stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
שפנדאו

| --- | --- |

 מידע
 עיר:  ברלין
 תאריך ייסוד:  המאה ה־6 
 שטח:  8.03 קמ"ר 
 אוכלוסייה:  39,560 (31 בדצמבר 2019)
 קואורדינטות:  52°32′12″N 13°12′16″E﻿ / ﻿52.5367°N 13.2044°E﻿ / 52.5367; 13.2044
 שכונות נוספות בברלין
    לחצו כדי להקטין חזרה    לחצו להגדלה   
 
רחוב בעיר העתיקה של שפנדאו
שפנדאו (Spandau) היא אחת מתשע השכונות המרכיבות את רובע שפנדאו בברלין, גרמניה.
שטחה של השכונה 8.03 קמ"ר. בסוף 2013 התגוררו בה 36,168 תושבים.
היסטוריה

בעבר הייתה שפנדאו עיר עצמאית. ב-1 באוקטובר 1920 איבדה שפנדאו את מעמדה כעיר והייתה לשכונה של ברלין.
לאחר מלחמת העולם השנייה שויכה שפנדאו לחלק הבריטי. השכונה התפרסמה ב-1947 כשבית הכלא ששכן בה נבחר כמקום כליאתם של הפושעים הנאצים שנדונו לתקופות מאסר במשפטי נירנברג, ביניהם רודולף הס ואלברט שפר. מיד לאחר מותו של הס ב-1987 נהרס בית הכלא, ועל חורבותיו הוקם מרכז קניות לכוחות הבריטיים.
השכונה מהווה מרכז תעשייה חשוב לעיר ובין היתר נמצאים בה מפעלים של סימנס, BMW, בוש (Bosch), אחד משני סניפי איקאה בעיר ועוד. במרכז שפנדאו נמצאת העיר העתיקה (Altstadt), ששופצה בשנות השבעים ונמצאים בה אחדים מהבתים העתיקים ביותר בברלין. העיר העתיקה מהווה אחד מאתרי התיירות הראשיים בברלין.
שמה של להקת שפנדאו בלט נבחר בהשראת גרפיטי שנתקלו בו במהלך סיבוב הופעות בשפנדאו.
ערים תאומות

הממלכה המאוחדת לוטון, אנגליה, הממלכה המאוחדת (מ־1959)
גרמניה זיגן, גרמניה (מ־1952)
צרפת אנייר סור-סן, צרפת (מ־1959)
ישראל אשדוד, ישראל (מ־1968)
ארצות הברית בוקה ראטון, פלורידה, ארצות הברית (מ־1979)
טורקיה איזניק, טורקיה (מ־1987)
גרמניה נהון, גרמניה (מ־1988)
פולין קוסטשן, פולין
ראו גם

אנדרטה ליהודי שפנדאו שנרצחו
שמורת נחל שיזף

שמורת טבע נחל שיזף היא שמורה מוכרזת המשתרעת על פני כ-52,600 דונם. השמורה הוכרזה ב-30 במארס 2009. רוב שטח השמורה נמצא בין המושב חצבה למושב עין יהב. קיימים שטחים נוספים מהשמורה הנמצאים צפונה משם, בין המושבים חצבה ועידן. דרך נוף מסומנת בסימון שבילים שמחלק את השמורה מצפון לדרום ונותנת גישה למצפור שיזף
מקור השם "שיזף"

מקור השם של נחל שיזף הגיע מהשפה הערבית "ואדי סידר" (وادِي سِدر) על שם עץ השיזף שמאפיין את הנחל.
היסטוריה

מיעוט המים באזור גרם למניעת התפתחות היישובים בתחומי השמורה.עם השנים החלה התפתחות זעירה של חקלאות ונחפרו מערכות להעברת מים בדמותן של פוגארות שהתגלו בשטחי העיבוד של עין יהב. תחנות משמר הוקמו מחוץ לתחומי השמורה, בעיקר סביב מקורות המים שבחצבה ובעין יהב.
בשנות ה-80' תכננו בתחום השמורה, תוכנית שלא יצאה לפועל עקב מאבק ממושך, כמו כן, בהתחלה השמורה הייתה אמורה להיות שמורת "חי-בר", בדומה לשמורת יטבתה, אולם גם יוזמה זו לא יצאה לפועל מסיבות שונות.
ב-18 בינואר 2024 נלקחו מהשמורה 250 דונם באזור כביש הגישה לחצבה, לצורכי פיתוח חקלאי.
פרויקט שהוקם בנחל

בשנת 2016 הקימו פרויקט בנחל שיזף של רשות "הניקוז והנחלים ירדן דרומי". מטרת הפרויקט להשהות את זרימת מי הגשמים ובכך להקטין את זרימת המים בנחל חרוד ולהגן מפני שיטפונות על הכביש הראשי ומסילת רכבת העמק.
צמחייה

