stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
מניפסט ה-343
חותמות בולטות

בין הנשים שחתמו על המניפסט ניתן למצוא את הנשים הבאות:
סימון דה בובואר
פרנסואז דובון
מרגריט דיראס
אריאן מנושקין
ז'אן מורו
פרנסואז סאגאן
אנייס ורדה
מוניק ויטיג
סטפאן אודראן
הערות שוליים

↑  שער השבועון שרלי אבדו, 12 באפריל 1971.
↑  מתילדה ברטון, "המאבק על זכות ההפלה בצרפת", 1 בינואר 2015.
↑   אנג'ליק כריסאפיס, עצומה בעד הזכות לשירותי מין מרגיזה את נשות צרפת, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2013
מיקלוש גאבור (פרמקולוג)

| --- | --- |
אין תמונה חופשית
 לידה:  30 בינואר 1918 סגד, הונגריה 
 פטירה:  5 בפברואר 2018  (בגיל 100) סגד, הונגריה 
 מדינה:  הונגריה 
 פרסים והוקרה:  פרס האקדמיה ההונגרית למדעים (1974)  אלברט סנט-גיירגי (2001) 
 
מיקלוש גאבור (במקור גרינפלד, בהונגרית: Gábor Miklós; סגד, 30 בינואר 1918 – סגד, 5 בפברואר 2018) היה פרמקולוג יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה; דוקטור בביולוגיה (1981).
קורות חיים

מיקלוש גרינפלד נולד במשפחה יהודית כבנם של ארנולד גאבור (גרינפלד) פקיד הבנק ועיתונאי ושל המורה לכינור אילונה אלפנט. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת סגד ב-1942. במלחמת העולם השנייה נלקח לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא הונגרי). הוא שרד את שלוש השנים במחנות העבודה. מ-1945 עד 1954 עבד במכון לרוקחות של SZOTE, מ-1954 עד 1964 היה עוזר פרופסור במרפאת נשים ולאחר מכן מ-1964 עד 1976 היה פרופסור חבר במכון לפרמקולוגיה וכן מ-1976 עד 1991 היה פרופסור מן המניין באוניברסיטה ודוקטור לביולוגיה (1981).
פרסים

פרס האקדמיה ההונגרית למדעים (1974)
מדליית הזיכרון של מיקלוש ינצ'ו (1990)
פרס נוביקרדין (1993)
מדליית הנצחה של אלברט סנט-גיירגי (1996)
פרס אלברט סנט-גיירגי (2001)
Foundation for Szeged - פרס Béla Szőkefalvi -Nagy (2005)
עבודותיו, מחקריו

Die pharmakologische Beeinflussung der Kapillarresistenz und ihrer Regulationsmechanismen (1960)
The Anti-inflammatory Action of Flavonoids (1972)
Pathophysiology and Pharmacology of Capillary Resistance (1974)
Abriss der Phamrakologie von Flavonoiden (1975)
The Pharmacology of Benzopyrones and Related Compounds (1986)
Mouse Ear Inflammation Models and their Pharmacological Applications (2000)
לקריאה נוספת

פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה .  הסיבה היא מי זה מי? לא ברור, באיזה שפה זה כתוב ומה השם המקורי.
ביוגרף מי זה מי 2004. מוציא לאור פוליגרף. בודפשט, 2003. כרך 1 עמ'. ISBN 963 86345 1 0
הערות שוליים

↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a szegedi polgári házassági akv. 395/1915. folyószáma alatt".
↑  Holocaust Survivors and Victims Database
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007319707505171  PLWABN: 9810663161505606  BIBSYS: 90630501  BnF: cb12172661d (data)  CiNii: DA03173694  ISNI: 0000 0001 1182 9330  LCCN: n85187754  NKC: ola2008455824  NTA: 068931999  VIAF: 56651387   WorldCat (עם VIAF): 56651387
מערכת הכבישים המהירים הלאומית (ארצות הברית)

מפת ה-NHS. הכבישים הבין-מדינתיים מסומנים בכחול ושאר הכבישים המרכיבים את המערכת מסומנים באדום. בתחתית המפה מופיעים סימוני הכבישים בשטחים הלא-רציפים של ארצות הברית, מימין: פוארטו ריקו, במרכז: הוואי, משמאל: אלסקה.
מערכת הכבישים המהירים הלאומית (באנגלית: National Highway System ובקיצור NHS) היא רשת של כבישים מהירים אסטרטגיים בארצות הברית, הכוללת את מערכת הכבישים הבין-מדינתיים, את רשת הכבישים המהירים האסטרטגיים וכבישים נוספים המחברים בין נמלים, תחנות רכבת ושדות תעופה ראשיים, וכן מסופי משא ונוסעים, מסופי נפט ומתקני תחבורה אסטרטגיים נוספים. מערכת זו, הכוללת 259,032 ק"מ, היא מערכת הכבישים המהירים הגדולה ביותר בעולם.
חקיקה

