stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
תומאש סקורהבי
סטטיסטיקות > נבחרת לאומית

| שנה> נבחרת צ'כוסלובקיה | הופעות> נבחרת צ'כוסלובקיה | שערים> נבחרת צ'כוסלובקיה |
| --- | --- | --- |
| 1985 | 1 | 0 |
| 1986 | 3 | 0 |
| 1987 | 5 | 0 |
| 1988 | 3 | 0 |
| 1989 | 6 | 4 |
| 1990 | 13 | 7 |
| 1991 | 2 | 1 |
| 1992 | 5 | 1 |
| 1993 | 5 | 1 |
| סך הכול צ'כוסלובקיה | 43 | 14 |
נבחרת צ'כיה
| 1994 | 3 | 1 |
| 1995 | 3 | 2 |
| סך הכול צ'כיה | 6 | 3 |
| סך הכול כללי | 49 | 17 |
תיקים באפלה: רוצים להאמין

| --- | --- |

כרזת הסרט
 מבוסס על:  תיקים באפלה 
 בימוי:  קריס קרטר 
 הופק בידי:  פרנק ספוטניץ, קריס קרטר 
 תסריט:  קריס קרטר, פרנק ספוטניץ 
 עריכה:  ריצ'רד א. האריס 
 שחקנים ראשיים:  דייוויד דוכובני, ג'יליאן אנדרסון, אמנדה פיט
 מוזיקה:  מארק סנו
 צילום:  ביל רו 
 מדינה:  קנדה, ארצות הברית 
 חברת הפקה:  פוקס המאה ה-20, Ten Thirteen Productions 
 חברה מפיצה:  פוקס המאה ה-20
 שיטת הפצה:  וידאו על פי דרישה 
 הקרנת בכורה:  24 ביולי 2008
 משך הקרנה:  104 דק' 
 שפת הסרט:  אנגלית
 סוגה:  סרט פעולה, סרט מדע בדיוני, סרט מתח, סרט דרמה 
 תקציב:  30,000,000 דולר אמריקאי
 הכנסות באתר מוג'ו:   xfiles2
 סרט קודם:  תיקים באפלה: הסרט 
 www.xfiles.com
 דף הסרט ב־IMDb
 
תיקים באפלה: רוצים להאמין (באנגלית: The X-Files: I Want to Believe) הוא סרט מדע בדיוני משנת 2008 אשר מבוסס על סדרת הטלוויזיה "תיקים באפלה" והמשך לסרט הקודם שיצא ב-1998, אם כי עלילתו אינה משויכת לעלילה המרכזית. הסרט בוים על ידי כריס קארטר והדמויות הראשיות בו מגולמות על ידי השחקנים האמריקנים דייוויד דוכובני (פוקס מאלדר) וג'יליאן אנדרסון (דיינה סקאלי).
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-24 ביולי 2008. בישראל הסרט יצא שבוע לאחר מכן, ב-31 ביולי 2008.
עלילת הסרט

בשל הסודיות הרבה שהייתה קיימת על סט צילומי הסרט, תקציר של עלילת הסרט לא יצא באופן רשמי עד צאת הסרט לאקרנים.
עלילת הסרט מתרחשת כשש שנים מהנקודה שבה עלילת סדרת הטלוויזיה הסתיימה, אבל העלילה לא קשורה למיתולוגיה של הסדרה (בניגוד לסרט הקודם) אלא הסרט עומד בפני עצמו. בהתחלת הסרט מציגים את דיינה סקאלי שפרשה מה-FBI והפכה לרופאה רשמית בבית חולים קתולי ומתבקשת מה-FBI לחפש את השותף שלה פוקס מאלדר שנחשב לנמלט, פוקס מאלדר מדוכא בביתו הרחק מעיר ששם מפוזרים דפים וחתיכות של עיתונים שקשורים לחוצנים, והוא עדיין מנסה למצוא את אחותו האבודה אך שוב מגיע למבוי סתום. ה-FBI מבקש מהם לחקור תופעה על טבעית על מספר אנשים שנחטפו, כולל סוכנת FBI בתמורה יסגרו את התיק של מאלדר.
ראו גם

תיקים באפלה: הסרט
תנאי מספיק

בלוגיקה, כאשר טענה א' היא תנאי מספיק לטענה ב', הכוונה היא שטענה ב' בהכרח תתקיים אם טענה א' מתקיימת. מכך גם נובע שאם טענה ב' לא מתקיימת, הרי שגם טענה א' לא מתקיימת.
יש לשים לב, שקיום טענה א' אומנם גורר את קיום טענה ב', אך היא איננה הכרחית לקיום טענה ב'.
במתמטיקה

