מוסיפים לרכיב הבסיס חומרים אורגניים נוספים, כגון שאריות קנה סוכר סחוטים ומשקעים שנותרו בסבבי התססה וזיקוק קודמים, על מנת להעלות את מספר האסטרים בנוזל ולהעשיר את טעמו.
לשמרים ישנה חשיבות רבה בקביעת טעמו של הרום המתקבל וסוגו - רום כהה מיוצר בתהליך של תסיסה איטית, בעוד רום בהיר לשתייה מיוצר על ידי שמרים הגורמים לתסיסה מהירה.
תהליך הייצור > זיקוק

בדומה לתסיסה, אין שיטה סטנדרטית לזיקוק רום. רוב ייצור הרום נעשה בזיקוק רציף, אולם יצרנים מסוימים עדיין משתמשים בזיקוק דודי. יתרונן הוא בכך שתוצריהן מכילים יותר משקעים, כך שטעם המשקה המתקבל הוא מלא ועשיר יותר. עם זאת, זיקוק בשיטה זו הוא איטי יותר, ולכן יש יצרנים המעדיפים את הזיקוק הרציף.
תהליך הייצור > יישון הרום

רבים מיצרני הרום מעבירים את הרום תהליך של יישון, שבו הרום מוחזק בחביות במשך לפחות שנה. לרוב חביות אלון חדשות, בסגנון יישון הדומה לבורבון, אך מקובל גם מעץ אחר או מפלדת אל-חלד. אחרי היישון, הרום עובר תהליך של ערבוב כדי להבטיח טעם אחיד. במסגרת תהליך זה, רום בהיר עשוי לעבור סינון, על מנת להשיג צבע אחיד. לרום כהה מוסיפים לעיתים קרמל כדי להגיע לטעם והצבע הרצויים.
סוגי רום

קיימים מספר סוגי רום:
רום בהיר - משמש לשתייה (נקי או עם קרח) ולערבוב קוקטיילים, כגון מוחיטו וקובה ליברה. סוג רום זה קל יותר ומזוהה עם איים קריביים שהיו בשליטה ספרדית כמו קובה, פוארטו ריקו, ונצואלה. הוא מוגש בכוס ברנדי סניפטר.
רום זהוב - משמש לבישול, לערבוב קוקטיילים ולשתייה. מוגש בכוס ברנדי סניפטר.
רום כהה - משמש לבישול, לערבוב קוקטיילים ולשתייה גם הוא, אך עשיר וכבד יותר, אפילו בעל נטייה לסירופ. סוג רום זה מזוהה יותר עם איים שהיו בשליטה צרפתית ואנגלית כמו האיטי, ג'מייקה, ארובה.
את כל סוגי הרום נפוץ לערבב עם משקה קולה.
מותגי רום מפורסמים

בקארדי סופריור
קפטן מורגן
הוואנה קלאב
מאיירס
מאליבו
פמפרו
רום בתרבות > שירים

הלהקה הישראלית "התקווה 6" הוציאה בשנת 2015 את השיר "שימי לי עוד רום" (מהאלבום "הכי ישראלי") בסגנון רגאיי, שמאפיין חלק מהאזורים בהם יוצר הרום בעולם הישן.
הערות שוליים

