stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
דגל המרד הערבי

| --- | --- |

 סוג הדגל:   עיצוב שהיה בשימוש בעבר, אך כיום לא בשימוש
 יחס אורך/גובה:  1:2 / 2:3
 הונף לראשונה:  1916
 קבלת מעמד רשמי:  1916 
 מוטיבים עיצוביים:  שלושה פסים אופקיים שחור-ירוק-לבן בתוספת משולש אדום צמוד לתורן.
 
דגל המרד הערבי הוא הדגל אותו הניפו הלאומיים הערבים במהלך המרד הערבי כנגד האימפריה העות'מאנית במהלך מלחמת העולם הראשונה. עיצובו הוא עיצוב של שלושה פסים אופקיים בצבעי שחור, ירוק ולבן בתוספת של משולש אדום צמוד לתורן.
היסטוריה

הדגל עוצב בידי מארק סייקס, דיפלומט בריטי, במטרה לקדם תודעה כלל-ערבית ובכך לתרום להצלחתו של המרד הערבי. אף על פי שהמרד הערבי היה מוגבל בהיקפו וחשיבותו בעיני הבריטים הייתה גדולה יותר משל הערבים עצמם, הצליח דגל זה להשפיע על עיצובם של דגליהן הלאומיים של מדינות ערב אשר קמו לאחר סיומה של המלחמה.
הפסים האופקיים מייצגים את הדגל השחור שהיה בשימושו של מוחמד, בית אומיה (לבן) והשושלת הפאטמית (ירוק) ואילו המשולש האדום את השושלת ההאשמית. שילוב צבעים זה נודע כצבעי הלאומיות הכלל-ערבית.
היסטוריה > השושלת ההאשמית

השושלת ההאשמית הייתה בעלת בריתה של בריטניה נגד האימפריה העות'מאנית. לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה השושלת קיבלה מבריטניה את השליטה בחג'אז שבחצי האי ערב, את עבר הירדן, את סוריה הגדולה ואת עיראק. אולם עד מהרה איבדה השושלת את מרבית שטחיה. סוריה הגדולה התפרקה תוך כמה חודשים ובשנת 1920 ההאשמים איבדו את שלטונם. בשנת 1925 גורשו מאזור החג'אז לאחר שנכבש על ידי סולטנות נג'ד בהנהגת בית סעוד. בינואר 1958 הקימו המלכים האשמים חוסיין, מלך ירדן ופייסל השני, מלך עיראק את הממלכה ההאשמית המאוחדת, שדגלה התבסס על דגל המרד הערבי. עם זאת, ביולי אותה שנה אירעה הפיכה צבאית בעיראק, פייסל השני הוצא להורג בתלייה, והאיחוד התמוטט. מאז שולטים ההאשמים רק בממלכת ירדן.
דגל המרד הערבי המתנוסס מעל עקבה היה בעבר התורן הגבוה ביותר בעולם ללא תמיכה. נכון לשנת 2022 הוא השביעי בעולם בגובהו מהתרנים נטולי התמיכה והשמיני מבין כל התרנים (ראו: List of flagpoles by height). גובהו 132 מטר והוא נושא את דגל המרד הערבי שאורכו 60 מטר ורוחבו 30 מטר. התורן והדגל נצפים מישראל, מצרים וערב הסעודית. תורן דומה בגובה של 127 מטר נישא גם בבירה עמאן.
הערות שוליים

↑  William Easterly, The White Man's Burden, (2006) p. 295
דגל המרד הערבי המונף על תורן הענק בעקבה
חיילי הצבא הערבי במהלך המרד מניפים את דגל המרד. 1916-1918
עובדיה צבי

עובדיה צבי (נולד ב-10 בדצמבר 1955) הוא כדורגלן עבר ישראלי אשר שיחק בעמדת הקשר.
חיים אישיים

צבי נשוי לציפורה לבית גואטה, ולהם שלושה ילדים. מתגורר בלהבים, ומשמש כעוזר ראש המועצה.
תארים

אליפות: 1974/1975, 1975/1976
אלוף האלופים: 1974/1975
הערות שוליים

↑  ר. אריה, "השלושה" - גאוותם של אלפי כדורגלנים, מעריב, 25 ביולי 1974
↑  אורי בינדר, הפועל באר-שבע "אלוף האלופים", דבר, 19 באוקטובר 1975
↑  גביע "אלוף האלופים" לבית"ר ירושלים - ניצחה (בהארכה) את הפועל באר-שבע 2:3, דבר, 12 בספטמבר 1976
↑  שיטת הנבדל הייתה בעוכרי הרמת-גנים שספגו רביעייה, דבר, 11 באפריל 1982
↑  זיו פידרר, גביע הליגה למכבי נתניה; גברה על באר-שבע 1:3, דבר, 16 בספטמבר 1982
↑  א. גיל, ירושלים נפלה קרבן לרגלי ב"ש בתום בצורת ארוכה, דבר, 16 בינואר 1983
↑  א. גיל, צבי שיבש תכניות לוד, דבר, 13 בפברואר 1983
↑  זיו פידרר, גביע הליגה למכבי נתניה ניצחה הפועל באר-שבע 2:3, דבר, 14 בספטמבר 1983
↑  יגאל ברמן, ‏ב"ש עושה כבוד: 20 הגדולים נכנסו להיכל התהילה, באתר ONE‏, 7 בינואר 2010
תפנות

