stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
בג"ץ ית"ד
הרקע לעתירה > חינוך מיוחד

חינוך מיוחד הוא חינוך הניתן על ידי המדינה מתוקף אחריותה לחינוך ילדים במערכת החינוך ובמיוחד בעלי צרכים מיוחדים ולקויות הפוגעות בתפקודם באופן משמעותי. תפקיד המדינה לקדם ולפתח את כישוריהם, להקנות להם ידע ומיומנות, זאת כדי לשלבם ככל האפשר בחברה ובקהילה ובעולם העבודה.
הוראות חוק חינוך מיוחד שהתקבל בכנסת בשנת 1988 (והמרחיבות את הוראות חוק לימוד חובהמשנת 1949 למגזר תלמידי החינוך המיוחד) קובעות בין היתר כי השמתו של ילד בעל צרכים מיוחדים בגילאים 3–21 יכולה להתבצע לאחר שאובחן על ידי ועדת השמה של החינוך המיוחד בשני סוגי מוסדות חינוך: במוסד לחינוך מיוחד או במוסד לחינוך רגיל הקולט בתוכו תלמידים בעלי צרכים מיוחדים ומספק להם את הסיוע וההדרכה הדרושים להשתלבותם התקינה.
החוק קובע עוד כי ועדת ההשמה תעניק קדימות להשמת ילד עם צרכים מיוחדים במוסד חינוך רגיל וזאת כדי שיפיק את התועלת המקסימלית מבחינה לימודית וחברתית. עם זאת, הקביעה באשר לגורם המממן את החינוך בבית ספר רגיל נוגע לשיקול דעתה של ועדת ההשמה והמלצותיה. לאחר כניסת חוק חינוך מיוחד לתוקף מינה שר החינוך יוסי שריד ועדה ציבורית – ועדת מרגלית. מטרת הוועדה הייתה בחינת דרכי מימושו של החוק במערכת החינוך וביצועו בפועל.
הרקע לעתירה > עמותת יתד

עמותת יתד הוקמה על ידי קבוצת הורים לילדי תסמונת דאון בתחילת שנות ה-80 במטרה לפעול לקידום זכויות ילדים ובוגרים הלוקים בתסמונת דאון בכל תחומי החיים. אחת ממטרותיה העיקריות של העמותה היא שילדים ומתבגרים עם תסמונת דאון יוכלו להשתלב בחיי הקהילה והחברה כאחד האדם.
הקשיים הכלכליים של הורים אלו לממן חינוך ילדיהם בעלי הצרכים המיוחדים במסגרת החינוך הרגיל לא הותירו בפניהם ברירה אלא להשאירם בבתי ספר לחינוך מיוחד. מצב זה הוביל ליצירת פערים והבדלים בתוך אוכלוסיית הלוקים בתסמונת ובכך נסללה הדרך להגשת עתירה זו.
הדיון המשפטי > טענות עמותת יתד

תכליתו ופרשנותו של חוק לחינוך מיוחד מחייבים הטלת חובה ואחריות מלאה של המדינה לממן, לתקצב ולספק חינוך חינם לילדים בעלי צרכים מיוחדים ללא קשר לסוג וזהות המוסד החינוכי בו הם לומדים. חובה זו של המדינה חלה על כל המשפחות שיש להם ילדים בחינוך המיוחד ללא קשר למצבם ויכולתם הכלכלית מבית.
מדינת ישראל באמצעות משרד החינוך פוגעת בזכות היסוד לחינוך ואף פוגעת בזכות היסוד לשוויון בחינוך בכך שהיא מפלה בין הורים אשר ילדיהם לומדים בבתי ספר לחינוך מיוחד להורים אשר ילדיהם משולבים בבתי ספר רגילים. הפרת זכות השוויון פוגעת בתלמידים שיכולים להשתלב במערכת החינוך הרגילה ובסיכוי וההזדמנות השווה להתקדם ולפתח כישוריהם בחברה.
הדיון המשפטי > טענות המדינה

קיימת חשיבות רבה לשילוב ילדים בעלי צרכים מיוחדים במוסדות חינוך רגילים. עם זאת הוראות החוק ופרשנותו מאפשרות מתן חינוך מיוחד חינם רק במסגרת בתי ספר לחינוך מיוחד. שילוב ילדים במסגרת מערכת בתי הספר הרגילים הוא בסמכות ועדת ההשמה אשר תפקידה הוא להמליץ ולקבוע מי מהתלמידים ישולב בבתי ספר רגילים ומה הוא גובה והיקף מימונם במסגרת זו.
הקצאת מימון לחינוך הילדים המשולבים בבתי ספר רגילים כפוף למגבלות התקציב של המדינה ולמשאבים הקיימים המוגבלים. לפיכך אין להתערב בהחלטה זו שהיא בסמכות משרד החינוך והמדינה.
הדיון המשפטי > הכרעה