חוק ISTEA, ‏"Intermodal Surface Transportation Efficiency Act of 1991"‏, אשר נחתם על ידי הנשיא ג'ורג' בוש האב ב-18 בדצמבר 1991, הגדיר מחדש את תפקידיהם של הרשויות המקומיות, המדינתיות והפדרליות בנוגע לפיתוח תשתיות תחבורתיות. אך החלק החשוב ביותר בחוק זה היה ההחלטה על הקמת מערכת כבישים מהירים לאומית (NHS), שתהווה את עמוד השדרה של מערכת התחבורה הבין-מודלית (צורת תחבורה הכוללת שתיים או יותר דרכי תחבורה ומטרתה הראשית היא לשלב ביעילות ביניהם).
מנהל הכבישים המהירים הפדרלי (FHWA) פעל עם מחלקות התחבורה המדינתיות השונות, עם ארגוני התכנון המטרופוליטניים (MPO) ועם מחלקת ההגנה על מנת להחליט על זהותם של הכבישים שיוכללו במערכת, כאשר המטרה הייתה להכין מפה סופית של הכבישים עד לתחילת 1993. מחלקות התחבורה המדינתיות פעלו עם פקידי התחבורה המקומיים בהכנת המלצות לעורקי התחבורה שעליהם להיכלל ב-NHS. במקביל פעל ה-FHWA להכנת רשימה של שדות תעופה, נמלים, תחנות רכבת ומתקני תעבורה יבשתיים וימיים ראשיים אשר להם חשיבות מספקת המצדיקה סלילת מַחְבָּרים מהם ל-NHS. מפת הכבישים המוכנה הוצגה בדצמבר 1993 לקונגרס ולנשיא ביל קלינטון.
חוק ייעוד מערכת הכבישים המהירים הלאומית (Pub.L. 104–59) הוא חוק שעבר בקונגרס ארצות הברית ונחתם על ידי הנשיא ביל קלינטון ב-28 בנובמבר 1995. החוק ייעד 160,955 מיילים (259,032 ק"מ) של כבישים, בהם גם מערכת הכבישים הבין-מדינתיים, כחלק מה-NHS.
מלבד ייעוד הכבישים ל-NHS כלל החוק גם את השבת 5.4 מיליארדי דולרים למחלקות התחבורה המדינתיות, את הסמכת הקונגרס לתעדף פרויקטים של ה-NHS ואת ביטול חוק הגבלת המהירות הלאומית (שאסר נסיעה במהירות הגבוהה מ-89 קמ"ש).
נוסף על כך, החוק יצר תוכנית פיילוט ל"בנק תשתיות מדינתי" (State Infrastructure Bank)‏. 10 מדינות נבחרו בשנת 1996 להצטרף לפיילוט חדשני זה שנועד למימון תחבורתי. בנקים אלו יועדו להלוות כספים כמו בנקים רגילים, כאשר המימון מגיע מהרשויות הפדרליות או מהמגזר הפרטי, וההלוואות משולמות מההכנסות מכבישי האגרה או ממיסים. ב-1997 ביקשו 27 מדינות נוספות להיות חלק מהתוכנית, ומדינת אוהיו הייתה למדינה הראשונה שהחלה בסלילת כביש (אפריל 1996) שמומן מהלוואה של בנק התשתיות המדינתי.
מבנה