תפנות היא אלת המים המשקעים והטל במיתולוגיה המצרית. פירוש שמה הוא "המים". 
תפנות מתוארת כדמות אישה עם ראש לביאה, או כלביאה.
הירוגליפים

בשונה ממרבית האלים האחרים המוזכרים במיתולוגיה המצרית, לתפנות לא היה הירוגליף יחיד המייצג את שמה, ושמה נכתב באמצעות ארבעה הירוגליפים המייצגים את הצלילים הפונוגרמיים ת-פ-נ-ת.
תפקידה במיתולוגיה

המיתולגיה המצרית מציגה מספר גרסאות למקורה של תפנות. האחת גורסת שתפנות נוצרה על ידי אתום שהתעטש ויצר את שו, אחיה של תפנות. כאשר הוא השתעל כדי לנקות את גרונו תפנות נוצרה. גרסה אחרת מופיעה במגילת הפפירוס "Book of Overthrowing Apophis", ובה שיר המתאר כיצד אל השמש רע יצר את האלים שו ותפנות לאחר שביצע בעצמו מין אוראלי וירק את נוזל הזרע אל האדמה.
על פי המיתולוגיה, תפנות נשואה לאחיה שו, והיא אמם של האלים המצריים נות וגב.
ראו גם

אלוהויות במצרים העתיקה
הערות שוליים

↑  David Lorton (1995). "Autofellatio and Ontology". אורכב מ-המקור ב-2010-12-29. נבדק ב-2006-04-15.
| המיתולוגיה המצרית |
| --- | --- | --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איסיס • אכר • אמון • אמונת • אנוביס • אפיס • עאפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • בת • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • חכא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור •  מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרתם • נפתיס • סתת • סבכ • סופדו • סח'מת • סת (סת־בעל) • ענקת • פאחת • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |     |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |     |
| כתבים דתיים | אמדואת • כתבי הפירמידות • כתבי ארונות קבורה • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |     |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים • חג הסד |     |
| --- | --- |
בקרת זהויות :  BnF: cb13737353h (data)  SUDOC: 085647195  VIAF: 210115789   WorldCat (עם VIAF): 210115789 
ערך זה הוא קצרמרבנושא מיתולוגיה. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ו.
בואו לפני (אלבום)

בואו לִפְנֵי הוא אלבום הבכורה של עומר הברון המוכר בשם הבמה ג'ימבו ג'יי יחד עם להקת ספא ומורכב מסינגלים שיצאו לרדיו וקטעי ספוקן וורד מהופעות הברון.
בין השירים הבולטים באלבום ניתן למצוא את השיר תזכרי שהוא הסינגל הראשון מתוך האלבום, הסינגל השני שזכה להצלחה הוא עשיתי שצעד מספר שבועות במצעד העברי של גלגלצ וסיים במקום ה-38 ברשימת השירים הישראלים השיר התפרסם במספר רב של גרסאות כיסוי שהבולטת שבהן היא גרסה שהפכה לקליפ כחלק ממערכון בארץ נהדרת אשר בוססה על הקליפ הרשמי קודם לכן בוצעה מחווה בביצועו של אבשלום קור לשיר במסגרת סרטון שפרסם.
שירי האלבום

| מס' | שם | מילים | לחן | מפיק | משך |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | בואו לפני  | עומר הברון | עומר הברון, להקת ספא | עומר מור |   |
| 2. | עזבנו את תל אביב  | עומר הברון | עומר הברון | עומר מור |   |
| 3. | סתם בן אדם  | עומר הברון, עומר מור | עומר הברון, להקת ספא | עומר מור |   |
| 4. | רק אש  | עומר הברון ומיכל לוטן | עומר הברון, להקת ספא ועומר מור | עומר מור |   |
| 5. | עשיתי  | עומר הברון | עומר הברון, להקת ספא ועומר מור | עומר מור |   |
| 6. | תזכרי  | עומר הברון | עומר הברון, להקת ספא ועומר מור | עומר מור |   |
| 7. | אמא  | עומר הברון | עומר הברון, להקת ספא ועומר מור | עומר מור |   |
| 8. | אותי לא יחטפו  | עומר הברון | עומר הברון ולהקת ספא | עומר מור |   |
| 9. | סיגריות  | עומר הברון | עומר הברון | עומר מור |   |
| 10. | אני והחבר'ה שלי  | עומר הברון | עומר הברון ולהקת ספא | עומר הברון |   |
הערות שוליים