בית המשפט קבע כי לילדים בעלי צרכים מיוחדים זכות יסוד לחינוך חינם וזכות לשוויון מהותי בחינוך בכל גוף חינוכי בו הם מתחנכים. שוני והבחנה בהיקף השירותים והכספים הניתנים לילדים בעלי צרכים על פי זהות המוסד בו הם מתחנכים עשויים להתפרש כאפליה והשפלה. כמו כן הורה בית המשפט העליון למדינה להיערך להעברת מימון כספי ומשאבים ונוספים לילדי החינוך המיוחד המשולבים וזאת כבר בשנת הלימודים הקרובה (לאחר מתן פסק הדין) ובהדרגה בשנים הבאות.
הדיון המשפטי > הנימוקים בפסק הדין

זכות היסוד לחינוך היא זכות עצמאית השואבת כוחה מהחוק והמשפט הישראליים. הזכות לחינוך מיוחד נגזרת מן הזכות לחינוך. זכות זו תואמת את נורמות המשפט הבין-לאומי והאמנות הבין-לאומיות שישראל מחויבת להן מתוקף חברותה בהן. זכות זו לחינוך מושרשת גם בערכי היהדות.
הענקת חינוך חינם לכל הילדים בעלי צרכים מיוחדים מבטא את הזכות לשוויון מהותי וזאת ללא הבדל מה הוא זהות המוסד החינוכי בו הם מתחנכים או יכולתם הכלכלית מבית. אפליה במתן חינוך חינם לקבוצות שונות על רקע השתייכות קבוצתית נפרדת ושלילת הזדמנות למיצוי הפוטנציאל מקבוצה אחת עשויה להוות פגיעה בשוויון ואף השפלה כמובנו בחוק היסוד לכבוד האדם וחירותו. עם זאת פגיעה בשוויון בין שתי קבוצות מסיבות שונות כגון סיבות תקציביות לא תהווה בהכרח השפלה ופגיעה בזכות החוקתית לכבוד האדם.
השאלה האם הזכות לחינוך כזכות חוקתית כלולה בזכות לכבוד בהתאם לחוק-יסוד כבוד האדם וחירותו טרם הוכרעה בפסיקה בישראל ושאלה זו נשארה פתוחה לדיון בעתיד, עת יונח מקרה מתאים בפני בית המשפט.
בבואו של בית המשפט לפרש סעיפי חוק עם חסר ולאקונה הוא יבצע זאת בהתאם לערכי השיטה בישראל, זכויות השוויון, החינוך, הנורמות והאמנות הבין-לאומיות. פרשנות ראויה לחוק חינוך מיוחד מטילה חובה מלאה על המדינה לממן חינוכם של ילדים בעלי צרכים מיוחדים ששובצו בבתי ספר רגילים וזאת בשל עקרונות הזכויות לחינוך ושוויון.
קיום החוק בצורה שוויונית מחייבת הכנסת שינויים בתקציב המדינה והקצאת כספים ייחודיים לטובת ילדי החינוך המיוחד המשולבים בבתי ספר רגילים. בביצוע שינויים תקציביים אלו מוטל הכרח על המדינה להיערך מערכתית הן בטווח הקצר והן בטווח הרחוק.
בעקבות פסק הדין