בכתיב מתמטי נרשום:
A\implies B
טענה זו שקולה לטענה:
\neg B\implies \neg A
לפי קונטרה פוזיטיב.
דוגמה

אם הרמזור יהיה אדום אז אני אעצור. טענה זו שקולה לכך שאם לא עצרתי, הרמזור לא היה אדום. אין זה אומר בהכרח שאני אעצור רק אם הרמזור יהיה אדום.
ראו גם

תנאי הכרחי
שקילות
כלל היסק
תיקניים

| תיקניים |
| --- | --- |

מיון מדעי
ממלכה:: בעלי חיים
מערכה:: פרוקי-רגליים
מחלקה:: חרקים
סדרה:: תיקנאים
משפחה:: תיקניים
שם מדעי
 Blattidae

תיקניים (שם מדעי: Blattidae) היא משפחה של חרקים בסדרת התיקנאים הכוללת תיקנים גדולים יחסית וחלקם הם המזיקים הביתיים (peridomestic pest ) הנפוצים ביותר ברחבי העולם. מוצאם באזורים הטרופיים וידועים כ-4,000 מינים ברחבי העולם.
מינים

בישראל נפוצים ארבעת המינים הבאים:
תיקן אמריקאי (Periplaneta americana)
תיקן מזרחי (Blatta orientalis)
תיקן בהיר-שוליים (Shelfordella lateralis)
Blatta furcata
מינים נוספים שנפוצים בעולם הם:
תיקן אוסטרלי (Periplaneta australasiae)
הערות שוליים

↑  אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 3 – "חרקים", בעריכת יהושע קוגלר, הוצאת משרד הביטחון , עמ' 62
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007283256905171  NKC: ph198761
תצא לי מהראש

| דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.מקור | דירוגים מקצועיים> ציוני ביקורות.ציון |
| --- | --- |
יוסי חרסונסקי: 
"תצא לי מהראש" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד, אשר לא נכלל באף אלבום שלה. השיר יצא לאור ב-17 בדצמבר 2018, כסינגל השביעי שלה בשנה הזו, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.
השיר הגיע למקום השביעי במצעד של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה

השיר נכתב והולחן על ידי תמר יהלומי ויונתן קלימי, השיר הוא מעין בלדה שקטה המספרת בתוכה סיפור על קושי במערכת יחסים.
באתר חדשות 10 נכתב על השיר "מלודיה נהדרת וטקסט בכייני כמיטב תפארתו של הז'אנר של חדד, מצליח לספק את הסחורה ולהיות תפור היטב למידותיה הקוליות כשהיא מגישה אותו בסטייל האישי שלה ומצליחה לגעת ולרגש".
וידאו קליפ

לשיר יצא וידאו קליפ מלא אשר מציג בתוכו את שרית חדד בתוך דירה במזג אוויר סוער. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את חדד כשהיא מנגנת בגיטרה. חדד העלתה את הקליפ לערוץ היוטיוב הרשמי שלה.
נכון ל-23 בספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-5 מיליון צפיות.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2018)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |  |
תנאי הלדר

תנאי הלדר (Hölder condition) הוא תנאי על פונקציות רציפות, המאפיין את מידת הרציפות שלהן. תנאי זה מרחיב את תנאי ליפשיץ. קרוי על-שם המתמטיקאי הגרמני אוטו הלדר.
הגדרה

פונקציה  f:U\to \mathbb {R}  עבור תחום פתוח  U\subset \mathbb {R}  מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים  K>0,\alpha \geq 0, אם לכל   \ x,y\in U מתקיים  \ |f(x)-f(y)|\leq K\cdot |x-y|^{\alpha }.
באופן כללי יותר, עבור זוג מרחבים מטריים  \left(X,d_{X}\right),\left(Y,d_{Y}\right), פונקציה  f:X\to Y מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים  K>0,\alpha \geq 0, אם לכל  \ x,y\in X מתקיים  d_{Y}\left(f(x),f(y)\right)\leq K\cdot d_{X}\left(x,y\right)^{\alpha }.
תכונות

אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע  \alpha >0, אז היא רציפה באותו תחום.
אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע  \alpha =0, משמע היא חסומה.
מהקמירות של הפונקציה  \ t^{\alpha }, עבור כל  \alpha >1, נובע שאם פונקציה ממרחב נורמי כלשהו מקיימת את תנאי הלדר עבור  \alpha >1 היא בהכרח קבועה. הטענה אינה נכונה כאשר   \,X מרחב מטרי כלשהו.
תנאי הלדר עם קבוע  \,\alpha =1 נקרא תנאי ליפשיץ.
אנליזה פונקציונלית