↑  ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא - תזכרי (Jimbo J - (Official Video, נבדק ב-2023-01-02
↑  המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה! NEWS, באתר וואלה, 19 בספטמבר 2017
↑  ארץ נהדרת | "עשיתי" גרסת נתניהו, נבדק ב-2023-01-02
↑  ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא (קליפ רשמי) - עשיתי, נבדק ב-2023-01-02
↑  אבשלום קור (!) מפרגן ל-"עשיתי" ומאיר את אחת הנקודות החשובות בשיר. כבוד! #עשיתימחווה | By ג'ימבו ג'יי - Jimbo J | Facebook, באתר www.facebook.com
שארות

תרשים שארות לשמונה דורות
שְׁאֵרוּת (באנגלית: Kinship) היא שם למכלול הקשרים המתבססים על מוצא מהורה משותף או על קשרים משפחתיים אחרים, כגון נישואין, אימוץ ועוד. שארות במובן המשפטי מעידה על זכויות ועל חובות מסוימות, למשל בהיבטי ירושה, גירושים וכן הלאה.
בחברות לא-תעשייתיות השארות היא לרוב הגורם המשפיע ביותר על עיצוב והגדרת קבוצות חברתיות, וגם בחברות מתועשות קשרי שארות תופסים מקום מרכזי בחייו של האדם.
המשמעות של שארות

המשמעות העיקרית של שארות היא הגדרת בני זוג פוטנציאליים, ודרך כך הגדרת קבוצות חברתיות. הגדרה זו קיימת בשתי רמות.
ברמה אחת, השארות מגדירה לאדם עם מי אסור לו להתחתן מכיוון שיהיה בכך משום גילוי עריות. חוקי השארות הנהוגים בחברה מסוימת מגדירים את המשפחה המינימלית ודרכה מגדירים מהו הקשר המינימלי שאינו מהווה גילוי עריות. האיסור על קיום יחסי מין (גם ללא נישואים) בין קרובי משפחה הוא טאבו נפוץ מאוד בתרבויות האנושיות.
ברמה רחבה יותר, השארות מגדירה לאדם את בני הזוג שאינם לגיטימיים מכיוון שאינם שייכים לאותה קבוצה חברתית – השארות מגדירה שבטים ועמים, וחוקי ההתנהגות המקובלים ברוב החברות אינם מתירים נישואין מחוץ להם.
מעבר לכך, קיים מגוון של משמעויות נוספות לשארות – כלכליות, תרבותיות ועוד – המשתנות בין תרבויות.
אופני יצירת קבוצות שארות

השאלה לאיזו קבוצת שארות משתייך אדם ומיהם קרוביו אינה שאלה טריוויאלית או מובנת מאליה. חברות אנושיות שונות מגדירות את ההשתייכות לקבוצות שארות באופן שונה.
אופני יצירת קבוצות שארות > שארות מבוססת אגו

בשארות מבוססת אגו, אין קבוצות שארות המוגדרות מעבר לאדם הספציפי (המכונה בגנאלוגיה אגו, ומכאן השם). במערכת שארות כזו, קבוצת השארות היא יחסית לאדם מסוים: עובדת היותם של שני אנשים קרובים של אדם מסוים, אינה אומרת כי הם קרובים אחד של השני.
דוגמה להמחשה: במונחי השארות המקובלים בישראל, אם א' הוא אח של אשתו של ב', ונשוי לאחותו של ג', הרי שא' הוא קרוב (גיס) הן של ב' והן של ג', אך לא נאמר שב' וג' הם קרובי משפחה.
שארות מבוססת אגו מקובלת בחברות מתועשות.
אופני יצירת קבוצות שארות > קבוצת מוצא חד-קווית

בקבוצת מוצא חד קווית (UDG – Unilineal Decent Group) קבוצת השארות אינה תלויה באדם מסוים – היא קיימת מעבר לחברים בה. משמעות הדבר היא כי קרובי המשפחה מהווים קבוצה סגורה, בה כל אדם הוא קרוב של כל אדם אחר.
קבוצות מוצא חד קוויות מתחלקות לשתיים, לפי הדרך בה נקבע מי ישתייך לאיזו קבוצת שארות. בקבוצת מוצא פטרי-ליניאלית ילדי זוג נשוי משתייכים לקבוצת השארות של האב, ואילו בקבוצת מוצא מטריליניאלית הילדים ישתייכו לקבוצת השארות של האם.
אופני יצירת קבוצות שארות > קבוצת מוצא חד-קווית > קבוצת מוצא פטרילוקלית