↑  The Crafty Cask, The Tumultuous, Economy-Building History of Rum, The Crafty Cask, ‏2019-07-02 (באנגלית אמריקאית)
↑  לצפייה  התקווה6 - שימי לי עוד רום, סרטון  באתר יוטיוב (אורך: 4:18)
| משקאות חריפים |
| --- | --- | --- |
| כוהל | אתנול • ההיסטוריה של האלכוהול • השפעות בריאותיות של צריכת אלכוהול • פרסום אלכוהול • תרבות שתייה • נזקי האלכוהול • שכרות • חמרמורת • אלכוהוליזם • אפריטיף • דיז'סטיף |  |
| טעימת יין וטעימת בירה | אוצר יין • אוצר בירה |  |
| הפקה | בישול • זיקוק אלכוהול • הכנת יינות • אבקת אלכוהול |  |
| משקאות מותססים | בירה (סוגי בירה, מותגי ויצרני בירה) • יין (סוגי יין) • סיידר • סאקה • חואנגג'יו • אחרים: באסי • קומיס • תמד • פאלק • סאטי • גוקי ג'יו |  |
| קוקטיילים | אלכופופ •  קוקטיילים של בירה • סוגי קוקטיילים • משקאות בוערים • שוטים • קוקטיילי יין • יין מתובל |  |
| משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) | משקאות מזוקקים וליקרים (לפי מרכיב/מתבל) |  |
| פירות | ענבים/אחר: ברנדי • קוניאק • פיסקו • שנאפס • ראקיו ♦ פומאס: גראפה • אורוג'ו • זיווניה • טסיקודיה • טסיפורו ♦ שזיף: סלו ג'ין • סליבוביץ' • צויקה ♦ דובדבן: שרי הרינג • קירשווסר • וישניווקה • וישניאק ♦ תפוח: אפלג'ק • קלבדוס ♦  קוקוס: ערק • מליבו ♦ לימון: ליקר לימון • לימונצ'לו ♦ משמש: אמרטו |  |
| דגנים | תפוח אדמה: וודקה • אקוואויט • ברנווין ♦ תירס: בורבון • ויסקי תירס • טנסי ויסקי ♦  דורה:  באיג'יו (קאוליאנג) ♦ אורז: באיג'ו אורז • סוג'ו • אוואמורי ♦ שעורה: ויסקי סקוטי • ויסקי אירי • ויסקי יפני  ♦ שיפון: ויסקי שיפון ♦ דגנים שונים: ג'ין • שוכו • וודקה • ויסקי • ויסקי קנדי |  |
| אניס | אבסינת • ערק • אוזו • ראקי • פאסטיס • סמבוקה • מאחיה • ריכרד |  |
| שונות | דבש: קרופניק • בארנייגר • דרמבוי • גלייבה • אייריש מיסט • תמד ♦ שמנת: אייריש קרים • שרידאנס ♦ ביצים: אדבוקט ♦ קנה סוכר/דבשה: רום • קשאסה • אגוארדיינטה • פאלרנאם • גוארמו • סקו הרריירנו ♦ אגבה: טקילה • מסקל  ♦  עשבים שונים: ביטרס • יגרמייסטר • שארטרז |  |

| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007548654105171  BNE: XX4783295  BnF: cb119766143 (data)  GND: 4365849-0  LCCN: sh85115811  NKC: ph382370
ר'דיר מריח

ע'דִיר כַּמַאל מְרֵיח (בערבית: غدير كمال مريح; נולדה ב-21 ביוני 1984) היא פוליטיקאית ואשת תקשורת דרוזית-ישראלית ילידת דלית אל-כרמל.
כיהנה כחברת הכנסת בסיעת יש עתיד – תל"ם, וחוסן לישראל והייתה חברת הכנסת הראשונה בת המגזר הדרוזי. לפני כניסתה לכנסת פעלה כמגישת מהדורת החדשות המרכזית בערבית בערוץ "מַכַּאן 33". בפברואר 2017 התפרסמה לאחר שנבחרה להגיש את מהדורת חדשות השבת בעברית ומהדורת לילה שבועית בערוץ הראשון, ובכך הייתה לראשונה שהגישה מהדורת חדשות בעברית כמגישה לא-יהודייה.
ביוגרפיה

ע'דִיר כַּמַאל מריח נולדה בדלית אל-כרמל, למשפחה דרוזית. אביה קבלן בניין ואמה עקרת בית. כבר מכיתה ו' החלה את דרכה התקשורתית בתחנת טלוויזיה מקומית, ולאחר מכן הגישה פינות ותוכניות בטלוויזיה בכבלים. כמאל מריח סיימה בהצטיינות תואר ראשון במדעי החברה ודימות רפואי באוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בהצטיינות ביחסים בינלאומיים, תוך התמחות במשא ומתן וקבלת החלטות בזירה הבינלאומית, באוניברסיטת חיפה.
עבדה כטכנאית אולטרה סאונד כלי דם, אולם נאלצה לעזוב את עבודתה בעקבות בעיה רפואית אורתופדית. אז החליטה לחזור לתחום התקשורת. היא סיימה בהצטיינות לימודים בבית ספר לתקשורת של "רשת".
בדצמבר 2011 החלה, יחד עם בשיר ח'ורי, להגיש מגזין צעירים בערבית בערוץ 33 של רשות השידור בשם "מע. קום". שנתיים אחר כך, הנחתה את תחרות הזמר הטלוויזיונית השנתית בערבית, "הערביזיון".
בשנת 2015 החלה להגיש את מהדורת החדשות המרכזית בערבית של ערוץ 33.
ב-18 בפברואר 2017 החלה להגיש את מהדורת החדשות המרכזית בערוץ הראשון, "חדשות השבת", לסירוגין עם אמיר איבגי, לאחר עזיבתה של מיכל רבינוביץ' להגשה היומית של מהדורת מבט. במקביל החלה להגיש פעם בשבוע את מהדורת חדשות הלילה בערוץ. באפריל 2017 הפכה למגישה הבלעדית של חדשות השבת, עם עזיבתו של אמיר איבגי. היא המשיכה להגיש את המהדורה המרכזית עד לסגירת רשות השידור.
לקראת הסגירה, חתמה על חוזה עם תאגיד השידור הישראלי, שהחליף את רשות השידור. עם תחילת שידורי התאגיד, ב-15 במאי 2017, חזרה להיות מגישה מובילה בחטיבות החדשות בשתי השפות ועד 2019 הגישה את מהדורת החדשות המרכזית בערבית בערוץ מַכַּאן 33. עד אוגוסט 2017 הגישה את מהדורת "חדשות השבת" כחלק מהתוכנית "רואים עולם" בערוץ כאן 11, מדי מוצאי שבת.
ביוגרפיה > בפוליטיקה