העצים בשמורת נחל שיזף: שיטה סלילנית, שיטת הסוכך, שיזף מצוי ואשל. ביניהם בולטים שיחי חמדת השיח, אטד ערבי, סילון קוצני ורכפתן מדברי. על עצי שיטה ושיזף צומח הרנוג השיטים, צמח טפיל הניכר בפרחיו האדומים.
בשמורת נחל שיזף ישנם צמחים נדירים ביניהם סהרון משתלשל, שיחי בלוטנית הערבה, אשר יוצרים בסתיו כרים גדולים בצבע סגול, כמו כן השרך לשון האפעה המצרית, שכל כולו מגיע לגודל שלושה ס"מ, חבצלת הנגב וכתרים אדמדמים, בעל תפרחת אדומה-כתומה.
בצפון השמורה צומח המטפס הנדיר מחומש לולייני, אשר מסוכן ורעיל.
חי

החי השוכן באזור הנחל: צבי הנגב ויונקים כדוגמת: ארנבת מצויה ודרבן. ממשפחת המכרסמים יש מיני: גרביל, ירבוע הנגב, קוצן מצוי ומריון המדבר, בעלי חיים האלה פעילים בשעות הלילה. הפסמון והקוצן הזהוב, לעומת זאת, הם מכרסמים הפעילים ביום.
עקב ריבוי בעלי החיים בשמורה ניתן למצוא בשמורה טורפים. הטורפים הנפוצים בשמורה הם הזאבים, הצבוע המפוספס, השועל המצוי והקרקל.
הערות שוליים

1 2 3  נחל שיזף, באתר רשות ניקוז ונחלים ירדן דרומי, ‏6 בפברואר 2017
1 2 3 4 5  מירי אלטשולר, שמורת טבע נחל שיזף, באתר רשות הטבע והגנים
שמורת נחל עמוד

| --- | --- |

נחל עמוד שבשמורה
 מידע כללי
 סוג:  שמורת טבע
 תאריך הכרזה:  10 בפברואר 1972
 כניסה בתשלום:  חינם
 נתונים ומידות
 שטח:  8.906 קמ"ר
 מאפיינים עיקריים:  עולם חי וצומח עשיר
 צומח:  ראו בערך
 בעלי חיים:  ראו בערך
 מיקום
 מדינה:  ישראל ישראל
 מיקום:  הגליל
 קואורדינטות:  32°52′20″N 35°30′16″E﻿ / ﻿32.872101°N 35.504326°E﻿ / 32.872101; 35.504326
  (למפת הגליל העליון מוגדלת) שמורת נחל עמוד(למפת הגליל העליון רגילה) שמורת נחל עמוד(למפת ישראל רגילה) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל עמוד(למפת ישראל מוגדלת) ירושלים תל אביב חיפה ראשון לציון אשדוד באר שבע נתניה אילת קריית שמונה בית שאן קצרין טבריה עפולה חדרה נהריה עכו כרמיאל אשקלון מצפה רמון  ערד עזה יריחו ירדן סוריה לבנון סיני (מצרים) הים התיכון נצרת לוד רהט הים האדום שמורת נחל עמוד
 
טחנת קמח בשמורה
נוף בשמורה
סלע ה"עמוד" בשמורה
גולגולת "האדם הגלילי" שנמצאה במערה בשמורה, וכיום מוצגת במוזיאון ישראל בירושלים.
שמורת נחל עמוד היא שמורת טבע הסובבת את נחל עמוד ונקראת על שמו. השמורה נמצאת בגליל, והוכרזה ב-10 בפברואר 1972. כמו כן, השמורה משתרעת על פני שטח של 8,906 דונם, ומקובל לחלק את השמורה לשני חלקים: החלק העילי והחלק התחתון לפי חלקי הנחל. בשמורה נמצא שילוב של טבע עם מיני חי וצומח רבים ומגוונים ושל מורשת האדם לאורך תקופות שונות.
היסטוריה

בחלק העילי של השמורה, בקטע נחל שאורכו כ־2.5 ק"מ, נמצאות 18 טחנות קמח, מתוך 26 הטחנות בנחל כולו. מקבץ טחנות הקמח בחלק זה של הנחל הוא הגדול ביותר בארץ, כנראה בגלל הסמיכות לצפת. לצד שרידי הטחנות השתמרו גם שרידי גשרים ואמות המים שהוליכו אל הטחנות, אך נמצאו בתהליכי התמוטטות. בטחנות הקמח שבשמורה נראה כי הטחנות החלו לפעול במאה ה־16 וחדלו לפעול במאה ה־20, כאשר טכנולוגיות מודרניות החליפו את כוח המים.
כמה מהמבנים שימשו במאה ה־16 מבטשות. לאחר גירוש ספרד הביאו יהודים לצפת טכנולוגיה חדשה שסייעה להם בייצור אריגי צמר איכותיים. יהודי צפת ייצרו מתקני בטישה שפעלו בכוח מי נחל עמוד, ולמתקני הבטישה הם קראו "בטאן". תור הזהב של מבטשות צפת נמשך שלושה-ארבעה דורות בלבד, ולאחריהם עברו מבני המבטשות הסבה לטחנות קמח רגילות.
בחלק התחתון של השמורה נמצאות המערות הפרהיסטוריות "שובך", "עמוד", "הגולגולת" ו"אמירה", הנמצאות בחלקו התחתון של הנחל ומהמערות החשובות ביותר במחקר הפרהיסטורי של ארץ ישראל והמזרח התיכון. במערות נמצאו שכבות מגורי אדם קדמון המתוארכות לכ־150,000 שנים לפני זמננו. שבר הגולגולת שנמצא במערת זוטיה הוא הקדום ביותר מסוגו המוכר כיום בארץ, והוא שויך לשלב המעבר שבין האדם הניאנדרטלי להומו ספינס.
גאולוגיה