פסק דין זה הוביל לתיקון חוק החינוך המיוחד במסגרתו נוסף פרק ד1 שכותרתו "שילוב ילד בעל צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל". התיקון חייב את המדינה לממן את חינוכם של הילדים בעלי הצרכים המיוחדים שנמצאו מתאימים לשילוב. עוד נקבע בסעיף 20 ג לחוק כי שר החינוך בהסכמת שר האוצר, יקבע תוכנית לשילוב ילדים בעלי צרכים מיוחדים במוסדות חינוך רגילים; אשר גם תכלול את אופן הקצאת המשאבים למוסדות החינוך הרגילים. התיקון קבע כי התוקף יוחל משנת הלימודים תשס"ד (בתאריך 31 אוגוסט 2003).
למרות תיקון החקיקה, נדרש בית משפט לדון בנושא זה מספר פעמים בשל הגשת עתירות נוספות שטענו כי המדינה ומשרד החינוך לא מקיימים את החוק. לאחר הגשת העתירות מינתה שרת החינוך, יולי תמיר, ועדה ציבורית לבחינת מדיניות משרד החינוך בתחומי החינוך המיוחד והשילוב, וכן ההשלכות על תקציב משרד החינוך והמדינה. השופטת (בדימוס) דליה דורנר מונתה יושבת ראש הוועדה. בינואר 2009 פרסמה ועדת דורנר את המלצותיה המנחות את משרד החינוך לבצע שינויים מהותיים במתכונת שבה הוא מספק שירותי חינוך לילדים בעלי הצרכים המיוחדים בישראל. כמו כן קבעה הוועדה כי הקצאה תקציבית לכל ילד תוענק על בסיס הערכת תפקודו ולא רק על רקע הלקות ממנה הוא סובל. לאחר פרסום ההמלצות, מינה שר החינוך, גדעון סער, ועדה נוספת לבחינת ישימותן של המלצות דו"ח דורנר בראשות המנכ"לית היוצאת של משרד החינוך, שלומית עמיחי.
לצד פעילות המדינה המשיכו הארגונים החברתיים העוסקים בנושא זה בפעילותם להגברת המודעות לסוגיית חינוך הילדים בעלי הצרכים המיוחדים. פעילותם הופנתה גם למישור הפרלמנטרי. ועדת ביקורת המדינה שדנה בעניין זה המליצה למשרד החינוך להתחיל להתניע מהלך מיידי של שיתוף פעולה עם הארגונים החברתיים ליישום דו"ח דורנר. לאחר דיון זה הציג משרד החינוך את לוחות הזמנים המשוער לפיו פריסה ארצית וביצוע מלא של דו"ח דורנר הושלם בשנת 2018 (תשע"ח) ויחיל את בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים.
סוגיה זו הגיעה גם לשולחנו של מבקר המדינה שהקדיש בדו"ח לשנת 2012 פרק מיוחד לנושא אי יישום דו"ח דורנר ואופן שילוב תלמידים בעלי צרכים מיוחדים במוסדות החינוך הרגיל. המבקר קבע כי המאמץ שנעשה החל משנת 2002 לערך השילוב בחינוך הן בחוק והן בפסיקה לא באו לידי ביטוי בהגדלת שיעור המשאבים שהקצה משרד החינוך לשילוב תלמידים בעלי צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל, וכי החלק היחסי מסך התקציב לחינוך מיוחד שהקצה המשרד לצורכי השילוב בשנת 2011 נותר כפי שהיה עשור קודם לכן. הדו"ח קובע עוד כי הנטל הכספי של השילוב מוסיף, כפי שהיה בעבר, להיות על כתפי משפחות הילדים בעלי הצרכים המיוחדים. במסקנתו מציין המבקר כי התופעה שעליה הצביע בג"ץ באשר לחוסר שוויון בהקצאת המשאבים בין התלמידים במסגרות החינוך המיוחד לתלמידים המשולבים בחינוך הרגיל – שרירה וקיימת.
אף שחלף זמן רב מאז תוקן חוק החינוך המיוחד ומאז אמר בית המשפט את דברו, ומונו מספר ועדות ציבוריות לבחינת נושא זה לרבות בדיקת מבקר המדינה, עדיין לא מומש בשלמותו העיקרון לשילוב ילד בעל צרכים מיוחדים בחינוך הרגיל, וזאת בדגש על הקצאת משאבים וכספים מספיקים להגשמת מדיניות זה בפועל. עם זאת פסק הדין מהווה זרקור להפניית תשומת לבו של המחוקק לחשיבות שילובם של בעלי הצרכים המיוחדים במערכת החינוך הרגילה גם אם לשילוב זה השלכות תקציביות. פסק דין זה גרם לשינוי חקיקה והיווה צוהר להנעת תהליך (אשר עודנו בהתהוות נכון לשנת 2015)
[דרושה הבהרה] הצפוי לסלול שינוי במבנה מערכת החינוך בכללותה ובחינוך המיוחד בפרט בכל הנוגע להעברת תקציבים ויישום שילוב במערכת החינוך הכללית בישראל.
ראו גם

הוראה מתקנת
חינוך בישראל
חוק זכויות התלמיד
לקות למידה
הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות
כיתה קטנה
לקריאה נוספת