אוסף הפונקציות המקיימות את תנאי הלדר עבור מעריך מסוים  \alpha  מעל קבוצה פתוחה  \Omega  במרחב האוקלידי מהווה מרחב וקטורי ומסומן  \ C^{0,\alpha }(\Omega ). אוסף הפונקציות שהנגזרת ה-n-ית שלהן מקיימות את תנאי ליפשיץ באותו התחום מסומן:  \ C^{n,\alpha }(\Omega ), וגם הוא מרחב וקטורי.
על המרחבים האלו מוגדרת סמי-נורמה טבעית (כאשר ב-  \ C^{n,\alpha }(\Omega ) ההגדרה יותר מורכבת וכוללת גם את הנגזרות):
תצוגה רב-תכליתית

שרטוט סכמטי של צג רב-תכליתי שמציג בנוסף נתוני טיסה.
תצוגה רב-תכליתית או צג רב-תכליתי (באנגלית: Multi Functional Display, בראשי תיבות: MFD) הוא סוג של צג דיגיטלי בכלי טיס, המאפשר שינוי והתאמה של תוכן התצוגה ושליטה על מערכות מרובות, בניגוד למסכים בעלי תכלית אחת דוגמת מחווני טיסה או צג מכ"ם ייעודי. מסכי MFD מהווים מרכיב מרכזי בתפישת העיצוב של תאי טייס מודרניים, ובכללם העיצוב של קוקפיט מזכוכית.
היסטוריה

מטוסי קרב מהדור השלישי החלו להשתמש במערכות אוויוניות מתוחכמות יותר ויותר, ויכלו לשאת יותר ויותר כלי נשק מתוחכמים, אבל רוב המיקום בלוח המכשירים של המטוס תפסו מכשירי הטיסה והמנוע השונים ובגלל זה הייתה דרישה גוברת לשילוב וריכוז תצוגות בצג בודד. ה-F-111D היה למטוס הראשון לשאת צג רב-תכליתי שנכנס לשירות בשנת 1974.
עם התקדמות הטכנולוגיה יכולות הצגים והכמות שלהם בתאי הטייס גדלה ואף החלה להשפיע על תפיסת העיצוב הארגונומי לא רק במטוסי קרב או מטוסים צבאיים בכללי אלא גם במטוסים אזרחיים. מסכים רב-תכליתיים הותקנו במטוסי נוסעים ומנהלים החל משנות ה-90 המוקדמות. בשנת 1999 מטוס הסירוס SR-20 היה לראשון לכלול תצוגה רב-תכליתית במטוס פרטי קל. כיום מרבית מערכות התצוגה הרב-תכליתית כוללות שני סוגי מסכים, צג נתוני טיסה ראשי (PFD) המציג את נתוני הטיסה העיקריים ומחליף את מחווני הטיסה, ומסך רב-תכליתי המציג את שאר הנתונים, מכשירי מנוע, מפות וכדומה.
מאפיינים

צגי MFD מוקדמים השתמשו במסכי שפופרת קרן קטודית ישרי מסך בהם התמונה יוצרה על ידי מחולל תצוגות אנלוגי שלרוב נכלל בתוך מחשב בקרת הירי של המטוס, צגי MFD המודרניים הם מסוג LCD וחלקם מסוגלים לחולל את התצוגות שלהם עצמאית וכל מה שהם דורשים זה נתונים שהם יכולים לאסוף מפסי תקשורת דיגיטליים.
לצגים יש ריבוי של פורמטים (תפריטי תצוגה) שניתן לדפדף ביניהם. לכל צג יש ריבוי של מקשים (Soft Key) המותקנים בהיקף של מסגרת הצג ותפקידם נקבע על ידי הפורמט הרלוונטי. לדוגמה, במסך הראשי ניתן לבחור את המערכת שאת נתוניה רוצים לראות, האופציות מופיעות צמוד למקש הרלוונטי, ברגע הלחיצה במקש, הצג עובר לפורמט הרלוונטי והתפקיד של אותו המקש משתנה בהתאם לאופציות הזמינות בפורמט.
צגי ה-MFD יכולים לכלול תצוגת וידאו ממצלמות, מפות ניווט, תצוגת מכ"ם, תצוגות מערכות נשק, מחווני טיסה וכן תפריטי בקרה ושליטה על מערכות כלי הטיס השונות.
מאפיינים > Primary Flight Display