כאשר זוג מתחתן בחברה פטרילוקלית, האישה מצטרפת למשפחה של הבעל, ועוזבת את משפחתה שלה. עזיבה זו היא לרוב פורמלית בלבד, נשמר קשר בין האישה למשפחתה שטיבו משתנה בין חברות, אך האישה, הן מבחינת מגורים, הן מבחינה כלכלית ומרוב הבחינות האחרות, היא חלק ממשפחת בעלה. גם ילדיהם, לכשיוולדו, ישתייכו למשפחת הבעל.
אופני יצירת קבוצות שארות > קבוצת מוצא חד-קווית > קבוצת מוצא מטרילוקלית

קבוצת מוצא מטרילוקלית דומה מבחינות רבות לזו הפטרילוקלית, בהיפוך המגדר. אין לבלבל בין מטרילוקליות למטריארכליות ו/או מטריליניאליות – ברוב החברות המטרילוקליות מעמדה של האישה נחות מזה של הגבר, אך ניתן לומר שהוא עדיף על מעמדה בחברות אחרות.
בחברות מטרילוקליות, ראש המשפחה הוא בדרך כלל הבעל של אם השושלת. היחס בינו לבין בעליהן של בנותיו הוא יחס מיוחד, מכיוון שהם אלו שירשו אותו בתפקידו.
אופני יצירת קבוצות שארות > קבוצת מוצא חד-קווית > קבוצת מוצא ביליניארית

על פי שיטה זו מתחקים אחר שורשי המשפחה של שני בני הזוג, ומתייחסים לקרבה הן מצד משפחת האם והן מצד משפחת האב.
זכויות ומגבלות של קרובי משפחה > בחוקי מדינת ישראל

במשפט נקבעו זכויות שונות לקרובי משפחה, ומאידך נקבעו הגבלות שונות על קרובי משפחה. הקרבה הרלוונטית משתנה מחוק לחוק.
זכות הירושה – הזכות לקבל את רכושו של אדם לאחר מותו. כל עוד האדם לא קבע אחרת בצוואתו, הזכות לרשת אותו ניתנת לקרובי משפחתו, בהתאם לכללים שבדיני הירושה. ברבות מקרנות הפנסיה הפועלות בישראל ניתנות הזכויות לפנסיית שאירים לקרובי משפחה מסוימים (בעיקר בן זוג וילדים) בהתאם לתקנון הקרן, ללא זכות למבוטח לשנות זאת. גם בחוק הביטוח הלאומי ניתנת הזכות לקצבת שאירים ולקצבת תלויים לקרובי משפחה מסוימים של המנוח.
בדיני הראיות חלות הגבלות מסוימות על מתן עדות על ידי קרוב משפחה. בסעיף 3 לפקודת הראיות נאמר: "במשפט פלילי אין בן-זוג כשר להעיד לחובת בן-זוגו, ואין כופים אותו להעיד לחובת אדם המואשם יחד עם בן-זוגו בכתב אישום אחד" ובסעיף 4 נאמר: "במשפט פלילי אין הורה וילד כשרים להעיד האחד לחובת משנהו, ואין כופים אחד מהם להעיד לחובת אדם המואשם יחד עם משנהו בכתב אישום אחד". עם זאת סייג המחוקק הגבלה זו בכך שקבע כי היא לא תחול במקרים מסוימים, במיוחד בנוגע לעבירות אלימות.
מבחינת דיני המשפחה אדם חייב במזונות ילדיו, בין אם מכח הדין האישי, או מכוח החוק האזרחי. במדינת ישראל חל על מי שאין לו דין אישי (אינו שייך לעדה דתית מוכרת) החוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), התשי"ט–1959, המחייב אדם במזונות ילדיו.
החוק הפלילי במדינת ישראל קובע כי שארות היא נסיבה מחמירה בעבירות מסוימות. כך, למשל, בנוגע לעבירות מין במשפחה, קבע המחוקק עונשים מחמירים ביחס לעבירות מין במי שאינו בן משפחה, תקופת התיישנות מוארכת, חובת דיווח, ועבירה מיוחדת של בעילת קרוב משפחה עד גיל 21, גם אם הדבר נעשה בהסכמה (סעיף 351 לחוק העונשין). סעיף 300 (א) לחוק העונשין קובע מספר מקרים בהם תחשב המתה לרצח, שעונשו מאסר עולם. בנוסף למקרה הידוע של המתה בכוונה תחילה, ייחשב רוצח גם מי שגרם למותו של "אביו, אימו, סבו או סבתו".
החוק הפלילי במדינת ישראל קובע חובות מיוחדות של אדם לשלומו של "ילדו או בן ביתו הקטין", לספק צרכיו, לדאוג למחייתו ולמנוע התעללות בו (סעיף 323 לחוק העונשין), וכן חובות נוספות.
בעבירות אחרות על פי החוק הפלילי במדינת ישראל משמשת השארות כנסיבה מקלה, או אף כפטור מאחריות פלילית. כך, למשל, אין סעיף 95 לחוק העונשין הדן ב"חיפוי על עבירה" חל לגבי "בן זוג, הורה, צאצא, אח או אחות של אדם שזמם לעבור עבירה כאמור".
בסעיף 76 לפקודת מס הכנסה מוגדר קרוב: "בן-זוג, אח, אחות, הורה, הורי הורה, צאצא וצאצאי בן-הזוג, ובן-זוגו של כל אחד מאלה". לעניין רווחי חברת מעטים, אדם וקרובו נחשבים לאדם אחד. סעיף 88 לפקודה נותן הגדרה רחבה יותר לקרוב: בן זוג, אח, אחות, הורה, הורה הורה, צאצא וצאצא של בן זוג, ובן זוגו של כל אחד מאלה, וכן צאצא של אח או של אחות, ואח או אחות של הורה. סעיף 65 לפקודה קובע כי "הכנסת בני זוג יראוה לעניין פקודה זו כהכנסת בן הזוג הרשום", אך כלל זה חל רק כאשר הכנסת בני הזוג מקורה בעסק הנמצא בשליטה של לפחות אחד מהם.
חוק השבות קובע כי הזכויות של יהודי לפי חוק זה "מוקנות גם לילד ולנכד של יהודי, לבן זוג של יהודי ולבן זוג של ילד ושל נכד של יהודי; להוציא אדם שהיה יהודי והמיר דתו מרצון".
חוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל קובע כי "קרוב משפחה של חלל מערכות ישראל, רשאי להיעדר מעבודתו ביום הזיכרון; לעניין זה יראו עובד שנעדר מעבודתו כאילו עבד." קרוב משפחה מוגדר בחוק זה: "הורים, הורי הורים, בן זוג, ילדים, אחים ואחיות."
זכויות נוספות ניתנות לקרובי משפחה שהם שאירים.
זכויות ומגבלות של קרובי משפחה > בהלכה היהודית