על פי מנהל הכבישים המהירים הפדרלי, 259,032 הקילומטרים המרכיבים את מערכת הכבישים המהירים הלאומית כוללים כבישים החיוניים לכלכלתה ולביטחונה של ארצות הברית, והחיוניים לניידות בין נקודות מפתח. המערכת מורכבת מ-5 החלקים הבאים:
מערכת הכבישים הבין-מדינתיים. אורכה 75,932 ק"מ והיא מרכיבה כ-30% מה-NHS.
21 מסדרונות תנועה שיועדו על ידי הקונגרס לעדיפות גבוהה, על פי חוק ISTEA (סעיף 1105), שאורכם הכולל הוא 7,200 ק"מ.
רשת הכבישים המהירים האסטרטגיים (STRAHNET). החלק אשר אינו משתייך במקביל למערכת הכבישים הבין-מדינתיים כולל כ-25,000 ק"מ. ה-STRAHNET היא רשת של כבישים בעלי חשיבות אסטרטגית לביטחונה של ארצות הברית, אשר יוצרת יכולות גישה, רציפות ותעבורת חירום לאנשים ולציוד בעיתות שלום ומלחמה. מבצע סופת מדבר הוכיח כי היכולת לשנע ציוד וחיילים דרך הכבישים המהירים אל שדות התעופה, תחנות הרכבת והנמלים חיונית להתפרסות מהירה של הכוחות.
מַחְבָּרֵי תנועה ראשיים של רשת הכבישים המהירים האסטרטגיים. הללו כוללים למעלה מ-3,000 ק"מ של כבישים המחברים למעלה מ-200 מתקנים ובסיסים צבאיים לרשת הכבישים המהירים האסטרטגיים.
עורקי תנועה המספקים גישה לנקודות מפתח תעבורתיות: ל-207 שדות תעופה, ל-198 נמלים, ל-190 מסופי משא ונוסעים (רכבת), ל-67 תחנות רכבת של אמטרק, ל-58 מסופי נפט, ל-62 מסופי אוטובוסים בין-עירוניים, ל-307 מסופי תחבורה ציבורית, ל-37 מסופי מעבורות ול-20 מסופי נוסעים רב תכליתיים. ארבעת החלקים הראשונים של ה-NHS כוללים כ-112,000 ק"מ או כ-43% מהמערכת כולה, ואילו חלק זה של עורקי הגישה כולל את היתר, כ-148,000 ק"מ.
מערכת הכבישים המהירים הלאומית כוללת רק 4% מכבישי ארצות הברית, אך במערכת זו עוברים יותר מ-40% מתנועת הרכבים בכבישים המהירים, 75% מתנועת הרכבים הכבדים ו-90% מהתנועה התיירותית בארצות הברית. כל המרכזים העירוניים שאוכלוסייתם מונה למעלה מ-50,000 נפש וקרוב ל-90% מאוכלוסיית ארצות הברית נמצאים במרחק של עד 8 ק"מ מה-NHS, שהיא מערכת הכבישים הגדולה ביותר בעולם.
הערות שוליים

1 2  Cox, Wendell (January 22, 2011). "China Expressway System to Exceed US Interstates". New Geography. Retrieved July 9, 201
↑  Pub. L. 102-240)
1 2  Weingroff, Richard F. "Backbone: Creation Of The National Highway System".
↑  Staff. "Intermodal Surface Transportation Efficiency Act of 1991". National Transportation Library. Retrieved April 2, 2013.
↑  Schienberg, Phyllis (March 6, 1997). "Statement of Phyllis Schienberg, Prospects for Innovation Through Research, Intelligent Transportation Systems, State Infrastructure Banks, and Design-Build Contracting". US Senate Committee on Environment and Public Works. Retrieved July 9, 2012.
↑  Staff (June 20, 2012). "What is the National Highway System?". National Highway System. Federal Highway Administration. Retrieved July 9, 2012.
1 2 3 4 5  Slater, Rodney E. (Spring 1996). "The National Highway System: A Commitment to America's Future". Public Roads (Washington, DC: Federal Highway Administration) 59 (4). ISSN 0033-3735. Retrieved July 9, 2012.
↑  Strategic Highway Network (STRAHNET), globalsecurity.org.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007563897005171  LCCN: sh2005005568 
מפת רשת הכבישים המהירים האסטרטגיים.
מכרז Vickrey-Clarke-Groves

מכרז Vickrey–Clarke–Groves הוא סוג של מכירה פומבית סגורה המציעה לקונים מספר פריטים וכל קונה מגיש הצעת מחיר שונה לכל פריט. במכירה זו כל פריט מוקצה בצורה האופטימלית החברתית וכל קונה זוכה לכל היותר בפריט אחד. במנגנון זה כל קונה משלם את הנזק שהוא גורם לקונים האחרים ובכך מובטח שהאסטרטגיה הטובה ביותר עבור הקונה היא להציע את המחיר האמיתי שהקונה מעדיף לשלם עבור כל פריט ופריט. מנגנון זה הוא הכללה של מכרז מחיר שני עבור מספר רב של פריטים.
הגדרה פורמלית