בשל ריכוז התצוגות שהחליפו את מחווני הטיסה העיקריים צג אחד חייב להיות מיועד לתצוגת נתוני הטיסה בשביל שאלה תמיד יהיו זמינים לטייס. במטוסי קרב התע"ל מציג נתוני טיסה ולכן שאר הצגים הרב-תכליתיים יכולים להציג דברים אחרים. עם זאת במטוסים בהם אין תע"ל צג אחד יוגדר כצג נתוני הטיסה העיקרי (PFD - Primary Flight Display). בחלק ממערכות התצוגה ניתן לחלק את הפורמט של הצג לשתי תצוגות, לדוגמה חלק מהמסך יציג את נתוני הטיסה והחלק השני יציג מפת ניווט או תרשים שדה וכדומה, אבל נתוני הטיסה תמיד יישארו על הצג. תצוגת נתוני מערכות המטוס יכולות להופיע בצג ייעודי או כחלק מהתצוגות של ה-MFD.
היתרון בסידור זה הוא שאם מסך ה-PFD כושל, צג ה-MFD הנותר יכול להציג את נתוני הטיסה בצורה אוטומטית.
ראו גם

תצוגה עילית
מחווני טיסה
HOTAS
תא טייס של מטוס F-15E המציג את שלוש התצוגות הרב תכליתיות של המטוס. שני הצגים העליונים נקראים MFD והצג הצבעוני היחיד שהוא התחתון נקרא MFCD לטובת הבדלה.
צג PFD של מערכת GARMIN G-1000.
מארק וובר

| --- | --- |

וובר, 1934
 לידה:  25 באוקטובר 1888 לבוב, האימפריה האוסטרו-הונגרית האימפריה האוסטרו-הונגרית 
 פטירה:  9 בפברואר 1964 (בגיל 75) שיקגו, ארצות הברית ארצות הברית 
 מקום קבורה:  בית הקברות של רוזהיל 
 מוקד פעילות:  גרמניה 
 מקום לימודים:  קונסרבטוריון שטרן 
 שפה מועדפת:  גרמנית 
 כלי נגינה:  כינור 
 
מארק וובר (בגרמנית: Marek Weber; לבוב, האימפריה האוסטרו הונגרית (בתחומי אוקראינה של ימינו), 24 באוקטובר 1888 – שיקגו, ארצות הברית, 9 בפברואר 1964) היה כנר ומנהל מוזיקלי של להקות ממוצא יהודי.
ביוגרפיה

מארק וובר נולד בלבוב, אז חלק של האימפריה האוסטרו-הונגרית. בשנת 1906 עבר לברלין ולמד בקונסרבטוריון שטרן. כבר בגיל 20 הוא הקים תזמורת והחל משנת 1914 היה מנהל תזמורת של מלון אדלון בברלין. במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 ביצעה התזמורת של וובר הקלטות רבות שזכו לפופולריות רבה. באותה השנים התרכזו ההקלטות התרכזו בוואלס ריקודי עם. עם הזמן, בלחץ הקהל, נכנס וובר לתחום הג'אז. הוא התחיל להעסיק מוזיקאים גרמנים מובילים בתחום והזמין את הנס מוסל מהולנד.
בהיותו יהודי הפך וובר מטרה להתנכלויות הנאצים. כבר בסוף 1932 עזב את גרמניה ודרך לונדון הגיע לארצות הברית. בארצות הברית המשיך בקריירה המוזיקלית וזכה להצלחה.
לאחר מלחמת העולם השנייה עזב וובר את התחום והתיישב בחווה שרכש. הוא נפטר בשיקגו בשנת 1964. אלמנתו הקימה מלגה ללימוד כינור על שמו.
תהילים ק"כ

תהילים ק"כ הוא המזמור המאה ועשרים בספר תהילים (המזמור ה-119 בנוסח תרגום השבעים ובוולגטה). מזמור זה הוא הראשון בקובץ שירי המעלות תהילים (מזמור ק"כ - קל"ד).
מבנה המזמור ותוכנו

המזמור עוסק בתחינתו של משורר תהילים אל ה' בבקשה שיציל אותו מהשקרים והרמאויות של שכניו, אנשי מֶשֶׁךְ ואהלי קֵדָר. משורר המזמור מסיים באמירה כי הוא רוצה שלום אך שכניו רוצים מלחמה.
ניתן לפרש כי בעל המזמור נתון בצרה וקורא לה' שיצילו, ומזמור זה הוא מזמור תחינה. אפשרות נוספת המסתמכת על פסוק א', היא כי המשורר בתפילתו מודה לה' שהצילו מצרה ומזמור זה הוא מזמור הודיה.
בין פסוקי המזמור קיימת זיקה לשונית המתבטאת במילים דומות בין הפסוקים כגון 'לשון רמיה'. דבר זה מופיע החל מהפסוק ב' והלאה מלבד פסוק ד', אך יש הסוברים כי גם בפסוק זה קיימת זיקה אך סמויה, לדעתם המילה 'רְמִיָּה' המופיעה בפסוק ג' מעוררת קשר עם ירייה בקשת, וקושרת את התוכן לפסוק הבא המתאר "חִצֵּי גִבּוֹר שְׁנוּנִים".
בליטורגיה