בפברואר 2019 הצטרפה למפלגת "חוסן לישראל" ושובצה במקום ה-25 ברשימתה המאוחדת "כחול לבן" לכנסת העשרים והאחת ביחד עם "תל"ם – תנועה לאומית ממלכתית" ו"יש עתיד". הרשימה קיבלה 35 מנדטים והיא נבחרה כחברת הכנסת העשרים ואחת והיא האישה הדרוזית הראשונה שכיהנה בכנסת.
ב-27 במרץ 2020 הודיעה שלא תיכנס לממשלת בנימין נתניהו עם בני גנץ ותקפה את החלטתו של גנץ להיכנס לממשלה על רקע חזרתו מהתחייבותו לתיקון חוק הלאום ועיגון ערך השוויון.
ב-29 במרץ 2020 בעת התפלגות סיעת כחול לבן, מריח עזבה את מפלגת חוסן לישראל והצטרפה לסיעה החדשה יש עתיד – תל"ם בהנהגתם של יאיר לפיד ומשה יעלון. תוך מתיחת ביקורת חריפה על ההסכם קואליציוני שבין "הליכוד" ל"כחול לבן" ועל אי תיקון חוק הלאום.
ב-6 בינואר 2021 הודיעה כי לא תתמודד בבחירות לכנסת ה-24, מטעם "יש עתיד", מסיבות אישיות.
ביוני 2021 התמנתה לשליחה בכירה של הסוכנות היהודית בוושינגטון די. סי. ובכך הפכה לשליחה הלא-יהודייה הראשונה של הסוכנות היהודית.
ביוגרפיה > פרסים

זכתה באות אבירת איכות השלטון לשנת 2020 בקטגוריית הרשות המחוקקת של עמותת התנועה לאיכות השלטון.
חיים אישיים

נשואה לשאדי, הנדסאי חשמל ואלקטרוניקה, ולהם שני בנים. מתגוררים ביישוב הערבי-דרוזי דלית אל-כרמל.
מריח היא דרוזית חילונית.
הערות שוליים

↑  ציוץ של ר'דיר מריח בטוויטר, 27 במרץ 2020
טל שלו ויקי אדמקר‏, ח"כית מחוסן לישראל נגד כניסה לממשלה: "מנהיג לא בוגד בעקרונותיו", באתר וואלה, 27 במרץ 2020
↑  טל שלו, יקי אדמקר‏, ח"כית מחוסן לישראל נגד כניסה לממשלה: "מנהיג לא בוגד בעקרונותיו", באתר וואלה, 27 במרץ 2020
↑  ר'דיר מריח בכנסת, בטוויטר של ר'דיר מריח
↑  ח"כ כמאל מריח לא תרוץ ברשימת יש עתיד לכנסת ה-24, באתר מעריב אונליין, 6 בינואר 2021
↑  אורלי הררי, שליחה דרוזית ראשונה של הסוכנות היהודית: ע'דיר כמאל מריח, באתר ערוץ 7, ‏22 ביוני 2021
↑  שליחה דרוזית ראשונה של הסוכנות היהודית: ע'דיר כמאל מריח, באתר ערוץ 7
↑  רשימת זוכי אות אביר איכות השלטון לשנת 2020, באתר התנועה לאיכות השלטון, ‏11.4.21
מריח (באמצע) בעת כהונתה כנציגת הסוכנות ביחד עם מזכיר ביטחון המולדת של ארצות הברית אלחנדרו מיורקס ושגריר ישראל בארצות הברית מיכאל הרצוג בחגיגות יום העצמאות ה-74 לישראל בוושינגטון די. סי. במאי 2022
רוברט קירקמן