אחד המבנים הגאולוגיים הראשיים ביותר בשמורה הוא "העמוד" שעל שמו נקרא הנחל, ומשם שם השמורה. "העמוד" הוא זקיף של אבן גיר שגובהו 20 מטר. תהליכי בליה הפרידו את גוש הסלע הזקוף מהמצוק הסמוך, והוא ניצב בדד בערוץ הנחל.
בראשית דרכו מתחתר נחל עמוד בתפר שבין סלעי הקירטון הרכים של הרי צפת (תקופת הסנון) לבין סלעי גיר דולומיט הקשים של הר מירון (תקופת הקנומן). הנחל עוקב אחר קו התפר ולכן זורם מצפון לדרום, שלא כמו רוב נחלי ישראל הזורמים ממערב למזרח. באזור זה הנחל יוצר ערוץ רדוד, וכך נוצר פרוזדור חשוב ביותר למעבר מיני בעלי חיים מצפון לדרום.
בהמשך הנחל מתחתר בסלעי גיר קשים מגיל קנומן עליון. באזור זה מתנקזים ערוצי הנחלים שכווי, מירון, סתר ושמאי, ונוצר בו קניון שקירותיו מתנשאים לגובה 150 מ' מעל לערוץ הנחל.
החלק התחתי של נחל עמוד עובר בין סלעי גיר קשה מגיל האיאוקן התיכון. מסלע זה יוצר מצוקים זקופים משני צדי הערוץ. פעילות קארסטית שהתרחשה לאורך קווי שבירה גרמה להמסת הסלעים ולהיווצרות מערות גדולות שנמצאו בהן ממצאים פרהיסטוריים רבי-חשיבות. כאן גם ניצב ה"עמוד". סמוך לעמוד נובע עין עמוד, מעיין עונתי המזרים את מימיו בחורף לפלג שאורכו כמה מאות מטרים.
בבקעת גינוסר, המעובדת כולה, נחל עמוד נראה כתעלה, עד שהוא נשפך לכנרת.
החי והצומח > החי

עולם החי בשמורה עשיר מאוד בזכות שפע המים, הצמחייה הרבה והמצוקים הגבוהים. בשמורה ובסביבתה נותר רצף של שטחים פתוחים המאפשרים קיום יציב של אוכלוסיות בעלי חיים מגוונות. בתחום השמורה חיים מיני בעלי החיים הבאים:
יונקים - חזיר בר (אוכלוסייה גדולה מאוד), צבי ארץ ישראלי (אוכלוסייה המונה כ-100 פרטים), צבוע מפוספס, זאב הודי, תן זהוב, סמור משויש, נמייה מצויה, דורבן מצוי, דלק הסלעים, גירית מצויה, שועל מצוי, שפן סלע, מיני מכרסמים שונים ומינים אחדים של עטלפים.
זוחלים - בשמורה נמצאים מיני זוחלים רבים.
דו-חיים - בשמורה נמצא אתר רבייה חשוב לסלמנדרה הכתומה, לאילנית מצויה ולצפרדע הנחלים.
עופות - בסבכים ובבתות הפתוחות חיות ציפורי שיר, במצוקי הנחל מקננים או שוהים עופות דורסים, כגון עקב עיטי, בז אדום, עיט ניצי, רחם ובז מצוי, ועל עצים מפותחים מקנן חיוויאי. בעבר התקיימה במקום מושבת קינון שמנתה כ־40 נשרים ונצפו במקום עוזנייות שחורות ואוחים. בכוכים דוגרים סנונית מערות, סיס הרים וסיס גליל. בעת האחרונה נצפה כותלי במצוקי נחל עמוד תחתון.
דגים - בנחל חי לו המין חפף ישראלי.
חסרי חוליות - בזכות המעיינות, בשמורה מינים רבים של חסרי חוליות בניהם סרטן הנחלים, שפרירית, שפירית וסרטנים ירודים. כמו כן, במצוקי הגיר חי סגורית הארבל שהוא מין שבלול אנדמי להר הארבל וסביבתו בלבד.
בשמורה נמצא מצוק רם המשמש לקינון עופות דורסים. בשנת 1864, תיאר הכומר וחוקר הטבע הנרי בייקר טריסטראם קינון של מאות נשרים, כמה פרסים, בזי צוקים ויוני סלע במצוקי נחל עמוד. בעבר קיננו במצוקים גם עיטים ניציים. גם כיום, אף שדורסים רבים ברחבי ישראל נפגעו, מצוקי הנחל משמשים אתר קינון חשוב לדורסים. בדצמבר 2010, נצפו עד 50 נשרים הלנים במצוק נחל עמוד מדי לילה בלילה, וכן דורסים מזדמנים אחרים, כמו עוזנייה ועיט זהוב. בשנה זו נבנו במקום תשעה קינים של נשרים. מיני דורסים נוספים המקננים או שוהים באזורי המצוקים של נחל עמוד הם עקב עיטי, בז אדום, בז מצוי, עיט ניצי, רחם, עוזנייה שחורה וחִוויאי.
החי והצומח > הצומח

