stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
אמפטמין
פרמקולוגיה > השפעות פיזיולוגיות

בנוסף להשפעתו על המוח, משפיע האמפטמין גם על הגוף. הוא מעלה את פעילותה של מערכת העצבים הסימפתטית, ובכך מביא לעלייה בלחץ הדם. לא נמצאו ראיות לכך שאמפטמין בעל השפעה רעילה על המוח האנושי. מחקרים שנעשו על חולדות הראו כי מנות-יתר של אמפטמינים עלולים לגרום לדפוסי שינה משתנים, סחרחורות, תנועות גוף בלתי רצוניות (עוויתות או טיקים), היפראקטיביות, בחילה, גרד, עור חיוור ושומני, ירידה בתפקוד וביעילות המערכת החיסונית, בעיות לב, שבץ ונזקים לכבד, לכליות ולריאות. כאשר האפטמין נשאף, הוא עלול לתקוף את ריריות האף העדינות. מאידך הוא מוביל לערנות גדולה ולהפחתת עייפות.[דרוש מקור]
בנוסף, שימוש ארוך בתרופה יכול להביא לתופעות פרקינסוניות ולבעיות מוטוריות נוספות.
חלק מהאנשים המשתמשים בתרופה זאת, משתמשים בה לצורך הרזיה על ידי הפחתת התיאבון כתוצאה מהשפעתה.[דרוש מקור]
פרמקולוגיה > השפעות פסיכולוגיות

השפעות פסיכולוגיות של התרופה הן ריכוז מוגבר, אופוריה, דיבור מהיר, הפסקת תופעת חלימה (איבוד של שנת חלום - REM) והתמכרות.
שימוש ממושך עלול לגרום לעצבנות, אלימות ושיפוט לקוי, בעיקר בשל מחסור בשינה.[דרוש מקור]
התמכרות

לחלק מהאוכלוסייה יש נטייה להתמכרות לממריצים, ישנה השערה כי נטייה זו תלויה בכמות רצפטורי D2 במוח. מסיבה זו אמפטמין רשום בפקודת הסמים האסורים ברוב מדינות העולם המערבי. במציאות המצב שונה וישנה נטייה נמוכה מאוד של שימוש לא נכון על ידי מטופלים בעלי הפרעות קשב וריכוז. מטופלים נוטים שלא לקחת את התרופות הללו עקב תופעות הלוואי המשתנות בין אדם לאדם. [דרושה הבהרה]
אמפטמין שנמכר בבתי המרקחת לא מתאים להיות מנוצל לרעה מכמה סיבות: ראשית, שימוש בתרופה לטובת תחושת התעלות דורש כמויות גדולות פי כמה מהמינונים בתרופות. שנית, כדי שהתרופה תהפוך לממכרת עליה להגיע למערכת העצבים המרכזית בזמן המהיר ביותר, זאת הסיבה שמתמכרים לסמים אסורים עוברים מעישון להסנפה ולבסוף הזרקה, וכפי שצוין לעיל, התרופות הללו מתחילות לפעול כשעה לאחר נטילתן. דבר נוסף שמשפיע על הסיכוי של תרופה להפוך לממכרת היא הגעה למקסימום של השפעה בזמן קצר, כלומר גם ברגע שאמפטמין מגיע למערכת העצבים, האפקט שלו הדרגתי. לכן, למטופלים בעלי הפרעות קשב וריכוז, יש צפיות נמוכה להתמכרות.
ראו גם