גם בהלכה היהודית מוגדרות זכויות ומגבלות הקשורות בקרובי משפחה.
קיום יחסי מין בין קרובי משפחה מסוימים קרוי איסור עריות, והוא מהחטאים החמורים ביותר, אחת משלוש העברות שהן בגדר "ייהרג ואל יעבור". באיסור זה חלק מהתורה, בעיקר על קירבה מדרגה ראשונה ושנייה, (אב, ואם, אח ואחות, בן ובת, חותן וחמות, ודודה), בעוד קרובי משפחה רחוקים יותר אסורים מדרבנן (שניות לעריות). איסור העריות רחב במיוחד בקהילת ביתא ישראל, בה דרגות השארות השונות מכונות זמד.
עדות של קרובי משפחה של אחד הצדדים במשפט (עד דרגת קרבה מסוימת), או של שני עדים הקרובים זה לזה, פסולה.
חובת אבלות חלה על מי שמת אחד משבעת הקרובים לו: אב, אם, אח, אחות, בן/בת זוג, בן, בת.
צדקה: התורה מעניקה חשיבות מיוחדת לכך שעל אדם לחבב ולהעניק עדיפות בכל נושא לקרוביו, לקרבם ולקשור עימם קשרי משפחה הדוקים. כך למשל מוזכרים בתלמוד שבחים אודות "המקרב את קרוביו" או "הנושא את בת אחותו". גם בהלכות צדקה נפסק כי על אדם לתת קודם כול לקרובי משפחתו, עד מחצית מכספי הצדקה. דינים אלו נסמכו על הפסוק ”מבשרך לא תתעלם” (ישעיהו, נ"ח, ז'), ויש מהחכמים (רבי יוסי הגלילי ורבי תנחומא) שקיימו אותם אף כלפי גרושתם.
בביולוגיה