בתפילת העמידה המיוחדת לתעניות גשמים (ולחלק מהדעות בכל תענית ציבור), תפילת עשרים וארבע, מזמור ק"כ הוא הנוסח של אחת משש הברכות המיוחדות הנוספות לתפילה. לאחר אמירת המזמור, חתימת הברכה היא ”מִי שֶׁעָנָה אֶת שְׁמוּאֵל בַּמִּצְפָּה, הוּא יַעֶנֶה אֶתְכֶם וְיִשְׁמַע בְּקוֹל צַעֲקַתְכֶם הַיּוֹם הַזֶּה,
בָּרוּךְ אַתָּה ה', שׁוֹמֵעַ צְעָקָה:”
בחלק מקהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי תפילת מנחה של שבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
בתרבות

על המילים "שיר המעלות אל ה' בצרתה לי קראתי ויענני, ה' הצילה נפשי משפת שקר מלשון רמיה" מושר ניגון שהולחן לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש, לניגון גם ביצוע של מנדי ג'רופי ושמחה פרידמן, ניגון נוסף הולחן על ידי מאיר ששונקין.
שיר המעלות אל ה' - לחן של הרב יצחק גינזבורג בביצוע של יוסף קרדונר ויוסף גוטמאן.
ביצוע המזמור לילדים על ידי ר' אלאור ולנר.
הערות שוליים

↑  ביטוי המופיעה בפסוקים ב' וג'.
↑  אביגדור הורוויץ, עולם התנ"ך: תהלים ב', תל אביב, דוידזון עתי, 1996, עמ' 220
↑  משנה, מסכת תענית, פרק ב', משנה ד'; תבנית:טור אורח חיים. זו הדעה המקובלת במפרשים ובפוסקים, אולם לפי הרמב"ם המזמור נאמר כחלק מן ההרחבות בברכת גאולה, ולא כברכה עצמאית (משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות תעניות, פרק ד', הלכה ה').
↑  רמ"א, אורח חיים, סימן רצ"ב, סעיף ב'; סדר עבודת ישראל, רעדלהיים תרכ"ח, עמ' 267.
↑  שיר המעלות באתר יוטיוב.
↑  לפרק הולחנו ניגונים נוספים שלא נתקבלו, שיר המעלות, לחן של הרב שלום ברוכשטאט באתר יוטיוב, שיר המעלות, יוסף יצחק סילברמן, שיר המעלות, תהילים ק"כ - תלמידי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בברינואה.
↑  מנדי גרופי, שמחה פרידמן, שיר המעלות באתר יוטיוב.
↑  שיר המעלות באתר יוטיוב.
↑  השיר הולחן לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאוויטש
↑  יוסף קרדונר ויוסף גוטמאן בלחן של הרב יצחק גינזבורג, שיר המעלות אל ה' באתר יוטיוב
↑  שיר המעלות אל ה', אלאור ולנר באתר חב"ד אינפו.
| תפילת העמידה |
| --- | --- | --- |
| שלוש הברכות הראשונות | שלוש הברכות הראשונות |  |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות | הברכות האמצעיות |  |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |  |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |  |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |  |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |  |
| שלוש הברכות האחרונות | שלוש הברכות האחרונות |  |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |  |
| תוספות | תוספות |  |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • שאלת גשמים |  |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |  |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |  |
| תפילות העמידה השונות | תפילות העמידה השונות |  |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |  |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |  |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |  |
תחבורה פעילה

שביל אופניים בוונקובר, קנדה
תחבורה פעילה (ידועה גם בשם תחבורה רכה; באנגלית: Active Mobility) היא מושג שמתייחס לדרכי מוביליות של אנשים או של סחורות באמצעים שאינם ממונעים, שנסמכים על פעילות פיזית של האדם. צורות התחבורה הפעילה המוכרות ביותר הן הליכה ברגל או רכיבה על אופניים, אולם קיימות אפשרויות אחרות דוגמת ריצה, רכיבה על סקייטבורד, קורקינט או גלגיליות.
קידום תחבורה פעילה מסייע בקידום בריאות הציבור, על ידי העלאת הפעילות הספורטיבית והורדת שיעורי הסוכרת וההשמנה. במישור הסביבתי, תחבורה פעילה מביאה לירידה בפליטת דלקים מאובנים ופחמן.
השפעות בריאותיות