מתילפנידאט – החומר הפעיל בריטלין ובקונצרטה
מתאמפטמין
חגיגת
הערות שוליים

1 2 3 4 5  אטנט – Attent, באתר "שירותי בריאות כללית"
1 2  ויואנס – Vyvanse, באתר "שירותי בריאות כללית"
↑  דקסטרואמפטמין + אמפטמין (אטנט), באתר "אינופמד"
↑  Pennick M "Absorption of Lisdexamfetamine Dimesylate and its enzymatic conversion to d-amphetamine". Neuropsychiatr Dis Treat 2010;24:317–327
↑  [1] Paul L Soto, Kristin M Wilcox, Yun Zhou, Nancy A Ator, Mark A Riddle, Dean F Wong. And Michael R Weed. "Long-Term Exposure to Oral Methylphenidate or dl-Amphetamine Mixture in Peri-Adolescent Rhesus Monkeys: Effects on Physiology, Behavior, and Dopamine System". Neuropsychopharmacology. (2012) ;37:2566–2579; doi:10.1038/npp.2012.119
↑  Aoyama T, Kotaki H, Sasaki T, Sawada Y, Honda Y, Iga T. "Pharmacokinetics and pharmacodynamics of (þ)-threo methylphenidate enantiomer in patients with hypersomnia". Clin Pharmacol Therap 1994;55:270–276
1 2 3  .David J Heal, Sharon L Smith, Jane Gosden and David J Nutt "Amphetamine, past and present – apharmacological and clinical perspective" Journal of Psychopharmacology 27(6) 479-496 2013
↑  Connell PH (1966). "Clinical manifestations and treatment of amphetamine type of dependence". JAMA 196: 718–723
↑  Young, D. & Scoville, W.B. (1938) Paranoid psychosis in narcolepsy and the possible danger of benzedrine treatment. The Medical clinics of North America, 22, 637-46
↑  Kalant, O.J. (1966) The amphetamines: Toxicity and addiction Springfield, Ill: Charles C Thomas Publishers
↑  Malenka RC, Nestler EJ, Hyman SE (2009). "Chapter 15: Reinforcement and addictive disorders". In Sydor A, Brown RY. Molecular Neuropharmacology: A Foundation for Clinical Neuroscience (2nd ed.). New York, USA: McGraw-Hill Medical. p. 370. ISBN 9780071481274. Unlike cocaine and amphetamine, methamphetamine is directly toxic to midbrain dopamine neurons
↑  Merkel RL, Jr and Kuchibhatla A (2009) "Safety of stimulant treatment in attention deficit hyperactivity disorder: Part I". Expert Opin Drug Saf 8: 655–668
| --- | --- |
בקרת זהויות :  GND: 4122043-2  NDL: 00560259 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מולקולת האמפטמין
קוקאין

| --- | --- |

נוסחת המבנה של קוקאין
 
 שם IUPAC
 methyl (1R,2R,3S,5S)-3- (benzoyloxy)-8-methyl-8-azabicyclo[3.2.1] octane-2-carboxylate
 נתונים כימיים
 כתיב כימי:  C17H21NO4 
 מסה מולרית:  303.353 גרם למול
 נתונים פרמוקוקינטיים
 הפרשה:  כלייתי
 בטיחות
 מעמד חוקי:  בישראל נכלל הסם בפקודת הסמים המסוכנים. בארצות הברית מוגדר ב-Schedule II.
 קטגוריית סיכון בהריון:  קטגוריית סיכון C 
 סיכון לתלות:  גבוה
 מזהים
 קוד ATC:  N01BC01, R02AD03, S01HA01, S02DA02 
 מספר CAS:  50-36-2
 PubChem:  5760
 ChemSpider:  10194104
 
קוקאין הוא אלקלואיד טרופאני המשמש כסם, המופק מעלי צמח הקוקה, שגדל בעיקר בדרום אמריקה באזורים ההרריים של קולומביה, בוליביה ופרו.
קוקאין משמש ברפואה להרדמה מקומית, בעיקר בניתוחי עיניים, אף וגרון.
לצד השימושים הרפואיים שלו, הקוקאין הוא גם סם פסיכואקטיבי ממריץ שאנשים נוטים לעשות בו שימוש אישי שמוגדר כמזיק רפואית. בשל היותו חומר רעיל וממכר, הפצתו, החזקתו וצריכתו שלא למטרות רפואיות אסורות כמעט בכל רחבי העולם. הקוקאין נחשב "סם של עשירים", בשל מחירו הגבוה יחסית לסמים אחרים.
בשנות ה-80 של המאה ה-20, השימוש בקוקאין התפשט במהירות באירופה ובצפון אמריקה. במיוחד בארצות הברית, שבה קוקאין הפך לסם השני הנצרך ביותר אחרי קנאביס, דבר שהוביל לעלייה חדה בשיעורי הפשיעה והאלימות בערים מרכזיות[דרוש מקור]. ארצות הברית נחשבת לצרכנית הגדולה ביותר בעולם של סם הקוקאין.
השפעות

השפעות הקוקאין כוללות המרצה של מערכת העצבים המרכזית, דיכוי התיאבון ותחושת אופוריה ומרץ. בנוסף, הקוקאין מחולל אפקט של הרדמה מקומית, והיה בשימוש לצרכים אלה לפני שהשימוש בו כסם רחוב הפך נפוץ.
צריכת מנת יתר של קוקאין גורמת להיפרתרמיה, לעלייה משמעותית בלחץ הדם שעלולה להיות מסכנת חיים, להפרעה בקצב הלב ולמוות.
משתמשי קוקאין מייחסים כאבי גב כרוניים לנזק כתוצאה מהשימוש, ואף נטבע לכך מטבע לשון הולם באנגלית: coke back‏.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים

קוקאין משפיע על התהליך של העברה סינפטית במוח, ובפרט על המעבר של המוליך העצבי דופמין בין תאי עצב שונים. קוקאין הוא אגוניסט דופמינרגי, הפועל על ידי חסימת נשא הדופמין, שאחראי לספיגה חוזרת של דופמין חזרה לתא הקדם-סינפטי. בכך הקוקאין מגדיל את כמויות הדופמין שנמצאות בסינפסות בין התאים ברגע נתון. פעילות היתר של הדופמין היא הגורמת להשפעות העיקריות של הסם. ההשפעות המחזקות של קוקאין נגרמות עקב פעילות היתר של הדופמין בגרעין האקומבנס. הקוקאין גורם להתמכרות פסיכולוגית חזקה[דרוש מקור], כנראה בשל השפעתו הישירה על מערכת החיזוק. עם זאת לגמילה מקוקאין אין תסמינים פיזיולוגיים חריפים ("קריזים") כמו אלה הנגרמים בשל גמילה מהרואין וסמים אופיאטיים.
הקוקאין חוסם גם תעלות יונים תלויות מתח. מסיבה זו הוא משמש גם לצורך הרדמה מקומית, במיוחד בצורה של טיפות עבור ניתוחי עיניים.
הכנה ושימוש > אופן ההכנה

עלי הקוקה נקטפים, נגרסים, ומושרים בחומר אתרי כגון מדלל צבע, בנזין או סולר. לאחר ההשריה מסננים מהנוזל את תמצית העלים. החומר המתקבל עובר תהליכי סינון ומיצוק בעזרת תוספים שונים, עד שמתקבלת עיסה לבנה שלאחר ייבושה הופכת לאבקה לבנה גבישית שהיא הקוקאין.
חלק מהחומרים המעורבבים עם הקוקאין עלולים להיות קטלניים בפני עצמם, במיוחד לאלה המשתמשים בהזרקה.
הכנה ושימוש > אופן השימוש

בדרך כלל השימוש הנפוץ הוא בהרחה (הסנפה) או בעישון. לצורך עישון, יש להמיר את החומר מצורת המלח (קוקאין הידרוכלוריד – מלח של קוקאין וחומצת מימן כלורי) לצורה חופשית (freebase). צורת המלח היא אבקה שמסיסה במים ולכן מתאימה להסנפה ולהזרקה, אך נקודת הרתיחה שלה קרובה מדי לנקודת בעירתה ולכן היא אינה מתאימה לעישון. לעומת זאת, לקוקאין freebase (קוקאין בצורתו הטהורה והפשוטה ביותר כאלקלואיד חופשי) יש נקודת רתיחה נמוכה בהרבה, ולכן הוא מתאים יותר לעישון, שמבוצע בעזרת כלי מתאים (כמו מקטרת זכוכית או מבחנה). צורה זו של קוקאין נקראת ברחוב קראק.
שימושים רפואיים[דרוש מקור]

לאחר גילוי הקוקאין, מדענים שחקרו את השפעות הסם גילו כי השפעותיו יכולות לשמש כחומר להרדמה מקומית. בנוסף התגלה כי השפעותיו של הקוקאין הפוכות לאלו של המורפין ולכן יכול לשמש כפתרון בגמילה ממורפין, ואף נעשה בו שימוש לניתוחי עיניים, שיניים, אף וגרון. יתר על כן, הייתה השערה כי הקוקאין עשוי להיות פתרון למעוניינים בירידה במשקל, וזאת משום שבמינונים מסוימים הוא יכול להוביל לחילוף חומרים מהיר ואף לירידה בתיאבון.
באותה תקופה, הקוקאין נחשב לסם פלא חדש והעולם קיבל אותו בחיבוק, במיוחד לאחר שהתגלה כשימושי בהרדמה בשנת 1884. למעשה, הקוקאין כמרדים מעכב ספיגה חוזרת של נוירוטרנסמיטרים במוח, כך נחצה בקלות מחסום הדם- מוח ודבר זה עלול להוביל לירידת המחסום. בכך, פועל הקוקאין כחומר הרדמה מקומי וזאת על ידי חסימת הולכה של דחפים עצביים.
משנת 1884 רופאים נתנו מרשמים לקוקאין בצורה מופרזת וחסרת הבחנה עבור מחלות רבות, כולל במצבי תלות באלכוהול ובאופיאטים, ואף ההתלהבות אשר עלתה מהסם כתרופה, הפחיתה מאוד את החקר המדעי אודותיה.
במרוצת השנים נעשה שימוש בקוקאין כמרכיב פעיל במגוון של תרופות ואף הוסיפו אותו בכמויות קטנות למשקאות קלים, כאשר המקרה המפורסם ביותר הוא גרסאות קודמות של מותג השתייה "קוקה קולה".
גם זיגמונד פרויד כתב ברשמיו תוך כדי שימוש בקוקאין. כלומר, הוא בעצמו נהג לצרוך קוקאין ואף טיפל בחברו שהיה מכור למורפין בעזרת הקוקאין כפי שהיה נהוג באותה עת. בעקבות מותו של חברו וגילוי השפעותיו השליליות של הסם, קסמו של הקוקאין פג בעיניו של פרויד והוא הפסיק לאלתר את השימוש בו.
לאחר גילוי השפעותיו השליליות של הקוקאין ברחבי העולם, משנת 1924 מדינות רבות החלו במהרה לחוקק חוקים כנגדו והוא הפך לסם לא חוקי אשר נאסר לשימוש ברוב מדינות העולם עד היום. למרות השפעותיו השליליות של הקוקאין והחלפתו ברפואה המערבית בחומרי הרדמה סינתטיים אחרים, עדיין קיימים כיום מקרים רפואיים שבהם קיים שימוש רפואי נקוב בסם למטרות ספציפיות.
קראק