תהי  M=\{t_{1},\ldots ,t_{m}\} קבוצת הפריטים המוצעים למכירה, ותהי  N=\{b_{1},\ldots ,b_{n}\} קבוצת הקונים במכירה. נגדיר גם את  V_{N}^{M} כערך הפונקציה החברתית המתקבל במנגנון המכירה עם קבוצת הפריטים  M וקבוצת הקונים  N לאחר שאלו הגישו את הצעותיהם.
אם הקונה  b_{i} זוכה בפריט  t_{j} אז המחיר שעליו לשלם לפי מנגנון VCG מוגדר להיות  V_{N\setminus \{b_{i}\}}^{M}-V_{N\setminus \{b_{i}\}}^{M\setminus \{t_{j}\}}. הביטוי הראשון הוא ערך הפונקציה החברתית שמתקבל כאשר הקונה  b_{i} אינו משתתף במכירה, הביטוי השני הוא ערך הפונקציה החברתית כאשר גם הקונה וגם הפריט  t_{j} אינם משתתפים במכירה. כלומר, הביטוי השני הוא הערך המתקבל מכל שאר המשתתפים במכירה כאשר  b_{i} השתתף במכירה והביטוי הראשון הוא הערך המתקבל מכל שאר המשתתפים במכירה כאשר  b_{i} לא השתתף במכירה. לכן ההפרש ביניהם הוא הנזק ש b_{i} גורם לשאר הקונים.
על סמך ההגדרות הנ"ל, אם הערך האמיתי של הפריט  t_{j} בעיני הקונה  b_{i} הוא  A, אז התועלת המתקבלת לקונה  b_{i} במכירה היא  A-\left(V_{N\setminus \{b_{i}\}}^{M}-V_{N\setminus \{b_{i}\}}^{M\setminus \{t_{j}\}}\right) (הערך שהקונה מרוויח מהפריט פחות התשלום על הנזק שנגרם לשאר הקונים).
דוגמה

נניח שבמכירה מוצעים שני תפוחים וקיימים שלושה קונים. קונה א' רוצה תפוח אחד ומציע עבורו 5 ש"ח. קונה ב' מעוניין גם בתפוח אחד ומוכן לשלם עבורו 2 ש"ח. קונה ג' רוצה שני תפוחים ומוכן לשלם 6 ש"ח עבור שניהם בתנאי שהוא זוכה בשניהם (ולא בתפוח אחד בלבד). תחילה, נעריך את תוצאת המכירה כשבוחרים בהצעות היקרות ביותר לכל פריט: קונה א' וקונה ב' זוכים כל אחד בתפוח אחד. כעת, כדי לחשב את התשלומים שעליהם לשלם עבור הנזקים שגרמו לקונים האחרים, נחשב את השפעת ההצעה על שאר הקונים. לפי התוצאה כרגע, התועלת של לקוח ב' היא 2 ש"ח. נניח ולקוח א' לא היה משתתף במכרז, לקוח ג' היה זוכה עם תועלת של 6 ש"ח ולכן לקוח א' משלם 6-2=4 ש"ח. בעבור לקוח ב': התועלת של לקוח א' כרגע היא 5 ש"ח והתועלת של לקוח ג' היא 0, נניח ולקוח ב' לא היה משתתף במכרז, לקוח ג' היה זוכה עם תועלת של 6 ש"ח ולכן לקוח ב' משלם 6-5=1 ש"ח. התוצאה הייתה זהה אם לקוח ג' לא היה משתתף ולכן הוא אינו חייב לשלם דבר.
הוכחת האופטימליות של אמירת האמת

נבחר קונה אחד באופן שרירותי  b_{1} ונתמקד בו. יהי  v_{i} הערך האמיתי שהקונה מציעה לפריט  t_{i}. נניח, בה"כ, שאם  b_{1} מציע את הערכותיו האמיתיות, מנגנון VCG מקצה לו את פריט  t_{1}. נשים לב תחילה שלהצעותיו של  b_{1} אין השפעה על ערך התועלת שלו, בהנחה שהוא זוכה באותו פריט, מכיוון שהתועלת של  b_{1} בלתי תלויה בערכים האחרים.
נניח ש b_{1} אינו מציע את הערכותיו האמיתיות וזוכה בפריט  t_{j} בזכות הצעותיו המטעות. במקרה שהיה מגיש את הערכותיו האמיתיות התועלת של  b_{1} היא  U_{1}=v_{1}-\left(V_{N\setminus \{b_{1}\}}^{M}-V_{N\setminus \{b_{1}\}}^{M\setminus \{t_{1}\}}\right). במקרה שהציע את הערכותיו המטעות התועלת היא  U_{2}=v_{j}-\left(V_{N\setminus \{b_{1}\}}^{M}-V_{N\setminus \{b_{1}\}}^{M\setminus \{t_{j}\}}\right). צריך להוכיח ש  U_{1}-U_{2}\geq 0, כלומר התועלת של הצעת אמת עולה על התועלת של הצעה מטעה.
הביטוי הראשון הוא הערך המקסימלי המתקבל של פונקציית התועלת החברתית כש  b_{1} זכה בפריט  t_{1}. הביטוי השני הוא הערך המקסימלי של פונקציית התועלת החברתית כש  b_{1} זכה בפריט  t_{j}. מכיוון שאנחנו מניחים שמנגנון VCG הקצה ל b_{1} את הפריט  t_{1} אז הערך של הביטוי הראשון הוא הגדול יותר ולכן מתקבל  U_{1}-U_{2}\geq 0.
מקרה כללי יותר