בשמורה התפתחה צמחייה עשירה: בחלק העילי ישנו חורש ים-תיכוני סבוך, ובחלק התחתון של הנחל, סמוך לכנרת ישנו חורש פתוח. כ-50 ממיני צומח בשמורה נדירים, וחלקם אף אנדמים לישראל.
לכל אורכו של נחל עמוד ויובליו מתקיימות כ-12 חברות צומח והמעברים ביניהן חדים למדיי, ואפשר להבחין בהם בקלות על פי חילופי המסלע, הגאומורפולוגיה והרום. בין חברות הצמחים נמצאות:
כמה חברות של אלון מצוי הנלווים אליו – אלה ארץ ישראלית, קטלב מצוי, חרוב מצוי ולבנה רפואי.
יער פתוח -אלון התבור, אלה אטלנטית, שקד קטן עלים, ולצדם בתה עשבונית עשירה.
חברה דמוית סוואנה - שיזף מצוי ושיזף השיח.
חברות שיחים – אשחר, שברק וברזילון.
צומח מצוקים - מתאפיין במינים ייחודיים למצוק אשר חלקם מינים נדירים, כמו דרדר נאה, ציפורן משולשל, שושנתית משורטטת ומיני פעמונית.
באפיק הנחל צומחת צמחייה אופיינית למים זורמים. בחלק העילי של הנחל, שבו האקלים לח יחסית והמים זורמים כל השנה, צומח יער גדות נחלים מפותח של עצי דולב מזרחי וערבה מחודדת. מלווים אותם משוכות של פטל קדוש, נענע משובלת, שיח אברהם מצוי והרדוף הנחלים. במים הרדודים, שבהם הזרימה איטית, צומחים כרפס הביצות וגרגיר הנחלים.
בחורף ובאביב מתכסים המדרונות היורדים אל הנחל בפריחה של צמחי בצל ופקעת, כגון רקפת מצויה, כלנית מצויה, יקינטון מזרחי, עירית גדולה, בן חצב יקינטוני, מישויה פעמונית, עיריוני צהוב וגביעונית הלבנון. אל כל אלו מצטרפים באביב מינים חד־שנתיים רבים בשלל צבעים. בסתיו המאוחר מופיעה בין סלעי נחל עמוד עליון פריחה צפופה של נרקיסים. במדרונות הטרשיים היורדים לנחל אפשר לראות כתמים כריים ירוקים מבודדים של הדס מצוי.
इ

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

אלפבית דוונאגרי
תנועות
| अ | आ | इ | ई | उ | ऊ | ऋ |  |
| ए | ऐ | ओ | औ |  |  |  |  |
עיצורים
| क | ख | ग | घ | ङ | च | छ |  |
| ज | झ | ञ‌ | ट | ठ | ड | ढ |  |
| ण | त | थ | द | ध | न | प |  |
| फ | ब | भ | म | य | र | ल |  |
| व | श | ष | स | ह |  |  |  |
ביטוי האות इ
האות इ היא האות ה-3 (אחרי आ) באלפבית הדוונאגרי. המקבילה העברית הקרובה ביותר היא האות העברית י' (מנוקדת בחיריק חסר - תנועת i קצרה). האות הבאה אחריה היא האות ई.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומאש קושיצקי

תומאש קושיצקי (בסלובקית: Tomáš Košický; נולד ב-11 במרץ 1986) הוא כדורגלן סלובקי המשחק בדברצן בעמדת השוער.
קריירת מועדונים

קושיצקי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אינטר ברטיסלאבה ממנה המשיך לקבוצה הבוגרת.
בקיץ 2008 חתם בקטניה מהסרייה א'. את עונת 2008/2009 התחיל כשוער מחליף, אך לקראת סיום העונה השוער הראשון של הקבוצה אלברטו ביזארי, הודיעה כי לא ימשיך בקבוצה ומאמן הקבוצה וולטר זנגה החליט לתת לקושיצקי את אפודת השוער הראשון על מנת שיצבור דקות משחק לקראת העונה שאחריה. ב-26 באפריל 2009 קושיצקי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 ללצ'ה ושיחק בכל משחקי הקבוצה עד סיום העונה.
ב-22 ביוני 2012 חתם בנובארה כחלק מעסקת העברתו של טאקאיוקי מורימוטו שעשה את הדרך ההפוכה. לאחר שבעונת 2012/2013 היה שוער שני, בעונת 2013/2014 הצליח לבסס את מעמדו כשוער ראשון לראשונה בקריירה ורשם 40 הופעות בליגה.
ב-2 ביולי 2014 חתם באסטרס טריפולי מליגת העל היוונית.
ב-19 באוגוסט 2017 חתם בהפועל רעננה מליגת העל. ב-14 באוקטובר 2017 רשם את הופעת הבכורה שלו ברעננה בהפסד 3-1 להפועל באר שבע.
קריירה בינלאומית