הכנת הקראק מקוקאין הידרוכלוריד מתבצעת לפי הנוסחה:
Coc-HCl + NaHCO → Coc + HO + CO + NaCl
מכיוון שספיגה בריאות מהירה בהרבה מספיגה דרך ריריות האף, השפעת הקראק מתחילה מהר יותר ונגמרת מהר יותר (לרוב נמשכת כ-10 דקות). בהסנפה, הקוקאין פועל בצורה מתונה יותר מעישון (או הזרקה), ולכן לעישון קראק ישנה השפעה חזקה יותר, וכתוצאה מכך, ההתרסקות שלאחר מכן קשה יותר, וכך גם הסיכוי לפתח התמכרות גובר.
הערות שוליים

1 2 3  Neil R. Carlson, (2013). Physiology of Behavior. Boston: Pearson.
↑  Wei Zhao, Mechanisms Mediating Sex Differences in the Effects of Cocaine
1 2 3  Michael E. O'Leary, Jules C. Hancox, Role of voltage-gated sodium, potassium and calcium channels in the development of cocaine-associated cardiac arrhythmias: Voltage-gated ion channels and cocaine-induced arrhythmia, British Journal of Clinical Pharmacology 69, 2010-01-28, עמ' 427–442 doi: 10.1111/j.1365-2125.2010.03629.x
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007284046305171  BNE: XX526370  BnF: cb11967516j (data)  GND: 4128249-8  LCCN: sh85027558  NARA: 10638032  NDL: 00575600  NKC: ph121701 
הקוקאין פועל על ידי חסימת נשא הדופמין.
השפעות פיזיולוגיות של מערכת החיזוק במצבי התמכרות לסמים - התגובה לקוקאין בהשוואה לתגובה למזון
אבקת קוקאין
האלה ח'ורי-בשאראת

| --- | --- |

 לידה:  31 במרץ 1970 (בת 54)
 שם לידה:  هالة خوري
 ענף מדעי:  משפט בינלאומי פומבי, משפט בינלאומי פלילי, דיני זכויות אדם וצדק מעברי
 מקום מגורים:  ישראל ואנגליה
 מוסדות:  מנהלת אקדמית של בית הספר למשפטים, הקריה האקדמית אונו קמפוס חיפה  שימשה בעבר כסגנית דיקן בית הספר למשפטים
 הערות:  אתר רשמי
 תרומות עיקריות
 יו"ר הנהלת עדאלה, המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל
האלה ח'ורי-בשאראת (בערבית: هالة خوري- بشارات; נולדה ב-31 במרץ 1970) היא משפטנית, חוקרת בינלאומית בתחום משפט בינלאומי פומבי ופלילי, צדק מעברי וזכויות אדם. יו"רית עדאלה לשעבר וחברת הנהלת עדאלה כיום (2020) והמנהלת האקדמית של בית הספר למשפטים בקריה האקדמית אונו, קמפוס חיפה, חברת סגל פנים ומרצה בקריה האקדמית אונו. בעבר שימשה כסגנית דקאן בית הספר למשפטים במרכז האקדמי כרמל.
ח'ורי-בשאראת הייתה המרצה הערביה הראשונה במשפטים בישראל[דרוש מקור].
ביוגרפיה

האלה ח'ורי נולדה בעכו למשפחה ערבית-נוצרית-יוונית-אורתודוקסית.
אביה, ד"ר אוסאמה ג'מיל ח'ורי, יליד 1935 (ירושלים), מומחה ברפואה פנימית, מראשוני הבוגרים הערבים של בית הספר לרפואה בהדסה עין כרם .
אמה, אולגה ח'ורי, ילידת 1935 (ירושלים), מורה לאנגלית, בוגרת האוניברסיטה העברית באנגלית וערבית, והערביה הראשונה בוגרת תואר שני בספרות כללית והשוואתית מהאוניברסיטה העברית. סבה, ג'מיל לביב ח'ורי, היה שופט, מורה לערבית ומשורר.
ח'ורי-בשאראת קיבלה תעודת בגרות בהצטיינות יתרה מבית הספר התיכון ה(נוצרי-)אורתודוקסי הערבי בחיפה.
ביוגרפיה > חיים אישיים

נשואה לרופא, נאיל בשאראת, להם שני ילדים, והם מתגגורים בחיפה.
לימודים וקריירה מקצועית