| --- | --- |

קירקמן בכנס "קומיק-קון" בסן דייגו, יולי 2017
 לידה:  30 בנובמבר 1978 (בן 45) ארצות הברית ריצ'מונד, קנטקי, ארצות הברית
 מדינה:  ארצות הברית 
 לאום:  אמריקאי
 עיסוק:  כתיבת קומיקס
 שפות היצירה:  אנגלית
 סוגה:  מדע בדיוני 
 יצירות בולטות:  המתים המהלכים
 תקופת הפעילות:  מ-2000
 פרסים והוקרה:  Fauve d'honneur (2020)  פרס הארווי לכותב בטוב ביותר (2010)  פרס אינקפוט (2012)  Best foreign work published in Spain (2011) 
 אתר רשמי
 
רוברט קירקמן (באנגלית: Robert Kirkman; נולד ב-30 בנובמבר 1978) הוא כותב קומיקס אמריקאי. הוא ידוע בעיקר כיוצר של הקומיקס: "המתים המהלכים", שבהמשך הפך לסדרת טלוויזיה בעלת אותו שם, והוא השתתף גם ביצירת סדרת הספין-אוף "הפחד מהמתים המהלכים". קירקמן גם יצר את הקומיקס "בלתי מנוצח" שעובד לסדרת הטלוויזיה המצוירת באותו השם של אמזון פריים.
בדצמבר 2005 החל לצאת קומיקס "Marvel Zombies".
קירקמן הוא היחיד בין חמשת השותפים של "אימג' קומיקס" שאינו ממייסדיה.
רב יוסף בר אמי

| --- | --- |
 תקופת הפעילות:  חמישי אמוראים
 בני דורו:  רב הונא בריה דרב יהושע
 
רב יוסף בר אמי היה אמורא בדור החמישי לאמוראי בבל.
רב יוסף בר אמי מוזכר בתלמוד פעמיים בלבד, באחת מהם הוא מציג סתירה בין שתי מימרות שאמר רבא, ומכאן מסיק בעל הערכי תנאים ואמוראים כי היה אמורא מהדורות האחרונים. לפי השערתו, ייתכן שהיה אחיו של רב פינחס בר אמי, ואם כן היו בימי רב אשי.
קרפדה מערבית

| קרפדה מערבית |
| --- | --- |

מצב שימור
 conservation status: least concern ללא חשש (LC)‏
מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: מיתרניים
על־מחלקה:: בעלי ארבע רגליים
מחלקה:: דו-חיים
סדרה:: חסרי זנב
תת־סדרה:: ניאובטרכיה
משפחה:: קרפדיים
סוג:: Anaxyrus
מין:: קרפדה מערבית
שם מדעי
 Anaxyrus boreas ‏ברד וז'ראר, 1852
תחום תפוצה


קרפדה מערבית (שם מדעי: Anaxyrus boreas) היא מין של דו-חיים ממשפחת הקרפדיים החיה בצפון-מערב אמריקה הצפונית.
מאפיינים