ב-19 בנובמבר 2013 קושיצקי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובקיה בתיקו 0-0 נגד גיברלטר.
הערות שוליים

↑  עינת הירש, ‏השוער תמאש קושיצקי חתם ברעננה, באתר ערוץ הספורט, 19 באוגוסט 2017
ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח "תומאש קושיצקי".
ई

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

אלפבית דוונאגרי
תנועות
| अ | आ | इ | ई | उ | ऊ | ऋ |  |
| ए | ऐ | ओ | औ |  |  |  |  |
עיצורים
| क | ख | ग | घ | ङ | च | छ |  |
| ज | झ | ञ‌ | ट | ठ | ड | ढ |  |
| ण | त | थ | द | ध | न | प |  |
| फ | ब | भ | म | य | र | ल |  |
| व | श | ष | स | ह |  |  |  |
הגיית האות ई
האות ई היא האות ה-4 (לאחר इ) באלפבית הדוונאגרי.
צליל האות כמעט זהה ל-इ אך מוארך יותר (בדומה לחילוק שבין अ ו-आ). המקבילה הקרובה ביותר לאות עברית היא
האות י' בניקוד חיריק (תנועה גדולה). הבאה אחריה היא האות उ.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומאש קושצ'אק

תומאש מירוסלאב קושצ'אק (פולנית: Tomasz Mirosław Kuszczak; נולד ב-20 במרץ 1982 בקרוסנו אורדז'נסקי, פולין) הוא כדורגלן פולני במשחק בעמדת השוער בקבוצת ברמינגהאם סיטי.
קריירת מועדונים

קושצ'אק הצטרף להרטה ברלין בשנת 2000, ובילה את שנתו הראשונה בקבוצת המילואים של המועדון. לאחר שלוש עונות נוספות כשוער השלישי, עם תום חוזהו חתם בקבוצת וסט ברומיץ' אלביון.
בווסט ברומיץ' ערך קושצ'אק את הופעת הבכורה ב-18 בספטמבר 2004 מול פולהאם. לקראת עונת 2005/2006, קיבל קושצ'אק את אפודת השוער הראשון של המועדון עקב פציעתו של כריס קירקלנד. בזכות היכולת הגבוהה אותה הציג במדי הקבוצה, שמר על קושצ'אק על מעמדו גם לאחר החלמתו של קירקלנד וחזרתו לסגל.
לקראת עונת 2006/2007, הושאל קושצ'אק לעונה אחת לקבוצת מנצ'סטר יונייטד, וערך את הופעת הבכורה שלו מול ארסנל ב-17 בספטמבר 2006. בסיום העונה הכריזה יונייטד כי השלימה את רכישת השחקן תמורה 2.125 מיליון ליש"ט.
קושצ'אק שיחק במנצ'סטר עד לפברואר 2012 עת הושאל לווטפורד מליגת המשנה האנגלית לחצי עונה. ביוני 2012 חתם בברייטון אנד הוב אלביון. ב-3 בנובמבר 2014 חתם בוולברהמפטון וונדררס.
נבחרת

קושצ'אק ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פולין ב-11 בספטמבר 2003 בניצחון 4-0 מול מלטה. עקב יכולתו הטובה במדי וסט ברומיץ' אלביון הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2006, אך לא שותף בטורניר עצמו. במאי 2008 הוא זומן שנית לסגל הנבחרת לקראת יורו 2008 אך נאלץ לפרוש בשל פציעה.
הערות שוליים

↑  WBA financial results באתר הרשמי של וסט בורומיץ'
| נבחרת פולין – מונדיאל 2006 |
| --- | --- | --- |
|  1 בורוץ •  2 ג'ופ •  3 גנקרסזייק •  4 בסז'ינסקי •  5 קוסובסקי •  6 בונק •  7 סובולבסקי •  8 קז'ינובק •  9 ז'וראבסקי •  10 סזימקוביק •   11 רסיאק •  12 קושצ'אק • 13 מילה •  14 ז'בלקוב • 15 סמולארק • 16 רדומסקי • 17 דודקה • 18 לבנדובסקי • 19 בוסקי • 20 גיזה • 21 ילן • 22 פביאנסקי • 23 ברוזק • מאמן: ינס |  1 בורוץ •  2 ג'ופ •  3 גנקרסזייק •  4 בסז'ינסקי •  5 קוסובסקי •  6 בונק •  7 סובולבסקי •  8 קז'ינובק •  9 ז'וראבסקי •  10 סזימקוביק •   11 רסיאק •  12 קושצ'אק • 13 מילה •  14 ז'בלקוב • 15 סמולארק • 16 רדומסקי • 17 דודקה • 18 לבנדובסקי • 19 בוסקי • 20 גיזה • 21 ילן • 22 פביאנסקי • 23 ברוזק • מאמן: ינס | פולין |
ऐ