ח'ורי-בשאראת קיבלה בשנת 1993 תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1998 סיימה לימודים לתואר שני במשפטים בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
קיבלה תואר דוקטור במשפטים מאוניברסיטת אוקספורד (אנגליה), בשנת 2007. עבודת הדוקטורט שלה הייתה בנושא: "Procedural safeguards in human rights fact-finding commissions".
בשנת 1994 קיבלה רישיון עריכת דין, לאחר התמחות בבית המשפט המחוזי בירושלים אצל השופטת יפה הכט, ובמשרד עורכי דין ארגוב אבימור, המתמחה ברשלנות רפואית.
עבדה שלוש שנים כעורכת דין במוקד להגנת הפרט.
בשנת 2003 סיימה קורס התמחות במשפט בינלאומי פלילי במרכז הבינלאומי ללימודים מתקדמים במשפט פלילי, סיראקוזה איטליה, השייך לאוניברסיטת פלרמו (אנ'), איטליה.
כיהנה כמורה מן החוץ למשפט פלילי בינלאומי בפקולטות למשפטים באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת חיפה ובבית הספר למשפטים של המכללה למינהל, ראשון לציון, בשנים 2005–2010.
ב-2009 לימדה כמורה מן החוץ למשפט בינלאומי פלילי בבית הספר למשפטים אונו בקריה האקדמית אונו, וב-2010 כמורה מן החוץ למבוא למשפט ישראלי בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב.
ב-2014 לימדה כמורה מן החוץ למשפט בינלאומי פלילי בבית הספר למשפטים, במכללה האקדמית צפת.
משנת 2009 משמשת כמרצה למשפטים וחברת סגל בקריה האקדמית אונו (בשם הקודם: המרכז האקדמי כרמל – חיפה). מלמדת דיני ראיות, סדר דין פלילי, משפט בינלאומי פומבי ופלילי ומבוא לשיטות משפט.
בין השנים 2016–2017 כיהנה כסגנית דיקן בית הספר למשפטים במרכז האקדמי כרמל.
מכהנת כמנהלת האקדמית של בית הספר למשפטים בקריה האקדמית אונו, קמפוס חיפה.
משנת 2014 ועד היום (2020) מכהנת כחברת הנהלה במרכז קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי במשפט הישראלי.
לימודים וקריירה מקצועית > עדאלה

עמותת עדאלה הוא ארגון זכויות האדם המגדיר את מטרותיו ב"השגת זכויות אישיות וקולקטיביות למיעוט הערבי הפלסטיני בישראל" ובהגנה "על זכויות האדם של הפלסטינים החיים תחת הכיבוש, בהתבסס על המשפט הבינלאומי ההומניטרי והמשפט הבינלאומי לזכויות אדם".
ח'ורי-בשאראת חברה בהנהלת עדאלה משנת 2007. בין 2012 ל-2014 כיהנה כיו"ר הנהלת עדאלה (האשה הראשונה שכיהנה כיו"ר עדאלה). מ-2014 ועד 2015 כיהנה כחברת ועדת ביקורת בעדאלה. מ-2016 ועד היום (2020) משמשת כחברת הנהלה בעדאלה.
ח'ורי-בשאראת כיהנה כעורכת של "מחברות עדאלה" בשנת 2005.
חברות באגודות מקצועיות

ח'ורי-בשאראת חברה במספר רב של ארגונים מקצועיים, וביניהם:
לשכת עורכי הדין, ישראל.
The International Law Association
מלגות ופרסים > מלגות

2001 – 2004 : Karim Rida Said Foundation Scholarship, London
2001 – 2004 : The Old Members Trust Scholarship at University College, Oxford
2003 : The International Institute of Higher Studies in Criminal Sciences, Siracusa, Italy.
2014 : מענק מחקר ממרכז מינרווה לזכויות אדם, האוניברסיטה העברית בירושלים. המחקר בנושא "יישום דיני זכויות האדם הבינ"ל במשפט הישראלי".
פרסומים נבחרים

H. Khoury-Bisharat Israel and the culture of impunity Adalah’s electronic Newsletter, Vol. 37, June 2007.
H. Khoury-Bisharat Should human rights organizations continue to file petitions to the Israeli Supreme Court concerning the Occupied Palestinian Territory (OPT) Adalah’s Electronic Newsletter, Vol. 45, February 2008.
H. Khoury-Bisharat International law: a tool in the struggle of Palestinians in Israel (אורכב 05.06.2020 בארכיון Wayback Machine) Mada al-Carmel's Electronic Journal Jadal, Issue 13, May 2012.
H.Khoury-Bisharat, The pursuit of Accountability in the Israeli Palestinian Conflict, Electronic Special Report of the Institute for Palestine Studies, 8.9.2014.
Hala Khoury-Bisharat' Perspectives from Israel, The Bible and the Palestine-Israel Conflict, pages 165-172, 2014, ISBN 978-965-7409-06-0
Hala Khoury-Bisharat, The Unintended Consequences of the Goldstone Commission of Inquiry on Human Rights Organizations in Israel, European Journal of International Law, Volume 30, Issue 3, August 2019, Pages 877–901, https://doi.org/10.1093/ejil/chz044 Published: 11 December 2019
The Silence of Jesus and Its Significance for the Accused. Tulsa Law Review Volume 55, Number 3, Spring 2020.
ד"ר האלה ח'ורי-בשאראת, הסגר הימי המתמשך על עזה  ככלי שליטה אפקטיבית, באתר הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה
האלה ח'ורי-בשאראת ואילן סבן, קסם אין ב"עסקת המאה", רק אבק שרפה, באתר העוקץ, 08.03.20
מאמר דעה בעיתון אל-קודס אל-ערבי מה-30.9.2014, בעניין משמעות הפנייה של הרשות הפלסטינית לבית הדין הפלילי הבינלאומי.
הערות שוליים