יורם רבין הזכות לחינוך (הוצאת נבו, 2002).
גרשון גונטובניק, "המשפט החוקתי: כיווני התפתחות שלאחר המהפכה החוקתית", עיוני משפט כב (תשנ"ט) 129, בע' 132–147.
יורם רבין "הזכות לקבל חינוך – מעמדה והיקפה בישראל" זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות בישראל 618-567 (יורם רבין ויובל שני עורכים, 2004)
סביונה רוטלוי. "אחריות המדינה בקידום זכויות ילדים", מתוך זכויות הילד והמשפט הישראלי 63 - 80 (תמר מורג, עורכת), הוצאת רמות – אוניברסיטת תל אביב תש"ע – 2010.
רונן, יאיר וצבי גילת, ישראל, "האמנם שיח הזכויות בישראל עושה צדק עם הילדים ומשפחותיהם?", מתוך זכויות הילד והמשפט הישראלי 335 - 346 (תמר מורג, עורכת), הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב תש"ע – 2010.
שולמית אלמוג, אריאל בנדור, "טובת ילדים, זכויות האדם", ספר יצחק זמיר: על משפט, ממשל וחברה, המכון למחקרי חקיקה ולמשפט השוואתי ע"ש הרי ומיכאל סאקר, הפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית, תשס"ה-2005, עמודים 93 – 117.
לטם פרי -חזן. הזכות לחינוך: קווים לדמותה בעידן של מהפכה חוקתית. משפט ועסקים טז תשע"ד דצמבר 2013 עמודים 151–233
אורית קמיר, מדוע עדיף (שוויון) כבוד האדם על שוויון החירות?, המשפט 23, מרץ 2007.
יורם רבין וקרן מיידר, "בית המשפט תוקע יתד: על הזכות לחינוך והזכות לשוויון בשדה החינוך המיוחד - בעקבות בג"ץ 2599/00 עמותת הורים לילדי תסמונת דאון נ' משרד החינוך" המשפט ח' 541 (2003).
הערות שוליים

↑  בג"ץ 2599/00 יתד - עמותת הורים לילדי תסמונת דאון ואחרים נ' משרד החינוך ואחר, ניתן ב־14 באוגוסט 2002. פ"ד כרך נ"ו, חלק חמישי, עמ' 834
↑  פסק הדין מזכיר אמנות בין-לאומיות בהם ישראל חברה ומחויבת מתוקף חברותה וכן מספר חוקות מהעולם.
↑  הצעת חוק חינוך מיוחד שהסדיר סוגיה זו(תיקון – שילוב ילדים בעלי צרכים מיוחדים במסגרות רגילות), התשס"ב–2002 - הצעת חוק מס' פ/1839; הועברה לוועדה ביום ט' בכסלו התשס"א (6 בדצמבר 2000).אתר הכנסת
↑  חוק חינוך מיוחד (תיקון מס' 7), התשס"ג-2002 www.knesset.gov.il/privatelaw/data/15/3/5262_3_1.rtf
↑  למשל בג"ץ 6973/03 מרציאנו נ' שר האוצר, פ"ד נח(2) 270, 276 (2003); בג"ץ 7443/03 ית"ד - עמותת הורים לילדי תסמונת דאון ,פלונים, בזכות, המרכז לזכויות ואח'... נגד משרד החינוך, לימור ליבנת - שרת החינוך, אליקים רובינשטיין, היועץ ואח'....דינים עליון 2004 (31) 1079 ; בג"ץ 5989/07. אלו"ט - האגודה הלאומית לילדים אוטיסטים ,"בזכות" - המרכז לזכויות אדם ואח'... נגד שרת החינוך, שר האוצר, מנכ"ל משרד החינוך, מנהלת ואח'.... דינים עליון 2011 (30) 764
↑  מפורט בפרק בעקבות פסק הדין
↑  אתר יתד-ילדי תסמונת דאון
↑  חוק חינוך מיוחד, ס"ח 1256, התשמ"ח (21 ביולי 1988) עמ' 114
↑  חוק לימוד חובה, ס"ח 26, התש"ט עמ' 287
↑  על אופי פעילות ועדת השמה והרכבה אתר מקום אחר http://makom-m.cet.ac.il/pages/item.asp?s=1&id=218&defid=-1&page=1&item=182
↑  על ועדת מרגלית http://info.smkb.ac.il/home/home.exe/2148/12285
↑  בג"ץ 4541/94 מילר נ' שר הביטחון, פ"ד מט(4) 94, בע' 131–132
↑  הכרת החינוך כזכות חוקתית השואבת כוחה מחוק יסוד כבוד האדם הוכרעה בבג"ץ 7426/08 טבקה משפט וצדק לעולי אתיופיה נ' שרת החינוך פרופ' יולי תמיר, ניתן ב־31 באוגוסט 2010
↑  בית משפט לא יטה להתערב בנושא הקצאת משאבים ותקציבים אלא בסוגיות הנוגעות לזכויות יסוד והפרתן. בג"ץ 1113/99 עדאלה - המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל נ' השר לענייני דתות, פ"ד נד(2) 164; מופנה לעמדת השופט אור בבג"ץ 1554/95, 7715 עמותת "שוחרי גיל"ת" נ' שר החינוך והתרבות, פ"ד נ(3) 2 עמוד 153
↑  אתר אתגר השילוב. הדו"ח הסופי של ועדת דורנר http://www.2all.co.il/Web/Sites1/SHILLUVCHILDREN/PAGE12.asp
↑  על ועדת עמיחי http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Dovrut/special/dochdorner.htm.
↑  אתר הכנסת השמונה-עשרה מושב רביעי פרוטוקול מס' 250 מישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה יום שלישי, ט' באייר התשע"ב (01 במאי 2012), בנושא: אי יישום מסקנות ועדת דורנר לעניין החינוך המיוחד. http://main.knesset.gov.il/Activity/committees/Pages/default.aspx
↑  אתר מבקר המדינה. דוח מבקר המדינה שנת 2012 על משרד החינוך מספר 63ג שילוב תלמידים בעלי צורכי מיוחדים במוסדות רגילים עמודים 1011–1035. דוח זה הוא המשכו של דו"ח מבקר המדינה מס' 52ב לשנת 2001 http://www.mevaker.gov.il/he/Reports/Report_114/a2ef9622-04ff-42b0-96a7-2fb083d6d5e8/7960.pdf
אימה אמריקאית: פריק שואו