להבדיל מהגדרת השארות במובן החברתי, שארות בביולוגיה מוגדרת אך ורק על פי קרבה גנטית. מידת השארות בין שני פרטים נמדדת על פי ריחוק הדורות מהאב המשותף לשניהם. מקדם השארות הוא מספר בין אפס לבין אחת המתאר את מידת הדמיון הגנטי בין שני פרטים באותו מין, כך שמקדם שארות השווה לאחת מורה על זהות גנטית כלומר, תאומים זהים, ומקדם שארות השווה לאפס מורה על שני פרטים מאותו מין חסרי קשר משפחתי. מקדם השארות בין אחים ובין הורה לבן הוא חצי.
מבחינה אבולוציונית יש יתרון לגנים המעודדים את הפרט לתרום להישרדותם של שאריו, מכיוון שיש סיכוי גבוה שאותם הגנים נמצאים גם בשאריו. ברירה זאת נקראת ברירת שארים. דוגמה אחת לכך היא אצל החרקים החברתיים, אצלם רוב הפרטים עקרים, אך הם משקיעים את מרבית משאביהם בטיפול בשאריהם הקרובים אליהם גנטית, וכך הגנים שלהם עוברים הלאה. עיקרון זה יכול להסביר את מידת הזולתנות והחברתיות הגבוהה בקרב יצורים חיים בטבע.
ראו גם

בדיקת שארות
הערות שוליים

↑  אור זרוע הלכות צדקה.
| --- | --- |
בקרת זהויות :  NLI: 987007543416305171  BnF: cb11957207j (data)  GND: 4133957-5  HDS: 016099  LCCN: sh2002011463  LNB: 000052809  NDL: 00571200  NKC: ph170448  TDVİA: nesep
קלצ'י איהנאצ'ו

קלצ'י איהנאצ'ו (באנגלית: Kelechi Iheanacho; נולד ב-3 באוקטובר 1996) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מידלסברו ובנבחרת ניגריה בכדורגל.
קריירה

איהנאצ'ו נולד בעיר אוברי, בירת מדינת אימו שבניגריה. אביו ג'יימס הוא סוחר בגדים ואמו מרסי הייתה מורה ונפטרה כשהיה בן 17. הוא שיחק במועדון הנוער טייה באוברי. ב-2013 היה חבר בסגל נבחרת ניגריה שזכתה בטורניר גביע העולם בכדורגל עד גיל 17 שהתקיים באיחוד האמירויות הערביות. איהנאצ'ו כבש במהלך הטורניר שישה שערים, בישל שבעה נוספים ונבחר לשחקן המצטיין. בינואר 2014 זכה בפרס הכישרון המבטיח ביותר מטעם קונפדרציית הכדורגל של אפריקה.
באוקטובר 2014 עבר איהנאצ'ו למנצ'סטר סיטי ששילמה 350,000 לירות שטרלינג תמורת שירותיו. בשל מגבלת אישורי עבודה לא יכול היה לשחק באנגליה בחודשים הראשונים שלו במועדון. בפברואר 2015 שיחק במשחקו הרשמי הראשון עם הקבוצה עד גיל 19 של המועדון במסגרת ליגת האלופות לנוער. פציעה במשחק זה השביתה אותו למשך מספר שבועות. באפריל 2015 חזר לשחק וכבש בגמר גביע הנוער (עד 18) של התאחדות הכדורגל האנגלית, במשחק שהסתיים בהפסד סיטי 1–2 לצ'לסי. באוגוסט 2015 רשם את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג וב-12 בספטמבר כבש לראשונה בניצחון 0–1 על קריסטל פאלאס. בכל העונה כבש 8 שערים ב-26 הופעות ליגה, ועוד 4 שערים בגביע ושני שערים בגביע הליגה, 14 שערים בכל המסגרות.
בעונתו השנייה בסיטי שיחק פחות, אבל הספיק לכבוש ב-23 הופעות 7 שערים בכל המסגרות.
ב-3 באוגוסט 2017 חתם איהנאצ'ו לחמש שנים בלסטר סיטי עבור 25 מיליון שטרלינג.
איהנאצ'ו זכה בפרס שחקן החודש בפרמייר ליג במרץ 2021 לאחר שכבש חמישה שערים בשלוש הופעות ליגה.
בתום עונת 2022/2023 נשר ליגה עם הקבוצה לצ'מפיונשיפ.
ב-31 ביולי 2024 לאחר שבע שנים בלסטר חתם בסביליה. ב-3 בפברואר 2025 הושאל למידלסברו עד לסוף העונה.
קריירה > נבחרת

איהנאצ'ו היה חבר בסגל נבחרת ניגריה לטורניר גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 שהתקיים בניו זילנד ב-2015. בהמשך השנה זומן לסגל נבחרת ניגריה הבוגרת לקראת מוקדמות מונדיאל 2018. במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות.
נכלל בסגל נבחרת ניגריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.
תארים > מנצ'סטר סיטי