ישנה הבחנה כללית יותר למנגנון VCG. נתבונן בקבוצה  A היא קבוצת התוצאות האפשריות של  n קונים המציעים ערכים שונים לכל תוצאה. ניתן לבטא זאת כפונקציה:
המבטאת לכל קונה  i את הערך שנתן לכל תוצאה אפשרית. במכרז זה, כל קונה מציע את הערכותיו שלו ומנגנון VCG בוחר את האפשרות  a\in A שממקסמת את  \sum _{i}v_{i}(a) וגובה מחיר  p_{i} המוגדר באופן הבא:
כאשר  v_{-i}=(v_{1},\dots ,v_{i-1},v_{i+1},\dots ,v_{n}). כלומר  h_{i} היא פונקציה התלויה רק בהצעות של הקונים האחרים. תנאי זה מספיק להבטיח אמירת אמת כאסטרטגיה שלטת
אפשר לקחת, לדוגמה,  h_{i}(v_{-i})=0 אבל אז כל המחירים המתקבלים יהיו שליליים. באופן כללי במכירות אנחנו מעדיפים שהלקוחות ישלמו מאשר שהמכרז ישלם לקונים. הפונקציה:
נקראת Clarke pivot rule. ויש לה שתי תכונות מעניינות:
היא מועילה לכל קונה בנפרד.  v_{i}(a)-p_{i}\geq 0 כל קונה המשתתף במכרז מקבל תועלת חיובית, אף אחד לא חייב להציע הצעה.
היא מועילה למנהלי המכרז.  p_{i}\geq 0. המנגנון לא משלם דבר לקונים.
מנוע משחק

יצירת משחק מרוצים (אנ') באמצעות מנוע בלנדר (אנ').
מנוע משחק או מנוע גרפי (באנגלית: Game Engine) הוא מנוע וירטואלי המעצב גרפיקה של משחק המדמה גרביטציה.
היסטוריה

המנועים הראשונים התחילו בשנות ה־80 עם עליית המנוע הגרפי בדו־מימד. באמצע שנות ה־90 התחילו המנועים התלת־מיימדים (3D), אחד הראשונים שבהם היה המנוע Quake Engine שהיווה בסיס למנוע המפורסם GoldSrc.
משנת 1994 עד שנת 2003 המנועים היו בסגנון GoldSrc ובסגנון Unreal Engine 1, ובשנת 2004 הופיע המנוע שהתחיל עידן חדש של גרפיקה, המנוע Source שפותח על ידי Valve, שחולל מהפכה שלמה בעולם המנועים הגרפיים שיחסית לשנת 2004 המנוע היה מציאותי ביותר והראה גרפיקה שלא נראתה מעולם.
עם השנים הגרפיקה השתפרה יותר ויותר. בשנת 2006 הופיע מנוע חדש בשם YETI שפיתחה החברה Ubisoft והופיע בכמה משחקים אחדים, אך הציג גרפיקה מציאותית לגמרי ובשנת 2012 הופיעה גרסה חדשה למנוע שהופיע במשחק Tom Clancy's Ghost Recon: Future Soldier שהציג מציאותיות ברמה גבוהה ביותר, אך הופיע מנוע גרפי בגרסה חדשה מאותו החברה בשם Dunia Engine 2, ששימש לפיתוח המשחק Far Cry 3.
מנועים שהשפיעו רבות על עולם המנועים הגרפיים

Quake Engine
GoldSrc
Source
CryEngine
IW engine
Unity
Unreal Engine
Dunia Engine
YETI
Frostbite
Ubisoft Anvil
מיקלוש ברנד (רופא ילדים)

| --- | --- |

 לידה:  18 ביוני 1870 נאג'קאלו, הונגריה 
 פטירה:  24 ביוני 1919 (בגיל 49) בודפשט, הרפובליקה הסובייטית ההונגרית 
 מדינה:  הונגריה 
 מקום קבורה:  בית הקברות פרקשרטי בבודפשט 
 השכלה:  אוניברסיטת אטווש לוראנד (1892) 
 בן או בת זוג:  Miklósné Berend 
 