| --- | --- |

 סוגה:  אימה
 יוצרים:  ראיין מרפי בראד פלצ'ק
 שחקנים:  שרה פולסון אוון פיטרס מייקל צ'יקליס פרנסס קונרוי דניס או'הר אמה רוברטס פין ויטרוק אנג'לה באסט קתי בייטס ג'סיקה לאנג
 ארץ מקור:  ארצות הברית
 שפות:  אנגלית
 מספר פרקים:  13
 שידור
 רשת שידור:  FX Networks
 תקופת שידור מקורית:  8 באוקטובר 2014 – 21 בינואר 2015
 קישורים חיצוניים
 אתר רשמי
 דף התוכנית ב-IMDb
"אימה אמריקאית: פריק שואו" (באנגלית: American Horror Story: Freak Show) היא העונה הרביעית של סדרת האימה האמריקאית "אימה אמריקאית", שנוצרה והופקה על ידי ראיין מרפי ובראד פלצ'ק, ואשר עלתה לשידור לראשונה ב-8 באוקטובר 2014 ברשת FX Networks. חלק מהאירועים המתרחשים בסדרה הושראו באופן רופף מאירועים אמיתיים.
רקע העלילה

הנושא בו העונה מתמקדת הוא אפליה בין סוגים שונים של אנשים וקבלת האחר, ובמיוחד בין האנשים ה"נורמליים" ל"פריקים". העלילה מתרחשת בשנת 1952, בעיירה השקטה ג'ופיטר שבפלורידה, ועוקבת אחרי מופע פריקים נודד בראשותה של אלזה מארס (ג'סיקה לאנג), הנאבק באפליות שאנשי העיירה מנהלים נגדם. עשרות שנים לאחר שהציבור ראה את הפריקים כמופע בידור צדדי, אלזה עדיין חולמת למצוא לפריקים שלה בית חם ואוהב, ובד בבד היא חולמת גם לעלות לגדולה ולהיות כוכבת מוכרת. כאשר התאומות הסיאמיות בט ודוט טאטלר (שרה פולסון) נלקחות לבית החולים, אלזה מאמינה כי הן המפתח שלה להשגת הגדולה עליה היא חולמת, ומגייסת אותן למופע שלה. בין החברים האחרים במופע, נמצאים בין היתר ג'ימי דרלינג (אוון פיטרס), גבר שנולד עם צבתות במקום ידיים החולם לעזוב את חיי המופעים מאחוריו ולחיות חיים נורמליים, ואימו של ג'ימי, אתל דרלינג (קתי בייטס), הגברת המזוקנת ויד ימינה של אלזה. כאשר גבר מעברה של אתל, דל טולדו (מייקל צ'יקליס), האיש הכי חזק ואשתו, דזירה דופרי (אנג'לה באסט), האישה בעלת שלושת השדיים, מצטרפים לקרקס, נקלע המופע למהומות שמסתובבות סביב העיירה, והחברים במופע נאלצים להתגבר על אלו שרודפים אותם על בסיס השוני שלהם.
פרקים