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

אלפבית דוונאגרי
תנועות
| अ | आ | इ | ई | उ | ऊ | ऋ |  |
| ए | ऐ | ओ | औ |  |  |  |  |
עיצורים
| क | ख | ग | घ | ङ | च | छ |  |
| ज | झ | ञ‌ | ट | ठ | ड | ढ |  |
| ण | त | थ | द | ध | न | प |  |
| फ | ब | भ | म | य | र | ल |  |
| व | श | ष | स | ह |  |  |  |
הגיית האות ऐ
האות ה-9 באלפבית הדוונאגרי ऐ (באה לאחר ए) היא תנועת דיפתונג המורכבת מתנועות a ו-i ביחד. מה שמבדיל אותה במראה מהאות הקודמת ए, הוא הסימן הדיאקריטי (מאטרה) מעל האות ैै המורה על צליל דיפתונג מסוג זה (a+i).
לאחריה באה האות ओ.
ערך זה הוא קצרמרבנושא בלשנות. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תומי זנדשטיין

| --- | --- |

 לידה:  18 ביולי 1989 (בן 35)
 לאום:  ישראלי
 מקום לימודים:  תיכון עירוני א, תל אביב
 תחום יצירה:  כתיבה וציור קומיקס
 הושפע על ידי:  אורי פינק, ארז'ה, דודו גבע
 יצירות ידועות:  גיקטופיה סיפורי סבתא שאול
 http://tomix-comics.com/
תומי זנדשטיין ידוע גם כתומיקס (נולד ב-18 ביולי 1989) הוא קומיקסאי ישראלי.
יצירותיו

תומי זנדשטיין בשבוע הספר 2021שאול (2007–2011) – אחד הקומיקסים הראשונים של תומיקס, כאשר הקומיקס עצמו התבסס על משחק ילדות ששיחק תומיקס עם חבריו בחטיבת הביניים. התפרסם ב״זבנג!״ בשנים 2005–2007 כמדור שבועי; בשנת 2011 תומיקס חזר לצייר את שאול, בסגנון רצועות קומיקס עם פאנץ' ליין. חוברת האיגוד של כל הקומיקסים יצאה במאי 2016.
צחי ושלמה (2006) – הקומיקס הראשון של תומיקס. הקומיקס נכתב כשהיה בן 17 וצויר במחשב. בקומיקס מופיעות שתי דמויות, צחי ושלמה, ש"שוברות את הקיר הרביעי", מונח ספרותי המתאר דמויות סיפוריות שמודעות להיותן חיות בתוך ספר, ואף מדברות עם הקוראים או הצופים. שנים אחר כך יצאה חוברת שנייה לסדרה, "צחי ושלמה בפסטיבל הקומיקס", שמתארת את צחי ושלמה מוכרים קומיקס יחד עם תומיקס בפסטיבל אנימיקס ובטעות מעירות את דמויות הקומיקס האחרות לחיים.
סיפורי סבתא (2007–2015) – קומיקס שהתפרסם במעריב לנוער בין השנים 2007–2015. בקומיקס מככבים יונתן שוורץ, תלמיד בכיתה ד' (בחוברת הראשונה) עד כיתה י"א (בחוברת האחרונה) וסבתו (רוזה) שגרה בבית האבות "נחמני". השניים חווים הרפתקאות שונות בבית הספר של יונתן או בבית האבות. חלק מהסטריפים מתארים את דמיונותיה של רוזה בקשר לחוויות היום יום - במקום סבתא וסופגניה, סבתא-מן וקפטן כולסטרול.
דיווח מיוחד (2007) – קומיקס רשת שהתפרסם ב־2007 ב־Nana10, מדי שבוע. הקומיקס מדבר על חברת חדשות כושלת ועל עובדיה. דמויות הקומיקס מופיעות כדמויות אורח בקומיקסים רבים נוספים של תומיקס כמו פצפצים (שם מוקדשים להם סטריפים שלמים) גיקטופיה או שאול, שם שדרנית החדשות משמשת חלק חשוב בקומיקס הבונוס שיצא לחוברת הקומיקס "שאול" באופן בלעדי בשנת 2011.
כיום, הקומיקס לא נמכר.
גיקטופיה (2009–הווה) – קומיקס רשת שהתפרסם מדי שבוע באתר Vgames, המספר על משחקיית וידאו שבה עובדים גבי ואלכס, חנוני משחקי וידאו. לסדרה 3 חוברות. בסדרה אזכורים רבים למשחקי וידאו מכיוון שהיא הופיעה באתר משחקי וידאו ומיועדת לקהל יעד של גיימרים אם כי גם אנשים שאינם משחקים במשחקי וידאו באופן קבוע או מקצועי יכולים להבין את הבדיחות, בעיקר בחוברת האחרונה "גיקטופיה פאי" שמיועדת לקהל יעד רחב יותר.
אוי ויי (2012–הווה) – מתפרסם גם בבלוג האישי של זנדשטיין. בניגוד לרוב עבודתו של תומיקס (חוברות קומיקס קצרות שמכילות בעיקר רצועות קומיקס ולא סיפורים שלמים) ספר זה הוא ספר עלילתי שמתחלק לכמה חלקים קטנים ועוד חלק אחד ארוך. הקומיקס עוסק בחיים האמיתיים של המחבר. כשהחלק הארוך (שהוא רוב הספר) מתאר את מסע רכבות ההרים הגדול שעשה תומיקס ברחבי ארצות הברית. בשנת 2020 הייתה אמורה לצאת חוברת נוספת אך מכיוון מגפת הקורונה נדחתה לשנת 2021, במקום חוברת אחת היא פוצלה לשתי חוברות שנייה ושלישית.
ילדי הפארק (2013–2019) – קומיקס שהתפרסם מדי שבוע או שבועיים במעריב לילדים, לקהל יעד צעיר יותר. למדור 7 חוברות וספר אוגדן שמאחד את 6 החוברות הראשונות. רוב חוברות הקומיקס של תומיקס מיועדות לבני נוער, ואילו חוברת זו מיועדת לילדים בגילאי יסודי והיא גם מתארת ילדים באותה שכבת גיל שמבלים בפארק מתקנים עצום. בספר האוגדן התפרסם סיפור בונוס על מבוך אין סופי שנמצא בתוך הפארק.
ראו גם