היתרונות הבריאותיים של תחבורה פעילה כוללים בין השאר את הפחתת צריכת האנרגיה ושיפור איכות החיים. תחבורה פעילה מצמצמת את תפוצת המחלות הקטלניות שמקורן בזיהום ובבעיות סביבתיות. לעומת זאת, אורח חיים יושבני קשור בבעיות בריאותיות רבות, והמרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) המליצו על עידוד ושיפור הנגישות לתחבורה פעילה.
מחקר מטעם בית הנבחרים הבריטי משנת 2004 העלה שהליכה ברגל ורכיבה על אופניים הם אמצעי מפתח להתמודדות עם השמנת יתר. בשנת 2016 העריכה רשות בריאות הציבור באנגליה כי חוסר בפעילות גופנית תורם לשישית ממקרי המוות השנתיים בבריטניה. בדו"ח נכתב שהליכה ורכיבה הם כלים אפקטיביים להעלאת הפעילות הגופנית ולהורדת רמות השמנת היתר, לצד מניעת מחלות קרדיו-וסקולריות, סוכרת סוג 2, סרטן ומספר מחלות נפש, ביניהן דיכאון.
פעילות גופנית גם מסייעת למצב המנטלי של העוסק בה. הולכי רגל ורוכבים מודעים לסביבתם אחרת מנהגים, מאחר שמכוניות חוסמות חלק מהמידע שנקלט במוח. עוד נמצא כי תחבורה פעילה מביאה לתחושה של קהילתיות ושיוך למקום, משפרת את הבריאות המנטלית ואת התחושה הכללית.
תשתית מתאימה לתחבורה פעילה מעודדת את המעבר אליה, ומסייעת בהורדת העומס בכבישים. כך, היא מאפשרת לחסוך הוצאות בדלק. בנוסף, אופניים חוסכים את הצורך בדרכים רחבות ובשטחי חניה גדולים, מאחר שהם תופסים 8% בלבד מהשטח שתופס רכב פרטי. כך, התשתיות העירוניות יכולות להיות מוסבות לאזורים ירוקים המעלים את השטח הפתוח בעיר, דבר שבתורו מעודד שוב את השימוש בהליכה ובאופניים. הגברת ההליכתיות בעיר מביא להעלאת הפעילות הגופנית שמבצעים התושבים ולשיפור בריאות הציבור.
בנוסף, מחקר מ-2019 מצא שמי שרוכבים על אופניים חשמליים רוכבים יותר זמן לעומת הרוכבים על אופניים רגילים וכן שהמשתמשים באופניים חשמליים שרפו 10% יותר אנרגיה. אנשים שעברו משימוש ברכב פרטי או בתחבורה ציבורית לאופניים עם סיוע חשמלי שרפו מדי שבוע בין 550 ל-880 יחידות MET.
השפעה על הסביבה

הרווח המיידי ממעבר לתחבורה פעילה הוא הורדת פליטות גזי החממה שמגבירות את שינוי האקלים. מדי שנה, מכונית ממוצעת פולטת 4.6 טון של פחמן דו-חמצני. לדוגמה, בניו זילנד, נמצא שהתחבורה הפעילה הורידה ב-1% את פליטות גזי החממה בחישוב השנתי. מחקר מ-2021 מצא כי אם משתמש ממוצע יעבור לרכיבה בנסיעה יומית אחת במקום ברכב למשך 200 ימים, הדבר יביא לירידה שנתית של 0.5 טון בפליטת גזי חממה.
לצד החיסכון בפליטת גזי חממה, תחבורה פעילה מאפשרת את צמצום זיהום הרעש שנלווה לתחבורה ממונעת.
פעילות ממשלתית

קיימים צעדים שונים שמכתיבי מדיניות קיבלו כדי לעודד תחבורה פעילה. ביניהם, עבודות תשתית כדי לשפר את הנגישות לאופניים ולהולכי רגל בכבישים והעברת תקנות להגבלת תנועת רכבים. תשתיות שמעודדות תחבורה פעילה כוללות בין השאר מדרכות רחבות, תאורת רחוב, שיטוח שיפועים והוספת צמחייה עירונית, בדגש על גישה לפארקים. רכיבה על אופניים דורשת תשתיות רבות יותר כדי להשתלב במרחב, ביניהן: שבילי אופניים שיאפשרו הפרדה מהמכוניות ומהולכי הרגל, מתקני קשירה ייעודיים, התאמת צמתים למעבר אופניים ופעולות נוספות. מספר חוקרים הדגישו גם כי התרומה הגדולה ביותר לתחבורה פעילה נובעת מנגישות נוחה לשלל שירותים וביניהם מסעדות, חנויות מכולת ומתחמי בילוי.
עם זאת, קיימים גם קשיים, דוגמת האקלים והטופוגרפיה שעלולים להפוך את התחבורה הפעילה ללא נוחה או מעשית, וכן קיימת ביקורת על הצעדים לשיפור הנגישות אופניים שכן בצעדים אלו קיימת פגיעה בשירות לרכב הממונע, דבר שבתורו פוגע בניידות של מי שצריכים להסתמך עליו.
בעולם > ארצות הברית