↑  ‏Adalah Elects New Board of Directors - Dr. Hala Khoury-Bisharat elected as first woman Chair of the Board, באתר עדאלה
1 2  דף מרצה של האלה ח'ורי-בשאראת, באתר הקריה האקדמית אונו
↑  Hala Khoury-Bisharat, ‏‏Procedural safeguards in human rights fact-finding commissions, באתר אוניברסיטת אוקספורד
↑  עו"ד האלה ח'ורי-בשאראת, באינדקס עורכי דין
↑  צוות המרכז, באתר מרכז קונקורד, בית הספר למשפטים ע"ש חיים שטריקס
↑  אודות עדאלה
↑  נבחרה הנהלה חדשה למרכז "עדאלה". ד"ר האלה חורי- בשאראת מונתה ליו"ר הנהלת עדאלה, באתר עדאלה,29/01/2012
↑  צוות והנהלה, באתר עדאלה
| --- | --- |
בקרת זהויות :  VIAF: 19645060   WorldCat (עם VIAF): 19645060
מדד מסת גוף

.
טבלת BMI
מדד מסת הגוף (מדמ"ג; באנגלית: Body Mass Index‏ – BMI) הוא מדד הנותן הערכה כמותית האם אדם נמצא במשקל תקין, בעודף משקל או בתת־משקל. המדד מחושב באמצעות נתוני הגובה (במטרים) והמשקל (בק"ג).
BMI הומצא במאה ה-19 על ידי המתמטיקאי והסטטיסטיקאי הבלגי אדולף קטלה, במהלך קורס על פיזיולוגיה שהעביר באוניברסיטה. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 הוא אומץ כתקן רפואי למדידת השמנה.
בשנות ה-90 נקבע מדד מסת הגוף כתקן הבינלאומי בתחום, שגם ארגון הבריאות העולמי (WHO) משתמש בו. כיום הוא משמש כמדד המרכזי והפופולרי ביותר לחישוב השמנה, בו רופאים נעזרים כדי לזהות אנשים הסובלים מעודף משקל או מתת-משקל.
חישוב המדד

הנוסחה לחישוב ה-BMI היא:  \ \mathrm {BMI} ={\frac {\mathrm {weight} }{\mathrm {height} ^{2}}}, כלומר משקל (בק"ג) חלקי ריבוע הגובה (במטרים).
BMI בין 18.5 ל-25 נחשב למשקל תקין. BMI מעל 25 נחשב למשקל עודף. BMI מתחת 18.5 נחשב לתת-משקל.
דוגמה: אם אדם שוקל 90 ק"ג, וגובהו 1.95 מטרים, חישוב BMI שלו יהיה כלהלן:
לכן, על פי מדד ה-BMI שלו, 23.7, המשקל של אדם זה תקין.
| דוגמאות לערכי BMI> גובה (מטרים)/ משקל (קילוגרמים) | דוגמאות לערכי BMI> 35 | דוגמאות לערכי BMI> 40 | דוגמאות לערכי BMI> 45 | דוגמאות לערכי BMI> 50 | דוגמאות לערכי BMI> 55 | דוגמאות לערכי BMI> 60 | דוגמאות לערכי BMI> 65 | דוגמאות לערכי BMI> 70 | דוגמאות לערכי BMI> 75 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.50 | 15.5 | 17.7 | 20 | 22.2 | 24.4 | 26.6 | 28.8 | 31.1 | 33.3 |
| 1.60 | 13.6 | 15.6 | 17.5 | 19.5 | 21.4 | 23.4 | 25.3 | 27.3 | 29.2 |
| 1.70 | 12.1 | 13.8 | 15.5 | 17.3 | 19 | 20.7 | 22.4 | 24.2 | 25.9 |
פירוש ערכי BMI

| BMI | דירוג | דרגת סיכון לחלות במחלות |
| --- | --- | --- |
| עד 18.5 | תת משקל | סיכון לתת-תזונה |
| 18.5 – 25 | משקל תקין | סיכון נמוך באופן יחסי |
| 25 – 29.9 | משקל עודף | מוגבר כאשר יש מחלות רקע נלוות |
| 30.0 – 34.9 | השמנה דרגה I | בינוני |
| 35.0 – 39.9 | השמנה דרגה II | חמור |
| 40 ומעלה | השמנה דרגה III | חמור מאוד |