| מס' בסדרה | מס' בעונה | שם הפרק | בימוי | תסריט | תאריך שידור מקורי | רייטינג |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 39 | 1 | המפלצות שבינינו | ראיין מרפי | ראיין מרפי ובראד פלצ'וק | 8 באוקטובר 2014 | 6.13 |
| 40 | 2 | טבח והצגות יומיות | אלפונסו גומז-רג'ון | טים מיניר | 15 באוקטובר 2014 | 4.53 |
| 41 | 3 | אדוארד מורדרייק (חלק 1) | מייקל אופנדל | ג'יימס וונג | 22 באוקטובר 2014 | 4.44 |
| 42 | 4 | אדוארד מורדרייק (חלק 2) | הווארד דויטש | ג'ניפר סולט | 29 באוקטובר 2014 | 4.51 |
| 43 | 5 | עוגות ורודות | מייקל אופנדל | ג'סיקה שרזר | 5 בנובמבר 2014 | 4.22 |
| 44 | 6 | בול במטרה | הווארד דויטש | ג'ון ג'יי גריי | 12 בנובמבר 2014 | 3.65 |
| 45 | 7 | מבחן הכוח | אנתוני המינגוויי | קריסטל ליו | 19 בנובמבר 2014 | 3.91 |
| 46 | 8 | מרחץ דמים | בראדלי בואקר | ראיין מרפי | 3 בדצמבר 2014 | 3.30 |
| 47 | 9 | הרצח בבית טאפרוור | לוני פריסטייר | בראד פלצ'וק | 10 בדצמבר 2014 | 3.07 |
| 48 | 10 | היתומים | בראדלי בואקר | ג'יימס וונג | 17 בדצמבר 2014 | 3.49 |
| 49 | 11 | חשיבה מאגית | מיכאל גוי | ג'ניפר סולט | 7 בינואר 2015 | 3.11 |
| 50 | 12 | עוצרי ההופעה | לוני פריסטייר | ג'סיקה שרזר | 14 בינואר 2015 | 2.94 |
| 51 | 13 | קידת סיום | בראדלי בואקר | ג'ון ג'יי גריי | 21 בינואר 2015 | 3.27 |
הפקה > ליהוק

במרץ 2014 הודיע יוצר הסדרה כי מרבית השחקנים מהעונות הקודמות ישובו לעונה הרביעית. השחקנית ג'סיקה לאנג ששיחקה בכל העונות הקודמות הודיעה כי העונה הרביעית של הסדרה תהיה האחרונה בה תשתתף וכי היא בדרכה לפרוש מעולם המשחק. שאר שחקני העונות הקודמות שרה פולסון, אוון פיטרס, פרנסס קונרוי, דניס או'הר, קתי בייטס, אנג'לה באסט, גבורי סידיבי ואמה רוברטס אישרו כולם את השתתפותם בעונה הרביעית. כמו כן, דיווח מרפי על הצטרפותו של השחקן זוכה פרס אמי מייקל צ'יקליס לקאסט הקבוע של העונה הרביעית. בכנס ה"קומיק קון" של שנת 2014, נודע כי ג'סיקה לאנג תגלם את אלזה מארס, מהגרת גרמניה שמנהלת מופע "פריק שואו".
השחקן מייקל צ'יקליס יגלם את דל טולידו, "איש השרירים" במופע הפריק שואו, בעלה הנוכחי של דזירה דופרי (אנג'לה באסט), אישה בעלת שלושה שדיים, ובעלה לשעבר של אתל דרלינג (קתי בייטס) האישה המזוקנת בקרקס שהייתה חלק ממופע פריק שואו בשנות ה-30 לצד בעלה וונדל. לשניים ילד משותף בשם ג'ימי דרלינג (אוון פיטרס) המכונה "ילד הלובסטר" בשל צורת ידיו המשונות המזכירות צבתות של לובסטר. המשפחה כולה הם חלק ממופע הפריק שואו שמנהלת אלזה. השחקנית שרה פולסון תגלם את בט ודוט טאטלר, תפקיד כפול של תאומות סיאמיות שמחוברות מהחזה ומטה וגם הן חלק ממופע הפריק שואו של הקרקס.
מלבד חבורת "הפריקים" ישנן בקרקס דמויות כגון טוויסטי (ג'ון קרול לינץ'), ליצן פסיכוטי ורצחני שאינו מרוצה מבואו של מופע הפריק שואו החדש שמושך את רוב תשומת הלב, סטנלי ומגי (דניס או'הר ואמה רוברטס) שמשחקים אספן פריקים מתחרה ומגדת עתידות כצמד נוכלים בתחפושות שפועלים בדרכים תאבות בצע. בעונה זו מתארחים ניל פטריק האריס, מייר וינינגהם ומלקולם-ג'מאל וורנר.
הפקה > כותרות הפתיחה

בכותרות הפתיחה של העונה הרביעית נעשו מעט שינויים, המוזיקה מהעונות הקודמות נותרה כפי שהייתה אך עם תוספת של צלילי תיבת נגינה המאפיינת מוזיקה קרקסית. לעומת העונות הקודמות, הפתיח כולו מורכב מאנימציית סטופ מושן בו נראות שלל בובות סדוקות בעלות עיוותים ומומים שונים, ליצנים עם ראשים מסתובבים ואלמנט חוזר של ידי ליצן מנפחות, מעצבות ומפוצצות בלונים בצורות שונות.
בטריילר לעונה זו מתנגן ברקע השיר carousel של האומנית המבצעת מלאני מרטינז .
בכל חמש העונות, השתמשו בגופן המזכיר את סגנונו של האדריכל צ'ארלס רני מקינטוש.
הערות שוליים