שאול
סיפורי סבתא
גיקטופיה
הערות שוליים

↑  מתוך עמוד הפייסבוק של תומי זנדשטיין
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007507982705171  LCCN: no2009030855  VIAF: 83543426   WorldCat (עם VIAF): 83543426 
ערך זה הוא קצרמרבנושא ישראלים. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
תקינת רכש פדרלית

.
תקינת רכש פדרלית (באנגלית: Federal Acquisition Regulation, בראשי תיבות: FAR) היא מערכת הכללים העיקרית בנוגע לרכש ממשלתי בארצות הברית, והיא מפורטת בפרק 1 של "Title 48" של אסופת התקינה הפדרלית (CFR). הוא מכסה רבים מהחוזים שהונפקו על ידי הכוחות המזוינים של ארצות הברית ונאס"א, כמו גם סוכנויות פדרליות אזרחיות אמריקאיות.
החלק הגדול ביותר של FAR הוא "Part 52", המכיל תנאים קדם-חוזיים סטנדרטיים וסעיפי חוזה. תנאים קדם-חוזיים (solicitation provisions) הן דרישות הסמכה, הודעות והוראות שהופנו כלפי חברות שעשויות להיות מעוניינות להתמודד על חוזה ספציפי. הוראות וסעיפים אלה הם משישה סוגים:
הוראות שידול נדרשות
הוראות שידול נדרשות מתי חלות
הוראות שידול אופציונליות
סעיפי חוזה נדרשים
סעיפי חוזה נדרשים מתי חלים
סעיפי חוזה אופציונליים
אם ה-FAR מחייב לכלול סעיף בחוזה ממשלתי, אך סעיף זה הושמט, הפסיקה עשויה לקבוע כי הסעיף החסר ייחשב כלול. זו ידועה בשם "הדוקטרינה הנוצרית", המבוססת על העיקרון הבסיסי שלתקנות ממשלתיות מסוימות יש תוקף ותוצאה של החוק, ואנשי ממשל אינם רשאים לחרוג מהחוק ללא אישור מתאים. יש להניח כי קבלנים עתידיים מכירים את החוק, כולל גבולות סמכותם של אנשי הממשלה. לפיכך, סעיף חובה המבטא חלק משמעותי או מושרש עמוק של מדיניות הרכש הציבורי, ישולב בחוזה ממשלתי מכוח החוק, גם אם הצדדים השמיטו אותו בכוונה.
ניתן לערער על זכייה בחוזה ולבטלו אם טוען כנגדו יכול להוכיח כי הסוכנות הקבלנית או מקבל החוזה לא עמדו בדרישות הקדם חוזיות. טענה מוצלחת יכולה לגרום לבחינה מחודשת של ההחלטה להעניק את החוזה או להעניק את החוזה לטוען במקום הזוכה המקורי. למרות שמפגין מצליח לא יקבל בסופו של דבר את החוזה, ייתכן שהסוכנות הממשלתית תצטרך לשלם את הצעת הטוען ואת עלויות ההצעה.
ביקורת