ערכי BMI הגבוהים מ-40 מגדירים השמנת יתר חולנית. קיימים סיווגי משנה לא אחידים לקבוצת הערכים שמעל ל-40.
BMI לילדים

בדומה למבוגרים, גם בילדים נמדדת ההשמנה, בדרך כלל, באמצעות מדד מסת הגוף (BMI). עם זאת, בניגוד לתוצאות BMI למבוגרים בהן כל תוצאה נכנסת לטווחים שנקבעו מראש, בילדים ובמתבגרים עודף משקל מוגדר כ-BMI מעל אחוזון 85 לגיל ולמין. ילד שמן מוגדר ככזה שה-BMI שלו מעל האחוזון ה-95, ותת משקל מוגדר כ-BMI מתחת לאחוזון 5 לגיל ולמין.
ביקורת

החיסרון של מדד זה הוא שהוא מתייחס אך ורק לגובה ולא לוקח בחשבון את רוחב שלד האדם. כמו כן, בעייתיים גם חוסר ההתייחסות לפיזור השומן בגוף וחוסר ההפרדה בין מרכיבי הגוף השונים - שומן ושריר.
לדוגמה, אנשים המתאמנים בחדר כושר ומפתחים רקמת שריר מאסיבית, במקום רקמות שומן, עדיין ישקלו יותר (תא שריר כבד מתא שומן). במקרה זה, למשל, גם אם יופחתו משמעותית אחוזי השומן בגופם, הם עשויים להישאר באותו אחוזון BMI מבלי ששינוי גופני זה יבוא לידי ביטוי.
דוגמה מוכרת לאי דיוק מדד ה-BMI הוא מייקל ג'ורדן, אשר בשיא כושרו הגופני היה בעל ערכי מדד BMI של 27-29 המוגדרים כמשקל יתר.
הערות שוליים

↑  ליאור נוימן, לא על BMI לבדו: איך קובעים מהי השמנה ומי זכאי לקבל זריקת הרזיה, באתר ynet, 31 במאי 2024
↑  Centers for Disease Control and Prevention, Defining Childhood Obesity
↑  Kathleen M. Zelman, MPH, RD, LD, Reviewed by Louise Chang, MD, How Accurate Is Body Mass Index, or BMI?, באתר WebMD, ‏12 בפברואר 2008 (באנגלית)
| משקל גוף |
| --- | --- | --- |
| תת-משקל | ירידה במשקל · קכקסיה · תת-תזונה · תת-ספיגה · אנורקסיה (סימפטום) · דלדול שרירים · ניוון שרירים · רעב |  |
| עודף משקל | עלייה במשקל · השמנת יתר חולנית · פוליפגיה · השמנה בטנית · השמנת יתר בקרב ילדים |  |
| הפרעות אכילה | אנורקסיה נרבוזה · בולימיה נרבוזה · אורטורקסיה נרבוזה · הפרעת אכילת יתר · EDNOS |  |
| מידות הגוף | מדד מסת גוף (BMI)‏ · מדד נפח גוף (BVI) · יחס מותניים-ירכיים‎ · מידות בגדים |  |
| שמירה על משקל גוף בריא | דיאטת הרזיה · פעילות גופנית · שאיבת שומן · ניתוח מעקף קיבה |  |
| נושאים קשורים | הפרעות מטבוליות · הפרעות תזונתיות · מחלות אנדוקריניות · תנגודת לאינסולין · תסמונת מטבולית · סוכרת מסוג 2‎ · אורח חיים בלתי פעיל · דימוי גוף · גירעון קלורי |  |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007532838105171  PLWABN: 9810544312705606  GND: 4706598-9  LCCN: sh2005007672  LNB: 000274889 
הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
סרקומת הרחם

צילום CT של גידול ממאיר מסוג סרקומת הרחם
סרקומת הרחם (באנגלית: Uterine sarcoma) היא קבוצת גידולים ממאירים המתפתחת מהשריר החלק או מן רקמת חיבור של הרחם. גידולים מהסוג הזה מייצגים 4% - 9% מכלל סוגי סרטן הרחם. כמו כן, יש שיעור שכיחות שנתי של כמעט 2 ל-100,000 נשים.
היסטולוגיה