גביע הליגה: 2015/2016
תארים > לסטר סיטי

הגביע האנגלי: 2020/2021
מגן הקהילה: 2021
תארים > אישיים

שחקן החודש בפרמייר ליג: מרץ 2021
הערות שוליים

↑  Pete Oliver, Kelechi Iheanacho reveals how heartbreaking loss of his mother still spurs him on, Daily Star, ‏30 באוקטובר 2015 (באנגלית)
↑  Adam Bate, Kelechi Iheanacho’s goals against Stoke highlight his huge potential, Sky Sports, ‏23 באפריל 2016
↑  Kieran Gill, Kelechi Iheanacho: All you need to know about Manchester City's new goal-den boy, Daily Mail, ‏12 בספטמבר 2015
↑  Goodluck @NGSuperEagles ,we are behind you all the way! בחשבון הטוויטר הרשמי של פדרציית הכדורגל הניגרית, 29 בדצמבר 2023 (באנגלית)
| נבחרת ניגריה – מונדיאל 2018 |
| --- | --- | --- |
|  1 אזנווה •  2 אידובו •  3 אצ'יאג'ילה •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באלוגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 מיקל •   11 מוזס •  12 עבדולאהי • 13 ואנקובו •  14 איהנאצ'ו • 15 אובי • 16 אקפיי • 17 אונאזי • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אבואהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר |  1 אזנווה •  2 אידובו •  3 אצ'יאג'ילה •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 באלוגון •  7 מוסא •  8 אטבו •  9 איגהלו •  10 מיקל •   11 מוזס •  12 עבדולאהי • 13 ואנקובו •  14 איהנאצ'ו • 15 אובי • 16 אקפיי • 17 אונאזי • 18 איוובי • 19 אוגו • 20 אווזיים • 21 אבואהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • מאמן: רוהר | ניגריה |
| נבחרת ניגריה – גביע אפריקה לאומות 2021 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוקויה •  2 איינה •  3 קולינס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 איגהלו •  10 אריבו •   11 אונייקורו •  12 סאנוסי • 13 אג'וקה •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 צ'וקווזה • 18 איוובי • 19 אווניי • 20 אווזיים • 21 אבוהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • 24 סאדיק • 25 נווקאלי • 26 אנדה • 27 נובל • 28 אולאינקה • מאמן: אגואבון |  1 אוקויה •  2 איינה •  3 קולינס •  4 אנדידי •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 איגהלו •  10 אריבו •   11 אונייקורו •  12 סאנוסי • 13 אג'וקה •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אקפיי • 17 צ'וקווזה • 18 איוובי • 19 אווניי • 20 אווזיים • 21 אבוהי • 22 אומרו • 23 אוזוהו • 24 סאדיק • 25 נווקאלי • 26 אנדה • 27 נובל • 28 אולאינקה • מאמן: אגואבון | ניגריה |
| נבחרת ניגריה – גביע אפריקה לאומות 2023 |
| --- | --- | --- |
|  1 אוזוהו •  2 איינה •  3 סאנוסי •  4 יוסוף •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 אוסימן •  10 אריבו •   11 צ'וקווזה •  12 אוסאי-סמואל • 13 אונימאצ'י •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אוג'ו • 17 איוובי • 18 לוקמן • 19 סאדיק • 20 אווזיים • 21 באסי • 22 אומרו • 23 נוובילי • 24 מופי • 25 אונידיקה • מאמן: פסיירו |  1 אוזוהו •  2 איינה •  3 סאנוסי •  4 יוסוף •  5 טרוסט-אקונג •  6 אג'יי •  7 מוסא •  8 אוניקה •  9 אוסימן •  10 אריבו •   11 צ'וקווזה •  12 אוסאי-סמואל • 13 אונימאצ'י •  14 איהנאצ'ו • 15 סימון • 16 אוג'ו • 17 איוובי • 18 לוקמן • 19 סאדיק • 20 אווזיים • 21 באסי • 22 אומרו • 23 נוובילי • 24 מופי • 25 אונידיקה • מאמן: פסיירו | ניגריה |
יעקב בוזגלו

יעקב בוזגלו (נולד ב-20 במאי 1957 בירושלים) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר, אביהם של הכדורגלנים מאור, אלמוג, אסי ואוהד.
קריירה