אורך הקרפדה בין 5.6 ל-13 ס"מ והיא בעלת גפיים קצרות ועור אפור כהה עד ירקרק עם פס לבן או שמנת על גבה ולאורך העור ישנם בלוטות גבשושיות מוכתמות בכתמים כהים. הראש של הקרפדה שטוח מעט עם עיניים גדולות עם אישונים אופקיים ופתח אוזן סגלגל. הזוויגים דומים יחסית אך הזכרים יכולים להיות בהירים ובולטים יותר.
תפוצת הקרפדה בטבע היא לאורך קנדה מקולומביה הבריטית ודרום אלסקה, דרומה לוושינגטון, אורגון ואיידהו ועד לצפון באחה קליפורניה שבמקסיקו, מזרחה עד מונטנה, מערב ומרכז ויומינג, נבאדה, יוטה ומערב קולורדו. הוא נכחד מניו מקסיקו.
קרפדה זו מצויה לרוב ביערות נשירים עוטי צפצפה, ערבה, אדר ואלון וכן ביערות אורניים וביערות גשם ממוזגים של סקויים אך גם באחו. הצעירים צריכים מקווי מים מתוקים כמו אגמים להתחלת חייהם. הן יכולות לשרוד במזג אוויר קר להפליא.
הקרפדות פעילות מינית בין ינואר לאוקטובר ובאביב הם מתרבים במים בעוד הזכרים מפרים שובל ביצים של הנקבות. הראשנים גדלים במים על אצות וכעבור 3 חודשים עוברים גלגול לקרפדה בוגרת. הקרפדה ניזונה מחרקים שונים וכן משבלולים שהיא לוכדת בלשונה. בתורה היא נטרפת בידי מספר של זוחלים, דגים, עופות ויונקים טורפים אך קרפדה בוגרת מפרישה רעלנים הדוחים את רוב הטורפים בהצלחה יחסית.
הקרפדה איננה בסכנה בטבע, אך היא עשויה להיפגע מזיהומים שונים ומהפטרייה כיטרידיומיקוסיס, ההורגת פטריות.
מאפיינים > תת-מינים

Anaxyrus boreas boreas
Anaxyrus boreas halophilus
הערות שוליים

↑  קרפדה מערבית באתר הרשימה האדומה של IUCN
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007539778105171
רב יוסף בר אבא

רב יוסף בר אבא היה אמורא שלמד תורה מפי רבי יוחנן ושמואל.
מוזכר בתלמוד מספר פעמים. אחת מהם אודות דין קיום שטרות שלא בפני בעל דין, בה הוא מסביר את טעמו של רבי יוחנן בראיה ממקום אחר בה רואים כי התורה הקפידה שלא לקיים שום דין משפטי גם כזה העוסק בראיות בלבד, כאשר בעל הדין אינו נמצא, מציווי התורה "והועד בבעליו", ציווי העוסק בדין אדם שבעל חיים שברשותו הזיק אדם אחר, שאסור להעיד על כך ולהופכו לשור מועד שלא בנוכחות בעליו.
הוא היה בדורו של רבה בר ירמיה, דיון משותף שלהם כאשר רבה בר ירמיה הגיע לעירו של רב יוסף בר אבא מובא בתלמוד.
כמו כן למד תורה מפי רב יהודה.
רמות גולדה מאיר

| --- | --- |

שלט המודיע על שינוי שם השכונה
 מידע
 עיר:  נוף הגליל
 תאריך ייסוד:  תחילת שנות ה-90
 על שם:  גולדה מאיר 
 אוכלוסייה:  כ−7,000
 קואורדינטות:  32°43′25″N 35°19′58″E﻿ / ﻿32.723638888889°N 35.332722222222°E﻿ / 32.723638888889; 35.332722222222
 שכונות נוספות בנוף הגליל
  (למפת הגליל המערבי מוגדלת) רמות גולדה מאיר(למפת הגליל המערבי רגילה) רמות גולדה מאיר(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמות גולדה מאיר(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום רמות גולדה מאיר he
 
כיכר בשכונה עם מיצג של כבאים ברקע תחנת כיבוי נוף הגליל ומפקדת מחוז צפון
שכונת רמות גולדה מאיר (לשעבר הר יונה א' והר יונה ב'), היא שכונה בנוף הגליל (נצרת עילית), שנבנתה בתחילת שנות ה-90 כחלק מהתרחבות העיר במטרה לקלוט את גל העלייה מברית המועצות לשעבר.
העיר נצרת עילית נוסדה ב-1957 על גבעות ממזרח לעיר נצרת. בסוף שנות ה-80 החליטה מדינת ישראל להרחיב את גבולותיה לכיוון צפון על קרקעות שהופקעו מתושבי משהד, עין מאהל וכפר כנא. השכונה הוקמה בשני חלקים, תחילה על שלוחה היורדת מכיוון הפסגה הדרומית של הר יונה לכיוון מערב (שכונת הר יונה א'), ולאחר מכן על שלוחה היורדת מכיוון הפסגה הצפונית של ההר לכיוון צפון-מערב (שכונת הר יונה ב'). בנוסף להם, הוקמה ב-2012 מצפון להם שכונת הר יונה ג', שנבנתה על המורדות הצפוניים של הפסגה הצפונית של ההר. שכונה זו מיועדת לציבור החרדי.
בשכונה יש שני בתי ספר יסודיים ממלכתיים, בית ספר "נטופה" בהר יונה א' ובית ספר "יודפת" בהר יונה ב', מרכז דואר שכונתי, קופת חולים, מתנ"ס ושני מרכזי קניות זעירים. ב-2021 נחנכה בשכונה תחנת כיבוי אש ומפקדת מחוז צפון. מדרום לשכונה נמצא אזור התעשייה הר יונה.
הערות שוליים