משרד התחבורה האמריקאי עשה מאמצים ברמה הפדרלית כדי לעודד את התחבורה הפעילה באמצעות יוזמת החיים, שכוללת תקציב בגובה מיליארדי דולרים לתשתיות ולהקלה על הבנייה של תשתיות להולכי רגל ולאופניים. ברמה הלאומית, רק 0.6% מהאמריקאים משתמשים באופניים להתניידות היום-יומית שלהם.
בעולם > האיחוד האירופי

ארגון התחבורה של האיחוד האירופי כלל את התחבורה הפעילה בין המטרות האסטרטגיות שלו כדי לקדם תחבורה מקיימת יותר באירופה. האיחוד האירופי אימץ גם את חזון אפס (אנ') שנועד להוריד לאפס את מספר ההרוגים בתאונות דרכים, ושכולל מיקוד מאמץ בהורדת התאונות בין רכבים לאופניים, שכן אלו נוטות להסתיים בפציעות קשות ובמוות. בנפרד ממאמצים אלו, ב-1989 מספר ערים אירופאיות הקימו את POLIS, ארגון שמשימתו לתאם בין המאמצים שלהן ושל האיחוד האירופי לייעל את השימוש באמצעי התחבורה באירופה. הארגון מעודד פיתוח תוכניות לתחבורה פעילה ומקיימת.
בעולם > האיחוד האירופי > הולנד

הולנד מובילה בשימוש בתחבורה פעילה, כשיותר מ-46% מהנסיעות באזורים עירוניים הן בתחבורה פעילה. הטופוגרפיה השטוחה של הולנד, לצד מדיניות ממשלתית ארוכת שנים, שיצרה רשת של 35 אלף קילומטרים של שבילי אופניים ייעודיים, הביאה לפי ממשלת הולנד למצב בו במדינה יש 1.3 זוגות אופניים לאדם. עם זאת, בהתאם ל מדי שנה כ-20% מההרוגים בתאונות הדרכים בהולנד הם רוכבי אופניים, ובשנת 2016 נהרגו 100 רוכבים.
בעולם > ישראל

על פי נתוני משרד התחבורה משנת 2021, קיימת שונות רבה בפיצול הנסיעות בין הערים בישראל. כך, בעוד בתל אביב–יפו 52% מהנסיעות התקיימו ברכב פרטי, 29% בהליכה, 12% בתחבורה ציבורית ו-7% ברכיבה, בערים פרבריות דוגמת הוד השרון 80% מהנסיעות היו ברכב, 13% בהליכה, 5% בתחבורה ציבורית ו-2% ברכיבה.
בתוכנית האסטרטגית לתנועה מקיימת במרחב העירוני של משרד הבינוי והשיכון מ-2019 נקבעו צעדים שונים להגברת השימוש בתנועה פעילה, ביניהם הקמת תשתיות רכיבה ב-20%–35% מהרחובות, עידוד עירוב שימושים ומתן עדיפות להולכי רגל ולרוכבים.
בעולם > סינגפור

רשות התחבורה היבשתית של סינגפור הצהירה על כוונתה להוסיף לצד התנועה הממונעת "אפשרויות להליכה ולרכיבה" בשנת 2013 הוצגה תוכנית לאומית לרכיבה על אופניים שתיצור שבילי רכיבה שישתלבו עם מערכות הסעת ההמונים במדינה. התוכנית כוללת 190 ק"מ של שבילים, אלפי מקומות חניה לאופניים, שילוט וחינוך.
אנשים בעלי מוגבלויות

בעלי מוגבלויות מתמודדים עם קשיים רבים יותר בכל הקשור לתחבורה פעילה. בין השאר, חלק מהאנשים לא יכולים לרכב על אופניים או ללכת ברגל, מה שמחייב אותם להשתמש באמצעי ממונע כמו רכב. בנוסף, קיימים בפניהם קשיים נוספים בהתניידות בעיר, ביניהם: הפרעות במדרכה כמו תמרורים או דוכנים; ריצוף לא אחיד והיעדר הנגשת מדרכה כמו סימון לכבדי ראייה במעברי חצייה או הנמכת המדרכה.
פער מגדרי

מחקר שנערך מצא כי נשים יעדיפו יותר מגברים הליכה ברגל ושימוש בתחבורה ציבורית, זאת בשל הבדלים בתפיסת הסכנה והבטיחות בין המינים. לעומתן, גברים ישתמשו יותר ברכב פרטי. בכל הקשור לרכיבה על אופניים, נמצא שבבריטניה גברים רוכבים על אופניים יותר מנשים.
ראו גם