↑  Pehanick, Maggie (24 באפריל 2016). "The True Stories Behind 18 American Horror Story Characters". Popsugar.com. נבדק ב-8 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Wood, Lucy (18 באוקטובר 2015). "DID YOU KNOW THESE AMERICAN HORROR STORY PLOTLINES ARE BASED ON TRUE EVENTS?". Sugarscape.com. נבדק ב-8 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  Gennis, Sadie (20 באוקטובר 2015). "The Real-Life Inspirations Behind American Horror Story: Hotel". TV Guide. נבדק ב-8 במאי 2016. {{cite web}}:  (עזרה)
↑  American Horror Story Freak Show Main Titles, upload in 1, October, 2014
| אימה אמריקאית |
| --- | --- | --- |
| יוצרים | ראיין מרפי • בראד פלצ'וק |  |
| עונות | "בית הרצח" · דמויות (2011) • "המוסד הסגור" · דמויות (2012–2013) • "הכישוף" · דמויות (2013–2014) • "פריק שואו" · דמויות (2014–2015) • "המלון" · דמויות (2015–2016) • "רואנוק" · דמויות (2016) • "הכת" · דמויות (2017) • "אפוקליפסה" · דמויות (2018) • 1984 · דמויות (2019) • "דאבל פיצ'ר" · דמויות (2021) • "ניו יורק" · דמויות (2022) • "רגישות גבוהה" · דמויות (2023–2024) |  |
| ערכים קשורים | צוות השחקנים • "סיפור פשע אמריקאי" ("אמריקה נגד או. ג'יי. סימפסון" · "הרצח של ורסצ'ה" · "הדחה") • "סיפורי אימה אמריקאים" |  |
דייזה גרגיי

| --- | --- |

 לידה:  20 בפברואר 1877 Heľpa, סלובקיה 
 פטירה:  4 בינואר 1945 (בגיל 67) בודפשט, ממלכת הונגריה 
 שם לידה:  Ungár Győző 
 מדינה:  ממלכת הונגריה 
 צאצאים:  István Gergely 
 
דייזה גרגיי (במקור אונגאר עד 1903, בהונגרית: Gergely Győző; הלפה, 20 בפברואר 1877 – בודפשט, 4 בינואר 1905) היה סופר יהודי-הונגרי, עיתונאי, מתרגם ספרותי, מבקר תיאטרון, עמית מערכת ראשי ועורך הלילה של היומון החשוב נפסבה. בשל יהדותו וכתיבתו הבקורתית על המשטר הוא נכלל במלחמת העולם השנייה בצו הממשלתי של סופרים אסורים שיצירותיהם נאסרו להדפסה, להפצה ולקריאה, לאיסור החזקתם אפילו בספריות ציבוריות ודינם היה גריסתם (בדומה לשריפת הספרים בגרמניה הנאצית).
"...עורך הלילה של נפסבה הלבן-שלג בשערותיו וורוד בעור פניו - ג'ורג' פאלודי"
קורות חיים

דייזה אונגאר נולד במשפחה יהודית כבנם של יונאש (יונה) אונגאר ושל רֶשִי גרינמן. הוא היה חבר מערכת של
ידיעות בודפשט (Budapesti Hírlap)
לאחר מכן ידיעות הונגריה (Magyar Hírlap)
משנת 1918 הוא היה חבר מערכת של נפסבה
ב-22 בנובמבר 1904, בבודפשט, נישא לדיאנה קאופמן, בתם של יעקב קאופמן ושל זינה הרץ. כתביו, שפורסמו לאחר נפילת רפובליקת הסובייטית ההונגרית - תוך ביקורת חלקית על משטר מיקלוש הורטי - פורסמו בעיתונות המהגרים מחוץ לממלכת הונגריה. בשל כך הוא נעצר ונשלח לכלא. הוא היה העורך של כתב עת סוציאליסטי במשך שנתיים עד שהוא נאסר. במהלך מלחמת העולם השנייה השתתף בתנועת ההתנגדות וערך את טור מדיניות החוץ של נפסבה. ג'ורג' פאלודי כתב על מותו ביצירתו "ימי הכיף שלי בגיהנום":
"שני סוציאל-דמוקרטים שהפכו לבריוני מפלגת צלב החץ זיהו אותו וירו בו [...] לתוך הדנובה."
הנצחתו

בבודפשט ברובע 13. רחוב נושא את שמו עם לוח לזכרו.
כתביו (חלקי)

לילה (ספר סיפורים קצרים, Bp., 1902)
חייו של אדם גדול (המאבק של אמיל ונדרוולדה לסוציאליזם ואנושיות, בודפשט, 1939)
כתביו (חלקי) > תרגומיו הספרותיים