↑  הר יונה א' ו-ב' בנוף הגליל ייקראו מעכשיו רמות גולדה מאיר, באתר עיריית נוף הגליל, ‏10 ביוני 2020
↑  שי פאוזנר, בדרך למעלה - נצרת עילית: הר יונה, באתר כלכליסט, 19 במאי 2011
↑  יונה מצאה בו מנוח: הונחה אבן הפינה לשכונה החרדית ב'הר יונה', אלי בן דוד, 16 מאי 2012, JDN
↑  בארי אורן, נוף הגליל: נחנכו מפקדת מחוז צפון ותחנת כבאות והצלה, באתר עמקניוז, ‏6 בנובמבר 2021
↑  תעשייה ועסקים, עיריית נצרת עילית
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987010650810105171
רב יוסף בר חמא

רב יוסף בר חמא היה אמורא בבלי שחי בדור השלישי של תקופת האמוראים, במחוזא. היה תלמידו של רב ששת, אך מובאים בתלמוד ציטוטים שלו גם בשם רב נחמן בר יעקב.
בנו היה רבא, מגדולי האמוראים וראש ישיבת פומבדיתא במחוזא.
רוני תורג'מן

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  1949 (בן 75 בערך) ישראלירושלים, ישראל
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  1968–1992 (כ־24 שנים)
 סוגה:  פופ, רוק
 שפה מועדפת:  עברית 
 חברת תקליטים:  הליקון, NMC
 
רוני תורג'מן (נולד ב-1949 בירושלים) הוא יוצר, מלחין וזמר פופ ורוק ישראלי.
קריירה מוזיקלית

את הקריירה המוזיקלית החל תורג'מן כזמר בלהקת גייסות השריון, שם שירת לצידם של שלמה יידוב ויצחק קלפטר. תורג'מן, בניגוד לשאר חברי הלהקה, החל לעבוד עם תום שירותו הצבאי כנהג אוטובוס של "אגד" בירושלים.
בשנת 1978 חידש את פעילותו כזמר והקליט בחברת CBS שני שירים בהפקה ועיבוד של מתי כספי, שגם ניגן בהקלטות על כל הכלים. שני השירים, שנכתבו על ידי אהוד מנור, יצאו על גבי תקליט שדרים. את השיר הראשון בסינגל, "זאת לא פעם ראשונה", הלחין תורג'מן ואת השני, "עוד כמה מילים", הלחין כספי.
בדצמבר 1982 השתתף תורג'מן בפסטיבל שירי ילדים מס' 13 עם השיר "ילד בוא הביתה", אותו הלחין למילותיו של יעקב גלעד, ולעיבוד של מתי כספי. השיר לא זכה השיר להצלחה רבה, ותורג'מן שב לעיסוקיו הקודמים כנהג אוטובוס.
בשנת 1987 הוחתם תורג'מן בחברת הליקון. אלבום הבכורה שלו, שנשא את שמו, יצא באותה שנה על גבי תקליט ויניל וכלל עשרה שירים שעיבדו אילן וירצברג, יהודה פוליקר, עדי דגני וגיורא קנת. תורג'מן הלחין את כל השירים למילותיהם של יעקב גלעד ("ציפור פצועה" שהיה השיר הבולט ביותר באלבום, "פרפר חופשי", "ילד בוא הביתה" מפסטיבל שירי הילדים ו"ארץ רחוקה"), אהוד מנור ("אין אהבה" ו"זאת לא פעם ראשונה" שהוקלט מחדש), אורלי מורג ("בקו החלומות") ויוסף אל דרור ("זה לא חשוב (שאת הולכת)"). האלבום נכשל מבחינה מסחרית, ולווה בהופעות מעטות עבור קהל וקליפים אחדים ששודרו ב"זהו זה!" ו"להיט בראש".
בשנת 1992, לאחר דממה תקשורתית ארוכה, חזר תורג'מן עם אלבומו השני והאחרון שיצא בפורמט של CD, "אחיזת עיניים". רוב שירי האלבום, שיצא בחברת NMC והופק באופן עצמאי, עובדו על ידי ארקדי דוכין, וכל שירי האלבום הולחנו על ידי תורג'מן פרט ל"תביני מותק", שהלחין וכתב דוכין. השיר "ליקוי אהבה (השיירה הולכת)", שכתבה דליה שפיגל, בוצע בדואט עם יצחק קלפטר, שעיבד את השיר יחד עם עדי דגני. מתוך אלבום זה יצא הלהיט "כשלא הולך אז לא הולך", שכתב תורג'מן עם מיכה שטרית. האלבום נכשל מסחרית ולא כלל להיטים נוספים פרט ל"כשלא הולך אז לא הולך" והדואט עם קלפטר.
בינואר 2017, תורג'מן הוציא סינגל ראשון, "מגש ספלי התה" מתוך אלבום חדש.
דיסקוגרפיה > רוני תורג'מן (1987)