הגידולים מחולקים לקבוצות הבאות:
גידולים המעורבים באפיתל וברקמות מזנכימה וכוללים קרצינומה. אלה נקראו בעבר גידולים מולריאנים (באנגלית: Mullerian), מעורבים ממאירים ואדנוסרקומה.
גידול בשריר החלק שנקרא ליומיוסרקומה. מדובר בגידול השני הנפוץ ביותר, אשר מהווה כמעט 40% מהמקרים של סרקומות הרחם. הגידול מופיע בעיקר בעשור החמישי של החיים. הגידול מתרחש בשרירים החלקים שרירים שאינם בשליטה רצונית. נפוץ ביותר בעובר שנמצא ברחם, בדרך או בציפוי הפנימי של כלי דם במערכת העיכול. גידול מסוג זה מסווג כיום על פי שלבים באמצעות 2009 FIGO היערכות מערכת (בעבר סווגו כמו קרצינומה רירית הרחם) בזמן הניתוח.
גידולים מסוג אנדומטריאל סטרומל סרקומה. סרטן זה מהווה כ-1% מתוך כלל סוגי הסרטן הממאירים של הרחם. ניתן לחלק סרטן זה לשלושה תתי סוגים נוספים:
אנדומטריאל סטורמל גולה - תת-סוג זה מהווה גידול שפיר ברוב המקרים, ללא פוטנציאל להפוך לגידול ממאיר וגרורתי. ניתן להשיג ריפוי מלא על ידי פעולת כריתת רחם פשוטה ברוב המקרים.
אנדומטריאל סטרומל סרקומה בדרגה נמוכה - גידול זה בעל פוטנציאל לשלוח גרורות, ולכן קיומו מחייב ביצוע טיפול ניתוחי, בנוסף לטיפול כימותרפי ברוב המקרים. סרקומות סטרומליות אנדומטריאליות מייצגות כ-10% מסרקומות הרחם, ונמצאות בדרך כלל עם דימום בנרתיק ובאגן בנשים בגילאי 40 - 55.
דרגה גבוהה לסרקומת הרחם לא מאובחנת - תת-סוג זה נחשב לאגרסיבי ביותר, ובעל פוטנציאל גרורתי גבוה.
סיווג

גידולים מסוג ליומיוסרקומה כיום מדורגים ומסווגים על פי מערכת 2009 FIGO:
סיווג > סרקומת קרצינומה

מחולקת לשלבים הבאים:
שלב 1: הגידול מוגבל לרחם: 1א ≤ 5 ס"מ בממד הגדול ביותר. 1ב > 5 ס"מ.
שלב 2: פולש לאזור צוואר הרחם:
2א: מתרחש באדנסקה של הרחם.
2ב: מתרחש וכולל רקמות אגן אחרות.
שלב 3: התפשטות מקומית ו/או אזורית:
3א: מתפשט באזור המקומי של הרחם.
3ב: מתפשט אל גרורות לימפה אזוריות.
שלב 4: פולש לאזור שלפוחית השתן או רירית המעי.
שלב 5: פולש לגרורות מרוחקות (כולל גרורות תוך בטן או בלוטות לימפה).
סיווג > סרקומות סטרומליות אנדומטריאליות

מסווגת כסרקומת קרצינומה, למעט סיווגים שונים עבור גידולי שלב 1.
שלב 1: הגידול מוגבל לרחם.
1א: מוגבל לאנדומטריום (רירית הרחם).
1ב: < ½ פולש לאזור המיומטריום.
1ג: ≥ ½ פולש לאזור המיומטריום גם.
סיווג > גידולים ממאירים באזור האפיתל וברקמות המזכימה

מדורגים באופן דומה לקרצינומת רירית הרחם
שלב 1:הגידול מוגבל לרחם.
1א: < ½ פולש לאזור המיומטריום.
1ב: ≥ ½ פולש לאזור המיומטריום גם.
שלב 2: הגידול פולש לסטרומה של צוואר הרחם, אבל לא מבצע הרחבה מעבר לכך.
שלב 3: התפשטות מקומית או אזורית:
3א : פולש לרחם או לאדנקסה.
3ב: פולש לנרתיק או למעורבות פרמטרית.
3ג: פולש לאזור גרורות אגן הירכיים או בלוטות הלימפה הפאראורטיות:
3ג1: מתפשט לבלוטות אגן חיוביות.
3ג2: מתפשט לבלוטות לימפה חיוביות פרה-אאורטיות.
שלב 4: פולש לאזור שלפוחית השתן או רירית המעי.
שלב 5: פולש לאזור גרורות מרוחקות (כולל גרורות תוך בטן או בלוטות לימפה).
סימנים וסימפטומים

עבור כל סוגי סרקומות הרחם, הסימפטומים האופייניים המעלים חשד הם:
דימום חריג או דימום לאחר גיל המעבר עשוי להיות סימן של גידול ממאיר הכולל סרקומת הרחם וצריך להיבדק.
כאבי אגן, לחץ ופריקה חריגה.
הרחם הלא מתפשט מתרחב במהירות רבה.
אף אחד מהסימנים אינו ספציפי, ומבחני סינון ספציפיים לא פותחו בנושא.