רכיבתיות
הליכתיות
תצאי מהכלים

"תצאי מהכלים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ב-12 ביולי 2007, כסינגל השלישי מתוך אלבומה ה-15 זה ששומר עליי, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.
השיר הגיע למקום ה-18 במצעד של רשת ג', והחמישי במצעד של רדיו לב המדינה.
רקע וכתיבה

השיר נכתב על ידי הנרי, הולחן על ידי הנרי והופק על ידי טל שגב, יעקב למאי והנרי גם כן. השיר הועלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בעשור השני של המאה ה-21 ביחד עם כל האלבום זה ששומר עליי.
באחת משורות השיר יש התייחסות אל הקהילה הלהט"בית, ובווינט זכה לתואר "שיר פמיניסטי".
וידאו קליפ

טרם הוציאה את הווידאו קליפ המלא של הסינגל, העלתה שרית חדד לערוץ היוטיוב שלה את האודיו של השיר ב-18 ביולי 2011, המציג את עטיפתו של האלבום בו נכלל, זה ששומר עליי, ולא את עטיפתו הרשמית.
בנוסף לכך, העלתה חדד את שירי הסינגלים והשירים מתוך האלבום בסמוך לתאריך זה.
מיקומי שיא

|   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מדינה |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מצעד |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)> מיקום שיא |   ‏‏‏  מצעדים ודירוגים (2007)>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |  |
|  ישראל | רשת ג' | 18 |  |
|  ישראל | רדיו לב המדינה | 5 |  |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 13 |  |
תפליט פריקרדיאלי

| --- | --- |

אקוקרדיוגרפיה המדגימה תפליט פלאורלי, בה ניתן לראות את הלב הנע בתוך הנוזל הפריקרדיאלי
 תחום:  קרדיולוגיה
 גורם:  פריקרדיטיס, טראומה גופנית, זיהומים נגיפיים, אי ספיקת כליות, ניתוח לב
 תסמינים:  כאבים בחזה, אורתופניאה (קוצר נשימה בשכיבה), חום גבוה, דפיקות לב
 אבחון:  אקוקרדיוגרפיה, צילום חזה
 טיפול:  תלוי באטיולוגיה
 סיבוכים:  טמפונדה קרדיאלית
 קישורים ומאגרי מידע
 eMedicine:  157325 
 MeSH:  D010490
 סיווגים
 ICD-10:  I30, I31.3 
 ICD-11:  BB25 
 
תפליט פריקרדיאלי (באנגלית: Pericardial effusion) הוא הצטברות לא תקינה של נוזלים בתוך קרום הלב (פריקרד), שהוא הקרום בתוכו נמצא שריר הלב. הצטברות זו של נוזלים בתוך חלל המוגבל בשטחו, מובילה לעלייה בלחץ התוך פריקרדיאלי ועשויה לגרום ללחץ הולך וגובר על שריר הלב, להפרעה בהרפיית הלב (דיאסטולה) וכתוצאה מכך לפגיעה בתפוקת הלב.
תפליט פריקרדיאלי המייצר לחץ גדול עד כדי הפרעה לפעילות הלב נקרא טמפונדה קרדיאלית. טמפונדה היא מצב מסכן חיים המחייב טיפול רפואי דחוף שמטרתו היא ניקוז הנוזל אל מחוץ לפריקרד בפרוצדורה הנקראת ניקור פריקרדיאלי. ככל שהצטברות הנוזל בפריקרד מהירה יותר, כך עשוי התפליט לגרום להפרעה משמעותית יותר בפעילות הלב.
פתופיזיולוגיה

לב האדם מורכב משלוש שכבות. השכבה הפנימית ביותר, המצפה את הלב מבפנים ונמצאת במגע עם הדם, נקראת שכבת האנדוקרד (פנים הלב). השכבה האמצעית היא שכבת השריר עצמה (מיוקרד) ואילו השכבה החיצונית מכונה קרום הלב (פריקרדיום).
קרום הלב מורכב משני קרומים שביניהם נמצא נוזל המשמש לסיכוך. במצב תקין כמותו של נוזל זה היא בין 15–50 מיליליטר.
תפליט פריקרדיאלי נגרם לרוב כתוצאה מחוסר איזון בין ייצור הנוזל הפריקרדיאלי לבין ספיגתו החוזרת, או כתוצאה מהפרעה מבנית הגורמת לחדירת נוזל חיצוני אל תוך החלל הפריקרדיאלי. כתוצאה מכך עולה כמות הנוזל הפריקרדיאלי על הכמות התקינה.
כמות הנוזל הפריקרדיאלי עשויה להגיע אף ליותר משני ליטרים בתפליטים גדולים.