כל השירים הולחנו על ידי תורג'מן. כאן מצוינים שמות מחברי השירים.
ציפור פצועה (יעקב גלעד)
ארץ רחוקה (יעקב גלעד)
זה לא חשוב (שאת הולכת) (יוסף אל דרור)
בקו החלומות (אורלי מורג)
זאת לא פעם ראשונה (אהוד מנור)
חורף מייגע (יעקב גלעד)
הסוף לא ידוע (יעקב גלעד)
שיר בתנועה (אורלי מורג)
פרפר חופשי (יעקב גלעד)
אין אהבה (אהוד מנור)
דיסקוגרפיה > אחיזת עיניים (1992)

סיפורים (דליה שפיגל - רוני תורג'מן)
כשלא הולך אז לא הולך (מיכה שטרית - רוני תורג'מן)
אחיזת עיניים (דליה שפיגל - רוני תורג'מן)
תביני מותק (ארקדי דוכין)
את כתבי ואני אנגן (דליה שפיגל - רוני תורג'מן)
הכל או לא כלום (יעקב גלעד - רוני תורג'מן)
בשבילך (אהוד מנור - רוני תורג'מן)
ליקוי אהבה (השיירה הולכת) - בדואט עם יצחק קלפטר (דליה שפיגל - רוני תורג'מן)
קוצים ושושנים (מאיר גולדברג - רוני תורג'מן)
שבועה (אהוד מנור - רוני תורג'מן)
קאובוי של חצות (מיכה שטרית - רוני תורג'מן)
קרל פרידריך גרדלר

קרל פרידריך גרדלר (31 ביולי 1884 – 2 בפברואר 1945) היה מדינאי גרמני. מראשי קשר העשרים ביולי להתנקשות בחיי אדולף היטלר.
ביוגרפיה