פיוטר אלכסייביץ' קרופוטקין : זיכרונותיו של מהפכן רוסי (רוואי, בודפשט, 1912)
איליה איליץ' מצ'ניקוב : השקפת עולם אופטימית (כותרת משנה: מחלה, זקנה, מוות, עם הקדמה מאת יוז'ף פוגאן, בודפשט, ראוואי, 1919)
אמיל זולא: אהבה (הוצאת גוטנברג, בודפשט, 1929)
וילהלם פון קולבאך : הצל (רומן בלשי, בודפשט, ספרות עולמית; 193?)
אלכסנדר דיומא האב : הרוזנת צ'רני (עם טיבדאר לאנדור והוגו גלרט, בודפשט: גוטנברג, 192?)
ראלף אורבן: שני סודות מתים (רומן, בודפשט, לגראדי, 1938)
קלוד טיליה: הדוד בנימין (בודפשט, נפסאבה, 193?)
אמיל זולא: כיריים משפחתיים, בודפשט, גוטנברג, בסביבות 1926)
אמיל זולא: הווידוי של קלוד (בודפשט, אנונימוס, בסביבות 1920)
אמיל זולא: אמת (בודפשט, גוטנברג, 1931)
אמיל זולא: יצירת המופת (עם אנדור נמט, בודפשט, גוטנברג, 1931)
אמיל זולא: ננה (בודפשט, נפסאווה, 1923)
אוקטב מירבו : גן הצער (רומן, עם דז'ה שנר, בודפשט, נפסבה, 1921)
ראו גם

Blaha Lujza emlékalbum. Szerk. Porzsolt Kálmán. Bp., Blaha Lujza Emlékbizottság, 1927.
Színészeti lexikon. Szerk. Németh Antal. Bp., Győző Andor, 1930.
Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
Gergely István: Emlékezés apámra G. Gy.-re (Szivárvány, 1946. 25. sz.)
Horák Magda: A magyar értelmiség veszteségei az 1940-es években
לקריאה נוספת

"Gergely Győző". Petőfi Irodalmi Múzeum. נבדק ב-2015-05-11. (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
Holokauszt Emlékközpont (מרכז הזיכרון לשואה)
Munkásmozgalom-történeti lexikon. Szerkesztette Vass Henrik – Bassa Endre – Kabos Ernő. Budapest: Kossuth Könyvkiadó. 1976. 195. o. ISBN 963 09 0412 8 (לקסיקון תולדות תנועת הפועלים)
הערות שוליים

↑  A Belügyminisztérium 1903. évi 129943. sz. rendelete. MNL-OL 30794. mikrofilm 271. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1903. év 57. oldal 28. sor.
↑  A házasságkötés bejegyezve Budapest IX. ker. polgári akv. 1082/1904. folyószám alatt.
↑  "Gergely Győző utca". utcakereso.hu. נבדק ב-2015-05-11.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  ISNI: 0000 0000 7931 7895  VIAF: 121452261   WorldCat (עם VIAF): 121452261 
לוח לזכרו ברובע 13בודפשט, ברחוב על שמו בבית מספר 5
גרשון צ'רניאק

| --- | --- |

 לידה:  2 ביולי 1914 סמולנסק, האימפריה הרוסית 
 פטירה:  3 באפריל 1960 (בגיל 45) חיפה, ישראל 
 מדינה:  ישראל 
 
גרשון צ'רניאק‏ (2 ביולי 1914, ט בתמוז ה'תרע"ד, סמולנסק, רוסיה - 3 באפריל 1960, ו' בניסן, ה'תש"ך, חיפה, ישראל), בנה של סופי צ'רניאק ונינו של הרב ד"ר מאיר להמן, התמחה במשפט פלילי בישראל ותרם רבות ל"מהפכה השקטה", כפי שכונתה על ידי פרופ' יצחק זמיר, שופט (בדימוס) של בית המשפט העליון. מהפכה שנמשכה פרק זמן קצר, מיד עם הקמת המדינה (1948–1954), שבמהלכה נקבעו על ידי בית המשפט העליון הלכות בסיסיות בתחום זכויות האדם והאזרח ועוצבו קווי היסוד לדמותה של ישראל כדמוקרטיה ליברלית. כעורך דין, גרשון צ'רניאק לקח חלק פעיל ביצירת תשתית זאת, כאשר שופטי בית-המשפט העליון הכירו בזכויות האדם של עותרים שפנו באמצעותו לבג"ץ ושל אזרחים שערערו באמצעותו לבית המשפט העליון כנגד היוה"מ לממשלה. גרשון נרצח בעת מילוי תפקידו כעורך דין, והאירוע צוין בגילוי דעת שפרסמה הסתדרות עורכי-הדין בישראל בעיתונות היומית.