בוזגלו, נולד בשכונת הקטמונים בירושלים למשפחה דתית בת תשעה ילדים. הוא החל את הקריירה בקבוצת הפועל ירושלים. בוזגלו החל לשחק בקבוצה הבוגרת בגיל 17, בעונת 1974/1975, תחת המאמן אדמונד שמילוביץ'. את שער הבכורה שלו בקריירה כבש בניצחון החוץ 2–0 על מכבי תל אביב באצטדיון בלומפילד. בוזגלו נודע ביכולת הכדרור והכישרון הרב שהפגין כשחקן קו, אך עם זאת נקלע לעימותים תכופים עם שחקני התקפה אחרים בקבוצה ועם מאמניו. במקביל, זומן בוזגלו לנבחרת הצעירה של ישראל, ובמהלך עונתו האחרונה בירושלים אף ערך את הופעתו היחידה במדי הנבחרת הבוגרת. בוזגלו נכנס כמחליף בהפסדה של הנבחרת 0–1 לאוסטריה, במשחק שנערך בבלומפילד ב-30 בינואר 1979.
לקראת עונת 1979/1980 עבר בוזגלו לקבוצת הפועל תל אביב, אותה אימן אז דוד שווייצר. בוזגלו החמיץ את מחזורי הפתיחה של העונה עקב הרחקה ארוכה שספג בשלהי עונתו האחרונה בירושלים, והופעת הבכורה הרשמית שלו בהפועל תל אביב נערכה רק ב-3 בנובמבר 1979, במסגרת המחזור השישי בליגה, בהפסדה הביתי 0–1 להפועל יהוד. שבועיים אחר כך, ב-17 בנובמבר, כבש בוזגלו את שער הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב. בוזגלו כבש בדקה ה-85 את שערה השני של קבוצתו בניצחון 2–0 על הפועל פתח תקווה, וכבש שער נוסף שבוע לאחר מכן, במשחק מול הפועל באר שבע שהסתיים בתיקו 1–1. היה זה שערו האחרון באותה העונה, שבהמשכה לא הצליח בוזגלו לשמור על יציבות בכושרו וסבל מספר פעמים מפציעות. בוזגלו וקבוצתו סיימו את העונה במקום השני בטבלה, אחרי האלופה מכבי נתניה. בעונה שלאחר מכן זכה בוזגלו עם הפועל תל אביב באליפות, והעפיל עמה לגמר גביע המדינה, שם נוצחה הקבוצה על ידי בני יהודה תל אביב בפנדלים. בוזגלו כבש שני שערים באותה העונה.
לאחר ששיחק במדי הפועל תל אביב במשחקי גביע האינטרטוטו שהתקיימו טרם פתיחת עונת 1981/1982, עבר בוזגלו להפועל לוד ששיחקה באותה עונה בליגת המשנה. בוזגלו הפך לאחד מכוכביה של הקבוצה, עמה העפיל כבר בעונתו הראשונה בחזרה לליגה הבכירה, לראשונה מזה 17 שנים. בעונת 1983/1984 מונה דרור קשטן למאמן הקבוצה, והוביל אותה לתוארה הראשון בהיסטוריה, מחזיקת גביע המדינה. בחצי הגמר פגשה לוד את מכבי תל אביב, ובוזגלו היה מעורב בשני שעריה של קבוצתו, כשהוכשל ברחבה והביא לפנדל, וכבש שער נוסף שהקנה לקבוצתו את המקום בגמר הגביע לאחר ניצחון 2–1. במשחק הגמר פגשה לוד את הפועל באר שבע, ולאחר 0–0 בתום ההארכה גברה עליה 3–2 בדו-קרב הפנדלים. בוזגלו היה מכובשי הפנדלים לזכות קבוצתו.
לאחר התקופה המוצלחת בלוד, חזר בוזגלו למועדון נעוריו הפועל ירושלים בליגת המשנה, לקראת עונת 1984/1985. בוזגלו וקבוצתו העפילו לליגה הבכירה בתום העונה, אך עונה אחר כך שוב ירדו לליגת המשנה, לאחר שסיימו במקום ה-14 מתוך 16 קבוצות. בוזגלו תרם באותה עונה ארבעה שערי ליגה, שלא סייעו לקבוצתו להישאר בליגה הבכירה. עם סיום עונת הירידה עבר בוזגלו ליריבתה העירונית של הפועל, בית"ר ירושלים, שם שוב שיחק תחת הדרכתו של דרור קשטן. בוזגלו שימש בעיקר כשחקן ספסל, שותף ב-11 משחקי ליגה בהם לא כבש, אך היה חלק מסגל הקבוצה שזכתה בתום העונה באליפות.
בעונת 1987–1988 הצטרף לבית"ר רמלה מליגה א' דרום והעפיל עימה לליגה הארצית בסיום העונה, כשהוא מלך שערי הקבוצה באותה עונה, עם עשרה שערים.
בספטמבר 2014 הצטרף בוזגלו לפאנל של תוכנית הספורט "המנהלת" בערוץ הטלוויזיה של ONE.
בנובמבר 2017 עלתה ב-yes סדרת דוקו-ריאליטי בשם "הבוזגלוס" העוקבת אחר חיי משפחתו.
במאי 2020 עלתה לשידור בכאן 11 הסדרה עוד ניפגש בה לקח חלק כשביקש לחדש את הקשר עם אחיו החרדי.
חיים אישיים

יעקב בוזגלו נשוי לחני, ולהם ארבעה בנים, כולם כדורגלנים בעבר ובהווה: אוהד, אסי, מאור ואלמוג.