גרדלר נולד למשפחה מהמעמד הבינוני. לאחר לימודי משפטים ובנקאות, שירת כקצין זוטר בצבא הקיסרות הגרמנית במהלך מלחמת העולם הראשונה. שירת במגוון תפקידים במינהל המקומי ואף בתפקיד ארצי כמפקח על המחירים. תפקידו המוניציפלי הבכיר היה ראש עיריית לייפציג, תפקיד שלו נבחר בשנת 1930 וממנו פרש בשנת 1937 במחאה על הרס פסלו של המלחין היהודי פליקס מנדלסון בידי הנאצים. גרדלר היה מתנגד נחוש לרדיפת היהודים ולהשמדתם. ב-1933, כאשר הוכרז חרם על יהודים, קנה באופן הפגנתי בחנות יהודית, ואף הפציר בבריטים לא לנהל משא ומתן עם הגרמנים על שאלות מהותיות כל עוד הם ממשיכים ב"רדיפתם הסדיסטית והמצמררת של יהודים פולנים בגרמניה, הנרדפים לגבול השווייצרי והפולני כשמאחוריהם מכונות ירייה." את ליל הבדולח הגדיר כנקודת אל חזור. "מעתה," כתב, "לא נותרה, אפילו למהססים מביננו, אפשרות של פיוס עם המשטר העריץ." את השואה כינה "הפשע הגדול ביותר בתולדות המין האנושי." מלבד זאת, היה גם גרדלר תומך נלהב בתנועה הציונית והקמת מדינה יהודית, שיבח בחום את היישוב היהודי בארץ ישראל ואף שמר על קשרים עם נשיא ההסתדרות הציונית חיים ויצמן. עם זאת, היו גם נקודות מוצללות יותר ביחסו של גרדלר ליהודים: הוא תמך בחוקי נירנברג מתוך מחשבה שאלו ימנעו פרעות נוספות ביהודים, ובעודו ראש עיר חתם על צו המדיר יהודים מבריכות שחייה ציבוריות. עם זאת, לאחר התפטרותו ב-1937 יצא במלוא הקיטור כנגד המדיניות היהודית של הנאצים ולא שב לשתף עמם פעולה.
בדעותיו היה גרדלר איש ימין שמרני, אך בהיותו אדם הגון, לא יכול היה שלא לתעב את המשטר הנאצי, ולפעול להפלתו.
משנת 1937 ועד פרוץ מלחמת העולם השנייה בילה גרדלר חלק ניכר מזמנו מחוץ לגרמניה במסגרת עבודתו בחברת "בוש", באירופה ובאמריקה, בניסיונות לארגן תמיכה בתנועת ההתנגדות הגרמנית. ניסיונות אלו נכשלו. עם פרוץ המלחמה היה גרדלר לכוח האזרחי המניע מאחורי התנועה. הוא המריץ את הגורמים השונים - אנשי הוורמאכט, דיפלומטים ופוליטיקאים, וניסה לאחד את התנועה ולהביא להצלחת קשר להפלת השלטון הנאצי.
לגרדלר היו חילוקי דעות עם חלק מן הקושרים, אנשי "חוג קרייזאו" וקלאוס שנק פון שטאופנברג, בדבר טיבו של המשטר לאחר הפלת הנאצים. גרדלר רצה במשטר שמרני, בעוד שאנשי קרייזאו ושטאופנברג רצו לתת למשטר צבע יותר סוציאל-דמוקרטי, ולצרף לממשל נציגים כיוליוס לבר, המדינאי הסוציאל-דמוקרט, וכן אנשי איגודים מקצועיים ונציגים מכל המעמדות. עם זאת, כאשר התקרבה שעת הקשר, החליטו הקושרים כי בראש המדינה הגרמנית שלאחר הקשר יעמוד גרדלר בתפקיד הקאנצלר.
ב-18 ביולי 1944 נרמז לגרדלר כי הגסטפו הוציא כנגדו פקודת מעצר. הוא ירד למחתרת, אך עמד הכן להגיע לברלין עם היוודע הידיעה על הצלחת הקשר, ולקחת לידיו את מוסרות השלטון האזרחי.
קשר העשרים ביולי נכשל, הפצצה שפוצץ שטאופנברג במטהו של היטלר לא הצליחה להרוג את היטלר, והמורדים נעצרו. גרדלר החל במסע באזורים הכפריים במזרח פרוסיה, כאשר הוא שוהה בבתי ידידים, ומחליף את מקומות הלינה. לאחר כשלושה שבועות זוהה גרדלר על ידי אישה כאשר אכל ארוחת בוקר בפונדק כפרי. האישה הסגירה אותו לידי הגסטפו. הוא הועמד לדין בבית הדין העממי, מוסד מעין משפטי, ששפט אלפים מאלו שנחשדו בחברות בארגון הקושרים, שיפוט מהיר שבסופו גזר דין מוות. אף גרדלר נדון למוות. תקופה מסוימת הוחזק בחיים, כנראה על מנת לשמש "קלף מיקוח" במשא ומתן עם מעצמות המערב, אך בסופו של דבר הוצא להורג בתליה (יחד עמו אחיו, פריץ גרדלר) ב-2 בפברואר 1945.
ראו גם

התנגדות גרמנית לנאציזם
לקריאה נוספת

ויליאם שיירר, עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי, שוקן, 1976.
קונסטנטין פיצגיבון, 20 ביולי - הקשר נגד היטלר, הוצאת מערכות, 1987.
רונית אופיר

| --- | --- |

 לידה:  24 בדצמבר 1951 (בת 72) המעפיל, ישראל 
 מוקד פעילות:  ישראל 
 תקופת הפעילות:  מ-1972
 סוגה:  זמר עברי קלאסי ושירי ארץ ישראל
 שפה מועדפת:  עברית 
 
רונית אופיר (נולדה ב-24 בדצמבר 1951) היא זמרת ישראלית.