מיקלוש ברנד, לפעמים גם ניקולאוס ברנד (במקור בלויר, בהונגרית: Berend Miklós; נאג'קאלו, 18 ביוני 1870 – בודפשט, 24 ביוני 1919) היה רופא ילדים יהודי-הונגרי, מחבר ספרות מקצועית מומחה, פרופסור חבר באוניברסיטה. בעלה של יוליה קילני (מקודם קליין) (1881–1956), סופרת ומתרגמת, אביו של מיקלוש ברנד (רופא פנימי) (1908–1944), שנרצח בשואה.
ביוגרפיה

מיקלוש בלויר נולד במשפחה יהודית. אמו הייתה מריה לאנג, אביו הביולוגי לא ידוע. הוא אומץ על ידי מיקלוש בלויר ב-1877. ברנד למד רפואה בבודפשט ובווינה, תחילה היה רופא בבית החולים לילדים שטפנייה ולאחר מכן יצא לסיור לימודים ארוך יותר בחו"ל עם מלגה ממלכתית. הוא התקבל לתא אטווש של הבונים החופשיים בשנת 1893, אך הוסר משורותיו (הסיבה לא ידועה) 5 שנים מאוחר יותר. ב-20 בנובמבר 1904 נשא לאישה את יוליה, בתם של הוגו קילני (מקודם קליין) ושל ינקה שפיצר בבודפשט. ב-1908 מונה לפרופסור באוניברסיטה לרפואת ילדים ולאחר מכן לרופא ראשי של בית החולים לילדים של הצלב הלבן.
עבודותיו המדעיות

החשובות מבין עבודותיו המדעיות הרבות הן:
ריפוי מחלות של תינוקות
על תזונה מלאכותית של תינוקות
על גסטרואנטריטיס אצל תינוקות
הקומנדיום של רפואת ילדים
על בדיקות טוברקולין אבחנתיות בילדות
מחקר ועקרונות עדכניים בתזונת תינוקות
על האכלת יילודים
הגנה על תינוקות מפני שחפת
הונגריה סטטיסטיקת תמותת תינוקות ועתיד ההגנה על ילדים
מוסדות להגנת תינוקות בהונגריה
טיפול במחלות ילדים
מחלות וטיפול בתינוקות וילודים
מוסדות להגנה על יולדות ותינוקות בגרמניה ובהונגריה במהלך המלחמה ומאז 1917).
ב-1916 פרסם את יומנו וזיכרונותיו בשדה הקרב ממלחמת העולם הראשונה כרופא מתנדב בגדוד של ההוסרים
מותו

בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית התגורר ברנד ברחוב מריה ואלריה (Mária Valéria), אליו נפתחה גם הכניסה הראשית של "הבית הסובייטי". הבית הסובייטי (במקור Hungária Nagyszálloda) היה מקום מגוריהם של קומיסרי העם (שרי הממשלה) ושל כמה מהפקידים הבכירים ביותר של הרפובליקה (1919) במרכז העיר בודפשט. ב-24 ביוני 1919 פרצה בבודפשט מהפכת הנגד הלודוביקית. באותו יום ברנד מיהר לראות ספינות מלחמה על הדנובה, התרגש, רץ חזרה לדירתו ולקח מסיבות לא ידועות את אקדחו וכסף רב: ארבעה עשר אלף כתרים כחולים ועשרים עד שלושים אלף כתרים לבנים. בבית הצביע על הדנובה דרך החלון והעיר בהתלהבות לאשתו, "תראי, הונגריה קמה!" לאחר מכן הוא ירד לרחוב, הניף את המטפחת שלו לעבר ספינות המלחמה ששטו לכיוון צפון, וצעק, "תחי הונגריה! הלאה עם הסובייטים! הלאה עם בלה קון!" חברי המשמר האדום שמעו זאת והורו לו, "עצור!" כשראה את האקדחים השלופים ברנד החל לרוץ לכיוון כיכר פטפי, אך כשהביט לאחור על רודפיו התנגש בעמוד. הוא נפל ארצה, קפץ והמשיך לברוח, אבל אז ירו לעברו מארבעה כיוונים בבת אחת. הוא נפגע ונפל על הבטון. הוא ניסה להתיישר, אך נכשל, ואז הופיעו יוזף צ'רני (מפקד המשמר האדום) ובלה שיין במכונית פתוחה מכיוון רחוב אישטוואן טיר. שיין קפץ מהמכונית עם אקדח טעון בעידודו של צ'רני, רץ אל ברנד וירה בו שלוש פעמים. שיין שלף את אקדחו של ברנד מתוך שלולית הדם והשאיר את הגופה. בשעת בין ערביים, ארבעה - יוז'ף וייס, מור לובל, אנטל רוזן וג'רג' טראילה - חזרו אל הגופה ובזזו אותה. הם לקחו את שעון הזהב שלו, את שרשרת הזהב, את מקל הליכה, את הכסף, ואפילו את נעלייו. לאחר מכן, הארבעה תפסו את הגופה והשליכו אותה לדנובה.
לקריאה נוספת

לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מיקלוש ברנד
Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש 1967)
יוז'ף פלטינוס: חטאי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. ע"פ, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
Gergely András: Jeles magyar zsidó orvosok lexikona. Bp., Makkabi, 2001. (לקסיקון של רופאים יהודים מצטיינים)
Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
Gutenberg nagy lexikon. Minden ismeretek tára. Bp., Nagy Lexikon Kiadóhivatal, 1931-1932.
Bartha István-Förster Rezső: A Kis Akadémia negyvenkét esztendeje az ezredik előadásig 1899-1941. Bp., Kis Akadémia, 1941.
Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918.
Magyar prágaiak - prágai magyarok. Szerk. Gál Jenő. Praha, Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích, 2002.
Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
Tolnai világlexikona. Bp., Magyar Kereskedelmi Közlöny, 1912-1919. 8 db.; Bp., Kassák Kiadó, 1999-
Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933.
Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942.
Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
הערות שוליים

↑  Berend Miklós. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés: 2015. november 14.)
↑  Halálesete bejegyezve Budapest VI. ker. polgári akv. 306/1956. folyószám alatt.
↑  A két Berend. Magyar László András as szabadságharc idején a nyíregyházi honvédkórházat vezette, 6 mikor pedig természetes fiát A CSALÁD - PDF Free Download, docplayer.hu
1 2  Házasságkötési bejegyzése, Budapest, IX. ker. polgári akv. 1080/1904. folyószám alatt.
↑  Gelencsér Miklós (szerk.): Vörös Könyv 1919. Lakitelek, 1993, Antológia Kiadó. 349. p.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 1055575472  ISNI: 0000 0000 7967 5940  VIAF: 121509264   WorldCat (עם VIAF): 121509264
מעל המים (אלבום של נועם בתן)

מעל המים הוא אלבום הבכורה של הזמר-יוצר הישראלי נועם בתן. האלבום יצא לאור ב-12 במרץ 2023, באמצעות זהב מיוזיק ו-D-Music..
האלבום כולל שירים בעברית ושיר אחד בשפה הצרפתית. בהפקתו השתתפו היוצרים סתיו נחמיאס, דולי ופן, בן שופן, גיא קופלמן ויובל מעיין. מתוך האלבום יצאו הסינגלים "אהבות ליום אחד", "בעיר שלי", "K.O (נוקאאוט)", "כביש מהיר", "היום" ו"בובה". האחרון היה ללהיט והגיע למקום השלישי במצעד הרשמי של גלגלצ.
האלבום הגיע בשיאו למקום ה-21 במצעד האלבומים הישראלי של פלטפורמת ספוטיפיי.
רשימת רצועות

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | תן לי את המילים  | 3:47 |
| 2. | אהבות ליום אחד  | 3:05 |
| 3. | בעיר שלי  | 3:18 |
| 4. | מעל המים  | 3:35 |
| 5. | כביש מהיר  | 3:11 |
| 6. | בובה  | 3:07 |
| 7. | C’est pas joli  | 2:55 |
| 8. | K.O (נוקאאוט)  | 3:42 |
| 9. | רחוק מכאן  | 3:24 |
| 10. | היום  | 2:53 |
| 11. | תפלי אליי  | 3:45 |
| 12. | תל אביב  | 3:32 |
| משך כולל: | משך כולל: | 40:20 |
הערות שוליים