יש שהציעו כי המורכבות הגדולה של עמידה בדרישות FAR מרתיעה את התחרות, במיוחד מצד חברות קטנות. ראה, למשל, משרד האחריות הממשלתי, ניהול בסיס הספקים במאה ה-21.
הערות שוליים

↑  Report GAO-06-533SP
תאודור אדורנו

| --- | --- |

אדורנו, היידלברג (1965)
 לידה:  11 בספטמבר 1903 פרנקפורט, ממלכת פרוסיה, הקיסרות הגרמנית 
 פטירה:  6 באוגוסט 1969 (בגיל 65) ויספ, שווייץ 
 שם לידה:  Theodor Ludwig Wiesengrund 
 מקום קבורה:  בית הקברות המרכזי של פרנקפורט 
 מקום לימודים:  מרטון קולג', אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 מנחה לדוקטורט:  הנס קורנליוס 
 מוסדות:  אוניברסיטת גתה בפרנקפורט 
 מונחה לדוקטורט:  אלפרד שמידט 
 זרם:  תאוריה ביקורתית
 תחומי עניין:  סוציולוגיה, פסיכואנליזה, מוזיקולוגיה
 עיסוק:  פילוסוף, אפוריסט, מבקר מוזיקה, פסנתרן, סופר, אקדמאי, מבקר ספרות, סוציולוג, מרצה באוניברסיטה, מלחין, מוזיקולוג, aesthetician 
 הושפע מ:  הגל, קירקגור, ניטשה, הוסרל, מרקס, פרויד, ובר,  בלוך, לוקאץ', זימל, שנברג, ברג, קפקא, בודלר, פרוסט, שפנגלר, קרקאואר, הורקהיימר
 השפיע על:  הורקהיימר, האברמאס, בורדייה, סעיד, בודריאר,  ג'יימסון, שטוקהאוזן, ג'יי ברנשטיין, אווה אילוז, צבי טאובר
 מדינה:  ארצות הברית, הקיסרות הגרמנית, אוסטריה, גרמניה, שווייץ 
 יצירות ידועות:  Gesammelte Schriften, Philosophie und Musik, מינימה מוראליה, Dialectic of Enlightenment, דיאלקטיקה שלילית, Aesthetic Theory, The Authoritarian Personality 
 פרסים והוקרה:  לוחית גתה של עיריית פרנקפורט (1963) 
 בן או בת זוג:  גרטל אדורנו 
 
תאודור לודוויג ויזנגרונד אדורנו (Theodor Ludwig Wiesengrund Adorno;‏ 11 בספטמבר 1903 – 6 באוגוסט 1969) היה פילוסוף, סוציולוג, מוזיקולוג ומלחין גרמני ממוצא יהודי ואיטלקי. נחשב לחבר בולט באסכולת פרנקפורט, עימה נמנים אישים כגון מקס הורקהיימר, הרברט מרקוזה, ולטר בנימין, ליאו לוונטל, יורגן הברמאס ואריך פרום.
אדורנו למד בפרנקפורט ובווינה. עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה היגר לאנגליה ולאחר מכן לארצות הברית. עם סיומה של מלחמת העולם השנייה חזר לגרמניה, ועמד בראש המכון למחקר חברתי של אוניברסיטת פרנקפורט.
ביוגרפיה

תאודור לודוויג ויזנגרונד אדורנו נולד בפרנקפורט וגדל כבן יחיד. אביו, אוסקר אלכסנדר ויזנגרונד (1870–1941), יהודי שהמיר את דתו ונעשה פרוטסטנטי, היה סוחר יין אמיד. אמו, מריה ברברה, בת למשפחה אריסטוקרטית איטלקית קתולית מן העיר ג'נובה, הייתה זמרת. שם נעוריה היה קלוולי-אדורנו, וחלקו השני של שם זה הוא שם המשפחה שאימץ לעצמו אדורנו בשנות השלושים, כשקיבל אזרחות אמריקאית. גם דודתו המוזיקאית אגתה גרה עם המשפחה. אדורנו הצעיר עסק בהתלהבות בנגינה בפסנתר. הוא למד בגימנסיה קייזר וילהלם, עשה חיל בלימודיו, והיה הראשון בכיתה כשסיים אותם בגיל 17. בזמנו הפנוי למד הלחנה בשיעורים פרטיים אצל ברנהרד זקלס, ובימי ראשון אחר הצהריים קרא את ביקורת התבונה הטהורה של עמנואל קאנט, ביחד עם חברו זיגפריד קרקאואר המבוגר ממנו ב-14 שנה. מאוחר יותר, הצהיר כי הוא חב לקריאה הזאת יותר מאשר לכל מורה שהוא מהאקדמיה. הוא למד פילוסופיה, מוזיקולוגיה, פסיכולוגיה וסוציולוגיה באוניברסיטת פרנקפורט, ולסיום הגיש ב-1926 דיסרטציה על אדמונד הוסרל. עוד לפני שסיים את לימודיו כבר פגש אדורנו את מקס הורקהיימר ואת ולטר בנימין, חבריו החשובים ביותר לעבודה האינטלקטואלית.