↑  "מעל המים": אלבום הבכורה של נועם בתן - ישראלה, באתר ישראלה, ‏1 בפברואר 2023
↑  פרוגי, נועם בתן יוצא לדרך: האם הוא יככב גם בסדרות?, באתר פרוגי, ‏2 במרץ 2022
↑  Weekly Top Albums Israel, באתר ספוטיפיי, 30 במרץ 2023
מעל הגבעה

| --- | --- |
כרזת הסרט
כרזת הסרט
 בימוי:  רפאל נג'ארי
 הופק בידי:  מרק רוזנבאום  איתי תמיר  קרולין בונדמרשונד
 תסריט:  רפאל נג'ארי  ג'ופררוא גריזון
 עריכה:  סימון בירמן
 שחקנים ראשיים:  אורי פפר מוני מושונוב מיכאלה עשת
 מוזיקה:  ז'וסלין סובירן  ז'אן פייר סלאוס
 צילום:  לורן ברונה
 מדינה:  ישראל ישראל
 הקרנת בכורה:  2013
 משך הקרנה:  98 דקות
 שפת הסרט:  עברית
 סוגה:  סרט דרמה 
 תקציב:  2,438,960 ש"ח
 הכנסות:  4,615 צופים בישראל
 דף הסרט ב־IMDb
 
מעל הגבעה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2013 בבימויו של רפאל נג'ארי, עם אורי פפר, מוני מושונוב ומיכאלה עשת בתפקידים הראשיים.
הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן 2013 (מסגרת שבועיים של הבמאים), בפסטיבל בנגקוק ופסטיבל הסרטים חיפה, 2013.
תקציר העלילה

שאול (אורי פפר) הוא גרוש שחי בבדידות בתל אביב והוא מנסה להיחלץ מן המצב הנפשי הקשה אשר בו הוא שרוי. יש לו בת אחת, מיכל (בתני גורנברג), שגרה עם גרושתו רונית (מיה דגן). הוא עובד כפקיד בקופת חולים וכאשר לקוח (מרק רוזנבאום) מתפרץ עליו, הוא מחליט לקחת חופשה ולנסוע ברכבת לחיפה לפגוש את אביו האלמן שמעון (מוני מושונוב) אותו לא ראה חמש שנים.
שמעון עובד כאיש תחזוקה במרכז קסטרא. הוא מנהל זוגיות עם בתי (מיכאלה עשת) אך הם גרים בדירות נפרדות. לבתי יש חנות במרכז לאבנים ושמנים בעלי כושר ריפוי. שלושתם יוצאים למסעדה אבל שאול נמצא בדיכאון וכמעט אינו מדבר. הוא משוטט ברחובות חיפה, מחליק על דג בשוק ונשלח לאשפוז. בבית החולים הוא נפגש באורלי (מאיה קניג) שנותנת לו את מספר הטלפון שלה אבל הוא בינתיים שקוע בבעיות משפחתיות לאחר שרונית שלחה את מיכל לסבא שמעון.
שאול מאשים את אביו בכל בעיותיו ומתעמת אתו. בעקבות זה מחליטים שמעון ובתי לטפל בשאול בטיפול אלטרנטיבי בעזרת אבנים, מאגיות ושמנים למיניהם בעת שהוא שקוע בשינה. שלושתם מבלים עם מיכל בגן החיות הלימודי חיפה ונהנים עד שמגיעה רונית שרבה עם שאול ולוקחת את מיכל בחזרה לתל אביב.
שאול המדוכא מחליט להתקשר לאורלי והם נפגשים ומתחיל משהו להתפתח ביניהם.
צוות השחקנים

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אורי פפר | שאול |  |
| מוני מושונוב | שמעון | אביו של שאול |
| מיכאלה עשת | בתי | בת זוג של שמעון |
| מיה דגן | אורית | גרושתו של שאול |
| בתני גורנברג | מיכל | בתו של שאול |
| מרק רוזנבאום |  | לקוח כעוס בקופ"ח |
מנוע סיבובי

מנוע ונקל
אופן פעולת מנוע סיבובי בן 7 בוכנות
מנוע נום
מנוע סיבובי או מנוע רוטרי הוא מנוע המקבל או מפיק כוח ישירות לתנועה סיבובית. זאת לעומת מנוע ישר שבו בוכנות נעות בתנועה קווית בתוך צילינדרים ותנועתן הקווית מומרת, על ידי חיבור הבוכנות באמצעות טלטל (זרוע) לגל ארכובה, לתנועה סיבובית.
רוב המנועים החשמליים הם מנועים סיבוביים, וכך גם מנועים המונעים בלחץ אוויר או נוזל. ישנם כמה סוגים של מנועי בעירה פנימית סיבוביים אך מנועי בעירה פנימית מטיפוס 'מנוע ישר' נפוצים יותר.
יתרונותיהם הבולטים של מנועים אלו הם פשטותם ומשקלם הנמוך, שכן אין להם צורך בגלגל תנופה כבד, ומשום כך ההתעניינות בהם רבה בתעשיית התעופה. מנוע סיבובי טיפוסי כולל פחות רכיבים וניזוק פחות משחיקה, ולכן תחזוקתו קלה וחייו ארוכים יותר.